cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Tallinna ühistransport
Linnasisene
2008. aasta 7. novembrist kuni aasta lõpuni viis Tallinna transpordiamet läbi pilootprojekti, mille käigus pikendati populaarsete bussi- ja trolliliinide tööaega kella üheni öösel. Pilootprojekt lõpetati ära ja see rohkem ei jätkunud. Ka hiljem on räägitud öistest bussiliinidest, kuid praegu on öised bussi-, trammi- ja trolliliinid käigus ainult uusaastaöödel.
Bussiveerem
pisi|Regionaalne bussiliin 104 Tallinn-Kostivere Busside sõiduplaanijärgsed intervallid sõltuvad marsruudist ja kellaajast. Enamikul marsruutidest tiheasustusega piirkondadesse (magala piirkondadesse) Lasnamäele, Väike-Õismäele, Mustamäele ja Pelguranda (kõik ehitatud Nõukogude okupatsiooni ajal) on tüüpilised intervallid 6–15 minutit, samas kui Nõmme ja Pirita väiksema asustustihedusega linnaosadesse on tüüpilised liinibusside intervallid 12–60 minutit (mõni liin sõidab ainult tipptundidel ja/või argipäevadel).
TLT ostis ettevõttelt Solaris Bus & Coach sada uut keskkonnasõbralikku surugaasibussi Solaris Urbino 12 CNG ja Solaris Urbino 18 CNG, mis hakkasid kasutusele tulema 2020. aasta augustist. Lähiaastatel on Tallinn otsustanud osta veelgi rohkem surugaasibusse, kokku 350 ja vahetada 2025. aastaks välja kõik vanemad diiselbussid. Gaasibusside kõrval jäävad kasutusele ainult uusimad Euro 6 heitmenormidele vastavad diiselbussid. Sellised diiselbussid on MAN Lion's City A78, MAN Lions's City GL / A40, Volvo 7900 Hybrid ja Iveco Irisbus Crossway LE SFR 161/01.
Teised praegu töötavad, kuid peagi Tallinna bussipargist mahakandmisele minevad diiselbussid on Scania K 270 UB4X2LB, Scania CL94 UA6X2 / 2LB 300 Omnilink ja Volvo B12MA.
TLT-le kuulub 530 bussi.
Regionaalsed bussiliinid (Harjumaa)
Piirkondlikke bussiliine haldab Harjumaa Ühistranspordikeskus (HÜTK). Keskus asutati 2005. aasta alguses. Asutajateks olid Harjumaa 25 kohalikku omavalitsust ja Eesti Vabariigi esindajana Harju maakonna valitsus. Keskuse eesmärk on korraldada ühistransporti Harjumaal, et tõsta osutatava teenuse kvaliteeti. Marsruudid koostab HÜTK ja need antakse siis erinevatele operaatoritele. Harjumaal on umbes viiskümmend kommertsliini, mis ei kuulu TLT-le.
Trammivõrk
pisi|Tatra KT6TM trammid on üheks kolmest Tallinna teenindavast trammitüübist Tallinna trammivõrk on üsna lühike (19,7 km) ja teenindab peamiselt Kesklinna ja selle ümbrust. Trammivõrku teenindab neli trammiliini.
1. septembril 2017 avati Tallinna lennujaamas 4. trammiliini pikendus, mis koosneb kahest uuest peatusest: Ülemiste linnak ja Lennujaam. Raudteest möödumiseks ehitati tunnel Ülemiste jaama läheduses.
Veerem
Tatra KT4 trammid on ostetud Gera, Cottbuse, Frankfurdi ja Erfurdi linnadest Saksamaal, ning Tatra KTNF6 mudelid on madaldatud keskmise sektsiooniga Tatra KT4 üksused.
Aastatel 2015–2016 alustas teenindust kakskümmend uut CAF Urbos AXL trammi. Esimene uus tramm läks liinile 31. märtsil 2015.
Kokku on Tallinnas 70 trammi, kuid ainult umbes pooled neist on igapäevases kasutuses.
Aastatel 2016–2017 renoveeriti täielikult kuus vana Tatra KT4 trammi, et jäljendada 20. sajandi alguse trammide välimust. Kõik nad töötavad liinil nr. 3. Aastatel 2017–2018 moderniseeriti täielikult kaksteist vana Tatra KT6 ja kaks KT4 trammi. See tähendab seda, et uued või täielikult moderniseeritud trammid moodustavad umbes 57% kõigist Tallinna trammidest.
Rahvusvaheline hange kaheksa uue trammi ostmiseks Tallinna algas 2019. aasta lõpus optsiooniga osta veel viisteist trammi. Riigihanke võitjaks osutunud ainus pakkuja CAF loobus hankest.
2022. aastal võitis uute trammide riigihanke Poola ettevõte Pojazdy Szynowe PESA Bydgoszcz (PESA), mis tarnib 50 miljoni euro eest TLT-le kuni 23 uut trammi. Esimeste uute trammide tarne peaks toimuma 2024. aastal. PESA pakutud trammimudel on PESA Twist, mis on Tallinna rööpmelaiusele kohandatud. 28,6 meetrit pikad viieukselised trammid mahutavad kokku 300 reisijat, neist 65 istekohtadel.
Kraavi kihelkonnakool
pisi|Kraavi kihelkonnakooli hoone 2014. aastal
Tallinna ühistransport
Veerem
Riigihankes osalesid lisaks PESA-le veel kaks pakkujat – Hispaania ettevõte Construcciones y Auxiliar de Ferrocarriles (CAF) ning Soome-Tšehhi ühispakkujad Škoda Transtech ja Škoda Transportation – kes eelnimetatule kaotasid.
Gidon Kremer
Gidon Kremer (läti Gidons Krēmers; sündinud 27. veebruaril 1947 Riias) on Läti viiuldaja ja dirigent.
Tallinna ühistransport
Troll
pisi|TLT AS kuuluv Solaris Trollino 18 troll Trollid teenindavad Tallinna lääneosa, peamiselt Mustamäe linnaosa. Kõik trollibussiliinid sõidavad üldjuhul 8–15-minutiliste intervallidega.
Trollibussiliiklus algas Tallinnas 1965. aastal marsruudiga rahvusooperi Estonia juurest Hipodroomi juurde. Praegu on Tallinnas neli marsruuti: 1, 3, 4 ja 5, mis liiguvad Kesklinna (Kaubamaja ja Balti jaam) Mustamäe vahel. 1. detsembril 2012 asendati trollibussiliin nr. 2 ja 2. mail 2017 trollibussiliin nr. 9 diisel- ja hübriidbussidega. Suleti ka Väike-Õismäele suundunud 6. ja 7. liin.
TLT kasutab ettevõtte Solaris Bus & Coach valmistatud trollibusse Solaris Trollino 12 ja Solaris Trollino 18. TLT omanduses on 50 trolli.
Linnalähirong
pisi|Elroni Stadler Flirt rong suundumas Pääskülasse Elroni linnalähirongid on mõeldud eelkõige Harjumaa elanikele ühenduseks Tallinnaga. Marsruute kasutavad ka linnaelanikud, eriti Nõmme linnaosas, mis on Tallinna kõige lõunapoolsem linnaosa. Raudteeliinid läbivad Kristiine, Nõmme ja Lasnamäe linnaosasid, mille alguspeatus Balti jaam asub Põhja-Tallinna linnaosas, Kesklinna linnaosa lähedal. Raudteetransport on registreeritud linnaelanikele linna piirides tasuta (1. tsoon): kuni Vesse peatuseni idapoolsel suunal, Laagri peatuseni läänepoolsel suunal ja Männiku peatuseni edelapoolsel suunal. Rongide sõidugraafik Tallinnas on tipptunnil 10–20 minutilise intervalliga (kell 06:00–08:30 ja 15:30–18:30) ja muul ajal 25–35-minutise intervalliga. Rongid sõidavad tavaliselt kella 05:15–23:45, olenevalt suunast ja liinist. Nõmme linnaosa on paigaldanud jalgrattaparklad linnaosa igasse raudteejaama, et ergutada elanikke lähironge kasutama. Nõmme linnaosas ei ole praegu lähirongile suunavaid toiteliine (bussiliinid).
Gidon Kremer
1980. aastal emigreerus ta Nõukogude Liidust ning asus elama Saksamaale.
Kraavi kihelkonnakool
Kraavi kihelkonnakool oli Võru kreisis tegutsenud Antsla-Kraavi Prohvet Eelija kiriku õigeusu koguduse kihelkonnakool.
Tallinna ühistransport
Linnalähirong
Reisirongid on ainsad maismaasõidukid Tallinna ühistranspordisüsteemis, mis ei ole TLT valduses.
Laev
Tallinnal on laevaühendus Aegna saarega, mida haldab Spinnaker OÜ. Kuna Aegnal pole palju elanikke, on laev peamiselt turistidele mõeldud ja sõidab ainult suviti.
Piletid
Kõik Tallinna bussi-, trammi- ja trollibussiliinid kuuluvad ühtsesse piletisüsteemi. Harjumaa liinidel ja reisirongidel (Elron) on teistsugune hinnasüsteem, mis sõltub läbitud vahemaast.
25. märtsi 2012. aasta avaliku arvamuse küsitluses vastas üle 75% osalejatest Tallinna transpordisüsteemi tasuta sõidutranspordi küsimuses "jah". Ühistransport on tallinlastele olnud tasuta alates 1. jaanuarist 2013, mistõttu Tallinn on esimene Euroopa pealinn, mis pakub oma elanikele tasuta ühistransporti. Hiljem jõudsid Elron ja Tallinna linnavolikogu kokkuleppele, mis muutis ka linnapiires sõitvad rongiliinid (1. tsoon) linnaelanikele tasuvabaks.
Vaatamata sellele ei ole ühistranspordivõrk täiesti tasuta, kuna oma sõidu eest peavad maksma mitte-elanikud (sealhulgas turistid ja lähiomavalitsuste elanikud).
Kraavi kihelkonnakool
Kooli hoone jääb tänapäevase haldusjaotuse järgi Antsla valda Kraavi külla. Hoone on arvele võetud ajaloomälestisena.
Tallinna ühistransport
Piletitüübid ja ühistranspordi kombed
pisi|Tallinna ühistranspordi validaatorid Registreeritud tallinlased, kellel on isikutunnistus ja kinnitatud ühistranspordikaart (Ühiskaart) või samaväärne õpilaspilet, saavad alates 1. jaanuarist 2013 Tallinnas tasuta sõita bussides, trammides ja trollibussides ning alates 2013. aasta oktoobrist linnapiirides sõitvatel lähirongidel. Üksikpileteid, mis kehtivad ühekordsel sõidul, saab osta sõidukijuhtidelt või kontaktivabade pangakaartidega bussijuhi kõrval ukse lähedal asuvast piletivalidaatorist. Samuti saab osta 1h pileti QR-piletina "Pilet.ee 2020" äpist või tallinn.pilet.ee ostukeskkonnast. Kaardimakse on saadaval ka lähirongides, kuid pileti saab osta rongi klienditeenindaja käest ka sularahaga. Elroni transpordikaardiga reisijad saavad raha kaardile laadida, et osta pilet kõigist rongi sissepääsude juures asuvatest piletimasinatest, millega saavad tallinlased ka tasuta sõiduõiguse valideerida. Pilet (Ühiskaardil) tuleb sõidukisse sisenemisel valideerida.
Mitteresidendid saavad kasutada ühiskaarti sularaha laadimiseks üksikpiletite, erinevate perioodide ja muude eripiletite jaoks. Sooduspileteid saavad kasutada õpilased, üliõpilased, pensionärid ja puuetega inimesed. Lisaks linnaelanikele võivad Tallinnas tasuta sõita alla 7-aastased lapsed ja üle 65-vanused Eesti elanikud.[19] Ka alla kolmeaastaste lastega reisijad saavad tasuta sõita. Ettevalmistused ühtlasemaks piletisüsteemiks kogu Harjumaal, ka Tallinnas, on juba käimas, et pendelränne sujuvamaks muuta.
Sõidukisse saab üldjuhul siseneda kõikidest ustest ja pilet (Ühiskaart) tuleks valideerida kohe pärast sisenemist. Kui soovite järgmises peatuses sõidukist väljuda, peate vajutama stoppnuppu juba enne peatust, muidu võib juht peatusest mööda sõita.
Piletiraha kogumine
Tallinnas toimub ühissõidukites maksmistõendussüsteem ja sisse pääseb igast uksest. Alates 2008. aasta juulist kontrollivad Tallinna munitsipaalpolitseiametnikud sõiduõigust pisteliselt, peatades sõidukid peatuste vahel, et keegi ei saaks kontrollist eemale hoida. Trahvi (kuni 40 eurot) nõutakse igalt reisijalt, kellel pole kehtivat sõiduõigust. Kui reisija on oma ID-kaardi unustanud, saab ta öelda piletikontrollerile oma ID-koodi, mis juhul, kui inimesel on kehtiv pilet, tõendab reisiõigust.
Tallinna, Helsingi ja Tartu ühistranspordipiletid
Tallinna ja Helsingi vahel reisib aastas ligikaudu 10 miljonit reisijat, kellest suur osa kasutab mõlemal pool Soome lahte ühistransporti. Eesti ja Soome on teineteisele teatavasti väga olulised mitmes mõttes, muu seas ka majanduslikult. Soome lahte ületavad iga päev tuhanded töölistest pendelrändajad, kuid ka turistid. Siiani on ühistranspordi kasutajad pidanud mõlemal pool lahte ostma pileteid eri kanalitest, HSL-ilt Helsingis ja Tallinna Linnatranspordi AS-ilt Tallinnas, kuid 2020. aasta sügisel tulid Eesti ja Soome pealinn ning Tartu välja ühise piletiostuplatvormiga. See muudab ühistranspordi piletite ostu ja kasutamise nii eestlastele kui ka soomlastele mõlemal pool Soome lahte lihtsamaks. Mobiilirakenduse "Pilet.ee 2020" arendaja on Ridango AS. Ühise piletiostuplatvormi pakkumine on osa suuremast Tallinna-Helsingi kaksiklinna ehk Talsinki visioonist.
Gidon Kremer
1996. aastal asutas ta kammerorkestri Kremerata Baltica, mis koosneb Läti, Leedu ja Eesti noortest muusikutest ning on pälvinud rahvusvahelist tunnustust.
Mihhail
Mihhail (vene Михаил) on venepärane mehenimi.
Mõtteid valmivast intelligentsist
"Mõtteid valmivast intelligentsist" oli EYS Veljesto esimene koguteos. See ilmus 1923. aastal.
Mihhail
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 36. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Mihhail 3423 mehel.
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Mihhail 3248 mehel. Mihhail oli populaarsuselt 35. mehenimi. Lisaks oli variant Mikhail 1323 mehel.
Tallinna ühistransport
Tulevikuplaanid
Olemasolevatest projektidest on ehitusjärgus Ülemiste rongiterminal osana Rail Balticu suurprojektist, mille juurde koonduksid kõik maitsi liikuvad Tallinna läbivad ühistranspordiliigid. Ülemiste terminali ehitus algas 2021. aastal ja peaks lõppema aastal 2025. Sellega kaasneb ka Tallinnas asuvate osade raudteede rekonstruktsioon.
Trammiliin Ülemiste terminalist Vanasadamasse läks ametlikule kavandamisetapile 2021. aastal. Trammitee riigihanke põhiprojekti ja ehituse jaoks on Tallinna Keskkonna- ja Kommunaalamet kiitnud kahest pakkumisest heaks ühe, kuid päris kindel see veel ei ole, kuna kaotanud pakkujal on aega vaidlustada riigihanke tulemus. Valmis peaks uus trammitee lõik saama 2024. aasta juunis. Trammitee põhiprojekt ja selle ehitamine läheks koos omaniku järelevalve ja käibemaksuga maksma ligikaudu 46 miljonit eurot.
Kurtna mõisa park
pisi|Kurtna mõisa park Kurtna mõisa park asub Kurtna külas Alutaguse vallas Ida-Viru maakonnas.
Park on arvele võetud ehitismälestisena kui näide tüüpilisest eri etappidel rajatud mõisapargist.
Praegune Kurtna mõisa juures olev park on rajatud arvatavasti 19. sajandil.
Fjodor
Fjodor (vene keeles Фёдор) on venepärane mehenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 317. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Fjodor 366 mehel.
Günter Mittag
Günter Mittag oli pärit töölisperekonnast. 1943. aastal teenis ta lennuväe abiteenistuses, aastatel 1943–1945 õppis Saksa Riigiraudteel raudteelaseks. 1945. aastal astus Saksamaa Kommunistlikku Parteisse, millest 1946. aastal sotsiaaldemokraatide sundliitmise järel sai Saksamaa Sotsialistlik Ühtsuspartei (SÜP).
1947. aastal jõudis ta SÜP Greiswaldi piirkonna juhtkonda, järgnenud aastatel oli juhtivatel kohtadel kohalikus Saksa Vabade Ametiühingute Koondises. 1956. aastal lõpetas ta kaugõppes majandusõpingud ja sai 1958. aastal Dresdenis Liikluse Kõrgkoolis (Hochschule für Verkehrswesen) doktorikraadi.
1952. aastast töötas Günter Mittag SÜP Keskkomitee aparaadis, algul instruktorina ning aastatel 1953–1961 raudtee ja liikluse osakonna juhatajana. Aastatel 1958–1961 oli ta ühtlasi SÜP Keskkomitee Poliitbüroo juures asuva majanduskomisjoni sekretär.
1962. aastal sai Günter Mittag SÜP Keskkomitee liikmeks, 1966. aastast oli ta ka Keskkomitee Poliitbüroo liige. Alates 1976. aastast oli ta Keskkomitee majandussekretär. Aastatel 1963–1971 ja 1979–1989 oli ta ka Rahvakoja (parlamendi) liige. 1973–1976 oli ta Saksa DV Ministrite Nõukogu esimehe esimene asetäitja. 1963. aastast kuulus ta Saksa DV Riiginõukokku, 1979–1989 oli Saksa DV Rahvusliku Kaitsenõukogu liige.
Günter Mittag oli sotsialistliku plaanimajanduse pooldaja, kuid ta mõistis vajadust Saksa DV majandust reformida.
18. oktoobril 1989 vabastati Günter Mittag kõigist juhtivatest ametitest. 11–12. novembril 1989 arvati ta välja SÜP Keskkomitee koosseisust ja 23. novembril 1989 heideti välja Saksamaa Sotsialistlikust Ühtsusparteist. 1989. aasta detsembris võeti Mittag vahi alla, kuid vabastati varsti halva tervisliku seisukorra tõttu. 1991. aastal esitati talle uus süüdistus riigi raha kuritarvitamises, kuid 1993. aastal tunnistati ta tervislikel põhjustel vastutusvõimetuks.
Now That's What I Call Music! 90 (Suurbritannia väljalase)
"Now That's What I Call Music! 90" või "Now! 90" on duubelkogumikalbum.
Album anti Suurbritannias välja 30. märtsil 2015 ning see on albumisarja "Now That's What I Call Music!" Suurbritannia ja Iirimaa väljalaske 90. album. Album on saadaval CD-l ja allalaaditava muusikafailina. Official Charts Company andmetel sai albumist 2015. aasta kõige kiiremini müüdud album ning seda müüdi esimese müüginädalaga 264 000 eksemplari.
Albumil on 7 laulu, mis on jõudnud Briti singlite edetabelis esikohale: "Uptown Funk", "Thinking Out Loud", "King", "Hold My Hand", "Something I Need", "These Days" ja "I Don't Care".
Sam Smithi laulu "Lay Me Down" puhul ei ole tegu singlite edetabelit juhtinud Comic Reliefi versiooniga koos John Legendiga, vaid albumiversiooni raadiovariandiga.
Arkadi Reigo
Ta oli Eesti NSV teeneline õpetaja (1968). Ta töötas koolidirektori ja õpetajana (põhiliselt Kurenurme koolis ja Tartu Hiie koolis). Omas uuringuid pedagoogika valdkonnas. Ta oli koduloohuviline ja kirjandushuviline (avaldanud luuletusi).
Arkadi Reigo on maetud Tartu Ropka-Tamme kalmistule.
Karedahambane osi
Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (2012).
Eestis on ta väga haruldane. Teda leidub Saaremaal, palumetsades niiskemates kohtades.
Kevadmaran
Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse.
Josef Bachmann
Josef Erwin Bachmann (12. oktoober 1944 Reichenbach im Vogtland – 24. veebruar 1970) oli saksa tööline. Bachmann on peamiselt tuntud selle poolest, et 1968. aasta aprillis pani ta toime atentaadi vasakpoolse üliõpilasliidri Rudi Dutschke vastu.
Josef Bachmann sündis Saksimaal. Ta isa ei olnud temast huvitatud. Üks onudest oli talle kasuisaks, kuid ta pandi Saksa DV-s poliitilistel põhjustel vangi. Josef Bachmann oli viletsa tervisega ja ta veetis ühtekokku kaks aastat haiglates, eeskätt kopsutuberkuloosi tõttu. Koolis ei läinud tal eriti hästi. 1956. aastal asus ta koos emaga Saksa Demokraatlikust Vabariigist Lääne-Saksamaale Ruhri piirkonda. Halbade õpitulemuste tõttu oli ta sunnitud käima erikoolis. Kooli lõpetamise järel õppis ta abitööliseks. Ta töötas juhu- ja abitöölisena, vahetades tihti töökohta. Münchenis elades oli tal olnud kontakte paremäärmuslastega.
10. aprillil 1968 sõitis Josef Bachmann Münchenist rongiga Lääne-Berliini. 11. aprillil ootas ta Dutschket Kurfürstendammil Sotsialistliku Saksa Üliõpilasliidu hoone lähedal. Bachmann sõimas Dutschket kommunistiks ja tulistas tema pihta püstolist kolm lasku. Dutschke sai raskelt vigastada, kuid jäi ellu.
Bachmann vahistati kohe pärast atentaati ja kuulati üle. Hiljem esitati talle süüdistus mõrvakatses ja talle määrati 7-aastane vabaduskaotus. Vanglas lõpetas Bachmann elu enesetapuga. Ta pani endale kilekoti pähe ja lämmatas end ära.
Turba Kool
Turba Kool asub Saue vallas Harjumaal ja tegutseb lasteaed-põhikoolina.
Zāģernieki
Zāģernieki on küla (mazciems) Lätis Gulbene piirkonnas Litene vallas.
Turba Kool
Turba Koolis töötab 37 inimest. Kooli direktor on 1. septembrist 2018 Veikko Kõrv.
Ajalugu
1935. aastal alustas tööd Ellamaa Turbatööstuse lasteaed, mis töötas 1936.–1940. aastal rahvamaja ruumides. Hiljem kandis lasteaed nimesid Ellamaa Elektrijaama lasteaed, 1966. aastast Eesti Energoremondi Turba Lastepäevakodu. Aastal 1974 avati Turbas uus lasteaiahoone. 1992. aastal sai lasteaed nimeks Turba Lastepäevakodu.
1. septembril 1940 avati praeguses Turba Kultuurimaja hoones Turba 7-klassiline kool.
1941. aastal viidi kool üle turbatööliste suvebarakki.
1944. aastal avati vene õppekeelega klassid.
1953. aastal pandi nurgakivi praeguse koolihoone ehitusele.
1. septembril 1956 avati uus koolimaja ning tööd alustas Turba Keskkool.
1958. aastal algas õpilaste ja õpetajate abiga kooli staadioni rajamine.
1962. aastal valmis kooli internaadihoone 80 õpilasele.
1. septembril 1998 nimetati Turba Keskkool ümber Turba Gümnaasiumiks.
2004. aastal avati Turba Gümnaasiumi spordihoone.
Rannarajoon
Rannarajoonis asub teiste seas Pärnu rannapark.
Rannarajooni linnaosa tänavad
Rannarajooni linnaosas on 36 tänavat, milleks on:
Turba Kool
Projektid
Turba Kool kuulub tervist edendavate koolide hulka, mille eesmärgiks on luua sotsiaalselt, vaimselt ja füüsiliselt turvalist koolikeskkonda.
ProgeTiigri programmi toetusel antakse koolis robootika- ja programmeerimisõpet ning seda alates lasteaiast.
Turba Kool liitus alates 2013/2014. õppeaastast ka Kiusamisvaba Kooli (KiVa) programmiga, mille eesmärgiks on luua õpilastele tegevusi kiusamise ennetamiseks ja märkamiseks ning märgatud juhtumite lahendamiseks. KiVa tunnid toimuvad Turba Koolis kaks korda kuus ning on mõeldud 1.–6. klassis õppivatele noortele.
Kool on alates 2015. aastast osaline ka 5.–9. klassi õpilastele mõeldud TORE programmis, mis keskendub suhtlusoskuste õpetamisele, õpilaste isiklikule arengule ning edukale toimetulekule koolisituatsioonides.
Turba Kooli õpilastel on mitmel korral olnud võimalus YFU vahetusõpilaste organisatsiooni kaudu viibida ühe õppeaasta vältel välismaal.
Alates 2009/2010. õppeaastast on Turba Kooli 6.klassi õpilased osalenud Maanteeameti projektis “Kaitse end ja aita teist” (KEAT), mille eesmärgiks on lastele selgitada ohutu liiklemise põhimõtteid, vee- ja tuleohutust, õpetada esmaabi, orienteerumist ning ellujäämisoskusi metsas viibides.
2014/2015. õppeaastal õnnestus Turba Kooli 7.klassil osaleda ka Hooliva Klassi projektis, mille eesmärgiks oli õpetada noori üksteist märkama, paremini mõistma ning koostööd tegema.
Lipp ja logo
Turba Kooli logo on kujundanud kooli vilistlane Timo Tamm. Logo kujundamisel lähtus Tamm kolmest põhimõttest: ajatusest, konkreetsusest ja väärikusest. Logol olev sinine värv sisendab usaldust, mida vanemad oma lapsi õpetajate hoole alla ulatades kõige rohkem soovivad. Tähed “t" ja “k" (Turba Kool) on logol kujutatud minimalistlikult, olles loetavad nii väikselt pastapliiatsil kui suurelt T-särgil kasutades. Hüüdlause “Teadmised koduõuelt” võtab kooli olemuse ja positsiooni kogukonnas ilmekalt kokku.
Laul
Turba Kooli koolilaulu on sõnad ja viisi on kirjutanud Regina Sild.
Turba kool
Väike kool on Harjumaal
Mille sarnast eales ma
Ei saa tundma ega teadma
Sest nii südames on ta
Meie väike Turba kool
See on armas koduhoov
Palju teadmist, tarkust, hoolt
Annab meile Turba kool
Targemaks saab iga noor
Meie kool, Turba kool
Armas kodukool :,:
Õpetajat iga päev
Rõõmsalt tervitamas näen
Sõbrad kõik on jälle koos
Nii on tuju jälle hoos
Õpilasesindus
Turba Kooli õpilasesindusse kuuluvad koolinoored 5.–9. klassini, kes soovivad kaasa lüüa kooli arengus ning maine kujundamises. Turba Kooli õpilasesindusse kuuluvad ka kooli vilistlastest toetajaliikmed, kes on varem Turba Koolis õppides osalenud õpilasesinduse töös ning kooli lõpetanutena avaldanud soovi ka edasipidi koolielu edendamisse oma panus anda. Õpilasesinduse liikmed ühendavad omavahel juhtkonna, lapsevanemad, õpilased ja vilistlased. Tegevus toimub õpilasesinduse põhikirja ja tööplaani alusel.
2019/2020. õppeaastal kuuluvad õpilasesindusse Katre Sõukand – president, Elina-Maris Lilleorg – protokollija, Remy Rasmus Koptelkov, Virgo Lootus, Reigo Rebane, Lisette Väinola ja Marjen Tõniste.
Vilistlastest toetajaliikmed on Virje Laak, Saskia-Sofia Eller, Karl-Kevin Miinpuu, Marleen Taimsaar, Cristin Menind, Roosi-Matilde Tamm, Grete Kraavi, Liisi Laasik, Anastasija Ananjeva, Marta Ruus, Eleri Paimla ja Ethel Noortoots.
Hoolekogu
Turba Kooli hoolekogu põhimõtteks ja ülesandeks on õppijate, õpetajate, juhtkonna, lastevanemate ja kooli toetavate organisatsioonide ühistegevus õppe ja kasvatuse suunamisel, planeerimisel ja jälgimisel ning õppeks ja kasvatuseks paremate tingimuste loomisel. Hoolekogu teeb koostööd kohaliku omavalitsusega, tehes ettepanekuid kooliga seotud küsimuste edukamaks lahendamiseks. Hoolekokku kuuluvad kooli pidaja, õppenõukogu, pedagoogilise nõukogu, lasteaia ja põhikooli vanemate, kooli vilistlaste, õpilasesinduse ning kooli toetavate organisatsioonide esindajad.
2019/2020. õppeaastal kuuluvad hoolekokku Birgit Tammjõe-Tulp, Tiina Umbsaar, Heimar Tihane, Illar Västrik, Monika Evartov, Heidi Kuningas, Margarita Randviir, Kadi-Ann Kraut, Margarita Klemm, Hedy Mikk, Monika Sassi, Eveli Kirtsi, Priit Pettai, Zanna Silla, Eliko Kõiv ja Katre Sõukand.
Mälestused
'''Einar Kraut, Turba Keskkooli 5. lend''': “Väike mälufilm 53 aasta tagant – ehk kuidas kõik algas”
Kuid ega polnud ka vähem põnev vaadata, kuidas ekskavaator vundamendi jaoks kraave kaevas. Ehitusmaterjalide veoks muretseti jõujaamale kallurauto (sel ajal öeldi “isekallutaja”), ja nii sain minagi sel mälestusväärsel suvel teha isa kõrval kaasa tähtsaid retki ehitusplatsilt Viti või Pulganõmme kruusaauku ja tagasi. Olid palavad ilmad: isa kaheksakandiline müts lebas mustal nahkistmel meie kahe vahel (sealt oli lühike tee juba minu pähe!) ja augu kalda all leemendasid labidameeste pruunid seljad higist ning musklid mängisid, kui kruus või liiv valjuhäälsete lõõpjuttude saatel veokasti lendas. Täislastis sõitis auto aeglasemalt, hulga vihasema häälega kui muidu. Kõige uhkem oli aga see, kui isa ehitusplatsil masina täpselt tagurdas, veokasti nurga juures oleva lukustuskangi lahti tõmbas, kasti esipool unnates ja kabiini värisedes tõusma hakkas ning kogu kastis olev kraam siis ühe hooga, valjul kohinal ja krobinal maha jooksis. Selgesti on ka silme ees, kuidas ehitusbrigaadi naised kallakil traatsõelale liiva loopisid, kuidas mehed kandekastidega segu tassisid ja missuguses kiires ja osavas koostöös käisid müüriladujate käed kellu ja kiviga…
Vastne vundament alles kerkima hakkavate müüridega näis seiklusi tõotava labürindina, samuti tundus hoopis ahvatlevam mängida uusehitise hiigelsuurtes liivahunnikutes kui oma maja ehitusest jäänud väikeses liivakuhilas! Paraku oli kodus üsna rangete sõnadega selgeks tehtud, et pärast tööpäeva lõppu platsile minek pole lubatud. See keeld ei saanud jääda rikkumata – muidu poleks kuidagi seletatav, et nii selge ebameeldivustundega on meeles töödejuhataja pikk, kergelt longates lähenev kogu ja pragav hääletoon sinna juurde. Aga see vahelejäämine jäi vist ka ainukeseks – küll oskasime edaspidi olla juba ettevaatlikumad.
Sudden Elevation
"Sudden Elevation" on Islandi muusiku Ólöf Arnaldsi kolmas album. Albumi produtseeris laulja koos Islandi-Ameerika helilooja Skúli Sverrissoniga. Tegemist on ühtlasi laulja esimese albumiga, mis on tervikuna ingliskeelne.
Turba Kool
Mälestused
'''Allan Muuk; Turba Keskkooli 22. lend''': “Kool ühe maal kasvanud poisi elus”
“Kooli tähtsusest saadakse alles aru siis, kui ühe või teise haridusasutuse ukse sulgumisest seal õppinud inimese seljataga on möödunud aastaid. Ilmselt ei ole teisiti minugi puhul. Minu mälestustesse on jäänud Turba kool väga positiivsena. Ta oli ainuke kool selles vanuses, seetõttu ei oska teda millegagi võrrelda. Tol ajal, aastatel 1970–1981 liikus peresid väga palju piirkonniti ringi ja kindlasti nendes peredes kasvanud lastel võib olla suurem võrdlusvõimalus.
Tänapäeval kõneldakse väga palju kooli stressist. Ma ei tea, mis see on ja mis moel ta laste peal väljendub. Igapäevane varajane tõusmine? Meie puhul olenemata ilmast viie kilomeetri pikkune, põhiliselt jalgsi läbitav koolitee, lisaks kuuepäevane õppetsükkel. Kõik need faktid küll negatiivseid emotsioone hinge ei jätnud. Väike kool on parem nii õpilastele kui õpetajatele ja ma arvan, et see on õige. Alates algklassidest peale valitses vägagi sõbralik õhkkond, kuid nagu ikka on väänikud õpilased need, kes õpetajate pahameele on ära teeninud. Ma ise arvan, et ma kuulusin nende hulka. Aastate arenedes muutusid huvid. Rõõm koolist jäi. Ma ei mäleta kordagi sellist momenti, kui soovi kooli minna ei olnud. Tegelikult puudusid ka alternatiivid. Kinno ja kaubamajja ei olnud võimalik põgeneda. Kui mõelda sündmustest, mida kooli ajal kogetud sai, siis on raske isegi midagi konkreetset esile tuua. Tegelikult ei kordu ju enam midagi. Ei kordu oktoobrilaste, pioneeri ega komsomoli aastad. See kõik oli teine elu, teine riigikord, teised veendumused. Minu keskkooli aegne Turba kool hakkas võtma juba suuresti neid jooni, mis iseloomulikud ka praeguse koolikultuuri juures. Hakkasid toimuma esimesed koolipeod, kus mängiti muusikat, mis oli keelatud. Siit moraal, et ega vist sellel ajal selle valdkonna eest seisvad õpetajad organites vaibal käima ei pidanud. Selline diskode korraldamise vaimustus tõi ka sellesse piirkonda juba tükikese vaba maailma. Kindlasti olen pettunud selle üle, et selle aegsed õpilased ei osanud haridust teadvustada. Kuigi tagantjärele meenutades õpetajad seda sõnumit endas kandsid. Eks need tegemata jätmised ja poolikult ettevalmistatud õppetükid annavad praegugi tunda. Olen võimaluste piirides püüdnud jälgida koolielu edenemist Turbas ning mul on tunne, et neid põhilisi väärtusi, mida ühiskond ühelt koolilt ootab, suudetakse edasi anda. Nüüdne haridussüsteem annab suuremaid valikuvõimalusi ja võib-olla praegused õpilased enam nii suurt tähelepanu ühele konkreetsele koolile ei pühenda (see on minu arvamus), aga kindlasti on selline väike armas kool väga oluline avaliku arvamuse kujundaja antud piirkonnas ja ma loodan, et ta jääb selleks veel pikaks ajaks.”
800 mm rööpmelaius
800 mm rööpmelaiusega rööbastee on kitsarööpmeline raudtee, mille relsside sisekülgede vahekaugus on 800 mm.
Kasside leukeemiaviirus
Kasside leukeemiaviirus (FeLV) on retroviirus, mis nakatab kasse. FeLV kandub edasi nakatunud kassidelt uriini, sülje või nasaalsete sekretsioonide kaudu. Poegadele võib haigus üle kanduda ka emalt. Kui immuunsussüsteem ei suuda viirusest jagu saada, võib viirus viia surmavate haigusteni.
FeLV jaguneb nelja alagruppi: A, B, C ja T. Nakatunud kassil on FeLV-A, pluss ühe või mitme muu alarühma kombinatsioon. Alarühmast oleneb sümptomite valik, prognoos ja ravi.
Viiruse struktuur
Kasside leukeemia viirus (FeLV) on RNA viiruse alamperekonnas Oncovirinae, mis kuulub Retroviridae perekonda. Viirus sisaldab 5' ja 3' LTR-i ja kolme geeni: Gag (struktuurne), Pol (ensüümid) ja Env (ümbris/kest ja transmembraanne); kogu genoom on umbes 9600 aluspaari. Kasside leukeemia viirus on horisontaalselt edastatav, eksogeenne retroviirus, sisaldab valgust ja ühest RNA ahelast koosnevat tuuma, mis on kaitstud lipoproteiinist kestaga.
Ajalugu
Kassidel esinevat FeLV-d kirjeldati esimest korda 1964. aastal. Haigust seostati alguses leukeemiaga, kuid hiljem mõisteti, et esmasteks haigusnähtudeks on üldiselt aneemia ja immunosupressioon. Esimene diagnostiline test sa kättesaadavaks 1973. aastal, mis viis katsete ja elimineerimise režiimile, vähendades dramaatiliselt nakatunud kasside arvu üldpopulatsioonis. Esimene vaktsiin tuli müügile 1986. aastal.
Märgid ja sümptomid
Kasside leukeemiaviirusega nakatumise tunnused ja sümptomid on üsna mitmekesised ning hõlmavad isukaotust, kehva karvkatte seisundit, anisokoriat (ebaühtlased pupillid), naha-, põie- ja hingamisteede infektsioone, suuhaigusi, krampe, lümfadenopaatiat (paistes lümfisõlmed), nahakahjustused, väsimust, palavikku, kaalulangust, stomatiiti, gingiviiti, pesakonna vältimist, pantsütopeeniat, korduvaid bakteriaalseid ja viirushaigusi, aneemiat, kõhulahtisust ja kollatõbe.
Haiguse kulg
Leukeemial on mitmesuguseid mõjusi. Kass võib saada FeLV vastu immuunseks pärast haigusega võitlemist, kass võib muutuda haigusekandjaks ise haigestumata või vahepealne juhtum, kus kassil on nõrgenenud immuunsussüsteem. Lümfosüümide arengut peetakse haiguse viimaseks staadiumiks. Ehkki arvatakse, et kasside lümfoomide esilekutsumiseks peab leiduma viirusevalku, näitavad uuemad tõendid, et suur protsent FeLV-antigeeni negatiivseid lümfoome sisaldavad FeLV-DNA-d, mis osutab viiruse põhjustatud ‘’hit-and-run’’ kasvaja arengule.
Kassi sisenenud leukeemiaviiruse saab jagada kuude staadiumi:
800 mm rööpmelaius
Rööpmelaius on kasutusel mitmel ratasajamiga mägiraudteel, millest kuus asuvad Šveitsis.
Kasside leukeemiaviirus
Haiguse kulg
Kui kassi immuunsussüsteem ei suuda viirust tõrjuda, areneb see edasi järgmiselt:
800 mm rööpmelaius
Šveitsi trasside seas on maailma suurima kaldega (suurim kalle 48%, keskmine kalle 35%) ratasajamiga raudtee (Pilatuse raudtee) ja maailma pikim ratasajamiga raudtee (19,11 km pikkune Wengernalpbahn Alpides).
Kasside leukeemiaviirus
Haiguse edasikandumine
FeLV-ga nakatunud kassid võivad olla FeLV-A nakkuse allikad. Kassid saavad viirust edasi anda sülje ja tiheda kontakti kaudu nagu hammustamine ja (harva) läbi nakatunud kassi liivakasti või toidunõu.
Juhul kui kass on nakatunud FeLV-A tüvega, võivad tekkida täiendavad originaalse FeLV-A viiruse muteerunud vormid, nagu ka FeLV alarühmad B, C ja T.
Marõna Behh-Romantšuk
Marõna Behh-Romantšuk (sündinud 18. juulil 1995 Morozivis Hmelnõtskõi oblastis) on ukraina kergejõustiklane (kaugushüppaja ja kolmikhüppaja). Ukraina teeneline meistersportlane (2020).
Seppo Varho
Seppo Varho (sündinud 28. juunil 1963) on soome pianist.
Õppinud klaverit Espoo muusikakoolis (Espoon Musiikkiopisto), kus tema õpetajateks olid Monna Kamu, Hanna Aho ja Kaija Harjanne ning Konstantin Bogino juures Itaalias, Prantsusmaal ja Soomes. Ta on osalenud ka Viktor Derevjanko, Ralf Gothóni, Eero Heinoneni, Paavali Jumppaneni, Matti Raekallio ja Tapani Valsta meistrikursustel.
Varho esineb nii solisti kui ka kammermuusikuna. Klaverisaatjana tegutseb ta Espoo muusikakoolis, Helsingi ametikõrgkoolis Metropolia ja Sibeliuse Akadeemias. Tema mitmekülgse repertuaari hulka kuulub lisaks maailmaheliloojate Bernd Alois Zimmermanni, John Cage'i, Witold Lutoslawski, Heinz Holligeri ja Elliott Carteri loomingule ka uus soome ja eesti muusika.
Lisaks Soomele on ta palju kordi esinenud Itaalias Veneetsia lähedal asuval Chioggia festivalil. Ta on esinenud ka Šveitsis (Lenzburgis, Zürichis ja Boswilis), Austrias, Saksamaal, Iisraelis ja Jaapanis. Eestis on ta esinenud mitu korda nii solisti kui ka eesti baritoni Atlan Karpi saatjana.
Helene Ranna
Helene Ranna (kodanikunimi Helene Tamberg; 23. detsember 1897/4. jaanuar 1898 Kihelkonna vald – 17. detsember 1946 Tartu) oli eesti prosaist ja luuletaja ning kooliõpetaja.
Ta on õppinud Loona ja Kihelkonna algkoolis. Aastatel 1915–1917 töötas ta õpetajana Kehila külakoolis, aastatel 1917–1919 töötas ta kontoriametnikuna Venemaal, aastatel 1923–1927 õpetajana Pidula algkoolis. Aastal 1929 sooritas eksternina abituuriumi. Aastatel 1930–1932 oli ta Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna üliõpilane. Ta kannatas vaimsete häirete all, elas ja suri Tartus.
Kasside leukeemiaviirus
Haiguse edasikandumine
Lisaks kodukassidele ähvardab FeLV ka teisi Felidae liikmeid (nt ilves ja Florida panter). Ülekaalukad epidemioloogilised tõendid viitavad sellele, et FeLV ei ole ülekantav ei inimestele ega ka koertele.
FeLV on üle maailma levinud infektsioon, umbes 1–2% kasside populatsioonist püsivalt nakkatud selle viirusega. Ligikaudu 0,5% kodukassidest on püsivalt nakatunud FeLV-ga, kuid paljudel teistel kodukassidel (>35%) on spetsiifilised IgG antikehad, mis näitavad viirusega varasemat kokkupuudet ja sellele järgnevat immuunsuse kujunemist.
Kassipojad võivad sündida FeLV-ga, kui nad on emakas sellega kokku puutunud.
Nii hulkuvate kui ka omanduses olevate linnakasside seas on nakatumine palju suurem kui maapiirkonna kasside hulgas: see on täielikult tingitud sellest, kui palju kasse on üksteisega kontaktis.
Diagnoos ja prognoos
FeLV testimine on võimalik ELISA (enzyme-linked immunosorbent assay) testidega, mis otsivad viiruse antigeene, vereringes leiduvaid vabu osakesi. ELISA testides kasutatakse kõige sagedamini vereproove, kuid võib ka kasutada sülge või silma eritisi. Proov lisatakse mahutisse või nõusse, mis sisaldab viiruse antigeeni. Kui proovis on antigeenivastaseid antikehi, seonduvad nad omavahel ja indikaator muudab värvi. Need annavad lõpliku diagnoosi, kuid ei erista omavahel ägedat/akuutset või püsivat infektsiooni. Sellepärast soovitatakse teha kordustest kolm kuni neli kuud pärast positiivse tulemuse saamist, et teha kindlaks, kas viirus on organismist väljunud. Teine diagnoosimis võimalus on võrdluslabori testi abil, kasutades immunifluorestsentstesti (IFA – immunofluorescent antibody assay). IFA test kasutab vereproovi ja tuvastab viiruse olemasolu valgetes verelibledes, juhul kui viirus on jõudnud luuüdisse. IFA testid ei anna tulemusi mööduvate,esmaste infektsioonide puhul, vaid nakkus peab olema püsiv. Peale ELISA ja IFA testi võivad infektsioonile viitavaid muutusi näidata ka rutiinsed laboratoorsed veretööd, kuid neid ei saa kasutada lõpliku diagnoosina. Esineda võib vererakkude arvu muutusi, näiteks leukopeenia, väheneda hematokrit (PCV) ja üldvalgu (TP) tase tänu aneemiale. Oksendamine ja kõhulahtisus võivad tingida hüpoglükeemiat ja kõrget hemokontsentratsiooni, dehüdratsioon ja isutus põhjustavad elektrolüütide tasakaalutust ning korduvaid kuseteede infektsioone. Muud diagnoosimiseks vajalikud protseduurid: hematoloogia (südame- ja veresoonkonna haigused), radiograafia, luuüdi aspiratsioon, oftalmoskoopia (silmapõhja vaatlus silmapeegliga).
ELISA testiga diagnoositud püsivalt nakatunud kassid võivad surra mõne kuu jooksul või jääda pikemaks ajaks asümptomaatilisteks (sümptomiteta). Keskmine ellujäämisaeg pärast diagnoosi määramist on 2,5 aastat.
FeLV liigitatakse nelja alarühma:
Surmaga lõppenud haigusteks on leukeemiad, lümfoomid ja mitteregeneratiivsed aneemiad. Kuigi ei ole teadaolevat ravi leukeemiaviiruse vastu, kiitis Ameerika Ühendriikide põllumajandusministeerium 2006. aastal heaks lümfotsüütide T-raku immunomodulaatori FeLV ravis.
Ennetamine
Kasside leukeemia vaktsiin on üks põhivaktsiine, mis tähendab, et see on kohustuslik kõigile kassidele ja kassipoegadele. Saadaval on kahte tüüpi kasside laukeemiaviiruse vaktsiini: adjuvandiga tapetud viiruse mitteinfektsioosne vaktsiin ja adjuveerimata kanaarilinnuliste rõugete viiruse vektoriga rekombinantne nakkusvaktsiin (QI066AA01 ja eri vaktsiinide kombinatsioonid), mitte ükski ei paku haiguse eest 100 protsendilist kaitset, sellepärast soovitatakse vaktsineerida ainult kõrge riskiga kasse. Kõrge riskiga kasside hulka kuuluvad: kassid juurdepääsuga välja, kellel on võimalik kontakt haigestunud loomaga, metskassid, kassid kes elavad koos suure koguste teiste loomadega (loomade varjupaigad, hoiumajad), määramata staatusega kassid.
Pärast vaktsineerimist võib loom tunda end mõni tund kuni päev haigena, osadel võib tekkida allergiline reaktsioon ning kuna vaktsiinid pole 100% tõhusad võib tekkida ka väga minimaalset sorti lühikene haigestumine, kuid väga harva areneb sellest välja kliiniline haigus.
Peale selle peetakse ka tõsiseid kõrvalnähte osaks FeLV vaktsiinist. Süstekohta tekib vähesel protsendil kassidest, kes on saanud adjuvandiga tapetud viiruse vaktsiini, sarkoom (äge kasvaja). Sarkoomide teket seostatakse vaktsiinides leiduvate alumiiniumi adjuventidega (abiained).
Firma Merial toodab ka uutmoodi rekombinantset vaktsiini, mis koosneb kanaarilinnuliste rõugete viirusest, mis kannab FeLV gag ja env geene (Ameerika Ühendriikides müüakse kui PUREVAZ FeLV, Euroopas kui Eurifel FeLV). See vaktsiin on arvatud olevat vanast vaktsiinist ohutum kuna see ei vaja adjuvanti et tõhus olla, et see oleks võimalik on tegemist elusviirusega. Viirus pärineb aga linnuperemehest ja seetõttu ei paljune imetajates.
DOI (immunoloogilise mälu kestus) on igal vaktsiinil omamoodi, kuid sarnaselt intervallidega: kassipojad tuleks vaktsineerida 9.–10. elunädalal, seejärel uuesti 3–4 nädala pärast ja siis edasi iga aasta möödudes.
Samuti aitab kasside toas hoidmine, et loom ei puutuks kokku nakatunud loomadega. Kui tekib vajadus kasse välja lasta või on nad sellega harjunud, võiks väljaskäik toimuda järelevalve all.
Ravi ja hooldus
Kuigi praegu ravimit selle haiguse vastu ei ole, on olemas medikamendid ja protseduurid, mis aitavad hoida kassi stabiilset seisundit. Näiteks vereülekanne võib olla vajalik aneemia korral, antibiootikumid bakteriaalsete infektsioonide korral, kemoteraapia on vajalik kasvajate ravimiseks, toidulisandid hea üldseisundi tagamiseks.
Ameerika Ühendriikides ja Euroopas on lubatud eri tüüpi ravi.
Ameerika Ühendriikides lubatud ravi
Ameerika Ühendriikide põllumajandusministeerium andis 2006. aastal välja tingimusliku loa uuele ravimeetmele miad nimetatakse lümfotsüütide T-raku immunomodulaatoriks (LTCI). Seda ravimit toodav ja turustab T-Cyte Therapeutics, Inc. Lümfotsüütide T-raku immunomodulaator on ette nähtud kasside leukeemiaviiruse (FeLV), kasside immuunpuudulikkuse viirusega (FIV) nakatunud kasside raviks ja lümfotsütopeenia, oportunistliku infektsiooni, aneemia, granulotsütopeenia või trombotsütopeeniaga seotud sümptomite raviks. Kõrvaltoimete puudumine mitmetel loomaliikidel viitab toote väga madalale toksilisuse profiilile.
LCTI on üheahelaline polüpeptiid, mis on tugevalt katioonne glükoproteiin ning mida puhastatakse katioonivahetusvaiguga. Veise päritolu stroomarakkude supernatantidest proteiini puhastades saadakse sisuliselt homogeenne tegur mis ei sisalda võõrkehi. Veiseproteiin on homoloogne teiste imetajaliikidega, selle isoelektriline punkt on 6,5. Valk on ette valmistatud lüofilitseeritud 1 mikrogrammisesse annusesse. Kui lahustada steriilses lahjendis saadakse nahaalune süstelahus.
Euroopas lubatud ravi
Euroopas müüakse ravimit Vibragen Omega (Interferon-ω), mida toodab Virbac. Kui seda on kasutatud FeLV nakatanud kasside raviks mitteterminaalsetes kliinilistes staadiumides (üle 9 nädala vanustel kassipoegadel), on toimunud märgatav suremuse vähenemine. Mitteaneemilistel kassidel langes suremus 50 protsendilt 20 protsendile.
Hooldus
Kui teie kass on nakatunud, hoidke teda toas ning eemal teistest kassidest. Ka kass, kes on märgitud FeLV-positiivseks, kuid pole haige, kannab ikka viirust edasi.
Elades koos mitme kassiga, võib nakatunud kassi pidamine olla raske, kasutusele võetakse tihti meetodis nagu eutanaasia, uue kodu leidmine, kus pole teisi kasse, või looma hoidmine teistest eraldi, koos eraldi söögi- ja jooginõude ning liivakastiga.
Kui kass sureb leukeemiaviirusest põhjustatud haigusse, soovitatakse vähemalt 30 päeva uut kassi mitte koju tuua. Surnud kassi asjadest tuleb kas lahti saada või desinfitseerida ja korralikult puhastada.
Võrdlus kasside immuunpuudulikkuse viirusega
FeLV-d ja kasside immuunpuudulikkuse viirust (FIV) aetakse vahel omavahel segamini, kuigi viirused erinevaid üksteisest mitmeti. Ehkki FeLV ja FIV rühmitatakse mõlemad samasse retroviiruste alamsugukonda (ortoretrovirinae), klassifitseeritakse nad erinevatesse perekondadesse (FeLV on gamma-retroviirus ja FIV on lentiviirus nagu HIV-1). Nad on kujult üsna erinevad: FeLV on ringikujulisem ning FIV on piklik. Need viirused on ka geneetiliselt üsna erinevad ja nende valgukatted erinevad suuruselt ja koostiselt. Kuigi paljud FeLV-i ja FIV põhjustatud haigused on sarnased, erinevad ka need konkreetsete tekkeviiside poolest. Kui kasside leukeemiaviirus võib põhjustada haigestunud kassil sümptomaatilist haigust, siis FIV-sse haigestunud kass võib jääda kogu eluks täiesti asümptomaatiliseks.
Kirbla kivikalmed
Kirbla kivikalmed on kivikalmed Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Kirbla külas Kirbla pangal. Kalmed on arvele võetud kultuurimälestisena.
Kivikalmed on kahes grupis Ergu talu varemete lähedal.
Kalmeid kasutati 11.-12. sajandil.
Vastseliina kirik
pisi| Vastseliina Katariina kirik on kirik Võru maakonnas Võru vallas Külaoru külas Vastseliina lähedal. Kirikut kasutab Vastseliina Katariina kogudus.
Kirik on võetud arvele ehitismälestisena kui ebatraditsioonilise lahendusega sakraalhoone.
Semgalid
Muinasaeg
Semgaleid mainivad muinasaja lõpus nii Skandinaavia kui ka vanavene allikad. Neis kirjeldatud semgalite juurde tehtud viikingiretki paigutatakse aega alates 870. aastast. Saxo Grammaticus on tõenäoliselt maininud semgalite Daugmale linnust. Vene kroonikad on kirjeldanud lüüasaamisega lõppenud 1106. aasta Polotski sõjakäiku semgalite vastu.
Liivimaa ristisõda
Semgalite osalusest Liivimaa ristisõjas on teada eelkõige Henriku Liivimaa kroonika (kirjeldab sündmusi aastatel 1184–1227) ja Liivimaa vanema riimkroonika (1161–1293) vahendusel. 13. sajandi kirjalike allikate põhjal jagunes semgalite ala 8 maakonna (Tērvete, Mežotne, Dobe, Dobele, Spārnene, Silene, Rakte, Upmale) vahel. 13. sajandi alguses olid tähtsamateks semgalite keskusteks Mežotne ja Tērvete linnused. Hiljem tõusid esile Rakte, Dobele ja Sidrabe linnused. Liivimaa vanem riimkroonika kirjeldab vallutuse-eelseid semgaleid järgnevalt: "Seal [leedulaste] naabruses elab üks paganarahvas, kelle tugevuseks on see, et neid on palju. Neid nimetatakse semgaliteks, nad riisuvad ümberkaudseid maid. Kes neist nõrgemad on, neile toovad nad vahest palju häda."
1184. aastal saabus Daugava alamjooksu liivlaste alale kristlikku misjonitööd tegema munk Meinhard, kes peagi nimetati Üksküla piiskopiks. Tema algatusel ehitatud Üksküla linnust saabusid pärast selle valmimist piirama semgalid, kes üritasid seda köitega ümber tõmmata, mõistmata, et selle kivid on mördiga seotud. Semgalite ja liivlaste vaenusuhe oli ilmselt pikaajaline, on oletatud, et ka Väina liivlaste varasem suur keskus Daugmale (kuni 10. sajandini semgali asustusega) hävitati 12. sajandi keskpaigas just sõdades semgalitega. 1200. aastal keelas paavst Innocentius III Liivimaa misjonäri Theoderichi palvel kristlikel kaupmeestel Zemgale sadama kasutamise. 1201. aastal rajas Riia piiskop Albert semgalite asuala põhjapiirile Riia linna, millest sai kristliku misjoni ja ristisõjakäikude peamine lähtepunkt. Riia asupaigas elas semgaleid arvatavasti nii enne kui ka pärast linna rajamist. Henriku Liivimaa kroonika vahendusel on teada ka 1201. aasta leedulaste kavandatud, kuid ärajäetud sõjaretk semgalite vastu. 1202. aastal käisid semgalid piiramas teist Meinhardi poolt liivlaste alale rajatud linnust Holmis ja põletasid maha sealse kiriku. Pärast ebaõnnestunud piiramist otsustasid semgalid Riia piiskop Albertiga rahu sõlmida. Aastatel 1205–1208 olid semgalid eesotsas Vesthardiga lausa riialaste sõjalised liitlased, koos tehti sõjaretki nii leedulaste kui ka liivlaste vastu.
1217. aastal asutas piiskop Albert semgalite ja seelide alasid hõlmava Selija piiskopkonna keskusega Sēlpilsi muinaslinnuses. Reaalselt neid alasid siiski ei kontrollitud.
1219. aastal lasid Mežotne semgalid end ristida, saades vastutasuks Mežotne linnusesse riialaste kaitsemeeskonna. Seetõttu satuti aga sõjalisse konflikti Tērvete semgalite pealiku Vesthardiga, peagi ütlesid kokkuleppest lahti ka Mežotne semgalid. 1220. aasta sõjaretkega alistas riialaste vägi Mežotne taas oma võimu alla ja uuesti saavutati rahu ka Vesthardiga.
1225.–1226. aastal viidi piiskopkonna keskus Sēlpilsist üle Mežotnesse ja likvideeriti ametlikult Selija piiskopkond ning asutati Zemgale ehk Semgallia piiskopkond, ehkki nende piiskop jäi samaks ja territoorium osaliselt kattus. On teada, et lisaks Mežotnele kuulus reaalselt piiskopkonna võimu alla ka Riia-lähedane Babīte linnus.