cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ohio
Haldusjaotus
Osariik jaguneb 88 maakonnaks.
Trondheimi fjord
Fjordi pikkus on 130 km ja sügavus kuni 617 m. Läänes on fjord ühenduses Norra merega.
Fjordi lõunakaldal asub Trondheim.
Hötorget
thumb|Hötorget (2003) thumb|Hötorget (2007) Hötorget (rootsi 'heinaturg') on väljak Stockholmis. Päevasel ajal on avatud puu- ja juurviljade turg, välja arvatud pühapäeval, kui on avatud kirbuturg. Väljaku läheduses asub ka samanimeline metroopeatus.
Nimi tuleneb vanadest aegadest, kui kohalikud talupojad müüsid all-linnas lossist veidi eemal platsi peal heinu.
Välislingid
Hötorget tunnelbanestasjon
Kultuurikiht
Kultuurikiht (ka: kultuurkiht, arheoloogiline kultuur(i)kiht) on otsese inimtegevuse tulemusena või kaasmõjul ladestunud pinnasekiht. Kui kultuurikihti pole hiljem rikutud, siis selle alumised ladestused ja sealt leitud esemed on vanemad kui nende peal olevad ladestused ja esemed.
Tõde ja tähendus
"Tõde ja tähendus" (Truth and Meaning) on filosoof Donald Davidsoni klassikaline artikkel. See ilmus 1967. aastal ajakirjas Synthese (17, lk 304–323) ning selle taastrükk ilmus Davidsoni raamatus "Inquiries into Truth and Interpretation". Eestikeelne tõlge on ilmunud raamatus "Tähendus, tõde, meetod" (lk 268–289).
Kokkuvõte
Enamik keelefilosoofe ja viimasel ajal ka mõned keeleteadlased möönavad, et rahuldav tähenduse teooria peab seletama, kuidas lausete tähendused sõltuvad sõnade tähendustest. Väidetakse, et kui konkreetse keele kohta sellist teooriat ei anta, siis ei saa seletada seda, et me oleme võimelised keele ära õppima, nii et lõplikku sõnavara ja lõplikult sõnastatud reeglistikku vallates me moodustame ja mõistame potentsiaalselt lõpmatu palju lauseid. (Artiklis "Theories of Meaning and Learnable Languages" ütles Davidson, et õpitaval keelel peab olema lõplik hulk semantilisi algühikuid.) Davidsoni meelest on selles rohkem kui tõetera ning ta tahab küsida, mis see tähendab, et teooria annab sellise seletuse.
Üks ettepanek on omistada kõigepealt igale sõnale (ja muule tähenduslikule süntaktilisele tunnusele) tähenduseks mingi entiteet, näiteks lauses "Theaitetos lendab" sõnale "Theaitetos" Theaitetos ja sõnale "lendab" lendamise omadus. Siis tekib küsimus, kuidas nendest tähendustest tekitatakse lause tähendus. Sõnade kõrvuti asetsemisele võib vastavusse seada osalemise või juhtumiks olemise suhte, aga sellest algab lõputu regress. Gottlob Frege püüdis lõputut regressi vältida, öeldes, et näiteks predikaatidele vastavad entiteedid on erinevalt nimedele vastavatest entiteetidest "küllastamata" või "mittetäielikud", aga tundub, et see ei lahenda probleemi, vaid ainult annab selle nime. Kuidas näiteks sõltub väljendi "Annette'i isa" tähendus selle osade tähendusest? Tundub, et väljendi "... isa"  tähendus on niisugune, et kui see panna üksiktermini järele, siis tulemus osutab selle inimese isale, kellele üksiktermin osutab. Mis roll on siin tollel küllastumata või ebatäielikul entiteedil, mida tähistab "... isa"? Midagi enamat pole öelda, kui et see entiteet "annab" argumendi väärtuse x korral väärtuseks x-i isa või ehk kujutab inimesed nende isadeks. Pole võib-olla selge, kas see entiteet üksikute väljendite puhul midagi seletab. Aga võtame väljendid, kus sõna "Annette('i)" järel on null või rohkem korda "isa". Kerge on formuleerida teooria, mis ütleb iga niisuguse väljendi kohta, millele see osutab: "Annette" osutab Annette'ile, väljend kujul "t isa" osutab selle isale, kellele osutab väljend t. Mingit entiteeti, mis vastab väljendivormile "... isa", ei lähe tarvis. Poleks kohane sellele teooriale ette heita, et ta kasutab sõna "isa" kasutavate väljendite osutuse andmisel sõna "isa": ülesandeks ei olnud ju anda mitte osade tähendused, vaid lõpmatu hulga väljendite tähendused osade tähenduste alusel. Igatahes on nüüd ilmne, et liitväljendite tähenduse rahuldav teooria ei pruugi nõuda kõigi osade tähendustena entiteete. Nii et tähenduse rahuldava teooria nõude võib ümber sõnastada nii, et üksikutel sõnadel ei pea olema üldse tähendust peale süstemaatilise mõju nende lausete tähendusele, milles nad esinevad. Praegusel juhtumil võib edukuse kriteeriumi sõnastada nii: tarvis on teooriat, millest järeldub iga lause kujul "t osutus on x", kus "t" asemel on üksiktermini struktuuri kirjeldus (kuidas see on näiteks sõnadest kokku pandud) ja "x"-i asemel on see termin ise. Meie teooria saab sellega hakkama, kasutamata muid semantilisi mõisteid peale osutamise mõiste. Ja see teooria annab protseduuri, millega saab iga selle universumisse kuuluva üksiktermini puhul määrata selle osutuse.
Selliste eelistega teooria väärib laiemat rakendamist. Frege pani selleks ette hiilgavalt lihtsa lahenduse: predikaadid tuleb lugeda funktsiooniväljendite erijuhtumiks ja laused liitsete üksikterminite erijuhtumiks. Aga kui me tahame endiselt samastada üksiktermini tähendust tema osutusega, siis tekib raskus. Lähtume kahest mõistlikust eeldusest: et loogiliselt ekvivalentsetel üksikterminitel on sama osutus ning et üksiktermin ei muuda osutust, kui sisalduv üksiktermin asendada teise, samaosutuslikuga. Oletame nüüd, et lausetel R ja S on sama tõeväärtus. Siis järgmistel lausetel on sama osutus:
Seega mis tahes kaks sama tõeväärtusega lauset on sama osutusega. (See on sisuliselt Gottlob Frege argument. Ja siin pole oluline, millistele entiteetidele laused osutama pannakse.) Ja kui lause tähendus on see, millele ta osutab, siis kõik sama tõeväärtusega laused peavad olema sünonüümsed.
Nähtavasti tuleb sellisest lähenemisest tähendusteooriale loobuda. Siin on loomulik koht võtta appi tähenduse ja osutuse eristus. Väidetakse, et häda on selles, et osutuse küsimused otsustatakse üldiselt keeleväliste faktidega, tähenduse küsimused aga mitte, ja faktid võivad kokku sulatada mittesünonüümsete väljendite osutused. Kui me tahame teooriat, mis annab iga lause tähenduse (mitte otsustuse), siis tuleb alustada osade tähendusest (mitte osutusest).
Seni oleme käinud Frege jälgedes, aga nüüd oleme jõudnud ummikusse. Kui vaadelda osutuse asemel tähendust, siis ei teki kasulikku teooriat selle kohta, kuidas lausete tähendused sõltuvad neid moodustavate sõnade (või teiste struktuursete tunnuste) tähendusest. Võtame jälle lause "Theaitetos lendab". Frege ütleks umbes nii: kui argumendina on antud "Theaitetos" tähendus, siis sõna "lendab" tähendus annab väärtuseks lause "Theaitetos lendab" tähenduse. Aga kui öeldakse, et lause "Theaitetos lendab" tähendus on lause "Theaitetos lendab" tähendus, siis on vastus ilmselt tühi; jutt lause struktuurist ja sõnade tähendusest ei toonud meid lause tähenduse kirjeldamisele lähemale.
Meil on tarvis sellist teooriat nagu ülaltoodud pisike üksikterminite osutuse teooria, ainult et see peab käima tähenduste, mitte osutuste kohta. Sellest teooriast peavad järelduma kõik laused kujul "s tähendab m", kus "s"-i asemel on lause struktuuri kirjeldus ja "s-i" asemel on üksiktermin, mis osutab selle lause tähendusele. See teooria peab andma ka efektiivse meetodi mis tahes lausestruktuurilt tähenduseni jõudmiseks. Siis on muidugi tarvis ka artikuleeritumat viisi tähendustele osutamiseks. Tähenduste kui entiteetide või sünonüümia mõiste abil saab sõnastada reegli: laused, mille vastavad osad on sünonüümsed, on sünonüümsed ("vastav" tuleb lahti mõtestada). Ja tähendused kui entiteedid saavad Frege tüüpi teooriates mõnikord täita osutuse rolli, nii et kaob nende erinevus osutustest. Aga tundub, et tähendusteooria jaoks nad ei kõlba. Asi pole mitte nende abstraktsuses ega hämarates identsustingimustes, vaid selles, et neist ei paista kasu olevat.
Oletame, et meil on rahuldav süntaksi teooria, mis võimaldab suvalise väljendi kohta efektiivselt öelda, kas ta on sõltumatult tähenduslik (näiteks lause), ja oletame, et sealjuures võetakse iga lauset lubatud viisil konstrueerituna atomaarsete süntaksielementide (sõnade) fikseeritud lõplikust tagavarast. Siis võidakse loota, et sõnastiku lisamisel saadakse semantika. See aga ei anna tähendusteooriat meie mõttes. Võtame näiteks uskumuslaused. Nende süntaks ei ole kuigi problemaatiline. Aga me ei saa sõnade tähenduse järgi isegi mitte nende lausete tõesustingimusi. Isegi siis mitte, kui sõnade kahemõttelisus lahendada. Asjaolu, et rekursiivne süntaks koos sõnastikuga ei pruugi olla rekursiivne semantika, on ähmastanud keeleteaduslikud tööd, kus süntaksiteooriate arutellu on toodud sisse semantilisi kriteeriume. Semantilised kriteeriumid ei ole selged. Ollakse üksmeelel, et semantika põhiülesanne on anda keele iga lause tähendus, aga pole arusaama sellest, kuidas teooria seda teeks või kuidas aru saada, et ülesanne on täidetud. Süntaksiga on teine lugu. Tagasihoidliku süntaksi põhiülesanne on iseloomustada tähenduslikkust (lause olemist). Me võime sellise iseloomustuse õigsust usaldada niivõrd, kui me usaldame valimi representatiivsust ja võimet öelda, millal konkreetsed väljendid on tähenduslikud. Mida analoogset on olemas semantika jaoks? (Noam Chomsky ütleb töös "Topics in the Theory of Generative Grammar", et semantikal on keeleteoorias keskne koht, et transformatsioonigrammatikad on fraasistruktuurigrammatikatest üle põhiliselt sellepärast, et viimased ei ole semantika alusena adekvaatsed, ning et semantika mõisted on algelises seisus ja semantilist interpretatsiooni ei ole seni õnnestunud sügavalt analüüsida.)
Me otsustasime ennist mitte eeldada, et lausete osadel on tähendused mingis muus mõttes, kui et nad annavad süstemaatilise panuse nende lausete tähendusse, milles nad esinevad. Et tähenduste postuleerimisest kasu ei olnud, tuleme selle juurde tagasi. See juhib teatud holistliku tähendusteooria poole. Kui lausete tähendus sõltub nende struktuurist ja me mõistame iga struktuuriüksuse tähendust ainult abstraktsioonina nende lausete kogususest, milles see esineb, siis me saame lause või sõna tähenduse anda ainult andes iga sõna ja iga lause tähenduse. Frege järgi on sõnal tähendus ainult lause kontekstis; lisame, et lausel (ja sõnal) on tähendus ainult keele kontekstis. Nii palju holismi kätkes juba ettepanekus, et adekvaatsest tähendusteooriast peavad järelduma kõik laused kujul "s tähendab m". Et ka lausete tähendusest pole kasu, siis küsime, kas võiks lahti saada tülikatest üksikterminitest, mis osutavad tähendustele. Võib ju kirjutada "s tähendab, et p", kus "p" asemel on lause. Nagu nägime, ei saa laused olla tähenduste nimed, ja laused koos sõnaga "et" ei ole üldse nimed, kui me nii ei otsusta. Paistab aga, et on mõistlik oodata, et nähtavasti mitteekstensionaalse väljendi "tähendab, et" loogika tekitab sama suuri ja võib-olla samu raskusi nagu meie teooria.
Davidson pakub välja niisuguse lahenduse. Kardetakse seda, et "tähendab, et" lause kirjelduse ja lause vahel toon intensionaalsuse. Aga tarvis on lihtsalt, et teooria seaks keele igale lausele s vastavusse lause, mis mingil moel annab selle lause tähenduse. Üks ilmne kandidaat on s ise, kui objektkeel sisaldub metakeeles; vastasel korral lause s tõlge metakeeles. Lõpuks, et intensionaalsusest vabaneda, jõuame niisuguse ettepanekuni:
Keele L tähendusteoorialt nõuame, et see ilma semantilistele lisamõistele viitamata kitsendaks predikaati "on T" nii palju, et järelduksid kõik skeemi T laused, kus "s"-i asemel on keele L lause struktuuri kirjeldus ja "p" asemel see lause. Kui kaks predikaati rahuldavad seda tingimust, siis neil on sama ekstensioon, nii et kui metakeel on piisavalt rikas, siis saab tähendusteooriale anda predikaadi "on T" eksplitsiitse definitsiooni kuju. Igatahes on selge, et laused, millele predikaat "on T" rakendub, on parajasti keele L tõesed laused, sest tingimus, mille me rahuldavatele tähendusteooriatele seadsime, on Alfred Tarski konventsioon T, mis testib tõesuse formaalse semantilise definitsiooni adekvaatsust.
Seega näitab keele L tähendusteooria, kuidas lausete tähendused sõltuvad sõnade tähendusest, kui see teooria sisaldab tõesuse-L-is  rekursiivset definitsiooni. Algses küsimuseasetuses tõesuse mõiste nähtavalt ei figureerinud. Jõudsime vastuseni, et adekvaatne tähendusteooria peab iseloomustama teatud tingimusi rahuldavat predikaati. Avastasime, et see predikaat rakenduks parajasti tõestele lausetele. Osalt võib seda loodetavasti pidada Tarski semantilise tõemõiste filosoofilise tähtsuse kaitseks. Siin ei ole otsest seost küsimusega, kas mõiste, mille Tarski defineeris, on filosoofiliselt huvitav tõemõiste ja kas Tarski heitis valgust sõnade "tõene" ("tõsi") ja "tõesus" ("tõde") tavakasutusele. Vaidluste tõttu nende küsimuste üle ei ole keeleteoreetikud märganud, et semantiline tõemõiste on pädeva tähendusteooria alus.
Tarski tüüpi tõedefinitsioonil ja tähenduse mõistel on ilmne seos: see definitsioon annab iga lause tõesuse tarvilikud ja piisavad tingimused, ja see on lause tähenduse andmise viis. Keele semantilise tõemõiste tundmine ongi teatud mõttes keelest arusaamine. Selline tähendusteooria mahub mugavasti sellesse, mida Williard Van Orman Quine nimetab osutusteooriaks, mitte tähendusteooriaks. (Ent Quine ütleb ka, et sõna tähenduse määravad tema kontekstide tõeväärtused ("Truth by Convention").)
Tähendusteooria on empiiriline teooria, mis püüab seletada loomuliku keele toimimist. Seda saab testida, võrreldes selle järeldusi faktidega. Tuleb lihtsalt valitud juhtumitel küsida, kas lause tegelikud tõesustingimused on need, mida teooria ütleb, näiteks kas "Lumi on valge" on tõene siis ja ainult siis, kui lumi on valge. Teooria ei ütle midagi uut selle kohta, millal lause on tõene, vaid seostab lause teadaolevad tõetingimused lause nende aspektidega ("sõnadega"), mis esinevad ka teistes lausetes, kus neile saab omistada sama rolli. Teooria empiiriline võimsus sõltub sellest, kui hästi ta modelleerib keele kõnelemise ja mõistmise võimet.
Need märkused kehtivad otseselt juhul, kui keel on tuttav, sest siis on mugav metakeel võtta. Vähem õige ei ole siiki ka teooria, millest järeldub
Aga võib-olla (S)-i puhul ei teki nii suurt kindlust, et tegu on tähenduse teooriaga.
Margit Rüütel
Margit Rüütel (sündinud 4. septembril 1983) on eesti endine tennisist.
Seisuga 12. juuli 2010 oli Margit Rüütel WTA edetabelis 503. kohal, tema parim koht on olnud 162. (21. aprill 2008).
Karjääri parim WTA koht paarismängus oli 192. (9. aprill 2007). 2015. aastal lõpetas ta tennisistina võistlemise. Ta oli Audentese Ülikooli ärikorralduse tudeng ja Audentese Spordiklubi liige. Ta lõpetas aastal 2009 Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonna. Tema treener oli varem Rene Busch. 2008. aasta lõpus liitus Margit Rüütel Kaia Kanepi tiimiga.
Saavutused
Viimati võitis ta 16. aprillil 2006 Kreekas toimunud Patrase 25 000-dollarilise auhinnafondiga tenniseturniiri, mille finaalis alistas ta Bosnia ja Hertsegoviina esindaja Mervana Jugić-Salkići 6:3, 4:6, 6:3.
2007. aasta üliõpilaste suveuniversiaadil Tais Bangkokis võitis ta hõbemedali, alistudes finaalis 1:6, 2:6 venelanna Alissa Kleibanovale.
ITF turniirivõidud üksikmängus
Margit Rüütel on (seisuga 12. juuli 2010) võitnud kuus ITF turniiri üksikmängus.
Koht WTA edetabelis aasta lõpus
pisi|[[Kaia Kanepi ja Margit Rüütel 1997. aastal]]
486 eKr
486. aasta eKr
Rahvusvaheline Kaitseuuringute Keskus
Sihtasutus Rahvusvaheline Kaitseuuringute Keskus (lühend RKK, inglise keeles International Centre for Defence Studies) on kaitse- ja julgeolekupoliitilisi küsimusi analüüsiv mõttekoda, mille asutamiseks andis Eesti Vabariigi Valitsus kaitseministrile volitused 2006. aasta märtsis.
RKK ülesanne on jälgida ja analüüsida kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas toimuvat ülemaailmset arengut ning Eestile erihuvi pakkuvaid kitsamaid teemasid. Selle tulemusel sündiv sõltumatu eksperdihinnang peaks olema riigiametitele abiks pädeva poliitika kujundamisel, samuti aitama tõsta avalikkuse informeeritust kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas toimuvast ning arusaamist Eesti julgeolekut mõjutavatest teguritest. Mitmetesse keskuse projektidesse on partneritena kaasatud sobiva profiiliga mõttekodasid teistest riikidest.
Keskuse üks ülesandeid on ka asjatundliku välispoliitilise diskussiooni elavdamine Eestis. Sel eesmärgil toimuvad ka seminarid, kus nii Eesti kui mujalt saabunud analüütikud arutavad välis- ja julgeolekupoliitilisi päevateemasid. Samuti korraldab keskus iga-aastast rahvusvahelist Lennart Meri mälestuskonverentsi, mis keskendub Euroopa julgeolekule.
Rahvusvahelise Kaitseuuringute Keskuse juhataja alates selle asutamisest oli Kadri Liik. Augustis 2011 asus keskust juhtima Martin Hurt. 1. märtsil 2012 asus keskust juhtima Matthew Bryza. Aastatel 2015–2017 oli keskuse direktor Jüri Luik, alates 1. septembrist 2017 Sven Sakkov, kes 2020. aasta 22. oktoobrist on Eesti suursaadik Soomes. 29. oktoobril 2020 valiti keskuse uueks juhiks Indrek Kannik.
Topograafia
thumb|Topograafilise kaardi näide Topograafia on teadusharu, mis tegeleb maapinna mõõdistamisega ja mõõtmistulemuste põhjal geograafiliste objektide (situatsiooniobjektide) kujutamisega topograafilistel kaartidel. Topograafilise mõõdistamise põhimeetod on aerofoto- ja satelliitmõõdistamine. Väikeste maa-alade mõõdistamisel kasutatakse tahhümeetrilist mõõdistamist (mensulmõõdistamine ei leia enam kasutust) ja sel juhul saadakse maa-ala kohta plaan.
Sageli käsitletakse topograafiat geodeesia haruna, mis tegeleb väikeste maa-alade mõõtmisega, kus Maa kumer pind loetakse tinglikult tasapinnaks ja mõõtmiste tulemusel saadakse plaan.
James Gandolfini
James Joseph Gandolfini (18. september 1961 Westwood, New Jersey – 19. juuni 2013 Rooma) oli Kuldgloobuse ja Emmy auhinnaga pärjatud USA filminäitleja.
Ta kehastas maffiabossi Tony Sopranot USA draamaseriaalis "Sopranod".
Kinolinal kuuluvad tema tuntumate rollide hulka osatäitmised filmides "8mm", "Tõeline romanss", "Mehhiklane", "Tooge jupats" ja "Üksildased südamed".
Gandolfini sai 2013. aasta 19. juuni õhtul Itaalias Roomas puhkusel olles südameinfarkti ja  suri teel haiglasse.
Ruth Sepp
Ruth Sepp (sündinud 9. juunil 1975) on eesti tõlkija ja toimetaja. Ta on tõlkinud eesti keelde kirjandust peamiselt hispaania, aga ka katalaani keelest.
Haridus
Ta lõpetas 2001. aastal Tartu Ülikooli hispanistika erialal, tema bakalaureusetöö käsitleb kirjandusteoste filmiks adapteerimise küsimusi Quim Monzó teose "El porqué de las cosas" filmiversiooni põhjal.
Pähklipureja (täpsustus)
Pähklipureja võib olla:
Petrus Lombardus
pisi|200px|Petrus Lombarduse Quatuor Libri Sententiarum Petrus Lombardus (u. 1100, Itaalia – 20. juuli 1160, Pariis, Prantsusmaa) oli keskaegne filosoof ja Pariisi piiskop. Ta oli keskaja üks tähtsamaid skolastikuid.
Petrus Lombarduse tuntuim teos on Sententsid (Quatuor libri sententiarum, 'Sententside neli raamatut'), mis on üks skolastilise filosoofia tähtsamaid ja kommenteeritumaid teoseid. Keskaegsete ülikoolide teoloogiharidus põhines paljuski selle õppimisel ja kommenteerimisel. Teos mõjutas suuresti ka Albert Suure, Bonaventura, Aquino Thomase ja Duns Scotuse filosoofiat. Selle teose tõttu kutsuti Petrus Lombardust lisanimega Magister Sententiarum, 'sententside õpetaja' või isegi lihtsalt nimega Magister, "õpetaja.
Petrus Lombarduse enese filosoofia oli mõjutatud eelkõige Pierre Abélardi poolt. Eriti mõjutas see tema kolmainuõpetust.
Edie Falco
Edith Falco (sündinud 5. juulil 1963 New Yorgis) on kolme Emmyga pärjatud USA näitleja.
Ta on tuntud eesjätt maffiaboss Tony Soprano naise Carmela kehastajana USA draamaseriaalis "Sopranod" ja Diane Wittleseyna vanglasarjas "Oz".
FIFA Puskási auhind
FIFA Puskási auhind on FIFA poolt 30. oktoobril 2009 asutatud jalgpalliauhind, mis antakse aasta kõige ilusama värava eest.
Auhind sai nime tuntud ungari jalgpalluri Ferenc Puskáse järgi ja see antakse kõige ilusama värava löönud jalgpallurile (mehele või naisele).
Esimene auhind anti Portugali jalgpallurile Cristiano Ronaldole.
Sergi Trofimov
Sergi Trofimov (Сергій Володимирович Трофімов, sündinud 1983) on Ukraina riigiametnik.
Ascension
Ascension on saar Atlandi ookeanis ja osa Suurbritannia meretagusest alast Saint Helenast. Saare pindala on umbes 99 ruutkilomeetrit. Ascension on mägine ja vulkaaniline ning selle kõrgus ulatub 857 meetrini. Saarel on kuiv troopiline kliima ega ole vett.
Saarel paikneb Suurbritannia ja Ameerika Ühendriikide õhujõudude Wideawake'i õhuväebaas.
Ascensioni avastas 1503. aastal Portugali meresõitja João da Nova. Saar asustati 1815. aastal, mil sinna toodi Suurbritannia garnison.
Rebecca Kontus
Haridus
Ta on õppinud Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis pop-džässlaulu ja klaverit.
Pariisis täiendas ta end muusikaliselt CIM akadeemias džässlaulu ja -klaveri alal.
Töö
Ta on osa võtnud lauluvõistlustest "Tähtede laul" ja "Kaks takti ette". 2005. aastal esindas ta Eestit Eurovisioonil ansambli Suntribe koosseisus. 2008. aasta märtsis laulis ta Riias toimunud "Sony Jazz Stage'il", kus saavutas kolmanda koha.
Ilta-Sanomat
Ilta-Sanomat on Soome suurima levikuga tabloidleht.
Ajalehte hakati välja andma 1932. aastal ja nüüd on see Helsingin Sanomate järel Soome suuruselt teine ajaleht.
Ilta-Sanomat ilmub kuuel päeval nädalas ja selle argipäevane keskmine trükiarv on 143 321 (2011).
Ümberkruntimine
Ümberkruntimine on planeeritud maatükkide ja omandisuhete ümberkorraldamise läbiviimine. Sellist tegevust rakendatakse enamasti suurtes ja ratsionaalsetes maavaldustes. Inglise keeles eristatakse kruntide liitmist land consolidation ja kruntide tükeldamist: land fragmentation.
Iltalehti
Iltalehti on Soome tabloidleht. Ajalehte hakati välja andma 1980. aastal ning see ilmub kuuel päeval nädalas. Lehe keskmine trükiarv argipäeviti on 133 007 (2005).
Ümberkruntimine
Ümberkruntimisega saab parendada maapiirkonna infrastruktuuri ning rakendada arengu- ja keskkonnapoliitikat, mis tagavad keskkonna jätkusuutlikkuse ja soodsad põllumajandustingimused. Ümberkruntimine vähendab maade tükeldatust, mille tulemusena on maatükid kompaktsed ning tootmine efektiivsem.
Black Veil Brides
Black Veil Brides on USA hard rock ' i ansambel, mis tegutseb aastast 2006. Bänd on pärit Hollywoodist. Black Veil Bridesi kuuluvad Andrew Biersack (laulusolist), Ashley Purdy (basskitarr, taustalaul), Jake Pitts (kitarr), Jinxx (kitarr, viiul) ja Christian "CC" Coma (trummid). Bänd on kuulus oma teistsuguse välimuse poolest, mis on peamiselt inspireeritud nii Kissi lavalisest välimusest kui ka arvukatest 1980ndate glam metal ' i projektidest.
Ümberkruntimine
Legaaldefinitsioon
Eesti maakorraldusseadus käsitleb ümberkruntimisena maakorraldustoimingute kogumit, millega omanike huvidest lähtuvalt korraldatakse ümber maakorralduspiirkonda arvatud kinnisasjad ja moodustatakse ning kinnistatakse kõigile omanikele maakorraldusnõuetele vastavad uued kinnisasjad (MaaKS 2018, § 16 lg 1).
Black Veil Brides
Algusaastad, plaadileping ja debüütalbum (2006–2010)
Black Veil Brides asutati 2006. aastal, mil see kandis nime Biersack, liikmete Andy Biersack (laulusolist), Johnny Herold (kitarr) ja Phil Cenedella (basskitarr) poolt Delhis Ohios. Varsti olid nad MySpace'i kaudu ühenduses Nate Shippiga (kitarr) ja Chris Riesenbergiga (trummid). Nad alustasid laulule „Knives and Pens“ tuntuse kogumisega. Seda muusikavideot on Youtube'is vaadatud üle 32 000 000 korra.
Debüütalbum "We Stitch These Wounds" avaldati 20. juulil 2010. Esimese nädalaga müüdi seda üle 10 000 eksemplari ning album jõudis Billboardi Top 200 nimekirjas 36. kohale ja Billboard Independent nimekirjas 1. kohale. 2010. aasta lõpul mindi turneele koos bändidega The Birthday Massacre, Dommin ja Aural Vampire. See on ainus album, kus teeb kaasa Sandra Alvarenga, kes lahkus bändist Modern Day Escapei.
"Set The World on Fire" ja "Rebels" (2011–2012)
Bändi teine album "Set The World On Fire" avaldati 14. juunil 2011. Plaadi kaanepilt avaldati aprillis. Klipp albumi singlist "Fallen Angels" avaldati 3. mail. Täielikult avaldati see Ühendkuningriigis 1. mail. Albumi teine singel oli "The Legacy", mille muusikavideo avaldati 6. juunil. Nende kolmas singel albumilt "Set The World On Fire" oli "Rebel Love Song", mille video avaldati 1. novembril. 25. novembril teatas bänd, et nad peavad tühistama osad turnee kuupäevad "kindlate põhjuste" tõttu. Hiljem teatati, et seda tehti, sest Andy Biersack oli murdnud esinemise ajal ninaluu. Kuigi ta vigastused olid nii tõsised, et inimesed said aru, et tal on hingamise ja rääkimisega raskusi, tegi ta vapralt kontserdi lõpuni. Pärast arstikülastust öeldi talle, et ta peab paar nädalat puhkama.
Läbi Andy Twitteri teatati, et nad avaldavad uue EP nimega "Rebels". Black veil Brides avaldas traileri albumile Youtube'is, mis näitas Andyt salvestamas "Rebel Yelli" kaverit. Teises traileris rääkis Biersack natuke põhjalikumalt, sellest, mis albumisse tuleb. Kolmandas reklaamklipis, mis avaldati 14. novembril, seal räägib Andy laulust "Coffin", mis jäeti välja albumist "Set The World On Fire". 20 Juunil 2012 avaldati video laulule "Coffin". Rebels avaldati 13. detsembril 2011.
Wretched and Divine: The Story of the Wild Ones (2012–2013)
2012. aasta veebruaris teatas Ashley Purdy, et bändi uus album plaanitakse avaldata 2012. aasta lõpus. 4. septembril Andy teatas, et nad on lõpetanud laulude salvestamise. Hiljem teatati, et plaadi avaldamine lükatakse 30. oktoobrist 2013. aasta jaanuarisse. 8. Oktoobril avaldati plaadi kujundus ja pealkiri avaldati. Albumi singlist "In The End" avaldati lühike klipp WWE-s. 29. oktoobril avaldas bänd ametliku laulude nimekirja ja plaadi avaldamis kuupäeva, mis oli 8. jaanuar 2013. 31. oktoobril avaldas bänd treileri, millega bänd teatas, et nad avaldavad ka täispikkuses filmi "Legion Of The Black".
Black Veil Brides IV (2013–praeguseni)
Artisan Newsi intervjuus ütles Andy, et nad on hakanud uut albumit salvestama. Pit Cam TV intervjuus ütles ta, et album on valmis suvel 2014. 30. mail avaldati, et uus album antakse välja 28. oktoobril 2014. 2014. aasta juulis teatas bänd, et albumit saab ette tellida PledgeMusicust. Augustis anti teada, et bänd läheb Ameerikas turneele, koos bändide Falling in Reverse, Set It Off ja Drama Club. Esimene avaldatud laul "Heart Of Fire", mida esitati esimest korda BBC Radio 1 "Rock Show's" koos Daniel P. Carteriga 7. septembril 2014 ja samal õhtul laaditi Youtube'i üles "Faithless". 6. oktoobril 2014 anti välja "Heart Of Fire" muusikavideo ja 31. oktoobril 2014 anti välja "Goodbye Agony" muusikavideo. 18. oktoobrist kuni 27. oktoobrini laaditi iga päev üles väikseid klippe uuest albumist nende Youtube'i kanalile BlackVeilBridestv.
Nuijamaa
Nuijamaa ehk Nuijamaa kirikuküla on küla Soomes Lõuna-Karjala maakonnas Lappeenranta linnas umbes 25 kilomeetri kaugusel Lappeenranta kesklinnast.
Aastal 2000 elas seal umbes 300 inimest. 2015. aasta lõpus oli asulas elanikke 242.
Nuijamaa oli aastatel 1906–1988 Nuijamaa valla kirikuküla.
Daciana Sârbu
pisi|Daciana Sârbu (2014) Daciana Octavia Sârbu (sündinud 15. jaanuaril 1977 Aradis) on Rumeenia poliitik ja jurist ning Euroopa Parlamendi liige.
Ta valiti aastal 2007 Rumeenia Euroopa Parlamendi valimistel Sotsiaaldemokraatliku Partei nimekirjas Euroopa Parlamenti. Seal on ta Euroopa Parlamendi Sotsiaaldemokraatide fraktsiooni liige.
Isiklikku
Tema isa Ilie Sârbu on olnud Rumeenia põllumajandusminister (Adrian Năstase ja Emil Boci valitsuses). Ta on abielus Victor Pontaga, neil sündis märtsis 2008 tütar.
Jim Carrey
pisi|Jim Carrey (2009) James Eugene Carrey (sündinud 17. jaanuaril 1962 Ontario provintsis Newmarketis) on Kanada päritolu ameerika filminäitleja ja koomik.
Tema tuntuimad rollid on olnud komöödiafilmides "Ace Ventura: Loomadetektiiv", "Mask", "Loll ja lollim", "Valevorst" ning "Kõikvõimas Bruce". Ta on mänginud ka draamafilmides "Trumani show", "Mees kuu pealt" ja "Karge meele igavene sära".
Kuigi Carrey on filmides näidelnud alates 1980. aastast, ei saavutanud ta tähelepanu enne 1994. aastat, mil võitis mitu auhinda aasta uustulnuka kategoorias.
Tunnustus
Carrey on tuntud eeskätt komöödianäitlejana laste- ja noortefilmides. Nickelodeoni väljaantava Laste valiku auhinna kandidaadiks on ta nimetatud 12 korda ja võitnud neist 6, Teismeliste valiku auhinna kandidaadiks on ta nimetatud 15 korda ja võitnud neist 5. MTV filmiauhinna kandidaadiks on ta nimetatud 21 korda ja ta on võitnud neist 9.
1994 nimetati Carrey filmiga "Mask" Kuldgloobuse kandidaadiks parima muusikali- või komöödianäitleja kategoorias, aga ta ei võitnud seda auhinda.
1997 nimetati ta filmiga "Valevorst" Kuldgloobuse kandidaadiks samas kategoorias ja endiselt ta ei võitnud.
1998 nimetati ta filmiga "Trumani show" Kuldgloobuse kandidaadiks parima draamanäitleja kategoorias ja parima ulmefilmi auhinna Saturn kandidaadiks parima näitleja kategoorias. Ta võitis neist esimese.
1999 pälvis Carrey taas Kuldgloobuse osa eest filmis "Mees kuu pealt" parima muusikali- või komöödianäitleja kategoorias. Sama rolli eest nimetati ta Kanada aasta filminäitleja auhinna kandidaadiks komöödianäitleja kategoorias, aga ei võitnud.
2000 mängis Carrey nimiosa filmis "Kuidas Grinch jõulud varastas". Selle rolli eest nimetati ta Kuldgloobuse kandidaadiks muusikali- või komöödianäitleja kategoorias, Saturni kandidaadiks näitleja kategoorias ja Kanada aasta filmiauhinna kandidaadiks komöödianäitleja kategoorias. Ta ei võitnud neist ühtki.
2004 mängis Carrey filmis "Karge meele igavene sära". Selle rolli eest nimetati ta Kuldgloobuse kandidaadiks muusikali- või komöödianäitleja kategoorias, Saturni kandidaadiks näitleja kategoorias ja Briti Filmi- ja Telekunsti Akadeemia auhinna kandidaadiks meespeaosatäitja kategoorias. Ta ei võitnud neist ühtki.
2007 mängis Carrey filmis "Number 23" ja nimetati selle rolli eest halvima filmi auhinna Kuldne Vaarikas kandidaadiks, aga ei saanud seda.
Isiklikku
Tema tütar Jane Carrey on laulja.
Lihula lahing
Lihula lahing toimus 1220. aasta augustis Lihula linnust kaitsnud Rootsi vägede ja neid piiranud saarlaste vahel, kes lõpuks vallutasid linnuse ja tapsid eri allikate väitel enamiku või kõik garnisonist. Kaotatud lahingu järel loobus Rootsi vallutuskatsetest Eestimaal ega osalenud enam Liivimaa ristisõjas.
Lahingu kirjelduse peamiseks allikaks on Henriku Liivimaa kroonika, lisaks on sellega seotud sündmusi mainitud Liivimaa vanemas riimkroonikas ning mõnedes Rootsi ja Taani kroonikates.
Eellugu
1220. aasta kevadeks oli kogu Eestimaa mandriosas tunnustatud kas Riia piiskopi või Taani kuninga ülemvõimu. Kuigi varem sõlmitud leppega oli piiskop Albert lubanud oma Eestimaa alad kuningas Valdemar II üle anda, siis tegelikult püüdsid riialased igati oma alade kaotust vältida, lubades taanlastele vaid Revala, mis oli ka ainus piirkond, mida viimased reaalselt kontrollisid. Kuna võimu kinnitamise aktiks loeti inimeste ristimist, mida seniajani küllaltki väheulatuslikult tehtud oli, võttis Riia ja Taani vaheline konflikt võiduristimise ilme, kus kummagi poole preestrid hakkasid kiirustades ristima võimalikult palju vaidlusaluste territooriumite rahvast.
Samal ajal, 1220. aasta kevadel või suvel, sekkus Eestimaa jagamisse ka Rootsi kuningas Johan I. Rootsi huvi idapoolsete alade vastu oli olnud pikaajaline, kuid seni oldi keskendutud Soome ristiusustamisele. Kuninga laevastik maabus Läänemaal ja hõivas Lihula linnuse, Eestimaa lääneosa ühe tähtsama poliitilise keskuse. Johan I olid kaasas jarl Karl Döve, Linköpingi piiskop Karl Magnusson ja võib-olla veel piiskoppe. Rootslased alustasid maakonnas ristimist ja kirikute ehitamist. On arvatud, et kõik see toimus Taani kuningaga kooskõlastatult ja tema nõusolekul, olles mõeldud vastukaaluks Riia taotlustele. Rootslased käisid ka Tallinnas taanlastega kohtumas, mis võib samuti suhete sõbralikkust näidata. Kersti Markuse arvates oligi Rootsi kuninga Sverkerite suguvõsa liidus Taani kuninga ja sealse Hvidede dünastiaga, kes neil Rootsis troonile tõusta olid aidanud. Markuse järgi võibki tolleaegseid Taani ja Rootsi sõjakäike Soome ja Eestisse näha nende ühisaktsioonidena ning antud juhul oli Rootsile antud ülesanne saavutada kontroll Läänemaa üle. Liidusuhtele osutab tema meelest ka see, et piiskop Alberti poolt Eestimaa piiskopiks nimetatud Hermanni, plaanitava residentsiga Lihulas, takistas Taani kuningas Liivimaale sõitmast, samuti see, et lahingu järel läksid ellujäänud rootslased Tallinna ja taanlased kurvastasid langenud rootslaste pärast. Markuse hinnangul etendas aktsioonis olulist rolli Hvidede suguvõsa mõjuvõimsaim liige, tol hetkel Tallinnas viibinud peapiiskop Anders Sunesen.
Valulisemalt reageerisid Rootsi kuninga Eestimaale ilmumisele riialased. Mitmete Riiast lähtunud sõjakäikude tulemusel andsid end 1216. aastal piiskopi alla soontaganalased Läänemaa lõunaosas ja 1218. aastal kogu Läänemaa vanemad. Kuigi maakonna üle saavutatud võim jäi suhteliselt ebakindlaks, oli riialaste arvates tegu neile kuuluva alaga. Lisaks pidi piiskop Alberti plaani kohaselt Lihulast saama tema venna, Eestimaa piiskopiks nimetatud Hermanni residents. Samal kevadel, 18. aprillil oli sellele otsusele saadud ka paavsti kinnitus. Nii läkitatigi Riiast Läänemaale saadikud, kes teatasid rootslastele, et see piirkond on juba riialaste poolt ristiusule allutatud. Otseselt nende vastu siiski ei astutud ja rootslased tundsid kristlike naabrite mõttes oma positsiooni turvalisena.
Teine oluline kohalik jõud, keda rootslaste ilmumine häiris, olid aga paganlikud saarlased, kes ainsana Eestimaal polnud veel kristlikele valitsejatele allutatud. Läänemaa ja ühe selle peamise sadama näol Lihulas, mis nüüd Rootsi vägede kontrolli alla läks, oli seni olnud tegemist saarlaste otsese huvi- ja mõjupiirkonnaga. Kuigi Läti Henriku kohaselt olevat saarlased alles sama aasta märtsis Kareda lahingus hävitavalt lüüa saanud ja seega nende võitlusvõime tugevalt nõrgenenud (ilmselt on siiski tegu krooniku liialdusega), oldi nüüd valmis Rootsi vägedele sõjaliselt vastu astuma.
Lahing
Kui kuningas oli Rootsi tagasi pöördunud, jättes kohapeale jarl Karli ja Linköpingi piiskopi koos u 500-mehelise kaitsemeeskonnaga, asusid saarlased tegevusse. Ühel varahommikul ilmus merelt kohale suur saarlaste sõjavägi, mis piiras Lihula linnuse sisse ja asus seda ründama. Arvestades varasemaid koostöösuhteid on peetud tõenäoliseks, et nendega ühines ka läänemaalasi. Võitluse käigus õnnestus linnus põlema süüdata. Seepeale tungisid rootslased piirajaid rünnates linnusest välja, kuid "ei suutnud nii suurele hulgale vastu panna" ja said lüüa. Linnus vallutati ja saarlaste kätte langenud rootslased, sh jarl ja piiskop, tapeti. Mõne Taani ja Rootsi kroonika järgi toimus see 8. augustil. Vanema riimkroonika teatel, mille sõnastuses saarlased mängisid Lihulat rünnates rootslastega nagu kass hiirega, said surma kõik linnuse kaitsjad. Läti Henriku järgi oli langenuid peaaegu 500, kuid vähesed Rootsi väest pääsesid siiski põgenema ja jõudsid Toompeale taanlaste juurde. Riia piiskopi huve kajastav Henrik on tapetute arvu nimetades võib-olla rivaali kaotusi paisutanud. Rootslaste surnukehad korjati hiljem taanlaste poolt kokku ja maeti leinates maha. Kaaskristlaste hukkumise pärast peeti mitmepäevast leina ka Riias.
Tagajärjed
pisi|Lihula lahingu mälestusmärk Hävitava kaotusega Lihulas oli Rootsi kuninga vallutuskatse nurjatud ja enam ta Eestimaa jagamises kaasa lüüa ei proovinud. Vaatamata välisele kaastundele olid sellise tulemusega arvatavasti rahul ka riialased, kes vabanesid tülikast konkurendist. Ajaloolaste Sulev Vahtre ja Enn Tarveli arvates võib arvata, et võit õhutas märkimisväärselt saarlaste eneseteadvust ja võitlusvaimu. Enn Tarveli hinnangul oli tegu eestlaste suurima võiduga muistses vabadusvõitluses ja teadaolevalt kuni 1919. aastani üleüldse suurima eestlaste saavutatud sõjalise võiduga.
Järgmise aasta kevadel piirasid saarlased koos revalaste, harjulaste ja virulastega taanlasi Tallinna all. 1222. aastal koondasid saarlased kiiresti sõjaväe Saaremaale tunginud Taani kuninga Valdemar II vastu, hävitades järgnenud lahingus nii Taani sõjaväe kui nende poolt rajatud kivilinnuse, mille piiramisel kasutasid saarlased muuhulgas isetehtud kiviheitemasinaid. Sellest innustatuna saatsid Henriku Liivimaa kroonika järgi saarlased "sõna üle kogu Eestimaa, et nad on vallutanud taanlaste kuninga linnuse ja kristlased oma maalt välja heitnud. Ja nad õhutasid eestlasi kõigis provintsides, et need heidaksid endalt taanlaste ikke ja hävitaksid maalt kristlaste nime". "Siis puhkesid uuesti sõjad kõigis Eestimaa piirides", mille tulemusena kaotasid sakslased kõik oma vallutused ja tugipunktid, kuid taanlastel õnnestus Tallinna ülestõusnute vastu edukalt kaitsta.
Bambus
Bambus (Bambuseae) on kõrreliste sugukonda kuuluv mitmeaastase igihaljaste puittaimede rühm. Taksonoomiliselt käsitletakse neid Bambusoideae alamsugukonna Bambuseae triibuses. Bambuseid on teada umbes 92 perekonda üle 1000 liigiga, nad kasvavad lähistroopilistes ja troopilistes piirkondades.
Paljud bambuse liigid õitsevad ja kannavad vilju vaid korra 85–120 aasta jooksul ning see toimub üheaegselt, sõltumata kasvukohast või kliimast. Pärast seda nad enamasti surevad. Bambuste massilist ja üheaegset õitsemist pole suudetud rahuldavalt seletada.
Bambused on maailma kõige kiiremini kasvavad puittaimed: kasvukiirus võib päevas ulatuda 91,5–122 cm-ni, tunnis aga 3,9–5 cm-ni. Nende ülikiire kasv on tingitud omapärasest risoomivõrgustikust, ning sõltub suuresti kasvupinnasest ja kliimatingimustest.
Bambuspuitu ehk bambust kasutatakse eriti ehitusmaterjalina, aga ka tööriistade, mööbli jm valmistamiseks. Tuntud on ka bambusest suusakepid ja õngeridvad. Mõnede bambusliikide seemneid ja noorvõsusid tarvitatakse toiduks, nendest toituvad ka pandakarud.
Jäikus
Jäikus on keha võime koormuse all vastu panna kuju ja mõõtmete muutumisele ehk deformeerimisele. Absoluutselt jäik keha ei deformeeru kuitahes suure jõu korral (reaalselt sellist keha ei esine). Väga elastne keha deformeerub juba väikse jõu korral palju (nt kumm). Jäikuse pöördsuurust kutsutakse järeleandvuseks
Keha (näiteks tarindi või selle elemendi) jäikus sõltub tema kujust, mõõtmetest, kinnitusviisist ja materjalist. Varraste, plaatide ja koorikute puhul võib olla arvutussuuruseks pikke-, nihke- ehk põik-, painde- ja väändejäikus.
Jäikuse mõõtühik.SI-süsteemis on njuuton meetri kohta (N/m).
pisi|250px| Parameetrid tala jäikuse määramiseks pisi|250px|Parameetrid väändejäikuse määramiseks
Väändejäikus kus
Väändejäikuse ühik on njuutonmeeter radiaani kohta (N·m/rad).
Odysséas Elýtis
Odysséas Elýtis (Οδυσσέας Ελύτης; 2. november 1911 – 18. märts 1996) oli kreeka luuletaja. 1979. aastal sai ta Nobeli kirjandusauhinna.
Świętochłowice
Kuulub alates 1999. aastast Sileesia vojevoodkonda, aastatel 1975–1998 kuulus Katowice vojevoodkonda.
Ajalugu
pisi|Zgoda koonduslaagri mälestustahvel Aastal 1943 avati Świętochłowices Auschwitzi koonduslaagri osa, mida nimetati. Jaanuaris 1945 avati samas kommunistlik Poola koonduslaager, kus kaotas elu umbes 2500 inimest. Laager suleti novembris 1945.
Świętochłowice sai linnaõigused 1947. aastal. Praegune linnapea on Daniel Beger.
Paul Jordan
Paul Eduard Jordan (vene: Павел Августович Иордан; 3/15. aprill 1825 Tallinn – 17. veebruar 1894 Tallinn) oli baltisaksa ajaloolane ja statistik, statistiliste andmete kogumise süsteemi üks rajajaid.
Paul Eduard Jordan sündis Göttingenist pärit ja 1802. aastal Eestimaale elama asunud Tallinna raehärra ja hilisema bürgermeistri August Christian Jordani (1779–1844) ning tema teise abikaasa Amalie Elisabeth von Witte pojana.
Ta lõpetas 1848. aastal Tartu Ülikooli ning töötas 1846–1851 Valkla mõisas koduõpetajana, seejärel oli 1851–1854 Liivimaal Cēsise lähedal Bērzaine Maagümnaasiumi (Livländisches Landesgymnasium zu Birkenruh bei Wenden) õpetaja ja 1855–1880 Tallinna Kubermangugümnaasiumi õpetaja. Ta oli Tallinna Provintsiaalmuuseumi konservaator 1864–94, Eestimaa Kubermangu Statistika Komitee sekretär 1865–1893, Tallinna börsikomitee kaubandusestatistika komitee sekretär 1880–94, Õpetatud Eesti Seltsi auliige 1888, Londoni Rahvusvahelise Statistika Instituudi liige ja õuenõunik.
Paul Jordan oli 1871. aastal Tallinnas ja 1881. aastal Eestimaal ja Liivimaal läbi viidud rahvaloenduste initsiaator.
Tema 7 õest-vennast Friedrich Wilhelm Jordan (sündinud 1826) oli Venemaa kindralleitnant, Kaasani suurtükiväeülem ja Püha Vladimiri ordeni 3. järgu kavaler, kes oli Peter von Wrangelli juhtimisel evakueerunud Kindralstaabi polkovniku Boris Jordani (1888–1956) vanaisa ning skandaalse mainega Venemaa-Ameerika ärimehe, NTV telekanali ja Gazprom Media endise tegevjuhi Boris (Robert) Jordani (sündinud 1966; en) esivanem.
Paul Jordanil olid tütred Erna Marie Amalie Jordan (sündinud 1867), Gabriele Mathilde Caroline Jordan (sündinud 1872) ja Agnes Henriette Jordan (sündinud 1874) ning pojad Paul Arthur Leopold Jordan (sündinud 1866) , Hans Wilhelm Eduard Jordan (sündinud 1876) ja Ewald Georg August Jordan (sündinud 1879).
Kahetiivalised
Kahetiivalised (Diptera) on väga suur, kõigil mandritel levinud putukarühm. Praegu on teada üle 125 000 liigi, kuid pole kahtlust, et suur hulk liike on seni kirjeldamata. Eestist on leitud üle 2200 liigi kahetiivalisi, kuid tegelikult peaks neid siin elama arvatavasti vähemalt 4500 liiki.
Teadusharu, mis tegeleb kahetiivaliste uurimisega, nimetatakse dipteroloogiaks.
Süstemaatika
Varem jagati kahetiivalised kolmeks alamseltsiks: sääselised (Nematocera), sirgõmbelised (Orhorrhapha) ja kaarõmbelised (Cyclorrapha).
Tänapäeval jagatakse selts kaheks alamseltsiks:
Sääselisi on Eestist teada üle 800, kärbselisi üle 1300 liigi.
Morfoloogia
Kehakujult on kahetiivalised mitmekesised. Välimuse järgi saab kahetiivalisi jagada sääskedeks ja kärbesteks, kuid on teada sääski, kes esmapilgul meenutavad pigem kärbest, ja vastupidi. Parasiitsete loomade seas leidub ka selliseid, keda esimese pilgu põhjal ei julgekski kahetiivalisteks pidada.
Suuruse poolest on kahetiivalised väga varieeruvad. Väikseimate vormide kehapikkus on alla 1 mm, suurimate pikkus aga ületab 5 cm.
Kahetiivaliste pea on alati väga liikuv, peene kaelaga rindmiku külge kinnitunud, osal liikidel suur, teistel väga väike. Liitsilmad on suhteliselt suured. Täppsilmad (kaks või kolm) võivad, kuid ei pruugi esineda.
Tundlaid on kahesuguseid: harjasega 3 lülist koosnevad tundlad esinevad kärbselistel ja pikemad, vähemalt 7-lülilised mitmesuguse kujuga (niitjad, sulgjad jne) tundlad esinevad sääselistel. Tundlate ehituse uurimine ongi kõige kindlam meetod sääskede ja kärbeste eristamiseks. Suised on üsna mitmesugused, kohastunud pistmiseks ja vereimemiseks või lihtsalt vedela toidu vastuvõtuks.
Rindmik on kahetiivalistel suur, rindmikulülid on tugevasti kokku kasvanud. Jalad on enamasti peenikesed, mõnikord väga pikad, ületades isegi looma keha pikkuse. Parasiitsetel vormidel võivad jalad olla jämedad, varustatud võimsate küünistega, mis on kohastunud peremehe külge klammerdumiseks.
Kevad
pisi|Õitsev [[kirsipuu kevadel]] pisi|Kevadlillede õisi pisi|Penijõe matkarada kevadel Kevad on jahe aastaaeg, mis on väljendunud eriti selgelt parasvöötmes, vähem lähistroopikas ja arktilistel aladel. Kevadele on iseloomulikud õhutemperatuuri kasv, maapinnal sulab lund ja veekogudel sulab jää.
Kahetiivalised
Morfoloogia
Tiibadest on kahetiivalistel normaalselt arenenud ainult eesmine tiivapaar, tagatiivad on muutunud sumistiteks, mis talitlevad lennu ajal stabilisaatoritena. Tiivad on enamasti paljad, kilejad, võivad olla nii mustriga kui värvitud. Tiivutuid vorme leidub mitmes sugukonnas.
Tagakeha koosneb sääselistel 7 või 8 lülist ja alamatel kärbselistel ning kõrgematel kärbselistel 4 lülist. Põhiliselt on olemas kaks ehitusplaani: pikk ja sale tagakeha (sääsed) ning jässakas tagakeha (kärbsed). Tagakeha võib olla paljas või kaetud mitmesuguste karvade või harjastega, kuid kunagi ei ole sabaniiti ega urujätkeid.
Kevad
Kevade algust arvestatakse kas maa liikumise järgi (astronoomiline), ilma soojenemise (klimaatiline) või muutuste järgi looduses (fenoloogiline). Kaks viimast on omavahel lähedalt seotud ja mõnikord raskesti eristatavad. On ka olemas meteoroloogiline kevad, mis on kokkuleppeline ajavahemik kokkuvõtete tegemiseks. Klimaatiliselt eristatakse talve ja kevade vahel kaht üleminekuaastaaega, kevadtalve ja varakevadet.
Astronoomiline kevad
Astronoomiline kevad algab kevadisel pööripäeval põhjapoolkeral ja sügisesel pööripäeval lõunapoolkeral. Kevade kui soojema aastaaja saabumist mõjutab see kaudselt päikese käigu järgi, mis ei pruugi tähendada klimaatilise või fenoloogilise kevade saabumist sel ajal, sest sooja saabumine sõltub väga palju ka õhumasside liikumisest.
Klimaatiline kevad
Klimaatiline kevad algab vegetatsiooniperioodi algusega, kui ööpäeva keskmine temperatuur tõuseb üle 5 °C, ja kestab kuni suve alguseni, kui ööpäeva keskmine õhutemperatuur tõuseb üle 13 °C. Sellega käib koos kaks üleminekuaastaaega:
Fenoloogiline kevad
Fenoloogiline päriskevad algab vahtra õitsemahakkamisega. Sel ajal õitseb enamik taimeliike ja puid, saabuvad rändlinnud ja poegivad loomad. Esineb öökülmi. Lõpeb õunapuude õitsemise lõppemisega, rukkipea loomise ja piiritaja saabumisega.
Meteoroloogiline kevad
Meteoroloogiline kevad on kokkuleppeline ajavahemik 1. märtsist 31. maini, mida kasutatakse teatud erialade raamatupidamises kokkuvõtete tegemiseks.
Isaac Bashevis Singer
Isaac Bashevis Singer (jidiši keeles יצחק באַשעװיס זינגער‎; 21. november 1902 – 24. juuli 1991) oli Poola juudi päritolu jidišikeelne ameerika kirjanik, nobelist.
Tema isa oli hassiidi rabi ja ema oli Biłgoraj rabi tütar. 1921. aastast õppis Isaac Bashevis Singer Varssavis rabiseminaris, kuid jättis selle varsti pooleli.
1923. aastast töötas ta ajakirja Literarische Bleter korrektorina. 1935. aastast elas ta Ameerika Ühendriikides ning töötas jidišikeelse ajalehe Forverts ajakirjaniku ja toimetajana.
Isiklikku
Tema vend Israel Joshua Singer (1893–1944) ja õde Esther Kreitman (1891–1954) olid samuti kirjanikud. pisi|left|Isaac Bashevis Singer (1988)
Elisabeth Aspe
pisi|Elisabeth Aspe Elisabeth Aspe (õieti Nieländer, Aspe oli pseudonüüm; 15. detsember (vkj 3. detsember) 1860 Pärnu – 25. august 1927 Pärnu) oli eesti kirjanik. Aspe kirjutas jutustusi talurahva, meremeeste ja linlaste elust. Tema jutustused on realistlikud.
Elulugu
Aspe sündis veskiomaniku jõukas peres ning kujunemisaastad olid tal rahulikud. Aastatel 1870–1878 õppis ta Pärnu Linna Kõrgemas Tütarlastekoolis. Siis jäi isa voodihaigeks ja tütrel tuli hakata teda põetama; isa eest hoolitsemise kõrvalt hakkas Aspe kirjutama romaane. Aspe isa sai halvatuse ning ta suri. Lühikese aja jooksul järgnesid sellele ema ja hiljem õemehe surm, mille järel jäi Aspe õde üksi koos oma kaheksa lapsega ja Aspe ise sai perepeaks. Aspe abiellus Heinrich Nieländeriga ja sai temaga lapsed. Mõni aasta hiljem suri ka Aspe õde ning Elisabethil tuli hakata kasvatama ka õe lapsi.