cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Apollo Raamatud
Veebruaris 2015.a ostis MM Grupp kontserni kuuluv investeerimisettevõte UP Invest OÜ 50% Apollo Holding OÜ-st.
2016. aastast alates lisandus Apollo poodidesse uus valdkond kingitoodete näol. Apollo asutas 2009. aastal raamatuid ja kirjanikke tutvustava ajakirja Lugu, kuid müüs selle 2011. aastal. Alates 2003. aasta augustist oli Apollo Raamatud AS-i ainuomanik Soome suurim raamatumüüja Suomalainen Kirjakauppa Oy.
Apollo kauplused asuvad Tallinnas Solarise keskuses, Kristiine keskuses, Ülemiste keskuses, Järve Keskuses, Viimsi Keskuses, Mustamäe Keskuses ja Lasnamäe Centrumis, Tartu Kaubamajas ja Tartu Lõunakeskuses, Pärnu Keskuses ja Pärnu Kaubamajakas, Haapsalu Kaubamajas, Kohtla-Järvel Vironia Keskuses, Rakveres Kroonikeskuses, Viljandis Uku Keskuses, Saaremaal Auriga keskuses ning internetis. Varem oli Tallinnas kauplus ka aadressil Viru 23 (Apollo Raamatumaja).
Apollo Grupp ja Apollo Raamatud
Apollo ettevõtete grupp on tänaseks ühest raamatupoest kasvanud Eesti suurimaks meelelahutusettevõtteks. Raamatukaupluste arv on kasvanud 17, Apollo Kinosid on Eestis hetkeseisuga 11, Blenderi mahlabaare 9, Ice Cafe jäätisebaare 4, Olearyse restorane 3. Apollo Kauplused OÜ (endine Apollo Holding OÜ) on aga endiselt grupi kõige pikaajalisem ning suurem ettevõte. Apollo kliendiprogrammi nimetatakse Apollo Klubiks.
Arnold Rüütli publikatsioonide loend
Siin on loetletud Arnold Rüütli teoste publikatsioone.
Bozkurti ringkond (Kastamonu)
Bozkurti ringkond on ringkond (2. järgu haldusüksus) Türgis Kastamonu provintsis.
Tarvastu valla lipp
thumb|Tarvastu valla lipp Tarvastu valla lipp on Viljandi maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Tarvastu valla lipp.
Lipp kinnitati 13. mail 1997.
Lipu kirjeldus
Tarvastu valla lipp on ruudukujuline vapilipp. Musta kanga keskel on valge tarva (ürgveise) pea, mida ehib punane paelornament. Paelornament on paigutatud nii, et see moodustab sõõrmed ja silmaavad ning tarva peas oleva stiliseeritud krooni.
Lipu vars on must, varda ehis hõbedane.
Põhjendus
Lipul kujutatud loom on tulnud Tarvastu valla nimest sümboliseerides sellisena rahva püüdlusi, vankumatust ja tahet. Lipu värvid on võetud mulgi rahvarõiva traditsioonist - "mulgi koloriit" - must, valge ning mulgi kuube ehtiv punane kaaruspael.
Lipu kasutamise kord
Lippu kasutati järgmise korra alusel:
Malolaktiline kääritamine
Malolaktiline kääritamine on veinivalmistamisel kasutatav töötlus, millega muudetakse õunhape palju mahedamaks piimhappeks. Selle läbivad peaaegu kõik punased veinid ja ka mõned täidlasemad valged veinid. Selle käigus ei toimi pärmiseened, vaid bakterid.
Selleks kasutatakse piimhappe baktereid (näiteks Oenococcus oeni), kes kasutavad õunhapet energiaallikana.
Aluskord
pisi|400px|Aluskorra paiknemist pealiskorra, pinnakatte ja aluspõhja suhtes illustreeriv skeem Aluskord (inglise basement) on tard- ja moondekivimeist koosnev pealiskorra alune kivimkeha.
Björn Lind
pisi|Björn Lind 2006. aastal MK-etapil Otepääl Björn Lind (sündinud 22. märtsil 1978 Ljusterös) on rootsi endine murdmaasuusataja (sprinter).
Aluskord
Eesti aluskorra moodustavad peamiselt Proterosoikumi moondekivimid, mille sees on kohati nooremaid tardkivimite intrusiive.
Suurem osa Eesti aluskorrast on tekkinud Paleoproterosoikumi jooksul. Eesti ala oli sel ajal ilmselt saarkaar, midagi sarnast tänasele Jaapanile. Sellele järgnes kompressioonistaadium ehk intensiivne mäetekkeprotsess (analoogia Himaalajaga) ja kivimite sügavamale vajumine ning moondumine. Seejärel aga väga pikk, ligi 800 miljoni aastane ajavahemik, mil valdavaks olid kulutusprotsessid, mis tekkinud mäed tasandasid ja valmistasid ette pinnast aeglaseks šelfimereliseks settimiseks, mille käigus Ediacara ajastu ja Vanaaegkonna jooksul moodustusid pealiskorra settekivimid. Nii kaugetest aegadest on siiski väga vähe teada ja olemasolevad teadmised on enamasti oletuslikku laadi.
Björn Lind
Maailma karikavõistlustel
Björn Lind osales karjääri jooksul 74 etapil ja jõudis poodiumile kaheksal korral, millest kolmel korral kõige kõrgemale astmele.
Aluskord
Eestis aluskord ei paljandu. Lähim aluskorrakivimite paljand on Soome lahe idaosas asuval Suursaarel. Põhja-Eestis on aluskorra sügavus maapinnast pisut üle 100 meetri. Lõuna suunas see suureneb aeglaselt ulatudes Võru all 600 meetrini, Ruhnu saare all isegi 800 meetrini. Lõuna-Eestit lõikab vallitaoline kõrgem aluskorra osa, Valmiera-Lokno kerge, mille Eesti piiresse jäävat osa nimetatakse Mõniste kerkeks. Aluskord on seal umbes 300 meetri sügavuses.
Hiiumaal on aluskord kohati ainult 15...20 meetri sügavuses. Tegemist pole intrusiivi, vaid rõngasstruktuuriga ehk astrobleemiga, mis tekkis meteoriidiplahvatuse tagajärjel.
Veini virde ülepumpamine
Veini virde ülepumpamine on meetod punase veini kääritamisprotsessis, mis aitab fenoole paremini kätte saada. Selleks pumbatakse vein kääritamisankru põhjast üles.
Hugh Laurie
James Hugh Calum Laurie (sündinud 11. juunil 1959 Oxfordis) on inglise filminäitleja, koomik, kirjanik ja muusik.
Neljast lapsest noorimana on tal kuus aastat vanem vend ja kaks õde. Ta ema Patricia suri, kui Laurie oli 29-aastane. Tema isa Ran Laurie oli arst, kes võitis 1948. aasta Londoni olümpiamängudel kuldmedali roolijata kahepaadil.
Ka Hugh oli koolis ja ülikoolis sõudja. Ta kuulub ka ühte maailma vanimasse sõudmisklubisse Leander Club. 1977 tuli ta Suurbritannia noortemeistriks roolijaga kahepaadil ja osales juunioride maailmameistrivõistlustel. 1980 osales ta Cambridge'i ja Oxfordi vahelisel sõudevõistlusel Cambridge'i paatkonnas (Oxford võitis).
Euroopas on Hugh Laurie tuntud eeskätt oma rollidega telesarjas "Blackadder", milles peaosa mängis Rowan Atkinson, ja Woosteri osatäitmisega telesarjas "Jeeves ja Wooster". Koos Stephen Fryga komöödiaduos Fry ja Laurie kirjutas ja näitles ta sketšisarjas "Tükike Fry'd & Lauriet". Rahvusvaheliselt tuntuks sai ta dr. Gregory House'i osatäitjana USA telesarjas "Dr. House". Selles rollis rääkis ta USA aktsendiga, sest sinna sooviti palgata ameeriklast. Sarja teleprodutsent Bryan Singer oli üllatunud, kui sai teada, et Laurie ei olegi ameeriklane, vaid inglane.
Ühegi teise osa eest ei ole teda filmiauhindade kandidaadiks nimetatud, kuid osa eest "Dr. House'is" on ta selle au pälvinud palju kordi. Emmy kandidaadiks nimetati ta 2005 ja 2007–2010 (ei võitnud), Kuldgloobuse kandidaadiks 2005–2010 (võitis 2006 ja 2007), ekraaninäitlejate gildi auhinna kandidaadiks 2006–2010 (võitis 2007 ja 2009), televisioonikriitikute assotsiatsiooni auhinna kandidaadiks 2005–2007 (võitis 2005 ja 2006).
Laurie oskab mängida klaverit, kitarri, trumme, akordioni ja saksofoni. Oma muusikalist annet on ka mitmes filmis ja sarjas näidanud. Ta on Los Angeleses tegutseva heategevusliku rokkansambli Band From TV laulja ja klahvpillimängija. Pärast seda, kui Meat Loaf esines ühes "Dr. House'i" osas külalisena, mängis Laurie ühel Meat Loafi albumil klaverit. 2010. aasta suvel teatati, et Laurie annab 2011. aasta sügisel välja koguni oma bluusialbumi ja on selleks sõlminud lepingu Warner Brothersiga.
2011. aasta juulis teatas ettevõte L'Oreal, et nende meestetoodete reklaaminäoks valiti Briti näitleja Hugh Laurie.
Utah' lipp
pisi|Utah' lipp pisi|Lipp aastatel 1913-2011 Utah' lipp on Utah' osariigi lipp.
Lipp võeti kasutusele 16. veebruaril 2011. Tumesinisel taustal on kujutatud Utah' vappi, mida ümbritseb kuldne rõngas.
Osariigi eelmine lipp oli kasutusel alates 1913. aastast. See sarnaneb praeguse lipuga.
Viinamarjapress
thumb|16. sajandi viinamarjapress Viinamarjapress on tööriist, millega pressitakse viinamarju. Viinamarjade pressimise eesmärk on saada marjast kätte mahl ja viljaliha. See protsess aitab kaasa pärmiseene paljunemisele, värvainete eraldumisele ja virde õhustumisele.
Pressid on kujult erinevad. Kõige traditsioonilisem on korvpress, mida Champagne'is kasutatakse veel praegugi ja mis sobib kiireks, kuid õrnaks pressimiseks. Uuemal ajal on leiutatud vaslinpress, silinder, mille otsakettad metallkettidega kokku tõmmatakse, nii et need viinamarju pressivad. Raskete kettide liikumine pressi kokkutõmbumise ja avanemise ajal purustab viinamarjakesti ja teeb pressimise kergemaks.
Tänapäeval on kõige harilikum lõõtspress. Viinamarjad pannakse silindrisse, mille põhjas on paks kummimembraan. Siis puhutakse membraan alt õhku täis, nii et see surub viinamarjad kokku ja mahl jookseb neist välja.
Pressoir
Lõuna-Dakota lipp
thumb|Lõuna-Dakota lipp Lõuna-Dakota lipp on Ameerika Ühendriikide Lõuna-Dakota osariigi lipp.
Lipu taevasinise tausta keskel on versioon osariigi ümmargusest vapist, mida ümbritsevad päikesekiiri sümboliseerivad kuldsed kolmnurgad. Lipul on tekst "SOUTH DAKOTA THE MOUNT RUSHMORE STATE". Lipp on praegusel kujul kasutusel alates 1992. aastast.
Älvsbyni vald
Älvsbyni vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Norrbotteni läänis. Läbi valla voolab Piteälveni jõgi.
Suuremad asulad on Älvsbyn, Korsträsk, Vidsel ja Vistheden.
Vallas valmistatakse kokkupandavaid maju (AB Älvsbyhus) ja seal asub pagaritööstus Polarbageriet AB.
Valda läbib raudtee.
Andradina
Andradina on linn Brasiilias São Paulo osariigis.
Docta ignorantia
Mõiste algmõte pärineb Sokrateselt ("tean, et ma midagi ei tea").
Selle väljendi võttis kasutusele Augustinus, kes ütleb: "Est ergo in nobis quaedam, ut dicam, docta ignorantia, sed docta spiritu dei, qui adiuvat infirmitatem nostram". ("Niisiis on meis mingi nii-öelda õpetatud mitteteadmine, kuid õpetatud Jumala Vaimu poolt, kes aitab meie nõtrust.") (Epistula ad Probam 130, c. 15, § 28).
Pseudo-Dionysius Areopagita kasutab väljendit agnōstōs anatathēti ("Müstilisest teoloogiast", ptk 1, § 1).
Bonaventura ütleb: "spiritus noster non solum efficitur agilis ad ascensum verum etiam quadam ignorantia docta supra se ipsum rapitur in caliginem et excessum" ("meie vaim ei liigu ainult vilkalt ülespoole, vaid ka mingi õpetatud mitteteadmine temast endast kõrgemal sööstab hämarusse ja vaimustusse").
Nicolaus Cusanus
Nicolaus Cusanus võttis selle väljendi enda sõnul Augustinuselt. Ta iseloomustab seda nii: "visio sine comprehensione, speculatio" ("nägemine ilma arusaamiseta, spekulatsioon"; "De docta ignorantia" I, 26). Inimene ei taba Jumala olemuse lõpmatust ratsionaalse tunnetuse täiustamise teel. Jumala-tunnetuseni jõudmiseks tuleb loobuda eristamisvõimest. Spekulatsiooniga ületatakse mõistuslikult taibatava reaalsuse piirangud ning jõutakse vastandite kokkulangemiseni (coincidentia oppositorum). Nii ületatakse ka väljendis "õpetatud mitteteadmine" sisalduv õpetatuse ja mitteteadmise näiline vastuolu.
Teoses "Idiota de sapientia" (V, 13) ütleb Võhik: "Sest see on nimelt aru (intellectus) vaimne elu, millel on endas mingi loomukohane [connaturatam] eelmaik, mille läbi ta nii suure innuga uurib oma elu allikat, mida ta ilma eelmaiguta ei otsiks ega teaks, et on selle leidnud, kui ta selle leiaks, sellepärast ta liigub selle poole nagu oma elu poole. Ja magus on igale vaimule elu alge poole pidevalt tõusta, olgugi see kättesaamatu. Nimelt on see elada üha õnnelikumalt: elu poole tõusta. Ja kui ta oma elu otsides selleni jõuab, et ta näeb seda lõpmatut elu, siis ta rõõmustab seda enam, mida surematumana ta oma elu näeb. Ja nõnda juhtub, et tema elu lõpmatuse kättesaamatus ehk haaramatus on tema kõige ihaldatum haaramine. Just nagu kellelgi oleks tema elu aare ning ta jõuaks selleni, et ta teab, et see tema aare on loendamatu, kaalutamatu ja mõõtmatu, nõnda on see haaramatuse teadmine rõõmurikkam ja ülisoovitav haaramine, mitte küll haaraja suhtes, vaid kõige armastusrikkama eluaarde enese suhtes. Just nagu kui keegi armastab midagi, sest see on armastusväärne, siis ta rõõmustab, et armastusväärses leiduvad lõpmatud ja väljendamatud armastuse põhjused. Ja see on armastaja rõõmurikkaim haaramine, kui ta haarab armastatu armastusväärsuse haaramatust. Ta ei rõõmustaks ju sugugi niipalju selle üle, et ta armastab armastatut millegi haaratava järgi, kui siis, kui talle on teada, et armastatu armastusväärsus on täiesti mõõtmatu, otsatu, piiritu ja haaramatu. See on haaramatuse rõõmurikkaim haaratavus."
Teoses "De venatione sapientiae" (XI–XII) on öeldud:
"Et meie kava lahti seletada, et on kolm tarkuse piirkonda. Esimene, milles ta leidub nii, nagu ta on igavikuliselt. Teine, milles ta leidub püsivas sarnasuses. Kolmas, milles ta sarnasuse ajalises voolus paistab kaugelt.
Aga tarkusejahiks pean ma kõige kohasemateks kümmet välja. Esimest nimetan õpetatud mitteteadmiseks, teist "võib-on" (possest), kolmandat mittemuuks (non aliud), neljandat valguse väljaks, viiendat kiituse väljaks, kuuendat ühtsuse väljaks, seitsmendat võrdsuse väljaks, kaheksandat seose väljaks, üheksandat piiri väljaks, kümnendat korra väljaks.
Esimesele väljale sisenedes märkan, kuidas haaramatut haaramatult haaratakse.
Eusebios [(De praeparatione evangelica XI)] teatab, et Ateenasse saabus indialane, kellelt Sokrates küsis, kas on võimalik midagi teada, kui Jumalat ei teata. Too vastas küsimuse üle imestades: kuidas nii saaks olla? Indialane ei tahtnud nimelt ei mitte millegi teadmist ega Jumala täielikku mitteteadmist. Kõik, mis on, annab ju tunnistust ka Jumalast, sest ta on. Või õigemini: et Jumal on, siis kõik on. Nimelt, kuna kõike, mida teatakse, on võimalik teada paremini ja täiuslikumalt, siis ei teata midagi nii, nagu on teatav. Seega, nii nagu Jumala olemine on kõige olemise teadmise põhjus, nõnda seetõttu, et ei teata, mis on Jumal, nagu on teatav, ei teata ka kõige missust, nagu on teatav. Aristoteles [996b 5–25; 1069a18; 1025b 10–15] ütleb, et see on alati otsitav; nagu ta seda ka ise esimeses filosoofias otsib, kuid ei leia.
Edgar V. Saks
Edgar Valter Saks (25. jaanuar 1910 Tartu – 11. aprill 1984 Montréal, Kanada) oli Eesti poliitik, publitsist, majandustegelane, harrastusajaloolane ja kirjanik, haridusminister eksiilis 8. maist 1971 kuni surmani.
Elulugu
Edgar Valter Saks oli mehaaniku poeg.
Saks lõpetas 1928 Tartus Hugo Treffneri Gümnaasiumi, 1934 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, spetsialiseerudes Eestimaa õiguse ajaloole. Ta töötas mitmel pool ajakirjanikuna (sh 1929–1934 Tartus Päevalehe toimetuses), seejärel ametniku ja tööstusjuhina.
1941. aasta suvel oli ta metsavend.Aastal 1944 põgenes Saks Soome, 1944–1949 elas ta Rootsis ja 1949. aastast Kanadas. Hiljem töötas ta Kanadas, Peruus ja Mehhikos. Saks osales mitme väliseestlaste organisatsiooni tegevuses ning oli Eesti Liidu Kanadas asutajaid, Põhja-Kanada Eestlaste Koondise esimees ja Eesti eksiilvalitsuse haridusminister 1971–1984. Ta oli kaheosalise kogumiku "Eesti looming" (Helsingi 1944) kaasautor ja -toimetaja ning Stockholmi nädalalehe Välis-Eesti asutaja ja peatoimetaja (1944–1948), Tegevtoimetaja huumoriajakirjale Pisuhänd (Stockholm 1946).
Saks avaldas ka mitu romaani ja novelle.
Ajalooalased tööd
Edgar V. Saks kirjutas mitu raamatut ning arvukalt artikleid ja aimepublikatsioone soome-ugri rahvastest, Eesti ala asustamisest ja muinasajast, aestii võimalikest sidemetest Muinas-Euroopa rahvastega (kreeklased jt), sotsiaalsest kihistumisest Eestis 13. sajandi alguseks, eesti keelest jm. Ta käsitles eelkõige teemasid, mis olid tema hinnangul ajalooteaduse põhisuunas tähelepanuta jäänud, nagu esiaegne soome-ugri asustus Euroopas, eesti päritolu aadlikud ja eestlaste ühiskonna seisuslik ülesehitus. Saks rõhutas genealoogilise uurimistöö tähtsust, et popside, orjade ja träälide järglased, kellel on vasakpoolne mõtteviis ei imbuks eesti rahva koosseisu ega hakkaks  eesti rahva minevikku maha vaikima ja alavääristama. Esiaegne soome-ugri asustus hõlmas Saksa järgi peaaegu kogu Euroopat.
Mitmed tema seisukohad muinaseestlaste sidemeist ja rollist Euroopas on kutsunud esile teadlaste kriitikat, sealhulgas süüdistusi allikate meelevaldses tõlgendamises. Saksale on ette heidetud, et tema ajalooalased teosed tuginevad kohanimede, tänapäeval vananenuks või ebateaduslikuks tunnistatud allikmaterjalide ja teoste ning varasemate ebakriitiliste ajaloolaste tööde uurimisele ja tõlgendamisele. Samuti on teda süüdistatud ajaloohuviliste lugejate eksitamises. Jaan Undusk peab Saksale iseloomulikuks "ebateaduslikku täiusetungi ja viimsete pisiasjadeni minevat järjekindlust". Urmas Sutrop nimetab Saksa fantaseerijaks ja pseudoteaduslike ajalooraamatute autoriks.
Saks oli biograafilise leksikoni "Eesti majandustegelased" (1938) jmt väljaande toimetaja, tema sulest ilmus üle 20 teaduspublikatsiooni.
Isiklikku
Edgar V. Saks oli abielus Hilda Eskoga (21. september 1909 Rakvere – 17. mai 1996 Montréal).
Docta ignorantia
Nicolaus Cusanus
Imekspandav asi! Aru (intellectus) igatseb teada; ja ometi ei ole see tema loomulik igatsus selleks, et teada oma jumala missust, vaid selleks, et teada, et tema Jumal on nii suur, et tema suurusel pole mingit otsa; nii et ta on igasugusest mõistest [conceptu] ja teatavast suurem. Aru ei oleks ju endaga rahul, kui ta oleks nii väikese ja ebatäiusliku looja sarnasus, kes saab olla suurem ja täiuslikum. See, millel on lõpmatu ja haaramatu täiuslikkus, on ju igasugusest teatavast ja haaratavast kindlasti suurem. Seda oma jumalat [tunnistab] kõik loodu ja kuulutab end tema sarnasuseks, sugugi mitte temast väikema sarnasuseks. Iga loodu on ju rahul oma liigiga otsekui kõige täiuslikumaga, nagu ütles Epicharmos, sest ta teab, et see on tema Jumala lõpmatu ilu sarnasus ja täiuslik kingitus. Sellepärast kirjutas Mooses, et Jumal vaatas "kõike, mis ta oli teinud, ja vaata, see oli väga hea" [ 1. Moosese raamat 1:31]. Sellepärast puhkab iga asi omas liigis, mis on kõige paremast väga hea.
Pane veel tähele, et Jumal, kes ulatub üle saadavõimisest, eelneb kõigele, mis võib saada. Nõnda ei või täiuslikumaks saada miski, millele ta ei eelne. Seega on ta kõik, mis võib olla, kõik täiustatav ja täiuslik. Sellepärast on ta täiuslik ise, mis on ka kõige täiusliku ja täiustatava täius. Nõnda rõõmustab aru selle üle, et tal on säärane täiustav toit, mis ei ole kunagi äratarvitatav, millest ta näeb, et ta võib sellest surematult ja püsivalt toituda ning selle läbi kõige meeldivamalt elada ja alati tarkuses  täiustuda, kasvada ja edeneda. Niinagu rohkem rõõmustab see, kes leiab lõpmatu ja loendamatu, haaramatu ja ammendamatu aarde, kui see, kes leiab lõpliku, loendatava ja haaratava. Seda nähes ütleb see suur paavst Leo jutluses [Sermo XXIX In nativitate Domini IX], kus ta kiidab väljendamatut jumalat, öeldes: "Tundkem, et see on meis hüve, et meid võidetakse. Keegi ei lähene rohkem tõe tunnetusele kui see, kes saab aru, et jumalikes asjades jääb ka siis, kui ta palju edasi jõuab, talle alati midagi üle, mida otsida.
Näed nüüd, et filosoofidest jahimehed, kes püüdsid jahtida asjade missusi, teadmata Jumala missust, ja kes alati teatavat Jumala missust püüdsid teha teatuks, nägid asjata vaeva, sest nad ei astunud õpetatud mitteteadmise väljale. Aga ainult Platon, kes nägi midagi enamat kui teised filosoofid, ütleb, et ta imestab, kui Jumal leitakse, ja imestab veel rohkem, kui leitut saab nähtavale tuua."
XXVI peatükis ütleb ta: "See on õpetatud mitteteadmise reegli mõte [ratio], et asjades mis võtavad vastu rohkemat ja vähemat, ei jõuta kunagi lihtsalt suurimani ega lihtsalt vähimani, küll aga tegelikkuses suurima ja vähimani." Niisiis on tegemist reegliga.
Õpetatus
On vaieldud selle üle, mida täpselt Nicolaus "õpetatuse" all silmas peab.
Teoses "Compendium" kasutab ta seda sõna nii: "Inimene kui inimene suhtub ju loomasse nagu õpetatud inimene õpetamatusse. Õpetatu näeb ju tähestiku tähti ja samamoodi õpetamatu; aga õpetatu koostab nende mitmesugusest kombineerimisest silpe ja silpidest sõnu ning neist lauseid, mida õpetamatu teha ei suuda selle kunsti puudumise tõttu, mis õpetatus on aru harjutamisest omandatuna."
Paul Wilperti meelest tuleb docta ignorantia saksa keelde tõlkida "belehrte Unwissenheit" 'instrueeritud teadmatus', Erich Meutheni meelest "das gelehrte Nicht-Wissen" ('teaduslikult haritud mitteteadmine'). Wilperti meelest ei anna docta ignorantia mingit eruditsiooni ega tarkust, vaid tähendab ainult, et on teada saadud oma teadmatusest ja võimaliku teadmise piiratusest. Jasper Hopkins leiab, et Nicolaus annab alust mõlemaks tõlgenduseks: tegemist on küll õpetatusega, kuid sellisega, mis on kättesaadav ka väheharitule.
Lähedased väljendid
Nicolaus kasutab ka väljendeid doctrina ignorantiae ('mitteteadmise õpetus'), scientia ignorantiae ('mitteteadmise teadus') ja sacra ignorantia ('püha mitteteadmine').
Bjørn Lomborg
pisi|Bjørn Lomborg Bjørn Lomborg (sündinud 6. jaanuaril 1965) on taani politoloog, Kopenhaageni Business Schooli adjunkt-professor, endine Greenpeace'i toetaja, nüüd aktiivne Greenspiriti liige.
Bjørn Lomborg on maailmas tuntud eelkõige oma teosega "The Skeptical Environmentalist" (Skeptiline keskkonnakaitsja) (2001), milles ta lükkab ümber keskkonnakaitsjate ja rohelise liikumise aktivistide seisukohti.
Lomborgi seisukohad on järgmised:
Lomborg kritiseerib ka Kyōto protokolli, kuna see ei täida oma eesmärke ja juhib tähelepanu tõelistelt probleemidelt kõrvale.
Oldenburg
Oldenburg on kreisivaba linn Saksamaal Alam-Saksimaal. Linna ametlik nimi on Oldenburg (Oldb) (Oldenburg in Oldenburg), et mitte segi ajada Oldenburg in Holsteiniga.
Prantsuse anneksiooni ajal (1811–1813) oli see tuntud ka kui Le Vieux-Bourg.
Linn asub Hunte ja Haareni jõe ääres, sellest ida pool on Bremen ja lääne pool Groningen (Holland).
Linnast on pärit Oldenburgi dünastia. Enne Saksa keisririigi lõppu (1918) oli see Oldenburgi monarhide halduskeskus ja elukoht.
Ajalugu
Arheoloogiliste leidude järgi sai asustus alguse 8. sajandil. Paika on esimest korda mainitud 1108. aastal nimega Aldenburg – seoses Egilmar I-ga, keda peetakse esimeseks Oldenburgi krahviks. Linna muutis tähtsaks tema asukoht laevatatava Hunte jõe koolmel. 1345. aastal sai see linnaõigused. Oldenburgist sai pealinn Oldenburgi krahvkonnale (hiljem Oldenburgi hertsogkond, suurhertsogkond ja Vaba Riik), mis oli väike riik palju võimsama hansalinna Bremeni varjus. Krahvkonda valitses Oldenburgi dünastia, mis tõusis hiljem Taani troonile.
17. sajandil oli Oldenburg kolmekümneaastase sõja ajal jõukas linn ning selle rahvaarv ja mõjuvõim kasvasid järjepidevalt. 1667. aastal tabas linna katastroofiline katkuepideemia ja varsti pärast seda laastas Oldenburgi tulekahju. Taani kuningaid, kes olid samal ajal ka Oldenburgi krahvid, ei huvitanud linna seisukord ja see kaotas oma endise tähtsuse. 1773. aastal Taani võim lõppes. Alles siis ehitati linna hävinud hooned uusklassitsistlikus stiilis ümber.
pisi|Oldenburgi loss
Pärast Saksa keisri Wilhelm II troonist loobumist seoses Saksa keisririigi kurnatuse ja lüüasaamisega esimeses maailmasõjas lõppes 11. novembril 1918 monarhia Oldenburgis samuti Oldenburgi suurhertsogi Friedrich August II troonist loobumisega. Suurhertsogkonnast sai nüüd Oldenburgi Vaba Riik (Freistaat Oldenburg), linn jäi selle pealinnaks.
Transport
pisi|Oldenburgi raudteejaam pisi|Oldenburgi sadam
Põllumajandus
Linna ümbritsevad ulatuslikud põllumajandusmaad, millest umbes 80% on rohumaad. Linna lähedal on talusid ja mõned on isegi linna sees. Piirkonna peamisteks põllumajandustegevusteks on lüpsilehmade ja muud kariloomade kasvatus ning sööda- ja toiduteraviljakasvatus, samuti spargli, maisi ja lehtkapsa kasvatamine.
Kultuurielu
pisi|"Hundehütten" (koerakuudid): tüüpiline arhitektuur Oldenburgis
Luteri kogukond
Oldenburgis asub Oldenburgi evangeelse luterliku kiriku administratsioon ja piiskop, kes jutlustab Püha Lamberti kirikus.
Juudi kogukond
pisi|püsti|Nathan Marcus Adler, Oldenburgi juudi kogukonna pearabi 19. sajandil
Juudi kogukonna ajalugu Oldenburgis algab 14. sajandist. Kuni 19. sajandini ja selle ajal oli juute Oldenburgis alati umbes 1% kogurahvastikust ja selle ajaga asutasid nad oma sünagoogi, kalmistu ja kooli. Enamus neist olid kaupmehed ja ärimehed. 1938. aasta kristalliööl viidi linna mehed Sachsenhauseni koonduslaagrisse, nende seas kogukonna rabi Leo Trepp, kes elas selle üle ja sai hiljem Oldenburgi aukodanikuks. Tema auks nimetati ka tänav. 1981. aastast peavad Oldenburgi kodanikud iga-aastast mälestuskõndi (Erinnerungsgang), mälestades Oldenburgi juutide küüditamist 10. novembril 1938. Need, kes pärast 1938. aastat alles jäid, rändasid välja Kanadasse, USA-sse, Suurbritanniasse, Hollandisse või Palestiinasse.
Pärast teist maailmasõda tuli rühm ellujäänuid linna tagasi ja asutas väikese kogukonna, mis läks 1970. aastatel laiali. Siiski, tänu juudi väljarändele endisest Nõukogude Liidust Saksamaale 1990. aastatel peab umbes 340 inimesest koosnev kogukond nüüd oma sünagoogi, kalmistut ja muid rajatisi. Vana juudi kalmistut, mis ei ole pärast uue avamist enam kasutusel, rüvetati kaks korda: 2011. ja 2013. aastal.
Kõrgharidus
Oldenburgis on kaks avalikku ülikooli.
Erahalduslikud kõrgkoolid
Muud
Sport
Oldenburg korraldas 2007. aasta rusikapalli maailmameistrivõistlused.
Linnas on kaks jalgpallivõistkonda – VfB Oldenburg ja VfL Oldenburg, kel on ka samanimelised käsipalliosakonnad.
Oldenburgis on korvpalli võistkond EWE Baskets Oldenburg.
Tuntud inimesi
pisi|150px|Helene Lange, 1899 pisi|150px|Karl Jaspers
Vaata Oldenburgi valitsejate loendit valitsejate kohta, kes pole sündinud Oldenburgis.
pisi|püsti=0.6|Rootsi printsess Cecilia, 1835
Linna aukodaniku tiitli on saanud lisaks Helene Langele ja Karl Jaspersile maalikunstnik Bernhard Winter (1871–1964, aukodanik alates 1961); Saksa-Ameerika rabi ja teoloogiaprofessor Leo Trepp (1913–2010, aukodanik alates 1990) ning graafik Horst Janssen (1929–1995, aukodanik alates 1992).
Aukodaniku tiitli said 1937 ka Adolf Hitler (1889–1945) ja Natsi-Saksamaa ametnik Carl Röver (1889–1942), kuid 1948 võttis linna raad neilt tiitli ära. Aukodaniku tiitlist jäid 2015 seose tõttu natsiideoloogiaga ilma ka Paul von Hindenburg (1847–1934, aukodanik alates 1917) ja kirjanik August Hinrichs (1879–1956, aukodanik alates 1944).
Sõktõvkar
Sõktõvkar (komi, vene Сыктывкар) on Venemaa Komi Vabariigi pealinn. Asub Sõssola (komi Sõktõv) jõe suubumiskohas Võtšegda (Ežva) jõkke. Geograafilised koordinaadid 61°40′N, 50°49′E.
Asutatud 1586. aastal kaubavahetuspunktina komidega. 1780. aastal sai linnaõigused, ametlik venekeelne nimi oli kuni 1930. aastani Ust-Sõssolsk (Усть-Сысольск). Nimi Sõktõvkar on tuletatud komikeelsest jõe nimest Sõktõv ja sõnast kar 'linn'.
Mõrv sai teoks
Sarja toodeti aastatel 1984–1996 kokku 264 osa.
Sõktõvkar
Sõktõvkar on Sõktõvkari linnaringkonna keskus.
Mõrv sai teoks
Eestis on seda sarja näidanud TV3.
Sõktõvkar
Haridus
Sõktõvkaris asub 1972. aastal asutatud Sõktõvkari Riiklik Ülikool ja Komi Riiklik Pedagoogikainstituut. pisi|Sõktõvkari kesklinna tänavapilt
Rahvastik
20. sajandil toimunud venelaste massiline sisseränne on jätnud komid vähemusse nii Sõktõvkaris kui kogu Komi Vabariigis. 2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Sõktõvkari elanikest venelasi 58,4%, komisid 30,6%, ukrainlasi 3,9%, sakslasi 1,4%, valgevenelasi 1,2, tatarlasi 0,6% ja teisi rahvusi 3,9%. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Sõktõvkari elanikest venelasi 63%, komisid 24,7%, ukrainlasi 2,6%, valgevenelasi 0,8%, sakslasi 0,8%, tatarlasi 0,6% ja asereid 0,5%.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 235 006. Sõktõvkari osa on ka Ežva rajoon (56 200 elanikku), mille moodustab keskasulast 18 km põhja pool asuv Ežva alev.
Ludvig Saar
Ludvig Saar (30. mai 1895 Otepää – 2. oktoober 1980 Toronto) oli Eesti sõjaväelane (kapten, 1939).
Teenis 2. jalaväepolgus ja piirivalves.
Reaktsiooni kiirus
Reaktsiooni kiirus v = (C2–C1)/t, kus C2 on kontsentratsioon ajahetkel t2, C1 on kontsentratsioon ajahetkel t1 ning t = t2–t1 on kontsentratsiooni muutumiseks kuluv aeg.
Et kontsentratsiooni ühikuks on keemias tavaliselt mol/l, on reaktsiooni kiiruse ühikuks mol/l∙s (mool liitri kohta sekundis).
Reaktsiooni kiirus sõltub paljudest asjaoludest, näiteks reaktsioonis osalevate ainete kontsentratsioonist ja temperatuurist. Näiteks toimub põlemine puhtas hapnikus kiiremini kui õhus. Gaasiliste ainete vahelist reaktsiooni kiirendab rõhu tõstmine, mis sisuliselt on samaväärne kontsentratsiooni suurendamisega.
Kui temperatuur tõuseb 10 °C võrra, suureneb reaktsiooni kiirus rusikareeglina 2 korda. Reaktsiooni kiiruskonstandi k väärtus ei sõltu ainete kontsentratsioonidest, kuid sõltub temperatuurist ja reaktsiooni aktivatsioonienergiast Ea ning avaldub Arrheniuse võrrandi kaudu.
Reaktsiooni kiirust võivad suurendada ka katalüsaatorid.
Reaktsiooni kiirust suurendab reageerivate ainete kokkupuutuva pinna suurendamine. See kehtib näiteks heterogeense katalüüsi korral. Aine peenestamine harilikult suurendab reaktsiooni kiirust, sest sellega tema pind suureneb.
Ainete segamine enne reaktsiooni suurendab reaktsiooni kiirust. Veel rohkem suurendab kiirust ainete pidev segamine reaktsiooni ajal. See näitab difusioonlimiteeritud reaktsiooni.
Reaktsiooni käigus reaktsiooni kiirus reeglina muutub. Enamiku reaktsioonide kiirus sõltub reageerivate ainete kontsentratsioonidest. Sedamööda, kuidas lähteained ammenduvad, reaktsioon aeglustub.
Mõni reaktsioon võib kiiremini toimuda valguse käes. Valgus ehk elektromagnetkiirgus on üks energia vormidest ja mis tahes kujul oleva energia juurdeandmine võib teatud tüüpi reaktsiooni kiirendada või isegi selle iseeneslikuks teha. Näiteks metaani ja kloori reaktsioon täielikus pimeduses on väga aeglane, hajutatud valgus seevastu seda reaktsiooni ja ere päikesevalgus muudab selle plahvatuslikuks: CH4 + 2Cl2 = CCl4 + 2H2.
Reaktsiooni kiirust võib mõjutada kasutatav isotoop. Eriti kehtib see vesiniku kohta, sest tavalise vesiniku ja deuteeriumi aatomi mass on selgelt erinevad.
Keemiliste reaktsioonide kiiruse ja mehhanismidega tegeleb keemiline kineetika.
Viited
Cinétique chimique อัตราการเกิดปฏิกิริยาเคมี
Brennenstuhl
pisi|Brennestuhli firma peakorter Tübingenis Brennenstuhl on Saksamaa ettevõte, mille asutas 1958. aastal Tübingenis Hugo Brennensthul.
Islandi lennukompaniide loend
See on Islandi lennukompaanide loend.
Aleksandr Kaleri
Aleksandr Jurjevitš Kaleri (sündinud 13. mail 1956 Jūrmalas Lätis) on Venemaa kosmonaut.
Ta on osalenud kolmel pikal kosmoselennul Miri pardal (1992, 1996–1997 ja 2000) ning viibinud kosmoses kokku 769 päeva 6 tundi ja 37 minutit.
Kaleri töötas aastatel 2003–2004 ja 2010–2011 Rahvusvahelises Kosmosejaamas.
Intramolekulaarne efekt
Intramolekulaarne efekt (ehk sisemolekulaarne ehk molekulisisene efekt) on keemias protsess, nähtus või omadus, mis tuleneb konkreetse molekuli struktuurist. Asendusrühmadega seotud efektid ehk nähtused orgaanilises molekulis on steerilised efektid ja elektroonsed efektid.
Thomas Robert Malthus
Thomas Robert Malthus (13. veebruar 1766 – 23. detsember 1834) (eelistas, et teda kutsutakse Robert Malthuseks) oli Inglise demograaf ja majandusteadlane, tuntud oma pessimistlike, kuid mõjukate vaadete poolest, mis tõid talle hüüdnime Dismal Science (sünge teadus).
Malthus sündis Inglismaal Rookerys. Tema isa oli David Hume'i sõber ja Jean-Jacques Rousseau tuttav. Noort Thomast õpetati kodus kuni 1784. aastani, mil ta astus Jesus College'isse Cambridge'is, kus ta nagu Adam Smithki õppis teoloogiat ja luges huviga teost "Philosophias Naturalis Principia Mathematica". Pärast lõpetamist 1788, hoolimata kiitusest kreeka ja ladina keeles, ei saanud Malthus loodetud tööd kirikuõpetajana, kuna tema kõne oli defektne. Ta pöördus 1793 Jesus College'isse tagasi.
1798 avaldas Malthus uurimuse "Essee rahvastiku alustest", milles kaitses maa-aristokraatia kui valitseva klassi huve ja väitis, et valitsus ei vastuta rahva vaesuse eest. Ta sõnastas rahvastusseaduse: elanikkond kasvab geomeetrilises, elatusvahendite hulk aga aritmeetilises progressioonis. 1803 avaldati selle essee teine, täiendatud trükk.
1804 Malthus abiellus Harriet Eckersalliga ja nad said kolm last. Kuna abielu ei olnud Jesus College'i seadustega kooskõlas, lahkus ta kolledžist. 1805. aastal võttis Malthus vastu Haleybury kolledži üldise ajaloo, poliitika, äri ja finantside professori ametikoha. Malthusest sai esimene Inglismaa poliitilise ökonoomia professor. Hoolimata sellest, et tema ennustused olid kaheldavad, võib teda pidada esimeseks elukutseliseks majandusteadlaseks. Ta pani aluse paljudele valdkondadele majanduses, mis said populaarseks alles 1960. ja 1970. aastatel. Hoolimata Malthuse enamiku ennustuste ebatäpsusest (vaesed võisid jääda vaesemaks mitte Malthuse ennustatud, vaid muudel põhjustel), hakkas ta ikkagi esimesena kasutama analüüsimisel statistikat ja matemaatikat.
Oma viimased kolmkümmend eluaastat jagas Malthus Londoni ja Haleybury vahel. 1820 avaldas ta uuringu "Poliitilise ökonoomia alused", kus kaitses maa-aristokraatia huve ega pooldanud David Ricardo renditeooriat, küll aga arendas edasi tema tööväärtusteooriat.
Tema töid arendas hiljem edasi John Maynard Keynes.
Rahvastiku essee
Kasutades Ameerika andmeid, näitas Malthus, et rahvastik kahekordistub iga 25, võib olla isegi vähema aasta tagant, millest ta järeldas, et kui rahvastik kasvab geomeetriliselt, siis toidu tootmine kasvab aritmeetiliselt. Seega kui praegune rahvaarv on 1 miljon, siis kasvab rahvastik 1, 2, 4, 8, 16, 32, 64, 128, 256, aga toiduainete tootmine 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9. Seega kui igal inimesel on alguses üks ostukorv, siis kahesaja aasta pärast peavad 256 inimest 9 sellist ostukorvi omavahel ära jaotama.
Oma essees tahtis Malthus näidata, et rahvaarv ei ole heaolu määraja, pigem näitab rahvaarv möödunud perioodi heaolu.
Kuidas sellisest hirmutavast tulevikust hoiduda? Malthus nägi kahte võimalust: positiivne kontroll ja tõkestav kontroll. Positiivse all ei mõelnud Malthus midagi optimistlikku, vaid sõdu, näljahädasid, katku, kõrgemat laste suremust jne. Tõkestava kontrolli vahendid olid vähem tõsised: hilisemad abielud, madalam miinimumpalk, mis ei laseks vaestel soetada arvukalt järeltulijaid, ning moraalne kontroll enda üle.
Malthusi ongi nähtud kohati kui moraliseerivat ökonomisti.
Poliitilise ökonoomia alused
Malthuse järgi on töö küll väärtuse mõõt, kuid mitte kauba tootmiseks kulutatud töö, vaid selle ostmiseks vajaliku töö. Seetõttu moodustavad kauba hinna tootmiskulud, mille hulka ta arvas ka kasumi. Seega kasum on väärtust moodustav tegur. Selline seisukoht on ka tänapäeval arvestatav. Kui kapitalist investeerib tootmisse kapitali, siis on tal õigus ja vajadus saada selle arvel kasumina teatud tulu. Viimane on akumulatsiooniallikaks, mis võimaldab tootmist laiendada ja täiustada.
Malthuse väidete kohaselt ei sega kasum ja kauba tootmiseks kulutatud töö teineteist. Nad on võrdtähenduslikud majanduskategooriad. Küsimus on vaid selles, kes maksab kinni kapitalisti kasumi. Kui ühiskond koosneks ainult kapitalistidest ja töölistest, siis jääks kasum realiseerimata ning ületootmine ja kriisid oleksid paratamatud. Malthus leidis lahenduse: kasumi maksab kinni nn kolmas klass, kuhu kuuluvad maaomanikud, vaimulikud, ametnikud, sõdurid jt, kes ainult ostavad, kuid ei müü midagi. Nemad võimaldavad kapitalistidel saada kasumit. Selleks peab kolmas klass olema ostujõuline, mille tagaks kõrge maarent, üha suurenevad kulutused sõjaväele, riigiaparaadi ülalpidamiseks jne. Malthuse teoorial on tähtsus ka Jean-Baptiste Say tasakaaluteooria kriitika osas.
Eestimaa Rahvuste Foorum
Eesti(maa) Rahvuste Foorum oli 24. septembril 1988 Tallinna Polütehnilise Instituudi aulas toimunud Eesti vähemusrahvuste kogunemine, kus deklareeriti, et toetatakse Eesti omariikluse püüdu ja demokraatlikku korraldusviisi.
Aastast 2005 peetakse Eestis Foorumi mälestamiseks Eesti rahvusvähemuste päeva.
Bitches Brew
"Bitches Brew" on Miles Davise duubelalbum aastast 1970, mis paljude meelest lõi džäss-rock'i ehk fusion 'i kui žanri, kuigi eksperimente džässi ja rocki kokkusulatamiseks oli tehtud varemgi.
Album ilmus 1970. aastal plaadifirmalt Columbia/CBS ja algselt oli sellel 6 lugu (4 Davise kirjutatud, 1 Joe Zawinulilt ja 1 Wayne Shorterilt).
Leo VIII
Leo VIII oli paavst 963–965, seejuures 963–964 koos Johannes XII-ga ja 964 koos Benedictus V-ga. Tema legitiimsus on aegade jooksul olnud vaieldav, kuid tänapäeval peetakse teda paavstiks, mistõttu ta oli 131. paavst.
Leo (Leone) oli sündinud Roomas Clivus Argentarii regioonis ja ta oli Johannese (Giovanni) poeg. Ta oli Johannes XII ajal kuuria ametnik (protoscriniarius).
Paavstiks saamine
Leo VIII valiti paavstiks 4. detsembril 963 Roomas toimunud sinodil, kus tagandati senine paavst Johannes XII. Sinodi eesistujaks oli Saksa-Rooma keiser Otto I Suur, kellele uus paavst andis truudusvande.
Leo VIII oli esimene ilmik pärast Fabianust, kes sai paavstiks. Ta sai madalamad ordinatsioonid ühe päeva jooksul, mis oli vastuolus kanoonilise õigusega. Ta pühitseti 6. detsembril ametisse Ostia, Porto ja Albano piiskoppide poolt ehk esimest korda võtsid paavsti kroonimisest osa kolm piiskoppi, mis muutus hiljem tavapäraseks.
Skisma
Leo VIII sai paavstiks ajal, mil tema eelkäija Johannes XII oli Roomast keiser Otto I kartuses põgenenud. Sellal kui keiser viibis Roomas, õhutas Johannes XII Tivolis roomlasi tema ja Leo VIII vastu mässama, mille tõttu 3. jaanuaril 964 tuli keisri sõduritel suruda Roomas maha ülestõus. Leo eestkostel vabastas keiser roomlaste antud pantvangid.
964. aasta esimestel nädalatel otsustas keiser Roomast lahkuda ja peagi järgnes talle ka Leo VIII. Johannes XII pääses taas võimule ja pidas 26. veebruaril sinodi, kus Leo VIII ekskommunitseeriti ning tema ametisse määramine tunnistati kanoonilisele õigusele mittevastavaks.
Aprillis 964 naasis Otto I Rooma, kus ta aitas Leol korda taastada. Johannes XII põgenes Roomast ja suri 14. mail Campagnas. Kuna Leo VIII oli ebapopulaarne, otsustasid Rooma vaimulikud Johannes XII surma järel valida tema järglaseks diakon Benedictuse, kes ei pälvinud aga keisrilt vajalikku toetust.
Otto I abiga tungis Leo VIII juunis 964 Rooma ja tagandas Lateraani palees toimunud sinodil ametist Benedictuse, kellele Leo lõi isiklikult tema enda karjasesauaga vastu pead ja rebis palliumi ära.
Suhted Itaalia piiskoppidega
Leo VIII andis 13. detsembril 963 palliumi Aquileia patriarhile Rodoaldole ja kinnitas patriarhaadi privileegid.
Kloostrireform
Leo VIII kinnitas Saint-Pierre de Montmajour'i kloostri privileegid.
Einsiedelni imetegu
Leo VIII lasi uurida ja tunnustas seejärel 14. septembril 948 Einsiedelnis aset leidnud imetegu, mille järgi pühitsesid Jeesus Kristus, neli evangelisti, apostel Peetrus ja Gregorius I sealse kabeli.
Leo VIII kultuuriloos
Leo VIII-le on omistatud dokumendid "Cessatio donationum", "Privilegium maius" ja "Privilegium minus", mille autorsust peavad kirikuloolased kaheldavaks.
Ta andis nime mitmele Rooma tänavale.
Surm
Leo VIII suri kirikuloolase J. N. D. Kelly järgi 1. märtsil 965 Roomas ja maeti Rooma Peetri kirikusse. "Catholic Encyclopedia" järgi suri ta millalgi ajavahemikul 20. veebruarist 13. aprillini 965.
Guatemala peapiiskopkond
Katoliku kiriku Guatemala peapiiskopkond ehk Guatemala Püha Jaakobus vanema peapiiskopkond (lad Archidioecesis Guatimalensis ehk Archidioecesis Sancti Jacobi majoris de Guatemala) on peapiiskopkond Guatemalas, Ameerikas. Escuintla, Jalapa, Santa Rosa de Lima, Verapazi, Cobáni ja Zacapa y Santo Cristo de Esquipulase piiskopkonnad.
Guatemala ehk Santiago de Guatemala piiskopkond (ladina keeles Dioecesis Guatimalensis ehk Dioecesis Sancti Jacobi Majoris de Guatemala "Guatemala püha Jaakobus vanema piiskopkond") loodi 28. detsembril 1534 Santo Domingo piiskopkonnast. See kuulus México peapiiskopkonna alla.
16. septembril 1743 sai sellest Guatemala peapiiskopkond.
Aastal 2002 oli peapiiskopkonna teenistuses 476 preestrit.
Aastal 2006 oli peapiiskopkonna teenistuses 469 preestrit. Peapiiskop on kardinal Rodolfo Quezada Toruño
Malaaria
Malaaria ehk halltõbi on transmissiivsete haiguste rühm, mida põhjustavad punalibledesse elama asunud eukarüootsed algloomad perekonnast Plasmodium ning millesse nakatuvad osad selgroogsed loomad mitmete hallasääse perekonda liigitatud emaste sääskede pistete vahendusel.
Malaaria on laialdaselt levinud troopikas ja lähistroopikas, sealhulgas suuremas osas Mustast Aafrikast, Lõuna- ja Kagu-Aasias, Kesk-Ameerikas ning Lõuna-Ameerika põhjaosas. Malaaria levib eelkõige piirkondades, kus on soe ja niiske kliima, mis tagab hallasääskedele pidevaks paljunemiseks sobiliku keskkonna. 80% malaariajuhtumitest esineb Mustas Aafrikas. Igal aastal haigestub malaariavormidesse 300–500 miljonit ja sureb 1,5–2,5 miljonit inimest (peamiselt Plasmodium falciparum-malaaria).
Maailma Terviseorganisatsiooni 2010. aasta malaariaraporti andmetel nakatub aastas malaariasse üle 225 miljoni inimese ja sureb umbes 781 000 inimest. See moodustab 2,23% kõikidest surmadest maailmas. 90% neist surmadest leiab aset Aafrikas Saharast lõuna pool ning suurem osa malaariasse surevatest inimestest on väikelapsed. 2015. aastal suri malaariasse üle 400 000 inimese, enamjaolt Sahara-taguses Aafrikas.
Sümptomaatika
Malaaria iseloomulik sümptom on punaliblede lagunemisest põhjustatud külmavärinatega hoogudena esinev palavik. Kõrge palavik kestab paar tundi ning sellele järgneb higistamine ja palaviku kiire langus. Palavikuhood võivad kindla intervalliga korduda. Sellised tsüklid korduvad P. vivax ' i ja P. ovale ' ga nakatumise korral iga kahe päeva tagant, P. malariae ' ga nakatumise korral kestab tsükkel kolm päeva. P. falciparum ' iga nakatumise korral aga kordub palavik sageli 36–48 tunni tagant, ent palavik võib korduda ka väiksema aja tagant või olla kestev.
Lisaks palavikule ja külmavärinatele võib esineda erütrotsüütide lüüsil vabanevate tsütokiinide toimel ka pea- ja lihasevalusid, iiveldust, oksendamist, kõhuvalusid ning kõhulahtisust. Maks ja põrn võivad suureneda ning välja kujunda kehvveresus. Raskematel juhtudel tekivad teadvusehäired kuni koomani. Kooma arvatakse saabuvat mitmete rakkude vabastatavate molekulide toimel, mis avaldavad toimet ka närvisüsteemile (nt lämmastikoksiid).
Rasedal naisel võib malaaria ägeda faasi ajal platsentas tekkida hulgaliselt malaariaplasmoodiume. Need võivad häirida kapillaarset vereringet ja ummistada platsenta talitlust, mille tagajärjeks võib olla loote hapnikuvarustuse halvenemine, hüpoksia ja platsenta irdumise oht. Malaaria võib suurendada nurisünnituse, loote kasvupeetuse ja surmaohtu ning preeklampsiariski. Vastsündinul võib välja kujuneda kaasasündinud malaaria.
Diagnoos
Inimesel võivad malaariat tekitada viis Plasmodiumi liiki, neist kõige sagedasem ja ohtlikum on Plasmodium falciparum. Lähtuvalt haigustekitaja liigist esineb inimestel valdavalt neli malaariavormi:
Laboratoorne diagnoosimine
Malaaria diagnoosimiseks võetakse, soovitatavalt palaviku ajal, näpuotsast verd, mida uuritakse malaariaplasmoodiumide suhtes. Negatiivne leid ei välista malaariadiagnoosi – seetõttu võetakse harilikult 3–4 proovi.
Plasmodium falciparum-malaaria
Plasmodium falciparum-malaaria (Malaria a Plasmodio falciparo) peiteaeg on vähemalt 1 nädal, tavaliselt 2–4 nädalat ja haruharva üle aasta. Enamik haigusjuhte on siiski kerged, raskete ja eluohtlike malaariajuhtumite korral esineb raskekujuline aneemia, akuutne neerupuudulikkus, hüpoglükeemia, hingamistakistus, krambihood ja kooma. Plasmodium falciparum ' i malaariaga seostatakse ka ajumalaariat. Plasmodium falciparum ' i malaaria võib komplitseeruda juba mõne tunniga, seetõttu tuleks raviga kohe algust teha. Õigeaegse ravita võib Plasmodium falciparum ' i malaaria põhjustada surma.
Meflokviini peetakse tõhusaks ravimiks Plasmodium falciparum ' i malaaria vastu.
Eristusdiagnoos
Malaaria eristamiseks teistest haiguslikest seisunditest tuleks läbi viia eristusdiagnoos, siin võidakse kaaluda ja välistada:
Parasiitide levik ja elutsükkel inimeses
Malaariatekitaja levib emase hallasääse (Anopheles sp.) hammustusega. Inimese verre sattunud sporozoiidid liiguvad põhiliselt maksa-, aga ka teiste siseelundite rakkudesse, muutudes rakkudes skisontideks ning algatades sellega maksa- ehk preerütrotsütaarse haiguse staadiumi.
Maksarakkudes toimub skisontide sugutu hulgijagunemine ehk skisogoonia ning igast skisondist vabaneb 2000 – 40 000 tütarmerozoiiti. Pre-erütrotsütaarse staadiumi lõpus liiguvad haigustekitajad uuesti verre. Merozoiidid kinnituvad spetsiifiliste retseptorite abil erütrotsüütide rakumembraanile ja tungivad rakku – algab erütrotsütaarne skisogoonia. Erütrotsüüdis tekib ühe trofozoiidiga parasitofoorne vakuool. Trofozoiit võtab ühe tuumaga rõnga kuju, seda nimetatakse sõrmusstaadiumiks. Rakus olles parasiit kasvab ja hakkab jagunema. Jagunevat parasiiti nimetatakse skisondiks. Erütrotsüütide lõhkedes vabanevad skisondid verre, erütrotsütaarne tsükkel algab taas. Pärast mitmekordset tsükli läbimist arenevad erütrotsüütides osast merozoiitidest gametotsüüdid – sääskedes suguliseks paljunemiseks vajalikud plasmoodiumi eluvormid.
Malaariauuringutes on uuritud PD-1 mehhanismi osalust (valk, mis reguleerib T-rakkude aktivatsiooni (immunoloogiline sünaps) ja võimalik, et osaleb raku programmeeritud surma esilekutsumises ja kaitseb rakke autoimmuunsuse eest) T-rakkude jõuetust – uuringud näitasid CD4+ T-rakkude (tüümusest küpsenud Th rakud) jõuetust ja suremist ning CD8+ T-rakkude arvukuse vähenemist.
Malaariavaktsiinid
Malaariavaktsiinide all peetakse silmas eri väljatöötamis- ja katsetusjärkudes olevaid vaktsiine (viimase kümne aasta jooksul ligi 40 vaktsiini) (Schwartz jt, 2012), mille eesmärgiks on inimeste immuniseerimine malaaria vastu: SPf66 (aseksuaalne staadium), RTS,S (sporozoiidi staadium), CS-NANP (sporozoiidi staadium), CS102 peptide vaccine, MSP/RESA (aseksuaalne staadium), MVA ME-TRAP, ChAd63 ME-TRAP, RTS,S/AS01B.
Mitmete malaariaravimite toime põhineb nende võimel hävitada veres leiduvaid skisonte, gametotsüüdid aga võivad puutumata jääda ja malaariahaige ei pruugi aimatagi, et ta on gametotsüütide kandja.
Profülaktika
Lähtuvalt malaariasse nakatumise riski iseloomust on tõhusateks malaariavastasteks ennetusmeetmeteks kas sääsehammustuste vältimine või selle kombinatsioon kemoprofülaktikaga. Üldjuhul alustatakse malaaria kemoprofülaktikat üks nädal enne malaariapiirkonda jõudmist, preparaatide võtmist jätkatakse kogu reisi vältel ja vähemalt nelja nädala jooksul pärast reisilt naasmist. Samuti on oluline välja selgitada ravimi sobivus ja võimalikud kõrvaltoimed juba enne reisile minekut. Peab siiski arvestama sellega, et malaariavastane profülaktika vähendab oluliselt malaariasse haigestumise riski, kuid ei taga sajaprotsendilist kaitset.