cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Abort
Andorra
Abort on Andorras õiguslikult keelatud, kuid praktika lubab seda ema elu päästmiseks. ÜRO naiste diskrimineerimise likvideerimise komitee on selle katoliikliku riigi õigust seetõttu kritiseerinud.
Austria
Pärast seaduste lõdvendamist 1974. aastal on abort Austrias lubatud esimeses trimestris pärast arstiga konsulteerimist. Praktikas on oluliseks teguriks naise maksuvõime.
Belgia
Belgias on abordi tegemine lubatud esimese 12 nädala vältel, kui naine väidab, et on "hädaolukorras". 1990. aastal vastu võetud seadus lubab aborte 28 nädala vältel juhul, kui kaks arsti nõustuvad, et esineb terviserisk emale või lapsele.
Bulgaaria
Alates 1956. aastast on abordi tegemine Bulgaarias lubatud omal soovil vähem kui 12 nädalat kestnud rasedustele. Kauem kestnud raseduste puhul on abort lubatud üksnes ohu korral emale või loote väärarengu korral.
Eesti
Eestis on naistel abordiõigus aastast 1955.
Eesti Vabariigis on raseduse katkestamine naise soovil ja ilma meditsiiniliste näidustusteta lubatud kui rasedus on kestnud vähem kui 12 nädalat (ehk kuni 11 nädalat ja 6 päeva, loetuna viimase toimunud menstruatsiooni esimesest päevast). Teatud näidustuste olemasolul on võimalik rasedust katkestada ka hiljem, kui rasedus on kestnud vähem kui 22 nädalat (ehk 21 nädalat ja 6 päeva). Arvessevõetavad näidustused: rasedus ohustab naise tervist; lootel võib olla raske vaime või füüsiline terviserike; naise haigus takistab lapse kasvatamist; naine on alla 15-aastane või üle 45-aastane. Vähemalt kolmest arstist koosnev konsiilium otsustab, kas mõni neist näidustustest kehtib.
1993. aastast reguleeris abordi tegemist Sotsiaalministeeriumi 25. juuni 1993. a käskkirjaga nr 116 kinnitatud "Raseduse kunsttehisliku katkestamise juhend" (trükis avaldamata). 1998. aastal asendas selle "Raseduse katkestamise ja steriliseerimise seadus," mille kohaselt võib rasedust katkestada üksnes naise soovil.
Nõukogude ajal oli abort naisele tasuta. 2000. aastail on omal soovil raseduse katkestamine tasuline protseduur. Eesti Haigekassas kindlustatud isik peab maksma Haigekassa määratud hinnast 50% medikamentoosse abordi korral ja 30% kirurgilise abordi korral. Kui kindlustus puudub, tuleb maksta täishind. Nii on medikamentoosse ehk tabletiabordi hind kindlustatule umbes 18 €, mittekindlustatule aga umbes 35 €. Kirurgilise abordi maksumus vastavalt umbes 41 € ja 268 €. Haigekassa määratud hind võib aastast aastasse veidi muutuda. Lisandub teenus päevaravis – umbes 52 €. Kui inimesel pole Haigekassa kindlustust, peab tasuma ka protseduurile eelneva arstivisiidi, analüüside, ultraheliuuringu eest ja raseduse katkestamise järgse tervisekontrolli eest.
Abordiregistri andmetel oli 2004. aastal registreeritud abielus olevaid naisi raseduse katkestajate hulgas 29,4 protsenti, registreerimata kooselus naisi 25,2 protsenti ja vallalisi ligikaudu 39 protsenti. Tartu Ülikooli kliinikumi naistekliiniku juhataja Helle Karro sõnul ei kasuta naised siiski aborti pereplaneerimise vahendina, vaid põhjusteks on suhted, tervis ja rasestumisvastaste vahendite altvedamine.
2010. aastal tehti Eestis 9087 aborti. 100 elussünni kohta tehti 57,4 aborti.
Kärneri süüasi
2000. ja 2001. aastal arutas Riigikohus kahel korral I. Kärneri süüasja. I. Kärner anti kohtu alla süüdistatuna selles, et ta erakliinikus katkestas patsiendi tahte vastaselt raseduse, mis oli kestnud üle 12 nädala. I. Kärner põhjustas sellega kannatanule üliraske kehavigastuse – emaka perforatsiooni soole kinnisti vigastusega. Kärner oli eelnevalt patsiendi nõusolekul teinud abordi, mis rasedust ei katkestanud. Hilisemaks tehisabordiks Kärner patsiendi nõusolekut ei küsinud. Riigikohus kohaldas Eesti NSV Tervishoiuseaduse §-i 52, mis sätestab, et operatsioone tehakse haigete nõusolekul. Riigikohus saatis asja uuesti läbi vaatamiseks Tartu Ringkonnakohtule, kes mõistis I. Kärneri süüdi.
Aktivism
14. jaanuaril 2001 esitas Eesti Kirikute Nõukogu õiguskantslerile avalduse "Raseduse katkestamise ja steriliseerimise seaduse" ja "Karistusseadustiku" aborti lubavate sätete põhiseadusvastaseks tunnistamiseks.(PDF) Eesti Kirikute Nõukogu lähtus eeldusest, et inimene on olemas eostamise hetkest. Sellest tulenevalt väitis EKN, et põhiseaduse ja rahvusvaheliste lepingutega kaitstud õigus elule laieneb lootele.
Õiguskantsler leidis oma vastuses (PDF), et õigust elule tuleb mõista kui riigi objektiivset kohustust kaitsta elu, mitte kui loote subjektiivset õigust elule. Teisisõnu ei ole tulevane elu kaitstud samas ulatuses juba sündinud inimese eluga. Õiguskantsleri hinnangul on riigil kohustus kaitsta loodet kolmandate isikute rünnete eest, kuid loote ja ema erilise suhte tõttu on õiguskorra võimalused sellesse suhtesse sekkuda piiratud. Õiguskantsler leidis, et abordi regulatsioon oli kooskõlas põhiseadusega.
Horvaatia
Horvaatias on abort lubatud omal soovil esimese 10 rasedusnädala jooksul. Sarnaselt Bosniaga säilitas ka Horvaatia Jugoslaavia abordiseadused.
Iirimaa
Iirimaal on abort alates 2018.aastast legaalne.
Island
Islandis on abort lubatud naise elu, vaimse või füüsilise tervise päästmiseks, majanduslikel ja sotsiaalsetel põhjustel vägistamise või intsesti või loote väärarengu korral. 1975. aasta seadus kohustab naisi nõustamiseks enne ja pärast raseduse katkestamist ning omandama teadmisi rasestumisvastastest vahenditest.
Kanada
Kõige enam on abordi üle vaieldud Kanadas, kus abordiseadus oli pikka aega küllalt konservatiivne. Vastavalt 1971. aasta kriminaalkoodeksile otsustasid abortide lubatavuse haiglakomiteed. Nüüdseks võib naine ise otsustada, kas teha aborti või mitte.
Kreeka
Kreekas on abort lubatud omal soovil üldjuhul kuni 12 nädala jooksul ning kauem vägistamise, intsesti ja loote väärarengu juhtudel. ÜRO andmete kohaselt ei ole avalikkus endiselt oma õigustest teadlik ja illegaalsed abordid on tavalised.
Küpros
Kuni 1974. aastani oli Küprosel abort lubatud üksnes elu päästmiseks. Praegu on abort lubatud ka vaimse või füüsilise tervise säästmiseks või vägistamise, intsesti ja loote väärarengu korral. Praktikas tehakse aborte ka sotsiaalsetel ja majanduslikel põhjustel.
Prantsusmaa
Abort on Prantsusmaal lubatud. 2001. aastal vastu võetud seadusega pikendati omal soovil abordi tegemise perioodi 10 nädalalt 12-le.
Saksamaa
Saksamaa lubab abordi tegemist esimeses trimestris, nõustamise ja ooteaja läbimisel ning erakorralistel juhtudel ka hiljem. Enne kahe Ida- ja Lääne-Saksamaa ühendamist olid abordiseadused erinevad. Praegune seadus on vastu võetud 1992.
Soome
Lubatud naise elu päästmiseks, vaimse või füüsilise tervise ohustamise korral, majanduslikel või sotsiaalsetel põhjustel või vägistamise, intsesti ja loote väärarengu juhtumitel. Abort tuleb Soomes üldjuhul sooritada esimese 12 nädala jooksul.
Taani
Taanis on abordi tegemine lubatud omal soovil kuni 12 nädala vältel. 1937. aastani oli abort lubatud üksnes ohu korral ema elule, peale seda lõdvendati seadust hõlmamaks ka vägistamise, intsesti ja loote väärarengu juhtumid. Sotsiaalsed põhjused lisati 1956 ja 1970 ning viimane muutus oli aastal 1973.
Tšehhi
Tšehhis on abort lubatud. 1990. aastatel langes abortide arv umbes kahe kolmandiku võrra, 107 000 abordilt 1990. aastal 32 500-ni aastal 2000. Põhjuseks peetakse rasestumisvastaste vahendite levikut.
Ungari
Ungaris on omal soovil abort lubatud peale nõustamist kuni 12 nädalat kestnud raseduse korral aastast 1992. Enne aastat 1953 olid abordid legaalsed üksnes tervislikel põhjustel. Seadusi lõdvendati 1953 ja 1956 enne taaskarmistamist 1973, kui aborte pidi heaks kiitma komitee. See piirang kõrvaldati 1988 ja kuigi 1992. aasta seadus rõhutas austust loote vastu, lubas see aborti, kui naine oli hädas.
Valgevene
Lubatud omal soovil esimese 12 nädala vältel ja kuni 28 nädalat tervislikel põhjustel.
Venemaa ja Nõukogude Liit
1920. aastal tagati Venemaal esimese riigina maailmas naistele abordiõigus. 1936. aasta seadus kehtestas rangemad tingimused abordiks. 1955. aasta Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega kehtestati abordiõigus uuesti. Seadlusega loeti ebaseaduslikuks abort, mis oli tehtud kas meditsiinilise kõrghariduseta isiku poolt, pärast 12. rasedusnädalat või enne 6 kuu möödumist eelmisest abordist. Sellel seadlusel põhines ka Eesti Vabariigi kriminaalkoodeksi § 120 olnud regulatsioon.
USA
20. sajandi keskpaiku erinesid abordiseadused osariigiti: näiteks New Yorgis olid need väga liberaalsed, kuid enamikus osariikides järgiti Briti abordiseadust. 1973. aasta kahe kohtuasjaga olukord muutus. Kokkuvõtvalt leiti, et kui seadusega piiratakse abordi tegemist, siis rikutakse sellega naise põhiseaduslikku õigust segamatule eraelule. See kehtib ka koolilaste puhul, kuigi nende vanematele võib sellisest olukorrast teatada. Nii võib öelda, et Ameerika naistel on võõrandamatu õigus abordile esimese kolme kuu jooksul. Samas pole jäetud tähelepanuta areneva loote mõningaid õigusi. Esimese kolme kuu jooksul otsustavad abordi tegemise naine ja tema arst, järgneva kolme kuu jooksul peavad ema tervise huvides sekkuma osariigi vastavad võimud. Niisuguse sekkumisega määratakse muuhulgas, kus abort tehakse ja kes seda teeb. Pärast 24.–28. rasedusnädalat, mil loode saavutab eluvõimelisuse, arvestatakse juba ka loote tervisega, välja arvatud juhud, mil ema elu või tervis on ohus.
2022 lükati 1973. aasta kohtuotsus ümber, andes taas osariikidele õiguse abordi seaduseid muuta, muutes abordi mitmetes osariikides illegaalseks.
Kati Tolmoff
Kati Tolmoff (sündinud 3. detsembril 1983 Tartus) on eesti sulgpallur.
Alustas sulgpallitreeninguid 5-aastaselt.
Ta lõpetas 2002 Tartu Kivilinna gümnaasiumi, 2009 Taani Rahvusvahelise Sulgpalliakadeemia ja 2017 Paul Pederseni nimelise spordiinstituudi.
Ta esindas Eestit 2008. aasta suveolümpiamängudel.
2009. aasta septembris teatas ta, et lõpetab rahapuudusel profikarjääri. Ta naasis tippsporti 2014. aastal.
Pärast 2016. aasta suveolümpiamängudel saadud 14. kohta lõpetas ta sportlaskarjääri.
Ta on võitnud 2000–2016 Eesti meistrivõistlustel 25 kulda: 13 üksik-, 7 naispaaris- ja 5 segapaarismängus.
Alates 2016. aastast elab Taanis, kus töötab lasteaiaõpetajana ja treenerina. Aastal 2020 tuli Tolmoff Taani klubide meistriks.
Isiklikku
Tema isa on Eesti sporditegelane ja poliitik Mati Tolmoff.
Poolvähendatud septakord
Poolvähendatud septakord ehk väike septakord on akord, mis koosneb vähendatud kolmkõlast ja suurest tertsist. Äärmised akordi helid moodustavad intervalli väike septim.
Priimi ja septimi vahe on väike septim
Kihelkonna põllumeeste konvent
Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Mustjala, Kihelkonna ja Lümanda vald.
17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Valdar Mälk, Aleksander Kaar, Aleksander Toop, Jaan Alber, Eduard Nurja, Karl Kabel, Konstantin Sepp, Friido Tamm, Mihkel Hõbenik, Aleksander Malk, Mihkel Hannus, Eduard Rander, Jaan Perro, Hugo Sepp ja Albert Õunpuu. 11. juunil 1936 valiti konvendi esimeheks Aleksander Kaar.
Kuressaare põllumeeste konvent
Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Kaarma, Pihtla ja Kuressaare vald.
Kirill
thumb|Patriarh Kirill 1. veebruaril 2009. thumb|Metropoliit Kirill (keskel), 2001. Kirill (eestipäraselt ka Kirillus, vene keeles Кирилл; kodanikunimega Vladimir Mihhailovitš Gundjajev, vene keeles Владимир Михаилович Гундяев; sündinud 20. novembril 1946 Leningradis) on Vene Õigeusu Kiriku vaimulik, alates 1. veebruarist 2009 Moskva ja kogu Venemaa patriarh.
Kuressaare põllumeeste konvent
17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Johann Tiik, Mihkel Allik, Johannes Priske, Peeter Ellermaa, Karl Väärt, Hendrik Otstavel, Vladimir Lember, Aleksander Raudsepp, Aleksander Veegen, Mihail Nõu, Hain Maripuu, Magnus Õispuu, August Pihel, Rudolf Benno ja Eduard Lippu. 11. juunil 1936 valiti konvendi esimeheks Hendrik Otstavel.
Kirill
Elulugu
3. aprillil 1969 pühitseti Vladimir Gundjajev mungaks nimega Kirill. Aastal 1970 lõpetas ta kiitusega Leningradi Vaimuliku Akadeemia.
26. detsembrist 1974 kuni 26. detsembrini 1984 oli ta Leningradi Vaimuliku Seminari ja Leningradi Vaimuliku Akadeemia rektor.
14. märtsist 1976 oli ta Viiburi piiskop, 2. septembrist 1977 Viiburi peapiiskop. Alates 26. detsembrist 1984. aastast oli Kirill Smolenski ja Vjazma peapiiskop, 1989. aastast Smolenski ja Kaliningradi peapiiskop. Aastal 1991 ülendati ta metropoliidiks.
Ühtlasi juhtis Kirill alates 1989. aastast Moskva Patriarhaadi välissuhete osakonda ja oli tulenevalt oma ametikohast Vene Õigeusu Kiriku Püha Sinodi alaline liige.
Pärast patriarh Aleksius II surma valis Püha Sinod metropoliit Kirilli 6. detsembril 2008 Moskva ja kogu Venemaa patriarhi kohusetäitjaks, kelle ülesandeks oli juhtida Vene Õigeusu Kirikut kuni uue patriarhi valimiseni kiriku täiskogul.
27. jaanuaril 2009 valiti ta kiriku täiskogul 508 häälega Moskva ja kogu Venemaa patriarhiks. Ta seati ametisse 1. veebruaril 2009.
Erzurumi provints
Erzurumi provints on 1. järgu haldusüksus Türgis.
Kirill
Elulugu
14.–16. juunini 2013 viibis ta patriarhina esimesel ametlikul visiidil Eestis.
Erzurumi provints
Haldusjaotus
Provintsis on järgmised ringkonnad:
Kirill
Seisukohad
2016. aasta märtsis teatas Kirill, et inimõigused on "globaalne ketserlus" ning et õigeusku tuleb kaitsta "ülemaailmse inimesekummardamise lahkusu" eest. Tema hinnangul on alanud "Jumala revolutsiooniline väljakihutamine inimese ja ühiskonna elust", kuna tänapäeval on tõe universaalseks mõõdupuuks saanud inimene ja tema õigused – see aga on üks idolaatria vorme, "mille tagajärjeks võivad saada apokalüptilised sündmused".
Patriarh Kirill ei ole hukka mõistnud Venemaa sissetungi Ukrainasse, vaid on avaldanud seda toetavaid seisukohti.
Tunnustus
thumb|270x270px|V. Putin annab metropoliit Kirillile üle ordeni "Teenete eest isamaa ees" 2. järgu. Moskva, Kreml, 21. detsember 2006 thumb|270x270px|D. Medvedev annab patriarh Kirillile üle Aleksandr Nevski ordeni. Moskva, Kreml, 3. veebruar 2011
Euroopa Roheline Partei
Euroopa Roheline Partei on rohelisel ideoloogial põhinev europartei, mis on loodud 2004. aastal Euroopa roheliste parteide föderatsioonina.
Selle liikmesparteide hulgas on Erakond Eestimaa Rohelised.
Ajalugu
Euroopa Rohelise Partei eelkäijaks oli Euroopa Roheliste Parteide Föderatsioon (European Federation of Green Parties), mis eksisteeris aastail 1993–2004. Selle töös osales ka partei Eesti Rohelised.
Geelkromatograafia
Geelkromatograafia (lühend GPC) on keemias rakendatav meetod, mis võimaldab polümeeris määrata polümeersete ahelate jaotumist vastavalt nende molekulmassile. Seejuures kasutatakse polümeeri lahuse voolutamist läbi mikropoorse geeli (näiteks võrestikstruktuuriga polüstüreen). Levinuim solvent on tetrahüdrofuraan.
Vaata ka
クロマトグラフィー
Liina Olmaru
Liina-Riin Olmaru (sündinud 11. aprillil 1967 Tallinnas) on eesti näitleja.
Elulugu
Liina sündis aastal 1967 Rein Olmaru ja Linda Olmaru (sündinud Kuusma) peres.
Aastal 1985 lõpetas ta Rakvere 1. Keskkooli, aastal 1989 läbis Vanemuise õppestuudio. 1996. aastal lõpetas ta EELK Usuteaduse Instituudi pedagoogikaosakonna.
Aastail 1989–1998 mängis ta Vanemuises, 1989–1992 osales ka Tartu Lasteteatri töös, aastatel 1998–2007 mängis ta Tallinna Linnateatris.
Aastatel 2007–2010 töötas Liina Olmaru Ugalas. Augustist 2010 kuni suveni 2012 oli ta taas Vanemuise teatri draamanäitleja. Seejärel on ta tegutsenud vabakutselise näitlejana.
Liina on osalenud ka telelavastustes, näiteks sarjas "Wikmani poisid".
Liina abikaasa on näitleja Indrek Sammul. Neil on lapsendatud pojad Theodor ja Timotheus ning tütar Susanna.
Jeroen van den Akker
pisi| Jeroen van den Akker (sündinud 15. august 1980) on Hollandi kabetaja.
Piirikaitse Üksikkorpus
Venemaa Keisririigi Rahandusministeeriumi Piirivalve Üksikkorpus (vene keeles Отдельный корпус пограничной стражи ja Отдельный пограничный корпус, lühend ОКПС) oli Venemaa Keisririigi riigipiiri valvamise ning salakaubaveo ja ebaseadusliku piiriületamise tõkestamisega tegelenud ametkond aastail 1893–1918.
Jeroen van den Akker
1995. aastal võitis ta kadettide maailmameistrivõistlused rahvusvahelises kabes.
Piirikaitse Üksikkorpus
Piirivalve Üksikkorpus asutati keiser Aleksander III ( 15. vkj ) / 27. oktoobril 1893. Algusaastatel oli PÜK ülesanne valvata loode-, lääne- ja Taga-Kaukaasia piirilõikudel, 13. aprillist 1894 Kesk-Aasia ja Taga-Kaspia piirkonnas. PÜK valvas riigipiiri, mille pikkus oli 15 000 km, ülejäänud piirivalve tagasid kasakate sõjaväestatud ja Sõjaministeeriumile alluvad üksused.
Jeroen van den Akker
Ajalukku läheb ta esimese kabetajana, kellelt on võetud dopinguproov. See juhtus 2002. aasta Hollandi meistrivõistlustel, kus loosi tahtel kutsuti pärast viiendat vooru kolm mängijat dopingukontrolli (teised olid Wieger Wesselink ja Sven Winkel) ja tema oli esimene, kes oma uriini loovutas. Kõikide katsealuste proovid osutusid puhtaks.
Piirikaitse Üksikkorpus
PÜK koosnes Piirikaitsekorpuse juhtkonnast staabiga, seitsmest piirivalvepiirkonnast ja Hiina piiriga piirnevast Amuuri-tagusest eriringkonnast.
Paattinen
thumb|Paattineni asend Turu linnas (kollasega) Paattinen (soome Paattinen, rootsi Patis) on endine vald, praegu Turu linna kui kohaliku omavalitsuse üksuse "linnaosa" (kaupunginosa) Maaria-Paattineni "suur-alal" (suuralue). Vald liideti Turu linnaga 1973. aastal ning ta on viimati Turuga liidetud vald.
Piirikaitse Üksikkorpus
XVIII sajand
18. sajandi alguses kasutati Moskva tsaaririigi piiride kaitseks piiriäärsete kaitseehituste ja kindluste garnisonidesse ja regulaararmeesse kuuluvaid sõjaväelasi, kasakaüksusi, maamiilitsat (asundusväed), palgatud husaaridest koosnevaid polkusid ja kohalikke elanikke. Pärast Peeter I alustatud Venemaa halduskorralduse ümberkorraldusi määrati 1714. aastast piiriäärsetesse suurematesse piirületuskohtadesse ning sadamatesse maafiskaalid – kohalikud maksukogujad (земские фискалы).
Pärast Põhjasõda ning Venemaa Keisririigi piiride laienemist Läänemere äärde Eestimaa kubermangu ja Liivimaa kubermangu arvel, võeti 1754. aastal vastu otsus likvideerida siseriiklikud tollid ja viia sisemaal asunud tolliasutused piirile. 27. oktoobril 1782 kehtestati keisrinna Katariina II ukaasiga riigipiiri ja tollitavate kaupade kontrolliks uus töökorraldus, mis koosnes "tolliketist ja valvest". Uut tüüpi tollijärelevalveasutused asutati igas kubermangus. Need sadama- ja piiritolliasutused komplekteeriti palgaliste teenistujatega.
Paattinen
Paattinenist voolab läbi Paattistenjoki.
Piirikaitse Üksikkorpus
XIX sajand
19. sajandi alguses, pärast Prantsusmaa keisri Napoleon I alustatud sõjategevust Kesk-Euroopa riikide vastu, viis Venemaa Keisririigi Sõjaministeeriumi sõjaminister Michael Andreas Barclay de Tolly 1810. aastal läbi keisririigi Euroopa osa piiriäärsete kindlustuste inspektsioonireisi, mille tulemusena võttis keiser Aleksander I 4. jaanuaril 1811 vastu "Piirivalveteenistuse korralduse põhimäärus" ("Положения об устройстве пограничной стражи"). Uue piiriteenistuse korra kohaselt jaotati maismaapiir läänepoolsest punktist Palangast Kuramaa kubermangust kuni lõunapoolse punktini Jagorlõki jõel Odessa kubermangus, so 1600 versta, 150 versta pikkusteks piirilõikudeks, mille valvamise eest vastutasid kasakaüksused. Kaheksa doni kasaka- ja kolm bugi kasakapolku, kes olid jaotatud piirilõikude valve eest vastutavate piirivalvekordonitele alluvusse.
Paattinen
Paattinen on Turu linna kõige põhjapoolsem linnaosa ning selle pindala on teiste linnaosade omast tunduvalt suurem. Valla pindala oli 1920ndatel 62,4 km².
Piirikaitse Üksikkorpus
XIX sajand
Pärast 1812. aasta isamaasõja võitu, 1815. aasta Viini kongressi ning Venemaa Keisririigi piiride järjekordset laienemist Poola arvelt (Varssavi Hertsogiriigist moodustati Venemaaga reaalunioonis olev Poola Kuningriik) võeti 5. augustil 1827 vastu uus tollijärelevalve korraldamise põhimäärus ("Положение об устройстве пограничной таможенной стражи"), mille koostaja Rahandusministeeriumi minister suurtükiväekindral Georg von Cancrini määratluses oli uue piirijärelevalveteenistuse erinevuseks eelnevast töökorraldusest – "kindel sõjaväeline töökorraldus ning sõjaväeliste juhtide ja sõjaväelise vormiriietuse ja varustuse määramine". Ühine tolli- ja piirivalveteenistuse organisatsioon oli üles ehitatud sõjaväeliste põhimõtete alusel ja jaotus brigaadideks, roodudeks ja salkadeks, üksusi juhatasid ohvitserid, kes allusid tolliringkonna ülematele. Tollijärelevalve ülesandeks oli "kaupade salajase sisseveo tõkestamine kogu maismaa ja merepiiril ning ka karantiiniteenistuse teostamine".
1835. aastal nimetati Piiritolliteenistus (Пограничная таможенная стража) Piirikaitseks.
Anton van Berkel
2.–3. septembril 2006 antud simultaaniga ületas ta 1987. aastast Jannes van der Wali nimele kuulunud maailmarekordi simultaankabes (rahvusvahelises kabes). Ta mängis üheaegselt 249 vastasega ning simultaan kestis 19 tundi ja 27 minutit. Nendest partiidest võitis ta 173, viigistas 59 ning kaotas 17 partiid. Võiduprotsendiks teeb see 81,3 (rekordi püstitamiseks vajalik oli 80%-line tulemus).
Piirikaitse Üksikkorpus
XIX sajand
Pärast edukat Üheksandat Vene-Türgi sõda laiendas Venemaa Keisririik oma piire Kaukaasias, kus piiride kaitseks ja valvamiseks moodustati 15. juunil 1882 keiser Aleksander III poolt Musta mere brigaad.
Paattinen
Linnaosa elanike arv on 2430 (2004). Aastal 1885 oli Paattineni vallas 875 elanikku (pindala 52 km²), aastal 1911 oli elanikke 1162, aastal 1926 oli vallas elanikke 1273.
Piirikaitse Üksikkorpus
XIX sajand
Aastal 1896 teostas Venemaa Keisririigi piiride valvet ja kaitset viis piirivalvebrigaadi ja kaitstava piirijoone pikkus oli 1502 versta.
Korpus XX sajandi algul
1896. aastal sõlmisid Venemaa Keisririik ja Hiina kokkuleppe ühise Hiina Idaraudtee ehitamiseks ning ühiskasutamiseks, 1901. aastal liideti raudtee kaitse ja valvega tegelenud kaitseüksused Piirivalve Üksikkorpusega ning üksustest moodustati Amuuri piirivalveringkond.
Johan Ludvig Runeberg
Johan Ludvig Runeberg (5. veebruar 1804 Jakobstad – 6. mai 1877 Porvoo) oli soomerootsi kirjanik.
Piirikaitse Üksikkorpus
Korpus XX sajandi algul
Pärast Esimese maailmasõja algust 13. juulil 1914 muudeti PÜK šefi ametinimetus PÜK ülemjuhatajaks. 1. jaanuaril 1917 nimetati Piirivalve Üksikkorpus (Отдельный пограничный корпус (ОПК)) – Piiri Üksikkorpuseks, piirivalveringkonnad ja brigaadid piiriringkondadeks ja piiribrigaadideks ning valvurid (стражники) – piirivalvuriteks.
Paattinen
Tähised
Linnaosa sihtnumber on 21330.
Johan Ludvig Runeberg
Tema rootsikeelne kirjanduslooming on väga isamaaline. Ta on mõjutanud ka rootsi kirjandust.
Piirikaitse Üksikkorpus
Likvideerimine
30. märtsil 1918 likvideeriti Piiri Üksikkorpuse Valitsus Venemaa Nõukogude Vabariigi Rahvakomissaride Nõukogu otsusega ning moodustati Venemaa Nõukogude Vabariigi Piirikaitse Peavalitsus (Главное управление пограничной охраны (ГУПО) Советской Республики).
Johan Ludvig Runeberg
Runebergi peetakse Soome rahvuspoeediks (seda nimetust on mõnikord kasutatud ka Eino Leino kohta).
Piirikaitse Üksikkorpus
Juhatus
Piirikaitse Üksikkorpuse juhiks oli korpuse komandör, kelle pädevuses olid kõik sõjalis-distsiplinaarsed, järelevalve ja riviteenistusega seotud kohustused. Talle allus korpuse komandöri abi ja käsundusohvitserid. Korpuse šeffiks oli kohakaasluse alusel rahandusminister.
Johan Ludvig Runeberg
Vanemad
Runebergi vanemad olid laevakapten Lorens Ulrik Runeberg (1772–1828) ja Anna Maria Malm (1782–1834), kes abiellusid 1803.
Piirikaitse Üksikkorpus
Piirkondlikud allüksused
1899. aastal kinnitas keiser Nikolai II Riiginõukogu otsuse piirikaitseringkondade asutamise kohta, mille alusel asutati seitse piirikaitseringkonda ning PÜKi koosseisus oli 31 piirikaitsebrigaadi ja 2 eriosakonda. PÜK isikkoosseisus oli 36 709 inimest, seal hulgas 1033 kindralit ja ohvitseri, 12 101 välikontrolli teostavat ratsanikku ja 23 575 valvurit.
Johan Ludvig Runeberg
Vanemad
Isa õppis viis aastat Turus teoloogiat, et kirikuõpetajaks saada, kuid ülikool jäi pooleli. Nii hakkas ta meremeheks ja oli kapten fregatil Redlighet, laeval Resolution ning prikkidel Abeona, Thetis ja Amphion, millest viimane liikus regulaarselt Jakobstadi ja Kopenhaageni vahet. Tema laevad jäid aina väiksemaks ja teekonnad lühemaks. Kaptenina töötas ta 1819. aastani, hiljem ta enam tööd ei saanud. Teda peeti stiilseks meheks; tal olid pruunid lokkis juuksed ja hea rüht. Ta kirjutas luuletusi, laulis ja mängis pilli ning luges palju. Aastal 1821 oli tal halvatus.
Piirikaitse Üksikkorpus
Piirkondlikud allüksused
Põhimäärusega loodi ka piirikaitseringkonna ülema ametikohad, kes võrdsustati sõjaväeliselt diviisiülema ametikohaga ning olid sõjaväelise subordinatsiooniahelas vahelülid PÜK korpuseülema ning piirikaitsebrigaadide ülemate vahel. Ringkonnaülemate juurde loodi ka igapäevategevuse juhtimiseks ringkonna staap, kuhu kuulusid ringkonna staabiülem, staabiohvitserist käsundusohvitser, vanem, vanemadjunkt ja arhitekt.
PÜKi tegevus riigipiiri kaitsel ning salakaubaveo ja ebaseadusliku piiri ületamise tõkestamisel oli organiseeritud piirivalvekordonite kaudu piiri vahetus läheduses ning viidi läbi valveteenistuse ja luuretegevuse abil. Valveteenistuse käigus teostati riigipiiri vahetus läheduses vaatlust ja kontrolli, salakaubaveo ja ebaseadusliku piiriületamise tõkestamiseks kaasati agentuure ja lahinguluuret.
Johan Ludvig Runeberg
Vanemad
Ema oli Jakobstadi raehärra kaupmees Johannes Malmi tütar. Tema vanaisa oli olnud üks Jakobstadi rikkamaid mehi ning tema onu pidas tuntud Malmi kaubamaja. Emal ei olnud kooliharidust, kuid luges palju kerget ilukirjandust. Nooruses oli ta tundnud luuletaja Michael Choraeust. Ema oli pikka kasvu ja sale, valgete juuste ja siniste silmadega. Tal oli hea huumorimeel ja ilus lauluhääl.
Lapsepõlv
Johan Ludvig, kelle hüüdnimi oli Janne, sündis, kui isa oli merel. Johan Ludvig pidas oma sünnipäeva 5. veebruaril, kuid arvatakse, et tegelik sünnipäev võis olla 7. veebruar. Isa nägi Johanit esimest korda, kui poeg oli kolmeaastane. Poeg suitsetas väikest piipu. Seepeale andis isa talle oma suurt piipu, nii et Johanil hakkas paha ja ta kunagi enam ei suitsetanud (küll aga nuusutas hiljem regulaarselt tubakat).
Johan oli esiklaps. Tal olid õed Ulrika Carolina, Emilie ja Maria Mathilda ning vennad Viktor ja Nestor, kes mõlemad jätkasid isa ametit. Ulrika Carolinast sai luuletaja. Emiliest, keda hüüti Emmaks, sai pietist, kes muu hulgas pidas suhkrupagaritöökodasid ning õpetas Jakobstadis ja Nykarlebys. Maria Mathildast sai käsitööõpetaja. Emilie ja Mathilda armastasid muusikat.
Johan põdes lapsena kaelanäärmetuberkuloosi, millest tekkisid näärmetursed. Haigus aeglustas tema kehalist arengut, nii et ta õppis käima alles kolme- või nelja-aastaselt. Kaelale jäid eluks ajaks armid. Ema lohutas teda haiguse ajal maiustustega, nii et Johan jäigi suureks magusaarmastajaks, kuigi ema püüdis teda suure suhkruannuse abil magusast võõrutada.
Aastal 1810 hakkas poiss meremehelese Anna Helena Westmani juures Jakobstadis koolis käima. See oli väikeste laste erakool katusekambris Visa mäel. Ruumi pikkus oli umbes 3,5 m ja laius 2,5 m. Katus oli nii madalal, et täiskasvanud mees vaevalt sirgelt seisma mahtus. Õpetaja istus laua ääres, ja seina ääres oli kaks pinki õpilaste jaoks. Pinkide vahel oli liivakast kirjutamiseks. "Westmani-moor" oli umbes 70-aastane. Ta pidas pajuvitsa (spragga) abil klassis ranget korda. Vits ulatus klassitoa ühest otsast teise. Runebergi sõnul lajatas õpetaja vajaduse korral vitsaga üle õpilaste peade vastu seina. Runeberg omandas selles koolis aabitsa ja katekismuse.
Aastal 1823 tuli isal majandusraskuste tõttu maja maha müüa. Hiljem elas tema pere Jakobstadis üürikorterites.
Ta õppis Turu, Vaasa ja Oulu ülikoolides filosoofiat ja vanu keeli. Ta abiellus 1831. aastal ja kolis Helsingisse. thumb|left|[[Karl Warburg. Runebergi portree]] 1838. aastal kolis ta perega Porvoosse, kus ta sai gümnaasiumi rooma kirjanduse lektori koha. 1842. aastast oli kreeka keele lektor. 1863. aastal sai ta halvatuse ja veetis ülejäänud elu voodihaigena.
Tema luulekogu "Lipnik Ståli lood" avaluuletus "Vårt land" on Paavo Cajanderi tõlkes Soome hümni sõnadeks.
Soomes tähistatakse 5. veebruaril Runebergi päeva.
Mustametsa (Kuusalu)
Mustametsa on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas.
Europartei
Europartei ehk Euroopa partei ehk Euroopa tasandi partei on rahvusvaheline Euroopas ja Euroopa Liidus tegutsev partei.
Europarteid on näiteks Euroopa Rahvapartei, Euroopa Roheline Partei, jt.
Kotka tervisemaja
pisi|297x297px|Kotka tervisemaja A maja
Kotka tervisemaja on tervisemaja Tallinnas Kristiine linnaosas aadressil Kotka 12. Maja avati jaanuaris 2017. aastal.
Kotka tervisemaja on üks suurim ja kõige uuem erameditsiinikeskus Baltikumis. Kliinikutes on tipptasemel tehnika ja spetsialistid perearstist plastilise kirurgiani.
Kotka tervisemaja eesmärk on pakkuda kõrgel tasemel raviteenust Eesti inimestele.
Tervisemaja koosneb 3 majast, millel on 3 korrust. Majade üldpind kokku on ligikaudu 6000 ruutmeetrit.
Tervisemaja tegevjuht on Raul Niin ja turundusjuht Gerly Kullamaa.
Soome keel
pisi|Soome tähestik Soome keel on läänemeresoome keelte põhjarühma kuuluv keel, mida kõneleb umbes 5 miljonit inimest Soomes, Rootsis ja teistes riikides.
Soome keel on arenenud Häme ja Karjala hõimumurdest ning hilisemast eesti keelele lähedasest Edela-Soome murdest. Kirjakeelele pani aluse Mikael Agricola. Tema koostatud on ka vanim säilinud soomekeelne trükiteos, aabits "Abckiria" (1543).
Soome keelt räägitakse peamiselt Soomes. Soome keelt rääkivaid vähemusi on Rootsis, Norras, Venemaal ja Eestis. Rootsis elab mõnisada tuhat hiljuti emigreerunud soomlast. Ka Ameerika Ühendriikides ja Austraalias leidub soome immigrantidest vähemusi. Väikesed kogukonnad on Argentinas ja Brasiilias.
Ajalugu
Arvatakse, et soome keel arenes ülejäänud läänemeresoome keeltega ühtmoodi soome-ugri algkeelest, millest saami keel eraldus ligikaudu 1500–100 eKr. On väidetud, et soome-ugri algkeelel oli kolm murret: põhja-, lõuna- ja idamurre. Läänemeresoome keeled eraldusid algkeelest 1. sajandi jooksul, kuid hakkasid hiljem üksteist mõjutama. Nõnda on soome keele idamurded geneetiliselt lähedased soome-ugri algkeele idavariandile ning edelamurded on lähedased eesti keelele.
Esimene soomekeelne kirjutis pärineb 16. sajandist Mikael Agricolalt. Tema lõi soome keele ortograafia, toetudes rootsi, saksa ja ladina keelele. Hilisemat kirjakeelt mõjutasid mitmed isikud, nende hulgas Paavali Juusten, Erik Sorolainen ja Jaakko Finno.
17. sajandil kirjutati Soomes raamatuid soome, taani, norra, eesti, saksa ja rootsi keeles. Tähtsamaid raamatuid kirjutati ladina keeles. Soome ja rootsi keel olid sel ajal väiksema tähtsusega keeled.
Agricola töö
Soome kirjakeele alused lõi Mikael Agricola. Agricola keel põhines Turu murdel, nõnda jõudis selle fonoloogia ka soome kirjakeelde.
Agricola lõi uut testamenti tõlkides mitmeid uusi sõnu. Mõningaid neist kasutatakse ka tänapäeval, nt armo (arm), vanhurskas (õiglane). Agricola kasutas umbes 8500 sõna, neist 60% on siiani kasutuses.
Ametlik seisund
Soome keel on üks Soome riigikeeltest (teine on rootsi keel, mida räägib 6% rahvastikust), Euroopa Liidu ametlik keel ning ametlik vähemuskeel Rootsis.
Murded
Soome keele murded jagunevad kahte rühma: läänemurded ja idamurded. Nad erinevad häälikute, diftongide ja rütmi poolest, seetõttu on neid parem pidada aktsentideks. Enamjaolt põhinevad murded samal fonoloogial, grammatikal ja sõnavaral.
Soome keele murded jaotatakse järgmisteks murderühmadeks:
Edela-Soome murdeid (lounaismurteet) räägitakse Soome edelaosas ja Satakuntas. Need murded meenutavad mitmeti eesti keelt.
Karjalas räägitav karjala keel erineb soome keelest sedavõrd, et sel on oma ortograafia. Põhjamurret meänkieli räägitakse ja õpetatakse Rootsis omaette keelena.
Sudaani vapp
pisi|Sudaani vapp Sudaani vapp on Sudaani riigivapp. Vapp on kasutusel alates 1969. aastast.
Vapp kujutab kurgkotkast. Lindil tema pea kohal on araabiakeelne moto "Võit on meie" ja alumisel lindil Sudaani nimi araabia keeles.
Mikk Murdvee
Mikk Murdvee (kirjanikunimi Mihkel Bravat; sündinud 20. märtsil 1980 Tallinnas) on eesti viiuldaja, dirigent ja kirjanik.
Haridus
Aastal 1998 lõpetas Tallinna Muusikakeskkooli kiituskirjadega viiuli erialal Niina Murdvee ning Harald Aasa juhendamisel. Õppinud viiulit 1998–1999 Eesti Muusikaakadeemias, 1999–2005 Sibeliuse Akadeemias Helsingis, õppejõuna Mari Tampere-Bezrodny.
Dirigeerimisõpingutega alustas Atso Almila juhendamisel aastal 2000. 2002–2007 õppis Murdvee Sibeliuse Akadeemia dirigeerimisklassis, kus teda juhendasid Leif Segerstam, Jorma Panula, Atso Almila, Hannu Lintu, Markus Lehtinen, Peter Gülke jt. Koorijuhtimise alal täiendanud end alates aastast 2005 Matti Hyökki juhendamisel.
Töökäik
Dirigeerinud ERSO-t, Tallinna Kammerorkestrit, Sibeliuse Akadeemia Sümfooniaorkestrit, Pärnu, Haapsalu, Oulu, Lappeenranta, Seinäjoki, Vaasa ja Pori Linnaorkestreid ja Heinola Sinfoniettat. Lisaks sellele on ta osalenud Neeme Järvi, Paavo Järvi, Eri Klasi, Leonid Grini, Jorma Panula ja Leif Segerstami meistrikursustel, dirigeerinud ka Soome Raadio Sümfooniaorkestrit, teater Vanemuine sümfooniaorkestrit ning Peterburi Akadeemilist orkestrit.
Juunis 2010 juhatas Murdvee Ilkka Kuusisto uue ooperi "Taipaleenjoki" maailmaesiettekande festivalil Ilmajoen Musiikkijuhlat.
Sügisest 2007 on Mikk Murdvee Ylioppilaskunnan Soittajat (pea)dirigent.
Esinenud ERSO, Tallinna Kammerorkestri, Sibeliuse Akadeemia Sümfooniaorkestri ja teiste orkestrite solistina, samuti kammermuusikuna. Töötanud ka mitme orkestri kontsertmeistrina.
Kirjanduslik tegevus
Üllitas kolm oma kirjastatud raamatut, samuti palendas teiste TNT liikmete omakirjastatud luulekogud: Monaco "Hingetõmme", Neeme Põder "Baile Átha Cliath" ja Siutsu "Öö". Pidas üleval TNT kodulehte.
Isiklikku
Tema ema on viiuldaja ja viiuliõpetaja Niina Murdvee, isa õpetaja ja psühholoog Mart Murdvee, vanaisa viiuldaja Vladimir Alumäe.
Koolidirektori armee
Koolidirektori armee (KA) on J. K. Rowlingi romaanisarjas "Harry Potter" Sigatüüka õpilaste grupp, mille asutasid Harry Potter, Hermione Granger ja Ron Weasley. Grupi eesmärk oli õppida mustade jõudude vastast kaitset ja võidelda Lord Voldemorti ja Võlukunsti Ministeeriumi vastu. Nende kohtumispaik oli tarvilik tuba. Harry õpetas neile palju loitse:
Mäepea
Mäepea on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas.
Muuksi
Muuksi on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas.
Silhouette
thumb|400 px thumb|Kalameheonn Silhouette'i rannal Silhouette on saar India ookeanis, Seišellide pindalalt kolmas saar. Saar kuulub Graniidisaarte hulka.
Kriitiline õigusteadus
Kriitiline õigusteadus (Critical legal studies, CLS või Crit) oli õigusteoreetiline liikumine, mis rakendas õigusteaduses Frankfurdi koolkonna kriitilise teooria meetodeid. Liikumise peaeesmärgiks oli vaidlustada ja ümber lükata väljakujunenud tõekspidamisi õigusteoorias ja -praktikas.
Silhouette
Silhouette'i geograafilised koordinaadid on. Silhouette asub umbes 20 km Mahé saarest loode pool. Põhjapoolne naabersaar on umbes 8 km kaugusel paiknev North Island.
Kriitiline õigusteadus
Ajalugu
Ehkki kriitilise õigusteoreetilise mõtlemise juured ulatuvad USA 20. sajandi esimese poole õigusrealismi, tekkis kriitiline õigusteadus kui liikumine alles seitsmekümnendate lõpus. Paljud esimese põlvkonna kriitilised õigusteadlased said oma haridustee vältel tugevaid mõjutusi kuuekümnendate inimõiguslaste ja patsifistide protestiaktsioonidest. Kriitiline suhtumine USA sisepoliitikasse arenes ajapikku kriitiliseks seisukohaks Lääne ühiskonnas domineeriva õigusliku ideoloogia suhtes. Frankfurdi koolkonna ja prantsuse poststrukturalistide tööde põhjal üritasid kriitikud luua selgust üldise õiguspraktika keskmes asetsevate müütide osas.
Kriitilise õigusteaduse ametlikuks alguseks võib pidada konverentsi USA Wisconsini Ülikoolis 1977. aastal. Liikumise kõrgaeg oli 1980. aastate esimesel poolel. Kümnendi lõpuks oli selle mõju märkimisväärselt vähenenud. Nimekamate teoreetikute hulka kuuluvad Roberto Mangabeira Unger, Robert W. Gordon, Morton J. Horwitz, Duncan Kennedy ja Katharine A. MacKinnon. Tänapäeval jätkab USA kriitiline õigusteadus peamiselt mõttekoolkonnana, olles põhjustanud mitme järglasliikumise tekke.
Silhouette
Saare pindala on umbes 20 km² ja seal elab 135 inimest. Peaaegu kogu asustus paikneb saare kirderannikul La Passe'i asulas.
Kriitiline õigusteadus
Ajalugu
Ükski Euroopa kriitilise õigusteaduse koolkond ei saavutanud sarnast institutsionaalset tähtsust kui Ameerika oma. USA liikumisega ligikaudu samal ajal tekkinud Suurbritannia liikumine jätkab aga praegugi tegevust. Üks tuntumaid Euroopa akadeemikuid, kelle töödes on tunda selgeid kriitilise õigusteaduse mõjutusi, on advokaat ja rahvusvahelise õiguse professor Martti Koskenniemi.
Silhouette
Saar sai nime Louis XV aegse Prantsusmaa rahandusministri Étienne de Silhouette'i järgi. 19. sajandist kuni 1960. aastateni kuulus saar Mauritiuse plantaatoriperekonnale, kes kasvatas saarel viljapuid ja kookospalme.
Sõrve põllumeeste konvent
Sõrve põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Kuressaare linnas.
Kriitiline õigusteadus
Mõjutused
Hoolimata sellest, et kriitiline õigusteadus on olnud suuresti ameeriklaste liikumine, sai see oma mõjutused valdavalt Euroopa mõtlejatelt. Kriitiline õigusteadus põhineb 19. sajandi sotsiaalteadlaste Karl Marxi, Friedrich Engelsi ja Max Weberi töödele, Frankfurdi sotsiaalfilosoofia koolkonnast Max Horkheimeri ja Herbert Marcuse'i ideedele, samuti itaalia marksisti Antonio Gramsci ning prantsuse poststrukturalistide Michel Foucault' ja Jacques Derrida mõtetele. Foucault esineb kriitilises õigusteaduses eelkõige oma ajaloo-, Derrida kirjandusteadusliku käsitlusega.
Samuti laenas kriitiline õigusteadus palju õigusrealismilt, mille õitseaeg oli 1920.–1930. aastateni. Nagu kriitilised õigusteadlasedki, vastandusid õigusrealistid õiguslikus mõtlemises väljakujunenud tõekspidamistele ja tähtsustasid õiguse sotsiaalsesse konteksti asetamist.
Sõrve põllumeeste konvent
Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Kärla, Salme, Torgu ja Ruhnu vald.
Silhouette
Silhouette'i saar on mägine; seal on viis mäetippu, mis on merepinnast kõrgemal kui 500 meetrit; kõrgeim mägi on Mont Dauban (740 m).
Kriitiline õigusteadus
Kriitika
Mitmed konservatiivsed ja ka liberaalsed õigusteadlased olid kriitilise õigusteaduse suhtes omakorda kriitilised. Kaheksakümnendate lõpus ründasid nad kuulsas debatis väidet, et õigusemõistmine ei ole õigusaktide ja kohtupraktikaga täielikult määratletud. Veelgi konservatiivsemad kriitikud väitsid, et liikumise äärmuslik iseloom ei ole vastavuses professionaalse õigusalase hariduse ideega.
Järglasliikumised
Kriitilise õigusteaduse tähtsus on viimastel aastatel Ameerika õigusteaduses küll vähenenud, kuid sellest ajendatuna on tekkinud hulk fundamentaalselt erinevaid ja kohati isegi vastuolulisi järglasliikumisi nagu feministlik õigusteadus (uurib sugu õiguses), kriitiline rassiteooria (uurib rassi õiguses), ökofeminism (uurib soolise võrdõiguslikkuse ja keskkonnakaitse probleemide seoseid) ja postmodernistlik õiguskriitika (kirjandusteaduse arengutest mõjutatud õiguse kriitika). Samuti on muljetavaldav hulk kriitilise õigusteaduse stiilis artikleid ilmunud viimasel kahel kümnendil võrdlevat ja rahvusvahelist õigust käsitlevates väljaannetes.
Sõrve põllumeeste konvent
17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Villem Pihel, Aleksander Ojamäe, Mihkel Tarkus, Vselovod Läets, Aleksander Allik, Joann Raid, Hindrek Suurkivi, Jüri Kann, Peter Tuulik, Friedrich Aru, Aleksander Munt, Peeter Perens, Eduard Punab, Friidu Mägi ja Mats Falk. 11. juunil 1936 valiti konvendi esimeheks Aleksander Munt.
Silhouette
Saar moodustab osa rahvuspargist; seal esineb hulk kaitsealuseid endeemseid taime- ja loomaliike. Saarel elab haruldane käsitiivaline, pauntiiblaste hulka kuuluv Coleura seychellensis ning ka teine endeemne käsitiivaline Pteropus seychellensis. Silhouette'il elab ka palju haruldasi linde, hiidkilpkonnad Dipsochelys hololissa ja Dipsochelys arnoldi ning mitu endeemset konnaliiki.
Nõmmeveski
Nõmmeveski on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas.
Pudasjärvi linn
Pudasjärvi on linnaks nimetatav omavalitsusüksus Soomes Oulu läänis Põhja-Pohjanmaa maakonnas.
Naabervallad on Ii vald, Oulu linn, Posio vald, Puolanka vald, Ranua vald, Suomussalmi vald, Taivalkoski vald ja Utajärvi vald.
Pudasjärvi linna keskus on Kurenala küla.
Pudasjärvis elab 2013. aasta jaanuari seisuga 8600 inimest. Rahvastiku tihedus on 1,47 in/km².
Linnaõigused sai ta 2004. aastal.
Haldusjaotus
Pudasjärvi jaguneb 15 alaks ehk külaks, mis omakorda jagunevad väiksemateks üksusteks. Külad on:
thumb|tühi|Pudasjärve külad (linnaosad)
Videvik (romaan)
"Videvik" ("Twilight") on USA kirjaniku Stephenie Meyeri vampiiriromaan samanimelisest sarjast.
Raamat ilmus 2005. aastal inglise keeles. See on "Videviku" saaga esimene raamat, mis räägib 17-aastasest Isabella (Bella) Swanist, kes kolib päikeselisest Arizonast vihmasesse Forksi linna ja seab oma elu ohtu, armudes vampiir Edward Cullenisse. Raamatule on kirjutatud kolm järge: "Noorkuu" ("New Moon"), "Päikesevarjutus" ("Eclipse") ja "Koidukuma" ("Breaking Dawn"). Viienda osa "Keskööpäike" ("Midnight Sun") kirjutamine jäi pooleli.
Eesti keeles andis romaani 2008. aastal välja kirjastus Pegasus, selle tõlkis Marge Paal (ISBN 9789949442492).
Sisukokkuvõte
Isabella Swan kolib Arizonast Forksi oma isa Charlie juurde. Ta teeb seda oma ema Renée pärast, et too saaks reisida koos oma uue pesapallurist abikaasa Phil Dwyeriga. Bella saab oma isaga väga hästi läbi.
Uues koolis sõbruneb Bella kiiresti teiste õpilastega, kuid tal on raskusi mõningate õppeainetega. Näiteks läheb tal kehalise kasvatuse tunnis oma kohmakuse tõttu üsna kehvasti. Vastupidi Bella ootustele üritab nii mõnigi koolivend tema tähelepanu võita.
Kui Bella istub esimesel koolipäeval Edward Culleni kõrvale, tundub talle, et noormees tõrjub teda. Pärast seda, kui Bella saab peretuttavalt Jacob Blackilt teada hõimulegendi, hakkab ta kahtlustama, et Edward ja tema perekond on vampiirid, kes joovad inimeste vere asemel loomade oma. Edward paljastab peagi, et ta tõrjus Bellat sellepärast, et Bella lõhn on tema jaoks väga ihaldusväärne. Peagi Bella ja Edward armuvad. Nende armastus on alguses pisut kummaline. Edward kardab, et võib ühel hetkel kontrolli kaotada ja Bellat rünnata, ning hoidub füüsilisest lähedusest tüdrukuga.
IMMAGINE&POESIA
pisi|100px|IMMAGINE&POESIA logo thumb|100px|Aeronwy Thomas (2006) IMMAGINE&POESIA on rahvusvaheline kunsti- ja kirjandusliikumine, mis loodi 2007 Itaalias Torinos.
Videvik (romaan)
Sisukokkuvõte
Kui linna tuleb vampiir James, Cullenite suguvõsa surmavaenlane, muutub Bella ja Edwardi suhe täielikult. Cullenid plaanivad Bellat kaitsta, nad soovitavad Edwardil ja Bellal eraldi olla ja peidavad Bella hotelli. James helistab Bellale ja ütleb, et tüdruku ema on tema käes ning selleks, et ema päästa, peab Bella Jamesiga kohtuma. Bella läheb Jamesi juurde, kuid James ründab teda. Õnneks suudavad Edward ja tema pere Bella päästa ja James ei saa Bellat tappa. Peagi avastavad Cullenid, et James on Bella kätt hammustanud. Edward imeb haavast mürgi välja, et Bella ei muutuks vampiiriks. Tuleb välja, et James ei võtnudki Bella ema vangi. Ta vaid teeskles seda, et Bella kätte saada. Peategelased naasevad Forksi, kus toimub Edwardi ja Bella lõpuball. Bella käsi on Jamesi hammustusest viga saanud ja tema jalg kipsis. Bella otsustab, et tahab saada vampiiriks, kuid Edward keeldub teda muutmast.
Vähendatud septakord
Vähendatud septakord ehk vähendatud juhtseptakord on akord, mis koosneb vähendatud kolmkõlast ja väikesest tertsist. Äärmised akordi helid moodustavad intervalli vähendatud septim.
IMMAGINE&POESIA
Lisaks rahvusvaheliste näituste korraldamisele tegutseb see liikumine ka internetis.
Vähendatud septakord
Priimi ja septimi vahe on vähendatud septim.
IMMAGINE&POESIA
Manifest
Rühmituse manifest koosneb 10 punktist ja on tõlgitud 28 keelde.
Manifesti 4. punkt kinnitab, et kirjandus võib inspireerida kujutava kunsti teose loomist ja vastupidi. Seetõttu soovitab manifest kunstnike ja luuletajate "vastastikuse viljastamise momente".
Pala (Kuusalu)
Pala on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas.
Endel Pärn
Endel Pärn (21. aprill 1914 Peterburi – 24. aprill 1990 Tallinn) oli eesti näitleja.
Aastal 1928 lõpetas ta Tartu 4. algkooli, aastail 1928–1929 õppis Tartu Linna Poeglaste Gümnaasiumis.
Oli kõigepealt juuksuriõpilane. Aastatel 1929–1931 töötas ta Vanemuise koorilauljana, 1931–1942 samas näitlejana. Aastail 1942–1986 oli Estonia operetinäitleja.
Eriti legendaarseks peetakse tema osatäitmist Henry Higginsina Frederick Loewe'i opereti "Minu veetlev leedi" 1963. aasta lavastuses Estonias (lavastaja Voldemar Panso; Eliza osas Linda Rummo).
Ta on mänginud ka filmides ja telelavastustes.
Tunnustus
pisi|Endel Pärna hauakivi [[Rahumäe kalmistul]]
Banaba
pisi|Banaba kaart Banaba on saar Okeaanias Naurust 300 kilomeetrit idas.
Banaba kuulub Kiribatile, olles selle läänepoolseim ja edelapoolseim saar. Nauru on Banabale lähemal kui Kiribati ülejäänud saared.
Saare pindala on 5 km². Saare kõrgeim punkt on ühtlasi Kiribati kõrgeim punkt (81 meetrit üle merepinna). Banaba on Kiribati ainus saar, mis ei ole korallsaar, ja seetõttu ei kahjusta teda nii palju globaalse soojenemisega kaasnev maailmamere taseme tõus.
Banabal on ekvatoriaalne kliima. Aastas sajab keskmiselt 1940 mm, kõige rohkem jaanuaris (270 mm), kõige vähem septembris (100 mm).
Banabal elas 2020. aastal 330 inimest (2005. aastal 301 inimest).
Ajalooliselt on Banabal neli küla: Antereen (Tabiang), Umwa (Uma), Tabewa (Tapiwa) ja Buakonikai.
Jaapan okupeeris Banabat alates 26. augustist 1942 kuni Teise maailmasõja lõpuni.
Banaba külad hakkasid kaevandusele jalgu jääma ja sellepärast asustasid Suurbritannia võimud 1945 külaelanikud ümber Fidžil olevale Rabi saarele. Rabi saar on kaugel, mõnestki muust tänapäeva riigist oleks lähemalt leidnud saare, kuhu banabalased asustada, aga Rabi sobis enam-vähem nii suuruselt kui kliimalt. Banabalased rajasid Rabile neli küla, mis kandsid sama nime kui Banaba külad.
1979 Kiribati iseseisvus. Osa banabalasi tuli kodusaarele tagasi, enamik siiski mitte. Banabal asuv Buakonikai küla on tänapäeval inimtühi. Banabalasi elab maailmas umbes 6000, neist Banabal iga kahekümnes. Fosforiidi kaevandamine on jätkunud. Banabalaste seas on juurdunud sügav umbusaldus valitsuse vastu ja eksisteerib poliitiline liikumine, mis taotleb Banaba üleminekut Fidži riigi võimu alla.
Eebenipuulised
Eebenipuulised (Ebenaceae; sünonüümid Diospyraceae, Guaiacanaceae, Lissocarpaceae) on õistaimede sugukond kanarbikulaadsete seltsist.
Antonov An-72
thumb|Antonov An-72 ruleerimas Tallinna lennuväljal Antonov An-72 (NATO koodnimi Coaler) on Nõukogude Liidu lennukiehitusettevõtte Antonov kahe reaktiivmootoriga ülatiivaline transpordilennuk, mis projekteeriti lendamiseks ka arktilistes tingimustes.
Antonov An-72 prototüübi esmalend toimus 31. augustil 1977.
Eebenipuulised
Eebenipuu perekonda kuulub 450–500 liiki, mis kasvavad nii Aasias, Aafrikas, Austraalias, Euroopas kui ka Ameerikas. Euclea perekonna 20 liiki kasvavad Aafrikas ja Araabia poolsaarel.