cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Positsioonreguleerimine
Kahepositsiooniline reguleerimine
Releetoimelise (binaarse) kahepositsioonilise ehk kaks-punkt reguleerimise korral on juhttoimel u(t) ja väljundsuurusel y ainult kaks väärtust "0" või "100%". Kui väljundsuurus ületab ülemise väärtuse, siis lülitatakse juhttoime ja seega ka reguleeritav objekt välja, kui väljundsuurus langeb alla alumist väärtust, siis lülitatakse juhttoime sisse. Seega, kui reguleerimisviga e1(t)=e(t)-uts(t) (joonis 2) on positiivne, lülitub täitur sisse, kui see on 0 või negatiivne, lülitub välja. Reguleerimisel võngub reguleeritav suurus seadeväärtuse ümber. Võnkumise amplituud ja periood on seda suuremad, mida suurem on süsteemi hilistusaja τ ja ajakonstandi T suhe. Binaarregulaatori omadusi saab parandada (nt. suure hilistusega ahjude puhul) elektrooniliste tagasisidede abil. Tagasisidet kasutatakse lülitussageduse suurendamiseks, mis aitab vähendada ka võnkumise amplituudi.
Mehaaniliste täiturite kasutamisel (näiteks releed ja kontaktorid) ei tohiks lülitussagedus olla suurem kui 1...5 lülitust minutis. Suuremaid lülitussagedusi võimaldavad pooljuhtkommutaatorid näiteks IGBT transistoride või türistoridega lülitid. Suure lülitussageduse tõttu pole väljundsuuruse võnkumine enam märgatav ning reguleerimisel saadakse pidevreguleerimisega võrreldavad tulemused. Kui pidevreguleerimise korral on regulaatori väljundis pidevsignaal, siis tagasisidega binaarregulaatori puhul on regulaatori juhttoimeks pulsilaiusmoduleeritud signaal.
Kasutusalad
Kahepositsioonilisi regulaatoreid kasutatakse peamiselt lihtsates temperatuuri reguleerimise süsteemides, nagu elektriküttekehad, -ahjud, -radiaatorid.
Söödi tänav (Pärnu)
Söödi tänav on tänav Pärnus Rannarajooni linnaosas Toominga ja Seedri tänavate vahel.
Bučovice
Bučovicet on esmamainitud 1322. aastal. Linnaks on Bučovicet ürikutes esmakordselt nimetatud 1369. aastal.
Söödi tänav (Pärnu)
Sääse tänav jääb täies ulatuses Pärnu vanalinna ja kuurordi muinsuskaitsealale.
Tänava pikkus on ligikaudu 53 meetrit.
Positsioonreguleerimine
Kasutusalad
Kahepositsioonilise reguleeerimise näiteid:
Kolmepositsiooniline reguleerimine
Kolmepositsioonilse ehk kolm-punkt regulaatori väljundil on kolm väärtust. Vastavalt sellele, kas reguleeritav suurus on väiksem esimesest seadeväärtusest, on esimese ja teise seadeväärtuse vahel või on suurem teisest seadeväärtusest saab väljundsuurus esimese teise või kolmanda väärtuse. kolmepositsioonilse regulaatori näiteks on ruumi kütmise ja jahutamise termoregulaator. Kui ruumi temperatuur on alla soovitud väärtuse, lülitatakse sisse küte, kui temperatuur on normis on küte ja jahutus välja lülitatud, kui ruum on palav, lülitatakse sisse jahutus. Võimalik on näiteks reguleerida ka kahte kütte astet ja küte välja lülitada. Kolmepositsioonilise reguleerimise saab ka kahest kahepositsioonilisest regulaatorist, kui releede väljundkontaktid vastavalt ühendada.
Annoncenblatt
Annoncenblatt oli mitme Eesti alal ilmunud väljaande nimi:
Bučovice
Linna olulisim vaatamisväärsus on renessanss-stiilis Bučovice loss.
Virtsu kool
Virtsu kool on kool Lääne maakonnas Lääneranna vallas (varem Hanila vallas) Virtsu asulas.
Elgi (eesnimi)
Elgi on naisenimi.
Virtsu kool
Kool asutati 1940.
Elgi (eesnimi)
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 523. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Elgi 193 naisel. Elgi oli keskmiselt 76 aasta vanune (mediaanvanus oli 78).
Virtsu kool
Kooli nimed: 2023. aasta kevadel otsustas Lääneranna valla volikogu sulgeda Virtsu kooli 6.-9. klassid.
Longi oja
Longi oja (ka Rabi peakraav) on peakraav Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Mulgi ja Viljandi vallas.
Kirjeldus
Kraavi pikkus on 2,7 km, valgla suurus 13,6 km², langus 2 m ja lang 1,35 m/km. Kraav kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Kraav saab alguse 98 m kõrguselt Muti järvest ja suubub 96 m kõrgusel Mäeküla järve.
Feliks Leemet
Feliks Leemet (21. november 1931 Põltsamaa vald – 22. november 2018) oli eesti kultuuritegelane.
Ta oli Põltsamaa piirkonna kultuuritegelane ja Põltsamaa Kultuurikeskuse direktor.
Nicolaus von Höweln
Nicolaus (Nikolaus) von Höweln (Höveln) (umbes 1610 Tallinn – 1657) oli Eestimaa vaimulik.
Aastast 1637 oli ta Tallinna Oleviste koguduse kolmas pastor. Ta oli Tallinna linnakonsistooriumi senior (vaimne juht).
Sieversi kanal
Sieversi kanal (ka Sieverski kanal; vene keeles Сиверсов канал) on laevatatav kanal Novgorodi oblastis Novgorodi rajoonis. Kanal ühendab Msta jõge Volhovi jõega. Kanali pikkus on 10 km.
El Dorado rahvusvaheline lennujaam
pisi|El Dorado rahvusvaheline lennujaama logo El Dorado rahvusvaheline lennujaam (IATA: BOG, ICAO: SKBO) on rahvusvaheline lennujaam, mis teenindab Bogotád Colombias. Lennujaama läbis 2017. aastal peaaegu 31 miljonit reisijat, ligi pool Colombia lennureisijate arvust läbib El Dorado rahvusvahelist lennujaama. Lennujaamas on kaks lennurada ning mõlemad on 3800 meetrit pikad. Lennujaam on Colombia rahvusliku lennufirma Avianca kodulennujaam.
Johann Knopius
Johann Knopius (ka Cnopius, Knopff; 1579 Saksamaa – 11. jaanuar 1632 Tallinn) oli Eestimaa vaimulik.
1608. aastal oli ta Tallinna linnakooli konrektor. Samal aastal kutsuti ta Tallinna Niguliste koguduse diakoniks. ja hiljem Tallinna Niguliste kiriku pastor.
Aastatel 1614–1626 oli ta Tallinna superintendent.
Beesten
Beesten on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Emslandi kreisis.
Valla pindala on 25,81 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1584 inimest.
Alahor Granadas
Alahor Granadas (originaalis Alahor in Granata) on Gaetano Donizetti ooper (dramma per musica) kahes vaatuses Andrea Montelone libretole Jean-Pierre Claris de Floriani teksti Gonzalve de Cordoue, ou Granade reconquise (1793) järgi. Esmaettekanne toimus 7. jaanuaril 1826 Palermo Teatro Carolinos. Rollide esmaesitajad Antonio Tamburini (Alahor), Elisabetta Ferron (Zobeida), Marietta Gioja Tamburini (Muley Hassem), Salvatore Patti (Ismaele), Carlotta Tomasetti (Sulima) ja Berardo Winter (Alamar).
Ajalugu
Donizetti võttis 1825. aastal rahapuudusel üheks hooajaks vastu Palermo Teatro Carolino muusikalise juhi (maestro di cappella) ametikoha tasuga kõigest 45 dukatit kuus, kui primadonna Elisabetta Ferronile maksti 517 dukatit kuus. Leping kohustas Donizettit komponeerima hooaja avamiseks uue ooperi. Ta saabus Palermosse 6. aprillil 1825, kuid lauljaid, kelle häältele teos tuli komponeerida, polnud veel kohal. Seetõttu tuli hooaja algus edasi lükata maikuuni. Selleks ajaks polnud ikka ooper valmis ning hooaeg avati kahe Rossini menuooperiga. Siis aga läks Elisabetta Ferron sünnitama ning proovidega sai alustada alles detsembris.
Esiettekanne toimus lõpuks 1825. aasta jaanuaris. See oli 28-aastase helilooja 15. ooper. Tänapäeval hinnatud tema varasema loominguperioodi üheks paremaks teoseks. Võeti väljatulekul publiku poolt hästi vastu. Kriitikud laitsid küll järjekordse türgiteemalise (alla turca) ooperi nõrka libretot, kuid kiitsid head muusikat. Etendused kestsid 25. jaanuarini. Järgmisel päeval lahkus Palermost Elisabetta Ferron. Donizetti ise lahkus linnast 14. veebruaril, paar päeva enne lepingu lõppemist. Kuus kuud hiljem etendati ooperit Napoli Teatro San Carlos. Veel üks lavastus toimus 1830. aastal Palermos. Pärast seda jäi teos teiste Donizetti ooperite varju ja kadus lavadelt pooleteiseks sajandiks. Donizetti kasutas hiljem selle ooperi muusikat paljude oma teiste teoste (L'elisir d'amore, Lucia di Lammermoor, Emilia di Liverpool, Il diluvio universale jt) stseenide komplekteerimisel.
Alahori partituur oli kaua aega kadunud. 1970. aastal avastati Bostoni Symphony Halli pööningult Andrea Monteleone poolt 1830. aastal tehtud partituuri koopia. 1990. aastate keskel leiti Palermost ka helilooja originaalpartituur. Sevilla Teatro de la Mastranzas toimus 1998. aastal teose taasavastamine.
Tegelased
-	Alahor (bariton), Mohamedi poeg
-	Zobeida (sopran), Mohamedi tütar, Alahori õde
-	Muley-Hassem (kontraalt), Granada kuningas
-	Sulima (metsosopran), Zubeida teenijanna, lemmikori
-	Ismaele (bariton), Alamari teesklev usaldusisik
Süžee
Tegevus toimub keskajal Granadas. Alahor naaseb pikaajalisest eksiilist koju eesmärgiga maksta kätte oma isa tapmise eest Abencerraje perekonnaga vaenujalal olnud Zegrie perekonna poolt. Zegriede hõimupea Alamar on ärritatud, et kuningas Muley-Hassem valis tema tütre asemel endale mõrsjaks Abencerrajesi perekonna liikme Zobeida, Alahori õe. Kuningas kirjutab alla rahulepingule kristlastega, mis on teiseks põhjuseks, et Zegrie perekond otsustab kuninga tappa. Kuninga teenijanna Sulima vahendab Alahori kohtumise lossis oma õega. Alahorile ei meeldi, et Zobeida kavatseb kuningaga abielluda, ning ähvardab omakorda tappa kuningas Muley-Hassemi. Zobeida lükkabki kuninga abieluettepaneku tagasi. Vandenõulased Ismaele juhtimisel jätkavad ettevalmistusi kuninga tapmiseks. Zobeida kahetseb oma otsust mitte abielluda kuningaga ja räägib talle, et keeldumise üheks põhjuseks oli tema venna Alahori soov. Vaatamata sellele kordab kuningas oma soovi Zobeidaga abielluda. Kuningas maskeerib end Abencerrajesi perekonna liikmeks ja läheb kohtuma Alahoriga, et selgitada välja tema kavatsetava mõrvamise motiive. Ta saab teada soovist kätte maksta isa tapmise eest. Alahor võetakse vahi alla, kuid kuningas ilmutab suuremeelsust ning lubab Zobeidal koos vennaga lahkuda. Alahor on sellest suuremeelsusest liigutatud ning annab Zobeide kuningale tagasi ning otsustab Muley-Hassemit kaitsta vandeseltslaste salasepitsuste vastu. Alahor annab Alamari kuningale välja, kuid kuningas näitab veel kord suuremeelsust ja andestab ka Alamarile. Möödunud aegade vastuolud unustatakse ning Zobeida naudib oma õnnelikku abielu kuningas Muley-Hassemiga.
Muusikalood
- Alahori kavatiin „Ombra del padre mio”
- Koor „Dove l'antico onore”
- Zobeida kavatiin „Ah! Ti sento mio povero cor”
- Koor  „Pace, pace, degl'inni di pace”
- Muley-Hassemi kavatiin „Ah! sì, da tanti affanni”
- Alahori ja Zobeida duett „De' miei splendori antichi”
- Ansambel kooriga „No che più vaga nel ciel l'aurora”
- Muley-Hassemi aaria ja koor „Popolo amici”
- Muley-Hassemi ja Alamari duett „É di natura istinto”
- Muley-Hassemi ja Zobeida duett „Ah! Per te che tanto adoro”
- Muley-Hassemi ja Alahori duett „A te d’innante”
- Alamari aaria kooriga „Cadrai fra poco, o barbaro”
- Zobeida rondò kooriga „Confusa è l'alma mia”
Korruptsioonivaba Eesti
Korruptsioonivaba Eesti on avalikes huvides tegutsev mittetulundusühing, mille eesmärk on tegeleda korruptsiooni ennetamisega, tõsta Eesti elanikkonna korruptsiooniteadlikkust ja tegutseda Eesti ühiskonna läbipaistvuse ja demokraatia edendamise nimel. Ühing loodi Jaan Tõnissoni Instituudi algatusel rahvusvahelise korruptsioonivastase organisatsiooni Transparency Internationali allorganisatsioonina 27. aprillil 2000 eesmärgiga juhtida ühiskonna tähelepanu avalikus ja erasektoris toimuvatele korruptsiooniilmingutele.
MTÜ Korruptsioonivaba Eesti on alates 2007. aastast Transparency Internationali akrediteeritud esindaja Eestis.
Kuni 2006. aasta lõpuni tegutses ühing seltsinguna, mille töövormiks oli Jaan Tõnissoni Instituudi juurde loodud Korruptsioonianalüüsi Keskus. Alates 2007. aastast tegutseb ühing registreeritud mittetulundusühinguna, et omada suuremat autonoomiat.
MTÜ Korruptsioonivaba Eesti ei ole õiguskaitseasutus ega tegele korruptsioonijuhtumite avastamise või uurimisega. Seevastu tegeleb ühing Eesti korruptsioonivastase poliitika ning seaduste analüüsi, jälgimise ja mõjutamisega ettepanekute tegemise kaudu, et tagada struktuurse korruptsiooniennetuse tõus riigis. Samuti peab organisatsioon oluliseks sellealase teadlikkuse tõstmist nii konkreetsete sihtgruppide kui ka avalikkuse seas üldiselt. Aastate 2021–2024 prioriteetsed teemad on
MTÜ-d Korruptsioonivaba Eesti rahastatakse projektifinantseerimise vormis. Vähem saab ühingu eelarve täiendust teenuste osutamisest (uuringud, analüüsid, koolitused), liikmemaksudest ja annetustest.
Juhatus
Juhatuse esimees on Steven-Hristo Evestus ning liikmed Anne Reino, Piret Kustasson, Raul Narits ja Merle Ojasoo.
Aiguille du Chardonnet
Aiguille du Chardonnet on mägi Mont Blanci mäemassiivis Alpides.
Halduslikult asub mägi Haute-Savoie departemangus Prantsusmaal. Mont Blanci mäemassiivis jääb ta Touri ja Argentière' liustike vahele.
Aiguille du Chardonnet' kõrgus on 3824 m.
Alpinism
Esmatõusu tegid tippu 1879. aastal Percy W. Thomas, Josef Imboden ja Josef Marie Lochmatter.
Provespa
Provespa on ühisherilaste perekond.
Nomenklatuur
Perekonna autor on William Harris Ashmead (1903).
Hoonete 3D-printimine
pisi|Betooni 3D-printer 3D-prinditud hoonete ehitamiseks kasutatakse tööstusliku 3D-printerit, mille tööpõhimõte on kiht kihi haaval seinte kontuuride printimine (ingl contour crafting). Materjal, mida tavaliselt selleks kasutatakse, on betoon. Segu õige konsistentsi saamiseks segatakse sinna muid aineid, näiteks basalti ja biopolümeere.
Provespa
Taksonoomia
Teistest voltherilastest eristab neid see, et suured tagumised täppsilmad on liitsilmadele lähemal kui teineteisele. Iseloomulikud tunnused on ka rohked karvakesed kehal ning kõht, mis on aluselt otsekui raiutud.
Hoonete 3D-printimine
3D-printimise idee sündis 1983. aastal Charles W. Hullil. Ta leiutas stereolitograafia, mis oli esimene 3D-printimise tehnoloogia. Majakarbi ehitamine võtab tavaliselt umbes pool aastat, kuid 2014. aastal rajas Hiina firma WinSun 24 tunniga kvartalitäie elumaju.
Provespa
Süstemaatika
Perekond Provespa on paralleelne klaadiga (Dolichovespula + Vespula) ning kõik nad koos perekonnaga Vespa.
Hoonete 3D-printimine
Tööpõhimõte
3D-printimise tehnoloogia on olemas juba 1980. aastatest ning siiani pole selle tööpõhimõte oluliselt muutunud. Hoonete 3D-printimine tähendab seda, et digitaalsed joonised skaneeritakse 3D-printeri tarkvarasse ning seejärel teisendatakse see füüsiliseks objektiks, kasutades masina juhtimisseadmena vastava tarkvaraga varundatud sülearvutit/tahvelarvutit. Masina liikuv osa on varustatud otsakuga ja liigub edasi-tagasi latil, mis korrigeerib otsaku kõrgust vastavalt vajadusele, et saada täiuslik tulemus. Spetsiaalne viskoosne segu (ingl gooey concoction) pressitakse otsakust välja nagu hambapastat tuubist. Ükski 3D-prinditud maja ei pea olema teise koopia, sest enne maja "väljalaskmist" saab seda arvutis modifitseerida. Erisoovide puhul ei pea arhitektid tegema keerulisi kalkulatsioone ega arvestama betoonelementide kujuga. Inimene saab oma maja kujundada täpselt selliseks, nagu ta ise soovib.
Provespa
Klassifikatsioon
Neid on 3 liiki :
Tüüpliik on Provespa anomala.
Perekond on monofüülne.
Hoonete 3D-printimine
3D-printimine Eestis
Eestis tegeletakse betooni 3D-printimisega ühiselt Tallinna Tehnikakõrgkoolis ja Tallinna Tehnikaülikoolis.
3D-printimisega ehitamist mõjutab Eestis ilmastik. Prinditud pind vajab alati järeltöötlust, sest see ei ole sile. Ilmastiku tõttu võivad lohud või vaod olla ohtlikud, sest nendesse valgub vesi, mis külmub ja külmutab konstruktsiooni lõhki. Betooni lõhub nii külm, kui ka jäitevastased ained, mida soojas kliimas vaja ei ole, seega ei teki sellist probleemi näiteks Hiinas või Hispaanias. Kui ehitatakse hoonele katus peale, siis seda probleemi ei teki, kuid näiteks sildade ehitamisel on sellest suur osa katmata.
Kokkuvõte
3D-printimise tehnoloogia on veel noor ja piiratud, aga sellele on seatud kõrged ootused. 3D-printerite hind on oluliselt langenud ning sellised printerid muutuvad järjest populaarsemaks. Seega muutub ehitamine mitte ainult kiiremaks ja ohutumaks, vaid ka palju paindlikumaks. 3D-tehnoloogia kasutamisel ehituses on veel eeliseid: väiksem maksumus, keskkonnasõbralikkus, ehituse protsess ja töötlemata materjalide kasutamine väiksema energiakuluga, väiksem tööõnnetuste risk (printer teeb ohtlikumad tööd), märg ehitusprotsess on minimeeritud, hoone püstitamise käigus tekib vähem materjalijäätmeid ja tolmu, võrreldes traditsioonilise meetodiga; märgatav aja kokkuhoid. Suured eelised on veel, et armatuuri ei pea detaili sisse panema ja raketis ei ole vajalik. On tõenäoline, et mõne aasta pärast kasutatakse koos tavapärase ehitamisega ka hoonete 3D-ehitamise meetodit. Hoonete 3D-ehitamise meetod areneb koos traditsiooniliste tehnikatega ning toetab neid, eriti keerukamate hoonete ehitamisel.
Provespa
Klassifikatsioon
Liik Provespa barthelemyi on paralleelne klaadiga Provespa anomala + Provespa nocturna.
Levik
Nad elavad Kagu-Aasias ja Lõuna-Aasias.
Liik Provespa barthelemyi on levinud Indiast Indohiinani. Ülejäänud liigid on levinud peamiselt Kalimantanil, Sumatral ja Malai poolsaare lõunaosas.
Arvukus
Et valguslõksud on tõmmanud ligi palju selle perekonna isendeid, siis nende biomass on nähtavasti suur.
Välimus
Nad on ühtlaselt kollakaspruuni (pruunikasoranži) värvi. Täppsilmad on hästi arenenud, tundlad on pikad.
Teistest voltherilastest eristab neid see, et suured tagumised täppsilmad on liitsilmadele lähemal kui teineteisele. Iseloomulikud tunnused on ka rohked karvakesed kehal ning kõht, mis on aluselt otsekui raiutud.
Suvituse tänav
Tänav jääb täies ulatuses Pärnu vanalinna ja kuurordi muinsuskaitsealale ning Pärnu rannapargi territooriumile.
Kluoniškiai
pisi|left|Zapyškise uus kirik Kluoniškiai on küla Leedus Kaunase rajoonis, Žapyškise valla halduskeskus. Külas on põhikool, raamatukogu, postkontor ja kultuurimaja. Külas asuvad puidutöötlusettevõtted Simile ja Saegewerk und Patenfertigung Paul Maag. Kluoniškiai asub Kaunasest 17 kilomeetri kaugusel Nemunase jõe vasakul kaldal.
Suvituse tänav
Tänava pikkus on ligikaudu 346 meetrit.
Kluoniškiai
1941. aastal hukkasid Saksa okupatsiooniväed küla kohal 280 inimest. 1942. valmis sealne katoliku kirik, mis ehitati kihelkonnakirikuks, asendamaks Zapyškise vana kirikut. 1967. aastal ehitati külla ka uus Zapyškise kooli hoone.
Provespa
Eluviis
Neil on kõrgelt arenenud sotsiaalne organisatsioon. Nad on ainsad ühisherilased, kes sülemlevad. Sülemi uue koloonia rajamiseks moodustab emaherilane koos suure arvu tööherilastega. Sülemid lendavad tihti valguse peale elumaja aknast sisse ning hakkavad õlilambi ümber tiirlema, tekitades inimestel paanikat.
Nad püüavad putukaid ja koguvad nektarit, kuid öise jälgimise raskuste tõttu pole üksikasjad teada.
Ökoloogia
Liigi Provespa nocturna töölistelt Malai poolsaarel on leitud torukäpa Coelogyne fimbriata õietolmu; tõenäoliselt on nad selle taime tolmeldajad ning teised selle perekonna liigid võivad olla teiste käpaliste tolmeldajad.
Vormsi lasteaed-põhikool
Vormsi lasteaed-põhikool on lasteaed-põhikool Lääne maakonnas Vormsi vallas Vormsi saarel.
Kool asutati 1937.
Karin Enström
pisi|Karin Enström (2015) Karin Märta Elisabeth Enström (neiupõlvenimi Karin Märta Elisabeth Landerholm; sündinud 23. märtsil 1966 Uppsalas) on Rootsi sõjaväelane ja poliitik, moderaat. Ta oli aastatel 2012–2014 Rootsi kaitseminister.
Ta on lõpetanud 1987. aastal ohvitseride kursused Kuningliku Sõjaväekolledži juures. 1998. aastani teenis ta Rootsi mereväes.
Ta oli 18. aprillist 2012 kuni 3. oktoobrini 2014 Rootsi kaitseminister.
Isiklikku
Tema isa on kindral Henrik Landerholm, ema Olena Tingdahl on arst, vend Henrik Landerholm on poliitik ja diplomaat, õe Louise abikaasa on poliitik Per Bill. Ta on abielus Anders Enströmiga, tal on kolm last.
Marita Lumi
Marita Lumi (sündinud 27. juunil 1985 ) on eesti ehtekunstnik.
Ta on lõpetanud Eesti Kunstiakadeemia ehtekunsti eriala magistrantuuri 2015. aastal (juhendaja professor Kadri Mälk).
Tegeleb animalistikaga. Isikunäitus Pärnu Uue Kunsti Muuseumis avati veebruaris 2018.
Annoncenblatt (ajaleht, 1865)
Annoncenblatt oli ajaleht, mis 1865–1882 ilmus Kuressaares. Ajalehel puudus pealkiri ja pole teada, kes ajalehte välja andis. Ajaleht ilmus korra nädalas. Ajalehed on säilinud vaid Saaremaa Koduloomuuseumis.
Freren
Freren on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Emslandi kreisis.
Valla pindala on 48,81 km². 31. detsembril 2015 elas seal 5002 inimest. Vald paikneb umbes 15 km Lingenist idas.
Letovice
Letovice (saksa keeles Lettowitz) on linn Tšehhis Lõuna-Morava maakonnas Blansko ringkonnas. Letovice asub Blanskost umbes 21 km ja Brno kesklinnast ligi 40 km põhjas.
Letovicet on esmamainitud 1145. aastal, linnaõigused sai 1936. aastal.
Viktor Palm (noorem)
Viktor Palm (sündinud 23. aprillil 1957 Tartus) on Eesti füüsik.
Elulugu
Viktor Palm on Viktor Palm vanema poeg. Lõpetas 1974 Tartu 4. Keskkooli ja 1979 Tartu Riikliku Ülikooli füüsika osakonna tahke keha füüsika erialal. 1982–1985 Füüsika Instituudi aspirantuur, füüsika-matemaatikakandidaat (1988, Füüsika Instituut), väitekiri "Orgaaniliste klaaside lisandite foononvabade joonte uurimine spektrite fotosälkamise meetodil".
Oli 1979–1982 TA Füüsika Instituudi (aastast 1997 TÜ Füüsika Instituudi) kristallide spektroskoopia sektori insener, 1985–1989 laserspektroskoopia labori nooremteadur, 1989–2004 teadur, 2005– vanemteadur. Olnud teaduslähetustel ETH Zürichi füüsikalise keemia laboris (1993, 1994, 1999, 2000), Müncheni Tehnikaülikooli füüsikalise keemia instituudis (1996, 1997, 1998) jm, osalenud mitmes rahvusvahelises uurimisprojektis.
Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: orgaanilistes klaasides foononvabade joonte uurimine madalatel ja ülimadalatel temperatuuridel ning teised spektraalsälkamise meetodite rakendused, üksiku lisandmolekuli spektroskoopia orgaanilistes tahkistes. Teadustöö senine tähtsaim tulemus on üksiku lisandimolekuli optiliste interferogrammide esmakordne registreerimine.
Üle 70 teadustrükise, 1 autoritunnistus.
Tunnustus
Eesti Vabariigi teaduspreemia (1996, kollektiivis).
Viktor Palm võitis 2021. aasta Eesti teadusfoto võistlusel esikoha looduspiltide kategoorias fotoga vesipüksist Peipsi järve põhjaosa kohal.
Eesti juust
Eesti juust on Eesti piimandusspetsialistide loodud kiiresti valmiv juustusort.
Selle töötasid välja Voldemar Saarmaa, Karl Voitki, Urmas Altmeri, Mihkel Uudisaru, Aleksei Ümariku ja Milvi Kartuse. Nad kasutasid tehnikat, mis sai 24. juulil 1959 NSV Liidu Ministrite Nõukogu juures asuva Leiutiste ja Avastuste Komitee autoritunnistuse nr 121333 ja mille tehnilised tingimused kinnitati 15. veebruaril 1960.
Uus tehnika asendas varasema pika laagerdusaja (kaks kuud) lühemaga (üks kuu). Seda rakendati hiljem ka teiste madalatemperatuurilise järelsoojendusega laabijuustude (Hollandi kera, Hollandi leib, Kostroma, Stepi) valmistamisel ja seetõttu lühenes nende juustude valmimisaeg 2,5 kuult 1,5 kuule. Tehnikat juurutati peamiselt nendes juustutööstustes, kus toodetud juustu kvaliteet oli madal. Meetodi juurutamise tulemusel see paranes, ületades tavalise tehnikaga toodetud juustu oma.
Kiiresti valmiva juustu tootmise meetodit hakati katseliselt kasutama 1959. aastal, mil valmistati 119 tonni juustu. Pärast seda tõusis kiiresti valmiva juustu tootmine järsult ja 1960. aastate keskel valmistati üle poole kogu toodetavast juustust just nimetatud meetodiga.
Ülevaade tehnikast
Juustu tootmise peamine puudus enne eelmainitud tehnika kasutusele võttu oli juustu pikaajaline valmimine juustukeldrites (2–2,5 kuud). See nõudis palju tootmispinda, töö- ja energiakulu ning pikaajalisel kääritamisel esines suhteliselt palju kvaliteedivigu.
Uue tehnika põhilised eripärad:
Välislingid
Märkus: Artikkel põhineb suuresti Karl Voitki isiklikust arhiivist pärinevatel andmetel.
Alina (ooper)
pisi|Libreto tiitelleht "Alina" (originaalis Alina, regina di Golconda – Alina, Golconda kuninganna) on Gaetano Donizetti melodraama (melodramma) kahes vaatuses Felice Romani libretole Michel-Jean Sedaine’i teksti järgi, mis oli kirjutatud Pierre-Alexandre Monsigny heroilisele ooper-balletile Aline, reine de Golconde (1766). See omakorda lähtus Stanislas-Jean de Boufflers’ romaanist "La reine de Golconde" (1761). Esmaettekanne 12. mail 1828 Genova Teatro Carlo Felices. Rollide esmaesitajad olid Comelli Rubini (Alina), Antonio Crippa (Hassan), Carolina de Vincenti (Fiorina), Giuseppe Frezzolini (Belfiore), Antonio Tamburini (Volmar) ja Giovanni Battista Verger (Seide).
Johannes Raicus
Johannes Raicus (u 1580 – 1632) oli Böömi päritolu arstiteadlane.
Elulugu
Johannes Raicus sündis Böömimaal Schlackenwaldes ja õppis arstiks Wittenbergi ülikoolis aastatel 1603–1615. 1621. aastal sai temast Königsbergi toomkooli rektor, 1627. aastal Uppsala ülikooli meditsiiniprofessor. Elu viimased aastad veetis Johannes Raicus Tartus, olles 1630. aastal rajatud Tartu gümnaasiumi rektor. Tartus valmis ka tema viimane teadustöö "Disputatio physico-medica votiva εἰς ἱέρωμα surgenti jam Dorpati novo collegio regio" (e. k "Füüsikalis-meditsiiniline pühendusdisputatsioon pühenduseks Tartu juba sirguvale uuele kuninglikule kolleegiumile"). Selles töös arutleb autor Tartu kandi looduslike olude ja nende iseärasustest tekkida võivate haiguste üle, lähtudes antiikaegsest kehamahlade teooriast ning ka varauusaegsetest Paracelsuse ideedest. Muuhulgas käsitleb Johannes Raicus oma disputatsioonis balneoloogiat ja mineraalvesi. "Disputatio physico-medica votiva ..." on esimene Tartu ülikooliga seotud teadustöö.
Alina (ooper)
Ajalugu
Tugevate Rossini mõjutustega ooper oli komponeeritud Genova uue ooperimaja Teatro Carlo Felice avahooajaks. Donizettile valitud süžee eriti ei meeldinud, kuid Felice Romani veenis teda teemaga soostuma ning ulatas maestrole valmis libreto 1828. aasta veebruari lõpupäevadel. Komponeerimise ajal tundis Donizetti muret primadonna pärast, kuna algselt nimiosatäitjaks mõeldud Letizia Cortesi ei vastanud tema ootustele. Sopran vahetati välja ning osa sai kuulsa tenori Giovanni Battista Rubini abikaasa Adelaide Comelli-Rubini.
Kuldijüri mänd
thumb|Kuldijüri mänd (2011) thumb|Kuldijüri männi võra (2011) Kuldijüri mänd (ka Kuldi-Jüri pettäi) on looduskaitsealune põlispuu, mänd Põlvamaal, Kanepi vallas Peetrimõisa külas.
Alina (ooper)
Ajalugu
10. oktoobril 1829 esitati Rooma Teatro Valles muudetud versioon, kus Alina rollis oli Annetta Fischer. Muudatused sisaldasid ka hiljem kuulsaks saanud tenori aaria „Dunque invan" ja Alina finaali rondo „Su l'ali di sospiri". See tõsise sisuga, kuid komöödiaks nimetatud teos püsis paljude Itaalia teatrite repertuaaris mõne aasta. 1849 ja 1859. aastal esitati ka Barcelonas. Vajus siis rohkem kui sajandiks unustusse. 1987 etendati Ravennas, kus pälvis suurt tähelepanu. Seejärel on Itaalias siin-seal ette kantud.
Warren Cole
Warren Joseph Cole (12. september 1940 – 17. juuli 2019) oli Uus-Meremaa sõudja.
Alina (ooper)
Ajalugu
Samal teemal on Franz Berwaldi ooper "Drottningen av Golconda" (1865).
Warren Cole
Cole võitis 1968. aasta suveolümpiamängudel Méxicos roolijaga neljapaadil kuldmedali.
Alina (ooper)
Süžee
Tegevus toimub Indias Golkondas 17. sajandi alguses. Golkonda kuninganna Alina viivitab andma nõusolekut abielluda Seidega, sest äsja saabunud Prantsusmaa suursaadik Volmar on äratanud temas tähelepanu. Tuleb välja, et Volmar on Alina kaua aega kadunud olnud abikaasa. Volmari teener Belfiore oli abielus Alina teenijanna Fiorinaga. Seide pingutab kõigest väest, et nurjata Alina ja Volmari taasühinemist, kuid see ei õnnestu. Kaua lahusolnud paarid heidavad taas ühte.
Eli (eesnimi)
Eli on naisenimi ja mehenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 3129. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Eli 6 mehel.
Lateraal
Lateraal ehk külghäälik on konsonant, mille moodustamisel õhuvool väljub ühelt või mõlemalt poolt keelt.
Mihhail Lavrentjev
pisi|150px|Mihhail Lavrentjev Mihhail Lavrentjev (vene keeles Михаил Алексеевич Лаврентьев Mihhail Aleksejevitš Lavrentjev; 19. november (vkj 6. november) 1900 Kaasan – 15. oktoober 1980 Moskva) oli vene matemaatik ja mehaanikateadlane, NSV Liidu Teaduste Akadeemia Siberi osakonna rajaja. Ta oli 1946. aastast NSV Liidu Teaduste Akadeemia akadeemik ja 1971. aastast Prantsuse Teaduste Akadeemia välisliige.
Ta oli üks Novosibirski Akademgorodoki idee autoritest ja asutajatest. Aastatel 1957–1975 oli ta NSV Liidu Teaduste Akadeemia Siberi osakonna esimees ja NSV Liidu Teaduste Akadeemia asepresident. Ta suri 1980. aastal Moskvas ja on maetud Lõunakalmistule Novosibirskis.
Lavrentjevi idee USA-le sõjalise löögi andmiseks
Pärast 58-megatonnilise tuumapommi lõhkamist 1961. aastal Novaja Zemlja kohal esitas 1962. aastal akadeemik Lavrentjev Nikita Hruštšovile ametialase kirja, milles ta tegi ettepaneku kasutada 100 megatonnist tuumaseadet tekitamaks maavärina järgse tsunami sarnast hiigelmõõtudega kunstlikku lainet ja suunata see Põhja-Ameerika ranniku suunas. Lavrentjev leidis, et USA-ga sõja puhkedes tekitaks säärane sõjaline löök vastasele korvamatut kahju. Ettepanek pandi varsti kalevi alla, sest asja uurimisel tõdeti, et New Yorki ja teisi suuri USA rannikulinnu kaitseb hiidlaine eest mandrilava.
Tunnustus
pisi|100px|Lomonossovi kuldmedal
Mälestuse jäädvustamine
Venemaa Teaduste Akadeemia annab välja Lavrentjevi auhinda.
Isiklikku
Ka tema poeg Mihhail Mihhailovitš Lavrentjev oli tunnustatud matemaatik.
Saskia & Serge
pisi|Saskia & Serge (1971) Saskia & Serge on Hollandi ansambel, kuhu kuuluvad laulja Trudy van den Berg (sündinud 1947) ning laulja ja kitarrist Ruud Schaap (sündinud 1946).
1971. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas duett Hollandit lauluga "Tijd" ning sai 85 punktiga kuuenda koha.
‎
Léglise
Léglise on asula ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis.
Asulad
Léglise koosneb kuuest osast ja kokku 28 külast:
Willsi faktor
Willsi faktor ehk antianeemiline faktor on eeldatavasti toiduainetes nagu presspärm (ingl k autolyzed yeast extract marmite) ja toores maksaekstraktis looduslikult leiduv toitumisfaktor, mida on organismidel vaja, et punaseid vereliblesid ehk erütrotsüüte komplekteerida.
Faktori avastas inglise arst Lucy Wills 1930. aastatel India Meditsiiniteenistuses Bombays töötades.
Janet Watson ja William B. Castle nimetasid uue faktori Willsi faktoriks (ingl k Wills' factor).
Hilisemad nimetused: folaat, ka B10-vitamiin, Bc-vitamiin ja M-vitamiin jpt.
Lääne tänav
Veel asub Lääne tänav Paldiski ja Põltsamaa linnas.
Seedri tänav (Pärnu)
Seedri tänav on tänav Pärnus Rannarajooni linnaosas.
Tänava pikkus on ligikaudu 335 meetrit.
Seedri tänav jääb täies ulatuses Pärnu vanalinna ja kuurordi muinsuskaitsealale. Tänavast lõunasse jääb Pärnu rannapark.
Kevin Chris
Kevin Chris on eesti mustkunstnik. Ta alustas mustkunstnikukarjääri 2006. aastal.
Kevin Chris on osalenud mitmes lavaprojektis konsultandi ja kaaslavastajana. Ta on teinud lavalist koostööd ansamblitega Terminaator, Winny Puhh, Tanel Padari ja Getter Jaaniga.
2013. aasta sügisel esines Kevin Chris oma šokimustkunstilavastusega "Uks".
2013. aastal luges ta Eesti Televisiooni saate "Ringvaade" otse-eetris saatejuht Marko Reikopi mõtteid.
Ta on Eesti mustkunstnike liidu liige.
Kevin Chris peab blogi.
Joachim Friedrich Hartmann
Joachim Friedrich Hartmann (1750 Riia – 3. oktoober 1808 Tallinn) oli Eestimaa vaimulik.
1775 ordineeriti ta Tallinna Niguliste koguduse diakoniks. 1795 valiti ta nii Tallinna Oleviste koguduse ülempastoriks kui ka Tallinna superintendendiks.
Hartmann oli Tallinna esimese vabamüürlaste looži liige ja looži meister 1782–1790.
Provespa anomala
Provespa anomala on liik voltherilaste sugukonna ühisherilaste alamsugukonna perekonnast Provespa.
Nomenklatuur ja süstemaatika
Liiki kirjeldas 1854 Henri de Saussure. See on perekonna tüüpliik.
Sünonüüm on Vespa dorylloides. Seda kasutas Saussure 1853. aastal. Aastal 1854 kasutas ta nime Vespa anomala.
Alamliike ei ole.
Liik on tekkinud siis, kui Provespa barthelemyi oli juba lahknenud.
Levik
Liiki on kohatud Birmas, Tais, Malaisias (Lääne-Malaisia, Langkawi saar, Sarawaki osariik, Sabahi osariik), Singapuris, Bruneis, Indoneesias (Sumatra saar, Bangka saar, Batu saared, Durian, Karimun Lingga, Padang, Jaava, Kalimantan, Lauti saar).
Eluviis
Nad sülemlevad. Sülemi uue koloonia rajamiseks moodustab emaherilane koos suure arvu tööherilastega. Peretsükkel on tõenäoliselt aastane, sülemlemine toimub igal aastaajal.
Parasiidid
Sellel liigil parasiteerib Xenos provesparum.
Astronomische Beyträge
Astronomische Beyträge oli astronoomiaajakiri, mis 1806–1807 ilmus Tartus.
Ajakirja andis välja Johann Wilhelm Andreas Pfaff.
Merekaitseliit
Merekaitseliit oli enne Teist maailmasõda Kaitseliidus tegutsenud merekaitse ülesannetega allorganisatsioon. Tänapäeval võib merekaitseliidu nimetust kasutada Kaitseliidu malevates merendusliku tegevusega seotud allüksuste puhul üldistava mitteametliku terminina.
Tegevusest
Merekaitseliidu allüksused on tegutsenud rohkemal või vähemal määral Tallinna malevas, Lääne malevas, Saaremaa malevas ja Pärnumaa malevas. Lisaks on Tartu maleva juures tegutsenud ka sisevete rühm. Merekaitseliidu ülesanded ja perspektiivid merelise ja riigikaitselise tegevuse osas on olnud ebaselged. Tallinna merekaitseliitlasi on osaliselt kaasatud kõrvalülesannetesse Mereväe juurde ja koostööd on veel tehtud vabatahtlike merepäästjatega.
Seoses Kaitseliidus merendusliku tegevuse kontseptsiooni puudumisega, millest tulevalt polnud võimalik eraldada ka ressursse, merekaitseliidu tegevus 2010-dateks praktiliselt lõpetati.
Paadid ja laevad
pisi|[[Ristna tutvustusüritusel merekaitseliitlastega 2012. aastal]] Merekaitseliitlaste käsutuses on olnud mitu väiksemat laeva ja paati. Suurim laev on olnud patrull-laev EML Ristna P422, mida kasutati koostöös Eesti Mereväega aastail 2010–2015 õppesõitudeks, laev kuulus tegelikult Eesti Meremuuseumile. Veel on mereüksuste käsutuses olnud 1990. aastate algul Grif-kaatrid Erika ja Edgar ning üks Jaroslavets-tüüpi abilaev nimega Erika KL-101.
Sisevete allüksuse kasutuses olid kuni 2000. aastateni mõned väiksemad laevad nagu Kostromitš-tüüpi töölaev Ahti ja mitu jaodessantpaati.
Praeguseks ajaks on kaitseliidu mereüksuste suuremad alused erinevatel põhjustel kasutusest kõrvaldatud. Kaitseliidu struktuuriüksuste käsutuses on siiski mitmeid väiksemaid veesõidukeid.
Vormiriietus
Merekaitseliitlased kannavad mereväelastega sarnast vormiriietust, nagu see oli ka 1930. aastatel, ja peavad selle üldjuhul muretsema omal kulul. Kantakse laeva töövormi ja pidulikku vormi.
Asutamine
Merekaitseliidu idee käis 1932/1933. aasta talvel välja leitnant Richard Kokk, kes oli uurinud sarnaste organisatsioonide tegevust Esimese maailmasõja ajal. Merekaitseliitu hakati Kaitseliidu juurde looma 1933. aasta teisel poolel. Esimene korraldaja oli vanemleitnant Jaan Klaar koos mõnede reservohvitseridega. Koostöös mereväega koostati ajutised koosseisud ja õppekavad. 1933. aasta novembris määrati Kaitseliidu Peastaabi juurde vastavaks organiseerijaks ametlikult kaptenleitnant Rudolf Gildemann.
Tegevus
1933. aastal hankis esimesena endale oma mootorpaadi Voka mererühm 2000 krooni eest.
Juba 6. juunist 2. juulini 1934 toimusid esimesed Merekaitseliidu piirkondlike allüksuste ühised õppused Merejõudude juhtimisel. Osalesid Merejõudude miinitraalerid Olev ja Kalev, miiniveeskajad Ristna ja Suurop ning vahilaev Laine ja suurtükilaev Mardus. Rõhku pandi meremiinide veeskamisele ja traalimisele, samuti meresidele.
8. juulil 1936. aastal andis Kaitseliidu ülem ettekirjutuse, et ka sisevete rannikul tuleb formeerida Kaitseliidu sisevete salgad.
1936. aastal ilmus "Merekaitseliitlase käsiraamat", mis andis edasisele väljaõppele olulise ühtlustava aluse.
Koosseis
Saaremaal olid näiteks Kihelkonna meredivisjon, Kuressaare meredivisjon (divisjonides näiteks Abruka luurerühm, Sõrve luurerühm, Abruka sidepost, Kuressaare traalerite rühm, Kihelkonna traalerite rühm, Vilsandi luurerühm).
Tallinnas juba 1924. a asutatud Sadama malevkonna koosseisus olid 1939. a aga näiteks Luurepaatide divisjon, Traalerite divisjon, Eridivisjon ja Suurupi Meredivisjon (merekindlused).
Ujuvvahendid
Meretegevusteks kasutati peamiselt liikmete isiklikke paate, kuid Kaitseliidul oli ka spetsiaalseid koosseisulisi ujuvvahendeid.
Kaitseliidu mootorpaate enne 1940. aastat:
Messingen
Messingen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Emslandi kreisis.
Valla pindala on 25,43 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1075 inimest.
Eliina
Eliina on naisenimi.
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Elīna 8535 inimesel.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1055. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Eliina 55 naisel.
Miss Calculation
"Miss Calculation" on Elina Borni teine singel. See ilmus novembris 2013.
Laulu autorid on Stig Rästa ja Fred Krieger.
Dobl-Zwaring
Omavalitsus loodi 31. detsembril 2014 Steiermargi vallareformi osana Dobli ja Zwaring-Pölsi valla liitmisega.
Valda läbib Kainachi jõgi, mis on Muri lisajõgi. Piirkond kuulub Lääne-Steiermarki.
Ajalugu
Esimest korda mainis Doblit "Tobelina" 1219. aastal peapiiskop Eberhard II Salzburgist Sprengelini, samuti vastloodud Seckau diötseesi. Sajandeid määras Dobli ajalugu Gjaidhofi loss, mis oli Maria Theresia jahiloss.
Fadingi ajalugu ulatub tagasi Karolingide-aegsesse asulasse. Üksikasjalikult vaadeldakse selle asustuslugu. Nimi on tuletatud eesliitest "Fadi-", mis tähendab "meest" tähenduses "sõdalane, kangelane". "-ing"-lõpulised nimed võivad, kui need on lisatud koha- või isikunimedele, olla saksa keelealal tõendiks 7.–9. sajandi asulate kohta.
Esimesed omavalitsused loodi autonoomsete korporatsioonidena 1850. aastal. Pärast Austria annekteerimist Saksamaa poolt 1938. aastal läksid omavalitsused Steiermargi Reichsgaule. Aastatel 1945-1955 kuulusid need Briti okupatsioonitsooni Austrias. Wieserbahni ääres asuv endine Pölsi vald omandati 1. jaanuaril 1957 Leibnitzi ringkonnast Graz-Umgebungi ringkonda.
Zwaringi ja Pölsi vallad liideti 1. jaanuaril 1968 Graz-Umgebungi ringkonna juhtkonna ettepanekul. Mõlemad omavalitsused hääletasid 1967. aasta oktoobris vabatahtliku ühinemise poolt, kuna said suurema osa maksutuludest. Lahkarvamusi tekkis alles valla loomisel. Kui Zwaringi rahvas ja ringkonnakeskus taotlesid nime "Zwaring-Pöls", siis Pölsi vald hääletas "Pöls-Zwaring", sest Pölsi on esmamainitud 1244. aastal küla vanema osana ja "Zwaring-Pöls" seisis tähestikulises järjekorras Graz-Umgebungi ringkonna omavalitsuste loendi lõpus.
Transport
Peaküla Dobl asub Lõunakiirtee (A2) ääres; lähimad ristmikud on Lieboch (194) 3 km kaugusel ja Unterpremstätten (188) 5 km kaugusel. Pyhrni kiirteele A9 pääseb Schachenwald ristmiku (192) kaudu, 5 km kaugusel.
Valla lõunaosa asub suurest maanteest eemal, kuid on hästi ühendatud piirkondliku teedevõrguga. Pyhrni kiirteele A9 pääseb Wundschuhi (197) ja Wildoni (202) ristmike kaudu.
Rongijaama valla territooriumil ei ole, kuid naabervallad pakuvad juurdepääsu:
Grazi lennujaama pääseb hõlpsasti kõikjalt.
Ehitised
Pölsi linnust on esmamainitud 1244. aastal kui Salzburgi piiskopi Zehenthofi. 16. sajandi lõpus muudeti see aadliku elukohaks, mis käis hiljem sageli käest kätte. 18. sajandi lõpul töötas loss lõpuks õlletehasena, mis aga juba 1801. aastal suleti. 1840. aastal kuulus mõis Saffranite suguvõsale, viimasena vabahärra Ludwig von Saffranile 1855. aastani. Pölsi mõisa ja linnuse omandas 1855. aastal Oldenburgi hertsoginna Friederike, Washingtoni paruness, kes oli abielus USA esimese presidendi George Washingtoni sugulase Maximilian Emanuel von Washingtoniga.
Pölsi linnusest sai Washingtoni perekonna põllumajanduslik näidisettevõte. Maximilian von Washington oli kaasaegses kirjanduses "üks Austria parimatest autoriteetidest põllumajanduse ja põllumeeste valdkonnas".
Püha Rinn
"Püha Rinn" on mägiallikas metsaalal valla lõunaosas. Väidetavalt on selle allika veele antud eriline jõud, kuna 19. sajandil hakkas peaaegu pime metsamees selle veega silmi pestes paremini nägema. Koht restaureeriti aastatel 2001-02 ja Predingi minister pühitses selle 14. augustil 2006.
Kang Pan-sok
Kang Pan-sok oli Põhja korea esimese liidri Kim Il Sungi ema
Sündis: 21. aprill 1892, Mangyongdae, Pyongyang, Põhja-Korea
Suri: 19. juuli 1932, Jilini provints, Hiina
Abikaasa: Kim Hyong-jik (abiell. 1908–1926)
Lapsed: Kim Il-sŏng, Kim Yong-ju, Kim Chul Joo
Lapselapsed: Kim Chŏng-il, Kim Kyong-hui, Kim Pyong-il, Kim Man-il, Kim Yong-il, Kim Kyong-Jin
1989. aasta Kreeka-Rooma maadluse maailmameistrivõistlused
1989. aasta Kreeka-Rooma maadluse maailmameistrivõistlused toimusid Šveitsis Martignys.
Los Angelese lahing
pisi|Fotod ajalehe [[Los Angeles Times 1942. aasta 26. veebruari numbris]] Los Angelese lahing oli 25. veebruaril 1942 aset leidnud vahejuhtum.
Gordy
"Gordy" on Ameerika Ühendriikide 1995. aasta koguperefilm, mille on lavastanud Mark Lewis.
Eesti Sordiparanduse Selts
Eesti Sordiparanduse Selts oli aastatel 1919–1940 sordiaretuse, -valiku ja seemnekasvatuse temaatikaga tegelenud organisatsioon. Aastani 1922 kandis selts nime Eesti Sordiparanduse ja Seemnekasvatuse Edendamise Selts.
Seltsi valduses olid Jõgeva sordiaretusjaam, Kehra aretusjaam (aastani 1925) ja Sangaste aretusjaam (aastani 1938).
Seltsi eestvõttel korraldati nt seemneviljanäitusi, kursusi ja viidi läbi seemnepõldude tunnustamist.
Tammemäe järv
pisi|Tammemäe järv Tammemäe järv (ka Tammemäe karjäär, Lõuna karjäär, Saku karjäär) on tehisjärv Harjumaal Saku vallas Tammemäe külas.
Järve pindala on 40,9 ha, koos saartega 44,49 ha. Saari on kaks. Kaldajoone pikkus on 4056 m.
Suurema saare nimi on Donquixote saar, väiksemal saarel aga nime pole.
Donquixote saar on 290 m pikk ja 140 m lai. Väiksema saare diameeter on 30 m.
Järves on ahvenat, haugi, kiiska, särge, latikat.
Ahto Palm-Leis
Elulugu
Ahto Palm-Leis on loomaarsti poeg.
Isa küüditati 1941, põgenes 1944 koos ema ja vendadega Saksamaale. Lõpetas 1949 Geislingeni Eesti Gümnaasiumi.
Emigreerus 1949 USA-sse. Õppis Bradley Ülikoolis (Peoria, Illinois), lõpetas 1954 Minnesota Ülikooli lennundusinsenerina. Täiendas end samas ülikoolis ja Hartfordi (Connecticut) ning Illinoisi Ülikoolis, Ph.D. (kosmose- ja lennundustehnoloogia, 1966, Illinoisi Ülikool), väitekiri "Transient Behavior of Free Flames in Laminar and Turbulent Media". Töötas aastast 1954 mitmes laboris aerodünaamika alal, oli Illinoisi Ülikooli assistent, aastast 1966 Arnold Engineering Development Centeri (Tennessee) teadur raketimootorite valdkonnas.
1971 siirdus Torontosse, kus oli Ontario transpordiministeeriumi transpordisüsteemide uurimise osakonna juhataja.
Telšiai rajoon
Rajoon moodustati 1950. aastal. Rajoon koosneb järgmistest valdadest: Degaičiai, Gadūnavase, Luokė, Nevarėnai, Ryškėnai, Žarėnai, Tryškiai, Upyna, Varniai ja Viešvėnai vald. Eraldi administratiivüksus on veel Telšiai linn.
Ahto Palm-Leis
Elulugu
Aastast 1989 viibinud korduvalt Eestis, osalenud siinses poliitikaelus, Eesti Demokraatliku Algatuse (EDA) idee autor, avaldanud Eesti sisepoliitikat käsitlevaid artikleid.
Teadustöö
Uurimisvaldkond: aerodünaamika, matemaatika, füüsika.
Isiklikku
Tema vend on mäeinsener Lembit Palm-Leis.
Telšiai rajoon
Rajooni suurimaks jõeks on Virvytė. Teine tähtsam jõgi on rajoonist algav Minija. Suurimad järved on Mastis ja Lūkstas. Rajoon asub suuremalt osalt Žemaidi kõrgustikul, kõrgeim koht on Šatrija (228 meetrit). Madalaim koht asub Virvytė orus (84 meetrit)..
Telšiai rajooni põhjaosa jääb osaliselt Žemaitija rahvuspargi, lõunaosa aga Varniai regionaalpargi territooriumile.
Tremulant
Tremulant ehk värihäälik on konsonant, mille moodustamisel pannakse mingi häälduselund vibreerima.
Eesti keel
Eesti keeles on tremulant /r/, mille puhul vibreerib keeletipp.
Ahto Kaljusaar
Ahto Kaljusaar (23. november 1938 – 19. märts 2020) oli eesti ühiskonnategelane ja esperantist; Eesti esperantoliikumise põhitegelasi.
Füsioteraapia
Füsioteraapia (inglise physical therapy või physiotherapy) on meditsiini haru, mis ravimiseks kasutab füüsikaliste tegurite (näiteks elektrivool, radioaktiivsus, ultraheli) mõju, kehalisi harjutusi ja massaaži.
Füsioteraapiaga tegelev spetsialist on füsioterapeut.
Tallinna Kaubamaja Grupp
Tallinna Kaubamaja Grupp (ärinimega Tallinna Kaubamaja Grupp AS) on Eesti suurim jaekaubandusettevõte.
Sadama tänav (Pärnu)
Sadama tänav on tänav Pärnus Rannarajooni linnaosas Pärnu Vallikääru ääres.
Tallinna Kaubamaja Grupp
Tallinna Kaubamaja Gruppi kuuluvate ettevõtete peamisteks tegevusaladeks on jae- ja hulgikaubandus. Grupi ettevõtted annavad tööd enam kui 4800 inimesele. Grupil on 106 kauplust. .
Sadama tänav (Pärnu)
Tänav algab Lootsi tänavalt, suundub edelasse ja lõppeb Ringi tänaval.
Tallinna Kaubamaja Grupp
Grupi lojaalsusprogramm Partnerkaart on üle 697 000 püsikliendiga suurim Eestis.
Sadama tänav (Pärnu)
Tänava pikkus on ligikaudu 381 meetrit.
Tallinna Kaubamaja Grupp
Gruppi kuulub 2021. aasta lõpu seisuga 69 Selveri kauplust, 1 Delice'i kauplust, Solarise toidupood, e-Selver, rändpood ja kohvik kogumüügipinnaga 114,6 tuhat m² ning keskusköök Kulinaaria OÜ. Grupp opereerib kahte täismahus kaubamaja Tallinna ja Tartu kesklinnas ning e-poodi, pakkudes laia valikut ilu- ja moetooteid.
Gruppi kuulub ka 7 kauplusega ja e-poega ilutoodete kett (I.L.U. ja L’Occitane) ning kingapoed ABC King ja SHU. turvaettevõte (Viking Security AS). Autokaubandussegment on sõltumatu diilervõrguga KIA-de maaletooja Baltikumis, mis täiendavalt tegeleb sõiduautode jaemüügiga kahes müügisalongis Tallinnas, kahes müügisalongis Riias ja ühes Vilniuses. Lisaks KIA-dele on valikus ka Peugeot, Škoda ja Cadillac. Kinnisvarasegment tegeleb grupi omanduses oleva kinnisvara haldamise, hooldamise ja kaubanduspindade väljaüürimisega. Grupi Kinnisvara segmendi omanduses on Kaubamaja Tallinna müügimaja, Tartu Kaubamaja keskus, Viimsi keskus, 3 automüügisalongi ja 20 Selveri hoonet, lisaks mitmed muud kinnistud.
Arrogatio
Arrogatio (või adrogatio) tähendab Rooma õiguses võõra persona sui iuris 'e perekonda võtmist. Persona sui iuris tähendab õiguslikult iseseisevat isikut ehk isikut, kes ei ole kellegi teise võimu all.
Tallinna Kaubamaja Grupp
Alates 1996. aastast on Tallinna Kaubamaja aktsiad noteeritud Tallinna Väärtpaberibörsi põhinimekirjas.
Arrogatio
Adrogeerimist tähistava sõna algvorm ladina keeles oli arrogatio või adrogatio.
Tallinna Kaubamaja Grupp
Ajalugu
Tallinna Kaubamaja Grupi ajalugu ulatub aastani 1960, mil avati Tallinna Kaubamaja. Aastakümnetega on Tallinna ja Tartu Kaubamajast kasvanud Eesti suurim kaubanduskontsern.