cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Joosu mõis
Ajalugu
Kui von Freymanni tütar Dorothea Margarethe abiellus aastal 1799 Hurmi mõisniku kaptenmajor Peter von Wrangelliga, läks mõis Wrangellidele.
1809. aastal ostis mõisa major Leonhard von Budberg.
1850. aastal sai omanikuks major Konstantin von Budberg.
1853. aastal müüs ta mõisa meditsiinidoktor Otto Georg von Rückerile.
Astrid Pirn
Astrid Pirn lõpetas 1947. aastal Tartu 3. Keskkooli ja 1951. aastal Eesti Riikliku Teatriinstituudi.
Joosu mõis
Ajalugu
1857 ostis mõisa leitnant Friedrich von Möller.
Astrid Pirn
Töötas 1951 Kuressaare Teatri ja 1953–1963 Endla näitlejana.
Joosu mõis
Ajalugu
1895 päris mõisa tema poeg Georg von Möller.
Astrid Pirn
Oli 1969–1984 Tallinnas Rahvaloomingu ja Kultuuritöö Teaduslikus Metoodikakeskuses metoodik.
Joosu mõis
Ajalugu
1908 ostis mõisa Leonhard von Roth.
Astrid Pirn
Astrid Pirn kirjutas ka dramatiseeringuid, laulutekste (näiteks "Kalamehe jutt ehk "Oi latikas, oi lutsupoeg") ja Villem Kapi ooperi "Lembitu" libreto.
Joosu mõis
Ajalugu
1916. aastal ostis mõisa Rudolf Schultz.
Mõisakompleks
pisi|Mõisa ait 18. sajandi lõpus rajati pikk ühekorruseline poolkelpkatusega varaklassitsistlik ning baroksete sugemetega härrastemaja. Peahoone saali laed olid kaunistatud geomeetrilise ornamendiga. Härrastemaja esise väljaku äärde rajati ait ning tall-tõllakuur.
Kaua aega tühjana seisnud härrastemaja on mitmest kohast varisenud. Majandushoonetest on säilinud ait.
Korund
Korund (sanskriti sõnast kuruwinda 'rubiin') on mineraal, kristalne alumiiniumoksiid (Al2O3).
Korundi iseloomustab suur kõvadus (Mohsi skaalal 9). Läbipaistmatuid korundi kristalle nimetatakse smirgliks. Puhtal kujul on korund värvitu, kuid lisandite tõttu on tal palju värvitoone.
Korund on hinnatud vääriskivi. Karmiinpunast korundi nimetatakse rubiiniks ja muud värvi läbipaistvat korundi safiiriks.
Suuremad kaevandused on Venemaal, Zimbabwes ja Indias.
Königswartha
Königswartha (ülemsorbi keeles Rakecy) on küla Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis Königswartha vallas.
See on üks väheseid paiku, mille saksa- ja sorbikeelne nimi ei ole tähenduslikult või kõlaliselt seotud.
Küla on esmamainitud 1350. aastal nimega Conigswarte.
Asulas elas 2010. aastal 2436 inimest.
Großröhrsdorf
Großröhrsdorf on linn Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis.
Linn oli kuni 2008. aastani Kamenzi kreisi haldusalas.
Muda
pisi|[[Vooluveekogu põhja settinud savikas muda]]
Muda on veega segunenud kleepuv savikas-aleuriitne sete.
Muda sünonüümiks peetakse mõnikord sõna "pori", mõnikord seda defineeritakse, nt "Eesti keele seletava sõnaraamatu" järgi on pori "vesine kleepuv pinnas".
Muda on sõltuvalt veesisaldusest poolvedel või plastiline sete, mis võib tekkida väga mitmesugustes tingimustes, mille ühine joon on vee rohkus. Muda tekib, kui olemasolevad setted (muld, savi, aleuriit) küllastuvad veega. Muda üldtunnuseks on märgatav orgaanilise aine sisaldus, mis annab talle tumeda värvuse ja iseloomuliku lõhna. Samuti nimetatakse mudaks veekogude põhja settinud peent ja pehmet setet, mille eriliikideks on järvemuda ja järvelubi.
Muda mattumisel ja sellele järgneval kivistumisel ning moondel võib mudast tekkida väga erinevaid kivimeid. Näiteks lubjakivi ja argilliit. Savi litifitseerumisel tekkinud kivimite edasisel moondel võib tekkida kõrge astme moondekivim gneiss.
Muda, mida kasutatakse tervistavatel protseduuridel, nimetatakse ravimudaks.
Muda elukeskkonnana
Mudaelustikku nimetatakse peloniks.
Hobulaid
Hobulaid (rootsi keeles Hästholm) on Lääne maakonda kuuluv laid Väinameres.
Asend
Hobulaid asub Vormsi ja Rohuküla vahel 2,4 kilomeetrit Pinukse neemest läänes. Hobulaiu lähedal asuvad Obholmsgrunne (Upholm), Odrarahu ja Varsarahu.
Loodus
Saare pindala on 89 hektarit ja kõrgus kuni 6,6 meetrit. Hobulaid on põhja-lõuna suunas piklik ning kuni 2,5 kilomeetrit pikk. Hobulaiu põhiosa moodustab radiaalne oos, mille meri on ümber kujundanud. Laiul kasvab lehtmets (sanglepad, kased, saared), võsa ja kadastik.
Laid kuulub Väinamere hoiualasse. Laiul pesitsevad merikotkad.
Ajalugu
Saar asustati 20. sajandi algul. 1936 elas saarel 2 peret ja lisaks omas üks pere veel kinnisvarakrunti.
1970.-ndatel rajas Märjamaa külanõukogu laiule oma puhkebaasi.
Hobulaiul on karjamaa ja see on tänapäeval ka suvituskohaks.
6. juunil 2015 sõitis laiu lähistel karile väikelaev
Saarel asuvad Hobulaiu põhja-tulepaak ja Hobulaiu lõuna-tulepaak.
Savoia
pisi|Savoia asend Euroopas Savoia (prantsuse keeles Savoie, itaalia keeles Savoia) on Prantsusmaa ajalooline provints, mis jaguneb tänapäeval Ülem-Savoia (pr Haute-Savoie) ja Savoia (pr Savoie) departemangu vahel.
1713 pidi Hispaania Utrechti rahuga Sitsiilia ja osa oma Põhja-Itaalia territooriumidest loovutama Savoia hertsog Vittorio Amedeo II-le, mispeale viimane ühendas 1720 Savoia ja Sardiinia valdused üheks, Piemonte-Sardiinia kuningriigiks.
Ajavahemikus 1792–1815 oli Savoia Prantsusmaa osa. Viini kongressi järel liideti Savoia taas Sardiinia kuningriigiga.
Praegused piirid kujunesid välja 19. sajandi teisel poolel, mil Sardiinia kuningakoja juhtimisel toimus Risorgimento, Itaalia ühendamine.
24. märtsil 1860 liideti Savoia ja Nizza krahvkond Prantsusmaaga. Territooriumi üleminekut ühelt riigilt teisele kinnitas hiljem rahvahääletus, mille korraldamise puhul süüdistati Prantsusmaad erapoolikuses. Hääletusel oli neli varianti: ühineda Prantsusmaaga, Itaaliaga, Šveitsiga või iseseisvuda. Ametlikel andmetel oli 99,8% hääletanutest Prantsusmaaga ühinemise poolt, mis ilmselt ei vastanud tegelikkusele.
911
911. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad - 910. aastad - 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad
Terrorismivastane sõda
Terrorismivastane sõda (inglise keeles War on Terrorism, Global War on Terror, hiljem Overseas Contingency Operation) on mõiste, mille all mõeldakse Ameerika Ühendriikide sõjalisi, poliitilisi, õiguslikke ja ideoloogilisi meetmeid islamiga seotud terroriorganisatsioonide vastu.
Mõiste võeti kasutuse pärast 11. septembri terrorirünnakuid, kuid 2009. aasta märtsis käskis Ameerika Ühendriikide presidendi Barack Obama administratsioon kasutada selle asemel mõistet Overseas Contingency Operation.
2004. aasta India ookeani maavärin
2004. aasta India ookeani maavärin ehk Suur Sumatra-Andamani maavärin‎ oli maavärin, mis leidis aset 26. detsembril 2004 kell 00:58:53 maailmaaja järgi (kell 7:58:53 kohaliku aja järgi).
Maavärina epitsenter oli India ookeanis Sumatra põhjaosast lääne pool. Maavärina põhjustas subduktsioon.
Maavärina magnituud oli 9,1. See oli võimsaim maavärin pärast 9,2-se magnituudiga suure reede maavärinat 1964, mille kese oli Alaska lähedal, ning võimsuselt neljas alates 1900. aastast.
Tsunami tagajärjel hukkus üle 230 000 inimese.
Huvitavat
Soome president Sauli Niinistö elas koos oma pojaga tsunami üle Tais lambiposti külge klammerdudes.
Pisimudil
Pisimudil (Pomatoschistus microps) on väike ahvenaliste seltsi mudillaste sugukonda kuuluv kala.
Pisimudila pealevila on Atlandi ookeani idarannik: Norrast Portugalini, teda leidub ka Soome ja Liivi lahes. Enamasti asutavad nad madalaid liivaseid rannikualasid, suveperioodil sageli estuaaride ligiduses.
Pisimudila värv võib varieeruda hallikast pruunini. Kalade pikkus võib ulatuda kuni 6,4 cm, eluiga kuni 2 aastat, tavaliselt 12...15 kuud. Koevad aprillist augustini.
912
912. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad - 910. aastad - 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad
Christoph Willibald Gluck
Christoph Willibald von Gluck (2. juuli 1714 – 15. november 1787) oli saksa helilooja.
Gent
Gent on linn Belgias, Ida-Flandria provintsi keskus ja suurim linn. Gent asub Schelde jõe ääres.
Ajalugu
thumb|püsti|Genti raekoda Gent asub kohas, kus Leie jõgi suubub Scheldti jõkke. Usutakse, et Genti vanaaegne nimi Ganda pärineb keldi sõnast ganda, mis tähendab jõe suuet.
Arheoloogilised kaevamised on näidanud, et Genti ala oli asustatud nii kiviajal kui ka rauaajal. Vana-Rooma allikad Genti kordagi ei maini, kuid arheoloogide andmeil oli Gent ka tol ajal asustatud.
4. ja 5. sajandil hõivasid selle piirkonna frangid, kes tõid kaasa oma keele. Keldi ja ladina keel tõrjuti välja, asemele tuli vanahollandi keel.
Umbes aastal 650 asutas Püha Amand Genti kaks kloostrit: Püha Peetruse ja Püha Paavo kloostri. Nende läheduses oli kaubateede ristumiskoht ja nende kolme keskuse ümber tekkiski asula. 800. aasta paiku määras Karl Suure poeg Ludwig Vaga Karl Suure biograafi Einhardi mõlema Genti kloostri abtiks.
Aastail 851 ja 879 vallutasid ja laastasid linna viikingid.
Linn kosus ja arenes kiiresti alates 11. sajandist. Paar sajandit hiljem, 13. sajandil oli Gent Euroopa suurim linn Pariisi järel. Gent oli suurem kui London, Köln või Moskva. Linnamüüriga piiratud alal elas 65 000 inimest. Keskajal oli Gent tähtsaim rõivatööstuse linn, sest linnalähedaste jõgede lammid olid lambakasvatuseks väga sobivad. Villatööstus tekitas Genti ümber Euroopa esimese tööstuspiirkonna. Villa tuli isegi Inglismaalt sisse vedada. Seetõttu oli Flandria Inglismaaga traditsiooniliselt heades suhetes.
14. sajandil linna areng peatus. Kauplemine Inglismaaga kannatas Saja-aastase sõja tõttu. Suured maksud viisid ülestõusuni ja Gavere lahinguni, milles Gent sai Philippe Healt suure kaotuse. Madalmaade keskus hakkas Flandriast (Gent ja Brugge) libisema Brabanti (Antwerpen ja Brüssel).
Gentis sündis aastal 1500 keiser Karl V. Sellegipoolest karistas Karl oma sünnilinna pärast 1539. aasta Genti ülestõusu mahasurumist, sundides linna aadlikke enda eest läbi marssima paljajalu, poomissilmused kaelas. Sellest ajast hüütakse Genti elanikke pilkamisi silmuskaelteks. Püha Paavo klooster lammutati ja selle asemele ehitati Hispaania vägede kindlus.
16. ja 17. sajandil laastasid linna ususõjad. Gent muutus kalvinistlikuks vabariigiks, siis taastas Hispaania sõjavägi katoliikluse. Need sõjad lõpetasid Genti rahvusvahelise tähtsuse, ehkki 18. ja 19. sajandil õitses linnas tekstiilitootmine endiselt.
Genti rahu lõpetas 1812. aasta sõja USA ja Suurbritannia vahel.
Pärast Waterloo lahingut sai Gent 15 aastaks Hollandi osaks. Sel perioodil asutati Genti ülikool (1817) ja ehitati kanal mereni (1824–1827). Pärast revolutsiooni sai Belgia iseseisvaks, kuid Gent kaotas juurdepääsu merele. See tõi kaasa majandusliku surutise ja Gentis organiseeriti Belgia esimene ametiühing.
Aastal 1913 oli Gentis maailmanäitus. Selleks puhuks sai linn aastal 1912 raudteeühenduse.
Haridus
Gentis asub 1817. aastal rajatud Genti Ülikool.
Rahvastik
1. jaanuari 2008 seisuga on Gent oma 237 250 elanikuga Belgia suuruselt 7. linn.
Majandus
2005. aastal oli Leuveni SKP ühe inimese kohta 16 345 €, mis moodustas 59% Belgia keskmisest (24 264 €).
2009. aastal oli töötuse määr 11,02%.
Haldusjaotus
Pärast aastail 1965 ja 1977 toimunud liitumisi jaguneb linn 13 osaks: thumbnail|left|240px|Osavallad
Igal aastal korraldatakse Gentis kümnepäevane tänavafestival, kus osaleb kuni kaks miljonit külastajat.
Sõpruslinnad
Gentil on kaheksa sõpruslinna: Atlanta (Ameerika Ühendriigid), Kanazawa (Jaapan), Melle (Saksamaa), Mohammadia (Maroko), Nottingham (Suurbritannia), Saint-Raphaël (Prantsusmaa), Tallinn (Eesti) ja Wiesbaden (Saksamaa).
Peetri jõgi
pisi Peetri jõgi (ka Melnupe jõgi, Ihte jõgi, Mušturg) on jõgi, mille alamjooks paikneb Võrumaal, aga lähe Kirde-Lätis. Mustjõe vasakpoolne lisajõgi.
Peetri jõgi saab alguse Alūksne järve läheduses Lätis ja suubub Mustjõkke 20,9 km enne suuet. Jõgi on 73 km pikk, millest 25 km on Eestis. Ühes lõigus on ka Eesti-Läti piirijõeks.
Kuulub Koiva jõe jõgikonda ja jääb Mustjõe alamvesikonda.
Peetri jõe ääres on Eesti Devoni lubjakivide kõige paremini vaadeldavad paljandid (Kalkahju). Peetri jõe kaldaniitudel leidub ka lubjarikaste alade taimi, mis muidu Lõuna-Eestis haruldased.
Eesti territooriumil on suur osa jõest võetud kaitse alla, sest see voolab siin läbi Peetri jõe maastikukaitseala, Peetri jõe hoiuala ja Koiva-Mustjõe maastikukaitseala. Peetri jõe paremkalda liivakivipaljand ja Kalkahju dolomiidipaljand on kaitstud Peetri jõe maastikukaitseala koosseisus.
Hello Kitty
pisi|Sanrio kauplus Madridis Hello Kitty on tuntuim Sanrio kompanii väljamõeldud karakteritest. Selle lõi Yūko Shimizu 1974. aastal Jaapanis.
Kubschütz
Kubschütz (ülemsorbi keeles Kubšicy) on küla Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis Kubschützi vallas.
Yoweri Museveni
pisi|Yoweri Museveni Yoweri Kaguta Museveni (sündinud 15. septembril 1944 Ntungamos) on Uganda poliitik, 1986. aastast Uganda president.
Virelai
Virelai [vi.ʁə.lɛ] on üks 14. ja 15. sajandi Prantsuse luules ja ilmalikus muusikas kehtinud fikseeritud vormidest.
Yoweri Museveni
18. veebruaril 2011 valiti ta tagasi neljandaks ametiajaks. 18. veebruaril 2016 valiti ta tagasi viiendaks ametiajaks. 16. jaanuaril 2021 teatas Uganda keskvalimiskomisjon, et Museveni valiti tagasi kuuendaks ametiajaks 58,6% toetusega.
Virelai
Virelai ei pruugi olla prantsuse algupära, sest vorm varieerub ka prantsuse luule piirides üsna palju ja sarnaseid luulevorme leiab kõikjalt keskaja Euroopast: araabia muwaxaha ja zadžaal, Galiitsia cantiga, Itaalia lauda ja ballata jne. Sõna algupära on teadmata, kuid on oletatud, et see võib olla seotud vanaprantsuse sõnaga virer 'pöörama'.
Vorm
Reeglipärane virelai koosnes kolmest salmist ja refräänist nende eel ja järel. Iga salm koosnes kolmest osast, esimesel kahel sama riimiskeem ning viimase riimiskeem ühtis refrääni omaga:
Samamoodi oli virelai muusikas kolmandal osal sama meloodia mis refräänil, kahel esimesel osal aga erinev.
Näiteks Guillaume de Machaut' laul "Douce dame jolie" on virelai:
Muusika
Muusika järgi võib virelai ajaliselt jagada kolme etappi.
Polüfooniline virelai
14. sajandi teisel poolel hakati virelai tekste viisistama mitmehäälsetena. Kompositsioonid võisid olla väga pikad, kuid neid iseloomustas sageli kergemeelne meelelahutusliku loomuga tekst. 14. sajandi lõpu heliloojad nagu Jean Vaillant, Solage, Jacob de Senleches jt põimisid oma virelai ' desse linnulaulu ja muude loodushäälte muusikalisi imitatsioone ja otsustades säilinud allikmaterjali hulga järgi olid need laulud väga populaarsed.
15. sajandi virelai
15. sajandi esimesel poolel vajus virelai žanrina natukeseks ajaks unustusse, kuid see naasis sajandi lõpus uuel kujul. 15. sajandil komponeeritud virelai on vaid ühe salmiga ja see oli vorm, milles kirjutatai mõned kõige populaarsemad laulud 15. sajandi lõpul, kuid see oli peaaegu täiesti minetanud need muusikalised ja luule stiilijooned, mis olid iseloomulikud 14. sajandi virelai ' le. Heliloojad nagu Antoine Busnois ja Jean d'Ockeghem kirjutasid virelai ' sid, mille salmi kahele esimesele reale kirjutatud muusika on keerukas ja võib refräänist põhjalikult erineda, sageli oli see loodud ka refräänist erinevas meetrumis. Nii võimaldas virelai huvitavamat varieerimist kui näiteks rondeau. Hilist virelai ' d on nimetatud ka bergerette ' iks.
Näiteks Ockeghemi virelai "Ma bouche rit" (umbes 1475) on äratuntava A bba A struktuuriga:
909
909. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad - 900. aastad - 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad
Aastad: 904 905 906 907 908 - 909 - 910 911 912 913 914
Margus Kask
Ta on Elva Baptistikoguduse pastor. Oli aastatel 2009–2015 Kõrgema Usuteadusliku Seminari rektor.
Murrumbidgee
thumb Murrumbidgee (kohalikus keeles 'suur jõgi') on jõgi Austraalias Uus-Lõuna-Walesis ja Austraalia pealinna alal. Ta on Murray jõe parempoolne lisajõgi.
Jõe pikkus on 2172 km, valgla pindala umbes 165 000 km² (Murrumbidgee valglasse kuulub suurem osa Uus-Lõuna-Walesist), keskmine vooluhulk 77 m³/s.
Murrumbidgee orus asub Austraalia pealinn Canberra.
Jõe vett kasutatakse niisutuseks. Niisutatav ala (Murrumbidgee Irrigation Area) on suur viljakas piirkond. Riverina põllumajanduspiirkond saab suurema osa oma niisutusveest Murrumbidgee veest. Murrumbidgee org moodustab Murray jõgikonna kõige tootlikuma taimekasvatuspiirkonna. Seal kasvatatakse puuvilja, riisi ja köögivilja.
Talvel jõgi mõnikord kuivab.
Juuni ja novembri vahel on jõgi väikealustele 807 km ulatuses laevatatav (kuni Wagga Wagga linnani).
Murrumbidgee lisajõgede seas on:
Tähtsamad asulad lätte poolt suudme poole:
Murrumbidgee ülemjooksu avastas 1823 asunike seltskond eesotsas Mark Curriega.
Jõe kogu ulatus selgus 1829, kui Charles Sturt oma seltskonnaga sõudis allavoolu läbi kogu jõe kuni Murray jõrni ning edasi allavoolu mööda Murray jõge kuni mereni. Nad sõudsid ka ülesvoolu tagasi.
Murrumbidgee valgla avati asustamiseks 1930. Varsti sai sellest tähtis põllumajanduspiirkond.
910
910. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad - 910. aastad - 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad
Aastad: 905 906 907 908 909 - 910 - 911 912 913 914 915
Kamenz
Kamenz (ülemsorbi keeles Kamjenc) on suur kreisilinn Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis.
Linnaosad
pisi|tühi|Kamenz
Final Fantasy VII
"Final Fantasy VII" (ファイナルファンタジーVII, Fainaru Fantajī Sebun) on arvuti-rollimäng PlayStation 1-le ja PC-le, mängu tootjaks on Square. Mäng on "Final Fantasy" videomängude sarja seitsmes ja edukaim osa, mis tuli välja 1997. aastal. "Final Fantasy VII" on vastava sarja esimene mäng, kus kasutati 3D-graafikat.
Mängu tegevus toimub düstoopilises maailmas, mida kontrollib hiigelkorporatsioon Shin-Ra. Shin-Ra on saavutanud oma mõjuvõimu tänu sellele, et toodab planeedi Gaia eluvoolusest energiat. Mako energia kasutamine ähvardab aga hävitada kogu elu ning takkajärgi planeedi endagi. Et protestida Shin-Ra tegevuse vastu, loovad üksikud võitlejad organisatsiooni Avalanche, mis võtab oma eesmärgiks lõpetada mako energia ammutamine. "Final Fantasy VII" peategelaseks on üks Avalanche'i liikmetest, palgasõdur Cloud Strife. Mida edasi liigub mängu süžee, seda mitmetahulisemaks see muutub – lisanduvad keerulised probleemid, paljastuvad ammu ununenud saladused ning kerkivad uued vaenlased, nende hulgas ka kogu mängu peamine vastane Sephiroth.
"Final Fantasy VII" on sarja edukaim ning vaieldavalt ka tuntuim osa. Üle maailma on mängu tänaseks müüdud üle 9,8 miljoni eksemplari, mis muudab ta üheaegselt nii müüduimaks "Final Fantasy" sarja mänguks kui ka läbi aegade üheks suurima müügieduga Playstationi mänguks. Seitsmenda osa populaarsus julgustas Square Enixit alustama uut projekti "Compilation of Final Fantasy VII" ("Final Fantasy VII" tuletised), mille hulka kuulub mitu uut "Final Fantasy VII" ainetel tehtud mängu ja filmi.
Lisaks on just tänu "Final Fantasy VII" hiiglaslikule edule laienenud ka teiste Jaapani konsoolimängude turg väljapoole Jaapanit.
Optimist (jahiklass)
pisi|Svertpaat Optimist on väikeste mõõtmetega ja kergesti ladustatav pisi|Svertpaadid Optimist ja [[Zoom8 kõrvuti vaikses taganttuules, tõstetud svertidega]]
Optimist on ühekereline üheinimese ühtsusklassi svertpaat, mis algselt mõeldud–loodud peamiselt kodus vineerist ise ehitamiseks ja lastele purjetamise algõpetamiseks.
Iseloomustus
Optimist on ISAF-i poolt tunnustatud rahvusvaheline svertpaadiklass, mis on mõeldud algajatele õppimiseks ja võistluspurjetamiseks 8–15-aastastele lastele. Võistlemiseks sobiv kaal võiks olla vahemikus 35–50 kg.
Krabi küla
Krabi on küla Võru maakonnas Rõuge vallas Eesti-Läti piiri lähedal.
Optimist (jahiklass)
Iseloomustus
Paat on lihtsa ehitusega ja seda on hõlbus käsitseda. Algselt oli svertpaadi kere ja peelte ehitusmaterjaliks vineer ja puit. Tänapäeval kasutatakse peamiselt kunstmaterjale. Paadi terava kimmiga kere on varustatud veekindlate õhukastidega (õhukottidega), mis suurendavad ujuvust ja ohutust. Optimistil on üks priitpuri ja giljotiinsvert.
Optimist Eestis
Esimesed paadijoonised tõi Eestisse 1963. aastal jahtidega Vanemuine, Ahoi ja Arktika, Rostocki rahunädalal käinud Tallinna purjetajaist koosnenud delegatsioon. Esimene optimist kogu Nõukogude Liidus ehitati samal aastal Tallinna Spordilaevade Eksperimentaaltehases. 1966. aastal ilmus Heino Kuivjõe raamat „Väikemees hakkab purjetama”, mille vahel olid ka vineerist svertpaadi Optimist joonised koos pika juhendiga, mille pealkiri oli „Paadi võime ehitada ise”. Optimistiga purjetajad osalevad ka Eesti Jahtklubide Liidu Olümpiapurjetamise Eesti Karika võistluspurjetamise sarjas. Eestis on Optimistiga purjetajad koondunud Eesti Optimist Klassi Liitu.
Krabi küla
Külas on olnud Krabi mõisa keskus.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varstu valda.
Külas tegutseb Krabi raamatukogu ja kuni 2020. aastani ka Krabi Kool.
Optimist (jahiklass)
Purjetajad
Maailma tasemel optimisti purjetaja Andrias Sepp
Krabi küla
Endises mõisa magasiaida hoones tegutseb pood.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 97 inimest. Neist 95 olid eestlased.
Subcomandante Marcos
pisi| pisi|Subcomandante Marcos (vasakul) Subcomandante Marcos (El Sub) ehk väidetavalt Rafael Sebastián Guillén Vicente (väidetavalt sündinud 19. juunil 1957 ) on Mehhiko separatist, EZLN-i üks asutaja ja juht.
Elulugu
Subcomandante Marcos ehk väidetavalt Rafael Sebastián Guillén Vicente, kellena Mehhiko valitsus ta 1995. aasta veebruaripealetungi alguses identifitseeris, sündis 1957 Tamaulipase osariigis jõuka latiinost mööblikaupmehe perekonnas. 1977–1980 õppis ta UNAM-is sotsioloogiat, omandas 1983 teaduskraadi ja sai tööd sotsioloogia abiprofessorina Xochimilcos. Ta oli üks 6 EZLN-i asutajast 17. novembril 1983. 1984 lahkus ta lõplikult abiprofessorikohalt ja alustas tegevust EZLN-i treeningulaagris Lacandoni selvas Chiapases. USA luureallikate teateil viibis ta 1979–1990, perioodil, mil seal olid võimul sandinistid, mitut puhku Nicaraguas, eriti sageli 1984–1987. Marcos ise on valitsuse identifikatsiooni õigsust eitanud.
1993. aasta jaanuaris sai temast EZLN-i ülemjuhataja, kes valmistas ette ja korraldas EZLN-i sõjalise pealetungioperatsiooni 1994. aasta jaanuari alguses.
Iseloomustus
Subcomandante Marcost peetakse õigusega silmapaistvaks isiksuseks. Ühest küljest on ta hea esineja ning müstifikaator, tõeline leid ajakirjanikele, kes saavad temalt alati seda, mida ootavad: emotsionaalse, intrigeeriva ja skandaalimaigulise esinemise. Pealegi neile sobivas keeles, sest Marcos valdab täiesti talutaval tasemel inglise, itaalia ja prantsuse keelt. Teisest küljest on Marcos suutnud väidetavalt kogu Ladina-Ameerika kõige nõrgemad ja kehvemini varustatud geriljad muuta rahvusvaheliselt tõsiseltvõetavaks ja tunnustatud jõuks, kes vaatamata sellele, et nad sõjaliselt Mehhiko valitsusele igas mõttes alla võiksid jääda, on ometi saavutanud üliolulise võidu infosõjas. See võit on tõstnud Marcose radikaalse vasakliikumise tunnustatud liidriks. Oma rolli mängib ilmselt ka asjaolu, et erinevalt teistest Ladina-Ameerika geriljavõitlejast pole Marcos isegi vaatamata oma kokkupuudetele sandinistidega kuidagi seotud Nõukogude-tüüpi sotsialismiga ega kasuta sarnast sõnalist butafooriat.
Ise pole Marcos oma nime avanud. Avalikkuse ees kannab ta alati musta suusamütsi, mis varjab kogu näo. Tema lahutamatud atribuudid on kaelas rippuv padrunivöö ja piip, mis tal lakkamatult hambus tolkneb.
Rahvusvaheline ajakirjandus on üldiselt loonud Marcosest pildi, mille alusel võiks väita, nagu valitseks zapatistide hulgas tõsine isikukultus. Väidetavalt olevat aga tegelik Marcos hoopis teistsugune kui ajakirjanduslik Marcos. Oma keskkonnas ei ole ta ikkagi muud kui ainult EZLN-i ülemjuhataja, kes juhindub oma tegevuses CCRI-CG korraldustest. Põliselanikud ise on öelnud, et nende jaoks on Marcos pigem nagu sild nende ja avalikkuse vahel, olles oma nii ühtedele kui ka teistele.
Subcomandante Marcos EZLN-i ülemjuhatajana
EZLN-is sõjaline juhtkond poliitikaga ei tegele. Tõsi, see seisukoht ei laiene Subcomandante Marcosele, kuna CCRI kasutab teda tema isikuomaduste ja keeleoskuse tõttu oma eestkõnelejana. Marcose sõnade järgi tema roll sellega piirdubki. Ta on eestkõneleja, kes väljendab teda volitanud revolutsioonikomitee liikmete seisukohta, mis on omakorda kujunenud konsultatsioonidel zapatistide toetajaskonnaga kohalikes omavalitsustes. Piltlikult öeldes näeb poliitiline käsuliin välja järgmine: omavalitsuste üldkoosolekutel kujundatakse konsensuslikult seisukohad, millest samal moel kujuneb munitsipaliteedi seisukoht, mis antakse oma esindaja kaudu CCRI-le teada. See omakorda kujundab inimeste tahtele tugineva poliitilise joone, millest annab maailmale teada Subcomandante kaudu. Seega ei räägi Marcos seda, mida ta ise välja mõtleb, vaid seda mida EZLN-i toetajad tal rääkida käsivad. Sellele on ta ka ise oma intervjuudes korduvalt viidanud ja seda on teinud ka CCRI liikmed:
„Kas Subcomandante Marcos järgib teid? Kas teie olete kõrgeim võim?“ „Kõrgeim võim on Salajane Revolutsioonikomitee.“ „Ja Marcos on selle alluvuses?“ „Hüva, Marcos on subcomandante. Marcos räägib head hispaania keelt. Meie teeme ikka veel kuradi palju vigasid. Sellepärast on meil tarvis, et ta teeks palju asju meie eest.“ „Kelle käes on sõjaline juhtimine?“ „Sõjalistes asjades põhiliselt Subcomandante Marcos... Meie tegevusalaks on rohkem poliitilised ja organisatsioonilised küsimused.“
Kindlasti on aga Marcos olnud ja on ka tulevikus oluline isik zapatistide ideoloogia väljatöötamisel ning esitlemisel. Ta on sedavõrd sulandunud indiaanlaste maailma, et nood on ta reservatsioonideta omaks võtnud. Ka Jan de Vos on ühes oma intervjuudest märkinud, et tema arvetes indianiseerusid EZLN-i asutanud mestiitsid sedavõrd, et neid hakati võtma omainimestena. „Ta on üks meie seast,“ tutvustas de Vosi sõnul Marcost Comandante David. Marcos ise viitab pidevalt, et tema vaimseks isaks põliselanike maailmas oli Vana Antonio, kes suri tuberkuloosi mõni aeg pärast ülestõusu algust.
Subcomandante Marcose kirjutised
Zapatistide ideoloogia mõistmiseks on olulised Marcose artiklid, kus ta näitab globaliseerumise ja neoliberalismi varjukülgi ning osutab võimalustele, kuidas mõlema pahe vastu võidelda. Neist olulisemad on „Seven Loose Pieces of the Global Jigsaw Puzzle“ ja „The Fourth World War“.
Zapatistide ülestõusu põhjendamiseks oli mõeldud essee „Chiapas: The Southeast in Two Winds A Storm and a Prophecy“,, mis annab ettekujutuse rikkast osariigist, mille elanikud on ometi ühed Mehhiko vaeseimad inimesed.
Loomulikult on Marcose käekiri tunda ka kõigist CCRI kommünikeedest ja muudest dokumentidest.
Praam
thumb|Praam [[Kosmosesüstik (Space Shuttle)|kosmosesüstiku osadega]] pisi|Liikurpraam "Andromeda" [[Hannoveris]] Praam on pukseeritav, harvemini iseliikuv lai lamedapõhjaline madala süvisega kaubalaev, millega veetakse laste peamiselt siseveekogudel ja kaitstud merepiirkondades.
Vahel nimetatakse ekslikult reisilaevu, eriti parvlaevu reisipraamideks või praamideks. See on termini vale kasutamine.
Niidukiur
Niidukiur ehk stepi-niidukiur (Anthus richardi, ka Anthus novaeseelandiae richardi) on linnuliik västriklaste sugukonnast kiuru perekonnast.
Kimberley Anne Scott
Kim Mathers (õieti Kimberley Anne Scott; sündinud 9. jaanuaril 1975 Warrenis Michiganis) oli Ameerika räppari Eminemi (kodanikunimega Marshall Bruce Mathers III) endine abikaasa.
Niidukiur
Levila
Niidukiur on levinud Aasia lõuna- ja idaosas ning Malai saartel. Pesitseb Lõuna-Siberis, Mongoolias, Kesk-Aasia osades ja Hiina põhja-, kesk- ja idaosas. Talvitub India subkontinendil, Kagu-Aasias ja Hiina lõunaosas; veel rohkem lõunas on teda kohatud Sri Lankal, Singapuris ja Kalimantani põhjaosas. Ta on hõre läbirändaja Koreas ja Jaapanis. Väike osa populatsioonist liigub regulaarselt sügiseti lääne suunas, ja nõnda on niidukiure kohatud enamikus Euroopa riikides, Lähis-Idas ja Põhja-Aafrikas. Euroopas kohatakse niidukiure tavaliselt septembri ja novembri vahel rannikualadel, harva kevadel.
Ahti Puudersell
Ahti Puudersell (sündinud 6. jaanuaril 1963 Tartus) on eesti näitleja ja ettevõtja.
Praam
Kirjeldus
Kõige paremini sobivad praamid kasutamiseks madala veega ja ookeanilainete eest kaitstud piirkondades. Sellegipoolest liigitatakse praame sõidupiirkonna järgi mere-, reidi- ja siseveepraamideks.
Ahti Puudersell
Ta on lõpetanud 1980. aastal Elva Keskkooli ja 1985. aastal näitejuhtimise erialal Tallinna Pedagoogilise Instituudi.
Niidukiur
Levila
Eestis on ta eksikülaline, keda on kohatud peamiselt Saaremaal Sõrve poolsaarel.
Praam
Kirjeldus
Harilikult on praamid pukseeritavad, aga leidub ka liikurpraame.
Niidukiur
Välimus
Niidukiur on kiuru perekonnas üks suuremaid liike. Ta on põldlõokesesuurune püstise kehahoiaku ja pikkade jalgadega sale lind, üldpikkusega 17–20 cm ja kaalub 25–36 g. Ta sarnaneb väga mongoolia kiuruga, kuid niidukiurul on pikem nokk, pikemad jalad ja saba, pikem ja sirgem tagavarba küünis, sabal rohkem valget ja ülapoolel vähem triibustust. Niidukiur on nõmmekiurust suurem, jalad ja saba on pikemad, nokk on jämedam, valjasriba ebamääraselt hele ja silmatriip silma ees ähmasem. Niidukiuru ülapool on peamiselt pruun ja alapool hele, seljal ja rinnal on tume triibustus. Saba äärmised tüürsuled on valged. Pea sulestikus on iseloomulikud hele valjasriba ja kulmutriip ning tume silmatriip, haberiba ja lõuariba. Tiival on kaks vööti, mis on moodustunud keskmiste ja suurte kattesulgede heledatest tippudest. Niidukiuru lend on jõuline ja lainjas, lennul häälitseb koduvarblaselaadselt "psriup". Laulab lennul, laul koosneb korduvatest üksluistest siutsuvatest või sirtsuvatest häälitsustest.
Kimberley Anne Scott
Nad abiellusid 14. juunil 1999 ning lahutasid abielu 7. augustil 2000; uuesti abielluti 14. jaanuaril 2006 ja lahutati 5. aprillil 2006.
Niidukiur
Elupaik
Niidukiur asustab avamaastikku, eriti lauskmaa madalikke. Elab steppides ja kultuurmaastikul.
Ahti Puudersell
Ahti Puudersell on töötanud Tallinna Pedagoogikaülikoolis ja Pärnu kooliteatris lavapedagoogina, esinenud Pärnu Raadios ja Päikeseraadios. Ta on mänginud telelavastustes, olnud saatesarja "Pärnu suvi" produtsent ja saatejuht.
2017. aasta seisuga peab ta koos abikaasa Piiaga Pärnu kesklinnas kohvikut Nullpunkt ja on õppinud kutsekoolis juurde koka eriala.
Kimberley Anne Scott
Kimil on kaksikõde Dawn Scott.
Niidukiur
Pesitsemine
Pesa ehitab maapinnale rohupuhma varju, pesa koosneb rohust ja samblast.
Toitumine
Niidukiur on putuktoiduline. Ta toitub peamiselt maapinnal, kuid võib teha ka lühikesi lende putukate püüdmiseks.
Riia asehaldurkond
Riia asehaldurkond oli Venemaa keisririigi halduspiirkond Lõuna-Eestis ja Põhja-Lätis.
Riia asehaldurkond moodustati Riia kubermangu asemele 1783. aastal vastavalt Venemaal 1775. aastast sisse seatud uue halduskorralduse seadusele. Riia asehaldurkond piirnes põhjas Tallinna, idas Pihkva ja Polotski asehaldurkonnaga.
Asehalduskorra ajajärku Balti kubermangude ajaloos nimetatakse asehalduskorra perioodiks ja lõppes pärast Katariina II surma 1796. aastal, kui Venemaa keiser Paul I ukaasiga 26. veebruarist 1797 taastati asehalduskorra-eelne halduskord.
Asehaldurkonna valitsemine
thumb|Liivi- ja Eestimaa kindralkuberner aastatel [[1792–1798, Nikolai Repnin]] Keisrivõimu kõrgeimaks kohapealseks esindajaks sai mõlema asehaldurkonna jaoks üks Liivi- ja Eestimaa kindralkuberner, aastatel 1783–1792 krahv George Browne ja 1792–1798 vürst Nikolai Repnin, kelle asukohaks määrati Riia linn. Liivi- ja Eestimaa kindralkubernerile allusid Riia asehaldurkonna ja Tallinna asehaldurkonna kindralkubernerid.
Asehaldurkonna valitsemiseks moodustati Liivimaa kubermangu valitsus (saksa k. Rigische Statthalterschaftsregierung, vene k. Правление Рижского наместничества). 1784. aastal kuulusid Liivimaa kubermanguvalitsusse :
Loodi kroonupalatid (vene keeles Казенная палата, saksa keeles Kameralhof) ja üldise hoolekande kolleegiumid.
Politsei ülesandeid maakondades asus täitma alamkohus, linnades politseivalitsus. Senine kohtusüsteem asendati uuega: talupoegade jaoks asutati alamkorrakohus ja ülemkorrakohus, aadlike jaoks kreisikohus ja ülemmaakorrakohus. Ülemmaakohtute, mis asutati endiste sillakohtute asemele, liikmeteks kutsuti ka kaks talupoega. Teise astme kohtus seati ametisse prokurörid, kes allusid kubermangu peaprokurörile. Reformi täiendas armuandmiskirjade kasutuselevõtt.
Haldusjaotus
Venemaa keisrinna Katariina II 1775. aasta ukaasiga ühtlustati Venemaa ning Balti kubermangude halduskorraldust. Liivimaa kubermangu asemele moodustati 1783. aastal vastavalt Venemaal 1775. aastast sisse seatud uue halduskorralduse seaduse alusel Riia asehaldurkond, mille juhiks oli Eestimaa kubermangu ja Riia kubermangu kindralkuberner George Browne. Uus halduskorraldus muutis Liivimaa Venemaa sisekubermanguks. Mitmeid maakondi muudeti väiksemaks ja moodustati uusi: Pärnu kreisist eraldati Viljandi kreis, Tartu kreisist Võru kreis, Riia ja Võnnu kreisi osadest Valga kreis, Valgast sai kreisilinn. Võru sai 1784. aastal linnaõigused, kui Võru rüütlimõisast sai maakonnalinn.
Kimberley Anne Scott
Kim ja Marshall tutvusid juba koolikaaslastena. Nende suhtes oli nii sügavat armastust kui ka vihkamist. 1995. aasta detsembris sündis tütar Hailie Jade ja 1999. aasta suvel nad abiellusid. Nende abielu läks lõhki 4. juulil 2000, kui Marshall nägi Kimi parklas suudlemas teise mehega (John Guerraga). Marshall läks nende juurde, ründas meest ja ähvardas teda relvaga, mis polnud küll laetud. Politsei arreteeris Marshalli. Kim oli meeleheitel ja mõni aeg hiljem lõikas ta endal veenid läbi. See oli esimene kord, kui Marshall tahtis lahutust. Aga nad leppisid ära ja üritasid oma abielu päästa. Kim taotles lahutust märtsis 2001. Kim sai abielulahutusega 475 000 dollarit, et osta uus maja, ja nad jagasid Hailie hooldusõigust.
Riia asehaldurkond
Haldusjaotus
Asehalduskorra ajal moodustati ajutiselt kolm uut maakonda: Riia kreis, Võnnu kreis ja Pärnu-Koknese kreis. pisi|Riia asehaldurkonna kaart 1792. aastal. Venemaa keisririigi kaartide atlas, Aleksandr Mikhaylovich Vilbrekht
pisi|right|400px|Eesti- ja Liivimaa asehalduskorra ajal, [[Otto Friedrich von Pistohlkors|O. F. von Pistohlkorsi kaart 1783.]] Katariina II 3. märtsi ukaasi alusel – pidi Browne moodustama Läänemere saartest kaks maakonda 3. juuli ukaasi alusel – asutatud Riia asehaldurkonda kuulus 9 kreisi:
Muudatused elukorralduses
Sisse seati pearahamaks, 70 kopikat hinge pealt, mis nõuti talupoegadelt mõisavalitsuste kaudu sisse. 1784. aastal määras kubermanguvalitsus, et mõisnik maksujõuetule talupojale pearaha laenaks ja siis laenu tööde ja orjuste kujul laseks tasa teha, mis põhjustas pearaharahutused.
Asehalduskorra likvideerimine
Kuna uus halduskorraldus oli vastuolus Uusikaupunki rahuga Läänemereprovintsidele tagatud autonoomiaga, õnnestus kohalikel seisustel saavutada asehaldurkorra tühistamine uue keisri Paul I poolt 1796. aastal, mis jõustus 1797. Erandina asehalduskorra-eelsest ajast hakati nüüd Läänemere provintsidest nekruteid võtma.
Praam
Kirjeldus
Veetava lasti järgi eristatakse kuiv- ja vedellastipraame. Kuivlastipraamiga veetakse näiteks liiva, kivisütt või pakitud kaupa. Vedellastipraamiga veetakse näiteks vedelkütust, määrdeõli või vett.
Jalase peakraav
Jalase peakraav on kraav Raplamaal Rapla vallas Jalase, Koikse, Lipstu ja Palamulla külas.
Praam
Kirjeldus
Kere materjali järgi eristatakse puit-, teras- ja raudbetoonpraame.
Jalase peakraav
Peakraavi pikkus on 4,2 km ning see suubub paremalt Kodila jõkke (4,5 km suudmest). Peakraavi valgla on 12,2 km². Kraav algab Jalase maastikukaitsealalt (Sõbesoo).
Praam
Kirjeldus
Lihter on veetav praam, mida kasutatakse peamiselt suuremate laevade laadimiseks ja lossimiseks reidil, kui need ei saa suure süvise tõttu sadamasse sõita. Lihtrid on varustatud lastimisseadmetega, tavaliselt on neil tekk ja mitu lastiruumi.
Jalase peakraav
Peakraav on tugevasti muudetud mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.
Praam
Kirjeldus
Pargas on veetav kerge konstruktsiooniga praam, mida kasutatakse peamiselt siseveekogudel. Neid ehitatakse ka töötlemata saematerjalist, harilikult üheks navigatsioonihooajaks.
Jalase peakraav
Jalase peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1111200.
Praam
Kirjeldus
Pinnasepraam on veetav praam, mida kasutatakse sadamate ja laevasõiduteede süvendamisel ning vesiehitiste rajamisel pinnase (süvendusheitmete) teisaldamiseks. Pinnasepraami põhja all on puisteluugid, mille kaudu lastakse pinnas soovitud kohas vette. Pinnasepraamile annavad ujuvuse veetihedad parda- ja otsaruumid.
Praami eritüübiks tuleb lugeda ka praamkonteinereid, mida kasutatakse praameritel ehk lihtrilaevadel (kasutusel on lühend LASH - Lighter Aboard Ship). Lihtrilaeva pardal on üks või mitu praami või muud väiksemat veesõidukit, mille abil laeval olev kaup reidilt sadamasse toimetatakse. Lihtrilaeval on ka seadmed nende veesõidukite vettelaskmiseks ja pardalevõtmiseks.
Välislingid
Sleepschip Баржа
Iggy Pop
thumb Iggy Pop (kodanikunimega James Newell Osterberg, Jr.; sündinud 21. aprillil 1947 Muskegonis Michiganis) on Ameerika Ühendriikide laulja ja laulukirjutaja.
Kuigi tema muusikal on olnud kesine kommertsedu, peetakse Iggy Popi üheks olulisemaks punkmuusika ja sellele lähedaste stiilide mõjutajaks. Teda on kutsutud ka hüüdnimedega "Pungi Ristiisa" ("the Godfather of Punk") ja "Roki-Iguaan" ("the Rock Iguana").
1960. aastate lõpus ja 1970. aastate alguses oli ta ansambli The Stooges solist. Alates 2003. aastast on ta esinenud taas koos The Stoogesiga.
Tema tuntumad laulud on "Lust for Life", "I'm Bored", "Real Wild Child", "Candy" ja "The Passenger".
Malschwitz
Malschwitz (ülemsorbi keeles Malešecy) on küla Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis Malschwitzi vallas.
Edil Bajsalov
Osales Tulbirevolutsioonis.
Haridus
Õppinud vahetusõpilasena Türgis (1992–1993) ja Ameerika Ühendriikides (1994–1995). Õppis Ameerika Ülikoolis Kõrgõzstanis ärikorraldust ja Kirgiisi Riiklikus Ülikoolis politoloogiat. Rootsi eksiili siirdumise järel õppis Uppsala Ülikoolis.
Isiklikku
Abielus, üks tütar.
Kõrgepalu
Kõrgepalu (võru keeles Korgõpalu) on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 87 inimest. Neist 85 olid eestlased.
Külas asub ohvrikivi. Külas on olnud Kõrgepalu mõis, mille hooned on osaliselt säilinud.
20. sajandi keskpaiku raiuti Kõrgepalu metsades mitu võimast mändi. Erinevatel andmetel oli kõrgeim neist 48- või 52-meetrine. Rahva seas on varasemal ajal olnud liikvel jutt, et eriti hea ilmaga olla selle männi otsast Soome laht näha olnud.
Zunyi vangla
Zunyi vangla on vangla (laogai) Hiinas Giozhou provintsis Zunyi linnas Lijiawanis. Vangla on seotud Zunyi kivisöekaevandusega.
Hans Pulst
Hans Pulst (23. aprill 1895 Paikuse vald – 25. mai 1933 Tartu) oli eesti näitleja.
Hans Pulsti vanemad olid talupidajad. Ta lõpetas Pärnu Linnakooli. Alustas lavategevust 1915. aastal Pärnu Näitlejate Ühingus. Võttis osa Vabadussõjast, mängis sõjaväeteatris. Töötas näitlejana 1919–1925 Endlas ja 1925–1933 Vanemuises. Oli ka laulja ja rekvisiitor.
Isiklikku
Hans Pulst oli alates 1920. aastast abielus Anu Murss-Põldariga.
Lijiawan
Lijiawan on asula Hiinas Guizhou provintsis Zunyi linnas.
Elanike arv on umbes 34 350.
Seal on kivisöekaevandus, mida kasutab Zunyi vangla (laogai).
Brugge
pisi|Kanal Brugges pisi|Kanal Brugges
Brugge (eesti keeles varem ka Brügge) on linn Belgias, Lääne-Flandria provintsi keskus. Linna läbib palju kanaleid, mistõttu see on üks paljudest linnadest, mida on nimetatud Põhjamaa Veneetsiaks.
Ajalugu
Brugge aladel enne Rooma riigi vallutust elanud gallialaste tegevusest pole säilinud peaaegu mingeid jälgi. Selle piirkonna vallutas Julius Caesar 1. sajandil e.m.a ja sel ajal ehitati sinna esimesed kindlustused, et kaitsta rannikut mereröövlite eest. Frangid võtsid 4. sajandil selle piirkonna romaniseerunud gallialastelt üle.
9. sajandil tabasid seda kanti viikingite rüüsteretked. Seetõttu hakkas esimene Flandria krahv Balduin I Rooma-aegseid kindlustusi taastama ja täiendama. See aitas kaasa kaubavahetusele Inglismaa ja Skandinaaviaga. Tol ajal oli Bruggel mereühendus, mis on tänapäevaks kadunud, ja Brugge oli sadamalinn.
Üks Zwini-äärsetest linnadest oli Damme. Damme asus Zwini suudmes. 1213 hakkas Prantsusmaa kuningas Philippe II Dammes ehitama suurt laevastikku, et sellega Inglismaad vallutama minna. Kuid Inglismaa kuningas John Maata sai sellest teada ja otsustas anda ennetava löögi. 30. mail saabus 500-laevaline Inglise laevastik Dammesse, kus Prantsusmaal oli 1700 sõiduvalmis ja täieliku teemoonaga varustatud laeva, aga prantslaste põhivägi oli Genti linna piiramas ja laevastikku kaitses üksnes väike rühm mehi. Inglased ründasid viivitamatult ja vallutasid kogu laevastiku, sõitsid umbes 300 laevaga (lisaks endi omadele) Inglismaale tagasi ja lasid enne sadakond laeva Zwini põhja, ummistades selle suudme, nii et Philippe ei saanud enam ülejäänud laevadega merele sõita ja pidi ka need maha jätma.
Göran Sonesson
Göran Sonesson (17. oktoober 1951 Malmö – 17. märts 2023) oli rootsi semiootik.
Brugge
Ajalugu
Niisugune rikkus äratas välisvaenlaste tähelepanu. Flandria krahv oli algusest peale olnud formaalselt Prantsusmaa kuninga alam, kuigi sisuliselt oli ta alati olnud üsna sõltumatu. Philippe IV otsustas Flandria ka Prantsusmaa sisulise kontrolli alla võtta ja alustas 1297 Prantsuse-Flaami sõda.
Göran Sonesson
Ta oli Lundi Ülikooli semiootikaprofessor. Tema erialaks oli kultuurisemiootika, visuaalsemiootika ja kognitiivsemiootika. Ta õppis lingvistikat Lundi Ülikoolis ja semiootikat Algirdas Greimasi juures Pariisis. Ta on oma töödes analüüsinud Nelson Goodmani, Umberto Eco, Terrence Deaconi ja teiste ikoonilisuse kontseptsioone. Ta on analüüsinud ka Juri Lotmani teoreetilisi vaateid.
Brugge
Ajalugu
Esialgu oli sõjategevus väga passiivne. Linna majanduse jaoks oli oluline see, et varem oli Bruggele kuulunud monopol Inglismaa villaga kauplemises, aga nüüd, kui Inglismaal olid Prantsusmaal suured valdused, otsustas kuningas Edward I villatarbijatega otsesidemed luua. Brugge linnavalitsus kutsus Philippe IV garnisoni linna, et Edwardile survet avaldada ja teda sõjaga ähvardada. Kuid see samm oli linnarahva seas väga ebapopulaarne, sest Flandria oli ju hoopis Prantsusmaaga sõjas. Ööl vastu 18. maid 1302 tungis relvastatud linnarahvas Prantsuse garnisoni majutuspaika ja tappis suurema osa prantslastest, umbes 2000 meest. Seda sündmust nimetatakse Brugge hommikupalvuseks.
Göran Sonesson
Ta esines loengukursusega Tartu Ülikooli semiootikaosakonnas 1997. aastal, samuti külastas Tartu semiootikuid korduvalt hiljem.
Brugge
Ajalugu
Prantsuse kuningas ei võinud seda niisama jätta. Juba sama aasta juulis saabus karistusretkele 8000-meheline sõjavägi, mida juhtis Artois' krahv Robert II ja kuhu kuulus 2500 aadlikust raskerelvastuses rüütlit. Üht sellist rüütlit peeti võrdväärseks kümmekonna jalamehega. 11. juulil 1302 toimus Kortrijki lähedal Kuldkannuste lahing, milles Flandria 9000-meheline jalavägi purustas Prantsuse ratsaväe täielikult, lüües maha kõik selle juhid, kaasa arvatud Robert II. Flandria sõjaväe juhte Jan Breydelit ja Pieter de Coningkit kujutav skulptuur on tänapäeval Brugge turuplatsil.
14. sajandi lõpul moodustasid Flandria neli liiget Brugge, Gent, Ieper ja Brugget ümbritsev piirkond Brugse Vrije parlamendi, kuigi nad omavahel sageli tülitsesid.
15. sajandil asutas Burgundia hertsog Philippe Hea kolm õukonda: Bruggesse, Brüsselisse ja Lille'i. See meelitas Bruggesse palju rahvast, sealhulgas pankureid ja kunstnikke. Linna rahvaarv tõusis 200 000-ni ning Brugge ketrajaid ja kudujaid peeti maailma parimateks. Brugges olid eksiilis Inglismaa kuningad Edward IV ja Richard III ning Brugges trükiti kõigi aegade esimene ingliskeelne raamat.
Sümbolistlik kirjanik Georges Rodenbach avaldas 1892 lühiromaani "Bruges-la-Morte", mille pealkirja võiks tõlkida kui "Surnud linn Brugge". Lisaks sellele, et see on sümbolistliku kirjanduse tüüpnäide, on see esimene fotodega illustreeritud ilukirjandusteos. Selle lühiromaani põhjal kirjutas Erich Wolfgang Korngold 1920 ooperi "Surnud linn".
1907 rajati Zeebrugge sadam, mis tänapäeval on Belgia suuruselt teine sadam. 6. mail 1987 läks Suurbritannia laev "Herald of Free Enterprise" Zeebruggest lahkudes ümber ja 197 inimest hukkus.
Linnas asuv College of Europe õpetab välja Euroopa Liidu ametnikke.
Bruggel ei ole sõpruslinnu. Linn ei eita sõpruslinnade kasulikkust nendele linnadele, millel on vähe välissuhteid. Peamised põhjused, miks Brugge ei ole sõpruslinnu valinud, on see, et keeruline on valida, ja see, et olemasolevate välissuhetega on tal isegi tegemist küll. Samuti on oletatud, et sõpruslinnad on sageli ettekäändeks linnaametnikele reiside korraldamiseks üldsuse kulul. 1971 ühendati Brugge halduslikult naaberlinnadega, millel olid sõpruslinnad – need suhted katkestati.
Arhitektuur
Brugge kesklinn, mis on säilinud keskaegsel kujul, on turismimagnet ja kuulub alates 2000 UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Brugges asub 13. sajandist pärit Brugge kellatorn, milles on 48 tornikella. Linnavalitsuse palgal on täiskohaga kellamees, kes annab korrapäraselt tasuta kontserte.
2002. aastal oli Brugge Euroopa kultuuripealinn.
Sport
Brugge on 2012. aasta seisuga ainus linn, millel on Belgia jalgpalli kõrgeimas liigas Jupiler Pro League'is kaks meeskonda. Need on Club Brugge ja Cercle Brugge. Mõlemad mängivad Jan Breydeli staadionil, millel on 30 000 istekohta.
Brugge oli üks 8 linnast ja üks 4 Belgia linnast, millel peeti 2000. aasta jalgpalli EM-i kohtumisi, nimelt 3 alagrupimängu ja üks veerandfinaal.
907
907. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad - 900. aastad - 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad
Aastad: 902 903 904 905 906 - 907 - 908 909 910 911 912
Langen bei Bregenz
Langen bei Bregenz on vald Austria Vorarlbergi liidumaal Bregenzi ringkonnas.
Väikekoskel
Väikekoskel ehk pudukoskel (Mergellus albellus) on partlaste sugukonda kuuluv veelinnuliik. Ta on väikekoskla perekonna ainus liik.
‘Uthmān (täpsustus)
‘Uthmān (türgipäraselt Osman) on araabiakeelne nimi, mis tähendab 'noort' (ka 'loomalast') ning on saanud populaarseks eesnimeks tänu sellele, et seda kandis kolmas kaliif.
Väikekoskel
Väikekoskel pesitseb Euraasia põhjaosa taigapiirkondades. Eestis ei pesitse. Saabub siia sügisel põhja poolt talvituma. Eestis talvitub 500–2000 lindu.
Väikekoskel teeb pesa puuõõnsusse või kännu sisse. Maikuus on kurnas 7–11 muna. Emaslind haub kurna 26–28 päeva.
Maailmas arvatakse olevat 130 000 – 210 000 paari väikekosklaid.
Väikekoskel on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse.
Krumbach (Vorarlberg)
Krumbach on vald Austria Vorarlbergi liidumaal Bregenzi ringkonnas.