cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Theodoros I Laskaris
Pärand
Theodorose riigi põhiideoloogia oli õigeusukiriku kaitse. Niketas Choniates koostas Nikaia õukonnas ketserlusevastase traktaadi "Õigeusu aare". Ta kirjeldas Konstantinoopoli langemist kui karistust patustele bütsantslastele ning võrdles riigi eksiili Väike-Aasias juutide Paabeli vangipõlvega. Keiser mõistis, et ta pole võimeline Konstantinoopolit tagasi vallutama, ent rajas enda uue pealinna – Nikaia – Konstantinoopoli lähedale, kust oli ideaalne alustada tulevasi vallutusi.
Manuel Inocêncio Sousa
Manuel Inocêncio Sousa kuulub Cabo Verde Sõltumatuse Aafrika Parteisse. Aastatel 1991–2001 oli ta parlamendi liige.
Johannese kolmas kiri
Sisu ülevaade
Johannes oli varem enda esindajatena välja saatnud mõned apostlid, sest kõrge vanuse tõttu polnud Johannes enam ise võimeline oma kirikuid külastama, kes tõid talle uudiseid Diotrefese-nimelisest mehest. Diotrefes aga polnud valmis külalisi vastu võtma ning takistas ka oma kiriku liikmetel seda teda, ähvardades nad kogudusest välja visata. Diotrefes keeldus Johannese autoriteeti tunnistamast (3 Jh 1:9), mis loob mulje isiklikust vaenust nende kahe vahel. Seega kirjutab Johannes Gaiusele, et talle olukorda tutvustada. Johannes kiidab Gaiuse käitumist kontrastina Diotrefese käitumisele ning kinnitab, et kohe kui ta kogudust külastama tuleb, tegeleb ta ka Diotrefesega.
Theodoros I Laskaris
Pärand
Ajaloolane Dimiter Angelov rõhutab, et Theodorose poliitiline edu oli suurel määral tingitud tema pragmaatilisest ja optimistlikust lähenemisest. Tal oli rändõukond, mis reisis ühest kohast teise, et arutada kohalike aadlikega poliitika küsimusi. Theodoros ei kartnud juhtida isiklikult ka oma vägesid. Keiser palkas ladina palgasõdureid, pakkudes neile kõrgemat palka kui Ladina keisririik.
Manuel Inocêncio Sousa
Aastatel 2001–2002 oli ta Roheneemesaarte välisminister ning alates 2002. aastast on olnud infrastruktuuri ja transpordiminister.
2011. aasta presidendivalimiste esimeses voorus 7. augustil 2011 sai ta 33,3% häältest ning oli 21. augustil teises voorus vastamisi enim hääli (37,4%) saanud opositsiooni kandidaadi Jorge Carlos Fonsecaga. Presidendiks valiti Fonseca.
Johannese kolmas kiri
Sisu ülevaade
Johannes toob sisse ka kellegi Demetriose, kes on Johannese poolt kõrgelt tunnustatud isik (3 Jh 1:12), keda ta Gaiusele ka kiidab. Teoloogid on pakkunud, et Demetrios võis olla üks Gaiust ja hiljem Diotrefesest külastanud misjonäridest, kuid seda peetakse ebatõenäoliseks. Tõenäoliselt polnud tal nendega mingit pistmist, vaid teoloogid eeldavad, et olles Johannese poolt volitatud, saaks ta Diotrefese poolt sarnase kohtlemise osaliseks, kui eelnevad misjonärid. Seega loodab Johannes rohkem Gaiuse enda külalislahkuse peale kui koguduse omale.
Theodoros I Laskaris
Perekond
Theodoros I Laskarise esimene abikaasa oli keiser Alexios III Angelose teine tütar Anna Komnene Angelina. Anna esimene abikaasa sebastokrator Isaak Komnenos Vatatzes oli keiser Johannes II Komnenose lapselapselaps. Isaak suri lastetult 1196. aastal. Theodorosel ja Annal oli kolm tütart ja kaks poega:
Johannese kolmas kiri
Sisu ülevaade
Demetriost on peetud isikuks, kes isiklikult kirja Gaiusele viis.
Theodoros I Laskaris
Perekond
Keisrinna Anna suri enne 1213. aastat. Theodoros alustas Armeenia kuninga Levon II-ga läbirääkimisi uue abielu osas. Kuningas saatis oma nõo Philippa Nikaiasse ning nad abiellusid 1214. aasta jõulude ajal. Ajaloolane Michael Angold on pakkunud teooria, et paavst Innocentius III toetas Theodorose ja Levoni abieluga sõlmitud liitu, sest ta soovis tagada Theodorose toetuse konfliktis keiser Henri I-ga Antiookia pärislussõjas (1201–1219). Theodoros ütles teadmata põhjusel Philippast lahti ning jättis temaga sündinud poja päranduseta. Angoldi järgi sai Theodoros alles pärast abiellumist teada, et Philippa polegi Levoni tütar. Philippa poeg pidi olema sündinud 1214. aastal, sest poiss polnud veel kaheksa-aastane, kui Theodoros suri.
Johannese kolmas kiri
Kiri eesti keeles
Tekst ilmus esmakordselt tervikuna eesti keeles 1686 "Wastses Testamendis" kui "Jahni se Apostli kolmas Rahmat". 1694 Müncheni käsikirjas on kiri pealkirjastatud "Johannesse se Apostli III Ramat" ja 1739 Piiblis "Apostli Joannesse kolmas Ramat."
Theodoros I Laskaris
Perekond
Theodorose kolmas abikaasa oli Marie de Courtenay. Marie oli Ladina keisri Pierre II de Courtenay ja keisrinna Yolanda tütar. Nad abiellusid 1218. aasta lõpus või 1219. aasta alguses. Selle abieluga lootis Theodoros sekkuda Ladina keisririigi siseasjadesse.
Ljubov Agapova
Ljubov Agapova (vene keeles Любовь Агапова; sündinud 24. mail 1956 Tšehhovis Sahhalini oblastis) on Eesti näitleja.
Ta lõpetas 1973. aastal Tšehhovi 2. Keskkooli ja aastal 1977 Kaug-Ida Kaunite Kunstide Pedagoogilise Instituudi.
Ta töötas aastatel 1977–1983 Liepājas Balti Laevastiku Draamateatris, aastatel 1983–1985 Kaliningradi Draamateatris.
1985. aastast on ta Vene Teatri näitleja.
Isiklikku
Ta on olnud abielus näitleja Aleksandr Ivaškevitšiga.
NLKP 27. kongress
Kongressile valiti 5000 delegaati, kellest osales 4993.
Eelmisest, NLKP 26. kongressist möödunud 5 aasta jooksul olid surnud NSV Liidu poliitika tollased tipptegijad Mihhail Suslov, Leonid Brežnev, Juri Andropov, Dmitri Ustinov ja Konstantin Tšernenko ning Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei Keskkomitee Poliitbüroo peasekretäriks oli saanud põlvkonna võrra noorem Mihhail Gorbatšov, kes pidi tutvustama suunda, milles ta soovib Nõukogude Liitu juhtida.
Gotbatšov esines NLKP Keskkomitee aruandekõnega ja kõnega partei ülesannetest. Kuigi eelmisest kongressist möödunud perioodi nimetatakse tänapäeval stagnatsiooniajaks, andis ta oma eelkäijate Brežnevi, Andropovi ja Tšernenko tegevusele kõrge hinnangu. Ometi mainis ta oma kõnes, et nii riigi majanduses kui ühiskondlikus elus on hakanud ilmnema seisaku tunnused. Perestroikat ta oma kõnes veel ei maininud, see kuulutati välja alles järgmisel aastal.
Aruandekõne pidas NLKP Keskrevisjonikomisjoni esimees Gennadi Sizov.
Ettekande Nõukogude Liidu majandusliku ja sotsiaalse arengu põhisuundadest aastatel 1986–1990 ja perspektiivis kuni 2000. aastani pidas NSV Liidu Ministrite Nõukogu esimees Nikolai Rõžkov.
Esimest korda pälvis laia avalikkuse tähelepanu Boriss Jeltsin, kes tollal oli partei Moskva linnakomitee esimees. Jeltsin esines oma aja kohta julge kõnega, kritiseerides parteiorganite sekkumist majandusse ja puudutades nomenklatuuri eriõigusi. Ühtlasi esines ta kõrgetest parteijuhtidest ainsana enesekriitikaga, väites, et pidanuks seda rääkima juba eelmisel parteikongressil, kuid ei teinud seda kogemuse ja julguse puudumise tõttu.
Kongress valis NLKP Keskkomitee (307 liiget ja 170 liikmekandidaati) ning NLKP Keskrevisjonikomisjoni uue koosseisu (83 liiget).
Elektriline
Elektriline on elektriga seostuv nähtus, omadus, seade või tegevus.
NLKP 27. kongress
NLKP Keskkomitee valis poliitbüroo, millesse kuulusid 12 liiget ja 7 liikmekandidaati. Võrreldes eelmisel kongressil valitud koosseisudega, olid poliitbüroos pooled liikmed uued, aga liikmekandidaadid olid kõik uued. NLKP Keskkomitee valis ka sekretariaadi, kuhu kuulus 11 liiget, sealhulgas peasekretär Mihhail Gorbatšov.
Elektriline
Elektrilised suurused on pinge, vool, võimsus, takistus, mahtuvus, induktiivsus ja impedants.
Elektriline dipool.
Elektriline mõju.
Elektrilised mõõtmised ehk elektrimõõtmised on elektriliste suuruste mõõtmised.
Elektriliste suuruste mõõtmiseks kasutatakse laialdaselt elektroonseid mõõtevahendeid, mis leiavad samas kasutamist ka mitte-elektriliste suuruste mõõtmise juures.
Elektrilised muusikainstrumendid on Hammond-orel, elektrikitarr jt. (reeglina on kombineeritud elektroonsete signaalitöötluse vahenditega)
Elektrilised loodusnähtused on välk, aeroionisatsioon jt.
Elektrilised meetodid on kasutusel tootmises ja tehnoloogias.
Zosēni
Zosēni (vanasti ka Zosens) on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Zosēni vallas. Küla jääb endisest piirkonna keskusest Jaunpiebalgast 10 ja Riiast 128 km kaugusele.
Aastail 2009-2021 jäi küla Jaunpiebalga piirkonda.
Külast lähevad läbi maanteed V299 ja V304. Seal asub raamatukogu. Külas asub Zosēni bussipeatus.
Küla asub endise Zosēni mõisa alal. Sealne Stepeļi keskaegne kalmistu on muinsusmälestisena kohaliku kaitse all.
Aastal 2007 oli külas 34 elanikku.
Hovik Abrahamjan
Hovik Abrahamjan (armeenia keeles Հովիկ Աբրահամյան; sündinud 24. jaanuaril 1958 Mhtšhjanis) on Armeenia poliitik, alates 13. aprillist 2014 kuni 8. septembrini 2016 oli ta Armeenia peaminister.
Enne poliitikasse siirdumist tegutses ta bränditööstuses.
Aastal 1995 valiti ta parlamenti. Aastal 1996 sai temast Artašati linnapea ja 1998. aastal Ararati maakonna kuberner. Aastatel 2008–2011 oli ta Rahvuskogu esimees. Samas ametis oli ta ka 31. maist 2012 kuni peaministriks saamiseni. Ta oli alates 13. aprillist 2014 Armeenia peaminister. 8. septembril 2016 astus ta peaministri ametist tagasi.
Roskilde toomkirik
pisi|Roskilde toomkirik pisi|Sisevaade Roskilde toomkirik on kirik Roskildes Taanis.
Umbes 1000. aasta paiku asendati puust kirik kivist ehitatud kirikuga. Selle ehitas patu lunastamiseks kuningas Knud Suure õde Estrid (Knud Suur oli tapnud Estridi abikaasa, Ulf Jarli). 1080. aasta paiku õnnistati sisse uus kirik, mille ehitas piiskop Svend Normand. Pole täpselt teada, kas selle kiriku püstitamine algas piiskop Vilhelmi juhtimisel ja lõpetati Svend Normandi poolt või olid need kaks eraldi kirikut: üks, mille ehitas Estrid ja teine, mille ehitas Svend Normand.
Umbes 1100. aasta paiku ehitati ümber katedraali nn Arnoldi (piiskop Arnoldi järgi) müür.
Praeguse, tellistest kiriku ehitamist alustati piiskop Absaloni juhtimisel 1170ndatel. See oli aeg, mil telliste valmistamise kunst jõudis Taani. Roskilde toomkiriku ehitamise alguse dateering põhineb võrdlemisel teiste sarnaste ehitistega, peamiselt Sorø kloostrikirikuga, mille kohta on teada, et selle ehitamist alustati pärast 12. sajandi keskpaika.
Pikkade arutelude tulemusel 1800ndatel jõuti järeldusele, et katedraal on ehitatud sarnaselt Prantsuse katedraalidega, üleminekuajal romaani stiililt gooti stiilile, ent Roskilde katedraal on siiski kodumaise karakteriga – seda eeskätt tänu materjalide valikule – ning on sügavalt mõjutatud kohalikest traditsioonidest üksikute ehitusdetailide disainis.
Katedraali ehitus kestis rohkem kui 100 aastat. Märkimisväärseid muudatusi tehti juba ehituse ajal, esimese 30 aasta jooksul pärast ehitamise algust. Suurimad muudatused võrreldes plaanidega enne ehituse algust tehti 1200ndate alguses. Sel ajal domineeris gooti stiil. Kiriku põhiosa valmis 1280. aastal. Alates sellest ajast on kirikut laiendatud mitmete kabelite ja kodadega.
Kirdepiirkond (Brasiilia)
pisi|Kirdepiirkonna asend Brasiilias pisi|Kirdepiirkonna osariigid: 1 • [[Maranhão osariik|Maranhão, 2 • Piauí, 3 • Ceará, 4 • Rio Grande do Norte, 5 • Paraíba, 6 • Pernambuco, 7 • Alagoas, 8 • Sergipe ja 9 • Bahia]]
Kirdepiirkond on üks viiest Brasiilia piirkonnast.
Kirdepiirkonna osariigid on Alagoas, Bahia, Ceará, Maranhão, Paraíba, Pernambuco, Piauí, Rio Grande do Norte ja Sergipe.
Kompleksjuhtivuse mõõtur
Kompleksjuhtivuse mõõturid võimaldavad mõõta kompleksjuhtivuse Ý parameetrite väärtusi, milleks tavaliselt on reaalosa G ja imaginaarosa B väärtused, harvemini mooduli Y ja faasinurga Φ väärtused, veelgi harvemini mingi muu parameetrite kombinatsioon.
Üldtuntud kompleksjuhtivuse mõõturi lahendus põhineb vahelduvvoolu mõõtesillal. Enamasti on kompleksjuhtivuse mõõturid siiski realiseeritud elektroonse mõõtevahendina.
Analoogiline seade on komplekstakistuse mõõtur ehk impedantsimõõtur. Samas mõõteseadmes võib olla realiseeritud mõlema suuruse mõõtmise võimalus.
Eestis on kompleksjuhtivuse mõõtureid projekteeritud ja valmistatud TRÜ (TTÜ) (Vello Reeben, u 1960) ja TPI (TTÜ) osakondades (valmistatud eksperimentaaltöökodades).
Helgi Silm
pisi|Helgi Silm 2011. aastal Helgi Silm (neiupõlvenimi Helgi Paugus; sündinud 29. detsembril 1941 Pärnus) on eesti arstiteadlane, dermatoveneroloog.
Elukäik
Helgi Silm lõpetas 1960. aastal Pärnu 4. Keskkooli. Keskkoolis õppimise kõrvalt töötas ta Pärnu lastesõimes õena.
Ta õppis Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonnas, lõpetas ülikooli 1966. aastal ja 1969. aastal ka TRÜ aspirantuuri.
1981. aastal sai ta dotsendiks, 1991. aastal aga Tartu Ülikooli Nahahaiguste kliiniku juhatajaks (oli ametis kuni 2012) ja korraliseks professoriks.
Publikatsioonid
Expressional changes in the intracellular melanogenesis pathways and their possible role in the pathogenesis of vitiligo., Journal of Dermatological Science, 52(1), 39–46.
Isiklikku
Ta on Külli Kingo (sündinud 1972) ja Ülle Kivisto (sündinud 1968) ema.
Rüütlilaul
Rüütlilaul ehk rüütliluule (saksa keeles höfisch-ritterliche Dichtung) on keskaegne õukonnaluule, mida tavaliselt esitati lauldes mõne poogen- või näppepilli saatel. Tänapäevani säilinud keskaegsest ilmalikust luulest moodustab rüütlilaul kõige suurema osa.
Rüütlilaulu päritolu
Rüütlilaul sündis 11. sajandil maurist Cordoba vürsti õukonnas Hispaanias ja levis sealt Lõuna-Prantsusmaale Provence'i. Sealt levis rüütlilaul Burgundia kaudu edasi Saksamaale ning Põhja-Itaalia kaudu Austriasse.
Rüütlilaul on lisaks klassikalisele ladinakeelsele luulele (Ovidius, Horatius) ka tugevate araabia mõjudega: näiteks saksa minnesingerite lauludes on kasutusel araabia rütmidega värsistruktuurid ning muidki andaluusia luule tunnuseid. Rüütlilaulu on mõjutanud nii keskladina vaimulik luule, vagantide ladina- või segakeelne luule, mille kõrgaeg oli 12. sajandil, araabia kurtuaasne lüürika kui ka eri maade rahvalaul.
Luuletajad
Nagu kreeka luule ja varakristlikud kirikulaulud elas ka rüütlilaul esmalt vaid laulduna ning tekstid pandi kirja hiljem (vahel ka koos meloodiaga). Luule ja muusika on sellel ajaperioodil veel lahutamatult seotud ning kõik luuletajad ühtlasi heliloojad.
Rüütlilaulude loojad olid tavaliselt kõrgaadli hulka kuulunud rüütlid, kes olid asunud vürsti teenistusse, kuid rüütlilaule võisid luua ka alamaadel, kleerikud või linnakodanikud. Oma lauludes nimetasid rüütlilaulude loojad ennast abielus naise, kelleks enamasti oli vürsti abikaasa, "teenriteks". Lisaks daami austamisele olid rüütlilaulude teemad tihti seotud ka usuga Jumalasse ning rääkisid isiklikest läbielamistest. Vürstid toetasid rüütlilaulude loojaid majanduslikult, tellides neilt laule.
Rüütlilaulu looja oli reeglina ühes isikus poeet ja laulja, kes tavaliselt esitas oma laule ise. Ta võis ennast saata kas fiidli, lauto või harfiga, vahel võisid seda teha vürsti teenistuses olevad rändmuusikud. Teksti saade oli tavaliselt laulu meloodia heterofooniline improvisatsioon. Muusikainstrumentidel mängiti laulu saateks meloodia kaunistatud variante ning improviseeriti sellele eel- ja järelmäng. Rüütlilaulu saadet üles ei kirjutatud, säilinud on vaid ühehäälsed meloodiad. Rüütlilaulu traditsiooni kandsid edasi rändmuusikud.
Rüütlilaulude loojaid nimetati piirkonniti erinevalt: Lõuna-Prantsusmaal nimetati neid trubaduurideks, Põhja-Prantsusmaal truväärideks ning Saksamaal ja Austrias minnesingeriteks.
13. sajandil hakkas rüütlilaul levima ka linnades.
Muusikalised vormid
Õukonnaluule saateks loodud säilinud muusikat saab jaotada nelja põhitüüpi.
Litaaniatüüp
See muusikavorm on eelkõige värsseeposte ja kangelaslaulude ettekandmiseks. Pikkade värsiridadega jutustav laul ei pruugi jaguneda kindla ridade arvuga stroofideks, vaid erineva ridade arvuga lõikudeks (prantsuse keeles laisse). Kõik värsid lauldakse ühe viisiga.
Sekventsitüüp
Analoogiliselt kirikulaulu sekventsile koosneb laul riimuvatest paarisvärssidest, millele võib liituda avatud või suletud lõpp. Sekventsitüüpi muusikaga on näiteks lee (prantsuse lai, laich, saksa leich), estampii (estampie) ja descort; kaks viimatinimetatut on tänapäeval tuntud instrumentaalmuusikana, aga pole võimatu, et nad on olnud lauldavad.
Hümnitüüp
Vormilt vastab see tüüp ambroosiuse hümni vormile. Stroofis on neli värsirida (a b c d) läbikomponeeritud meloodiaga; kui kaht esimest (ladina pes, saksa Stollen) korratakse (ab ab cd), tekib nn bar-vorm AAB, mis on tavaline vorm kantsoonis. Kui AAB lõppu korratakse A muusikalist lõppu (ab ab cdb), saadakse ringkantsoon.
Rondellitüüp
Rondellitüüpi lauludeks nimetatakse refrääniga laule.
Zaļenieki mõis
pisi|Mõisa peahoone 2010. aastal pisi|Mõisa peahoone 2012. aastal
Zaļenieki mõis (läti keeles Zaļenieku muiža või Zaļā muiža, saksa keeles Grünhof) on mõis Lätis Jelgava piirkonnas Zaļenieki vallas Zaļeniekis.
Sergei Karaganov
pisi|Sergei Karaganov 2017. aastal Sergei Aleksandrovitš Karaganov (vene keeles Сергей Александрович Караганов; sündinud 12. septembril 1952 Moskvas) on Venemaa politoloog, kes juhib Vitali Šlõkovi asutatud julgeolekuanalüütilise Välis- ja Kaitsepoliitika Nõukogu. Ta on ka Moskva Kõrgema Majanduskooli maailmamajanduse ja rahvusvaheliste suhete teaduskonna dekaan. Karaganov oli Jevgeni Primakovi lähedane kaastöötaja ning ta on olnud nii Boriss Jeltsini kui ka Vladimir Putini nõunik.
Zaļenieki mõis
Zaļenieki oli üks varasemaid ordu mõisasid selles piirkonnas. Mõisa mainitakse esimest korda 1541. aastal, mil mõis anti Hermann Heikingile. Varasemate omanike seas oli ka Gotthard Kettler ja Evald von Kleist. Aastal 1689 mainitakse mõisa kui Kuramaa hertsogi jahilossi. Mõisa peahoone on üks varasemaid klassitsistlikus stiilis hooneid piirkonnas. Ernst Johann von Biron tellis 1766. aastal arhitekt Bartolomeo Rastrellilt mõisale projekti, aga arhitekti surma tõttu jäi see tal lõpetamata. 1768. aastal alanud ehitustööd lõppesid 1775. aastal, tööde lõpetamist juhatas Rastrelli assistent, taanlasest arhitekt Severin Jensen. Rastrelli mõjul on mõisa juures siiski märgata veel paljusid barokseid elemente.
Mõis vahetas korduvalt omanikke. See on kuulunud Alexander von Württembergile, Alexis von Schepingile, Alexandra Lievenile, Karl Theodor von Medemile. Aastast 1920 tegutseb mõisa peahoones kool.
Sergei Karaganov
Karaganov on tuntud Karaganovi doktriini loojana, mis väidab, et Moskva peaks "lähivälismaal" poliitilise mõjuvõimu saamiseks tegutsema seal elavate venelaste inimõiguste kaitsjana. Pärast seda, kui Karaganov avaldas 1992. aastal seda seisukohta propageeriva artikli, sidus Venemaa oma vägede väljaviimise Baltikumist nende riikide venelaste "süsteemse diskrimineerimise" lõppemisega.
Zaļenieki mõis
Kolmekümnest kõrvalhoonest on paljud tänapäevani säilinud. Alles on tallid, moonakate ja teenijate majad, pruulikoda. Mõisa juures on 27,7 ha suurune vabakujundusega park, mis sai alguse 17. sajandil rajatud puuviljaaiast. Pargis kasvavad vahtrad, viirpuud, pajud, võõrliikidest hall pappel, alpi seedermänd, Euroopa nulg.
Sergei Karaganov
Lisaks oma õpetusele on Karaganov propageerinud Hiina-Venemaa ühtset strateegiat Euraasia bloki ühendamiseks. Ta väidab, et Euraasia majandusliit ja Hiina "ühe vööndi, ühe tee" algatus (OBOR) teevad koostööd, et edendada kogu piirkonna majanduslikku integratsiooni.
Karaganov on ainus intellektuaal endises Nõukogude Liidus, kes on loetletud 2005. aasta ülemaailmses intellektuaalide küsitluses, ja ainult üks neljast Ida-Euroopas koos Pavol Demeši, Václav Haveli ja Slavoj Žižekiga.
Elulugu
Sergei Karaganov sündis 12. septembril 1952 Moskvas filmikriitiku ja kirjandusteadlase Aleksandr Karaganovi pojana. 1974. aastal lõpetas ta Moskva Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna. 1979. aastal kaitses ajalookandidaadi väitekirja teemal "Rahvusvahelised korporatsioonid ja USA välispoliitika" ning 1989. aastal ajaloodoktori väitekirja teemal "Lääne-Euroopa koht ja roll USA strateegias suhetes NSV Liiduga 1945–1988".
Aastatel 1974–1977 stažeeris ta NSV Liidu esinduses ÜROs. 1978–1988 oli ta NSV Liidu Teaduste Akadeemia (NSVL TA) USA ja Kanada Instituudi teaduslik töötaja, hiljem sektorijuhataja. Aastast 1988 töötas ta NSVL TA Euroopa Instituudis, oli aastatel 1989–2010 asedirektor. Aastast 2006 on ta Moskva Kõrgema Majanduskooli maailmamajanduse ja rahvusvaheliste suhete teaduskonna dekaan. Karaganov oli Venemaa välisministri Jevgeni Primakovi lähedane kaastöötaja ning ta on olnud nii Boriss Jeltsini kui ka Vladimir Putini nõunik.
Aastatel 1997–2013 oli ta Trilateraalse Komisjoni liige, 1994–2012 Välis- ja Kaitsepoliitika Nõukogu (ühiskondlik organisatsioon, mis ühendab rohkem kui 150 Venemaa mõjukat poliitikut, meediajuhti, nn "jõuametkondade" juhti) presiidiumi esimees. Aastatel 1993–1999 oli ta Venemaa Presidendi nõukogu liige, alates 1993. aastast Venemaa Julgeolekunõukogu juures asuva konsultatiivnõukogu liige, 2001–2013 Venemaa presidendi administratsiooni juhataja asetäitja nõunik välispoliitika alal. Aastast 2002 ajakirja Venemaa maailmapoliitikas asutaja ja toimetuskolleegiumi esimees.
Karaganovi doktriin
Karaganov sai kuulsaks nn Karaganovi doktriini sõnastajana, mis väidab, et Moskva peaks poliitilise mõjuvõimu saamiseks "lähivälismaal" tegutsema seal elavate venelaste inimõiguste kaitsjana. 6. oktoobril 1992 pidas ta Moskva Riiklikus Rahvusvaheliste Suhete Instituudis (MGIMO) teadusseminaril "Venemaa välispoliitilise strateegia küsimused "lähivälismaal"" ettekande "Venemaale orienteeritud elanikkonna huvide kaitsmise probleemid "lähivälismaal"". Suhetes Nõukogude Liidu endiste liiduvabariikidega on Venemaal tema sõnul kolm peamist tegutsemisvõimalust. Esiteks radikaaldemokraatlik poliitika – uute rahvusriikide kindlustamine ja Venemaa täielik väljatõmbumine. See polevat halb lahendus, kuid täiesti ebarealistlik. Enamik endistes liiduvabariikides kehtestatud režiime ei kesta kaua, situatsioon neis riikides muutub pidevalt ja pole mõtet kindlustada seda, mis niikuinii kokku variseb. Teine lahendus oleks neoimperialistlik reintegratsioon. Kuid see oleks ebarealistlik, Venemaal puuduvad selle elluviimiseks ressursid, pealegi ei lubaks välismaailm seda teha. Kolmas ja kõige õigem tee oleks endise NSV Liidu osaline reintegratsioon rohkem või vähem konföderatiivses raamistikus. Eriti kehtib see Kesk-Aasias, kus Venemaa peab jätkama oma aktiivset postimperiaalset rolli, vastasel juhul langeb kõik kaosesse. Tuleb tegeleda venekeelse elanikkonna säilitamisega endistes liiduvabariikides, toetada venekeelset haridust, meediat jne. Samuti harida nende riikide poliitilist ja sõjalist eliiti Venemaa kõrgkoolides. Venekeelse elanikkonna kaitsmiseks tuleb kasutada poliitilisi hoobasid, nagu seda juba tehakse Eestis ja Lätis. "Venekeelne elanikkond – see pole ainult passiiv, vaid võimas Venemaa aktiiv." Venekeelset elanikkonda tuleb kaitsta inimõiguste ja rahvusvähemuste kaitsmise sildi all. OSCE liikmesriikide territoorium tuleks jagada kaheks tsooniks: esimeses tegutseksid rahutagajana Euroopa Liit ja NATO; teises tsoonis, mis hõlmaks Venemaa ja Sõltumatute Riikide Ühendusse kuuluvaid maid, kuuluks rahutagamisroll Venemaale. Karaganovi ettekanne ilmus novembris 1992 Venemaa välisministeeriumi perioodilises väljaandes Дипломатический Вестник. Pärast seda, kui Karaganov avaldas 1992. aastal oma artikli, sidus Venemaa oma vägede väljaviimise Baltikumist nende riikide venelaste "süsteemse diskrimineerimise" lõpetamisega.
Karaganovi doktriin sai laias maailmas kuulsaks juba 1993. aasta algul. Karaganov ise eitab sellise doktriini olemasolu ja väidab, et see on Eesti presidendi Lennart Meri konstruktsioon.
Destaliniseerimine
1. veebruaril 2011 esitles ajaloolise mälu nõukogu töörühm eesotsas Karaganoviga Venemaa Föderatsiooni presidendi juures asuvas kodanikuühiskonna arengu ja inimõiguste nõukogus oma projekti Venemaa ühiskonna destaliniseerimisest. Ettekandes "Mitte destaliniseerimine, vaid teadvuse moderniseerimine" kutsub ta üles avama täielikult Venemaa arhiive, et Venemaa ühiskond teadvustaks võimalikult täielikult stalinistlikke repressioone. Samas peab Venemaa ühiskond esile tõstma oma identiteeti ja eneseaustust, ilma milleta pole edasiminek võimalik.
Claremont
Claremont on linn USA-s California osariigis Los Angelese maakonnas. See asub maakonna idapiiril Los Angelese kesklinnast 48 km kaugusel idas Pomona orus San Gabrieli mägede jalamil. Claremont piirneb idas Uplandi ja Montclairi linnaga San Bernardino maakonnas ning läänes Pomona ja La Verne'i linnaga Los Angelese maakonnas.
Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse järgi 37,266. Aastal 2010 oli elanikke 34 926. 70,6% elanikest moodustasid 2010. aastal valged, 13,1% aasialased ja 4,7% afroameeriklased. Ladinaameeriklaste osatähtsus (sõltumata rassist) oli 19.8%.
Claremontis valitseb vahemereline kliima. Suvel võib õhutemperatuur tõusta üle 40 °C. Sisemaalt ookeani poole puhuvate kuumate Santa Ana tuulte tõttu ilm väga kuum veel ka sügise alguses. Keskmine sademete hulk on 440 mm/a. Sademeid esineb peamiselt oktoobrist aprillini, kõige enam veebruaris (121 mm).
Claremont sai linnaõigused 3. oktoobril 1907.
Claremontis tegutseb seitse Claremont Collegesi erakõrgkooli, millest tuntuim on 1887. aastal tegevust alustanud Pomona College. Linnas asub 35 hektari suurune California botaanikaaed.
Clube de Regatas do Flamengo
Clube de Regatas do Flamengo on Brasiilia spordiklubi. Klubi tegutseb Rio de Janeiro Flamengo asumis. Klubi on eelkõige tuntud oma jalgpallimeeskonna poolest, mis mängib Brasiilia kõrgliigas ja Rio de Janeiro osariigi meistrivõistlustel Campeonato Carioca. See on Santose ja São Paulo kõrval üks kolmest klubist Brasiilia kõrgliigas, mis pole kunagi langenud esiliigasse.
See asutati 1895. aastal algselt sõudeklubina. Jalgpalliklubi sai sellest alles 1911. aasta, kui rühm rahuolematuid Fluminense mängijaid lahkus klubist ja liitus Flamengoga. Kuni 1934. aastani oli Flamengo amatöörklubi.
Flamengo on Brasiilia üks edukammaid klubisid: tulnud seitsmel korral Brasiilia meistriks ja võitnud neljal korral karika. Flamengo on Rio de Janeiro osariigi edukaim klubi 37 osariigi meistrivõistluste tiitliga. 1981. aastal võitis klubi nii Lõuna-Ameerika klubide meistrivõistlused Copa Libertadores kui ka Intercontinental Cupi. 2017. aastal jõudis Flamengo Lõuna-Ameerika klubide karikavõistluste Copa Sudamericana finaali, kus kahe mängu kokkuvõttes jäädi alla Argentina klubile Independiente. 2019. aastal tuldi teist korda ja 2022. aastal kolmandat korda Lõuna-Ameerika klubide meistriks.
Flamengo suurim rivaal on Vasco da Gama ning kahe klubi vahelised mängud on tuntud nimega Clássico dos Milhões. Tegemist on Brasiilia ühe kõige populaarsema derbimänguga. Flamengo teine suurrivaal on Fluminense ning nende vahelised mängud on tuntud nimega Fla–Flu. Kolmandaks suurrivaaliks on Atlético Mineiro.
Flamengo kodustaadion on Maracanã staadion. Kodustaadionina on kasutatud ka staadioneid Ilha do Urubu ja Engenhão.
Flamengo on Brasiilia populaarseim klubi. Sellel oli 2010. aasta seisuga üle 39 miljoni toetaja.
Lisaks jalgpallimeeskonnale on Flamengol muuhulgas jalgpalli naiskond, mis mängib Brasiilia naiste kõrgliigas Brasileirão Feminino ja mis tuli 2016. aastal Brasiilia meistriks, ning korvpallimeeskond Flamengo Basketball, mis mängib Brasiilia kõrgliigas Novo Basquete Brasil ja on tulnud Brasiilia meistriks kaheksa korda.
pisi|Flamengo fännid staadionil
Praegune meeskond
''Seisuga 26. juuli 2023''
Saavutused
pisi|Flamengo võidetud auhinnad
Statistika
pisi|[[Leovegildo Lins da Gama Júnior|Júnior]]
Kulli tänav (Rakvere)
Kulli tänav on tänav Rakveres.
2010. aasta etnilised kokkupõrked Lõuna-Kõrgõzstanis
2010. aasta etnilised kokkupõrked Lõuna-Kõrgõzstanis leidsid aset mais ja juunis peamiselt Ošis, Džalal-Abadis ja nende ümbruses. Esimesed kokkupõrked kirgiiside ja usbekkide vahel leidsid aset 19. mail Džalal-Abadis, suurem vägivald puhkes 9. juunil Ošis.
Kulli tänav (Rakvere)
Tänav on umbtänav pikkusega 132 meetrit ja asub Rakvere Linnuriigi linnaosas, mis on linna kõige kagupoolsem. Ta saab alguse Kauri tänavast idas, ristudes Värvu tänavaga.
Rakvere Linnuriigi linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi lõpuosas, mil piirkonda ehitati rohkesti ühepereelamuid. Tänavatele pandud linnunimede järgi on ka linnaosa nime saanud.
Talts
Talts on perekonnanimi.
2010. aasta etnilised kokkupõrked Lõuna-Kõrgõzstanis
Kimmo Kiljuneni juhitud rahvusvahelise uurimiskomisjoni (mille liikmeks oli ka Rein Müllerson) raporti kohalselt hukkus juunikuistes kokkupõrgetes umbes 470 inimest, umbes 1900 sai haiglates arstiabi, 111 000 inimest pages Usbekistani ja 300 000 inimest pages elupaigast Kõrgõzstani siseselt. Suurem osa ohvritest olid usbekid. Vägivallas põhjustati purustusi umbes 2800 hoonele, millest ebaproportsionaalselt suur osa kuulus usbekkidele. Suuri kaotusi kandsid ka kirgiisid. Asepeaminister Azimbek Beknazarov on kõnelenud 893 hukkunust.
Talts
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Talts 534 inimesel: 270 mehel ja 264 naisel. Perekonnanimede levikult on Talts meeste puhul 173. kohal ja naiste puhul 221. kohal. Eestis anti perekonnanime Talts ainult Saarde kihelkonna Kilingi mõisas.
2010. aasta etnilised kokkupõrked Lõuna-Kõrgõzstanis
Džalal-Abadi kokkupõrked said alguse Bakijevi lojalistide katsest haarata 13. mail võim mitmes linnas tagasi endi kätte. Julgeolekujõud hoidusid konflikti sekkumast ja pingutusi bakijevlaste tagasitõrjumiseks juhtisid Ömürbek Tekebajevi juhitud partei Ata-Meken ning usbekkide partei Rodina, mille juhiks oli Bakijevitega ammu vaenujalal olnud Kadõrjan Batõrov. 14. mail marssis kirgiisidest ja usbekkidest koosnenud rahvahulk Bakijevite kodukülla Džalal-Abadi oblastis, Bakijevitele kuulunud hooned süüdati põlema. Levis jutt, et süütajateks olid usbekid Batõrovi juhtimisel.
Järgnevatel päevadel jätkunud usbekkide meeleavaldustel taotlesid usbekid suuremat poliitilist mõjuvõimu ja paljud kirgiisid tajusid seda rünnakuna nende vastu. Levisid jutud usbekkide autonoomiataotlustest. Samal ajal organiseerusid Ajutise Valitsuse vastased kirgiisid. 18. mail Džalal-Abadi hipodroomile kogunenud tuhatkond ja järgmisel päeval enam kui 5000-pealiseks kasvanud kirgiisidest rahvahulk nõudis Batõrovi kriminaalvastutusele võtmist, kuberneri ametist tagandamist ja usbekkide demonstratsioonide asupaigaks kujunenud Kirgiisi-Usbeki Rahvaste Sõpruse Ülikooli sulgemist. Rahvahulk ründas ülikooli, politsei ja kohalviibinud eriüksused ei takistanud neid. Linnas kuulutati välja komandanditund ja eriolukord.
Maikuu sündmustes Džalal-Abadis hukkus 4 kirgiisi ja 2 usbekki. Prokuratuur algatas Batõrovi ja teiste usbeki kogukonnajuhtide suhtes uurimise. Batõrovit ei arreteeritud, sest ta lahkus riigist.
10. juuni õhtul Ošis kasiino juures aset leidnud kokkupõrge kasvas rahutusteks. Alusetu kuulujutt vägistamisest ärritas kiiresti üles maapiirkondade kirgiisid. Ööl vastu 11. juunit kuulutas valitsus välja erakorralise olukorra ja komandanditunni, Ošis rüüstati ja põletati. 11. juunil püstitasid usbekid endi kaitseks ja liikluse takistamiseks barrikaade, kirgiisidele jagati automaatrelvi, nende käsutusse ilmus kergeid lahingusoomukeid. Rünnakutega barrikaadidele ja usbekkide linnaosadele kaasnesid peksmine, tapmine, vägistamine ja hoonete põletamine. Ka Džalal-Abadis muutus olukord pingeliseks, usbekid barrikadeerisid oma mahallasid.
12. juunil levisid kuuldused Usbekistani sõjalisest sekkumisest. Vägivald levis Džalal-Abadi, kus usbekid tulistasid kirgiiside autosid ja kirgiisid rüüstasid ja süütasid Kirgiisi-Usbeki Rahvaste Sõpruse Ülikooli hoone.
13. juunil vägivald Ošis vähenes, aktiivselt võeti pantvange. Oši oblastis tapeti Kara-Suu rajooni kirgiisist miilitsaülem. Džalal-Abadi piirkonnas võttis kirgiisidest rahvahulk endi valdusse sõjaväe ja miilitsa relvastust. Usbekid blokeerisid teid, tulistasid kirgiise ja põletasid autosid. Valitsus kuulutas erakorralise olukorra välja ka Džalal-Abadi oblastis.
Eksponomeeter
pisi|Eksponomeetrid Eksponomeeter ehk särimõõdik on valguse mõõtmise seade fotograafias.
2010. aasta etnilised kokkupõrked Lõuna-Kõrgõzstanis
14. juuniks olukord stabiliseerus, sporaadiline vägivald jätkus veel mitu päeva.
Rahvusvaheline uurimiskomisjon juhtis hiljem tähelepanu, et rahutuste käigus haarasid rahvahulgad erilist vastupanu kohtamata endi kätte armee ja politsei tulirelvi ning soomustransportööre. Rünnakutes usbekkide mahalladele osalesid mõned sõjaväelased.
Eksponomeeter
Tema abil saab tehniliselt korrektse tulemuse saavutamiseks määrata fotoaparaadil õiged parameetrid (säriaja, ava, EV, ExIN) ,mille järgi sai paika panna fotoaparaadi säriaeg, ehk katiku lahtioleku pikkust.
Eksponomeeteri abil saab:
2010. aasta etnilised kokkupõrked Lõuna-Kõrgõzstanis
Rahvusvahelise kriisigrupi hinnangul on selgeid märke sellest, et vägivalla puhkemisse, eriti Oši linnas, olid segatud prominentsed poliitilised tegelased. Julgeolekujõud Ošis, mis olid lojaalsed pigem kohalikele võimukandjatele kui keskvõimule, tegutsesid vägivalla taltsutamisel laisalt või olid selle kaasosalisteks.
Kokkupõrgetele järgnenud kohtulikud süüdistused olid rahvusvahelise komisjoni hinnangul valikuliselt suunatud usbeki vähemuse vastu. Usbekke kaitsnud advokaate mõjutati ja hirmutati.
Konflikti tagamaad
Oši ja Džalal-Abadi piirkonnad on tihedalt asustatud ja kiire rahvastiku kasvuga piirkonnad, kus paiguti on enamusrahvaks usbekid. Oši piirkond on riigis kõige väiksema keskmise sissetuleku ja suurima tööpuuduse määraga. Kirgiisid tajuvad usbekke olevat kirgiisidest paremal majanduslikul järjel. Usbekid omakorda tunnevad, et nende keel ja poliitilised õigused on ahistatud.
Innustunult uue valitsuse demokraatiameelsest retoorikast, asusid usbekid aprillirevolutsiooni järel suuremaid õigusi taotlema, ärritades sellega kirgiise, kes end rahvaarvult märksa suurema Usbekistani kõrval tunnevad ohustatud väikerahvana.
Pinged rahvusgruppide vahel lahvatasid etniliseks vägivallaks ka Nõukogude Liidu lagunemisprotsessi käigus tekkinud võimuvaakumis, 1990. aastal. Tookordses vägivallas hukkus hinnangute kohaselt 600 inimest.
Luiteliudik
Luiteliudik ehk liivliudik (Peziza ammophila) on seeneliik.
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib teda luidetelt.
Sangaste kolhoos
Sangaste kolhoos oli kolhoos Valga rajoonis Sangaste külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Sangaste. Kolhoosi pindala oli 4700 ha.
Metamudel (suuline kommunikatsioon)
pisi|315x315px|Aktiivne kuulamine suhtlusoskuste skeemil (ESTÜ, 2007) Metamudelid võimaldavad kindlaks määrata ja reageerida kõnes kasutatud probleemsetele sõnalistele väljendustele (seotud piirangute, mittemõistmise ja segadusega). Metamudeleid kasutatakse kuuldu täpsustamiseks.
Metamudelite olemus
Metamudelis on täpsustamist vajavad sõnalised väljendused jagatud kategooriatesse. Iga kategooria puhul on välja toodud, missugused küsimused aitavad täpsustada või selgitada ebaselgeid väljendusi ja/või esitavad väljakutse tõenäolisele piirangule, et seda uurida.
Metamudeli idee aluseks on Noam Chomsky keele süva- ja pinnastruktuuri käsitlus. Pinnastruktuuriks peetakse välja öeldud (või kirjutatud) sõnu, mis on mõtlemise ja keele süvastruktuuri teisenduseks. Kui pinnastruktuur tähendab sõnu, millega end väljendame, siis süvastruktuuri all mõeldakse nende sõnade tähendusi konkreetse inimese jaoks. Teel süvastruktuurist pinnastruktuuriks toimub Chomsky arvates rida teisenemisi ehk algne mõte läbib nn filtrid.
Uurides F. Perlsi, V. Satiri ja Milton H. Ericksoni suhtlemismudeleid, töötasid R. Bandler ja J. Grinder välja metamudelid. Nad leidsid, et kindlasti toimuvad süvastruktuurist pinnastruktuuri liikumisel kustutamise, üldistamise ja moonutamise protsessid.
Erinevate protsesside puhul soovitatakse kasutada erinevaid täpsustavaid küsimusi.
Kustutamise puhul
Kustutamisega on tegemist siis, kui tekstist jäetakse välja osa sõnu või nad asendatakse asesõnadega, tegusõnad nimisõnadega.
Nimisõna kustutamise puhul (nt Räägiti, et …, Kunagi teeme …, Ta tekitab probleeme jms) tasub täpsustada kes-mis-kus-millal-(täpselt, just)küsimustega, nt ''Kes täpselt rääkis …? Millal me teeme? Mis probleeme ta täpsemalt tekitab?'' Jms
Tegusõnade (mittespetsiifiliste verbide) kustutamise puhul, nt Ta kiusas mind, Kui ta parandab oma suhtumist … jne puhul sobib täpsustamiseks kuidas-küsimus, nt ''Kuidas ta sind just kiusas? Kuidas ta siis suhtub?'' Jne
Kustutamisel omadussõnade puhul (mõõdupuuta võrdlused) nt Ta on ilusam …, Teiste rahulolematust oleks vähem … jne puhul võib täpsustamine olla ka pikem, nt ''Kellega võrreldes ilusam? Kuidas aru saad, et ilusam? Missuguse rahulolematusega seoses? Kuidas aru saada, et on vähem?'' Jne
Ka arvamuste esitamine faktidena kuulub kustutamise alla, nt ''Hea on püsiv. Laps räägib siis, kui kana pissib. Niimoodi on õige seda tööd teha jne Täpsustakse kuidas-küsimusega: Kuidas sa tead, et ….?''
Moonutamise puhul
Tõlgendamine kui moonutamine kõlab nt ''Ta ei vastanud mu sõnumile, ju on vihane. Ta ei vaadanud mulle otsa, ta ei armasta mind enam jne Täpsustamiseks sobib küsimuse vorm Kuidas x tähendab y? Nt Kuidas see, et ta ei vastanud, tähendab, et ta on vihane? Kuidas tema mitteotsavaatamine tähendab, et ei armasta enam?'' Jne
Süüdistamiste all mõeldakse moonutamist, kus inimene kannab oma tunded teisele üle, nt ''Sa tegid mind kurvaks. Sa ajasid mind vihale jne. Täpsustatakse küsimusega Kuidas ma seda tegin? Nt Kuidas ma sind kurvaks tegin? Kuidas ma sind vihale ajasin?''
Moonutamised, mis kõlavad nagu mõtete lugemine (nt Ma näen su näost, et sa ei …, Ma tean, et sa ei taha ….) või iseenesest mõistetavaks pidamised, (nt Kool peab algama hommikul. Sa oled sama loll kui kogu su perekond) vajavad täpsustamiseks Kuidas sa tead? -tüüpi täpsustavat küsimust (nt Kuidas sa tead, et kool just hommikul peab algama? Kuidas sa tead, et ma olen sama loll kui mu perekond?).
Üldistamise puhul
Üldistamiste all mõeldakse erineva, näiliselt juhuslikult valitud info kokkusobitamist, ka järelduste tegemist mingist üksikjuhtumist tulenevalt.
Väited, mis algavad sõnadega kõik, alati, mitte keegi, mitte kunagi vms on tõenäoliselt üldistused. Selguse saamiseks tasub kasutada esitatud väite kordamist küsimuse vormis ja seejärel uurida, kas tegemist on erandi või reegliga. Nt R: Alati, kui mina lähen sööma, on salat otsas. K: ''Alati? Kas kunagi on olnud nii, et oled läinud sööma ja salat on saadaval? R: Mitte kunagi minul ei vea''! K: ''Mitte kunagi? Kas kunagi on sul milleski ka vedanud?''
Laused, mis sisaldavad fraase peab/pean, ei saa/ei tohi, tuleb teha annavad samuti alust täpsustamiseks, nt ''Kodutöö tuleb õigeks ajaks esitada. Ei tohi valetada! Täpsustamiseks võib sobida kaheosaline küsimus, kus esimene küsib info allikat ja teine tagajärgi, nt Kuidas sa tead, et tuleb? Mis juhtub, kui ei esita õigeks ajaks? või: Kuidas sa tead, et ei tohi valetada? Aga mis siis juhtub, kui ikkagi valetad?''
Soovitus
Tasub meeles pidada, et täpsustamine ei ole alati kõige mõistlikum tegevus usaldussuhte loomiseks. Selline täpsustamise viis sobib kasutamiseks keerukates, mitmekihistes olukordades, ka siis, kui rääkijal on probleem.
Tuju
Tuju : mõnusa meeleolu ajakiri oli huumoriajakiri, mis ilmus aastatel 1937–1938 Tallinnas 2 korda kuus.
Ajakirja andis välja Kirjavara, vastutav toimetaja oli Leo Soonberg (Leo Soonpää). Ajakirja trükiti Tallinna Eesti Kirjastus-Ühisuse trükikojas.
Grand-Rullecourt
pisi|Grand-Rullecourti loss
Grand-Rullecourt (pikardi: Grand-Roucourt) on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Põllumajandusküla asub 24 km Arrasist edelas, teede D74 ja D79 ristumiskoha ümbruses.
pisi|tühi|
Aluminotermiline reaktsioon
Ajalugu
Aluminotermia sai alguse vene teadlase Nikolai Beketovi katsetest, kes tõestas, et kõrgel temperatuuril taastas alumiinium metallid nende oksiididest.
Mindelo
Mindelo on linn Roheneemesaartel São Vicente saare põhjarannikul.
Mindelo asub Mindelo lahe kaldal ning on ümbritsetud mägedest.
See on pealinna Praia järel Roheneemesaarte suuruselt teine linn. Linnas elas 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 76 140 inimest. Mindelos elab 92,6 protsenti São Vicente saare elanikest.
pisi|tühi|Vaade Mindelole
Tomson
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Tomson 960 inimesel: 455 mehel ja 505 naisel. Perekonnanimede levikult on Tomson meeste puhul 77. kohal ja naiste puhul 77. kohal.
Pirita RJK Reliikvia
Pirita RJK Reliikvia on Eesti rannajalgpalliklubi.
Ajalugu
Klubi sai alguse ametlikult aastal 2008, kui võeti osa esimesest turniirist. Klubi algne nimi oli "Pirita Rannalõvid". Vanast meeskonnast on alles ainult mõned mängijad, juurde on võetud suurema kogemusega mängijad.
Koosseis
2013. aasta hooaja koosseis Viimane uuendus: 4. märts 2013
Abrupe
Abrupe on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Jaunpiebalga vallas. Küla jääb valla keskusest Jaunpiebalgast 5 ja Riiast 134 km kaugusele.
Külast läheb läbi maantee P33. Seal asub Abrupe bussipeatus.
Aastal 2022 oli külas 51 elanikku.
Cassandra Lynn
Cassandra Lynn (õieti Cassandra Lynn Hensley; 15. august 1979 Price, Utah – 15. jaanuar 2014 Los Angeles, California) oli USA modell.
Tema surma põhjuseks oli oletatavasti kokaiini üledoos.
Linnu tänav
Linnu tänava nime kannavad tänavad mitmes asulas:
Kalju (kolhoos)
Kalju oli kolhoos Viljandi rajoonis Vastemõisa külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Kobruvere. Kolhoosi pindala oli 9200 ha.
Tobias (perekonnanimi)
Tobias on perekonnanimi.
Ignatsi Jaak
Ignatsi Jaak (1670? Kavandu – mai 1741 Kambja) oli eesti soost kooliõpetaja ja köster.
Ignatsi Jaak sündis Kambja kihelkonnas Palupera mõisale (asus Otepää kihelkonnas) kuulunud Kavandu külas päristalupoja Ignati pojana ja sai esimest õpetust kodus oma emalt. Kui Bengt Gottfried Forselius oli aastal 1684 Piiskopi mõisas esimese eesti koolmeistrite kooli, nn Forseliuse seminari asutanud, pääses ka Jaak Kambja koguduse õpetaja Andreas Virginiuse kaasabil sellesse kooli. Et näitlikult kummutada kooli vastaste väited eestlaste tuimuse ja rumaluse kohta, viis Forselius aastal 1686 Jaagu ühes Pakri Hansu Jüriga Rootsimaale ja pääses nendega Eestimaa piiskopi Johann Heinrich Gerthi toetusel kuningas Karl XI ette, kes laskis poisse eksamineerida lugemises, laulmises ja katekismuses. Kuningas jäi poiste teadmistega rahule, annetas kummalegi kuldraha ja käskis Forseliust oma tegevust jätkata.
FIA
FIA ehk Rahvusvaheline auto(spordi)liit (prantsuse: Fédération Internationale de l'Automobile) on 20. juunil 1904 (nimega Association Internationale des Automobile Clubs Reconnus) asutatud rahvusvaheline ühendus, mis on eelkõige tuntud kui autospordi spordialaliit. FIA propageerib ka liiklusohutust.
Ignatsi Jaak
Aastal 1690 sai ta õpetaja koha Rõngu kirikumõisa koolis, kuid siirdus aastal 1693 Otepää Maarja koguduse õpetaja Adrian Virginiuse (Andreas Virginiuse poeg) kutsel Otepääle, kus tegutses (vaheaegadega) aastani 1699. Põhjasõja ajal vahetas ta mitu korda elukohta, kuni pääses (kas aastal 1702 või 1704, selles osas lähevad arvamused lahku) Kambja köstri ja kooliõpetaja ametisse.
FIA
FIA liikmete hulgas on 239 klubi, nende hulgas ka Eesti Autospordi Liit.
FIA korraldab mitme autospordiala maailmameistrivõistlusi, muuhulgas autorallis ja Vormel 1-s.
Ignatsi Jaak
Aastal 1720 võis Ignatsi Jaak konstateerida, et ta oli andnud kooliõpetust juba 500–600 lapsele, kusjuures tema juurde tuldi koolmeistri ametit õppima ka väljastpoolt Kambja kihelkonda. Ka hoolitses ta oma laste hariduse eest korralikult. Ignatsi Jaak oli kaks korda abielus. Tema lapsed esimesest abielust surid kõik ajavahemikul 1710–1711 katku. Teise naise Liisoga oli tal vähemalt 7 last: 5 poega ja 2 tütart. Vanim poegadest Johann (tema ristiisaks oli Albrecht Sutor) õppis aastal 1734 Tallinna Toomkoolis, Carl Tartu linnakoolis, Peep Urvastes pastor Johann Christian Quandti juures. Tütar Mari abiellus sel aastal Otepää maineka ja kauaaegse koolmeistri ning köstri Tämmi Hansuga (Hans Tämm (Hans Stamm)). Vanimast pojast Johann Ignatiusest sai Märjamaa Maarja koguduse õpetaja, Johanni pojast Johann Friedrich Ignatiusest sai Vigala Maarja koguduse õpetaja, tema pojast Georg Friedrich Ignatiusest sai Käina Martini koguduse õpetaja.
Isiklikku
Tema poeg oli praost Johann Ignatius.
Tema pojapoeg oli praost Johann Friedrich Ignatius.
Tema poja-pojapoeg oli vaimulik Georg Friedrich Ignatius.
Tema poja-poja-tütrepoeg oli praost Adalbert Hugo Willigerode.
Kõuk
Kõuk (mitmuses kõugud) on inimese iga mees- või naissoost esivanem (isa ja ema, vanaemad ja vanaisad jne).
Tegu on selles tähenduses tehissõnaga, mille esimene esinemine on teada 1930. aasta zooloogiasõnastikus: kõuk : kõugu ’Ahne’ (sks esivanem). Tõenäoliselt saadi sõna F. J. Wiedemanni eesti-saksa sõnastikust, kus ta esineb Põhja-Tartumaal esinenud rööpsõnana sõnale kõu, mille selgituseks on antud ka vana kõu ’väga vana mees; esiisa’.
Cliftoni rippsild
pisi|Cliftoni rippsild üle [[Avon Gorge'i Bristoli juures Edela-Inglismaal (foto 2007)]] pisi|Cliftoni rippsild (foto 1890. aastate lõpust) Cliftoni rippsild on rippsild üle Avon Gorge'i ja Avoni jõe Edela-Inglismaal. Sild ühendab Bristoli eeslinna Cliftonit Leigh Woodsi külaga North Somersetis.
Cliftoni rippsild arvati 1959. aastal 1. järgu arhitektuurimälestiseks.
Silla rajamine
Silla projekteeris aastatel 1829–1931 Isambard Kingdom Brunel. 1836. aastal alanud ehitustööd seiskusid 1840. aastal rahapuuduse tõttu. Selleks ajaks oli jõutud püloonid valmis ehitada. 1859. aastal Brunel suri. 1861. aastal jätkasid silla ehitamist insenerid John Hawkshaw ja William Henry Barlow. Sild avati liikluseks 1864. aastal.
Silla üldpikkus on 412 m, rippava pikkus 214 m. Kettkandurid valmistati sepisrauast.
Silla sõidutee kõrgus veepinnast on 75 m.
Grévillers
pisi|Üldvaade Grévillersile ja Briti kalmistule
Grévillers on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Põllumajandusküla asub 3 km Bapaume'ist läänes ja 21 km Arrasist lõunas.
pisi|tühi|
Jan Gamarnik
pisi|Jan Gamarniku portree [[1964. a. Nõukogude Liidu postmargil]] pisi|Jan Gamarnik esinemas mereväelastele 1933. aastal Jan Gamarnik (vene Ян Борисович Гамарник; sünninimi Jakov Tsudikovitš Gamarnik, vene Яков Цудикович Гамарник; 14. juuni (2. juuni vkj) 1894 Žõtomõr – 31. mai 1937 Moskva) oli juudi rahvusest Nõukogude riigitegelane ja sõjaväelane.