cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Andmed
Tähendus
Teisalt on oluline tähele panna, et andmeid ja informatsiooni kasutatakse eriti tavakeeles sünonüümidena. Ranget vahet ei tehta neil aga ka ei avalikus halduses, äris ega teaduses. Eesti ja Euroopa Liidu õigusaktides kasutatakse terminit "andmed" rangelt võttes tähenduses informatsioon, kuid praktiliselt võib õigusaktides (näiteks isikuandmete kaitse seaduses või andmekogude põhimäärustes) pidada andmeid ja informatsiooni sünonüümideks.
Mõiste "andmed" mõeldakse tänapäeval üldiselt digitaalseid andmeid, mis on n-ö arvutites, kuid see arusaam on kitsendav. Andmeid "sisaldab" nii füüsiline kui ka bioloogiline aines (samuti energia). Varasemal ajal oli palju tehniliselt loodud andmeid salvestatud analoogkujule. Infotehnoloogiliste vahenditega on informatsioon kiiresti muudetav andmeteks ja vastupidi.
Andmeid koguvad ja edastavad tänapäeval sageli masinad ja seadmed.
Ettevõtlus
Ettevõtluses on alati andmeid ja andmed on ettevõtte infovara. Olenevalt ettevõtte põhitegevusest hallatakse kõige enam vastava valdkonna andmeid. Tootmisettevõtetel on olulisel kohal tarneahela (sh klientide) ja tootmise andmed, millest osa käsitletakse kui põhiandmeid (master data). Andmemahukates ettevõtetes on äriliselt väga oluline kasutusel olevate andmete andmekvaliteet. Teenusettevõttel on põhiliseks kliendiandmed. Ettevõtted kasutavad andmeid turunduseks ning teevad andmete põhjal ärianalüüsi (Business intelligence) teenuste ja toodetega äri tegemiseks.
Tugifunktsioonide täitmiseks on ettevõtetel juhtimisandmed, personaliandmed, raamatupidamise andmed (finantsjuhtimise andmed), haldusandmed (inventuur, varahaldus) ning andmed dokumentatsiooni ja muude infovarade kohta, tavaliselt metaandmete kujul.
Ettevõtete andmehalduse jaoks kasutatakse mitmesuguseid äriinfosüsteeme. Paremaks äriinfo kasutamiseks loovad ettevõtted andmeladusid.
Teadus
Teaduses on sõltuvalt teadusharust väga erinevat laadi andmeid. Üldiselt saab eristada vaatlusandmeid, eksperimentide andmeid ja analüüsi andmeid. Enamus andmeid töödeldakse teaduses matemaatiliste (statistiliste) meetoditega.
Tänapäeval toimub arutelu selle üle, kas teadusandmed, mis on loodud avalikke ressursse kasutades, peaks olema avaandmed (Open data) ja kõigile kättesaadavad või on nendele juurdepääsu piiramine põhjendatud. Eri huvirühmade nägemus sellest on erinev. Eriti meditsiiniuuringutes on andmeid, mida nimetatakse delikaatseteks isikuandmeteks ja millele juurdepääs piiratud.
Avalik haldus
Avalikus halduses asendavad tänapäeval digitaalsed andmed paljudel juhtudel paberdokumente ja andmeid hallatakse andmebaasides, mida õiguslikult nimetatakse andmekogudeks. Eestis nimetatakse selliseid andmekogusid sageli riiklikeks registriteks. Avalik haldus kogub, töötleb ja hoiab andmeid kõigis oma funktsioonides. Andmekogudest ülevaate saamiseks on loodud Riigi Infosüsteemi Haldussüsteem (RIHA). Avalik sektor peab olema teinud oma juurdepääsupiiranguta andmed avaandmetena kättesaadavaks hiljemalt 2016. aasta 1. veebruariks ning need peavad olema ligipääsetavad riigi avaandmete teabevärava kaudu. Eestis on isikud kui andmesubjektid on nende isikustatud andmete avaliku kasutamise eest kaitstud ning avalikuks tehakse andmekogudena anonüümistatud andmed. Avaliku sektori andmetel on väärtus ning nende elukäik (loomisest või saamisest hävitamise või avalikku arhiivi andmiseni) peab olema kontrolli all. Riigid ja mitmed avaliku sektori asutused (ülikoolid, meediaorganisatsioonid, haiglad) on loonud andmete pikaajaliseks säilitamiseks andmearhiivid.
Statistika
Statistikas on siin eraldi välja toodud kui oluline teaduse ja avaliku halduse andmetega tegelev valdkond. Valdkonnas on kasutusel mõiste "statistilised andmed". Termin "andmed" on kasutusel Eesti vabariigi statistika algusest.
Traditsiooniliselt eristatakse statistikas küsitlusandmeid, loendusandmeid ja sündmusstatistilisi andmeid. Statistikas tehakse vahet algandmete ja töödeldud andmete vahel. Töötluseks kasutatakse statistilise analüüsi eri meetodeid ning andmeid esitatakse tabelite, graafikute, indeksnäitajate jms kujul. Vahet tehakse samuti individuaalandmete ja agregeeritud andmete vahel.
Infotehnoloogia
Infotehnoloogias on andmetel põhiliselt kaks tähendust. Esiteks tehniline tähendus, kui andmed on binaar- või muul kujul nende edastamiseks, tõlgendamiseks või töötlemiseks ja seda teeb masin (arvuti, tehnosüsteem jms). Need andmed ei ole üldjuhul inimloetavad ja neid nimetatakse masinloetavateks andmeteks. Teiseks informaatika või informatsioonilises tähenduses, kus andmed on kujul tunnus-väärtus (attribute-value) või objekt-seos-subjekt ehk objekt-tunnus-väärus (object–attribute–value) ning siis on andmete semantika arusaadav ka inimesele.
Andmed on kas edastuses (näiteks telefonikõne) või andmekandjal. Andmekandjatel on andmed üldiselt salvestatud failisüsteemi failina. Üheks faili tüübiks on andmebaasi fail. Kõige levinumaks andmebaasi tüübiks on relatsiooniline andmebaas, kus andmed on tabelites, mille vahele on loodud seosed.
Andmebaasides olevaid andmeid nimetatakse struktureeritud andmeteks, mis tähendab seda, et nende andmete tähendus on küllalt hästi teada (tabeli veergude tunnused on kirjeldatud ja seetõttu ridade väärtuste tähendus teada). Selliseid struktureeritud andmeid on kõigist andmetest 10% ja 90% on mittestruktureeritud andmed, mis on väga erinevat tüüpi failides teksti, jooniste, piltide, heli, video jne kujul.
Infotehnoloogia mõõdab andmemahtu. Andmemahtu mõõdetakse bittides ja baitides, mis on täpsemalt öeldes informatsiooni mõõtühikud. Andmemaht ja infohulk on selles tähenduses sünonüümid.
Infotehnoloogias on järjest enam kasutusel mõiste "suurandmed" (big data), milleks nimetatakse suurt hulka andmeid, mille tüübid on varieeruvad, mis on muutuses ning mille tunnused ja kvaliteet on mitmekesine, aga mida soovitakse analüüsida, et saada soovitud teavet.
Voldi
Voldi on küla Tartu maakonnas Tartu vallas.
Andmed
Infohalduses
Infohalduse vaates on põhiliseks tegelemine metaandmetega. Metaandmed on andmed andmete kohta. Eristada võib inforessursi kirjeldamise, leidmise, haldamise ja tehnilisi metaandmeid. Osadel valdkondadel on välja kujunenud metaandmestandardid, millega selles valdkonnas inforessursse kirjeldatakse. Metaandmed on olulised andmete semantika mõistmisel.
Voldi
Küla loodepoolne osa kuulus varem Tabivere mõisale (Voldi mõis). Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda. 2022. aastal viidi Äksi kiriku ümbrus Voldi külast külgneva Äksi aleviku koosseisu.
Andmed
Infohalduses
Raamatukogud, muuseumid, arhiivid jt mäluasutuses haldavad oma kogusid metaandmetega. Samuti hallatakse metaandmetega dokumente asutustes ja ettevõtetes.
Meedia ja kommunikatsioon
Meedia tooted ja teenused ning kommunikatsiooni sõnumid on digitaaltehnoloogiale ülemineku järel tehniliselt andmete kujul. Nendele andmetele kui loomingule ja meediatoodetele (teostele) rakenduvad autoriõigused. (Autoriõigused võivad rakenduda ka muudele andmetele.)
Isiklik info, sotsiaalmeedia ja massikommunikatsioon ning nendes olevad andmed on järjest enam läbi põimunud. Isikuandmete kasutamist ja kaitset nii meedias kui äris ning meedias ja äris reguleeritakse seadusega.
Olulisel kohal on selles valdkonnas küsimus, kes on andmete omanik (isik või sotsiaalmeediat omav ettevõte) ning millised on meediaettevõtete andmete teisesed kasutusõigused.
Ajakirjanduses on kujunenud eraldi suund andmeajakirjandus.
Geograafia ja ruumiandmed
Geograafiliste andmetena mõistetakse tavaliselt andmeid, mis on seotud mingi konkreetse geograafilise ruumi osaga. Andmete sidumist ruumiga nimetatakse geokodeerimiseks. Need andmed võivad olla nii eluslooduse kui eluta looduse kohta kui ka inim- ja majandusgeograafia andmed. Sellised on ka haldusüksuste ja aadressiandmed.
Geograafilisi, sealhulgas ruumiandmeid, töötlevaid infosüsteeme nimetatakse geoinfosüsteemideks (GIS).
Keskkonnaandmed
Keskkonnaandmed on mitmesugused geograafia, bioloogia, ökoloogia, geoloogia jms seire- ja vaatlusandmed ning nende põhjal tehtud analüüsi andmed. Selle rühma alla kuuluvad ka meteoroloogia, klimatoloogia, jäätmete, kiirguse, looduskaitselised, maa kasutuse ja keskkonnakorralduslikud andmed.
Bioloogiaandmed
Lisaks keskkonnaalastele bioloogilistele andmetele on järjest olulisemad biokeemilised ja geneetilised andmed nagu DNA.
Välja on kujunenud eraldi teadusvaldkond bioinformaatika.
Meditsiiniandmed
Meditsiiniandmed on üks suuremaid andmete valdkondi ning nende andmete kasutus on piiratud ja neid tuleb nende väärtuse tõttu säilitada pikka aega. Traditsiooniliselt koguti meditsiiniandmed haiguslugudesse, mis olid väikesed raamatukesed. Nüüdisajal on haiglatel ja arstidel kasutusel infosüsteemid, milles on nii haiguslugu, epikriisid, kui ka uuringute tulemused (sh pildid) digitaalsel kujul.
Meditsiiniandmed on samuti andmed ravimite kohta ja digiretsepti andmed, mis on üheks näiteks, kuidas paberdokumentidelt on mindud üle andmepõhisele dokumenteerimisele.
Tehnilised seadmed
Tänapäevased tehnojuhtimissüsteemid (hajusjuhtimissüsteemid – DCS, superviisorsüsteemid – SCADA, protsessijuhtimissüsteemid) loovad, edastavad ja haldavad andmeid, mis on olulised nii äris kui ka avalike teenustena sh eluliste teenustena masinates, seadmetes ja tehnovõrkudes.
Tehniliste seadmete ühendamist võrku ja selle kaudu andmete töötlemist nimetatakse asjade internetiks ehk nutistuks.
Andmete tüübid
Andmetüübid matemaatilis-statistilises vaates on
Joosep Tiitso
Joosep Tiitso (8. november 1897 Nugeri küla, Kalvi vald, Virumaa – 27. november 1979 Stockholm) oli Teedeministeeriumi üldosakonna direktor.
Osales Vabadussõjas soomusrongil, lõpetas Tartu Ülikooli 1927.
Valgetähe teenetemärgi III klass (24. veebruar 1938).
Gjerstadi kirik (Agder)
pisi|püsti|Gjerstadi kirik (2012)
Gjerstadi kirik on puukirik Norras Agderi maakonnas Gjerstadi vallas Gjerstadis. Kirik pärineb 1848. aastast.
Kirik on ehitati Christian Heinrich Groschi kavandi järgi. Varem samal kohal olnud kirik lammutati.
Kirikus on 500 kohta, mis jaotuvad kaheks pingireaks ja kaheks galeriiks.
Kirikukelli on kaks. Üks on Amsterdamist (1762) ning kannab pealdist Soli Deo gloria. Teine on Tønsbergist (1839).
Kirikus on ka 17. ja 18. sajandi pastorite ja nende abikaasade portreed.
Aastal 2004 restaureeriti kirik esialgsele kujule.
Varem samal kohal olnud kirikus teenisid Niels Henrik Abeli vanaisa ja isa Hans Mathias Abel ja Søren Georg Abel.
Praegu teenivad seal Gjerstadi koguduse pastor Olav Hofsli ning kaplan Annette Spilling. Kogudus kuulub Aust-Nedenesi praostkonda.
Baar
thumb|Baar Šveitsis Baar on toitlustusettevõte, kus pakutakse koha peal joomiseks alkohoolseid jooke.
Baaris on enamasti baarilett, mille taga baarmen müüb klientidele jooke. Tavaliselt on võimalik osta ka väiksemaid suupisteid ja tubakatooteid.
Baarid võivad olla iseseisvad ettevõtted või kuuluda hotelli, restorani või ööklubi juurde.
Artur Leis
Artur Leis (16. detsember 1898 Võru – 3. detsember 1979 Stockholm) oli Eesti sõjaväelane (major, 1940).
Aastail 1922–1925 õppis ta Tartu Ülikooli kaubandusosakonnas.
Ernst Kaltenbrunner
thumb|Kaltenbrunner (ees paremal) kohtus pealtvaatajana (1944)
Ernst Kaltenbrunner (4. oktoober 1903 Ried im Innkreis – 16. oktoober 1946 Nürnberg) oli Saksamaa jurist, kes töötas natsionaalsotsialismi ajal politsei- ja julgeolekuametnikuna. 30. jaanuarist 1943 kuni 12. maini 1945 oli ta Riigi Julgeoleku Peaameti juhataja (talle allusid ka Gestapo ja koonduslaagrid). USA sõjaväelased arreteerisid Kaltenbrunneri 12. mail 1945 Austria territooriumil. Teda süüdistati juudi rahva hävitamise plaani üheks arhitektiks olemises ja selles, et ta andis korralduse tappa laagrites neli miljonit juuti. Nürnbergi tribunali mõistis Kaltenbrunneri surma ja ta hukati.
Kuu aega maal
pisi|[[Konstantin Stanislavski (Rakitin) ja Olga Knipper (Natalja) Moskva Kunstiteatri lavastuses 1909]] "Kuu aega maal" (vene Месяц в деревне) on Ivan Turgenevi 1850. aastal valminud näidend. See on komöödia viies vaatuses.
Ernst Kaltenbrunner
Nürnbergis läks ta hukkamisele kolmandana von Ribbentropi ja Keiteli järel. Tegelikult oleks pidanud olema esimene hukatav Göring, ent ta jõudis paar tundi enne endalt elu võtta. Hukkamisel viibinud Ameerika Ühendriikide ajakirjanik Howard Kingsbury Simth kirjeldas Kaltenbrunneri hukkamist nii: "Ta astus hukkamisruumi kell 01.36, kandes oma sinise kaherealise pintsaku all kampsunit. Tema kõhetu, elukogenud nägu oli vanadest duelliarmidest krimpsus. Ta näis hirmunud, kui ta ruumis ringi vaatas. Ta niisutas närviliselt oma huuli, kui pöördus, et tapalavale tõusta, kuid tema sammud olid kindlad. Ta ütles oma nime rahuliku madala hääletooniga. Kui talle anti võimalus viimaseks sõnaks, ütles ta: "Ma armastasin oma saksa rahvast ja oma kodumaad kogu südamest. Ma olen täitnud oma kohust oma rahva seaduste järgi ja ma kahetsen, et minu rahvast juhtisid sel ajal mehed, kes ei olnud sõdurid, ning sooritasid kuritegusid, millest mina polnud teadlik." Kui talle must kott pähe tõmmati, kõneles ta ikka veel vaikselt. Tõlk tõlkis tema sõnad: "Saksamaa, õnn kaasa"."
Kuu aega maal
Turgenev kirjutas näidendi kahe aasta jooksul Prantsusmaal. Algul keelas Peterburi tsensor näidendi ära, kuid pärast muudatuste tegemist avaldati see 1855. aastal. Esimest korda lavastati näidend alles 1872. aastal ja seejärel 1879.
Näidendi põhjal on tehtud nii venekeelseid kui ka ingliskeelseid telefilme, ballett ja ooper.
Eesti keeles
1964. aastal salvestati näidend Eesti Raadioteatris kuuldemänguna.
Rosalío Cortés
Rosalío Cortés (Rosalío Cortés Sánchez, 1820 – 1884) oli Nicaragua arst, advokaat ja poliitik, koos demokraadi Gregorio Juárez Sacasaga teise Nicaragua valitseva hunta (chachagua) liige aastal 1857. Taoline valitsusviis oli konservatiivse Legitimista partei ja liberaalse Democrático partei vahel sõlmitud ja Nicaragua isamaasõjas flibustjeer William Walkeri vastu suunatud Pacto Providenciali jätkuks. Ta asendas huntas eelmist legitimistade partei esindajat kindralit Tomás Martínez Guerrerot.
Kuu aega maal
Eesti keeles
1987. aastal näitas Eesti Televisioon näidendit Pärnu Draamateatri lavastuses.
Rosalío Cortés
Elu
Rosalío Cortés sündis aastal 1820 Leónis. Ta oli abielus Juana Floresega. Tema tütre Cándida Cortés de Bolañose (1854–1918) abikaasaks oli Alejandro Bolaños (1858–1914).
Kuu aega maal
Eesti keeles
5. novembril 2006 esietendus näidend Eesti Draamateatris.
Rosalío Cortés
Elu
Aastal 1852 toetas ta koos Nicaragua piiskopi José Jorge Viteri y Ungoga kindral Fruto Chamorro kandidatuuri riigi valitseja kohale.
Kuu aega maal
Sisu
Tegevus toimub 1840. aastate alguses Islajevi mõisas. Iga vaatuse vahel on möödunud üks päev.
Teineteisesse on armunud Natalja ja Rakitin. Bolnitsov soovib abielluda Veeraga, Matvei Katjaga ja Špigelski Lizavetaga. Katjale teeb lähenemiskatseid ka Schaaf. Mõisa argielu pöördub peapeale, kui saabub Kolja uus koduõpetaja Beljajev ning temasse armuvad Natalja, Veera ja Katja.
Bolšintsovi abieluettepaneku kannab Nataljale ette Špigelski, kellele Veera vastuse eest, olgu see siis ükskõik milline, on Bolšintsov lubanud troika. Natalja räägib Veerale ettepanekust, mille peale viimane naerma hakkab. Pikema jutuajamise käigus õnnestub Nataljal välja uurida, et tegelikult armastab Veera Beljajevit. Armukade Natalja otsustab, et koduõpetaja peab lahkuma. Ent vestelnud Beljajeviga, mõistab ta, et Beljajevil Veera suhtes samasuguseid tundeid pole ning muudab noormehe lahkumise suhtes meelt. Veera, pettunud kasuemas, et too tema armusaladuse välja lobises, puistab südant Beljajevile ja avaldab, et tegelikult armastab ka Natalja Beljajevit. Usalduslikus vestluses avaldab Rakitin Islajevile, et armastab tema naist.
Beljajev kinnitab Veerale: "Ma armastan teid nagu oma õde, armastan, sest teid on võimatu mitte armastada."; Nataljale: "Mul tekkis alles täna, meie viimase kohtumise ajal enne lõunat, esimest korda mingi tavatu, enneolematu tunne, nagu oleks kellegi käsi mu südant pigistanud ja rinnas hakkas nii palav... Jah, enne seda ma justkui võõrastasin teid, ei armastanudki, aga täna..."
Lõpp. Rakitin ja Beljajev sõidavad ära Moskvasse. Veera annab oma jah-sõna Bolšintsovile. Lizaveta lubab abielluda Špigelskiga.
Guadiana
thumb thumb Guadiana on jõgi Euroopas Pürenee poolsaarel. Algab La Manchast. Keskjooksul voolab Meseta kiltmaal valdavalt läände. Alamjooksul pöördub lõunasse ja suubub Cádizi lahte. Pikkus 744 km.
Sillad üle Guadiana: Puente de la Mesta, Puente de Felipe IV (Medellín), Puente Romano sobre el río Guadiana, Puente de Lusitania, Puente Nuevo, Puente de Lobón, Puente de la Autonomía, Puente de Palmas, Puente de la Universidad, Puente Real, Puente Ajuda ja Nuevo Puente Ajuda.
Puhtaleiva
Puhtaleiva on küla Tartu maakonnas Tartu vallas, Tartust umbes 15 kilomeetrit Jõgeva pool.
6. detsember
6. detsember on Gregoriuse kalendri 340. päev (liigaastal 341. päev). Juliuse kalendri järgi 23. november (1901–2099).
Puhtaleiva
Rahvapärimuse järgi olnud rootslaste võimu ajal seal ainus talu Eestimaal, kus kuningas saanud läbisõidul maitsta ilma aganateta tehtud puhast leiba. Selle järgi saanud nime nii talu kui hiljem ka küla.
2000. aasta rahvaloenduse andmeil elas külas 81 inimest.
Küla on esmamainitud 1582. aastal (Puchta).
Bergamotipuu
Bergamotipuu (Citrus bergamia) on igihaljas puu ruudiliste sugukonnast tsitruse perekonnast.
Välimus
Bergamotipuu on 3–9 meetri kõrgune. Puu on sirge tüvega ja kompaktse võraga. Noorte okste koor roheline, vanematel okstel pruun. Okstel 2,5–8 cm pikkused ogad.
Igihaljad vahelduvad lehed on ovaalsed, pealt tumerohelised, alt kahvaturohelised, alumisel küljel näärmetäppidega.
Hästilõhnavad õied puhkevad üksikult või mitmekaupa lehtede kaenlast. 3,75 cm laiad, valged, kitsad, teineteisest eemal asuvad 5 kroonlehte ümbritsevad 24 tolmukast koosnevat tolmukkonda. 5–12% õitest on isasõied.
Viljad on rohekad kuni kollakad. Nii nagu teistelgi tsitrustel, on ka bergamoti vili pomerantsvili ehk hesperiid, botaaniliselt mari. Bergamott sarnaneb sidruniga, kuid on pirnikujuline, sageli väikese näsaga. Viljaliha on roheline ning liiga hapu ja kibe, et seda süüa.
Päritolu
Bergamotipuu on hapu laimipuu ja pomerantsipuu hübriid.
Altnurga
Altnurga (ka: Altnuka) on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Puurmani alevikust 5 km kaugusel.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puurmani valda.
Küla juures asub Altnurga saarik.
Imre Vähi
Imre Vähi (sündinud 14. juunil 1977 Tartus) on eesti kulturist.
Poliitiline tegevus
Imre Vähi kuulub aastast 2021 Eesti Konservatiivsesse Rahvaerakonda.
Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 10 (Tartu linn) 400 häält ning ei osutunud valituks.
Õvanurme
Õvanurme on küla Tartu maakonnas Tartu vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda.
Kondensatsioonituum
Kondensatsioonituum on vedeliku või tahke keha, nt tolmu, väike osake atmosfääris, mille pinnale kondenseerub veeaur väikeste veetilkade või jääkristallide kujul. Selle tulemusena võivad kujuneda pilved.
Õvanurme
Külas asub Hiiemägi.
Õvanurmel on lapsepõlves elanud polaaruurija Vello Park, julgeolekutöötaja Anti Talur ning dokumentalist ja etnoloog Liivo Niglas.
Juhan Pallop
Juhan Pallop (24. oktoober 1893 Uue-Tänassilma vald, Viljandimaa – 8. märts 1980 Burlington, Ontario, Kanada) oli Eesti kohtunik.
Osales Vabadussõjas, lõpetas Tartu Ülikooli õigusteaduskonna 1924, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane. 1924–1925 Paide jaoskonnakohtunik, 1926–1939 Rakvere Ringkonnakohtu liige, 1939–1940 Tartu Ringkonnakohtu liige. Allveelaevastiku Sihtkapitali Rakvere toimkonna esimees 1935–1937.
1944 põgenes Saksamaale, 1949 asus ümber Kanadasse.
Makromolekul
Makromolekulid on keemias väga suure molekulmassiga molekulid. Enamasti kasutatakse mõistet biokeemias.
Traditsiooniliselt arvatakse siia biopolümeeridest nukleiinhapete (näiteks DNA), valkude (näiteks hemoglobiini), süsivesikute ja lipiidide molekulid, ning mittepolümeersetest molekulidest mitmed tsüklilised molekulid.
Makromolekulid tekivad tavaliselt polümerisatsiooni tulemusena.
Matti Milius
pisipilt|Matti Milius jaanuaris 2010 Matti Milius (10. november 1945 Tartu – 3. juuni 2015 Tartu) oli üks suuremaid Eesti ja Baltikumi kaasaegse kunsti kogujaid ning kunstinäituste kuraator. Elas Tartus. Matti Miliusele kuulus suur eksliibriste ja rohkem kui 1200 teosest koosnev graafika ja maalide kogu. 1968. aastast eksponeeris Milius oma kogusse kuuluvaid teoseid näitustel Eestis ja välisriikides.
1970.–1980. aastatel tegeles Milius agaralt omakirjastusliku tegevusega, paljundas kirjutusmasinal ja levitas mitme autori teoseid ning andis välja omakirjastuslikke kogumikke ("Karjamaa", "Sõna"). Ta oli KGB pideva tähelepanu all.
1980. ja 1990. aastatel tegutses Matti Milius ka happening 'i-kunstnikuna ja luule-etlejana, olles pool luuleduost Matti Moguči ja Matti Moguchi (Mogučile kirjutas luulet Priidu Beier ning Moguchile Albert Trapeež).
2006. aastal korraldas Matti Milius näitustefestivali Tartus ja Kaunases, kus Tartus näidati kümnete Kaunase kunstnike teoseid ja Kaunases Tartu kunstnike omi.
Enne surma oli Milius keskendunud peamiselt Eesti, Läti, Leedu ja Armeenia kaasaegsele kunstile.
Liikmesus
Matti Milius oli Tartu Kunstnike Liidu ja Eesti Kunstnike Liidu liige.
Näitused
pisi|Kunstnik [[Peeter Mudist koos Matti Miliusega Tartu Kunstimajas 5. juulil 2004, kus toimus Peeter Mudisti maalinäituse avamine ning raamatu "Illustreeritud Mudist" esitlus. Taustal Matti Miliuse portree]] pisi|[[Aapo Pukk|Aapo Puki maal "Matti Milius"]] Teosed Matti Miliuse kunstikogust on olnud väljas 74 näitusel Eestis, Soomes, Lätis, Venemaal ja Armeenias.
Kunstikogu
Matti Miliuse kunstikogusse kuulub rohkem kui 1200 joonistust, maali või graafikateost. Teoste autorid on pärit Eestist, Lätist, Leedust, Soomest, Venemaalt, Armeeniast, Kanadast, Aserbaidžaanist ja mujalt. Enamus teoseid on talle kingitud.
Eesti kunstnikud, kelle teoseid on Matti Miliuse kunstikogus
pisi|Matti Milius aastal 2004
John Higgins
pisi|John Higgins John Higgins MBE (sündinud 18. mail 1975 Wishawis Šotimaal) on šoti elukutseline snuukrimängija.
Ta on tulnud maailmameistriks neli korda: aastatel 1998 (finaalivastane Ken Doherty), 2007 (Mark Selby), 2009 (Shaun Murphy) ja 2011 (Judd Trump).
2011. aasta maailmameistrivõistluste finaali 21-aastase Judd Trumpi vastu on peetud üheks paremaks ja meeldejäävamaks finaaliks alates 1994. aastast (Stephen Hendry – Jimmy White 18:17). Higgins võitis mängu 18:15. Pärast mängu lõppu nimetas ta Juddi paremaks mängijaks.
Maksimumbreigi (147) on ta saavutanud üheksal korral.
Kokku on ta karjääri jooksul teeninud 8 242 869 naela.
Uhmardu
Uhmardu on Tartu maakonnas Tartu vallas olev küla.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda.
2008. aasta Austria parlamendivalimised
2008. aasta Austria parlamendivalimised toimusid 28. septembril. Tegemist oli erakorraliste valimistega.
Uhmardu
Külas on Uhmardu kalmistu. Küla lähistel voolab Uhmardu jõgi.
2008. aasta Austria parlamendivalimised
Valimiste erakorralisus oli tingitud Austria Rahvapartei (ÖVP) liidri Wilhelm Moltereri lahkumisest koalitsioonist (mida juhtisid sotsiaaldemokraadid (SPÖ)). Seoses rahulolematusega koalitsiooniparteide suhtes prognoositi uue koalitsiooni tekkimist. Samuti oli oodata parlamendis (Nationalratis) esindatud erakondade arvu suurenemist kuni seitsmeni.
Uhmardu
Uhmardu jõge ja veskit esmamainiti 1627 kujul Ohmarde Jeggy ja Ohmar Wessky. Uhmardu kõrtsi nimetati 1695 kujul Umaschi Krug ja 1758 kujul Uhmardasche. Kõrts asus Maarja-Magdaleena kihelkonnas ja kuulus Kudina mõisale. Küla kujunes kõrtsi ja hiljem õigeusu kiriku ümber. Küla esmamainiti alles 1922. 1977 liideti Uhmarduga Kulmuvere põlisküla ja Särje küla, mida esmamainiti alles 1900. aasta paiku kujul Сарья.
Valdek Pall eeldas, et tegu pole võõrapärase nimega, ning oletas, et nimi koosneb kahest osast: tüvest "uhma" ja liitest -rd(u) (nagu sõnades "logard" ja "painard"). Tüve seletuseks sobivad soome sõna uhma 'trots' ning eesti sõnad "uhmama" 'end pingutama, rähklema' ja "uhmane" 'sogane, tuim, ebaselge'.
Põlevkivi
thumb|Eesti põlevkivi ehk [[kukersiit. Foto: Siim Sepp]] pisi|[[Jordaania põlevkivi. Foto: Ain Anepaio]] Põlevkivi on kerogeeni sisaldav peenkihiline musta või pruuni värvi settekivim.Orgaaniline aines koosneb enamasti vetikate või bakterite jäänustest moodustunud kerogeenist.
Põlevkivi on maavarana laialt levinud, kuid jäädes kütteväärtuse ja muude omaduste poolest naftale ja kivisöele alla, mitte nii laialt kasutatud. Suured põlevkivi varud on näiteks Eestil, USA-l, Austraalial, Kanadal, Brasiilial ja Venemaal.
Kasutamine
Põlevkivi kasutatakse fossiilkütuse ja keemiatööstuse toorainena. Põlevaine utmisel saadakse rohkesti õli. Põlevkivist saab toota maagaasi, mõningaid väävliühendeid ja teekattebituumenit.
Põlevkivi kütteväärtus on vähemalt 4,9–11,3 MJ/kg (1200–2700 kcal/kg).
Põlevkivi, mille spetsiifiline nimetus on kukersiit, on Eesti tähtsaim maavara. Lisaks kukersiidile on Eesti maapõues ka graptoliitargilliiti, mis on samuti põlevkivi. Seda Eestis ei kaevandata ja väikse kütteväärtuse tõttu pole teda põleva maavarana kunagi kaevandatud. Küll on aga graptoliitargilliiti lühikest aega (1949–1952) kaevandatud selle uraanisisalduse pärast.
Põlevkivikeemia
Kerogeenpõlevkivi pürolüüsil saadakse põhifraktsioonidena gaas ja õli, kõrvalsaadustena fenoolvesi, poolkoks ja tuhk. Esmaste saaduste töötlemisel on saadud üle paarikümne väärtusliku saaduse. Kõik saadused, nende keemiline koostis ja omadused, aga ka analüüsimetoodikate ning tootmistehnoloogiate väljatöötamine, optimeerimine ja keskkonnasaastega seotud probleemid kuuluvad põlevkivikeemia uurimissfääri.
Eestis on põlevkivikeemia ülioluline uurimisvaldkond ja sellel on oluline roll siinse keemiatööstuse ajaloos. Eesti põlevkivikeemia ja -tehnoloogia saavutused on olnud maailmatasemel kõrgelt tunnustatud.
Põlevkivivarud
thumb|[[Fossiilid Eesti põlevkivis. Foto: Wilson]] Nagu nafta ja maagaasi, nii ka põlevkivi juures eristatakse ressursse ja reserve. Ressursid hõlmavad kõiki Maal asuvaid lademeid, reservid üksnes neid, mille kasutuselevõtmine on tänapäeva tehnoloogia juures majanduslikult otstarbekas. Kuna tänapäeva tehnoloogia pidevalt muutub, siis on maailma põlevkivivarud üksnes hinnangulised.
Põlevkivi leidub paljudes maailma maades, kuid üksnes 33 neist on majanduslikult arvestatavad põlevkivilademed. Maailma põlevkiviressurssidest 62% asub USA-s ning Venemaal ja Brasiilias on neid kokku 24%. Siiski võivad need arvud tulevikus muutuda uute lademete avastamise tõttu.
2005. aastal hinnati maailma põlevkiviressurssideks 411 gigatonni, mis vastab 2,8 km³ põlevkiviõlile.
Eestis on 2022 seisuga põlevkivi kaevandatud 1,2 miljardit tonni ning olemasolevaid varusid hinnatakse 4,6 miljardi tonni peale, millest kaevandatavaks varuks loetakse miljard tonni.
Ajalugu
thumb|left|Põlevkivi tootmine maailmas läbi aegade. Eesti on kujutatud rohelisega Inimesed on kasutanud põlevkivi juba ürgajast peale, sest see põleb üldjuhul ilma eelneva töötlemiseta.
Tänapäevane tööstuslik kasutamine algas 1837 Prantsusmaal Autunis. Sellele järgnes varude kasutuselevõtt Šotimaal, Saksamaal ja teistes maades.
19. sajandil toodeti põlevkivist peamiselt petrooleumi, lambiõli ja parafiini. Need ained aitasid rahuldada suurenevaid vajadusi valgustuse järele tööstusrevolutsiooni ajal. Toodeti ka kütteõli, määrdeõli, määrdeid ja ammooniumsulfaati.
Pärast Teist maailmasõda loobus enamik riike põlevkivi kasutamisest, sest see oli naftaga võrreldes kallim. Kaevandamine jätkus peamiselt Eestis ning Hiinas (Maomingi ja Fushuni leiukohad). Eesti NSV sai maailma suurimaks põlevkivikaevandajaks. Kohtla-Järvele ehitati gaasikombinaat Leningradi varustamiseks gaasiga. Gaasijuhe Kohtla-Järve-Leningrad valmis 1948. aasta sügisel. Tallinna jõudis põlevkivist toodetud gaas 1953. aastal. Peamisteks põlevkivi tarbijaiks said 1959. aastal tööle hakanud Balti soojuselektrijaam ja 1969. aastal tööle hakanud Eesti soojuselektrijaam, mis olid kuni Leningradi tuumaelektrijaama valmimiseni olulised Leningradi elektriga varustajad. Pärast maailma 1973 tabanud naftakriisi suurenes maailma põlevkivitoodang, millest enamiku andis Eesti, 46 miljoni tonnini 1980. aastal, vähenedes uuesti 16 miljoni tonnini 2000. aastal. 80% kogu maailmas kasutatavast põlevkivist on kaevandatud Eestis.
Eesti on maailma ainus riik, kus enamik riigi energeetikast põhineb põlevkivil. AS Eesti Energia Narva Elektrijaamad toodetud energiast oli 2005. aastal 95% toodetud põlevkivist.
2021. aastal teatas Eesti Energia juhatuse esimees Hando Sutter, et ettevõttel on plaanis loobuda põlevkivist elektrienergia tootmisest alates 2030. aastast ja põlevkiviõli toota aastani 2045.
pisi|Põlevkivienergeetika põhjustab suure osa Eesti [[õhusaastest]]
Probleemid
Põlevkivi kasutamisel tekib rohkes koguses jääksaadusi: tuhka ja poolkoksi. Näiteks Eestis lisandub praeguse tempo juures umbes 5–7 miljonit tonni tuhka ja miljon tonni poolkoksi aastas, millest taaskasutatakse ainult väga väikest osa.
Põlevkivi kaevandamise juures on suurimaks probleemiks veerežiimi muutmine ja vee reostamine. Näiteks tuleb Eestis iga tonni kaevandatava põlevkivi kohta kaevandustest ja karjääridest välja pumbata 10–15 tonni vett. Põlevkivikaevanduste kuivendamise ja suurte reostuskollete pikaajalise koosmõju tulemusel on aga tugevalt kahjustada saanud ülemised põhjaveekihid.
Lina tänav (Tallinn)
Lina tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Sitsi asumis.
Tänav sai nime 4. veebruaril 1925.
Capri
pisi|Capri asukoht pisi|Capri kaart [[1888. aastast]] pisi|Vaade Caprile pisi|Capri on olnud populaarne peatuskoht ka Eesti kultuuritegelaste seas. [[Ants Laikmaa "Vaade Caprilt".]] Capri on Itaaliale kuuluv saar Türreeni meres Campania ranniku lähedal Napoli provintsis Sorrentost edelas. Saare pindala on 10,4 km². Saar on mägine, kuni 578 meetrit kõrge. Ta kaldad koosnevad järskudest lubjakivikaljudest. 2011. aastal elas saarel 14 100 elanikku.
Ajalugu
Arheoloogilisi leide on Caprilt leitud juba antiikajal. Suetonius kirjutas, et kui Caprile rajati Augustuse jaoks Merepaleed, olevat välja kaevatud suuri konte ja kivirelvi. Keiser käskis need palee aeda välja panna. See on üks esimesi teadaolevaid arheoloogiliste leidude väljapanekuid. Tänapäeva väljakaevamised on tuvastanud inimtegevuse jäljed saarel juba kivi- ja pronksiajast peale.
Pärastpoole oli Capri pagenduspaik. Näiteks 182 pagendas Commodus Caprile oma õe Lucilla, kes varsti pärast seda mõrvati.
Keskajal kuulus saar Napolile. 866 kinkis Frangi keiser Ludwig II saare Amalfile. Aastal 987 pühitses paavst Johannes XV esimese Capri piiskopi. 1496 legaliseeris Napoli kuningas Federico IV kujunenud olukorra ning jagas saare administratiivselt kaheks: idapoolseks Capriks ja läänepoolseks Anacapriks. Selline jaotus on säilinud tänapäevani.
Keskajal kannatas Capri piraatide käes. Näiteks Türgi admiralid Khair ad-Din ja Dragut rüüstasid saart vastavalt 1535. ja 1553. aastal.
Jaanuaris 1806 okupeeris saare Prantsusmaa. Sama aasta mais vallutasid britid saare tagasi ja muutsid mereväebaasiks, teiseks Gibraltariks. Ehitustöödega tekitati saare muististele tugevat kahju. Joaquin Murat vallutas saare 1808 tagasi ja Prantsuse väed jäid Caprile kuni Napoleoni aja lõpuni 1815, mil tagastati Bourbonide dünastia võimu all olevale Napoli kuningriigile.
19. sajandi teisel poolel sai Capri populaarseks suvituspaigaks Euroopa kultuuritegelaste seas. Axel Munthe elas saarel pikemat aega, laskis ehitada endale maja Villa San Michele ja kirjutas sellest raamatu "San Michele raamat". Saarel elas ka Maksim Gorki. Capril veetis oma viimased eluaastad Jakob von Uexküll.
Tänapäeval on Capri populaarne nii Itaalia kui ka välismaa turistide seas. Napoli ja Sorrento elanikud käivad Capril ühepäevareisidel. Nii Napoli kui Sorrentoga on saarel parvlaeva- ja hõljukiühendus. Saarel on ka jahisadam. Lennujaama jaoks pole Capril ruumi, kuid saarele rajati 1950. aastatel kopterite maandumisplats.
Arenenud turismi tõttu on Capri keskväljakul küll säilinud kunagine taluarhitektuur, kuid neis hoonetes asuvad luksuskaupade poed ja kallid restoranid.
Horezm
pisi|Amudarja [[jõgikond]] Horezm (usbeki keeles Xorazm) on oaas ja ajalooline riik Araali mere piirkonnas Amudarja alamjooksul Kesk-Aasias, praeguses Usbekistanis (Karakalpakkia ja Xorazmi alal) ning Türkmenistanis (Daşoguzi ja Lebapi vilajeti alal).
Asend
Horezm asus Lääne-Turkestani ajaloolises piirkonnas, Amudarja jõe alamjooksul. Asukoht Hiina ja Vahemere maade ning India ja Lõuna-Venemaa vahel lõi soodsa asendi rahvusvahelises kaubanduses. Horezmis asusid kaubalinnad: Buhhaara ja Samarkand. Horezmi läbis ka ajalooline Siiditee.
Ajalugu
9. ja 10. sajandil valitses riiki Samaniidide dünastia. Seldžukkide dünastia rajaja Togrulbeki juhtimisel (valitses aastatel 1038–1063) vallutati Horasan, Horezm, Lääne-Iraan, Aserbaidžaan ja Iraak. Alp Arslani juhtimisel saavutasid seldžukkide väed 1071. aastal Mantzikerti lahingus Bütsantsi üle tähtsa võidu, misjärel hõivati peaaegu kogu Väike-Aasia, Süüria ja Palestiina. Seldžukkide impeerium saavutas oma suurima ulatuse 11. sajandi lõpus, ulatudes Egiptusest Hiinani.
12. sajandist valitsesid Horezmi seldžukkide vasallid Horezmi dünastiast, kes lõpuks iseseisvusid ja 12. sajandi viimasel veerandil liitsid Horezmi riigiga ka Buhhaara ja Põhja-Pärsia. Aastatel 1206–1215 vallutas Horezmi šahh ka Pärsia lõunaosa ja Afganistani alad.
Horezmi riik lagunes pärast 1219. aasta mongolite sõjakäiku Tšingis-khaani juhtimisel ning liideti Mongolite riigiga.
Onitsha
Onitsha on linn Nigeerias Anambra osariigis Nigeri jõe ääres.
Onitsha on Bamako järel suuruselt teine linn Nigeri jõe ääres ning tähtsaim linn Nigeri alamjooksul.
Rahvastik
2008. aasta hinnangu järgi elas Onitshas 630 000 elanikku.
Onitsha koos eeslinnadega moodustab Onitsha linnastu, kus 2008 elas hinnanguliselt ligi 1,5 miljonit elanikku.
Onitsha on väga tiheda asustusega Anambra osariigi suurim linn.
Linn asub endise Ibo kuningriigi alal ning suurem osa selle elanikest on ibod.
Majandus
Onitsha on tähtis kaubandus- ja kergetööstuslinn. Tänu sadamale ning asukohale teede ristumiskohal on ta üks Nigeeria olulisemaid kaubandus- ja ärikeskusi.
Keskkond
Onitsha õhk on äärmiselt saastunud. 2016. aasta WHO raporti kohaselt oli Onitsha õhus sisalduvate mikroosakeste (PM10) sisalduselt kõige saastunuma õhuga linn maailmas.
Transport ja kommunikatsioonid
Onitsha on tähtsaim jõesadam Nigeri alamjooksul. Linnast viib üle Nigeri jõe ligi 2 km pikkune maanteesild, mis on ainus naftarikast Nigeeria kaguosa riigi edelaosaga ühendav sild.
Onitsha on tähtis maanteede sõlmpunkt.
Seoses Onitsha kiire arenguga on linna kommunikatsioonid jäänud oluliselt maha äärelinnade ja eeslinnade elanike arvu kasvust. Paljude linnaosade seisund on seetõttu halvem teiste Nigeeria suurlinnade omast. Suurimaid valupunkte on paljudes piirkondades tänavatele kuhjunud prügi.
Ajalugu
Onitsha asutasid 16. sajandil tolleaegse Ibo kuningriigi alale Benini kuningriigist tulnud sisserändajad. Hiljem sai Onitshast Ibo kuningriigi pealinn.
Linn sai 1960ndate lõpus palju kannatada Biafra Vabariigi ja Nigeeria keskvalitsuse vahel toimunud sõjas (Nigeeria kodusõda), osa hooneid on praeguseni varemeis.
Kultuur
Onitsha on tähtis kultuurilinn.
Religioon
Linnas asuvad katoliku ja anglikaani kiriku katedraal ning üks ibode usundi keskusi.
Tux
pisi|[[Larry Ewingi poolt 1996 aastal loodud logo esmakujul]] Tux on operatsioonisüsteemi Linux maskott, mis on tuntuim Linuxiga seostatud bränd alates 1996. aastast, mil Larry Ewing joonistas rahuoleva pingviini avaliku konkursi jaoks, ajendatuna Linuxi tuuma looja Linus Torvaldsi pingviinivaimustusest.
Onitsha
Religioon
Jean-Marie Gustave Le Clézio on kirjutanud romaani "Onitsha".
Tux
Ajalugu
Linus Torvalds valis pingviini Linuxi maskotiks pärast seda, kui oli 1996. aastal Canberra loomaaeda külastades kääbuspingviini käest hammustada saanud.
Legend räägib, et Linuxi logo leidmise arutelu käigus Linux tuumale pühendatud ametlikus meililistis mainis Linus Torvalds, et talle meeldivad pingviinid. Sellest ajast peale keskendus Linuxi logo leidmise konkurss pingviinide temaatikale. Pingviine püüti joonistada kõikvõimalikes asendites ja olukordades, seal hulgas maakera kukil hoidvat pingviini. Linus Torvalds kommenteeris, et sellises asendis näeks vaene pingviin välja, nagu hakkaks maakera teda peatselt lömastama. Torvaldsi arvates peab pingviin olema armas, rahulolev ning kergelt ülekaaluline, nagu ta oleks end just kurguni heeringaid täis toppinud ja röhitsuse äärel.
Tuxi nime kannab Linuxi maskott mitmel põhjusel. Esiteks kõlab Tux nagu tuxedo (inglise keelest tõlgituna 'smoking'), sest pingviinide looduslik värvus jätab mulje, nagu kannaksid nad smokingut. On ka muid tõlgendusi Tuxi nime valikul. Vaba tarkvara kogukonnas on populaarne esitähtlühendite kasutus ning brändi nimetuse päritoluks on peetud ka (T)orvalds (U)ni(X) lühendit, millega tuli välja John Hughes.
Linuxi logo
Huvitaval kombel ei saanud Tux siiski Linuxi ametlikuks logoks. 1996. aasta Linuxi logo konkursi viimase hääletusvooru käigus valiti 785 häälega Linuxi ametlikuks logoks aga hoopis teine töö (Tux kogus 541 häält).
Tänaseks saab aga kindlalt öelda, et Tux on faktiliselt Linuxi peamine ja kõige tuntum sümbol.
Lote puu
Lote puu ei ole reaalne Maal kasvav taim, vaid müstiline islami metafoor, mis väljendab inimteadmiste ülemist piiri.
Peretoetused
Peretoetused on sotsiaalse kaitse abinõu, mis tagab perekonnale rahalised toetused lapse sünni, lapsendamise, laste kasvatamise või teiste pereliikmete eest hoolitsemise korral.
Eesti
Eestis on riiklike peretoetuste seaduse kohaselt peretoetuste eesmärgiks lastega peredele laste kasvatamisega seotud kulude osaline kompenseerimine.
Eestis on 9 riiklikku peretoetust, neist 6 on igakuiselt makstavad toetused : ja 3 on ühekordsed toetused:
Lisaks on väikese sissetulekuga peredel õigus vajaduspõhisele peretoetusele, mida makstakse peredele, kus on vähemalt üks lapsetoetust saav laps, kui perekonna keskmine netosissetulek jääb allapoole kindlaksmääratud sissetulekupiiri, milleks on eelmise aasta suhtelise vaesuse piir.
Riiklikke peretoetusi määrab ja maksab Sotsiaalkindlustusamet. Erandiks on vajaduspõhine peretoetus, mis on küll riiklik toetus, kuid seda maksavad kohalikud omavalitsused riigieelarvest eraldatud vahenditest.
Mitu kohalikku omavalitsust maksab täiendavaid peretoetusi oma valla või linna elanikele.
Kaare tänav (Tartu)
Kaare tänav on väike kaarekujuline tänav Tartus Tammelinnas.
Kaare tänav ühendab Tammekuru tänavat Kesk kaare tänavaga.
Tänava pikkus on 225 meetrit.
Lennuk (täpsustus)
Lennuk on Eesti rahvuseeposes "Kalevipoeg" Kalevipoja laeva nimi.
Selle järgi on nime saanud:
20. juuli vandenõu
thumb|Hitler ja Mussolini sündmuskohal
20. juuli vandenõu (saksa keeles tuntud kui Das Attentat vom 20. Juli 1944) oli tähtsaim Adolf Hitleri vastu suunatud tapmis- ja riigipöördekatse.
Rohkem kui 200 osavõtja seas oli üks kindralfeldmarssal (Erwin von Witzleben), 19 kindralit, 26 ooberstit, kaks suursaadikut, seitse diplomaati, üks minister ning mitmed teised riigiametnikud. Vandenõu eesmärgiks oli esmalt tappa Adolf Hitler ning võtta üle riigi poliitiline ja sõjaline juhtimine, misjärel oleks võimalikult kiiresti sõlmitud rahu liitlasvägedega.
Vandenõus osalenud proovisid Hitlerit tappa viiel korral, kuid kõik katsed olid ebaõnnestunud. Hitleri tapmise muutis keerulisemaks ka Gestapo, mis oli hakanud kahtlustama, et sõjaväe peastaabis töötavad ohvitserid plaanivad Hitleri vastu atentaati. Viimaks plaaniti Hitler tappa, lõhates Ida-Preisimaal Hundikoopas toimunud koosoleku ajal pommi, mis oli peidetud kohvrisse. Pommi paigutas ruumi kolonelleitnant Claus von Stauffenberg, kes lahkus seejärel telefonikõne tegemiseks ruumist. Arvatavalt liigutas kohvrit kolonel Heinz Brandt, kes polnud vandenõust teadlik. Pomm plahvatas mõni minut hiljem. Plahvatuses hukkus üks ning veel kolm sõjaväelast, sealhulgas Brandt surid hiljem plahvatuses saadud vigastustesse, kuid Hitler jäi ellu.
Plahvatusele järgnenud nädalatel arreteeris Gestapo kõik, kel oli vandenõuga väiksemgi seos. Kokku arreteeriti üle 7000 inimese, kellest 4980 hukati. Mitmed vandenõulased sooritasid enne kohtuistungit või hukkamist enesetapu.
Seda vandenõud on kajastatud mitmes filmis, millest tuntuim on tänapäeval vast 2008. aastal valminud "Operatsioon "Valküür"".
Lanzhou
Linn asus Siiditee ääres ja seda kutsuti ka Kuldseks linnaks.
Haldusjaotus
Lanzhou jaguneb kaheksaks maakonna tasemel haldusüksuseks:
Hiid-karuputk
Hiid-karuputk (Heracleum mantegazzianum) on sarikaliste sugukonda kuuluv õistaim.
Hiid-karuputk on Euroopa suurim sarikaline. Ta on kiire kasvuga ning võib kasvada kuni 7 meetri kõrguseks; enamasti on taime kõrgus siiski 3...5 meetrit. Eestis on hiid-karuputk naturaliseerunud võõrliik, mis toodi Kaukaasiast silo- ja meetaimena koos Sosnovski karuputkega, ning on praeguseks laialt levinud.
Taim kasvab peamiselt jõgede ja ojade kallastel ning söötis maadel.
Putke varred võivad kasvada kuni 10 cm jämeduseks. Lehed on sügavalt 3...5-hõlmalised; lehe laius ulatub tihti üle ühe meetri. Hiid-karuputk õitseb juulist septembrini. Sarika läbimõõt on 50...80 cm.
Hiid-karuputke mahl sisaldab fototoksiini. Kui see satub nahale ning seejärel päikese kätte, tekib äge nahapõletik.
Hiid-karuputke leidub Eestis hajusalt.
Maniche
Maniche (õieti Nuno Ricardo Oliveira Ribeiro; sündinud 11. novembril 1977 Lissabonis) on Portugali endine jalgpallur, poolkaitsja.
7. detsember
7. detsember on Gregoriuse kalendri 341. (liigaastal 342.) päev. Juliuse kalendri järgi 24. november (1901–2099).
Maniche
Hüüdnime on ta saanud legendaarse Taani ründemängija Michael Manniche järgi.
Isiklikku
Maniche on 173 cm pikk.
Ka ta noorem vend Jorge Ribeiro on jalgpallur ning on samuti jõudnud Portugali koondisse.
Tammekuru tänav
Tammekuru tänav on tänav Tartus Tammelinnas.
Tänav algab Suur kaare tänavalt ja lõpeb Väike kaare tänaval.
Tänava pikkus on 585 meetrit.
Tammekuru tänava risttänavaiks on Tammekuru põik, Västriku tänav, Kesk kaar ja Kaare tänav.
Ristiku Põhikool
pisi|Ristiku Põhikooli hoone Foto: Jaanus Silla, september 2009 pisi|Ristiku põhikool 2022. aasta juunis pisi| pisi| Ristiku Põhikool on kool Põhja-Tallinnas aadressil Ristiku 69.
Koolihoone on ehitatud aastal 1928 Tallinna 17. Algkooli jaoks, selle projekteeris kunagine Tallinna peaarhitekt Herbert Voldemar Johanson. Aastail 1946–1961 paiknes selles hoones Tallinna 17. Keskkool.
Varasemad nimed
Ristiku Põhikool on 1973. aastal asutatud '''Tallinna 3. Logopeediakooli''' õigusjärglane. Nimed on olnud:
Marcos Pontes
Marcos Cesar Pontes (sündinud 11. märtsil 1963 Baurus) on sõjaväelendur ja Brasiilia esimene kosmonaut.
Ta alustas lendu rahvusvahelisse kosmosejaama 30. märtsil 2006 Sojuz TMA-8 pardal koos Pavel Vinogradovi ja Jeffrey Williamsiga. 1. aprillil jõudsid nad kosmosejaama. Pontes maandus koos 12. ekspeditsiooni meeskonna liikmete William McArthuri ja Valeri Tokareviga Kasahstanis 8. aprillil.
Lõime tänav
Lõime tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelguranna ja Sitsi asumis.
Tänav sai nime 4. veebruaril 1925.
Väike-Juusa järv
Väike-Juusa järv (ka Olep-Juusa järv, II Juusa järv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Otepää külas.
Järve pindala on 3,1 hektarit.
Salu (Tartu)
Salu on küla Tartu maakonnas Tartu vallas.
Külas asub Saadjärve mõisa kalmistu.
Komsomoliopositsioon
Komsomoliopositsioon oli aastatel 1967–1969 Tartu (Riikliku) Ülikooli komsomolikomitee poolt aetav poliitiline tegevus, millega vastanduti ülikooli parteikomitee (EKP TRÜ komitee) ja komsomoli keskkomitee (ELKNÜ KK) suunistele ja poliitikale.
Olulisteks sündmusteks olid Käärikul toimuvad laagrid, protestiaktsioonid Paul-Eerik Rummo näidendi "Tuhkatriinumäng" keelustamise vastu, Kristjan Jaak Petersoni nimelise kirjandusauhinna andmine Friedebert Tuglasele, mitmesugused suurüritused nagu üliõpilaspäevad jmt.
Komsomoliopositsiooni eesotsa kuulusid Sirje Endre, Jaak Allik, Peeter Vihalemm, Marju Lauristin, Trivimi Velliste jpt.
Härjanurme (Jõgeva)
Härjanurme on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.
Enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi kuulus küla Puurmani valda.
1977. aastast hõlmab küla ka endise Saare küla ja Kaave jõe äärsed Kaatvere ja Kurukse küla. 2012. aastal elas külas 79 inimest.
Asend
Härjanurme küla läbib Painküla–Puurmani tee ning seal lõpevad Pikknurme–Härjanurme ja Siimusti–Härjanurme tee.
Ajalugu
Härjanurme küla on esimest korda mainitud 1426. aastal. 18. ja 19. sajandi vahetusel rajati sinna Härjanurme mõis. Mõisamaade tükeldamise tulemusena 1921. aastal nimetati Härjanurme ümber Mõisakülaks ja seda nime kandis küla 1977. aastani. Mõis hävis Teises maailmasõjas.
Kultuur
Küla kultuurielu edendamise on enda peale võtnud 1990ndate alguses asutatud Härjanurme Maarahva Selts.
Zinédine Zidane
Zinédine Yazid Zidane (araabia keeles زين الدين زيدان, hüüdnimi Zizou; sündinud 23. juunil 1972 Marseille's) on Alžeeria päritolu endine jalgpallur, ründav poolkaitsja. Teda peetakse üheks kõigi aegade parimaks jalgpalluriks.
Prantsusmaa rahvuskoondises osales Zidane 108 mängus ja lõi 31 väravat.
Zidane võitis mängijana Juventusega Serie A jalgpalliliiga, Madridi Realiga Hispaania jalgpalliliiga Primera Divisióni ja UEFA Meistrite Liiga. Nii Juventuse kui ka Madridi Realiga võitis ta Intercontinental Cupi ja Euroopa superkarika. Zidane'i on kolm korda tunnustatud FIFA aasta jalgpalluri aunimetusega, peale tema on selle auhinna kolm korda võitnud vaid Ronaldo.
Aastatel 2016–2018 oli ta Madridi Reali peatreener. Peatreenerina juhtis ta Madridi meistrite liiga võitjaks kolm korda. 2019. aasta märtsis naasis ta Madridi Reali peatreeneri kohale ning lahkus sealt teist korda mais 2021.
Elulugu
Zidane sündis Marseille' äärelinnas 23. juunil 1972 pere viienda lapsena. Tema isa Smaïl töötas laotöölisena kohalikus poes, ema Malika oli koduperenaine.
Kooliajal tegeles Zidane lisaks jalgpallile ka judoga, milles tal on roheline vöö. Talle meeldisid ka jalgrattasõit ning rulatamine.