cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Leonid Mihhailov
Leonid Mihhailov on raamatute „Peipsimaa asulad“, „Peipsi-Pihkva järve asulad“, „Narva jõe asulad“ ja „Tallinna album 1219-2019“ autor. Mihhailovil on ilmunud oma lauludega kaks helikassetti ja CD-plaat „Iroonilised laulud“.
Isiklikku
Leonid Mihhailov on isa liini pidi Venemaa aadlike järglane. Tema ema on kaheksandas põlvkonnas Peipsi läänekalda venelane. Vana-vana-vana-vana-vanavanaema Greta oli rootslanna. Üks vanavanaisadest oli Põltsamaal sündinud eestlane Hans Terras, vanavanaema Sofia Rõpinska oli poolatar.
Leonid Mihhailovil on täiskasvanud poeg (1977) ja kolm lapselast.
Andreas Johnsson
Carl Andreas Johnsson (tuntud ka kui Andreas Johnson; sündinud 21. novembril 1994 Gävles) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib ääreründajana NHL-i klubis New Jersey Devils.
Ta alustas klubikarjääri Rootsi klubis Frölunda HC, debüteerides Rootsi kõrgliigas hooajal 2012–13. Hooajal 2013–14 lõi ta Rootsi kõrgliigas 15 väravat ja andis üheksa väravasöötu ning valiti Rootsi kõrgliigas aasta uustulnukaks. 2015. aastal jõudis ta Frölundaga Jäähoki Meistrite Liiga finaali, kus kaotati teisele Rootsi klubile, Luleåle. 2015. aasta hooajal oli Johnsson 11 väravaga Meistrite Liiga suurim väravakütt. 2016. aastal tuli ta Frölundaga Rootsi meistriks ning võitis samal aastal lisaks Jäähoki Meistrite Liiga.
2013. aastal valis Toronto Maple Leafs ta NHL-i draft'is 202. valikuna. Hooaja 2015–16 lõpus debüteeris ta American Hockey League'is Maple Leafsi noorteklubis Toronto Marlies. Hooajal 2017–18 võitis ta Marliesiga Calder Cup'i ning oli selle hooaja AHL-i väljalangemismängudes kõige resultatiivsem mängija (10+14), pälvides väljalangemismängude kõige väärtuslikumale mängijale antava Jack A. Butterfield Trophy. 2018. aastal valiti Johnsson lisaks AHL-i tähtede mängule ja Second All-Star Team'i.
2020. aasta oktoobris kaubeldi Johnsson Joey Andersoni vastu New Jersey Devilsi.
Stig Engström (Skandiamannen)
Rootsi peaprokurör Krister Petersson kinnitas 2020. aasta 10. juunil toimunud pressikonverentsil, et 2000. aastal enesetapu sooritanud Engström oli süüdi Olof Palme mõrvas, kriminaalasi lõpetati. pisi|[[Skandia hoone, Engströmi töökoht (2010. aasta foto); Palme mõrvati hoone parempoolse nurga juures|tühi]]
Viies elevant
"Viies elevant" on Terry Pratchetti 24. Kettamaailma romaan ja viies romaan, mis räägib Ankh-Morpoki Linnavahtkonnast. Raamatus tutvustatakse esmakordselt klakse ehk Kettal sidepidamiseks kasutatavat semaforisüsteemi.
Sisu
Ankh-Morpoki hertsog ja linnavahtkonna komandör Sam Vimes saadetakse Ankh-Morpoki suursaadikuna Überwaldi, kus on aset leidmas päkapikkude Alumise Kuninga kroonimine. Vimesi teadmata suundub isiklikel põhjustel sinna ka Angua ja teda koos rääkiva koera Gaspode abil jälitav kapten Porgand. Kui Vimes saabub Überwaldi, avastab ta, et tema eelkäija on teadmata kadunud ja Kivikook, mis on Alumise Kuninga kroonimisel äärmiselt oluline, on varastatud. Vimes saab teada, et libahundid plaanivad mässu, ja kui lahendust kiiresti ei leita, on Überwald kaose äärel.
Samal ajal suudab Ankh-Morpoki Linnavahtkonda juhtima jäänud seersant Colon põhjustada korraliku kaose nii vahtkonnas kui ka linnas.
Mileva Marić
pisi| Mileva Marić 1896 Mileva Marić (serbia keeles Милева Марић; 19. detsember 1875 – 4. august 1948) oli serbia füüsik ja teadlane, Albert Einsteini kaasüliõpilane Zürichi Kõrgemas Tehnikakoolis ja hiljem tema abikaasa.
17-aastaselt asus Albert Einstein õppima Zürichi Kõrgemasse Tehnikakooli (ETH) matemaatika ja füüsika erialale. Üks tema viiest kursusekaaslasest oli serblanna Mileva Marić. Õpingute jooksul armusid nad teineteisesse ja abiellusid 1903. aastal. Neil sündis kolm last, kaks poega ja üks tütar. Abielu lahutati 1919. aastal pärast viieaastast lahuselu.
On väidetud, et Mileva Marić on vähemalt osaliselt oma mehe 1905. aastal avaldatud teoste kaasautor. Siiski pole füüsikaajaloolased leidnud kindlaid tõendeid selle kohta, et ta oleks oma mehe teadustöösse olulist kaastööd teinud.
Kadrina segakoor
Kadrina segakoor on Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Kadrina rahvamajas tegutsev segakoor.
Pwllheli
pisi|right|Plaid Cymru asutamise mälestustahvel Pwllhelis. Pwllheli (hääldus /pʊɬˈhɛlɪ/) on alev (market town) Põhja-Walesis Gwyneddis. Asula paikneb Iiri mere ääres Llŷni poolsaare lõunakaldal.
Kadrina segakoor
Koor asutati Eesti esimesel iseseisvusajal.
2004. aastal pälvis koor Kadrina valla aasta tegija auhinna.
Pwllheli
Pwllheli sai aleviks 1355. aastal.
1925 ja 1955 toimusid Pwllhelis Eisteddfodi pidustused.
1925. aastal asutati Pwllhelis kõmri rahvuslaste erakond Plaid Cymru.
Pwllheli on soositud turismisihtkoht.
Joel Griffiths
Joel Michael Griffiths (sündinud 21. augustil 1979 Sydneys) on Austraalia jalgpallur, ründaja.
Koondisekarjäär
Austraalia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2005–2008 3 mängu ja lõi ühe värava.
Taani keskkonnaminister
Taani keskkonnaminister on Taani Keskkonnaministeeriumi juht.
Mehenimede loend
Siin on loetletud mehenimesid.
A
Aado - Aadu - Aage - Aago - Aap - ‎Aapo - Aare - Aarend - Aarne - Aaro - Aaron - Aavo - Abner - Abraham - Achim - Adalbert - Adolf - Adolph - Adolphe - Adrien - Afanassi - Agafangel - Agathon - Ago - Agris - Agu - Ahti - Ahto - Aigar - Aigo - Aigor - Aigur - Aiko - Ailar - Ailer - Ailo - Aimar - Aimer - Aimo - Aimor - Aimur - Ain - Ainar - Ainer - Ainor - Airo - Airon - ‎Aivar - Aiver - Aivo - Aivu - ‎Aksel - Alar - Alari - Albert - Aldo - Aldur - Aleks - Aleksander - Alfons - Alfred - Alger - Alges - Algo - Aljoša - Allan - Allar - Alo - Alvar - Alver - Alvin - Alvo - Amvrossi - Anatol - Anatoli - Andero - Ando - Andre - André - Andrea - Andreas - Andrei - Andres - Andri - Andris - Andro - Andrzej - Andrus - Angus - Anre - Anri - Anselm - Anselme - Antero - Anti - ‎Anto - Anton - Antoni - Antonin - Antonius - Ants - Antti - Anvar - Arbo - Archibald - Ardi - Ardo - Argo - Arhibald - Arhip - Aribert - Aristide - Arkadi - Arko - Arlet - Arlo - Armand - Armando - Armin - Arno - Arnold - Aron - Arpo - Arseni - Artemi - Arthur - Arti - Artjom - Arto - Artur - Arved - Arvet - Arvi - Arvid - Arvin - Arvo - Arvu - Asko - Askur - Assar - Asso - Azari - Athanasios - Athanasius - Ats - Atso - August - Augusto - Aular - Aule - Aulis - Aulo - Aulus - Aurelio - Aurelius - Auris - Avo - Axel
B
Balder - Baldur - Bartolomeus - Benjamin - Benno - Benoît - Bernard - Bernhard - Bert - Bertil - Bertrand - Björn - Blaise - Bobby - Bogdan - Boris - Boriss - Brent - Brian - Bruno
C
Camille - Cardo - Carl - Carlos - Cedric - Charles - Charlie - Claude - Claudius - Clyde - Conrad - Craig - Curt - Curtis - Cyril
D
Dag - Daimar - Damien - Dan - Danek - Daniel - Daniil - Dannar - Darius - David - Demid - Demjan - Denes - Denis - Deniss - Dietrich - Dimitri - Dmitri - Donald - Donat - Donatas - Dorotheos - Dositheos - Dzintar
F
Fabian - Faddei - Feliks - Felix - Ferdinand - Fernand - Fernando - Fidel - Filaret - Filipp - Fjodor - Florian - Foma - Francesco - Francis - François - Frank - Franz - Fred - Freddy - Frederic - Frederick - Frederik - Friedrich - Frol - Fromhold - Frommhold - Fürchtegott
G
Gaetano - Gaido - Gaston - Gaute - Gavin - Gavriil - Gennadi - Georg - Georgi - Georgius - Gerald - Gerard - Gerassim - Gerdo - Gerhard - German - Germo - Gernot - Gert - Gianluigi - Gideon - Gilbert - Gilles - ]Giuliano - Giuseppe - Gleb - Gordei - Gottfried - Gregoire - Gregor - Gregorius - Gregory - Gren - Grigori - Guglielmo - Guido - Guillaume - Guillermo - Gunnar - Gustaf - Gustav - Guy - Göran - Gösta - Günter - Günther
H
Haidor - Haigo - Haiko - Haldo - Haljand - Halvo - Hando - Hannes - Hanno - Hannu - Hans - Hanto - Harald - Hardi - Hardy - Hariton - Harlet - Harold - Harri - Harry - Harvi - Hasso - Hegert - Heido - Heigo - Heiki - Heikki - Heiko - Heilo - Heimar - Heimo - Heinar - Heinart - Heini - Heino - Heinrich - Heivo - Helar - Helari - Heldar - Heldo - Heldor - Heldur - Helmar - Helmer - Helmo - Helmur - Helmut - Helmuth - Helvin - Helvo - Hendrik - Henn - Henno - Henri - Henrik - Henry - Herald - Herbert - Herki - Herko - Herman - Hermann - Hildebert - Hiljar - Hillar - Hillard - Hillart - Hilmar - Hindrek - Hirvo - Hjalmar - Holger - Horst - Hubert - Hugo - Huko - Hurmo - Härmel - Härmo
I
Ignace - Ignacy - Ignati - Ignatius - Igor - Iivo - Iko - Illar - Illart - Illimar - Illis - Illo - Ilmar - Ilmo - Ilvar - Ilvard - Imant - Imants - Imat - Immo - Imre - Imro - Indrek - Indro - Ingemar - Inger - Ingmar - Ingo - Ingvar - Innar - Innari - Inno - Innokenti - Ippolit - Irakli - Irgo - Ismar - Ismo - Ivan - Ivar - Ivari - Ivo - Ivor
J
Jaago - Jaagup - Jaak - Jaakko - Jaan - Jaanek - Jaanis - Jaano - Jaanus - Jack - Jacob - Jacques - Jagnar - Jako - Jakob - Jakop - Jalmar - James - Jan - Janar - Janek - Janno - Jannu - Jared - Jarek - Jargo - Jari - Jarko - Jarmo - Jarno - Jaroslav - Jarvis - Jasper - Jean - Jefim - Jegor - Jelissei - Jemeljan - Jens - Jeremei - Jeremy - Jermolai - Jerome - Jesper - Jevdokim - Jevgeni - Jevsei - Jevsevi - Jim - Joachim - Joakim - Joann - Joel - Johan - Johann - Johannes - Jonah - Jonas - Joonas - Joosep - Jordi - Jorma - Joseph - Josias - Jossif - Józef - Juhan - Juhani - Juho - Julian - Julius - Juss - Jussi - Justin - Justus - Jörg - Jörgen - Jörn - Jüllo - Jürgen - Jüri - Jürjo - Jürmo - Jürnas - Jürno
K
Kaarel - Kahro - Kahrut - Kaidar - Kaide - Kaider - Kaido - Kaidor - Kaijo - Kaiko - Kaimar - Kaimo - Kaimur - Kaivo - Kajar - Kajari - Kalev - Kalevi - Kaljar - Kaljo - Kalju - Kalle - Kallistrat - Kalmar - Kalmer - Kalvar - Kardo - Karel - Karl - Karmo - Karol - Karsten - Kaspar - Kaul - Kauno - Kaupo - Kaur - Kauri - Kauro - Keido - Keijo - Keimo - Keino - Keio - Keit - Kenert - Kenneth - Kenno - Kerdo - Kermo - Keron - Kert - Kevin - Kimmo - Kirill - Klen - Kliment - Knud - Koit - Konrad - Konstantin - Kornei - Kornelius - Kornili - Kostel - Krister - Kristian - Kristjan - Kristo - Kristofer - Ksenofont - Kuido - Kuldar - Kuldev - Kullar - Kullo - Kulno - Kulvo - Kunnar - Kuno - Kurmet - Kurmo - Kurt - Kusta - Kustas - Kusti - Kuzma - Kuulo - Kuuno - Küllo - Külvar - Külvo
L
Laimonis - Lajos - Lambert - Lars - Lasse - László - Lazar - Laur - Lauri - Lauris - Lavr - Lavrenti - Leemet - Leho - Leif - Leiger - Leiko - Leino - Leivo - Lembit - Lembitu - Lembo - Lemmik - Lemmit - Lemmo - Lennart - Lenno - Leo - Leonhard - Leonid - Leonti - Leopold - Lepo - Liivar - Liivo - Linnar - Linnart - Livio - Loit - Lothar - Louis - Luciano - Ludovico - Lui - Luigi - Lukas - Lukjan
M
Maano - Maanus - Maarek - Maario - Maarius - Maarjo - Maarten - Madis - Magnar - Magnus - Maido - Maidu - Maigo - Maik - Maiko - Mairo - Mairold - Mairolt - Mairon - Mait - Maivo - Makar - Maksim - Mallar - Malvo - Manivald - Manivalde - Marcel - Marcello - Marcelo - Mardo - Marek - Margo - Margus - Marin - Marino - Mario - Marius - Mark - Markku - Markkus - Marko - Markus - Marno - Mart - Marten - Martin - Marvin - Marvo - Mathias - Mati - Matis - Mats - Matthias - Matti - Mattias - Mattis - Mauno - Mauri - Maurice - Mauro - Meego - Meelik - Meelis - Meeme - Meemo - Meevo - Mehis - Meigo - Meinhard - Meino - Melvin - Miguel - Mihailo - Mihhail - Mihkel - Miihkali - Mikk - Mikko - Miko - Milan - Milvert - Mirek - Mirgo - Mirjo - Mirko - Miron - Miroslav - Mitrofan - Mivort - Modest - Moissei - Mstislav - Mõkola - Mäido - Mäidu - Märt - Märten
N
Naigo - Nazar - Nazari - Neeme - Neemo - Neinar - Nestor - Nigel - Nigol - Niilo - Nikifor - Nikita - Nikolai - Nils - Noah - Norbert - Norman
O
Odilo - Oivi - Oku - Olaf - Olar - Olari - Olav - Olavi - Oleg - Olev - Olimar - Oliver - Olle - Olmer - Oolav - Orest - Orm - Ormar - Orme - Ormes - Oscar - Oskar - Ossip - Ostap - Osvald - Ott - Ottfried - Otto - Ottokar - Ottomar - Ove
R
Raavo - Rafael - Ragnar - Raico - Raider - Raido - Raigo - Raik - Raiko - Railo - Raimo - Raimond - Raimu - Raimund - Rain - Rainer - Rainis - Raino - Rait - ‎Raivo - Ralf - Ralph - Ramon - Ranar - Randar - Randel - Rando - Ranek - Ranel - Ranet - Rannet - Ranno - Raoul - Rasmus - Raul - Rauno - Ravo - Rednar - Reemo - Reeno - Reevo - Reginald - Rego - Reigo - Reijo - Reiko - Reimo - Rein - Reinhard - Reinhold - Reino - Reio - Reivo - Remo - Renar - René - Renel - Renet - Reno - Revo - Richard - Riho - Riivo - Rinel - Ringo - Risto - Rivo - Roald - Robert - Robin - Rodion - Roland - Rolando - Rolf - Roman - Romek - Romeo - Romet - Ronald - Roomet - Rory - Rostislav - Ruben - Rubo - Rudolf - Rudolph - Ruslan - Rustam - Ruuben - Rüdiger - Ründo - Rünno
S
Saamuel - Saido - Samuel - Samuli - Sander - Sandrius - Saveli - Savva - Sebastian - Seido - Semjon - Sepo - Seppo - Serafim - Sergei - Sergi - Sergius - Sergo - Serhi - Siegfried - Sigmar - Siim - Siivo - Silvar - Silver - Silvo - Simmu - Simon - Sovetbek - Spiridon - Stanislav - Stefan - Sten - Stepan - Suido - Svante - Sven - Sverre - Svjatoslav - Sören - Sylvain
Z
Zachary - Zahhar - Zdeněk - Zinovi
T
Taago - Taaniel - Taavet - Taavi - Taavo - Taevo - Taigo - Taijo - Taiko - Tailo - Taimo - Taimar - Tair - Tairo - Taisto - Taivo - Tajo - Talis - Talvar - Talvis - Talvo - Tambet - Tammo - Tamur - Tanel - Taniel - Tarass - Tarko - Tarmo - Tarmu - Tarvi - Tarvo - Tauno - Tauri - Tauro - Teemu - Teet - Teevo - Teigo - Teijo - Teivo - Temme - Temmo - Teo - Teodor - Teodosie - Terence - Terenti - Teuvo - Tevo - Thierry - Thomas - Tibor - Tihhon - Tiidrek - Tiidrik - Tiit - Tiito - Timmo - Timmu - Timo - Timofei - Timur - Tobias - Toivo - Tom - Tomasz - Tommy - Toomas - Tormi - Torsten - Trevor - Tristan - Trivimi - Troadi - Trofim - Tuljo - Tullio - Tunne - Tuudur - Tõivelemb - Tõivo - Tõnis - Tõnn - Tõnno - Tõnu
U
Udo - Ugo - Uido - Uik - Uko - Uku - Ullo - Ulmar - Ulmer - Ulrich - Ulvar - Undel - Undo - Uno - Urmas - Urmet - Urmo - Ursel - Urvo - Ustus - Uudo - Uuno
V
Vaado - Vaapo - Vadim - Vaho - Vahur - Vaido - Vaino - Valdar - Valdek - Valdeko - Valdemar - Valdev - Valdis - Valdo - Valdor - Valdu - Valdur - Valentin - Valentinus - Valeri - Valerjan - Valev - Valjo - Valju - Valle - Vallo - Vallot - Valmar - Valmer - Valmo - Valmor - Valter - Valvo - Vambo - Vambola - Vane - Vano - Vardo - Varfolomei - Varlam - Varmo - Varro - Vassili - Veido - Veigo - Veikko - Veiko - Veimo - Veino - Veljo - Vello - Velmo - Velvo - Venedikt - Venjamin - Venno - Verner - Verni - Victor - Vidrik - Viggo - Vigo - Viido - Vikenti - Viktor - Vilbert - Vilen - Vilgot - Viljar - Viljo - Ville - Villem - Villi - Villiko - Villu - Vilmar - Vilmos - Virgo - Virko - Virkko - Eesnimi - Vitali - Vjatšeslav - Vladimir - Vladislav - Vladlen - Volli - Volodõmõr - Vootele - Votele - Väino
Ä
Ärni
Ü
Ülar - Ülari - Ülev - Ülevi - Üllar - Üllas - Üllo - Ülo - Ürgo
W
William - Wittekind - Wolfgang
X
Xavier
Y
Yrjö - Yves
Johannes Kappeli tänav
Johannes Kappeli tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Torupilli asumis. Johannes Kappeli tänav algab Tartu maanteelt ja lõpeb Jüri Vilmsi tänaval. Tänav on edela-kirdesuunaline ja ligikaudu 235 meetri pikkune.
Tänava nimi ja ajalugu
Varem moodustas praegune Johannes Kappeli tänav osa 1883. aastal rajatud Riesenkampfi tänavast (Narva maanteest kuni Tartu maanteeni), mis 17. jaanuaril 1923 sai  nimeks Jüri Vilmsi tänav.
Omaette tänavaks (Juhan Kunderi tänava ristmikust Tartu maanteeni) sai Johannes Kappeli tänav 22. jaanuaril 1936. Tänavale pandi nimi helilooja Johannes Kappeli mälestuseks.
Wout Weghorst
pisi|Wout Weghorst (2019) Wout François Maria Weghorst (sündinud 7. augustil 1992 Bornes) on Hollandi jalgpallur, kes mängib ründajana Saksa kõrgliiga klubis Hoffenheim (laenul Inglise kõrgliiga klubist Burnley) ja Hollandi jalgpallikoondises.
Kobarpea (perekond)
Kobarpea (Ligularia) on korvõieliste sugukonda kuuluv taimede perekond.
Wout Weghorst
Ta alustas klubikarjääri Hollandi klubis FC Emmen, mille koosseisus debüteeris ta Hollandi esiliigas hooajal 2012–13. Järgmisel hooajal lõi ta liigas 12 väravat.
Kobarpea (perekond)
Eestis kasvab üks sellesse perekonda kuuluv pärismaine liik: harilik kobarpea (Ligularia sibirica).
Wout Weghorst
2014. aastal liitus ta Hollandi kõrgliigaklubiga Almelo Heracles. Hooajal 2015–16 lõi ta Hollandi kõrgliigas 12 väravat. Seejärel siirdus ta AZ Alkmaari. Esimesel hooajal lõi ta uue klubi meeskonnas Hollandi kõrgliigas 13 väravat ja järgmisel, hooajal 2017–18 18 väravat.
2018. aasta juunis sõlmis Weghorst nelja-aastase lepingu Saksamaa kõrgliigaklubiga VfL Wolfsburg. Oma debüüthooajal lõi ta Saksamaa kõrgliigas 17 väravat. Hooajal 2019–20 lõi ta 16 väravat ja hooajal 2020–21 kokku 20 väravat.
2022. aasta jaanuaris siirdus ta umbes ta 12 miljoni naelsterlingi eest Inglismaa kõrgliigaklubisse Burnley, kellega sõlmis kolme ja poole aasta pikkuse lepingu. Esimese värava Inglismaa kõrgliigas lõi ta 19. veebruaril 2022 mängus Brighton & Hove Albioni vastu. Teise värava lõi ta 17. aprillil West Ham Unitedi vastu. Hooaja lõpus langes Burnley Inglismaa kõrgliigast välja. 2022. aasta juulis läks ta laenule Beşiktaşi, 2023. aasta suvel Hoffenheimi.
Loipersbach im Burgenland
pisi|tühi|Vallamaja
Kurortoloogia ja Taastusravi Instituut
Kurortoloogia ja Taastusravi Instituut (lühend KTRI) oli aastatel 1993–2001 töötanud teadusasutus.
Asutuse ajalugu ulatub 1957. aastasse, mil Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudi juurde loodi kurortoloogiaosakond. Aastal 1993 jätkas kurortoloogiaosakonna tehtud uuringuid KTRI, mis algul kuulus Sotsiaalministeeriumi haldusalasse, aastast 1995 Pärnu linnavalitsusse haldusse. Aastast 1995 kandis ka nime Pärnu Kurortoloogia ja Taastusravi Instituut.
Aastast 2002 jätkab KTRI uuringuid TÜ Pärnu Kolledži kurortoloogialabor.
Saaremaa ooperipäevad
pisi|Kuressaare ooperimaja (must) ees paistab valge ooperikohvik, taga on [[Kuressaare loss]] Saaremaa ooperipäevad (aastatel 1999–2006 Kuressaare ooperipäevad) on alates 1999. aastast Kuressaares toimuv rahvusvaheline ooperifestival.
Kuressaare ooperipäevad
Ooperipäevade idee autor oli Ludmilla Toon, kes korraldas festivali Saaremaa Muusikahariduse Sihtasutuse kaudu aastatel 1999–2006.
Aastal 2006 sattus sihtasutus tõsistesse rahalistesse raskustesse ja soovides saada 2007. aasta ürituse toimumiseks riigilt toetust, pidi 2007. aastal ooperipäevi korraldama Ludmilla Tooni tütrele Mariliis Toonile kuulunud MTÜ Operafest. Riigilt raha ei saadud ja 2007. aastal jäid ooperipäevad toimumata. Tagantjärele selgus ka, et korraldajad ei olnud kinni pidanud Kuressaare linnaga sõlmitud lepingust.
Saaremaa ooperipäevad
Aastast 2008 korraldab ooperipäevi Eesti Kontsert ja üritus kannab nime Saaremaa ooperipäevad. Ooperipäevade kunstiline juht on alates 2008. aastast olnud Arne Mikk.
Ooperipäevadeks seatakse Kuressaare lossi hoovi üles ooperimaja, mis mahutab umbes 2000 pealtvaatajat.
Toronto Peetri kogudus
Toronto Peetri kogudus on Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku Välis-Eesti piiskopkonna, kuni 2010. aastani Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku kogudus Torontos.
Kogudus kasutab Toronto Peetri kirikut.
Nemšová
Nemšová (ungari keeles Nemsó) on linn Slovakkias Zlíni maakonnas Uherské Hradiště ringkonnas.
Geograafiline asend
Nemšová asub Váhi jõe paremal kaldal, Tšehhi piirist ligi 9 km kaugusel.
Ajalugu
Asulat on esmamainitud 1242. aastal. Linnaõigused sai Nemšová 1. jaanuaril 1989.
Venemaa 2010. aasta rahvaloendus
Eelmine rahvaloendus oli toimunud 2002. Rahvaloenduse korraldas riiklik statistikateenistus (vene keeles Федеральная служба государственной статистики).
Rahvaloendus ja sellega seotu läks Venemaale maksma umbes 17 miljardit rubla (2002 maksis see 4,8 miljardit rubla).
Nemšová
Rahvastik
Slovakkia 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oli Nemšová elanikest slovakke 94,48%, tšehhe 0,63% ja ungarlasi 0,13%. Rahvus oli teadmata 4,39%-l elanikest.
Venemaa 2010. aasta rahvaloendus
Rahvaloenduse järgi elas Venemaal 142 905 200 inimest (2002 oli see arv 145 166 731).
2010. aasta rahvaloendus
2010. aasta rahvaloendus:
Edictum perpetuum
pisi|Keiser [[Hadrianus ]] "Edictum perpetuum" ehk "Igavene edikt" oli Vana-Rooma õiguse allikas. "Igavesse edikti" olid kokku kogutud eelnevate preetorite välja antud ja veel õigusena kehtivad ediktid.
Koostamise põhjused
Enne "Igavese edikti" koostamist täiendasid ranget Vana-Rooma tsiviilõigust ehk ius civile 't linnapreetori (praetor urbanus) ja Rooma riigis elavate mittekodanike preetori (praetor peregrinus), aga ka muude magistraatide ediktid. Preetorid valiti aastaks ja ametisse astumisel andsid nad välja edikte. Neis oli kirja pandud preetori tegevuskava tema ametisoleku ajaks, samuti see, millistel juhtudel andis preetor kohtulikku kaitset. Preetori ediktid kehtisid ainult tema ametisoleku ajal, ent kuna iga preetor kinnitas ametisse astudes teatud osa enne teda välja antud ediktidest ja andis välja uusi, oli tegemist paindliku ja pidevalt edasi areneva õigusega ning edikte oli palju. Seetõttu pidi neid süstematiseerima.
Koostamine
Sabiniaan Salvius Iulianusele andis keiser Hadrianus korralduse võtta kokku kõik eelnevad preetorite ediktid ning koostada edikti lõplik redaktsioon, mida nimetati edictum perpetuum. Seda koostades ühendas Iulianus mitu eri asja. Esiteks käsitles ta ius honorarium 'it ehk preetorite loodud õigust koos ius civile 'ga ühtse õigusena (ius). Teiseks ühendas Iulianus ediktiredaktsiooni koostades kahe õigusteadusliku koolkonna põhimõtted. Nimelt võttis ta üle hilisest vabariigist (Serviuselt) pärineva õigusmõtlemise formaalsetes instituutides ning ühendas selle sabiniaanide loomuõiguslike põhimõtetega.
Tähtsus
"Edictum perpetuumil" oli edaspidi kohustuslik jõud. Ühtlasi hakkas kaduma varem mainitud dualism kviriitliku ja preetoriõiguse vahel, sest lõpliku kuju saanud "Igavene edikt" ei võimaldanud enam preetori õigusloovat tegevust. "Igavese edikti" koostamise ajend oli ka keisri soov koondada seadusandlik võim vaid enda kätesse. "Edictum perpetuumi" algne tekst ei ole säilinud. Aga Digestides leiduvate Vana-Rooma juristide Gaiuse, Ulpianuse ja Pauluse fragmentide alusel on teada, et edikt koosnes põhiosast ja lisaosast. Edikt oli jagatud peatükkideks: de iudiciis, de rebus creditis jne). "Igavese edikti" teksti on püütud hilisematel sajanditel rekonstrueerida, kõige tuntuma katse on teinud saksa õigusteadlane Otto Lenel.
Marz
Marz on vald (Gemeinde) Austrias Burgenlandi liidumaal Mattersburgi ringkonnas.
pisi|tühi|Marzi kihelkonnakirik
Coaldale (Colorado)
Coaldale on rahvaloendustel arvestatav kohaliku võimuorganita asula (census-designated place) USA-s Colorado osariigis Fremonti maakonnas. Coaldale asub 6552 jala (1997 meetri) kõrgusel üle merepinna.
Auberge (laul)
"Auberge" on briti laulja ja laulukirjutaja Chris Rea laul, mis ilmus 1991. aastal tema üheteistkümnenda stuudioalbumi "Auberge" esisinglina. Selle kirjutas Rea ja produtseeris Jon Kelly. "Auberge" saavutas Ühendkuningriigis 16. koha ja püsis Ühendkuningriigi singlite edetabelis kuus nädalat. Selle reklaamimiseks filmiti muusikavideo, mille lavastas Nigel Dick ja filmis Bray Studios.
Vastuvõtt kriitikutelt
Väljaandmisel kirjutas Music & Media: "Rea oma parimal kujul: täiuslik kombinatsioon Dire Straitsi raamiga vokaalist ja Ry Cooderi stiilis slide-kitarrist. Laulu tüüp, mida sõidu ajal valjult mängida. Liiklus on järgmistel nädalatel palju ilusam." Billboard kirjeldas laulu kui "unistavast bluusist indutseeritud rokkarit", millel on "tume, morrisonilik vokaalide esitus, "rockabilly-kitarri taust", "psühhedeelsed orelivõnked" ja "kerged sarverifid".
John Anthony Brooks
pisi|John Brooks (2013) John Anthony Brooks (õieti John Anthony Brooks, Jr.; sündinud 28. jaanuaril 1993 Berliinis) on Saksamaal sündinud USA jalgpallur, kes mängib kaitsjana Saksamaa kõrgliigaklubis Hoffenheim ja USA jalgpallikoondises.
Ta on peaaegu kogu klubikarjääri mänginud Saksamaal. Ta alustas klubikarjääris Hertha BSC-s, mille põhimeeskonnas debüteeris ta hooajal 2012–13 Saksamaa esiliigas. Samal hooajal võitis tema klubi esiliiga. Järgmisest hooajast mängis Brooks Saksamaa kõrgliigas. Ta debüteeris Saksamaa kõrgliigas 10. augustil 2013 mängus Eintracht Frankfurti vastu ja lõi selles mängus ka värava.
2017. aasta mais siirdus ta Saksamaa kõrgliigaklubisse VfL Wolfsburg. Üleminekusumma oli umbes 20 miljonit eurot, mis tegi temast ajaloo kõige kallima USA jalgpalluri.
2022. aasta septembris sõlmis ta üheaastase lepingu Portugali kõrgliigaklubiga Lissaboni Benfica. 2023. aasta jaanuaris naasis Brooks Saksamaale ja sõlmis kaheaastase lepingu Hoffenheimiga.
USA jalgpallikoondises debüteeris Brooks 2013. aastal. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta oma viiendas koondisemängus 16. juunil 2014. aasta maailmameistrivõistluste esimeses alagrupimängus Ghana vastu. Ta pääses väljakule teise poolaja alguses ja lõi 86. minutil mängu otsusta värava, tuues USA-le 2:1 võidu. Ta on kuulunud USA koondisse veel ka 2015. aasta CONCACAF Gold Cupil ja 2016. aasta Copa América Centenariol.
Vecate vald
Vecate vald (läti keeles Vecates pagasts) on vald Lätis Valmiera piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Burtnieki, Matīši, Jeri, Skaņkalne, Sēļi ja Mazsalaca vallaga ning Limbaži piirkonna Braslava vallaga.
Valla pindala on 90 km². 2016. aasta seisuga elas seal 428 inimest. Aastal 2011 elas vallas 273 lätlast, 100 venelast, 20 valgevenelast, 31 ukrainlast, 2 poolakat ja 1 leedulane. Valla keskus on Vecate küla. Vallavanemaks on Maija Kozlovska.
Ajalugu
Vecate valla aladel elasid 12. sajandi lõpus liivlased, piirkond jäi Metsapoole muinasmaakonda. Piirkonnas asusid Vecate mõis ja Košķele mõis. Aastal 1935 oli valla pindala 42,6 km². 1945. aastal moodustati vallas Vecate külanõukogu, mis aastal 1947 likvideeriti, aga aastal 1949 likvideeriti vald ametlikult ja külanõukogu moodustati taas. Aastal 1954 liideti külanõukoguga osa Ziemeļi külanõukogust. Aastal 1990 muudeti külanõukogu taas vallaks. Aastatel 2006–2021 kuulus Vecate vald Burtnieki piirkonda.
Mälestised
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Kaulēnkalnsi muinasasula, Riņņukalnsi muinasasula koos selle juures asuva Upurakmensi kultusekiviga, Zvejnieki I ja II asulapaik koos nende juures asuva muinaskalmega, Dārziņi muinaskalme ja Tūtere tammeaseme pühapaik. Zvejnieki muinasasulate juures on säilinud ka jäljed omaaegsetest põldudest. Kohaliku kaitse all on Vecate muinaskalmed. Looduskaitse all on Purmaļi tammed, Pīņi tammed, Melderīši paju, Sautēni saar, Simise pajud, Vecate pargi sanglepp, Vecate pargi tammed, Baltākrogsi pappel, Vecate pargi elupuud, Bērzi pärnad ja Spilvase tamm. Valla idaosa asub Vidusburtnieksi hoiualal, vald tervikuna asub Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealal.
Asustus
Aastal 2011 elas vallas 273 lätlast, 100 venelast, 20 valgevenelast, 31 ukrainlast, 2 poolakat ja 1 leedulane.
Valla külad on:
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Łoša jõgi
Łoša või Loša on jõgi Valgevenes, Ašmianka jõe vasakpoolne lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi Лоша.
Jõe pikkus on 55 km ja valgla on 455 km². Jõe lang on 1,34 m/km.
Pro et contra
"Pro et contra" on eesti helilooja Arvo Pärdi 1966. aastal loodud teos tšellole ja orkestrile. Teos on pühendatud Mstislav Rostropovitšile. Muusikateose pikkus on 9 minutit. Teose kandsid esimest korda ette Toomas Velmet (tšello) ja Eesti Raadio Sümfooniaorkester (dirigent Neeme Järvi) 3. novembril 1967 Tallinnas Estonia kontserdisaalis.
Melle (Saksamaa)
Melle on linn Osnabrücki kreisis, Alam-Saksimaal, Saksamaal. Valla pindala on 254,00 km². 31. detsembril 2017 elas seal 46 451 inimest. Linn vastab endisele Melle kreisile enne 1972. aasta haldusreformi. Sealt alates on Melle pindalalt suuruselt kolmas linn Alam-Saksimaal.
Melle asub Wieheni mägede (põhjas) ja Teutoburgi metsa (lõunas) vahelises orus. Osnabrücki ja Bielefeldi linnad on umbes 30 km eemal. Münster/Osnabrücki rahvusvaheline lennujaam paikneb umbes 60 km edelas.
Ajalugu
Mellet on esmamainitud 1169. aastal. 1443. aastal andis Osnabrücki piiskop Heinrich II von Moers Mellele privileegi Wigbold. Osnabrück hoolitses Melle huvide eest Vestfaali Hansa Liidus. Melle kuulus Hannoveri kuningriiki 1866. aastani, mil see sai Preisi kuningriigi osaks. 1885. aastal moodustasid Amt Grönenberg ja Melle vald Preisimaa Melle kreisi. Melle kreisist sai hiljem Melle vald. 1972. aastal ühendati endine kreis oma 56 vallaga Melle linnaks, mis sealt alates on Osnabrücki kreisi osa.
Linnaosad
thumb|Melle haldusjaotus
Linn koosneb kaheksast osast: Melle-Mitte, Buer, Bruchmühlen, Gesmold, Neuenkirchen, Oldendorf, Riemsloh ja Wellingholzhausen.
Majandus
thumb|NEW MELLE, kohtumispaik
Melle oluline majanduslik tegur on puidutöötlemistööstus. Muud olulised harud on metallide, toiduainete ja plastide töötlemine. Tetra GmbH asutati Melles. Viimastel aastatel on Melle üha enam muutunud logistikakohaks A 30 kiirtee ääres.
Kultuur ja vaatamisväärsused
elle ümbruses on kaks observatooriumit, mis pakuvad avalikkusele giidiga ekskursioone. EXPO 2000 observatoorium Melle-Oberholstenis juhib suurimat Newtoni teleskoopi, mida kasutatakse avalikuks vaatlemiseks.
Neiusilm
Neiusilma perekonna nimetus Coreopsis pärineb vanakreeka sõnadest κόρις (kóris, 'lutikas') ja ὄψις (ópsis, 'vaade'). Nimetus on tulnud sellest, et taime seemnise kuju sarnaneb voodilutika kehaehituse kujuga.
Perekonda kuulub umbes 75–80 liiki, mis kasvavad pärismaisena Põhja-, Kesk- ja Lõuna-Ameerikas.
Kebes
Kebes Teebast (kreeka Κέβης; 5.–4. sajand eKr) oli vanakreeka filosoof, Sokratese lähikondlane, kes oli pärit Teeba linnast Boiootias. Kebes on peamiselt tuntud Platoni teoste läbi, kus teda on põgusalt nimetatud XIII kirjas ja "Kritonis" ning ta on koos oma Teeba kaaslase Simmiasega Sokratese vestluspartner "Phaidonis".
Kebese kohta pole palju teada ning ilmselt ta ka kirjutas vähe. Diogenes Laertios loetleb oma teose "Väljapaistvate filosoofide eludest, õpetustest ja ütlustest" Kebesele pühendatud peatükis kolme Kebese kirjutatud dialoogi. Sama kinnitab ka Suda. Need dialoogid on "Tahvel" (kreeka Πίναξ), "Seitsmes päev" (kreeka Ἑβδόμη) ja "Phrynichos" (kreeka Φρύνιχος). Seejuures on "Tahvel" säilinud, kuid tänapäeval arvatakse, et selle autor ei olnud Sokratese lähikondlane Kebes ning tekst pärineb 1. sajandist pKr. Kebese õpetuse ja arutlusstiili kohta võib teha oletusi Platoni dialoogi "Phaidonile" tuginedes, kuid selles kontekstis on raske eristada Kebese enda tegelikke väiteid ning Platoni kirjanduslikke täiendusi.
Platoni dialoogis "Kriton" on väidetud, et Teebast pärit sõbrad Simmias ja Kebes soovisid tasuda tarviliku summa Sokratese vangistusest vabastamiseks. .
Evelin Kõrvits
Evelin Kõrvits (18. oktoober 1972 Tallinn) on eesti muusikateadlane ja helilooja.
Haridus
Evelin Kõrvits on lõpetanud muusikateooria- ja kompositsioonierialal Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli (1995), kus tema loomingu juhendaja oli Alo Põldmäe ning Eesti Muusikaakadeemia muusikateaduse erialal (1999), lõputööks "Eesti muusikaelu ümberkorraldamine Nõukogude okupatsiooni algusaastatel (1940–1941)", juhendaja Toomas Siitan. Muusikaakadeemias võttis Kõrvits kompositsioonitunde Eino Tambergilt.
Tegevus
Evelin Kõrvits töötas Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia muusikateaduse (1997–2007) ja kompositsiooniosakonna (1998–2007) sekretärina. Alates Eesti Muusikaakadeemias õppimise ajast on Evelin Kõrvits kirjutanud kontserdikavade jaoks annotatsioone ning hooajast 2004/2005 töötab ta Eesti Kontserdis muusikateadlasena. Tema sulest on ilmunud üle tuhande kontserdiannotatsiooni. Ta on esinenud ettekannetega Eesti Muusikateaduse Seltsi ja Eesti Heliloojate Liidu üritustel. Aastast 1997 on ta tegutsenud ka vabakutselise noodigraafikuna. Evelin Kõrvits on laulnud koorides (Tallinna Raekoja Kammerkoor, Haapsalu Festivali Koor) ning osalenud rahvusvahelises projektikooris EuropaChorAkademie mitme vokaalsümfoonilise suurvormi ettekandel Saksamaal.
Evelin Kõrvits on 1998. aastast Eesti Muusikateaduse Seltsi ja 1999. aastast Eesti Heliloojate Liidu liige.
Muusika kõrval on talle olulised tegevusalad ka kokandus, aiapidamine, korilus ja ornitoloogia.
Looming
Tema heliloomingusse kuuluvad peamiselt vaimulikud soolo- ja koorilaulud (umbes 40), mille kõrval ta on kirjutanud ka klaveripalu ja kammermuusikat. Enamik autori kirikumuusikast on sündinud repertuaarivajadusest kahele vokaalkoosseisule, kus ta on aastaid laulnud: kogudustevaheline Credo-Allika kammerkoor (varemt Credo) ja Tallinna metodisti kiriku juures tegutsev gospelansambel Sela.
Viimastel aastatel on Evelin Kõrvitsa looming jõudnud ka laiema kuulajaskonna ette: üle-eestiliste kirikukooride ja orkestri saatel on see kõlanud näiteks Lootuse Festivalil Saku Suurhallis (2009), Tartu vaimulikul laulupeol (2010), Kristuspäeval Lilleküla staadionil (Kiievi Sümfooniaorkestriga) (2012) ning jõulukontserdil "Immanuel" Tallinna Kaarli ja Tartu Pauluse kirikus (2014). 2014. aastal toimusid kaks kontserti (25. mail Tallinna vanalinna päevade raames Peeter-Pauli kirikus ja 15. juulil XXII Rapla Kirikumuusika Festivalil), kus Credo-Allika kammerkoor ja Collegium Consonante orkester esitasid läbilõike autori loomingust. Kõrvits on tegelenud ka arranžeerimisega, mahukaim töö on olnud Leo Normeti ja Boris Kõrveri opereti "Hermese kannul" arranžeerimine (esiettekanne 2004 Tallinnas).
Apokalüpsis (Johannese ilmutusraamat)
Apokalüpsis on Uue Testamendi Johannese ilmutusraamatusse kuuluv Viimsepäeva nägemus. Apokalüpsis on kirjutatud 1. sajandi teises pooles, keisrite Nero ja/või Domitianuse valitsusajal Egeuse merel asuval Patmose saarel.
Teose lühikokkuvõte
Patmose saarel viibiv Johannes näeb vaimusilmas kohtumist ingelliku Jeesusega, kes juhatab ta sisse taevasest uksest ning tutvustab talle taevaseid valitsejaid. Jeesus ilmub taevas teistkordselt ning nüüd otsekui tapetud Tallena, kes asub maailmale tehtud kurja eest kätte tasuma. Looja kättemaks hukkaläinud inimkonnale on meeletult põhjalik, kuid imekombel siiani elus püsiv inimkond ei soovi ka pärast kõige hullemaid kannatusi meelt parandada. Sõda, nälg ja ülimalt laiaulatuslikud looduskatastroofid ei suuda murda Saatana võimu ilmamaal. Maa ja mere seest tulevad metsalised, kes peavad sõda pühade vastu ja eksitavad rahvast tunnustähtedega.
Seejärel algab Jumala kohtupäev, mil mõistetakse kohut kõigi elavate ja surnute üle. Ent enne seda saadetakse maale veel seitse nuhtlust – seitse inglit kuldkaussidega, milles olev Jumala raev valatakse inimkonna peale. Paabel hävitatakse ning taevalikud väed asuvad tähistama oma võitu. Saatan heidetakse tuhandeks aastaks vangi, pärast mida peab ta väheseks ajaks vabanema. Tuhat aastat möödub, Saatan hävitatakse uuesti. Teistkordselt algab Jumala viimne kohtupäev, mil visatakse tulejärve ka surm ja surmavald.
Lõpuks näeb Johannes uut taevast ja uut maad, taevast alla tulevat Jeruusalemma. Selle müür on jaspisest ja linn ise on puhtast kullast, selge kui klaas. Alanud on Jeesuse valitsusaeg maa peal.
Teosest
Johannese apokalüpsis on kirjutatud koinees. Apokalypsis tähendab kreeka keeles ilmutust või millegi avamist. Johannese teose ainulaadsus ei seisne apokalüptilise žanri esmakordsuses, lühemaid ennustusi lõpuaegadest leiab nii Vana Testamendi Taanieli raamatust kui ka esseenide usutraditsioonist. Johannese evangeelium kuulub ainsa apokalüptilise teosena Uue Testamendi kaanonisse. Siiski vaidlevad piibliteadlased tänase päevani selle üle, kes on apokalüpsise autor. Piibliteadlane Raymond Brown väidab, et nii evangeeliumi kui apokalüpsise autor on apostel Johannes, kuna seda on kinnitanud mitmed varased usuõpetlased Irenaeus, Klement Aleksandriast ja Origenes. Samas väidab 3. sajandi Aleksandria piiskop Dionysios, et apokalüpsise ning evangeeliumi keel on liiga erinevad, et kuuluda ühele ja samale autorile. Hoolimata sellest, et apokalüptiline teos nõuab ka ilukirjanduslikku stiili, näib Johannese kreeka keel olevat liialt kohmakas (Hagner). Johannes ei tutvusta end kui Jeesuse apostlit, vaid kui Johannest Patmose saarelt. Samuti näitab apokalüptikate kirjutamise traditsioon, et tihti on nägemusliku teose autoriks märgitud religioonilooliselt prestiižsem autor, et suurendada teose kaalu ja usutavust lugeja silmis. Nii eksisteerivad näiteks Baaruki ja Ezra apokalüpsis, aga ka Aadama nägemus (Ehrmann). Seega võib kokkuvõtteks väita, et õiguse poolest ei pruugi Johannese apokalüpsis Uue Testamendi kaanonisse kuuluda.
Nägemuse ühtsus
Johannese apokalüpsise süžee mõistetavuse üks peamisi raskusi seisneb asjaolus, et lõpuaegade sündmused ei ole kronoloogiliselt loogilises järjekorras (Hagneri raamat). Kui kogu elu kord juba hävitatakse, siis ei ole võimalik, et laastamine jätkub kohe pärast seda uue hooga. Seetõttu on väidetud, et apokalüpsise sündmusi ei tuleks võtta järjestikuse seeriana, vaid ühe ja sama sündmuse kordustena (Hagner). Seitse inglit võisid puhuda pasunaid ajal, mil avati sama arv pitsereid ning tõtata seejärel maale seitsmest kausist jumalaraevu kallama. Seega võib apokalüptiliste sündmuste lõpp paikneda kus tahes ning mitte ilmtingimata Johannese raamatu viimastel lehekülgedel (Hagner).
Apokalüpsise süžee ebakorrapärasus tõstatab ka probleemi raamatu ühtsusest. Ootamatud katkestused jätavad mulje, et osa tekstist on raamatusse hiljem juurde lisatud (Hagner). Ameerika piibliteadlane David Aune on väitnud: "Rabava asjaoluna on Johannese apokalüpsises umbkaudu kaksteist iseseisvat tekstiosa, millel on vähe tegemist loo otsese kontekstiga või narratiiviga Johannese ilmutusest." Aune'i järgi eksisteerib kaks tähtsamat väljaannet apokalüpsisest (umbes 70. aastal pKr ja 90. aastail). Esmalt ilmusid kaksteist eraldiseisvat katkendit, mis seejärel liideti ühtseks pitserite, pasunate ja kausside seeriaks. Viimaks muudeti tekst paremini kristoloogilisse tausta sobituvaks (Hagner).
Sümbolite kontekst
Metsalise arv – Ilmutuse 13:18 väidab Johannes, et metsalise arvu saab välja arvutada, ja et see on inimese arv. Saatana võrdkujuna käsitleb Johannes keiser Nerot, kes lasi kristlasi taga kiusata. Semiidi gemaatrias võrdub Nero (Neron) 666-ga (Ehrmann). Seitse on juudi müstikas täiuslikkuse arv, samas kui kuus on üks puudu seitsmest.
Paabel – Paabelit (Babülon) näeb Johannes Rooma linna võrdkujuna. Põline vaenlane, kes kord hävitas Juuda riigi ja Jeruusalemma templi, on võtnud endale uue kuju. Samuti on Rooma linna kujutatud Paabeli hoorana, kes istub seitsmepealise ja kümnesarvelise metsalise seljas. Rooma on tuntud kui seitsme künka linn.
Tall – Taaveti juureks ja lõviks Juuda suguharust kutsub Johannes Jeesus Kristust, kes oli otsekui tapetud ning kellel oli seitse sarve ja seitse silma, kes on omakorda ilmamaale läkitatud Jumala vaimud.
Sõnum kristlaskonnale
Hoolimata teose uskumatusest on teost püütud kõige enam tõlgendada sõna-sõnaliselt ning on oodatud, et tulevik kujuneb täpselt selliseks, nagu Johannes on kirjeldanud. Enamik teadlasi on aga seisukohal, et teksti tuleks tõlgendada ajalooliselt ehk näha selle teksti sõnumit ideoloogilises vastulöögis tollasele tagakiusamisele. Johannes nägi selle maailma lõpu teosega võimalust kristlasi innustada oma usku säilitama. Ajad võivad olla põrgulikult rasked, kuid kristlik tõde headusest on igavene.
Neudörfl
Neudörfl (Neudörfl an der Leitha) on vald (Marktgemeinde) Austrias Burgenlandi liidumaal Mattersburgi ringkonnas.
Läti nõukogude kütidiviis
Läti nõukogude kütidiviis oli 1918. aastal Nõukogude Venemaa Punaarmees Läti punastest kütipolkudest (läti Latviešu strēlnieki) moodustatud väeosa. thumb|endine Venemaa Keisririigi sõjaväelane ja Läti nõukogude kütidiviis ülem Jukums Vācietis
Kütidiviis moodustati 13. märtsil 1918 Vene SFNV sõjaasjade rahvakomissari Lev Trotski korraldusel. Diviis moodustati Esimese maailmasõja käigus Venemaale taandunud Läti rahvusväeosadest, mille liikmed olid 1917. aasta revolutsioonide käigus agitatsiooni tulemusena bolševiseerunud ning toetasid täielikult Nõukogude Venemaal bolševike võimu. Maailmasõja käigus oli lisaks Vene Keiserliku armee läti kütipolkudele evakueeritud suur osa läti elanikkonnast, kes Venemaal valitseva korralageduse vältimiseks liitusid lätlaste relvaformeeringutega. Venemaale oli evakueerunud ca 700 000 lätlast, kellest 150 000 olid relvakandmisjõulised ning kellest järgnevalt moodustati kommuniste toetavad läti kütipolgud, mis tegutsesid rindel ja ka tagalapiirkondades kaitstes ja valvates nõukogude võimuorganeid (Smolnõi ja Moskva Kreml) ja üritusi (V Ülevenemaaline Nõukogude Kongress) ning täitsid ka nõukogude Tšekaa korraldusi nõukogude võimu vastaste represseerimisel (Vasakpoolsete esseeride ülestõus).
12. jaanuaril 1919 reorganiseeriti LNKD Nõukogude Läti armee 1. Kütidiviisiks, 26. juunist 1919 Läti kütidiviisiks.
Juhtkond ja koosseis
Diviisi koosseisu kuulusid ka sanitaar- ja veterinaarasutused ja varustusosakond.
Osalemine sõjategevuses
Läti nõukogude kütidiviis ületas oma isikkoosseisuga standardse diviisi isikkoosseisu kahekordselt, kuid terviküksusena sõjategevuses Vene kodusõjas ei osalenud. LNKD väeosad osalesid Nõukogude Venemaal bolševikevastaste rahvarahutuste, mässude ja nõukogude võimu vastaste vandenõude mahasurumisel. Diviisi üksikuid polke kasutati ka lahingutegevuses Vene kodusõja Idarindel.
Lee Jae-sung
Lee Jae-sung (korea keeles 이재성; sündinud 10. augustil 1992 Ulsanis) on Lõuna-Korea jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsja või äärepoolkaitsjana Saksamaa kõrgliiga klubis Mainz 05 ja Lõuna-Korea jalgpallikoondises.
Aastatel 2014–2018 mängis ta Lõuna-Korea kõrgliiga klubis Jeonbuk Hyundai Motors, kellega tuli kolm korda Lõuna-Korea meistriks. 2015. aastal valiti Lee Lõuna-Korea kõrgliiga hooaja parimaks noormängijaks ja 2017. aastal kõige väärtuslikumaks mängijaks. Lõuna-Korea kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu valiti ta aastatel 2015, 2016 ja 2017. 2016. aastal võitis ta klubiga lisaks Aasia klubide Meistrite Liiga.
Aastatel 2018–2021 mängis ta Saksamaa esiliiga klubis Kieli Holstein.
2021. aasta juulis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Mainziga.
2014. aasta Aasia mängude jalgpalliturniiril võitis Lee Lõuna-Korea võistkonnaga kuldmedali. Lõuna-Korea jalgpallikoondises debüteeris ta 27. märtsil 2015 sõprusmängus Usbekistani vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta oma teises mängus sama aasta 31. märtsil sõprusmängus Austraalia vastu. Aastatel 2015 ja 2017 võitis ta Lõuna-Korea koondisega Ida-Aasia meistrivõistlused. Ta on kuulunud Lõuna-Korea koondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2019. aasta Aasia meistrivõistlustel.
Milan Vidmar
Milan Vidmar (22. juuni 1885 Ljubljana – 9. oktoober 1962 Ljubljana) oli sloveeni elektriinsener, maletaja, malekohtunik ja literaat, rahvusvaheline suurmeister (1950), rahvusvaheline arbiiter (1951).
Vidmar õppis masinaehitust Viini Ülikoolis. Ta lõpetas ülikooli 1907. aastal. Kaitses 1910. aastal doktoriväitekirja. 1919. aastal sai ta Ljubljana ülikooli professoriks. Rajas ülikoolis elektrotehnika teaduskonna. 1948. aastal oli ta elektrotehnika instituudi rajajaid Ljubljanas. pisi|left|[[1948. aasta male maailmameistrivõistlused|1948. aasta male MM-i turniiri peakohtunik Milan Vidmar jälgimas Paul Kerese ja Max Euwe mängu]]
Maletajana sai Vidmar esimeseks Jugoslaavia malesuurmeistriks. Ta mängis edukalt paljudel turniiridel. Aastavahetusel 1925/1926 Hastingsis jagas rahvusvahelisel turniiril esikohta koos Aleksandr Alehhiniga.
Vidmar mängis Jugoslaavia võistkonna koosseisus kahel maleolümpial (1931, 1935).
1950. aastal võttis Rahvusvaheline Maleföderatsioon (FIDE) kasutusele rahvusvahelise suurmeistri nimetuse. Varasemate malesaavutuste eest anti see nimetus 12 maletajale, nende seas ka Vidmarile.
Hemikorporektoomia
Hemikorporektoomia on kirurgiline protseduur, mille käigus eemaldatakse kogu alakeha, sealhulgas lülisamba nimmeosa, jalad, puusaluu, suguelundkond ning seedekulgla.
Milan Vidmar
Vidmar tegutses ka malekohtunikuna. Ta oli Haagis ja Moskvas mängitud 1948. aasta male maailmameistrivõistluste turniiri ja 1950. aastal Dubrovnikis peetud maleolümpia peakohtunik. Ta oli ka esimesi, kes sai FIDE-lt rahvusvahelise arbiitri nimetuse (1951 ).
Tunnustus
Oli valitud Sloveenia Teaduste ja Kunstide Akadeemia liikmeks.
Ulmeromaan
pisi|Jules Verne'i romaan "Kapten Hatterase seiklused põhjapoolusel" (1866) Ulmeromaan on ulmelise sisuga kirjandusteos, mis on romaanivormis. Romaan on üks ulmekirjanduse varasemaid ja levinumaid žanre, mille levikule on kaasa aidanud romaanisarjade populaarsus ulmelugejate seas, kes soovivad üksikteosest ulatuslikumat immersiivset kogemust.
Ulmeromaanide autoreist on tuntud sellised ulmeklassikud nagu Jules Verne, Herbert George Wells, Aleksei Tolstoi, Isaac Asimov ja Frank Herbert. Romaanisarjadega on paistnud viimastel kümnenditel silma George R. R. Martin, Robert Jordan, J. K. Rowling jts. Eesti ulmeautoreist on mitu romaani kirjutanud näiteks Indrek Hargla, Lew R. Berg ja Leo Kunnas.
Mary Gaillard
pisi|Mary Gaillard (2015)
Mary Katharine Gaillard (sündinud 1. aprillil 1939 New Brunswickis New Jersey osariigis) on ameerika füüsik.
Ta lõpetas 1960. aastal Virginias asuva Hollins College'i bakalaureusekraadiga ja sai 1961. aastal Columbia Ülikoolist New Yorgis magistrikraadi. Aastatel 1964–1968 töötas ta Prantsuse Riiklikus Teadusuuringute Keskuses (CNRS). Doktorikraadi (PhD) teoreetilises füüsikas sai ta 1968. aastal Pariisi 11. Ülikoolis. Seejärel naasis USA-sse, kus asus tööle California Ülikooli Berkeleys (oli aastatel 1981–2009 füüsikaprofessor). 2009. aastast emeriitprofessor. Gaillardi peamine uurimisvaldkond on osakestefüüsika. Koos Benjamin Leega ennustas ta sarmiga kvargi massi suuruse enne selle avastamist. Ta tegeles ka supersümmeetria ja supergravitatsiooni küsimustega.
Mari Matjus
pisi|Mari Matjus 2021. aasta Arvamusfestivalil Mari Matjus (sündinud 27. oktoobril 1986) on eesti vandeadvokaat.
Haridus
Mari Matjus lõpetas 2006. aastal Miina Härma Gümnaasiumi. Ta sai Tartu Ülikoolis 2011. aastal õigusteaduses magistrikraadi cum laude ja aasta hiljem sai magistrikraadi ka Oxfordi ülikoolis, kus keskendus meditsiini-, konkurentsi- ja Euroopa Liidu õigusele. Alates 2011. aastast on ta Tartu Ülikooli õigusteaduste doktorant.
Töö ja ühiskondlik tegevus
Alates 2013. aastast on Mari Matjus Tartu Ülikoolis konkurentsiõiguse vastutav õppejõud, samuti on töötanud erinevates advokaadibüroodes, alates 2018. aastast on Nove büroos vandeadvokaat ja partner. 2015. aastast on ta Estonian Oxford & Cambridge Clubi juhatuse liige. Advokaadina keskendub Matjus konkurentsiõigusele, andmekaitsele, meditsiiniõigusele, ühinemistele ja omandamistele (M&A), äriühinguõigusele, üldisele lepinguõigusele.
Mari Matjus on Haapsalu Neuroloogilise Rehabilitatsioonikeskuse Toetusfond SA nõukogu liige. Ta on osalenud 2021. aasta Arvamusfestivali Tervise tuleviku alal arutelul "Patsiendikeskne tervishoid – mida see ikkagi tähendab?"
Tunnustus
2011 – Eesti Teaduste Akadeemia üliõpilaste teadustööde konkursil äramärkimine 2011
Isiklikku
Tema isa oli filosoof ja literaat Ülo Matjus.