cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Massikese
Definitsioon
Juhul, kui keha massijaotus on pidev, siis tuleb summa asendada integraaliga: kus on keha tihedus punktis \mathbf{r}.
Newtoni II seadus
Newtoni II seadus osakeste süsteemi või mõõtmetega keha jaoks on esitatav kujul
kus F on süsteemile mõjuv resultantjõud ja massikeskme kiirendus. See väide kehtib tänu Newtoni III seadusele.
Antud väide toetab arusaama, et osakeste süsteem või mõõtmetega keha käitub nagu keha, mille mass on koondatud massikeskmesse.
Impulss
Osakeste süsteemi koguimpulss on
kus on massikeskme liikumise kiirus. Newtoni II seadus ajas muutuva kogumassiga osakeste süsteemi jaoks ütleb, et koguimpulsi muutumise kiirus on võrdne süsteemile mõjuva resultantjõuga:
Impulsimoment
Süsteemi koguimpulsimoment \mathbf{L} on alati jaotatav massikeskme liikumisest tingitud impulsimomendiks ja impulsimomendiks, mis on tingitud keha pöörlemisest ümber massikeskme,:
Kineetiline energia
Analoogselt võib süsteemi kogu kineetilise energia T jagada alati massikeskme liikumisest tingitud kineetiliseks energiaks ja kineetiliseks energiaks, mis on tingitud osakeste liikumisest massikeskme suhtes:
füüsikaline sisu sõltub üldjuhul vaatlusalusest probleemist. See võib olla näiteks keha pöörlemise või osakeste termilise liikumise kineetiline energia.
Aragatsotni maakond
Aragatsotni maakond on 1. järgu haldusüksus Armeenias.
Vaata ka
🇦🇲
Sõpruse puiestee (Tallinn)
thumb|Mitut tüüpi eluhooned Sõpruse puiestee alguses. Vaade kesklinna poolt paaritu numbriga majadele
Sõpruse puiestee on tänav Tallinnas.
Sõpruse puiestee läbib Kristiine ja Mustamäe linnaosa. Tänav algab Endla ja Tulika ristmikult, läbib lõunaedela suunas Lilleküla, eraldab teineteisest Sääse ja Siili asumi, läbib Mustamäe VI ja IX, V ja VIII ning III ja VII mikrorajooni ning lõpeb lääneedelasuunalisena (E. Vilde teest alates) Ehitajate teel, jätkudes Akadeemia teena.
Ajalugu
Sõpruse puiestee sai nime 1958. aastal. Varem oli puiestee algusosa nimi Endla puiestee. Seda tänavat hakati Kristiine heinamaale ehitama märksa hiljem, puiestee lõpposa avati liikluseks 1965. aastal.
Hooned
thumb|Tornelamu Sõpruse pst 222 Sõpruse puiestee äärde on rajatud mitut tüüpi eluhooneid.
Sõpruse puiestee alguse majad valmisid 1960. aastate keskel. Kolme erineva põhiplaaniga, kuid välimuselt üsna sarnaseid maju ehitati kokku 14: 8 tükki kahele poole Sõpruse puiesteed, üks neljast majast koosnev rida Sõpruse puiesteega paralleelselt jooksva Liblika tänava äärde ning veel kaks teisele poole Sõpruse puiesteed jääva Metsise tänava äärde. 14 majast 13 on kahe erineva plaaniga ridaelamud ning üks 20 ühetoalise korteriga maja. Tellijaks oli Tallinna Taksopark.
Esimene 9-korruseline elamu valmis 1968. aastal. Lilleküla ja Sääse asumis on eramud ja ridaelamud. Sääse ja Siili asumist algavad 5- ja 9-korruselised paneelelamud. Esineb ka suuremaid (14- ja enamakorruselisi), nt Sõpruse pst 222, 17-korruseline.
Äri ja teeninduse jaoks on VIII ja IX mikrorajooni elamute all ja Siili asumis äripinnad ning Siili asumis mitu uusehitist. Magistraali äärde on ehitatud kaubanduskeskusi. Lisaks ostukeskustele (Sõpruse Rimi hüpermarket) on ka vabaajakeskusi, kus asuvad keeglisaalid, internetikohvikud jne (Magistraali Kaubanduskeskus).
Ööbimiskohti on kolm: Kristiine, Merevaik ja Pääsu hotell.
Looduskeskkond
Sõpruse puiestee liiklussuunad on alates Räägu tänavast teineteisest eraldatud haljastusribaga. Puiestee äärde jäävad Parditiigi park, Lepistiku park ja Männipark.
Tammsaare tee võimaliku laiendamise tõttu on oht kaduda Tammsaare tee ääres Tondi tänava ja Sõpruse puiestee vahel oleval haljasvööndil.
2008. aastal alustas Tallinn Sõpruse puiestee ja Ehitajate tee ristmiku suurejoonelist haljastamist. 2272 m² suurusele alale istutati 1270 mägimändi, 2545 põõsasmaranat ja 500 iisopitaime. Idee- ja eskiislahenduse tellis Tallinna Keskkonnaamet 2007. aastal avatud riigihankega ning selle autor on Keskkonnahooldus OÜ vanemaednik Katrin Torn. Tööd toimusid Esmar Ehitusele määratud asendusistutuste korras ja töid teostas OÜ Absint.
Bussid
Sõpruse puiesteed mööda sõidavad Tallinna liinibussid 10, 11, 13, 17A, 20, 20A, 24, 24A, 28 ja 72 samuti Harju maakonna bussiliinid 112, 115, 224 ja 238.
Trollid
thumb|Trolliliinide 4 ja 9 lõppjaam Männipargi servas Sõpruse puiesteed mööda sõidavad trollibussid 3 ja 4. Vanim liin nr 2 (Estonia–Mustamäe) avati 1967 ja suleti 2012. 1969 lisandus teine liin kesklinna (nr 3). Balti jaama liinil hakkasid trollid (liin nr 4) sõitma 1971. aastal. Noorim marsruut, liin nr 9 (Kopli–Keskuse) avati 1987 ning suleti 2. mail 2017.
Tramm
Alates Mustamäe rajamisest on kaalutud Sõpruse puiesteele mitmesuguseid rööbassõidukivariante. Mustamäe linnaosa üldplaneeringus on reserveeritud koridor rööbassõidukiühenduseks kesklinnaga piki Akadeemia teed ja Sõpruse puiesteed. Ehitustöid loodeti alustada pärast 2010. aastat.
Ühissõidukipeatused
Sõpruse puiesteele jäävad kesklinna poolt tulles järgmised peatused: Koskla, Tihase, Tedre, Linnu tee, Siili, Lepistiku, Vambola, Liivaku ja Ehitajate tee. Nõukogude ajal kandis Siili peatus Tasuja, Lepistiku peatus Magistraali ja Ehitajate tee peatus Ehitajate nime.
Infrastruktuur
thumb|Vaade puiestee esimestele paaris numbriga majadele thumb|Sõpruse puiestee ja A. H. Tammsaare tee ristmik. Vaade kesklinnast eemale. Taamal Lepistiku park thumb|Sõpruse puiestee ja A. H. Tammsaare tee ristmik. Vaade eelmise foto tegemise koha vastast üle tee kesklinnast eemale thumb|Sõpruse puiestee ning [[Ehitajate tee|Ehitajate ja Akadeemia tee ringtee. Taamal Tallinna Tehnikaülikooli uus hoone]] Tänava pikkus on umbes 4,5 km. Sõpruse puiestee ristub järgmiste tänavate ja teedega : Koskla tänav, Meleka tänav, Käbliku tänav, Tihase tänav, Tedre tänav, Rästa tänav, Räägu tänav, Linnu tee, Tildri tänav, Siili tänav, Sipelga tänav, A. H. Tammsaare tee, E. Vilde tee, J. Sütiste tee, Keskuse tänav, Ehitajate tee.
Endla tänava – Tulika tänava ristmik
Kasutatakse ka nime Taksopargi ristmik (Endla ja Tulika tänava nurgal asus Tallinna Taksopark).
Linnu tee ristmik
Ristmikul on Sõpruse puiesteel mõlemas sõidusuunas, mis on üksteisest eraldusribaga eraldatud, kaks otsesõidurada. Sellel ristmikul toimuvad vasakpöörded ilma eraldi tsükliosata, s.t autod pööravad rohelise tule ajal pärast otseliikujate läbilaskmist. Vaatlused näitavad siiski, et enamuse tööpäevast liiguvad mööda Sõpruse puiesteed kogu rohelise fooritsükli vältel sõidukid ja tegelik vasakpöörde lõpetamine toimub kollase tule ajal. Ilmselt on vaja lisada vasakpöörete jaoks omaette faas.
A. H. Tammsaare tee ristmik
Ülemiste ristmiku üle miljardi maksma läinud rekonstrueerimise järel liikus ummik edasi Tammsaare tee pikendusele ja Sõpruse puiestee ristmikule.
E. Vilde tee – J. Sütiste tee ristmik
2007. aastal laiendati ristmikul teid, kõikidele suundadele tehti pöörderajad, trollide kontaktliinide mastid tõsteti ümber, rajati uus kontaktliin ja jalakäijatele ohutussaared ning paigaldati foorisüsteem. Ristmiku uuendamine maksis 44 miljonit krooni.
Ehitajate tee – Akadeemia tee ringtee
Paljud juhid peavad seda ringi Tallinna kõige keerulisemaks, sest eri väljasõitudel on erinevad reeglid. See on ka ainuke ringtee Tallinnas, kus mööda parempoolset sõidurada saab läbida terve ringi (seda küll ainult Sõpruse puiesteelt ringile sõites).
Hoonestus Sõpruse puiesteel
pisi|[[Sõpruse Ärimaja, Sõpruse pst 145]]
Pärnu FC Levadia
Pärnu FC Levadia oli 2000–2002 tegutsenud Eesti jalgpalliklubi, mille kodulinn oli Pärnu. 2002 ühines Pärnu JK Vaprusega.
Pikalehine huulhein
Pikalehine huulhein (Drosera anglica) on huulheinaliste sugukonda huulheina perekonda kuuluv putuktoiduline õistaim.
Esimesena kirjeldas Linnaeus huulheinaliiki D. longifolia. 1778 avastas William Hudson, et selle nime alla on ühendatud kaks liiki, mis tuleks eraldada (teine liik oli vahelmine huulhein). Linnaeuse antud nime kasutati siiski veel tükk aega edasi, kuni segaduste vältimiseks see 1999. aastal lõpuks keelati.
Komsomoletsi saar
thumb|Komsomoletsi saar Komsomolets (vene остров Комсомолец) on saar Põhja-Jäämeres, Severnaja Zemlja saarestiku põhjapoolseim saar.
Septim
Septim ( < ladina k septimus "seitsmes") on
Komsomoletsi saar
Komsomolets on pindalalt saarestikus 3. ja maailmas 82. saar. Pioneeri saarest eraldab teda Junõi väin ning Oktoobrirevolutsiooni saarest Punaarmee väin. Saarest itta jääb Laptevite meri ja läände Kara meri.
Septim
400px (a) suur septim (b) väike septim (c) suurendatud septim (d) vähendatud septim
Pikalehine huulhein
Huulheinte juurestik ulatub kõigest mõne sentimeetri sügavusele. Juuri kasutatakse vaid kinnitumiseks ja vee hankimiseks. Lämmastikku on huulheinte tüüpilistes kasvukohtades vähe ja sellepärast pakub loomade söömine taimele täiendava võimaluse lämmastikku hankida.
Septim
Septim on dissoneeriv intervall, mis harmoonilistes järgnevustes nõuab lahendamist.
Pikalehine huulhein
Nagu kõigil huulheinadel, katavad pikalehiselgi huulheinal lehelaba varre otsas olevat kleepuvad näärmed, mida taim kasutab väikeste lülijalgsete, peamiselt putukate ligimeelitamiseks, kinnipüüdmiseks ja seedimiseks. Selleks eritavad näärmed magusat lõhna ja lima, mille külge saak kinni jääb. Enamiku saagist moodustavad väikesed putukad, näiteks kärbsed, ent ka väikesed liblikad, taolistiivalised ja isegi kiilid võivad huulheina saagiks langeda.
Taime kokkupuutele saagiga järgneb tigmotroopiline ehk puutetundlik reaktsioon, millega näärmekarvad suunduvad saagi poole. Ühtlasi suureneb näärmete limaeritus. See reaktsioon toimub mõne minuti jooksul ja on tugevam siis, kui saak end liigutab. Pikalehine huulhein on võimeline enamakski, nimelt suudab ta lehe keerata ümber saagi, et suurendada oma kokkupuutepinda saagiga, aga see kestab tunde või eriti suure saagi korral isegi päevi. Saakloom sureb kas kurnatusse või lämbub sellepärast, et lima ummistab tema trahheed. Lõpuks, kui saakloom on ära seeditud, keerdub leht lahti ja järele jääb üksnes saaklooma välisskelett.
Pikalehisel huulheinal on talvel puhkeperiood. Ta talvitub pungadena, mis koosnevad tihedalt kokku keerdunud ja isegi sõlmunud lehtedest. Kevadel kerivad lehed end pungast jälle lahti.
Komsomoletsi saar
Saare põhjapoolseim punkt on Arktiline neem (81° 13' põhjalaiust). See on ühtlasi kogu Aasia kõige põhjapoolsem punkt.
Komsomoletsi saare pindala on 9006 km², kõrgus kuni 780 m. Umbes 65% saarest on kaetud jääga. Saarel paikneb Venemaa suuruselt teine liustik Teaduste Akadeemia liustik, mille pindala on 5575 km², paksus kuni 819 m ja kõrgus merepinnast kuni 749 m. (Suurim liustik on Novaja Zemlja Põhjasaarel, umbes 20 000 km²).
Saare taimestiku moodustavad samblad ja samblikud.
Saare avastas Nikolai Urvantsevi ja Georgi Ušakovi 1930–1932 toimunud ekspeditsioon.
Saare nimi tähendab 'kommunistlik noor (komsomoli liige)'.
Krihv
thumb|Krihvid [[kitarri kaelal]] Krihv ehk astmetraat on osadel keelpillidel sõrmlaua detail, mille abil fikseeritakse helikõrgust. Keele surumine vastu pilli kaela kindla krihvi juures fikseerib keele võnkuva osa pikkuse ja sellega ka helikõrguse.
Krihvid on näiteks kitarril, lautol, mandoliinil, bandžol. Sümfooniaorkestri keelpillirühma liikmetel (viiul, vioola, tšello, kontrabass) krihve ei ole.
Lavretsovi tänav
Lavretsovi tänav on tänav Narva vanalinnas. See algab Puškini tänavast, ristub Vabaduse tänavaga ja lõpeb Vestervalli tänavaga ristudes. Tänava pikkus on umbes 290 m.
pisi|Sinine, Must ja Valge tänav Narvas 1929. aasta linnaplaanil 1900. aasta ja 1905. aasta linnaplaanidel on selle tänava nimi vene keeles Десятая улица, 1912. aasta linnaplaanil eestikeelne Kümnes uulits ning 1929. aasta linnaplaanil on tänava nimi Valge tänav. Koos Sinise ja Musta tänavaga, mis kulgesid üksteisega rööpselt, moodustasid nad Eesti lipu värvid.
Pärast Teist maailmasõda nimetati tänav ümber oletatavasti nõukogude võimu auks ja 1986. aasta linnaplaanil on tänava nimi Nõukogude tänav ehk vene keeles улица Ныукогуде.
11. mai 1994 linnavalitsuse otsusega nimetati tänav ümber Lavretsovi tänavaks. Tänav sai nime Narva kaupmehe ja metseeni Sergei Lavretsovi järgi, kes pärandas oma rikkaliku maalide ja kunstiesemete kogu Narva linnamuuseumile.
pisi|Lavretsovi 5. Hotell Central Lavretsovi tänaval asuvad hotellid Central ja King, baar Gulliver ning restoranid King, Gulliver ja Zakarpatje.
Anoksügeenne fotosüntees
Anoksügeenne fotosüntees ehk bakteriaalne fotosüntees on fotosünteetiliste bakterite (va tsüanobakterid, kel on oksügeenne fotosüntees) teostatav protsess, milles erinevalt oksügeensest fotosünteesist ei eraldu hapnikku, sest protsessi läbi viivad bakterid ei saa CO2 redutseerimiseks vajalikku vesinikku mitte veest, vaid väävliühendeist, gaasilisest vesinikust jt. Anoksügeenne fotosüntees toimub anaeroobses või mikroaerofiilses keskkonnas.
Nirvaana
Nirvaana (sanskriti keeles nirvāṇa ‘vaibumine, kustumine’; paali keeles nibbāna; tiibeti keeles mya ngan las ’das pa; hiina keeles 涅槃 niepan; jaapani keeles nehan) on budismis, hinduismis ja teistes india õpetustes täielik rahulolu ja vabanemine, teadvuse kõrgeim seisund, kui ollakse lõplikult lahkunud sündide ringkäigust ehk sansaarast. Budismis mõistetakse sansaaras kinni hoidvate tegurite all eelkõige meeleplekke, mis põhjustavad tegusid ja nende tagajärgi ning pidevat sündimist olemasolu valdkondades.
Anoksügeenne fotosüntees
Anoksügeenset fotosünteesi viivad läbi kolm bakterirühma: fototroofsed rohelised bakterid, purpurbakterid ja heliobakterid.
Nirvaana
Buddha õpetuse kohaselt võib nirvaanasse jõuda virgumise ehk valgustumise kaudu. Hinduismis käsitletakse nirvaanat ühinemisena ülima jumalaga ja nirvaana sünonüümiks on mokša ehk vabanemine, kuhu võib jõuda ka jooga või askeesi kaudu.
Anoksügeenne fotosüntees
Fotosünteesipigmentideks on mitmed bakteriklorofülli vormid (a, b, c ja d).
Nirvaana
'Nirvaana' oma sõna-sõnalises tähenduses ("ära puhutud") on ka tänapäeval kasutusel tavalise õlilambi või küünla leegi ära puhumisel, mil öeldakse, et selle leek "nirvaanastus" ehk "läks nirvaanasse". Indias võidakse öelda kuuma toidu kohta: "Ootame, kuni riis läheb nirvaanasse." Nirvaana seostubki eelkõige haihtumise ja jahtumisega ning sellele vastanduvad tule ja kuumusega seotud mõisted.
Sensu lato
Sensu lato (lühend s. l.) on ladinakeelne väljend, mis tähendab 'laiemas mõttes'. Väljendit kasutatakse paljudes teadusharudes, näiteks bioloogias ja geoloogias.
Bioloogilises taksonoomias on see mõiste, mis tähistab taksoni käsitlemist laiemas mõttes. Näiteks Taraxacum officinale s.l. tähistab harilikku võilille kui mikroliikide rühma.
Vaata ka
Liste des locutions latines
Nirvaana
Erinevad nirvaanad
Tehakse vahet kaht tüüpi nirvaana vahel. Esimest tüüpi on jäägiga nirvaana (sanskriti keeles sopadhiśeṣa), mis iseloomustab teadvuse kõrgeimasse seisundisse jõudnud isikut, kes ometi jätkab olemasolu sansaaras.
Teist tüüpi on jäägitu nirvaana (sanskriti keeles nirupadhiśeṣa) ehk täielik nirvaana (sanskriti keeles parinirvāṇa), parinirvaana, millesse eluajal nirvaanasse jõudnud olend (näiteks buddha) jõuab lõplikult maisest elust lahkudes.
Kõrgeima taseme bodhisattvad jõuavad teadvuseseisundisse, kus nad on võimelised minema nirvaanasse, kuid jäävad kaastunde tõttu sansaarasse, et tegutseda kõikide olendite hüvanguks.
Mahajaanas, eriti madhjamaka koolkonnas, väidetakse, et ülima tõe seisukohalt ei ole nirvaanal ja sansaaral vahet.
Psühholoogia
Psühholoogia on teadusharu, mis uurib käitumist ja psüühilisi protsesse (või psüühikat) ehk vaimseid protsesse ja nendevahelisi seoseid.
Psühholoogia aine hõlmab näiteks aistinguid, taju, teadvust, mõtlemist, emotsioone, vajadusi, motivatsiooni, informatsiooni töötlemist, mälu, hoiakuid, fantaasiat, unenägusid, isiksuse arengut, kõnet ja tegevust. Psühholoogia uurib nii inimest kui ka loomi. Psühholoogia uurib ka vaimsete protsesside bioloogilist alust ning kultuurilisi ja sotsiaalseid tingimusi ja mõjusid. Uuritakse nii inimest üldiselt, inimeste rühmi kui ka konkreetseid indiviide.
Psühholoogia kasutab mitmesuguseid meetodeid: nii eksperimentaalseid kui ka kirjeldavaid, nii kvantitatiivseid kui ka kvalitatiivseid.
Kuni 19. sajandini oli psühholoogia filosoofia alavaldkondi; iseseisvaks empiiriliseks teadusharuks sai see 19. sajandi teisel poolel. Tänapäeval piirnevad psühholoogiaga analüütiline vaimufilosoofia ja psühholoogiafilosoofia. Teadusharudest piirnevad psühholoogiaga ühelt poolt kultuuriteadused ja sotsiaalteadused, teiselt poolt tunnetusteadus, bioloogia (eriti neuroteadus) ja meditsiin (eriti psühhiaatria).
Nimetus "psühholoogia" pärineb 15. sajandist.
Psühholoogia definitsioonid
Psühholoogiale on antud palju definitsioone. Erinevused on tingitud osalt erinevatest arusaamadest psühholoogia meetoditest ja ainetest (üks erinevuste allikas tuleneb erinevatest arusaamadest selle kohta, milles seisneb psühholoogia teaduslikkus), osalt terminoloogia erinevustest. Näiteks defineeritakse psühholoogiat mõnikord teadusena, mis uurib (loomade, eeskätt) inimese käitumist, mõnikord lisatakse käitumisele vaimsed protsessid. Teisel juhul ei peeta vaimseid protsesse käitumiseks, sest erinevalt otseselt vaadeldavast välisest käitumisest ning mõõdetavatest ja registreeritavatest siseprotsessidest (vaadeldav käitumine, overt behaviour ) ei ole need otseselt vaadeldavad. Laiemas mõttes aga arvatakse käitumise alla ka vaimsed protsessid kui mittevaadeldav käitumine (covert behaviour). Definitsiooni sõnastus, mis nimetab psühholoogia ainena käitumist, jätab lahtiseks, kas biheiviorismi kombel välistatakse psühholoogiast vaimsete protsesside uurimine või arvatakse vaimsed protsessid käitumise alla.
Psühholoogia harud
Teoreetilisi harusid saab teatud määral eristada rakenduspsühholoogiast.
Üldpsühholoogia käsitleb normaalse täiskasvanud inimese psüühika (eriti taju, õppimise, emotsioonide ja motivatsiooni) üldisi seaduspärasusi. Selle kõrval on psühholoogial hulk harusid.
Ajalugu
Vana-Kreekas tegelesid psühholoogiliste teemadega filosoofid (sealhulgas Platon ja Aristoteles, kellelt pärineb teos "De anima" ("Hingest")) ja arstid. Hippokrates töötas välja nelja õpetuse neljast temperamenditüübist, sidudes seda erinevate kehamahlade ülekaaluga.
Filosoofilises psühholoogias pöörati suurt tähelepanu "hinge võimetele". 17. sajandil esitas René Descartes õpetuse kehast ja vaimust kui eri substantsidest (Descartesi dualism). Briti empirismi mõjul keskendus 18. ja 19. sajandi psühholoogia teadvuse ja selle sisude uurimisele enamasti assotsiatsiooni mõistest lähtudes (assotsiatsioonipsühholoogia).
Psühholoogia kui iseseisva (kuigi filosoofia ja füsioloogiaga seotud) teadusharu ("teadusliku psühholoogia") sündi seostatakse aastaga 1879, mil Wilhelm Wundt rajas Leipzigi ülikoolis psühholoogiainstituudi ja psühholoogialaboratooriumi, mille tegevus leidis järgijaid ka mujal. Wundt uuris eksperimente ja introspektsiooni kasutades aistingute ja teadvuse algelemente, nende kombineerumist psüühilisteks liitstruktuurideks (taju, assotsiatsioonid, mälu) ja nende füsioloogilist alust. Psühholoogia rajajate sekka arvatakse ka Gustav Fechner, Hermann Helmholtz, Hermann Ebbinghaus ja Georg Müller.
USA-s tekkis evolutsiooniteooria ja pragmatismi mõjul psühholoogia suund funktsionalism, mis vaatles psüühilisi võimeid ja hoiakuid protsessidena ning adapteerumise vahenditena. William James rajas psühholoogiainstituudi Harvardi ülikoolis. Oma raamatus "The Principles of Psychology" (1890) määratles ta psühholoogia teadusena vaimsest elust. Esimeste USA psühholoogide seas olid ka John Dewey, James Cattell ja Granville Stanley Hall. Inglismaal töötas samal ajal Francis Galton. Uurima hakati ka individuaalseid eripärasid, arengupsühholoogiat, loomapsühholoogiat ja psühholoogia praktilisi rakendusi.
Saksamaal tekkis geštaltpsühholoogia (Max Wertheimer, Wolfgang Köhler, Kurt Koffka), mis vastustas teadvuse ja käitumise analüüsi elementideks ning pööras selle asemel tähelepanu tervikutele (geštaltidele).
1960. aasta paiku tekkis USA-s humanistlik psühholoogia (Abraham Maslow, Carl Rogers), mis vastustas biheiviorismi ja psühhoanalüüsi ebainimlikke jooni.
Uute suundadena ilmusid ka näiteks fenomenoloogiline psühholoogia ja marksistlik psühholoogia.
Mitteakadeemilise suunana tekkis 19. sajandi lõpus Sigmund Freudi psühhoanalüüs, mis käsitles konflikte tekitavat tungide dünaamikat ja isiksuse loomust. Kuigi Freudi lähtekoht oli funktsionalistlik, pööras ta erilist tähelepanu psüühika mitteteadvuslikule osale, mis on teadvustatud psüühika alus. Mitteteadvuse motiivid ja ihad, mis on sageli seksuaalsed, agressiivsed või muul moel sotsiaalselt vastuvõetamatud, suunavad suurt osa inimese käitumisest ning tekitavad vaimuhaigusi ja neurootilisi sümptomeid. Arusaamatu käitumise ja kummaliste sümptomite taga võivad olla varasest lapsepõlvest pärit konfliktid. Psühhoanalüütiline teraapia seadis eesmärgiks mitteteadvuslike motiivide teadvusse toomise. Psühhoanalüüsi ideed mõjutasid tugevasti psühholoogiat, kasvatusteadust, mõningaid muid teadusharusid ja kultuuri laiemalt.
Freudi koolkonna mõjul kujunesid uued psühhoanalüüsi koolkonnad, sealhulgas analüütiline psühholoogia ja egopsühholoogia.
1960ndatest saadik on laialt levinud psühholoogia suund kognitivism ja valdkond kognitiivne psühholoogia, mille eelkäijate seas olid Jerome Bruner, Ulric Neisser ja Jean Piaget, ja mille rajajate seas olid Kurt Lewin ja Edward Tolman, mis muu hulgas hakkas uuesti uurima ka teadvust. Osalt arvutustehnika mõjul hakati üksikasjalikult modelleerima näiteks tähelepanu, mälu ja ülesannete lahendamist.
Ararati maakond
Ararati maakond on 1. järgu haldusüksus Armeenias.
Psühholoogia
Ajalugu
Tänapäeva psühholoogia on enamasti eklektiline ega pea kinni kindlast suunast.
Ararati maakond
🇦🇲
Psühholoogia
Ajalugu Eestis
Eksperimentaalpsühholoogia kujunemislooga on seotud ka Friedrich Georg Wilhelm Struve, kelle tööd aitasid kaasa nn personaalsete võrrandite probleemi lahendamisele. Oluline sündmus oli ühe kaasaegse psühhiaatria ja psühholoogia rajaja Emil Kraepelini valimine Tartu Ülikooli psühhiaatriaprofessoriks (ta oli selles ametis 1886–1891). Wilhelm Wundti õpilasena algatas Kraepelin Tartus eksperimentaalsete uuringute programmi, uurides taju, väsimust, und, sõnaassotsiatsioone ja farmakonide mõju psüühikale. Pärast Kraepelini lahkumist jätkas eksperimentaalset suunda teine Wundti õpilane Vladimir Tšiž.
Eestiga oli seotud ka kahe väljapaistva psühholoogi elukäik: geštaltpsühholoogia peaideoloog Wolfgang Köhler sündis Tallinnas ja Würzburgi koolkonna alusepanija Oswald Külpe lõpetas 1886. aastal Tartu Ülikooli ajalooteaduskonna. Esimese eestlasena, kes professionaalsel tasemel tegeles psühholoogiaga oli Teichmülleri õpilane Rudolf Kallas, kelle "Mäluõpetuse süsteem" ("System der Gedächtnislehre", 1897) vaatleb eesti regilaulu mnemotehnilisest vaatekohast. Rahvusvahelise tuntuse omandas Karl Girgensohni rajatud Dorpati religioonipsühholoogia koolkond, mis tegeles usulise kogemuse eksperimentaalse uurimisega.
Kahe sõja vaheline aeg (1919–1940)
Tartu Ülikooli kui Eesti rahvusülikooli esimeseks psühholoogiaprofessoriks valiti Aleksander Kaelas, kes oli esimene eesti soost kutseline psühholoog. Ta oli töötanud Moskva Ülikooli juures ja tegeles emotsioonide uurimisega. Tema surma tõttu täitmata koha sai endale Konstantin Ramul, kes rajas 1922 Tartu Ülikooli juurde eksperimentaalpsühholoogia laboratooriumi. 1939 kaitses Ramul doktoritööd Herbarti matemaatilise psühholoogia ajaloost. Psühholoogia õpetamise ja populariseerimise kõrval on Ramulil teeneid ka psühholoogia ajaloo uurijana. Tema artiklid (ilmusid ajakirjas American Psychologists 1960 ja 1963) on kaalukad uurimused 17. saj. psühholoogia ja psühholoogiliste mõõtmiste ajaloo vallast.
Kõige märkimisväärsem saavutus psühholoogia valdkonnas oli Juhan Torki "Eesti laste intelligents" (1939), mis kujutab endast ulatuslikku eesti laste vaimsete võimete uurimust. Torki ideed ja töö tulemused (nt migratsiooni mõju populatsiooni vaimsetele võimetele) olid uuenduslikud ja pakuvad huvi veel ka tänapäeval.
Välislingid
¨
Luide
pisi|Mesquite Flat Dunes [[Surmaorg|Surmaoru Rahvuspargis]] pisi|[[Kelso luited Mojave kõrbes]] Luide on tuuletekkeline positiivne pinnavorm.
Luidete rühma nimetatakse luitestikuks.
Luited koosnevad teralistest setetest, mida tuul jõuab ühest kohast teise kanda. Kui tuul kohtab takistust, siis tema jõud väheneb ja tuule kantud liivaterad pudenevad maha – tekib eelluide. Takistuseks võib olla kasvõi põõsas. Luide kasvab ja matab takistuse enda alla. Luitel on iseloomulik kuju, mis ei olene suurusest: tuulealune serv on lauge ja tuulepealne serv järsk. Luited võivad liiva asemel moodustuda ka näiteks vulkaanilisest tuhast.
Kui eelluide on küllalt suureks kasvanud, hakkab ta tuule mõjul liikuma. Tuulealusel serval olevaid osakesi puhub tuul mööda luidet edasi, kuni nad jõuavad üle luite tipu ja kukuvad oma raskuse mõjul maha, nende peale aga ladestuvad üha uued ja uued üle luiteserva puhutud osakesed.
Eestis esineb luiteid näiteks Peipsi järve rannikul. Kuid Eesti luited on sageli kinnistunud, kasvanud täis taimestikku, isegi puid.
Luited võivad olla enam kui kilomeetri kõrgused. Maailma kõrgeim luide on Argentinas Catamarca provintsis asuv Federico Kirbuse luide, mis ulatub jalamilt 1230 m ja merepinnast 2845 m kõrgusele. Palju ei jää maha Peruus Nazca provintsis Sechura kõrbes asuv Cerro Blanco luide, mis ulatub jalamilt 1176 ja merepinnast 2080 m kõrgusele.
Paigalseisvad luited pole kaugeltki nii kõrged. Hiinas Sise-Mongoolias Alashani tasandikul Gobi kõrbes asuv Badan Jarani luide on jalamilt umbes 500 m kõrge ja maailma kõrgeim liikumatu luide. Euroopa kõrgeim luide Pyla luide asub Prantsusmaal Akvitaanias Arcachonis ja kerkib merepiirilt 108 m kõrgusele.
Luited võivad tekkida kõikjale, kus on piisavalt tuult ja tolmu või liiva. Lisaks Maale on luiteid avastatud Marsilt ja Saturni suurimalt kuult Titanilt.
Hiinas Ningxia provintsis täheldati, et luidete rühm liikus aastail 1954–1959 100 meetrit. Umbes sama liikumiskiirus on registreeritud Egiptuses. See kiirus pole suur, aga luited matavad edasi liikudes enda alla kõik, mida kohtavad, kaasa arvatud puud ja hooned. Korduvalt on juhtunud, et mõni küla tuleb teise kohta kolida, sest luide matab kõik vanas asukohas olevad majad enese alla.
Sellepärast on suure praktilise tähtsusega luidete kinnistamine. Põhiliselt istutatakse selleks luidetele taimi. Luited koosnevad peamiselt liivast, mis ei sisalda peaaegu üldse toitaineid. Sellepärast ei pruugi taimed luidetele kasvama jääda. Märgatavalt lihtsam on kinnistada liikumatuid luiteid.
Parila
Parila on mitme Eesti küla nimi.
Adolf Tolkatšov
Adolf Tolkatšov (6. jaanuar 1927 Aktöbe, Kasahstan – 24. september 1986) oli Nõukogude Liidu elektroonikainsener, kes edastas salajasi dokumente CIA-le aastatel 1979–1985. Tolkatšov andis CIA-le ülisalajast teavet Nõukogude Liidu radariprojektide kohta.
Aastal 1985 ta vahistati ning talle mõisteti surmanuhtlus.
Scholarpedia
Scholarpedia on veebientsüklopeedia, mis temaatika osas piirdub neuroteaduste, kunstliku intellekti ja astrofüüsika teemadega.
Selle alustajaks oli 2006. aastal vene päritolu Ameerika Ühendriikides töötav neuroteadlane Eugene M. Izhikevich.
Scholarpedia artiklite autorid valitakse kasutajate poolt eriala ekspertide seast, ning iga artikli alguses on märgitud selle autor oma õige nimega.
Eesti Matemaatika Selts
Eesti Matemaatika Selts on Tartus resideeriv ühendus, mis püüab kaasa aidata matemaatiliste teaduste ja matemaatilise hariduse arengule Eestis, samuti matemaatika rakendamisele eri valdkondades.
Selts on asutatud 23. veebruaril 1926 Akadeemilise Matemaatika Seltsina, mille esimene esimees oli Gerhard Rägo. Aastatel 1941–1987 selts ei tegutsenud. Selts alustas taas tegevust 17. septembril 1987 Eesti Matemaatika Seltsina.
Kelaatravi
Kelaatravi on organismist raskmetalle väljutav ravi.
Kelaatravis kasutatakse kelaatumist, mille puhul orgaanilised ühendid moodustavad ühendeid metalliioonidega.
Komsomolets
Komsomolets (vene keeles 'kommunistlik noor') on antud nimeks mitmele objektile:
2. Eesti Politseirügement
2. Eesti Politseirügement (saksa keeles Estnische Polizei Regiment 2) oli Eestis politseipataljonide juhtimiseks moodustatud väeüksus Kolmanda Riigi sõjaväes. Politseirügemendi staap moodustati 1. Eesti Politseirügemendi staabi baasil juulis 1944.
Juhtkond ja koosseis
Rügemendi ülem oli, Daugavpilsi lahingute ajal major Kaarel Saimre. Rügemendi koosseisu kuulusid
Lahingutee
Rügement formeeriti Lätis, Leedus ja Valgevenes teenistuses olevate 37., 38. ja 40. Eesti Politseipataljoni juhtimiseks rindeolukorras. Vahetult enne Daugavpilsi rindele sõitmist, 7. juulil moodustati rügemendi staap. Kuna ajapuudusel polnud võimalust uue staabi loomiseks, toodi selleks Viru rindelt senine 1. Eesti Politseirügemendi staap. Rügement anti Friedrich Jeckelni võitlusgrupi koosseisu, mis omakorda allus II armeekorpusele. Korpus pidas sel ajal raskeid lahinguid Daugavpilsist umbes 60 kilomeetrit lõuna pool pealetungivate Nõukogude 6. kaardiväearmee eliitüksustega.
Rügement jõudis 12. juulil 1944 Turmantase jaama ja suundus samal päeval rindele. Seda rindelõiku kaitsesid Läti politseirügemendid, kes olid kandnud raskeid kaotusi. 2. politseirügement osales lahingutes Drūkšiai ja Riči järve ääres ning Taržeķi asulas. Kuigi ühiselt suudeti Läti politseirügementidega punaväe esialgne pealetung tõkestada, langes Daugavpils 27. juulil Nõukogude vägede kätte ning politseipataljonid jäid piiramisrõngasse ja pidid taanduma Jēkabpilsi suunas. 12. augustil taandusid pataljonid üle Väina jõe.
Impulss
Impulss ehk liikumishulk on füüsikaline suurus, mis võrdub keha massi ja kiiruse korrutisega. Kehtib ka liikumishulga jäävuse seadus, mis ütleb: suletud süsteemi kuuluvate kehade liikumishulkade geomeetriline summa on nende kehade igasuguse vastastikmõju korral jääv. Suletud süsteem tähendab siin süsteemi, mis ei ole vastastikuses mõjutuses süsteemiväliste kehadega.
2. Eesti Politseirügement
Lahingutee
Läti politseirügemendid olid lahingus kandnud nii raskeid kaotusi, et pärast taandumist need saadeti laiali ja isikkoosseis liideti teiste üksustega. 2. Politseirügement saadeti tagasi Eestisse, kuhu jõudis augusti keskel. Jõudnud 14. augustil Tallinna, majutati 38. ja 40. pataljon Tallinna Polütehnikumi hoonesse Pärnu maanteel. Mõne päeva järel selgus, et täienduse puudumisel oli ka 2. Eesti Politseirügement määratud laialisaatmisele. Seejuures liideti 40. pataljon 38. pataljoniga ning rügemendiülem Saimre võttis üle 37. pataljoni juhtimise. Rügemendi staap likvideeriti 20. augustil ja saadeti tagasi Viru rindele 1. Eesti Politseirügemendi juurde.
Impulss
Impulsi \mathbf{p} valem: kus
Ühik: kilogramm-meeter sekundi kohta (kg·m/s).
Primorski rajoon
Primorski rajoon on munitsipaalrajoon Venemaal Ida-Euroopa lauskmaal Arhangelski oblasti mandriosa loodeosas ning saartel (sealhulgas Solovetsi saared, Franz Josephi maa ja Victoria saar). Mandriosast läänes on Valge meri.
Keset rajooni, kuid väljaspool selle territooriumi paiknevad linnaringkonnad Arhangelski linn, Severodvinsk ja Novodvinski linn. Rajoon piirneb kirdes Mezeni rajooniga, idas Pinega rajooniga, kagus Holmogorõ rajooniga, lõunas Plessetski rajooniga ja Onega rajooniga.
Rajooni pindala on 46 100 km².
Loodus
Mandriosa on tasandik, mis on kaetud peamiselt taigaga, mis koosneb põhiliselt kuuse-, vähemal määral männimetsadest, kuhu on segatud ka nulgu, lehist ning lehtpuid (põhiliselt kaske). Rajooni põhjaosas läheb taiga üle metsatundraks ja tundraks.
Rajooni territooriumil on palju jõgesid ja ojasid, mis kuuluvad Valge mere valglasse, ning paduraid ja rabasid.
Halduskeskus
Rajooni halduskeskus on Arhangelsk, mis asetseb väljaspool rajooni piire.
Haldusjaotus
Primorski munitsipaalrajooni piirid määrati algselt kindlaks Arhangelski oblasti seadusega 23. septembrist 2004. Arhangelski oblasti seadusega 3. märtsist 2005 nr 14-2-ОЗ "Muudatuste ja täienduste tegemisest oblastiseadusse "Munitsipaalmoodustiste staatusest ja piiridest Arhangelski oblastis"" rajooni territooriumi suurendati.
Arvestades munitsipaalrajooni territooriumi suurenemist 1. jaanuarist 2006, on seal 19 munitsipaalmoodustist (külaasundust).
Haldusajalugu
Primorski rаjoon moodustati 15. juulil 1929 Põhjakrai koosseisus.
23. septembril 1937 võttis NSV Liidu Kesktäitevkomitee vastu määruse "Põhjaoblasti jagamisest Vologda ja Arhangelski oblastiks" ning Primorski rajoon läks Arhangelski oblasti koosseisu.
Vene NFSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega 17. detsembrist 1940 moodustati Onega ja Primorski rajooni osast Belomorski rajoon.
Vene NFSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega 24. detsembrist 1952 moodustati Arhangelski oblasti koosseisus Arhangelski rajoon, mille koosseisu läksid külanõukogud, mis varem olid allunud Arhangelski Linna Töörahva Saadikute Nõukogule. 7. oktoobril 1955 Vene NFSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega Arhangelski rajoon kaotati ning selle territoorium läks Primorski rajooni koosseisu.
Vene NFSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega 30. septembrist 1958 Belomorski rajoon kaotati ning selle territoorium läks Onega ja Primorski rajooni koosseisu. Detsembris 1962 moodustati Loode majandusrajoon ning pärast rajoonide suurendamist 1. veebruarist 1963 moodustati Primorski külarajoon ning 12. jaanuarist 1965 uuesti Primorski rajoon.
Vene NFSV Ülemnõukogu seadlusega 23. märtsist 1987 moodustati Solovetsi saarte territooriumil Arhangelski oblasti kahekümnes rajoon Solovetsi rajoon, kuid 1. jaanuarist 2006 läks ta Primorski munitsipaalrajooni koosseisu.
1. jaanuaril 2006 liideti peale Solovetsi saarte Primorski rajooniga ka Franz Josephi maa ja Victoria saar. Enne seda oli rajooni pindala 21 200 km².
Rahvastik
Elanike arv on 26 200 (2013), rahvastikutihedus 0,6 in/km².
Rajoonis on 215 asulat.
Kadarpiku
Kadarpiku on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.
Kuni oktoobrini 2013 kuulus küla Taebla valda.
See piirneb kirdes Koela külaga, kagus Taebla aleviku ja Kirimäe külaga, edelas Haapsalu linna Tammiku ja Laheva külaga ning loodes Saunja külaga.
Kadarpiku külas asub Ants Laikmaa majamuuseum.
Armaviri maakond
Armaviri maakond on 1. järgu haldusüksus Armeenias.
Suuremad linnad on Armavir, Vagharšapat ja Hoktember.
🇦🇲
Sipelga tänav
Sipelga tänav on tänav mitmes Eesti asulas:
Valli
Valli on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.
Järvakandi mõisasüdame juurde tekkinud asunduse keskmine osa sai 1936. aastal Valli nime. Selle nime valiku põhjus pole teada, ent läheduses on mitu Valli talu.
Külas asuvad Järvakandi mõisakompleks ja peahoone varemed, Järvakandi mõisa Taubede kalmistu ning Purku Samaaria koda. Külas asuvad ka Valli valge mänd ja Serbia tamm.
1. jaanuaril 2022 elas Valli külas 68 inimest.
Ajalugu
Külas asub Järvakandi mõis, kohta on 1460 mainitud külana (Jerwencato; 1464 Jerwentayne ~ Jerwencayue), 1485 juba mõisana (Jerworikory ~ Jerwenkay).
1977. aastal liideti Valliga küla kaguserval olnud Kaera küla, mis oli saanud 1936. aastal nime Kaera talu järgi.
1977. aastal liideti Mõisataguse küla (Türgiküla, kohalikud on seda hüüdnud ka Saunakülaks).
Praegusel Valli küla territooriumil sündis ühe Järvakandi mõisa töölise peres 1884. aastal Albert Valdes.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla halduslikult Raikküla vallas.
Petšora
Petšora on linn Venemaal Komi Vabariigis, Petšora rajooni keskus. Asub Petšora jõe ääres.
Petšora linn asutati 1949. aastal kahe alevi liitmise teel.
Linnas asub Venemaa kosmosevägede väeosa nr 96876.
Royce Da 5'9"
Ryan Montgomery (sündinud 5. juulil 1977), esinejanimega Royce Da 5'9, on Ameerika Ühendriikide räppar. Ta on välja andnud kolm stuudioalbumit.
Royce sündis USA Michigani osariigis Detroiti linnas. Räppimist alustas Royce koos parima sõbra Jah Da 5'9"-ga juba 18-aastaselt. Mõlemad olid kooli korvpallimeeskonnas kaks lühimat, sest nende kasv oli vaid 175 cm.
Raka
Raka on mitme koha nimi:
Royce Da 5'9"
Esimese lepingu sõlmis Royce Tommy Boy plaadifirmaga, kellega ta andis välja kauaoodatud debüütalbumi "Rock City". Varsti Royce aga lahkus plaadifirmast lahkehelide tõttu. Pärast seda tegi ta lühikest aega koostööd Royce Columbia plaadifirmaga. Tema juhtivaks produtsendiks sai kuulus Eminem, kes aitas Roycel produtseerida palju lugusid. Tuntuimaks hitiks sai underground-lugu "Boom", mille produtseeris DJ Premier. Samuti kogus Royce tuntust arvutimängus "GTA III", kus muusikakanali pealt võis tema räppimist kuulata.
Pärast albumi "Independent's Day" on Royce hoidnud madalamat profiili. Praeguseks on tal kokku kolm albumit.
Ragnar Klavan
Ragnar Klavan (sündinud 30. oktoobril 1985 Viljandis) on Eesti jalgpallur.
Temast sai 2009. aasta septembris esimene ja seni ainus eestlane, kes on pääsenud Meistrite liigas väljakule. Aastal 2017 sai Klavan JK Tallinna Kalevi presidendiks.
AZ
Klavanil oli 2009. aasta suveni laenuleping, mille järel hakkab kehtima 13. veebruaril 2009 sõlmitud nelja-aastane tööleping.
Klavan tuli 19. aprillil 2009 esimese eestlasena Hollandi meistriks. Koduklubi AZ meistritiitel andis õiguse mängudele Meistrite liigas, kus ta 29. septembril 2009 esimese ja seni ainsa eestlasena väljakule pääses. Klavan vahetati alagrupikohtumises Liege'i Standardiga (1:1) 82. minutil platsile vasakkaitsjana ega suutnud üleminutitel takistada vastastel viigiväravat löömast.
FC Augsburg
Klavanist sai esimene Eesti mängija, kes Saksamaa kõrgeimas liigas mänginud. Klavan debüteeris Bundesligas 14. septembril 2012 mängus Wolfsburgi vastu kui ta 67. minutil platsile vahetati. 6. aprillil 2013 sai Klavanist suurima arvu pealtvaatajate ees klubijalgpalli mänginud eestlane. Dortmundi Borussia staadionile oli kohtumist kogunenud vaatama 80 400 pealtvaatajat. FC Augsburg kaotas kohtumise 2:4.
2015. aastal oli eestlasest huvitunud ka Everton, kuid Klavan jäi Augsburgiga Euroopa liigat mängima.
Liverpool FC
20. juulil 2016 sõlmis ta lepingu Inglismaa kõrgliiga klubiga Liverpool FC. Üleminekusumma oli 4,2 miljonit Inglise naela. Leping Liverpooliga kestnuks 2019. aasta suveni.
Klavan sai Liverpoolis kahe hooajaga kirja 53 mängu ja kaks väravat.
Cagliari Calcio
17. augustil 2018 sõlmis Klavan kaheaastase lepingu Itaalia kõrgliiga klubiga Cagliari Calcio. Üleminekusumma on 2 miljonit Inglise naela.
Koondisekarjäär
Eesti koondises on Klavan mänginud 125 korda ja löönud kolm väravat.
Oma esimese mängu pidas 3. juulil 2003 Leedu vastu. Esimese värava lõi 31. mail 2006 Uus-Meremaale. Teise värava lõi ta El Salvadori vastu 29. veebruaril 2012, kui ta oli ka esimest korda Eesti koondise kapten.
Isiklikku
Klavan on õppinud Viljandi Jakobsoni Koolis ja Audentese Spordigümnaasiumis.
Tema isa on endine jalgpallur Dzintar Klavan.
Muu
2022. aasta sügisel osales Klavan heategevuslikus meelelahutussaates "Tantsud tähtedega", kus tema treeneriks oli Kerttu Tänav. Klavan on Jk Tallinna Kalevi president.
2023. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel edastab Klavan otseülekandes Eesti hääletustulemused.
Pajusti
Pajusti on alevik Lääne-Viru maakonnas, Vinni valla keskus.
Vinni vallamaja ees on mälestusmärgina aurumasin.
Vinni-Pajusti tammik – vanim ja suurim tammik Eestis. Ühendab–eraldab kaht alevikku Vinnit ja Pajustit.
Tammiku Pajusti-poolses osas asub Eduard Vilde nimelise kirjandusauhinna laureaatide tammik (avatud 2014. aastal kirjandusauhinna 50. aastapäevaks).
Pajustis asuvad:
Pajusti Klubi (Tartu mnt 11).
Klubi ees asub Eduard Vilde monument (avati 1965. aastal, kujur August Vomm, arhitekt Ilmar Bork).
Pajusti Lasteaed "Tõrutõnn" (Tartu mnt 9),
Pajusti külakool valmis 1842. Kool lõpetas tegevuse Vinni-Pajusti Gümnaasiumi valmimise järel 1988. aastal. Praegu on maja eravalduses.
Cheese (ansambel)
Cheese oli Eesti/USA punkansambel, mis alustas tegevust 1970. aastate lõpul, eesti pungi esilekerkimise aegadel, Tallinnas Sääse linnaosas.
Trummarina tegutses ambitsioonikas Andrus Lomp, kes jõudnud veendumusele, et edukat rokkstaari temast ei saa, liitus punklainega, asutas koos Veiko Tammeriga bändi ja saavutaski ihaldatud kuulsuse. Nimetus "Chees" pärines Sex Pistolsi laulureast: "An imitation from New York. You're made in Japan from cheese and chalk". Kähmakas ise oli päris hea poiss, kes ühines kunagi punkaritega ning asutas bändi Cheese. Pärast punklaine äravajumist siirdus aga New Yorki, kus ilmus Cheese'i esimene singel, mõne aja pärast suutis aga organiseerida küllaltki eduka soolokarjääri.
Cheese oli üsna hoogne, lugude tekstid sisaldasid palju noortepärast seksi; anarhiast seal nii palju juttu ei olnudki. Malcolm McLarenile või Tõnis Kahule oleks Cheese kindlasti meeldinud.
.cf
.cf on Kesk-Aafrika Vabariigi Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast.
The Rebels
The Rebels oli Tallinna (Sikupilli) punkbänd, mis tegutses aastatel 1978–1980. Esineti viiel kontserdil.
Aktseptorlisand
Aktseptorlisand suurendab aukude arvu pooljuhis juhtivuselektronide arvu suurendamata.
Jakob Westholm
Teenistuskäik
Westholm töötas aastail 1898–1899 Vana-Antsla valla Lusti koolis, 1899–1902 Viru-Nigula kihelkonnakoolis ja 1902–1903 Harjumaal Kolga ministeeriumikoolis.
Asus 1903. aastal tööle Tallinna Väikelaste Eest Hoolitsemise Seltsi algkooli õpetajana, 1905. aastal sai temast kooli juhataja ja 1907. aastal omanik. Kool töötas esialgu 2. järgu eraalgkoolina, 1910. aastast progümnaasiumikursusega 2. järgu poeglastekoolina ja 1915. aastast poeglaste erakeskkoolina. 1917. aastal sai koolist eragümnaasium (Jakob Westholmi Eragümnaasium). Westholm oli gümnaasiumi ülalpidaja ja direktor kuni surmani 1935. aastal. Westholm pärandas gümnaasiumile 140 000 krooni väärtuses vallas- ja kinnisvara, mille põhjal moodustati sihtasutus "Jakob Westholmi poeglaste erahumanitaargümnaasium" kooli ülalpidamiseks.
1919. aastal osales Westholm Vabadussõjas kooliõpetajate roodus.
Jakob Westholm oli Eesti Vabariigi algaastail 5. detsembrist 1918. aastast Haridusministeeriumi keskkoolide osakonna juhataja, osales kooliseaduste koostamisel. 1919–1920 Asutava Kogu liige ja abijuhataja, 1920–1931 Riigikogu liige.
Ühiskondlik tegevus
Westholm oli Eesti Rahvaerakonna ja erakondade ühinemise järel Rahvusliku Keskerakonna liige. Osales õpetajate kutseorganisatsioonide (Eesti Õpetajate Liit jt) tegevuses.
Kasahhi keel
Kasahhi keel (kasahhi қазақ тілі) on kõptšaki-nogai keelte hulka kuuluv turgi keel.
Kasahhi keele kirjutamisel kasutati 1927. aastani araabia kirja, seejärel läksid Nõukogude Liidu kasahhid üle ladina kirjale. 1940. aastal mindi üle kirillitsale, mida kasutatakse siiani, kuid otsustatud on üleminek ladina kirjale.
Kasahhi keel on aglutinatiivne, esineb vokaalharmoonia. Käändeid on seitse.
Kirjaviis
Kasahhi keele praegune kürilliline ortograafia kasutab muu hulgas tähte Ұ|ұ.
Surnud 2002
''Siin on loetletud 2002. aastal surnud inimesi ja loomi
.cg
.cg on Kongo Vabariigi Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1997. aastast.
Raka (Rapla)
Raka on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 63 inimest. Neist 60 (95,2%) olid eestlased.
.ck
.ck on Cooki saarte Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1995. aastast.
Üleslükkejõud
Kehade ujumise tingimused
Vedelikus või gaasis paiknevale kehale mõjub kaks vastassuunalist jõudu: raskusjõud ja üleslükkejõud. Kui raskusjõu moodul on üleslükkejõu moodulist suurem, siis keha vajub. Kui raskusjõu moodul võrdub üleslükkejõu mooduliga siis jääb keha igasugusel sügavusel tasakaalu. Kui aga üleslükkejõu moodul on raskusjõu moodulist suurem, siis keha tõuseb vedelikus üles. Keha tõusmine jätkub seni, kuni vedelikus oleva kehaosa poolt väljatõrjutud vedeliku kaal võrdub keha kaaluga.
Üleslükkejõud on raskusjõust suurem, kui vedeliku tihedus on suurem vedelikus oleva keha tihedusest. Seetõttu tõuseb näiteks puitklots veepinnale ning on võimalik terasest laevade veepinnal püsimine. Kuigi 1 m3 suurune terasest klots ei ujuks vees (sest terase tihedus on ~7900 kg/m3 ja vee tihedus ~1000 kg/m3), siis aga kogu ruumalaga 1 m3 seest tühi 15 mm-se seinapaksusega terasest klots ujub, kuna tema kogu tihedus [(antud klotsi terase mass + klotsi sees oleva õhu mass)/m3] ei ületa 1000 kg/m3 (~690+~1=691 kg/m3 < 1000 kg/m3)).
Sex Telegramm
Sex Telegramm oli Eesti punk rock ansambel.
1981. aastal Tallinnas alguse saanud Sex Telegramm oli Tallinna 10. Keskkooli bänd ja tegutses koos Generator M-iga.
Sensu stricto
Väljendit kasutatakse mõistena bioloogilises taksonoomias, kus ta paikneb lühendina (s. str.) taksoni ladinakeelse nime järel ning tähistab taksoni käsitlemist kitsamas mõttes.
Vaata ka
sensu stricto
Rõuma
Rõuma on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.
Rõuma küla paikneb Risti alevikust lõunas, Risti–Virtsu–Kuivastu–Kuressaare maantee ääres.
Rõuma asulakoht on kaitstav muinsusmälestis. Küla edelaosa jääb Marimetsa looduskaitsealale, keskosa aga Marimetsa-Õmma hoiualale.
Ajalugu
Algselt kuulus Piirsalu valda Kullamaa kihelkonnas. XVI sajandil on küla esmamainitud nimedega Rhoudenphæe, Roudenphe, aastal 1601 kasutati nime Ruemeck. 18. sajandi kaartidel on märgitud Reopae mõis, mis oli hiljem Kalju mõisa ja Koluvere mõisa karjamõis.
Risti alevik ja raudtee jagasid küla kaheks: Rõuma I põhja pool, Rõuma II lõuna pool raudteed. Need ühendati ühtseks külaks 1977. aastal. Rõuma I ehk Ristist põhja pool oleva külaosa on mainitud 1689. aastal nimega Hartz, 1798. aastal Harze, 1844. aastal Haatsi ja 1871. aastal Aartsi.