cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Auguste Herbin
Auguste Herbin (29. aprill 1882 Quiévy – 31. jaanuar 1960 Pariis) oli prantsuse kubist ja hiljem ka abstraktsionistlik kunstnik. pisi|vasakul|Auguste Herbin (umbes 1909)
Tema teostes on ühendatud kubism ja geomeetriline abstraktsionism. Tema puhtad geomeetrilised kujundid ja rõõmsad värvid mõjutasid tugevalt noori, tulevasi abstraktsioniste.
John Fearn
John Fearn (1768–1837) oli Briti mereväeohvitser ja kaubareisija, kes avastas Nauru saare.
Fearn, kes oli oma vaalapüügilaevaga Hunter teel Uus-Meremaalt Hiina suunas, maabus 8. novembril 1798 esimese eurooplasena Naurul.
Eurooplased ei läinud maale, kuid nende juurde tuli palju paate kohalike elanikega. Laeva pardale nad ei läinud. Palju naurulasi oli ka rannas. Naurulastel ei olnud relvi ja nad ei olnud tätoveeritud.
Ta pani saarele tolle meeldiva looduse ja saareelanike suure sõbralikkuse järgi nimeks Pleasant Island ('lahke saar').
1976. aasta taliolümpiamängud
pisi|Olümpiatõrvik 1976. aasta taliolümpiamängud olid XII taliolümpiamängud, mis toimusid 4.–15. veebruaril 1976 Austrias Innsbruckis.
Rahvusvahelise Olümpiakomitee (ROK) istungil Amsterdamis 1970. aastal anti algul XII talimängude korraldamise õigus USA linnale Denverile. Teised kandidaatlinnad olid Sion (Šveits), Tampere (Soome) ja Vancouver (Kanada). Denver loobus mängude korraldamisest 1972. aasta novembris Colorado osariigi elanike survel. 4. veebruaril 1973 valis ROK Lausanne'is uueks olümpialinnaks üksmeelselt Innsbrucki, kus olid varem taliolümpiamängud toimunud 1964. aastal.
Need olid esimesed olümpiamängud pärast 1972. aasta Müncheni pantvangikriisi. Seetõttu võeti Innsbruckis tarvitusele ulatuslikud julgeolekumeetmed.
1976. aasta taliolümpiamängude maskott oli lumemees Schneemann, kes kandis Tirooli piirkonnale tüüpilist peakatet. Maskotti peeti õnnetoovaks, sest 1964. aasta taliolümpiamängude ajal vaevles Innsbruck lumepuuduses ja korraldajad kartsid seda sama ka sel aastal, kuid sel korral oli lund külluses.
Taliolümpiamängudel osales 37 riigist 1123 sportlast, neist 231 naist. Kokku oli kavas 37 võistlust 10 spordialal. Esimest korda olid kavas iluuisutamise jäätants ja kiiruisutamise meeste 1000 meetri distants.
Kokku võitsid medali 16 riigi esindajad. Vähemalt ühe kuldmedali võitis kaksteist riiki. Medalitabelis saavutas esikoha 13 kulla, 6 hõbeda ja 8 pronksiga Nõukogude Liit, kes võitis ta ka enim medaleid (kokku 27). Korraldaja riik Austria võitis kokku kuus medalit (kaks kulda, kaks hõbedat ja kaks pronksi).
Liechtenstein võitis esimesed medalid olümpiamängudelt: Willi Frommelt ja Hanni Wenzel pronksid mäesuusatamise slaalomi aladel. Ida-Saksamaa võitsid kelgutamises ja bobisõidus kõik kuldmedalid, kokku viis. Mäesuusataja Rosi Mittermaier võitis naiste kiirlaskumises ja slaalomis neil mängudel Lääne-Saksamaale kaks kuldmedalit. Ta oli lähedal ka kolmandale, millega oleks temast saanud esimene naise, kes on võitnud kõik kolm olümpiamängudel kavas olevat mäesuusaala. Murdmaasuusataja Helena Takalo võitis Soome seitsmest medalist kolm, jõudes poodiumile kõigil naistele kavas olnud aladel. Hollandi kiiruisutajad Piet Kleine ja Hans van Helden võitsid riigi kuuest medalist viis. Enne neid taliolümpiamänge pärines Suurbritannia viimane medal 1964. aastast, mil taliolümpiamängud leidsid samuti aset Innsbruckis. 1976. aastal võitis Suurbritanniale kulla iluuisutaja John Curry meeste üksiksõidus. 1976. aasta taliolümpiamängud osutusid kõige ebaõnnestunumaks Rootsi sportlastele, kes võitsid ainult kaks pronksmedalit.
Esimest korda osalesid taliolümpiamängudel Andorra ja San Marino. Teist ja viimast korda osales Hiina Vabariik, kes naasis 1984. aastal Hiina Taipei võistkonnana. Suurima võistkonnana osales USA – 114 sportlast.
Spordialad
Olümpiamängudel jagati välja 37 komplekti medaleid (iluuisutamiskava täiendati jäätantsuga, kiiruisutamises meestele lisandus 1000 m distants).
Medalitabel
pisi|1976. aasta taliolümpiamängude hõbemedal
Põhja suusaalade maailmameistrivõistlused
Suusatamise maailmameistrivõistlused on põhja suusaalade maailmameistrivõistlused, kus võisteldakse murdmaasuusatamises, suusahüpetes ja suusakahevõistluses (suusahüpped ja murdmaasuusatamine).
Suusatamise maailmameistrivõistlusi korraldab Rahvusvaheline Suusaföderatsioon (FIS).
Ajalugu
Aastal 1925 tehti algust niinimetatud FIS-i meistrivõistlustega meestele, mis 1937. aastast hakkasid kandma ametlikult maailmameistrivõistluste nimetust. Ka varem peetud samalaadsed võistlused tunnistati tagantjärele maailmameistrivõistlusteks.
Kuni 1939. aastani peeti murdmaasuusatamise maailmameistrivõistlusi igal aastal. Taliolümpiamängude aastail maailmameistrivõistlusi eraldi ei korraldatud, 1956. aastal võeti vastu otsus arvestada olümpiamängude võistlusi suusatamises ühtlasi maailmameistrivõistlustena.
Pärast Teist maailmasõda peeti maailmameistrivõistlused 1950. aastal Lake Placidis (USA). Seal otsustati ka, et edaspidi korraldatakse maailmameistrivõistlusi kord nelja aasta tagant.
Naissuusatajate esmakordne etteaste maailmameistrivõistlustel toimus 1954. aastal Falunis, kus neile oli kavas 10 km murdmaasuusatamine ja 3x5 km teatesuusatamine. Samas toimus ka NSV Liidu suusatajate esmakordne osavõtt niisuguse kaaluga võistlustest. Naistest tuli kahekordseks maailmameistriks Ljubov Kozõreva, kes võitis 10 km distantsi ja kuulus 3x5 km teatesuusatamises võitjaks tulnud NSV Liidu koondisse. Meestest tuli sümboolseks suusakuningaks Vladimir Kuzin, kes võitis 30 ja 50 km distantsid.
Maailmameistrivõistlustel tegid ilma peaaegu samad nais- ja meessuusatajad, kes olid oma nimed jäädvustanud suusatamise ajalukku taliolümpiamängudel. Mõningase erandi moodustasid ehk venelane Alevtina Koltšina (7 kuldmedalit) ja norralane Gjermund Eggen (3 kuldmedalit 1966. aasta MM-ilt).
1982. aasta maailmameistrivõistlustel määrati kindlaks, et järgmised maailmameistrivõistlused toimuvad 1985. aastal ja sellest alates iga kahe aasta järel.
Command Ridge
pisi|249px|Sellel kaardil on näha Command Ridge [[Buada laguunist loodes]] Command Ridge on küngas, kus asub Nauru kõrgeim punkt (71 m; teistel andmetel 61 m).
Põhja suusaalade maailmameistrivõistlused
Maailmameistrivõistlused
* Arvestati ka maailmameistrivõistlustena.
Command Ridge
See asub Nauru edelaosas kesklava astangu serval Aiwo ringkonna territooriumil Buada laguunist loodes.
Teise maailmasõja ajal vallutas Nauru saare Jaapan. Jaapanlased paigutasid 1942. aastal Command Ridge'ile õhutõrjesuurtükid ja rajasid kommunikatsioonipunkri. Praegu võib seal näha kahe suure pöörleva suurtüki ja punkri jäänuseid. 127-millimeetristest suurtükkidest tulistati 40-kiloseid mürske. Punker on pime; taskulambiga on võimalik näha jaapanikeelseid kirju.
2014. aasta maleolümpia
pisi|250px|Vaade maleolümpia turniirisaali [[Tromsøs]]
41. maleolümpia (inglise keeles 41st Chess Olympiad) oli 2014. aastal Tromsøs FIDE egiidi all peetud maleolümpia.
Maleolümpia peeti 1.–14. augustil 2014 Tromsøs. Lahtises kategoorias osales 173 võistkonda, naiste kategoorias 135 naiskonda (korraldajariiki Norrat esindasid kolm võistkonda ja kolm naiskonda). Mängiti ajakontrolliga 90 minutit 40 käigule, mille järel anti 30 minutit mängu lõpuni ühes 30 sekundi lisandumisega iga käigu kohta.
Eesti esinemine maleolümpial
Eesti võistkond (esimesel laual Ottomar Ladva) sai 79. koha, naiskond (esimesel laual Mai Narva) 48. koha.
Kemba–Kolgaküla tee
Kemba–Kolgaküla tee (registrinumbriga 11282) on kõrvalmaantee Kuusalu vallas. Tee pikkus on 8,1 km.
Tee saab alguse Jõelähtme–Kemba tee neljakümne esimesel kilomeetril Kemba külas ning lõpeb Liiapeksi–Loksa maantee kaheksandal kilomeetril Kolgaküla külas.
Tee kulgeb läbi Kemba, Kõnnu, Kalme, Murksi ja Kolgaküla küla.
Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 9 truupi. Bussipeatusi teele ei jää.
Esimene 0,5 kilomeetrit teed on asfaltkattega, edasi kuni 4,5. kilomeetrini on tee mustkattega, järgneb kruusatee, mis tee lõpus on pinnatud. Tee klass on V. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Raúl Francisco Primatesta
Kardinal Raúl Francisco Primatesta (14. aprill 1919 Capillo del Señor – 1. mai 2006 Córdoba) oli Argentina vaimulik, kardinal aastast 1973.
Ta oli paavst Johannes Paulus II toetaja ja sõber.
Ta ordineeriti preestriks 1942.
Aastatel 1957–1961 oli ta Tanaisi piiskop, 1961–1965 San Rafaeli piiskop ja 1965–1998 Córdoba peapiiskop.
Aastal 1973 nimetati ta kardinaliks.
Mare
Seda nime peetakse lühendiks nimedest Maria ja Margaretha.
Eestis elas Rahvastikuregistri andmetel 8. mai 2012 seisuga 3366 Mare-nimelist inimest.
1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Mare 3184 naisel. Mare on Eestis populaarsuselt 38. naisenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Mare vanuserühmas 70–74, kus neid on 10 000 elaniku kohta 99,09 ning Viljandi maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 42,66. Mare on keskmiselt 64 aasta vanune (mediaanvanus on 65).
Loksa–Hara tee
Loksa–Hara tee (registrinumbriga 11283) on kõrvalmaantee Loksa linnas ja Kuusalu vallas. Tee pikkus on 7,9 km.
Mare
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Mare 91 inimesel.
Mare on peamine naistegelane Villem Kapi ooperis "Lembitu".
Loksa–Hara tee
Tee saab alguse Liiapeksi–Loksa maantee kuueteistkümnendal kilomeetril Loksa linnas ning lõpeb Leesi–Hara tee lõpus Hara külas. Tee kulgeb läbi eelnimetatud asulate.
Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 12 truupi. Teele jääb 6 bussipeatust: Loksa-Nõmme, Külaotsa, Lohja, Hara, Eindri, Hara side.
Tee on mustkattega. Loksa linnas on tee tänavaklassist, edasi on tee klassita. Liiklussagedus teel on 200-500 autot ööpäevas. Kiiruspiirangud on Loksa linnas (50 ja 70 km/h). Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Otsamoreen
Otsamoreen ehk otsmoreen on piklik vallitaoline liustikutekkeline positiivne pinnavorm, mis on kujunenud kunagise liustiku serva ette; on viimasega paralleelne.
Otsamoreenid tekivad tavaliselt siis, kui liustikuserv püsib pikemat aega samas kohas, nii et liustikust väljasulanud moreen saab kuhjuda piklikuks pinnavormiks. Moreeni materjal on jääsulamisvete mõjul sageli osaliselt sorteerunud. Nii tekib kuhjeline pinnavorm, mida nimetatakse kuhjeotsamoreeniks.
Teine otsamoreenide tekke võimalus on asjaolu, et liustiku serv ei püsi paigal (jää sulamine ja lisandumine ei ole tasakaalus), vaid liigub edasi. Sel juhul võib pealetungiva liustiku serv toimida buldooserina, lükates enda ees pudedat settematerjali ja kuhjates selle vallikujuliseks otsamoreeniks, mida nimetatakse surveotsamoreeniks.
Otsamoreenide pikkus ulatub mõnesajast meetrist kümnete kilomeetriteni ja kõrgus mõnest meetrist paarikümne meetrini. Et otsamoreenid kujunevad kontaktis liustikuservaga, jääb nende liustikupoolne nõlv tavaliselt järsemaks kui nõlv, kuhu on kantud setteid ka jääsulamisveega.
Viited
Randmoræne
Harilik lõokannus
Harilik lõokannus (Corydalis solida) on magunaliste sugukonda lõokannuse perekonda kuuluv taimeliik.
Ta on Eestis võrdlemisi tavaline, varakevadel õitsev taim.
Kotka–Valgejõe tee
Kotka–Valgejõe tee (registrinumbriga 11281) on kõrvalmaantee Kuusalu vallas. Tee pikkus on 9,6 km.
Tee saab alguse Liiapeksi–Loksa maantee üheteistkümnendal kilomeetril Kolgaküla külas ning lõpeb Valgejõe tee kolmandal kilomeetril Valgejõe külas.
Tee kulgeb läbi Kolgaküla, Kõnnu, Parksi, Nõmmeveski, Vanaküla ja Valgejõe küla.
Tee on täies ulatuses pinnatud kruusatee. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
1925. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused
1925. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused olid esimesed ametlikud suusatamise maailmameistrivõistlused, mis toimusid 12.–14. veebruarini 1925 Johannisbadis (Janské Lázně) Tšehhoslovakkias. Kavas olid meeste murdmaasuusatamises 18 km ja 50 km, suusahüpetes 90 m mägi ja kahevõistlus.
18 km
Kuupäev: 12. veebruar
<br style="clear:both" />
Mehed 50 km
Kuupäev: 14. veebruar
<br style="clear:both" />
Normaalmägi + 18 km
Kuupäev: 14. veebruar
<br style="clear:both" />
30px Suusahüpped
Kuupäev: 12. veebruar
<br style="clear:both" />
Medalid
<br style="clear:both" />
Mere tee
Mere tee (registrinumbriga 11284) on kõrvalmaantee Loksa linnas. Tee pikkus on 1,3 km.
Tee saab alguse Loksa–Hara tee teisel kilomeetril.
Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 1 truubi. Bussipeatusi teele ei jää.
Delta
pisi|[[Niiluse delta nähtuna kosmosest. NASA foto]] Delta ehk suudmemaa on jõesetete kuhjumise tagajärjel tekkinud mitmeharuline jõesuu.
Delta tekib purdosakeste (peamiselt liiva, aleuriidi ja saviosakeste) settimisel aeglasema vooluga jõelõigul. Tavaliselt on selleks jõesuue. Setete kuhjumisel muutuvad nad takistuseks jõevoolu teel ning jõgi peab otsima uue tee. Setteist moodustuvad saared ja poolsaared.
Delta kuju mõjutavad lained ja looded. Lained takistavad deltade arengut, uhtudes setteid jõesuuetest laiali ja moodustades rannavalle, mis täidavad suuetevahelist ala ja ummistavad ka jõesuudmeid. Tugeva lainetuse korral võivad rannavallid ummistada kõik suudmed peale ühe. Delta võib esineda ka siis, kui jõgi hargneb suudme lähedal ja harud ühinevad taas enne rannavallist läbimurdmist, näiteks Guadalquiviri jõe delta.
Ka looded takistavad delta moodustumist: mõõnaga jõest välja voolav merevesi uuristab lehtrikujuliselt laieneva suudme ja uhub setted avamerele, tõusuga ujutab meri jõekaldad üle ning kannab setteid jõesängist välja. Suure hulga setete puhul võib delta siiski moodustuda, sest jõgi moodustab mitu lehtersuuet, mille vahele jääb saari. Nii on näiteks Jangtse ja Meghna jõega.
Delta võib moodustuda ka sisemaal. Näiteks Okavango ja Bartangi jõgi moodustavad delta, aga harujõed ei suubu kuhugi, vaid kaovad hoopis kõrbeliiva. Nigeri jõel on keskjooksul sisedelta, aga allavoolu harud ühinevad taas. Sisemaa deltasid ei nimetata siiski alati deltaks.
Termin "delta" on pärit Herodotoselt, kes märkas Niiluse delta sarnasust kreeka tähe Δ-ga. Delta kuju ei pea aga tingimata kolmnurka meenutama, näiteks Mississippi delta on niinimetatud linnujala-tüüpi. See on tüüpiline väga seteterikkale jõele: jõesetted moodustavad pikki poolsaari, mille vahele jäävad lahed.
Deltaaladel või nende vahetus läheduses elab tihti palju inimesi. Põhjuseks on enamasti viljakas muld, mis soodustab põllupidamist. Paljud suured linnad, näiteks Aleksandria, Kolkata, Rotterdam, Shanghai, Marseille ja New Orleans, on tekkinud suurte deltat moodustavate jõgede suudmealale.
Paljud linnad, mis on ehitatud mere kaldale jõesuudme vahetusse lähedusse, ei pruugi enam olla mere kaldal, sest jõesetteist tekib pidevalt juurde uut maad. Näiteks Mississippi jõe delta tungib edasi kiirusega umbes 60, Niiluse delta aga "kõigest" 3 m aastas.
Maailma suurim delta on tekkinud Brahmaputra ja Gangese suudmealale. Enamiku sellest alast katab Bangladeshi Rahvavabariik. Eesti jõgede suurimad deltad on Kasari jõel ja Emajõel.
Kuju järgi eristatakse nokk-, kaar- ja labadelta tüüpe.
Drammeni vald
Drammen vald on vald Norras Vikeni maakonnas. Asub Oslo fjordi ääres Oslost 41 km edelas.
Drammeni vald loodi 1811. aastal kahe asula liitmise teel.
1909. aastal hakkasid Drammenis sõitma Skandinaavia maade esimesed trollibussid. Trolliliiklus lõppes 1967. aastal.
2019. aastani kuulus Drammeni vald Buskerudi maakonda.
Drammen on puidutööstuse, laevaehituse ja metallurgia keskus. Linna ümbruses kaevandatakse nikli-, koobalti- ja tsingimaaki.
Drammenis tegutseb jalgpalliklubi Strømsgodset IF.
Drammenist on pärit Johann Olav Koss, Ole Einar Bjørndalen, Johan Halvorsen ja Martinus Rørbye.
Drammeni vallas oli 1. jaanuaril 2011 100 303 elanikku.
pisi|tühi|Drammeni teater
Jõesete
Jõesete ehk uhtsete ehk alluviaalsete ehk alluuvium (ld alluvium 'uhe') on purdsetteist koosnev, võrdlemisi hiljuti (geoloogilises ajaskaalas) vooluvee poolt setitatud sete.
Et alluuvium on setitatud vooluvee poolt, on ta reeglina terasuuruse järgi hästi sorteeritud, erinedes seega oluliselt liustikust settinud moreenist. Samuti on purdosakesed reeglina ümardunud.
Jõesetete lõimis ja mineraalne koostis sõltuvad eelkõige jõe langust, aluspõhjakivimitest ja kvaternaarisetteist.
Järve- ja meresetteid, isegi kui nad on transporditud jõgede poolt, ei nimetata jõesetteiks.
Danuta Hübner
pisi|Danuta Hübner Danuta Maria Hübner (sündinud 8. aprillil 1948 Niskos) on Poola majandusteadlane ja poliitik, Euroopa Parlamendi liige.
Ta sai doktorikraadi majanduse alal 1974. aastal.
1992. aastast töötas ta majandusprofessorina ja 1997. aastast Poola presidendi kantseleiülemana. 1998–2001 töötas ta Genfis ÜRO juures, 2001–2003 aga Poola välisministeeriumis.
2004–2009 oli ta Euroopa Komisjoni regionaalpoliitika volinik.
Isiklikku
Danuta Hübneril on kaks tütart (Karolina ja Ewa).
Kinnituskalduvus
Kinnituskalduvuse tüübid on kallutatud infootsing (otsitakse kinnitusi oma eelarvamustele), kallutatud tõlgendamine (leitakse informatsioonist oma eelarvamusi pooldavaid väiteid) ning kallutatud meenutamine (eelarvamusi kinnitavad mälestused tulevad paremini meelde).
Vereurmarohi (perekond)
Vereurmarohi (Chelidonium) on taimede perekond magunaliste sugukonnast.
Eestis kasvab laialdaselt selle perekonna liik harilik vereurmarohi (Chelidonium majus).
Saareriik
Saareriik on riik, mille kogu territoorium asub kas ühel või mitmel saarel. Saareriigid on näiteks Nauru, Kiribati, Kuuba ja Uus-Meremaa.
thumb|600px|Saareriigid
Noor-Eesti
pisi Noor-Eesti oli kirjanduslik rühmitus Eestis. Esindab 20. sajandi alguse kultuurimurrangut ja tekkis noore haritlaskonna eneseotsingu tulemusena.
Rühmitus Noor-Eesti sai alguse 20. sajandi alguses loodud salajastest õpilasringidest. 1903. aastal loodi Tartu õpilaste kirjanduslik-poliitiline ring Eesti Ühisus, mille nimi muutus, kui rühmituse poolt välja antud albumite senine nimi "Kiired" asendati "Noor-Eestiga".
1905. aastal ilmus esimene "Noor-Eesti" album ning selle ümber kogunenud inimesi hakati nimetama nooreestlasteks. Tähtsamatest ja tuntumatest kuulusid sellesse rühmitusse Gustav Suits, Friedebert Tuglas, Johannes Aavik, Bernhard Linde ja Villem Grünthal-Ridala. Vähemal määral on sellega seotud olnud ka Anton Hansen Tammsaare. Kaastööd tegid kunstnikud Nikolai Triik, Kristjan Raud ja Konrad Mägi, kelle kujundused illustreerivad väljaandeid.
Noor-Eesti jaguneb kolme ajajärku:
Noor-Eesti rühmitus taunis vene ja saksa kirjanduse mõju. Soome, rootsi ja norra kirjandusest võttis üle uusi jooni.
Nooreestlased tõid unustuse hõlmast välja Kristjan Jaak Petersoni luule ning hoolitsesid haiglase luuletaja ja proosakirjaniku Juhan Liivi eest majanduslikult.
Turism
pisi|Turisti skulptuur Badeni termide ees Austrias pisi|Turistid on [[majutusettevõtete oluline sihtrühm. Voore külalistemaja Jõgeva maakonnas]] Turism on reisimine väljapoole oma tavalist elukeskkonda meelelahutuse, äri või muul eesmärgil ning reisimisega kaasnevate teenuste tarbimine ja osutamine.
Mõned turismi definitsioonid lisavad piirava tingimusena, et turismireisi sihtkoht peab olema reisija alalisest asukohast vähemalt 80 km kaugusel, sihtkohas viibimise kestus peab jääma alla aasta ja reisi eesmärgiks olevad tegevused ei tohi olla sihtkohas tasustatud. Vahel eristatakse ka vähemalt üht ööbimist sisaldavaid ja ühepäevaseid turismireise.
Turismi harrastavat ehk reisivat inimest nimetatakse turistiks. Maailma Turismiorganisatsioon (World Tourism Organization) määratleb turiste inimestena, kes "reisivad väljaspool nende tavapärast elukeskkonda jäävatesse kohtadesse kauem kui 24 tunniks, kuid mitte kauemaks kui aastaks puhkuse, äri või muudel eesmärkidel, mis pole seotud külastatavas paigas tasustatava tegevusega".
Turism on eluliselt tähtis näiteks Prantsusmaa, Egiptuse, Kreeka, USA, Hispaania, Itaalia ja Tai majandusele, samuti saareriikidele nagu Bahama, Fidži, Maldiivid, Filipiinid ja Seišellid, kuna turismisektori teenused ja kaubad toovad neile raha ja ettevõtetes on arvukalt turismiga seotud töökohti. Turism kui majandusharu hõlmab ja seob mitmesuguseid teenuseid nagu transport, majutus, toitlustamine, suveniirid, ekskursioonid, kultuuriüritused, meelelahutus jms.
Turismiga seotud inimtegevusi uurib turismigeograafia.
Gustav Vilbaste soovitas turismi eestikeelseks vasteks terminit "huviränd".
Turismi ajalugu
Inimajaloo algusest saati on inimesed eri eesmärkidel maailmas ringi rännanud. Antiikajal reisisid ühiskonna rikkamad liikmed puhkuse, lõbu- või teadmistejanu nimel teistesse piirkondadesse. Vana-Rooma ülikud külastasid Vahemere piirkonna kuurorte Baiaes, Pompeis ja Hierapolises, filosoofid võtsid ette retki Aleksandriasse ja Lähis-Ida iidsetesse templitesse.
pisi|Briti noormehed Grand Touril Roomas, 1750 Enne rongiliikluse väljaarenemist oli tänapäevase turismi eelkäija nn Grand Tour 17.–19. sajandil, mil Suurbritannia ja Põhja-Euroopa kõrgklassi haritud noormeeste seas oli levinud käia retkedel üle terve Euroopa. Retked võisid kesta aastaid ja neid nähti ülikoolijärgse haridustee ühe etapina. Reisi eesmärk oli tutvuda antiik- ja renessansskultuuri pärandite ning Mandri-Euroopa aristokraatlike kommetega. Kujunesid välja tüüpilised reisiplaanid, "kohustuslik" oli järgemööda aega veeta Pariisis, Šveitsis ja Itaalia linnades. Oma muljed jäädvustati reisikirjades, mis hiljem said kodumaal müügihittideks.
Tööstusrevolutsioon tõi endaga kaasa raudteedevõrgu rajamise, mis esimest korda ajaloos võimaldas pikemaid reise ette võtta ka kesk- ja hiljem alamklassi liikmetel. Suurbritannias toimusid muudatused kõige varem. Esimene ametlik reisifirma, Cox & Kings, loodi 1758. aastal. Reisiagentuuride ja massiturismi pioneer oli Thomas Cook, kes 1841. aastal hakkas esimesena korraldama ekskursioone. Osavõtt maksis ühe šillingi, see sisaldas rongipiletit ja sõidu kestel sööki ja muusikat. Cookil olid sõlmitud lepingud rongifirmadega, kes vastutasuks sõitjate eest maksid talle osa piletitulust. 1855. aastal korraldas ta esimese ekskursiooni võõrsile, kui viis Pariisi maailmanäituse puhul grupi Leicesterist Calais’sse. Järgmistel aastatel hakkas ta juba üleeuroopalisi reise korraldama.
Massiturism
pisi|Turistidest tulvil Barceloneta rand Barcelonas, Hispaanias Massiturismi laiast levikust hoolimata puudub sellel siiani üheselt kokkulepitud definitsioon, kuid seda iseloomustavad korduvad omadused:
Massiturismi sihtkohad on tihti troopilised ja rannikuäärsed piirkonnad. Põhjaameeriklaste seas on populaarsed Hawaii, Florida ja Kariibi mere saared, eurooplaste seas Vahemere rannik ja Kanaari saared ning mõlema seas Kagu-Aasia riigid nagu Tai, Indoneesia ja Filipiinid.
Taliturism
Eestis asuvad peamised taliturismi sihtkohad Otepää, Haanja ja Karula kõrgustikul ning Ida- ja Lääne-Virumaal. Talviti on enamasti avatud ka jääteed mandri ja saarte vahel.
Loodusturism
pisi|Islandile reisitakse sageli kohaliku loodusega tutvuma. Snorgeldamine [[Þingvelliri rahvuspargis]]
Meditsiiniturism
Meditsiiniturismi korral lähevad arenenud maade elanikud riikidesse, kus teatud terviseprotseduurid on lähteriigi omadest odavamad või lühema ooteajaga. Selles suhtes erineb meditsiiniline turism olukorrast, kus vähem arenenud piirkondade elanikud reisivad arenenud riikidesse saamaks arstiabi, mis nende kodukohas ei ole kättesaadav. Meditsiinilise turismi peamisteks lähteriikideks on USA, Suurbritannia ja Lääne-Euroopa riigid, sihtriikideks Kesk- ja Lõuna-Ameerika, Ida-Euroopa ning Lõuna- ja Kagu-Aasia maad. Populaarsed on ilukirurgia ja viljakusravi protseduurid ning muud keerukad operatsioonid, näiteks liigese-, südame- ja hambakirurgia. Meditsiiniline turism vähem arenenud riikidesse võib kaasa tuua teatud riske. Patsient võib ebahügieenilistest arstiabi tingimustest nakatuda haigustesse või saada muid tervisetüsistusi, probleeme võib tekkida ka juriidilist laadi. Üheks raviturismi alavormiks on ka spaaturism.
Religiooniturism
pisi|Moslemist palverändur Mekas Saudi Araabias
Religiooniturism võetakse ette usulistel või moraalsetel põhjustel, selle alla käivad palverännakud pühapaikadesse ja pühadesse linnadesse, misjonitööd, kloostrites viibimised ja usuteemalised kokkutulekud. Religiooniturismi ajalugu ulatub tagasi antiikaega, selle sihtkohad ja tähtsus erinevad religiooniti. Kristlaste palverännakud on seotud Jeesus Kristuse ja pühakute sünni-, elu- ja surmapaikadega, lisaks ka paavsti elupaigaga Vatikanis. Moslemitel on kombeks vähemalt kord elus ette võtta hadž ehk palverännak Mekasse.
Kristlike palverändurite sihtkohad keskaegses Eestis on olnud Pirita klooster, Tallinna Toomkirik, Vastseliina linnusekabel ja Padise klooster, neist tuntuim oli Vastseliina.
Üritusturism
Üritusturism on reisimine kindla ürituse toimumiskohta ning seejärel osalemine üritusel pealtvaataja, esineja või meeskonna liikme rollis. Seda liigitatakse sageli kultuuriturismi alamliigiks, aga kuna üritusturism ei ole seotud ainult kultuuriüritustega, siis võib seda siduda ka näiteks spordi- ja äriturismiga.
Nišiturism
pisi|Tallinna saabub aastas keskmisel üle 300 000 kruiisituristi Mõned nišiturismi näited:
Turismiatraktsioonid
pisi|Pommeri hertsogi loss, [[Szczecin (Poola)]] Turismiatraktsioonideks nimetatakse neid kohale omaseid omadusi või objekte, mis meelitavad inimesi seda kohta külastama. Külastuse põhjuseks on tavaliselt eesmärk näha atraktsiooni, teha teatud tegevust või saada mingi kogemus. Mõned atraktsioonid on justkui iseenesest tõmbetegurid, näiteks looduskaunid kohad või paigad ajaloolise taustaga, millele on omistatud huvipakkuv tähendus.
Turismiatraktsioonid võib jagada neljaks: Peaaegu kõigest on võimalik kujundada turismiatraktsioon, kuid mitte kõigil pole võrdseid võimalusi. Ühtede tõmbetegurid kaaluvad üles teiste omad. Prominentsemad atraktsioonid on näiteks Eiffeli torn ja Suur Hiina müür.
Kultuuri mõju turismile
pisi|Turism on tänapäeval tihti seotud [[fotograafiaga, sest turistid soovivad sageli nähtut ja kogetut jäädvustada. Samas võib reisimine tuleneda ka soovist või vajadusest leida uusi kohti jäädvustamiseks ja olla näiteks fotograafi töö osa]] Kultuur avaldab turismile nii positiivset kui ka negatiivset mõju. Sotsiaalne ja kultuuriline mõju tähendab sellist mõju, mis tekitab kohalike elanike hulgas sotsiaalseid muutusi, infrastruktuuri parandamist ja elustiili muutust.
Positiivne mõju
Selleks et säilitada pärandit, investeeritakse raha turismi suurendamiseks. Samuti täiustatakse infrastruktuuri ja säilitatakse kohalikke objekte, mis omakorda on vajalikud hariduse ja vaba aja veetmise jaoks. Kohalike elanike jaoks korraldatakse üritusi. Kohalikud suhtlevad turistidega ja toimub kontakt eri rahvuste vahel.
Negatiivne mõju
Piirkondade ulatusliku liikluse tõttu ei suuda infrastruktuur toime tulla kiire kasvuga, mille tagajärjeks on ülerahvastatus. Turistid võivad häirida kohalike elanike elu ja nende tavasid, tekitades müra, segadust ja rahutust. Samuti võib toimuda kultuuride segunemine ehk kohalikud kopeerivad teise kultuuri tavasid. Segunemine võib kaasa tuua usulise väärtuste kaotamist.
Kultuuriüritused ja -objektid
Tänapäeval on kunstil suur roll inimeste meelitamises. Euroopa riikides külastatakse muusikale, teatrietendusi, balletti ja ooperit. Muuseumid on kodanike ja turistide jaoks peamised ja kättesaadavamad sihtkohad. Euroopas on seitse muuseumit, millel on väga mõjukas osatähtsus, suurem osa nendest muuseumitest paikneb Pariisis ja Londonis. Viimastel aastakümnetel on Euroopa linnadest saanud loomingulised keskused, näiteks Bilbao, Berliin, Amsterdam, Kopenhaagen. Kultuur mõjutab otseselt linna kinnisvara väärtust, muutudes kultuurilise uuenemise strateegiate peamiseks elemendiks. Näiteks Eestis saavutab populaarsuse Rotermanni kvartali arhitektuur. Samuti on Kumu kunstimuuseum väga populaarne valik turistide seas. Eesti teatrikunstis on esile kerkinud teater NO99. Rahvamuusika on teinud läbi teatava taassünni. Näiteks korraldatakse Viljandi pärimusmuusika festivali. Ning kõige suurem ja tähtsam on laulupidu. Enam kogub tähelepanu eestivene kultuur.
Turismi mõju
pisi|[[RMK laagriplats Osmussaarel on üles seatud just selleks, et hõlbustada turistidele saarel peatumist]]
Positiivne mõju
Turism aitab luua uusi töökohti nii otseselt, luues tööd turiste teenindavale personalile, kui ka kaudselt jaemüügi- ja transpordisektoreid kasvatades. Turistide jaoks loodud infrastruktuuri, näiteks kaubanduskeskusi, lõbustusasutusi ja transpordisõlmi, saavad kasutada ka kohalikud. Maapiirkondades võib turism aidata kaasa väikeettevõtete loomisele. Turistidelt laekub kohalikku majandusse makse, mida vähem arenenud piirkondades võib kasutada koolide ja haiglate ehituseks.
Mõõduka mahuga turism aitab kohalikel käsitöövormidel, tavadel ja kultuuriüritustel säilida, kuna elanikud hakkavad teadvustama oma erilisust ja atraktiivsust. Kohalik kultuurimaastik võib isegi rikastuda kokkupuutel teiste maailmavaadetega.
Loodus- ja ökoturism aitavad tõmmata tähelepanu loodusrikkuste kaitse vajadusele, näidates nende väärtust puutumata kujul. Mitmel juhul võib loodusobjektide rahaline väärtus turismi tõmbeallikana ületada selle objekti loodusvarade kasutuselevõtust saadavat tulu.
Probleemid
Turismiga kaasneb siiski ka elu pahupool, milleks on õhu- ja veesaaste, liiklusummikud, erosioon, elupaikade ning liikide hävimine jne.
Kliimamuutuste ja turismi vahekord on olnud loodus- ja inimgeograafiat ühendav teema. Fookus on peamiselt kliimamuutustel ja riskiohus keskkondadel nagu märgalad või polaarsed piirkonnad. Kliimamuutustest rääkides käsitletakse eri aspekte, mis on seotud turismiga:
Massiturism võib avaldada kahjulikku mõju kohalikule identiteedile ning turistide käitumise tagajärjel võivad tekkida probleemid ummikute, müra ja saastatuse tõttu. Kohalikud elanikud võidakse isegi turismipiirkondadest välja tõrjuda.
Liialt intensiivne turism avaldab survet piirkonna ressurssidele nagu vesi, kütus, toormaterjalid ja toit, kuna need kuluvad külastajate tarbeks. Üks turist võib keskmiselt päeva jooksul kulutada samasuguse koguse vett, mis arengumaa talupojal piisaks 100 päeva jooksul riisi kasvatamiseks. Ühe golfiväljaku ülalpidamiseks vajalik vesi kataks 10 000 elanikuga linna veevajaduse. Reisijate transport pika maa taha paiskab atmosfääri süsinikdioksiidi ja muid saasteühendeid. Turistide avaldatav koormus võib lõpuks kahjustada turismi tõmbeallikat ennast, näiteks sukeldujad võivad kahjustada korallriffe.
Turism Eestis
Eestit külastas 2015. aastal 6 miljonit välisturisti, mis on varasema aastaga võrreldes langenud 7%. Umbes pooled turistidest veetsid Eestis vaid ühe päeva, ülejäänud viibisid pikemalt. Peamiselt saabuvad külastajad Eestisse Soomest, Venemaalt ja Lätist, veidi vähem Saksamaalt, Rootsist ja Leedust. Hoogsalt on kasvanud turistide arv Aasia riikidest nagu Jaapan, Lõuna-Korea ja Hiina.
Kõige populaarsem turismipiirkond Eestis on Pärnu, kus on turismi intensiivsus isegi kõrgem kui tuntud turismiriikides Maltal ja Horvaatias. Lääne-Eesti turismimagnetiks on ka Saaremaa. Eesti turismile on siiski omane tugev hooajalisus, kuna peamiselt külastatakse suvel. Turismi intensiivsus on Eesti keskmisest kõrgem viies maakonnas: Pärnu, Saare, Lääne, Valga ja Harju maakonnas. Ülejäänud kümnes maakonnas jääb intensiivsus keskmisele alla. Kogu Eesti turismi intensiivsuse näitaja on 4 (iga elaniku kohta 4 majutusasutuses ööbitud ööd), mis jääb alla Euroopa Liidu keskmisele (5).
Liivimaa kuberneride loend
Selles loendis on loetletud Liivimaa kubermangu kindralkubernerid, kubernerid ja Riia linnuse asehaldurid.
Rootsi aeg 1621–1710
Rootsi Kuningriigi koosseisus 26.09.1621–15.07.1710
Vene aeg 1710–1917
Venemaa Keisririigi koosseisus alates 15.07.1710
Riia kubernerid alates 1713 – 3.07.1783
Venemaa Keisririigi Riia kubermangu koosseisus
Dmitri Bruns
Dmitri Bruns (, ; 11. jaanuar 1929 Riia – 21. märts 2020 Tallinn) oli vene päritolu Eesti arhitekt ja arhitektuuritegelane.
Liivimaa kuberneride loend
Liivimaa kubernerid 3.07.1783 – 12.12.1796
Venemaa Keisririigi Riia asehaldurkonna koosseisus
Dmitri Bruns
Tema pere tuli 1942. aastal Tallinna. Ta lõpetas 1946. aastal Tallinna 6. Keskkooli ja 1953. aastal Leningradi Ehitusinseneride Instituudi arhitektina.
Aastatel 1960–1980 oli ta Tallinna peaarhitekt.
Isiklikku
Tema ema oli näitleja Maria Zahharova-Bruns.
Tema abikaasa oli arhitekt Olga Bruns.
Fööniksi ordu
Fööniksi ordu on ühing J. K. Rowlingu romaanisarjast "Harry Potter".
Ordu olemus
Fööniksi ordu seob valitud võlureid ja nõidu, kes peavad võitlust Lord Voldemorti vastu. Ordu loojaks ja juhiks on Albus Dumbledore. Esimest korda kutsuti ordu kokku esimese sõja alguses. Pärast Voldemorti lüüa saamist ja haihtumist läks ordu laiali. Teist korda kutsus Albus Dumbledore ordu kokku tunni aja jooksul pärast Voldemorti taassündi.
Ordu on nime saanud Albus Dumbledore'i fööniksi Fawkesi järgi, kes on ühtlasi ka võlukeppide valmistaja Ollivanderile andnud kaks sabasulge, millest üks on Lord Voldemorti ja teine Harry võlukepis.
Soome-ugri rahvad
pisi|Soome-ugri ja samojeedi rahvaste põhilised asualad kaardil Soome-ugri rahvad ehk soomeugrilased on soome-ugri keeli kõnelevad rahvad.
Tänapäeval elab maailmas järgmisi soome-ugri rahvaid: ungarlased, handid, mansid, saamid, soomlased, karjalased, eestlased, liivlased, isurid, vadjalased, vepslased, ersad ja mokšad (mordvalased), marid, udmurdid ja komid.
Omariiklus on tänapäeval kolmel soome-ugri rahval: eestlastel, soomlastel ja ungarlastel.
Samojeedi rahvaid ja soome-ugri rahvaid kokku nimetatakse uurali rahvasteks. Soome-ugri rahvaid ja keeli uurib interdistsiplinaarne teadusharu nimega fennougristika, uurali rahvaid ja keeli uralistika.
Ajalugu
Soome-ugri rahvaste keelelise suguluse avastas 18. sajandi lõpus ungari õpetlane János Sajnovics (1733–1785). Tänapäevaks on ungari teoloogi üksikuist tähelepanekutest välja kasvanud keeleteaduse haru fennougristika laienenud uralistikaks (uurali keeleteadus), mis haarab enesesse ka samojeedi keeled. Vahel mõeldakse soomeugrilastest kõneldes kõiki uurali rahvaid, samojeedid kaasa arvatud.
Hõimuliikumine
20. sajandi algusest on soome-ugri rahvaste seas levinud hõimuliikumine, mis rõhutab soome-ugri rahvaste kultuurilist ja keelelist ühisosa. Nõukogude ajal oli hõimuliikumine suuresti takistatud ning keskendus peamiselt teadusuuringutele, sh fennougristikale ja etnograafiale. Tänapäeval tehakse hõimuliikumise raames koostööd ennekõike omariikluseta soome-ugri väikerahvaste kultuuri ja keele toetuseks ja arenguks, kuid ka kodanikuühiskonna arendamiseks.
Hõimuliikumise edendamiseks on loodud rahvusvahelisi organisatsioone, nagu soome-ugri rahvaste konsultatiivkomitee ja noorteorganisatsioonide ühendus MAFUN, kahepoolsete sidemete hoidmisele keskendunud seltse, nagu Eesti-Saami Selts ning lokaalseid organisatsioone, nagu Eestis tegutsev Fenno-Ugria Asutus.
Soome-ugri rahvaste maailmakongressid
Alates 1992. aastast on iga nelja aasta tagant korraldatud soome-ugri rahvaste maailmakongresse, millel iga soome-ugri ja samojeedi rahvast esindab nende ühiskondlike organisatsioonide või rahvuslike esinduskogude moodustatud delegatsioon.
Kongresside vahepealsel ajal töötab kongressil valitud soome-ugri rahvaste konsultatiivkomitee, kus on esindatud kõik kongressil osalevad rahvad.
"Soome-ugri kultuuripealinnad"
"Soome-ugri kultuuripealinnad" on soomeugri rahvaste noorteühenduse (MAFUN) ja Põlisrahvaste Arengu Keskuse MTÜ ühine ettevõtmine, mis sai alguse 2013. aastal. Tiitel on kavandatud rahvuspiirkondade arengu hoogustamiseks ja neist positiivse kuvandi loomiseks. Soome-ugri kultuuripealinna sümbol on tsirk.
Programm on pälvinud positiivsest vastukaja soome-ugri maailmas ka laiemalt – näiteks nimetas ÜRO põlisrahvaste õiguste eriraportöör Victoria Tauli-Corpuz seda eeskujuks põlisrahvaste kultuuriliste õiguste edendamisel.
Sümboolika
Kõigil soome-ugri rahvastel oma rahvuslippu ei ole. Poola fennougrist Szymon Pawlas on kavandanud ühtse soome-ugri rahvaste lipu, mida pole küll ametlikult kasutusele võetud.
Orkestritrummid
Orkestritrumme ehk tom 'e kasutatakse orkestrites ja trummikomplektides. Tavaliselt on orkestris neid vähemalt kaks ja komplektis kolm. Kõik kolm on eri kõrgusele häälestatud. Komplektis seisavad kaks tom 'i suure trummi peal ja kolmas -- kõige suurem ja kõige madalama kõlaga -- maas kolme jala peal.
Komplekti tom 'id:
http://www.bananas.com/multimedia/articles/BodyImage/toms.jpg https://archive.is/20130630175455/static.zoovy.com/img/surfcitymusic/W180-H180-Bffffff/tom_drums/goldrush_power_tom.jpg https://archive.is/20130629222929/www.mt-ac.com/moddb/assets/ebay/drums/instructions/tom%20diagram.jpg
Orkestritrummid:
http://www.thomann.de/prodbilder/130642.jpg
Mõniste valla vapp
thumb|Mõniste valla vapp Mõniste valla vapp on Võru maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Mõniste valla vapp.
Vapi kirjeldus
Mõniste valla vapp on roheline heraldiline kilp, millel on tagajalgadel seisev, otsevaatav ning löögivalmis mõõgaga hõbedane hunt. Hundi keel ja küünised on punased.
Milton Babbitt
Milton Byron Babbitt (10. mai 1916 Philadelphia – 29. jaanuar 2011 Princeton) oli USA helilooja ja muusikateoreetik, üks esimesi seeriatehnika viljelejaid ja tuntud elektroonilise muusika looja.
Ta laiendas dodekafoonilist väljendusviisi. Tema 1947 kirjutatud "Three Compositions for Piano" ("Kolm kompositsiooni klaverile") oli esimene täielikult seeriatehnikas heliteos.
Rügen
thumb|Rügen satelliidifotol thumb|Kriidikaljud Rügenil thumb|[[Caspar David Friedrichi maal "Kriidikaljud Rügenil"]] Rügen (ladina ja poola keeles Rugia) on saar Läänemere lõunarannikul, Saksamaa suurim saar.
Tsushima (täpsustus)
Tsushima on mitme koha nimi:
Milton Babbitt
1960. aastast oli ta Princetoni ülikooli ja alates 1973 Juilliardi muusikakooli õppejõud.
Rügen
Saare pindala on 926 km². Ta jaguneb mitmeks poolsaareks. Saarel on kuni 161 meetri kõrgusi kriidikünkaid, need moodustavad rannikul kohati panku.
Aisai
Aisai on linn Jaapanis Aichi prefektuuris Honshū saarel. Piirneb läänes Mie prefektuuriga.
Rügen
Rügen hõlmab suurema osa Rügeni kreisist Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal. Kreisi kuuluvad veel saare idarannikul olevad Hiddensee ja Ummanzi saar ning mõned väiksemad saared.
Sündinud 11. augustil
''Siin on loetletud 11. augustil sündinud tuntud isikuid.
Aisai
Linn moodustati 1. aprillil 2005 Saya, Tatsuta, Hachikai ja Saori omavalitsustest.
Arvi Haak
Arvi Haak (sündinud 26. jaanuaril 1978) on eesti arheoloog.
Rügen
Saare edelarannikut lahutab Saksamaa kirderannikust kitsas Stralsundi väin ja kagurannikut laiem Boddeni väin.
Arvi Haak
Ta lõpetas 2001. aastal Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas ajaloo eriala. 2010. aastal omandas ta Tartu Ülikoolis eksternina teadusmagistrikraadi, tema töö pealkiri oli "Viljandimaa linnuste kedrakeraamika hilisrauaajal (11. sajand – 13. sajandi algus)" ja juhendaja Heiki Valk.
Rügen
Rügenil on kaks rahvusparki: suurem Vorpommerni laguunipiirkonna rahvuspark saare lääneosas ja väiksem Jasmundi rahvuspark idas, mis kaitseb kuulsaid kriidikaljusid. Lisaks on saare kagukaldal Kagu-Rügeni biosfäärikaitseala nimeline loodusreservaat, mis hõlmab saare kaguosas olevad poolsaared.
Arvi Haak
Haak on uurinud Eesti muinas- ja keskaegseid linnuseid ning keskaegseid linnu, eriti Viljandit. Ta töötab Tartu Linnamuuseumis arheoloogiasektsiooni juhatajana, varem Viljandi Muuseumis.
Rügen
Ajalugu
Rügeni asustas umbes 4000 eKr peekerkultuuri kuuluv rahvas, kes kasutas saare tulekivivarusid.
Meie ajaarvamise algul asustas saare idagermaani hõim rugid, keda goodid nende esialgsest asukohast Odra ja Visla suudme vahel läände surusid. Selle hõimu järgi on Rügen ka nime saanud. 4. sajandil lahkusid rugid lõunasse, osalesid Lääne-Rooma riigi hävitamises ja kadusid ajaloost koos idagootidega.
7. sajandil asustasid Rügeni slaavlased rujanid või ranid, kes assimileerisid saarele jäänud germaanlased, kuid võtsid endale nende nime. Rügenist ja Arkonast sai slaavlaste piirkondlik keskus (see piirkond ulatus Recknitzist Rycki jõeni). Selle poliitiline keskus oli Charenza ja religioosne keskus Rügeni põhjatippu rajatud kindlustatud tempel Svantevit.
Saare alistas Vendi ristisõja käigus 1168. aastal Taani. Järgnes slaavlaste ristimine ja saksastamine ning sakslaste massilise saarele kolimine. Endised valitsejad said Rügeni vürstideks.
Rügenil on sündinud 18. sajandil elanud Tartu justiitsbürgermeister Friedrich Konrad Gadebusch.
1936 avati sild (Rügendamm) üle väina.
Koodnime "Rügen" kandis operatsioon Hispaania kodusõjas, mille käigus pommitati Guernicat. Selles sõjas oli saare kagurannikut mandrist eraldava väina järgi ka operatsioon "Bodden".
Ajal, mil Saksamaa oli kaheks jagatud, kuulus Rügen Ida-Saksamaale.
2006. aastal elas saarel 77 000 inimest. 20. detsembril 2007 avati juba teine sild (Rügenbrücke), mis ühendab saart Stralsundi linnaga. Rügenbrücke on Saksamaa pikim sild (selle pikkus on 4104 m). Silla kõrgus on 42 m, mis võimaldab laevadel silla alt läbi sõita. See meenutab Kuldvärava silda San Franciscos.
Tänapäev
Saarel elas 2018. aastal 63 000 inimest. Sellega on ta elanike arvult Läänemere teine saar Usedomi järel.
Rügen on tähtis turismipiirkond. Üheski teises Saksamaa kreisis ei käi nii palju turiste ühe alalise elaniku kohta kui Rügenil. Idaranniku kuurordid on rahvarohkemad.
Turistide jaoks on säilitatud saare ajalooline kitsarööpmeline raudtee, millel sõidavad auruvedurid.
Thureau-Dangin
Thureau-Dangin on prantsuse perekonnanimi.
Föön
pisi|400px Föön on soe ja kuiv tuul mägismail, puhub mägedelt orgu või madalikule.
Teke
Föön tekib õhumassi liikumisel üle maapinna reljeefi kõrgemate takistuste, looduses liikumisel üle mägede. Mäeahelikku ületav tuul on sunnitud tõusma piki nõlva. Mööda mäekülge ülespoole liikuv niiskusest küllastamata õhk paisub õhurõhu langedes ning jahtub kuivadiabaatiliselt iga saja meetri kõrguse kohta 1 °C / 100 m (kuivadiabaatiline gradient). See kestab kõrguseni, kuni tõusev õhumass küllastub niiskusest, suhteline õhuniiskus saavutab 100%. Jätkuvalt tõusvas õhus niiskus kondenseerub ja tekib pilvisus, jätkuval õhumassi tõusul hakkab sellest mäenõlvale vihma sadama. Kondenseerumisel eralduva soojuse arvel jahtub tõusev õhk nüüd märgadiabaatiliselt ehk 0,6 °C / 100 m (märgadiabaatiline gradient) iga saja meetri kohta. See protsess kestab seni, kuni õhk hakkab mäeharja ületama.
Ületades mäe, hakkab õhk õhurõhu horisontaalse gradientjõu tõttu laskuma. Kuna laskuv õhk surutakse õhurõhu suurenemise tõttu kokku, hakkab see adiabaatiliselt soojenema, nüüd juba kuivadiabaatiliselt (1 °C / 100 m), sest õhu suhteline niiskus on sellest teisel pool mäekülge allasadanud vihma tõttu langenud alla küllastuspiiri. Seega osutub laskunud õhk palju soojemaks kui see samal kõrgusel enne tõusma hakkamist teisel pool mäekülge oli. Seetõttu on tuul mägede tuulealusel nõlval märgatavalt soojem kui samal kõrgusel tuulepealsel küljel. Mäenõlvade õhutemperatuuride vahe on seda suurem, mida kõrgemad on mäed. Mida kõrgemale laskunud õhutemperatuur on tõusnud, seda kuivem see õhk on. Mägede tuulealustel nõlvadel tekib tugev, puhanguline, soe ja kuiv tuul.
Toime
Föön võib õhutemperatuuri mõne tunni jooksul 30 kraadi võrra tõsta, USA-s isegi 20 kraadi mõne minuti jooksul. Oletame, et niiskusest küllastunud (pilvine õhumass), 24 °C temperatuuriga tuul ületab 4 km kõrguse mäe. Selle temperatuur teisel pool mäge oleks siis 24+(10–6)×4 = 40 °C, selline nähtus on tavaline Surmaorus USA-s, mis on üks maailma kuivemaid ja palavamaid piirkondi.
Alpide föön võib esile kutsuda tugevaid torme tuule kiirusega 150 km/h. Need tormid kahjustavad sageli hooneid ja metsa.
Föön "sulatab" ka lume. Selline nähtus ei tulene ainult õhu soojusest, vaid ka selle kuivusest (suhteline niiskus on hästi madal, toimub jää/lume sublimeerumine maapinnalt).
Fööni puhul on mäeharja kohal peaaegu sinise taeva ("fööniakna") ees pilvesein ("föönimüür").
Kõrgel, mäe tuulealuse külje kohal võivad soodsatel oludel tekkida seisevlained, mis võivad ulatuda mäe tipust/harjast kuni kuus ja enamgi korda kõrgemale. Kõrgemate pidurdavate õhukihtidevahelisel eralduspiiril moodustuvad piisava õhuniiskuse puhul laineharjadel iseloomulikud läätsekujulised kõrgrünkpilved ehk "fööniläätsed"). Seisevlainetes võivad purilennukid tõusta suurtele kõrgustele, isegi üle 20 000 m.
Alpide põhjaküljel kaasneb fööniga kuiva õhu tõttu väga hea nähtavus.
Mõju inimese tervisele
Föön soodustab südame- ja vereringehaigusi. Paljudel inimestel tekivad peavalud, iiveldus, kiire väsimine. Fööni ajal on inimestel halb enesetunne, nad ärrituvad kergesti ja võivad muutuda agressiivseks. Föönide piirkonnas esineb sagedamini enesetappe. Tervisehäirete põhjuseks on tõenäoliselt väikesed õhurõhu kõikumised, mis tekivad maapinna lähedal oleva külma õhu ning sooja fööniõhu vahel.
Kohalikud nimetused
Algselt nimetati fööniks Alpide fööni. Maailma eri paigus on föönil mitmeid nimetusi:
Viited
Místní názvy větrů
1184
1184. aasta oli 12. sajandi 84. aasta.
1520
1520. aasta (MDXLII) oli 16. sajandi 20. aasta.
Rottweil
Rottweil on linn Saksamaa edelaosas Baden-Württembergi liidumaal, Rottweili kreisi keskus.
Loksa–Pärispea tee
Loksa–Pärispea tee (registrinumbriga 11285) on kõrvalmaantee Loksa linnas ja Kuusalu vallas. Tee pikkus on 10,5 km.
Ekstaas
Ekstaas (vanakreeka sõnast ἔκστασις (ekstasis; ligikaudne algtähendus '[enesest] väljaspool viibimine') on lühiajaline teadvuse muutunud seisund, milles tavaline väliskeskkonna tajumine on vähenenud ja asendunud intensiivsete subjektiivsete elamustega.
Rottweil
Rottweil on Baden-Württembergi vanim linn. Linna asutasid roomlased 73. aastal ja panid sellele nimeks Arae Flaviae. See oli ainuke municipium tänapäeva Baden-Württembergi alal.
Ekstaas
Ekstaasi võivad tekitada tugevaid, enamasti positiivseid emotsioone põhjustavad olukorrad, nt. looduse või kunsti ilu kogemine, usulised rituaalid, looming või armastus. Ekstaas võib tekkida ka ilma teadaoleva põhjuseta.
Rottweil
1268. aastal sai Rottweilist vaba riigilinn ning see staatus kehtis kuni 1803. aastani, mil Napoleon I piirkonna vallutas.