cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Neerud
Neerupüramiid
Neerukoorest neerupüramiidide vahele kiiluvaid osi nimetatakse neerusammasteks.
Neerunäsa
Neerunäsa on neerupüramiidi tipp, mis ulatub neeruurkesse.
Neerusegmendid
Neerusegmendid on neerude iseseiseva vereringega osad, kuhu suubuvad vastavad neeruarteri harud.
Neeruvaagen
Neeruvaagen on neerukarikatest algav lõpliku uriini lühiajaline kogunemiskoht ja ühtlasi lehtrikujuline kusetee.
Neerude rakuväline ruum
Neerude rakuväline ruum on suhteliselt väiksemahuline, moodustades neerukoores keskmiselt 5–7% ja suurem neerusäsis (eriti keskmes). Rakkudevahelises ruumis on fibroblastid ja immuunsüsteemi rakud. Rakuväline ruum koosneb rakuvälisest maatriksist (näiteks glükoproteiinidest) ja rakkude vahel asuvast vedelikust jt.
Kusejuha
Kusejuha on uriini juhtiv kusetee. Kusejuha algab neeruvaagnast ja avaneb kusepõide.
Neerude funktsioonid
Neeru struktuurilis-funktsionaalseks ühikuks on nefron, milles toimubki esmasuriini valmistamine. Neeru(de) funktsioonideks on: kehavedelike tasakaalu tagamine organismis, osmootse rõhu säilitamine, happe-leelise-tasakaalu regulatsioon, jääkainete eemaldamine organismist, bioloogiliselt aktiivsete ainete sekretsioon ja metabolism, vereloome, arteriaalse vererõhu ja veresuhkru taseme regulatsioon jt.
Aminohapped (osaline)
Neerudel (peamiselt koorel) on oluline roll aminohapete metabolismil, transpordil ja töökorras neer kontrollib nende plasmakonstsentratsiooni.
Neerud muundavad tsitrulliini arginiiniks, mis on lämmastikoksiidi (NO), kreatiini ja agmatiini eellasmolekul.
Arvatakse, et neerudes muundatakse glütsiin seriiniks.
Vitamiinid
Normaalses inimese neerus on tuvastatud mitmeid vitamiine: B1-, B2- ja B12-vitamiin, foolhape, nikotiinhape, pantoteenhape, biotiin, C-, A- ja E-vitamiin.
Eikosanoidid
Neerude koores ja säsis sünteesitakse ja vabastatakse mitmeid prostaglandiine.
Neerude sisesekretoorne funktsioon ja toimed
Arvatakse, et neerud komplekteerivad (toodavad) ja väljastavad kahte hormooni: kaltsitriooli ja erütropoetiini. Erütropoetiin on aine, mis reguleerib erütrotsüütide erütrotsütopoeesi. Erütopoetiini hulk suureneb kõrgmäestikes. Soodustavaks teguriks on ka meessuguhormoon – meestel on seetõttu erütrotsüüte rohkem.
Reniin on proteolüütiline ensüüm, mida komplekteerivad paljude selgroogsete loomade neerude jukstaglomerulaarrakud proreniinist. Reniin aktiveerib reniin-angiotensiin-aldosteroon-süsteemi ja vabastatakse vastusena füsioloogilisele stiimulile, näiteks hüpotensioon, hüpokaleemia, vererõhu langus ning veremahu vähenemine ja β-adrenergiliste retseptorite stimulatsioon jt.
Neerude eritatud reniin muundab maksas sünteesitud angiotensinogeeni angiotensiin I-ks. Kopsudest pärit angiotensiini konverteeriv ensüüm (AKE) katalüüsib angiotensiin I angiotensiin II-ks. Angiotensiin II seondub neerupealistes spetsiifliste retseptoritega ja vabaneb aldosteroon ja tõuseb vererõhk. Angiotensiin II mõjutab ka hüpotalamuses asuvat janu reguleerivat ala.
Östrogeenide toime
Arvatakse, et neerude funktsioone mõjutavad ka erinevad suguhormoonid (nii looduslikud kui ka sünteetilised östrogeenid ja androgeenid ja ka hormoonimatkijad) kuna neerudes paiknevatel rakkudel on tuvastatud hulgaliselt östrogeeniretseptoreid.
Neerude vereringe
Neerude vereringel on mõningad iseärasused, mis on tingitud elundi ehitusest ja funktsioonist. Võrreldes neeru suurusega on neeruarteril võrdlemisi suur läbimõõt, sest tema toodav veri on vajalik mitte ainult neerukoe enda toimimiseks, vaid ka uriini valmistamiseks. Neerude verevoolu mahtkiirus (lüh TRBF) on ligikaudu 1 l verd/minutis. Ööpäeva jooksul läbib neeru ligikaudu 2000 liitrit verd.
Neeruurkes ja neerukoes toimub neeruarteri järkjärguline hargnemine üha väiksemateks harudeks. Kõige väiksemaid harusid ehk arterioole nimetatakse toomasoonteks. Iga niisugune toomasoon jõuab päsmakesekihnuni ja jaguneb kapillaarvõrgustikuks, mis moodustab päsmakese. Päsmakesest väljub teine arteriool ehk viimasoon. Neerukoes olevate nefronite viimasoonte läbimõõt on toomasoonte läbimõõdust suurem. See tingib päsmakeste kapillaarides suhteliselt suurema vererõhu. Nii tooma- kui viimasoontes voolab arteriaalne veri.
Neerude hapnikutarve ja ainevahetus
Neerude hapnikutarve on kõrge, nii näiteks kulutab naatriumi-kaaliumipump, mis asetseb rakumembraanil, rohkelt energiat transportimaks Na- ja K-ioone.
Neerude lümfiringe
Inimeste neerude lümfisüsteemi osade toimimist normaalsetes ja nn haigetes neerudes pole seni piisavalt dokumenteeritud, tõenäoliselt paiknevad lümfiteed, lümfisooned või lümfisõlmed neerukoores ja paralleelselt neeruarterite ja -veenidega.
Histoloogia
Neerude funktsionaalseteks üksusteks on neerukehakestest ja neerutorukestest koosnevad nefronid.
Närvid
Neerupõimiku närvikiud paiknevad keerdunult neerarteri ümber ja innerveerivad neeru.
Patoloogia
Mitmetel inimestel (neeruhaigetel) seostatakse neerudega mitmeid kaasasündinud või hiljem ilmnevaid haiguslikke seisundeid.
Kaasasündinud väärarendid ja haigused
Ageneesia, Bartteri sündroom, Potteri sündroom, neerutsüst, autosomaalne dominantne polütsüstneer, neeru düsplaasia, lisaneer, sagarneer, liitneer ja hoburaudneer, ektoopneer, hiidneer, kaasasündinud neerukivitõbi jt.
Omandatud haigused
Diabeetiline nefropaatia, neeruamüloidoos, väärtoitumussuhkurtõbi neerutüsistustega, päsmakestehaigused, neeru tubulointerstitsiaalhaigused, glomerulaarhaigused, renovaskulaarne hüpertensioon, neerupuudulikkus, neeruinfarkt, püonefroos, neerukivitõbi, hüdronefroos, äge tubulointerstitsiaalnefriit, neerutuberkuloos, süsteemne erütematoosluupus ja sarkoidoos ning ehhinokokkoos neerude haaratusega jpt.
Glomerulonefriidid (sh äge glomerulonefriit, krooniline glomerulonefriit, membranoproliferatiivne glomerulonefriit) on valdavalt immuungeneesiga neeru glomerulaarsed haigused.
Tuberkuloos neerude haaratusega
Neerude ja kuseteede tuberkuloosi põhjustab inimestel tõenäoliselt tuberkuloosi mükobakter.
Ravimite põhjustatud neerupuudulikkus
Nefrotoksilise toimega ravimid ja ained mis võivad, olenevalt asjaoludest, neerupuudulikkust põhjustada: mittesteroidsed põletikuvastased ravimid, tsüklosporiin, takroliimus, COX-2 inhibiitorid, AKE inhibiitorid, kokaiin, etanool, statiinid, mitmed antibiootikumid ja keemiaravis kasutatavad ravimid.
Kasvajad
Neerude healoomustest kasvajatest esineb harva lipoomi.
Neeruvähi all mõeldakse neerust lähtuvat neerurakk-kartsinoomi; neeruvaagna kartsinoomi ja neerust lähtuvaid sarkoome ning Wilmsi tuumorit vaadeldakse eraldi kasvajavormidena.
Heinrich II (Saksa-Rooma keiser)
thumb|Heinrich II koos oma naise, Luksemburgi Kunigundega Heinrich II (972 – 13. juuli 1024) oli viimane Saksi dünastiast pärinev Saksa-Rooma riigi Saksa-Rooma keiser. Ta valitses 1002–1024. 1014 krooniti ta Roomas keisriks.
Teda peeti väga vagaks, kombekate eluviisidega meheks, mistõttu temast sai sakslaste esimene rahvuspühak. Ta püüdis oma eelkäija Otto III eeskujul tugevdada keisrivõimu, püüdes samuti taastada Rooma impeeriumi vägevust, kuid et ta oli paavstide suhtes üpris järeleandlik, siis ei muutunud tema valitsusajal suurt midagi.
Tal ei olnud järeltulijaid, mistõttu Saksa kuninga tiitel läks Franki dünastiale.
Jürgen Habermas
Jürgen Habermas (sündinud 18. juunil 1929 Düsseldorfis) on saksa filosoof ja sotsioloog, Frankfurdi filosoofiakoolkonna teise laine väljapaistvamaid filosoofe.
Habermas on olnud mõjutatud Hegeli (hiljem Kanti), Marxi, Wittgensteini ja Parsonsi töödest. Ta esindab kriitilist teooriat ja pragmatismi. Ta on arvatavasti kõige rohkem tuntud oma kommunikatiivse ratsionaalsuse ja avalikkuse kontseptsioonide teooria poolest. Tema töö keskendub ühiskonnateooria ja epistemoloogia alustele, arenenud kapitalistlike ühiskondade ja demokraatia analüüsimisele, õigusriigile ühiskonna arengu kontekstis ning tänapäeva, eriti Saksamaa poliitikale. Habermasi teoreetilise süsteemi eesmärk on avaldada võimalused ratsionaalseks ja kriitiliseks suhtluseks, mis kaasaja institutsioonides on varjatud, ning inimkonna võimes kindlaks teha ja järgida ratsionaalseid huvisid. Üks Habermasi tuntud töödest käsitleb modernsuse kontseptsiooni, mis käsitleb arutelu ratsionaliseerumise üle, mille esimesena käivitas Max Weber. Kuigi Habermasi on mõjutanud ameerika pragmatism, sotsiaalse tegevuse teooria ja isegi poststrukturalism, on tema paljud kesksed tõekspidamised jäänud olemuselt üldjoontes marksistlikeks. Ülemaailmsete küsitluste järgi on Habermas üks tänapäeva juhtivaid intellektuaale.
Töökäik
1961 sai Habermas Marburgis eradotsendiks. 1962 pakkus Heidelbergi ülikool Hans-Georg Gadameri ja Karl Löwithi õhutusel talle erakorralise filosoofiaprofessori kohta – see tähendas professorit ilma õppetoolita, mis tollal oli Saksamaal väga ebatavaline. 1964 läks Habermas Theodor Adorno õhutusel tagasi Maini-äärsesse Frankfurti ja võttis Frankfurdi Goethe Ülikoolis üle oma õpetaja Max Horkheimeri koha filosoofia ja sotsioloogia õppetoolis. 1971 võttis ta vastu Müncheni lähedal Starnbergis Max Plancki Teadus-tehnilise Maailma Elutingimuste Uuringute Instituudi kaasdirektori koha (teine kaasdirektor oli Carl Friedrich von Weizsäcker). 1980. aastal nimetati instituut ümber Max Plancki Sotsiaaluuringute Instituudiks. 1981. aastal lahkus Habermas instituudist. Seejärel läks ta Frankfurti tagasi juhatama Goethe ülikoolis filosoofia õppetooli ja töötas seal kuni emeriteerumiseni 1994. aastal.
Jürgen Habermasi vaated
1. Positivismi ja üldse Anglo-Ameerika emoirismi kriitika.
2. H. Marcuse kriitika. J. Habermas paneb kahtluse alla a) tehnika samastamise valitsemisega; b) ratsionaalsuse samastamise rõhumisega.
3. J. Habermas otsib vastuseid K. Marxilt, püüab Marxi teooriat edasi arendada (mitte ainult kritiseerida) uues kultuurilis-ajaloolises situatsioonis. K. Marx räägib tootmisviisist (tootlikud jõud + tootmissuhted). J. Habermasi ühiskonna aluseks on poliitika (juhtimisviis), mitte majandus.
4. Kaasaja ühiskonna põhivastuolu on ideoloogias. Industriaalühiskonna ideoloogiaks on teadus, tehniline ratsionaalsus (klassiväline iseloom).
5. Tehnokraatliku mõtlemise põhiülesanne on eesmärgi saavutamise efektiivsus, mitte klassivõitlus. Tehnokraatlik ratsionaalsus (kui vahend) on aga kaotanud dialektilise seose inimliku mõistuse kui eesmärgiga. Teaduslik-tehniline revolutsioon on kaotanud oma hindamise kriteeriumid. Inimene on muutunud ühemõõtmeliseks.
6.1 Habermas eristab nelja ajaloolist avalikkuse vormi:
– hellenistlik avalikkus (polis/oikos);
– feodaalne (representatiivne) avalikkus;
– kodanlik (kriitiline) avalikkus ja
– toodetud avalikkus.
Antiik-Kreekas toimus poliitiline elu polises. See moodustas avaliku sfääri debattideks, ühistegevuseks. Kodanikud (kitsas osas ühiskonnas) ei tegelenud tootmisega. Feodaalne avalikkus iseloomustas kesk- ja varauusaegseid feodaalriike, kus kitsas ring võimulolijaid – kuningas ja aadlikud – representeerisid oma võimu publiku ees, ilma igasuguse poliitilise aruteluta. Habermasi avalikkuse ideaaltüübiks ongi 19. sajandi poliitiline avalikkus – eraisikute sfäär, kes on kogunenud publikuks ning kes astuvad avalikku, kriitilis-ratsionaalsesse arutellu suhete üle erasfääris. Poliitiline avalikkus toimib kriitilise häälena, mis analüüsib ja sageli on opositsioonis valitsuse tegevusega, piirab riigi võimuliialdusi (kodanikuühiskond), samas legitimeerib riigi tegevust.
Tänapäeval, mil riigi- ja erasfääri piirid on muutunud läbi sotsiaalriigi arengu (vt allpool), on selle vähemalt osaliseks vasteks deliberatiivse demokraatia mudel. S.o poliitiline debatt, kus peale jääb parim, mõistlikem argument. Arutellu astudes jäetakse kõrvale isiklikud huvid, lähtutakse avalikust, st kõigile kõige paremast huvist. Ideaalis toimub nii parlamendidebatt – rahva esindajate arutelu kõrgema hüve nimel, mitte oma huvigrupi huvide esindamine – teiselt poolt kodanikuühiskond tervikuna. Tänapäeval toimib Habermasi hinnangul pigem mitteavalik, manipuleeriv avalikkus, mida samas aga presenteeritakse kui kriitilis-ratsionaalset avalikkust, mis on oma loomult aga võltsavalikkus.
7. K. Marx: dialektika kui vastanditevaheline võitlus ja ühtsus. J. Habermas: uus (hermeneutiline) dialektika, s.o
8. K. Marx: töö kui eesmärgipärane tegevus, kus inimene rahuldab oma põhivajadusi. J. Habermas: inimtegevus:
Inimene on vahend. Kogu ühiskond rajaneb instrumentaalsel kompetentsusel (mõtlemisel), ka haridus ja koolitus.
J. Habermas toob esile inimese teise mõõtme – inimene kui suhtleja:
Hariduse eesmärk on luua kriitilise mõtlemise tingimused, arendada kõiki nimetatud kompetentsusi.
9. Modernismi projekt on valgustuslik ja mõistuslik, kõigile ühiskonnaliikmetele on tarvis luua võimalused kasutada ühtset kommunikatiivset keelt.
Isiklikku
Tema tütar Rebekka Habermas on ajaloolane.
UEFA Meistrite Liiga
UEFA Meistrite Liiga (inglise keeles UEFA Champions League) on Euroopa jalgpalliliidu UEFA alates hooajast 1992–1993 igal aastal korraldatav rahvusvaheline turniir parimatele klubimeeskondadele. Meistrite Liiga eelkäija oli 1955–1956 hooajast mängitud Euroopa karikas.
Kaheksandikfinaali pääsenud meeskonnad loositakse paaridesse, mille järel mängitakse olümpiasüsteemis kuni võitja selgumiseni. Kõik paarid mängivad omavahel kaks mängu, kodus ja võõrsil, ning võitja selgub kahe mängu kokkuvõttes löödud väravate järgi. Kui väravate vahe on võrdne, otsustab võõrsil löödud väravate arv. Selle võrdsuse korral mängitakse lisaaeg ja vajadusel võetakse kasutusele penaltiseeria. Praegu on kasutusel kuues karikas. Esimesed viis on jäädavalt oma valdusse saanud Madridi Real (1966), Amsterdami Ajax (1973), Müncheni Bayern (1976), AC Milan (1994), Liverpool F.C. (2005) ja Madridi Real (2014). Karika omandamiseks on tarvis see võita 3 korda järjest (Real, Ajax, Bayern) või 5 korda ühtekokku.
1960–2004 sai liiga võitja õiguse mängida Lõuna-Ameerika klubide meistriga Kontinentidevahelisele karikale. Alates 2005 saab liiga võitja õiguse mängida kõigi maailmajagude parimate meeskondade osavõtul peetaval klubide MM-il.
Läbi aegade on kõige rohkem, 14 korda võitnud Euroopa karika või Meistrite Liiga võitnud Madridi Real. AC Milan on karika võitnud 7, järgnevad kuue võiduga Liverpool ja Bayern, viie võiduga Barcelona ja nelja võiduga Ajax. Riikidest on kõige rohkem kordi karikas läinud Hispaaniasse (19), Inglismaale (14), Itaaliasse (12), Saksamaale (8) ja Hollandisse (6).
Francisco Gento on võitnud karika kõige rohkem ehk 6 korda (kõik Madridi Realiga). Clarence Seedorf on võitnud karika kõige suurema arvu klubide meeskonnas – 3 klubiga. Frank Rijkaard on karika võitnud samuti 3 klubiga, neist 2 korda mängijana ja 1 korra treenerina. Treenerina on karika kõige rohkem ehk neli korda võitnud Carlo Ancelotti, 2003. ja 2007. aastal Milaniga ning 2014. ja 2022. aastal Madridi Realiga. Ancelotti on samuti treeneritest enim kordi finaali jõudnud (viis korda).
Kui arvestada üksnes Meistrite Liigat, siis on 2022. aasta seisuga kõige rohkem väravaid löönud Cristiano Ronaldo (140), Lionel Messi (125), Robert Lewandowski (86), Karim Benzema (86), Raúl (71) ja Ruud van Nistelrooy (56).
Denebola
Denebola on A-klassi peajada täht, mis asub Maast 36 valgusaasta kaugusel. Täht on umbes 400 miljonit aastat vana. Denebola tähesuurus on 2,14 ja see on Päikesest 15 korda heledam. Tähe mass on Päikesest 1,73 korda suurem.
Tähe nimi pärineb araabia keelest ja on lühend sõnaühendist ذنب الاسد (ðanab al-asad) 'lõvi saba'.
2S9 Nona-S
2S9 Nona-S (vene keeles 2С9 «Нона-С») on Nõukogude Liidus valmistatud soomustatud 120 mm liikurmiinipilduja dessandi lahingumasinast edasi arendatud veermikul. GRAU koodnimetus on 2S9.
Kirjeldus
Nona-S miinipilduja 2A60 on tagantlaetav ning sellega on võimalik tulistada ka vastavate mürskudega, mis lendavad miinidest kaugemale – 8,7 km, algkiirusega 367 m/s. Tulistada on võimalik ka täielikult otsesihtimisega (üla-trajektoorita). Nona-S on praktiliselt universaalselt kasutatav nii miinipilduja, kahuri kui ka haubitsa funktsioonides.
Ajalugu
1960.–1970. aastail püüti pikemat aega lahendada dessantvägedele kerge kaudtuletoetusmasina valmistamise probleemi. Kõik variandid osutusid ebasobivaiks. Alles pärast BTR-D kasutuselevõttu saadi sobiv veerimik, mis kandis universaalselt 120 mm relva. Nona-S tootmist alustati 1981. aastal ja see oli mõeldud peamiselt õhudessantvägedele. Esmakordselt näidati relva paraadil avalikult 1985. Relvasüsteem näitas end heast küljest Afganistani sõjas.
Legendi järgi sai relv nime "Nona" mitte lillenimetusest, vaid nimetusest "Новое Орудие Наземной Артиллерии" ('uus suurtükk maismaa suurtükiväele').
Masinast on Venemaal valmistatud versioon BTR-80 veermikul – 120mm Nona-SVK (GRAU indeks 2S23) ja veokiga haakes veetav versioon  120mm 2B16 Nona-K (GRAU indeks 2B16).
Kasutamine
Kokku on toodetud u 1000 miinipildujat, millest üle 800 on siiani relvastuses eri riikides.
Koidu (Haapsalu)
Koidu on küla Haapsalu linnas Lääne maakonnas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ridala valda.
Küla piirneb loodes Põgari-Sassi, põhjas Tuuru ja idas ning lõunas Kiideva külaga. Koidu küla asub Matsalu rahvuspargi territooriumil Puise poolsaarel.
Tiib (täpsustus)
"Tiib" on mitmetähenduslik sõna.
Tvaad
pisi|300px|Tvaa naised Tvaad ehk batvad (Twa, Batwa, BaTwa) on rahvas Aafrikas.
Rahva nimetus tähendab bantu keeltes 'väikesed inimesed'. Sõna Batwa on ainsuses Mutwa. Nimetuse variandid on veel Batua, Watwa, Watua.
Tvaad elavad kõrgetel mägedel ja tasandikel Kivu järve ümbruses Kongo DV-s, Rwandas ja Burundis. Väikesed tvaade rühmad elavad ka Ugandas. Tvaad on algselt elanud vihmametsades, kuid on sealt mitmel põhjusel välja tõrjutud.
Kala (toit)
pisi| Kala on kalade elunditest, eriti lihastest saadav toiduaine.
Tvaad
Arv
Pole teada, kui palju neid täpselt kokku on. Arvatakse, et nende arv on Burundis 45 000 (1%), Rwandas 41 000 (1%), Ugandas 2100 ja Kongo DV-s 2000. Teisel hinnangul on tvaade üldarv 70 000 – 87 000. Rwanda tvaad ise hindavad oma osakaaluks Rwanda rahvastikus 0,4%. 1991. aasta rahvaloenduse järgi oli Rwandas 29 000 tvaad, mis oli nähtavasti tegelikust arvust väiksem. Mõnede arvutuste järgi on neid Rwandasse praeguseks jäänud umbes 11 000. Teistel andmetel on 60 000-st alles jäänud 22 000 – 30 000.
Et andmed on ebausaldusväärsed ja vastuolulised, siis ei ole tvaasid arvatud ohustatud vähemuste hulka (selleks on nõutav koguarv alla 100 000 või alla 1% rahvastikust).
1978. ja 1991. aasta rahvaloenduste võrdluses oli tvaade arv Rwandas vähenenud 40%, samal ajal kui teiste rwandalaste arv oli suurenenud 50%. Selle põhjuseks võib olla suur suremus vaesuse ja arstiabi kättesaamatuse tõttu (metsas elades oskasid tvaad end maarohtudega ravida).
Füüsiline antropoloogia
Tvaad on pügmeed. Nende keskmine pikkus on 1,50 m. Neid on arvatud negrillorassi. Siiski ei erine nad naabritest märkimisväärselt.
Pikkus on eri kohtades erinev. Kivu järve saare metsades on elanud 136–142 cm pikkused elanikud. Pottsepatööga tegelevad tvaad on olnud 150–160 cm pikkused. On olnud ka 172 cm pikkusi indiviide. Tutsid on tvaasid kasutanud ka politseinike ja ihukaitsjatena.
Päritolu
Arvatakse, et nad põlvnevad Rwanda ja Burundi algasukatest. Nad on võib-olla sisse rännanud Kongo DV vihmametsadest. Varem elasid nad ka piirkonna lääne- ja põhjaosas.
Keel
Algselt rääkisid nad ühtainust pügmeede keelt, mis on suguluses Lõuna-Aafrika pügmeede keelega ja Kongo DV vihmametsade rahva imihäälikutega keelega. Praegu räägivad nad Burundis rundi keelt, Rwandas ruanda keelt ja Ugandas ganda keelt.
Usund
Tvaade usund põhineb usul kõrgemasse jõudu.
Kombed
pisi|Tvaade rahvatants Metsade tvaade kunagine riietus piirdus paari nahkrihmaga. Nii meestel kui ka naistel oli kõht armidega kaunistatud.
Eluasemeks oli pisut üle meetri kõrgune, okstest seinte ja lehtedest katusega onn.
Relvadeks olid vibu ja nooled ning pikad piigid.
Elatusallikad
pisi|Tvaa poiss traditsioonilise vibuga Alates esimese rahvuspargi loomisest Aafrikas (Virunga rahvuspark praeguses Kongo DV-s 1925) hakati tvaasid nende asualadelt vihmametsades välja ajama, nii et nad kaotasid traditsioonilised elatusvahendid küttimise ja koriluse (rahvusparkides keelati küttimine). See kestis kogu 20. sajandi. Näiteks 1970 aeti nad välja Kahuzi-Biega rahvuspargist (Kongo DV, Lõuna-Kivu provints). Samuti aeti nad välja Bwindi rahvuspargist ja Mgahinga rahvuspargist Ugandas. Pügmeesid pagendatakse riikide ning rahvusvaheliste looduskaitseorganisatsioonide koostöös. Rwandas ja Burundis on nad välja aetud metsadest, mis muudeti põllumaaks. 1991. aastal tuli peaaegu kõikide tvaade metsaelule lõpp. Enne suurte parkide avamist nõudis Maailmapank, et hinnataks selle mõjusid tvaadele. 1995 tegi Uganda vastava ettekande, milles sisaldusid ettepanekud tvaade aitamiseks. Muu hulgas nähti ette maa hüvitamine ja tvaade integreerimise programm. Üldised abiprogrammid rahvusparkide territooriumilt välja aetud inimestele ei haaranud tvaasid, sest nad ei olnud seotud kohalike omavalitsustega.
Praeguseks on peaaegu kõik tvaad vihmametsadest välja aetud, ilma et nad oleks saanud mingit hüvitust. Enamik tvaadest elab linnas. Traditsioonilistest elatusallikatest ilma jäänud tvaad elavad suuresti naaberrahvaste armul, elatudes sageli kerjamisest. Umbes 80% tvaadest on kerjanud. Et äratada kaastunnet, peavad nad näitama end kuulekate, alandlike ja loomasarnastena. Tvaad on ka valmistanud müügiks savianumaid, mida kasutati põlluharimisel ning ladustamisel ja transportimisel. Pottsepatoodetele on aga turg kadunud, sest odavam on osta metall- ja plastnõusid. Mõned tvaad teevad ka metallitööd. Nad töötavad päeviliste, teenijate ja rentnikena. Nad on tegutsenud ka kunstnike, muusikute ja näitlejatena. Tvaad on kunagi olnud Burundi kuningate õuenarrid.
Rwanda tvaad
Rwandas on kaks tvaade rühma. Suurem osa sealsetest tvaadest on põlvkondade kaupa elanud ühiskonna alama kastina. Väga vähestel oli maa, mida harida. Nad elatusid põhiliselt pottsepatööst. Pottsepatöö ja tvaa etnos said sünonüümideks. Mehed kogusid savi ja tõid koju ning naised valmistasid nõud, mida müüdi. Nüüd on tööstuslikud plast- ja metallnõud, mis on odavamad, käsitöö-savinõud kõrvale tõrjunud. Tvaad töötasid ka hutude juures päevilistena. Tvaad olid kuulsad muusikud ja tantsijad ning moodustasid rahvuslikust tantsutrupist enamiku. Teine rühm, mille nimetus on impunyu, elas alles hiljuti metsas küttide ja korilastena. Mõned neist elasid Gishwati metsas, mis on nüüd peaaegu täielikult hävitatud, et rajada teeistandusi ja karjamaid. Seda projekti finantseeris Maailmapank 1980. aastate alguses. Impunyu tvaad pidid lahkuma aladelt, kuhu tehti mägigorillade kaitsealad.
Rwandas on palju juhtumeid, et maad ostnud või varandust kogunud tvaasid on mõrvatud või haavatud. 1994. aasta Rwanda genotsiidi ajal olid tvaad nii tapjate kui ka ohvrite rollis. Tvaadest rentnikud kaitsesid kuni surmani oma mittetvaadest peremehi. Peremehi kaitsesid ka teejuhid ja valvurid. Hutude teenistuses olnud tvaad tapsid koos nendega tutsisid ja mõõdukaid hutusid. Hiljem põgenesid nad koos hutudega. Tutsidest peremeestele ustavad tvaad tapeti. Erapooletuid tvaasid tapsid hutud ka sellepärast, et neid peeti "tutside objektiivseteks liitlasteks".
Hiljem otsis üks tvaade esindaja Euroopas tvaadele abi, rääkides, et 2/3 Rwanda 30 000 tvaast on kodusõja ja genotsiidi käigus hukkunud ning ükski tvaa hutude ja tutside bandedes ei osalenud. Teine tvaade esindaja rääkis rahvusvahelisele ajakirjandusele, et tutside banded on tapnud 1500 tvaad. Umbes 10 000 tvaad põgenes Rwandast Kongo DV-sse ja Tansaaniasse. Põgenikelaagrites on neil abile halvem juurdepääs kui teistel rwandalastel. Paljud tvaad, nagu teisedki, on pärast genotsiidi süütõenditeta vangistatud või mõrvatud.
Enamik alles jäänud mehi pandi vangi ning enamik tvaasid oli sunnitud oma elukohast lahkuma. Kodusid taastama ja järele jäänud lapsi ülal pidama pidid põhiliselt naised. Praegu on enamikus Rwanda tvaade kogukondades ülekaalus naised ja lapsed.
Viimastel aastatel on tvaad hakanud organiseeruma, et nõuda teiste kodanikega võrdseid õigusi maa omamisele, haridusele ja tervishoiule. Tvaad ei ole veel kuskil saanud mingit kompensatsiooni oma maade ja elatusvahendite kaotamise eest. 1991. ja 1992. asutasid haridust saanud tvaad Rwandas kaks organisatsiooni oma majandusliku ja sotsiaalse olukorra parandamiseks. Rwanda genotsiidi tõttu jäid need projektid katki.
Pärast genotsiidi ei tunnustanud Rwanda valitsus tvaasid marginaliseeritud ja diskrimineeritava grupina. Nad jäeti välja sotsiaalhoolduse, arenguabi ja elementaarse arstiabi programmist. Peaaegu kõik tvaad on maata. Neil ei ole kortereid ja nad ei pääse ligi puhtale veele.
Ainult 1,6 protsendil tvaadest on piisavalt haritavat maad, väga vähestel on kariloomi. Enamik tvaasid on rentnikud või kasutavad võõrast maad ebaseaduslikult. Umbes 91 protsendil tvaadel puudub kooliharidus.
Kala (toit)
Kala on kasulik toiduaine, sisaldades mitmeid inimorganismile vajalikke aineid ja vitamiine.
Kala sisaldab 13–23% täisväärtuslikke valke, mida on paljudes kalades lausa 25% (anšoovis, tuunikala); sügisel on isegi räimes valku kuni 23%.
Rasva sisaldus kõigub tugevalt 0,1–33%ni, mis sõltub kala liigist ja püüdmisajast. Rasvasemateks loetakse lõhelisi, heeringalisi, tuuralisi, tuunikala, skumbriat ja makrelli. Üsna vähe on rasva tursas, hõbeheigis ja haugis. Eriti kasulik kalarasv sisaldab suures koguses A-, D- ja E-vitamiini, mõne liigi rasv ka B1- ja B2-vitamiini.
Kala ja kalatooted sisaldavad ka väga olulist oomega-3-rasvhapet.
Kalas on rikkalik valik mineraalaineid (1–5%), seal hulgas kaaliumi, rauda ja fosforit. Oluline on kalas mikroelement seleeni sisaldus, mis kaitseb inimorganismi vähirakkude arengu eest ja hoiab ära südameinfarkti. Südamehaigetele vajaliku kaaliumi sisaldus on suurem merekalades. Kõik merekalad sisaldavad rikkalikult joodi, millest meil rafineeritud toiduainete ajastul tihti vajaka jääb. Kalatoit on seega oluline kilpnäärme alatalitluse all kannatavatele inimestele.
Tvaad
Rwanda tvaad
Et Rwandas on suure rahvastiku tiheduse tõttu maast suur puudus, püüab riik hõlvata uusi maid. Need on põhiliselt sood, kust tvaad saavad savi. Nüüd peavad tvaad hakkama savi kaugelt tooma või jäävad sellest hoopis ilma. Suur osa Akagera rahvuspargist anti tagasitulevatele põgenikele põllumaaks, kuid tvaade õigust küttimise ja korilusega tegelda ei arvestatud. pisi|150px Rwanda tvaade organisatsioon kuulub Esindamata Rahvaste Organisatsiooni. Neil on rahvuslipp, millel on sinine, valge ja roheline vertikaalne laid. Keskel, pooleldi valgel ja pooleldi rohelisel laiul on punane ketas.
Tvaad Kongo DV-s
Kõige rohkem metsades elavaid tvaasid on säilinud Kongo DV-s. Nendes metsades on varjunud ka mässajate rühmitused ning seal toimusid alles hiljuti lahingud. Tvaasid on süüdistatud spioneerimises või vastaspoole toetamises, mistõttu nad on sageli langenud vägivalla ohvriks. Sissid on tapnud tvaasid ning sundinud vange sööma nende liha. Kuigi mõned tvaad on tõepoolest ühe või teise vaenupoolega koostööd teinud, et elatist teenida, on nad enamasti olnud süütud ohvrid.
Uganda tvaad
pisi|400px|Tvaad Ugandas Ugandas on viimasel ajal hakatud rakendama tvaasid rahvusparkide giididena.
Ühiskondlik positsioon
Nagu teisedki pügmeed, on tvaad ümberkaudsete rahvaste seas põlatud. Kuigi tvaad jagavad hutude ja tutsidega sotsiaalseid struktuure ja keelt, on neid alati peetud alaväärseteks. Neil ei ole ligipääsu haridusele ega riiklikele teenustele ning poliitikas nad praktiliselt ei osale. President Juvénal Habyarimana ajal oli Rwandas etniliste kvootide süsteem, kuid tvaasid ei võetud arvesse. Tvaad on Rwandas kõige vaesem elanikkonna osa. Neil puudub juurdepääs kooliharidusele, korteritele ja arstiabile. Väga vähesed tunnevad põllutööd. Enamik elatub pottsepatööst, juhutöödest ja kerjamisest.
Hutud ja tutsid ei söö koos tvaadega, ei istu nendega samal pingil ega suhtle nendega avalikes kohtades. Kui teistele kodanikele antakse tasuta sünnitunnistused ja isikukaardid, siis tvaadel on neid võimalik saada üksnes keerulisi bürokraatlikke protseduure läbides. Ilma isikukaardita on aga raske kooli õppima pääseda ning saada riiklikku arstiabi, mis on ette nähtud teistele riskirühmadele.
Lapsi narritakse koolis. Kaevul peavad tvaad ootama, kuni kõik teised on vee ära võtnud.
Põhja suusaalad 1928. aasta taliolümpiamängudel
right|200px|Olümpiasümbol Põhja suusaalade 1928. aasta taliolümpiamängude võistlused toimusid Sankt Moritzis neljal alal: murdmaasuusatamises (18 km ja 50 km), kahevõistluses ja suusahüpetes. Võistlused olid ka kui 1928. aasta maailmameistrivõistlused.
50 km
Kuupäev: 14. veebruar <br style="clear:both" />
30px Kahevõistlus
Kuupäev: 14. veebruar <br style="clear:both" />
30px Suusahüpped
Kuupäev: 11. veebruar <br style="clear:both" />
Otto III (Saksa-Rooma keiser)
Otto III (980–23. jaanuar 1002 Palermo, Itaalia) oli Saksa kuningas (983–1002), Itaalia kuningas (996–1002) ja Saksa-Rooma keiser 996–1002.
Otto III oli Otto II poeg, sai väga noorelt võimule ning kuni 995. aastani valitsesid tema ema Theophano ja vanaema Adelheid. 996. aastal vallutas ta Rooma, pani ametisse oma nõo Bruno von Kärnteni (Saksa-Rooma keisri Otto I pojapoja Kärnteni hertsogi Otto von Wormsgau ja Baieri hertsogi Arnulfi pojatütre Judith Luitpoldingi poja) Rooma paavstina Gregorius V ja Otto III krooniti Saksa-Rooma keisriks.
Otto III püüdis taastada Rooma impeeriumi või vähemalt selle lääneosa, uskudes, et kõrgeim võim peaks kuuluma keisrile, kellele alluksid kõik, nii ilmalikud kui ka vaimulikud aukandjad, sealhulgas Rooma paavst. Otto III koostas aastal 998 bulla "Renovatio imperia Romanum", millega ta kuulutas Rooma impeeriumi taastatuks. Rooma sai pealinnaks, millest pidi valitsetama kogu keisririiki Galliast Slaavimaani.
Otto III olid põhimõtteline patsifist ja üritas üles ehitada sõdadevaba kristlikku maailma.
Ta viis läbi misjonitööd, näiteks asutas Poola vürstiriigis, Gnieznos piiskopkonna ning andis vürst Boleslawile Poola kuninga ning vürst Istvanile Ungari kuninga tiitli.
Otto suurejoonelised idealistlikud plaanid nurjas tema ootamatu varajane surm sõjakäigul roomlaste vastu. Kahtlustatud on ka mürgitamist.
Otto III figureerib Ristikivi "Rooma päeviku" minategelase Kaspar von Schmerzburgi nägemustes - Kasparile kangastub stseen noore keisri surivoodi juures.
Signaal
Signaal (ladina keeles signum märk) on tavatähenduses akustilise või optilise märguande kujul esitatud kokkuleppelise sisuga informatsioon. Näiteid: helisignaal (autol), valgussignaal (signaalraketi abil), õige aja signaal (raadios), hoiatussignaal, ohusignaal, hädasignaal (nt SOS). Visuaalselt edastatakse signaale ka erisuguste signaallippude abil. (vt Rahvusvaheline signalisatsioonikood)
Tehnikas ja Infotehnoloogias mõistetakse signaali all peamiselt andmeid, s.o tekst-, graafika-, audio- ja videoandmeid esitavaid infoüksusi, mida saab edastada, töödelda ja salvestada. Signaali esitab/kannab ajas muutuv füüsikaline suurus, milleks on peamiselt elektripinge. Neid signaale edastatakse elektrijuhtide kaudu või raadisignaalina elektromagnetlainete vahendusel.
Polaarjaamade loend
Antarktika lepingu järgi igal riigil on õigus teaduslikel eesmärkidel rajada 60. lõunalaiusest lõuna pool oma polaarjaam.
Jõksi järv
Jõksi järv on järv Põlvamaal Kanepi vallas, Kanepist 1,5 km loode pool. Varem on järv kandnud ka nimesid nagu Hobbohollojerwe, Hobbola järv või Jexisee.
Järv on lääne-ida sunnas piklik ja 64,9 ha suur. Suurim sügavus on 25,4 m ja keskmine 7,3 m, asudes 116,1 m kõrgusel merepinnast.
Olenemata sellest, et järve läbib Võhandu jõgi, on ta suhteliselt nõrga läbivooluga. Lisaks Võhandu jõele suubuvad sinna mõned kraavid ja võib esineda allikaid.
Lõuna-Ameerika Riikide Liit
thumb|Lõuna-Ameerika Riikide Liit thumb|Lõuna-Ameerika Riikide Liidu lipp thumb|Lõuna-Ameerika Riikide Liit 2008 Lõuna-Ameerika Riikide Liit (hispaania Unión de Naciones Suramericanas; hollandi Unie van Zuid-Amerikaanse Naties; portugali União de Nações Sul-Americanas inglise Union of South American Nations; lühend UNASUR) on 12 Lõuna-Ameerika riigi poliitiline ja majandusühendus.
Euroopa Liidu eeskujul loodud UNASUR moodustati kahe tolliliidu, Mercosuri ja Andide Rahvaste Ühenduse integreerimise teel.
Ühenduse asutamisleping sõlmiti 23. mail 2008 Brasílias. Liidu pealinnaks saab Ecuadori pealinn Quito. Parlamendi asukohaks määrati Boliivia linn Cochabamba ning keskpanga asukohaks Venezuela pealinn Caracas.
Liidu ametlikud keeled on hispaania, hollandi, inglise ja portugali keel.
4. mail 2010 valiti ühenduse esimeseks peasekretäriks endine Argentina president Néstor Kirchner, kes oli selles ametis kuni oma surmani 27. oktoobril 2010.
Enne seda oli eesistujaks liidu presidendi kohusetäitja Ecuadori president Rafael Correa.
Liidu asutamisleping jõustus 11. märtsil 2011. Liidu peasekretäriks sai Colombia endine välisminister María Emma Mejía.
Signaal (tehnika)
Signaal on tehnikas andmete esituseks kasutatava füüsikalise suuruse muut. Signaal on informatsiooni füüsikaline kandja.
Signaalide liigitus
Sõltuvalt signaali esitava või kandva füüsikalise suuruse olemusest saab eristada valgus-, heli-, elektri-, pneumo-, hüdro- jm signaale. Automaatikas käsitletakse peamiselt elektri-, pneumo- ja hüdrosignaale, kuid erijuhtudel ka optilisi ehk valgussignaale.
Kirovohradi oblast
Kirovohradi oblast (ukraina keeles Кіровоградська область) on 1. järgu haldusüksus Ukrainas.
Signaal (tehnika)
Signaalide liigitus
Signaal võib olla ühe või mitme sõltumatu muutuja funktsioon. Signaali muutujateks võivad olla aja kõrval ka kaugus, asukoht, temperatuur, rõhk jne.
Kirovohradi oblast
Ajalugu
Oblast moodustati 10. jaanuaril 1939. Tollal aga eksisteeris juba Kirovi oblast ja seetõttu nimetati oblastikeskus Kirovo ümber Kirovohradiks, et oblastite nimed oleksid eristatavad. Oblasti praegused piirid on aastast 1954.
Haldusjaotus
Oblastis on 4 rajooni, 12 linna, 2 linnarajooni, 26 alevit ja 1015 küla. Suuremad linnad on Kropõvnõtskõi, Oleksandrija ja Svitlovodsk.
Norra püstpalkkirikute loend
Siin on loetletud Norra püstpalkkirikuid.
Nimi, asukoht ja ehitamise aeg.
Lõik
Lõik ehk sirglõik on sirge kaht punkti A ja B ühendav osa, punktid A ja B kaasa arvatud. Seda lõiku tähistatakse AB. Punkte A ja B nimetatakse lõigu otspunktideks.
Juhul, kui punktid A ja B on lõigust välja arvatud, on tegemist vahemikuga.
Lõik reaalarvude hulgal
Reaalarvude hulgal on lõik defineeritud kui hulk, mille iga element x rahuldab võrratust a ≤ x ≤ b, kus a ja b on fikseeritud reaalarvud, mida nimetatakse lõigu otspunktideks.
Kirjeldatud lõiku tähistatakse [a, b].
Lõigud reaalarvude hulgal on üksüheses vastavuses lõikudega arvsirgel.
Lõik vektorruumis
Abstraktsemalt defineeritakse lõik kui vektorruumi alamhulk, mis koosneb kõikidest vektoritest kujul kus x ja y on vaadeldava vektorruumi fikseeritud elemendid, mida nimetatakse lõigu otspunktideks, ja 0 ≤ λ ≤ 1.
Kui vektorruumiks valida eukleidiline ruum või reaalarvude korpus, siis langeb viimane definitsioon kokku ülal kirjeldatud mõistetega.
Balthasar Russow
Rüssow on enimtuntud oma Vana-Liivimaa ajalugu käsitleva kroonika (esmatrükk 1578; oluliselt täiendatud 1584) tõttu, mis vaatleb piirkonda 12. sajandist kuni 1583. aastani, keskendudes eriti vahetult Liivi sõjale eelnenud olmeelule ja sisepoliitikale. Kroonika puhul on välja toodud selle värvikateid kirjeldusi ning autori teravalt luterlikku vaatepunkti.
Päritolu
Taani päritolu ajaloolane Paul Johansen esitas 1960. aastatel hüpoteesi Russowi mittesaksa, nimelt tema eesti päritolu kohta. Johansen ei jõudnud enne surma avaldada oma hüpoteesi allikatega põhjendatud varianti, kuid see leidis kindla koha eestlaste ajalookujutelmades, eelkõige tänu Jaan Krossi romaanile "Kolme katku vahel", mille peategelane on Balthasar Russow. Kui baltisaksa ajaloolane Heinz von zur Mühlen 1996 Johanseni uurimuse Russowi kohta lõpuks avaldas ja tema päritoluhüpotees kontrollitavaks osutus, on mõned ajaloolased selle tagasi lükanud (näiteks Küllike Kaplinski) või kahtluse alla seadnud (näiteks Anti Selart ja Marek Tamm raamatusarja "Eesti ajalugu" 2. köites).
Elulugu
Russow sündis ilmselt enne 1536. aastat (ehkki tema sünniaastaks on pakutud näiteks ka 1542. aastat) Johanseni oletuse kohaselt Tallinna voorimehe Simon Russowi (Risso või Rissa) pojana (Kaplinski pakub Russowi isaks sakslasest kullasseppa Simon Russenbergi) ning sai esmase hariduse Tallinna linnakoolis. Aastatel 1559–1562 õppis Russow oma õpetaja Bartholomäus Frölincki soovitusel Stettini (Szczecini) vaimulikus akadeemias magister Matthäus Wolffi juures. Õppeaineteks olid ladina, kreeka ja ilmselt ka heebrea keel, peamiselt rõhuti aga praktilisele teoloogiale. Stettinist võlgade tõttu põgenenuna (sest isa ei saanud sõja tõttu talle raha saata) siirdus Russow lühikeseks ajaks Wittenbergi ning seejärel Bremeni, kus tema teine kunagine õpetaja Johannes Sum tahtis temast teha enda abiõpetajat. Seal sai ta aga kuulda isa surmast ning pöördus veel 1562. aastal Tallinnasse tagasi.
1563. aastal sai Russowist Tallinna Pühavaimu kiriku koguduse diakon ning 1566. aastal eesti (ehk mittesaksa) koguduse pastor. Sellel kohal oli ta kuni oma surmani 1600. aastal. Vahepeal jõudis Russow nii kirjutada kroonika, tõusta linna ülemkihi hulka kui ka kolm korda abielluda. Esimeseks naiseks oli parkal Henrik Ganderseni tütar Elsbet, teiseks Tallinna piiskopi Johannes Robertus von Gelderni tütar Margarethe ning kolmandaks jõuka kaupmehe tütar Anna Bade, kes oli ka raehärra ning bürgermeistri Heinrich von Lohni kasutütar. Nõnda sai Russowist raeliikme sugulane, mis tähendas ühtlasi kõrgeimat ühiskondlikku positsiooni, milleni Tallinnas oli võimalik jõuda. Tema surma puhul nimetas Tallinna raad Russowit kui linna vanimat pastorit austavalt senioriks.
Russowi Liivimaa kroonika
Russowi tähtsus ja tuntus põhineb "Liivimaa kroonikal", mis käsitleb põhjalikult Liivimaa ajalugu 16. sajandil, olles oluline allikas Liivimaa sõja kohta koos Johann Renneri ülestähendustega Vana-Liivimaa ajaloost aastatel 1556–1561.
Russowi kroonika ilmus esmakordselt Rostockis 1578. aastal, teine trükk sama aasta sügisel samas kohas ning 1584. aastal ka tunduvalt täiendatud kolmas trükk Barthis. Kroonika moraliseeriv ning julge ja otsekohene stiil ei meeldinud paljudele aadlikele, mistõttu mitmed neist esitasid teosele vastuväiteid. Tuntumad neist olid Elert Kruse, Heinrich von Tiesenhausen ja Tönnes Maydell.
Toomas Lepiksaar
Toomas Lepiksaar (3. veebruar 1929 – 12. veebruar 2020) oli eesti kunstiteadlane ja kunstipedagoog.
1954. aastal lõpetas ta Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi klaasi erialal. 1978. aastal kaitses ta pedagoogikateaduste kandidaadi kraadi Eesti NSV Teaduste Akadeemias ja NSV Liidu Pedagoogika Akadeemias Moskvas.
Aastatel 1953–1961 töötas ta kunstiõpetajana Tallinna koolides, sealhulgas Tallinna 22. Keskkoolis. Aastatel 1959–1988 oli ta kunstikasvatuse meetodite õpetamise spetsialist Vabariiklikus Õpetajate Täiendusinstituudis. Aastatel 1989–1996 töötas kunstiõpetajana Tallinna Rahvusvahelises Koolis, 2002–2007 Eesti Rahvusvahelises Koolis.
1971. aastast oli ta Eesti Kunstnike Liidu liige, 1975–1990 EKL noorsoo esteetilise kasvatuse komisjoni esimees. Ta oli Eesti Kunstikasvatuse Ühingu asutaja ja 1988–1998 selle ühingu esimees.
Ta on koostanud kunstiõpetuse õppe- ja metoodilisi materjale ning esinenud isikunäitustega Tallinnas.
2S1 Gvozdika
122 mm liikurhaubits 2S1 Gvozdika ('nelk') on Nõukogude Liidus toodetud soomustatud liikursuurtükk, mis on valmistatud soomustransportööri MT-LB baasil ja laskeseade on modifitseeritud välihaubitsalt D-30. GRAU koodnimetus 2S1.
Taktikalis-tehnilised andmed
Laskeseade
Massiandmed ja mõõdud
Liikuvus
Muud andmed
Kirjeldus
Suurtüki veermik on valmistatud soomustransportööri MT-LB baasil ja laskeseade on modifitseeritud välihaubitsalt D-30. Mootor asub korpuse keskosas, tagaosas on lahingruum. Torni on võimalik pöörata 360°. Masin on ujumisvõimeline. Veekogu ületamise ajaks vähendatakse lahingukomplekti 30-ni.
Ajalugu
Relv on valmistatud 1960. lõpus ja võeti relvastusse 1970. alguses. Seeriatootmine algas 1972. Esmakordselt näidati avalikult paraadil Poolas 1974. aastal. Lisaks Venemaale on relva toodetud ka Bulgaarias ja Poolas. Osalenud mitmes külma sõja aegses ja hilisemas relvakonfliktis.
Kasutus
Kasutusel kokku umbkaudu 20 riigis. Üks toodetumaid liikursuurtükke.
Heino Susi
Heino Susi (pseudonüüm Erik Virbsoo; 27. juuli 1925 Tallinn – 3. oktoober 1987 Ambler, Pennsylvania) oli eesti kirjanik ja biokeemik.
Susi kuulus vabatahtlikuna Soome armee jalaväerügementi JR 200.
Tema isa oli Otto Tiefi valitsuse haridusminister Arnold Susi. Tema õde oli saksa keele õpetaja ja tõlkija Heli Susi.
Tubulinea
Rühma Tubulinea autorid on Smirnov jt (2005), rühma Lobosea autorid Cavalier-Smith jt (2004).
Juba varem on mõned uurijad, nagu Jahn, paigutanud kõik granulaarsete kulenditega amööbsed organismid kokku, kuigi enamik jaotas loboossed amööbsed organismid testaatseteks (Testacealobosia) ja paljasteks (Gymnamoebia). Viimane on polüfüleetiline rühm, kuid I. Bolivari jt molekulaarsete sugupuude abil leidi monofüleetiline tuumrühm. Hiljem selgus, et testaatsed loboossed amööbsed organismid kuuluvad samasse rühma, millele anti nimeks Lobosea ranges mõttes (Cavalier-Smith jt) või Tubulinea (Smirmov jt).
Sellesse rühma kuuluvad teiste seas perekonnad Amoeba (amööb), Arcella ja Difflugia.
Enamikul selle rühma esindajatel on kulgemise ajal ligikaudselt silindriline kehakuju või nad sopistavad välja rohkesti silindrilisi kulendeid. Igal kulendil on üksainus keskne granulaarne tsütoplasmavoog; subpseudopoode ei ole. Selle poolest erinevad selle klassi esindajad teistest amööbse eluvormiga organismidest, kuigi mõne liigi puhul pole tegemist tavalise kulgemisviisiga.
Seltsid
Rühm Lobosea jaotatakse järgmiselt:
Kaera-Jaan
"Kaera-Jaan" on eesti rahvalaul, mille järgi tantsitakse kaerajaani.
Friedebert Tuglas on kirjutanud, et "Kaera-Jaanile" nime andnud mees oli Lääniste küla sepp Jaan Matson (1858–1921), hüüdnimega Kaera-Jaan. 1889. aastal juhtus temaga Ahja mõisas tüdrukuid passides mingi koomiline vahejuhtum, millest sepitseti pilkelaul algusridadega "Ai Kaara-Jaan, Kaara-Jaan, ai karga välla kaema". Algselt pikast ja ilmselt obstsöönse sisuga laulust jäi laiemalt levides alles vaid paar salmi.
Laulu meloodia põhineb tõenäoliselt vanemal viisistandardil, millest kujunes välja praegune kadrillimeloodia. Sarnane viis on tuntud ka Leedus sõnadel: "Kiaulė grikiuos, kiaulė grikiuos, Paršai pastarnokuos...". Läti vastav tants ja meloodia on sõnadel "Cūkas driķos, Ar visiemi sivēniem...".
Nii Läti kui Leedu variandi sõnad räägivad sigade põllult, aiast, või viljast väljaajamisest. Vastavasisuline redaktsioon on olemas ka Eestis.
On tõenäoline, et laulu sõnade originaalversioon on parodeeritud ja ümber tehtud mõnest vanemast, praeguseks tundmatust või muundunud tantsulaulust. Laulusõnades esineva väljendi "Kaera-Jaan" asemel on üsna suurel osal laulu redaktsioonidest kasutusel väljend "kaera tsimm", "kaarasimm" vms, mis võib vihjata laulurefrääni sugulusele laulumängu "Sinimaniseele" ehk "Siimu sulane" (soomerootsi laulumäng "Simon i Sälle") sõnadega. Sõnaliide "-simm" või "-tsimm" tuleneb samast sõnatüvest, mis on praeguseks tuntud sõna "simman".
Laulu sõnad
"Kaera Jaan"
(Tänapäeval levinuim redaktsioon)
Kaera-Jaan, oi Kaera-Jaan,
oi karga välja kaema!
Kas on kesvad keerulised,
kaerad katsa kandilised!
Kas on kikas kaevu läinud,
Kaera-Jaan ta välja toonud!
Mis on Kaiel viga saanud,
et ta valjult kiljatanud.
Kaera Jaan, oi Kaera Jaan
Oh karga välja kaema,
Kas on kesvad keerulised!
Kaerad katsa kandilised!
Oh karga välja kaema
Kas on kikas kaevu läinud.
Kaera Jaani välja toonud!
Et ta valjust kiljatanud!
Kes on Nunni nuuditanud,
Kaera Jaani kooditanud!
Sinuga nad tantsi tahtvad!
Tektsifragment, mida mäletas Fr. Tuglase tädi Juuli Nigol.
Maril omma paksu sapsu.
Kolli nurgan tõrdu takan —
Ai kaeratsi, ai kaeratsi —
Karga Marit kaema!
Softpall 2008. aasta suveolümpiamängudel
right|150px|Olümpiarõngad right|150px|Softball Softpall 2008. aasta suveolümpiamängudel toimus 12.–21. augustini. Softpallis jagati välja ainult 1 komplekt medaleid. Osales 8 naiskonda. Softpall on üks kolmest olümpiaprogrammi kuuluvast alast, kus võistlevad ainult naised. Võistlused peeti Pekingi Fengtai pehmepalliväljakul.
Võistluste formaat
Kaheksa võistkonda, kus on 15 mängijat, mängisid kõik algul omavahel. Neli paremat jätkasid poolfinaalides, kus kaotajad mängisid pronksmedalitele ja kaks paremat selgitasid olümpiakulla saaja.
Tulemused
Eelmiste 2004. aasta Ateena olümpiamängude kolm paremat naiskonda olid:
Medalimäng
Võitja pääses finaali ja kaotaja sai pronksmedali.
Jacob Schiff
Jacob Henry Schiff (sünninimi Jacob Hirsch Schiff; 10. jaanuar 1847 Frankfurt – 25. september 1920 New York) oli juudi rahvusest New Yorgi pankur, kes väidetavalt rahastas bolševikke nende võimuhaaramise ajal Venemaal.
Pneumaatika
Pneumaatika on rakendusteadus, mis tegeleb gaaside mehaaniliste omadustega ning nende rakendamisega.
Lendamine
pisi|Enamik linde on lennuvõimelised. Pildil isane [[koolibri Eupherusa eximia]] pisi|Muskeljõuallikaga lennuk lennus Lendamine ehk lend on keha liikumine õhus, mõnes teises gaasilises keskkonnas või atmosfäärita ruumis; bioloogias kulgemise viis, mis toimub õhukeskkonnas.