cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Reimo Sillamaa
Seoses Sillamaa tegevusega sotsiaalmeedias karistati teda 2016. aastal 300-eurose rahatrahviga vaenu õhutamist käsitleva karistusseadustiku paragrahvi alusel. Sillamaa lubas toona otsuse edasi kaevata.
Ta on 2016. aasta juulist mittetulundusühingu Perekondade Kaitseks juhatuse esimees. Ta on veebiportaali rahvuslane.ee üks eestvedajatest. Ta on 2019. aasta veebruarist erakonna Rahva Tahe liige.
Isiklikku
Reimo Sillamaa on abielus. Tal on kolm õde ja kolm venda. Tal on kaks last.
Läti majandus
Läti majandus on avatud majandus Euroopa Liidu siseturul. Sel on tihedad sidemed ka Venemaa ja teiste SRÜ riikidega. Pärast 2008.–2010. aasta finantskriisi on majandus taastunud: 2011–2013 kasvas SKT aastas enam kui 4%, mis oli märgatavalt üle EL-i keskmise.
Kahendfail
Kahendfail ehk binaarfail (inglise binary file, binary) on arvutifail, mis võib sisaldada suvalist tüüpi andmeid, mis pole lihttekstilisel kujul. Kahendfailid on näiteks programmifailid, fotod ja videod ning enamik dokumendivorminguid. Siiski võib kahendfail osaliselt sisaldada ka lihtteksti. Lihtsustatult võib öelda, et kahendfail on selline fail, mille sisu on täielikult loetav vaid arvutile, kuid mitte inimesele. Kahendfaili kasutamiseks või töötlemiseks on enamasti vaja vastavat programmi.
Läti majandus
Läti on WTO liige 1999. aastast ja Euroopa Liidu liige 2004. aastast. Läti sai euroala liikmeks 2014. aastal ja OECD liikmeks 2016. aastal.
Kahendfail
Mõnede erinevate kahendfailide loetelu on toodud faililnimede laiendite lehel.
Läti majandus
Sisemajanduse kogutoodang
2007.–2010. aasta üleilmne finantskriis põhjustas Lätis majanduskriisi. SKT kukkus 2009. aastal umbes 18%, mis oli üks suurimaid SKT langusi aasta jooksul. SKT hakkas taastuma 2010. aasta keskpaigas, 2011. aastal kasvas see Läti statistikaameti andmetel juba 5,5%. Enim kasvasid ehitussektor (12,4%), tootmine (11,7%), kaubandus (8,7%) ning transport ja logistika (8,0%). SKT ületas kriisieelse taseme 2017. aastal.
Kahendfail
Kahendfaili sisuline vastand on tekstifail.
Läti majandus
Sisemajanduse kogutoodang
Tööstuse tootmismaht ületas 2013. aastal 2009. aasta mahtu 22% võrra ning toodete eksport vedas kasvule ka siseturu kommertsteenuste, jaekaubandus- ja ehitussektori. Viimastel aastatel on nende sektorite osakaal majanduse kasvus suurenenud, samas kui nõrk ekspordinõudlus 2013. ja 2014. aastal on aeglustanud tööstussektori kasvu.
Eurostati andmetel moodustas Läti ostujõu pariteedi järgne SKP elaniku kohta 2010. aastal 55%, 2011. aastal 60% ja 2015. aastal 64% Euroopa Liidu keskmisest.
Läti 1995.–2017. a SKT 2010. aasta hindades (mld eurot) ja SKT muutus (%), allikas Eurostat
Läti ja Euroopa Liidu SKT reaalkasv 2006–2017, allikas Eurostat
Riigieelarve
Läti eelarve tulud pärinevad maksudest, lõivudest, muudest maksetest ja välisabist (peamiselt EL-i fondid).
Riigieelarve tulud ja kulud 2010–2015 (mld eurot), allikas Läti rahandusministeerium
Maksusüsteem
Lätis on kehtestatud 15 maksu.
2018. aasta jaanuarist jõustunud maksureformiga kehtestati astmeline tulumaks, tõsteti sotsiaalkindlustusmaksu 1% võrra ning ettevõtetele kehtestati maksuvabastus reinvesteeritud kasumilt. Sotsiaalkindlustusmaksu tõusust tekkinud tulud suunatakse tervishoidu.
OECD riike võrdleva maksude konkurentsivõimelisuse indeksi järgi on Läti neljandal kohal Eesti, Uus-Meremaa ja Šveitsi järel. Indeks põhineb üle 40 indikaatoril, mis ei mõõda üksnes maksukoormust, vaid ka maksustamise struktuuri.
SSE Riga varimajanduse indeksi järgi oli 2016. aastal varimajanduse osakaal 20,3% riigi SKT-st. Varimajanduse osakaal on vähenemas, kuid see on endiselt suurem kui naaberriikides Eestis ja Leedus (vastavalt 15,4% ja 16,5%). Peamised varimajanduse allikad on ettevõtted, mis varjavad oma tulusid, vältimaks tulumaksu, ning ettevõtted, kes maksavad ümbrikupalka, vältimaks tööjõumakse. Tööstusharude kaupa on varimajanduse osakaal suurim ehitussektoris.
Väliskaubandus
Toodete ja teenuste eksport kasvas Lätis hüppeliselt 2010–2012 ning see edendas seeläbi majandust märkimisväärselt. 2012. aastal ületas ekspordimaht kriisieelse taseme peaaegu 22% võrra. 2009–2012 kasvas eksport keskmiselt 25% aastas, samas kui import kasvas keskmiselt 23% aastas. Sel perioodil moodustasid peamise osa toodete ekspordi kasvust põllumajandustooted, toiduained ja metallitooted. Märgatavalt kasvas ka puittoodete, masinatoodete, elektrimasinate ja -seadmete ning mineraaltoodete eksport.
Kriisi ajal kahanes teenuste eksport vähem kui toodete eksport ning pärast kriisi 2011–2012 kasvas teenuste eksport ühtlaselt. Teenuste positiivne bilanss kattis 2012. aastal 64% negatiivsest kaubandusbilansist ning 2013. aastal tänu negatiivse kaubandusbilansi vähenemisele juba 70%. 2014. aastal kattis teenuste bilanss 77% negatiivsest kaubandusbilansist.
Tööturg
Pärast majanduskriisi on aegamisi kasvanud hõivatute hulk ja paranenud on ka hõivatuse määr. Kui 2010. aastal töötas 850 700 inimest ehk 52% 15–74-aastatest, siis 2015. aastal töötas 896 100 inimest ehk 60,8%.
Alates 2012. aasta neljandast kvartalist on Läti hõivatuse määr ületanud Euroopa Liidu keskmist. 2017. aasta neljandas kvartalis oli see 0,2% suurem kui Leedus (63,5%), kuid madalam kui Eestis (68,4%).
Läti keskmine brutopalk regiooniti (eurodes) 2009–2017. V.a ettevõtted, kus töötajaid on alla 50. Allikas Läti statistikaamet
2016. aastal sai 21% töölistest miinimumpalka.
Peamine sissetulekute jaotumise ebavõrdsuse näitaja – sissetulekukvintiilide suhte kordaja oli 2016. aastal 6,5, mis ületab EL-i keskmist näitajat, kus suurima sissetulekuga 20% elanikkonnast teenis 5,2 korda enam kui madalaima sissetulekuga 20% elanikkonnast. Sissetulekute ebavõrdsuse näitaja pole Lätis eriti muutunud 2011. aastast saadik.
Ka Gini koefitsient on üks suurimaid EL-is, 2015. aastal oli see 35,4 ning EL-i keskmine 31,0. EL-i kõrgeimate hulgas ollakse ka varade jaotumise ebavõrdsuse poolest.
Teraviljakasvatus
2015. aasta lõpu seisuga oli Lätis üle 83 600 talu, keskmise suurusega 34,8 hektarit, mis on 5,3 hektarit ehk 18% suurem kui 2010. aastal. Keskmine põllumajandusliku maa suurus talu kohta kasvas 2010. aasta 19,6 hektarilt 23,6 hektarini 2015. aastal. Kogu riigi põllumajandusliku maa hulk kasvas sel vahemikul 4,4% ning oli 2015. aastal 1884,8 tuhat hektarit.
Taimekasvatus annab 64% riigi põllumajandustoodangust. 2004. aastal kasvatati teravilja 436 000 hektaril ning 2015. aastal juba 672 000 hektaril, mis on 54% enam. Võrreldes nõukogude perioodiga on teravilja saagikus hektarilt kasvanud 2–2,5 korda.
Läti suurima teraviljaühistu Latrapsi käive oli 2015. aastal 163 miljonit eurot.
Rapsikasvatus
Rapsi keskmine saagikus kasvas 2014. aasta 18,5 tsentnerilt 32,9 tsentnerile hektari kohta 2015. aastal. 2015. aastal kasvas rapsiseemne eksport võrreldes eelmise aastaga 66 400 tonni ehk 39,5%.
Köögiviljad ja muud taimed
Kartuli all olev maa-ala vähenes 2015. aastal 7,3% ning selle saagikus suurenes 6,1%. 2015. aastal kasvatati 194 900 tonni köögivilju, mis oli 1,9% enam kui eelmisel aastal.
2015. aastal kasvas kaunviljade all olev maa-ala 2,7 korda.
Loomakasvatus
thumb|250px|Piimakari Ķekava lähedal Loomakasvatus annab 2015. aasta seisuga 36% Läti põllumajandustoodangust. Suurema osa sellest moodustab piimakarjakasvatus, mis annab 25% põllumajandustoodangust.
Piimakarjakasvatuse kasutuses oli 2015. aasta seisuga 840 000 hektarit ehk umbes 50% põllumajanduslikust maast.
2015. aastal toodeti 971 800 tonni piima, mis oli 56 700 tuhat tonni ehk 6,2% enam kui 2013. aastal. Keskmine piimatoodang lehma kohta oli 2015. aastal 5812 kilogrammi aastas.
Munade tootmine
2015. aastal toodeti 698,2 miljonit tonni mune, mis oli 7,7% enam kui aasta varem.
Suurimad munatootjad olid 2015. aastal Balticovo (käive 45,9 miljonit eurot), Putnu fabrika Ķekava (käive 40,8 mln eurot) ja Lielzeltiņi (34,6 mln eurot).
Liha tootmine
2015. aastal toodeti 85 400 tonni liha, mis oli 1,3% enam kui aasta varem. Lambaliha toodang kasvas 2015. aastal 19,1% ning sealiha toodang vähenes 3,0%.
Kalandus
2014. aastal andis kalandussektor 0,7% SKT-st ning selle osakaal on püsivalt vähenemas.
Kalandustoodete osakaal Läti koguekspordist oli 2015. aastal 1,8%. Põhilised eksporditurud olid Euroopa Liit, peamiselt Leedu, Eesti ja Taani (42,5%) ja SRÜ maad, peamiselt Valgevene ja Ukraina (19,6%). 37,9% eksporditi teistesse riikidesse, peamiselt Mauritaaniasse ja Marokosse.
Radikaliseerumine
pisi|Teise maailmasõja ajal raamatupõletamises kannatada saanud ajalooraamat. Erinevate seisukohtade või ajaloo eitamine on üks radikaalsuse märke Radikaliseerumine on protsess, milles üksikisik või inimrühm võtab omaks äärmuslikud poliitilised, sotsiaalsed või usulised seisukohad, mis vastanduvad kehtivale korrale ja kaasaegsetele ideedele. Radikaliseerunud isiku või rühma eesmärgiks saab nende ideede või korra õõnestamine.
Läti majandus
Kalandus
Läti värskele ja külmutatud kalale rakendub Venemaa impordikeeld, mille kehtestas Venemaa Euroopa Liidu riikidele 2014. aasta augustis pärast seda, kui Lääne riigid Ukraina kriisi tõttu sanktsioonid kehtestasid.
Original Six
Original Six (prantsuse keeles: six équipes originales) on meeskonnad, mis kuulusid National Hockey League'i (NHL) aastatel 1942–1967. Kuus meeskonda on Boston Bruins, Chicago Blackhawks, Detroit Red Wings, Montreal Canadiens, New York Rangers ja Toronto Maple Leafs. Pärast 25 hooaega liiga ainsate meeskondadena liitus nendega 1967. aasta NHL-i laienemise käigus kuus uut meeskonda.
Läti majandus
Kalandus
2016. aastal hakati kalatooteid eksportima USA-sse, Jaapanisse ja Hiinasse. See ei korva senini veel Vene turu kaotust, kuid neil turgudel on potentsiaali korvata Vene turu kaotus kahe-kolme aasta jooksul.
Radikaliseerumine
Protsessi käigus muutub kardinaalselt isiku hoiak ja maailmapilt, millele võib lisanduda – kuigi mitte alati – suhtumise teisenemine meetmetesse, millega tahetakse ühiskondlikku pööret ellu viia. Radikaliseerumine võib olla nii vägivaldne kui ka vägivallatu, kuigi enamasti räägitakse radikaalsusest kui vägivaldsest äärmuslusest. Radikaliseerumisel on mitmeid põhjusi, mis võivad esineda eraldiseisvalt, kuid tavaliselt toetavad üksteist.
Original Six
Kuigi nime poolest võiks arvata, et need kuus meeskonda moodustasidki liiga, siis nii see ei ole. Algselt (1917) kuulusid neist kuuest NHL-i ainult Canadiens ja Maple Leafs (kelles viimane tegutses nime all Toronto Arenas) ning teised NHL-i liikmed olid Montreal Wanderers, Ottawa Senators ja Quebec Bulldogs. NHL-i alguskümnenditel kuulus vahepeal NHL-i veel mitmeid teisi võistkondi, aga teise maailmasõja ajal 1942. aastal vähendati osalevate meeskondade arvu kuue peale ja nii peetakse siis alles jäänud kuut meeskonda, kellest viimased liitusid liigaga 1926. aastal, traditsiooniliseks kuuikuks.
Läti majandus
Kalandus
Suurimad kalandusettevõtted on Baltreids, Zvejnieku saimniecība IRBE, Bradava, Karavela, Verģi ja Brīvais vilnis.
Frassilongo
thumb|Gooti stiilis Sant'Udalrico kirik thumb|Frassilongo valla paiknemine Trento provintsis
Radikaliseerumine
Radikaliseerumine, mida toetavad mitu aspekti, suurendab rühma vastupidavust ning äärmuslikkust. Kuna radikaliseerumine kahjustab inimese või rühma võimet sulanduda ühiskonda ning osaleda normaalses kaasaegses majanduselus, on see protsess sotsioloogiline lõks, mis ei jäta inimesele muid võimalusi oma materiaalsete ja vaimsete vajaduste rahuldamiseks.
Läti majandus
Metsandus
Läti territooriumist on 52% kaetud metsaga, 1927. aastal oli metsaga kaetud üksnes 27% territooriumist. Metsaalade kasvu on oodata veelgi tänu mittepõllumajandusmaade kinnikasvamisele ning ka alade sihilikule metsastamisele.
Frassilongo
Frassilongo külgneb järgmiste valdadega: Sant'Orsola Terme, Fierozzo, Roncegno Terme, Vignola-Falesina, Pergine Valsugana, Novaledo ja Levico Terme.
Radikaliseerumine
Ekstremism
Ekstremism võib olla radikaliseerumise tulemus. Ekstremistid püüavad ühiskondlikke muutusi esile kutsuda vägivalla teel, mitte demokraatlikult, mis tähendab, et selles ei arvestata kõigi kodanike soove, kuigi vägivaldset tegevust võidakse õigustada avaliku huviga. Nii näiteks võib ekstremist olla vägivaldne vähemusrahvuste suhtes ettekäändel, et kaitstakse antud riigi põlisrahvast.
Läti majandus
Metsandus
Valdavad on männi- ja kuusemetsad. Metsaaladest hõlmavad okaspuud 55%, kask 30%, hall lepp 7% ja pappel 4%. Enne 1940. aastat istutati peamiselt mändi, Läti NSV ajal peamiselt kuuske. Seetõttu on tänapäeval palju 50–90-aastasi männimetsi ja 30–50-aastasi kuusikuid. Puude juurdekasv on 16,3 miljonit m3 aastas.
Original Six
Original Six meeskonnad on NHL-i frantsiisidest võitnud kõige rohkem Stanley karikaid. Canadiensil on enim võite – 24. Maple Leafs, kes võitis Original Sixi ajastul oma viimase Stanley karika, on ainus meeskond algsest kuuikust, mis pole pärast 1967. aastal aset leidnud NHL-i laienemist Stanley karikale naasnud.
Itaalia pruut
"Itaalia pruut" (hispaania keeles "Muchacha italiana viene a casarse") on Mehhiko seebiooper, mis oli eetris Mehhiko televisioonis 20. oktoobrist 2014 kuni 21. juunini 2015. Eestis näidati sarja Kanal 2 vahendusel alates 2. novembrist 2015.
Radikaliseerumine
Fundamentalism
Fundamentalism on ideoloogia käsitlus, milles omandatud usulised tõekspidamised on sõna-sõnalt pühakirjast ning mille puhul ei aktsepteerita erinevaid tõlgendusi.
Itaalia pruut
Peaosi mängivad seriaalis Livia Brito, José Ron, Nailea Norvind ja Mike Biaggio.
Läti majandus
Metsandus
Üksnes 69% aastasest juurdekasvust võetakse maha, seega metsavarud kasvavad. Suurim metsaomanik on Läti riik, kelle metsi haldab riigile kuuluv aktsiaselts Latvijas Valsts Meži. Riigile kuulub 1,6 miljonit hektarit metsamaad, millest metsi on 1,41 miljonit hektarit.
Tööstus
2015. aastal oli Läti tööstustoodangu kogumaht 2 625,146 miljonit eurot, 64% sellest eksporditi.
Itaalia pruut
Sisu
Sarja keskmes on imekaunis, ent vanemateta jäänud Itaalia neiu, kes sõidab koos oma haige õega Mehhikosse paremat elu otsima, kuid kohtab siis seal oma tõelist armastust.
Pittodrie staadion
pisi|Vaade staadionile Pittodrie staadion on jalgpallistaadion Šotimaal Aberdeeni linnas. See võeti kasutusele 1899. aastal. Alates 1903. aastast on see Aberdeen FC kodustaadion.
Itaalia pruut
Sisu
Fiorella Bianchi (Livia Brito) on kena Itaalia neiu, tõeline romantik ja unistaja, kes on terve elu pidanud oma haige isa ja õe eest hoolt kandma. Fiorella ema suri, kui tüdruk oli väga väike, tema nooremal õel Giannal on südamehaigus ja isa Mariol tõsine kopsutõbi. Fiorella töötab päevad ja ööd koristajana ning kolmekesi koos elavad nad pisikeses kehvas üüritoas. Sellest hoolimata oskab Fiorella suurelt unistada. Neiu on kindel, et kunagi ta abiellub ja pulmapidu tuleb majesteetlik. Kord koduteel kohtab Fiorella kena noormeest, kellesse armub kõrvuni, kuid keda ta enam kunagi ei usu uuesti nägevat.
Radikaliseerumine
Deradikaliseerumine
Radikaliseerumise protsessile vastukaaluks on deradikaliseerumine. See on protsess, mille raames väheneb radikaliseerunud inimese pühendumus ja seotus vägivaldse äärmusliku maailmapildiga sellise määral, et ta ei soovi enam selles osaline olla.
Frassilongo
2001. aasta rahvaloenduse järgi kuulutas 340 elanikku 357-st (95,2%) end ülemsaksa keelevariandi – mohheni keele kõnelejaks.
Pittodrie staadion
Staadionil on toimunud ka ragbivõistlusi ja peetud kontserte.
Itaalia pruut
Sisu
Ühel saatuslikul päeval Fiorella vallandatakse töölt ja tema isa sureb. Et tütred üksinda hätta ei jääks, oli isa jõudnud teha kokkuleppe oma vana tuttava Vittorioga, et mees neid pärast tema surma aitaks. Mehhikos elav Vittorio saadabki tüdrukutele abi, kuid teeb seejuures ka kummalise ettepaneku – ta palub Fiorellat, kes pole mehega kunagi silmast silma kohtunud, endale naiseks. Vittorio, kuigi ise juba vana mees, saadab Fiorellale pildi oma noorusajast. Pilt meeldib Fiorellale ja ta otsustab sõita Mehhikosse, et seal Vittorioga abielluda ja nii oma elu muuta.
Pittodrie staadion
Seotus Eestiga
Eesti on mänginud Pittodrie staadionil kaks korda, neist mõlemad korrad Šotimaaga. 3. juunil 1993 kaotas Eesti 3-1. Teine mäng mängiti 6. veebruaril 2013, Eesti kaotas siis 1-0.
Itaalia pruut
Sisu
Mehhikos ootavad õekseid Fiorellat ja Giannat ees suured seiklused. Läbi juhuse kohtab Fiorella taas kunagi Itaalias silmatud nägusat noormeest, kes juhtub olema rikka perekonna ärimehest võsuke Pedro Àngeles (José Ron). Saatuse tahtel juhtub Fiorella olema tunnistajaks sündmusele, mille Pedro soovib maha vaikida. Noorte elusaatus põimub, ent esialgu mitte nii, nagu Fiorella seda sooviks. Samal ajal ootab eakas Vittorio, et Fiorella täidaks lubaduse temaga abielluda.
Radikaliseerumine
Suunad
pisi|Paremäärmuslaste Iisraeli-vastane meeleavaldus Prahas Radikaliseerumise puhul soovib inimene kindlal viisil muuta ühiskondlikku ja poliitilist korda. Samal ajal puudub radikaliseerumisel universaalne definitsioon, kuna radikaliseerumise defineerimine sõltub suuresti kontekstist ning sellest, mida antud kontekstis võib radikaliseerumiseks pidada. Radikaliseerumine tähendab seega erinevate inimeste jaoks erinevaid asju.
Paremäärmuslus
Radikaliseerumise suund, mida seostatakse fašismi, rassismi, ülemuslikkuse ja äärmusrahvuslusega. Paremäärmuslust iseloomustab rassilise, rahvusliku või pseudorahvusliku identiteedi vägivaldne kaitsmine ning ka vaenulikkus riigivõimu, vähemuste, immigrantide ja/või liberaalsete maailmavaadete ja organisatsioonide suhtes.
Läti majandus
Tööstus
2017. aastal kasvas tööstustoodangu maht eelmise aastaga võrreldes 8,5%.
Tööstustoodangu kasvu toetas soodne areng välisturgudel, kus euroala majandus on 2007. aastast pidevalt kasvanud. Tööstustoodangu eksport kasvas 2016. aastal 10,8%, sealhulgas eksport euroalale kasvas 26,1%.
Puidutööstus
thumb|Puidugraanulitehas [[Gulbene lähedal]]
Puidutööstus on Läti suurim tööstusharu, 2015. aastal oli selle osakaal 27,1% tööstuse kogutoodangust. 64% puidutööstuse toodangust eksporditakse, seega moodustab see suurima osa riigi koguekspordist. Puidutööstuses töötab 2015. aasta seisuga umbes 52 000 inimest ja seda teenindavates sektorites on hõivatud veel enam kui 30 000 inimest.
Suurimad puidutööstusettevõtted on Latvijas Finieris (suurimaid vineeritootjaid maailmas; tootmisüksused Lätis Riias, Rezeknes ja Kuldigas; tütarettevõtted Soomes, Eestis ja Leedus; 2015. aasta käive oli 196 miljonit eurot); Kronospan, Kurekss, Stora Enso Latvija, Verems, Gaujas Koks, Pata AB, BSW, AKZ, Kronus, Kokasptrāde Grupp, Latgran ja Jeld-Wen Latvija.
Kütahya provints
Kütahya provints on 1. järgu haldusüksus (provints) Lääne-Türgis. Provintsi keskus on Kütahya.
Läti majandus
Toiduainetööstus
Suuruselt teine tööstusharu on toiduainetööstus. See moodustas 2015. aastal 23,5% tööstustoodangust ja andis 5,5% riigi koguekspordist (ekspordiosakaal on kasvamas). Seal töötas enam kui 20% tööstustöölistest.
Kütahya provints
Välislingid
🇹🇷
Läti majandus
Toiduainetööstus
Kuni 2008. aastani oli sektorile omane kiire investeeringute kasv, kriisi ajal 2009. aastal see aga kahanes 55,2% ja 2010. aastal veel 8,8%. Järgmisel kahel aastal hakkas investeeringute maht taastuma.
Suurimad ettevõtted
Radikaliseerumine
Vasakäärmuslus
Suund, milles keskendutakse peamiselt kapitalismivastasusele ja nõutakse muutust poliitilises süsteemis, mida arvatakse olevat sotsiaalse ebavõrdsuse põhjustajaks. Nende eesmärkide saavutamiseks võidakse kasutada ka vägivaldseid meetmeid. Sellesse kategooriasse kuuluvad näiteks vägivaldsed anarhistlikud ja marksistlikud rühmitused.
Letner
Letner (saksa keeles Lettner, ladina keeles lectorium ettelugemiskoht kirikus) on võidukaare alla või ette ehitatud massiivne inimkõrgune kuni peaaegu ruumi kõrgune vahesein, mis eraldab vaimulikele ja kõrgaadlile määratud kooriruumi rahvale kuuluvast pikihoonest. Letneri seinal on üks või mitu läbipääsu, seina ees paiknes tavaliselt rahvast teenindav Püha Risti altar ja ülal kattis kogu seinapealse puldiga rõdu, kust loeti ette evangeeliumi või epistlit ja esitati liturgialaul. Letnerid muutusid 13. sajandil tavaliseks eriti toomkirikutes ning kloostreile ja muudele eriorganisatsioonidele kuulunud kirikuis; likvideeriti üldiselt 16. sajandil. Paiguti esines letnereid ka Eestis (näiteks Keila, Valjala ja Koeru kirikus). Tänapäevani on letner alles Ridala kirikus.
Läti majandus
Keemiatööstus
Keemiatööstus annab 7,5% tööstustoodangust. Toodetakse kodukeemiatooteid ning tööstuslikke keemiatooteid ja gaase.
Elektroonika ja side
Lätis toodetakse arvuti komponente, traadita side seadmeid, ehitusseadmeid, elektrimootoreid, droone, 3D-printereid jne. 2015. aasta seisuga eksporditakse 90,9% tööstusharu toodangust ning nende osakaal kogu tööstustoodangust oli 7,1% (2015).
Radikaliseerumine
Üksikeesmärgiline äärmuslus
Selline radikaliseerumine põhineb üksikprobleemil. Sellesse kategooriasse võivad kuuluda näiteks radikaalsed keskkonna- või loomakaitserühmitused, radikaalsed abordivastased, feminismivastased või geivastased liikumised. Ka kuuluvad siia massimõrvarid, kes on osaliselt või täielikult ideoloogiliselt motiveeritud.
Radikaliseerumise tegurid
Radikaliseerumine on väga keeruline fenomen, mida tuleb vaadata sotsiaal-majanduslikus ja globaal-poliitilises kontekstis. Eri uuringute tulemusena on kirja pandud mitmetahulisi radikaliseerumispõhjuseid, aga siiski on tegemist väga individuaalse protsessiga. Suure tõenäosusega ei suudeta kunagi ennustada, milline inimene või inimtüüp võib hakata terroristiks, lähtudes poliitilisest, majanduslikust või sotsiaalsest olukorrast. Samuti ei saa öelda, kes seda ei pruugi olla. Siiski võib radikaliseerumisprotsessis märgata teatud ühiseid algpõhjusi, mis viivad äärmuslike seisukohtade omaks võtmiseni.
Läti majandus
Mootorsõidukite tootmine
Lätis toodetakse laevu, ronge, tänavapuhastusmasinaid, ülikergeid väikelennukeid ja soomustatud iseliikuvaid sõidukeid. Sektori suurus oli 3,6% (2015).
Turbatööstus
Lätis paikneb 0,4% maailma turbavarudest. Läti on maailmas kaheksandal kohal turbavarudelt inimese kohta – umbes 750 tonni inimese kohta. Suurem osa turbast kasutatakse aianduse tarbeks. 95% turbatoodangust eksporditakse. Tööstusharus töötab umbes 2200 inimest ja hooajal kuni 4000 inimest.
Radikaliseerumine
Emotsionaalne seisund
Radikaliseerumise üheks teguriks on emotsionaalne seisund, nagu viha, pettumuse või kohanematuse tunne, mille on põhjustanud trauma, rahulolematus isikliku või üldise poliitilise olukorraga, või konfliktipiirkondades kannatajatega samastumine.
Isiklik vaen
pisi|Äärmusrühmitus [[Hamas loodi varsti pärast esimese Intifada algust selleks, "et vabastada Palestiina alad Iisraeli okupatsiooni alt"]] See tegur tuleneb kättemaksutahtest kas reaalse või tajutud kahju eest. Algne haavumine vallandab teisi psühhodünaamilisi mehhanisme, näiteks "meie" ja "nemad" rühmade erisuse tajumine ja vägivalla senisest suurem aktsepteerimine mõjutusvahendi või lahendusena.
Läti majandus
Transiit ja transport
2015. aastal läbis Läti sadamaid peaaegu 70 miljonit tonni kaupa. Laiarööpmeline 1520 millimeetri laiune raudteevõrk võimaldab SRÜ ja Aasia maadele otsejuurdepääsu Läti sadamatele. 2015. aastal transporditi Läti raudteedel 56 miljonit tonni kaupa, millest 87% oli riigi sadamaid läbiv transiitkaup, 3% maismaa transiitkaup ning 10% kohalik kaup.
Radikaliseerumine
Kogukondlik vaen
Selle teguri dünaamika sarnaneb isikliku vaenu omaga, ent reaalne või tajutud kahju on suunatud rühmale, kuhu inimene kuulub või millest ta hoolib. Kogukondlik vaen on põhiline tegur poliitilis-usulises ning rahvusel põhinevas radikaliseerumises, kuna tegu on pigem inimrühmi kui üksikisikuid puudutavate küsimustega ning tegutsemine toimub üldjuhul rühma nimel.
Radikaliseerumine mingi rühma kaitseks, kuhu inimene ise ei kuulu, on haruldasem, kuid näiteks sellest on Weather Undergroundi püüdlused end siduda Black Panthers ja Viet Congi rühmitustega. Kogukonnal põhineva radikaliseerumise ning vägivalla vahel on tugev seos – suurem osa enesetapurünnakuid pannakse toime ajendatuna tajutavast ohust rühmale, näiteks võõrvägede kohalolust riigis.
Läti majandus
Transiit ja transport
Regulaarne parvlaevaühendus on Rootsi ja Saksamaaga.
Radikaliseerumine
"Libe tee"
Väljend "libe tee" tähistab järkjärgulist radikaliseerumist läbi tegevuste, mis aegamööda kitsendavad isiku suhtlusringkonda ja vaateid ning teatud juhtudel vähendavad tema tundlikkust vägivallale. Seda tegurit on kirjeldatud ka kui "tõsimeelse uskuja sündroomi", mille tulemusena muutub inimene üha pühendunumaks oma poliitilistele, sotsiaalsetele või religioossetele tõekspidamistele. Alguse saab see tavaliselt rühmades, isegi kui rühma tegevus ei ole vägivaldne, kus üksikisik tahab rühma hierarhias tõusta kõrgemale, näidates rühmakaaslastele oma suurt pühendumust nende ühisele eesmärgile, minnes oma sõnas ja tegudes üha julgemaks. Seaduserikkumisi hakatakse õigustama ideoloogiliste eesmärkidega.
Kiindumus
Üheks oluliseks teguriks radikaliseerumisel võib olla romantiline, perekondlik või sõbrasuhe. Paljud vägivaldsed äärmusrühmitused on alguse saanud üksteisega lähedastes suhetes inimestest, kellel on usulised, majanduslikud, sotsiaalsed või romantilised sidemed. Kuigi see tegur on ilmselgem äärmuslikel juhtudel nagu Charles Mansoni "Perekond", kehtib see ka religioosses kontekstis. Kiindumus võib olla ühenduseks mõjukate isikute ja nende järgijate vahel, ühendades nende suhtlusringkondi ning tekitades lojaalsust.
Läti majandus
Transiit ja transport
Läti paistab Euroopa Liidus silma liiklussurmade arvu poolest. Läti ei ole küll enam suurima liiklussurmade arvuga riik, kuid on endiselt tagumise kolme hulgas. 2015. aastal oli Euroopa Liidus keskmiselt 51,5 liiklussurma miljoni elaniku kohta ning Lätis 94 liiklussurma miljoni elaniku kohta.
Radikaliseerumine
Risk ja sotsiaalne staatus
Äärmuslikkusele kalduvas rühmas annab edukas riskantne käitumine isikule kõrgema staatuse, kuna selles tegevuses nähakse vaprust ja pühendumust eesmärgile. Seega on vägivaldne või muu radikaalne tegevus edu, sotsiaalse staatuse ja tasude saavutamiseks, mis muidu võiksid isikule kättesaamatud olla. Kõige rohkem esineb riskide võtmist ning kõrgema staatuse taotlemist noorte meeste hulgas, kes on pärit madalama sissetulekuga peredest, kes on vähem intelligentsed, kelle sotsiaal-majanduslik staatus on madalam ning kellel on seega vähem võimalusi ühiskonnas edu saavutamiseks tavapäraste karjäärivõimaluste teel. pisi|Paremäärmusliku rühmituse Aryan Brotherhood tätoveering. Kinnipeetavad võivad vanglates radikaliseeruda, et saavutada kuuluvustunne James Pugel viis läbi uuringu äärmusrühmituste endiste võitlejatega, millest selgus, et põhiliseks teguriks nende radikaliseerumisel oli võimalus suurendada oma majanduslikku ja sotsiaalset heaolu, kuna nende kogukonnas oli levinud arvamus, et äärmuslased elavad paremini. Äärmusrühmitused pakkusid oma liikmetele tasustatud tööd, mis võimaldas katta elamiskulusid. Lisaks oli kindlustatud liikmete ning nende perede kaitse kohaliku vägivalla eest (näiteks röövimised). See tähendab, et äärmuslastel oli liitumiseks motivatsioon tajutavalt kõrgema elatustaseme ning seisuse näol. Teised uurijad on leidnud, et radikaliseerumisest "võib saada ainus viis ellujäämiseks, pakkudes kaitset piinamise, kuritarvitamise ja poliitiliselt motiveeritud tapmise eest". Äärmusrühmitusega liitumast keeldunud isikud kogevad mõnel juhul ka kogukonna halvakspanu.
Läti majandus
Transiit ja transport
Läti transiidikoridor koosneb kolmest TEN-T maantee- ja raudteevõrgustikuga ühendatud sadamast ning kahest nafta- ja ühest naftatoodete torujuhtmest Ventspilsi. Kolm suuremat sadamat tegelevad põhiliselt transiitkauba käitlemisega. Riia sadam ja Ventspilsi sadam on vabasadamad ning Liepaja sadam on osa Liepaja erimajandustsoonist.
Radikaliseerumine
Individuaalne eraldatus
Tavapäraste sotsiaalsete sidemete kaotamise korral võib inimene omaks võtta uued ideed ja uue identiteedi, sealhulgas ka poliitilise äärmusluse. Kui inimene on eraldatud oma sõpradest ja perest või muud sotsiaalsed vajadused ei ole täidetud, võib ta uute sidemete otsingul hakata lävima ka inimestega, kellega ta tavaolukorras ei suhtleks. See tegur on eriti märgatav vanglates – kinnipeetavad eraldatakse oma senisest suhtlusringkonnast ning kalduvad vanglasiseselt koonduma rühmadesse rassilise, rahvusliku või usulise identiteedi või jõugukuuluvuse järgi. Omaks võetud äärmuslik või vägivaldne identiteet ei pruugi kaduda ka vanglast vabanemisel.
Läti majandus
Transiit ja transport
Vabasadamates ja erimajandustsoonides tegutsevad operaatorfirmad saavad peale 0% tollimaksu, aktsiisi ja käibemaksu kasutada kuni 80% soodustust ettevõtte tulumaksust ning kinnisvaramaksudest. Sadamad investeerivad aktiivselt tööstus- ja logistikaparkide arendamisse.
Heikki Mägi
pisi|Heikki Mägi Heikki Mägi (sündinud 8. märtsil 1980 Tartus) on Eesti ettevõtja, koolitaja ning tervisliku elustiili ja toitumise eestkõneleja.
Elukäik
Mägi on õppinud Tartus Miina Härma Gümnaasiumis ning lõpetanud Tartu Ülikooli füsioteraapia erialal.
2009. aastal kaasasutas Heikki Mägi ettevõtte Fitnessteam OÜ, mille kaudu asuti klientidele pakkuma veebipõhiseid treeningu- ja toitumisprogramme. 2015. aastaks kasvas sellest välja Fitlapi platvorm ja bränd. 2020. aastal müüs Mägi oma osaluse. Järgnevalt asus Mägi üles ehitama tervisliku toitumise plavormi Frillice. Frillice on platvorm, mis annab kasutajatele ligipääsu korraga paljude erinevate sisuloojate tervislikele retseptidele, videotele ning kogukonnale.
Koolitused
pisi|Heikki Mägi koolitab ettevõtteid turunduse vallas Heikki Mägi on aastaid koolitanud nii toitumise, turunduse kui ka äriarenduse teemadel. Ta on kõnelenud Baltikumi suurimal ärikonverentsil Startupday, jaganud turundusnõu ettevõtetele ja osalenud taskuhäälingusaadetes. Mägi koolitab ja nõustab ettevõtteid peamiselt turunduse vallas, kasutades ära oma aastatepikkust kogemust Fitlapis.
Läti majandus
Transiit ja transport
Riiklikku poliitikat sadamate arendamises ja opereerimises koordineerib Läti sadamate, transiidi ja logistikanõukogu.
Heikki Mägi
Koolitused
2023. aastal osales Heikki Mägi koos oma poja Espen Mägiga Kanal 2 meelelahutuslikus telesaates "Minu emps on kõvem kokk kui sinu ema".
Läti majandus
Transiit ja transport
Väiksed sadamad – Skulte, Mērsrags, Salacgrīva, Pāvilosta, Roja, Jūrmala ja Engure – tegelevad peamiselt puidukäitlemise ja kalandusega, suvehooajal tegutsevad ka jahisadamatena.
Heikki Mägi
Isiklikku
Heikki Mägi elukaaslane on Merili Sööt, kes on endine rühmvõimleja. Neil on kolm ühist last.
Läti majandus
Transiit ja transport
Läti suurim laevandusettevõte on kaubavedaja A/S Latvijas kuģniecība, mille suurim osanik on 49,94%-ga AS Ventspils nafta.
Lennundus
thumb|Air Balticu Boeing 757-200 startimas Riia lennujaamast Läti rahvusliku lennukompanii airBalticu enamusosanik on Läti riik, 20% aktsiatest kuulub Saksa ettevõtjale Ralf Dietrich Montagu-Girmesele. airBalticu käive oli 2016. aastal 286 miljonit eurot. airBaltic lendab Riia, Vilniuse ja Tallinna lennujaamast.
Radikaliseerumine
Rühmatasandi tegurid
pisi|Islamistlik äärmusrühmitus [[Islamiriik kasvas välja al-Qaedast]]
Ühiskondlik eraldatus
Eraldatus tugevdab radikaalse mõtteviisi mõju, kuna rühma plaane ja seisukohti kujundavad pühendunumad ja karismaatilisemad liikmed. Kui inimese suhtlusringkond piirdub täielikult või suuremalt jaolt äärmuslike vaadetega inimestega, on neil talle ebaproportsionaalselt suur mõju. Inimene tunneb sellisel juhul ka survet oma tutvusringkonnas levivaid vaateid heaks kiita, kuna nende eemale tõukamine oleks sotsiaalne enesetapp ning tähendaks enda isoleerimist. Nii näiteks on moslemikogukonnad Euroopas keelebarjääri, kultuuriliste erinevuste ja diskrimineerimise tõttu muust ühiskonnast eraldatud ning seega eriti haavatavad radikaliseerumisele.
End eraldatuna tundvate inimeste radikaliseerumises mängib olulist rolli internet. Statistika näitab, et riikides, kus ligipääs internetile on levinum, on interneti teel radikaliseerunud ja äärmusrühmitustesse värvatud inimesi rohkem. Äärmuslased kasutavad sotsiaalmeediat uute liikmete värbamiseks, lubades neile sõprust, kogukonda või konkreetset eesmärki elus.
Konkureerimine
Rühmitused võivad radikaliseeruda, püüdes saavutada suuremat tuntust ja legitiimsust võrreldes teiste sarnaste gruppidega. Konkureerimine võib seisneda kasvavas vägivaldsuses, usurituaalide tähtsuse ja osakaalu tõusus, liikmetelt oodatava pühendumuse kasvus või kõigis neis aspektides korraga. Kuigi selline konkurents võib piirduda kuuluvustingimuste karmistamise või senisest tõsisema pühendumisega ideoloogilisele doktriinile, siis enamasti on konkurentsi selgeim märk liikmetelt üha enam äärmuslike tegude nõudmine.
Vihkamine ja dehumaniseerimine
pisi|Mõttekaaslased peavad [[Argentina marksistlikku revolutsionääri Che Guevarat märtriks]] Pikaajalistes konfliktides toimub tihti vastaste dehumaniseerimine, mille tõttu vägivald vaenlase vastu ei põhjusta enam loomulikku vastumeelsustunnet vägivalla suhtes. See juhtub enamasti siis, kui inimene on enda ning oma vastased taandanud lihtsustatud "hea" ja "kurja" kujule. Nii kasutavad islamiäärmuslased apostaasiat ehk usust taganemist õigustusena mitte-moslemite ning mõõdukate moslemite (kes äärmuslaste seisukohti ei jaga) tapmiseks. Sarnane dünaamika kehtib ka näiteks antisemitismi puhul – üks rühm omistab endale ideoloogilistel alustel ülimusliku identiteedi, mida kinnistatakse teise rühma tagakiusamisega, nähes neid "halbadena" või süüdlastena mis tahes negatiivses ilmingus.
Radikaliseerumise ohumärgid
Kuna radikaliseerumisel on inimese identiteedile, suhetele ja ambitsioonidele suur mõju, on see ka väliselt märgatav. Politsei- ja Piirivalveamet loetleb järgnevaid võimalikke ohumärke:
Radikaliseerumise ennetamise, tõkestamise ja deradikaliseerumisega tegelevad organisatsioonid
Eestis kuulub radikaliseerumise ennetamine ja tõkestamine Siseministeeriumi haldusalasse, sellega tegelevad Politsei- ja Piirivalveamet ning Kaitsepolitseiamet. Tegevustes lähtutakse kokkulepetest, mis on sisse kirjutatud ka "Siseturvalisuse arengukavasse 2015–2020" ja "Eesti terrorismivastase võitluse põhialustesse".
Euroopa Liidu tasandil toetab ja koordineerib liikmesriikide tegevust radikaliseerumise ennetamise, tõkestamise ja deradikaliseerumise valdkonnas Radicalisation Awareness Network (RAN), mida haldab Euroopa Komisjon. RAN on katusorganisatsioon, mis koondab Euroopa eksperte, kes jagavad omavahel teadmisi, parimaid ennetus- ja tõkestuspraktikaid, töötavad välja juhendeid, analüüse ja pakuvad liikmesriikidele tuge.
Läti majandus
Energiatööstus
Kõigist väljapoole finantssektorit tehtud investeeringutest moodustasid energiasektori investeeringud 10,6% (2014).
Läti sõltub suurel määral imporditud energiast. Poole imporditavast energiast moodustasid naftatooted, millest omakorda 50–65% moodustas diislikütus.
Gaasi impordiosakaal oli 30–35% imporditavast energiast ja elektriimport 10%.
Peaaegu kolmandiku (26–31%) tarbitavast energiast kulutab transpordisektor. Sellest 4/5 läheb maanteetranspordi tarbeks.
15–19% energiast tarbib tööstus. Avalik sektor ja teenindussektor tarbib 14–15%, kodumajapidamised 32–37%.
Energia kasutamise efektiivsus on aegamisi kasvanud. Keskmiselt on energiatarbimine viimasel neljal aastal vähenenud iga aasta 0,8%, samas reaalne SKT on kasvanud keskmiselt 4,1% aastas.
Elektriturg
Elektrienergia tarbimine moodustab 8–10% kogu energia tarbimisest. See moodustab olulise osa avaliku ja teenussektori energiatarbest (35–39%) ning tööstuse energiamahukates harudes. Elektrienergia tarbimine moodustab 10–50% metallitööstuse, 48–52% mootorsõidukite ehituse, 47–52% töötleva metallitööstuse, 20–40% tekstiili- ja rõivatööstuse ning 28–36% kummi- ja plastitööstuse kogu energiatarbest.
Läti elektriturul domineerib Latvenergo. Läti on elektrituru kontsentratsioonilt Euroopa Liidus kolmas Küprose ja Malta järel.
Eratarbijate elektriturg avati 2015. aastal, hiljem kui naaberriikides Eestis ja Leedus. Turu avamine ja elektrihinna subsideerimise lõpetamine põhjustas 2015. aastal eratarbijate elektrihinna tõusu 28% ning kerge hinnalanguse 2016. aasta algul.
Eesti-Läti kolmas elektriühendus valmib plaanide järgi 2020. aastaks. Selle ülekandeliin on tehniline eeltingimus, mis võimaldaks Lätil koos teiste Balti riikidega lülituda sünkroontööle Euroopa elektrivõrkudega ning ühtlasi desünkroonida Baltimaad Venemaa elektrisüsteemist.
Elektri tootmine
Lätis toodetakse elektrit peamiselt kohalikest taastuvatest energiaallikatest – enamasti hüdroenergiast.
Riigi elektritootmisvõimsus on 2022 MW. Sellest 92% toodab Latvenergo. Latvenergo tootmisvõimsusest 60,12% toodavad Daugava kaskaadi hüdroelektrijaamad, 39,33% Riia soojuselektrijaamad (TEC-1 ja TEC-2), 0,47% Liepaja soojuselektrijaam ja 0,08% Ainaži tuuleelektrijaam.
Taastuvenergia
Läti on Euroopa Liidus taastuvenergiakasutuse poolest Rootsi järel teisel kohal. Taastuvenergia osakaal on Lätis aegamisi kasvanud: 2004. aastal oli see 32,8% ja 2013. aastal 37,1%. Suurenenud on biomassi kasutamine ja hüdroenergia kasutamise efektiivsus. Umbes 60% Lätis toodetavast elektrist toodetakse taastuvenergiast.
Ehitussektor
Ehitussektori osakaal riigi SKT-st oli 2015. aastal 5,78%. Sektor on kõikuv ning sõltub suurel määral majanduse üldisest seisust. Üheksa suurimat firmat hõlmavad 16% turust. Suured ehitusfirmad põhinevad valdavalt kohalikul kapitalil, üheksast suurimast ainult üks, Merks (Eesti ettevõtte Merko Ehituse tütarettevõte), põhineb väliskapitalil.
2014. aastal olid Läti suurimad ehitusettevõtted BMGS, Skonto Būve, UPB, Binders, Merks ja Latvijas autoceļu uzturētājs.
Kaubandus
2010–2015 töötas 15% kõigist töölistest kaubandussektoris. Sissetulekute taseme kasvades ning tarbijahindade peaaegu samaks jäädes oli kaubandus 2015. aastal üks kiireima kasvuga sektoreid.
Suurimad kaubandusettevõtted olid 2015. aastal käibe järgi Rimi Latvija (785,2 mln eurot), Maxima Latvija (688,8 mln eurot), Samsung Electronics Baltics (291,5 mln eurot), Sanitex (253,4 mln eurot) ja Elagro Trade (148,9 mln eurot).
IT ja telekommunikatsioon
2016. aastal oli telekommunikatsioonisektori käive 1084 miljonit eurot, millest 848 miljonit andsid kõned ja internetiühendus. Fiksside turu liider on Lattelecom turuosaga 80%. Lattelecom on ka peamine valguskaabliühenduste pakkuja. 2010. aastal lõppes üleminek analoogtelevisioonilt digitaalsele televisioonile, vabastades 800 MHz sageduse mobiilsideteenuste jaoks.
Lätis tegutseb kolm mobiilsideoperaatorit: LMT, Tele2 ja Bite Latvija. LMT ja Tele2 turuosa on kummalgi umbes 37% (2013).
Turism
Nii sise- kui ka välisturistide arv on alates 2009. aastast kasvanud. 2017. aastal oli majutusasutuste külastajaid 2,58 miljonit, mis oli 11,9% enam kui 2016. aastal.
2016. aastal oli kokku 316 hotelli, neist 10 ehitati viimase aasta jooksul. Samas on vähenenud karavanparklate arv. Välisturiste tuleb enim Venemaalt: 2016. aastal külastas Lätit 208 800 Vene turisti, seega aastane kasv oli 2,5%. Venemaa turistide arv vähenes järsult pärast Vene riigile Krimmi annekteerimise tõttu sanktsioonide kehtestamist 2014. aastal. Kui 2013. aastal külastas Lätit 310 000 Vene turisti, siis 2015. aastaks oli nende arv vähenenud 203 000-ni. Vene turistide arvu vähenemise korvas teiste riikide turistide arvu kasv.
Valdav osa turiste peatub Riias – 80% 2016. aasta ööbimistest. 7,3% peatus Jūrmalas, 1,7% Liepājas, 1,6% Ventspilsis ja 1,1% Daugavpilsis.
Majutusasutuste külastamine 2007–2017 riikide kaupa, allikas Läti statistikakeskbüroo
Finantssektor
Panganduses domineerivad kohalikke kliente teenindavad Põhjamaade pangad. Samas on Läti ka regionaalne finantskeskus Euroopa Liidu välistele (peamiselt Venemaa ja teiste Ida-Euroopa riikide) ettevõtetele ja eraisikutele. Mitteresidentidele kuuluvad 42% hoiustest ja 30% varadest ning neid teenindavad eraldi pangad. Mitteresidentide pangad saavad oma sissetuleku enamasti mitteresidentidele antud laenudelt ja nende aktsiaportfellide teenindamiselt. Mitteresidentide pangad väljastavad 12% residentidele antud laenudest ja hõlmavad 9% residentide hoiuseturust.
Mitteresidentide panganduses on suurem varade päritolu risk, mistõttu sel sektoril on rangemad miinimumkapitali ja likviidsusnõuded. Seda jälgib finantsjärelevalve suurema tähelepanuga. Osalt mõjutavad mitteresidentide tõttu rakendatavad sanktsioonid ka teisi kliente ja riigi panganduse mainet üldiselt. Näiteks 2015. aasta pettusjuhtumite tõttu lõpetas Deutsche Bank osa Läti pankadega USA dollari arveldused.
Rahapesusüüdistuste tõttu kaotas 2016. aastal oma tegutsemislitsentsi Trasta komercbanka. 2018. aastal algatati rahapesusüüdistuste tõttu varade mahu järgi suuruselt teise panga, ABLV Banki likvideerimine.
2017. aasta kümne kuuga teenisid Läti pangad 255 miljonit eurot kasumit. Oktoobri lõpu seisuga oli hoiuste kogumaht 20,1 miljardit eurot ja laenude kogumaht 14,7 miljardit eurot.
Varade mahu järgi on 2018. aastal suurimad pangad Swedbank Latvia, Rietumu Bank, SEB ja Luminor.
Auhoov
pisi|Palacio Real de Aranjuez. Peafassaad ja külgtiivad Auhoov (prantsuse keeles cour  d’honneur), lossi paraadhoov, paikneb peakorpuse (corps de bâtiment) ees kahe külgtiiva vahel, on iseloomulik barokkansamblitele. Kolme hoonetiivaga piiratud, kuid fassaadiküljel avatud esindushoov barokklossi ees. pisi|Würzburg, residents, peafassaad
Tibullus
pisi|Tibullus Albius Tibullus (55 eKr – 19 eKr) oli Vana-Rooma eleegik.
Eesti Kunstiteadlaste ja Kuraatorite Ühing
Eesti Kunstiteadlaste ja Kuraatorite Ühing (varem: Eesti Kunstiteadlaste Ühing) on kunstiteooria, kunstiajaloo ja kunstikriitika ning kunstiprojektide kureerimisega tegelevate isikute vabatahtlik ja poliitiliselt sõltumatu loominguline ühendus. Ühing asutati 16. märtsil 1993. Ühingu eelkäija oli Eesti Kunstnike Liidu kunstiteadlaste sektsioon.
Dassault Rafale
1970. aastate lõpus otsisid Prantsusmaa õhu- ja merevägi oma vananevale lennukiarsenalile asendusi. Et tootmis- ja arenduskuludelt kokku hoida, sõlmis Prantsusmaa Ühendkuningriigi, Saksamaa, Itaalia ja Hispaaniaga lepingu mitmeotstarbelise hävitaja Eurofighter Typhoon väljatöötamiseks. Kuna riikidevaheline koostöö ei sujunud planeeritud kujul, pidid prantslased ikkagi oma hävitajat arendama hakkama. Dassault pani kokku Rafale'i prototüübi, mille esimene lend toimus 1986. aasta juulis. Järgnes kaheksa aastat täiustamist ja katsetamist. Rafale erineb teistest selle põlvkonna Euroopa hävitajatest selle poolest, et see on peaaegu täielikult arendatud ühes riigis. Lisaks Dassault'le osalesid protsessis ka Thales Group ja Safran S.A..
Rafale'id pidid algselt kasutusele tulema 1996. aastal, kuid külma sõja järgsed eelarvekärped aeglustasid asjade kulgu.
Eesti Kunstiteadlaste ja Kuraatorite Ühing
EKKÜ on alates 2013. aastast EV kultuuriministeeriumi poolt tunnustatud loomeliit.
Dassault Rafale
Hävitajast on tehtud kolm põhimudelit: Rafale C (üheistmeline, maalt tegutsemiseks), Rafale B (kaheistmeline, maalt tegutsemiseks) ja Rafale M (üheistlemine, lennukikandjalt tegutsemiseks).
Eesti Kunstiteadlaste ja Kuraatorite Ühing
Eesti Kunstiteadlaste ja Kuraatorite Ühing korraldab igal aastal kunstiteaduse valdkonda käsitlevat avalikku aastakonverentsi või -seminari. Samuti annag ühing igal aastal välja aastapreemiat. Eesti Kunstiteadlaste ja Kuraatorite Ühingu aastapreemia antakse üle ühingu üldkogul ühele ühingu liikmele eelmise aasta teadusliku või loomingulise panuse eest kunstiteaduse arengusse ning edasise töö innustuseks. Lisaks annab EKKÜ välja teadusajakirja Kunstiteaduslikke Uurimusi.
Dassault Rafale
Rafale'id jõudsid Prantsusmaa mere- ja õhuväe kasutusse 2001. aastal. Lennukeid on müüdud India õhuväele, Egiptuse õhuväele ja Katari õhuväele. Neid on lahingutes kasutatud Afganistanis, Liibüas, Malis, Iraagis ja Süürias.
Eesti Kunstiteadlaste ja Kuraatorite Ühing
Ühingut juhib juhatus, mis valitakse kolmeks aastaks. Aastatel 2020-2023 on ühingu juhatuse esimees Merike Kurisoo. Juhatusse kuuluvad veel Anu Allas, Indrek Grigor, Linda Kaljundi, Krista Kodres, Kai Lobjakas ja Virve Sarapik.
Hüüru sild
Hüüru sild on maanteesild Harju maakonnas Saue vallas Hüüru külas Tallinna–Paldiski maanteel. Sild jääb maantee 15. kilomeetrile, kus maantee ületab Vääna jõe.
Hüüru silla juurest saab alguse Hüüru–Alliku tee.
Ago Aunver
Ago Aunver (enne eestistamist Ago Albrecht; 7. detsember 1921 Tartu – 24. detsember 1987 Flen, Södermanlandi lään) oli eesti arst Rootsis.
29. septembril 1944 põgenes ta koos abikaasaga Saaremaalt Saksa sõjalaeval Saksamaale. Ta saabis Neuhammerisse, kuid astus aprillis 1945 Gießeni ülikooli arstiteaduskonda, töötades samal ajal sõja lõpuni sõjaväehaiglas. Aastatel 1945–1947 õppis ta Kieli ülikooli arstiteaduskonnas. Aastal 1948 emigreerus ta koos abikaasaga Rootsi, kus ta õppis aastatel 1951–1957 Uppsala Ülikooli arstiteaduskonnas, lõpetades selle ''med. lic.'' kraadiga. Õppimise ajal töötas ta periooditi laboratooriumides ja vikareeris jaoskonnaarstina. Aastal 1955 töötas ta Skinnskattebergi (asub Västmanlandi läänis) jaoskonna asearstina ja aastatel 1962–1987 Fleni distrikti (asub Södermanlandi läänis) ülemarstina.
Selli kool
Selli kool oli kool Selli külas.
Ajalugu
Selli vanas koolimajas tegutses kool enne teist maailmasõda, seal õppisid õpilased ümbruskonna (sh. Virumaa ja Järvamaa) küladest. 1930. aastal suunati Linda Raus Vägevale Selli kooli õpetajaks. Seal oli ta tervelt 21 aastat (kuni kulakuks tunnistamiseni), juhendades ka näiteringi, rahvatantsijaid, vokaalsoliste ja orkestrit. Sel ajal oli Selli 6-klassiline kool juba kahekorruselises puithoones, kus oli lavaga saal.
1971/72 kasvas Äksi lähedal paiknenud Kukulinna Eriinternaatkooli õpilaste arv 122-ni. Rajooni juhtivad organid leidsid väljapääsu endise Selli kooli maja näol, mis oli seisnud tühjana juba 5 aastat. 1977/78. õppeaastal valmis Sellil uus koolimaja, mille maksumus oli 270 532 rubla. Selli uus koolimaja valmis Ants Orgulase haridusjuhiks oleku aastatel. Esimesel poolaastal kolis kogu Kukulinna Eriinternaatkool Äksi lähedalt Vägeva lähedale Sellile, kus sai nimeks Vägeva Eriinternaatkool. Vana Selli kooli hoone jäi õpilaste internaadiks. Vägeva Eriinternaatkool asus "eikellegi maal", majandusküsimustele lisandus kaadri nappus. Uus koolimaja lagunes, sest ei suudetud maja katust vettpidavaks teha. Ehitusvigu ilmnes juba alguses: projektis ei arvestatud kohaliku ilmastikuga (vt. Külmasammas Piibe maantee ääres Jõgeval mõõdetud Eesti külmarekorditega). 1997/1998 jäi Vägeva EIK viimaseks õppeaastaks.
Vägeva (õpiraskustega laste) kooli internaadis 1996. aasta veebruaris toimunud tulekahju tagajärjel põles ära ning söestus ligikaudu 4 m krohvialust palkseina ning osa vahelage. Kahju hinnati 10 000 kroonile. Jõgeva Maavalitsus analüüsis Vägeval asuva kooli hoonekompleksi kapitaalremondi ja Siimustis paikneva poolelioleva koolihoone valmisehitamise otstarbekust ning otsustas viia Vägeva kooli üle Siimustisse.