cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Enn Roos
Looming
Enn Roos on loonud monumentaalskulptuuri ja arhitektuuriplastikat. Viljelenud vabaplastikat, modelleerides portreid, olulistikulisi kompositsioone, naisakte ning loomaskulptuure. Materjalidest eelistas ta pronksi kõrval ka mattglasuuriga keraamikat, šamotti, terrakotat ning hilisemal ajal ka polüestervaiku.
1930. aastatel modelleeris hulgaliselt portreeskulptuure riigitegelastest, sh Jaan Poska, August Rei, Otto Tief ja Artur Sirk. Samas on Enn Roos ka joonistanud ja illustreerinud ajakirja Vallatu Magasin 1937 aasta nr 2 esikaane. Sõja ajal Moskvas viibides võttis ta osa Suure Isamaasõja kunstinäitusest ning 1944. aastal toimunud Jüriöö ülestõusu kunstinäitusest. Sellesse perioodi kuuluvad tema tööd "Eesti partisanid", "Isa ja poeg - rahvatasujad" ning "Granaadiheitja".
Pärast sõda valmisid Enn Roosil mitmefiguurilised skulptuurigrupid ("Laulvad lapsed", "Akrobaadid"), portreed kultuuritegelastest ("Richard Sagrits", "Ants Laikmaa") ning hulgaliselt pisiplastikat ("Mängivad karud", "Lammas talledega" jt). Tema tuntumad monumentaalskulptuurid on Tõnismäe haljakul asunud nn Tallinna vabastajate monumendi langetatud peaga sõduri pronksist kuju (nn pronkssõdur; nüüd Kaitseväe kalmistul) ning Harjumäel asunud Viktor Kingissepa pronksfiguur (nüüd Ajaloomuuseumis Maarjamäel).
Teosed
pisi|Enn Roos. "[[Karu (skulptuur Hirvepargis)|Karu", graniit (1939)]] Tema tuntuim teos on nn pronkssõdur aastast 1947 (koostöö Arnold Alasega).
Coimbatore
Coimbatore on tekstiilitööstuse ja masinaehituse keskus. Linnas toodetakse muuhulgas päikesepatareisid.
Sipa oja
Sipa oja (ka Sipa peakraav) on oja Raplamaal Märjamaa vallas Sipa külas.
Oja pikkus on 4 km ja valgla pindala 3,6 km². See suubub paremalt Kasari jõkke (60,5 km suudmest).
Oja on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.
Sipa oja keskkonnaregistri kood on VEE1108800.
Abüssopelagiaal
Abüssopelagiaal on maailmamere ökoloogiline vertikaalne vöönd, pelagiaali osa.
Abüssopelagiaali algab kokkuleppeliselt umbes 2500–3000 meetrist ja ulatub kuni maailmamere süvikuteni (umbes 11 000 m).
Sealsesse kihti ei jõua kunagi päikesevalgus, seetõttu puuduvad seal ka taimed.
Abüssiopelagiaali elustik on suhteliselt liigivaene, seal elavad organismid peavad taluma ülisuuri rõhkusid (300–1100 at).
Kitsamas tähendus peetakse abüssopelagiaali all silmas sügavust kuni 6000 m, suuremate sügavustega vööndit nimetatakse siis ultraabüssopelagiaaliks.
Abüssopelagiaali all lasuvat vastavat bentaali sügavusvööndit nimetatakse abüssaaliks.
Evangelista Torricelli
pisi|Evangelista Torricelli
Evangelista Torricelli (15. oktoober 1608 Faenza - 25. oktoober 1647 Firenze) oli itaalia füüsik ja matemaatik. Ta leiutas elavhõbedabaromeetri.
Drang nach Osten
Umbes 700–800 aastat pKr jõudsid slaavi hõimud nüüd juba asustamata alale, mis ulatus kuni tänapäevase Kielini. Ida-Holstein ja Alam-Saksimaa kirdeosa asustati ja muutusid slaavlaste või "veneedide" maaks, kus kasutati slaavi kohanimesid. Osaliselt slaavlaste asulaid ja slaavlaste (veneedi keel säilis Alam-Saksimaal (Wendlandi piirkond Elbe jõe keskjooksul) kuni 19. sajandi alguseni, samuti Põhja-Brandenburgis ja Lõuna-Saksimaal, kuhu asusid elama sorbid, on sorbi keel veelgi elus.
Samal ajal toimus ka teistesse keelterühmadesse kuuluvate rahvaste liikumine läänesuunal: soome-ugri etnilised grupid hargnesid, osa jäi elama tänase Ungari kohale, osa liikus Läänemere idapiirkondadesse tänapäeva Soome ja Eestimaa. Balti hõimud asustasid ala, mis jääb Läänemerest lõuna poole.
Kuni umbes 1000. aastani pKr kulges slaavlaste ja germaanlaste asuala piir laias laastus mööda joont Kiel (Läänemere ääres) – Triest (Aadria mere kaldal). Slaavlaste ja germaanlaste asualasid lahutas Elbe jõgi, mis oli ka lõunapiiriks põhjamaisele skandinaavia kultuurile, kus selle ajal oli veel ühine keel. Selline asualade piir püsis ligi pool tuhat aastat, kui kuni selle ajani olid slaavlased olnud need, kes liikusid ja seda lääne ning ka põhja suunas soome-ugri rahvaste elualade suunas, siis 12. sajandil olukord muutus, ida poole hakkasid liikuma sakslased. Seda liikumist ja elualade laienemisprotsessi on nimetatud nii Idaasustuseks (Ostsiedlung) kui ka Drang nach Osteniks ('tungiks itta').
Liikudes ida poole, sattusid Saksa-Rooma riigi idaosas elavad sakslased territooriumile, kus viimastel sajanditel olid elanud slaavlased. Laienemisprotsess algas praeguse Saksamaa Liitvabariigi Schleswig-Holsteini liidumaa idaosast, kus paiknesid lääneslaavlaste läänepoolseimad hõimud. Laienemine ja edasiliikumine toimis assimileerimisprotsessina, mis toimus ka põhja pool idaslaavlaste ja soomeugrilaste vahel, ainult et seal olid assimileerijateks idaslaavlased. pisi|300px|Saksa orduriik ligikaudu 1260
Laienemine lääneslaavi ja balti hõimude elualale
Elbe ja Oderi jõe vahelised alad saksastusid XII sajandil, Ees- ja Kesk-Pommeri ning Brandenburg XIII sajandil, Ida-Pommeri ja edaspidine Ida-Preisimaa, kaasaegne Kaliningradi oblast XIV sajandil.
1143. aastal rajas krahv Adolf von Schauenburg Läänemere ääres Lübecki linna, mis oli sakslaste esimene Läänemere sadam. Lübeck asetus igivanale kaubateele, mis kulges Lääne-Euroopast piki Rootsi idarannikut üle Gotlandi ja Ahvenamaa Soome lahele ja sealt itta Novgorodi ja Pihkvasse. XII sajandil ilmusid sakslastest kaupmehed esmakordselt Gotlandile. Sealne Visby linn muutus kiiresti nende tugipunktiks Läänemerel. 1163. aastal pakkusid lübecklased ojamaalastele tollivaba kauplemist Lübeckis tingimusel, et saksa kaupmehed saavad samasuguse õiguse ka Gotlandil. 1180. aastail on sakslased juba Daugava jõel, et kaubelda liivlastega, 1191. aastal talvituvad nad Tallinnas, seda tõenäoliselt esmakordselt.
Rahumeelsetele kaupmeestele järgnesid ristisõdijad, kes tulid Liivi- ja Eestimaale, peamiselt Vestfaalist ja Reinimaalt, hilisema Saksamaa lääneosast, sest selle idaosa, Preisit ei olnud veel, kuna tegelike preislaste, leedulaste sugulastest balti hõimu maa alles ootas vallutamist.
13. sajandi alguses aga muutus senine rahumeelne majanduslik ekspansioon Rooma paavsti õnnistusel uute elualade relva jõul hõivamiseks ning vallutatud maa-alade integreerimiseks ilmaliku Lääne-Euroopa suurriigi Saksa-Rooma riigi koosseisu, mille üle teostas vaimulikku võimu Rooma paavst. 1207. aastal sai Liivimaast Püha Rooma keisririigi provints, 1225. aastast selle keisririigi markkrahvkond ja Riia peapiiskopist keisririigi vürst. Vana-Liivimaa feodaliseerus XIII sajandil Lääne-Euroopa kehtinud ja levinud mallide järgi. pisi|300px|Saksa ordu valdused 1410. aasta paiku
Laienemine soome-ugri ja balti hõimude elualale
Saksamaaga ei olnud maad mööda Eestimaal ja Liivimaal mingit kindlat maismaaühendust vähemalt kuni XIV sajandini ning ühendus käis ainult meritsi, kuna maad mööda oleks pidanud läbima sakslaste vastu vaenulikult meelestatud Preisimaa. Saksamaaga sidus vana-Liivimaad kaks organisatsiooni: Saksa ordu ja Hansa Liit, kolmandaks sidemeks roomakatoliku kirik.
Esialgu pidurdas sakslaste edasitungi Ida-Euroopasse muistsete preislaste vihane vastupanu, seejärgi Leedu suurriigi kujunemine XIV sajandil. Grünwaldi lahingu võitmisega 1410. aastal panid Leedu-Poola ühendväed piiri sakslaste edasiliikumisele mandril.
Maismaaühenduse puudumine vallutatud Liivi- ja Eestimaaga puudutas see kõik aga niivõrd, et preislaste ja leedulaste vastupanud tõkestas ristirüütlite ja kaupmeeste jälgedes liikunud saksa talupoegade tee ning ei tekkinud suurearvulist sakslaste kogukonda, mis olek hõlmanud kõiki ühiskonnakihte ja assimileerimine Preisimaa viisil jäi ära, sakslastest kujunes ainult ülemkiht, eestlased jäid alamkihtideks.
Joonaoja
Joonaoja (ka Sipa kraav) on oja Raplamaal Märjamaa vallas Sipa külas.
Oja pikkus on 4,3 km ja valgla pindala 3,7 km². See suubub vasakult Kasari jõkke (60,2 km suudmest).
Oja ületab Märjamaa–Koluvere maantee. Kraavi suue on umbes 200–300 m ulatuses kaheharuline.
Oja on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.
Joonaoja keskkonnaregistri kood on VEE1108900.
Langud
Langud on abikaasade vanemad omavahel. Langud on ka ühe abielupoole suguvõssa kuuluvad isikud teise abielupoole sugulaste suhtes. Samuti on see mõrsja- ja peiupoolsete pulmaliste vastastikune kõnetlussõna pulmades, mõnes kohas nimetati varem nii ka kõiki pulmalisi (Varbla, Pärnu-Jaagupi).
Veljo Tormise laulutsüklis "17 eesti pulmalaulu" on laul "Sööge, langud!".
Paltamo
pisi pisi Paltamo (varem Kiehimä) on küla Soomes Oulu läänis Kainuu maakonnas, Paltamo valla kirikuküla.
Paltamo asub Kiehimänjoe suudmes Oulujärve kaldal.
Raudteejaam
Paltamos on 1926. aastal avatud raudteepeatus Oulu–Kontiomäki raudteel. Kõik Iisalmi–Kajaani–Oulu suunal sõitvad reisirongid peatuvad Paltamos. Raudteepeatuses on üks perrooniga rada, lisaks kaks haruteed ja üks rada kaubarongide laadimiseks. Puidust jaamahoones ei toimu piletimüüki ega ole muid töötajaid.
Kirik
Paltamo koguduse vana kirik asub Paltaniemi külas. Praegusse kirikukülla hakati kirikut kavandama 19. sajandi lõpul. Ehitama saadi hakata alles 1939. aasta suvel ning Talvesõda lükkas nurgakivi paneku 1941. aastasse. Jätkusõda takistas ehitust veelgi. Kirik pühitseti lõpuks 4. augustil 1946. Valgeks krohvitud telliskirik on tüübilt kolmelööviline kodakirik.
Amudarja
thumb|350px|Amudarja [[jõgikond]] Amudarja (tadžiki Омударё või дарёи Ому, pärsia آمودریا Âmudaryâ, usbeki Amudaryo, türkmeeni Amyderýa; antiikmaailmas tuntud kui Ōxus ladina keeles ja Ὦξος Oxos kreeka keeles, mis on tuletised selle jõe indoiraani nimest Vaksu, praegusel kujul Vahš) on jõgi Kesk-Aasias.
Algab Afganistanis Hindukuši mäestikus 4900 m kõrgusel, voolab algul läände, läbib Pamiiri mäestiku. Piki jõge kulgeb Tadžikistani (varem NSV Liidu) ja Afganistani piir. Alamjooksul voolab loodesse 1200 km ulatuses läbi kõrbe enam-vähem Türkmenistani ja Usbekistani piiril, vasakule kaldale jääb Karakumi, paremale Kõzõlkumi kõrb. Vee hulk väheneb tunduvalt niisutussüsteemide, aurumise ja liiva imbumise tõttu ja praegu kuivab Amudarja juba enne Araali järve riismeteni jõudmist. Varem moodustas jõgi suudmes delta, enamus harusid pöördus põhja poole ja voolas Araali järve, osa aga suundus läände, Sarõkamõši nõo suunas.
pisi|left|240px|Araali järve jäänused [[2008. aasta oktoobris. NASA satelliidifoto]]
Amudarja toitub liustiku- ja lumesulaveest, suurimad lisajõed on Bartang, Jazgulem ja Vahš. Suurvesi on kevadel ja suvel. Jääkate on ainult deltas, 2–2,5 kuud aastas. Laevaühendus on alamjooksul Türkmenabatini, korrapäratult Termezini.
Amudarja vett kasutavad Karakumi kanal ja Tahhiataši hüdroelektrijaam.
Amudarja on mudane, ta uhub tugevasti oma kaldaid ja vahetab tihti sängi. Eelajaloolisel ajal suubus ta Kaspia merre (toonase jõesängi jäänuk on Uzboi). On arvatud, et Karakumi kõrb tekkis Amudarja sagedase sängimuutuse tulemusena.
Amudarja vett kasutati aastakümneid põldude niisutamiseks ja monokultuurse puuvilla kasvatamiseks kogu Nõukogude Liidu tarbeks, mistõttu sooldus palju maad ning Araali järv on kokku kuivamas. Vee ülemäärase kasutamise tagajärjel on suuruselt neljas järv maailmas tänaseks kahanenud peaaegu olematuks.
Joanna Ellmann
Joanna Ellmann (sündinud 11. juulil 1988 Tallinnas) on eesti luuletaja.
Ta õppis aastatel 1995–2007 Tallinna Pääsküla Keskkoolis / Tallinna Pääsküla Gümnaasiumis. On õppinud Tartu Ülikoolis kirjandust ja kultuuriteadusi.
Alates aastast 2003 on ta ansambli Ultramelanhool mänedžer.
Looming
Ta kirjutab sümbolistlikku, müstilise varjundiga luulet.
Tema luuledebüüt "Liivaterade lend" ilmus sügisel 2008 ning teine kogu "Kõrbenud galaktikad" sügisel 2009. Kolmas kogu "Kriipimisi kookonist" ilmus 2010 sügisel, neljas luulekogu "Sulgunud ruum" kevadel 2015, viies kogu "Olemise maa" suvel 2017, proosapoeem "Kõrbest" 2018, luulekogu "Peegeldused tundmatust" 2020. On avaldanud luulet ka ajakirjades Looming, Vikerkaar ja Värske Rõhk, samuti Müürilehes.
Isiklikku
Tema isa oli luuletaja Andres Allan ja tema lell on kunstnik Raoul Kurvitz.
Tirk
Tirk (Uria) on kahe liigiga perekond alklaste sugukonnas.
Liigid on lõunatirk (Uria aalge) ja põhjatirk (Uria lomvia).
Eluviis
Ta elutseb väikeste parvedena arktilistes meredes kuni pesitsusaja alguseni, pesitsema aga tuleb rannikule.
Paljunemine
Emaslind muneb korraga ainult ühe muna, mida mõlemad linnud ühe kuu jooksul kordamööda hauvad. Mõlemad linnud jäävad terveks päevaks oma vastkoorunud poja juurde. Öösel käivad nad vaheldumisi toiduks kalu otsimas.
Toitumine
Tirk püüab kalu vee all, tõugates end edasi tugevate tiibade abil.
Arhitektuuri mõisteid
''Siin on loetletud arhitektuuri ja linnaehituse mõisteid. Eraldi loend on ehituse mõistetele (Ehituse mõisteid)
Stjernsund
Stjernsund on väin Norras, mis eraldab Stjernøy saart mandrist. Väina laius on 4 km.
Mõttevabadus
Mõttevabadus (ka südametunnistuse vabadus) on üks inimõigustest, mis tähendab õigust omada seisukohti. See on eraldiseisev sõnavabadusest, mis on õigus oma seisukohti väljendada ja levitada.
Definitsiooni areng ja ajalugu
Juba Kreeka filosoofid Platon ja Sokrates pöörasid oma teostes mõttevabadusele vähesel määral tähelepanu, kuid kuningas Ašoka edikte peetakse esmasteks teadvuse vabadusega seotud seadusteks. Arvestamata Constantine I 313. aastal Milanos vastu võetud usulise sallimise dekreete, arvatakse Euroopa mõtteloos, et filosoofid Themistius, Michel de Montaigne, Baruch Spinoza, John Locke, Voltaire, Alexandre Vinet ja John Stuart Mill ning teoloogid Roger Williams ja Samuel Rutherford on teadvuse- ja mõttevabaduse peamised teerajajad.
Euroopa Liidus
Euroopa Liidu riikides kehtib Inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioon, mille artikkel 9 ütleb, et igaühel on õigus mõtte-, südametunnistuse- ja usuvabadusele. Iga inimene võib alati oma usku või veendumusi muuta ning omab vabadust neid soovitud viisil teistele teatavaks teha. Kõik Euroopa Nõukogu 47 liikmesriiki on selle konventsiooni ratifitseerinud.
Lisaks tegutseb Euroopa Liidus ka Euroopa Inimõiguste Kohus, mis lähtub oma tegevuses eelnevalt mainitud konventsioonist. Menetleda saab see kohus vaid juhul, kui ühtlasi on rikutud ka riigisisest õigust.
Mõttevabadust käsitletakse ka Euroopa Liidu põhiõiguste hartas.
Eesti Vabariigi põhiseaduse § 40 järgi on nii igal Eesti kodanikul kui ka Eestis viibivatel välisriikide kodanikel ja kodakondsuseta isikutel õigus mõttevabadusele.
Mujal maailmas
ÜRO inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklis 18 seisab sama tekst, mis Inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklis 9.
Organisatsioon Humanists International koostab igal aastal mõttevabaduse raporti, milles kajastatakse eraldi iga maailma riigi mõttevabadusega seotud näitajaid. Uuringute tulemustest on selgunud, et riikidest ülekaalukas enamik ei austa inimõigusi ja seega ka mõttevabadust.
Mõttevabaduse kaitse
Järgnev süllogism selgitab mõttevabaduse kaitsmise loogikat:
Karistada saab vaid selle eest, mis on vastuolus teiste inimeste oluliste huvide ja õigustega. Mõtted ei saa rikkuda teiste inimeste olulisi huve ja õigusi. Järelikult ei saa mõtete eest karistada.
Tegu on „kahju põhimõttega“, mis on tuletatud John Stuart Milli argumendist, et „ainus eesmärk, mille nimel saab tsiviliseeritud kogukonna mis tahes liikme üle tema tahte vastaselt õigust kasutada, on vältida teistele kahju tekitamist“.
Mõttevabaduse tulevik
Tänapäeval on neurokujutistehnoloogiate väljatöötamine tõstatanud küsimuse mõtete lugemise ja nende alla surumise osas. Seetõttu on välja kujunemas sellised valdkonnad nagu neuroeetika ja neuroprivaatsus.
Sapiri-Whorfi hüpotees, mis väidab, et mõte on oma olemuselt omane konkreetsele keelele, toetaks väidet, et püüdlus keele sõnade kasutamist piirata on tegelikult mõttevabaduse piiramise vorm. Seda teooriat avastas George Orwell oma romaanis „1984“, kus võeti kasutusele uuskeel. Olemuslikult oli tegemist tehislikult loodud keelega, mis disainiti piiramaks sõnavara ulatust ja grammatika kasutust eesmärgiga kontrollida mõtte- ja väljendusvabadust.
Sahharovi mõttevabaduse auhind
Igal aastal tunnustab Euroopa Parlament Sahharovi mõttevabaduse auhinnaga mõnda väljapaistvat saavutust ühes järgmistest valdkondadest: inimõiguste ja põhivabaduste, eriti sõnavabaduse kaitse; vähemuste õiguste kaitse; rahvusvahelise õiguse austamine; demokraatia edendamine ja õigusriigi põhimõtete rakendamine.
Auhinna vääriliseks võib osutuda ka pühendunud tegevus eelnimetatud valdkondades ja intellektuaalne või kunstiline looming.
Sahharovi mõttevabaduse auhinna saamiseks peab saavutus olema tõendatud ja kontrollitav.
Lunn (perekond)
pisi|[[Lunn (F. arctica) väiketobiastega (Ammodytes tobianus) Skomeri saarel]]
Lunn (Fratercula) on lindude perekond alklaste sugukonnas.
Liigid
Selle perekonna liigid on:
Töötuba
pisi|Vigala Vikipeedia töötuba 2. juunil 2015 Töötuba (ka õpituba, õpikoda; ei soovitata termineid tööpaja, tööpada ; inglise keeles workshop) on hariduses üks õppetöö vorme, kus asjatundja juhendab kokku tulnud huvilisi.
Töötuba toimub tavaliselt lühikese intensiivkursusena väikses rühmas moderaatori juhendamisel. Eesmärk on konkreetse probleemi teoreetiline ja praktiline lahendamine.
Töötuba võimaldab osavõtjatevahelist intensiivset kogemustevahetust, uute lahenduste väljatöötamist ja annab impulsi osavõtjate edasiseks arenguks.
Töötoad on tavaliselt ajaliselt piiratud ja võivad toimuda suuremate ettevõtmiste – messide, festivalide, koolitusprogrammide – osana.
Terminid
Olenevalt tekstist võib töötoa, õpitoa või õpikoja asemel sobida ka seminar, õppus, ideeturg, meistriklass või meistrikursus.
Eestikeelses tekstis ei ole tarvidust kasutada ingliskeelset tsitaatsõna workshop.
Viited
Workshop Lehrgang fa:کارگاه Lokakarya ワークショップ Workshop
Alexander Dalrymple
Alexander Dalrymple (24. juuli 1737 – 19. juuni 1808) oli šotlasest Briti geograaf.
Dalrymple arvas, et Maa tasakaalus püsimiseks peaks maa ja mere suhe nii lõuna- kui ka põhjapoolkeral olema ligikaudu võrdne. Seepärast oletas ta, et lõunapoolust ümbritseb manner, mille ta uskus ulatuvat 40. lõunalaiuskraadini. Uus-Meremaad pidas ta lõunamandri osaks.
Dalrymple'i sulest on ilmunud teos "Lõunamerereiside kogumik", mis ka Cooki päevikutes sageli äramärkimist leiab.
Scandinavian Airlines
thumb|[[Airbus A321]] thumb|[[McDonnell Douglas MD-82]] thumb|[[Fokker 50]] Scandinavian Airlines (SAS; algselt Scandinavian Airlines System) on Skandinaavia suurim lennufirma. See asutati 1946. aastal Rootsi, Taani ja Norra lennufirmade ühisfirmana. Lennufirma kuulub SAS Groupi.
SASi põhilennujaamad on Stockholmi Arlanda lennujaam, Kopenhaageni Kastrupi lennujaam ja Oslo Gardermoeni lennujaam. SAS kuulub Star Alliance'i asutajaliikmete hulka.
SAS keskendub reisijatele, kes reisivad tihti Skandinaavias või Skandinaaviast väljapoole. Põhjamaade lennufirmadest on neil suurim sihtkohtade arv Skandinaavias. Peamine tähelepanu on reisijate veol, kuid vähemal määral pakutakse ka kaubaveo teenust.
SAS Group oli 2019. ja 2020. aastal teenindatud reisijate arvult Euroopa suuruselt 11. lennufirma.
Ettevõtte finantsaasta on 1. novembrist 31. oktoobrini.
Finantsaastal, mis lõppes 31. oktoobril 2021, reisis SAS Groupi teenuseid kasutades 8 miljonit reisijat kokku 212 marsruudil 108 sihtkohta. Keskmiselt tehti päevas 273 väljumist. Nimetatud perioodil ulatus kaubaveo maht 51 miljoni tonnini (aasta varem oli 50 miljonit tonni). Võrreldes eelmise aastaga vähenes enim keskmiselt päevas tehtud väljumiste arv (–33%).
2022. aasta novembris lendas SAS-iga 1,67 miljonit reisijat, mis on 26% enam kui eelmisel aastal samal ajal. Võrreldes eelnenud kuuga oli reisijate arv 14% võrra väiksem. Eelmise aastaga võrdluses on reisijate arv suurenenud, kuna eelmise aastal samal perioodil olid koroonapandeemiast tulenevalt suured reisipiirangud.
Koroonapandeemia mõjude tõttu on lennufirma raskustes, mistõttu koondati 2020. aastal 5000 töötajat, kellest 1900 baseerusid Rootsis, 1700 Taanis ja 1300 Norras. Kokku koondas ettevõte umbes poole oma töötajatest.
Koroonapandeemia eeldatust pikemaks venimise ja sisendhindade kasvu tõttu on lennufirma jätkuvalt raskustes ka 2022. aasta algul. Seetõttu teavitati 22. veebruaril 2022 järgnevast plaanist :
SAS esitas 5. juulil 2022. aastal USA-s pankrotikaitse taotluse, et vähendada ettevõtte võlga ja kiirendada 22. veebruaril teavitatud restuktureerimist.
Airlineratings.com veebilehe poolt SAS-le antud lennuturvalisuse, teenuse kvaliteedi ja koroonapandeemia mõjude toimetuleku reitinguid saab jälgida siit.
SAS on lennuturvalisuse poolest maailma üks turvalisemaid lennufirmasid. 2022. aastal hinnati neid selles arvestuses maailma paremuselt 6. ettevõtteks.
Suurimad konkurendid
SASi suurimad konkurendid on Ryanair, Norwegian Air Shuttle, Finnair ja 2021. aastal loodud Norra lennufirma Norse Atlantic Airways, mis keskendub pigem lendudele üle Atlandi ookeani.
Lennukipark
Scandinavian Airlines opereerib järgnevat lennukiparki (seisuga 1. detsember 2022).
Sihtkohad
SAS lendab peamiselt Euroopas. Suurimatest lähilennujaamadest pakutakse lende järgmistesse sihtkohtadesse :
Aasias lennatakse vaid Shanghai Pudongi lennuväljale.
Ameerika Ühendriikides lennatakse 28 erinevasse sihtkohta.
Täpsemaid ja värskemaid marsruute saab vaadata Flightradar24 veebilehelt.
Õnnetused
== Star Alliance'ile kuuluvad Scandinavian Airlinesi partnerlennufirmad ==
Troofsus
Troofsuse alusel saab eristada järvetüüpe, mille hulka kuuluvad näiteks oligotroofsed, düstroofsed ja eutroofsed järved.
Puolanka
pisi|Peatänav pisi|Kirik Puolanka on küla Soomes Kainuu maakonnas, Puolanka valla kirikuküla.
Kirik
Arhitekt Olavi Sortta projekteeritud Puolanka kirikuhoone on kolmelööviline, kuid ilma tornita ning hoone katus ulatub peaaegu maapinnani. Tellistest ja puidust kirik valmis aastal 1954 ning see mahutab 450 inimest. Samal aastal ehitati kiriku kõrvale ka kellatorn. Eelmine, 1792. aastal ehitatud puukirik hävis pikselöögist süttinud tulekahjus 1949. aastal.
Neturei Karta
Rühmituse liikmete arv jääb alla 5000 ja nad on koondunud Jeruusalemma. Nendega seotud isikuid, kes ei ole rühmituse liikmed, leidub mujal Iisraelis, Londonis, New Yorgis ja mujal New Yorgi osariigis.
Ideoloogia
Neturei Karta pooldajad rõhutavad neid rabiinliku kirjanduse osi, mille kohaselt juudid saadeti Iisraelist pagendusse kõigepealt oma pattude pärast. Peale selle pooldavad nad vähemuse seisukohta, et Iisraeli mis tahes laadi vägivaldne tagasivõtmine on Jumala tahte vastane (Babüloonia Talmud, Ketuboth 111).
Liikumise juhid on seisukohal, et holokaust oli Jumala karistus juutide patu (sionismi) eest. Sionism on nende meelest jultunud jumalateotus. Neturai õpetuse järgi peavad juudid ootama, kuni Jumal lõpetab juutide pagenduse, ning inimlikud katsed seda teha on patused. Nende veebisaidid väidavad, et sionistid on meelega mõistnud tuhanded juudid surema hävituslaagrites, selle asemel et lubada neil emigreeruda mujale kui Palestiinasse. Nii said sionistid nõuda sionistlikku riiki.
Nad on seisukohal, et meedia pisendab meelega nende vaatekoha tähtsust, näidates neid pisikese vähemusena, kuigi nende arvamust jagab või on lähedastel seisukohtadel suur osa juute.
Varasem ajalugu
Suurem jagu Neturei Karta liikmetest põlvneb Ungari juutidest, kes asusid 19. sajandi alguses elama Jeruusalemma vanalinna. 19. sajandi lõpul võtsid nad osa uute asumite rajamisest väljapoole linnamüüre, et vähendada vanalinna ülerahvastust. Enamik neist on praegu koondunud Batei Ungarini asumisse ja suuremasse Meah Shearimi asumisse.
Nad vastustasid häälekalt sionismi ideoloogiat, mille järgi püüti Osmanite riigi kontrolli all olevas Palestiinas panna maksvusele juutide suveräänsust. Nad panid pahaks uusasukaid, kes olid valdavalt sekulaarsed, ning väitsid, et juute saab lunastada üksnes Messias.
Seda argumenti tõendasid nad muuhulgas Talmudi väitega, et kui Rooma riik juudid pagendas, tegid juudid ja maailma rahvad jumaliku lepingu. Lepingu üks tingimus oli, et juudid ei tõsta mässu mittejuudi maailma vastu, mis andis neile varjupaika. Teine tingimus oli, et nad ei rända massiliselt Iisraelimaale. Kolmas tingimus oli selle legendi järgi, et vastutasuks ei kuisa paganarahvad juute väga karmilt taga. Neturei Karta liikmed väitsid, et seda lepingut rikkudes mässavad juudid avalikult Jumala vastu. Mõned väitsid, et kolmandat tingimust rikkudes on paganad jätnud täitmata oma lepingulise kohustuse.
Seda seisukohta jagas valdav osa ortodoksseid juute enne Teist maailmasõda ja isegi pärast sõda.
Enne Palestiina jagamist
Palestiina sionistlike ja mittesionistlike juudikogukondade pinged olid haripunktis 1920. aastatel, pärast seda kui mõrvati Hollandi luuletaja Jacob Israël de Haan, endine sionist, Agudat Israeli pooldaja, kes vastustas juudi riigi loomist. Novembris 1970 (ja kordussaatena 21. novembril 1971) oli Iisraeli raadios "Zarkor" eetris saade, kus väljaande Kitsur Toldoth ha-Haganah toimetaja Yehuda Slutski, Avraham Tehomi ja David Tidhar arutasid oma rolli mõrvas ja või sellest teadlik olemist.
Slutski kirjutas: "(...) vana yishuv keeldus alistumast ja allumist ilmalikule ülemvõimule (...) kui nad lõid lahku ja moodustasid sõltumatu kogukonna (...) siis keegi neid ei seganud. Kui poleks olnud De Haani, oleksid nad organiseerinud oma väikese kogukonna, millel poleks olnud mingit omavalitsuslikku ega poliitilist tähtsust. De Haan kasutas oma sidemeid, et viia võitlus üle rahvusvahelisse poliitikasse. Ta püüdis rajada poliitilist organisatsiooni, mis võistleks sionistliku liikumisega, mis oli siis alles lapsekingades ega olnud veel täielikult maksvusele pääsenud – selles seisnes de Haani ohtlikkus (...) Yosef Hecht, Haganah' ülem, sai juhtnöörid äraandja kõrvaldada. Ta andis käsud edasi Zechariah Urielile, Haganah' ülemale Jeruusalemmas ... Ma ei taha laskuda üksikasjadesse, see on äärmiselt ebameeldiv, kuid see oli käsk – nad ei saanud lubada tal jääda."
Samas saates ütles politseinik David Tidhar: "Mul on kahju, et mind ei valitud tema likvideerijaks, minu ülesanne oli kaitsta neid, kes seda tegid... Ma läksin lähedusse ja ootasin laske... Loomulikult läksin ma kohe sündmuspaigale. Et ma teadsin, mis suunas tulistaja pidi põgenema... Ma suunasin politsei neid jälitama [vastassuunas]]..."
Võitluse sekulaarsete sionistide ja usklike mittesionistide vahel võitsid pikapeale sionistlikud jõud.
1947–1967
Agudat Israel hindas aga ümber oma seisukoha Iisraeli riigi rajamise asjus ja osales enamikus iisraeli valitsustes (kuigi ta seniajani ei võta vastu ministriportfelle).
See Agudat Israeli poolevahetus põhjustas radikaalse nihke oma ortodokssete liitlaste poolt reedetud Neturei Karta ideoloogias.
Nende vastuseis Iisraelile ja sionismile muutus aina äärmuslikumaks, eriti siis, kui nende juhid olid rabi Amram Blau ja tema abikaasa, judaismi vastu võtnud endine Prantsuse vastupanuliikumise liige, kes oli Blau holokausti ajal päästnud.
Raketiheitjapataljon
Raketiheitjapataljon on mitmelasuliste raketiheitjatega relvastatud pataljon, mis kuulub reaktiivsuurtükiväe relvaliigi (väeliigi) koosseisu.
Pataljon koosneb staabist ja raketiheitjapatareidest.
Metafüüsika 13
'''"Metafüüsika" 13. raamat ehk "Metafüüsika" raamat Μ''' on Aristotelese teose "Metafüüsika" kolmeteistkümnes raamat.
Raamat sisaldab ideedeõpetuse kriitikat.
Bukaresti rahu
Bukarestis on sõlmitud mitu rahulepingut:
Diskontomäär
Diskontomäär (inglise keeles discount rate) on keskpangast kommertspankadele ja teistele finantsvahendajatele antavatele laenudele kehtestatud intressimäär. Mida madalam on diskontomäär, seda rohkem keskpangalt laenatakse.
Termokliin
pisi|Eri laiuskraadidele vastavad tüüpilised termokliinid. Madalamatel laiuskraadidel on termokliin paksem ning üleminek epilimnioni ja hüpolimnioni vahel sujuvam. Poolustele lähemal muutub termokliin õhemaks või kaob üldse
Termokliin (ingl k thermocline, vene k слой скачка) ehk metalimnion on järsult muutuva temperatuuriga (1–3 °C ja rohkem 1 m kohta) õhuke hüppekiht suhteliselt sügavates kihistuvates veekogudes. Inversiooni nime all esineb termokliin ka atmosfääris.
Termokliini sügavus ja paksus on veekoguti erinev ning sõltub mitmest tegurist: aastaajast, laiuskraadist, hoovustest, loodetest ning tuule mõjul tekkinud vee turbulentsest liikumisest. Olenevalt veekogu tingimustest võib termokliin olla poolpüsiv, esinedes mõne mõjuteguri muutumise, näiteks pinnakihi ööpäevaringse soojenemise ja jahtumise tõttu vaid ajutiselt.
Kihistumine
Veekogu saab tavaliselt temperatuuriprofiili järgi jaotada kolmeks osaks. Ülemises tsoonis sügavusega 50–200 m on temperatuur sarnane pinnakihi temperatuuriga, selle all paiknevas tsoonis (vahemikus 200–1000 m) on temperatuuri järsk langemine ning kõige alumises tsoonis on temperatuuri muutumine väga aeglane. Madalatel laiuskraadidel on tüüpilisteks temperatuurideks 20 °C pinnal, 8 °C 500 m sügavusel, 5 °C 1000 m sügavuselja 2 °C 4000 m sügavusel. Keskmist, suure temperatuurigradiendiga tsooni, nimetatakse termokliiniks. Väikeste ebaregulaarsuste tõttu on selle täpset sügavust vaatluse käigus raske määratleda, seetõttu tehakse kindlaks hoopis nn termokliini tsoon ehk sügavusvahemik, kus temperatuurigradient on suurem kui sellest ülal- ja allpool.
Termokliinid jagunevad ööpäevasteks (ingl k diurnal), sesoonseteks (seasonal), püsivateks (main või permanent) ning süvavee (abyssal) termokliinideks. Ööpäevane termokliin esineb pigem ookeani pealmises kihis, sesoonne umbes esimese 100 m piires, püsiv sügavusvahemikus 100–800 m ning süvaveetermokliin sügavamal.
Ookeanid
Madalamatel laiuskraadidel, näiteks troopikas, on termokliin püsiv, keskmistel laiuskraadidel (parasvööde) aga püsiv, ent muutlik, varieerudes põhiliselt aastaaegade vahetumise tõttu. Talvisel ajal on pinnakiht jahedam ning termokliin vähem märgatav ja sügavamal, suvine termokliin on suurema temperatuurigradiendiga ja pinnale lähemal. Polaaraladel on veesammas pinnast põhjani suhteliselt ühtlaselt külm ning termokliin peaaegu märkamatu või puudub üldse. Lisaks termokliinile võib polaaralal esineda ka jahedama (kuni −1,6 °C) vee kiht (ingl k dicothermal layer) sellest soojemate ülemise ja alumise veekihi vahel (sügavusvahemik 50–100 m).
Sukeldudes on termokliini olemasolu võimalik jälgida ka palja silmaga, näiteks olukordades, kus põhjast tulev külmem tõusuvesi tungib läbi termokliini soojemasse pinnakihti. Kuna murdumisnäitaja sõltub temperatuurist, näeb vesi selles olukorras välja kui reljeefne klaas, milletaolisi kasutatakse läbipaistvuse vähendamiseks näiteks vannitubade akendena. Taolisi läbipaistva keskkonna mittehomogeensusest tulenevaid nähtusi võib jälgida ka näiteks lennujaamade või kõrbete teedelt tõusva kuuma õhu tõttu.
Teised veekogud
Termokliinid on jälgitavad ka teistes veekogudes, näiteks järvedes. Suvel on hõredama sooja pinnaveekihi ja tihedama külma vee kihi vahel õhem termokliin, kuna järve pinnal ei ole sellist segunemist nagu toimub tuule ja lainetuse mõjul ookeanides ja meredes. Seetõttu on järvedes termokliin ka stabiilsem.
Suve lõpuks võib püsiva termokliini tagajärjena tekkida hapnikupuudus sellest allpool olevates veekihtides, kuna termokliin takistab hapniku liikumist pinnakihist allapoole ning hüpolimnionis elavad organismid tarvitavad olemasoleva hapniku ära. Talve lähenedes hakkab öine jahtumine päevase soojenemise üle domineerima ning pinnaveekihi temperatuur langeb. Kui pinnakihi temperatuur on langenud nii palju, et selle tihedus ületab alumiste veekihtide tihedust, pöörduvad kihid ümber, kuna pinnakiht vajub gravitatsiooni mõjul allapoole. Liikuvus, näiteks hoovused ja tuul, aitab protsessi kiirendada. Samasugune nähtus esineb ka arktilises ja antarktilises vees, asendades pinnaveekihi uue hapnikuvaesema, ent toitainerikkama süvaveekihiga. Selline pinnakihi toitainete järsk kasv võib kaasa tuua taimhõljumi ehk fütoplanktoni vohamise. Fütoplanktoni kui veekeskkonna toiduvõrgustike alglüli kasv on aluseks ka teiste eluvormide populatsiooni kasvule.
26. aprill
26. aprill on Gregoriuse kalendri 116. (liigaastal 117.) päev. Juliuse kalendri järgi 13. aprill (1901–2099).
Termokliin
Teised veekogud
Pinnakihi jahtudes võib selle temperatuur saavutada väärtuse, mille juures on võimalik jäätumine ning veekogu kattub jääkaanega. Kuna vee tihedus on suurim 4 °C juures, vajub see põhja ja surub hõredama vee, mis on külmumistemperatuuri lähedal, ülespoole, tekitades uue, talvise termokliini. Selline kihistumine kestab kuni kevadeni, kui jää on sulanud ja pinnavee temperatuur tõusnud vähemalt 4 soojakraadini. Kihid pöörduvad vanasse, talve-eelsesse olekusse.
Märjamaa peakraav
Märjamaa peakraav (ka Soema oja) on kraav Raplamaal Märjamaa vallas Mõraste, Rangu, Sipa ja Sõtke külas.
Peakraavi pikkus on 8,6 km ning see suubub vasakult Kasari jõkke (56 km suudmest). Peakraavi valgla on 34 km². Kraavi suubub vasakult Sõtke kraav (4,5 km suudmest).
Termokliin
Atmosfäär
Ka Maa atmosfäär on temperatuuriliselt kihistunud, sisaldades kihte, milles temperatuur kõrguse tõustes langeb (negatiivne temperatuurigradient), õhukesi kihte ehk pause, milles vertikaalne temperatuurigradient on suhteliselt väike, ning kolmandaks kihte, kus temperatuur kasvab kõrguse kasvades. Maapinnale lähimas kihis ehk troposfääris on tüüpiliselt tegemist negatiivse temperatuurigradiendiga, kuna alumine atmosfäärikiht soojeneb põhiliselt Maa soojuskiirguse toimel, ent Maa öise jahtumise käigus võib olukord troposfääri alumises osas pöörduda ja asenduda hoopis positiivse temperatuurigradiendiga. Viimane nähtus – olukord, kus temperatuurigradient erineb atmosfäärikihile vastavast normaalsest gradiendist – kannab atmosfäärilise termokliinina nime inversioon või temperatuuriinversioon. Inversioonikihi paksus võib olla vaid 100 m ning selle kohal jätkub troposfääri tavaline temperatuuriprofiil. Öise jahtumise mõjul tekkinud inversioonikihi stabiilsus on piiratud: normaalne temperatuurigradient taastub varsti pärast päikesetõusu, kuna maapind soojeneb ja soojendab õhku selle kohal. Soojem ja hõredam õhk tõuseb ning inversioon kaob. Taoline inversioonikiht saab tekkida ka talvel, kui päikesekiired langevad maapinna suhtes väikese nurga all ning äraantav soojusenergia ületab saadava soojusenergia hulga.
Märjamaa peakraav
Peakraavi lähte lähedal ületab selle Märjamaa–Koluvere maantee.
Termokliin
Atmosfäär
Inversiooninähtus võib kaasa tuua õhusaastatuse, kuna maapinnale lähem jahe õhk ei tõuse soojema ja hõredama kohale, mistõttu näiteks sudu hajumine on takistatud. Analoogiliselt termokliiniga käitub ka inversioonikiht eraldava kaanena ning võib takistada atmosfääris toimuvaid konvektsiooninähtusi. Kui see kaas mingil põhjusel kuskilt läbi hakkab laskma, võib tekkida äikesetorm. Külmemas kliimas võib inversiooninähtus kaasa tuua jäävihma, mis tekib tavaliselt olukorras, kus külm kiht on soojast kihist allpool (näiteks sooja frondi lähenemine).
Märjamaa peakraav
Peakraav on tugevasti muudetud avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.
Märjamaa peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1109000.
Jõemetsa
Jõemetsa on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas.
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Ida-Viru maakonnas Lohusuu vallas.
Küla läbib Kalma–Avinurme tee.
Külas tegutseb Piilsi raamatukogu, mis on Mustvee raamatukogu väliteeninduspunkt.
Shiyi
Shi Yi (十翼 shí yì, "Kümme tiiba") on "Yi Jingi" kuuluvad ja selle põhiteksti täiendavad seitse (kümneks jaotatud) kommenteerivat traktaati. Neid nimetatakse enamasti "Kümneks lisaks".
"Muutuste raamatu" põhitekstile hiljem kirjutatud ja lisatud kommentaarid koosnevad järgnevatest traktaatidest:
1. (1. ja 2.) "Tuan Zhuan" (彖傳 tuàn zhuán) – "Otsustamise traditsioon" kahes osas. Käib otsuste juurde. Vaatleb kuusjooni joonte ja neid moodustavate kolmjoonte põhjal, et selgitada üldisi otsuseid.
2. (3. ja 4.) "Xiang Zhuan" (象傳 xiàng zhuán) – "Kujude traditsioon" kahes osas.
3. (5. ja 6.) "Xici Zhuan" (系辞傳 xì cí zhuán) ehk "Da Zhuan" – "Otsustusi selgitav kommentaar" ehk "Suur kommentaar " kahes osas. Selles esitatakse raamatu aluselised filosoofilised põhimõtted ontoloogia, kosmoloogia, gnoseoloogia ja eetika kohta; ennustamistehnika ja omalaadne Vana-Hiina kultuuri ajalugu.
4. (7.) "Wenyan Zhuan" (文言傳 wèn yán zhuán)- "Kirja ja keele kommentaar ", mis koosneb kahe esimese kuusjoone terminite ja väljendite selgitustest.
4. (8.) "Shuogua Zhuan" (說卦傳 shuō guà zhuán) – "Kolmjoonte kommentaar ".
5. (9.) "Xugua Zhuan" (序卦傳 xù guà zhuán) – "Kuusjoonte järgnevuse kommentaar ".
6. (10.) "Za gua Zhuan" (杂卦傳 zá guà zhuán) – "Erinev gua’de kommentaar ", mis annab kuusjoonte nimedele lisaks ka teised täiendavad nimed.
Eri väljaannetes on lisade paigutus erinev. Vanema traditsiooni järgi asetatakse kahe esimese kuusjoone järele vastavad kommentaarid "Wenyan Zhuanist" (teksti lõikes) ja kogu põhiteksti järele ülejäänud lisad. 3. sajandi alguse saanud teise traditsiooni järgi pannakse üksikute kuusjoonte põhitekstidele kohe järgnema neile vastavad "Tuan Zhuani" ja "Xiaoxiang Zhuani" ütlused. "Xiaoxiang Zhuani" ütlused on jagatud neile vastavate joonte otsustuste alla, mille kohta nad käivad. Ülejäänus on lisade paigutus sama, mis esimeses traditsioonis.
Sõtke kraav
Sõtke kraav (ka Sõtküla peakraav) on kraav Raplamaal Märjamaa vallas Rangu ja Sõtke külas.
Kraavi pikkus on 3,5 km ning see suubub vasakult Märjamaa peakraavi (4,5 km suudmest). Kraavi valgla on 18 km².
Kraav on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.
Sõtke kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1109100.
Kalmaküla
Kalmaküla (18. sajandi kaartidel Kalmakül) on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas.
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Ida-Viru maakonnas Lohusuu vallas.
Ranna-Piilsi
Kalmaküla teeristi (ja Piilsi jõe suubumiskoha) ümbrust on nimetatud ka Ranna-Piilsiks (18. sajandi kaartidel ka Forstey). 17. sajandi alguse Rootsi kaardil kannab see nime Renne kyle.
Kärasi
Kärasi on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas.
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Ida-Viru maakonnas Lohusuu vallas.
KT315
KT315 on n-p-n bipolaartransistor, mis oli laialt levinud Nõukogude Liidu raadiotehnikas.
Algul oli see plastkorpuses KT13 ning oli oma aja kohta väga miniatuurne.
Saadi
pisi|Saadi (paremal) roosiaias, umbes 1645. aasta käsikiri Saadi (täisnimega Abu Moḥammad Mošarref ad-Din Moṣleḥ bin ʿAbd-Allāh bin Mošarref Širāzi; umbes 1210 – 1292) oli pärsia luuletaja ja müstik.
Berlevågi vald
Berlevågi vald on vald Norras Troms og Finnmargi maakonnas. Asub Varangeri poolsaare loodeosas Tanafjordeni ääres.
Suuremad asulad on vallakeskus Berlevåg ja Kongsfjord.
2019. aastani kuulus vald Finnmargi maakonda.
Piilsi
Piilsi (18. sajand kaartidel Metspiilso) on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas.
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Ida-Viru maakonnas Lohusuu vallas.
Küla läbib Kalma–Avinurme tee, Ulvi külaga ühendab Ulvi–Piilsi tee.
Piilsi küla on esmamainitud 395 aastat tagasi.
Raido Värik
Raido Värik (sündinud 22. mail 1987) on eesti kabetaja.
Aastal 2002 tuli ta kadettide maailmameistriks rahvusvahelises kabes.
Maailmameistrivõistlused
Mehed: Brasiilia kabe '''10. koht''' 2004
Tsooniturniiri '''7. koht''' 2007. aasta maailmameistrivõistluste B-tsooni valikturniiril
Mõttespordi maailmamängud (100): alagrupi 19. koht 2008
Noormehed (B19): '''7. koht 2003, 2-8. koht 2004, 7. koht''' 2005
Kadetid (B16): '''3-4. koht 2001, 1. koht 2002 ja 2. koht''' 2003
Meeste kabeolümpia: Eesti võistkonna koosseisus võistkondlik 8. koht 2006
Euroopa meistrivõistlused
Klubid: Nõmme Kabeklubi 10. koht Euroopa klubide meistrivõistlused 2004, Remii '''5. koht''' 2007
Noormehed (B19): '''2. koht Euroopa noorte meistrivõistlused 2004 5. koht''' 2005, 6. koht põhiturniiril ja '''2. koht''' välkturniiril 2006
Kadetid (B16): '''1. koht''' 2003 välkturniiril ( Seal juures 17 punkti 18 võimalikust)
Minikadetid (B13): 8. koht 2000
Eesti meistrivõistlused
EMV (100): 9. koht 2000, 10. koht 2001, 6. koht 2002, 7. koht 2003, 4. koht 2004, '''1. koht 2005, 2. koht''' 2006, 2007, 2008 ja 2009
EMV kiirkabes (100): '''1. koht 2006, 1. koht 2007, 1. koht''' 2008 EMV kiirkabes (64): 4. koht 2006 ja '''3. koht''' 2007
EMV välkkabes (100): 8. koht 2006, 4. koht 2007 ja '''3. koht''' 2008
EMV välkkabes (64): 4. koht 2006, 8. koht 2007 ja '''3. koht''' 2008
Klubide EMV (100): Nõmme Kabeklubi I võistkonnas '''1. koht 2000 ja 2007, 2. koht''' 2008
Klubide EMV (64): Nõmme Kabeklubi I võistkonnas 4. koht 2005 ja 2008
EMV juunioridele (100): '''1. koht 2001, 1. koht 2002, 1. koht 2003, 1. koht, 2004, 1. koht 2005, 1. koht''' 2006 – Poiste finaalturniir
EMV juunioridele (64): '''1. koht 2000, 1. koht 2001, 1. koht 2002, 1. koht 2003, 1. koht, 2004, 1. koht 2005, 1. koht''' 2006
EMV kadettidele (100): '''1. koht1999, 1. koht 2001, 1. koht 2002, 1. koht, 2003 1. koht'''
EMV kadettidele (64): '''1. koht1999, 1. koht 2000, 1. koht 2001, 1. koht 2002, 1. koht''' 2003
Noorte EMV klubidele (64): Nõmme Kabeklubi I võistkonnas '''1. koht 2003, 1. koht 2004, 1. koht 2005 ja 1. koht''' 2006
Muud võistlused
Tallinn (100): 3.-5. koht 2005, 5.–6. koht 2006, 7.–8. koht 2007
Tallinna meistrivõistlused rahvusvahelises kabes (100): '''1. koht''' 2007
Nõmme Kevad (100): '''1. koht 2004, 1. koht 2005, 1. koht''' 2007, 2. koht 2008
Nõmme Sügis (64): 4. koht 2008
Paul Kerese Malemaja 30 (100): '''1. koht''' 2005
Balti MV üliõpilastele '''3. koht''' 2007
Muaree-efekt
Muaree-efekt on interferentsmuster, mis tekib kahe või enama nihutatud või pööratud rastri või võrgustiku üksteise peal asetsemisest. Sama efekt saavutatakse ka pisut erineva suurusega pikslite kasutamisel.
Etümoloogiast
Termin tuleb prantsuskeelsest 19. sajandist pärit tekstiilinimetusest moiré (eesti keeles muaree). Traditsiooniliselt oli see siidkangas (tänapäeval ka puuvill- või polüesterkangas), mille pind läikles joontena veevirvendusetaoliselt. Efekt saavutati kahe üksteise suhtes mõnekraadise nurga all paikneva kanga märgpressimisel kalandris (muareerimine). Kahe kanga kokkupressitud kiud deformeerusid üksteise vastas, nurga tõttu ebaühtlaselt, ja muster muutus nähtavaks pärast kangaste kuivamist.
Separa
Separa on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas.
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Ida-Viru maakonnas Lohusuu vallas.
Raadna
Raadna on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas.
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Ida-Viru maakonnas Lohusuu vallas.
Raadna on Peipsi põhjaranniku läänepoolseim suvituskoht; Raadnast idas asuvad Järvevälja liivaluited.
Éowyn
Èowyn on J. R. R. Tolkieni kolmikteose "Sõrmuste Isand" tegelasi.
Raadna
Raadnat on esmamainitud 1695. aastal (Radena kylla).
Éowyn
Taust
Éowyni isa Eomund oli Ratsuri Margi juht ja ema Theodwyn oli Rohani kuningas Théodeni õde. Éowyni vanem vend Eomer sündis aastal 2991. Nende isa Eomund tapeti 3002. aastal orkide poolt. Nende ema aga haigestus ja suri varsti pärast seda. Orvuks jäädes oli Èomer umbes 11-aastane ja Èowyn 7-aastane.
Raadna
Küla lähedal maantee ja oja ristumiskoha lähedal on olnud kõrts ja külast idas Rannapungerja lähedal on olnud ajaloolise Tartumaa piir.
Külas asub Sidani rahn.
Éowyn
Taust
Pärast vanemate surma viis nende onu kuningas Thèoden lapsed enda juurde elama ja kasvatas nad üles koos oma poja Théodrediga. Onu oli neile päris isa ja Théodred lihase venna eest.
Èowyn kasvas kauniks naiseks. Tal olid pikad blondid juuksed ja hallid silmad. Ta õppis hobusega ratsutama ja mõõka käsitlema. Ta armastas palavalt oma rahvast ning oli tugev ja kartmatu. Samuti oli temas Lossarnachi vanaema Morwnilt päritud uhkus ja graatsia.
3014. aastal jääb kuningas Thèoden haigeks. Ta vananeb enneaegu ja tema otsustusvõime on häiritud. Tema nõunik Grima on aga tema ja Rohani rahva teadmata Sarumani käsilane. Grima kasutab ära kuninga nõrkust ning mürgitab ta meeli, et kiirendada veelgi kuninga allakäiku ning nõrgestada Rohani riiki. Grima ihaldab palavalt Èowyni ning võis olla, et Saruman on Grimale Èowyni lubanud kui tema teenete tasu.
Haige Thèodeni eest hoolitsemise kohus laskub Èowyni õlule. Viis aastat näeb Èowyn, kuidas tema armastatud jääb üha viletsamaks, abitumaks. Èowyni mure oma onu pärast seguneb pettumusega, sest tema jääb haiget onu põetama samal ajal kui Èomer ja Thèodred kaitsevad Rohani piire vaenlase eest. Grima teravad sõnad tekitavad veelgi enam Èowynis meeleheidet ja masendust, justkui oleks tema ja Rohani kuninglik koda kaotanud oma au. Èowyni käitumine muutub aina külmemaks ja eemalolevamaks. Ta on justkui kaunis lill, mida puudutanud pakane.
2. mail, kui Èowyn ootab Thèodeni, saabuvad Kuldsesse Halli Gandalf, Aragorn, Legolas ja Gimli. Gandalf vabastab Thèodeni Sarumani mõju alt ja Thèoden tõuseb ja läheb välja ning hingab taas vaba õhku. Èowyn aitab oma onul kõndida, kuid Thèoden ütleb, et enam pole midagi karta, ja Èowyn usaldab oma onu Gandalfi hoolde.
Siis märkab Èowyn esimest korda Aragorni. Aragorn paistab talle kuninglik – täis elujõudu ja väge, kõike mida ta on ihaldanud, ja Èowyn armub temasse.
Ninasi
Ninasi (varem eesti keeles ka Nina ja Nenasi; saksa keeles Nennal; vene keeles Неннал ja Ненази) on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Peipsi järve looderannikul.
Ninasi küla jäi Peterburi–Narva–Tartu–Riia postimaanteele (tänapäeval E264), mis Eestis kannab Jõhvi–Tartu–Valga põhimaantee nime.
2000. aasta rahvaloenduse andmeil elas külas 52 alalist elanikku.
Ajalugu
Küla on esmamainitud 1599. aastal (Wioska Noss).