cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Jellingi kivid
Suur Jellingi kivi
Harald Sinihamba ruunikivil on kolm külge. Ühel küljel on ruunikiri, teisel on kujutatud müütilist looma ning kolmandal küljel võib näha pilti Jeesus Kristusest, mis on vanim Põhjamaades leiduv pilt Jeesusest. Pildil kujutatakse ristilöödud Jeesus Kristust, kuid ilma ristita.
pisi|vasakul|Kirjutis ruunitähestikus suuremal Jellingi kivil pisi|Taani teise kuninga Harald Sinihamba ruunikivi
Ruunikirjas seisab: "Haraltr kunukr bath kaurua kubl thausi aft kurm fathur sin auk aft thaurui muthur sina sa haraltr ias sar uan tanmaurk ala auk nuruiak auk tani karthi kristna".
Eesti keelde tõlgitult kõlab sama tekst järgnevalt: "Selle hauakivi laskis Harald püstitada oma isa Gormi ja oma ema Thyra auks, see Harald, kes võitis kogu Taani ja Norra ja tegi taanlased kristlasteks."
Väike Jellingi kivi
Kuningas Gorm Vana kannab endal vanimat sõna ühelt Taani kuningalt. Gorm Vana oli Taani esimene kuningas.
pisi|Väikese Jellingi kivi esikülg
Ruunikirjas seisab sellel: "kurmr kunuk karthi kubl thusi aft thurui kunu sina tanmarkar but".
Eesti keelde tõlgitult tähendab see: "Kuningas Gorm tegi selle mälestusmärgi Thyra, oma abikaasa auks, Taanimaa ehteks."
Vandaalitsemine
Ööl vastu 12. veebruari 2011 vandaalitses 16-aastane Jellingist pärit noormees Jellingi ruunikivide kallal ning kirjutas nende peale grafiti: "Gelwan E". Talle määrati tingimisi karistus ja ambulatoorne psühhiaatriline ravi.
Klaasist kaitseümbrised
Rohkem kui 1000 aastat on jätnud ilmaolud Jellingi kividele oma jälje ning neid ei ole piiratud ega kaitstud ka külastajate eest. 2010. aastal korraldati disainivõistlus, et selgitada välja Jellingi kivide ümber sobivad kaitsepiirded. 157 võistlustöö seast osutus parimaks "Nobel Arkitekter". Nüüd hoiab klaasist ja pronksplaatidest paviljon kive stabiilses keskkonnas ning takistab neid edasi lagunemast.
pisi|Jellingi ruunikivid ilmaolude eest kaitsvate klaasist ja pronksist kuplite all
"Kuuvalgus: Zaya Pandita lugu"
Kuuvalgus: Zaya Pandita lugu (kalmõki keeles Равҗам Зая-Пандитын тууҗ Сарын герл кемәх оршв, Сарын герл) on Kalmõkkia kirjandusmälestis, mis jutustab Zaya Pandita elust. Selle raamatu kirjutas Radnabhadra (Раднабхадра), kes oli Zaya Pandita õpilane.
Leedu Suursaatkond Tallinnas
Aastast 2017 on Leedu suursaadik Eestis Giedrius Apuokas.
Enne teist maailmasõda asus Leedu saatkond Tallinnas aadressidel Kiriku tänav 6 ja Valli tänav 4.
Shani Davis
Shani Davis (sündinud 13. augustil 1982 Chicagos) on Ameerika Ühendriikide kiiruisutaja.
2006. aasta taliolümpiamängudel Torinos võitis ta 1000 meetri distantsil esimese mustanahalise sportlasena taliolümpiamängudel individuaalala kuldmedali. Ta võitis ka hõbemedali 2006. aasta taliolümpiamängudelt 1500 m distantsilt ning kuldmedali 1000 meetri ja hõbemedali 1500 meetri distantsilt 2010. aasta taliolümpiamängudelt Vancouverist. 2014. aasta taliolümpiamängudel jäi tema laeks 8. koht 1000 meetris.
Kiiruisutamise maailmameistrivõistlustelt on ta võitnud 20 medalit. Ühe pronksmedali on ta võitnud ka lühirajauisutamise maailmameistrivõistlustelt.
Tartu Teoloogia Akadeemia
TTA asutati 16. septembril 1992, õppetöö algas 1. veebruaril 1993. TTA asutaja ja emeriitrektor on Eenok Haamer. 2013. aastani tegutses TTA omaette rakendusliku erakõrgkoolina. 2013. aasta 1. juulil liitus TTA EELK Usuteaduse Instituudiga ning kannab nime EELK Usuteaduse Instituudi Tartu Teoloogia Akadeemia. EELK UI TTA juhataja on Siimon Haamer.
Kooli ametlik ingliskeelne nimi oli Tartu Academy of Theology.
Martin-Luther-Universität Halle-Wittenberg
Halle-Wittenbergi Martin Lutheri Ülikool (saksa keeles Martin-Luther-Universität Halle-Wittenberg, lühendatult MLU) on Saksamaal Halles ja Wittenbergis asuv avalik-õiguslik ülikool.
Ülikool asutati 1817, kui ühinesid Wittenbergi ülikool (asutatud 1502) ja Halle ülikool (asutatud 1694).
Šašlõkk
Šašlõkk (aserbaidžaani keeles şişlik < şiş 'vardasse aetud') on liharoog, mille valmistamisel lükitakse küpsetusvarda otsa eelnevalt marinaadis seisnud lihakuubikud, mida seejärel sütel küpsetatakse. Seda toitu tuntakse Ida-Euroopas, Kesk-Ida-Euroopas, Baltikumis, Kaukaasias, Kesk-Aasias ja mõnes Lähis-Ida piirkonnas, sealhulgas Iraanis, Iisraelis ja Türgis.
Šašlõkki (tähendusega 'vardasse aetud') tehti algul lambalihast. Tänapäeval tehakse ka sealiha- või veiselihašašlõkki, sõltuvalt kohalikest eelistustest ja usulistest veendumustest. Küpsetusvardasse võib olla lükitud ainult liha või pannakse vaheldumisi lihatükke, rasva ja köögivilju (nt paprika, sibul ja tomatid), vahel ka seeni.
Luke Perry
Coy Luther Perry III (tuntud kui Luke Perry; 11. oktoober 1966 – 4. märts 2019) oli Ameerika Ühendriikide näitleja.
Ta sai tuntuks, mängides aastatel 1990–1995 ja 1998–2000 telesarjas "Beverly Hills, 90210" Dylan McKayd. Ta on paljudele teada ka kui Fred Andrews CW sarjast "Riverdale".
Englārte mõis
Englārte mõis (saksa keeles Engelhardshof, läti keeles Englārtes muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Riia kreisis Krimulda kihelkonnas. Tänapäevase haldusjaotuse järgi asub mõisasüda Lätis Sigulda piirkonnas Krimulda vallas Ragana asula lähedal.
Ajalugu
Mõisa omanikud on olnud Oxenstiernad.
Englārte postijaam
Mõisa aladel asus ka Peterburi–Riia postimaantee Englārte (Engelhardshof) postijaam.
Albarello
Albarello (itaalia keelest, rõhutus albar´ello) on madala jala ja lühikese kaelaga, tavaliselt ilma käepideme või sangadeta fajanssanum, mille silindriline keha on keskel aheneva kujuga. Albarello oli kasutusel apteeginõuna salvide ja pulbrite säilitamiseks 15.–18. sajandini.
Kirjeldus
Nõutüüp on pärit Lähis-Idast, alates 15.–16. sajandist oli kasutusel apteeginõuna Euroopas. Albarellosid tehti Itaalias alates 15. sajandist kuni 18. sajandini, tavaliselt majoolikas või tinaglasuuriga savikeraamikana. Silindriline keskelt ahenev kuju on mugav käes hoidmiseks, lai suuava hõlbustas nõu sisu kättesaamist. Kõik albarellod on umbes 18 cm kõrged. Üksikutel on kitsas sang, kuid et nõu polnud tehtud vedelike hoidmiseks, puudus neil tila, nokk või igasugune väljapoole kumerduv vorm. Purk kaeti paberi- või pärgamenditükiga, mis seoti suuava peale.
Ajalugu
Ravimipurgid Pärsiast, Süüriast ja Egiptusest muutusid Itaalias tavaliseks mõnevõrra enne 15. sajandit ning lüsterglasuuriga keraamika mauride Hispaaniast jõudis Itaaliasse arvatavasti Sitsiilia kaudu. Hispaania ja Lähis-Ida keraamika mõju avaldub 15. sajandi algul toodetud keraamika kaunistustes ja värvides, tihti olid need sinistes ja valgetes toonides. Tavaline oli tammelehti ja erinevaid taimi kujutav kujundus, millele lisati rullisornamendiga ümbritsetud heraldilised kilbid ja tekst nendel, mis tavaliselt oli lühend purgi sisu nimetusest. Tavalised olid ka geomeetrilised ornamendid. 16. sajandist pärinevad keerukad albarellode kujundused, renessansimeistrid lõid polükroomseid detailirohkeid albarellosid, milles varasem lihtsus dekooris asendus klassikaliste groteskidega ja figuraalstseenidega, nagu portreed, ajalooteemalised kompositsioonid, allegooriad, loomad ja muud. 18. sajandi lõpul kadusid albarellod tasapisi käibelt ja nende asemele tulid kasutusele teised apteeginõud.
Berckholtz
pisi|Berckholtzi suguvõsa aadlivapp Berckholtz (alates XIX sajandist ka Berkholz) on Rostockist pärit aadlisuguvõsa.
Ryōta Murata
Ryōta Murata (jaapani 村田 諒太 Murata Ryōta; sündinud 12. jaanuaril 1986 Naras) on Jaapani poksija.
Berckholtz
Ajalugu
1877. aastal kanti suguvõsa Liivimaa kubermangu aadlisuguvõsaraamatusse.
Ryōta Murata
Murata võitis keskkaalus (kuni 75 kg) 2012. aasta Londoni olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks.
Murata sai keskkaalus (kuni 75 kg) 16. maailmameistrivõistlustel (Bakuu, 2011) hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Jevhen Hõtrovile (Ukraina).
Pleegitamine
Pleegitamine ehk pleegitus (inglise bleaching) on mingi materjali või eseme heledamaks või värvusetuks muutmine.
Pleegitamine võib olla vajalik riide, paberi, tselluloosi, naha, plasti, õli, rasva, suhkru ja muude ainete, materjalide või esemete värvuse eemaldamiseks (valgendamiseks) või selle intensiivsuse vähendamiseks.
Tänapäeval kasutatakse pleegitamiseks keemilisi pleegiteid (bleach), põhiliselt oksüdeeriva toimega klooriühendeid (naatriumhüpoklorit, kaltsiumhüpoklorit) või peroksiide (vesinikperoksiid, naatriumperkarbonaat). Tarvitatakse ka redutseerijaid (vääveldioksiid, naatriumsulfit). Paljud pleegitid on ühtlasi ka desinfitseerivate omadustega, selliseid kasutatakse näiteks ujulates desinfitseerimiseks.
Värvide ja pigmentide värvus tuleneb kromofooridest, valgusega interakteeruvatest molekulidest. Pleegitavad ained toimivad kromofooridele, lõhkudes neid või muutes nende keemilisi sidemeid.
Daniel Schmidt
Daniel Schmidt (jaapani keeles シュミット・ダニエル Shumitto Danieru; sündinud 3. veebruaril 1992) on Jaapani jalgpallur, väravavaht.
Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises on ta alates 2018. aastast mänginud 11 mängu.
Poola Suursaatkond Tallinnas
Suursaatkonna hoone on arvele võetud kultuurimälestisena. Suursaatkond avati augustis 1993.
Enne teist maailmasõda asus Poola saatkond Tallinnas Kohtu tänav 10.
Krokodillilised
Krokodillilised (Crocodylia, Crocodilia) on röövtoiduliste poolveelise eluviisiga roomajate selts. Nad kujunesid välja 83,5 miljonit aastat tagasi Hilis-Kriidi ajastus ja on lindudele lähim elusolev takson, kuna mõlemad on ürgsisalike (Archosauria) klaadi ainsad elusolevad rühmad. Krokodilliliste eellased ebalohelised (Pseudosuchia) kujunesid välja aga juba 250 miljonit aastat tagasi Vara-Triiase ajastus ja jagunesid laiemalt Mesosoikumis. Krokodilliliste seltsi kuuluvad tõelised krokodillid (sugukonnast krokodilllased (Crocodylidae)), alligaatorid ja kaimanid (sugukonnast alligaatorlased (Alligatoridae)) ning gaavial ja gaviaalkrokodill (sugukonnast gaaviallased (Gavialidae)). Kuigi tihti kutsutakse ekslikult kõiki liike "krokodillideks", siis õige koondnimetus neile on krokodillilised.
Krokodillilised on suured ja sisalikusarnase kehaehitusega. Nende ninamik on lamenenud, saba on vertikaalselt kokku surutud ning silmad, kõrvad ja ninaavad asuvad pea pealmisel küljel. Nad ujuvad väga hästi ja liiguvad maismaal kahel viisil: kõht maapinnast kõrgemale tõstetud või maapinnal roomates. Väiksemad liigid suudavad isegi galopeerida. Neil on väga paks sarvkilbistega kaetud nahk. Hambad on koonusekujulised ja lõuad sulguvad väga suure jõuga. Krokodillilistel on neljakambriline süda ja sarnaselt lindudega liigub õhk kopsudes neil vaid ühtepidi. Nagu teisedki roomajad on nad ektotermilised.
Šenderiv
Šenderiv (ukraina keeles Шендерів) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tõvrivi rajoonis. Elanike arv on 280.
Krokodillilised
Enamasti elavad nad troopilistel märgaladel, aga alligaatorid elavad ka Ameerika Ühendriikide kaguosas ja Jangtse jões Hiinas. Krokodillilised on karnivoorid, süües kalu, koorikloomi, limuseid, linde ja imetajaid; mõned liigid, nagu näiteks gaavial, on toitumisspetsialistid, teised, nagu harikrokodill, on generalistid. Tavaliselt elavad nad üksikult ja on territoriaalsed, esineb ka ühistoitumist. Sigimisperioodil püüab dominantne isane viljastada kõik tema territooriumil olevad emased. Emased munevad munad kas maa sisse aukudesse või kõdunevast pinnasest tehtud kuhilasse ning erinevalt enamikust teistest roomajatest esineb neil ka lõimetishoole (seda aga väga lühikese aja vältel).
Inimesi on teadaolevalt rünnanud vaid 8 liigi esindajad. Kõige enam on inimesi rünnanud niiluse krokodill. Suurim oht krokodilliliste arvukusele on inimene ja tema tegevus, sealhulgas küttimine ja elupaikade hävitamine. Krokodillide farmis pidamine on vähendanud nende salaküttimist ja ebaseaduslikku nahkadega kauplemist. Krokodillilisi on eri kultuurides üle maailma mainitud kirjas ja pildis vähemat Vana Egiptuse ajast alates. Kõige vanem teadaolev teos, mis räägib, kuidas krokodillid oma ohvrite pärast pisaraid valavad, pärineb 9. sajandist; hiljem on seda legendi populariseerinud Sir John Mandeville 15. sajandil ning William Shakespeare 16. sajandi lõpul ja 17. sajandi algul.
Morfoloogia ja füsioloogia
pisi|Niiluse krokodilli skelett pisi|[[Prillkaiman|Krokodill- ehk prillkaiman]]
Krokodilliliste kehapikkus varieerub 1–1,5 meetrist (perekonnad Paleosuchus ja Osteolaemus) 7-meetrise harikrokodillini, kes kaalub kuni 2000 kg. Hilis-Kriidi ajastus elas aga perekond Deinosuchus, mille esindajad kasvasid kuni 11 meetri pikkuseks ja kaalusid ligi 3450 kg. Esineb sooline dimorfism – isased on suuremad kui emased. Kuigi ninamik ja hambad erinevad liigiti, on kõigi krokodilliliste välimus suures osas sarnane. Neil on suur, sisalikusarnane keha, lame ninamik ja vertikaalselt lapik saba. Jäsemed on lühikesed; eesjäsemetel on viis varvast, mille vahel ei ole üldse või on väikesed ujulestad, kuid tagajäsemetel on neli ujunahkadega varvast ja viienda varba rudiment. Skelett sarnaneb teiste tetrapoodide skeletiga, kuigi kolju, vaagen ja roided on erikohastumustega: roietel olevad konksjätked võimaldavad rinnakorvil sukeldumise ajaks kollabeeruda ning vaagen suudab vastavalt vajadusele mahutada suuri söödamasse või võimaldada kopsudele rohkem täitumisruumi. Mõlemal sool on kloaak, avaus saba tüve juures, kuhu suubuvad nii kuseteed, sugujuhad kui ka seedetrakt. Isastel asub kloaagis ka peenis ning emastel kliitor. Testised ja munasarjad asuvad neerude ligidal.
Silmad, kõrvad ja ninasõõrmed asuvad krokodillilistel pealael ning see võimaldab neil saaki varitsedes enamiku oma kehast vee alla peita. Eredas valguses ahenevad nende pupillid peeneks piluks, kuid pimedas muutuvad täielikult sõõrjaks. Selline kohastumus on tüüpiline loomadele, kes peavad jahti pimedas. Krokodillilistel on silmapõhjas ka läiketapeet (tapetum lucidum), mis parandab nägemist hämaras. Nägemine on neil õhu käes üsna hea, kuid vee all tunduvalt halvem. Kui krokodill on tervenisti vee all, katab nende silma pilkkile, mis laseb neil vee all silmi lahti hoida ja näha. Lisaks eritab pilkkilel olev nääre soolast nõret, mis hoiab silma puhtana. Kui loom tuleb veest välja ja keha on kuivanud, siis jätab see nõre silmadest voolates mulje pisaratest.
Kõrvade trummikiled on kaitstud klappidega, mida saab lihaste abil avada ja sulgeda. Nende kõrvad on kohastunud kuulma nii õhu käes kui ka vee all ja kuulmine on võrreldav lindude ja mitmete imetajatega. Neil on tundlik lõhna- ja maitseelundkond ning hästi arenenud kolmiknärvi abil suudavad nad tajuda vees vibratsioone, mille järgi saab tuvastada saaklooma asukohta. Keel ei ole vabalt liikuv ja seda hoiab paigal voltunud membraan. Kuigi krokodilliliste aju on suhteliselt väike, on neil parem õppimisvõime kui enamikul ülejäänud roomajatel. Neil ei ole häälepaelu nagu imetajatel ega laulukõri nagu lindudel, kuid nad on võimelised häälitsema, vibreerides kolme hingetorus asuvat klappi.
Liikumine
Krokodillilised on suurepärased ujujad. Vees liikumiseks unduleerivad nad saba küljelt küljele, jäsemeid hoiavad aga keha ligidal, et vähendada takistust. Jäsemeid liigutavad nad selleks, et peatuda või suunda muuta. Tavaliselt liiguvad krokodillilised rahulikult saba võngutades pinnal või vee all, kuid ohu korral või saaki jahtides võivad ujuda väga kiiresti. Maa peal liikumiseks ei ole nad nii hästi kohastunud ning erinevad teistest selgroogsetest oma kahe erineva liikumisviisi poolest: sirgete jalgadega, tõstes kere maapinna kohale, või maadligi roomates. Nende kannaliiges paindub teistest roomajatest erinevalt, sarnanedes varajaste Archosaurus 'tega. Nende kontsluu liigub koos sääre- ja pindluuga. Kandluu on funktsionaalselt osa jalalabast ja selles on ka õõnsus, kuhu kontsluu liigendub. Tulemusena suudavad nad maa peal liikudes hoida jalgu peaaegu vertikaalselt keha all ning jalalaba saab kannaliigesest roteeruda ja vees liikumise ajal tüürida. pisi|vasakul|[[Kuuba krokodill]]
Krokodilliliste liikumisviis, kus kõht ja suurem osa sabast tõstetakse maapinna kohale, on ainulaadne kõigi teiste elavate roomajate seas. Selline nn kõrge kõnnak sarnaneb jalgade liikumise järjekorra poolest imetajate omaga: vasak eesmine, parem tagumine, parem eesmine, vasak tagumine. Maadligi kõnnak sarnaneb sellele, peale asjaolu, et keha puudutab maapinda; see liikumisviis erineb näiteks salamandrite ja sisalike roomamisest. Liikumisviiside vahel saab loom vahetada kiiresti, kuid peamine viis maapinnal liikumiseks on siiski kõrge kõnnak. Loom võib alustada liikumist sirgete jalgadega või teha paar sammu maadligi ja tõsta siis kere maast lahti. Erinevalt teistest maismaaselgroogsetest suurendavad krokodillilised kõndimistempot mitte kogu jalga, vaid ainult jalalaba kiiremini liigutades. See tähendab, et samm pikeneb, aga sammu kestus lüheneb.
Kuigi tavaliselt liiguvad krokodillilised maismaal aeglaselt, on nad suutelised ka kiiremateks sprintideks ja võivad lühikesi vahemaid joosta kiirusega 12–14 km/h. Et mudaselt kaldalt kiiresti vette sukelduda, heidavad nad kõhuli ja väänlevad küljelt küljele. Mõni väiksem liik, näiteks kitsakoonuline krokodill, suudab kiirelt sammult üle minna galopile. See kujutab endast liikumist, kus krokodill tõukab end mõlema tagajalaga maast lahti ja maandub esijalgadele. Siis küürdub selg dorsoventraalselt, tagajalad liiguvad hooga ette ning sama liigutust korratakse. Kuna nende soomused on selgroolülide külge lihastega kinnitunud, suudavad krokodillilised maismaal kõndides hoida sirgelt nii keha kui ka saba. Nii vees kui ka maismaal suudavad krokodillilised hüpata, lükates saba ja tagajalgu allapoole ja sirutades keha õhku.
Lõuad ja hambad
pisi|[[Ameerika alligaator|Ameerika alligaatori kolju]] Ninamiku kuju on krokodillilistel liigiti erinev. Krokodillidel võib see olla nii lai kui ka kitsas, kuid alligaatoritel ja kaimanitel enamasti lai. Gaavialitel on ninamik väga pikk ja kitsas. Lõugu kokku tõmbavad lihased on krokodillilistel palju suuremad kui lõugu avavad lihased. Krokodilli lõugu võib isegi inimene kinni hoida suhteliselt vähese pingutusega. Lõugu laiali tõmmata on aga väga raske. Pealagi jääb lõugade kokkusurumisel profiilis lamedaks, sest lihased kinnituvad kolju põhja külge. Lõualiiges on ühenduses kandelüli-kuklaliigesega, mistõttu saab lõugu väga laialt avada. Krokodilliliste hammustusjõud on üks suuremaid loomade seas. 2003. aasta uurimuses mõõdetud ameerika alligaatori lõugade kokkusurumisjõud oli 9450 N ja 2012. aastal leiti, et harikrokodillil on see veel suurem – 16 000 N. Leiti ka, et hammustusjõu ja ninamiku kuju vahel ei olnud korrelatsiooni. Siiski on gaavialite väga pikad peenikesed lõuad suhteliselt nõrgad ja sobivad rohkem saagi kiireks haaramiseks. Krokodilliliste eellase Deinosuchus ' e lõugade kokkusurumisel tekkinud jõud võib oletatavasti olla kuni 100 000 N – isegi suurem kui näiteks türannosaurusel.
Krokodilliliste hammaste kuju varieerub tömbist ja jämedast peene ja teravani. Laia ninamikuga liikidel on eri kujuga hambad, kuid kitsa ninamikuga liikidel on kogu hammastik ühtlane. Krokodillide ja gaavialite hambad on näha ka suletud suuga, kuid alligaatoritel ja kaimanitel pole. Krokodillilised on oma 35–75-aastase eluea jooksul võimelised kõiki oma umbes 80 hammast vahetama kuni 50 korda. Nad on ka ainukesed selgroogsed peale imetajate, kelle hambad on sompudes. Iga täiskasvanud hamba juures on ootamas väike asendushammas ja odontogeenne tüvirakk, mis võivad vajadusel aktiveeruda. Mida vanemaks saab loom, seda kauem võtab aega uute hammaste kasvamine, kuni lõpuks lakkab.
Nahk ja soomused
pisi|Niiluse krokodilli nahk Krokodillilistel on paks keratiniseerunud nahk, mida katavad erilised soomused – sarvkilbised, mis paiknevad kindlate ridade ja mustritena. Sarvkilbiseid uuendatakse pidevalt epidermises olevast basaalkihist ja iga kilbis kestub perioodiliselt. Kilbiste välispind koosneb suhteliselt jäigast beetakeratiinist ja nende vaheline ala koosneb paindlikumast alfakeratiinist.
Mõnedel soomustel on sees poor, mida tuntakse kui ISO (ingl integumentary sense organ – nahasisene tajuelund). Krokodillidel ja gaavialitel paiknevad sellised elundid üle kogu keha, kuid alligaatoritel ja kaimanitel on need ainult pea peal, eriti suu ümber. Nende täpne ülesanne ei ole siiani teada, kuid arvatakse, et need võivad olla mehhanosensoorsed elundid; näiteks kui kala möödaujumine tekitab laineid, tajub krokodill nende elundite kaudu, mis suunast kala tuli ja kuhupoole läheb. Veel oletatakse, et nende ülesanne on hoopis eritada nahale õlist sekreeti, mis hoiab ära muda kleepumise naha külge.
Vereringe
Krokodillilistel on selgroogsete seast vahest kõige keerukam vereringe. Neil on neljakambriline süda ja kaks vatsakest, mis on roomajate seas ebatavaline. Neil on parem ja vasak südameaort, mis on omavahel ühendatud mulguga. Sarnaselt lindude ja imetajatega on krokodillilistel südameklapid, mis tagavad vere ühesuunalise voolu läbi südame kambrite. Neil on ka ainulaadsed hammasrattasarnased klapid, mis lukustudes juhivad vere vasakusse aorti, kopsudest mööda ja uuesti kehasse. On oletatud, et see kohastumus lubab neil kauemaks vee alla jääda, kuigi mõned teadlased selles kahtlevad. Teised seletused sellise omapärase vereringe kujunemisele on näiteks termoregulatsioonis kaasaaitamine, kopsuturse vältimine või kiirem taastumine metaboolsest atsidoosist. Vereringes süsihappegaasi säilitamine võimaldab eritada rohkem maohapet, mis tõhustab seedimist ja parandab ka teiste seedeelundite, näiteks pankrease, põrna, peensoole ja maksa talitlust.
Andrej Nestrašil
pisi|Andrej Nestrašil 2013. aastal [[Grand Rapids Griffinsi särgis]] Andrej Nestrašil (sündinud 22. veebruaril 1991 Prahas) on Tšehhi jäähokimängija, kes mängib Tšehhi kõrgliiga klubis Třineci Oceláři ründajana paremäärel.
Krokodillilised
Vereringe
Vee all olles aeglustub krokodilliliste südamelöökide sagedus ühe või kahe löögini minutis ja lihaste verevarustus väheneb. Kui loom pinnale tõuseb ja hingab, tõuseb südame löögisagedus sekunditega ning lihased saavad kohe värskelt hapnikuga küllastatud verd. Erinevalt mereimetajatest on krokodillilistel lihastes väga vähe hapniku säilitamiseks vajalikku müoglobiini. Sukeldumise ajal varustatakse lihaseid hapnikuga, mis vabaneb hemoglobiinist bikarbonaadiioonide kontsentratsiooni suurenedes.
Andrej Nestrašil
Aastatel 2008–2011 mängis ta Quebec Major Junior Hockey League'i klubides Victoriaville Tigres ja P.E.I. Rocket.
Krokodillilised
Hingamine
pisi|left|Emase Ameerika alligaatori hingamine [[Fluoroskoopia|fluoroskoobis, kus on näha kopsude kokkutõmme]] Varem arvati, et krokodillilised hingavad samamoodi nagu imetajad, surudes õhku kordamööda sisse ja välja. 2010. ja 2013. aastal avaldatud uurimused aga demonstreerisid, et krokodilliliste hingamine toimub hoopis sarnaselt lindudega, kellel liigub õhk kopsudes vaid ühesuunaliselt. Kui loom sisse hingab, juhitakse õhk trahheast kahte peabronhi, mis jagunevad kitsamateks teisesteks bronhideks. Sealt edasi liigub sissehingatud õhk veel kitsamatesse tertsiaarsetesse hingamisteedesse ja pärast neid teisestesse bronhidesse, mida esimesel korral ei läbitud. Seejärel liigub õhk tagasi peabronhidesse ja hingatakse välja. Oletatakse, et krokodillilised saavad tagada õhu ühesuunalise liikumise ilma õhukottideta, kasutades bronhides olevaid õhuklappe.
Andrej Nestrašil
2009. aastal valis Detroit Red Wings ta NHL-i draft'is 75. valikuna. 2011. aasta mais sõlmis ta Red Wingisga kolmeaastase lepingu. Hooajal 2011–12 debüteeris Nestrašil American Hockey League'is Red Wingsi noorteklubis Grand Rapids Griffins. 2013. aastal võitis ta Griffinsiga Calder Cup'i. NHL-is tegi Nestrašil Red Wingsi meeskonnas debüüdi 9. oktoobril 2014 mängus Boston Bruinsi vastu.
Krokodillilised
Hingamine
Krokodilliliste kopsud on diafragma kaudu kinnitunud nii maksa kui ka vaagna külge. Sissehingamise ajal tõmbavad välised roietevahelihased roideid laiali, võimaldades kopsudel täituda; samal ajal tõmbab istmiku-süleluulihas puusasid allapoole ja surub kõhu ette ning diafragma tõmbab maksa tahapoole. Väljahingamisel tõmbavad sisemised roietevahelihased roideid kokku ning kõhusirglihas tõmbab puusasid ja maksa ettepoole ning kõhtu sissepoole. Krokodillilised saavad nende lihastega muuta oma kopsude asendit ja niiviisi muuta oma ujuvust. Kui kopsud liiguvad saba poole, vajub loom põhja ja kui kopsud on tõmmatud pea poole, siis ujub. Selline kohastumus laseb neil veesambas liikuda ilma saakloomale oma asukohta reetmata. Lisaks eelnevale võimaldab kopsude külgedele liigutamine neil keerata ja pöörelda.
Andrej Nestrašil
2014. aasta novembris liitus ta Carolina Hurricanesiga. 22. novembril lõi ta mängus Colorado Avalanche'i vastu oma esimese värava NHL-is.
Krokodillilised
Hingamine
Krokodillilised näivad kopsumahtu kasutavat rohkem ujuvuse muutmiseks kui hapniku varumiseks. Vahetult enne sukeldumist hingab loom välja, vähendades nii kopsude ruumala ja saavutades negatiivse ujuvuse, et vajuda põhja. Sukeldumise ajal sulguvad ka nende ninasõõrmed. Kõikidel liikidel on pehmesuulae tagaosas membranoosne nahaklapp, mis takistab vee sattumist kurku, söögitorru ja hingetorru. See võimaldab neil avada suu ka vee all ilma, et nad upuksid. Krokodillilised on tavaliselt vee all kuni 15 minutit korraga, kuid mõned võivad ideaalsetes tingimustes hoida hinge kinni kuni 2 tundi. Suurim sukeldumissügavus pole teada, kuid päris krokodillid suudavad sukelduda vähemalt 20 m sügavusele.
Andrej Nestrašil
Aastatel 2017–2019 mängis ta KHL-is Nižnekamski Neftehimiki ridades. Seejärel mängis ta lühikest aega Tšehhi kõrgliiga klubis Třineci Oceláři, kuid naasis hooaja 2019–2020 alguses KHL-i, kui liitus Magnitogorski Metallurgiga.
Krokodillilised
Seedimine
Krokodilliliste hambad on ehitatud saagi haaramiseks ja kinnihoidmiseks, toit neelatakse alla mälumata. Kuna liha on suhteliselt lihtne seedida, on krokodilliliste seedetrakt lühike. Nende magu on kaheosaline: lindudega sarnanev lihasmagu, kus toit peenestatakse, ja näärmeline magu, kus töödeldakse toitu seedeensüümidega. Nende magu on selgroogsete seas kõige happelisem ning sisaldab kivikesi ehk gastroliite, mis purustavad neelatud toitu mehaaniliselt. Seedimine toimub kiiremini soojema temperatuuri juures. Krokodillilistel on väga aeglane ainevahetus ja väike energiavajadus. Seetõttu suudavad nad mitmeid kuid hakkama saada ühe suure söögikorraga, seda väga aeglaselt seedides. Nad võivad ka väga kaua nälgida, saades energiat oma rasvavarudest. Isegi vastkoorunud krokodillid suudavad kuni 58 päeva ilma toiduta olles ellu jääda, kaotades selle käigus 23% oma kehakaalust. Täiskasvanud krokodill sööb sama palju kaaluva lõvi toiduvajadusest vaid 1/10 kuni 1/5 ja võib kuni pool aastat olla ilma toiduta.
Andrej Nestrašil
Tšehhi jäähokikoondise koosseisus osales Nestrašil 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.
Noortebänd
Noortebänd on 2001. aastal alguse saanud noortele ansamblitele mõeldud iga-aastane võistlus Eestis.
Lisaks enda tutvustamise ja esinemiskogemuste lihvimise annab Noortebänd uutele ansamblitele võimaluse siseneda Eesti muusikaturule. Võitja saab auhinnapaketi, mis enamasti sisaldab konsultatsioone muusikatööstuse spetsialistidega, loomepuhkust ning muusikavideo salvestamist. Kvaliteetselt toodetud video annab ansamblile võimaluse esitleda oma loomingut nii suhtlusmeedias kui ka telekanalite vahendusel. Jagatakse välja ka eriauhindu ja esinemiskutseid (näiteks festivalidele nagu Augustibluus, Tallinn Music Week, Intsikurmu, Jazzkaar). Lisaks saavad finaali pääsenud artistid ühe loo jagu stuudioaega. Noortebänd on andnud tuule tiibadesse paljudele eesti lavadele jõudnud noortele artistidele.
Reeglid
Noortebändi võistlus on avatud ansamblitele, kes vastavad järgmistele tingimustele: Võistlusel saab osaleda ainult omaloominguliste lugudega. Kahel varasemal aastal finaali jõudnud ansamblitel ei ole lubatud kolmandal aastal võistlusel osaleda.
Võistlus algab enamasti märtsis demovooruga, kus žürii valib välja 15 ansamblit ja koostab nende paremusjärjestuse. Järgnevad kolm poolfinaali – igast poolfinaalist valib žürii ühe edasipääseja. Neljas edasipääseja selgub rahvahääletuse kaudu, viienda valivad eksperdid. Finaalis esineb viis osalejat, kelle hulgast Noortebändi žürii valib võitja. Lisaks valitakse välja publiku lemmik ja eriauhindade saajad.
Peale pillimänguoskuse hindab žürii ka osalejate loomingut ja esinemise teisi külgi nagu lavaline olek, suhtlemine publikuga ja karakter.
Noortebänd 2016
Noortebänd 2016 galakontsert toimus 28. oktoobril kinos Sõprus. Ürituse avas Rasmus Rändvee singli esmaesitlusega. Üles astus Noortebänd 2015 võitja Abandoned Elysium ja muusikud noortevahetusprojektist Sinusoid. Võitjaks ja rahva lemmikuks osutus The Notes.
Finalistid:
Eriauhinnad jagunesid:
Noortebänd 2016 finaali žüriisse kuulusid Anu Saagim, Raimond Põldmaa, Eva Saar, Mikk Tammepõld, Mihkel Kübar, Rauno Kutti, Marie Vaigla ja Kristo Rajasaare.
Noortebänd 2015
Noortebänd 2015 finaal toimus 24. oktoobril Kultuurikatlas. Esinesid ka Tuli, Innersound ja Vanabänd. Võitjaks osutus Abandoned Elysium, kes oli ka publiku lemmik.
Finalistid:
Noortebänd 2015 eksperdivooru kuulusid Mart Normet, Dace Volfa, Taavi Paomets, Mihkel Kübar, Magnus Andre ja Erik Morna. Noortebänd 2015 finaali žüriisse kuulusid Toomas Olljum, Erik Morna, Kristjan Kaasik, Sandra Perens, Sander Mölder, Taavi Paomets, Dace Volfa, Rasmus Rändvee ja Anne Erm.
Noortebänd 2014
Noortebänd 2014 finaal toimus 28. novembril klubis Hollywood. Lavale astusid ka Avoid Dave ning eelmise aasta võitja Ziggy Wild. Noortebändiks nimetati Innersound ning rahvahääletuse võitis Attention, Please!.
Finalistid:
Eriauhinnad jagunesid:
Noortebänd 2014 žüriisse kuulusid Heidy Purga, Ester Faiman, Erik Morna, Christin Bastiansen, Karl Sirelpuu, Mariliis Mõttus, Sandra Vabarna, Dace Volfa, Villu Veski, Kristjan Kaasik ja Paul Neitsov.
Noortebänd 2013
Eriauhinnad jagunesid järgmiselt: Eelvoorudesse said esinemiskutsed No More Fridays, Ilya the Dzak, Jetpack Stanley, Murky Minds, Eysin, Hajameelsed Kunznikud, Twin Cities, Daydreamers, The Pedestrian Hit Squad, Ouu, Incipit, Oscar Gone Wild, OL*, Her Memorial Discourse, Misteerium, Corleon, Metal Meal, Telly Addicts, At One Thirty, Mirror Phase, Thrashix ja Vennad Abrod.
Demovooru žüriisse kuulusid Arne Holm, Stanislav Bulganin, Aivar Tõnso, Mart Niineste, Kris Moor, Ester Faiman, Egert Milder, Anneliis Kits, Andrus Raudsalu, Kadi Maarand, Taavi Paomets, Kristjan Kaasik, Sander Mölder, Madis Lehtmets, Virgo Sillamaa, Heigo Teder, Heiko Leesment, Annika Kilter, Paavo Pauklin, Märt Truman, Helen Heinsalu, Risto Tamm, Helena Veinberg, Zoë Howe (UK), Niksu Väisto (FIN) ja Michael Miley (USA).
Noortebänd 2013 žüriisse kuulusid Kadri Sundja, Robert Linna, Helen Tammemäe, Andrus Raudsalu, Mikk Taniel, Jim Self, Karl Sirelpuu, Dace Volfa, Anneliis Kits, Kadi Maarand, Ivo Kiviorg, Heiko Leesment, Toomas Olljum, Mart Niineste ja Erik Morna. Toetajad ja koostööpartnerid: Starter, Rada7, Raadio 2, Baltic Broadcasting, Epistula, StereoTunnel. Õhtulehes oli Noortebändil oma rubriik. ETV2-s sai näha Noortebänd 2013 kajastavat saadet.
Peakorraldaja oli Karl-Gustav Kello.
Noortebänd 2012
Noortebänd 2012 finaal toimus 23. novembril Tallinnas klubis 777. Noortebänd 2012 võitis Slippery Slope. Publiku lemmikuks valiti Frankie Animal.
Finalistid:
Ebba Saral
Elukäik
Õppis aastatel 1897–1904 kodus kodukooliõpetaja juhendamisel saksa tütarlastekooli kava järgi ning jätkas kutseõpinguid kangakudumise kursustel Rakveres. Aastatel 1907–1911 täiendas end kudumise alal Helsingis. Koolivaheaegadel oli Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi käsitöökursuste korraldaja ja õpetaja. 1909–1911 oli Käsitöölehe toimetaja. Oli õpetajaks paljudel käsitöökursustel ja -näitustel. Hiljem täiendas end ka mitmel pool välismaal, sealhulgas Šveitsis, Saksamaal ja Rootsis. Alates 1922. aastast oli Tartu Naisseltsi käsitöökooli kudumisosakonna juhataja.
Noortebänd
Noortebänd 2012
Eriauhinnad jagunesid järgmiselt:
Ebba Saral
Elukäik
Põhitöö kõrvalt lõi kaasa ühiskondlikus elus, näiteks tegutses Tallinnas Lasteabis – laste hoolekandega tegelevas seltsis. Ebba Sarali algatusel kutsuti Tartus kokku Kaitseliidu naisliikmete esimene kongress, kus pandi alus Eesti naiskodukaitsele. Peale selle oli Saral tegev Tartu Naisühingus, Tartu Eesti Põllumeeste seltsis jm.
Harald Ilves
Harald Ilves (21. november 1920 Tapa – 4. veebruar 1998 Tallinn) oli Eesti NSV partei- ja riigitegelane.
Ebba Saral
Elukäik
Ebba Saral, ta abikaasa Karl Saral ja nende kaks poega küüditati 14. juunil 1941 Nõukogude Liitu. Ta hukati Sverdlovski vanglas 20. aprillil 1942. Tema viimne puhkepaik on siiani teadmata. 24. juulil 1991 avati Ebba Saralile mälestuskivi Pihuveres. Abikaasa Karl Sarali põrm toodi 2009. aasta juulis Eestisse ja koos sellega sümboolselt ka Ebba Sarali põrm.
Harald Ilves
Ta lõpetas NLKP Keskkomitee juures asuva Kõrgema Parteikooli.
Noortebänd
Noortebänd 2012
Peakorraldaja oli Karl-Gustav Kello.
Harald Ilves
1938. aastast oli ta Tapa raudtee materjalide lao tööline.
1941. aastal mobiliseeriti Punaarmeesse, teenis Eesti laskurkorpuse 925. laskurpolgus. 1945. aastast ÜK(b)P (NLKP) liige.
Noortebänd
Noortebänd 2011
Finalistid:
Harald Ilves
Pärast sõda töötas EK(b)P Harjumaa Anija Vallakomitee sekretärina. 1951. aastast oli ta EKP Harju Rajoonikomitee sekretär, hiljem teine sekretär, 1954–1959 esimene sekretär. 1962. aastast töötas Harju Kolhoosi- ja Sovhoositootmise Valitsuses EKP Keskkomitee parteiorganisaatorina, 1963. aastast oli ta EKP Harju Kolhoosi- ja Sovhoositootmise Valitsuse Komitee sekretär, 1964. aastast EKP Harju Rajoonikomitee esimene sekretär, 1973. aastast Põllumajandustöötajate Ametiühingu Eesti Vabariikliku Komitee esimees.
Noortebänd
Noortebänd 2011
Eriauhinnad jagunesid järgmiselt:
Harald Ilves
Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu V, VI, VII, VIII, IX ja X koosseisu saadik. Aastatel 1959–1963 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu juhataja, 1975–1985 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi liige.
Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.
Noortebänd
Noortebänd 2011
Žüriisse kuulusid Erik Morna, Mikk Taniel, Arne Holm, Britta Ratas, Mart Normet, Kadi Maarand, Mart Niineste, Toomas Olljum, Silver Laas, Kallervo Karu, Andrus Raudsalu ja Tarmo Kruusimäe.
Peakorraldaja oli Karl-Gustav Kello.
Noortebänd 2010
Võistluse "Noortebänd 2010" võitis ansambel X-Panda, kelle loomingu stiiliks on progressiivne metal- ja fusioonmuusika. Peaauhinnaks oli muusikavideo tootmine, R-Musicu 10 000-kroonine kinkekaart, Downtown Studios salvestusaeg, Samsungi mobiiltelefonid, aastane leping rõivafirmaga Vision ning esinemiskutse festivalile Tallinn Treff. Publiku lemmikuks osutus Square Face.
Eriauhinnad jagunesid järgmiselt:
Žüriisse kuulusid Fred Krieger, Kõmmari, Kristian Künk, Ingrid Kohtla, Andrius Videnski, Lea Liitmaa, Harmo Kallaste, Ahto-Lembit Lehtmets, Heidy Purga, Mart Normet, Mart Pahla ja Elmar Liitmaa. Peasponsor oli EMT, ametlik raadio R2 ning ametlik rõiva- ja jalatsibränd Vision. Toetajad: Delfi, R music, line 6, Downtown Studio, Summer 2010 @ Õllesummer, Samsung, Redeye Studios, Wave Lights, Rada 7, Saku, Weekend, Balti Kontsert, Rock Cafe, Kool24, Tallinna linn, Tartu linn, Pärnu linn ja Eesti Kultuurkapital.
Noortebänd 2009
Noortebänd 2009 võitis ansambel Junk Riot, kelle stiiliks on segu indie-, eksperimentaal- ja garaažibändimuusikast. Peaauhinnaks oli muusikavideo Delfilt, kahe loo tasuta salvestamise võimalus Rockhouse Studiolt, R-Musicu 10 000-kroonine muusikapoe kinkekaart, aastane leping rõivafirmaga Vision, esinemisvõimalus laste-ja noorte vabaajamessil "Scoolest", Õllesummeril ja festivalil Tallinn Treff.
Finalistid:
Noortebänd 2008
Finaal toimus 3. aprillil Rock Cafes. Noortebänd 2008 võitis Groundhog Day. Peaauhinnaks oli Delfilt muusikavideo tegemine, R Music pani välja 10 000-kroonise kinkekaardi, Rockhouse Studio kahe loo tasuta salvestuse ja Tallinna Kaubamajalt muusikapoelt oli 2000-kroonine kinkekaart. Lisaks sai bänd esineda üritusel Peda Folk 2008. Teise ja kolmanda koha võitjad said R Musicult 3000-kroonise kinkekaardi.
Finalistid: Žüriisse kuulusid Kerttu Metsar, Lea Liitmaa, Andrus Raudsalu, Leemet Prits, Andri Maimets, Silver Ulvik, Marko Erlach, Elmar Liitmaa, Triin Anni, Tarmo Tuvik, Fred Krieger, Harmo Kallaste, Heidy Purga, Hendrik Sal-Saller, Tanel Tatter. Peasponsor oli Delfi.
Korraldajad: Kadi Maarand ja Meike Tomp
Noortebänd 2007
Finaal toimus 16. märtsil klubis Hollywood. Nii žürii kui ka publik valisid võitjaks ansambli Bedwetters.
Finalistid: Auhinnad: Võitja väljaselgitamiseks võeti esmakordselt võistluse ajaloos arvesse nii žürii kui ka publiku hääled. Eelvoorude ajal sai ZENi kodulehel hääletada oma lemmiku poolt. Finaalis arvestati publiku hääled ümber 8-palli süsteemi ja liideti žürii punktidega. Noortebänd 2007 žüriisse kuulusid Andri Maimets, Heidy Purga, Ants Johanson, Raul Saaremets, Silver Ulvik, Lea Liitmaa, Mihkel Masso, Kristo Rajasaare, Raimond Kaljulaid, Elen Elbra, Elmar Liitmaa, Triin Anni, Karoli Hindriks, Henri Lindal, Harmo Kallaste, Marti Tärn ja Tanel Tatter.
Noortebänd 2007 ametlik raadiojaam oli Raadio 2.Toetajad ja koostööpartnerid: HMN, Tallinna linn, Viljandi linn, Eesti Kultuurkapital, Kuulsaal, Vichy, Rada 7, Helirent, Wave Lights, Red Bull ja Nokia. Üritust toetas Hansapanga Noortepank NPNK projektikonkursi ”Tähed särama” kaudu.
Noortebänd 2007 peakorraldaja oli Kadri Maarand.
Noortebänd 2006
Finaal toimus 17. märtsil klubis Hollywood. Võitjaks osutus Rapla koolinoorte raskemuusikabänd Mushy. Peaauhinna pani välja Stanford Music, milleks oli 10 000-kroonine kinkekaart, lisaks sai võitja salvestada singli ettevõttes Downtown Studios Publiku lemmiku auhinna sai estraadirokki viljelev Almondi Esco Band.
Finalistid: Auhinnad: Eriauhinnad jagunesid järgmiselt: Noortebänd 2006 žüriisse kuulusid Elmar Liitmaa, Madis Malk, Raimond Kaljulaid, Aivar Meos, Hele- Riin Uib, Peep Kala ja Henno Kelp.
Toetajad ja koostööpartnerid: Rakvere Linnavalitsus, Rakvere spordihall, Eesti Kultuurkapital, Hansapanga NPNK Noortepank, Õllesummer, Downtown Studios, Tallinna Spordi- ja Noorsooamet, Rabarock, Tartu Linn, Rada 7. Demosid saadeti võistlusele kokku 93.
Peakorraldaja oli Triin Anni.
Noortebänd 2005
Finaal toimus 23. veebruaril klubis Hollywood. Noortebändi 2005 võitis Depoo.
Tartu eelvoor toimus 17. veebruaril klubis Illusioon, kus osalesid: Viljandi eelvoor toimus 10. veebruaril Viljandi kultuurimajas, kus osalesid: Külalisesinejana astus üles Slide-Fifty.
Tallinna eelvoor toimus 3. märtsil klubis Rockstars, kus osalesid: Külalisesinejana oli Ursula (Noortebänd 2004 I koht).
Tallinna eelvooru žüriisse kuulusid Vaiko Eplik (Koer, Ruffus, R2 hommikuprogramm), Triin Anni (Blacky bassist), Eero Reinu (Õllesummer 2005 programmijuht), Margus Kiis (ajakiri Muusika), Aivar Meos (World Clinic), Kristo Rajasaare (No-Big- Silence, Kosmikud trummar), Ewert Sundja (laulja). Demosid saadeti võistlusele üle 40.
Projektijuht: Elari Lend. PR juht: Paavo Pauklin
Noortebänd 2004
Noortebändi 2004 võitis Ursula. Peaauhinnaks oli Wave Records Entertainmenti esindusleping neljaks aastaks.
Finaal toimus 23. aprillil Zelluloosi vabaajakeskuses, kus osalesid:
Õhtu peaesinejaks oli Recycle Bin.
Tartu poolfinaal toimus 25. märtsil. Seal osalesid: Viljandi poolfinaal toimus 2. aprillil. Seal osalesid:
Noortebänd 2004 žüriisse kuulusid Andra Arula, Triin Anni, Cram, Ivar Põllu, Siim Nestor, Andreas Lukin, Helena Kirss ja Vello Kuura.
Noortebänd 2004 peakorraldaja oli Paavo Pauklin.
Noortebänd 2003
Noortebändi 2003 võitis Tormented. Peaauhinnaks oli Diamond Records välja pannud plaadilepingu, mis sisaldas 50 tundi stuudioaega. Finaali külastas 1100 inimest, mis on Noortebändi ajaloo publikurekord.
Noortebänd 2003 žüriisse kuulusid Jaak Joala, Ivar Must, Reigo Ahven (Slobodan Riveri trummar), Peter Ross (helilooja), Aivar Mäos (World Clinici esindaja), Joose Berlund (Stupido Twins Recordsi produtsent – Soome), Heidi Purga (Raadio 2 programmijuht), Toomas Olljum ("Noortebänd 2001" võitjabändi Mild solist), Robert Vaigla (Noortebänd 2002 võitja ansambel Recycle Bin esindaja), Noortebändi võistluse algataja Paavo Pauklin. Noortebänd 2003 eelvoorudes osales 48 bändi.
Noortebänd 2003 korraldaja oli MTÜ Eesti Noorte Meediagrupp ja peakorraldaja Paavo Pauklin.
Noortebänd 2002
Finaal toimus 26. aprillil baaris Linna Pea Juures, Raplas. Noortebändi 2002 võitis Recycle Bin.
Finalistid: Tartu eelvoor toimus 12. märtsil klubis Atlantis, kus osalesid: Demosid saadeti võistlusee 24. Noortebänd lõpupidu toimus 23. juunil Tallinna Lauluväljakul. Seal esinesid Apex11, Tormented, IFM ja veel 26 bändi.
Noortebänd 2003 peakorraldaja oli Paavo Pauklin.
Noortebänd 2001 / Koolibänd 2001
Võistlus toimus 12. aprillil Pirital, klubis Flamingo ning külastajaid oli u 450 inimest. Koolibändile sissepääs oli ilma vanusepiiranguta. Võistluse nimi oli esimesel aastal "Koolibänd 2001". Esimese aasta Koolibändi võistlusest võtsid teiste seas osa bändid Mild, Vedel Leib, Kleptomaan, F.O.D.
Esimese võistluse žüriisse kuulusid teiste seas Tomi Rahula, Maria Rahula, Alar Kotkas ja William Vesilind.
Võistluse peakorraldaja ja idee autor oli Paavo Pauklin.
Saksamaa Suursaatkond Tallinnas
Saksamaa Suursaatkond Tallinnas on Tallinnas aadressil Toom-Kuninga 11 asuv Saksamaa suursaatkond.
2019. aastast on Saksamaa suursaadik Eestis Christiane Hohmann.
2015–2019 oli suursaadik Christoph Eichhorn.
Enne Teist maailmasõda asus Saksa saatkond Tallinnas samuti Toomkuninga 11 (algses) hoones.
Armando Sadiku
Armando Durim Sadiku (sündinud 27. mail 1991 Cërrikis) on Albaania jalgpallur, kes mängib ründajana Hispaania esiliiga klubis Las Palmas ja Albaania rahvuskoondises.
Ta on esimene Albaania jalgpallur, kes on löönud värava rahvusvahelisel suurturniiril.
Eriņi mõis
Mõisa häärber koos sealse vestibüüli trepikäsipuuga on muinsusmälestisena riikliku kaitse all.
Looduskaitse all on mõisa pargis kasvavatest puudest arukask kõrgusega 20 ja ümbermõõduga 3,41 meetrit, tamm ümbermõõduga 4,68 meetrit ja vaher kõrgusega 15 ning ümbermõõduga 4,71 meetrit, lisaks veel Eriņi mõisa tamm ümbermõõduga 4,01 meetrit. pisi|Mõisa häärber
Ajalugu
Mõis koosnes erinevatest maatükkidest. Eriņi 4 ja 1/2 adramaad andis Jan Hieronimowicz Chodkiewicz Johann Heringi valdusse. 1599. aastal sai mõisa omanikuks tema lesk, kes abiellus George Vietinghofiga. 1671. aastal ostis selle koos Streidase ja Mišleri mõisaga 12 000 taalri eest Anna Sophie Catharina von Haudring. 1781. aastal läks see koos Streidase mõisa ja Mišleri mõisaga Adam Heinrich von Grote valdusse. Hiljem olid sellel ühised omanikud Naukšēni mõisaga, kuni Friedrich von Grote 1880. aastal mõisa oma tütrele Isabella von Grotele kinkis.
Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal koos Hessenhofi kõrvalmõisaga 4 ja 5/8 adramaad, sellele allus 98 mees- ja 130 naishinge. 1641. aastal oli nende mõisate suurus 1/8 adramaad, 1688. aastal aga viis adramaad. 1734. aastal oli adramaid 2 ja 5/8, 1757. aastal aga 4 ja 5/8. 1823. aastal oli mõisa suurus neli adramaad. Ka 1832. aastal oli mõisatel adramaid neli, 1881. aastal aga 2 ja 31/80, lisaks allus neile 4 ja 43/80 adramaad mõisatele kuuluvate talude valduses.
Karjamõisad
1816. aastal kuulus mõisale üks karjamõis: Tschakkan.
Toivo Treima
Toivo Treima (2. juuli 1958 Pärnu – 15. juuni 2022) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant) ja õigeusu vaimulik.
Ta sündis aastal 1958 Pärnus. Ta õppis Tartu Riiklikus Ülikoolis vene keelt ja kirjandust 1980–1982, Eskilstuna Rahvakõrgkoolis 1990–1991, Uppsala ülikoolis rootsi keelt ja kirjandust 1991–1992 ning Eesti Metodisti Kiriku Teoloogilises seminaris aastal 2002.
Aastatel 1992–2008 oli ta ohvitser Eesti kaitseväes, töötas vabariigi presidendi käsundusohvitserina, kaitsejõudude peastaabi informatsiooniosakonnas ning Balti kaitsekolledžis õppejõuna.
Ta pühitseti Tallinna ja kogu Eesti metropoliit Stefanuse poolt diakoniks ja 26. novembril 2008 preestriks.
Isiklikku
Ta oli abielus ja tal on neli last.
Reinhold Johann von Fersen
pisi|Reinhold Johan von Fersen Krahv Reinhold Johann von Fersen (1646 Tallinn – 1716 Stockholm) oli Rootsi riigitegelane ja sõjamees.
Reinhold Johann von Fersen alustas oma sõjaväeteenistust välismaal. 1675. aastal astus ta Rootsi teenistusse ning võitles Skåne sõjas. 1684. aastal sai ta oobersti auastme. 1688–1692 oli ta Västerbotteni lääni maapealik. Võttis Põhjasõja ajal osa Rootsi vägede 1702. aasta sissetungist Poolasse, misjärel ülendati kindralmajoriks ja nimetati Göteborgi ülemkomandandiks. 1705–1710 oli ta Hallandi lääni maapealik.1709 ülendati ta kindralleitnandiks ja määrati Riia kuberneriks. 1711 sai ta kuninga nõunikuks ja ülendati 1712 kindralsuurtükimeistriks (generalfälttygmästare)
1715–1716 oli ta Svea õuekohtu president.
Talle kuulusid Maardu ja Jõelähtme mõis Eestimaal ning Abja mõis Liivimaal.
Perekond
Reinhold Johann von Fersen abiellus 1682. aastal Anna Sophia Staël von Holsteiniga (sündinud vabapreili Ungern-Sternberg; 1645–1720), kes oli kindralmajor Jakob Staël von Holsteini lesk ning vabahärra Wolmar von Ungern-Sternbergi tütar. Abielust sündis :
Ly Rootslane
pisi|Ly Rootslane 2021. aasta Arvamusfestivalil Ly Rootslane (sündinud 31. jaanuaril 1971) on eesti proviisor.
Haridus
Ta lõpetas 1994. aastal Tartu Ülikooli arstiteaduskonna farmaatsia eriala ja 1997. aastal samast magistrikraadi ning lõpetas 2007. aastal haridusteaduskonna. Samas on ta ka märgitud, justkui oleks lõpetanud magistriõppe tööga "6. klasside õpilaste sporditreeningutes osalemise huvi".
Töö
Ta on töötanud Ravimiameti arendusnõunikuna. Alates 2020. aastast on ta Eesti Proviisorapteekide Liidu juht.
Dividend
Dividend on ettevõtte aktsionäridele makstav omanikutulu ühe aktsia kohta.
Dividende maksab ettevõte igas kvartalis, poolaasta tagant või siis kord aastas. Samuti on võimalikud erakorralised dividendimaksed ja olukord, kus ettevõte pikemat aega dividende ei maksa.
Dividendi suuruse arvestus käib järgmiselt:
Eesti börsiettevõtted maksavad dividende enamjaolt kord aastas, välismaal on levinud tava maksta dividende kord kvartalis või poolaasta tagant. Mõnikord maksab ettevõte ka erakorralist dividendi. Selline asi juhtub siis, kui ettevõte on saanud erakorralist tulu – näiteks mõne allüksuse maha müünud või on mõne teise ettevõtte poolt üle võetud.
Dividendidelt saadava summa suurus sõltub sellest, kui palju aktsiaid aktsionäril on. Näiteks kui ühel aktsionäril on 10 aktsiat ja dividendi suurus 1 euro, saab ta dividende 10 eurot. Kui teisel aktsionäril aga 100 aktsiat, saab ta 100 eurot dividende.