cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Keskpunkt
Kui punktihulk \mathcal P tasandil või ruumis on tsenraalsümmeetriline parajasti ühe punkti M suhtes, siis nimetatakse punkti M punktihulga \mathcal P keskpunktiks.
Näiteid keskpunktiga:
Näiteid ilma keskpunktita: kolmnurk, paaritu arvu nurkadega korrapärane hulknurk, parabool, silinder.
Projektiivne geomeetria
Keskpunkti mõiste on tüüpiline afiinsele geomeetriale. Projektiivses geomeetrias vastab sirglõigu keskpunkt kahele punktipaarile harmoonilises nelikus. Ringjoonel ega ellipsil projektiivses geomeetrias keskpunkti ei ole, sest mittekõdunud koonuselõige on projektiivselt sümmeetriline iga väljaspool koonuselõiget asetseva punkti Z suhtes, st leidub tsentraalkollineatsioon keskpunktiga Z, mis jätab koonuselõike invariantseks.
Narva värav
Värav rajati 1814. aastal keiser Aleksander I käsul Peterburi linnapiirile Narva kordoni juurde. Värav oli mõeldud austamaks 1812. aasta isamaasõjas Napoleon I-t võitnud Vene vägesid, kes saabusid tagasi Euroopast pärast sõja lõppu 1814. aastal.
Esimene Triumfivärav ehitati 1814. aastal itaalia päritolu arhitekti Giacomo Quarenghi projekti kohaselt. Ajanappuse tõttu valmistati värav puidust ja alabastrist. Ajutistest materjalidest värav lagunes kiiresti.
Uue värava projekteeris juba vene päritolu arhitekt Vassili Stassov, kes säilitas Quarenghi kujundatud Triumfikaare idee, kuid ehitas selle veelgi suursugusema. 30 meetri kõrguse värava põhialusena kasutas ta tellistest laotud karkassi, mis kaeti vasega.
pisi|Nike kaariku kuus hobust kroonivad Narva triumfikaart Värava kohal koos võidujumalanna Nikega asetseva hobustegrupi lõi skulptor Peter Jakob Clodt von Jürgensburg.
Selle all asuval karniisil on kujutatud kaheksat võidu ja rahu vaimu, kelle vahel asetsevatele tahvlitele olid graveeritud võidukate lahingute ajad ja kohad.
Karniis toetub neljale suurele sambale, mille vahel asetsevad neli vene sõdalast muistses vanavene sõdalaserüüs, nende vahele tahvlitele olid kullaga graveeritud kõikide võidukas sõjakäigus osalenud polkude nimed.
Uus värav valmis 17. augustil 1834.
Selleks ajaks oli Peterburi linnapiir liikunud ringkanalist Narva kordonini ning Triumfiväravat hakati nimetama Narva väravaks.
Värava sees asub ruumika keldriga kolmekorruseline hoone, kus asus kaua aega Peterburi linnaarhiiv, nüüd on seal aga näituseruumid.
Graafiline kasutajaliides
Graafiline kasutajaliides (inglise keeles graphical user interface, lühend GUI) on arvuti graafikakuvamise võimalusi kasutav tarkvaraliides, mis võimaldab inimesel suhelda arvutiga sümbolite, muude visuaalsete elementide (näiteks ikoonide) ja osutusseadise ehk hiire ning ka klaviatuuri abil (nutitelefonides ja tahvelarvutites kasutatakse puutetundlikku ekraani). Tavaliselt edastatakse sellises keskkonnas käsud arvutile graafiliste elementide otsese mõjutamise teel (digitaallaual pliiatsi kasutamine, kursori juhtimine hiirega, nupule vajutamine, (ripp)menüüst valiku tegemine jms).
Graafiline kasutajaliides on asendanud keerulise tekstilise kasutajaliidese kergemini õpitava, lihtsa ja kasutaja jaoks meeldivama kasutajaliidesega. Hästi disainituna vabastavad nad inimese vajadusest õppida keerulisi käsukeeli, kuid vilunud käskude kasutajad jätkavad siiski käskjuhitavate kasutajaliideste kasutamist.
Helikoid
right|thumb|Helikoid. Helikoid on joonpind, mis moodustub sirge ühtlasel pöörlemisel ümber fikseeritud telje ent samaaegsel ühtlasel liikumisel telje sihis. Kui pöörlev sirge ristub teljega, siis tekib püsthelikoid, mille parameetrilised võrrandid on
Graafiline kasutajaliides
Ingliskeelne nimetus Graphical User Interface pärineb aastast 1970 ning on võetud kasutusele vajaduse tõttu eristada graafilist kasutajaliidest tekstipõhisest.
Helikoid
kus u ja θ on parameetrid, ning c on konstant, mis on pöördvõrdeline pöörlemise kiirusega. Helikoid on minimaalpind.
Graafiline kasutajaliides
Graafiliste kasutajaliideste põhikomponendid
Populaarseimate GUI tootjate poolt (Microsoft Windows ja Apple Macintosh) väljatöötatud liidesed koosnevad WIMP (ingl. Windows Icons Menus Pointer, kirjeldab graafilise kasutajaliidese põhilisi komponente – aknad, ikoonid, menüüd ja kursor – ning suhtlust, mis toimub nende abil) komponentidest ning kasutavad arvuti ja inimese vaheliseks suhtluseks lisaks järgmisi seadmeid:
Helikoid
Viited
Minimalfläche
Graafiline kasutajaliides
Post-WIMP
Väiksemad mobiililaadsed seadmed kasutavad muudetud WIMP elemente oma mälukasutuse ja info sisestamise piirangute tõttu. Rakendused, mille jaoks WIMP-tüüp pole sobilik, võivad kasutada uuemaid vastastiktoime tehnoloogiaid. Sellised rakendusi kutsutakse inglise keeles post-WIMP kasutajaliidesteks.
1982. aasta ujumise maailmameistrivõistlused
Võistlused korraldas Rahvusvaheline Ujumisföderatsioon (FINA). Võistluste kavas olid samad alad mis varasematel maailmameistrivõistlustel (1973, 1975 ja 1978). Võisteldi ujumises (meestel oli kavas 15 ala ja naistel 14), vettehüpetes (2 ala nii meestele kui ka naistele), kujundujumises (naistele 3 ala) ja veepallis (ainult mehed). right|150px right|150px right|150px right|150px
Graafiline kasutajaliides
Post-WIMP
Näiteks arvuti operatsioonisüsteem OS X koosneb menüüreast ja akendest väiksemate ikoonidega, mida saab kergelt liigutada hiire abil aga mobiiltelefoni operatsioonisüsteem, iOS, hõlmab suuremaid ikoone ning toetab puutetundlikke käske nagu libistamine (ingl. swiping) ja venitamine (ingl. pinching) sisse- ja väljasuumimiseks.
Eelkäijad
Graafilise kasutajaliidese idee ulatub 1930. aastatesse, mil Vannevar Bush avaldas inimestele muljet enda väljamõeldud seadmega Memex, mida ta kujutas ette kahe ekraaniga varustatud lauana, mille külge oli ühendatud klaviatuur ja skanner. Selline seade pidi aitama inimesel juurde pääseda kõigile teadmistele ning töötas sarnaselt hüperlingiga. Tol ajal polnud digitaalset arvutit veel leiutatud, seega puudus võimalus idee teostamiseks ning Bushi ideed vajusid unustuste hõlma. Koos digitaalsete arvutite leiutamisega tuli Bush oma ideede juurde tagasi ja kirjutas artikli "Nagu me võime arvata" (ingl. "As We May Think") ajakirja Atlantic Monthly, mis juba omakorda inspireeris Douglas Engelbarti proovima ja päriselt looma sellist masinat.
1982. aasta ujumise maailmameistrivõistlused
100 m vabalt
Finaal: 3. august Maailmarekord: 49,36 (1981) Rowdy Gaines, USA <br style="clear:left" />
Graafiline kasutajaliides
Eelkäijad
Olles koos oma grupiga töötanud pikki aastaid idee ja tehnoloogiate kallal, tõi Douglas 1968. aastal rohkem kui tuhande arvutispetsialisti ette uue oN-Line System (lühend NLS) arvutisüsteemi, millel oli olemas hiirekursor ja mitmed aknad ning mille töö põhines eelkõige hüpertekstil (objekte saab loovalt üksteisega kokku ühendada). Sama põhimõtet rakendati ka tulevikus Xerox PARCis esimest graafilist kasutajaliidest luues, kuid natuke rohkem laiendatuna.
Esimene graafiline kasutajaliides, Xerox PARC
Esimene graafiline kasutajaliides, mida edaspidi kasutati 1981. aastal loodud Xerox 8010 infosüsteemis, töötati välja ettevõttes Xerox PARC (Palo Alto Research Center Inc.) Alan Kay, Larry Tesleri, Dan Ingallsi, David Smithi ja veel mitme teadlase poolt. 1973. aastal loodi samas ettevõttes ka Alto personaalarvuti, millel esmakordselt demonstreeriti vastloodud GUI tööd. pisi|Xerox Alto personaalarvuti
1982. aasta ujumise maailmameistrivõistlused
200 m vabalt
Finaal: 1. august Maailmarekord: 1.48,93 (1982) Rowdy Gaines, USA <br style="clear:left" />
400 m vabalt
Finaal: 5. august Maailmarekord: 3.49,57 (1982) Vladimir Salnikov, NSVL <br style="clear:left" />
Graafiline kasutajaliides
Apple
pisi|Apple Lisa personaalarvuti 1979. aasta alguses jätkasid Steve Jobsi alustatud ja Jef Raskini juhitud Apple Lisa ja Macintoshi töörühmad selliste ideede väljatöötamist. Personaalarvuti Apple Lisa, mis avalikustati 1983. aastal, ekraan oli suure eraldusvõimega ja eelkõige dokumentidekeskse graafilise kasutajaliidesega, mis töötas kõvaketta operatsioonisüsteemil ja lasi teha selliseid toiminguid nagu tõrjuv multitegumtöötlus ning graafikal põhinev rakendustevaheline infoedastus ja suhtlus. 1984. aastal toodi turule selle lihtsustatud versioon, Macintosh. See oli esimene kaubanduslikult edukas süsteem, mis kasutas mitme aknaga akendussüsteemi. Macintoshis oli olemas töölaud, millel asuvad dokumendid nägid välja nagu paberilehed ja failikataloogid nagu kaustad. Lisaks, võis vajadusel saada kasutada ka lisaseadmeid nagu kalkulaator, märkmik ja äratuskell, mida kasutaja võis vabalt ekraanil ümberpaigutada. Faile ja kaustu sai kustutada, tirides neid prügikasti ikoonile. Võrreldes Lisaga oli Macintosh eelkõige programmidel põhineva disainiga.
1982. aasta ujumise maailmameistrivõistlused
1500 m vabalt
Finaal: 6. august Maailmarekord: 14.56,35 (1982) Vladimir Salnikov, NSVL <br style="clear:left" />
Graafiline kasutajaliides
Apple
1986. aastal tuli turule personaalarvuti Apple IIgs, uus ja palju arenenum mudel Apple II seeriast, mis põhines 16-bitisel tehnoloogial. See kasutas uut operatsioonisüsteemi, Apple GS/OS, kus oli Finderi-sarnane failihaldussüsteem.
Kaatet
pisi|Joonis 1. a ja b on kaatetid ning c on [[hüpotenuus]]
1982. aasta ujumise maailmameistrivõistlused
100 m selili
Finaal: 6. august Maailmarekord: 55,49 (1976) John Naber, USA <br style="clear:left" />
Kaatet
Kaatet (kr sõnast kathetos 'lood, ristsirge') on täisnurga lähiskülg täisnurkses kolmnurgas.
Graafiline kasutajaliides
Muud graafilised kasutajaliidesed 1980. aastatel
Apple'i kõrval üritas graafilist kasutajaliidest turule tuua veel mitu ettevõtet.
1982. aasta ujumise maailmameistrivõistlused
200 m selili
Finaal: 3. august Maailmarekord: 1.59,19 (1976) John Naber, USA <br style="clear:left" />
Kaatet
Lähtudes joonisest 1, saab öelda, et nurga α suhtes on a vastaskaatet ja b lähiskaatet.
Graafiline kasutajaliides
VisiOn
Esimese tabeltöötlusprogrammi VisiCalc looja VisiCorp töötas IBM-i personaalarvutitele mõeldud graafilise kasutajaliidese kallal. GUI nimega VisiOn avaldati 1983. aastal, kuid tänu kõrgele hinnale ja järsult muutunud riistvara nõudlikkuse tingimustele ei saatnud seda müügiedu. Lisaks oli tegemist küllaltki kohmaka tarkvaraga, mis kasutas mustvalget CGA graafika versiooni ja oli teistest graafilistest liidestest rohkem tekstipõhine. Näiteks ei kasutatud seal ikoone, vaid sõnalisi silte.
1982. aasta ujumise maailmameistrivõistlused
100 m rinnuli
Finaal: 1. august Maailmarekord: 1.02,62 (1982) Steve Lundquist, USA <br style="clear:left" />
Graafiline kasutajaliides
Windows 1.0
VisiOn inspireeris Bill Gatesi tegema konkurentsivõimelist toodet. 1985. aastal avalikustati värviline ja tavapäraste GUI lisadega kasutajaliides, kus olid kerimisribad, akna reguleerimiseks mõeldud vidinad ja menüüd. Erinevalt teistest GUI-dest oli igal rakendusel oma menüüriba, mis asus pealkirjariba all.
1982. aasta ujumise maailmameistrivõistlused
200 m rinnuli
Finaal: 5. august Maailmarekord: 2.15,11 (1976) David Wilkie, Suurbritannia <br style="clear:left" />
Graafiline kasutajaliides
Tandy DeskMate
Tandy Computers avalikustas oma esimese versiooni GUI-st 1984. aastal. See oli disainitud juhtimiseks klaviatuuri abil, kasutades funktsiooniklahve otseteedena menüüde jaoks. Kasutajaliidesel polnud üksteist katvate akende süsteemi ja seda oli küllaltki raske kasutada, seetõttu ei saavutatud sellega suurt edu.
1982. aasta ujumise maailmameistrivõistlused
100 m liblikat
Finaal: 2. august Maailmarekord: 53,81 (1981) William Paulus, USA <br style="clear:left" />
Graafiline kasutajaliides
GEM
Digital Research esitles 1985. aasta teisel poolel akendega graafilist kasutajaliidest GEM operatsioonisüsteemi DOS jaoks ja samal aastal turule tulnud Atari ST arvuti jaoks. GEM kasutas vaid ühte menüüriba ekraani ülaosas ja sarnanes väga Lisa ja Macintoshiga.
1982. aasta ujumise maailmameistrivõistlused
200 m liblikat
Finaal: 6. august Maailmarekord: 1.58,01 (1981) Craig Beardsley, USA Ametlikud tulemused <br style="clear:left" />
Graafiline kasutajaliides
Amiga Workbench
Samal aastal veidi hiljem tulid turule Amiga Commodore arvutid, mis kasutasid ka vastloodud graafilist kasutajaliidest Workbench. Sellel olid olemas mõned uued võimalused nagu akende liigutamine üles-alla mööda kindlat trajektoori ning valikute tegemine, ringi liikumine ja töötamine eri akendes ilma neid automaatselt esiplaanile toomata. Nagu ka paljudel eelnevatel, oli ka sellel kasutajaliidesel ainus menüüriba ekraani ülaosas, kuid mis oli nähtamatu hetkeni kui see aktiveeriti hiire paremapoolse nupuga.
1982. aasta ujumise maailmameistrivõistlused
200 m kompleksi
Finaal: 7. august Maailmarekord: 2.02,78 (1981) Alex Baumann, Kanada <br style="clear:left" />
400 m kompleksi
Finaal: 2. august Maailmarekord: 4.20,05 (1978) Jesse Vassallo, USA <br style="clear:left" />
4x100 m vabalt
Finaal: 5. august Maailmarekord: 3.19,74 (1978) USA Jack Babashoff, Rowdy Gaines, James Montgomery, David McCagg <br style="clear:left" />
4x200 m vabalt
Finaal: 2. august Maailmarekord: 7.20,82 (1978) USA Rowdy Gaines, Bruce Furniss, Bill Forrester, Bobby Hackett <br style="clear:left" />
4x100 m kombineeritult
Finaal: 7. august Maailmarekord: 3.42,22 (1976) USA John Naber, John Hencken, Matt Vogel, James Montgomery <br style="clear:left" />
200 m vabalt
Finaal: 2. august Maailmarekord: 1.58,23 (1979) Cynthia Woodhead, USA <br style="clear:left" />
400 m vabalt
Finaal: 3. august Maailmarekord: 4.06,28 (1978) Tracey Wickham, USA <br style="clear:left" />
800 m vabalt
Finaal: 5. august Maailmarekord: 8.24,62 (1978) Tracey Wickham, USA <br style="clear:left" />
100 m selili
Finaal: 3. august Maailmarekord: 1.00,86 (1980) Rica Reinisch, Saksa DV <br style="clear:left" />
200 m selili
Finaal: 7. august Maailmarekord: 2.11,77 (1980) Rica Reinisch, Saksa DV <br style="clear:left" />
100 m rinnuli
Finaal: 5. august Maailmarekord: 1.08,60 (1981) Ute Geweniger, Saksa DV <br style="clear:left" />
200 m rinnuli
Finaal: 2. august Maailmarekord: 2.28,36 (1979) Lina Kačiušytė, NSVL <br style="clear:left" />
200 m liblikat
Finaal: 7. august Maailmarekord: 2.05,96 (1981) Mary T. Meagher, USA <br style="clear:left" />
200 m kompleksi
Finaal: 6. august Maailmarekord: 2.11,73 (1981) Ute Geweniger, Saksa DV <br style="clear:left" />
400 m kompleksi
Finaal: 1. august Maailmarekord: 4.36,29 (1980) Petra Schneider, Saksa DV <br style="clear:left" />
4x100 m vabalt
Finaal: 3. august Maailmarekord: 3.42,71 (1980) Saksa DV Barbara Krause, Caren Metschuck, Ines Diers, Sarina Hülsenbeck <br style="clear:left" />
Graafiline kasutajaliides
GEOS
1986. aastal tõi Berkelt Softworks turule GEOS graafilise kasutajaliidese. See sarnanes väga GEM-iga ning kasutusel vaid vanemates arvutites nagu Commodore 64 ja Apple. Hiljem laiendati selle kasutusvõimalust ka personaalarvutites GeoWorksi nime all ja seetõttu sai sellest konkurent Microsoft Windowsile.
Windows 2.0
1987. aasta teisel poolel uuendati Windows 2.0 versiooniks. Senine rakendussüsteem asendati tänapäeva variandiga sarnase üksteist katvate akende süsteemiga. Sellise muudatuse tõttu kaebas Apple Microsofti kohtusse, sest graafiline kasutajaliides nägi välja ja oli kasutuselt liiga sarnane Apple'i toodetud kasutajaliidesega.
Arthur
Samuti 1987. aastal tutvustas inglise ettevõte Acorn Computers oma esimest graafilist kasutajaliidest Arthur (hiljem nimega RISC OS) koos maailma esimese 32-bitise RISC-arhitektuuril põhineva mikroarvutiga Acorn A305/A310-ga. See GUI kasutas proportsionaalseid kerimisribasid ja tuli turule uue mõistega dokk (ingl. Dock), mis kujutas endast suurt "riiulit" ekraani alumises ääres, kus hoiti programmide otseteid ja muid tööriistu. Samuti oli Arthur esimene GUI, mis kuvas silutud fonte, seda ka 16 värviga režiimis.
NeXTSTEP
Koos Steve Jobsi NeXT arvuti ja selle operatsioonisüsteemiga tuli 1988. aastal turule graafiline kasutajaliides NeXTSTEP. See tõi terava 3D-vaate kõigile selle komponentidele. NeXTSTEP kasutas esimese kasutajaliidesena märki "X" akna sulgemise indikaatorina ja uutmoodi vidinat vertikaalse menüü avamiseks akna vasakus nurgas. Sarnaselt Arthurile oli olemas dokk, mis võis asuda ükskõik millises ekraani servas (vaikimisi paremal).
OS/2
Samal aastal avalikustati esimene graafiline versioon OS/2, mis pidi projektipõhiselt asendama DOSi. OS/2 1.0 oli algselt vaid tekstipõhine kasutajaliides, kuid versioon 1.1 tuli välja koos graafilise kasutajaliidesega, mille nimeks oli Presentation Manager. Visuaalselt sarnanes see liides väga Windows 2.0 omaga.
X Window System
X Window akendussüsteem loodi 1984. aastal Massachusettsi Tehnoloogiainstituudis (lühend MIT) Jim Gettys ja Bob Scheifleri eestvedamisel. See töötab UNIX’i ja kõigil teistel tähtsamatel operatsioonisüsteemidel ning lubab kasutajatel käivitada rakendusi teistel võrgus olevatel arvutitel, nähes ise väljundit oma arvuti ekraanil.
Mainitud akendussüsteem genereerib primitiivse akna, mida saab graafiliste kasutajaliideste abil paremaks teha. Selle sees olev aknahaldur võimaldab aga mitme akna samaaegset vaatamist ning kasutamist ekraanil. Avatud aknad on ümberpaigutatavad ja nende suurust saab muuta.
X Window klientprogramm ise paikneb töötlevas arvutis, kuid selle serverprogramm on kuvavas arvutis. Mõlemad akendussüsteemi osad võivad olla ka samas arvutis.
Graafilised kasutajaliidesed 1990. aastatel ja hiljem
1990. aastate algusega olid turule jäänud vaid kõige populaarsemad graafilised kasutajaliidesed – Windows ja Macintosh. Digital Research lõpetas GEM tootmise 1989. aastal, Atari ST turustamise 1993. aastal, Commodore läks pankrotti 1994. aastal ning ülejäänud mainitud graafilised kasutajaliidesed jätkasid oma toodete müüki kuni 1998. aastani.
OS/2 1990. aastatel
Windows 3 menu ja küllaltki nadi OS/2 müügiedu sundis IBM ja Microsofti pikaaegset koostööd lõpetama. IBM võttis üle OS/2 arenduse ja jättis Windowsi täielikult Microsoftile. 1992. aastal avaldas IBM uue OS/2 versiooni 2.0 täiesti uue kasutajaliidesega Workplace Shell. Selle kasutajaliidese arendamisel võeti osad ideed NeXTstepi pealt (IBM-il oli litsents nende kasutamiseks). OS/2 2.0 võimaldas kujundada liidese välimust sikutades ja paigutades ikoone ümber, samuti sai vahetada fonti ja tausta värvust pea kõigis töölaua osades. Lisaks, tänu kokkuleppele Microsoftiga, oli OS/2 2.0 olemas võimalus virtuaalmasinal käitada Windows 3.1 sisseehitatud koopiat, mis andis kasutajale voli käivitada Windows 3.1 rakendusi täisekraanil või eraldi aknas OS/2 töölaual.
BeOS
1995. aastal tutvustati maailmale BeOS-i kui BeBoxi arvuti osa ning 1998. aastal kui operatsioonisüsteemi. Koos BeOS-iga tuldi lagedale ka uue ideega – teha justkui tegumiribade grupp, kus kõik tegumid on sorteeritud vastavalt nende rakenduste tüübile. Lisaks, tekkis plaan lisada Smalltalkiga sarnane pealkirjariba, mida kasutaja saaks liigutada paremale või vasakule mööda ülemist serva.
Mac OS X ja Aqua
2000. aastal tõi Apple oma uue operatsioonisüsteemi Mac OS X jaoks turule graafilise kasutajaliidese Aqua. Aqua tutvustas ideed uut tüüpi GUI-st, mille aknad on kaks korda mällu puhverdatud, et kõik muutused, mis toimuvad väljaspool ekraani jääks kasutaja silmale nähtamatuks. Lisaks sellele olid veel mitmed lisad, nagu minimeeritud akende venitamine suuremaks, nende mahutamine dokki ja dialoogikasti ilmumine otse sellega seotud rakenduse peale. Apple'i OS X-i viimane versioon lisas aga veel ühe olulise erilisuse "Expose", mis võimaldas kasutajal muuta rakenduste akende suurusi nõnda, et nad kõik mahuksid ühele ekraanile ära.
GUI arenduskeskkonnad
Graafilise kasutajaliidese arenduskeskkond on programmeerimiskeskkond, mis sisaldab lähtekoodi muutmise programmi, kompilaatorit, silurit ja konstruktorit. Kasutajaliideste arenduskeskkondade näiteid:
1982. aasta ujumise maailmameistrivõistlused
4x100 m kombineeritult
Finaal: 6. august Maailmarekord: 4.06,67 (1980) Saksa DV Rica Reinisch, Ute Geweniger, Andrea Pollack, Caren Metschuck <br style="clear:left" />
Eesti jugade loend
''Siin on loetletud Eesti jugasid, koski ja joastikke, mille kõrgeim astang on kõrgem kui 1 meeter.
Maailma joad on loetletud jugade loendis.
Fraktsioneeriv destillatsioon
pisi|Laboratoorne fraktsioneeriva destillatsiooni seade. Siin on fraktsioneerimiskolonn koos destillatsiooni pealisega 100px|pisi|Vigreux kolonn ehk [[deflegmaator]] Fraktsioneeriv destillatsioon on destillatsioonimeetod mõõdukalt erinevate keemistemperatuuridega vedelike lahutamiseks kasutades fraktsioneerimiskolonni (destillatsioonikolonni), milles toimub korduv aurustumine ja kondensatsioon.
Kui komponentide keemistemperatuurid ei erine piisavalt, siis ei õnnestu segu lahutada lihtdestillatsiooni abil. Fraktsioneeriva destillatsiooni puhul on laboratoorsetes seadmetes kasutusel deflegmaator (väike fraktsioneerimiskolonn), mis asetatakse destillatsioonikolvi peale.
Vedelike segu keemisel moodustuv aur on samuti komponentide segu. Fraktsioneerivas kolonnis aur jahtub, kondenseerub ja aurustub uuesti kooskõlas Raoult’i seadusega. Iga kondensatsiooni-aurustumise tsükliga aurufaas rikastub kergemaltkeeva komponendiga. Kolonni suur sisepind suurendab nende tsüklite arvu ja sellega parandab lahutamist. Seega kolonni allosas saavutab ülekaalu kõrgemaltkeev ja ülaosas kergemini keev komponent.
Kõige sagedamini kasutatakse nn. kuuskdeflegmaatorit (Vigreux kolonn). Joonisel on kolonn kujutatud destillatsioonikolvi peal koos pealisega. Suure sisepinna tõttu toimub deflegmaatoris aurude osaline kondenseerumine ning täielikum tasakaal allavoolava vedeliku (flegma) ja ülesliikuva auru vahel, koos sellega ka komponentide täielikum lahutumine. Flegma ja destillaadi suhe ei ole siin täpselt reguleeritav. Fraktsioneeriva destillatsiooni puhul on väga tähtis optimaalse destillatsioonikiiruse saavutamine. Liiga suure kiiruse (uppumine) ja liiga väikese kiiruse puhul langeb järsult deflegmaatori efektiivsus. Mida suurema efektiivsusega (pikem ja suurema sisepinnaga) on deflegmaator, seda puhtamad on fraktsioonid. Komponentide lahutamise efektiivsuse suurendamiseks kasutatakse kuuskdeflegmaatori asemel täidiskolonni, mis võib olla ühtlaselt täidetud näiteks klaaskuulikestega, klaastoru tükikestega jmt.
Väga lähedaste keemistemperatuuridega ainete lahutamiseks kasutatakse täiustatud fraktsioneerimistehnikat – rektifikatsiooni.
Vaata ka
Destillation 蒸留
Woldouby seis
Woldouby seis on üks tuntumaid seise rahvusvahelises kabes. Nime on ta saanud senegallase Woldouby järgi, kes avaldas seisu 1911. aastal ühes prantsuse ajakirjas.
Eliel Saarinen
Gottlieb Eliel Saarinen (20. august 1873 – 1. juuli 1950) oli Soome arhitekt, kes sai kuulsaks oma juugendstiilis ehitistega 20. sajandi algul.
Woldouby seis
Valge käik.
Seis ise on vägagi oluline, kuna ta võib lauale tekkida väga paljude klassikaliste seisude mängimisel. Valge probleemide põhjuseks on see, et neil on üks tempo enam (vt. Tempode teooria). Seetõttu on teda uurinud ka väga palju teoreetikuid ning tänini pole veel päris selge selle seisu hinnang, et kas lõpeb partii viigiga, või on tegu musta võiduga. Pärast 2006 aastal mängitud partiid Gérard Janseni ja Hein Meijeri vahel, mille 9½ tunnise mängu järel võitis Jansen, kaldus arvamus selles suunas, et viiki siiski ei ole. Aga see leiti uuesti.
Eliel Saarinen
Pärast Esimest maailmasõda läks Saarinen Ameerikasse, kus jätkas ühiskondlike hoonete projekteerimist. Samal ajal töötas ka arhitektuuriõppejõuna.
Woldouby seis
1. 34-29 (muud pole) 1... 23x34 2. 30x39 18-23 3. 39-34! (Aastaid peeti viigiliseks jätku 3. 27-22, mille järel pärast käiku 3...12-17 tõestas 1960. aastatel viigi ukraina meistersportlane I. Kosminski 4. 22x11 16x7 5. 28-22 7-12 6. 22-17 12-18 8. 32-28 23x34 9. 17-11 ning hoolimata kolmest enamkivist ei suuda mustad võita. Küll aga jäi selgusetuks kuidas ikkagi on viik pärast käiku 3...12-18. Selle käigu järel tekib nimelt väga keeruline lõppmäng, milles mustal on taas suur ülekaal, kuid mille kohta arvati pikka aega, et sellest jääb ikkagi väheks. Aga nimelt seda kasutades ka Jansen tolle mainitud partii võitis. Käigu 3.39-34 järel aga valge saab viigi suhteliselt väikese vaevaga.) 3... 13-18 4. 25-20!! 14x25 5. 28-22! 23-28 6. 32x14 21x43 7. 22x13 12-18 8. 13x22 24-30 9. 35x24 43-48 10. 24-20 jne., ning mustal võita ei õnnestu.
Eliel Saarinen
Tema poeg Eero Saarinen oli samuti silmapaistev arhitekt.
Eestis
Ekslikult on Eliel Saarineni tööks nimetatud ka Narva-Jõesuu rannahoonet (1935–1941), mille projekteeris insener Erich Otting.
Siid
thumb|Siidist valmistatud lips Siid on looduslik valguline kiud, mida saadakse siidiliblika (Bombyx mori) vastse kookoni lahtikerimisel ja millest kedratakse niiti siidkangaste kudumiseks. Siidist valmistatakse niite, tikkimislõngu, paelu, laias valikus luksuslikke rõivakangaid ja sisustustekstiile.
Robert E. Lee
thumb|Kindral Robert E. Lee portree aastast 1863
Robert Edward Lee (19. jaanuar 1807 Stratford Halli istandus, Westmorelandi maakond, Virginia – 12. oktoober 1870 Lexington, Virginia) oli Ameerika Ühendriikide ja Ameerika Riikide Konföderatsiooni sõjaväelane. Aastatel 1862–1865 juhatas ta Ameerika Ühendriikide kodusõjas Põhja-Virginia armeed ja oli jaanuarist aprillini 1865 Ameerika Riikide Konföderatsiooni vägede ülemjuhataja.
Lapsepõlv ja haridus
Robert Lee sündis endise Virginia kuberneri ja ratsaväeohvitseri Henry Lee ning tema abikaasa Anne Hill Carteri viienda lapsena.
Siid
Omadused
Siidikiud on tugev, võrreldes lambavillaga on ta sama kiuläbimõõdu juures kolm korda tugevam. Siidi tõmbetugevus on kuivalt 45 cN/tex ja märjalt 41 cN/tex. Siid suudab imada niiskust umbes 25% omaenda kaalust, ilma et ta tunduks niiske.
Robert E. Lee
Lapsepõlv ja haridus
Aastal 1811 kolis Leede perekond rahamurede tõttu Alexandriasse, kus Robert Lee omandas ka keskhariduse. 1824 kandideeris ta Ameerika Ühendriikide Sõjaväeakadeemiasse West Pointis New Yorgi osariigis ja alustas seal 1825. aastal õpinguid. Akadeemia lõpetas ta 1829 oma kursuse 46 kadeti seas paremuselt teisena ja sai leitnandi auastme. Teenistust alustas ta insenerikorpuses.
Teenistus Ühendriikide armees
Aastatel 1831–1834 juhtis Robert Lee Fort Monroe kindluse rajamist Virginia poolsaare tippu, aastatel 1834–1837 teenis ta abina peainseneri staabis Washingtonis. 1837 juhatas ta St. Louise sadama rajamist Mississippi jõele ja ülendati selle eest kapteniks. Aastal 1841 viidi ta üle New Yorgi sadamasse juhtima Fort Hamiltoni kindluse laiendamistöid.
Aastatel 1846–1848 paistis Robert E. Lee silma Ameerika-Mehhiko sõjas. Paistnud silma lahingus Veracruzi all, oli ta kindral Winfield Scotti abi marsil Veracruzist México peale. 18. aprillil 1847 toimunud Cerro Gordo lahingu järel nimetati ta majoriks ja teenete eest Chapultepeci lahingus septembris 1847, kus ta sai ka haavata, ülendati Lee kolonelleitnandiks.
Siid
Omadused
Siid tõrjub mustust ja on kergesti pestav. Kuid siidikiud ei talu higi ja päikesevalgust. Higiga kokkupuude ja otsene päikesevalgus muudavad siidi rabedaks. Deodorandid ja lõhnaveed võivad jätta siidile püsivaid plekke.
Ajaloost
Enne paberi leiutamist oli siid Hiinas põhiline kirjutusmaterjal.
Kangad
Vastkootud siidkangas vabastatakse keetmise teel liimainest seritsiinist, siis tuleb esile siidi läige. Liiga kerget siidkangast töödeldakse raskemaks muutmiseks metallisooladega, nii töödeldud kangale on omane "siidikahin". Samas sooladega töötlemine vähendab siidi kulumiskindlust.
Robert E. Lee
Teenistus Ühendriikide armees
Pärast Mehhiko sõjakäiku teenis ta kolm aastat Baltimore'i sadama Fort Carrolli kindluses. Aastal 1852 sai Leest aga West Pointi sõjaväeakadeemia ülem. Sellele ametikohale jäi ta kolmeks aastaks ja lahkus sealt omal soovil, asudes 1855 ratsaväerügemendi komandöriks Texase osariigi piirialadel, kus tema põhiülesandeks oli asunike kaitsmine indiaanlaste rünnakute eest.
Oktoobris 1859 juhatas Robert E. Lee Marylandi ja Virginia üksuseid, mis vallutasid abolitsionistliku mässaja John Browni käest tagasi Harpers Ferry arsenali. Lee sundis mässajad kolm minutit kestnud rünnakuga alistuma ja vangistas Browni. Eduka operatsiooni järel pöördus ta tagasi Texasesse, kus jätkas oma teenistust veebruarini 1861, mil Texas lahkus Ameerika Ühendriikide koosseisust ja sealsed föderaalväed alistusid Texase valitsusele.
Lee pöördus tagasi Washingtoni, kus kindral Winfield Scott ja president Abraham Lincoln pakkusid talle kohta Ameerika Ühendriikide armee juhtkonnas. Lee oli valmis seda pakkumist vastu võtma, sest ta ei olnud algselt Konföderatsiooni toetaja, kuid ta ei olnud nõus sõdima oma koduosariigi Virginia vastu. Kui pärast Fort Sumteri langemist 14. aprillil 1861 sai selgeks, et Virginia liitub Konföderatsiooniga, läks Lee sama aasta 20. aprillil erru. Poolte valikul sai tema jaoks niisiis otsustavaks mitte poolehoid Konföderatsioonile, vaid soov kaitsta koduosariiki.
Siid
Kangad
Reeglina siidist valmistatud kangad on habutai, šifoon, taft, krepdešiin, dupioni, toorsiidkangas (noil), honan, šantung, tussar ja charmeuse. Metall- ja siidlõngadest kootud kangad on siidbrokaat ja lamee.
Robert E. Lee
Teenistus Konföderatsiooni armees
23. aprillil 1861 võttis Robert E. Lee vastu pakkumise asuda Virginia osariigi vägede ülemjuhatajaks. Kui sama aasta mais moodustati Ameerika Riikide Konföderatsiooni armee, anti Leele ühena viiest mehest kindrali auaste. Ta jätkas aga kolonelipagunite kandmist, sest leidis, et kindraliks võib ta ülendada alles pärast sõja võitu rahuajal.
Tema sõjalise karjääri algus Konföderatsiooni armees oli õnnetu, sest ta sai lüüa Virginia lääneosas toimunud Cheat Mountaini lahingus septembris 1861 ega suutnud kuigi edukalt organiseerida ka rannajoone kaitset Georgia, Lõuna-Carolina ja Põhja-Carolina osariigis. Sattunud ajakirjanduse rünnakute alla, kutsuti ta aktiivsest teenistusest eemale ja nimetati president Jefferson Davise sõjaväeliseks nõunikuks.
Pöördepunktiks kujunes tema nimetamine Põhja-Virginia armee juhatajaks 1. juunil 1862, mis sai teoks tänu senise armeejuhataja kindral Joseph E. Johnstoni haavata saamisele Seven Pinesi lahingus. Virginia osariik oli sel ajal tugeva põhjaosariikide rünnaku all, kindral George B. McClellani 100 000-meheline armee oli Konföderatsiooni pealinnast Richmondist vaid 11 kilomeetri kaugusel. Tugevdanud Richmondi kaitset, alustas Lee McClellani vägede vastu 25. juunil rünnakuid, mis said tuntuks Seitsme päeva lahingute nime all. Kuigi Konföderatsiooni väed kandsid raskeid kaotusi, taganes McClellan selle kampaania tulemusel Jamesi jõe taha. Augustis 1862 purustas Lee kindral John Pope'i armee Bull Runi teises lahingus ja tungis Marylandi osariiki. Seal õnnestus tal 17. septembril 45 000 mehega tagasi tõrjuda kindral McClellani 87 000-mehelise armee rünnak Antietami lahingus, kuid suurte kaotuste ja kurnatuse tõttu oli ta sunnitud Marylandist lahkuma. Antietami lahingust kujunes Ameerika Ühendriikide kodusõja veriseim päev, kus langes 23 000 meest, neist umbes 13 000 Konföderatsiooni armees.
Taandunud Virginiasse, asus Lee organiseerima sealset kaitset ja tõrjus 12. detsembril 1862 tagasi kindral Ambrose Burnside'i rünnaku Fredericksburgile. Kevadel 1863 purustas kindral Lee 60 892 mehe eesotsas Chancellorsville'i lahingus ülekaaluka põhjaosariikide armee Joseph Hookeri juhtimisel, kuhu kuulus 133 868 meest. Konföderatsiooni armee kaotas seal üle 13 000 mehe ja ühe oma andekaima kindrali Stonewall Jacksoni. Chancellorsville'i lahingu võitmist peetakse Lee suurimaks saavutuseks, mille strateegiat ja taktikat õpitakse tänaseni sõjakoolides üle maailma. On üldse märkimisväärne, et aasta jooksul ei olnud arvulises ülekaalus põhjaosariikide Potomaci armee suutnud Leed purustada, vaatamata sellele, et armee juhatajat oli kolm korda vahetatud.
Suvel 1863 tegi Robert E. Lee viimase katse viia sõjategevuse põhjaosariikide territooriumile, soovides sellega õõnestada Ühendriikide armee võitlusmoraali. 1. juulil Pennsylvania osariigis alanud kolmepäevases Gettysburgi lahingus seisid Lee 71 699 mehe vastas kindral George B. Meade'i 93 921 sõdurit. Suures osas oma alluvate suutmatuse tõttu piisavalt kiirelt ja agressiivselt rünnakule asuda, kandsid Lee üksused raskeid kaotusi ja olid sunnitud 4. juulil taanduma. Mõlemad pooled kaotasid lahingus üle 23 000 võitleja, kuid sõjaõnn oli nüüd lõplikult pöördunud Ühendriikide kasuks ja edaspidi toimus lahingutegevus vaid lõunaosariikide territooriumil.
Sõjast kurnatud Konföderatsiooni armee ei suutnud enam rünnakuid algatada, vaid pidi piirduma Ühendriikide sõjaväe pealetungide tõrjumisega. 1863.–1864. aasta talvel pidid Lee juhitava Põhja-Virginia armee sõdurid ajama läbi vaid umbes poole kilo maisipudru ja 100 grammi peekoniga päevas. Mais ja juunis 1864 pidasid tema üksused mitmeid lahingud Ühendriikide armee uue ülemjuhataja Ulysses S. Granti vägede vastu Virginias. Lee armeel õnnestus Granti pealetung pidurdada Petersburgi all, mida Grant 18. juunil 1864 piirama asus. Konföderatsiooni väed pidasid vastu üheksa kuud, kuid olid sunnitud aprillis 1865 varude lõppemise tõttu taanduma, evakueerides Petersburgi ja Richmondi.
31. jaanuaril 1865 oli Robert Lee nimetatud ühtlasi Konföderatsiooni vägede ülemjuhatajaks, kuid sõja lõpptulemus oli juba otsustatud. Pärast Richmondi loovutamist lääne suunas taandunud Lee armee piirati 200 000 Ühendriikide sõduri poolt ümber Appomattoxi juures, kus ta 9. aprillil 1865 Ulysses S. Grantile alistus.
Tegevus pärast sõda
Elanud paar kuud pärast sõja lõppu Richmondis, kolis Robert E. Lee sõbra istandusse Cartersville'is. Soovides algselt küll tegeleda talupidamisega, otsustas ta siiski vastu võtta Lexingtonis asuva Washingtoni Kolledži pakkumise asuda mainitud kõrgkooli presidendi ametikohale. Seda ametit pidas ta 2. oktoobrist 1865 kuni oma surmani 1870. aastal. Tema teeneks peetakse väikese tundmatu õppeasutuse muutmist üheks esimeseks kõrgkooliks Ameerika Ühendriikides, mis pakkus võimalust õppida tolle aja kohta modernseid erialasid nagu ettevõtlus, ajakirjandus ja hispaania filoloogia. Ta võttis vastu meelsasti õpilasi nii lõuna- kui ka põhjaosariikidest.
Poliitiliselt toetas ta 1865–1866 toiminud president Andrew Johnsoni programmi lõunaosariikide rekonstruktsiooniks, kuid seisis vastu selle radikaalsele edasiarendusele, mille surus 1867. aastal läbi Vabariikliku Partei kontrolli all olnud Ameerika Ühendriikide Kongress. Väidetavalt pakuti talle ka juhi kohta 1867. aastal kuritegelikus rassistlikus valgete lõunaosariiklaste loodud põrandaaluses organisatsioonis Ku Klux Klan, kuid ta lükkas pakkumise tagasi. Tasakaaluka, rahumeelse ja andestava inimesena ei toetanud ta äärmuslikke meetmeid võitluses keskvalitsuse poolt kehtestatud sõjaväelise režiimi vastu lõunaosariikides ja kutsus sageli kirjavahetuses oma endisi võitluskaaslasi üles mõõdukusele.
Robert E. Lee taotles Ameerika Ühendriikide valitsuselt ka amnestiat, mis paraku jäi riigisekretariaati saadetud taotlusega tekkinud segaduse tõttu eluajal andmata. Kuna Lee seda ei teadnud, elas ta surmani kartuses, et tema üle soovitakse kohut mõista.
28. septembril 1870 tabas teda rabandus, mis muutis endise kindrali kõnevõimetuks. Sama aasta 12. oktoobril suri ta Lexingtonis kopsupõletiku tüsistustesse ja maeti Lee kabelisse Washingtoni Kolledžis.
Perekond
30. juunil 1831 abiellus Robert E. Lee Mary Anna Randolph Custisega, Martha Washingtoni lapselapselapsega. Nende laulatus toimus Arlingtonis Custise perekonna mõisas Arlington House'is. Kui 1857 Robert Lee äi suri, siis kolis ta oma perekonnaga elama just sellesse mõisa, mis jäi 1861. aastani tema koduks. Arlingtoni mattis Ameerika Ühendriikide armee kodusõja ajal oma langenud sõdureid ja nii kujunes Leede perekonnavaldusest hiljem üks USA tuntumaid kalmistuid.
Leede perekonnas oli kokku seitse last, kolm poega ja neli tütart:
1. George Washington Custis Lee (1832–1913) 2. William Henry Fitzhugh Lee (1837–1891) 3. Robert Edward Lee 4. Mary Lee 5. Annie Lee 6. Agnes Lee 7. Mildred Lee
Pärand
Robert E. Lee on oma isikuomaduste ja sõjaliste saavutuste tõttu alati olnud lõunaosariikides austatud, kuid 20. sajandil muutus ta populaarseks ka põhjaosariiklaste seas. Sõjaajaloo ja sõjateaduse aspektist on Robert Lee pakkunud eelkõige uurimisainet oma lahingutaktika poolest, tema oskusi strateegina ei ole sama kõrgelt hinnatud.
Robert E. Lee mälestuspäeva tähistatakse tänaseni Alabama, Florida, Georgia, Texase ja Virginia osariigis. Tema järgi on nimetatud arvukalt geograafilisi objekte ja õppeasutusi lõunaosariikides. Tuntuimad Robert Lee monumendid asuvad New Orleansis (püstitatud 1884) ja Richmondis (püstitatud 1890).
Henry Sildaru
Henry Sildaru (sündinud 26. augustil 2006 Tallinnas) on eesti vigursuusataja.
Henry Sildaru tegi tiitlivõistluste debüüdi 14 aasta ja 7 kuu vanusena 2021. aasta märtsis Krasnojarskis toimunud vigursuusatamise juunioride maailmameistrivõistlustel. Neil võistlustel tuli ta juunioride maailmameistriks rennisõidus ja on sellega oma alal läbi aegade noorim juunioride maailmameister. Varem kuulus see rekord tema õele Kelly Sildarule, kes võitis oma esimese kuuest juunioride MM-tiitlist 2017. aastal, kui ta oli 15 aasta ja 1 kuu vanune.
2021
Märtsikuus Venemaal Krasnojarskis toimunud vigursuusatamise juunioride maailmameistrivõistlustel sai Henry Sildaru rennisõidus kuldmedali ja pronksmedali pargisõidus. Maailmameistrivõistluste viimasel alal, Big Air hüpete lõppvõistlusel, sai ta kuuenda koha.
Isiklikku
Ta õpib Tallinna Saksa Gümnaasiumis.
Henry Sildaru on kaasa löönud erinevates filmiprojektides, nendest nimekaim on "This Is Home", kus teeb kaasa ka maailmakuulus suusataja ja filmitegija Candide Thovex.
Vladimir Alatortsev
pisi|240px|Vladimir Alatortsevi haud [[Dolgoprudnenskoje kalmistul]]
Vladimir Aleksejevitš Alatortsev (vene keeles Владимир Алексеевич Алаторцев; 14. mai 1909 Turki, Saraatovi kubermang – 13. jaanuar 1987 Moskva) oli vene maletaja, malefunktsionäär ja maleliteraat, rahvusvaheline meister (1950).
Alatortsev oli aastatel 1955–1961 NSV Liidu Maleföderatsiooni esimees.
Maletajana jõudis Alatortsev Nõukogude Liidu maleparemikku 1930. aastate esimesel poolel. 1931. aastal jagas ta koos Boriss Verlinski, Mihhail Judovitši ja Fedir Bogatõrtšukiga NSV Liidu meistrivõistluste finaalturniiril Moskvas 3.–6. kohta. Samal aastal täitis ta meistrinormi. 1933. aasta meistrivõistlustel Leningradis võitis hõbemedali (kuldmedali sai Mihhail Botvinnik). Aasta hiljem jagas Alatortsev meistrivõistlustel 5.–8. kohta. Kahel korral tuli ta Moskva malemeistriks (1936, 1937).
Alatortsev pääses mängima mitmele rahvusvahelisel turniirile: 1934. aastal Leningradi turniirile (9.–10. koht), 1935. aastal Moskva turniirile (11.–14. koht) ja 1939. aastal Leningradi-Moskva turniirile (9.–10. koht).
Sõja ajal osales ta Moskva meistrivõistlustel, kus aastavahetusel 1941/1942 peetud turniiril tuli neljandaks ja 1943/1944 peetud turniiril jagas 3.–4. kohta.
1946. aastal sai Alatortsev Vassili Smõslovi treeneriks. 1948. aasta maailmameistrivõistlustel oli ta Smõslovi sekundant.
Eesti jõgede loend
Siin on loetletud Eesti jõgesid, ojasid ja teisi vooluveekogusid (peakraavid, kraavid, kanalid) tähestiku järjekorras.
A
Aabla oja - Aakre oja - Aakre peakraav - Aardla jõgi - Aavi peakraav - Aavoja - Aavoja-Jägala kanal - Abaja-Merja peakraav - Adraku kraav - Adriku oja - Aela kraav - Agali jõgi - Agali kraav - Agari kraav - Agusalu oja - Ahelo jõgi - Ahijärve oja - Ahisilla oja - Ahja jõgi (Aarna jõgi) - Ahjuvare oja - Ahli jõgi - Ahtama oja (Järvakandi jõgi) - Ahtmiku peakraav - Ahujaani oja - Aksi oja - Akste oja - Ala kraav - Alajõgi - Ala-Kolga kraav - Alaküla kraav - Alamõisa oja - Alaniidü kraav - Alansi oja - Alansi kraav - Alapõdra kraav - Alasilla oja - Alastvere peakraav - Alatskivi jõgi - Albre oja - Albri oja - Albu peakraav - Alekõrre oja - Alevisaare peakraav - Allika jõgi - Allika oja - Allika oja - Allika oja - Allika oja - Allikaoja - Allipa peakraav - Allumäe oja - Alopi kraav - Alopi oja - Altja oja - Alttoa kraav - Aluste peakraav - Alva jõgi - Ambla jõgi - Amme jõgi - Andrekse peakraav - Andrese kraav - Andresjärve kraav - Anelema kraav - Anepesa oja - Angerja oja - Angla kraav - Angoja - Anija oja - Ani kraav - Anikatsi kraav - Anne kraav - Anne peakraav - Annikvere oja - Annikvere peakraav - Annioja - Annoja - Antsla jõgi - Apametsa peakraav - Apuparra oja - Apna jõgi - Arakaoja - Aranküla peakraav - Arapere oja - Aravere oja - Araveste oja (Raudoja) - Aravete oja - Arbavere oja - Are jõgi - Areda oja - Arjadi oja - Arju kraav - Armioja - Arujõgi - Aruküla jõgi - Aruküla peakraav - Aruküla peakraav - Arula oja - Arumetsa oja - Arumetsa peakraav - Arumäe oja - Arumäe oja - Aruoja - Aruvälja kraav - Arvila kraav - Aseri peakraav - Asu kraav - Asuka kraav - Asuküla peakraav - Asunduse oja - Atla jõgi - Atla kraav - Atse jõgi - Aude oja - Audru jõgi - Auküla peakraav - Aula peakraav - Austla kraav - Auvere oja - Avanduse peakraav - Avaste kraav - Avaste oja - Ave-Martna peakraav - Avijõgi - Avimehe oja (Tõiva oja (alamjooksul), Korla oja (ülemjooksul)) - Avinurme oja
E
Edru peakraav - Eenuse oja - Eeru peakraav - Eesti SEJ juurdevoolukanal - Eidapere kraav - Einla kraav - Eivere peakraav - Elbu oja - Elistvere peakraav - Ellamaa oja - Elmiku kraav - Elva jõgi - Elva oja - Emajõgi - Endla kraav - Endla kraav - Endla peakraav - Enge jõgi - Enu oja - Epneri oja - Epu kraav - Erra jõgi - Eru kraav - Ervu kraav - Esna jõgi - Evasu kraav - Everti oja
G
Gorodenka oja (Narva) - Gluboki peakraav
H
Haabsaare oja - Haatsa peakraav - Haava oja - Haavakivi jõgi - Haavapää oja - Haavistu oja - Haeska peakraav - Haiba peakraav - Haimre peakraav - Hainjärve kraav - Haki oja - Halinga peakraav - Haljala oja - Hallaste kraav - Halliku kraav - Halliste jõgi - Hammaste oja - Hanila oja - Hansimäe kraav - Hara oja - Hardu peakraav - Hargla oja - Harjava peakraav - Harku oja - Hatiku oja - Hatu peakraav - Haudemäe peakraav - Hauginiidu oja - Heedu kraav - Helbi oja (Külmoja) - Hellenurme oja - Helme jõgi - Hendrikhansu oja - Hernespuu oja - Hiiesoo peakraav - Hiieveski kraav - Hilba jõgi - Hilläkeste oja - Hindreku oja - Hindriku oja - Hingu oja - Hioni oja - Hirla kraav - Hirmuse jõgi - Hirmuse peakraav - Hirve peakraav - Hirveaia peakraav - Holsta oja - Holstre kraav - Holvandi kraav - Hooldekodu kraav - Hulgu oja - Hulja oja - Humala oja - Humalaste jõgi - Hundi peakraav - Hundikuristiku oja - Hundimaa oja - Hundioja - Hundissaare oja - Huntaugu kraav - Hurda oja - Hurmi oja - Huudva oja - Hõbesalu kraav - Hänkmäe kraav - Härjaoja - Härjaoja peakraav - Härjapea jõgi - Häädemeeste jõgi - Höbringi oja - Hüpassaare oja - Hürova kraav (oja)
I
Idaoja - Iduoja - Igavere peakraav - Ihamaru kraav - Ihamaru oja - Iisaku oja (Soone oja) - Iisaku peakraav - Ikepera oja - Ikla peakraav - Illi oja - Illimäe peakraav - Illise oja - Ilmandu jõgi - Ilmaste peakraav - Ilmatsalu jõgi - Ilusa oja - Imastu oja - Imatu oja - Immaste oja - Imsi oja - Imukvere jõgi - Imukvere oja - Inga oja - Ingliste oja - Irase peakraav - Iskna jõgi
L
Laagna oja - Laanemetsa oja - Laanemäe kraav - Laaneniidu peakraav - Laaneotsa kraav - Laanevere kraav - Laanevere peakraav - Laanevere-Ahja peakraav (Valglaoja) - Laariku kraav - Laatre jõgi - Laekannu oja - Laeste oja - Laeva jõgi - Lagesoojärve kraav - Lagesoo peakraav - Lagevainu kraav - Lagjaoja - Laguja oja - Lahavere oja - Lahe jõgi - Lahepea jõgi (Tiskre oja) - Laiaselja oja - Laisma peakraav - Laiuse oja - Lambahanna oja - Lambaküla oja - Lamboja - Langerma peakraav - Langevoja - Langi jõgi - Langu peakraav - Lapi peakraav (Kährimäe) - Lapistu oja - Lasputre peakraav - Lasva peakraav - Laugi peakraav - Lauka peakraav - Laukasoo kraav - Laukasoo peakraav - Laukesoo kraav - Laupa oja - Laurissaare peakraav - Leediküla oja - Leedu peakraav - Leegu oja - Leeli oja - Leese oja - Leetselja peakraav - Leevaku oja - Leevi jõgi - Lehesaare kraav - Lehetu kraav - Lehmja peakraav - Lehola oja - Lehtma oja - Lehtmetsa peakraav - Lehtmetsa peakraav - Leidissoo peakraav - Leie peakraav - Leinasoo peakraav - Leisi jõgi - Leivajõgi - Lelu peakraav - Lembevere peakraav - Lemmejõgi - Lemmiku peakraav - Lemmjõgi - Leoraba kraav - Leoski oja - Lepaoja - Lepassaare oja - Lepaste oja - Lepiku kraav - Lepiku peakraav - Leppoja - Leppoja (Harju maakond) - Leppoja (Ida-Viru maakond) - Leppoja (Pärnu maakond) - Lepsilla kraav (Leppsilla) - Lesti oja - Levaja Lasnaja - Levalasoo peakraav - Lidva jõgi - Ligeoja - Lihalõpe peakraav - Liiduvere oja - Liigioja - Liinamäe oja - Liiva kraav - Liiva oja - Liivaoja - Liivasoone peakraav - Liivi jõgi - Liivoja - Liivoja - Lilli oja - Lilli peakraav - Lillissaare kraav - Lilu peakraav - Limujärve kraav - Lindi oja - Lindora oja - Linnanõmme oja - Linnape peakraav - Linnussaare oja - Linte peakraav - Lintsi jõgi - Liudsepa peakraav - Lobotka peakraav - Lodja oja - Lodu peakraav - Lohja oja - Loime kraav - Loime peakraav - Loko oja - Loksu peakraav - Lokuoja - Lokuta jõgi - Lolli kraav - Lolu oja - Lombioja - Lombivälja oja - Loo jõgi - Loobu jõgi - Loode oja - Loodi oja - Loodi peakraav - Loodna peakraav - Lootvina peakraav - Lota oja - Lubjaahju peakraav - Lubja kraav - Lubjaoja - Lubjaoja - Lubjaoja - Lubjasaare kraav - Luguki peakraav - Luguse jõgi - Luha oja - Luhaniidu oja - Luhasoo oja - Luhtoja - Luidja oja - Luiga oja (Järveotsa oja) - Luigenurga oja - Luige peakraav - Luiska oja - Luiste jõgi - Lumumba jõgi - Lutsu jõgi - Luua oja - Luuka peakraav - Luulupe peakraav - Luusi oja - Luutsna jõgi - Luutsniku oja - Luutsnikumõisa oja - Lõetsa peakraav - Lõhavere oja - Lõhmuse peakraav - Lõhtsu oja - Lõo-Luiga oja - Lõri peakraav - Lõpe oja - Lõu oja - Lõuka peakraav - Lõve jõgi - Lõõla oja - Lõõtsa oja - Lähkma jõgi - Lähte peakraav - Lähtru kraav - Lähtse peakraav - Läsna jõgi - Lätiroo kraav - Lööne peakraav - Lükke oja - Lüldi oja - Lülle kraav - Lümati oja - Lüüdja oja - Lüüsi peakraav - Lüüste peakraav - Lüütre oja - Lüütsepa oja