cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Aleppo koodeks
Koodeks on tõenäoliselt parim näide masoreetide tekstist. Masoreedid olid keskaegsed piibliteksti toimetajad, kes lisasid heebreakeelsele konsonant-tekstile vokaalimärgendid. Koodeks oli umbes saja aasta jooksul pärast valmimist Jeruusalemma kogukonna valduses. Esimese ristisõja ajal rüüstati sealne sünagoog ja koodeks viidi Egiptusse. Seda hoiti Kairos. Juudi õpetlased üle maailma käisid Egiptuses Aleppo koodeksit uurimas ja täpse heebreakeelse teksti osas selgust saamas. Arvatakse, et 1375 viidi koodeks Alepposse.
Heli Tiirmaa-Klaar
1989–1993 õppis ta Tartu Ülikoolis sotsioloogiat (bakalaureusetöö "Interaktsioon ja kultuur"), 1993–1994 Århusi Ülikoolis politoloogiat, 1995–1996 Kesk-Euroopa Ülikoolis magistritasemel politoloogiat ja 1998–1999 George Washingtoni Ülikoolis rahvusvahelisi suhteid ja riiklikku julgeolekut.
Keelesaade
"Keelesaade" on eetris pühapäeviti kell 15.05. Saatejuht on Piret Kriivan.
Aleppo koodeks
Koodeks jäi Süüriasse pooleks aastatuhandeks. 1947. aastal põles sünagoog, kus seda hoiti. 1958. aastal, pärast Iisraeli smugeldamist, tutvustati koodeksit Yits'ẖak Ben-Tsvile. Kui koodeks oli Iisraeli jõudnud, avastati, et umbes kolmandik sellest on kadunud.
Heli Tiirmaa-Klaar
2004–2006 juhtis ta Tallinna Ülikooli rahvusvaheliste suhete osakonda.
Ta on olnud kaitseministeeriumi nõunik küberjulgeoleku alal, küberkaitse nõunik NATO peakorteris 2010–2011 ja NATO esimese küberpoliitika toimkonna liige. Kuue aasta vältel oli ta Euroopa Liidu Välisteenistuse küberjulgeolekupoliitika koordinatsioonisektori juht.
Keelesaade
Ajalugu
Tänapäevase järjepideva keelesaate emaks Eestis võib pidada eesti filoloogi haridusega raadioajakirjanikku Mari Tarandit, kes hakkas 1994. aastal tegema "Keeleminuteid", arutledes korraga nii saate koostaja kui ka saatejuhina aktuaalsetel keeleteemadel ning andes parema keelekasutuse soovitusi.
Aleppo koodeks
Aleppo koodeks on küll vanem kui Leningradi koodeks, kuid mingid osad Aleppo koodeksist on kadunud pärast 1947. aastat. Nii on Leningradi koodeks vanim tänapäevani terviklikult säilinud käsikiri.
Aleppo koodeksis on ketuvimi järjekord selline: Saamueli, Kuningate ja Ajaraamatud, Psalmid, Iiobi raamat, Õpetussõnad, Ruti raamat, Ülemlaul, Koguja, Jeremia, Estri, Taanieli, Esra ja Nehemja raamat.
Heli Tiirmaa-Klaar
Septembrist 2018 on ta Eesti küberjulgeoleku erivolitustega diplomaatiline eriesindaja. Euroopa Liidu esimese küberjulgeoleku diplomaadina juhtis ta reeglite väljatöötamist, mille kohaselt võib Euroopa Liit kehtestada sanktsioone vastuseks küberrünnakule.
Keelesaade
Ajalugu
Sellele järgnesid Henn Saari juhitud "Keeleminutid" ((1996–1999), toimetaja endiselt Mari Tarand), Mari Tarandi ja Maris Johannese juhitud "Keelekõrv" ning Mart Ummelase "Keelesõnum".
Heli Tiirmaa-Klaar
Detsembris 2018 nimetas ajakiri Politico Heli Tiirmaa-Klaari Euroopa 2019. aasta olulisimate mõjutajate seas, asetades ta edetabelis tegijate kategoorias 4. kohale Euroopa Komisjoni peasekretäri Martin Selmayri järel ja Ukraina ekspeaministri Julia Tõmošenko ees.
Keelesaade
Saatekülalised
Saatesarjas on esinenud Eesti keeleteadlased, rahvaluuleteadlased, murdeuurijad, tõlkijad, keeleküsimustega tegelevad ametnikud ja estofiilid, näiteks Helle Metslang, Martin Ehala, Kristiina Ross, Hannu Remes, Ilmar Tomusk, Peeter Päll, Annekatrin Kaivapalu, Krista Kerge, Birute Klaas-Lang, Adam Cullen jpt.
Heli Tiirmaa-Klaar
Akadeemiline tegevus
2008. aastal juhendas ta koos Hindrek Lootusega Tallinna Ülikooli riigiteaduste instituudis Anneli Leega-Piiskopi magistritööd "Küprose konfliktist Euroopa Liiduga läbirääkimiste valguses".
Keelesaade
Tunnustus
2016. aasta keeleteokonkursil tunnustati "Keelesaadet" kui pikaajalist, mitmekülgset ja kvaliteetset eesti keelt väärtustavat saadet.
Heli Tiirmaa-Klaar
Isiklikku
Tema abikaasa on eesti diplomaat Toivo Klaar. Neil on poeg ja tütar.
Panciu
Panciu on linn Rumeenias Vrancea maakonnas. Linn asub ajaloolises Moldova piirkonnas.
Linna haldusalasse kuulub viis küla: Crucea de Jos, Crucea de Sus, Dumbrava, Neicu ja Satu Nou.
Panciud on esmamainitud 1589. aastal.
Must-karkjalg
Levik
Must-karkjalg on levinud Uus-Meremaal. Tema haruldaseks muutumise põhjuseid on kisklus saarele toodud loomade poolt, nagu kassid, rotid ja siilid, sobivate pesitsuspaikade vähenemine, ning hübridiseerumine tavalisema karkjalaga (H. himantopus).
Välimus
Vanalinnu pikkus 40 cm. Vanalinnu sulestik on must, jalad punased ja nokk must. Noorlinnul on rind, kael ja pea valged, silma ümber on must laik.
Toitumine
Must-karkjalg sööb veest selgrootuid, väikeseid kalu ja limuseid.
Amalthea
Amalthea on Jupiteri kaaslane.
See on planeedile läheduselt kolmas kaaslane. Amalthea on värvuselt punane ning selle põhjuseks võib olla Iolt pärit väävel. Amalthea on ebaregulaarse kujuga ning selle pind on kaetud kraatritega. Amalthea on Jupiteri gravitatsiooni mõjul gravitatsiooniliselt lukustunud ning planeedi poole pööratud alati ühe ja sama küljega.
Amalthea avastas 9. septembril 1892 Ameerika Ühendriikide astronoom Edward Emerson Barnard ning see oli viies avastatud Jupiteri kaaslane. Amalthea oli viimane visuaalse vaatluse abil avastatud Jupiteri kaaslane.
Kosmoseaparaatidest on Amalthead pildistanud Voyager 1 ja 2 ning Galileo.
Ontropo Melnikov
Ontropo (Antrop) Melnikov (1834, Sohvola – 1915, Sohvola) oli Isuri runolaulik.
Biograafia
pisi|280x280px|Sohvola. Ontropo Melnikovi maja. 1911. aastal Ontropo Melnikov oli Larin Paraske kaasaegne ja kaasmaalane. Lapsena laulsid nad koos.
Melnikov sündis Sohvola külas 1834. aastal. Ontropo oli pärisorjus ja tema elu oli raske. Melnikovi isa oli samuti runolaulja, kellelt ta luulet laulma õppis.
1859. aastal pani Ontropo lauldud runoused kirja Soome üliõpilane F. A. Saxbäck. Melnikovit karistati avalikult selle eest, et ta laulis Saxbäckile runousi.
Melnikov suri 1915. aastal Sohvola külas.
Matti Aho
Aho oli kokku viiekordne Soome meister – aastatel 1956, 1958 ja 1960 poolraskekaalus (kuni 81 kg) ning aastatel 1957 ja 1961 raskekaalus (üle 81 kg). Ta sai poolraskekaalus (kuni 81 kg) 1955. aastal III koha.
Aho osales kokku kaks korda Eesti NSV - Soome sõpruskohtumistel. Ta võitis oma kohtumise 1958. aastal ning kaotas oma kohtumise 1962. aastal.
Aho osales 1960. aasta Rooma olümpiamängudel poolraskekaalus (kuni 81 kg), kuid kaotas oma kohtumise II ringis ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Isiklikku
Ka Matti Aho vend Viljo oli tuntud Soome poksija.
Kursi kalmistu
Kursi kalmistu on kalmistu Kursi kihelkonnas Tartumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kursi külas Põltsamaa vallas Jõgeva maakonnas.
Kalmistu rajati pärast 1772. aastat, kui lõpetati matmine Kursi kiriku ümber olevale kalmistule (Kursi kirikuaed). Kalmistu algne suurus oli 4 vakamaad (umbes 1,48 ha). Kalmistule maetud inimeste üldarv ei ole teada, kuid see on praegu (veebruaris 2014) hooldatud ning see on kasutuses. Kalmistu omanik on Põltsamaa vallavalitsus.
Kursi kalmistu tunnistati 1977. aastal kultuurimälestiseks. Kalmistu lääneosas paikneb Kursi II maailmasõja matmispaik, mis on kalmistust eraldamata, kuid on eraldiseisev kultuurimälestis.
Žygimantas Kęstutaitis
Žygimantas Kęstutaitis (~1350 Trakai – 1440) oli Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürstiriigi suurvürst aastatel 1432–1440.
Žygimantas Kęstutaitis alustas pärast suurvürstiks saamist suurvürstiriigis suurvürsti ainuvõimu kindlustamist repressioonidega vasallide vastu, mille tulemusel vasallid organiseerisid vandenõu ja tungisid Leedu suurvürsti Žygimantas Kęstutaitise residentsi Trakai linnusesse ning tapsid ta lossis. thumb|Taastatud Trakai saarelinnus pisi|Leedu suurvürstiriigi territoorium, aastatel 1386-1434
Upeslīči (Salaspilsi vald)
Upeslīči on küla (vasarnīcu ciems ehk suvilapiirkond) Lätis Salaspilsi piirkonnas Salaspilsi vallas.
Küla asub valla idaosas. Asula jääb piirkonna keskusest Salaspilsist 12,7 ja Riiast 29,9 kilomeetri kaugusele.
Külas kasvav Jaksti hiidmänd ümbermõõduga 3 meetrit on looduskaitse all.
Eesti Kirjandusmuuseumi Arhiivraamatukogu
Arhiivraamatukogu on Eesti Kirjandusmuuseumi osakond.
Eesti Rahva Muuseumi loomisel 14. aprillil 1909. aastal nähti muuseumi ühe põhiülesandena raamatukogu rajamist, mille ülesandeks on koguda trükiseid sellises ulatuses, mis võimaldaks eestlaste ja nende maa teaduslikku uurimist. Eesti Rahva Muuseumi juhatuse esimehe Oskar Kallase eestvõttel moodustati Eesti Rahva Muuseumi juurde raamatukogu, mille nurgakiviks sai Eesti Üliõpilaste Seltsi poolt muuseumile üle antud raamatukogu (rajatud 1883. aastal toonase üliõpilase Oskar Kallase initsiatiivil, milles sisaldus ligi 10 000 köidet). 1919. aastast 1940. aasta sügiseni tegutseti Eesti Rahva Muuseumi Arhiivraamatukoguna rahvusraamatukogu staatuses.
Arhiivraamatukogu trükised on leitavad e-kataloogist ESTER.
Arhiivraamatukogu on osaline ja asutajaliige Eesti Raamatukoguvõrgu Konsortsiumis (ELNET Konsortsium). Koostööpartner Eesti rahvusbibliograafia andmebaasi koostamisel.
Arhiivraamatukogu fondidest digiteeritud ainest leidub infosüsteemides: Kivike, Digar, Kreutzwaldi sajand.
Eesti raamatu fond
Eesti raamatu fond on mahult suurim arhiivraamatukogu fond. Peale selle on olulisemad veel ajakirjanduse ja võõrkeelse kirjanduse (niinimetatud baltica) fondid. Neile lisanduvad erikogudena pisitrükised, maakaardid, personaalkogud, Õpetatud Eesti Seltsi trükistekogud ja käsiraamatud muuseumi eri osakondades. Eesti raamat on jagatud kaheks põhiosaks: vanem ja uuem eesti raamat. Nende piiriks on kujunenud 1944. aasta lõpp ja 1945. aasta algus.
Vanem eesti raamat ulatub mitmesse sajandisse (16.–20. sajandini) ja jaguneb ilmumisaastate järgi kolme pikemasse ajajärku:
Uuem eesti raamat on arhiivraamatukogu eesti raamatu fondi teine põhiosa. Ka see jaguneb kaheks poliitiliselt erinevaks ajajärguks. Nii on eraldatud nõukogude aastate (1945–1990) ja tänapäeva (aastast 1991) raamat.
Baltica fond
Eesti Rahvus Muuseumi ja tema raamatukogu asutamisega 1909. aastal pandi kohe alus ka baltica kogule, sest kuigi esmatähtsaks peeti eestikeelse kirjavara kogumist ja säilitamist, oli algusest peale huviobjektiks ka muukeelne Eestit ja Baltimaid puudutav kirjandus. Baltica mõistet on 1909. aastast alates käsitletud küllalt avaralt, kogudes ajaloolistel põhjustel ka Venemaa, Rootsi, Saksamaa ja Lätiga seotud materjale, samuti nagu ka kirjandust soome-ugri rahvaste ajaloo, etnograafia, folkloori ja keelte kohta.
Baltika fond peegeldub alfabeetilises ja märksõnakataloogis, mis sisaldavad ka analüütilisi kirjeid. Alates 1998. aastast komplekteeritud kirjandus on leitav elektronkataloogist Ester.
Ajakirjanduse kogu
Arhiivraamatukogu ajakirjanduse kogu jaguneb kahte ossa:
Bibliograafiaosakond
21. novembril 1921 alustas Tartus tööd Eesti Bibliograafia Asutis – esimene spetsiaalselt eesti ajakirjanduse sisu üldise bibliograafiaga tegelev asutus Eestis, mille juhatajaks määrati Jakob Muide. Kasutusele võeti kirjete liigitamise aluseks rahvusvaheline kümnendliigitussüsteem UDK.
Paarikümne aasta jooksul kujunesid EBA-l välja rikkalikud kartoteegid: süstemaatiline koha ja isikukartoteek, mis on olnud tänaseni väärtuslik allikmaterjal uurimistööde tegemisel. Hinnatav on EBA tegevus ka pseudonüümika vallas. 1924 hakati koguma pseudonüümilahendusi. Kogutud andmestik oli aluseks kirjandusmuuseumi päevil loodud pseudonüümika kartoteegile. EBA likvideeriti 1940. aastal, kuid hiljem jätkas see tööd Arhiivraamatukogu bibliograafiaosakonna (ARBO) nime all. ARBO on ainus institutsioon Eestis, kus koostatakse eesti ajakirjanduse retrospektiivset analüütilist bibliograafiat kuni 1944. aastani ilmunud väljaannete põhjal. Arhiivraamatukogu bibliograafiaosakonna kartoteekides asuva teatmefondi suurus seisuga 1. jaanuar 2004 on 2 311 470 ühikut ning need on jagatud kartoteekidesse:
Helgi Ridamäe
Helgi Ridamäe (neiupõlvenimi Helgi Jaakson, esimesest abielust Helgi Joala; 15. mai 1929 Tõrva – 26. september 1999 Tallinn) oli eesti muusikapedagoog, muusikateadlane ja lektor.
Kogu omamiskulu
Kogu omamiskulu (inglise keeles total cost of ownership või TCO) on vara ostu-, paigaldus-, kasutamis-, uuendamis- ja haldamiskulud kokku. Alternatiivide vahel valides, peaks ostja arvesse võtma, et kõige madalama ostuhinnaga variant ei pruugi olla pikas perspektiivis kõige kasulikum, vaid kõige madalama omamiskuluga vara on üldiselt praktilisem ja mõistlikum ost. Ostujärgsed kulutused võivad olla mahukad ja tihti ettearvamatud.
Helgi Ridamäe
Elulugu
Klaveriõpinguid alustas ta eratundides. Aastatel 1945–1947 õppis ta Viljandi Lastemuusikakoolis akordioni ja klaveri erialal.
Kogu omamiskulu
Ajalugu
TCO analüüsist hakati rääkima rohkem 1980. aastate lõpus, kui infotehnoloogia haru analüütikute uuringud leidsid suuri erinevusi IT-süsteemide ostuhinnal ja haldamishinnal. Suurettevõtte IBM konkurendid tõid välja oma TCO analüüsi tulemused ning sellega tõestasid, et IBM tehnoloogiat viie aasta vältel hallata on äärmiselt kulukas. Süsteemi kogu omamiskulu IBM-lt riist- ja tarkvara ostnud ettevõttele läks maksma 5–10 korda rohkem kui süsteem ise maksis.
Helgi Ridamäe
Elulugu
Ta lõpetas 1947. aastal Viljandi I Keskkooli ja astus Tallinna Riikliku Konservatooriumi koolimuusika osakonda, mille lõpetas 1952. aastal koorijuhtimise erialal. Aastast 1964 täiendas ta ennast samas muusikateaduse erialal.
Kogu omamiskulu
Ajalugu
Kogu omamiskulu analüüsi populariseeris Gartner, Inc. aastal 1987, mis on üks USA suurimaid uurimis- ja nõustamisteenuseid pakkuv ettevõte, mis keskendub infotehnoloogiale. Sel ajal analüüsitigi peamiselt ainult infotehnoloogia valdkonnas tegutsevaid ettevõtteid, kuid mõni aasta hiljem laiendati uuringuid ning hakati analüüsima ka muudes majandusharudes tegutsevaid organisatsioone.
Helgi Ridamäe
Elulugu
Ta on töötanud muusikaõpetajana Tallinna 22., Tallinna 7. ja Tallinna 4. Keskkoolis. Oma lektoriande avastas ta muusikaajaloo õpetajana Tallinna Lastemuusikakoolis ja Tallinna Koreograafiakoolis. Aastast 1958 esines ta loengutsüklitega Tallinna, hiljem ka maakoolides.
Kogu omamiskulu
Kasutusvaldkond
Tänapäeval kasutatakse kogu omamiskulu analüüsi ostuvalikute puhul ning peamiselt vara puhul, millel on kõrged haldamiskulud vara omamise vältel. Näiteks kasutatakse TCO analüüsi arvutisüsteemide, sõidukite, hoonete, laboriseadmete, meditsiiniseadmete, tehase masinate jms ostu puhul.
Helgi Ridamäe
Elulugu
Aastast 1960 töötas ta Eesti NSV Riiklikus Filharmoonias, tutvustades üle 30 aasta muusikat Eesti koolides, Estonia kontserdisaalis, paljudes kultuurimajades, tehastes ja asutustes ning juhendades mitut vokaalansamblit.
Kogu omamiskulu
Kasutusvaldkond
Nüüdisaegne põhjalik analüüs hõlmab lisaks ostujärgsetele kuludele ka teisi aspekte, mida ostja väärtustab. Nendeks on näiteks eelarve koostamine ja planeerimine, erinevate müüjate pakkumiste hindamine, liisingu või välja ostmise võrdlus, kui ka vara elutsükli käitlemine.
Helgi Ridamäe
Elulugu
Helgi Ridamäe suri 26. septembril 1999 Tallinnas ja maeti 1. oktoobril 1999 Helme kalmistule.
Kogu omamiskulu
Kasutusvaldkond
Kogu omamiskulust ei räägita ainult ettevõtete puhul, vaid mõiste on kasutuses ka eraisikute vara ostujärgsete kulude hindamise puhul. Näiteks kui eraisik planeerib auto ostu, siis lisaks ostuhinnale peab arvestama ka kuludega, mis auto kasutamiseks lisanduvad. Nendeks on näiteks kindlustus, kütus, parandamine ja amortisatsioon.
Helgi Ridamäe
Isiklikku
Tema isa Ernst Jaakson (1898–1938), Aleksander Jaaksoni vend, oli Tõrva gümnaasiumis matemaatika- ja füüsikaõpetaja ning aastatel 1919–1920 Tõrva gümnaasiumi direktori kohusetäitja.
Kogu omamiskulu
Kasutusvaldkond
Kogu omamiskulu analüüsi rakendamine projektide kirjutamisel ja projektide läbiviimisel tagab suure tõenäosusega parema ülevaate kuludest. Lisaks aitab TCO analüüs langetada otsust erinevate toote- või teenusepakkujate vahel, kui pakkujaid on palju ja vaja on leida optimaalseim pakkumine. Projektide puhul analüüsitakse kogu omamiskulu sarnaselt ettevõttega – leitakse kõikvõimalikud alternatiivid, mida erinevad pakkujad pakuvad, koostatakse ning arvutatakse kokku kuludest ülevaade ning seejärel analüüsitakse tulemusi võrreldes lõpliku kogu omamiskulu ning väärtust projektidele.
Helgi Ridamäe
Isiklikku
Tema esimene abikaasa Arno Joala oli muusik, võidusõiduautode konstruktor ja tervendaja; nende poeg Jaak Joala oli eesti laulja.
Kogu omamiskulu
Kasutusvaldkond
Lisaks ostualternatiivide kaalumisele, kasutatakse kogu omamiskulu analüüsi, et valida kas toote või teenuse ostmise või rentimise vahel. Teenuse rentimist infotehnoloogia valdkonnas nimetatakse teenusele orienteeritud infotehnoloogia arhitektuuriks. Tihti võib olla, et teenusepõhine lähenemine annab parema ülevaate jooksvatest kuludest ja ka madalama omamiskulu.
Kogu omamiskulu arvutamise näide
Kogu omamiskulu arvutamiseks on mitmeid võimalusi, kuid üheks lihtsamaks ja ühiselt mõistetavaks on TCO = I + O + M + D + P - R, kus TCO tähendab kogu omamiskulu.
I (Initial cost) tähendab ostuhinda.
Bukaresti ülikool
pisi|Ülikooli hoone Bukaresti ülikool (rumeenia keeles Universitatea din București) on ülikool Rumeenias Bukarestis; ühtlasi riigi suurim ülikool.
Kogu omamiskulu
Kogu omamiskulu arvutamise näide
O (Cost of Operation) tähendab opereerimiskulusi ehk paigaldus-, testimis- ja väljaõppekulusid.
M (Cost of Maintenance) tähendab haldamiskulusi ehk parandamine, puhastamine ja inspekteerimine.
Bukaresti ülikool
Ülikool asutati 1694 ja täieõiguslikuks ülikooliks sai 1864.
Kogu omamiskulu
Kogu omamiskulu arvutamise näide
D (Cost of Downtime) tähendab kasutusvõimetusest tulenevaid kulusid.
Lumehallikulised
Lumehallikulised (Phacidiaceae) on seltsi Phacidiales kuuluv seente sugukond.
Kogu omamiskulu
Kogu omamiskulu arvutamise näide
P (Cost of Production) tähendab tootmiskulusid ehk kahel erineval ? on suure tõenäosusega erinev tootlikkus, toodetava kvaliteet ja keskkonda mõjutavad kulud.
R (Remaining Value) tähendab amortisatsiooni ehk seadme väärtust peale kasutusperioodi.
Lumehallikulised
Klassifikatsioon
Lumehallikuliste sugukonda klassifitseeritakse Eesti eElurikkuses järgmised seeneperekonnad:
Kogu omamiskulu
Kogu omamiskulu arvutamise näide
Valemi rakendamiseks tuleb leida kahe erineva seadme kulud ning neid võrrelda. Näitena valime kaks hüpoteetilist metallitöötlemise tööpinki, mille kasutuseaks on 10 aastat.
Tööpink A maksab 15 000 eurot, selle opereerimiskulud on 6 000 eurot, haldamiskulud 50 000 eurot, kasutusvõimetusest tulenevad kulud 18 000 eurot, tootmiskulud 95 000 eurot ning seadme väärtus peale kümmet aastat on 4 000 eurot.
Tööpink B maksab 40 000 eurot, selle opereerimiskulud on 8 000 eurot, haldamiskulud 23 000 eurot, kasutusvõimetusest tulenevad kulud 35 000 eurot, tootmiskulud 70 000 eurot ning seadme väärtus peale kümmet aastat on 16 000 eurot.
Lumehallikulised
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Phacidiaceae seisuga 16.02.2014.
Bukaresti ülikool
Ülikoolis õpib umbes 34 000 üliõpilast (2009).
Athena (kino)
Athena (eri aegadel ka Ateen, Ateena ja Saluut) oli kino Tartus aadressil Küütri tänav 1.
Filme hakati seal näitama 1923. aastal, mil hoone omanik oli Jaan Otter. Kino kõrval asusid kohvik Athena (ka Ateen) ja söögisaal.
1926. aastal tellis Otter sisekujunduse skulptor Ferdi Sannamehelt ja arhitekt Arnold Matteuselt. "Eesti kõige rikkalikuma seinakaunistusega kinohooneks" nimetatud majja lõi Sannamees antiikmütoloogia ainetel eklektitsistlikud skulptuurid ja reljeefid, mis Nõukogude ajal "ebamoraalsust õhutavatena" kinni kaeti. Teistel andmetel tegi kino ja kohviku sõjaeelse sisekujunduse arhitekt Nikolai Willer.
Endist kinohoonet on nimetatud Athena keskuseks. See on korduvalt vahetanud omanikke, kellest üks tuntumaid on olnud ettevõtja Rein Kilk. Lisaks filminäitamisele on majas korraldatud konverentse (nt TEDx Tartu), kontserte ja muid avalikke üritusi. Hoones on tegutsenud ka Tartu restoran Volga.
Rõduga saalis oli 325 kohta, sealhulgas 20 Tartu kinokülastajate hulgas populaarset loožikohta.
Läsna-Valgejõe lahing
pisi|Valgejõel vangi langenud Eestimaa aadlilipu ülem ooberst Fritz Wachtmeister (u 1646–1723) pärast Venemaalt naasmist Läsna-Valgejõe lahing oli tõrjelahing Põhjasõjas, mis peeti 16. juunil 1704 Vene ja Rootsi vägede vahel Läsna ja Valgejõe piirkonnas.
Eellugu
1704. aasta kevadel alustasid Vene väed Peeter I juhtimisel operatsioone Kexholmi kindluse piiramiseks, mille üheks osaks oli strateegilise tiiva kaitsmisel ka Narvast lähtuda võiva hädaohu tõrjumine. Saanud mais teada Rootsi laevastiku ja Eesti- ja Liivimaa välivägede ülemjuhataja kindralmajor Wolmar Anton von Schlippenbachi väliväe lähenemisest Narvale, otsustas tsaar 20. mail loobuda plaanitud Kexholmi piiramisest ja suunas selleks ette nähtud väed Narva alla, kuhu koondati kokku 20 000-meheline armee.
Kirjades märtsist ja aprillist 1704 tegi Schlippenbach Rootsi kuningas Karl XII-le ettepaneku tungida oma väliväega ja Riia garnisoni väeosadega Poola Liivimaale, mida tegelikult juba kontrollis Adam Ludwig Lewenhaupti Rootsi Kuramaa korpus. Ühtlasi tõotas Schlippenbach suurendada oma korpus 10 000-meheliseks. Saanud 20. mail teada Narva komandant Henning Rudolf Hornilt vene plaanidest alustada Narva piiramisega kui ka sellest, et tegelikult oli Schlippenbachi väliväes üksnes 3500 meest, andis kuningas karmid korraldused kindralitele Schlippenbachile ja Georg Johan Maydellile ning Eestimaa kindralkubernerile Axel Julius De la Gardiele osutada Narvale igakülgset abi. Ühtlasi teatas kuningas ärritunult, et Schlippenbach vastutab isiklikult Narva saatuse eest.
Nüüd oli Schlippenbach sunnitud alustama operatsiooni Narva blokaadist vabastamiseks ja ühtlasi võimalike Vene rüüsteretkede tõrjumiseks Narva suunalt. Operatsioonist pidi osa võtma Eestimaa aadlilipp ja Schlippenbachi värvatud tragunirügement ning Karjala ratsarügement kokku 1400 ratsaväelasega Schlippenbachi enda väliväest ja 1400 meest Tallinna garnisonis asuvatest Adam Carl De la Gardie ja Henrik Lieven Vanema jalaväerügementidest. Ratsa- ja jalaväeosade koondumiskohaks nähti ette palissaadi ja hispaania ratsanikega (palkidest risti paigutatud tõkked ratsaväe tõrjumiseks) kindlustatud punkt Valgejõe külas, kuhu koondati ka talupoegadest koosnev maakaitsevägi ooberst Andreas Zöge juhtimisel. Ratsaväeosad pidid liikuma sihtpunkti mööda Narva maanteed, jalaväeosad aga suunati Tallinnast laevadel Kolga lahele, kus nad tuli maale saata ning vastavalt sõjaplaanile pidid ühinema Schlippenbachi ratsaväelastega Valgejõel.
Lahing
Schlippenbachi vastu saatis Peeter I kogu oma Narva all asunud ratsaväe, kokku 5000 tragunit ja lisaks hobustele ning vankritele pandud Butõrski jalaväepolgu, 500 meest Ingeri jalaväepolgust ja 60 grenaderi Semjonovski ja Preobraženski polgust, kõik kokku 6000 meest, keda juhtis polkovnik Karl (Carl) Ewald von Rönne.
Schlippenbach oli oma ratsaväeosadega jõudnud 15. juuniks Vohjnasse ja Läsna piirkonda. Eelpostid paigutati Arbaverre ja Loobule. 16. juuni varahommikul ründas Rönne Schlippenbachi eelposte, mis tõrjuti tagasi. Kroonik Christian Kelchi teatel jäi Schlippenbachil jalavägi lahingusse nõudmata ning maakaitseväelased jooksid Valgejõe kindlustatud postilt minema. Rootsi jalaväeosad suundusid tagasi 15 km kaugusel Kolga lahel asunud laevadele ja taandusid tagasi Tallinnasse. Valgejõe positsioonil hargnes samal ajal lahing 6000 venelase ja 1400 rootslase vahel. Suutmata suures ülekaalus olevat vaenlast tõrjuda, rebisid Schlippenbachi ratsaväelased end vastasest lahti. Lahingu käigus langes vangi Eestimaa aadlilipu ülem ooberst Fritz Wachtmeister, 2 kaptenit, 7 allohvitseri ja umbes 50 ratsaväelast. Lisaks olevat saadud saagiks ka 2 kahurit.Tänu Rootsi ohvitseride oskuslikule tõrjetegevusele õnnestus Rönne ülekaaluka korpuse rünnakuhoog pidurdada, mis andis Rootsi ratsaväelastele võimaluse taanduda Tallinna alla. Rootsi poolel oli langenuid 60 meest, neist Eestimaa aadlilipus vaid 12 meest. Vene poolel langes 100 meest ja üks mees võeti rootslaste poolt vangi. Polkovnik Rönne pöördus pärast võitu tagasi laagrisse Narva all. Jätkus Narva piiramine Vene vägede poolt ja linn vallutati 9. augustil 1704.
Tagajärjed
Lahingu kaotuses etendas Rootsi poolel otsustavat osa Schlippenbachi tegutsemine, kes üritas pärast 1700. aastal Eesti- ja Liivimaa välivägede ülemjuhatajaks saamist ajada aadlisõbralikku poliitikat ning õõnestada kuninga tegevust talupoegade hulgast nekrutite võtmisel. Schlippenbachi tahtlik suutmatus väljendus ka lahingus Valgejõe all, kus Kolga lahel maale tulnud jalaväeosad jäid lahingusse kaasamata ning kus üksnes Eestimaa aadlilipu ja teiste ratsaväeosade ohvitseride oskuslik tegutsemine võimaldas Rootsi väeosadel taanduda Tallinna ilma suuremate inimkaotusteta. Vene poole suurem langenute arv on mõistetav, kuna Vene traguniväeosad ei arenenud Peeter I ajal kvalitatiivselt Rootsi ratsaväe tasemele. Küll aga kandis kuni 50 protsenti Rootsi poole isikkoosseisust tuntavaid kaotusi materjalis (munder, hobused, relvad), mis annab tunnistust lahingu ägedusest. Polkovnik Rönne ülendati võidu eest kindralmajoriks. Vene vägede võit Valgejõel kindlustas nende olukorra Narva all. Vene poolel langenud maeti ilmselt Valgejõe külas asuvale kingule, mis kannab tänapäevani Venemäe nime.
Kogu omamiskulu
Kogu omamiskulu arvutamise näide
Tööpingi A kogu omamiskulu on valemist tuletatuna 180 000 eurot ning tööpingi B kogu omamiskulu on 160 000 eurot. Sellest saab järeldada, et tööpink B on optimaalsem valik, kui tööpink A, kuigi tööpink A ostuhind on üle poole madalam.
Kogu omamiskulu analüüsi eelised
TCO analüüs aitab mõista ostjal kogu vara reaalselt maksumust ning toob välja ka peidetud kulud, millega esmasel planeerimisel tihti ei arvestata. Lisaks sellele aitab kogu omamiskulu analüüs ennetada ja anda aimu kuluprobleemidest, mis võivad esineda. TCO analüüsi rakendades saab lihtsalt võrrelda mitut erinevat varaobjekti ning vastavalt sellele valida välja optimaalsem ehk see mille kogu omamiskulu tuleb madalam. Lisaks koostades kogu omamiskulu analüüs erinevate varaobjektide vahel, saab koostaja erinevate varustajate vahel luua võrdluse, mille abil saab hinnata nende tulemuslikkust. See on vajalik edasiste koostöövõimaluste nägemiseks varustajatega. Analüüsi tulemusel paraneb ettevõtte või eraisiku võime teha otsuseid ning ettevõtte puhul ka sisemine- ja välimine kommunikatsioon.
Fritz Riemann
Fritz Riemann (15. september 1902 Chemnitz – 24. august 1979 München) oli saksa psühhoanalüütik, psühholoog, psühhoterapeut, astroloog ja kirjamees.
Elulugu
Fritz Riemann oli keskmine kolmest pojast (vanem poeg oli Hans, vanem poeg Heinz) ja kasvas üles suurkodanlikus perekonnas. Vanaisa oli rajanud Chemnitzis lambivabriku, kus toodeti auto-, mootorratta- ja jalgrattalampe. Perekond elas suurejooneliselt: neil oli suur maja ja teenijad, sealhulgas lastehoidja. Enne poiste surma kaotas ema ühe tütre nurisünnitusega ja teine sündis surnult. Ema oli poegadele küll armastav ema, aga Riemanni abikaasa Ruthi kirjutatud lühibiograafia järgi riietas ema nooremat poega pikka aega tüdrukuriietesse.
Isa oli „enesestmõistetava autoriteediga patriarh. Ta oli pigem range ja kangekaelne kui armastav. Et Fritz nägi isaga sarnane välja, pidi temast saama perekonnafirma jätkaja.
Aastal 1912 jäi isa väga haigeks ja suri varsti. Ema tahtis jätta kõik nii, nagu oli, kui isa nad maha jättis. Kogu perekonnal oli hädasti tarvis abi leinast ülesaamiseks. Siin näeb Ruth Riemann tõuget Fritz Riemanni psühhoteraapilistele kalduvustele.
Kajakarahu ülemine tulepaak
pisi|püsti|Kajakarahu ülemine tulepaak (2010)
Kajakarahu sihi ülemine tulepaak on tulepaak Läänemaal Haapsalu linnas Vasikaholmil.
Tulepaagi geograafilised koordinaadid on.
Püramiidja metallsõrestiku kõrgus jalamist on 13 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 12 meetrit.
Boriss Jegorov
Boriss Fjodorovitš Jegorov (vene keeles Борис Фёдорович Егоров; 29. mai 1926 Balašov, Saraatovi oblast – 3. oktoober 2020 Peterburi) oli Eestis töötanud vene kirjandusteadlane.
Ta töötas aastail 1954–1960 Tartu Ülikoolis vene kirjanduse kateedri juhatajana, tema alluvuses töötas Juri Lotman.
Uusmaa tee
Uusmaa tee on tänav Rae vallas Peetri alevikus.
Tänav piirneb Pargi tee ja Vana-Tartu maanteega, ristudes Vägeva tee, Salu tee ja Kopli teega. Tänava pikkus on 670 meetrit.
Saarde kihistu
Saarde kihistu (inglise Saarde Formation) on siluri ladestu Raikküla lademe kihistu. Kihistule on nime andnud Saarde kihelkond. Kihistu täielik stratotüüp on Ikla puurauk, kus kihistu kivimid esinevad 322.30..494.00 meetril. Kihistut hakkasid esimesena eristama Ago Aaloe jt. aastal 1976.
Kihistu liigendub ülevalt alla järgmiselt:
Võrreldes ülejäänud lademega on selle kihistu kivimid savikamad. Sealne kollakashall lubjakivi on afaniitne või muguljas, leidub ka rohekashalli merglit. Kihistu kivimeid leidub Eestis maa edelaosas. Kihistu on kõige paksem Ikla puuraugus (176,3 m).
Õlu Bosnias ja Hertsegoviinas
Bosnias ja Hertsegoviinas on mitmeid õllemarke. Neist kuulsamad on näiteks Tuzlanski pilsner, Sarajevsko pivo, Nektar, Preminger ja Zmaj pivo. On ka väiksemaid õlletehaseid, millest suurem osa asutati 19. sajandil. Suurim õlletehas on Sarajevska pivara, mis avati aastal 1864. Teiste pruulikodade ja tehaste seast on suuremad Pivara Tuzla (1884), Banjalučka Pivara (1873), Bihaćka pivovara (2007) ja Hercegovacka pivovara u Mostaru (2007).
Margid
Bosnia ja Hertsegoviina õlleturust moodustab 95% laagriõlu. Populaarsemad margid on: Pruulikoja pubi on riigis üsna uus nähtus, kuid näiteks Black Dog Pub Mostaris pakub külastajatele ainult kohalike väikepruulikodade toodangut.
See on 40
Filmi levitab Universal Pictures.
"See on 40" sai kriitikutelt nii positiivset kui ka negatiivset tagasisidet: kiideti näitlemist, näitlejaid ning samas ka koomilisi momente ja perspektiivseid stseene, aga kritiseeriti filmi liigset pikkust ja vahepealset mõtte puudumist.
Sisu
Film algab stseeniga, kus Debbie (Leslie Mann) ja Pete (Paul Rudd), keda esmakordselt nähti filmis "Kõht ette", on vahekorras Debbie 40. sünnipäeva puhul. Seejärel Pete avaldab, et ta võttis viagrat, mille ta oli saanud oma sõbra Barry (Rob Smigel) käest, mille peale Debbie vihastab ja nad lõpetavad. Debbie on pahane, et ta on 40, kuid eirab seda fakti siiski.
Podu Iloaiei
Linna haldusalasse kuulub neli küla: Budăi, Cosițeni, Holm ja Scobâlțeni.
Asula on rajatud 1818. aastal. Linnaõigused sai Podu Iloaiei 2005. aastal.
Hiromi Kojima
Hiromi Kojima (jaapani keeles 小島 宏美 Kojima Hiromi; sündinud 12. detsembril 1977 Nōgatas) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.
Ta sündis aastal 1977 Nōgatas (asub Fukuoka prefektuuris).
Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastal 2000 1 mängu.
Louis Domingue
pisi|Louis Domingue Louis Boileau-Domingue (sündinud 6. märts 1992 Mont-Saint-Hilaire, Québec) on Kanada jäähokimängija, kes mängib väravavahina NHL-i klubis New York Rangers.
Labakinnas
pisi| Soome labakud Labakinnas ehk labak ehk käpik on kinnas, millel on eraldi vaid pöidlaosa, ülejäänud nelja sõrme pole eraldatud.
Varasemal ajal oli labakinnas Eestis levinum kindatüüp kui sõrmkinnas, kuna selle valmistamine on lihtsam ja see säilitab paremini sooja. Seepärast on labakud levinud eelkõige põhjarahvaste seas. Tänapäeval kasutatakse sagedamini siiski sõrmkindaid, kuna nendega on kergem teha sõrmeliigutusi vajavaid töid. Labakindad on üldjuhul kootud, mitte näiteks nahast.
Eesti rahvakunstis on tavaks kaunistada labakuid mitmesuguste mustritega, üks tüüpilisemaid motiive on muhu mänd. Nüüdisajal valmistatakse ka labakindaid, millel on avatud või lahtikäiv sõrmeotste osa, neid tarvitavad eelkõige jahimehed ja sõjaväelased.
Vanimad labakindad arheoloogiliste leidude seas pärinevad ligikaudu aastast 1000 Lätist.
Viited
pisi| Saami käpikud
Psammophis jallae
Psammophis jallae on Lamprophiidae sugukonna maoliik.
Levila
Neid madusid võib roomamas kohata Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Zimbabwes, Sambias, Lõuna-Aafrika Vabariigis, Botswanas, Namiibias ja Angolas.
Viited
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Psammophis jallae seisuga 10.05.2015.
Perseus (tähtkuju)
Perseus on üks 48 Ptolemaiose loetletud tähtkujust. See katab tähistaevast 615 ruutkraadi ja on pindalalt 24. tähtkuju. Eestis on see vaadeldav aasta läbi.
Heledaim täht on α Persei ehk Mirfak, mille näiv suurus on 1,79. β Persei ehk Algol on tuntud oma muutliku heleduse poolest, mis muutub 3,5 ja 2,3 tähesuuruse vahel 2,867 päevase intervalliga. pisi|NGC869 ja NGC884 NGC 869 ja 884 (h ja χ Persei) moodustavad palja silmaga nähtava kaksiktäheparve. Eestis tunti seda Kadri Sõela nime all.
Eesti rahvapärimuse järgi olid Perseuse tähtkujus Küünlapäevatähed, mis moodustasid Ridamuse ühe haru.
Ernst I
Ernst I on olnud mitme valitseja nimi:
Palermo ülikool
Palermo ülikool (itaalia keeles Università degli Studi di Palermo) on ülikool Palermo linnas Itaalias.
Ülikool on asutatud aastal 1806.
Pavel Durov
pisi|220px|Pavel Durov (2013)
Pavel Durov (vene keeles Павел Валерьевич Дуров Pavel Valerjevitš Durov; sündinud 10. oktoobril 1984 Leningradis) on vene päritolu ettevõtja, programmeerija ja miljardär.
Pavel Durov sündis antiigiteadlasest professori Valeri Durovi perekonnas. 2006. aastal lõpetas ta Peterburi Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonna inglise filoloogia ja tõlke erialal.
Durov on eelkõige tuntud kui suhtlusvõrgustiku VKontakte (2006) ja kiirsuhtlusteenuse Telegram (2013) looja. Teda peetakse Venemaa Mark Zuckerbergiks.
Ekraan (kino)
See asub spetsiaalselt kinoks ehitatud hoones Riia tänava ja Väike-Tähe tänava nurgal, aadressil Riia 14. Hoone arhitekt on Raul-Levroit Kivi. Selle tüüpprojekti järgi valmisid kinod ka Võrus (Noorus), Tallinnas Pääskülas (Koit) ja Kohtla-Järvel (Kosmos), samuti Mustamäel (Kaja) ning Viljandis (Rubiin). Viimased kaks on lammutatud.
Pavel Durov
Durov lahkus Venemaalt 2014. aastal. Hankis endale mikroriigi Saint Kitts ja Nevis kodakondsuse. Alates 2017. aastast on Durov osalenud Maailma Majandusfoorumitel.
Ekraan (kino)
Majas on kaks kinosaali (150 ja 68 kohta) ning kohvik fuajees. Ekraan avati 1961. aastal, see oli esimene laiekraankino Tartus. 2010. aastal toimus saalide remont ja põhjalik tehnika uuendamine.
2021. aastal teatati tegevuse lõpetamisest.
Pavel Durov
2012. aastal annetas Durov Wikimedia Foundationile üks miljon USA dollarit.
2020. aastal hindas Forbes Pavel Durovi varanduse suuruseks 3,4 miljardit USA dollarit. Selle näitajaga oli ta maailma rikkaimate eraisikute edetabelis 565.–589. kohal (Venemaa edetabelis 30. kohal). 2021. aastal hinnati ta varanduse suuruseks juba 17,2 miljardit dollarit, millega ta on maailmas rikkuselt 112. kohal ja Venemaal 9. kohal.
Ajupesu
pisi|Toimingu [[satiiriline kujutis]] Ajupesu ehk ajuloputus on teatud eesmärgi saavutamise või selle saavutamise ärahoidmise nimel seadusandliku või täitevvõimu ülemistele astmetele jõudnud/tõusnud inimeste (tavaliselt poliitikute) poolt teadlikult/teadmatult läbiviidav inimeste mõjutamine vaimse või füüsilise surve avaldamise, järjepideva veenmise vms teel.
Seikani tunnel
Seikani tunnel (jaapani keeles 青函トンネル Seikan tonneru või 青函隧道 Seikan zuidō) on Jaapanis Honshū ja Hokkaidō saart ühendav raudteetunnel.
Tunneli kogupikkus on 53,85 kilomeetrit, millest 23,3 km kulgeb mere all.
Viljo Aho
Aho oli 1961. aastal Soome meister I keskkaalus (kuni 71 kg). Ta sai I keskkaalus (kuni 71 kg) 1960. aastal III koha ja 1957. aastal III koha.
Aho osales kokku kaks korda Eesti NSV – Soome sõpruskohtumistel ning kaotas oma mõlema kohtumise – nii 1959. aastal kui ka 1960. aastal.
Aho osales 1960. aasta Rooma olümpiamängudel II kergekeskkaalus (kuni 67 kg), kuid kaotas II ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Isiklikku
Ka Viljo Aho vend Matti oli tuntud Soome poksija.
Aseri (perekonnanimi)
Aseri on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Aseri (Asseri) on pandud Vaivara mõisas Vaivara kihelkonnas Virumaal. Nimede eestistamisel määrati Aseri uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Hasse (1939. aastal Tartus). 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Lepistu kalmistu
Lepistu kalmistu on kalmistu Räpina kihelkonnas Võrumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Põlva maakonnas Räpina vallas Sillapää külas.
Ajalugu
Räpina kihelkonda asutati õigeusu kirikuaiale lisaks 1834. aastal kirikust umbes 0,8 km kaugusele ka õigeusu kalmistu. Selleks andis Räpina mõisnik tasuta maatüki, mille suurus 800 ruutsülda. 1855. aastal maeti see kalmistu täis ning mõis andis juurde tasuta veel 800 ruutsülda. Algselt maeti sinna koguduse venelastest liikmeid, hiljem ka eestlasi.
Kalmistule ehitati 1911. aastal kivikabel.
Kirjeldus
Kalmistu asub Sillapää külas Räpina-Kahkva tee ääres. Kalmistu krundi pindala on praegu umbes 0,85 ha.
Chuck Berry diskograafia
Siin on toodud USA rock'n'roll'i laulja, laulukirjutaja ja kitarristi Chuck Berry osaline diskograafia.
Stuart Skinner
pisi|Stuart Skinner Stuart Skinner (sündinud 1. november 1998 Edmonton, Alberta) on Kanada jäähokimängija, kes mängib väravavahina NHL-i klubis Edmonton Oilers.
Vahtra tee
Vahtra tee on 240 meetri pikkune tupiktänav Rae vallas Peetri alevikus. Tänav on ääristatud kortermajadega.
Inarik
Perekonnanime Inarik on pandud Audru mõisas Audru kihelkonnas Pärnumaal. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Lumehallik
Lumehallik (Phacidium) on seeneperekond.
Liigid
Lumehalliku perekonda klassifitseeritakse Eesti eElurikkuses järgmised seeneliigid:
Ainu keel
pisi|Ainu keele kunagine levikuala Ainu keel (ainu keeles アイヌ イタㇰ aynu itak) on isolaatkeel, mida kõneldakse Jaapanis Hokkaidō prefektuuri lõunaosas Kuriili ja Tsishima saartel. Kuni 20. sajandini räägiti ainu keelt ka Sahhalini saare lõunaosas Venemaal ning vähesed inimesed ka Kuriilidel. Viimane teadaolev ainu keele kõneleja Sahhalinil suri 1994. aastal.
Areaalselt on tegemist Ida-Aasia keelega, kuid kuna see ei kuulu ühtegi keelkonda, siis peetakse seda isolaadiks. Usutakse, et keelel oli vähemalt 19 dialekti, millest nelja on ka uuritud: sahhalini, taraika, hokkaido ning kuriili.
Kõnelejad
Ainu keel on kriitiliselt ohustatud keel (Ethnologue’i andmebaasis liigitatud klassi 8b ehk see on peaaegu väljasurnud). Ainu rahvusest inimesi on umbes 15 000, neist ainu keele kõnelejaid on vaid 10 ringis, ülejäänud suhtlevad jaapani keeles.
Täpset ainu päritolu inimeste arvu pole võimalik tuvastada, sest paljud pole teadlikud oma päritolust või on eelistanud seda varjata diskrimineerimise tõttu. Peamiselt kasutab keelt vanem generatsioon, sest nooremad suhtlevad valdavalt jaapani keeles. Keelt on püütud pidevalt elustada: ainu keeles on ilmunud ajalehti, samuti avaldati keelt kirjeldav sõnaraamat kui ka grammatika ülevaade. Osa noortest õpivad ainu keelt väiksemates õppegruppides.
Kõige aktiivsem keele elustaja on Shigeru Kayano, kes kõneleb tsishima murret, mis on ainus ellujäänud ainu keele dialekt. Kayano lõi keele õpetamiseks eraldi kooli ning tegeleb aktiivselt ainu rahvalugude kogumisega. Ainudel on rohkelt suulisi rahvalugusid, sealhulgas Yukar (“Kangelaste saaga”), Kamui Yukar (“Jumalate lood”) ning Uwepeker (“Vanad lood”).
Põhiarvsõnad
Ainu keeles puudub sõna "null".
Vokaalfoneemid
Ainu keeles on viis vokaalfoneemi:
Kapi keel
Kapi keel on Austroneesia keelkonna Lääne-Okeaania keelte Põhja-Uus Guinea harusse kuuluv keel, mida räägivad kapid Paapua Uus-Guineas Sandauni provintsis.
Ainu keel
Konsonantfoneemid
Ainu keeles on 11 konsonant foneemi:
Kapi keel
Kõnelejate arv oli 2003. aastal ligikaudu 3500.
Keskmine tihedus
Keskmine tihedus on keha tihedus, mis iseloomustab mitteühtlase tiheduse jaotusega kehi. See arvutatakse keha massi jagamisel keha ruumalaga.
Ainu keel
Võrdlus jaapani keelega
Võrreldes jaapani keelega on ainu keeles mitmeid häälik uerinevusi.
Keskmine tihedus
Nt kuigi laeva mõne osa tihedus on vee omast suurem, siis laeva väiksema keskmise tiheduse tõttu vee suhtes, see ujub.
Ainu keel
Võrdlus jaapani keelega
Ainu keeles eristatakse häälikuid /i/ ja /e/, samas kui jaapani keeles on need häälikud häälduse poolest väheeristatavad. Samuti on kõrge tagavokaal /u/ ainu keeles palju rohkem ümardatud.
Täishäälikuühendeid esineb ainu keele foneetikas vähe, seda põhjustavad:
Lilaste järv
Lilaste järv (ka Līlaste järv, läti keeles Lilastes ezers) on järv Lätis Ādaži piirkonnas.
Ainu keel
Võrdlus jaapani keelega
Vokaalide lühendamisel seejuures võib välja tuua, et tavaliselt täishäälikuühendis kaob esimene vokaal.
Lilaste järv
Järv asub merepinnast 0,5 meetri kõrgusel. Sealt on leitud 11 liiki kalu. Järve idakaldalt läheb läbi maantee A1.
Ainu keel
Võrdlus jaapani keelega
Konsonantide puhul on helilisus vaevumärgatav, näiteks /k/ ja /g/ häälikud on samaväärsed, kuigi /g/ häälikuga algavaid sõnu esineb harva. Samuti puuduvad keeles /ŋ/ häälikuga algavad silbid, seepärast võõrsõnades on /g/ ja /ŋ/ häälikud asendatud häälikuga /k/. Ainu keeles leidub mitmevariandilise hääldusega häälik /c/, millel on kokku 4 allofooni: /tʃ/, /ts/, /dʒ/ ja /dz/. Häälikul /s/ on kaks varianti, neist esimene – /s/ – on levinum häälik ning teine – /ʃ/ – ilmneb üksnes vokaali /i/ ees või sõna lõpus. Täpselt nagu vokaalidega /i/ ja /e/, eristatakse ainu keeles konsonante /n/ ja /m/, mida jaapani keeles hääldatakse aga sarnaselt.
Lilaste järv
Tegemist on koos Dūņezersiga Balti jääpaisjärvest eraldunud laguunjärvega. Järve põhjas on 8 meetri paksune sapropeeli kiht.
Ainu keel
Võrdlus jaapani keelega
Hääldamisel on oluline ka rõhuasetus, mida ainu keeles määrab helikõrgus. Keeles eristatakse kõrget ja madalat rõhku.
Morfoloogia
Tüpoloogilisest vaatenurgast on ainu keel polüsünteetiline – see tähendab, et moodustatakse pikki morfeem iahelaid, mis sarnanevad terviksõnadele, kuid käituvad sageli lausetena. Seejuures polüsünteetilisus on rangemalt juurdunud kirja-, kui et kõnekeeles.
Ainu keeles on kõige levinumateks afiksiteks prefiksid. Nimisõnades ei eristata sugu ning puudub eraldi käändesüsteem. Samuti puudub võimalus eristada nimisõnades arvu, kuigi erandiks on sufiks -utar, mille abil saab moodustada mitmust. Tavaliselt isikute arvu kannab edasi verb, kuid tähenduse rõhutamise nimel võidakse kasutada isikulisi asesõnu, milles eristatakse 1., 2. ja 3. isikut ning ainsust ja mitmust. Teatud tüüpi prefiksite liitmise abil saab tekitada abstraktseid käändeid, näiteks nimisõna omastav kääne tuleneb nimisõnale liidetud nn personaalprefiksist. Süntaktiliste suhete määratlemisel on olulisel kohal sõnajärg, postpositsioonid või verbiprefiksid. Postpositsioonid on eriti levinud kõnekeeles.
Mõned näited, kuidas ainu keeles eristatakse süntaktilisi suhteid:
Verbid on ainu keeles mitmefunktsionaalsed. Afiksite abil võivad nad käituda ka kaudselt määrsõnade ja nimisõnadena, sisaldades infot näiteks mingi kindla tegevuse viisi või tegijate arvu kohta. Nimisõnade puhul kehtib seejuures reegel, et nad peavad olema kas intransiitiivse verbi subjektid või transitiivse verbi objektid. Personaalafiksid võimaldavad verbile lisada nii objekti kui ka subjekti isiku ning arvu. Personaalafikseid on kokku kolme liiki: intransitiivne subjekt, transitiivne subjekt ja objekt. Eristades neid afikseid 1. isikus, on liited igas liigis erinevad (ainsuses ja mitmuses sufiks -an ning prefiksid a- ja i-), 2. isikus on liited igas liigis samad (ainsuses prefiks e- ja mitmuses prefiks eci-) ning 3. isikus on liited markeerimata (vt tabel allpool).
Suurem osa personaalafiksitest on prefiksid, mistõttu juhul, kui verbile tuleb liita nii subjekti kui ka objekti markeeriv prefiks, siis subjekti marker asub objekti markeri ees. Mitmuse moodustamise võimalusi ainu keeles on mitu. Ainsus ja mitmus on reeglina eristatav ainult 2. isikus, kuid sufiksi -pa või abiverbi kaudu saab eristada mitmust ka 3. isikus. Prefiksite ja sufiksitega saab verbile anda ka muid omadusi. Näiteks suure hulga afiksite abil saab transitiivset verbi muuta intransitiivseks või moodustada kausatiivi või passiivi. Verbi ajavormide asemel kehtib ainu keeles nö aspektisüsteem, näiteks perfektiivi, progressiivi või terminatiivi saab markeerida määrsõnadena käituvate sufiksimarkerite või abiverbide kaudu. Tegumoodi aga ainu keeles leidub. Verbi algvorm väljendab imperatiivi, lisaks on võimalik lisada partiklit hani imperatiivi väljendamiseks. Lisades subjekti ja selle komplemendi sidesõnale nimisõnast tuletatud partikli, on võimalik luua erinevaid modaalverbe. Modaalsuse abil saab teada, millised on kõneleja ootused või kavatsused, või võimaldab hinnata väite tõepära. Uute verbivormide tuletamiseks ühendatakse nimisõnu verbidega; uute nimisõnade tuletamiseks lisatakse verbile sufiks -p(e).
Süntaks
Sarnaselt jaapani keelele, on ainu keele sõnajärg SOV ehk verb paikneb lause lõpus. Sõnajärg (ja ka postpositsioonid) on olulisel kohal, et saaks määrata sõna funktsiooni lauses – eriti, kuna ainu keeles puuduvad nimisõnadel käänded.
Sõnatäiend eelneb põhisõnale (st nimisõnad, arvsõnad, asesõnad), artiklid paiknevad (sõna)pea ees, määrsõnad eelnevad verbidele ja abiverbid järgnevad põhiverbile. Sarnane üksuste suhe peegeldub ka lausestruktuuris, kus kõrvallause peab alati eelnema pealausele. Küsimuste moodustamiseks kasutatakse lause lõpus partiklit ya (sarnaselt nagu jaapani keeles wa või ka) või eristatakse küsilauseid intonatsiooni abil.
Eesti Apostellik Administratuur
Eesti Apostellik Administratuur on Rooma-Katoliku Kiriku territoriaalüksus (apostellik administratuur) Eestis, mis katab kogu riiki.
Ainu keel
Kirjasüsteem
Ainu keelt kirjutatakse Jaapanis kahel viisil. Peamiselt kirjutatakse katakana (カタカナ) silbitähestikuga, mis koosneb 48 silbist ning on jaapani keeles kasutusel laensõnade ja võõrnimede kirjutamiseks. Hokkaido murdes järgib silpkiri CV või CVC struktuuri (C – konsonant, V – vokaal).
Eesti Apostellik Administratuur
Administratuur loodi 1. novembril 1924.
Ainu keel
Kirjasüsteem
Samuti on kasutusel ladina tähestik. Ainu keele ladina tähestik koosneb viiest vokaalist, lisaks eristatakse 12 konsonanti, seejuures ühel konsonandil võib olla mitu erinevat hääldusviisi (märgitud allpool sümboliga *), näiteks helitu ja heliline sulghäälik võib olla kirjutatud ühe häälikuga.
Vokaalid on i /i/, e /e/, a /a/, o /o/ ja u /u/.
Salu tee
Salu tee on tänav Rae vallas Peetri alevikus.
Ainu keel
Kirjasüsteem
Konsonandid on p* [p/b], t* [t/d], k* [k/g], c* [tʃ/ts/dʒ/dz], s* [s/ʃ], h* [h/ɸ], r /ɽ/, m /m/, n* [n/ŋ], y /j/, w /w/ ja ’ [ʔ].
Silbitähestik ehk katakana võimaldab kirjutada nii silpe kui ka üksikhäälikuid ning on lisaks omaette mitu kirjapilti puudutavat reeglit. Silbitähestik on esitatud alljärgnevas tabelis: Ainu kirjasüsteemis esineb mõningaid eripärasid:
Salu tee
Tänav saab alguse Uusmaa teelt, ristub Küti teega ja lõpeb Suurekivi teel, olles ligikaudu 770 meetrit pikk.