cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Aakre (perekonnanimi)
Aakre on ka norra päritolu nimi.
Kärla Põhikool
Ajalugu
Kärlal avati ministeeriumikool 1910. aastal. 1912. aastal valmis ka koolimaja. 1919. aastal nimetati kool Kärla 6-klassiliseks Algkooliks ja 1944. aastal Kärla Mittetäielikuks Keskkooliks. 1951. aastal liideti kooliga vene algkool, mis suleti 1958. aastal. 1961. aastal muudeti kool 8-klassiliseks ja 1988. aastal 9-klassiliseks. 1992. aastast on kooli nimi Kärla Põhikool.
Aakre (perekonnanimi)
2005. aasta 1. jaanuari seisuga oli Norras 832 selle perekonnanime kandjat ning nimi oli sageduselt 534. kohal.
USA-s oli 1920. aastal kümmekond selle nimega perekonda. Nad elasid põhiliselt Minnesotas, samuti Iowas ja Washingtoni osariigis ning ühekaupa Montanas ja Põhja-Dakotas.
Perekonnanime sagedus USA-s on rahvaloenduse andmetel 1,70 isikut miljoni kohta. Ta on USA perekonnanimede seas sageduselt 48523. kohal.
Vastseliina vald (1939)
Vastseliina vald oli vald Võru maakonnasaastail 1939–1950. pisi|300px|Eesti valdade kaart. Musta kontuuriga vanad vallapiirid, punasega 1939. aastal moodustatud vallad Vald kuulus Riigivolikogu 76. valimisringkonda, kust valiti Albert Kendra.
Vabariigi Valitsuse otsusega 16. maist 1940 liideti vallaga arvates 1. juunist 1940 osasid Misso ja Ruusmäe vallast. See oli viimane Eesti Vabariigis toimunud vallapiiride muutmine.
Valla koosseisus moodustati 13. septembril 1945 Kapera külanõukogu, Mauri külanõukogu, Perametsa külanõukogu ja Tsolli külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati vald Vastseliina rajooni koosseisu.
Vastseliina vald moodustati väikeste piirimuudatustega Vastseliina vallast.
Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88
24. Vastseliina vald – maa-alaga, mis moodustub senise Vastseliina valla maa-alast, välja arvatud Tserepi, Puspuri ja Tikka külade ning Tunka, Tõnkova, Uuri, Preeksa, Soldani, Savioja, Kärina, Põnni ja Põnisiksala talude piirkonnad.
Suve Jaan
Suve Jaan (õieti Johann Friedrich Sommer; 23. detsember 1777 Tallinn – 18. jaanuar 1851 Pärnu) oli eesti kirjanik.
Töötas 1808–1837 vene keele õpetajana Rakvere, Viljandi ja Pärnu kreiskoolis.
Looming
Tõi eesti kirjandusse vene ajaloo ainest ning käsitles seda sentimentaalses laadis, rõhutades keisritruudust ja Vene patriotismi.
843
843. aasta
Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand
Aastakümned: 790. aastad 800. aastad 810. aastad 820. aastad 830. aastad - 840. aastad - 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad
Aastad: 838 839 840 841 842 - 843 - 844 845 846 847 848
Salta provints
Salta provints on Argentina 1. järgu haldusüksus. Asub riigi põhjaosas. Piirneb läänes Tšiiliga, põhjas Boliivia ja Paraguayga.
Provints jaguneb 23 kohalikuks omavalitsuseks.
Välislingid
🇦🇷
Mark Cuban
Mark Cuban sündis töölisperekonnas Pittsburghis ja tema kalduvus ettevõtluse poole oli kohe algul näha. Juba 12-aastaselt oma nohiklike prillidega müüs ta ukselt uksele minnes kilest prügikotte ja seda päris edukalt. Ülikooli lõpetades asutas ta MicroSolutions firma, mille ta paari aasta pärast maha müüs, teenides nii enda esimesed miljonid. Hiljem juba Dallases elades aga tabas Mark Cubanit idee ühendada internet raadio ja televisiooniga. Tekkis Broadcast.com, mis aitas TV ja raadiojaamadel oma veebilehtedel ülekandeid teha. 1999. aastal müüs Mark Broadcast.com-i Yahoole 5,7 miljardi dollari eest.
814
814. aasta
Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand
Aastakümned: 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad 800. aastad - 810. aastad - 820. aastad 830. aastad 840. aastad 850. aastad 860. aastad
Aastad: 809 810 811 812 813 - 814 - 815 816 817 818 819
840
840. aasta
Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand
Aastakümned: 790. aastad 800. aastad 810. aastad 820. aastad 830. aastad - 840. aastad - 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad
Aastad: 835 836 837 838 839 - 840 - 841 842 843 844 845
Kassiurb
Kassiurb (Gnaphalium) on taimede perekond korvõieliste sugukonnast.
Eestis on levinud kaks liiki: thumb|left|Mets-kassiurb
Upplands-Bro vald
Upplands-Bro vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Upplandi maakonnas Stockholmi läänis. Ta asub Stockholmist loodes Mälareni põhjakaldal.
Vald moodustati 1952. aastal viie Uppsala lääni maaomavalitsuse ühendamise teel. Stockholmi lääni kuulub Upplands-Bro vald 1971. aastast.
Valla suurimad asulad on Kungsängen (7500 inimest), Bro (6200) ja Brunna (4000).
Viru tänav (täpsustus)
Viru tänav on tänav mitmes Eesti asulas:
Richard Sayn-Wittgenstein-Berleburg
pisi|[[Benedikte ja Richard Sayn-Wittgenstein-Berleburg 2010. aastal.]] Richard Casimir Karl August Robert Konstantin, Sayn-Wittgenstein-Berleburgi vürst, (29. oktoober 1934 Giessen – 13. märts 2017 Bad Berleburg) oli Sayn-Wittgenstein-Berleburgi vürsti Gustav Albrechti (1907–1969) ja vürstinna Margareta (sündinud Otranto Fouché) poeg.
Ta abiellus 3. veebruaril 1968 Taani printsessi Benediktega. Neil on kolm last:
Kanada jalgpallikoondis
Kanada jalgpallikoondis on Kanada jalgpalliliidu esindusmeeskond, mis esindab Kanadat rahvusvahelistel jalgpallivõistlustel.
Ülo Krigul
Ülo Krigul (sündinud 7. novembril 1978) on eesti helilooja.
Ta õppis Nõmme Muusikakoolis viiulit. 1997. aastal lõpetas ta Tallinna Muusikakeskkoolis kompositsiooni ja kaugõppes tuuba eriala. 1997. aastal jätkas ta õpinguid Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias kompositsiooni erialal 2001. aastani Raimo Kangro, alates 2001. aastast René Eespere ja hiljem Tõnu Kõrvitsa juhendusel. 2004. ja 2005. aastal täiendas Krigul end Viini Muusika ja Kaunite Kunstide Ülikoolis professor Detlev Müller-Siemensi juures ja 2006. lõpetas ta juhendaja Tõnu Kõrvitsa käe all Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia magistrikraadiga.
Ülo Krigul on ka muusikaorganisaator: ta on asutanud Eesti Muusikaakadeemia sügisfestivali, aastatel 2004-2014 oli ta koos Timo Steineriga iga-aastaste Eesti muusika päevade kunstiline juht ja produtsent.
Ülo Krigul on mänginud klahvpille mitmes džäss- ja rokkansamblis (näiteks The Sun) ja tegutsenud arranžeerijana. Samuti on ta mänginud bluusiansamblis Compromise Blue. Krigul on esitanud sümfooniat, elektroakustilisi installatsioone, teatri- ja filmimuusikat.
Laagri (Tallinn)
thumb|Laagri endine raudteepeatus
Ülo Krigul
Ülo Kriguli loomingut on ette kantud uue muusika festivalidel Eestis ning kontsertidel Saksamaal Berliini Kontserdimajas, Austrias Viini Muusikaühingus, Tšehhis, Lätis, Ukrainas, Soomes Helsingi Finlandia-talos, Portugalis Gulbenkiani Kunstide Keskuses jm.
Laagri (Tallinn)
Laagri on asum Tallinnas Nõmme linnaosas. Asum piirneb Pääsküla asumi ja Saue vallaga. Laagri asumi lõunapiiril kulgeb Pääsküla jõgi, mis lahutab asumit Laagri alevikust. Asumi pindala on 0,41 km2.
Ülo Krigul
Orkestriteos "JenZeits" pälvis Berliini muusikafestivalil young.euro.classic 2005 auhinna Europäische Komponistenpreis 2005. Teos kõlas maailmaesiettekandes 9. augustil 2005 Berliini Kontserdimajas Eesti Muusikaakadeemia Sümfooniaorkestri esituses Paul Mägi dirigeerimisel. 54. rahvusvahelisel heliloojate rostrumil Pariisis võitis "JenZeits" alla 30aastaste heliloojate teoste hulgas esikoha.
Laagri (Tallinn)
Laagri asum on saanud nime selle järgi, et asumi territooriumil asus I maailmasõja ja Vabadussõja ajal vangilaager ning 1920ndatel sõjaväelaager.
Ajalugu
Laagri oli kunagi osa Pääskülast, kuid vangilaagri ja hiljem sõjaväelaagri tekkimine tõrjus Pääsküla nime kõrvale. Sõjaväelaste transpordi paremaks korraldamiseks avati Laagris 1932. aastal raudteepeatus. Peatus asus Pääsküla jõest lõuna pool ning kujutas endast tüüpilist teivasjaama "piletimüügiga vagunis".
1957. aastal otsustas Eesti NSV põllumajandusministeerium luua Laagrisse individuaalelamute elamurajooni. Tol ajal kuulusid Laagri alad Tuleviku kolhoosile, mis tähendas, et krundi suurus võis olla 1200 m2 (linnas 600 m2). 1958. aastal puhastati maa võsast, loodi tänavateplaneering, märgiti maha trassid jne. Kuna Laagri maa oli soostunud, tuli seda kuivendada, milleks loodi üle 10 kilomeetri drenaaži.
Laagri maa-ala jaotati 151 krundiks, mille arv vähenes hiljem 109-le. Laagrisse lisandusid mõned korterelamud, 1962. aastal ehitati kauplus.
1958. aastal rajati raudteepeatusse perroon ja piletimüügiruum.
Laagri asumi need alad, mis jäid Pääsküla jõest põhja poole, liideti Tallinnaga 1968. aastal. Jõest lõuna pool olev osa jäi Harju rajooni osaks.
Elanikkond
2016. aastal moodustasid 0–17aastased asumi elanikkonnast 18–22%, üle 68aastased aga 10–19%. Eestlaste osakaal oli 80–100%.
Laagri asumi tänavad
Laagri asumis on järgmised tänavad: Männimetsa tee, Arukaskede puiestee, Sookaskede puiestee, Kaskede puiestee, Pajude puiestee, Lehiste puiestee, Pärnade puiestee, Paplite puiestee, Saarvahtra puiestee, Tammede puiestee ja Põdra tänav.
Arlöv
thumb|9-korruselised majad Arlövis Arlöv on asula Rootsis Skåne läänis Burlövi vallas. Asub Malmö kesklinnast 5 kilomeetrit loodes ja loetakse statistiliselt osaks Malmö asulast.
Solaris Trollino 12
Konstruktsioon
21. sajandi alguses arendati autobussi Solaris Urbino põhjal välja uus madalapõhjaline trollibuss Solaris Trollino 12. Tegu on tavalise kaheteljelise trolliga. 1. põlvkonna trollidel paiknevad veoelektriseadmed sõiduki salongi tagumises osas. 3. põlvkonna trollidel on need enamasti katusel ja kaetud paneelidega. Kere paremal küljel on kolm kahetiivalist ust.
Trolle Solaris Trollino 12 on neli varianti. Kõigil neil on aga kere valmistanud sama tootja (Poola firma Solaris Bus & Coach).
Prototüübid
Esimene Trollino 12 prototüüp (nn Poola prototüüp, 12T) valmis 2001. aastal, nüüd on see kasutusel Gdynias. Nn Tšehhi protoüüp (Trollino 12DC) valmistati 2002. aastal. Pärast Ostravas ja Opavas katsetamist müüdi see 2003. aastal Opavale.
Kasutamine
Trollino 12 on kasutusel mitmetes Euroopa linnades Rumeeniast Šveitsini välja.
Somaalimaa
Somaalimaa on Somaalia keskvalitsusest sõltumatu piirkond (endine Briti Somaalimaa). Piirneb läänes Djibouti, lõunas Etioopia, idas Somaalia (täpsemalt Puntlandiga) ja põhjas Adeni lahega.
Ajalugu
Somaalimaa oli alates 1884 Briti koloonia. Ta iseseisvus 26. juunil 1960, sama aasta 1. juulist moodustas ta koos endise Itaalia Somaalimaaga Somaalia.
Pärast Somaalia keskvõimu kollapsit kuulutati 18. mail 1991 välja Somaalimaa iseseisvus. Erinevalt ülejäänud Somaaliast valitseb selles tunnustamata riigis stabiilne olukord, välja arvatud piiritüli Puntlandiga Sanaagi ja Sooli maakonna pärast.
28. mail 1991 sai esimeseks Somaalimaa presidendiks Cabdiraxmaan Axmed Cali Tuur. 16. mail 1993 valiti presidendiks Maxamed Xaaji Ibraahim Cigaal. 1997 valiti ta tagasi. 3. mail 2002, pärast Egali surma sai riigi presidendi kohusetäitjaks Daahir Rayaale Kaahin. Ta valiti presidendiks 14. aprillil 2004. Ta edestas Axmed Maxamed Maxamuudi häältega 205 595: 205 515, seega 80 häälega. Mõnevõrra ootamatult tunnistas Axmed Maxamed Maxamuud valimiskaotust ega süüdistanud võitjaerakonda valimispettuses; ei moodustanud ka varivalitsust, nagu opositsioon tal soovitas teha.
Mais 2001 toimus referendum, millel 97% hääletanutest toetas iseseisvust.
29. septembril 2005 toimusid kohalike omavalitsuste ja parlamendivalimised. Välisvaatlejad hindasid neid üldiselt vabadeks ja rahumeelseteks, mis andis tugeva tõuke Somaalimaa rahvusvahelisele tunnustamisele. Parlamendivalimised võitis mõlemas 82-liikmelises kojas Ühinenud Rahva Demokraatlik Partei (Ururka Dimuqraadiga Ummadda Bahawday).
26. juunil 2010 toimunud presidendivalimistel valiti presidendiks Axmed Maxamed Maxamuud, kes sai 49,59 protsenti häältest. Ta astus ametisse 27. juulil 2010.
2017. aastast on president Muse Bihi Abdi.
Keeled
Ametlik keel on somaali keel. Kasutatakse ka araabia ja inglise keelt.
Poliitika
Somaalimaa hõlmab järgmisi Somaalia provintse:
Elanikud mäletavad Somaalia keskvõimu korrumpeerumist ja Somaalimaa riisumist hästi. See on süvendanud anarhistlikke meeleolusid, mistõttu paljud ei taha ka Somaalimaa keskvalitsusega tegemist teha. Valitsus on seda kogenud, proovides sekkuda kohalike omavalitsuste probleemidesse.
Valitseva Ühinenud Rahva Demokraatliku Partei (33 kohta 82-kohalises parlamendi alamkojas) kõrval on kaks ülejäänud partei Rahu, Ühtsuse ja Arengu Partei (Kulmiye Nabad, Midnimo iyo horumar, 28 kohta) ning Õigluse ja Arengu eest (Ururka Caddaalada iyo Daryeelka, 21 kohta). Parlamendi ülemkoda ei vali rahvas. Selle moodustavad hõimujuhid.
Puntlandiga ei ole riigil piirilepet. Puntlandi kindralid on korduvalt teinud reide Sanaagi ja Sooli maakonda, pidades neid Puntlandi osaks. See on tunduvalt takistanud Somaalimaa tunnustamist. Ent ilma Sanaagi ja Sooli maakonnata kaotaks ka riik suure osa tuluallikatest, mis seaks kahtluse alla koguni riigi jätkusuutlikkuse.
Majandus
Rahaühik on Somaalimaa šilling. Formaalselt jaguneb šilling 100 sendiks, kuid neid ei ole iialgi valmistatud šillingi madala kursi tõttu. Väikseim käibiv raha on 5-šillingiline.
2000. aastal oli Somaalimaa keskpanga ametlik kurss 4550 šillingit 1 USA dollari eest. Mitteametlik kurss võib olla sellest nii madalam kui ka kõrgem. Ükski välisriik Somaalimaa šillingit ei tunnusta.
Alexandra Sayn-Wittgenstein-Berleburg
Alexandra Rosemarie Ingrid Benedikte Sayn-Wittgenstein-Berleburg, Pfeili ja Klein-Ellguthi krahvinna (sündinud 20. novembril 1970) on Richard Sayn-Wittgenstein-Berleburgi ja Taani printsess Benedikte teine laps ning vanem tütar.
Gerli Parmas
Gerli Parmas (sünninimi Gerli Padar; sündinud 6. novembril 1979 Uhtnas ) on eesti laulja ja ansambli Glive solist.
Elukäik
Ta sündis muusikute peres. Kooliteed alustas maakoolis Uhtnas. Juba lapsena tekkis tal huvi näitlemise ja laulmise vastu.
Gerli Padari esimene kaalukam saavutus oli 1994. aasta võit Eesti Televisiooni laste laulusaates "Laulukarussell". Järgmisel aastal osales Padar ETV laulusaates "Kaks takti ette". 1995. aastal võitu ei saabunud, kuid 1997. aastal osales Padar uuesti ning võitis, kui oli saanud kõigilt žüriiliikmetelt peale Koit Toome maksimumpunktid.
Ta on õppinud muusikakoolis klaverit. Muusikat on ta õppinud ka Rootsis Gävles.
Gerli Padar on osalenud sooloprojektides ning olnud Soome ansambli Rock Elements solist.
Ta on tuntud ka muusikalinäitlejana. Ta on kaasa teinud muusikalides "Chess", "Cabaret", "Sugar ehk Džässis ainult tüdrukud" ja lastelavastuses "Detektiiv Lotte". pisi|Gerli Padar 2014. aastal Tapa sõjaväelinnakus 2005. aastal asutati Gerli Padari eestvedamisel ansambel Glive, mille solist on Padar ise.
2006. aastal juhtis Padar koos Marko Reikopiga saadet "Eurolaul 2006". Samal aastal juhtis ta koos Mikk Sarvega õuesõppimise saadet "Õpiõu" ja osales tantsusaates "Tantsud tähtedega", kus Gerli Padari partneriks oli tantsija Martin Parmas. Paar saavutas võistlusel teise koha.
Paralleelselt tantsusaatega valmistus Gerli Padar osalema lauluvõistlusel "Eurolaul 2007".
2008. aastal juhtis ta koos Mart Sanderiga telesaadet "Tantsud tähtedega".
2010. aastast juhtis ta koos Jüri Aarmaga Eesti Televisiooni laulusaadet "Lauluga maale".
Isiklikku
Gerli Padar abiellus 2001. aastal soomlase Aki Harjannega. Detsembris 2004 sündis neil tütar Amanda Rebecca, kes tegeleb samuti võistlustantsuga. Paar läks lahku 2006. aasta suvel.
Gerli Padar- Parmase vend on poplaulja, 2001. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse võitja Tanel Padar.
Harald Suislepp
pisi|Harald Suislepa ja [[Silvia Rannamaa haud Metsakalmistul]] Harald Suislepp (11. juuni 1921 Kunda – 21. september 2000) oli eesti kirjanik, Silvia Rannamaa abikaasa.
Elulugu
Osales teises maailmasõjas Punaarmee koosseisus, lõpetas 1955. aastal EKP KK Vabariikliku Parteikooli ning töötas ajakirjanikuna.
Looming
Kirjutanud luuletusi, epigramme, poeeme ja värssnäidendeid.
Kriitikavalimik
Vene keeles on ilmunud valimik luuletusi ja poeeme "В созвездии Близнецов" (tõlkinud A. Zorin, Moskva 1984)
Ingrid (Taani kuninganna)
thumb|Ingrid ja Frederik pärast kihlumist Rootsi printsess Ingrid (Ingrid Victoria Sofia Louise Margareta; 28. märts 1910 – 7. november 2000) oli Taani kuninga Frederik IX abikaasa.
Ingrid oli suguluses ka Suurbritannia kuninganna Victoriaga.
1928. aastal tutvus Ingrid Walesi printsi Edwardiga ning arvati, et nad abielluvad. Kuid kihlust ei järgnenud.
Selle asemel abiellus printsess 24. mail 1935 Taani ja Islandi kroonprintsi Frederikiga ning 20. aprillil 1947 sai temast kuningas Frederik IX abikaasana Taani kuninganna. Neil sündis kolm tütart:
Kuninganna Ingrid oli kirglik autosõitja, teda võis sageli kohata Kopenhaageni ümbruses Daimler Majesticu roolis.
Kuninganna Ingrid suri 7. novembril 2000 ning maeti oma abikaasa kõrvale Roskilde katedraali.
Gustav Sayn-Wittgenstein-Berleburg
Gustav Frederik Philip Richard Sayn-Wittgenstein-Berleburg (sündinud 12. jaanuaril 1969) on Richard Sayn-Wittgenstein-Berleburgi ja Taani printsess Benedikte vanim laps ja ainus poeg.
Oma ema kaudu kuulub ta Briti troonipärimisjärjekorda, kuid mitte Taani troonipärimisjärjekorda, sest ta ei kasvanud üles Taanis, nagu oli tema vanaisa kuningas Frederik IX soov.
Gustav oli aastatel 2000–2001 kihlatud Elvire Pasté de Rochefort'iga, praegu elab ta koos endise modelli ja kirjaniku Carina Axelssoniga.
Upplands Väsby vald
Upplands Väsby vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Upplandi maakonnas Stockholmi läänis. Ta asub Stockholmist põhjas.
Lisaks keskasulale on vallas 500 elanikuga asula Löwenströmska lasarettet.
Grand Theft Auto: San Andreas
"Grand Theft Auto: San Andreas" on videomäng, mille tootis Rockstar North ja mida levitas Rockstar Games. See on kolmas 3D-mäng "Grand Theft Auto" mängusarjas; kui kaasa arvata teised "Grand Theft Auto" mängud, on see seitsmes osa.
Sõidukid
Mängus on kokku 200 sõidukimudelit. Uute sõidukitena on jalgratas, kombain, tänavapuhastus sõiduk, hõljuk, haagiselamu ja palju muud. Kui eelmistes versioonides olid ainult üksikud lennumasinad ja neile oli raske ligi pääseda, siis selles versioonis on kokku 11 lennukit ja 9 helikopterit. Lisaks on rongid, millega mängija saab sõitma linnade vahel. San Fierro linnas sõidavad ka trammid.
Mitmikmäng
Ametliku mitmikmängu puudumise tõttu on fännid selle võimaldamiseks loonud modifikatsioonid "Multi Theft Auto" (MTA) ja "San Andreas Multiplayer" (SA-MP).
Värmdö vald
Värmdö vald on vald Rootsis Upplandi maakonnas Stockholmi läänis. See asub Stockholmist idas.
Vald hõlmab umbes 24 000 saart, millest suurimad on Värmdö (osa sellest kuulub Nacka valda), Svartsö, Möja, Runmarö, Sandhamn ja Nämdö.
845
845. aasta
Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand
Aastakümned: 790. aastad 800. aastad 810. aastad 820. aastad 830. aastad - 840. aastad - 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad
Aastad: 840 841 842 843 844 - 845 - 846 847 848 849 850
Bianca – tee õnnele
"Bianca – tee õnnele" (Bianca – Wege zum Glück) oli 224-osaline saksa seebiooper, mis jooksis ZDF-i telekanalis 1. novembrist 2004  kuni 5. oktoobrini 2005. See oli sakslaste esimene seebiooper, mille on teinud produktsioonifirma Grundy Ufa. Sarja peategelased olid Bianca Berger, Oliver Wellinghoff ja Katy Neubauer.
Peategelased
Bianca Berger (Tanja Wedhorn) on naine, kes istus 4 aastat süütult vangis kuriteo eest, mida ta ei sooritanud. Saades vangist välja, asub ta elama oma nõo Katy juurde, kes tegelikult ongi õige süüdlane Bianca isa vabriku mahapõletamises. Satub tööle Wellinghoffide mõisa ja armub seal perepoega.
Suur reduktsioon
pisi|250px|[[Rootsi impeerium. Läänemere-äärsed dominioonid 17. sajandil]] Suur reduktsioon ehk mõisate riigistamine oli mõisate riigi omandusse tagasivõtmise protsess Eestis ja Liivimaal, mis toimus 17. sajandi lõpus. Rootsi kuninga Karl XI ajal 1680. aastal võttis Rootsi riigipäev vastu otsuse võõrandatud mõisate riigile tagasivõtmiseks kogu riigis, mille tulemusena toimus nn. Suur reduktsioon. Mõisate reduktsioon viidi läbi nii Rootsi riigis kui ka Rootsile kuuluvates dominioonides (Rootsi Pommeri, Rootsi Wismar, Bremeni piiskopkond ja Verdeni piiskopkond) ja valdustes.
Mõisate reduktsiooni põhjuseks oli kuninga Karl XI ja kuninganna Kristiina poolt nende valitsusajal läbi viidud riigimaade kinkimine aadelkonnale, kes aga ei pidanud tasuma riigimakse, mistõttu olid vähenenud kuningriigi sissetulekud ning riigikassa oli pidevates finantsraskustes.
Suur reduktsioon Eestimaal ja Liivimaal
Kui varasematest mõisate tagasivõtmistest, 1655. aasta neljandikreduktsioonist olid Eesti- ja Liivimaa alad jäänud valdavalt puutumata, siis 1684. aastal laiendati Rootsi riigipäeva otsust ka neile. Rootsi aadel omas väga suurt osa Liivimaa mõisatest, tema käes oli 47,7% Liivimaa haritud pindalast. Liivimaa kohalik aadel omas aga natuke üle 33% haritud pindalast. Kogu Eestimaal riigistati 53% kõikidest mõisatest, Liivimaal riigistati kuni 75% kõikidest mõisatest. thumb|Johann Reinhold von Patkul|vasakulKoos mõisate riigistamisega kavandati ka talupoegade vabastamist pärisorjusest, kuna Rootsi kuningriigis elavad talupojad ei olnud pärisorjad, kuid seda ei teostatud Rootsi krooni riigimõisates ega ka era- ja rendimõisates. Mõisate riigistamisega kadus vana läänikorraldus. Riigistatud mõisate rendileandmise akt oli sisuliselt äriakt kahe partneri vahel, mis oli samm feodalistlike ühiskonnasuhete kadumisel.
Reduktsioonikomissariks Liivimaal oli Košķele ja Lobērģi mõisnik Michael von Strokirch (1649–1723), 17. juulist 1684 Jakob Sneckensköld ja üheks komisjoniliikmeks Viitina mõisnik ja endine Liivimaa maamarssal Otto Friedrich von Vietinghof-Scheel (1640–1709). Eestimaa reduktsioonikomisjoni esimeheks oli 16. juunist 1681 Engel Hartmann (1688. aastast von Ehrenthal, 1652–1701).
Vastuseisust mõisate reduktsioonile tekkis Liivimaa aadelkonnas protestikirjaaktsioon, mille eestvedaja oli Johann Reinhold von Patkul, kes koos maahärra parun Leonhard Gustav von Budbergiga esitasid 1691. aastal vastuargumendid mõisate reduktsioonile, milles viitasid Poola kuninga Zygmunt II Augusti antud ja Rootsi kuninga kinnitatud Liivimaa rüütelkonna privileegidele.
1692. aasta Wendeni maapäeval Liivimaa rüütelkonna poolt koostatud petitsioonis viitasid rüütelkonna esindajad Rootsi kuninga poolsetele aadelkonna õiguste rikkumisele ja esitasid kaebusi ka Rootsi kuninga poolt määratud Liivimaa kindralkuberner krahv Jacob Johann Hastferi tegevuse kohta. 1692. aasta juunis toimetasid maanõunikud Otto Friedrich von Vietinghoff, Leonhard Gustav von Budberg ja Maapäeva kreisisaadik parun Johann Albrecht von Mengden petitsiooni Stockholmi. Vastuolude tõttu kindralkuberneri ja rüütelkonna vahel peatati kindralkuberneri korraldusel Liivimaa rüütelkonna Maapäeva tegevus kuni 1694. aastani. Stockholmi suundunud rüütelkonna 3 esindajat aga vahistati ning suleti vanglasse, Johann Reinhold von Patkul aga põgenes Kuramaale, kus asus ette valmistama Rootsi kuningriigi vastase Poola, Venemaa ja Saksimaa koalitsiooni loomist.
Parika järv
Parika järv on kaitsealune looduslik järv Viljandimaal Põhja-Sakala vallas Aimla ja Kuhjavere külas. Järv asub Kolga-Jaanist 10 km edela pool Parika rabas.
Parika järv on Võrtsjärve nõos asuv liigestatud kaldajoonega loode-edela suunas piklik madal rabajärv, mille suurim sügavus ilma lendmudata on 1,6 m. Järv kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda. Järve kaldad on õõtsikulised. Järv oli 1953. aastal 120 ha suur (enne maaparandustöid ümbruskonnas 20. sajandi alul suurem ja sügavam), asub merepinnast 43,7 m kõrgusel. Järv on soostumas, tänapäeval on järv jaotunud kaheks. Järv koos ümbritseva raba ja naaberjärvedega on kaitse all Parika looduskaitseala koosseisus.
Järvest saab alguse Adula oja.
Kungsängen
Kungsängen on asula Rootsis, Stockholmi eeslinn, Upplands-Bro valla halduskeskus. Asub Mälareni ääres Stockholmist loodes.
2005. aastal elas Kungsängenis umbes 7400 inimest.
Marta Sillaots
pisi|Marta Sillaotsa haud Metsakalmistul Marta Sillaots (sündinud Reichenbach, abielludes Gerland, (õieti) eestistatult Marta Rannat) (12. mai 1887 Rakke – 15. juuli 1969 Tallinn), eesti kirjanik ja tõlkija, kirjanduskriitik.
Viru küla
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varstu valda.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 23 inimest. Kõik olid eestlased.
Külas asuvad Viru ohvrikivi ja Virunuka kivikalmistu.
Marta Sillaots
Elukäik
Pärast lühiajalist õppimist algkoolis, mis jäi haiguse tõttu pooleli, pandi Marta Sillaots Tallinna Kõrgemasse Linna-Tütarlastekooli, kus ta õppis 1895–1904. 1905 sooritas Sillaots eksamid Tallinna Nikolai Gümnaasiumis ja sai koduõpetaja kutse. 1907–1912 töötas õpetajana mitmes Tallinna algkoolis. Oli innukas esperantist. Asutas 1907. aastal koos noore ajakirjaniku Johannes Adolf Rahamägiga esimese eesti esperanto seltsi. 1913. aastal suleti selts separatistlike kahtlustuste tõttu. 1916 otsustas valida postiametniku elukutse ning töötas 1919. aastani Tallinna postimajas. 1920–1922 oli Tallinna Teatajas välisuudiste toimetaja. 1922. aastast tegutses vabakutselisena. 1938 võeti Marta Sillaots Eesti Kirjanikkude Liitu.
Marta Sillaotsa kutsuti ka Rahumäe kooli ristiemaks.
NKVD arreteeris ta 1950. aastal. Kuni 1952. aasta maini oli ta Valga vangilaagris, seejärel Leningradi haiglas ning juunist alates püsivalt Sverdlovski oblastis. Teekond tagasi algas 1954. aasta detsembris, vahepeatused Mariinskis ja Novosibirskis. Tallinna tagasi jõudis ta 1955. aasta lõpus. 1965. aastal tühistati Sillaotsa puudutav Ülemkohtu otsus "süüteo puudumisel".
Maetud Tallinna Metsakalmistule.
Isiklikku
Tema vennad olid zooloog ja hüdrobioloog Heinrich Riikoja ning tehnikateadlane Helmut Riikoja. 1923 abiellus Marta Sillaots Julius Woldemar Gerlandiga, kes tõi abielusse kaasa tütred Elisabethi ja Vilhelmine. 1936 eestistati nimi Gerland Rannatiks.
Looming
Sillaotsa nimi on võetud ema lapsepõlvekodu nimest. Esimene trükitud artikkel oli esperanto keeles, see ilmus 1908 ajakirjas Estlanda Esperantisto. 1910. aastal hakkas Marta Sillaots Postimehes avaldama julgeid ja asjalikke kasvatusküsimusi käsitlevaid kirjutisi ning lisaks lühijutte lastest. 1912 avaldas teadaolevalt esimese kirjanduskriitilise töö, milleks oli L. Onerva novellikogu "Murdjooned" arvustus. Marta Sillaotsa esimene ilukirjanduslik teos oli "Algajad" (1912). Marta Sillaots on kirjutanud naisküsimust käsitlevaid jutustusi ja romaane: "Anna Holm" (1913), "Viiskümmend" (1937) ja "Neli saatust" (1938). Populaarsust kogus lasteraamat "Trips, Traps ja Trull" (1935), mis on õpetlik lugu kolmest vennast, kes satuvad pidevalt seiklustesse. Marta Sillaots kirjutas olulisi kirjanduskriitilisi esseid, näiteks "Eduard Vilde naistüübid" (1925), "A. Kitzbergi toodang" (1925), "A. H. Tammsaare looming" (1927), samuti esseeraamatuid Eduard Vilde (1972), August Kitzbergi (1925) ja Anton Hansen Tammsaare (1927) kohta. Tõlkimist alustas Sillaots 1909. aasta paiku. 1914 avaldas Sillaots oma esimese tõlketeose, milleks oli Edgar Wallace’i "Nelja kohus". Ta on tõlkinud üle 60 väärtteose prantsuse, inglise, vene ja saksa kirjandusest.
Claudius
Claudius (Tiberius Claudius Drusi Caesar Augustus Germanicus; sünninimi Tiberius Claudius Nero Germanicus; 1. august 10 eKr Lugdunum (tänapäeva Lyon) – 13. oktoober 54 pKr) oli Vana-Rooma keiser 25. jaanuarist 41 pKr kuni surmani 54 pKr. Ta oli esimene Rooma keiser, kes sündis väljaspool Itaaliat.
Tema valitsusajal impeerium laienes, nt vallutas ta 43 pKr Britannia, kuid keeldus lisanimest Britannicus.
Claudiuse surma asjaolud on teadmata. Paljud süüdistasid tema naist Agrippina Nooremat ta mürgitamises, kuid mürgitamise asjaoludest oli palju eri versioone. Claudiuse eluajal palvetati tema tervise eest. 63-aastaselt tegi ta avaldusi ja teatas ametlikes aktides, et näeb ette oma surma. Seetõttu on tõenäoline, et ta oli siis juba haige ja surigi haigusesse.
Isiklikku
Claudius oli neli korda abielus, tema abikaasad olid
José Luis Rodríguez Zapatero
José Luis Rodríguez Zapatero (sündinud 4. augustil 1960 Valladolidis Hispaanias) on Hispaania poliitik.
17. aprillist 2004 kuni 21. detsembrini 2011 oli ta Hispaania peaminister.
Ta on olnud Hispaania Sotsialistliku Tööpartei peasekretär alates 1988. aastast.
Peaministrina otsustas ta Hispaania väed Iraagist ära tuua ja legaliseerida samasooliste abielu.
Edward Rutherfurd
Edward Rutherfurd (pärisnimi arvatavasti Francis Edward Wintle; sündinud 1948 Salisburys Inglismaal) on kirjutanud romaane, mis käsitlevad erinevate asulate ajalugu alates nende rajamisest kuni tänapäevani.
Rutherfurd õppis Cambridge'i ja Stanfordi ülikoolis ja töötas kirjastamise alal. Rutherfurd on Salisbury katedraali Sõprade Ühingu liige ja toetaja. 2005. aastal nimetas Salisbury linn tema teenete eest ühe vana turuplatsi juures olevatest tänavatest tema nime järgi.
Rutherfurd loob oma romaanide jaoks neli kuni kuus väljamõeldud perekonda ja kirjeldab perede elu läbi nende järglaste. Kasutades seda raamistikku põimib Rutherfurd nad ajaloosündmustesse, laseb neil omavahel suhelda ja kokku puutuda ka oluliste ajalooliste isikutega. Romaan "Sarum" käsitleb Stonehenge'i ja Salisbury ümbruse ajalugu läbi 10 000 aasta. "London" kirjeldab Londoni linna tekkimist ja selle ajalugu kuni tänapäevani välja.
Ülemlord
"Ülemlord" on Austraalia kirjaniku Trudi Canavani fantaasiaromaan, Musta võluri triloogia kolmas osa.
Abancay
thumb|Abancay keskväljak Abancay on linn Peruu lõunaosas Kesk-Andides 198 km kaugusel Cuscost, Apurímaci departemangu, Abancay provintsi ja Abancay ringkonna keskus. Geograafilised koordinaadid on 13°38′ S, 72°53′ W.
Elanike arv on 58 741 (august 2015).
Linn on kohalik tööstus- ja põllumajanduskeskus. Toodetakse suhkrut, rummi ja vaske.
Kungsbacka
Kungsbacka on linn Rootsis Hallandi läänis, Kungsbacka valla keskus.
Aastal 2005 oli linnas 17 800 elanikku.
pisi|left|[[Kungsbacka kirik ja keskväljak]]
Clodius Albinus
Clodius Albinus (Imperator Caesar Ceionii Postumi Decimus Clodius Septimius Albinus Augustus; sünninimi teadmata; umbes 140...150 – 19. veebruar 197 Lugdunum (Lyon)) oli Vana-Rooma vastukeiser aprillist 193 kuni surmani.
Ta kaotas lahingu Gallias Lugdunumi lähedal Septimius Severuse vägedega ja tapeti (teistel andmetel tegi enesetapu).
pisi|vasakul|Clodius Albinus Rooma mündil
George Paget Thomson
Sir George Paget Thomson (3. mai 1892 Cambridge – 10. september 1975 Cambridge) oli inglise füüsik.
1937. aastal sai ta koos Clinton Davissoniga Nobeli füüsikaauhinna. pisi|vasakul
Caracalla
Tema valitsusaeg sai tuntud 212. aastal andis väljaantud "Constitutio Antoniniana" (tuntud ka kui "Caracalla edikt") poolest, millega said Rooma kodakondsuse kõik keisririigis elanud vabad mehed.
Tapeti Marcinuse poolt. Omas lisanimesid: Britannicus maximus (210), Parthicus maximus (211), Arabicus maximus (211), Adiabenicus maximus (211) Magnus (213), Germanicus maximus (213)
Lekkevool
Lekkevool (ing leakage current) on elektrivool läbi vooluraja, mis pole voolu juhtimiseks ette nähtud.
Enamasti mõeldakse lekkevoolu all elektriisolatsiooni läbivat juhtivusvoolu (vabade laengute liikumisest tulenevat voolu), mis võib voolata elektripaigaldise eri pingega osade vahel ning pingestatud osade ja maa vahel.
Lekkevool võib olla ka mahtuvuslik – elektripaigaldise pingestatud osade ja maa vahel, samuti läbi häiretõkestuskondensaatorite (elektriseadme toitevoolu sisendis).
Kui lekkevool suureneb isolatsiooni halvenemise tõttu üle ohutu väärtuse, nimetatakse seda voolu rikkevooluks.
Ola Aabakken
Ola Aabakken (sündinud 1940) on Norra sõjaväelane, kindralleitnant.
Ta oli 1985–1987 6. diviisi staabiülem, 1990–1993 Kaitsejõudude Ülemväejuhatuse (Forsvarets overkommando) operatiivstaabi ülem, 1994–1997 AFNORTHWESTi staabiülem, 1997—2000 õppeasutuse Forsvarets høgskole direktor.
Auastmed:
Välislingid
Kasutatud on norrakeelse Vikipeedia artiklit seisuga 29.4.2009.
Valged bussid
thumb|Valged bussid tõenäoliselt aktsiooni staabi [[Friedrichsruh' lossi juures Schleswig-Holsteinis]]
Valged bussid olid bussid, millega Teise maailmasõja lõpus Rootsi Punase Risti asepresidendi krahv Folke Bernadotte'i juhtimisel päästeti Saksamaa koonduslaagritest peamiselt taanlasi ja norralasi.
Et vältida busside ründamist, olid need värvitud valgeks, ning katusele, külgedele, ette ja taha oli maalitud punane rist.
Prioriteediks olid taanlastest ja norralastest poliitvangid. Evakueeritama pidi ka Saksamaal elavad rootsi naised ja lapsed. Võimaluse korral võeti kaasa ka teisi.
Taani ja rootsi vangid Saksamaal
9. aprillil 1940 tungisid Saksa väed Taani ja Norrasse.
Juba juunis rajati esimene Saksa vangilaager Norras, Ulveni vangilaager Bergeni lähedal. Sedamööda, kuidas vastupanu okupatsioonile tugevnes, arreteeriti üha rohkem norralasi. Algul hoiti enamikku vange Norras, kuid mitmel põhjusel saadeti tuhandeid norralasi Saksamaa vanglatesse ja laagritesse, neist esimesed juba sügisel 1940.
Taanis algas suurem arreteerimiste ja küüditamiste laine alles seoses Taani valitsuse tagasiastumisega 29. augustil 1943.
Taani ja norra vangid Saksamaal jagunesid mitmeks kategooriaks alates interneeritutest, kellel säilis teatud vabadus, kuni NN-vangideni, kellele oli määratud end surnuks töötada.
Vogt-Svendsen sõlmis sidemed ka Johan Bernhard Hjorti ja Didrik Arup Seipiga, kes koos perekondadega olid interneeritud Hjorti sugulase mõisas Gross Kreutz. Koos teiste skandinaavlastega koostati seal skandinaavia vangide nimekirju koos nende kinnpidamiskohtadega. Berliini Rootsi saatkonna kaudu saadeti need nimekirjad Rootsi ning Norra eksiilvalitsusele Londonisse. Stockholmis tegeles spetsiaalselt skandinaavia vangide saatusega Norra diplomaat Niels Christian Ditleff. Aastavahetuseks 1944/45 oli norra poliitiliste tsiviilvangide koguarv Saksamaal umbes 8000 ning peale selle oli seal 1125 sõjavangi.
Taani poole peal oli admiral Carl Hammerich kaua välja töötanud salaplaane, et moodustada "Jyllandskorps" taanlaste päästmiseks laagritest. Hammerichil olid head sidemed nii norra sadamavaimulikega Hamburgis, Gross Kreutzi ringiga kui ka Ditleffiga Stockholmis. 1944. aasta jooksul tegid taanlased ära suure ettevalmistustöö: nad registreerisid vange ning planeerisid transpordivõimalusi, varustust ja karantiini Taani saabuvatele vangidele. Hammerich käis veebruaris, aprillis ja juulis 1944 Stockholmis ning arutas plaane Ditleffiga. Aastal 1945 oli Saksamaal umbes 6000 taani vangi.
Sinjuhha
Sinjuhha (ukraina Синюха) on jõgi Euroopas, Ukrainas. Pikkus 111 km.
Jõgi algab Dnepri kõrgustikult, voolab valdavalt lõunasse ning suubub vasakult Lõuna-Bugi.
8. mai
8. mai on Gregoriuse kalendri 128. (liigaastal 129.) päev. Juliuse kalendri järgi 25. aprill (1901–2099).
Harilik drüüas
Harilik drüüas (Dryas octopetala) on igihaljas poolpõõsas roosõieliste sugukonnast.
Selle aeglase kasvuga pikaealise taime levila on Arktikas ja põhjapoolkera mägistel aladel.
Levik
Taim eelistab kuivi kasvukohti, kus lumi sulab varakult. Kasvab kruusasel ja kivisel lubjarikkal pinnasel ning katab tihti suuri alasid.
Tunnused
Harilik drüüas on väga aeglase kasvuga. Saja-aastasel taimel on sageli 10-millimeetrise läbimõõduga vars. Õitsemiseni võib kuluda kümme aastat.
Kasutamine
Rahvameditsiinis on hariliku drüüase kuivatatud lehtedest valmistatud toniseerivat ja verd puhastavat teed. Seda on kasutatud ka kõhulahtisuse raviks. Köha raviks hingati sisse taime põlemisel tekkivat suitsu ning nohu raviks pulbriks tehtud taime. Värske mahlaga raviti soolatüükaid.
Taime on kasutatud lõnga värvimiseks.
Claudius II Gothicus
Claudius II (Imperator Caesar Marcus Aurelius Claudius Augustus, 10. mai 214 – september 270), tuntud ka kui Claudius II Gothicus, oli Vana-Rooma keiser oktoobrist 258 kuni 270. aastani.
Harilik drüüas
Kasutamine
Talvel on drüüase lehed toiduks põhjapõtradele. Islandil on see talvel püüde põhiline toit.
Claudius II Gothicus
Võitles oma valitsemisajal edukalt alemannidega ning saavutas võidu Naissuse lahingus. Suri katku.
Harilik drüüas
Kasutamine
Harilik drüüas on Islandi rahvuslill ja alates 1989. aastast Norra Sør-Trøndelagi maakonnalill.
Claudius II Gothicus
Lisanimed: Germanicus maximus (268), Gothicus maximus (269), Parthicus maximus (270)
Jaak Allik
Jaak Allik (sündinud 8. oktoobril 1946 Tallinnas) on eesti teatrikriitik, -juht, lavastaja ja poliitik.
Haridus
Jaak Allik lõpetas 1965 Tallinna 22. Keskkooli ja 1972 Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna, kus õppis ajalugu ja sotsioloogiat. Seejärel töötas kuni 1977. aastani Tartu Riikliku Ülikooli filosoofiakateedris vanemõpetajana.
Poliitiline tegevus ja töökohad
Aastatel 1971–1991 kuulus Jaak Allik NLKP-sse, 1994–2002 Eesti Koonderakonda ja 2003–2010 Eestimaa Rahvaliitu. 2010. aasta kevadest on ta Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige.
Aastatel 1977–1981 oli Jaak Allik Eesti NSV Kultuuriministeeriumi Teatrite Valitsuse juhataja, 1988. aastal Eesti NSV Riikliku Kultuurikomitee esimehe esimene asetäitja, 1988–1990 EKP Viljandi Rajoonikomitee esimene sekretär, 1988–1989 Viljandi Maavolikogu esimees.
Aastatel 1990–1992 oli Jaak Allik Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige.
1995. aasta Riigikogu valimistel valiti Jaak Allik Koonderakonna ja Maarahva Ühenduse nimekirjas VIII Riigikogu liikmeks. 17. aprillil 1995 asus ta aga tööle ministrina Tiit Vähi teises valitsuses. Ta jätkas samal ametikohal ka Tiit Vähi kolmandas valitsuses. Kui 1. jaanuaril 1996 kultuuri- ja haridusministeerium lahutati, sai Jaak Allikust kultuuriminister. Eesti kultuuriminister oli ta ka Mart Siimanni valitsuses, st kuni 1999. aastani.
Aastatel 1999–2001 oli Jaak Allik Viljandi abilinnapea.
2003. aasta Riigikogu valimistel valiti Jaak Allik Järva- ja Viljandimaa valimisringkonnast Eesti Rahvaerakonna nimekirjas X Riigikogu liikmeks. Riigikogu liikmena oli ta ainus, kes 14. oktoobril 2006 hääletas vastu Toomas Hendrik Ilvese algatusele vabastada Tarmo Kõuts kaitseväe juhataja ametist.
Teatritegevus ja töökohad
Aastatel 1981–1983 oli Jaak Allik ajakirja Teater. Muusika. Kino peatoimetaja.
Aastatel 1983–1988 ja 1991–1995 oli ta Viljandi Draamateatri Ugala kunstiline juht ja 2001–2003 Ugala teatri direktor. Aastatel 2000–2001 oli ta Eesti Teatriliidu esimees.
Aastatel 2007–2009 oli Jaak Allik SA Ugala teater nõukogu esimees ja 2015. aastal SA Vene Teater nõukogu esimees. Seejärel aastatel 2015–2019 SA Eesti Teatri Festival nõukogu esimees.
Isiklikku
15. juulil 2012 jäi Allik Jõhvi–Tartu maantee 16. kilomeetril lubatud piirkiiruse ületamisega politseile vahele. Politsei määras talle 200 eurot trahvi ja võttis kaheks kuuks ära juhiloa.
Ivi Eenmaa
Ivi Eenmaa (sündinud 2. juunil 1943 Viru-Nigulas) on Eesti poliitik ja raamatukogundustegelane. Ta on olnud Tallinna linnapea, Võru linnapea ning IX, XI ja XIII Riigikogu liige. Alates 27. jaanuarist 2021 on Ivi Eenmaa XIV Riigikogu liige.
Elulugu
pisi|vasakul|Ivi Eenmaa 1993. aastal Eenmaa juhtis aastatel 1984–1988 Fr. R. Kreutzwaldi nimelist Eesti NSV Riiklikku Raamatukogu. Selle ümbernimetamise järel Eesti Rahvusraamatukoguks 1988. aastal jätkas ta tööd raamatukogu direktorina, aastatel 1991–1998 aga Eesti Rahvusraamatukogu peadirektorina.
1990. aastate teisel poolel siirdus ta poliitikasse, astudes Eesti Koonderakonda. Aastatel 1997–1999 oli ta Tallinna linnapea. Ta oli Tallinna läbi aegade esimene naislinnapea. 1999. aastal valiti ta IX Riigikogu liikmeks.
2004. aasta märtsis valiti Eenmaa Eesti Vabariigi kultuuriatašeeks Moskvas. Ta pidi tööd alustama mais, aga Venemaa venitas talle viisa andmisega ja 2. septembril keeldus lõplikult viisa andmisest. Rahvusvaheliste tavade kohaselt niisugust keeldumist ei põhjendatud.
Hiljem astus ta Eesti Reformierakonda ja oli alates 10. novembrist 2004 kuni 2007. aastani oli Võru linnapea.
2007. aasta Riigikogu valimistel valiti Ivi Eenmaa XI Riigikogusse. 20. märtsil 2007 esitas Eesti Reformierakonna Võru piirkonna juhatus Ivi Eenmaa asemel Võru linnapea kandidaadiks senise abilinnapea Kersti Kõosaare, kes valitigi 4. aprillil Võru uueks linnapeaks.
2015. aasta Riigikogu valimistel kandideeris Ivi Eenmaa valimisringkonnas nr 2 ja sai 1406 häält, kuid ei osutunud valituk. Ta sai XIII Riigikogu liikmeks 9. aprillil 2015 Arto Aasa asendusliikmena. Tema volitused lõppesid 15. juulil 2015, kui taastusid Keit Pentus-Rosimannuse Riigikogu liikme volitused seoses vabastamisega Vabariigi Valitsuse liikme kohustustest.
Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 2 (Tallinna Kesklinna, Lasnamäe ja Pirita linnaosad) 348 häält ning ei osutunud valituks.
Karujärv
Karujärv (ka Saaremaa Karujärv, Järumetsa järv, Järvemetsa järv) on järv Saaremaal Saaremaa vallas, asub Kärla alevikust 4,5 km loodes.
Karujärves leidub rikkalikult jõevähki, samuti on ta suhteliselt liigirikas kalastiku poolest, järves leidub ahvenat, haugi, säinast, roosärge, linaskit, siiga ja võldast.
Karujärv on oma liivase rannajoone tõttu hinnatud puhke- ja supluskoht.
Nõukogude ajal oli järv lennuväe harjutuspolügooniks. Järves leidub seetõttu lõhkemata lennukipomme.
Octave Mirbeau
pisi|Octave Mirbeau
Octave Mirbeau [okt'av mirb'o] (16. veebruar 1848 – 16. veebruar 1917) oli prantsuse proosakirjanik ja kriitik. Eriti on tuntud tema realistlik romaan Le Journal d'une femme de chambre (Toaneitsi päevik). Kaitses ta inimõigusi (Dreyfusi afäär).
Teosed
pisi|170px| Octave Mirbeau, toaneitsi Célestine, 1900
800 meetri jooks
800 meetri jooks on kergejõustiku ala.
Jakob Martin Sommer
Jakob Martin Sommer (22. november 1860 Silla küla, Uhtna vald – 27. detsember 1897 Tallinn) oli eesti kirjanik ja haridustegelane.
Ta sündis Sämi Sillal. Alghariduse sai oma isalt, seejärel õppis kolm aastat Pikaristil, andis Tallinnas ära kooliõpetaja eksami. Töötas õpetajana Pikaristi, Põlula ja Tudu vallakoolides. 1880. aastal sooritas ta Tallinnas eraalgkooliõpetajat eksami ning siirdus Viru-Roelasse kooliõpetajaks. 1882. aasta lahkus Tallinna, kus elatus juhuslikest tõlketöödest ja tundide andmisest. Järgmisel aastal oli jälle lühemat aega kooliõpetaja, seekord Peterburi Jaani kiriku koolis. 1884–1887 töötas õpetajana Kose kihelkonnas Rooküla Nõmmemõisas. 1887–1890 pidas J.M.Sommer Tallinnas pansionaadiga erakooli, mis valmistas õpilasi ette gümnaasiumidesse astumiseks.
Kuigi Sommer pidas paljusid ameteid ja töötas pingeliselt, ei pääsenud ta majanduslikust viletsusest. See laostas ta tervise. 1890. aastal tabas teda vaimuhaigus, millest küll paari aasta möödudes sedavõrd paranes, et võis taas Peterburi eesti koolis töötada. Kuid 1895. aastal haigestus ta uuesti ning 1897. aasta 27. detsembril lõpetas ta ise Seewaldi vaimuhaiglas oma elu.
Astrid Kannel
pisi|Astrid Kannel vanas raadiomajas 28. aprillil 2011 Astrid Kannel (sündinud 7. juunil 1967 Haapsalus) on eesti ajakirjanik.
Haridus
Lõpetanud 1985. aastal Audru keskkooli, 1984. aastal Pärnu Lastemuusikakooli (kiitusega) ja 1993. aastal Tartu Ülikooli ajakirjanduse eriala, magistrikraad Tartu Ülikooli politoloogiaosakonnast aastal 2005.
Ajakirjandustöö
Töötanud paljudes ajalehtedes, aastatel 1997–2001 oli Eesti Televisiooni ja Eesti Päevalehe korrespondent Moskvas. Hiljem oli ta Eesti Televisiooni välisuudiste toimetaja.
2020. aasta seisuga on Astrid Kannel "Aktuaalse kaamera" ning välispoliitikasaate "Välisilm" saatejuht ja toimetaja.
Isiklikku
Tema abikaasa oli ajakirjanik Madis Hint. 1996. aastal sündis sellest abielust poeg Joonas.
Sylt
thumb|Asend Jüüti poolsaare läänerannikul
Sylt (põhjafriisi Söl, taani Sild) on Saksamaale kuuluv saar Põhjameres, üks Põhja-Friisi saartest.
Saare pindala on 99 ruutkilomeetrit. Saarel on luiteid. Saare kõrgus on kuni 52 m.
Matemaatiline bioloogia
pisi|Fibonacci jada spiraal nähtav lilleõies Matemaatiline bioloogia on teadusharu, mis tegeleb elussüsteemide matemaatiliste mudelitega ehk bioloogiliste rakendustega matemaatiliste mudelite koostamise ja uurimisega.
Uppsala
Linn kandis kuni 13. sajandini nime Östra Aros.
Matemaatiline bioloogia
Matemaatilist bioloogiat võib pidada teoreetilise bioloogia osaks. Matemaatilisel bioloogial on suur ühisosa ka biofüüsika ja bioküberneetikaga.
Uppsala
Nimevahetuse tingis katedraali põlemise järel Uppsala piiskopkonna keskuse üleviimine Vana-Uppsalast, mis asub praegusest Uppsalast mõni kilomeeter põhja pool, Östra Arosesse. Nimevahetuse kiitis heaks paavst isiklikult.
Matemaatiline bioloogia
Harud
Üheks vanemaks ja laia kasutusalaga matemaatilise bioloogia haruks on biostatistika, mis tegeleb peamiselt statistiliste mudelite väljatöötamisega bioloogiliste andmestike töötlemiseks.
Väga ulatuslik ja rikaste teoreetiliste probleemidega on dünaamiliste mudelite rakendamine bioloogias. Selle peamiseks matemaatiliseks vahendiks on diferentsiaalvõrrandite süsteemid ja nende numbriline lahendamine.
Uppsala
Ajalugu
Uppsalas asub Põhjamaade vanim, 1477. aastal asutatud Uppsala Ülikool.
Matemaatiline bioloogia
Harud
Põhiliselt 1990. aastail välja kujunenud matemaatilise bioloogia haru on bioinformaatika, mis tegeleb peamiselt molekulaarbioloogiaga seotud matemaatiliste probleemidega.
Kuke peakraav
Kuke peakraav (ka Kuke jõgi, Kuke oja, ülemjooksul Koigi-Kuke peakraav) on vooluveekogu Ida-Saaremaal. Peakraavi lähe asub Väkra külas Kuivastu–Kuressaare teest 2 km kagus. Keskjooksul läbib jõgi Koigi järve lõunaosa.
Matemaatiline bioloogia
Harud
Eraldi teadusharudena on välja kujunenud ka matemaatiline ökoloogia, matemaatiline populatsioonibioloogia, matemaatiline geneetika.
Kuke peakraav
Peakraavis leidub arvukalt haugi, võrdlemisi arvukalt lutsu ning vähesel arvul ahvenat, ogalikku ja särge.
Peakraavil on mitu aastat peetud särjepüüdmise võistlusi.
2013. aastal lammutati peakraavil asuv sild ja ehitati asemele uus. Vana sild oli ehitatud 1962. aastal.
2014. aasta talvel puhastati peakraavi suudmeala setetest ja pilliroost.
Jaak Tamm
pisi|Jaak Tamm 1992. aastal Foto: Jaan Künnap Jaak Tamm (25. veebruar 1950 – 4. jaanuar 1999) oli Eesti ühiskonnategelane ja poliitik.