cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kohaliku omavalitsuse üksuse põhimäärus
KOV põhimääruse ülesehitus
Linna või valla ametiasutuste ja hallatavate asutuste peatükis tuuakse välja linna või valla ametiasutused, nende struktuuriüksused ja koosseis, samuti linna või valla hallatavad ametiasutused, nende struktuuriüksused ja koosseisud. Kajastatakse ka linna- või vallavalitsuse hallatavate asutuste tegevuse alused ja asjaajamispõhimõtted.
Esindamise ja rahvusvaheliste suhete peatükk kajastab linna või valla välissuhetes olemise põhimõtteid, samuti linna esindamist kohtus ja teistes vaidluste lahendamiseks ettenähtud institutsioonides.
Põhimääruse kinnitamise ja muutmise peatükis sätestatakse, millistel tingimustel on võimalik põhimäärus vastu võtta ning millistel tingimustel seda muuta.
Haldusterritoriaalse korralduse muutmise mõju põhimäärusele
Haldusterritoriaalse korralduse muutmise tulemusena moodustunud kohaliku omavalitsuse üksuse volikogu kehtestab valla või linna põhimääruse kuue kuu jooksul volikogu valimiste tulemuste väljakuulutamise päevast arvates. Uue põhimääruse kehtestamiseni lähtutakse ühinemislepingus või ühinemiskokkuleppes kokku lepitud ühinenud kohaliku omavalitsuse üksuse põhimäärusest. Kui ühinemislepingut või ühinemiskokkulepet ei ole kinnitatud, võetakse aluseks selle kohaliku omavalitsuse üksuse põhimäärus, kellega omavalitsusüksuse miinimumsuuruse kriteeriumile mittevastav kohaliku omavalitsuse üksus liidetakse või ühendatakse.
Kuni haldusterritoriaalse korralduse muutmise tulemusena moodustunud kohaliku omavalitsuse üksuse põhimääruse kehtestamiseni võib moodustunud kohaliku omavalitsuse üksus kasutada ühinemislepingus või ühinemiskokkuleppes kokku lepitud ühineva valla või linna sümboolikat.
Välislingid
Grete Paal. Kohaliku omavalitsuse organite intra legem korras antud määruste legaliteediprobleemide õiguslikest mõjudest. Magistritöö 2015. http://dspace.ut.ee/bitstream/handle/10062/48079/paal_ma_2015.pdf
Dobruška
Dobruška (saksa keeles Gutenfeld) on linn Tšehhis Hradec Králové maakonnas Rychnov nad Kněžnou ringkonnas. Dobruška asub Poola piirist 12 km kaugusel, Rychnov nad Kněžnoust 16 km põhjaloodes ja Hradec Královést ligikaudu 25 km idakirdes.
Asulat on esmamainitud 1320. aastal. Magdeburgi linnaõigused sai Dobruška 1364. aastal. Linn majanduslik tähtsus hakkas suurenema alates 15. sajandi teisest poolest. Kolmekümneaastases sõjas sai Dobruška tugevasti kannatada. 18. ja 19. sajandi vahetusel sai Dobruškast üks rahvusliku taassünni piirkondlikke keskusi. 1806. ja 1866. aastal laastasid linna suured tulekahjud. 19. sajandi teisel poolel hakkas linnas arenema tööstus, eelkõige tekstiilitööstus. Raudteeühenduse sai Dobruška 1908. aastal.
Dobruška vanalinn on alates 2003. aasta septembrist ajalooline linnakaitseala.
Strateegilise kaitse algatus
thumb|Strateegilise kaitse algatuse logo "Strateegilise kaitse algatus", ka "Strateegiline kaitseinitsiatiiv" (inglise keeles Strategic Defence Initiative, lühendatult SDI) oli USA presidendi Ronald Reagani 23. märtsil 1983 peetud kõnes välja kuulutatud programm, mis nägi ette USA kaitsmise välisriikide, eeskätt NSV Liidu ja teiste Varssavi Lepingu Organisatsiooni riikide rünnaku eest kosmoses asuvate tuumarelva kanda suutvate ballistiliste rakettide tõrjesüsteemi rajamise abil.
1984 loodi Ameerika Ühendriikide kaitseministeeriumi juurde Strateegilise Kaitse Algatuse Organisatsioon (Strategic Defense Initiative Organization, SDIO), mille ülesandeks sai programmi juhtimine ning järelevalve.
Kuna programmi eesmärgid ja meetodid tundusid utoopilistena, siis hakkasid massikommunikatsioonivahendid seda varsti George Lucase filmisaaga ("Tähtede sõda") järgi kutsuma "Tähesõdade programmiks".
1993 lõpetas Bill Clintoni valitsus "Strateegilise kaitse algatuse programmi", keskendudes maa peal paiknevatele tõrjesüsteemidele ja luues Ballistiliste Sihtmärkidega Kaitse Organisatsiooni (Ballistic Missile Defence Organization).
Antiloobid
pisi|paremal|Gasellid Antiloobid on taimtoidulised mäletsejad imetajad, kes elavad Aafrika savannides, Aasia rohtlates ja Euroopa steppides. Antiloobid kuuluvad veislaste sugukonda (Bovidae), kuid iseseisvat süstemaatilist üksust ei moodusta.
Antiloopide alamsugukondadesse on rühmitatud sadakond liiki, näiteks Aafrikas elavad gasell ja gnuu ning Aasias elav saiga. Antiloopidel on sõrad ja sarved. Nad elavad suurte karjadena ja liiguvad pidevalt, otsides söögiks mahlakat rohtu.
Gaselle jahivad sageli lõvid, hüäänid ja šaakalid. Gasellid suudavad väga kiiresti joosta ja on pidevalt valvel.
Sügiseti isased antiloobid võitlevad, et määrata, kes võidab territooriumi ja saab karja juhiks.
Tšiili kuisma
Tšiili kuisma (Eucryphia cordifolia), päritolumaal nimetusega ulmo, on puuliik perekonnast Eucryphia. APG III süsteemi järgi kuulub seltsi Oxalidales (jänesekapsalaadsed) ja sugukonda Cunoniaceae (lusikpuulised).
Teda kasvab Tšiilis ja Argentinas. Liiki ohustatab liigraie ja looduslike elupaikade kadu. Looduslik kasvukoht paikneb piki Andide mäestikku vahemikus 38–143 °S lõunalaiust ja ulatub kõrguseni kuni 700 meetrit üle merepinna. Tšiili kuisma on väga elegantne jämeda tüve ja laia võraga puu ning võib kasvada üle 12 m kõrgeks. Sõltuvalt laiuskraadist ja kõrgusest õitseb ta veebruarist kuni märtsini. Viljaks on umbes 1,5 cm pikkune kupar.
Kasutamine
Ta kasvab hästi ka näiteks Euroopas, Šotimaal, samuti on pandud teda kasvama Ameerika Ühendriikide lääneranniku põhjapoolsematele aladele.
Miralda
Miralda on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 715. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Miralda 110 naisel.
Enno Ruuge
Enno Ruuge (sündinud 18. septembril 1935 Narvas) on eesti biofüüsik.
Elulugu
Enno Ruuge on töölise ja teenistuja poeg.
Teadustöö
Uurimisvaldkond: bioenergeetika, membraanide biofüüsika, magnetresonantsi meetodite kasutamine bioloogias ja biomeditsiiniuuringutes. Üle 300 teadustrükise.
Kõdutäilised
Kõdutäilised (Psocoptera) on selts putukaid.
Maailmas on neid umbes 3000 liiki. Eestis on registreeritud 36 liiki, oletatav arv on 45.
1957. aasta Lääne-Saksamaa parlamendivalimised
'''Lääne-Saksamaa 1957. aasta parlamendivalimised''' olid 15. septembril 1957 toimunud Lääne-Saksamaa valimised, kus valiti Bundestagi 3. koosseis. Valimiste eel oli võimul Konrad Adenaueri parempoolne koalitsioonivalitsus, milles osalesid CDU-CSU, FDP, DP, GB/BHE. Valimiste tulemusel võitis CDU-CSU 270 kohta ja saavutas sellega absoluutenamuse parlamendis, mis on siiani Saksamaa ajaloo ühe partei edukaim tulemus. Sellest hoolimata moodustas Adenhauer koalitsioonivalitsuse Saksa Parteiga.
Heinrich II (Holstein-Rendsburg)
thumb|Heinrich II pitser umbes aastast 1343
1957. aasta Lääne-Saksamaa parlamendivalimised
Esmakordselt osales valimistel Saarimaa, mis liidendati Lääne-Saksamaaga 1. jaanuaril 1957. Ainsat korda kandideeris CSU väljaspool Baierit ning CDU ja CSU kandideerisid üksteise vastu - Saarimaa kohalik konservatiivne Saarimaa Kristlik Rahvapartei (Christliche Volkspartei des Saarlandes, CVP) kandideeris kahasse Baieri CSUga, lisaks kandideeris Saarimaal ka CDU. Valimistelt jäi kõrvale Saksamaa Kommunistlik Partei, mille tegevuse keelustas 1956. aasta augustis föderaalne konstitutsioonikohus. Esimest korda sai hääletada ka posti teel.
Heinrich II (Holstein-Rendsburg)
Heinrich II (hüüdnimega Raudne Heinrich; u.1317 – u.1384) oli Holstein-Rendsburgi krahv ja Lõuna-Schleswigi pandihärra. Ta valitses koos oma noorema venna krahv Nikolausiga.
1957. aasta Lääne-Saksamaa parlamendivalimised
Valimiste eellugu
Kantslerikandidaadid olid samad mis 1953. aastal valimistel: CDU-CSU-l Konrad Adenauer ja SPD-l Erich Ollenhauer.
Heinrich II (Holstein-Rendsburg)
Elu
Heinrich oli krahv Gerhard III ja selle naise Sophia vanem poeg. Heinrich oli palgasõdurite juhina ja hiliskeskaegse rüütellikkuse tüüpilise esindajana suur Euroopa mängija. Ta võitles Itaalias, Venemaal, Eestis ja Prantsusmaal. Ta teenis Inglise ja Rootsi armeedes. 1367. aastal oli ta Hansa Liidu laevastiku komandör ja 1368. aastal vallutas ta Kopenhaageni. Krahv Heinrich II ja tema vend Nikolaus kaitsesid jõuliselt oma nõudeid Holsteinis ja Schleswigis Taani ja friislaste vastu.
Abielu ja järglased
Heinrich oli kaks korda abielus:
Eduardo Sánchez González
Haridus- ja töökäik
Lõpetas 2017. aastal Havanna Ülikoolis arvutiteaduse bakalaureuseõppe ja 2021. aastal Maastrichti Ülikoolis magistriõppe tehisintellekti erialal. 2022. aastal astus doktorantuuri University College Londonis.
1957. aasta Lääne-Saksamaa parlamendivalimised
Valimiste eellugu
Adenaueril oli Ollenhaueri ees mitmeid eeliseid: tema all oli Lääne-Saksamaa saavutanud suveräänsuse taastamise 1955. aastal ja lisaks oli tema uus pensionireformi seadus populaarne. Ka majanduskasv arenes majandusime (Wirtschaftswunder) tõttu jõudsalt, suuresti tänu noorte kõrgeltharitud oskustööliste põgenemisele kommunistlikust Saksa DV-st oli valimiste vahel keskmiseks majanduskasvuks olnud seitse protsenti aastas. Põgenenud idasakslased hoidsid produktiivsuse kõrge ja sissetulekute kasvu madalal, lisaks oli 25. märtsil Lääne-Saksamaa saanud ka Euroopa Majandusühenduse liikmeks. Stabiilse majanduskasvu ja madala tööpuuduse tõttu oli läänesakslaste sotsiaalne turvatunne palju parem kui 1949. või 1953. aasta valimiste ajal. Kuigi majanduskasvu taga oli rohkem majandusminister Ludwig Erhardi sotsiaalse turumajanduse poliitika, seostati seda Adenaueriga. CDU-CSU loosungiks oli "Keine Experimente!" ('ei mingeid eksperimente').
Eduardo Sánchez González
Haridus- ja töökäik
2021. aastal asus keeletehnoloogina tööle Eesti Keele Instituudi keeletehnoloogia kompetentsikeskuses. Aastate jooksul on töötanud ka õppeassistendi, vabakutselise veebiarendajana ning viibinud erinevates ettevõtetes praktikal.
Aksel Ruudvere
Aksel Ruudvere (aastani 1939 Ruderström, 6. november 1903, Sutlepa vald, Läänemaa – 11. aprill 1963, Uppsala) oli eesti loomakasvatusteadlane.
Eduardo Sánchez González
Haridus- ja töökäik
Veebruaris 2022 esines Tallinnas ettekandega "Neural machine translation for low-resource languages: Challenges and recent advances" Eesti Keele Instituudi ja ajakirja Keel ja Kirjandus korraldatud konverentsil "Väikekeelte võimalused kirjanduses, kultuuris ja ühiskonnas".
Aksel Ruudvere
Elulugu
Aksel Ruudvere oli mõisarentniku poeg.
1957. aasta Lääne-Saksamaa parlamendivalimised
Valimiste eellugu
Teiseks peamiseks valimisküsimuseks olid ka taktikalised tuumarelvad. Kuigi Adenauer oli varem arvamusel, et Bundeswehrile jäävad konventsionaalsed relvad, teatas ta 5. aprillil, et taktikalised tuumarelvad on suurtükiväe edasiarenduseks ja neid oleks siiski vaja. Kuid juba 12. aprillil avaldasid 18 Göttingeni Ülikooli Max Plancki Instituudi tuumafüüsikut, nn. Göttingeni kaheksateist (teiste hulgas Nobeli auhinna laureaadid Max Born, Otto Hahn, Werner Heisenberg, Max von Laue, Wolfgang Paul, Fritz Strassmann) Göttingeni Manifesti kutsumaks Lääne-Saksamaad üles tuumarelvi mitte tootma, katsetama ega kasutama. Adenauer proovis algselt sellest hoiduda, kuid peale pressi kriitikat otsustas siiski viie füüsikuga Bonnis kohtuda. Pärast seitsmetunnist kohtumist teatati, et tuumarelvade tootmist ei tule. Aprillis saatis ka Nõukogude Liit agressiivse noodi. See oli aga liiga kaugel valimistest, et Adenaueri häid valimisväljavaateid mõjutada.
Aksel Ruudvere
Elulugu
Lõpetas 1923 Läänemaa Ühisgümnaasiumi Haapsalus ja 1930 TÜ põllumajandusteaduskonna. Töötas 1927–28 Põllumajanduse Raamatupidamise Talituses ning 1928–30 ja 1931–32 Talumajanduslikus Nõuandebüroos. 1932–44 Põllutöökoja karjakontrolli eriteadlane ja Kontrollühingute Liidu teaduslik sekretär. Asus 1944 Rootsi, oli 1945–63 Uppsala Põllumajandusülikooli assistent.
1957. aasta Lääne-Saksamaa parlamendivalimised
Valimised
Valimiste ajal oli Lääne-Saksamaal kokku 35 400 923 hääleõiguslikku inimest. Valimas käis kokku 31 072 894 inimest ehk 87.77% valijaskonnast. Liidumaade kaupa jagunesid kohad järgmiselt:
Aksel Ruudvere
Teadustöö
Uurimisvaldkond: loomade söötmine ja ainevahetus, karjamajanduse organiseerimine, vitamiinid ja mineraalained loomade söötmisel. Avaldanud 12 köidet karjakontrolli aastaraamatuid.
Eduardo Sánchez González
Tunnustus
2021. aasta keeletegu – avaliku sektori valdkondlik masintõlketehnoloogia (meeskonnaliikmena).
Isiklikku
Ta emakeel on hispaania keel, suurest huvist keelte vastu räägib hästi ka inglise, saksa, prantsuse, jaapani, ladina ja katalaani keelt ning on õppinud või täiendamas teadmisi hollandi, esperanto, itaalia ja eesti keelest.
Näitlemine on juba väiksest saati olnud tema suur kirg. Noore poisina tegi ta kaasa 2005. aastal ilmunud Kuuba komöödia-draamafilmis "Viva Cuba".
Heinrich II (Holstein-Rendsburg)
Abielu ja järglased
Esiteks Lippe isanda Bernhard V tütre Mechtildiga. Nad said ühe tütre:
Teiseks 1366. aastal Schwerini krahvi Albrecht II tütre Ingeborgiga. Nad said neli last:
Dentiin
Dentiini areng
Dentiini sekreteerivad odontoblastid, mis moodustavad epiteeliaalse kihi dentiini ja pulbi piirile. Odontoblastid on pikad kolumnaarsed rakud, mis on ektomesenhümaalset päritolu. Nendele rakkudele on iseloomulikud tsütoplasmaatilised jätked, mis ulatuvad kitsastesse dentiinituubulitesse. Igal odontoblastil on raku basaalses osas ovaalse kujuga tuum. Küpsed odontoblastid sisaldavad siledat ja karedat endoplasmaatilist retiikulumi, Golgi kompleksi, mitokondreid ning sünteesivad valke, mis on dentinogeneesiks vajalikud.
Järvi Instrumentalists
Järvi Instrumentalists on Eestist pärit instrumentalistidest koosnev ansambel, mille liikmeteks on viis õde-venda maailmakuulsast Järvide dünastiast. Ansambli koosseisu kuuluvad Miina Järvi (viiul), Martin Järvi (viiul), Madis Järvi (vioola), Marius Järvi (tšello) ja Mihkel Järvi (klaver).
Dentiin
Dentiini areng
Hamba arengu hilises kellukese staadiumis hakkab toimuma dentiini ladestumine. Esimesena kujuneb välja hambakrooni moodustav dentiin ning alles seejärel hakkab formeeruma juuredentiin. Dentiini teke saab alguse köbru tippudest ning liigub hambajuure suunas. Mitmeköbruliste hammaste dentiin hakkab formeeruma iga köbru tipus eraldi ning hiljem moodustab ühtse terviku.
Järvi Instrumentalists
Tegemist on ainsa professionaalse keelpillikvartetiga Eestis, kus musitseerivad koos üksnes ühe pere liikmed.
Ansambli liikmed on esinenud nii solistina, duona, triona, keelpillikvartetina kui ka klaverikvintetina.
Dentiin
Dentiini areng
Dentiin on esimene mineraliseerunud hambakude, mis hakkab ladestuma. Kõige välimine dentiinikiht ehk manteldentiin koosneb subodontoblastilistest rakkudest, mis moodustavad kollageenkiudude kimpe (von Korffi kiud).
Järvi Instrumentalists
Liikmete sugulus
Pere isa on tšellist Teet Järvi ja ema pianist Mari Järvi.
Dentiin
Odontoblastide diferentseerumine
Odontoblastid diferentseeruvad perifeersetest hambapapilli rakkudest. Selleks, et odontoblastide deferentseerumine oleks edukas, on vajalik epiteelirakkude või nende produktide juuresolek .Perifeersed hambapapilli rakud vajavad diferentseerumiseks signaalmolekule sisemiselt emailiepiteelilt. Enne dentinogeneesi algust on sisemise hambaepiteeli rakud lühikesed ja kolumnaarsed, kiirelt jagunevad ning basaalmembraaniga. Hambapapilli rakud on väiksed mittediferentseerunud ektomesenhümaalsed rakud tsentraalsete tuumadega ning tsütoplasmas sisalduvad mõned tsütoplasmaatilised organellid. Esimesena toimuvad muutused hambaepiteeli rakkudes – rakujagunemine peatub, rakud pikenevad ning tuumad liiguvad hambapapillist kaugemale. Pärast neid muutusi algab kohe ka hambapapilli ektomesenhümaalsete rakkude liitumine atsellulaarse tsooniga ja rakkude suurenemine. Neid hambapapillist arenenud rakke nimetatakse preodontoblastideks. Preodontoblastide tsütoplasma hulga ning kollageeni tootvate organellide suurenemisel nimetatakse neid rakke odontoblastideks. Diferentseeruvate odontoblastide pikenemisel ning polaarsuse tekkimisel arenevad välja odontoblastide jätked.
Järvi Instrumentalists
Liikmete sugulus
Vanaisa oli Järvide dünastia alusepanija dirigent Vallo Järvi.
Vanaonu on dirigent Neeme Järvi.
Dentiin
Maatriksi sekretsioon ja dentiini mineraliseerumine
Odontoblastid moodustavad hambapapilli perifeerias kihi ning hakkavad tootma dentiinimaatriksit ehk predentiini. Predentiini kihi paksenemisel paikevad odontoblastid ümber tsentraalsele. Sellele järgneb mineralisatsiooni laine ning formeerub dentiin. Rakkude liikumisel tsentraalsele odontoblastide jätked pikenevad. Pikemad nendest on ümbritsetud mineraliseeritud dentiiniga. Ajaga muutub dentiinituubuleid ümbritsev dentiin enam mineraliseerituks, seda dentiini nimetatakse peritubulaarseks. Dentiini mineraalne tihedus suureneb eelneva päevaga moodustunud predentiini kihi mineraliseerumisel. Predentiini mineraliseerumisel moodustub dentiini-predentiini ühenduskoht. Selle ühenduskoha tekkele järgneb hambapapilli areng hambapulbiks. Predentiini moodustumine pulbipoolsemale jätkub krooni moodustumise ja hamba lõikumise ajal. Predentiini kaltsifitseerumine toimub dentiini-predentiini ühendukohal, seetõttu väheneb ajaga pulbi osakaal.
Hambakrooni arengu ja lõikumise ajal moodustub umbes 4 mm dentiini ööpäevas. Pärast hammaste lõikumist oklusioonitasapinnani väheneb see 1 mikromeetrini.
Dentiini tüübid
Primaarne dentiin on tavapärane tubulaarne dentiin, mis moodustub lõikumisele ja hamba apikaalse arengu lõpule eelnevalt. Primaarseks dentiiniks loetakse ka manteldentiini.
Sekundaarne dentiin moodustub aeglaselt elu jooksul pulbipoolsemale. Sekundaarse dentiini teke sarnaneb primaarse dentiini tekkega, kuid toimub aeglasemalt. Samuti on sekundaarne dentiin võrreldes primaarsega vähem mineraliseerunud. Sekundaarse dentiini moodustumine perifeeriasse pulbikambri lähedusse viib pulbi retsessioonini. Pulbi retsessiooni ulatus sõltub vanusest. Kuna primaarse ja sekundaarse dentiini tuubulid on üksteisega tihedalt seotud, siis saab eeldada, et mõlema sekretsiooni eest vastutavad odontoblastid.
Tertsiaarse dentiini teke on irregulaarne ja lokaalne ning tekib vastuseks stiimulile. Selline dentiini teke on vastuseks hammaste kulumisele, hambakaariese tekkele, kaviteedi preparatsioonile ja restauratsioonide valmistamisele. Dentiini regeneratsiooni kiirus sõltub kahjustuse ulatusest ning võib ulatuda kuni 3,5 mikromeetrini ööpäevas. Sellise kiire dentiini tekke tõttu võivad odontoblastid jääda värskelt moodustunud maatriksisse lõksu ning tubulaarne ülesehitus on tugevalt moonutatud.
Tertsiaarset dentiini esineb kahte tüüpi: reparatiivne ja reaktsionaalne. Reaktsionaalne dentiin tekib vastusena kergele ärritusele, mille tõttu ei hävi odontoblastid. Reaktsionaalse dentiini tekke korral toimub dentiinimaatriksi sekretsioon värskelt diferentseerunud odontoblasti sarnaste rakkude poolt. Tugevama ärrituse korral võib toimuda odontoblastide hävinemine, mis viib reparatiivse tertsiaarse dentiini tekkeni. Reparatiivne protsess hõlmab endogeensete tüvirakkude migratsiooni kahjustuskohta, rakkude diferentseerumist odontoblastiga sarnasteks rakkudeks ja dentiinimaatriksi sünteesi. Pulbi paljastumise korral tekib ulatuslik odontoblastide kadu ning sel juhul käivitub reparatiivne protsess.
Kathrine Windfeld
pisi|Kathrine Windfeld (2012) Kathrine Windfeld (21. august 1966 Kopenhaagen – 6. veebruar 2015 Kopenhaagen) oli taani filmilavastaja.
Windfeld õppis aastail 1990–1995 Poola Rahvuslikus filmikoolis Łódźis ja 1994–1996 Briti riiklikus filmi- ja telekoolis.
Afrotyphlops angolensis
Levila
Neid võib kohata Angolas, Sambias, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Gabonis, Kamerunis, Kesk-Aafrika Vabariigis, Ugandas, Keenias ja Tansaanias.
Viited
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Afrotyphlops angolensis seisuga 7.05.2015.
Jõgevamaa Arendus- ja Ettevõtluskeskus
Jõgevamaa Arendus- ja Ettevõtluskeskus on Eesti sihtasutus, mis jagab info-, nõustamis- ja koolitusteenusi Jõgeva maakonna ettevõtetele, vabaühendustele ja kohalikele omavalitsustele. See keskus on maakondlik arenduskeskus (MAK). Keskus asub Jõgeval aadressil Aia tänav 1.
Vello Pohla
Ta lõpetas aastal 1955 Tallinna 2. Keskkooli ja aastal 1960 Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna. Aastal 1966 lõpetas ta TPI-s filosoofiaaspirantuuri.
Aastatel 1966–1967 ja 1971–1974 töötas ta Tallinna Konservatooriumi ühiskonnateaduste vanemõpetaja ja dotsendi kohusetäitjana. Aastatel 1978–1980 oli ta ajalehe Sirp ja Vasar peatoimetaja.
Poliitiline tegevus
Ta oli Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige.
Pohla oli Eesti Rohelise Liikumise, Üürnike Ühenduse ja Õigusliku Tasakaalu Erakonna asutajaliige.
PISA-test
PISA (Program for International Student Assessment) on Majandusliku Koostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) rahvusvaheline õpilaste õpitulemuslikkuse hindamisprogramm. PISA-testiga hinnatakse 15-aastaste koolilaste teadmisi ja oskusi funktsionaalses lugemises, matemaatikas ja loodusteadustes. <ref name="
Dankovi rajoon
Dankovi rajoon (vene keeles Данковский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Lipetski oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Dankovi linn.
PISA-test
Ajalugu
Esimene PISA-test tehti 2000. aastal ning on korratud iga kolme aasta järel. Esimeses PISA-testis osales õpilasi 32 riigist ning testi pearõhk oli lugemisel. Alates 2006. aastast on PISA-testist osa võtnud ka Eesti. 2006. aastal, mil tähelepanu oli suunatud loodusteadustele, osales PISA-testis kokku üle 400 000 õpilase 57 riigist. 2015. aastal osales 72 riiki ja majanduspiirkonda, enam kui poole miljoni õpilasega, Eestist osales ligi 6000 noort<ref name=" . Kokku osales PISA-testis 2015. aastal 540 000 õpilast 72 riigist ning parima tulemuse saavutasid Singapuri õpilased.
Eesmärk
PISA-testi eesmärk on hinnata õpilaste kompetentsust, mis aitab neid koolile järgnevas elus aktiivselt osaleda ja hindab õpilaste suutlikkust rakendada oma oskusi ja teadmisi elulistes situatsioonides. Näiteks funktsionaalses lugemises selgitatakse õpilase oskust teavet hankida, hinnata, diagramme lugeda, leida seoseid tekstis, tõlgendada, järeldada jne.<ref name=" PISA uuringuga püütakse mõõta, kui hästi on noored omandanud teadmisi ja oskusi, mis on vajalikud edukate ühiskonnaliikmetena toimimiseks. PISA hindab õpilaste teadmisi ning soovib, et õpilasted ise hindaksid oma õpimotivatsiooni, iseendaga seotud arvamuste ja oma õpistrateegiate kohta.
Valim
Riikidele antakse kindlad juhised, kus määratakse millistel tingimustel peab õpilasi valima ja mis tingimustel võib välja jätta. Rahvusvahelise uurimuse paikapidavuse jaoks on väga tähtis, et iga osalev riik peab rangelt kinni valimile esitatavatest nõuetest. 2015. aastal oli Eesti valimiks 5587 noort, kellest 2788 olid tüdrukud ja 2799 poisid, kokku 206 koolist. 78% õpilastest sooritas testi eesti ja 22% vene keeles. <ref name="
Vello Pohla
Poliitiline tegevus
1995. aastal kandideeris ta valimisliidu "Õiglus" nimekirjas Riigikogusse ja sai 124 häält ning valituks ei osutunud.
Dankovi rajoon
Rajoon piirneb kirdes Rjazani oblastiga, idas Lev Tolstoi rajooniga, lõunas Lebedjani rajooniga ja läänes Tula oblastiga.
PISA-test
Korraldus
PISA programmi juhib Pariisis asuv OECD sekretariaat ning prioriteedid paneb paika liikmesriikide esindajatest koosnev PISA Ülemkogu. Testi korraldamise eest hoolitseb rahvusvaheline konsortsium, kuhu kuulusid erinevad organisatsioonid, kes vastutasid uuringu eri etapi eest - valimi koostamise ja testi korraldamise eest, testide lingvistilise kontrolli korraldamise ja nende originaalile vastavuse kontrollimise eest, küsimustike koostamise jne eest. Eesti osalemise PISA uuringus otsustab ja uuringut rahastab Haridus- ja Teadusministeerium, testi on läbi viinud Sihtasutus Innove.
Vello Pohla
Kirjutisi
Sirbi ja Vasara peatoimetajana kirjutas ta Neeme Järvi ja Arvo Pärdi lahkumisel NSV Liidust Madis Kadaga pseudonüümi all mõtiskluse "Kodumaa ja muusika", milles muu hulgas ütles : "'Ja nii juhtubki, et ükskõik kes sa oled, hüljates Kodumaa, saad ikkagi vaid tänavamuusikuks, mütsiga maas, mis võib-olla on täis hõbeseekleid, kuid helid on kadunud, ehkki juurteta inimesed aplodeerivad sinu surnud muusikale.'"
Dankovi rajoon
Dankovi rajoonis on 149 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Dankovi linna) ja neljateistkümne külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Don ja Vjazovnja.
Lapse ülalpidamiskohustus
Lapse ülalpidamiskohustuse näol on tegemist põlvnemisest tuleneva ülalpidamiskohustusega. Kehtiva perekonnaseaduse kohaselt on üldjuhul lapse vanemad kohustatud last ülal pidama kuni täisealiseks saamiseni.[1]
Kui vanemad mingil põhjusel last enam ühiselt ei kasvata, peavad siiski mõlemad vanemad panustama lapse heaollu ja arengusse. Kui üks vanem lapse igapäeva ellu enam nii aktiivselt ei panusta, peab ta siiski oma kohustust lapse eest hoolitseda täitma elatise näol. Rahva seas on taoline elatis tuntud ka kui alimendid, mille all on mõeldud lapse ülalpidamiseks makstavat raha.
Perekonna eest hoolitsemine on seadusest tulenev kohustus. Kohustus oma perekonda ülal pidada hõlmab nii varalist panustamist kui ka üldist igapäevast panustamist perekonna ühisesse majapidamisse. Üldjuhul eeldatakse, et inimene suudab end ise üleval pidada, kui aga inimene seda teha ei suuda, lasub seejärel vastutus perekonnal ja sugulastel. Kõige viimase abinõuna tuleb appi riik.
Miriam
Miriam on naisenimi.
Lapse ülalpidamiskohustus
Allikad
Ülalpidamiskohustus tuleneb nii põhi-, perekonna- kui ka lastekaitseseadusest. Kuna perekond nähtusena on põhiseadusega kaitstud väärtus, siis on selline institutsioon riigi kaitse all.[2] Peamiselt on pereliikmed ise kohustatud hoolitsema oma abivajajate liikmete eest. Selline üldine ülalpidamiskohustus tulene perekonnaseadusest, mille kohaselt on abikaasad vastastikku kohustatud oma töö ja varaga perekonda ülal pidama. Kohustuste alla kuuluvad nii teatud tegevused, kui ka varalised panused, mis on vajalikud vastava pere ühiste majapidamiskulude katmiseks. Ülalpidamiskohustusega on seotud kolm põlvkonda – vanavanemad, vanemad ja lapsed.[3] Ülalpidamiseks õigustatud ja kohustatud isikud on sätestatud perekonnaseadusega. Ülalpidamist võib nõuda abikaasalt, sealhulgas ka lahus elavalt abikaasalt, lahutatud abikaasalt lapse hoolduse ja vanuse või terviseseisundi tõttu.
Amsterdami Ülikool
Amsterdami Ülikool (hollandikeelne lühend UvA: Universiteit van Amsterdam) on avalik-õiguslik ülikool Hollandis Amsterdamis.
Lapse ülalpidamiskohustus
Allikad
Seadusjärgseks ülalpidamiskohustuseks on eelkõige perekonnaseadusest tuleneva elatise maksmise kohustus – sellest olulisim on vanema kohustus maksta elatist oma alaealise lapsele. Tehinguliselt võib sellise kohustuse aluse leida eelkõige võlaõigusseadusest (ülalpidamislepingust, kinkelepingust jms).[5]
Amsterdami Ülikool
1632 munitsipaalvõimude asutatud ja hiljem nimetatud Amsterdami linna järgi, on see ülikool suuruselt kolmas Hollandi kõrgkoolide seas. See on üks tähtsamaid teadusülikoole Euroopas 31 186 tudengi, 4794 töötaja, 1340 doktorandi ja 613,5 miljoni euro suuruse sihtkapitaliga. See on Hollandi suurim ülikool üliõpilaste arvult ja tal on Hollandis suuruselt teine ülikooli sihtkapital.
Lapse ülalpidamiskohustus
Nõude esitamise kord
Perekonnaseaduse kohaselt on lapse vanemad kohustatud last ülal pidama kuni laps on saanud täisealiseks.[6] Üldjuhul peavad alaealist last mõlemad vanemad pidama üleval võrdsetes osades. Alaealise lapse puhul on elatise maksmine vajalik eelkõige siis, kui vanem, kellelt elatist nõutakse, ei ela lapsega koos või ei võta osa lapse kasvatamisest. 2010. aastal jõustunud seaduse muudatusega on elatise taotlejaks laps – seega on tegemist lapse nõudega lapsevanema vastu. Tema esindaja (üldjuhul teine vanem) esitab dokumendid lapse nimel.[7]
Amsterdami Ülikool
Peamine ülikoolilinnak asub Amsterdami keskel, mõni teaduskond aga naaberlinnaosades.
Lapse ülalpidamiskohustus
Esindaja nõue
Alaealise lapse näol on tegemist piiratud teovõimega isikuga, kes seaduse järgi ei ole veel võimeline iseseisvalt ning kestvalt oma tegudest aru saama või neid juhtima. Sellest tulenevalt on lapsel seaduslik esindaja, kelleks üldjuhul on kuni lapse täisealiseks saamiseni tema lapsevanemad. 2010. Aastal jõustunud perekonnaseaduse kohaselt kuulub ülalpidamisnõue lapsele endale, kuid tulenevalt tema piiratud teovõimest saab sellise nõude kohtus ikkagi maksma panna lapse esindaja – üldjuhul on selleks teine lapsevanem. 1994. aasta perekonnaseaduse kohaselt kuulus taoline lapse elatisnõue teisele vanemale, eestkostjale või eestkosteasutusele. Vana perekonnaseaduse kohaselt oli ka vanavanematel ning täisealistel õdedel-vendadel teatud juhtudel kohustus pidada ülal oma lapselast või alaealist venda-õde.[8]
Amsterdami Ülikool
Ülikool koosneb seitsmest teaduskonnast: humanitaarteadused, sotsiaal- ja käitumisteadused, majandus ja äri, loodusteadused, õigus, meditsiin ja stomatoloogia.
Miriam
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 917. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Miriam 72 naisel.
Lapse ülalpidamiskohustus
Lapse vajadused
Lapse vajaduste all tuleb mõista selliste vahendite tagamist, mis oleksid piisavad tema igapäevaste vajaduste rahuldamiseks ja arengu tagamiseks. Ülalpidamise ulatus määramisel tuleb arvestada kõiki eluvajadusi. Riigikohtu praktikas on eelkõige toodud välja elamiskulud, söögikulud, kulutused riietele, sidele, olmetarvetele ja mänguasjadele.[10] Kindlasti on olulised ka kulutused hariduse omandamiseks, sh lapse koolitarvetele ja kutsealasele ettevalmistusele.
Elatisnõude ulatus ja maksmisviis
Kehtivat süsteemi plaanitakse aga muuta, sest senises praktikas kehtiv miinimumelatis on sageli elatise maksja jaoks liialt kõrge. Süsteemi muudetaks nii, et see arvestaks vanemate tegelikku võimekust, mis annaks kohtutele selgemad alused, mille põhjal elatist praktilise elu vajaduselt lähtuvalt arvestada. Peamiseks eesmärgiks on vähendada nende isikute arvu, kellest on saanud võlgnik seetõttu, et miinimumelatise maksmine käib neil üle jõu. 2018. aasta märtsi seisuga on Eestis 9220 elatisvõlgnikku. Kohtutäiturite poolt sissenõudmisel olev elatiste kogusumma on suurusjärgus 60 miljonit eurot. [12]
Riigikohtu kriitika
Perekonnaseadusest tuleneva põhimõtte kohaselt on ülalpidamise ulatus kindlaks määratud lähtudes ülalpidamist saava isiku vajadustest ja tavalisest elulaadist – tavapäraselt lähtutakse alimentide väljamõistmisel elatisraha miinimumist. Selle põhimõtte rakendamine igapäevases praktikas omab eelkõige tähendust selles osas, et minimaalses suuruses elatise nõudmisel ei ole elatist nõudev lapsevanem kohustatud oma nõuet kohtus põhjendama ning asjakohaseid kuludokumente lapse kulutuste kohta kohtule esitama. Seadusandja hinnangul annab selline miinimummäära kehtestamine laste huvidele piisava kaitse.
Erandina on võimalus elatist ka vähem kui miinimummääras maksta, seaduse kohaselt võiksid sellised olukorrad eelkõige kõne alla tulla vanema töövõimetuse korral või olukorras, kus vanemal on ka teine laps, kes elatise väljamõistmisel miinimummääras osutuks seetõttu varaliselt vähem kindlustatuks kui elatist saav laps. Kohtul on iga üksikjuhtumi puhul kohustus asjaolusid arvesse võttes hinnata, kas asjas esineb mõjuv põhjus miinimummäärast väiksema elatise väljamõistmiseks. Mõjuvaks põhjuseks on Riigikohus näiteks pidanud olukorda, kus lapsevanem katab kulutused muul viisil, nt vahetu ülalpidamise kaudu lapsega suheldes või tekkivate kulude jooksva katmise teel, aga ka lapsetoetusega.[13] Riigikohus viidanud, et seadusest tulenevad alused miinimummäärast väiksema elatise väljamõistmiseks, on üksnes näidisloeteluks – see tähendab seda, et kohtul on õigus ja kohustus iga üksikjuhtumi asjaolusid ise hinnata, kas asjas esineb mõjuv põhjus miinimumelatisest väiksema elatise väljamõistmiseks või mitte.
Elatisnõude maksmapanek
Iga lapsevanem peaks oma last ülal pidama vabatahtlikult, alati see aga nii ei ole. Vanemad võivad kokku leppida, millises ulatuses ning mis viisil kumbki vanem oma kohustust täidab. Kui aga kokkulepet ei saavutata, siis võimalik elatis välja nõuda maksekäsu kiirmenetluses või hagimenetluses.
Maksekäsu kiirmenetlus avalduse saab esitada E-toimik keskkonnas elektrooniliselt. Esitamisel tuleb lapse elatise nõudes seadusekohaselt silmas pidada järgnevaid tingimusi:
Sanda saar
pisi|Sanda saar Sanda saar (inglise keeles Sanda Island, gaeli keeles Sandaigh) on väike saar Argyll and Bute'i regioonis Šotimaal. See asub Kintyre'i poolsaare lõunatipu lähistel.
Lapse ülalpidamiskohustus
Elatisnõude maksmapanek
Hagimenetluse alustamine tuleb kõne alla juhtudel, kus elatist nõutakse tagasiulatuvalt. Tagasiulatuvalt võib õigustatud isik ülalpidamiskohustuse täitmist nõuda kuni ühe aasta eest enne elatishagi kohtule esitamist.[16] Hagiavaldus esitatakse maakohtusse. Kui elatist nõutakse alammääras, siis lapse kulusid tõendavaid dokumente esitama ei pea – piisab üksnes vastavasisulise nõude esitamisest. Elatise nõudmisel suuremas määras kui alammäär, tuleb lapse kulud kohtule tõenditega tõendada. Hagimenetluses kohtusse hagiavalduse esitamisel on hagejaks laps või lapsed ning kostjaks lapsevanem, kes oma ülalpidamiskohustust ei täida. Kui elatisnõude soovivad esitada mitu last korraga, siis võivad nad seda teha ühes hagiavalduses ka korraga ning kostjaks sel juhul on kas üks või mõlemad lapsevanemad, kes oma ülalpidamiskohustust ei täida.[17]
Maarjamäe kommunismiohvrite memoriaal
Kaadriohvitseride mälestusmärgile on kantud okupatsioonirežiimide repressioonide tõttu hukkunud Eesti Vabariigi kaadriohvitseride (sh reservi või erru arvatud ohvitseride) nimed ja Vabadussõjas osalenud ohvitserid.
Agentuur
Agentuur on
Lapse ülalpidamiskohustus
Elatisabi
Elatisabi on riigi poolt makstav rahaline toetus, mille eesmärgiks on aidata üksikvanemal lapse ülalpidamisega toime tulla. Elatisabi saab taotleda Sotsiaalkindlustusameti kaudu. Kuid selleks, et riigilt taolist toetust saada, peab üksikvanem olema lapse nimel esitanud teise vanema vastu elatisabi nõude ja saanud kohtult ka positiivse otsuse. Kui isegi vaatamata kohtuotsusele teine vanem enda kohustust ei täida, tulebki appi riik. Elatisabi määramine aga ei tähenda, et elatist mittemaksev vanem vabastatakse oma kohustusest lapse ees, sest riik nõuab makstud elatisabi summa kohustusest kõrvale hiilinud vanemalt hiljem välja. [18]
Sanktsioonid
Kui vanem vaatamata elatise väljamõistmisele enda kohustust last üleval pidada ei täida, rakendab riik selle vanema vastu sunnimeetmeid. Riik saab sissenõude pöörata nii vanema vallasasjadele, varalistele õigustele, kinnisasjadele kui ka sissetulekule – see tähendab, et riik võib võlgnetava summa saada nii vanema vallas- või kinnisasjade, sissetuleku kui muude varaliste õiguste arvelt.
SOBR
SOBR (vene keeles Специальный отряд быстрого реагирования, lühendatult СОБР) on Venemaa Rahvuskaardi koosseisu kuuluvate kiirreageerimisüksuste üldnimetus.
Kommunismiohvrite memoriaal
Kommunismiohvrite memoriaalid asuvad:
Lapse ülalpidamiskohustus
Sanktsioonid
Kui võlgnik pole lapsele väljamõistetud elatist maksnud kolme kuu jooksul ning kohtutäituril pole õnnestunud seda ka võlgniku vara arvelt sisse nõuda, siis võidakse eelneva hoiatamisega tähtajatult peatada jahipidamisõigus, mootorsõiduki juhtimise õigus, relvaluba ja relvasoetamisluba, väikelaeva ja jeti juhtimise õiguse või kalastuskaart.[20] Riigikohus on aga öelnud, et võlgniku õigusi ei või piirata üksnes seepärast, et võlgnikult on elatis välja mõistetud ning ta pole seda nõuetekohaselt tasunud. Taolise sanktsiooni kohaldamise aluseks on ka selle eeldatav tegelik mõju võlgnikule, mis innustaks teda lapse elatiskohustust täitma. [21] Karmima meetmena võidakse alaealisele elatist mittemaksvat vanemat karistada trahvi või vangistusega kuni 1 aasta ning täisealisele lapsele mittemaksmise korral võidakse karistada rahatrahvi või arestiga.[22]
Samuti võidakse alaealisele elatist mittemaksvat vanemat karistada trahvi või teatud olukordades vangistusega kuni 1 aasta ning täisealise lapsele mittemaksmise korral võidakse karistada rahatrahvi või arestiga.[23]
Kohtukulud
Nii maksekäsu kiirmenetluses kui ka hagimenetluse alustamine on riigilõivuvabad.
Naima
Naima on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 512. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Naima 203 naisel.
Andres Köster
pisi|Andres Köster Estonia maja juubelipidustuste raames autogrammitunnis pisi|Andres Köster esinemas [[Saaremaa Ooperipäevade avakontserdil "Kuressaare 450" Kuressaare kõlakojas 21. juulil 2013]] Andres Köster (sündinud 23. detsembril 1975 Abulas) on eesti ooperilaulja (tenor).
Andres Köster on abielus ooperilaulja Juuli Lillega. Neil on poeg Julius ja tütar Judith.
Pärand (Paolini romaan)
Pärand on Christopher Paolini 2011. aastal ilmunud romaan. See on "Pärandi sarja" neljas osa.
Sari pidi algselt olema triloogia, kuid Paolini leidis, et kolm raamatut teeb loole liiga ning jagas viimase raamatu kaheks. Paolini on avaldanud ka soovi kirjutada rohkem raamatuid Alagaësiast.
Sisu
"Pärand" algab vardjate rünnakuga Belatonale, Impeeriumi linnale. Lahingu käigus tapetakse äärepealt Eragoni draakon Saphira, kasutades selleks Dauthdaerti, mille nimeks on Niernen. See on oda Draakonite sõja ajast, millega saab maagilisi kaitseid eemaldada ja lohesid tappa. Belatona alistatakse ning vardajate ja libakasside vahel tekib liit.
Eragoni nõbu Roran saadetakse vallutama Aroughsi, mis kujuneb raskeks ülesandeks. Ta mõtleb välja riskantse plaani, mis õnnestub, aga Rorani kaaslased saavad selle käigus mitmeid vigastusi. Roran liitub taas vardjatega Dras-Leonas, kus tehakse plaane linna alistamiseks. Murtagh ja tema draakon Thorn on linnas ning nad ei lase vardjatel linna otse rünnata. Jeod leiab raamatust teavet kanalisatsioonitunneli sissepääsu kohta, mille ehitamist kunagi ei lõpetatud. Arvates, et selline salatunnel on olemas, viib Eragon väikese grupi (tema ise, Arya, Angela, libakass Solembum ja haldjas Wyrden) linna, et avada vardjatele linnaväravad. Nende rännakul sureb Wyrden ning Eragon ja Arya lahutatakse Angelast ja Solembumist ning seejärel võetakse nad kinni Helgrindi preestrite poolt, kes tunneleid kasutavad. Helgrindi preestrid kavatsevad Eragoni ja Arya sööta Ra'zaci vastkoorunutele, sest nad ei ole Eragonile andestanud nende jumalate (Ra'zacide) tapmist. Eragon ja Arya vigastavad end põgeneda proovides ning pääsevad, kui Angela ja Solembum nad päästavad. Eragon alistab Murtaghi ja Throni ning seejärel avab linnaväravad, lastes vardjatel linna vallutada. Seepeale ründavad Murtagh ja Thorn öösel vardjate laagriplatsi ja võtavad kaasa Nasuada, vardjate juhi. Tema asemel saab vardjate uueks juhiks Eragon, kes annab käsu liikuda edasi Impeeriumi pealinna Urû'baeni poole.
Eragon mäletab Solembumi nõuannet (esimesest raamatust), kus räägitakse Hingede kambrist ja Kuthiani kivist. Ta kutsub libakassi oma telki ja pärib kivi kohta rohkem informatsiooni, kuid Solembum ei mäleta sellest midagi. Vestluse käigus räägib läbi libakassi uus hääl, kuid pärast juhtumit ei mäleta Solembum sellest midagi. Eragon saab teada, et kamber asub Vroengardi saarel. Eragon räägib Glaedriga Hingede kambrist, aga Glaedr ei mäleta vestlusest midagi. Eragon järeldab, et tegemist on tugeva maagiaga, mis mõjutab kõiki olevusi Alagaësias peale Eragoni ja Saphira, pannes neid unustama Hingede kambrit ja Kuthiani kivi pärast neist kuulmist. Eragon leiab viisi, kuidas panna Glaedri teda uskuma ning vana lohe soovitab neil leida maagia põhjustaja, sest see võib aidata neid võitluses Galbatorixiga. Eragon ja Saphira võtavad Glaedri Eldunarí saarele abiks kaasa.
Saarel saavad Eragon ja Saphira teada, et nad peavad leidma oma tõelised nimed, et Kuthiani kivi neil siseneda laseks. Paar päeva hiljem leiavad nad enda tõelised nimed ja kivi avaneb. Kolmik leiab mitmeid Eldunarísid ja draakonimune, mis peideti enne Ratsanike langust. Umaroth, Vraeli (viimane Ratsanike juht) draakon, kes räägib kõigi Eldunaríde eest, teatab, et on aeg peidust väljuda ja aidata vardjatel Galbatorixi alistada. Eragon ja teised lahkuvad saarelt enamiku Eldunarídega, jättes viis neist mune valvama, ning pärast kivist väljumist kaovad kõik teadmised draakonimunadest nende mälust. Nad suunduvad Urû'baeni, kus vardjad, haldjad, libakassid, urgalid ja päkapikud valmistuvad linna ründama.
Eragon ja Saphira jõuavad linna, kui rünnakut alustatakse. Eldunaríd avalikustatakse vardjate juhtidele ja nad loovad plaani. Kõik sõjaväed ründavad Urû'baeni, samal ajal murravad Eragon, Saphira, Arya, Elva ja üksteist haldjatest võlurit, kelle juht oh Blödhgarm, Galbatorixi kindlusse. Nad liiguvad ettevaatlikult trooniruumi poole, kuid haldjatest võlurid võetakse kinni. Trooniruumis alistab Galbatorix Eragoni, Saphira, Arya ja Elva ning teatab, et on välja mõelnud iidse keele tõelise nime, mida ta kutsub Sõnaks. Ta suudab kontrollida maagia kasutust Sõnaga. Galbatorix käsib Murtaghil ja Eragonil mõõkadega võidelda, mille Eragon võidab. Murtagh, kelle vanne teenida Galbatorixi on murtud, sest tema tõeline nimi on muutunud, kasutab Sõna, et hävitada Galbatorixi maagilised kaitsed. Raevunud Galbatorix muudab Murtaghi teadvusetuks ja ründab Eragoni tema mõtetes, samal ajal võitlevad Saphira ja Thorn Galbatorixi lohe Shruikaniga. Kasutades Eldunarí jõudu, lausub Eragon loitsu, mille abil saab Galbatorix aru enda kuritegudest ja elab läbi kogu valu, mida ta on 100 aasta jooksul tekitanud. Arya tapab Shruikani Dauthdaertiga. Kui läbielatav valu muutub talumatuks, lausub Galbatorix loitsu, mis muudab ta mitte millekski ja tekitab plahvatuse, mis hävitab enamuse kindlusest. Eragon suudab kõik kindlusest päästa, kasutades Eldunaríde jõudu.
Murtagh ja Thorn, nüüd vabad Galbatorixi küüsist, suunduvad põhja poole, et veeta aega üksinduses ja mõelda elu üle järele. Enne lahkumist õpetab Murtagh Eragonile Sõna ja jätab temaga hüvasti. Nasuadast saab Alagaësia uus surelik kuninganna. Arya naaseb Du Weldenvardeni, et aidata valida uus haldjate kuninganna pärast tema ema, kuninganna Islanzadí surma lahingus. Ta võtab endaga kaasa päästetud rohelise draakonimuna, mis hiljem temale ka haudub. Aryast saab Ratsanik, kelle draakoniks on Fírnen.
Eragon muudab originaalset seost draakonite ja Ratsanike vahel, et lubada ka päkapikkudel ja urgalitel Ratsanikeks saada. Eragon otsustab, et Alagaësias ei ole ohutut kohta, kus treenida uusi Ratsanike ja lohesid ning plaanib maalt lahkuda, jättes kaks muna uutele Ratsanikele. Võttes kaasa kõik Eldunaríd ja teised munad, lahkub Eragon Alagaësiast, vandudes, et ta ei naase kunagi.
Alma Johanna Ruubel
pisi|Alma Ruubel Alma Johanna Ruubel (28. september 1899 Õisu vald, Viljandimaa – 21. jaanuar 1990 Tartu) oli eesti matemaatik. Tegeles kõverkiirelise kujutava geomeetria arendamisega.
Ta oli 1919–1920 Pärnu Kaubanduskooli ja 1920–1926 Viljandi Tütarlaste Gümnaasiumi õpetaja. Töötas 1929–1955 Tartu Ülikoolis olles 1929–1935 matemaatika instituudi ajutine abijõud, 1935–1936 nooremassistent, 1936–1940 ja 1941–1944 vanemassistent, 1941 ja 1944–1945 matemaatika kateedri vanemõpetaja, 1945–1946 teoreetilise mehaanika kateedri vanemõpetaja, 1946–1951 dotsent, 1951–1955 geomeetria kateedri dotsent, 1951–1952 kateedri juhataja. Aastail 1952–1955 oli ta EPA kujutava geomeetria ja graafika kateedri juhataja ja 1955–1968 matemaatika kateedri dotsent.
Ta kuulus Eesti Naisüliõpilaste Seltsi.
Elulugu
Alma Johanna Ruubel kasvas üles Viljandimaal Õisu vallas Peebu talus. Tema isa Juhan Ruubel oli ehitusmeister ja tisler ning ema Ann (neiupõlvenimega Mankin) oli koduperenaine. Peres oli ka temast viis aastat vanem vend, kellest sai hiljem ühe Viljandi gümnaasiumi direktor.
pisi|vasakul|Alma Ruubel koos emaga 1909. aastal astus Alma Õisu valla kolmeklassilisse vene õppekeelega Peebu kooli ning 1912. aastal Viljandi Eesti Haridusseltsi eesti õppekeelega tütarlastekooli, mille ta lõpetas 1916. aastal. Ta jätkas õpinguid vene õppekeelega Viljandi Naisgümnaasiumis, mis muudeti 1918. aasta saksa okupatsiooni ajal seitsmeklassiliseks. Õpingute jätkamiseks moodustas Alma Ruubel koos teiste tütarlastega kaheksanda klassi kursuse õppijate rühma, mis kutsus endale eraldi õpetajad. Saksa okupatsiooni lõppemise järel alustas Viljandis tööd Viljandi Linna Tütarlaste Gümnaasium ning nimetatud rühm arvati sealse kooli kaheksandasse klassi. Selle lõpetamisel 1919. aastal sai Ruubel õiguse astuda kõrgkooli.
Maria Wörth
thumb|
Alma Johanna Ruubel
Elulugu
Ta astus Tartu Ülikooli juures korraldatud suvistele õpetajate ettevalmistuskursustele ning 1919. aasta augustis valiti ta juba Pärnu Kaubanduskooli matemaatikaõpetajaks. Järgmisest õppeaastast töötas ta õpetajana Viljandis oma vanas koolis. Ruubel jätkas õppimist ka ülikooli juures läbi viidud kursustel ning lõpetas need 1921. aastal.
Maria Wörth
Maria Wörth on vald Austria Kärnteni liidumaa Klagenfurdi maaringkonnas. Kuurortlinna keskus asub Wörthersee lõunakalda poolsaarel. Idas külgneb vald Kärnteni pealinna Klagenfurdiga. Vallaosad on Maria Wörth ja Reifnitz.
Alma Johanna Ruubel
Elulugu
Ta astus Tartu Ülikooli 1926. aastal. Algul teenis ta raha järeleaitamistundide andmisega, aga 1929. aastal kutsus professor Gerhard Rägo ta matemaatika instituuti assistendiks, kuigi ta oli alles kolmanda kursuse tudeng. Sellega sai Ruubelist Tartu Ülikooli esimene naisõppejõud matemaatika alal. 1932. aastal lõpetas ta ülikooli cum laude.
Maria Wörth
Ajalugu
Esimene Maarja kirik püstitati u 875. aastal endise Karantaania ristiusustamise ajal, mida juhtisid Freisingi piiskopid Innicheni kloostri baasil. Seda on esmamainitud 894. aasta dokumendis kui Maria Werd – kuna paik oli tol ajal saar. (Vanakõrgsaksakeelne mõiste Wörth või Werder, nagu ka sloveenikeelne Otok, tähendab veega ümbritsetud maatükki). Kirik teenis pühakute Primuse ja Felicianuse jäänuste ümberkolimist ning mängis olulist rolli kristlikus misjonis Kärnteni hertsogkonnas.
thumb|left|"Maria Wörth", Markus Pernharti (1824–1871) maal
Miinitraaler
pisi|Endine [[Frauenlob-klassi miinitraaler eksponaadina Lennusadamas]] pisi|Miinitraali makett Miinitraaler (ka traaler) on veeteede, sadamate ja muu akvatooriumi meremiinidest puhastamiseks ja leitud meremiinide hävitamiseks valmistatud sõjalaev.
Alma Johanna Ruubel
Elulugu
1935. aastal soovis ta asuda uurima numbriliste ja graafiliste meetoditega seotut. Professor Rägo soovitas talle John Couch Adamsi meetodit diferentsiaalvõrrandite numbrilise integreerimise kohta ja hiljuti avaldatud Richard von Misese veahindamise võtet nimetatud meetodile. Valminud tööd pidas Rägo sobivaks magistritööna esitamiseks. Ruubel sai magistrikraadi matemaatikas 1936. aastal. Tema väitekiri "J. C. Adamsi meetod harilikkude diferentsiaalvõrrandite numbriliseks integreerimiseks" atesteeriti 1946. aastal ümber ja ta arvati füüsika-matemaatikakandidaadiks.
Pärast ülikooli lõpetamist jätkas Alma Ruubel seal töötamist, esiti vanemõpetajana ja hiljem dotsendina (kutse 1949). Ta õpetas teoreetilist mehaanikat, rakendusmatemaatikat arvutus- ja graafilisi meetodeid, tõenäosusteooriat, analüütilist, diferentsiaal- ja kujutavat geomeetriat ning kõrgemat matemaatikat. Ta töötas ka juhtivatel kohtadel, olles kateedri juhataja, matemaatika-loodusteaduskonna prodekaan ja dekaan, aspirantuuri juhendaja ja metoodilise nõukogu juhataja.
Miinitraaler
Tänapäeval on paljud miinitraalerid asendatud suuremate võimalustega miinijahtijatega, kuid on siiski efektiivsed miinisõja tingimustes.