cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Arvi Siig
Elu
Andres Langemets: "Arvi Siig debüteeris esimeses luulekassetis 1962, aga 1966 ilmunud "Reporter värsikaameraga" oli raamat, mis pani tema rolli ja asendi luules pikaks ajaks paika. Seal oli ajakirjanduslikku luulet mitmetel teemadel, aga silma torkasid tolleaegse tänava- ja kõrtsielu pildid. Tollal öeldi selle kohta "töölisnoorte elu". Arvi Siiast võinuks kõigi eelduste kohaselt saada biitnik, kui ta tegutsenuks teises ühiskonnas. Kadunud Arvi Siia luuletusi teadsid peast poisid ja tüdrukud, kes muidu luulet üldse ei lugenud."
1970. aastate keskel käis Arvi Siig Majakovski jälgedes USA-s ja kirjutas sellest kriitilisi värsse kogus “Kuuldekaugus” (1978). Ootuspäraselt kirjeldab ta Ameerika linnu kui rahamasinaid, mille rataste vahele jäävad kodutud. "Siig eestindas mitmeid tähelepanuväärseid poeete Majakovskist Jevtušenkoni. Viimasega näis teda siduvat tõsine hingesugulus."
Hüvastijätt Arvi Siiaga toimus 27. novembril 1999 Aleksander Nevski katedraalis, matused Tallinna Aleksander Nevski kalmistul.
Aatomifüüsika
Aatomifüüsika on füüsika haru, mis uurib üksikuid aatomeid.
Varem peeti termineid "aatomifüüsika" ja "tuumafüüsika" sünonüümideks, kuid neil tehakse vahet: tuumafüüsika on keskendatud aatomi tuumas toimuvate protsesside uurimisele, samas kui aatomifüüsika põhiline uurimisvaldkond on aatomi elektronkate, selle moodustumine ja käitumine ergastatud olekutes.
Aatomifüüsikas uuritakse üksikute aatomite (ja ioonide) vastastikust mõju teiste aatomite või ioonidega, tahkiste, valguse ja elektriväljaga. Samuti elektronide jaotumist kvantmehaanilistele energiatasemetele (elektroni kvantolekud), elektronide eri energiatasemete vahel liikumisel tekkivaid spektraaljooni, keemiliste elementide perioodilisussüsteemi ning keemilise sideme füüsikalist alust.
Mozzarella
pisi|Pühvlipiima Mozzarella Mozzarella on juust, mis sai alguse Itaalia lõunaosas Battipaglia piirkonnas. Mozzarella juustu valmistatakse traditsiooniliselt Itaalia pühvli piimast pasta filata meetodil. Seda toodetakse samal meetodil ka lehmapiimast kogu Itaalias, teistes Euroopa riikides ja Ameerika Ühendriikides. Mozzarella juust on ümara kujuga, kergelt soolane, valge, pehme ja ainulaadse venivusega. Pühvlipiima eelistatakse lehmapiimale, sest pühvlipiim annab puhtama valge värvuse, mis on mozzarellale iseloomulik.
Mozzarella on valgurikas, sisaldades üle 22 grammi valku 100 g kohta, ja vähese süsivesikute sisaldusega, sisaldades umbes 2 grammi süsivesikuid 100 g kohta. Üldiselt moodustavad suurema osa juustu rasvadest küllastunud rasvad.
Valmistamine
Ükskõik, kas kasutatakse lehma- või pühvlipiima, valmistatakse mozzarellat alati pasta filata meetodil. Piima inkubeeritakse termofiilseid baktereid sisaldava vadakuga ja seejäral lisatakse see kohupiima moodustamiseks laabi. Kohupiim kuumutatakse vees või vadakus seni, kuni see muutub tekstuurilt elastseks. Kohupiim venitatakse, sõtkutakse ühtlaseks ja vormitakse ümarateks pallideks ning seejärel valmib sellest mozzarella.
Säilitamine
Värske mozzarella maitseb alati kõige paremini, kuid see säilib umbes nädal aega ka külmkapis kinnises karbis. Lisaks saab seda säilitada nõrgas soolvees, mida tuleks iga päev uuendada. Mozzarella on üks neist juustudest, mida saab külmutada ilma, et tekiks maitse- või struktuurimuutused.
Kasutamine
Kõige rohkem kasutatakse mozzarellat pitsa peal ja erinevate salatite sees.
Kotškurovo rajoon
Kotškurovo rajoon on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Mordva Vabariigis. Rajooni keskus on Kotškurovo.
2016. aastal oli rajooni elanike arv 10 095. 2010. aasta seisuga olid elanikest 92,14% ersad, 3,77% venelased ja 3,04% tatarlased.
Mihhail Galkin-Vraskoi
pisi|Mihhail Galkin-Vraskoi Mihhail Galkin-Vraskoi (vene Михаил Николаевич Галкин-Враской (Враский, Врасский); 1834 – 8. aprill 1916) oli Venemaa sõjaväelane (kindral) ja riigitegelane.
Galkin lõpetas Kaasani Ülikooli. Seejärel töötas ta Orenburgi ja Samaara kindralkuberneri alluvuses. Töö kõrvalt avaldas ta nende piirkondade ja Kesk-Aasia kohta artikleid, mis on kogutud raamatusse "Etnograafilised ja ajaloolised materjalid" (1868).
Aastail 1868–1870 oli ta Eestimaa kuberner, 1870–1879 Saraatovi kuberner, 1879–1896 Vanglate Peavalitsuse ülem, 1895 Tõeline salanõunik, 1896. aastast Riiginõukogu liige ja riigisekretär. 1899 organiseeris abitöid Kaasani, Vjatka ja Simbirski kubermangus, elu viimastel aastatel ühiskondlikke töid mittepõllumajanduskubermangudes.
1869. aastal muutis kuberner Galkin Eestimaa kubermangu ajalehe Ehstländische Gouvernements-Zeitungi venekeelseks.
Pestalozzi pedagoogika
Pestalozzi pedagoogika on pedagoogika meetod, mis on nimetuse saanud selle rajaja Šveitsi pedagoogi Johann Heinrich Pestalozzi (1746–1827) järgi.
Pestalozzi pedagoogika lähtub protestantismi ideedest ja on kristlik. Pestalozzi sai oma meetodi väljaarendamisel palju mõjutusi Jean-Jacques Rousseau'lt. Õpetamisel lähtutakse sellistest põhimõtetest nagu kaastunne, vastutus, mõistmine, usaldus, sallivus ja solidaarsus. Suurt rõhku pannakse töökasvatusele ja laste iseseisvusele. Pestalozzi on rõhutanud, et pedagoogiline tegevus peab algama juba perekonnast. Kool saab olla vaid selle tegevuse jätkaja.
Pestalozzi ja Eesti
Eestis Pestalozzi koole praegu ei ole. Eesti haritlaste – koolmeistrite, heliloojate, kirjameeste – õpetamisel ja kasvatamisel rahvusliku ärkamise ajal 19. sajandil tähtsat osa etendanud Jānis Cimze (1814–1881) järgis enda juhitud kihelkonnakooliõpetajate seminaris Pestalozzi pedagoogika põhimõtteid. Ka Johannes Käis (1885–1950) ja Peeter Põld (1878–1930) on Pestalozzi ideedest mõjutusi saanud. Euroopa Nõukogu rahastamisel korraldatakse igal aastal õpetajatele ja haridusega seotud inimestele Pestalozzi koolitusi, millest viimasel ajal on hakanud osa võtma ka Eesti õpetajad. Seminare on aasta jooksul arvukalt ja need on osavõtjatele tasuta. Osalemiseks tuleb leida vaid endale sobiv ja huvipakkuv koolitus ning kandideerida.
Eesti otsib superstaari (esimene hooaeg)
thumb|"Eesti otsib superstaari" finaalsaade, saatejuhid ning finalistid: Aigi Vahing, Luisa Värk, Birgit Õigemeel ja Jüri Nael
"Eesti otsib superstaari" esimene hooaeg toimus kevadel 2007. Telesaadet tootis ja kandis üle TV3.
Hooaeg sai alguse veebruaris 2007. Veidi enne eelvoore teatas TV3 saate kohtunikud ja saatejuhid. Saatejuhtideks said näitleja Aigi Vahing ja näitleja/koreograaf Jüri Nael. Kohtunikeks valiti laulja ja kitarrist Mihkel Raud, raadio-DJ ja -ajakirjanik Heidy Purga ning helilooja ja pianist Rein Rannap.
Eelvoorud toimusid kuuel päeval neljas Eesti linnas: Viru Keskuses Tallinnas, klubis Atlantis Tartus, Pärnu Kontserdimajas Pärnus ja Jõhvi Kontserdimajas Jõhvis. Osaleda võisid noored vanuses 16–25 aastat. Eelvoorudest võttis osa üle 1500 inimese, kellest vaid sadakond sai edasipääsu andva kollase kaardi.
Teatrivoor toimus Eesti Nukuteatris Tallinnas. Teatrivoor koosnes kolmes voorust. Esimeses voorus astusid lauljad kohtunike ette mitmekesi ning igaühele anti võimalus laulda väike jupp oma laulust, mis tuli esitada a cappella. Pärast esimest vooru toimus osalejate kärpimine. Teises voorus valiti ette antud lauludest laul, mida esitati kahe-kolmekesi. Saateks mängis klaver. Kolmandasse vooru pääsenud valisid kolme loo seast selle, mida esitasid üksi lindilt tuleva taustamuusikaga. Teatrivoorudest pääsesid stuudiovooru 32 noort lauljat.
Stuudiovoorud
Stuudiovoor toimus TV3 stuudios neljal õhtul. Igal õhtul astus televaatajate ette kaheksa lauljat, kelle seast televaatajad saatsid finaali telefonihääletusega vaid kaks. Üheksas finalist selgus aga "Üllatussaates" või "Teise võimaluse" saates. Kohe pärast viimase stuudiovooru lõppu koostasid kolm kohtunikku välja jäänud lauljatest kaheksa lauljaga grupi, kellel anti teine võimalus. "Teise võimaluse" saate võitis ülekaalukalt Luisa Värk.
TOP 9. Laul erilisele inimesele
Viimane kolmik: Mariann Saar, Rivo Kingi, Mihkel Ratt Viimased kaks: Rivo Kingi, Mihkel Ratt Välja hääletatud: Mihkel Ratt
TOP 8. Filmimuusika
Viimane kolmik: Nele Kirsipuu, Mariann Saar, Rivo Kingi Viimased kaks: Nele Kirsipuu, Mariann Saar Välja hääletatud: Mariann Saar
TOP 7. Estraadimuusika
Viimased kaks: Taavi Peterson, Nele Kirsipuu Välja hääletatud: Nele Kirsipuu
TOP 6. Kohtunike valik
Viimased kaks: Raimondo Laikre, Anna-Liisa Supp Välja hääletatud: Anna-Liisa Supp
TOP 5. Bigbänd
Viimased kaks: Raimondo Laikre, Rivo Kingi Välja hääletatud: Raimondo Laikre
TOP 4. Kantrilugu / Billboardi hitt 2007
Viimased kaks: Rivo Kingi, Taavi Peterson Välja hääletatud: Rivo Kingi
TOP 3. Rokilugu / Duett
Välja hääletatud: Taavi Peterson
Superfinaal: Laulja lemmik / Rahva valik / Rannapi laul
Võitja: Birgit Õigemeel Teine koht: Luisa Värk
Pärast saadet
Kohe pärast saatesarja lõppu alustas Eesti esimene superstaar Birgit Õigemeel koostööd Alar Kotkase tiimiga, et välja anda võiduga kaasnenud debüütalbum. Mänedžeridega koostöös moodustati uus plaadifirma MTH Publishing, millest pool kuulub Birgitile. 12. novembril 2007 andis Birgit välja oma debüütsingli "Kas tead, mida tähendab...". Singel valiti Raadio 2 Aastahitt 2007 eestimaiste lugude kategoorias teisele kohale. Oma teise singliga "365 Days" osales Birgit Õigemeel laulukonkursil Eurolaul 2008, kus ta saavutas 3. koha. 27. jaanuaril 2008 ilmus poelettidele Õigemeele debüütalbum "Birgit Õigemeel". Samalt albumist ilmusid ka singlid "Homme" ja "Ise". Novembris 2008 andis Birgit välja oma teise albumi koostöös Uku Suviste ja ETV lastekooriga. Tegemist oli jõululauludest koosneva albumiga, mille pealkirjaks on "Ilus aeg". Sellelt albumilt anti välja singlid "Last Christmas" ja "Talve võlumaa". Juunis 2009 alustas Birgit koostööd Meelis Meri ja Priit Juurmanniga, et anda välja kolmas album. Tulevaselt albumilt anti 11. juunil 2009 välja esimene singel, "Moonduja". Septembri alguses jõudis raadiojaamadesse teine singel, "See öö".
Võistlusel teise koha saavutanud Luisa Värk osales sarnaselt Birgit Õigemeelega laulukonkursil Eurolaul 2008. Luisa esines kahe looga, millest ühe laulis ta koos ansambel Trafficuga ja teise koos Margus Vaheriga. Detsembris 2008 andis Värk välja oma debüütalbumi "Tunnete allee", millelt on ilmunud singlid "Võõras", "Lahkumise päev" ja "Kui sa teaks".
William II (täpsustus)
William II nime all tuntud monarhe oli mitu:
Eesti otsib superstaari (esimene hooaeg)
Pärast saadet
Kolmanda koha pälvinud Taavi Peterson osales samuti võistlusel Eurolaul 2008, kus ta esitas Rein Rannapi kirjutatud lugu "Question man". Hiljem moodustas Peterson ansambli Ydi, millega on antud välja ka album "Down Under".
Viiendas saates välja langenud Raimondo Laikre on alates superstaari-saatest aktiivselt tegutsenud Eesti muusikamaailmas. Kohe pärast saate lõppu käis ta koos teise superstaari finalisti, Anna-Liisa Suppiga kontserditurnee Eestimaa kirikutes. Hiljem on ta astunud üles Valgel Gospelil, Eestimaa uhkuse galal ja ka taustalauljana. 2009. aasta suve alguses tuli Raimondo Laikrel välja debüütsingel "Suveaeg".
Kuuenda koha saanud Anna-Liisa Supp lõi saatele järgnenud suve lõpus käed DJ Widenskiga, kellega koos hakkas tegema house-muusikat. Ta on andnud välja singli "Bigger Than Everything".
Esimesena finaalist langenud Mihkel Ratt osales 2007. aasta lõpus ETV konkursil "Kaks takti ette", kus sai kolmanda koha. 2008. aasta alguses ilmus ta debüütsingel "Teeskluse veetlus", juunis "Kes me olime varem?".
Asulad (G)
Asulad (G) loetleb Vikipeedias olemasolevaid ja kavatsetavaid artikleid asulatest, mis algavad G-tähega.
Lesotho riigipeade loend
Lesotho riigipeade loend loetleb Lesotho riigipead riigi sõltumatuseperioodide jooksul (1822–1868; Basuutomaa) ja alates aastast 1965.
Võrsumissõlmkond
Võrsumissõlmkond koosneb varre alumisel osal väga lähestikku asetsevatest võrsumissõlmedest.
Eesti 2011. aasta rahvaloendus
'''Eesti 2011. aasta rahvaloendus''' (REL 2011) oli 2012. aastal Eestis toimunud rahva- ja eluruumide loendus. 2010. ja 2011. aastal toimusid rahva- ja eluruumide loendused enamikus maailma riikides. Loenduse käigus loeti üle Eesti alalised elanikud ja eluruumid. Vabariigi Valitsuse rahvaloenduskomisjoni otsusel korraldati REL 2011 kombineeritud kõiksel meetodil. See tähendab, et andmete saamiseks kasutati peale kodukülastustega intervjuude esimest korda Eesti rahvaloenduste ajaloos ka e-loendust, mis võimaldas kõigil end ja oma leibkonda ise internetis loendada. Samuti loobus Statistikaamet REL 2011 puhul paberankeetidest – loendaja sisestas andmed otse sülearvutisse, kust need edastati kohe mööda turvakanaleid serverisse. Seega oli Eesti rahvaloenduste 130-aastases ajaloos tegu esimese paberivaba loendusega.
Buzuki
Buzuki (kreeka μπουζούκι bouzouki, arvatavalt türgikeelsest sõnast bozuk) on kreeka näppekeelpill, millest on saanud moodsa kreeka muusika nurgakivi.
Eesti 2011. aasta rahvaloendus
REL 2011 oli üheteistkümnes loendus Eesti alal. Varasemad loendused on toimunud 1881., 1897., 1922., 1934., 1941., 1959., 1970., 1979., 1989. ja 2000. aastal.
Korraldamine
REL 2011 põhikorraldajaks oli vastavalt riikliku statistika seadusele Statistikaamet. Loenduse meetodi kinnitas Statistikaameti ettepanekul Vabariigi Valitsuse rahvaloenduskomisjon ja loenduse aja rahandusministri ettepanekul Vabariigi Valitsus. REL 2011 kestis 2011. aasta 31. detsembrist kuni 2012. aasta 31. märtsini.
Buzuki
Oktavi võrra kõrgema häälestusega on saatepillina kasutatav väiksem kolmekeelne baglamas (μπαγλαμάς).
Eesti 2011. aasta rahvaloendus
Korraldamine
Kokku värbas Statistikaametil REL 2011 eri tööperioodide korraldamiseks üle 2400 inimese: 2200 rahvaloendajat (sh 200 ooteajal loendajat), 132 piirkonnajuhti, 15 ringkonnajuhti ja 90 andmetöötluse operaatorit.
Eesmärk
REL 2011 eesmärk oli varustada avalikkust, teadusasutusi, kohalikke omavalitsusi, riigiasutusi ja ettevõtteid ning rahvusvahelisi organisatsioone kvaliteetse infoga riigi rahvaarvu, rahvastiku koosseisu, paiknemise ja rände ning eluruumide ja elamistingimuste kohta ning anda alusandmestik edasiseks riikliku statistika tegemiseks.
Buzuki
Teraskeelte kasutamine võimaldab kasutada (magnet)elektrilist helipead, nagu see on kasutusel elektrikitarri puhul. Mõned andmed viitavad elektrilise buzuki kasutamisele juba 1945. aastal rebetikomuusikute Tsitsanise ja Papaioannou esituste salvestustel.
Eesti 2011. aasta rahvaloendus
Eesmärk
Loendusel koguti andmeid, mida on vaja Eesti rahvastikust, eluruumidest ja elamistingimustest põhjaliku ülevaate saamiseks. Küsimustik valmis koostöös andmete põhikasutajatega – riigiasutuste, teadlaste, kohalike omavalitsuste ja ettevõtetega. Võimalikult täpsete andmete saamiseks oli loendus kõikne – see tähendab, et küsitleti igat Eestis püsivalt (alaliselt) elavat inimest ja loendati kõik eluruumid.
Buzuki
Olulise edu elektrilise buzuki (μπουζούκι ηλεκτρικό) levikul tõi kaasa buzukivirtuoosi Manolis Chiotise tegevus 1950. aastatel ja 1960. aastate alguses. Tema poolt edasi arendatud neljakeelsest buzukist (τέτραχορδο μπουζούκι) sai ka Kreeka rahvaliku muusika laïka (λαϊκά) ja populaarse muusika uue laine (neo kyma, νέο κύμα) ning éntechno põhiline sooloinstrument, analoogiliselt elektrikitarrile mujal maailmas. Kuid erinevalt elektrikitarrist, ei kasutata elektrilise buzuki puhul signaali moonutamist.
Eesti 2011. aasta rahvaloendus
Mida küsiti?
2011. aasta rahva ja eluruumide loendusel (REL 2011) koguti andmeid kõigi Eesti püsielanike, leibkondade ja eluruumide kohta. Rahvaloenduse ankeet koosnes kõige tähtsamatest rahvastikku ja elutingimusi puudutavatest küsimustest, mille vastused peegeldavad viimase kümne aasta jooksul Eestis toimunud muutusi.
Buzuki
Elektrilise buzuki kasutamisel on ilmselt olnud märkimisväärne mõju elektrikitarrimuusikale. Otseseks vihjeks võib pidada Dick Dale'i poolt idapoolsetes Vahemere maades tuntud loo "Misirlou" ("Egiptlanna") salvestamist. (See lugu oli ka üks varaseid kreeka immigrantide poolt Ameerika Ühendriikides plaadistatud lugusid 1920. aastatel.)
Eesti 2011. aasta rahvaloendus
Mida küsiti?
Ankeet koosnes kolmest osast:
Buzuki
Elektrilise buzuki võtsid hiljem kasutusele ka Iiri muusikud (irish bouzouki).
Buzuki on kasutusel ka klassikalise sümfoonilise muusika instrumendina. Buzukit silmas pidades on muusikateoseid kirjutanud heliloojad Manos Hatzidakis ja Mikis Theodorakis.
Eesti 2011. aasta rahvaloendus
Mida küsiti?
Isikuankeedi küsimused puudutasid rahvust, sünnikohta (ka vanemate sünnikohta), emakeelt, rännet, haridust, töötamist ja perekonnaseisu ning naiste puhul ka laste arvu. Samuti selgitati välja, milline on inimeste suhe religiooniga, sest loendus on ainus võimalus selliseid andmeid koguda. Usku käsitlevale küsimusele vastamine oli vabatahtlik.
Eluruumi puhul koguti infot selle tüübi, suuruse ja olmemugavuste kohta. Lisaks küsiti leibkonna koosseisu, eluruumi omandisuhte ning põllumajandusliku majapidamise olemasolu kohta.
Võrreldes eelmiste loendustega annab 2011. aasta rahva ja eluruumide loendus ühiskonna kasutusse rikkalikuma andmestiku. Nii sai esimest korda märkida loendusküsimustikku näiteks oma murdeoskuse ja vanavanemate päritolu, aga ka andmed selle kohta, kas alates 2000. aasta rahvaloendusest on mõni leibkonnaliige asunud püsivalt elama välismaale. See võimaldab välja selgitada Eesti tegeliku rahvaarvu, viimase kümnendi välisrände suuruse ning Eesti püsielanike paiknemise ja elutingimused.
Küsimuste hulk olenes vastaja vanusest, sotsiaal-majanduslikust seisundist (töötav, pensionär jne), varasematest elukohavahetustest, eluruumi tüübist jm tingimustest. Kui riiklikes andmekogudes oli info sobival kujul olemas, oli mõne küsimuse vastus ankeedis juba kirjas. Vajaduse korral sai seda infot parandada. Iga eluruumi ja leibkonna kohta täideti ühine, iga elaniku kohta aga eraldi ankeet.
Kaheliikmelisel leibkonnal võttis küsimustikele vastamine aega keskmiselt 30–45 minutit, iga järgmise inimese puhul lisandus 15 minutit.
Metoodika
Vabariigi Valitsuse rahvaloenduskomisjoni 2008. aasta 9. septembril tehtud otsuse kohaselt korraldati REL 2011 kombineeritud kõiksel meetodil: andmete saamiseks kasutati lisaks näost näkku kodukülastusega intervjuule ka riiklikke registreid ja esimest korda e-loendust, mis võimaldas elanikel edastada oma andmed interneti teel.
2011. aasta rahvaloendus jääb Eestis tõenäoliselt viimaseks traditsiooniliseks rahvaloenduseks, kus küsitletakse kogu elanikkonda. Plaanikohaselt toimuvad edasised rahvaloendused registripõhiselt, kasutades eelkõige riiklike registrite andmeid. Juba järgmisel, 2021. aasta rahvaloendusel küsitletakse vaid osa elanikkonnast registrites puuduva info saamiseks.
Prooviloendus
Põhiloendusele eelnes üheksas Eesti omavalitsuses prooviloendus, mille ajal katsetati põhiloenduse tarvis väljatöötatud meetodit ja tarkvara. Kokku loendati prooviloenduse käigus ligi 10 000 inimest ning nende eluruumid. Prooviloenduse algusmoment oli 31. detsember 2009 kell 00.00, kui hakkas peale veebiloendus, mis kestis 21. veebruarini 2010. Sellele järgnes 5. märtsist kuni 31. märtsini 2010 küsitlusloendus, mille ajal küsitleti neid, kes ei olnud osalenud e-loendusel või olid täitnud ankeedi poolikult. E-loendusel loendas ennast ise 18% prooviloenduspiirkondade elanikest. "See on rahvusvahelise kogemuse järgi märkimisväärne tulemus, tavapäraselt jääb esmakordse e-loenduse puhul osatähtsus alla 10%," rääkis REL 2011 projektijuht Diana Beltadze.
Kohustuslikkus
Rahvaloendusel osalemine on vastavalt riikliku statistika seadusele kõigile kohustuslik. Sunniraha on päris viimane abinõu. Et igaüks saaks rahvaloendusel osaleda talle sobival ajal ja kohas, loodi ka e-loenduse võimalus.
Rahva ja eluruumide loendust korraldatakse vastavalt riikliku statistika seaduses (RT I 2010, 41, 241) ja Euroopa parlamendi ja nõukogu määruses ((EÜ) nr 763/2008, 9. juuli 2008) rahva ja eluruumide loenduste kohta sätestatule. Riikliku statistika seaduse § 23 paneb isikutele kohustuse rahva ja eluruumide loendusel osaleda.
Riikliku statistika seaduse § 39 sätestab ettekirjutuse tegemise andmete esitamata jätmise korral. Kui ka ettekirjutust ei täideta, siis võib riikliku statistika tegija kohaldada sunniraha, mille ülemmäär on kuni 2000 eurot.
Statistikaseaduse järgi on rahvaloenduse küsimustikule vastaja kohustatud küsimustele vastama täielikult ja õigesti. Inimeste veendumusi puudutavatele küsimustele vastamine on aga seaduse järgi vabatahtlik.
Tulemused
Esialgsed tulemused avaldati 31. mail 2012. Eestis elas püsivalt 1 294 236 inimest. Viimase rahvaloendusega võrreldes oli Eesti püsielanike arv vähenenud 75 816 ehk 5,5% võrra. Püsielanikest 693 884 olid naised ja 600 352 mehed. Eestlasena määratles end 889 770 inimest (68,75%), venelasena 321 198 (24,82%) ja muu rahvusena esindajana 63 924 (4,94%) loendatud püsielanikest. 19 344 inimest (1,49%) jättis oma rahvuse määratlemata.
Täpsustatud andmetel oli 1 294 455-st Eesti püsielanikust eestlasi 902 547 (69,72%), venelasi 326 235 (25,20%), ukrainlasi 22 573 (1,74%), valgevenelasi 12 579 (0,97%), soomlasi 7589 (0,59%), tatarlasi 1993 (0,15%), juute 1973 (0,15%), lätlasi 1764 (0,14%), leedulasi 1727 (0,13%), poolakaid 1664 (0,13%), sakslasi 1544 (0,12%) ja armeenlasi 1428 (0,11%).
Ruzajevka rajoon
Ruzajevka rajoon on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Mordva Vabariigis. Rajooni keskus on Ruzajevka linn.
Rajoonis on 1 linn ja 20 külaasundust, kus on kokku 64 asulat.
2016. aastal oli rajooni elanike arv 64 671.
Dhaka
Dhaka on Bangladeshi pealinn ja suurim linn. Ta asub Buriganga jõe kaldal. Elanike arv koos eeslinnadega on rohkem kui 11 miljonit inimest.
Sekstakord
Sekstakord klassikalises harmoonias on kolmkõla 1. pööre, mis koosneb tertsist ja kvardist, džässharmoonias akord või kolmkõla sekstiga.
Tertsi ja priimi vahe on väike sekst Tertsi ja priimi vahe on suur sekst
Viru värav (ajalooline)
Viru värav oli väravatorn Tallinna linnamüüris.
Viru väravat on algselt nimetatud Savi väravaks (leimporte, porta argillae, Lehmpforte). Vanalt turult väravani toonud tänav, praegune Viru tänav, kandis Savi tänava nime naabruses asunud savitiigi järgi.
Värav paiknes savitiigist Tallinna lahte voolanud oja veeres, mis muudeti linnakindlustuste osaks. 1345–1349 rajati ojale Viru värava ees paistiik, Viru värava ette tammile rajati veski ja sillad. 1370-ndatel ehitati eesvärav koos külgmüüridega.
1460–1652 ehitati mitmes etapis Viru eesvärava ette muldkindlustus, mis lõpuks kasvas Viru värava bastioniks ning sulges Viru tänava linnast väljuva otsesihi. Liiklus suundus kaitsevallis mööda Uut tänavat põhja suunas ja väljus muldkindlustusvööndist pöördega itta, mööda tänast Vana-Viru tänavat, läbipääsuga muldkindlustustes olnud Savi väravatest. Pool Viru värava bastionist kannab tänapäeval nimetust Musumägi.
Viru värava peatorn lammutati 1843. aastal. Eesväravahoone lammutati 1888 aastal seoses Viru tänava otsesihi avamisega ja trammitee ehitamisega Vanalt turult mööda Viru tänavat Narva maanteele. Viru värava kompleksist on säilinud eesvärava külgtornid, mille külgedele on lisatud 1898 historitsistlikus laadis väravakäigud ja lõunaküljele kolmas torn.
Keila-Joa
Keila-Joa on alevik Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.
Alevikus elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 389 inimest. Neist 262 (67,4%) olid eestlased. 2000. aastal oli elanikke 383.
Militaarajalugu
27. juunist 1946 tehti Eesti NSV Ministrite Nõukogu määrusega nr 034 Harju rajoonis 423,2 ha suurune maaeraldus sõjaväebaasi loomiseks. Nimetatud alale asus õhukaitseüksus nr 03115, hiljem tuntuks saanud kui Keila-Joa lennuväli ja Keila-Joa raketibaas. Vene sõjavägi andis objekti Eesti Vabariigile tagasi 1993. aasta augustis.
Köha
pisi|[[Läkaköhaga köhiv poiss]] Köha ehk köhimine (ladina keeles tussis) on inimesel ja paljudel teistel selgroogsetel (köhaärritaja poolt köharefleksi vahendusel esile kutsutud) hingeõhu plahvatuslik väljatõukamine, mille juures häälepilu avaneb. Inimesel võib köhimine olla ka tahtlik.
Keila-Joa
Militaarajalugu
pisi|tühi|Droonivideo Keila joast ja Keila-Joast 2022. aasta juunis
Köha
Fülogenees
Kalad saavad segavaid osakesi ja mittesöödavat lõpusekorvist neelulihaste tugeva kokkutõmbe abil läbi suu välja köhida välja (välja oksendada). Maismaaselgroogsetel toimub lahknemine kaheks funktsiooniks: kopsu ja neelu puhastatakse köhimisega, söögitoru ja magu oksendamisega, ninaõõnt aevastamisega. See, mil määral need kolm "refleksi" on kahepaiksetele, roomajatele, lindudele ja imetajatele tõesti kohased, on edasise vaatluse ja uurimise objekt (lisanduvad veel köhatamine, luksumine jms).
Köharefleks ja mehhanism
Köharefleksi vallandavad peamiselt hingamisteede limaskesta epiteelis paiknevad köharetseptorid, mis reageerivad köhaärritajatele. Ärritajad võivad tuleneda põletikust. Mehaanilised ärritajad on võõrmaterjal (tolm), lima, võõrkeha, surve väljastpoolt. Keemilised ärritajad on näiteks aurud ja maohape. Köharefleks toimib piklikajus paikneva köhakeskuse vahendusel.
Kopsudes tekitatakse negatiivne rõhk, mille tagajärjel kopsud täituvad rohke õhuga. Häälepilu suletakse, hingetoru aheneb, seejärel häälepilu avaneb ning õhk paiskub väga kiiresti välja, võttes kaasa hingamisteedes oleva materjali või võõrkeha.
Funktsioon
Tahtmatu köha funktsioon on puhastada hingamisteed ainetest või võõrkehadest, mis võivad neid ummistada või ahendada, ning takistada nende sattumist sügavamale hingamisteedesse ja kopsu.
Liigitus
Eristatakse produktiivset köha ehk märga köha ehk lahtist köha ehk eritusega köha, millega kaasneb röga (bronhiaallima) väljumine suust, ja mitteproduktiivset köha ehk kuiva köha ehk kinnist köha ehk erituseta köha, mille korral röga ei välju.
Röga võib olla limane, mädane või verine.
Eristatakse ühtlast köha, perioodilist köha ja hoogudena esinevat köha.
Eristatakse kõlavat köha, vaikset köha, tuhmi köha ja kõlatut köha.
Põhjused
Köha võib olla haiguse sümptom; enamasti ei ole see eraldi haigus.
Köha võivad põhjustada hingamisteede haigused, keskseisandi haigused, südamehaigused (südamepuudulikkus), maohaigused, söögitoru haigused, ravimite tarvitamine ja harva psüühikahäired. Kõige sagedasem põhjus on tavaline nohu.
Köha on üks sagedasemaid sümptomeid, mille pärast arsti poole pöördutakse. See võib olla vaevav, häirida und või tekitada bronhiidi, kopsupõletiku või vähi kartust, eriti veriröga (verise röga) korral.
Kinnine köha võib esineda tavalise nohu algfaasis, allergia korral ja ravimite (näiteks ACE inhibiitorite) kõrvaltoimena. See kõrvaltoime ei esine alati kohe. Kaua püsiv köha võib viidata läkaköhale. Psühhogeenne kinnine köha on täiskasvanutel harvem kui lastel.
Lühiajalise köha sagedasemad põhjused on viiruslikud ja bakteriaalsed hingamisteede põletikud (tavaline nohu, gripp, äge bronhiit, trahheiit), ninakõrvalkoobaste põletik, larüngotrahheiit, trahheobronhiit), võõrmaterjali aspiratsioon (võõrkeha (näiteks toidu, vedeliku sattumine hingamisteedesse), ärritajate sissehingamine (gaasid, tolm)), kopsupõletik, südamepuudulikkus (ägedad südamehaigused), kopsuarteri trombemboolia ja muud kopsuembooliad, läkaköha, kopsuinfarkt, bronhiaalastma hoog. Lühiajalist köha võivad põhjustada ka muud kopsuhaigused ja roidekelme haigused, kopsuembooliad.
Pikaajalist köha tekitavad enamasti suitsetamine või muude kahjulike ainete kestev sissehingamine (tekitab kroonilise bronhiidi), kroonilised obstruktiivsed kopsuhaigused, kopsuvähk, bronhiaalastma, häälepaelte funktsionaalsed häired, nakkused ja kroonilised südamehaigused. Sagedasemad põhjused on ka limaeritus ninaneelu, gastroösofageaalne refluks, ravimid (sealhulgas ACE inhibiitorid), kopsutuberkuloos ja bronhektaasia. Võimalikud põhjused on veel hingamisteedesse kinni jäänud võõrkeha, kopsuvähk, psüühikahäired (psühhogeenne köha), kilpnäärmehaigused, sarkoidoos, aordi aneurüsm ja AIDS.
Põhjuse väljaselgitamine
Kui tegu pole köhaga, mis kaasneb tavalise nohuga, on arstlikul läbivaatusel ja anamneesil oluline osa köha põhjuse väljaselgitamisel. Kopsude auskultatsioon võib viidata haiguse kohale. Ebaselgetel juhtudel, kui köha on püsinud üle nelja kuu, tehakse rindkereröntgen. Kopsu funktsiooni test võib kinnitada krooniliste obstruktiivsete kopsuhaiguste kahtlust või viia koos provokatsioonitestiga bronhiaalastma diagnoosini.
Bronhide patoloogiliste muutuste diagnoosimiseks kasutatakse bronhoskoopiat koos biopsiaga.
Illurma
Illurma on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.
Köha
Põhjuse väljaselgitamine
Interstitsiaalsete kopsuhaiguste kahtluse korral kasutatakse kompuutertomograafiat. Gastroösofageaalse refluksi korral saab teha gastroskoopia.
Illurma
Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 74 inimest. Neist 64 (86,5%) olid eestlased. 2000. aastal oli elanikke 23.
Köha
Põhjuse väljaselgitamine
Tavalise nohu korral on köha enamasti alguses kuiv ja muutub alles ühe kuni kolme päeva pärast märjaks (limaosakesed hakkavad erituma). Röga võib olla selge või värviline. Selge värvus viitab viirusnakkusele, kollakasroheline värvus võib viidata bakteriaalsele superinfektsioonile. Ninasekreedi paksusel ja värvusel ei ole viirus- ja bakteriaalse nakkuse eristamisel tähtsust.
Illurma
Külas asuv Kuusiku talu oli helilooja Konstantin Türnpu suvekodu. Suvekodu lähedal pargis on helilooja mälestussammas.
Köha
Ravi
Tubakasuitsu ja (kui on teada ja võimalik) allergeenide vältimine on eduka ravi tingimus.
Ravida ei tule mitte sümptomit, vaid tuleb ära tunda seda põhjustav haigus ja ravida seda. Et köha on enamasti kaitserefleks hingamisteede ummistumise takistamiseks, siis tuleb produktiivset köha ravida eriti neil juhtudel, kui köha häirib tugevalt und. Lima lahustavad vahendid (sekretolüütikumid) või inhalatsioonid aitavad eelkõige sitket sekreeti paremini välja köhida. Kuiva köha korral kirjutatakse välja köhavastaseid vahendeid ehk antitussiive, mis vaigistavad köhaärritust. Selleks on tsentraalse toimega (kesknärvisüsteemile toimivad) vahendid, eriti kodeiini sisaldavad vahendid, mis aga pikema ravi korral on sõltuvuspotentsiaali tõttu problemaatilised. Lubatud taimsed vahendid on ilma sõltuvusriskita, kuid toimivad aeglasemalt. Kui esiplaanil on limaskestade põletik, siis võib proovida köhaärritust leevendada inhaleeritavate glükokortikoididega. Kõikidel juhtudel tuleb tähelepanu pöörata piisavale vedelikutarbimisele, sealjuures peab aga arvestama võimalikku südamenõrkust.
Sysmä vald
Sysmä vald on vald Soomes Päijät-Häme maakonnas.
Sysmä naabervallad on Asikkala, Hartola, Heinola, Kuhmoinen, Luhanka, Padasjoki.
Podkarpacie vojevoodkond
Podkarpacie vojevoodkond on 1. järgu haldusüksus (vojevoodkond) Poolas.
Haldusjaotus
Vojevoodkond jaguneb neljaks maakonna õigustega linnaks:
ja 21 maakonnaks:
Tuumalaev
Tuumalaev ehk aatomilaev on laev, tuumaallveelaev, jäälõhkuja, mille liikumapanemiseks ja käitamiseks kasutatakse selle pardal paiknevat tuumaenergial (tuumareaktor) toimivat jõuallikat, tavaliselt mitmeastmelist auruturbiini.
thumb|Tuumalaevad [[USS Bainbridge (DLGN-25), USS Long Beach (CGN-9) ja USS Enterprise (CVN-65) 18. juunil 1964 Vahemerel.]] Tuumalaevadel -allveelaevadel kasutatakse enamasti energia ülekandeks kõrgsurve aurukatelt, mille võimsus ulatub kuni 100 megavattini. Selline aurugeneraator (katel) toodab veeauru, mis juhitakse tavaliselt auruturbiini, mis omakorda käitab, kas otse sõukruvisid või neid ringiajavaid elektrimootoreid toitvat elektrigeneraatorit ja teisi abiseadmeid.
Tuumalaevad on peamiselt sõjalaevad, kuigi kasutatakse ka tsiviilotstarbelisi tuumalaevu.
Väikekodanlus
Väikekodanluse all on algselt mõeldud kodanluse alamat kihti, näiteks käsitöölisi, väikekaupmehi ja rahvakooliõpetajaid. Selle kihi liikmeid nimetatakse väikekodanlasteks.
Et väikekodanlase eluring ja tegevuspiirkond on suurkodanlase võrreldes piiratud, nimetatakse ülekantud tähenduses väikekodanlasteks oma väikese maailmaga piiratud inimesi.
Et väikekodanlased võtsid oma käitumises eeskujuks jõukamad kodanlased, nende majanduslik seisund hakkas aga 19. sajandil halvenema, sugenes neil majanduslikult üle jõu käiv elustiil.
Saksamaa väikekodanlusele on omistatud korraarmastust, pedantsust, puhtusearmastust ja truualamlikku hoiakut. Saksamaa Natsionaalsotsialistliku Töölispartei võimuletulek sai võimalikuks tänu väikekodanlaste toetusele.
Venemaal ei lastud väikekodanlusel iseseisva ühiskonnagrupina tekkida, vähesed isendid likvideeriti punase terrori ajal või ka hiljem.
ME
ME või Me või me võib tähendada järgmist:
Koloonia (bioloogia)
Koloonia (tuleneb ladina sõnast colonia) on laiemas tähenduses samast liigist isendite kooselu vorm. Enamasti saadakse sellisest eluviisist kasu, näiteks tugevama kaitse näol.
Lähedased või lähedasse ökoloogilisse gruppi kuuluvad liigid võivad moodustada segakolooniaid.
Mõnikord võidakse kolooniast rääkides pidada silmas ka ühiseluliste putukate (sipelgate ja termiitide) emaperest pereheitmise tagajärjel moodustunud "suhtlevaid" peresid.
AEG
thumb|AEG logo AEG (saksa keeles Allgemeine Elektricitäts-Gesellschaft Aktiengesellschaft) oli aastatel 1883–1997 tegutsenud Saksamaa aktsiaselts, mis tootis elektriseadmeid ja kodumasinaid.
Asutamine
thumb|AEG kollektiiv 1891 [[Frankfurt|Frankfurdis]] Emil Rathenau (11.12.1838–20.06.1915) asutas 1883. aastal nn Saksa-Edissoni tarbeelektri ettevõtte (saksa keeles Deutsche Edison-Gesellschaft für angewandte Elektricität), mis 1887 nimetati ümber Üldelektriliseks ettevõtteks (saksa Allgemeine Elektricitäts-Gesellschaft).
Tooted
thumb|AEG [[elektrirong]]
Variomeeter
"Variomeeter" on mitmetähenduslik sõna:
Keelva
Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 45 inimest. Neist 44 olid eestlased. 2000. aastal oli elanikke 29.
Aastatel 1992–2017 kuulus küla Keila valda.
Podlaasia vojevoodkond
Podlaasia vojevoodkond on haldusüksus (vojevoodkond) Poolas.
Haldusjaotus
Vojevoodkond jaguneb kolmeks maakonna õigusega linnaks:
ja 14 maakonnaks:
Eesti NSV ettevõtete loend
Eesti NSV ettevõtete loend on loend Eesti NSV-s loodud ja asutatud ettevõtetest.
Eesti NSV põllumajanduslike ettevõtete kohta vaata Eesti sovhooside ja Eesti kolhooside loendist.
Eraettevõtete tegevus lõpetati Eesti NSVs 1947. aastaks. Kogu majandusliku tegevuse kavandamine toimus viisaastakuplaanide alusel, mis lähtusid NSV Liidu Riikliku Plaanikomitee koostatud tööstusettevõtete riiklikust plaanist.
1198
1198. aasta
Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand
Aastakümned: 1140. aastad 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad - 1190. aastad - 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad
Aastad: 1193 1194 1195 1196 1197 - 1198 - 1199 1200 1201 1202 1203
Staroje Šaigovo rajoon
Staroje Šaigovo rajoon on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Mordva Vabariigis. Rajooni keskus on Staroje Šaigovo.
Rajoonis on 17 külaasundust, kus on kokku 57 asulat.
Kvartsekstakord
Kvartsekstakord on kolmkõla 2. pööre, mis koosneb kvardist ja tertsist.
William III
William III (sünninimi Willem Hendrik; 14. november 1650 – 8. märts 1702), tuntud ka kui Oranje William, oli Oranje vürst (Willem III), Hollandi provintside haldur alates 1672, Inglismaa ja Iirimaa kuningas alates 13. veebruarist 1689 ning Šotimaa kuningas (William II) alates 11. aprillist 1689 kuni oma surmani, aastatel 1689–1694 koos Mary II-ga. Šotimaal ja Põhja-Iirimaal kutsuti teda vahel ka kuningas Billy.
Iirimaa lipul 1848. aastast olev oranž laid näitab Iirimaa protestantide tänulikkust William III-le.
Kaitsja (sport)
Kaitsja on võistkonniti mängitavas spordimängus mängija, kelle põhiline ülesanne on takistada vastaste rünnakuid.
Toiduohutus
pisi|Illustratsioon 1858. aastal Inglismaal [[Bradford|Bradfordis toimunud kommimürgistusele. Kommidesse sattus arseen ja seda sõi 200 inimest, 1 inimene suri. Juhtumi tõttu loodi Ühengkuningriigis toiduohutusseadus]] pisi|Porikärbsed lihatükil pisi|Video sellest, kuidas tekib toiduainete ristsaastumine Toiduohutus on teadusvaldkond, mis kirjeldab toidu käitlemist, valmistamist ja ladustamist viisil, mis hoiab ära toidu kaudu levivad haigused. Kahe või enama sarnase haiguse juhtu, mis tulenevad tavalise toidu sissevõtmisest, nimetatakse toidust põhjustatud haiguste puhanguks. See hõlmab mitmeid protseduure, mida tuleks järgida võimalike terviseohtude vältimiseks.
Toidu saastumine
Toidu saastumine toimub siis, kui toit on rikutud mõne muu ainega. See võib juhtuda tootmise, transpordi, pakendamise, ladustamise, müügi ja toiduvalmistamise protsessis. Saastumine võib olla bioloogiline, keemiline või füüsikaline.
Keemiline saastumine
Keemiline saastumine toimub siis, kui toit on saastunud loodusliku või kunstliku keemilise ainega. Keemiliste saaste tavaliste allikate hulka võivad kuuluda: pestitsiidid, herbitsiidid, veterinaarravimid, keskkonnaallikad (vee-, õhu- või pinnasereostus), ristsaastumine toiduainete töötlemise ajal, toidu pakkematerjalidest, looduslike toksiinide olemasolu või lubamatu toidu kasutamine lisandid ja abiained. Erinevalt lisaainetest ning lõhna- ja maitseainetest ei lisata neid ühendeid toitu taotluslikult. Kõigi selliste keemiliste ühendite puhul on aga oluline tagada see, et neid leiduks toidus vaid inimese tervisele ohutus koguses.
Füüsikaline saastumine
pisi|Kommivabriku kontrollimine 20. sajandi algupoolel [[Baltimore|Baltimore'is]] Füüsikalised saasteained (võõrkehad) on esemed, mis satuvad toitu. Nendeks võivad olla juuksed, klaas, metall, kahjurid, ehted, plaastrid ja küüned.
Nõuded toidukäitlejale
pisi|FDA [[Mikrobioloogia|mikrobioloog otsib kaladelt mikroorganisme]] Toiduga seotud valdkonnas tegutsev ettevõtja peab täitma erinevates õigusaktides kirjeldatud nõudeid, mida võib kokkuvõtvalt nimetada toiduohutuse nõueteks. Riik teeb omalt poolt järelevalvet, mille eesmärk on saada kinnitust, kas toidukäitlejad on mõistnud oma kohustusi ja rakendavad neid ning kas nad täidavad toidu ja selle käitlemise kohta kehtestatud nõudeid. Peamiseks järelevalveasutuseks Eestis on Veterinaar- ja Toiduamet (VTA). Toiduohutuse tagamiseks peavad kõik toiduga seotud valdkondades tegutsevad ettevõtjad järgima toiduohutuse üldpõhimõtteid. Toiduohutuse üldpõhimõtted: Käitleja on kohustatud kontrollima toidu ja selle käitlemise nõuetekohasust ning rakendama abinõud selle tagamiseks. Rakendatavaid abinõusid kirjeldatakse enesekontrolliplaanis. Enesekontroll koos kirjalikult vormistatud enesekontrolliplaaniga moodustab enesekontrollisüsteemi.
Toiduohutuse põhitõed
pisi|FDA mikrobioloog otsib toiduainetest [[Salmonelloos|salmonelloosi]] Nõuetekohane ladustamine, tööriistad ja tööruumid, nõuetekohane kuumutamine ja jahutamine ning piisava temperatuurini hoidmine ja kokkupuute vältimine muude keetmata toitudega võib saastumise tõenäosust oluliselt vähendada. Tihedalt suletud vee- ja õhukindlad nõud on head vahendid, et piirata nii füüsikalise kui ka bioloogilise saastumise tõenäosust ladustamise ajal. Ostmisel ei tohi pakend olla vigastatud ega määrdunud. Jälgima peab "Kõlblik kuni" ning "Parim enne" kuupäevi. Hoiustamisel tuleb kiiresti riknevad kaubad jahutada kahe tunni jooksul peale soetamist. Kiirestiriknevad toidud, näiteks liha ja linnuliha, tuleks pakendada kindlalt, et säilitada kvaliteet ja vältida lihamahlade sattumist muudele toitudele. Toidu valmistamise korral peab enne ja pärast pesema käsi. Ristsaastumise vältimiseks tuleb hoida liha, linnuliha ja kala teistest toiduainetest eraldi ning kasutada lõikamiseks erinevaid lõikelaudu ning nuge.
Viis võtit
Maailma Terviseorganisatsioon on välja käinud viis võtit mille järgi toimida, et tagada toiduohutus.
Cyrus Vance
pisi|Cyrus Vance Cyrus Roberts Vance (27. märts 1917 Clarksburg – 12. jaanuar 2002 New York) oli Ameerika Ühendriikide poliitik ja jurist. Ta oli Demokraatliku Partei liige.
Pyrrhon
pisi|Πύρρων Pyrrhon [p'ürron] Elisest (umbes 360 eKr – 270 eKr) oli Vana-Kreeka filosoof, keda tavaliselt peetakse esimeseks skeptikuks, kelle järgi on hiljem saanud nime filosoofiline koolkond pürronism.
Diogenes Laertios ütleb Apollodorost tsiteerides, et Pyrrhon oli algul maalikunstnik ning tema pilte võis näha ühes Elise gümnaasiumis. Hiljem hakkas ta Demokritose teoste mõjul filosoofiks. Stilponi õpilase Brysoni kaudu tutvus ta Megara koolkonna dialektikaga.
Pyrrhon võttis koos Anaxarchosega osa Aleksander Suure retkedest idamaadele ning õppis Indias gümnosofistidelt ja Pärsias maagidelt. On oletatud, et ta lähtus oma skeptilise filosoofia rajamisel budismi trilaksana kontseptsioonist.
Naasnud Elisesse, elas ta vaeselt, kuid elislased ja ka ateenlased austasid teda väga. Ta sai Ateena kodakondsuse.
Pyrrhon ise ei kirjutanud midagi. Tema õpetused on teada põhiliselt tema õpilase Phleiose Timoni (Sillograafi) satiirilistest kirjutistest, mis on ka suures osas kaduma läinud. Enamus sellest, mida tänapäeval tuntakse pürronismina, pärineb Sextus Empiricuse raamatust "Pürronismi äärejooned", mis pandi kirja enam kui 400 aastat pärast Pyrrhoni surma.
Pyrrhoni õpetuse kohaselt on igasugune teadmine võimatu. Põhiprintsiipi väljendab sõna "akatalepsia", mis tähendab võimatust teada asju nende enda loomuses. Igale väitele saab sama õigustatult vastu seada vastupidise väite. Seetõttu tuleb säilitada intellektuaalse kahevaheloleku hoiak. Timon väljendas seda nii: ühtki väidet ei ole võimalik teada paremini kui mõnda teist. Need tulemused käivad elu kohta üldse. Et midagi teada pole võimalik, siis ainuke õige hoiak on ataraksia (meelerahu).
Et teadmine on võimatu, ja seda isegi omaenda teadmatuse või kahtluse kohta, siis tark inimene peaks tõmbuma endasse, vältides pingeid ja meeleliigutusi, mis tulevad tühistest ettekujutustest.
Tegemist on agnostitsismi esimese ja kõige radikaalsema väljendusega filosoofia ajaloos.
Selle järelmid eetikas on võrreldavad stoikute ja epikuurlaste tüünuse ideaaliga.
Linnalegendid: Verine Mary
"Linnalegendid: Verine Mary" (Urban Legends: Bloody Mary) on 2005. aasta õudusfilm.
Filmi pikkus on 119 minutit.
Sisukokkuvõte
1969. aastal kutsub kooli parim sportlane peole sugugi mitte popi tüdruku Mary. Kui poiss kätele voli annab, põgeneb Mary ta eest ning sureb aeglaselt ja piinarikkalt kinnises kirstus - sellest saab alguse Verise Mary linnalegend. 2005. aastal äratavad pidžaamapeole kogunenud tüdrukud Mary surnust üles. Alguse saab mõrvaseeria, kus iga mõrva aluseks on mõni tuntud linnalegend. Needuse esile kutsunud Sam (Kate Mara) ja tema vend David (Robert Vito) võtavad asja uurimise enda peale ja loodavad aastakümnete taguse kuritöö lahendamise abil ka praeguse mõrtsuka paljastada.
Hanemalts
Hanemalts (Chenopodium L.) on nelgilaadsete seltsi rebasheinaliste sugukonda kuuluv rohttaimede perekond.
Varem arvati hanemalts maltsaliste seltsi, aga viimaste uuringute andmetel tuleb kõik maltsalised rebasheinaliste sugukonda arvata. Vahel käsitletakse maltsalisi rebasheinaliste sugukonna alamsugukonnana. Hanemaltsa lähedane perekond on Dysphania ja mõned selle perekonna liikmed, näiteks ussikeel, arvati varem hanemaltsa perekonda.
Hanemaltsa perekonda kuulub umbes 150 liiki. Nende hulgas on nii ühe- kui ka mitmeaastasi taimi. Perekond on levinud peaaegu kõikjal maailmas.
Hanemaltsa perekonda kuulub mitu söödavate lehtedega taime. Neid kasutatakse salatina nagu hanemaltsadele suhteliselt lähedast spinatit. Selliste taimede hulka kuuluvad valge, tervelehine, ere, tšiili ja vits-hanemalts ning Chenopodium pallidicaule. Juba 6000 aastat vanadest asulakohtadest on leitud valge-hanemaltsa (Ertebølle kultuur Taanis ja Skånes) ning C. berlandieni (Põhja-Ameerikas) toiduks kasutamise jälgi. Eestiski on näljahädade ajal ikka maltsa söödud.
Tänapäeval suureneb maailmas huvi hanemaltsaseemnete vastu, mis kuuluvad gluteenivaba dieedi koosseisu. Tšiili hanemaltsa seemnetest saadav kinoaõli on sarnaste, kuid pisut paremate omadustega kui maisiõli. Hanemaltsaõli toodetakse ussikeele seemnetest, mida enam ei arvata hanemaltsa perekonda. Väikeste kõvade hanemaltsaseemnete abil toodeti vanasti šagräännahka. Valge hanemalts on molekulaarbioloogias klorofüllaasi tundmaõppimise üks etalonorganisme.
Hanemaltsa, eriti valge hanemaltsa õietolm on laialt levinud allergeen ja heinapalaviku sagedane põhjus. Mitme hanemaltsaliigi seemned on idanemisvõimelised mitu aastat ning see teeb nad umbrohtudeks ja invasiivseteks liikideks.
Mitu hanemaltsaliiki moodustavad suuri tihnikuid, mis pakuvad väiksematele loomadele varjupaika. Paljud liblikate, näiteks öölaste, röövikud toituvad hanemaltsadel ja need liblikad munevad maltsalehtede alakülgedele või maltsavartele. Paljud linnud, näiteks talvike, söövad meeleldi hanemaltsaseemneid.
Eesti liigid
thumb|Valge hanemalts
Teisi liike
thumb|Tšiili hanemalts
Leili Andre
Leili Andre (õieti Leili Jõesaar; kuni aastani 1949 Leili Rimmel; 1. veebruar 1922 Mardi talu, Soosaare vald (Kolga-Jaani kihelkond), Viljandimaa – 4. oktoober 2007 Kolga-Jaani) oli eesti luuletaja ja lastekirjanik.
Ta sündis kingsepa tütrena. Kooliteed käis ta Soosaare ja Kolga-Jaani algkoolis, Põltsamaa progümnaasiumis, Tartu õpetajate seminaris, kaugõppijana Tartu õpetajate instituudis ja Tallinna pedagoogilises instituudis.
Luuletuste avaldamist alustas Andre 1940. aastal ajakirjas Tuleviku Rajad. Ta kuulus Tartu kirjandusrühmitusse Tuulisui koos sõja ajal pagulussse siirdunud Raimond Kolgi, Kalju Lepiku ja Ilmar Talvega.
Lepik vahendas pärast Teist maailmasõda Andre luulet Rootsi ajakirjale Kodukolle, mistõttu sattus Andre looming Eestis põlu alla ja tema loomingut ei avaldatud mõnda aega. Hiljem ilmus tema värsse ajakirjades ning Viljandi, Paide, Rakvere ja teistes rajoonilehtedes. Esimene oma luulekogu «Hõbedakirjaga kruus» ilmus alles 1979. aastal.
Serhi Martšenko
Serhi Martšenko (ukraina keeles Сергій Михайлович Марченко; sündinud 24. jaanuaril 1981 Makarivis Kiievi oblastis) on Ukraina majandustegelane ja poliitik. Ta on 20. märtsist 2020 Ukraina rahandusminister.
Leili Andre
1980ndatel ilmusid Leili Andre lasteluulekogud «Kes selle tamme istutas?» ja «Päike õunas» ning tunde- ja looduslüürika kogumik «Lumeliiliad».
Oma hilisluulet avaldas Leili Andre Järvamaa Kultuurifondi toel 1997. aastal kogus «Ma usun kevadet».
Serhi Martšenko
Elulugu
Ta sündis 1981. aastal Makarivis Makarivi rajoonis Kiievi oblastis. Ta sai keskhariduse Makarivi 1. Keskkoolis. 2002. aastal omandas ta magistrikraadi riigi rahanduse juhtimises Ukraina Riiklikust Maksuteenistuse Akadeemiast.
Leili Andre
Üle 40 aasta on Leili Andre pidanud kooliõpetaja põlve. Esmalt 1943. aastast Järvamaal Päinurmes, millele järgnesid aastad koolitööd Lalsil, Järtsaarel, Kolga-Jaanis, Rakveres. 1963. aastal asus ta uuesti Järvamaale, seekord Väätsale, 1973. aastal kolis ta Järva-Jaani, kus jäi 1985. aastal pensionile.