cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Galuonis
Galuonis on järv Leedus Molėtai rajoonis. Järv asub Utena rajooni piiril Suginčiaist külast kaksteist kilomeetrit ida pool ja jääb Labanorase regionaalparki. Galuonis kuulub Nemunase vesikonda. Väljavooluks on 30 meetri pikkune Aisetase järve suubuv oja.
Kaldad on valdavalt madalad ja soostunud, enamasti metsased. Järves on seitse saart: Brastasalė 2,89 ha, Vajuonsalė 1,7 ha, Mergasalė 0,64 ha, Kazlinka 0,56 ha, Pašiuka 0,43 ha ja 2 nimetut saarekest (0,04 ha ning 0,02 ha). Kaldajoone pikkus on 13,22 kilomeetrit, koos saartega 16,66 kilomeetrit. Järve kallastel asuvad Pagaluonė, Pagraužė ja Pavajuonise külad. Lõunapoolsem osa on madal ja sügavus ei ületa viit meetrit, põhjaosa on sügavam.
Järve nimi on tuleneb tõenäoliselt selle sügavusest, mida tähistab eesliide gal-.
Mārupe
Mārupe on linn Lätis, Mārupe piirkonna halduskeskus. Linn asub Riia linna piiri ääres, Mārupīte oja kaldal, merepinnast 10 meetri kõrgusel. Linna staatuses on Mārupe 1. juulist 2022.
Lisaks piirkonnavalitsusele asuvad linnas ka piirkonna kultuurimaja, lennukompanii SmartLynx Airlines ja Läti Jääpalli Liidu peakorter. Haridust annavad keskkool ja muusika- ning kunstikool.
Mērsrags
Mērsrags (saksa keeles Markgrafen) on küla (lielciems) Lätis, Talsi piirkonna Mērsragsi valla halduskeskus. Küla asub Liivi lahe kaldal, merepinnast 4 meetri kõrgusel.
Asulat on esmamainitud XV sajandil. Kuramaa hertsogiriigi ajal toodeti seal seepi. Aastal 1809 valmis sealne puidust kirik, mis on üks vanemait puitkirikuid Lätis. Asula hakkas kasvama XIX sajandi lõpus, mil sinna rajati majakas ja seal hakati ehitama laevu. Aastal 1926 sai asula raudteeühenduse, järgmisel aastal süvendati sadamat. Aastail 2009–2010 kuulus küla Roja piirkonda, aastail 2010-2021 asus seal aga Mērsragsi piirkonna halduskeskus.
Tänapäeval annavad elanikele peale sadama elatist kalapüük ja suitsukala tootmine, külas on ka kämping. Lisaks piirkonnavalitsusele asuvad külas ka kultuurikeskus, vabaõhulava, raamatukogu ja piirkonna muuseum.
Kaitse all on Rozu iela 12 sanglepad ja veel üks nimetu sanglepp, üks pärn, üks saar ja seitseteist mändi. Mērsragsi tuletorni juurde jääb kaks looduskaitsealust põlist tamme, kaks vahtrapuud ja üks hobukastan. Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Mērsragsi tuletorn. Kohaliku kaitse all on Mērsragsi kirik koos sealse oreliga.
2007. aastal oli külas 1692 elanikku, 2015. aastal 1532.
Laadsi järv
Laadsi järv on järv Valga maakonnas Valga vallas Iigaste külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 284 m.
Pukamõisa
Pukamõisa oli küla Valgamaal. Küla jääb tänapäeval Plika küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Plika külaga.
Külast on teateid alates 1970.
Liškiava
Ajalugu
Küla juures asub linnamägi, mille kõrgus on 30 meetrit, pindala 100x50 meetrit. See võeti kasutusele kolmandal sajandil enne Kristust ja oli kasutusel IX sajandini. XIV sajandi alguses ehitati linnamäele kivist linnus. See oli üks Nemunase kaitseks rajatud linnustest, mis oli kasutusel XV sajandini. Grünwaldi lahingu järel jäi see tühjaks, säilinud on vaid selle edelatorni jäänused.
Külast idas asub Liškiava hiiemägi, millel kõrgust 20 meetrit. Sellel asub kohalikes rahvajuttudes kajastatud kivi. Ristisõdijad püstitasid sellele mäele aastal 1387 kiriku. Puidust kirik rajati sinna ka XV sajandi teisel poolel, ent see põles XVI sajandi keskpaigas maha. XVII sajandil rajas Liškiava omanik Mikołaj Frąckiewicz-Radzimiński sinna oma häärberi, ent sajandi lõpus põles maha ka see hoone.
Küla ise tekkis XV sajandil, mil ristisõdijad ei kujutanud endast selle piirkonna asunikele enam ohtu. Sajandi teisel poolel rajati ka Liškiava mõis, mille omanikuks oli Mihhail Glinski. Aastal 1644 loodi sealse kiriku juurde ka kihelkond.
Aastal 1684 läks Liškiava Sejny dominiiklaste valdusse. Aastail 1704–1741 valmisid nii kloostri hooned kui ka kivist kirikuhoone. Ühtlasi kujunes Liškiava aleviks. XVIII sajandi teisel poolel asusid sinna dominiiklaste palvel elama ka juudid.
Poola jagamisel läks Liškiava Preisimaa valdusse, kujunedes idapoolseimaks Preisimaa asulaks. Aastal 1914 alev põles.
Esimese maailmasõja järel asus Liškiava Poola piiri ääres, aastail 1939–1940 aga Valgevene NSV piiri ääres. Aastal 1941 hukkasid Saksa okupatsiooniväelased seal ligi 200 juuti. Sõja järel muudeti Liškiava külaks, Nõukogude võimu esindajad küüditasid 36 küla elanikku. Nõukogude perioodil oli Liškiava kohaliku kolhoosi keskasulaks.
Raiga
Raiga oli küla Valgamaal. Küla jääb tänapäeval Räbi küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Räbi külaga.
Külast on teateid alates 1970.
Plütt
pisi|Plütt Plütt (Limicola falcinellus) on kurvitslaste sugukonda kuuluv lind.
Eva Luna
"Eva Luna" on seebiooper, kus mängisid Blanca Soto ja Guy Ecker.
See rääkis noorest ja enesekindlast tütarlapsest Evast (Blanca Sotost) ja rikkast mehest, kel oli südamlik laps (Guy Ecker). Tema naine suri ning nüüd oli ta abiellumas Victoria Villanuevaga. Victoria vend tahtis Evat algusest peale endale, Victoria isa oli südamlik ja rikas mees Julio ning tal oli õel ema Marcela. Eval oli vaid isa, sest ta ema jättis nad väiksena maha. Eval oli õde ka, Andrea. Lõpuks sai Victoriast hea inimene, Evast sai Julio pärija ning Danieli naine ja laste ema (Pablito ja Laurita), Victoria vend sai Eva isa tapmise eest rängalt karistada ning ta ema samuti.
Vilmantas Dilys
Vilmantas Dilys (sündinud 6. oktoobril 1987 Utenas) on Leedu korvpallur.
2013–2014 mängis Tartu Ülikool/Rock.
Kristjan Kannike
Kristjan Kannike (sündinud 27. oktoobril 1978) on eesti füüsik. Tema teadustöö põhisuunad on osakestefüüsika, kosmoloogia ja varajase Universumi füüsika. Ta on rohkem kui 120 teadusartikli ja paljude populaarteaduslike kirjutiste kaasautor.
Ta kaitses 2008. aastal Tartu Ülikooli juures doktoritöö teemal "Implications of Neutrino Masses" ("Järeldused neutriinode massidest"; juhendaja Martti Raidal). Aastatel 2010–2013 oli järeldoktor Scuola Normale Superiore di Pisa juures Itaalias. Praegu töötab vanemteadurina Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudis (KBFI).
Kristjan Kannike on aktiivne osakestefüüsika populariseerija. Koos Andi Hektoriga on ta avaldanud raamatu "Higgsi bosoni lugu", mille eest pälvisid autorid 2013. aastal teaduse populariseerimise auhinna II preemia kategoorias "Teaduse populariseerimine trükisõna abil".
2020. aasta plahvatused Beiruti sadamas
2020. aasta plahvatused Beiruti sadamas on 4. augusti õhtul 2020 Liibanoni pealinna Beiruti sadamas toimunud kaks võimsat plahvatust.
Plahvatused põhjustas 2014. aastal sadama territooriumile ladustatud 2750 tonni ammooniumnitraati. 3,3 magnituudiga plahvatuste tulemusel moodustus umbes 124 m läbimõõduga 43 meetri sügavune plahvatuskraater. Purunes 120 000 tonni vilja mahutanud elevaator, Beirutis jäi peavarjuta ligikaudu 300 000 inimest, kuulutati välja kahenädalane erakorraline seisukord. Plahvatuste mõju oli tunda näiteks ka 240 km kaugusel Vahemeres asuval Küprose saarel, Süürias, Türgis ja Iisraeli põhjaosas.
5. augusti info järgi sai plahvatustes surma vähemalt 100 ja vigastada 4000 inimest. Teadete järgi konfiskeeriti mingi aeg tagasi ühelt laevalt äärmiselt plahvatusohtlik materjal ja ladustati sadamas. Samas oli seal juba kuus aastat seisnud 2750 t lämmastikväetist. Varem, 4. augusti õhtul teatas AP News, et algselt plahvatas pürotehnika ladu, mis süttis põlema ning algselt hukkus Reutersi allikate järgi kümmekond inimest. Samuti 4. augusti teate järgi - kohapealsete jõustruktuuride esindajate sõnul tekkis tulekahju seoses sellega, et üritati keevitada kinni lao seintesse murtud pragusid ja sellega elimineerida lasti varguse oht. Sealjuures süttis last põlema.
Giedraičiai vald
Giedraičiai vald (leedu keeles Giedraičių seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Molėtai rajooni territooriumil.
Valla pindala on 175 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2034 inimest. Valla keskus on Giedraičiai alev, kus aastal 2011 oli 684 elanikku. Vallamaja asub aadressil Vilniaus g. 26. Vallavanem on Vytautas Valansevičius.
pisi|Vana vallamaja pisi|Ambraziškiai mõis pisi|Ambraziškiai pisi|Didžiokai kabel pisi|Gailiūnai vanausuliste kirik pisi|Jasiuliškiai pisi|Kamaraučizna pisi|Kraujaleidžiai pisi|Martyniškiai pisi|Pusnė pisi|Pusnė kirik pisi|Šarkiškiai pisi|Šiupieniai vana kalmistu pisi|Zanėnai pisi|Žalvariai pisi|Varijatka pisi|Valla maastik
Pavlivka (Krõžopili rajoon)
Pavlivka (ukraina keeles Павлівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Krõžopili rajoonis. Elanike arv on 718. Pindala on 1,966 km².
Gavsene
Külas kasvavad looduskaitse all olev tamm ümbermõõduga 5,11 meetrit ja pärn ümbermõõduga 6,9 meetrit.
Gavsenes asuvad Dundaga lennuväli ja Kluči kalmistu.
Aastail 2009-2021 kuulus küla Dundaga piirkonda.
Infrapunaliides
pisi|Infrapunaliides [[USB]] pisi|Infrapunaliides [[mobiiltelefonis Siemens CXT70]] Infrapunaliides ehk IrDA-port (IrDA – Infrared Data Association) on infrapunasignaalide edastaja ja vastuvõtja.
Infrapunaliides on traadita side andmesidestandard. Infokandjaks on silmale nähtamatu infrapunavalgus ehk -kiirgus – sellel on pikem lainepikkus kui nähtaval punasel. Aastaid tagasi oli IrDa-port populaarne sülearvutitel ja mobiiltelefonidel, kuid tänaseks on Bluetooth selle enamasti välja vahetanud. IrDA miinuseks on eelkõige see, et mõlemad seadmed peavad teineteist „nägema“.
Ajalugu
1993. aastal loodi Infra-red Data Association (IrDa). Selle ühingu eesmärgiks oli luua infrapunaliides, mille abil on võimalik andmeid edastada. Ühingul on üle 150 liikme ning sinna kuuluvad ka selliste juhtivate tehnikatootjate firmade töötajad nagu ACTiSYS, Microsoft, Sony, Nokia, Apple, AT&T, Compaq, Intel, Hewlett-Packard, Motorola, Toshiba, Hitachi ja paljud teised. Infrapunaliides ja selle süsteem on tänaseni veel arengujärgus ning seda ei saa veel ajalukku kanda.
IrDA
IrDA on mittetulunduslik organisatsioon, mis tegeleb standardite loomisega seadmetele, mis kasutavad infrapunasignaale informatsiooni edastamiseks ja vastuvõtmiseks. Kui ei oleks neid standardeid, võiksid erinevad ettevõtted toota seadmeid, mis kasutavad opereerimiseks samu signaale. See võib põhjustada signaali interferentsi ja mõjutatud seadmed ei pruugi õigesti töötada. IrDa-seadmed, ükskõik kas printerid või muud seadmed, suhtlevad valguslainete edastamise ja nende avastamise kaudu infrapunases spektriosas. Inimsilmale pole valgus infrapunases spektriosas nähtav. Infrapunavalgust näeme, kui kasutame selliseid abivahendeid nagu öise nägemise prille. Kuid me saame infrapunakiirgust tunda – me tunneme seda soojusena.
IrDA-l on standardid mitmele andmeedastuskiirusele (andmete hulk, mida seade saab saata või vastu võtta sekundis) vahemikus 115,2 kilobaidist kuni 16 megabaidini sekundis. Suhtlemine IrDA-seadmete vahel tugineb transiivrile – see on kombinatsioon saatjast ja vastuvõtjast. See tähendab, et IrDA-seadmed on võimelised saatma ja vastu võtma andmeid kasutades infrapunasignaale. Mikroprotsessorid nendes seadetes tõlgivad elektroonilisi käske (selliseid nagu printimistoimingud) infrapunalaineteks. Vastuvõttev seade tuvastab ja dekodeerib need lained, muutes need tagasi algseteks elektroonilisteks käskudeks.
IrDA-printerid
Infrapunaühenduse kaudu printimiseks on vaja järgmisi elemente: infrapunatransiivrit, mis on ühendatud arvuti (või mõne muu seadme) külge. Infrapunatransiivrit, mis on ühendatud su printeri külge. Mõnel printeril on sisseehitatud transiivrid. Ilma sisseehitatud infrapunatransiivrita printerid vajavad infrapunaadapterit. Tavaliselt ühendatakse adapter (vastavalt ühildumisele) kas jadaliidesesse või USB-liidesesse. Paljudel infrapunaadapteritel on lühikesed juhtmed, mille ühendatakse infrapunatransiiver adapteri pistikupesaga. See võimaldab kasutajal positsioneerida vastuvõtjat nii, et see on suunatud saatja poole.
Populaarsus
Infrapunaliides oli populaarne sülearvutites ja taskuarvutites 1990. aastate lõpus ja 2000. aastate alguses. Wi-Fi ja Bluetooth on nüüdseks (2011. aastaks) infrapunaliidesed välja vahetanud. Peamiseks põhjuseks on see, et Wi-Fi ja Bluetooth ei vaja otseühendust liidesega ning seetõttu saab neid kasutada hiirtel ja klaviatuuridel, aga ka muudel sisend- ja väljundseadmetel. Infrapunaliidest kasutatakse kohtades, kus raadiolained on häiritud ning Wi-Fi- ega Bluetooth-liidest ei ole võimalik kasutada.
Turvalisus
Võrreldes Bluetoothi ja Wi-Fi-ga on infrapunaühendus turvalisem, sest ühenduse kaugus on alla meetri. Võrreldes Bluetoothi ja Wi-Fi-ga on see vahemaa väga väike ning erinevalt muudest andmesidevahenditest ei ole isiku enda teadmata võimalik teistel seda ühendust ära kasutada.
Ahtalehine kareputk
Ahtalehine kareputk (Laserpitium prutenicum) on sarikaliste sugukonda kareputke perekonda kuuluv õistaim.
Ta levilaks on Kesk- ja Lõuna-Euroopa. Eestis kasvab ta oma levila põhjapiiril.
Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (2012).
Eestis on ta haruldane. Teda leidub peamiselt Tartu ümbruses, kus ta eelistab leht- ja segametsade servi, põõsastikke, niite.
Metis
pisi|Metis [[Galileo (kosmosesond)|kosmosesond Galileo tehtud fotol]] Metis (ka Jupiter XVI) on Jupiteri üks sisimatest kuudest.
Metis avastati 1971. aastal Voyager 1 tehtud fotodelt. Avastaks oli Stephen P. Synnott.
Taevakeha nimetati 1983. aastal Zeusi esimese naise Metise järgi.
Metise mõõtmed on umbes 60×40×34 km.
Purjetamine 2016. aasta suveolümpiamängudel
pisi| [[Marina da Glória 2007. aasta suvel]] Purjetamine 2016. aasta suveolümpiamängudel korraldati Rio de Janeiros 8.–18. augustini Marina da Glórias Guanabara lahes.
Eesti sportlastest võistlesid meeste Laser-klassis Karl-Martin Rammo, meeste Finn-klassis Deniss Karpak, naiste RS:X-klassis Ingrid Puusta ning naiste 49erFX-klassis Anna Maria Sepp ja Kätlin Tammiste.
2011. aasta kevade seisuga on võistlemiseks kaalumisel järgmised klassid: Kokkuvõttes, kadunud on kiiljaht ja mitmekereline toodi tagasi ja purjelaud Mistral asendati RS:X-iga. Flamengo pargi lähedale randa (Praia do Flamengo) ehitatakse 10 000 istekohaga väljak vaatajale, millelt on võimalik jälgida võidupurjetamist medalitele. Pidevalt on rahvusvahelise tähelepanu all purjetamisala olümpiavee omadused Guanabara lahel.
Gloobul
pisi|270px|Meile üks lähimaid Boki gloobuleid on [[tume udukogu Barnard-68 Maokandja tähtkujus]]
Boki gloobul, sageli lihtsalt gloobul, (inglise keeles Bok globule) on isoleeritud ja suhteliselt väike tume udukogu, mis sisaldab tihedat tähtedevahelist tolmu ja gaasi ning milles võivad tekkida tähed.
Vahel öeldakse, et Boki gloobulite näol on tegemist kokkutõmbuvate pilvedega, mis tähtede ja udukogude valguse taustal paistavad pisikeste mustade tilkadena või tumedate tompudega udukogude hiiglasuures tumedas külmas vesinikupilves.
Boki gloobuleid on leitud H-II-piirkondades ja nende mass on umbes 2–50 Päikese massi. Nad avastas 1940. aastatel ameerika astronoom Bart Bok.
Boki gloobulid sisaldavad molekulaarset vesinikku (H2), süsinikoksiide, heeliumi ja umbes 1 massiprotsent silikaatset tolmu. Boki gloobulid põhjustavad kõige sagedamini kaksik- ja mitmiktähtede tekkimist.
Militaarrevolutsioon
Militaarrevolutsioon on peamiselt olemuslik muutus relvastuses, selle kasutamise tehnikates ja militaarjõududes. Kuid ka sellest tulenevalt on see seotud suhete muutumisega valitsuse, armeede ja elanikkonna vahel. Viimaks ka neist tingitud olemuslike muutustega valitsemises, riigis, kultuuris ja ühiskonnas. Äärmuslikul juhul võib see tuua enesega ka militaarmaailma ja -ajastu.
Oluliselt on seda mõistet avardanud Rober I. Frost uurides sõda, riiki ja ühiskonda Kirde-Euroopas (seal hulgas ka Venemaa Euroopa osa ja Poolas) ajavahemikus 1558.-1721. Seejuures puudutades ka sellega seotud suheteid valitsuse, kogukondade ja armeede vahel ning viidates ka militaarse eliidi, militaaraparaadi ja militaarajastu tekkele. Tuues välja et militaarrevolutsioon leidis uue rakenduse aadliideaalidele. Kuid ei toonud endaga aristokraatia asendumist meritokraatiaga. Sellega seoses kasutab ta mõisteid: militaarriigid, militaarne ühiskond ja moodne militaaraparaat.
Kuna militaarrevolutsiooni mõiste väljakujunemine on praeguses ajalookirjanduses alles toimumas, on selle sisu lahtine ja mitmetähenduslik. Erinevad autorid ja nende tõlgendajad käsitlevad sellega erinevaid muutusi alates relvadest ja nende kasutusviisidest kuni sotsiaalsete ja kultuuriliste muutusteni välja. Käsitletav teema ja selle käsitlusviis on tõstatanud rohkem küsimusi kui see on vastata suutnud. Nendest peamisteks on: mis vahekorras on militaarrevolutsioon üldise tehnoloogilise arenguga ja mis vahekorras on militaarne revolutsioon ühiskondliku arenguga? Seega on mõnikord arvatavasti meelega jäetud mõiste käsitluses välja toomata ka piirjoon militaarrevolutsiooni, kui revolutsiooni sõjanduses, ja militaarse (sotsiaal)revolutsiooni vahel.(Viidates sellega kaudselt nende vastastikusele seotusele ja tingitusele.)
Mõiste kasutuselevõtja Michael Roberts, kelle tööst kiputakse esile tooma relvastuse ja sellega seotud taktikate ja strateegiate muutumist, ning nende mõju valitsemise ümberkorraldamisele, teeb ka hulga kaugeleulatuvamaid avaldusi. Seejuures neid laiemalt ja üksikasjalikumalt lahti kirjutamata.
Sisuliselt eelnevat lahtiöeldes vihjab Roberts sellele et uusaeg oma suursõdadega oli muuhulgas ka militaarühiskonnale tuginev militaarajastu.
Uroš Luković
Uroš Luković (sündinud 8. juunil 1989 Belgradis) on Serbia korvpallur.
Kopsu järv
Kopsu järv (ka Kopsujärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Kääriku ja Märdi külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 328 m.
Uroš Luković
2013 mängis ta klubis Tartu Ülikool/Rock.
Militaarrevolutsioon
Kasutades keskaega uurinud Norbert Eliase vägivalla monopoliseerumise mõistet võib näha uusajale omases militaarrevolutsioonis, selle kõige laiema mõtte korral, vägivalla monopoliseerumise lõpulejõudmist läbi selle riigi ainuomandiks saamise. Praegune NATO näib olevat sel juhul juba uus ja järgmine faas.
Puder
pisi| Puder on pehme toit, mis on tavaliselt valmistatud jahu, kruupe, tangu või helbeid vees, piimas või mõlema segus keetes. Puder võib olla ka muudest toiduainetest pehmeks ühtlaseks massiks keedetud ja tambitud toit, näiteks kartulipuder.
Koostis
pisi|left|Helbepuder piimaga Kõige tavalisemad ja populaarsemad pudrud on kaera- ja mannapuder. Putru valmistatakse ka teistest teraviljadest ja isegi kaunviljadest, näiteks läätsedest.
Valmistamine
Ajalooliselt valmistati putru suures katlas tulistel sütel. Tänapäeval valmistatakse putru potiga pliidil või mikrolaineahjus. Kauplustes müüakse selliseidki putrusid, millele on vaja üksnes lisada kuuma piima või vett ja võib-olla natuke oodata.
Putru võidakse maitsestada soola, suhkru või kaneeliga (näiteks mannapuder).
Söömine
pisi|Kaerahelbepuder murakatega Pudru maitse sõltub suuresti lisanditest, millega seda süüakse. Lisandite kasutamine sõltub pudruliigist, näiteks mannaputru süüakse sageli moosiga ja peaaegu mitte kunagi kastmega, seevastu kartuliputru süüakse sageli kastme ja peaaegu mitte kunagi moosiga. Levinuimad lisandid on piimatooted, ennekõike sobib putrudele või. Liha, kala ja herneid kasutatakse sagedamini vedelamates putrudes, muna ja seeni aga sõmeramates. Sibul sobib paljude putrudega. Hirsipudru sisse sobib segada kõrvitsapüreed ning odrapudrusse mooniseemneid. Magusat maitset annavad peale suhkru moos, mesi, rosinad, kuivatatud puuviljad, pähklid, šokolaad jne, nimetatud sobivad eelkõige "valgetele" putrudele – manna- ja riisipudrule aga ka näiteks helbeputrudele.
Puder serveeritakse kuumalt kausis või taldrikul.
Pudruliigid
pisi|Indoneesia riisijahupuder
Puder kultuuris
Puder on Põhja-Euroopa ja Venemaa traditsiooniline roog. See on paljudes maailma kultuurides levinud hommikusöök.
Putru antakse sageli süüa haigetele inimestele, sest see on toitev ja seda on lihtne süüa.
Putru on odav ja lihtne valmistada. Sellepärast antakse seda sageli vanglas ja sõjaväes.
Eesti rahvusköögis on tuntud toit kartuli-tangupuder ehk mulgi puder.
Pääsusaba
Pääsusaba (Papilio machaon) on liblikaliik ratsulibliklaste sugukonnast.
See liik on kohastunud toitumiseks kasutama ainult sarikalisi. Samuti munevad emased liblikad nendele taimedele oma munad. Küll ei ole aga moonde läbi teinud täiskasvanud isendid enam toidu suhtes nii kitsalt spetsialiseerinud ja võivad nektarit imeda ka teiste taimesugukondade esindajatelt.
Pääsusabal on 37 alamliiki.
Liblika tiibade siruulatus on 8–10 cm. Tiibade alaosas paiknevad sinised ja punased silmatäpid.
Pääsusaba on üks kolmest Eestis elutsevast ratsulibliklaste liigist puriliblika ja mustlaik-apollo kõrval.
Oma laia levila tõttu, mis hõlmab nii Euraasiat kui ka Põhja-Ameerikat, on ta üsna väheohustatud.
2017. aasta sügisel esitati pääsusaba üheks Eesti rahvusliblika kandidaadiks. Pääsusaba on 2018 aasta seisuga eesti rahvusliblikas, teenides enam kui pool kõikidest häältest.
pisi|left|Liblikavastsed
Üliõpilasliikumine
Üliõpilasliikumine on üliõpilaste võitlus (liikumine), mille eesmärk võib olla kaitsta oma õigusi või saavutada mingeid ühiskondlik-poliitilisi ja rahvuslikke muutusi.
Üliõpilasliikumine Eestis
Eestis hakkasid üliõpilased olulisemat rolli mängima pärast 1905. aasta sündmusi, mil korraldati mitmeid demonstratsioone, nõuti demokraatlikke vabadusi ja Venemaa Asutava Kogu kokkukutsumist.
Eesti NSV perioodi lõpul osalesid üliõpilased nn fosforiidisõjas.
Avaaz
Organisatsiooni deklareeritud missioon on "sulgeda lünk selle maailma vahel, mis meil on, selle maailmaga, mida soovib enamik maailma rahvaist". Valitsusvälise organisatsiooni töökeelteks on 15 keelt, ning 3. detsembri 2018 seisuga väidab organisatsioon end olevat ühendajaks enam kui 49 miljonile liikmele kogu maailmast. Organisatsiooni töökeskus asub New Yorgis.
Etümoloogia ja lätted
Nimi Avaaz (pärsia: آواز, devanaagari आवाज़) on tuletatud pärsiakeelsest sõnast, mille tähendus on 'hääl' (ka 'heli' või 'laul'), mis on laensõnana olemas ka hindi, urdu, punjabi, marathi ja türgi keeltes. Mitmes riigis, sh Iraanis ja Hiinas, on organisatsiooni tegevus keelatud.
Laansoo ansambel
Laansoo ansambel (ka: Emil Laansoo ansambel, Eesti Raadio instrumentaalansambel) oli aastatel 1954–1974 tegutsenud instrumentaalansambel, mille asutas Emil Laansoo.
Lühiajalise võlgnevuse kattekordaja
Lühiajalise võlgnevuse kattekordaja on likviidsuse suhtarv, mis näitab, kas ettevõtte suudab majandusaasta kohustusi täita. Sellega võrreldakse käibevara ja lühiajalist võlgnevust. Lühiajalise võlgnevusega kattekordajat nimetatakse ka käibekapitali kordajaks või lihtsalt lühiajaliseks kordajaks.
Äriline rakendus
Lühiajalise võlgnevuse kattekordaja annab ülevaate ettevõtte likviidsusest turul ja võimekust täita kohustusi võlausaldajate ees. Kattekordaja kõlblikkus erineb tööstusharude kaupa, kuid üldiselt peetakse heaks suhtarvu vahemikus 1,5–2. Kui ettevõtte lühiajalise võlgnevuse kattekordaja jääb sinna vahemikku, siis see näitab head lühiajalist finantsseisundit. Kui lühiajalised võlgnevused ületavad käibevara (kattekordaja on alla 1), võib ettevõttel esineda raskusi lühiajaliste kohustuste täitmisega. Liiga suur lühiajaline kordaja võib tähendada, et ettevõte ei kasuta oma käibevara tõhusalt. Samuti võib see näidata probleeme käibekapitali haldamisega.
Väike väärtus (alla 1) näitab, et lühiajaliste kohustuste täitmine võib olla raskendatud. Kuid väike väärtus ei ole siiski kriitiline probleem. Näiteks kui organisatsiooni pikaajalised väljavaated on head, saab vahel lühiajalisi kohustusi katta pikemaajaliste väljavaadete arvelt. On ärisid, mille lühiajalise võlgnevuse kattekordaja on tavaliselt alla ühe. Näiteks kui kaupade käive on kiirem kui tasumistähtajad, võib lühiajaline suhtarv olla alla ühe.
Teisi tegureid mitte arvestades on võlausaldaja jaoks, kes ootab 12 kuu jooksul makset, parem suur kui väike lühiajaline suhtarv, sest suur suhtarv tähendab suuremat tõenäosust, et 12 kuu sisse jäävad kohustused suudetakse täita.
Katakana
Katakana on jaapani keele silbitähestik, mida kasutatakse välismaiste kohtade, riikide, nimede ja laenusõnade kirjutamiseks.
Kirjutamisreeglid on samad, mis hiraganal. Ainuke erinevus on topelt täishääliku märkimine, näiteks ケーキ (kēki, kook) või コーヒー (kōhī, kohvi). Katakanas on lisasilbid (toodud katakana tabelis), mida jaapani päritolu sõnades ja hiraganas ei esine. Näiteks スウェデン (Suweden, Rootsi), esineb ウェ(we) või フォーマル (formaalne, fōmaru) esineb フォ (fo). Hääldamisreeglid on samad mis hiraganal, kuid r ja l samastatakse: ラ ra/la, リri/li, ル ru/lu, レ re/le, ロro/lo.
Katakana tabel
{| border="0" cellspacing="2px" cellpadding="2px" width="100%"
Kirjandus
Kana (skriftsystem)
Lammitilder
pisi|Lammitilder Lammitilder (Tringa stagnatilis) on kurvitslaste sugukonda kuuluv lind.
Eestis on ta väga haruldane suvilind ja senini on tõestamata tema pesitsemine Eestis.
Sunrise Inc.
thumb|Sunrise Inc. algkoosseisus (vasakult): Mihai, Adrian ja Silviu (2011)
Sunrise Inc. on veebruaris 2009 asutatud Rumeenia elektroonilise tantsumuusika ansambel.
Ansambel alustas tegevust Slatina linnas, kust selle liikmed pärinevad. Hiljem viidi tegevus üle pealinna Bukaresti. Algselt kuulus ansamblisse kolm liiget: vennad Marian Silviu Mîndroc ja Dan Adrian Mîndroc ning nende sõber Mihai Toader. Pärast Mihai lahkumist veebruaris 2013 tegutsetakse edasi kahekesi.
Nende esimene singel oli 2009. aastal ilmunud "Forever in my Soul". Sama aasta suvel avaldasid nad ka oma teise singli, "One in a Million".
30. septembril 2010 andis Sunrise Inc. kontserdi Tallinnas ja sama aasta 31. septembril Tartus.
Bruno Le Roux
pisi|Bruno Le Roux (aastal 2012) Bruno Le Roux (sündinud 2. mail 1965 Gennevilliersis) on Prantsusmaa poliitik, ta on Sotsialistliku Partei liige. Ta oli 6. detsembrist 2016 kuni 21. märtsini 2017 Prantsusmaa siseminister.
Ta on lõpetanud magistrina Pariisi 10. Ülikooli. Lisaks on ta õppinud HEC Parisi äriülikoolis ja ESSEC Business Schoolis.
Ta oli 6. detsembrist 2016 kuni 21. märtsini 2017 Prantsusmaa siseminister.
Povilas Butkevičius
Povilas Butkevičius (sündinud 26. septembril 1987 Biržais) on Leedu korvpallur.
2006–2007 mängis ta klubis Tartu Ülikool/Rock.
Artūras Masiulis
pisi|Artūras Masiulis Artūras Masiulis (sündinud 2. mail 1980 Anykščiais) on Leedu korvpallur.
2003 ja 2004 mängis Tartu Ülikool/Rock.
Boris Valdek
Boris Valdek (17. detsember 1920 Novgorod – 16. september 2014 Tallinn) oli eesti vehkleja, vehklemistreener ja Eesti NSV riigiametnik.
Ta lõpetas 1939. aastal Tallinna Reaalkooli ja 1955. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna tööstusökonoomika erialal.
Ta osales 1937. aastal Tallinna Koolinoorte Spordiringide Ühingu vehklemiskursustel (juhendaja Konstantin Müür). Aastatel 1939–1940 juhendasid teda Eestimaa Spordiseltsi treenerid Rudolf Berg, Erik Valter ja Aili Zakerov.
Ta oli aastatel 1938–1940 Tallinna Koolinoorte Spordiringide Ühingu meister, võitis 1939. aastal Rootsi kroonprintsi nimelise hõbefloreti.
Püsiksannikas
Püsiksannikas (Swertia perennis) on emajuureliste sugukonda sannika perekonda kuuluv õistaim.
Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (2012).
Eestis on ta haruldane. Teda leidub Ida- ja Lõuna-Eesti soistel niitudel ja soodes.
Pabaži küla
Pabaži on küla (vidējciems) Lätis Saulkrasti piirkonna Sēja vallas.
Külast läheb läbi maantee V88. Pabaži on kujunenud endise Pabaži mõisa (Pabbasch) keskuse juurde. Seal asub raamatukogu. Külas on Dravnieki ja Pabaži bussipeatus.
2012. aastal oli külas 669 elanikku, 2018. aastal 326 ja 2019. aastal 385.
Reniin
pisi|Reniini molekulaarstruktuur Reniin ehk angiotensinogenaas ehk EC 3.4.23.15 (inglise renin) on proteolüütiline ensüüm, mida komplekteerivad paljude selgroogsete loomade neerude jukstaglomerulaarrakud proreniinist.
Klassifikatsioon
Ensüümiklasside nomenklatuuris liigitatakse reniin ensüümiklassi EC 3. Hüdrolaasid ensüüminumbriga EC.3.4.23.15;
CAS-number: 9015-94-5.
Toime
Reniin aktiveerib reniin-angiotensiin-aldosteroon-süsteemi ja vabastatakse vastusena füsioloogilisele stiimulile, nagu hüpotensioon, hüpokaleemia, vererõhu langus ning veremahu vähenemine ja β-adrenergiliste retseptorite stimulatsioon jt.
Reniin katalüüsib maksas sünteesitava angiotensinogeeni (polüpeptiid) teket angiotensiin I-ks. Angiotensiin I omakorda muutub kopsudest pärineva angiotensiini konverteeriva ensüümi (AKE) toimel angiotensiin II-ks. Angiotensiin II hulga suurenemisel on tugevalt veresooni ahendav (vasokonstriktsioon) toime, mille tulemusel tõuseb vererõhk ja suureneb aldosterooni süntees ning eritumine neerupealiste koores.
Samuti mõjutab reniini ensümaatilist katalüüsi inimese kehaasend, lamades on selle süntees 2–3 korda madalam.
Kliiniline rakendus
Reniin-angiotensiin-aldosteroon-süsteemi ja reniini süsteemse toime uurimuste tulemusel on välja töötatud suur hulk AKE-inhibiitoreid.
Ajaloolist
Reniini avastajateks 1898. aastal peetakse Soome päritolu meditsiiniteadlast Robert Adolph Armand Tigerstedti (28. veebruar 1853 – 12. veebruar 1923) ja tema õpilast Per Bergmani.
Kärnälaane järv
Kärnälaane järv (ka Kassiratta paisjärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Kassiratta ja Tõutsi külas. Veekogu pindala on 3,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1069 m.
Sihitu tegusõna
Sihitu tegusõna ehk intransitiivne tegusõna ehk intransitiiv ehk sihitu pöördsõna on tegusõna, mis esineb ilma sihitiseta. Sihitule tegusõnale vastandub sihiline tegusõna.
Sihitud tegusõnad on näiteks: armuma, noogutama, sõbrustama, lõõmama jne. ''Poiss armus tüdrukusse esimesest silmapilgust. Ma noogutasin märguandeks üks kord''.
Sihitu tegusõna ei väljenda tavaliselt suunatud tegevust.
Laused, kus tegusõna juures sihitis puudub, on intransitiivlaused.
Samas võivad tavaliselt sihitud tegusõnad mõnikord esineda ka sihiliste tegusõnadena: Laps nuttis enda hingetuks - selles lauses on sihitis enda.
Ka sihilised tegusõnad võivad vahel esineda ilma sihitiseta: Nad söövad ja joovad. Sellistesse lausetesse saab siiski alati sihitise juurde lisada.
Sihitu tegusõnaga koos esinev sihitis on oma olemuselt ebatüüpiline. Samasugune ebatüüpiline sihitis võib esineda ka koos sihiliste tegusõnadega. Sellisel juhul on tüüpiline sihitis lausest välja tõrjutud või on see teisenenud määruseks.
Direktiiv 2001/29/EÜ
Autoriõiguse direktiiv ehk infoühiskonna direktiiv (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/29/EÜ, 22. mai 2001, autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas) on Euroopa Liidu direktiiv, mis rakendab Euroopa Liidu piires Maailma Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni (WIPO) autoriõiguse lepingut ja ühitab autorikaitseseadusi kogu Euroopa Liidus, näiteks autoriõiguses tehtavate erandite asjus. Direktiiv jõustus Rooma lepingus ettenähtud siseturumeetmete alusel.
Direktiivi kehtestamisele eelnes Euroopa Liidus pretsedenditu ulatusega lobitöö ning seda on toodud näiteks autorikaitsetööstuse edust. Direktiiv annab ELi liikmesriikidele autoriõiguse rakendamisel ulatusliku vabaduse. Liikmesriikidele jäeti direktiivi rakendamiseks aega 22. detsembrini 2002. Tähtaja raames tulid toime siiski vaid Kreeka ja Taani ning lõpuks algatas Euroopa Komisjon kuue liikmesriigi suhtes rikkumismenetluse direktiivi rakendamata jätmise pärast.
Direktiiv jäi kiirelt arenevale digitaalsele maailmale jalgu ja seetõttu hakkas Junckeri komisjon eesotsas Andrus Ansipiga välja töötama uut autoriõiguse direktiivi eelnõu. Ettepanekute pakett anti Euroopa Parlamendile üle 16. septembril 2016. Uus autoriõiguse direktiiv (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2019/790, 17. aprill 2019, mis käsitleb autoriõigust ja autoriõigusega kaasnevaid õigusi digitaalsel ühtsel turul ning millega muudetakse direktiive 96/9/EÜ ja 2001/29/EÜ) on mõeldud kehtivat direktiivi täiendama.
Eleonora Berg
Eleonora Berg (pseudonüüm) oli Eesti stsenarist. Pseudonüümi taga peitusid režissöör Toomas Kirss ja turundaja Kätlin Kontor-Kirss.
Telesarjade stsenaariumid
Tema stsenaariumiga telesarjadest on kõige pikema eetrieaga olnud "Pilvede all" (2010-2020), režissöörid Toomas Kirss, Mirjam Marjatta Olesk, Henri Nõmm ja Indrek Simm).
Pseudonüüm
Eleonora Bergi nimi ilmus esimest korda 2006. aastal "Kelgukoerte" pilootosa stsenaristina. Kes pseudonüümi taga peitub, oli saladus kuni 2023. aastani. Siis tunnistas Toomas Kirsi lesk Kätlin Kontor-Kirss, et pseudonüümi taga peitusid nad kahekesi.
Juudit I
„Juudit“, tuntud ka kui „Juudit ja Olovernese pea“, on austria kunstniku Gustav Klimti (1862–1918) teos.
Kārļmuiža
pisi|left Kārļmuiža (vanasti ka Kārļumuiža) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub valla keskosas. Kārļmuiža jääb valla keskusest Dundagast 2,5 ja Riiast 155 kilomeetri kaugusele.
Küla on kujunenud endise Kārļi karjamõis]a (Karlshof, Carlshof) juurde. Seal asub Dundaga metskond. Külas kasvab üks looduskaitsealune põline tamm.
Aastail 2009-2021 kuulus küla Dundaga piirkonda.
Kangrujärv (Otepää vald)
Kangrujärv (ka Rebasejärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Märdi külas. Veekogu pindala on 1,2 ha ja kaldajoone pikkus 415 m.
Reket
Reket on varrest ja ümmargusest labast koosnev spordivahend, mida mõnes pallimängus kasutatakse palli löömiseks.
Erinevate mängude jaoks on erinevad reketid. Näiteks tennise- ja sulgpallireketil koosneb laba ümmargusest või veidi ovaalsest rõngast, milles on suhteliselt jäik võrgustik. Lauatennisereket on väiksem ja lühema varrega ning selle laba on ümmarguse plaadi kujuline ja kaetud kummiga.
Gommecourt (Pas-de-Calais)
pisi|Gommecourti peatänav
Gommecourt on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Väike põllumajandusküla asub 23 km Arrasist lõunas, tee D6 ääres.
pisi|tühi|
Sadullah Ergin
Sadullah Ergin (sündinud 6. juulil 1964 Antakyas) on Türgi poliitik. Ta oli aastatel 2009–2013 Türgi justiitsminister.
Ta sündis aastal 1964 Antakyas Hatay provintsis. Antakyas lõpetas ta alg- ja keskkooli. Seejärel õppis ta aasta aega Bursas Uludaği ülikooli majandus- ja sotsiaalteaduskonnas. Seejärel õppis ta Ankara ülikooli õigusteaduskonnas, mille lõpetas aastal 1987.
Pärast ülikooli lõpetamist oli ta ajateenistuses ja töötas viis aastat Hatay provintsis piirkondlikes sihtasutustes viis aastat juristina. Aastal 1995 asus ta tööle füüsilisest isikust advokaadina. Ta oli juhi kohal mitmes ühingus ja seltsis.
Ta on Õigluse ja Arengu Partei asutajaliige. Ta valiti 3. novembril 2002 Türgi Suure Rahvuskogu liikmeks; ta valiti ka aastatel 2007 ja 2011 Türgi Suure Rahvuskogu liikmeks. 1. mail 2009 sai tast Türgi justiitsminister.
Isiklikku
Ta on abielus ja tal on neli last.
Robi
Robi oli küla Valgamaal. Küla jääb tänapäeval Rampe küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Rampe külaga.
Külast on teateid alates 1970.
Ilmalik humanism
Ilmalik humanism on filosoofia või eluhoiak milles eetilise otsustamise aluseks pole üleloomulikus, religioossed dogmad või ebausk. Ilmaliku humanismi alus on arusaam, et inimesed on võimelised olema sõbralikud või eetilised ilma usutunnistuse või jumalata. See ei tähenda eeldust nagu inimene oleks loomupäraselt ainult kuri või ainult hea. Pigem tähendab ilmalik humanism inimese vastutust oma valikute eest.
Ilmalik humanism lähtub utilitarismist, eetilisest naturalismist, evolutsioonilisest eetikast ja teaduse eetikast. 20. sajandi lõpu poole hakati sõnapaari esimest poolt, kui ebavajalikku, ära jätma. Jaotus ilmalik-religioosne on omane usklikule arusaamale, nagu näiteks ka eetika jaotamine ilmalikuks või religioosseks.
Puerto Rico 2018. aasta taliolümpiamängudel
Puerto Rico osales 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis ühe sportlasega. See oli esimene kord pärast 2002. aastat, mil Puerto Rico taliolümpiamängudest osa võttis.
Puerto Ricot esindas mäesuusatamises Charles Flaherty.
Saareantsu
Saareantsu oli küla Valgamaal. Küla jääb tänapäeval Möldre küla alale.
Saareantsu oli küla staatuses 1930. aastatel.
Hasan Akhund
Mohammad Hasan Akhund (puštu keeles محمد حسن اخوند; sündinud vahemikus 1945–1950 või 1955–1958) on Afganistani mulla, poliitik ja üks Talibani juhte, 2021. aasta sügisest Afganistani peaministri kohusetäitja.
Akhund on Talibani kaasasutaja ning kuulub liikumise juhtkonda. Ta oli Talibani esimese valitsuse ajal (1996–2001) välisministri asetäitja.
Noorpõlv ja haridus
Akhund on pärit Lõuna-Afganistanist. ÜRO Julgeolekunõukogu andmetel sündis ta Afganistani Kuningriigi Kandahāri provintsi Panjwayi ringkonna Pashmuli külas, mis on tänapäeval Zhari ringkonnas. Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni hinnangul sündis Akhund kas vahemikus 1945–1950 või 1955–1958.
Poliitikas
Akhund on üks Talibani vanematest liikmetest ning oli rühmituse esimese juhi Moḩammad ‘Omari lähedane liitlane. Aastatel 1998–1999 oli ta Afganistani välisminister ning hiljem ka peaministri asetäitja. ÜRO on talle ja teistele Talibani liidritele määranud sanktsioonid terrorirühmituste aitamise eest.
Talibani mässu (2001–2021) ajal kuulus ta vahepeal Quetta Shurasse (Juhtidenõukokku). 2013. aastal oli ta Talibani komisjonide ülem ja värbamiskomisjoni juht.
Kui Taliban 2021. aastal taas võimule tuli, määrati Akhund peaministri ajutiseks peaministriks. Tema määramist peeti kompromissiks Talibani mõõdukate ja äärmuslaste vahel. Ta astus ametisse 7. septembril 2021.
Vaated
Alhundi on mitme islamiteemalise kirjutise autor. BBC Newsi andmetel on ta usuringkondades mõjukam kui sõjaväeringkondades. United States Institute of Peace'i eksperdid peavad teda pigem poliitikuks kui sõduriks.
Rain Seepõld
Rain Seepõld (sündinud 1. augustil 1989) on eesti ultrajooksja ja rogainija, maailmameister.
2008. aastal lõpetas ta Tallinna 32. Keskkooli. Hiljem on lõpetanud Tallinna Ehituskooli.
2019. aastal Hispaanias Püreneede mäestikus peetud rogaini maailmameistrivõistlustel võitis ta koos Timmo Tammemäega kuldmedali.
Ta oli 2018. aasta suvel kultuuriprogrammi Eesti Vabariik 100 ürituste raames korraldatud ja Guinnessi rekordina kinnitatud 100 x 10 km teatejooksu võistkonna liige.
Isiklikku
Ta on Hindrek Meri tütrepoeg.
Ābelīte
Aastal 2018 oli külas 20 elanikku, aastal 2019 oli elanikke aga 24.
Klārmuiža
Klārmuiža (vanasti ka Klārasmuiža) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub valla keskosas. Klārmuiža jääb valla keskusest Dundagast 6,5 ja Riiast 159 kilomeetri kaugusele.
Küla on kujunenud endisest Klāra karjamõisast (Klarafeld) põhja poole.
Külas kasvab kaks looduskaitse all olevat tamme.
Aastail 2009-2021 kuulus küla Dundaga piirkonda.
Üliõpilasorganisatsioon
Üliõpilasorganisatsioon on enamasti vaid üliõpilastest koosnev organisatsioon, mis on loodud eesmärgiga kaitsta oma huve ja õigusi ning edendada ühiskondlikku ja kultuurilist tegevust. Üliõpilasorganisatsioonid on nt üliõpilaskorporatsioonid, üliõpilasseltsid, üliõpilaste teaduslikud ühingud.
Margas
Margas on küla (mazciems) Lätis Gulbene piirkonnas Stradi vallas.
Küla asub valla kirdeosas, Riiast 186 km kaugusel Gulbene linna piiril. Küla jääb Asarupe ja Krustalīce jõe äärde.
2017. aastal oli külas 38 elanikku, 2022. aastal 41.
Metstilder
pisi|Metstilder Metstilder (Tringa ochropus) on kurvitslaste sugukonda kuuluv lind.
Eestis on ta harilik haudelind.
EstSum
EstSum on eestikeelsete tekstide sisukokkuvõtja, mis on loodud rootsi keele sisukokkuvõtja SWESUM eeskujul.
Kirjeldus
EstSum koosneb kolmest moodulist: HTML-konverter, lausestaja ja väljavõtete tegija. HTML-konverter eemaldab sisukokkuvõtte jaoks ebaolulised HTML-märgendid, normaliseerib ristuvad märgendid, eemaldab tabelid ja teisendab sisendi SGML-vormingusse. Uues vormingus märgendatakse tekstis oluline šriftiinformatsioon, autorid, pildiallkirjad ja eri pealkirjad.
EstSum genereerib sisukokkuvõtteid, kasutades H. P. Edmundsoni lausetele kaalu arvutamise meetodi omaga sarnast valemit:
,
kus W(s) on lause s kaal, P(s) on positsioonipõhine skoorifunktsioon, F(s) on vormingupõhine skoorifunktsioon, K(s) on sõnasageduste põhine skoorifunktsioon ja \alpha, \beta ja \gamma on konstandid. Tunnuste kaalud ja konstantide väärtused on määratud väikese testkorpuse (20 ajalehe Postimees artikli käsitsi koostatud sisukokkuvõtet) alusel. Testkorpus näitas, et kõige tähtsam on positsioonipõhine kaal ja kõige ebaolulisem on sõnasagedust arvestav kaal. Samas vormingupõhine kaal oli oluline ainult üksikutes lausetes, sest see arvestas lause kirjatüüpi ja lauses olevaid kirjavahemärke.
EstSum kasutab ära asjaolu, et kokkuvõtte jaoks vajalikud laused asuvad enamasti lõigu alguses ning suurendab seeläbi ka lõikude esimeste lausete kaalu. Samuti eelistab see lauseid, mis on kirjutatud kald- või paksus kirjas. Samas jutu-, hüüu- ja küsimärgid alandavad lause kaalu. Lisaks arvestatakse lause kaalu leidmisel ka võtmesõnu, eriti sõnu, mis leiduvad pealkirjades. Samas võtmesõnadest eemaldatakse sõnad, mis on üldiselt sagedased. Selleks kasutatakse sõnaloendit, kus on märgitud kõige sagedasemad sõnad eesti keeles, mis saadi 400 000 ajaleheartikli läbitöötamisel.
EstSum kasutab väljavalimismeetodit, mis tähendab, et see valib lauseid lähtetekstist, et genereerida kokkuvõte. Sellise meetodi kasutamise tagajärjel võib aga juhtuda, et genereeritud kokkuvõte ei ole sidus. See tähendab, et lausetes võivad esineda asesõnad, mis kokkuvõtte sisust lähtudes ei viita millelegi.
Tulevikuplaanid
EstSumi autori esmane soov on lisada programmile lingvistiline moodul. Selle mooduli lisamine võimaldaks programmil arvestada sõnade algvormidega. See aga võimaldaks teha võtmesõnadest parema statistika ning seeläbi ka tõsta sõnasageduste kaalu mõju. Samuti soovib autor rakendada programmile asesõnade lahutamise algoritme, et suurendad genereeritud kokkuvõtete siduvust.
Ajaloolise Perspektiivi Fond
Ajaloolise Perspektiivi Fond (vene keeles Фонд исторической перспективы), täieliku nimetusega Ajaloolise Perspektiivi Uurimise Fond (Фонд изучения исторической перспективы), APF, on Kremli rahastatav ja juhitav Venemaa ajaloo alane propaganda sihtasutus, mis asutati 2004. aastal Venemaa Riigiduuma liikme ajaloodoktor Natalja Narotšnitskaja poolt.
APF-i eesmärkideks on "panustada Venemaa intellektuaalsete, rahaliste ja teaberessursside koondamisse, et taastada Venemaa vaimne ja majanduslik jõud; edendada moraalset taastumist ja ühiskonna ühtsuse tugevdamist, tsiviilõiguse kasvu, võttes arvesse Venemaa rahvuskultuuri iseärasusi; moodustada objektiivne rahvusvaheline inforuum Venemaa ümber." Oma kodulehel sõnastatakse enda missioon: "Ajaloolise perspektiivi fond on 2004. aastal asutatud intellektuaalne keskus, mis on loodud selleks, et tõkestada Venemaa ajaloo võltsimisi ja aidata kujundada positiivne kuvand Venemaast Euroopa ja maailma avaliku arvamuse silmis. Pole saladus, et kaasaegses maailmas on ajalugu riikidevahelise vastasseisu valdkond. Ilma mineviku teadmiste ja mõistmiseta on võimatu edasi liikuda. Ilma ajaloota pole olemas olevikku ega tulevikku. Ajaloolise Perspektiivi Fondi tegevus põhineb rahvuslikult orienteeritud konservatismi põhimõtetel. APF missioon on luua minevikul põhinev olevik, pakkudes seost Venemaa suure ajaloo ja selle suure tuleviku vahel. Fond ei tegele mitte ainult Venemaa ajaloolise pärandi ajakohastamisega, vaid ka Venemaa välis- ja sisepoliitika põhimõtteliselt uute lahenduste väljatöötamisega, mis põhineb vene väärtuste konservatiivsel alusel ja meie ajaloo kogemustel."
Aastal 2008 korraldas APF Eestis ja Lätis uuringu rahvusvähemuste olukorra kohta, mida viis Eestis läbi Inimõiguste Teabekeskus, keda Eesti Kaitsepolitsei on nimetanud Venemaa mõjuagendiks. Tulemusena ilmus raamat “Lätis ja Eestis rahvusvähemuste õiguste probleemid” vormis, mille venekeelse väljaande esitlus toimus 28. juulil 2009 Moskvas ja ingliskeelse väljaande esitlus 10. detsembril 2009 Brüsselis, Euroopa Parlamendi pressikeskuses. APF on rünnatud ka Läti võime, kes mõistsid inimsusvastastes kuritegudes süüdi endise Nõukogude partisani Vassili Kononovi. Kononovit õigustav raamat "Poliitika versus ajalugu. Partisan Kononovi juhtum" esitlus toimus novembris 2011 Peterburis. APF on rünnanud ka kohtupidamist endise Serbia presidendi Slobodan Miloševići üle – “Paroodia õiglusest. Slobodan Miloševići vastane Haagi kohus” (2010).
2015. aastal pärast Krimmi annekteerimist Venemaa poolt viis APF ellu projekti "Krimm Venemaa ajaloolises mälus". Projekti eesmärgiks oli kujutada Krimmi, kui Venemaa ajaloolist ja orgaanilist osa. Samal aastal käivitati projekt "Teine maailmasõda. Faktid ja tõlgendamine", mille eesmärgiks oli seista vastu "Lääne katsetele kasutada ajalugu poliitilistel eesmärkidel, vähendada Venemaa rahvusvahelist mõju, moonutades ajaloolisi fakte, asendades sõja tõelised põhjused ja tulemused."
Venemaa liitlasriikides Valgevenes ja Kasahstanis käivitati 2015. aastal projekt "Rahvusriiklik identiteet Euraasia majandusliidu riikides." Projekti eesmärkideks oli tasalülitada nende riikide elanike ajaloolist teadvust Venemaa omaga. APF-i enda sõnul: "Projekti eesmärk on välja töötada viisid ja meetodid Euraasia majandusliidu riikide ajaloomälu revideerimise vastu võitlemiseks, võidelda nende riikide ajaloo revideerimise katsetega, töötada välja soovitused nende riikide rahvaste Venemaa sõbraliku rahvusliku identiteedi tugevdamiseks, vastanduda II maailmasõja tulemuste revideerimisele, võidelda natsismi ülistamise ja tema toetajate vastu."
2020. aasta septembris möödus 75 aastat Teise maailmasõja lõpust. Selle puhul oli APF-il kavas välja anda raamatusari "Правда Победы" ("Tõde võidu kohta").
"See sisaldab raamatuid, mille on kirjutanud Venemaa juhtivad teadlased – ajaloolased, rahvusvaheliste suhete eksperdid, diplomaadid, politoloogid jne. Iga raamat toob esile Teise maailmasõja ajaloo olulised aspektid tänapäevase Venemaa vaatevinklist. Artiklid ja materjalid põhinevad Venemaa ja välisriikide arhiivide dokumentaalsetel allikatel ning on varustatud dokumendilisadega. Sari avatakse tuntud APF raamatute kordustrükiga „Teise maailmasõja tulemus. Kes ja millal sõda alustas” ja "Teise maailmasõja skoor. Idas on äikest.""
APFi president on Natalja Narotnitškaja ja peadirektor Vladimir Romanov.
Tiina Kapper
Tiina Kapper (1917. aastani Kristiine Lebedeva; 2. veebruar 1895 – 9. november 1947) oli eesti tantsija ja tantsuõpetaja.
Saarõ
Saarõ (varasema nimega Saare) oli küla Valgamaal. Küla jääb tänapäeval Vilaski küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vilaski külaga.
Tiina Kapper
Tiina Kapper sündis Peterburis, kus õppis tantsu balletiartist Lavrenti Novikovi juures. Plastika ja rütmika alal täiendas ta end Viinis.
Saarõ
Külast on teateid alates 1932 (Saare).
Tiina Kapper
Aastal 1919 asutas ta Tartus omanimelise tantsustuudio (Tiina Kapperi tantsustuudio), mis tegutses 1940. aastani. Tema õpilaste hulgas olid Velda Otsus, Ella Lukk-Kudu, Elfriede Saarik-Tubin, Udo Väljaots jt, kellest moodustati 1935. aastal Vanemuise esimene alaliselt tegutsev kutseline tantsurühm.