cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Iirimaa kuningriik
Grattani patrioodid
Poyningsi seadus tunnistati kehtetuks 1782. aastal, mida hakati nimetama 1782. aasta põhiseaduseks, mis andis Iirimaale seadusandliku sõltumatuse. Selle perioodi peamise Iiri juhi Henry Grattani järgi hakati parlamenti sel perioodil nimetama Grattani parlamendiks. Ehkki Iirimaal oli seadusandlik iseseisvus, jäi täitevvõim Suurbritannia kuningriigi täitevvõimu kontrolli alla. Aastatel 1788–1789, kui kuningas George III haigeks jäi, puhkes regentluskriis. Grattan soovis Walesi printsi, hilisema George IV Iirimaa regendiks nimetada. Kuningas toibus enne, kui see jõustati.
Ühinenud iirlased
pisi|[[Charlotte Schreiberi "Jube poiss" (1879), mis on seotud Ühinenud iirlaste Wexfordi mässuga. Mees, võibolla oma rohelise kaelaräti tõttu mässaja, põlvitab katoliikliku preestri ees, kes on varjatult sõjaväe vormiriietuses. Kiriku hierarhia oli mässu vastu]]
1798. aasta Iiri mäss ja mässajate liit Suurbritannia kauaaegse vaenlase Prantsusmaaga tõi kaasa tõuke tuua Iirimaa ametlikult Briti ühendusse. "Acts of Union 1800" abil, mille poolt hääletasid nii Iiri kui ka Briti parlament, liideti Iirimaa kuningriik 1. jaanuaril 1801 Suurbritannia kuningriigiga, moodustati Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriik. Iiri parlament lakkas olemast, ehkki Lord Lieutenant 'i juhitud täidesaatev võim püsis kuni 1922. aastani. Liidul tekkis hiljem palju poleemikat.
1937. aastal tunnistati seos Briti krooniga kehtetuks, kuid monarh oli uues riigis kuni 1949. aastani de jure kuningas. Iirimaal tunnistati 1542. aasta akt kehtetuks 1962. aastal.
Asekuningas
Iirimaa kuningriiki juhiti täidesaatvalt Lord Deputy või asekuninga kontrolli all. Seda ametit pidasid vanemad aadlikud nagu Thomas Radcliffe. 1688. aastast oli tiitel tavaliselt Lord Lieutenant. Lord Deputy puudumisel valitsesid kohtunikud. Kuigi mõned iirlased said ametisse, olid enamik Lord Deputy Inglise aadlikud. Kuigi asekuningas kontrollis monarhi esindajana Iiri administratsiooni, sai 18. sajandil Iirimaa peasekretäri poliitiline ametikoht üha võimsamaks.
Iirimaa kuningriigis andis seadusi kahekojaline Iirimaa parlament, mis koosnes Lordide Kojast ja Alamkojast. Iiri parlamendi volitusi piiras rida kitsendavaid seadusi, peamiselt 1494. aasta Poyningsi seadus.
Parlament
Rooma katoliiklased ja teisitimõtlejad, peamiselt presbüterlased, baptistid ja metodistid, arvati Iiri parlamendi koosseisust välja 1693. aastast ja nende õigusi piirati rea seadustega, mida kutsuti karistusseadusteks. Aastatel 1728–1793 keelati neil hääletamisõigus. Grattani parlamendil õnnestus Poyningsi seadus 1782. aastal kehtetuks tunnistada. See võimaldas järkjärgulist seadusandlust ja järkjärgulist liberaliseerimist. Katoliiklastele ja teisitimõtlejatele anti hääleõigus 1793. aastal, kuid katoliiklased arvati Iiri parlamendist ja kuningriigi kõrgetest riigiametitest ikkagi välja. Nagu Suurbritannias ja ülejäänud Euroopas, oli parlamendi valimine ja liikmelisus piiratud kinnisvaraomanikega. 1720. aastatel ehitati Dublinis College Greenis uus Iiri parlamendi hoone.
Iirimaa kirik
thumb|right|upright=0.9|[[Trinity College (Dublin)|Trinity College asutati Elizabethi ajal, et olla anglikaani haritlaskonna organ]]
Kui Henry VIII 1538. aastal Rooma-Katoliku Kiriku poolt kirikuvande alla pandi, järgisid kõik peale kahe Iirimaa kirik piiskopi Inglismaa Kiriku õpetust, kuigi vaimulikud ega ilmikud seda peaaegu ei teinud. Olles maksnud oma annaadid paavstile, ei olnud piiskoppidel põhjust tagasi astuda ja 1530. aastatel ei teadnud keegi, kui kaua reformatsioon võib kesta. Erinevalt Henry VIII-st ei olnud paavst seda hierarhiat kirikuvande alla pannud ning see kontrollis ikkagi seda, millest sai 1542. aastal uue kuningriigi riigikirik, ja säilitas valdava osa kiriku varast (sealhulgas suur religioosse arhitektuuri ja muude esemete hoidla, kuigi mõned hiljem hävitati). 1553. aastal julgustas Iiri katoliiklasi kuninganna Mary I kroonimine, kes veenis 1555. aastal paavsti kuningriiki tunnustama, paavsti bulla "Ilius" kaudu.
1558. aastal tuli troonile protestantlik kuninganna Elizabeth I, kes elas üle 1570. aasta bulla "Regnans in Excelsis", ja kõik peale ühe järgmistest monarhidest olid anglikaanid. Vastupidi ametlikule plaanile oli valdav osa elanikkonnast tugevalt roomakatoliiklik, hoolimata riigikiriku liikmeks saamise poliitilistest ja majanduslikest eelistest. Vaatamata arvulisele vähemusele jäi Iirimaa kirik siiski ametlikuks riigikirikuks, kuni William Ewart Gladstone'i liberaalne valitsus selle 1. jaanuaril 1871 likvideeris.
Etniline konflikt
Iirimaa kuningriigi pärand on tüliõunaks Iiri-Briti suhetes tänapäevani, kuna Iiri põliselanike ja peamiselt uusinglise valitseva kasti vahel on pidev etniline konflikt (nagu ka paralleelne konflikt alsterišotlastega). Režiim soodustas Iirimaal inglise kultuuri (seadused, keel, riietus, religioon, majandussuhted ja maaomandi määratlused), samas gaeli kultuuri ja iiri keelt, mida enamus põliselanikke olulisel määral säilitas, esitleti kui "barbaarset", "metsikut" või muul viisil ebasoovitavat. Kui Iirimaa isandkond oli eksisteerinud alates 12. sajandist ja olnud Inglise monarhiale nimeliselt truu, siis paljud Gaeli Iirimaa kuningriigid eksisteerisid endiselt; see lõppes Iirimaa kuningriigiga, kus kogu saar viidi Dublinis asunud ingliskeskse režiimi keskse kontrolli alla. See Iiri ajaloo etapp tähistab Londonist orkestreeritud ametlikult organiseeritud asunike kolonialismi poliitika algust ja Iirimaa liidendamist Briti impeeriumisse (tõepoolest kutsutakse Iirimaad "Inglismaa esimeseks kolooniaks"). Seda teemat käsitletakse silmapaistvalt Iiri postkolonialistlikus kirjanduses.
Põlise enamuse ja selle vaimulike nominaalset religiooni, katoliku kirikut Iirimaal, kiusas riik aktiivselt ja kehtestas Karistusseadused Iirimaa anglikaani kiriku kasuks, mis oli väga kahjulik Iiri põliselanikele. Leidub poleemikat, et Tudorite ajal tegelesid valitsuse elemendid kohati Iiri gaelide vastu suunatud genotsiidipoliitikaga ja edendasid seda, samas kui Iirimaa koloniseerimise ajal (eriti edukalt Ulsteris) tõrjuti kohalikke elanikke etnilise puhastuse projekti käigus, kus Iirimaa piirkonnad muutusid gaelide-vabaks, mis viis omakorda veriste kättemaksudeni, mis on kestnud tänapäevani. Mõnel põliselanikul, sealhulgas nende juhtkonnal, lubati põgeneda riigist pagulusse pärast konfliktide kaotamist (s.o Krahvide põgenemine ja Metshanede põgenemine) või Cromwelli režiimi puhul sunniti lepingulisteks teenistujateks Kariibi mere regioonis, pärast massilist maa võõrandamist uusinglise asunike kasuks.
Teisalt andis asjaolu, et kuningriik oli unitaarriik, Iiri rahvuslastele aastatel 1912–1922 põhjuse arvata, et Iirimaa saart käsitletakse omavalitsuse suurendamise protsessis ühe poliitilise üksusena.
upright=0.8|right|thumb|Embleemiga vapp
Agalega
Agalega (prantsuse; inglise Agalega Islands) on saarestik India ookeanis.
Sellesse kuulub kaks madalat korallsaart (Põhjasaar ja Lõunasaar), mille kogupindala on 70 km².
Saared kuuluvad Mauritiusele.
Kambi mõis (Pärnu)
Kambi mõis (saksa keeles Kambi) oli Sauga mõisa kõrvalmõis Pärnu kihelkonnas Pärnumaal.
Lualaba
pisi| Lualaba on Kongo jõe peaharu Boyoma kosest ülesvoolu.
Hobi (Gruusia)
Hobi on linn Gruusias Samegrelo–Zemo Svanethi piirkonnas, Hobi rajooni keskus.
Pärnu kirikumõis
Pärnu kirikumõis ehk Pärnu-Eliisabeti kirikumõis (saksa keeles Pastorat Pernau-St. Elisabeth) oli kirikumõis Pärnu kihelkonnas Pärnumaal.
Fiesole
Fiesole (etruski keeles Viesul, Viśl, Vipsul) on linnaks nimetatav omavalitsusüksus (comune) Itaalias Toscana maakonna città metropolitana di Firenze 's. Fiesole sai linnaõigused vabariigi presidendi 2001. aasta 11. septembri dekreediga. Linn asub laugel mägisel maastikul Firenzest umbes 6 km kirde pool. Linna peetakse tihti Firenze jõukaimaks eeslinnaks, linnas on palju sajanditevanuseid villasid kallite kinnisvarahindadega.
Hong Kong Park
pisi|279x279px|Hong Kong Park Hong Kong Park (hiina keeles: 香港公園) on avalik park Cotton Tree Drive’i kõrval Kesk- ja Läänepiirkonnas Hongkongi saarel Hongkongis. Park avati 1991. aasta mais ja see on 8 hektarit suur. Pargi ehitus läks maksma 398 miljonit Hongkongi dollarit.
Fiesole
Ajalugu
Fiesole asutati tõenäoliselt 9. või 8. sajandil eKr. See oli olulise tähtsusega etruskide koloonia, millel tuli oma ülemvõimust loobuda alles Firenze asutamise järel 1. sajandil eKr. Linnas on säilinud ka etruskiaegsed müürijäänused.
Linnas on juba alates 14. sajandist olnud jõukate firenzelaste teised kodud, ühes nendest toimub ka Giovanni Boccaccio "Dekameroni" tegevus.
Reovesi
pisi|Aerofoto Saksamaal [[Cuxhavenis asuvast reoveepuhastusjaamast]]
Reovesi on vesi, mis on reostunud inimtegevuse tagajärjel. Reovesi tekib olmes (olmereovesi) ning tööstuses ja põllumajanduses (ühine nimetus tootmisreovesi). Ka sademevesi võib muutuda reoveeks, kui see kas õhus või äravoolupindadel saastub. Reovees ületab saasteainete hulk lubatud piirnorme ning seetõttu tuleb see enne looduslikku veekogusse juhtimist puhastada. Eemaldamaks reoveest reoaineid ja soovimatuid organisme, et selle saaks ohutult keskkonda juhtida, rakendatakse reoveepuhastust. Heitvesi on puhastist väljunud reovesi, mille näitajad vastavad kehtestatud normidele ning see suunatakse suublasse, milleks tavaliselt on looduslik veekogu.
Reostusallikad
Koht, kus reovesi tekib, on reostusallikas. Reostusallikad jagatakse kaheks.
Richard Jakob Weinberg
Richard Jakob Weinberg  (Рихард Лазаревич Вейнберг, 30. detsember 1867, Kursi kihelkond – 21. märts 1928, Leningrad ) oli Eesti arstiteadlane ja antropoloog.
Reovesi
Hajureostus
Hajureostus on keskkonnareostus, mille täpset asukohta ei ole võimalik määrata, sest reostusallikaid on palju ja nad on väikesed. Tavaliselt jõuab hajureostus veekogudesse pinnase või õhu kaudu. Kõige suuremaks hajureostuse tekitajaks on põllumajandus. Põllumajanduses kasutatavad väetised ja taimekaitsevahendid jõuavad tuule ning sademete abiga veekogudesse. Lisaks sellele tekitavad hajureostust autod ja veesõidukid, eriti sellised, mille tehnoseisund ei vasta nõuetele. Väiksemateks reostusallikateks on mahavisatud prügi, talvel teedele puistatav sool või korrast ära ahjud.
Richard Jakob Weinberg
Ta tegutses Tartu Ülikoolis anatoomia eradotsendina aastail 1903–1906.
Reovesi
Punktreostus
Punktreostus on keskkonnareostus, mille konkreetne asukoht on teada. Punktreostusallikaks võib olla kodumajapidamine, sealaut, tööstusettevõte või mõni muu vett kasutav koht. Punktreostusallikates tekkinud reovett on võimalik puhastada ja seega ennetada loodusliku vee saastumist.
Reostusallika reostuskoormus
Reostuskoormust väljendatakse inimekvivalentides (lühend ie) ning arvutatakse aasta kestel reostusallika suurima nädalakeskmise reoainehulga alusel. Biokeemilist hapnikutarvet (BHT) väljendatakse milligrammides ning see näitab hapniku hulka, mis kulub mikroobidel, et lagundada ühes liitris vees olevat orgaanilist ainet seitsme päeva jooksul. Reoveepuhasti rajamisel määrab esialgse reostuskoormuse reguleeriva loa väljastaja. Reoveepuhasti reostuskoormus määratakse veeproovide analüüsi ja vooluhulga mõõtmise tulemuste alusel. Reoveepuhastil, mille reostuskoormus on 2000 või rohkem inimekvivalenti, määratakse reostuskoormus kord aastas. Reostuskoormuse määramiseks peab reoveepuhastisse sisenevast reoveest võtma seitse keskmistatud proovi ühe nädala jooksul. Vajalike proove ei tohi võtta vihmavalingu ajal.
Päritolu
Reovesi või heitvesi võib pärineda järgmistest kohtadest:
Reovee komponendid
Reovees sisalduvad komponendid varieeruvad suuresti. Allpool on välja toodud osaline nimekiri sellest, mida reovesi võib sisaldada:
Reovee puhastamine
Reovee puhastamiseks on erinevaid võimalusi: bioloogiliselt, keemiliselt või füüsikalis-keemiliselt. Tavaliselt kasutatakse mitut puhastusmeetodit korraga.
Reovee puhastamise esimene etapp on mehaaniline puhastamine, mille käigus vastava võre abil eemaldatakse suuremad tahked osakesed, näiteks liiv, õli, muda. Lisaks võrele kasutatakse mehaaniliseks puhastamiseks liiva- ja rasvapüüdurit.
Teine etapp on bioloogiline puhastamine. Selle käigus lagundatakse orgaanilised ained mikroorganismide poolt, kes reovees leiduvad orgaanikat oma elutegevuseks kasutavad. Lisaks orgaanilise aine lagundamisele kogutakse mikroobide rakkudesse lämmastik- ja fosforühendeid. Mikroobid, kes vastavad reovett bioloogiliselt puhastama peavad, valitakse reovee sordi järgi.
Kolmas etapp järgneb juhul, kui lämmastik- ja fosforühendeid on pärast bioloogilist lagundamist ikka üle lubatud normi. Selles etapis rakendatakse füüsikalis-keemilisi puhastusvõtteid. Lämmastiku tõhusaks eraldamiseks on denitrifikatsiooni protsess, mille käigus nitraadid või nitritid redutseeritakse järk-järgult gaasiliseks lämmastikuks. Üleliigsest fosforist vabanemiseks lisatakse reoveele kemikaale, mis seovad fosfori mittelahustuvatesse sooladesse. Fosfori- ning lämmastikühendite eemaldamist reoveest nimetatakse ka süvapuhastamiseks.
Väiksemates reoveepuhastites ja piirkonnas, kus põhjavesi on kaitstud, saab bioloogiliseks puhastamiseks kasvatada kiirekasvulisi taimi ehk energiavõsa. Sellisel juhul juhitakse reovesi pinnasfiltrisse, millel kasvavad taimed ja nende juurtel olevad mikroobid toimivad bioloogilise puhastina – kasutavad reovees leiduvad toitained ära oma elutegevuseks.
2013. aasta seisuga oli Eestis 1143 reoveepuhastit.
Omapuhasti
Eramud, kus puudub ühisveevärk ja -kanalisatsioon, peavad samuti oma reovett enne loodusse juhtimist puhastama. Selleks on kaks võimalust. Esiteks võib reovee koguda vastavasse mahutisse, mida paakauto tühjendab. Teiseks võimaluseks on omapuhasti rajamine, mis peab olema kooskõlastatud ja vastama Vabariigi Valitsuse määrusega kehtestatud reovee puhastamise nõuetele. Esiteks peab eramus tekkiv reovesi läbima septiku. Septik on kinnine mahuti, mille põhja settib heljum ja selles olevat orgaanilist ainet lagundavad mikroobid anaeroobselt. Septikus eelpuhastatud reovesi juhitakse kas läbi pinnasfiltri suublasse või imbsüsteemi. Parem omapuhasti on valmis- või kompaktpuhasti. Sellises puhastis toimuvad kõik reovee puhastamisetapid ühes kinnises süsteemis ning loodusse juhitakse puhas heitvesi.
Reovee sete
Reovee puhastamisel jääb järgi sete ehk aktiivmuda. Setet saab kasutada metaantankides kääritamiseks ja tekkivast gaasist on võimalik toota biogaasi. Käärimisprotsessist ülejäävat setet saab omakorda pärast kompostimist kasutada haljastusmullana.
Ohtlikud ained reovees
Kanalisatsiooni ei tohi kindlasti valada kemikaale, happeid, aluseid, õli, bensiini, mürgiseid aineid ega muid ohtlikke aineid. Sellised ained võivad viia bioloogilises puhastuses osalevate mikroorganismide hukuni. Puhastis elavate mikroorganismide hukkumine viib selleni, et reoveepuhasti lõpetab oma töö. Lisaks sellele ei ole olmeveepuhastid valmis eemaldama äärmuslikke kemikaale ja seega võivad need sattuda loodusse.
Õigusraamistik
Reovee puhastamine ning heit- ja sademevee suublasse juhtimise kohta esitatavad nõuded, piirmäärad ning nende nõuete kontrollimise meetmed on kinnitatud Euroopa Nõukogu direktiiviga 91/271/EMÜ asulareovee puhastamise kohta (EÜT L 135, 30.5.1991, lk 40–52), muudetud direktiiviga 98/15/EÜ (EÜT L 67, 7.3.1998, lk 29–30). Eesti Vabariigis kehtiv määrus on kooskõlas Euroopa Nõukogu direktiiviga ning määrus kehtestatakse veeseaduse § 24 lõike 2 alusel.
Richard Wendt
Richard Wendt  (10. juuli 1823 Köthen, Saksamaa – 15. detsember 1869 Klein-Paschleben, Saksamaa) oli saksa geograaf.
Ta oli õpetaja poeg. Wendt õppis Jena Ülikoolis. aastatel 1854–1855 töötas ta Tartu Ülikoolis geograafia eradotsendina.
Roop
"Roop" on mitmetähenduslik sõna:
Tsageri
Tsageri on linn Gruusias Ratša-Letšhumi ja Khvemo Svanethi piirkonnas, Tsageri rajooni keskus.
Gair rhydd
gair rhydd (kõmri keeles 'vaba sõna') on Cardiffi Ülikooli ametlik tudengileht. See on tasuta jagatav nädalaleht, mis ilmub alates 1972. aastast. Ajaleht on ingliskeelne, kuid sisaldab kõmrikeelset osa "Taf-Od".
Gair rhydd on võitnud üliõpilasmeedia auhindu.
Gustav Ernst Wilhelm Weltz
Gustav Ernst Wilhelm Weltz  (4. mai 1863 Pihkva – 24. märts 1935 Tallinn) oli arstiteadlane.
Tsalka
Tsalka on linn Gruusias Khvemo Kharthli piirkonnas, Tsalka rajooni keskus.
DDR3 SDRAM
DDR3 on DRAMi liidese täpsustus. Tegelikud DRAM-i andmemassiivid, mis andmeid talletavad, sarnanevad vanemate tüüpidega, millel on sarnane jõudlus.
Brabham
thumb|Brabham BT3
DDR3 SDRAM
Peamine DDR3 kasutegur selle eelkäija DDR2 ees on võime andmeid edastada kaks korda kiiremini (8× kiiremini oma sisemise mälu massiividest). See võimaldab kiiremat ja suuremat andmeedastusmahtu. Lisaks lubab DDR3-standard kiibi mahuks kuni 8 gigabitti, võimaldades sedasi mälumooduli suuruseks kuni 16 gigabaiti (kasutades 16 kiipi).
Kasutades kahte edastust tsükli kohta neljakordistatud kellaga, võib 64 bitti lai DDR3-moodul saavutada edastuskiiruse kuni 64 korda kiirema mälu kellast MB/sekundites.
Brabham
Brabham (Motor Racing Developments Ltd.) oli aastatel 1962–1992 Vormel 1 sarjas osalenud meeskond.
DDR3 SDRAM
Ülevaade
thumb|DDR3, DDR2 ja DDR mälude võrdlus, tähelepanu on juhitud ühendussälgu asukohtadele DDR3 mälu tarbib 30% vähem voolu võrreldes DDR2-mooduliga, kuna DDR3 1,5 V toitepinge on madalam kui DDR2 1,8 V või DDR 2,5 V. 1,5 V toitepinge töötab hästi koos 90-nanomeetrise tootmistehnoloogiaga, mida kasutati algsetes DDR3-kiipides. Mõned tootjad on välja pakkunud, et nad kasutaks edasi "kaksikvärava" transistore (dual-gate transistors), et vähendada voolulekkeid.
Brabham
Meeskonna esimene võistlus oli 1962. aasta Saksamaa Grand Prix. 1992. aasta hooajal läks meeskond pankrotti.
DDR3 SDRAM
Ülevaade
Vastavalt JEDEC-le on maksimaalne soovituslik pinge 1,575 volti ja seda peaks arvestama kui absoluutset maksimumi, kui mälu stabiilsus kõige tähtsam on, näiteks serverites või teistes kriitilise tähtsusega seadmetes. Lisaks määrab JEDEC, et mälumoodulid peavad vastu pidama kuni 1,975-voldisele pingele enne püsivate kahjustuste tekkimist, kuid ei ole nõutav, et nad sellisel pingel korrektselt töötaksid.
Brabham
Brabhami meeskonna eest võisteldes on etapivõite saanud Jack Brabham, Denny Hulme, Nelson Piquet ja Dan Gurney. Sõitjate hulgas olid ka Damon Hill, Graham Hill ja Niki Lauda.
DDR3 SDRAM
Ülevaade
JEDEC tutvustas DDR3L-standardit madala toitepingega DDR3-mälu jaoks, seda kasutavad näiteks DDR3L-800, DDR3L-1066, DDR3L-1333 ja DDR3L-1600. DDR3L-mälud töötavad 1,35-voldisel pingel. See tähendab, et need mälud kasutavad 15% vähem voolu kui DDR3 ja 40% vähem voolu kui DDR2-mälud. DDR3L-mooduleid märgistati kui "PC3L".
Brabham
Edukaim hooaeg oli 1966, kui võideti nii pilootide kui ka konstruktorite karikas. Konstruktorite arvestuses tuli võit ka 1967. aastal. Maailmameistriks tulid Brabhamiga Jack Brabham (1966), Denny Hulme (1967) ja Nelson Piquet (1981 ja 1983).
DDR3 SDRAM
Ülevaade
Põhiline DDR3 kasutegur tuleneb tema suuremast andmeedastusmahust, mida võimaldab, võrreldes DDR2 ja DDR-i  puhvritega. DDR3-moodulid suudavad andmeid kanda kiirusel 800–2133 MT/s, kasutades selleks 400–1066 MHz I/O kella tõusvaid ja langevaid servi. Edasimüüjad teevad kohati vea, märkides I/O kella MT/s taktsageduseks MHz. MT/s on tavaliselt kahekordne MHz-ga tänu „double-sampling'ule". Võrdluseks on DDR2 praegusteks andmeedastuskiiruseks 400–1066 MT/s kasutades 200–533 MHz I/O kella ja DDR-i 200–400 MT/s, mis põhineb 100–200 MHz I/O kellal. Kõrge jõudlusega graafika oli esimene, mis sellist andmeedastuskiirust nõudis. Vaja oli kiiret andmeedastuskiirust kaadripuhvrite (framebuffer) vahel.
Brabham
Brabham osales 402 etapil, sai kokku 832 punkti, 35 etapivõitu ja 40 esimest stardikohta.
DDR3 SDRAM
Ülevaade
Esimesi DDR3 prototüüpe tutvustati 2005. aasta algul. Tooted emaplaatide näol ilmusid turule 2007. aasta juunis. Need põhinesid Inteli P35 Bearlake'i kiibistikul, mille DIMM-id (Dual in-line memory module) toetasid kuni DDR3-1600 (PC3-12800) andmeedastust. Intel Core i7 protsessor, mis lasti välja novembris 2008, suhtleb mäluga otse, ilma kiibistiku abita. Core i7 toetab ainult DDR3-tüüpi mälusid. AMD esimesed AM3 pesaga Phenom II X4 protsessorid, mis anti välja veebruaris 2009, olid AMD esimesed DDR3 toega protsessorid.
DDR3 DIMM mälumoodulitel on 240 kontakti, need on elektriliselt mitteühilduvad DDR2-moodulitega ja neil on ühendussälk teises kohas. DDR3 SO-DIMM mälumoodulitel on 204 kontakti.
GDDR3, millel on küll sarnane nimi, kuid täiesti erinev tehnoloogia, on kasutusel videokaartides. GDDR3-le on mõnikord valesti viidatud kui DDR3-le.
Latentsused
Kui tavalised latentsused JEDEC DDR2 moodulitel olid 5-5-5-15, siis mõned standardlatentsused JEDEC DDR3 moodulitel on 7-7-7-20 DDR3-1066 jaoks ja 7-7-7-24 DDR3-1333 jaoks.
DDR3 latentsused on numbriliselt suuremad, kuna I/O siini kella tsüklid, milles neid mõõdetakse, on väiksemad. Tegelik ajaintervall sarnaneb DDR2 latentsusajaga (ligikaudu 10 ns). On mõningad edasiarendused, kuna DDR3 kasutab hilisemaid tootmisvõtteid, aga see ei ole otseselt seotud DDR3 kasutusele võtmisega.
Hongkongi börs
pisi|287x287px|Hongkongi börsihoone sissepääs Hongkongi börs (SEHK) on Hongkongis asuv börs. See on Aasias turukapitalisatsiooni poolest suuruselt kolmas Tokyo börsi ja Shanghai börsi järel ning suuruselt neljas börs maailmas. 2018. aasta seisuga on sellele registreeritud 2315 börsiettevõtet, mille turukapitalisatsioon kokku on 29,9 triljonit hongkongi dollarit.
1127
1127. aasta
Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand
DDR3 SDRAM
Latentsused
Nagu varasemate mälu generatsioonidega, tulid DDR3 kiiremad variandid kasutusele pärast algvariante. DDR3-2000 mälu koos 9-9-9-28 latentsusega (9 ns) oli kättesaadav umbes samal ajal kui Intel tõi välja Core i7. CAS (veeruaadressi strobeerimine, column adress strobe) latentsus 9 1000MHz (DDR3-2000) juures on 9 ns, kuid CAS latentsus 7667 MHz juures (DDR3-1333) on 10,5 ns.
1127
Aastakümned: 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad 1110. aastad - 1120. aastad - 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad
DDR3 SDRAM
Latentsused
Näide:
1127
Aastad: 1122 1123 1124 1125 1126 - 1127 - 1128 1129 1130 1131 1132
Surnud
1120'erne
DDR3 SDRAM
Latentsused
(7 ÷ 667) × 1000 = 10,4948 ns
Laiendused
Intel Corporation tutvustas ametlikult eXtreme Memory Profile (XMP) täiendust 23. märtsil 2007, et oleks võimalik rakendada jõudluslaiendeid traditsioonilise JEDEC SPD täienduste jaoks DDR3 SDRAM-ile.
JEDEC standardmoodulid
* vabatahtlik
Märkus: Kõik eespool välja toodud on määratud JEDEC-ga nagu JESD79-3D. Kõik andmemäärad mis on nende vahel või üle välja toodud spetsifikatsioonide, ei ole standardis JEDEC poolt vaid on tavaliselt lihtsalt tootjate pool optimeeritud, kasutades vastupidavamaid kiipe. Nendest mitte standard näitajatest on kiireimaks registreeritud DDR3-2544, seisuga mai 2010.
DDR3-xxx tähistab andmeedastuskiirust ja kirjeldab puhast DDR kiipi, kuid PC3-xxxx tähistab teoreetilist andmete läbilaskevõimet (viimased kaks numbrit on kärbitud) ja seda kasutatakse valmisolevate DIMM-moodulite kirjeldamiseks. Läbilaske võimet arvutatakse nii, et võetakse ülekanded sekundis ja korrutatakse need kaheksaga. See on sellepärast et DDR3-mälumoodulid kannavad andmeid siinil mis on 64 bitti lai ja kuna bait on 8 bitti, siis see võrdub 8 baidiga andmevooga iga ülekande kohta.
Lisaks andmemahule ja läbilaskevõimele on mälumoodulid võimelised:
Omaduste kokkuvõte
DDR3 SDRAM-i komponendid
DDR3-moodulid
Tehnoloogilised eelised võrreldes DDR2-ga
Turu läbimurre
Kuigi DDR3 lasti välja 2007. aastal, siis ei oodatud, et DDR3 müüginumbrid kasvaksid suuremaks kui DDR2 omad enne 2009. aasta lõppu, või isegi 2010. aasta algul, rääkis Inteli strateeg Carlos Weissenberg nende väljalaskmise varases staadiumis 2008. aasta augustis (samad vaated olid ka 2007. aasta aprillis turu-uuringuettevõttel DRAMeXchange'il). Peamine DDR3-mälude kasutus hulga kasvu eestvedajateks on Inteli Core i7 ja AMD Phenom II protsessorid, mõlematel on sisemised mälukontrollerid. Phenom II-le on soovituslikud DDR3-mälud, ja Core i7 ainult DDR3 toetabki. IDC teatas 2009. aasta jaanuaris, et DDR3-moodulid moodustavad 29% kogu DRAM-moodulite müüginumbritest 2009. aastal, kasvades kuni 72%-ni 2011. aastaks.
Järeltulija
Intel Developer Forum San Franciscos avalikustas, et DDR3-mälu järeltulijaks saab DDR4 2012. aastal. Selle väljatoomisega oodatakse, et see töötab 1,2 voldi või vähemaga, võrreldes DDR3 1,5-voldiste kiipidega, ja et sellel on rohkem kui 2 miljardit andmeedastust sekundis.
DDR-SDRAM DRAM
Zimbabwe vapp
thumb Zimbabwe vapp on Zimbabwe riigivapp. Vapp on kasutusel alates 21. septembrist 1981.
Vapikilpi hoiavad kaks künkal seisvat suurkudut, kes sümboliseerivad Zimbabwe erinevaid etnilisi gruppe. Nende jalge ees kasvavad nisu, puuvill ja mais on rahva peamised toidu- ja elatisallikad. Vapikilbi roheline värv sümboliseerib maa viljakust, sinised ja valged lained tähistavad vett. Kilbi keskel on Suur-Zimbabwe riigist säilinud ajaloomälestis. Kilbi taga on kõblas ja Kalašnikovi automaat, mis sümboliseerivad võitlust ja tööd ning üleminekut sõjalt rahule. Punane täht vapikilbi kohal tähistab tulevikulootust. Rahvusembleemiks saanud Suur-Zimbabwe varemetest leitud linnukuju kujutis näitab rahvusteadvust.
Vapikilbi all on lint rahvusliku motoga "Ühtsus, vabadus, töö".
Lõplik olekumasin
Lõplik olekumasin ehk lõplik automaat (inglise finite state automaton) kujutab endast käitumismudelit, mis koosneb olekutest, üleminekutest ehk siiretest ja toimingutest. Lõplik automaat on kõige lihtsam olekuautomaat, mis defineeritakse kui viisik M = <K, Σ, δ, q, F>, kus K - lõplik olekute hulk, Σ - lõplik tähestik, q - algolek, F ⊆ K - lõppolekute hulk, δ : K x Σ -> K - üleminekufunktsioon.
Automaat suudab teha teatud tüüpi tööd. Automaadil on "nõel", mis näitab arvule, mida kutsutakse ta olekuks. Osad olekud on "erilised", nagu algolek ja lõppolekud. Lõppolekud on vajalikud, et analüüsida automaadi töö tulemust. Automaat on oma töö lõpul erinevates olekutes, mis võimaldab teha järelduse sisendandmete kohta.
Üleminekute tabel on automaadi mälus ja näeb välja selline:
Seda tabelit loetakse nii, et "kui praegune olek on 2 ja järgmine sümbol on B, siis mine olekusse 1". Paar <hetke olek, järgmine sisendsümbol, mis on tähestikus> määrab üleminekureegli(funktsiooni). Automaat töötab lugedes järgmise sisendsümboli ja liikudes tabeli järgi uude olekusse.
Hongkongi keskpank
pisi|278x278px|Hongkongi keskpanga vastuvõtulaud Hongkongi keskpank (hiina keeles: 香港金融管理局 või 金管局) on Hongkongi valuutakomitee süsteem ja de facto keskpank. See asutati 1. aprillil 1993 kui Hongkongi Vahetusfondi Büroo ja Panganduse Voliniku Bürood ühinesid. Organisatsioon annab otse aru Hongkongi finantssekretärile. Hongkongi keskpank annab välja Hongkongi dollarit (HKD) pangakursiga 0,5%.
1128
1128. aasta
Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand
Digifotoaparaat
pisi|Digipeegelkaamera Live View pisi|Canon REBEL XT ja 5D MARK II Digitaalne fotoaparaat ehk digifotoaparaat on fotokaamera, mis jäädvustab fotosid (tänapäeval ka videot) digitaalse pildisensori abil digitaalsel kujul salvestusvahendile, milleks on tänapäeval peamiselt mälukaart.
1128
Aastakümned: 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad 1110. aastad - 1120. aastad - 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad
Digifotoaparaat
Digitaalsed fotokaamerad jaotatakse kompaktkaamerateks, peegelkaamerateks ja hübriidkaamerateks.
1128
Aastad: 1123 1124 1125 1126 1127 - 1128 - 1129 1130 1131 1132 1133
Digifotoaparaat
Digifotoaparaadi põhikomponendid on korpus, katik, pildisensor, protsessor, vahemälu, salvestusvahend, väljundliides (harilikult USB-liides), objektiiv ja kaadrinäidik (üksnes vähestel kompaktkaameratel on see olemas).
1128
Surnud
1120'erne
Digifotoaparaat
Tööpõhimõte
Pildisensor reageerib valgusele aja jooksul, mil katik on sensori ees avatud. Sensorist saadud signaali töötleb protsessor ja vahemälu kaudu salvestatakse see mälukaardile või otse väljundliidese kaudu arvutisse.
Sensor
pisi|Digifotoaparaadi pildisensor Pildisensor on seade, mis muundab optilise pildi (valguse) elektriliseks digitaalseks signaaliks. Mida suurem on laeng, seda heledam on punkt pildil. Digifotograafias on kaks peamist pildisensori tüüpi:
pisi|Sensorite suurused Laiatarbe digitaalsetes fotokaamerates on pildisensorite omadused aastatega hüppeliselt paranenud. Punktide ehk pikslite arvu on suudetud viia 10–20 megapikslini sensori kohta, katseeksemplarid on olemas juba 35 mm sensori ja 128 megapiksli kohta, müra on suudetud oluliselt vähendada ja energiatarve on sealjuures vähenenud, mitte kasvanud. Pildisensorid on olenevalt tootjaettevõttest peamiselt külgede suhtega 3:2 ja 4:3. 3:2 suhtega on poolkaader ja täiskaader. Sensori enda mõõtmed on täiskaadril 36×24 mm ja poolkaadril 23,6×15,8 mm. Tänapäeval on pildisensori tüüpiliste standardite mõõtmed 35 mm täiskaader (36×24 mm), APS-H (28,7×19 mm Canon), APS-C (23,6×15,7 mm Nikon, 22,2×14,8 mm Canon), Foveon, Four Thirds System (17,3×13 mm), 1/1,8" (7,18×5,32 mm) ja 1/2,5" (5,76×4,29 mm).
Müra
pisi|Pildi müra Suurem pildisensor suudab teha väiksema müraga pildi kui väikeste mõõtmetega sensor. Mida suurem on sensori pind, seda suurem tuleb kasuliku teabe hulk tekkiva müra kohta ja seda vähem müra tekib pildi kohta.
Pikslid, pildi mõõtmed
Piksel on üks pildipunkt. Pikslil on heledus ja värv.
Pildi mõõtmeid kirjeldab pikslite arv (lahutusvõime), mis füüsiliselt on piiratud sensori mõõtmetega. Näiteks 4288×2848 mõõtmetega pilt on 12 212 224 piksli ehk ümardatult 12,3 megapiksli suurune.
Pildi kvaliteet sõltub sellest, kui kvaliteetselt suudab pildisensor elemendile langenud footonite energia muundada digitaalseks signaaliks ja tarkvara abil töödelda pildi tarvis heledust määravaks punktiks. Lisandub värvifiltri abil saadud teave värvuse kohta. Pildisensorid pole täiuslikud ja sellepärast tekivad vead, mis avalduvad surnud pikslitena. Surnud pikslite rühm võib avalduda valge või musta täpina, üksikud surnud pikslid avalduvad ühte värvi punktidena pildil. Neid on tarkvaraliselt võimalik eemaldada ehk välja lülitada.
Pildisensori värvifilter
pisi|Sensori Bayeri värvifilter Pildisensor suudab ise heleduse hulka protsessorile edastada. Värvide edastamiseks on sensori ja valgusallika vahel värvifilter. Laialdasemalt kasutatakse fotokaamerates Bayeri värvifiltrit, milles on 2 osa rohelist, 1 osa sinist ja 1 osa punast, ning need on malelauakujuliselt jaotunud pildisensori iga piksli ette. Üks pildipunkt saadakse sensori neljast pikslist. Liikumine käib ühe punkti võrra edasi (ülekatvus), nii saab täpsema tulemuse.
Protsessor
Digikaamerate protsessorid on väga voolusäästlikud. Nad on mõeldud pilditöötluseks. Kaameratootjad kasutavad kas omatoodetud protsessoreid, nagu näiteks Canonil DIGIC seeria või Nikonil EXPEED, või valmis protsessoreid, näiteks ühetuumaline Silicon Image, millel on palju sisseehitatud vahendeid. Olemas on ka mitmetuumalisi protsessoreid.
Protsessor Silicon Image camerIC-18 sobib mobiiltelefonidesse, sülearvutitesse ja kompaktkaameratesse. Selle voolutarve on 125 mW ning see on üks parimaid hinna, võimsuse ja voolutarbe suhtega digikaamerates kasutatavaid protsessoreid. Protsessori taktsagedus on maksimaalselt 300 MHz ja see suudab töödelda 18-megapikslist pilti lahutusega 4928×3696 pikslit. Protsessor suudab vigaseid surnud piksleid tuvastada ja pildi töötlemise käigus eemaldada ning lainurga tekitatud pildi moonutusi (vinjett) korrigeerida.
Mälukaart
pisi|CF mälukaart Mälukaart on aja jooksul muutunud mõõtmetelt väiksemaks muutunud, mälumahult suuremaks (kuni 128 GB), voolutarve on väga väike ja kiirused ulatunud kuni 90 MB/s). Kasutatakse FAT32 failisüsteemi, võimalik on vormindada ka NTFS ja teistesse failitüüpidesse.
CF (CompactFlash) mälukaartidel on märgitud kiirus kordades, näiteks 133×, 300×, 600×, nagu CD-ROM seadmetel. Kordaja korrutatakse 150 kB/s kiirusega ning saadakse mälukaardi andmeedastuskiirus. Näiteks 133× märgib kiirust 133×150 kB/s = 19,95 kB/s (~20 MB/s).
Pildifailivormingud RAW ja JPEG
Pildifailivormingu JPEG nimi tuleb komitee Joint Photographic Experts Group nimest. See on kadudega pakitud pildifailivorming. JPEG-fail sisaldab ka pildi tegemise teavet ja selle nimi on EXIF. Pakkimise astet on võimalik valida: mida suurem pakkimisaste, seda suurem on värviteabe kadu, aga selle arvelt saavutatakse väiksem failimaht. Kõige rohkem kasutatakse värviprofiile sRGB ja Adobe RGB.
RAW on töötlemata pildivorming, kus pildisensorilt saadud teave on täielikult või suuremas osas alles jäetakse. RAW-vorming sisaldab 16 korda rohkem värvusteavet kui JPEG-vorming. Selline pildifail on seepärast ka suure mahuga. Selle eeliseks on pildi töötlemine arvutis ilma suurema kvaliteedikaota, näiteks värvitasakaalu, heleduse ja kontrasti muutmine. Eri tootjatel on RAW-vorming erinev, näiteks Nikonil NEF-, Canonil CRW- ja CR2-, Pentaxil PTX- ja PEF-vorming. Adobe on välja töötanud standardiseeritud RAW-vormingu DNG (digitaalne negatiiv). RAW jätab järeltöötluseks rohkem võimalusi, kuid täielikult ebaõnnestunud pilti siiski paremaks töödelda ei saa, sest kui pilt on liiga tume või hele, siis puuduvad detailid, mida korrigeerida.
Digikompaktkaamera
pisi|Canon PowerShot SX200 IS Digikompaktkaamera mahub taskusse ja on odavam. Enamikul kompaktkaameratel puudub kaadrinäidik või on neil lihtne optiline kaadrinäidik, mille abil saab aimu, mida sihitakse. Selletõttu toimub kadreerimine enamasti välisekraani abil. Digitaalne kaadrinäidik on vähestel mudelitel. Selle suur eelis on võimalus päikselise ilmaga kõiki kuvatavaid omadusi selgelt näha. Miinuseks on suurem energiakulu kui peegelkaamera optilisel kaadrinäidikul.
Kompaktkaameral puudub võimalus objektiive vahetada. See kasutab suumimiseks ja optika pildistamisasendisse viimiseks keresisest optikamootorit. Lisaks on tal teravustamismootor, mis tekitab suurema energiakulu ja kaamera sisselülitamisest pildistamisvalmiduseni kulub rohkem aega kui peegelkaameral. Osale mudelitele on lisatud käsitsi suumimisvõimalus. Võrreldes peegelkaameraga on kompaktkaamera pildi teravustamiskiirus ja suum aeglasemad. Mõnel kompaktkaameral saab funktsiooninuppude abil käsitsi pilti teravustada. pisi|Fujifilmi digikompaktkaamera osad Kompaktkaamera pildisensor on mitu korda väiksem, mistõttu ta vajab rohkem valgust. Väikese pildisensori tõttu on müra mitu korda suurem ja pilt, olenemata ava suurusest, näiliselt terav kogu pildi ulatuses või vähemalt suuremas osas pildist. Võimalus kunstilist udusust saavutada on väike.
Pildi lahutus on sama suur kui digipeegelkaameral, kuid pildi kvaliteet on pildisensori suuruse ja objektiivi kvaliteedi tõttu halvem. Tavakasutajale on see piisavalt hea.
Pildivorminguks on enamjaolt JPEG, mõnikord TIFF ja RAW. Mõnel kaameral saab kasutada RAW-vormingut. Kui see puudub algseadetes, siis saab vastava programmi mälukaardile lisada.
Uued kompaktkaamerad suudavad salvestada HD-video kvaliteediga videot ja stereoheli.
Digikompaktkaameratele on tarvikuid saada väga piiratud koguses ning hinna ja kvaliteedi suhte poolest on nad kallid.
Digipeegelkaamera (DSLR)
pisi|Nikon D200 10 Mpx APS-C DSLR Digipeegelkaamera on peegelkaamera, mille salvestussüsteem on digitaalne. Enamikul korpustel on rohkem nuppe, mis hõlbustab kaamera käsitsemist. Korpus on raskem ja seega stabiilsem, et saaks ka kaamerat käes hoides pilti teha.
Digipeegelkaamera eelis on kaadrinäidikust vaadates läbi objektiivi nägemine. Uutel kaameratel on Live View liides, mis võimaldab reaalajas ekraanilt pilti näha. Objektiive saab vahetada. Objektiivis või kaamera korpuses on teravustamismootor. Korpusesisene teravustamismootor on mõeldud vanade AF- (automaatteravustamisega) objektiivide kasutamiseks. Peegelkaamera eelis on nii automaatselt kui käsitsi teravustamise võimalus. Käsitsi teravustamine ja suum aitavad säästa akut. Peegelkaamera käsisuum on üldjuhul kiirem ja energiasäästlikum kui kompaktkaamera suum.
David Ben-Guriyyon
Ben-Guriyyon pidas peaministriametit aastatel 1948–1963, lühikese vaheajaga aastatel 1954–1955. Ta juhtis Iisraeli 1948. aasta Araabia-Iisraeli sõja ajal ja 1956. aasta Suessi kriisi ajal, mil Iisrael vallutas Siinai poolsaare.
Digifotoaparaat
Digipeegelkaamera (DSLR)
Digipeegelkaamera pildisensor on enamjaolt umbes pool filmikaadri pindalast, profikaameratel terve kaadri pindala. See võimaldab valmistada suurema lahutusega müravabamaid ja valgemaid pilte. Kasutatakse ka suuremaid ja kiiremaid vahemälusid, mis võimaldab rohkem pilte järjest pildistada ja neid hiljem mälukaardile salvestada. Uusimatel digipeegelkaameratel on võimalik ka HD-video salvestamine.
Sadie (saksa lambakoer)
Sadie ehk Sedona Louella Trimble (sündinud oktoobris 2001) on Scott Trimble'ile kuuluv emane saksa lambakoer, kes on osalenud mitmes filmis.
Digifotoaparaat
Digipeegelkaamera (DSLR)
Digipeegelkaamera on üldjuhul pilti tehes lärmakam kui kompaktkaamera, mille tõttu looduspiltnikud kasutavad looduses liikudes kallimaid kvaliteetseid kompaktkaameraid.
Enamikul digipeegelkaameratel saab kasutada rohkem pildifailivorminguid: RAW, TIFF, JPEG (pakkimismooduseid saab valida). Pilte saab salvestada, dubleerides RAW- ja JPEG-vormingut. Profikaameratel on mitme mälukaardi liides. Saab hallata mitut pildikausta ja piltidele nimesid panna.
Digihübriidkaamera
pisi|Sony NEX-5 hübriidkaamera Hübriidkaamera on kui digipeegelkaamera ilma peeglita. Seetõttu on tal digipeegelkaamera kvaliteet ja kompaktkaamera kompaktsus. Enamjaolt müüakse neid kompaktkaamerate hulgas.
Hübriidkaamerad kasutavad sensorit Four Thirds 4:3 ja sellele mõeldud objektiive. See tagab mitu korda parema pildikvaliteedi kui kompaktkaamerate väikesed sensorid võimaldavad. Ka müra on piltidel mitu korda vähem.
Objektiivid on väiksemad ja kergemad kui digipeegelkaamera omad, kuid palju parema pildijoonisega kui kompaktkaamerate objektiivid, lisaks saab neid vahetada. Kaadrinäidik puudub, selle asemel on ekraan, mille nõrk külg on hämaras ja pimedas pildistamine. Elektroonilise kaadrinäidikuga kaameratel on kadreerimine pimedas optilise kaadrinäidikuga võrreldes raskendatud. See lahendus kulutab akut rohkem kui peegelkaamera kaadrinäidik.
David Ben-Guriyyon
David kasvas üle tulihingelise sionistina. Varssavi ülikoolis õppides ühines ta 1904 marksistliku liikumisega Po'ale Tsiyyon ('Siioni töölised'). 1905. aasta revolutsiooni ajal vahistati ta kaks korda. Järgmisel aastal, šokeerituna juutidevastastest pogrommidest Ida-Euroopas, emigreerus ta Osmanite riigi valduses olevasse Palestiinasse, kus sai üheks Po'ale Tsiyyoni liikumise juhtidest.
Aastal 1912 asus ta õppima Istanbuli ülikooli ja võttis endale perekonnanime Ben-Guriyyon 66. aastal Juudamaal toimunud Rooma-vastase ülestõusu juhi Yosef Ben-Guriyyoni järgi. David Ben-Guriyyon töötas ka ajakirjanikuna. Aastal 1915 saadeti ta poliitilise tegevuse pärast Osmanite riigist välja.
Ben-Guriyyon asus elama New Yorki, kus tutvus Venemaalt pärit Paula Munweisiga. Nad abiellusid 1917 ja said kolm last.
1918 astus Ben-Guriyyon Suurbritannia sõjaväkke juudi leegioni. Pärast Esimese maailmasõja lõppu naasis ta oma perega Palestiinasse, mille Suurbritannia väed olid Osmanite riigilt vallutanud.
Ben-Guriyyon külastas 5. mail 1933 Eestit ning kohtus Tallinnas rahvusvahelise juudi noorteorganisatsiooni HaShomer HaTsa'ir liikmetega.
Tarvilik tingimus
„X on Y tarvilik tingimus“ tähendab: Y ainult juhul, kui X. Näiteks „vihma sadamine on selle tarvilik tingimus, et ta läheb vara koju“ tähendab, et ta läheb vara koju ainult juhul, kui sajab. X võib olla Y tarvilik, kuid mitte piisav tingimus. X võib olla Y piisav ja tarvilik tingimus. Sel juhul X ja Y on ekvivalentsed. Kui X on Y piisav ja tarvilik tingimus, siis Y on X tarvilik ja piisav tingimus. Kui X on Y tarvilik tingimus, siis Y on X piisav tingimus. X võib olla Y tarvilik tingimus kas paratamatult või faktiliselt.
Victoria Peak
pisi|278x278px|Vaade Hongkongile Victoria Peaki tipust Victoria Peak on mägi Hongkongi saare läänepoolses osas. See on tuntud ka kui Austini mägi ja kohapeal kui The Peak. Kõrgusega 552 meetrit on see Hongkongi saare kõrgeim mägi, mis on Hongkongi erihalduspiirkonna kõrguse poolest 31. kohal (Tai Mo Shan on Hongkongi erihalduspiirkonna kõrgeim punkt kõrgusega 957 meetrit).
Erütrotsüüt
pisi|Punased verelibled Erütrotsüüt ehk punalible ehk punaverelible (ladina keeles erythrocytus; lühend RBC) on selgroogsetel südame-veresoonkonna kaudu hapnikku ja süsihappegaasi transportiv vererakk.
Erütrotsüüdid on kaetud erütrotsüüdi membraaniga.
Punased verelibled on rakud, mille loome käigus ei sünteesita DNA-d ja RNA-d ning millel puuduvad mitokondrid, enamasti ka rakutuum ja paljunemisvõime. Seega on erütrotsüüdid täiesti erilised keha rakud, sarnanedes eeltuumsete üherakuliste organismidega. Nad on bakterite rakkudega sarnaselt väga väiksed ja nagu eelpool öeldud neil puuduvad mitokondrid. Punaste vereliblede raku energiavajadus on rahuldatud anaeroobse hingamisega.
Punaliblede areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti, indiviiditi kui ka arenguastmeti. Erütrotsüüdid osalevad paljude süstitud ravimite transpordis ja metabolismis. Punalibled on toiduks osadele vereimejatest putukatele.
Ülesanne
Erütrotsüütide ülesandeks on transportida hingamiselunditest hapnikku kõikjale kudedesse ja organitesse ning kudedest süsinikdioksiidi kopsudesse. Kuna punastel verelibledel puuduvad mitokondrid, siis ei tarbi nad ise seda, mida kannavad teistele keharakkudele – hapnikku rakuhingamise jaoks. Liikumiseks neil energiat ei kulu, neid liigutavad vereringes südame lihased. Erütrotsüüdid peavad kogu vereringet läbides suutma läbi mahtuda väga kitsa läbimõõduga kapillaarsoontest, sellepärast on loogiline, et punased verelibled on keha rakkudest ühed kõige väiksemad.
Erütrotsüütide ensüüm karboanhüdraas kiirendab süsinikdioksiidi muutumist transporditavaks vesinikkarbonaadiks. Reaktsioon, mida ensüüm karboanhüdraas katalüüsib, kiirendab on järgnev:
Kuna vereringes olevatel punastel verelibledel puudub raku tuum, DNA, mitokondrid ja ribosoomid, siis ei saa neid rakke ohustada ka viirused, sest erütrotsüütides puuduvad viiruste rünnaku jaoks vajalikud sihtmärgid.
Hemogramm
Roomajate füsioloogiliste eripärade tõttu saab võtta väiksematel liikidel üksnes väga tillukese koguse verd. Roomajate vereproovide võtmisel ja tulemuste interpreteerimisel on oluline arvestada nende vanuse, soo, keskkonna (looduses, vangistuses, loomaaias, laboris, terraariumis vms) ja toitumisega ning iga üksiku indiviidi eripäraga.
Roomajatel on väiksem arv erütrotsüüte (300 000 – 2 500 000 erütrotsüüti mikroliitris) kui lindudel ja imetajatel.
Maolistel
Madude erütrotsüüdid on tuumaga rakud ja nende elukaar on 600 päeva ringis.
Inimestel
Inimvere küpsetest rakutüüpidest moodustavad erütrotsüüdid enamiku. Trombotsüüdid moodustavad kümnendiku ja leukotsüüdid tuhandiku erütrotsüütide arvukusest.
Vastsündinu hematoloogilised referentsväärtused erütrotsüütide arvule esimesel elunädalal on 4 – 6 × 1012/l.
Täiskasvanud 70 kg kaaluva meesterahva organismis võiks olla hinnanguliselt 24,9 triljonit erütrotsüüti, mis annavad kokku umbes 2,5 kg kehakaalust ja ligi 5/6 keharakkude arvust.
Erütrotsüüdid on kantud kehtivasse inimese tsütoloogia ja histoloogia standardsõnavarasse Terminologia Histologica-sse.
Erütrotsüütide morfoloogia, elutsükkel ja liikuvus
pisi|Erütrotsüüdi ringluse animatsioon inimese vereringes. Animatsioon toimub reaalajas (20 sekundit ringluses) ja näitlikustab erütrotsüüdi sisenemise kapillaaridesse ja erütrotsüüdi vahelduvad värvimuutused hapnikustamise toimel
Tavaolekus on nad kaksiknõgusad kettad (ingl k "disks"), mille kuju muutub (ka spektriini toime), kui nad ringlevad suure ja väikese vereringe kaudu, teiste rakkude survel kergesti.
Punaste vereliblede tuum peab rakust kaduma enne, kui rakk vereringesse pääseb. Erütrotsüütidega ringlevad veel ka erütroblastid, erütrofaagid.
Erütrotsüüdid ja veregrupid
Erütrotsüütide pinnal on süsivesikuid sisaldavaid valguosisega aineid – glükoproteiine, mida loetakse veregrupiteguriteks. Inimese veregrupi saab kindlaks teha laborianalüüsidega, erütrotsüütidel tuvastatud antigeenide põhjal. Selleks kasutavad laborid erinevaid vererühmade süsteeme, näiteks:
Keemiline koostis
Erütrotsüüdi koostis: peamiselt vesi (ligi 70%), hemoglobiin, lipiidid, glükoos ja ensüümid, vitamiinid. Normaalse füsioloogiaga inimese üks erütrotsüüt võib sisaldada ~270 miljonit hemoglobiini molekuli
Normaalse füsioloogiaga inimeste erütrotsüütides on sündides palju ensüüme: glükoos-6-fosfaadi dehüdrogenaas (RBC-G6PD), glutatiooni reduktaas (GR), püruvaatkinaas (PK), difosfoglütseraat (2,3-DPG) jm.
Erütrotsüüdid ja valgud
Lisaks hemoglobiinile, mida loetakse erütrotsüütide tsütosooli tähtsaimaks valguks ja mille membraan on kaetud võrdselt nii lipiidide kui ka valkudega, on teadlased tänapäevaseid laboratoorseid tehnikaid ja abivahendeid kasutades avastanud inimese erütrotsüütidest (RBC des) veel 750 valku.
Erütrotsüüdid ja valkude eraldamine
Erütrotsütopoees inimestel
Erütrotsütopoees inimestel toimub diferentseerumata tüvirakkudest luuüdis, nimet ka erütroplastideks, luuüdi vereliistakud omakorda komplekteeritakse arvatavasti megakarüotsüütidest, kuid selle täpset mehhanismi pole suudetud senini kirjeldada. Proerütroblastidel (e noortel erütrotsüütidel) on veel alles hemoglobiini tootmiseks vajalikku ribonukleiinhapet, mis värvumisel on nähtav võrgustikuna. Noored erütrotsüüdid ehk eel-punalibled läbivad retikulotsüütideks arenemisel mitmu rakugeneratsiooni, enne kui nad liiguvad luudest vereringesse.
Erüptoos inimestel
Organismis vabaneb ja komplekteeritakse rakkude pideva uuenemise tõttu teatud kogus erütrotsüüte. Punaliblede keskmine eluiga on normaalse füsioloogiaga inimestel umbes 4 kuud (100–120 päeva), mille järel nad lammutatakse peamiselt makrofaagisüsteemis (vananenud termin retikuloendoteliaalsüsteem) (põrn, maks, luuüdi) fagotsütoosi teel, protsessi nimetatakse ka erüptoosiks ehk erütrotsüütide programmeeritud raku surmaks.
Hävivate punaliblede rakumembraan lõheneb ja vabaneb hemoglobiin. Hemolüüsi (ja ka teiste füsioloogiliste protsesside) tõttu hävib ja asendatakse retikulotsüütidega, iga ööpäevaga 1% kogu punaliblede arvust. Erütrotsüütide valguaines lõhustatakse aminohapeteks mida organism taaskasutab, nagu raudagi.
Erüptoosi inhibeerivad erütropoietiin ja lämmastikoksiid.