cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Alex-Edward Raus
Tugivarustusega jõutõstmine
2011. aasta algul kehtestati Euroopa juunioride rekordnormid tugivarustusega jõutõstmises. 2014. aasta aprillis Peterburis Euroopa noorte ja juunioride meistrivõistlustel püstitas Raus kaks Euroopa juunioride rekordit tugivarustusega jõutõstmises – kolmevõistluse kogusumma rekordid 982,5 kg ja 992,5 kg. Rausi rekord püsis neli aastat.
Kehtivad Eesti rekordid
Tugivarustusega jõutõstmises on Rausi nimel Eesti rekorditest 2018. aasta juuni seisuga juunioride rekordid kükis (390,0 kg), lamades surumises (257,5 kg), kogusummas (992,5 kg) ja lamades surumises (üksikalana; 260,0 kg). Avatud klassis kehtivad tema nimel rekordid kükis ja kogusummas.
Muud spordialad
Raus on tulemuslikult tegelenud ka klassikalise tõstmisega, sellel alal on ta võitnud aastatel 2009–2012 Eesti meistrivõistlustelt 8 medalit, neist neli kuldset. Jõutõstmine jäi tal pärast 2016. aasta EM-võistlusi ajutiselt tagaplaanile, esiplaanile tõusid poks ja maadlus. Varem on ta tegelenud ka judo ja Brasiilia jūjutsuga.
George Scott (poksija)
George Kelly Scott (kuni 1990 Cramne; sündinud 20. detsembril 1966 Monrovias Libeerias) on Rootsi endine poksija.
Scott (Cramne) võitis kergekaalus (kuni 60 kg) 1988. aasta Seouli olümpiamängude poksivõistlusel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Andreas Zülow'le (Ida-Saksamaa).
Scott (Cramne) osales kergekaalus (kuni 60 kg) 27. Euroopa meistrivõistlustel (Torino, 1987), kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja, 28. Euroopa meistrivõistlustel (Ateena, 1989), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Konstantin Tszjule (NSV Liit) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning 29. Euroopa meistrivõistlustel (Göteborg, 1991), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Marco Rudolphile (Saksamaa) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Scott poksis juulist 1991 kuni novembrini 2001 elukutselisena ning pidas kokku 46 kohtumist, millest võitis 41 (neist 17 nokaudiga) ja kaotas 5 (neist 1 nokaudiga) kohtumist.
10 000 m jooksu Eesti meistrivõistluste medalivõitjad
10 000 m jooksu Eesti meistrivõistluste medalivõitjad.
Vatra Dornei
Vatra Dornei on linn Rumeenias Suceava maakonnas.
Linn asub ajaloolises Bukoviina piirkonnas Dorna jõe suubumiskohas Bistrița jõkke.
Linna haldusalasse kuulub kolm küla: Argestru, Roșu ja Todireni.
Robert Mann
Robert Nathaniel Mann (19. juuli 1920 Portland – 1. jaanuar 2018 New York) oli USA viiuldaja, helilooja ja dirigent.
Õppis Juilliard Schoolis. Tema õppejõud olid Édouard Dethier, Bernard Wagenaar ja Stefan Wolpe.
Koroonapandeemia Lõuna-Koreas
Koroonapandeemia Lõuna-Koreas on osa 2019. aasta sügisel Hiinast Wuhanist alanud ja 2020. aasta märtsis pandeemiaks kasvanud kiiresti leviva SARS-CoV-2 koroonaviiruse põhjustatud ülemaailmsest koroonapandeemiast.
Esimene nakatunu tuvastati Incheoni rahvusvahelises lennujaamas 20. jaanuaril 2020.
3. detsembri seisuga oli nakatunud vähemalt 36 332 inimest, haiguse läbi oli surnud vähemalt 536 inimest.
Tisovec
Tisovec (ungari keeles Tiszolc, saksa keeles Theissholz) on linn Slovakkias Banská Bystrica maakonnas Rimavská Sobota ringkonnas.
Ajalugu
Tisoveci on esmamainitud 1334. aastal.
Majandus
Linnas tegutsevatest ettevõtetest on olulisemad lubjakivi kaevandamisega tegelev Calmit ja masinaehitusettevõtte CSM Tisovec, kus toodetakse ekskavaatoreid.
Rahvastik
Slovakkia 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tisoveci elanikest slovakke 96,32%, ungarlasi 0,38%, tšehhe 0,35% ja mustlased 0,32%. Rahvus oli teadmata 2,55%-l elanikest.
2013. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiri finaal
2013. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiri finaal oli mäng milles selgitati 2013. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiri võitja. Mäng toimus 30. juunil 2013 Estádio do Maracanãl Rio de Janeiros Brasiilias, ning osalevateks meeskondadeks olid poolfinaalide võitjad Brasiilia ja Hispaania. Brasiilia alistas Hispaania tulemusega 3:0 ja lõpetas sellega Hispaania 29 mängulise kaotuseta seeria. Väravad lõi Fred ja Neymar.
See oli Brasiilia viies kord osaleda finaalis (eelmised 1997, 1999, 2005 ja 2009). Brasiilia võitis kolmanda Konföderatsioonide karika järjest.
Mängupaik
Estádio do Maracanã Rio de Janeiros valiti finaali mängupaigaks. See on 2013. aasta konföderatsioonide karikaturniiri mängupaikadest suurim. Staadionit kasutatakse ka 2014. aasta jalgpalli MMil.
Glenn Frey
pisi|Glenn Frey koos Eaglesiga esinemas 2008. aastal Glenn Lewis Frey (6. november 1948 Detroit, Michigan – 18. jaanuar 2016 New York) oli USA laulja, laulukirjutaja ja näitleja. Ta oli ansambli Eagles üks asutajaliikmetest aastal 1971.
Ta oli ansambli Eagles kitarrist, lisaks oli ta Don Henley kõrval ansambli üks peamistest lauljatest ja laulukirjutatest. Ta esitatud on näiteks Eaglesi laulud "Take It Easy", "Peaceful Easy Feeling", "Tequila Sunrise", "Already Gone", "Lyin' Eyes", "New Kid in Town" ja "Heartache Tonight".
Pärast ansambli lahku minemist 1980. aastal alustas Frey edukat soolokarjääri. Aastal 1982. aastal avaldas ta debüütalbumi "No Fun Aloud", millel ilmunud kümnest laulust kaheksa jõudsid edetabelites esineljakümnesse. Lisaks saavutas ta edu kahe filmimuusika lauluga: 1984. aastal jõudis "The Heat Is On" filmist "Beverly Hillsi võmm" ja 1985. aastal "You Belong to the City" telesarjast "Miami Vice" Billboard Hot 100 edetabelis mõlemad teisele kohale.
1987. aastal pidi Frey lindistama ka "Shakedowni" "Beverly Hillsi võmm 2" jaoks, kuid talle ei meeldinud laulu sõnad ning vahetult enne lindistamist haigestus ta larüngiiti, mispeale lindistas laulu hoopis tema sõber Bob Seger, kes oli samuti pärit Detroitist. 1. augustil 1987 jõudis laul Billboard Hot 100 edetabelis esikohale, mispeale Frey helistas Segerile, et teda õnnitleda ja märkis seejuures: "Vähemalt jäi raha Michigani!" ("At least we kept the money in Michigan!")
Näitlejana mängis ta mitmes telesarjas.
Ida-Virumaa metskond
Ida-Virumaa metskond on Riigimetsa Majandamise Keskuse metskond Ida-Viru maakonnas.
Glenn Frey
Frey suri 2016. aasta 18. jaanuaril 67-aastaselt mitmest haigusest tulenenud tüsistustesse.
Ida-Virumaa metskond
Metskonna pindala on 58 170 ha, millest metsamaa moodustab 80%. Metsatüüpidest on levinuimad kõdusoo metsad. Levinud on ka soovikumetsad ja palumetsad. Puuliikidest on levinuim mänd, järgnevad kask ja kuusk.
Ida-Virumaa metskonda kuulub viis metsandikku:
Metskonna keskus asub Jõhvi vallas Kose külas.
Grünberg
Grünberg (Gruenberg, Grunberg) on perekonnanimi.
2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Grünberg 284 inimesel: 133 mehel ja 151 naisel.
SESTO (andmebaas)
Andmebaasi on eelkõige kantud andmed geenipangas leiduvate liikide ja nende omaduste kohta, kuid veebipõhiseid otsinguid saab teha nii NordGeni projektide, raportite, trükiste kui ka fotode kohta.
SESTO kaudu saab ka seemneid tellida.
Trikāta mõis
Trikāta mõis (saksa keeles Schloß Trikaten, läti keeles Trikātas muiža) oli rüütelkonnamõis Liivimaal Valga kreisis Trikāta kihelkonnas. Tänapäevase haldusjaotuse järgi asub mõisasüda Lätis Valmiera piirkonnas Trikāta vallas Trikāta külas.
Ajalugu
Pärast Liivimaa Rootsi võimu alla minekut doneeris kuningas Gustav II Adolf peaaegu terve Trikāta kihelkonna kantsler krahv Axel Oxenstiernale. Mõisate reduktsiooni käigus sai sellest valdusest riigimõis.
1725. aastal doneeris keisrinna Katariina I mõisa koos teiste kihelkonna valdustega Liivimaa rüütelkonnale. Pärast asehalduskorralduse kehtestamist võeti mõis 1786. aastal riigile.. Pärast Katariina II surma taastas tema poeg Paul I asehalduskorra eelse olukorra ja mõis anti 1797. aastal rüütelkonnale tagasi. Viimase valdusõigust kinnitati 1810. aasta ukaasiga.
Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus aastal 1816 17 ja 1/2 adramaad, sellele allus 273 mees- ja 323 naishinge. Ühtlasi allus sellele Starke karjamõis. Aastal 1688 oli mõisa suurus (koos Lipšukalnsi mõisa ja Lubi mõisaga) 33 ja 1/4 adramaad, sama oli mõisade suurus aastal 1734. Aastal 1758 kuulus mõisale 17 ja 1/2 adramaad, aastal 1823 oli adramaid 14 ja 1/4. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 14 ja 3/4, aastal 1881 oli neid aga 2 ja 77/80, lisaks allus mõisale 16 ja 67/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.
Zarja
Nime Zarja on kandnud või kannavad:
P. littoralis
P. littoralis on mitme liigi ladinakeelse nimetuse lühend:
Maasika-juuremädanik
Maasika fütoftoroos (Phytophthora fragariae) ehk maasika-juuremädanik on taimehaigus, mis kahjustab maasikat.
Kübarsepp (perekonnanimi)
Kübarsepp on eesti perekonnanimi.
Großlobming
thumb|Vaade Großlobmingile
Kübarsepp (perekonnanimi)
Perekonnanime Kübarsepp on pandud kaheksas mõisavallas Järva-, Tartu-, Viru- ja Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Kübarsepp uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Freiberg, Tidemann ja Tiedemann.
Großlobming
Großlobming oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Murtali ringkonnas. See asus Muri jõe kallastel.
NGC 5195
NGC 5195 (tuntud ka kui Messier 51b või M51b) on kääbusgalaktika, mis mõjutab Veekeerise galaktikat. Mõlemad galaktikad asuvad Maast umbes 25 miljoni valgusaasta kaugusel Jahipenide tähtkujus.
Karol Koźmiński
Karol Koźmiński (21. mai 1888 Rożenek – 2. oktoober 1967 Varssavi) oli Poola kirjanik, ajakirjanik, illustraator.
1935. aastal autasustati teda Eesti Punase Risti mälestusmärgi II järgu I astmega, tunnustades tema tööd Poola sõjaministeeriumi pressijaoskonna juhatajana.
Hiiumaa metskond
Hiiumaa metskond on Riigimetsa Majandamise Keskuse metskond Hiiu maakonnas.
Metskonna pindala on 26 861 ha, millest metsamaa moodustab 85%. Metsatüüpidest on levinumad palumetsad ja nõmmemetsad. Puuliikidest on levinuim mänd, järgnevad kask ja kuusk.
Hiiumaa metskonda kuulub kaks metsandikku:
Metskonna keskus asub Kärdlas.
Elektritarviti
Elektritarviti on elektriseade, mis tarbib oma talitluseks elektrienergiat, muundades seda mõnda muud liiki energiaks –  mehaaniliseks energiaks (elektriajamiga masinad jm seadmed), soojuseks (nt elektripliit) ja valguseks (valgusti). Elektritarvitite hulka kuuluvad ka tarbeelektroonika seadmed (tarbivad võrguvoolu sisseehitatud toiteploki abil või külgeühendatava toiteadapteri kaudu).
Daniel Carr
Daniel Carr (sündinud 1. novembril 1991 Sherwood Parkis, Alberta provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib Šveitsi kõrgliiga klubis HC Lugano ründajana vasakäärel.
Noorena mängis ta Alberta Junior Hockey League'is ja British Columbia Hockey League'is. Aastatel 2010–2014 kuulus ta Union College'i jäähokimeeskonda. 2014. aastal tuli ta Union College'iga üliõpilaste meistriks.
2014. aasta aprillis sõlmis ta kaheaastase lepingu NHL-i klubiga Montreal Canadiens. Pärast ühte hooaega American Hockey League'is (AHL) Canadiensi noorteklubis Hamilton Bulldogs debüteeris Carr NHL-is 29. novembril 2015 mängus Carolina Hurricanesi vastu. Carr sai selles mängus üheks vähestest mängijatest, kes on oma debüütmängus esimeses vahetuses esimese löögiga värava teinud. Hooajal 2015–16 sai Carr NHL-is 23 mänguga kirja kuus väravat ja kolm väravasöötu. 2016. aasta juulis sõlmis ta Canadiensiga uue lepingu. Tema resultatiivseim hooaeg NHL-is Canadiensis mängides oli 2017–18, mil ta lõi kuus väravat ja andis kümme väravasöötu. NHL-is on ta mänginud veel Vegas Golden Knightsi (hooajal 2018–19), Nashville Predatorsi (2019–20) ja Washington Capitalsi meeskonnas (2020–21).
Hooajal 2018–19 mängis Carr põhiliselt AHL-is Chicago Wolvesi meeskonnas, saades kirja 30+41. Ta pälvis samal hooajal liiga väärtuslikumale mängijale antava Les Cunningham Awardi ning valiti lisaks liiga sümboolsesse koosseisu ja AHL-i tähtede mängule.
2021. aasta juulis sõlmis ta üheaastase lepingu Luganoga.
Kanada jäähokikoondise koosseisus osaleb Carr 2022. aasta taliolümpiamängudel.
Eesti jalgpalli 2009/2010. aasta karikavõistlused
'''Eesti jalgpalli 2009/2010. aasta karikavõistlused''' võitis Tallinna FC Levadia.
1/64 finaalid
Loosimine toimus 16. juuni 2009. Sulgudes võistkonna liiga tase.
!colspan="3" align="center"| 4. juuli 2009
!colspan="3" align="center"| 21. juuli 2009
!colspan="3" align="center"| 22. juuli 2009
!colspan="3" align="center"| 29. juuli 2009
Vabapääsmed
Otse teise vooru pääsesid võistkonnad kes jäid välja loosimata:
1/32 finaalid
!colspan="3" align="center"| 4. august 2009
!colspan="3" align="center"| 5. august 2009
!colspan="3" align="center"| 11. august 2009
!colspan="3" align="center"| 13. august 2009
!colspan="3" align="center"| 19. august 2009
Krimmitatari riiklik akadeemiline muusika- ja draamateater
pisi| Krimmitatari riiklik akadeemiline muusika- ja draamateater (krimmitatari keeles Qırımtatar devlet akademik muzıkalı drama teatri) on teater Krimmi poolsaarel Simferopolis.
Eesti jalgpalli 2009/2010. aasta karikavõistlused
1/32 finaalid
!colspan="3" align="center"| 25. august 2009
Diferentseeruv funktsioon
(Mingil kohal ehk mingis punktis) diferentseeruv funktsioon on funktsioon, millel on (selles punktis) diferentsiaal. Mingil hulgal diferentseeruv funktsioon on funktsioon, mis on diferentseeruv selle hulga igas punktis.
Eesti jalgpalli 2009/2010. aasta karikavõistlused
1/32 finaalid
!colspan="3" align="center"| 26. august 2009
!colspan="3" align="center"| 2. september 2009
Diferentseeruv funktsioon
Diferentseeruvuse tarvilik, kuid mitte piisav tingimus on funktsiooni pidevus. Ühe reaalmuutuja funktsiooni korral on diferentseeruvus samaväärne tuletise olemasoluga. Mitme reaalmuutuja funktsiooni puhul on diferentseeruvuse tarvilik (kuid mitte piisav) tingimus osatuletiste olemasolu; piisav tingimus on see, et osatuletised leiduvad vaadeldava punkti mingis ümbruses ja on selles punktis pidevad.
Krimmitatari riiklik akadeemiline muusika- ja draamateater
See on ainus teater Krimmis, mille repertuaar on ka turgi keeltes ja ainus krimmitatarlaste teater maailmas.
Diferentseeruv funktsioon
Funktsionaalanalüüsis üldistatakse diferentseerimise mõiste lõpmatumõõtmeliste ruumide juhtumile: tuletise üldistused on Gâteaux' tuletis ja Fréchet' tuletis.
Eesti jalgpalli 2009/2010. aasta karikavõistlused
1/16 finaalid
!colspan="3" align="center"| 1. september 2009
!colspan="3" align="center"| 2. september 2009
Suurimate kõrbete loend
See on nimekiri maailma kõrbetest suuruse järgi. See sisaldab kõiki kõrbeid, mis on suuremad kui 50 000 km².
Krimmitatari riiklik akadeemiline muusika- ja draamateater
Teater asutati 1901. aastal.
Eesti jalgpalli 2009/2010. aasta karikavõistlused
1/16 finaalid
!colspan="3" align="center"| 8. september 2009
Suurimate kõrbete loend
pisi|819px|none|Mõned maailma kõige suurematest kõrbetest
Diferentseeruv funktsioon
Diferentseeruva funktsiooni üldistused on subdiferentseeruv funktsioon, superdiferentseeruv funktsioon ja kvaasidiferentseeruv funktsioon.
Ühe reaalmuutuja funktsioon
pisi|[[Funktsiooni graafik (must joon) ja selle puutuja (punane joon)]] pisi|Funktsioon f(x) = |x| (absoluutväärtus) ja selle tuletis pisi|[[Weierstrassi funktsiooni graafik lõigul [−2, 2]. See graafik on fraktaalne: suurendus (punases ringis) on sarnane kogu graafikuga]] Ühe reaalmuutuja funktsioon on diferentseeruv oma määramispiirkonna  M punktis x_0, kui leidub selline konstant  a, et
Eesti jalgpalli 2009/2010. aasta karikavõistlused
1/16 finaalid
!colspan="3" align="center"| 9. september 2009
Diferentseeruv funktsioon
Ühe reaalmuutuja funktsioon
sealjuures võrdub arv a vältimatult tuletisega
Eesti jalgpalli 2009/2010. aasta karikavõistlused
1/16 finaalid
!colspan="3" align="center"| 16. september 2009
Diferentseeruv funktsioon
Ühe reaalmuutuja funktsioon
Ühe reaalmuutuja funktsioon on diferentseeruv punktis x_0 siis ja ainult siis, kui tal on selles punktis lõplik tuletis.
Eesti jalgpalli 2009/2010. aasta karikavõistlused
1/16 finaalid
!colspan="3" align="center"| 30. september 2009
!colspan="3" align="center"| 6. oktoober 2009
1/8 finaalid
!colspan="3" align="center"| 6. oktoober 2009
!colspan="3" align="center"| 7. oktoober 2009
!colspan="3" align="center"| 8. oktoober 2009
!colspan="3" align="center"| 10. oktoober 2009
!colspan="3" align="center"| 28. oktoober 2009
!colspan="3" align="center"| 14. november 2009
!colspan="3" align="center"| 21. november 2009
Veerandfinaalid
Loosimine toimus 31. märts 2010.
Poolfinaalid
Loosimine toimus 15. aprillil 2010.
Guptade riik
Gupta impeerium (sanskriti keeles गुप्त साम्राज्य, Gupta Sāmrājya) oli Indias umbes 320–550 asunud suurriik, mis kattis suurema osa India subkontinendist.
Riigi rajas Maharaja Sri Gupta ning talle järgnenud Gupta dünastia oli üks klassikalisi tsivilisatsioone. Guptade valitsusaega iseloomustanud rahu ja majanduslik õitseng aitasid kaasa teaduse ja kunstide arengule. Seda aega nimetatakse India kuldajastuks tänu loodusteaduse, tehnoloogia, insenerikunsti, kirjanduse, kunsti, loogika, matemaatika, astronoomia, religiooni ja filosoofia ulatuslikule arengule, mis pani aluse tänapäeval tuntud hindi kultuurile.
Gupta dünastia tuntuimad valitsejad olid Chandra Gupta I, Samudra Gupta Suur ja Chandra Gupta II Suur 4. sajandi sanskriti luuletaja Kalidasa väitel vallutasid Guptad umbes 21 kuningriiki nii Indias kui ka kaugemal.
Johann Bernhard von Gebhardt
Johann Bernhard von Gebhardt (3. juuni 1764 Wehlau Ida-Preisimaa – 1. aprill 1845 Tallinn) oli Eesti vaimulik.
Sündis Wehlaus Ida-Preisimaal (praegu Znamensk, Kaliningradi oblastis). Õppis Wehlau koolis. Immatrikuleeriti Königsbergi ülikooli 8. detsembril 1781, oli kohal veel 1785. Sai tööle Tallinna linnakooli aastal 1789, kooli rektoriks 1792.
Kutsuti Tallinna Niguliste koguduse diakoniks 3. oktoobril 1795, ametisse ordineeriti 28. novembril 1795. Oli Tallinna Niguliste koguduse diakonõpetaja aastatel 1795–1809. Tallinna Niguliste koguduse ülemõpetajaks sai aastal 1809, emeriteerus aastal 1842. Tallinna linnakonsistooriumi assessoriks sai aastal 1819, Tallinna koolikolleegiumi liikmeks sai aastal 1833.
Isiklikku
Tema poeg Carl Bernhard von Gebhardt oli Tõstamaa Maarja koguduse õpetaja, teine poeg Ferdinand Theodor von Gebhardt (ja tema poeg Peter Bernhard Ferdinand von Gebhardt) olid Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetajad. Poja Ferdinand Theodori teine poeg Eduard Karl Franz von Gebhardt oli maalikunstnik ja Düsseldorfi Kuns­ti­akadeemia professor. Tema väimees Jakob Johann Gonsior oli Tallinna raehärra.
Pylaiella
Pylaiella on perekond pruunvetikaid.
Perekonda kuuluvad P. aquitanica, P. gardneri, P. hooperi, P. littoralis, P. nana, P. penicilliformis, P. petaloniae, P. tenella, P. unilateralis, P. varia ja P. washingtoniensis.
Ali Saibou
Ali Saibou (1940 – 31. oktoober 2011) oli Nigeri sõjaväelane ja poliitik, 14. novembrist 1987 kuni 16. aprillini 1993 Nigeri president.
Siluett (ajakiri)
Siluett oli aastail 1958–1992 Eestis ilmunud moeajakiri.
Peatoimetajad
Ajakirja peatoimetajad on olnud Bruno Roks, Lilian Kosenkranius, Käthe Kits (aastail 1967–1982) ja Ell-Maaja Randküla.
Teised loomingulised töötajad
Vanemkunstnik-dekoraatorina töötas algusest peale Mari-Liis Küla, esimene kunstnik-fotograaf oli Johannes Külmet. Populaarseks said kunstiajaloolase Ella Vende moeajaloost pajatavad artiklid. 1960. aastate keskel oli Siluett saanud palgata püsitööle kolm moekunstnikku: Mari Kanasaare, Kristel Hmelnitski (Leedjärve) ja Maria Kallingu. Hiljem said toimetuse palgale moekunstnikud Vilma Sepp ja Evi Aren. Kui Krista Kajandu sai Tallinna Moemaja peakunstnikuks, sai temast ka Silueti peakunstnik.
Autorid-moeloojad
Siluetis ilmusid põhiliselt Tallinna Moemaja kunstnike loodud rõivamudelid. Moeloojatest olid hinnatumad Silueti autorid näiteks Ivo Nikkolo, Liivia Leškin ja Zoja Järg.
Mannekeenid
Tänu Siluetile said mannekeenidena väga tuntuks uusi rõivamudeleid ajakirja veergudel demonstreerinud Faime Jurno, Illi Kerge, Helle Juksar, Ly Ranne, Cathy Korju ja paljud teised. Silueti kaanetüdrukud on olnud ka filminäitlejad Larissa Lužina, ­Mare Garšnek, ­Mariana Leover, laulja Marju Kuut, koolitüdruk Anu Saagim, moepromootor Enelin Meiusi.
Mannekeenid said lisa teenida reklaamfotodega – ühe ilmunud foto eest maksti viis rubla.
Tiraažid ja konkurents
Esimeste numbrite trükiarv piirdus 30 000 – 40 000 eksemplariga. 1964. aastaks oli see kerkinud 36 000 eesti- ja 140 000 venekeelse eksemplarini. Hilisemas arvestuses oli eestikeelse ajakirja keskmine trükiarv 52 000 ja venekeelse trükiarv 300 000. Viimase peatoimetaja sõnul trükiti venekeelset numbrit vahel isegi 320 000 – 360 000 eksemplari.
Esimese venekeelse numbri tiraaži tellis endale Moskva Ajakirjandusliit. Venekeelset Siluetti levitati ka sotsialismimaades, eriti Bulgaarias. Ajakirjal oleks turgu jätkunud märksa rohkem, kuid NSV Liidu Kergetööstusministeerium hoolitses tiraažipiiranguga selle eest, et Siluett ei leviks laiemalt kui Nõukogudemaa suurim ja juhtiv moeajakiri Žurnal Modõ. Kõvade konkurentide seas olid veel Festivali moealbum ning naabrite turuliidrid Modõ Sezona ja ­Rigas Modes tiraažidega kuni 150 000.
Jukka Gronow (Uppsala Ülikooli sotsioloogiaprofessor) ja Sergei Žuravljov (NSVL TA Vene ajaloo instituudi vanemteadur) on teaduslike meetoditega uurinud, kuidas arenes pärast teist maailmasõda Nõukogude Liidu aladel moetööstus, ning andnud 2015. aastal oma uurimistöö materjalidest ja tulemustest välja raamatu, milles toovad esile, et juba varasemas vene moe ajaloo käsitluses on uurijad tunnustanud just Tallinnas välja antud Siluetti ja selle mõnede numbrite eriti kõrget kunstilist taset; Siluetile järgneb Riias välja antud ajakiri Rigas Modes (tunnustava faktina selgub raamatust seegi, et ajakirja Rigas Modes trükiti küll algul Riias, kuid peagi hakati seda trükkima Tallinnas).
Mälestusteraamat "Moemaja"
Kirjanik Maimu Berg on moeajakirjas Siluett töötamise ajast kirjutanud mälestusteraamatu "Moemaja", kus kirjeldab moekunstnikke ja ajakirja tegemist väga värvikalt. Teose andis välja Petrone Print 2016. aastal.
Cyców
Cyców (varem Wiszniewice) on küla Poolas Lublini vojevoodkonnas Łęczna maakonnas, Cycówi valla halduskeskus. Cyców asub Łęcznast umbes 18 km ja Lublinist 40 km idas.
Kaasjärve mänd
Kaasjärve mänd on kaitsealune mänd Võru maakonnas Võru vallas Sika külas Kaasjärve kaldal. Puu võeti kaitse alla 1962.
Puu ümbermõõt on 330 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 15 m.
Madis Aidnik
Madis Aidnik (16. veebruar 1946 Tartumaa, Kaarepere vald, Patjala – 24. aprill 2017 Tartu maakond) oli eesti veterinaariateadlane.
Kollased kased
Haabsaare kollased kased on kaitsealused jalakalehised kased (Betula grossa) Võru maakonnas Antsla vallas Haabsaare külas. Puud võeti kaitse alla 1962.
Madis Aidnik
Elulugu
Õpetas 34 aastat (1975–2009) veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse erialade üliõpilastele loomade sigimist ja seemendust ning oli mitme samateemalise õpiku autor.
Kollased kased
Puude ümbermõõdud jäävad vahemikku 0,28-0,75 cm ja kõrgused vahemikku 8-18 m.
Madis Aidnik
Elulugu
Ta oli üks Eesti Loomaarstide Ühingu asutajaliikmetest 1988. aastal ja kuulus ka esimesse juhatusse, kuni surmani kuulus ka Eesti Loomaarstliku Ringvaate toimetusse. Olles EPMÜ veterinaaria teaduskonna dekaan, osales ta Eesti Maaülikooli veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituudi õppehoone projekteerimisel ja ehitamisel. Andis suure panuse sellesse, et veterinaarmeditsiini õpetamine jääks Eestisse alles ning, et saaks Euroopa Loomaarstiharidust Andvate Õppeasutuste Assotsiatsiooni (EAEVE) akrediteeringu.
1989. aastast oli korporatsiooni Fraternitas Tartuensis liige.
Valgamaa metskond
Valgamaa metskond on Riigimetsa Majandamise Keskuse metskond Valga maakonnas.
Metskonna pindala on 53 010 ha, millest metsamaa moodustab 89%. Metsatüüpidest on levinumad salumetsad (46%) ja laanemetsad (20%). Puuliikidest on levinuim mänd, järgneb kuusk.
Valgamaa metskonda kuulub 4 metsandikku:
Metskonna keskus asub Valga vallas Raavitsa külas.
Korea kuusk
Korea kuusk (Picea koraiensis) on igihaljas okaspuuliik kuuse perekonnast.
Teisendid ja nende levikuala
Korea kuusel eristatakse kahte teisendit: vasakul|pisi| var. pungsanensis kaitsestaatus
Kirjeldus
Korea kuusk kasvab 20–30 (35) m kõrguseks. Eluiga on 200–300 aastat.
Tüve läbimõõt on 0,4–0,8 (1,2) m. Puukoor on hallikas- või punakaspruun, kestendav. Võra on püramiidja kujuga.
Võrsed on noorena kollakas- kuni punakaspruunid, karvadeta.
Okkad on teravad, 0,8–1,6 (2,2) cm pikkused, rohelised, sirged või pisut kõverdunud.
Pungad on punakaspruunid, munaja kujuga, kuni 6 cm pikkused, veidi vaigused.
Käbid on 5–8 (10) cm pikkused ja läbimõõduga 2,5–3,5 cm, noorelt helerohelised, valminult kollakaspruunid või pruunid. Seemned on tumehallid, munaja kujuga, ca 4 mm pikkused, helepruunide tiivakestega (pikkus 0,9–1,2 cm). 1000 seemne mass on 6–7 g.
Levila ja ökoloogia
Levikuala põhjaosas kasvab korea kuusk peamiselt jõgede madalikel, harvem mägede alumistel nõlvadel. Areaali lõunapoolsel osas tõuseb Sihhote-Alini ja Changbai Shani mägedes kuni 1800 m kõrgusele. Levila põhjapiiri on raske määrata, kuna seal kasvab segus väga sarnase siberi kuusega (Picea obovata).
Levilas on aasta keskmine õhutemperatuur 0...6 °C. Keskmine sademete hulk on vahemikus 700–900 mm. Külmakraade talub talvel –29...–39 °C.
Mullatüüpidest on levinud leetmullad, pruunmullad ja turvasmullad. Lähtekivimitest on esindatud andesiit, lipariit, kiltkivi, liivakivi, konglomeraat ja jõesetted. Kasvab parasniisketel ja veega küllastunud kasvupinnasel, talub hästi varju, halvasti talub põuda.
Moodustab puhaspuistuid ja segametsi koos järgmiste puuliikidega: olga lehis (Larix gmelinii var. olgensis), amuuri nulg (Abies nephrolepis), ajaani kuusk (Picea jezoensis), korea seedermänd (Pinus koraiensis), lamedalehine kask (Betula platyphylla) jt.
Mandril õitseb mais-juunis, saartel juunis. Käbid valmivad augustis-septembris. Head seemneaastad esinevad 2–3 aasta järel.
Olga Temnikova
Olga Temnikova (sündinud 1. detsembril 1980) on eesti galerist.
Dmitri Dmitrijev
Dmitri Dmitrijev (sündinud 17. juunil 1982 Kiviõlis) on Eesti poliitik, XIV Riigikogu liige.
Olga Temnikova
Ta asutas 2010. aastal koos Indrek Kaselaga Temnikova ja Kasela galerii.
Ivan Mušketov
Ivan Mušketov (vene Иван Васильевич Мушкетов; 21. jaanuar (9. jaanuar vkj) 1850 Hopjori ringkond, Aleksejevskaja staniitsa – 23. jaanuar (10. jaanuar vkj) 1902 Peterburi) oli vene geoloog ja geograaf, Peterburi Mäeinstituudi professor ning Vene Geograafiaseltsi liige.
Dmitri Dmitrijev
Ta lõpetas 2000. aastal Kiviõli Vene Gümnaasiumi ja 2005. aastal Tallinna Tehnikaülikooli ärikorralduse erialal. Aastast 2010 õpib Tallinna Ülikooli Rakvere Kolledžis riigiteaduste magistriõppes.
Ivan Mušketov
Ivan Mušketov uuris Kesk-Aasiat, tegi geoloogilisi uurimistöid Uuralis ja Kaukasuses.
Dmitri Dmitrijev
Ta oli aastatel 2006–2007 Kiviõli Kinnisvarahoolduse OÜ juhatuse liige ja ASi Mäetehnika müügispetsialist-projektijuht.
Aastatel 2012–2015 oli ta SA Ida-Virumaa Tööstusalade Arendus nõukogu liige; aastatel 2014–2015 Ida-Virumaa Omavalitsuste Liidu juhatuse liige; aastatel 2014–2018 Ida-Virumaa Spordiliidu juhatuse liige. Alates 2017. aastast on ta LC Kiviõli asutajaliige ja LC Kohtla-Järve liige.
Poliitiline tegevus
Ta on alates 15. augustist 2005 Eesti Keskerakonna liige. 2009–2010 oli ta Eesti Keskerakonna Noortekogu juhatuse liige.
Ta oli aastatel 2005–2007 Kiviõli Linnavolikogu liige. Valiti Kiviõli Linnavolikogu liikmeks ka 2009. ja 2013. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel. Aastatel 2007–2015 oli ta Kiviõli linnapea.
Alates 2017. aastast on ta kuulunud ka Lüganuse vallavolikokku, olles olnud alates 2019. aastast selle esimees.
2015. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta valimisringkonnas nr 7 Eesti Keskerakonna nimekirjas, sai 774 häält ega osutunud valituks. Vabariigi Valimiskomisjoni 27. märtsi 2015. aasta otsusega sai ta aga siiski Yana Toomi loobumise tõttu XIII Riigikogu liikmeks.
Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 7 (Ida-Virumaa) 813 häält ning ei osutunud valituks.
Isiklikku
6. jaanuaril 2016 kell 1.02 sõitis ta oma sõiduautoga Pedase külas T-kujulisel ristmikul otse üle ristmiku teelt välja vastu kände. Põhja-Eesti Regionaalhaiglas tehtud joobeekspertiis tuvastas tal enam kui 1,5-promillise joobe. Avarii järgnes samal õhtul Keskerakonna tööseminaril Pedase puhkemajas juhtunule, kui Dmitrijevit lõi teine Riigikogu liige, Martin Repinski, kaitstes Siret Kotkat, keda Dmitrijev ahistas.
Harlem Désir
pisi|Harlem Désir (2014) Harlem Désir (sündinud 25. novembril 1959 Pariisis) on Prantsusmaa poliitik, ta on Sotsialistliku Partei liige. Ta oli aastatel 1999–2014 Euroopa Parlamendi liige. 9. aprillist 2014 kuni 10. maini 2017 oli ta Prantsusmaa Euroopa asjade minister.
Ta sündis 1959. aastal Pariisis Martinique'ist pärit isa ja Alsace'ist pärit ema peres. Ta õppis Pariisi 1. Ülikoolis (Université Paris 1 Panthéon-Sorbonne'is), kus ta sai 1983. aastal filosoofialitsentsiaadiks.
Cleveland-Ohio kogudus
Cleveland-Ohio kogudus (E.E.L.K. Cleveland-Ohio Kogudus, inglise keeles Estonian Evangelical Lutheran Church of Cleveland, Ohio) on Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku kogudus, mis tegutseb Ohio osariigis Clevelandis. Kogudus kuulus enne 2013. aastast USA Chicago praostkonda ja seejärel USA praostkonda.
Kogudus asutati 26. mail 1951. Enne seda tegutses 1950. aasta novembris asutatud E.E.L.K. Chicago koguduse Clevelandi pihtkond.
Koguduse esimene esimees oli Wilhelm Leetberg. Kogudust teenis pikka aega Elmar Pähn.
Tänapäeval teenib kogudust Missouri sinodi õpetaja Peeter Pirn. Tänapäeval on koguduse esinaine Karin Ruus.
Tänapäeval peab kogudus aasta jooksul vaid ühe teenistuse: jõulujumalateenistuse.
Presskann
pisi Presskann on lihtne kohvi valmistamise seade, mis koosneb silindrikujulisest kannust, kaanest ja varda abil selle külge kinnitatud ja üles-alla liigutatavast kannu läbilõike suurusest restist. Kann on tavaliselt valmistatud klaasist, plastmassist või metallist. Rest on tavaliselt nailonist.
Presskannu patenteeris itaallane Attilio Calimani 1929. aastal.
Kohvi valmistamiseks pannakse kannu sobiv kogus kohvipuru ning valatakse peale kuum vesi. Kannule asetatakse peale kaas, kuid rest on ülemises asendis. Kohvil lastakse mõned minutid tõmmata, seejärel vajutatakse rest alla, et see hoiaks kohvipuru kannu põhjas joogist eraldi, ja valatakse jook välja.
Presskannu võib kasutada ka tee valmistamiseks, pannes kannu kohvipuru asemel teepuru, teelehed või muu teesegu.
Olav Männi
Olav Männi (19. november 1925 Tallinn – 3. november 1980 Tallinn) oli eesti skulptor.
Elukäik
Ta lõpetas 1945. aastal Tartu 5. keskkooli. Õppis Tartu Kõrgemas Muusikakoolis klaverimängu ning 1944–1950 Tartu Riiklikus Kunstiinstituudis Anton Starkopfi ja Johannes Hirve juhendamisel skulptuuri.
1950–1954 oli Männi Leningradis NSV Liidu Kunstiakadeemia Ilja Repini nimelise maali- skulptuuri- ja arhitektuuri instituudi aspirant ja sai kunstiteaduse kandidaadi kraadi (kompositsiooni "M. Kalinin Tallinna tehases" eest). Töötas 1954–1980 Eesti Riikliku Kunstiinstituudi õppejõuna (aastast 1964 dotsent, aastast 1968 professori kohusetäitja; aastast 1977 skulptuurikateedri juhataja). Näitusedebüüdi tegi 1949. aastal õpilastööna valminud "Peet Vallaku portreega". 1951. aastast Kunstnike Liidu liige.
Looming
Algul lõi naturalistlikult detailirikkaid figuurikompositsioone, mille üks tuntumaid näiteid on "Vürst Vjatško ja Meelis Tartu kaitsel" (1950). Teos valati 1956 pronksi ning 1980. aastast asub see Kassitoomel Oru tänava äärsel künkal. Varase loomingu laadi jätkab ka nüüdseks kohalt eemaldatud Narva V. I. Lenini monument (1957, pronks, graniit, arhitekt Ilmar Bork).
Korduvalt on kunstnik jäädvustanud liikumismotiive ("Kiigel", 1956, kips). Loonud Eesti esimese mobiili "Karussell" (1967, metall, Eesti Kunstimuuseum). Abstraktsele vormikeelele viitavad "Kompositsioon" (1969, dolomiit) ja "Tilk" (1973, tina, baberiit, Eesti Kunstimuuseum).
On loonud ka portreeskulptuure: "Voldemar Panso" (1962, kips, Teatri- ja Muusikamuuseum), "Vladimir Alumäe" (1965, kips, EKM), kaksikportree "Vennad" (1971, tinasulam raudarmatuuril, EKM) "Rudolf Tobias" (1973, pronks, EKM) ning Kohtla-Järve monument "Au tööle!" (1967, betoon, dolomiit, arhitekt Udo Ivask).
Taqtiegħa
Taqtiegħa (malta keeles koos määratud artikliga It-Taqtiegħa) on saar Maltas.
Saar asub Vahemeres Malta saare idarannikul, Xrobb l-Għaġini poolsaarest umbes 50 meetri kaugusel. Saar on asustamata.
Saar on olnud osa lubjakivimassiivist, mis moodustas Xrobb l-Għaġini poolsaare ederannikul omaette väikese poolsaare. Arvatavasti murdis meri selle poolsaare keskel läbi tunneli, mille ülaosa kukkus hiljem sisse ning tekkis eraldi saar. Suure Xrobb l-Għaġini poolsaare külge jäänud väikepoolsaare osa tuntakse tänapäeval 'Ta Kalanka ranna' (inglise keeles Ta Kalanka Beach) nime all.
2002. aastast on saar merekaitseala osa.
Karvane tarn
Karvane tarn (Carex hirta) on tarna perekonda kuuluv taimeliik.
Tyler Hague
Tyler Nicklaus Hague (sündinud 24. septembril 1975) on Ameerika Ühendriikide katselendur, kosmoseväelane ja NASA astronaut.
Hague valiti astronaudiks 2013. aastal ja määrati Rahvusvahelise Kosmosejaama 57. ja 58. ekspeditsiooni meeskonda. 11. oktoobril 2018 startinud Sojuz MS-10 start ebaõnnestus ning Hague ja Vene kosmonaut Aleksei Ovtšinin tegid hädamaandumise. 14. märtsil 2019 toimunud start oli edukas ning Hague ja teised meeskonnaliikmed liitusid Rahvusvahelise Kosmosejaama 59./60. ekspeditsiooniga. Ta jõudis tagasi Maale 3. oktoobril 2019.
2021. aastal viidi ta õhuväest üle kosmoseväkke.
Mikołaj Kiszka
Mikołaj Kiszka (1588–1644) oli Leedu suurvürstiriigi ja Rzeczpospolita riigi- ja sõjategelane.
1617–1627 oli ta Tartu vojevood.
János Hunyadi
János Hunyadi (rumeenia keeles Ioan de Hunedoara, serbia keeles Сибињанин Јанко / Sibinjanin Janko; u 1406 – 11. august 1456) oli 15. sajandil Ungari juhtiv sõjaline ja poliitiline tegelane Kesk- ja Kagu-Euroopas.
Enamiku kaasaegsete allikate järgi oli ta rumeenia päritolu aadlipere poeg. Ta omandas oma sõjaväeoskused Ungari kuningriigi lõunapiiridel, mis olid Osmanite riigi rünnakute all. Ta määrati Transilvaania vojevoodiks ja mitme lõunapoolse maakonna juhatajaks, seega võttis ta 1441. aastal vastutuse piiride kaitsmise eest.
Ta suri Zimonys katku ning maeti Püha Miikaeli katedraali Gyulafehérváris.
pisi|vasakul|[[Johannes de Thuroczi pilt János Hunyadist teoses "Chronica Hungarorum"]]
Kleinlobming
thumb|Vaade Kleinlobmingile
Kleinlobming oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Murtali ringkonnas. 2015. aastast on see Großlobmingi valla osa.
Eestimaa Kirjanduse Ühingu Raamatukogu
Eestimaa Kirjanduse Ühingu (EKÜ) raamatukogu on aastail 1842–1940 Tallinnas tegutsenud baltisaksa teadusliku ühingu raamatukogu, mille väärtuseks on sinna koondatud Tallinna ja Põhja-Eesti vanemate raamatukogude ja isiku- ning memoriaalkogude rohkus.
Peale Oleviste kogu (1831) liideti EKÜ raamatukoguga veel teisigi kogusid. Näiteks osa Tallinna raeraamatukogust (1882), Eestimaa Saksa Ühingu (Estländischer Deutscher Verein, 1914), Narva Vanaaja Uurimise Seltsi ja Toomkooli (1927) raamatukogud. Kogu suurus on ca 150 000 köidet raamatuid ning 59 000 arvestusühikut perioodilisi väljaandeid (ca 3200 nimetust).
Suur osa EKÜ raamatukogu teavikutest asub Tallinna Ülikooli Akadeemilise Raamatukogu baltika kogudes ning on üks osa TLÜ AR kultuuriloolisest kogust.
Sindi Kergetööstuskool
Sindi Kergetööstuskool (kuni 1992. aastani Kutsekeskkool nr 7) oli kutsekool, mis tegutses aastatel 1978–2003 Sindis.
Kutsekeskkool nr 7 (1978-1992)
Kutsekeskkool nr 7 alustas Sindi 1. Detsembri nimelise Tekstiilivabriku uues administratiivhoones tegevust 1978. aastal. Tegemist oli ainsa eesti õppekeelega tekstiilitööstuskooliga Eesti NSVs, kus oli kolm põhikoolijärgset gruppi - kaks ketrus- ja üks kangrutegrupp ja lisaks üks keskkoolijärgne nn tehnikakooligrupp, kus keskkooli haridusega noored said õppida tekstiilitööstuse seadmete tehnikuks. 1980. aastal saab kool enda käsutusse Sindi Töölisnoorte Keskkoolile kuulunud kaks õppehoonet.
Kanada kuldvits
Kanada kuldvits (Solidago canadensis) on liik korvõielisi taimi kuldvitsa perekonnast.
Sindi Kergetööstuskool
Sindi Kergetööstuskool (1992-2003)
1993. aastal läks Sindi 1. Detsembri nimeline Tekstiilivabrik pankrotti ja seetõttu tuli muuta ka kooli õppekavasid. Juba 1992. aastal oli Kutsekeskkoolist nr 7 saanud Sindi Kergetööstuskool.
Kanada kuldvits
Niitmata maadel tõrjub Kanada kuldvits pikapeale kõik muud taimed välja. Taime juurestik on väga tihe ja labidas sellest läbi ei lähe. Ükski teine taim enam selle taime juurtekamara sees ei kasva. Aasta-aastalt suureneb Kanada kuldvitsa ja teiste taimede suhe kuni lõpuks hõivab kogu hooldamata maa Kanada kuldvits.
Sindi Kergetööstuskool
Sindi Kergetööstuskool (1992-2003)
1993. aasta sügisest avatakse sekretäride-raamatupidajate eriala. 1996. aasta sügisest saavad põhihariduseta noored omandada põhihariduse ja masinõmbleja kutse. Vene õppekeelega noored saavad omandada teadmisi kodumajanduse erialal ja 2000. aastast individuaalõmblemise erialal.
Kanada kuldvits
Kanada kuldvits levib nii seemnete kui juurtega. Juured elavad ka krõbedama talvekülma üle. Kasvuperioodi lõppedes on kuivanud kõrred jätkuvalt väga tugevad ja ilmastikuolud neid naljalt vastu maad ei suru. Lume sulamisel piisab ühest päikesepaistelisest päevast, et Kanada kuldvitsa kuivanud kõrte väli äärmiselt tuleohtlikuks muutuks. Kanada kuldvitsa saab heinamaalt välja tõrjuda sagedase niitmisega. Protsess võtab aega mitu aastat. pisi|Kanada kuldvitsa vohamine hooldamata maatükil Eestis, Kambja vallas, Soinaste külas.
Sindi Kergetööstuskool
Sindi Kergetööstuskool (1992-2003)
1998. aasta septembrist alustati laomajanduse eriala õpetamisega, avatakse taas tekstiili eriala - tekstiiliseadmete operaator ja kalkuleerimisoskusega kokk-kondiiter.
1999. aastal avatakse ettevõtluse eriala ja järgmisel aastal avatakse ärikorralduse eriala.
Pärnumaa Kutsehariduskeskuse Sindi õppekoht (2003 september - 2006 detsember)
Vabariigi valitsuse 11. veebruari 2003. aasta korraldusega nr 139 "Pärnu Kutseõppekeskuse, Sindi Kergetööstuskooli ja Tihemetsa Põllumajandustehnikumi ümberkorraldamine" lõpetati 31. augustist 2003 nimetatud kolme kooli tegevus ja moodustati nende baasil uus kutseõppeasutus – Pärnumaa Kutsehariduskeskus. Sindi Kergetööstuskoolist saab seega Pärnu Kutsehariduskeskuse osa - Pärnumaa Kutsehariduskeskuse Sindi õppekoht. Jätkatakse hariduse andmist ärikorralduse, sekretäritöö, laomajanduse, õmblemise ja kodumajanduse erialal, kokku 172 õpilasele.
2005. aasta septembris alustasid Sindi õppekohas veel õpinguid ärikorralduse, laomajanduse ja koka (vene õppekeel) ning jätkasid ärikorralduse, laomajanduse ja kodumajanduse (vene õppekeel) eriala õpilased. 9. jaanuaril 2006 jätkasid Sindi õppekoha õppurid õpinguid Pärnumaa Kutsehariduskeskus Niidu pargi õppehoones ning Pärnumaa Kutsehariduskeskuse Sindi õppekoht suleti 14. jaanuaril 2006 Sindi.
Vaitkuškise mõis
pisi|Vaitkuškise mõisa peahoone [[Napoleon Orda maalil]] Vaitkuškise mõis ehk Pašilė mõis (leedu Vaitkuškio dvaras või Pašilės dvaras) on endine mõis Leedus Ukmergė rajoonis Pabaiskase vallas Vaitkuškises. Peahoone asub aadressil Parko g. 2, muinsuskaitse all on nii mõisa park kui ka peahoone varemed.
Sindi Kergetööstuskool
Vilistlasi
Kooli vilistlaste hulgas on teiste seas nt Marek Jürgenson, Jana Viherpuu, Ago Anderson, Margrit Kits, Ülle Miil, Meeli Kütimets.
Vaitkuškise mõis
Ajalugu
XVI sajandi alguses rajasid Vaitkused mõisa kohta, kus varem oli mitu väikemaavaldust. 1550. aastal läks mõis Skorulskiste valdusse.
1764. aastal müüs Mykolas Skorulskis mõisa 160 000 kuldmündi eest Kossakowskitele. Kui 1862. aastal valmis uusgooti stiilis peahoone, oli mõisa omanik fotograaf Stanislovas Kosakovskis. Tema tädi Ewelina Hańska oli kirjavahetuses Honoré de Balzaciga, nii säilis mõisas asunud Kossakowskite suguvõsa arhiivis osa kirjaniku kirjavahetusest. Mõisas asus ka 12 000 teosega raamatukogu. Stanislovase surma järel jagati tema vanavara kollektsioon laiali, uus omanik annetas sealjuures 2277 raamatut ka kohaliku raamatukogu tarbeks. Suur osa mõisa varadest sattus sealjuures Lyduokiai mõisa, sealhulgas 1347 raamatut. Vaitkuškise mõisa jäi alles 8032 raamatut. Tänapäeval on Vilniuses Leedu rahvusraamatukogus hoiul üle 5000 mõisast pärineva raamatu; tegemist on suurima ühest mõisast pärineva raamatukollektsiooniga, mis seal hoiul on.
Mõisa paigutati 1939. aastal Teise maailmasõja tõttu Leedus interneeritud Poola sõdurid. Mõis ise võõrandati 1940. aastal. Teise maailmasõja ajal rajasid Saksa okupatsiooniväed mõisa territooriumile juutide geto.
Mõisakompleks
Vaitkuškise mõisa peahoone põles II maailmasõja ajal maha ja säilinud on vaid selle varemed (mõisa torn on siiski taastatud). Varemeis on ka mõisa laut ja tallid. Osaliselt on säilinud mõisakompleksi ümbritsenud betoonist müür ja väravad, samuti on säilinud mõisa kuur.
Vändra metskond
Vändra metskond on Riigimetsa Majandamise Keskuse metskond Pärnu maakonnas.
Metskonna pindala on 102 620 ha, millest metsamaa moodustab 56%. Metsatüüpidest on levinumad soovikumetsad (30%) ja palumetsad (23%). Puuliikidest on levinuim kask, järgnevad mänd ja kuusk.
Vändra metskonda kuulub 5 metsandikku:
Metskonna keskus asub Tori vallas Randivälja külas.
Ajaloost
Vändra metskond loodi 1920. aastal Rõusa ja Vana-Vändra mõisa ning Vändra kirikumõisa aladel. Kantselei asus algselt Rõusa mõisas.
Eugen
Eugen on mehenimi. Nimi on vanakreeka algupära ja tähendab 'hästisündinu'.
1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Eugen 103 mehel. Eugen on Eestis levikult 643. mehenimi.
Kõige populaarsem oli eesnimi Eugen vanuserühmas 65–69, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,96, ning Järva maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,66. Eugen oli keskmiselt 47 aasta vanune (mediaanvanus oli 51).
Nime Eugen nimepäev on Eestis 17. juuni.
Nimi Eugen on levinud saksa keeleruumis. Selle variandid on inglise Eugene, prantsuse Eugène, hispaania ja itaalia Eugenio, vene Jevgeni (Евгений, Venemaa ametlik transkriptsioon Evgeny), ukraina Evgen (Євген, Ukraina ametlik transkriptsioon Evhen), ungari Jenő, valgevene Javhen (Яўген), poola Eugeniusz jt. Nimest on tuletatud naisenimi Eugenia.
Boubers-sur-Canche
pisi|Boubers-sur-Canche kirik
Boubers-sur-Canche on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Põllumajandusküla asub 38 km Arrasist läänes teede D112 ja D340 ristumiskoha ümbruses, Canche jõe kallastel. Küla võidab oma lillenäituse eest riiklikke ja rahvusvahelisi auhindu.
pisi|tühi|
Alutaguse metskond
pisi|Alutaguse metsad Iisaku vaatetornist Alutaguse metskond on Riigimetsa Majandamise Keskuse metskond Ida-Viru maakonnas.
Metskonna pindala on 86 045 ha, millest metsamaa moodustab 63%. Metsatüüpidest on levinuimad palumetsad, soovikumetsad ja rabastuvad metsad. Puuliikidest on levinuim mänd, järgnevad kask ja kuusk.
Alutaguse metskonda kuulub viis metsandikku:
Metskonna keskus asub Iisakul.
Sōichi Noguchi
Soichi Noguchi (野口 聡一 Noguchi Sōichi; sündinud 15. aprillil 1965 Yokohamas Jaapanis) on Jaapani aerokosmose insener ja JAXA astronaut.
Ta valiti astronaudiks 1996. aastal ning tema esimene missioon oli STS-114, mis oli esimene Space Shuttle'i missioon pärast kosmosesüstiku Columbia katastroofi. Ta kuulus ka Sojuz TMA-17 ja Rahvusvahelise Kosmosejaama 22. ekspeditsiooni meeskonda. Ta on viies kosmoses käinud ja neljas kosmosesüstikuga lennanud jaapanlane.
Herbert
Herbert on mehenimi.
Eestis oli 2021. aasta 1. jaanuari seisuga eesnimi Herbert 97 mehel. Herbert oli levikult 670. mehenimi. Herbert oli keskmiselt 51 aasta vanune (mediaanvanus oli 63). Kõige populaarsem oli eesnimi Herbert vanuserühmas 85+.
Kanhobali keel
Kanhobali keel on maaja keelkonna läänemaaja rühma kuuluv keel, mida räägivad kanhobalid Guatemalas.
Kanhobali keeles on 5 vokaalfoneemi ja 26 konsonantfoneemi.
Tähestik: a, bʼ, ch, chʼ, d, e, h, i, j, k, kʼ, l, m, n, o, p, q, qʼ, r, s, t, tʼ, tx, txʼ, tz, tzʼ, u, w, x, xh, y, ʼ.
Kanhobali keel on ergatiiv-absolutiivne keel. Sõnajärg on VSO.
Ants Liigus
Ants Liigus (sündinud 22. juunil 1962) on eesti fotograaf.
Ta lõpetas 1981. aastal Tallinna 2. Tehnikakooli foto erialal. 1999. aastast töötab ta Pärnu Postimehe fotograafina. Ta on õpetanud Pärnumaa Kutsehariduskeskuses täiskasvanute õppes praktilist fotograafiat.
Liigus on mitmel korral pälvinud Eesti Ajalehtede Liidu preemia nii parima olemus- kui ka uudisfoto eest. 2009. aastal sai ta auhinna parima uudisfoto eest maakonnalehtede kategoorias. 2010. aastal sai ta samas kategoorias preemia parima olemusfoto eest.
Vecbrenguļi mõis
Vecbrenguļi mõis (varem Brenguļi mõis, saksa keeles Alt-Wrangelshof, varem Wrangelshof, läti keeles Vecbrenguļu muiža, varem Brenguļu muiža) oli rüütlimõis, hiljem rüütelkonnamõis Liivimaal Valga kreisis Trikāta kihelkonnas. Praegu asub mõisasüda Lätis Valmiera piirkonnas Brenguļi vallas Brenguļi külas.
Varasem ajalugu
Vecbrenguļi mõisa kohta on teateid 1474. aastast, mil Johann Kokenhausen müüs selle Heinrich Wrangellile; tema suguvõsa järgi sai mõis oma nime. 1531. aastal on omanikuna mainitud George Wrangelli, kes omandas veel ühe Koiva jõe ääres asunud mõisa. Veel 1599. aastal oli see Wrangelli perekonna (Georg Wrangell) valduses.