cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
PolygonTeater
Inimesed
Polygon Teatri loomenõukogus mõtlevad kaasa Martin Algus, Eero Spriit, Karin Rask ja Tamur Tohver. Teatrikooli patroon oli kuni 2017. aastani Kalju Komissarov. Polygoni põhiliikmetena on tegevad Tamur Tohver (teatrijuht ja kunstiline juht), Kristel Treier (tegevjuht) ja Georgi Viies (levi ja teavitus, toetajad). Vabatahtlike kasutamine aitab luua Polygoni kogukonda, kes teatri tegevusi toetavad ja on siiani lisaks Eesti Kultuurkapitalile ka võimalikuks teinud sellise teatri eksisteerimise.
Objekt (filosoofia)
Mõiste
Tahe (der Wille), tegevus (das Tun) loob, valib püüeldes (strebend), määrates (bestimmend), eesmärki seades (zwecksetzend) oma objekti, teeb iseenesest veel indiferentse "materjali" ("Stoff") esemeks (Gegenstand), konkreetseks, määratud tahtesisuks (Willensinhalt), tahte eesmärgiks (Willensziel). Kuna vaid mõtlemine (tunnetus) (Denken (Erkennen)) ise on (tahte-)tegevus ((Willens-)Tätigkeit), siis pole tunnetuse või mõtlemise objekt midagi muud kui miski (dasjenige), millele tunnetus (das Erkennen), tahtmine tunnetada (der Erkenntniswille) oma tõlgendav-töötleva vaimutegevuse (auffassend-verarbeitende Geistestätigkeit) suunab, milles see iseenesest veel määramata "materjali" teatud tähelepanu esemeks (Gegenstand der Aufmerksamkeit) tõstab ja seda intellektuaalselt vormib, kujundab. "Objekt" on igal juhul nii praktiliselt kui ka teoreetiliselt refleksiooni mõiste (Reflexionsbegriff), koosnedes teatud tähelepanekutest (algselt paika pandud, samas rohkem esileküündivatest) üldise kogemuse lahutamise (Scheidung der Gesamterfahrung) kohta kaheks faktoriks, momendiks, küljeks. Tajuja kui niisugune (das Perzipierende, Apperzipierende als solches) on subjekt, tajutav (das Percipierte, Apperzipierte) [on] objekt, milles ja millega (miks ka mitte mille läbi) (im und mit dem (wenn auch nicht durch den)) tunnetuse akt (Akt des Erkennens): pole olemas objekti (kui objekti) ilma subjektita (kein Objekt (als Objekt) ohne Subjekt) – aga ka subjekti (subjektiivset tegevust) ilma objektita (kein Subjekt (keine subjektive Tätigkeit) ohne Objekt).
Objekti mõiste ei ole sellega veel ammendatud. Laiemas tähenduses on tunnetuse objekt kõik kogemuste jõest (aus dem Flusse der Erlebnisse) tähelepanu abil väljatõstetu (durch die Aufmerksamkeit Herausgehobene), mis muudab objektid rohkem või vähem meelevaldseks (willkürlich). Ka pole olemas objektiks paigutamist (Objekt-Setzung) ilma, kuigi vastu tahtmist, välise maailma objektide üldiseima ja konstantseima paigutusviisita (Es gibt aber auch eine Objekt- Setzung ohne, ja wider Willen, und die allgemeinste, konstanteste Art derselben ist die Setzung der Objekte der Außenwelt).
Algusest peale tunneb Mina (das Ich), kogeja (das Erlebende), oma olemises ja tegevuses (in seinem Sein und Tun) "väljastpoolt" ("von außen") (st mitte läbi iseeenda määratud (nicht durch sich selbst bestimmt)) "mõjutatuna", "muudetuna" ("affiziert", "modifiziert"), ta tunneb enda selgepilgulisust oma tegevuses, toimes, tahtes pärsituna (wahrnehmend in seinem Tun, Wirken, Wollen gehemmt), ta kogeb (erfährt) pidevat vastuseisu (einen konstanten Widerstand). Psühholoogiliselt lokaliseerub see vastupanu tajusisude kompleksides (Komplexen von Wahrnehmungsinhalten), hiljem kogemussisude reeglipärastes seostes (in gesetzmäßigen Zusammenhängen von Erfahrungsinhalten) üldiselt. Intinktiiv-assotsiatiivselt (instinktiv-assoziativ) tähendab Mina (das Ich) kannatada vastuseisu (den erlittenen Widerstand) kui aktiivse "vastu-seisu" toimet (Wirkung eines aktiven "Wider-Stehens"), milles asjade komplekside sarnasus oma enda kehakompleksidega (die Ähnlichkeit der Ding-Komplexe mit seinem eigenen Leib-Komplexe) (tuletatud objektile (dem direkten Objekt)) oma tajutavuse "seespoolsuse", subjektiivsuse, aktiivsusega ("Innerlichkeit", Subjektivität, Aktivität in das Wahrgenommene) põhjustab (vt introjektsioon (Introjektion)). Nii on välise maailma objektid enamat kui ettekujutused (Vorstellungen), ka enam kui ettekujutuskoondid (Vorstellungszusammenhänge), st nad tähendavd, esindavad "transtsendentseid faktoreid" ("transzendente Faktoren"), mis, kuigi algselt mõeldud mina enda tahte analoogina (dem eigenen Willen des Ich analog gedacht), hiljem, teadusliku arengu edenedes muutusid abstraktseteks, kvalitatiivselt määratlemata jäävateks "jõududeks" (qualitativ unbestimmt gelassenen "Kräften").
Objekt ja tunnetus
Objekti puhul on kaks probleemi:
1. Mis on tunnetuse "objektid" (die "Objekte" des Erkennens)? Milline seos (Beziehung) on ettekujutusel (Vorstellung) (teadvusel (Bewußtsein)) ja objektil? Realism käsitleb objekte (kui asju) transtsendentsi mõttes (im Sinne der Transzendenz) reaalsete, erinevatena ettekujutusest (der Verschiedenheit von der Vorstellung). Idealism näeb objektides: a. ettekujutusi (Vorstellungen), b. ettekujutuste komplekse (Vorstellungskomplexe), c. reeglipäraseid kontekste, sünteese kogemussisudest, vihjates samas "ise-eneslikkusele" (gesetzmäßige Zusammenhänge, Synthesen von Erfahrungsinhalten ev. mit Hindeutung auf ein "An-sich"). Ettekujutused esindavad (vertreten) objekte (representatsiooniteooria (Repräsentationstheorie)) – ettekujutused on objektid nendeks saades (objektivatsiooniteooria) (Vorstellungen sind Objekte, werden zu solchen (Objektivationstheorie)).
2. Millel põhineb teadlikkus välisest maailmast (das Außenweltsbewußtsein)? Mis on meie objektide eksisteerimisse uskumise alus (der Grund unseres Glaubens an die Existenz von Objekten)? Lahendusi: a. Teadlikkus välisest maailmast (Außenweltsbewußtsein) põhineb (otsesel) tajul (Wahrnehmung), (teadlikul või mitteteadlikul (bewußtem oder unbewußtem)) järeldusel (Schluß) toimest põhjusele (von der Wirkung auf die Ursache), c. instinktiivsel usul (auf instinktivem Glauben), d. originaalsel subjekti ja objekti korrelatsioonil (auf ursprünglicher Korrelation von Subjekt und Objekt), e. (teadlikul või mitteteadlikul (bewußten oder unbewußten)) otsustusel (Urteil), f. erilisel "representatsiooni"-teadlikkusel, transtsendentsil (auf einem besonderen Bewußtsein der "Repräsentation", der "Transzendenz").
- Objektide kohta käivad omadused, olemus, on kvaliteedid, on asi iseeneses (Die Eigenschaften, das Wesen der Objekte anbelangend s. Qualitäten, Ding an sich).
OSB
pisi|OSB-plaat OSB (inglise keeles oriented strand board) ehk suunatud laastuga plaat on tööstuslikult toodetud puitplaat, mis saadakse samasihiliseks suunatud laastude ja liimaine kokkupressimisel suure surve all.
Selle tehnoloogia töötas välja Armin Elmendorf 1963. aastal Ameerika Ühendriikide California osariigis. Juhuslikult paigutunud umbes 2,5 × 15 cm ribad tekitavad OSB-plaadi pinnale reljeefse ja kirju mustri ning neid plaate on saada eri mõõdus ja paksuses (valdavalt vahemikus 6–24 mm). Tihti klassifitseeritakse OSB-plaat puitlaastplaadiks, kuid seda ei saa lugeda õigeks just OSB suuremate tugevusnäitajate tõttu. Erinevalt puitlaastplaadist paigutuvad OSB-plaadil pikemad laastud puidu pindmistesse ja n-ö normaallaastud sisemistesse kihtidesse.
Kasutusalad
OSB on heade mehaaniliste näitajatega materjal, mis võimaldab seda kasutada kandvate konstruktsioonide ehitamisel. Levinumad kasutuskohad on seinte, põrandate ja aluskatuse ehitamisel. Saadaval on ka ühelt küljelt isoleeriva kihiga kaetud OSB-plaadid välispindadel kasutamiseks, mis hõlbustavad paigaldust ning tagavad kõrgema energiatõhususe hoone välispiiretes. OSB-plaate kasutatakse ka mööbli tootmises.
Tootmine
OSB-d toodetakse laiade plaatidena, mis koosnevad ristsuunalistest kokku pressitud ristkülikukujulistest õhukestest puitlaastude kihtidest. Sideainena kasutatakse vaha ja sünteetilist vaiguliimi (95% puitu, 5% vaha ja vaiku). Kasutatavad tüüpvaigud sisaldavad fenoolformaldehüüdi, melamiiniga rikastatud uureaformaldehüüde või isotsüanaadi, mis on kõik niiskuskindlad sideained. Euroopas on levinud sideainete kombineerimine, sisekihtides kasutatakse fenoolformaldehüüdvaiku ja pindmistes kihtides melamiiniga rikastatud uureaformaldehüüdvaiku. Sellise meetodi eelisteks on kokkupressimise tsüklite arvu vähendamine ning siledam ja esteetilisem pind.
Plaadikihtide tarbeks purustatakse puit ribastatud massiks, mille järel kiud tootmisliinil ühesuunaliseks raputakse ning hakkab moodustuma veel kokku pressimata plaadimass. Puitlaastude pindmised kihid paigutuvad plaadil jõu telgedega samasuunaliselt, samas sisemised kihid on ristsirgelised. Üksteise peale laotud kihtide arv sõltub valdavalt plaadi plaanitavast paksusest ning tootmisaparaatide võimalustest. Puitlaastkihtide mass liigub kuumpressi alla, kus laastud surutakse kokku ja seotakse omavahel kuumaktiveerimise ja laastudele kantud vaigu kõvendamise teel. Seejärel lõigatakse plaadimassist välja lõpliku suurusega plaadid. Valdav osa OSB-plaate toodetakse USA ja Kanada suurtehastes, millest suurimates toodetakse üle 93 000 ruutmeetri OSB-d päevas.
OSB liigid
Euroopa standardite kohaselt on kasutuse järgi nelja tüüpi OSB-d:
Omadused
Tootmisprotsessi käigus teostatud töötlus mõjutab olulisel määral plaadi paksust, suurust, tugevust ja jäikust. Kuna plaadi sees ei ole tühimikke, on OSB niiskuskindel. Siiski ei sobi lisakatteta OSB-plaati kasutada välistingimustes – veekindluse saavutamiseks tuleks plaat katta hüdroisolatsioonikihiga. OSB sarnaneb tehniliste omaduste poolest vineeriga, kuid on tihedam, vähem painduv ja odavam. Koormustestid on näidanud, et OSB talub koormust paremini kui muud puitkiudplaadid.
Tänu puitlaastude ühesuunalisele kokkupressimisele säilib plaadil sarnaselt saematerjaliga pärikiuline koormustaluvus.
Kõiki puitkiudplaate töödeldakse samade tööriistade ja paigaldusvõtetega nagu täispuitu.
Fukui
thumb|250px Fukui (jaapani 福井) on linn Jaapanis, Fukui prefektuuri halduskeskus. Asub Jaapani mere kaldal.
OSB
Omadused
Omaduste kokkuvõte:
Fukui
Fukuis asuvad Fukui loss ja 1573. aastal maha põletatud Ichijōdani Asakura perekonna ajaloolised varemed.
OSB
Omadused
Standardmõõdud: paksus 6, 8, 10, 12, 15, 18, 22 ja 25 mm, laius 1250 ja 675 mm, pikkus 2500 mm.
Kergejõustik 2020. aasta suveolümpiamängudel
Olümpiamängude normid
Teatejooksudes kvalifikatsioon sarnanes eelnenud aastate omaga. Kaheksa võistkonda valitakse maailmameistrivõistluste (siin 2019. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused) tulemuste alusel ja veel kaheksa võistkonda valitakse paremusjärjestuse kaudu.
100 m jooks
Finaal: 1. august Osavõtjaid: 84 Riike: 61 Maailmarekordid: 9,58 Usain Bolt, (16. august 2009, Berliin) Olümpiarekord: 9,63 Usain Bolt, (5. august 2012 London) Olümpiavõitja 2016: 9,81 Usain Bolt, Maailmameister 2019: 9,76 Christian Coleman, 2021. aasta 100 m jooksu liider: 9,77 Trayvon Bromell, (5. juuni 2021, Miramar) Ametlikud tulemused: Eeljooksud – Poolfinaal - Finaal <br style="clear:both;" />
200 m jooks
Finaal: 4. august Osavõtjaid: 56 Riike: 40 Maailmarekord: 19,19 Usain Bolt, (20. august 2009, Berliin) Olümpiarekord: 19,30 Usain Bolt, (20. august 2008, Peking) Olümpiavõitja 2016: 19,78 Usain Bolt, Maailmameister 2019: 19,83 Noah Lyles, 2021. aasta 200 m jooksu liider: 19,74 Noah Lyles, (24. juuni 2021, Eugene) Ametlikud tulemused: Eeljooksud – Poolfinaal - Finaal <br style="clear:both;" />
400 m jooks
Finaal: 5. august Osavõtjaid: 50 Riike: 35 Maailmarekord: 43,03 Wayde van Niekerk, (14. august 2016, Rio de Janeiro) Olümpiarekord: 43,03 Wayde van Niekerk, (14. august 2016, Rio de Janeiro) Olümpiavõitja 2016: 43,03 Wayde van Niekerk, Maailmameister 2019: 43,48 Steven Gardiner, 2021. aasta 400 m jooksu liider: 43.85 Randolph Ross, (11. juuni 2021, Eugene) Ametlikud tulemused: Eeljooksud – Poolfinaal - Finaal <br style="clear:both;" />
800 m jooks
Finaal: 4. august Osavõtjaid: 50 Riike: 35 Maailmarekord: 1.40,91 David Rudisha, (9. august 2012, London) Olümpiarekord: 1.40,91 David Rudisha, (9. august 2012, London) Olümpiavõitja 2016: 1.42,15 David Rudisha, Maailmameister 2019: 1.42.34 Donavan Brazier, 2021. aasta 800 m jooksu liider: 1.42,91 Nijel Amos, (9. juuli 2021, Monaco)1 Ametlikud tulemused: Eeljooksud – Poolfinaal - Finaal <br style="clear:both;" />
5000 m jooks
Finaal: 6. august Osavõtjaid: 45 Riike: 20 Maailmarekord: 12.35,36 Joshua Cheptegei, (14. august 2020, Fontvieille) Olümpiarekord: 12.57,82 Kenenisa Bekele, (23. august 2008, Peking) Olümpiavõitja 2016: 13.03,30 Mo Farah, Maailmameister 2019: 12.58,85 Muktar Edris, 2021. aasta 5000 m jooksu liider: 12:48.45 Jakob Ingebrirsen, (10. juuni 2021, Firenze) Ametlikud tulemused: Eeljooksud - Finaal <br style="clear:both;" />
10 000 m jooks
Finaal: 30. juuli Osavõtjaid: 25 Riike: 15 Maailmarekord: 26.11,00 Joshua Cheptegei, (7. oktoober 2020, Valencia) Olümpiarekord: 27.01,17 Kenenisa Bekele, (17. august Olümpiavõitja 2008, Peking) Olümpiavõitja 2016: 27.05,17 Mo Farah, 	 Suurbritannia Maailmameister 2019: 26.48,36 Joshua Cheptegei, 2021. aasta 10 000 m jooksu liider: 26.33,93 Jacob Kiplimo, (19. mai 2021, Ostrava) Ametlikud tulemused: Finaal <br style="clear:both;" />
Maraton
Finaal: 8. august Osavõtjaid: 110 Riike: 40 Maailmarekord: 2:01.39 Eliud Kipchoge, (16. september 2018, Berliin) Olümpiarekord: 2:06.32 Samuel Wanjiru, (24. august 2008, Peking) Olümpiavõitja 2016: 2:08.44 Eliud Kipchoge, Maailmameister 2019: 2:10.40 Lelisa Desisa, 2021. aasta maratoni liider: 2:02.57 Titus Ekiru, (16. mai 2021, Milano) Ametlikud tulemused: Finaal <br style="clear:both;" />
110 meetri tõkkejooks
Finaal: 5. august Osavõtjaid: 42 Riike: 29 Maailmarekord: 12,80 Aries Merritt, (7. september 2012, Brüssel) Olümpiarekord: 12,91 Liu Xiang, (27. august 2004, Ateena) Olümpiavõitja 2016: 13,05 Omar McLeod, Maailmameister 2019: 13,10 Grant Holloway, 	 USA 2021. aasta 110 m tõkkejooksu liider: 12,81 Grant Holloway, (26. juuni 2021, Eugene) Ametlikud tulemused: Eeljooksud – Poolfinaal - Finaal <br style="clear:both;" />
400 meetri tõkkejooks
Finaal: 3. august Osavõtjaid: Riike: Maailmarekord: 46,70 Karsten Warholm, (1. juuli 2021, Oslo) Olümpiarekord: 46.78 Kevin Young, (6. august 1992, Barcelona) Olümpiavõitja 2016: 47,73 Kerron Clement, Maailmameister 2019: 47,42 Karsten Warholm, 2021. aasta 400 m tõkkejooksu liider: 46,70 Karsten Warholm, (1. juuli 2021, Oslo) Ametlikud tulemused: Eeljooksud – Poolfinaal - Finaal <br style="clear:both;" />
3000 meetri takistusjooks
Finaal: 2. august Osavõtjaid: 45 Riike: 25 Maailmarekord: 7.53,63 Saif Saaeed Shaheen, (3. september 2004, Brüssel) Olümpiarekord: 8.03,28 Conseslus Kipruto, (17. august Olümpiavõitja 2016, Rio de Janeiro) Olümpiavõitja 2016: 8.03,28 Conseslus Kipruto, Maailmameister 2019: 8.01,35 Conseslus Kipruto, 2021. aasta 3000 meetri takistusjooksu liider: 8.07,75 Lamecha Girma, (9. juuli 2021, Monaco) Ametlikud tulemused: Eeljooksud - Finaal <br style="clear:both;" />
4×100 m teatejooks
Finaal: 6. august Osavõtjaid: 80 Riike: 16 Maailmarekord: 36,84 (11. august 2008, London) Nesta Carter, Michael Frater, Yohan Blake, Usain Bolt Olümpiarekord: 36,84 (11. august 2008, London) Nesta Carter, Michael Frater, Yohan Blake, Usain Bolt Olümpiavõitja 2016: 37,27 Asafa Powell, Yohan Blake, Nickel Ashmeade, Usain Bolt Maailmameister 2019: 37,10 Christian Coleman, Justin Gatlin, Michael Rodgers, Noah Lyles Ametlikud tulemused: Eeljooksud - Finaal <br style="clear:both;" />
4×400 m teatejooks
Finaal: 7. august Osavõtjaid: 80 Riike: 16 Maailmarekord: 2.54,29  (22. august 1993, Stuttgart) Andrew Valmon, Quincy Watts, Butch Reynolds, Michael Johnson Olümpiarekord: 2.55,39  (23. august 2008, Peking) LaShawn Merritt, Angelo Taylor, David Neville, Jeremy Wariner Olümpiavõitja 2016: 2.57,30 Arman Hall, Tony McQuay, Gil Roberts, LaShawn Merritt Maailmameister 2019: 2.56,69 Fred Kerley, Michael Cherry, Wil London, Rai Benjamin Ametlikud tulemused: Eeljooksud – Finaal <br style="clear:both;" />
20 km käimine
Finaal: 1. august Osavõtjaid: 57 Riike: 28 Maailmarekord: 1:16.36 Yusuke Suzuki,  (15. märts 2015, Nomi) Olümpiarekord: 1:18.46 Chen Ding,  (4. august 2012, London) Olümpiavõitja 2016: 1:19.14 Wang Zhen, Maailmameister 2019: 1:26.34 Toshikazu Yamanishi, 2021. aasta 20 km käimise liider: 1:20.13,68 Caio Bonfim, (25. aprill 2021, Bragança Paulista) Ametlikud tulemused: Finaal <br style="clear:both;" />
50 km käimine
Finaal: 6. august Osavõtjaid: 59 Riike: 29 Maailmarekord: 3:32.33 Yohann Diniz,  (15. august 2014, Zürich) Olümpiarekord: 3:36.53 Jared Tallent,  (11. august 2012, London) Olümpiavõitja 2016: 3:40.58 Matej Tóth, Maailmameister 2019: 4:04.20 Yusuke Suzuki, 	Jaapan 2021. aasta 50 km käimise liider: 3:38.42 Satoshi Maruo, (11. aprill 2021, Wajima) Ametlikud tulemused: Finaal <br style="clear:both;" />
Kõrgushüpe
Finaal: 1. august Osavõtjaid: 33 Riike: 24 Maailmarekord: 2.45 Javier Sotomayor,  (27. juuli 1993, Salamanca) Olümpiarekord: 2.39 Charles Austin,  (27. juuli Olümpiavõitja 1996, Atlanta) Olümpiavõitja 2016: 2.38 Derek Drouin, Maailmameister 2019: 2.37 Mutaz Essa Barshim, 2021. aasta kõrgushüppe liider: 2.37 Ilja Ivanjuk, Neutraalne sportlane (17. mai 2021, Smolensk) Ametlikud tulemused: Eelvõistlus Finaal <br style="clear:both;" />
Teivashüpe
Finaal: 3. august Osavõtjaid: 35 Riike: 25 Maailmarekord: 6.18 Armand Duplantis,  (15. veebruar 2020, Glasgow) Olümpiarekord: 6.03 Thiago Braz da Silva,  (15. august Olümpiavõitja 2016, Rio de Janeiro) Olümpiavõitja 2016: 6.03 Thiago Braz da Silva, Maailmameister 2019: 5.97 Sam Kendricks, 	 USA 2021. aasta teivashüppe liider: 6.10 Armand Duplantis, (6. juuni 2021, Hengelo) Ametlikud tulemused: Eelvõistlus – Finaal <br style="clear:both;" />
Kaugushüpe
Finaal: 2. august Osavõtjaid: 35 Riike: 25 Maailmarekord: 8.95 Mike Powell,  (30. august 1991, Tokyo) Olümpiarekord: 8.90 Bob Beamon,  (18. oktoober 1968, Mexico) Olümpiavõitja 2016: 8.38 Jeff Henderson, Maailmameister 2019: 8.69 Tajay Gayle, 2021. aasta kaugushüppe liider: 8.60 Miltiadis Tentoglou, (26. mai 2021, Ateena) Ametlikud tulemused: Eelvõistlus - Finaal <br style="clear:both;" />
Kolmikhüpe
Finaal: 5. august Osavõtjaid: 32 Riike: 19 Maailmarekord: 18.29 Jonathan Edwards,  (7. august 1995, Göteborg) Olümpiarekord: 18.09 Kenny Harrison,  (27. august 1996, Atlanta) Olümpiavõitja 2016: 17.86 Christian Taylor, Maailmameister 2019: 17.92 Christian Taylor, 2021. aasta kolmikhüppe liider: 17.92 Pedro Pichardo, (6. juuli 2021, Székesfehérvár) Ametlikud tulemused: Kvalifikatsioon – Finaal <br style="clear:both;" />
Kuulitõuge
Finaal: 5. august Osavõtjaid: 35 Riike: 25 Maailmarekord: 23.37 Ryan Crouser, (18. juuni 2009, Eugene) Olümpiarekord: 22.52 Ryan Crouser, (18. august 2016, Rio de Janeiro) Olümpiavõitja 2016: 22.52 Ryan Crouser, Maailmameister 2019: 22.91 Joe Kovacs, 2021. aasta kuulitõuke liider: 23.37 Ryan Crouser, (18. juuni 2009, Eugene) Ametlikud tulemused: Kvalifikatsioon - Finaal <br style="clear:both;" />
Kettaheide
Finaal: 31. juuli Osavõtjaid: 35 Riike: 25 Maailmarekord: 74.08 Jürgen Schult,  (6. juuni 1986, Neubrandenburg) Olümpiarekord: 69.89 Virgilijus Alekna,  (23. august Olümpiavõitja 2004, Ateena) Olümpiavõitja 2016: 68.37 Christoph Harting, Maailmameister 2019: 67.59 Daniel Ståhl, 2021. aasta kettaheite liider: 71.40 Daniel Ståhl, (10. juuli 2021, Bottnaryd) Ametlikud tulemused: Eelvõistlus - Finaal <br style="clear:both;" />
Vasaraheide
Finaal: 4. august Osavõtjaid:31 Riike: 21 Maailmarekord: 86.74 Juri Sedõhh,  (30. august 1986, Stuttgart) Olümpiarekord: 84.80 Sergei Litvinov,  (26. september 1988, Seoul) Olümpiavõitja 2016: 78.68 Dilshod Nazarov, Maailmameister 2019: 80.50 Paweł Fajdek, 2021. aasta vasaraheite liider: 82.98 Paweł Fajdek, (30. mai 2021, Chorzów) Ametlikud tulemused: Kvalifikatsioon - Finaal <br style="clear:both;" />
Odavise
Finaal: 7. august Osavõtjaid: 35 Riike: 25 Maailmarekord: 98.48 Jan Železný,  (25. mai 1996, Jena) Olümpiarekord: 90.57 Andreas Thorkildsen,  (23. august 2008, Peking) Olümpiavõitja 2016: 90.30 Thomas Röhler, Maailmameister 2019: 86.89 Anderson Peters, 2021. aasta odaviske liider: 96.29 Johannes Vetter, (29. mai 2021, Chorzów) Ametlikud tulemused: Kvalifikatsioon - Finaal <br style="clear:both;" />
Kümnevõistlus
Finaal: 4. ja 5. august Osavõtjaid: 23 Riike: 15 Maailmarekord: 9126 Kevin Mayer,  (16. september 2018, Talence) Olümpiarekord: 8893 Roman Šebrle,  (24. august 2004, Ateena) ............................8893 Ashton Eaton,  (18. august 2016, Rio de Janeiro) Olümpiavõitja 2016: 8893 Ashton Eaton, Maailmameister 2019: 8691 Niklas Kaul, 	 Saksamaa 2021. aasta kümnevõistluse liider: 8995 Damian Warner, (30. mai 2021, Götzis) Ametlikud tulemused: Finaal <br style="clear:both;" />
200 m jooks
Finaal: 3. august Osavõtjaid: 60 Riike: 40 Maailmarekord: 21,34 Florence Griffith Joyner,  (29. september 1988, Seoul) Olümpiarekord: 21,34 Florence Griffith Joyner,  (29. september 1988, Seoul) Olümpiavõitja 2016: 21,78 Elaine Thompson, Maailmameister 2019: 21,88 Dina Asher-Smith, 2021. aasta 100 m jooksu liider: 21,61 Gabrielle Thomas, (26. juuni 2021, Eugene) Ametlikud tulemused: Eeljooksud – Poolfinaal - Finaal <br style="clear:both;" />
400 m jooks
Finaal: 6. august Osavõtjaid: 50 Riike: 25 Maailmarekord: 47,60 Marita Koch,  (6. oktoober 1985, Canberra) Olümpiarekord: 48,25 Marie-José Pérec,  (29. juuli 1996, Atlanta) Olümpiavõitja 2016: 49,44 Shaunae Miller, Maailmameister 2019: 48,14 Salwa Eid Naser, 2021. aasta 400 m jooksu liider: 49,08 Shaunae Miller-Uibo, (24. aprill 2021, Eugene) Ametlikud tulemused: Eeljooksud – Poolfinaal - Finaal <br style="clear:both;" />
800 m jooks
Finaal: 3. august Osavõtjaid: 50 Riike: 25 Maailmarekord: 1.53,28 Jarmila Kratochvílová,  (26. juuli 1983, München) Olümpiarekord: 1.53,43 Nadežda Olizarenko,  (27. juuli 1980, Moskva) Olümpiavõitja 2016: 1.55,28 Caster Semenya, Maailmameister 2019: 1.58,04 Halimah Nakaayi, 2021. aasta 800 m jooksu liider: 1:56.28 Mary Almanza, (4. juuli 2021, Stockholm) Ametlikud tulemused: Eeljooksud – Poolfinaal - Finaal <br style="clear:both;" />
5000 m jooks
Finaal: 2. august Osavõtjaid: 45 Riike: 20 Maailmarekord: 14.06,62 Letesenbet Gidey, (7. oktoober 2020, Valencia) Olümpiarekord: 14.26,17 Vivian Cheruiyot, (19. august 2016, Rio de Janeiro) Olümpiavõitja 2016: 14.26,17 Vivian Cheruiyot, Maailmameister 2019: 14.26,72 Hellen Obiri, 2021. aasta 5000 m jooksu liider: 14.13,32 Gudaf Tsegay, (8. juuni 2021, Hengelo) Ametlikud tulemused: Eeljooksud - Finaal <br style="clear:both;" />
Maraton
Finaal: 7. august Osavõtjaid: 88 Riike: 44 Maailmarekord: 2:14.04 Brigid Kosgei, (13. oktoober 2019, Chicago) Olümpiarekord: 2:23.07 Tiki Gelana, (5. august 2012, London) Olümpiavõitja 2016: 2:24.04 Jemima Sumgong, 2021. aasta maratoni liider: 2:19.35 Hiwot Gebrekidan, (16. mai 2021, Milaano) Ametlikud tulemused: [Finaal]
100 meetri tõkkejooks
Finaal: 1. august Osavõtjaid: 40 Riike: 25 Maailmarekord: 12,20 Kendra Harrison,  (22. juuli 2016, London) Olümpiarekord: 12,35 Sally Pearson,  (7. august 2012, London) Olümpiavõitja 2016: 12,48 Brianna Rollins, Maailmameister 2019: 12,34 Nia Ali, 2021. aasta 100 m tõkkejooksu liider: 12,32 Jasmine Camacho-Quinn, (17. aprill 2021, Gainesville) Ametlikud tulemused: Eeljooksud – Poolfinaal - Finaal <br style="clear:both;" />
400 meetri tõkkejooks
Finaal: 4. august Osavõtjaid: 40 Riike: 25 Maailmarekord: 51,90 Sydney McLaughlin,  (27. juuni 2021, Eugene) Olümpiarekord: 52,64 Melaine Walker,  (20. august 2008, Peking) Olümpiavõitja 2016: 53,13 Dalilah Muhammad, Maailmameister 2019: 52,16 Dalilah Muhammad, 2021. aasta 400 m tõkkejooksu liider: 51,90 Sydney McLaughlin,  (27. juuni 2021, Eugene) Ametlikud tulemused: Eeljooksud – Poolfinaal - Finaal <br style="clear:both;" />
3000 meetri takistusjooks
Finaal: 4. august Osavõtjaid: 45 Riike: 25 Maailmarekord: 8.44,32 Beatrice Chepkoech,  (20. juuli 2018, Monaco) Olümpiarekord: 8.58,81 Gulnara Galkina,   (17. august 2016, Peking) Olümpiavõitja 2016: 8.59,75 Ruth Jebet, Maailmameister 2019: 8.57,84 Beatrice Chepkoech, 2021. aasta 3000 meetri takistusjooksu liider: 9.00,67 Norah Jeruto, (28. mai 2021, Doha) Ametlikud tulemused: Eeljooksud - Finaal <br style="clear:both;" />
4×100 m teatejooks
Finaal: 6. august Osavõtjaid: 80 Riike: 16 Maailmarekord: 40,82  (10. august 2016, London) Tianna Madison, Allyson Felix, Bianca Knight, Carmelita Jeter Olümpiarekord: 40,82  (10. august 2016, London) Tianna Madison, Allyson Felix, Bianca Knight, Carmelita Jeter Olümpiavõitja 2016: 41,01 Tianna Bartoletta, Allyson Felix, English Gardner, Tori Bowie Maailmameister 2019: 41,44 Natalliah Whyte, Shelly-Ann Fraser-Pryce, Jonielle Smith, Shericka Jackson Ametlikud tulemused: Eeljooksud – Finaal <br style="clear:both;" />
4×400 m teatejooks
Finaal: 7. august Osavõtjaid: 80 Riike: 16 Maailmarekord: 3.15,17  (1. oktoober 1988, Seoul)  Tatjana Ledovskaja, Olga Nazarova, Marija Pinigina, Olga Brõzgina Olümpiarekord: 3.15,17  (1. oktoober 1988, Seoul)  Tatjana Ledovskaja, Olga Nazarova, Marija Pinigina, Olga Brõzgina Olümpiavõitja 2016: 3.19,06 Courtney Okolo, Natasha Hastings, Phyllis Francis, Allyson Felix Maailmameister 2019: 3.18,92 Phyllis Francis, Sydney McLaughlin, Dalilah Muhammad, Wadeline Jonathas 	, Ametlikud tulemused: Eeljooksud - Finaal <br style="clear:both;" />
20 km käimine
Finaal: 6. august Osavõtjaid: 60 Riike: 30 Maailmarekord: 1:23.49 Yang Jiayu,  (20. märts 2021, Huangshan) Olümpiarekord: 1:25.02 Elena Lašmanova,  (11. august 2012, London) Olümpiavõitja 2016: 1:28.35 Liu Hong, Maailmameister 2019: 1:32.53 Liu Hong, 2021. aasta 20 km käimise liider: 1:23.49 Yang Jiayu,  (20. märts 2021, Huangshan) Ametlikud tulemused: Finaal <br style="clear:both;" />
Kõrgushüpe
Finaal: 7. august Osavõtjaid: 31 Riike: 20 Maailmarekord: 2.09 Stefka Kostadinova,  (30. august 1987, Rooma) Olümpiarekord: 2.06 Jelena Slesarenko,  (28. august 2004, Ateena) Olümpiavõitja 2016: 1.97 Ruth Beitia, 	 Hispaania Maailmameister 2019: 2.04 Marija Lasitskene, Neutraalne sportlane 2021. aasta kõrgushüppe liider: 2.03 Jaroslava Mahutšihh, (4. juuli 2021, Stockholm) Ametlikud tulemused: Kvalifikatsioon - Finaal <br style="clear:both;" />
Teivashüpe
Finaal: 5. august Osavõtjaid: 31 Riike: 19 Maailmarekord: 5.06 Jelena Isinbajeva,  (28. august 2009, Zürich) Olümpiarekord: 5.05 Jelena Isinbajeva,  (18. august 2008, Peking) Olümpiavõitja 2016: 4.85 Ekateríni Stefanídi, Maailmameister 2019: 4.95 Anželika Sidorova, Neutraalne sportlane 2021. aasta teivashüppe liider: 4.95 Katie Nageotte, (26. juuni 2021, Eugene) Ametlikud tulemused: Kvalifikatsioon - Finaal <br style="clear:both;" />
Kaugushüpe
Finaal: 3. august Osavõtjaid: 30 Riike: 23 Maailmarekord: 7.52 Galina Tšistjakova,  (11. juuni 1988, Leningrad) Olümpiarekord: 7.40 Jackie Joyner-Kersee,  (29. september 1988, Seoul) Olümpiavõitja 2016: 7.17 Tianna Bartoletta, Maailmameister 2019: 7.30 Malaika Mihambo, 2021. aasta kaugushüppe liider: 7.17 Ese Brume, (29. mai 2021, Chula Vista) Ametlikud tulemused: Kvalifikatsioon - Finaal Ksenija Balta kvalifikatsioonis tulemust kirja ei saanud. <br style="clear:both;" />
Kolmikhüpe
Finaal: 1. august Osavõtjaid: 35 Riike: 25 Maailmarekord: 15.50 Inessa Kravets,  (10. august 1995, Göteborg) Olümpiarekord: 15.39 Françoise Mbango Etone,  (17. august 2008, Peking) Olümpiavõitja 2016: 15.17 Caterine Ibargüen, Maailmameister 2019: 15.37 Yulimar Rojas, 2021. aasta kolmikhüppe liider: 15.43 Yulimar Rojas, (22. mai 2021, Andújar) Ametlikud tulemused: Kvalifikatsioon - Finaal <br style="clear:both;" />
Kettaheide
Finaal: 2. august Osavõtjaid: 35 Riike: 25 Maailmarekord: 76.80 Gabriele Reinsch,  (9. juuli 1988, Neubrandenburg) Olümpiarekord: 72.30 Martina Hellmann,  (29. september 1988, Seoul) Olümpiavõitja 2016: 69.21 Sandra Perković, Maailmameister 2019: 69.17 Yaime Pérez, 2021. aasta kettaheite liider: 70.22 Jorinde van Klinken, (22. mai 2021, Tucson) Ametlikud tulemused: Kvalifikatsioon - Finaal <br style="clear:both;" />
Vasaraheide
Finaal: 3. august Osavõtjaid: 35 Riike: 25 Maailmarekord: 82.98 Anita Włodarczyk,  (28. august 2016, Varssavi) Olümpiarekord: 82.29 Anita Włodarczyk,  (15. august 2016, Rio de Janeiro) Olümpiavõitja 2016: 82.98 Anita Włodarczyk, Maailmameister 2019: 77.54 DeAnna Price, 2021. aasta vasaraheite liider: 80.31 DeAnna Price, (26. juuni 2021, Eugene) Ametlikud tulemused: [ Kvalifikatsioon] - [ Finaal] <br style="clear:both;" />
Odavise
Finaal: 6. august Osavõtjaid: 35 Riike: 25 Maailmarekord: 72.28 Barbora Špotáková,  (13. september 2008, Stuttgart) Olümpiarekord: 71.53 Osleidys Menéndez,  (27. august 2004, Ateena) Olümpiavõitja 2016: 66.18 Sara Kolak, Maailmameister 2019: 66.56 Kelsey-Lee Barber, 2021. aasta odaviske liider: 71.40 Maria Andrejczyk, (9. mai 2021, Split) Ametlikud tulemused: Kvalifikatsioon - Finaal <br style="clear:both;" />
Seitsmevõistlus
Finaal: 4. - 5. august Osavõtjaid: 24 Riike: 15 Maailmarekord: 7291 Jackie Joyner-Kersee,  (23. - 24. september 1988, Seoul) Olümpiarekord: 7291 Jackie Joyner-Kersee,  (23. - 24. september 1988, Seoul) Olümpiavõitja 2016: 6810 Nafissatou Thiam, Maailmameister 2019: 6981 Katarina Johnson-Thompson, 2021. aasta seitsmevõistluse liider: 6703 Annie Kunz, (27. juuni 2021, Eugene) Ametlikud tulemused: [ Finaal] <br style="clear:both;" />
Medalitabel
Korraldajariik (Jaapan)
Anne Brasseur
Anne Brasseur (sündinud 19. mail 1950 Luxembourgis) on Luksemburgi poliitik ja endine spordiminister.
28. jaanuaril 2014 valiti ta teise naisena Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee presidendiks.
Puncene
Puncene on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Pededze vallas.
Puncene asub valla lääneosas Pedetsi jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Pededzest 9, piirkonna keskusest Alūksnest 22 ja Riiast 224 km kaugusele. Seal asub Puncene bussipeatus.
Külast läheb läbi maantee V392.
Aastal 2015 oli külas 16 elanikku.
Indrek Sarrap
Indrek Sarrap (sündinud 11. juulil 1978) on Eesti muusikaettevõtja ja kontrabassimängija.
Næstved
Næstved on linn Taanis Sjællandi piirkonnas, Næstvedi valla keskus.
Indrek Sarrap
Lõpetanud Tallinna Muusikakeskkooli ja Eesti Muusikaakadeemia.
Næstved
Ajalugu
Praegused linna alad olid asustatud juba poolteist tuhat aastat enne viikingiaega.
Indrek Sarrap
Töötas aastatel 1996–2013 rahvusvahelises kammerorkestris Kremerata Baltica (solist ja dirigent Gidon Kremer) mänedžeri ja muusikuna, mille ridades pälvinud ka Grammy auhinna (aastal 2001).
Samuti on töötanud aastaid DJ-na ning raadiosaatejuhina Raadio 2-s (1995–2007).
Næstved
Ajalugu
1135. aastal said benediktiini mungad enda valdusse Püha Peetruse kiriku koos ümbritseva maaga, kuhu rajati samanimeline klooster. Seda peetaksegi tänapäeval Næstvedi linna asutamise aastaks.
Indrek Sarrap
Indrek Sarrap on ka kontserdikorraldaja, omades ettevõtet Enjoy Music ja kontserdiklubi.ee kaubamärki ning olles üks Star Agency eestvedajatest. Aastatel 2014–2020 oli Eesti Fonogrammitootjate Ühingu juhtause liige. Sarrap on ka Enjoy Stuudio omanik.
Isiklikku
Ta on 2013. aastast abielus lauljatar Birgit Sarrapiga (neiupõlvenimega Õigemeel). Neil on kaks last: Helin Sarrap (sündinud 2016) ja Simeon Sarrap (sündinud 2013).
Tema õde on Silvia Soro.
Ashton
Ashton on mitme koha nimi:
Patrik Schick
pisi|Patrik Schick (2020) Patrik Schick (sündinud 24. jaanuaril 1996 Prahas) on Tšehhi jalgpallur, kes mängib ründajana Saksamaa kõrgliiga klubis Leverkuseni Bayer ja Tšehhi jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri Praha Spartas, mille meeskonnas debüteeris ta Tšehhi kõrgliigas 2014. aasta mais. Hooajal 2015–16 mängis ta Spartast laenul teises Tšehhi kõrgliiga klubis, Bohemians 1905.
2016. aasta juunis siirdus ta umbes nelja miljoni euro eest Itaalia kõrgliiga klubisse Sampdoria. Hooajal 2016–17 lõi ta Itaalia kõrgliigas 11 väravat. 2017. aasta augustis liitus ta AS Romaga, kus mängis kaks hooaega. Hooajal 2019–2020 mängis ta Romast laenul Saksamaa kõrgliiga klubis RB Leipzig ja lõi sel hooajal liigas kümme väravat.
2020. aasta septembris siirdus ta umbes 26,5 miljoni euro eest Leverkuseni Bayeri, kellega sõlmis viieaastase lepingu.
Tšehhi jalgpallikoondises debüteeris Schick 27. mail 2016 sõprusmängus Malta vastu ja lõi selles mängus ka värava.
2016. aastal valiti Schick Tšehhi jalgpalli aasta talendiks.
Mart Murdvee
Mart Murdvee (18. märts 1951 Tabivere – 29. jaanuar 2022 Tallinn) oli eesti psühholoog ning õpetaja ja õppejõud.
Haridustee
Ta lõpetas 1969. aastal Tartu 1. Keskkooli, 1974. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi joonistamise, joonestamise ja tööõpetuse eriala ning 1989. aastal kaugõppes cum laude Tartu Riikliku Ülikooli sotsiaalpsühholoogia eriala.
Aastatel 1996–1998 täiendas ta end: müügi- ja juhtimisalane nõustamine (European Bank for Reconstruction and Development, Turn Around Management Programme – Advisory programme in management and sales, 1996–1997); Euroopa Liiduga seotud riigiamet (Austrian Federal Academy of Public Administration, Seminar “Preparing Austria’s Civil Service for the European Union”, 1997); riigikaitse (Kõrgemad Riigikaitse Kursused, 1998); töö migrantidega (Otto Benecke Stiftung e.V., Deutschland, Seminar “Arbeit mit jungen Migranten in Deutschen Bundesrepublik”, 1998).
Psühholoogiaeriala doktorandina Poolas Sileesia Ülikoolis uuris ta tööstressi ja heaolu seost (Occupational stress and well-being: moderating role of work-family conflict and locus of control; juhendajad dr. habil. B. Kožuscnik ja prof. M. Teichmann).
Töökäik
Ta alustas oma pedagoogitööd üldhariduskoolis ja lõpetas ülikoolis. Vahepeale ja kõrvale mahtusid trükkimise ja trükiste kujundamisega ning nõuandmisega seotud ametid, aga ka teaduslike uurimistega seotud tööd. Uurijana tegi ta faktilisi, statistilisi ja analüütilisi töid, kusjuures statistilistel andmetöötlustel kasutas ta nii korrelatsioon- ja faktoranalüüse kui muid meetodeid. Tema põhiteemad lektorina olid distsipliin, motivatsioon, juhtimine, töötajate juhendamine
Isiklikku
Tema isa oli kapten Agu Murdvee, poeg on dirigent ja viiuldaja Mikk Murdvee.
H. L. Hix
H. L. Hix (pseudonüüm, kodanikunimega Harvey Lee Hix; sündinud 1960) on Ameerika luuletaja.
Ta on tõlkinud eesti keelest inglise keelde.
Lana
pisi|Lana oja Lana (albaania keeles ka Lanë) on peamine oja, mis läbib Albaania pealinna ning suubub Tirana jõkke.
Vassõl Stus
Vassõl Stus (ukraina keeles Василь Семенович Стус) (6. jaanuar 1938 – 4. september 1985 Permi oblast) oli ukraina luuletaja ja dissident.
Slobodka (Läti)
Külast läheb läbi maantee V394.
Putrovka
pisi|Putrovka bussipeatus Putrovka on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Pededze vallas.
Putrovka asub valla kirdeosas merepinnast 131 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Pededzest 12, piirkonna keskusest Alūksnest 37 ja Riiast 238 km kaugusele. Küla jääb Venemaa-Läti piiri lähedale. Seal asub Putrovka bussipeatus.
Külast läheb läbi maantee V402. Seal asub piirivalve tarbeks ehitatud Jaseņica vaatlustorn.
Aastal 2015 oli külas 2 elanikku.
Ukraina Ministrite Kabinet
Ukraina Ministrite Kabinet (ukraina keeles Кабінет Міністрів України) on Ukraina täitevvõimu organ.
Kedahi osariik
Kedahi keskus on Alor Setar, kuid sultani palee asub Anak Bukitis.
Ashton (LAV)
Ashton on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Cape Winelandsi ringkonnas, Langebergi valla halduskeskus.
Ukraina Direktoorium
Ukraina Rahvavabariigi Direktoorium (ukraina keeles Директорія Української Народної Республіки) oli Ukraina Rahvavabariigi juhtorgan.
Ashton (LAV)
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ashtoni elanikest värvilisi 53,4%, mustanahalisi aafriklasi 40,9%, valgeid 5,0%, India või Aasia päritolu inimesi 0,2% ja teisi 0,4%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 58,6% inimesi, koosa keelt 35,7%, inglise keelt 1,4%, sotho keelt 1,3% ja teisi keeli 2,9%. ,
Ukraina Direktoorium
Tegevus
Direktoorium oli viieliikmeline ning selle poliitika oli vasakpoolne ja rahvusmeelne. Näiteks venekeelsed avalikud sildid asendati ukrainakeelsetega.
Sukeljahutus
pisi|336x336px|Üksiku serveri sukeljahutus Sukeljahutus, tuntud ka kui vedelikkümblusjahutus (inglise keeles Immersion cooling ), on arvutite, akude ja mootorite jahutamiseks kasutatav tehnika, mille puhul elektroonilised komponendid on sukeldatud osaliselt või täielikult elektrit mitte juhtivasse dielektrilisse vedelikku, nagu mineraalõli või tehisvedelikud. Sukeljahutus võimaldab luua energiasäästlikumaid süsteeme elektroonikaseadmete jahutamiseks, kuna vedelik juhib soojust palju tõhusamalt kui õhk. Lihtsam näide selleks on tavalise õhkjahutusega arvuti riistvara mineraalõlisse uputamine. Kuna õli ei ole elektrit juhtiv, siis ei kujuta see elektroonikale ohtu. Vedeliku valimisel ei saa lähtuda ainult selle soojusjuhtivusest. Keemiline kokkusobivus kiipide ja ülejäänud komponentidega on ülimalt oluline, mistõttu peetakse üldiselt kõige sobivamateks fluorosüsivesinikvedelikke (nt FC-72, FC-86, FC-77).
Väiksem kulu
Peamine eelis sukeljahutusel on selle väiksem energia kulu. Teatud tüüpi sukeljahutustes pole vaja ventilaatoreid ning soojus on hästi reguleeritud. Konventsionaalsed jahutusmeetodid vajavad palju ruumi. Sukeljahutus võimaldab serveri komponendid paigutada tihedamalt, mis võimaldab kaks sukeljahutusega süsteemi paigutada kohta, kuhu muidu mahuks ainult üks konventsionaalse jahutusega süsteem. Lisaks võimaldab sukeljahutus maha keerata või välja lülitada ruumide kliimaseadmeid.
Vähem seadmeid
Konventsionaalsed jahutusmeetodid toovad endaga kaasa vältimatuid seadmeid, mis toovad omakorda kaasa suurema elektrikasutuse. Sukeljahutus on lihtne ega vaja nõuetekohaseks toimimiseks keerukaid lisaseadmeid, mis aitab energiatarbimist, paigalduse ja hooldustööde kulusid vähendada. Sukeljahutus on kolm korda väiksem kui konventsionaalsete kliimaseadmetega jahutatud arvutiruum.
Lihtne paigaldus ja hooldus
Süsteemipaigaldus on oluliselt lihtsam tänu süsteemi kompaktsusele. Süsteemi olemus vähendab selle hoolduse nõudeid, sest jahutamiseks kasutatakse kahjutut ja mittesüttivat vedelikku. Vedeliku kasutamisega lahendatakse ka tulekahju probleem. Suurim eelis on vedeliku torustiku, vedelikpistikute ja suletud kestade puudumine. Lihtne paigaldus ja hooldus tagavad töökindluse säilitamise ning aitavad vältida paigaldus- ja hooldustöödest tingitud energiatarbimise hüppeid.
Keskkonnasõbralikkus
Sukeljahutus tekitab väga vähe müra. Suured serveriruumid tekitavad palju müra ning tarbivad 40% rohkem energiat kui samaväärne sukeljahutusega süsteem. Lisaks ei vaja sukeljahutus külmutusaineid, nagu R22 ja R113, mis kahjustavad osoonikihti ja tugevadavad kasvuhooneefekti.
Stabiilne ja ühtlane temperatuur
Sukeljahutus võimaldab stabiilseid ja ühtlase temperatuuriga jahutuslahendusi. See on oluline, et tagada ühtlane soojuse jaotumine ja eraldumine väliskeskkonda ning vältida komponentide ülekuumenemist
Puudused
Sukeljahutus on energiasäästlikum, kuid üks suurim puudus on süsteemi kõrge seadmete ja paigalduse hind. Spetsiaalsed mahutid, jahutusvedelikud, pubmad, torustik ning muud seadmed võivad olla sukeljahutuse algseadistamisel väga kulukad. Täiendavalt tuleb valida riistvaraseadmed, mis on spetsiaalselt testitud sukeljahutuse süsteemiga sobilikuks. Sukeljahutuse lisakulud võivad hinnanguliselt ulatuda 130 000 - 280 000 euroni megavati kohta. Lisaks toob sukeljahutuse paigaldus kaasa uusi hooldusprobleeme. Jahutusvedelikku tuleb pidevalt jälgida ja vajadusel vahetada. See nõuab eriteadmisi vedelikuga käitlemiseks. Vedelik võib muutuda elektrit juhtivaks, kui see saastub tolmu või muude aine osakestega. Võimalikud lekkeriskid võivad riistvara kahjustada või tekitada keskkonnaprobleeme. Vedeliku auru sissehingamine võib tekitada soovimatud tervisehäireid. Jahutussüsteemi keerukus võib tekitada raskuseid tõrgete leidmisel ja probleemide lahendamisel. Sukeljahutuse piiratud kättesaadavus muudab selle tavakasutajale raskesti kättesaadavaks ning toob esile mitmeid takistusi. Tarnijate ja tootjate nappus võib mitmekordistada komponentide hinda ning täiendava informatsiooni leidmine võib olla raskendatud. Ruumi ja asukoha sobilikkus on samuti väga oluline. Sukeljahutuse paigaldamisel tuleb jälgida, kas ruumi struktuur vastab süsteemi kriteeriumitele ning asukoht peab vastama keskkonnakriteeriumitele.
Päiksepaneelid.
Et vältida päikesepaneelide efektiivsuse vähenemist võib nende üks jahutusviis olla sukeljahutus. Päikesepaneelide elemendid võib sukeldada vette ühe sentimeetri sügavusele. See võimaldab neid aktiivselt jahutada. Päikesepaneelide sukeljahutus võib olla eriti efektiivne kõrge temperatuuriga piirkondades, kus paneelide ülekuumenemine võib olla aktuaalne probleem. Sukeljahutuse kasutamine päikesepaneelidega võib nende tootlust tõsta kuni 17%.
Andmekeskused.
Andmekeskused vajavad stabiilset jahutussüsteemi, et tagada soobiv töökindlus. Temperatuuri tõustes väheneb andmekeskuste arvutite ja serverite arvutuskiirus, mistõttu hakkavad seadmed tarvitama rohkem energiat sama töökoormuse juures. Sukeljahutus on energiatõhusam ja efektiivsem kui konventsionaalne jahutussüsteem. Sukeljahutus võimaldab ehitada kompaktsemaid andmekeskuseid, kus elektroonikaseadmed on tihedamalt koos ning vähendada andmekeskustes jahutusest tingitud müra.
Elektriautode akude jahutus.
Aku võimsus väheneb, kui seda kasutada kõrgetel temperatuuridel, sest kõrgetel temperatuuridel väheneb akude poorsus ja pooride ühenduvus, mis omakorda vähendab aku voolu ühtlust. Sama mõju on ka liiga jahedatel temperatuuridel. Oluline on hoida akut optimaalsel töötemperatuuril, ~20°C. Sukeljahutus võimaldab paremini jahutada kogu akuelemendi pinda ja parandada temperatuuri ühtlust akuelemendis.
Ajalugu
19. ning 20. sajandil algas sukeljahutuse süsteemi avastamine Michael Faraday ja Joseph Henry poolt. Faraday leiutatud seade oli algeline trafo, mis suutis avada ja sulgeda ainult alalisvoolu, kuna sellel ajal polnud vahelduvvoolu. Esimene suletud südamikuga trafo ehitati 16. septembril 1884 M. Dery', O. Blathy' ja K. Zipernovski juhendamisel GANZi tehases. Elektrisüsteemide, eriti trafode, sukeldamist dielektrilisse vedelikku kasutati soojusjuhtimiseks enne 1887. aastat.
1899. aastal patenteeriti esimene süsteem, milles kasutati isolaatornia ja jahutusvedelikuna õli. Patendi esitas Richard Fleming.
Hodonín
Hodonín (saksa keeles Göding) on linn Tšehhis Lõuna-Morava maakonnas, Hodoníni ringkonna halduskeskus. Hodonín asub Morava jõe kaldal Slovakkia piiri ääres, Brnost ligikaudu 53 km kagus.
Sukeljahutus
Ajalugu
1966. aastal viis Oktay Sevgin, IBM'ist läbi esimesed uuringud, milles kasutati spetsiaalselt vedelaid dielektrikuid "arvutite" jahutamiseks. 1968. aastal patenteerisid C. Chu ja John H. Seely IBM'ist sukeljahutussüsteemi modulaarselt pakendatud komponentidele.
1980. aastate keskel hakkas mikroelektrooniliste komponentide jahutamine vedelikega tõsist tähelepanu köitma, kui IBM, Honeywell, Sperry-Univac, Control Data ja Hitatchi võtsid kasutusele kaudse vesijahutusega suurarvutid.
Hodonín
1977. aastal asutatud Hodoníni loomaaed on Tšehhi Vabariigi üks uuemaid ja väiksemaid loomaaedu.
Sukeljahutus
Ajalugu
1995. aastal avaldati Cray T90, mis kasutas ühe- või kahefaasilist sukeljahutusüsteemi soojuse eemaldamiseks. Kiipide suurenenud soojusomaduste tõttu hakkas sukeljahutus taas tähelepanu köitma.
2006. aastal asutati Hardcore Computer Inc, mis põhines mängimiseks mõeldud suletud šassii tüüpi personaalarvutite kontseptsioonil.
2009. aastal taaskäivitas Green Revolution Cooling avatud vannikümblusjahutuse kontseptsiooni tuues kaubanduslikud vannikümblussüsteemid HPC tööstusesse.
2010. aastal rajas Midas Green Technologies maailma esimese sukeljahutusega kaubandusliku andmekeskuse. 2011. aastal tõi Icetope turule esimese räki tüüpi šassiipõhise tehnoloogia, mis oli spetsiaalselt loodud andmekeskustes kasutamiseks.
2016. aastal lõi Asperitas esimese pumbata avatud vannikümblussüsteemi. Edasine krüptoboom oli peamine tegur sukeljahutuse süsteemi arengus, mille jooksul paljud krüptopõhised idufirmad täiendasid oluliselt sukeljahutuse süsteemi.
2019. aastal San Jose OCP tippkohtumisel kirjutati esimesed tööstusstandardid sukeljahutuse süsteemile.
Avatud vannikümblusjahutus
Avatud vannikümblusjahutus, hõlmab elektroonilise seadme sukeldamist avatud konteineri spetsiaalsesse dielektrilisse vedelikku. Jahutusvedelik puutub otseselt kokku elektroonikaseadmetega eemaldades soojuse ja hoides neid jahedana. Avatud süsteem võimaldab ka paremat soojuse hajumist. Süsteem töötab atmosfäärirõhuga ning seda saab täielikult sulgeda. Süsteem on avatav ülevalt, et tagada lihtne kättesaadavus komponentidele. See võimaldab tagada parema õhuvoolu ja vähendada jahutusvedeliku rõhku. Seadmed on kättesaadavamad ja lihtsamini hooldatavad, sest jahutusvedelikku on lihtne lisada ja asendada. Vannikümblusjahutus on üks populaarsemaid sukeljahutuse meetodeid elektroonikaseadmete jahutamisel, eriti andmekeskustes, kus soojuse hajutamine võib olla kriitilise tähtsusega. Vannikülmblusjahutusega kaasneb oht, et vedelik võib määrduda ning vedeliku väheneda aurustumise tõttu.
Ühefaasiline sukeljahutus
Ühefaasiline sukeljahutus on ringlev jahutussüsteem, kus vedelik ei kuumene keemiseni. Elektroonilised komponendid on uputatakse dielektrilisse vedelikku ning server paigutatakse vertikaalselt soojust juhtivasse dielektrilise vedelikuga jahutusvanni. Komponentide soojus kantakse üle vedeliku otsese kontaktiga, mida jahutatakse läbi jahutusvedeliku jaotusseadme soojusvaheti ja lõpuks juhitakse soojus jahutustorni kaudu väliskeskkonda. Ühefaasiline sukeljahutuse head omadused on: hea jahutusvõimekus, madala müratase, lihtne hooldus ning väiksem energiatarbimine. Ühefaasilist sukeljahutust saab kasutada erinevate elektroonikaseadmete ja komponentide jahutamiseks, nagu trafod, serverid, arvutid, andmekeskused ja paljud muud. 618x618px|keskel|pisi|Ühefaasiline sukeljahutus