cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Lübecki õigus
Lübecki õigus Tallinnas
Tallinna Linnaarhiivis säilitatakse viit Lübecki õiguse käsikirjalist koodeksit. Lübeckil endal pole alles ühtegi keskaegset Lübecki õiguse käsikirja. Lübecki õigus ei ole võrreldav moodsate õigusaktidega. Ta sisaldab raadi ja raehärrasid puudutavaid sätteid, tsiviil- ja kriminaalõiguslikke norme, ehitus- ja heakorraeeskirju, hõlmamata siiski kaugeltki kõiki linnaelu korraldamiseks vajalikke norme.
Tallinna õiguskorra põhialused püsisid 13. sajandist kuni 19. sajandi teise pooleni põhimõtteliselt muutumatuna. Maahärrad - algul Taani kuningad, siis Saksa ordu ning Rootsi ja Vene valitsejad - taaskinnitasid Lübecki õiguse kehtivust Tallinnas, tunnustades sellega vormiliselt linna autonoomiat. Vastavalt sellele oli Tallinna rael nii seadusandliku, täidesaatva kui ka kohtuvõimu pädevus.
Lübecki õigusele rajanev õiguskord ja omavalitsuse korraldus säilis Tallinnas kuni 19. sajandi viimase veerandini. Iseseisva eraõiguse normide koguna minetas Lübecki õigus oma tähtsuse 1865. aastal, kui jõustus Balti provintsiaalseadustiku III osa – Balti Eraseadus. Provintsiaalõigust ei loetud uueks seaduseks, vaid seni kehtinud õiguse kodifikatsiooniks.
Vene linnaseaduse kehtestamisega Balti provintsides 1877. aastal jäid Tallinna raele vaid kohtu funktsioonid. Lübecki õiguse ajastu sümboolseks lõpp-punktiks Tallinnas võib lugeda rae täielikku likvideerimist 1889. aastal. Balti eraseaduse kaudu püsis Lübecki õiguse mõju Eestis 1944. aastani. Esimese Nõukogude Liidu okupatsiooni ajal, 1. jaanuari 1941, kehtestati Vene NFSV Tsiviilkoodeks, kuid Eestis kehtiva õiguse määrusega taasjõustati alates 28. oktoobrist 1941 21. juunil 1940 Eestis kehtinud seadused.
Sirje Medell
Sirje Medell (sündinud 25. juunil 1959 Kohtla-Järvel ) on eesti endine poplaulja ning praegune laulu- ja muusikaõpetaja.
Töökäik
Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia muusikaosakonna jazzmuusika ja koolimuusika lektor.
Hääleseadja Ida-Tallinna Keskhaigla häälekabinetis.
Looming
Medell on osalenud muusikaprojektides, teinud koostööd Eesti ja Soome džässmuusikutega. Laulis ansamblis Sümpoosion. Algatas Eesti noorte solistide ja duettide konkursi ning juhtis seda.
Õpilasi
Maris Aljaste, Airi Allvee, Anne Arrak, Maria Faust, Kristjan Ilumäe, Laura Junson, Kärt Kaljaspoolik, Teet Kaus, Kerli Kivilaan, Karol Kuntsel, Ele Millistfer, Meribel Müürsepp, Liisu Ots , Jüri Pootsmann, Priit Pruul, Sofia Rubina, Vootele Ruusmaa, Silver Sepp, Maarja Soomre, Arno Tamm, Eva-Lotta Vunder, Maria Väli.
Isiklikku
Tema hobid on aikido, purjetamine ja meresõit.
Newt Gingrich
Elulugu
Ta õpetas University of West Georgias (endine nimi: West Georgia College) aastatel 1970–1978 ajalugu.
Aastatel 1995–1999 oli ta Esindajatekoja spiiker, kes juhtis opositsiooni Bill Clintoni vastu.
Esimest korda valiti Gingrich Esindajatekotta 1978. aastal. 1989. aastal sai temast Vabariikliku Partei alamkoja saadikute "piits" (whip).
1994. aasta valimistel saavutasid vabariiklased Esindajatekojas rohkem kui 40 aasta järel enamuse. Gingrich oli valimiskampaania käigus silmapaistvamaid vabariiklaste juhte ja valiti 1995. aastal Esindajatekoja spiikriks.
1998. aastal, mil Vabariiklased kaotasid Esindajatekojas viis kohta, loobus Gingrich nii spiikri positsioonist kui alamkoja kohast.
2016. aastal asus Gingrich 2016. aasta USA presidendivalmiste eelvalimistel toetama Donald Trumpi ja oli üks võimalikke asepresidendi kandidaate. Juulis 2016 kaitses ta Trumpi väljaütlemist, et NATO liitlase sõjalisel toetamisel lähtuks ta eelkõige sellest, kas nimetatud liitlane on ka "Ameerika Ühendriikide ees oma kohused täitnud", seades nii kahtluse alla NATO kollektiivkaitse põhimõtte.
Gingrich kirjanikuna
Gingrich on 2009. aasta seisuga kirjutanud 20 raamatut, neist 14 publitsistikaraamatut (oma kõned ja poliitilised seisukohad) ja 6 alternatiivajaloolist ulmeromaani. Tema ulmeromaanid käsitlevad USA ajalugu ja arutlevad, mis võinuks juhtuda, kui ajalugu läinuks teisiti.
Kolm romaani jutustavad USA kodusõjast nii, nagu lõunaosariigid oleksid võitnud Gettysburgi lahingu, mille nad tegelikult kaotasid. Romaanisari lõpeb põhjaosariikide võiduga kodusõjas, nagu see juhtus ka päriselt, ja on illustreeritud ehtsate fotodega kodusõjast, mis on kontekstist välja võetud.
Kaks romaani jutustavad Teisest maailmasõjast nii, nagu Jaapani rünnakut Pearl Harborile 7. detsembril 1941 oleks juhtinud Jaapani laevastiku ülemjuhataja admiral Isoroku Yamamoto isiklikult, mitte admiral Chūichi Nagumole, kellele Yamamoto selle tegelikult delegeeris. Romaanides kannavad jaapanlased rünnakus Pearl Harborile märksa suuremaid kaotusi kui päriselt, kuid tekitavad ka USA-le hoopis suuremaid kaotusi, näiteks uputavad laevu, mis ei olnud nimetatud päeval Pearl Harboris.
Romaan "1945" räägib maailmasõjast nii, nagu oleks USA sõdinud üksnes Jaapaniga ja selle purustanud, seevastu oleks Saksamaa purustanud USA toetusest ilma jäänud NSV Liidu ja kogu Euroopa, välja arvatud Briti saared, oleks fašistlike riikide kontrolli alla sattunud. USA-s levivad rahumeeleolud: sõda on läbi, enam pole kaua aega vaja sõdida. Järgnev kahe suurriigi juhtide tippkohtumine ebaõnnestub ning Hitler alustab taas sõda, korraldades dessandi Šotimaale.
Gingrichi teosed ei ole eesti keeles ilmunud.
1982. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
1982. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused olid XII maailmameistrivõistlused jalgpallis, mis toimusid 13. juunist 11. juulini Hispaanias.
Võru vald
Võru vald on omavalitsusüksus Eestis Võru maakonnas. Võru vallaks ühinesid 2017. aastal Lasva, Orava, Sõmerpalu, Võru ja Vastseliina vald.
1982. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
Valikturniiril osales 105 koondist.
Võru vald
Moodustamine ja nimi
Esmalt pakuti Lasva, Sõmerpalu ja Võru valla liitumisel tekkiva uue valla nimeks Võhandu vald. Kohanimenõukogu soovitas moodustuva kohaliku omavalitsuse nimetada pigem Võru vallaks.
Lasva Vallavolikogu ei soovinud 2017. aasta haldusreformi käigus moodustatava Võru vallaga vabatahtlikult ühineda ja vaidlustas sundliitmise Riigikohtus, kuid jäi seal kaotajaks.
Alevikud
Kose, Parksepa, Sõmerpalu, Vastseliina ja Väimela.
Külad
Võru vallas on 183 küla: Alakülä, Alapõdra, Andsumäe, Haamaste, Haava, Haava-Tsäpsi, Haidaku, Halla, Hanikase, Hannuste, Hargi, Heeska, Heinasoo, Hellekunnu, Hinniala, Hinsa, Holsta, Horma, Husari, Hutita, Hänike, Illi, Indra, Jantra, Jeedasküla, Juba, Juraski, Järvere, Kaagu, Kahkva, Kahro, Kaku, Kakusuu, Kamnitsa, Kanariku, Kannu, Kapera, Kasaritsa, Keema, Kerepäälse, Kirikumäe, Kirumpää, Kliima, Kolepi, Koloreino, Kornitsa, Kusma, Kõivsaare, Kõliküla, Kõo, Korgõmõisa, Kurenurme, Kõrgessaare, Kõrve, Kõvera, Käpa, Kärgula, Kärnamäe, Kääpa, Käätso, Kühmamäe, Külaoru, Kündja, Lakovitsa, Lapi, Lasva, Lauga, Lehemetsa, Leiso, Lepassaare, Liinamäe, Liiva, Lilli-Anne, Lindora, Linnamäe, Listaku, Lompka, Loosi, Loosu, Luhte, Luuska, Madi, Madala, Majala, Marga, Meegomäe, Meeliku, Mustassaare, Mustja, Mutsu, Mõisamäe, Mõksi, Mõrgi, Mäe-Kõoküla, Mäekülä, Mäessaare, Möldri, Navi, Noodasküla, Nooska, Nõnova, Oleski, Orava, Oro, Ortuma, Osula, Otsa, Paidra, Palometsa, Paloveere, Pari, Peraküla, Perametsa, Pikakannu, Pikasilla, Pille, Pindi, Piusa, Plessi, Praakmani, Pritsi, Puiga, Pulli, Punakülä, Puusepa, Puutli, Päka, Pääväkese, Raadi, Raiste, Raudsepa, Rauskapalu, Rebasmäe, Riihora, Roosisaare, Pässä, Rummi, Rusima, Rõssa, Räpo, Saarde, Saaremaa, Savioja, Sika, Soe, Soena, Sooküla, Sulbi, Sutte, Suuremetsa, Sõmerpalu, Tabina, Tagaküla, Tallikeste, Tamme, Tammsaare, Tellaste, Tiri, Tohkri, Tootsi, Tsolgo, Tsolli, Tuderna, Tüütsmäe, Udsali, Umbsaare, Vaarkali, Vagula, Vana-Nursi, Vana-Saaluse, Vana-Vastseliina, Varese, Vatsa, Verijärve, Viitka, Villa, Vivva, Voki, Voki-Tamme, Võlsi, Võrumõisa, Võrusoo ja Väiso küla.
Loodus
Võru valda läbib Võru-Petseri ürgorund. Orundi lammil asuvad Tamula ning Vagula järved, samuti läbib seda Võhandu jõgi. Üksikute järvedega asub Võru valla põhjaosa Kagu-Eesti lavamaal, lõunaosa jääb aga järsult tõusvale (20-meetrine tõus Võru vallas) Haanja kõrgustiku servale, kus paikneb palju järvi ning kiirevoolulisi ojasid.
Kisejärve
Kisejärve on mitme Eesti loodusobjekti ja ala nimetus:
Bariton
Bariton on meeshääle keskmine ulatus, mis vastab ligikaudu metsosoprani omale. Ooperis pannakse need hääled tihti paari. Saksa ooper nõuab väga tugevat keskmise ulatusega baritoni, itaalia rollid on kõrgema ulatusega. Enne 19. sajandit kasutati baritoni ooperi peaosades harva.
Üks tähtsamaid 1800. aastate baritone on Johann Michael Vogl (1768–1840), kes oli Schuberti sõber. Vogl oli baritonilaulu kontserttraditsiooni tekke üheks inspireerivamaks kujuks. 20. sajandil on seda traditsiooni jätkanud Dietrich Fischer-Dieskau, Olaf Bär, Thomas Hampson ja Wolfgang Holzmair.
Paljud kuulsad tenorid (nt Lauritz Melchior, Plácido Domingo) on alustanud lauljakarjääri baritonina.
Kuulsamaid baritoniosi ooperites
20. sajandi ooperitest on baritoniosi sisaldanud näiteks Straussi, Bergi, Schönbergi ja Britteni ooperid; muusikalidest aga Lehári, Kerni, Rombergi, Rodgersi ja Irving Berlini looming.
קולות (מוזיקה)
Flak 38
pisi|Flak 38 õhutõrjekahur Flak 38 oli 37 mm kaliibriga õhutõrjekahur Saksa armees Teise maailmasõja ajal.
Flak 38 oli kasutusel õhutõrjedivisjonides (Flak-Abteilung), kus selliste relvadega oli relvastatud 1 patarei + pool ühest segapatareist.
Esimestel Wehrmacht´i relvastusse võetud 37 mm õhutõrjekahuritel oli kohmakas ja kallis kaheteljeline lafett, kuid armee vajas midagi lihtsamat.
1936. aastal võetigi relvastusse uus 3,7 cm Flak 36. Selle kaherattaline lafetihaagis sarnanes väga 2 cm Flak 30 omaga. Sihtimiseks kasutati lihtsat optilist sihikut Flakvisier 36. Uue, suurema, kellamehhanismiga sihiku Flakvisier 40 kasutuselevõtuga tuli märgatavalt moderniseerida ka lafetti. Uus kahur sai nimetuse 3,7 cm Flak 37.
Sõja jooksul moderniseeriti relva varsti aga veelgi, mille tulemusena sai relv nimeks 3,7 cm Flak 38. Õhutõrjekahuritele töötati sõja jooksul välja mitmesuguseid erinevaid sihikuid.
Pyrénées-Atlantiquesi departemang
Pyrénées-Atlantiques (ka Atlandi-Püreneed; Gascogne'i Pirenèus-Atlantics; baski Pirinio-Atlantiarrak, Pirinio-Atlantikoak) on departemang Edela-Prantsusmaal Nouvelle-Aquitaine'i piirkonnas.
Rootsi troonipärimisjärjekord
Rootsi troonipärimisjärjekord on troonipärimiskorra alusel koostatud järjestatud nimekiri inimestest, kellel on teoreetiline õigus Rootsi kuningriigi troonile valitseva monarhi surma või troonist loobumise korral. Nimekiri muutub sündide ja surmade puhul Rootsi kuninglikus perekonnas. Kui troon vabaneb, on õigus troonile astuda parajasti selle nimekirja eesotsas oleval isikul.
Pyrénées-Atlantiquesi departemang
Suuremad linnad on Pau, Biarritz, Bayonne, Anglet ja St-Jean-de-Luz.
Rootsi troonipärimisjärjekord
Praegu on troonipärimisjärjekorras esimesel kohal kroonprintsess Victoria, kes saab Rootsi kuningannaks, kui praegune kuningas Carl XVI Gustaf sureb enne teda.
Pyrénées-Atlantiquesi departemang
Departemang jaguneb halduslikult:
Rootsi troonipärimisjärjekord
Sündimise ajal oli troonipärimisjärjekorras esimesel kohal prints Carl Philip (tollal kroonprints Carl Philip). Alates 1. jaanuarist 1980 kehtib Rootsis tagasiulatuvalt võrdne ehk absoluutne esmasünniõigus (primogenituur), mis tähendab, et vanim laps, sõltumata soost, on troonipärimisjärjekorras eelispositsioonil. Sellest ajast on troonipärija kroonprintsess Victoria. Rootsi on esimene riik maailmas, mis asendas mehi eelistava troonipärimisjärjekorra sellisega, kus järeltulija sugu ei mõjuta tema positsiooni järjekorras.
Troonipärimisjärjekord 26. märtsil 2021
Praegune monarh: kuningas Carl XVI Gustaf
Leena Nurmi
Leena Nurmi (sündinud 20. märtsil 1994 Valkeakoskil) on soome murdmaasuusataja.
Maailma karikavõistlustel murdmaasuusatamises võistles Nurmi esimest korda Lahtis 2014. aasta märtsis. Nurmi saavutas oma esimesed maailmakarika punktid Kuusamo traditsioonilise suusatamisviisi sprindis 2014. aasta novembris, olles 25. kohal.
Trofoloogia
Trofoloogia on bioloogia haru, mis uurib loomade (sealhulgas) inimese toitumist.
Eesti jalgpalli 2003/2004. aasta karikavõistlused
'''Eesti jalgpalli 2003/2004. aasta karikavõistlused''' võitis Tallinna FC Levadia.
1/16 finaalid
!colspan="3" align="center"| 9. september 2003
1/8 finaalid
!colspan="3" align="center"| 8. november 2003
!colspan="3" align="center"| 9. november 2003
Järgmises voorus:
Veerandfinaalid
!colspan="3" align="center"| 18., 19., 21. märts ja 14., 15. aprill 2004
Tudulinna vald
Tudulinna vald oli vald Ida-Viru maakonna edelaosas.
Vald liideti Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus 2017. aastal naabervaldadega Alutaguse vallaks.
Tudulinna vallavanem oli Andrus Toss.
Skeptitsism
Skeptitsism on filosoofiline seisukoht, mille kohaselt meil kas ei ole mingit teadmist või ei saa olla propositsionaalset teadmist kas mitte millegi kohta või mingis kindlas valdkonnas.
Tudulinna vald
Loodus
Tudulinna valla territooriumist kattis 68% mets, 20% oli rabade ja jõgede all. Kagus piirnes vald Peipsi järvega. Suuremad jõed olid Rannapungerja jõgi ja Tagajõgi. Vallas asus osa Muraka rabast.
Rahvastik
Vallas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 462 inimest. Neist 405 olid eestlased. 2013. aasta alguse seisuga oli valla elanikuna Rahvastikuregistris arvel 499 inimest.
Skeptitsism
Nimetused
Skeptitsismi pooldajat nimetatakse skeptikuks, kuigi see sõna tähistab ka lihtsalt kahtlejat – inimest, kellele on omane skepsis. Sõna "skepsis" tähistab harva ka skeptitsismi (seda põhiliselt antiikfilosoofia skeptiliste koolkondade nimetusena).
Skeptitsismi nimetati vanakreeka keeles skepsis ja skeptikut skeptikos, uusladina keeles on skeptiku nimetuseks scepticus.
Skeptitsismi ja skeptikut nimetatakse briti inglise keeles vastavalt scepticism ja sceptic, ameerika inglise keeles skepticism ja skeptic, prantsuse keeles scepticisme ja sceptique, itaalia keeles scetticismo ja scettico, hispaania keeles escepticismo ja escéptico, vene keeles скептицизм ja скептик, soome keeles skeptisismi ja skeptikko.
Hilisantiikajal tähendas skeptik filosoofi, kes kõige kohta otsustustest hoidub.
Vanakreeka keele omadussõna tähendas algselt '(midagi) uuriv'. Ka sõna skepsis tähendas algul lihtsalt 'põhjalikku uurimist'.
Tudulinna vald
Alevik
Tudulinna
Skeptitsism
Nimetused
Philon kasutas sõna skeptikoi filosoofide kohta üldse (Quaestiones et Solutiones in Genesim III, 33).
Tudulinna vald
Külad
Kellassaare – Lemmaku – Oonurme – Peressaare – Pikati – Rannapungerja – Roostoja – Sahargu – Tagajõe
Skeptitsism
Üldist
Skeptitsism on positsioon, mille kohaselt otsustuse tõesus ei ole tunnetatav. Seejuures peetakse (vähemalt antiikskeptikute puhul) silmas otsustusega väljendatud asjadeseisu vastavust tegelikule, tunnetusest sõltumatule asjadeseisule, mille kohta otsustus käib. Seega lähtub vähemalt antiikskeptitsism tõe korrespondentsiteooriast.
Verner von Heidenstam
Carl Gustaf Verner von Heidenstam (6. juuli 1859 – 20. mai 1940) oli rootsi kirjanik. Ta sai 1916. aastal Nobeli kirjandusauhinna.
Skeptitsism
Üldist
Skeptik lähtub sellest, et oma otsustustes me pretendeerime objekti kirjeldamisele nõnda, nagu ta iseenesest ja sõltumata meie ettekujutustest on. Selle pretensiooni vastu on ta sellepärast, et selle pretensiooni katmine tundub talle tõestatamatuna. Paljud skeptikud ei eita siiski, et mõni otsustus seda pretensiooni katab ja on tõene. Nad eitavad selle pretensiooni tõestatavust ning peavad otsustust ennatlikuks aktiks, millest tuleb hoiduda, kui ei taheta lootma jääda pelgalt dogmadele.
Nicholas Rescher eristab absoluutseid (guaranteeing) ja piisavaid (authorizing) tõe kriteeriume. Skeptikud möönavad, et on olemas piisavad tõe kriteeriumid, ent eitavad absoluutsete tõe kriteeriumide olemasolu.
Skeptitsismile, millega peab kaasnema kahtlus, vastandub iga kord dogmatism, mis tähendab selle uskumist, milles skeptitsism kahtleb.
Skeptitsism tuleneb positiivse teadmise ebaõnnestumise kogemustest, erinedes sellega kahtlusest, millega kriitiline mõtlemine peab algama. Reeglina tähistab skeptitsismi esiletõus mingi filosoofiaperioodi lõppu. Skeptitsismi ajendiks on dogmaatiliste filosoofiate üksteisele vasturääkimine. Skeptitsismi esiletõusu põhjust on nähtud väärtuste kriisis. Franz Brentano esitas 1895 õpetuse neljast faasist. Nii antiikfilosoofia, keskaja filosoofia kui ka uusaja filosoofia läbib Brentano järgi neli faasi, millest skeptitsism on kolmas faas (ja teine allakäigufaas). Keskajal esindab seda nominalism, uusajal Hume. Umbusule teaduse vastu järgneb neljanda faasina reaktsioon skeptitsismile uue, kuid pelgalt vägivaldse dogmatismi näol.
Skeptitsismi radikaalsuse aste võib olla erinev. Mõõdukates vormides puudutab skeptitsismi kahtlus ainult teatud liiki teadmist. Näiteks võib skeptitsism kahelda ainult meeltel põhinevas teadmises ja tunnustada ainult üldkehtivat ja paratamatut teadmist. Radikaalne skeptitsism eitab igasuguse teadmise võimalikkust, pidades kõiki arvamusi puhtsubjektiivseteks.
Saab eristada teoreetilist skeptitsismi, mis kahtleb teoreetilises teadmises kas lähtudes inimtunnetuse loomusest (tunnetusteoreetiline ehk loogiline skeptitsism) või lähtudes tõeluse olemusest (metafüüsiline skeptitsism), eetilist skeptitsismi, mis eitab moraalinormide objektiivsust ja üldkehtivust, ja religioosset skeptitsismi, mis eitab kindlat teadmist Jumala olemasolu kohta.
Skeptitsism võib olla suunatud religiooni dogmade vastu, olles kriitiline teoloogide argumentide vastu (Michel de Montaigne, Pierre Charron, Pierre Bayle), või teha ruumi religioonile, olles kriitiline mõistuse suhtes (Blaise Pascal, David Hume, Immanuel Kant).
Selles artiklis ei ole juttu teaduslikust skeptitsismist, mis on praktiline positsioon, mis seisneb selles, et väidete tõesust ei aktsepteerita, kuni nende kasuks on teadusliku meetodi abil esitatud soliidne tõendmaterjal.
Teadmist ei ole või teadmist ei saa olla
Skeptitsism võib tähendada väidet, et meil ei ole teadmist, või väidet, et meil ei saa olla teadmist. Teine väide on tugevam ja raskemini põhjendatav. Üks asi on öelda, et meil küll saab olla teadmine, kuid kahjuks ei ole. Sellise vaate saab vast omistada Sokratesele. Paistab, et ta eeldas, et kui me edasi küsime, siis me võime teadmiseni välja jõuda, kuid seni meil teadmist ei ole või vähemalt tema ajal Vana-Kreekas ei olnud.
Verner von Heidenstam
Eesti keeles on temalt ilmunud sarjas "Nobeli laureaadid" teos "Karl XII sõjakaaslased" ("Karolinerna") Ernst Raudsepa tõlkes 1937, redigeeritud uusväljaanne "Karoliinid" 2005, ning "Rootslased ja nende valitsejad" ("Svenskarna och deras hövdingar") Anu Saluääre tõlkes 2015. pisi|left|Verner von Heidenstam (kunstnik [[Oscar Björck, 1900)]]
Skeptitsism
Teadmist ei ole või teadmist ei saa olla
Hoopis teine asi on öelda, et meil teadmist ei saagi üldse olla: teadmine on võimatu. See on olnud skeptikute tavalisem positsioon. Sellest positsioonist (mida tänapäeval küll vähesed jagavad) ongi allpool juttu.
Relatiivne ja absoluutne skeptitsism
Kui öeldakse, et teadmist ei saa olla meie käesolevas seisundis, siis see on relatiivne skeptitsism. Kui öeldakse, et teadmist ei saa üldse olla, siis see on absoluutne skeptitsism.
Sextus Empiricuselt võib välja lugeda, et pürronistide skeptitsism oli relatiivne. Näiteks ütleb ta ühes kohas kürenaikude koolkonna ja pürronismi erinevuse kohta: "Me hoidume siis dogmaatilisest väitest välisesemete kohta, kuna aga kürenaikud väidavad, et need on loomu poolest tunnetatamatud." (Pyrrhoni põhiteesid I 215)
Teadmisskeptitsism ja tõeskeptitsism
Wolfgang Stegmüller eristab teadmisskeptitsismi ja tõeskeptitsismi. Teadmisskeptitsism möönab tõeste väidete olemasolu, kuid peab neid tunnetamatuteks. Tõeskeptitsism eitab ka tõeste väidete olemasolu. Antiikskeptikud olid tunnetusskeptikud, tänapäeval aga esineb ka tõeskeptitsism.
Globaalne ja lokaalne skeptitsism
Skeptitsism võib käia kas kõige või mõne kindla valdkonna kohta. Kui skeptik usub, et pole üldse võimalik millegi kohta midagi teada, siis tema positsioon on globaalne skeptitsism ehk universaalne skeptitsism ehk üleüldine skeptitsism ehk epistemoloogiline skeptitsism.
See positsioon on omane pürronistidele. Seda positsiooni on kaitsnud Keith Lehrer.
Globaalne skeptik ütleb iga asja kohta, et meil pole võimalik seda teada või vähemalt me ei tea seda. Globaalseid skeptikuid on filosoofia ajaloos olnud väga vähe, sest see nõuab väga suurt julgust. Globaalne skeptik peaks ju väitma, et ta ei tea, mis ta nimi on, et ta ei tea, kas tal on keha või kas tal on vaim, et ta ei tea, kas ta on elanud kauem kui kümme minutit, ja nii edasi. Selliseid väiteid on väga raske põhjendada, eriti kui öeldakse, et meil pole üldse võimalik midagi teada. Võib-olla oleks lihtsam põhjendada väidet, et me tegelikult lihtsalt ei tea mitte midagi.
Kui aga keegi väidab, et meil teatavas valdkonnas ei ole või ei saa olla teadmist, siis see on lokaalne skeptitsism ehk partsiaalne skeptitsism ehk osaline skeptitsism. Siis võib öelda, et ta on skeptik selle valdkonna suhtes. Lokaalse skeptitsismi versioonid erinevad selle poolest, millisest valdkonnast on jutt. On näiteks olemas skeptitsism välismaailma suhtes; teiste vaimude suhtes ning mineviku ja tuleviku suhtes. Näiteks skeptitsism välismaailma suhtes ehk välismaailmaskeptitsism tähendab positsiooni, et kellelgi pole võimalik teada midagi selle kohta, mis on olemas väljaspool tema enda vaimu. Lokaalse skeptitsismi vormid on näiteks ka moraaliskeptitsism, juriidiline skeptitsism, esteetiline skeptitsism, pedagoogiline skeptitsism, metafüüsilis-teoloogiline skeptitsism ja teadusteoreetiline skeptitsism. Lokaalne skeptik võib kahelda ka teatud tüüpi väidetes, näiteks aprioorsetes väidetes.
Lokaalset skeptitsismi on nimetatud ka mõõdukaks skeptitsismiks.
Epistemoloogia küsib: "Kas teadmine on võimalik?" Selle küsimuse võib ümber sõnastada nii: "Kas keegi on kunagi piisavalt õigustatud midagi uskuma, nii et saaks öelda, et tal on teadmine?" Skeptik ütleb, et ei ole. Skeptiku väite võib täpsemalt sõnastada nii:
Tudulinna vald
Ajalugu
Enne 1866. aastat kuulus Tudulinna valla ala Viru-Jaagupi ja hiljem Iisaku kihelkonda, 1950–1959. aastal Mustvee ja seejärel Jõhvi rajooni.
Skeptitsism
Globaalne ja lokaalne skeptitsism
Epistemoloogias väidab fundatsionism, et on olemas mõned baasuskumused. Baasuskumused on uskumused, mis on õigustatud, kuid ei ole õigustatud teiste uskumustega. Baasuskumused võivad olla õigustatud vaimusündmustega, näiteks tajumuste või mälusündmustega.
Kui ma saan õigustatud uskumused mälust, siis mälu peab olema usaldatav. Samuti on lood tajumustega: kui see, et mulle näib, et ma midagi näen, õigustab mind uskuma, et ma midagi näen, siis ma pean eeldama, et taju on usaldatav.
Tudulinna vald
Ajalugu
Tudulinna vald moodustati 1991. aasta 19. detsembril.
Skeptitsism
Globaalne ja lokaalne skeptitsism
Lokaalne skeptitsism käib kindlate valdkondade kohta. Need kindlad valdkonnad võivad vastata erinevatele tunnetusprotsessidele. Skeptik kahtleb nende tunnetusprotsesside usaldatavuses. Ta ütleb näiteks: taju ei ole usaldatav (või: ei pruugi olla usaldatav); järelikult meie uskumused selle kohta, mida me tajume, ei ole usaldatavad.
Tudulinna vald
Ajalugu
2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus moodustati Alajõe, Iisaku, Illuka, Mäetaguse ja Tudulinna valla ühinemise teel uus haldusüksus – Alutaguse vald.
Skeptitsism
Globaalne ja lokaalne skeptitsism
Et see, mida me tajume, on välismaailm, siis seda liiki skeptik ütleb: meie uskumused välismaailma kohta ei ole õigustatud. Nii et üks skeptitsismi liik on välismaailmaskeptitsism: meil ei ole võimalik välismaailma kohta midagi teada, isegi mitte seda, et ta on olemas. Põhjuseks on see, et meie taju ei ole usaldatav.
Välismaailmaskeptitsismi motiivid
Ühe argumendi selle kasuks, et taju ei ole usaldatav, esitas David Hume. Selle kohaselt meil ei ole võimalik välismaailma kohta midagi teada, sest selleks me peaksime teadma, et meie meelteandmete ja välismaailma (mida meie meelteandmed peavad esitama) vahel on seos. Ent meil ei ole kokkupuudet millegi muuga kui oma meelteandmetega; meil pole võimalik välismaailma asjade kohta midagi teada, kui me eelnevalt ei tea oma meelteandmeid. Sellisel juhul pole meil aga mingit võimalust tõestada, et meie meelteandmed ja välismaailm on omavahel seotud. Nii et me ei saa kuidagi tõestada, et meie meelteandmed esitavad välismaailma. Ja see tähendabki, et me ei saa tõestada, et meie taju on usaldatav.
Teine argument on René Descartesi kuulus unenäokahtlus ( esimene meditatsioon). See oli umbes nii: Descartes kirjutas õhtul oma toas ja mõtles: mis siis, kui ma praegu magan ja näen ainult und? On see üldse võimalik? Ma ju teen kindlasti vahet, millal ma olen ärkvel ja millal ma magan ning näen und. Unenäos tuleb ju ette igasugu imelikke asju; unes ma satun arusaamatul kombel ühest kohast teise; öösel unes ma ei mäleta, mis päeval juhtus, ja nii edasi. Nojah, aga kas ma pole mõnikord unes neidsamu asju mõelnud? On ju juhtunud, et ma magades olin veendunud, et ma olen ärkvel! Ma püüdsin unes isegi kontrollida, kas ma olen ärkvel, ja kontroll näitas, et ma olen ärkvel! Ent ma eksisin: tegelikult nägin ma ikkagi und. Kas pole siis täiesti võimalik, et ka praegu on samasugune olukord? Kas pole võimalik, et ma näen unes, et saan seda kontrollida, ja unes näitab kontroll, et ma olen ärkvel? Nõnda, et praegu tundub mulle elavalt, et ma olen ärkvel, kuigi ma tegelikult magan?
Nii et nähtavasti pole olemas märke ega teste, mille abil ma saaksin kindlaks teha, kas ma näen und või olen ärkvel. Võib ju olla, et ma neid testegi näen unes. Nii et pole mingit võimalust tõestada, et ma olen praegu ärkvel. Nõnda Descartes ütleski endale: tegelikult ma ei tea, et ma olen praegu ärkvel ja kirjutan. Sest arvestades kõike, mida ma tõesti tean, on võimalik, et ma magan. See ongi Descartesi unenäokahtlus.
Vaadakem seda argumenti lähemalt. Miks Descartes arvab, et ta ei tea, et ta on ärkvel ja kirjutab? Hea küll, võib-olla ta magab. Aga mis vahet seal on? Vahe on selles, et kui ta magaks, siis tema meeltetajuvõime ei oleks usaldatav. Teiste sõnadega, kui ta magaks, siis talle tunduks, et ta näeb, kombib ja kuuleb mitmesuguseid asju; tegelikult aga see nii ei oleks. Sellisel juhul tema tajuvõime muidugi ei oleks usaldatav. Aga Descartes läheb veel kaugemale: ta paistab ütlevat, et juba ainuüksi sellepärast, et pole välistatud, et ta näeb und, ei ole tema tajuvõime usaldatav.
Paljudele võib Descartesi positsioon tunduda absurdsena. Enamasti inimesed tunnevad, et igatahes võivad nad kindlad olla, et nad ei näe und. Descartes võiks siin vastata, et võib-olla nad näevad ainult und, et nad võivad kindlad olla. Kui keegi ütleb, et ta teeb vahet ärkveloleku ja magamise vahel, siis ta eeldab, et ta on ärkvel, ja seetõttu on tegemist vigase ringiga.
Teine tervemõistuslik vastus Descartesi argumendile rõhutab, et oma tajumuse usaldatavust on võimalik kindlaks teha. Kui ma midagi näen, näiteks lehma, siis ma võin lehmale ligi minna, teda katsuda, kuulda tema hääli, tema vastu nõjatuda ja nii edasi. See on mulle kinnituseks, et ma tõesti näen lehma. Seda laadi kinnituse olen ma nii paljudel kordadel saanud, et vähemalt tavalistes olukordades on praktiliselt kindel, et minu taju on üldiselt usaldatav.
Descartesi skeptik vastab sellele enam-vähem samamoodi nagu eelmiselegi vastuväitele: võib-olla sa näed ainult unes, et sa lehma katsud, tema hääli kuuled ja tema vastu nõjatud. Sellepärast on võimalik, et sa nägid ainult unes, et sinu tajuvõime on olnud üldiselt usaldatav. Kui sa väidad, et sa ei näe und, sest sinu tajuvõime on usaldatav, siis on jälle tegemist vigase ringiga. Sa pead kõigepealt kindlaks tegema, et sa ei näe und, ja see on võimatu. Seega ei ole sul võimalik teada, et sinu tajuvõime on usaldatav.
Peale selle, kas sa mitte selleks, et näidata, et sinu tajuvõime on üldiselt usaldatav, ei kasutanud oma tajuvõimet? Selleks et näidata, et sinu nägemine on usaldatav, kasutad sa nägemist ja teisi meeli. See on jälle vigane ring. Tundub, et on võimatu tõestada oma taju usaldatavust, kasutamata oma meeli. Aga kuidas saab meeli kasutada, eeldamata, et taju on usaldatav? Tuleb välja, et pole võimalik tõestada, et taju on usaldatav.
See on juba kolmas skeptiline argument. Hume ütles, et meil ei ole võimalik tõestada, et meie meelteandmed esitavad välismaailma; Descartes ütles, et me ei saa tõestada, et me ei näe und; ja see kolmas argument ütleb, et me ei saa tõestada, et meie taju on usaldatav, eeldamata, et meie meeled on usaldatavad, ja sattumata seega vigasesse ringi.
Kolmas argument on väga tõsine, sest selle abil saab põhjendada skeptitsismi ka teiste meie tajuprotsesside suhtes. Võtame näiteks mälu. Kas ma saan tõestada, et minu mälu on usaldatav? Kas ma saan teha seda nii, et ma üldse ei toetu mingitele mälestustele? Kui ma toetun mälestustele, siis ma eeldan, et mälestused on usaldatavad. Aga seda ma ei tohi eeldada, sest seda ma ju tahangi tõestada.
Teadmise definitsiooni nõrgendamine
Kõigis kolmes argumendis väidetakse, et me ei saa üht või teist asja tõestada. Me ei saa tõestada, et meelteandmed esitavad välist tõelust. Me ei saa tõestada, et me ei näe und. Me ei saa tõestada, et taju või mälu on usaldatav. Aga kas see, et me ei saa midagi tõestada, tähendab, et me ei tea seda? Või et me ei ole õigustatud seda uskuma? Võtame näiteks Descartesi unenäokahtluse. Oletagem, et me oleme veendunud, et me (ilma vigase ringita) ei saa tõestada, et me ei näe und. Ja me oleme isegi valmis tunnistama, et on küll olemas väga väike võimalus, et me praegu näeme und. Siis me võime mitteskeptikutena vastata: mis siis sellest? Mis siis, kui me ei saa Descartesi skeptikule tõestada, et me ei näe und? Mis siis sellest on, kui on olemas väga väike võimalus, et me praegu näeme und? Kas sellel on meie teadmisepretensioonide koha pealt mingi tähtsus?
Descartes leidis, et raudselt on. Tema tahtis, et teadmine oleks täiesti kindel, nii et selles poleks võimalik kahelda. Nii et kui me saame milleski vähimalgi määral kahelda, siis me tegelikult ei tea seda.
See paneb küsima: kas selleks, et meil oleks teadmine, peab meil olema täielik kindlus, puuduma igasugune kahtlus? See oleks kõige tugevam võimalik õigustus. Ja siis me ütleksime, et teadmine ei ole mitte lihtsalt piisavalt õigustatud tõene uskumus, vaid kindlalt tõene uskumus.
Paljud filosoofid leiavad, et teadmine ei nõua nii tugevat õigustust. Näiteks leitakse, et hommikuse ilmateate järgi on võimalik teada, mis ilm päeval tuleb. Teine kord küll ilmateade eksib, aga kui ei eksi, siis me teame. Sel juhul ei tasu eriti muretseda, kui me ei saa tõestada, et me und ei näe. Me peame seda väga ebatõenäoliseks ja sel juhul me oleme täiesti õigustatud arvama, et me oleme ärkvel. Ja selleks, et olla õigustatud arvama, et me oleme ärkvel, ei pea meil olema absoluutset kindlust selles.
Järvistu
pisi|Suure järvistu satelliidipilt Järvistu on üksteisega seotud järvede kogum. Kõige tuntumad on Suur järvistu Ameerika Ühendriikide ja Kanada piiril ning Saimaa järvistu Soomes.
Skeptitsism
Teadmise definitsiooni nõrgendamine
Muide, ka Descartes ise loobus lõpuks oma skeptilistest kahtlustest. Aga ta arvas, et ta saab tõestada, et tema elu ei ole unenägu. Selleks ta tõestas kõigepealt, et Jumal on olemas, ning lähtus siis sellest, et Jumal ei ole petis, sest ta on hea. Seetõttu ta ei lubaks olukorda, kus ma magan, kuigi kõik märgid näitavad mulle, et ma olen ärkvel. Jumal andis mulle taju ja ta poleks loonud seda nii vigaseks, et see ei ole usaldatav. Järelikult on minu taju usaldatav. Nii et Jumal tagab, et Descartes on ärkvel ning et tema tunnetusprotsessid on usaldatavad. (Nendes punktides on Descartesile palju vastu vaieldud.)
Thomas Reidi vastuväide
Šoti terve mõistuse filosoof Thomas Reid esitas välismaailmaskeptitsismile järgmise vastuväite. Oletagem, et skeptikul on õigus ja et taju ei ole usaldatav. Aga taju on vaid üks tunnetusprotsessidest. Ja kui taju pole usaldatav, siis ei saa teisedki tunnetusprotsessid olla usaldatavad. Aga siis ei ole usaldatav ka mõtlemisvõime, mida skeptik kasutab. Mõeldes me teeme vigu ja seetõttu ei saa ühtki argumenti usaldada. Siis ei saa usaldada ka argumenti skeptitsismi kasuks. Nii et kui skeptikul on õigus, siis ei ole mõtet skeptitsismile tähelepanu pöörata, sest see on saadud mõtlemise teel. Ja kui skeptik eksib, siis pole ammugi mõtet skeptitsismile tähelepanu pöörata. Seega on tõestatud, et igal juhul pole skeptitsismi meie tunnetusvõimete usaldatavuse suhtes mõtet tõsiselt võtta.
Seda laadi vastuväidet saab rakendada lokaalse skeptitsismi mis tahes liigi puhul, mis viitab mingi tunnetusvõime mitteusaldatavusele.
Skeptitsismi seesmine vastuolulisus
Et skeptik nõuab teadmiselt absoluutset kindlust, siis ta peaks seda nõuet rakendama ka skeptitsismile endale. Kas skeptitsism ise on täiesti väljaspool kahtlust? Kas mitte skeptitsismile pole võimalik mitmel moel vastu väita? Aga siis pole võimalik teada, et skeptitsism on tõene. Ent sellisest vastuväitest jääb siiski väheks, sest see ei lükka skeptitsismi ümber. Skeptik võib sellega rahumeeli nõustuda, et keegi ei tea, et skeptitsism on tõene. Skeptik võib piirduda väitega, et on väga tõenäoline, et skeptitsism on tõene. Enamik mitteskeptikuid ei taha juba sellega nõustuda.
Nii relatiivne kui ka absoluutne lokaalne skeptitsism jääb sellest vastuväitest puutumata, sest ta jätab osa väiteid skeptilise kahtluse alt välja.
Globaalne skeptitsism on esimese küsimuse suhtes immuunne, sest ta ei püüagi oma väidet tõestada ega väida, et ta skeptitsismi teab. Kuigi skeptitsismil tõestust ei ole, ei tähenda see, et ta ei võiks tõene olla. Ei ole õigustatud pidada tunnetust võimalikuks pelgalt sellepärast, et vastupidist ei saa tõestada.
Teisest küljest, miks me peaksime skeptikut järgima, kui ta ei saa tõestada, et tal on õigus? Pürronistid vastasid sellele tavaliselt, et nad kasutavad oma vastase relvi, et teda lüüa, ilma et nad usuksid, et need relvad on eriti tõhusad. Peale selle saaks skeptik öelda, et ka teised ei saa oma positsiooni tõestada. Et globaalne skeptik ei saa oma positsiooni õigustada, siis on ta jõuetu inimese vastu, kes on teatud teeside õigsuses veendunud ning nimetab kõike, mis nendega kooskõlas pole, vääraks, ilma et ta oma veendumusi põhjendaks; kes ei hooli teiste arvamusest ega taha pöörduda. Sarnane probleem tekib eetikas amoralistiga.
Vaatame, kas globaalset skeptitsismi saab õõnestada teise meetodiga. Rakendame seda kõigepealt teadmisskeptitsismile: kui teadmist ei ole, siis ka "teadmist ei ole" ei ole teadmine.
Järva maakond
Maakond asub Eesti keskosas ning piirneb läänes Harju ja Rapla, põhjas ja kirdes Lääne-Viru, kagus Jõgeva, lõunas Viljandi ning edelas Pärnu maakonnaga.
Skeptitsism
Skeptitsismi seesmine vastuolulisus
Vastuolu siin siiski ei teki. Teadmisskeptiku tees seisneb selles, et teadmist ei ole. Kui oletada, et "teadmist ei ole" on teadmine, siis teadmine on olemas. Järelikult "teadmist ei ole" ei ole teadmine. Seega on teadmisskeptitsism seesmiselt kooskõlaline positsioon. Pürronistid esindasid suhtelist ja globaalset teadmisskeptitsismi. Nende skeptiline tees seisneb selles, et pole võimalik midagi teada, isegi mitte seda, et pole võimalik midagi teada, ja pole võimalik midagi tõestada, isegi mitte seda, et pole võimalik midagi tõestada. Vähemalt Sextus Empiricuse järgi otsustades oli nende skeptitsism mõeldud relatiivsena.
Järva maakond
Loodus
Järva maakond asub Pandivere kõrgustiku alal, kus tasandikud vahelduvad voortega. Maakonna loodeosa ulatub soostunud tasandikega Kõrvemaale, kus asub ka 106 meetri kõrgune Valgehobusemägi. Järvamaa kõrgeim punkt on Reinevere küla põhjapiiril Reinevere–Tapa maanteest 0,4 km läänes asuv 136 m kõrgune Tõrevere mägi.
Skeptitsism
Skeptitsismi seesmine vastuolulisus
Mis saab, kui kasutada samalaadset argumenti tõeskeptitsismi puhul? Antiikskeptikutel leidub selliseid ütlusi, nagu "miski pole tõene" või "kõik on väär" (Sextus Empiricuse Pyrrhoni põhiteesid I, 14). Jutt on lausetest.
Järva maakond
Loodus
Pinnakate on suhteliselt õhuke.
Rohkem kui poole Järvamaast hõlmavad kaitsealad, millest suurim on Pandivere veekaitseala. Maakond on tuntud allikate ja soode poolest.
Skeptitsism
Skeptitsismi seesmine vastuolulisus
Saame sellise arutluse. Kõik laused on väärad. Järelikult, kui "kõik laused on väärad" on lause, siis "kõik laused on väärad" on väär. Aga "kõik laused on väärad" on ju lause. Järelikult "kõik laused on väärad" on väär.
Järva maakond
Demograafilised näitajad
Arvestuslikult seisuga 1. jaanuar 2009 oli Järva maakonnas 36 130 elanikku. Neist oli 46,43% mehi ja 53,57% naisi. Sündimuse üldkordaja oli 9,83‰, suremuse üldkordaja 11,93‰ ja loomulik iive −2,10‰. 93,56% elanikest oli eestlased ja 3,33% venelased. Alaealisi (vanuses 0–14) oli 15,20%, tööealisi (vanuses 15–64) 67,95% ja pensioniealisi (65 ja vanemad) 16,85%. Töötuse määr oli 7,2%. Rahvastiku tihedus oli 14,7 in/km².
Skeptitsism
Skeptitsismi seesmine vastuolulisus
Nii et väide "kõik on väär" on väär. Tõeskeptikul on võimalik vaidlustada järeldamisreeglite rakendavust selles arutluses. Wolfgang Stegmüller on näidanud, et tõeskeptik pääseb vastuolust, kui välistatud kolmanda seaduse kehtivust intuitsionistliku loogika stiilis vaidlustada.
Järva maakond
Asustusüksused
Järva maakonnas on kaks linna, üks alev, 10 alevikku ja 192 küla.
Skeptitsism
Skeptitsismi seesmine vastuolulisus
Vastuolust saab lahti ka siis, kui skeptitsismi globaalsust pisut nõrgendada. Akadeemilised skeptikud ütlesid, et ei ole võimalik teada mitte midagi peale selle, et mitte midagi pole võimalik teada, ja pole võimalik tõestada mitte midagi peale selle, et pole võimalik midagi tõestada. Selline (teadmisskeptiline) tees on vastuoludeta. Analoogiliselt saaks nõrgendada ka tõeskeptitsismi, saades küll mitte enam päris globaalse tõeskeptitsismi, mis jääb vastuoludest vabaks ka tavalise loogika puhul. Sellega ei ole globaalsest tõeskeptitsismist liiga palju loovutatud: miski pole tõene peale selle, et miski pole tõene.
Järva maakond
Asustusüksused
Linnad: Paide, Türi
Skeptitsism
Skeptitsismi seesmine vastuolulisus
Skeptikute sellise käigu peale võib küsida: kui on võimalik teada ühte asja (kui on tõene üks asi) – skeptitsism(i) –, miks mitte ei või siis olla teisigi asju, mida on võimalik teada või mis on tõesed?
Järva maakond
Asustusüksused
Alev: Järva-Jaani
Skeptitsism
Skeptitsismi seesmine vastuolulisus
Kui on võimalik teada midagi muud, siis on akadeemiline skeptitsism väär, sest ta ütleb, et teada on võimalik ainult akadeemilist skeptitsismi. Kui akadeemiline skeptitsism on väär, siis ei ole ka seda võimalik teada, sest seda, mis on väär, pole võimalik teada.
Järva maakond
Asustusüksused
Alevikud: Ambla – Aravete – Käravete – Käru – Koeru – Oisu – Peetri – Roosna-Alliku – Särevere – Väätsa
Skeptitsism
Skeptitsismi seesmine vastuolulisus
Võiks ka küsida, kas sellest üldse midagi oleks, kui osutuks, et skeptitsism sisaldab vasturääkivusi. On ju olemas parakonsistentsed loogikad, mis sisaldavad vasturääkivusi. Miks peaks skeptik just vasturääkivusi välistava seaduse kahtluse alt välja jätma?
Järva maakond
Asustusüksused
Külad: Aasuvälja – Abaja – Ageri – Ahula – Albu – Allikjärve – Ammuta – Anna – Arkma – Aruküla – Ataste – Eistvere – Eivere – Ervita – Esna – Huuksi – Imavere – Jalalõpe – Jalametsa – Jalgsema – Jõeküla (Järva) – Jõeküla (Türi) – Jõgisoo – Jändja – Järavere – Järva-Madise – Kaalepi – Kaaruka – Kabala – Kagavere – Kahala (Järva) – Kahala (Türi) – Kalitsa – Kapu – Kareda – Karinu – Karjaküla – Keri – Kihme – Kiigevere – Kirila – Kirisaare – Kirna – Kodasema – Koidu-Ellavere – Koigi – Kolu – Koordi – Korba – Kriilevälja – Kukevere – Kuksema – Kullimaa – Kurisoo – Kurla – Kuusna – Kõdu – Kädva – Kändliku – Kärevere – Käsukonna – Köisi – Küti – Laaneotsa – Laimetsa – Laupa – Lauri – Lehtmetsa – Liusvere – Lokuta – Lungu – Lõõla – Lähevere – Meossaare – Merja – Metsla – Metsaküla – Metstaguse – Mustla – Mustla-Nõmme – Mõnuvere – Mäeküla (Paide) – Mäeküla (Türi) – Mägede – Mägise – Mäo – Märjandi – Mündi – Müüsleri – Neitla – Norra – Nurme – Nurmsi – Näsuvere – Oeti – Ojaküla – Ollepa – Orgmetsa – Otiku – Pala – Peedu – Pibari – Piiumetsa – Pikaküla – Poaka – Prandi – Preedi – Prääma – Puhmu – Puiatu (Järva) – Puiatu (Paide) – Pullevere – Purdi – Põikva – Päinurme – Pällastvere – Pätsavere – Raka – Ramma – Rassi – Raukla – Rava – Reinevere – Reopalu – Retla – Rikassaare – Roosna – Roovere – Rutikvere – Rõhu – Röa – Saareotsa – Sagevere – Salutaguse – Santovi – Sargvere – Saueaugu – Seidla – Seinapalu – Seliküla – Sillaotsa – Silmsi – Sonni – Soosalu – Sugalepa – Suurpalu – Sõmeru – Sõrandu – Sääsküla – Taadikvere – Taikse – Tammeküla – Tammiku – Tamsi – Tarbja – Tori – Tudre – Tännapere – Tännassilma – Türi-Alliku – Udeva – Vaali – Vahuküla – Valasti – Valgma (Paide) – Valila – Vao – Vedruka – Veskiaru – Vetepere – Viisu – Vilita – Villevere – Viraksaare – Vissuvere – Visusti – Vodja – Vuti – Võrevere – Võõbu – Väike-Kareda – Väinjärve – Väljaotsa – Väljataguse – Õle – Äiamaa – Ämbra – Änari – Öötla – Ülejõe (Järva) – Ülejõe (Türi)
Skeptitsism
Skeptitsismi teooriavaenulikkus
Ka Edmund Husserl (Loogilised uurimused 1, §32) süüdistab skeptitsismi teooriavaenulikkuses. Ta kasutab skeptitsismimõistet oma teooriamõiste piiritlemiseks: "skeptiline teooria" sisaldab tema järgi teooria võimalikkuseks üldse tarvilike tingimuste väärust ning on seetõttu mõttetu.
Järva maakond
Ajalugu
Järva kreis taasmoodustati 1783. aastal. Harju kreis jaotus Ida- ja Lääne-Järvamaaks. Ida-Järvamaal asusid Ambla kihelkond, Järva-Madise kihelkond,Järva-Jaani kihelkond, Koeru kihelkond ja Lõuna-Järvamaal kreisilinn Paide, Peetri kihelkond, Paide kihelkond, Anna kihelkond, Türi kihelkond.
pisi|Eesti valdade kaart. Musta kontuuriga vanad vallapiirid, punasega 1939. aastal moodustatud vallad 1939. aasta vallareformiga likvideeriti Järva maakonnas Albu, Anna, Alliku, Ambla, Esna, Kapu, Kirna, Koigi, Kuksema, Käru, Lehtse, Mäo, Nõmmküla (Nõmküla), Rakke, Särevere, Vajangu, Võhmuta, Väinjärve ja Väätsa vald ning moodustati Albu, Ambla, Kareda, Koigi, Käru, Lehtse, Paide, Rakke, Särevere, Vajangu, Võhmuta, Väinjärve ja Väätsa vald.
Skeptitsism
Skeptitsismi teooriavaenulikkus
Säärane argument leidub ka Peter Strawsonil. Ta omistab skeptikule meie tavalise mõistetesüsteemi revideerimise. Nõnda paistab skeptik mõisterelativistina, kes väljendab oma kahtlust öeldes, et saab olla palju erinevaid mõistesüsteeme ning meil pole mingit alust omistada oma faktilisele mõistesüsteemile erilist autoriteeti ja vältimatust.
Järva maakond
Ajalugu
1934. aastal oli Järva maakonna pindala 2986 km², elanikke 58 211 (1922) ja 58 954 (1934).
Skeptitsism
Skeptitsismi teooriavaenulikkus
Nüüd võib skeptikule öelda: meil kas on võimalik mõistelisest ettepanekust aru saada; sel juhul on meil võimalik näidata, et tegelikult ei ole see meie tavalisele mõistesüsteemile alternatiiviks. Või meil on tegemist radikaalselt teistsuguse mõistesüsteemiga, mida me enda omaga kuidagi seostada ei saa; siis meil pole võimalik ettepanekust aru saada. Kummalgi juhul ei ole meie mõistesüsteem sellisena juhuslik.
Järva maakond
Ajalugu
1950. aastal likvideeriti maakonnad ja vallad ning moodustati Paide rajoon.
Skeptitsism
Skeptitsismi teooriavaenulikkus
Selle argumendi nõrkus seisneb selles, et isegi kui me oleme sunnitud maailma mingil kindlal viisil mõtlema, ei tähenda see, et maailm on ka tegelikult niisugune. Skeptik võib seega möönda, et meie kogemusel on vältimatult teatud struktuur, ilma et ta peaks skeptitsismist loobuma.
Järva maakond
Ajalugu
1. jaanuaril 1990 moodustati senise Paide rajooni piirides Paide maakond, mis nimetati järgmisel kuul ümber Järva maakonnaks.
Skeptitsism
Skeptitsismi ebapraktilisus
Skeptitsismi vastu on ammu esitatud argument, et ükskõik mida skeptik ka ütleks, ta ei saa oma filosoofiat tõsiselt võtta ja selle järgi elada.
Viktor Orbáni esimene valitsus
Viktor Orbáni valitsus tuli Ungaris võimule 8. juulil 1998, ja lahkus 27. mail 2002 seoses valimiskaotusega.
Järva maakond
Ajalugu
1995. aastal kinnitatud Eesti territooriumi haldusüksuste nimistu järgi kuulusid Järva maakonda järgmised haldusüksused:
Skeptitsism
Skeptitsismi ebapraktilisus
Seda öeldi juba Pyrrhonile. Diogenes Laertios (IX 104) väljendab seda vastuväidet nii: skeptikud "kaotavad elu ära, lükates tagasi kõik, milles elu seisneb".
Viktor Orbáni esimene valitsus
Valitsuse koosseis
1 ajutine kohusetäitja
Skeptitsism
Skeptitsismi ebapraktilisus
Seda vastuväidet võib sõnastada ka nii. Skeptikud ka väidavad midagi, väited aga väljendavad arvamusi. Kui neil on arvamused, siis nad peavad midagi tõeseks. See ei sobi kokku nende teesiga, et arvamused võivad olla väärad.
Ilma nõustumiseta ei saa inimene elada. Cicero ütleb, et ilma nõustumiseta ei saa olla meelelist tunnetust. Ilma meelelise tunnetuseta ei saa loom, sealhulgas ka inimene, tegutseda. Nõustumisvõimeta inimesel ei oleks meelelisust ega spontaansust. Tal ei oleks ka mõistust, sest see nõuab ilmse asjaga nõustumist. Nõustumiseta ei oleks ka mõistust ega moraali.
Järva maakond
Ajalugu
2005. aastast ühines Lehtse vald Lääne-Viru maakonnas asuva Tapa vallaga ning Türi linn, Oisu vald ja Kabala vald ühinesid Türi vallaga. 2017. aasta haldusreformiga moodustati Järva maakonnas seniste omavalitsusüksuste liitmise teel Paide linn ning Järva ja Türi vald. Haldusreformi järel kuuluvad Türi valla koosseisus Järva maakonda ka varem Rapla maakonda kuulunud Käru valla alad.
Skeptitsism
Skeptitsismi ebapraktilisus
Pürronistid vastasid sellele vastuväitele, et praktilises elus nad peavad otsuseid tegema ja nõustumine kätkeb juba selles, et nad teevad otsuseid igapäevase elukogemuse ning isade kommete ja seaduste järgi.
Järva maakond
Välislingid
🇪🇪
Skeptitsism
Skeptitsismi ebapraktilisus
Oma teadmatusest teadlikuks saav skeptik ei pea oma elu otsast peale alustama, vaid leiab end juba teatud eluvormist. Ta elab ühiskonnas, milles kehtivad teatud reeglid, mille järgi ta seni on alati otsuseid teinud. Seda seisundit oleks tal mõtet muuta ainult juhul, kui ta saaks tõelistest eetilistest väärtustest nüüd paremini aru. Et ta aga usub, et neid tal pole, siis ei saa ta leida põhjust, miks ta peaks lakkama tegema otsuseid nende reeglite alusel, millest ta seni juhindus, ning asendama need teiste reeglitega, mis on sama küsitavad.