cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Astrahan
Ajalugu
Peeter I tegi linnast oma mereväebaasi Pärsia vastu. Linnaõigused sai 1717. aastal.
Kliima
Astrahanis valitseb parasvöötme mandriline kliima. Talvel on sademeid vähe, sajab vihma, lörtsi või lund, mis sulab ruttu. Tänu idatuultele on suvi kuiv ja tolmune ning talv jahe. Talv algab 15.–20. novembril, suvi (aeg, mil ööpäeva keskmine õhutemperatuur on üle +15 °C) algab mai esimestel päevadel ning kestab neli ja pool kuud.
Aasta keskmine õhutemperatuur on +10,5 °C. Kõige külmem kuu on veebruar keskmise õhutemperatuuriga –3,7 °C ja kõige soojem kuu on juuli keskmise õhutemperatuuriga +25,6 °C. Kõige kõrgemad temperatuurid on registreeritud juulis (+41,0 °C) ja augustis (+40,8 °C), absoluutsed maksimumid on olnud kõige madalamad jaanuaris (+14,0 °C) ja detsembris (+16,4 °C). Kõige madalamad temperatuurid on registreeritud veebruaris (–33,8 °C) ja jaanuaris (–31,8 °C), absoluutne miinimum on olnud kõige kõrgem juulis (+10,1 °C).
Sademeid aastas on keskmiselt 233 mm. Kõige rohkem sajab mais (28 mm) ja juunis (25 mm), kõige vähem veebruaris (12 mm). Aasta keskmine õhuniiskus on 70%.
Aasta keskmine tuule kiirus on 2,8 m/s.
Statistilisi ilmaandmeid kogutakse alates 1745. aastast. Esialgu tegid seda lihtsalt asjaarmastajad. Esimene ilmajaam avati Astrahanis 1888. aastal. 1934 laiendati selle tegevust Volga jõe seisundi jälgimise ja prognoosimise võrra.
Rahvastik
Linnas oli 2005. aastal 501 300, 2006. aastal 499 000, 2009. aastal 504 100 ja 2010. aasta rahvaloenduse andmeil 520 700 elanikku.
72% linnaelanikest on venelased, märksa vähem on kasahhe (12,8%), tatarlasi (7,2%), ukrainlasi (1,9%), kalmõkke (0,8%). Kokku elab Astrahanis rohkem kui saja rahvuse esindajaid.
Dalseongi maakond
Dalseongi maakond (Dalseong-gun, hangulis 달성군, hanjas 達城郡) on haldusüksus Lõuna-Koreas Daegu linnas.
Põhja-Sakala valla lipp
thumb|Suure-Jaani valla lipp Põhja-Sakala valla lipp on Viljandi maakonnas asuva Põhja-Sakala valla lipp.
Lipp võeti kasutusele 27. detsembril 1995 Suure-Jaani linna lipuna. 2005. aastal, Suure-Jaani linna ja Suure-Jaani valla ning Olustvere ja Vastemõisa valla ühinemisel ühtseks Suure-Jaani vallaks, sai sellest Suure-Jaani valla lipp. 2017. aastal liitusid Võhma linn ning Kõo, Kõpu ja Suure-Jaani vallad ning ühendvalla lipuks jäi varasem Suure-Jaani valla lipp.
Lipu kirjeldus
Kangas on jagatud neljaks horisontaalseks laiuks, vaheldumisi asetsevad valged ja punased laiud, millest ülemine on valge ja alumine punane.
Lipu mõõtmed on 105x165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11.
Lipu kasutamise kord
Valla lipu vähendatud etalonkujutiste valmistamine, tellimine ja kasutamine on lubatud Suure-Jaani vallavalitsuse loal.
Läänetsuuga
Läänetsuuga (Tsuga heterophylla) on igihaljas okaspuuliik männiliste sugukonnast tsuuga perekonnast.
Kirjeldus
pisi|vasakul|Okkad ja käbid pisi|Puit Läänetsuuga kasvab Põhja-Ameerika loodeosa mägedes, enamasti kuni 100 km kaugusel Vaiksest ookeanist; valdavalt kuni 600 meetri kõrgusel merepinnast. Esineb ka Kaljumäestiku läänenõlvadel ning Kanadas Briti Columbias.
Puu võib kasvada 30...80 meetri kõrguseks. Võra on tihe, lai ja koonusjas, ulatub sageli peaaegu maani. Vanematel puudel võib tüve alumine 30...40 meetrit laasuda. Tihedad oksad on horisontaalsed ja veidi tõusvad, tipust longus. Tüvi on sirge; selle läbimõõt võib ulatuda 2,7 meetrini. Koor on tumepruun ja õhuke. Võrsed on heledad, kaetud umbes 1 mm pikkuste karvakestega. Pungad on ümarad ja karvased. Lapikud okkad on 5...23 mm pikkused ja 1,5...2 mm laiused; tumerohelised ja läikivad, harvade väikeste sakkidega, otsast tömpteravad. Käbid on rippuvad, piklikovaalsed, 14...30 mm pikkused; läbimõõt on suletuna 7...8 mm, avatuna 18...25 mm.
Noorena on puu kasv aeglane. Läänetsuuga eelistab pool- või täisvarju. Kasvab meelsasti teiste okaspuude varjus. Läänetsuuga on pikaealine; teada on üle 1200 aasta vanuseid isendeid.
Kasutamine
Läänetsuugat kasvatatakse ka aia- ja pargipuuna muu hulgas Euroopas ja Uus-Meremaal. Eesti kliimas on noorena külmaõrn ega kannata talviseid tuuli. Eestis kasvab põõsasjalt või väikese puuna. Euroopasse toodi läänetsuuga 1860. aastal. Suurbritannias ja Uus-Meremaal on puu kohati naturaliseerunud.
Läänetsuugalt saadakse väärtuslikku tarbepuitu.
EELK Usuteaduse Instituut
EELK Usuteaduse Instituut (lühend EELK UI) on Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku erarakenduskõrgkool Tallinnas.
Usuteaduse Instituudil on neli üksust (usuteaduskond, pastoraalseminar, kirikumuusika osakond ja täiendusõppe osakond). Instituudil on ka teoloogiline raamatukogu.
Instituut asub Tallinna Püha Vaimu kiriku kõrval 14. sajandist pärinevas hoones Pühavaimu tänav 6. Koolihoones asuvad õpperuumid, kabel, raamatukogu, arvutiklass ja hospiits ehk külalistemaja.
Instituut teeb koostööd Tartu Ülikooli usuteaduskonnaga ja teiste õppeasutuste ning kiriklike organisatsioonidega Eestis ja välismaal.
2011. aastal kaotas instituut riikliku üleminekuhindamise käigus ülikooli staatuse. Kool reorganiseeriti rakenduskõrgkooliks ning alustas sellisena tegevust 1. jaanuaril 2012. Õigus viia läbi usuteaduse rakenduskõrgharidusõpet ja magistriõpet ning kristliku kultuuriloo magistriõpet oli instituudile antud kolmeks aastaks, 2014. aasta kordushindamise järel pikendati seda õigust tähtajatult.
Saksa Rist
thumb|Saksa Rist kullas Saksa Rist (saksa keeles Deutsches Kreuz) oli Kolmanda Riigi autasu, mis oli järk kõrgem kui I klassi Raudrist, kuid madalam kui Rüütlirist.
Saksa Rist kullas anti sellele, kellel olid mõlemad Raudristid ning kes pärast I järgu Saksa Risti saamist sooritas veel kolm tegu, mis olnuks Raudristi I klassi väärilised.
Saksa Risti kinnitas autasuks Adolf Hitler 16. novembril 1941.
Saksa Risti anti välja kahte tüüpi: kullas ja hõbedas. Saksa Risti kullas valmistati rohkem kui hõbedas. Kuldne autasu anti vapruse eest, hõbedane autasu silmapaistva teenistuse eest.
Autasu läbimõõt on 6,5 cm ja seda kanti sõdurikuue parema käe ülatasku peal. Kui isik oli saanud Saksa Risti nii hõbedas kui ka kullas, siis võis ta mõlemat korraga mundril kanda.
Saksa Risti kullas anti välja maaväes 14 639, sõjalaevastikus 1481, Luftwaffes 7428, SS-is ja politseis 822 ja välismaalastele 14 tükki. Saksa Risti hõbedas anti välja maaväes 874, laevastikus 105, Luftwaffes 65, SS-is ja politseis 70 tükki. Välismaalased Saksa Risti hõbedas ei saanud.
Hiljem töötati veel välja Saksa Rist briljantidega, mis oma tähtsuselt pidi asuma Raudristi Rüütliristi ja Raudristi Rüütliristi tammelehtedega vahel, kuid sõda lõppes enne, kui seda autasu jõuti välja anda.
Eestlased, keda autasustati Saksa Ristiga kullas, olid SS-Obersturmführer Hando Ruus ja Oberscharführer Sven-Erik Olsson.
Bergeni Brann
Bergeni Brann (Sportsklubben Brann) on Norra jalgpalliklubi, mis hooajal 2009 mängib riigi kõrgliigas.
Evald Ojaveer
Evald Ojaveer (sündinud 7. aprillil 1933) on eesti merebioloog, ihtüoloog; bioloogiadoktor (1984, Moskva Riiklik Ülikool).
Elukäik
Aastatel 1957–1990 töötas ta Eesti Teaduste Akadeemia ZBI Mereihtüoloogia Laboratooriumis (aastast 1973 Läänemere TUI Tallinna osakond). Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti Teaduste Akadeemia ökoloogia ja mereuuringute instituudi asedirektor ning 1992–2003 Eesti Mereinstituudi teadusdirektor.
Ojaveere teadustöö on tihedalt olnud seotud Läänemerega: ta on uurinud selle ökosüsteemidele mõjuvaid antropogeenseid tegureid, kliima muutuste rolli ning hindanud mere kalavarusid.
Taarka (täpsustus)
Taarka (Hilana Taarka) oli setu lauluema (1856–1933).
Tema järgi on nime saanud:
Evald Ojaveer
Elukäik
Ojaveer on kuulunud Eesti Vabaduspartei – Põllumeeste Kogu juhatusse.
Isiklikku
Tema abikaasa Helle-Maire Ojaveer on tehnikateadlane. Poeg Henn Ojaveer on bioloog ning teine poeg Ott Ojaveer on Hugo Treffneri Gümnaasiumi direktor.
Pingelang
Pingelangu mõiste võttis kasutusele 1827. aastal Georg Simon Ohm.
Raivo Mänd
pisi|Raivo Mänd esinemas ettekandega " Andekus kontekstis, bioloogi pilguga" Tartu Ülikooli aulas 6. jaanuaril 2012 pisi|Raivo Mänd pidamas ettekannet "Ökolõksud ja atraktiivsed mülkad", 2011 Raivo Mänd (sündinud 2. detsembril 1954 Kingissepa rajoonis) on eesti zooloog ja loomaökoloog.
Hariduskäik
Ta õppis aastail 1961–1973 Randvere algkoolis, Kingissepa 8-klassilises Koolis ja Viktor Kingissepa nimelises Kingissepa Keskkoolis. Lõpetas 1978. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloogina cum laude. Kaitses 1986. aastal Tartu ülikoolis ökoloogiateemalise kandidaadiväitekirja "Ökoloogiliste tegurite mõjust linnumunade morfoloogiliste näitajate populatsioonisisese muutlikkuse dünaamikale" ja sai bioloogiakandidaadi kraadi.
Töökäik
Aastatel 1977–1998 töötas Eesti Teaduste Akadeemia Zooloogia ja Botaanika Instituudis teadurina, laborijuhatajana, juhtivteadurina ja osakonnajuhatajana.
Aastail 1992 - 2021 töötas Tartu Ülikoolis loomaökoloogia korralise professorina (1992–2007 – Zooloogia ja hüdrobioloogia instituudis, alates 2007 – ökoloogia ja maateaduste instituudi {ÖMI} zooloogia osakonnas). Juhatas aastail 2005 - 2021 TÜ ÖMI zooloogia osakonda (aastatel 2005–2007 TÜ zooloogia ja hüdrobioloogia instituut), kus ühtlasi oli ka loomaökoloogia õppetooli juhataja. Alates 2021. aastast emeriitprofessor.
Teadustöö
Tema uurimistöö kuulub peamiselt evolutsioonilise linnuökoloogia ja käitumisökoloogia valdkonda.
Ta õpetab Tartu Ülikoolis käitumisökoloogiat ja etoloogiat. Juhtis doktoriõpet zooloogias ja hüdrobioloogias. Tema juhendamisel või kaasjuhendamisel on kaitstud 9 doktorikraadi ja mitu teadusmagistrikraadi.
Mänd oli Eesti presidendi Kersti Kaljulaidi esimene teaduslik juhendaja.
Teoseid
Tal on ilmunud üle 100 teaduspublikatsiooni, neist enamik rahvusvahelise levikuga eelretsenseeritavates teadusajakirjades. Tema töid on rahvusvaheliselt viidatud üle 4100 korra.
Ta on mitme teadusliku või populaarteadusliku monograafia (sh raamatute "Elukunstnikud: teejuht käitumise ökoloogiasse" {Huma, 1998) ja "Ürgema needus ja teisi jutte loodusest ning inimesest" (Varrak 2022)) või teatmeteose autor või kaasautor, lisaks avaldanud populaarteaduslikke artikleid. 2021. a. ilmus lapsepõlve mälestusteraamat "Poiss kadakaselt saarelt" (Huma, 2021).
Toimetuskolleegiumites ja toimetustes
Ta on Eesti ornitoloogilise ajakirja Hirundo asutajaid 1987. aastal ja kuni 1997. aastani selle toimetuskolleegiumi esimees. Kuulus aastail 1995–2001 Eesti Looduse ja 2001–2007 Eesti TA Toimetised. Bioloogia. Ökoloogia toimetuskolleegiumi ning oli aastail 2008–2014 Estonian Journal of Ecology abitoimetaja. Aastaid oli ka rahvusvahelise ajakirja Open Ornithology Journal (Bentham Science Publishers) toimetuskolleegiumi liige.
Isiklikku
Ta on pärit loomakasvatajate perekonnast. Abiellus 1976. aastal, abikaasa Marika Mänd. Tal on kaks tütart ja kaks poega.
Adriano Leite Ribeiro
Adriano Leite Ribeiro (sündinud 17. veebruaril 1982 Rio de Janeiros) on Brasiilia jalgpallikoondise endine ründaja.
FK Bodø/Glimt
pisi|FK Bodø/Glimti kodustaadion [[Aspmyra Stadion]] FK Bodø/Glimt on Norra linna Bodø jalgpalliklubi, mis mängib riigi kõrgliigas Eliteserien.
Adriano Leite Ribeiro
Karjääri jooksul jõudis ta mängida muuhulgas Flamengos kodumaal ning ACF Fiorentinas ja Parma FC-s Itaalias. Adriano parimad saavutused tulid Milano Interis, millega ta tuli neljal korral Itaalia meistriks, võitis kolmel korral superkarika ja kahel korral Itaalia karikavõistlused.
FK Bodø/Glimt
Klubi on asutatud 19. septembril 1916. Pikka aega ei saanud Põhja-Norra klubid Norra üleriigilistel meistrivõistlustel osaleda. Vahemikus 1930–1969 võitis Bodø/Glimt üheksal korral Põhja-Norra karikavõistlused. Alles 1971. aastal võimaldati Põhja-Norra klubidel Norra kõrgliigasse pääseda. Norra kõrgliigas osales Bodø/Glimt esmakordselt 1977. aastal. Kohe esimesel aastal tuli Bodø/Glimt Norra kõrgliigas teisele kohale. Esimest korda tuli Bodø/Glimt Norra meistriks 2020. aastal. Norra meistritiitel võideti suure ülekaaluga, kui 30 mängust võideti 26, viigistati kolm mängu ja kaotati vaid korra. Hooaja jooksul koguti 81 punkti, mis on Norra kõrgliiga läbi aegade rekord. Samuti oli Bodø/Glimt 2020. aastal Norra kõrgliigas enim väravaid löönud klubi (103) ja kõige parema kaitsega klubi (endale lasti lüüa 32 väravat).
Fredrikstad FK
Fredrikstad FK on Norra jalgpalliklubi, mis 2013. aastal mängis riigi tugevuselt teises liigas Adeccoligaen.
FK Bodø/Glimt
1975. aastal võitis Bodø/Glimt esimese Põhja-Norra klubina Norra üleriigilised karikavõistlused. Norra karikavõistlused on hiljem võidetud veel 1993. aastal.
Adriano Leite Ribeiro
Brasiilia rahvuskoondises mängis Adriano aastatel 2000–2010, lüües 48 mängus kokku 27 väravat Koondises debüteeris ta 15. novembril 2000, kui mängiti Colombia meeskonnaga. Rahvuskoondise särgis on Adriano võitnud Copa América 2004. aastal ja Konföderatsiooni karika 2005. aastal. Mõlemal turniiril valiti ta parimaks mängijaks. Lisaks on ta tulnud ka alla 17-aastaste maailmameistriks 1999. aastal.
Holdi (Rõuge)
Holdi on küla Võrumaal Rõuge vallas.
Adriano Leite Ribeiro
2006. aasta maailmameistrirvõistlustel Saksamaal lõi ta kaks väravat. Esimese alagrupimängus Austraalia meeskonna vastu, mille brasiillased võitsid 2:0. Teise värava lõi ta kaheksandikfinaalis Ghana vastu, mille Brasiilia võitis 3:0.
FK Bodø/Glimt
Esimest korda osales Bodø/Glimt Euroopa klubide turniiril hooajal 1976/77, kui UEFA karikavõitjate karikavõistluste esimeses ringis kaotati Itaalia klubile Napoli kahel mängus kokkuvõttes 0:3. Hooajal 2021/22 jõudis Bodø/Glimt UEFA Euroopa Konverentsiliiga alagrupiturniirile, kus saavutati teine koht. Seejärel võideti väljalangemismängude eelringis Šotimaa klubi Celticut 5:1 ja 16 parema sees Hollandi klubi Alkmaari AZ-i tulemusega 4:3. Veerandfinaalis kaotati Itaalia klubile AS Roma 2:5.
Holdi (Rõuge)
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda.
FK Bodø/Glimt
Praegune koosseis
''Seisuga 10. veebruar 2022''
Adriano Leite Ribeiro
Isiklikku
Adriano Leite Ribeiro on 190 cm pikk ja kaalub 86 kg.
Dünaamika
pisi|Vedeliku dünaamika ja pöörised Dünaamika on mehaanika haru, mis uurib liikumist lähtudes liikumise põhjustest. Klassikalise dünaamika aluseks on Isaac Newtoni formuleeritud Newtoni seadused.
Romulus Tiitus
Romulus Tiitus (pseudonüüm K. Toslem; 5. jaanuar 1906 Rakvere – 15. juuli 1982 Tallinn) oli eesti vestekirjanik ja karikaturist.
Elukäik
Romulus Tiitus sündis Rakveres püssimeistri perekonnas. Aastatel 1918–1924 õppis Tiitus Rakvere poeglaste gümnaasiumis. Kunsti õppis ta 1925. aastal Riigi Kunsttööstuskoolis ja 1926–1927 Pallases. Aastatel 1926–1927 oli Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna üliõpilane.
Töötas aastatel 1924–1926 Rakveres käsitöölisena ja ajalehe Virulane raamatupidajana. Aastail 1927–1940 oli ta Tartus ajalehe Postimees karikaturist ja följetonist ning pilkelehe Sädemed toimetaja. 1930. aastatel illustreeris Kirjastus Ühisuse Loodus ja Noor-Eesti Kirjastuse noorsooraamatuid. 1940. aastast elas Tallinnas ning joonistas karikatuure ajalehtedele Sirp ja Vasar ning Rahva Hääl.
Saksa okupatsioonivõimud arreteerisid Tiituse ning 1941. aastast oli ta kinnipeetav Patarei vanglas. Seal tegid ta koos teiste arreteeritud kunstnikega (nt Arkadio Laigo ja Nikolai Kummitsaga) kaastööd Patarei vangla väljaannetele. Vanglast vabanes 1944. aastal. Pärast teist maailmasõda naasis Tallinna, kus töötas kuni 1945. aastani ajalehes Õhtuleht ning 1945–1947 ajakirjas Pikker.
1945. aastast Kunstnike Liidu liige. 1947. aastast oli vabakutseline kunstnik.
Internatsionaal (organisatsioon)
Internatsionaalid on rahvusvahelised poliitiliste organisatsioonide (enamasti vasakpoolsete) ühendused.
Romulus Tiitus
Looming
1925. aastal avaldati tema esimene karikatuur. 1927. aastal tegi illustratsioone, šarže ja karikatuure ajakirjale Tapper. Tema karikatuure hinnati nende löövuse, elulise tüübistiku ja ühiskonnakriitilisuse tõttu. Neid ilmus väljaannetes Noorte Hääl, Kultuur ja Elu, Looming, lisaks mõnes välismaises (Tšehhoslovakkia, Ungari jt) väljaandes.
Tiitus on illustreerinud üle 50 raamatu. On ka ise lasteraamatuid kirjutanud ning pannud kirja oma mõtteid loomingust ja elust .Ta on illustreerinud peamiselt humoorikaid teoseid.
Guru Josh
Guru Josh (kodanikunimega Paul Walden; 6. juuni 1964 – 28. detsember 2015) oli inglise DJ.
Kandalakša laht
pisi| pisi|Kandalakša laht thumb|Kandalakša lahe rannikul thumb|[[Meritäht Kandalakša lahes]] Kandalakša laht on laht Euroopa põhjaosas Venemaal, Valge mere osa. Laht ümbritseb Karjala Vabariigi ja Murmanski oblasti rannikut (Koola poolsaare lõunarannikut).
Lahes on palju skääre.
Julian Assange
pisi|Julian Assange (2014) pisi|Julian Assange 2009. aastal [[Kopenhaagenis]] Julian Paul Assange (sünninimi Julian Paul Hawkins; sündinud 3. juulil 1971 Townsville'is Queenslandis) on Austraalia internetiaktivist ja ajakirjanik, WikiLeaksi peatoimetaja. Varem tegutsenud programmeerijana.
Töö WikiLeaksis
Pärast seda, kui WikiLeaks 2010. aasta 28. novembril alustas Ameerika Ühendriikide salajaste diplomaatiliste dokumentide avaldamist, avaldasid mõned Ameerika Ühendriikide poliitikud arvamust, et Assange tuleks tappa. Sama aasta 7. detsembril vahistati Assange Suurbritannias seoses väidetavate seksuaalkuritegudega Rootsis. Assange eitas süüdistusi ja väitis, et nende taust on poliitiline.
19. juunil 2012 läks Julian Assange Londonis Ecuadori saatkonda, et taotleda poliitilist asüüli. 16. augustil kinnitas Ecuadori välisministeerium, et annab Assange'ile asüüli. Assange ei saanud saatkonnast lahkuda, sest saatkonna territooriumi ümbritses Briti politsei, kes oli valmis Assange'i vahistama, kui ta peaks saatkonna territooriumilt lahkuma.
Olympic Casino Eesti
Olympic Casino Eesti AS on 1993. aastal asutatud Eesti kasiinoettevõte, mis tegutseb 18 mänguautomaadikasiinoga Tallinnas, Tartus, Pärnus, Narvas ja Jõhvis. Lisaks on kahes kasiinos – Olympic Casino Olümpias ja Tartu kasiinos – mängulauad. Alates 2010. aastast pakub OCE AS hasartmänge ja spordiennustuse võimalust ka internetikeskkonnas OlyBet.
Julian Assange
Töö WikiLeaksis
11. aprillil 2019 vahistas Suurbritannia politsei Assange'i Ecuadori saatkonnas, kus ta oli end peaaegu seitse aastat varjanud. Assange vahistati saatkonna palvel pärast seda, kui Ecuadori president oli temalt varjupaigaõiguse tagasi võtnud. Wikileaks pidas otsust ebaseaduslikuks ning teatas Twitteris: "Ecuador lõpetas rahvusvahelist õigust rikkudes ebaseaduslikult Assange'i poliitilise varjupaiga." Politsei toimetas Assange'i käeraudades Londoni politseijaoskonda. Pärastlõunal viidi ta Westminsteri rahukohtu (Westminster Magistrates' Court) ette, kus ta mõisteti süüdi kautsjonireeglite rikkumises.
Olympic Casino Eesti
Sotsiaalselt vastutustundliku ettevõttena juhib Olympic Casino sponsorlus- ja heategevusprogrammi, mille raames saavad toetust mitmesugused sotsiaal-, kultuuri-, haridus- ja spordiprojektid. Igal aastal maksab Olympic Casino oma tegevuse pealt Eesti riigile hasartmängumaksu, 2013. aastal oli summa suuruseks üle 4,5 miljoni euro.
Julian Assange
Töö WikiLeaksis
2019. aasta mais taasalgatas Rootsi prokuratuur kagu-Londonis Belmarshi vanglas 50-nädalases vangistuses viibiva Julian Assange’i suhtes juurdluse vägistamiskahtlustuse uurimiseks ning esitas taotluse Assange’i vahistamiseks. Kohus keeldus juunis prokuratuuri taotluse rahuldamisest ning prokuratuur loobus kahtlustuse menetlemisest 2019. aasta novembris.
Mare Puusepp
Mare Puusepp on nimeks mitmele eesti inimesele:
Olympic Casino Eesti
Olympic Casino Eesti kuulub Tallinna börsil ja Varssavi börsil noteeritud kontserni Olympic Entertainment Group.
Drammenselva
Drammenselva ehk Dramselva on jõgi Norra kaguosas Vikeni maakonnas.
Drammenselva on üks Norra suurematest jõgedest. Jõe valgla pindala on 17 000 km² ja vooluhulk 300 m³/s. Ta voolab välja Tyrifjordeni järvest ja suubub Drammensfjordenisse. Jõgi läbib Drammeni kesklinna.
Sajandite jooksul kasutati jõge palkide parvetamiseks Eikeri piirkonna metsadest paberitehastele ja teistele jõe kaldal asuvatele ettevõtetele. Aktiivse kasutamise tõttu oli Drammenselva 20. sajandiks väga reostunud. 1960. ja 1970. aastatel ettevõtted suleti ning reostus likvideeriti.
Tänapäeval on Drammenselval tähtis roll puhkemajanduses. Drammenselva on tuntud hea lõhejõena.
Hłusk
thumb|left|150px|Hłuski keskväljak Hłusk (poola keeles Hłusk, valgevene-eesti transkriptsioonis Glusk) on alev Valgevenes Mahiloŭ oblastis, Hłuski rajooni halduskeskus. Asub Pciči jõe kaldal, merepinnast 123 meetri kõrgusel, riigi pealinnast Minskist 165, Mahiloŭ linnast aga 168 kilomeetri kaugusel.
Haridust annavad kolm keskkooli, kunstikool ja sanatoorne internaatkool. Alevis on kultuurimaja ja kaks raamatukogu. Antakse välja rajoonilehte Radzima (Радзіма). Hłuskis on toiduainetetööstus, seal töödeldakse ka puitu. Vaatamisväärsusteks on osaliselt säilinud vanalinn, samuti ka XVI-XVII sajandil kasutusel olnud kindluse ase (kindlus ise on tänapäevaks hävinud).
Ajalugu
Algselt kandis Hłuski nime praegune Haradok. XVI sajandi esimesel poolel asutas Jurgis Alšėniškis uue asula, mis hakkas kandma nime Hłusk Dubrovicki (Глуск Дубровіцкі), hiljem sai sellest aga lihtsalt Hłusk.
thumb|left|150px|Kindluse muldvallid
Aastal 1522 sai ta õiguse rajada asula juurde kindlus. Aastal 1525 sai asula Zygmunt II Augustilt õiguse pidada laata. Aastal 1558 jagati asula kaheks, ühe poole pärisid Połubińskid, teise aga Jurgise tütar, kelle abielludes (aastal 1561) läks tema osa Zasławskite valdusse, aga kümme aastat hiljem ostsid selle Czartoryskid. Seoses territoriaal-administratiivse reformiga hakkas Hłusk kuuluma Navahrudaki vojevoodkonda ja Navahrudaki maakonda.
Aastal 1626 ostsid Połubińskid ära ka teise poole asulast. Aastal 1655 rüüstasid alevit kasakad. Pärast seda, kui nad sealse kantsi maha olid põletanud, ehitati sinna uus, muldvallide ja viie bastioniga kindlus. Aastal 1667 rajasid frantsisklased Hłuskisse kloostri. Hiljem omandas abielu teel asula Dominik Mikołaj Radziwiłł, Radziwillide valdusse jäi alev kuni XVIII sajandi lõpuni. Aastal 1775 kannatas alev tulekahju läbi.
Poola jagamisel läks Hłusk aastal 1793 Venemaa koosseisu. Seal kuulus alev Minski kubermangu ja Babrujski maakonda. Alev läks koos ümbruskonna asulatega aastal 1800 krahv Judycki omandisse, XIX sajandi alguses aga Brzostowskite valdusse. Aastast 1897 on teada, et alevis oli 22 poodi, katoliku kirik ja kaks õigeusu kirikut, lisaks veel viis sünagoogi.
Aastal 1924 hakkas Hłusk kuuluma Valgevene NSV koosseisu. kus sellest sai rajoonikeskus. Enne Teist maailmasõda elas alevis 1935 juuti. Kui sakslased olid alevi okupeerinud, rajasid nad sinna geto, mille juutidest asukad pidid iga päev alevi kõrval asuvas laagris tööl käima, sellest keeldumist karistati mahalaskmisega. . Detsembris 1941 lasti kõik alevi juudid maha. Kuna sinna toodi juute ka ülejäänud rajoonist, oli hukatute arv ligi 3000.
Vatt (materjal)
pisi|Koduseks kasutamiseks mõeldud puuvillavatt Vatt on kraasitud kohev puuvilla- või muud kiudainemass.
Tavaliselt mõeldakse vati all puuvilla kiude, kuid vatti toodetakse ka mitmesugustest plastmassidest.
Vatt on kasutusel ka meditsiinis.
Vatt on halva soojusjuhtivusega. Ehituses tarvitatakse hoonete seinte soojustamiseks või helisummutuseks klaaskiududest või kivivillast vatti.
Hilana Taarka
pisi|Hilana Taarka haud [[Obinitsa kalmistul (juuni 2019)]] Hilana Taarka (Darja Pisumaa, Darja Matrejeva, Vasila Taarka; 22. märts 1856 Hilana küla, Petseri vald, Pihkva maakond, Pihkva kubermang – 27. detsember 1933 Võmmorski küla, Meremäe vald, Petserimaa) oli setu lauluema.
1920. aastatel esines ta mitmel avalikul kontserdil, sealhulgas Estonia kontserdisaalis, ning oli eeslauljaks esimesel setu laulupeol 1922. aastal.
Ta on maetud Obinitsa kalmistule.
2008. aastal tehti temast dokumentaalaineline draamafilm "Taarka".
Tulemaa provints (Argentina)
Tulemaa provints (ametlikult Tulemaa, Antarktise ja Lõuna-Atlandi saarte provints) on Argentina kõige lõunapoolsem provints. Aastani 1991 oli see Territorio Nacional.
thumb|tühi|400px|Tulemaa provints koos nõudlusaladega
Välislingid
🇦🇷
4. juuni
4. juuni on Gregoriuse kalendri 155. (liigaastal 156.) päev. Juliuse kalendri järgi 22. mai (1900–2099).
Babõn Jar
pisi|Babõn Jar
Klassikaline metal
Klassikaline metal on muusikastiil, heavy metali alaliik. Seda iseloomustavad kiire bass ja rifid, mis on pigem meloodilised, pikad kitarrisoolod, kõrge lauluhääl ning hümnilikud refräänid.
Klassikalise metali kõrgperiood oli 1980. aastate keskpaiga alguses.
Ustaša
Ustaša rajati 1929. aastal eksiilis organisatsioonina, mille eesmärgiks oli luua iseseisev Horvaatia riik. Organisatsiooni nimi tuleb verbist ustati ('üles tõusma', 'vastu hakkama').
Teises maailmasõjas sõdis Ustaša sõjaline tiib (Ustaša Armee) teljeriikide poolel.
Maaparandus
Maaparandus ehk melioratsioon on pinnase, veetingimuste või maastiku eesmärgipärane ümbertegemine. Maaparanduse tulemusena asendatakse põlismaastikud ja pärandmaastikud tehismaastikega, mida iseloomustavad tasasemad alad, sirgemad vooluveekogud, muudetud veerežiim ja elustik.
Hüdrotehnilise maaparanduse puhul reguleeritakse vee hulka pinnases äravoolude muutmise kaudu. Maaparandus haarab nii kuivendamist kui ka niisutamist. Maaparanduse võteteks on kraavitamine, torutamine, vooluveekogude süvendamine ja õgvendamine jm.
Maaparanduse tavaline eesmärk Eestis on liigniiske ala muutmine viljelemiskõlbulikuks taimekasvatusele. Selle käigus tasandatakse maapinda, eemaldatakse kive ja endisi ehitisi, jne.
Thrash metal
Thrash metal (ekslikult ka trash metal) on muusikastiil, heavy metal ' i alaliik.
Üks esimesi thrash metal ' i bände on Metallica, ehkki juba 1970. aastate keskel ilmusid hevibändide loomingusse thrash ' i elemendid. Žanrile teedrajavaks albumiks peetakse Metallica 1983. aastal ilmunud plaati "Kill 'Em All". Samal aastal alustas tegevust ka teine USA thrash 'i nn suurde nelikusse (Big 4 of Thrash) kuuluv bänd Slayer; samasse bändide gruppi kuuluvad veel Megadeth ja Anthrax. Sarnasel viisil tõsteti 80ndail esile ka neli Saksa edukaimat thrash metal 'i bändi Kreator, Sodom, Destruction ja Tankard, kes moodustavad nn teutooni thrash 'i suure neliku (Big 4 of Teutonic Thrash).
Otra
Otra on jõgi Norras Sørlandeti piirkonnas. See saab alguse Setesdalsheienest Agderi maakonnas Bykle vallas ning voolab läbi Kristiansandi valla. Ta läbib mitu suurt järve, sealhulgas Åraksfjordeni, Byglandsfjordeni, Hartevatneti ja Kilefjordeni. Suubub Østergapeti lahte.
Otra on 245 km pikk. Ta on Norra jõgede seas pikkuselt kaheksas.
pisi|tühi|püsti|Otra jõgi
Kõrgushüpe
Kõrgushüpe on kergejõustikuala. Kõrgushüpe seisneb horisontaalse lati ületamises ilma seda maha ajamata, kasutades ainult keha jõudu.
Kõrgushüppe maailmarekord on meestel 2.45, mille püstitas Javier Sotomayor 1993. aastal, ja naistel 2.09, mille ületas Stefka Kostadinova 1987. aastal.
Eesti meeste rekord on 2.30, mille püstitas 5. juunil 1996 Marko Turban, ja naiste rekord 1.96, mille püstitas 9. augustil 2011 Anna Iljuštšenko.
Evakueerimistank
pisi|Evakueerimistank BPz3 "Büffel" pisi|Evakueerimistank [[T-34-T Tallinna lähedal]] Evakueerimistank on tanki veermiku baasil ehitatud tehnilise evakueerimise ja -abi otstarbeline kergelt relvastatud soomusmasin.
Evakueerimistankid on tavaliselt varustatud tugeva tõmbejõuga vintsiga, millega on võimalik tõmmata liikumisvõimetult kinni jäänud lahingutehnikat vabale ja tugevale pinnasele. Samuti on reeglina varustuses võrdlemisi suure tõstejõuga kraana, mille abil on võimalik lahinguvälja vahetus läheduses läbi viia tehnilist teenindamist või oluliste osade (näiteks mootori) kiirvahetust. Evakueerimistankil on kinnitused, mis võimaldavad liikumisvõimetu roomik- või ratasmasina äravedu. Et võimaldada tehnilise abi ja evakuatsiooni agregaatide paigaldamist, puudub evakueerimistankil pöördtorn koos tanki põhirelvastusega. Tavaliselt piirdub relvastus kuulipildujaga ja suitsugranaadiheitjatega, mida kasutatakse enesekaitseks.
Tänapäeval toodetakse evakueerimistanke praktiliselt kõigi tuntumate lahingutankide modifikatsioonina. Evakueerimistankid on peamiselt soomusväe remondiallüksuste relvastuses.
Hamarkameratene
Hamarkameratene (HamKam) on Norra linna Hamari jalgpalliklubi.
Guajaana
Guajaana kohta vaata artikleid:
Saksamaa lõhenemine
Saksamaa lõhenemiseks nimetatakse Teise maailmasõja järgset Saksamaa jagunemist.
Teise maailmasõja lõppedes jagati Saksamaa võitjariikide USA, Suurbritannia, Prantsusmaa ja Nõukogude Liidu vahel okupatsioonitsoonideks. Berliin jagati Ida- ja Lääne-Berliiniks. Läänetsoonides kasutusele võetud vääring kehtestati ka lääneliitlaste kontrolli all olnud Lääne-Berliinis. See allutas pool linna majanduslikult Saksamaa lääneosale ja NSV Liit ei saanud seda linnaosa Nõukogude okupatsioonitsooniga majanduslikult siduda. Vastuseks sulges NSV Liit kõik Lääne-Berliini Saksamaa läänetsoonidega ühendanud maismaa- ja raudteed. Mais 1949 kuulutati kolmes läänetsoonis välja Saksamaa Liitvabariik, idatsoonis ja Ida-Berliinis Saksa Demokraatlik Vabariik.
Kaelushiir
Kaelushiir (Apodemus flavicollis) on näriliste seltsi hiirlaste sugukonda kuuluv pisiimetaja.
Eestis sage.
Hobuslased
Hobuslased (Equidae) on imetajate klassi kabjaliste seltsi kuuluv sugukond.
Esimesena kirjeldas hobuslaste sugukonda teaduslikult briti zooloog John Edward Gray 1821.
Hobuslased on kiireks ja kestvaks jooksuks kohastunud kabjalised. Neil on ees- ja tagajalgadel ainult üks (kolmas) varvas, külgmistest on säilinud 2. ja 4. varba rudimendid nahaga kaetud tikkelluudena. Hambaid on 40–44. Karvad hoivad tihedalt vastu keha. Kaelal on lakk, saba koosneb pikkadest karvadest – jõhvidest, mis võivad saba otsas moodustada "pintsli"
Hobuslaste suguvõimelist isaslooma nimetatakse täkuks, suguvõimetut isaslooma ruunaks, emaslooma märaks, noorlooma varsaks ja natuke vanemat, kuid veel mitte täiskasvanut looma säluks. Samu termineid kasutatakse ka kaamelite kohta.
Hobuslaste evolutsioon
Hobuslased tekkisid Põhja-Ameerikas. Seal kulges ka suurem osa nende evolutsioonist. Alles tertsiaaris jõudsid nad Vanasse Maailma.
Hobuse kauget eellast eohippust on leitud Põhja-Ameerikas alameotseenist. Ta oli väheldase koera suurune loom, kellel olid neljavarbalised eesjalad ja kolmevarbalised tagajalad. Tema purihambad olid madalate kroonidega, mille mälumispinnad olid köbrulised. Eohippus elas metsas ja sõi mahlakaid taimi.
Miotseenis Põhja-Aafrikas elanud protohippusel ja Euraasias laialt levinud hipparionil oli tagajalgade ehitus üldiselt samasugune kui mesohippusel, kuid külgmised varbad ei ulatunud enam maha. Loomad ise olid tunduvalt kogukamad. Hipparion ei ole tänapäeva hobuslaste eellane, vaid evolutsiooni kõrvalharu.
Pliotseeni ja kvaternaari hobuslastel olid juba ühe varbaga jalad ja kõrgete kroonidega purihambad, mille mälumispind oli lame ja kaetud keeruliste kurdudega.
Peale nimetatud hobuslaste on kummaltki poolkeralt teada veel palju fossiilseid liike. Kuid pleistotseeni lõpuks surid kõik Ameerika hobuslased välja ega jõudnud kohtuda inimesega. Alles pärast Ameerika avastamist viisid eurooplased sinna koduhobuse. Osa hobustest pääses inimese käest lahti ja metsistus. Neid loomi hakati nimetama mustangiteks. Mustangid paljunesid kiiresti ja moodustasid hiiglaslikke tabuune, mis hulkusid Ameerika preeriates mitusada aastat, kuni inimene nad taas hävitas. Kuid mustangid ei moodusta omaette liiki, nad on jäänud endistviisi koduhobusteks.
Tänapäeva hobuslaste looduslik levila piirdub Vana Maailmaga, hõlmates Lõuna-Aafrika ning Lõuna- ja Kesk-Aasia. Veel ajaloolisel ajal elas hobuslasi ka Euroopa steppides ja metsasteppides.
pisi|Tarpan pisi|Kulaan pisi|Kvaga
Süstemaatika
Eri autorid käsitlevad nüüdisaegseid hobuslasi erinevalt: ühed paigutavad kõik liigid ühte perekonda Equus hobune, teised eristavad sebrade, eeslite ja hobuste perekonda.
Kõrbesebrat on liigitatud ka iseseisvasse (alam) perekonda Dolichohippus. Kvaga suri välja 1883.
Šovinism
Šovinism on mingi inimgrupi üleolekut pooldav mõtteviis.
Sõna päritolu ja kasutamine
Sõna pärineb prantsuse sõnast chauvinism, mis tuleneb prantsuse sõjaväelase Nicolas Chauvini nimest. Chauvini on vendade Théodore ja Hippolyte Cogniardi satiirilises näidendis "La cocarde tricolore" kujutatud naeruväärsuseni patriootilisena ja lojaalsena Napoleonile. Ta saab sõjas seitseteist korda haavata, kuid säilitab ustavuse Napoleonile ja tema üritusele ka pärast tolle lüüasaamist Waterloo lahingus.
Šovinismiks hakati kõigepealt nimetama mõtlematut, liialeminevat natsionalismi või patriotismi, millega tavaliselt kaasneb vihkamine ka rahvuste või maade vastu ning üleolev suhtumine nendesse.
Šovinismi liigid
Rahvusšovinism ehk marurahvuslus on ideoloogia ja poliitika printsiipe, mis avaldub rahvusliku eraldatuse idees ning teiste rahvuste umbusaldamise ja rahvustevahelise vaenu propageerimises.
Šovinism üldisemas tähenduses on mistahes inimgrupi üleolekut pooldav mõtteviis. Nii kasutatakse sõna "šovinism" või "meesšovinism" mitmesugustes feministlikes ja sugude võrdõiguslikkust taotlevates liikumistes.
Marurahvuslus
Marurahvuslus käsitab teatud rahvust kõrgeima ja püsiva ühiskondliku väärtusena.
Šovinism võib esineda mitmetes vormides:
Rahvuslikku šovinismi põhjendatakse tavaliselt teooriatega mõne rahvuse ajaloolisest missioonist, kõrgematest ja madalamatest rahvastest ja rassidest. Šovinism on põhjustanud sõdu ja inimkannatusi.
Sipe
Sipe on küla Tartu maakonnas Kambja vallas.
Dünaamika (muusika)
Dünaamika (kreeka keeles dynamikos – jõusse puutuv, jõu-) on muusikas õpetus muutumisest. Muusika puhul räägitakse dünaamikast tavaliselt seoses helitugevuse muutumisega, kuid muutuda võib ka näiteks tempo, harmoonia, artikulatsioon, karakter, tämber, faktuur, muusikavorm või kontuur.
Sipe
Külas asuvad Kõivusaare kased. pisi|left|Mälestuskivi Sipe koolimaja asukohas 2006. aasta augustis Sipe külas Sipe järvest ehk Küti järvest ligi kilomeeter Lootvina poole 1765. aastal avatud Sipe koolist kujunes Kuuste Kool.
Dünaamika (muusika)
Dünaamikat on noodikirjas tähistatud varastest aegadest peale. Varakeskaegsete neumade graafiline kontuur andis edasi muusika dünaamikat.
Helitugevuse astmete märgid
Vaata täpsemalt Helitugevus (muusika)
Täpsustavad märgid
Neid märke kasutatakse koos põhimärkidega.
Tõenäosusteooria
Tõenäosusteooria on matemaatika osa, mis uurib juhuslike nähtuste üldisi seaduspärasusi sõltumatult nende nähtuste konkreetsest sisust ja annab meetodid nendele nähtustele mõjuvate juhuslike mõjude kvantitatiivseks hindamiseks. Teise definitsiooni järgi on tõenäosusteooria teadusharu, mis uurib juhuslikkust matemaatika vahendeid kasutades.
Tõenäosusteooria aksioomid
Tõenäosusteoorias on igale sündmusele A omistatud toimumise tõenäosus P(A), mis on reaalarv vahemikust nullist üheni; need tõenäosused peavad vastama tõenäosusteooria aksioomidele.
Tõenäosuste liike ja põhimõisteid
Geomeetriline tõenäosus (pindalade või pikkuste suhe): kui valime juhuslikult punkti lõigust [a, b], siis on tõenäosus, et punkt satub selle lõigu alamhulka avaldatav, kus ||A|| tähistab hulga A pikkust ning ||[a, b]|| lõigu [a, b] pikkust. (Täpsemalt öeldes, A peab olema selle lõigu Boreli sigma-algebra, vaid siis saame tõenäosust arvutatada ülaltoodud valemiga.)
Statistiline tõenäosus: kui meil pole küllaldaselt infot kõigi sündmuste kohta ja ei saa kasutada klassikalist või geomeetrilist tõenäosust, siis korratakse sõltumatuid katseid ja leitakse sündmuse A toimumise tõenäosus valemiga, kus N_a on sündmuse A toimumiste (ehk õnnestunud katsete) arv ning N kõigi katsete arv. Statistiline tõenäosus sõltub juhusest ning ei pruugi olla kuigi lähedal tegelikule tõenäosusele. Sageli osutub, et mida rohkem katseid sooritada, seda rohkem sarnaneb statistiline tõenäosus tegeliku tõenäosusega.
Tõenäosuste korrutamise lause: kui A ja B on sõltumatud sündmused, siis.
Tõenäosuste liitmise lause:.
Tinglik tõenäosus: kui teame sündmuse B toimumist, siis sündmuse A toimumise tõenäosus avaldub.
Ajalugu
Teine ülesanne: kuidas jagada ausalt raha, kui panused on tehtud mängudeseeria võitmise peale ning mingil põhjusel tuleb seeria katkestada. Näiteks, kui mündiviske mängus on kaks mängijat, mängu võidab see, kes viskab esimesena kolm "kulli" (või vastasena vastavalt kolm "kirja"); mingil põhjusel mäng katkestatakse olukorras, kus on sooritatud kolm viset, millest kahe tulemuseks oli "kull" ja ühe tulemuseks "kiri". Pascal ja Fermat leidsid korrektse vastuse, kusjuures kumbki lahendas selle küsimuse eri lähenemisviisil.
Tõenäosusteooria arengusse on panustanud paljud kuulsad matemaatikud, nt Christiaan Huygens, Jakob Bernoulli, Abraham de Moivre, Pierre-Simon Laplace, Pafnuti Lvovitš Tšebõšov, Richard Edler von Mises, Andrei Markov jt. Tänapäevasele tõenäosusteooriale pani aluse Andrei Kolmogorov, kes 1933. aastal lõi tõenäosuse aksiomaatilise käsitluse.
Viited
Peluang (matematika)
Seli
Kohad:
Lühis
Lühis (ka lühiühendus) on elektriseadme eri pingega osade vahel tekkiv väga väikese takistusega ühendus, mis tekib enamasti juhuslikult elektriisolatsiooni läbilöögi tagajärjel, aga ka lülitamis- või ühendamisvea tõttu.
Lühiseahelas tekkival elektrivoolul – lühisvoolul – on tugev soojuslik ja ka elektrodünaamiline toime. Seetõttu võivad vigastusi saada elektrijuhid, mida see vool läbib, samuti muud tarindiosad. Lühisvoolust kuumenenud juhid ja lühisekohas sageli tekkiv elektrikaar võib põhjustada tule- ja plahvatusohtu ja tekitada juures olevatele inimestele eluohtlikke põletusi.
Lühise tagajärjel langeb pinge toitevõrgus, mis häirib ka teiste elektriseadmete tööd ja/või kutsub esile nende väljalülitumise kaitselülitite rakendumise tõttu.
Lühise liigid
Kolmefaasilises elektrivõrgus võib esineda järgmist liiki lühiseid: Elektritarvitites võib tekkida kereühendus, s.o lühis faasijuhi ja seadme metallkere (korpuse) vahel, elektrimasinates ja trafodes ka mähise keerdudevaheline lühis.
Lühisvool elektripaigaldistes
Elektrivõrkude ja elektripaigaldiste kavandamisel nähakse ette lühise tekkimise võimalused, arvutatakse võimalikud lühisvoolu väärtused ning nende järgi valitakse kiiresti toimivaid väljalülitusvahendeid, lühisvoolu piiramiseks näiteks reaktorid (suure induktiivtakistusega drosselid). Kasutatakse piisava lühisvoolutaluvusega kaitsmeid, näiteks 6 kA (mitte segamini ajada kaitsme nimivooluga ehk maksimaalse töövooluga).
Lisaks maksimaalsele lühisvoolule on elektripaigaldistes vaja kaitsesätete valikul arvestada ka minimaalset lühisvoolu, kui kaitstav liin on pikk ja kaablisooned väikse ristlõikega. Siis võib lühise tekitatud vool osutuda kaitsme rakendumise jaoks liiga väikeseks. Sarnane probleem võib tekkida ka paigaldistes, mille juhtide ühendustel on väiksed kontaktpinnad, mis normaalsest suurema voolu korral kuumenevad ja võivad tuleohtlikult üle kuumeneda.
Kaitselülitite korrektse rakendumise kontrollimiseks tehakse elektripaigaldises kontrollmõõtmisi, seda nimetatakse ka rikkesilmuse kontrolliks. Kui mõõtmiste käigus selgub, et kontrollitavas ahelas tekkiv lühisvool on väiksem kui olemasoleva kaitse minimaalne lühisvool, siis valitakse väiksema nimivooluga või lühisele tundlikuma karakteristikuga kaitselüliti.
Animafilm
pisi|Lühianimatsioon "Sprite Fright" pisi|[[Nina Paley 2008. aastal avaldatud täispikk animafilm "Sita sings the blues"]] Animafilm ehk animatsioonfilm (vananenud termin multifilm ) on animatsioonil põhinev film. Animafilmi tegijat nimetatakse animaatoriks.
Ladina sõna "anima" tähendab eesti keeles 'hinge, elu' ja animeerimine tähendab eesti keeles 'hingestamist, elustamist'; niisiis on animafilm elutute asjade või piltide justkui elustamisega tehtud film, mille tulemusena need hingetud asjad hakkavad elama.
"Animafilm" on samatähenduslik sõnaga "multifilm". Kui Eestist ida pool on neid kaaderhaaval tehtud filme nimetatud multifilmideks, siis lääne pool nimetatakse neid animafilmideks.
Animafilmi alamliikideks on joonisfilm, nukufilm, arvutianimatsioon ehk raalmultikas, kollaaž, objekt-animatsioon, piksilatsioon.
Viited
Animatiefilm
Orchies
Orchies (hollandi: Oorschie) on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Orchies' kantonis.
Autosomaalne dominantne polütsüstneer (kassidel)
pisi|Ultrahelipilt polütsüstneerust 1,5-aastasel kassil Autosomaalne dominantne polütsüstneer ehk polütsüstiline neeruhaigus (inglise keeles autosomal dominant polycystic kidney disease, lühend ADPKD) on peamiselt Pärsia ja lühikarvalist eksootilist tõugu kassidel ning nende ristanditel esinev pärilik haigus, mille korral tekivad tsüstjad moodustised neerudes, maksas, pankreases ja emakas.
Orchies
Orchiesi sõpruslinn on Kelso Suurbritannias.
Autosomaalne dominantne polütsüstneer (kassidel)
Keskmiselt kujuneb haigestunud kassidel neerupuudulikkus välja seitsmendal eluaastal.
Orchies
Prantsuse romantiline helilooja Clément Broutin (1851–1889) sündis Orchiesis.
Autosomaalne dominantne polütsüstneer (kassidel)
Haiguse esinemissagedus Pärsia tõugu kassidel ultraheliuuringute põhjal on 35–57% ja lühikarvalistel kodukassidel 4,2%. Haigusel ei ole täheldatud soolist soodumust.
Pärsia kassidel esinev ADPKD sarnaneb inimestel esineva ADPKD haigusega.
Survetorustik
Survetorustik on torustik, mida mööda liigub surve all vedelik või gaas. Survetorustikule vastanduvad isevoolutorustikud, kus voolav aine pole surve all.
Enamasti on vool survetorustikes muutumatu. Olenevalt sellest kuidas arvutatakse survekadu, jagunevad survetorustikud lühikesteks ja pikkadeks torustikeks.
Veemajanduses kasutatakse ümara ristlõikega survetorustikke.
Oslo toomkirik
Oslo toomkirik (norra Oslo domkirke) on kirik Norras Oslos. Oslo toomkirik on Oslo piiskopkonna peakirik ning Oslo toomkoguduse kirik.
Hoone valmis 1697.
Ta asub Oslo kesklinnas (Sentrum) Stortorveti väljakul Karl Johans gatest kirdes Kirkegata ja Dronningens gate vahel.
Norra kuninglik perekond ja Norra valitsus kasutavad katedraali avalikeks üritusteks nagu pulmad või matused.
Praegune toomkirik on Oslos juba kolmas.
Orelid ja orelimängijad
Orelimängijad:
5. juuni
5. juuni on Gregoriuse kalendri 156. (liigaastal 157.) päev. Juliuse kalendri järgi 23. mai (1901–2099).
Ribadedeva vald
Ribadedeva ('Deva jõe kallas'; astuuria keeles Ribedeva) on vald Hispaanias Astuuria idaotsas Oriente maakonnas. Ta piirneb põhjas Biskaia lahega, läänes Llanese vallaga, lõunas Peñamellera Baja vallaga ning idas Kantaabriaga, millest teda eraldab Deva jõgi.
Valla pindala on 35,66 km². See moodustab 0,33% Astuuria pindalast. Vald on Astuuria valdade seas pindalalt 66. kohal.
Valla elanike arv on 2006. aasta andmetel 1907, mis moodustab 0,17% Astuuria rahvaarvust. Sellega on ta Astuuria valdade seas elanike arvu poolest 52. kohal. Rahvastiku tihedus on 53,47 in/km².
Valla halduskeskus on Colombres.
Haldusjaotus
Vald jaguneb kolmeks kihelkonnaks:
Asustus
Vallas on järgmised külad:
Ralf Kask
Õppis 1927–1938 Tartu Ülikoolis agronoomiat ja 1938–1939 õigusteadust, Eesti Üliõpilaste Seltsi liige.
1939–1941 töötas ta ETK konservitööstuses, 1941–1944 oli mobiliseeritud Punaarmeesse, oli 1945–1952 ETKVLi juhatuse liige ja aseesimees, 1952–1975 ETKVL Kurna (Vana-Aaviku) abimajandi juhataja.
Eesti NSV teeneline agronoom 1957.
Râches
Râches on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Orchies' kantonis.
Sulu
Sulu on mitme küla nimi Eestis:
Marimetsa
Marimetsa oli küla Läänemaal, ajalooliselt Liivi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Ubasalu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kullamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Ubasalu külaga.
Külast on teateid alates 1795 (Dorf Merja oder Marrimetz).
Austraalia lahtiste tennisemeistrivõistluste naiste paarismängu võitjate nimekiri
Põhiartikkel: Austraalia lahtised meistrivõistlused tennises
See on nimekiri kõigist Australian Openi naiste paarismänguvõistluse meistritest.
Naiste paarismängu finaalid
thumb|right|180px|alt=Esna Boyd|[[Esna Boyd võitis meistrivõistlused neli korda, sealhulgas kaks esimest meistrivõistlust aastatel 1922 ja 1923.]] thumb|right|180px|alt=Daphne Akhurst|[[Daphne Akhurst tuli aastatel 1924–1931 Austraalia meistriks viis korda]] thumb|[[Thelma Coyne Long võitis Austraalia meistrivõistlustel naiste paarismängu 12 korda]] thumb|right|180px|alt=Nancye Wynne|[[Nancye Wynne Bolton võitis selle turniiri 10 korda, alati koos Thelma Coyne Longiga]] thumb|right|180px|alt=Margaret Smith Court|[[Margaret Court võistles 13 aastal naispaarismängu finaalis ja võitis neust kaheksa korda]] thumb|right|180px|alt=Evonne Goolagong|[[Evonne Goolagong võitis selle turniiri 1970. aastatel viis korda]] thumb|[[Martina Navratilova tuli naispaarismängus Austraalia meistriks kaheksa korda, neist seitse koos Pam Shriveriga]] thumb|right|180px|alt=Natalija Zvereca|[[Natalija Zvereva võitis kaks turniiti Gigi Fernandezega ja Martina Hingisiga.]] thumb|right|180px|alt=Anna Kurnikova og Martina Hingis|[[Martina Hingis on nelja eri partneriga võitnud meistrivõistlused viis korda. Kaks korda võitis ta turniiri koos Anna Kurnikovaga]] thumb|right|180px|alt=Serena og Venus Williams|[[Serena Williams|Serena ja Venus Williams on võitnud naiste paarismängus selle turniiri neli korda]]
FPGA
Arhitektuur
FPGA koosneb programmeeritavatest loogikakomponentidest, mida kutsutakse loogikaplokkideks, ja seadistatavatest vaheühendustest, mille abil saab loogikaplokke ühendada. Loogika plokke saab panna tegema keerulisi funktsioone aga ka lihtsaid loogilisi tehteid nagu näiteks AND ja XOR. Sageli on FPGA loogikaplokkides ka mäluelemendid, mis võivad olla lihtsad trigerid või keerulisemad mäluüksused.
Lisaks digitaalsetele funktsioonidele on mõnel FPGA-l võimalused ka analoogelektroonika jaoks. Enamasti saab programmiliselt muuta kiibi jalal oleva signaali muutumise kiirust ja väljundvoolu tugevust. Sageli on kiipi integreeritud ka analoogsignaali komparaatoreid (võrdlejaid). Leidub ka seadmeid, milles on olemas nii analoog-digitaalmuundurid kui ka digitaal-analoogmuundurid, mis lubavad FPGA-l käituda nagu süsteemikiip.
Kõige levinum FPGA arhitektuur koosneb loogikaplokkide massiivist (sõltuvalt tootjast kutsutakse seda kas seadistavaks loogikaplokiks (CLB) või loogika-massiiviplokkiks (LAB)), sisend/väljund jalgadest ning vaheühendustest. Üldiselt on kõigil ühendustel sama ribalaius.