cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Orienteerumine
Orienteerumisalad ja võistluste liigid
Individuaalvõistlused toimuvad enamasti eraldistardiga, stardiintervall reeglina 1–3 minutit. Ühisstardiga individuaal- ja teatevõistlustel kasutatakse sageli hajutust (paralleelpunkte), et vältida võistlejate koostööd ja jälitamist.
Orienteerumise alusväärtused
IOF käsitleb orienteerumist kui vaimset ja füüsilist väljakutset pakkuvat, tervislikku ja aktiivset elustiili toetavat, looduskeskkonda respekteerivat, kaasavat spordiala, mis sobib nii meestele kui ka naistele, eri vanuses ja erineva sotsiaalse taustaga inimestele. Täpsusorienteerumine sobib ka puuetega inimestele.
Orienteerumine on nii võistlussport kui ka liikumisharrastus ja rahvasport. Võistlusspordina nõuab orienteerumine head kiirust ja vastupidavust, kombinatsioonis hea kaardilugemise ja teevalikuoskusega. Rahvaspordivõistlusel valivad osavõtjad endale sobiva kiiruse, nautides looduses liikumist koos samaaegse mõttetööga.
Orienteerumismaastik
pisi|300px|Orienteerujad maastikul Orienteerumisvõistlused toimuvad enamasti loodusmaastikel, kuid mõned orienteerumisalad ja distantsid võivad toimuda ka linnamaastikel. Erinevates geograafilistes piirkondades on väga erinevaid orienteerumismaastikke, mis erinevad pinnamoe (reljeefi), pinnase, taimestiku ja selle läbitavuse, teede ja radade võrgu ja muude tunnuste poolest. See muudab võistluse iseloomu ja orienteerumisülesande iga kord erinevaks. Orienteeruja peab oskama kohaneda erinevate maastikega, kasutades antud maastikutüübile sobivaid orienteerumistehnilisi võtteid.
Maastiku reljeef võib olla künklik, mägine, kaljune, ent võistlusi toimub ka tasandikel. Pinnas võib olla nii samblane kuiv metsaalus kui liivane pinnas, heinamaa, soo või raba. Metsa läbitavus võib suuresti varieeruda. Maastik võib olla näiteks hea nähtavuse ja läbitavusega palumännik, aga ka halvasti läbitav noorendik, tihnik või raiesmik. Sageli läbib võistlusrada väga erinevaid maastikuosi ning maastiku pidev muutumine nõuab orienteerujalt nii jooksukiiruse, sammupikkuse kui ka orienteerumistehniliste võtete kohandamist vastavalt oludele.
Orienteerumisjooksu sprindidistantsid toimuvad sageli linnamaastikel või parkides. Rattaorienteerumise ja täpsusorienteerumise võistlused eeldavad teede ja radade võrku. Suusaorienteerumise võistlustel kasutatakse suusaradu, kuid sageli rajatakse spetsiaalne suusaradade võrk konkreetseks võistluseks.
Eestis on levinumateks orienteerumismaastikeks mõhnastikud, luitemaastikud, Lõuna-Eesti kuppelmaastikud ja Põhja-Eesti pangamaastikud.
Enne tiitlivõistlusi kuulutatakse võistlusmaastik keelualaks, mis tähendab, et võistlejatel ei ole lubatud minna nendele maastikele harjutama.
Orienteerumiskaart
pisi|Väljavõte orienteerumiskaardist alt=|pisi|Väljavõte sprindiorienteerumiskaardist Orienteerumiskaart on topograafiline erikaart, millel näidatakse kõik objektid, mis võistlejale maastikul liikudes on ilmsed ja mis mõjutavad tema teevalikuid, näiteks pinnavormid, pinnasetüüp, taimestiku läbitavus, veekogud, asustatud alad ja üksikhooned, teed ja rajad, silmatorkavad üksikobjektid. Pinnavorme ehk reljeefi kujutatakse orienteerumiskaardil samakõrgusjoonte abil. Samakõrgusjooned orienteerumiskaardil kujutavad endast sisuliselt kolmemõõtmelise reljeefi projektsiooni tasapinnale.
IOF on kehtestanud rahvusvahelised kaardistandardid, millega on sätestatud kasutatavate kaartide mõõtkava, samakõrgusjoonte vahe, kaardil kajastatavad objektid ja neile vastavad tingmärgid. Erinevate orienteerumisalade kaardistandardid on mõnevõrra erinevad.
Orienteerumisjooksu kaardid on mõõtkavas 1:10 000 või 1:15 000, sprindidistantsil 1:5000 või 1:4000. Mõõtkava näitab millises vastavuses on kaardil kujutatud objektide vahemaad võrreldes samade objektide vahelise vahemaaga maastikul. Näiteks mõõtkava 1:10 000 puhul vastab ühele sentimeetrile kaardil 100 meetrit maastikul. Reljeefi samakõrgusjoonte vahe on orienteerumisjooksu kaartidel 2,5 või 5 meetrit, sprindikaartidel 2 või 2,5 meetrit. Kaardil näidatakse ka magnetilised põhjajooned.
Kontrollpunktide asukoha täpsustamiseks trükitakse kaardile ka vastavate tingmärkidega legend, mis täpsustab kontrollpunkti objekti ja tähise paiknemist objektil.
Orienteeruja üks olulisi oskusi on kaardilugemise oskus, see tähendab oskust tõlgendada kaardil esitatud informatsiooni.
Kompass
pisi|Pöidlakompass (vasakul) ja plaadikompass (paremal) Orienteeruja teine oluline abivahend on kompass, mis näitab magnetilist põhjasuunda. Enamasti kasutavad võistlejad plaadikompasse või pöidlakompasse. Kompassi kasutatakse kaardi orienteerimiseks ja asimuudi järgi kontrollpunkti suunas liikumisel.
Rada
pisi|Näide stardi, kontrollpunktide ja finiši kujutamisest suundorienteerumises alt=|pisi|Kontrollpunktide legendi näidis Orienteerumisrada on sisuliselt maastikul tähistatud kontrollpunktide kogum, mida võistleja peab läbima – suundorienteerumises kindlas etteantud järjekorras, valikorienteerumises vabalt valitud järjekorras. Kontrollpunktide asukohad näidatakse kaardil violetse ringiga. Stardi asukoht märgitakse kaardil violetse kolmnurgaga, finiši asukoht kahekordse ringiga. Suundorienteerumise kaartidel on kontrollpunktide ringid joontega ühendatud. Valikorienteerumise kaartidele kantakse kontrollpunktide asukohad, kuid punkte omavahel joonega ei ühendata.
Ajavõtu- ja märkesüsteem
Raja läbimise ajavõtuks ja kontrollpunktide läbimise tõendamiseks kasutatakse elektroonilist märkesüsteemi. Eestis, Lätis, Saksamaal ja veel mitmes Euroopa riigis kasutatakse SPORTidenti märkesüsteemi, Soomes ja Norras kasutatakse EMIT-i märkesüsteemi.
Võistlusklassid
Võistlejad jagunevad soo ja vanuse järgi vanuseklassidesse. Tiitlivõistluste medalitele võisteldakse nn põhiklassides, mille rahvusvahelisteks tähisteks on M21 ja W21, Eestis M21 ja N21 (vastavalt 21-aastased ja vanemad mehed ja naised). Maailma, Euroopa ja Eesti meistrivõistluste medalitele võisteldakse ka noorte, juunioride ja veteranide vanuseklassides.
Päevakud ja võistlused
Orienteerumisvõistlusi nii Eestis kui mujal maailmas korraldavad tavaliselt orienteerumisklubid.
Eestis on populaarsed orienteerumispäevakud, mis on sobivad orienteerumisharrastajatele (sealhulgas algajatele) ja mida orienteerumissportlased kasutavad treeningutena. Eri vanuseklassidele on eri pikkuse ja raskusastmega rajad. Orienteerumispäevakul osalemiseks ei ole vaja eelnevalt registreerida. Erinevates Eesti piirkondades korraldatakse orienteerumispäevakuid kevadest sügiseni eri nädalapäevadel tööpäevaõhtutel: Tallinnas, Tartumaal ja Pärnumaal neljapäeviti, Läänemaal, Lääne-Virumaal ja Võrumaal kolmapäeviti, Põlvamaal teisipäeviti.
Esimene orienteerumispäevak, täpsemalt orienteerumisneljapäevak, toimus 11. juunil 1964 Kloostrimetsas. Päevakute idee autor oli Rain Lahtmets ja esimese neljapäevaku korraldaja oli Toomas Kerem.
Eesti meistrivõistlusi korraldatakse orienteerumisjooksus, suusaorienteerumises ja rattaorienteerumises. Euroopa ja maailmameistrivõistlusi korraldatakse kõigil neljal orienteerumisalal.
Lisaks korraldatakse mitmeid pikkade traditsioonidega rahvavõistlusi. Eestis on nendeks öine teatevõistlus Jüriööjooks (alates 1960, võistkonnas 3 meest ja 2 naist), Suvejooks, Suunto Games, Ilves-3 ja Koprakarikas. Aastatel 1979–2011 korraldas OK Ilves mitmepäevast teatejooksu Ilvesteade, kus kõrgaastatel 1986–1989 osales üle 3000 võistleja. Soomes on populaarseim võistlus rahvusvaheline teatevõistlus 7-liikmelistele võistkondadele Jukola, kus viimastel aastatel (alates 2010) on osalenud üle 1500 võistkonna ehk üle 10 000 võistleja. Rootsis korraldatakse 5-päevast rahvavõistlust O-Ringen, kus osavõtjate koguarv on ulatunud üle 20 000.
Alates 2017. aastast kuuluvad üle Eesti toimuvad orienteerumispäevakud ühise katuse alla, moodustades RMK Eestimaa orienteerumispäevakute sarja. 2017. aastal kuulus sellesse 18 sarja, 2018. aastal 20 sarja.
Maailmas
Orienteerumine on alguse saanud peamiselt Norra ja Rootsi sõjaväes kasutatud navigeerimistestist. Esimeseks orienteerumisvõistluseks peetakse 31. oktoobril 1897 Norras toimunud 10,5 km pikkuse rajaga võistlust.
1962. aastal toimusid Norras esimesed Euroopa meistrivõistlused orienteerumisjooksus. Esimesed maailmameistrivõistlused orienteerumisjooksus toimusid 1966. aastal Soomes Fiskarsis. Suusaorienteerumise MM toimus esmakordselt Soomes Hyvinkääl 1975. aastal. Esimene rattaorienteerumise MM toimus 2002. aastal Prantsusmaal Fontainebleaus. Täpsusorienteerumise MM korraldati esimest korda 2004. aastal Rootsis Västeråsis.
Eestis
Eestis loetakse esimeseks orienteerumisvõistluseks 19. juunil 1926 Pirital Kloostrimetsas esimese üleriigilise Kaitseliidu päeva spordivõistluste raames toimunud 4,9 km pikkuse raja ja 5 kontrollpunktiga orienteerumisjooks. (Esialgu kasutati kirjapilti orienteerimisjooks). Võistluse võitis ajaga 29.18,8 Tartu Ülikooli majandusüliõpilane Julius Tiisfeldt, kes oli tol ajal tuntud kergejõustiklane (Varssavi 1924. aasta ülemaailmsete üliõpilasmängude võitja keskmaajooksus).
Esimesed individuaal-võistkondlikud Eesti meistrivõistlused orienteerumisjooksus peeti 27. septembril 1959 Nelijärvel. Esimesteks Eesti meistriteks orienteerumises tulid Riola Koppel ja Ülle Rooba. Suusaorienteerumises toimusid esimesed Eesti meistrivõistlused 14. veebruaril 1960 Elvas.
3. oktoobril 1978 asutati Tartus Eesti esimene orienteerumisklubi, OK Ilves, selle algataja oli Arvo Kivikas. Järgnenud aastatel asutati Eesti eri piirkondades uusi orienteerumisklubisid, sealhulgas OK Orion (1979 Tallinnas), OK Kape (1981 Tartus), TA Orienteerumisklubi (1982 Tallinnas).
Eesti NSV orienteerumisföderatsiooni ja Eesti Orienteerumisliidu presidendid:
Eesti Orienteerumisliit võeti Rahvusvahelise Orienteerumisföderatsiooni liikmeks IOF peaassambleel 10. juulil 1992 Šveitsis. Sellele oli eelnenud telefonihääletus Eesti Orienteerumisliidu tunnustamiseks, mis toimus vahetult pärast taasiseseisvumist 27. septembril 1991.
Aastatel 1994–2017 andis Eesti Orienteerumisliit välja ajakirja Orienteeruja.
2015. aasta lõpu seisuga tegutses Eestis 33 orienteerumisklubi, kes on Eesti Orienteerumisliidu liikmed.
Eesti meistrivõistluste medaleid on mitmelt orienteerumisalalt kokku võitnud kõige rohkem Maret Vaher: aastatel 1986–2015 on ta võitnud kokku 129 medalit, neist 73 kulda, 36 hõbedat ja 20 pronksi. Meestest on Sixten Sild võitnud Eesti meistrivõistlustel aastatel 1985–2003 kokku 51 medalit, sealhulgas 35 kulda, 5 hõbedat ja 11 pronksi.
Maailma karikasarja etapid
Maailma karikasarja osavõistlustel on esikolmikusse tulnud:
Rahvusvahelised võistlused Eestis
Mitmel korral on Eestis korraldatud Maailma Karika osavõistlusi: suusaorienteerumises 1995., 1999. ja 2003. aastal Haanjas, orienteerumisjooksus 1998. ja 2006. aastal Otepääl, rattaorienteerumises 2012. aastal Värskas ja Räpinas.
2003. aastal korraldas OK Võru Haanjas suusaorienteerumise veteranide maailmameistrivõistlused.
2003. aastal toimusid Põlvas juunioride maailmameistrivõistlused orienteerumisjooksus, peakorraldaja OK Põlva Kobras.
2006. aastal korraldati orienteerumisjooksu Euroopa meistrivõistlused, peakorraldaja OK Ilves. Sprindivõistlus toimus Tartus, lühirada Haanjas ning tavarada ja teade Otepääl.
2013. aastal korraldati rattaorienteerumise maailmameistrivõistlused (koos juunioride MMiga) peakorraldaja Rakvere OK. Sprindivõistlus toimus Tapal, lühirada Mõedakal, tavarada Valgehobusemäel ja teatevõistlus Rakveres.
2014. aastal korraldati Pannjärvel suusaorienteerumise juunioride ja veteranide maailmameistrivõistlused ning Euroopa noorte meistrivõistlused, peakorraldaja OK Põlva Kobras.
2016. aasta augustis toimusid Eestis veteranide maailmameistrivõistlused orienteerumisjooksus. Sprindivõistlused toimusid Kadriorus ja Tallinna vanalinnas, tavaraja võistlused Kõrvemaal.
2017. aasta juulis toimusid Eestis orienteerumise maailmameistrivõistlused, keskusega Tartus.
2018. aasta veebruaris toimusid Eestis üliõpilaste suusaorienteerumise maailmameistrivõistlused, võistluskeskusega Tartus.
2021. aasta veebruaris toimusid Eestis Käärikul suusaorienteerumise maailmameistrivõistlused koos juunioride maailmameistrivõistlustega ja Euroopa noorte meistrivõistlustega. Peakorraldaja oli Värska OK Peko.
Kalifornia (film)
"Kalifornia" on 1993. aastal valminud Dominic Sena film, milles peaosi mängisid tollal suhteliselt tundmatud Brad Pitt, Juliette Lewis, David Duchovny ja Michelle Forbes.
Šveitsi mägede loend
Šveitsi mägede loend loetleb Šveitsi mägesid.
Sulgudes on antud kanton, kus mägi asub, ja kõrgus merepinnast meetrites.
Väikeseõiene lemmalts
Väikeseõiene lemmalts, ka väikeseõiene lemmmalts (Impatiens parviflora), on lemmaltsaliste sugukonda lemmaltsa perekonda kuuluv üheaastane rohttaimeliik.
Väikeseõiene lemmalts kasvab pärismaisena Ida-Aasias ja Siberis. Euroopas on inimese toodud võõrliigina laialdaselt naturaliseerunud.
Väikeseõiene lemmalts kasvab niisketes varjulistes kohtades ega talu päikest. Tugevas päikesepaistes laseb taim lehed täiesti longu, kuid hiljem enamasti toibub.
Taim kasvab 30–60 cm kõrguseks; püstisele varrele kinnituvad õhukesed mahlakad teravasakilise servaga lehed. Õitseb juulist oktoobrini, kahvatukollane õis on umbes 1 cm pikkune, kobaras on vähe õisi. Õied ja kuprad on enamasti varrel samaaegselt.
Puutel (või ka iseenesest) lõhenevatest kupardest võivad seemned paiskuda kuni 3 meetri kaugusele.
Levik Eestis
Eestisse jõudis see liik arvatavasti Tartu Ülikooli botaanikaprofessori Carl Ledebouri tooduna 1827. aastal, kes tõi selle Altai ekspeditsioonilt ja istutas Tartu botaanikaaeda. Aastaks 1852 oli väikeseõiene lemmalts jõudnud metsistunult Tartu parkidesse ja aedadesse. Järgnenud aastakümnetega levis taim juba terves Eesti mandriosas; saartele jõudmine võttis mõnevõrra rohkem aega.
Praegusajal on liik Ida- ja Lõuna-Eestis on suhteliselt sage, mujal harvem.
Välislingid
pisi|left
Ambodifotatra
Ambodifotatra [ambudif'uutatra] on väike asula Madagaskari Analanjirofo piirkonnas Sainte-Marie saare lõunaosa läänekaldal, Sainte-Marie maakonna ja Sainte-Marie valla keskus. Geograafilised koordinaadid on 16°58' S, 49°51' E.
Vaatamisväärsused ja turism
Asula keskel on väike sadam, mille ümbruses on paar söögikohta.
Huvitavate hoonete seas on postkontor mäe otsas.
Linna lähedal on piraatide kalmistu.
Ambodifotatra lähedal on rand.
Edo
Edo sai Jaapani faktiliseks pealinnaks pärast Tokugawa šogunaadi tõusu võimule 1603. aastal, mil see asendas Kyōto, mis jäi keisri õukonna asukohaks. Pärast 1868. aasta Meiji restauratsiooni, millega taastati keisrivõim, nimetati Edo ümber.
Tokugawa šogunaadi valitsusaega 1603–1868 tuntakse ka Edo perioodina.
Kumu
pisi|Vaade linnulennult Kumule ja Kadrioru pargile pisi|Kumu Kumu kunstimuuseum ehk Kumu on Eesti Kunstimuuseumi allasutus Tallinnas Kadriorus, aadressil Weizenbergi 34 / Valge 1.
Kumu kunstimuuseum sai nime 2004. aastal korraldatud nimekonkursil. Paljude pakkumiste hulgast peeti kõige sobivamaks Kumu – kunstimuuseum.
Hoone
Hoonesse pääseb Kadrioru poolt, kust sisenedes jõuab I korrusele, ning Lasnamäe poolt jalakäijate tunneli ja sisehoovi kaudu, kust jõuab II korruse fuajeesse. Muuseumi suurejoonelises sisehoovis toimuvad kunstiprojektid ja kontserdid ning eksponeeritakse teoseid Eesti Kunstimuuseumi skulptuurikogust.
Ligi 25 000-ruutmeetrises muuseumihoones on läbi maja kõrguv aatrium ning seitse korrust, millest kaks on maa all.
Kumu I korrusel paiknevad 260 m² suurune fuajee koos garderoobiga ning Kumu kohvik, mis jätkub II korrusel. Kohviku juurde kuulub pargipoolse sissepääsu juures asuv suvekohvik. I korrusel asub ka muuseumi põhitegevust kunsti- ja laiemalt kultuurivahendajana toetav auditoorium, kus on 246 istekohta, kaasaegsed heli-, video-, kino- ja valgussüsteemid ning hõlpsasti mitmesugusteks vajadusteks kohandatav lava.
Segarassid
Segarassid, vastandina niinimetatud puhastele rassidele, on täpselt piiritlemata inimkonna alajaotused, mis põhinevad sellel, kuidas jaotatakse inimesi nende nähtavamate väliste tunnuste alusel. Nendeks tunnusteks on eelkõige nahavärv, kasv ning pea osade kuju ja värv. Segarassidesse kuuluvateks nimetatakse tavakasutuses neid inimesi, kes ei kuulu väliste tunnuste alusel vaid ühte "puhtasse rassi", näiteks mongoliidide ehk kollase rassi, europiidide ehk valge rassi või negriidide ehk musta rassi hulka. Mõned peavad inimeste jaotamist rassidesse ja segarassidesse pseudoteaduseks, geenravimite loojatel tuleb aga siiski arvestada rassiliste iseärasustega.
Nõukogude perioodi antropoloogilised alajaotused
Ühe Nõukogude perioodil ametlikult tunnustatud ning Nõukogude antropoloogide laialt levitatud teooria järgi eksisteeris esialgu kolm "puhast" põhirassi, milleks olid europiidne, mongoliidne ja negriidne, ning segarassid tekkisid nende põhirasside hilisema segunemise tulemusel.
Europiidide ja mongoliidide segunedes tekkinud uurali ja lõunasiberi rass on esimese järgu tunnuste poolest mõlema põhirassi vahepealne. Mõlemat rassi iseloomustavad lamedavõitu näo esiletungivamad põsenukid, madalam ninajuur, vähem etteulatuv nägu ja kiduram habemekasv kui europiididel. Uurali rassi erijooned on suhteliselt hele nahk, väike nägu, lühike nina ja nõgus ninaselg, kasv keskmine või alla keskmise. Selle rassi uurali tüüpi leidub Lääne-Siberis ja laponoidset tüüpi esindavad saamid. Lõunasiberi rassil on tumedam nahk, ninaselg enamasti kumer, nägu suur, kasv keskmine ja esineb lühipealisust. See rass asustab peamiselt Kasahstani ja Kirgiisiat.
Kumu
Hoone
Muuseumi kinnise tsooni maapealsetel korrustel asuvad peamiselt Eesti Kunstimuuseumi ja Kumu töötajate kabinetid, samuti Eesti Kunstimuuseumi konserveerimisosakond. Hoone kaks maa-alust korrust on koduks Eesti Kunstimuuseumi maali-, graafika-, skulptuuri-, nüüdiskunsti- ja graafilise disaini kogudele.
Segarassid
Nõukogude perioodi antropoloogilised alajaotused
Europiidide ja negriidide segunedes on tekkinud etioopia ja lõunaindia rass: neil inimestel on tume nahk, kuid negriididega võrreldes vähem krässus juuksed, kitsamad nina ja huuled. Etioopia rassi erijooned on pisut heledam, punaka tooniga nahk, pikk kasv, kitsas nägu ja kumer, allapoole otsaga nina. Selle rassi esindajaid kohtab Aafrikas Niiluse ülemjooksul ja Etioopias. Lõunaindia rassil on juuksed enamasti lainelised, kasv suhteliselt väike ja pisike nägu. See rass asustab Lõuna-Indiat ja osaliselt Sri Lankat.
Mõlema põhirassi, nii mongoliidse kui ka negriidse tunnused on kuriili ja polüneesia rassil. Kuriili rassi erijooned on lopsakas habemekasv, lainelised ja tumedad juuksed, hele või tõmmu nahk, keskmise paksusega huuled ning võrdlemisi väike kasv. Polüneesia rassil on habemekasv vähesem, näo laius keskmine, ninajuur kõrgem, huuled tavalisest paksemad ja kasv suur. See rass asustab Vaikse ookeani saari Polüneesias ja Mikroneesias.
Kumu
Väljapanekud
Muuseumi teisel korrusel asub suur näitusesaal, kus korraldatakse mahukaid erinevate perioodide eesti ja rahvusvahelise kunsti väljapanekuid.
Kumu kunstimuuseumi Eesti kunsti püsiekspositsioon jaguneb kaheks. Kolmanda korruse näitusel „Varamu“ on huvilistel võimalus nautida Eesti kunsti klassikat 18. sajandist kuni Teise maailmasõja lõpuni. Näitus tutvustab Eesti kunstiloo tähtsamaid autoreid, nagu Johann Köler, Kristjan Raud, Konrad Mägi, Ants Laikmaa ja Nikolai Triik.
Kumu kunstimuuseumi neljandal korrusel on publikule avatud püsiekspositsioon „Konfliktid ja kohandumised. Nõukogude aja Eesti kunst (1940–1991)“. Uus püsiväljapanek keskendub kunsti ja selle keskkonna keerulistele suhetele. Väljapanek toob esile ühe ajajärgu erinevad palged ning kunsti muutuvad rollid, mis hõlmavad nii ümbritseva kajastamist, vastuhakku kui ka alternatiivse tegelikkuse loomist. Sõjajärgse sotsialistliku realismi väljapanekule järgnevas kunstistiilide ja kunstiliikumiste tutvustuses teeb ekspositsioon sissevaateid erinevatesse kunstinähtustesse 1960., 1970. ja 1980. aastatel (modernism, popkunst, hüperrealism jt.).
Samade korruste B-tiibades asuvad näitusesaalid, kus vahelduvatel näitustel esitatakse kunsti nii muuseumi oma kogudest kui ka mujalt.
V korrus tegutseb kaasaegse kunsti galeriina, kus vahelduvad nii eesti kui ka rahvusvahelise kaasaegse kunsti näitused.
Direktorid
Kumu kunstimuuseumi esimene direktor aastatel 2005–2009 oli praegune Eesti Kunstimuuseumi direktor Sirje Helme. 2016. aastani juhtis Kumu Anu Liivak. Alates 2016. aasta sügisest on Kumu direktor kunstiteadlane Kadi Polli.
Hoone saamislugu
12. novembril 1991 otsustas Eesti Vabariigi Ülemnõukogu, et valitsus peab tagama Eesti Kunstimuuseumi uue hoone ehitamise. Aastatel 1993–1994 toimus uue hoone projekti saamiseks rahvusvaheline arhitektuurikonkurss. Konkursi valmistas ette Eesti Arhitektide Liidu tellimisel Looveeri Arhitektuuribüroo. Kuna samal ajal toimusid Stockholmi Moderna Museeti ja Helsingi Kaasaegse Kunsti Muuseumi Kiasma hoonete arhitektuurivõistlused, siis tutvuti põhjalikult nende võistluste tehniliste tingimuste ja ruumiprogrammidega ning rahvusvaheliste arhitektuurivõistluste seadusega UIA ja ICOM-i soovitatavate normatiividega kunstimuuseumide ehitamiseks.
Konkursist osavõtjaid oli 10 riigist ja laekus 233 projekti. Enim osalejaid (üle saja) oli Soomest ja kõik seitse auhinnalist kohta läksid soomlastele. Rahvusvahelise žürii otsus oli üsna üksmeelne ja võit läks soomlasele Pekka Vapaavuorile töö "Circulos" eest. Vapaavuori andis hoonele koos avara aatriumiga ringi kuju, millele viitab ka tema võistlustöö nimi. Hoone on õnnestunult paigutatud Lasnamäe paekivise nõlva sisse, mistõttu hoolimata suurusest harmoneerub ta iidse Kadrioru pargi intiimsusega. Materjalidena on arhitekt kasutanud looduslikke kohaliku traditsiooniga seonduvaid materjale nagu dolomiit, puit ja vask. Hoones on tagatud kunstiteoste optimaalseks säilitamiseks ja eksponeerimiseks vajalikud klimaatilised tingimused.
13. mail 1994 sõlmiti kunstimuuseumi ja arhitekt Pekka Vapaavuori vahel leping projekteerimise jätkamiseks. Soome Rakennushallinto (praegune Engel OY) spetsialistid nõustasid tasuta uue muuseumihoone projekteerimist ning 1999. aastaks valmis riigieelarvelisi vahendeid kasutamata hoone eelprojekt.
Aastatel 1995–1998 projekti riiklikult ei finantseeritud. 5. novembril 1996 võttis Eesti Vabariigi Riigikogu vastu otsuse Eesti Muusikaakadeemia, Eesti Kunstimuuseumi ja Eesti Rahva Muuseumi ehitamise kohta, milles nähti ette alustada Eesti Kunstimuuseumi uue hoone ehitust 1999. aastal. Aastatel 1999 ja 2000 finantseeriti projekteerimist riigieelarvest.
2001. aastal töötasid Rahandusministeerium ja Kultuuriministeerium välja uue muuseumihoone ehitamise rahastamise skeemi, mille aluseks oli hasartmänguseaduse muudatus, mille Riigikogu 13. märtsil 2002 vastu võttis. 2001. aastal asutati valitsuse korraldusega Kunstimuuseumi Ehituse Sihtasutus, ülesandega jätkata uue muuseumihoone projekteerimistöid professionaalsel tasemel ning alustada ehitamist 2002. aastal. 2002. aastaks olid takistused ületatud ning kopp löödi Lasnamäe veerel maasse. Kunstimuuseumi uue hoone ehitus lõpetati 2005. aasta septembris.
Kumu kunstimuuseumi avamistseremoonia toimus rohkete külaliste osavõtul 17. veebruaril 2006, teiste seas osalesid ka Eesti president Arnold Rüütel ja Soome president Tarja Halonen. Külastajatele avati uksed laupäeval, 18. veebruaril kell 11.
Šogun
pisi|Esimene [[Kamakura šogunaat|Kamakura šogunaadi šogun Minamoto no Yoritomo (1192–1199)]] Šogun (jaapani keeles 将軍 shōgun) oli feodaalse Jaapani sisuline valitseja alates 12. sajandist kuni Meiji restauratsioonini. Tiitel ise tähendab kindralit ning oli esialgselt keiserliku armee ülemjuhataja nimetus.
Šogunaat kui sõjaline administratiivsüsteem tekkis 1185. aastal ja oli tuntud bakufu nime all, võttes tegeliku võimu Kyōtos asuvalt keisri õukonnalt. Tokugawa Ieyasu ühendas 1603. aastal kogu Jaapani Tokugawa šogunaadi võimu alla, mis valitses Jaapanit kuni 1868. aasta Meiji restauratsioonini.
Cabernet Sauvignon
thumb|Cabernet Sauvignon "Cabernet Sauvignon" on Bordeaux' viinamarjasort, mida kasvatatakse kõikides veinimaades. See on kõige tuntum punane viinamari maailmas.
"Cabernet Sauvignon" on suguluses teistegi Cabernet-nimeliste viinamarjasortidega (näiteks "Cabernet Franc"). Et ta on sellenimelistest tuntuim, levinuim ja populaarseim, peetakse Cabernet'dest kõneldes silmas siiski eelkõige "Cabernet Sauvignoni" (või sellest valmistatud veine).
Veinid
Kõige kuulsamad Cabernet'd on Bordeaux' kõrval pärit Toscanast, Californiast, Tšiilist, Katalooniast, Austraaliast ja Lõuna-Aafrikast.
Bordeaux's kasutatakse "Cabernet Sauvignoni" eelkõige Médoci piirkonna veinides. Prantsusmaal segatakse veini valmistamisel "Cabernet Sauvignoni" reeglina teiste sortidega, teistes maades aga toodetakse sellest tihti ka sordiveine.
Chardonnay
thumb|"Chardonnay" [[Avizes]] "Chardonnay" [šardonn'ee] on Burgundiast pärinev viinamarjasort, mida kasutatakse tuntud valgete sordiveinide valmistamiseks. "Chardonnay'd" kasutatakse ka šampanja koostises; on olemas ka sajaprotsendiliselt "Chardonnay" marjadest valmistatud blanc de blancs šampanjad. Prantsusmaal tehakse "Chardonnay" sordist Chablis' veini ning rikkalikke valgeid burgundereid.
"Chardonnay'st" valmistatud veinide omadused
Chardonnay-vein on tavaliselt täidlane, suhteliselt suure alkoholisisaldusega ja tundub seetõttu mitte päris kuiv olevat. Sellest marjast valmistatud vein võib olla kerge, värske, elav, nooruslik, samas mõnes teises kliimas võine, kreemjas, kompleksne ja korraliku arengupotentsiaaliga.
Vaimse tervise päev 2008
Vaimse tervise päev 2008 oli 2008. aasta ülemaailmne vaimse tervise päev, mis toimus Ülemaailmse Vaimse Tervise Föderatsiooni eestvedamisel.
2008. aasta Vaimse tervise päeva deviis oli "Vaimse tervise tegemine ülemaailmseks prioriteediks - teenuste mahu suurendamine elanikkonnale suunatud propaganda ja tegevuste kaudu".
Daimjo
Daimjo (jaapani keeles 大名 daimyō) oli kõrgeim kohalik valitseja feodaalses Jaapanis (11.–19. sajandil).
Pärast keisrivõimu nõrgenemist ja Jaapani langemist kodusõdade keerisesse Sengoku ajastul lagunes riigi administratiivne ühtsus ning Jaapan hakkas koosnema sadadest väiksematest daimjode poolt valitsetud võimupiirkondadest. Seoses Jaapani lõpliku ühendamisega 1603. aastal Tokugawa Ieyasu poolt allutati kõik daimjod šogunile. See süsteem kestis kuni Meiji restauratsioonini 1868. aastal.
Mongoliidne rass
Mongoliidne rass ehk mongoliidid (kõnekeeles ka kollane rass) on sageli kasutatav, kuid täpselt piiritlemata inimkonna rassiline alajaotus, mis põhineb inimeste tinglikule jaotamisele vastavalt nende nähtavamatele välistele tunnustele. Nendeks tunnusteks on eelkõige nahavärv, kasv ning pea ja selle osade kuju ja värv. Tavakasutuses eristatakse nn. mongoliide (ehk "kollast rassi") nende tunnuste alusel sageli nn. europiididest ("valgest rassist") ja nn. negriididest ("mustast rassist").
Nõukogude antropoloogilised alajaotused
Vastavalt ühele Nõukogude perioodil ametlikult tunnustatud ning Nõukogude antropoloogide poolt enamlevitatud teooriale on mongoliidne rass üks kolmest põhirassist. Vastavalt sellele teooriale jaotuvad mongoliidid omakorda põhja-aasia, kaugida, lõuna-aasia ja arktiliseks rassiks, peale selle on mongoliidide kõrvalharuks ameerika rass.
Põhja-aasia rass erineb teistest mongoliidsetest rassidest heledama nahavärvuse poolest, osal on silmad suhteliselt heledad. Nägu on eriti lame ja suur, põsenukid ulatuvad tugevasti esile, habemekasv väga vähene, mongolikurd tugevasti väljenduv. Asustab Ida-Siberit.
Kaugida rassil on eelmisega võrreldes tumedam nahavärvus, jäigemade juuksed, paksemad huuled, kitsam nägu ja suurem kasv. Kõige tüüpilisem on see rass Põhja-Hiinas, Koreas ja Jaapanis.
Lõuna-aasia rassil on nahk veel tumedam, huuled paksud, nägu väiksem, nina laiem, mesognaatsus tugevamini väljenduv, kasv väiksem. Enamik mainitud tunnuseid viitab neegriidsele mõjule. Asustab Lõuna-Hiinat, Tiibeti lõunaosa, Indohiinat ja Indoneesiat.
Arktilisse rassi kuuluvatel eskimotel on ühist põhja-aasia rassiga, kuid nahk on tumedam, juuksed paljudel jäigemad, nägu pisut kitsam ja nina kitsas.
Ameerika rass, kuhu kuuluvad indiaanlased, sarnaneb sirgete ja jäikade tumedate juuste, tumedate silmade, tõmmu naha, lameda näo ja vähese habemekasvu poolest tüüpiliste mongoliididega, kuid silma ülalau kattevolt ei moodusta mongolikurdu, ninajuur on kõrge ja ninaselg paljudel kumer.
AJ Auxerre
AJ Auxerre on Prantsusmaa jalgpalliklubi, mis hooajal 2011-12 mängis riigi kõrgliigas.
Föderaalreservi Süsteem
Alates 5. veebruarist 2018 on Board of Governorsi esimees Jerome Powell.
USA Föderaalreservi peakorter asub Washingtonis.
Ajaloost
USA esimene institutsioon, mis täitis keskpanga ülesandeid oli 1791. aastal Alexander Hamiltoni asutatud Ameerika Ühendriikide Esimene Pank (First Bank of the United States). 1816 astutati Ameerika Ühendriikide Teine Pank. 1837–1862 USA-s ametlik keskpank puudus. 1863. aastal koostati Riikliku panganduse seadusega kuni 1913. aastani kehtinud riiklik pangasüsteem. Seoses finantspaanikatega 1873., 1893. ja 1907. aastal tekkis tugev nõudlus keskpanga süsteemi loomise järgi.
Föderaalreserv sai USA Kolmandaks pangaks. Esimese kahe panga süsteem ei kestnud, kuna tal puudus USA Kongressi toetus. Eelmiste süsteemide veaks oli ka valuuta mitteelastsus ja likviidsuse puudus.
Praegused Föderaalreservi funktsioonid on järgmised:
Regionaalpangad
Föderaalreservil on riigis 12 reservpanka:
Taevakehade loend
Siin on loetletud taevakehi.
''Sellesse loendisse ei kuulu tähtkujud ja inimese valmistatud kosmoseaparaadid. Samuti pole siia nimekirja vaja kanda üldmõisteid, nagu näiteks "neutrontäht". Küll aga kuuluvad siia peale üksikobjektide ka galaktikad, täheparved, kaksiktähed jms.''
Tähtkujude loend
Tähtkujude loend loetleb tähtkujusid, mille on määranud Rahvusvaheline Astronoomiaunioon. Neid on 88.
별자리 Созвездие
Vincent Defrasne
Vincent Defrasne (sündinud 9. märtsil 1977 Pontarlieris) on Prantsusmaa laskesuusataja. Olümpiavõitja (2006) ja maailmameister (2001).
Olümpiamängudel
Salt Lake Sity 2002
Torino 2006
Maailmameistrivõistlustel
Pokljuka 2001 Oberhof 2004 Pokljuka 2006 Anterselva 2007
Isiklikku
Vincent Defrasne on 174 pikk ja kaalub 61 kg.
Observatooriumite loend
Siin on loetletud astronoomiliste vaatlustega tegelevaid observatooriume.
Gripp
Gripp (influentsa) on äge viiruslik haigus, mida tekitavad ortomüksoviiruste (Orthomyxoviridae) sugukonda kuuluvad gripiviirused. Haiguse tundemärkideks on kõrge palavik, peavalu, kuiv köha ja/või nohu, väsimus ja nõrkus, lihase- ja liigesevalu. Väikelastele, eakatele ja immuunpuudulikkusega inimestele võivad gripp ja selle tüsistused olla eluohtlikud. Gripp tekitab paljudes riikides märkimisväärset majanduslikku kahju.
Kosmoseaparaatide loend
Kosmoseaparaatide loend loetleb kosmoseaparaate.
Gripp
Grippi on võimalik diagnoosida ainult laboratoorsete uuringutega. Igapäevases kõnepruugis nimetatakse gripiks mitmesuguseid viiruslikke ülemiste hingamisteede haigusi (põhjustajaks paragripi, respiratoor-süntsütiaalsed, adeno-, entero-, rino- jm viirused), tegelik gripp moodustab vaid väikse osa sesoonsetest viirushaigustest. 2004. aastal registreeriti Eestis 226 646 ägedate respiratoorsete viirusnakkuste haigusjuhtu, grippi registreeriti vaid 1400 juhul.
Kosmoseaparaatide loend
Nimekiri hõlmab süstikuid, rakette, satelliite, kulgureid, orbitaaljaamu jne. Siia ei kuulu üldmõisteid nagu näiteks tehiskaaslane.
Gripp
Gripiviirus levib haigestunud inimese köhimisel või aevastamisel levivate süljepiiskadega. Hooajalised gripilained korduvad igal aastal, põhjapoolkeral on gripilaine kõrgaeg tavaliselt jaanuaris-veebruaris, sellisele sesoonsusele puudub seni rahuldav seletus.
Le Havre AC
Le Havre Athletic Club Football Association on Prantsusmaa jalgpalliklubi, mis hooajal 2011–12 mängis riigi esiliigas.
Gripp
A-gripiviirus
A-gripiviiruse alatüübid põhjustavad osadel loomadel (sh inimestel) A-grippi.
Gripiviiruste genoom
Gripiviiruse genoomiks on üheahelaline RNA molekul, kus genoom on valgulise kesta sees segmenteeritud eraldi RNA lõikudeks. A- ja B-viiruste RNA paikneb 8 segmendina, C-viirusel 7 segmendina. Virioni pinnal moodustuvad torujad valgulised struktuurid hemaglutiniin ja neuraminidaas, mille abil virion kinnitub raku pinnale. Hemaglutiniin vastutab viiruse seostumise eest raku retseptoritega ja viiruse rakku sisenemise eest, neuraminidaas aga viiruse nakatunud rakust vabanemise ja edasikandumise eest. Hemaglutiniini ja neuraminidaasi alltüüpe on vastavalt 16 ja 9, niisiis on võimalikud 144 erinevat pinnavalkude kombinatsiooni. Tüüpe tähistatakse suurtähtede ja numbritega. Inimestel on leitud hemaglutiniini alltüüpe H1, H2, H3, H7 ja H9 ning neuraminidaasi N1, N2, N3 ja N7. Sigadel on avastatud alltüüpe H1, H3, N1 ja N2, hobustel H3, H7, N7 ja N8. Vastavalt H ja N alatüüpidele saadakse konkreetse gripiviiruse valem, nt H1N1, H3N2 jt. Täpsemalt kirjeldatakse viirusetüvesid krüptogrammi kujul. Esimene täht selles tähistab viiruse tüüpi, teine sõna viitab tüve isoleerimiskohale, kolmandana märgitakse proovi isolaadi number, seejärel isoleerimisaasta kaks viimast numbrit ning viimasena hemaglutiniini ja neuraminidaasi kombinatsioon.
Gripiviiruse RNA mutatsioonid kutsuvad esile hemaglutiniini ja neuraminidaasi molekulide muutumist – seda nimetatakse antigeenseks triiviks. Kui kindlat tüüpi gripiviirus pikemat aega maailmas ringleb ja toimub vaid väike antigeenne triiv, siis omandab populatsioon selle viirustüübi vastu teatud immuunsuse. Geneetilise segunemise protsessis (kui üks organism on nakatunud korraga kaht eri tüüpi viirustega ning defektsesse virioni satub vale genoomisegment) võib ette tulla ka ulatuslikum antigeenne nihe, kus viiruse pinnale tekivad uut tüüpi hemaglutiniini ja neuraminidaasi molekulid. Arvatavasti on sellisteks viiruste "segajateks" tihti põrsad.
Kuna antigeense nihke käigus tekkivate uute viirustüüpide vastu puudub immuunsus, võivad nii alguse saada gripi epideemiad ja pandeemiad. Näiteks asendusid enne Aasia gripi puhkemist (1957) nii hemaglutiniin (H1 asemele H2) kui ka neuraminidaas (N1 asemele N2), enne Hongkongi grippi (1968) aga ainult hemaglutiniin (H2 asemele H3). 1977. aastal ilmus uuesti ringlusse 20 aastat kadunud olnud A(H1N1), samas jäi liikvele ka A(H3N2). Võimalik, et tänu kahe viirustüübi paralleelsele levikule pole kumbki pandeemiat vallandanud. Tänapäeval jälgib Maailma Terviseorganisatsioon pidevalt kogu maailmas grippi haigestumise andmeid, et olla valmis võimalikuks pandeemiaks. 1997. aastal tekkis Hongkongis gripiviiruse tüvi A(H5N1), mille lähteallikaks oli H1N1, kus tavalise hemaglutiniini molekuli vahetas välja linnugripi H5. On avaldatud arvamust, et H5N1 edasine muteerumine võib teoreetiliselt kujutada endast uue gripipandeemia ohtu.
Epideemia ja pandeemia tingimustes nakatub 1–5% elanikest, vanurite ja kroonilisi haigusi põdevate inimeste nakatumus võib olla 40–50% koos suure suremusega. 1918.–1919. aasta nn Hispaania gripipandeemias (viirusetüüp H1N1) suri ligi 40 miljonit inimest. Viimane gripipandeemia oli 1968.–1969. aasta Hongkongi gripp (H3N2, u 1 miljon ohvrit).
Gripi raviks kasutatakse neuraminidaasi inhibiitoreid, mis takistavad viiruste rakust väljumist, kuid neid tuleb tarvitama hakata 48 tunni jooksul pärast nakatumist. Tuntumad gripiravimid on oseltamivirfosfaat (Tamiflu) ja zanamiviir (Relenza).
Inimeste vaktsineerimiseks kasutatakse inaktiveeritud gripivaktsiini, mille efektiivsus sõltub aga vaktsiinviiruse antigeense struktuuri vastavusest antud perioodil ringlevate gripiviiruste struktuurile. Gripivaktsiin hakkab tervetel inimestel mõjuma 10–14 päeva pärast süstimist ja selle mõju kestab kuni aasta. Igaks gripihooajaks annab Maailma Tervishoiuorganisatsioon (WHO) juba kevadel vaktsiini valmistamise soovitused lähtudes eelnevatel aastatel ringluses olnud gripiviiruste antigeensest struktuurist. ning täiendavalt
Grenoble Foot 38
Grenoble Foot 38 on Prantsusmaa jalgpalliklubi, mis alates hooajast 2011-12 mängib riigi 5. tugevusest liigas. Aastal 2011 läks klubi pankrotti.
Frode Andresen
Frode Andresen (sündinud 9. septembril 1973 Rotterdamis) on endine Norra laskesuusataja. Olümpiavõitja (2002) ja maailmameister (2000).
Grenoble Foot 38
Enne seda mängis ta riigi esiliigas, varem ka kõrgliigas.
Frode Andresen
Maailma karika etappide võidud
Frode Andresen osales karjääri jooksul kokku 300 maailma karikavõistluste etapil ja jõudis poodiumile 43 korda, millest 15 korral kõige kõrgemale astmele.
Viinamarjasordid
thumb|"[[Cabernet Sauvignon" on kõige tuntum punase viinamarja sort maailmas]] Viinamarjasordid on hariliku viinapuu ja selle hübriidide aretatud sordid ehk kultivarid. Sageli samastatakse viinamarjasordid veinisortidega, sest eri veinide valmistamisel kasutatakse eri sorti viinamarju ning viimastel aastakümnetel on aina suuremat populaarsust kogunud sordiveinid.
Erinevatest viinamarjasortidest toodetakse väga erinevate omadustega veine. Ainult ühest viinamarjasordist tehtud veine nimetatakse sordiveinideks. Sordiveinid on näiteks Chardonnay, Cabernet Sauvignon, Merlot, Pinot Noir, Riesling ja Sauvignon Blanc.
Seguveinideks nimetatakse kahe või enama sordi segamisel saadud veine. Neist mõned levinumad on "Vignoble du Languedoci" viinamarjasordid, mida edukalt kasutatakse seguveinides: Bourboulenc, Carignan, Cinsault, Clairette, Grenache, Macabeu, Marsanne, Mourvèdre, Piquepoul, Rolle, Roussanne, Syrah, Ugni, Vermentino.
Varem olid Vana Maailma veinid enamasti seguveinid ja Uue Maailma veinid sordiveinid, kuid tänapäeval sellist vahet enam ei ole.
Stade Malherbe Caen
Stade Malherbe Caen (lühendatult SM Caen või ka lihtsalt Caen) on Prantsusmaa Caeni linna jalgpalliklubi, mis mängib riigi kõrgliigas.
Laen
Laen ehk krediit on võlgnevuse liik. Laenu andmiseks vormistatakse leping, mille kohaselt laenuandja annab või kohustub andma raha või muu vara laenusaajale või lepingust tulenevalt muule õigustatud isikule, laenusaaja aga kohustub laenuandjale raha või muu vara tagastama kindlaksmääratud tingimustel.
Majandus- või kutsetegevuses antud laenult tuleb maksta intressi. Muu laenulepingu korral tuleb intressi maksta üksnes juhul, kui see on kokku lepitud. Kui intressimäär ei ole lepingus kokku lepitud, eeldatakse, et selleks on harilik määr, mis on tavaline sama liiki laenude puhul ajal ja kohas, millal ja kus laen saadi.
Kui laenu tagastamise aega ei ole kokku lepitud, võib laenuandja nõuda laenu tagastamist pärast laenulepingu ülesütlemist. Nii laenuandja kui laenusaaja võivad tähtajatu laenulepingu üles öelda, teatades sellest ette vähemalt kaks kuud. Intressita laenulepingu võib laenusaaja üles öelda ja laenu tagastada ilma ette teatamata.
Peamiselt tegelevad laenude andmisega krediidiasutused ja Eestis reguleerib nende tegevust krediidiasutuste seadus. Krediidiasutus on kohustatud laenude andmisel ja jälgimisel järgima krediidiasutuse sisemisi krediteerimise põhiprintsiipe, häid pangandustavasid ja vastutustundliku laenamise põhimõtet. Vastutustundliku laenamise põhimõtte rakendamiseks on krediidiasutus kohustatud koguma ja säilitama andmeid kliendi rahaliste kohustuste suuruse ja maksekohustuste täitmise kohta ning kasutama neid andmeid kliendi jaoks mõistliku laenukoormuse arvutamiseks. Krediidiasutus peab laenu andmise otsustusprotsessis määrama igale jaenõudele reitingu või liigitama nõude jaenõuete kogumisse.
Berni Alpid
thumb|Berni Alpide peatipp Berni Alpid (saksa keeles Berner Alpen) on Šveitsis asuv Alpide osa, mis läbib Berni kantoni lõunaosa (Berner Oberland) ning Wallise kantoni põhjaosa (Lötschental), Aletschi ala (Aletschgebiet) ja Goms).
Lõunas piirnevad nad Rhône'i oruga, põhjas Mittellandiga.
Kõrgeim tipp on Finsteraarhorn (4273 m).
Teisi tuntud mäetippe Berni Alpides:
Alates 2002. aastast kuuluvad suured osad Berni Alpide keskosast UNESCO maailmapärandi nimekirja (Jungfrau-Aletsch-Bietschhorn).
Le Mans FC
Le Mans Football Club on Prantsusmaa jalgpalliklubi Le Mans'i linnas.
2010. aastal sai klubi nimeks Le Mans FC. Finantsraskuste tõttu kaotas klubi 2013. aastal oma professionaalse klubi staatuse.
Meiringen
Meiringen on vald (Gemeinde) ja asula Šveitsis Berni kantonis Interlaken-Oberhasli ringkonnas Hasli orus. 2009. aasta lõpuni oli Oberhasli ringkonna keskus.
Elanike arv on umbes 4800.
Reichenbachi jugade juures meenutab seda väljamõeldud sündmust mälestustahvel. Peale selle on Meiringenis 1991. aastast Sherlock Holmesi muuseum ja  Sherlock Holmesi mälestusaammas peatänaval. Londoni Sherlock Holmesi selts (Sherlock Holmes Society of London) korraldab regulaarseid Meiringeni-reise, millest osavõtjad mängivad ajaloolistes kostüümides läbi Sherlock Holmesi seiklused.
Riia rahu
Riia rahu sõlmiti Vene SFNV (ka Valgevene NSV nimel) ja Ukraina NSV (ühelt poolt) ning Poola (teiselt poolt) vahel 18. märtsil 1921 Läti pealinnas Riias.
Ajalugu
Riia rahuleping lõpetas Nõukogude-Poola sõja (1919-1921). Lepinguga määrati kindlaks Poola idapiir (Poolale läksid Ukraina ja Valgevene läänealad) ja reguleeriti Poola ja Nõukogude vabariikide vahelised majandus-õiguslikud suhted, mille alusel loodi diplomaatilised suhted. Vene SFNV kohustus vastavalt lepingule tasuma Poola riigile aasta jooksul 30 miljonit kuldrubla Poola panuse eest Venemaa majandusse, tagastama sõjatrofeed, kõik teadus- ja kultuuriväärtused. Poola vabastati kohustustest, mis seotud Venemaa impeeriumi võlgade ja muude kohustustega.
Leping koostati kolmes eksemplaris – vene, ukraina ja poola keeles. Lepingu ratifitseeris 14. aprillil 1921 Ülevenemaaline Kesktäitevkomitee, 15. aprillil Ukraina NSV Kesktäitevkomitee ja 15. aprillil Poola seim, misjärel ta ka jõustus.
Osa lepingust tulenenud kohustusi jättis Nõukogude pool täitmata, põhjendades seda Poola Nõukogude-vaenuliku tegevusega (toetus Nõukogude-vastastele rühmitustele), sõjavangide vabastamise aeglase tempo ja vangilaagrites valitseva halva olukorraga ning Poolas elavatele venelastele, ukrainlastele ja valgevenelastele lubatud võrdsete õiguste mittevõimaldamisega.
Józef Piłsudski osales Riia rahuläbirääkimistel vaid vaatlejana, pidades rahu argpüksluse märgiks. Talle ei meeldinud Ukraina jätmine Vene SFNV meelevalda, kuna tal oli Ukraina Rahvavabariigi juhi Sõmon Petljuraga kokkulepe kaitsta Ukrainat Nõukogude Venemaa agressiooni eest.
Hollandi linnade loend
''Siin on loetletud Hollandi linnu.
Riia rahu
Ajalugu
Lepingu tagajärjel tekkisid ukrainlaste seas Poola-vastased meeleolud, kuna neile jäi tunne, et Poola hülgas nad.
Bordeaux' Girondins
Bordeaux' Girondins on tulnud kuuel korral Prantsusmaa meistriks, viimati hooajal 2008–2009. Lisaks on võidetud neljal korral Prantsusmaa karikas ja kolmel korral Prantsusmaa karikas. Euroopa karikasarjades on parimateks saavutusteks poolfinaali pääsemine Euroopa karikavõistlustel hooajal 1984–85, UEFA karikavõitjate karikavõistluste poolfinaali jõudmine hooajal 1986–87, UEFA karika teine koht hooajal 1995–96 (finaalis kaotati Müncheni Bayernile) ja UEFA Intertoto karika võit 1995. aastal.
Hollandi linnade loend
A
Alkmaar - Almelo - Almere - Amersfoort - Amstelveen - Amsterdam - Apeldoorn - Arnhem - Assen
B
Barendrecht - Breda
C
Culemborg
D
Delft - Deventer - Doetinchem - Dokkum - Dordrecht
E
Edam - Eindhoven - Emmen - Enschede
G
Gouda - 's-Gravendeel - Groningen
H
Haag - Haarlem - Haarlemmermeer - Heerlen - Hengelo - 's-Hertogenbosch - Hilversum - Hoogeveen - Hoom - Hoorn
L
Leeuwarden - Leiden - Lelystad
M
Maastricht - Middelburg
N
Nijkerk - Nijmegen
O
Oss
R
Rotterdam
Bordeaux' Girondins
Praegune koosseis
''Seisuga 17. august 2020''
Kati Wilhelm
pisi|Kati Wilhelm [[2008. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused|2008. aasta MM-il Östersundis]] Kati Wilhelm (õieti Katarina Wilhelm ; sündinud 2. augustil 1976 Schmalkaldenis) on Saksamaa endine laskesuusataja.
Kati Wilhelm on seisuga 18. veebruar 2009 kolmekordne olümpiavõitja (2002 ja 2006) ja viiekordne maailmameister (2001, 2007, 2008 ja 2009). Individuaaldistantse arvestades on Kati Wilhelm tulnud kolm korda maailmameistriks (2001 ja 2009).
Märtsis 2010 teatas ta, et lõpetab pärast hooaja lõppu tegevsportlase karjääri.
Isiklikku
Kati Wilhelm oli tippsportlasena 173 cm pikk ja kaalus 60 kg.
Hollandi linnade loend
S
Sneek
T
Tilburg
V
Venlo - Vlissingen
W
Woerden
Z
Zaandam - Zoetermeer - Zutphen - Zwijndrecht - Zwolle
Listennad kêrioù brasañ an Izelvroioù Списък на градовете в Нидерландия List of populated places in the Netherlands Listo de urboj de Nederlando fa:فهرست شهرهای هلند Villes des Pays-Bas Città dei Paesi Bassi Lijst van Nederlandse plaatsen Liste over nederlandske byer med byrettigheter Lista orașelor din Țările de Jos Списак градова у Холандији Lista över städer i Nederländerna
Aare kuristik
pisi|Aare kuristik 1890. aastatel Aare kuristik ehk Aare jõe kuristik, ka Meiringeni kuristik (saksa keeles Aareschlucht) on kuristik Šveitsis Berner Oberlandis Aare jõel.
Lubjakivi-kaljumassiivi Innertkircheni ja Meiringeni vahel takistas Aare jõe äravoolu Grimseli kuru piirkonnast. Sulamisvesi jääaegse Aare liustiku all uuristas sellesse kaljumassiivi 7 põiki- ja pikilõhet. Tänapäevane Aare kuristik on nendest lõhedest kõige noorem.
Aare kuristik on 1400 meetrit pikk ja kõige kitsamas kohas 1 meeter lai. Kõige kõrgem külgsein kõrgub 180 m kõrgusel Aare jõe kohal. Jõgi voolab läbi kuristiku kord aeglaselt ja rahulikult, kord kiiresti ja maruliselt. Keskmine kiirus on 12 km/h.
Jaapani ajalugu
Need ajajärgud vastavad Jaapani-sisestele kultuurinähtustele ja poliitilistele sündmustele ega pruugi olla kooskõlas lääne jaotustega. Alates 1868. aastast on antud ajastute nimed, mis tulenevad keisrite poolt oma valitsemisaegadele valitud deviisidest.