cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Juri Reiljan
Elukäik
Juri Reiljan sündis 14. augustil 1964 Sotši miilitsaülema polkovnik Ugo Reiljani perekonnas. Ugo Reiljan pärines Krasnaja Poljana eestlaste kogukonnast.
Juri Reiljan lõpetas 1986. aastal Moskvas Punalipulise Sõjaväeinstituudi, kus valmistati ette sõjaväejuriste. Nõukogude armees oli ta aastatel 1981–1991, teenis sõjaväe prokuratuuri organites.
1995–1997 oli peadirektori asetäitja, seejärel peadirektor ühisettevõttes "Projekt Kampo"
1998–2005 oli peadirektori asetäitja, seejärel peadirektor aktsiaseltsis "Armstroi"
2005-2005 oli ta "Ehitusgrupp "Armstroi"" AS-i peadirektor
2007–2009 oli täitevdirektor "Kompanii "Bazovõi Element"" AS-is, mis kuulus miljardär Oleg Deripaskale.
2009-2009 oli ehitus-projekteerimisettevõtte "Transtroi" AS-i peadirektor
2009–2013 Vene Föderatsiooni regionaalarengu ministri asetäitja
2013–2016 Vene Föderatsiooni ehituse ja kommunaalmajanduse ministri asetäitja
Isiklikku
Abielus.
Peeter Suure merekindluse peapositsioon
pisi|Soome lahe kaitseplaan (1917) Peeter Suure merekindluse peapositsioon ehk keskpositsioon oli osa Tallinna ja Porkkala ümbrusse ning nendevahelistele saartele aastatel 1912–1918 ehitatud Peterburi merekaitse Peeter Suure merekindluse ehitistest. Peapositsioon on 'Peeter Suure merekindlus' kitsamas tähenduses. Laiemas tähenduses 'Peeter Suure merekindlus' on kõik peapositsioonist lääne poole rajatud hilisemad positsioonid.
Peeter Suure merekindluse rajamise ukaasiga jaotati piirkond kolmeks sektoriks: lõuna- (Eesti), põhja- (Soome) ja meresektor.
Suurtükipatareide sümbolite tähendus nimes (IV-6″/50 või IV-152/50):
Merekindluse peapositsiooni lõunasektor
Peapositsiooni moodustasid Pakri, Suurupi ja Viimsi poolsaarel ning Kakumäel, Aegnal, Naissaarel, Väike-Pakril ja Paljassaarel paiknenud rannikupatareid.
Eestis paiknevat Peeter Suure merekindluse osa (Tallinna lähedastel saartel ja neemedel asunud rannikupatareisid, staapi, kindlusraudteed, sideobjekte, ladusid) nimetati Peeter Suure merekindluse Tallinna mererindeks. 19 mererinde patareist asus 9 patareid Naissaarel, 3 patareid Viimsi poolsaarel ja 2 patareid tollal Viimsi koosseisu kuulunud Aegna saarel. Organisatsiooniliselt olid patareid allutatud PSM mererinde (Приморский фронт Морской крепости Императора Петра Великого, ПФ МкИПВ) üksikutele suurtükipataljonidele. Kesk- ja põikpositsiooni 1. üstp allusid patareid Naissaarel; 2. üstp allusid patareid Dirhamis, Pakri poolsaarel, Paldiski sadamas, Suurupi poolsaarel, 3. üstp allusid patareid Kakumäe poolsaarel, Paljassaare saartel, Aegna saarel, Viimsi poolsaarel, 5. üstp allusid patareid Soome Mäkiluoto saarel, 6. üstp allusid patareid Russarö ja Хесте-Бюссе saarel.
Suurupi rannapatareid
pisi|Pakri poolsaar kaardil.
Kakumäe rannapatareid
pisi|Naissaare asendikaart
Naissaare rannapatareid
pisi|Rannapatarei nr 7 pisi|Paljassaare poolsaar [[Paljassaare laht|Paljassaare ja Tallinna lahe vahel]]
Viimsi poolsaare rannikupatareid (kavandatud)
pisi|püsti|left|Mäkiluoto asendikaart [[Soome laht|Soome lahes]]
Nõgikikka tänav
Nõgikikka tänav algab Pikaliiva tänavalt, ristub Aedvere tänavaga ja lõpeb Vana-Rannamõisa teel. Nõgikikka tänav on lõunaedela-põhjakirdesuunaline ning ligikaudu 305 meetri pikkune.
Ḩamīd Sūrīān
Hamid Soryan Reihanpour (sündinud 24. augustil 1985 Teheranis) on Iraani Kreeka-Rooma maadleja. Ta on kuuekordne maailmameister.
Ta hakkas maadlemist treenima 1998. aastal.
Ta on kahekordne Aasia meister Kreeka-Rooma maadluses.
2005. aastal tuli ta Kreeka-Rooma maadluses juunioride maailmameistriks.
2007. aastal tunnistati ta Iraani aasta sportlaseks.
2008. aasta olümpiamängudele läks ta selge favoriidina (ikkagi kolmel viimasel aastal maailmameistriks tulnud), kuid kaotas kolmandas matšis Venemaa esindajale Nazõr Mankijevile ja pronksmedalikohtumises Lõuna-Korealasele Park Eun-Chule, saavutades lõpuks 5. koha.
Silmitsen taevast ja mõtteid mõlgutan
"Silmitsen taevast ja mõtteid mõlgutan" (ukraina keeles "Дивлюся на небо та й думку гадаю") on ukraina luuletaja Mõhhailo Petrenko luuletus 1841. aastast. Valdavalt on see tuntud lauluna, mille viisi kirjutas Ljudmõla Aleksandrova.
Petrenko tekstist on liikvel erinevad versioonid 1841. ja 1848. aastast. 1876. aastal avaldas Lvivi ajaleht Pravda luuletuse kolmanda versiooni ekslikult Tarass Ševtšenko nime all. Tekstist on ilmunud tõlked enam kui 20 keeles.
Lauluna salvestati "Silmitsen taevast ja mõtteid mõlgutan" esmakordselt 1903. aastal. Teiste seas on seda esitanud Anatoli Solovjanenko, Ivan Kozlovski, Borõss Gmõrja ja Muslim Magomajev.
Ukraina kosmoseinseneri Sergei Koroljovi ühe lemmiklauluna oli "Silmitsen taevast..." ka üks kahest esimesest kosmoses lauldud laulust, mida laulsid 12. augustil 1962 Nõukogude kosmoselaeval Vostok-4 ukraina kosmonaut Pavlo Popovõtš ja tšuvaši kosmonaut Andrian Nikolajev. 2017. aastast tähistatakse seepärast just 12. augustil ukraina laulu päeva.
Eestis on laulu esitanud näiteks 2014. aasta Saaremaa ooperipäevade raames 26. juulil Kuressaare Laurentiuse kirikus Rahvusooper Estonia ukraina päritolu laulja Pavlo Balakin.
Eestikeelne tõlge
Silmitsen taevast ja mõtteid mõlgutan: miks pole ma pistrik, miks küll ei lenda ma, miks mulle, Jumal, sa tiibu ei andnud? Maa ma siis hülgaks ja taevasse kanduks!
Kaugel peal pilvi, kaugemal ilmast, otsimas saatust ja muresid silmad, halastust tähtedelt, päikeselt küsida murede uppudes valguses püsida.
Saatus ju olnud on lapseeast vali, ta silmis orb olen, hulgusenali, õnnele, rahvale ühtviisi võõrik; kelle armastus väljuks küll omade sõõrist?
Halva õnnega lepin, pole kuhugi naasta, kibedalt, kasutult kaovad mu aastad. Hädas sain tunda, et üks on vaid mulle – kauge ja taevane - kodu ja kolle.
Maa peal vaob kibedus kurjemaks aina, mu silmad on taeval, kus miski ei paina. Mõtetes unustan, et olen orb ma. Mõte mul kaugele, kõrgele tormab.
Raul Veede
Jüri Remmelgas
Jüri Remmelgas (kuni 28. august 1939 Erich Reinhold Remmelgas; pseudonüüm Oskar Lillendal; 18. november (vkj)/ 1. detsember 1906 Lehtse vald, Ambla kihelkond, Järvamaa – 5. märts 1982 Södertälje, Rootsi) oli eesti ajakirjanik ja kirjanik.
Ta lõpetas aastal 1926 Tallinna Linna Poeglaste Reaalgümnaasiumi. Aastatel 1934–1935 õppis ta Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas (ei lõpetanud). Ta oli Korporatsioon Sakala liige.
1926. aastast töötas ajakirjanikuna: Rahvalehe, Sõnumete, Vaba Maa, Vaba Sõna, Uue Sõna, Uudislehe toimetuse liige, oli Vaba Maa toimetaja ning oli Tallinna Spordipressi Klubi asutajaid (1932). 1940. aastal töötas Eesti NSV Kunstide Valitsuses.
Teise maailmasõja ajal teenis Saksa sõjaväes, oli 184. Eesti julgestusgrupis aastatel 1941–1942 ning 1942–1944 Eesti SS-leegioni, Eesti SS-vabatahtlike brigaadi ja 20. Eesti SS-diviisi juures sõjakirjasaatjana.
1944. aastal läks Rootsi. Ta on koos abikaasaga maetud Södertälje kalmistule.
Hirimotu keel
Hirimotu keel on austroneesiapõhjaline pidžinkeel, mis põhineb motu keelel; on selle lihtsustatud versioon. Inglise keeles on hirimotu keele alternatiivsed nimed on Hiri, Pidgin Motu, Police Motu. Hüüdnimi Police Motu ('politsei-motu') tuleneb sellest, et koloniaalajal võtsid selle keele kasutusele just ametivõimud. Nimetuse hirimotu esimene pool hiri tuleb motukeelsest sõnast, mis tähistab motude sooritatud pikki merekaubareise.
Hirimotu ja motu keeled on leksikaalselt sarnased, kuid grammatiliselt ja fonoloogiliselt erinevad, mis tähendab, et hirimotu kõnelejad ei mõista motu keelt ning motu keele kõneleja, kes pole kunagi hirimotuga kokku puutunud ei saa sellest aru. Hirimotu on üks Paapua Uus-Guinea kolmest ametlikust riigikeelest. Seda kõneldakse Port Moresby piirkonnas, Keskprovintsis, Oro provintsis, Gulfi provintsis, Lääneprovintsisis ja Milne Bay provintsis. Hirimotu keelt kõneleb emakeelena vähe inimesi. Teise keelena kõnelejaid on 120 000 (1989 J. Holm). Hirimotu populaarsus Paapua Uus-Guineas üha väheneb. Tänapäeval kõneleb hirimotu keeles pigem vanem põlvkond, uuemad põlvkonnad kasutavad pigem inglise või tok pisini keelt.
Hirimotu on kaubavahetuskeel. See loodi, et austroneesia keelte kõnelejad ja mittekõnelejad saaksid kaupu vahetada ning lihtsamalt üksteisest aru.
Sõnavara
Tänapäevane hirimotu sõnavara tuleb enamjaolt motu keelest. Selle all mõeldakse eelkõige elementaarset sõnavara nagu lihtsad tegusõnad, kehaosad, kõige tavalisemad/rohkem kasutatud nimisõnad, sugulust näitavad terminid, asesõnad ja mitmed sõnad, mille tõid 1870. aastatel Paapua Uus-Guineasse Lõunamere saare pastorid. Sinna kuuluvad näiteks sõnad pakosi (käärid), tamaka(kingad), pavapavana (kuningas). Ülejäänud hirimotu sõnavara koosneb teistest paapua keeltest laenatud sõnadest või muudest inglise keele variatsioonidest, mida on läbi sajandite Uus-Guineas kõneldud, näiteks rais (riis), ti (tee), kesikesi või pisikesi (küpsis). Väike osa hirimotu sõnavarast koosneb sõnadest, mis tulevad keeltest, mis nii on kui ka ei ole motuga suguluses, näiteks o kapode (oi, vabandust), dimdim (valge mees) pärinevad ilmselt austroneesia keelkonda kuuluvast suau keelest.
Sankt Gilgen
Sankt Gilgen (keskbaieri: Sankt Gieng) on vald (Gemeinde) Wolfgangsee ääres Salzburg-Umgebungi ringkonnas Austria Salzburgi liidumaal Salzkammerguti piirkonnas.
Kullimäng
Kullimäng on laste jooksu- ja püüdmismäng. Mäng seisneb selles, et üks mängija ("kull") püüab taga ajades kedagi käega puudutada, kes siis ise saab uueks "kulliks".
Hirimotu keel
Arvsõnad
Kümme esimest arvsõna Hirimotu keeles on:
Sankt Gilgen
Ajalugu
Sankt Gilgenit on dokumentides esmamainitud 1376. aastal. 1863. aastal algas laevaliiklus Wolfgangsee järvel ja tõi tähelepanu väikesele külale. Salzkammergut-Lokalbahni ehitamine 1893. aastal viis turismi järjekordse suurenemiseni. Rikkad viinlased, nagu kirurg Theodor Billroth, hakkasid sinna suvekodusid ehitama.
Kullimäng
Mäng on tuntud kogu Euroopas ja seda mängitakse ka tänapäeval.
Sankt Gilgen
Geograafia
Sankt Gilgen asub Wolfgangsee järve loodekaldal, Strobli ja Ülem-Austria St. Wolfgangi valla lähedal. Küla asub 545 m üle merepinna.
Hirimotu keel
Murded
Hirimotu keeles on kaks murret: austroneesia ja paapua murre. Mõlemad on grammatiliselt ja sõnavara mõttes austroneesia murded. Paapua murre oli keele kõrgajal laialdamaselt kasutusel ja seda kasutati alates 1964. aastast standardina ametlikult avaldatud teostes. Austroneesia murre on grammatiliselt ja fonoloogiliselt sarnasem motule, selle sõnavara on laiem ja sarnasem algkeelele. Selle tõttu peeti seda korrektseks murdeks.
Sankt Gilgen
Ülevaade
Kihelkonnakirik on pühitsetud pühale Aegidiusele (ladinapäraselt), mis peegeldub Sankt Gilgeni nimes.
Hirimotu keel
Fonoloogia
Hirimotu keeles on 12 konsonanti: /p, b, t, d, k, g, m, n, v, l/r, s, h/.
Algselt oli hirimotu fonoloogia väga sarnane motu keele fonoloogiaga, aga kui hirimotu arenes üha rohkem pidžinkeeleks, hakkas hääldus peegeldama inimeste emakeelest tulenevaid individuaalseid erinevusi. Keeles arenesid kindlad muutused. Nendeks on:
Sankt Gilgen
Ülevaade
2005. aastal reklaamis Wolfgangsee turismiamet Sankt Gilgenit "Mozarti külana". Kuigi Wolfgang Amadeus Mozart ei külastanud Sankt Gilgenit kunagi (kuigi ta kavatses), töötas paigas tema vanaisa, sündis Sankt Gilgenis tema ema ja tema õde Nannerl kolis sinna pärast abiellumist. Külas on nüüd uhke esmaklassiline Sankt Gilgeni rahvusvaheline kool.
Hirimotu keel
Morfoloogia
Hirimotu keel on grammatiliselt palju lihtsam kui motu keel. Hirimotu keeles ei ole ebaregulaarseid tegusõnu.
Hirimotus kaovad ära motus esinevad kindlad asesõnalised alused ja sihitised, kasutatakse vabu asesõnu, mis on laenatud algest motust.
Süntaks
Võrreldes motuga on hirimotu (ja ka lihtsustatud motu) palju lihtsama struktuuriga. Paljudes austroneesia keeltes esineb ebaharilik sõnajärg öeldis-alus-sihitis (VSO) või VOS.
Fayette'i maakond (Texas)
Fayette'i maakond (Fayette County) on maakond Ameerika Ühendriikides Texase osariigis.
Hirimotu keel
Süntaks
Sõnajärg hirimotus varieerub. Olenevalt sellest kas alus ja sihitis on asesõna või nimisõna. On neli varianti:
Fayette'i maakond (Texas)
Maakonna halduskeskus on La Grange.
Hirimotu keel
Süntaks
Sisia ese  boroma  ia   itaia – Koer nägi siga.
Fayette'i maakond (Texas)
Maakond moodustati 1837. aastal.
Hirimotu keel
Süntaks
Koer siga  tema    nägema
Lau be  sisia  ia  itaia –    sisia  ia   itaia   lau.- Koer nägi mind.
Mina    koer  see  nägema –  koer see nägema mina
Sisia lau  itaia. – Ma nägi koera.
Koer mina nägi
''Oi lau  itaia. –  Lau  itaia   oi.'' – Ma nägin sind.
Sina mina nägema – Mina nägema sina
Kirjaviis
Hirimotu keel kasutab ladina kirja. Hirimotu keeles on kirjutatud ka Braille kirjas.
Petrov
Petrov (naise puhul Petrova) on vene- ja bulgaariapärane perekonnanimi. Nimi on moodustatud mehenimest Pjotr (vene keeles Пётр). Venemaa perekonnanimede esinemissageduse edetabelis (vene keeles Список общерусских фамилий, ru) on see perekonnanimi 10. kohal.
Eestis kandis 2018. aasta alguses nime Petrov 1140 meest ja Petrova 1198 naist. Sellega oli see levikult 9. perekonnanimi Eestis.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Petrova 1198 naisel. Perekonnanimede levikult on Petrova 9. kohal.
Rahvusvaheline Automaatjuhtimise Föderatsioon
IFAC asutati 1957.
Svend Grundtvig
Svend Hersleb Grundtvig (9. september 1824 Kopenhaagen – 14. juuli 1883 Frederiksberg) oli taani kirjandusajaloolane ja etnograaf. Ta oli üks esimesi Taani pärimusmuusika süstemaatilisi kogujaid, eriti huvitasid teda taani rahvalaulud. Isa eeskujul tegeles Svend Hersleb Grundtvig ka islandi ballaadide uurimisega. Ta oli Nikolai Frederik Severin Grundtvigi poeg.
Elu ja töö
Grundtvig õppis mitme koduõpetaja ja isa käe all islandi, ladina, hispaania ja anglosaksi keelt ja mütoloogiat. Kui ta oli 14, ostis isa 1656. aasta käsikirja vana ballaadiga, et tekitada pojas huvi taani rahvalaulude uurimise vastu. 19-aastaselt sõitis noormees õppereisile Inglismaale, mille tulemusena avaldas Grundtvig taanikeelsed tõlked inglise ja šoti ballaadidest. Aastast 1869 oli ta Kopenhaageni Ülikooli professor. thumb|left|Svend Grundtvig Grundtvig pühendas elu taani rahvajuttude ja -laulude kogumisele ning uurimisele. 1844. aasta üleskutses julgustas ta taanlasi koguma ja jäädvustama oma maa rahvalaule. Aastal 1854 laiendas ta seda üleskutset kogu folkloori kogumiseks. Ta rajas üleriigilise kaastöötajate võrgustiku. Ühise kogumistöö tulemuseks oli mahukas teos "Danske Minder" (Taani vanad rahvalaulud), mille avaldamist alustas just Svend Grundtvig (seda tööd jätkasid Axel Olrik ja Hakon Grüner-Nielsen). Aastal 1876 avaldas Svend Grundtvig esimese osa Taani muinasjutte.
Kirjandus
Helene Høyrup, "Grundtvig, Svend (1824–1883)" in David Haase (editor), Greenwood Encyclopedia of Folk Tales and Fairy Tales G – P, 2008, Greenwood Press, Westport CT, p. 443. ISBN 978-0-313-33443-6
Dissotsiatsioonikonstant
Dissotsiatsioonikonstant (tähis Kd või K) on suurus, mis näitab elektrolüüdi tugevust.
Mida väiksem on Kd väärtus (mida vähem on lahuses ioone molekulidega võrreldes), seda nõrgem on elektrolüüt. Dissotsiatsioonikonstant sõltub temperatuurist ja elektrolüüdi iseloomust, kuid ei sõltu kontsentratsioonist.
David Rothenberg
David Rothenberg (sündinud 1962) on ameerika ökofilosoof, zoomusikoloog ja muusik.
Dissotsiatsioonikonstant
Reaktsiooni dissotsiatsioonikonstant leitakse valemiga:
David Rothenberg
Ta on andnud ka Eestis kontserte (sealhulgas koos Robert Jürjendaliga), kus muuhulgas musitseerib klarnetil, taustaks linnuhäälte (jt loomade häälte) salvestised.
Queensway Tunnel
pisi|Liverpooli-poolne sissesõit Queensway Tunnel on tasuline sõiduteetunnel, mis ulatub Mersey jõe alt Liverpoolist Birkenheadi. Selle pikkus on 3,24 kilomeetrit.
David Rothenberg
Teosed
Ta on avaldanud raamatud
Soonurme mõis
Soonurme mõis (saksa keeles Sonorm) oli Hirmuse mõisa karjamõis Lüganuse kihelkonnas Virumaal.
Euroopa Liidu direktiiv
Direktiiv on Euroopa Liidu õigusakt, millega ühtlustatakse liikmesriikide õigusakte, eelkõige ühtse turu toimimise huvides. Erinevalt määrusest ei ole direktiiv otsekohalduv, vaid on juhis liikmesriikidele Euroopa Liidu seatud eesmärkide saavutamiseks. Liikmesriigil on õigus otsustada, kuidas vastavaid eesmärke saavutada.
Õigusakte annab välja Euroopa Liidu Parlament koostöös Euroopa Liidu Nõukoguga. Direktiivis on sätestatud aeg, mille jooksul peab liikmesriik selle enda õiguskorda üle võtma ning selle eest vastutavad erinevad ministeeriumid. Kui direktiiv on üle võetud, tuleb sellest teatada Euroopa Komisjonile. Juhul, kui direktiiv võetakse üle puudulikult või jäetakse tähtajaks üle võtmata, siis on komisjonil õigus algatada rikkumismenetlus liikmesriigi vastu.
Võib tekkida olukord, kus EL-i liikmesriik ei ole järginud direktiivis sätestatud tähtaega ning on jätnud direktiivi oma siseriiklikusse õigusesse rakendamata. Peamine põhjus on riigisisene ülevõtmisakti vastuvõtmise protseduur, mis võib olla aeganõudev, kuna olenevalt direktiivist võib riigil selle rakendamiseks olla vajadus muuta olemasolevaid õigusakte või luua täiesti uusi regulatsioone. Kuna direktiiv tuleb üle võtta täielikult, peab olema tagatud ka selle tõhus rakendamine, seetõttu tuleb kavandada ka täitmist tagavad normid. Direktiivide viibinud ülevõtmine liikmesriikides on aktuaalne probleem, mis takistab Euroopa Liidu seisukohast enda kodanikel ning ettevõtjatel saada kasu Euroopa Liidu õiguse eelistest. Sellest tulenevalt on Euroopa Liit seadnud sihiks redutseerida ülevõtmise puudujääke 1%-ni.
Isiku (sh nii juriidilise kui ka füüsilise isiku) tuginemine ülevõtmata või puudulikult ülevõetud direktiivile oma õiguste tagamiseks riigi (laias tähenduses) vastu on tuntud kui direktiivi vahetu õigusmõju. Põhimõtet, et kõik Euroopa Liidu riikide kohtud peavad tõlgendama siseriikliku õigust EL õiguse valguses, tuntakse kui direktiivi kaudset õigusmõju.
Direktiivi vahetu õigusmõju
Euroopa Liidu direktiivid ei ole liikmesriikides vahetult kohaldatavad nagu riigi õigusaktid. Samas, kui liikmesriik ei ole sätestatud ajaperioodi jooksul, mis enamasti on kaks aastat, direktiivi üle võtnud, või on seda teinud puudulikult, on isikul teatud tingimustel siiski õigus tugineda ka otse direktiivile. Sellist olukorda nimetatakse direktiivi vahetu mõju põhimõtteks, mis tuleneb otseselt Euroopa Kohtu pretsedendiõigusest.
Kooskõlas Euroopa Kohtu kohtupraktikaga on üksikisikul õigus nõuda tekkinud kahju hüvitamist liikmesriigilt, kes ei järgi liidu õigust. Kusjuures liikmesriiki võib pidada vastutavaks, ilma et selleks peaks tõendama tema süüd. Ülevõtmata või puudulikult ülevõetud direktiivi korral on võimalik selline kaebus esitada, kui:
Üksikisik ei või kasutada ülevõtmata direktiivi vahetut mõju teise üksikisiku vastu ehk horisontaalselt. Kui horisontaalne mõju tähendab, et tegemist on üksikisikute vahelise suhtega, siis vertikaalne mõju viitab üksikisiku ja riigi (üldisemas pildis ka Euroopa Liidu ja liikmesriikide vahelisele suhtele). Euroopa Kohus on sõnastanud lahti vertikaalselt kohaldatava direktiivi adressaadi laia mõiste: "ELTL artikli 288 kohaselt on direktiiv siduv õigusakt, mis tähendab, et direktiivi alusel on võimalik siseriiklikus kohtus nõuet esitada üksnes iga liikmesriigi suhtes, kellele ta on adresseeritud". Sellest tulenevalt ei või direktiiv ise panna kohustusi üksikisikutele (füüsilistele või eraõiguslikele juriidilistele isikutele) ja direktiivi sätet kui sellist ei saa üksikisiku vastu kasutada.
Asjakohane on ka 1990. aasta kohtuasi, mille osapooled on Foster ja British Gas plc. See on ehe näide vertikaalsest mõjust, kus direktiiviga antakse üksikisikule õigusi. Proua Foster töötas British Gasis, kus teda sunniti 60-aastaselt pensionile jääma, samal ajal kui mehed võisid töötada kuni 65. eluaastani. Proua Foster viitas Euroopa Kohtu ees 1976. aasta võrdse kohtlemise direktiivile. Kuna vertikaalse mõju puhul võib üksikisik hagi esitada ainult riigi vastu, pidi Foster tõestama, et tema tööandja British Gas plc on nn riigi allüksus ehk riik laias tähenduses, mis tal õnnestus. Euroopa Kohus suunas kohtuasja Briti Ülemkotta, kus Fosteri hagi rahuldati.
Alati ei pruugi vertikaalse mõju korral teine osapool ehk riik olla niivõrd kindel ja kitsas mõiste. Juhul, kui riigivõimu on delegeeritud ka avalikku sektorisse ehk eraõiguslik juriidiline isik tegutseb avaliku teenistuse allüksusena, on tõenäoline, et teine osapool on riik ning laiemas mõistes – eraõiguslikus vormis.
Puudulikult ülevõetud direktiivide juhtumeid on palju. Näiteks 4. aprillil 2006 esitatud kohtujurist Sharpstoni ettepanek käsitleb lahendit, mille kohaselt ei rakendanud Portugali nõukogu vastavalt nõuetele 19. novembri 1992 direktiivi 92/100/ EMÜ rentimis- ja laenutamisõiguse ning teatavate autoriõigusega kaasnevate õiguste kohta intellektuaalomandi vallas. Nimetatud direktiivi eesmärk on elimineerida autoriõigusega kaitstud teostele ja autoriõigusega kaasnevate õiguste objektidele liikmesriikide pakutava õiguskaitse lahknevused rentimise ning laenutamise sfääris. Ehk teisisõnu, kui Portugalis peaks mõni üksikisik leidma, et siseriiklik õigus riivab tema õigusi kõnealuse direktiivi artiklite osas, mida ei võetud nõuetekohaselt vastu, saaks ta pöörduda kohtusse, kasutades direktiivi vahetu mõju põhimõtet.
Direktiivi kaudne õigusmõju
Esimene otsus, kus Euroopa Kohus kooskõlastamise tõlgendamise ideed sisustas, oli 1984. aasta Sabine von Colson ja Elisabeth Kamann kaasus. Selles kaasuses kinnitas Euroopa Liidu Kohus esmakordselt, et riiklikud kohtud on kohustatud tõlgendama siseriiklikku õigust direktiivi sõnastuse ja eesmärgi valguses selleks, et tagada direktiivi tulemuslikkust. Siseriiklikud kohtud peavad tagama seda järgides siseriiklikku seadusandlust ja vältides diskretsiooniõiguse ületamist.
Põhimõtte väljakujunemise ajalugu
Esimene otsus, kus Euroopa Kohus kooskõlastamise tõlgendamise ideed sisustas, oli 1984. aastal Sabine von Colsoni ja Elisabeth Kamanni kaasus, milles EL-i kohus esmakordselt kinnitas, et Euroopa Liidu riikide kohtud on kohustatud tõlgendama siseriiklikku õigust direktiivi sõnastuse ja eesmärgi valguses selleks, et tagada direktiivi tulemuslikkust. Kohus aga täpsustas, et siseriiklikud kohtud peavad selle tagama, järgides siseriiklikku seadusandlust ja vältides diskretsiooniõiguse ületamist. Et vastuolu on võimalik vältida tõlgendamise teel, ei tähenda veel, et direktiivi ei ole vaja siseriiklikku õigusse õigesti sisse viia.
Melliste Lingutusmägi
Melliste Lingutusmägi on linnamägi küla Tartu maakonnas Kastre vallas Mellistes.
Euroopa Liidu direktiiv
Põhimõtte väljakujunemise ajalugu
Hilisemas lahendis Marleasing SA v La Comercial Internacional de Alimentacion SA EL-i kohus laiendas kooskõlalise tõlgendamise mõju. Kohus kinnitas, et EL-i riikide õigusnorme peab tõlgendama kooskõlas EL-i õigusega, isegi kui probleemi käsitlev direktiiv ei ole siseriiklikult üle võetud. Lahendi olulisem mõju seisnes selles, et see kohustas EL-i riikide kohtuid eelistama EL-i õigusega konformset tõlgendamist senikaua, kui see ei vii contra legem'i lahenduseni.
Melliste Lingutusmägi
=Kirjeldus=
Euroopa Liidu direktiiv
Põhimõtte väljakujunemise ajalugu
Selline EL-i õiguse kohtlemine tähendab, et riigid on kohustatud enne teiste meetmete rakendamist (nt vahetu õigusmõju) proovima tõlgendada siseriiklikku õigust kooskõlas EL-i õigusega. Kui nad veenduvad, et see on võimatu, võib minna teiste meetmete juurde.
Melliste Lingutusmägi
Tegemist on edela-kirdesuunalise umbes 240 meetrit pika, pikliku ja laugjate nõlvadega moreenseljandikuga. Linnamäel puuduvad kindlad märgid vallidest ja kaitserajatistest ning ei ole ka arheoloogilisi kaevamisi tehtud. Ilmselt on tegemist I aastatuhande lõpu – II aastatuhande alguse linnusega.
Euroopa Liidu direktiiv
Kooskõlalise tõlgendamise piirid
Liidetud kohtuasjades C-397/01–C-403/01 on EL-i kohus andnud suunise siseriiklike õigusnormide rakendamisel kaaluda siseriiklikku õigust tervikuna ja tõlgendada seda võimalikult suures ulatuses, et saavutada direktiivi eesmärgiga kooskõlas tulemus. Siiski kooskõlaline tõlgendamine ei ole piiramatu põhimõte. Üks probleemidest, mis võib üles kerkida põhimõtet rakendades, on contra legem'i tõlgendamine.
Euroopa Liidu Kohtu kaasus, mis käsitles contra legem ' i tõlgendamist, oli Maria Pupino kaasus. Maria Pupino oli lasteasutuse õpetaja, keda süüdistati lastele raske tervisekahjustuse tekitamises. Oma otsuses Euroopa Liidu Kohus täpsustas, et liikmesriigi kohtu kohustust viidata asjakohaste siseriiklike õigusnormide tõlgendamisel ja kohaldamisel direktiivile piiravad õiguse üldpõhimõtted, eelkõige õiguskindluse ja tagasiulatuva jõu puudumise põhimõte, ning see ei või olla alus siseriikliku õiguse contra legem'i tõlgendusele.
Kooskõlaline tõlgendamine on ka ajaliselt piiratud. Asjas Adeneler jt v ELOG küsiti EL-i kohtult, mis hetkest on direktiivil kaudne õigusmõju (juhul, kui see ei ole õigeaegselt ülevõetud). Sellele kohus vastas, et:
124. Juhul, kui direktiiv on asjaomase liikmesriigi õiguskorda üle võetud hilinenult ning asjakohastel sätetel puudub vahetu õigusmõju, peavad siseriiklikud kohtud alates ülevõtmise tähtaja möödumisest tõlgendama siseriiklikku õigust nii palju kui võimalik kõnealuse direktiivi sõnastusest ja eesmärgist lähtudes, et saavutada direktiivis kehtestatud eesmärgid, eelistades siseriiklike õigusnormide sellist tõlgendamist, mis on selle eesmärgiga kõige rohkem kooskõlas, et leida seeläbi nimetatud direktiivi sätetega kooskõlas lahendus.
Niisiis direktiiv omandab kaudse õigusmõju ainult ülevõtmise tähtaja möödumisest. Seega oleks ebaõige tõlgendada siseriiklikku õigust EL-i õiguse valguses enne, kui direktiivi ülevõtmise tähtaeg on möödunud.
Riigikohtu praktika
Riigikohus on mitu korda kinnitanud kohustust tõlgendada Eesti õigust võimalikult suures kooskõlas Euroopa Liidu õigusega. Riigikohus käsitles inter alia põhimõtet asjas 3-3-1-85-07, milles oli täpsustatud, et kui Eesti õiguse kooskõlaline tõlgendamine ei ole võimalik, peab jätma vastuolulise normi kohaldamata põhiseaduslikkuse järelevalve kohtumenetlust algatamata.
Kooskõlalist tõlgendamist on Riigikohus kasutanud näiteks selleks, et lahendada Gulf Oili kaasust. Õiguslik probleem seisnes selles, et tol ajal kehtiv kaubamärgiseadus § 16 lg 3 ei andnud võimalust keelata kaubamärgiga tähistatud ja käibesse lastud kauba edasist ärieesmärgil kasutamist. Kooskõlalise tõlgendamise abil oli kohus aga võimeline vastuolu ületama. Nimelt kohus leidis, et kaubamärgiseadust oli vaja tõlgendada koostoimes kõlvatu konkurentsi, eksitava reklaami jt sätetega.
Samas kooskõlaline tõlgendamine ei ole alati võimalik. Näiteks asjas 3-1-1-125-06 oli käsitletud ülalmainitud Pupino kaasusega väga sarnane olukord. Nimelt kohus pidi otsustama, kas Eesti siseriiklik õigus võimaldab tõlgendada kriminaalmenetluse seadustikku (KrMS) selliselt, et lubada kohtueelses menetluses kogutud ütlusi tõenditena kohtumenetluses. Kohus leidis, et sel juhul selline tõlgendamine oleks vastuolus seadusandja tahtega (contra legem), sest kehtiva KrMS paragrahvid juba sätestasid lubatud tõendite loetelu.
Valga Peetri-Luke kogudus
EELK Valga Peetri-Luke kogudus on luterlik kogudus Valgas.
Kogudus kuulub Valga praostkonda ja kasutab Valga Jaani kirikut.
Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 10.00 Valga Jaani kirikus.
1946(?). aastal liideti Valga linna Eesti Jaani kogudus, Valga Luke kogudusega ja moodustus Valga Peetri-Luke kogudus.
Ajalugu
Valga eesti koguduse asutamise päev oli 10. august 1880. a, mil päeval Karula koguduse õpetaja Paslack Valga linnakirikus eestikeelse jumalateenistuse pidas, koguduse Valga Jaani koguduse osakonna avatuks kuulutas ja Valga linna ja Kaagjärve ühes Läti poolega eestlasi üles kutsus omi kirikutähti, mis tänini kas Luke või teistes ümberkaudsetes kihelkondades, kust Valka asujad tulnud, sealt välja võtma ja Valga Jaani koguduse õpetaja praost Heinrich Christian Gustav Kupfferi kätte viima, Eesti koguduse personaalraamatu kokku seadmiseks. Praost Kupfferi poolt õnnistati Hans Einer jumalateenistuse lõpul, koguduse köstriks ja ka kooliõpetajaks. Kolmel esimesel aastal Eesti kogudusel omaette pastorit polnud, iga kuu käisid Eesti naabruskoguduste, Karula, Hargla, Urvaste, Helme ja Tarvastu pastorid, kõige sagedamini aga Karula Heinrich Ewald Paslack, jumalateenistust pidamas. Algselt oli koguduse nimi Valga linna Eesti Jaani kogudus.
Jirō Horikoshi
pisi|Jiro Horikoshi Tokyo Keiserliku Ülikooli õpilasena Jiro Horikoshi (jaapani keeles 堀越 二郎 Horikoshi Jirō; 22. juuni 1903 Fujioka, Gunma prefektuur – 11. jaanuar 1982 Tōkyō) oli paljude Jaapani hävituslennukite peainsener teise maailmasõja ajal. Horikoshi kõige kuulsam projekt oli Mitsubishi A6M Zero hävituslennuk.
Valga Peetri-Luke kogudus
Ajalugu
Ametlikult kutsuti eestlasi Valga Jaani koguduse eestlasteks, eestlased ise lugesid end Peetri kogudusse kuuluvaks ja rahvas nimetas ka neid Peetri koguduse liikmeiks. Esimesed neli õpetajat (Johannes Falck, Rudolf Kallas, Friedrich Lezius, Willem Reimann) olid Jaani koguduse õpetaja abid. Paul Undritz õnnistati 24. oktoober 1893. aastal Liivimaa kindralsuperintendendi Friedrich Hollmanni poolt iseseisvaks koguduse õpetajaks. Jumalateenistusi peeti eestlastele Valga linnakirikus nüüd kaks korda kuus. Valga Jaani kirikut nimetati linnakirikuks ja Luke kihelkonnakirikut maakirikuks.
Jaani kogudus iseseisvus 26.02.1906
Jirō Horikoshi
Varasem elu ja hariduskäik
Jiro Horikoshi sündis 22. juunil 1903. aastal Fujioka linna lähedal. Huvi lennunduse vastu tekkis Horikoshil juba nooruses, kui ta luges lugusid esimesest maailmasõjast ja kirjeldusi õhulahingute kohta. Kuigi algul unistas Horikoshi lendurikarjäärist, pidi ta kehva silmanägemise tõttu valima inseneriameti.
Aš
Aš (saksa Asch) on linn Tšehhis Karlovy Vary maakonnas Chebi ringkonnas.
Jirō Horikoshi
Hariduskäik ja Mitsubishi
Horikoshi alustas õpinguid 1923. aasta aprillis Tokyo Ülikoolis ning lõpetas 1927. aastal insenerikutsega.
Aš
Asub Fichtelgebirges Saksamaa piiri ääres. Linn piirneb nii idas kui ka läänes Saksamaaga.
Jirō Horikoshi
Hariduskäik ja Mitsubishi
Pärast ülikooli lõpetamist alustas ta tööd Mitsubishi Heavy Industries'is Nagoya lennukitehases. Horikoshi oli andekas ja täiuslikkusele püüdlev ning tõusis karjääriredelil kiiresti. Tema esimene suurem projekt oli A5M hävituslennuk, mille esimene lend oli 1935. aastal.
Aš
Aš paikneb merepinnast 666 meetri kõrgusel.
Jirō Horikoshi
Hariduskäik ja Mitsubishi
Alates 1937. aastast oli Horikoshi Prototüüp 12 disainimeeskonna juht ning disain jõudis tootmisse 1940. aastal. Kuna 1940. aasta oli Jaapani kalendri järgi aasta 2600, nimetati prototüüp 12 hiljem ümber 'Model 00', 'Zero' või A6M Zero'ks. Jaapanis kutsuti seda tüüpi lennukit ka Rei-sen 'iks. A6M Zero'st sai Horikoshi kuulsaim projekt. Zero oli Jaapani keiserliku mereväe kasutuses teise maailmasõja lõpuni.
Aš
Asula rajasid 11. sajandi alguses saksa kolonistid. 19. sajandi lõpus arenes Ašis tekstiilitööstus ja 1872 sai asula linnaõigused.
Jirō Horikoshi
Sõja-aastad
Kuigi Horikoshi töötas Mitsubishis, mis oli toona peamiselt sõjatööstuslik asutus, oli ta kindlalt sõja vastu, pidades teist maailmasõda välditavaks ning Jaapani osalust sõjas nurjumisele määratuks.
Aš
1919 läks linn Saint-Germain-en-Laye rahulepinguga Tšehhoslovakkia koosseisu.
Jirō Horikoshi
Sõja-aastad
7. detsembril 1944 vapustas Tokai piirkonda maavärin, mis sundis Mitsubishit lennukitootmist Nagoya tehases peatama. Nädal hiljem toimus Ameerika Ühendriikide pommituslennukite B-29 õhurünnak samas piirkonnas. Horikoshi oli sellel ajal Tokyos ning saabus Nagoyasse 17. detsembril. Päev hiljem toimus uus õhurünnak, mille tagajärjel pidi Mitsubishi evakueerima nii insenerid kui ka masinad.
Tööst ja sõjast väsinud Horikoshi haigestus 25. detsembril pleuriiti, mis jättis ta 1945. aasta aprillini voodihaigeks. Sama aasta märtsis saatis Horikoshi kogu perekonna oma sünnikoha lähedal asuvasse külla Gunma prefektuuris, välja arvatud naise, kes jäi teda põetama. Mais naasis Horikoshi tööpostile Mitsubishis ning määrati tööle Matsumotosse. Kuid nädala pärast saadeti ta taas koju pikast haigusest kosuma. Horikoshi sõitis tagasi oma sünnilinna ning kogus pere juures jõudu kuni juulini.
1945. aasta augustiks oli suurem osa Mitsubishi töötajatest töökohad hüljanud ning valmistumas Jaapani allaandmiseks. Jaapani kapituleerumisotsus edastati rahvale 15. augustil 1945 ning ametlikult kapituleerus Jaapan 2. septembril 1945.
Hilisem elu
Sõjajärgsetel aastatel jätkas Horikoshi tööd Mitsubishis, osaledes nt NAMC (Nihon Aircraft Manufacturing Corporation) YS-11 projekteerimisel. Horikoshi lahkus Mitsubishist 1963. aastal.
Pärast Mitsubishist lahkumist pidas Horikoshi loenguid Tokyo Ülikooli kosmose ja lennunduse instituudis. Aastatel 1965–1969 oli ta professor Jaapani Rahvuslikus Kaitseakadeemias ning 1972–1973 Nihoni Ülikooli inseneriteaduskonnas.
1956. aastal avaldati Jaapanis Horikoshi ja Okumiya Masatake koostööna valminud teos A6M Zero'st, mis ilmus Ameerika Ühendriikides 1956. aastal pealkirjaga "The Story of Japan's Air War in the Pacific". 1970. aastal valmisid Horikoshi memuaarid ajast Mitsubishis ja Zero valmimisest. Raamat avaldati inglise keeles pealkirjaga "Eagles of Mitsubishi: The Story of the Zero Fighter" 1981. aastal.
1973. aastal anti Horikoshile Tõusva Päikese orden, kolmas klass.
Jiro Horikoshi suri 11. jaanuaril 1982 Tokyos kopsupõletikku.
Mälestuse jäädvustamine
Jiro Horikoshi nimi ja karjäär olid inspiratsiooniks Studio Ghibli filmi "Tuul tõuseb" loomisel.
GoalRef
GoalRef on raadiosageduslik sensorsüsteem, mis kasutab väikese sagedusega magnetväljasid, et tuvastada palli liikumist väravajoonel. Süsteemi töötasid välja Saksa uurimisinstituudi Fraunhofer IIS teadlased koostöös Select Spordiga. Väravajoone tehnoloogiat on lubatud kasutada professionaalsetes mängudes, luba jagab rahvusvaheline jalgpalliorganisatsioon International Football Association Board (IFAB).
Tehnoloogia
GoalRef toimib magnetinduktsiooni põhimõttel. Kümme antenni väravapostide ja väravalati küljes tekitavad ja jälgivad nõrka magnetvälja. Kui pall läheneb väravale, siis palli sisse paigaldatud poolid mõjutavad magnetvälja ning protsessor loeb, kas pall ületas väravajoone või mitte.
Ajalugu
Algselt tahtis Taani organisatsioon Select Sport süsteemi arendada käsipallis kasutamiseks, kuid projekt jäi rahalistel põhjustel pooleli. 2011. aastal hakkas seda arendama Saksa uurimisinstituut Fraunhofer jalgpalli jaoks. GoalRefi katsetati 2012. aasta alguses Taani liigas. Esimest korda kasutati GoalRefi 6. detsembril 2012. aasta MMil.
Rõõmutallad
Rõõmutallad on Kohilas tegutsev rahvatantsurühm. Rühma juhib Ulvi Mägi.
Rühm alustas tegevust sügisel 2000.
Rühm esines 2005 festivalil Europeade.
Karitsa mõis (Rakvere)
<mapframe latitude="59.288056" longitude="26.334167" zoom="17" width="220" height="220" align="right"> { "type": "FeatureCollection", "features": [ {     "type": "Feature", "properties": {}, "geometry": { "type": "Point", "coordinates": [ 26.334153,         59.287948        ]      }    }  ] } pisi|Karitsa mõisa viinavabrik pärast 1905.a põletamist. Karitsa mõis (saksa keeles Karritz) oli rüütlimõis Rakvere kihelkonnas Virumaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne-Viru maakonda Rakvere valda.
Mõis rajati umbes 1800. aastal Rakvere mõisast eraldatud osast. Karitsa mõisale kuulus kaks küla, Levala ja Tamna küla.
1836. aasta suvel alustati mõisa juures ehitamist ja sama aasta sügisel 29. oktoobril alustas mõisa hoones tööd Karitsa külakool.
Mõisa viimane (enne 1919. aastat) omanik oli Andreas von Dehn.
Fisheri maakond
Fisheri maakond (Fisher County) on maakond Ameerika Ühendriikides Texase osariigis.
Maakonna halduskeskus on Roby.
Maakond moodustati 1876. aastal.
Soomevere mõis
Soomevere mõis (saksa keeles Sommefer) oli Kuremaa mõisa kõrvalmõis Palamuse kihelkonnas Tartumaal.
Mersey
Mersey on 112 kilomeetri pikkune jõgi Loode-Inglismaal. See lähtub Tame'i ja Goyti jõe kokkuvoolust ning suubub Liverpooli lahte.
Schleedorf
Schleedorf on vald (Gemeinde) Salzburg-Umgebungi ringkonnas Austria Salzburgi liidumaal.
Geograafia
Vald asub Flachgaus Köstendorfi-Mattsee maanteel. Vallaosad on Schleedorf, Engerreich ja Wallsberg. Edasine alajaotus on Grabenmühle.
1987. aasta Lääne-Saksamaa parlamendivalimised
'''Lääne-Saksamaa 1987. aasta parlamendivalimised''' olid 25. jaanuaril 1987 toimunud Lääne-Saksamaa valimised, millega valiti välja Liidupäeva 11. koosseis.
Valimiste eellugu
Päevakajaliseks teemaks oli peale Tšornobõli tuumakatastroofi ja muid loodusõnnetuse kerkinud keskkonnakaitse.
Valimised
Valimisvõimelisi kodanikke Lääne-Saksamaal oli kokku 45 327 982. Valimas käis 38 225 294 inimest ehk 84.33% valijaskonnast. Liidumaade kaupa jagunesid kohad järgmiselt:
Valimiste tagajärjed
CDU-CSU ja FDP koalitsioon kaotas 9 kohta, kuid säilitas oma enamuse, mispeale seda uuendati, Helmut Kohl jätkas kantslerina. Rohelistel õnnestus föderaaltasandil edukalt kanda kinnitada.
Veldze
Veldze (ka Veldzes ciems) on küla (mazciems) Lätis Kuldīga piirkonnas Rumba vallas. Küla asub Valla keskosas Veldze jõe kaldal, valla keskusest Mežvaldest 3,5, piirkonna keskusest Kuldīgast 6,5 ja Riiast 145 kilomeetri kaugusel.
Varem kandis Veldze nime ka suvilapiirkond, tänapäevane Rumbenieki küla.
pisi|tühi|Veldze kalmistu allee
Sojuzmultfilm
Sojuzmultfilm (vene Союзмультфильм) on Moskvas asuv animatsioonistuudio.
Sojuzmultfilm asutati 1936. aastal.
Haldeni hagijas
Haldeni hagijas on Norrast pärinev koeratõug.
Tõug on saanud nime Kagu-Norras asuva Haldeni linna järgi.
Nooska linnamägi
Asukoht ja välisilme
Linnamägi asub Haanja kõrgustiku põhjaosas Võru vallas Nooska külas. Nooska linnamägi jääb 6 km põhjakirdesse Rõuge linnamäest ja selle kõrval ida pool on Uraoja, mis voolab Vagula järve ja Võhandu jõe kaudu Lämmijärve. Linnamägi paikneb neemel ja seda piiravad kolmest küljest sügavad orud, neljandast küljest aga umbes 5 m kõrgune kallak.
Arheoloogilised uuringud
Linnamäge kirjeldati esmakordselt 1922. aastal, ehkki see kajastub ka varasemas rahvapärimuses. Keraamika juhuleidude alusel dateeriti algselt selle kasutamine viikingiaja eelsesse perioodi.
2010. aastal teostati linnamäel arheoloogilised väljakaevamised. Platoole tehtud kaevandis oli kultuurikiht 0,5 m paksune ja leiuvaene. Avastati 1. aastatuhande teisele poolele iseloomulikku keraamikat ja pronksspiraal, nõlvapoolses servas oli põlenud raudkivide vöönd. Kivide vahelt saadud süsinikudateering paigutab kivistiku ja kultuurikihi ülaosa 10. sajandisse. Looduslikult aluspõhjalt leiti kahe ristuva palgi jäänused, mis võisid pärineda mingist hoonest. Palgist saadud söeproov dateeriti vahemikku 553–765 pKr. Platoo servalt, 1 m kaugusel nõlva algusest, avastati põlenud kaitsetara jäänused, mis dateeriti vahemikku 339–591 pKr. Mäenõlvale tehtud kaevandi alaosa erosioonikihist saadus tukk dateeriti vahemikku 1041–1270 pKr. Ilmnes, et mäenõlva on kindlustustööde käigus järsemaks kaevatud.
Süsinikudateeringud osutavad kahele erinevale asustusperioodile. Esimene algas rahvasterännuajal. Looduslikult aluspõhjalt leitud palgi ja kaitsetara jäänuste vanuste põhjal on linnuse rajamise ajaks hinnatud 6. sajandi II poolt. Teine asustusperiood oli ilmselt viikingiajal. Kuigi mäenõlvalt saadud söeproov lubab ka hilisemat kasutust, siis keraamika iseloom ja viikingiajale tunnuslik kivilasu osutavad siiski sellele, et linnus oli seal vaid kuni 11. sajandi esimese pooleni.
Amuuri roninastik
Amuuri roninastik (Elaphe schrenckii) on maoliik.
Etümoloogia
Madu on saanud oma ladinakeelse nime baltisakslastest Venemaa zooloogi, geograafi ja etnograafi Leopold von Schrencki auks.
Kirjeldus
Amuuri roninastik võib kasvada kuni 2 meetri pikkuseks. On väga hea ronija, võib puudel ronida kuni 10 m kõrguseni. Ujub ja sukeldub hästi. Isased on emastest suuremad. Muneb niiskesse samblasse, lehe- või sõnnikuhunnikusse. Talvitub septembrist maini.
Amuuri roninastik on mürgitu.
Amuuri roninastik toitub närilistest, konnadest, lindudest ja nende munadest.
Levila
Amuuri roninastik on levinud Kaug-Idas Venemaal Amuuri oblastis, Primorje krais ja Habarovski krais, Hiina kirdeosas, Mongoolias ja Koreas.
X-Panda
X-Panda on Eesti progressiivse metali ja fusiooni ansambel. See loodi 2009. aastal.
2010. aastal võitis X-Panda Noortebändi võistluse.
2011. aasta septembris ilmus nende album "Flight of Fancy", mis nomineeriti Eesti Muusikaauhinnale aasta metalalbumi kategoorias.
Aunaku mõis
Aunaku mõis (saksa keeles Aunaek) oli Kassari mõisa karjamõis Pühalepa kihelkonnas Läänemaal.
Ar-Rastani ringkond
Alamringkonnad
Ar-Rastani ringkond on jagatud kaheks alamringkonnaks ehk nāḩiyah 'ks (rahvaarv 2004. aasta seisuga):
Seeham
Seeham on vald (Gemeinde) Salzburg-Umgebungi ringkonnas Austria Salzburgi liidumaal. See asub Flachgaus Obertrumeri järve läänekaldal.
2018. aasta alguse seisuga elas seal 1939 inimest.
Marika Matšitidze
pisi|Marika Matšitidze esinemas 26. juulil 2013 Kuressaare Arensburgi ooperikohvikus Marika Matšitidze (sündinud 1983) on gruusia ooperisolist (sopran).
Ta töötab Thbilisi riikliku ooperi- ja balletiteatri solistina. 2007. aastal oli ta Gruusia IV interpreetide konkursi laureaat.
Piret Niglas
Piret Niglas (aastani 1988 Piret Sala; sündinud 5. aprillil 1968 Kohtla-Järvel) on eesti suusataja.
Ta lõpetas aastal 1986 Kohtla-Järve 1. Keskkooli ning aastal 1998 liikumis- ja sporditeaduste bakalaureusekraadiga Tartu Ülikooli.
Asus iseseisvuse taastanud Eesti Vabariigi sportlastest esimesena olümpiastarti. See toimus 1992. aasta taliolümpiamängudel Albertville'is, täpsemalt 9. veebruaril, võistlusdistantsiks oli 15 km suusasõit klassikalises stiilis. Osales hiljem ka 1994. aasta taliolümpiamängudel ja 2002. aasta taliolümpiamängudel.
Viktor Marseillest
pisi|Püha Victorit kujutav reljeef Madalmaades pisi|Püha Viktor, kes hoiab ristiga lippu ja kilpi Tallinna väikese vapiga, Püha Nikolaus ja Püha Jüri. vapikilbil pühakute all on kujutatud mustpea Püha Viktor Marseillest, ka püha Victor, oli kristlik märter. Ta suri umbes aastal 290, teistel andmetel 303. aastal. Teda austatakse pühakuna katoliku ja õigeusu kirikus. Viktori mälestuspäev on 21. juulil. Oletatavasti oli hiliskeskajal Tallinna kaitsepühak.
Pärimus
Pärimuse järgi oli Viktor Rooma armee ohvitser Marseilles, kes hukati keeldumise pärast ohverdamast Rooma jumalatele. Ta viidi ülekuulamiseks prefektide ette, hiljem keiser Maximianuse ette; teda löödi, piinati piinapingil, lohistati mööda tänavaid ja heideti ta vanglasse, kus ta veenis oma kaasvange, kolme Rooma sõdurit, ristiusku vastu võtma; hiljem hukati ka nemad. Kui Viktorit sunniti suitsetama viirukit Jupiteri kuju ees, lükkas ta kuju jalaga ümber. Keiser andis käsu jahvatada Viktor puruks pöörleva veskikivi all, kuid kivi purunes enne pühaku surma. Seejärel raiuti Viktori pea maha.
Ikonograafia
Tallinna altaritel hoiab Viktor risti kujutisega kilpi.
Austamine
Pühak Viktori ja tema kolme kaaskannataja Longinuse, Alexanderi ja Feliciani haua kohale ehitas Johannes Cassianus 4. sajandil kloostri, millest hiljem kujunes benediktlaste klooster ja basilica minor. Püha Viktori kloostris (Abbaye Saint-Victor) asuv Marseille püha Viktori haud on populaarne palverännusihtkoht.
Viktori kultus levis Marseille'ist, Aixist ja Arles'ist kiiresti üle kogu Prantsusmaa, eriti mõjukas oli Pariisis asuv püha Viktori klooster (Abbaye Saint-Victor de Paris). Saksa aladel tunti tema püha vaid vähestes kohtades, näiteks Metzis ja Trieris.
Tallinna kaitsepühak
Püha Viktorit on kujutatud kolmel Tallinna hiliskeskaegsel altariretaablil - Niguliste kiriku peaaltaril koguni kolmes kohas, samuti Pühavaimu kiriku altaril ja Mustpeade vennaskonna Maarja altaril. Oletatavasti on püha Viktorit kujutavad skulptuurid ka Niguliste monstrantsil ja Kanuti gildi lauakellal (nn "rüütel taras"). Sellest asjaolust on järeldatud, et püha Viktor oli Tallinna kaitsepühak. Vähemalt kahes Tallinna kirikus oli keskajal püha Viktori altar ja linnas tegutses püha Viktori gild (andmeid aastaist 1500-1525). Et keskaegsete allikate kohaselt tähistati Tallinnas Viktori mälestuspäeva hoopis 10. oktoobril, võis Marseille Viktori kultus olla segunenud teise Viktori-nimelise pühaku, Xanteni Viktori kultusega.
Rhachidelus
Klassifikatsioon
Perekonda Rhachidelus klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik :
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Rhachidelus brazili seisuga 03.06.2014.
Niidupunnpea
pisi|Emane niidupunnpea. Niidupunnpea (Ochlodes sylvanus) on liblikas punnpealaste sugukonnast.
Niidupunnpea on levinud Euroopas ja Aasias. Euroopa põhjaosas ulatub levila Skandinaavia keskosani ja Lõuna-Soomeni. Lääne-Eestis on ta üsna laialt levinud, kuid mitte eriti sage liblikaliik.
Ta muneb oma munad lamba-aruheinale või mõnele muule kõrrelisele. Röövikud on sinakasrohelised – see värvus aitab neil kõrreliste vahel toitudes paremini märkamatuks jääda. Enne kui nad kevadel valmikuteks moonduvad, peavad röövikud talve hiberneerudes üle elama.
Tiibade siruulatus on 25 kuni 34 mm. Emaste ja isaste isendite tiibade ülakülg erineb oluliselt. Emaste tiibade ülakülg on üleni tume kollakaspruun, suurte kollaste laikudega. Isaste tiibade ülakülje keskosa on tumekollane, servad on tumedamad, üksikute kollaste laikudega; eestiibadel on lai must hõbedase läikega lõhnatriip.
Adamsi maakond (Washington)
Adamsi maakond (Adams County) on maakond USA-s Washingtoni osariigis.
2010. aasta rahvaloenduse järgi elas maakonnas 18 728 inimest.
Maakonna halduskeskus on Ritzville ja suurim linn on Othello.
Rebala kihelkond (Virumaa)
Rebala (Taani hindamisraamatus Repel, Henriku Liivimaa kroonikas Revelensis provincia) oli muinaskihelkond Virumaal 13. sajandi alguses.