cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Programmeerimiskeel Assembler
Assemblerprogrammi loomine
Assemblerprogrammi loomine algab lähteteksti kirjutamisest. Lähteteksti võib kirjutada suvalise tekstiredaktoriga, mis suudab salvestada puhast ASCII-teksti. Enne lähtekoodi kirjutamisega alustamist võiks suurema projekti puhul teha paberile plokkskeem, mis määraks programmi kõik funktsioonid ja nende omavahelised seosed. Assemblertranslaatorid on käsureal töötavad programmid. Programmi käivitades tuleb programmifaili nime järele kirjutada assembleeritava lähtekoodi tekstifaili nimi ja n-ö "võtmed" – juhendid transleerimiseks. nende juhendite hulka kuuluvad veaotsingu põhjalikkuse määramine, väljundformaadi valik ja muud kasulikud võimalused. On olemas eraldi programme – IDE-sid, mis sisaldavad peale tekstiredaktori veel ka võimalust lihtsamalt valida eelpoolmainitud "võtmeid". Vastava täheühendi kirjutamise asemel saab soovitud tingimused valida graafilisest menüüst. Tegeliku translaatori saab välja kutsuda klaviatuuril klahvikombinatsiooni vajutades. Lähtekood transleeritakse ja kui tulemiks on programm, siis see käivitatakse. Faili salvestamisel võiks jälgida väljakujunenud tava muuta faili laiend sisule vastavaks. DOS-keskkonnas võiks selleks olla ASM (ASseMbler). Linuxi või mõne mu keskkonna all võib translaator omada enda kindlat laiendit. GNU Assembler (GAS) tunnistab näiteks faililaiendina S-i. Mõnel pool levib NASM-i lähtekoodi NSM-laiendiga varustamine, et seda teiste DOS-translaatorite omast eristada. Programmi kirjutamisega alustades tuleks kõigepealt määrata sihttranslaator ja uurida selle omadusi ja võimalikke direktiive, mida tuleks kasutada. Programmi alguses tuleks need paika panna, sest hiljem võib üldjoonte muutmine kaasa tuua segadust. Iga programm vajab andmeid. Teistest keeltest erineb assembler selle poolest, et alamäluga (1 MB) piirdudes võib olla vajalik kõikide muutujate deklareerimine koos segmentidega, kus nad asuvad. See on samuti eri tootjatel erinev. Kaitstud reþiimis olles toimub kõik teise loogika järgi, siis on kogu mälu vaadeldav ühe suure tükina ja adresseerimine on täiesti lineaarne. Kasutatakse ka segmente, kuigi lineaarsete aadresside ja reaalreþiimi segmentide kombineerimine on üks tihe vigade allikas. Muutujate defineerimiseks on kasutusel nn. pseudo-instruktsioonid ehk käsud, millel masinkoodis vastet pole, kuid lähtekoodis asuvad nad samas kohas kus instruktsioon (sealt ka nimi). Muutujadeklaratsiooni üldkuju on järgmine: [muutuja nimi] andmetüüp [väärtus],[väärtus],...
Omistamine ja võrdlemine
cmp eax, 100 ;võrdleb EAX-registri väärtust arvuga sada
Süntaks: MOV sihtoperand, lähteoperand
Kirjeldus: Kopeerib lähteoperandi sisu sihtoperandi. Lähteoperand võib olla register, muutuja või konstant. Sihtoperand võib olla kas register või muutuja. Operandid peavad olema võrdse suurusega. Instruktsiooni ei saa kasutada CS-registriga.
mov eax, 27 ;registri EAX väärtuseks saab 27 mov arv, 0x0F00F ;muutuja arv väärtuseks saab 0x0F00F
Aritmeetika
ADD – liitmistehe (ing. k. add – liitma) Süntaks: ADD sihtoperand, lähteoperand Kirjeldus: Liidab mõlemad operandid ja talletab tulemuse sihtoperandi. Sihtoperand võib olla register või muutuja. Lähteoperand võib olla nii register ja muutuja kui ka konstantväärtus, mille programmeerija annab programmi kirjutades. ADD ei tee vahet märgiga ja märgita operandidel. Selle asemel seab ta lipuregistri bitid OF, CF ja SF. (Nende lippude seletus oli toodud peatükis 1.3.).
add eax, ebx ;liidab EAX-i ja EBX-i ja kirjutab tulemuse EAX-i add eax, 3 ;liidab EAX-ile 3 ja kirjutab tulemuse EAX-i DEC – vähenda ühe võrra (ing. k. DECrement – vähendama) Süntaks: DEC operand
Kirjeldus: Vähendab operandi väärtust ühe võrra. Operand võib olla register või muutuja.
dec eax ;vähendab registri EAX väärtust ühe võrra DIV – märgita jagamine (ing. k. DIVision – jagamine) Süntaks: DIV operand
Kirjeldus: Jagab märgita väärtuse registris AX või registripaaris DX:AX / EDX:EAX (vastavalt registrite väärtustele) operandina antud jagajaga ja talletab tulemuse ühte registritest (või nende paaridest) AX, DX:AX või EDX:EAX. Jagaja võib olla register, muutuja või konstant.
div bx ;jagab AX-i BX-ga ja kirjutab tulemuse AX-i div 7 ;jagab AX-i seitsmega ja kirjutab tulemuse AX-i INC – suurenda väärtust ühe võrra (ing. k. INCrement – suurendama) Süntaks: INC operand
Hall-ebakärsakas
Hall-ebakärsakas (Anthribus nebulosus) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Programmeerimiskeel Assembler
Aritmeetika
Kirjeldus: Suurendab operandi väärtust ühe võrra. Operand võib olla kas register või muutuja.
Hall-ebakärsakas
Putukas ei ole Eestis sage.
Programmeerimiskeel Assembler
Aritmeetika
inc ebx ;suurendab registri EBX väärtust ühe võrra inc 8 ;translaator annab veateate, sest konstanti argumendina kasutada ei tohtinud MUL – korrutamine (ing. k .MULtiplication – korrutamine) Süntaks: MUL operand
Voldemar Meigas
Ta sündis Kroonlinnas laevaehitusmeistri perekonnas. Aastal 1933 lõpetas ta Leningradis Friedrich Engelsi nimelise instituudi töölisfakulteedi ning aastal 1938 kõrgema arhitektuuri- ja ehitustehnikumi. Aastatel 1941–1944 töötas ta Siberis Suhhoi Logi paberivabriku ehitusosakonna ülemana.
Programmeerimiskeel Assembler
Aritmeetika
Kirjeldus: Korrutab märgita väärtuse registris AX või EAX (vastavalt registrite väärtustele) operandina antud teise teguriga ja talletab tulemuse ühte registritest (või nende paaridest) AX, DX:AX või EDX:EAX. Operand võib olla register, muutuja või konstant.
Voldemar Meigas
Aastal 1944 asus ta Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu kutsel Tallinna; oli aastatel 1944–1950 Arhitektuuri Valitsuse juhataja asetäitja. Aastatel 1950–1954 oli ta Eesti NSV kommunaalmajanduse minister; aastatel 1954–1957 Eesti NSV ehitusministri asetäitja, aastatel 1957–1961 Tallinna laulu- ja näituseväljaku ehitusdirektor. Aastatel 1961–1970 oli ta Tallinna Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee Kapitaalehituse Valitsuse juhatajana. Aastast 1971 jäi ta pensionile.
Programmeerimiskeel Assembler
Aritmeetika
mul 5 ; korrutab AX-i väärtuse viiega mul ebx ; korrutab AX-i väärtuse EBX-i väärtusega. SUB – lahutamine (ing. k. SUBtract –lahutama) Süntaks: SUB sihtoperand, lähteoperand
Voldemar Meigas
Ta oli aastast 1945 Arhitektide Liidu liige. Aastast 1950 oli ta NLKP liige.
Lembit Vaba
pisi|Lembit Vaba (2021)
Voldemar Meigas
Ta on koostanud linnaplaane (Haapsalu generaalplaan, 1948); tähtsaim on Tallinna uue keskväljaku – Viru väljaku ideekavand (1945 toimunud kinnise võistluse võidutöö), mille põhjal projekteeris koos Otto Keppega suurte esindushoonetega linnakeskuse, mis on teostatud osaliselt muudetuna.
Programmeerimiskeel Assembler
Loogikatehted
AND – konjunktsioon (ing. k. AND – ja) Süntaks: AND sihtoperand, lähteoperand Kirjeldus: Rakendab kahe operandi peal konjunktsioonitehet ja kirjutab tulemuse sihtoperandi. Lähteoperand võib olla register või muutuja. Sihtoperandi puhul lisandub konstandi variant. Tehe toimub bitthaaval – kui nii siht- kui lähteoperandi vastavad bitid on ühed, siis on ka tulemuses vastav bitt üks, teiste kombinatsioonide puhul on tulemuse vastav bitt null.
Peter Essen
thumb|Peter Essen. [[George Dawe' maal Talvepalee Ermitaaži Isamaasõja galeriis ]] thumb|Krahv Peter Esseni vapp Peter Essen (vene Пётр Кириллович (Христианович ) Эссен; 22. august (vkj 11. august) 1772 Liivimaa – 5. oktoober (vkj 23. september) 1844 Peterburi) oli Pärnu linnakodanikest põlvnev Venemaa Keisririigi sõjaväelane ja riigitegelane. Krahv.
Lembit Vaba
Lembit Vaba (sündinud 27. mail 1945) on eesti keeleteadlane ja tõlkija.
Programmeerimiskeel Assembler
Loogikatehted
and al, 11000110b ;registri EAX madalaimat baiti võrreldakse kahendarvu 11000110b-ga ja tulemus kirjutatakse AL-i OR – disjunktsioon (ing. k. OR – või) Süntaks: OR sihtoperand, lähteoperand Rakendab kahe operandi peal disjunktsioonitehet ja kirjutab tulemuse sihtoperandi. Lähteoperand võib olla register või muutuja. Sihtoperandi puhul lisandub konstandi variant. Tehe toimub bitthaaval – kui siht- või lähteoperandi vastavatest bittidest vähemalt üks on üks, siis on ka tulemuses vastav bitt üks, kui mõlemas operandis vastav bitt null, on tulemuse vastav bitt samuti null.
or ax, 0x0f ; registri AX bitte võrreldakse kuueteistkümnendarvu bittidega ja vastavalt tulemustele kirjutatakse AX-registrisse tulemus.
Lembit Vaba
Ta on tõlkinud eeskätt läti, aga ka vene kirjandust. Lembit Vaba on Läänemere keeleruumi viljakas uurija, sügavam huvi on olnud läti-eesti keelesuhteid ja eesti keele sõnavara.
Programmeerimiskeel Assembler
Assemblerkeele programmeerimisstiil
Assembleri lähtetekst on juba sündinult väheloetav, sest ülesanded jagatakse mitmeks alamtegevuseks, mida kõrgkeelte funktsioonid iseseisvalt läbivad. Selliste tegevuste hulka kuuluvad lähteandmete lugemine, tulemuse sihtmuutjasse või -registrisse kirjutamine ja arvude vormingu ühtlustamine.
Lembit Vaba
Aastatel 1997–2013 töötas ta Tampere ülikooli keeleteaduse ja tõlketeooria osakonna soome keele eriharu eesti keele ja kultuuri lektorina.
Peter Essen
Ta oli Lübeckist pärit Johann Leonhard Esseni pojapoeg, Riia garnisoni kapteni Karl (Kirill) Esseni (1729–1783) ja Jevdokija Ivanovna (surnud 1792) poeg.
Lembit Vaba
Olulisemad teosed on monograafiad "Läti laensõnad eesti keeles" (1977), "Uurimusi läti-eesti keelesuhetest" (1997) ja artiklite kogumik "Sõna sisse minek" (2015).
Programmeerimiskeel Assembler
Assemblerkeele programmeerimisstiil
Minutid = Päevad * 1440
Peter Essen
Viiburi garnisonirügemendi ülem, Soome inspektsiooni jalaväe inspektor, Viiburi, Orenburgi ja Peterburi sõjakuberner, jalaväekindral (1.1.1819), ning 1830. aastast Riiginõukogu liige.
Programmeerimiskeel Assembler
Assemblerkeele programmeerimisstiil
on lihtsalt mõistetav, minutite arvu saamiseks korrutatakse päevade arv 1440-ga. Assemblerkeeles näeks seda sama ülesannet täitev programm välja selline: mov eax, Päevad mov ebx, 1440 mul ebx mov Minutid, eax
Mõistetavuse kadumisega kaasneb dokumentatsiooni ja selgituste vajalikkus. Kommenteerimata programm ei ole hea ka siis kui ta hästi ja kiiresti töötab. Hea stiili näitajaks on ka muutujate arusaadavad nimed. Kui keegi viljeleb programmeerimispraktikat, mis on täis avaldisi nagu x = (y – k) / (z ^ 2 – r * 4) siis varem või hiljem lõpeb see programmi ümberkirjutamisega nullist. Kui programm loendab näiteks õigete vastuste hulka, siis nende arvu hoidev muutuja peaks kandma nime õiged_vastused (mitte lihtsalt V) ja jagamisel tekkiv jääk peaks kandma nime jääk (mitte J). On väidetud, et iga ebakorrektselt nimetatud muutuja raiskab 10 minutit programmeerija aega. Suurte projektide puhul kaasneb valesti toimides aja kadu koodi pideva ülelugemise tõttu. Tunnustatud praktika kasutab muutujanimedena allkriipsuga ühendatud sõnu näiteks vanim_õpilane, leitud_vastus või x_koordinaat. Peale allkriipsu ja tähemärkide on lubatud kasutada ka numbreid ja muid märke, viimaste hulk on eri translaatoritel erinev.
Peter Essen
Tema Peterburi sõjakuberneriks olemise ajal avati 30. septembril 1837 Peterburi ja Tsarskoje Selo vaheline raudtee.
Programmeerimiskeel Assembler
Optimeerimine
Assemblerkeelt kasutades on võimalik tulemusena saadavat koodi baithaaval paika sättida. Mõni instruktsioonikuju võib võtta vähem ruumi kui teine ja teha ära sama töö. Näiteks mov esp, 4 mov esp, byte 4
teevad sisuliselt ära sama töö, aga masinkoodis on esimese pikkus 4 baiti ja teisel üks. See pole küll väga suur võit, ent palju selliseid kiirenemisi eriti tsükli sees võivad anda märgatava jõudluse kasvu. Samuti on olemas instruktsioone, mis loomult täidetakse kiiremini kui teised. Näiteks kasutavad paljud programmeerijad registri nullimiseks mov eax, 0 asemel instruktsiooni xor eax, eax mis esiteks on kiirem ja teiseks lisab programmi lähtetekstile veelgi seda müstilisust, mis nagunii järjest kasvama kipub ja programmeerijate vastu austust tõstab.
Peter Essen
Perekond
Peter Essen oli abielus Orjoli kubermangust pärit Jekaterina Nikolajevna Lvovaga (surnud 1829). Nende ainus poeg Alexander Essen (1798–1828) hukkus polkovniku auastmes Vene-Türgi sõja 1828. aasta Varna piiramise ajal ja nende tütar Alexandrine Essen (1816–1868) abiellus 1835 krahv Pontus Stenbock-Fermoriga (1806–1866), kellega said õiguse ühisele perekonnanimele krahv Essen-Stenbock-Fermor.
Programmeerimiskeel Assembler
Optimeerimine
Üldine praktika soovitab igal võimalusel eelistada EAX-registrit teistele, sest seda registrit kasutades on paljud instruktsioonid baidi jagu lühemad. Andmete lugemiseks soovitatakse kasutada DS-registrit ja pinumälu jaoks ESP-d. Muidugi on mugavam kopeerida ESP väärtus EBP-sse ja sellega opereerida, kuid vahel võib EBP kasulik olla muudel eesmärkidel. Instruktsiooni LEA saab väga edukalt kasutada kolme/neljaliikmeliste tehete arvutamiseks ja seda kiiremini kui seda teeks "tavaline" lahendus. Näiteks lea eax, [ebx+C*D+E] on oluliselt kiirem kui mov ecx, C mov eax, ebx mul ecx, D add eax, E add eax, ebx LEA võib see-eest väga kahjulik olla instruktsioonide konveiertöötlusele, mida Inteli protsessorid alates 80486-st toetavad. Konveiertöötluse põhimõtted on üldjoontes järgmised:
Voldemar Meigas
Voldemar Meigas suri 19. aprillil 1984 Tallinnas ja ta maeti 24. aprillil 1984 Metsakalmistule.
Programmeerimiskeel Assembler
Optimeerimine
Instruktsiooni täitmist võib äärmiselt lihtsustatult jagada viide etappi:
Voldemar Meigas
Isiklikku
Tema poeg on disainer Leonardo Meigas.
Programmeerimiskeel Assembler
Optimeerimine
1) Instruktsiooni ja konstantandmete lugemine 2) Instruktsiooni dekodeerimine ja konstantide paigutamine siseregistritesse 3) Teiste operandide aadresside arvutamine ja nende mällu laadimine 4) Instruktsiooni täitmine ja tulemuste siseregistritesse kirjutamine 5) Tulemuse mäluoperandi kirjutamine
Iga etapp vajab täitmiseks vähemalt ühte protsessoritakti, välja arvatud esimene ja viies, sest mäluoperatsioonid võtavad reeglina rohkem aega. Iga etapi täitmiseks on protsessoris eraldi üksus, samuti on kogu tööd koordineeriv kontrollkeskus. Kuna kõik üksused on iseseisvad, omades oma mäluala, siis saab instruktsiooni täita konveiermeetodil (nagu tehases). Põhimõte on lihtne – üksus saab eelmiselt osaliselt töödeldud instruktsiooni, annab oma panuse ja siis saadab pisut "rohkem" täidetud instruktsiooni järgmisele üksusele, eelmiselt uut oodates.
Sellise lahenduse kasutegur ilmneb kõige rohkem järgmises lihtsustatud näites: olgu meil programm, millel on viis käsku, A, B, C, D, ja E. Kui need järjest konveierile paigutada tekib situatsioon, et instruktsioon A vajab täitmiseks viis takti, samas kui iga järgmine, olles ühe takti maas, vajab vaid ühte! Niimoodi kuluks nende instruktsioonide täitmiseks 12 takti. Konveierita protsessor oleks kulutanud 5 * 8 = 40. Programmeerija osavus seisneb siin instruktsioonide järjestamises nii, et ükski kombinatsioon ei tekita konveieri tühjenemist.
Muidugi ei saavutata sellist kasutegurit sugugi nii kergelt. On olemas hulk sündmusi, mis kutsuvad esile konveieri tühjenemise. Ükski instruktsioon ei tohi operandina kasutada registrit või mäluaadressi, mis on kasutusel mõnel eelneval konveieri astmel. Selline juhus tühjendab konveieri täielikult ja järgmine instruktsioon saab esimesele etapile minna alles siis kui eelmine on oma andmed töödelnud ja tulemused registritesse / mällu tagasi kirjutanud.
Vanemates protsessorites kutsusid kõik hüpped esile konveieri tühjenemise, uuemates on erilised, mis üritavad oletada, kuhu hüpe võiks minna ja säästavad aega. Siiski öeldakse, et mida vähem ja lähemale hüpata, seda parem. Inteli seeriast on protsessorid alates Pentiumist superskalaarsed (mitme konveieriga) ja hüppeennustusega.
Eelmainitud LEA-instruktsiooni halvim juht võib esile kutsuda koguni kaks kuni kolm konveieri tühjenemist, kuid sellega ikkagi saavutada märkimisväärset edu.
Aleksander Bežanitski
Aleksander Bežanitski (22. aprill 1858 Priipalu küla, Kuigatsi vald, Sangaste kihelkond, Tartumaa – 18. aprill 1926 Tallinn) oli Eestis tegutsenud vene rahvusest õigeusu vaimulik: köster-kooliõpetaja, diakon, preester, ülempreester.
Eluloolisi andmeid
Ta sündis ülempreester Stefan Bežanitski peres, õppis Riia Vaimulikus Koolis ja Seminaris aastatel 1870–1880, oli I järgu lõpetaja ja omandas köster-kooliõpetaja kutse.
Preester Aleksander Bežanitski oli Haapsalu õigeusu praostkonna eestseisja (vaimulik juht) aastatel 1902–1908; Riia ja Miitavi piiskopkonna ajutine liige 1919.
Oli aastatel 1921–1923 ka Tallinna Linna 2. Tütarlaste Gümnaasiumi usuõpetaja.
Ülempreester Aleksander Bežanitski suri Tallinnas 18. aprillil 1926 ja maeti perekonna hauaplatsile Aleksander Nevski kalmistul.
Isiklikku
Aleksander Bežanitski abikaasa oli Serafima Bežanitskaja (Rajevskaja), neil olid lapsed Maria, Boris, Ksenja ja Jevgeni.
Réginald Mbu Alidor
Réginald Mbu Alidor (sündinud 19. mail 1993) on Prantsusmaa jalgpallur (poolkaitsja).
Ta mängib Eesti klubis Nõmme Kalju FC.
Klubikarjäär
2014. aasta hooajaeel liitus Alidor Nõmme Kaljuga.
Puidu-sametkõrges
Puidu-sametkõrges (Flammulina velutipes) on šampinjonilaadsete seltsi sametkõrgese perekonda kuuluv seeneliik.
Kirjeldus
Kübar on kollakas kuni oranžikaspruun, kuni 8 cm läbimõõduga, paksult limane. Valkjad eoslehed on nõgusalt jalale kinnitunud. Jalg on sametjas, ülalt kollane, alt pruunikas kuni must, kuni 7 cm pikk.
Puidu-sametkõrges on söödav värskelt.
Joe Gans
Joe Gans (25. november 1874 – 10. august 1910) oli USA profipoksija.
Joe Gans oli esimene neegrist maailmameister poksis. Ta oli aastatel 1902 kuni 1908 kergekaalus maailmameister.
Gansi tiitlikaitsmine 3. septembril 1906 Nevadas on poksiajaloo kõige kauem kestnud tiitlimatš, mis kestis 42 raundi. Gans võitis siis Oscar Nelsoni.
Achilles Alferaki
pisi|Achilles Alferaki (aastal 1882) Achilles Nikolajevitš Alferaki (kreeka keeles Αχιλλέας Αλφεράκης ;3. juuli 1846 Harkov - 27. detsember 1919 Petrograd) oli kreeka päritolu vene helilooja.
Ta lõpetas Moskva ülikoolis filosoofia eriala, õppis klaverit ja muusikateooriat juures, kuulus  ringi.
Randtarn
Randtarn (Carex extensa) on tarna perekonda kuuluv taimeliik.
Üleliiduline Vabatahtlik Karskusühing
Üleliiduline Vabatahtlik Karskusühing (vene keeles Всесоюзное добровольное общество борьбы за трезвость, lühend ВДОБТ) oli Nõukogude Liidus aastatel 1985-1990 tegutsenud organisatsioon.
NLKP Keskkomitee võttis 17. mail 1985 vastu otsuse "Abinõudest joomarlusest ja alkoholismist jagusaamiseks", millega sooviti arendada massilist karskusliikumist ja luua üleliiduline vabatahtlik karskusühing. Samal päeval võeti vastu ka NSV Liidu Ministrite Nõukogu määrus "Abinõudest joomarlusest ja alkoholismist jagusaamiseks ning puskariajamise likvideerimiseks". 28. mail 1985 andis Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium välja samalaadse seadluse. 11. oktoobril 1985 toimus Eesti NSV Vabatahtliku Karskusühingu asutamiskonverents.
Eesti NSV-s moodustati 1986. aasta teiseks pooleks 1638 karskusühingu algorganisatsiooni, millesse kuulus üle 28 000 liikme. Suure osa karskusühingusse kuulujate liikmestaatus oli pigem formaalne.
1988. aasta lõpuks sai selgeks, et Üleliiduline Vabatahtlik Karskusühing ei olnud suutnud oma ülesannetega toime tulla. Alkoholism ja joomarlus olid jälle laialdasemalt levimas.
16.-17. oktoobril 1990 toimus Üleliidulise Vabatahtliku Karskusühingu 2. kongress, kus otsustati organisatsiooni uueks nimeks võtta Üleliiduline Karskuse ja Tervise Ühing (vene keeles Всесоюзное общество трезвости и здоровья (ВОТиЗ)). 16. detsembril 1991 toimus ühingu 3. kongress, kus otsustati, et organisatsiooni uueks nimeks saab Rahvusvaheline Karskuse ja Tervise Liiga (vene keeles Международная Лига трезвости и здоровья (МЛТиЗ)).
Deutsch Schützen-Eisenberg
1945. aastal toimus seal Deutsch Schützeni veresaun.
Vallaosad on Deutsch-Schützen, Edlitz im Burgenland, Eisenberg an der Pinka, Höll ja Sankt Kathrein im Burgenland.
Heinrich Borwin II (Mecklenburg)
thumb|Heinrich Borwin II kuju [[Güstrowis]]
Heinrich Borwin II (1170 – 5. juuni 1226), Mecklenburgide dünastia liige, oli Mecklenburgi vürst aastatel 1219-1226 ja Rostocki isand (1225-1226).
Elu
Heinrich Borwin II oli Mecklenburgi isanda Heinrich Borwin I ja tema naise Mathilde poeg. Ta oli slaavi vürsti Pribislawi pojapoeg, viimane rajas Mecklenburgide dünastia. Pärast tema surma 1226. aastal Güstrowis valitsesid tema neli poega Mecklenburgi ühiselt 1234. aastani. Siis jagasid nad Mecklenburgi Werle, Parchim-Richenbergi, Rostocki ja Mecklenburgi vürstkondadeks.
Abielu ja lapsed
Heinrich Borwin abiellus 1200. aastal Rootsi kuninga Sverker II Karlsoni tütre Kristinaga. Nad said järgmised lapsed:
Vähimruutude meetodi regulariseerimine
Vähimruutude meetodi regulariseerimine on vähimruutude meetodi lahendamine, kasutades regularisatsiooni, mis aitab kindlaid probleeme kitsendada, tehes nende lahendamise lihtsamaks ja täpsemaks.
Regularisatsiooni eesmärk on lihtsustada regressioon imudelit, kahandades tunnuste kaale, ning vähendada sellega ülesobitamise riski.
Kui vähimruutude valemi järgi on tunnuste kaalude vektor leitav valemiga, kus w – kaalude vektor, y – märgendite vektor, \Chi – tunnuste maatriks , siis regularisatsiooni puhul lisatakse kaaludele mingisugune penalti või karistus, mis aitaks erinevusi ühtlustada ja kaale minimeerida. Kõige enim kasutatud regularisatsioonimeetodid on kant- ja lassoregressioon.
Kantregressioon
Kantregressioon on tuntud ka kui Ridge'i regressioon, Tikhonovi regularisatsioon või L2-regularisatsioon.
Selle meetodi eesmärk on kõik kaalud ühtlaselt minimeerida ning nullile lähendada, kuid mitte täielikult nulliks muuta. Seega ei saa kantregressiooni tulemusena tekkiv mudel ennustamiseks kasutada ainult mingit kindlat osa tunnustest, kuna kõigil tunnustel on mingi nullist suurem kaal.
Kasutamine
Kantregressiooni kasutamise valem on
, kus \lambdaon regularisatsiooniparameeter ja on kaalude vektori norm ruudus.
Suletud süsteemi lahendus
Meetodile leidub ka suletud süsteemi lahendus.
Lassoregressioon
Lassoregressioon on tuntud ka kui L1-regularisatsioon.
Lassoregressiooni meetod üritab kõikide ebatähtsate tunnuste kaalud nulliks muuta. Juhul, kui tunnuste vahel on tugevad seosed (kollineaarsed tunnused) valib lassoregressioon seotud tunnuste vahelt juhuslikult ühe, mille kaalu ta tõstab, ning muudab ülejäänud nulliks.
Kasutamine
Lassoregressiooni kasutamise valem on
, kus \lambdaon regularisatsiooniparameeter ja \sum_i |w|on kaalude absoluutväärtuste summa.
Suletud süsteemi lahendus
Lassoregressiooni meetodil puudub suletud süsteemi lahendus.
Lasso- ja kantregressiooni erinevused
Kõige tähtsam erinevus lasso- ja kantregressiooni meetodi vahel on nullkaalude arv: lassoregressioon sunnib kõigi vähegi ebatähtsate tunnuste kaalud nulliks, kuid kantregressiooni tulemusel saadud kaalud on küll väiksed, kuid mitte nullid. Seega on lassoregressiooni tulemus lihtsam mudel, mis ennustamiseks kasutatakse ainult mingit kogutunnuste hulga osahulka. See aga ei tähenda, et lassoregressioon oleks iga probleemi jaoks parim lahendus. Lassoregressioon töötab enamjaolt paremini ülesannetes, kus ainult väike osa tunnuste reaalsetest kaaludest on suurem kui null ehk märgendit mõjutab ainult mingi väike osa kogutunnustest. Kantregressioon töötab aga paremini ülesannetes, kus on palju tunnuseid, mis kõik mõjutavad ennustust vähemal või suuremal määral.
Regularisatsiooni parameeter λ
Kui parameetri väärtus on 0, siis kaalude regularisatsiooni ei toimu ja mudel arvutatakse välja tavalise vähimruutude meetodiga.
Mida suurem on lambda väärtus, seda rohkem karistatakse suuremaid kaale ning seda väiksemad on kõigi tunnuste kaalud.
Kuna erinevate ülesannete lähteandmed on erinevad, ei leidu ühtset regularisatsiooni parameetri väärtust, mis igal juhul annaks parima tulemuse. Parima võimaliku lambda väärtuse saab välja arvutada eri viisil, näiteks ristvalideerimise, erinevuse printsiibi või L-kurvi meetodiga.
Aarete saar
pisi|295x295px|Illustratsioon 1911. aasta väljaandest pisi|325x325px|1933. aasta väljaande esikaas pisi|242x242px|Aarete saare kaart pisi|241x241px|Kaader 1920. aasta tummfilmist, John Silver – Charles Ogle, Jim – Shirley Mason pisi|239x239px|Kaader 1937. aastal Nõukogude Liidus tehtud filmist, John Silveri osas Ossip Abdulov pisi|311x311px|Reklaamleht 1934. aasta filmile pisi|236x236px|Treasure Island Hotel Las Vegases "Aarete saar" (inglise keeles "Treasure Island", avaldatud ka pealkirjaga "The Sea Cook: A Story for Boys") on šoti kirjaniku Robert Louis Stevensoni seiklusromaan, mille sündmused arenevad 18. sajandi keskel, eeldatavalt 1765. aastal.
Teosest
Algselt kirjutas autor teose 1881.–1882. aastal ühe laste- ja noorteajakirja jaoks, kus see avaldati sarjana "Aarete saar ehk Hispaniola mäss" ("Treasure Island or the Mutiny of the Hispaniola") kirjaniku varjunime Captain George North all. Loo ootamatult suure populaarsuse tõttu avaldati see aga juba aasta hiljem (1883) ka raamatuna. "Aarete saare" käsikiri on aga kadunud.
Romaan koosneb 34 peatükist, mis on jagatud 6 osaks. Lugu jutustatakse peategelase, võõrastemaja omanike poja Jim Hawkinsi vaatenurgast (välja arvatud peatükid 16–18, kus jutustaja on dr Livesey).
I osa "Vana mereröövel"
Bristoli linna lähedal asuvasse võõrastemajja Admiral Benbow asub elama endine meremees Billy Bones. Meremees on sünge iseloomuga ja alkohoolik. Mõne aja pärast otsivad ta üles veidrad külalised. Algul piraat nimega Must Koer, seejärel pime kerjuspiraat Pew, kes annab talle musta märgi – hoiatuse neile, kes rikuvad piraatide reegleid. Billy Bones otsustab kõrtsist kiiresti lahkuda, kuid sureb rabandusse. Kõrtsmiku poeg Jim Hawkins ja tema ema leiavad mehe kirstust raha ja paberid. Öösel ründavad piraadid kõrtsi, kuid Jimil ja tema emal õnnestub põgeneda.
Jim jõuab dr Livesey ja skvaier Trelawney juurde ja näitab neile pabereid. Pärast paberite uurimist jõutakse järeldusele, et Bones oli kurikuulsa kapten Flindi laeval tüürimees ja tema käes oli saare kaart, mis näitab kohta, kuhu Flint oma aarded mattis. Rikas Trelawney alustab meresõidu ettevalmistamist ja rendib Bristolis reisiks sobiva laeva, kuunar Hispaniola.
II osa "Laeva kokk"
Jim kohtub John Silveriga, kellel on puujalg, kes peab sadama juures kõrtsi ja kes palgatakse laevale kokaks. Hispaniola kapten Alexander Smollett väljendab suuri kahtlusi Trelawney palgatud meeskonna usaldusväärsuse suhtes ning arvab, et ta oleks pidanud madrused ise palkama. Hispaniola alustab purjetamist Bristolist Aarete saarele.
Reisi lõpus kuuleb Jim juhuslikult pealt arupidamist koka John Silveri ja paadivanem Handsi vahel. Selgub, et meresõiduks palgatud meeskond koosneb enamasti kapten Flinti endistest piraatidest, kuigi laeval on ka ausaid madruseid. John Silver on vandenõulaste juht, aga ta mõistab, et jõuk ei suuda iseseisvalt saarele ja tagasi seilata. Silveri plaan on oodata, kuni aarded on laeval, kogenud kapten Smollett kuunariga tagasiteel ning alles siis rünnata.
III osa "Minu seiklused maal"
Jim räägib kaptenile, skvaierile ja arstile, mida ta kuulis. Kapten Smollett otsustab pingeid maandada ja saadab osa meeskonda kahe paadiga saarele. Nüüd on kavas laevale jäänud piraate rünnakuga üllatada, Hispaniola oma valdusse võtta ning merele purjetada. Kuid plaan ei toimi, sest on tuulevaikus ning midagi teatamata sõidab Jim ühes paadis koos mereröövlitega kaldale.
IV osa "Tara"
Kapten Smollett näeb kaardilt, et saarel asub taraga ümbritsetud laskeavadega kants. Tekib plaan põgeneda kantsi, et seal end kindlustada ja võidelda piraatidega. Kapten, skvaier, arst ning neli ustavat meest varuvad laeval püssirohtu, relvi, toitu, istuvad paati ja sõuavad kaldale. Laevale jäänud piraadid on üllatunud, kuid ei suuda mehi takistada. Kindlustatud hoone juures toimub esimene kokkupõrge saarele varem sõudnud piraatidega, rünnak tõrjutakse. Jim Hawkins jõuab samuti kantsi ning räägib oma seiklustest ja Ben Gunnist.
V osa "Minu seiklused merel"
Dr Livesey võtab relvad, paneb saare kaardi taskusse ja lahkub, et kohtuda Ben Gunniga. Jim, kes ei talu kindluses kuumuse käes viibimist ja soovib mõnda hulljulget tegu toime panna, võtab kaasa kuivikuid, kaks püstolit, noa ja läheb Ben Gunni ehitatud paati otsima. Ta leiab paadi ja otsustab sõuda mõõna ajal Hispaniolale. Jim jõuab laeva juurde ja saab aru, et kaks laeva valvama jäänud mereröövlit, paadivanem Hands ja iirlane, on purjus ning omavahel tülis. Ta lõikab läbi ankruköie ning kuunar hakkab koos paadiga saare vetes triivima. Järgmisel hommikul märkab Jim laeva täies purjes, kuid saab aru, et seda ei juhi keegi. Ta ronib pardale ja leiab eest ellu jäänud, kuid haavatud Handsi. Handsi juhtimisel roolib Jim kuunari Põhjalahte varjule. Hands üritab peale seda Jimi tappa, kuid Jim ronib masti vantidele ning tulistab teda püstolist. Piraat kukub vette ja upub.
Jim laseb purjed alla, Hispaniola jookseb kaldasse ning kergelt haavatud Jim otsustab tagasi kantsi minna. Kantsil puudub välisvalve. Jim siseneb ning satub magavate piraatide keskele, sest tema sõbrad on hoone maha jätnud.
VI osa "Kapten Silver"
Mereröövlid nõuavad Jimi surma, kuid John Silver selgitab, et neil on poissi veel vaja. Mehed umbusaldavad Silverit musta märgi üle andmisega, kuid kuna kantsi oli kapten Smolleti poolt arusaamatul põhjusel jäetud saare kaart, kus varanduse asukoht oli ristiga tähistatud, õnnestub Silveril oma kambaga kokkuleppele jõuda. Hommikul saabub oma kutsumusest lähtuv Dr Livesey haavatud ja haigeid mereröövleid ravima ning tal lubatakse Jimiga omavahel rääkida. Seejärel asuvad Silver ja ta kaaslased kaardiga teele varandust otsima, võttes Jimi pantvangina kaasa. Metsast hirmutab Ben Gunn oma endist meeskonda, hüüdes kapten Flindi viimaseid sõnu ning pannes piraate uskuma, et saarel kummitab Flint. Aarde juurde jõudnud mehed leiavad, et see on välja kaevatud ning ära viidud. Nüüd otsustatakse Silver ja Jim hukata, kuid metsast kõlanud lasud panevad piraadid põgenema. Arst Livesey selgitab Jimile, et Ben Gunn oli juba ammu varanduse oma koopasse vedanud. Suure osa aardest laevale laadimine võtab aega mitu päeva, seejärel purjetatakse merele, jättes saarele jäänud piraatide jaoks kaldale hädavajalikku varustust.
Esimeses Lõuna-Ameerika sadamas, kus värvatakse uut meeskonda, põgeneb John Silver, osa müntidest kaasa võttes. Ülejäänud reisilised jõuavad õnnelikult tagasi Bristolisse. Jim ütleb lõpetuseks, et kuigi saarele jäi veel palju hõbedat, ei suudaks keegi isegi härgadega teda sinna tagasi vedada.
Teatri- ja filmilavastusi
"Aarete saar" on ajaloos üks enim ekraniseeritud kirjandusteoseid, millest on nüüdseks valminud enam kui 50 filmi.
Osõtsuu järv
Osõtsuu järv (ka Osetsoo järv, Otsesu järv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Krootuse külas. Veekogu pindala on 1,4 ha.
359 eKr
Aasta 359 enne Kristuse sündi ehk meie ajaarvamist. Vana-Roomas oli see CCCXCV (395.) aasta ab urbe condita.
Berestove Päästja kirik
Berestove Päästja kirik (ukraina keeles Церква Спаса на Берестові) on kirik Kiievis, Kiievi koobaskloostrist põhja pool Berestove linnaosas. Olgugi et see asub väljaspool kloostri müüre, kuulub kirik tegelikult kloostrikompleksi juurde ja on UNESCO maailmapärandi nimistu objekti osa.
Kirjeldus
Kirik on keskaegne arhitektuurimälestis, mis arvatavasti püstitati 11. sajandi algul, Vladimir Monomahhi valitsusajal Berestove külasse. See oli tüüpiline kolmelööviline kolme apsiidiga ristkuppelkirik kuue piilariga, mille keskel kõrgus üks kuppel. Esimest korda mainiti kirikut Kiievi-Vene kroonikates aastal 1072, mil see oli Monomahhi dünastia, sealhulgas vürst Juri Dolgoruki matusepaik. Khaan Meñli Giray I purustas kiriku 1482. aastal. Selle varemetele lasi metropoliit Petro Mohõla aastail 1640–1642 püstitada uue kiriku ukraina barokkstiilis ja kaunistada 1644. aastal. Kiriku interjööri maalisid Kreeka meistrid, sealhulgas fresko Petro Mohõla porteega, põhiplaan muudeti ristikujuliseks ja lisati neli kuplit. Kirikut ennistati aastail 1751–1752 ja 1813–1814, mil loodi keerukas nikerdustega altar ja ehitati klassitsistlik kellatorn. Algsest kirikust on säilinud lääneosa narteksi ja koorirõduga. 1970. aastate alguses avastati interjöörist 12. sajandi fresko "Imeline kalapüük", millel Kristus kõnnib vee peal paadi poole. Kirik on osa Kiievi koobaskloostri ajaloolis-kultuurilisest kaitsealast.
Kirju puravik
Kirju puravik (Leccinum variicolor) on puravikuliste sugukonda puraviku perekonda kuuluv seeneliik.
Shoscombe Old Place'i mõistatus
"Shoscombe Old Place'i mõistatus" (inglise keeles "The Adventure of Shoscombe Old Place") on Arthur Conan Doyle'i jutustus, milles astuvad üles detektiiv Sherlock Holmes ja doktor Watson. Jutustus ilmus 1927. aastal ajakirjades Liberty ja Strand Magazine. "Shoscombe Old Place'i mõistatus" kuulub kogumikku "Sherlock Holmesi märkmeraamat".
Kirju puravik
Kübar mustjaspruun, ookerjalaiguliselt kirju, peensametjas, kleepuv, läbimõõt kuni 12 cm. Torukesed valkjad; poorid sama värvi, katsumisel muutuvad nõrgalt roosakaks, väikesed, ümarad.
Heiki Lill
pisi|Heiki Lill Heiki Lill (sündinud 18. veebruaril 1982) on Eesti haridustegelane ja poliitik.
Kirsikärsakas
Putukat on ka Eestis.
Heiki Lill
Ta on lõpetanud Kuldre Põhikooli 1997. aastal ja Võru Kreutzwaldi Gümnaasiumi 2000. aastal. 2013. aastal lõpetas Eesti Maaülikooli tehnika ja tehnoloogia eriala bakalaureuse tasemel ning 2017. aastal samas koolis energiakasutuse magistri cum laude. 2021 novembri lõpus kaitses edukalt väitekirja doktorikraadi saamiseks "Erinevate energia salvestustehnoloogiate uudsed rakenduspõhimõtted liginullenergiahoonetes".
Ta töötas Eesti Maaülikooli Tartu tehnikakolledžis õppekava juhina (2014-2022) ning Eesti Ametiühingute Keskliidus lõuna piirkonna juhina (2017-2022).
Kirju puravik
Jalg valkjal põhjal mustjate soomustega, alusel rohekas, kuni 15x3 cm. Seeneliha valge, lõikel aeglaselt (mõne minutiga) roosastuv, hiljem jala alusel laiguti sinkjasroheline. Eospulber ookerpruun. Eosed käävjas-ellipsoidsed, 12–16x4,5–6 µm.
Heiki Lill
Heiki Lill oli Eesti Vabaerakonna esimees 9. juunist 2019 kuni 8. detsembrini 2020, mil jõudis lõpule ühinemisprotsess Eesti Vabaerakonna ja Elurikkuse Erakonna vahel ning registrisse kanti Eesti Tulevikuerakond.
Kirju puravik
Niisketes leht- ja segametsades, puisniitudel, sooservadel, kaskede all, sage.
Juulist septembrini korjatav heamaitseline söögiseen, kuigi üsna pehme seenelihaga.
Heiki Lill
Loominguline tegevus
Teatrirollid:
E.Zola / I.Ulst "Daamide Õnn", lav. I.Ulst - BOUTHEMONT (2023)
A.H.Tammsaare / T. Kruus "Armastus ja sunnitöö", lav. I.Ulst ja T.Kruus - SASS (2022)
N.Gogol "Naisevõtt", lav. I.Ulst - ANUTŠKIN (2021)
Film, TV, reklaam:
Wellendrose, "Õiglus", rez. T.Aria - AJAKIRJANIK/President (2019)
Point "Alo. Pulmad", rez. D.Tääker - BAMBERG ANTSLAST (2019)
Franco Alfano
pisi|Franco Alfano umbes 1919. Franco Alfano (8. märts 1875 Posillipo Napoli lähedal – 27. oktoober 1954 Sanremo) oli itaalia helilooja.
Looming
Lõi peamiselt prantsuse impressionismist, verismist ja Wagnerist mõjutatud oopereid. 1925 lõpetas Puccini ooperi "Turandot".
Kokku lõi Alfano 11 ooperit: "Ülestõusmine" L. Tolstoi samanimelise romaani järgi (1904 Torino), "Miranda" (1986), "La fonte di Enschir" (1898), "Il principe Zilah" (1909 Genova), "I cavalieri e la bella" (1910; lõpetamata), "Cyrano de Bergerac" (1936 Rooma), "Doktor Antonio" (1949 Rooma), indiateemaline "Legend Sakuntalist" Caladasi poeemi järgi (1921 Bologna; II redaktsioon 1952 Rooma), "Don Juani vari" (1914 Milano), "Madonna Imperia" H. Balzaci järgi (1927 Torino), "Viimane lord" (1930 Napoli).
Balletid "Napoli" (1901 Pariis), "Lorenza" (1901 Pariis) ja "Vesuuv" (1933 San Remo)
2 sümfooniat (sh E 1910, C 1933) ja 2 intermezzot keelpilliorkestrile (1931) ning 3 keelpillikvartetti (1918, 1926, 1945). Klaverikvintett (1936), viiulisonaate, tšellosonaate, klaveripalu, soololaule.
Vasektoomia
Vasektoomia  (vasectomia) on seemnejuhade eemaldus kirurgilise protseduuri käigus ka steriliseerimislõikus, mille tulemusel isasloom (sh mees) steriliseeritakse või tehakse suguvõimetuks.
Renee Teppan
2014. aastast mängib ta Eesti võrkpallikoondises ja hooajast 2022/23 Poola esiliigaklubis MKS Bedzin.
Raha (täpsustus)
Raha on üldine maksevahend.
Muid asju:
Renee Teppan
Eesti võrkpallikoondis
Esmakordselt kutsuti Teppan Eesti võrkpallikoondisse 2014. aasta kevadel (varem oli ta kuulunud küll kandidaatide nimekirja, kuid lõppvalikusse polnud mahtunud). Ta debüütmäng oli sama aasta mais sõpruskohtumistes Valgevene võrkpallikoondisega.
Euroopa meistrivõistluste finaalturniiril on ta kuulunud koondise koosseisu neljal korral (2015, 2017, 2019 ja 2021). Samuti on ta võitnud kahel korral koondisega Euroopa liiga (2016 ja 2018) ning ühel korral teeninud pronksmedali (2021). 2018. aasta Euroopa Liiga turniiril valiti Renee kõige väärtuslikumaks mängijaks (MVP). Samuti on ta esindanud Eestit 2017. aastal Maailmaliiga kolmandas tugevusgrupis ja 2018. aasta Challenger Cupil.
2010–2014 Eesti meistriliigas
Teppan oli Pärnu võrkpalliklubis Johannes Noormäe kasvandik ning mängis klubis juba noorteklassides. Hooajal 2010/11 liitus ta esindusmeeskonnaga, kus ta mängis kaks hooaega. Meeskond sai ühe hõbe- ja pronksmedali Schenker Liigas, kaks kolmandat kohta Eesti meistrivõistlustel ja jõudis ühel korral Eesti karikavõistlustel finaali. Kui esimesed poolteist aastat tuli Reneel kanda varumängija rolli, siis teise hooaja (2011/12) teises pooles suutis ta mängida end meeskonna põhikoosseisu.
2014–2017 esimesed sammud välisliigades
Hooajaks 2014/15 sõlmis Renee esimese välislepingu ning liitus Itaalia meistriliigaklubiga Altotevere, kus mängis ka Eesti võrkpallikoondise keskblokeerija Andri Aganits. Klubi lõpetas hooaja Itaalia meistriliigas viimasel kohal ning langes järgmiseks hooajaks esiliigasse. Renee oli meeskonnas teine diagonaalründaja ning mänguaega sai põhiliselt vahetusest sekkudes.
2017–2019 Euroopa tipus
Hooajaks 2017/18 vahetas ta klubi ning liitus Itaalia meistriliigaklubiga Trentino Volley. Itaalia meistriliiga oli üks maailma tugevamaid liigasid ning Trentino liiga esiotsa klubi, mis tegi ülemineku nii Eesti võrkpallile kui Reneele suureks saavutuseks. CEV Meistrite liigas saadi alagrupist kindlalt edasi, kuid jäädi pidama veerandfinaali ning final fouri ei pääsetud. Itaalia karikavõistlustel ja Itaalia meistriliigas jõuti poolfinaali, mis tähendab, et medalid jäid napilt võitmata. Renee palgati klubisse teiseks diagonaalründajaks ning peale mõne täismängu põhikoosseisus (kus ta tegi ka väga säravaid mänge) täitis ta vahetusmängija rolli.
Hooajaks 2018/19 liitus ta eelneva hooaja Poola meistriga Belchatowi PGE Skra. Hooaja alguses võideti Poola superkarikas. Hooaja esimeses pooles osales Renee esimese eestlasest mängijana ka klubide MMil, kus meeskond ebaõnnestus ning oma alagrupis lõpetati viimasel kohal. Poola karikavõistlustel ja Poola meistrivõistlustel jõuti veerandfinaali (meistrivõistluste lõppkoht oli kuues). CEV Meistrite liigas jõuti poolfinaali, kus tuli tunnistada hilisema võitja, Lube Civitanova paremust. Renee alustas hooaega teise diagonaalründajana, saades platsil vähe mänguaega. Hooaja keskpaigas sai meeskonna põhidiagonaalründaja Mariusz Wlazly vigastada ning Renee sai oma võimaluse meeskonna põhikuuikus, mille ta realiseeris edukalt. Ta kandis põhimängija rolli kuni hooaja otsustavas faasis läks ta seljavigastus väga tõsiseks ja ta meeskonda selle tõttu maksimaalselt aidata enam ei saanud.
2019–2021 õlavigastuse küüsis
Hooajaks 2019/20 sõlmis ta lepingu Prantsusmaa meistriliigaklubiga Poitiers Stade Poitevin. Hooaja alguses võitles Renee õlavigastusega, mistõttu langes kiiresti teiseks diagonaalründajaks ning mänguaega sai vähe. Hooaja keskel oli Poitiers teel Prantsusmaa meistriliiga play-offidesse ning Prantsusmaa karikavõistlustel oli tagatud koht final fouris, kuid veebruari keskel läks klubi tee Teppaniga lahku. Ta liitus meditsiinilise jokkerina Belgia meistriliigaklubiga Maaseiki Greenyard, kus oli meeskonnakaaslaseks taas Eesti võrkpallikoondise keskblokeerija Andri Aganits. Renee esindas klubi CEV Meistrite Liigas, kus veerandfinaali ei jõutud ja Belgia meistrivõistlustel, mis peatati koroonapandeemia tõttu. Hooaja lõppedes (märtsis) tunnistas Renee, et õlgavigastus on väga tõsine ning teda ootab ees pikem mängupaus.
Hooajaks 2020/21 naasis ta Eestisse ning esindas pealinnaklubi Selver Tallinn. Hooaja esimestesse mängudesse sekkus ta õlavigastuse tõttu episoodiliselt, kuid peagi kandis juba meeskonnas põhidiagonaalründaja rolli. Võideti Eesti karikas ja Credit24 Meistriliiga; Eesti meistrivõistlustel saadi kolmas koht. Credit24 Meistriliigas valiti Renee liiga kõige väärtuslikumaks mängijaks.
2021–... tagasi välisliigades
Hooajaks 2021/22 läks ta taas välismaale ning liitus Türgi meistriliigaklubiga Tokati Plevne. Hooaja alguses peetud Türgi karikavõistlustel alagrupist veerandfinaali ei pääsetud. Türgi meistriliigas oldi tagumises otsas, võideldes liigas püsimise pärast. Renee oli küll üks meeskonna rünnakuliidritest, kuid otsustas vahetada klubi ning siirdus jaanuaris Kreeka meistriliigaklubisse Pireuse Olympiacos, kes hoidis kohalikus meistriliigas kolmandat kohta. Renee hakkas meeskonnas täitma põhidiagonaalründaja rolli ning hooaeg lõpetati Kreeka meistriliigas hõbemedaliga.
Klubivõrkpall
Kesk-Euroopa (MEVZA) liiga
Balti liiga
Välismaa esiliigad
Riikide karikavõistlused
382 eKr
Aasta 382 enne Kristuse sündi ehk meie ajaarvamist. Vana-Roomas oli see CCCXXXVI (336.) aasta ab urbe condita.
Tammealuse hiis
Hiiekompleksi südames kasvab üksik püha tamm, mille kõrval on ohvrikivi. Hiies on ka silmaallikas (Samma Silmaallikas). Kuigi vana tamm, mille ümber olevat tantsitud, sai kunagi 1920. aastatel juba õõnsana tulega hukka, on selle asemele kasvanud uus.
Samma hiiest on alguse saanud muistsete pühapaikade taasavastamine ja kaitsmine. 1980. aastate lõpus toimus Samma hiies märgilise tähendusega palvus ja riitus selliste inimeste osavõtul nagu Vigala Sass, Ahto Kaasik ja paljud teised tänapäeval tuntud Maavalla põliskultuuri hoidjad ja kaitsjad.
Tammealuse ehk Samma hiie uuesti kasutusele võtmise ehk taastamise algatas 1988. aastal koduloolane Helmut Elstrok Viru-Nigula muinsuskaitseseltsiga. Algatusega liitusid Tartu muinsuskaitseklubi Tõlet taara- ja maausuhuvilised. Taastamise põhiline pingutus tähendas tammede istutamist. Mais 1989 korrastati hiieaset, ehitati trepp all orus asuva tervendava veega Roostallika juurde, toodi hiie keskmes asuva tamme juurde urikivi ja põletati sellesse lohk. Sonda metskonna kaasabil toodi kohale tammeistikud, pilda ehk vitsaga määrati istutamiskohad. 20. mail istutati Tõleti ja Viru-Nigula muinsuskaitseseltsi korraldusel 150 noort tamme. Kokkutulnuid kostitas eine ja õllega Viru-Nigula kolhoos.
Suren Hovhannisjan
Suren Hovhannisjan (19. mai 1914 Ashtarak, Armeenia – 19. september 1986 Vanadzor) oli armeenia näitleja.
Tema tütar Alla Hovhannisjan on samuti näitleja.
Rootsi oja
Rootsi oja (ka Rootsioja) on oja Tartu maakonnas. Rootsi oja on Luutsna jõe vasakpoolne lisaoja.
Grafenschachen
Grafenschachen on vald (Gemeinde) Austrias Burgenlandi liidumaal Oberwarti ringkonnas.
Vallaosad on Grafenschachen ja Kroisegg.
Transport
Lähim rongijaam asub Pinkafeldis, sealt pääseb Viini ja mujale Euroopasse.
Liguuria (Vana-Rooma)
Liguuria oli antiikaja maakond Alpide, Paduse (praegune Po) ja sinus Ligusticus ' e (Liguuria meri) vahel (Augustuse ajal Itaalia 9. regioon ); antiikaja lõpul Transpadana — maa-ala Padusest põhja pool, Mediolanumi (Milano) ümbruses. Nimi 'Liguuria' tuleneb liguuridest, kes asustasid varem suuri maa-alasid mõlemal pool Lääne-Alpe. Roomlaste vallutused Liguurias algasid pärast II Puunia sõda ja lõppesid alles Augustuse ajal 14 eKr
Ülilühike impulss
Ülilühike impulss ehk femtosekundimpulss on elektromagnetlainete impulss, mille ajaline kestus (fikseeritud punktis) on femto- või pikosekundi suurusjärgus. Selle aja jooksul jõuab elektriväli teha vaid mõned võnked (nähtava valguse jaoks alla miljoni) ning energia on kontsentreeritud väga väiksesse piirkonda. Seega on üldjuhul ülilühikestes impulssides väga suured elektrivälja tugevused, mis toob kaasa mittelineaarsed efektid. Määramatuse printsiibi tõttu on ülilühikestele impulssidele iseloomulik väga lai spekter.
Kirjeldus
frame|alt=ülilühike impulss|550 nm kandva lainepikkusega ülilühikese impulsi elektrivälja tugevus ja selle mähisjoon. Impulsi intensiivsuse täislaius poolkõrgusel on 4,7 fs ning spektri täislaius poolkõrgusel on 94 THz
Aja ruumis
Üldiselt saab suvalist elektromagnetlainet kirjeldada selle elektriväljaga, kuid ülilühikeste impulsside kontekstis pakub enamasti huvi fikseeritud polarisatsiooniga elektrivälja ajaline sõltuvus ühes ruumipunktis ning sel juhul toimib elektrivälja skalaarlähendus hästi. Skalaarse elektrivälja saab omakorda lahti kirjutada kujul kus I(t) tähistab välja intensiivsust, \sqrt{I(t)} on impulsi mähisjoon, \omega_0 on impulsi keskmine ringsagedus (kandesagedus) ning \phi(t) on laine faas. Impulsi mähisjoone määrab I(t), kuid spektri määravad peamiselt \phi(t) ning \omega_0. Koosinuse argumendi muutumiskiirust nimetatakse impulsi hetkringsageduseks. Sageli kirjutatakse elektriväli välja komplekskujul, millest reaalne väli on reaalosa.
Sagedusruumis
Teine võimalus ülilühikest impulssi kirjeldada on Fourier' pöörde abil sagedusruumis: kus S(\omega) on impulsi spektraalne võimsustihedus ehk spekter ning on spektraalfaas. Nii spektraalne võimsus kui ka faas mõjutavad impulsi kuju ning kestust ajalises esituses. Spektraalse faasi tuletis sageduse järgi, mida nimetatakse ka rühmaviibeks, iseloomustab vastava ringsagedusega lainekomponendi viibimist aja nullpunkti suhtes.