cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Manchester United FC
Hooaeg 2007/2008
Samal ajal jõuti ka UEFA Meistrite Liiga finaali koos Londoni Chelseaga. Finaal peeti 21. mail Moskvas ning selle mängu võitis Manchester United. Normaalajal jäi mänguskoor 1–1; väravad lõid Cristiano Ronaldo ning Chelsea meeskonnast esimese poolaja viimasel minutil Frank Lampard. Lisaajal väravaid ei löödud ning mäng läks edasi penaltiseeriale. Manchester Unitedi meeskonnast eksis penaltiga Cristiano Ronaldo ning Chelsea meeskonnast lõi John Terry palli posti. Viimase värava lõi Ryan Giggs ning pärast seda tõrjus Edwin van der Sar Nicolas Anelka penalti ära, mis tähendas seda, et Manchester United võitis pärast 9 aastat taas UEFA Meistrite Liiga.
Hooaeg 2008/09
Hooajaeelses Community Shieldi karikamängus võideti penaltitega Portsmouthi. Premier League hooaega alustas Manchester United 1:1 viigiga Newcastle United vastu Old Traffordil. Unitedi ainsa värava lõi Darren Fletcher. Unitedi teises mängus Portsmouthi vastu võttis United oma esimesed 3 punkti kui alistati Fratton Parkil Portsmouth 1:0. Värava lõi selles mängus taas Darren Fletcher. Seejärel läks United külla Liverpoolile, kus võeti vastu 1:2 kaotus. Unitedi värava lõi Carlos Tevez. Pärast Liverpooli mängu tuli kohe mäng Chelseaga. Selle mängu skooriks jäi 1:1. United läks küll 1:0 juhtima kui Petr Čech pillas Dimităr Berbatovi löögi ning Ji-Sung Park lõi lahtise palli tühja väravasse, aga Salomon Kalou lõi mängu lõpus peaga Chelsea viigivärava. Seejärel tuli mäng Bolton Wanderersiga Old Traffordil. Sellest mängust võeti 2:0 võit ning väravad lõid Cristiano Ronaldo penaltist ning Wayne Rooney mänguolukorrast. Siis võideti jälle 2:0, kuid seekord oli vastaseks Blackburn Rovers ning mäng toimus võõral väljakul. Väravad lõid selles mängus kaitsja Wes Brown ja ründaja Wayne Rooney. 18. oktoobril kohtuti kodustaadionil West Bromwich Albioniga, ning saavuti 4:0 võit. Skoori tegid Wayne Rooney, Cristiano Ronaldo, Dimităr Berbatov ja Nani. Järgmine mäng toimus Evertoniga Goodison Parkil. Resultaadiks jäi 1:1, Manchester Unitedi poolt lõi värava hooaja alguses hoos olnud Darren Fletcher, kuid tema värava nullis Marouane Fellaini peaga löödud värav. Juba nelja päeva pärast kohtuti West Ham Unitediga kodusel Theatre of Dreamsil. United võitis 2:0, ning mõlema värava autoriks oli Cristiano Ronaldo. Tiheda mängugraafiku tõttu mindi palliplatsile juba kolme päeva pärast, ka seekord Old Traffordil. Vastaseks oli Hull City. Hooaega suurepäraselt alustanud Hull City oli tugev vastane, kuid dramaatilise mängu võitjateks osutusid siiski Punaste Kuradite esindajad, mängu lõpuks särasid tablool võidunumbrid 4:3. Võrku olid sahistanud Cristiano Ronaldo x2, Michael Carrick ja keskkaitsja Nemanja Vidic. Premier League nädalase pausi järel sõideti Emirates Stadiumile külla Arsenalile. Unitedil tuli võtta 1:2 kaotus, Arsenali poolelt lõi mõlemad väravad noor prantslane Samir Nasri, lõpuminutitel lõi ka Manchesteri klubi auvärava. Värava autoriks oli noor brasiilia paremkaitsja Rafael da Silva, kes lõi oma esimese värava Punastes Kuradites. 15. novembril võõrustati Stoke City meeskonda, kes põrmustati suureskooriliselt, mängu lõpuks oli seis 5:0. Cristiano Ronaldo avas ja lõpetas väravateparaadi. Juba 3. minutil lõi noor portugallane karistuslöögist 30 meetrilt suurepärase õhus vinditava ja väreleva palli Thomas Sørenseni selja taha. See oli ka tema sajas värav Manchester Unitedi särgis. Lõpuminuteil lisas Ronaldo veel ühe värava karistuslöögist, keerutades palli karistusala joonelt ümber müüri ja täpselt värava alanurka. Veel skoorisid Michael Carrick, Dimităr Berbatov ja debütant Danny Welbeck, kes saatis suurepärase löögi 30 meetrilt otse ristnurka. Hooajal 2008/09 võitis Man Utd Carling Cupi ja Premier League'i. Meistrite Liiga poolfinaalis sai Darren Fletcher punase kaardi Arsenali vastu ja finaalis kaotati Barcelonale 2–0.
A. H. Tammsaare muuseum (Tallinn)
pisi|Muuseumi peasissekäik A. H. Tammsaare muuseum on Eesti kirjandusklassiku A. H. Tammsaare korter-muuseum Kadriorus, aadressil Koidula 12A.
Muuseum avati kirjaniku sajandal sünniaastapäeval 30. jaanuaril 1978. Samas hoones asub tänapäeval ka Kadrioru raamatukogu.
Selles hoones elas kirjanik aastatel 1932–1940 ning kirjutas oma 1930. aastate kõrgperioodi loomingu ("Tõde ja õigus V", "Elu ja armastus", "Ma armastasin sakslast", "Kuningal on külm", "Põrgupõhja uus Vanapagan").
Maja teisel korrusel asub kirjaniku viietoaline korter, mis on sisustatud algupärasel kujul. Hoone teises tiivas on kirjanduslooline väljapanek Tammsaare elust ja loomepärandist. 2006. aastal avatud uus püsinäitus "Tõde on inimeses" püüab vaadata maailma Tammsaare silmade läbi ning läheneb kirjanikule selliste märksõnade nagu "maastikud", "linnad", "inimesed" ja "ühiskond" kaudu.
Aastast 1971 oli A. H. Tammsaare muuseum halduslikult ühendatud Eduard Vilde muuseumiga ning muuseumi nimi oli E. Vilde ja A. H. Tammsaare Memoriaalmuuseum. 2005–2016 kuulus Tammsaare muuseum Tallinna Linnamuuseumi koosseisu. 2017. aastal moodustati Tammsaare ja Vilde muuseumide haldamiseks Tallinna Kirjanduskeskus.
Muuseumi kogudes on ligikaudu 10 000 säilikut.
Vana testament
Vana testament (ka Vana Testament, lühend VT) on kristliku piibli esimene osa, mis on kirjutatud enne Jeesuse sündimist.
Redaktsioonikriitilise uurimise võidukäik alates 20. saj. keskpaigast on muutnud arusaamu vana testamendi tekkimisest. Iraani aeg 5.–4. saj. e.m.a tähendab VT kirjanduse vormimise kõrgaega, millel on pikk järellugu hellenistlikul ajal 3.–1. saj. e.m.a. VT kirjanduse tekkimise raskuspunkt on tänapäeval kandunud Paabeli hajala (eksiili) eelselt ajalt hajala järgsele ajale.
Vana testamendi koosseis
Protestantlik vana testament koosneb samadest raamatutest mis Tanah, kuid raamatute järjekord ja numeratsioon on teistsugused. Protestantide vanas testamendis on 39 raamatut, Tanahis aga moodustavad samad tekstid 24 raamatut. Asi on selles, et Tanahis arvatakse Saamueli raamatud üheks raamatuks, Kuningate raamatud üheks raamatuks ja Ajaraamatud üheks raamatuks, 12 väiksemat prohvetit on pandud kokku üheks raamatuks ning ka Esra ja Nehemja on liidetud üheks raamatuks.
Katoliku kirik, õigeusu kirik ja vanad oriendikirikud arvavad vana testamendi koosseisu täiendavaid raamatuid, mida nad nimetavad deuterokanoonilisteks raamatuteks. Protestandid arvavad need raamatud kaanonist välja, pidades neid apokrüüfideks. Need raamatud põhinevad Septuagintal, heebrea piibli tõlkel kreeka keelde, mis oli varakristlaste seas laialt käibel ja mida uues testamendis isegi tsiteeritakse.
Vana testamendi keel
Vana testament on kirjutatud heebrea keeles, üksikud osad (Jr 10:11; Es 4:8–6:18, 7:12,26; Tn 2:4–7:28) on kirjutatud aramea keeles. Heebrea keel oli Palestiinas vanal ajal laialdaselt kasutusel, hiljem asendus see pikkamisi aramea keelega. Jeesuse eluajal oligi aramea keel igapäevaseks kõnekeeleks, tõenäoliselt ka Jeesuse emakeeleks.
Vana testamendi ajaloolisus
Vana testament on tähtis ajalooallikas Vana-Idamaade kultuuride ajaloo- ja keeleteadlastele.
Aidsi-kastanseemnik
Aidsi-kastanseemnik (Castanospermum australe) on lehtpuuliik liblikõieliste sugukonnast kastanseemniku perekonnast.
Vana testament
Vana testamendi ajaloolisus
Mitmed arheoloogid väidavad, et paljud vana testamendi jutustused, sealhulgas tähtsad kroonikad Aabrahami, Moosese, Saalomoni ja teiste kohta, on tegelikult koostatud kirjutajate poolt alles 7. sajandil eKr, et õigustada monoteistlikku usku Jahvesse. Arheoloogid pole naabermaadest Egiptusest ja Assüüriast, kus on palju kirjalikke allikaid, mingeid kirjutisi piibli jutustustest ega selle peategelastest, mis pärineksid ajast enne 650 eKr. Teised arheoloogid on leidnud tõendeid, mis kinnitavad piibli jutustusi, kuigi puuduvad kirjutised, mis juutide lugusid otseselt ümber jutustaksid.
Aidsi-kastanseemnik
Levik
Aidsi-kastanseemnik kasvab pärismaisena Austraalia idarannikul Queenslandis ja Uus-Lõuna-Walesis ning Vanuatul ja Uus-Kaledoonias.
Puu eelistab niisket viljakat pinnast ja väga päikeselist kasvukohta. Puu on levinud jõgede ja ojade kallastel ning tasastel mäenõlvadel. Eelistatum kasvukõrgus on vahemikus 50...750 meetrit merepinnast, aasta keskmine temperatuur 28 °C ja sademete hulk 1000...3800 mm.
Vana testament
Väljend "vana testament"
Judaistid ei tunnista uut uestamenti ega Tanahi nimetamist vanaks testamendiks, kuigi paljud neist peavad Jeesust ajalooliseks isikuks ning isegi ühe tanna õpilaseks.
Aidsi-kastanseemnik
Levik
Kasvab sageli koos tugeva grevillea, mõõkjaokkalise kivijugapuu, pööris-nelgipuu, idanauklea ja erinevate viigipuudega.
Kirjeldus
thumb|left|Aidsi-kastanseemniku lehed thumb|left|Aidsi-kastanseemniku kaun Puu on igihaljas, suhteliselt aeglase kasvuga; kasvab kuni 40 meetri kõrguseks. Silindrilise tüve läbimõõt on keskmiselt üks meeter, üksikutel juhtudel kuni 1,5 meetrit. Koor on tumepruun, heledamate põikvöötidega.
Võra läbimõõt on tavaliselt 4…8 meetrit, lehestik on tihe.
Puul on läikivad tumerohelised sulgjad liitlehed, mis koosnevad 9…15 vahelduvalt kinnituvast 8...15 cm pikkusest ja 4...5 cm laiusest terve servaga lehekesest. Lehe alumine külg on heledam. Purustatud lehed on värske kurgi lõhnaga.
Õitseb septembris ja oktoobris. Õied on erksad punakollased. Puu on ühekojaline, tolmeldajad on peamiselt linnud, nahkhiired ja liblikad, keda meelitab tugevalõhnaline nektar.
Kastaniga sarnanevad seemned valmivad 12...20 cm pikkuses 4...6 cm läbimõõduga kaunas. Kaun on valminult läikivpruun (hiljem muutub mustaks), sirge, kõva ja raske. Ühes kaunas on 2…6 ümarat või veidi lapikut umbes 4 cm läbimõõduga keskmiselt 30-grammist seemet, mis valmivad märtsist maini.
Kasutamine
Seemned on mürgised (sisaldavad saponiini), kuid purustatuna on need pärast pikaajalist leotamist ja küpsetamist söödavad. Seemned sisaldavad mitmesuguseid alkaloide, sealhulgas kastanospermiini, mida katsetatakse kui võimalikku AIDSi- ja vähiravimit.
Seemnetes sisalduvaid mürke kasutatakse ka taimekaitsevahendite tootmiseks.
Aidsi-kastanseemnik on ka hea meetaim.
Puit on kõva ja raske (kuiv tihedus 720...750 kg/m3) ning suhteliselt sirgekiuline. Maltspuit on valkjas kuni kollane, lülipuit tumepruun kuni mustjas, võib olla hallikate triipudega, õlise pinnaga. Aidsi-kastanseemniku puit on hinnatud tooraine muu hulgas mööbli, tarbe- ja dekoratiivesemete ning höövelspooni tootmisel.
Aidsi-kastanseemnikku kultiveeritakse ka kui pargi- ja aiapuud. Puu on äärmiselt dekoratiivne ja pinnase suhtes vähenõudlik. Talub ka paari miinuskraadi. Juurestiku raadius võib ulatuda 10 meetrini, seetõttu kasutatakse teda kallaste kaitsmisel erosiooni eest. Samas peab meeles pidama, et ta tuleb istutada piisavalt kaugele torudest, vundamentidest ja teistest rajatistest. Toatingimustes puu õitsema ei hakka.
Tänu tihedale võrale on aidsi-kastanseemnik ideaalne varjupuu. Muu hulgas Indias, Sri Lankal ja Malaisias istutatakse puud päikese- ja tuulevarjuks.
Nimetus
Aidsi-kastanseemnikuks nimetati liik eesti keeles seetõttu, et taime osad sisaldavad ühendeid, mis leevendavad põletikulisi protsesse ja muu hulgas ka HI-viiruse toimet. (NB! Potis olevaid suuri nahksed rohelisi "kastanimune" ehk taime seemneid ei tohi süüa, sest need on mürgised.)
Eestis müüakse aidsi-kastanseemnikku toataimena, sageli õnneubade või lucky beans 'i nimetuse all.
Haga
Haga on piirkond Rootsis Stockholmi läänis Solna vallas Gamla Haga ümber Brunnsvikeni läänekaldal Stockholmi kesklinnast vahetult põhja pool.
Piirkonda ümbritsevad lõunast Stallmästargården, läänest Karolinska Ülikoolihaigla, Norra begravningsplatsen, Hagalund ja põhjas Frösunda.
Põhja suusaalad 2006. aasta taliolümpiamängudel
'''Põhja suusaalad 2006. aasta taliolümpiamängudel'''
Põhja suusaalad 2002. aasta taliolümpiamängudel
'''Põhja suusaalad 2002. aasta taliolümpiamängudel'''
Vana-Vinni
Vana-Vinni on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas.
16. strategeem
16. strategeem 36 strategeemist on "et saada, anna järele".
III 4. (16.) Et saada, anna järele
欲擒故縱 (Yù qín gū zòng) Yù-qín gū-zòng: meelega vabaks laskma, et tugevamalt haarata; nõrgendada survet, et edaspidi tugevamalt valitseda (asjale paindlikult lähenema).
Põhimõtte selgitus
Nurka aetud saak võtab sageli ette meeleheitliku lõpliku rünnaku. Et seda ära hoida, pane vaenlane uskuma, et tal on veel võimalus vabaneda. Põgenemissoov summutab tal võitlustahte. "Sunzi": "Jälita tihedalt, aga ära pigista.". Kui lõpuks selgub, et põgeneda pole siiski võimalik, siis vaenlase võitlusmoraal kaob ning ta annab võitluseta alla.
Tsitaat Muutuste raamatust
Kuusjoone 5. Xu nimi ja üks lause üldotsustest.
Näiteid
Kolmevalitsuse ajal 225 pKr kavatses Zhuge Liang rünnata põhjaalasid, kuid eelnevalt tuli tal oma tagala kindlustamiseks allutata Meng Huo poolt juhitud ülestõusnud lõunahõimud. Esimesel kokkupõrkel meelitas Zhuge Liang Meng Huo orgu, kus teda ootas varitsus. Meng Huo püüti kinni. Zhuge Liang leidis, et tal on lõunahõimude hulgas kõrge staatus ja tugev mõju nende üle. Ta vabastas Meng Huo, kes enne lahkumist ütles et järgmisel korral on kaotajaks pooleks Zhuge Liang. Meng Hua lasi hävitada kõik Lu jõel olevad paadid aga Zhuge Liang ründas hoopis ta nõrgalt kaitstud ladusid. Maruvihane Meng Huo karistas oma kindraleid, need võtsid ta kinni ja andsid üle Zhuge Liangile. Nähes et Meng Huo pole ikka oma kaotuses veendunud, vabastas ta Meng Huo uuesti. Nii kordus veel neli korda. Kuid seitsmendal ja viimasel korral, kui Zhuge Liang pani põlema Meng Huo bambusega soomustatud sõdurid ja teda võitis, tuli Meng Huo ise ja alistus Zhuge Liangile, lubades enam mitte uuesti mässata hakata. Meng Huo mõjuvõim kindlustas aastakümneteks lõunaosas rahu.
Ida Hani dünastia (25–220 pKr) lõpus vallutasid Yuanchengi linna ülestõusnud “Kollased sidemed”. Zhuyongi juhitud keiserlikud väed ei suutnud neid linnast välja lüüa ja loobusid lõpuks piiramisest. Ülestõusnud, kes olid toidunappuses, arvasid et neil on avanenud soodne võimalus rünnata taganevaid vägesid, ja asusid neid jälitama. Valitsuse väed panid vastu, kuid jätkasid taganemist. Kui linn oli jäänud 20 miili kaugusele alustas valitsusvägi ootamatult vasturünnakut, kusjuures osa väest lõikas ära mässuliste taganemistee linna. Nii hülgasid kaitsjad päraste vastaspoole “taganemist” praktiliselt piiramise läbi kättesaamatu linna ning selle hõivamine ja mässuliste väe löömine ei valmistanud keisrivägedele enam mingit raskust. Mao Zedong kasutas seda strateegiat kodusõjas Gomindani vastu (1945–1949). Sõjavangide seast eraldati Cang Kaishile eriti ustavad ja pandi eraldi. Ülejäänuid töödeldi põhjalikult, kui “klassivendi ja -õdesid”, kommunistlikku propaganda ja agitatsiooni meetoditega (su ku huei). Kes neist kohe Punaarmeesse ei astunud varustati rahaga ja saadeti koju, öeldes: ”Hiinlased ei sõdi hiinlaste vastu!” Juba enne 1949. aastal toimunud Jangtse ületamist oli gomindani armee võitlusvõime ja -vaim järsult langenud.
Ajutiste järeleandmiste tegemine. Näiteks Venemaal Nõukogude võimu esimesed dekreedid rahu ja maa kohta pärast 1917. aasta Oktoobrirevolutsiooni. Lõpuks tuli kodusõda ja kollektiviseerimine. Standardne kaardisulide trikk. Alguses lastakse kollanokal natuke võita ja pärast kooritakse ta paljaks. (Stalini parteipuhastusega lõppenud enda ainuvõimu tagamine.) Äritegemises tehakse algul allahindlust. Kasu saadakse läbi suurmüügi, vajalike abimaterjalide ja varuosade pealt. Krediit, kui pärast antu protsendiga tagasi saamine ja võtmine. Boriss Jeltsin võitis kohalike liidrite toe, lubades neile suveräniteeti. Kui ta võimule sai, jäi Moskva muidugi edasi täieõiguslikuks võimu, raha ja ressursside keskuseks.
Sausti
Sausti on küla Harju maakonnas Kiili vallas.
Saustit on esmamainitud 1453. aastal.
17. sajandi alguses tekkis Suure-Sausti vald, Jüri kihelkonda kui lahutati Saue (Väike-Sausti) ja Sausti mõis.
1858. aastal avati Harjumaal Jüri kihelkonna pastori ja Sausti mõisniku poolt Sausti mõisa lähedale Padiküla mäele Sausti kool, niinimetatud soldatite kortlihoonesse. Tol ajal tunti seda küll Sausti külakooli nime all. Esimestel aastatel õpetati : katekismust, piiblilugusid, koraalilaulmist, lugemist, kirjutamist ja arvutamist.
Phoca
Phoca on veeimetajate perekond hülglaste sugukonnast.
Süstemaatika
Perekonda Phoca kuuluvaid liike on kokku kaks: randal (Phoca vitulina) ja tähnikhüljes (Phoca largha).
Varem on perekonda Phoca arvatud kuni 7 liiki; tänapäeval on eraldatud perekond Pusa (viiger, Pusa hispida; baikali viiger, Pusa sibirica; kaspia viiger, Pusa caspica) ning kaks liiki (grööni hüljes (Pagophilus groenlandica) ja vööthüljes (Histriophoca fasciata)) on üle viidud teistesse perekondadesse.
Eesti hülged
Eestis võib perekonnast Phoca kohata ainult randalit, kes on siin haruldane. Viigerhüljes kuulub perekonda Pusa ja hallhüljes (Halichoerus grypus) on omaette perekonna ainus liik.
Empirism
Empirism on mõttesuund, mis vastandub ratsionalismile, pidades teadmise aluseks kogemusi ja eitades kogemuseelset teadmist (või kaasasündinud ideesid). Empirism seab muuhulgas kahtluse alla metafüüsika. Ratsionalismi ja empirismi vaidlus on klassikaline tunnetusteoreetiline probleem filosoofias.
Empirismi eelkäija Francis Bacon (1561–1626) rõhutas induktsiooni olulisust kogemuses. Baconi järgi metafüüsilised ideed segavad teaduslikku tunnetust. Bacon eristas empiirikuid ja empiriste.
John Locke'i (1632–1704) järgi ei ole inimestel sünnipäraseid ideid; ta sünnib n-ö puhta lehena ja kõik, mis on mõistuses, on algselt pärit kogemusest.
David Hume (1711–1776) jäi skeptiliseks nii aine kui hinge olemasolu suhtes.
Eestkostepere
Eestkostepere on perekond, kes hakkab lapsele eestkostjaks.
Kodasoo viadukt II
Kodasoo viadukt II (silla number: 34) on viadukt Tallinna–Narva maantee 32. kilomeetril Kodasoo külas Kodasoo liiklussõlmes. Viadukt asub maantee teisel sõiduteel (Tallinna suunas).
Eestkostepere
Eestkoste seatakse lapse üle, kelle vanemad on surnud, tunnistatud teadmata kadunuks või teovõimetuks või kelle vanematelt on vanema õigused ära võetud. Eestkoste võidakse seada ka lapse üle, kes on muudel põhjustel jäänud ilma vanemlikust hoolitsusest.
Tihti peale saavad eestkostjateks lapse sugulased, peamiselt vanavanemad. Riik toetab eestkosteperet igakuise hooldustoetusega. Eestkoste määramiseks vajalikud dokumendid ja eestkostja kandidaadi esitab kohtule lapse elukohajärgne kohalik omavalitsus.
Kodasoo viadukt II
Viadukt on ehitatud 1989. ja viimati renoveeritud 2005. aastal. Silla pikkus on 51,6 m, silla laius on 16,5 m, sõidutee laius sillal on 13,4 m.
Carl Runge
pisi|Carl Runge Carl David Tolmé Runge (30. august 1856 Bremen – 3. jaanuar 1927 Göttingen) oli saksa matemaatik. Ta pani aluse tänapäeva praktilisele matemaatikale kui õpetusele matemaatilistest meetoditest loodusteaduslike ja tehniliste ülesannete arvutuslikul lahendamisel.
Ta sündis jõuka kaupmees Julius Runge ja inglanna Fanny Tolmé pojana. Oma esimesed aastad veetis ta Havannas, kus tema isa haldas Taani konsulaati. Kodune keel oli eeskätt inglise keel. Carl Runge ja tema vennad omandasid Briti kombed ja vaated, eriti spordi, aususe, õigluse ja enesekindluse kohta. Hiljem kolis perekond Bremenisse, kus Carli isa 1864 suri.
Aastal 1875 lõpetas ta Bremenis gümnaasiumi. Seejärel saatis ta oma ema pool aastat kultuurireisil Itaalias. Siis läks ta Münchenisse, kus ta algul õppis kirjandusteadust ja filosoofias kuid otsustas pärast kuuenädalast õppimist 1876 matemaatika ja füüsika kasuks. Ta õppis koos Max Planckiga, kellega ta sõbrunes. Müncheni ülikoolis oli ta populaarne uisutaja.
Aastal 1877 jätkas ta (koos Planckiga) oma õpinguid Berliinis, mis oli Saksamaa matemaatika keskus ja kus teda mõjutasid eriti Leopold Kronecker ja Karl Weierstraß. Viimase loengute kuulamine kallutas ta keskenduma füüsika asemel puhtale matemaatikale.
Aastal 1880 promoveerus ta Weierstraßi ning Ernst Eduard Kummeri juures tööga "Über die Krümmung, Torsion und geodätische Krümmung der auf einer Fläche gezogenen Curven". Tol ajal tuli doktorieksamil püstitada kolm teesi ja neid kaitsta. Üks Runge teesidest oli: "Matemaatilise distsipliini väärtust tuleb hinnata tema rakendatavuse järgi empiirilistele teadustele." Ta habiliteerus 1883.
Runge tegeles algul puhta matemaatikaga. Kronecker oli teda innustanud tegelema arvuteooriaga ja Weierstraß kompleksmuutuja funktsioonide teooriaga. Funktsiooniteoorias uuris ta holomorfsete funktsioonide aproksimeeritavust ratsionaalsete funktsioonidega, rajades Runge teooria. Berliini ajal sai ta oma tulevaselt äialt (kelle perekonnas ta oli sagedane külaline) teada Balmeri seeriast.
Kevadel 1886 sai ta Hannoveri Tehnikakõrgkooli korraliseks professoriks. Ta vastutas seal tulevaste inseneride ja tehnikute matemaatilise hariduse eest. Hannoveris laagerdus Runge huvi rakendada matemaatikat loodusteadustes ja tehnikas. Ta ei rahuldunud seejuures võimalikult heade matemaatiliste lahenduste leidmisega etteantud eriküsimusele, vaid püüdis luua üldisi meetodeid. Ta uuris koos füüsikute Heinrich Kayseri ja Pascheniga erinevate elementide joonspektreid, andes panuse spektroskoopia füüsikasse.
Aastal 1904 kutsuti ta Felix Kleini taotlusel Göttingeni vastrajatud rakendusmatemaatika professuuri (esimene omalaadne Saksamaal). Prinzenstraßele kunagise ülikooli raamatukogu vastu rajati eraldi rakendusmatemaatika instituut, mis oli seotud Ludwig Prandtli juhtimisel töötanud rakendusmehaanika instituudiga. Göttingenis töötas ta koos Martin Wilhelm Kuttaga välja Runge-Kutta meetodid algtingimustega ülesannete numbriliseks lahendamiseks. Rajatingimustega ülesannete jaoks kasutas ta diferentsmeetodeid.
Tuntud ka tema uurimus interpolatsioonipolünoomidest ja nende käitumisel polünoomi astme tõusmisel (Runge fenomen). Runge laiendas Descartesi märgireeglit algebralistele võrranditele, pakkus aproksimatsiooniteoorias välja telescoping-meetodi ning töötas välja meetodeid trigonomeetriliste summade kiireks arvutamiseks. Rungel olid olemas ka juba splainfunktsioonide idee alged.
Runge tegi mitu suurt reisi. Seejuures kulus marjaks ära tema inglise keele oskus: ta valdas seda nagu emakeelt. Aastal 1897 külastas ta British Associationi koosolekut Torontos ning käis seejärel kõigis tähtsates Ameerika tähetornides. Koos Karl Schwarzschildiga võttis ta 1906 ette päikesevarjutuseekspeditsiooni Alžiiri. Talvel 1909 viibis ta ühe aasta vahetusprofessorina New Yorgis Columbia Ülikoolis. Seejärel sõitis ta jälle ümber Ameerika, külastades ülikoolide ja tähetornide kõrval ka oma lapsepõlvepaiku Havannas. Veel suvel 1926 käis ta British Associationi koosolekul Oxfordis.
Nagu Richard Courant tabavalt märkis, seisnes Runge teaduslik saavutus selles, et ta sidus jälle kokku katkirebitud niidid rakenduste juurde ning aitas taastada matemaatikateaduse, sealhulgas rakenduste ühtsust.
70. sünnipäeval seisis ta veel lastelaste rõõmuks käte peal. Viimastel elukuudel oli Rungel südamevaevusi, nii et ta pidi oma armastatud spordist loobuma. Ta suri 70-aastaselt südameinfarkti.
Göttingenis ei ole Carl Runge mälestustahvlit. Kuul on tema järgi nimetatud Runge kraater.
Isiklikku
Aastal 1887 abiellus ta kuulsa Berliini füsioloogi Emil Heinrich Du Bois-Reymondi tütre Aiméega. Neil sündis harmoonilises abielus neli tütart ja kaks poega, kellest üks langes Esimeses maailmasõjas ning teine oli Wilhelm Runge, kes tegeles radaritehnika arendamisega.
Runget on kirjeldatud väga armastusväärse ja tagasihoidliku inimesena. Ta armastas kodust musitseerimist, mängides ise klaverit. Ta armastas sporti, näiteks tennist, uisutamist ja suusatamist, matkamist, ujumist, paadisõitu ning jalgrattasõitu. Hannoveris sõitis ta regulaarselt jalgrattaga 10 km oma Kirchrode külas asuva maja ning tehnikakõrgkooli vahet. Jalgratast ta ei puhastanud peaaegu kunagi ning armastas öelda: "lõpuks kujuneb dünaamiline tasakaal: täpselt nii palju pori, kui iga päev sellele pritsitakse, langeb ka iga päev iseenesest jälle maha."
Göttingenis elas ta koos perekonnaga aadressil Wilhelm-Weber-Straße 21 Felix Kleiniga lähestikku.
Välislingid
Artikli kirjutamisel on kasutatud saksa-, katalaani- ja ingliskeelse vikipeedia artiklit seisuga 30.12.2008.
Sarki saar
Sark (inglise keeles; prantsuse keeles Sercq, normanni keele sarki dialektis Sèr, Cerq) on Guernsey koosseisus Briti kroonile kuuluv saar La Manche'i väinas, üks Kanalisaartest.
Sarki pindala on 5,15 km². Saar on kaljune, kuni 114 m kõrge. Saarel on umbes 600 elanikku.
Saarel kaotati feodaalkord aastal 2008.
Saarel on keelatud autotransport. Transpordivahenditena kasutatakse traktoreid, jalgrattaid ja mopeede.
Alates 13. sajandist (vaheaegadega) oli Sark mereröövlite keskus. Neist esimene oli munk Eustace, kellele John Maata andis 30 laeva, et see rüüstaks Prantsusmaa rannikut, aga Eustace ei piirdunud üksnes Prantsusmaa rannikuga, vaid ründas ka Inglismaa rannakülasid. Vahepeal oli Sarkil mungaklooster, seejärel oli ta inimtühi. 1565 andis Elizabeth I Hellier de Carteret'le loa asustada saarele 40 peret tingimusel, et nad hoiavad saarelt piraadid eemale.
1844 püüdis Sarki isand Ernest le Pelley asutada saarele hõbedakaevandust ja pantis selleks saare kohalikule ettevõtjale John Allairele. Hõbedat Sarkil ei olnud, kompanii läks pankrotti ja le Pelley ei suutnud võlga tagasi maksta. 1849 müüs tema poeg Pierre Sarki 6000 naelsterlingi eest John Allaire'i tütrele ja pärijale Marie Collingsile, kellest sai järgmine Sarki omanik.
Teise maailmasõja ajal oli Sark, nagu ka ülejäänud Kanalisaared, 1940–1944 Saksamaa poolt okupeeritud.
131
131. aasta
Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand
Aastakümned: 80. aastad 90. aastad 100. aastad 110. aastad 120. aastad - 130. aastad - 140. aastad 150. aastad 160. aastad 170. aastad 180. aastad
Aastad: 126 127 128 129 130 - 131 - 132 133 134 135 136
Luige (Kiili)
Luige on alevik Harju maakonnas Kiili vallas.
Endine Luige küla sai aleviku staatuse 18. augustil 2008.
2019. aastal liideti Luige alevikuga senise Tammejärve küla asustatud kaguosa.
Sulavkaitse
pisi|Elektroonikasemetes kasutatavad sulavkaitsmed Sulavkaitse on lihtsaim elektriseadmete kaitse seade, mis katkestab vooluahela sulari nimivoolu ületamisel, peale kestva liigvoolu või lühise tekkimist.
Sulavkaitsmed on inertsed elektriahelate kaitsevahendid, sest nende rakendumisaeg on pikk. Nendega kaitstakse üldiselt elektrivarustuse üldahelaid. Elektroonikaseadmete ja kolmefaasiliste elektrimasinate kaitseks nad pika reageerimisaja tõttu ei sobi. Sulavkaitse ei taga kõigi kolme faasiahela üheaegset katkestust.
Sulavkaitsmete ehitus
pisi|vasakul|110px|Sulavkaitse sümbol elektriskeemides Sulavkaitsme põhiosa on sular, mille ristlõige on arvestatud täpselt teda läbivale nimivoolule ja mida valmistatakse vastavalt sularite nimireale. Kuni 1000 V madalpingel vahemikus 6...1000 A, kõrgepingel vahemikus 2...400 A.
Eraldi grupi moodustavad elektroonikaseadmetes kasutatavad sulavkaitsmed, mille nimirida algab 0,075 A.
Sulavkaitsme korpusi valmistatakse erineva suurusega ja kujuga vastavalt nimipingele ning nimivoolule. Sulavkaitsmeid valmistatakse kahte tüüpi:
Sulavkaitsmete tööomaduste parandamiseks täidetakse neid kvartsliivaga.
Vasa orden
pisi|Vasa orden Kuninglik Vasa orden (rootsi keeles Kungliga Vasaorden) on 1772. aastal asutatud Rootsi orden, mida anti tsiviilteenistuse eest. Pärast 1975. aastat pole seda enam antud.
Märjamaa valla lipp
thumb|Märjamaa valla lipp Märjamaa valla lipp on Rapla maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Märjamaa valla lipp.
Praegune Märjamaa vald, mis tekkis 20. oktoobril 2002 ühinenud Märjamaa alevi, endise Märjamaa valla ja Loodna valla ühinemisel, võttis oma lipuks endise Märjamaa valla lipu. Endise Märjamaa valla lipuna oli see kasutusel juba alates 21. oktoobrist 1996. Märjamaa alevi ja Loodna valla sümbolid kuulutati kehtetuks.
Lipu kirjeldus
Märjamaa valla lipp on ruudukujuline vapilipp, mille normaalmõõtmed on 105x105 cm.
Rohelisel kangal valge sild nelja kaarega – neist otsmised on poolikud, silla kohal on kollane kaheksa kodaraga ratas.
Lipu värvid Pantone värviskaala järgi on roheline PMS 354 ja kuldne PMS Yellow.
Tõlgendus
Märjamaa valla lipul on kujutatud 1861. aastal rajatud kuuevõlvilist 360 jala (110 m) pikkust Konuvere kivisilda, mis on Eesti suuremate sildade seas tänapäevani säilinutest vanim. Hõbedane (valge) värvus sümboliseerib silla ehitamiseks kasutatud tähtsaimat kohalikku maavara – lubjakivi. Tõllaratas sillal on meenutus ehitise noorusajast ja igavese liikluse sümbol. Rattal on kaheksa kodarat ja Märjamaa nimes kaheksa tähte. Kolm võlvitud sillasammast moodustavad Märjamaa algustähe M-i.
Lipu kasutamine
Valla sümboolika kasutamise täpsema korra kehtestab volikogu.
Kodasoo viadukt
Kodasoo viadukt on kahe viadukti nimi:
Toronto Ülikool
Toronto Ülikool on ülikool Kanadas Torontos.
Argoon
Argoon on keemiline element järjenumbriga 18.
Tal on kolm stabiilset isotoopi massiarvudega 36, 38 ja 40.
Omadustelt on tegu väärisgaasiga. Argooni keemilisi ühendeid on õnnestunud saada alles hiljuti, neidki vaid ülimadalal temperatuuril maatriksisolatsiooni abil.
Argooni avastasid 1894. aastal Lord Rayleigh ja William Ramsay.
Argoon on WADA poolt lisatud sportlastele keelatud ainete nimekirja.
Shanadoo
Shanadoo on Jaapani ansambel, mis koosneb 4 tüdrukust.
Puurmani liiklussõlm
Puurmani liiklussõlm rajati aastatel 2006–2007 Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maanteele Puurmani silla ülekoormuse tõttu.
Liiklussõlm võitis Eesti Betooniühingu aunimetuse "Aasta betoonehitis 2007".
Shanadoo
Bändi produtsent on David Brandes.
Surviliškis
Surviliškis on alev Leedus Kėdainiai rajoonis, Surviliškise valla halduskeskus. Alev asub Nevėžise kaldal, alevis on üle jõe Panevėžysi rajooni viiv jalakäijate sild.
Surviliškises on põhikool, kultuurimaja ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on aastal 1791 valminud katoliku kirik, aastal 1800 valminud kabel alevi surnuajal ja Vincas Svirskise valmistatud rist koolimaja juures. Ristimeister on maetud alevi surnuaeda.
Ajalugu
Asulat on esimest korda kirjalikult mainitud aastal 1500, mil sealne mõis läks B. Taboravičiuse valdusse. Esimene kirik ehitati sinna aastal 1505.
Surviliškis oli kuni XIX sajandini Žemaitija piiskoppide valduses. Aastal 1777 rajati sinna kihelkonnakool. Aastal 1791 valmis praegune kirikuhoone. Aastal 1863 toimus asula juures lahing ülestõusnute ja tsaariarmee vahel. Tsaari ajal kasutati alevi kohta vene keeles nimekuju Сурвилишки.
Aastal 1941 osalesid asula elanikud kommunistide riigipöördes. Nõukogude ajal oli Surviliškis kohaliku kolhoosi keskasulaks.
Wilken von Endorp
Wilken von Endorp (ka Wilhelm von Nindorf, Willeken von Schurborg, Villikn de Endorp) (surnud 26. märtsil 1287), ja Liivimaa ordumeister 1281–1287.
Endorp pärines Bremeni peapiiskopkonnast Nindorfist. Tema suguvõsa kuulus ministeriaalide hulka.
Sõdis korduvalt leedulaste, semgalite ja žemaitidega. Wilken von Endorp andis 1283. aastal Viljandile linnaõigused ning tema valitsusajal ehitas Liivi ordu Valmiera, Burtnieki ja Trikāta linnused.
Wilken von Endorp langes 1287 lahingus semgalite vastu (Garoze lahing - lahing Garoze jõel Emburga juures).
Rakke vald
Rakke vald oli vald Lääne-Virumaal.
Voldemar Aaviste
Voldemar Otto Aaviste (kuni 16. märtsini 1936 Voldemar Avotin; 3. jaanuar 1893 Sece vald, Kuramaa – 14. detsember 1941 Kirov, Kirovi oblast) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant, 1939).
Rakke vald
Vald tekkis oma praegusel kujul 8. augustil 1945 Rakke külanõukoguna. Vallaks nimetati ta 9. aprillil 1992.
Voldemar Aaviste
Elulugu
Sündis 3. jaanuaril 1893 Lätis Kuramaal Jēkabpilsi rajoonis Sece vallas. Õppis Jakobstadti Kommertskoolis ning lõpetas 1916. aastal Telavi Lipnikekooli. Oli sünnipäraselt lätlane ning ta lapse- ja noorepõlvenimi oli tegelikult Voldemar-Attis Avots. Sai ohvitseriks Esimeses maailmasõjas, muutes ilmselt tollal oma perekonnanime venepäraselt Avotiniks.
Rakke vald
Rakke viimane vallavanem oli Andrus Blok.
Aleksander Raid
Aleksander Raid (kuni 22. veebruarini 1936 Janson, 2. jaanuar 1913 Gattšina, Peterburi kubermang – 13. august 1983 Tartu) oli eesti tõlkija ja keeleteadlane.
Voldemar Aaviste
Elulugu
Teenis Läti kütivägedes ja Põhjakorpuses, sattus Vabadussõjas Eesti Rahvaväkke. Teenis alates 1919. aasta märtsist Laiarööpmelisel soomusrongil nr. 5 dessantroodu nooremohvitserina ja rooduülemana. Ülendati 22. detsembril 1919 leitnandiks ning autasustati 17. augustil 1920 Vabadusristi II liigi 3. järguga.
Rakke vald
Asustus
Vallas oli üks alevik ja 30 küla.
Aleksander Raid
Elulugu
Ta lõpetas 1932. aastal Tallinna Linna Poeglaste Humanitaargümnaasiumi, 1944. aastal Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna ja 1946. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna.
Voldemar Aaviste
Elulugu
Määrati 1. detsembril 1934 vastloodud Soomusrongirügemendi II divisjoni ülemaks, kellena teenis 1939. aasta alguseni.
G. E. M. Anscombe
pisi Gertrude Elizabeth Margaret Anscombe ['änskom] (18. märts 1919 Limerick, Iirimaa – 5. jaanuar 2001 Cambridge) oli Briti analüütiline filosoof.
Voldemar Aaviste
Elulugu
Eestistas 1936 oma perekonnanime Aavisteks ja ülendati 24. veebruaril 1939 kolonelleitnandiks.
Vetiku
Vetiku on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas.
Rakke vald
Külad
Ao – Edru – Emumäe – Jäätma – Kaavere – Kadiküla – Kamariku – Kellamäe – Kitsemetsa – Koila – Koluvere – Kõpsta – Lahu – Lammasküla – Lasinurme – Liigvalla – Mõisamaa – Mäiste – Nõmmküla – Olju – Padaküla – Piibe – Räitsvere – Salla – Sootaguse – Suure-Rakke – Tammiku – Villakvere – Väike-Rakke – Väike-Tammiku
Aleksander Raid
Looming
Ta tõlkis alates 1930. aastatest eesti keelde ilukirjandust slaavi keeltest.
Rakke vald
Loodus
Vald paiknes Endla looduskaitseala kirdepiiril ja Pandivere kõrgustiku lõunaserval, seal asub ka Emumägi (166,5 m). Rakke raudteejaamast umbes poolteist kilomeetrit kagu pool asub pika seljandiku kõrgeimas osas (132,9 m) Rakke linnamägi vaatetorniga (endine suusahüppetorn). Linnamäest põhja poole jätkub järskude orgude ja ümmarguste kuplitega seljandik – Rakke mäed. Voortest on kõrgeim ja silmapaistvaim Edru voor (133 m, suhteline kõrgus 40 m) Rakkest lõuna pool.
G. E. M. Anscombe
Anscombe oli austatud analüütiline filosoof, kes paistis silma Wittgensteinile lähedal seismise, lõikavate argumentide ja stimuleerivate loengutega ning jõulise isiksusega. Analüütilise tomismi väljapaistvaid esindajaid.
Voldemar Aaviste
Elulugu
Arreteeriti 27. juunil 1941 ja lasti maha juba sama aasta 14. detsembril Venemaal Kirovi oblastis Kirovi linna vanglas nr. 1.
Perekond
Abiellus 1917. aastal eestlanna Elisabeth Kambergiga, tütar Valda Raud (sündis 1920).
Aleksander Raid
Sõnaraamatud
Koos Savvati Smirnoviga koostas ta tšehhi-eesti sõnaraamatu. Ta on koostanud ka poola-eesti sõnaraamatu, mida pole välja antud.
Isiklikku
Tema poeg on kartograaf Tõnu Raid ja pojapoeg on Juku-Kalle Raid.
Ta on luuletaja Indrek Hirve vaimne isa ja eeskuju.
G. E. M. Anscombe
Elulugu
Elizabeth sündis Iirimaal teeniva Briti ohvitseri Alan Wells Anscombe'i ja Briti päritolu Gertrude Elizabeth Anscombe'i (neiuna Thomas) kolmelapselise pere noorimana. Kui perekond Inglismaale naasis, töötas isa Londoni koolis Dulwich College loodusteaduste õpetajana.
Elizabeth sai keskhariduse Londonis Sydenhami Keskkoolis, mille ta lõpetas 1937. Kooli ajal pöördus ta pärast kolm aastat kestnud lugemist 15-aastaselt katoliku usku. 1937. aastast õppis Oxfordi St. Hugh's College'is, mille lõpetas 1941 (First Class Honours) Literae Humaniorese (klassika ja filosoofia) alal. Ta jäi veel aastaks uuriva üliõpilasena St. Hugh'sisse. Seejärel õppis ta 1942–1946 Cambridge'i Newnham College'is.
Cambridge'i loengutes avaldas talle suurt mõju Ludwig Wittgenstein, kellega tal oli sõprus viimase surmani. Anscombe oli üks Wittgensteini pühendunumaid üliõpilasi. Anscombe'i sõnul vabastas Wittgenstein teda fenomenalismi lõksust. Ka pärast Oxfordi naasmist käis Anscombe Cambridge'is Wittgensteini kuulamas. Anscombe oli tuline Wittgensteini vaadete propageerija: koos Georg Henrik von Wrighti ja Rush Rheesiga toimetas ja tõlkis ta inglise keelde suure osa Wittgensteini töödest. Wittgenstein oli määranud teda üheks oma kolmest kirjanduslikust testamenditäitjast. Aastal 1953 ilmus Anscombe'i tõlkes Wittgensteini "Filosoofilised uurimused". Tavaliselt kasutataksegi Wittgensteini originaali asemel Wittgensteini tõlget, nagu see oleks Wittgensteini enda tekst. Anscombe avaldas ka sissejuhatuse "Loogilis-filosoofilisele traktaadile" (1959), korrastas "Märkmed värvusest" ja "Sedelid" ning tõlkis veel mitu tema tööd. Wittgensteini biograaf Ray Monk ütleb Anscombe'i kohta: "... üks Wittgensteini lähemaid sõpru ja üks tema usaldatumaid üliõpilasi, erand tema üldisele vastumeelsusele akadeemiliste naiste ja eriti naisfilosoofide vastu. Temast sai faktiliselt au-mees, keda Wittgenstein hellitavalt kutsus vanameheks." Aastal 1946 sai ta Oxfordis Somerville College'is uuriva kolleegiumiliikme koha; alates 1964. aastast oli ta seal õpetav kolleegiumiliige. Aastal 1957 avaldas ta oma tähtsaima teose "Kavatsus" (Intention), kus ta ühena esimestest käsitles tegevusfilosoofia probleeme. Donald Davidson on seda nimetanud parimaks praktilise mõtlemise alaseks tööks pärast Aristotelest.
Rakke vald
Ajalugu
Rakke vald moodustati 1992. aasta 9. aprillil.
Lämmijärv
right|444px|thumb|Lämmijärve paiknemine kaardil (punase joonega) Lämmijärv ('soe järv'; võru Lämmijärv́, vene Тёплое озеро) on osa Peipsi-Pihkva järvest.
Kuningate loend
See loend loetleb praegusi ja ajaloolisi kuningatiitleid (tiitlid on antud lühendatud kujul):
Lämmijärv
Ühendab Peipsi järve Pihkva järvega. Järve lääneosas asub Saksa laht. Lämmijärves asub asustamata Salusaar,
Rakke vald
Ajalugu
2017. aastal otsustas Vabariigi Valitsus liita Rakke vald haldusreformi käigus moodustatava Väike-Maarja vallaga. Rakke Vallavolikogu ei nõustunud vabatahtliku liitumisega ning vaidlustas sundliitmise Riigikohtus, kuid jäi seal kaotajaks.
Lämmijärv
Järve pindala on 236 km² ja suurim sügavus 15,3 meetrit.
G. E. M. Anscombe
Elulugu
Anscombe pidas arvukalt loenguid mitmel pool maailmas ning loenguid ja seminare oma üliõpilastele väga mitmekesistel teemadel. Sageli pidas ta loenguid katoliku preestritele ja ilmikutele teoloogilistel teemadel, mille mõistmisele filosoofia saab kaasa aidata.
Vaated ja ideed
Anscombe oli pühendunud katoliiklane ja Ludwig Wittgensteini vaadete pooldaja (kuigi mitte sõnasõnaline). Federick Stoutland (2011:3) ütleb: "kui filosoofia oli tema elu kese, siis katoliiklus oli selle alus. ... Kuigi ta ei painutanud oma filosoofiat usu alla, kasutas ta filosoofilisi argumente selle kaitseks, eriti katoliikliku moraaliõpetuse kaitseks." Seejuures kasutas ta Aristotelese õpetust hingest kui inimese vormist, pidamata ei seda ega oma filosoofilisi vaateid katoliiklusega vastuolus olevaks.
Ta pooldas konservatiivset seksuaaleetikat ning vastustas tuumarelva kasutamist Teises maailmasõjas.
Esimene isik
Artiklis "The First Person" väitis Anscombe Wittgensteini vaimus, et sõna "mina" (esimene isik) ei kasutata tavaliselt mingile objektile osutamiseks. Ta ei osuta hingele ega kehale ega ole nimi, millega ennast nimetatakse, ega üldse nimi, kuigi grammatika jätab niisuguse mulje. Asi on selles, et kui osutatakse mõnele isikule, siis võidakse tema kohta ekslikult väita midagi väära, ajades isikud segi. See puudutab ka iseennast, enda keha. Aga kui öeldakse näiteks "Ma ei tea, mis lahti on," siis niisugune segiajamine ei ole võimalik. See ei saa tulla sellest, et "mina" osutab minu kehale, sest oma keha on võimalik teiste kehadega segi ajada ja "mina" võib öelda ka siis, kui oma keha ei tajuta (sensoorne deprivatsioon). Selleks et öelda, kas ma seisan, ma ei pea vaatama: "mina" ei osuta millelegi nähtavale. Teadmine oma tegevusest ja oma arvamuste teadmine ei ole vaatluslik. Kui nüüd eksimine pole võimalik ja "mina" osutab objektile, peab objekt olema äratuntav meelte abita. Siis võiks arvata, et osutada saab ainult kehatule mõtlevale asjale ("seda mõtet mõtlevale mõtlemisele"), mis võib-olla pole sama mõtlemine, mis eelmisi mõtteid mõtles. Anscombe'i järgi on see absurd, mis näitab, et "mina" ei saa olla osutav väljend. Sellepärast David Hume ei leidnudki oma mina, sest "mina" ei osuta mitte millelegi, isegi mitte ideede ja muljete kimbule, nagu Hume arvas. Et osutust ei ole, siis ei saa olla ka segiajamist. "Mina" on sõna, millel on "tarvitus", kuid puudub osutus. Siin on keel René Descartesile, David Hume'ile jt filosoofidele vingerpussi mänginud.
Põhjuslikkus
Loengus "Causality and Determination" eitab Anscombe valdavat, David Hume'ilt pärinevat vaadet, et tagajärje põhjus peab selle paratamatusega esile kutsuma või olema muul moel sellega seotud seaduse kaudu. Ettenägematu asjaolu võib takistada põhjuse toimimist (tagajärje esilekutsumist). Mis tahes põhjuslik seadus, mis seob põhjuse P tagajärjega T, peab olema kujul "Kui P, siis T, kui teised asjad on võrdsed." Kui teised asjad pole võrdsed, siis ennustamine pole võimalik. Kvantefektide tõttu võib ennustamine olla põhimõtteliseltki võimatu. Richard Feynmani näidet kasutades ütleb Anscombe: "Ilma paratamatuseta toimiva põhjuse näidet mainib Feynman: pomm on ühendatud Geigeri loenduriga, nii et see plahvatab, kui Geigeri loendur registreerib teatud lugemi; kas ta plahvatab või mitte, ei ole determineeritud, sest ta on paigutatud mingi radioaktiivse materjali lähedale nii, et ta võib selle lugemi registreerida või mitte." Siis põhjustatakse plahvatus põhimõtteliselt ennustamatul moel. Põhjuse võib küll tagantjärele kindlaks teha, kuid põhjuse alusel on väga raske tagajärge kindlaks teha. Sellepärast on võimalik teada, et üks asi põhjustas teise, teadmata ühtki tõest seadust, mis sisaldaks paratamatut seost üht ja teist üldist tüüpi sündmuste vahel. See Anscombe'i väljakutse Hume'ile ajendas filosoofe välja töötama tõenäosuslikku põhjuslikkuse teooriat.
Kavatsus
Kui inimeste käitumine on põhjuslike seadustega täielikult determineeritud, siis võiks arvata, et tegude kavatsetud ja kavatsemata tagajärgedel pole olulist erinevust. Siis ju pole vaba tahet ega vastutust ning loevad ainult tagajärjed. Anscombe eitab nii determinismi kui ka konsekventsialismi. Raamatus "Intention" räägib ta kavatsuse ja tegevuse mõistest ning kavatsusliku tegevuse, ratsionaalse tegevuse ja mitteratsionaalse käitumise erinevusest. Ainult mõned liikumised on toimijate käitumine, ja ainult osa sellest on tegevus. Näiteks kui ma unes rähklen, siis on see inimkäitumine, kuid keegi ei hakkaks küsima, miks ma jalga nii või teisiti tõstsin, sest see polnud tegevus ja mul polnud mingeid põhjendeid. Minu tegevuse puhul aga on mõtet küsida, miks ma üht või teist asja tegin. Sel juhul küsitakse minu kavatsust, st mida ma enda arvates tegin ja mis selle otstarve oli. Kui küsitakse kavatsuse kohta, küsitakse teatud mõttes tähenduse kohta. Need erinevad küsimustest põhjuste kohta: oma vähkremisliigutuste põhjustest ma ei pruugi midagi teada. Mul võib olla hüpotees, et ma magan halvasti sellepärast, et mul on veepuudus, aga kui ma tõusen üles ja lähen vett jooma, siis see ei ole minu hüpotees, et ma lähen köögi poole, et midagi juua. Samuti ei ole see ennustus selle kohta, mis juhtub, kui ma kööki jõuan. See on faktiväide selle kohta, mida ma praegu teen. Minu käitumist kirjeldavad ka teised väited: ma tõstan ühe jala teise ette, ma panen põranda kriuksuma jne. Kuid seda, mida ma teen, aitab kõige paremini mõista kavatsusväide, mis on tihedalt seotud küsimusega, miks ma seda teen. Ja kui ma oma eesmärki ei saavuta, on kavatsusväitest seda rohkem abi, sest mu kavatsus ei paista siis nii hästi välja.
Kavatsuslikud tegevused kuuluvad vaatlemiseta teada olevate asjade hulka. Kavatsuslikel tegevustel on põhjus, nende kohta on mõtet küsida "miks" ning oodata vastust, mis ei esita ainult põhjust, vaid seletab tegevuse tähendust tegija jaoks. Kavatsus ei ole põhjus, sest põhjus on tagajärjest eraldi, aga kavatsus ei ole kavatsuslikust tegevusest eraldi. Kavatsuslik tegevus ei ole kavatsuse põhjustatud tegevus, vaid kavatsus on teo aspekt. Kui kellelgi tuleb kaljul ronides enesetapu impulss, ta ei anna sellele järele, kuid kaotab tasakaalu ja kukub, siis ta ei kuku kavatsuslikult, kuigi tema enesetapumõte või isegi -kavatsus põhjustas kukkumise.
Anscombe pole nõus, et kavatsused on vaimuobjektid, vaimuseisundid või vaimusündmused, mis tekitavad teatud tüüpi käitumist. Kui see nii oleks, ei pruugiks me oma kavatsusi teada. Ometi pole usutav, et me tavaliselt ei tea täpselt oma kavatsusi. Peale selle, põhjused peaksid igas inimeses ühtemoodi toimima, aga kavatsuste puhul see nii ei tundu olevat. Ma ei saa kavatseda teha midagi, millest mul pole aimu, kuid põhimõtteliselt saab mind põhjustada seda tegema. Kui me tahame mõista teiste inimeste käitumist, siis me ei saa vaadelda selle põhjusi, ja seda ei tulegi teha. Meil on tarvis teada, mida nad enda arvates teevad. Ja seda nad teavad ilma oma käitumist vaatlemata. Nad teavad, mida nad teevad, isegi juhul, kui neil ei õnnestu seda ära teha. Asi on selles, et nad teavad oma kavatsusi. (Nad võivad küll eksida selles, kas nad selle tegelikult ära teevad. Näiteks kui keegi tahab kirjutada tahvlile "Anscombe", aga kriit ei kirjuta, siis ta võib öelda "Ma kirjutan "Anscombe"," kuigi ta tegelikult ei kirjuta. Siis ei ole tal ka õige öelda "Ma proovin kirjutada "Anscombe"," sest see implitseerib, et ta arvestab sellega, et kirjutamine ei pruugi õnnestuda." Kavatsus on nagu ostunimekiri: ma ei saa eksida oma kavatsuses, vaid ainult täideviimises, nii nagu ma saan mõne asja ostmata jätta või vale asja osta. Siis on täideviimine halb. Aga ka kavatsus ise võib halb olla.
Konsekventsialism
Anscombe'i peamine vastuväide konsekventsialismile on, et kui loevad ainult tagajärjed, siis on lubatud parimate tulemuste saavutamiseks teha mida iganes, näiteks võib paljude sõdurite elu päästmiseks mõrvata hulga lapsi. Midagi niisugust Hiroshimas ja Nagasakis tehtigi, ja see on Anscombe'i meelest moraalselt mõeldamatu, ning see oleks Anscombe'i arvates olnud mõeldamatu kõigi Peter Sidgwicki eelsete oluliste moraalifilosoofide, sealhulgas utilitaristide meelest. Mill oli mõnede inimeste meelest reegliutilitarist,ja reegliutilitaristid kaitsevad tavaliselt mõrva keelavaid reegleid. Anscombe ei öelnud, miks ta Benthamile ja Millile sellise seisukoha omistas. Igatahes leidis ta, et suurima arvu suurim õnn on mõttetus (täpsustamata, miks), eriti kui pole selge, mis "õnn" tähendab.