Eesti_kubermangu_administratiivse_valitsuse_ja_kohaliku_omavalitsuse_ajutise_korra_kohta
Määruse originaaltekst eesti keeles
III. Kuni uue Baltimaa administratiwlise korralduse seaduse wäljaandmiseni määrata: 1. Eesti kubermangu walitsemine antakse ajutise walitsuse komissari kätte. Komissaril on kaks abilist; ühe kätte nendest usaldatakse Tartu-, Wõru-, Wiljandi-, Pärnu- ja Saaremaa juhtimine. 2. Komissari juures asub ajutine kubermangu maa-nõukogu. 3. Kubermangu maa-nõukogu liikmed on maakondade ja linnade asemikud, keda iga 20.000 elaniku kohta üks walitakse, kusjuures wähema elanikkude arwuga linnadel igaühel 1 asemik on. 4. Ajutise kubermangu maa-nõukogu liikmed walitakse selle seaduse III jao 13–17. par põhjal. 5. Kubermangu komissari ja ajutise kubermangu maa-nõukogu wõimupiiri kuulub: a) kubermangu omawalitsuse asjade ja maa-majapidamise juhatamine; b) üleüldis administratiwliste asjade juhatamine; c) kohaliste maa-kohustuste juhatamine ja üleüldiste maamaksude määramine makswate seaduste põhjal; d) üleüldiste maa-maksude jaotamine admistratiwliste ja maksu-üksuste peale; e) kubermangu wäljaminekute ja katmiseks tarwilikkude ajutiste kohalikkude maksude määramine; e) kubermangu wäljaminekute katmiseks tarwilikkude ajutiste kohalikkude maksude määramine; f) senini kohaliku maakassa ja rüütelkonna asutuste walitsuse all olewate asjade ja waranduste walitsemine; g) üleüldise – sugu peale waatamata – ühesuguse, salajase ja otsekohese ja proportsionaalse hääletamise peal põhinewate Eesti kubermangu administratiwlise korra ajutise määruste- ja kohalise omawalituse seaduse-projektide kokkuseadmiseks esialgne küsimuste wäljatöötamine. 6. Maakondades asutatakse ajutised maakonna maa-nõukogud. 7. Maakonna maa-nõukogu liikmed walitakse maakonna waldade poolt 7-15 liikmelisel arwul. 8. Maakonna maa-nõukogu liikmed walitakse selle seaduse III jao, 14-17 par. põhjal. 9. Maakonna maanõukogude wõimupiirkonda kuuluwad – kubermangu komissari ja kubermangu maa-nõukogu poolt ühiselt märatud piirides – järgmised asjad: a) kohaliku maa omawalitsuse asjad, b) üleüldis-administratiwlised walitsuse asjad ja c) maakonna piirides ajutise kohalikkude maksude määramine. 10. Kubermangu ja maakonna maa-nõukogudel on õigus täidesaatwaid organisid asutada, kes koos seisawad ühest ehk mitmest isikust. 11. Kubermangu ja maakonna maa-nõukogude asjaajamise keele määrawad need asutused ise ära, kuid sealjuures on igaühel õigus nende asutuste poole pöörata ja nendelt wastuseid saada kas Wene wõi ühes kohalikus keeles. 12. Kõik läbirääkimine riigi keskwalitsusega niisama ka kohalikkude walitsuseasutustega sünnib Wene keeles. 13. Kubermangu maa-nõukogu liikmed walitakse maakonna maa-nõukogude ja linnawolikogude poolt. 14. Maakonna maa-nõukogu liikmed walitakse maakonna walimise koosolekutel. 15. Maakonna walimise koosoleku liikmed walitakse walla koosolekutel, iga 1000 walija kohta üks. üleüldise – sugu peale waatamata – otsekohese, ühesuguse ja salajase hääletamise teel, kusjuures ka wähemustele esituse saatmine wõimalikuks tehakse. Wallad alla 1000-lise elanikkude arwuga waliwad ühe esitaja. 16. Walimistest on õigus kõigil osa wõtta, kes 21 aastat wanad ja kuni 1. märtsini 1917 aastal wähemalt aasta wallas wõi walla piiridesse kuuluwates mõisates wõi alewikkudes on elanud. 17. Ajutise kubermangu ja maakonna maa-nõukogude liikmeteks on õigus mitte ainult kohalikka walla elanikka, waid ka neid walida, kes wäljaspool walla piirisid elawad.