cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Clemens XII
Surm
Clemens XII suri 87 aasta ja 10 kuu vanuselt 6. veebruaril 1740 Roomas, olles alates 27. jaanuarist kannatanud ägedate podagrahoogude käes. Ta maeti 10. veebruaril 1740 Vatikani basiilikasse, kuid 27. juulil 1742 maeti tema säilmed ümber Lateraani basiilikasse. Ta oli surres vanim paavst pärast Gregorius XII-t, hiljem on veel vanemalt surnud Benedictus XVI ja Leo XIII.
Puiatu (Paide)
Puiatu on küla Järva maakonnas Paide linnas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda.
Eesti puude loend
Siin on loetletud Eesti tuntud puid ja puuderühmi.
Tuumasüntees
Tuumasüntees ehk tuumade liitumine on kergete aatomituumade ühinemine raskemateks tuumadeks. Sõltuvalt tekkiva tuuma seoseenergiast võib selle reaktsiooni tulemusena energiat vabaneda (uue tuuma seoseenergia on väiksem kui ühinevate tuumade seoseenergia) või neelduda (uue tuuma seoseenergia on suurem kui ühinevatel tuumadel). Et raua ja nikli tuumadel on kõige väiksem seoseenergia, siis rauast väiksemate tuumade tekkimisel reeglina energiat vabaneb ja rauast suuremate tuumade tekkimine vajab välist lisaenergiat.
Tuumasüntees toimub looduslikult tähtedes ja on tähtede energia allikaks. Maa peal on tuumasünteesiks vajalikke tingimusi raske luua, sest tuumasünteesi toimumiseks peab liituvatele tuumadele eelnevalt andma energia, mis ületaks positiivse laenguga tuumade omavahelise elektromagnetilise tõukejõu (energiabarjääri).
Tuumasünteesireaktsiooni eeldused
Tuumasünteesireaktsiooni teostumiseks on tarvis ületada energiabarjäär (Coulombi barjäär) ja viia liituvad tuumad piisavalt lähedale, et nende vahel saaks tekkida seoseenergia. Sõltuvalt energiabarjääri ületamise meetodist eristatakse ka erinevaid tuumasünteesi reaktsiooni tüüpe.
Tuuma seoseenergia
Nukleone hoiab aatomituumas koos tuumajõud, mis on tugeva vastasmõju teisene väljendus. Tuumajõud mõjuvad kõigi nukleonide vahel, kuid tuumajõu mõjuraadius on piiratud. Veidi lihtsustatult võib öelda, et iga nukleoni mõjutavad (olulisel määral) tuumajõuga ainult tema vahetus naabruses olevad nukleonid. Nukleonid, mis on igast küljest teiste tuuma nukleonidega ümbritsetud, on tugevamalt seotud kui tuuma välispinna nukleonid. Sellest tulenevalt kasvab tuuma seoseenergia uute nukleonide tuuma lisandumisel (täielikult ümbritsetud nukleonide arv kasvab kiiremini kui välispinnal olevate nukleonide arv).
Tuuma koostisesse kuuluvate positiivselt laetud prootonite vahel mõjub lisaks tuumajõule ka elektromagnetiline tõukejõud. See on tuumajõust palju väiksem, kuid tema ulatus ei ole piiratud. Seega mõjutab iga tuuma koosseisu kuuluvat prootonit kõigi teiste prootonite positiivne elektrilaeng. Suuremates tuumades hakkab see tõukejõud tuumajõu tõmbejõudu tasakaalustama ja isegi ületama. Nikkel-62, raud-58, raud-56 ja nikkel-60 on kõige suurema seoseenergiaga tuumad. Nendest suuremates tuumades hakkab seoseenergia tänu elektromagnetilisele tõukejõule aeglaselt vähenema. Ülisuurtes tuumades (transuraanid) on seoseenergia isegi negatiivne ja põhjustab tuuma kiire lagunemise.
Tuumasünteesi protsess saab iseseisvalt toimuda ainult juhul, kui liitunud tuumade seoseenergia on liituvate tuumade seoseenergiast suurem. Vastasel juhul on vaja tuumasünteesi toimumiseks anda tuumadele lisaenergiat.
Energiabarjäär tuumade liitumisel
pisi|Deuteeriumi ja triitiumi ühinemise skemaatiline kujutus Eelpool kirjeldatust tuleneb ka energiabarjäär, mis takistab normaalsetes oludes tuumasünteesi. Selleks et tuumad liituksid, tuleb nad välise jõu abil viia piisavalt lähedale (teineteisega kontakti), et tuumajõu tõmme ületaks elektromagnetjõu tõuke. Et elektromagnetiline tõukejõud on võrdeline prootonite arvuga ühinevates tuumades, siis mida suuremad on ühinevad tuumad, seda kõrgem on nende liitumist takistav energiabarjäär. Seda barjääri kutsutakse ka Coulombi barjääriks.
Kõige väiksem energiabarjäär on ühe prootoniga tuumade ühinemisel (vesinik). Et kahest prootonist koosneva aatomituuma stabiliseerimiseks on vaja ka neutroneid, siis kõige väiksem energiabarjäär on vesinik-2 (deuteerium) ja vesinik-3 (triitium) ühinemisreaktsioonil, 0,01 MeV. Selle reaktsiooni tulemusena tekib heelium-5 ebastabiilne tuum, mis stabiilsuse saamiseks kiirgab kohe neutroni. Reaktsiooni tulemusena tekkinud neutron saab energia 14,1 MeV ja heeliumi tuuma jääkenergia on 3,5 MeV.
Tuumade kiirendamine
Raskete tuumade tekitamiseks kasutatakse enamasti aatomituumade kiirendamist. Sõltuvalt kiirendi tüübist eristatakse osake-märklaud reaktsiooni, kus kiirendatud tuumad põrkuvad vastu seisvat märklauda ja osake-osake reaktsiooni, kus põrgatatakse kokku kaks kiirendatud tuumade kimpu. esimest reaktsiooni on lihtsam teostada, kuid teine võimaldab suurema energiaga kokkupõrkeid.
Termotuumareaktsioon
Kergete aatomituumade (st. madala energiabarjääriga tuumade) puhul kasutatakse tuumadest koosneva plasma kuumutamist temperatuurini, mille puhul tuumad põrkuvad tänu nende soojusliikumisele. Seda, kõige levinumat meetodit, kutsutakse ka termotuumareaktsiooniks. Sõltuvalt kõrge temperatuuri saavutamise meetodist jagatakse termotuumareaktsioone omakorda alamliikideks, põhilised neist on:
Külm tuumasüntees katalüsaatorite abil
Külmaks nimetatakse tuumasünteesireaktsioone, mille puhul tuumade liitumine toimub plasma tekkimise temperatuurist madalamatel temperatuuridel (äärmuslikumatel juhtudel isegi toatemperatuuril). Tegelikult ei ole ükski tuumasünteesireaktsioon otseses mõttes külm, kuna reaktsiooni lõpptulemusena eraldub alati osa energiat soojusenergia näol.
Keemiliste katalüsaatorite kasutamisega üritatakse siduda deuteeriumi ioone, et neid seejärel elektrivoolu toimel teineteise vastu suruda. Väidetavalt on pallaadiumi elektroodidega rasket vett lõhustades märgatud ülemäärase soojuse eraldumist, kuid kindlaid tõendeid sellise tuumasünteesi toimumise kohta pole.
Küll aga on võimalik müüon-katalüsaatormeetodiga tuumasünteesi läbi viia. Selleks lastakse müüonil moodustada deuteeriumi tuumadega raske vesiniku aatom, mis haarab kaasa veel ühe raske vesiniku tuuma ja moodustab raske vesiniku molekuli D2, milles elektroni asemel tiirleb tuumade ümber müüon. Tulenevalt müüoni suurest massist on sellises aatomis tuumad teineteisele palju lähemal kui tavalises vesiniku aatomis. Eksisteerib piisavalt suur tõenäosus, et osades müüoniga seotud molekulides liiguvad tuumad teineteisele piisavalt lähedale, et tuumajõud suudavad (tunneliefekti abil) energiabarjääri ületada. Tulenevalt müüonite tekitamise keerukusest, nende lühikesest elueast (2,2 mikrosekundit) ja muudest kadudest kulub müüon-katalüsaatormeetodil tuumaühinemise tekitamiseks oluliselt rohkem energiat kui liitumise tulemusena vabaneb.
Rakendamine
Energiat tootva tuumasünteesi kohta öeldakse naljatlevalt, et see on alati 20 aasta kaugusel. Praegu suurim plaanitav tokamak-tüüpi tuumasünteesi eksperiment (ITER) ei alusta tööd enne 2026. aastat ning eeldatavalt kulub vähemalt kümnend, enne kui ITER-ile järgneb jätkuprojekt.
Ajalugu
Tuumasünteesi potentsiaal on teada juba 1920. aastast, kui F. W. Aston avastas, et neli H aatomit kaalub 0,7% rohkem kui üks He aatom, ning Sir Edmund Eddington mõistis, et tähtede valgus võibki tuleneda sellest masside erinevusest võrrandi E = mc2 järgi.
Kuuma plasma kokkusurumise eksperimendid algasid Ameerika Ühendriikides juba 1938. aastal, ent tõsisem uurimistöö toimus külma sõja ajal, kui uuriti just vesinikupommi kasutuselevõtu võimalusi. 1950. aastatel avaldati konverentsil "Aatomid rahu nimel" mitmed seni saladuses hoitud uurimustulemused ning loodi ka rahvusvahelised ühendused ala põhjalikumaks uurimiseks.
1968. aastal kuulutasid Nõukogude Liidu teadlased, et nende tokamak-reaktor Novosibirskis on tootnud enneolematu hulga energiat. Sellele järgnes tokamakide rajamine mitmetes riikides, näiteks suurima energiatootlikkusega reaktor, JET (Ühendatud Euroopa Toroid) Oxfordis, mis alustas küll tööd 1973. aastal pärast kümneaastast ettevalmistusperioodi.
Hobifusioneerid
Hobifusioneerideks kutsuvad end eraisikud, kes on loonud tuumasünteesi tootvaid masinaid. Selliseid inimesi oli 23. juuni 2010 seisuga 38, nende hulgas ka näiteks üks koristaja ja üks 14-aastane kooliõpilane. Rahakulu reaktori kohta kõigub tugevasti, Thiago Olsonil kulus ~400 000 krooni, Mark Suppesil ~5 000 000 krooni.
Ohutus
Kuigi tuumasünteesi puhul ei ole ohtu, et toimub Tšornobõli-laadne katastroof, oleks tekkiv heelium-4 nõrgalt radioaktiivne ning ka kasutatavad reaktoriosad võivad olla radioaktiivsed. Samuti on kahjulikud eralduvad neutronid. Praegu puuduvad paljuski piirangud tuumasünteesi kasutamiseks, mis lubas Mark Suppesil ehitada oma tuumareaktor otse New Yorgi Brooklyni linnaossa.
Viisimäärus
Viisimäärus on määrus, mis väljendab tegevuse, seisundi või protsessi toimumise viisi.
Eesti keel
Viisimäärus vastab küsimustele ''kuidas? mis moodi? mil viisil?''
Auto sõitis aeglaselt.
Kukkus laginal naerma.
Viisimääruse vorm
Viisimääruse ülesannet võib lauses täita:
Viisimääruseks käändsõna
Kui lauses on viisimääruseks käändsõna, võib see olla järgmistes käänetes: See töö tuleb ära teha kiirkorras.
Maja taga voolas oja vulinal.
Ma lõpetasin oma töö kiiruga
Me rääkisime hääleta.
Tekstuur
Sõnal "tekstuur" on valdkonniti mitu tähendust.
Ernst Erdmann
Ernst Erdmann (25. september 1878 Peterburi – 27. märts 1939 Tallinn) oli eesti kohtunik.
Ta lõpetas Peterburi ülikooli õigusteaduskonna, cand. jur. Korporatsioon Nevania vilistlane.
Aastatel 1910–1911 oli ta Novgorodi 2. jaoskonna linnakohtunik, 1911–1917 Tallinna-Haapsalu 7. ringkonna rahukohtunik, 1917–1919 Tallinna ringkonnakohtu tsiviilosakonna liige, 1919. aastal Kohtuministeeriumi Kodifikatsiooniosakonna nõunik, 1920. aastal Eesti-Vene segakomisjoni nõuandja, 1921. aastal sama komisjoni liige, 1922. aastast Kohtukoja Tsiviilosakonna liige.
Guttau vald
Guttau (ülemsorbi keeles Hućina) on vallaosa ja endine vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis.
2013. aastal liideti ta Malschwitzi vallaga.
Kompass
pisi|18. sajandi asimuutiline kompass Hispaaniast pisi|Harilik nõelaga "kuiva" tüüpi kompass Kompass (keskld. compassus – 'ring', 'sirkel') on navigatsiooniline mõõteriist, mille abil saab määrata ilmakaari.
Kompassi osutusraami ringskaalale on nurgakraadides kantud tähistus põhiilmakaartega: põhi, lõuna, ida ja lääs ja enamasti ka vahekaartega, kagu, edel, loe, kirre.
Kompassitüübid
Kasutatakse peamiselt magnetkompassi ja gürokompassi.
Magnetkompass
pisi|Lennuki magnetkompass. Tihe kompassi korpus on limbi võnkumiste summutamiseks täidetud vedelikuga
Magnetkompassi abil määratakse vajalik suund Maa magnetilise põhjapooluse suunda näitava osuti suhtes. Kompassi kapslis püstisele teravikule asetatud magnetiseeritud nõel ehk magnetnõel asetub piki Maa magnetvälja jooni, osutades magnetpooluste, magnetiline põhi ja magnetiline lõuna suunas, mida osutusraami skaalal tähistatakse põhja- ja lõunasuunana. Kompassinäit erineb geograafilisest ilmakaarest, sest magnetiline põhjapoolus asub geograafilisest põhjapoolusest, mida läbib Maa telg, 1600 km lõuna pool (deklinatsioon). Kõige täpsem on kompassi näit ekvaatori lähedal, seevastu pooluste lähedal on kompass ebatäpne ning päris (magnet)poolusel hakkab kompassi osuti pöörlema, nii et ilmakaarte määramine on täiesti võimatu. Magnetkompass on häiretundlik ferromagnetiliste metallide (raud, koobalt, nikkel ja gadoliinium) suhtes. Kompassi näitu võib moonutada ka elektromagnetväli, näiteks elektrijuhtmestiku, elektrimootorite või kõrgepingeliinide lähedus (deviatsioon). Laevade ja lennukite statsionaarseid kompasse korrigeeritakse süstemaatiliselt mitmel viisil.
Lennunduses on kasutusel magnetkompassi eriliik – Bohli kompass. Sellise instrumendi magnetnõel on läbipaistva kuplikese all raskuskeskmest kinnitatud täppiskardaanliigendile. Sõltumatult lennuki asendist säilitab sellise kompassi kaldu olev magnetnõel oma asendi Maa magnetjõujoonte suhtes ehk meie laiuskraadil magnetilise inklinatsiooni. Ringskaalaga läbipaistva kuplikese all on jälgitav magnetnõela otsa märgistav kuulike ilmakaarte määramiseks ja kaudselt ka lennuki asendi määramiseks ruumis. Bohli kompass paigaldatakse lennuki armatuurlauale horisontaalasendis, skaala näitu jälgitakse peegli vahendusel.
Magnetkompass on enamasti eelistatud lihtsuse poolest, on suhteliselt odav ja pika kasutuseaga ega vaja toiteallikat.
Gürokompass
pisi|Gürokompass läbilõikes
Gürokompass ehk vurrkompass on selline kompass, kus kardaanriputusel kiiresti pöörleva ketta/rootori pöörlemistelge sunnitakse näitama geograafilise meridiaani ehk Maa pöörlemistelje suunda ning niiviisi määrama geograafilist põhja-lõuna suunda. Kompassi töö põhineb asjaolul, et vabalt ruumis rippuva pöörleva güroskoobi telg säilitab oma suuna ilmaruumis. Güroskoobi muutmist nii, et seda saaks kasutada vurrkompassina ja kasutada kursinäiturina, peame mõjutama güroskoobi telge mingi välise jõuga. Kasutatakse ära Maa gravitatsioonijõudu, güroskoobi telje raskuskeskme alla riputatakse raskus, mille maakera keskme poole suunatud raskusjõud mõjutab güroskoobi telge ning mille tulemusel tekib süsteemi telje liikumine meridiaani tasapinna poole. Vurrkompassides kujutab güroskoop endast erilist kiiresti, kuni 30 000 pööret minutis pöörleva ankruga/rootoriga elektrimootorit.
Gürokompass võeti kasutusele lennukitel, laevadel, rakettidel jne, sest magnetkompass ei näita kõikumistel tegelikku kurssi, kallakutel üle 15–20 nurgakraadi (kompassi limb kiilub viltusena kinni), samuti on lennuki/laeva magnetkompass sagedaste erisuunaliste kiirenduste tõttu pidevalt häiritud.
Tähekompass
Tähekompass määrab ilmakaari taevakehade näiva liikumise järgi.
Teised ilmakaarte määramise seadmed
On ilmakaarte määramise seadmeid, mida tavaliselt ei nimetata kompassiks.
Mõni GPS-vastuvõtja tüüp on varustatud kolme või nelja antenniga, mis on paigaldatud üksteisest teatud kaugusele lennuki, laeva või mõne muu sõiduki külge. Et antennide geograafilisi koordinaate saab silmapilkselt täpselt määrata, siis saab selliseid GPS-vastuvõtjaid kasutada ka nagu kompassi. Liikuv GPS või sarnane seade võib ka eraldi toimida kompassina, sest see jälgib oma asukoha muutumist ja arvestab selle põhjal ilmakaarte suundi.
Elektrooniline kompass
Suhteliselt hiljuti on leiutatud inertsiaal-/kiirendusanduritega elektrooniline kompass, mis liikuvate osade puudumise tõttu on eriti usaldusväärne. Kasutatakse kas kiudoptilist gürokompassi või magnetomeetrit. Viimane on sageli GPS-seadme või mobiiltelefoni osa.
Ajalugu
pisi|Laevakompass Arvatavasti kasutati kompassi Hiinas algul ainult ehitiste joondamiseks geomantia (fengshui) põhimõtete järgi. Esimene kompass oli veega täidetud anumas ujuv puutükk, mille peal asetses piklik ja lame tugevalt magnetiseerunud rauamaagitükk, mis võttis põhja-lõuna suuna. Arvatakse, et kompass leiutati umbes 2. sajandil pKr.
Esimene kindel teade kompassi kasutamise kohta navigatsiooniseadmena pärineb aastast 1119. Sel ajal oli Hiina kompass tavaliselt vee pinnal ujuv magnetiline rauamaagitükk (nõel).
Euroopa allikates on esimest korda kompassi mainitud 1187.
Kuiva tüüpi (veeanumata) kompass leiutati Inglismaal 13. sajandi alguses: kompassinõel asetati pisikesele pöörlevale pulgale.
1690. aastal leiutas Edmond Halley vedelikus (tavaliselt alkoholis, petrooleumis või ligroiinis) ujuva kompassinõela, mis on niimoodi kaitstud liigse rappumise eest.
Tänapäeval on eri valdkondades kasutusel nii klassikalisi teravikul pöörleva kompassinõelaga kompasse ja vedelikus ujuvaid kompassinõelu kui ka elektroonilisi kompasse, mis toimivad magnetiliste andurite abil.
Tänapäevased kompassid
Spetsiaalkompasside hulka kuuluvad näiteks peegelsihtimisega ja pöörleva skaalaga (nõela asemel on pöörlev asimuudi skaala) kompassid. Nendel kompassidel on täppissihtimise võimalus, mis annab asimuudi suurema täpsuse. Seetõttu saab neid edukalt kasutada ka näiteks nurkade mõõtmisel. Selliseid kompasse kasutavad peamiselt metsamehed, geoloogid, insenerid ja sõjaväelased.
Võistluskompassid võimaldavad teiste kompassidega võrreldes määrata kiiremini suunda ja on stabiilsemad: nool jääb enamasti paigale alla ühe sekundi jooksul, parimal juhul poole sekundiga. Niisuguste omadustega kompassid on kasutusel eeskätt orienteerumisspordis, kus on oluline kompassi kiire "töö". Tänapäeval on matkakompassidele lisatud ka muud varustust, näiteks termomeeter, kurvimeeter, vile vm.
Looduses matkates kasutatakse eri kompassitüüpe. Enim kasutatavad nn traditsioonilised matkakompassid on alusplaadiga. Need koosnevad läbipaistvast tugevast plastplaadist ning pööratavast ja vedelikuga (enamasti piiritusega) täidetud nõelakorpusest. Vedelik on hea selleks, et kompassinõel kinni ei kiiluks. Samuti on nõel vedelikuga korpuses stabiilsem, mistõttu saab põhja-lõuna suunda kiiremini määrata. See, kui kiiresti nõel stabiilse asendi saavutab, on mõne kompassi infolehele ka ära märgitud. Sageli pole matkal aga eriti oluline, et nool jääks seisma sama kiiresti kui võistluskompassidel. Peegelkompassil asendab pikka põhiplaati peegel, mis võimaldab objektile paremini sihtida ja täpsemini suunda määrata. Üldiselt on alusplaadiga kompassi matkal koos kaardiga mugavam kasutada kui peegliga varianti. pisi|Plaatkompass topokaardi mõõteskaalaga
Kuidas kompassi valida
Kompassi ostes tuleks tähelepanu pöörata mitmele detailile. Matkal olles on hea, kui kompassi alusele on kantud näiteks topokaartide mõõtkavaskaalad. Tihti on palju abi ka kompassi alusplaadi põhjal asetsevatest kummipadjanditest, mis aitavad vähendada kompassi libisemist kiletatud kaardil. Võib juhtuda, et kaasas oleva kaardi mõned kirjad on liiga väiksed ja seetõttu halvasti loetavad. Sel juhul on kompassi küljes olev luup igati asja eest. Talvel külma ilmaga on hea, kui kompassi pööratav nõelakarp on suuremate nukkidega. Nii on kinnastega asimuudiskaalat kergem keerata. Pimedal ajal matkates võib osutuda vajalikuks, et skaala numbrid, magnetnõel ja olulisemad märgendid helendaksid (luminestseeriksid). Tähelepanu tuleb pöörata ka sellele, millise Maa laiuskraadi tsooni jaoks kompass on tehtud. Magnetilise inklinatsiooni ehk magnetilise kalde tõttu on kompassinõel balansseeritud piirkondade järgi ja sobib kasutada vaid selles kindlas maakeratsoonis. Kõige ulatuslikum tsoon kannab numbrit 1, siia kuulub ka Eesti.
Kompassi kasutamine orienteerumisel
Üks suuremaid kompassi kasutajate sihtrühmi (Eestis) on orienteerujad. Tänu kompassile saab määrata liikumissuunda ja hoida orienteerumiskaarti õiges suunas (vastavuses maastikuga). Orienteerumiseks on spetsiaalsed kompassid, mis on käepärased ja mõeldud kasutamiseks liikumisel. Kompassinõel on vedeliku sees hermeetilises korpuses, et tagada selle stabiilsus liikumisel ning selle punane ots näitab magnetilist põhjasuunda. Kuju järgi jagunevad orienteerumiskompassid kaheks: plaadi- ja pöidlakompassid (näpukompassid). Plaatkompass sobib paremini algajatele, näpukompass võimaldab kiiremat orienteerumist. Kompassi kasutamise hõlbustamiseks orienteerumiskaardil esitatakse meridiaanjooned põhjasuunalisena, s.t kompassi ja kaardi põhjasuunad ühtivad (põhja- ja lõunasuund ühtivad kaardi külgservaga), orienteerumiskaardi ülemine serv on alati põhja suunas.
Suuna määramine
pisi|Laevakompass kummalgi pool asuva teraskeraga, mis korrigeerivad magnetilist [[deviatsiooni]] Suuna määramisel eristatakse kahte täpsusastet: Asimuutliikumine. Asimuut on suund kraadides põhjasuuna suhtes. Õiges suunas (asimuudil) liikumise oskus on vajalik siis, kui kaardilt ei ole võimalik liikumise abistamiseks midagi välja lugeda (soos, metsas) või kui nähtavus on nii halb, et maastikku ei saa jälgida. Algõpetuses tuleb õppida klassikalist suuna ehk asimuudi võtmist kompassiga. Selleks:
Eksimine
Eksimisel võib abi olla nn triangulatsiooni meetodist. Selleks tuleb valida kaks-kolm objekti, mille leiab üles nii maastikul kui ka kaardil (näiteks mägi, sild, järve kallas jne). Kui kaardi põhjasuund on kompassi abil viidud vastavusse põhjasuunaga maastikul, siis tuleb määrata valitud objektide asimuudid. Tõmmates iga objekti asimuudi põhjal kaardile sirged, saab teada oma asukoha: seda tähistab sirgete lõikumiskoht. Kui eksimisel asutakse maanteel, jõe ääres või mõnel muul joonorientiiril, piisab ühest selgesti äratuntavast objektist. Siin tuleb samuti määrata objekti asimuut ja selle järgi tõmmata kaardile sirgjoon. Asukohta näitab joonorientiiri ja sirge lõikepunkt.
Peale kompassi on looduses mitmesuguseid märke, mille järgi on võimalik põhja-lõuna suunda kindlaks teha. Üheks selliseks näiteks on sipelgapesad, mis on enamasti ehitatud puu lõunaküljele. Päevasel ajal saab suunda määrata ka päikese ja seieritega käekella abil, ööpimeduses aga Põhjanaela järgi. Metsasügavuses matkates tasub uurida kvartaliposte: kõige väiksemate numbrite vahele jääb põhjasuund.
Kim Philby
thumb|Kim Philby Harold Adrian Russell Philby (ka Kim Philby või H.A.R. Philby; 1. jaanuar 1912 Ambala, India – 11. mai 1988 Moskva) oli Suurbritannia luureteenistuste (MI6) tippametnik, välisluure resident Türgis (1947–1949). Ta oli kommunist, kes töötas topeltagendina NKVD ja KGB huvides. Ta kuulus Nõukogude Liidu agentide hulka, keda tunti kui Cambridge'i viisikut.
Noorpõlv
Kim Philby sündis Harry St. John Bridger Philby (hiljem šeik Abdulla) pojana. Mõne aja pärast asus pere Inglismaale, kus Kim Philby sai väga hea hariduse, muutudes paljude eakaaslaste kombel härrassotsialistiks. 1929. aastal asus Kim Philby õppima Cambridge’i Trinity College’isse, mille ta lõpetas 1933. aastal. Seal tutvus ta samas õppivate Etoni eliitkoolist pärit noormeestega, keda ühendasid sotsialismilembus ja homoseksuaalsus.
Hispaanias
Philby sõitis Hispaania kodusõja ajal 3. veebruaril 1937 Hispaaniasse Sevillasse, kus ta hakkas tegutsema vabakutselise ajakirjaniku ja Nõukogude Liidu agendina ning pidi aru andma sealsetest julgeolekuotsustest Francisco Franco peakorteris.
24. mail 1937 sai ta ajalehe The Times Francisco Franco peakorterisse määratud erikorrespondendiks.
Philby reportaažid olid Franco suhtes niivõrd soosivad, et Franco andis talle 2. märtsil 1938 Cruz de la Orden de Merito Militari ordeni.
Kim Philby, saanud Nõukogude-vastase luure koordinaatoriks (1945–1947), paljastas hulga eesti agente (Richard Maasing, August Rei, Heinrich Laretei, Aksel Linkhorst).
1947–1949 määrati ta tööle Istanbuli. 1949 sai Philbyst Briti salaluure sideohvitser CIA juures Washingtonis. CIA hakkas teda kahtlustama ja 1951 olid nad üpris kindlad, et Philby võib olla Nõukogude spioon. Kim Philby suri NSV Liidus 1988. aastal ja on maetud Moskva Kuntsevo kalmistule.
Kim Phliby isa Harry St. John Bridger Philby oli Saudi Araabia kuninga Abd al-aziz Al Saudi lähedane nõunik, läks islamiusku ja sai kuninga väimeheks. Kim Philby vend Khaled Philby on ÜRO kõrge ametnik, endine ÜRO esindaja Turkmenistanis.
Tarmo Vaask
Tarmo Vaask (sündinud 20. aprillil 1967 Võrus) on eesti dirigent.
1992. aastal lõpetas Vaask Tallinna Konservatooriumi prof Olev Oja klassis koorijuhtimise erialal. Lisaks õppis ta orkestri-dirigeerimist.
Konservatooriumi lõpetamise järel jätkas Vaask tööd külalisdirigendina Tallinna Barokkorkestriga ja kooriga “Eesti Projekt”, võttes endale ka rahvusvahelise festivali “Tartu 92” muusikadirektori kohustused ning modernse muusikafestivali “NYYD ’92” juhatamise.
Aastatel 1994–1997 õppis ta Stuttgardi Muusikaakadeemias koorijuhtimist ning orkestridirigeerimist.
Sancti Spírituse provints
Sancti Spírituse provints on Kuuba 1. järgu haldusüksus. See asub riigi keskosas.
Tarmo Vaask
Ta on töötanud külalisdirigendina Eesti Projekti kammerkooriga, Eesti Rahvusmeeskooriga, Kooriühingu Kammerkooriga ja Eesti Filharmoonia Kammerkooriga. Ta on töötanud dirigendi assistendina Rahvusooperis Estonia ja Eesti Riikliku Sümfooniaorkestri juures.
Purdi
Purdi on küla Järva maakonnas Paide linnas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda.
Külas on Purdi mõisa süda ja kalmistu.
Tarmo Vaask
Saksamaal on Tarmo Vaask tegutsenud mitmete kooride ja orkestrite külalisdirigendina, valmistanud ette kontserdiprojekte ning töötanud mitme Lõuna-Saksamaa koori abidirigendina. Oli ESTO 2009 muusikajuht.
Purdi
right|thumb|Purdi kivikalme.
Tarmo Vaask
Praegu töötab Vaask Nürnbergi Riigiooperis.
Ta on eesti keelde tõlkinud Nikolaus Harnoncourti teose "Kõnelev muusika".
Sancti Spírituse provints
Halduslikult jaguneb 8 omavalitsuseks.
🇨🇺
Antti Niemi
Antti Niemi (sündinud 29. augustil 1983 Vantaas) on Soome jäähokimängija, kes mängib väravavahina KHL-i klubis Jokerit.
Ta alustas klubikarjääri Vantaa kohalikus klubis Kiekko-Vantaa. 2005. aastal liitusta Soome kõrgliiga klubiga Lahti Pelicans. 2008. aastal sõlmis ta lepingu NHL-i klubiga Chicago Blackhawks. NHL-is tegi ta Blackhawksi meeskonnas debüüdi 27. veebruaril 2009 mängus Pittsburgh Penguinsi vastu. 2010. aastal võitis ta Blackhawksiga Stanley karika. Niemi oli ajaloo esimene soomlasest väravavaht, kes võitis Stanley karika.
Aastatel 2010–2015 mängis ta NHL-is San Jose Sharksis, 2015–2017 Dallas Starsis, 2017–18 hooaja alguses Pittsburgh Penguinsis ja Florida Panthersis ning seejärel kuni hooaja 2018–19 lõpuni Montreal Canadiensis.
2014. aasta taliolümpiamängudel võitis Niemi Soome jäähokikoondise koosseisus hõbemedali. Ta oli turniiril varuväravavaht ega pääsenud väljakule üheski mängus.
2010. aastal valiti Niemi Soome aasta jäähokimängijaks.
Hochkirchi vald
Hochkirch (ülemsorbi keeles Bukecy) on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis.
Vallas on peale Hochkirchi veel järgmised külad (sulgudes ülemsorbikeelne nimi ja vallaga liitmise aasta):
Toomas Vavilov
thumb|Toomas Vavilov (foto: [[Kaupo Kikkas)]] Toomas Vavilov (sündinud 15. juulil 1969) on eesti klarnetist ja dirigent.
Madonna (laulja)
Madonna (sünninimi Madonna Louise Ciccone; sündinud 16. augustil 1958 Bay Citys Michigani osariigis) on ameerika poplaulja, laulukirjutaja, näitleja ja kirjanik. Enam kui 35 aastat kestnud karjääri jooksul on ta olnud üks maailma edukamaid muusikuid.
1977 asus Madonna elama New Yorki. Esialgu töötas ta moderntantsijana. Seejärel osales ta bändides Breakfast Club (trummari ja kitarristi, hiljem ka lauljana) ja Emmy ning alustas 1983 soolokarjääri.
Oma 27. sünnipäeval aastal 1985 abiellus Madonna näitleja Sean Penniga. Abielu lahutati 1989. aasta jaanuaris. Madonna sõnul lagunes abielu sellepärast, et ta oli oma karjäärist täielikult hõivatud ega olnud selles osas valmis mingeid järeleandmisi tegema.
14. oktoobril 1996 sündis Madonnal tütar Lourdes, kelle isa oli Madonna personaaltreener Carlos Leon. Nende suhe lõppes 1998. aasta detsembris.
11. augustil 2000 sündis Madonnal poeg Rocco. Detsembris abiellus ta poja isa Guy Ritchiega. 2008. aastal lapsendas paar Malawist pärit poisi David Banda Mwale, kes hiljem sai nimeks David Banda Mwale Ciccione Ritchie. Sama aasta detsembris lahutas ta oma teise abielu. 2009. aastal lapsendas ta Malawist teisegi lapse – James Chifundo. Vastavalt Malawi seadustele tulnuks lapsendajal enne lapsendamist aasta aega Malawis elada, mida Madonna aga ei teinud.
Madonna on lauljana saavutanud tohutu populaarsuse. Tema plaate on maailmas müüdud 275–300 miljonit ning sellega on ta maailma viies artist ja esimene naissooloartist. Ameerika Ühendriikides on tema plaate müüdud 64 miljonit, millega ta jääb maha Barbra Streisandist. 2008. aastal nimetas Billboard ta kõigi aegade tippesinejate loendis ansambli The Beatles järel teiseks, järelikult ajaloo edukaimaks sooloesinejaks. Samal aastal võeti ta vastu Rock'n'rolli Kuulsuste Halli. Ajakiri Time arvas ta 20. sajandi 25 maailma kõige mõjukama naise hulka.
Madonna on läbi aegade oma esinejavälimust korduvalt muutnud, mis ei ole naismuusikute seas tavaline, ja ta on muusikatööstuses säilitanud suhteliselt suure sõltumatuse. pisi|püsti|Madonna filmi "[[W.E." esilinastusel Toronto filmifestivalil 12. septembril 2011]] Aastatel 1978–2008 mängis Madonna 22 filmis, sealhulgas 3 korda iseennast. Tema tuntuim filmiroll on Eva Perón filmis "Evita". Selle eest võitis ta Kuldgloobuse. Selles filmis oli tal 370 kostüümi ja ta läks Guinnessi rekordite raamatusse kui ühes filmis kõige enam kordi riideid vahetanud näitleja.
1986–2010 osales Madonna 15 telereklaamis, reklaamides paljusid kaupu alates lõhnaõlidest (Estée Lauder) ja juuksehooldusvahenditest (Sunsilk) ning mobiiltelefonidest (Motorola) ja operatsioonisüsteemidest (Microsoft Windows XP) kuni kinnisvara ja riisiõlleni, rääkimata noortele suunatud valimisreklaamist.
4. augustil 2009 esines ta Tallinna Lauluväljakul maailmaturnee "Sticky & Sweet Tour" raames.
Singlid
1980. aastad:
2000. aastad:
2010. aastad:
Kontserditurneed
pisi|püsti|Madonna Sticky & Sweet Touril
Lasteraamatud
Madonna kirjutas esimese raamatu "Inglise roosid" tegelastest veel 8 raamatut, mida aga eesti keelde pole tõlgitud:
Pius V
Pius V (Antonio Ghislieri, mungana Michele Ghislieri; 17. jaanuar 1504 – 1. mai 1572) oli paavst 1566–1572. Ta oli 225. paavst.
Shaẖar Pe'er
pisi Shaẖar Pe'er (heebrea keeles שחר פאר, sündinud 1. mail 1987 Jeruusalemmas) on Iisraeli endine naistennisist. Ta loobus tipptennisest veebruaris 2017.
Pius V
Antonio Ghislieri sündis Paolo Ghislieri ja Domenica Augeria ainsa pojana Boscos. Ta oli lambakarjus, kuid liitus 1518 dominiiklastega, võttes endale munganimeks Michele. Pärast õpingute lõpetamist Bologna ülikoolis 1528 ordineeriti ta preestriks. 1528–1544 õpetas ta Pavia ülikoolis filosoofiat ja oli lühikest aega Bologna ülikoolis teoloogia lektor. Mungana vastutas ta noviitside kasvatamise eest, kuid määrati peagi oma mitmekülgsete võimete tõttu mitme kloostri prioriks. Ta järgis nii munga, kardinali kui paavstina askeetlikke eluviise, rõhutas pidevalt evangeelseid väärtusi ja pooldas tsölibaati. Ta külastas sageli vaestemaju ja leprosooriume, mille juures mõjus teistele vaimulikele tavatuna, kui ta embas pidalitõbiseid. Mungana taunis noor Ghislieri katoliku kiriku üldpõhimõtteid eiravaid vaateid, mille tõttu määrati ta peagi inkvisiitoriks, kus tema agar tegevus kiriku põhimõtete kaitsmisel jättis sügava mulje kardinal Gian Pietro Carafale, kelle soovitusel määras paavst Julius III ta Rooma inkvisitsiooni komissariks. Kardinal Ghislieri taunis vaimulike väärituid eluviise ja kritiseeris ägedalt Pius IV-t, kui too soovis nimetada kardinaliks veel alaealise Fernando de' Medici. Dominiiklasena eelistas ta paavstiks saades kanda endiselt valget ordurõivastust ja paljud hilisemad paavstid on eelistanud rõivastuda samuti valgesse. Kardinal Ghislieri osales kahel konklaavil: 1559 ja 1565–1566.
Konklaav 1565–1566
pisi|Pius V vapp Pius V valiti paavstiks 7. jaanuaril 1566 Vatikani paavstipalees ja krooniti oma sünnipäeval 17. jaanuaril 1566 kardinal Giulio Feltrio della Rovere poolt. Ta oli esimene paavst, kes valiti pärast Trento kirikukogu sulgemist. Ta oli kolmas dominiiklane, kes sai paavstiks; enne teda valiti dominiiklastest paavstiks Innocentius V ja Benedictus XI, pärast teda Benedictus XIII.
Shaẖar Pe'er
4. aprilli 2011 seisuga oli ta WTA edetabelis 11. kohal, mis oli tema karjääri kõrgeim koht. Ükski teine Iisraeli tennisist ei ole maailma edetabelis nii kõrgel kohal olnud.
Pius V
Konklaav 1565–1566
Pius IV surma järel oli kardinalide kolleegiumis 70 kardinali. See arv ületati alles 1963. aasta konklaavil. 20. detsembrist 1565 7. jaanuarini 1566 toimunud konklaavi viimases voorus osales 49 kardinali. Pius V valiti paavstiks kardinal Carlo Borromeo initsiatiivil pärast seda, kui kardinal Guglielmo Sirleto ei saanud piisavalt hääli.
Shaẖar Pe'er
Pe'eri isa Dovik on tarkvaraspetsialist ja ema Aliza on koduperenaine. Pe'er hakkas tennist õppima 6-aastaselt oma venna Shlomi ja õe Shani kõrval. 19-aastaselt hakkas ta teenima aega Iisraeli sõjaväes – see on Iisraelis naistele kohustuslik. Kui ta parajasti välismaal ei võistle, siis töötab ta hommikuti Iisraeli sõjaväe haldusosakonnas sekretärina ja pärastlõunati tegeleb tennisega.
Pius V
Välispoliitika
Pius V initsiatiivil tunnustati Trento kirikukogu otsuseid 1566 Itaalias, Saksamaal, Poolas ja Portugalis, kuid tagasilöök tuli Prantsusmaalt, kus usurahutuste tõttu jäeti oikumeenilise kirikukogu otsused esialgu kinnitamata. Hispaania kuningas Felipe II nõustus Trento otsuseid tunnustama vaid sel määral, kui need ei piiranud tema volitusi kuningana.
Shaẖar Pe'er
Tema esimesed ITF-i turniiride võidud pärinevad 2003. aasta lõpust: 16. novembril võitis ta oma kodumaal Ramat HaSharonis ja 30. novembril Haifas toimunud turniiri. Kummaski finaalis alistas ta Valgevene sportlase Olga Govortsova. 2004. aasta Austraalia lahtistel võitis Pe'er neidude üksikmängu, alistades finaalis oma endise paarismängupartneri Nicole Vaidišová 6:1, 6:4. Samal aastal hakkas ta elukutseliseks tennisistiks. 28. veebruaril 2004 võitis ta ITF-i turniiri Austraalias Bendingos ja 5. detsembril 2004 Iisraelis Ra'ananas. Sel ja järgmisel aastal võitis ta ka kolm ITF-i paaristurniiri: 13. juunil 2004 Marseille's, 5. detsembril 2004 Ra'ananas ja 5. juunil 2005 Ra'ananas. Kahel viimasel neist oli tema paariliseks kaasmaalane Tzipora Obziler. Rohkem ITF-i turniire ta võitnud ei ole.
Pe'er võitis nii üksikmängus kui paarismängus 3 esimest WTA turniiri finaali, kuhu ta jõudis. Individuaalselt saavutas ta esimese võidu 12. veebruaril 2006 Tais Pattayas, kui ta alistas Jelena Kostanići Horvaatiast 6:3, 6:1. Paarismängus tuli esimene turniirivõit 14. mail 2006 Prahas, kui ta koos Marion Bartoliga Prantsusmaalt alistas USA paari Ashley Harkleroad – Bethanie Mattek 6:4, 6:4.
Pius V
Välispoliitika
Pius V avaldas 1568 bulla "In coena Domini", milles kinnitas kiriku mõjuvõimu riigi üle. Selles avaldatud veendumuste tõttu halvenesid paavsti suhted peaaegu kõigi Euroopa katoliiklike valitsejatega.
Shaẖar Pe'er
Kahel korral elus on Pe'er jõudnud üksikmängus suure slämmi turniiril veerandfinaali, mõlemal korral 2007. aastal. Austraalia lahtistel meistrivõistlustel sai ta 16. asetuse ja läbis kindlalt kaks esimest ringi asetamata mängijate vastu. Seejärel võitis ta 20. asetusega Tatiana Golovini Prantsusmaalt 3:6, 7:5, 7:5 ja 3. asetusega Svetlana Kuznetsova Venemaalt koguni 6:4, 6:2, enne kui kaotas asetamata Serena Williamsile 6:3, 2:6, 6:8. Williams võitiski turniiri. USA lahtistel sai ta 18. asetuse ning alistas algul USA sportlased Meilen Tu 6:4, 7:6 (9:7) ja Bethanie Matteki 6:2, 6:1, seejärel 13. asetusega Nicole Vaidišová 6:4, 3:6, 7:6 (7:5) ja 30. asetusega Agnieszka Radwańska Poolast 6:4, 6:1. Veerandfinaalis kaotas ta Anna Tšakvetadzele Venemaalt 4:6, 1:6.
Pius V
Suhted Inglismaaga
27. aprillil (või 25. veebruaril) 1570 avaldatud bullas "Regnans in excelsis"' pani ta kirikuvande alla Inglismaa kuninganna Elizabeth I. See jäi viimaseks juhtumiks, kui paavst langetas valitsevale monarhile nii karmi otsuse.
E264
right|300px
Pius V
Suhted Prantsusmaaga
Pius V toetas Prantsusmaa kuningat Charles IX-t rahaliselt ja sõjaliselt võitluses hugenottide vastu. Ta saatis 1569 Prantsusmaale 6000 meest Santa Fiore krahvi juhtimisel. 28. märtsil 1569 toetas paavst kirjas Caterina de' Medicile võitluse jätkamist ja palus Moncontouri lahingu järel kuningal oma riigis sallida ainult katoliiklust, kuna vastasel juhul puhkeb kodusõda. Seetõttu taunis Pius V teravalt hugenottidega 1570 sõlmitud Saint-Germaini rahu. Kaitsmaks kiriku vaateid, määras ta 1571 Prantsusmaale nuntsiuseks Antonmaria Salviati ja 1572 saatis Prantsusmaale legaadina kardinal Michele Bonelli.
Shaẖar Pe'er
2008. aasta suveolümpiamängudel Pekingis alistas Pe'er avaringis Sorana Cirstea Rumeeniast 6:3, 5:7, 6:0, aga siis kaotas 9. asetusega Vera Zvonarjovale Venemaalt 3:6, 6:7 (4:7). Zvonarjova võitis pronksmedali. Paarismängus koos Obzileriga kaotasid nad avaringis Argentina paarile Gisela Dulko – Betina Jozami.
Pius V
Suhted Saksamaaga
Pius V suhted Saksa-Rooma keisri Maximilian II-ga halvenesid, kui paavst nimetas Cosimo de' Medici keisrile kuuluva Toscana suurhertsogiks.
E264
E264 on Euroopa tee, mis kulgeb põhjast lõunasse läbi Eesti ja Läti.
Igor Tšudinov
thumb|right|Igor Tšudinov Igor Tšudinov (sündinud 21. augustil 1961 Frunzes) on vene rahvusest Kõrgõzstani riigitegelane.
Pius V
Suhted Hispaaniaga
Pius V soosis Hispaania kuninga Felipe II võitlust Madalmaades, kuid 1568 avaldatud bulla "In coena Domini" tõttu nende suhted halvenesid ja tõsine tüli välditi vaid tänu nuntsius Giambattista Castagna tegevusele.
Sõda türklastega
Pius V oli kogenud nägemust, mille mõjul ta kuulutas Euroopat ohustavate türklaste pealetungi tagasilöömiseks nende vastu ristisõja, moodustades Veneetsia ja Hispaaniaga Püha Liiga võitluseks türklaste vastu. Paavsti soovitusel mehitati 300 sõjalaeva, mille ta andis Jumalaema kaitse alla, paludes kõiki kristlasi palvetada ja paastuda ristisõdijate eest.
Kui liitlasväed purustasid Lepanto merelahingus 7. oktoobril 1571 türklaste väe, oli see eurooplaste esimene suur võit türklaste üle varauusajal, mille tähistamiseks pühitses Pius V võidupäeva Jumalaemale ja järgmine paavst Gregorius XIII kuulutas selle päeva roosipärja päevaks.
E264
Eestis asuv osa on Jõhvi–Tartu–Valga maantee.
Igor Tšudinov
Ta oli Kõrgõzstani peaminister 24. detsembrist 2007 kuni 21. oktoobrini 2009.
Pius V
Sisepoliitika
Pius V taunis 29. märtsil 1567 avaldatud apostellikus konstitutsioonis "Admonet nos" Kirikuriigi valduste läänistamist ja keelas taasläänistada tagasivõetud valdusi.
Shaẖar Pe'er
2009. aasta veebruaris ei saanud Pe'er viisat Araabia Ühendemiraatidesse, et osaleda turniiril Dubais. Põhjuseks toodi asjaolu, et AÜE-l puuduvad Iisraeliga diplomaatilised suhted. See otsus tekitas tennisistide hulgas suurt vastuseisu. Meeste tiitlikaitsja Andy Roddick loobus protesti märgiks turniirist. Otsuse vastu protestis ka Venus Williams, kes naiste turniiri võitis. WTA juht Larry Scott teatas, et kaalus turniiri tühistamist, aga pärast konsulteerimist Shahar Pe'eriga otsustas seda mitte teha.
Igor Tšudinov
Enne peaministriametisse nimetamist oli Tšudinov energeetika- ja tööstusminister.
Shaẖar Pe'er
2010. aasta Dubai turniiriks anti Pe'erile viisa, aga ta pidi mängima väga rasketes tingimustes. Tal ei lubatud teiste mängijatega suhelda väljaspool mänguväljakut, ta pidi treenima eraldi võimlas ning oli õues viibides range valve all. Lisaks toimus turniir ajal, mil Dubai võimud uurisid Hamasi liikme Mahmoud al-Mabhouh' mõrvamist Iisraeli salateenistuse agentide poolt, kes olid esinenud Euroopa riikide kodanikena.
Igor Tšudinov
Tšudinov ei valda kirgiisi keelt.
Pius V
Sisepoliitika
Ta rehabiliteeris 26. septembril 1567 Pius IV ajal hukatud kardinali Carlo Carafa ja pühitses järgmisel konsistooriumil kardinaliks Antonio Carafa.
Shaẖar Pe'er
Neis tingimustes mängis Pe'er üllatavalt kenasti. Avaringis alistas ta 13. asetusega Yanina Wickmayeri Belgiast 3:6, 6:2, 7:5, teises ringis Virginie Razzano Prantsusmaalt 6:2, 6:2 ning kolmandas ringis 1. asetusega Caroline Wozniacki Taanist 6:2, 7:5. Veerandfinaalis võitis ta Hiina sportlase Na Li 7:5, 3:0 (Li katkestas seljavigastuse tõttu) ja pääses poolfinaali, kus kaotas tiitlikaitsjale, 3. asetusega Venus Williamsile 1:6, 4:6. Williams võitis turniiri ja pärast teatas Pe'eri kohta: "Ma ei suuda kujutleda, et suudaksin niisugustes oludes nii hästi mängida. Ma lihtsalt pean teda õnnitlema ja toetama. Ta on julge. Ma ei arva, et keegi teine naistennisistidest suudaks teha seda, mida tema teeb." Paarismängus koos Galina Voskobojevaga Kasahstanist alistas ta avaringis Wozniacki ja Anabel Medina Garriguesi Hispaaniast 7:5, 6:4, 10:5 ning kaotas teises ringis 5. asetusega Alissa Kleibanovale Venemaalt ja Francesca Schiavonele Itaaliast 4:6, 6:3, 5:10.
Pius V
Sisepoliitika
Ta keelustas veebruaris 1567 ja jaanuaris 1570 avaldatud bullades kvestorluse.
Kiriku institutsioonide reformid
pisi|Pius V [[büst Maltal]] Pius V lubas 29. mail 1566 avaldatud bullas "Circa pastoralis" klausuuri eiramist vaid kolmel juhul: tulekahju, pidalitõve ja nakkushaiguse tõttu. Ühtlasi nõudis ta Bonifatius VIII sätestatud nõuete kasutamist klausuuri kehtestamisel.
Ta mõistis 31. mail 1570 avaldatud bullas "Durum nimis" hukka piiskoplikud ja paavstlikud kapitulatsioonid.
E264
Lätis asuv osa on riigimaantee A3.
Shaẖar Pe'er
Shaẖar Pe'er võitis üksikmängus 4 ITF-i ja 5 WTA turniiri. Paarismängus võitis ta 3 ITF-i ja 3 WTA turniiri.
Märkamisaeg
pisi|300px|Öölaulupidu "Märkamisaeg" Öölaulupidu "Märkamisaeg" oli üks Eesti Vabariigi 90. juubeliaasta tagasivaatav kontsert Tallinna lauluväljakul, mis algas 19. augustil 2008 kell 21 ja lõppes 20. augustil kell 3 öösel.
Öölaulupeole registreerus 132 koori kokku üle 3000 lauljaga. Teiste hulgas oli nimekirjas enamik Eesti üliõpilaskoore, Eesti Rahvusmeeskoor, Ellerhein, Segakoor Noorus, ETV tütarlaste- ja noortekoor, samuti Eesti Televisiooni saatesarjas "Laululahing" rahva lemmikuks tõusnud Suisapäisa Türilt. Kaugemalt tulijad olid Euroopa Eestlaste Koor ja Belgia eestlaste kammerkoor Beene. Lauljatest esinesid veel Ivo Linna, Voldemar Kuslap, Jaan Elgula, Tõnis Mägi, Riho Sibul, Peeter Volkonski, Villu Tamme, Tõnu Trubetsky, Liisi Koikson, Kare Kauks, Reet Linna, Gerli Padar, Laura Põldvere, Lenna Kuurmaa, Hannaliisa Uusma ja Koit Toome.
"Märkamisaja" programm oli üles ehitatud muusikalis-ajaloolisele teljele. Lauluöö kavas oli laule alates regilaulust kuni kaunimate ja armsaks lauldud koorilauludeni ("Koit", "Mu isamaa on minu arm", "Laul Põhjamaast", "Ärkamisaeg" jne), paarikümne aasta tagustest isamaalistest hittidest ("5 isamaalist laulu", "Ei ole üksi ükski maa") punklaulude ja tänaste noorte heliloojate-solistide loominguni välja. Lauluvalikut ilmestas ekraanidele projitseeritav foto- ja filmimaterjal olulisematest sündmustest meie rahva loos. Öölaulupeolisi tervitas president Toomas-Hendrik Ilves.
Öölaulupeol osales umbes 70 000 inimest.
Ürituse korraldamiseks kulus 3,85 miljonit krooni, millest 400 000 krooni moodustas lauluväljaku renditasu.
Öölaulupeost oli otseülekanne Eesti Televisioonis ja Vikerraadios.
E264
Läbitavad asulad: Jõhvi – Tartu – Valga - Valka - Volmari - Inčukalns.
Pius V
Kiriku institutsioonide reformid
Ta saatis 8. veebruaril 1571 laiali humiliaatide ordu.
Ta kinnitas ambrosiaani nunnade kongregatsiooni Lombardias.
Ta taunis 1569 benediktlaste kamalduleeslaste Murano kongregatsiooni konventuaalide tegevust.
Dominiiklased
Ta kinnitas 1571 La Vallettas Porto Salvo kloostri dominiiklaste privileegid.
Frantsisklased
Ta kinnitas 16. aprillil 1567 avaldatud bullas "Superioribus mensibus" frantsiskaani konventuaalide õigused sarnaselt teiste ordude konventuaalide õigustele. 8. juunil 1568 avaldatud bullas "Ad extirpandos" julgustas ta frantsiskaani observante järgima askeetlikke eluviise ja kinnitas seda 23. juunil 1568 avaldatud bullas "Illa nos cura", liites observantidega amadeiidide ja klareenide kongregatsioonid. Tema käsul lammutati Porziuncolas asuv pühakoda, välja arvatud kong, kus suri Franciscus, ja 1569 asuti sinna rajama basiilikat.
Hieronümiidid
1568 lubas ta tegutseda hieronümiitide kongregatsioonil.
Pius V käskis 25. mail 1568 Kölni peapiiskopile saadetud kirjas abistada jesuiite ja 7. juulil 1571 avaldatud bullas "Dum indefessae" kinnitas jesuiitide privileegid.
Karmeliidid
Ta kinnitas Antonio Velasco poolt Sevillas rajatud konvendi tegevuse.
Rüütliordud
Ta kinnitas 1570 Ristisõdijate Seltsi privileegid ja kohustas neid kaitsma inkvisitsiooni tegevust. Pius V toetas Malta ordu rüütleid, kuid tühistas Pius IV poolt Mauritiuse rüütliordule antud privileegid ja võimaldas 1571 Püha Hieronymuse rüütliordu liikmetele täieliku absolutsiooni.
Rooma inkvisitsiooni reformimine
Pius V rajas Rooma inkvisitsiooni jaoks uue peakorteri, sest eelmine oli Paulus IV surma järel puhkenud rahutustes hävitatud. Ta lootis inkvisitsiooni tõhusamat tegevust protestantismi leviku takistamiseks ja külastas sageli selle istungeid. Ta sätestas 1566 avaldatud apostellikus konstitutsioonis "Cum felicis record" Rooma inkvisitsiooni volitused. 1571 rajas ta keelatud raamatute nimekirja kongregatsiooni (Indeksi kongregatsioon), mille tegevuse tõttu põgenesid paljud trükkalid Itaaliast Saksamaale või Šveitsi.
Tema ajal olid inkvisitsiooni otsusega vangistuses näiteks Toledo peapiiskop Bartolomé Carranza ja Pietro Carnesecchi.
Liturgilised reformid
pisi|[[Preester Trento missal]] Pius V alustas valitsemist vaestele almuste jagamisega ja kuulutas oma esimese valitsemisaasta juubeliaastaks.
Ta keelas kirikus almuste andmise ja palumise, seda lubati teha vaid kiriku ukse ees.
1566 määras ta ametisse komisjoni, mis pidi revideerima kanoonilise õiguse koodeksit.
Tema tegevuse tulemusena avaldati 1566 Rooma katekismus, 1568 anti uuesti välja breviaariumi parandatud väljaanne ja 1570 Rooma missaal.
Pius V kinnitas 8. veebruaril 1566 avaldatud bullas "Superna dispositione" karmeliitide sabatiini privileegi.
Ta kohustas prelaate resideerima oma ametikohtadel ja määras 3. mail 1567 ametisse komisjoni, mis pidi kontrollima ametissemääratavaid piiskoppe.
11. aprillil 1568 nimetas ta Kiriku doktoriteks Aquino Thomase, Athanasiose, Basileiose, Johannes Kuldsuu ja Gregorios Naziansenose.
Ta taastas 9. juulil 1568 avaldatud bullas vahepeal lakanud indulgentside kasutamise, määrates 100-päevase indulgentsi kõikidele, kes loevad breviaariumis sätestatud palveid neitsi Maarjale. Ta avaldas 17. septembril 1569 bulla "Consueverunt romani", milles rõhutas roosipärja palvete tähtsust ja pühade tekstide lugemist päevaste palvetundide ajal.
14. juulil 1570 avaldas ta apostelliku konstitutsiooni "Quo primum", milles kinnitas Trento liturgia pühitsemist, samuti rooma riituses viie liturgilise põhivärvi kasutamise ning sellest ajast on katoliku kirikus ametlikult liturgilisteks värvideks valge, punane, roheline, violett ja must.
1569 määras ta komisjoni revideerima "Vulgatat".
5. aprillil 1571 kinnitas ta neitsi Maarja austamiseks tunnipalved (Officium Beate Marie Virginis), kuid ilma litaania kasutamiseta. Ta kuulutas 5. augusti neitsi Maarja auks peetavaks pühaks, millega mälestatakse paavst Liberiuse nägemust Santa Maria Maggiore basiilika rajamise eel.
Teoloogilised vaidlused
1. oktoobril 1567 mõistis Pius V bullas "Ex omnibus afflictionibus" hukka Michael Baiuse 79 teesi, mis toetusid augustiinlikule teoloogiale armust ja langusest.