cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Spagetidiagramm
Ühe inimese/objekti diagramm
Esmajoones tuleb joonistada mõõtmetega tööruum/piirkond pealtvaates, jälgides, et objektidevahelised kaugused vastavad tegelikkusele. Peale selle tuleb diagrammile märkida kõikide inimeste või objektide iga teekond, kui liigutakse või tehakse midagi. Mida jämedam on joon, seda keerulisem on protsess. Joonistada tuleb ka kõik väikesed ülesandeid ja korduvad liikumised, üles märkida iga liikumise või operatsiooni ajakulu. Juhul kui inimene või objekt liigub, tuleb mõõta kaugust. See kõik märgitakse ühele joonisele. pisi|Joonis 1. Ühe inimese mitteoptimeeritud spagetidiagramm restorani köögis Joonisel 1 on märgitud ühe inimese mitteoptimeeritud spagetidiagramm restorani köögis. Sellel joonisel on kirjeldatud restorani teenindaja teekonda klienditellimuste täitmisel. Siit nähtub, et teenindaja võtab vastu tellimuse, suundub toiduainete järele, valmistab söögi, pakib ja väljastab selle kliendile. Samuti on jooniselt näha, et teenindaja teekond ei ole optimeeritud. Tal on vaja pidevalt liikuda laudade ja seadmete vahel, mis asetsevad tööruumi erinevates nurkades. Seadmed, mida tuleb järjest kasutada ei asetse lähestikku. Sellises olukorras kõnnib teenindaja rohkem, väsib kiiremini, toidu valmistamise ajakulu on suurem. Käsitletavat situatsiooni tuleb optimeerida.
Mitme inimese/objekti diagramm
Mitme inimese või objekti spagetidiagramm on sarnaneb ühe inimese/objekti diagrammiga. Ainuke erinevus on see, et samal diagrammil kujutatakse erinevate inimeste või objektide teekonda. Reeglina märgitakse iga inimese või objekti liikumine erineva värviga. pisi|Joonis 2. Kahe inimese mitteoptimeeritud spagetidiagramm restorani köögis Joonisel 2 on märgitud kahe inimese mitteoptimeeritud spagetidiagramm restorani köögis. Sarnaselt eelmisele joonisele on siin märgitud teenindajate teekond klienditellimuste täitmisel. Siit nähtub, et esimene teenindaja (must joon) võtab vastu tellimuse, suundub toiduainete järele, valmistab söögi, pakib ja väljastab selle kliendile. Teine teenindaja (punane joon) võtab vastu tellimuse, pakib ja väljastab selle kliendile.
Kasutamine
Koostatud diagrammi järgi tuleb analüüsida olemasolevat protsessi ja muuta see tõhusamaks. Meeskond peab välja töötama asjakohase ja tulemusliku tööprotsessi. Omavahel seotud järjestikused etapid peavad olema väga lähestikku ja tööks vajalikud seadmed asetsema võimalikult lähedal. Tõhususe tõstmiseks tuleb pikima vahemaaga ja pikima ooteajaga teed ümber paigutada. Joonisel 3 on märgitud ühe inimese optimeeritud spagetidiagramm restorani köögis. Sellel joonisel on näha, kuidas on paigutatud lauad ja seadmed, et teenindaja teekond oleks võimalikult lühike. Kõik sammud on järjestatud ning vajalikud seadmed asuvad teineteise kõrval. Teenindaja liigub järjest ühest kohast teise, valmistab kiiremini toidu ning annab selle kliendile. Kuna tema teekond on lühem, siis ta on kiirem ega väsi nii kiiresti kui varem. pisi|Joonis 3. Ühe inimese optimeeritud spagetidiagramm restorani köögis Uus spagetidiagramm on lihtsam ja kergesti juhitavam. Pärast optimeeritud spagetidiagrammi joonistamist peab meeskond läbi proovima tööprotsessi uue teekonna, jälgima uusi teid, jalatusmustreid ja ooteaga ning tegema vajalikud parandused.
Tuuleenergia Taanis
2008. aastal moodustas tuuleenergia 18,9% Taani elektritoodangust ja 24,1% tootmisvõimsusest. 2012. aastal võttis Taani valitsus vastu otsuse suurendada 2020. aastaks tuuleenergia osa elektritoodangus 50 protsendini.
Ajalugu
Kui 1980. aastail süvenes maailmas mure globaalse soojenemise pärast, tõdes Taani, et tema süsihappegaasi heide elaniku kohta on küllaltki suur. Selle põhjus peitus peamiselt kivisöega köetavates elektrijaamades, mis olid saanud pärast 1973. ja 1979. aasta energiakriisi maal tavaliseks. Taastuvenergeetikast sai Taani jaoks loomulik valik. See vähendas nii tema energiasõltuvust teistest maadest kui ka globaalset soojenemist põhjustavat reostust. Taani seadis eesmärgiks vähendada süsinikuheite 1988. aasta taset 2005. aastaks 22%. 1985. aasta 29. märtsil, aasta enne Tšornobõli katastroofi, võtsid taanlased vastu seaduse, millega keelasid ära tuumajaamade rajamise. Selles protsessis oli suur roll Taani kodanikualgatuslikel liikumistel. Taani tuumavastase liikumise (OOA) naeratava päikesega logo "Atomkraft, Nej Tak" ("Tuumaenergia, tänan ei") levis üle kogu maailma. Samal ajal propageeris Taani taastuvenergia organisatsioon Danish Organisation for Renewable Energy (OVE) taastuvenergiat. Taani võimud kiirendasid teadlikult tuuleenergeetika arendamist, makstes taastuvenergia tootjatele suuri toetusi. Samal ajal püüti teisteski riikides toetada rohelist tehnoloogiat, sealhulgas tuuleenergeetikat, kuid elujõulist tööstust enamasti luua ei õnnestunud.
Tuulevarud
Keskmine tuulekiirus on Taanis võrdlemisi tagasihoidlik – 10 meetri kõrgusel 4,9–5,6 m/s. Maismaa tuulevarud on kõige suuremad maa lääneosas ja idapoolsete saarte lõuna- ja läänerannikul. Samas on Taanil väga suured avamere tuulevarud ja ühtlasi kuuluvad talle suured merealad, kus vee sügavus jääb vaid 5–15 meetri piiresse ning kuhu tuulikuid on seega hõlbus paigaldada. Merel on ka tuulekiirus suurem – 8,5–9 m/s 50 m kõrgusel. Tuuletugevuse muutlikkuse tõttu pole Taanis suuremaid probleeme esinenud, samas on avamereparkide ülekandevõrkude ühendused põhjustanud ajutisi probleeme. Taani tuulevarud kaardistati 1999. aastal. Taani on ülekandeliini kaudu ühendatud teiste Euroopa maadega ega ole seetõttu pidanud vajalikuks rajada lisaks tippkoormuse elektrijaamu. Selle asemel ostab ta vajaduse korral lisaenergiat oma naabritelt.
Elektrisõidukite laadimine
Tuuleenergiat kasutatakse ka elektrisõidukite laadimiseks. 2008. aastal sõlmisid Project Better Place (Palo Alto, USA) ja Taani ettevõte DONG Energy kokkuleppe, et edendada elektrisõidukite masstootmist ning rajada akude laadimiseks ja vahetamiseks ulatuslik infrastruktuur. "Kaks miljonit käibel olevat elektriautot .... annab ooterežiimivõimsuse, mis on Taani vajadusest umbes viis korda suurem .... nutika laadimissüsteemiga, mille kaudu saab laadida akusid, kui elektrit on küllaga, ja mille kaudu saab isegi elektrit vajaduse korral võrku tagastada."
Võimsus ja toodang
2005. aastaks oli Taani paigaldanud tuulikuid koguvõimsusega 3127 MW, mis tootsid 23 810 TJ (6,6 TWh) energiat, andes tegelikku keskmist toodangut 755 MW, võimsusteguriga 24%. 2009. aastal kasvas võimsus 3482 megavatini. Suurem osa juurdekasvust tuli 209-megavatisest avameretuulepargist Horns Rev 2, mille Taani kroonprints Frederik 2009. aasta 17. septembril pidulikult avas. 2010. aastal kasvas võimsus 3752 megavatini ja suurem osa aasta juurdekasvust tuli avamere tuulepargist Rødsand-2. 2011. aasta lõpus oli võimsus 3927 MW. Tuuleenergia tootmine üldiselt langetab hetketuru hinnataset. Seda põhjustab nn merit order 'i efekt ehk elektrijaamade koormamise järjekord muutuvkulude alusel.
Taani elektrienergia eksportijana
Tuuleenergiatoodang Taanis moodustab 19–20% kogu elektrist, mida riigis tarbitakse. Samas käivad vaidlused, kui palju tuuleenergiast ikkagi tarbitakse omal maal. Väitele, et ekspordiks läheb kuni 40% tuuleenergiast, vaieldakse vastu, et eksport moodustab ainult 1%. Esimese väite kohaselt eksporditakse tuuleenergiat Saksamaale, Norrasse ja Rootsi. Kaks viimast omavad märkimisväärseid hüdroenergiavarusid ning hüdroelektrijaamad saavad tootmist kiiresti vähendada, hoides vett varuks, kui tuulepargid toodavad palju elektrit, ja eksportida oma elektrit Taani, kui tuuleenergia tootmine väheneb. Kasu saavad sellest Taani naabrid: kui Taani tuulepargid ekspordivad elektrit, müüakse seda hetketuru hinnaga, mis mõnikord kukub nulli lähedale või isegi sellest allapoole. Teise väite kohaselt on korrelatsioon ekspordi ja tuuleenergia vahel nõrk. Samas näitab analüüs, et tavaliselt eksporditakse Taanist elektrit merit order 'i efekti mõjul ajal, mil hetketuru hind on kõrge ja suurtel soojuselektrijaamadel on reservvõimsust.
Tuuleturbiinitööstus
Taani tuuleturbiinitööstus on maailma suurim. Umbes 90% toodangust läheb ekspordiks ja 2003. aastal oli Taani ettevõtete turuosa maailma turbiiniturul 38%. Suurimad tuuleturbiinide tehased, mille tootmisrajatised asuvad Taanis, on Vestas ja Siemens Wind Power. Tuuleenergeetika arengut Taanis iseloomustab tihe koostöö riiklikult rahastatud uurimistöö ja tööstuse vahel. Näiteks töötasid 1980. aastatel paljud väikesed Taani ettevõtted välja tuuleturbiine, et müüa neid Californiasse ja samal ajal Taani Risø laboratoorium kandis hoolt katseseadmete ja sertimise korra eest. Selle tulemusel valmisid usaldusväärsed tooted ja Taani turbiinitööstus arenes kiiresti.
Tuuleturbiiniühistud
Et julgustada tuuleenergiasse investeerima, pakuti leibkondadele maksusoodustust, kui nad toodavad elektrienergiat ise või koos naabritega. See võis tähendada endale elektrituuliku ostmist, kuid märksa sagedamini soetasid leibkonnad tuulikuühistute osakuid. 1996. aastal oli Taanis 2100 sellist ühistut. Tuulikuühistute roll ei piirdu üksikute tuulikutega. Middelgrundeni avameretuulepargist – oma 20 tuuleturbiiniga oli see 2000. aastal, mil see rajati, maailma suurim – kuulub 50% Middelgrundeni tuuleturbiiniühistu ligi kümnele tuhandele investorile ja 50% energiaettevõttele. 2001. aastal kuulus tuulikuühistutesse üle 100 000 leibkonna. Need ühistud olid paigaldanud 86% kõigist Taani elektrituulikutest. Ühistute mudel on levinud ka Saksamaale ja Hollandisse.
Samsø saar
Samsø saarele ja selle lähistele püstitati 2000. aastal 11 MW maismaaelektrituulikut ja 2003. aastal kümme 2,3 MW avameretuulikut. Saare kogukond kasutas taastuvenergiat ka muul moel ning sai kuulsaks väitega, et on suurim süsinikneutraalne piirkond maailmas. See väide toetub eeldusele, et süsihappegaasivabast energeetikast saab rääkida siis, kui jätkusuutlike energiaallikate aasta keskmine elektritoodang on suurem kui energia kogutarbimine.
Tulevik
2012. aasta märtsis sõlmisid Taani suurimad parlamendierakonnad uue energialeppe, millega jätkatakse energia- ja keskkonnasäästlikku lähenemist. Uue leppe kohaselt soovitakse 50% elektritarbest 2020. aastaks saada tuuleenergiast ja 35% energiatarbest tervikuna taastuvenergiast. 2050. aastaks peab kogu energiatarbimine tulema taastuvenergiast. Süsihappegaasi heide peab oluliselt vähenema ja energiatarbimine peab muutuma veelgi tõhusamaks. Leppele on alla kirjutanud kõik suuremad erakonnad, kes moodustavad 179-liikmelises parlamendis 171 kohaga suure enamuse. Seda toetavad nii ühiskondlikud organisatsioonid, energiatootjad kui ka tööstusettevõtted.
Tulevased pargid
Riigi enamusosalusega ettevõtte DONG Energy rajab Anholti saare lähedale 111 elektrituulikuga Anholti avameretuuleparki võimsusega 400 MW, millest tuleb Taani suurim avameretuulepark. Park peab valmis saama 2013. aastal.
Pavułle järv
Pavułle järv või Pavulle järv (valgevene keeles  Возера Павульскае, ka Павулле või Цётча (Ciotča, transkribeerituna  Tsjottša), vene keeles Паульское (Paulskoje) või Тетча (Tettša)) on järv Valgevenes Viciebski oblastis Ušačy rajoonis. Järv asub merepinnast 127,9 meetri kõrgusel Ušačy järvestikus. Järvest voolab läbi Dziva jõgi, mis suubub Janova järve. Järve valgala on 652 km².
Kaldajoone pikkus on 25 kilomeetrit. Järv asub ligi 6-8 meetri sügavuses orus, mille kaldad on lõunas ja läänes kohati ka 20 meetri kõrgused. Kaldad on madalad ja liivased, kohati on soostunud. Järves asub kuue hektari suurune saar.
Kaladest elavad järves linask, haug, koha, säinas, latikas, roosärg ja särg.
Canscora alata
Canscora alata on emajuurelaadsete seltsi kuuluv taimeliik.
Levik
Canscora alata kasvab Indias, Nepalis, Sri Lankas, Tais, Vietnamis, troopilises Aafrikas (Guinea-Bissaust Kesk-Aafrika Vabariigi ja Sudaanist Kongo Demokraatliku Vabariigini), Mosmabiigis jmt riigis.
Taimesaadused
Taim leiab kasutust mitmetes ravipraktikates nagu Unani meditsiin, Ayurveda ja Siddha meditsiin. Taim evib antituberkuloosset, antiinflammatoorset, maksa kaitsvat, mälu parendavat ja kesknärvisüsteemiga seotud haiguslikele seisunditele nagu epilepsia ja hullumeelsus aga ka ängistuse ja neurooside korral soodsaid toimeid. Toimib ka maohammustuste, tuberkuloosi ja leepra korral.
Antituberkuloosne toime baseerub laborisiolaadil Mycobacterium tuberculosis H37RV.
Amor Trio
Amor Trio oli 1972. aastal tegutsenud Eesti ansambel, kus laulsid Tõnis Rätsep, Lembit Ulfsak ja Juhan Viiding.
ARM Musicu 2004. aastal välja antud Juhan Viidingu loomingu kogumikus sisaldub neljas CD-plaat "Amor Trio". Sellel on 1930. ja 1940. aastate lööklaule, salvestatud Eesti Televisioonis 1972–1973. See ilmus algselt 1993. aastal kassetina.
Tartu Veeriku Kool
Tartu Veeriku Kool on põhikool Tartus.
Koolis on 1.–9. klass.
1. septembril 1987 avati kakskeelne '''Tartu 17. 8-klassiline kool'''. Alustas 528 õpilast, kellest 93 olid vene õppekeelega ning 29 õpetajat. Kooli esimene direktor oli Valentina Ritsing ja direktori asetäitja õppe- ja kasvatustöö alal Reet Pärn.
1. septembrist 1992 lahkusid vene õppekeelega õpilased Puškini gümnaasiumisse, õppekeeleks jäi ainult eesti keel ja kool nimetati ümber Tartu Veeriku Kooliks. Õpilaste arv 524.
Veeriku koolis on alates 1994. aastast õpetatud süvendatult inglise keelt.
2010. aasta sügisest saavad inglise keelt õppida kõik esimese klassi õpilased 3 tundi nädalas mängides, lauldes ja meisterdades. Alates 3. klassist toimub keeleõpe tasemerühmades. Teise võõrkeele õpe algab 4. klassist. 7. klassist on võimalik soovijatel, lapsevanema kulul, saksa keelt õppida.
Progümnaasiumi osas (7.-9. klass) õpitakse matemaatikat tasemerühmades – edasijõudnute rühm annab hea ettevalmistuse gümnaasiumi reaalharus jätkamiseks. Püüame toetada õpilaste keskkonna- ja loodusehuvi erinevate õppekäikude ja projektõppega.
2007. aastast oli kasutusel e-kool, 2015. aastast stuudiumi e-keskkond.
2008. aastast kuulub Veeriku kool tervist edendavate koolide hulka.
2009. aastast tegelevad süsteemselt väärtuskasvatusega. 2011.aastal pälvis kool Tartu Ülikooli eetikakeskuse väärtusarendustöö konkursil esikoha ja tiitli "Väärtuskasvatuskool 2011", 2014. aastal tunnustuse "Hea kooli rajaleidja 2014" ja Haridus ja teadusministeeriumi programmi Eesti ühiskonna väärtusarendus diplom "Hea kool kui kiusamisvaba kool 2014". 2015. aastal oli kool Samsungi Digipöörde võitja.
Hoiavad tasakaalus nutiseadmete kasutamise õppetöös ja õpilaste loovuse, eneseväljendus- ja suhtlusoskuse arendamise. Liiguvad ainekeskselt õppimiselt aineülesusele lõimides õppeaineid ja toetades sellega üldpädevuste saavutamist. I kooliastmes anname õpitulemustele sõnalisi hinnanguid lähtuvalt õppekava nõuetest.
Õpilased on saavutanud esikohti piirkonna füüsika-, loodusteaduste-, keemia- ja emakeeleolümpiaadidel, ajaloo viktoriinidel, erinevatel spordivõistlustel ja loomekonkurssidel. Edukalt on kooli ja Eesti riiki esindatud vabariiklikel ja rahvusvahelistel füüsika ja loodusteaduste olümpiaadidel.
Hästi toimiv kooli tugisüsteem on võimaldanud õpilaste individuaalsuse toetamist. Klassikursuse kordajaid ei ole ja koolikohustuse eirajate arv on viidud miinimumini. Õppeedukuse kvaliteedi protsent on viimasel viiel aastal püsinud rõõmustavalt kõrge – 52-58%.
Koolile on tähtis, et koostöö koduga kannaks ühiseid väärtusi. Väärtuskasvatus on igapäevatöö oluline osa. Kooli väärtusi järgime ka kooli traditsioonide loomisel ja kujundamisel. Aktused, ainenädalad, kõnekoosolekud ja muud ühistegevused (sügisene matkapäev, isadepäeva tähistamine koos isade-vanaisadega, kodanikupäeva kõnekoosolek, jõuluetendused, vabariigi aastapäeva kõnekoosolek, emadepäevale pühendatud kevadkontsert jne) loovad ühise pere tunnet. Veeriku koolist saavad põhikooli õpilased lisaks headele ainealastele teadmistele ka ürituste organiseerimise, läbiviimise ja vastutuse kogemuse.
Kaaluviht
pisi|Kaaluvihid pisi|Kergemad kaaluvihid Kaaluviht on kangkaaludega kaalumisel kaalude tasakaalu viimiseks või muud tüüpi kaalude kontrollimiseks või vajaliku lisakaalu andmiseks kasutatav raskus.
Kaaluvihid on harilikult valmistatud metallist, kuid ajalooliselt on kasutatud ka kivist ja taimsest materjalist kaaluvihte, näiteks jaanikaunapuu (Ceratonia) seemneid. Suuremate raskuste puhul on harilikult kasutatud suurema aatommassiga metalle, kergemate puhul väiksema tihedusega metalle.
Kaaluvihi mass võib olla mõne massiühiku täis- või murdarvuline kordne. Sellisel juhul on enamasti kaaluvihile selle kaal (mass) peale kirjutatud.
Kaalu lisamiseks kasutatavad kaaluvihid valmistatakse enamasti just nii raskena, nagu nende kasutuseesmärk nõuab, ja neile üldiselt kaalu peale ei kirjutata.
Kaaluvihtidele ei kirjutata kaalu peale ka kangkaalude erivariandi puhul, kus ei muudeta mitte kaaluvihtide arvu, vaid kangkaalul nende raskusjõu mõjumise koha õla pikkust. Selliste kaaluvihtide korral on kaalunumbrid tähistatud kaaluvihi astmelist või sujuvat liigutamist võimaldaval õlal. Sageli on sellistel kaaludel kaks kaaluvihti, suurem, õlal astmeliselt liigutatav, ja teisel, paralleelsel õlal väiksem, sujuvalt liigutatav, mille liikumine ühest õlaotsast teise tasakaalustab kangkaalu sama palju, kui suurema kaaluvihi liigutamine ühe astme võrra.
Tüüpiline kaaluviht on silinderja kujuga ja selle ülaosas on käepide või pintsettidega tõstmist hõlbustav soon.
Kergemad kaaluvihid valmistatakse sageli lameda plekitükina, mille üks serv on pintsettidega tõstmise hõlbustamiseks üles keeratud. Sellised kaaluvihid võivad erinevate kaaluastmete hõlpsamaks eristamiseks olla eri kaaluastmetes erineva geomeetrilise kujuga.
Kaalu lisamiseks kasutatavatel kaaluvihtidel on sageli riputusaas või mõni muu kinnituslahendus.
Pontiac (Michigan)
Pontiac piirneb idas ja põhjas Auburn Hillsiga, põhjas Lake Angelusega, läänes Waterford Townshipiga ja lõunas Bloomfield Townshipiga.
See on saanud nime ottavate pealiku Pontiaci järgi. Pontiac asus Saginaw Traili ääres. 1861. aastal sai Pontiac linnaõigused ning 1880. aastatel muutus see oluliseks tööstuskeskuseks. 20. sajandi alguses oli oluline autotööstus. Linnas on paiknenud mitu General Motorsi tehast. Linnas on saanud alguse automargid Oakland ja Pontiac.
Pontiacis asub reisirongiliini Amtrak lõpp-peatus. Rong saabub ja väljub Detroiti kolm korda päevas. Lähim lennujaam on Oaklandi maakonna rahvusvaheline lennujaam, mis paikneb Pontiacist umbes 10 km kaugusel loodes. Linnasiseseid ja piirkondlike bussiliine opereerib Suburban Mobility Authority for Regional Transportation (SMART).
Linna lähedalt mööduva kiirteega Interstate 75 on Pontiacil ühendus Flinti ja Detroitiga. Linna läbiva riikliku maantee Route 24 idapoolne lõpp-punkt asub Pontiacist põhjas Interstate 75 juures. Osariiklikud maanteed on M-1 (Woodward Avenue), M-24 (Lapeer Road) ja M-59.
Jämijärvi vald
Jämijärvi on vald Soomes Satakunta maakonnas.
Valla pindala on 224,6 km2, millest 9,5 km2 moodustab vesi.
Naabervallad on Parkano linn, Ikaalineni linn ja Kankaanpää linn.
vasakul|pisi|Vaade Jämijärvile
Sängiraha
Sängiraha oli üks rahakorjamise tavadest Eesti talupojapulmas pruutpaari jaoks.
Sängiraha oli rahakogumise kombeks põhiliselt Saaremaa pulmas. Pulmaööl demonstreeriti pruudi sängi pulmalistele raha eest.
Park Čaluskincaŭ metroojaam
pisi|Park Čaluskincaŭ metroojaam Park Čaluskincaŭ metroojaam (vene keeles Парк Челюскинцев (Park Tšeljuskintsevi metroojaam), valgevene Парк Чалюскінцаў (transkribeerituna Park Tšaljuskintsavi metroojaam), tõlkes Tšeljuskinlaste pargi metroojaam) on üks Minski metroo jaamadest Maskoŭskaja liinil Pieršamajski rajooni territooriumil.
Jaam avati 30. juunil 1984; see oli üks Minski metroo algsetest jaamadest. Jaama perroon on 10 meetri laiune ja 102 meetri pikkune. Jaama moodustab ühevõlviline monoliitraudbetoonkonstruktsioon. Jaam on nime saanud selle kõrval asuva pargi järgi; üks jaama väljapääsudest asubki Tšeljuskinlaste pargi peasissepääsu juures.
Jaama kujunduses on kasutatud kolme värvi: halli, valget ja pruuni. Sisekujunduses oli algselt plaanis kasutada Chatyńi hävingu motiive, ent seejärel leiti, et see teema on liiga valulik ja otsustati jaam kujundada nelja aastaaja järgi. Piotr Mašeraŭ surma järel loobuti ka sellest mõttest ja nii kujuneski jaam kaunistusteta lakooniliseks ehitiseks.
Etšhmiadzini klooster
Etšhmiadzini klooster on klooster Armeenias Vagharšapatis. See on Armeenia Apostliku Kiriku vaimulik keskus. Selle katedraal on kõikide armeenlaste ülempatriarhi ja katoolikose Karekin II aujärje (kateedri) asukoht.
Heinakäru
Heinakäru (ka: sookäru) on kahest laiast vitsrattast ja neljakandilisest varbkorvist koosnev kerge käru, mille kõrgus oli kuni 1,5 meetrit. Heinakäru kasutati enamasti soo heinamaalt heinte väljaviimiseks. Sookäru ratas oli valmistatud kahest rööbiti painutatud vastupidavast tammepuu vitsast, mis moodustasid ratta pöia. Pöidade kinnitamiseks löödi kodarate otsa risti sobiva pikkusega ristpuud (lombid, ka lapid), mile peale vitsad kinni naelutati. Sookäru veeti tavaliselt kahe inimese poolt, kolmas lükkas tagant.
Eestis kasutati heinakäru 19. sajandi lõpul ja 20. sajandi algul Lääne- ja Kesk-Eestis.
Krista (eesnimi)
Krista on naisenimi.
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Krista 1911 inimesel.
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 100. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Krista 1846 naisel.
Eesti 2016. aasta suveolümpiamängudel
Neljapaadimeeskond koosseisus Andrei Jämsa, Tõnu Endrekson, Kaspar Taimsoo ja Allar Raja võitis 11. augustil sõudmises pronksmedali.
Plymouth (täpsustus)
Plymouth võib tähenda järgmist:
Eesti 2016. aasta suveolümpiamängudel
Olümpiapääsme said järgmised sportlased:
Jalgrattasport
Maanteesõit:
Kergejõustik
400 m tõkkejooks:
3000 m takistusjooks:
Kaugushüpe:
Kettaheide:
Odavise:
Maraton:
Seitsmevõistlus:
Maadlus
Laser:
49er FX:
Vehklemine
Eesti epeenaiskond koosseisus
Epeevehkleja
Saône-et-Loire'i departemangu haldusüksuste loend
Saône-et-Loire'i departemangu haldusüksuste loend toob ära kõik departemangu haldusüksused (alldepartemangud, kantonid ja vallad). Lisaks on toodud ka INSEE kood. Vallad Autun, Le Creusot, Chalon-sur-Saône, Mâcon ja Montceau-les-Mines on jagatud mitme kantoni vahel. Igasse kantonisse mille vahel on vald jagatud kuulub ka kindel territoriaalne osa vallast.
Autun
Autun-Lõuna kanton Autun-Põhja kanton Couches'i kanton Le Creusot-Ida kanton Le Creusot-Lääne kanton Épinac'i kanton Issy-l'Évêque'i kanton Lucenay-l'Évêque'i kanton Mesvres'i kanton Montcenis' kanton Saint-Léger-sous-Beuvray' kanton
Chalon-sur-Saône
Buxy kanton Chagny kanton Chalon-sur-Saône-Kesk kanton Chalon-sur-Saône-Lõuna kanton Chalon-sur-Saône-Lääne kanton Chalon-sur-Saône-Põhja kanton Givry kanton Montceau-les-Mines-Lõuna kanton Montceau-les-Mines-Põhja kanton Montchanin' kanton Mont-Saint-Vincenti kanton Saint-Germain-du-Plain' kanton Saint-Martin-en-Bresse'i kanton Sennecey-le-Grand' kanton Verdun-sur-le-Doubs'i kanton
Charolles
Bourbon-Lancy kanton Charolles'i kanton Chauffailles'i kanton La Clayette'i kanton Digoin' kanton Gueugnoni kanton La Guiche'i kanton Marcigny kanton Palinges'i kanton Paray-le-Moniali kanton Saint-Bonnet-de-Joux' kanton Semur-en-Brionnais' kanton Toulon-sur-Arroux' kanton
Louhans
Beaurepaire-en-Bresse'i kanton Cuiseaux' kanton Cuisery kanton Louhans'i kanton Montpont-en-Bresse'i kanton Montret' kanton Pierre-de-Bresse'i kanton Saint-Germain-du-Bois' kanton
Mâcon
La Chapelle-de-Guinchay' kanton Cluny kanton Lugny kanton Mâcon-Kesk kanton Mâcon-Lõuna kanton Mâcon-Põhja kanton Matouri kanton Saint-Gengoux-le-Nationali kanton Tournus' kanton Tramayes' kanton
Kolmas Gao lahing
Kolmas Gao lahing toimus 9.–11. veebruaril 2013, Põhja-Mali konflikti ajal, Gao linnas. Lahing kujutas endast islamiäärmusliku MOJWA võitlejate pealetungi. Mässulised said Mali valitsusvägedelt, kellel oli Prantsusmaa toetus, lüüa.
Lahing
Valitsusväed asusid vasturünnakule ning avasid islamistide positsioonide pihta tule. Nad said vastutuld ümberkaudsetest majadest, kuhu terroristid end peitnud olid. Abivägedena saabusid Prantsusmaa sõdurid. Politseijaoskonna juures lõppes võitlus pärastlõunal, kuid jätkus kuberneri maja juures. Mali kolonelleitnant Mamadou Samaké sõnas: "Islamistide read olid tublisti kannatada saanud, paljud neist hukkusid."
Prantsusmaa umbes 900-meheline väeüksus, mis oli paigutatud lennujaama, läks lahingusse õhtul; Vabadusväljakule lõksu jäänud ajakirjanike evakueerimiseks kasutati soomuskolonni. Tulevahetused lõppesid päikeseloojangul. Järgmisel hommikul kell 5 pommitas Prantsusmaa helikopter Gao politseijaoskonda, sellega oli lahing lõppenud. Lahingu käigus kaotas elu kuus tsiviilisikut, 11–15 sai haavata.
Vähk (märk)
thumb|[[Vähilaadsed|Vähi sõrad sümboliseerivad selle tähemärgi kõvasti kiindunud ja kinnihoidvat loomust]] Vähk (ladina keeles Cancer) (♋) on neljas sodiaagimärk.
Lühiiseloomustus
Vähk on energiline ja ettevõtlik nagu kõik pööripäevast algavad märgid, ent nendest kõige ettevaatlikum ja alalhoidlikum. Inimene, kel on Päike Vähi märgis, on sügava empaatiavõimega, ühtaegu turvalisust sisendav ja vajav ning väga emotsionaalne. Ta on majandusliku mõtlemisega, pigem kogub kui annab välja (kogub tihti ka vanu esemeid) ja näitab teiste suhtes üles hoolitsust nii tunde- kui praktilisel tasandil. Peretraditsioonid ja mälestused on talle olulised, emotsionaalne mälu on hästi arenenud. Negatiivse poole pealt on inimene tujukas, subjektiivne, väga kergesti haavatav ning peab solvanguid kaua meeles.
Kuu Vähis toob Vähi jooned esile sama tugevalt kui Vähi päikesemärk, sest Kuu on Vähi valitseja. Tajudes oma emotsionaalset tundlikkust, on Vähi Kuuga inimene sageli igaks juhuks kaitseseisundis, eriti uude olukorda sattudes. Ta võtab kõike väga isiklikult, kuid on seetõttu tähelepanelik ka teiste suhtes. Ta on üsna sõltuv ümbritsevate inimeste tujust, ent ka tema meeleolud mõjutavad tugevalt tema ümbruskonda.
Merkuur Vähi märgis viitab emotsionaalsele mõtlemis- ja mälutüübile. Inimene kasutab otsuste langetamisel ratsionaalse mõistuse asemel sageli intuitsiooni. Vähi Merkuuriga inimese mõtteviis on teistest tugevamini mõjutatud lapsepõlvekogemusest, kodusest taustast, ning vanadest hoiakutest on raske vabaneda. Negatiivse poole pealt võib ta kriisiolukordades reageerida eelarvamuste ja hirmudega, elava fantaasiaga võib ta enda jaoks probleeme suuremaks mõelda.
Veenus Vähis näitab üsna sentimentaalset inimtüüpi, kes on partnerluses õrn ja hoolitsev, aga ka väga tundlik haiget saamiste suhtes. Ta suhtub oma lähedastesse väga kaitsvalt. On orienteeritud perekonnale ja kodu loomisele. Partneri leidmisel on oluline vanemate heakskiit. Rahaasjades on inimene kokkuhoidlik, ettevaatlik, ei riski ning omab enamasti salavarusid. Isikliku kodu omamine on äärmiselt tähtis.
Saturn Vähis viitab inimesele, kelle turvatunde vajadus on nii suur, et haiget saamise hirmus võib ta lähisuhetes näida üsna kalgina. Ta suudab hästi oma emotsioone kontrollida. Ta peab elus õppima, et ei saa sada protsenti vastutada oma lähedaste hea käekäigu eest.
Uraan oli Vähi märgis viimati u 1949–1956. Sel ajal sündinud inimeste vaated perekonnaelule ei pruugi olla traditsioonilised, samuti võisid nad mässata vanemate autoriteedi vastu, tahtes võtta vanemaid sõpradena. Suur osa neist on kolinud lapsepõlvekodust kaugele. Nende kodud võivad olla moodsad, täis elektroonikat ja ekstsentrilisi sõpru, kellest võivad saada otsekui pereliikmed. Selle põlvkonna inimesed võivad olla sensitiivi võimetega.
Pluuto oli Vähi märgis u 1913–1939. Suurte majanduslike muutuste ajal sündinud põlvkond pidi õppima leidma turvatunnet iseenda seest, mitte välistest oludest. Sageli puudus neil perekonna toetus ja tunnustus. Kodu ja perekond põhjustavad nende isiksuse arengus kõige suurema muutuse ja on ühtlasi nende kõige haavatavam punkt.
Traditsioonilised vastavused
thumb|Vähk
MTV Ava
MTV Ava on Soome tasuta telekanal, mis alustas tööd 2008. aastal. Näitab sarju, saateid ja filme.
Kanali omanik on Telia.
Sõsarkanalid on MTV3 ja MTV Sub.
Emmu Suurallikas
Emmu Suurallikas on allikas Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Kristin
Kristin on naisenimi.
Emmu Suurallikas
Allikas avaneb allikalehtris, mis on 0,5 m sügav ja 5 m lai.
Kristin
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 196. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Kristin 943 naisel.
Zaza Phatšulia
Zaza Phatšulia (sünninimi Zaur Phatšulia; sündinud 10. veebruaril 1984 Thbilisis) on Gruusia endine elukutseline korvpallur, kes mängis korvpalliliigas NBA kokku 16 hooaega. Golden State Warriorsiga 2017. ja 2018. aastal NBA meistriks tulnud Phatšulia töötab 2019. aastast samas klubis konsultandina.
Karjäär Euroopas
Enne NBA-sse siirdumist mängis Phatšulia aastatel 1999–2003 Türgi klubis Ülkerspor.
Karjäär NBA-s
Phatšulia värvati 2003. aasta NBA draft'i 42. valikuna Orlando Magicusse, kus ta tõi debüüthooajal keskmiselt 3,3 punkti ja 2,9 lauapalli mängus. Seejärel ühe aasta Milwaukee Bucksis mänginud Phatšulia siirdus 2005. aastal seitsmeks hooajaks Atlanta Hawksi. Hooajal 2005/06 kogus Phatšulia Hawksi põhikeskmängijana keskmiselt 11,7 punkti ja 7,9 lauapalli mängus.
2013. aasta suvel Milwaukee Bucksiga taasliitunud Phatšulia vahetati 2015. aasta suvel Dallas Mavericksi, kus ta tõi keskmiselt 8,6 punkti ja karjääri parimad 9,4 lauapalli mängus.
2016. aasta suvel sõlmis Phatšulia lepingu Golden State Warriorsiga, kellega tuli 2017. ja 2018. aastal ka NBA meistriks.
Karjääri viimase hooaja Detroit Pistonsis mänginud Phatšulia lõpetas mängijakarjääri 2019. aasta augustis, misjärel asus ametisse Golden State Warriorsi juhtkonna konsultandina.
Rahvuskoondis
Phatšulia esindas Gruusia korvpallikoondist aastatel 2003–2017 Euroopa meistrivõistluste valikmängudes ning 2011., 2015. ja 2017. aasta Euroopa meistrivõistlustel.
Gabriel Agbonlahor
Gabriel Imuetinyan Agbonlahor (sündinud 13. oktoobril 1986 Birminghamis) on endine Inglismaa jalgpallur,
Ta mängis peaaegu kogu klubikarjääri Aston Villas. Lepingu Aston Villaga sõlmis Agbonlahor juunis 2005. Sellele järgnesid kaks lühiajalist laenulepingut Watfordi ja Sheffield Wednesdayga. Agbonlahor mängins Aston Villas kokku 13 hooaega, millest 11 Premier League'is.
Esmakordselt mängis Agbonlahor Inglismaa jalgpallikoondises 2008. aastal.
Aino Kallase preemia
Aino Kallase preemia (ka Aino Kallase tõlkepreemia) on auhind, millega tunnustatakse alates 2004. aastast eestlastest üksikisikuid või kollektiive, kellel on märkimisväärseid teeneid Eesti-Soome kultuurisuhete arendamisel.
Preemiat annab välja Soome sihtasutus Viro-säätiö ('Eesti fond').
Jumalate loomise mehhanism: sotsioloogia ja psühholoogia
„Jumalate loomise mehhanism“ (pr k "La machine à faire des dieux") on ühiskondlikke nähtusi uuriva sotsioloogilise sotsiaalpsühholoogia suurkuju Serge Moscovici raamat, milles ta visandab massipsühholoogia teoreetilised alused, analüüsides selleks sotsioloogia klassikute töid. Moscovici sõnul on inimeste kirgede poolt käigus hoitav ühiskond jumalate loomise mehhanism just seeläbi, et ta vormib eesmärke, mille nimel needsamad inimesed elavad ja surevad.
Jumalate loomise mehhanismi anatoomia
See raamat vaidlustab humanitaar- ja sotsiaalteadustes laialt levinud ideed, et suuri rahvahulki haaravaid liikumisi, sotsiaalseid kriise ja teisi ühiskonnas tekkivaid nähtusi tuleks seletada üksnes sotsiaalsete ja mitte psühholoogiliste põhjustega. Moscovici on seisukohal, et kõik sotsiaalsed nähtused kujutavad endast inimtegevusega kaasnevaid sündmusi või nende tagajärgi. Inimesi juhtivad kired ja ideed stimuleerivad nende ühiskonda kaasa kiskuvat poliitilise, religioosse ja kultuurilise sisuga loomingut. Oma raamatus lahkab ta sotsioloogia klassikute töid ja selgitab, kuidas ja miks on nendes psühholoogilisi tegureid eiratud. Tema sõnul leiab nendes töödes reaalsuse eiramine aset ainuüksi juba fakti tõttu, et sotsiaalsed nähtused kujutavad endast inimtegevust. Lähemal vaatlusel ei paku klassikalised sotsioloogilised teooriad välja omapoolseid tõlgendusi, vaid kombineerivad ratsionaalsel kalkuleerimisel baseeruvaid majanduslikke ja emotsionaalsetele reaktsioonidele apelleerivaid psühholoogilisi selgitusi. Ta leiab, et ratsionaalsest homo oeconomicus 'est adekvaatsemalt iseloomustab inimest hoopis homo credens – uskuv inimene.
„Jumalate loomise mehhanism“ erineb tema teistest teostest, kus ta on põhjalikult käsitlenud inimese vahekorda loodusega, ühiskonnas laialt levinud sotsiaalsete representatsioonide kujunemist ja vähemuse mõjukust ühiskondlike muutuste esilekutsumises. Kuigi ka need teemad jooksevad tema raamatust läbi, on tema eesmärgiks siin tuua välja massipsühholoogia teoreetilised alused. Kuigi ratsionaliseerumise ja sekulariseerumise käigus on traditsioonilised religioonid olnud taandumas ja hääbumas, toonitab Moscovici, et praegusaja kultuuri ja kollektiivsete kogemuste mõjul on traditsioonilised religioonid asendatud uute ilmalike ideoloogiatega, mis funktsioneerivad sarnaselt religioonidega.
Kolmeks osaks jagatud raamatus võtab Moscovici lähema vaatluse alla tänapäevasele sotsioloogiateadusele alusepanijate käsitlused. Esimeses analüüsib ta Émile Durkheimi tööde abil selgitab ta kollektiivi mõjuvõimu sinna kuuluda soovivate üksikindiviidide üle, teises Max Weberi tähelepanekute põhjal ühiskondlikke muutusi kindlameelsete üksikindiviidide tegevuse põhjal ja kolmandas Georg Simmeli arusaamu üksikindiviidi samaaegselt tema kaaslaste ja laiemalt kogu ühiskonnaga ühendavatest ja lahutavatest kommunikatsiooniprotsessidest. Samuti leiavad tema poolt loodud raamistikus käsitlemist teiste klassikaliste teooriate autorite seisukohad.
Durkheim religiooni ja inimloomuse vahekorrast ühiskonna kujunemisel
Raamatu esimest osa moodustavas kolmes peatükis analüüsib Moscovici Durkheimi ideid kollektiivse teadvuse mõju mehhanismidest üksikindiviidile. Ühiskonna mõjust oma liikmete üle käsitleb ta sunduste päritolu ja olemusega. Sunduste allikaks on oma mõjukuselt füüsilise maailma omadega sarnanevad sotsiaalsed faktid, mis mõjutavad inimeste toiminguid, mõtteid ja tundeid. Moraali vääramatuks mõjutamiseks on vaja, et ühiskonna liikmetele avaldatav surve tunduks neile üleloomulikuna. Seetõttu on selline surve religioosne, tugevdades inimeste ühtekuuluvust ühiste arusaamade, müütide, uskumuste, maailmavaadete, kujutluste, ideoloogiate ja representatsioonide abil loodavate sidemete kaudu. Moscovici märgib, et kõigil ajastutel ühiskonnaelu eeltingimuseks olnud religioon on olulise tähtsusega ka modernse ühiskonna eksistentsi seisukohalt. Selleks on vajalik regulaarsete intervallidega alles hoida ja tugevdada kollektiivseid tundeid ja ideid. Religioosse mõtteviisi juured tulenevad inimmõtlemise kalduvusest vastandada püha ja ilmalikku, mille käigus tõstetakse pühaduse väärikust sisaldavad objektid ja arusaamad ilmalikest ja profaansetest objektidest ning arusaamadest kõrgemale. Religioon koondab ja paneb ühiskonna liikmeid omavahel suhtlema neid ühe ja sama pühaduse ümber kokku liites. Just ühiskond stimuleerib endast irdunud indiviidi, annab talle jõudu ja kannustab teda igasugustele tegudele.
Lehisviht
Lehisviht ehk söödaviht on loomadele söötmiseks tehtud taimse materjali kimp, mis võib olla kuivatatud või kuivatamata. Lehisvihtasid tehakse kodu- ja metsloomade (ka lindudele) toidulaua rikastamiseks peamiselt talvisel ajal, mil lehtpuud on raagus ja ka värske rohu kättesaadavus on kehv, kuid loomapidamisfarmides või toas kinniselt peetavatele loomadele võib neid anda ka muul ajal. Ulukitele talveks valmistatavaid vihtu kastetakse vahel enne kuivatamist kangesse soolalahusesse, et suurendada ulukite huvi lehisvihtade vastu (ka naatriumiallikas). Söödaks kasutatakse peamiselt saare, paju, vaarika, pihlaka, nõgese ja haava lehisvihtu, vähemal määral ka kase ja lepa lehisvihtu. Toas peetavatele küülikutele sobivad hästi õunapuu ja pirnipuu lehisvihad.
Raimond Valgre laulufestival
Raimond Valgre laulufestival oli laulufestival, kus esitati eesti helilooja Raimond Valgre loomingut.
Jumalate loomise mehhanism: sotsioloogia ja psühholoogia
Durkheim religiooni ja inimloomuse vahekorrast ühiskonna kujunemisel
Moscovici sõnul on Durkheimi suurimaks sotsiaalteadustesse just ühiskonna stabiilsuse mehhanismide selgitamine, mida ta selgitab kollektiivse teadvuse internaliseerimisega indiviidide poolt.
Raimond Valgre laulufestival
Esimene festival toimus 1988. Esimese festivali korraldasid Indrek Mustimets, Jaan Kelder ja Parvel Pruunsild.
Jumalate loomise mehhanism: sotsioloogia ja psühholoogia
Weber ideede jõust ühiskondlike muutuste põhjustajana
Moscovici rõhutab korduvalt, et ühiskonda muutvaks jõuks on indiviid. Traditsioonide ja konsensuste murdmisest huvitunud Weberi ühiskonnakäsitluse rõhuasetus lähtub metodoloogilisest individualismist, käsitledes ühiskonda suhete süsteemina, mida hoiavad koos maagilistena näivad indiviidi võimed. Ühiskondliku muutuse liikumapanevaks jõuks on varasemat ühiskonnakorraldust ümberkujundav karastunud iseloomuga kindlameelsete ja järeleandmatute indiviidide poolt propageeritud ideede kaasakiskuvus ja karismaatilisus, mis kaaluvad üles talle vastupanu avaldava olemasoleva traditsiooni. Samas kujutab karisma poolt eest veetud innovatiivsus oma ennustamatuse tõttu endast irratsionaalset jõudu, mistõttu on talle ühiskonnas tugev vastasseis. Karismaatiliste juhtide tund saabub alles kokkuvarisemise äärele jõudnud ühiskonnas, kus varem olulisteks suunanäitajateks olnud väärtused on kaotanud oma usaldusväärsuse. Alles siis omistatakse neile võimekus sündmuste kulgu pöörata. Seetõttu satuvad karismaatilised inimesed võimu juurde vaid erakordsetes olukordades. Nende karisma sõltub otseselt domineeritavate poolsest tunnustamisest, kes imetlevad juhti ja proovivad temaga igati samastuda.
Raimond Valgre laulufestival
2000 toimus 11. festival.
Jumalate loomise mehhanism: sotsioloogia ja psühholoogia
Weber ideede jõust ühiskondlike muutuste põhjustajana
Moscovici peab oluliseks Weberi käsitluse keskset seisukohta, mille kohaselt ei juhi ühiskondlikke protsesse mitte ratsionaalsed kaalutlused, vaid kired. Moscovici toonitab, et ühiskondlikus elus annab uutele ideedele mõjukuse nende õnnestunud levik ja mitte vastupidi. Karisma on oma olemuselt religioosne, indiviidi, keda arvatakse olevat hakkama saanud millegi erakordsega, koheldakse justkui tal oleksid üliinimlikud võimed. Samal ajal on tegemist ka teda imetleva grupi emotsionaalse reaktsiooniga. Keerulistes olukordades, kus mängus on rahvuse püsimajäämine või põhiseaduslik kord, soovivad rahvad järgneda kindlameelsele juhile, kes neid läbi raskuste eesmärgile viiks. Pärast läbimurdelist ühiskondlikku muutust tähistavat „suureks pauguks“ nimetatavat plahvatust asetleidva jahtumise käigus kujunevad välja ja kinnistuvad juba uute institutsioonide ja uskumuste piirjooned. Tasahilju kujuneb välja ja võtab võimust uus raamistik, mis on kui „raudpuur“, kuhu grupp end vabatahtlikult vangistab. „Suure pauguna“ lahvatava sotsiaalse muutuse, millest paiskub välja juba uus kollektiiv ja mille kaudu saavad asjad uue tähenduse, energiaks on karisma. Nii nagu aatomite tuumad ja kiirgused kujutavad endast kosmilise suure paugu jäänuseid, on ka ühiskonna institutsioonid, seal levinud uskumused ja tsivilisatsiooni meistriteosed suure sotsiaalse paugu fossiilid. Sotsiaalsete muutuste allikaks on just vähemused, kuna neist on alguse saanud suured uuendused kunsti, teaduse ja religiooni vallas. Vähemustel tuleb maailma edukaks muutmiseks esiteks vastanduda ja muuta ära neile ettekirjutatud reeglid ning enda eksistentsi legitimeerimiseks ei piisa neil mitte ainult oma ajastu ideedest ja tehnikatest, vaid oma eesmärkideni jõudmiseks on vajalik taaselustada ka olulisteks peetavaid möödunud aegade ideid ja kangelasi. Vähemusele, kel puuduvad füüsilised ja majanduslikud vahendid, kes mõtleb teisiti ja väljajäetud, ei jää muid toetuspunkte, kui oma veendumuste jõud ja nende väljendamise viis. Seega tuleb tal järgida ka järjepidevat, oma seisukohti kordavat ja taaskinnitavat stiili, kus sõnad ja teod on omavahel kooskõlas. Sel moel saab tekitada ühiskonnas pingeid ja konflikte, mis domineerivaid arusaamu kahtluse alla seades loovad soodsa pinnase ühiskondlikule muutusele.
Simmel vahetusprotsessidest ja indiviidide sidemetest grupiga
Selles osas analüüsib Moscovici Simmeli käsitlust indiviidi suhteid ühendustega, kuhu nad kuuluvad. Sellest tõstab ta kõige rohkem esile Simmeli tähelepanekuid kõige ebastabiilsemate ja ebapüsivamate nähtuste vastu ühiskonnas, milleks on pidevalt lagunevad ja taasmoodustuvad inimeste vahelised sidemed ja suhted. Sotsiaalsete interaktsioonide analüüsi juures peab ta oluliseks nendes ilmnevate korrapärasuste väljaselgitamist.
Moscovici visandab oma lugejale Simmeli käsitluse põhjal nägemuse kahetasandilisest ühiskonnast, mis koosneb samaaegselt neid pidevalt moodustavate ja lammutavate indiviidide vahelistest võrgustikest kui ka nende poolt ühiselt loodud ning nende vahel jagatud ühist reaalsust kujundavatest representatsioonidest. Kuna interaktsioonide sisust, mis hõlmab huvide ja motivatsioonide väljendusi, ei õnnestu selle heterogeensuse tõttu selget struktuuri välja tuua, siis täiendab ta oma käsitlust interaktsioonide sisul baseeruvate sotsiaalsete olemusvormidega, mis võivad olla väga erinevad, alates käegakatsutavatest reaalsustest ja arusaadavatest ideedest kuni kujutlusvõime viljadeni. Selliste interaktsioonide aluseks olevate vahetusprotsesside liikumapanevaks jõuks on omakasule suunatud egoistlikest impulssidest kantud indiviidide kired.
Moscovici leiab, et indiviid ei ole teistega suheldes neutraalsel positsioonil, vaid püüab vahetusprotsesside kaudu oma vajadusi ja huvisid rahuldada. Seetõttu toimib väärtuse maailma reaalsuse maailmast erinevalt. Kui välise reaalsuse maailm on inimesest väljaspool, siis väärtuse maailm saab alguse inimese isiklikest motiividest. Mida enam viimane neist aga realiseerub, seda enam ta ka võimust võtab. Seetõttu hakkab väärtus ka reaalsust ennast vormima. Selle käigus taasesitatakse (representeeritakse) tegelikkust juba subjektiivselt seisukohalt enda kriteeriumite järgi. Seetõttu väärtustavad inimesed sageli ka valikute, soovide ja hinnangute kõige vähem olulisi asju.
Moscovici võtab lähema vaatluse alla Simmeli käsitluse „üheks maailma suurimaks müsteeriumiks“ peetavast rahast ja selle kaudu asetleidvatest vahetusprotsessidest. Oma olemuselt on raha samasugune sotsiaalne kujutlus või representatsioon nagu igasugused kollektiivsed märgisüsteemid, mis esindavad midagi muud, mida ta ise pole. Oma füüsilise olemusega asendab ta asju, oma mõjukuse tõttu on ta nende väärtuse mõõdupuuks ning oma intellektuaalsuse tõttu võimaldab ta neile hinnasilte külge riputada. Raha abstraktsuse tõttu näeb Moscovici paralleeli tema konverteeriva iseloomu ja inimese alateadvuslike protsesside vahel. Raha dualistliku olemuse põhjus peitub indiviidide poolt väärtustatavate objektide eemaldumises unikaalsetest ja isikupärastest omadustest, mille käigus need paigutuvad omavahel arvulise väärtuse abil võrreldavale skaalale. Seetõttu on raha ühelt poolt küll ihaldatav, kuid teisalt peetakse teda nurjatuks. Taolise kvantifitseerimise käigus kujuneb igale objektile pakkujale ja soovijale sobiv väärtus ning vahetustegevusest saab üldine ja keskne praktika. Inimest motiveerib vahetusprotsessis osalema rahahimu aluseks olev omakasupüüdlik kirg, mille eesmärgiks on suurendada enda edukust ja jõukust igal võimalusel vaatamata tagajärgedele mida see interaktsioonis osalevatele kaaslastele kaasa toob. Moscovici jagab Simmeliga veendumust, et indiviidid on nii ühiskonna loojateks kui ka produktideks. Ühelt poolt kohanduvad inimesed ühiskonda sotsialiseerudes oma ajastu sotsiaalsete vormidega, kuid teisalt tuleneb sotsiaalsete institutsioonide stabiilsus arvukate indiviidide aktiivsest tegevusest.
Kommunikatsiooniprotsesside osalisena on inimene samaaegselt nii reaalse kui ka hinnangute maailma asukas. Raha kaudu asjadele omistatud väärtus suleb reaalsuste maailma hinnangute maailma, kus indiviidid võrdlevad oma eelistusi ja ühtlustavad oma seisukohti. Parimaks näiteks vormi materialiseerumisest ehk mentaalse kujutise muutumisest asjaks on raha. Tema näol õnnestub visandada nähtamatuks jäävat suhet nähtava eseme kaudu, milleks on käegakatsutavad käest kätte liikuvad pangatähed. Moscovici sõnul pole vahetusprotsesside põhjused alati sugugi majanduslikud, enamasti on eesmärgiks suhtevõrgustiku hoidmine ja tugevdamine. Pidevates vahetusprotsessides antakse ja saadakse, müüakse ja ostetakse suhtlemise ja vastastikuse kontakti loomise eesmärgil.
Raha on muutnud oluliselt inimestevaheliste suhete iseloomu Kuigi rahas tasumine võimaldas töölistel tööandjast sõltumatuks saada, õõnestas raha omandusest tulenevate vabaduste tekkimise kõrval lähedussuheteid ükskõiksuse ja anonüümsuse edendamise kaudu. Simmeli arusaam raha poolt läbi viidud vahetustegevusest on inspiratsiooniks kahele Moscovici sotsiaalse representeerimise teooria kesksele kommunikatsiooniprotsessile – objektiveerimisele ja ankurdamisele, mille käigus inimesed teisendavad omavaheliste arutelude käigus varasemaid arusaamu sotsiaalsetest nähtustest uute sündmuste ja lisanduvate teadmiste valguses.
Moscovici märgib, et ühiskond on jumalate loomise mehhanism just seeläbi, et ta vormib eesmärke, mille nimel inimesed elavad ja surevad. Olulisi sotsiaalseid nähtusi puudutavates aruteludes kasutatavad teadmised ja seisukohad võimaldavad analüüsida ka nähtusi, mille kohta inimestel endil puuduvad otsesed kokkupuuted ja varasemad kogemused. Sellisel moel kujuneb isiklikel kogemustel ja läbielamistel baseeruva ühiskonna kõrval välja sotsiaalsetel representatsioonidel baseeruv tunnetatud ühiskond.