cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Gustav Ichheiser
Juudid ja antisemitism
Pole ei tõe ega juutide huvides läheneda antisemitismi probleemidele moonutatud perspektiivis ja takistada nende raskuste realistlikku mõistmist ja arutamist, mida toob kaasa nende loomuse moonutamine ja väärtõlgendamine. Faktid ei kao, kui neid eitada. Mehhanismid, mis juhivad tõmbumist ja tõukumist inimestevahelistes ja rühmadevahelistes suhetes, on reaalsed. Need toimivad teatud sotsiaalpsühholoogiliste seaduste järgi ning teadliku pingutusega saab neid muuta piiratud määral. Need allasurutud mehhanismid töötavad pinna all edasi ning kalduvad muutuma veel tülikamaks, kui nad oleksid siis, kui neid saaks avalikult arutada. Kuigi antisemitismi ekspluateeritakse ja kuritarvitatakse, ei ole see paheliste või pahatahtlike inimeste "leiutis". See ei ole juutide "süü" ega antisemiitlike mittejuutide "süü". See on loomulik reaktsioon häiritud olukorrale. Arvata, et jutlustamise või moraliseerimisega muudetakse antisemiitlikke reaktsioone või need kõrvaldatakse, on sama absurdne kui arvata, et halvast ilmast saab loitsudega vabaneda. (Ei ole kuigi palju mittejuute, kes ei oleks teadlikult või ebateadlikult, avalikult või varjatult, mingis suhtes või mingil määral antisemiitlikud. See käib isegi nende kohta, kes on juutide vastu väga sõbralikud, isegi nende kohta, kes on juutidega abielus.) Kui juudid tahavad ellu jääda, ei saa nad endale lubada luksust jätkuvalt ignoreerida või vääriti tõlgendada antisemitismi fundamentaalseid põhjusi. Luksust ignoreerida või vääriti tõlgendada selle antipaatia või vaenulikkuse põhjusi, mida teised rühmad meie rühma vastu tunnevad, saame ainult teatud kindlatel tingimustel. Juutide puhul ei ole need täidetud. Me saame seda luksust endale lubada ainul juhul, kui me elame omal territooriumil ja kui meil on küllalt tugev sõjavägi, et peletada või purustada nende teadlikku või ebateadlikku rahvuslust, kes meie teadlikku või ebateadlikku rahvuslust ohustavad. Vägevad rahvused võivad mõnikord edukalt lubada endale enesekeskse pimeduse luksust, uskudes või teeseldes uskumist, et need, kes esitavad väljakutse nende ebateadlikule rahvuslusele, selle mütoloogiale ja selle eesmärkidele, on halvad, rumalad või eksiteele viidud. Juudid on liiga nõrgad ja elavad liiga ebakindlates tingimustes, et lubada endale luksust järgida vägevate rahvaste eeskuju. Enesekeskne pimedus, mis vägeva rahva puhul võib mõnikord olla jõu põhjus ja märk, võib füüsiliselt nii nõrga rahva nagu juutide puhul tähendada ainult katastroofi. Juutide jaoks on teiste inimeste antagonistlike hoiakute põhjuste mittemõistmine ja vääritimõistmine surmaoht. Nende ellujäämine sõltub realistlikust arusaamisest, miks nende kohalolu kutsub esile seda iseloomulikku antipaatiat või vaenulikkust, mida nimetatakse antisemitismiks. Sellepärast antisemitismi õige ja realistlik diagnoosimine, isegi kui see ei anna konkreetseid ettepanekuid tõhusaks raviks, on või õigemini peaks olema hädavajalik juutide võitluses ellujäämise eest.
"Sallivusest" ja "fanatismist": üks dilemma
Tänapäeva paljumõõtmelises segaduses, mille tõttu paljud intellektuaalsed ja poliitilised vaidlused jäävad mõttetuks ja asjatuks, etendab suurt osa valitsev segadus arusaamades sallivusest ja fanatismist. Võib tunduda, nagu sallivus oleks hea, soovitav ja õige ning kõige parem oleks seda jõudumööda edendada ning fanatism oleks lihtsalt kõrvalekalle, pahe, millest tuleks tagasi kohkuda ja mida tuleks püüda nii endast kui ka teistest kõhklematult ja tingimusteta halastamatult välja juurida. Ent ilmneb, et asi on palju keerulisem ja kahemõttelisem.
Sallivus ei ole ülim voorus ja fanatism ei ole ülim pahe, kuigi neid sageli niimoodi esitlevad need, kellel on rohkem head tahet kui head mõistust ja head taipu. See kinnitab vana kogemust, et igal pool, kuhu me elus satume, seisame silmitsi mitte selgete probleemide ja alternatiividega, vaid paradokside, kahemõttelisuste ja dilemmadega. Seda teadvustada on küll häiriv, kuid parem kui ignoreerida, sest kui probleeme ja dilemmasid ignoreeritakse, siis nad ei kao, vaid jäävad vaimset, moraalset ja ühiskondlikku elu mürgitama.
Marmor, Stein und Eisen bricht
"Marmor, Stein und Eisen bricht" (eestikeelse pealkirjaga "Marmor, klaas ja külm graniit") on laul aastast 1965, mille muusika kirjutasid Christian Bruhn ja Drafi Deutscher ning sõnad Günther Loose. Laulu originaalesitaja on Drafi Deutscher. Laul jõudis nii Saksamaal kui ka Austrias singlimüügiedetabeli esikohale, laulu ingliskeelne versioon "Marble Breaks and Iron Bends" jõudis USA-s 80. kohale.
Eestikeelse versiooni laulust võib leida Ivo Linna ja ansambli Rock Hotel plaadilt "Kõva ketas".
Ado Kosk
Ado Kosk on (sündinud 1954) eesti sportlane, kes 1993. aastal Pärnus leiutas kiikingu.
Euroopa Liidu ametid
Euroopa Liidu ametid on Euroopa Liidu institutsioonidest eraldi seisvad Euroopa Liidu detsentraliseeritud asutused. Ametid luuakse teatud ülesannete täitmiseks ja iga amet moodustab omaette juriidilise isiku. Mõne asutuse eesmärk on töötada teatud valdkondades välja teaduslikku ja tehnilist oskusteavet. Teised ametid aga koondavad eri huvigruppe, et hõlbustada dialoogi nii Euroopa tasandil kui ka üldisemal rahvusvahelisel tasandil.
Euroopa Liidu enam kui 40 ametit on jaotatud nelja rühma: detsentraliseeritud ametid, rakendusametid, Euratomi ametid ja sõltumatud asutused.
Detsentraliseeritud ametid
Erinevatele valdkondadele spetsialiseerunud Euroopa Liidu ametid on loodud selleks, et nõustada institutsioone ja liikmesriike valdkondades, mis mõjutavad kõiki liidu elanikke. Teenuseid, informatsiooni ja teadmisi pakkuvad ametid asuvad üle kogu Euroopa Liidu. 2015. aastal moodustas kõigi 44 detsentraliseeritud ameti eelarve kokku vähem kui 0,8% Euroopa Liidu eelarvest. 2016. aastal oli ametites kokku umbes 5500 töötajat.
Rakendusametid
Rakendusametid luuakse Euroopa Komisjoni poolt ja seda kindlaks ajavahemikuks.
Ants Tamme
Ants Tamme (sündinud 18. mai 1988) on Eesti Kiikinguliidu juhataja ning kiikingu kui spordiala ja meelelahutuse edendaja Eestis.
Ants Tamme nimel on kiikingus mitu Eesti rekordit ning ka Guinnessi rekord.
Cosmopolitan Twarda 2/4
Cosmopolitan Twarda 2/4 on 160-meetri kõrgune multifunktsionaalne, kuid peamiselt elamispindadega kõrghoone, mis asub Poola pealinnas Varssavis.
Mõisamaa (Torma)
Mõisamaa küla oli küla Laiuse kihelkonnas. 1977. aastal liideti küla Leedi külaga.
Mõisamaa küla on esmamainitud 1599. aastal seoses küla tollase omaniku Dietrich Hakeniga (ka Dydrych Haken). 1624. aastal asus külas mõis (Brinckstete). Hiljem kuulus küla Leedi mõisale jäädes haldusjaotuslikult Laiuse kihelkonda.
Moskva Koreograafia Akadeemia
1987. aastal loodi Moskva Akadeemilise Kooli (akronüüm MAHU) baasil kõrgkool Moskva Riiklik Koreograafia Instituut (lühend MGHI), seejuures MAHU jäi edasi eksisteerima kui MGHI juures asuv Moskva Akadeemiline Kool. Alles 1995. aastal, kui MGHI nimetati ümber Moskva Riiklikuks Koreograafia Akadeemiaks, liideti sellega Moskva Akadeemiline Kool.
Alates 2010. aastast on ta Moskva Koreograafia Akadeemia kunstiline juht Mihhail Lavrovski.
Pauls Stradiņš
pisi|Pauls Stradiņš
Pauls Stradiņš (17. jaanuar 1896 Viesīte – 14. august 1958 Riia) oli läti kirurg, onkoloog ja tervishoiu organisaator ning Läti Ülikooli ja Riia Meditsiiniinstituudi professor.
Aastal 1923 pöördus ta tagasi Lätti. Aastast 1924 töötas ta Läti Ülikooli arstiteaduskonnas professor Jēkabs Alksnise juhendamisel. Aastatel 1925 ja 1926 täiendas ta ennast USA-s ja Inglismaal; aastal 1927 kaitses ta juba teist väitekirja.
Isiklikku
Ta oli abielus ja tal on neli last. Tema poeg Jānis Stradiņš oli keemik, Läti Teaduste Akadeemia liige.
Frontignan
Frontignan on asula ja vald Prantsusmaal Oksitaania piirkonnas Hérault' departemangus.
pisi|tühi|Frontignan
Hans Vissor
Hans Vissor (6. september 1946 Tartu – 14. märts 2006 Tartu) oli Eesti veemotosportlane.
Lõpetas 1965. aastal Tartu 8. Keskkooli ja õppis aastatel 1966–1968 Tartu Riiklikus Ülikoolis majandust.
Hakkas 1956. aastal harrastama suusatamist (treener Mai Luik) ja 1960. aastal moodsat viievõistlust. Harrastas ka poksi ja mootorrattasporti ning võistles aastatel 1973–1975 autorallis.
Veemotospordiga tegeles aastatel 1976–1995 Karl Kivastiku ja Nikolai Põvvati juhendamisel.
Tuli aastatel 1977–1989 14 korda Eesti NSV meistriks ja aastatel 1982–1989 9 korda NSV Liidu meistriks.
Püstitas aastatel 1984. aastal 1000 cm3 sisemootoriga vabapaatide võistlusklassis (R-1000 või R-1) maailmarekordi.
Tremadoci lade
pisi|Green Point on aastast 2000 Tremadoci lademe alampiiri üleilmseks [[stratotüüp|stratotüübiks.]] Tremadoci lade on ordoviitsiumi ladestu alamordoviitsiumi ladestiku vanim globaalne ja kohati ka  regionaalne kronostratigraafiline üksus (lade). Seda hakkas esimesena eristama Adam Sedgwick aastal 1846. Lade on nime saanud Tremadoci küla järgi Walesis. Lademe alumist piiri määratleb konodondi Iapetognathus fluctivagus esmakordne ilmumine Newfoundlandil Gros Morne rahvuspargi piirpaljandis, lademe ülempiiri märgib Tetragraptus approximatuse esmakordne ilmumine Hunnebergi mäel Diabasbrotteti kivimurrus.
Tremadoci lademe all lamab Furongi ladestikku kuuluv ametliku nimetuseta kambriumi lade ja sellel lasub Flo lade. Lademe vanus on 488,3...478,6 miljonit aastat. Eestis vastavad sellele Pakerordi lade ja Varangu lade.
Tremadoci lade tähistab graptoliitide esmakordset ilmumist.
Suurbritannia regionaalses stratigraafias vastavad Tremadoci lademele Migneinti lade ja Cressage lade, Põhja-Ameerikas Stairsi lade ja Skullrocki lade. Austraalias vastab sellele Lancefieldi lademe alumine osa, Siberis Nija lade. Hiina ja Vahemere&Põhja-Gondwana regionaalsed stratigraafilised skeemid kasutavad nimetust Tremadoci lade.
Austraalia regionaalses stratigraafias lasub Darriwili lade Yapeeni lademel ja see lamab Gisborni lademe all. Austraalia lademete süsteem on kasutusel ka Uus-Meremaa Permile eelnevas geokronoloogias. Austraalias moodustusid sellel perioodil valdavalt kildad ja graniit.
Hiina regionaalses stratigraafias lamab Tremadoci lademel Flo lade, Vahemere&Põhja-Gondwana stratigraafias aga Arenigi lade.
Indrek Põder
Indrek Põder on altkäemaksu võtmises süüdi mõistetud endine Kaitsepolitseiameti juhtivspetsialist. Indrek Põder vahistati 21. detsembril 2011 kahtlustatuna altkäemaksu võtmises. Vahistamise ajal oli ta Kaitsepolitseiameti sisekontrolli töötaja. Samas kriminaalasjas esitati kahtlustus ka Politseiameti sisekontrolli büroo endisele juhile Meelis Tanielile. Vahistatute hulgas oli ka ettevõtja Rene Keivsar, kelle onu oli kaitsepolitsei endine peadirektori asetäitja Fatislav Keivsar.
Umbes kuu enne vahistamist sai ta Politsei- ja Piirivalveameti teenetemärgi.
Indrek Põderi tabamise peaarhitektiks oli Kaitsepolitseiameti peadirektori asetäitja Aleksander Toots, keda peetakse ka Kaitsepolitseiameti sisuliseks juhiks.
Harju maakohus kinnitas karistuskokkuleppe, millega saatis Indrek Põdra korduva altkäemaksu võtmise eest neljaks aastaks vangi. Lisaks tuleb tal konfiskeerimise asendamiseks maksta riigituludesse altkäemaksuna saadud raha ligi 200 000 eurot.
Treumann
Treumann on perekonnanimi.
Statistika
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Treumann 42 inimesel: 25 mehel ja 17 naisel. Perekonnanimede levikult on Treumann meeste puhul 4807. kohal ja naiste puhul 7988. kohal.
Treumann oli levinum nimis vanuserühmas 15–19 aastat, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 0,63. Perekonnanime Treumann kandja oli 2022. aasta alguse seisuga keskmiselt 39 aasta vanune (mediaanvanus on 33).
19. sajandi algul pandi talupoegadele perekonnanimi Treumann mitme Eestimaa ja Liivimaa maakonna 41 mõisavallas.
1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus vahetati Eestis perekonnanime Treumann 48 juhul; uued võetud nimed olid Talvik neljal korral, Terasmaa kolmel korral, Tammaru, Tarvas, Ristsalu ja Tõevere kahel korral jne.
Uueks perekonnanimeks ei valinud Treumanni keegi.
Kirivere (Torma)
Kirivere küla oli küla Laiuse kihelkonnas Reastvere mõisapiirkonnas. 1977. aastal liideti küla Leedi külaga.
Küla on esmamainitud 1408. aastal (Kirrifer) Liivi ordumeistri läänikirjas seoses Reastvere mõisa läänistamisega. Pikka aega kuulus küla Leedi mõisale. 1599. aastal oli küla kellegi Slupski valduses. 1624. aastaks oli toona tühi küla läinud Reastvere mõisa valdusse.
Kirivere külas on sündinud eesti õigeusu vaimulik Jakob Lindenberg ja ajakirjanik Mihhail Lindenberg.
Kirivere muistne külaase on tänapäeval arheoloogiamälestis.
Külakool
Kirivere külas asus Leedi ja Reastvere mõisapiirkondade ühine külakool, mida on esmamainitud 1775. aastal. Samal aastal õppis koolis 30 last. Järgmisel aastal oli õpilasi 22. 1786. aastal kool ei tegutsenud, kuid juba järgmisel aastal oli kool taas avatud ning seal õppis 37 last. Järgmistel aastakümnetel kool ei tegutsenud. 1811. aastaks sai kool uue maja. 1822. aastal on esimest korda mainitud Reastvere-Leedi kooli asukohana Kirivere küla. 1847. aastal asutati Leedisse eraldi kool ning Kirivere kool jäi vaid Reastvere mõisapiirkonna lastele. Pärast Reastvere ja Leedi valla liitmist Laius-Tähkvere vallaga koolid ühendati uuesti ning Kirivere külakool suleti.
Kirivere külakooli õpetajad:
Mirsk
Mirsk (saksa Friedeberg/Isergebirge, varem Friedeberg am Queis) on linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas Lwówek Śląski maakonnas, Mirski valla halduskeskus. Mirski kesklinn asub Tšehhi piirist umbes 7 km kaugusel.
Rakke valla hariduse seltsi muuseum
Rakke valla hariduse seltsi muuseum on Väike-Maarja vallas asuv muuseum, mis kogub ja kus eksponeeritakse kohalikku kultuuripärandit. Muuseumi haldab Rakke valla hariduse selts.
Mirsk
Asulat on esmamainitud 1201. aastal, linnaõigused sai 1329. või 1337. aastal. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus.
Rakke valla hariduse seltsi muuseum
Selts avas muuseumi 2000. aastal Rakke gümnaasiumi internaadihoones.
Paljud muuseumi eksponaadid on pärit endisest Rakke kooli muuseumist, mis tegutses 1960.–1970. aastatel.
Lūžni kihid
Lūžni kihid (inglise keeles Lūžni Beds) on siluri ajastu Ohessaare lademe Tārgale kihistu ülemised kihid. Neid hakkas esimesena eristama Rita Ulste aastal 1976.
Kihid on nime saanud Lūžņa külalt. Kihtide stratotüüp on Lūžni 4 puurauk, kus nende kivimid esinevad 172.0..188.0 meetril. Kihtide neostratotüüp on Ventspilsi D-3 puurauk, milles kihtide kivimid esinevad 267.5..283.0 meetril.
Bartıni provints
Bartıni provints on 1. järgu haldusüksus (provints) Põhja-Türgis. See asub Musta mere ääres. Provintsi keskus on Bartın.
Rumbi tänav
Rumbi tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Sadama ja Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis.
Rumbi tänav sai nime 25. veebruaril 1994. Tänava nimi on Logi tänava paarisnimi.
Mööda tänavat kulges Kultuurikilomeeter.
Kuvandõk
Kuvandõk (vene keeles Кувандык, baškiiri keeles Ҡыуандыҡ, kasahhi keeles Қуандық) on linn Venemaal Orenburgi oblastis, Kuvandõki linnaringkonna ja Kuvandõki rajooni (ei kuulu ise rajooni koosseisu) halduskeskus. Kuvandõk asub Kasahstani piirist 42 km kaugusel, Orenburgist ligikaudu 160 km idas.
Linna läbib Oreburg–Orski raudtee.
Asula tekkis 19. sajandi lõpus ümberasujate külana ja kandis esialgu nime Pokrovka. 1912. aastal rajati küla juures raudteejaam, mis sai lähedalasuva jõe järgi nimeks Kuvandõk. Kuvandõk sai aleviks 1939. aastal ja linnaks 1953. aastal.
Mikk Miländer
Mikk Miländer (sündinud 9. jaanuaril 1989) on eesti jalgpallur (poolkaitsja).
Ta mängib Eesti jalgpalliklubis Viljandi JK Tulevik.
Kirgiisid
Kirgiisid on Turgi rahvas, kelle põhiliseks asualaks on Kõrgõzstan. Kõnelevad turgi keelte kirgiisi-kõptšaki rühma kuuluvat kirgiisi keelt.
Kõrgõzstanis elab kirgiise umbes 4 miljonit, Usbekistanis umbes 250 000, Hiinas 187 000, Venemaal 103 422, Tadžikistanis 80 000, Pakistanis 60 000, Afganistanis 30 000 ning Kasahstanis 10 000. Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 22 kirgiisi.
Kirgiisid on valdavalt islamiusku.
Ivan Sussanin
Ivan Sussanin (16. sajandi lõpp, Derevenki vi Derevništši küla (?) – 1613) oli Vene talumees Domnino külast (tänapäeval Sussanini rajoon Kostroma oblastis), kes 1613. aastal teejuhina juhatas vales suunas Venemaad rünnanud Poola-Leedu väed, päästes sellega lähistel elanud noore Vene tsaari Mihhail Romanovi.
Postuumselt sai temast Venemaa rahvuskangelane, tema järgi on nimetatud mitmeid kohti, asutusi ja teoseid. Sussanin pärines Kostroma oblastist Kostroma linna lähistelt ning linna keskväljakul (Sussanini väljakul) on talle püstitatud monument. Ametlikule kultusele pani aluse Katariina II visiit Kostromasse 1767. aastal. Huvi Sussanini vastu süvenes Nikolai I ajal, mil suruti maha Poola 1830.-1831. aasta ülestõus. Nõukogude aja alguses lõpetati Sussanini kui tsaarivõimu teenri austamine, kuid 1930. aastate lõpus ta "rehabiliteeriti" koos teiste vene rahvusliku ajaloo kangelastega (Minin, Požarski, Nevski, Donskoi jt), kui tugevnes suurvene ideoloogia.
Üks tuntumaid Sussaninist kõnelevaid teoseid on Vene helilooja Mihhail Glinka ooper "Ivan Sussanin" ehk "Elu tsaari eest" (Иван Сусанин ehk Жизнь за царя; libreto autor Tallinnas sündinud luuletaja Karl Georg Wilhelm Rosen).
Vereringe
Suletud kardiovaskulaarsüsteemiga organismide vereringe koosneb suurest vereringest ehk kehavereringest ja väikesest vereringest ehk kopsuvereringest.
Mikrovereringe
Vereringe osaks loetakse ka arterioolides, verekapillaarides, veenulites ja lümfikapillaarides toimivat mikrovereringet.
Dalkurd FF
Dalkurd FF (ametlikult Dalkurd Fotbollförening) on Rootsi jalgpalliklubi, mis asub Borlänges. Klubi asutasid 2004. aastal kurdi sisserändajad.
Heinrich von Kleist
Bernd Heinrich Wilhelm von Kleist (18. oktoober 1777 Frankfurt Oderi ääres – 21. november 1811 Potsdami lähedal) oli saksa romaani- ja näitekirjanik ja publitsist.
Tremadog
pisi|left Tremadog (vanasti ka Tremadoc) on küla Suurbritannias Walesis Gwyneddi tervikomavalitsuses Porthmadogi piirkonnas. Tremadogis on algkool.
Küla järgi on nime saanud Tremadoci lade.
Aastal 1872 toimus seal eisteddfod.
Warsaw Trade Tower
Warsaw Trade Tower on 184-meetri kõrgune büroopindadega kõrghoone, mis asub Poola pealinnas Varssavis.
Heinz Valk (film)
"Heinz Valk" on Eesti 2014. aasta dokumentaalfilm, mille režissöör on Kristjan Svirgsden. Filmis portreteerib ta ühiskonnategelast Heinz Valku.
Filmi autor on selgitanud, et ei kavatsenud teha poliitilise sisuga filmi, vaid käsitleda Valku kui põhiväärtuste hoidjat.
Kohir Rasulzoda
pisi|Kohir Rasulzoda (2018) Kohir Rasulzoda (tadžiki keeles Қоҳир Расулзода; sündinud 8. märtsil 1961) on Tadžikistani poliitik, alates 23. novembrist 2013 Tadžikistani peaminister.
Ta kuulub valitsevasse Tadžikistani Rahvademokraatlikku Parteisse. Ta on juhtinud Sugdi vilajetti.
Gotthard Wilhelm von Aderkas
Gotthard Wilhelm von Aderkas (9/20. september 1706 Pärnu – 22. märts/2. aprill 1769 Oti mõis), Oti, Kareda ja Arju mõisnik. Kareda (Karridahl, ostetud 1774 {?1747} Gustav Reinhold von Hoveni leselt) ja Arju (Taggafer, ostetud 1747, müüdud 1749 kirurg Matzenile) mõisnik, maakohtu assessor.
Vanemad Fabian Gustav von Aderkas (1668 – enne 1725, Rootsi major) ja Anna Margaretha von der Pahlen (1678–1710).
Abikaasa Margaretha Elisabeth von Vietinghoff (maetud {Pöide kalmistule?} 11/22. aprillil 1756); kolm poega ja kolm tütart, kellest Gustav Friedrich (1727–1804) Kareda, Ratla (Ratjall) ja Täätsi (Theetz) mõisnik, Otto (1739–1796) Ratla, Täätsi ja Pädast mõisnik; Gotthard (1741–1813) Oti ja Taaliku mõisnik.
Rõõmus
Rõõmus on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Rõõmus (Remus, Romus, Römmus, Römus) on pandud 12 mõisas Harju-, Lääne-, Saare-, Viljandi- ja Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati Rõõmus uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Remus, Rooberg ja Toomson.
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Rõõmus Eestis 60 mehel ja 66 naisel.
Põrge
Põrge on mehaanikas on kahe teineteise suhtes liikuva keha lühiajaline vastastikmõju, mis algab nende kokkupuutega ja lõpeb kas eemaldumise või peatumisega teineteise suhtes. Põrge võib toimuda tahkete kehade vahel (näiteks palli ja põranda vahel, piljardikuuli ja kii vahel), aga ka jäiga keha ja vedeliku või gaasi vahel (näiteks vedeliku- või gaasijoa ja jäiga keha põrge: hüdrauliline löök, lööklaine).
Põrkel tekivad kehade kokkupuutekohas suured jõud ja kehade punktide kiirused muutuvad väga lühikese ajavahemiku jooksul, harilikult mõne kuni mõnekümne mikrosekundi vältel.
Põrke mehhanism
Põrkel saab eristada lähenemis- ja eemaldumisfaasi. Kehade teineteisele lähenemise faas kestab kokkupõrke hetkest kuni kehade suurima deformeerumiseni. Kehad on siis teineteisele kõige lähemal ja peatuvad hetkeks teineteise suhtes. Sellele järgnevas faasis algab deformatsiooni vähenemine ja kehade teineteisest eemaldumine.
pisi|300px|Elastne põrge ühesuguste masside korral pisi|300px|Elastne põrge erinevate masside korral
Täielikult elastne põrge
Täielikult elastseks nimetatakse sellist põrget, kus kehade impulsside ja kineetiliste energiate summa enne ja pärast põrget on sama suured.
Reaalse põrke korral kulub osa liikumisenergiast kehade jääkdeformatsioonile ja soojenemisele.
pisi|300px|Mitteelastne põrge ühesuguste masside korral, kui v2 = 0 pisi|300px|Elastne põrge erinevate algkiiruste korral
Täielikult mitteelastne põrge
Täielikult mitteelastseks ehk plastseks põrkeks nimetatakse sellist põrget, kus põrke teine faas puudub ja kehad liiguvad pärast põrget ühesuguse kiirusega nagu üks keha. Sellise põrke puhul kehtib ainult impulsi jäävuse seadus.
Otsepõrge, kaldpõrge ja tsentraalne põrge
Otsepõrke korral liiguvad põrkuvad kehad paralleelselt põrkejoonega, s.o liiguvad piki sirget, mis läbib kehade puutepunkti. Vastasel juhul on tegemist kaldpõrkega.
Otsepõrke erijuht on tsentraalne põrge, kui kehad liiguvad enne põrget mööda nende massikeskeid läbivat sirget. Põrge saab toimuda, kui kehad liiguvad teineteisele vastu või kui üks keha liigub suurema kiirusega teisele järele (nagu näiteks alumisel joonisel).
Gārzde kihid
Gārzde kihid (inglise keeles Gārzde Beds) on siluri ajastu Ohessaare lademe Tārgale kihistu kihid. Neid hakkas esimesena eristama Rita Ulste aastal 1976.
Kihid on nime saanud Gārzde külalt. Kihtide stratotüüp on Lūžni 4 puurauk, kus nende kivimid esinevad 180.0..210.0 meetril. Kihtide neostratotüüp on Ventspilsi D-3 puurauk, milles kihtide kivimid esinevad 267.5..303.0 meetril.
Kihtide all lamavad Venzava kihid ja neil lasuvad Lūžni kihid. Gārzde kihid koosnevad ülemises ja alumises osas katkestuspindadega lubjakivist, mis sisaldab konglomeraati. Lubjakivikihtide vahel asub sõlmja struktuuriga mergel.
Trummi tänav
<mapframe latitude="59.391364" longitude="24.652977" zoom="14" width="278" height="230" align="right"> { "type": "FeatureCollection", "features": [ {     "type": "Feature", "properties": { "stroke": "#fc0303", "stroke-width": 3, },     "geometry": { "type": "LineString", "coordinates": [ [           24.642076,            59.389876          ],          [            24.646196,            59.389178          ],          [            24.654951,            59.391493          ],          [            24.657097,            59.39156          ],          [            24.659071,            59.391473          ],          [            24.663577,            59.392085          ]        ]      }    }  ] } Trummi tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Vana-Mustamäe asumis.
Trummi tänav sai nime 27. oktoobril 1922. Tänav ühendab Kadaka puiesteed ja Raja tänavat. Nime on ta saanud tänavat läbiva suure kuivenduskraavi trummi ehk truubi järgi.
Trummi tänav 21 asuv ridaelamu ehitati 1971. aastal Eesti NSV Teaduste Akadeemia Spetsiaalse Konstrueerimise Büroo teadlastele. Ridaelamu on osa terviklikult kavandatud modernistlikust elamugrupist koos Trummi 21a, 21b, 21c hoonetega. pisi|Trummi 21 ridaelamu
Sampo Ranta
Sampo Ranta (sündinud 31. mail 2000 Naantalis) on Soome jäähokimängija, kes mängib ründajana NHL-i klubis Colorado Avalanche.
Hooajal 2015–16 mängis ta Austrias Salzburgi EC Red Bulli noortevõistkonnas. Seejärel suundus Ranta Põhja-Ameerikasse. Aastatel 2016–2018 mängis ta United States Hockey League'i klubis Sioux City Musketeers. Hooajal 2018–19 asus ta mängima Minnesota Ülikooli jäähokimeeskonnas.
2018. aastal valis Avalanche ta NHL-i draft'is 78. valikuna. 2021. aasta aprillis sõlmis ta Avalanche'iga kolmeaastase lepingu. Seejärel asus ta mängima American Hockey League'is Avalanche'i noorteklubis Colorado Eagles, saades 14 liigamänguga kirja neli väravat ja kolm väravasöötu. NHL-is debüteeris Ranta 30. mail 2021 Stanley karika teise ringi kohtumises Vegas Golden Knightsi vastu.
2018. aastal tuli Ranta Soome kuni 18-aastaste koondisega omavanuste maailmameistriks. 2020. aastal sai ta Soome kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistrivõistlustel neljanda koha.
Sorotšinsk
Sorotšinsk (vene keeles Сорочинск) on linn Venemaal Orenburgi oblastis, Sorotšinski linnaringkonna halduskeskus. Linn asub Samara jõe vasakul kaldal, Orenburgist ligi 155 km loodes.
Asutati Sorotšinskaja kindlusena 1737. aastal. 19. sajandil oli Sorotšinskoje küla. Sorotšinsk sai aleviks 1932. aastal ja linnaks 1945. aastal.
Meelis (Kippel)
"Meelis" on Enn Kippeli noorsoojutt, mis ilmus 1941, aasta enne Kippeli surma.
Peategelane Meelis on Sakala vanema Lembitu poeg. Olles sakslaste kätte pantvangi langenud, suudab ta koju tagasi jõuda. Ta võtab osa Lindanise lahingust ja Tartu lahingust, kus ta saab surma, võideldes hilisema Tartu kohal asunud linnust kaitstes kõrvuti Koknese vürsti Vjatškoga, kes on ajalooline isik ja keda raamatus kujutati venelasena.
Venelaste (Pihkva ja Novgorodi) toetus eestlaste vabadusvõitlusele oli jutustuse lõpuveerandis (alates 12. peatükist) üks läbivaid teemasid. Raamat pälvis Nõukogude ajal palju tähelepanu just tänu eesti ja vene rahva sõpruse ning ühise saksavastase võitluse kujutamisele, mis sobis toonase riikliku ideoloogiaga, eriti Teise maailmasõja järel. "Meelis" oli kuni 1987. aastani ainus Enn Kippeli ajalooline teos, mida Eesti NSV-s välja anti ja isegi korduvalt (1945, 1955, 1961, 1976, 1984), Eduard Järve, Efraim Allsalu ja Henno Arraku illustratsioonidega.
Teoses liitlastena kujutatud Meelisele ja Koknese vürstile Vjatškole püstitati Nõukogude ajal Tartus Kassitoomele pronksist mälestusmärk, skulptuurigrupp "Vjatško ja Meelis Tartu kaitsel". 1954. aastal tuli esiettekandele eesti helilooja Anatoli Garšneki oratoorium "Vürst Vjatško ja vanem Meelis" (libretist Paul Anton).
Kuna "Meelise" autor Enn Kippel suri 1942. aastal Leningradi blokaadis, on teos 1. jaanuarist 2013 avalikus omandis.
Üliõpilasorganisatsioonide vapid
Üliõpilasorganisatsioonide vapid on üliõpilasorganisatsioonide poolt kasutatavad embleemid.
Martin Aadamsoo
Ta lõpetas 1997. aastal Tartu Ülikooli sotsioloogia erialal.
Üliõpilasorganisatsioonide vapid
Üliõpilasorganisatsioonide vappe kasutatakse alates 19. sajandist ja nende kasutamine on osa üliõpilastavadest, kus tihti jäljendatakse aadli varasemaid tavasid (kahevõitlused jne). Nende juures ei peeta tavaliselt kinni heraldika reeglitest.
Martin Aadamsoo
Ta oli 2003–2006 Eesti Filmi Sihtasutuse peadirektor, seejärel töötas Balti Filmi- ja Meediakoolis.
2020. aastal oli ta Eesti digikultuuri teema-aasta projektijuht.
Poordi tänav
Poordi tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Sadama asumis.
Martin Aadamsoo
2021. aastast on ta ravimimüügikontserni Magnum strateegilise kommunikatsiooni juht.
Poordi tänav
Poordi tänav sai nime 29. novembril 2006.
Tänav asub Tallinna sadama Admiraliteedi basseini jalakäijate promenaadi ääres.
Hoonestus
Poordi tänav 3 asub hoonegrupp Promenaadi majad. Kolm eriilmelist hoonet moodustavad ühtse terviku ja ühendatud omavahel maa-aluse parkla kaudu.
Devon Toews
Devon Toews (sündinud 21. veebruaril 1994 Abbotsfordis, Briti Columbias) on Kanada jäähokimängija, kes mängib kaitsjana NHL-i klubis Colorado Avalanche.
Aastatel 2011–2013 mängis ta British Columbia Hockey League'i klubis Surrey Eagles ja 2013–2016 Quinnipiaci Ülikooli jäähokimeeskonnas.
2014. aastal valis New York Islanders ta NHL-i draft'is 108. valikuna. 2016. aasta aprillis sõlmis ta Islandersiga kolmeaastase lepingu. Hooajal 2016–17 asus ta mängima American Hockey League'is (AHL) Islandersi noorteklubis Bridgeport Sound Tigers. Hooajal 2016–17 valiti Towes AHL-i hooaja uustulnukate sümboolsesse koosseisu ja 2017. aastal AHL-i tähtede mängule. NHL-is debüteeris Toews Islandersi meeskonnas 23. detsembril 2018 mängus Dallas Starsi vastu. Esimese värava, milleks oli lisaajal löödud võiduvärav, lõi ta liigas 3. jaanuaril 2019 mängus Chicago Blackhawksi vastu.
Reidi tee
Reidi tee on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kadrioru ja Sadama asumis. Reidi tee algab Ahtri, Jõe, Lootsi ja Tuukri tänava ristmikult ning kulgeb edasi kirdesse ristudes Petrooleumi ja Pikksilma tänavaga, seejärel suundub Tallinna lahe kallast mööda kagu suunas kuni Narva maanteeni, millega ühineb enne Russalka monumenti.
Reidi tee sai nime 28. oktoobril 2009 Tallinna reidi järgi.
Tänaval on Uus-Sadama, Pikksilma ja Reidi tee bussipeatus, mida läbib bussiliin 66.
Eesti Biodünaamika Ühing
Ühingu tegevus on suunatud mahetootjate huvide esindamisele, biodünaamilise ja mahepõllumajanduse teadmiste täiendamisele ja mahetoodete turustamise edendamisele. Traditsiooniks on saanud iga-aastane õppereis ühingu liikmetele ja teistelegi mahetootjatele.
Valdava osa liikmeskonnast (2010. aastal 110) moodustavad mahetalunikud, kuid liikmete hulgas on ka mahepõllumajanduse edendamisest huvitatud eraisikuid ja organisatsioone.
Piibel kontekstis
"Piibel kontekstis" on alates 2013. aastast ebakorrapäraselt ilmuv eestikeelne raamatusari, mis avaldab Vana ja Uue Testamendi raamatute ning nendega kõige lähemalt seotud kirjanduse (apokrüüfid, pseudoepigraafid, Surnumere käsikirjad) tekstikriitilisi kommenteeritud esma- ja uustõlkeid.
Málaga provints
Málaga provints on provints Hispaanias Andaluusia autonoomse piirkonna lõunaosas. Provintsi keskus on Málaga linn.
Kliima
Provintsis valitseb lähistroopiline vahemereline kliima.
Piibel kontekstis
Sarja toimetajad on Urmas Nõmmik (peatoimetaja), Amar Annus ja Ain Riistan, toimetuskolleegiumi liikmed Kalle Kasemaa, Marju Lepajõe, Juha Pakkala, Kristiina Ross, Randar Tasmuth ja Lauri Thurén.
Málaga provints
Haldusjaotus
Provintsis on 101 valda. Suurimad omavalitsused on Málaga, Marbella ja Fuengirola.
Majandus
Tähtsaim majandusharu on turism.
Piibel kontekstis
Sarja annab välja Tartu Ülikooli Kirjastus.
Eesti Kiikinguliit
Eesti Kiikinguliit (ametlik lühend on EKiikL) on organisatsioon, mis loodi 26. augustil 1999.
EKiikLi peamine eesmärk on kiikingu kui spordiala arendamine ja populariseerimine ning uute spordiklubide loomise soodustamine. Ühtlasi on Eesti Kiikinguliit ainus organisatsioon maailmas, kes reguleerib kiikingureegleid ning kinnitab kõiki maailmas tehtud kiikingurekordeid ja tippmarke.
EKiikLi kuulub neli spordiklubi: SK Vabariigi Võllimees, SK Kiva-Kiiking, SK Lenger ja SK Vabadussport.
Ajalugu
Eesti Kiikinguliidu asutasid SK Vabariigi Võllimees esindaja Rein Lepik, SK Väike-Maarja Võllimees esindaja Raigo Valmsen, SK Julged esindaja Jüri Murumägi, FIE Valma Tamme talu esindaja Tarmo Männigo, FIE Ado Kosk esindaja Ado Kosk.
Eesti Kiikinguliidu esimene juhataja oli Jüri Murumägi.
23. märtsil 2000 astus EKiikL Eesti Spordi Keskliidu liikmeks. Samal aastal Eesti Olümpiakomitee (EOK) ja Eesti Spordi Keskliit ühinesid ning kiikinguliidust sai sellega ka EOK täieõiguslik liige. 2003. aastal kinnitas EOK spordiala liikmeskonda kuulumiseks vajalikud reeglid, mida Eesti Kiikinguliit ei suutnud täita ning 27. aprillil 2006 lõppes EKiikLi liikmesus EOKs.
Vaigu tänav
Vaigu tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Rahumäe asumis.
Tänav sai nime 1927.
Peeter Laud
pisi|Peeter Laud 2011. aastal Peeter Laud (sündinud 6. aprillil 1977) on eesti vaimulik muusik ja arvutiteadlane, kes tegeleb programmeerimiskeele teooriate ja krüptoloogiaga.
Peeter Laud töötab alates 1998. aastast Cybernetica AS-is, kus algul oli teadur, 2002–2008 vanemteadur, 2008–2021 Infoturbeinstituudi teadusdirektor ning aprillist 2021 on ta taas vanemteadur.
1999–2000 oli ta Saarimaa Ülikooli teaduslik töötaja, 2002–2012 Tartu Ülikooli erakorraline teadur, vanemteadur, dotsent, professor, alates 2019 on Tartu Ülikooli külalisprofessor.
Tema peamised uurimisvaldkonnad on programmide, protokollide, suurte süsteemide turvalisus ja privaatsus – analüüs ja konstruktsioonid; diferentsiaalprivaatsus ja turvalised ühisarvutused.
Ta on juhendanud 4 doktori- ja 15 magistritöö kirjutamist.
Ta laulab EELK Tartu Maarja koguduse juures tegutsevas vaimuliku muusika ansamblis Stella Caeli.
Leo Aadel
Leo Aadel (sündinud 20. juulil 1968 Rakveres) on Eesti poliitik.
Ta on lõpetanud 1997. aastal Tallinna Tehnikaülikooli haldusjuhtimise erialal.
Ta oli 9. jaanuarist 2002 kuni 9. jaanuarini 2021 Eesti Reformierakonna liige. Aastatel 2009–2019 oli ta Haljala vallavanem.
Isiklikku
Talle kuulub alates 1997. aastast Vanamõisa mõisa härrastemaja.
Aadma (perekonnanimi)
Nimede eestistamisel määrati Aadma uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Adams, Adamson, Andreson ja Andresson. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Aadma Eestis alla viiel mehel ja 6 naisel.
Musket
thumb|Musketid ja täägid [[Fregatt|fregati Grand Turk pardal]] Musket on eestlaetav pikk sileraudne tulirelv, mida kasutasid peamiselt jalaväelased.
Termin "musketär" tähendab musketiga relvastatud sõdurit. Pikka aega kasutati musketeid kui soomust läbistavaid relvi raudrüüs rüütlite vastu ja toetati nendega arkebuuse ning piikidega relvastatud jalaväge. Musketid olid pikka aega arkebuusidest raskemad relvad, kuid alates 16. sajandist tehnoloogia edasi arenedes muutusid musketid kergemaks ja lõpuks asendasid arkebuusid. Peale täägi kasutuselevõttu kadusid ka piigid relvastusest ja sisuliselt kõik jalaväelased muutusid musketärideks. Musketid kaotasid oma tähtsuse lahinguväljal 19. sajandi lõpus vintpüsside kasutuselevõtu järel.
Musketid Napoleoni sõdades
18. sajandil oli musket jalaväelase peamine tulirelv. Prantsuse revolutsiooni ja Napoleoni sõdade ajal oli kasutusel sileraudne eestlaetav musket. Musketit õpiti tundma juba 16. sajandil, kuid teda ei täiustatud enne 18. sajandit. Täägi külge ühendamine, ränikivist tuleluku mehhanismi ja rauast rammimisvarda kasutuselevõtt, aga samuti odavate nitraatide leidmine ning tõhusama püssirohu tootmisprotsessi käivitamine lubas rohkem toetuda üksuste tulejõule. Musket oli lahinguväljadel domineeriv relv kuni 19. sajandini, kui andis oma suurepärase teenistuse üle uuematele mudelitele, vintrelvadele. Vaatamata järjepidevale arendamisele oli musketitel mitmeid puuduseid. Peab ära märkima tema raske käsitsemise, lühikese laskekauguse ja märkimisväärse ebatäpsuse. 95–150 cm pika ja 4,5–7 kg raske relva laadimine ei olnud lihtne ülesanne.
Musketiga tulistamine
Ideaalsetes oludes hästi väljaõpetatud mees suutis lasta kuus lasku minutis. Lahingu ajal oli üks kuni kaks lasku tõenäolisem saavutus. Isegi laadimise protsessi kirjeldamine võtab vähem aega kui tegelik protsess ise. Kaba maha toetades pidi musketär võtma ühe käega oma laskemoonataskust 30–40 grammise padruni. Padrunist, mis oli paberisse mässitud püssirohuportsjon ja kuul, tuli kuul välja hammustada ja jätta hammaste vahele. Esmalt tuli osa püssirohust valada süütepannile ja -kanalisse, ülejäänud püssitorusse. Püssirohu toru põhja jõudmiseks tuli paar korda musketi päraga vastu maad lüüa, seejärel tuli kuul rauda sülitada ja lasta rohule järele kukkuda, kõige lõpuks läks tropiks ette paber. Kõik see tuli vardaga raua põhja kinni rammida. Peale varda tagasi oma kohale asetamist tuli tõsta tuleluku mehhanism, sihtida ja tulistada. Brittidel oli selle protsessi teostamiseks 20 eraldi liigutust ja 10 käsklust. Lahingus jäi neist järele vaid “lae ja süüta.” Isegi ilma pinge ja lahingupaanikata oli laadimises/laskmises lihtne eksida. Püssirohi võis minna sinna kuhu polnud määratud, varras võis ununeda rauda jne. Teinekord võis püssirohi olla niiske või ränikivi liialt kulunud. Tõrked olid tavalised asjad ja ei olnud harv juhus, kui sõdur lahinguärevuses musketi kahe või isegi kolme laenguga laadis ja siis relv laskja käes plahvatas. Isegi kõige paremate tingimuste juures hakkas musket peale tosinat lasku lagunema. Kõike seda tingisid eri suurustega laengud ja kuulid.
Musketi täpsus
Ka heade lasketingimiste juures oli musket ebatäpne. Üks selle aja ohvitser on öelnud: „Sõdur, kes saab haavata 150 jardi (1 jard = 0,914 meetrit) pealt temale sihitud ja lastud musketikuulist, peab olema eriti vähese õnnega sündinud.” Preisi armee tegi 1790. aastal testi, oma 1782. aastal toodetud musketite tabavuse kontrollimiseks. Tulemust ei saa nimetada muljetavaldavaks. Märklauad, ehk puidust ja riidest kujud seati jalaväe kompanii ette, kus oli iga 1,8 meetri peale üks mees, kokku 32 meest, mis tegi tegelikust 44% tihedama rivi, kui tavaliselt. Harilikult täitis kompanii 52 m2 alal. Toodud rivistuses oleks kompanii katnud 30 m2 ala. Enamgi veel, tulistajatel oli suur eelis, keegi ei tulistanud neile vastu.
Kaugus meetrites – Tabavusprotsent
300	 –           20
Euroopa Liidu sõjaline operatsioon Kesk-Aafrika Vabariigis
pisi|EUFOR RCA logo Euroopa Liidu sõjaline operatsioon Kesk-Aafrika Vabariigis (EUFOR RCA) on ÜRO mandaadiga Euroopa Liidu rahuvalvemissioon Kesk-Aafrika Vabariigi pealinnas Banguis. Missiooni eesmärk on riiki stabiliseerida pärast mitmeaastast sisekonflikti. Missiooni osas jõuti kokkuleppele 2014. aasta jaanuaris ning esimene operatsioon algas sama aasta aprillis.
Musket
Musketi täpsus
200	 –           25
Euroopa Liidu sõjaline operatsioon Kesk-Aafrika Vabariigis
Taustainfo
2012. aastal puhkesid Kesk-Aafrika Vabariigis siseriiklikud konfliktid, mis sundisid kristlasest presidenti François Bozizéd 2013. aasta märtsis tagasi astuma. Tema järel sai presidendiks muslimitest koosneva liidu Séléka juht Michel Djotodia, kes astus tagasi 2014. aasta jaanuaris. ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti sõnul on naaberriikidesse põgenenud 37 000 inimest ning riigis on ümber asunud 173 000 inimest.
Musket
Musketi täpsus
140	 –           40
70	 –           70
See test tõestas, et 25% kõigist laskudest ei tabanud vaenlast. Osa sihtmärgini jõudnud kuulidest ei teinud suurt viga, sest jäid kinni sõdurite kõrgetesse mütsidesse või riietesse. Lahingute analüütikud väidavad, et 15% väljalastud kuulidest tabasid kedagi, kusjuures kahju määravaks suuruseks oli laskekaugus. Tavaline musketituli 100 meetri kaugusel oleva vaenlase pihta tõi vähe tõsiseid kaotuseid. Samas 50 meetrilt avatud tuli võis põhjustada tõsist kahju. Nende faktidega pidid selle aja taktikud arvestama.
Musketite kasutamise taktika
Tulejõul oli mõju siis kui teda anti suures koguses kontsentreerituna kitsale rindele. Rivistades sõdureid õlg õla kõrvale kahte või kolme viirgu suurenes üksuse tule efektiivsust märkimisväärselt.
Rügement suutis lasta 1500 meetri pikkusest rivist ligikaudu 3000 lasku minutis. Ründava poole kaotusteks saab arvata 70 meetri peal 450 haavatut, kellest kuus said surmavad vigastused. Teisalt 70 meetri läbimiseks kulus kiiresti liikuval sõduril umbes minut. Kõigele vaatamata ei saa öelda, et musket ei olnud efektiivne relv. Ta lihtsalt ei olnud üksikuna kasutades tõhus. Kui taktikud panid musketi tihedasse rivisse ja võtsid kasutusele kogupaugud, võis musketituli lühikese maa pealt olla väga ohtlik. Seetõttu ei olnud ebatavaline kui mõnda üksust lahingus tõsiselt pommitati ja ta suuri kaotusi omas.
1815. aastal Ligny all Prantsuse 82-ne liinirügement ja kaks pataljoni, kokku umbes 1100 meest, pühiti teelt kahe tunnises tõsises tulevahetuses St. Amand-la-Haye küla pärast. Prantslaste 7. diviis kaotas selles lahingus 50% oma koosseisust, sealhulgas kaotati diviisiülem ja mõlemad brigaadikomandörid. Raske on sorteerida missugused kaotused olid tingitud suurtükitulest, missugused musketite omast. Sellegipoolest peab ütlema, et sellised kaotused ei olnud enam tulevahetustes ebatavalised. Palju täpsem relv oli vintpüss. Sõja alguses võeti ta kasutusele osaliselt kergejalaväe üksustes. Tema laskekaugus oli palju suurem ja ohtlikum, peale selle oli vintpüss palju kergem. Tema puuduseks oli musketist veelgi keerulisem käsitsemine ja hooldamine, mis omakorda tegi laskmise kiiruse aeglaseks. Probleemiks oli vajaliku tihedusega kuuli rauda saamine. Mõnel mudelil kasutati selleks isegi puuhaamrit. Britid relvastasid vintpüssiga ühe lahingpataljoni. Relva mark oli Baker, ajaloo esimene masinate abil masstoodetud vintrelv. Prantslased olid Napoleoni isiklikul käsul aastal 1807 loobunud vintpüssi kasutamisest, kuna ta pidas neid mõttetult kalliks. Teised armeed aga jätkasid vintpüsside kasutusele võtmist eriotstarbega üksustes.
Püssirohi
Püssirohu juures on mitu huvitavat seika. Napoleoni sõdade ajal koosnes prantslaste püssirohi: 75% salpeetrit; 9,5% väävlit; 15,5% puusütt. Inglastel 75% salpeetrit; 10% väävlit; 15% puusütt. Väiksem kogus puusütt hoidis rohkem tõrkeid ära. Inglastel olid ka paremad tulekivid ja neil oli kohustus kive tihedamini vahetada. Ühes Hispaanias toimunud lahingust on teada, et Wellington lausa andis käsu sõduritele kasutada uut tulekivi. Kuigi prantslaste musketid tõrkusid sagedamini oli nende plussiks lihtne parandamine, sest neil sai isegi rauda vahetada. Kõik sõjaväed kasutasid lähivõitluses tääke ehk bajonette, mida sai püssi raua külge kinnitada. Täägivõitlust on hinnanud eriti kõrgelt Vene väejuht Kutuzov.
Eesti räpialbumid
Eesti räpialbumid on Eestis 1995. aastast kuni siiani ilmuvad helikandjad.
Musket
Musketi tehnilised andmed
Tabelis toodud relvade kaal on ilma täägita. Viimane tooks relvale kaalu juurde. Tabelis on 90% relvadest, mis olid kasutusel Waterloo lahingus, nimetamata on jäänud Hollandi ja teiste liitlaste omad. Nende üksused kasutasid enamuses Prantsuse musketeid.
Eesti räpialbumid
Eesti räppar Genka ja Legendaarne Records on koostanud eraldi ka Eesti räpialbumite andmebaasi.
Musket
Musketi tehnilised andmed
Päritolu –	Nimi –	          Kasutuses alates –	    Kaliiber, mm –	Kaal –         Lasku minutis	– Kaugus Efekt/max
Briti	 –      Brown Bess	      –  1699     –         18,7	 –       5,0	      3–6	          70/140
Eesti räpialbumid
Eesti räpi ajaloos ilmunud albumid on jagatud kolme ajajärku:
Musket
Musketi tehnilised andmed
Briti	 –      Bakeri vintpüss	     –   1800    –          16,2	  –      4,3	      1–2	          140/275
Eesti räpialbumid
1995–2003
1995. aastal ilmus Cool D “O’Culo” kassett, mis tähistab räppmuusika algust Eestis. Peale selle kasseti ilmumist on andmebaasi kantud umbes 250 albumit (15.08.2016 seisuga 253), mixtape ’ i ja EP-d. Singlid on siinjuures välja jäetud.
Musket
Musketi tehnilised andmed
Prantsuse  –  Charleroi musket    –    1777   –           17,2	   –     4,8	      2–4	           70/140
Prantsuse  –  Imperiali musket      – 1805  –            17,2	    –     4,8	       2–4	           70/140
Preisi  –	Potsdami musket  – 1782 –             19,5	     –    5,7	        2–4	            70/140
Eesti räpialbumid
1995–2003
Aktiivne oli plaadifirma Lejal Genes, mida juhtis Rakvere DJ Gee. DJ Critikal andis Tallinnas välja mixtape’e. Perioodi lõpus andis Chalice välja albumi “Ühendatud inimesed”.
Musket
Musketi tehnilised andmed
Preisi   –	Sileesia vintpüss –  –               15,0	      –    3,6	         5–1	            140/275
Eesti räpialbumid
2004–2009
Seda perioodi on nimetatud Eesti räpi esimeseks kuldajastuks. Ilmusid järgmised plaadid: Toe Tag “Legendaarne”, Tommyboy “MC?”, Stupid F & Hash “Koodeks R.L.V”, Öökülm “Välk selgest taevast”, Chalice “Taevas ja perse”, Palat nr 15 “Näljalinn”, Kuuluud “Kummuli kaheksa, üheksanda maailma imelik“ jne.
Musket
Musketi tehnilised andmed
Ratsaväelased olid relvastatud karabiinidega, mis põhimõtteliselt on samastatavad musketitega, ainult lühema rauaga. Tragunid kandsid midagi karabiini ja musketi vahepealset, olles abiks kui nad pidid ajutist jalaväelase rolli täitma. Võrreldes tavalise musketiga olid karabiinid ja tragunite musketid veel vähema laskeulatuse ja täpsusega. Prantsuse sõdur kandis kaasas tavaliselt 50 ja Briti sõdur 60 lasu jagu laskemoona. Samasugune kogus oli iga mehe jaoks veel armeede varudes. Need kogused lubasid pidada tulevahetust suuremas lahingus 2–3 tundi. Varusid hoiti pataljoni, rügemendi varustusvankritel.
Eesti räpialbumid
2004–2009
Ajajärku iseloomustavad järgmised Eesti hiphop kogumikud: „Volüüm 1-2-3“, „Retsept 1-2“, „Mangetofon“, „Puhas Kuld“ jne.
2010–2016
Ajavahemikul 2010–2016 on Eestis keskmiselt välja antud 18 räpialbumit aastas. Kui esimese üheksa aasta jooksul olid esindatud vaid 7–8 erineva artisti albumid, siis näiteks 2014. aastal on albumeid juba 24 erinevalt artistilt. See arv on aga aasta-aastalt tõusuteel, sest albumeid annavad jätkuvalt välja vanemad tegijad ja ka nooremate räpparite albumeid tuleb järjest juurde.
Ants Aader
Ants Aader (sündinud 22. veebruaril 1970) on eesti bioloog ja informaatik.
Aastatel 1989–1995 läbis ta Tartu Ülikoolis bakalaureuseõppe ja 1995–1997 samas magistriõppe.
Aastatel 1997–1999 töötas ta Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudis insenerina, 2003–2004 Eesti Biokeskuses biostatistikuna, 2004–2005 Tartu Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna molekulaar- ja rakubioloogia instituudis biostatistikuna. Alates 2008. aastast on ta Bitikodo OÜ juhatuse liige.
Ryan Graves
Ryan Graves (sündinud 21. mail 1995 Yarmouthis, Nova Scotias) on Kanada jäähokimängija, kes mängib kaitsjana NHL-i klubis New Jersey Devils.
Aastatel 2011–2015 mängis ta Quebec Major Junior Hockey League'is.
2013. aastal valis New York Rangers ta NHL-i draft'is 110. valikuna. Aastatel 2015–2018 mängis ta American Hockey League'is (AHL) Rangersi noorteklubis Hartford Wolf Pack, kuid NHL-is tal Rangersi meeskonnas debüüti teha ei õnnestunud. 2016. aastal valiti Graves AHL-i tähtede mängule.
2018. aasta veebruaris kaubeldi ta Colorado Avalanche'i. Avalanche'i meeskonnas debüteeris Graves hooajal 2018–19. Esimese värava lõi ta NHL-is 4. jaanuaril 2019 mängus Rangersi vastu. 2021. aasta juulis siirdus ta Devilsi.
Luhte järv
Luhte järv (ka Luhte paisjärv, Luhtõ paisjärv) on paisjärv Võrumaal Võru vallas.
Järv asub Haanja looduspargis.
Frankfurdi suurhertsogkond
Frankfurdi suurhertsogkond oli Napoleoni loodud Saksa satelliitriik. See tekkis aastal 1810 endiste Mainzi kuurvürstkonna ja Vabalinn Frankfurdi territooriumite liitmisel.
I Sure Miss You
"I Sure Miss You" (eestkeelse pealkirjaga "Mul puudu oled sa") on Tex Davise ja Evelyn Bryani kirjutatud laul. Laul sai tuntuks Gene Vincenti ja tema ansambli Blue Caps esituses. Laul avaldati 1957. aasta albumil "Gene Vincent and The Blue Caps". 1977. aastal avaldasid loost oma versiooni Robert Gordon ja Link Wray.
Frankfurdi suurhertsogkond
Ajalugu
thumb|Frankfurdi silla lahing Austria/Baieri ja Prantsuse vägede vahel, 1813. Tundmatu kunstniku [[guašš, Frankfurdi ajaloomuuseum]]
I Sure Miss You
Eestikeelsed sõnad on laulule kirjutanud Vello Salumets ja selle võib leida näiteks Ivo Linna ja ansambli Rock Hotel plaadilt "Kõva ketas".