cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
1998. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste koosseisud
Prantsusmaa
Peatreener: Aimé Jacquet
Holland
Peatreener: Guus Hiddink
Saksamaa
Peatreener: Berti Vogts
Inglismaa
Peareener: Glenn Hoddle
Horvaatia
Peatreener: Miroslav Blazevic
Lehe (Emsland)
Lehe on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Emslandi kreisis.
Valla pindala on 17,87 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1012 inimest.
pisi|püsti|tühi|Lehe kirik
Sarap (perekonnanimi)
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Sarap 345 inimesel: 161 mehel ja 184 naisel. Perekonnanimede levikult on Sarap meeste puhul 411. kohal ja naiste puhul 384. kohal. Nimi on levinuim Jõgeva maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 7,88
Matt (male)
pisi|Matt mustale kuningale Matt on males seisund, kui kuningas on tule all ja ei ole võimalik teha ühtegi võimalikku käiku ilma tule alla sattumata. Mati saanud mängija kaotab mängu.
Timrå
Timrå on asula Rootsis Västernorrlandi läänis, Timrå valla keskus.
Sankt Josef
Sankt Josef on vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Deutschlandsbergi ringkonnas.
pisi|tühi|Sankt Josef vaadatuna läänest
Marje Ingel
pisi|Marje Ingel esinemas [[rahvusvaheline luulepäev|rahvusvahelise luulepäeva luulemaratonil Tallinna Keskraamatukogus 21. märtsil 2013]] Marje Ingel (sündinud 22. veebruaril 1972) on eesti raamatukogutöötaja, luuletaja ja muusikaajakirjanik.
Ta on lõpetanud pop-džässlaulu erialal Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli. Esimene suurem ülesastumine estraadilaval leidis Marjel aset koos progerokk-ansambliga Meggan aastal 1996.
2008. aastal ilmunud debüütkogusse "Sulg" on kogutud 20 aasta (1988–2008) jooksul kirjutatud luulet.
Ta on esinenud Sotsia kirjandusfestivali raames peetud luulevõistlusel Poetry slam (2008) ning kirjandusfestivalidel Prima Vista (2009) ja HeadRead (2010).
Ta töötab Tallinna Keskraamatukogu muusikaosakonnas ning on pidanud sealset veebipäevikut.
Ajakirjanikuna on teinud kaastööd peamiselt ajalehele Sirp ja ajakirjale Muusika.
Alitēni
Alitēni on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Ineši vallas.
Aastal 2007 oli külas 5 elanikku.
Leksand
Leksand on asula Rootsis Dalarna läänis, Leksandi valla keskus.
Millenniumi atoll
pisi|Millenniumi atoll kosmosest nähtuna pisi|Millenniumi atolli kaart Millenniumi atoll ehk Caroline'i atoll on idapoolseim atoll Kiribatile kuulvatest Line´i saartest.
Atoll on asustamata. Koosneb umbes 39 saarest. Saarte kogupindala on 3,76 km².
Ajalugu
Atolli avastasid eurooplased 1606. aastal. Inimasustust ei leitud. Meresõitja William Robert Broughton pani sellele 16. detsembril 1795 nimeks Carolina saar. 9. juulil 1868 läks atoll Ühendkuningriigi valdusse. Pärast Kiribati iseseisvumist 1979. aastal läks atoll Kiribati koosseisu.
Abavmala
Abavmala on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Ventspilsi piirkonnas Zlēkase valla lõunaosas. Abavmala jääb valla keskusest Zlēkasest 6,3, piirkonna keskusest Ventspilsist 47,1 ja Riiast 177,3 kilomeetri kaugusele.
Küla asub Abava jõe kaldal, küla lähistel suubub Abava Venta jõkke.
Kulli külanõukogu
Kulli külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.
Kulli külanõukogu moodustati 1945 septembris Läänemaal Varbla valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Kulli külas.
Balti armastuslood
"Balti armastuslood" on 3 jaost (lühimängufilmist) koosnev filmikomplekt. Komplekti režissöör on Peeter Urbla. Komplekti tootsid Filminor ja Exitfilm. Lühimängufilmid räägivad armastuslugudest Baltimaade taasiseseisvumise (sh Eesti taasiseseisvumise) sündmuste keerises.
Kulli külanõukogu
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kulli külanõukogu 1950 septembris Lihula rajooni koosseisu.
Kulli külanõukogu likvideeriti 1954 juunis, selle territoorium liideti Varbla külanõukoguga.
Balti armastuslood
Filmi 1. jagu on Eestile keskendunud ja kannab pealkirja "Mattias ja Ann".
Filmi 2. jagu on Lätile keskendunud ja kannab pealkirja "Regina ja Sergei".
Filmi 3. jagu on Leedule keskendunud ja kannab pealkirja "Vitautas ja Juozas".
Horneburg
thumb|17. sajandi [[Agathenburgi loss, mis nüüd on muuseum ja kultuurikeskus]]
Horneburg on vald Hamburgist edelas Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Stade kreisis. Valla pindala on 17,13 km². 31. detsembril 2017 elas seal 6170 inimest.
Koonduslaager
Teise maailmasõja ajal rajati Horneburgi koonduslaager. See oli Neuengamme koonduslaagri alamlaager. 1944. aasta oktoobrist 1945. aasta veebruarini sunniti umbes 200 ungari juudi naist ja 50 Hollandi naist töötama Philips-Valvo-Röhrenwerke jaoks ventiile tootes. Hollandi naisi sunniti ka töötama Horneburgi sadamas. Ungari naised tulid Auschwitz-Birkenau laagrist, hollandi naised toodi Ravensbrücki koonduslaagrist. 1945. aasta veebruari keskpaigas küüditas SS naised Porta Westfalica alamlaagrisse. 300 ungari naist, kes tulid Groß-Roseni alamlaagrist ja Auschwitzist, toodi Horneburgi 24. veebruaril 1945. Need naised viidi Bergen-Belsenisse 8. aprillil 1945, kuhu nad saabusid 11. aprillil.
Memoriaal
22. oktoobril 1997 paigaldati Horneburgis Vordamm/Auedamm tänavaristile laagri asukohta mälestustahvliga kivi.
Transport
Metroosüsteem S-Bahn Hamburg — rongidega liinil S3 — ja piirkondlik raudtee teenindavad Horneburgi raudteejaamas.
Laidzesciems
Laidzesciems (ka Laidze) on küla (mazciems) Lätis Ventspilsi piirkonnas Zlēkase valla põhjaosas. Laidzesciems jääb valla keskusest Zlēkasest 7,2, piirkonna keskusest Ventspilsist 47,5 ja Riiast 169,3 kilomeetri kaugusele.
Külas asub riikliku kaitse all olev arheoloogiamälestis Jaunbērzi asulakoht. .
Olev Püssa
Olev Püssa (17. detsember 1918 Elva – 16. jaanuar 1967 Tartu) oli eesti õigusteadlane.
Elulugu
Olev Püssa oli vallasekretäri poeg ja Tõnu Püssa isa.
Lõpetas 1936 Tartus Hugo Treffneri Gümnaasiumi, 1945 Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna, õiguskandidaat (1954, TRÜ), väitekiri "Eksperdi arvamus kohtuliku tõendina nõukogude kriminaalprotsessis". Oli 1945–1949 TRÜ kriminaalõiguse ja -protsessi kateedri assistent, 1949–1955 vanemõpetaja, aastast 1955 dotsent, 1965–1967 juhataja. Lugenud kriminalistika- ja muid kursusi.
Teadustöö
Uurimisvaldkond: kriminaalõigus ja -protsess. Üle 30 teadustrükise ja aimeartikli.
Varnja vanausuliste palvela
pisi|Varnja vanausuliste palvemaja Varnja vanausuliste palvemaja on vanausuliste pühakoda Varnjas. Palvelat kasutab Varnja vanausuliste kogudus.
Esimene vanausuliste palvemaja (puidust) õnnistati Varnjas sisse aastal 1785.
20. sajandi alguseks oli palvemaja lagunemise äärel ning kohaliku ehitusettevõtja Saveli Fomini algatusel koguti annetusi uue palvela ehitamiseks. Ehitusmeister Wilhelm Schilling tegi 1902. aastal uue telliskividest palvela projekti. 15. juunil 1903 õnnistati hoone sisse. Palvemaja ehitati parvedele, sest hoonealune pinnas oli nõrga kandvusega. Palvemaja uhkus on viierealine 84 pühapildist koosnev ikonostaas, mille maalis Gavriil Frolovi õpilane Filipp Mõznikov koos abilistega.
Aastal 1935 ehitati palvela ümber. Esiküljele lisati kellatorn ning püstitati väike tornike katuseharjale. Torn ehitati jälle parvedele, ümberehituse konstruktiivse osa projekteeris ehitusinsener Nikolai Oll ning arhitektuurse osa tegi arhitekt Voldemar Tippel.
Galloromaani keeled
Romaani keelte galloromaani haru hõlmab kõige kitsamas tähenduses prantsuse, oksitaani ja frankoprovansaali keeli. Teised määratlused on aga palju laiemad, hõlmates erinevalt katalaani, galloitaalia ja retoromaani keeli.
Vanagalloromaani keel oli üks kolmest keelest, milles 842. aastal Strasbourgi vanded kirjutati.
Klassifikatsioon
Galloromaani rühma kuuluvad:
Teised keeleperekonnad, mis sisalduvad mõnikord gallaromaani keeltes:
Mõnede keeleteadlaste (Pierre Bec, Andreas Schorta, Heinrich Schmid, Geoffrey Hull) arvates moodustavad retoromaani ja galloitaalia keeled ühe keelelise üksuse nimega "retotsisalpiini" või "padaania", mis hõlmab ka veneetsia ja istrioti murdeid, mille itaaliapäraseid jooni peetakse pealiskaudseks ja teisejärguliseks.
Kirchbrak
Kirchbrak on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Holzmindeni kreisis. Valla pindala on 18,39 km². 31. detsembril 2017 elas seal 994 inimest.
Galloromaani keeled
Traditsiooniline geograafiline ulatus
Galloromaani keelte levik sõltub suuresti sellest, millised keeled rühma kuuluvad. Selle kitsaima määratluse alla kuuluvaid (s.o. langue d'oïl ja arpitaani) räägiti ajalooliselt Prantsusmaa põhjaosas, Flandria osades, Alsace'is, Lorraine'i osades, Belgia Valloonia piirkonnas, Kanalisaartel, Šveitsi osades ja Põhja-Itaalias.
Tänapäeval domineerib selles geograafilises piirkonnas üksainus galloromaani keel (prantsuse keel) (sealhulgas Prantsusmaa varasemad mitteromaani alad), mis on levinud ka ülemeremaadele.
Piirkond hõlmab laiemalt ka Lõuna-Prantsusmaad, Katalooniat, Valencia autonoomset piirkonda ja Baleaare Ida-Hispaanias, Andorrat ja suurt osa Põhja-Itaaliast.
Joel Paesalu
Joel Paesalu (sündinud 3. novembril 1949 Viru-Nigulas Virumaal) on eesti geofüüsik.
Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: tahked maalooded, seismomeetria, gravimeetria. 13 teadustrükist.
Isiklikku
Tema isa Johannes Paesalu oli Viru-Nigula koguduse õpetaja, tädi Erna Viitol oli skulptor, vanaonu Johannes Uustal oli Helme Maarja koguduse õpetaja, õde Ello-Rahel Karelson on biokeemik.
Aleksander Kolmpere (laev)
Aleksander Kolmpere on endine Eesti Merelaevanduse puistlastilaev, mille nimi oli septembrini 1991 Skulptor Matvejev. Laev ehitati 1987. aastal Bulgaarias Georgi Dimitrovi nimelises laevatehases. Aastail 1992–2001 kandis laev nime "Aleksander Kolmpere" ja sõitis Eesti lipu all. Laev müüdi 2001. aastal.
Alates 2009. aastast on laev Hiina lipu all nimega Huazhou. 7 laadruumiga ühe sõukruviga laeva kandevõime on 24 105 tonni.
Irina Paert
Elulugu
Irina Paert on sõjaväelase tütar.
Teadlasekarjääri alustas Paert Essexi Ülikoolis, olles aastatel 1997–1998 ajaloo osakonna lektor ja 1998–1999 vanemassistent. Aastatel 2000–2001 töötas ta Manchesteri Ülikooli ajaloo osakonna külalisteadurina ja aastatel 2001–2005 Bangoris asuva Walesi Ülikooli kaasaegse Euroopa ajaloo lektorina.
Alates 2006. aastast töötab Paert Eestis. Aastatel 2006–2011 oli ta Tallinna Ülikooli Eesti Humanitaarinstituudi nüüdiskultuuri uurimiskeskuse teadur ja vanemteadur, alates 1. jaanuarist 2012 töötab teadurina Tartu Ülikooli usuteaduskonnas.
Isiklikku
Tema abikaasa on helilooja Arvo Pärdi vanem poeg lendur Immanuel Pärt.
Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: kultuuriajalugu; religiooni ajalugu; teise laine kultuurimuutused taasiseseisvunud Eestis. Uurimisgrupi "Religioon Venemaal, Kesk- ja Ida-Euroopas" koordinaator. Briti Slaavi ja Ida-Euroopa Uuringute Ühingu ja Vaimuliku Ajaloo Ühingu liige. Elisabeth Bakeri autasu (2002), Study-Leave Award by Arts and Humanities Research Council, UK (2004).
Teoseid
14 teadustrükist, sh 2 monograafiat.
Kureküla külanõukogu
Kureküla külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Rannu vallas. Külanõukogu keskus asus Noorma külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kureküla külanõukogu 1950 septembris Elva rajooni koosseisu.
IF Björklöven
IF Björklöven on Rootsi jäähokiklubi, mis tegutseb Umeås.
Special Broadcasting Service
Spetsiaalne ringhäälinguteenus (inglise keeles: Special Broadcasting Service, SBS) on Austraalia avalik-õiguslik ringhääling. Alates 1979. aastast on SBS Euroopa Ringhäälingute Liidu assotsieerunud liige ning aastast 2015 on SBS osalenud Eurovisiooni lauluvõistlusel.
Eurovisiooni lauluvõistlus
SBS on Eurovisiooni edastanud igal aastal alates 1983. aastast ning tänu Austraalia sidemetele Euroopaga on võistlus seal alati populaarne olnud. 2015. aastal kutsuti seoses lauluvõistluse 60. aastapäevaga Austraalia võistlusel osalema külalisosalejana. Algsete plaanide kohaselt pidi Austraalia ainult üks kord osalema, ent 2015. aasta novembris kinnitas SVT, et Austraalia osaleb 2016. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel.
Aleksei Avdejev
Aleksei Jurjevitš Avdejev (Алексей Юрьевич Авдеев; sündinud 17. mail 1967 Taškendis) on Venemaa kindralleitnant, Venemaa Lõuna sõjaväeringkonna asekomandör.
Elulugu
1984 lõpetas Sverdlovski suvorovlaste sõjakooli, 1988 V.I. Lenini nimelise Taškendi Kõrgema Ühissõjakooli. 1988–1996 erinevatel juhtimiskohtadel Põhja-Kaukaasia sõjaväeringkonnas. 1999. aastal lõpetas Vene Föderatsiooni Relvajõudude Ühisakadeemia ja 2008 Vene Föderatsiooni Relvajõudude Kindralstaabi Sõjaväeakadeemia.
2008-2010 motoriseeritud laskurdiviisi komandör Siberi sõjaväeringkonnas. 2010-2011 Siberi sõjaväeringkonna staabiülema asetäitja organisatsioonilise ja mobilisatsioonitöö alal Novosibirskis. 2011-2012 41. armee ülema asetäitja Novosibirskis. 2012-2014 6. armee ülema esimene asetäitja Peterburis. 2014-2017 29. armee ülem. 11. juunist 2016 kindralleitnant. 2017-2018 1. kaardiväe tankiarmee ülem. 2018-2019 Vene Föderatsiooni Relvajõudude Ühisakadeemia ülem. 2019. aastast Lõuna sõjaväeringkonna ülema asetäitja.
Sanktsioonid
28. veebruaril 2022 kehtestas Euroopa Liit talle seoses Venemaa kallaletungiga Ukrainale viisa- ja majandussanktsioonid. Tema Euroopa Liidu riikides olev vara külmutati. "Hiljuti sai Ukrainast Lõuna sõjaväeringkonna peamine sihtmärk. Selle tõttu formeeriti uus 8. armee ning laiendati sõjaväeringkonna piirkonda ebaseaduslikult annekteeritud Krimmi poolsaarel. 2021. aasta oktoobri keskpaigas alustas Venemaa enneolematut vägede koondamist Ukraina piirile või piiri lähedale ning okupeeritud Krimmi poolsaarele Ukrainas. Seoses sellega väljendasid paljud vaatlejad ja poliitikakujundajad muret võimaliku uue Venemaa invasiooni pärast Ukrainasse või muude agressiooniaktide pärast. Lõuna sõjaväeringkonna väeosad on Ukrainat ümbritsevatel aladel läbi viinud sõjalisi õppusi ning viinud Krimmi poolsaarele suurtükiväge ja pataljonisuuruseid taktikalisi gruppe. Pärast Vladimir Putini otsust nn Donetski Rahvavabariigi ja nn Luganski Rahvavabariigi tunnustamise kohta sisenesid Lõuna sõjaväeringkonna sõdurid nende kahe isehakanud vabariigi territooriumile. Lõuna sõjaväeringkond juhendas samuti separatistlike nn vabariikide relvajõudude sõjalisi õppusi."
Kassmadu
Kassmadu (Telescopus fallax) on nastiklaste sugukonda Telescopuse perekonda kuuluv maoliik. Kassmao leviala on peamiselt Vahemere-äärsetel aladel ja saartel alates Itaalia kirdeosast Kagu-Bulgaariani, Ees-Aasias ja Kaukaasias.
Madu tegutseb peamiselt hämariku ajal ja on üks kolmest nastiklaste sugukonda kuuluvast maost Euroopas, kellel on tagumised mürgihambad.
Dovinė
Dovinė on jõgi Leedus, Šešupė parempoolne lisajõgi. Jõgi voolab Leedu lääneosas läbi Lazdijai ja Alytuse rajooni ning Marijampolė omavalitsuse. Šešupėsse suubub Dovinė Netičkampise külas.
Kassmadu
Klassifikatsioon
Kassmaol klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised alamliigid:
Dovinė
Ülemjooksul kannab Dovinė mitut nime: Dusia järvest ülesvoolu on see Duselė või Sutrė, Dusia ja Simnase järve vahel Koja, Spernia või Simnyčia ning Simnase ja Žuvintase järve vahel Bambena.
Kassmadu
Kirjeldus
Kassmadu kasvab tavaliselt umbes 75 sentimeetri pikkuseks. Pikemad isendid võivad olla ka üle 100 sentimeetri ja erandjuhtumitel kuni 130 sentimeetrit pikad. Mao keha on sihvakas, ninamik koonusjas ja tömp, pea lai ja lame. Keha on tavaliselt külgedelt kokku surutud. Mao silmad on väikesed ja vertikaalsete, kassi silma pupilli sarnaste pupillidega. Vähese valguse korral on pupillid ümmargused.
Dovinė
Jõe pikkus on 65 km ja valgla on 588. Jõe lang on 57 sentimeetrit kilomeetri kohta. Jõgi on 10–12 meetrit lai ja 2,5–2,9 meetrit sügav. Suudmest 26–21 km ja 16–12 km kaugusel on jõesängi maaparandustööde käigus õgvendatud. Suurim mõõdetud vooluhulk on 51,20 m³/s.
Kassmadu
Kirjeldus
Kassmaol on suured peakilbised ja siledad seljasoomused. Seljasoomused paiknevad ristipidi ja neid on keskkehal tavaliselt 19, kuid nende hulk võib ka varieerida vahemikus 17–23. Värvuselt on kassmadu selja pealt kas hall, beež või pruunikas, kõhu alt aga kahvatukollane, valkjas või roosakas. Mao kukla taga on tumedad täpid või moodustub lausa kaelus, selga katavad tumedad ristivöödid või laigud, külgi tuhmimad vöödid. Paljudel isenditel on suunurgast silmadeni näha tume triip. Mõne mao kõhualust võivat katta tumedamad täpid või laigud, millest võib moodustuda muster.
Dovinė
0,6 kilomeetri kaugusel jõesuudmest asub Netičkampise hüdroelektrijaam, mis rajati aastal 1952. Selle võimsus on 240 KW. Paisjärve pindala on 15,4 hektarit.
Kassmadu
Kirjeldus
Erinevatel populatsioonidel võib varieeruda mustri erksus. Näiteks Kreetal ja ümbritsevatel saartel on maod ühtlasema värvusega ja neil on keskkehal tavalise 19 seljasoomuse asemel pigem 21–22 seljasoomust.
Dovinė
Jõe valglasse jääb Žuvintase biosfääri kaitseala ja osaliselt ka Meteliai regionaalpark. Suurim asula jõe ääres on Simnas.
Kassmadu
Kirjeldus
Mao ülalõua tagaosas paiknevad vagudega mürgihambad, mille abil madu saagi surmab. Väikesed sisalikud surevad mürgist 2–3 minuti jooksul. Inimesele mürki väga ohtlikuks ei peeta, seda ka põhjusel, et väikese suuga maol on raske inimest kõvasti salvata.
Paljunemine
Emane muneb 5–9 piklikku muna, millel pikisuunas on peenikesed vaod. Vastkoorunud maod on 14–20 sentimeetrit pikad.
Levik ja elukeskkond
Armeenias on levinud alamliik Telescopus fallax iberus, kes elab seal 350–1800 m või isegi kuni 2000 m kõrgusel üle merepinna. Levila hulka arvatakse järgmised haldusüksused: Širak (võimalik), Aragatsotn, Jerevan, Kotajkh, Ararat, Vajotsh Dzori ja Sjunikh.
Kassmadu eelistab kivist pinnast: elab kaljustes metsatukkades, kivikuhilates, vanadel müüridel ja varemete vahel. Võib elada ka kõdutaimestiku kuhilates või põõsastikuga liivastel aladel, näiteks randades. Vahel leitakse neid asulate lähedalt. Harva on neid leitud ka poolkõrbetest või mägistest steppidest. Eelistab elada madalamatel aladel, kuid levila lõunapiiril leidub neid kuni 1300 meetrit üle merepinna.
Kefalloniá saarel kasutatakse kassmadusid religioossetel tseremooniatel.
Käitumine
Kassmadu tegutseb enamasti hämariku ajal, kuid võib suvel soojade ilmadega tegutseda ka öösel ja talvel külmemate ilmadega ka päeval. Toitub peamiselt gekodest ja sisaliklastest, kuid ka agaamlastest ja vaskussidest. Harvemini sööb ta pisiimetajaid ja linde; noored maod söövad ka palju putukaid. Täiskasvanult püüab kassmadu maksimaalselt rohesisalikusuurust saaki. Lagedamal alal võib saaki vaikselt ja varjatult jälitada ning vahel tirib saaklooma peiduurkast välja. Madu haarab saagi lõugade vahele ja manustab tagumiste mürgihammastega mürgi. Mürk mõjub tavaliselt 2–3 minutiga. Seni hoiab madu saaki lõugade vahel.
Häiritud kassmao käitumine võib meenutada rästiku käitumist: madu sisiseb valjusti, lamendab keha ja lööb peaga. Kui ta kätte võtta, võib ta hammustada. Teda ei peeta väga ohtlikuks, sest ehkki tal on tagumised väikesed mürgihambad, on tal suu väikeste mõõtmete tõttu raske inimest korralikult salvata.
Ohustatus
Mõnel pool tõrjuvad inimesed kassmadusid, kuna ajavad neid rästikuliikidega segi. Mõnes levila osas ohustab madu elupaikade kadu intensiivse põllumajanduse ja linnastumise tõttu. Igal pool on ohuks autoteed.
Kassmadu on kantud punasesse raamatusse Venemaal ja Armeenias, lisaks on ta kaitse all Iisraelis. Üldiselt loetakse kassmadu siiski soodsas seisundis liigiks, kuna tal on lai levila ja oletatavasti suur populatsioon, mis teadaolevalt kiiresti ei kahane.
Ljubomir Beskrovnõi
Ljubomir Grigorjevitš Beskrovnõi (vene keeles Любомир Григорьевич Бескровный; 10. oktoober (vkj 27. september) 1905 Harkiv, Harkovi kubermang – 9. juuli 1980 Moskva) oli Nõukogude Liidu sõjaajaloolane.
Ljubomir Beskrovnõi töötas pärast 1930. aastal Kubani Pedagoogilise Instituudi lõpetamist koolis õpetajana ja seejärel kõrgkoolis õppejõuna. Osales Suures Isamaasõjas. 1943. aastal kutsuti rindelt tagasi ja suunati Frunze-nimelisse Sõjaväeakadeemiasse sõjaajaloo õppejõuks. Edutati hiljem sõjaajaloo kateedri ülemaks ja ülendati polkovnikuks.
1950. aastal sai Beskrovnõi ajaloodoktoriks, kaitstes väitekirja "Строительство русской армии в XVIII веке". Samal aastal sai professori kutse.
1955. aastal lahkus ta sõjaväeteenistusest ja asus tööle NSV Liidu Teaduste Akadeemia süsteemis, kus jätkas sõjaajaloo temaatikaga.
Otto Paesalu
Otto Paesalu (11. detsember 1934 Järvakandi vald (Rapla kihelkond) - 12. jaanuar 2023 Järvaküla, Elva vald) oli eesti loomakasvatusteadlane.
Hamza Yerlikaya
Ta tuli 17-aastaselt täiskasvanute maailmameistriks.
Marcello Macchia
Marcello Macchia (sündinud 2. augustil 1978 Vastos) on itaalia näitleja ja koomik.
Hamza Yerlikaya
2000. aasta olümpiamängude avatseremoonial oli ta Türgi meeskonna lipukandja. Türgi maadlejatest on seda teinud veel Hamit Kaplan, Mehmet Özal, Gıyasettin Yılmaz ja Gürbüz Lü.
Otto Paesalu
Elulugu
Talupidaja pojana lõpetas Otto Paesalu 1954 Türi Põllumajandustehnikumi, 1959 EPA zootehnikateaduskonna, 1966–69 EPA aspirant. 1970 Põllumajanduskandidaat (EPA), väitekiri "Kanade kunstliku seemenduse tulemusi mõjutavad tegurid". Oli 1969–72 EPA noorem- ja vanemteadur, 1973–77 Balti Tsonaalse Lindude Haiguste Teadusliku Uurimise Labori vanemteadur, 1977–86 ELVI sigimisbioloogia osakonna vanemteadur, 1986–91 Eesti Punase Karja Riikliku Tõulava vanemzootehnik, 1992–2023 talupidaja.
Wiener Hausberge
Wiener Hausberge (Viini kohalikud mäed) on Raxi, Schneebergi ja Hohe Wandi mäed Alam-Austria liidumaa lõunaosas. Nendesse mägedesse jõuab Viinist umbes tunniga ja seetõttu on need viinlaste jaoks populaarne puhkeala.
Hamza Yerlikaya
Yerlikaya oli 2007–2011. Türgi parlamendi liige valitsevas parteis Adalet ve Kalkınma Partisi.
Tema auks on nimetatud İstanbuli suurim spordikompleks Gaziosmanpaşa Hamza Yerlikaya Spor Kompleksi.
Eesti maadlejatest on temaga maadelnud Toomas Proovel ja Richard Karelson aga ka Tarvi Tomberg. Proovel kaotas EM-il 1998. 0-4, EM-il 1999. kaotas 0-4; Karelson kaotas EM-il 2005. 0-2; Tomberg kaotas OM-del 2004. 1-4.
Wiener Hausberge
Juurdepääsetavus
Viini Hausbergidele - Hausberg on kohalik mägi, mis on seotud linnaga - pääseb autoga Lõunakiirteelt (A2). Viini ja mägede vahel on ka hea ühistranspordiühendus. Raxi jaoks saab külastaja sõita Lõunaraudteel Payerbach-Reichenausse ja sealt Retteri bussiga Hirschwangi, Hinternaßwaldi või Preiner Gscheidi. Schneebergi jaoks sõidavad Lõunaraudtee rongid Wiener Neustadti, siit saab külastaja sõita Schneebergbahnil diiselvaguniga Puchbergi ja jätkata ratasajamiga raudteel üles Hochschneebergile või sõita rongiga Neunkirchenisse ja Retteri bussiga Losenheimi. Hohe Wandi jaoks võivad külastajad sõita ka rongiga Wiener Neustadti ja jätkata Partschi bussiga Maiersdorfi või Stollhofi.
Ajalooline areng
Semmeringi raudtee ehitamisega sai see piirkond populaarseks Viinist pärit ühepäevareisijate seas. Turismiliiklus tormas algul Raxi ja Schneebergi mägedesse, kuhu oli lihtsam pääseda ning kuhu pääses köisraudteed ja ratasajamiga raudteed pidi. Enne massiturismi saabumist olid paljud külastajad botaanikud, mineraloogid, geograafid ja agronoomid, kes hakkasid mägedes rändama oma eriala tõttu, nende aruanded paelusid biidermeieri perioodi kodanikke, kes seni olid piirdunud ühepäevareisidega Viini läheduses, sellistesse kohtadesse nagu Wienerwald. Esimene ülestähendus mitteametlikust ronimisest Hohe Wandile pärineb 1862. aastast. Asutati Alpiklubid ja kõrgele platoole ehitati pelgupaigad.
Tänapäev
Rax, Schneeberg ja Hohe Wand on endiselt kõige populaarsemad mäed Gutensteini Alpides ja Rax-Schneebergi rühmas ning need on väga hästi teenindatud, lihtsa juurdepääsu, heade vaatepunktide ja arvukate märgistatud jalgteedega. Teistele mägedele, nagu Dürre Wand või Schneealpe, ronitakse seevastu harvemini.
Otto Paesalu
Teadustöö
Uurinud linnukasvatust, kanade ja veiste kunstlikku seemendamist. Avaldanud 17 teadusartiklit.
Pasilciems
Pasilciems on küla (mazciems) Lätis Ventspilsi piirkonnas Zlēkase valla lääneosas. Pasilciems jääb valla keskusest Zlēkasest 8,8, piirkonna keskusest Ventspilsist 35,2 ja Riiast 182,6 kilomeetri kaugusele.
Küla asub Veļupīte oja kaldal. Pasilciemsi kalmistu juures asuvad riikliku kaitse all olevad Pasilciemsi muinaskalmed. .
Alexandre Julien
Alexandre Julien (sündinud 15. jaanuaril 1988) on Kanada muusik.
Baldiešēni
Baldiešēni on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Ineši vallas.
Küla asub valla keskosas Nedzīte jõe kaldal. Baldiešēni jääb valla keskusest Inešist 1,9, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 7,6 ja Riiast 135,8 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda.
Külas asuv Baldiešēni keskaegne kalmistu ehk Kalmeküngas on kultuurimälestisena kohaliku kaitse all.
Aastal 2007 oli külas 10 elanikku.
Kirjaoskus
pisi|400px|Kirjaoskus riigiti Kirjaoskus on inimeste oskus kirjalikke tekste lugeda ja kirjutada.
Kirjaoskuse puudumine on kirjaoskamatus.
UNESCO ettepanekul on 1966. aastast 8. september rahvusvaheline kirjaoskuse päev.
Kirjaoskuse tase
Kirjaoskuse tase on statistiline suurus, mis näitab kirjaoskajate osakaalu kogurahvastikus. See iseloomustab ühiskonna arengutaset. Täiskasvanute kirjaoskuse tase on üks komponent ÜRO inimarengu indeksi arvutamisel.
Kirjaoskuse liigitamine
Kirjaoskust võib jagada kolmeks:
Enamasti jagatakse Kirjaoskust formaalseks kirjaoskuseks (minimaalsed lugemis- ja kirjutamisoskused) ja funktsionaalseks kirjaoskuseks.
Formaalne kirjaoskus
Formaalse kirjaoskuse puhul tunneb inimene tähti ning suudab lugeda ja kirjutada lihtsaid tekste, kuid tal on raske igapäevaelus ette tulevaid tekste lugeda, mõista ja kasutada. Vähene kirjaoskus võib põhjustada ühiskondlikke probleeme nagu töötus, sotsiaalne tõrjutus ning kuritegevus - näiteks 85% USA kinnipeetutest noortevanglates on funktsionaalselt kirjaoskamatud.
Funktsionaalne kirjaoskus
Funktsionaalse ehk toimetulekukirjaoskuse puhul valdab inimene lugemist ja kirjutamist tasemel, mis võimaldab tema eksisteerimise sotsiaalses keskkonnas. Isik, kes on funktsionaalselt kirjaoskaja, suudab osaleda kõigis tegevustes, kus on vaja kirjaoskust nii tema, grupi kui ka kogukonna efektiivseks funktsioneerimiseks ja see võimaldab tal jätkata lugemise, kirjutamise ning arvutamise kasutamist, mis on kasulik nii temale kui ka ühiskonnale. Funktsionaalse kirjaoskuse tase sõltub välisest motivatsioonist ja sotsiaalse keskkonna tingimustest.
Rekreatiivne kirjaoskus
Rekreatiivse kirjaoskuse puhul kasutab inimene lugemist ja kirjutamist enese arendamiseks, analüüsiks ja sünteesiks ning emotsionaalse rahulolu saavutamiseks.
Kirjaoskus maailmas
pisi|Maailma kirjaoskus riigiti Umbes 750 miljonit inimest maailmas on kirjaoskamatud. 75 miljonit last maailmas ei käi koolis ning vaid 80% maailma täiskasvanutest oskab kirjutada ja lugeda. Enamasti elavad kirjaoskamatud arengumaade väga vaestes piirkondades, kus puuduvad koolid või võimalus koolis käia. Koolis käimist takistavateks teguriteks on vaesus, sugu (tütarlapstel puudub koolis käimise võimalus kultuurilistel põhjustel, kuna nende harimist ei peeta vajalikuks), geograafia, vähemuskultuur (lapsed, kes on erineva emakeelega või murdekeelsed lapsed) ja sõjakonfliktid. Näiteks geograafilistel tingimustel saavad Kanada põhjaosas elavad lapsed kooli vaid veetaksoga, sest teid ei ole või sõjakonfliktide tõttu Afganistanis oli aastal 2001, vahetult pärast Talibani režiimi, 80% kõikidest koolimajadest hävitatud. Koolis käis vaid 38% kõikidest Afganistani põhikooliealistest lastest.
Kirjaoskus Eestis
1897. aasta rahvaloenduse andmeil oskas Eesti elanikest lugeda 91,2% ja kirjutada 77,7%. 1934. aastal oli kirjaoskajaid 96,1% täisealisest rahvastikust.
2009. aasta ÜRO inimarengu aruande järgi on Eestis kirjaoskuse tase 99,8%.
2000. aasta rahvaloenduse statistika andmetel oli 99,8% Eesti elanikest kirjaoskajaid. 2852 kirjaoskamatust eestlasest oli 2067 ehk 72,5% puudega. Sellest järeldub, et kirjaoskamatuse põhjuseks on tänapäeval kõige enam puudest tingitud õppimisvõimetus. Vaadeldes kirjaoskamatuid soo ja vanuse järgi, ilmneb, et meeste seas esineb kõige rohkem kirjaoskamatuid nooremas eas, naiste seas on enim kirjaoskamatuid üle 65-aastaste puhul. Üle 85-aastastest naistest oli kirjaoskamatuid 1,7%, aga meestest 0,3%. Väga kõrge oli kirjaoskamatute osatähtsuse erinevus mitte-eestlastest meeste ja naiste puhul. Kirjaoskamatuid esineb rohkem vanemaealiste elanike seas. Eakaid naisi on oluliselt rohkem kui eakaid mehi, siis olid 55% kirjaoskamatutest naised ja 45% mehed. Kirjaoskamatutest 55,4% elas valdades.
Tate Britain
pisi|Peasissepääs Tate Britain (aastatel 1897–1932 tuntud kui National Gallery of British Art ja 1932–2000 Tate Gallery) on kunstimuuseum Londoni linnaosas City of Westminsteris.
Bāmyāni budad
pisi|Bāmyāni budad left|pisi|Orv pärast õhkimist Bāmyāni budad (pärsia keeles بت های باميان) olid kaks 6. sajandil kaljusse uuristatud monumentaalset skulptuuri Afganistanis Bāmyāni provintsis, mis kujutasid seisvaid budasid. Skulptuurid õhkis märtsis 2001 Taliban.
Musashino
Linnaks (shi) sai 1947. aastal.
Musashino Kichijōji linnaosa Inokashira pargist saab alguse Kanda jõgi.
Júnior Alonso
2016. aastal liitus ta Prantsusmaa kõrgliiga klubiga Lille. 2018. aasta augustis suundus ta laenule Hispaania kõrgliiga klubisse Celta de Vigo. 2019. aasta jaanuaris liitus ta laenulepingu alusel Argentina kõrgliiga klubiga Boca Juniors.
Musashino
Linnas asub Kichijōji raudteejaam.
Júnior Alonso
2020. aasta juulis sõlmis Alonso kolmeaastase lepingu Brasiilia kõrgliiga klubiga Atlético Mineiroga. 2021. aastal tuli ta klubiga Brasiilia meistriks ning samal hooajal valiti Alonso Brasiilia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.
2022. aasta jaanuaris sõlmis ta kolme ja poole aasta pikkuse lepingu Venemaa kõrgliiga klubiga Krasnodar. Seoses Venemaa sissetung Ukrainasse naasis ta 2022. aasta märtsis tagasi laenule Atlético Mineirosse.
Paraguay jalgpallikoondises tegi Alonso debüüdi 2013. aastal. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 23. märtsil 2017 MM-i valikmängus Ecuadori vastu. Ta on kuulunud Paraguay koondisse 2019. ja 2021. aasta Copa Américal.
Teverola
Teverola on asula ja vald (comune) Itaalias Campania maakonnas Caserta provintsis. Halduskeskus asub Teverolas.
25 meetri kõrgusel merepinnast asuva Teverola asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta. Teverola piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Aversa, Carinaro, Casaluce, Santa Maria Capua Vetere, Marcianise.
Johannes Kaldma
Johannes Kaldma (kuni 1936. aastani Johannes Buer; 5. detsember 1896 – 24. märts 1973 Trelleborg, Rootsi) oli Eesti sõjaväelane (kapten).
J. C. P. Williams
John Cyprian Phipps Williams (sündinud 16. novembril 1922, surmaaeg tedmata) oli Uus-Meremaa kardioloog, kes avastas 1961. aastal Williamsi sündroomi.
1970ndate keskpaigast alates puuduvad tema kohta andmed.
Viited
Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:J.C.P. Williams seisuga 26.01.2014.
Kurena külanõukogu
Kurena külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.
Kurena külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Kuivajõe vallas. Külanõukogu keskus asus Kurena külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kurena külanõukogu 1950 septembris Kose rajooni koosseisu.
1954 juunis Kurena külanõukogu likvideeriti ja selle territooriumist koos likvideeritud Oru külanõukogu maadega moodustati Kuivajõe külanõukogu.
Georg Veigelin
Georg Veigelin (vene Георгий Евгеньевич Вейгелин; 20. veebruar 1886 Tallinn – kevad 1945 Gdanski lähedal) oli Eesti sõjaväelane (vanemleitnant), miiniristleja Lennuk esimene kapten.
8. oktoobril 1920 anti talle II liigi 3. järgu Vabadusrist.
Raua tänav (Tartu)
Raua tänav on tänav Tartus Karlova linnaosas.
Tänav algab Sõpruse puiesteelt, ristub Rebase, Kuu, Vaba, Sõbra, Saekoja ja Purde tänavaga ning lõpeb Tehase tänaval.
Tänava pikkus on umbes 800 meetrit.
Wittedrif
Wittedrif on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Garden Route'i ringkonnas Bitou vallas.
CNC-freespink
CNC freespink on arvuti teel juhitav freespink, sarnane tavapärasele ülafreesile, kuid täielikult arvuti teel juhitud. CNC-freespingid on konstrueeritud paljude komponentide masstootmiseks erinevatest materjalidest ja plastist. Freespingi põhifunktsioon hõlmab töödeldava detaili mehaanilist lõikamist soovitud kujuga
Wittedrif
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Wittedrifi elanikest värvilisi 61,75%, mustanahalisi aafriklasi 21,46%, valgeid 15,37%, India või Aasia päritolu inimesi 0,88% ja teisi 0,49%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 84,36% inimesi, inglise keelt 8,77% ja koosa keelt 5,02%.
CNC-freespink
Ülevaade
CNC freespink on automatiseeritud multifunktsionaalne kompleks toorikute töötlemiseks ja valmistoodete saamiseks puidust, metallist, klaasist, plastist, kivist jne. Freespingi töörežiim sõltub tooriku materjalist, töötüübist, kasutatav tööriist (lõikur), valmistoote tüüp (tasane, silindriline, ruumiline), samuti masina enda konstruktsioon, jahutussüsteem, portaali töömõõtmed ja kõrgus jne. Operaator juhib protsessi ainult monitoril ja tema osalus protsessis on viidud miinimumini.
Tehnilised võimalused
Kaasaegsed CNC-masinad sisaldavad kõikvõimalikke lisaseadmeid töö hõlbustamiseks ja seadmete tehnoloogiliste võimaluste laiendamiseks. Seega on puittoorikute freesimisel kõige olulisem vältida peene tolmu sattumist masina kriitilistesse komponentidesse. Selle tagamiseks on olemas süsteem tööpinna puhastamiseks imemise teel ja seeläbi laastude eemaldamiseks lõiketsoonist. Keeruliste lokkis toodete valmistamiseks on freespink varustatud pöördseadmega, mis teisendab koordinaate.
CNC freespingi osad
Freesimisseadmete valik on selliste masinate suure hulga tõttu äärmiselt mitmekesine. Need on graveerijad, trei- ja freesmasinad ning puurmasinad. Igal rühmal on suur hulk sisemisi variante: pöördlaua olemasolu või puudumine, tööpiirkonna tõstmise / langetamise funktsiooni omadused, üldmõõtmed ja palju muud. Üldised disainielemendid jäävad aga kõikide seadmete puhul ligikaudu samaks.
Auri
Auri on küla (vidējciems) Lätis Dobele piirkonnas Auri vallas, ühtlasi valla keskus. Küla jääb piirkonna keskusest Dobelest 8 ja Riiast 77 km kaugusele.
Külast läheb läbi maantee P103.
Aastal 2015 oli külas 272 elanikku, aastal 2022 oli elanikke 222.
Tõnu Püssa
Tõnu Püssa (sündinud 27. septembril 1946 Nõo vallas Tartumaal) on eesti biokeemik.
Elulugu
Tõnu Püssa on Olev Püssa poeg.
Lõpetas 1964. aastal Tartu 2. Keskkooli ning 1969. aastal Tartu Riikliku Ülikooli, 1972 samas aspirantuuri. Keemiakandidaat (1973, TRÜ), väitekiri "Изучение кинетики гидролиза сложных эфиров в воде. Эффекты заместителей".
Oli aastatel 1972–1975 TRÜ keemilise kineetika ja katalüüsi labori vanemteadur, 1975–1983 orgaanilise keemia kateedri vanemteadur, 1983–1991 assistent ja vanemõpetaja, 1990 ka analüütilise biokeemia labori juhataja, 1991–1992 orgaanilise keemia kateedri dotsent, 1993–1996 orgaanilise keemia instituudi dotsent. Aastatel 1996–2000 oli EPMÜ keskkonnakaitse instituudi laborijuhataja, 2000– EPMÜ/EMÜ veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituudi toiduhügieeni ja -kontrolli osakonna keemik-analüütik, aastast 2004 ka dotsent.
Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: kõrgmolekulaarsete ühendite bioorgaaniline keemia, toidutoksikoloogia ja funktsionaaltoidud. Eesti NSV riiklik preemia (1987, kollektiivis). Üle 30 teadustrükise.
Kristjan Rumvolt
Kristjan Rumvolt (15. veebruar 1884 Uue-Põltsamaa vald, Viljandimaa – 4. aprill 1950 Lund) oli Eesti politseinik.
Ta oli aastail 1903–1917 kohtu- ja vallakirjutaja, vahepeal, aastail 1906–1909 Vene sõjaväes vanemkirjutaja. Järvamaa 1. jaoskonna miilitsaülem 1917–1918 (kuni Saksa okupatsioonini) ja 1919–1920, seejärel Pärnumaa politseiülem kuni 1925. aastani. 1926. aasta algul oli ta Pärnu-Viljandi abiprefekt ja prefekti kt. Seejärel oli ta Pärnu linnavalitsuse sekretär. Ta oli Pärnu Ametnikkude Ühispanga juhatuse esimees. Talle kuulus Pärnus maja Supeluse 1. Põgenes 1944. aastal Rootsi.
Lopaskõne
Lopaskõne on küla Ukrainas Luhanski oblastis Novoaidari rajoonis, umbes 15 km kaugusel Štšastjast edelas ja umbes 5 km kaugusel Slovjanoserbskist kagus.
Siverskõi Donetsi kaldal asuv küla asutati 1960. aastal.
Lopaskõne asub 48 meetri kõrgusel merepinnast.
2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas asulas 138 inimest, asustustihedus keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Donbassi sõja ajal, 2015. aasta 2. septembril sattus Lopaskõne ja naabruses asuva Lobatševe küla vahel varitsusele rühm valitsusvägede võitlejaid. Hukkus kaks valitsusvägede võitlejat, kuus võitlejat sai haavata.
Nevarėnai
Nevarėnai on alev Leedus Telšiai rajoonis, Nevarėnai valla halduskeskus. Vene keeles on alevi kohta kasutusel nimekuju Невораны.
Alevis on keskkool ja raamatukogu. Vaatamisväärsuseks on aastal 1785 valminud kirik.
Ajalugu
Keskajal kuulus piirkond kuralaste Ceklise muinasmaakonda. Aastal 1602 ehitati sinna esimene kirik. Aastal 1721, pärast katku, sai kiriku juures olnud asulast turuõiguse ja kaubandusprivileegidega alev.
Aastal 1929 hakkas alevis tegutsema saekaater, selle tööks vajaliku energia andis veski. Kahe sõja vahelisel perioodil oli alevis aktiivne Leedu Laskurite Liidu osakond. Aastal 1936 valmis selle hoone, mille laval kanti ette ka mitmeid etendusi.
Majori
pisi|Majori asendikaart Majori on Läti linna Jūrmala keskmine osa. Majori asub Dubultist idas ja Dzintarist läänes. 3913 elanikku (2008).
17. sajandist alates oli seal Firckside perekonnale kuulunud Majori mõis ehk majoraat (koht, kus elasid suguvõsa elatanud liikmed). Mõisa tänapäevane peahoone valmis 1910 ja see asub keset parki Lielupe jõe kaldal. 19. sajandil rajati mõisa juurde kõrts.
Majori hakkas arenema 1877, mil sinna tekkis raudteepeatus (praegune jaamahoone pärineb aastast 1992). Sealt viis Hornide kontserdiaia juurde Majori peatänav Jomas iela. Kontserdiaed rajati umbes 1870. Keset aeda valmis 1936 suur avatud kontserdisaal, mida ei eralda ümbritsevast pargist seinad.
Uusklassitsistliku arhitektuuri üks parimaid näiteid Jurmalas on aadressil Jomas iela 43 asuv näitusesaal, mis valmis juba 1863.
Tänapäeval on Jomas iela jalakäijate tänav, mis on ääristatud restoranide, kaupluste ja hotellidega, Majoris on kaks suuremat hotelli (Jūrmala spaa ja "Baltic Beach") ning väiksemaid võõrastemaju.
Majori vaatamisväärsuste hulka kuuluvad kaunis liivarand ja 1929 valminud rannapaviljon.
Babtai vald
Babtai vald (leedu keeles Babtų seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kaunase rajooni territooriumil.
Valla pindala on 143 km². 2011. aasta seisuga elas seal 4409 inimest. Valla keskus on Babtai alev, kus aastal 2011 oli 1563 elanikku. Vallamaja asub aadressil Nevėžio g. 3. Vallavanem on Jonas Praškevičius.
pisi|Nevėžise kahe tüvega tamm pisi|Gaižuvėlė pisi|püsti|Sitkūnai raadiomastid
Ilmatari tänav
Ilmatari tänav on tänav Tartus Tähtveres.
Peeter Reštšinski
Peeter Reštšinski  (sündinud 22. aprillil 1955) on Eesti diplomaat.
Ilmatari tänav
Ta algab Jakob Hurda tänavalt, ristub Carl Robert Jakobsoni (paremalt) ja Johann Voldemar Jannseni tänavaga ning lõpeb Vikerkaare tänaval. Tänava pikkus on umbes 620 meetrit.
Peeter Reštšinski
Ta on lõpetanud 1973. aastal Tallinna 22. Keskkooli.
Ilmatari tänav
Tänav on nimetatud Tartu linnavolikogu otsusega 24. oktoobrist 1932.
Peeter Reštšinski
Ta kuulub Eesti Üliõpilaste Seltsi.
Aastatel 1996–2000 oli ta Eesti suursaadik Poolas.
Kurista külanõukogu
Kurista külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.
Kurista külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Võnnu vallas. Külanõukogu keskus asus Kurista külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kurista külanõukogu 1950 septembris Tartu rajooni koosseisu.
1954 juunis Kurista külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Võnnu külanõukoguga.
Budsłaŭ Püha Neitsi Maarja taevamineku kirik
thumb|Kiriku altar pisi|Üks Budsłaŭ kiriku tornidest
Budsłaŭ Püha Neitsi Maarja taevamineku kirik või Budslavi Püha Neitsi Maarja taevamineku kirik (valgevene keeles Касцёл Унебаўзяцця Найсвяцейшай Дзевы Марыі) on kirik Valgevenes Minski oblastis Miadziełi rajoonis Budsłaŭ külanõukogus Budsłaŭ agrolinnakeses.
Kirikut kasutavad katoliiklased, see on ametlikult Basilica minoris. Algselt kuulus kirik tsistertslaste ordule.
Kirikuhoone
Kuigi kirikut mainitakse esimest korda aastal 1504, pole sellest ajast midagi säilinud. Hoone vanemad osad pärinevad aastast 1633, hilisemad aga 1783. Hoone on hea näide baroksest arhitektuurist. Budsłaŭ Püha Neitsi Maarja taevamineku kirik on üks seitsmest "Valgevene imest".
XVII sajand – XVIII sajandi esimene pool
Aastal 1613 annetas toonane Minski vojevood Jan Pac kirikule paavst Clemens VIIIlt saadud ikooni, mis asub seal tänapäevani. Aastal 1633 alustati uue kivist kiriku ehitust, mis valmis aastaks 1643. Kloostrile kuulunud kirikule lisati aastal 1750 veel kloostri elamukorpus, aga üldjoontes säilis hoone algne kuju kuni uute ehitustööde alguseni aastal 1767. Aastast 1756 hakkas kloostri eestvedamisel kirikus tegutsema muusikakool.
XVIII sajandi lõpp – tänapäev
Aastal 1756 algasid kirikus suured ehitustööd, uus hoone valmis aastal 1783 ja pühitseti Neitsi Maarja taevamineku auks. Arhitektiks oli Józef Fontana. XIX sajandil seoses Kastuś Kalinoŭski ülestõusuga klooster suleti, hoone jäi aga edasi katoliiklaste käsutusse.
Aastast 1992 on kirik palverännakute sihtpunktiks, aastal 1993 pühitses Johannes Paulus II kiriku Basilica minoriseks.
Fu'ād al-Mibaza‘
pisi|Fu'ād al-Mibaza‘ Fu'ād al-Mibaza‘ (araabia keeles فؤاد المبزع; sündinud 16. juunil 1933 Tunises) on Tuneesia poliitik ja diplomaat.
Budsłaŭ Püha Neitsi Maarja taevamineku kirik
Budsłaŭ ikoon
Kirikus paikneb tundmatu meistri valmistatud imettegev ikoon, mille paavst Clemens VIII kinkis toonasele Minski vojevoodile Jan Pacile, kuna see pöördus kalvinistide seast katoliku usku. Aastal 1613 annetati ikoon omakorda kloostrile, kus see kujunes üheks tähtsamaks katoliiklikuks reliikviaks Valgevene aladel. Ikooni tähtsus vähenes pärast kloostri sulgemist, ent tänapäeval on ikoon taas Valgevene katoliiklaste jaoks tähtsaks ususümboliks kujunenud. Aastal 1998 kroonis kardinal Kazimierz Świątek ikooni.
Fu'ād al-Mibaza‘
Ta oli 15. jaanuarist kuni 23. novembrini 2011 Tuneesia presidendi kohusetäitja.
Hageri Lambertuse kogudus
pisi|[[Hageri Lambertuse kirik]] EELK Hageri Lambertuse kogudus on luterlik kogudus Hageris, mis kasutab Hageri kirikut ja kasutas Saku alevi palvemaja (praegu kasutab Saku alevi palvemaja Saku Toomase kogudus).
Kogudus kuulub EELK Lääne-Harju praostkonda.
Koguduse õpetaja on Jüri Vallsalu, abiõpetaja on Jukka Repo, organist Mai Mänd, juhatuse esimees Agu Kaljuste.
Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 12.00 Hageri kirikus.
Fu'ād al-Mibaza‘
Enne Tuneesia iseseisvumist kuulus ta iseseisvusmeelsesse parteisse Néo-Destour.
Fu'ād al-Mibaza‘ õppis Pariisis õigusteadust ja sai juristipaberid aastal 1960.
Aastatel 1969–1973 oli ta Tunise linnapea, seejärel kuni 1978. aastani noorsoo- ja spordiminister, pärast seda aasta tervishoiuminister ja 1979–1981 kultuuriminister.
Aastatel 1981–1986 oli Fu'ād al-Mibaza‘ Tuneesia suursaadik ÜRO juures Genfis ja seejärel kuni 1987. aastani suursaadik Marokos. Aastatel 1987–1988 oli ta uuesti noorsoo- ja spordiminister.
Aastatel 1975–1980 oli ta Al-Marsá ja 1995–1998 Kartaago linnapea.
Aastal 1964 valiti ta esimest korda parlamenti. Ta on olnud parlamendi liige ka aastatel 1974–1981 ja alates 1995. aastast. Alates oktoobrist 1997 on ta parlamendi esimees. Pärast seda, kui president Zayn al-‘Ābidīn bin ‘Alī meeleavaldajate sunnil võimust loobus, sai temast presidendi kohusetäitja. Ta lahkus seejärel peagi ka senisest võimuparteist Demokraatlik Põhiseaduslik Ühendus.
Vahur Keller
Vahur Keller (sündinud 2. jaanuaril 1976) on eesti teatrilavastaja.
Töökohad
Aastatel 2000–2002 töötas Vahur Keller Vanemuise teatris lavastajana, seejärel aastatel 2002–2010 Nukuteatris lavastaja ja dramaturgina. Aastatel 2011–2013 oli ta Eesti Nuku- ja Noorsooteatri kunstiline juht, seejärel aastatel 2013–2018 samas lavastaja. Aastatel 2019–2020 oli Vahur Keller vabakutseline lavastaja. Alates 2020. aastast on ta Kellerteatri kunstiline juht.
Vahur Keller oli aastatel 2009–2018 Tallinn Treff Festivali (alates 2017. aastast kannab festival nime Nuq Treff) kunstiline juht.
Isiklikku
Tema abikaasa on teatrikunstnik ja disainer Britt Urbla Keller.
Eigirdžiai
Eigirdžiai on alev Leedus Telšiai rajoonis Degaičiai vallas. Vene keeles on asula kohta kasutatud nimekuju Эйгирдзе.
Alevis on põhikool, kultuurimaja ja raamatukogu. Vaatamisväärsuseks on aastal 1794 ehitatud kirik.
Ajalugu
Eigirdžiaid mainiti esimest korda aastal 1593. Kuni aastani 1803 kuulus asula Telšiai kihelkonda. Esimene kirik püstitati külla aastal 1752, praegune aga aastal 1794.
Nõukogude ajal oli Eigirdžiai kohaliku kolhoosi keskuseks. Asulast sai alev aastal 1972.
Summaarne sündimuskordaja
Summaarne sündimuskordaja (inglise keeles total fertility rate, lühend TFR) on põlvkonna sünnitamisvõimet iseloomustav arvnäitaja: keskmine eeldatav elussündide arv naise kohta elu jooksul, kui kehtiksid vaadeldava aasta sündimuse vanuskordajad.
Sankt Martin im Sulmtal
pisi|tühi|Vaade kihelkonnakirikuga
Riviersonderend
Riviersonderend on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Overbergi ringkonnas Theewaterskloofi vallas.
Riviersonderend on asutatud 1923. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Riviersonderendi elanikest värvilisi 75,39%, mustanahalisi aafriklasi 12,60%, valgeid 10,94%, India või Aasia päritolu inimesi 0,50% ja teisi 0,59%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 86,53%, koosa keelt pidas emakeeleks 8,27% ja inglise keelt 3,08%.
Pontcysyllte akvedukt
Akvedukti rajamine
Akvedukt ehitati aastatel 1795–1805 inseneride Thomas Telfordi ja William Jessopi juhtimisel. Rajatis, mis algselt oli Ellesmere'i kanali osa, avati 26. novembril 1805.
19-avalise akvedukti üldpikkus on 307 m, laius 3,7 m, (renni) sügavus 1,6 m ja iga ava silde pikkus on 13,7 m. Akvedukti sildeehitis koosneb malmrennist, mis toetub malmkaarkanduritele (iga ava kohta 4 malmkaart), mis omakorda toetuvad kõrgetele kivisammastele. Kivisambaid on 18. Malmrennist kanali kõrgus jõe veepinnast on 38,7 m.
Sankt Peter im Sulmtal
Sankt Peter im Sulmtal on vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Deutschlandsbergi ringkonnas.
pisi|tühi|Sankt Peter im Sulmtali vaade
Eduard Kongas
Eduard Kongas (26. august 1903 – 20. august 1944 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kapten).