cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Nokkloom
Uurimislugu
Ainukordsete joonte tõttu oli uurijatel kaua aega raskusi nokklooma klassifitseerimisega. Raskusi valmistas muuhulgas hammaste puudumine, sest klassifitseerimisel lähtutakse olulisel määral hammastest.
Ainulaadsete tunnuste tõttu pakub nokkloom evolutsioonibioloogiale suurt huvi.
Kultuur
Austraalia aborigeenide legendi järgi on nokkloomad emase pardi ja isase suur-kobrasroti järglased. Emalt olevat nad saanud noka ja ujulestad, isalt pruuni karva.
Darwini päevikusse on 1836. aastal nokklooma kohta kirjutatud:
Nokkloom on bioloogilise kurioosumi sümbol, mida on kasutatud näiteks Umberto Eco raamatu "Kant ja nokkloom" pealkirjas.
Nokkloom on känguru ja koaala kõrval üks Austraalia fauna iseloomulikumaid esindajaid. Tema kujutis on Austraalia 20-sendise mündi tagaküljel. Üks Sydney olümpiamängude maskottidest oli nokkloom Syd.
Vello Lään
Vello Lään (9. juuni 1937 Tartu – 12. juuni 2022) oli eesti ajakirjanik ja kirjanik.
Elukäik
Ta lõpetas 1955. aastal Tartu 1. Keskkooli ja 1960. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bibliograafia erialal, oli filoloogiakandidaat (1968).
Lään tegi ajakirjanikutööd nii raadios, televisioonis kui ka trükiajakirjanduses.
Samuel Colt
Samuel Colt (19. juuli 1814 Hartford, Connecticut – 10. jaanuar 1862 Hartford) oli Ameerika Ühendriikide leiutaja ja relvatööstur. Ta leiutas esimese toimiva pöörleva trumliga käsitulirelva ehk revolvri.
Vello Lään
Elukäik
Aastakümneid oli tema põhitöökoht Eesti Raadio Tartu stuudio (kus ta tegi raadiosaateid ja hiljem oli ka stuudio juhataja). Selle kõrvalt toimetas ta 15 aastat Eesti Põllumajanduse Akadeemia ajalehte ning lühikest aega juhtis koos kolleeg Lembitu Kuusega Eesti Televisioonis laupäevaõhtust meelelahutussaadet. Enda sõnul meeldis talle kõige rohkem teha raadios korvpallireportaaže.
Lään oli Eesti esimese eraraadiojaama Tartu Raadio looja ja aastatel 1991–2000 ka selle peadirektor. Raadiojaam alustas tegevust 30. septembril 1991.
Aastatel 2004–2009 oli ta raadio Sun FM saatejuht. 2004. aastast oli ta Raadio Marta saatejuht. Tema meelisvaldkonnad olid ikka sport ja huvitavad faktid elust enesest.
Ta on olnud Eesti Ringhäälingute Liidu (ERL) ja Eesti Ringhäälingumuuseumi üks asutajaid. Lään oli palju aastaid ERLi juhatuse esimees.
Teosed
Vello Lään on nii kirjutanud kui ka koostanud raamatuid. Neid on vähemalt 55. Paljud neist on teatmeteosed, mis räägivad ühest või mitmest spordialast. Kuid ta on kirjutanud ka lennundusest, saunast ja saunaskäimisest, veinidest ("Joogiraamat", 1993) ning kogunud kaante vahele tuhandeid anekdoote, nalju ja aforisme. Lään on kogunud ka rekordite andmeid ja nimetas end "rekordifriigiks". Ühtlasi on Lään raamatuidki tõlkinud, muuhulgas inglise ja bulgaaria keelest. 1950.–1960. aastatel kasutas ta ajakirjanduses artikleid avaldades paljusid pseudonüüme, neist tuntuim oli Vallo Sirel.
Isiklikku
Tema abikaasa Inge Lään (aastani 1970 Mihkelsoo, 1970–85 Meltsas, sündinud 1946) on olnud 1971–1985 Tartu Laste ja Noorte Spordikooli õppealajuhataja ja 1985–2017 Tartu Descartes'i Kooli kehalise kasvatuse õpetaja ning on aerutamises kahekordne Eesti meister (1964) ja Dünamo üleliiduline noortemeister (1963).
28. aprill
28. aprill on Gregoriuse kalendri 118. (liigaastal 119.) päev. Juliuse kalendri järgi 15. aprill (1901–2099).
Tõnis Uibo
Tõnis Uibo (sündinud 17. novembril 1945) on eesti laulja (bariton).
Teatritee
Tõnis Uibo õppis laulmist Tallinna Konservatooriumi ettevalmistuskursustel Jenny Siimoni juures. Õpinguid jätkas ta Vanemuise vokaalstuudios Rudolf Jõksi õpilasena. Alates 1969. aastast on ta Vanemuise ooperi- ja operetisolist. Ta täiendas ennast Linda Sauli juures.
Tõnis Uibo on lõpetanud Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna ujumise erialal.
Sejong Suur
Sejong Suur (korea 세종; 15. mai 1397 – 8. aprill 1450, Hanseong) oli Korea kuningas 1418–1450, Tšosoni dünastia neljas kuningas. Teda peetakse Korea kirja loojaks.
Garaaž Olimpo
"Garaaž Olimpo" ("Garage Olimpo") on 1999. aasta prantsuskeelne draamafilm.
Napihambulised
Napihambulised (Pilosa) on selts loomi imetajate klassis. Sinna kuuluvad kaks nüüdisaegset sugukonda, laisiklased ja sipelgaõgilased.
Keeni raudteejaam
Keeni raudteejaam on raudteejaam Valgamaal Otepää vallas Keeni külas, umbes 3 km kaugusel Keeni keskusest. Läbi Keeni raudteejaama sõidavad Elroni reisirongid liinil Tartu–Valga. Keenil asub üks lühike perroon (30 m), mille tõttu toimub rongist väljumine ainult läbi C-ala.
Keeni raudteejaam rajati 1894. aastal senise Lota raudteepeatuse asemele seoses oluliselt tihenenud rongiliiklusega Tartu–Valga raudteel. Avamisajal asus jaam Sangaste kihelkonnas Keeni mõisa maadel.
Alates 25. märtsist 1949 küüditati läbi Keeni raudteejaama Siberisse Valgamaa elanikke.
Enne aastat 2008 eelnes Keenile Pikaantsu raudteepeatus ja järgnes Mõneku raudteepeatus.
Jaamahoone
1953. aastal valmis Keenil stalinistlikus stiilis kivist jaamahoone. Hoone on ehitatud tüüpprojekti järgi analoogselt näiteks Abja, Orava jmt jaamahoonetega ning asub Tartu–Valga raudtee lääneküljel. Jaamahoone kuulub Eesti Raudteele ja on kasutusel tänini.
Leopold II (täpsustus)
Leopold II nime on kandnud mitu valitsejat:
Marko Asmer
thumb| Marko Asmer BMW Sauberi roolis 2008. aasta Goodwoodi festivalil Marko Asmer (sündinud 30. juulil 1984 Tallinnas) on Eesti autovõidusõitja.
Kardikarjäär
Marko Asmer hakkas kardisõiduga tegelema 1995, saavutas klassis Raket Eesti meistrivõistlustel 3. koha. Ta tunnistati parimaks uustulnukaks.
1996 tuli Asmer Raketil Baltimaade ja Eesti meistriks.
1997 siirdus Asmer klassi ICA-Junior. Tuli Eesti karikavõistluste võitjaks. Parimaks rahvusvaheliseks tulemuseks jäi Taanis Vega Cupil saavutatud 8. koht.
1998 võitis Asmer nii Eesti meistrivõistlused kui Eesti karikavõistlused klassis ICA-Junior ja tuli Soome meistrivõistlustel kokkuvõttes 8. kohale.
1999 tuli Asmer ICA-Juniori Soome meistriks, samuti Skandinaavia maade, Eesti ja Baltimaade meistrivõistluste võitjaks. Ta osales esimest korda kardisõidu EM-il ja sai finaalis 20. koha. Ta sõitis Peter de Bruijn Racing Teamis. Margutti Trophyl Itaalias Parma rajal saavutas 4. koha.
2000 siirdus Asmer Vormel-A klassi ning jõudis Peter de Bruijn Racing Teami koosseisus auhinnalistele kohtadele Hollandi ja Belgia meistrivõistlustel. MM-võistlustel saavutas ta 8. koha ja Euroopa talvekarika võistlustel Saksamaal Kerpeni rajal 3. koha.
2001 liitus Asmer Tony Karti tippmeeskonnaga ja osales vormel super-A MM-võistlustel. Ta saavutas Belgias Mariembourgi rajal etapivõidu, oli 3. MM etapil Prantsusmaal Salbrise rajal ja tuli kokkuvõttes maailmameistrivõistlustel 7. kohale. Võitis kolmanda koha nii Skandinaavia maade meistrivõistlustel kui Aasia ja Vaikse ookeani regiooni meistrivõistlustel.
2002 võistles Marko Asmer Tony Kartiga vormeli super-A klassi MM-võistlustel, saavutas kokkuvõttes 8. koha ja tuli võistkondlikult maailmameistriks. Individuaalselt sai ta nii Belgia kui ka Soome etapil ühes sõidus 2. koha. Võitis Maailma Talvekarika võistlustel Itaalias Lonato rajal 3. koha.
Vormelikarjäär
2003. aastal võistles Asmer Vormel Fordi sarjas Inglismaal. Ta võitis tol aastal 1 kvalifikatsiooni ja 2 meistrivõistluste etappi ning sai lõpparvestuses 252 punktiga 11. koha. Ta osales veel Vormel Renault' karikavõistluste 2 etapil ja oli kokkuvõttes 6 punktiga 19. Hooaja lõpul toimunud Vormel Ford Festivalil Inglismaal Brands Hatchi rajal (mitteametlikud MM-võistlused) saavutas ta 2. koha. Hooaja alguses võitis uustulnukatele mõeldud Lõuna-Inglismaa ja Põhja-Inglismaa meistrivõistlused. Esmakordselt nimetati BMW Williams F1 tiimi nooreks testisõitjaks.
2004 sõitis Asmer esimest aastat väga mainekas Hitech Racingus Briti lahtistel meistrivõistlustel Vormel 3 sarja, kus etapivõite ei saanud, kuid 2 neljandat, 2 viiendat ja 3 kuuendat kohta etappidelt olid head. Hooaja kokkuvõttes 87 punktiga 10. koht. Sel hooajal võitis sarja Nelson Piquet juunior, Lucas di Grassi (mõlemad Brasiiliast) oli 130 punktiga 8. Veel osales ta neljal mainekal sõidul, olles Vormel 3 Euroopa karikavõistlustel 7., Bahreini Grand Prix'l tulid 4. koht ja 6. koht ning Macao Grand Prix'l 11. koht. Macao vormel 3 meistrite sõidu (võitis Alexandre Prémat Prantsusmaalt) 16.
2005 saavutas Asmer Briti Vormel 3 sarjas 2 kvalifikatsioonivõitu ja 1 kiireima ringi 22 etapist ning oli sarja kokkuvõttes 163 punktiga 4. (Bruno Senna 75 punktiga 10.). Asmer ei suutnud etappi võita, kuid oli 5 korda teine ja korra kolmas. Vormel 3 meistrite sõidul Marlboro Mastersil Zandvoorti rajal saavutas ta 7. koha; võitis Lewis Hamilton (Suurbritannia) Adrian Sutili (Saksamaa) ja Lucas di Grassi ees.
2006 sõitis Asmer Jaapani Vormel 3 sarjas meeskonnas ThreeBond, saavutas 18 etapist 1 võidu Twinring Motegi rajal ja oli kokkuvõttes 124 punktiga 7. Võitis Adrian Sutil. Macao Grand Prix'l õnnestus Asmeril võita kvalifikatsioon, aga sõidus langes ta tehnilise rikke tõttu 13. kohale. Võitis Alexandre Prémat.
2010. aasta aprillis teatas Asmer karjääri lõppemisest, kuid 2016. aasta seisuga jätkab võistlemist kereautode sarjas Blancpain.
pisi|Marko Asmer BMW Sauberi roolis 2008. aasta Goodwoodi festivalil
Isiklikku
Tema isa Toivo Asmer kuulus 12 aastat Nõukogude Liidu koondisse ning oli kuuekordne NSV Liidu ja kümnekordne Eesti meister vormelisõidus, hilisem Riigikogu liige ja kahel korral Eesti regionaalminister.
Marko Asmeri vanaisa on kolonel Johan Saar.
Ujumine 1924. aasta suveolümpiamängudel
right|200px|Olympische Ringe right|200px '''Ujumine 1924. aasta suveolümpiamängudel''' Pariisis toimusid pühapäevast 13. juulist kuni pühapäevani 20. juulini. Võisteldi 11 alal, millest meestel oli 6 ja naistel 5 ala. 1924. aasta suveolümpiamängudel ujumises osales 23 riiki 169 sportlasega. Olümpiamängudeks valmis Pariisi idaosas veekeskuse Piscine de Tourelles kaasaegne ujumisbassein, mis oli kuuerajaline, 50 m pikk ja 20 m lai. Võistlusi sai jälgida 10 000 pealtvaatajat. Ameerika Ühendriikide võistkond, võitis 33 medalist 19, millest 11 olid kuldmedalid.
100 m vabalt
Finaal: 20. juuli Osavõtjaid: 30 Riike: 15 Maailmarekord: 57,4  (1924) Johnny Weissmüller, Olümpiarekord: 1.01,4  (1920) Duke Kahanamoku, Olümpiavõitja 1920: 1.01,4  Duke Kahanamoku, <br style="clear:both;" />
400 m vabalt
Finaal: 18. juuli Osavõtjaid: 23 Riike: 13 Maailmarekord:  4.57,0 (1923) Johnny Weissmüller, Olümpiarekord: 5.24,4  (1912) George Hodgson, 25px Kanada Olümpiavõitja 1920:  5.26,8 Norman Ross, <br style="clear:both;" />
1500 m vabalt
Finaal: 15.juuli Osavõtjaid: 22 Riike: 12 Maailmarekord: 21.15,0  (1924) Arne Borg, Olümpiarekord: 22.00,0  (1912) George Hodgson, 25px Kanada Olümpiavõitja 1920:  22.23,2 Norman Ross, <br style="clear:both;" />
100 m selili
Finaal: 18. juuli Osavõtjaid: 20 Riike: 11 Maailmarekord:  1,12,4 (1924) Warren Kealoha, Olümpiarekord: 1.14,8  (1920) Warren Kealoha, Olümpiavõitja 1920: 1.15,2  Warren Kealoha, <br style="clear:both;" />
200 m rinnuli
Bob Skelton ujus esimeses eelujumises uue olümpiarekordi ajada 2.56,0. Finaal: 17. juuli Osavõtjaid: 28 Riike: 16 Maailmarekord: 2.50,4  (1924) Erich Rademacher, Olümpiarekord:  3.01,8 (1912) Walter Bathe, 25px Saksamaa Olümpiavõitja 1920: 3.04,4  Håkan Malmrot, <br style="clear:both;" />
4x200 m vabalt
Finaal: 20. juuli Osavõtjaid: 13 võistkonda Maailmarekord: 10.04,4 (1923) USA <br style="clear:both" />
100 m vabalt
Finaal: 20. juuli Osavõtjaid: 16 Maailmarekord: 1.12,8 (1923) Gertrude Ederle, USA <br style="clear:both" />
100 m selili
Finaal: 20. juuli Võistlejaid: 10 Maailmarekord: 1.22,4 (1924) Sybil Bauer, USA <br style="clear:both" />
Anaximenes
Anaximenes (umbes 585 eKr – umbes 528 eKr) oli vanakreeka filosoof Mileetosest, kolmas filosoof Mileetose koolkonnast. Theophrastose väitel oli ta Anaximandrose kaaslane ja võib-olla õpilane. .
Anaximenes väitis, et kõigi asjade algaineks on õhk või udu. Veel väitis ta, et vesi on tihenenud õhk, muld tihenenud vesi ning tuli hõrenenud õhk. Anaximenese ratsionaalsel maailmakäsitlusel on ilmne mütoloogiline taust – õhk on kõikehõlmav, elustav ja säilitav.
Õhk
Anaximenes pidas õhku algseks aineks. Ta pidas silmas kõikjal leiduvat neutraalset ainet, mis saab füüsikalistes protsessides osaleda. Loodusjõud mõjutavad õhku, muutes teda teisteks aineteks, millest koosneb maailm.
Varajases kirjanduses seostatakse õhku hingega või hinhusega. Anaximenes oli võib-olla arvamusel, et õhk suudab juhtida omaenda arengut, nii nagu hing juhib keha (DK13B2). Ta omistas õhule jumalikke omadusi.
Muutumine
Anaximenes seletas muutumist nii: "[Õhk] erineb olemuselt vastavalt oma hõredusele või tihedusele. Kui ta on hõrenenud, saab ta tuleks, kui ta on tihenenud, saab ta tuuleks, siis pilveks, kui ta on veel rohkem tihenenud, saab ta veeks, siis maaks, siis kividest. Kõik muu tuleb nendest."
Mateeria saab selle rea läbi käia mõlematpidi.
Anaximenes kasutab tõendusena niisugust katset: kui puhuda käe peale lõdva suuga, siis õhk on kuum, kui pingul huultega, siis külm.
Anaximenes on esimene teadaolev mõtleja, kes esitas muutumise teooria ja kinnitas seda vaatlusega. Anaximandros oli rääkinud apeironi muutustest, mis tekitavad erinevad ained, kuid ei maininud muutumise põhjust ega viisi.
Anaximenes rääkis ka viltimisest: kokkusurutud villast saab vilt. See on näide uute omaduste tekkimisest tihenemise tagajärjel.
Enamik kommentaatoreid tõlgendab Anaximemese muutumisteooriat Aristotelese eeskujul nii, et see eeldab materiaalset monismi: on ainult üks substants, millest kõik olemasolevad asjad koosnevad. Ained on alati ja kõikjal olemasoleva reaalse substantsi modifikatsioonid. See tõlgendus lähtub Aristotelese filosoofiast, aga võib-olla Anaximenes pidas silmas, et ained lihtsalt muutuvad kindlas järjekorras üksteiseks.
Maailma päritolu, astronoomia ja meteoroloogia
Anaximenese järgi tekkis maa õhust viltimise tagajärjel. Algul oli see lame ketas. Maa aurudest tekkisid tulised kehad, millest said taevakehad. Maa hõljub õhkpadjal. Päike ja kuu, võib-olla ka teised taevakehad, hõljuvad õhuvooludel. Ühe seletuse järgi on taevas nagu viltmüts, mis pöörleb ümber pea. Tähed võivad olla selle külge kinnitatud nagu naelad. Teise seletuse järgi on tähed nagu tulised lehed, mis hõljuvad õhu peal. Päike ei käi Maa alt läbi, vaid ümber Maa, ja öösel peidavad seda Maa kõrgemad osad.
Rajades oma kosmoloogia muutumise teooriale, tegi ta selle vähemalt põhimõtteliselt kontrollitavaks.
Välk ja kõu tekivad Anaximenese järgi siis, kui tuul murrab pilvedest välja. Vikerkaar tekib pilvedele langevatest päikesekiirtest. Maavärisemist põhjustab maa pragunemine, kui maa kuivab pärast vihma. Rahe on külmunud vihmavesi.
Mõju
Teooriat, mille järgi mateeria hõrenedes ja tihenedes järk-järgult muutub, arendas edasi Herakleitos ja kritiseeris Parmenides.
Ainete tekkimise üldise teooria võtab üle Anaxagoras, kellel oli küll hoopis teistsugune mateeria teooria.
Melissose ja Platoni meelest annab Anaximenes muutumisele tervemõistusliku seletuse. Diogenes Apolloniast võttis õhu ühemõtteliselt oma monistliku teooria aluseks. Hipokraatilises traktaadis "Hingustest" on õhk haiguste teooria keskne mõiste.
Maria Theresia
thumb|261px|[[Schönbrunni loss]] Maria Theresia [mari:a tere:zia] (13. mai 1717 – 29. november 1780) oli Austria ertshertsoginna ja Ungari kuninganna 1740–1780, ühtlasi ka viimane Habsburgide soost pärinev Austria ja Ungari monarh (tema järglasteks olid Habsburgid-Lotringid).
Maria Theresia oli Saksa-Rooma keisri (1711–1740) Karl VI tütar, Franz I Stephani naine ja Joseph II, Leopold II ja Marie-Antoinette'i ema. Ta sai Austria troonile seetõttu, et tema isal polnud poegi, kes elanuks tollest kauem, seetõttu oli Karl VI koostanud pragmaatilise sanktsiooni, mis andis õiguse ka naissoost järglasel Austria valdused pärida. Esialgu kiitsid enamik riike selle heaks, kuid kui Karl suri, olid peaaegu kõik Saksa riigid ning muidugi ka Austria põlisvaenlane Prantsusmaa kuningriik Habsburgide impeeriumist tükikest himustamas, mistõttu puhkes Austria pärilussõda (1740–1748).
Austria pärilussõda
Maria Theresial õnnestus siiski saada Ungari aadlike toetus ning seetõttu oli ta võimeline oma riigi eest ka sõdima. Ta oli juba enne isa surma abiellunud Lotringi hertsogi François Stephane'iga, keda taheti ka järgmiseks Saksa-Rooma keisriks valida. Ent enamik Saksa riike polnud sellega käimasoleva sõja tõttu nõus ja nii sai 1742. aastal keisriks hoopis Baieri valitseja, Wittelsbachi dünastia esindaja Karl VII nime all, kes oli vallutanud vahepeal ka Böömimaa ning Praha ja end Böömi kuningaks lasknud kroonida. Preisimaa oli samal ajal oma uue kuninga Friedrich II juhtimisel vallutanud Sileesia ning pärast pikka vastuseisu pidi ka Maria Theresia tunnistama, et see provints tuleb Preisimaa kuningas Friedrich II-le loovutada, et oleks võimalik teisi vastaseid võita. Nii õnnestus Preisi kuningriik sõjast välja saada ning ülejäänud vastastega tuli Austria tänu nende vahel tekkinud erimeelsustele juba üpris lihtsalt toime. Peale Sileesia Austria midagi ei kaotanud ning François'st sai 1745. aastal keiser Franz I Stephani nime all.
Seitsmeaastane sõda
Preisimaalt revanši aga ei saadud. Ehkki Austria oli sellele lähedal Seitsmeaastases sõjas (1756–1763), kus peaaegu kogu Mandri-Euroopa oli Preisimaa vastu koondunud, ei õnnestunud Sileesiat tagasi võita, kuna Venemaa keisririik sõlmis ootamatult Preisimaaga rahu. Sileesia jäigi Preisimaale, mis pani Maria Theresia alatiseks Friedrichit vihkama. Samuti tundis ta suurt vastumeelsust teise suure valgustatud absolutisti Katariina II vastu, keda pidas kerglaste elukommetega naiseks.
Isiklikku
Maria Theresia ja Franz I Stephani järglased, Habsburg-Lotringi dünastia:
Põlva vapp
pisi|Põlva vapp
Vapp on kinnitatud 23. jaanuaril 1995.
Vapi kirjeldus
Hõbedase vapikilbi keskel seisab roheline kukk. Vapi ülaossa jäävad kaks sinist viieharulist õit. Kukk suundub paremale, hoides ülestõstetud jalas kaardikeppi, teise jalaga toetub ta neerja kujuga rohelisele jalgealusele.
Põhjendus
Kukk on sümbolina kahe tähendusega. Ühelt poolt on ta heraldikas vabaduse sümbol ja Põlva oli taastatud Eesti Vabariigis esimene alev, mis end linnaks kuulutas. Teisalt, eriti koos kaardikepiga, on kukk hariduse ja kooliõpetuse sümbol.
Põlva linn on alguse saanud kihelkonnakiriku ümber kujunenud külast. Põlva kirikus on töötanud pikka aega õpetajana Eesti haridusajaloos silmapaistvat kohta omavad Johann Georg Schwartz, kes andis välja õpikute sarja "Koli-ramat" ning Gustav Adolph Oldekop. Lisaks on Põlvaga seotud üks rahvusliku liikumise juhte ja folkloori kogumise algataja Jakob Hurt ning eesti rahvusliku pedagoogikateaduse üks rajajaid Johannes Käis. Põlva on pikka aega olnud vähemalt oma lähema ümbruse hariduskeskuseks, siin asus 1688. aastal üks kahest Võrumaa koolist, 1833. aastal avatud kihelkonnakool oli tol ajal esimene Võrumaal.
Neerja kujuga roheline jalgealune sümboliseerib Põlva linna asumist paljudel küngastel ja Ora ürgoru pervedel. Kaks sinist viieharulist õit on stiliseeritud linaõied, mis viitavad linakasvatusele – pikka aega Põlva ümbruse talupoegadele peamiseks sissetuleku allikaks olnud tegevusele. Just linakasvatusest saadud tuludega hakkasid Põlva kihelkonna talupojad XIX sajandil oma talusid päriseks ostma, see võimaldas omakorda pöörata rohkem tähelepanu kultuurile ja kaubandusele, mille keskuseks sai Põlva. Ka sümboliseerivad kaks õit Põlva koosnemist kahest osast, millest üks on kujunenud kirikuküla laienemisel ja teine paari kilomeetri kaugusel raudteejaama ümber.
Enn Laansoo
Enn Laansoo (sündinud 3. märtsil 1958 Tallinnas) on eesti arhitekt.
1976. aastal lõpetas ta Tallinna 2. Keskkooli. Arhitekti diplomi sai ta 1982. aastal Eesti Riiklikust Kunstiinstituudist.
Aastatel 1987–1988 oli ta ERKI arhitektuuriteaduskonnas vanemõpetaja ning aastatel 1999–2007 Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuriteaduskonnas külalisõppejõud.
Aastast 1983 on ta Eesti Arhitektide Liidu liige, aastatel 1987–1990 oli juhatuse liige. Aastatel 1997–2000 oli ta Tallinna Linna Arhitektuurinõukogu liige.
Tantsumatt
pisi|Tantsumatt Playstationile, millel on all vasakus nurgas käsikontroll Tantsumatt ehk tantsuplatvorm ehk tantsuplaat on lapik elektrooniline mängukontroller, mida kasutatakse sisendiks tantsumängudes.
Enamik tantsumatte on jaotatud 3×3 ruudukujuliseks raamistikuks, kus mängija saab seista. Mõned või kõik paneelid vastavad liikumissuunale või tegevusele mängus. Mõnedel tantsumattidel asuvad külje peal nupud "Start" ja "Select", millega saab vastavalt kas alustada või valida. Vahel pannakse tantsumatid kõrvuti, et läbida teatud mängu tasemeid.
Sellistes populaarsetes arkaadiamängudes nagu "Dance Dance Revolution", "In the Groove" ja "Pump It Up" on kasutusel suured terasplatvormid, mis on ühendatud arkaadkabinetiga, samas kui mängukonsoolid kasutavad pehmeid plastikust matte. Need tantsumatid on spetsiaalselt tehtud süsteemidele GameCube, Wii, Dreamcash (Jaapanis ainult), PlayStation, PlayStation 2 ja Xbox, aga samuti saab kasutada seda arvuti simulaatoritega, nagu näiteks StepMania, kasutades spetsiaalset adapterit.
Pehmed tantsumatid
pisi|Pehme tantsumatt (1987)
"Pehmed" tantsumatid on õhukesed ja tehtud plastikust. Tavaliselt maksavad nad 100–200 krooni. Need sobivad hästi nii algajatele kui ka harrastajatele kasutamiseks. Nendel on omadus põrandal liikuda ja ka mängu ajal kortsu minna (juhul, kui neid pole "modifitseeritud", näiteks põhja alla kahepoolset teipi pandud või põranda külge liimitud). Need ei ole vastupidavad ja kuluvad tavaliselt kiiresti läbi, aga harva kasutamiseks on nad väga sobilikud. Pehmete tantsumattide tootjateks on Konami, BNSUSA, RedOctane, Intec, MadKatz, MyMyBox, Naki International ja Nintendo. Originaalse varustuse toojad on Topway (RedOctane mattide tootja), Futime ja paljud teised.
Mõnedele pehmetele mattidele on lisatud vahtu, et need oleksid jäigemad ja pakuks vastupidavust ja stabiilsust. Selliseid matte müüakse tavaliselt kolmes või kuues tükis (nii võtab matt vähem ruumi), mis pannakse kokku tappühenduse abil ning asetatakse kotti. Mõned firmad panevad veidi kõrgemad plastikust sektsioonid juhtnuppude alla, et mängijad neid jalgadega paremini tunneks. Sellised matid maksavad tavaliselt 400 kuni 1000 krooni.
Samuti on võimalik modifitseerida matti nii, et kinnitada see kõvale pinnale ja katta see selge materjaliga; selliselt võib suurendada mati eluiga ja takistada libisemist põrandal.
Kõvad tantsumatid
pisi|Kahemängija platvorm on näide kõvast tantsumatist
"Kõvad" tantsumatid on tavaliselt ehitatud metallist (mõnikord puust), et need oleks vastupidavamad. Sageli paigutatakse mängijate selja taha tõke. Arkaadia konsoolid kasutavad väga vastupidavaid metallplaate, mis on mõeldud sagedaseks kasutamiseks. Teisi kõvasid tantsumatte saab osta koju ilma videomängu süsteemita; hinnad on 1000–3000 krooni vahel (2000–6000 krooni topeltmattide puhul). 7000 – 10 000-kroonised tantsumatid on mõeldud internetis mängimiseks. Kõvade tantsumattide tootjad on DDRgame, Cobalt Flux, MyMyBox, Brown Box, RedOctane ja Naki International.
Kõvasid tantsumatte kasutatakse kõikides arkaad muusika mängudes, mis toetavad tantsumatte, ja sageli kasutavad neid DIY (Do It Yourself) mängurid, kes üritavad ehitada "kodukootud matte" (Homebrew pads). Paljud kodukootud komplektid on juhised, kuidas muuta pehmed tantsumatid kõvadeks, kuigi kodukootud kõvad matid pakuvad paljusid lisafunktsioone, näiteks lisasisendeid (vaata allpool).
Tahked tantsumatid
"Tahked" tantsumatid asendavad tavalise mehaanilise lüliti ja kontakti, mida kasutatakse teistes mattides. Kasutatakse läheduse sensorit, mis tuvastab kasutaja samme matil. Eeliseks teiste mattide ees on see, et nad ei vaja survet aktiveerumiseks, kõrvaldades liikuvad osad, mis võivad puruneda. Sel viisil ei satu ka mustust mehhanismi.
Ohud ja hoiatused
Probleemid ilmnevad siis, kui üritada kasutada PlayStationile mõeldud matti arvuti simulaatoriga. Enamik PlayStation-PC adaptereid ei registreeri üheaegselt 'üles' ja 'alla' ega 'vasak' ja paremale' liikumist, kuigi need on tantsumängudes tavalised "hüpped". See on sellepärast, et tavalised PlayStationi mängud ei vaja sellist käsku, ja kuna tantsumattide disain ei luba füüsiliselt sellist sisendit. StepMania veebilehel on eraldi sektsioon, mis käsitleb adapterite kokkusobivust. Kuigi need seadmed võivad töötada arvutiga, ei tööta adapterid konsoolidega, millel on USB pordid, nagu näiteks PlayStation 3 ja Xbox 360. Kliendid, kes ostavad koju endale tantsumati peaksid teadma, mitut aktiivset paneeli mäng nõuab. Enamik matte kasutab nelja paneeliga süsteemi (DDR/In The Grove), osa aga viit (Pump It Up), kuut (Dance Dance Revolution Solo 2000), kaheksat (Dance:UK, MC Groovz Dance Craze) või üheksat (Technomotion).
Isetehtud tantsumatid
pisi|Metallist kodukootud platvorm Paljud mängijad, kes on rahulolematud tehasetoodangu hinna ja/või usaldusväärsusega, ehitavad oma tantsumatte. Kasutatakse tavalisi materjale (nt. vineeri, metalli, akrüülklaasi), mida leidub kohalikes ehituspoodides. Iseehitajad on võimelised ehitama matte, mis on sageli palju vastupidavamad ja reaalsemad kui poes leiduvad. Mõnedel iseehitatud mattidel on lisavõimalused, näiteks lisanooled (Pump It Up ja DDR Solo jaoks), menüüs sirvimise nupud ja tõke. Lisaks on kodus ehitatud matte kergem parandada, kuna nad sisaldavad tavalisi juppe ja disaini poolest on neid kergem juppideks võtta.
Kasutamine hariduses
Aastal 2007 tutvustas firma nimega Cyber Coach Inglismaa koolides süsteeme, mis lubavad ühte süsteemi ühendada 64 tantsumatti ilma juhtmetata. Neid süsteeme kasutatakse koolitundides ja ka koolivälises tegevuses. Suurim eelis nende süsteemide juures on see, et nad ühendavad lõbu ja harjutused. See aitab noorte laste elukvaliteeti parandada.
Tantsumati kasutamine
pisi|Tantsumati vasak nool Mõningad näpunäited, kuidas kasutada tantsumatti õigesti:
Teised mängud tantsumatile
Mõned mängud ei eelda nuppude/noolte õigeaegset vajutamist rütmi järgi:
Andri Jermak
Andri Jermak (ukraina keeles Андрій Борисович Єрмак; sündinud 21. novembril 1971 Kiievis) on Ukraina riigiametnik ja jurist.
Töökäik
Ukraina Presidendi Kantselei ülem alates 11. veebruarist 2020.
Põlva lipp
pisi|Põlva lipp
Põlva lipp oli Põlva maakonnas asuva Eesti linna Põlva lipp.
Lipp on kinnitatud 23. jaanuaril 1995.
Põhjendus
Lipu värvid viitavad linakasvatusele – pikka aega Põlva ümbruse talupoegadele peamiseks sissetuleku allikaks olnud tegevusele. Just linakasvatusest saadud tuludega hakkasid Põlva kihelkonna talupojad XIX saj. oma talusid päriseks ostma, see võimaldas omakorda pööratarohkem tähelepanu kultuurile ja kaubandusele, mille keskuseks sai Põlva. Värvid sümboliseerivad: roheline – lina vars, sinine – lina õis, valge – linakiust saadud toodang.
Muš Nadii
pisi|Muš Nadii (2016) Muš Nadii (kodanikunimi Nadežda Ptšelovodova; sündinud 11. novembril 1976 Vene NFSV-s Udmurdi ANSV Alnaši rajoonis Kadiki külas) on Eestis elav udmurdi luuletaja ja tõlkija.
Elu ja looming
Nadežda Ptšelovodova lõpetas 1993 Alnaši rajooni keskkooli ning 1998 Udmurdi Riikliku Ülikooli udmurdi filoloogia osakonna udmurdi ja vene keele ning kirjanduse õpetajana. 1998–2004 töötas ta Udmurdi Rahvusraamatukogus udmurdi ja soome-ugri dokumentide osakonnas. 2004–2009 õppis ta Tallinna Ülikoolis ning lõpetas selle humanitaarteaduse magistrina kirjandusteaduses.
Ta on õpetanud Tallinna Ülikoolis udmurdi keelt ja on eesti-udmurdi sõnaraamatu üks autoritest. Ta töötab Kehra Gümnaasiumis eesti keele õpetajana.
Tema luuletusi on ilmunud eesti keeles kogumikes "Paljajalu" ja "Kuum öö: Soome-ugri rahvaste tänapäeva luulet". Ta on tõlkinud udmurdi keelde paljude eesti kirjanike (näiteks Juhan Liiv, Lydia Koidula, Karl Ristikivi, Marie Under, Eno Raud, Hando Runnel, Arvo Valton, Betti Alver, Hasso Krull, Mihkel Kaevats) teoseid.
Arvo Valton on öelnud, et Muš Nadii paistab udmurdi luules silma temaatilise ja laadilise mitmekesisusega, maailmahaardega, julge teemakäsitlusega, huvitavate kujunditega nii traditsioonilises riimluules kui ka vabavärsis.
2013. aastast on ta Eesti Kirjanike Liidu llige. Ptšelovodova on Udmurdi Ühingu Ošmes juhatuse liige.
Abel Pacheco
Abel Pacheco de la Espriella (sündinud 22. detsembril 1933 San Josés) oli Costa Rica president 8. maist 2002 kuni 8. maini 2006.
The Guided Mind
"The Guided Mind: A Sociogenetic Approach to Personality" on Jaan Valsineri 1998. aastal ilmunud raamat.
Eessõna
Pärast raamatu "Culture and the Development of Children's Action" kirjutamist nihkus autori tähelepanu lapse arengult täiskasvanu psühholoogilisele arengule.
Traditsiooniline empiiriline isiksusepsühholoogia on kogunud küll palju materjali isiksuste eripärade kohta (diferentsiaalpsühholoogia), kuid ei ole eriti aidanud mõista, kuidas isiksus toimib. Autor seevastu keskendub inimese psüühika toimimist korraldavatele universaalsetele protsessidele. Semiootikat rakendades mõtestab ta inimpsüühika ühiskondlikku loomust.
Arengupsühholoogia on vähe tegelnud täiskasvanutega. Inimisiksuse ühiskondlikkust konkretiseerib autor, näidates üksikasjalikult semiootiliste piirangusüsteemide internaliseerumist ja eksternaliseerumist.
Et mõtestada isiksuse organisatsiooni, tuleb arvestada märkide vahetut, dünaamilist rolli. Oma vahetutes elumaailmades isikud pidevalt konstrueerivad ja rekonstrueerivad märke. Internaliseerimise ja eksternaliseerimise käigus tuuakse aktuaalsetesse eluolukordadesse sisse teiste poolt varem konstrueeritud märke.
Raamatus käsitletakse isiksust seotud määratuse ja piiramise mõiste abil. Ta rõhutab mõtlemise, tundeelu ja tegutsemise fundamentaalset ühtsust. Kõigi puhul on rakendatavad piiravad printsiibid. Avaneb pilt aktiivsetest isikutest, kes konstrueerivad tähendusi ja püüavad saavutada konstrueeritud tähenduslikke eesmärke, püüdes ka teisi nende poole suunata.
Sissejuhatus: miks sotsiogeneetiline lähenemine isiksusele?
Psühholoogias on inimest tavaliselt uuritud dekontekstualiseeritud vaatekohast. Kausaalset seost sotsiaalse kontekstiga on ignoreeritud. Või kui seda seist on tunnistatud, on nähtud seda ühepoolsena: sotsiaalne maailm vormib indiviidi isiksust, just nagu sotsiaalne maailm oleks väline jõud, mis paneb end isikute suhtes maksma. Seevastu arengupsühholoogia sotsiokultuuriline suund on rõhutanud isiksuse ühiskondlikku baasi: ühiskond osaleb protsessis, mille käigus isikud arenevad, konstrueerides iseennast.
Sotsiogeneetiline lähenemine isiksusele näeb isiksuse ontogeneesi toimuvat ühiskondlike suhete ja nende kultuurilise arengu kaudu. Väljakujunenud isiksus on suhteliselt autonoomne selle sotsiaalse maailma suhtes, millest ta tekkis. Isiksus on nii sotsiaalselt sõltuv kui ka individuaalselt sõltumatu.
Isiksus kui hierarhiliselt organiseeritud kaaskonstrueeritud tervik
Raamatus keskendutakse isiksuse kujunemise arengulistele http://et.wikipedia.org/w/index.php?title=The_Guided_Mind&action=editmehhanismidele ning isiksuse tihedale  seosele oma sotsiaalse kontekstiga. Isiksus tekib seeläbi, et sotsiaalne maailm ja aktiivne, arenev isik kaaskonstrueerivad inimese arengu.
Kõige lähemad eelkäijad isiksusepsühholoogias on William Stern ja Gordon Allport. Kasutada saab muu hulgas Sterni arusaama, et isiksus on unitas multiplex,
(...)
Viimaseid vaadeldakse mõtlemise, tundmise ja tegutsemise voogu piiravatena. Seal konstrueeritakse uued semiootilised vahendid, mis valmistavad isikut ette võimalikeks kohtumisteks uudsete eluolukordadega.
1. Isiksus ja psühholoogia: terve mõistus ja üldised eeldused
Kuidas on isiksus kultuuriliselt konstitueeritud ja kuidas isiklikud tegevused osalevad sotsiaalses muutuses? Neid küsimusi on sotsiaalteadused sadakond aastat esitanud, ja neile vastamine osutub väga raskeks.
Keel suunab kas rõhutama isiksuse kui aktiivse subjekti erinevust keskkonnast või isikut sotsiaalse kontekstiga kokku sulandama (nagu ise mõiste dekonstruktsiooni puhul või taoismis). Neid variante esitatakse sageli teineteist välistavate alternatiividega: isik on kas sotsiaalsest keskkonnast sõltuv või sellega identne. Sellele võib lisanduda oma "individualistliku" ühiskonna vastandamine võõrale "kollektivistlikule" ühiskonnale.
Mõnes muus kultuuriloolises traditsioonis võib rõhuasetus olla isiku ja keskkonna vahelisel suhtel (näiteks india loogikas rõhutatakse suhteid, mitte asja omadusi. Subjekti ja objekti lahutamise asemel vaadeldakse, kuidas mõlemad terviku osadena toimivad. See on raske, sest keel soodustab dünaamiliselt muutuvate nähtuste staatiliste representatsioonide konstrueerimist.
Tavakeelest võetud mõisteid tuleb psühholoogias kriitiliselt analüüsida, et nad ei takistaks vajaliku ja võimaliku mõistelise täpsuse saavutamist. Üks niisugune mõiste on isiksuse mõiste, mis tavakeeles on mitmetähenduslik ning on isiksusepsühholoogias viinud isiksuse staatiliste piltide konstrueerimisele. Psüühilise elu keerukas voog erinevates tingimustes, käitumise ja refleksiooni järjepidevus ja katkevus,  abstraheeritakse isiksuse stabiilseteks joonteks ja dimensioonideks.
"Isiksuse" ja "ise" tähendused psühholoogia ajaloos
Gordon Allport leidis 50 "isiksuse" tähendust.
(...)
Gordon Allporti järgi on isiksus "nende psühhofüüsiliste süsteemide dünaamiline organisatsioon indiviidis, mis määravad tema ainukordsed kohanemused keskkonnaga". Dünaamilisest organisatsioonist rääkides rõhutas ta aktiivsete ja motiveerivate psühholoogiliste organiseerijate pidevalt arenevat süsteemi. Psühhofüüsiliste süsteemide all peab ta silmas "tunnuseid või tunnuserühmi latentses või aktiivses olukorras". "Psühhofüüsiline" märgib "isiku ühtsuses lahutamatult kokkusulandunud" keha ja vaimu ühtsust. Isiksus toimib ellujäämisviisina keskkonna valdamise ning selle nõudmistega arvestamise teel.
Mask ja reaalsus isiksuses
Isikute mõtestamist on ammu vaevaliseks teinud vastandlikkus reaalsuse ja näivuse vahel isiksuse kujutamisel. Persona) on reaalse isiku mask. Isik (persona) ei ole mitte ainult see, mis ta on, vaid ka see, mis ta ei ole (või veel ei ole). Nende kahe ühtsus loob sotsiogeneetilise lähenemise üldise sisuvaldkonna. Olemise ja mitteolemise dihhotoomiat on võimalik ületada, rõhutades mitte-veel-olemiselt olemisele liikumise arengulist ühtsust. Teatud sotsiaalset rolli etendav indiviid võib selle rolli üle võtta ja selleks saada.
Inimese käitumist võib vaadelda "just nagu"-reaalsuste kaudu, mis viivad tegeliku individuaalse organisatsiooni tekkimisele. Elu jooksul saab isiksus sotsiaalselt juhitavaks ja individuaalselt konstrueeritavaks. Potentsiaalsetest isikutest aktuaalseteks isikuteks saamine toimub sotsiaalse kogemuse individuaalse transformeerimise teel. Maske võttes saab isiksus internalisatsiooni ja eksternalisatsiooni käigus tõeliseks.
Isiku eripära tekkimine sõltub nende maskide üldistamisest ja individualiseerimisest, mis isik oma elunäidendi käigus endale võtab ja läbi mängib. See näidend võib vahel olla komöödia, paroodia või tragöödia, olenevalt sellest, millised sotsiaalsed rollid ühiskonnas rituaalide kujul ja müüdilugude eeskujul luuakse. Lood abstraheeritakse reaalsete isikute elust ja muudetakse narratiivideks selle kohta, kuidas teised isikud peaksid mõtlema ja toimima.
Isiksus on indiviidi vahend keskkonnaga suhestumiseks, mitte omaette eesmärk. Temast saab subjekt, kes suhestub keskkonnaga kui oma tegevuse objektiga. Selline roll on mõnes sotsiaalses protsessis tähtis, mõnes mitte.
Isikud kui sõltumatult sõltuvad autonoomsed toimijad
Isikud on oma vahetu elukeskkonnaga alati vastastikuses suhtes. Iga isik on ühtaegu vältimatult mingis semiootiliselt organiseeritud keskkonnakontekstis ning selle suhtes suhteliselt autonoomne. Kontekst määrab isiku rolli, kuid isiku elamused tema püüdluste käigus, mis on otseselt ligipääsetavad ainuüksi talle, jäävad isikule subjektiivselt omaseks, kuigi isiku isedus on tihedas vastastikuses sõltuvuses tähenduste ja praktikate sotsiokultuurilise matriitsiga. Iseduse lahutatusel keskkonnast on tajumuslik-kinesteetiline alus, millele ehitub keeleline osutamine iseduse ja keskkonna suhetele.
Arenev isik konstrueerib aktiivselt oma isiklikku maailma. Märkidega vahendatud kujutluse, fantaasia ja sisedialoogi abil saab isik ületada vahetu konteksti sotsiaalsed piirid. Inimene re- või prekonstrueerib kujutluses pidevalt mineviku või võimaliku tuleviku stsenaariume. See paindlikkus on võimalik tänu sellele, et konstrueeritakse ja rekonstrueeritakse märke. Inimese areng ja igasugune semiootiline konstrueerimine leiab aset konstrueerija olevikus. Selle raamest väljumine on võimalik semiootilises kujutluses ja mängus; mõlemad sõltuvad olukorrast siin ja praegu, kuid see sõltuvus teeb võimalikust selle olukorra raamidest väljumise. Nagu osutas James Mark Baldwin, tõestabki just see isiklik psühholoogiline autonoomia inimese psüühilise toimimise sotsiogeneetilise päritolu. Inimisiksus on sotsiaalne, niivõrd kui ta on oma eri individuaalsetes vormides ainukordselt individuaalne. Rõhutada tuleb protsesse (tegevusi, oskusi ja võimeid), mõtete asemel tuleb rääkida mõtlemisest, uskumuste asemel uskumisest; kõigi nende substants on isik.
Eeldatavad ideaalsed substantsid (alustades keha ja vaimu lahutamisega) viivad duaalsuste käsitlemise raske probleemini. Kontseptuaalne keeldumine nägemast isikut ja keskkonda ühe terviku eristunud osadena kõrvaldab vaatluse alt struktuuri mõiste, taandades dünaamilised arenguprotsessid funktsioneerimise tsüklitele. Viimaste puhul tekib oht, et väljendit, mis algselt tähistab protsessi, hakatakse kasutama nii, nagu tegu oleks entiteediga. Tegu võib olla unuversaalse protsessiga keelekasutuses, kuid teaduslikus tunnetuses rekonstrueeritakse sotsiaalselt terminoloogia konstrueerimise metateoreetilised piirid. Viimaste kümnendite dekonstruktsioonipüüdlused psühholoogias on peale varasema positivismi lammutamise toonud kaasa mõistelise täpsuse taotlemisest loobumise, nii et psühholoogide keelekasutus on sageli ohjeldamatu ning lähedane tähenduste mütoloogilisele konstrueerimisele. Dialoogilisuse, teadmise narratiivse loomuse ja sotsiokultuurilise uurimise rõhutamine ei asenda varasemate traditsioonide teoreetilisi jõupingutusi uue sisuga; vanadest probleemidest räägitakse uutmoodi. Kui teaduses laiendatakse piiramatult ühtedelt terve mõistuse silmis legitiimsetelt seletusterminitelt teistele, tekib võimalus kõige illusoorseks seletamiseks. Piiramatu mõisteloomingu soodustamine piirab subjekti võimalusi konstrueerida teadmist.
Ristisõjad dualismide vastu psühholoogias
Psühholoogia on täis "dualismide" (näiteks keha ja vaimu dualismi, isiku ja ühiskonna dualismi) vastustamist. Sotsiaalkonstruktivism ja diskursiivne psühholoogia väidavad välja juurivat isiku ja sotsiaalse maailma vahelise dualismi. Samal ajal peavad "dialektilised" ja "dialoogilised" lähenemised mõistma isiksuse maailma vastandite kaudu. Dialoogiline lähenemine nõuab kas vastanduste tegemist või nähtuste duaalsuse tunnistamist. Ent dualismide vastased ristisõjad võivad kergesti duaalsused silmist kaotada, nii et kaovad nähtused, mis neid huvitasid. Kui eitada isiku ja keskkonna mis tahes lahutatust ning väita nende ühtsust, siis jääb keel selle väljendamiseks vaeseks ning tekib mulje, nagu isik oleks keskkonnaga eristamatult üks. Kui räägitakse "sotsiaalselt paigutunud tegevusest", "otsesest tajust" ja "sotsiaalselt abistatud õppimisest", siis eeldatakse, et isik on diferentseerumata keskkonnas. Analoogilisel moel nähakse mõnikord isiku ja konteksti suhet. See näitab, kui keeruline on mõista protsesse, mis samal ajal lahutavad ja ühendavad ühe terviku eri osi.
Eksklusiivne ja inklusiivne lahutamine: dualismi ja duaalsuse eristus
Küsimus, kuidas inimesed kogu oma subjektiivses keerukuses suhestuvad keskkonnaga, on isiksuse mõistmise tuum.
Isiku ja sotsiaalse maailma eksklusiivne lahutamine tekitab isiku ja keskkonna suhete mõistmisel kontseptuaalse raskuse. Nendevaheline suhe tähendab siis, et üks on paigutatud teise sisse (isik on keskkonna sees) ning küsimused asetatakse lineaarse põhjuslikkuse eeldusel (milline on keskkonna mõju isikule või isiku mõju keskkonnale?) Siin on palju dualisme. Eksklusiivse lahutamise vastu ongi dualismide vastased ristisõjad suunatud, ja õigusega. Isiku ja keskkonna vahelisi suhteid ei saa neil eeldustel uurida.
Inklusiivne lahutamine seevastu jätab süsteemi lahutatud osade vahelise suhte alles. Kurt Lewini valem "käitumine on isiku ja keskkonna funktsioon" kuulub siia.
Disjunktsiooni struktuurid
Eksklusiivse ja inklusiivse lahutamise erinevus on seotud "disjunktiivse disjunktsiooni" (välistava disjunktsiooni ehk range disjunktsiooni) ja "konjunktiivse disjunktsiooni" (mittevälistava disjunktsiooni ehk range disjunktsiooni ehk disjunktsiooni) vahel.
Eksklusiivne lahutamine
Sangaste raudteejaam
Sangaste raudteejaam (saksa keeles Sagnitz) on raudteejaam Valgamaal Valga vallas Tsirguliinas (nime saanud Sangaste mõisa järgi). Jaamas peatuvad Elroni reisirongid liinil Tartu–Valga ja paikneb üks täispikk teedevaheline perroon.
Raudteejaam asub 1887. aastal valminud laiarööpmelise Tartu–Valga raudtee ääres. Sangaste jaam avati 1889. aastal. Jaamas võib toimuda ka kaupade rongidele ning neilt maha laadimine ja paikneb neli rööpapaari.
Avamisel jäi jaam Sangaste kihelkonda Laatre mõisa maadele. Enne aastat 2008 eelnes Sangastele Mõneku raudteepeatus ja järgnes Raavitse raudteepeatus.
Jaamahoone
Sangaste esimene, nikerdatud puitornamentidega jaamahoone ehitati 1889. aastal tüüpprojekti järgi sarnaselt Elva ja Lepassaare jaamahoonetega. 1922. aastal ehitati hoone põhjalikult ümber, mille tulemusel sai uue kuju katuseosa ja lihtsustus fassaad. 1944. aastal põles jaamahoone maha ja uue jaama peahoonena hakati kasutama kõrvalhoonet, mis oli algselt ehitatud jaamatöötajate elamuks. Hoone kuulub nüüdseks AS Eesti Raudteele ja on kasutusel tänaseni.
Wandignies-Hamage
Wandignies-Hamage on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Sin-le-Noble'i kantonis.
1500 meetri jooks
1500 meetri jooks on kergejõustiku ala.
Meeste 1500 meetri jooksu maailmarekordi aeg 3.26,00 (püstitatud 14. juulil 1998 Roomas) kuulub Maroko kergejõustiklasele Hicham El Guerroujile. Naiste maailmarekord 3.50,07 (püstitatud 17. juulil 2015) kuulub etiooplasele Genzebe Dibabale.
Lisp
Lisp (ka LISP) on pika ajalooga programmeerimiskeelte perekond.
Lisp on väga ühtse süntaksiga keel: andmed, funktsioonid, programmid on kõik loendid. Sellest tuleneb ka keele nimi List processing language (loendite töötlemise keel).
Keele autor on John McCarthy, kes leiutas selle 1958. aastal.
Võimalus programme käigupealt muuta teeb Lispist võimsa keele.
Dialektid
Tuntuimad üldotstarbelised Lispi dialektid on Common Lisp ja Scheme. Üks uuemaid dialekte on Clojure.
Mitmed dialektid on kasutusel aga muude programmide koosseisus. Näiteks tekstiredaktor Emacs on laiendatav Emacs Lispi abil ning AutoCAD AutoLISPiga.
Lispi dialekte saab jaotada Lisp-1 ja Lisp-2 dialektideks. Lisp-1 dialektid kasutavad sama nimeruumi nii funktsioonide kui ka muutujate väärtuste jaoks, samas kui Lisp-2 dialektid kasutavad kahte eri nimeruumi, ühte funktsioonide ning teist muutujate väärtuste jaoks. Tuntumatest dialektidest Scheme, Racket ja Clojure on Lisp-1 dialektid ning Common Lisp on Lisp-2 dialekt.
Epilimnion
Epilimnion (ka pealisvesi) on kihistunud veekogu (enamasti järve) kõige ülemine veekiht (limnion), mis asetseb allpool oleva hüpolimnioni peal (kui eristatakse ka metalimnioni, siis viimase peal).
Epilimnion on hüpolimnioniga võrreldes soojem, enamasti kõrgema pH ja lahustunud O2 kontsentratsiooniga. Et epilimnion on veekogu kõige pealmine kiht, on see tugevasti mõjutatud tuulest ja sageli sellest tingitud turbulentsusest. Epilimnionis leiab aset lahustunud gaaside (O2 ja CO2) vahetus atmosfääriga.
IT-1
IT-1 (vene keeles: Истребитель танков–1, Istrebitel’ tankov–1, tõlkes 'tankihävitaja-1') oli Nõukogude Liidus külma sõja ajal konstrueeritud raketitank. See põhines T-62-l ning oli ainus raketitank, mis ka seeriatootmisse jõudis ja relvastusse võeti.
Eellugu
Raketitanke ehitati Nõukogude Liidus 1950. aastate lõpus ja 1960. aastatel. Nikita Hruštšov soosis raketitanke ja eelistas neid rasketankide asemel. Mitme projekti seas sai asja ainult ühest. Leonid Kartsevi juhtimisel konstrueeriti Uurali vagunitehases T-62 põhinev katsetank objekt 150. See võeti tootmisse nimega IT-1 ja aastatel 1968–1970 toodeti seda 40–60 masinat.
Kirjeldus
Välimuselt meenutas IT-1 tanki, millel puudub suurtükk. Kere ja veermik on samad, mis T-62-l. Relvastuseks oli 15 tankitõrjeraketti Drakon ja üks 7,62 mm kuulipilduja 2000 padruniga. Drakoni lennuulatus oli 4–5 km ja seda juhiti raadio abil. Drakonil esines mitmeid puudusi: sellega sai lasta ainult tanke, näiteks jalaväe vastu oli see kasutu. Lennu ajal vänderdas rakett vertikaaltasandis ja seega oli võimatu tulistada tornini maase kaevunud tanke. Lasta ei saanud ka kuigi lähedale ja tanki ette jäi surnud ala.
Ehitati ka üks turbiinmootoriga prototüüp IT-1T.
Kasutamine
IT-1 võeti 1968. aastal relvastusse, kuid õppuste käigus selgusid eespool kirjeldatud puudused ja 1970. aastal võeti tank relvastusest maha, kuna ei osutunud praktiliseks. Olemasolevad IT-1-d muudeti soomustatud evakuatsioonimasinateks. Vähemalt üks eksemplar on säilinud Kubinka tankimuuseumis.
Ankur
pisi|Traditsiooniline admiraliteet-tüüpi risttokiga ankur 18.-19. sajandi vahetusest (muuseumis)
Ankrud
pisi|Holli ankru joonis. a – säär, b-b –tokk, c – seekel, d – käpp, e – küüs pisi|Väike kokkupandav klapp-tragiankur
Ankrud jagunevad vastavalt üldotstarbele põhjaankruteks, mis on mõeldud ujuva objekti paigal hoidmiseks ja lisaks ujuvateks triivankruteks, mis on mõeldud ujuva objekti stabiilsuse säilitamiseks ja triivi vähendamiseks lainetuses või tuules.