cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
400 kiri
Allakirjutanud
Tõnis Mägi, Leevi Naagel, Indrek Neivelt, Agne Nelk, Kersti Niglas, Krista Noorkõiv, Jaan Nuga, Diana Nurk, Sulev Nurme, Erle Nõmm, Margit Oissar, Ave Oit, Endel Oja, Eve Oja, Martin Oja, Tiit Ojasoo, Liina Olmaru, Helgi Maret Olvet, Kaja Oras, Mart Orav, Tanel Ots, Tõnu Ots, Kristjan Otsmann, Mari Paberit, Robert Pabson, Taavi Pae, Aili Paju, Indrek Paide, Hannes Palang, Illimar Paul, Ülle Pehk, Linda Pentus, Peeter Pere, Inge Peterson;
Lembit Peterson, Marius Peterson, Rutt Piir, Tõnu Ploompuu, Joonatan Poolma, Martti Preem, Jüri Promann, Helena Pruul, Vaike Pungas, Karin Punning, Liisa Puusepp, Andres Põllu, Ivar Põllu, Tiit Pääsuke, Ester Pütsepp, Juhani Püttsepp, Mati Rahu, Ivar Raig, Mariann Raisma, Inga Raitar, Andrus Rannaääre, Rea Raus, Inna Rebane, Siiri Rebane, Reet Rehtsalu, Karin Reinberg-Shestakov, Urmas Reitelmann, Hendrik Relve, Liina Remmelg;
Jaan Riis, Tiit Riismaa, Evar Riitsaar, Jaanus Rohumaa, Malle Roomeldi, Riina Roose, Andres Roosma, Raul Rosenvald, Toomas Rull, Tiiu Rumen, Hando Runnel, Emil Rutiku, Aivar Ruukel, Raido Rüütel, Üllar Saaremäe, Eduard Salmistu, Indrek Sammul, Enn Sarv, Hevel Sarv, †Mikk Sarv, Viivika Sarv, Remo Savisaar, Jüri-Karl Seim, Ene-Liis Semper, Kalev Sepp, Mati Sepp, Toivo Sepp, Raul Sepper, Hiljar Sibul, Riho Sibul, Mart Siliksaar, Küllike Silling, Edakai Simmermann, Kerstin Sireli;
Arvo Sirendi, Mati Sirkel, Siiri Sisask, Gennadi Skromnov, Einar Soone, Aksel Soosaar, Tanel Soosaar, Joel Friedrich Steinfeldt, Tuuli Stewart, Esti Stüff, Anto Sults, Kärt Summatavet, Toomas Sõmer, Taive Särg, Maria Zamjatkina, Tiiu Zibo, Tauri Taal, Indra Tago, Inge Talts, Enriko Talvistu, Tiiu Talvistu, Asko Tamme, Lea Tammik, Tõnu Tannberg, Andres Tarand, Urmas Tartes, Kaja Tarto, Ants Tekko, Juhan Telgmaa, Jaanus Terasmaa, Ene-Margit Tiit, Valdur Tiit, Toomas Tiivel, Olev-Andres Tinn, Andrus Tins, Lembit Tomikas, Kärt Tomingas, Hannah Lore Toomeorg, Tiia Toomet, Jaan Tooming, Kalle Toompere;
Jaan Tootsen, Ivar Traagel, Toomas Trapido, Heie Marie Treier, Agu Trolla, Uno Trumm, Helena Tulve, Jaan-Eik Tulve, Leelo Tungal, Aleksei Turovski, Joonas Tuuling, Maarja Tänav, Riina Tänav, Rita Tänav, Erkki-Sven Tüür, Indrek Ude, Kristina Ude, Jaak Uibu, Raul Ukareda, Kärt Ulman, Kadri Umbleja, Uko Umbleja, Jaan Undusk, Maarja Undusk, Kristjan Ungerson, Alo Unt, Marju Unt, Vivian Unt, Ivo Upan, Risto Urb, Emil Urbel, Ivo Uukkivi, Taisto Uuslail;
Vaapo Vaher, Jaanus Vaiksoo, Maris Vain, Eero Vainikko, Ann Vainlo, Maarja Vaino, Indrek Vainu, Tõnu Valdur, Jaak Valge, Heiki Valk, Valdo Valper, Aili Varblane, Endel Varblane, Maris Varblane, Marit Varblane, Raivo Varik, Beatrice Veidenberg, Kalle Vellevoog, Alar Veraksitš, Raul Vibo, Tõnu Viik (astronoom), Tõnu Viik (filosoof), Urmas Viilma, Kristel Vilbaste, Tiiu Vilimaa, Ülo Vilimaa, Ingvar Villido, Kaupo Vipp, Agu Vissel;
Peeter Volkonski, Ike Volkov, Mihkel Volt, Peeter Volt, Randar Vomm, Varro Vooglaid, Ülo Vooglaid, Hindrek Vou, Jakko Väli, Linda-Mari Väli, Veljo Värk, Airi Värnik, Arvo Ülenõmm.
Samuti kirjutasid sellele alla:
Sarcosoma
Sarcosoma on limatünnikuliste perekond.
2025
2025. aasta (MMXXV) on 21. sajandi 25. aasta. See algab kolmapäevaga.
Linnavolikogu
Linnavolikogu on linna kohaliku omavalitsuse esinduskogu. Harilikult moodustub linnavolikogu valimiste tulemusel.
Eestis reguleerib linnavolikogusid kohaliku omavalitsuse aluste seadus.
Ajalugu Eestis
Linnavolikogud eksisteerisid Eestis 1786–1797 ja 1878–1941, erandiks Balti kubermangudest välja jäänud Narva, kus linnavolikogu oli aastail 1873–1941. Linnavolikogud Venemaa linnaduuma eeskujul. Linnaduumad eksisteerisid 1785–1918.
Linnavolikogud moodustati 18. sajandil seisuste esinduse põhimõttel, seejärel varandusliku tsensuse põhimõttel ja alates 1917 üldise valimisõiguse põhimõttel.
18. sajandil jagunes linnavolikogu üldvolikoguks ja 6-liikmeliseks volikoguks. Volikogu oli täitevorgan ja vastas tänapäeva linnavalitsusele. Linnareform asendaski volikogud linnavalitsustega.
Venemaa keisri Aleksander II ukaasiga kehtestati Läänemere kubermangude linnades 1870. aasta Vene üldine linnaseadus. Uue Linnaseaduse kohaselt said linna omavalitsusorganiks neljaks aastaks kinnisvaraomanikkude poolt valitav linnavolikogu (gorodskaja duuma, vene keeles Городская Дума), kes omakorda valis neljast linnanõunikust koosneva linna(valitsus)ameti – gorodskaja uprava (vene keeles Городская Управа), eesotsas linnapeaga – gorodskaja golovaga, vene keeles городская голова). Vt. Tallinna linnavolikogu, Tartu linnavolikogu.
Tahe (täpsustus)
Tahe on psüühiline funktsioon, mis on seotud mõtete teoks tegemisega.
Tahe on mitme koha nimi:
Uusbarokk
pisi|New Yorgi ärikeskuses asunud [[Singeri õmblusmasinate tootja beaux-arts'i stiilis peakontorit kujutav 1910. aasta postkaart. Singer Building valmis 1908. ja lammutati 1968. aastal]] pisi|[[Széchenyi ravitermid Budapestis]] pisi|[[Palais Garnier ooperiteater Pariisis]] pisi|[[Grand Central Terminal – raudteejaam New Yorgis]] pisi|[[Belfasti raekoda Põhja-Iirimaal]] pisi|[[Raadi mõisa härrastemaja Tartus]] Uusbarokk ehk neobarokk (inglise keeles Baroque Revival või Neo-Baroque) oli kaunite kunstide eklektiliselt pulbitsev historitsistlik stiil nii arhitektuuris, skulptuuris, sisekujunduses, mööblidisainis kui ka muusikas ligikaudu aastatel 1870–1920 (eriti 1880–1900).
Stiil ammutas eelkõige profaanarhitektuuris taastekkelist eeskuju Mandri-Euroopa katoliikliku kultuuriruumi 17.–18. sajandi barokkperioodist.
Tenniseväljak
thumb|Tenniseväljak Tenniseväljak on tennise mängimiseks kohandatud tasane väljak.
Uusbarokk
Uusbarokk arhitektuuris
Prantsusmaa stiil beaux-arts määratleb uusklassitsismi hilisemaid ilminguid, mida käsitleti Pariisi akadeemilises koolkonnas École des Beaux-Arts, kuhu astus silmapaistvalt palju ameeriklasi. Sellest tulenevalt seati kaunite kunstide esteetiliste printsiipidega disainimise distsipliin omakorda suuresti eeskujuks Ameerika Ühendriikide idaranniku kommertslikus linnaehituses. Seal väljendas see rikkalike ornamentide ja motiividega kaunistatud stiil kohalike kinnisvara- ja tööstusmagnaatide (ingl tycoon) või teiste uusrikaste maitset, jõukust ja väärtushinnanguid. Euroopa arhitektid võtsid samas pigem uue romantilisema ja rahvuslikult akadeemilisema suuna.
Tenniseväljak
Tenniseväljaku pikkus on 23,77 m ja laius 8,23 m üksikmängu puhul ning 10,97 m paarismängu puhul. Väljaku pikema külje jagab kaheks ühesuuruseks osaks võrk, mis on võrgusammaste kohalt 1,07 meetrit kõrge ja keskelt 91,4 cm kõrge.
Uusbarokk
Uusbarokk arhitektuuris
Uusbarokset arhitektuuri leidub enamasti Pariisi, Viini ja Budapesti ning New Yorgi südalinnas. Üldisemalt käsitleti seda USAs, Kanadas, Iirimaal (ka Belfasti linnas Põhja-Iirimaal), Šotimaal, Inglismaal, Prantsusmaal, Saksamaal, Itaalias, Belgias ja endises Austria-Ungaris.
Tenniseväljak
Levinumad on muru-, saviliiva- ja kõvakattega väljakud. Kõvakattega väljakud võivad olla betoon-, asfalt-, tehismuru- või puitkattega. Väljaku kattest oleneb palli põrkamise ja mängu kiirus.
Uusbarokk
Uusbarokk arhitektuuris
Selles uhkes ja toretsevas stiilis ilmestati hulga teatri-, ooperi- ja muuseumihooneid. Seda iseloomustab pompoosselt esindatud: Euroopa imperialistlikkuse hiilgus, selle keisririikide paraadlikkus, väikeste detailide üleküllus kui ka kallite ja parimate ehitusmaterjalide kasutamine, unikaalne vorm ja proportsioonid, mitmekesine värvilahendus ja sümmeetrilisus. Sümmeetrilistel fassaadidel kasutati palju grandioossusele rõhuvaid balustraade, palkoneid, pilastreid, sambaid, simsse, kolmnurkseid ehisviile, suursuguseid peasissekäike, avaraid võlvkaari ning pillavaid dekoratsioone ja skulptuure.
Tenniseväljak
Kunstmurukattega tenniseväljaku hooldus
Tenniseväljaku regulaarne hooldus pikendab väljaku eluiga ja tagab soovitud mänguomaduste säilimise. Kvaliteetsete kunstmuru materjalide kasutus ja korrektne paigalduse suuniste järgimine võimaldavad paindlikumat hooldust. Väljakukatted, mida ei hooldata korralikult, võivad avaldada mõju tennisemängijate turvalisusele ja ehitusjärgne garantii ei kehti.
Uusbarokk
Uusbarokk arhitektuuris
Samal ajal eksisteeris stiil rööbiti selliste historitsismi suundadega nagu uusgootika ja uusrenessanss ning peamiselt sisustusstiili uusrokokooga. Hilisematel aastatel esines see samuti koos nii-öelda lopsaka juugendiga, mida ka osaliselt mõjutas ja millest ei ole alati erapooletult eristatav.
Tenniseväljak
Kunstmurukattega tenniseväljaku hooldus
Kunstmurukattega tennise väljaku hooldus ei erine oluliselt mistahes sünteetilise kattega väljaku hooldusest. Täpsed hooldusnõuded varieeruvad vastavalt väljakukatte tüübile. Kui tenniseväljaku katte struktuur vastab nõuetele, siis tuleb reeglina väljakut põhjalikult hooldada kord aastas, olenevalt kasutusest ja üldistest hooldusharjumustest. Jooksev igapäevane hooldus eeldab olmeprügi kogumist ja võimalike taimejäänuste (lehed, okkad) eemaldamist, selleks sobivaim abivahend on lehepuhur. Kunstmurukatte rikkumise vältimiseks tuleb väljakul liikudes kanda sobivaid jalanõusid ning vältida kleepuvate ja süttivate ainete sattumist väljakule.
Pärast esmaseid paigaldustöid võib kuluda aega, enne kui täiteliiva raskus ja õhutemperatuur aitavad siluda kunstmurukatte sees olevaid võimalikke kortse. See protsess võib talvekuudel võtta kauem aega. Mõne aja pärast võib väljak vajada veel ühte täiteliivakihti.
Uusbarokk
Uusbarokse stiili näiteid Eestis
Eestis on uusbarokselt ehitatud Halinga (millel on lisaks heimatstiili sugemeid), Järvere, Kärstna, Laupa, Ravila (taastatud pärast 1905. aasta põletamist) ja Ungru mõisahoone. Uusbarokseks peetakse samuti Kadrioru administratiivhoonet, kus asub Vabariigi Presidendi Kantselei.
Tenniseväljak
Kunstmurukattega tenniseväljaku hooldus
Kunstmuru katmine talveks ei ole soovitatav, sest selline tegevus tekitab kunstmuru pinnal kasvuhooneefekti ja viib sambla tekkeni.
Uusbarokk
Uusbarokse stiili näiteid USAs
Üldiselt leiab uusrikaste jaoks rakendatud stiili näiteid niinimetatud Keisriosariigist, mis oli transatlantiline Euroopa mõjude sõlmjaam Põhja-Ameerikas, peegeldades neid üle terve Uue Maailma. Samuti on New Yorgi Eesti Maja ehitatud uusbarokses prantsuse beaux-arts ' i stiilis.
Tenniseväljak
Kunstmurukattega tenniseväljaku hooldus
Kevadel enne uue hooaja algust on soovitatav teha ulatuslikum hooldus. Kevadhoolduse ajal peab väljakut põhjalikult harjama (eemaldades prügi, lehed, okkad, sambla jm). Seda on lihtsam teha sobiva masinaga, näiteks pöörleva harjaga traktoriga, kuid hooldust saab teha ka käsiharjaga. Harjamise eelduseks on kuiv ilm, kuna märg kunstmurukate ei võimalda ühtlast harjamist.
Täiteliiv, mis harjamise ajal kaob, tuleb asendada ning uuesti ühtlaselt kunstmurukatte sisse harjata. Lisatav liiv peab olema kuiv. Killustikust aluspõhja puhul on soovitatav enne uue täiteliiva lisamist rullida väljakuala üle 600–700 kg kaaluva rulliga, et tihendada kogu struktuuri ja tagada mänguala kvaliteet vähendamaks valepõrkeid.
Kompleksmuutuja funktsioon
Kompleksmuutuja funktsioon on funktsioon, mille määramis- ja muutumispiirkond on mingid kompleksarvude hulgad.
Sooldumine
thumb|Sooldumine Colorado osariigis Sooldumine on mullas toimuv protsess, mis esineb palava ja kuiva kliimaga aladel. Et aurumine on nendes piirkondades intensiivne ja mulla läbiuhtumine toimub väga harva või ei toimu üldse, sisaldavad mullad rohkelt vees lahustuvaid soolasid. Soolane põhjavesi liigub kapillaaride kaudu üles, vesi aurab ja soolad jäävad kirmena või kihina maapinnale. Tekkivad solontšakid, mis on levinud kõige sagedamini kõrbetes ja poolkõrbetes, kohati ka parasvöötme rohtlades.
Šakiai rajoon
Šakiai rajoon (leedu keeles Šakių rajono savivaldybė) on 2. järgu haldusüksus (rajoon) endise Marijampolė maakonna aladel Leedus. Rajoon piirneb läänes Venemaa Kaliningradi oblastiga.
Rajoonis on 14 omavalitsust, selle pindala on 1453 km2 ja elanike arv oli 2014. aastal 30852 inimest.
Eestkäibija
Eestkäibija, ka esikäibija, oli eesti talupojapulmale eelnenud abiajamisel ehk hundihännaajamisel pruudi saatja.
Šakiai rajoon
Rajoon moodustati 1950. aastal. Rajoon koosneb järgmistest valdadest: Barzdai, Gelgaudiškise, Griškabūdise, Kiduliai, Kriūkai, Kudirkos Naumiestise, Lekėčiai, Lukšiai, Plokščiai, Sintautai, Slavikai, Sudargase, Šakiai ja Žvirgždaičiai vald.
Eestkäibija
Ta oli tavaliselt vanem naine, vahel ka mees, kelle käes oli andekott, viinapudel ja tubakasarv. Pruudi sugulaste juures palus, seletas ja kostitas eestkäibija, pruut ainult tänas ja oli n-ö ennast näitamas. Mõnel pool oli eestkäibijaks on nadu (Karja, Anseküla, Jämaja, Muhu).
Šakiai rajoon
pisi|tühi|Šakiai rajooni omavalitsused
Suurim asula on halduskeskus Šakiai (5864 inimest). Rajoonis on veel Gelgaudiškise ja Kudirkos Naumiestise linnad. Lisaks asuvad rajoonis Barzdai, Griškabūdise, Kriūkai, Lekėčiai, Lukšiai, Sintautai, Žemoji Panemunė ja Žvirgždaičiai alevid. 2011. aasta seisuga olid elanikest 98,78% leedulased, 0,36% venelased, 0,1% valgevenelased, 0,09% poolakad, 0,08% ukrainlased, 0,06% sakslased ja 0,5% oli teistest rahvustest.
Rajooni suurimaks jõeks on põhjapiiril voolav Nemunas. Teised tähtsamad jõed on Rajooni läänepiiril voolav Šešupė ja selle lisajõed Nova, Siesartis ja Jotija. Rajoon asub Šešupė madalikul, kõrgeim koht (78 meetrit) asub Kaunase rajooni piiri ääres. Madalaim koht (10 meetrit) asub rajooni loodetipus Nemunase ääres.
Šakiai rajooni territooriumile jääb osaliselt Panemunė regionaalpark.
Sooldumine
400px|thumb|Sooldumine korrapäratul niisutamisel 1. Niisutamisel imbub vesi maasse ja lahustab soola. 2. Päikesesoojuse mõjul aurub vesi maapinnalt. Kapillaarjõu mõjul tõuseb lahustatud soolaga vesi maapinnani. 3. Sool jääb maapinnale. a: sool b: soola liikumistee c: vee liikumistee d: kuiv maapind e: niisutatud maapind
Muldade korrapäratu niisutamise korral võib toimuda nende sekundaarne sooldumine. Üleliigse niisutamise puhul tõuseb põhjaveetase ning intensiivse aurumise tõttu tõusevad maapinnale vees lahustunud soolad. Vesi aurustub ja soolad jäävad maapinnale.
Sooldumise vältimiseks tuleb mulda korrapäraselt niisutada. Sooldumise likvideerimiseks on vaja muld suure koguse veega läbi uhta.
Rauno Remme
Rauno Remme (26. jaanuar 1969 Tallinn – 15. märts 2002 Tallinn) oli üks esimesi Eesti multimeediakunstnikke.
Vasikatäi
Vasikatäi (Linognathus vituli) on täiliste seltsi kuuluv veisel parasiteeriv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Rauno Remme
Ta on helilooja, kelle loomingus muusikaga võrdsel kohal seisavad visuaalsed ja multimediaalsed kontseptsioonid. Ta on loonud muusikat kammeransamblitele ja sümfooniaorkestrile, elektroonilisi, elektroakustilisi ning video- ja multimeediateoseid, heli- ja videoinstallatsioone ning filmi- ja näidendimuusikat.
MIX
MIX või Mix võib tähendada järgmist:
Rauno Remme
Rauno Remme õppis Tallinna Muusikakeskkoolis klaverit (aastatel 1975–1983, õpetaja Ülle Sisa), oboed (1980–1983, õpetaja Tulike Loorits), muusikateooriat ja heliloomingut (1980–1986, õpetajad Heino Lemmik ja Alo Põldmäe). Aastal 1991 lõpetas ta Jaan Räätsa juhendamisel cum laude Tallinna Konservatooriumi kompositsiooni erialal. Aastatel 1996–1997 õppis ta lisaks Tallinna Pedagoogilises Ülikoolis filmi- ja videokunsti ning läbis Eesti Kunstiakadeemias multimeediakursuse. Muusikaõpinguid jätkas Rauno Remme Eesti Muusikaakadeemia magistrantuuris Erkki-Sven Tüüri ja Lepo Sumera juhendamisel, kuid ei lõpetanud. Ta käis end korduvalt täiendamas Helsingi Ülikoolis ja Sibeliuse Akadeemias, aastal 1992 võttis ta osa uue muusika suvekursustest Darmstadtis. Aastal 1994 tutvus ta New Yorgi Ülikooli stuudioga ning samal aastal osales multimeediaekspositsiooniga Ohio Northern Universitys. Aastal 1996 sai tema videoteos „Piilutorn” Kaasaegse Kunsti Eesti Keskuse näitusel „Eesti kui märk” ühe peapreemiatest. Aastatel 1989–1992 tegutses Remme Tallinna Konservatooriumi helikabineti juhatajana, kuni aastani 1999 oli ta EMA elektronmuusika stuudio juhataja ning kuni 2001. aastani samas õppejõud. Samuti tegutses ta helirežissöörina (Klesment Audio Productions/ARM Music, 2000–2001).
Isiklikku
Tema abikaasa oli muusikakriitik Anneli Remme.
Beļava mõis
thumb|Beļava mõis 1904. aasta kaardil. Väljavõte kaardilt "Wegekarte des Walkschen Kreises mit den Kirchspiels- und Gutsgrenzen" (1904). Mõisa valdused on kaardil tähistatud numbriga 56 pisi|left|Beļava mõisa häärber Beļava mõis (saksa keeles Kortenhof, läti keeles Beļavas muiža) oli rüütlimõis (fideikomiss) Liivimaal Valga kreisis Gulbene kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Gulbene piirkonnas Beļava vallas Pilskalnsi külas.
Ajalugu
Rootsi ajal kuulus mõis Bülowitele, nende järgi on mõis ka nime saanud. Aastal 1683 sündis seal Magdalene Elisabeth von Hallart, kellest kujunes Vidzeme vennastekoguduste tähtis toetaja. Põhjasõja järel läks mõis Bergide suguvõsa valdusse, need püstitasid aastal 1750 ka mõisa barokkstiilis häärberi. Friedrich Wilhelm Rembert von Berg lasi mõisa parki rajada kõigile jumalatele pühitsetud kabeli. Agraarreformi järel asutati mõisa häärberisse kohalik kool.
Mõisaansambel
Beļava mõisakompleks on arhitektuurimälestistena riikliku kaitse all (park, häärber). Sealne vanim ehitis on häärber, ülejäänud osa mõisakompleksist rajati XIX sajandil ja ehitati sajandi lõpus või XX sajandi alguses ümber. Häärberis asus võõrandamise järel vallakool, tänapäeval asub seal kohalik algkool.
Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal koos Nagliena mõisaga 9 ja 3/8 adramaad, sellele allus 290 mees- ja 319 naishinge.
Agraarreformi eel aastal 1920 kuulus mõisale 1456 hektarit maad.
Karjamõisad
Aastal 1816 kuulus mõisale üks karjamõis – Blankekaln.
35 eKr
Aasta 35 enne Kristuse sündi ehk meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi 719 ab urbe condita.
Malõnove
Malõnove on kohanimi.
Eduard Nukk
Eduard Nukk (26. märts 1896 – 11. mai 1978 Tallinn) oli eesti ajakirjanik, luuletaja, laste- ja näitekirjanik.
Tema esimene luuletus ilmus Postimehes 1914. Luulekogud "Rännakul" (1923), "Trioletid Amorille" (1924) ja "Eleegilised laulud" (1925) sisaldavad peamiselt loodus- ja lembelüürikat. Raske trioletivormi kasutamine ei teinud tasa tema luuletuste sisulist lihtsakoelisust.
1930. aastatel avaldas peamiselt lastejutte ja mõned näidendid täiskasvanutele ("Isamaa ilu hoieldes", 1935 jt).
Pterulaceae
Pterulaceae on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv sugukond seeni.
Grasbergi kaevandus
pisi| Grasbergi kaevandus on kulla- ja vasekaevandus Indoneesias Paapua provintsis Jaya mäe lähedal. See on maailma suurim kullakaevandus ja suuruselt kolmas vasekaevandus.
Aastal 2009 toodeti 269 000 tonni vaske, 33,3 tonni kulda ja 227 tonni hõbedat.
APL
APL (nimetatud raamatu "A Programming Language" järgi) on interaktiivne massiiv-orienteeritud programmeerimiskeel ning integreeritud arenduskeskkond. Keel baseerub matemaatilisel notatsioonil ning loojaks on Kenneth E. Iverson.
APL-il on mitmed ebatavalised omadused:
APL oli oluliseks mõjuriks tabelarvutuse ja funktsionaalse programmeerimise arengule, ning praegustele matemaatikaprogrammidele. Samuti on ta inspireerinud mitmeid hilisemaid programmeerimiskeeli.
Hello, world
Hello world programm APL'is:
'Hello, world!'
Implikatuur
Implikatuur on Paul Grice'ilt pärinev (lingvistilise) pragmaatika termin, mis tähistab vihjamisi edasi antud infot, mida ütleja otseselt ei väljenda, kuid mille kuulaja siiski vastu võtab.
Näiteks lause "Mari sünnitas lapse ja abiellus" vihjab tugevalt, et Mari sai lapse enne pulmi. Samas rangelt võttes oleks lause tõene ka siis, kui Mari sünnitas lapse pärast abiellumist. Kui algsele lausele lisada täpsustus "– mitte tingimata selles järjekorras", siis sellega implikatuur tühistatakse, kuigi lause ise ei muutu.
Konversatsiooniline implikatuur
Kellegagi vesteldes eeldab inimene, et vestluspartner järgib koostööprintsiipi ja vestlusmaksiime – et teine ei ürita teda segadusse ajada ega talle valetada. Kuulaja üritab kuuldut tõlgendada vastavalt koostööprintsiibile. Konversatsioonilise implikatuuri puhul saab kuulaja aru, et maksiimi rikkumine on taotluslik ja järgib koostööprintsiipi – edasi antakse rohkem infot kui sõnades öeldakse, tegu on "vestlusliku vihjamisega".
Grice'i (1975) järgi on kolme liiki üldisi konversatsioonilisi implikatuure: (general conversational implicature).
1. Kõneleja rikub (flout) meelega üht Grice'i maksiimidest, et anda edasi lisatähendust, mida ta öeldus otseselt ei väljenda. Näiteks vastab kõneleja küsimusele "Kuidas sulle külalisesineja meeldis?" öeldes Oletades, et kõneleja järgib kooperatiivsusprintsiipi, peab öeldul vaatamata kvantiteedimaksiimi rikkumisele olema lisatähendus, mida kõneleja sõnades otseselt ei väljenda – näiteks "Külalisesineja ettekande sisu oli segadusttekitav".
2. Kõneleja soov täita kaht omavahel vastuolus olevat maksiimi viib selleni, et ta rikub üht maksiimi, tuginedes teisele maksiimile. Näiteks vastab kõneleja küsimusele "Kus Jaan on?" öeldes Antud juhul on tegu konfliktiga kvantiteedimaksiimi ja kvaliteedimaksiimi vahel. Koostööd tegev kõneleja ei taha väljenduda mitmeti mõistetavalt, kuid olemata oma andmetes kindel ei taha ta anda ka valeinformatsiooni. Rikkudes kvantiteedimaksiimi tugineb kõneleja kvaliteedimaksiimile. Implikatuur on, et kõnelejal ei ole piisavalt tõendeid, et Jaani täpset asukohta öelda.
3. Kõneleja tugineb lausungi tõlgendamisel ühele maksiimidest. Dialoogis tugineb B relevantsusmaksiimile. Implikatuur on, et "bensiinjaam on lahti ja tõenäoliselt sa saad sealt bensiini osta".
Skalaarne implikatuur
Konversatsioonilise implikatuuri alla kuulub ka skalaarne implikatuur (scalar implicature), mis puudutab sõnu nagu 'kogu', 'osa', 'palju', 'mõni', 'alati', 'tihti', 'mõnikord'. See lause vihjab, et "ma ei saanud kogu raha kätte". Kuigi lause "ma sain osa raha kätte" on tõene ka siis kui kogu raha saadi kätte, on sõna 'osa' tähendus (ja implikatuur, mille 'osa' kasutamine esile kutsub) 'mitte kogu'.
Konventsionaalne implikatuur
Konventsionaalne implikatuur (conventional implicature) ei sõltu kooperatiivsusprintsiibist ja selle neljast maksiimist. Selle tõlgendamine ei sõltu kontekstist. Konventsionaalset implikatuuri seostatakse teatud kindlate sõnadega ja selle tulemuseks on nende sõnade kasutamisel edasi antav lisatähendus. Lause vihjab, et vaesus ja õnnetunne ei sobitu omavahel, kuid Taavi on sellegipoolest õnnelik. Sõna 'aga' konventsionaalne tõlgendus kutsub alati esile kontrastsuse implikatuuri. Seega vihjab lause "Taavi on vaene aga õnnelik", et "Üllataval kombel on Taavi vaesusest hoolimata õnnelik":
Implikatuur või järeldus
Järeldus (entailment) töötab teistmoodi. Näiteks lause "President tapeti" mitte ainult ei vihja, et "president on surnud", vaid teatab, et president peab kindlasti surnud olema. Kui president oleks ikka veel elus, siis ta ei saaks olla tapetud. Erinevalt implikatuurist ei saa loogilist järeldust tühistada. Ei ole täpsustust, mida annaks lisada lausele "President tapeti", mis lause tähenduse säilitaks ja pööraks ümber järelduse, et "president on surnud".
Ülla
Ülla on eesti naisenimi.
1. jaanuari 2022. aasta seisuga oli Eestis eesnimi Ülla 126 naisel. Ülla on populaarsuselt 684. naisenimi.
Father of the Pride
Father of the Pride on Ameerika Ühendriikide animeeritud komöödiasari, mille autor on Jeffrey Katzenberg.
Zaķi (Zvārtava vald)
Zaķi on küla (mazciems) Lätis Valka piirkonnas Zvārtava vallas. Küla asub valla keskusest Stepist 4, piirkonna keskusest Valkast 32 ja Riiast 158 kilomeetri kaugusel. Seal asuvad Zaķi bussipeatused.
Łomża kubermang
pisi|Łomża kubermangu asukoht Poola kaardil Łomża kubermang oli Venemaa Keisririigi Kongressi-Poola alal asunud haldusüksus (kubermang). Kubermangu administratiivne keskus oli Łomża. Kubermang eksisteeris aastatel 1815–1867. Kubermangu territoorium on praegu Poola koosseisus.
Meelteandmed
Meelteandmeid esineb ka siis, kui reaalset asja või välisärritajat polegi, nt meelepette ehk illusiooni korral.
Sünonüümid
Termini "meelteandmed" asemel kasutasid John Locke ja George Berkeley samatähenduslikku terminit "idee", David Hume aga terminit "mulje".
Pteerula
Pteerula (Pterula) on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv perekond seeni.
Lamprophiinae
Lamprophiinae on madude alamsugukond.
Levila
Nad elavad Sahara-taguses Aafrikas.
Pruun pilvik
Pruun pilvik (Russula integra) on pilvikuliste sugukonda pilviku perekonda kuuluv söögiseen.
Kübar on värvuselt lillakas-, punakas-, purpur- või roosakaspruun, 6–12 cm lai. Jalg on suur ja tugev.
Pruun pilvik on hea söögiseen, mis ei vaja kupatamist. Maitse meenutab mandlit või pähklit.
Teda leidub Eestis harva okasmetsades, eriti kuusikutes, juulist oktoobrini.
Blome mõis (Gulbene kihelkond)
Blome mõis (saksa keeles Blumenhof, läti keeles Blomes muiža) oli rüütlimõis (fideikomiss), hiljem Vana-Gulbene kõrvalmõis Liivimaal Valga kreisis Gulbene kihelkonnas. Blome mõisa hooned on arhitektuurimälestistena kohaliku kaitse all (ait, häärber). Tänapäeval asub Lätis Gulbene piirkonnas Beļava vallas Ozolkalnsi külas.
Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli Vana-Gulbene mõisa ja selle kõrvalmõisade, sealhulgas ka Blome mõisa kogusuurus 1816. aastal 22 adramaad, neile mõisadele allus kokku 1474 mees- ja 1538 naishinge.
Aserbaidžaani NSV hümn
1991. aastal NSV Liidust iseseisvudes võttis Aserbaidžaani Vabariik kasutusele 1918–20 kehtinud hümni "Azərbaycan marşı".
Bāci
Bāci on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Valka piirkonnas Vijciemsi vallas. Küla asub valla keskusest Vijciemsist 2,4, piirkonna keskusest Valkast 25,1 ja Riiast 154,4 kilomeetri kaugusel.
Missioon
Missioon (ladina sõnast missio 'lähetus') on mingi vastusrikas ülesanne või seda ülesannet täitev üksus (nt delegatsioon). Sõna on kasutusel ka terminina.
Eesti meistrivõistlused males
Eesti meistrivõistlused males on aastast 1923 (mitteametlikult aastast 1903) toimuvad Eesti meistrivõistlused males.
Mogorella
Mogorella on vald Itaalias Sardiinia maakonnas Oristano provintsis.
Mogorella piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Ruinas, Usellus, Villa Sant'Antonio, Villaurbana.
Vaatamisväärsused
Mogorella territooriumil asub kuus nuraagi
GameMaker Studio
Antud programmis on võimalik programmeerida kahel viisil: 1) kasutades Drag&Drop meetodit - tõmmates kastikesi, mis võimaldavad sooritada kindlaid tegevusi (objektide ekraanil liigutamine), 2) programmeerides GameMaker Language'i skriptimiskeeles.
Otstarve
GameMaker Studio põhiotstarbeks on 2D-mängude valmistamine, kuid 3D-ruumis mängude loomine on samuti võimalik, kuid osati raskendatud. Programm on loodud pigem 2D-mängude loomiseks ning sisaldab programmisisest joonistamismoodulit.
Saadavus
GameMaker Studio uusim versioon (GameMaker Studio 2) on saadaval nii tasuta katseversioonina kui ka tasulise versioonina. Tasuline versioon sisaldab erinevaid mooduleid, mis lubavad valmistatud mänge eksportida erinevatel operatsioonisüsteemidel mängimiseks. Operatsioonisüsteemid, millele saab mänge eksportida: Windows, MacOS, Android, iOS, HTML5, PS4, Xbox One, Tizen.
Valmistatud mängud
Üks tuntumaid, GameMaker Studioga valmistatud mänge on Hotline miami. Samuti on populaarsed Nuclear Throne, Undertale, Hyper Light Drifter, Luftrausers, Super Crate Box, Gunpoint ja Spelunky.
Seatäi
Seatäi (Haematopinus suis) on täiliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Omas Kojas
Omas Kojas oli Eesti heavy metal 'i bänd, mis tegutses aastatel 1986–1991.
Ajalugu
Omas Kojas alustas tegevust 1986. aasta sügisel Hiiumaal. Arvo Haav ja Kalev Räis olid varem koos muusikat teinud eri kollektiivides juba alates 1970. aastatest, ning leidsid, et uued ideed vajavad väljundit. Võrust pärit kitarrist Rein Voitka tõi kaasa kolleegid, vennad Tiit Sedriku ja Mait Sedriku. Trummariks kaubeldi kogemustega Arvi Redi, toonane Magnetic Bandi varu-löökriistamängija – "Mees, kes haaras pulgad, kui Gunnar Graps lavale laulma läks," selgitab pärnakast kitarrist Aivar Vorman, kes tuli hiljem asendama perekondlikel põhjustel lahkunud Voitkat.
Mängiti omaloomingulist muusikat, mida oli Kalevil ja Arvol kogunenud juba arvestataval hulgal. Stiililiselt oli muusika peamiselt hard rock 'i ja heavy metali 'i vallast.
Płocki kubermang
pisi|Płocki kubermangu asukoht Poola kaardil Płocki kubermang oli Venemaa Keisririigi Kongressi-Poola alal asunud haldusüksus (kubermang). Kubermangu administratiivne keskus oli Płock. Kubermang eksisteeris aastatel 1837–1867. Kubermangu territoorium on praegu Poola koosseisus.
Ivar Paulson
Ivar Paulson (26. mai 1922 Tallinn – 6. märts 1966 Stockholm) oli eesti etnoloog, usundiloolane, tõlkija ja luuletaja.
Teise maailmasõja ajal põgenes ta 1944. aastal Saksamaale ja siirdus sealt 1949. aastal Rootsi.
Ta osales Eesti Teadusliku Seltsi Rootsis tegevuses.
Looming
Tema peateos Eesti rahvausundi alal on "Vana eesti rahvausk: Usundiloolisi esseid" (kirjastus Vaba Eesti, 1966).
COBOL
COBOL on üks vanimaid programmeerimiskeeli. Keele nimi on lühend sõnadest COmmon Business Oriented Language. Tema peamiseks rakendusalaks on äri-, finants- ja administratiivsüsteemid ettevõtetele ja valitsustele.
COBOL on standardiseeritud standardiga ISO/IEC 1989. COBOL sisaldab alates 2002 standardist tuge objektorienteeritud programmeerimisele ja teistele moodsatale omadustele.
Hello, world
Hello world programm COBOL'is:
IDENTIFICATION DIVISION. PROGRAM-ID. HELLO-WORLD. PROCEDURE DIVISION. DISPLAY 'Hello, world'. STOP RUN.
Kriitika
COBOLit on laialt kritiseeritud tema sõnaohtruse poolest. Näiteks on Edsger Dijkstra maininud: "COBOLi kasutamine vigastab mõistust; tema õpetamist tuleks seetõttu käsitleda kui kriminaalset tegevust."
Kirstukakk
Kirstukakk oli eesti talupojapulma ajal veimekirstus toodud leib.
Mõrsja tõi leiva (või püülisaia) oma veimekirstus peiu koju. Toodud leib jagati kõigile pulmalistele. Jagajaks oli pruudivend või peiu ise, soovides "pisut lapsi ja pailu leiba". Mõnel pool oli jagajaks ka mõrsja. Kirstukakku jagati peiukoju jõudmisel või pärast annete jagamist või siis enne magamaminemist (näit. Häädemeeste, Risti, Pöide).
Päikesekaru
Päikesekaru ehk malai karu ehk biruang (Helarctos malayanus) on karuliik. Teda loetakse maailma väikseimaks karuks. Päikesekarud on öise eluviisiga ja talveund ei maga.
Klassifikatsioon
Päikesekarudel klassifitseeritakse järgmised alamliigid:
Levila
Päikesekaru looduslikud elupaigad asuvad tänapäeval Kagu-Aasias Laoses, Malaisias, Tais, Myanmaris, Kambodžas, Sumatral, Kalimantanil ja Vietnamis.
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Ours malais seisuga 21.12.2013.
Raido Keskküla
Raido Keskküla (sündinud 20. juunil 1970 Kohtla-Järvel) on eesti näitleja.
Ta lõpetas aastal 1988 Avinurme Keskkooli ja aastal 1992 Tallinna Konservatooriumi lavakunstikateedri 15. lennu.
Ta on töötanud aastast 1992 teatris Endla. Lisaks on ta olnud Päikeseraadio saatejuht ja diktor.
Mettersdorf am Saßbach
Mettersdorf am Saßbach on vald (Marktgemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Kagu-Steiermargi ringkonnas.
pisi|Mettersdorfi kihelkonnakirik
Krapa mõis
Krapa mõis (saksa keeles Kroppenhof) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Gulbene kihelkonnas. Tänapäevase halusjaotuse järgi jääb Gulbene piirkonna Daukstese valda Krapa külla.
Krapa mõisakompleks (laut, ait ja mõisavalitseja maja) on kohaliku kaitse all olevad muinsusmälestised.
Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 3 ja 7/8 adramaad, sellele allus 174 mees- ja 206 naishinge.
Karjamõisad
Aastal 1816 kuulus mõisale üks karjamõis: Charlottenhof.
Liitvabariik
Liitvabariik on vabariikliku riigikorraldusega liitriik.
Ozoli mõis (Kuramaa)
Ozoli mõis (saksa keeles Eckhof, ka Paulsgnade, läti keeles Ozolu muiža, ka Ozolmuiža) oli riigimõis Kuramaal.
Liitvabariik
Liitvabariigis on võimude lahusus muuhulgas keskvalitsuse ja üksikute haldusüksuste või osariikide vahel. Kuigi see võimude lahusus on praktikas riigiti varieeruv, on keskvalitsuse vastutusalas tavaliselt julgeoleku-, kaitse- ja rahanduspoliitika ning osariikide valitsuse vastutusalas näiteks taristu- ja haridusküsimused. Liitvabariigi vastand on unitaarvabariik, kus keskvalitsus otsustab kõik tähtsamad küsimused. Tavaliselt on liitvabariigid suurema rahvaarvuga maad, kuna detsentraliseeritus aitab suurt riigiaparaati efektiivsemalt töös hoida. Üldiselt on kesk- ja omavalitsuste võimude lahusus kirja pandud põhiseadusesse.
Poliitilised erinevused liitvabariigi korra ja teiste liitriikide, eriti parlamentaarsete föderaalmonarhiate vahel, on suures osas pigem juriidilise vormi kui poliitilise sisu küsimus, kuna enamik liiduriike on struktuurilt demokraatlikud. Samas on ka ebademokraatlikke föderaalmonarhiaid, näiteks Araabia Ühendemiraadid.
Ozoli mõis (Kuramaa)
Tänapäeval asub mõis Lätis Jelgava piirkonnas ja Jelgavas. Mõisa peahoone jäi Jelgava linna territooriumile, mõisa maadest moodustati Ozolnieki vald.
Kaur Kivistik
Kaur Kivistik (sündinud 29. aprillil 1991) on eesti kergejõustiklane, Eesti rekordi omanik 3000 m takistusjooksus.
Ozoli mõis (Kuramaa)
Ajalugu
Mõisa maad kuulusid algselt Kuramaa hertsogitele – tegemist oli riigimõisaga. Eravaldusse läksid need siis, kui keiser Paul I kinkis need maad Kuramaa kubermangu kubernerile Karl Wilhelm Heinrich von Driesenile; nii sai selle saksakeelseks nimekujuks Paulsgnade.
Mõisale allusid hiljem ka Henriettensruhe ja Magazin-Forwerke poolmõis. Poolmõisana allus mõisale veel ka Valdeka loss. Ajal, mil mõis likvideeriti, oli selle pindala 1299 hektarit.
Kaur Kivistik
2015. aasta maailmameistrivõistlustel Pekingis sai ta 3000 m takistusjooksus ajaga 8.56,36 34. koha.
Ozoli mõis (Kuramaa)
Ajalugu
Bermondtiaadi ajal paiknes Jelgava pärast peetud lahingute eel mõisas Pavel Bermondt-Avalovi vägede esimene polk. 15. novembril vabastas mõisa läti vägede 9. polgu õpilaspataljon. Lahingute käigus mõisakompleks hävis. Osaliselt on säilinud mõisa park, kus asub Jelgava suurim põlispuude grupp – tammed ja pärnad, neli lehist ja kaks valget mändi.
Kaur Kivistik
2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel Amsterdamis sai ta 3000 m takistusjooksus 6. koha ajaga 8.33,75.
2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros sai ta 8.44,25-ga 35. koha.
2018. aasta Euroopa meistrivõistluste eeljooksus jooksis ta Eesti rekordi ajaga 8.28,84, ületades sellega 47 aastat püsinud Ilmar Ruusi rekordi 8.29,6. Finaalis sai ta ajaga 8.40,32 9. koha.
Tunnustus
Aastal 2012 sai Kaur Kivistik Vabariigi Presidendi Kultuurirahastu noore sportlase preemia.
Surnud 16. mail
Siin loetletakse 16. mail surnud tuntud isikuid.
Tahe
Tahe on psüühiline funktsioon, mis avaldub sihiteadliku püüdlusena ja võimena teha valikuid ning mõtteid teoks teha, üldisemalt igasuguste tegevusimpulssidena.
Tahe võimaldab kontrollida oma käitumist. Tahtlikku tegu tajutakse isiklikult kontrollituna.
Psühholoogia
Vanemas psühholoogias oli 'tahe' üks põhimõisteid. Muu hulgas psühhoanalüüsi arusaam, mille kohaselt teadlik tahe on illusioon, mis varjab teadvustamata tunge ja "mentalistlike" mõistete kriitika välismõjusid rõhutanud biheiviorismis tõid kaasa selle mõiste väljatõrjumise psühholoogia erialakirjandusest; seda asendavad tungi, vajaduse, motivatsiooni ja otsustamise mõiste.
Tahe kui enesekontrolli ja eneseregulatsiooni võime on siiski olnud kesksel kohal eksistentsialistlikus psühholoogias, humanistlikus psühholoogias ja uuemas tunnetuspsühholoogias. Mõistet kasutatakse ka positiivses psühholoogias.
Motivatsiooni tahtelist komponenti on uurinud teiste seas Narziss Ach, Heinz Heckhausen, William James, Kurt Lewin, Rollo May, William McDougall ja Otto Rank.
Filosoofia
Lääne filosoofias on olnud laias laastus kaks erinevat tahtekäsitust. Stoik Seneca käsitas tahet inimese psüühika põhielemendina; ta mõistis seda mõistusega põhjendatud ja määratud püüdlusena. Aleksandria Klemensi järgi seevastu on tahe mõistusest sõltumatu, irratsionaalne tegevusallikas.
Augustinuse järgi määravad inimese elu tahe ja püüd saavutada seda, mis on püüdlemist väärt, nimelt armastust, ning armastus ja tahe on üks ja seesama. Tunnetus on tahteakt. Keskajal vaieldi tahte ja mõistuse vahekorra üle. Duns Scotus jt voluntaristid väitsid, et primaarne on tahe: hea ja tõene on hea ja tõene sellepärast, et Jumal tahab seda. Thomas Aquinas jt intellektualistid väitsid, et Jumal tahab seda, mida ta on tunnetanud hea ja tõesena.
Voluntarismi jätkavad Niccolò Machiavelli ja Thomas Hobbesi poliitikateooria, milles positiivset õigust mõistetakse valitseja tahte väljendusena, ning 20. sajandi õiguspositivism.
Johannes Nikolaus Tetens jaotas 1770ndatel inimese konstitutsiooni kolmeks iseseisvaks vallaks – tunnetuseks, tunneteks ja tahteks.
Immanuel Kant määratles hea tahte ehk moraalitahte mõistust määratleva tahte ehk praktilise mõistusena.
Johann Gottlieb Fichte järgi on tahe sama mis mina.
Arthur Schopenhaueri filosoofias on pime elu- ja säilimistahe maailma sisim tuum.
Friedrich Nietzsche järgi on irratsionaalne võimutahe inimeste igasuguse teoretiseerimise ja tegutsemise tõukejõud.
Zīlāni
Zīlāni on Läti linna Jēkabpilsi osa. Jēkabpilsiga liideti see piirkond aastal 1962. Zīlāni asub linna idaosas.
Zīlāni on alguse saanud Moskva-Ventspilsi raudtee rajamisel aastal 1899, mil Zīlāni külast lääne poole rajati Zīlāni raudteejaam. Jaama juurde tekkis raudteetööliste küla. Aastal 1924 liideti see Krustpilsiga, aga aastal 1929 sai sellest uus ja iseseisev küla. Aastal 1962 liideti see Jēkabpilsiga.
Kairi küla
Kairi (vanasti ka Kairis) on küla (mazciems) Lätis Valka piirkonnas Vijciemsi vallas. Küla asub Vija jõe kaldal, valla keskusest Vijciemsist 2,1, piirkonna keskusest Valkast 25,8 ja Riiast 155 kilomeetri kaugusel.
Martin Vuks
Martin Vuks (sündinud 30. juuni 1968 Tallinnas) on eesti fotograaf.
Lõpetanud 1990. aastal Tallinna Sidekooli fotograafi erialal. Õppinud Tamperes Visuaalkommunikatsiooni Instituudis. Alates 1994. aastast töötab Ideestuudio OÜ-s. Alates 2011. aastast vabatahtlik fotograaf Eesti Loomakaitse Seltsis.
Kirstumees
Kirstumees oli eesti talupojapulmas pulmategelane.
Kristo Heinmann
Kristo Heinmann (sündinud 13. septembril 1989 Tartus) on eesti orienteeruja.
2008. aastal lõpetas ta Tartu Raatuse Gümnaasiumi. 2013. aastal lõpetas Tartu Ülikooli kehalise kasvatuse ja spordi erialal.
Aastatel 2009–2022 on ta Eesti meistrivõistlustel orienteerumises võitnud 11 kuld-, 18 hõbe- ja 16 pronksmedalit.
Ta on osalenud Eesti koondises orienteerumise maailmameistrivõistlustel aastatel 2011, 2013, 2014, 2015, 2017, 2018, 2019, 2021. Parimad tulemused maailmameistrivõistlustel pärinevad 2018. aastast: 24. koht lühirajal, 29. koht tavarajal ja 10. koht segateatesprindis.
2022. aastal Eestis toimunud Euroopa meistrivõistlustel saavutas ta tavarajal 28. koha, lühirajal 34. koha ja teatevõistlusel 5. koha.
Kriminoloogia
Kriminoloogia on teadus, mis uurib kuritegevust, selle seisundit ühiskonnas, struktuuri, dünaamikat ja põhjusi, kuritegevust soodustavaid tegureid, kurjategija isiksust, ning kuritegevuse ennetamise viise ja vahendeid sedavõrd, kuivõrd need ei ole seoses isiku kriminaalõigusliku vastutusega. Kriminoloogia kasutab õigusteaduse, sotsioloogia, filosoofia, majandusteaduse, psühholoogia, pedagoogika jmt teaduste andmeid.
Mõiste "kriminoloogia" on tuletatud sõnades crimen (ladina k – süütegu, üleastumine) ja logos (kreeka k – õpetus) ning kujutab oma esmases tähenduses teadust kuritegevusest. Kuigi kuritegevuse ja sellega seotud karistuste kohta on arvamusavaldusi ja teooriaid ka antiikajast, on kuritegevust ja sellega seotud nähtusi süstemaatiliselt uuritud alles 19. sajandist. Väga kaua on kriminoloogiat peetud sotsioloogia või õigusteaduse haruteaduseks, kuid alates 20. sajandi teisest poolest on kriminoloogia kui teadus liikunud iseseisvumise poole. Tänapäeval peetakse kriminoloogiat interdistsiplinaarseks teaduseks, mille uurimisprobleemideks on nii kurjategijatega seotud probleemid (näiteks geneetika ja psüühika), kuritegevuse sotsiaalsed tegurid (näiteks toimetulekuprobleemid ja subkultuurid) ja kindlad kuriteoliigud (näiteks röövimised ja küberkuritegevus). Samuti on süvenenud teadlaste huvi kuritegevuse kontrolli vastu, mistõttu uuritakse rohkem vanglate ja vangistusega seotut (näiteks prisonisatsioon ja vanglale alternatiivsed karistused).
Ajalugu
Kriminoloogiailmingute juured ulatuvad inimkonna algusaega. Inimese loomuses on esinenud alati kurjus. Juba Vana Testamendi esimese Moosese raamatus on kirjas, et Aadama ja Eva laps Kain tappis oma venna Aabeli. Käitumisreeglite kehtestamine on vajalik selleks, et inimese valmisolekut teist kahjustada oleks võimalik mingil viisil kontrolli all hoida. Kriminoloogid saavad võtta selle aluseks ning hakata arutlema ning leidma põhjuseid, mis suunab inimest vägivalda kasutama ning eirama paika pandud käitumisreegleid. Kuritegu ja karistust käsitleti nähtusena, mida juhtis Jumal, mitte ei võetud seda kui inimkoosluse siseasjana. Samas hakkas esile kerkima ka filosoofe, kes oskasid näha kuritegevust maise probleemina, mis on põhjuslikus seoses vaid inimene endaga. Sokrates (469—399 eKr) oli arvamusel, et kuritegevuse juurpõhjus peitub halvas kasvatuses, mis on omakorda mõjutatud halvast ühiskonnakorraldusest, kus puuduvad elamisoskus ja teadmised.
19. sajandi lõpus hakati Euroopas rohkem rõhku pöörama teaduslikele uurimismeetoditele. Mõtte ja põhjusliku seose meetodid lükati tagaplaanile ning oluliseks sai loodusnähtuste hoolikas jälgimine ja katsete analüüsimine. Charles Darwini avastused inimese evolutsiooni kohta andsid suure tõuke teaduskultusele. Darwini avastused julgustasid teisi teadlasi ning andsid kindla aluse sellele, et kogu inimtegevust saab kontrollida teaduslike põhimõtete alusel. Kriminoloogid said siit mõtte kasutada neidsamu võtteid ka inimeste käitumise uurimiseks. Oluline oli tugineda faktidele, mitte uskumustele ja oletustele. Selleks oli vaja läbida kindlad etapid: tuvastada probleem, koguda andmeid, moodustada hüpoteese, viia läbi katseid ning seejärel peale kõikide sammude läbimist tulemusi tõlgendada.
Kriminoloogia erinevus kuritegevusest
Tavakäibes on tihti kriminoloogia tähenduseks omistatud õpetust kuritegevusest ja selle põhjustest. Kuritegevuse mõiste on aga palju mitmetähenduslikum. Kuritegevuse ja mittekuritegevuse mõiste eristamine on pigem kokkuleppeline kui absoluutne. Seadus reguleerib ning annab tunnused, mille järgi saaks määrata kurjategija ja mittekurjategija erinevust, kuid siiski ei ole võimalik ainuüksi nende seaduste põhjal kindlat piiri paika panna. Kriminoloogias selgitatakse põhiliselt etioloogiat, kuritegevuse olemust ühiskonnas. Keskendutakse kurjategijate psühholoogilisele jah sotsioloogilisele käitumisele, et teha kindlaks, miks nad kuritegusid toime panevad. Uuringuid tehakse pigem teoreetilisena ja teaduslikele faktidele orienteerituna.
Kriminoloogide tõlgendused
Edwin Sutherland ja Donald Cressey klassikaline tõlgendus. “Kriminoloogia on teadmiste kogum, mis käsitleb kuritegevust kui sotsiaalset nähtust. See hõlmab oma ulatusse protsesse seaduste tegemisest, seaduste rikkumisest ja seaduste rikkumisele reageerimisest. Kriminoloogia eesmärk on üldine areng ja kontrollitud põhimõtted ning muud tüüpi teadmised selle seaduse, kuritegevuse ja ravi kohta.”
Seaduste tegemise protsess. Antud määratlus tunnistab kuritegevuse ja kriminaalõiguse vahelist seost ning näitab, kuidas seadus kuritegevust määratleb. Kriminoloogia on teadmiste kogum kuritegevuse kui sotsiaalse nähtuse kohta, mis hõlmab seaduste tegemise protsessi, seaduste rikkumist ja ühiskonna reaktsiooni seaduste rikkumisele.
Seaduste rikkumisest ja seaduste rikkumisele reageerimisest. Kriminoloogia eesmärk on mõista, millest algab kuritegevus ning mis on kõige tõhusamad meetodid selle kõrvaldamiseks. Uurimise all on küsimus, miks inimesed sooritavad ebaseaduslikke tegusid ja kuidas veenda kurjategijaid ja neid, kes kaaluvad seadusevastaste tegude tegemist, et nende enda huvides oleks parem kuritegelikust käitumisest loobuda.
Rodeesia kaelkirjak
Rodeesia kaelkirjak ehk Thornicrofti kaelkirjak (Giraffa camelopardalis thornicrofti) on kaelkirjaklaste sugukonda kuuluv sõraline, kaelkirjaku alamliik.
Kriminoloogia
Kriminoloogide tõlgendused
Üldiste ja kontrollitud põhimõtete kogumi väljatöötamine. Kriminoloogia kuulub sotsiaalteadustesse. Kriminoloogidel on kohustus järgida kehtivaid ja usaldusväärseid katsetavasid ning kasutada keerukaid andmeanalüüsi meetodeid.
Kriminoloogia koolkonnad
Bioloogiline koolkond. Eksisteerib inimene, kes on sündinud kurjategijaks. Selle saab tuvastada kehalisi iseärasusi tuvastades. Uuritakse kurjategijate näojooni, näiteks kõrvade, nina ja silmade kuju ning nendevahelist kaugust, mille tulemusel saab öelda, kas inimesel on kalduvus kriminaalsele käitumisele. Usuti veel ka kriminaalse geeni olemasolusse, kus vanemad kannavad geenide kaudu edasi oma lastele kuritegeliku käitumise.
Psühhoanalüütiline koolkond. Eestvedaja Sigmund Freud, kes analüüsis inimese alateadvust. Käsitlusest järeldus, et lapsepõlves kogetud mälestused mõjutavad inimese isiksuse kujunemist ning tulevikus otsuste tegemist. Erinevus kurjategija ja tavainimise vahel on selles, et kurjategija ei suuda oma alateadvuse tunge talitseda ega kontrollida.
Veenus (astroloogia)
pisi|Veenuse astroloogiline sümbol
Kriminoloogia
Kriminoloogia koolkonnad
Sotsioloogiline koolkond. Emile Durkheim vaatles anoomia teket ühiskonnas toimuvate muutuste ajal. Kiired muutused tekitavad anoomia, kuna ühiskond ei suuda sel juhul uusi norme kõigi oma liikmeteni viia. Näiteks kuritegevuse tase on suurem ühiskondades, kus elanikkond on vaene ning madala haridustasemega. Kuritegevus on normaalne nähtus, sest kui kuritegelik käitumine puuduks täielikult, kaoks ära ühiskonna arenemise võimalus.
Rodeesia kaelkirjak
Rodeesia kaelkirjak elab endeemsena Sambia idaosas Luangwa jõe orus. Tema kaitsmiseks pandi alus Lõuna-Luangwa rahvuspargile.
Veenus (astroloogia)
Veenus kuulub tänapäeva Lääne astroloogias viie isikliku planeedi hulka.
Rodeesia kaelkirjak
Rodeesia kaelkirjakuid elab looduses hinnanguliselt 1500 isendit. Vangistuses neid ei peeta.
Veenus (astroloogia)
Veenus teeb Maa pealt vaadatuna sodiaagile ringi peale 10-14 kuuga. Ta saab olla Päikesest kuni 46 sodiaagikraadi kaugusel.
Rodeesia kaelkirjak
Keenias, Lõuna-Sudaanis, Etioopias ja Ugandas elav Nuubia kaelkirjak (Giraffa camelopardalis camelopardalis) on geneetiliselt identne Rodeesia kaelkirjakuga.
Kaelkirjakule anti nimi koloniaalametniku Harry Scott Thornicrofti auks.
Veenus (astroloogia)
Veenus tähistab astroloogilises kaardis naudingut, loomevõimet ja harmooniataju, seksuaalsust, raha, väärtusi. Veenus väljendab inimese naispoolt tundetasandil (Kuu väljendab seda füüsiliselt ja Neptuun hingeliselt).
Veenuse asend horoskoobis näitab, kuidas inimene väljendab armastust ja kuidas seda vastu võtab, kuidas ta suhtub rahasse, mis on tema jaoks väärtuslik, kuidas väljendab loomingulisust ja tunneb end teiste seltskonnas. Meeste kaardis näitab Veenus lisaks, millised naised on talle ligitõmbavad.
Naisplaneedina tähistab Veenus kaardis (teist) tütart, sõbratare jm noori naisi.
Inimkehas valitseb Veenus näiteks kaela- ja kurgupiirkonda, neerusid, põit ja kusejuhasid, samuti sisekõrva.