cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kalad (märk)
Lühiiseloomustus
Neptuun liigub Kalade märgis aastail 2012–25. Sel ajal sündinud põlvkond on teistest tugevama tervikutajuga, hea fantaasia ja intuitsiooniga, mis asendab tihti ratsionaalset mõistust. Neil on võimeid tuua uusi arenguid religiooni, müstikasse, kunstidesse. Negatiivse poole pealt võib neil olla tugevam tõmme mõnuainete poole.
Jonava
Haridust annavad kaks gümnaasiumit, keskkool, neli põhikooli ja kaks algkooli. Linnas asub raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on vanalinn, endises postijaama hoones asuv koduloomuuseum, kaks katoliku kirikut (vanem aastast 1622, uuem aastast 1793) ja Jonava raudteejaam.
Kalad (märk)
Lühiiseloomustus
Pluuto liikus Kalade märgis viimati ca 1799–1823 ja teeb seda uuesti ca 2043–67. Sel ajastul sündiv põlvkond arvatakse tegevat suuri muutusi kunstis ja kultuuris. Eelmine samasugune periood tõi maailmale romantismi õitsengu.
Jonava
Linna järgi on nimetatud Birštonase kihistu Jonava kihistik.
Ajalugu
Linn on rajatud 18. sajandil. Selle rajas Skaruliai mõisa omanik Dominik Kossakowski, pärimuse kohaselt kasutas ümbruskonna rahvas seda paika jaanipäeva tähistamiseks (leedu jonienė) ja jaanitule tegemiseks, sellest tulenevat ka asula nimi. Aastal 1729 läbi viidud rahvaloenduse kohaselt olid kõik alevi elanikud juudid.
Kalad (märk)
Traditsioonilised vastavused
pisi|Kalad pisi|199px|Ametüst on üks Kalade sünnikivi
Jonava
Ajalugu
Aastal 1835 rajati sinna postijaam. Aastal 1838 hakkas asulat läbima telegraafiliin (alguses optiline, pärastpoole elektromagnetiline). Linnaõigused sai 1864. aastal. Aastal 1871 hakkas linna läbima Liibavi–Romno raudtee. Aastal 1893 püstitati linna esimene veski. Järgmisel aastal põles linn maha, see ehitati uuesti üles korrapärase planeeringuga asulana. Tulekahju laastas linna ka aastal 1905, mil põles raudteejaama ümbruskond.
Aastal 1912 avati linnas tikuvabrik. 14. augustil 1941 hukkasid Saksa okupatsiooniväed 552 Jonava juuti, kokku hukati 2108 linna elanikku. Aastal 1946 kohandati tikuvabrik ümber mööblivabrikuks. Aastal 1962 rajati linna keemiatehas Achema, mis oli esimene tehas Leedu aladel, kus toodeti tööstuslikult ammoniaaki (1965). 20. märtsil 1989 toimus tehases maailma suurim ammoniaagileke (7500 tonni), millega kaasnes veel tulekahju nitrofosfaati tootvas hoones ja väetiseladudes. Õnnekombel hukkus katastroofis vaid 7 inimest. Kėdainiai suunas liikunud mürgipilv kattis 50 kilomeetrit pika ja 7 kilomeetrit laia maa-ala.
Elanikkond
1923. aasta rahvaloenduse andmetel oli Jonava elanikest leedulasi 28,53%, juute 65,64%, poolakaid 1,34% ja venelasi 3,65%.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Jonava elanikest leedulasi 87,74%, venelasi 8,25%, poolakaid 1,22%, ukrainlasi 0,83%, valgevenelasi 0,66%, sakslasi 0,14% ja mustlasi 0,13%.
Tuntud elanikke
pisi|püsti|Abraham Myerson pisi|püsti|Dainius Kreivys
Tartu õpperingkond
Tartu õpperingkond, 1893. aastast Riia õpperingkond (saksa keeles Dorpatscher Lehrbezirk, hiljem Rigascher Lehrbezirk, vene keeles Дерптский учебный округ, hiljem Рижский учебный округ), oli Venemaa keisririigi, Venemaa Vabariigi ja Venemaa Nõukogude Vabariigi koolihalduspiirkond aastatel 1803−1918.
Ajalugu
Tartu õpperingkond moodustati 1803. aastal keiser Aleksander I ukaasiga, millega Venemaa keisririigi territoorium jagati kuueks õpperingkonnaks. Tartu koolihalduspiirkonna keskuseks sai Tartu ülikool; selle eesotsas seisis Peterburis resideeriv kuraator, kes allus Venemaa Rahvahariduse Ministeeriumile. Õpperingkonna moodustasid Eestimaa, Kuramaa ja Liivimaa kubermang; aastatel 1803−1812 oli selle osa ka Viiburi kubermang. 1893. aastal nimetati piirkond ümber Riia õpperingkonnaks. See kaotati 1918. aastal Venemaa Nõukogude Sotsialistliku Föderatiivse Vabariigi korraldusega.
Kuraatori pädevus ja ülesanded
Koolide tegevust õpperingkonnas juhtis kuni 1837. aastani Tartu ülikooli juurde moodustatud koolikomisjon, mis allus kuraatorile; 1837. aastal võttis likvideeritud komisjoni ülesanded üle kuraatori nõukogu. Kuraatorile allusid Tartu ülikool, kubermangude gümnaasiumid, kreiskoolid, elementaarkoolid ja eraõppeasutused. 1837. aastani teostas kuraator järelevalvet talurahvakoolide üle, 1873. aastal allutati talle Vene õigeusutunnistusse üleläinud talupoegade laste talurahvakoolid ja 1885. aastal ka luteri talurahvakoolid. Riigieelarvelistes kroonukoolides valvas kuraator nii õppetöö kui majandustegevuse, linna- ja erakoolides ainult õppetöö korralduse üle.
1837. aastani olid kuraatori ülesanded: 1) järelevalve seaduste ja haridusministeeriumi eeskirjade täitmise üle, 2) aruannete esitamine haridusministeeriumile õppetöö ja riigi raha kulutamise kohta, 3) koolide tegevuse organiseerimine ja revideerimine ning 4) professorite ja gümnaasiumidirektorite ministrile esitamine ametisse kinnitamiseks. 1837. aastal loodud kuraatori nõukogu oli abistav institutsioon. Selle pädevusse kuulusid järgmised küsimused: poolaasta-, aasta- ja revideerimisaruanded; gümnaasiumide, kreiskoolide ja eraõppeasutuste avamine ja sulgemine; ametnike ja õpetajate töö ning kuritarvitused; koolimajade ost, müük, rent, ehitamine jms. Erimeelsuste korral kuraatori ja nõukogu liikmete vahel esitati küsimus otsustamiseks ministrile.
Kuraatori kantselei
Kuraatori kantselei asus kuni 1835. aastani keisririigi pealinnas Peterburis, seejärel aga aastatel 1835–1870 ja 1876–1886 Tartus ning 1870–1876 ja 1886–1915 Riias. I maailmasõja ajal toodi see rinde läheduse tõttu 1915. aastal Tartusse tagasi.
Rahvakoolide direktor
26.. jaanuari 1887 seadusega Tartu õpperingkonna algkoolide järelevalve korralduse kohta loodi kubermangu rahvakoolide direktori ametikoht. Rahvakoolide direktor oli kõrgem haridusametnik, kellele allusid otseselt kubermangu linnakoolid ja rahvakoolide inspektorite vahendusel luteri- ja õigeusu linna- ja maa-algkoolid ja eraõppeasutused. Esialgu oli Tartu (aga alates 1893. aastast Riia) õpperingkonnas üks rahvakoolide direktor Liivi-, Eesti- ja Kuramaa kohta, kuid 28.01.1892 kinnitatud Riiginõukogu arvamusega asutati juurde teine rahvakoolide direktori ametikoht asukohaga Tallinnas, kelle tegevuspiirkonda kuulusid peale Eestimaa kubermangu koolide ka Liivimaa kubermangu Saare-, Pärnu- ja Viljandimaa koolid. 1. jaanuarist 1898 oli rahvakoolide direktor ametis igas kubermangus ning Põhja-Eesti koolid allusid Eestimaa kubermangu rahvakoolide direktorile, Lõuna-Eesti ja Saaremaa koolid Liivimaa kubermangu rahvakoolide direktorile. 1914. aastal oli nende järelevalve all Eestimaa kubermangus kaheksa, Liivimaa kubermangus 17, Kuramaa kubermangus 14 linnakooli. Rahvakoole oli Liivimaal 1605, Kuramaal ja Eestimaal kokku 1112 kooli. Rahvakoolide direktorid allusid ikka Riia õpperingkonna kuraatorile ning rahvakoolide direktorite ametikohad kaotati 1918. aasta jaanuaris seoses Riia õpperingkonna tegevuse lõpetamisega.
Haldusala
1904. aastal kuulusid Riia õpperingkonna haldusalasse Liivimaa kubermangus järgmised õppeasutused:
Herman Melville
Herman Melville (1. august 1819 – 28. september 1891) oli ameerika kirjanik. Ta oli noorena meremees ja tema sulest on ilmunud arvukalt mereteemalisi lühijutte ja romaane.
Herman Melville sündis New Yorgis. Kaupmehest isa läks pankrotti ja suri 1832. aastal. Perekonda toetasid sugulased Albanyst. Hermani kooliõpingud ei kestnud kaua, sest ta pidi kirjutaja, õpetaja ja farmitöölisena perekonna ülalpidamiseks lisaraha teenima. Ta täiendas oma haridust iseõppimise teel.
1839. aastal läks Melville madrusena merele. Esimene reis viis ta Inglismaale, teine vaalapüügilaeval Vaikse ookeani lõunaossa, kus ta elas lühikest aega pärismaalaste hulgas Markiisaartel. Melville käis ka Tahitil ja Hawaiil. Seal astus ta USA mereväkke ja naasis järgmisel aastal sõjalaevaga USA-sse. Pärast mereväest vabanemist kirjutas ta läbielatu põhjal romaane, millega saavutas suurt edu, sest Lõunamere temaatika oli kirjanduses alles käsitlemata. Kuna Melville'il oli Londonis vend, kes tema karjääri kogu aeg toetas, ilmusid teoste esitrükid enamasti Inglismaal, nagu näiteks esikteos "Typee" (1846) või "Omoo" (1847), mis käsitles Tahitil veedetud aega.
Melville abiellus 1847. aastal Massachusettsi ülemkohtuniku tütre Elizabeth Shaw'ga. Paaril oli neli last, mõlemad pojad surid aga varakult. 1849. aastal ilmus "Mardi teekond sinna". Melville kirjutas rahateenimise eesmärgil uusi mereromaane. 1849–1850. aastal viibis ta jälle Inglismaal, pärast naasmist USA-sse ostis ta Massachusettsi osariiki Pittsfieldi farmi ja sõbrunes naabruses elava Nathaniel Hawtrone'iga. Tema ettepanekul töötas Melville "Moby Dicki ehk Valge vaala" (1851) ümber allegooriaks. Raamatu väärtus ilmnes alles 30 aastat hiljem. Kirjaniku eluajal müüdi seda kõigest 3000 eksemplari. Sama edutud olid ka Melville'i järgnevad teosed.
1863. aastal kolis perekond Melville rahalistel põhjustel New Yorki. Seal sai Hermanist tolliinspektor, kellena ta töötas kuni 1885. aastani. Sellel perioodil kirjutas ta eranditult luuletusi, näiteks "Lahingulood" (1866), mis käsitlesid kodusõda, ja värssromaani "Clarel" (1876), mille teemaks oli reis Palestiinasse. Elu lõpuaastad veetis Melville tagasitõmbunult. Viimane jutustus "Billy Budd, fokkmarsimadrus" valmis kirjaniku surma-aastal, avaldati aga alles aastal 1924.
1951. aastal kirjutas inglise helilooja Benjamin Britten tema teose "Billy Budd, Sailor: An Inside Narrative" põhjal ooperi "Billy Budd".
Geomeetriline lukustamine
Geomeetriline lukustamine ehk sundlukustamine on mehhanismi või kinemaatilise paari elementide kontakti püsivuse (sundkontakti) saavutamine nende elementide sobiva geomeetrilise kujunduse abil. Nii näiteks on rulltõukuri rull ketasnuki soones geomeetriliselt lukustatud, sest kontakt nende vahel on ilma abivahenditeta (vedrudeta) alati tagatud.
Loovisik
Loovisik on üldmõistes isik, kelle tegevuse tulemus on looming. Loovisikute ja loomeliitude seaduse tähenduses autoriõiguse seaduse mõistes on loovisik autor või esitaja, kes tegutseb kujutava või rakenduskunsti, lavakujunduse, audiovisuaalse kunsti, lavakunsti, kirjanduse, muusika või arhitektuuri alal.
Häirivmass
Häirivmassi olemus
Kui mingi keha pöörleb, siis on tal olemas pöörlemistelg. Samas on igal kehal olemas ka raskuskese (teatud kehadel, näiteks auto väntvõllil, on neid mitu). Kui raskuskese ei asu pöörlemisteljel, on tegemist häirivmassiga. Balansseerimisega viiakse raskuskese pöörlemisteljele.
Les Mistons
Lugu leiab aset ühes maakohas Prantsusmaal, kus kamp noori poisse on kiindunud ilusasse naisesse. Kadeduse kirglik afäär lööb lõkkele ning nad otsustavad maksta kätte tüdrukule ja viimase poiss-sõbrale.
Truffaut märkab väikeste asjades olulisust elus, mis hakkab iseloomustama varsti kogu prantsuse uue laine kino. Film mõjutas hiljem prantsuse filmilavastajat Jean-Pierre Jeunet'd, kes lavastas filmi "Amélie".
Silver Haugas
thumb|Silver Haugas esinemas [[Epordwerki koosseisus SunFestil Pirita kloostri varemeis 22. juulil 2010]] Silver Haugas (sündinud 18. aprillil 1989) on ansambel Mushy basskitarrist.
Elab Pärnus. Ta on lõpetanud Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumi.
Saavutasid bändiga Mushy Proovikas 2006 esikoha, Noortebänd 2006 esikoha, Coca Cola Soundwave 2007 esikoha.
On ansambli Shanon liige.
Ronitaim
pisi|Liaanid metsakoosluses Ronitaim ehk liaan (laiemas mõttes) on taimede kasvuvorm, mida iseloomustavad rohtsed, poolpuitunud või puitunud, enamasti suhteliselt pikad väänlevad varred, mis vajavad toetumiseks teisi taimi. Kitsamas mõttes nimetatakse liaanideks poolpuitunud või puitunud varrega taimi, aga mitte rohtse varrega ronitaimi.
Kasvukohad
Ronitaimed on tüüpilised troopiliste vihmametsade taimed. Nad kinnituvad mulda ja kasvavad puid või muid objekte toeks kasutades vertikaalsihis kõrgemale, valguse poole. Troopikas kasvav ronitaim on näiteks rotangpalm, mida peetakse maailma pikimaks taimeks (varre pikkus kuni 200 m, diameeter aga ainult 1–5 cm ). Et ronitaimed moodustavad metsavõrastikus sageli nii-öelda sildu, on nad loomadele (arborikoolidele) oluline liikumis- ja elupaik. pisi|Harilik humal Ronitaimi leidub ka parasvöötme metsades, näiteks harilik luuderohi.
Eestis kasvavaid ronitaimi
Eesti taimedest on ronitaim näiteks humal. Ronitaimena võib kasvada ka harilik maavits. Eestis haruldane harilik luuderohi ei kasva siin enamasti ronitaimena, vaid roomab maapinnal.
UFO (ansambel)
thumb|UFO esinemas 2009. aastal
UFO (ka U.F.O.) on Suurbritannia hard rock ' i ansambel, mis alustas tegevust 1969. aastal.
Esialgu mängis bänd pigem progerokki, kuid alates 1975. aastast liiguti stiililiselt heavy metal ' i poole. Bändi ilmselt tuntuimateks lugudeks on 1974. aasta plaadil "Phenomenon" olnud "Doctor Doctor" ja "Rock Bottom" ning 1976. aastast pärinev "Lights Out". 1988. aastal läks bänd laiali, kuid 1992. aastal pani laulja Phil Mogg selle uuesti kokku. Viimasel ajal on UFO koosseis stabiliseerunud, asutajaliikmetest on alles Mogg ja bassimängija Pete Way.
Rein Veidemann
pisi|300px|Rein Veidemann (2011) Rein Veidemann (sündinud 17. oktoobril 1946 Pärnus) on eesti kirjandusteadlane, ajakirjanik, kirjanik ja õppejõud.
Aasta puu
pisi|Pihlakas, aasta puu 2000 ja 2022 Aasta puu on igal aastal Eestis lähemaks tutvustamiseks valitud puu.
Rein Veidemann
Looming
pisipilt|300px|Rein Veidemann [[Ilmar Talve raamatu esitlusel Tartu Kirjanike Majas 2004. aastal. Foto: Lauri Kulpsoo]] Pikaajalisele kirjanduskriitilisele tegevusele vaatamata jõudis Veidemann omaloomingu avaldamiseni küllalt hilja. Tema debüütromaan "Lastekodu" ilmus 2003. ja teine romaan "Tund enne igavikku" 2012. aastal.
Veidemanni kultuurikriitikat iseloomustas kolleeg Veiko Märka nõnda: "/---/ Veidemanni kui autori olemuses on iga teksti kaudu avaldada oma austust, lugupidamist ja imetlust kellegi või millegi vastu. Omaette pärliks on mõned tema teatriarvustused, kus analüüsiv ja hindav mõõde on täielikult asendatud lapseliku rõõmu ja õhinaga. /---/ Ta ei ründa, ei ärritu, ei sõgetse, kui midagi või kedagi fännata ei saa. Sel juhul on ta lihtsalt kurb."
Aasta puu
Aasta puuks on tavaliselt mõni pärismaine puittaim või puittaimede perekond - näiteks on olnud aasta puu harilik kadakas (liik), aga ka paju (perekond). Aasta puu valitakse igal aastal Eestis ajakirja Eesti Loodus eestvedamisel.
Sellele puule pööratakse aasta jooksul suuremat tähelepanu. Puu kohta saab lugeda artikleid ajakirjas Eesti Loodus, aga seda kajastab ka muu meedia, keskkonnaasutused jne.
Rein Veidemann
Poliitiline tegevus
pisi|Rein Veidemann Pätsi monumendi avamisel 2022. aastal
Ta on kirjutanud kõnesid president Arnold Rüütlile.
Aasta puu
Aasta puu valimise idee algatas professor Viktor Masing ja seda ettevõtmist alustati 1996. aastal.
Rein Veidemann
Poliitiline tegevus
Rein Veidemann kirjutas alla Pronkssõduri kirjale ja avalikule pöördumisele, milles oldi Vabadussõja võidusamba püstitamise vastu Vabaduse väljakule konkursi võitnud projekti järgi, mis nägi ette Vabadusristi kasutamist.
Aasta puu
Eesti aasta puud
pisi|2010. aasta puu oli harilik toomingas.
Läti aasta puud
2001. aastast valitakse aasta puud Lätis.
Rein Veidemann
Suhtumine religiooni
2000. aastatel on Veidemann esitlenud end avalikkuses korduvalt kiriku ja religiooni kontekstis, luues vastuolulise pildi. Küsimus usust Jumalasse. "Mul on lihtsam vastata küsimusele, kas pean end kristlaseks («jah, ma pean, sest kristlus on mu kultuuriruum!») - - kui sellele, kas ma usun Jumalat. Kui usuksin, siis ilmselt oleks oodatav, et võtaksin Jumalat kui üleloomulikku väge – jah, sellisena olen teda valmis võtmagi –, aga samas on see üleloomulik isikustatud läbi Jeesus Kristuse (küllap tõesti kunagi elanud inimene, kellest saab Jumalapoeg), milles adun teatavat tõrget. - - piiblilugusid võtan kujundite ja mõistukõnede kogumina - - kas meis endis on - - midagi, mille kaudu luua seda sidet, jõuda teiseni, Jumalani ja seejärel iseendani? Tegelikult juhatavad just need küsimused mind kirikusse, ja pole tähtis, millal ma sinna lähen ja kas leian sealt ka vastuse."
Balkani poolsaar
See on üks kolmest Lõuna-Euroopa suurest poolsaarest (koos Pürenee poolsaare ja Apenniini poolsaarega).
Nimetuse "Balkani poolsaar" võttis esimesena kasutusele saksa geograaf August Zeune aastal 1808.
Põhja pool on poolsaar umbes 1300 km laiune ning ulatub Sava ja Doonau jõest umbes 1030 km (teise arvestuse järgi 950 km) lõuna poole oma lõunatipu Tainaroni neemeni Kreekas Peloponnesose poolsaarel. Balkani poolsaare pindala on 629 000 ruutkilomeetrit ning see jaguneb mitme riigi vahel. Need on Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Bulgaaria, Horvaatia, Kreeka, Montenegro, Põhja-Makedoonia, Rumeenia, Serbia, Sloveenia, osaliselt tunnustatud Kosovo ning Ida-Traakia (Türgi territoorium Euroopas). See jaotus tuleneb sellest, et Balkani poolsaare piiri on püütud samastada riigipiiriga, sealhulgas 1991. aasta eelse Jugoslaavia piiriga. Füüsilises geograafias loetakse poolsaare põhjapiiriks tavaliselt Doonau ja Sava jõge ning Julia Alpe (või mööda joont Rijeka–Ljubljana). Sel juhul jääb Balkani poolsaarelt välja Sloveenia, põhiosa Rumeeniast, väike osa Serbiast (Vojvodina) ja Horvaatia põhjaosa. Ala kogupindala on sel juhul 550 000 ruutkilomeetrit, millel elab 53 miljonit inimest. Maa on üldiselt mägine ja mitte eriti viljakas ning inimesed elavad paljudel juhtudel omavahel peaaegu isoleeritud kogukondadena. Poolsaare ajalugu on olnud rahutu, sõdade-, sissetungide- ja verivaenuderohke.
Pinnamood
Nimi Balkan tuleneb türgi sõnast, mis tähendab 'metsaga kaetud mäge'. Poolsaar on saanud nime Balkani mägede ehk Stara planina (erinevalt teistest maadest kasutatakse Bulgaarias ainult viimast nime) järgi. Need mäed ulatuvad Kesk-Bulgaariast Serbiani. Varem olid Balkani mäed tuntud nime Haemus Mons all. See nimi arvatakse tulenevat traakiakeelsest sõnast saimon 'ahel'. Suurem osa piirkonnast koosneb loode-kagusuunalistest mäeahelikest. Peaahelikud on Dinaari mäed (Dinaari Alpid) Horvaatias ja Bosnias, mis jätkuvad Šar-Píndose massiivina, mis ulatub Albaaniast Põhja-Makedoonia kaudu Kreekasse. Bulgaarias on Balkani mäed ehk Stara planina ja Rodope mäed Kreeka piiri ääres ida-läänesuunalised. Rumeenias on Karpaatide suur kaar osa teisest mäestikust, kuid on lõuna poolt seotud Stara planinaga. Kuigi paljud neist ahelikest on sakilised, ulatuvad vähesed mäetipud kõrgemale 2900 meetrist. Kõrgeim tipp on Mussala Rila-Rhodopes (2925 m).
Karpaatide lõunaaheliku ja Stara planina vahel laiub piki Doonau alamjooksu Alam-Doonau madalik. Doonau on piirkonna peamine kaubanduslik veetee. Teine suurem madalik on Maritsa madalik Bulgaarias. Madalikud asuvad põhiliselt idas ja rannikul.
Kliima
Põhjas ja mägedes on kliima karm. Talvel on pakane ja sajab lund, suvel on kuum ja kuiv. Lõunas on talved mahedamad. Mere ääres on kliima vahemereline, parasvöötme mereline ja niiske subtroopiline, sisemaal paraskontinentaalne.
Taimestik
Sajandite kestel on paljud metsad maha raiutud ning nende asemele on kasvanud võsa ja põõsastikud. Lõunaosas ja mere ääres kasvab igihaljas (vahemereline) taimkate, sisemaal kasvavad Kesk-Euroopale iseloomulikud metsad (tamme- ja pöögi-, mägedes nulu- ja männimetsad). Metsa ülempiir on 1800–2000 meetrit.
Mullad
Mullad on üldiselt kehvad, välja arvatud tasandikel, kus loodusliku rohuga, viljakate muldade ja soojade suveilmadega alad pakuvad soodsa võimaluse põlluharimiseks.
Loodusvarad
Balkani poolsaare loodusvarad on piiratud. Piirkond on liiga mägine, suved on seal liiga kuivad ja mullad on liiga kehvad, et põlluharimine saaks end ära tasuda peale teatud kohtade, kus kasvatatakse oliive ja viinamarju. Energiaressursse napib. On mõned kvaliteetse kivisöe maardlad, millest tähtsamad asuvad Bulgaarias, Rumeenias, Serbias ja Bosnias. Halvema kvaliteediga pruunsöe maardlaid on rohkem, kuid neil on piiratud kasutusvõimalused. Naftat napib, välja arvatud Rumeenias, kus ainsana Balkanil seda märkimisväärsel hulgal toodetakse. Väikesi naftaleiukohti on Serbias, Horvaatias, Albaanias ja Bulgaarias. Ka looduslikku gaasi toodetakse vähe, välja arvatud Rumeenias. See-eest toodetakse elektrienergiat laialdaselt hüdroelektrijaamu, seda nii mägijõgedel kui ka Doonaul. Metallimaake on üldiselt rohkem kui muid tooraineid. Rauamaaki on vähe, kuid mõnes Balkani riigis leidub märkimisväärsel hulgal vaske, tina, tsinki, kromiiti, mangaani, magnesiiti ja boksiiti. Mõnda neist metallidest eksporditakse.
Bart Simpson
pisi|Bart Simpson Bartholomew "Bart" JoJo Simpson on üks joonissarja "Simpsonid" peategelastest.
Bart on Marge ja Homer Simpsoni poeg. Tal on kaks õde: Lisa ja Maggie. Bart on hea rulaga sõitja ja lolluste tegija. Oma sõprade Milhouse'i ja Nelsoniga mõtlevad nad aina uusi vempe välja. Bart vihastab pidevalt oma isa Homeri välja. Selle peale hakkab Homer Barti kägistama.Ta on ka agent agentuuris PTVÜ (PopiTegijate Vastane Üksus), mis loodi Skinneri poolt.
Bartile annab hääle näitleja Nancy Cartwright, kes proovis algselt anda häält Lisale.
Saag
pisi Saag on tööriist tahkete materjalide lõikamiseks, tükeldamiseks ja sisselõigete tegemiseks. Tavaliselt on saag hammastega, kuid kasutatakse ka hammasteta lõikeriista (hõõrd- ehk abrasiivsaagi), kus lõikekeha on kas kaetud abrasiivmaterjaliga või ette nähtud kasutamiseks koos abrasiivpuiste või -joaga. Traditsiooniliselt kasutatakse saagi kõige rohkem puidu lõikamiseks, kuid saetakse ka näiteks metalle, plaste, luud, kivi jne.
Ajalugu
pisi|Sae eelkäijad Saag on üks vanemaid tööriistu, mille eelkäijaks võime lugeda juba kiviaegseid sakilise servaga kivist ja luust lõikeriistu. Teada on, et Vana-Egiptuses kasutati meie vukssaega sarnanevat väikest saagi ning Vana-Kreekas ja -Roomas ka raamsaagi. Kreeka mütoloogia järgi leiutas sae Daidalose õepoeg ja õpipoiss Perdix, kes kasutas eeskujuna kas kala selgroogu või mao lõualuud. Hiinlaste väitel leiutas sae puusepp ja mõtleja Lu Ban.
Saksamaalt ja Taanist on leitud pronksiajast pärinevaid õhukesi metall-lehti, mille serva olid lõhestamise teel moodustatud hambad. Mehhikost ja New Jerseyst on leitud kiviajast pärinevaid sakilise servaga obsidiaankilde. Varakult kasutasid saagi ka foiniiklased. Lääne-India saarestikus kasutati saagide tegemiseks merekarpe.
Esimesed saemasinad töötasid tuule, vee ja veoloomade jõul, kiire areng algas alles pärast aurumasina leiutamist 18. sajandil.
Ketassae leiutaja kohta on lahknevaid andmeid. 1777. aastal sai inglane Samuel Miller patendi tuule jõul töötavale ketassaekaatrile. 1762. aastal asutas kivitöötleja Walter Taylor saeveski, mille kohta teatakse, et 1790. aastatel kasutati seal ketassaage. Samas patenti ta sellele leiutisele ei taotlenud. 1813. aastal paigaldas Tabitha Babbitt oma voki külge sakilise tinaketta, millega õnnestus saagida. Ühe allika väitel pärineb ketassaag hoopis 16. või 17. sajandi Hollandist.
Lintsae leiutajaks (1807) peetakse William Newberryt. Ka kettsae päritolu üle vaieldakse, kuid tõenäoliselt konstrueeris esimese kettsae umbes 1830. aastal Saksa ortopeed Bernard Heine, kes kasutas seda luu lõikamiseks.
Sae kasutamine Eestis
pisi|Muhulased laudu saagimas. Foto [[Johannes Pääsuke 1913]]
Põhjamaadesse jõudis saag suhteliselt hilja. Muinasaegses Eestis saagi arvatavasti ei kasutatud, sest sellele ei viita ükski arheoloogiline leid ega keeleline tõestusmaterjal. Sõnastike põhjal võib aga järeldada, et 17. sajandil olid eestlased juba saega tuttavad.
Nii sae kasutamise oskus kui ka seda tähistav sõna võeti üle sakslastelt. Esimesena hakkasid eestlased kasutama uurdesaage ning väikesi noaga sarnanevaid ora- ehk tikksaage ja puss-saage, mida kasutati peamiselt nõude ja rataste valmistamisel. Orasaage nimetati mõnikord ka vargasaagideks, sest vargad kasutasid neid aidalukkude väljasaagimiseks. Esimeste saagide hulgas oli ka piki käepidet kinnitatud väikese lõikesügavusega põõnasaag. Mujal väga varajane raamsaag levis Eestis alles 19. sajandi teisel poolel ning meile kõige tuttavam vukssaag alles sajandi lõpul.
Kõige suurema muudatuse tõid inimeste ellu aga palgilõikamise saed – suursaag ehk kahemehesaag ristisaagimiseks ja lauasaag pikisaagimiseks. Enne seda kasutati nii puude langetamiseks, tükeldamiseks kui ka laudadeks lõhestamiseks ja tahumiseks kirvest. Kuigi linnas ja mõisate ehitusel kasutati suursaagi juba 17. sajandil, levis see talurahva hulgas laiemalt alles 19. sajandi keskel. Esimesed saed toodi Tallinnast, Riiast või Pihkvast, samuti saadi neid hukkunud laevadelt ja Vene rändkaupmeestelt.
Puidusaed
pisi|Lauasaag [[Mihkli Talumuuseumis]] pisi|Suursaag (kahemehesaag) Mihkli Talumuuseumis pisi|Räsamistangid pisi|60px|Räsatud saehambad pisi|Ketassaag Puidusaed võib jagada piki- ja ristisaagimise saagideks. Lisaks jagunevad need käsisaagideks ja saemasinateks, viimaste hulka kuuluvad nii käsimasinad kui ka saepingid. Lõikeriistaks võib olla saeleht, saeketas, saelint või saekett.
Saagi iseloomustavateks suurusteks on eelkõige saehamba kuju ja suurus (hammaste arv ühe tolli kohta). Saeketta tähtsamateks parameetriteks on lisaks ketta läbimõõt ja paksus. Sõltuvalt otstarbest (risti- või pikisaagimine) on saehambad erineva kujuga, kuid kasutatakse ka universaalsaage.
Ühtlase paksusega saeleht või -ketas kipub saagimisel hõõrdumise ja soojuspaisumise tõttu saeteesse kinni jääma. Seetõttu saehambad enamasti räsatakse – painutatakse vaheldumisi kummalegi poole kõrvale. Samal otstarbel võidakse hambaid ka paksendada, ketas osaliselt nõgusaks lihvida või kasutada hambatippudesse kinnitatud kõvasulamplaatidega saage.
Euroopast pärinevate saagidega saetakse endast eemale suunatud tõugetega, siiani kasutatavad traditsioonilised jaapani saed erinevad aga selle poolest, et saetakse tõmmetega enda suunas.
Saag on üks vajalikumaid ja levinumaid tööriistu nii koduses majapidamises, väiketöökojas kui ka puidu- ja mööblitööstuses. Tööstuslike saemasinate kõrval toodetakse ka spetsiaalseid harrastajale mõeldud käsimasinaid ning ketas- ja lintsaepinke.
Triatlon 2008. aasta suveolümpiamängudel
right|150px|Olympische Ringe right|150px|Triathlon Triatlon 2008. aasta suveolümpiamängudel toimus 18. ja 19. augustil. Võistlused toimusid nii meestele kui naistele. Triatlon koosnes 1500 m ujumisest, 40 km jalgrattasõidust ja 10 km jooksust. Nii meeste kui ka naiste arvestuses läks võistlema 55 sportlast.
Naised
Finaal: 19. august Osavõtjaid: 55 Lõpetajaid: 45 Olümpiavõitja 2004: Kate Allen, Austria Ametlikud tulemused: Finaal <br style="clear:both;" />
Pantar
Pantarist itta jääb Alor ja läände üle Alori väina Lomblen. Saarest põhja jääb Florese meri ja lõunasse Sawu meri. Kaugemale lõunasse jääb Timor, millest Pantarit eraldab Ombai väin. Pantar ja Alor moodustavad koos nende juurde kuuluvate pisisaartega Alori saared.
Normandia
thumb|Normandia lipp Normandia (prantsuse Normandie) on ajalooline maakond Prantsusmaa põhjaosas La Manche'i ääres.
Pantar
Pantari pindala on 728 km². Tema pikkus on põhjast lõunasse 50 km ja idast läände 11–29 km.
Saar jaguneb kaheks eri tüüpi loodusega alaks. Saare idaosas on mäed, millest kõige kõrgem, tegevvulkaan Sirung, küündib 900 m kõrgusele. Alates 2004 on see vulkaan enam-vähem pidevalt suitsu välja ajanud. Lääneosa on palju madalam ja kuivem. Saare idaosa on märksa tihedamalt asustatud kui lääneosa.
Normandia
1956. aastal jaotati Normandia kaheks haldusüksuseks: Alam-Normandiaks ja Ülem-Normandiaks.
Pantar
Pantari keskmine kõrgus on hoopis väiksem kui naabersaarel Aloril ja sellepärast on Pantaril ka vähem sademeid. Kuivahooaeg on pikk. Vihmahooajal on vihmad seevastu väga rängad, eriti jaanuaris ja veebruaris.
Halduslikult kuulub Pantar Ida-Nusa-Tenggara provintsi Alori regentkonda.
Pantari majandus ei ole arenenud. Domineerivad põllumajandus ja kalapüük. Kõige tavalisemad põlluviljad on riis, mais ja maniokk. Saaki koristatakse üldiselt aprillis. Hiljaaegu on saare põhjarannikul käivitunud adrust karrageenide tootmine. Turism peaaegu puudub, kuigi saare potentsiaal on suur, eriti veealuse maailmaga seonduv.
Pantarile pääseb ainult meritsi, sest saarel pole lennuvälja. Alori ja Pantari vahel sõidavad iga päev sõudepaadid. Riik on käivitanud iganädalase praamiliikluse Pantari suurima asula Baranusa ning Aloril asuva Kalabahi ja Floresel asuva Larantuka vahel.
Normandia
Ajalooliselt kuuluvad Normandiasse ka Kanalisaared.
Suuremad jõed on Seine, Orne, Vire, Eure, Risle, Robec, Touques ja Couesnon.
6. juunil 1944 toimus Normandia dessantoperatsioon, mis kujutas endast teise rinde avamist Saksamaa poolt okupeeritud Euroopas.
Maurice Greene (helilooja)
pisi|Maurice Greene. Detail [[Francis Haymani maalilt (1747)]] Maurice Greene (12. august 1696 London – 1. detsember 1755) oli inglise organist, klavessinist ja helilooja.
Holistiline
Holistiline on mõiste ökoloogiast, mille all peetakse silmas teadusharusid (valdkondi jt), mille eesmärk on mõista ökosüsteemi kui tervikut, mitte aga nii väga süüvida selle (ökosüsteemi) üksikutesse komponentidesse.
Maurice Greene (helilooja)
Maurice Greene sündis vaimuliku peres. Lapsena laulis ta Püha Pauluse katedraalis Jeremiah Clarke'i (1674–1707) ja Charles Kingi (1687–1748) ajal. Orelit õppis ta Richard Brindi juures ja pärast Brindi surma 1718 sai ta Püha Pauluse katedraali organistiks. 1727 sai ta organisti koha Kuninglikus Kapellis pärast eelmise organisti William Crofti surma.
Holistiline
Holistilise olemusega teadusharu on näiteks maastikuökoloogia.
Maurice Greene (helilooja)
1730 sai ta muusikaprofessoriks Cambridge'i Ülikoolis.
1735 määras George II ta kuninga muusikameistriks. Selleks jäi Greene kuni oma surmani nagu kõik teised kuninga muusikameistrid kuni tänapäevani.
Ta töötas kogumiku "Cathedral Music" kallal, mida hiljem jätkas tema õpilane ja järglane kuninga muusikameistri kohal William Boyce. Seda kasutatakse anglikaani kirikus tänapäevani. Tema vaimulikud teosed on kirjutatud tekstile, mis on täis paatost. Muusikateostes on kasutatud polüfooniat, aga inimhäälte taustal on pidevalt kuulda keelpillide bassikäike.
Looming
Maurice Greene kirjutas nii vaimulikku kui ka ilmalikku vokaalmuusikat. Tema teoste hulka kuuluvad
Greene kirjutas ka keelpillimuusikat, sealhulgas
Sturmscharführer
Sturmscharführer oli Relva-SS-i (Waffen-SS) viies allohvitseri auaste, mis vastas Stabsfeldwebel ' i auastmele Wehrmachtis.
Eesti kaitseväes vastab see staabiveebli auastmele.
Rollo May
Rollo Reece May (21. aprill 1909 – 22. oktoober 1994) oli ameerika psühholoog, keda seostatakse humanistliku ja eksistentsiaalpsühholoogiaga, peetakse ka eksistentsiaalse psühholoogia rajajaks.
Arenguetapid
May eesmärk oli analüüsida inimeksistentsi alusstruktuure ning mõista inimeste kriiside reaalseid põhjuseid. Oma töös oli ta mõjutatud humanistlikkust koolkonnast (nt A. Maslow, E.S. Fromm jt) ning soovis lepitada eksistentsiaalpsühholoogia teiste filosoofiatega (eriti S. Freudi omaga).
May käsitleb eksistentsialistlismi läbi arenguetappide (mitte rangelt Freudi järgi):
Süütus – imiku ego ja eneseteadvuse eelne tasand. Süütus on eelmoraalne (pole hea ega halb). Teeb ainult seda, mida vajab ellu jäämiseks (piltlikult öeldes tapab, et süüa). See tähendab, et omab tahet, mis suunab vajadusi täitma.
Tavaline – normaalne täiskasvanu ego (konventsionaalne). On õppinud vastutustundlikkust, kuid leiab, et see on liiga nõudlik. Sellest tulenevalt peitub konformsuse ja traditsionaalsete väärtuste taha.
Loov – autentne täiskasvanu, eksistentsialistlik tasand. Eksisteerib ego ja eneseaktualisatsioonist kaugemal. Inimene, kes aktsepteerib saatust ja suudab ärevusele (teadmatus, kontrollimatus) vastus seista.
Need ei ole etappid traditsionaalses mõttes – laps võib olla vahepeal süütu, tavaline või loov; täiskasvanu võib olla mässumeelne. Ainus seos vanusega on väljapaistvus – mässulisus peegeldub kahe aastases ja teismelises.
Armastus ja tahe
May uskus, et hipi subkultuuri tõus ning pornograafia ja kommertsialiseerimine lahutavad ühiskondlikul tasandil järjest rohkem armastust ja seksi. See tähendab, et emotsiooni (seksuaalset iha) lahutatakse järjest rohkem mõistusest (armastusest), mille tulemusena normaliseerub seksuaalsuhete otsimine ning mandub loomulik tung teise inimesega suhte loomiseks, et uut elu luua.
Ta uskus, et on viit tüüpi armastust, kuid neid ei tohiks üksteisest eraldada. Tema meelest on aga ühiskond armastuse ja seksi kaheks erinevaks ideoloogiaks jaganud.
5 tüüpi armastust:
Seks – iha, pinge vabastus
Eros – proaktiivne armastus, kogemuslik
Philia – vennalik armastus, meeldimine
Agape – isetu armastus, pühendumus teiste heaolule
Autentne armastus – inkorporeerib kõik eelmised
Ricardo Lagos
pisi|Ricardo Lagos Ricardo Froilán Lagos Escobar (sündinud 2. märtsil 1938 Santiagos) on Tšiili jurist ja sotsialistist poliitik, Tšiili president 2000–2006. Ta võitis 1999. aasta presidendivalimistel napilt vastaskandidaati Joaquín Lavíni.
Delonte West
Delonte Maurice West (sündinud 26. juuli 1983 Washingtonis) on USA endine elukutseline korvpallur, kes mängis korvpalliliigas NBA kokku kaheksa hooaega.
Ülikooliaastad
Pärast keskkooli lõpetamist mängis West Saint Josephi ülikooli meeskonnas, kus saavutas keskmisteks näitajateks 18 punkti ja 4,7 resultatiivset söötu mängus.
NBA karjäär
West värvati 2004. aasta NBA draft 'ist 24. valikuna Boston Celticsisse. Esimesel hooajal võitles West vigastustega ja mängis ainult 39 mängu, milles viskas keskmiselt 4,3 punkti ja andis 1,4 resultatiivset söötu.
2005/06. hooajal viskas West keskmiselt 11,8 punkti, andis 4,6 resultatiivset söötu ja võttis 4,1 lauapalli mängus.
28. juunil 2007 vahetati West koos Jeff Greeni ja Wally Szczerbiakiga Seattle SuperSonicsisse. Vastu sai Boston Celtics Ray Alleni ja Glen Davise.
21. veebruaril 2008 oli West osaline kolme meeskonna vahetustehingus, mis saatis Westi, Ben Wallace'i, Joe Smithi ja Wally Szczerbiaki Cleveland Cavaliersi meeskonda.
Cavaliersi eest kaks ja pool aastat mänginud West tõi selle ajaga keskmiselt 10,3 punkti, 3,1 lauapalli ja 3,6 tulemuslikku söötu mängus.
Pärast seda veel ühe hooaja esimeses koduklubis Celticsis (2010/11) ja ühe Dallas Mavericksis (2011/12) mänginud West jätkas seejärel karjääri NBA tütarliigas.
Välislingid
<br style="clear:both;"/>
Läti saksakeelsete kohanimede loend
Siin on alfabeetiliselt loetletud tänase Läti aladel asuvate linnade, mõisade, jõgede, saarte jne saksakeelseid nimetusi.
Modulatsiooniketas
Modulatsiooniketas on läbipaistvate piludega ketas, mis pöörlemisel sulgeb perioodiliselt valgusvoo pääsu fototajurile (fotodioodile) ning tekitab viimases perioodiliselt muutuva voolu. Pulsatsiooni sagedus on võrdeline ketta pöörlemiskiirusega, vooluimpulsside arv aga ketta pöördenurgaga. Anduri täpsus sõltub impulsside arvust ühe pöörde kohta.
Valgusvoo pulsatsioonisageduse suurendamiseks kasutatakse lisaks modulatsioonikettale mitmesuguse mustriga rasterplaate, mille pilud on modulatsiooniketta piludega võrreldes kaldu. Sel juhul läbib valgusvoog nii modulatsiooniketta kui ka rasterplaadi ning ühe pilu möödumisel tekib fototajuril mitu voo maksimumi ja miinimumi. Täpsetelt fototajuriga impulssanduritelt saadakse 1000...10 000 ja rohkemgi impulssi ketta ühe pöörde kohta.
Pühajärv
Pühajärv (ka Otepää Pühajärv) on järv Valgamaal Otepää kõrgustikul, Otepääst 3 km edela pool. Pühajärvest saab alguse Väike Emajõgi.
Asend ja morfomeetria
Pühajärv on põhjakirde-lõunaedela suunas piklik 293 ha suuruse veepeegliga järv. Saartega on pindala kokku 298,3 ha. Järve pikkus on 3,5 km, laius 1,6 km. Ta asub 115 m kõrgusel merepinnast ja tema suurim sügavus on 8,5 m.
Järves on viis saart, põhjaosas Sõsarsaared, keskosas Kloostrisaar ja lõunas Suur- ja Väike-Lepasaar. Kaldad on järsud ja enamasti liivased või kruusased.
Läbivool
Pühajärv on tugeva läbivooluga, järve suubuvad Neitsijärve kraav, Sulaoja, Nüpli oja ja Mülke oja, samuti teisi kraave. Järves on rohkesti allikaid. pisi|[[Armuallikas ehk Veriläte Pühajärve idakaldal]] Järve lõunaosas asub Väikse Emajõe lähe, mille kaudu toimub väljavool.
Kalastik
pisi|Pühajärve kaskedega kaldapealne
Pühajärve kalastik on väga liigirikas: enim leidub latikat, järgnevad linask, roosärg, haug, särg, ahven, koha, luts, koger, angerjas ja kiisk.
Rainer Vakra
Rainer Vakra (sündinud 10. märtsil 1981 Tallinnas) on Eesti poliitik ja ühiskonnategelane, Nõmme kogukonna aktivist.
Pühajärv
Muistendid
Nii järve kui ka selle tekkimise kohta mitmeid legende ja rahvamuistendeid.
Kahe muistendi järgi on järv tekkinud suurte äikesevihmade tagajärjel. Ühel juhul Otepää elanikud palunud taevaisa anda neile vett ja taevaisa kuulnudki seda palvet ning avanud taevaluugid. Teisel juhul olla praeguse järve asukohas elanud väga õelad inimesed, ja seal valitsenud pidev riid ning tülid. Vanaisa olnud nende üle pahane ja otsustanud nad hävitada, kuid andnud meeleparanduseks kolm päeva aega. Ta lasknud hirmsal kõuepilvel Munamäe kanti tulla ja sellel seal hirmsasti kärkida. Pilvest hüüdnud ka hääl: "Hoidke endid!" Nii müristanud äiksepilv kolm päeva ja löönud välku, kuid inimesed polnud sellest välja teinud ja tülitsenud ning riielnud ikka edasi. Siis lõppenud Vanataadi kannatus ja ta lasknud kõuepilvedel maale vajuda. Veed katnud kõik ja tekkinud järv.
Rainer Vakra
Aastatel 2019–2021 oli ta Euroopa Parlamendi liikme Sven Mikseri Tallinna assistent. Ta oli XII ja XIII Riigikogu liige ning aastatel 2005–2011 Nõmme linnaosa vanem.
Haridus
Vakra on lõpetanud 1999. aastal Tallinna 21. Kooli ja 2002. aastal Tallinna Ülikooli keskkonnakorralduse erialal. Õppis aastatel 2002–2003 Helsingi Ülikoolis rahvusvahelist majandust. 2019. aastal tunnistati tema bakalaureusetöö plagiaadiks ning tema bakalaureusekraad tühistati, uue bakalaureusetöö (hindele A) kaitses Vakra 2020. aasta jaanuaris. Bakalaureusetöö kannab pealkirja "Keskkonnateadlikkus ja jäätmenõustamise roll Nõmme linnaosa näitel" (juhendaja Margus Vetsa).
Pühajärv
Muistendid
Neljanda muistendi järgi tekkinud järv Linda silmaveest, kui see leinas oma lahingus surma saanud poegi.
Eestis pole ühtegi teist järve, mida oleksid nii rohkelt kujutanud kõikide kunstižanride esindajad.
Rainer Vakra
Haridus
2010. aastal kaitses ta Tallinna Ülikooli eesti keele ja kultuuri instituudis kommunikatsiooni ja meedia erialal magistritöö "Nõmme linnaosa väliskommunikatsiooni juhtimine : magistritöö" (juhendaja Krista Kerge) ja sai magistrikraadi.
Plagiaadisüüdistus
2019. aasta Riigikogu valimiste eel kirjutas ajaleht Eesti Ekspress, et Rainer Vakra 2002. aastal Tallinna Ülikoolis kaitstud lõputöö oli plagiaat. Ekspressi võrdlusest ilmnes ulatuslik sarnasus Vakra bakalaureusetöö "Pakendijäätmete kogumis- ja taaskasutussüsteemi ettevalmistamine Tartus" põhiosa ning Säästva Eesti Instituudis (SEI, hilisem Stockholmi Keskkonnainstituudi Tallinna keskus) samal aastal valminud aruande "Pakendijäätmete kogumis- ja taaskasutussüsteemi ettevalmistamine Tartus" vahel, lõputöö sissejuhatus aga sarnanes üksikasjalikult (teksti liigendusest ja pealkirjadest jooniste ja kirjavigadeni) SEI aruandega "Üleriigilise pakendi- ja pakendijäätmete kogumis- ja taaskasutamissüsteemi käivitamise majanduslike arvestuste koostamine". Töö kolmas peatükk kattub aga valdavalt Tartu ­linnaelanike küsitlusega, mille tegelik autor on Keiu Ruus-Lepp.
Durgā
pisi|Durgā Durgā on hinduistlik naisjumalanna, jumaliku väe naisaspekti üks kehastus. Tema nimi tähendab 'mõistetamatu'. Durgāl on nii rahuarmastav kui raevukas aspekt, milles väljendub vastavalt Universumi sünnitav ja hävitav tung. Teda kutsutakse ka teiste nimedega: Parvati, Ambika, ja Kālī.
Rainer Vakra
Plagiaadisüüdistus
Vakra selgitas sarnasust talle juhendaja poolt antud materjalide kasutamisega, mille seas olnud toona veel avaldamata aruande käsikiri: "Kirjutasin oma diplomitöö heauskselt, kasutades seejuures ka juhendaja poolt mulle edastatud toona avaldamata ja projektis osalejate ühistööna loodud materjale." Viitamatust põhjendas Vakra akadeemiliste viitamisreeglite muutumisega: "Kui vaadata täna, aastal 2019 seda seisu, siis ma ütlen küll, et viidata oleks olnud mõistlikum ja tegelikult ka akadeemiliselt õigem. Aga 2001, kui ma alustasin seda lõputöö kirjutamist ja 2002 lõpetasin, oli ühelt poolt reeglistik selline teistsugune, selgelt pehmem ja arusaamatum."
Durgā
Durgā on naissoost sõjajumalanna, kes loodi võitluseks deemonite vastu. Teda kutsutakse ka daakinite kuningannaks.
Rainer Vakra
Plagiaadisüüdistus
Samuti väitis Vakra, et osales lõputöö raames Tartu pakendikogumise pilootprojektis, mille üks eestvedajaid oli tema juhendaja Ahto Hunt. SEI projekti juht Harri Moora kinnitas seevastu, et Vakra projektis ei osalenud ning 2002. aastal Moora veel Vakrat ei tundnud. Moora lisab, et kuulis Vakra plagiaadikahtlustest juba aastaid tagasi. Endine keskkonnaministeerumi jäätmeosakonna juhataja Peeter Eek, SEI aruande tellija, mainib et ka tema ei tundnud Rainer Vakrat tol ajal ning sai teda alles tundma ajal kui Vakra oli Nõmme linnaosavanem. Eek samuti mainib, et oli kuulnud Vakra võimalikust plagiaadist aastate eest, kuid ei pidanud enda tööks sellest teavitamist.
Tallinna Ülikool otsustas kutsuda töö hindamiseks kokku akadeemilise komisjoni. Sotsiaaldemokraatlik Erakond teatas seepeale, et ootab enne seisukohavõttu ära TLÜ otsuse.
Durgā
Mahišasura isa oli deemonite kuningas Rambha, kes enda hetkelises kiimas heitis ühte vesipühvliga ja selle armastuse viljana sündis Mahišasura. Ta võis muuta enda kuju ja välimust, see tähendab võtta nii inimese kui ka vesipühvli kuju (mahiša tähendab pühvlit). Mahišasural oli imeline omadus - ta oli võitmatu taplustes, nii et ükski jumal ega inimene ei saanud temast jagu, isegi mitte taevaste kõige võimsamad (Brahma, Višnu ja Rudra). Mahišasura oli nii vaimustuses enda võitmatusest, et enda hulluses tegi maailmas mida tahtis. Nii taevad, põrgud kui ka maa kannatasid tema terrori ja vandalismi all.
Rainer Vakra
Plagiaadisüüdistus
15. märtsil 2019 otsustas Tallinna Ülikooli akadeemiline komisjon, et Vakra bakalaureusetöö on plagiaat ja tegi ülikoolile ettepaneku Vakra diplom tühistada. TLÜ rektor Tiit Land otsustas Vakra diplomiõppe diplomi tühistada, kuid jätta Vakrale alles magistridiplomi, kui ta kahe aasta jooksul uue bakalaureusetöö kirjutab. 22. jaanuaril 2020 kaitses Vakra tühistatud bakalaureusetöö asemel (hindele A) uue bakalaureusetöö.
Poliitiline tegevus
Rainer Vakra kuulus aastatel 2005–2012 Eesti Keskerakonda. Ta lahkus fraktsioonist koos Deniss Boroditši, Inara Luigase ja Lembit Kaljuveega.
Durgā
Siis leiti lahendus tekkinud situatsioonile, kuna selgus, et ainult naisterahvas võib Mahišasurat tapluses võita ja maailmas korra majja lüüa. Taevased jumalad meisterdasid kohe imelisel moel valguskiirest valmis jumalanna Durga. Durga tehti pimestavalt ilus lootos-silmade, 10 käe ja kuldselt helkiva nahaga. Tema näo meisterdas Šiva, ülakeha Indra, rinnad tegi kuujumal Chandra, hambad Brahma, põlved Varuna, ja silmad tulejumal Agni. Igaüks jumalustest andis talle ka enda kõige võimsama relva: Indra välgunoole, Rudra kolmhargi, samuti annetasid enda poolt jumalikku varustust Višnu, Brahma, Kubera jt. Durga liikumisvahendiks sai lõvi. Üheksandal noorkuul tappis Durga võitluses kolmhargiga Mahišasura, seepärast on üheksanda kuu loomise ajal alati Durgale pühendatud pidustused ehk puja. Sellest jumalikust tapmisaktist tuleneb šakti mõiste.
Võitleja Durgat peetakse ka nõidade, nõidumise ja maagia valitsejaks. Nõidasid, kelle üle Durga valitseb, nimetatakse Matrika või Mamo.
Rainer Vakra
Poliitiline tegevus
Aastatel 2013–2021 kuulus ta Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda ja oli 2016. aastast erakonna aseesimees.
2011. aasta Riigikogu valimistel kandideeris Rainer Vakra Keskerakonna nimekirjas, kogudes 1259 häält ning sai XII Riigikogu liikmeks. Järgmistel Riigikogu valimistel 2015. aastal kandideeris ta juba SDE nimekirjas ning pääses 4132 häälega XIII Riigikogu liikmeks.
2013. aastal kandideeris ta ka kohaliku omavalitsuse valimistel SDE nimekirjas ja sai 4237 häält. Alates 2021. aasta veebruarist ta erakondadesse ei kuulu.
Sport
Kergejõustikus on ta tulnud Eesti meistriks 4x400 m teatejooksus 2001. aastal.
Rainer Vakra mängib korvpalli klubis Nõmme RIM. Ta kuulus 2009. aastal Tallinna meistriks tulnud meeskonda ning 2011, 2012, 2013 ja 2014 Eesti II liiga võitnud meeskonda. Lisaks mängib ta vabal ajal tennist.
Isiklikku
Tema elukaaslane on Marilin Look, neil on pojad Konrad (sündinud 2017), Kaius (sündinud 2019) ja Kustav (sündinud 2021).
Suktsessioon
pisi|Suktsessioon männimetsas pärast [[metsatulekahju Lahemaa rahvuspargis asuvas Hara soos. Kolm fotot on tehtud samast kohast üks, kaks ja kolm aastat pärast tulekahju. Tulekahju toimus 20.–22. august 2006]]
Suktsessioon ehk kooslusejärgnevus ehk koosluste järgnevus on koosluste vahetumine ja teisenemine ökosüsteemi arengus.
Sõltuvalt muutusi tingivate faktorite päritolust eristuvad
Sõltuvalt moodustuva koosluse liikide päritolust eristuvad
Koosluste suktsessiooni lõppjärguks on koosluste ökoloogiline tasakaal ehk kliimaks.
Hispaania monarhide loend
Selles tabelis on toodud Hispaania monarhide nimistu alates 1556. aastast.
Robert Carlyle
Robert Carlyle (sündinud 14. aprill 1961) on šoti filmi- ja seriaalinäitleja.
Hauptscharführer
Hauptscharführer oli Relva-SS-i (Waffen-SS)  neljas allohvitseri auaste, mis vastas  Oberfeldwebel ' i auastmele Wehrmachtis.
SS-i ohvitseride koolides vastas Hauptscharführer 'i auastmele Standartenoberjunker 'i auaste, mida rindeväosades ei kasutatud.
Eesti kaitseväes vastab see vanemveebli auastmele.
Sirkjärv
Sirkjärv (ka Tsirkjärv, Sirgjärv, Umbjärv, Väike Umbjärv) asub Tartu maakonnas Luunja vallas. Järv asub Peipsiveere looduskaitsealal.
Austraalia lahtiste tennisemeistrivõistluste naiste üksikmängu võitjate nimekiri
Austraalia lahtised meistrivõistlused tennises on iga-aastane tenniseturniir, mis peeti esimest korda 1905. aastal ja mida mängitakse Austraalias Melbourne'is Melbourne'i pargis välistingimustes kõvakattega väljakul.
Naiste üksikmängu mängiti esmakordselt 1922. aastal. Austraalia lahtisi tennisemeistrivõistlusi peetakse kahe nädala jooksul jaanuari keskpaigast ning see on olnud tennisehooaja neljast suure slämmi turniirist esimene alates 1987. aastast. Võistlust ei peetud II maailmasõja tõttu aastatel 1940–1945 ja võistluste kuupäeva muutumise tõttu 1986. aastal. Austraalia soovis turniiri alguse viia detsembri keskpaigast 1987. aasta jaanuari keskpaika. Margaret Court on selle turniiri kõige rohkem kordi võitnud tennisist: kokku 11 turniirivõitu; 7 amatööride ajastul ja 4 avatud ajastul (elukutseliste tennisemängijate kaasamine 1969. aastal). Serena Williams hoiab lahtiste meistrivõistluste rekordit 7 turniirivõiduga.
Ajalugu
Perth, Brisbane, Adelaide, Sydney ja Melbourne Austraalias on kõik võistlust läbi viinud. Võistluse asukohta vahetati igal aastal, enne kui ta asus 1972. aastal Kooyongi staadionile, kolides 1988. aastal Flindersi parki, nüüd Melbourne'i parki. Turniiri tähtaega on mitu korda muudetud. 1977. aastal viidi see jaanuarist detsembrini, tulemuseks oli 1977. aastal kaks turniiri: üks jaanuaris ja teine detsembris. Ja võistlus, mis pidi toimuma detsembris 1986, viidi 1987. aasta jaanuarisse ja seetõttu ei mängitud Austraalia lahtisi meistrivõistlusi kalendriaastal 1986.