cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Matteuse evangeelium
Eshatoloogia
Apokalüptilisi viiteid võib leida kogu evangeeliumi mahus. Kristuse eshatoloogilisele tagasitulekule viitab neljast evangeeliumist üksnes Matteus. Seega ei olnud Matteuse jaoks evangeeliumis eshatoloogiliselt olulisim tuleviku kohta käiva info kuulutamine, vaid soov motiveerida kirikut välja töötama stsenaariume, kuidas mingites olukordades tuleks käituda.
Matteuse evangeeliumis läbikumav eshatoloogia on oluline nii teoloogiale kui ka kirstlastele endile. Lubadus tuleviku otsustatusest ja vabastamisest muudavad järjepidevuse kristluses (ning seda just olevikus) nii võimalikkuseks kui ka millekski, mis on vajalik.
Kavilda Püha Neeva-Aleksandri kirik
Õigeusu koolid
Juba üsna usuvahetusliikumise algusjärgul, 25. aprillil 1845 kinnitas Venemaa keiser instruktsiooni, mis nägi ette õigeusu kirikute juures õigeusu kihelkonnakoolide loomist. Konfessionaalne koolikorraldus kinnitati 1849. aasta talurahvaseadusega. Kavilda õigeusu kihelkonnakool avati 1873. aastal kiriku lähedal olevas majas ja see tegutses koos õigeusu abikooliga 1918. aastani.
Kalmistu
Kavilda õigeusu kalmistu rajati 1873. aastal Kavilda riigimõisa poolt eraldatud maale.
Austria ringkond
thumb|300px|Austria ringkond 16. sajandi alguses
Austria ringkond (saksa Österreichischer Reichskreis) oli Saksa-Rooma riigi ringkond. See oli üks neljast 1512. aastal loodud ringkonnast, 12 aastat pärast esimest riigireformi, millega loodi kuus ringkonda.
Austria ringkond kattus laias laastus niinimetatud Habsburgide perekonna pärusvaldustega (Erblande) ja vastab suuresti tänapäeva Austriale (välja arvatud Salzburg), Sloveeniale ja Põhja-Itaalia Trentino-Alto Adige piirkonnale.
Koosseis
thumb|300px|Austria Habsburgide valdused (oranž) 1477. aasta paiku, [[William Robert Shepherd, 1911]]
Ringkond koosnes järgmistest riikidest:
Matteuse evangeelium
Evangeelium eesti keeles
Georg Mülleri jutlustest 17. sajandi algusest on säilinud varasemad teadaolevad eestikeelsed kirjakohad Matteuse evangeeliumist.
Tekst ilmus esmakordselt tervikuna eesti keeles 1686 "Wastses Testamendis" kui "Se Evangelium Sest pöhast Matteussest Ülles kirjotetu". 1694 Müncheni käsikirjas on kiri pealkirjastatud "Ewangelium Pühhast Matteussest ülleskirjotud" ja 1739 Piiblis "Ewangelium ehk Hea sannum Ma-ilma Lunnastajast Jesussest Kristussest ülleskirjotud Pühhast Matteussest."
Sõprus (Haapsalu rajooni kolhoos)
"Sõprus" (Sõpruse kolhoos) oli näidiskolhoos Haapsalu rajoonis. Kolhoosi keskus asus Taebla külanõukogus Nigula külas.
Sõpruse kolhoos oli esimene Eesti NSV kolhoos, kus võeti kasutusele suured lüpsikarjalaudad.
Kolhoosi esimees oli Eesti NSV teeneline insener Kaljo Kalamees.
Kiilassilmlased
Kiilassilmlased (Chrysopidae) on putukate sugukond võrktiivaliste seltsist.
pisi|300px|Kiilassilma (Crysopa sp.) munad [[jugapuu okastel.]]
Eesti liigid
Eestis elab 12 liiki kiilassilmlasi.
Valeria Gansvind
Valeria Gansvind (sündinud 22. novembril 1965 Moskva oblastis) on Eesti maletaja.
Ta on Eesti meistrivõistlustel saanud 2 kulda (2006 ja 2009) ning 2 hõbedat (2005 ja 2008).
Kaunertal
Kaunertal on alpiorg ja vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Landecki ringkonnas. Vald asub 1287 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 193,5 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 593 inimest. Vald paikneb umbes 15 km Landeckist kagus Inni ülemjooksul.
Kaunertali org on 28 km pikk ja kulgeb Prutzist (884 m) kagusse Kaunertali liustikule. Orgu läbib Faggenbaci jõgi, mis algab Weißseespitze mäe (3044 m) lõunaküljelt ja voolab Prutzi juures Inni, seal on ka hüdroelektrijaam. Gepatschi veehoidla (Gepatsch Stausee), mis asub Fagge jõe ülemjooksul, on 6 km pikk, mahutavusega 138 000 000 m³, ja on loodud kivise tammi taha, mis on 630 m pikk ja 130 m kõrge. Tamm ehitati 1961. aastal. Järve vett kasutatakse elektri tootmiseks 13 km pikkuse torusüsteemi kaudu, mis asub Kaunertali lõunaotsas. Generaatorirajatis Prutzis toodab 620 miljonit kW/h aastas. Järve pind on kõrgusel 1820 m.
13. sajandi Berneggi lossi varemed oma gooti kabeliga asuvad samuti orus.
Heinrich III (Mecklenburg)
Heinrich III (u. 1337 – 24. aprill 1383) oli Mecklenburgi hertsog 1379. aastast kuni oma surmani.
Kaunertal
pisi|tühi|Kaunertal
Heinrich III (Mecklenburg)
Elu
Heinrich oli Mecklenburgi hertsogi Albrecht II ja tema naise Eufemia Eriksdotteri poeg.
Heinrich III abiellus esmalt 1362. aastal Taani kuninga Valdemar IV tütre Ingeborgiga. Nad said järgmised lapsed:
Pärast Ingeborgi surma abiellus Heinrich 26. veebruaril 1377 Werle isanda Bernhard II tütre Mechthildiga. See abielu jäi lastetuks.
Pärast õnnetust turniiril Wismaris suri Heinrich III 24. aprillil 1383 oma Schwerini lossis ja maeti Doberaner Münsterisse. Tema vend Magnus I ja tema poeg Albrecht IV valitsesid Mecklenburgi lühikest aega ühiselt, mis kestis 1384. aastani.
Reņģe mõis
Reņģe mõis (Reņģes muiža ) on mõis Lätis Salduse piirkonnas Ruba vallas Ruba asula lähistel. Saksa keeles Ringen, ka  Rengenhof.
Reņģe mõis kuulus 19. sajandi esimesel poolel Reuterite perele, teisel poolel aga Nolckenite suguvõsale. Peale võõrandamist asub mõisasüdames Ruba põhikool.
Mõisakompleks asub Vadakste jõe kaldal. Peahoone rajati aastail 1881–1882. Eeskujuks olid Prantsusmaa baroksed lossid. Dekoratsioonide juures kasutati ka renessansiajastu motiive. Nii mõisahoone projekti kui ka sisekujunduse autoriteks on Sivers ja Šervinski.
Kõrvalhoonetest rajati mõisa juurde veetorn, all jõe ääres oli vesiveski ja künkal tuulik. Mõisakompleksi juurde kuulusid sealaut ja hobusetall. Pargis olid lindla eksootiliste lindude jaoks ja teine faasanite pidamiseks.
Pargi rajamist alustas juba Reuterite suguvõsa. Park asub jõe kohal terrassidel, pargi pindala on 40.4 hektarit. Põhiliseks puuks on harilik pärn. Pargis kasvab ka harilik pöök.
424 eKr
Aasta 424 enne Kristuse sündi ehk meie ajaarvamist. Vana-Roomas oli see CCCXXX (330.) aasta ab urbe condita.
Missioni Lehhed
Missioni Lehhed oli 1870–1875 Saksamaal Leipzigis ilmunud ajakiri, mida andis välja R. Härting.
Ajakirja 1870 ilmunud esimese numbri alapealkiri oli järgmine: allustued Werdau linna Missioni abbiseltsi polest nüüd mitme öppetaja abbiga wälja antud Sakseni kunningrigis.
Ajakirjal oli lisa: Lissa leht (ilmus 1870-1875).
Pärimistunnistus
Pärimistunnistus on pädeva ametniku väljastatud tõend pärandi vastuvõtnud pärija isiku, tema pärimisõiguse aluse ja ulatuse ning tema õiguste piiratuse või piiramatuse kohta.
Pärimistunnistuse tähendus
Pärimistunnistusega tõendatakse üldõigusjärglust, st pärijaks olemist. Pärimistunnistus muudab üleliigseks igal üksikjuhul pärija üldõigusjärgluse uuesti kontrollimise ja tuvastamise, mis ongi pärimistunnistuse väljaandmise eesmärk. Pärimisõiguse tunnistuse puhul eeldatakse tema sisu õigsust ja täielikkust. Tema avaliku usaldatavuse alusel kaitstakse heauskseid kolmandaid isikuid, kes sõlmivad käsutustehinguid pärimisõiguse tunnistust esitavate isikutega. Oma õigusliku toimega rahuldab pärimisõiguse tunnistus õiguskäibe tungivaid vajadusi: pärijad peavad sageli tõendama, et nad on pärinud kogu pärandaja vara. Ametiasutused vajavad usaldusväärset tõendit pärimisõiguse kohta eelkõige avalike raamatute ja registrite pidamiseks.
Pärimistunnistuse väljastamise kord
Pärimistunnistuse tõestab notar, kui pärija pärimisõigus ja selle ulatus on piisavalt tõendatud. Pärimisõiguse ulatuse väljaselgitamiseks on möödapääsmatult vajalik välja selgitada kõik pärijad. Pärimismenetluse algatamiseks esitab pärija, pärandaja võlausaldaja, annakusaaja või muu pärandvara suhtes õigustega isik notarile vastava notariaalselt tõestatud avalduse. Pärimistunnistuse tõestamiseks piisab pärimismenetluse algatamise avalduse esitamisest ja tõestamisest, eraldi pärimistunnistuse tõestamise avaldust ei ole vaja esitada. Pärimismenetluse algataja teatab, millal pärija sai oma pärimisõigusest teada ja kas ta on pärandi vastu võtnud. Pärimismenetluse algatamise avalduses esitab menetluse algataja andmed pärandi avanemise kohta, talle teadaolevate pärijate ning võimalike sundosasaajate kohta, talle teadaolevate testamentide ja pärimislepingute kohta ja talle teadaolevate pärandaja kohustuste kohta.
Notar avaldab hiljemalt kaks tööpäeva pärast pärimismenetluse algatamist selle kohta teate ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded. Notar saadab talle teadaolevatele pärijatele teate pärimismenetluse algatamise kohta. Notar teavitab ka muid isikuid, kellele on testamendi või pärimislepinguga antud õigusi või pandud kohustusi. Kui mõistliku aja jooksul pärija väljaselgitamise üleskutsemenetluses üleskutse avaldamisest arvates ei ole pärija pärimisõigus või selle ulatus pärimistunnistuse tõestamiseks piisavalt tõendatud, tõestab notar pärimistunnistuse, milles märgib talle pärimismenetluses teatavaks saanud andmed isikute kohta, kes on pärandi vastu võtnud, samuti võimaluse korral andmed isikute kohta, kellel võib selleks õigus olla.
Notar võib kõigepealt koostada tunnistuse kavandi ning määrata tunnistuse tõestamiseks hilisema tähtaja. Notar tõestab tunnistuse, kui selleks tähtajaks ei ole talle laekunud tunnistuse tõestamist keelavat kohtumäärust. Pärimistunnistusel pärijana nimetatud või muu pärimismenetlust algatama õigustatud isiku taotlusel väljastab notar talle pärimistunnistuse kinnitatud ärakirja. Kui isiku pärimisõigus tuvastatakse kohtulahendis, mis asendab pärimistunnistust, märgitakse kohtulahendi resolutsioonis ka kõik need andmed, mis seaduse kohaselt märgitakse pärimistunnistusele.
Bomal
Bomal (vallooni keeles Boumål) on küla Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis Durbuy vallas.
Bomali juures suubub Aisne'i jõgi Ourthe'i jõkke.
Loomuliku keele töötlus
Loomuliku keele töötlus (Natural language processing, NLP) on arvutiteaduse, tehisintellekti ja arvutilingvistika ühisosa, mis keskendub inimese ja arvuti vahelisele suhtlusele.
Ajalugu
Aastal 1950 avaldas Alan Turing artikli "Computing Machinery and Intelligence" ("Arvutustehnika ja mõistus"), milles kirjeldas arvuti intellektile hinnangut andvat Turingi testi.
Esimene masintõlke eksperiment toimus aastal 1954, mil masin tõlkis automaatselt üle kuuekümne venekeelse lause inglise keelde. Eksperiment sai nimeks "Georgetowni eksperiment" (inglise keeles Georgetown-IBM experiment). Selle autorid väitsid, et masintõlke probleemid lahendatakse lähima kolme-viie aasta jooksul, kuid tegelikult liiguti edasi tunduvalt aeglasemalt. Aastal 1966 avaldati ALPAC-i aruanne, milles tõdeti, et kümne aasta pikkune uurimistöö ei ole andnud oodatud tulemusi. Selles aruandes esitatud seisukohtade tõttu vähendas Ameerika Ühendriikide valitsus järsult masintõlke rahastamist.
Suurem osa loomuliku keele süsteemidest põhines esialgu käsitsi kirjutatud reeglitel. 1980ndate alguses võeti kasutusele statistiline masintõlge ja hakati looma keelekorpuseid. Tänapäeval kasutatakse juhendamata või osaliselt juhendatud masinõppe algoritme.
Kundsa järv
Kundsa järv on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Pragi külas Orajõel. Veekogu pindala on 2,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1555 m.
Põlva Jakobi Kool
pisi|Õppetöö Põlva Jakobi Koolis Põlva Jakobi Kool on kool Põlvas.
Õppeaastast 2019/2020 alustas Põlva Jakobi Kool tegevust Tartu Luterliku Peetri Kooli sõsarkoolina (õppekohana) Põlvas. Ühiseks kooli pidajaks sai MTÜ Tartu Luterlik Peetri Kool. 2023/2024 õppeaastast jätkab kool iseseisvana ning kooli pidajaks saab Põlva Maarja koguduse poolt asutatud Põlva Jakobi Kooli Sihtasutus. Kooli uueks direktoriks saab Jakob Hurda nimelise Põlva Rahvahariduse Seltsi esinaine Tiia Viilu.
1.–4. klassis on õppe- ja kasvatustegevus korraldatud üldõpetuse põhimõtteid järgides, v.a saksa keel, usuõpetus, meedia- ja suhtlemisõpetus ning oskusaine, kus järgitakse traditsioonilist aineõpetust. Kasutatakse kujundava hindamise ehk toetava hindamise põhimõtteid. vasakul|pisi|190x190px|Kooli vapp
Sümboolika
Jakobi Kooli sümboliks on vapp, millel on punasel kilbil kuldse, hõbedaste kaantega avatud raamatu kohal kuldne aabitsakukk, saateks kummalgi pool hõbedane võti.
Jakobi Kooli lipul on sinisel lipukangal mustaga ääristatud valge rist. Risti peal on vapi lipuvariant: punasel ruudukujulisel väljal kuldkollase, valgete kaantega avatud raamatu kohal kuldkollane aabitsakukk. Saateks kummalgi pool valge võti.
Vapi ja lipu eeskujuks on Tartu Luterliku Peetri Kooli sümboolika, osutamaks selle kooli olulisele rollile Jakobi Kooli sünni juures. Aabitsakukk meenutab nii Põlva Maarja kiriku tornis olevat kukke, kui ka Põlva omaaegsete pastorite tööd hariduspõllul.
Daniel-François-Esprit Auber
pisi|Daniel-François-Esprit Auber Daniel-François-Esprit Auber [ob'eer] (29. jaanuar 1782 Caen – 12. mai 1871 Pariis) oli prantsuse helilooja, Prantsuse Instituudi liige alates 1826.
Ta mängis lapsena viiulit, lõi romansse, missasid, avamänge, kuid vanemad sundisid kommertskarjäärile. Õppis viiulit Ignaz Ladurneri ning klaverit ja kompositsiooni Luigi Cherubini juures, 1842-70 oli Pariisi konservatooriumi hinnatud direktor, alates 1857 Napoleon III õukonna-helilooja ja kapellmeister. Koos Giacomo Meyerbeeriga viljeles (enamasti) koomilist ja nn suurt ooperit.
Albrecht IV (Mecklenburg)
Albrecht IV (enne 1363 – 24./31. detsember 1388) oli Mecklenburgi hertsog aastatel 1383–1388. Ta oli Mecklenburgi hertsogi Heinrich III ja selle naise Ingeborgi poeg.
Albrecht oli ka Taani trooninõudleja pärast kuningas Valdemar IV surma, kuid järglaseks sai Oluf II.
Pärast oma isa Heinrichi surma 1383. aastal valitses Albrecht Mecklenburgi koos oma onude Albrecht III ja Magnus I ning oma nõo Johann IV-ga.
Ta abiellus Holstein-Rendsburgi krahvi Nikolause tütre Elisabethiga ja suri 1388. aasta detsembris.
Paul von Essen
Paul von Essen (25. september 1631 – 2. august 1699 Tallinn) oli Gelderlandi Essen af Geldern suguvõsast pärit Rootsi fortifikatsiooniohvitser ja insener, Tallinna komandant.
1665. aastast oli ta Liivimaa kindluslinnade konduktor, 1667 insener Pärnus (tema projekti järgi valmis 1669. aastal Pärnus Tallinna värav), 1676 kindralkortermeisterleitnant ja Liivimaa kindluste inspektsiooni ülemleitnant. 1678 määrati ta kindlustusülemaks Henrik Horni armee juurde ja osales Preisimaa sõjakäigus.
1681. aastast oli ta Tallinna, Pärnu, Tartu ja Kuressaare kindluse üleminspektor ja sai 2. detsembril 1681 Rootsi aadlitiitli.
Koos Rootsi riigi kõigi kindlustuste ülema Erik Dahlbergiga koostas ta 1683. aastal Tallinna muldkindlustuste uue generaalplaani, mille kuningas Karl XI kinnitas 1686. Projekti järgi valmisid muuhulgas Toompea lõunaküljele Rootsi ja Ingeri bastion.
1687. aastast oli ta Tallinna kindluse komandant.
Tema Liivimaal sündinud poeg Henrik Johan von Essen (1674–1750) teenis Põhjasõja ajal Liivimaal Nierothi rügemendis ja oli hiljem Södermanlandi rügemendi ülem.
Thomas Partey
Thomas Teye Partey (sündinud 13. juunil 1993 Krobo Odumases) on Ghana jalgpallur. Ta mängib kaitsva poolkaitsjana Inglismaa kõrgliiga klubis Londoni Arsenal ja Ghana jalgpallikoondises.
2011. aastal sõlmis ta lepingu Madridi Atléticoga. Klubi põhimeeskonnas tegi ta debüüdi 2015. aasta novembris.
Aastatel 2018 ja 2019 on ta valitud Ghana aasta jalgpalluriks.
Koondisekarjäär
Debüüdi Ghana rahvuskoondises tegi ta 5. juunil 2016 mängus Mauritiuse vastu.
Esimese värava lõi ta koondise särgis 1. septembril 2017 MM-i valikmängus Kongo vastu.
Ta esindas Ghanat rahvuskoondises 2017. ja 2019. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel.
Betooni põik
Betooni põik on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Sõjamäe asumis Sõstramäe allasumis.
Tänav sai nime 11. aprillil 1980.
Mikitamäe Kool
Mikitamäe Kool on kool Võru maakonnas Setomaa vallas Mikitamäe külas.
Mikitamäe kandis asutati esimene kool 1890. See kool oli 3-klassiline Usenitsa Algkool. Maailmasõdade vahel töötas see kool 4-klassilise algkoolina. 1912 ehitati Mikitamäele uus koolimaja. Aastast 1930 tegutses kool 6-klassilise algkoolina. 1945 korraldati kool ümber 7-klassiliseks kooliks.
Eela Kuusküll
Eela Kuusküll (sünninimi Emilie Rosalie Wiitfeld; 1936. aastast perekonnanimi Sõstramets; 1940. aastast eesnimi Eela; 24. veebruar 1921 Vara mõis – 10. jaanuar 2003 Tallinn) oli eesti kirjastustegelane ja tõlkija.
1941. aastal oli ta ELKNÜ Harjumaa komitee instruktor. Pärast Teist maailmasõda töötas ta Eesti Riikliku Kirjastuse, hiljem kirjastuse Eesti Raamat poliitilise kirjanduse toimetuse juhatajana.
Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu II koosseisu saadik.
Ta on ka tõlkinud kirjandust vene keelest eesti keelde.
Ta on maetud Liiva kalmistule.
Misjoni lendleht
Misjoni lendleht (originaalpealkirjaga Missioni lendleht) oli 1898–1931 (vaheaegadega) ilmunud jätkväljaanne (lendleht). Lendleht ilmus eri aegadel Tartus, Tallinnas ja Pärnus. Lendlehte andis välja 1927 Eesti Evangeelne Luteri Usu Konsistoorium ja 1929-1931 Eesti Misjoni Selts. Lendleht ilmus aastas üks kord.
USB (album)
"USB" on Eesti indie rock ' i ansambli The Boondocks debüütalbum 2014. aastast.
Albumi produtsent ning peamine sõnade ja muusika autor oli bändi trummar Karl Kevad. Laulud salvestas 2014. aasta augustis Türi kultuurikeskuses Siim Tõnisson.
Singlina on välja antud "Turn Off the Lights", mis püsis Eesti muusikavideote edetabeli saates "Eesti TOP7" 3 nädalat esikohal, "Cigarettes R My Only Friend" ja "She's So Sad".
Palivere Ehitusmaterjalide Tehas
Palivere Ehitusmaterjalide Tehas oli tehas Paliveres.
Tehase rajas Eesti Kolhoosiehitus.
Tehas tootis muu hulgas silikaltsiidist ehituspaneele (aastane toodang 45 000 m³), magistraalkraavide kaldakindlustuse plaate, põllumajanduses kasutatavat lupja. Samuti toodeti laiatarbe-elektroonikaseadmeid.
Vana-Koiola järv
pisi|Vana-Koiola järv 2011. aastal Vana-Koiola järv (ka Koiola järv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Vana-Koiola külas. Veekogu pindala on 7,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1312 m.
Eesti eesistumine Euroopa Liidu Nõukogus
pisi|Eesti eesistumise aegne eriesindaja [[Matti Maasikas (vasakult esimene) Saksamaa ja Baltimaade välisministrite kohtumisel 2016. aastal]] pisi|Eesti peaminister [[Jüri Ratas kõnelemas eesistumisega seotud pressikonverentsil]] Eesti eesistumine Euroopa Liidu Nõukogus kestis 2017. aasta teise poolaasta, 1. juulist kuni 31. detsembrini 2017. Euroopa Liidu Nõukogu (ja selle eelkäijate) eesistujariigid on vahetunud iga poole aasta takka juba 1958. aastast, Eestile eelnes 2017. aasta esimesel poolel Malta ja järgnes 2018. aasta algul Bulgaaria. Eesti kuulub ühte eesistumistriosse Bulgaaria ja Austriaga.
Eesistujariik korraldab liikmesriikide valitsusi esindava Euroopa Liidu Nõukogu istungeid ja ligi 200 töörühma tööd, esindab Nõukogu tervikuna ning kaitseb selle seisukohti läbirääkimistel Euroopa Komisjoni ja Parlamendiga.
Algselt Eesti Vabariigi 100. aastapäevale 2018. aastal planeeritud eesistumisperiood tuli ootamatult poole aasta võrra ettepoole, kui rahvahääletuse tulemusel võeti Suurbritannias vastu otsus Euroopa Liidust lahkumiseks ning seetõttu tühistati 2016. aastal Suurbritannia eesistumine 2017. aasta teisel poolaastal. Suurbritannia loobumisega seoses kaaluti ka võimalust jagada periood Eesti ja Malta vahel, pikendades kummagi eesistumist kolme kuu võrra, kuid sellest lahendusest siiski loobuti.
Eesistumise korraldusmeeskonda juhtis Piret Lilleväli, Riigikantselei Euroopa Liidu sekretariaadi Euroopa Liidu asjade direktori asetäitja. Eesti eriesindaja Nõukogu eesistumise ajaks oli Eesti senine alaline esindaja Euroopa Liidu juures Matti Maasikas, kelle ülesandeks sai esindada Eestit Euroopa Parlamendi plenaaristungitel, kaitstes seal EL-i Nõukogu ühiseid seisukohti. Kokku oli eesistumisega seotud ligi 1300 inimest, kellest umbes 300 pakkusid tugiteenuseid, enamik aga tegutses ekspertidena. Uusi töökohti loodi siiski vaid umbes 300, neist kolmandik Eesti alalises esinduses Euroopa Liidu juures Brüsselis. Enamjaolt suunati eesistumisega tegelema juba varem riigisektoris töötavad inimesed.
Euroopa Liidu Nõukogu eesistumise ettevalmistused algasid 2012. aastast. 2015. aastal valmis eesistumise tegevuskava ning selle põhjal ka keskne eelarve vajalikeks tegevusteks. Eesistumise ettevalmistusi koordineeris Riigikantselei. Eesti eesistumise sisuprogramm koostati 2016. aasta suvest kuni 2017. aasta suveni, mil see valmis vahetult eesistumise eel. Selle aluseks oleva Eesti Euroopa Liidu poliitika kohaselt oli Eesti fookuses Euroopa ühisturg (sh digitaalne ühisturg), energialiit, idapartnerite tugevam sidumine Euroopaga ning e-lahenduste ja infoühiskonna edendamine Euroopa Liidu poliitikates.
Eesistumise eelarves oli 75 miljonit eurot, millele lisandus 3 miljonit eurot koolitusteks Euroopa Sotsiaalfondist.
Remte loss
pisi|Remte loss Remte loss (läti keeles Remtes pilsmuiža, saksa keeles Schloss Remten) on loss Lätis Brocēni piirkonnas Remte vallas Remtes, Remte mõisa peahoone.
Kõrvalhoonetest on säilinud tall. Mõisa juures asub rahula. Lossi juures asub ka tsementkattega tenniseväljak. Lossi juurest viib Jaunpilsi poole allee, mida kutsutakse Sigade alleeks (Cūku aleja). Pargi pindala on 26 hektarit. Parki ehivad paviljonid, sambad, tornikesed. Pargis on tiikide ja kanalite süsteem.
425 eKr
Aasta 425 enne Kristuse sündi ehk meie ajaarvamist. Vana-Roomas oli see CCCXXIX (329.) aasta ab urbe condita.
Rajav kääne
Rajav kääne ehk rajav ehk terminatiiv on kääne, mis väljendab ruumilist, ajalist, vahel ka kvantitatiivset piiri märkivat määrust või täiendit.
Eesti keel
Rajava käände tunnus on alati ni.
Rajava käändega väljendatakse:
Venus ja Adonis (Poussin)
Teose vasakpoolne osa oli kuni XXI sajandi esimese kümnendi lõpuni Metropolitani kunstimuuseumis, omandati Montpellier' Agglomérationi poolt ja pandi seejärel ühes raamis vaatamiseks välja oma praeguses asukohas.
Kolín
Kolín on linn Tšehhi Vabariigis Kesk-Tšehhi maakonnas, Kolíni ringkonna keskus. Asub Elbe (Labe) ääres Prahast 35 km idas.
Linna lähedal avati 2005 suur autotehas, kus valivad Toyota, Peugeot' ja Citroëni autod. Tehases töötab 3000 inimest.
Välislingid
thumb|left|Kolíni raekoda
Haste
Haste on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis.
Kuulub Nenndorfi ühisvalda.
Digiprügi
raam|Digiprügi ehk tarbetud andmed Digiprügi on andmed, mis ei tooda lisandväärtust ei üksikindiviidi ega organisatsiooni tasandil.
Definitsioon
Digiprügil pole seni ametlikku definitsiooni. Termini suhteliselt aktiivne kasutamine on alanud aastatel 2019 või 2020. Digiprügi all mõistetakse mittevajalikku infot, mittevajalikke faile ja programme , vanu andmeid , mis segavad igapäevatööd, fotosid ja videoid , suuri hulki veebibrauserite kasutusandmeid (cookies) , kasutuid kontosid , mittevajalikke reklaame , vanu WiFi võrke.
Digiprügi vähendamise tähtsus
Globaalne soojenemine ja ökoloogiline olukord maakeeral suunavad inimkonda jätkusuutlikkuse ja säästlikkuse poole. Digiprügi on selles kontekstis üks muret tekitavatest aspektidest. 2009. aastal avaldas viirusetõrje ettevõte McAfee aruande, kus teatas, et iga päev kulub miljardite rämpskirjade kohaletoimetamiseks sama suur hulk energiat, kui kahele miljonile Ameerika kodule ja toodab sama palju kasvuhoonegaase, kui 3 miljonit autot. Prognoositakse, et kuue aasta pärast, aastal 2025 tarbivad andmehoidlad viiendiku kogu planeedi toodetud energiast ja on ühtlasi suurimaid reostajaid.
Lisaks ökoloogilistele põhjustele digiprügi kõrvaldamine aitab suurendada andmete turvalisust.
Hälli põik
Hälli põik on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Õismäe asumis.
Hälli põik sai nime 5. aprillil 1991. Tänav on saanud nime Hälli tänava järgi.
Kungla (mütoloogia)
Kungla on eesti mütoloogias õnnemaa, muinasjutumaa. Arvatakse, et selle sõna võttis esimesena kasutusele F. R. Kreutzwald, kes mõtles selle all eelkõige Ojamaa saart.
Kungla nimi tuleneb rootsi keelest ("det kungliga folket").
Laul
Eesti muusikas on "Kungla rahvas" (Friedrich Kuhlbars / Karl August Hermann) väga tuntud laul:
Kalevipoeg
Kunglat on mainitud eesti rahvuseepose "Kalevipoeg" esimeses loos (Kalevi tulek. Salme ja Linda. Pulmad.), kui Lindale tuleb viiendana kosja Kungla kuninga poeg.
Kunglast on juttu ka eepose üheksateistkümnendas loos (Sarvik-taadi aheldus, Õnneaeg,  Pidu ja Kalevi tarkusraamat,  Sõjateated). Peale Sarviku aheldamist ja allilmast naasmist on Kalevipoeg koos kaaslastega Lindanisas pidutsemas. Sõbrad paluvad Kalevipoega kosja minna:
Orava Kool
pisi|Orava kool Orava Põhikool on põhikool Võru maakonnas Võru vallas Orava külas.
Kooli ajalugu ulatub aastasse 1873, kui tegevust alustas Hanikase (Hainkase) (küla)kool. 1874 ehitas vald koolile oma koolimaja. 1900 muudeti külakool Hanikase Ministeeriumikooliks. 1919 muudeti ministeeriumikool 6-klassiliseks Algkooliks.
1991 nimetati kool Hanikase Põhikooliks. Aastal 1997 kolis põhikool uude majja ja ühtlasi sai kooli nimeks Orava Põhikool. Aastast 2014 nimetati kool Orava Kooliks.
Guy Fawkes
pisi|Guy Fawkes kunstnik [[George Cruikshanki illustratsioonil William Harrison Ainsworthi romaanile 1840. aastast]] Guy Fawkes (ka Guido Fawkes; 13. aprill 1570 – 31. jaanuar 1606) oli Inglise katoliiklasest sõdur, kes kavatses Püssirohuvandenõu käigus 5. novembril 1605 lasta õhku Inglismaa parlamendi.
Fawkes sündis ja sai hariduse Yorkis. Tema isa suri, kui Fawkes oli kaheksa-aastane, seejärel abiellus ta ema katoliiklasega, kes keeldus käimast anglikaani kiriku teenistustel. Hiljem pöördus ka Fawkes katoliiklusse ja lahkus Inglismaalt. Ta võitles Kaheksakümneaastases sõjas katoliikliku Hispaania poolel protestantlike Hollandi reformistide vastu. Sellal võttis ta ka nime Guido Fawkes. Hiljem reisis ta Hispaaniasse, kus otsis edutult toetust katoliiklikule ülestõusule Inglismaal. Ta kohtas Thomas Wintouri, kellega koos naasis Inglismaale.
Wintour tutvustas Fawkesi Robert Catesbyle, kes kavatses mõrvata Inglismaa kuninga James I ja seada taas troonile katoliikliku kuninga. Vandenõulased lordide koja hoone keldris, viisid sinna 36 vaati püssirohtu ja panid Fawkesi seda valvama. Anonüümkirjast saadud vihje ajel otsisid ametivõimud 5. novembri algustundidel Westminsteri lossi läbi ja leidsid Fawkesi püssirohtu valvamas. Järgmistel päevadel teda küsitleti ja piinati, kuni ta lõpuks murdus ning andis välja ka teised asjaosalised. 31. jaanuaril 1606 hüppas Fawkes alla lavalt, kus ta pidi poodama, murdis kaela ja pääses seega edasisest piinamisest.
Guy Fawkes kultuuris
pisi|vasakul|alt=In a stone-walled room, several armed men physically restrain another man, who is drawing his sword.|Henry Perronet Briggsi maal "Püssirohuvandenõu avastamine" (u 1823) Fawkesi nimi on hakanud tähistama kogu Püssirohuvandenõu, mille läbikukkumist on Inglismaal pidulikult tähistatud alates 5. novembrist 1605. Suurbritannias nimetatakse 5. novembrit Guy Fawkesi päevaks. Tavapäraselt põletatakse sel puhul Fawkesi kuju tuleriidal. 1650. aastatest on kombeks saanud korraldada tulevärk ning alates 1673. aastast hakati põletama ka teiste ebapopulaarsete tegelaste kujusid, näiteks Rooma paavsti oma.
Guy Fawkesi on kujutatud paljudes kirjandusteostes, sealhulgas ka sümpaatsena. Muu hulgas on teda nimetatud ainsaks inimeseks, kes sisenes Parlamenti ausate kavatsustega.
1982. aastal ilmus Alan Moore'i koomiks "V for Vendetta", mis kujutab tuumasõjajärgset totalitaarset düstoopiat Suurbritannias 1980.–1990. aastatel. Koomiksis kannab Guy Fawkesi maski ennast V-ks nimetav anarhistlik revolutsionäär, kes püüab valitsevat režiimi kukutada. Moore'i süžeed on levitanud 2006. aastal ilmunud samanimeline film.
Koomiksi mõjul võttis Guy Fawkesi maskid kasutusele internetipõhine rühmitus Anonymous, samuti on neid kasutanud Occupy liikumine, muu hulgas meeleavaldusel Occupy Wall Street. Maske on kantud ka 2012. aasta ACTA-vastastel demonstratsioonidel: 2012. aasta jaanuaris ilmusid Poola Seimi ACTA-vastased liikmed parlamendi istungile Guy Fawkesi maskides.
Guy Fawkesi maskide kasutamine anonüümsetel meeleavaldustel inimõiguste ja kodanikuvabaduste kaitseks on muutnud ka Guy Fawkesi kui ajaloolise kuju tõlgendust. Koomiksi illustraatori David Lloydi sõnul oli Fawkes "meie suur ajalooline revolutsionäär".
Vladimir Ivanov (täpsustus)
Vladimir Ivanov on mitme isiku nimi.
Guy Fawkes
Guy Fawkes kultuuris
Harry Potteri romaanide sarjas on Sigatüüka kooli direktoril Albus Dumbledore'il fööniks Fawkes.
Roheline tee
pisi|[[Sencha]] Roheline tee on hiina teepõõsa (Camellia sinensis) lehtedest saadud kuivatatud teepuru ja sellest valmistatud jook. Erinevalt mustast teest ei ole roheline tee kuivatamisel läbinud närvutamise ja oksüdatsiooni protsessi.
Roheline tee on saadaval mitmete sortidena, nii nimetatakse jahvatatud fermenteerimata teelehtedest valmistatud teed matcha 'ks. Roheline tee sekkub mitmete ravimite metabolismi.
Tootmine
Roheline tee saadakse lehti auruga töödeldes. Lehtede roheline värvus säilib ensüümide inaktiveerimise tõttu.
Toimed ja näidustused
Kuivatatud teelehti tarvitatakse droogina. Rohelist teed kasutatakse Hiina, India, Jaapani ja Tai traditsioonilises meditsiinis.
Rohelise tee tervistavad omadused:
L-teaniin ( L -γ-glutamüületüülamiid ehk N5-etüül- L -glutamiin) on rohelises tees leiduv aminohape. Loomade neurokeemilised uuringud näitavad, et L-teaniin tungib läbi vere-aju barjääri ja suurendab ajus selektiivselt (juttkeha, hüpotalamus, hipokampus) serotoniini, dopamiini ja GABA tasemeid.
Loomade käitumisuuringud näitavad selle parendavat toimet mälule ja õppimisele.
Kurni põik
Kurni põik on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Rahumäe asumis.
Tänav sai nime 25. septembril 1959.
Ladis
Ladis on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Landecki ringkonnas. Vald asub 1189 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 7,1 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 530 inimest. Vald paikneb 9,5 km Landeckist lõunas ja 1,4 km Faggenist läänes. Küla on tuntud oma väävli- ja happeallikate poolest. Teine oluline sissetulekuallikas on suusaturism.
Paul Treier
Paul Treier (sündinud 18. veebruaril 1934) on Eesti ärijuht, ettevõtja ja õppejõud. Ta oli Talleksi direktor 1981–1992.
Haridus
Treier on õppinud Rosma algkoolis ja Põlva 7-klassilises koolis. Ta õppis Tartu Elektromehaanika Tehnikumis metallide lõiketöötlemise erialal 1949–1951, Võru Kohaliku Tööstuse Tehnikumis tehnik-tehnoloogi erialal 1951–1953 ja Tallinna Polütehnilises Instituudis (TPI) masinaehituse tehnoloogia erialal 1953–1958. Ta läbis aspirantuuri TPI-s 1968–1974 ning sai tehnikakandidaadi kraadi 1975. aastal.
Estival
pisi|Estival 1983 logo, kujundanud [[Mart Maandi]] Estival on Rootsi eestlaste kultuurifestival.
Üritus on eeskuju võtnud Ülemaailmsete Eesti Päevade ESTO formaadist, seetõttu nimetatakse Estivali ka Ülerootsilisteks Eesti Päevadeks.
Estival 1983
Estival 1983 juhatuse esimees oli Hain Rebas. Peatoimkond määratles Estivali eesmärgid: arendada eesti keelt ja kultuuri, koondada kogu eesti rahvast ning nõuda rahvaste enesemääramisõiguse rakendamist okupeeritud Eestile. Töötati välja raamkava, mida üldjoontes on järginud kõik hilisemad Estivalid. See sisaldab kontserte, jumalateenistusi, teatri- ja filmietendusi, kohtumisi kirjanikega, näitusi, spordivõistlusi, rahvapidu, festivali ööklubiõhtuid ("salakõrts") ja poliitilist manifestiooni. Estival 1983 avati kontserdiga, mille kavas olid V. Kapi "Põhjarannik", Pärdi "Credo" ja "Fratres" ning Beethoveni 9. sümfoonia, juhatas Neeme Järvi, klaveril Käbi Laretei. Kooride kontserdil ehk laulupeol esines 18 koori, rahvatantsupeol 8 tantsurühma. Näitustel eksponeeriti eesti maali- ja tarbekunsti. Oma uudisloomingut tutvustasid Kalju Lepik, Helga Nõu, Valev Uibopuu jt eksiilkirjanikud. Kahe päevaga viidi läbi võrk-, korv- ja sulgpalliturniir. Estivali lõpetas rongkäik, mis kulmineerus poliitilise manifesti ettelugemisega, peakõnelejaks oli ajalooprofessor Erik Lönnroth. Estivalil oli 3000 osalejat.
Estival 1986
Estival 1986 esimees oli Rein Asu. Programmi eest vastutas Andres Koern, noortetegevuste eest Mart Klaar ja Peeter Paljak, informatsiooni eest Paul Tundo ja Johnny Kivimets, majanduse eest Ivar Lill ning majutuse eest Anu Klaar. Esmakordselt toimusid sündmused kahes linnas: Lundis ja Malmös. Eelsündmusena toimus Lundis 29. aprillil teaduslik sümpoosium Eesti ja Põhjalaga seonduvatest probleemidest. Estivali ametlik avamine toimus 2. mail kell 12 Lundi Universitetsplatsenil, kus sõnavõtuga esines läänivanem Bertil Göransson. 1. mail toimusid Lundis spordivõistlused noortele ja Malmös peeti laskevõistlus väiksekaliibriliste vintpüssidega laskmises. Stockholmi Eesti Teater esitas Lundis Karin Saarseni näidendi "Merihunt" lavastuse. 2. mai algas kirjandusliku-muusikalise ennelõunaga Lundi ülikooli aulas, kus kirjanikud esitasid oma uudisloomingut. Lundi Linnateatris sai sellel päeval vaadata rahvatantsu ja võimlemist, laste esinemist ja kuulata Eesti lüürikat Liidia Saarmani ja Anu Sundbergi esituses. Luulepõimikuga "Ma lillesideme võtaks" esinesid Ene Rämmeld Pariisist ja Raivo Tammik Münchenist. Kooride kontsert toimus Lundi Akademiska Föreningeni suures saalis, kus esinesid Göteborgi Eesti Naiskoor, Göteborgi Eesti Meeskoor, Stockholmi Eesti Naiskoor ja Stockholmi Eesti Meeskoor. Stockholmi Eesti Noortekoor Jaan Seimi juhatusel esines Lundi Stadshallenis. Samas toimus ka solistide kontsert, kus astusid üles Martin Krooni, Katrin Meerits, Ellen Palmas, Alfred Pisuke, Mikko Pulkinen ja Hilja Saarne. Rahvapidu toimus Lundi Grand Hotellis. 3. mai programm algas Malmös noortetoimkonna korraldatud laudkonnavestlusega Balti küsimustes rootsi keeles. Vestluses osalesid riigipäevas esindatud poliitiliste erakondade noorteliitude esindajad. Arutleti rahu ja vabaduse seoste ning tuumapoliitika üle Põhja- ja Baltimaades. Rongkäigu läbi Malmö kesklinna koos manifesti ehk "Vabaduse apelli" ettelugemisega Malmö Stortorgetil korraldasid Enn Meri ja Andres Küng. Estivalil kõneles ka Rootsi immigratsiooniminister Anita Gradin. Estivali gala toimus Malmö Stadsteatris Leida Leesmenti juhtimisel. Esinesid Malmöflickorna, Käbi Laretei, Guido Päevatalu, rahvatantsurühm Kassari, Stockholmi Eesti Noortekoor jt. Seejärel toimus laevasõit Öresundil piduliku õhtusöögi ja meelelahutusega. Kolmel õhtul toimus öökohvik Hotell Lundias. Viimane päev algas jumalateenistusega Lundi toomkirikus. Samas toimus ka pärastlõunal viimane pidulik kontsert ja Estivali lõpetamine. Kogu nädala jooksul oli võimalik külastada Balti hõbeda näitust Lundis Kulturenis, näituseid eesti kunsti, eesti raamatu ning Eesti ja eestlaste kohta. Estivali infokeskus asus Lõuna-Rootsi Eesti Majas Lundis.
Estival 1990
pisi|Estival 1995 logo, kujundanud [[Jüri Salu]]
Estival 1995
1995 asutati Estniska Kulturföreningen i Göteborg (Eesti Kultuuriühing Göteborgis), mille ülesannete hulka kuulus ka järgneva Estivali korraldamine. Estivali projektijuhiks sai Aho Rebas, kes ühtlasi on olnud kolme viimase Estivali peatoimkonna esimees. Estivalide 1995 ja 2003 peatoimkonna esimees oli Mart Mägi. Estival 1995 muutis eesti päevade peaeesmärki ja uuendas formaati. Kuna Eesti oli taas iseseisev, siis võeti enesemääramisõiguse nõudmise asemel peaeesmärgiks eesti kultuurielu tutvustamine Rootsi laiemale üldsusele. Raamkavast kadus poliitiline manifestatsioon, lisaks jäid välja spordivõistlused. Eesti kultuuri parema leviku huvides kaasati Eestivali korraldamisse rida Rootsi institutsioone. Estival 1995 avaüritus toimus 27. augustil Göteborgi ooperimajas, Eesti Riiklik Sümfooniaorkester Neeme Järvi juhatusel kandis ette Rudolf Tobiase oratooriumi "Joonase lähetamine". Kontserdid, jumalateenistused, näitused ja teadusettekanded hajutati septembri-, oktoobri- ja novembrikuu päevadele. Kokku toimus 46 üritust, mille hulka esmakordselt kuulus Eesti kaubamess.
Estival 2003
Estival 2003 järgis eelmise Estivali eesmärki ja ülesehitust. Oluline sihtrühm oli rootsikeelne publik ning Estival laius "vihmavarjuna" märtsist kuni aprilli lõpuni Göteborgis aset leidnud kultuurisündmuste kohal, millel oli seos Eestiga. Näiteks oli Estivali programmi lülitatud Jaan Tätte "Sild", mille rootsindatud variandi lavastas Jaanus Rohumaa Göteborgi linnateatri kutsel. 2003. aastal möödus 200 aastat Friedrich Reinhold Kreutzwaldi sünnist. Estival tähistas seda eepose "Kalevipoeg" rootsikeelse versiooniga, mille kandsid ette Göteborgi Eesti Teatri näitlejad.
Estival 2007
Estival 2007 oli kolmepäevane festival, see planeeriti samale ajale Göteborgi raamatumessiga. Messi peateemaks oli Eesti, avas president Toomas Hendrik Ilves. Estivali raames demonstreeriti äsjavalminud filmi "Laulev revolutsioon". Estivali keskne eestlasi koondav üritus oli laulupidu, kus lisaks neljale Rootsi eestlaste koorile osales segakoor Noorus Tallinnast ning Euroopa Eestlaste Segakoor. Traditsiooniline rahvapidu toimus Chalmersi tehnikaülikoolis ning tõi kokku üle 900 eestlase.
Estival 2013
Estival 2013 tähistas Eesti Vabariigi 95. aastapäeva ning märkis ühtlasi kolmekümne aasta möödumist esimesest Estivalist. Avamine toimus Stockholmi Eesti Majas kunstinäituse ja monograafia "Harri Kiisk – eesti kultuuri vahendaja Rootsis" esitlusega. Toimusid teadusettekannete päev ja eesti kirjanduse päev, teatrietendused ja kooride kontsert Musikaliska kontserdisaalis, mis tõi kokku üle 150 laulja Rootsist, Eestist ja mujalt Euroopast. Salakõrtsis rokkis kaveribänd Doktor Meyer, mis koondab Rootsi eestlaste kolmandat põlvkonda, soojenduseks laulis ansambel Meloodilised Tordid Luksemburgist. Suur galaõhtu toimus Waterfronti konverentsikeskuses. Estivali külastasid president Toomas Hendrik Ilves abikaasaga ning Rootsi välisminister Carl Bildt.
Estival 2018
Estival 2018 oli pühendatud Eesti Vabariigi 100. aastapäevale. Avakontsert "Eesti kõlad" toimus Kuninglikus Muusikakõrgkoolis. Järgnevatel festivalipäevadel sai külastada kunsti- ja käsitöönäitust, kirjandusõhtut ja tantsupidu. Mängiti Heidi Sarapuu näidendit "Vihmapiisad ja kuupaiste" (teater Varius), mis jutustab Käbi Lareteist, kes pianistina on esinenud mitmel varasemal Estivalil. Teadusteater Eestist presenteeris oma etendusel eksotermilisi protsesse. Estivali peaürituseks kujunes "Sajandi pidu" – galaõhtu Stockholmi Raekojas. Kohal viibis Eesti Vabariigi peaminister Jüri Ratas.
Rõõmsad sõnumed lastele
Rõõmsad sõnumed lastele oli 1889–1900 Riias ilmunud lasteajakiri, mida andis välja Janis Aleksander Frey.
Maleva põik
Maleva põik on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis.
Maleva põik sai nime 16. oktoobril 1951. Tänav on saanud nime Maleva tänava järgi.
Tinapuu järv
Tinapuu järv on järv Võru maakonnas Võru vallas Tagakülas. Veekogu pindala on 1,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 618 m.
Kohava
Kohava on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Kohava uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kochtitski, Kochtitsky, Kohtitski ja Koktiski. Priidu Kohava palvel kanti Kohava perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 265 all.
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kohava Eestis 18 mehel ja 20 naisel.
Bad Nenndorf
Bad Nenndorf on väike linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis. See asub umbes 12 km Stadthagenist idas ja 25 km Hannoverist läänes, Põhja-Saksa madaliku lõunaservas ja Deisteri põhjaservas. Linna haldusalas on ümberkaudsed külad Riepen, Horsten ja Waltringhausen.
Linna pindala on 23 km².
31. detsembril 2017 elas seal 10 968 inimest.
Ajalugu
Küla, mis pärineb arvatavasti 9. sajandi algusest, on esmamainitud kui Nyanthorpe Corvey kloostri 936. aasta ürikus.
Gross Nenndorfi ja Klein Nenndorfi vahel asuvate, esmakordselt 1546. aastal registreeritud väävliallikate tervendavat jõudu tunnustati kõigepealt 18. sajandi keskpaigas. Hessen-Kasseli maakrahvi Wilhelm IX eestvedamisel algatati 1787. aastal Nenndorfi 'Kinnisvarapiirkond', kus olid suplusrajatised ja spaapark. Väävliallikad, mis seni olid nende terava lõhna tõttu põlatud saatana väljaheideteks, arvati kõige võimsamate hulka Euroopas, ja nüüd saab neid lõpuks edukalt kasutada reuma, artriidi ja naha kaebuste puhul. Varsti oli Nenndorf üks juhtivaid Saksa spaasid. 1866. aastal sai Bad Nenndorfist kuninglik Preisi riigispaa ning rahaline toetus Berliinist võimaldas sel laieneda.
Bad Nenndorfi geograafiline asukoht oli peamine tegur selle arengus. See asub Mittelgebirge (keskkõrgustiku) põhjaserval Hellwegi ääres, mis on sajandeid kasutatud marsruut Reini ja Elbe vahel. Seega omandas linn ühendused raudteevõrguga (1847. aastal Hastes ja 1872. aastal Nenndorfis), Mittellandkanaliga (1916. aastal Hastes) ja kiirteega (1939. aastal).
Bad Nenndorfi kogukond moodustati 1929. aastal, kui liideti Gross Nenndorf, Klein Nenndorf ja Kinnisvarapiirkond.
Teise maailmasõja lõpupäevil oli linnas Ameerika Ühendriikide 84. jalaväediviisi peakorter kindralmajor Alexander R. Bollingi juhtimisel. Peagi sai sellest Briti okupatsioonitsooni osa ja oli (1945–1947) Briti ülekuulamislaagri asukoht.
Luuletaja Agnes Miegel elas Bad Nenndorfis aastatel 1948–1964. Majas, kus ta elas ('Agnes-Miegel-Haus'), on nüüd muuseum tema elust ja tööst.
Bad Nenndorfi sõpruslinn on Doudeville Normandias.
Ülekuulamiskeskus
1945. aasta juunist kuni 1947. aasta juulini asus Bad Nenndorfis Briti ülekuulamiskeskus (CSDIC), mille läbis mitusada natsi ja kahtlustatud kommunistist vangi. Laager sattus sõnasõja tulipunkti pärast seda, kui tekkis kahtlus väidetavast vangide väärkohtlemisest. Üks Briti armee ohvitser mõisteti 1948. aastal sõjakohtus tema osa eest asjas süüdi. Vaidlus kerkis taas pinnale detsembris 2005, kui artikli avaldas Briti ajaleht The Guardian. 2006. aastal teatas Briti ajaleht infovabaduse kaitse all vangide nälgimisest. Fotod hävitati, kuid mõned jäid peidetuks.
Inimesi
thumb|120px|Jérôme Bonaparte
Rõõmsad sõnumed noorte inimestele
Rõõmsad sõnumed noorte inimestele oli 1889 ilmunud noortele suunatud usuteemaline ajakiri, mida andis välja Londonis tegutsev Laste Jumala Teenistuse Ühendus. Ajakirjad tõlkis inglise keelest Eduard Magnus Jakobson. Ajakirjad trükiti Riias.
Hinokitiool
Hinokitiool (β-tujaplicin) on looduslik monoterpenoid, mida leidub küpressiliste (Cupressaceae) perekonna puude puidus. See on tropolooni derivaat ja üks tujapleksiinidest. Hinokitiooli kasutatakse laialdaselt suuhooldus- ja ravitoodetes.
Hinokitiooli nimetus pärineb sellest, et see isoleeriti algselt Taiwani hinokis 1936. aastal. Jaapani hinokis see peaaegu puudub, samas kui seda leidub suures kontsentratsioonis (u 0,04%) seederkadakas (Juniperus cedrus), hiibapuus (Thujopsis dolabrata) ja hiigel-elupuus (Thuja plicata). Seda saab seedripuust hõlpsasti eraldada lahusti ja ultraheli abil.
Antimikroobne toime
Hinokitioolil on lai valik bioloogilisi toimeid, millest paljusid on kirjanduses uuritud ja iseloomustatud. Esimene ja kõige tuntum on tugev antimikroobne toime paljude bakterite ja seente vastu, sõltumata antibiootikumiresistentsusest. Täpsemalt, hinokitiool on osutunud tõhusaks inimese tavaliste patogeenide Streptococcus pneumoniae, Streptococcus mutans ja Staphylococcus Aureus vastu. Lisaks on näidatud, et hinokitiool pärsib Chlamydia trachomatis't ja võib olla kliiniliselt kasulik paiksena kasutatava ravimina.
Viirusevastane toime
Uuemad uuringud on näidanud, et hinokitiool näitab ka viirusevastast toimet, kui seda kasutatakse koos tsingiühendiga mitmete inimviiruste, sealhulgas rinoviiruse, coxsackieviiruse ja mengoviiruse vastu. Viirusnakkuste ravimine võib saada suurt majanduslikku kasu ja see peab olema ülitähtis selliste globaalsete asutuste jaoks nagu Maailma Terviseorganisatsioon. Viiruse polüproteiinide töötlemine pärsib hinokitiool viiruse replikatsiooni – see võime sõltub kahevalentsete metalliioonide olemasolust, kuna hinokitiool on selle kelaat. Tsingi olemasolu koos hinokitiooliga toetab neid võimeid ja seda arutatakse allpool.
Muud toimed
Lisaks laia toimespektriga antimikroobsele toimele on hinokitioolil ka põletikuvastane ja kasvajavastane toime, mida iseloomustavad mitmed in vitro raku-uuringud ja in vivo loomkatsed. Hinokitiool pärsib peamisi põletikulisi markereid ja radu, näiteks TNF-a ja NF-kB, ning uuritakse selle potentsiaali krooniliste põletikuliste või autoimmuunsete seisundite ravis. Leiti, et hinokitiool avaldab autofaagilisi protsesse indutseerides tsütotoksilisust mitmele silmapaistvale vähirakuliinile.
Tsingi sünergia
Hinokitiool on tsingi ionofoor ja arvatakse, et see võime pärsib viiruse replikatsiooni. Lühidalt, tsink-ioonoforina aitab hinokitiool molekulide transportimisel rakkudesse läbi plasmamembraani või rakusisese membraani, suurendades sellega määratletud molekuli (nt tsingi) rakusisest kontsentratsiooni. Seega saab tsingi viirusevastaste omaduste ärakasutamisel koos hinokitiooliga kiirendada tsingi omastamist.
Vähiuuringud
Rakukultuurides ja loomkatsetes on näidatud, et hinokitiool pärsib metateesi ja avaldab vähirakkudele proliferatsioonivastast toimet.
Tsingivaegus
Tsingivaegus on tõestatud mõnedes vähirakkudes ja rakusisese optimaalse tsingi taseme taastamine võib põhjustada kasvaja kasvu pärssimist. Hinokitiool on dokumenteeritud tsingi ionofoor, kuid hinokitiooli ja tsingi kohaletoimetamismeetodite tõhusate kontsentratsioonide kindlaksmääramiseks on praegu vaja rohkem uuringuid.
Hinokitiooli sisaldavad tooted
pisi|EWG Scoring Scale Hinokitiooli kasutatakse laialdaselt erinevates tarbekaupades, sealhulgas kosmeetikatoodetes, hambapastades, suukaudsetes pihustes, päikesekaitsekreemides ja juuste kasvatamisel. Üks juhtivaid kaubamärke tarbekaupade hinokitiooli toodete müügis on Hinoki kliiniline ettevõte. Hinoki kliinik (1956) asutati vahetult pärast esimest hinokitiooli tööstuslikku ekstraheerimist 1955. aastal. Hinokil on praegu üle 18 toote, mille koostisosa on hinokitiool. Teine kaubamärk, nimelt Relief Life, on saavutanud hinokitiooli sisaldava hambapastaga Dental Series üle miljoni müügi. Teised märkimisväärsed hinokitioolipõhiste toodete tootjad on Otsuka Pharmaceuticals, Kobayashi Pharmaceuticals, Taisho Pharmaceuticals, SS Pharmaceuticals. Lisaks Aasiale alustavad sellised ettevõtted nagu Swanson Vitamins® hinokitiooli kasutamist tarbekaupades sellistel turgudel nagu USA ja Austraalias antioksüdantse seerumina ja teistes ettevõtmistes. 2006. aastal klassifitseeriti hinokitiool Kanadas koduste ainete loetelus püsivateks, mitte bioakumuleeruvateks ja veeorganismidele mittetoksilisteks. Keskkonna töörühm (EWG), Ameerika aktivist grupp, hindab hinokitiooli madala ohtlikkusega valdkondades nagu "allergiad ja immunotoksilisus" ja "vähk" ning "arengu- ja reproduktiivtoksilisus", milles sai hinokitiool skooriks 1-2. Vastupidi hinokitiooli tulemusele avaldab propüülparabeen – koostisosa, mida endiselt müüakse erinevates suuvetes, tohutut toksilisust ja ohtlikke probleeme. Propüülparabeeni on Euroopa hormoonide häireid käsitlev komisjon pidanud muu hulgas inimeste endokriinseid häireid põhjustavaks teguriks, jättes selle EWG veebisaidil reitingu 4–6.