cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Maarjamõisa mõis
Mõisaansambel
Mõisa ühekorruseline lameda katusega laudvooderdusega puidust peahoone ehitati arvatavasti 19. sajandi alguses ja selle lõunaküljel on hilisem juurdeehitis. Säilinud on mõisasüdames hoone ees asuv väike park ja mõned kõrvalhooned, sealhulgas sepikoda. Mõisa juurde kuulub ka üks väheseid säilinud tiike Tartus. Kõrvalhoonetest on hävinenud peahoone tagaküljel asunud ait-kuivati ja mõisa karjakastelli kohale rajatud küünid ja kuurid.
Peahoonet kasutatakse praegu nii elamispinna kui ka kliinikumi arhiivina. Peahoone algne ruumilahendus ja välisilme on valdavalt säilinud. Hoone on ümbritsetud hoonestatud kvartalitega – kolmest küljest ümbritsevad seda Tartu Ülikooli Kliinikumi hooned ja Biomeedikum ning neljandasse külge jääb eramukvartal.
Juri Borissov
Juri Borissov on mitme inimese nimi:
Hääl (perekonnanimi)
Hääl on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Hääl (Ääl) on pandud Heisri ja Jõksi mõisavallas Kanepi kihelkonnas Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Hääl uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Haar ja Hämmalberg. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Hääl Eestis 35 mehel ja 30 naisel.
Neemehark
Neemehark on laht Harju maakonnas Kuusalu vallas Juminda külas.
Lahe koordinaadid on.
Küber
Küber on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Küber (Kübber) on pandud neljas mõisavallas Tartu-, Viru- ja Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Küberi-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Lepamets (1937. aastal Kuksema vallas). 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Küber Eestis 10 mehel ja 9 naisel.
Tasku
pisi|Teksapükste tasku Tasku on riietusesemele sisse- või väljapoole õmmeldud lame kotike tarbeesemete, raha vm kaasaskandmiseks.
Jean d'Ormesson
pisi|Jean d'Ormesson (2009) Jean Bruno Wladimir François de Paule Le Fèvre d'Ormesson (16. juunil 1925 Pariis – 5. detsember 2017 Neuilly-sur-Seine) oli prantsuse kirjanik, Prantsuse Akadeemia liige.
1940. aastatel õppis ta Pariisis École normale supérieure'is filosoofiat. 1950. aastatel oli ta UNESCO juures tegutseva filosoofia ja humanitaarteaduste rahvusvahelise nõukogu peasekretär. Aastatel 1974–1979 oli ta suurima prantsuse päevalehe Le Figaro peadirektor.
Kirjanduslik tegevus
d'Ormessoni kirjanduslik debüüt toimus 1956. aastal. 1971. aastal võitis tema romaan "La Gloire de l'Empire" ("Impeeriumi hiilgus") Prantsuse Akadeemia Grand Prix. Ka mitut muud tema raamatut on saatnud lugejamenu.
1994. aastal ilmus temalt filosoofilise alatooniga "La Douane de mer" ("Mere tollimaja"), millest kasvas välja tema järgmine romaan "Presque rien sur presque tout" (eesti keeles ilmus 1999. aastal Hillar Tali tõlkes pealkirja all "Õige vähe õige paljust"). Raamatu alapealkirjaks on "Suure Paugu lugu ehk Kõiksuse lühiajalugu".
Teosed
pisi|170px| Jean d'Ormesson (2011)
Film
2012. aastal tegi ta kaasa episoodilises rollis komöödiafilmis "Haute Cuisine", kus ta kehastas president François Mitterrandi. 2016. aasta jaanuaris osales ta muusikaprojektis "Les Enfoirés".
Isiklikku
Jean d'Ormessoni isa André Lefèvrea oli Prantsuse suursaadik Brasiilias. Jean d'Ormessoni onu Wladimir d'Ormesson oli kirjanik ja diplomaat, kes on muuhulgas teeninud suursaadikuna Vatikanis.
Anti Kidron
pisi|Anti Kidron Anti Kidron (11. aprillil 1943 Ambla – 2. august 2023) oli eesti psühholoog ja aimekirjanik.
Haridus
Kasvas üles Kurista külas Jõgevamaal. 1969. aastal lõpetas eesti filoloogina Tartu ülikooli. 1981. aastal omandas Leningradi ülikoolis teaduste kandidaadi kraadi sotsiaalpsühholoogias. Hiljem on end täiendanud Saksamaal, Soomes ja Jaapanis.
Töö ja harrastused
Aastail 1998–2010 oli Akadeemia Nord professor ja psühholoogiateaduskonna dekaan. Tulundusühistu Mondo asutaja. Temalt on trükis ilmunud 33 raamatut ja umbes 300 artiklit, perioodikas ka luulet ja lühiproosat. Mitmes oma raamatus otsib A. Kidron pidepunkte tänapäeva psühholoogia ja idamaiste vaimsete praktikate (jooga, taoism, zen-budism) ühendamiseks. Ta on avaldanud mitu kõrgkoolis kasutamist leidnud õpikut ja aimeraamatu formaadis teoseid suhtlemisest, loovusest, psühhoteraapiast, idamaa mõttelaadist, õppimisest ja loovkirjutamisest, aga ka arvutiõpetuse, anekdoote, reisikirju jm. Viiel aastal elas vaheldumisi Eestis ja Türgis.
Aleksandr Bessmertnõhh
pisi|Aleksandr Bessmertnõhh (2019) Aleksandr Andrejevitš Bessmertnõhh (vene keeles Александр Андреевич Бессмертных; sündinud 15. septembril 1986 Berjozovskis) on Venemaa murdmaasuusataja.
Tema esimesed tiitlivõistlused olid 2013. aasta maailmameistrivõistlused Val di Fiemmes, kus ta sai 50 km klassikas 23. koha.
2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis võitis ta teatesõidus hõbemedali. 15 km klassikas oli ta seitsmes. Aasta hiljem toimunud maailmameistrivõistlustel Falunis jäi ta teatesõidus Venemaa meeskonnaga neljandas ja saavutas parima individuaalkohana 50 km klassikas 10. koha.
2017. aasta maailmameistrivõistlustel Lahtis võitis ta teatesõidus hõbemedali. 15 km klassikas jäi ta esimesena medalita.
2019. aasta maailmameistrivõistlustel võitis Bessmertnõhh karjääri esimese individuaalmedali, kui sai 15 km klassikas hõbeda. Lisaks sai ta hõbeda teatesõidus.
EKMÜ
EKMÜ on lühend, mis võib tähendada järgmist:
Hodgemani maakond
Hodgemani maakond (Hodgeman County) on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigis.
Maakonna halduskeskus on Jetmore.
Ajalugu
Maakond moodustati 1867. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 1916.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Kroken
Kroken on laht Lääne maakonnas Vormsi vallas.
Mondéjar
pisi|Vaade külale linnulennult Mondéjar on küla ja vald Hispaanias Castilla-La Mancha autonoomses piirkonnas Guadalajara provintsi lõunaosas Alcarria maakonnas.
Selle pindala on 48,43 km² ja 2016. aasta seisuga elas seal 2579 elanikku.
Mondéjari elanike hispaaniakeelne nimetus on mondejano (meessoost) või mondejana (naissoost).
Mondéjar on väga tuntud veinipiirkond.
Mondéjari peamiste vaatamisväärsuste hulka kuulub Santa María Magdalena kirik (16. sajand), gooti ja renessanss-stiilis pühakoda, mis asub peaväljaku ääres ja on tuntud viimases kodusõjas hävinud suurejoonelise altari poolest, mis on nüüdseks algsel kujul täielikult taastatud. Mondéjaris asuvad veel San Pedro erakla ja ainulaadne San Sebastiáni erakla (ehitatud 16. sajandil), mis erineb teistest samalaadsetest ehitistest judaistlike skulptuuride tõttu. Küla on tuntud ka San Antonio kloostri varemete poolest. Klooster ehitati aastatel 1489–1509 ja see oli üks esimesi renessanslikke ehitisi Hispaanias. pisi|Santa María Magdalena kirik
KK Välk/Estanc
KK Välk/Estanc on 2007. aasta sügisel loodud korvpallivõistkond. Võistkond osaleb Eesti Meeste teises liigas ning klubi duubelmeeskond teeb kaasa Kossuliigas.
Haravesnes
pisi|Haravesnes'i kirik
Haravesnes on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Väga väike põllumajandusküla asub 47 km Arrasist läänes, maantee D117 ääres.
pisi|tühi|
Saalijalgpalli Meistriliiga
Saalijalgpalli Meistriliiga on Eesti saalijalgpalli kõrgeim liiga.
2014. aastal võitis Meistriliiga Tallinna FC Anži. Teise koha sai SK Augur Enemat ja kolmanda FC Raketa.
Iberia
pisi|286x286px Iberia, juriidiliselt Iberia, Líneas Aéreas de España, S.A. Operadora, Sociedad Unipersonal, on Hispaania lennufirma, mis on asutatud 1927. aastal. Lennufirma asub Madridis ja sealt opereerib oma rahvusvahelist lennuvõrgustikku.
ERKL
ERKL on lühend, mis võib tähendada:
Abstraktne objekt
Abstraktse objekti mõiste kujunemine sai alguse Bernard Bolzano ideedest. Selle väljatöötajate seas olid ühelt poolt Franz Brentano oma õpilastega (sealhulgas Alexius Meinong ja Edmund Husserl) ning teiselt poolt Gottlob Frege.
Rannajalgpalli Meistriliiga
Rannajalgpalli Meistriliiga on Eesti rannajalgpalli kõrgeim liiga.
Abstraktne objekt
Frege leidis "Aritmeetika alustes" (1884), et matemaatika tõdede objektiivsuse ja aprioorsuse tõttu ei saa arvud olla ei materiaalsed entiteedid (välised "konkreetsed" asjad) ega vaimsed entiteedid (ideed vaimus): muidu oleksid aritmeetika seadused empiirilised üldistused. Peale selle, kui nad oleksid ideed vaimus, siis pole selge, kelle vaimus. Artiklis "Mõte: üks loogiline uurimus" (1918) ütleb ta sama "mõtete" (väitlausete tähenduste, s.o propositsioonide) kohta. Ta paigutab need "kolmandasse valda", mis jääb väljapoole nii välisest meelelisest maailmast kui ka seesmisest teadvuse maailmast. Sõna "abstraktne" seoti selle "kolmanda vallaga" siis, kui eelnimetatud ideed jõudsid ingliskeelsesse filosoofiasse.
Rannajalgpalli Meistriliiga
Ajalugu
Aastal 2002 peeti mõned väiksemad rannajalgpalliturniirid. Alates aastast 2003 on Eesti Rannajalgpalli Liidu juhtimisel toimunud rannajalgpalli etapid üle terve Eesti (Võsul, Haapsalus, Pirital, Pärnus, Viljandis, Kuressaares, Viimsis ja Narva-Jõesuus).
Abstraktne objekt
Abstraktse objekti defineerimine
David Lewis (1986) jaotas lähenemised abstraktse objekti defineerimisele järgmiselt:
Haucourt (Pas-de-Calais)
pisi|Haucourt'i kirik
Abstraktne objekt
Eituse tee
Frege paigutab oma "kolmandasse valda" entiteedid, mis on mittevaimsed ja mittemeelelised. Gideon Rosen toob siin välja raskusi. Pole selge, millised objektid on vaimsed (või vaimusõltelised) ning kas abstraktsed objektid seda pole. Vähemalt teatavat sorti abstraktseid objekte (näiteks malemäng) ei eksisteeriks ilma inimeste vaimuta. Matemaatiliste objektide ja universaalide kohta on mõnikord väidetud, et nad eksisteerivad ainult ideedena Jumala vaimus. Peale selle, vaadeldamatud füüsilised objektid on mittemeelelised.
Rannajalgpalli Meistriliiga
Ajalugu
Eesti meistrit on välja selgitatud aastast 2004, esimesena tuli meistriks meeskond Pärnu Õlu. 2005. ja 2006. aastal tuli meistriks meeskond Citroen. Kui neil aastatel selgitati meister ühepäevalise võistlusega, siis alates aastast 2007 on Meistriliiga süsteem muutunud ja meistriks saab tulla meeskond, kes lõpetab terve hooaja parima punktisummaga.
Haucourt (Pas-de-Calais)
Haucourt on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Abstraktne objekt
Eituse tee
Tavaliselt eitatakse abstraktsete objektide puhul ruumilisust (või aegruumilisust) ja põhjuslikku mõjusust.
EKN
EKN on lühend, mis võib tähendada järgmist:
Haucourt (Pas-de-Calais)
pisi|tühi|
Abstraktne objekt
Mitteruumilisuse kriteerium
Tavaliselt öeldakse, et abstraktsed objektid ei ole kuskil ning on alati või väljaspool ruumi.
Gideon Rosen juhib tähelepanu sellele, et näiteks malemängu kohta on loomulik öelda, et see sai millalgi alguse. See võib nõuda kriteeriumi korrigeerimist: abstraktne objekt ei hõiva määratletud ruumi- või aegruumipiirkonda. Sellele võib vastu väita, et 1) ka elementaarosakesi võib nõnda iseloomustada ja 2) konkreetsetest objektidest koosnevatele hulkadele (mittepuhastele hulkadele) võib ehk omistada asukoha: hulk asub seal, kus tema elemendid.
Põhjusliku mittemõjususe kriteerium
Tavaliselt öeldakse, et abstraktsetele objektidele on omane põhjuslik mittemõjusus: nad ei põhjusta midagi. Gideon Rosen näeb siin järgmist raskust. Põhjuslikkus on suhe sündmuste vahel, ja asjad saavad olla põhjuslikult mõjusad mõne sündmuse kaudu, milles nad osalevad. Pole selge, kuidas peab asi sündmuses osalema, et teda saaks pidada põhjuslikult mõjusaks. Näiteks kui keegi ütleb, et ta mõtleb Pythagorase teoreemist, siis Pythagorase teoreem seda ütlemist põhjustavas mõtlemissündmuses kuidagi osaleb.
Näite tee
Näite tee, mille puhul defineerimise asemel tuuakse näiteid, on vältimatu algmõistete puhul. Gideon Rosen näeb oletuse puhul, et objekti abstraktsus on algmõiste, järgmist raskust. Abstraktsete objektide kohta teadmise ja nendele osutamise viis on ebaselgemad kui konkreetsete objektide puhul. Tundub, et seda ei saa põhjendada abstraktsete ja konkreetsete objektide analüüsimatule erinevusele viidates, vaid peab leiduma mingi säärane konkreetne põhjus, nagu näiteks abstraktsete objektide mitteruumilisus või põhjuslik mittemõjusus.
Konflatsiooni tee
Konflatsiooni tee puhul samastatakse abstraktsete ja konkreetsete objektide eristust mõne juba tuntud eristusega, näiteks eristusega hulkade ja indiviidide või universaalide ja partikulaaride vahel. Sellistel juhtudel on tegu nende terminite tavalisest hälbiva kasutamisega. Mõni autor võib väita, et näiteks hulgad või universaalid ongi ainsad abstraktsed objektid selle väljendi tavatähenduses, kuid niisugune väide nõuab eraldi põhjendust.
Nominalism
Vaadet, mille järgi abstraktseid objekte pole olemas, nimetatakse sageli nominalismiks. (Burgess, Rosen 1997:3) Tänapäeva nominalism on alguse saanud Nelson Goodmani ja Willard Van Orman Quine'i artiklist (1947). Nad väitsid artikli alguses, et vajadus abstraktsetest objektidest lahti saada on "filosoofiline intuitsioon, mida ei saa õigustada millelegi fundamentaalsemale apelleerides".(Burgess, Rosen 1997:5)
Roosi (perekonnanimi)
Roosi on eesti perekonnanimi.
Abstraktne objekt
Nominalism
Tavakeeles kasutatakse palju väljendeid, mis vähemalt esmapilgul osutavad abstraktsetele objektidele. Matemaatikas räägitakse otsesõnu matemaatiliste objektide eksisteerimisest. Nominalistid ei saa seda ignoreerida. (Burgess, Rosen 1997:4) Neil tuleb sellised väljendid ja rääkimisviisid ümber tõlgendada (rekonstruktiivne nominalism). (Burgess, Rosen 1997:5–6)
Rekonstruktiivses nominalismis on kaks suunda. "Revolutsiooniline" suund esitab uued teooriad, andes praeguste teooriate väljenditele uue tähenduse. Seevastu "hermeneutiline" suund väidab, et need väljendid on kogu aeg tegelikult tähendanud midagi muud, kui seni arvatud.(Burgess, Rosen 1997:6)
Roosi (perekonnanimi)
Perekonnanime Roosi (Rosi, Rozi) on pandud 6 mõisavallas Harju-, Järva-, Lääne-, Tartu- ja Viljandimaal. Nimede eestistamisel määrati Roosi uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Roosenberg ja Rosenberg. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Roosi 94 mehel ja 113 naisel.
Nudi (perekonnanimi)
Nudi on eesti perekonnanimi.
Maili Metssalu
Haridus
Aastatel 1995–2007 õppis Rapla Muusikakoolis viiulit ja tšellot ning 2012–2014 pärimusmuusikat Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias.
Nudi (perekonnanimi)
Perekonnanime Nudi (Nuddi) on pandud 11 mõisavallas Harju-, Järva-, Lääne-, Tartu-, Saare-, Viljandi- ja Virumaal. Nimede eestistamisel määrati Nudi-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Aedmaa, Kunila, Nurmsalu, Nuude ja Nuudi. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Maili Metssalu
Looming
Maili Metssalu on folklaulja ja viiuldaja pärimustöötlusansamblis Rüüt.
Rändteatri Vaba Vanker juht.
2014. aastal pani ta aluse Rapla Kultuuriklubi BAAS tekkele ja on kultuurifestivali SÄRIN peakorraldaja.
2022. ilmus tema debüütalbum autoriloominguga "Kahe une vahel".
Isiklikku
Tema vanemad on Ulvi ja Jaan Metssalu, vend Jüri Metssalu ja õde Marju Nurme.
Adamaoua piirkond
Piirkond asub Adamaoua mägismaal. Sealt saab alguse Sanaga jõgi.
Piirkonnas asuvad Mbam-Djeremi rahvuspark ja Boubandjida rahvuspark.
Halduslikult jaguneb 5 departemanguks: Djéremi, Faro-et-Déo, Mayo-Banyo, Mbéré ja Vina.
🇨🇲
Rännan
Rännan on laht Lääne maakonnas Vormsi vallas.
Lahe koordinaadid on.
Mobilitas
Teadlasmobiilsuse programm Mobilitas oli Euroopa Sotsiaalfondi ja Eesti riigi kaasrahastatud teadusprogramm, mida finantseeriti Euroopa Liidu struktuurivahendite 2007–2013 perioodil ning mis kestis 1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2015. Programm kinnitati haridus- ja teadusministri 23. juuli 2008 käskkirjaga ning seda viis ellu Eesti Teadusagentuur. Programmi eelarve oli 20 289 874,30 eurot, millest 85 protsenti kattis Euroopa Sotsiaalfond.
Programmi Mobilitas eesmärgiks oli Eesti teadlaspotentsiaali arendamine ja mitmekesistamine rahvusvahelise teadlasmobiilsuse ja kogemuste vahetamise kaudu, värvates kõrgelt kvalifitseeritud tööjõudu.
Programmi toetatavad tegevused olid:
Programm Mobilitas sai Euroopa Liidu struktuurivahendite 2014–2020 perioodil jätku programmi „Teaduse rahvusvahelistumine, mobiilsuse ja järelkasvu toetamine“ ehk Mobilitas Pluss näol.
Avelin (eesnimi)
Avelin on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1907. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Avelin 18 naisel.
August Oja päevaraamat
"August Oja päevaraamat" on Merle Karusoo 1989. aasta näidend.
Näidendi kandis esimest korda ette 4. veebruaril 1990 Pirgu mõisas Pirgu Laulu- ja Näitemängu Selts.
Kalev Vilgats
Kalev Vilgats (sündinud 11. aprillil 1966) on eesti ajakirjanik.
Ta lõpetas 1984. aastal Pärnu 1. Keskkooli ja on õppinud Tartu Riiklikus Ülikoolis ajalugu.
Aastatel 1989–1995 töötas ta Postimehe ajakirjanikuna, seejärel on olnud Pärnu Postimehe ajakirjanik.
Brici
Brici on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Cēsise piirkonnas Dzērbene vallas.
Aastal 2007 oli külas 7 elanikku.
Elektromehaanika
Elektromehaanika on elektrotehnika haru, mis tegeleb elektrimasinate ja -aparaatide kasutamisega mehaaniliste protsesside teostamiseks. Elektromehaanika rakendusvaldkond ulatub informaatikast energiatehnikani, hõlmates elektrimasinaehitust, elektripaigaldisi ja peenmehaanikat. Elektromehaanika ja elektroonika kokkupuutealal on välja kujunenud mehhatroonika.
Tüüpilised elektromehaanika vahendid on releed, elektromagnetid ja elektrimootorid ning neil põhinevad elektriajamid ja täiturmehhanismid.
Füüsikas määratletakse elektromehaanikat elektrodünaamika haruna, mis tegeleb elektriga seotud mehaaniliste jõududega.
Roman (perekonnanimi)
Roman on perekonnanimi.
Philippe I
Philippe I on olnud mitme valitseja nimi:
Ivika Ostonen-Märtin
Ivika Ostonen-Märtin (sündinud 25. veebruaril 1973 Jõgeval) on eesti botaanik, taimeökoloog ja -füsioloog.
Elulugu
Lõpetas 1991 Jõgeva Ühisgümnaasiumi, 1997 Tartu Ülikooli bioloogiaosakonna, M.Sc. botaanikas ja ökoloogias (1997, TÜ), väitekiri "Hariliku kuuse imijuurte ökomorfoloogia", Ph.D. (taimeökoloogia ja ökofüsioloogia, 2003, TÜ), väitekiri "Fine root structure, dynamics and proportion in net primary production of Norway spruce forest ecosystem in relation to site conditions" (Tartu, 2003). Täiendas end Austrias, Soomes, Rootsis jm. Oli 1996–99 TÜ geograafia instituudi ökoloogia spetsialist, 1999–2001 Eesti Metsakaitsealade Võrgustiku botaanik, 2001–03 TÜ geograafia instituudi ökoloogia spetsialist, 2003–04 erakorraline teadur, 2004–06 järeldoktorant - erakorraline teadur, 2006–2009 erakorraline vanemteadur, alates 2009 vanemteadur.
Teadustöö
Uurimisvaldkond: Eesti enamuspuuliikide peente juurte funktsionaalsus looduslikel ja tehnogeensetel muldadel; juuresümbioosid; peente juurte dünaamika, produktsioon, eluiga, lagunemine ja risosfääriprotsessid metsade süsinikuringes. Olnud aastast 1996 mitme grandi ja uurimisprojekti vastutav või põhitäitja. COST E38 Woody Root Processes esimese töörühma "Roots as indicators of environmental change" liige. LUS-i, Rahvusvahelise Juureteadlaste Ühingu (ISSR) liige. Üle 20 teadustrükise.
EKKL
EKKL on lühend, mis võib tähendada järgmist:
GeForce 30 seeria
pisi|GeForce RTX 3090 Founders Edition
GeForce 30 seeria on Nvidia GeForce'i kaubamärgi graafikakaartide põlvkond, mis järgnes GeForce 20 seeriale. Seeria kasutab Nvidia teise generatsiooni RTX mikroarhitektuuri nimega Ampere. Seeria kuulutati välja 1. septembril 2020 teatega, et tegu on seni suurima jõudluse kasvuga võrreldes eelneva põlvkonnaga. Esimese tavakasutajateni jõudnud graafikakaardi GeForce RTX 3080 tarne algas 17. septembril 2020.
Arhitektuur
Ampere mikroarhitektuur sai nime prantsuse füüsiku ja matemaatiku André-Marie Ampère järgi. See kuulutati ametlikult välja 14. mail 2020. Ampere mikroarhitektuur on nii Turingi (tavakasutajatele) kui ka Volta (professionaalidele) mikroarhitektuuri järeltulija. 22. märtsil 2022 kuulutati välja Ampere üks järeltulija mikroarhitektuur Hopper (professionaalidele).
==== Tähtsamad Ampere mikroarhitektuuri uuendused GeForce 30 seeria jaoks: ====
Saadavuse probleemid
17. septembril 2020 lasti välja RTX 3080 graafikakaardid, kuid poelettidelt neid leida polnud. Põhjuseks COVID-19 pandeemiast ja krüptokaevandamise populaarsuse kasvust tingitud nõudlus. Võrreldes GeForce 20 seeriaga oli ka hinna ja jõudluse suhe tunduvalt parem. Lisaks mõjutas saadavust tugevalt veebirobotite kasutamine, et osta automaatselt võimalikult palju videokaarte ära kohe, kui need müüki ilmuvad. Spekulandid müüsid pärast neid graafikakaarte oluliselt kõrgema hinnaga edasi.
Sama päeva õhtul vabandas Nvidia oma klientide ees ning lubas takistada veebirobotitel ja spekulantidel graafikakaartide ostmist. Saadavuse probleemid jätkusid pikalt pärast esimeste videokaartide väljalaset ning arvati, et need lahenevad alles 2021. aastal.
Probleemid jätkusid ka 2021. aastal. Veebruaris teatas Nvidia, et RTX 3060 graafikakaardid suudavad tuvastada Ethereumi kaevandamise algoritme ning seepeale vähendada kaevandamise võimekust 50%. Lisaks kuulutati välja eraldi krüptoraha kaevandamise protsessorid. Natukese aja pärast avaldas Nvidia kogemata tarkvara uuenduse, mis keelas kaevandamise algoritmide tuvastamise. Aasta jooksul lisandus kaevandamise algoritmide tuvastamine ka mitmetele teistele videokaartidele. Siiski usuti, et saadavuse probleemid jätkuvad vähemalt 2021. aasta kolmanda kvartalini.
Tooted
=== GeForce 30 (30xx) seeria lauaarvutile === Igal videokaardil on SM arv võrdne RT tuumade arvuga ning igal SM-il on 128 KB L1 vahemälu.
=== GeForce 30 (30xx) seeria sülearvutile === Igal videokaardil on SM arv võrdne RT tuumade arvuga ning igal SM-il on 128 KB L1 vahemälu.
Kõik videokaardid on tehtud Samsungi 8 nm tehnoloogiaga.
Vaata ka
GeForce'i 10. seeria
GeForce 40 seeria
GeForce
Nvidia Quadro
Protsessorituum
Juri Borissov (näitleja)
Näitlejakarjäär
Ta on lõpetanud 2013. aastal Mihhail Štšepkini nimelise Kõrgema Teatrikooli. Ta oli samal aastal Kuldse Lehe auhinna võitja parima näitleja kategoorias. Kuldne leht (Золотой Лист) on iga-aastane Venemaa teatriauhind, mis antakse spetsiaalselt Moskva riiklike teatri- ja kinoülikoolide lõpetajatele.
Borissov alustas filminäitlejana tööd juba 2010. aastal ja mängis peaosi erinevates teleseriaalides ("У каждого своя война" 2011, "В зоне риска" 2012 jt). Aastatel 2013–2014 töötas ta Moskva teatris "Сатирикон".
2015. aastal mängis ta teleseriaalis "Noor kaardivägi" ("Молодая гвардия"), samuti peaosa filmis "Tee Berliini" ("Дорога на Берлин"). 2019. aastal mängis Borissov filmis "Sõnn" ("Бык"), mille eest ta nomineeriti Kuldse Kotka (Золотой орёл) 2020 auhinnale (teenete eest 2019. aastal Venemaa kino- ja televisioonivaldkonnas) kategoorias – Parim meespeaosatäitja. Samal aastal sai ta rollide eest ajakirja "Kinoreporter" ("Кинорепортёр") auhinna "Aasta avastus".
Ta mängis ka väiksemaid rolle filmides "T-34" (2019), "Päästeliit" ("Союз спасения" 2019) ja "Sissetung" ("Вторжение" 2020). 2020. aasta veebruaris ilmus ekraanidele film "Kalašnikov", milles peategelast Mihhail Kalašnikovi mängis Juri Borissov ning pälvis filmikriitikutelt positiivseid hinnanguid. Selle rolli eest võitis ta Kuldse Kotka auhinna 2021. aastal.
2021. aasta oli Jura Borisovi jaoks väga tegus – ta osales 9 mängufilmis, mis linastusid samal aastal. Borissov mängis meespeaosa Juho Kuosmaneni lavastatud Soome–Venemaa–Saksamaa–Eesti ühisfilmis "Kupee nr 6", mis võitis rohkelt auhindu, sealhulgas 2021. aastal Cannes'i filmifestivalil Žürii suure auhinna (Grand prix). Tal oli peaosa ka mängufilmis "Kapten Volkonogovi põgenemine", mis valmis Venemaa, Eesti ja Prantsusmaa ühistööna ning osales edukalt mitmel festivalil.
Isiklikku
Ta on abielus ja tal on kaks tütart.
Pauluse kiri Tiitusele
Pauluse kiri Tiitusele on üks Uue Testamendi raamat Piiblis (lühend Tt). See on Uue Testamendi kaanonis 17. raamat, millele eelneb Pauluse teine kiri Timoteosele ja järgneb Pauluse kiri Fileemonile. Kirja autor on traditsiooni järgi apostel Paulus. Kardinal Stephen Langton jagas teksti 3 peatükiks. Tekst on algselt kirjutatud koinees. Tegemist on pastoraalkirjaga.
Nimetus
Pauluse kirjad polnud algselt pealkirjastatud. Traditsiooni järgi nimetati esimeste sajandite jooksul Pauluse kirja Tiitusele kreeka keeles Επιστολή πρὸς Τίτονʹ. Vulgatas on kiri kui Epistola ad Titum.
Autorlus
Kiri algab Pauluse pöördumisega Tiituse poole. Varased kirikuisad ja enamik varasemaid teolooge on tekstianalüüsi alusel veendunud, et kirja autor on Paulus, kuna kiri algab Pauluse pöördumisega.
Pauluse autorluses kirja koostamisel kahtlesid tekstianalüüsi alusel esmalt Saksa teoloogid 18. sajandil, kelle arvates võis kirja koostada mõni Pauluse õpilasest. Tänapäeval on tõstatunud ka seisukoht, et kirja koostas Pauluse õpilane Pauluse dikteerimisel. Poleemikat tekitas Pauluse ebatavaline kõnemaneer, tema tavapärane mitmekülgne sõnavara on asendunud stoilise ja kuivaga. Paulusele kindlaks kujunenud väärtused on asendunud millegi uue ja tavatuga. Näiteks sõna "usk" ei käi enam koos tõega vaid on omastanud uue justkui Jumaliku kõla. Seetõttu peavad teoloogid kirja deutero-pauliinlikuks.
Tekkelugu
Kui kirja autor on Paulus, siis on kiri koostatudu 65. aastal Makedoonias pärast Pauluse Kreeta külastust. Teoloogid, kes tekstianalüüsi alusel kahtlevad Pauluse autorluses, eeldavad, et kiri võidi koostada 1. sajandi lõpus või koguni 2. sajandil. Adolf von Harnack oletas, et pastoraalkirjad võidi koostada Pauluse viimastel eluaastatel. Kiri oli mõeldud Pauluse töökaaslasele Tiitusele, kes saatis teda reisil Jeruusalemma. (Gl 2:1) Ta organiseeris Kreetal uusi kristlike kogudusi ja kohtus Paulusega uuesti Nikoopolises. (Tt 3:12)
Ülesehitus
Pauluse kiri Tiitusele koosneb 3 peatükist, mis jagunevad 46 salmiks. Teksti jagas peatükkideks kardinal Stephen Langton 13. sajandil ja salmideks Robert Estienne 1551.
Sisu ülevaade
Erinevalt teistest Uue Testamendi kirjadest pöördub Paulus Tiituse poole isiklikult. Paulus nimetab Tiitust "tõeliseks pojaks", mis võib viidata sellele, et Paulus pööras Tiituse ristiusku. (Tt 1:1-1:4)
Leningrad (täpsustus)
Leningrad oli Peterburi nimi aastail 1924–1991.
Pauluse kiri Tiitusele
Sisu ülevaade
Paulus ja Tiitus olid käinud Kreetal ning levitanud ristiusku. Tiitus kui apostli esindaja jäi saarele ja järgib Pauluse edasisi juhtnööre. Tiituse ülesanne on leida kogudusejuhtideks sobivad isikud– vanureid, kes on elanud kõlbelist elu ja on vooruslike loomujoontega.
Leningrad (täpsustus)
Kohad:
Pauluse kiri Tiitusele
Sisu ülevaade
"Sest ülevaataja peab Jumala majapidajana olema laitmatu: selline, kes ei ole ennast täis, äkiline, joomar, kakleja, liigkasuvõtja, vaid külalislahke, head armastav, mõõdukas, õiglane, vaga, kasin..." (Tt 1:7-1:8) pisi|"Püha Tiitus" (1374),fresko, Püha Nikolause kirik, Kosovo
Leningrad (täpsustus)
Muusika:
Pauluse kiri Tiitusele
Sisu ülevaade
Kreeta luuletajad on kirjutanud, et kreetlaste on tuntud oma valetamise ja alkoholilembuse poolest. Isegi juudi kogukond käitub ebamoraalselt ning Tiituse kohustus on kreetlased korrale kutsuda ja neid valgustada.
Leningrad (täpsustus)
Muud:
Kirsti Wallasvaara
pisi|Kirsti Wallasvaara (1967) Kirsti Anneli Wallasvaara (23. detsember 1942 Helsingi – 11. november 2021 ) oli soome näitleja.
Pauluse kiri Tiitusele
Sisu ülevaade
"...kreetalased on luiskajad, tigedad loomad, laisklejad vatsad,...sel põhjusel noomi neid karmilt, et nad oleksid usult terved..." (Tt 1:12-1:13)
Kirsti Wallasvaara
Kirsti Wallasvaara õppis teatrikoolis aastatel 1963–1966. Seejärel töötas näitlejana muuhulgas Pori, Kuopio ja Lahti linnateatrites, Tampere Töölisteatris ja KOM-Teatris.
Pauluse kiri Tiitusele
Sisu ülevaade
Paulus toob välja kristlastele sobilikud iseloomujooned ja käitumismaneerid, mida Tiitus peaks kreetlastele südamele panema. Vanurid olgu karsklased, ausad ning head eeskujud noorematele põlvkondadele. Nooremad peaksid vanemaid austama ja abistama ning prooviksid olla head abikaasad. Peetrus taunib orje, kes ei kuuletu oma isandale ning ei austa ristiusku. (Tt 2:1-2:10)
Kirsti Wallasvaara
Laialdaselt tuntuks sai ta rolliga filmis "Käbi selja all" (1966). Ta mängis muuhulgas ka filmides "Lapua mõrsja" (1967), "Asfaldilambad" (1968) ja "Mees, kes ei osanud öelda ei" (1975).
Pauluse kiri Tiitusele
Sisu ülevaade
Et Tiituse õpetussõnad rohkem kõlapinda leiaksid, tõstab Peetrus esile mida Jeesus ja tema kannatused inimkonna jaoks on teinud.
"Tema on loovutanud iseenda meie eest, et meid lunastada kõigest ülekohtust ja puhastada endale pärisrahvaks, innukaks headele tegudele. Seda räägi ja manitse ning veena nõudlikult!" (Tt 2:14-2:15)
"Meiegi olime kord ju arutud, sõnakuulmatud, eksijad, orjates mitmesuguseid himusid ja lõbusid..." (Tt 3:3)
Paulus kutsub Tiituse talveks Nikoopolisse külla ja ühtlasi saadab edasi tervituse meeste ühistelt tuttavatelt.
Kiri eesti keeles
Georg Mülleri jutlustes 17. sajandi algusest on säilinud varasem teadaolev eestikeelne kirjakoht Pauluse kirjast Tiitusele. (Tt 1:16)
Tekst ilmus esmakordselt tervikuna eesti keeles 1686 "Wastses Testamendis" kui "Pahwli se Apostli Rahmat Titulle". 1694 Müncheni käsikirjas on kiri pealkirjastatud "Paulusse se Apostli Ramat Titusselle kirjotud" ja 1739 Piiblis "Apostli Paulusse Ramat Titussele kirjotud."
Daniel Kahneman
pisi|Daniel Kahneman Daniel Kahneman (sündinud 5. märtsil 1934 Tel Avivis) on Iisraelis sündinud Ameerika Ühendriikide psühholoog, kes pälvis 2002. aastal Nobeli majandusauhinna.
Tema peamised uurimisvaldkonnad on majanduspsühholoogia ja eksperimentaalne majandusteadus. Kuid ta on teinud märkimisväärseid uurimusi ka muudes psühholoogia harus, näiteks käitumisökonoomikas.
2011. aastal paigutas ajakiri Foreign Policy ta ülemaailmsete mõtlejate edetabelis 71. kohale. Samal aastal ilmus tema raamat "Thinking, Fast and Slow", mis sai New York Timesi bestselleriks. Selle raamatu eestikeelne tõlge "Kiire ja aeglane mõtlemine" ilmus 2013. aastal kirjastuse Tänapäeva vahendusel.
Kahneman on sündinud Tel Avivis. Lapsepõlve veetis ta Pariisis.
Isiklikku
Ta on abielus Anne Treismaniga, kes on Princetoni Ülikooli psühholoogiaprofessor.
Düsfoonia
Tunnused
Hääle põhitooni kvaliteedi ehk harmoonilise struktuuri halvenemisel võib hääl kõlada käreda või kahisevana. See sõltub häälekurdude sulust ning limaskesta laine perioodilisusest ja sümmeetrilisusest. Mida aperioodilisem laine, seda käredam või kahisevam hääl. Kahisev hääl on jõuetu, käreda hääle korral võib tegemist olla liiga jõulise tooniga. Kui häälekurdude sulg on ülemäärase pingega, on hääl kriiskav. Kui häälekurdude sulg on nõrk, võib häälepilu jääda avatuks ja kõnes esineda hääletuid segmente.
Häälekurdude võnkesagedusest sõltub hääle kõrgus ehk põhisagedus, mida mõõdetakse hertsides (Hz). Tavapärane häälekõrgus jääb vahemikku 100 Hz (meestel) kuni 300 Hz (lastel). Düsfoonia korral võib tavapärane häälekõrgus olla häälekurdude ülemäärase pinge tõttu liiga kõrge, turse tõttu liiga madal või tulenevalt pinge muutlikkusest ebastabiilne.
Hääle valjus sõltub häälekurdude võngete amplituudist, mis on seotud õhu liikumise kiiruse ning rõhuga. Heli intensiivsust mõõdetakse detsibellides (dB). Düsfoonia korral võib hääl olla liiga vali või liiga vaikne.
Hääle resonants ehk kõla sõltub vokaaltrakti tööst. Kui nina- ja suuresonants ei ole tasakaalus, võib tekkida kas hüpernasaalsus (liigne ninaresonants) või hüponasaalsus (puudulik ninaresonants).
Hääle dünaamika häirete puhul väheneb kontroll hääle kõrguse ja/või valjuse üle.
Hääle stabiilsus tähendab hääle omaduste püsivust. Kahjustustest annab märku hääle väsimine ja kähedaks muutumine, mille põhjus võib olla häälekurdude limaskesta seisundi halvenemine hääle tekitamisel.
Klassifitseerimine ja tekkepõhjused
Hääle patoloogilise muutumise aluseks on respiratoorne ja/või vokaaltrakti düsfunktsioon või kõrikahjustus. Düsfooniat võivad põhjustada orgaanilised ja/või käitumuslikud häälepuuded. Orgaanilise puude puhul on häälekurdudel struktuursed muutused. Käitumuslike häälepuuete korral ei esine kudedel struktuurseid muutusi. Düsfoonia tekkepõhjuste hulka kuuluvad näiteks pikaaegne suitsetamine, liigne valju hääle kasutus, pidev kokkupuude tolmude, kemikaalide ning vahelduva temperatuuriga.
Käitumuslikud häälepuuded: hüperfunktsionaalne (lihaspinge düsfoonia), hüpofunktsionaalne (kõriliihaste puudulikust talitlusest tingitud düsfoonia) ja psühhogeenne (spasmiline düsfoonia). Hüperfunktsionaalset düsfooniat võib põhjustada intensiivne häälekasutus, infektsioon, refluks vmt. Hüpofunktsionaalse düsfoonia põhjuseks võib olla haigus, üldine kurnatus ja väsimus või isiku psühholoogiline seisund. Psühhogeense düsfoonia sage põhjus on pikaajaline stress.
Orgaanilised häälepuuded: struktuursed kõrvalekalded, neuroloogilised põhjused, endokrinoloogilised haigused, kõrihaigused, kõri mõjutavad haigused, põletikulised seisundid. Hääle- või hingamiselundkonna struktuursete kõrvalekallete puhul on tegemist kahjustusega kõri, vokaaltrakti või respiratoorse trakti piirkonnas. Häälepuude avaldumist mõjutab kahjustuse asukoht. Näiteks anomaalia kõris kahjustab hääletooni ja vokaaltrakti kahjustuse korral muutub resonants. Neuroloogilist häälepuuet põhjustab tsentraalse või perifeerse närvisüsteemi kahjustus. Neuroloogiline düsfoonia liigitub: häälekurdude sulguse häire, fonatoorne ebastabiilsus (kõrguse ja valjuse ebastabiilsus) ja fonatoorne koordinatsioonihäire (kannatavad kõne tempo ja prosoodia). Düsfooniat põhjustavad ka vokaaltrakti mõjutavad põletikulised seisundid ja haigused. Kõri mõjutavad näiteks larüngiit ja refluks. Astma, kartsinoomi ja kopsuhaiguste korral mõjutab häält ebapiisav subglotaalne rõhk.
Diagnoosimine
Häälehäirete, sh düsfoonia diagnoosimiseks tuleb pöörduda spetsialisti poole, kui hääle kvaliteedi muutused valmistavad patsiendile muret. Häälehäirete korral pöördutakse arsti poole peamiselt juhul, kui teadaoleva infektsiooni, trauma või muu selge põhjuseta on tekkinud hääle kähedus ja väsimine, mis ei möödu ka pärast 24–48 tundi häälepuhkust. Diagnoosimist alustab tavaliselt kõrva-nina-kurguhaiguste arst ja vastavalt vajadusele kaasatakse teised spetsialistid: logopeed, allergoloog, psühhiaater jne. Häälehäire uurimiseks kasutatakse (video)larüngostroboskoopiat. Eesmärk on selgitada välja düsfoonia põhjused ja hinnata patsiendi motivatsiooni probleemiga tegeleda.
Ravivõimalused
Düsfooniat saab ravida teraapia abil või kasutades ka ravimeid ja/või kirurgilist sekkumist. Teraapias tegeletakse kehaasendi ja lihastoonuse, hingamise, artikulatsiooni ja fonatsiooni arendamisega. Ravi eesmärk on saavutada võimalikult hästi funktsioneeriv hääl. Kui häält ei ole võimalik täielikult taastada, siis püüeldakse suhtlemist võimaldava või normilähedase hääle saavutamise poole.
Hääleteraapia edukus sõltub palju logopeedi ja patsiendi koostööst. Häälehäire parandamiseks peab patsiendil tekkima motivatsioon ja tahe endaga töötada. Düsfoonia olemusest sõltuvalt valitakse ravimeetodid ning selgitatakse patsiendile, kuidas toimib kõne mehhanism ja kuidas seda hoida. Hääleteraapia käigus on tähtsal kohal töö kehaga. Palju tegeletakse hingamistreeningu ja artikulatsiooniaparaadi liikuvuse parandamisega. Enamasti on logopeedi abiga võimalik hääle funktsioneerimine taastada.
Veebruar 2012
Veebruar 2012, kroonika
2012. aasta veebruar algas kolmapäeval ja lõppes 29 ööpäeva pärast kolmapäeval.
Hirvosi
Hirvosi ehk Rots (ka Ruotsi, vene Роц) on endine ingerisoome küla ajaloolises Tuutari kihelkonnas Kesk-Ingerimaal Peterburi linnast lõunas. Kaasaegse haldusjaotuse järgi jääb kunagine küla Leningradi oblasti Lomonossovi rajooni Villozi valla territooriumile.
Küla nimetus tuleb seal elanud ingerisoome suguvõsade Hirvonen ja Ruotsi nimedest. Küla elanikeks olid ingerisoomlased äyrämöised. 1817. aasta Peterburi lähiümbruse kaardil on küla mainitud kui Роци или Хирвузы ning külas oli 12 talu.
1831. aastal oli talude arv kasvanud 19-ni (küla nimetatud kui Роць или Хирване).
1848. aastal elas külas (nimetatud kui Hirwosi) 79 ingerisoomlast äyrämöiset (39 meest ja 40 naist).
1856. aastal oli külas (nimetatud kui Роцы) 13 talu 38 meeshingega.
1860. aastal oli talude arv sama.
1890. aastal oli külas (nimetatud kui Роць) 19 talu.
1941. aastal oli külas (nimetatud kui Род) 21 talu.
01.08.1941 kuni 31.12.1943 oli küla okupeeritud saksa vägede poolt. Küla hävis Teises maailmasõjas.
Kvantkeemia
Kvantkeemia on teoreetilise keemia haru, mis kasutab keemias ettetulevate probleemide lahendamiseks kvantmehaanika ja kvantväljateooria abi.
The Sources of Normativity
"The Sources of Normativity" on Christine Korsgaardi filosoofiline raamat. See ilmus Cambridge University Pressi väljaandel 1996.
Nemo (täpsustus)
Nemo on ladinakeelne sõna, mis tähendab "eikeegi". See on andnud nime paljudele tegelastele kirjanduses ja filmis, samuti organisatsioonidele, ansamblitele jms.
The Sources of Normativity
Raamat põhineb 1992. aasta loengutel ja seminaril Cambridge'i ülikoolis Clare Hallis. See sisaldab ka Onora O'Neilli sissejuhatust, Gerald Coheni, Raymond Geussi, Thomas Nageli ja Bernard Williamsi kommentaari ning Christine Korsgaardi vastust.
Onora O'Neill. Sissejuhatus
Normatiivsus läbib meie elu. Meil ei ole ainult uskumused, me väidame, et meil ja teistel peaksid olema teatud uskumused. Meil ei ole ainult soovid, me väidame, et meie ja teised peaksid tegutsema lähtudes mõnest neist ja teistest mitte. Me eeldame, et seda, mida keegi usub või teeb, saab hinnata mõistlikuks või ebamõistlikuks, õigeks või vääraks, heaks või halvaks, et see peab aru andma standardite või normide ees. Moraalifilosoofias on suured lahkarvamused normide allika ja autoriteedi asjus.
Sissejuhatus. 1.1.1
Aastal 1625 väitis Hugo Grotius raamatus "De iure belli ac pacis", et inimestel oleksid kohustused ka juhul, kui me tunnistaksime, et Jumalat ei ole või et inimeste asjad ei lähe talle korda. Aga tema järgijad Thomas Hobbes ("Leviathan") ja Samuel Pufendorf ("De jure naturae et gentium", "De officio hominis et civis juxta legem naturalem") leidsid, et Grotius eksis. Nad väitsid, et kui ühiskondlikult kasulik moraalne käitumine ka ei ole, see pole reaalselt kohustuslik, kui mõni suveräänne autoriteet, mis toetub sanktsioonide võimule, ei kehtesta seda seadusena. Teised ei nõustunud, ja nii algas vaidlus. Sestsaadik on uusaja moraalifilosoofid vaielnud moraali "aluste" üle. Olevat tarvis näidata, et moraal on "reaalne" või "objektiivne".
Varajased ratsionalistid Samuel Clarke ja Richard Price ("A Review of the Principal Questions in Morals") arvasid, et nad teavad täpselt, mida nad sellega silmas peavad. Hobbes oli öelnud, et loomuseisundis ei ole õiget ega väära, ja nende jaoks tähendas see, et õigsus ei ole reaalne, vaid leiutis või konventsioon. Hobbes pidas silmas, et indiviidid ei ole kohustatud kuuletuma ühiskondliku koostöö seadustele, kui puudub suverään, kes saab neid igaühele peale sundida. Aga ratsionalistide meelest pidas ta silmas seda, mida Bernard Mandeville ("The Fable of the Bees") hiljem irooniliselt väitis: voorus on lihtsalt poliitikute leiutis inimkarja vaoshoidmiseks. (Mandeville ise ütles, et ta ei pidanud silmas, et voorus ei ole reaalne või et seda ei tasu omada.)
1.2.1
Enamik moraalifilosoofe on püüdnud anda moraaliteooriat, mis vastaks normatiivsuse küsimusele. Aga harva on seda otseselt probleemiks seatud. Siin tulevad uurimise alla mitmesugused viisid, kuidas uusaja moraalifilosoofias on sellele vastatud.
Inimesed rakendavad eetikamõisteid (headus, kohus, kohustus, õiglus) asjade seisudele, tegudele, tegude omadustele ja iseloomujoontele. Filosoofi huvitavad eeskätt kolm küsimust. Esiteks, kuidas neid mõisteid analüüsida või defineerida? Teiseks, millistele asjadele need rakenduvad? Millised asjad on head ja millised teod on õiged või kohustuslikud? Kolmandaks, kust eetikamõisted tulevad? Mõistusest, kogemusest, Jumalalt, eeleksistentsist Platoni ideede riigis? Millised vaimu, tegude või maailma omadused ärgitasid meid neid mõisteid kujundama ning tegudele ja iseloomudele rakendama? Neid kolme küsimust nimetab Korsgaard moraalimõistete teooriaks.
Filosoof tahab luua eeskätt moraalimõistete teooriat. Moraalimõistetel on elu praktiline roll ja eripärane tähtsus. Nende kasutamisel on praktiline ja psühholoogiline mõju. Kui ma pean tegu õigeks, siis ma arvan, et ma peaksin seda tegema, ja see kaalutlus annab mulle vähemalt sageli motiivi seda teha, mõnikord väga tugeva. Paljud inimesed on olnud valmis surema, et teha seda, mida nad õigeks pidasid või vältida seda, mida nad pidasid kohutavalt vääraks. Ja kui ma arvan, et mingi iseloomujoon on voorus, siis ma võin püüda seda omada või tunda häbi, kui mul seda pole. Ka see võib olla väga tugev: inimese elu ja õnne võib rikkuda kahtlustus, et ta on väärtusetu ja armastust mitte vääriv. Kui ma pean mõnd iseloomujoont paheks, siis võivad need, kellel see on, mulle tõsiselt mitte meeldida; kui see on väga paha, võin ma keelduda temaga suhtlemast. Tundub, et isegi teise võtmine isikuna, nii et ma saan temaga inimlikult suhelda, sõltub tema teatud moraalsetest väärtustest, sellest, et tal oleks nii palju ausust ja integriteeti, et kumbki ei oleks teise tööriist. Ja on ka tasu ja karistus. Paljud usuvad, et head või head tegevad inimesed on ära teeninud, et neil läheks hästi, ning halvad või halba tegevad, et neil läheks halvasti. Mõned on pidanud seda nii tähtsaks, et Jumal on korraldanud nii, et inimesed saavad, mis nad on ära teeninud. Moraalimõistete abil me räägime niisiis asjadest, mis on meile väga sügavalt ja tugevalt praktiliselt tähtsad. Neid tõsiasju nimetab Korsgaard moraaliideede praktiliseks ja psühholoogiliseks mõjuks. Moraalimõistete teooria peab nendega arvestama.
Esiteks, nendest tuleneb moraalimõistete teooria seletusliku adekvaatsuse kriteerium: teooria peab, seletama, miks ja kuidas need ideed meid nii sügavalt mõjutavad. David Hume (Treatise of Human Nature) ütles ratsionalistide vastu, et kuna moraalil on mõju tegudele ja afektsioonidele, ei saa moraal tuleneda puhtalt mõistusest, sest mõistusel niisugust mõju olla ei saa. Osutub, et Hume'i argument viimase punkti kasuks ei ole adekvaatne, sest ta tegelikult ei näita, et mõistus ei saa motiveerida. Ometi on see hea kriitika. Ratsionalistid kindlasti ei selgitanud, kuidas mõistus annab moraalse motivatsiooni. Näiteks Samuel Clarke'i jaoks on teatud tegude kohta fakt, et neid on kohane teha. See on asjade loomusesse sisse ehitatud enesestmõistetav tõde, nagu matemaatilised tõedki. Aga inimesed ei reguleeri oma tegusid, armasta, vihka, ela, tapa ega sure matemaatiliste tõdede pärast. Nii et Clarke'i teooria jätab ikkagi täiesti salapäraseks, miks inimesed on moraalitõdede pärast valmis seda kõike tegema. Ja see on tõetera Hume'i kriitikas. Ratsionalistid ei seletanud, miks moraal tundub meile nii tähtis ja motiveerib meid niimoodi.
Teiseks, kui me tegeleme moraalifilosoofiaga, siis me tahame ka teada, kas me tõesti peaksime neid asju tegema, mida moraal ütleb. Me tahame teada, mida me tegelikult peaksime tegema. Moraalifilosoofia peab arvestama moraaliideede mõju ka selles mõttes, et see on normatiivse või õigustusliku adekvaatsuse kriteerium. Kui ma väidan, et sa peaksid pigem surmale vastu minema kui tegema teatud väära teo, siis on parem, kui ma olen valmis toetama seda väidet teooriaga selle kohta, mis teeb selle teo vääraks, mis on piisavalt võimas, et näidata, kuidas on kaalul miski, mis on väärt, et selle eest surra. Tegelikult nõutakse moraaliteoorialt seda alati. Isegi kui moraali nõuded ei ole nii dramaatilised, on nad meie ootustes meilt endilt ja üksteiselt läbivad. Seega tuleb neid väiteid õigustada. See ongi normatiivsuse küsimus. Siin kätkebki moraaliskeptitsismi tegelik oht. Moraaliskeptik ei arva, et moraalimõisteid pole olemas või et nende kasutamist ei saa seletada või et praktilist ja psühholoogilist mõju ei saa seletada. Moraal on inimelus reaalne jõud, ja kõike reaalset saab seletada. (Derek Parfit tuletab meelde, et see ei pruugi kehtida väga üldiste tõsiasjade kohta, nagu see, et universum on olemas. Keegi võib pidada ka väärtuste või põhjendite olemasolu niisuguseks üldiseks tõsiasjaks, millel seletust pole. Aga oletame, et keegi tahab olla moraali suhtes kriitiline, sest ta leiab, et esiteks saab moraal põhineda ainult niisugusel üldisel seletamatul tõsiasjal (nagu universumgi, saavad väärtused olla olemas ainult seletamatute tõsiasjadena) ja teiseks pole mingit alust uskuda, et väärtused on olemas. Niisugune skeptik peaks ikkagi uskuma, et inimeste luulu, et moraal on reaalne, saab seletada ning et selle luulu tõene seletus õõnestaks inimeste sidumust moraali suhtes.)  Moraaliskeptik arvab, et moraalimõistete seletus on niisugune mis ei toeta moraali nõudeid meile. Ta arvab, et kui me saame aru, mis moraali taga tegelikult on, siis me sellest rohkem ei hooli.