cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Miley Cyrus
2010
Miley Cyrus osales heategevuslikus projektis Haiti toetuseks, lauldes heategevussinglitel "We Are the World: 25 for Haiti" ja "Everybody Hurts". Tema kolmas stuudioalbum ilmus 21. juunil 2010 ning kandis nime "Can't Be Tamed". Samanimeline singel ilmus müügile 18. mail ning sai Billboard Hot 100 edetabelis 8. koha. Laulule filmiti ka muusikavideo. Samalt albumilt ilmus 26. oktoobril 2010 teine singel, "Who owns my heart". Cyruse kostüümid ja tantsud said plaati reklaamimisel palju kriitikat. Pärast seda albumit otsustas Miley muusikas väikese pausi teha ja pühenduda rohkem filmikarjäärile.
Muu tegevus
2008. aasta märtsis avalikustati Madame Tussaud' vahakujude muuseumis New Yorgis Miley Cyruse vahakuju. 2008. aasta aprillis sõlmis Cyrus lepingu, et avaldada oma elulooraamat, mis sisaldab tema elulugu 16. eluaastani. Raamatut aitas kirjutada Hilary Liftin ning teos sai pealkirjaks "Miles to Go". Biograafia avaldati märtsis 2009. Raamatus räägitakse Miley suhetest isaga, neiu kokkupuudetest meediaga, armuelust, ambitsioonidest ja asjadest, mida ta veel saavutada soovib. Raamat oli New York Timesis avaldatud edetabelis, mis sisaldas laste bestsellereid, esikohal.
Vastseliina piiskopilinnus
thumb|Vastseliina piiskopilinnus 2008. aasta märtsikuusthumb|Vastseliina piiskopilinnus 2008. aasta suvel. Vaade linnuse kirdetornist pisi|Vastseliina piiskopilinnuse kirdetorn 2011. aasta septembris thumb|Linnuse asendiplaan [[19. sajandist. Autor: Wilhelm Tusch ]] thumb|Linnuse vaade idast 19. sajandil. Autor: [[Wilhelm Tusch ]]
Karl Dönitz
pisi|Karl Dönitz Karl Dönitz (16. september 1891 Berliin – 24. detsember 1980 Hamburg) oli Saksamaa sõjaväelane (suuradmiral), Suursaksa Riigi viimane president.
Vastseliina piiskopilinnus
Vastseliina piiskopilinnuse (saksa keeles Neuhausen) varemed asuvad Vana-Vastseliina külas Võru vallas Võru maakonnas, umbes 5 km kaugusel Vastseliina alevist.
Tartu piiskopkonna piirikindlus rajati strateegiliselt tähtsasse kohta Piusa jõe kõrgel kaldal, kus Meeksi oja Piusasse suubub, ning oli seega piiratud kolmest küljest veetõkkega. Lõunast kaitses seda vallikraav.
Karl Dönitz
Karl Dönitz oli Emil ja Anna Dönitzi poeg. Tema isa töötas insenerina. Karlil oli vanem vend Friedrich.
Karl Dönitz astus 1. aprillil 1910 Saksamaa mereväkke ja sai 4. aprillil kadetiks (Seekadett). 15. aprillil 1911 sai ta lipnikuks (Fähnrich zur See) – see auaste anti isikule, kes vähemalt aasta aega oli mereväes ohvitseriks õppinud ja läbinud esimese eksami.
Vastseliina piiskopilinnus
Tänapäeval tegutsevad linnuse juures kohvik-suveniiripood ja külastuskeskus endise Piiri kõrtsi hoones, mille muuseum tutvustab nii linnust ja keskaega laiemalt kui ka kohalikku hilisemat ajalugu. Muuseumis korraldatakse kunsti- ja käsitöönäitusi. Kohvikut, külastuskeskust, kabelit, matkaradu jms haldab Vastseliina Piiskopilinnuse Sihtasutus. Linnusevaremetes on toimunud kontserte.
Linnusest avastati 1841. aastal esimene teadaolev esimene valge toonekure pesa Eestis, sellega on linnus läinud ka ornitoloogia ajalukku.
Karl Dönitz
27. septembril 1913 anti Dönitzile leitnandi (Leutnant zur See) auaste ja ta sai seega ohvitseriks. Esimese maailmasõja alguses teenis ta kergeristlejal "Breslau" Vahemeres. 1914. aasta augustis müüdi kaks ristlejat, sealhulgas "Breslau", Osmanite riigile ja nimetati ümber. "Breslau" sai nimeks "Midilli" ja ta hakkas Konstantinoopoli lähedal Mustal merel sõdima Venemaa laevastikuga. 22. märtsil 1916 ülendati Dönitz ülemleitnandiks (Oberleutnant zur See). Ajal, mil "Midilli" oli dokis remondis, juhatas Dönitz lühikest aega lennuvälja Dardanellide kandis.
Vastseliina piiskopilinnus
Linnuse ajalugu
Teadaolevatel andmetel alustati Vastseliina linnuse ehitamist Tartu piiskopkonda piirikindlustusena Maarja kuulutamise päeval 25. märtsil 1342. Siis pühitseti linnus neitsi Maarjale ja linnust hakati kutsuma tema auks Frouwenborchiks või Frauenburgiks. Alles hiljem hakkas linnuse nimena esinema Novum castrum ehk Neuhausen ('uus linnus'), mis võib-olla tuli kasutusele, eristamaks Vastseliinat vanemast Kirumpää piiskopilinnusest. Siit ka maakeelne Vastseliina ('uus linnus') ja venelaste Novõi gorodok ('uus linnus').
Karl Dönitz
Seal taotles ta enda üleviimist laevastikku allveelaevadele ja see rahuldati alates 1916. aasta oktoobrist. Ta teenis vahiohvitserina allveelaeval U-39 ja alates 1918. aasta veebruarist allveelaeva UC-25 kaptenina. 5. septembril 1918 sai ta allveelaeva UB-68 kapteniks. See laev tegutses Vahemerel. 4. oktoobril 1918 laskis Suurbritannia selle laeva põhja ja Dönitz võeti vangi. Ta oli vangis algul Maltal ja pärast Sheffieldi lähedal kuni 1919. aasta juulini. Saksamaale naasis ta 1920.
Dönitz jätkas Weimari vabariigis oma karjääri. 10. jaanuaril 1921 sai ta selle kaptenleitnandiks (Kapitänleutnant). 1928 juhatas ta torpeedopaate ja sai sama aasta 1. novembril korvetikapteniks (Korvettenkapitän). 1. septembril 1933 ülendati ta fregatikapteniks (Fregattenkapitän). 1934 sai ta ristleja "Emden" kapteniks. Sellel laeval sõitsid ohvitseriõpilased aasta otsa mööda maailma meresid, valmistudes ohvitseriks saama. 1. septembril 1935 ülendati Dönitz mereväekapteniks (Kapitän zur See) ja siis allus talle juba mitu allveelaeva.
Vastseliina piiskopilinnus
Linnuse ajalugu
Kuigi Vastseliina linnus asus Tartu piiskopkonna maadel ja linnuse praeguses nimetuses on viide piiskopile, oli selle ehitamise korraldajaks ja arvatavasti ka algatajaks hoopis 1237 Mõõgavendade ordu järeltulijana loodud Liivi ordu oma 24. ordumeistri Burchard von Dreilebeni isiklikul juhtimisel. Sellel ajal püstitati nelinurkse põhiplaaniga peatorn (tornlinnus). Selle mõõdud olid jalamilt 14,5 ja 19 meetrit, müüride paksus ulatus 3–4,5 meetrini. Kolmel võlvitud lagedega korrusel asusid kelder, kabel ja relvaruum, nende peal veel kolm kaitsekorrust.
Karl Dönitz
1922. ja 1929. aastal külastas Dönitz Eestit.
Vastseliina piiskopilinnus
Linnuse ajalugu
Hiljem kandis linnus Neuhauseni ja Schloß Neuhauseni nime. 1379. aastal rajati endise tornlinnuse ümber ristkülikukujuline laagerkastell ja linnus ümbritseti kaitseõuega. 15. sajandi lõpul ehitati kirdetorn. 16. sajandi alguses ehitati danskrilaadne põhjatorn. Kagunurk sai ainulaadse dekooriga ümartorni ning linnusemüür ehitati kõrgemaks. Palisaad lammutati ning selle asemele ehitati väikeste tornidega zwinger. Linnust kindlustati täiendavalt kuni Liivi sõjani. Vastseliina linnus oli omanäoline oma välisarhitektuuri dekoratiivsuse poolest ning ainulaadne ehitis kogu Eesti ja Läti alal.
Karl Dönitz
Dönitz oli Suursaksa Riigi allveelaevastiku juhataja 1939–1943. 1943–1945 oli ta Suursaksa Riigi laevastiku (Kriegsmarine) ülemjuhataja. Ta korraldas Ida-Preisimaa tsiviilelanikkonna päästmise.
Adolf Hitleri testamendi alusel sai temast alates 30. aprillist 1945 (astus ametisse 1. mail 1945) Saksa Riigi viimane president asukohaga Flensburgis.
Vastseliina piiskopilinnus
Linnuse ajalugu
Vastseliina linnus asus vana Riia–Pihkva kaubatee ääres. Peale selle etendas ta tähtsat osa ka palverännakute sihtpunktina. Linnuse all asus võlvkelder ja selle peal oli linnusekabel, kus peeti kiriklikke kombetalitusi. Linnuse kabelis asus püha rist, mida käidi kummardamas. Püha risti kabeli külastus andis 40-päevase patukustutuse, mille esmakordselt kinnitas paavst Innocentius VI 30. jaanuaril 1354.
Karl Dönitz
8. mail 1945 kirjutas ta alla Saksamaa allaandmisprotokollile, mis lõpetas Teise maailmasõja Euroopas.
Vastseliina piiskopilinnus
Linnuse ajalugu
Liivi sõda algas linnusele õnnetult, milles linnust süüdistada ei saa. Nimelt olid suured kahtlused Tartu piiskopi Hermanus II kokkumängu kohta venelastega. Liivi sõja alguses tegutses Vastseliinas piiskopi saadik ja tõlk Christoffer Lustfer, kes pettemanöövriga tahtis linnust venelaste kätte mängida. Sellest saadi teada ja Lustfer vangistati. Ordu pealinnuses Võnnus tunnistas ta pärast piinamist Tartu piiskopi vastu ja poos ennast vangikongis üles.
Karl Dönitz
23. mail 1945 arreteeriti Dönitz ja tema valitsuse liikmed. Nürnbergi protsessil mõisteti ta 10 aastaks vangi. Selle karistuse kandis ta ära Spandau vanglas. Tema kaitsja protsessil oli Otto Kranzbühler.
1968. aastal avaldas Karl Dönitz mälestusteraamatu "Mein wechselvolles Leben" ("Minu vaheldusrikas elu").
Vastseliina piiskopilinnus
Linnuse ajalugu
Nähes, et kavalus ei aita, otsustasid venelased vürst Pjotr Šuiski juhtimisel linnuse jõuga võtta. Selleks ajaks olid ka kaitsjad ettevalmistusi teinud. Ordumeister saatis lisajõude ja linnuse ülemaks sai Jorgen Uxkel (Jürgen Uexküll). Esimene tugev rünnak toimus 15. juunil 1558 ja lõppes venelastele edutult. Sellest nende hoog aga ei raugenud ja venelased tulid seitsme leeriga linnuse alla, lastes mõned lasud müüri pihta, nii et müüritis mõningal määral alla varises. Sulased ja kodanikud astusid Jorgen Uxkeli juurde ja nõudsid, et ta linnuse loovutaks, muidu poovad nad ta müüri peale üles. Seetõttu pidi ta linnuse 1. juulil loovutama. Jorgen Uxkel lahkus koos sugulastega linnusest ja nad riisuti enamuses paljaks. Seejärel tapsid venelased kõik talupojad. Ka väikesed lapsed raiusid nad pooleks ja jätsid sinnapaika.
Vastseliina linnus jäi venelaste kätte aastani 1582, seega peaaegu sõja lõpuni. Liivi sõja alguses likvideeriti Tartu piiskopkond ja 1562. aastal ka Liivi ordu, alistudes Poolale. Nii ei olnud 1582. aastal olemas enam linnuse rajajaid ja omanikke, kui Jam Zapolski vaherahuga Vene tsaaririigi ja Rzeczpospolita vahel läks Vastseliina Rzeczpospolitale. 24 aasta pikkusele venelaste valitsemisele järgnes 43 aasta pikkune Poola võimuperiood.
1620. aastal alanud võitlus Poola ja Rootsi vahel Liivimaa pärast olid 1625. aastaks olukorra sedavõrd Rootsi kasuks pööranud, et Vastseliina saadi kätte ilma suuremate purustusteta. Alles aasta enne Vene-Rootsi sõda 1656–1658 algasid linnusel uued kindlustustööd, mille iseloomu ja mahtu ei teata. Samas sõjas sai linnus ühepäevases piiramises 21. juulil 1656 rängalt kannatada ja alistus veelkord venelastele. 1658. aasta Vallisaare vaherahu ja 1661. aasta Kärde rahu tõid Piusa kaldale Rootsi kuninga alamad tagasi. Sel korral viimaseks pooleks sajandiks. Põhjasõda muutis 1702. aastal Vastseliina linnuse varemeteks. Kätte oli jõudnud suurtükkide ja bastionide ajastu, kus Vastseliinal puudusid väljavaated.
Abatskoje
Abatskoje on küla Venemaal Tjumeni oblastis, Abatskoje rajooni halduskeskus. Asub Tobolskist 378 km idas Išimi vasakkaldal.
Ajalugu
Küla tekkis 1680. aastal rajatud sõjaväeposti juurde 1695. aastal. 1964–1992 oli Abatskoje alev.
Pervomaiske
Pervomaiske võib tähendada mitut kohta:
Narva maantee (Tallinn)
Narva maantee on üks Tallinna peamagistraaltänavaid. See läbib Kesklinna ja Lasnamäe linnaosa. pisi|Narva maantee algus. Paremal [[Viru keskus]] pisi|Narva maantee 1, Postimaja ja [[Nordic Hotelsi hotell Forum (Viru väljak 3) 2009. aastal]] pisi|[[Foorumi Keskus, Narva maantee 5]] pisi|Triumph Plaza, Narva maantee 7
Asukoht ja ümbrus
Narva maantee algab Viru väljakult, kulgeb läbi Kadrioru, kus ristub Pirita teega, seejärel Lauluväljakust lõuna poolt nõlvast üles, kus jõuab Lasnamäele, kulgeb mööda pankrannikut ja jõuab Iru silla taga Tallinna piirini. Edasi kulgeb see Vana-Narva maanteena. Tänapäevane Narva suunduv Tallinna–Narva maantee algab Peterburi teelt.
Fibonacci jada
right|222px|thumb| right|222px|thumb| right|222px|thumb|
Narva maantee (Tallinn)
Asukoht ja ümbrus
Algusest lõpu poole minnes ristub Narva maantee Ants Laikmaa tänavaga (paremalt), Hobujaama tänavaga (vasakult), Maneeži tänavaga (paremalt), Villem Reimani tänavaga (paremalt), Parda tänavaga (vasakult), Pronksi tänavaga (paremalt), Jõe tänavaga (vasakult), Aedvilja tänavaga (vasakult), Kreutzwaldi tänavaga (paremalt), Vase tänavaga (paremalt), Jüri Vilmsi tänavaga (paremalt), Lydia Koidula tänavaga (paremalt), A. Weizenbergi tänavaga (paremalt), Petrooleumi tänavaga (vasakult), Tormi tänavaga (paremalt), Filmi tänavaga (vasakult), Bensiini tänavaga (vasakult), Lahe tänavaga (paremalt), Jaan Poska tänavaga (paremalt), Reidi teega (vasakult), Pirita teega (vasakult), Oru tänavaga (paremalt), Kuristiku tänavaga (paremalt), Võidujooksu tänavaga (paremalt), Turba tänavaga (paremalt), Mäe tänavaga (vasakult), J. Smuuli teega (paremalt), Vana-Kuuli tänavaga (paremalt), Lavamaa tänavaga (paremalt), Meeliku tänavaga (paremalt), Kiviriku tänavaga (paremalt), Puju tänavaga (paremalt), Martsa tänavaga (paremalt), Jussikalda tänavaga (vasakult), Tondiraba tänavaga (paremalt), Mustakivi teega (paremalt), Kihnu tänavaga (paremalt), Saaremaa puiesteega (paremalt), Kose teega (vasakult), Vormsi tänavaga (paremalt), Kelluka teega (vasakult), Priisle teega (paremalt), Lõosilma teega (vasakult), Kuukressi teega (vasakult), Vabaõhukooli teega (vasakult), Ussimäe teega (paremalt), Irusilla tänavaga (vasakult), Linnuse teega (paremalt) ja Pärnamäe teega (vasakult). Viimane ristmik asub ühtlasi Tallinna, Viimsi valla ja Jõelähtme valla kolmikpunktis.
Fibonacci jada
Fibonacci jada on arvude jada, mille kaks esimest liiget on vastavalt F1=0 ja F2=1 ning iga järgnev liige on kahe eelneva liikme summa. Jada esimesed liikmed on
Narva maantee (Tallinn)
Hoonestus
pisi|Narva maantee 9 pisi|[[Eesti Rahvusraamatukogu ajutine hoone, Narva maantee 11]] pisi|Narva maantee 13, [[Pro Kapitali ärikeskus]] pisi|püsti|Tallinna Ülikooli Terra-korpus, endine peahoone, Narva maantee 25 pisi|Narva maantee 28 pisi|Narva maantee 32 pisi|Narva maantee 50, [[Kadrioru apteek|Kadrioru apteegi hoone]] pisi|Endine [[Kohvik Kadriorg Narva maantee 92 hoone]] pisi|[[Tallinna Lauluväljak, Narva mnt 95]]
Fibonacci jada
(esimesed 500 elementi on loetletud siin).
Narva maantee (Tallinn)
Ajalugu
pisi|Konka Narva mnt (enne 1918. aastat) pisi|left|Narva maantee 15 (1937) pisi|left|Narva maantee 39 (1939) pisi|Narva maantee 21 ja hotell Room (Narva mnt 20) (1939)
Fibonacci jada
Fibonacci jada {Fn} defineeritakse rekurrentse seosega mis lahendatakse algtingimustel
Narva maantee (Tallinn)
Ajalugu
Narva maantee ja selle osad Tallinnas on kandnud ajalooliselt nimetusi Narvamaantee, saksa keeles Wierscher Weg (1743), Wesenbergsche Straße (1801), Narvsche Straße, Narwsche Straße, St. Peterburgsche Straße, Catharinenthalsche Straße, vene keeles Петербургская дорога, Нарвская улица. Saksa okupatsiooni ajal 17.oktoobrist 1941 –1944 kandis osa tänavast Viru väljakust Russalkani nime Adolf Hitleri tänav saksa keeles Adolf-Hitler-Straße.
Fibonacci jada
Ajalugu
Teadaolevalt esinevad Fibonacci arvud esmakordselt mātrāmeru nime all Pingala sanskritikeelses käsikirjas Chandaḥśāstra ('Prosoodiakunst'; 450 eKr või 200 eKr).
Narva maantee (Tallinn)
Ajalugu
19. sajandi algul nimetati Narva maantee piirkonda Narva eeslinnaks. Ajalooline Tallinnast Narva kulgev tee algas Viru väravate juurest, Vene turult ning suundus itta. Narva maantee sillutati munakividega 1852. aastal.
Fibonacci jada
Ajalugu
Aastal 1202 tutvustas seda jada läänemaailmale itaalia matemaatik Leonardo Fibonacci.
Narva maantee (Tallinn)
Ajalugu
Aastatel 1849–1850 ehitati Vene turu põhjaküljele arhitekt I. Jefimovi projekti järgi kahekorruseline Christian Abraham Rotermannile kuulunud kivihoone (Rotermanni kaubamaja), mille teisel korrusel asusid eluruumid ja esimesel korrusel kauplused. 1871. aastal müüdi kaubamaja hoone Tallinna linnale ja algses Narva maantee 1 hoones (tänapäeval Viru väljak 2) alustas 31. mail 1871 tegevust 1872–1917 Tallinna Aleksander I Gümnaasium ja seejärel Tallinna Linna I Tütarlaste Gümnaasium, Tallinna III Gümnaasium, III Reaalkool, Tallinna III keskkool
Fibonacci jada
Pealiige
Fibonacci arvud on tihedalt seotud kuldlõikega: kui valida piisavalt suur Fibonacci arv, siis on sellele eelnev Fibonacci arv sellest alati ligikaudu kuldlõike suhtarvu pöördväärtus  korda väiksem ning järgnev arv on sellest  korda suurem.
Narva maantee (Tallinn)
Ajalugu
Narva maantee 2 asus alates 1946. aastast I Lastehaigla, Tallinna Linna Lastehaigla Lammutati 1979. aastal. Esimene lastenõuandla avati Tallinnas aadressil Liivalaia tänav 6 Ameerika Punase Risti poolt 1921. aastal. 1940. aasta 1. novembril avati esimene lastehaigla Tallinna I Sünnitusmaja juures Sakala tänav 32 ja 1941. aastal koliti lastehaigla Pärnu maantee 67, kus oli juba 75 voodikohta. 1944. aasta märtsipommitamisel sai lastehaigla kannatada ning viidi ajutiselt Saue valla ühte koolimajja. Septembris 1944 jätkati 50 kohaga tööd Diakoonia Haiglas Pärnu maantee 102. 1946 viidi I Lastehaigla üle Narva maantee 2 hoonesse. 1973. aastal ühendati II ja III Lastepolikliinik ühiseks Kesklinna Lastepolikliinikuks asukohaga Narva mnt 2, 1979. aastal kolis Kesklinna Lastepolikliinik aadressile Ravi tänav 2. Uus hoone Ravi tänav 27 valmis 1986. aastal.
Fibonacci jada
Pealiige
Viimast väljendab asjaolu, et Fibonacci jada esitub kujul
Narva maantee (Tallinn)
Ajalugu
Narva maantee 3 asus bensiinijaam ja puumaja, mis lammutati 1979. aastal. Avati 1923. aasta kevadel AS Silva poolt, pärast Silva pankrotti (1931) Shelli bensiinijaam.
Fibonacci jada
Pealiige
kus \varphi on kuldlõike suhtarv. See valem saadakse eeltoodud rekurrentse seose lahendamisel algtingimustel F_0 = 0, F_1 = 1.
Narva maantee (Tallinn)
Ajalugu
Narva maantee alguses praeguse Sokos Hotell Viru asukohal, Narva maantee 4 asus aastatel 1917–1929 Kohvik Linden ja aastatel 1929–1944 Eesti Kunstimuuseum, hoone hävines 1944. aasta märtsipommitamisel. 1946. aastal paigutati muuseum taas Kadrioru lossi.
Fibonacci jada
Loodus
Fibonacci jada võib kohata ka looduses. Näiteks taimede ehituses: et lehed ühtlaselt päikest saaksid, on need paigutunud korrapäraselt. Näiteks kahe kohakuti lehe vahel on tihti Fibonacci arv lehti. Sama on täheldatud ka käbi kihtide puhul.
Narva maantee (Tallinn)
Ajalugu
Narva maantee 5 asunud kaks 19. sajandi lõpus ehitatud kivimaja, kus asus Lasnamäe linnaosavalitsus, lammutati enne Foorumi Ärikeskuse ehitust 2000 aastate keskel.
Fibonacci jada
Lucas' jada
Lucas' jada liikmed defineeritakse samuti rekursiivselt kahe eelneva liikme summana, kuid selle esimesed liikmed erinevad Fibonacci jada omadest, mistõttu on Lucas' jada Fibonacci jadast erinev. Selle esimesed liikmed on:
Narva maantee (Tallinn)
Ajalugu
Narva mnt 6 asus OÜ Tarmo ja/või Baltonafta bensiinijaam aastatel 1929–1932. Narva maanteel nr 6 maja ees asunud bensiinijaam suleti Tallinna Linnavalitsuse otsusega 1. aprillist 1933.
Aadressil Narva mnt 6a asus Beljajevi Tütarlaste Gümnaasium, 1923–1931 Vene õppekeelega Tallinna linna ühendatud humanitaar- ja reaalgümnaasium ja seltsi "Vene kool Eestis" Vene eraühishumanitaargümnaasium.
Narva maantee 9 ja Jaama tänav (nüüd Hobujaama tänava) nurgal asus bensiini- ja hooldejaam, mille avas juunis 1924 Caucasian Oil Company, hiljem omanik AS Eesti Petrol. Tuntud ka kui "Standard bensiinijaam".
1930. aastail asus Vene turu põhjapoolsel küljel, Narva maantee alguses liiniautobusside lõpp-peatus, kahe maailmasõja vahel oli Rotermanni kaubamaja hoone kaugbussiliinide oote- ja alguspaik.
Sobrali vald
thumb|Ajalooline hoone Sobralis Sobral on vald Brasiilias Ceará osariigis. Valla halduskeskus on Sobrali linn.
Narva maantee (Tallinn)
Ajalugu
Narva mnt 20 asus hotell Room, mis hävines 1944. aasta märtsipommitamisel.
Sobrali vald
Vald on suuruselt Fortaleza järel teine vald osariigis.
Letheobia mbeerensis
Letheobia mbeerensis on pimemadulaste sugukonna Letheobia maoperekonna maoliik.
Levila
Need maod elavad Keenias.
Narva maantee (Tallinn)
Ajalugu
1946. aastal viidi Diakoonia Haiglast aadressil Pärnu maantee 102 I Lastehaigla ja Tallinna Linna Lastehaigla üle majja aadressil Narva mnt 2, 1973. aastal ühendati II ja III Lastepolikliinik ühiseks Kesklinna Lastepolikliinikuks asukohaga Narva mnt 2. 1979. aastal kolis Kesklinna Lastepolikliinik majja aadressil Ravi tänav 2, kuni 1986. aastal valmis uus hoone aadressil Ravi tn 27.
Sobrali vald
Majandus
Valla majandus põhineb põllumajandusel, teenindusel ja mõnel tööstusettevõttel.
Narva maantee (Tallinn)
Ajalugu
2015. aastal, Tivoli elurajooni ehitamisel, avastati ehituse käigus keskaegsete kogede vrakid, 200 meetri kaugusel tänapäevasest merepiirist, Kadrioru pargi naabruses. Üks laevavrakk toimetati Tallinna Lennusadamasse, rekonstrueerimiseks ning teine uputati ajutiselt Tallinna lahte, säilitamaks selle seisukorda. Üks koge on avatud vaatamiseks Eesti Meremuuseumi Paks Margareeta muuseum-külastuskeskuse sisehoovis.
Sobrali vald
Haridus
Vallas on kaks ülikooli: Ceará Föderaalülikool (Universidade Federal do Ceará) ja Acaraú Oru Osariigiülikool (Universidade Estadual do Vale do Acaraú).
Flandeerimine
Flandeerimine on teatav tehnika keraamilistele esemetele dekoori loomiseks.
Sobrali vald
Päikesevarjutus
29. mail 1919 toimunud päikesevarjutuse ajal leidis seal Briti astronoomide rühm Arthur Eddingtoni juhtimisel kinnituse üldrelatiivsusteooriale. Sobralis on varjutusemuuseum.
Flandeerimine
Tehnika kirjeldus
Pöörleval potikedral asuv keraamiline ese kaetakse läbi kõrre erivärviliste horisontaalsete vöötidega, mis puutuvad üksteisega otsapidi kokku.
Sobrali vald
Välislingid
Sobral, Ceará Sobral (Ceará) Sobral Sobral
Flandeerimine
Tehnika kirjeldus
Potiketra endiselt töös hoides lõigatakse vöödid terava eseme abil läbi ja üksteise sulades moodustavad nad sakilise dekoori.
Lennuplaan
pisi|Rahvusvaheline lennuplaan. |362x362px Lennuplaan (inglise keeles flight plan) on kirjalik või elektrooniline dokument, mis sisaldab kavandatava lennu või lennu teatud osa andmeid. See esitatakse enne lennu alustamist lennuliiklusteenindusüksusele (nt Eestis on selleks Lennuliikusteeninduse AS). Lennuplaani all mõistetakse lennuks vajalike andmete kirjeldusi kogu lennumarsruudi ulatuses. On olemas ka lennuplaane, mis sisaldavad ainult neid andmeid, mis on vajalikud loa saamiseks lennu teatud osale. Nendeks võivad olla kontrollitava õhuruumi läbimine, startimine või maandumine kontrollitaval lennuväljal. Kui lennuplaan on koostatud, tuleb see esitada enne õhkutõusmist ATS-büroole (Air Traffic Service, Eestis lennuliiklusteenindus) või õhus viibmise ajal vastavale ATS-üksusele, juhul kui ei ole esitatud korduvlennuplaani.
Lennuplaani sisu
”Lennuplaan peab sisaldama järgnevat:
1) õhusõiduki tunnus;
2) lennureeglid ja lennu liik;
3) õhusõidukite arv ja tüüp (tüübid) ning keerisjälje klass;
4) õhusõiduki seadmed;
5) lähtelennuväli;
6) arvestuslik liikumise algus;
7) reisikiirus (-kiirused);
8) reisilennukõrgus (-kõrgused);
9) lennu marsruut;
10) sihtlennuväli ja arvestuslik üldlennuaeg;
11) varulennuväli (-lennuväljad);
12) kestvus (kütuse kogus lennutundides);
18. sajand
pisi|Euroopa poliitiline kaart 18. sajandi alguses 18. sajand ehk XVIII sajand pKr ehk m.a.j. on kristliku ajaarvamise kaheksateistkümnes sajand, mis algas 1. jaanuaril 1701 ja lõppes 31. detsembril 1800.
Lennuplaan
Lennuplaani sisu
13) inimeste arv õhusõidukis;
18. sajand
Kümnendid ja aastad
1700. aastad: (1700), 1701, 1702, 1703, 1704, 1705, 1706, 1707, 1708, 1709
Fes
Fes (tähtnimetus) ehk fa-bemoll (silpnimetus) on noodinimed. Fes on saadud f noodi altereerimisel pooltooni võrra alla (madaldamisel).
18. sajand
Kümnendid ja aastad
1710. aastad: 1710, 1711, 1712, 1713, 1714, 1715, 1716, 1717, 1718, 1719
1720. aastad: 1720, 1721, 1722, 1723, 1724, 1725, 1726, 1727, 1728, 1729
1730. aastad: 1730, 1731, 1732, 1733, 1734, 1735, 1736, 1737, 1738, 1739
1740. aastad: 1740, 1741, 1742, 1743, 1744, 1745, 1746, 1747, 1748, 1749
1750. aastad: 1750, 1751, 1752, 1753, 1754, 1755, 1756, 1757, 1758, 1759
1760. aastad: 1760, 1761, 1762, 1763, 1764, 1765, 1766, 1767, 1768, 1769
1770. aastad: 1770, 1771, 1772, 1773, 1774, 1775, 1776, 1777, 1778, 1779
1780. aastad: 1780, 1781, 1782, 1783, 1784, 1785, 1786, 1787, 1788, 1789
1790. aastad: 1790, 1791, 1792, 1793, 1794, 1795, 1796, 1797, 1798, 1799
1800
Magnus III
Magnus III all võidakse mõista kaht kuningat:
Lennuplaan
Lennuplaani sisu
14) avarii- ja päästevarustus;
15) muud andmed;
16) õhusõiduki kapteni nimi.”
Izmail Korostovets
pisi|Izmail Korostovets (1907) Izmail Vladimirovitš Korostovets (vene keeles Измаил Владимирович Коростовец) (1. juuli (vkj)/ 13. juuli 1863 – 19. märts 1933 Poznań ) oli Venemaa sõjaväelane (kindralleitnant) ja riigitegelane. Aastatel 1907−1915 oli ta Eestimaa kuberner.
Lennuplaan
Lennuplaani sisu
”Lennuplaan, mis esitatakse lennu ajal, peab sisaldama vähemalt järgmisi andmeid:
Izmail Korostovets
Elulugu
Ta lõpetas 1884 paažikorpuse Peterburis ja asus 1885 ohvitserina teenima Preobraženski polku. 1904. aastast polkovnik (hiljem kindralmajor), Kuramaa kubermangu asekuberner 20. septembrist 1903 kuni 27. juulini 1907, Eestimaa tsiviilkuberner 11. juulist 1907 kuni 1915 ja senaator.
Esimese maailmasõja puhkemise järel hakati Venemaa keisririigis saksapäraseid kohanimesid asendama venepärastega, nt Peterburi nimetati ümber Petrogradiks. 7. oktoobril 1914 otsustas Tallinna linnavolikogu kuberner Korostovetsi pealekäimisel muuta linna senine ametlik vene nimi Revel vanade leetopisside järgi Kolõvaniks.
Lennuplaan
Lennuplaani sisu
2) õhusõiduki tüüp;
Izmail Korostovets
Elulugu
Tema abikaasa Maria Karlovna oli pärit Bockide suguvõsast.
Pärast 1917. aasta revolutsioone asus ta ümber Poolasse.
Lennuplaan
Lennuplaani sisu
3) lennureeglid;
Fes
F♭ (musical note)
Lennuplaan
Lennuplaani sisu
4) marsruut või kavatsused;
5) lennukõrgus;
6) inimeste arv pardal;
7) lennuaeg sihtpunkti;
8) kestvus (kütuse kogus lennutundides);
9) arvestuslik sisenemispunkti ületamise aeg;
10) soovitav lennukõrgus kontrollitavas õhuruumis;
11) õhusõiduki kapteni nimi.”
Lennuplaani muudatused
Kõikidest muudatustest instrumentaallennu (IF) või lennujuhtimisüksuse luba nõudva visuaallennu (VF)  lennuplaanis tuleb võimalikult kiiresti teada anda vastavale lennuliikusteenindusüksusele. Muude VFR-lendude (visuaallennureeglite järgi toimuv lend) korral, mille lennuplaanis toimub oluline muudatus, on samuti tähtis sellest võimalikult kiiresti lennuliiklusteenindust teavitada.
Lennuplaani sulgemine
Kui lennuk maandub, siis tuleb lennuplaan sulgeda. Selle jaoks tuleb võimalikult kiiresti peale maandumist edastada sihtlennuväljal olevale lennuliikusteenindusüksusele (ATS-üksusele) saabumisteade. Pärast maandumist ei ole saabumisteadet vaja eraldi edastada, kui lennuväljal on olemas aktiivne ATS-teenindus ning raadiosidest või valgussignaalidest on arusaadav, et maandumine on fikseeritud.
1) õhusõiduki tunnus;
2) lähtelennuväli;
3) sihtlennuväli (vaid juhul, kui see ei ühti saabumislennuväljaga);
4) saabumislennuväli;
5) saabumisaeg.”
Plaatina
Plaatina (sümbol Pt) on keemiline element, mille aatomnumber keemiliste elementide tabelis on 78, ta kuulub väärismetallide hulka. Ta esineb 6 isotoobina, massiarvudega 190, 192, 194, 195, 196 ja 198. pisi|Keemiliste elementide tabelis pisi|Plaatina tükid
Avastamine
Plaatinametallidele üldnimetuse andnud plaatinat tunti juba Muinas-Egiptuses 4000 aastat tagasi. Sellest ajast pärinevate kuldesemete plaatinasisaldus on kõrge. Vana-Roomas arvati, et plaatina on plii erim. 1748. aastal kirjeldas Hispaania maailmarändur Antonio de Ulloa põhjalikult oma Lõuna-Ameerika reisil kogetud kullapesemist, mille käigus eraldati kullast plaatina. Plaatina oli kullast odavam ja suure tihedusega plaatinaga oli võimalik kulda n-ö võltsida, lisades seda kullale. Kulla ja plaatina tihedused on lähedased, vastavalt 19,32 ja 21,45 g/cm³. "Valekulla" saamise vältimiseks andis Hispaania kuningas kunagi välja isegi dekreedi, mille kohaselt kullast eraldatud plaatina tuli heita kuninga esindajate juuresolekul jõgedesse, vältimaks nii selle ringlusse minekut.
Järgmisel sajandil plaatina hind tõusis, siis hakati seda metalli kaevandama ning otsima kohti, kuhu varem oli plaatina uputatud, et seda põhjast kätte saada.
Plaatina nimetus tuleneb hispaaniakeelsest sõnast platina, mis tõlkes tähendab hõbedakene, sest plaatina on hõbevalge ja sarnaneb mõneti hõbedaga.
Leidumine
Plaatinat leidub looduses ehedalt ja mineraalidena. Viimaseid on teada üle saja. Tähtsamad plaatina mineraalid on sperrüliit, kuperiit, bregiit, heversiit. Eheda plaatina mineraalid on ferroplaatina (ja polükseen), mis sisaldavad peale raua ka muid plaatinametalle ning vaske ja niklit.
Füüsikalised omadused
Aatomi number: 78
Aatomi mass: 195,078 amü
Sulamistemperatuur: 1770,0 °C (2045,15 °K)
Keemistemperatuur.: 3827,0 °C (4100,15 °K)
Elektronide/prootonite arv: 78
Neutronite arv: 117
Kristallide struktuur: kuupjas
Tihedus: 21,45 g/cm3
Kõvadus: 3,5 (Moshi skaalal)
Värvus: hõbedane
Keemilised omadused
Metallide elektrokeemilises pingereas on plaatinast inertsem üksnes kuld. Kuigi puhas plaatina on keemiliselt väga vastupidav, siis lahustub see siiski näiteks kuumas kuningvees.
Kasutusalad
Plaatina kasutamises on aegade vältel toimunud suuri muutusi. Algselt piirasid plaatina kasutust tema kõvadus ja kõrge sulamistemperatuur. Seda ei olnud lihtne olemasolevate tavaliste tehnikatega töödelda.
1776. aastal ilmusid Pariisi kauplusevitriinidesse plaatinaehted ja -tooted. Reklaam oli mõjuv. Ühesuurusi briljante eksponeeriti nii kuld- kui ka plaatinaraamistuses, nõnda et igaüks võis veenduda: plaatina tugevdas briljandi värvidemängu ja vääriskivi tundus raamistuses suurem. Reklaam sisendas, et vaid profaanid peavad plaatinat hõbedasarnaseks, esteedi silm ei näe siin hõbeda vulgaarset helki.
1828–1844 olid Venemaal käibel 3-, 6- ja 12-rublased plaatinamündid. 1858. aastal vermiti Prantsusmaal plaatinast 20-frangiseid ja 1872. aastal Inglismaal naelsterlingilisi münte, mis üle kullati. NSV Liidu Rahandusministeeriumi ülesandel vermiti Moskva olümpiamängude puhuks 150-rublaseid plaatinamünte. Plaatinat kasutati ka Lenini, Võidu ja Suvorovi I järgu ordeni valmistamisel.
Enne teist maailmasõda kulus umbes pool plaatinatoodangust eheteks, nüüd läheb aga 90% toodangust tehniliste vajaduste rahuldamiseks.
Plaatina kuumakindlus ja püsivus sool-, lämmastik-, väävel- ja isegi vesinikfluoriidhappe suhtes teeb ta asendamatuks laboratooriumiseadmete materjaliks. Juba ülemöödunud sajandi algul hakati temast valmistama happeanumaid ja seadmeid keemiatööstusele. Justus Liebig kirjutas, et ilma plaatinanõude ja -tiigliteta oleks paljude mineraalide koostis jäänud meile teadmatuks. Plaatinast laboritarbed on endiselt asendamatud, plaatinaserviisid on muutunud aga muuseumieksponaatideks.
19. sajandi viimasel poolel ja 20. sajandi esimesel poolel oli plaatina metall, millest valmistati eriti olulised ehted. Plaatina domineeris ehtemaailmas kuni art déco perioodini ning tema tähelend lõppes teise maailmasõjaga, mil ta kuulutati strateegiliseks metalliks ja selle mittesõjaline kasutus keelati.
Keeld seostus plaatina ulatusliku kasutusega tööstuses. Plaatina on oluline tooraine autotööstuses, elektroonikas, naftakeemias, aga ka meditsiinis. Iga auto katalüsaator sisaldab plaatina.
Plaatina võlu peitub ta välimuses. Tema välge sära on ainulaadne. Ta on ka kõige kõvem ehetes kasutatav väärismetall ning kaks korda raskem kui 14-karaadine kuld.
Plaatina populaarsus on viimastel aastatel kasvanud ning seda kasutatakse kulla asemel kihlasõrmuste valmistamisel, sest selle külm läige toob väidetavalt briljandi ilu kullast paremini esile.
Kõige populaarsemad on plaatinast ehted praegu Jaapanis. Sealsed tarbijad ostavad igal aastal ligi 85 protsenti maailmas toodetavatest plaatinaehetest.
Lauri Relander
Lauri Kristian Relander VR III/1 (31. mai 1883 – 9. veebruar 1942) oli Soome president aastail 1925–1931.
1925. aastal külastas Lauri Relander Eestit. Tema on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.
Märts 2007
Märts 2007, kroonika
Sotkamo
Sotkamo on asula Soomes Kainuu maakonnas Sotkamo vallas.
Askim
Askim on linn Norras Vikeni maakonnas Indre Østfoldi vallas, endise Askimi valla keskus.
Linnastaatuse sai 1996. aastal. Elanike arv 14 259 (2017).
Askimis on sündinud näitleja Vivika Polin ja laskesuusataja Halvard Hanevold.
Pernå vald
1. jaanuaril 2010 liideti vald Loviisa linnaga.
Külad
Bagarböle, Baggböle, Baggnäs, Bergby, Blybergs, Böle, Erlandsböle, Fasarby, Garpgård, Gerby, Gislarböle, Gislom, Greggböle, Grevböle, Haddom, Hartola (Hardom), Hormnäs, Horslök, Hämeenkylä (Tavastby), Härkäpää (Härpe), Idlax, Isnäs, Kabböle, Kinnarinkylä (Skinnarby), Kivisalo (Kjevsalö), Koskenkylä (Forsby), Kukumi (Kuggom), Kuuskoski (Kuskosk), Kärppä (Kärpe), Lapinkylä (Labby), Lappnor, Malmsby, Malmgård, Näse, Paavalinkylä (Påvalsby), Pernå (Pernaja; Kirkonkylä/Kyrkoby), Pernajan pappila (Pernå prästgård), Pitkäpää, Pålböle, Riikki (Rike), Rosendal (Pernå), Rösund, Sandvik, Sarvilahti (Sarvlax), Sarvisalo (Sarvsalö), Sjögård, Strömmen, Sundarö, Särkilahti (Särklax), Tervik, Tetom, Torsby (Torstila), Tjuvö, Trännäs, Tjusterby, Vanhakylä (Gammelby), Villmansgård, Våtskär, Österby
Some Great Reward
"Some Great Reward" on Depeche Mode'i neljas stuudioalbum. Albumi andis välja Mute Records 1984. aastal.
Suurt edu saatis singlit "People are People", millest sai bändi esimene hitt USAs, kus jõudis edetabelis 13. kohale.
Singlid
Loo "If You Want" autor on Alan Wilder, ülejäänute autor on Martin Gore.
Rolls-Royce Trent 7000
Rolls-Royce Trent 7000 on Rolls-Royce’i kompaniile kuuluv mootoritüüp, mis on toodetud lennuki Airbus A330 tarbeks. Trent 7000 idee esitati avalikkusele 14. juulil 2015. aastal ja tema esimene käivitus tehti 27. novembril 2015. aastal. 20. juulil 2018. aastal sai Trent 7000 EASA-lt (European Union Aviation Safety Agency) tüüpsertifikaadi Trent 1000 variandi eest.
Andmed
Järgmises loetelus on tehnilised andmed.
Trent 7000 koosneb 20 000 osast. Tiiviku otsad liiguvad üle 900 miili tunnis. Kombineeritud kolmest mootorist: Trent 700 omadused, Trent 1000 disain ja tehnoloogia pool on Trent XWB poolt üle võetud.
Arendus
Järgmises loetelus on Trent 7000 väljatöötamise etapid.
Selle idee testimine toimus järgmistes asukohtades (vaata tabel 1. Trent 7000 väljatöötamise etapid).
Märjamaa kirik
pisi|Märjamaa kirik pisi|Kiriku orel Märjamaa Maarja kirik on kirik Rapla maakonnas Märjamaa vallas Märjamaa alevikus. Varem jäi kirik Läänemaale Märjamaa kihelkonda.
Neitsi Maarjale pühitsetud kirikut kasutab EELK Märjamaa Maarja kogudus.
Ajalugu
Arvatavasti 14. sajandil ehitatud hoone oli kasutusel pikemalt kaitseehitisena. 1686. aastal uuendati kirikut ning 1871. aastal ehitati kirikutorn praeguse kõrguseni.
11. septembril 1932 avati pidulikult kirikuväravana kirikuaia idaküljele püstitatud mälestusmärk Märjamaa langenud sõdurite mälestuse jäädvustamiseks.
1941. aastal Märjamaa lahingute käigus kirik hävines täielikult. 1959. aastaks kirik taastati ning võeti uuesti kasutusele.
Enne 1941. aasta põlengut kirikus olnud Christian Ackermanni 17. sajandil loodud altar oli kingitud "Jumala auks ja kirikule kaunistuseks" Paeküla mõisniku Anton Friedrich von Salza ja "au ning voorusrikka proua Dorothea Taube" poolt. Säilinud on Otto Klenzli fotod aastast 1940, kus on võimalik Ackermanni altarit enne Märjamaa kiriku hävinemist näha.
Praegu on kasutusel arhitekt Illar Kannelmäe kavandi järgi rajatud altarilaud ning altariseinal on Uno Roosvalti altarimaal "Mina olen eluleib".
Reservaaž (graafika)
Reservaaž (prantsuse réservage) on sügavtrükimenetlusel põhinev graafikatehnika. Kui reservaažil kasutatakse kujutise tekitamiseks värvitud suhkrulahust, nimetatakse reservaaži ka suhkruakvatintaks.
Märjamaa kirik
Ajalugu
Kirikutornis on 5 kella, milles üks on toodud Märjamaa õigeusu kirikust.
Reservaaž (graafika)
Kasutatakse akvatintas ja vahel litograafias. Laiemalt hakati reservaaži tehnikat kasutama 19. sajandi teisel poolel.
Märjamaa kirik
Ajalugu
Märjamaa kirik kuulub EELK Märjamaa Maarja kogudusele.
Reservaaž (graafika)
Protsess
Pilt kantakse trükiplaadile vees kergesti lahustuva värviga, nagu akvarell- või guaššvärv. Seejärel kaetakse plaat happekindla lakiga ja asetatakse vette. Vees eraldub lakk lahustuva joonistuse kohalt ja jääb alles värviga katmata pindadele. Seejärel plaat söövitatakse ning on valmis trükkimiseks.
Pilt võidakse maalida plaadile ka suhkrulahusega või tuši-vedelseebi-suhkruseguga. Muus osas on protsess sama.
Tehnikas on suur osa juhusel, sest värvijoonise pinna söövitumine pole täpselt etteaimatav.
Märjamaa kirik
Ajalugu
Neitsi Maarja auks pühitsetud kirik on andnud nime ka Märjamaale (Maarjamaa -> Märjamaa).
Feses
Feses (tähtnimetus) ehk fa-dublbemoll (silpnimetus) on noodinimed. Feses on saadud f noodi altereerimisel tervetooni võrra alla (madaldamisel).
Aleksandr Jevreinov (1873−1928)
Aleksandr Aleksandrovitš Jevreinov (vene Александр Александрович Евреинов; 7. jaanuar 1873 – 27. mai 1928) oli Venemaa keisririigi riigitegelane.
Ta oli riiginõunik, hiljem tõeline riiginõunik, Eestimaa kubermangu asekuberner 22. märtsist 1910 kuni 29. novembrini 1914 ja Pensa tsiviilkuberner 29. novembrist 1914 kuni 29. aprillini 1917.
Pärast 1917. aasta Oktoobrirevolutsiooni emigreerus Prantsusmaale.
Dekoor
pisi|[[Lilly Walther. Kavand portselantaldrikule. Umbes 1896]] Dekoor on eseme või ehitise pinnakaunistus.
Springfield (Missouri)
Springfield on linn USA-s Missouri osariigis, Greene'i maakonna keskus.
Springfield on tuntud hüdnimega 'The Queen City of the Ozarks'. Linn asutati 1829. aastal.
Linnas asub USA föderaalvanglate meditsiinikeskus.
2016. aastal oli linnas 167 319 elanikku.
Maateaduste mõisteid (S)
Sellele leheküljele on koondatud lingid maateaduslikele artiklitele, mille pealkirjad algavad S-tähega.
Luuka evangeelium
Luuka evangeelium (lühend Lk) on Piibli Uue Testamendi kaanoni 3. raamat ja üks kolmest sünoptilisest evangeeliumist. Sellele eelneb Markuse evangeelium ja järgneb Johannese evangeelium. Teoloogid on valdavalt üksmeelel, et Luuka evangeelium kuulub kokku Apostlite tegude raamatuga, mille autor kirjutas kaheosalise teosena: esimene kirjeldab Jeesuse elu (Luuka evangeelium) ning teine kristliku kiriku sündi ja algkristluse kujunemist (Apostlite teod).
Traditsiooni järgi on evangeeliumi autoriks Luukas. Luuka evangeeliumis on sünoptilistest evangeeliumidest kõige enam unikaalset materjali. Luuka evangeeliumi üheks eripäraks on selle universaalsus - rõhutatakse, et kristluse sõnum on sõnum kõigile rahvastele ja ühiskonnakihtidele. Evangeelium on kirjutatud koinees 1. sajandi teisel poolel.
Pealkiri
Luuka evangeelium on kreeka keeles Κατὰ Λουκᾶν, "Kata Loukan" ('Luuka järgi'). Vulgatas on evangeelium "Evangelium secundum Lucam".
Autorlus ja adressaat
Evangeeliumis pole autorit mainitud, kuid 2. sajandist on teose autoriks hakatud pidama Luukast, apostel Pauluse ihuarsti, keda on mainitud Pauluse kirjas koloslastele. Evangeeliumi autorit Luukast peetakse traditsiooni järgi ka Apostlite tegude raamatu autoriks. Mõlemal raamatul on ühiseid tunnuseid:
Autorsuse probleem
pisi|Luukas ja Madonna, Püha Luuka gildi altar, [[Hermen Rode, Lübeck, 1484]] Osad tänapäeva teoloogid ja piibliuurijad usuvad, et teos oli tõepoolest Pauluse kaaslase Luuka kirjutatud. Selle hüpoteesi kasuks räägib kohatine meditsiinilise kõnepruugi kasutamine evangeeliumis. Samuti võiks meie-vormis kirjutatud tekstilõigud Apostlite tegudes olla tõestuseks, et autoriks oli Pauluse kaaslane. Kui tegemist on pelgalt omistatud tekstiga, on küsitav ka, miks oleks 2. sajandi kirik omistanud kaks mahukat raamatut vähetähtsale Luukale, selle asemel, et omistada need mõnele apostlile.
Teised uurijad on aga tekstianalüüsi alusel väitnud, et autoriks on keegi anonüümne autor, kuna tekst ei ole kooskõlas Pauluse kirjadega ning meditsiinilised nüansid, mis evangeeliumis leiduvad, ei ületa teadmisi, mis oleksid olnud igal kaasaegsel haritud inimesel. On välja pakutud, et meie-vormis tekstilõigud Apostlite tegudes on eraldiseisev materjal, mille autor on ülejäänud teksti kaasanud.
Adressaadi probleem
Uue Testamendi uurijad on erimeelel ka selle osas, kes on Luuka adressaat. Ainsa evangeelumina on Luuka evangeeliumi teksti sees mainitud adressaat – kõigeauline Teofilos. Teofilos võis olla päris isik, kuid ühtlasi tähendab nimi Teofilos tõlkes "Jumala armastajat" või "Jumala armastatut" ning nii on oletatud, et Teofilose nimi võib osutada ka kristlastele. Selle kasuks, et tegemist oli päris isikuga, räägib sissejuhatuse formaalne stiil, asjaolu, et Luuka kaasajal pühendati tekste tihti olulistele isikutele ning et tiitel "kõigeauline" oli kasutusel sotsiaalse staatuse märkimiseks Rooma provintsis. Ühtlasi oleks seljuhul tegu mittejuudist adressaadiga ning Luuka evangeeliumi fookus on mittejuutide kaasamisel kristlusesse. Teisest küljest on põhjust ka selles hüpoteesis kahelda: kui raamat on pühendatud kõrgel kohal ametnikule, siis tundub kummaline, et rikkaid ja ametnikke kujutatakse väga negatiivses valguses ning teos on liiga pikk, et oleks tõenäoline, et ükski Rooma ametnik oleks seda lugema vaevunud. Seega võib ka arvata, et raamat oli kirjutatud kristlastele, mis oli palju tavalisem.
Tekkelugu
400px|pisi|Luuka evangeelium [[3. sajandist pärit papüürusel]] Evangeelium on kirjutatud kirja vormis, mis on läkitatud Teofilosele, keda mainitakse sissejuhatuses. Autori eesmärgiks on panna kirja kõik Jeesusesse puutuv algusest lõpuni. Kuna Apostlite teod lõpevad sündmustikuga 62 või 63. aasta paiku pKr, siis võiks arvata, et Luuka evangeelium on kirjutatud varem, millalgi ajavahemikus 50. kuni 60. aasta. Markuse evangeeliumi ja Luuka evangeeliumi võrdlus annab aga alust arvata, et Luuka evangeelium on hilisem. Asjaolu, et Luukas mainib Jeruusalemma piiramist sõjalaagreist, samas kui Markuse evangeeliumis räägitakse hägusemalt "hävituse koletisest" võib viidata Luuka ajaloolisele informeeritusele ning paigutaks Luuka evangeeliumi kirjutamise hilisemasse perioodi, millalgi ajavahemikku 70.–100. aastatesse pKr. Selle kasuks peetakse ka Luuka märkust, et tema evangeeliumil on mitmeid eelkäijaid. Viimaks arvatakse ka, et Luuka ja Matteuse evangeeliumide vahele jäi võrdlemisi lühike periood ning kuna Matteuse evangeelium paigutatakse 90. aastatesse, tuleks ka Luuka evangeelium paigutada sellesse perioodi. Uurijad, kes paigutavad evangeeliumi varasemasse perioodi on välja toonud, et väljenduse muutmist Lk 21:20 võib seletada ka Luuka mittejuutidest lugejaskond - pidades lugejaskonnana silmas Rooma kristlasi, poleks Luukas tõenäoliselt saanud nimetada Rooma armeed "koletiseks". Samuti arvatakse, et väljenduse muutusest hoolimata on tegu liialt häguse sündmuste kirjeldusega, et sellest järeldada ajaloolist tagasivaadet tegelikele sündmustele. Tegu võib olla pelgalt sama ettekuulutuse eri kujuga, mis oli kaasajal ringluses.
Teoloogid pole evangeeliumi koostamise asukoha osas ühtsel seisukohal.
Alliktekstid
Luuka evangeeliumi alusmaterjaliks peetakse kolme allikat: Markuse evangeeliumit (30% teksti ulatuses), allikat Q (20% ulatuses) ja allikat L (50% ulatuses). Q-allika all mõeldakse Luuka ja Matteuse evangeeliumi ühisosa, mis ei ole pärit Markuse evangeeliumist. Allikas L all mõeldakse Luuka evangeeliumile eriomast materjali. Luuka evangeeliumis kasutatakse peaaegu kogu Markuse evangeeliumi materjali, kuid see moodustab kogu teosest vaid kolmandiku. Seega on Luuka evangeeliumis rohkem unikaalset materjali kui teistes sünoptilistes evangeeliumides.
Evangeeliumi vanimad säilinud katkendid sisalduvad Papüürus 75 manuskriptil 2. sajandist.
Sisu ja ülesehitus
pisi|[[Rembrandt, Kadunud poja tagasitulek, 1662–1669 (Ermitaaž, Peterburi) kujutab kadunud poja tähendamissõna]] Luuka evangeelium koosneb 24 peatükist, mis jagunevad täisversioonis 1151 salmiks. Luuka evangeelium on salmide arvult mahukaim raamat Uues Testamendis. Peatükkide arvult pikemad raamatud on vaid Matteuse evangeelium ja Apostlite teod.
L allika lood
Luuka evangeelium sisaldab palju unikaalseid lugusid ja tähendamissõnu:
Enamik L allika materjali paigutub Luuka evangeeliumi rännu narratiivina tuntud osasse Lk 9:51-Lk 18:14. Selles evangeeliumi osas kirjeldatakse Jeesuse teekonda Galileast Jeruusalemma.
Lapsepõlvelood
Luuka evangeelium sisaldab mitmeid lugusid Jeesuse lapsepõlvest. Samas puudub kolme Idamaa targa lugu, mis on Matteuse evangeeliumis. Ilmselt oli evangeeliumi kirjutamise ajaks kristlikus kogukonnas tekkinud küsimus, millal sai Jeesus võime teha imesid. Luuka evangeeliumis teab 12-aastane Jeesus, et ta on Jumala poeg. Olulisel kohal on lapsepõlvelugudes ka Ristija Johannes.
Teoloogia
Standardselt tõlgendatakse Luuka evangeeliumit kui päästeevangeeliumit, kus Jeesuse elu ja surm märgivad kulminatsiooni Vana Testamendiga alanud päästeajaloos. Jumal lunastab läbi Jeesuse inimesed nende pattudest. Suurima patuna Jumala vastu esitatakse Jumala Poja (Jeesuse) tapmist. Sellest on mõned uurijad järeldanud, et Luuka evangeeliumi järgi ei loo Jumala ja inimeste vahel õiget suhet ega taga lunastust mitte Jeesuse surm ise, vaid see, kui inimesed mõistavad oma kohutavat pattu Jeesuse vastu ning Jumal neile andestab. Luuka evangeeliumit on tõlgendatud ka kui vastumürki kriisile, mis tekkis kristlikus kogukonnas Jeesuse tagasituleku viibimisega. Lisaks on ühe hüpoteesi järgi Luuka evangeelium kirjutatud vastureaktsioonina gnostitsismile. Samuti võib Luuka evangeeliumit selle ajaloolise rõhuasetuse tõttu pidada ka evangeeliumiks, mis kirjutati kristlastele nende usu autentsuse kinnituseks või ka aitamaks kristlikul kogukonnal mõtestada oma suhet teiste ühiskonna gruppidega ning neile kinnituseks, et kristlus ei ole Rooma võimu õõnestav ega juutlusega vastuolus. Ainsa evangeeliumina sisaldab Luuka evangeelium autoripoolset eksplitsiitset väljendust teose eesmärgi kohta: evangeeliumi ülesandeks on anda ajalooline ülevaade Jeesuse elust. Luukas rõhutab Püha Vaimu rolli Jeesuse teenimistöös. Samuti on kesksel kohal palvetamine. Luuka evangeeliumis kujutatakse Jeesust palvetamas, eriti enne pöördelisi sündmusi tema elus, rohkem kui üheski teises evangeeliumis. Autor püüab kristlust näidata universaalsena, mis pole niivõrd juutide lahkusk, vaid Jumala and kogu inimkonnale.