cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Audi
Ajalugu
1953 esitleti autot DKW 3=6 ehk Sonderklasse. Auto oli kahetaktilise kolmesilindrilise mootoriga ning see oli üsna menukas: kui mudeli tootmine 1959. aastal lõpetati, oli seda müüdud 330 000 eksemplari. 1950. aastatel saavutati edu ka mootorispordis.
1. jaanuaril 1958 ostis Daimler-Benz 88% Auto Unioni aktsiatest. Selle firma omandisse jäi Auto Union aastani 1964. Selle ajajärgu populaarseim mudel oli 1958. aastal esitletud DKW Junior. Tegu oli kahetaktilise mootoriga väikeautoga, mis saavutas nii meedia kui tarbijate üldise heakskiidu. Düsseldorfis asuv tehas ei suutnud kõiki ettemüüdud Junior'eid õigeks ajaks kohale toimetada.
1964 ostis Volkswagen 50,3% Auto Unionist ja ülejäänu aastal 1966. 1965. aastal esitleti uut neljataktilise mootoriga sõiduautot, mille nimeks oli lihtsalt Audi (hiljem küll Audi 72). Uut autot toodeti esimesel aastal 15 700 ja järgmisel aastal juba 63 500 eksemplari.
1968. aasta novembris esitleti uut mudelit Audi 100 ja avati ka uus tehasehoone.
Mahu vald
1945. aastal moodustati Mahu vallas Aseri, Kalvi, Samma ja Viru-Nigula külanõukogu.
Audi
Ajalugu
10. märtsil 1969 sõlmisid Auto Union GmbH, SNU Motorenwerke AG ja Volkswagenwerke AG lepingu, mille tulemusel Audi ja NSU liideti firmaks Audi NSU Auto Union. Firma suuromanikuks sai 59,9%-ga Volkswagen, peakorter jäi Ingolstadti.
Mahu vald
Mahu vald likvideeriti 1950. aastal, Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega maarajoonide moodustamise kohta Eesti NSV-s, kaotati 1. oktoobril 1950. aastal maakonnad ja vallad ning moodustati Kiviõli rajoon, Mahu valla alad lülitati Kiviõli rajooni koosseisu.
Audi
Ajalugu
1972. aastal esitleti mudelit Audi 80. Müügiarvud olid väga suured, ainuüksi 1973. aastal müüdi 234 000 Audi 80.
1975. aastal ühendati naftakriisist tulenenud tagasilöökide tõttu Heilbronni ja Neckarsulmi tehased, Neuensteini ära (?).
1976. aastal esitleti ajakirjandusele täielikult uuendatud Audi 100.
Eda Zahharova
Eda Zahharova on Tallinna Ülikooli õppejõud ja vabakutseline laulja, kes on esinenud kammerlauljana ja osalenud suurvormide ettekannetel Venemaal, Rootsis, Soomes ja Eestis ning laulnud soolokontserte.
Andis 2013. aastal G. Verdi nimelises Milano Konservatooriumis meistrikursuse.
Eda Zahharova on EZMA muusikaagentuuri looja. Tema õpilane Elina Netšajeva võitis lauluvõistluse "Eesti laul 2018" ning esindas 2018. aastal Eestit Eurovisioonil.
.dk
pisi .dk on Taani Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1987. aastast.
2021. aasta seisuga oli domeenile registreeritud üle 1,3 miljoni saidi.
Audi
Ajalugu
1979 esitleti mudeleid Audi 200 ja Audi Quattro.
1985. aastal muudeti firma nime ja sellega sündis Audi AG, kellele allusid Quattro GmbH ja Audi Sport iseseisvate ettevõtetena, keskendudes erimudelite toodangule ja autospordile.
1986 võeti Audi mudelitel kasutusele tsingitud kere, mis muutis autode kered tunduvalt vastupidavamaks korrosioonile.
1988 esitleti Audi V8-t.
.dj
.dj on Djibouti Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast.
Spordiliiga
Spordiliiga on sportmängude võistlusformaat, milles reeglina osalevad võistkonnad. Liigad võivad olla omavahel hierarhiliselt seotud -- ajaliselt piiratud hooaja lõppedes kerkivad parimad astme võrra kõrgemale ja nõrgemad langevad astme võrra madalamale. Selline liigasüsteem on tavapärane Euroopa ja Ladina-Ameerika klubijalgpallis, kuid seda rakendavad ka teised spordialad. Liiga edurivi selgub võitude või punktide alusel. Põhja-Ameerikas järgnevad põhihooajale väljalangemismängud.
Mustjõgi (Tallinn)
Mustjõgi (ka Mustjõe oja, Mustoja) on väike vooluveekogu Tallinnas Mustjõe asumis. Mustjõgi suubub Kopli lahte.
Ajalugu
Ajalooliselt sai jõgi alguse Mustamäe nõlvaalustest Glehni pargi allikatest ja Lepasalu allikatest.
Mustjõgi on olnud Tallinna linna ja Haabersti mõisa vaheline piir.
20. sajandil kaevati Mustjõele suudmest umbes 500 m kauguselt uus alamjooks, mille suue on vanast umbes 150 meetrit idakirde pool. Vana alamjooksu lõik on säilinud, kuid on väikese vooluga, sest põhiveehulk suubub merre mööda uut sängi.
Kirjeldus
Mustjõe pikkus on 1,4 kilomeetrit, see algab Laki tänava äärest. Tänapäeval kuuluvad jõe vesikonda valdav osa Kristiine linnaosast, kust pärineb ka enamik veest, ning väiksed osad Mustamäe ja Haabersti linnaosast.
Uuskomplekssus
Uuskomplekssus (inglise keeles New Complexity) on nüüdismuusikas termin, mida kasutatakse alates 1980-ndatest Brian Ferneyhough, Michael Finnissy ja teiste inglise nüüdisheliloojate loomingu esteetika ja vormi määratlemisel. Väga üldiselt võib öelda, et nende heliloojate looming on kompleksne, mitmetasandline, sisaldades üheaegseid evolutsioonilisi protsesse paljudes muusikalistes parameetrites. Kuigi uuskompleksset muusikat kirjutavatel heliloojatel on loomingut põhiliselt akustilistele instrumentidele, ületavad nende partituurid oma detailsusega tihti tavapärase noodijoonestikule kirjutatud muusika piire. Nende heliloojate looming sisaldab suurel hulgal mikrotonaalsust, ameetrilist rütmikäsitsust ja ülipeeni tämbrivariatsioone, mida on üles märgitud ülima täpsusega. Sellise noodikirja tehniline ja intellektuaalne keerukus vahendab interpreedile selle muusika erilisi esteetilisi omadusi.
Täna kirjutavad uuskompleksset muusikat paljud euroopa, põhja-ameerika ja austraalia heliloojad. Paljud neist on olnud aastaid seotud Darmstadti kursustega ning nende muusikas leiab nii esteetilisel kui ka tehnilisel tasandil väga palju ja väga suuri omavahelisi erinevusi.
Legasteenia
Legasteenia on aju orgaaniline iseärasus, mille puhul laps ei suuda lugema või õigesti kirjutama õppida. Esimesed märgid ilmnevad juba enne kooli, just enne lugemisoskuse omandamist. Need lapsed pole võimelised tähti ega silpe kokku panema ega ka sõnu silpideks tegema. Igasugune häire pole veel legasteenia. Kui laps kirjutab S või P tagurpidi, tuleb spetsialistidega välja selgitada põhjused, miks ta nii teeb. Paljudel juhtudel on tegemist päris tavalise lapsega ja kõik möödub kenasti.
Statistika
Kaua peeti seda lapse käitumishäireks ja ei osatud midagi peale hakata peale tõrelemise. 10% lastest pole võimelised lugema ja õigesti kirjutama õppima. Pideva depressiooni all kannatav laps võib sattuda raskesse seisundisse, kaasõpilaste pilkamis- ja naeruobjektiks.
Avastamine
Legasteenia tarvis on spetsiaalsed testid, mida kasutavad diagnoosimisel spetsialistid koos vanemate või õpetajatega. Lai valik õppeprogramme Saksamaal puudutab just igapäevase elu materjale, kuidas toime tulla ühes või teises olukorras, eriti lugemise osas.
Ravi
Spetsiaalsed programmid annavad tulemusi 2–4 aasta jooksul. Raviga tuleb olla järjekindel ja läheneda lapsele individuaalselt.
Volendam
thumb thumb Volendam on asula Hollandis Põhja-Hollandi provintsis Edam-Volendami vallas.
Volendami nimi oli algselt Vollendam. Algselt suubus siin E või IJe jõgi, mille ääres asus Edami asula, Zuiderzeesse. Aastal 1357 kaevasid edamlased Purmermeeri ja Zuiderzee vahele lühema ühenduskanali. Pärast seda rajati vana Edami sadama ette tamm ning vana sadam täideti. Siit ka nimi "Vollendam" – 'täitetamm'. Peagi asusid sinna elama talupojad ja kalurid.
Praegu on Volendam suur küla umbes 21 000 elanikuga. Elanikud rõhutavad oma eripära võrreldes muu Hollandiga. Muuhulgas räägivad nad taani keelega sarnanevat murret.
Volendam on oma maalilise kaluriküla miljööga rahvusvaheline turistide sihtkoht.
2001. aasta tulekahju
Kohvikus Het Hemeltje 'Väike taevas' leidis 2001. aasta uusaastaööl aset lühiajaline äge tulekahju. Kohvik oli täis noori inimesi. Süttisid kuivad uusaastakaunistused, mis olid lakke kinnitatud. Põlev mass kukkus alla.
Selles tulekahjus hukkus 14 inimest tallamise, hapnikupuuduse ja väga tõsiste põletushaavade tõttu. Umbes 180 inimest sai viga, paljud raskelt. Vigastatuid oli nii palju, et põletushaavakeskustest Beverwijkis, Groningenis ja Rotterdamis ei piisanud. Seetõttu viidi paljud välismaale, sealhulgas Leuvenisse ja Brüsselisse.
Uurimisel selgus, et kohvikuomanik Jan Veerman oli olnud hooletu, sest ta kasutas kaunistustes kergestisüttivat materjali. Samuti oli liiga vähe tagavaraväljapääse ja ruumis oli liiga palju inimesi. Oli ka kahtlusi, et mitmeid muid valla ettekirjutusi ei olnud järgitud. Esitati küsimus, kas vallapoolne järelevalve on olnud rahuldav.
Volendami bürgermeister Frank IJsselmuiden astus tagasi.
Kultuur
Volendamist oli pärit popansambel The Cats.
Sport
Volendamis baseerub jalgpalliklubi FC Volendam.
Rägavere vald (1939)
pisi|Virumaa valdade piirid enne ja pärast [[1939. aasta vallareformi]] Rägavere vald oli vald Virumaal aastail 1939–1950.
Vald moodustati senise Rägavere valla maa-alast, välja arvatud osa Vetiku küla maa-alast ning Undla nr A-104 ja Kuivasaare nr A-105 talude maa-alad; senise Pada valla Urtja, Põdri ja Haansalu külade, Aarla ja Kabala asunduste, Prüningi ja Lilleoru talude maa-aladest ning raudteemajade piirkonnast.
Vald kuulus Riigivolikogu 70. valimisringkonda, kust valiti Karl-Eduard Pajos.
13. septembril 1945 asutati valla koosseisus Kabala külanõukogu, Põlula külanõukogu ja Rägavere külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati Põlula ja Rägavere külanõukogu Rakvere rajooni ja Kabala külanõukogu Kiviõli rajooni koosseisu.
Gray kood
Gray kood on Frank Gray järgi nime saanud peegeldunud kahendkood. See on binaarne mittepositsiooniline kood, kus kaks kõrvutiasetsevat väärtust erinevad ühe koha võrra; see on kahendarvu süsteem, kus kaks järjestikust arvu erinevad teineteisest vaid ühe biti võrra.
Peegeldunud kahendkood loodi algselt elektromehaanilisete lülitite lubamatute seisundite mõju vältimiseks. Tänapäeval on Gray kood laialdaselt kasutusel veaparanduse hõlbustamaks digitaalses sides, näiteks digitaalses televisiooniülekandes. Digitaaltehnikas kasutatakse seda veel pöörlemiskiiruse andurites.
Nimetus
Bell Labsi teadur Frank Gray kasutas selle kohta kõigepealt terminit "peegeldatud kahendkood" oma patenditaotluses 1947. aastal.
Karl Jaanus
Karl Jaanus VR II/3 (10. november 1899 Räsna – 6. oktoober 2000 Esku) oli Vabadussõja veteran, viimasena elus olnud Vabadusristi kavaler.
Karl Jaanus sündis Vana-Põltsamaa vallas Räsna külas Suuroja talus. 19-aastaselt astus ta vabatahtlikult Kaitseliitu ja kaitseväkke. 1919. aasta jaanuaris läks ta 3. jalaväepolgu koosseisus reamehena rindele punaarmee vastu. Jaanus osales lahingutes Viljandimaal, Valga all, Võrumaal ja Petseri kandis. Vabadusristi sai ta Landeswehri sõjas Võnnu lahingus Ikšķile (Üksküla) juures 29. juunil 1919 luurelkäigul üles näidatud vapruse eest.
Pärast Vabadussõda pidas Karl Jaanus talu. 1941. aastal oli ta metsavend, Saksa okupatsiooni ajal abivallavanem ja Omakaitse liige. 1945. aastal viidi ta Siberisse. 1956. aastal, pool aastat enne karistuse lõppu, anti talle amnestia. Seejärel, kuni 84. eluaastani oli Karl Jaanus kolhoosis karjak.
28. novembril 1978 ülendas Peaminister Vabariigi Presidendi ülesandeis Tõnis Kint Karl Jaanuse lipnikuks.
Sajandal sünnipäeval anti talle üle uus Vabadusrist, mille ta sai enne küüditamist peidetud ning hiljem kadunuks jäänud Vabadusristi asemele. 23. juunil 2000 avati Karl Jaanuse sünnitalus tema auks juubelikivi.
Õhutemperatuur
Õhutemperatuur on õhu (keha - füüsika) soojuslik olek ehk õhu temperatuuri iseloomustav füüsikaline suurus.
Õhutemperatuuri mõõdetakse termomeetriga, ilmajaamades tavaliselt kuus korda päevas. Kasutatakse elavhõbe- ja vedeliktermomeetreid, elektrilisi termomeetreid ning bimetall-termomeetreid. Tavaliselt kasutatakse mõõtmiseks Celsiuse skaalaga termomeetreid. USA-s on levinud Fahrenheit`i skaalaga termomeetrid. Meteoroloogiliste arvutuste juures kasutatakse sageli absoluutses Kelvini skaalas mõõdetud temperatuure. Meteoroloogias mõõdetakse õhutemperatuuri päikese varjus oleva, maapinnast 2 m kõrgusel paiknevalt termomeetrilt. Nende mõõtmiste alusel arvutatakse näiteks ööpäeva keskmine õhutemperatuur. Standard õhutemperatuur = +15°C.
Lennunduses kasutatakse aerodünaamilisteks arvutusteks (arvestusteks) ühtset rahvusvahelist standardit 'Rahvusvaheline standardatmosfäär' (ISA), milles õhutemperatuur on määratletud +15 °C.
Maailmas
Madalaima madalaim mõõdetud õhutemperatuur ehk absoluutne miinimum −89,2 °C registreeriti 1983. aastal Antarktises polaarjaamas Vostok.
Eestis
Kõrgeim mõõdetud õhutemperatuur Eestis on +35,6 °C. Registreeritud 11. augustil 1992 Võrus. Madalaim mõõdetud õhutemperatuur Eestis on −43,5 °C. Registreeritud 17. jaanuaril 1940 Jõgeval.
Madalaim kuu keskmine õhutemperatuur Eestis on −18,0 °C. Mõõdeti 1987. aasta jaanuaris Narvas.
Kõrgeim aasta keskmine õhutemperatuur Eestis on olnud +8,3 °C. Selline tulemus saadi Vilsandi ilmajaama mõõtmistulemuste keskmistamisel 1975, 1989 ja 2000. aastal.
Madalaim aasta keskmine õhutemperatuur Eestis on olnud +1,6 °C. Arvutati 1942. aasta Jõgeva ilmajaama mõõtmistulemuste alusel.
Friedrich August Kekulé
Friedrich August Kekulé von Stradonitz (7. september 1829 Darmstadt – 13. juuli 1896 Bonn) oli saksa organokeemik, üks orgaaniliste ühendite struktuuri teooria rajajaid.
Ta oli professor Gentis (1858–1865) ja Bonnis.
August Friedrich Kekulé (hiljem August Friedrich Kekulé von Stradonitz) oli pärit ühe Böömimaa aadlisuguvõsa tšehhi liinist. Tema isa oli ülemsõjanõunik ja roosikasvataja.
Kekulé uuris mitmesuguseid süsinikuühendeid, eriti benseeni, mille struktuuriks ta oletas süsinikuringi. 1857. aastal esitas Kekulé oletuse, et süsinik on neljavalentne. Ta kirjutas, et benseenimolekuli ringikujulisuse avastas ta pärast unenägu, milles madu hoidis oma sabast ringi. Seda und nägi ta pärast seda, kui oli aastaid uurinud süsinik-süsiniksidemete loomust. Kekulé väitis, et on lahendanud probleemi, kuidas süsinikuaatomid saavad olla üheaegselt sidemes kuni nelja aatomiga.
Kuigi Kekulé väited avaldati ja võeti omaks, jõudis tema biograaf 1920. aastate alguses järeldusele, et Kekulé arusaam süsiniksideme põhinemisest neljavalentsusest põhines Archibald Scott Couperi (1831–1892) varasematel uuringutel. Peale selle oli saksa keemik Josef Loschmidt (1821–1895) benseeni tsüklilise struktuuri postuleerinud juba 1862. aastal, kuigi ta polnud seda tõestanud.
Pärnu Linnavalitsus
Pärnu Linnavalitsus on Pärnu linna täidesaatev võimuorgan (linnavalitsus), mille nimetab Pärnu Linnavolikogu. Linnavalitsus asub aadressil Suur-Sepa 16.
Pärnu linnavalitsuse juht on Pärnu linnapea, kes alates aastast 2015 on Romek Kosenkranius.
Enne teist maailmasõda asus Pärnu Linnavalitsus aadressil Gustav Adolfi tänav 12.
Pärnu Linna RSN Täitevkomitee nimetati ümber Pärnu linnavalitsuseks 19. jaanuaril 1990. aastal.
Euroopa Teadusnõukogu
Euroopa Teadusnõukogu (inglise keeles European Research Council, lühendatult ERC) on Euroopa Liidu teadust rahastav organisatsioon. ERC asutati 2007. aastal Euroopa Komisjoni poolt Euroopa tippteaduse edendamiseks. Seda rahastatakse Euroopa Liidu teaduse ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammide vahenditest.
Kui seitsmendas teaduse ja tehnoloogiaarenduse raamprogrammis (2007–2013) oli ERC kogueelarve 7,5 miljardit eurot, siis kaheksandas teaduse ja innovatsiooni raamprogrammis ehk Horisont 2020-s (2014–2020) kasvas ERC eelarve 13,1 miljardi euroni. Käesolevas raamprogrammis "Euroopa Horisont" on ERC planeeritud eelarve üle 16 miljardi euro.
Euroopa Teadusnõukogu uurimistoetusi antakse välja avaliku konkursi korras kõikides teadusvaldkondades. Grandid eraldatakse uurimisrühma juhile ning tal on selle kasutamisel väga suur iseseisvus. Juhul, kui grandi saanud teadlane läheb ühest uurimisasutusest teise, võib ta uurimistoetuse endaga kaasa võtta (uurimistoetuse liikuvuse ehk inglise keeles money follows researcher printsiip). ERC grandid on rahaliselt mahult suured.
Jordaania dinaar
Jordaania dinaar (araabia keeles دينار أردني) on Jordaania rahaühik. Selle valuutakood on JOD.
Euroopa Teadusnõukogu
Seetõttu on ERC grantidele konkurss väga kõrge, edukuse määr (taotluste ja eraldatud grantide suhe) on keskeltläbi 12,5%. Uurimistoetuste mahu, suure konkurentsi ja rahvusvahelise hindamise, aga samuti grantide liikuvuse tõttu on ERC uurimistoetused ühed prestiižikamad teadusgrandid. Nende saajaid hinnatakse kõikjal kõrgelt ning neil on head väljavaated edasises teadlaskarjääris. Euroopa teadusnõukogu grandihoidjatest on 6 teadlast saanud hiljem Nobeli auhinna.
Jordaania dinaar
Dinaar jaguneb 10 dirhemiks ja 100 piastriks või qirsh ' iks. Käibel on 1-, 5-, 10-, 20- ja 50-dinaarised paberrahad ning 0,5- ja 1-qirsh ' ised, 2,5-, 5-, 10-piastrised ning 0,25-, 0,5 ja 1-dinaarised mündid.
Euroopa Teadusnõukogu
Euroopa teadusnõukogu loodud grandisüsteemi on kasutanud mitu riiki (nt Poola ja Eesti) mudelina enda uurimistoetuste süsteemi ülesehitamiseks või moderniseerimiseks. Eesti teadusagentuuris 2016. aastal välja töötatud grandikontseptsiooni üheks eeskujuks oli ERC grantide süsteem (suunatus teadlaskarjääri eri astmetel olevatele teadlastele, fikseeritud grandimahud). Samuti tugineb ETAGi 2019 käivitatav arendusgrant ERC teostatavuse analüüsi toetuse (Proof of Concept) eeskujule.
Granditüübid
Euroopa teadusagentuuri grante on neli tüüpi, neist mahult põhiosa moodustavad kolm teadlaskarjääri eri astmetele suunatud granditüüpi, mille kestvus on kuni 5 aastat ning eri teadusvaldkondade koostööle suunatud nn sünergiagrant.
Lisaks neljale põhitüübile annab ERC välja erilist tüüpi teostatavuse analüüsi toetusi (Proof of concept grants – lühendatult PoC), mida saavad taotleda vaid varem ERC põhigrante saanud teadlased selleks, et eelnevates grandiprojektides saadud teadustulemusi edasi arendada praktiliste turulähedasemete ideedeni. PoC antakse 18 kuuks ja selle suurus on 150 000 eurot.
Eesti ja ERC grandid
Eestis töötavatest teadlastest on Euroopa Teadusnõukogu grandid saanud: Vähemalt kaheksa eesti päritolu teadlast on saanud ERC grandi mujal Euroopas töötamiseks: Arri Priimägi, Edith Elkind, Jaan-Olle Andressoo, Renata Sõukand, Jelena Klinovaja, Tiina Roose, Toomas Kivisild, Anneli Albi.
Euroopa teadusnõukogu juhtimine ja otsustusprotsess
ERC-d juhib teadusnõukogu (Scientific Council), mis koosneb 20 väljapaistvast Euroopa teadlasest. Teadusnõukogu liikmed nimetab Euroopa Komisjon spetsiaalselt moodustatud otsingukomitee ettepanekul. Nii otsingukomitee kui ka teadusnõukogu kandidaatide esitamise õigus on Euroopa Liidu liikmesmaade teadlasi ja teadusasutusi esindavatel organisatsioonidel. Teadusnõukogu juhib ERC president ja kolm enda liikmete seast valitud asepresidenti. Aastatel 2015–2016 oli üks asepresidente Helsingi Ülikooli molekulaarbioloogia professor ja Eesti Teaduste Akadeemia liige Mart Saarma.
Teadusnõukogu tööd aitab korraldada Brüsselis asuv ERC agentuur (European Research Council Executive Agency – ERCEA), kus töötab umbes 500 inimest.
ERC granditaotluste hindamine toimub kolmes teadusvaldkonnas valdkondlike paneelide abil. Paneelide liikmed valitakse Teadusnõukogu soovitusel väljapaistvate teadlaste hulgast. Igal aastal rahastatakse ligi 400 alustava teadlase, 300 väljakujunenud teadlase, 150 kogenud teadlase ja 50 sünergia granti ning ligikaudu 150 teostatavuse analüüsi toetust.
ERC kontaktpunkt Eestis
Eestis on ERC kontaktpunktiks, kust saab informatsiooni ja nõu ERC grante puudutavates küsimustes, Eesti Teadusagentuur.
Arsenal FC
Arsenal Football Club on Londoni jalgpalliklubi. See mängib Inglismaa jalgpalli kõrgliigas Premier League. Klubi kodustaadion on Emirates Stadium.
Arsenal on Inglismaa üks edukamaid klubisid. Ta on tulnud 13 korda Inglismaa meistriks ja võitnud 14 korda karikavõistlused. Arsenal on ainus klubi, mis on lõpetanud Premier League'i hooaja ilma ühegi kaotuseta.
Meeskonna peamiste rivaalide hulgas on teine Londoni meeskond Tottenham Hotspur. Nende kohtumisi nimetatakse Põhja-Londoni derbiks.
Arsenali hüüdnimi on The Gunners ('kõmmutajad').
Ajalugu
Aastatel 1996 - 2018 oli Arsenali peatreener prantslane Arsène Wenger. Tema esimesest 11 hooajast sai Arsenal 8 korda kas esimese või teise koha, aga kaks aastat järjest võita ei õnnestunud.
2005–2007 oli klubi nimekirjas Eesti jalgpallur Mart Poom. Ta oli varuväravavaht, keda kasutati kõigest ühe liigamängus. See oli 2007. aasta kevadel hooaja viimane liigamäng Southampton FC vastu, mis lõppes 0:0. 2018. aastal liitus Arsenali noortakadeemiaga Eesti kuni 17-aastaste koondise väravavaht Karl Jakob Hein, kes sõlmis klubiga esimese profilepingu 2019. aasta mais.
Inglismaa rekordid
Kuna Arsenal on Inglismaa üks kõige tugevamaid klubisid, siis on tema nimel hulgaliselt Inglismaa rekordeid jalgpallis.
Arsenal on klubi, mis on Inglismaa kõrgeimas liigas mänginud järjest kõige rohkem aastaid – alates 1919. aastast siiani.
Aastail 1933–1935 tuli Arsenal 3 korda järjest Inglismaa meistriks. Seda tulemust on korranud veel 3 meeskonda.
Arsenal on tulnud enim kordi Inglismaa karikavõitjaks (kokku 14 korral).
Arsenal on kolmel aastal võitnud nii meistrivõistlused kui karikavõistlused. 1993 sai Arsenal esimeseks klubiks, kes võitnud samal aastal karikavõistlused ja liiga karika. Hiljem on seda rekordit korranud Liverpool FC ja Chelsea FC.
1930–1931 tuli Arsenal Inglismaa meistriks, lüües 127 väravat, sealhulgas võõrsil 60 väravat.
7. maist 2003 kuni 16. oktoobrini 2004 ei kaotanud Arsenal ühtegi meistrivõistluste mängu, see tähendab kokku 49 mängu. Sinna hulka jääb terve Premier League'i hooaeg 2003–04 (38 mängu). Ilma kaotuseta on Inglismaa meistriks tulnud ka Preston North End esimestel meistrivõistlustel 1888–1889, aga kõigest 22 mängust. Ajavahemikul 5. aprillist 2003 kuni 25. septembrini 2004 ehk 27 meistrivõistluste mängus oli Arsenal võõrsil võitmatu.
10. veebruarist kuni 24. augustini 2002 võitis Arsenal järjest 14 meistrivõistluste mängu. Sellega on hakkama saanud mõni teinegi meeskond, aga mitte kõige tugevamas liigas.
19. maist 2001 kuni 30. novembrini 2002 lõi Arsenal värava järjest 55 meistrivõistluste mängus, sealhulgas 19. maist 2001 kuni 23. novembrini 2002 lõi ta värava järjest 27 meistrivõistluste mängus võõrsil.
14. detsembril 1935 lõi Edward Joseph Drake Arsenali kasuks Aston Villa vastu 7 väravat, mis oli tollal Inglismaa absoluutne rekord. Juba 26. detsembril samal aastal lõi Robert Bell Tranmere Roversi kasuks Oldham Athleticu vastu 9 väravat, aga see juhtus kolmandas liigas ja kõrgeima liiga rekordina püsib Drake'i 7 väravat tänapäevani.
21. aprillil 1930 viigistas Arsenal võõrsil Leicester Cityga 6:6 ja see on Inglismaa jalgpallis kõige suurema väravate arvuga viik.
14. novembril 1934 kohtus Inglismaa jalgpallikoondis sõprusmängus Itaalia jalgpallikoondisega, läks 12 minutiga 3:0 juhtima ja võitis 3:2. Arsenalist oli koondises 7 mängijat ja üheski teises Inglismaa koondisemängus pole algrivistuses olnud nii palju mängijaid ühest klubist. (28. märtsil 2001 lõpetas MM-valikmängu Albaania jalgpallikoondise 7 Manchester Unitedi mängijat, aga algrivistuses oli neist üksnes 5.)
Noorim, kes kunagi Inglismaa jalgpallikoondises mänginud, oli 17 aasta ja 75 päeva vanune Arsenali mängija Theo Walcott.
Inglismaa meistrivõistluste 4 kõige suurema pealtvaatajate arvuga mängus on osalenud Arsenal. Suurima pealtvaatajate arvuga mäng oli 17. jaanuaril 1948 peetud mäng Manchester Unitediga.
Maailmarekordid
Arsenal oli esimene meeskond, kes hakkas oma mängijate särkidel numbreid kasutama (1927).
Arsenal oli esimene meeskond, kelle kohtumist kanti otse üle raadios (22. jaanuaril 1927 Sheffield Unitedi vastu), televisioonis (16. septembril 1937 Arsenali reservide vastu) ja 3D-s (31. jaanuaril 2010 Manchester Unitedi vastu).
Staadionid
pisi|Highbury staadion pisi|Emiraatide staadion Kodumänge mängis Arsenal Highbury staadionil, kuid hooajal 2006–07 siirdus uuele Emirates Stadiumile. Highbury oli Arsenali kodustaadion 1913. aastast. Viimase Highbury-hooaja (2005–06) auks mängis meeskond tumepunases mängusärgis tavalise helepunase asemel.
Inglismaa
Inglismaa meister (Football League First Division, 1992. aastast FA Premier League):
2. liiga
Karikavõistlused
Liiga karikas
FA Community Shield (enne 2002. aastast FA Charity Shield)
Euroopa
UEFA Meistrite Liiga
UEFA karikas
Euroopa superkarikas
Piz Buin
Piz Buin [ˌpits buˈiːn] on mägi Alpide Silvretta ahelikus Austria ja Šveitsi vahelisel piiril. See moodustab piiri Šveitsi Graubündeni kantoni ja Austria Vorarlbergi liidumaa vahel ning on Vorarlbergi kõrgeim tipp.
Selle algne nimi romanši keeles on Piz Buin Grand. Sarnane kuid madalam tipp naabruses on Piz Buin Pitschen, kõrgusega 3255 m. Piz Buin vallutati esmakordselt 14. juulil 1865 Joseph Anton Spechti ja Johann Jakob Weilenmanni poolt, kelle teejuhid olid Jakob Pfitscher ja Franz Pöll. Piz Buin Pitschen vallutati kolm aastat hiljem.
Piz Buinile pääseb Wiesbadeneri onnist, ületades Vermunti liustiku, ronides Wiesbadeneri mäestikust üles ja matkates üle Ochsentaleri liustiku Buini lõheni. Lõhest on tippu siksakiline jalutuskäik, millest üle saamiseks on vaja vaid 20 m, enne kui jõuate suhteliselt tasasele tipualale, mille ülaosas on vana puust rist. Šveitsi ja Austria vaheline piir ületab tipu idast läände.
Manifest kõigile Eestimaa rahvastele
pisi|Manifest Eestimaa rahvastele algses sõnastuses, kuupäevaga 21. veebruar 1918, nagu seda levitati enne 24. veebruari 1918 pisi|Manifest kõigile Eestimaa rahvastele avaldatuna ajalehes Teataja 25. veebruaril 1918 pisi|Eesti Vabariigi väljakuulutamise tähistamine Pärnus
Manifest kõigile Eestimaa rahvastele on Eesti Maapäeva Vanematenõukogu koostatud ja 21. veebruaril 1918 vastu võetud Eesti Vabariigi iseseisvusmanifest.
Tegevus
Dokument trükiti esimest korda Eesti Maarahva Liidu Pärnu Maakonna-Komitee esimehe August Jürmanni tellimisel. Aleksander Jürvetsoni trükikojas korraldas manifesti ladumist ja trükkimist Aleksander Jürvetsoni naine Maria Jürvetson. Manifest kleebiti Pärnus kiires korras üles.
Selle sündmuse põhjal taotles Hugo Kuusner 23. veebruaril 1937 Eesti Vabariigi aastapäeva tähistamist 21. või 23., aga mitte 24. veebruaril. Riigiarhiivi direktor Gottlieb Ney leidis, et "...peab jõudma otsusele, et Eesti vabariigi algpäevaks tuleb pidada 24 veebruari 1918, s. o. päeva mil pealinnas kuulutati välja iseseisvus ja mil ka tegelikult läks kõrgeim võim selleks valitud organite (esialgu Päästekomitee, siis ajutise valitsuse) kätte."
27. novembril 1918 ilmunud Riigi Teatajas nr 1 avaldati manifesti 24. veebruari versioon.
Tekst
pisi|Manifest kõigile Eestimaa rahvastele avaldatuna [[Riigi Teataja esimeses numbris 27. novembril 1918]] pisi|Mälestustahvel Paides
Eesti rahvas ei ole aastasadade jooksul kaotanud tungi iseseisvuse järele. Põlvest põlve on temas kestnud salajane lootus, et hoolimata pimedast orjaööst ja võõraste rahvaste vägivallavalitsusest veel kord Eestis aeg tuleb, mil "kõik piirud kahel otsal lausa löövad lõkendama" ja et "kord Kalev koju jõuab oma lastel õnne tooma".
Nüüd on see aeg käes.
Ennekuulmata rahvaste heitlus on Vene tsaaririigi pehastanud alustoed põhjani purustanud. Üle Sarmatia lagendiku laiutab end hävitav korralagedus, ähvardades oma alla matta kõiki rahvaid, kes endise Vene riigi piirides asuvad. Lääne poolt lähenevad Saksamaa võidukad väed, et Venemaa pärandusest omale osa nõuda ja kõigepealt just Balti mere rannamaid oma alla võtta.
Sel saatuslikul tunnil on Eesti Maapäev kui maa ja rahva seaduslik esitaja, ühemeelsele otsusele jõudes rahvavalitsuse alusel seisvate Eesti politiliste parteidega ja organisatsionidega, toetades rahvaste enesemääramise õiguse peale, tarvilikuks tunnistanud, Eesti maa ja rahva saatuse määramiseks järgmisi otsustavaid samme astuda:
Iseseisva Eesti vabariigi piiridesse kuuluvad: Harjumaa, Läänemaa, Järvamaa, Virumaa ühes Narva linna ja tema ümbruskonnaga, Tartumaa, Võrumaa, Viljandimaa ja Pärnumaa ühes Läänemere saartega — Saare-, Hiiu- ja Muhumaaga ja teistega, kus Eesti rahvas suures enamikus põliselt asumas. Vabariigi piiride lõpulik kindlaksmääramine Lätimaa ja Vene riigi piiriäärsetes maakohtades sünnib rahvahääletamise teel, kui praegune ilmasõda lõppenud.
Unitaarriik
Unitaarriik on riik, mille koosseisus ei ole autonoomseid haldusterritoriaalseid üksusi. Unitaarriigid on näiteks Eesti, Jaapan, Prantsusmaa, Taani, Norra, Soome, Rootsi, Belgia, Suurbritannia, Iirimaa, Itaalia, Holland ja Portugal.
Manifest kõigile Eestimaa rahvastele
Tekst
Eeltähendatud maakohtades on ainsamaks kõrgemaks ja korraldavaks võimuks Eesti Maapäeva poolt loodud rahvavõim Eestimaa Päästmise Komitee näol.
Unitaarriik
Unitaarriigi koosseisu võib kuuluda üksikuid eristaatusega osi (Ahvenamaa Soomes). Samas Hispaania on unitaarriik, kuid on suuresti detsentraliseeritud, koosnedes autonoomsetest piirkondadest ja kahest autonoomsest linnast. Hispaania süsteemi on nimetatud "föderatsiooniks ilma föderalismita".
Unitaarriigil on ainult üks põhiseadus, ühtne õigussüsteem ning ühtne riigivõimu- ja riigivalitsemisorganite süsteem (kogu legitiimne võim on keskvalitsuse käes).
Manifest kõigile Eestimaa rahvastele
Tekst
Kõigi naabririikide ja rahvaste vastu tahab Eesti vabariik täielikku politilist erapooletust pidada, ja loodab ühtlasi kindlasti, et tema erapooletus nende poolt niisama ka täieliku erapooletusega vastatakse.
Eesti sõjavägi vähendatakse selle määrani, mis sisemise korra alalhoidmiseks tarvilik. Eesti sõjamehed, kes Vene vägedes teenivad, kutsutakse koju ja demobiliseritakse.
Kuni Eesti Asutav Kogu, kes üleüldise, otsekohese, salajase ja proportsionalse hääletamise põhjal kokku astub, maa valitsemise korra lõpulikult kindlaks määrab, jääb kõik valitsemise ja seaduseandmise võim Eesti Maapäeva ja selle poolt loodud Eesti Ajutise Valitsuse kätte, kes oma tegevuses järgmiste juhtmõtete järele peab käima:
Su üle Jumal valvaku
Ja võtku rohkest õnnista
Mis iial ette võtad sa,
Mu kallis isamaa!
Elagu iseseisev demokratline Eesti vabariik.
Elagu rahvaste rahu!
Tallinnas, 24. veebr. 1918.
Eesti Maapäeva Vanemate Nõukogu.
Trükikoja mälestustahvel
23. veebruaril 2011 avati Pärnus Hospidali 14 asuva hoone seinal iseseisvusmanifesti valmistanud trükikoja mälestustahvel. Mälestustahvlil on eesti ja inglise keeles tekst: "Selles majas asunud Aleksander Jürvetsoni trükikojas trükiti 23. veebruaril 1918. aastal Manifest Eestimaa rahvastele. 21. veebruaril Eesti Maapäeva Vanemate Nõukogu koostatud dokument trükiti Eesti Maarahva Liidu Pärnu Maakonna-Komitee esimehe August Jürmanni tellimisel. Seda levitades ja avalikult 23. veebruaril Pärnus ja 24. veebruaril Toris ning Viljandis ette lugedes kuulutati välja Eesti Vabariik."
Mälestustahvli idee autor on kapten Priit Rööp ja teksti toimetas Pärnu muuseumi direktor Aldur Vunk. Mälestustahvli valmistamist rahastas MTÜ Pärnu Pataljoni Kogu ning selle teostas kiviraidur Ülo Kirt Lova Talust.
Mälestustahvli avamisel pidasid kõne Euroopa Parlamendi liige Tunne Kelam ja Pärnu abilinnapea Annely Akkermann. Mälestustahvli pühitses Pärnu Eliisabeti koguduse õpetaja, Pärnumaa praost Enn Auksmann. Mälestustahvli avamise tseremoonial osalesid Lääne kaitseringkonna ja Kaitseliidu Pärnumaa maleva esindajad.
Teenuse jõgi
Teenuse jõgi on Kasari jõe ülem- ja keskjooksu nimetus kuni Vigala jõega ühinemiseni. Kohalikud nimetavad ülemjooksu ka Russalu ja Sipa jõeks.
Pikkus 87 kilomeetrit, jõgikonna pindala 846 ruutkilomeetrit ning aasta keskmine vooluhulk on Vigala jõega ühinemiskohas 8 kuupmeetrit sekundis.
Suuremad vasakpoolsed lisajõed on Vardi jõgi ja Konnaveski oja, Märjamaa peakraav ja Pühaoja ning parempoolsed Ellamaa oja, Urevere oja, Luiste jõgi ja Vaikna peakraav.
Salla vald (1939)
pisi|Virumaa valdade piirid enne ja pärast [[1939. aasta vallareformi]] Salla vald oli vald Virumaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Salla külas.
Vald kuulus Riigivolikogu 69. valimisringkonda, kust valiti Oskar Köster.
13. septembril 1945 asutati valla koosseisus Emumäe külanõukogu, Käru külanõukogu ja Tammiku külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati valla maa-ala Väike-Maarja rajooni koosseisu.
Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776):
Karl Miil
thumb|Karl Miil Karl Miil (14. juuli (26. juuli ukj) 1897 Keava, Rapla kihelkond, Harjumaa – 29. oktoober 1933 ) oli Eesti sõjaväelane (kapten), Eesti Vabaduse Risti II liigi 3. järgu kavaler.
Karl Miil sündis lasterikkas peres (kokku 8 last).
Aastatel 1914–1916 töötas algkooliõpetajana, seejärel õppis Gattšina ja Vilno sõjakoolis.
Piirivalve teenistusse astus 1923. aastal. Ta oli üks esimesi piirivalvureid, kes võtsid merel kinni piiritust salakaubana vedavad laevad mitmekümne tuhande liitri piiritusega. Teenis Valga, Loksa ja (kõige kauem) Paldiski piirivalve rajooniülemana. Ta oli üks vanematest piirivalveohvitseridest.
Oli Paldiski Vabadusristi vendade osakonna asutaja ja esimees.
Karl Miil oli abielus, peres kasvas kaks tütart.
Miil haigestus gangreeni, mistõttu tuli jalg amputeerida. Vahetult pärast seda ta suri.
Karl Miil maeti Tallinna Kaitseväe kalmistule, matustel osales lisaks kohtu- ja siseminister Johan Müllerile palju kõrgemaid ohvitsere, samuti teisi kaitseväelasi ja piirivalvureid.
Mahtra mõis
Mahtra mõis (saksa keeles Machters) oli rüütlimõis Juuru kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb kunagise mõisa territoorium Rapla valda Rapla maakonnas.
Mõisa keskus asus Mahtra külas.
Ajalugu
Mahtra mõis rajati tõenäoliselt juba 1470. aastatel.
Läbi ajaloo oli mõisal palju omanikke: aastast 1546. Ludwig Taube; aastast 1670. Elisabeth Brigitta Höppener 1697. Peter Rahling; Jakob Erdtmann; Otto Heinrich Rehbinder; aastast 1762. Hermann Friedrich Fersen; aastast 1765 Karl Adam Hueck; aastast 1792 Karl Ruckteschell; aastast 1799. Otto Albrecht Matthias; 1830. aastal kuulus mõis lesestunud paruniproua von Matthiasele (neiupõlves von Peetz) 1831. aastast ostis mõisa polkovnik Georg von Riesenkampff; 1832 Ottilie Riesenkampff; 1837. aastast andis erukindral Georg von Riesenkamff Mahtra mõisa rendile aukodanik Heinrich Bergile ja 1841. aastal ilmselt Magnus Kimmelile ; 1843. aastal hakkas lesestunud mõisaomanik proua Ottilie von Riesenkamff taas ise mõisat majandama, pärast aga Proua v. Riesenkamff surma märtsis 1852, sai tema alaealiste laste hooldajaks ja mõisa haldajaks von Baranoff Kaiust, kuid von Baranoff müüs Mahtra mõisa Purila mõisa omanikule von Helffreichile; aastast 1853 valitses mõisa tema poeg Konstantin von Helffreich, kuid tegelikuks valitsejaks oli endine Purila mõisavalitseja Gustav Rosenberg; aastast 1878 Konstantin von Barlöwen.
1858. aastal leidsid mõisas aset talurahvarahutused mida tuntakse Mahtra sõja nime all.
Viimane võõrandamiseelne omanik oli Alexander von Barlöwen, kellele kuulus ka naabruses asuv Atla mõis.
Mõisakompleks
Suurem osa mõisahoonetest on hävinud. Säilinud on ait ja mõned ehitiste varemed. Alles on ka mõisakeskusest eemal asuva hollandi tüüpi tuuleveski kere.
Haaga
Haaga on Helsingi linnaosa. See asetseb Lääne-Helsingis.
Haaga jaguneb neljaks osaks: Lõuna-Haaga, Põhja-Haaga, Kivihaka ja Lassila. Kui Haaga oli iseseisev vald aastatel 1923–1945, oli selle nimi Haaga alev. See liideti Helsingi linnaga 1946. aastal suures ühinemise laines.
Haagas asub Huopalahti ja Põhja-Haaga raudteepeatus.
Munkkiniemi
Munkkiniemi (rootsi keeles Munksnäs) on linnaosa Lääne-Helsingis.
Ajalugu
Munkkiniemi oli keskajal Vantaale kuuluv küla. Arvatakse, et see on saanud nime Padise kloostri munkadelt, kelle valduses olid 14.–15. sajandil suured maa-alad Uusimaa piirkonnas, kuid mungakloostrit Munkkiniemiks nimetatud piirkonnas olnud ei ole.
Munkkiniemi külad liideti 1600. aastatel Munkkiniemi mõisaga. Rootsi kuningas Gustav II Adolf kinkis mõisa vallastumisel Georg Skyttele 1629. aastal. Mõisa omanikud vahetusid mitmel korral järgmise 200 aasta jooksul, kui mõis siirdus 1837. aastal Ramsay perekonnale.
Suurejoonelist kinnsvaraäri Helsingis ajanud Steniuse perekonna omanduses olnud A.B. M.G. Steniuse selts ostis 1910. aastal Munkkiniemi mõisa alad tolleaegselt omanikult George Ramsaylt. Mõisa häärber ja seda ümbritsev ala jäi siiski endisele omanikule.
1910. aastatel hakkas Munkkiniemis tekkima puhkepiirkonnale omane asustus. Steniuse selts tellis 1912. aastal Eliel Saariselt projekti Munkkiniemi ja Haaga alade planeeringuks. Suurejoonelist projekti esitleti 1915. aastal, kuid sellest teostus lõpuks ainult nelja pere ridaelamu praeguse Hollantilaisentie ääres ja mõned tänavad.
12. september
12. september on Gregoriuse kalendri 255. (liigaastal 256.) päev. Juliuse kalendri järgi 30. august (1901–2099).
Noricum
Noricum oli keltide kuningriik (ladina keeles Regnum Noricum) tänapäeva Austria alal ning hiljem Rooma riigi provints.
pisi|250px|Rooma riik umbes 120 (Noricum punasega)
Arheoloogilised uuringud, eriti Hallstatti kalmetes alla 40 m kaugusel Noreiast on näidanud, et seal oli jõuline tsivilisatsioon sajandeid enne kirjutatud ajalugu. Hallstatti kalmetes oli relvi ja ornamente pronksiajast kuni väljakujunenud rauaaeg.
Algasukad olid illüürlased, kes 3. sajandil eKr tõrjuti välja või alistati keldi sisserändajate poolt. Neist keldi hõimudest oli põhiline tauriskid. Roomlased nimetasid seal paikselt elavat keldi rahvast nende pealinna Noreia järgi Norici (tõenäoliselt sama mis tauriskid).
Maa on mägine ja väheviljakas, ent oli rauarikas ning varustas materjaliga Pannoonia, Möösia ja Põhja-Itaalia relvatöökodasid. Rooma relvade valmistamiseks kasutati laialdaselt kuulsat Noricumi terast. Horatius mainib oma "Oodides" Noricumi mõõka (Noricus ensis, I.16).
Noricumi asukad olid vapper ja sõjakas rahvas, kes pööras rohkem tähelepanu karjakasvatusele kui põlluharimisele, kuigi on tõenäoline, et roomlased parandasid maad, kuivendades soid ja raiudes metsa.
Märkimisväärsel hulgal leidus ka kulda ja soola. Rikkalikult kasvas taim nimega saliunca (harilik metspipar), mida Plinius Vanema teatel kasutati lõhnaainena ("Looduslugu" XXI.20.43).
Noricum oli keltide lõunapoolne eelpost ja baas Itaalia ründamiseks. Peaaegu kõigist keldi sissetungijatest kuuleme esimest korda Noricumis.
Aastal 48 eKr asusid Noricumi asukad Pompeiuse-vastases kodusõjas Julius Caesari poolele.
Rooma keisririigis
300px|pisi|[[Rooma keisririik aastal 117 pKr oma suurimates piirides]]
Järgnevatel sajanditel katsid roomlased Noricumi tiheda maanteedevõrguga. Sellest annavad tunnistust arvukad miilikivid ja muud arheoloogilised leiud. Kõige uuritum Rooma-aegne maanteejaam Noricumis on Immurium (Moosham Salzburgi liidumaal) Radstadti Tauerni jalamil.
Keiser Diocletianuse aegse haldusreformi käigus liideti Noricum Itaalia prefektuuri Illüüria diötseesiga. Provints ise jaotati Noricum Ripense 'ks ('Kalda-Noricum', mõeldud on Doonau kallast) ja Noricum Mediterraneum iks ('Sise-Noricum', lõunapoolne mägine ala). Kumbagi haldusüksust juhtis praeses.
Rooma kolooniad ja peamised linnad olid Virunum (Maria Saal Klagenfurti (Clagenfurtum, Celovec) lähedal), Ovilava (Wels), Celeia (Celje), Juvavum (Salzburg), Lauriacum (Lorch) Ennsi (Anisus) jõe suudmes.
India ruupia
pisi|Ruupia, 1887. [[Briti India, kuninganna Victoria. Hõbe 917.]] India ruupia (hindi keeles रुपया) on India rahaühik. India ruupia valuutakood on INR.
Pangatähed
Kõikidel India pangatähtede esiküljel on Mahatma Gandhi portree, tagakülgedel on erinevad motiivid
Surnud 15. veebruaril
''Siin loetletakse 15. veebruaril surnud tuntud inimesi.
Jaamaküla
Jaamaküla (ka Jaama) on küla Saarde vallas Pärnu maakonnas. Jaamaküla külavanem on Zoja Kallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Surju valda.
Külas asus Surju raudteejaam.
Ilvese
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Surju valda.
31. juulil 2004 toimus Surju ja Ilvese küla esimene kodukandipäev. Ilvese küla ja Surjut ühendab ka Surju-Ilvese küla Selts.
Sõmeru vald (1939)
pisi|Virumaa valdade piirid enne ja pärast [[1939. aasta vallareformi]] Sõmeru vald oli vald Virumaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Koovälja külas.
Vald kuulus Riigivolikogu 68. valimisringkonda, kust valiti Arnold Tartu.
Maroko vapp
thumb|Maroko riigivapp Maroko vapp on Maroko riigivapp. Vapp on kasutusel alates 14. augustist 1957.
Roela vald
Vald moodustati senise Roela valla maa-alast, välja arvatud Roela mõisa järgi oleva Aavakannu nr. 1 talu maa-ala; senise Paasvere valla Laekvere mõisa järgi olevate talude Ädara nr. A-15, Lageda ja Arulepiku, heinamaatükkide nr. III, VI, VII, 16, 17 ja Vihmanni heinamaa nr. 34-c, Suigu metsavahikoha ning Küüska metsandiku kvartaalide nr. 1–12 maa-aladest; senise Küti valla Inju-Meriküla mõisa järgi oleva Kruusiaugu nr. 16-a talu lahus-heinamaatüki ja Roela metskonna Küti metsandiku kvartaalide nr. 59–64 maa-aladest; senise Rägavere valla Undla nr. A-104 ja Kuivasaare nr. A-105 maa-aladest.
Vald kuulus Riigivolikogu 70. valimisringkonda, kust valiti Karl-Eduard Pajos.
13. septembril 1945 asutati valla koosseisus Liiva külanõukogu, Roela külanõukogu ja Tudu külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati Liiva ja Roela külanõukogu Rakvere rajooni ja Tudu külanõukogu Kiviõli rajooni koosseisu.
Christian Victor
pisi|Prints Christian Victor Schleswig-Holsteini prints Christian Victor (Christian Victor Albert Ludwig Ernst Anton; 14. aprill 1867 – 29. oktoober 1900) oli Schleswig-Holsteini printsi Christiani ja Suurbritannia printsessi Helena vanim poeg ning Inglismaa kuninganna Victoria lapselaps.
Noorus
Prints Christian sündis Windsori lossis printsess Helena ja prints Christiani esimese lapsena. Perekonnas kutsuti teda Christle'iks.
Haridus
Prints õppis Wellingtoni ja Magdalena kolledžis, Oxfordis ja Sandhursti Kuninglikus Sõjaväeakadeemias. Ta oli esimene kuningliku pere liige, kes lõpetas kõrgkooli ning õpingud Wellingtonis tegid suurt rõõmu eriti Victoriale. Prints oli kriketivõistkonna kapten nii Wellingtonis, Magdalenas kui ka Sandhurstis. Siiamaani on ta ainus kuningliku pere liige, kes on mänginud kriketit nii kõrgel tasemel.
Sõjaväekarjäär
1888 sai ta 60. Briti Kuningliku Laskurbrigaadi Briti armee ohvitseriks ning 1898 võitles ta lahingutes Sudaanis. Lisaks osales ta Ashanti ekspeditsioonil Ghanasse.
Hilisem elu
1900. aasta oktoobris haigestus ta Pretorias malaariasse ja suri sama aasta 29. oktoobril. Prints Christian maeti Pretoria kalmistule 1. novembril 1900.
Anneli Kadakas
Anneli Kadakas (sündinud 26. septembril 1976 Pärnus) on kutseline džäss- ja rokktrummar ning hobusekasvataja.
Ta lõpetas 1994. aastal Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumi. Ta on õppinud trumme Heino Elleri nimelises Tartu Muusikakoolis ning lõpetanud Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli ja Eesti Muusikaakadeemia trummide erialal. Ta on õppinud ka Tartu Ülikooli ajalooteaduskonnas.
Anneli Kadakas on nõutud trummar erinevaid stiile viljelevates Eesti ansamblites, sh Rasta Orchestra, Rock Hotel, Dave Benton Latin Band ja L'dorado. Ta on tuntud eelkõige punkbändi Vennaskond ja uusromantilise ansambli The Flowers Of Romance liikmena.
Muusikuna on ta korduvalt üles astunud väljaspool Eestit, sealhulgas Norras, Kanadas, Ameerika Ühendriikides, Saksamaal, Venemaal, Prantsusmaal, Islandil ja Indias.
Reomäe Apostel Andrease kogudus
EAÕK Reomäe Apostel Andrease kogudus on Saare maakonnas Saaremaa vallas Reo külas tegutsev õigeusu kogudus. pisi|[[Reomäe Apostel Andrease kirik]] Kogudus tekkis 1849 Kuressaare kogudusest eraldunud osast. Algselt kandis see nime Kaarma (Karmeli) õigeusu kogudus, hiljem ka Püha-Valjala kogudus. 1850 oli kogudusel rohkem kui 1000 liiget. Kogudus sai oma kiriku (Reomäe Apostel Andrease kirik) 1873 ja kogudus kasutab seda kirikut tänapäevani.
Kogudust teeninud preestreid
Koguduse preestreid:
Ehrenfriedersdorf
pisi|tühi|Ehrenfriedersdorfi raekoda
Kalda (Saarde)
Kalda on küla Pärnu maakonnas Saarde vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Surju valda.
John Carlson
pisi|John Carlson (2016) John Carlson (sündinud 10. jaanuaril 1990 Natickis, Massachusettsis) on USA jäähokimängija, kes mängib kaitsjana NHL-i klubis Washington Capitals.
2008. aastal valiti ta NHL-i draft'is Capitalsi poolt 27. valikuna. 2. mail 2009 debüteeris ta Capitalsi noorteklubi Hershey Bearsi ridades American Hockey League'is (AHL). Aastatel 2009 ja 2010 võitis ta Bearsiga Calder Cup'i.
NHL-is tegi Carlson Capitalsi meeskonnas debüüdi 21. novembril 2009 mängus Toronto Maple Leafsi vastu. Esimese värava viskas ta liigas 25. märtsil 2010 mängus Carolina Hurricanesi vastu. Hooajal 2010–11 valiti Carlson hooaja uustulnukate sümboolsesse koosseisu (All-Rookie Team). 2018. aastal võitis ta Capitalsiga Stanley karika. Samal hooajal kogus ta nii põhihooajal kui ka väljalangemismängudes kaitsemängijatest enim punkte (vastavalt 68 ja 20). 2019–20 põhihooajal oli taas kõige resultatiivseim kaitsemängijatest (15+60) ning ta valiti liiga hooaja sümboolsesse koosseisu (NHL First All-Star Team).
2010. aastal tuli Carlson USA kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistriks. Ta kuulus USA jäähokikoondisse 2014. aasta taliolümpiamängudel, kus saavutati neljas koht.
Konföderatsioon
Konföderatsioon on riikide liit, mille eesmärk on realiseerida ühiseid, tavaliselt välis-, kaitse- ja majanduspoliitilisi eesmärke, kus liikmesriigid on säilitanud oma suveräänsuse.
Tarvas
Tarvas ehk ürgveis (Bos primigenius) on veislaste sugukonda veise perekonda kuulunud väljasurnud imetaja, tänapäeva koduveise eelkäija. Viimane isend elas Poola alal ja suri aastal 1627.
Eestis on kirjakeeles tarva all mõeldud enamasti ürgveist. Siiski on Paul Ariste seadnud sõna kasutuse üksnes ürgveist silmas pidades kahtluse alla. Kuna Eesti alal on metsikult elanud nii ürgveised kui ka euroopa piisonid, siis võidi nimetust "tarvas" kasutada ka piisoni kohta.