cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Andrea Palladio
Mõju Eestis
Palladionismi esiletõusu saab jälgida ka balti mõisaarhitektuuris. Antiik-Rooma aegadest saati on inimesed otsinud rahulikku pelgupaika, kust leida puhkust oma igapäevastest kohustustest. Villa rustica pakkus oma härrasmehest omanikule kultuurilist oaasi maalilises, ent rustikaalses maakohas, millega sidus omanikku eelkõige maavaldustest saadav sissetulek. Palladio mõjud siinses mõisaarhitektuuris on selged. Suvitusvillade ja mõisade arhitektuuris leidsid järgimist Andrea Palladio ideedest alguse saanud ehituspõhimõtted. 17.–18. sajandi Euroopas oli palladionism teatavaks alternatiiviks Versailles' mõjutusel tekkinud hiiglaslikele arhitektuuriansamblite ning Palladio põhimõtted olid tänu oma otstarbekusele üldlevinud 18. sajandil ning kohati kasutusel veel 19. sajandi alguseski. Eestisse jõudis palladionism hilinemisega ja omandas aja möödudes juba varaklassitsistlikke jooni, kuid määras mõisate ehitusliku näo enam kui viiel aastakümnel.
Mõju mujal
Palladio stiil inspireeris ja mõjutas arhitekte mitmel pool Euroopas ja Põhja-Ameerikas. Sündinud antiikse Rooma arhitektuuri innustusel, ei kogunud palladionism populaarsust küll mitte niivõrd oma sünnimaal Itaalias, kuivõrd just Alpidest põhja pool – eelkõige Suurbritannias, Hollandis, Skandinaavias, hiljem ka Ida-Euroopas, kus see arenes manerismi, baroki ja rokokoo kõrval omamoodi paralleelhoovuseks. Eriti laialdaselt levis palladionism Inglismaal, kus juba 17. sajandi esimesel poolel juhindusid Palladio loomingust ja teooriast teatud briti arhitektid, eesotsas Inigo Jonesiga. Esimeseks selles stiilis sealseks villaks peetakse Jonesi projekteeritud Queen's House'i Greenwichis. 18. sajandil hakati Palladio villade eeskujul rajama uuspalladionistlikus stiilis maamaju (eelkõige Lõuna-Inglismaal), juhtivateks arhitektideks olid Colen Campbell ja Lord Burlington.
Neli raamatut arhitektuurist
pisi|"I quattro libri dell'architettura"(1570) Palladio tähtsaim kirjateos "I quattro libri dell'architettura" ("Neli raamatut arhitektuurist") ilmus 1570. aastal. Lihtsal ja praktilisel viisil esitas Palladio selles koguteoses oma ehituspõhimõtteid ja arhitektuuriteooriat. Teos on illustreeritud arvukate joonistega. Neljas raamatus on käsitletud järgmisi teemasid: arhitektuuri alused ja klassikalised orderid; erahooned; linna- ja avalikud hooned; ja templid. Teos oli peamiselt suunatud praktiseerivale arhitektile, sisaldades detailseid ehitusnõuandeid. Kogumiku ilmumine tõlkena mitmes keeles oli Palladio ideede leviku ja loomingu jäljendamise algimpulsiks.
Viited
'
Łukasz Szumowski
Łukasz Jan Szumowski (sündinud 3. juunil 1972 Varssavis) on Poola kardioloog, arstiteadlane ja poliitik. Ta oli Poola tervishoiuminister (2018–2020).
Ansambel "Karavan" (1986)
Ansambel "Karavan" on ansambli Karavan 1986. aastal Meloodia poolt välja antud kauamängiv heliplaat.
Kunstiline juht: Toivo Lend
Łukasz Szumowski
Ta sündis 1972. aastal Varssavis. Ta lõpetas 1997. aastal Varssavi Meditsiiniülikooli. 1998. aastast töötas ta Kardinal Stefan Wyszyński nimelises Riiklikus Kardioloogia Instituudis, doktorikraadi sai 19. juunil 2002.
Ta oli 9. jaanuarist 2018 kuni 20. augustini 2020 Poola tervishoiuminister.
Isiklikku
Ta on abielus ja tal on neli last. Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta koos abikaasa Annaga kuu aega Kolkatas Ema Teresa asutatud esimeses hooldekodus. Usutunnistuse poolest on ta katoliiklane, ta on Malta ordu liige.
Arkna
pisi|Jõekalda asunikutalu karjalaut.
Arkna on küla Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas.
Külas asub Arkna Kuldallikas ja masinatööstusettevõte Lisako.
Kolpino
Kolpino (vene keeles Колпино) on Peterburi haldusalasse kuuluv linn Venemaal. Kaugus Peterburi kesklinnast on 25 km. Asub Ižora jõe kaldal. Kuulub Peterburi Kolpino rajooni.
Sõjanduse mõisteid
Siin on loetletud sõjanduse mõisteid.
Kolpino
Ajalugu
Linnaõigused sai 1912. aastal.
Linnas asub rasketööstusettevõte Ižorski Zavod.
Sõjanduse mõisteid
''Sõdu on loetletud sõdade loendis, lahinguid lahingute loendis, dessante dessantide loendis, sõjaväelasi sõjaväelaste loendis, soomustehnikat soomustehnika loendis ja tulirelvi tulirelvade loendis.
B
ballistiline rakett – barbakaan – basinet – Basteitorn – Bastion – Berm – Bioloogiline relv – Blokaad – Brigaad – Brigaadikomandör – Budjonnõi müts
C
Casus belli – Causa belli – Casus fœderis
D
Demarkatsioonijoon – Demilitariseeritud tsoon – Demineerimine – Demobilisatsioon – Desarmeerimine – Dessandi lahingumasin – Dessant – Dessantlaev – Distsiplinaarkaristus – Diversioon – Diviis – Divisjon – Dott – Dzott – Družiina – Družinnik
Liina Raud
Liina Raud (varem Vahter; sündinud 18. mail 1988) on eesti näitleja ja juuksur.
Sõjanduse mõisteid
E
E-päev – Eeljulgestus – Eelkäsk – Elektromagnetiline impulss – Elektrooniline sõda – Erioperatsioon – Eruväelane – Esimene löök – Eskadrill – Eskadron – Evakueerimistank
F
Faalanks – Faasijoon – Falkonett – Fašiin – Flotilliadmiral - Formeering – Forsseerimine – Fregatt – Fugass
G
GA – Gaasitorbik – Garnison – Gatling – Geipomm - Glassii – Gorž – G-päev – Granaat – Granaadiheitja – Grenader – Grupp – Güüs
Liina Raud
Haridustee
Sama aasta 2010. aasta detsembris võitis ta koos Mairold Millertiga telesaate "Tantsud tähtedega".
Sõjanduse mõisteid
H
H-hetk – Haaramine – Haavel – Haubits – Helgiheitja – Hopliit – Hors de combat - Husaar – Hävitaja (laev) – Hävituslennuk – Hübriidsõda – Hülss - Hüperhelikiirusega relv
Liina Raud
Poliitika
Detsembris 2010 astus ta Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda ning kandideeris 2011. aasta Riigikogu valimistel Harju- ja Raplamaal. Ta sai 512 häält. 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel sai ta Sotsiaaldemokraatliku Erakonna nimekirjas 1072 häält, millega valituks ei osutunud. 2015. aasta Riigikogu valimistel kandideeris Liina Raud SDE nimekirjas Järva- ja Viljandimaal.
Sõjanduse mõisteid
I
Ipriit – Iseliikuv suurtükk – Isikkoosseis
Liina Raud
Poliitika
Maist 2011 kuni maini 2013 oli Raud MTÜ Noored Sotsiaaldemokraadid asepresident.
Sõjanduse mõisteid
J
Jagu – Jalaväe lahingumasin – Jalaväekompanii – Jalaväelane – Jalaväerügement (Jalaväepolk) – Jalavägi – Jaotuspunkt – Juhitav tankitõrjeraketisüsteem – Juhtimispunkt – Julgestus
K
Kaadriohvitser – Kaba – Kada – Kaevik – Kaevikusõda – Kahur – Kaitseatašee – Kaitseehitis – Kaitselaeng – Kaitselahing – Kaitseriiv – Kaitseseisukord – Kaitsevall – Kaitseväeteenistus – Kaitseväeteenistuse tunnistus – Kaitsevägi – Kaliiber – Kaliibrilaskemoon – Kapral – ‎Kaptenleitnant – ‎Kaptenmajor – Karabiin – Kartaun – Kartetš – Kasarm – Kasematt – Kastell – Kastell-linnus – Katana – Katapult – Kattelahing – Kattevägi – Kaudtuli – Keemiarelv – Kergekuulipilduja – Kiirlaskekahur - Kiirrünnak – Kiiver – Kilp – Kindlus - Kindral – Kindraladmiral - Kindralleitnant – Kindralmajor – Kindralpolkovnik – Kirp – Kirjapomm – Kiviheitemasin – Kobarmiin – Kogunemisala – Kohaluure – Kollektiivkaitse – Kolmhark - Kolonn – Kompanii – Kompanii sisetoimkond – Konvendihoone – Konvoi – Kordon – Kornet – Korpus – Kortermeister – Kukk – Kukri – Kuul – Kuulipilduja – Kõrgem ohvitser – Käsigranaat – Käsirelv – Käsitulirelv – Käsk – Käsklus – Käsuliin – Käsundusohvitser – Küberkaitse – Kübersõda – Külgmiin – Külmrelv
M
Maalinn – Maamiilits – Maamiin – Maastikuluure – Maat – Maavägi – Madala intensiivsusega konflikt – Madrus – Malev – Mandritevaheline ballistiline rakett – Manööver – Manööversõda – Mašikulii – Mehhaniseeritud jalavägi - Merekindlus - Merelahing – Meremiin – Meresõda – Mereväebaas – Merevägi – Miin – Miinijahtija – Miiniotsija – Miinipilduja – Miinipildujamiin – Miinitraaler – Miinitõke – Miiniveeskaja – Miiniväli – Miinivöönd – Miinivälja pass – Militaarne kommunikatsioon – Militaarrevolutsioon – Militarism – Military Load Class – Missioon – Mitmelasuline raketiheitja – Mittesurmavad relvad – Mobilisatsioon – Molotovi kokteil – Monitor – Monster – Morgenstern – Mortiir – Moskiitolaevastik - Motoriseeritud jalavägi - Musket – Musketär – Mõõk – Mäss – Määrustik – Mürsk – Müüser
O
Oda – Ohtlik ala – Ohvitser – Ohvitseri asetäitja – Ohvitseridekogu – Okupatsioon – Olukorra ettekanne – Ooteala
P
Padrun – Palissaad – Pantvang – Parlamentäär – Partisan – Pataljon – Pataljoni taktikaline grupp - Patarei – Patrull – Patrullkaater – Pealetung – Peitetehnoloogia – Perimeeter – Piiramine – Piiramismasin – Piiramisredel – Piiramisrõngas – Piiramistorn – Pikkvibu – Pioneer – Pioneerisõiduk – Pioneeriteenistus – Pioneerpataljon – Pistoda – Parool – Plahvatusohtlike esemete hävitamine – Platsdarm – Pneumorelv – Polemoloogia – Polügoon – Pomm – Pommitaja – Poolroomikveok – Preventiivsõda – Prožektor – Psühholoogiline sõda – Punaarmee – Põletatud maa taktika – Püssirohi – Püstol – Püstolkuulipilduja – Püüdurhävitaja – Püünismiin
Q
Quick Reaction Alert
R
Raadiovaikus – Radar – Radioloogiline relv – Rahu – Rahuleping – Rahuoperatsioon – Raketiheitja – Raketiheitjapataljon – Raketiheitjapatarei – Raketikaitse – Raketikompleks - Raketimootoriga lendkeha – Rakett – Rakettrelvastus - Rakmed – Rammpalk – Rannikukaitsekompanii – Raskejalaväelane – Raskekuulipilduja – Ratsavägi – Raudteesuurtükk – Reaktiivmürsk – Reaktiivlennuk – Réduit - Reduut – Reflektorsihik – Regulaarvägi – Reid – Rekognostseerimine – Relv – Relv lae ja kaitseriivista! – Relvarahu – Relvasüsteem – Reserv – Reservõppekogunemine – Retranšment – Revolver – Riigikaitse – Riigikaitseõpetus – Riiklik julgeolek – Rikošett – Ringmüür – Ristleja – Risttuli – Rittmeister – Rivi – Rood – RPG – Rännak – Rügement – Rühm – Rühmavanem – Ründekopter – Ründesuurtükk
S
Sabotaaž – Sadama peakomandör - Seersant – Sideohvitser – Sileraudne relv – Sillapea – Sinepigaas – Sissisõda – Snaiper – Snaiperrelv – Snaiprivastane taktika – Soomuk – Soomus – Soomusjalavägi – Soomuslaev – Soomusristleja – Soomusrong – Soomusrongirügement – Soomustamata sõiduk – Soomustransportöör – Soomusvägi – Staabikapten – Staabiohvitser – Staabiveebel – Staabiülem – Staap – Summuti – Sundmobilisatsioon – Suudmepidur – Suur kaliiber – Suurtükilaev – Suurtükipataljon – Suurtükipatarei – Suurtükitorn – Suurtükiväepataljon – Suurtükivägi – Suurtükk – Sõda – Sõdur – Sõduri ajaleht – Sõduri baaskursus – Sõdurilaul – Sõdurivanna - Sõjaajakirjandus – Sõjaajalugu – Sõjaarhiiv – Sõjafotograafia – Sõjahaav – Sõjainvaliid – Sõjakohus – Sõjakomissar – Sõjakomissariaat – Sõjakool – Sõjakunst – Sõjakuritegu – Sõjakurjategija – Sõjalaev – Sõjalennuk – Sõjaline algõpe – Sõjaline blokk – Sõjaline doktriin – Sõjaline erakompanii - Sõjaline kaastöö – Sõjaline konflikt – Sõjaline liit – Sõjaline luure – Sõjaline maskeering – Sõjaline operatsioon – Sõjaline organisatsioon – Sõjaline planeerimine – Sõjaline programm – Sõjaline väljaõpe – Sõjamajandus – Sõjameditsiin – Sõjaministeerium – Sõjamäng – Sõjandus – Sõjandusajalugu – Sõjandusrobot – Sõjandustegelane – Sõjandustermin – Sõjanui – Sõjaohver – Sõjaolukord – Sõjapropaganda – Sõjapõgenik – Sõjarelv – Sõja-revolutsioonikomitee – Sõjaromaan – Sõjasaladus - Sõjaseisukord – Sõjatagajärg – Sõjateadus – Sõjategevus – Sõjatehnoloogia – Sõjateooria – Sõjatribunal – Sõjatööstus – Sõjaudu - Sõjavang – Sõjavangilaager – Sõjavangistus – Sõjaveteran – Sõjaväebaas – Sõjaväekohuslane – Sõjaväekohustus – Sõjaväelaager - Sõjaväelane – Sõjaväeline auaste – Sõjaväeline diktatuur – Sõjaväeline distsipliin – Sõjaväeline kuritegu – Sõjaväeline luure – Sõjaväeline organisatsioon – Sõjaväeline riigipööre – Sõjaväelinnak – Sõjaväeluure – Sõjaväemäärustik – Sõjaväeobjekt – Sõjaväeorkester –Sõjaväepolitsei – Sõjaväeraamatukogu – Sõjaväeteenistus – Sõjaväetransport – Sõjaväeveok – Sõjaväevorm – Sõjaväevõim – Sõjavägi – Sõjaõigus – Süvaoperatsiooni teooria – Süütepomm
T
Taandumine – Taandumisoperatsioon – Tagalateenistus – Tagasilöök – Taktika – Taktikaline tuumarelv – Taktikaline veoauto – Tank – Tankett – Tankihävitaja – Tankitõrje – Tankitõrjekompanii – Tankitõrjemiin – Tankitõrjepüss – Tankitõrjerakett – Tankitõrjesuurtükk – Tatšanka – Tavatu sõda – Teenistustoimkond – Teleskoopsihik – Telkmantel – Termotuumapomm – Tiibadjutant – Tiibrakett – Tormijooks – Torpeedo – Torpeedokaater – Torpeedoretriiver – Tragun – Trébuchet – Tsitadell – Tsiviilkaitse – Tsiviil-sõjalise koostöö koordineerimine – Tšok – Tule suunamine – Tulejuht – Tulejuhtimissüsteem – Tuletoetus – Tulirelv – Tunnimees – Tuumaallveelaev – Tuumakaitse – Tuumalaeng – Tuumapomm – Tuumarelv – Tuumarelvastus – Tuumarelvavabad piirkonnad – Tuumariik – Tuumasõda – Tuumatriaad - Tunnussõna – Tõkkesõlm – Täismantelkuul – Tääk
U
Urdaaž
Kraater
pisi|[[Saint Helens (vulkaan)|Saint Helensi kraater (1980)]] pisi|[[Kameruni mägi|Kameruni mäe kraatrid]] Kraater ehk vulkaanikraater on vulkaanilise materjali, vahel ka muu materjali kuhjumisel moodustunud ümara põhiplaaniga negatiivne pinnavorm. Harilikult asuvad kraatrid mäe (vulkaani) tipus.
Sõjanduse mõisteid
V
Vaatluspost – Vaatlusskeem – Vaatlusõhupall – Vaherahu – Vahipost – Vahtkond – Valvekompanii – Vanemallohvitser – Vanemleitnant – ‎Vanemmaat – ‎Vanemmadrus – Vanemohvitser – Vanemseersant – Vanemveebel – Varisõda – Varitsus – Varjamine – Varjend – Vastutuspiirkond – Veebel – Veltveebel – Vesilinnus – Vesinikupomm – Veteran – Vibu – Viies kolonn – Viitepunkt – Viivituslahing – Vintpüss – Vintraud – Visiir – Viskenuga - Võrgukeskne sõjapidamine – Väekoondis – Väeliik – Väeosa – Väepõlgur – Väike kaliiber – Välikaabel - Välisuurtükk – Välivorm
Kraater
Tegevvulkaani kraatri põhjas on lõhed või lõõrid, mille kaudu pääsevad maapinnale magma, gaasid ja muud ained. Kustunud vulkaanidel on lõõrid sageli läbipääsmatud. Kraatrist väljuvad ained pärinevad magmakambrist ja on seal suure rõhu all, harilikult ka väga kuumad. Mõnikord väljuvad nad kraatrist väga suure kiirusega. Seetõttu on tegevvulkaani kraatris ohtlik viibida.
Sõjanduse mõisteid
Õ
Õhuhäire – Õhuluure – Õhupüstol – Õhutulejuht – Õhutõrje – Õhutõrjesoomuk – Õlak – Õppus
Kraater
Kraater võib moodustuda peale vulkaanilise materjali kraatrivallidele kuhjumise ka plahvatusliku vulkaanipurske tagajärjel.
Vulkaanipursete tagajärjel võivad vulkaanis olevad lõhed ja lõõrid sulguda ja mujal tekkida. Võib juhtuda, et ühte kraatrisse viivad avaused sulguvad ja tekivad mujale vulkaani välispinnale viivad avad. Seetõttu on vulkaane, millel on mitu kraatrit. Kui üks nendest on vulkaani tipus, nimetatakse seda peakraatriks, ülejäänuid, mäe küljel olevaid, nimetatakse kõrvalkraatriteks.
Sõjanduse mõisteid
Ü
Üksus – Üleajateenija – Ülekaliiber – Ülemleitnant – ‎Ülemveebel
Kraater
Kui kraater täitub veega, nimetatakse tekkinud järve kraatrijärveks. Kraatrijärved on tavaliselt sügavad. Maailma kõige sügavam kraatrijärv Crater Lake on 594 m sügav.
Kraatri kõik servad ei pruugi olla ühekõrgused. Juhtub, et vulkaanipurske või maavärina tagajärjel variseb osa mäest kokku ja seetõttu on kraatri üks serv oluliselt madalam teistest. Niisugune olukord võib tekkida ka siis, kui kraatrijärv suudab erosiooni tulemusena vulkaaniseina läbi uuristada ja sealtkaudu täielikult või osaliselt tühjaks voolab.
Kõik kraatrid ei asu mäe tipus. Leidub suhteliselt madalaid, lameda põhjaga ja laiu kraatreid, mida nimetatakse maarideks. Maarid on tavaliselt täitunud veega ja niimoodi moodustanud maarijärve.
Kraatri ja sellega koos osa vulkaani kokkukukkumisel tekkinud negatiivset pinnavormi nimetatakse kaldeeraks. Maailma kõige suurem kaldeerajärv on Sumatral asuv Toba järv, mille pindala on 1000 km².
Lisaks Maale on vulkaanikraatreid tuvastatud mitmel teiselgi Päikesesüsteemi taevakehal. Maast suurematel Päikesesüsteemi taevakehadel kraatreid ei ole, sest neil puudub tahke pind.
21. jaanuar
21. jaanuar on Gregoriuse kalendri 21. päev. Juliuse kalendri järgi 8. jaanuar (1901–2099).
Mõistus
pisi|Kuu peal elunevate mõistuste tants [[Saltatriculi lavastuses "Raevunud Orlando" põhineb renessansiaegsetel kujutlustel, mille kohaselt arukaotuse korral lahkub mõistus inimesest ja lendab Kuu peale.]] Mõistuse (saksa keeles Vernunft, vene keeles разум) all kitsamas mõttes mõeldakse filosoofias arust kõrgemat vaimset võimet, mis seostab aru tulemused terviklikeks ja seesmiselt seostatud mõteteks või tegudeks. Sõna täpne tähendus on eri filosoofidel erinev.
Laiemas mõttes mõeldakse mõistuse all mõtlemisvõimet üldse. Selles tähenduses ei eristata teda arust.
Eestikeelne termin
"Mõistus" ja "aru" on eesti keeles põhimõtteliselt sünonüümid, kuigi neid ei kasutata täpselt samades kontekstides ning nad on etümoloogiliselt seotud erineva tähendusega sõnadega. Mõistuse ja aru eristus eesti filosoofiaterminoloogias on pärit põhiliselt Kanti ja Hegeli filosoofia vahendamisest, mille puhul tõlgitakse saksa sõna Verstand eesti keelde sõnaga "aru" ja Vernunft sõnaga "mõistus".
Need terminid on tinglikud ega pruugi olla kasutatavad sõnade Verstand ja Vernunft tõlkevastetena kõigis filosoofilistes kontekstides. Nad ei arvesta täiel määral ka sõnade "aru" ja "mõistus" seost teiste eesti keele sõnadega. Aru on eesti keeles seotud arutlemisega ja mõistus on seotud mõistmisega. Selle valguses ei pruugi "aru" ka Kanti termini Verstand vastena olla õigustatud, sest Verstand on seotud meeleandmete automaatse korrastamisega tunnetusvõime jaoks, st inimesele mõistetavaks tegemisega. Kanti Verstand ei arutle, vaid rakendub iseenesest. Sestap on see pigem lähedane eesti keele "mõistusele". Väärib rõhutamist, et ka vastavat verbi verstehen tõlgitakse sageli sõnaga "mõistma".
Christina (Lotring)
pisi|Christina Christina (november 1521 Nyborg – 10. detsember 1590 Nancy) oli Taani printsess ning Milano ja Lorraine'i hertsoginna.
Mõistus
Eestikeelne termin
Vernunft tähendab saksa keeles aga kõige üldisemat mõtlemise võimet, mis haarab endasse kõikvõimalikud alamvormid. Kantil on see võime, mille abil tunnetusvõimeid arutlevalt liigendatakse, ning on ainult perifeerselt seotud mõistmise kui sellisega hermeneutilises mõttes. Kanti jaoks oli inimese kui mõistusolendi puhul oluline tema suutlikkus otsustuste vahendusel arutleda ning neid teadmistena formuleerida. Eesti "mõistus" ja "mõistmine" on aga seotud teadvusel olemise, märkamise ja mäletamisega, mis Kanti intensioonidele tegelikult ei sobi.
Christina (Lotring)
Christina oli Taani kuninga Christian II ja Austria Isabella tütar. Tema vennad surid kõik noorelt, kuid tal oli vanem õde Dorothea (1520–1580).
Mõistus
Antiikfilosoofia
Näiteks Platon kasutab sageli eristatult sõnu dianoia ja noēsis, mida on püütud sarnaselt mõistuse ja aru eristusega lahku lüüa. Kui esimene on seotud millegi mõttesse haaramisega läbi mingi kindla vaatenurga (dia), siis teine on seotud vaimse aktiviteediga üldisemalt. Samas pärinevad mõlemad sõnad samast juurest, mis on seotud märkamisega või nähtava vastuvõtmisega. Sestap on mõlemal sõnal tugev kognitiivne allusioon.
Platon eristab oma "Riigi" seitsmendas raamatus dianoia nous ' ist kui mõtlemise, mis liigub eeldustelt järeldustele ja tagasi, viimane aga püüab jõuda eeldamatu aluseni, mis pole millestki tuletatav või järeldatav. Samas pole Platoni eristus terminoloogiline, kuna ta kasutab neid sõnu juba seitsmenda raamatu lõpus natuke teisiti. Teadmist käsitlevas dialoogis "Theaitetos" ei kasuta ta olulistes määratlustes nous ' i üldse.
Logos on seevastu seotud pigem arutlemisega, kuigi ka seda sõna kasutatakse mõistuse tähenduses.
Ratio
Sõna mõistus vaste ladinakeelses filosoofias on ratio, mis vastab vanakreeka sõnale logos. Keskaegses filosoofias kasutatakse sõna ratio enamasti tähenduses, mis on lähemal arule.
Cicero
Cicero järgi on mõistus (ratio) järeldav, sünteetiline mõtlemine, mis tõstab inimese loomast kõrgemale. Mõistus on see, "ainuüksi mille poolest me oleme loomadest [beluis] üle, millega me suudame oletada, põhjendame, lükkame ümber, arutame lahti, (...), järeldame." (De legibus I, 10)
Inimesel on mõistus, mille abil ta "niihästi näeb asjade põhjusi ja tagajärgi [consecutiones] kui ka kannab üle sarnasusi, ühendab erinevat, seob käesolevat kokku tulevasega ning haarab järgneva elu kogu seisu." ("De finibus bonorum et malorum" II, 14, 45)
Eriugena
Johannes Scotus Eriugena raamatus "De divisione naturae" nimetab mõistuseks (ratio) mõisteliselt vahendatud mõtlemist (II, 23).
Isaac de Stella
Isaac de Stella järgi on mõistus (ratio) "see hinge jõud, mis tajub kehaliste asjade kehatuid vorme. Nimelt abstraheerib ta kehast seda, mis rajaneb kehas, mitte tegevusega, vaid vaatlusega." See vastab arule.
Guillaume de Conches
Guillaume de Conches kirjutab: "Mõistus [ratio] (...) on hinge jõud, millega inimene otsustab kehade omaduste üle ning neis oleva erinevuste üle." (Commentarium ad Timaeum f. 56) See vastab arule.
Aquino Thomas
Aquino Thomase järgi tegeleb mõistus (ratio) printsiipide defineerimisega.
Christina (Lotring)
Christina sai tuntuks oma ilu ja hea hariduse poolest.
Mõistus
Jean de Gerson
Jean de Gerson määratleb: "Mõistus [ratio] on hinge tunnetusjõud, mis dedutseerib järeldused eeldustest, samuti toob aistitust välja selle, mida pole aistitud, vajamata oma toimimiseks mingit organit." (Considerationes de mystica theologia speculativa et practica 11)
Christina (Lotring)
1538 saabus Hans Holbein Mandri-Euroopasse tähtsaid aadlidaame maalima, et nende välimust näidata Henry VIII-le, kes otsis pärast Jane Seymouri surma endale neljandat naist. Maal Christinast on säilinud, kuid Christina keeldus abielust Henry VIII-ga, kellest levisid kuulujutud, et ta kohtleb oma naisi halvasti. Tema ütlus, et ta abielluks Henry VIII-ga ainult juhul, kui tal oleks kaks pead (viidates Henry VIII teisele abikaasale Anne Boleynile, kellel raiuti pea maha), põhjustas skandaali.
Christina abiellus 10. juulil 1541 Brüsselis Lorraine'i pärija François'ga, kes sai Lorraine'i hertsogiks 1544 ja hukkus õnnetusjuhtumis 12. juunil 1545. Neil oli kolm last:
Lääne-Teravmäed
Pindala 38 000 km².
Saar on mägine, kõrgeim tipp on 1713 meetri kõrgune Newtontoppen.
Kliima on külm.
Pisut üle poole saarest on kaetud liustikega.
Suuremad asulad saarel on Longyearbyen, Barentsburg ja Ny-Ålesund.
Oboe
thumb|Oboe Oboe (prantsuse sõnast haut-bois – 'kõrge (lärmikas) puu', itaalia keeles oboe) on kaasaegse orkestri instrument, topeltlesthuuliku ehk trostiga puupuhkpill.
Oboe heliulatus on b-g3. Oboe tämber on nasaalne, teravapoolne ja läbitungiv, ent samas ka sametjas. Vaatamata pilli peaasjalikult nasaalsele tämbrile on oboe olnud sajandite vältel eriti just melanhoolia ja kurbuse muusikaline väljendaja.
Algselt oli oboe karjuste ja jahimeeste pill, keskaegsed trubaduurid ja truväärid mängisid oboe eelkäijatel, 17. sajandi keskel võeti oboe kasutusele orkestris.
Batu-khaan
pisi|Keskaegne Batu-khaani kujutav Hiina joonis Batu-khaan (umbes 1205–1255) oli mongoli valitseja ja Kuldhordi rajaja. Ta oli Tšingis-khaani pojapoeg.
Mongolite sõjakäik Venemaale
1235. aastal asus arvatavasti 20 000 – 40 000-meheline mongolite sõjavägi Karakorumist teele, liikudes tärkava rohu järel läbi praeguse Kasahstani, edasi üle Volga jõe ja hävitas järgmisel aastal Volga bulgaaride riigi. Eelneva mongolite sõjakäigu ajal, 1223. aastal peale võidukat Kalka lahingut, olid bulgaarid mongolite väge peale Volga ületamist rünnanud ning neid võitnud.
1237. aastal alustasid mongolid rüüsteretke Venemaale ja vallutasid esmalt Rjazani linna. Samal aastal põletati maha ka Moskva ja Kolomna. Veebruaris 1238 piirati sisse Vladimiri linn, mis kolme päeva pärast vallutati ja maha põletati. Seejärel jagas Batu-khaan oma väe osadeks, mis hävitasid veel 14 vene linna, sealhulgas Tveri ja Rostovi. 1238. aastal käis ta Krimmis ja Mordvas rüüsteretkel, et kindlustada enne polovetside ründamist tagalat. Viimased leidsid varjupaiga Ungaris. 1239. aastal vallutasid mongoli väed Kiievi.
Mongolite rüüsteretkest jäid puutumata need vene vürstiriigid, kes ei osalenud Kalka lahingus polovetside ja merkiidide liitlastena, välja arvatud need vürstiriigid, millest tuli sõjaväel läbi minna. Paljud vene linnad maksid mongolitele ja pääsesid vallutamisest.
Mongolite sõjakäik Euroopasse
Edasi tungisid Batu-khaani väed kolmes osas Euroopasse. Üks osa vallutas Poola, purustades Sileesia hertsogi ja Saksa ordu ühendväed. Teine osa ületas Karpaadid ja kolmas osa liikus Doonau kallast mööda Ungarisse, kus purustas 1241. aasta aprillis Muhi lahingus Ungari kuninga Béla IV väed. 1242. aasta alguses tungisid Batu-khaani väed Austriasse ja Dalmaatsiasse. Mongolite väkke kuulusid ka värvatud liitlasväed Venest ning alistatud stepirahvad.
1242. aasta alguseks olid Batu-khaan ja tema väepealik Subutai saavutanud oma retke eesmärgi – polovetsid (kes olid liitunud mongolite verivaenlaste merkiididega) olid purustatud ning kadusid edaspidi ajaloo areenilt. Batu-khaanini jõudis teade suurkhaan Ugedei surmast ning mongoli väed otsustasid tagasi kodumaale pöörduda. Batu-khaanile jäi asutatud Kuldhordi vaid 1000–4000 mongoli sõjameest.
Batu-khaani konflikt järgmise suurkhaani Güyük-khaaniga sundis teda otsima liitlast Venemaalt. Selleks sai Aleksander Nevski, kes lootis mongolite abiga ellu viia oma poliitilisi ambitsioone. Pärast rüüsteretke aastatel 1237–1238 tungisid mongolid järgmisel korral Põhja-Venemaale alles Aleksander Nevski kutsel, tema poliitilisi vastaseid kõrvaldama. Nevski sõlmis Kuldhordiga lepingu, mille kohaselt maksis ta mongolitele nende abi eest. Hiljem muutus see maks juba Kuldhordi-poolseks nõudeks.
1242. aastal rajas Batu-khaan Volga alamjooksule oma pealinna Sarai. Pärast tema surma sai Kuldhordi valitsejaks Batu-khaani poeg Sartak, kes jätkas Aleksander Nevski liitlasena Batu-khaani poliitikat.
Graniidistumine
Graniidistumine (inglise granitization) on granitoidse kivimi moodustumine läbi moondeprotsesside.
Graniidistumine on protsess, mille täpset olemust veel hästi ei mõisteta. Tegemist on olemasolevate kivimite ümberkristalliseerumise ehk moondumisega, kusjuures toimub ka metasomatoos ehk vana materjali osaline asendumine uuega. Tulemuseks on tardkivim graniidiga väga sarnane moondekivim. Graniit võib tekkida kahel viisil, mistõttu öeldaksegi mõnikord, et on olemas nii graniidid kui ka graniidid.
Mõned geoloogid peavad graniidistumise kaudu tekkinuks kõiki graniite, mille lähtekivimiks on settekivimid, hoolimata sellest, kas lähtematerjal on vahepeal üles sulanud ehk läbinud magmalise faasi või mitte.
Vaata ka
Granite
Lampedusa
thumb thumb|Lampedusa lõunarannik Lampedusa on saar Vahemeres, Pelagie saarte suurim saar. Ta asub 205 km kaugusel lõunas Sitsiiliast ja 113 km kaugusel idas Tuneesiast.
Lampedusa kuulub poliitiliselt Euroopasse, täpsemalt Itaaliale Agrigento provintsi, ent loodusgeograafiliselt Aafrikasse, sest meri saare ja mandri vahel ei lähe sügavamaks kui 120 m. Saare pindala on 20 km².
Lampedusa vald hõlmab ka 45 km kirdes asuva Linosa ja 17 km loodes asuva Lampione saare. Esimene neist on asustatud (450 elanikku), teisel asub vaid automaatne tuletorn. Valla ametlik nimi on Lampedusa ja Linosa. Vallas on 5300 elanikku.
Lampedusal ei ole teisi veeallikaid peale vihma, mida ka palju ei saja (300 mm aastas). Elanike peamisteks elatusallikateks on kalandus, põllumajandus ja turism. Saarel on ka USA rannavalvejaam.
Lampedusat Sitsiiliaga ühendavad praamid käivad Agrigento provintsist Porto Empedocle sadamast. Lampedusal on ka väike lennujaam, mis töötab peamiselt suvel.
Veel 1834. aastal oli saar asustamata.
15. aprillil 1986 tulistas Liibüa paar Scud-raketti USA rannavalvejaama pihta kättemaksuks selle eest, et ameeriklased Tripolit ja Bengazit pommitasid.
Viimastel aastatel on saar Euroopa Liitu pääseda soovivate illegaalsete immigrantide peamiseid sihtpunkte. Itaalia on sõlminud Liibüaga kokkuleppe, et kõik põgenikud Lampedusalt toimetatakse kiiresti Liibüasse.
Suised
pisi|[[Jooksiklased|Jooksiklase Scarites buparius haukamissuised.]] pisi|[[Komapunnpea (Hesperia comma) imemissuised.]] pisi|Mesilase ([[Colletes daviesanus) libamissuised.]] Suised on lülijalgsete (sealhulgas putukate) suu ümber paiknevad, loomarühmiti väga erineva kujuga jätked, mille peaülesanne on toidu vastuvõtt ja selle esmane töötlus (näiteks tükeldamine, surmamine). Suised on arenenud ürgsete vormide jäsemetest, suuava ülalt kattev ülahuul on aga näokilbi väljakasve.
Esimese suistepaari moodustavad ülalõuad (mandibulae), 2. ja 3. paari aga alalõuad (maxillae). Ülalõug on kompaktne, alalõug ja alahuul koosnevad osadest. Neil on hästi liikuvad lisandid – kobijad, mida kasutatakse maitsmiseks ja toidu suhu juhtimiseks.
Vastavalt toitumistüübile on putukate suised evolutsiooni käigus omandanud erinevaid vorme. Kõige levinumad on nelja tüüpi suised:
Slovakkia Eurovisiooni lauluvõistlusel
Slovakkia on osalenud Eurovisiooni lauluvõistlusel alates 1994. aastast 7 korda.
1993. aastal ei õnnestunud Slovakkial pääseda edasi eelvoorust, mis oli korraldatud uutele Ida-Euroopa riikidele, kes soovisid liituda Eurovisiooni lauluvõistlusega. Slovakkia eemaldus lauluvõistlusest pärast 1998. aasta võistlust. Kolme finaali peale jäi Slovakkia parimaks tulemuseks 18. koht ja riik oli pärast iga võistlust sunnitud aasta vahele jätma. Riik otsustas mitte naasta 2000. aasta võistluseks.
11. mail 2006 teatas Slovakkia ringhääling Slovenská Televízia soovist osaleda 2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel, kuid rahalistel põhjustel Slovakkia Belgradis siiski ei osalenud. Kuid Slovakkia naasis võistlusse järgmisel aastal, kui lauluvõistlus toimus Moskvas. 2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse teises poolfinaalis jäi Slovakkia 8 punktiga eelviimaseks ehk 18. kohale.
Slovakkia saavutas 2010. aastal poolfinaalis 16. koha ja 2011. aastal poolfinaalis 13. koha.
2012. aastal saadi poolfinaalis viimane (18.) koht ning pärast seda Slovakkia enam osalenud ei ole.
Hääletamise ajalugu (1994–2012 finaalid)
Slovakkia on andnud kõige rohkem punkte järgmistele riikidele:
IBM Lotus Symphony
IBM Lotus Symphony oli priivaraline kontoritarkvarapakett, mis sisaldab tekstitöötlus-, tabelarvutus- ja esitlustarkvara. Symphony kasutab vaikevorminguna failide salvestamisel standardset ISO/IEC 26300 ODF failivormingut. Symphony on kasutatav operatsioonisüsteemidel Linux (Ubuntu, openSUSE, RedHat), Microsoft Windows (XP, Vista, 7) ja Mac OS X.
Ajalugu
pisi|640px|
19 eKr
Aasta 19 eKr
Liin (nöör)
Liin on purjelaeva taglastuse osa või ka mujal laevas kasutatav kuni 3 meetri pikkune ning kuni 25 mm ümbermõõduga tugev nöör.
Eesküla
Külas asub Eesküla ohvrikivi.
18 eKr
Aasta 18 eKr oli 18. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi 736 ab urbe condita.
Järni
Järni on küla Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas.
Kukri
thumb|Kukri koos tupega Kukri (nepali keeles खुकुरी (khukurī) on Nepalist pärinev kõver ja rasketeraline nuga.
Kukri kuulub ka gurkhade väeüksuste relvastusse.
Karl Menning
Karl Menning VR III/2 (11. mai 1874 Tartu – 5. märts 1941 Tartu) oli eesti elukutselise teatri alustaja, Vanemuise juht ja Eesti diplomaat.
Haridustee
Pärast Tartu Aleksandri gümnaasiumi lõpetamist 1893 astus ta Tartu Ülikooli, kus alustas õpinguid ajaloo-keeleteaduskonnas, ent läks juba mõni kuu hiljem isa soovil üle usuteaduskonda. Ülikooli lõpetas 1902. Samal aastal kirjutas ta artikli "Eesti näitekirjanduse ajalugu", mille esimeseks lauseks oli "Näitemäng on Jumalateenistusest väljakasvanud".
Teatrikarjäär
Üliõpilasena oli Karl Menningul tavaks Vanemuise etendusi segada, teda tunti "Lärmi Karla" nime all. Kui talle enam piletit ei müüdud, hakkas ta Postimehe teatriarvustajaks.
1904. aastal valiti ta Vanemuise Seltsi esimeheks ja oli sellena tegev uue teatrimaja ehitamise ühe eestvedajana.
Müünud maha isalt päranduseks saadud majad, läks ta omal kulul Euroopasse. Esimese talve (1905–1906) veetis ta kuulsa teatriuuendaja Max Reinhardti juures Berliinis, külastas ka Dresdeni, Müncheni, Viini ja Pariisi tuntumaid teatreid; teise talve pühendas aga täielikult õpingutele Reinhardti vastavatud teatrikooli režiiklassis. 1906. aastal tuli Menning Tartusse tagasi, kaasas samast režiiklassist aadlipreili Irmgard von Voigtländeri, kellest sai Menningu elukaaslane ja kolme poja ema.
Karl Menning oli veendunud, et näitekunstis tuleb teenida endast kõrgemat vaimsust ja seega teater peab olema kõrgema vaimsuse teenimise koht. Ta seadis oma trupi jaoks esikohale koostöö, juuris näitlejaist välja kõik katsed "staaritseda". Nõudlikkuses läks ta selleni, et sekkus näitlejate eraellu, valvates trupi töötajate käitumise ja elukommete järele.
Lavastuslikult taotles Menning realismi, oli ilutsemise ja efektitseva teatraalsuse vastu. Ka ei soostunud ta arvestama tollase publiku võrdlemisi vähearenenud maitset, vaid seadis sihiks vaatajate eelistuste suunamise ja kujundamise. Mängukavva võeti Henrik Ibseni, August Strindbergi, Gerhart Hauptmanni, Maksim Gorki ja teiste omaaegsete meistrite draamad. Eelistades Põhjamaade autoreid, kelle hingelaad vastavat paremini eestlaste ellusuhtumisele, ei unustanud ta ka Eesti algupärandeid. Tolle aja Eesti draamateoste paremik – Eduard Vilde "Tabamata ime", "Pisuhänd", August Kitzbergi "Tuulte pöörises", "Kauka jumal", "Libahunt", mitmed Oskar Lutsu, Christian Rutoffi ja Jakob Liivi näidendid – lavastati tingimata ka Vanemuises.
Karl Menning ütles omal ajal kriitiliselt, et suured asjad otsustatakse enamasti ikka vaid impulsi toel ilma majanduslikku poolt kaalumata. Tema enda kohta see ei käinud, tema oskas kaaluda ka asjade majanduslikku poolt. Temas oli hästi tasakaalus idealistlik ja aateline loomus hästi tasakaalus pragmaatilise maailma mõistmisega.
1914. aastal teatas Menning oma tagasiastumisest Vanemuise juhi kohalt.
1914–1918 töötas ta Tallinnas Päevalehe toimetuses teatri- ja kontserdiarvustajana.
Diplomaatiline karjäär
Jaanuaris 1918 moodustati Maanõukogu otsusel välisdelegatsioon ülesandega tutvustada eestlaste poliitilisi taotlusi Euroopas ja otsida neile taotlustele toetajaid. Välisdelegatsiooni koosseisu lülitati ka Karl Menning kui Eesti Maavalitsuse diplomaatiline esindaja Saksamaal. Kuna aga Saksa valitsus keeldus okupeeritud Eesti vabariigi esindajaid vastu võtmast, siis tegutses Menning koos Jaan Tõnissoni ja Mihkel Martnaga peamiselt Kopenhaagenis, edastades Eesti olusid tutvustavaid materjale nii välisriikide valitsustele kui ka ajakirjandusele.
Pärast Vabadussõja lõppu jäi Menning edasi diplomaatilisele tööle:
Püsimine 13 aastat ühel kohal oli samuti omalaadne rekord Eesti välisteenistuses. Sügisel 1937 kutsuti Karl Menning tagasi kodumaale, jäeti Eesti välisministeeriumi käsutusse ja talle määrati ministri abi palk.
Ametlikult vormistati pensionile minek kevadel 1939. Kuni surmani elas Karl Menning tagasitõmbunult oma Tartu kodus, lävides vaid lähimate sõprade ja pereliikmetega.
11. märtsil 1940 määras Vabariigi Valitsus Karl Menningule pensioni 250 krooni kuus
Karl Menning oli abielus Irmgard Therese Victoria Menninguga (sünninimi von Voigtländer; 13. aprill 1886 Lehnstedt – 14. veebruar 1963 Riederau/Ammersee), kellega tutvus Reinhardti režiiklassis. Neil oli kolm poega: Henn, Heiti ja Mikk.
Russalu linnamägi
Russalu linnamägi on küngas Rapla maakonna Märjamaa vallas, Russalu külast 2,5–3 km lääne-edelas, läbi metsa Vakre talusse viivast metsateest 200 m lõuna pool.
Karitsa (Rakvere)
Karitsa on küla Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas.
1977. aastal liideti Karitsa külaga Karitsa-Saueaugu.
Karivärava
Karivärava on küla Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas.
Sidney Sheldon
Sidney Sheldon (sünninimi Sidney Schechtel ; 11. veebruar 1917 Chicago – 30. jaanuar 2007 Palm Springs) oli USA kirjanik.
Temalt ilmus elu jooksul 18 romaani ja üks autobiograafia. Samuti kirjutas ta näidendeid ja filmistsenaariume.
Filmi "The Bachelor and the Bobby-Soxer" ("Poissmees ja põlviktüdruk") stsenaariumi eest sai ta 1947. aastal Oscari.
Algmeridiaan
thumb|Nullmeridiaan Greenwichis Algmeridiaan ehk nullmeridiaan on meridiaan, mis läbib Greenwichi observatooriumi. Algmeridiaani pikkuskraad on 0°. Algmeridiaan moodustub maaellipsoidi ning tasandi, mille moodustavad maaellipsoidi keskpunkt, Greenwichi observatoorium ning poolused, lõikumisel.
Karunga
Karunga on küla Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas.
Defragmentimine
pisi|Kuvand failide killustumisest ja seejärel defragmentimisest Defragmentimine on protsess, mis vähendab failide killustatust kõvakettal. Seda tehakse füüsiliselt andmete ümbertõstmisel andmekandjal. Samuti üritatakse defragmentimisel tekitada üht või mitut suuremat vaba ala, kuhu tulevasi andmeid kirjutada. Osad defragmentimise tööriistad üritavad hoida väikseid faile ühes kaustas, kuna tihtipeale loetakse neid faile järjest.
Defragmentimine on kasulik elektromehaaniliste kõvakettaste jaoks. Kui kõvaketta lugemispea peab liikuma ühest kõvaketta punktist teise, et lugeda ühte faili on kogu protsess aeglasem kui andmed järjestikku kirjutatud failide lugemisel.
Killustatuse põhjused
Killustatus tekib siis, kui faili süsteem ei saa või ei eralda piisavalt ruumi, et salvestada fail ühes täielikkus üksuses. Selle asemel pannakse fail kõvakettal asuvatesse lünkadesse, teiste failide vahele. Kui see juhtub suurte failidega või mitmete failidega siis see võib kaasa tuua ka jõudluse kao. Defragmentimine üritab eemaldada sellised probleemid.
Näide
paremal|400x400px
Vaatleme järgnevat näidet paremal asuva pildi abil. Tühi kõvaketas on tekitanud kümne ühiku suurused plokid. Seejärel on kettale salvestatud järjestikku andmed A-st kuni E-ni, kus iga andmefail kasutab tervet kümmet ühikut kõvaketta plokist (Näide 1 pildil). Juhul kui B andmed kustutataks, on võimalik kaks stsenaariumit. Kas liigutatakse kõik failid, mis jäid kettale, järjestikku ploki A järgi või märgitakse plokk B vaba ruumina, kuhu edaspidi uued failid kirjutada. Tihtipeale on järelejäänud faile liiga palju ja nende kõigi liigutamine oleks liiga ajakulukas. Seepärast märgitakse enamasti kustutatud failide plokid vaba ruumina (Näide 2 pildil). Kui nüüd tahetakse kirjutada kettale uus fail F, mis on 6 ühikut pikk, siis see fail kirjutatakse kustutatud faili B kümne ühiku plokki, kuhu jääb veel 4 ühikut vaba ruumi (Näide 3 pildil). Kui vajatakse kirjutusruumi nelja ühiku suurusele G failile, siis see kirjutatakse F faili järele (Näide 4 pildil). Kui nüüd tekkis vajadus suurendada faili F mahtu siis samasse plokki kirjutamiseks ei ole ruumi. Sellest tulenevalt tekivad järgmised faili kirjutamis võimalused:
Killustatus ei tähenda ainuüksi seda, et üksik fail asub mitmes erinevas kohas kõvakettal. Tihti loetakse grupp andmeid kindlas järjekorras (näiteks kindlad failid, mida programm vajab laadimiseks, selleks võivad olla meediafailid mängu jaoks) mida võib lugeda killustatuks kui nad ei asu kõvakettal järjestikus. Isegi kui need üksikud failid ise ei ole killustatud siis kõvaketta lugemispea peab ikkagi otsima need failid kõvakettalt üles. Mõningad failirühmad võivad olla isegi esialgu järjest salvestatud, kuid killustuvad kui faile kustutatakse nende failigrupist. Failide uuendused on väga tavalised killustatuse põhjused. Kuna faili uuendamiseks tavaliselt kustutatakse vanad failid kõigepealt ja siis salvestatakse uued andmed vanade asemele. Kuigi enamik failisüsteeme ei kirjuta uusi faile samasse füüsilisse asukohta, kuhu taheti. Seetõttu täituvadki vabad lüngad kõvakettal mitmesuguste teiste failidega. Windowsis kasutusel olev defragmenter eeldab, et samas kaustas olevad failid võivad olla teineteisega seoses ja neid vajatakse lugemisel koos.
Kõvaketta defragmentimiseks kasutatakse defragmentimise tarkvara. Kuid see tarkvara võib faile ringi paigutada ainult kõvaketta vaba osa ulatuses. See on väga intensiivne operatsioon ja seda ei ole võimalik läbi viia kettal kus on vähe või ültsemitte vaba ruumi. Defragmentsiooni ajal on süsteemi jõudlus piiratud ja kõige parem oleks kui arvutis ei tehtaks midagi niikaua kui protsess käib. Seda selleks, et defragmentimine ei satuks segadusse, kui failisuurused üllatuslikult muutuvad. Olenevalt programmi algoritmist võib suuremat kasu saada mitmekordsest järjestikusest defragmentimisest.
Sündinud 1926
Sellel leheküljel on loetletud 1926. aastal sündinud tuntud inimesi.
Defragmentimine
Killustatuse vastumeetmed
Andmete killustatuse vähendamiseks kasutatakse kõvaketta partitsioneerimist selliselt, et pidevalt loetavad ja kirjutatavad failid salvestatakse tihti kustutavatest failidest kaugemale. Näiteks Temp-kaust ja veebibrauseri vahemälu, kuhu tekivad tuhanded failid, mis kustutatakse mõne päeva pärast. Kui kasutaja profiilid hoitakse eraldi partitsioonil (nagu seda on UNIX-i operatsioonisüsteemis, kus profiilid on salvestatud /var partitsiooni), siis defragmentimine toimub kiiremini kuna siis ei pea töötlema kettal alalisel asetsevaid faile. Kui partitsioonis toimub vähe salvestamist, siis defragmentimise programm ei pea järgmine kord nii palju faile töötlema.
Kasutaja ja jõudluse probleemid
Tänapäevastes mitme kasutajaga operatsioonisüsteemdes, tavakasutajal ei ole õigusi defragmentida kõvaketast. Defragmentimiseks on vaja andministraatori õigusi. Samuti on kasutusel failisüsteemid nagu NTFS mis on kujundatud sedasi, et vähendada killustatuse teket. Täiustused moodsates kõvaketastes nagu näiteks RAM-vahemälu, kiirem plaadi pöörlemine püüavad vähendada killustatuse mõju, kuid suurenenud andmehulkade kasutus on need tasakaalustanud. Mahtude kasv üldkasutatavates kõvaketastes on aidanud kaasa killustatuse vähendamisele, kuna pooltühjad kõvakettad killustuvad vähem kui täis salvestatud kettad. Samuti omab suure mahuga kõvakettal sama suur partitsioon vähem silindreid ja seega aitab kaasa kiiremale andme ligipääsule.
Flash mälud vs tavalised kõvakettad
Kui andmeid loetakse tavaliselt kõvakettalt siis kõigepealt peab kontroller aeglaselt paigutama lugemispea õigele rajale ja sis ootama, kuna ketta õige koht jõuab lugemispeani. Pooljuhtkettad loevad andmeid mikrokiipidest ja seetõttu on nad kiiremad kuna neis puuduvad liikuvad osad. Seega on defragmentimine pooljuhtketaste puhul ebasoodne. Pealegi on pooljuhtketaste limiteerivaks teguriks see, et neile saab kirjutada kindel arv kordi. Seega on defragmentimine isegi kahjulik pooljuhtketastele.
Defragmentimine ja optimeerimine
Lisaks defragmentimisele programmi faile, vähendab defragmentimise tööriist ka teiste programmide laadimiskiiruseid. Näiteks Windows 9x defragmentijas on kaasatud Intel Application Launch Accelerator, mis optimeerib programmid kettal, pannes defragmenditud programmid ja nendest sõltuvad programmid laadimise järjestuses. Kõvaketta välimised rajad suudavad andmeid edastada kiiremini. Sellepärast paigutatakse tihti kasutatavad failid välistele radadele, et parandada jõudlust. Kolmanda poole defragmentimise tööriist nagu näiteks MyDefrag, viib tihti kasutatavad failid välistele radadele ja siis alles defragmendib need.
Saku Sporting
Saku Sporting on 1999. aastal asutatud Eesti jalgpalliklubi, mis peab kodumänge Saku kunstmuruväljakul.
Saku Sportingu naiskond mängib aastast 2019 Naiste Meistriliigas. Saku Sporting korraldab lastetreeninguid nii tüdrukutele kui ka poistele.
Vormel 1 konstruktorite karikas
Vormel 1 konstruktorite karikas (inglise Constructors' World Championship) on karikas, mis antakse hooaja jooksul enim punkte kogunud meeskonnale.
Sopran (Helgi Sallo)
"Sopran" on 1987. aastal Meloodia plaadivabriku välja antud kauamängiv heliplaat (LP), millel on laule Helgi Sallo teatrirepertuaarist, mh mängimata jäänud operettidest ja muusikalidest. Albumil mängib saateks Estonia orkester, dirigent Paul Mägi.
1. külg
OPERETT
2. külg
MUUSIKAL
Kloodi
Kloodi on küla Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas.
Küla territooriumile on jäänud Kloodi mõisasüda.
Pytheas
pisi|Pythease kuju [[Marseilles]] Pytheas Massaliast (vana-kreeka Πυθέας ὁ Μασσαλιώτης) oli 4. sajandil eKr elanud Kreeka geograaf ja maadeuurija. Umbes aastal 325 eKr reisis ta Põhja-Euroopasse, kus uuris osa Suurbritanniast, jõudis Läänemerele ja kirjeldas esimesena maad, mida kutsuti Thuleks.
Maastikuarhitekt
pisi Maastikuarhitekt on maastikuarhitektuuri spetsialist, kes kujundab välisruume ja selle elemente – näiteks aiad, pargid, skväärid, platsid, väljakud, linnapuistud, kalmistud, puhkealad, veekogud jpm.
Maastikuarhitekt on Eestis vähemalt nelja aastase akadeemilise erialase haridusega diplomeeritud spetsialist, kelle põhiliseks tegevuseks on maastiku ruumiline kujundamine. Eestis saab maastikuarhitektiks õppida Eesti Maaülikooli põllumajandus- ja keskkonnainstituudis. Õppetööd korraldab maastikuarhitektuuri õppetool.
Mõntu kraav
Mõntu kraav on kraav Saaremaal Saaremaa vallas Mõntu külas.
See on mitteavalik veekogu.
Mõntu kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1700002.
Eesti Roheline Liikumine
Eesti Roheline Liikumine (lühend ERL) on keskkonnakaitsega tegelev mittetulundusühing, mille eesmärk on parandada Eesti keskkonna olukorda ja suunata ühiskonda rohelisele jätkusuutlikule mõtteviisile.
ERL-i liikmeskonda kuulub umbes 1000 eri vanuses liiget. ERL väike palgaline töötajaskond tegutseb Tartus asuvas kontoris, lisaks on abiks hulk vabatatlikke.
ERL-i finantseerimine toimub grantide abil, mida saadakse nii välismaalt (nt Euroopa Liidu fondidest või läbi partnerorganisatsioonide) kui Eestist (KIK, KÜSK, Keskkonnaministeerium läbi Eesti Keskkonnaühenduste Koja jt), vähemal määral liikmemaksudest ja üksikisikute annetustest.
Tegevus
Eesti Roheline Liikumine tegeleb selliste keskkonnaalaste teemadega nagu linnakeskkond, tarbimine, keskkonnapoliitika ning energeetika ja kliima. Eesmärk on kaitsta Eesti ja laiemas mõttes ka terve maakera keskkonda ning rakendada meetmeid, et piirata edasist looduse hävitamist ja leida uusi alternatiivseid meetodeid senistele jätkusuutmatutele tehnoloogiatele.
ERL on varem korraldanud iga-aastast roheliste rattaretke "Kuidas elad?" ja ERL aastakoosolekuga ühendatud keskkonnakonverentsi "Roheline Foorum". Praegu toimuvad Tallinnas ja Tartus regulaarselt rohelise tee õhtu, mis on keskkonnaharidusliku eesmärgiga arutelud eri teemadel.
Juhatus
ERL-i esimeesteks on olnud Toomas Frey (1988–1990), Tõnu Oja (1991–1998), Peep Mardiste (1998–2005), Taavi Nuum (2004-2008). Hiljem pole juhatuse liikmed endi seast esimeest valinud. Aastast 2002 on ERL-il eraldi tegevdirektor.
21. mail 2020 valiti aastaks ERL-i uus juhatus koosseisus Agor Eiskop, Henri Holtsmeier, Karin Kruup, Peep Mardiste ja Madis Vasser.