cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Nous
Anaxagoras
Anaxagorasel on nous alge, mis korrastab kõik asjad, paneb nad liikuma ning hoiab neid kontrolli all. Nous kujundas kosmose esiteks pööramise ja segamise protsessis, mis kestab tänini, ja arendades välja elusolendeid. Kogu "pimedus" kogunes, moodustades öö, "vedel" muutus veetaoliseks; elementide seas on peale vee veel õhk, tuli ja maa. Algselt olid elemendid koos ühtlases eristamatus segus, mis meenutab Anaximandrose apeironi. Nous aga hakkas elementide osakesi keerisetaoliselt liikuma panema, nii et elemendid eraldusid ning moodustasid uued kombinatsioonid: "Kõik muud asjad saavad osa kõige osast, kuna aga nous on lõputu ja iseennast valitsev ega ole millegagi segatud, vaid on iseenesest ise. Sest kui ta poleks iseenesest, vaid oleks millegi muuga segatud, saaks ta osa kõigist asjadest, kui ta oleks mõnega segatud; sest kõiges on kõige osa, nagu ma eespool ütlesin, ja temaga segatud asjad takistaksid teda, nii et tal poleks mitte millegi üle võimu nõnda, nagu tal on nüüd, mil ta on üksi iseenesest. Sest ta on kõige hõredam kõigist asjadest ja kõige puhtam, ning tal on kogu teadmine kõige kohta ja suurim tugevus; ja nous 'il on võim kõikide, nii suurte kui ka väikeste asjade üle, millel on hing." (DK B 12)
Dimitri Klenski
Poliitiline tegevus
Ta on olnud Tallinna linnavolikogu liige.
Ta on juhtinud valimisnimekirja Klenski nimekiri ning kandideeris Konstitutsioonierakonna nimekirjas 2007. aasta Riigikogu valimistel. Ta sai 1064 häält ja ei osutunud valituks. 2011. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta valimisringkonnas nr 2 (Kesklinn, Lasnamäe, Pirita) Vene Erakonna Eestis nimekirjas ja sai 1237 häält, kuid ei osutunud valituks.
Taarka (film)
Kriitika
Filmi stsenaarium erineb oluliselt lavastusest. Mart Kivastik, üks filmi stsenariste, on kritiseerinud vormi ebamäärasust ja vaatepunkti puudumist. "See ei ole folkloorifilm setudest, ja samas ei ole ta ka mängufilm, kus oleks mingi lugu taga. Taarka lugu on seal veel nagu formaalselt olemas, aga ta upub siiski kuhugi sisse ära. Mina püüdlesin oma stsenaariumis ikka tugeva loo suunas, kus oleks lisaks ka setu asi sees. Tahtsin kirjutada väga head ühe naise lugu. Praegu võiksin oma nime sealt rahuga välja võtta, sest minu asja seal enam ei ole."
Dimitri Klenski
Isiklikku
Dimitri Klenski elab Tallinnas. Tal on poeg Kirill. Tema õde oli Eesti Draamateatri näitleja Maria Klenskaja.
Taarka (film)
Kriitika
Tähelepanu on pälvinud ka see, et lavastuses Taarkat mänginud Merle Jääger on filmis vahetatud Inga Salurannast, Siiri Sisaskist ja Marje Metsurist koosneva kolmiku vastu. Lavastaja Ain Mäeots on märkinud, et selle põhjuseks on Jäägeri liig suur side lavastusega, samuti olevat Siiri Sisaskis olnud seletamatu Taarkale omane "võõras" joon, mida Jäägeris kui puhast verd setus ei ole: "Merca on oma loomult nii selge – noh, heas mõttes – ugri-setu. Kui sa vaatad talle näkku, siis – kõhetu mustlasverd naisterahvas ta ei ole! Aga esimene asi, mis Taarka kohta öeldakse: ta on võõrast verd, tal on mustlase veri, ta on nagu Carmen..."
Film arvudes
2008. aasta jooksul käis filmi Eesti kinodes vaatamas 9445 inimest.
Nous
Anaxagoras
Kõik asjad on olnud olemas algusest peale. Alguses olid nad lõpmata väikeste fragmentidena, mida oli lõpmata palju ning mis olid korrastamata. Nende fragmentide seas olid kõikide nende asjade seemned, mis hiljem ilmusid seeläbi, et ühinemise ja eraldumise protsessides kogunesid homogeensed fragmendid kokku. Neid protsesse valitseb ja korraldab nous.
Nous ei ole kehatu, vaid hõredaim kõigist asjust. Ta toimib osakestele materiaalselt. Nous pani alguse pöörlemisele, mis laienes ühest punktist, kuni tervik oli liikuma hakanud. See liikumine kestab edasi niong jääbki kestma. Selle liikumise käigus kujunevad järk-järgult asjad, mis ei koosne tervenisti homogeensetest osakestest, vaid igas asjas on enamus üht liiki osakestel. Seda protsessi nimetatakse ebatäpselt sünniks, surmaks, küpsuseks ja lagunemiseks. Meeled näitavad seda ebatäpselt.
Platon (vrd "Phaidon" 97–99) ja Aristoteles hindasid Anaxagorase ähmast dualismi kõrgemalt kui joonia koolkonna hülosoismi. Kuid Anaxagorase nous ei olnud vaimne jõud, kõikvõimas jumal ega panteistlik maailmahing.
Platon
Platonil on nous üldiselt sama mis individuaalse hinge mõistuslik osa (to logistikon), kuigi "Politeias" on tal selle mõistusliku osa raames eriline funktsioon.
Platonil kippus nous olema hinge ainus surematu osa.
"Timaioses" paneb Timaios nous 'i arvele Demiurgi loomingu. Demiurg jäljendas seda, mida ta tajus igaveste ideede maailmas.
Aristoteles
Aristotesel on nous aru (intellekt), mis erineb meeltetajust.
Teoses "De Anima" (III.3–5) eristab ta passiivset intellekti ja aktiivset intellekti. Ainult viimane on surematu ja igavene.
"Metafüüsikas" samastab Aristoteles esmaliigutajat nous 'ega, mis mõtleb iseennast.
Aristotelese filosoofias on asja hing (psychē) see, mis teeb ta elusaks. Igal elusolendil, sealhulgas taimedel, on seega hing. Nous inimese hinge võime, osa või aspekt.
Arakawa
Arakawa on üks 23 eriringkonnast Jaapanis Tōkyōs. Ringkond on nime saanud Arakawa jõe järgi.
Piirkonna põhjapoolse piiri määrab Sumida jõgi.
Arakawa on ümbritsetud 5 eriringkonnaga: põhja jääb Adachi, läände Kita, kagusse Bunkyō, lõunasse Taitō ja kirdesse Sumida.
Äravoolumaht
Äravoolumaht (kasutatud ka terminit äravool) on mingi ajavahemiku jooksul valgalast järve, jõkke, merre või mingist jõe ristlõikest läbi voolanud vee hulk. Äravoolumahtu mõõdetakse tavaliselt kuupmeetrites või kuupkilomeetrites.
Nuga
pisi|Noa osad: pide (10), teramik (4), tera (5), noaots (3), noaselg (6) Nuga ehk väits on väga levinud tööriist. See on väiksem terariist, mida kasutatakse lõikamiseks, torkamiseks, koorimiseks, teritamiseks, puu vestmiseks ja voolimiseks jm otstarbel. Nuga koosneb kahest osast: noa pidemest ja vähemalt üheteralisest teramikust. Noa tera kinnitub noapeasse rootsu abil.
Nuge kasutatakse käsitöö kõrval ka paljude muude tegevuste juures nagu habemeajamine, söömine jms.
Nuga on ka kasutatud relvana, nuga kuulub külmrelvade hulka.
Ajalugu
pisi|Nuga Rootsist koos tupega, pildil on näha ka tera ja pea ühinemiskohas asuv noapea lõhenemist takistav metallrõngas, nn. kolju, koli, lukk. Vanimad nugade leiud osutavad, et esimesed terariistad, millest mõnda võib nimetada käepidemeta noaks, saadi suurema kivitüki lõhkumisel, kui sellise tegevuse tulemuseks oli kättesobiv plaatjas kivitükk, mille vähemalt üks serv oli terav. Sobivaks toormeks on moonde- ja sette- ning vulkaanilised kivimid nagu kvarts, ränikivi, obsidiaan või basalt.
Etümoloogia
Eesti rahvalauludes kohtab harvemini noa nimetust kurask, lõunaeesti murretest pärineb väits, millega on seotud ka lõikumist ja tahumist tähistav verb vestma, Põhja-Eestist on tulnud aga nüüdseks üldlevinud nuga. Peamiselt tupenuga tähistav puss (pussnuga, pussak, pusu) pärineb arvatavasti samuti Eesti enda aladelt. Lõuna-Eestis ja Lääne-Saaremaal võib kohata läti laensõna tuuts või tunts – reeglina tähistab see suurt seatapmisnuga.
Vaata ka
pisi|Nuga - käekaitse ja nn. veresoonega pussnuga ehk puss pisi|Võinuga (vasakul) ja kööginuga
Gjerstadi kihelkond
Gjerstadi kihelkond oli Norra kiriku kirikuhaldusüksus kuni 2004. aastani.
Kihelkond kuulus Agderi ja Telemargi piiskopkonna Aust-Nedenesi praostkonda.
Praegu vastavad sellele Gjerstadi kogudus ja Vegårshei kogudus.
Enne 1745. aastat koosnes Gjerstadi kihelkond Gjerstadi kogudusest, Vegårshei kogudusest, Sønneløvi (Søndeledi kogudusest) ja Risøri kogudusest. Aastal 1745 eraldati Risøri kihelkonnast Sønneløvi (Søndeledi) ja Risøri kogudus. Aastal 1746 said Gjerstadi kihelkonna Egelandi metallurgiatehase töölised loa käia kirikus Søndeledi koguduses. Vegårshei kogudus liideti 1812 Holti kihelkonnaga, kuid viidi 1828 Gjerstadi kihelkonna alla tagasi.
Gjerstadi kihelkonna piirides sai 1. jaanuaril 1838 alguse Gjerstadi vald.
Sölvesborgi vald
Sölvesborgi vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Blekinge lääni lääneosas. Piirneb Bromölla valla, Olofströmi valla ning Karlshamni vallaga.
Mirtel Pohla
Mirtel Pohla (sündinud 28. jaanuaril 1982 Tartus) on eesti näitleja.
Ta lõpetas 2000. aastal Tartu Karlova Gümnaasiumi ja jätkas samal aastal õpinguid Eesti Muusikaakadeemia Kõrgemas Lavakunstikoolis, kus tema kursuse juhendaja oli Ingo Normet. Mirtel Pohla lõpetas lavakunstikooli XXI lennu 2004. aastal.
Aastatel 2004–2006 töötas ta Eesti Draamateatris, aastatel 2006–2014 oli Teater NO99 koosseisuline näitleja. Seejärel on ta tegutsenud vabakutselise näitlejana. Lisaks rollidele teatris on Mirtel Pohla mänginud ka filmides ja telesarjades.
Näitlejana teatris
2023
Aprill 2006
Aprill 2006, kroonika
Elton John
Sir Elton Hercules John (sünninimega Reginald Kenneth Dwight; sündinud 25. märtsil 1947) on inglise pop- ja rokklaulja, helilooja ja pianist. Tema albumeid on müüdud üle 450 miljoni ja ta on üks kõigi aegade menukamaid muusikuid. 1998. aastal löödi ta rüütliks.
Eestis esines ta esimest korda 22. juulil 2001 Tallinna Lauluväljakul, teist korda 14. septembril 2007 Saku Suurhallis, kolmandat korda 29. juunil 2013 Tallinn Star Weekendi raames Tallinna Lauluväljakul.
Isiklik elu
1960. aastate lõpus kihlus Elton John oma esimese armastatu Linda Woodrow'ga, keda on mainitud laulus "Someone Saved My Life Tonight". 14. veebruaril 1984 abiellus John Sydneys Renate Blaueliga. 1976. aastal teatas Elton John intervjuus muusikaajakirjale Rolling Stone, et ta on biseksuaalne. Pärast Blauelist lahkuminemist 1988. aastal ütles ta samale ajakirjale, et talle ei valmista muret geiks olemine.
1993. aastal algas tema suhe filmimehe David Furnishiga. 21. detsembril 2005 (päev, kui Suurbritannias jõustus tsiviilpartnerluse seadus) olid John ja Furnish esimeste paaride seas, kes sõlmisid tsiviilpartnerluse. John ja Furnish abiellusid oma tsiviilpartnerluse üheksandal aastapäeval, 21. detsembril 2014. Sama aasta märtsis oli Inglismaal legaliseeritud samasooliste abielu. Paaril on kaks last ning Johnil on kümme ristilast.
Voldemar Vadi
pisi Voldemar Vadi (25. veebruar 1891 Kooraste vald – 5. november 1951 Tartu) oli eesti sisearst ja balneoloog. Oli Eesti NSV Teaduste Akadeemia liige (1946).
Aastast 1921 oli ta TÜ hospitaalsisehaiguste kliiniku assistent. Aastast 1925 sealsamas eradotsent ja aastast 1925 dotsent ja ühtlasi ka kliiniku juhataja. Aastast 1944 oli ta TÜ teaduskonnasisehaiguste kateedri juhataja.
Ta oli esimene, kes teaduslikult tegi kindlaks Eesti meremuda ravitoime.
1948 pälvis ta Eesti NSV riikliku preemia.
Pruunvetikad
Pruunvetikad (Phaeophyceae) on vetikate klass, mis kuulub heterokontide (stramenopiilide) hõimkonda. Enamik pruunvetikaid on hulkraksed ja elavad meres. Pruunvetikad on umbes 1500liiki
Süstemaatika
Üldjuhul käsitletakse pruunvetikaid klassi (Phaeophyceae) tasemel, harvem hõimkonna pruunvetiktaimed (Phaeophyta) tasemel. Kui pruunvetikaid käsitletakse hõimkonna tasemel, siis kuulub siia vaid üks klass – Phaeophyceae.
Bioloogia
Suur osa pruunvetiktaimi on makroskoopilised ning elavad valdavalt jahedate mererannikute põhjas, kuuludes fütobentosesse. Nende optimaalne kasvupiirkond on 6-15 meetrit.
Pruunvetikatele annavad iseloomuliku värvuse pigment fukoksantiin ja teised ksantofüllid. Pruunvetikate rakkudel on kujunenud iseloomulikud moodustised – füsoodid, mis sisaldavad parkaineid (tanniine).
Ilmalik muusika
Ilmalik muusika on mittesakraalne, sekulaarne muusika. Ilmalik muusika levis kaua suulisel teel, sest vaimulikud kirjutasid kloostrites üles liturgilisi tekste ja laule.
Pruunvetikad
Pruunvetikad inimkasutuses
Pruunvetikad sisaldavad suhteliselt palju joodi ja muid mikroelemente, mistõttu neid kasutatakse väetisena ja meditsiinis kilpnäärme alatalitluse korral. Viimasel ajal valmistatakse pruunvetiktaimedest ka preparaate, mis aitavad organismist väljutada radioaktiivseid aineid.
Ilmalik muusika
Vanimad säilinud rahvakeelsed ilmalikud laulud on kangelaslaulud (prantsuse keeles chanson de geste). Kõige enam on tänapäevaks säilinud rüütlilaule ehk keskaegset õukondlikku luulet.
Esimesed ilmalike laulude kirjapanijad olid goljaarid ehk vagandid. Suurim vagandilaulude kogu on "Carmina Burana" (Beuerni laulud) 13. sajandist ja leitud Baierist ühest kloostrist.
Süvameri
Süvameri on maailmamere osa, mis hõlmab pelagiaali ja bentaali sügavamad osad, mis ulatuvad 700...1000 m kuni sügavaimate süvikuteni (umbes 11 000 m).
Kuna sealsesse veemassiivi ega põhja ei ulatu päikesevalgus, puuduvad seal fotoautotroofid (rohelised taimed ja fütoplankton). Fauna on liigivaene, samuti on selle biomass väike.
Tääk
pisi|[[19. sajandist pärit tääk]] Tääk ehk püssitikk ehk bajonett on tulirelva toru otsa lisatav ja lähivõitluses kasutatav torkerelv. Uuemad täägid võivad olla mitmeotstarbelised ja noakujulised.
Ajalugu
Tääke hakati kasutama 17. sajandi keskpaiku Prantsusmaal, kust see levis hiljem enamiku Euroopa riikide armeedesse. Esimesed täägid suruti musketi toru otsa nii, et tääki kasutades relvast tulistada ei olnud võimalik. Hiljem on see aga kinnitatud toru kõrvale nii, et musketist oli võimalik ka tulistada ja seda eestpoolt laadida. Kuju poolest olid 17.–18. sajandi täägid ligikaudu 40 cm pikad ja kolme- või neljakandilise teraga.
19. sajandiks olid osad prantsuse täägid isegi kuni 60 cm pikkused. Hiljem on aga tehtud järjest lühemaid tääke ja Esimese maailmasõja ajaks jõudis tääkide pikkus 50 sentimeetrini. pisi|[[Šveitsi SIG 550 koos täägiga]]
Võimalik jaotamine ehituse järgi
Vaata ka
pisi| [[Glock Feldmesser FM 78 ]]
14. detsember
14. detsember on Gregoriuse kalendri 348. päev (liigaastal 349. päev). Juliuse kalendri järgi 1. detsember (1901–2099).
Hüdrohooria
Hüdrohooria ehk vesilevi on taimede diaspooride (leviste) levimine veekeskkonnas. Vees levivatel taimedel on diaspoorid selleks morfoloogilis-anatoomiliselt hästi spetsialiseerunud, näiteks vesiroosi vesilevised on limaste kestadega, mis suurendab nende ujuvust.
Vesilevi üks alaliike on merilevi ehk talassohooria.
Lähte
Lähte on alevik Tartu maakonnas Tartu vallas.
Rhône'i liustik
Rhône'i liustik on liustik Euroopas Alpides. Algab Dammastocki mäelt. Voolab lõunasse ja edelasse. Liustiku keelest lähtub Rhône'i jõgi.
Lähte
Alevikus asub Lähte Ühisgümnaasium.
Lähte õigeusu kalmistu juures paiknes kunagi õigeusu kirik, millest nüüdseks on säilinud vaid vundament.
Johan Neeskens
Johan Neeskens (täisnimi Johannes Jacobus Neeskens; sündinud 15. septembril 1951 Heemstedes) on hollandi jalgpallur, endine Hollandi jalgpallikoondise poolkaitsja.
Hollandi rahvuskoondises mängis Neeskens 49 korda ja lõi kokku 17 väravat (1970–1981).
Nobeli füüsikaauhind
Nobeli füüsikaauhind on üks viiest algsest Nobeli auhinnast. Selle auhinna saaja otsustab Rootsi Kuninglik Teaduste Akadeemia.
Salto (arhitektuuribüroo)
Salto AB on arhitektuuribüroo Tallinnas.
Salto asutasid 2004. aastal arhitektid Karli Luik, Maarja Kask ja Ralf Lõoke.
Salto arhitektid Maarja Kask ja Ralf Lõoke, skulptor Neeme Külm ning kuraator Ingrid Ruudi olid Veneetsia 11. arhitektuuribiennaalil 2008. aastal Venemaa ja Saksamaa paviljonide vahele paigutatud keskkonna- ja geopoliitilise ruumiinstallatsiooni „Gaasitoru” autorid.
Muhkva
Muhkva on küla Valga maakonnas Valga vallas.
Salto (arhitektuuribüroo)
Olulisemad hooned
Salto tuntumad ehitatud projektid on Maaülikooli spordihoone, Tartu Kesklinna kooli juurdeehitis, Sõmeru keskushoone, Eesti Maanteemuuseumi välialad, NO99 Põhuteater, Balti Filmi- ja Meediakool, Viljandi Riigigümnaasium.
Muhkva
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tõlliste vallas.
Salto (arhitektuuribüroo)
Arhitektuurikonkursid
Salto arhitektid on võitnud preemiaid rohkem kui 40 arhitektuurivõistlusel.
Alev
Alev on harilikult linnast väiksem tiheasustusega asula. Eesti NSV ajal võis Eestis aleviks saada vähemalt 2000, tänapäeval juba 1000 alalise elanikuga asula. Alevi elanikud loetakse linnaelanike hulka.
Eestis
16. sajandil oli Eestis 14 alevit (Helme, Karksi, Kastre, Keila, Kirumpää, Koluvere, Kuressaare, Laiuse, Lihula, Otepää, Pirita, Põltsamaa, Valga ja Viru-Nigula), mida on mõnikord üsna raske linnadest eristada. Nii on väidetud, et Keila sai linnaõiguse juba keskajal, samuti on allikate puudusel vahel raske leida alevile linnaõiguse andmise täpset daatumit. Enamik keskaegseid aleveid hävis Liivi sõjas. Lihula, Keila, Kuressaare, Otepää, Põltsamaa ja Valga on hiljem saanud linnadeks.
Nõukogude Liidu okupatsiooni ajal, 1945. aastal asutati valdade koosseisus uued, töölis-, linna tüüpi ja kuurortalevid. Esimestena muudeti 13. septembril 1945 aleviteks Järvakandi, Kehra, Kohila, Rapla, Ambla, Järva-Jaani, Lihula, Märjamaa, Pärnu-Jaagupi, Vändra, Nuia, Võhma ja Räpina.
1. jaanuaril 1983 oli Eestis 24 alevit. Tänapäeval on Eestis 13 alevit: Aegviidu, Järva-Jaani, Järvakandi, Kiili, Kohila, Kohtla-Nõmme, Lavassaare, Märjamaa, Paikuse, Pärnu-Jaagupi, Raadi, Tootsi ja Vändra. Neist kuus (Aegviidu, Järvakandi, Kohtla-Nõmme, Lavassaare, Tootsi ja Vändra) on minevikus olnud samanimelise valla ainsad asulad (alevvallad).
Saksakeelsed maad
Markt (Marktdorf, Marktort) oli algselt vald, millel oli turuõigus (õigus turgu pidada). Suuremaid selliseid valdu nimetati ka Marktflecken ('alev'). Neil valdadel olid siis ka linnadega sarnased õigused (Minderstadt).
Tänapäeval on igal vallal õigus turgu pidada ning nimetusel Markt pole enam suuremat sisulist tähtsust.
Saksamaal Baieri liidumaal võib liidumaa valitsus suurema kreisisisese valla tolle taotlusel ametlikult "aleviks" (Markt) kuulutada.
Soome
Kauppala oli Soomes algselt asula, kus oli kauplemisõigus ka väljaspool turgu. Kauppala oli 1977. aastani haldusüksus, siis muudeti kõik Soome 22 alevit linnadeks, välja arvatud Karhula, mis liideti Kotka linnaga. Paljud alevid olid juba varem linnaõigused saanud.
Venemaa
Посёлок городского типа (linna tüüpi asula, lühendina п. г. т., пгт.) on nõukogude ajal kasutusele võetud nimetus. Alevis pidi olema vähemalt 3000 elanikku ja 85% elanikest pidi olema hõivatud väljaspool põllumajandust. 1. jaanuaril 2017 oli Venemaal 1208 alevit, millest 192 alevis elab üle 10 000 elaniku.
Alev kirjanduses
Töölisaguli inimeste vaesust ja viletsust kirjeldab August Jakobsoni romaan "Vaeste-Patuste alev".
Kirjandus
Köping (administrativ enhet) Kauppala
Liikmesriigi trahvimine kohtuotsuse mittetäitmise eest
pisi|Euroopa Kohus Luksemburgis Liikmesriigi trahvimine kohtuotsuse mittetäitmise eest on olukord, kus Euroopa Kohus on teinud kohtuotsuse, kuid liikmesriik ei ole seda täitnud, seejärel on Euroopa Kohtul õigus teha uus otsus ning trahvida liikmesriiki, mis ei ole täitnud esimest kohtuotsust.
Rikkumismenetluse põhimõtted
Euroopa Komisjon kuid ka teised liikmesriigid on vastutavad, et riikide poolt järgitava Euroopa Liidu õiguses oleks kooskõla, et erinevad regulatsioonid võetakse vastu ühtselt ning vajadusel tuvastada nimetatuis korrapäratusi.
Rikkumismenetluseks peetakse protsessi, mille käigus Euroopa Komisjon tuvastab Euroopa Liidu õiguste rikkumise liikmesriigi poolt. Rikkumismenetluse üheks põhimõtteks on kiire lahendamine, mis seisneb selles, et enne ametliku menetluse alustamist püütakse rikkumine kõrvaldada struktureeritud dialoogi vormis. Kui liikmesriik rikkumist ei kõrvaldata või liikmesriik jääb Euroopa Komisjonist teisele arvamusele, algatatakse ametlik rikkumismenetlus.
Rikkumismenetluse käigus küsitakse selgitusi esmalt rikkumise toime pannud riigi valitsuselt. Kui valitsuse vastust ei saabu või see ei ole rahuldav, märgib Euroopa Komisjoni põhjused, miks on vastav riik Euroopa Liidu õigust rikkunud. Pärast Euroopa Komisjoni märkust oodatakse riigilt taas vastust või kohustuse täitmist. Riigi jätkuva eiramise või mittenõuetekohase täitmise korral võib Euroopa Komisjon anda asja Euroopa Kohtusse. Ligikaudu 85% vastavatest rikkumisest suudeti viimastel aastatel lahendada kohtu sekkumiseta. Kui asi on siiski kohtusse jõudnud, otsustab kohus keskmiselt kahe aasta jooksul, kas rikkumine toimus. Kui ka pärast kohtuotsuse tegemist nõutud meetmeid liikmesriigi poolt ei rakendata, võib menetlus jõuda taas Euroopa Kohtusse, kus Euroopa Komisjon esmalt pärib riigilt aru, miks kohtuotsust veel nõuetekohaselt täidetud ei ole ning puuduliku vastuse puhul saadab asja tagasi kohtule ning teeb ettepaneku liikmesriigile trahvi määramiseks.
Rikkumist saab tuvastada ka teine liikmesriik, kes annab asja arutamiseks üle Euroopa Komisjonile, kes omakorda küsib riikide seisukohti ning põhistab siis enda oma.
Euroopa Kohtu võimalus määrata trahvi
Kui liikmesriik ei kõrvalda kohtuotsusega tuvastatud rikkumist, võib Euroopa Komisjon algatada uue rikkumismenetluse kohtuotsuse mittetäitmise tõttu Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi ELTL) artikli 260 lõike 2 alusel (endine EÜ asutamislepingu artikkel 228). Ehk Euroopa Kohus saab tarvitusele võtta vajalikud meetmed. Euroopa Komisjon pöördub Euroopa Kohtu poole nõudega määrata liikmesriigile trahv, kas põhisummana või karistusmaksena või koos.
1993. aastal täiendati Maastrichti lepinguga Euroopa Ühenduse asutamislepingut artikliga 228, mistõttu sai Euroopa Kohus meetme sundida liikmesriiki kohtuotsust täitma. Tänu rahalistele sanktsioonidele on saanud Euroopa Komisjon kindluse, et liikmesriigid täidavad kohustusi.
Euroopa Kohtu määratud põhisummal peaks olema hoiatav eesmärk. Karistusmakse määramine peaks mõjutama liikmesriigi käitumist selliselt, et liikmesriik kõrvaldaks rikkumise nii kiiresti kui võimalik, eesmärgiga maksta vähem karistusmakset.
Enne, kui Euroopa Komisjon pöördub Euroopa Kohtusse, on liikmesriigil võimalus esitada oma seisukohad. Järgmisena annab Euroopa Komisjon oma seisukoha, milles selgitab, millistes punktides ei ole liikmesriik täitnud Euroopa Kohtu otsust. Tavaliselt määratakse seejärel täiendav tähtaeg, mille jooksul peab olema Euroopa Kohtu otsus täidetud. Kui liikmesriik ei täida Euroopa Komisjoni antud otsust täiendava tähtaja jooksul, võib anda Euroopa Komisjon liikmesriigi Euroopa Kohtusse, ettepanekuga määrata liikmesriigile trahv, põhisummana või karistusmaksena. Euroopa Kohus ei ole seotus Euroopa Komisjoni ettepanekuga.
ELTL artikli 260 lõikes 2 on kasutatud sõna “või”, kuid vaatamata sellele on Euroopa Kohus oma otsuses C-304/02 leidnud, et kui tegemist on olulise rikkumisega, võib Euroopa Kohus määrata liikmesriigile karistuseks nii karistusmakse kui ka põhisumma.
Karistusmakse
ELTL artikli 260 alusel lähtub Euroopa Komisjon karistusmakse suuruse määramisel kolmest kriteeriumist:
Tegemist on juhtnööridega, mille abil kindlustatakse Euroopa Komisjoni läbipaistvus, ettenähtavus ja kooskõla õiguskindluse põhimõttega. Nende juhtnööride eesmärk on saavutada karistusmakse summa proportsionaalsus. Juhtnöörid on vajalikud, sest liikmesriigid peavad olema teadlikud, kuidas Euroopa Komisjon antud karistusmakse summani jõudis, samuti peab Euroopa Komisjon seda põhjendama Euroopa Kohtule.
Lisaks peab Euroopa Komisjon karistusmakse suuruse ettepaneku tegemisel arvestama ka liikmesriigi maksejõulisust ning liikmesriigi osatähtsust Euroopa Liidu Nõukogus hääletamisel. Euroopa Komisjon teeb karistusmaksete osas küll ettepaneku, kuid lõpliku otsuse karistusmakse määramisel langetab Euroopa Kohus.
Summa sõltub sellest, kui kaua (mitu päeva) ei ole liikmesriik täitnud määratud kohtuotsust ehk liikmesriik peab maksma karistusmakset iga päeva eest alates teise kohtuotsuse tegemisest kuni päevani, mil liikmesriik on täitnud esimesest otsusest tulenevad nõuded.
Karistusmakse määramisel määratakse kindlaks päevasumma ning selle aluseks võetakse konstantne määr, mis korrutatakse koefitsiendiga, mis peegeldab rikkumise tõsidust ja kestust, mille tulemus omakorda korrutatakse spetsiaalse faktoriga, mis iseloomustab liikmesriigi suutlikkust karistusmakse maksta ning häälte arvu Euroopa Liidu Nõukogus.
Pd = ( Fr x Cs x Cd ) x n,
kus Pd on karistusmakse päevamäär, Fr on konstantne määr, Cs on olulisuse koefitsient, Cd on kestvuse koefitsient ning n iseloomustab liikmesriigi suutlikust maksta.
Näiteks on Eesti n-faktor ehk suutlikkus maksta 0,60, aga Saksamaa n faktor 21,37.
Põhisumma
Kui Euroopa Komisjon on teinud Euroopa Kohtule ettepaneku, et liikmesriik peab maksma ainult põhisumma, siis on ka põhisumma miinimummäär kindlaks määratud. Näiteks Eestil on see 314 000 eurot ja Saksamaal 11 120 000 eurot. Põhisumma määratakse liikmesriigile minevikus sooritatud käitumise eest ning sellel peaks olema eelkõige hoiatav eesmärk.
Esimene kohtuasi, kus Euroopa Kohus määras lisaks karistusmaksele ka põhisumma oli C304/02: Euroopa Komisjon vs Prantsusmaa. Euroopa Kohus otsustas 12. juulil 2005 esimest korda liikmesriigilt välja nõuda nii karistusmakse kui ka põhisumma Euroopa Liidu õiguse ränga ja püsiva rikkumise eest. Kohtuasjas käsitleti Euroopa Liidu sätestatud kalavarude kaitsemeetmete mittejärgimist Prantsusmaa poolt. Euroopa Komisjon taotlusel oli Euroopa Kohus juba 1991. aastal otsustanud, et aastatel 1984 kuni 1987 oli Prantsusmaa Euroopa Liidu seadusi rikkunud, lastes kauplejatel müüa alamõõdus kalu (Kohtuotsus 11. juuni 1991 kohtuasjas C-64/88, Euroopa Komisjon v Prantsusmaa). Järgneva üheteistkümne aasta jooksul teostati Prantsusmaa sadamates ülevaatusi. Ülevaatuste käigus avastas Euroopa Komisjon, et Prantsusmaa ei järginud oma kohustusi veel täielikult. Alamõõdus kalu pakuti ikka veel müügiks ning Prantsuse valitsusel oli üldiselt lõtv suhtumine Euroopa Liidu reeglite jõustamisse antud valdkonnas.
Kuna Prantsusmaa ei järginud kahte Euroopa Komisjoni põhjendatud arvamust, siis lõpuks esitas 21. augustil 2002 Euroopa Komisjon Euroopa Kohtusse uue hagi Prantsusmaa vastu. Euroopa Komisjon soovis, et vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 228 (nüüd artikkel 260) tuginedes tuvastatakse, et Prantsusmaa on rikkunud 1991. aasta kohtuotsuse täitmise kohustust. Samuti palus Euroopa Komisjon Euroopa Kohtul määrata Prantsusmaale karistusmakse 316 500 eurot iga päeva eest, alates Euroopa Kohtu uue otsuse väljakuulutamisest, kuni selle kohtuotsuse täieliku täitmiseni.
Euroopa Kohus rõhutas oma 12. juuli 2005. aasta otsuses, et Prantsusmaa püsiv tava pakkuda alamõõdus kalu müügiks ja Prantsuse ametivõimude poolt tõhusate meetmete kohaldamata jätmine kahjustavad tõsiselt Euroopa Liidu eesmärki säilitada ja hallata kalavarusid. Registreeritud juhtumite sarnasus ja korduvus tulenesid Prantsusmaa ametivõimude kohaldatud meetmete struktuurilisest ebapiisavusest, mis jättis tähelepanuta kontrollide läbiviimise, mis oleksid efektiivsed, proportsionaalsed ja hoiatavad vastavalt Euroopa Liidu õigusele. Kohus oli veendunud, et Euroopa Liidu eeskirjade rikkumise eest tuleb kehtestada tõhusaid, efektiivseid ja hoiatavaid karistusi, sest kalanduse valdkond on ülioluline.
Lisaks selgitas Euroopa Kohus oma 12. juuli otsuses, et artikli 228 (nüüd 260) sätestatud karistusmakse määramise eesmärk on ajendada liikmesriiki võimalikult kiiresti lõpetama jätkuva kohustuse rikkumist. Põhisumma määramine põhineb avalike ja erahuvide hindamisel, mida liikmesriigi kohustuse mittetäitmise mõju on kaasa toonud. Eriti kui rikkumine on kestnud juba pikka aega algse kohtuotsuse väljakuulutamisest. Mõlema eesmärk üldiselt on panna kohtuotsust rikkunud liikmesriik oma kohustust täitma ning tagada Euroopa Liidu õiguse tõhus kohaldamine.
Selle põhjal kohustas Euroopa Kohus 12. juuli otsusega Prantsusmaad maksma karistusmakset 57 761 250 eurot iga kuue kuu jooksul alates 12. juulist 2005. Selle summa määramisel võttis Euroopa Kohus arvesse Prantsusmaa rikkumise kestust ja tõsidust ning Prantsusmaa maksevõimet. Euroopa Kohus määras ka ühekordse põhisumma 20 000 000 eurot. Selle summa määramisel võttis Euroopa Kohus arvesse kohustuse rikkumise jätkumist alates 1991. aasta kohtuotsusest ning vaidlusaluseid avalikke ja erahuve.
C-261/18: Euroopa Komisjon vs. Iirimaa
3. juulil 2008 kohtuasjas C-215/06 Euroopa Komisjon vs. Iirimaa tuvastati liikmesriigi kohustuste rikkumine ELTL artikli 260 lg 2 alusel. Üheks kohustuste rikkumiseks tuvastati asjaolu, et Iirimaa ei ole võtnud kõiki vajalikke meetmeid tagamaks, et enne teostuslubade andmist Derrybrienis Galway krahvkonnas tuuleelektrijaama ehitamiseks ja sellega seotud tegevuseks ning samuti enne tööde teostamist oleks läbi viidud projekti keskkonnamõju hindamine vastavalt direktiivile 85/337. Nende direktiivide eesmärgiks on anda pädevatele asutustele asjakohast teavet riiklike ja eratööde mõjust keskkonnale. 16. oktoobril 2003 toimus Derrybrienis hiiglaslik maalihe, mille tulemusena nihkus pool miljonit kuupmeetrit turvast Owendalulleegh' jõe suunas, tekitades saaste ja surmates umbes 50 000 kala. Direktiivis 85/37 ette nähtud keskkonnamõju hindamine on Euroopa Kohtu alusel üks keskkonnakaitse alusmehhanisme, kuna see võimaldab reostuse või häiringu takistada nende lähtekohas, kui võidelda nende negatiivsete tagajärgede hilisema kõrvaldamise eest. Antud kohtuasjas leidis Euroopa Kohus, et Iirimaa oleks pidanud tööde projekti osas viima läbi keskkonnamõju hindamise, kuna sellel oli märkimisväärne mõju keskkonnale.
11 aastat hiljem ei olnud Iirimaa oma rikkumist kõrvaldanud ega kõnealuses tuuleelektrijaamas keskkonnamõju hindamist läbi viinud. Kohtujurist Giovanni Pitruzzella leidis oma ettepanekus, et ei ole raske kindlaks teha meetmeid, millega oleks Iirimaa saanud rikkumise kõrvaldada, ja sellega ei tekiks keerukaid õiguslikke küsimusi, mis õigustaksid rikkumise 11-aastase kestust. Kohtujurist leidis, et Iirimaa on rikkunud kohustusi, mis tulenevad ELTL artikli 260 lõikest 1. 2019. aasta 12. novembri kohtuasjas C‑261/18 nõudis Euroopa Kohtu suurkoda Iirimaalt välja Euroopa Komisjoni kasuks põhisumma 5 miljonit eurot ja karistusmakse 15 000 eurot iga päeva eest alates käesoleva kohtuotsuse kuulutamisest kuni C-215/06 kohtuotsuse täitmiseni.
Euroopa Kohus tuvastas Iirimaa kohtuasjas eriti raske rikkumise, sest keskkonnamõju hindamine on üks keskkonnakaitse alusmehhanisme ja selle rikkumine oli kestnud 11 aastat. Karistusmakse määrati Iirimaale seetõttu, et C-215/06 kohtuotsuse täitmata jätmine vältas ajani, mil Euroopa kohus uuris faktilisi asjaolusid.
C-369/07: Euroopa Ühenduste komisjon vs. Kreeka Vabariik
Kohtuasjas C‑369/07 loeti raskeks ka rikkumine, mis oli kestnud 5 aastat. Kohus nimetas seda rikkumist märkimisväärselt pikaks. Selles kohtuasjas ei olnud Kreeka Vabariik täitnud Euroopa Kohtu 12. mai 2005. aasta otsusest C‑415/03 tulenevat kohustust, mis seisnes selles, et Kreeka Vabariik ei olnud määratud tähtaja jooksul nõudnud tagasi Olympic Airwaysile antud riigiabi, mis oli otsusega 2003/372 artikkel 3 ebaseaduslikuks ja ühisturuga kokkusobimatuks tunnistatud. Rikkumise raskust hinnates võeti arvesse ka seda, et vaidluse esemeks olid normid, mis kujutasid endast Euroopa Ühendusele EÜ artikli 2 alusel pandud ühte põhiülesannet – nimelt ühisturu rajamine ning konkurentsivõime ja majandusliku suutlikkuse vastastikuse lähenemise kõrge astme edendamine. Kohtujurist arvas, et kõrge koefitsiendi kohaldamine on õigustatud, võttes arvesse asutamislepingu riigiabi käsitlevate sätete keskset tähtsust. Paolo Mengozzi leidis, et tuleb arvesse võtta asjaolu, et abi summa, mille osas eksisteeris tagasinõudmise kohustus on tegelikult madalam sellest, mida Euroopa Komisjon raskuse hindamisel arvesse võttis. See asjaolu pidi pehmendama rikkumise raskust koefitsiendi kindlaks määramisel. Kuivõrd kohtuasjas puudusid vajalikud tõendid liikmesriigi jaoks kahe olulise asjaolu kohta, otsustas Euroopa Kohus lükata karistusmakse kohaldamise algust kohtuotsuse C‑369/07 kuulutamisest ühe kuu võrra edasi, et võimaldada Kreeka Vabariigil tõendada, et nad on rikkumise lõpetanud. Kreekalt mõisteti välja põhisumma 2 miljonit eurot ja karistusmaksena summas 16 000 eurot iga hilinetud päeva eest alates ühest kuust pärast kohtuotsuse kuulutamist kuni kohtuotsuse C‑415/03 täitmiseni.
Diktatuur
Diktatuur on autokraatlik valitsemisvorm, milles juhil ehk diktaatoril on piiramatu võim otsuste tegemisel. See on mitte millegagi piiratud, seadustega kitsendamata, jõule toetuv võim.
Diktatuuris puudub valitsuse vahetamise demokraatlik võimalus ning valitseja(te)l sageli puudub vastutus oma tegude moraalsete ja eetiliste tagajärgede eest. Opositsiooni ja teisitimõtlejate mahasurumiseks võidakse kasutada vägivalda, piiratud on sõnavabadus, valitsus surub oma ideoloogiat peale mitmesuguste propagandavahenditega.
Konstitutsioonilise demokraatia kõrval on diktatuur tänapäeval kõige levinum valitsusvorm. Süsteemi defineerimine diktatuurina on komplitseeritud, sest üldjuhul on puudus usaldatavatest ja erapooletutest andmetest. On süsteeme, milles on elemente nii diktatuurist kui ka demokraatiast. Selline oli näiteks Lõuna-Aafrika Vabariik.
Diktatuuri üheks vormiks võib pidada absoluutset monarhiat.
Diktatuuri kehtestamine võib aset leida nii vägivaldse võimuhaaramisega kui ka konstitutsioonilisel ja õiguspärasel teel. Viimase näiteks on natsionaalsotsialistide võimuletulek vabade valimiste kaudu. Natsionaalsotsialistid kasutasid Weimari vabariigi põhiseaduses antud võimalust viia läbi erakorralisi valimisi nii sageli kui soovi on, kõrvaldasid opositsiooni ja kehtestasid diktatuuri, kusjuures vormiliselt kehtis endiselt Weimari vabariigi põhiseadus.
Rooma riigis olid diktaatoril ulatuslikud volitused erakorralises seisukorras otsuste langetamiseks, kuid ta allus seadustele ning pidi oma otsuseid tagantjärele põhjendama. Diktaatori ametinimetust on pärast Rooma riiki veelgi kasutatud – 18.–19. sajandil Poolas ja Ladina-Ameerikas. 20. ega 21. sajandil pole maailmas ühtki diktaatori tiitlit kandvat riigijuhti olnud, sest sõna on omandanud negatiivse tähenduse. Diktaatoriks on nimetatud näiteks Nõukogude Liidu riigijuhti Jossif Stalinit.
Alates 20. sajandi keskpaigast tekkisid mitmes riigis Aafrikas, Ladina-Ameerikas jm sõjaväelised diktatuurid.
Diktatuuride liigitus
Diktatuuri määratlemise keerukusest tulenevalt on keerukas ka nende liigitamine. Siiski võib eristada autoritaarseid ja totalitaarseid diktatuure.
Autoritaarne diktatuur
Autoritaarsed diktatuurid piirduvad võimu koondamisega riigipea või kitsa oligarhia kätte ning puudutavad muid eluvaldkondi vähe. Võrreldes totalitaarsete diktatuuridega on autoritaarsed lähedasemad antiiksele diktatuurile, kuna neis enamasti sisaldub ajutisuse ja normaalse olukorra taastamise idee. Autoritaarne diktatuur ei sea eesmärgiks uue ühiskonna rajamist ja uue inimese kasvatamist, vaid tugineb rahvuslikule ühtsusele ja konservatiivsetele väärtustele. Inimõiguste piirangud ja sekkumine erasfääri lähtuvad diktatuuri püsimise vajadusest, mitte mingist kandvast ideoloogiast.
Eesti iseseisvusperioodi aastail 1918–1940 on nimetatud kodanluse diktatuuriks. Eriti on autoritaarse diktatuuri jooni omistatud Konstantin Pätsi valitsusele 1930. aastatel.
Totalitaarne diktatuur
Diktaatorlikul võimukasutusel põhineva valitsemisvormiga kaasneb range kontroll kodanike mõtteavalduste ja väljendusvõimaluste üle ning sageli toimub inimõiguste rikkumine.
Totalitaarne diktatuur on ideoloogiakeskne ja põhjendab end mingisuguse missiooniga (näiteks kommunismi ehitamine, aarja rassi valitsemine). Diktatuur ei ole mitte vahend pöördumiseks normaalse olukorra juurde, vaid tegemist ongi ainuõige ühiskonnakorraldusega. Kandvat ideoloogiat tõlgendab võimuladvik ja ennekõike selle juht.
Totalitaarsed režiimid on olnud eranditult agressiivsed ja territoriaalsele laienemisele suunatud.
Diktatuuri tunnused
Diktatuur algab, kui ühiskonnas on täidetu kolm tingimust:
Korijärve
Korijärve on küla Valga maakonnas Valga vallas. Küla paikneb Korijärve lähistel.
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tõlliste vallas.
Küla lõunapiirile jääb Valga–Koidula raudteelõik.
Kapillaar (anatoomia)
Kapillaarid ehk juussooned (ladina keeles ains vas capillare; mitm vasa capillaria) on peenimad vere- või lümfisooned, mille sooneseina moodustavad endoteel (endoteelirakud) ja basaalmembraan.
Kapillaarides toimivad mikrovereringe ja kapillaarrõhk.
Jaanikese
Jaanikese on küla Valga maakonnas Valga vallas. See jääb Valga linnast vahetult põhja ja Eesti-Läti piiri äärde.
Idas piirab küla Jõhvi–Tartu–Valga maantee ja läänes Valga–Uulu maantee.
Kapillaar (anatoomia)
Kapillaaride ülesanneteks on vere ja koevedelike vahetuse vahendamine, toitainete ja hapniku transport ning osalemine termoregulatsioonis.
Jaanikese
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tõlliste vallas.
Kapillaar (anatoomia)
Enamasti peetakse kapillaaride all silmas juussooni, mis ühendavad artereid veenidega ja moodustavad paljudes elundites rete capillare.
Jaanikese
Külas asub Valga Tartu maantee kalmistu.
Kapillaar (anatoomia)
Lümfisooni nimetatakse lümfikapillaarideks. Lindudel esinevad ka pneumocapillares.
Verekapillaaride areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti, indiviiditi kui ka arenguastmeti.
Imetajatel
Koduloomadel paiknevad verekapillaarid võrgustikuna arterite ja veenide vahel. Elundites on 1 mm3 kohta kuni 6000 kapillaari; kapillaaride läbimõõt on 5–15 µm.
Inimesel
Kapillaaride pikkus on umbes 1 mm. Kapillaari sisemine läbimõõt on enam-vähem sama nagu erütrotsüütidel ja sooneseina läbimõõt on 0,5 µm.
Vere ja koevedelike vaheline ainevahetus toimub osaliselt endoteelirakkude liitekohtade kaudu. Mitte kõik vererakud ei lähe veenidesse läbi kapillaaride, kudedes on ka palju otseteid. Mõned rasvlahustuvad ained ja gaasid difundeeruvad läbi rakkude.
Hapnik ja lahustunud toitained pääsevad läbi kapillaaride seinte keharakkudesse ning süsihappegaas ja jääkained rakkudest verre.
Mitte kõik kapillaarid kapillaarvõrgustikus ei saa verd arterioolide kaudu. Mitmeid kapillaare varustavad verega sooned, mille lõpus paiknevad metarterioled, neile järgnevad silelihasest sulgurid – prekapillaarsfinkterid, mis sulgevad ja avavad kapillaare (ingl vasomotion). Kapillaarid töötavad ajuti ja loetakse, et neis on ainult 5% vere koguhulgast. Prekapillaarsulgureid mõjutavad teatud hormoonid ja hormoonitaolised ained, neid avavad ka süsinikdioksiid ja muud ained.
Vererõhk kapillaarides on varieeruv: arterioolipoolses otsas on see umbes 35 mmHg ja veenipoolses otsas umbes 15 mmHg.
Kesknärvisüsteemis
Verekapillaaride endoteelirakkude tiheliidused moodustavad peaaju mikrokeskkonna teatud piirkondades vere-aju tõkke, mis reguleerib kesknärvisüsteemi homoöstaasi ega võimalda paljudel suur- ja väikemolekulaarsetel ainetel verest ajju imenduda või toimub imendumine märgatavalt aeglasemalt.
Patoloogia
Kapillaaride väärareng näonahal, mille korral kapillaari nõrgenenud sein ei ole võimeline oma tavalisse olekusse naasma, avaldub näonaha omapära või seisundina, mida nimetatakse kuperoosaks.
Kapillaarilaienemus on teleangiektaasia.
Osade, inimese suhtes mürkmadudeks liigitatavate madude hammustus võib inimestel esile kutsuda kas raskema või keskmise astme mürgistusseisundeid. Mürgistuseisund võib tekkida, kui süljes leiduvad toksiinid "ründavad" kapillaare ja keha vallandab immuunvastuse, kuid ei jõua lahustunud kapillaaridest tulenevaid mehhanisme õigeaegselt repareerida.
Kapillaaride ja suuremate veresoonte uussoonestumist peetakse oluliseks teguriks osade kasvajate arengul vähiks. Osade pahaloomuliste kasvajate hematogeense metastaseerumise korral kanduvad veresoonte seinu lõhkuvad kasvajarakud algkoldest eemale. Kasvajarakud võivad peetuda uuesti ka kapillaarides (tavaliselt kopsude ja maksa kapillaarvõrgustikus), tekitades nn kaugmetastaase.
Terminoloogia
Verekapillaar on kantud inimese tsütoloogia ja histoloogia standardsõnavarasse Terminologia Histologica.
Ajaloolist
Kapillaaride avastajaks 1661. aastal peetakse Marcello Malpighit.
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Capillary seisuga 03.08.2014.
Orchestron
Vako Orchestron on 1975. aastast David Van Koeveringi Mattel Optigani (Orchestroni peetakse Mattel Optigani "professionaalseks" variandiks) Vako Synthesizers Incorporatedi toodetud polüfooniline? sämplipõhine (ingl sample playback) iseloomuliku helipildiga klahvpill.
Albert Valdes
Albert Valdes (1. detsember 1884 Järvakandi mõis – 16. detsember 1971 Tartu) oli eesti patoanatoom ja morfoloog.
1916. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli, seejärel töötas sealsamas patoloogilise anatoomia kateedri õppejõuna, aastatel 1930–1962 oli selle kateedri juhataja.
Ta oli eestikeelse meditsiinivaldkonna perioodika rajajaid ja ajakirja Eesti Arst toimetaja. Ta oli eestikeelse meditsiiniterminoloogia väljatöötajaid. Ta koostas koos Johannes Voldemar Veskiga "Ladina-eesti-vene meditsiinisõnaraamatu" (ilmus 1982).
1945. aastal pälvis ta Eesti NSV teenelise teadlase aunimetuse.
Elisha Cuthbert
Elisha Ann Cuthbert (sündinud 30. novembril 1982 Calgarys) on Kanada näitleja ja modell.
Petropavlovsk-Kamtšatski
thumb|Vaade linnale ja [[Korjaki sopkale Avatša lahelt]] Petropavlovsk-Kamtšatski on linn Venemaal, Kamtšatka krai halduskeskus.
Elisha Cuthbert
Ta sai tuntuks tänu telesarjale "24", komöödiafilmile "Naabermaja pornostaar" ("The Girl Next Door"; 2004) ja õudusfilmile "Vahakujude maja" ("House of Wax"; 2005).
Petropavlovsk-Kamtšatski
Ajalugu
Petropavlovsk-Kamtšatski asutas Vitus Bering 1740. aastal itelmeeni küla Autšini kohale. Ta andis sellele nimeks Petropavlovsk oma laevade järgi.
1779 külastasid sadamat James Cooki kolmanda ümbermaailmareisi ajal tema laevad "Discovery" ja "Resolution". Augustis maeti sinna Charles Clark, kes oli pärast Cooki hukkumist ekspeditsiooni juhtimise üle võtnud.
1812 nimetati asula linnaks (esialgse nimetusega Petropavlovski sadam) ja Kamtšatka poolsaare halduskeskuseks. 2. detsembril 1849 moodustati Kamtšatka oblast ja selle pealinna nimetati seekord Petropavlovski Port.
1913 kehtestati linna vapp, mis üldjoontes langes kokku oblasti vapiga, ainult sellele oli üles lisatud kolmest tornist koosnev kroon ja alla kaks ankrut, mis olid kokku seotud Aleksandri lindiga. Linnavalitsuse algatusel taastati vapp 1993. aastal.
21. aprillil 1933 alustas linnas tööd elukutseline teater. 6. novembril 1936 valmis esimene laevaehitustehas. 31. augustil 1958 avati Kamtšatka esimene kõrgkool, Kamtšatka Pedagoogiline Instituut, mis 31. oktoobril 2000 nimetati ümber Kamtšatka Riiklikuks Pedagoogiliseks Ülikooliks, see 15. juulil 2005 omakorda Kamtšatka Riiklikuks Ülikooliks ja 6. märtsil 2006 Vitus Beringi nimeliseks Kamtšatka Riiklikuks Ülikooliks.
31. oktoobril 1972 autasustati Petropavlovsk-Kamtšatskit Tööpunalipu ordeniga.
1. juulil 2007 valiti Petropavlovsk-Kamtšatski rahvahääletuse tulemusel Kamtšatka krai administratiivkeskuseks.
Transport
Seetõttu toimub peamine ühendus välismaailmaga Jelizovo lennujaama kaudu. Sealt toimuvad regulaarsed reisid paljudesse Venemaa linnadesse, näiteks Habarovskisse, Krasnojarskisse, Moskvasse, Novosibirskisse, Peterburi ja Vladivostokki ning isegi USA-s Alaskal olevasse Anchorage'isse. Lisaks korraldatakse mitmesse paika nii Kamtšatka krais, mujal Venemaal kui välismaal (Tai) tšarterlende.
Kõrveküla
Kõrveküla on alevik Tartu maakonnas, Tartu valla keskus.
Kõrveküla asub 5 km Tartust põhja pool. Kõrvekülas on Kõrveküla põhikool, lasteaed, Kõrveküla raamatukogu (ja Härma raamatukogu) ja Haava postkontor. Vana koolimaja hoone, mis on eravalduses, on helilooja ja koorijuhi Miina Härma sünnikodu. Vanas koolimajas ka Miina Härma elukäiku tutvustav muuseum (Miina Härma nimeline klass-muuseum). Samuti paikneb alevikus kultuurimälestis Kõrveküla asulakoht, mille vanus on kultuurimälestiste registrile teadmata.
Alevikust 2 km loodes on Vasula järv ja 3 km kagus endine Raadi sõjaväelennuväli. 2 km Narva suunda jääb kruusakarjääri tõttu osaliselt hävinud Inglimägi (86 m).
Kõrveküla nime on mainitud ürikuis aastast 1582 (Korwa nime all), alevik aastast 1977.
Birotron
Birotron on ansambli Yes klahvpillimängija Rick Wakemani leiutatud ja David Biroga välja töötatud ja Rick Wakemani firma Birotronics, Ltd. toodetud polüfooniline elektromehaaniline ning sämplipõhine (ingl sample playback) analoog-klahvpill. Toodeti ainult 35 birotroni.
Nagu mellotron, kasutas ka birotron lintidele "sämplitud" instrumente. Pilli helipank sisaldas viiulite, flöötide, puhkpillide ja inimkoori sämpleid.
Pilli saab kuulda näiteks Yesi albumil "Tormato" ja Rick Wakemani sooloalbumil "Criminal Record".
Tallinna laht
pisi|Tallinna lahe osad
Tallinna laht on Soome lahe siselaht. Lahe lõunarannikul paikneb Tallinn ning põhjas piiravad seda Naissaar ja Aegna. Idas eraldab seda Muuga lahest Viimsi poolsaar ja läänes Lohusalu lahest Suurupi poolsaar.
Tallinna laht jaotatakse omakorda neljaks osaveekoguks: Kakumäe ehk Tiskre laheks, Kopli laheks ja Paljassaare laheks ning Tallinna reidiks.
Tallinna laht on üks Eesti sügavamaid lahtesid. Suurim sügavus küünib ligi 100 meetrini.
Lahes on mitu laevasõitu ohustavat madalat – Naissaarest idas Naissaare madal (sügavus kohati 3–4 m), sellest idas Keskmadal (7,4 m), Paljassaarest loodes Vahemadal (3,8 m), Naissaare lõunatipu lähedal Hülkari madal – ja karisid (Littergrund ja Paljassaare kari).
Optigan
Optigan on polüfooniline? sämplipõhine (ingl sample playback) elektrooniline muusikainstrument, mida 1971. aastast kuni 1970. aastate keskpaigani tootis Optigan Corporation. Pilli on nimetatud ka Optigani oreliks.
Kuusiku lennuväli
Rapla lennuväli (ICAO: EERA), rahvakeeles ka Kuusiku lennuväli, on murukattega lennuväli Rapla maakonnas, Raplast paar kilomeetrit Märjamaa poole, Iira küla maa-alal, millel paikneb kaks märgistatud lennurada mõõtmetega 1600 x 60 m (suund 15-33) ja 1100 x 30 m (suund 15-33).