cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Bahama masksäälik
Bahama masksäälik pesitseb tihedas võsas, tavaliselt kuivemas kohas kui põhja-masksäälik talvitumiseks valib. Bahama masksäälik ehitab kausja pesa madalale taimestikku või kännule ja muneb pessa 2 muna.
Daniel Novikov
Ta lõpetas aastal 2008 Tallinna Mustamäe Reaalgümnaasiumi ja on õppinud aastast 2009 Tallinna Ülikoolis.
Bahama masksäälik
Bahama masksäälik pole kuigi arvukas, vähemalt talvituvaid põhja-masksäälikuid on talvel Bahamal märksa rohkem. Siiski tundub, et liik tervikuna ei ole ohus, mistõttu ta arvati soodsas seisundis liikide hulka. Kuid see käib üksnes levinuima alamliigi G. r. rostrata kohta, teised alamliigid on üliharuldased ja on koguni oletatud, et nad surid 20. sajandi lõpus välja.
Daniel Novikov
Ta osales 2008. aasta Pekingi olümpiamängudel trekisprindi valikvõistlusel, kus sai 21. koha.
Bahama masksäälik
Esimest korda kirjeldas bahama masksäälikut teaduslikult Henry Bryant 1867.
Daniel Novikov
2008–2014 on ta tulnud 12 korda Eesti meistriks trekisõidus.
Valdeblore
Valdeblore [val'de'bloor] on vald (commune) Prantsusmaa kaguosas Provence-Alpes-Côte d'Azuri piirkonnas Alpes-Maritimesi departemangus.
pisi|Valdeblore'i plaan ja teda ümbritsevad vallad
Rahvastik
Valdeblore'i elanike arv aastatel 1968–2008.
Surnud 1946
''Siin on loetletud 1946. aastal surnud inimesi.
MPEÕK Tallinna piiskopkond
Tallinna piiskopkond on Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku piiskopkond, mida juhib Tallinna ja kogu Eesti metropoliit Kornelius. Piiskopkonna haldusalas on 23 kogudust.
Alates 5. veebruarist 2017 on metropoliidile piiskopkonna juhtimisel abiks Tallinna piiskopkonna vikaar, Maardu piiskop Sergi (Telihh).
Erandiks Tallinna piiskopkonna alal asuvate koguduste seas on Tallinna Aleksander Nevski stauropegiaalne kogudus, mis on Moskva ja kogu Venemaa patriarhi otsealluvuses, kuid mida teenindab MPEÕK vaimulikkond.
Nõukogude okupatsiooni ajal tegutses Eestis vaid Vene Õigeusu Kiriku Tallinna ja Eesti piiskopkond.
Toomas Truuverk
Toomas Truuverk (sündinud 8. septembril 1974 ) on eesti ajakirjanik ja ärijuht.
Truuverk on lõpetanud Tallinna Tehnikaülikooli ja Estonian Business Schooli.
1995. aastast töötab ta ajalehes Äripäev, kus alustas börsitoimetajana, 2000. aastal siirdus aga tööle finantsdirektorina. 2006. aastal sai temast peadirektor Igor Rõtovi asetäitja.
Kahkjaspunane ristik
Kahkjaspunane ristik (Trifolium incarnatum) on liblikõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.
TRP
TRP (ingl target rating point) on auditooriumi mõõtmise kriteerium. Sai populaarseks televisiooni hindamispunktidena, mis näitavad televisioonikanali või -saate populaarsust. TRP mõõt aitab reklaamijatel otsustada, millistes kanalites ja saadetes oma reklaame näidata. TRP-d kasutatakse ka teistes tööstusharudes peale televisiooni, et mõõta teatud objektide vaadatavust kindla sihtrühma poolt.
TRP-ga mõõdetakse hinnanguliselt, arvutades, kui suur osa ostetud punktidest jõuab sihtrühmani. TRP- ja GRP-mõõdud on mõlemad olulised reklaami turundustõhususe leidmiseks. TRP-d arvutatakse tavaliselt korra nädalas ning esitatakse voogdiagrammina, nii et turundaja näeb sihtrühmani jõudnud nägemisarvu meediakanalite kaupa.
Piiskopi
Piiskopi oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Pulgoja küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Häädemeeste kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pulgoja külaga.
Külast on teateid alates 1922. Küla on nime saanud samanimelise talu järgi.
Aleksander Blaubrück
Aleksander Blaubrück (alates 1940 Hugo Aleksander Kajara) pseudonüümiga H. Sinisild (3. detsember 1895 Tartu – 13. oktoober 1971 Tartu), oli eesti kooliõpetaja, karikaturist, tarbekunstnik.
Voorimehe poeg. Aastatel 1911–1914 õppis Treffneri gümnaasiumis, mida ei lõpetanud. Aastatel 1914–1918 õppis Petrogradi A. Stieglitzi kunstikooli rakenduskunsti, mida samuti ei lõpetanud.
1918–1919 oli kooliõpetaja Simbirski kubermangu eesti asunduses. 1919–1926 oli joonistamis- ja laulmisõpetaja Türil, Tallinnas, Paides ja Väike-Maarjas. Samal ajal (1925–1926) avaldati tema karikatuure ja illustratsioone pilkeajakirjas Sädemed. 1926 oli ERMi taluplaanide joonistaja ja vahepeal 1927 täiendas end Itaalias. Tagasi tulles oli kuni 1940 aastani ajakirja Taluperenaine toimetuse liige, kus joonistas lõike- ja mustrilehti ning kirjutas nõuandvaid artikleid kodukujunduse alal. Tegi ka kaastööd karskusliidu ajakirjale Külvaja ja (illustratsioone jm) ajakirjale Eesti Naine. 1927–1931 avaldas artikleid ja reisikirju Tartus kuukirjas Olion. Samal ajal kujundas raamatukaasi ja illustreeris raamatuid. Esimesel Nõukogude okupatsiooniaastal 1941 oli tõlkija kirjastuses Teaduslik Kirjandus ja joonestaja Tartu tööstuskombinaadis. Saksa okupatsiooni 1941–1944 ajal töötas puutöölisena firmas "Mäng ja kool". 1944–1945 oli H. Heidemanni nimelise trükikoja majandusjuhi kohatäitja ja laohoidja. 1945–1957 kunstiõpetaja Tartu kergetööstus- ja ehitustehnikumides ja 1957–1968 Eesti etnograafiamuuseumi kunstnik.
Hugo Kajara suri 13. oktoobril 1971 Tartus ja maeti Raadi kalmistule.
Lõuna-Uurali Riiklik Ülikool
pisi|Lõuna-Uurali Riiklik Ülikool [[Tšeljabinskis]]
Lõuna-Uurali Riiklik Ülikool (vene keeles Южно-Уральский государственный университет; lühend JuUrGU) on Tšeljabinsks asuv ülikool, Tšeljabinski oblasti suurim kõrgkool, rahvuslik uurimisülikool.
Ülikool loeb enda asutamisaastaks 1943. aastat, kui asutati Tšeljabinski Mehaanika-Masinaehituse Instituut (Челябинский механико-машиностроительный институт). Aastatel 1951–1990 kandis kõrgkool nime Tšeljabinski Polütehniline Instituut ja 1990–1997 Tšeljabinski Riiklik Tehnikaülikool.
Koduloomade passiivne suitsetamine
Koduloomade passiivne suitsetamine on protsess, mille käigus loomad hingavad sisse hõõguva sigareti suitsu või suitsetaja enda väljahingatavat suitsust õhku.
Sigaretikonide jäätmed ei ole ainult inetu, vaid allaneelamisel võib see olla loomade tervisele ohtlik. Sigaretikonisid visatakse tavaliselt randadele, tänavatele, parkidele jm, kus kodu- ja metsloomad võivad viibida allaneelamise ohule.
Sigaretid sisaldavad umbes 4000 kemikaali, millest umbes 50 on kantserogeensed. Paljud neist on tubakakasvatuses kasutatud herbitsiidid, ininsektitsiidd, fungitsiidid ja näriliste tõrjevahendid, maitsestajad ja sigareti põlemiskiiruse reguleerijad. Ka tubaka niiskuse hoidmiseks lisatakse niisutajaid. Neid peetakse ohutuks, kui tarbitakse "toiduna", aga mitte põletamisel ja seejärel tarbimisel. Sigareti hõõgumisel satuvad keskkonda raskemetallid, nikotiin ja etüülfenool vees.
Uuringu eesmärgid
2008. aastal viidi läbi uuring, et selgitada välja, kuidas suhtuvad lemmikloomaomanikud kodus suitsetamisse. Uuringus osales kokku 3293 täiskasvanud omanikku. Peamised tulemusnäitajad olid lemmikloomaomanike ja nende kooselukaaslaste suitsetamiskäitumine; lemmikloomaomanike kodudes suitsetamise eeskirjad; ja passiivse suitsetamise ohtude kohta teabe mõju omanikele.
Tulemus
Vastajatest 21% olid praegu suitsetajad ja 27% osalejatest elas koos vähemalt ühe suitsetajaga. Lemmikloomaomanikud, kes suitsetavad teatasid, et teave lemmikloomade passiivse suitsetamiseiga kokkupuute ohtude kohta motiveeriks neid suitsetamisest loobuma (28,4%) ja paluks inimestel, kellega nad koos elavad, suitsetamisest loobuda (8,7%) või mitte suitsetada siseruumides (14,2%). Lisaks ütlesid mittesuitsetavad lemmikloomaomanikud, kes elavad koos suitsetajatega, et selle teabe saamisel paluksid nad inimestel, kellega nad koos elavad, suitsetamisest loobuda (16,4%) või mitte suitsetada siseruumides (24,2%). Umbes 40% praegustest suitsetajatest ja 24% mittesuitsetajatest, kes elavad koos suitsetajatega, märkisid, et nad oleksid huvitatud suitsetamise, suitsetamisest loobumise või SHS-i kohta teabe saamisest.
Viešķeles
Viešķeles on küla (mazciems) Lätis Gulbene piirkonnas Lejasciemsi vallas.
Küla asub Riiast 176 kilomeetri kaugusel valla idaosas Ceplise tiigi kaldal. Asulas on Viešķelese bussipeatus.
Aastal 2007 oli külas 8 elanikku.
Julian Brandt
Julian Brandt (sündinud 2. mail 1996 Bremenis) on Saksamaa jalgpallur, kes mängib äärepoolkaitsjana Saksamaa kõrgliiga klubis Dortmundi Borussia ja Saksamaa jalgpallikoondises.
Ta alustas profkarjääri Leverkuseni Bayeris. Bundesligas debüteeris ta 15. veebruaril 2014 mängus Schalke 04 vastu. Esimese värava lõi ta klubi meeskonnas 4. aprillil 2014 mängus Hamburger SV vastu.
2019. aasta mais liitus ta Dortmundi Borussiaga. Üleminekusumma oli 24 miljonit eurot.
2014. aastal tuli ta Saksamaa kuni 19-aastaste koondisega Euroopa omavanuste meistriks. 2016. aasta suveolümpiamängudel võitis ta hõbemedali.
Saksamaa jalgpallikoondises tegi Brandt debüüdi 2016. aastal. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 10. juunil 2017 MM-i valikmängus San Marino vastu. Ta võitis Saksamaa koondisega 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiri. Samuti kuulus ta Saksamaa koondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.
Heinrich V (Mecklenburg)
thumb|Heinrich V (Mecklenburg) thumb|Heinrich V portree, [[Jacopo de' Barbari]]
Heinrich V hüüdnimega Rahumeelne (3. mai 1479 – 6. veebruar 1552) oli valitsev Mecklenburgi hertsog Mecklenburg-Schwerini piirkonnas, hertsog Magnus II ja tema naise Sophie poeg.
Heinrich valitses alates 27. detsembrist 1503 üheskoos oma vendade Erich II ja Albrecht VII ning oma onu Balthasariga. Balthasar suri 16. märtsil 1507 ja Erich 22. detsembril 1508, mõlemad ilma pärijateta, seega Heinrich ja Albrecht said endile kogu maa. Esialgu valitsesid nad üheskoos. Albrecht tahtis korduvalt Mecklenburgi territooriumit jaotada ja selles lepiti kokku 7. mail 1520. Leping sätestas, et Heinrich valitseb Schwerinis ja Albrecht Güstrowis, ilma riiki de facto jagamata.
Vendade Heinrichi ja Albrechti valitsemisajal käivitas Martin Luther reformatsiooni, mis leidis Mecklenburgis kiiresti toetajaid. Luterlikku doktriini jutlustati siin enam või vähem avalikult juba 1523. aastal ja võibolla isegi varem. Hertsog Heinrich toetas uut doktriini algusest peale, esialgu väga ettevaatlikult, kuid üha avatumalt pärast Augsburgi riigipäeva 1530. aastal. Ta pidas alates 1524. aastast Lutheriga kirjavahetust ja Luther saatis talle õpetajaid ja jutlustajaid.
Heinrich ühines Torgau Liiduga 12. juunil 1526 ja 1532. aastal tuli ta lõpuks avalikult välja kui Lutheri toetaja. Loomulikult sundis tema ametikoht andma uuele õpetusele kindla välise ja sisemise korralduse, mistõttu palus ta superintendent Johann Rieblingil, keda Luther talle 1537. aastal soovitas, koostada kirikukord, katekismus ja agenda. Ülejäänud valitsemisaja jooksul oli ta hõivatud luterliku kiriku korraldamisega.
Pärast Lutheri surma puhkes Saksamaal ususõda. Kuid Heinrich ei osalenud; kuigi ta oli protestantlik vürst, ei olnud ta Schmalkaldeni liidu liige. Ta seisis vastu keiser Karl V poolt 1548. aastal Augsburgi interimi kehtestamisele. Heinrich kiitis heaks Mecklenburgi seisuste 1549. aasta juuli otsuse, mis tunnustas avalikult luterlikku doktriini. Varsti pärast seda, 6. veebruaril 1552, suri ta jumalakartliku ja rahumeelse vürsti mainega.
Abielud ja lapsed
Heinrich oli abielus kolm korda. Esiteks abiellus ta 12. detsembril 1505 Brandenburgi kuurvürsti Johann Cicero tütre Ursulaga. Nad said kolm last:
Heinrichi teine abielu 12. juunil 1513 oli Pfalzi kuurvürsti Philippi tütre Helenega. Nad said kolm last:
Heinrichi kolmas abielu (14. mail 1551) oli Saksi-Lauenburgi hertsogi Magnus I (Saksi-Lauenburg)Magnus I tütre Ursulaga. See abielu oli lastetu.
Akusmaatika
Akusmaatika on muusikas printsiip, mille kohaselt heli on kuulaja jaoks lahus helitekitajast.
Mõiste algne tähendus on seotud Pythagorasega, kelle õpilased jagunesid n-ö akusmaatikuteks ja matemaatikuteks. Akusmaatikud (kreeka keeles ἀκουσματικοί 'kuulamisaldis') olid need, kes kuulasid õpetaja loenguid eesriide taga, teda nägemata. Akusmaatikud moodustasid õppurite välise ringi. Vastavalt õppurite siseringi moodustasid nn süvitsi õppijad: matemaatikud.
Akusmaatika mõistest rääkis muusika kontekstis 1955. aastal raadiosaates prantsuse kirjanik Jérôme Peignot, kes kasutas väljendit "akusmaatiline müra" (bruit acousmatique). Ta soovis selle mõistega kirjeldada konkreetse muusikaga tekkinud muusika uudset kuulamisprintsiipi, mille puhul heli on lahutatud tekitajast.
Pierre Schaeffer raamatus "Traktaat muusikalistest objektidest" (Traité des objets musicaux, 1966) võrdles helisalvestit Pythagorase eesriidega, mis võimaldab helilindile talletatud helide kontsentreeritud, paljukordset ja heli järjest peenematesse detailidesse süvenevat heli abstraktsete omaduste väljakuulamist helistuudios.
1974. aastal tegi helilooja François Bayle, kes oli ka Muusika uurimise rühma (Groupe de Recherches Musicales) juht, ettepaneku kasutada puhtalt lindimuusika kuulamise kontekstis elektroakustilise muusika üldmõiste asemel mõistet "akusmaatiline muusika". Tema ettepanekul oleks akusmaatilise muusika puhul kuulamise fookus mitte esitajal, vaid sellel, kuidas me helisid ja muusikat kuulame ning mida me kuulamise kaudu taotleme.
Tavapärases muusika kuulamise praktikas on kuulajal olnud alati visuaalne ülevaade helide tekitajatest. 20. sajandil leiutatud heli salvestamise ja taasesitamise vahendid on aga loonud kuulaja jaoks täiesti uue olukorra: heli on lahutatud tema füüsilisest tekitajast. Heliloojatele on see andnud uued töövahendid: muusikas on nüüd võimalik helisid kõikmõeldaval moel kombineerida, mängida nende läbipaistvuse ja läbipaistmatusega, luua reaalses maailmas võimatuid allusioone ja ambivalentsust, mängida tähenduste, metamorfooside, akustiliste kujutluspiltide ning heli tajumisega erinevate omadustega virtuaalsetes ruumides. Helide salvestamine on andnud heliloojatele võimaluse kombineerida eri aegadel ja eri süsteemides salvestatud helisid ning paindlikult mängida ka heli kõige peenemate detailidega: võimalik on muuta heli karakterit ja tämbrit või kombineerida kõikvõimalikke reaalse maailma helisid.
Akusmaatika ideede kaudu on tänapäeval laienenud ka muusikaanalüüsi ja muusikapsühholoogia uurimisvaldkonnad, kuna muusika kontekstis on hakatud lisaks traditsioonilistele muusikalistele helidele tegelema kõikvõimalike helidega.
Akusmaatika põhimõte leiab rakendamist ka filmis, kus selle eesmärgiks on luua vaatajale kujutlus kaadritagusest maailmast ning selle seostest kaadrisisese maailmaga. Näiteks vaatajale näidatakse kõigepealt heli allikat ning alles siis, kui vaataja enam heliallikat ei näe, lastakse kõlada helil või vastupidi.
Ortoloogid
Ortoloogid ehk ortoloogsed geenid on geenid, mis on tekkinud ühisest eellasgeenist liigitekke käigus.
Vahel nimetatakse homoloogseteks ainult neid geene, mis on ortoloogsed.
Peratsaare
Peratsaare oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Reinu küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Reinu külaga.
Külast on teateid alates 1970.
Konstruktiivne mahtgeomeetria
Konstruktiivne mahtgeomeetria (inglise keele constructive solid geometry ehk CSG), ka binaarne mahtgeomeetria on mahtmodelleerimise modelleerimisskeem, mille puhul komplekssete objektide modelleerimisel kasutatakse lihtsamate geomeetriliste kujundite kombinatsioone.
Lihtsaid mahtobjekte nimetatakse mahtmodelleerimisel 'primitiivideks' (primitives). Tüüpilisteks primitiivideks on risttahukas, silinder, prisma, püramiid, kera ja koonus.
Tiina Laansalu
Tiina Laansalu (sünninimi Tärk; sündinud 13. aprillil 1982) on eesti keeleteadlane. pisi|Tiina Laansalu 2018
Haridus ja töökäik
Lõpetanud Orissaare Gümnaasiumi ja Tallinna Ülikooli filoloogiateaduskonna. 2010. aastal kaitsnud Tartu Ülikoolis magistriväitekirja ja 2020. aastal doktoriväitekirja.
Töötanud 2007. aastast Eesti Keele Instituudis; 2015. aastast on ta seal eesti keele ajaloo, murrete ja soome-ugri keelte osakonna juhataja ning 2020. aastast teadusjuht.
Sarkopeenia
Sarkopeenia (kreeka keeles ‘sarx’ tähendab liha + ‘penia’ tähendab kaotust, seega otsetõlge tähendab lihapuudust) on lihasmassi ja -jõu vähenemine seoses vananemisega.
Jerzy Stuhr
pisi|Jerzy Stuhr (2015) Jerzy Oskar Stuhr (sündinud 18. aprillil 1947 Krakóws) on poola näitleja ja režissöör.
Sarkopeenia
Üle 60-aastaste inimeste seas põeb sarkopeeniat rohkem kui 30% vanuritest, seega on tegemist laialt levinud haigusega.
Jerzy Stuhr
Jerzy Stuhr lõpetas 1972. aastal Krakówis Ludwik Solski Draamakunstide Akadeemia. Ta oli ka rektor (1990–1996; 2002–2008).
Sarkopeenia
Seni ei ole sarkopeenial kindlat meditsiinilist ega teaduslikku definitsiooni, seetõttu pole sarkopeeniat kantud rahvusvahelisse haiguste klassifikatsiooni nimekirja RHK-10. European Working Group on Sarcopenia in Older People (EWGSOP) ehk Euroopa uurimisgrupp, mis tegeleb sarkopeenia uurimisega vanuritel, on asutatud selleks, et välja töötada konkreetne teaduslik ning meditsiiniline definitsioon. Samuti püüab uurimisgrupp välja selgitada diagnostilised kriteeriumid, millega haigust määratleda.
Jerzy Stuhr
Filmid
Näitlejana
Režissöörina
Ford Transit
Ford Transit on Fordi kaubik, mida on toodetud 4 põlvkonda. Transit on olnud Euroopas 40 aastat järjest suurima läbimüügiga kaubik.
Sarkopeenia
Vanadushaigused
Geriaatrilised ehk vanadushaigused nagu näiteks osteoporoos, dementsus, tasakaaluhäired, kukkumised ja toimetulematus on vanematel inimesel väga levinud. Enamasti on nende haiguste puhul kaks olulist tegurit – üleüldine vananemine ja teiste haiguste sümptomid, mille vastu organism on võimetu ise tegutsema. Vananedes väheneb rakkude koguhulk ning aeglustub nende taastootmine elusorganismis, mistõttu väheneb paljude elundite talitlus. Molekulaartasandil väheneb vananemisel ensüümide efektiivsus ning aeglustub rakkude jagunemine. Näiteks ensüümi telomeraasi puudumine põhjustab kromosoomide lühenemist. Samuti toimub elusorganismis pidevalt rakkude apoptoos ja nekroos, mis vähendavad rakkude koguhulka. Sarkopeeniat loetakse vanadushaiguseks, sest see on levinud eelkõige vanematel inimestel. Sarkopeenia tuvastamise teeb raskeks see, et sarkopeeniat ja ka teisi vanadushaigusi on raske tuvastada teiste haiguste taustal.
Etioloogia
Sarkopeenia tekkimine on seotud mitmesuguste teguritega – üleüldise vananemisega elu jooksul, elu varajaste arengustaadiumitega, vale toitumise, liigse stressi, krooniliste haiguste ja teatud ravimite tarvitamisega. Kõige suuremaks haigustekitajaks on vähene aktiivsus ja istuv eluviis. pisi|Sarkopeenia peamised põhjused
Ford Transit
Teine põlvkond (1986)
2. põlvkonna esitlus toimus 1986. aasta jaanuaris.
Sarkopeenia
Sümptomid
Sarkopeenial on 3 peamist sümptomit:
Ford Transit
Teine põlvkond (1986)
Esimene mudeliuuendus tehti Transitile 1992. aastal, mis oli üsna pinnapealne.
Olev Tapupere
Olev Tapupere (22. aprill 1930 Tallinn – 2. veebruar 2018 Tallinn) oli energeetikateadlane ja õppejõud, TPI/TTÜ energeetikateaduskonna dekaan (1974–1991).
Ford Transit
Teine põlvkond (1986)
Teine mudeliuuendus tehti 1995. aastal, mille käigus täiendati mootorivalikut ning Transit sai uue armatuurlaua.
Sarkopeenia
Haiguse kulg
Sarkopeeniat diagnoositakse kahte tüüpi: primaarne ja sekundaarne. Primaarne on seotud ainult vanusega, aga sekundaarset sarkopeeniat võib esineda ka noortel inimestel seoses alltoodud põhjustega. Vanematel inimestel diagnoositakse enamasti multifaktoriaalset sarkopeeniat, sest tihti pole võimalik välja tuua, kas haiguse on tinginud ainult loomulik vananemine või lisaks ka muud põhjused.
Olev Tapupere
Teadustöö
Teadustöö põhisuunaks oli kõrgepingetehnika (isolatsiooni lahenduskarakteristikud). Avaldanud 55 publikatsiooni, juhendanud diplomi- ja magistritöid. Tegeles ka standardimise ja elektroenergeetikaalase terminoloogia korrastamisega.
Ford Transit
Kolmas põlvkond (2000)
Esmakordselt oli Transit saadaval nii esi- kui ka tagarattaveoga.
Juuro Kuusik
Juuro Kuusik sündis Haava algkooli juhataja peres neljanda ja ühtlasi noorima lapsena, tema isa oli Vesneri Rahvaraamatukogu Seltsi juhataja. Alghariduse omandas Juuro Kuusik Haava koolis, keskhariduse Tartu I Keskkoolis, erihariduse Tartu Õpetajate seminaris.
Mai Krikk
Mai Krikk (sündinud 17. mail 1946) on eesti ajaloolane, politseimuuseumi rajaja.
Sarkopeenia
Haiguse kulg
Primaarne sarkopeenia Sekundaarne sarkopeenia
Sarkopeenial eristatakse 3 faasi:
Ford Transit
Kolmas põlvkond (2000)
Kolmas põlvkond sai mudeliuuenduse 2006. aasta augustis.
Juuro Kuusik
Juuro Kuusik on töötanud algklasside õpetajana Võnnus ja Lähtel. Aastatel 1964–1974 töötas ta kunstnik-retušeerijana Tartus ajalehe Edasi toimetuses, kus joonistas karikatuure naljanurka "Herilane". Alates 1975. aastast kuni pensionieani teenis ta leiba Lähtel Sootaga sovhoosis kunstnikuna, kus kujundas diplomeid, tänukirju, kuulutusi, kirjutas koolilõpetajatele raamatutesse pühendusi. Tegi kaastööd Tartu Valla Kuukirjale.
Mai Krikk
1971. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo- ja ühiskonnaõpetuse õpetaja ja arhiivitöötaja erialal. Pärast seda töötas 22 aastat ühiskonnateaduste õppejõuna ja kaks aastat politseiajaloo õppejõuna Tallinna Politseikoolis.
Juuro Kuusik
Tema kujundatud on kirjanik Mait Metsanurga mälestuskivi Metsanuka külas. Koostöös skulptor Ado Kochiga valmis Äksi nõiale pühendatud kivide ansambel Puhtaleiva külas. Oma isa 120. sünniaastapäeval organiseeris Juuro Kuusik Haava koolimajale mälestustahvli.
Mai Krikk
Aastatel 1997–2011 töötas Mai Krikk Politseiametis Eesti politsei ajaloo uurijana.
Nikolai Matvejev
Nikolai Matvejev (11. detsember 1923 Tallinn – 5. aprill 1984 Tallinn) oli Eesti jalgrattur ja kiiruisutaja.
Ta osales 1952. aasta Helsingi suveolümpiamängude jalgrattavõistustel, kus sai Nõukogude Liidu meeskonnas 4 km jälitussõidus 14. koha.
Otepää Muusikakool
pisi|Nuustaku progümnaasiumi hoone, kus tänapäeval tegutseb muu hulgas Otepää Muusikakool Otepää Muusikakool on muusikakool Valga maakonnas Otepääl aadressil Koolitare 7. Kooli direktor on Helen Kirsi.
Mai Krikk
Politseimuuseum
Mai Kriki uurimistöö põhjal rajati (raamatus Kahe võimu vahel, 2016) Eesti Politseimuuseum, mis avati 14. novembril 2001. See töötas algul aadressil Tallinnas aadressil Lai 38 / Pagari 1 ning aastatel 2004–2013 aadressil Pärnu mnt 139.
Otepää Muusikakool
Otepää Keskkooli juures tegutsenud muusikaklasside baasil välja kujunenud Otepää Lastemuusikakool avati 1975. aastal. 1992. aastal nimetati kool ümber Otepää Muusikakooliks.
Mai Krikk
Politseimuuseum
Mai Kriki töölt vabastamisega 12. oktoobril 2011 võib lugeda Politseimuuseumi tegevuse lõppenuks (järgnevalt eemaldati Eesti Vabariigi Politseiametis olnud politseijuhtide pildid aastatest 1918–1940). Ametlik ekspositsioonide ja annetuste laialijagamine toimus 18. oktoobril 2013. Osa muuseumi materjalidest läks Rakvere politseitöötoale, mis nimetati seejärel Politseimuuseumiks.
Otepää Muusikakool
Kool alustas tööd Otepää Keskkooli ruumides. Aastatel 1990–2003 toimus õppetöö Virulombi tänava õppehoones, alates 2004. aasta algusest tegutseb Otepää Muusikakool nüüdisaegselt renoveeritud vanas keskkooli majas.
Mai Krikk
Teosed
Mai Krikilt on ilmunud 14 raamatut politsei ajaloost.
Tunnustus
Mai Krikk pälvis oma töö eest 2002. aastal Eesti Muinsuskaitse Seltsi tänukirja ja Konstantin Pätsi mälestusmedali panuse eest Eesti Politsei ajaloo uurimisel ja jäädvustamisel (nt Politsei Peavalitsuse ülema Hugo-Johannes Mölder (Möldre) 1924-1925.a. jt. Eesti Vabariigi eest seisnute väheldaste andmete taastamisel). 2004. aastal tunnustas Eesti Politsei Naisühendus Lydia teenetekujuga (http://epn.ee/blog) - http://media.voog.com/0000/0030/4001/files/EPNteenetekujustatuut.pdf.
Ekslik tunnustusteade
14. veebruaril 2007 Eesti Ekspressis ilmunud riikliku aumärgi saamiseks esitatute nimekirjas oli ka Mai Krikk, kuid hiljem selgus, et ta siiski aumärki ei saa.
Olev Tapupere
Harrastused
Sport, eriti suusatamine ja korvpall (oli TTÜ korvpallimeeskonna Kapa liige).
Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjon
pisi|Euroopa Parlamendi komisjonisaal Brüsselis Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjon (PETI) on üks Euroopa Parlamendi kahekümnest alalisest komisjonist, mis vastutab petitsioonide läbivaatamise ja järelmeetmete rakendamise algatamise eest ning võimaldab kodanikel panustada ELi õigusloometöösse, muutes institutsioonide tööd läbipaistvamaks ja vastutustundlikumaks. Komisjon regulaarselt juhib tähelepanu ja tegeleb probleemide lahendamisega ELi õiguse rakendamisel.
Komisjoni eesmärgid ja töökord
Euroopa Liidu kodanikel ja elanikel on õigus esitada Euroopa Parlamendile petitsioone, mis tuleneb Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELTL) artiklitest 20, 24 ja 227 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklist 44. Petitsioonikomisjon koosneb 35 parlamendiliikmest ning seda juhivad esimees ja neli aseesimeest. Petitsioonikomisjoni peamiseks ülesandeks on otsida petitsioonide esitajate nimel kohtuväliseid lahendusi. Seega see aitab kodanikel kasutada oma põhiõigusi ja nõuetekohaselt kohaldada põhiõiguste hartas ja lepingutes sätestatud väärtusi ning põhimõtteid. PETI suurendab oma osa selliste demokraatia põhimõtete arendamises nagu kodanike osaluse suurendamine ELi otsustusprotsessis ja läbipaistvuse parandamine.
PETI liikmete ülesannete hulka kuuluvad iga petitsiooni vastuvõetavuse kontrollimine, selle sisu analüüsimine ja meetmete võtmine. Meetmed hõlmavad sageli dialoogi teiste Euroopa Parlamendi komisjonide ja ELi institutsioonidega, eelkõige Euroopa Komisjoniga, kes on kutsutud kõnealust teemat uurima või oma arvamust avaldama. Lisaks PETIl on võimalus konsulteerida riiklike asutuste või alaliste esindustega, korraldada teabekogumiskülastusi ja koostada algatusraporteid. Koostöö liikmesriikide, komisjoni, Euroopa Ombudsmani ja teiste organitega aitab tagada ELi õiguse mõtte ja sätete täieliku järgimise. Komisjoniliikmed vastavad petitsioonide esitajatele järelduste või soovitustega. Samuti nad saavad soovitada esitajatel pöörduda teiste institutsioonide või organite poole.
=== Petitsioonikomisjoni koosseis 2019-2024 === Petitsioonikomisjoni eelmise koosseisu (2014-2019) esimeheks oli Cecilia Wikström (Rootsi) ning aseesimeesteks olid Rosa Estaràs Ferragut (Hispaania), Roberta Metsola (Malta), Marlene Mizzi (Malta) ja Pál Csáky (Slovakkia).
Töökord
Komisjoni töö korraldamiseks on välja töötatud PETI suunised, milleks on ühine reeglistik komisjoni töö struktureerimiseks ja koostöö edendamiseks teiste komisjonide, institutsioonide, liikmesriikide ja riikide parlamentidega. Need ei piira petitsioonikomisjoni tööd käsitleva Euroopa Parlamendi kodukorra IX jaotise ega muude kodukorra sätete kohaldamist ega ole komitee liikmetele ega sekretariaadile siduvad.
Komisjoni tööd juhib esimees ja petitsioonide menetlemine üldjuhul toimub koosolekutel. Koos sekretariaadi abiga teeb esimees ettepaneku koosoleku päevakorra kinnitamiseks ja esitab seda koordinaatoritele heakskiitmiseks. Koordinaatorid lõplikult otsustavad, millises järjekorras menetletakse päevakorda lisatud punkte. Kui koordinaatorite ja komisjoni koosoleku vahel jääb vähem kui 15 kalendripäeva, siis otsustavad koordinaatorid päevakorra kohta kirjaliku menetluse teel.
Komisjoni koosoleku päevakorra koostamisel lähtutakse mitmekesisuse printsiibist ja petitsioonide sisuliseks arutamiseks antakse piisavalt aega. Kui ühel koosolekul on mitu sarnast teemat, siis neid koondatakse kokku. Eriti juhul kui samal teemal petitsioone esitatakse erinevatest liikmesriikidest.
Max Aarons
Maximillian James Aarons (sündinud 4. jaanuaril 2000 Londonis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib Inglismaa Premier League'i klubis Bournemouth. Ta mängib põhiliselt paremkaitsjana, kuid võib mängida ka vasakkaitsjana.
Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjon
Töökord
Fraktsioonid ja koordinaatorid võivad paluda teatava petitsiooni lisamist komisjoni päevakorda. Sellised taotlused tuleb koos põhjendusega esitada sekretariaadile ning nende kohta teevad otsuse koordinaatorid.
Max Aarons
Tema jalgpalluriteekond algas Luton Townis. 2016. aastal liitus ta Norwich Cityga. Esimese profilepingu sõlmis ta klubiga 2018. aastal. Norwich City põhimeeskonnas debüteeris ta 14. augustil 2018 EFL Cup'i mängus Stevenage'i vastu. Esimese värava lõi ta klubi põhimeeskonnas kaks nädalat hiljem EFL Cup'i mängus Cardiff City vastu.
Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjon
Töökord
Selleks, et koosolekuid oleks võimalik tulemuslikult planeerida ning petitsioonide esitajate teavitamiseks oleks piisavalt aega, tuleb taotlused esitada ligikaudu kaks kuud enne soovitavat koosolekut. Koordinaatorid kiidavad heaks komisjoni koosoleku päevakorra ja sealhulgas nende petitsioonide esitajate loetelu, kes eeldatavasti koosolekul osalevad. Kõiki petitsioonide esitajaid teavitatakse, kui nende petitsioon arutamiseks päevakorda lisatakse.
Max Aarons
Kohe hooajal 2018/19 mängis Aarons ennast Norwich City põhikoosseisu, kui pääses Inglismaa esiliigas platsile 41 mängus ja lõi kaks väravat. Ta valiti hooajal 2018/19 Inglismaa esiliiga sümboolsesse koosseisu ja English Football League'i (EFL) hooaja parimaks noormängijaks. Hooajal 2020/21 valiti Aarons taas Inglismaa esiliiga sümboolsesse koosseisu. Hooaegadel 2019/20 ja 2021/22 mängis ta Norwich Cityga Inglismaa kõrgliigas.
Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjon
Komisjoni ajalugu
Petitsioonide esitamise õigusel on pikad traditsioonid, kuna seda peetakse ajaloos üheks esimeseks kodanikele antud poliitiliseks õiguseks. Selle algne eesmärk oli võimaldada võimulolijatel säilitada suhe valitsetava kogukonnaga ning tekitada kogukonna liikmetele võimaluse pöörduda oma murega valitsejate poole, et kättemaksu kartmata kaitsta oma õigusi. Inglise õiguste petitsioonis (English Petition of Rights) (1628) ja Inglise Bill of Rights’is (1689) sätestati esmakordselt sõnaselgelt petitsioonide esitamise õigust seaduses.
Max Aarons
2023. aasta augustis siirdus ta seitsme miljoni naelsterlingi eest Norwich Citysse.
Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjon
Komisjoni ajalugu
Uusajal võeti see õigus kasutusele mitmete riikide põhiseadustes. Euroopa tasandil deklareeris Euroopa Söe- ja Teraseühendus (ESTÜ) ühisassamblee oma pädevuse vastu võtta liikmesriikide kodanike kaebusi ja ettepanekuid ning sätestas menetlusreeglid petitsioonide esitamiseks ja läbivaatamiseks. Alates Rooma lepingu alusel asutamisest 1958. aastal kuni 1979. aastani sai Euroopa Parlamentaarne Assamblee, mis 1962. aastast nimetati ümber Euroopa Parlamendiks, 128 avaldust.
Sarkopeenia
Haiguse kulg
Tabeli seletus: ↓ tähendab vastavalt kas lihasmassi, -jõu või jõudluse vähenemist.
Max Aarons
Alates 2018. aastast on Aarons mänginud Inglismaa noortekoondistes. 2023. aastal tuli ta Inglismaa kuni 21-aastaste koondisega omavanuste Euroopa meistriks.
Sarkopeenia
Lihasmassi uurimine
Kasutatakse kompuutertomograafi (CT), magnetresonantstomograafiat (MRI), kahe energiatasemega röntgenabsorptsiomeetriat (DXA). CT ja MRI on väga täpsed meetodid, mis suudavad eristada rasva teistest pehmetest kudedest ning seetõttu kasutatakse neid ka kõige enam. Takistuseks on nende uuringute kallis teostamine. Inimeste tervisele peetakse ohuks ka teatud määrast suuremat radiatsioonikiirgust. DXA on alternatiivne meetod, mille käigus kasutatakse sellest väiksemat radiatsiooni. Selle meetodiga saab hinnata patsientide luutihedust. Bioelektrilise impedantsi ehk (näiv)takistuse analüüsi (BIA) peetakse omakorda DXA alternatiiviks, sest see on odav, lihtne kasutada ning võimaldab ühe uuringu jooksul mitmeid piirkondi korraga uurida.
Lihasjõu uurimine
Käe haardejõu mõõtmist kasutatakse väga laialdaselt, sest see näitab kiiresti ära lihasjõu suuruse. Väike käejõud on paremaks kliiniliseks markeriks kui väike lihasmass, sest nii saab kergemini tuvastada lihaste kehva liikuvust. Põlve painduvuse/liikuvuse testi kasutatakse rohkem teadusuuringute läbiviimiseks, sest tarvis on erivahendeid. Hingamisuuringuid viiakse läbi selleks, et jälgida hingamislihaste tugevust kui on esinenud sarkopeeniale viitavaid sümptomeid.
Max Aarons
Ta on Jamaica päritolu. Tema nõbu Rolando Aarons on samuti jalgpallur.
Sarkopeenia
Füüsilise võimekuse uurimine
Kasutatakse mitmesuguseid liikumisega seotud teste: näiteks mõõdetakse aega, mis kulub teatud igapäevaste tegevuste sooritamiseks – testis peab tõusma toolilt, kõndima lühikese maa, ümber pöörama, tagasi liikuma ja istuma. Selle testiga on võimalik hinnata tasakaalu ja keha dünaamikat. Lisaks on olemas ka test alajäsemete funktsiooni hindamiseks – lühiajalise füüsilise töö jõudlustest (SPPB).
Ravi
Seni ei ole konkreetset raviplaani sarkopeeniat põdevatele patsientidele välja töötatud, pigem üritatakse tegeleda haiguse ennetamise ja sümptomite leevendamisega. Kuigi sarkopeeniasse haigestumine on järjest kasvamas, tegeleb praegu kliiniliste uuringutega ja ravi väljatöötamisega väga vähe uurimisgruppe.
Küll aga on olemas viise sümptomite leevendamiseks ja haigusega toimetulekuks:
Prognoos
Seoses elanikkonna pideva vananemisega on sarkopeeniast saamas suur probleem, sest haigus vähendab vanemate inimeste iseseisvust ja elukvaliteeti. Praeguste uurimistulemuste kohaselt põeb 60–70-aastaste seas sarkopeeniat 5–13% inimestest, aga üle 80-aastaste seas on see osakaal palju suurem – 11–50%. 2000. aastal oli maailmas üle 60-aastasi inimesi 600 miljonit, 2025. aastaks peaks olema eakate arv kasvanud 1,2 miljardini ja 2050. aastaks 2 miljardini. Tänapäeval mõjutab sarkopeenia rohkem kui 50 miljonit inimest üle kogu maailma ning järgneva 40 aasta jooksul kasvab see arv rohkem kui 200 miljonini. Sarkopeenia mõjud vanematele inimestele on väga tõsised ja elu muutvad ning tervishoiuspetsialistidel on mõnekümne aasta jooksul ees palju tööd haiguse ennetamise, teadvustamise ja korraliku raviplaani väljatöötamisega. Kuigi sarkopeenia on aladiagnoositud, arvatakse, et peaaegu kõik vanadekodudes elavad vanurid põevad sarkopeeniat.
Sarkopeenia uurimine Eestis
Eesti Teadusinfosüsteemi andmetel on sarkopeeniaga seoses uuritud järgmisi teemasid:
Kogu keha vibratsioon sarkopeenia vastumeetmena. Tartu Ülikool, Kehakultuuriteaduskond. 01.01.2005 – 31.12.2008. Vastutav täitja Mehis Viru.
Mehhaanilise koormuse mõju sarkopeeniale, müosiini isovormide jaotumisele skeletilihases ja ekstratsellulaarse maatriksi komponentidele vananedes ja liikumisvaeguse puhul. Tartu Ülikool, Kehakultuuriteaduskond. 01.01.2005 – 31.12.2008. Vastutav täitja Teet Seene.
Oksüdatiivse fosforüülimise ja energeetilise metabolismi kompartmentatsiooni häirete roll haigestunud ja vananenud lihasrakkude patofüsioloogias. Tartu Ülikool, Arstiteaduskond. 01.01.2008 – 31.12.2013. Vastutav täitja Lumme Kadaja.
Ford Transit
Neljas põlvkond (2013)
4. põlvkond avalikustati 2013. aasta jaanuarikuus Põhja-Ameerika autonäitusel.
Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjon
Komisjoni ajalugu
Maastrichti lepinguga 1992. aastal ametlikult integreeriti petitsioonide esitamise õigust ELi aluslepingutesse, mis kohustas Euroopa Parlamenti asutama spetsiaalse petitsioonikomisjoni kodanike kaebuste ja petitsioonide läbivaatamiseks.
Ford Transit
Neljas põlvkond (2013)
Seda põlvkonda müüakse nüüd esmakordselt ka USAs, kus see vahetas välja alates 1961. aastast toodetud Ford E-seeria kaubiku ja väikebussi ning Põhja-Ameerika turul müüdavad Transitid on ainult taga- ja nelikveolised.
Valter Biiber
Valter Biiber (ka Valter Piiber; 31. august 1907 Narva – 8. september 1977 Tallinn) oli eesti jalgpallur.
Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjon
Petitsioonid ja nende esitamine
Petitsiooniga võib komisjoni poole pöörduda :
Valter Biiber
Ta mängis klubides KS Võitleja Narva, VS Sport Tallinn, Narva THK and Türi Spordiring.
Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjon
Petitsioonid ja nende esitamine
Esitada võib nii üksikisikuna või koos teiste kodanike või isikutega. Petitsioon peab käsitlema liidu tegevusvaldkonda kuuluvat küsimust - aluslepingutes sätestatud õigused, keskkonnaküsimused, tarbijakaitse, isikute vaba liikumine jms. Kui petitsiooni teema ei kuulu ELi tegevusvaldkonda, jäetakse see lubatavaks tunnistamata. Petitsioon võib seisneda kaebuses, nõudes või tähelepanekus, mis puudutab ELi õiguse kohaldamisega seotud probleeme, või ka palves, et Euroopa Parlament võtaks teatud küsimuses seisukoha. Näiteks 2016. aasta petitsioonis nr 0900/2016 nõuti meetmeid hargmaise naftaettevõtja vastu, kes väidetavalt eitab kliimamuutusi. Samuti on esitatud petitsioon nr 1088/2016, kus juhiti tähelepanu USA seaduste ekstraterritoriaalsete mõjude kohta ELis.
Valter Biiber
Ta mängis Eesti jalgpallikoondises kaks mängu.
Valter Biiber suri 8. septembril 1977 Tallinnas ja ta maeti 13. septembril 1977 Metsakalmistule.
Euroopa Parlamendi petitsioonikomisjon
Petitsioonid ja nende esitamine
Petitsiooni esitamiseks on olemas elektrooniline portaal, kus on vaja eelnevalt registreeruda. Samas on võimalik petitsioon esitada ka vabas vormis paberil kirja teel. Avaldus peaks sisaldama kõiki teemaga seotud fakte, olema terviklik ning kirjutatud selgelt ja loetavalt. Petitsioon peab olema ühes ELi ametlikus keeles. Avaldus peab puudutama otseselt petitsiooni esitajat, seda tingimust aga tõlgendatakse väga laialt.
Oma iga-aastases raportis toob petitsioonikomisjon välja nii statistika kui ka levinuimad küsimused. 2019. aastal sai komisjon 1357 petitsiooni, mis oli 11% rohkem kui 2018. aastal. Esitatud petitsioonidest ¾ olid veebiportaalis ja ¼ posti teel. Juba esitatud petitsioone toetas läbi portaali 28 075 kasutajat. 30% petitsioonidest ei tunnistatud lubatavaks. Peamised küsimused olid seotud keskkonnaga, põhiõigustega, Brexitiga, loomade heaolu ja puuetega. Näiteks väljendati petitsioonides muret tuumaelektrijaamade ohutuse ja Brexiti mõju kodanikuõigustele pärast, juhiti tähelepanu ELi institutsioonide läbipaistmatusele ja sooviti loomkatsete keelustamist.
Petitsioon nr 1072/2020 mitmesuguste pigmentide allesjätmise kohta määruses (EÜ) nr 1907/2006
Petitsioon kogus 53 222 toetajat. Petitsiooni esitaja väidab, et Pigment Blue 15:3 ja Pigment Green 7 kogu ELi hõlmav keelustamine avaldaks pikaajalist negatiivset mõju Euroopa tätoveerijate majanduslikule konkurentsivõimele võrreldes sama teenuse osutajatega väljaspool ELi ning ohustaks selle sektori olemasolu. Tarbijad võivad hakata kasutama välismaal asuvate teenuseosutajate teenuseid või minna üle illegaalsete teenusepakkujate juurde.
Petitsioonikomisjon tunnistas avalduse lubatavaks 23. detsembril 2020 ning palus Euroopa Komisjonil anda teavet. ELi tegevusvaldkondadega seostuvateks teemadeks loeti tarbija õigused, kultuur ja pärand, siseturg, konkurents ja tervis. Komisjon vastas 8. märtsil 2021 ning oma vastuses selgitas, et juba määruse muutmisel arvestati ka praegu esitatud argumentidega, kuid hetkel ei ole petitsioonis uusi argumente esitatud. Keelatavaid pigmente loetakse endiselt potentsiaalselt ohtlikeks aineteks.
Petitsioon nr 0627/2020 perekonna õiguste ja vabaduste rikkumise kohta hariduse valdkonnas
Petitsioon kogus 16 782 toetajat. Petitsiooni esitas Hispaania kodanik P. Garcia katoliiklike vanemate riikliku konföderatsiooni (CONCAPA) nimel ning selles väljendatakse muret haridusvabaduse rikkumise pärast Hispaanias. Asjapuutuvateks ELi tegevusvaldkondadeks on haridus ja põhiõigused.
Petitsioon on seotud Hispaania valitsuse kavandatud otsusega võtta vastu meetmeid, mis eelistavad üldhariduskoole erakoolide asemel. Viimaseid on seni osalt toetatud riigi poolt.
Petitsioonikomisjon tunnistas avalduse lubatavaks 17. septembril 2020 ning Euroopa Komisjonil paluti anda teavet. Vastus saadi 17. märtsil 2021, kus komisjon tõi analüüsis välja, et ei suudetud tuvastada ühtegi ELi õiguse sätte rikkumist, mille põhjal saaks antud juhul meetmeid võtta. Hispaania ei ole rakendanud siinkohal ELi õigust ning komisjonil ei ole õigust tõlgendada Hispaania põhiseadust, millele avalduse esitaja viitab.
Petitsioon 0767/2020 5G tehnoloogia võimalike terviseriskide kohta ja Eestis 5G võrgu kasutuselevõtu peatamise kohta
Eesti kodanik Martin Neiman esitas 8. juulil 2020 petitsiooni, millega nõudis peatada 5G võrgu kasutuselevõtt Eestis. Esitaja põhjendas oma petitsiooni sellega, et 5G kordades suurendab kiirgust võrreldes 2G, 3G ja 4G telekommunikatsioonivõrkude kiirgusega ning juhtis ka tähelepanu, et kõrgsageduslik kiirgus kahjustab kõiki elusorganisme ja põhjustab mitmekümneid erinevat haigust. Esitaja viitas muuhulgas ka Rahvusvahelise Vähiuurimiskeskuse uuringutele ning 5G-vastase võitluse eestvõitlejate seisukohtadele. Lisaks oli ta veendunud, et 5G-võrkude rajamise eesmärk on hävitada elanikkonda ja palus Euroopa Parlamendilt abi, et sundida Eesti valitsust keelama 5G võrgu kasutamine Eesti territooriumil. Petitsiooni pole leidnud toetust.
Petitsioon 1069/2019 veepoliitika direktiivi väidetava rikkumise kohta Eestis asuva Ülemiste järve majandamisel
Eesti kodanik Eve Fink mittetulundusühingu Eesti Roheline Liikumise nimel esitas 28. oktoobril 2019 petitsiooni ja väitis, et Eesti veeseadusega rikutakse veedirektiivi 2000/60/EÜ ja direktiivi 98/83/EÜ olmevee kvaliteedi kohta ning ELi toimimise lepingu artikleid 191–193. Vastavalt veedirektiivile on osa järvest kaitseala. Eesti veeseaduse § 28 lg 5 kohaselt lubatakse vähendada Ülemiste järve sanitaarkaitseala ühe osa pindala seoses ehitustöödega joogivee võtmiseks kasutatava järve kaldal. Esitaja pöörab tähelepanu, et liikmesriikidel on lubatud võtta veevarude kaitseks rangemaid meetmeid. Antud juhul aga leevendas Eesti joogivee suhtes kehtivaid õigusnorme, võrreldes vastavate ELi normidega. Petitsiooni toetas 90 inimest.
Komisjon leidis, et ei ole alust arvata, et Eesti veeseadus ei vasta nimetatud küsimuses veepoliitika raamdirektiivile 2000/60/EÜ või joogiveedirektiivile 98/83/EÜ ning Ülemiste järve sanitaarkaitseala vähendamise lubamise puhul ei ole tegemist ELi õiguse süstemaatilise rikkumise üldise tavaga ning lõpetas petitsiooni menetlemise.
Petitsioonid „määratlemata kodakondsusega“ elanike õiguste kohta
Petitsioonikomisjon on viimaste aastate jooksul läbi vaadanud 4 petitsiooni, mis on seotud "määratlemata kodakondsusega" isikute õigustega nii Eestis kui ka teistes Euroopa Liidu liikmesriikides.
2013. aastal esitas Eesti kodanik Whybra Richard petitsiooni 1164/2013 Eesti etniliste venelaste diskrimineerimise kohta. Esitaja elas Ühendkuningriigis koos oma abikaasaga ning tundis muret, et tema ema, kellel on välismaalase pass, ei saa talle külla tulla. Tuginedes sellele asjaolule tegi ta järelduse, et Eesti etnilisi venelasi koheldakse kui teise klassi kodanikke. Petitsiooni esitaja palus Euroopa Parlamendil lõpetada diskrimineerimist ja inimõiguste rikkumist.
2016. aastal esitas Eesti elanik Sergei Stepanov koos 19 552 allkirjaga petitsiooni 0747/2016 Eesti ja Läti elanike, kes ei ole ELi kodanikud, valimis- ja poliitiliste õiguste kohta. Sisulise arutamisel ajal aga selgus, et petitsioon oli algatatud hoopis Euroopa Parlamendi liikme Yana Toomi büroo poolt. Petitsioonis taunitakse Eestis ja Lätis elavate kodakondsuseta isikute olukorda, sest neil ei ole õigust hääletada Euroopa Parlamendi valimistel. Komisjoni koosoleku ajal esitaja asemel esines kirjanik Kaur Kender. Oma hinnangu Eestis ja Lätis valitseva olukorra kohta andis Zürichi Ülikooli doktor Susanne Tönsmann, kes ütles, et kodakondsuseta inimeste olemasolu põhjused on nii psühholoogilised kui ka ajaloolised ning mõned inimesed ei mõista, et Eesti oli okupeeritud Nõukogude Liidu poolt ning nende jaoks kodakondsuse saamine naturalisatsiooni korras võib tunduda solvanguna. Londoni Ülikooli kolledži õigusteadlane, lätlane Martins Paparinskis aga ütles, et see teema on väga tundlik. «Praegune Euroopa ja rahvusvaheline õigus jätab poliitilised otsused liikmesriikide langetada. Ma arvan, et sinna see debatt ka kuulub ja see leiab ka aset,» oli ekspert seisukohal. Kaur Kender jõudis aga järelduseni, et Eesti vanglad on täis venekeelseid elanikke ja kodakondsuseta isikuid, sest nendel puuduvad igasugused õigused. Tema põhjendas oma seisukohta ka väitega, et kodakondsuseta isikud peavad makse makse, aga ei saa reisida või omada poliitilise õigusi. Oma sõnavõtu ta lõpetas USAs kehtiva põhimõttega, mis sätestab, et ilma maksudeta pole ka esindust ning palus võimaldada "halli passi" omanikele anda Eesti kodakondsust. Sama seisukohta on jaganud ka Euroopa Parlamendi Läti liige Miroslavs Mitrofanovs. Arutelul osalesid Eesti poolt ka Urmas Paet ja Ivari Padar, kes ei olnud petitsioonikomisjoni liige, kuid tema andis otsustava hääle, et võtta petitsiooni arutamist päevakorrast maha. Padar tõi välja, et Eestis on 80 000 kodakondsuseta inimest, kellel on võimalik see naturalisatsiooni korras saada. Euroopa Komisjon on arvamusel, et neil puudub alus sellesse küsimusse sekkumiseks.
2018. aastal esitas Eesti kodanik A.T. petitsiooni 0389/2018 „määratlemata kodakondsusega“ elanike õiguste kohta Eestis, mis oli 2021. aasta aprilli seisuga toetuse avaldamiseks avatud. Esitaja sõnul moodustavad „määratlemata kodakondsusega“ isikud 7% Eesti elanikkonnast ning nende õigusi süstemaatiliselt rikutakse. Tema arvamusel Eestisse saabuvatel või elavatel EL kodanikel on rohkem õigusi ja vabadusi kui nendel, kellel puudub kodakondsus. Ta lisas, et ELi toimimise lepingu artikli 49 järgi ei kehti kodakondsuseta isikute suhtes asutamisvabadus ning nad ei saa ka vabalt liikuda. Samuti ei laiene nendele viisade raamkokkuleppe kohane vastastikkuse põhimõte ja nad saavad külastada ainult 15 riiki väljaspool Schengeni ala. Mittekodanikud ei saa väidetavalt kasutada ka õigusi, mis on sätestatud Brüsseli IIa määruses, milles käsitletakse abieluasjadega seotud kohtuasju. Ta palus uurida petitsioonis mainitud isikute õigusliku staatuse ja seisukohta kohta. Samal aastal esitas Eesti kodanik S. R. petitsiooni 0383/2018 Eesti „määratlemata kodakondsusega“ elanike õiguste ja direktiivi 2003/109/EÜ rakendamise kohta Soomes. Tema väitis, et Eestis on ranged kodakondsuse andmise normid ning nende tõttu 7% elanikkonnast ei saa Eesti kodakondsust. Tema püüdis saada Soomes ELi pikaajalise elanikuna tööluba, kuid jäi sellest ilma ja väidab, et Soome ei ole korrektselt kohaldanud direktiivi 2003/109/EÜ pikaajalistest elanikest kolmandate riikide kodanike staatuse kohta.