cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Edward Dutton
Edward Croft Dutton (sündinud 1980. aastal Londonis Inglismaal ) on inglise antropoloog, kes töötab Soomes Oulu Ülikoolis dotsendina. Dutton õppis Durhami Ülikoolis ja tal on PhD religiooniuuringutes Aberdeeni Ülikoolist. Uurinud peamiselt inimeste intelligentsuse küsimusi. Kaitseb Michael A. Woodleyga kahasse kirjutatud raamatus "At Our Wits' End: Why We're Becoming Less Intelligent and What it Means for the Future" seisukohta, et tänapäeva läänemaailmas keskmine IQ väheneb (düsgeeniline efekt), kuivõrd vähemintelligentsetel inimestel on juba pikemat aega keskmiselt enam lapsi kui intelligentsematel.
Hellamaa dolokivimaardla
Hellamaa dolokivimaardla on üleriigilise tähtsusega dolokivimaardla, mis asub Saare maakonnas Muhu vallas. Maardla pindala on 40 ha.
Tootsa kihi paksus on 6,3 m ja geoloogiliselt pärineb dolokivi Siluri ladestu Jaagarahu lademest. Maardla katendi paksus on 1–2 m.
Hellamaa dolokivi saab kasutada klaasitootmise toorainena.
American Airlinesi lend 965
American Airlinesi lend 965 oli liinilend, mis oli 20. detsembril 1995 teel Miami rahvusvahelisest lennujaamast Miamist Floridast Ameerika Ühendriikidest Alfonso Bonilla Aragóni rahvusvahelisse lennujaama Calisse Colombiasse. Umbes kell 21.40 sõitis lendu teenindanud Boeing 757-200 Bugas Colombias vastu mäge, pardal olnud 155-st reisjast hukkus 151, kaheksast meeskonnaliikmest ei pääsenud mitte keegi eluga.
Tegu oli esimese Ameerika Ühendriikides registreeritud lennuki Boeing 757 õnnetusega ning see on tänapäevani Colombia ajaloo ohvriterohkeim lennukatastroof. See oli ka ohvriterohkeim Boeing 757 lennukatastroof, kuni seitse nädalat hiljem hukkus Birgenairi lennu 301 katastroofis 189 inimest. American Airlinesi lend 965 oli ka ohvriterohkeim Ameerika Ühendriikide lennukatastroof pärast Lockerbie katastroofi aastal 1988.
Juhtunut uuris Tsiviillennunduse Erihaldusüksus, mis jõudis järelduse, et õnnetuses olid süüdi lennuki meeskonna valearvestused.
Mamsel
Mamsel (rootsi keeles mamsell; prantsuskeelsest sõnast mademoiselle) oli Rootsis 18. sajandist kuni 1866. aastani vallaliste keskklassi naiste kõnetamissõna. Vallalisi aadlinaisi nimetati preiliks (fröken). Pärast seisusliku riigipäeva kaotamist 1866. aastal kadus sõna kasutuselt ja kõiki vallalisi naisi võidi kutsuda preiliks.
Kriūkai
Kriūkai on alev Leedus Šakiai rajoonis, Kriūkai valla halduskeskus. Alev asub Nemunase kaldal Panemunė regionaalpargi territooriumil. Asula on rajatud kahele tasapinnale, vanem osa paikneb Nemunase orus, aga oru nõlval asub Joginiskiai küla kõrval alevi uuem osa.
Alevis on raamatukogu; sealne keskkool asub naaberkülas Joginiškiais. Vaatamisväärsuseks on arhitektuurimälestisena kaitse all olev magasiait.
Ajalugu
Kriūkais asunud ja J. Krukavičiausele kuulunud mõisa on esmamainitud 1589. aastal. 1593. aastal rajas sinna Svetošino mõisa ka Bohdian Sapieha. Asula nimi oligi kuni XIX sajandini Svetošino. XVII sajandil kuulus see J. Kulvinskasele, aga XIX sajandil Rönnedele.
XIX sajandil rajati Kriūkaisse turg. Knygnešystė ajal oli asula üks leedukeelse kirjanduse levitamise keskuseid; selle ümbruses tegeles raamatute salakaubana maale toomisega 24 inimest. XX sajandi alguses sai alevist mariaviitide liikumise üks keskuseid. 1920. aastal ehitasid mariaviidid sinna ka kiriku. 1934. aastal rajati Kriūkaisse laevatehas, kus valmistati jõelaevasid.
Nõukogude võimud küüditasid asulast ja selle ümbrusest aastail 1940–1941 ja 1944–1953 260 kohalikku elanikku; 1941. aastal tapsid Saksa okupatsiooniväed ka 80 alevis elanud juuti. Nõukogude võimu ajal oli Kriūkai kohaliku kolhoosi keskasula. 1956. aastal sulges Nõukogude võim mariaviitide kiriku; selle hoone on 2005. aastast eravalduses.
W. H. Auden
Wystan Hugh Auden, kirjanikunimega W. H. Auden (21. veebruar 1907 Bootham, York, Inglismaa – 29. september 1973 Viin, Austria) oli inglise (hiljem USA) luuletaja ja esseist.
Eesti keeles on ilmunud W. H. Audeni "39 luuletust ja 5 esseed" Märt Väljataga tõlkes (Loomingu Raamatukogu 3–6, 2012).
Riigikaitse Nõukogu (1933–1940)
Riigikaitse Nõukogu oli 1938. aasta Riigikaitse rahuaegse korralduse seaduse alusel Vabariigi Presidendi, kui riigikaitse kõrgeima juhi, juures asuv rahuaegne nõuandev organ.
Nõukogu moodustati 8. veebruaril 1933 Riigikaitse nõukogu asutamise seadlusega (RT 1933, 17, 118).
Riigikaitse Nõukogu esimeheks oli Peaminister, kuid vastavalt seadusele oli juhul, kui on ametisse oli määratud Sõjavägede Ülemjuhataja, siis oli nõukogu esimeheks Sõjavägede Ülemjuhataja.
Riigikaitse Nõukogu liikmeteks olid:
Vajaduse korral võis Vabariigi President määrata täiendavalt Riigikaitse Nõukogu liikmeteks ministreid või neile vastavate õigustega ametiisikuid, samuti kõrgemaid ohvitsere reservist või erust kas Vabariigi Presidendi poolt määratud kindla aja kesteks või ainult teatavateks istungiteks.
Vabariigi President esitas ka Riigikaitse Nõukogule seisukoha võtmiseks:
Koosseis
Vabariigi Valitsuse liikmetest:
Väekoondise-ülematest:
Vieranika Čarkasava
Vieranika Anatoleŭna Čarkasava (valgevene keeles Вераніка Анатольеўна Чаркасава; vene keeles Вероника Анатольевна Черкасова Veronika Anatoljevna Tšerkassova; 12. jaanuar 1959 Minsk – 20. oktoober 2004 Minsk) oli Valgevene ajakirjanik. Ta mõrvati 20. oktoobril 2004.
2021. aasta seisuga polnud tema tapjat leitud.
Elukäik
Veronika Tšerkassova sündis 12. jaanuaril 1959 Valgevenes Minskis. 1980. aastatel töötas ta televisioonis, pärast Nõukogude Liidu lagunemist erinevates sõltumatutes opositsioonilehtedes: "Belorusskaja Delovaja Gazeta" (1990. aastatel), "BelGazeta" (1995–2003) ja lõpuks aastatel 2003–2004 ajalehe "Salidarnaść" (Solidaarsus) jaoks. Hiljem spetsialiseerus uurivale ajakirjandusele ja kirjutas sotsiaalsetest küsimustest, sealhulgas artikleid ususektidest ja romi kogukondadest Valgevenes, kuid avaldas ka mitmeid artikleid illegaalsest relvakaubandusest Aleksandr Lukašenka Valgevene ja Saddam Husseini Iraagi vahel. Ta külastas Iraaki 2002. aastal ajakirjanike grupi liikmena, mille kutsusid riiki Valgevene ärimehed kellel oli Iraagis partnereid.
Mõrv
Tšerkassova mõrvati oma Minski korteris 20. oktoobril 2004. Ta sai terariistaga üle 40 torke, enamasti kurku ja kätesse. Tema surnukeha avastasid tema teismeline poeg Anton Filimonov ja kasuisa Vladimir Meležko pärast seda kui Tšerkassova ema hakkas muretsema, et tütar ei ilmunud tööle ega vastanud telefonikõnedele.
Tapjat pole kunagi leitud. Sissemurdmise märke ei leitud, oletatavasti avas Tšerkassova ise ukse. Uurimistoimingute algust pealt näinud ajakirjanikud meenutavad, et politseinikud ütlesid Veronika poega silmas pidades: "Me peame pioneeri võtma". Poissi kuulati üle ilma advokaadi ja sugulasteta, teda ähvardati, survestati ja ta pidi põgenema Moskvasse oma isa Dmitri Filimonovi juurde. Kui talle teatati, et talle süüdistust ei esitata, naasis poiss Minskisse ja arreteeriti väidetava valuuta võltsimise eest. Ta vabastati kautsjoni vastu 2006. aasta aprillis. Anton Filimonovil tekkis raske depressioon ja ta viidi psühhiaatriahaiglasse. Tšerkassova kasuisale avaldasid survet ka uurijad, kes üritasid teda mõrvas üles tunnistama. Maailma uudisteväljaandjate ühendus, IFEX ja teised rahvusvahelised organisatsioonid mõistsid hukka Tšerkassova perekonna ahistamise ja kutsusid Valgevene ametivõime üles muutma juhtumi uurimine selgeks ja õiglaseks.
Ametlik uurimine peatati 2005. aasta detsembris, alustati uuesti 2006. aasta veebruaris ja peatati uuesti 14. märtsil 2006, viidates süüdistatavate kahtlusaluste puudumisele. Võimud pole kunagi nõustunud seostama Tšerkassova mõrva tema ametialase tegevusega. RSF-i sõnul ignoreeris uurimine olulisi tõendeid, mis tõestasid, et tapmine oli seotud tema tööga. Ajakirjanike sõnul oli tema koreterist kadunud ainult mõned viimasel Iraagi-reisil tehtud fotod.
19. oktoobril 2012 üritasid tundmatud isikud tungida Minski korterisse, kus elavad Tšerkassova ema, isa ja poeg. Perekond märkis, et nad kogesid korduvalt politseikülastusi alates 2004. aastast, nende kodu otsiti läbi 2008. aastal.
2021. aasta seisuga on juhtum endiselt lahendamata, mõrvarit pole leitud.
Tuuli Tubin McGinley
Tuuli Tubin McGinley (sündinud 16. juunil 1980) on eesti performance´i- ja tekstiilikunstnik.
Ta on lõpetanud Viljandi kultuurikolledži talukujunduse ja rahvusliku käsitöö eriala (õppejõud Anu Raud), Eesti Kunstiakadeemia kunsti ja kultuuriantropoloogia magistriõppe ning Helsingi Teatriakadeemia Live Art and Performance Studies magistriõppe.
Võrovara
"Võrovara" on võrukeelne raamatusari.
Tuuli Tubin McGinley
Ta töötab ERMi Heimtali muuseumis programmijuhina.
Võrovara
Sarjast on ilmunud järgmised raamatud:
Beli
pisi pisi|Vaade Belile. Tagaplaanil [[Krki saar.]] pisi|Vaade Belile pisi|Vaade Belile pisi|[[Beli sadam ja Beli rand]] pisi|Beli rand pisi|Tee Beli randa pisi|Puu siseõues pisi|Majad vihmaveetsisternidega pisi|Kangialune ja puuküna pisi|Väike tänav pisi pisi|Maja 19. sajandi algusest Beli (itaalia Caisole) on asula Horvaatias Primorje-Gora maakonnas Cresi linnas Cresi saare põhjaosa idarannikul Cresi linnas Cresist põhja pool, Sveti Petarist 2,5 km põhjas. Geograafilised koordinaadid on 45°06′ 38 N, 14°21′19″ E.
Sihtnumber on 51559, suunakood on (0)51.
Beli pindala on 5,224 km². Elanike arv oli 2011. aasta Horvaatia rahvaloendus]]e andmetel 45 ja [[2001. aasta Horvaatia rahvaloendus]]e andmetel 35. Rahvastiku tihedus on 6,7 in/km².
Elanike arvu dünaamika :
Loodus
Asula paikneb väikesel kõrgendikul umbes 200 m kaugusel merest. Keskmine kõrgus merepinnast on 113 m.
Beli lähedal on kaeluskotkaste varjupaik Eko-centar Caput Insulae Beli.
Liiklus
Cresi saare keskne maantee D101 jääb 10 km läände. Tee, mis viib sealt Belisse, hargneb Križićis; teine teeharu viib Svati Petarisse. Belisse viib mägitee, kus autod peavad vastassuunast tulevale sõidukile tee andmiseks teeäärsesse taskusse sõitma.
Väike Beli sadam järsu künkanõlva all on I ja II kvadrandi tuultele täiesti avatud ega ole seetõttu sobiv pikemaks peatuspaigaks. Koos Beli rannaga moodustavad nad koha nimega Pod Beli ('Beli all').
Ajalugu
Esimesed tõendid asustusest pärinevad 2. aastatuhandest eKr. Asula rajasid illüürlased. Sest ajast on küla olnud pidevalt asustatud.
Küla olevat nime saanud Ungari kuninga Béla IV järgi. Külas on ühes müüris tema skulptuurportree.
Belit ümbritses kunagi kivimüür.
Suurem osa majadest on tühjaks jäänud.
Rooma sild
pisi|[[Beli Rooma sild]]
Rooma sild on Vana-Rooma arhitektuuri haruldane täiesti säilinud näide. Rooma-aegset päritolu kinnitab mördi koostis ja ehitusviis. Silda peetakse Tiberiuse aegseks, sest tema ajal oli Beli Rooma leegionäride kindlustus.
Sildeava laius on 6,60 ja kõrgus 4,70 m.
Sild viib üle kuristiku, mille on moodustanud pärast tugevat vihma künkast laskuv vesi.
Lambalaudad
Rooma silla lähedal on lambalaudad, millest mõned on tublisti üle sajandi vanused.
Kirikud
Beli juures 12. ja 13. sajandil rajatud kirikute varemed ja säilinud Beli Püha Antoniuse kirik 15. sajandist koos surnuaiaga.
Keskuses on väike välja, mille ääres on kihelkonnakirik Beli Jumalaema Templisse Viimise kirik (Prikazanja Bogorodice u Hramu). Selle keskaegset kellatorni kasutatakse vaatetornina.
Kaarma dolokivimaardla
Kaarma dolokivimaardla on üleriigilise tähtsusega dolokivimaardla, mis asub Saare maakonnas Kaarma vallas. Maardla pindala on 107 ha.
Tootsa kihi paksus on üle 3 m ja geoloogiliselt pärineb dolokivi siluri ladestu Paadla lademest. Maardla katendi paksus on 3,5 m.
Kaarma dolokivi saab kasutada ehitus- ja viimistluskivina.
Videvikulilla
Videvikulilla (inglise keeles twilight purple, prantsuse keeles crépuscule) on hallikas tuhmvioletne värvitoon.
Harv värvinimetus, on kasutatud kunsti- ja käsitööpaberi ja tekstiilide värvuse kirjeldamiseks, samuti esineb Eesti ajaloolise arhitektuuri jaoks soovitatud voodrilaua värvivalikus.
Variatsioonid
Mi-Teintes seeria pastellpaberi toon crépuscule on väga tuhm violetjas värvus. Ligikaudu sama toon, kuid veel tuhmim ja hallikam, on ajaloolise arhitektuuri soovituslikus värvivalikus (Becker Acroma värvid) NCS COLOR S 4005-R20B.
Pantone värvitoon 17-3812 Dusk on keskmine veidi hallikas violetne, toon 18-3820 Twilight Purple on hallikas sinakasvioletne.
Veebivärv Twilight on vanaroosaga sarnanev heledam lillakas toon.
Tricheilostoma
Tricheilostoma on maoperekond.
Klassifikatsioon
Perekonda Tricheilostoma klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid :
Levila
Need maod elavad Mustas Aafrikas ja Lõuna-Ameerikas.
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Tricheilostoma seisuga 14.08.2014.
Salmi
Salmi (ajalooline vene nimi Solomenski kirikuküla, vene keeles Соломенский погост) on asula Venemaal Karjala Vabariigis Pitkäranta rajoonis, Salmi külaasunduse halduskeskus.
Asula elanike arv 2187 inimest (2013).
pisi|left|[[Püha Imetegija Nikolai kirik (Salmi)|Püha Imetegija Nikolai kiriku varemed Salmis (2011)]] Kuni 1940. aasta märtsini Soomele kuulunud asula asub Tulema jõe suudmealas Laadoga järve kaldal.
1825. aastal rajati Salmisse Püha Imetegija Nikolai õigeusklik kirik. Talvesõjas ja Jätkusõjas sai kirik tugevasti kannatada, kuid lõplikult lagunes see sõjajärgsel perioodil.
Nõukogude Liidus oli Salmi aastatel 1944–1991 alev. Ühtlasi oli alev jõuka Salmi sovhoosi keskus.
Narva Soldino Gümnaasium
pisi|303x303px|Narva Soldino Gümnaasiumi välisvaade (2020) alt=|pisi|303x303px|Narva Soldino Gümnaasiumi aula (31. jaanuar 2018) Narva Soldino Gümnaasium on gümnaasium Narva põhjaosas Soldina linnaosas aadressil Tallinna maantee 40.
Kool avas uksed 1. septembril 1985 ja sai nimeks '''Narva 13. Põhikool'''. 1985. aastal oli koolis 1360 õpilast.
Alates 1989. aasta septembrist oli kooli nimi '''Narva 13. Keskkool, alates oktoobrist Narva Soldino Kool'''.
Alates 1999. aastast on kooli nimi Narva Soldino Gümnaasium.
Kooli õppekeel on vene keel, keelekümblusklassides ja gümnaasiumiastmes eesti keel.
2011. aastast on Narva Soldino Gümnaasium Tervist Edendav Kool.
2018. aastast on Narva Soldino Gümnaasium ettevõtlike koolide võrgustiku kool.
UNESCO ühendkoolide projekt
UNESCO ühendkoolide projekt sai alguse aastal 1953 selleks, et toetada inimestevahelist paremat läbisaamist ja rahu maailmas. Tänavu on koolide võrgustikus üle 8500 kooli üle terve maailma. UNESCO ühendkooli staatus on kvaliteedimärk, mis näitab, et kool on teatud valdkondades avatum, teadlikum, aktiivsem ja uuendusmeelsem. Prioriteetideks on maailmaharidus, mitmekultuurilisus ja keskkonna jätkusuutlik areng Läänemere regioonis.
UNESCO koolikomitee
Narva Soldino Gümnaasiumis töötab UNESCO komitee, mis planeerib oma tegevust ja teised ainesektsioonid kooskõlastavad oma tegevust lähtudes ühiselt langetatud otsustest ja plaanidest. UNESCO koolikomitees on 7 komisjoni: kestliku arengu komisjon, maailmakodaniku komisjon, ettevõtlikkuse komisjon, noortekomisjon, integratsioonikomisjon, digikomisjon, liikumiskomisjon.
Kool 13 (Mult)
Kuulsate multifilmide sari, mille lõi Eesti koolipoiss Dmitri Menšikov. Dmitri oli otse Narva Soldini gümnaasiumi õpilane ja lõi oma koomiksid nende põhjal, mis temaga koolis juhtuvad. Kõige populaarsem video ja tema koomiksid said Venemaa YouTube'i segmendis 15 miljonit vaatamist.
Kooliolümpia
Kui vähegi võimalik, peetakse koolis peaaegu igal aastal kooliolümpiamänge. Selle eesmärk on meelitada koolilapsi kehalise kasvatuse ja spordi juurde; kooli tugevaimate sportlaste väljaselgitamine; kehalise kasvatuse ja tervisliku eluviisi edendamine.
Tegevus
UNESCO komitee juhendamisel toimub mitmekesine tegevus: temaatilised tunnid, üritused, simulatsioonid, foorumid, näitused, kinoklubi, Keskkonnainvesteeringute Keskuse (KIK) õppeprogrammid. pisi|Soldino Arvamusfestival 2018|308x308px Üks näidetest on Soldino Arvamusfestival 2018. Üritus toimus paneeldiskussiooni vormis. Paneeldiskussioonides arutati kolme kestliku arengu eesmärgi üle: ebavõrdsuse vähendamine, tervis ja heaolu ning ookeanid ja mereressursid. Arvamusfestival oli avatud kõigile huvilistele, kokku võttis sellest osa üle 200 inimese. Festivali töökeeleks oli vene keel, mis kindlasti aitas kaasata just venekeelseid noori.
Gümnaasiumis tähistatakse veel UNESCO tähtpäevi, näiteks rahvusvahelist perepäeva, rahvusvahelist loomakaitsepäeva, rahvusvahelist jalgpallipäeva, rahvusvahelist energiasäästupäeva, rahvusvahelist sallivuspäeva. alt=Osalejad mängisid erinevaid mänge ja tegid gruppides ülesandeid, mis panid neid mõtlema stereotüüpide ja eelarvamuste üle.|pisi|Sallivuspäev. Osalejad mängisid erinevaid mänge ja tegid gruppides ülesandeid, mis panid neid mõtlema stereotüüpide ja eelarvamuste üle.
Gümnaasiumi valikkursused
Narva Soldino Gümnaasium pakub valikkursusi, näiteks globaliseeruva maailma kursus, UNESCO kursus, maailmahariduse kursus, kultuuripärandite kursus, dokumentaalfilmiklubi, simulatsioonide kursus, jätkusuutliku arengu kursus. Tänu kooli pakutavatele valikkursustele on gümnaasiumi õpilased muutunud sotsiaalselt aktiivsemaks ja keskkonnateadlikumaks.
Keelekümblus
See on keelekümblus eesti riigikeele õppimisse. See võimaldab lastel, kellel riigikeele õppimise tava puudub, sukelduda keele õppimiseks tehiskeskkonda.
Keelekümblusel on kolm võimalust: varane, hiline ja varajane osaline. Juba varasest lapsest alates õpetatakse kohe eestikeelseid aineid. Ja ainult teisest klassist lisatakse objekte vene keeles. Varases osalises keelekümbluses õpib laps emakeeles matemaatikat ja vene keelt, teised aga eesti keeles. Eesti sukeldumisprogrammid on tehtud Kanada ja Soome abiga. Eestis algas sukeldumise kavandamine 1998. aastal. Esimesed sukeldumisklassid avati 2000. aasta
Koolihoone ehitamine
Koolimaja hakati ehitama 26. juulil 1984. Nurgakivi, mis pandi alusmüüri, kannab kuupäeva 26.07.1944 – Narva linna olid nelikümmend aastat tagasi hõivanud Punaarmee väed. Nõukogude Liidu kindral N. G. Ljašenko asetas vundamenti kapsli kirjaga, mis on adresseeritud õpilastele, kes selles koolis õppima hakkavad.
Narva 13. kool avas uksed 1. septembril 1985.
Narva Soldino Gümnaasiumi kultuurisaavutused
Pärast muuseumi sulgemist hakkas koolis tegutsema teater V, mis sai uueks koolielu keskpunktiks. Teatri näitlejad esinesid ka välismaal Poolas ja Taanis.
Projektiõpe Narva Soldino Gümnaasiumis
Rahvusvahelist koostööd edendatakse mitmes Euroopa Liidu projektis:
ERASMUS+ Yes Green 2019–2020
Partnerriigid: Bulgaaria, Itaalia, Slovakkia, Leedu, Tšehhi
ERASMUS+ Blue Schools 2019–2021
Partnerriigid: Eesti, Ungari, Kreeka, Itaalia, Rumeenia, Portugal.
Erasmus+
Erasmus + on ELi programm hariduse, koolituse, noorte ja spordi toetamiseks Euroopas. Selle eelarve on 14,7 miljardit eurot ja see annab enam kui 4 miljonile eurooplasele võimaluse välismaal õppida, koolitada ja kogemusi saada. Erasmus + programm on loodud perioodiks kuni 2020. aastani ja pakub võimalusi mitte ainult tudengitele.
Praegu on kool selle ettevõtte raames lõpetanud või jätkab 6 projekti. Üks neist on projekt lühendiga "Y. E. S.-G. R. E. E. N.", mille eesmärk on edendada kooli noori ettevõtjaid.
Volokolamski rajoon
Volokolamski rajoon (vene keeles Волоколамский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Moskva oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Volokolamski linn.
Rajoon piirneb kirdes Klini rajooniga, idas Istra rajooniga, kagus Ruza rajooniga, lõunas Možaiski rajooniga, läänes Šahhovskaja linnaringkonnaga ja loodes Lotošino rajooniga.
Antaviliai mõis
pisi|Üks mõisa rehealustest Antaviliai mõis (leedu Antavilių dvaras) on endine mõis Leedus Vilniuses Antakalnise vallas Antaviliai linnaosas. Mõisakompleks asub aadressidel Naujanerių Sodų 1-oji g. 10 ja 12.
Volokolamski rajoon
Rajooni pindala on 1683 km². Elanike arv oli 2012. aastal 50 670, 2009. aastal 56 612 ja 2002. aastal 49 032.
Antaviliai mõis
Sealset mõisa on esmamainitud XVII sajandil. Selle esimesed omanikud olid Pacid, hiljem kuulus see Korsakkidele ja Radziszewskitele. XVIII sajandi lõpuaastatel oli mõisa omanikuks Antoni Tiesenhausen, aastal 1784 ostis temalt mõisa Franciškus Mučynski, kes veel samal sajandil mõisa Radziszewskitele edasi müüs.
Mõisakompleksist on säilinud kelder, kuur, ait, kaks abihoonet ja kaks rehealust. Kompleksi jäävad ka kolme elumaja, kooli ja kahe juurdeehitise varemed. Säilinud on veel pärnaalee, sillakese varemed ja mõisakompleksi munakivisillutisega teed.
Volokolamski rajoon
Rajooni tähtsamad jõed on Ruza ja Lama.
Antaviliai mõis
Esimene hoone asub aadressil Antavilių g. 12. Tegemist on XIX sajandi teisel poolel rajatud ehitisega, mis oli algselt ühekorruseline. Maja all on mõisaaegne kelder. Teine hoone asub aadressil Antavilių g. 6. Ka see on rajatud XIX sajandil. Nelinurkse põhiplaaniga ühekorruselisele hoonele on hiljem lisatud silikaattellistest eeskoda. Hoone ise on tellistest, selle fassaadi liigendavad tellistest ja maakividest pilastrid.
Kelder asub aadressil Antavilių g. 7a, kuur aadressil Antavilių g. 3. Samal aadressil asuvad ka mõlemad mõisa rehealused.
Dacian Cioloș
Cioloș sündis aastal 1969 Zalăus (Sălaji maakonna keskuses). Ta on lõpetanud Cluj-Napoca Põllumajandusteaduse ja Veterinaariaülikooli 1994. aastal aiandusinseneri kvalifikatsiooniga.
Kama tankikool
Kama oli salajane Saksa tankikool, mis loodi NSV Liidu territooriumil Kaasani lähistel eesmärgiga koolitada tankiväeohvitsere Reichswehrile, minnes mööda Versailles' rahu tingimustega Saksamaale pandud piirangutest, mille järgi Saksamaal kaotati sõjaväekohustus ja tal ei tohtinud olla suuri sõjalaevu, allveelaevu, lahingulennukeid, tanke ega raskeid kahureid.
Kooli nimi on tuletatud linna nimest Kaasan ja perekonnanimest Malbrandt (tankikooli ülema kolonel Malbrandti järgi).
Leping tankikooli asutamiseks sõlmiti Moskvas 3. oktoobril 1926. Saksamaa poolt allkirjastas lepingu kolonel Hermann von der Lieth-Thomsen, NSV Liidu poolt 2. järgu armeekomissar Jan Berzin.
Saksa firmad Krupp, Rheinmetall ja Erhardt said Saksa kindralstaabilt salajase ülesande – konstrueerida ja valmistada kergetank Leichttraktor, mis lahtimonteerituna toimetati Kaasanisse.
Koolis valmistati ette umbes 40 Saksa ohvitseri, nende seas Wehrmachti tulevased kindralid Wilhelm Ritter von Thoma ja Wolfgang Thomale, kes oli hiljem kindral Heinz Guderiani staabiülem. Mõnedel andmetel õppis koolis ka tulevane kindral Guderian.
NSV Liidus oli ka teisi sõjakoole, mis olid loodud Saksa sõjaväelaste väljaõppeks, näiteks Lipetski hävituslendurite kool.
Kogula lennuväli
Kogula lennuväli oli kunagine NSV Liidu lennuväe lennuväli Saaremaal, tänapäeva haldusjaotuse järgi Saaremaa valla alal Mõnnuste küla lähedal.
Saaremaa Kogula lennuväljal (vene keeles аэродром Кагул aerodrom Kagul) baseerus 1941. aasta juunis Balti laevastiku lennuväe 5. hävituslennukite lennupolgu 5. eskadrill 28 I-15bis hävituslennukiga ja 12. üksik hävituslennukite eskadrill 24 I-153 hävituslennukiga. Saaremaa Kogula lennuväljal baseerus 1941. aasta augustis-septembris Balti laevastiku lennuväe 8. pommituslennukite brigaadi 1. miini-torpeedopolk, mis tegi ööl vastu 8. augustit 1941 13 lennukiga DB-3 pommitusreidi Berliinile. 6. septembril pommitas Luftwaffe Kogula lennuvälja puruks.
Kärla aleviku Kärla kalmistu lääneosas paikneb mälestiseks arvatud II maailmasõjas hukkunute ja langenute ühishaud, sealhulgas 1941. aasta augustis Berliini pommitamisel langenud Nõukogude lendurite mälestusmärk.
Monument Valley
pisi|Vaade Monumentide orule lõuna suunas maanteelt [[U.S. Route 163|Route 163 Utah' osariigis]] pisi|220px|West Mitten Butte Monument Valleys Monument Valley ehk Monumentide org (navaho keeles Tsé Biiʼ Ndzisgaii) on org USA-s Arizona ja Utah' osariigi piiril. See paikneb navahode territooriumil. Monument Valleyt läbib maantee Route 163.
See asub Colorado platool 1500–1800 meetri kõrgusel merepinnast. Monument Valley on kuiv, punaka põhivärvusega, unikaalne kõrbeala, kus paikneb palju erosiooni tulemusel moodustunud püstloodseid või osaliselt püstloodseid monoliitseid künkaid. Kõrgeimad neist on jalamilt umbes 300 meetri kõrgused. Paljudele küngastele on antud ka nimi. Monoliitide alumine osa koosneb suuremas osas savikildast, keskmine osa liivakivist ja pealmine osa taas savikildast, mis omakorda on kaetud aleuroliidikihiga. Punaka põhitooni annavad alale raudoksiidid. Aastatel 1945–1967 asus oru lõunaosas uraanikaevandus.
Monument Valleys valitseb külmade talvede ja kuumade suvedega kõrbekliima. Suviti ei tõuse õhutemperatuurid tänu suurele kõrgusele merepinnast väga kõrgele, harva üle 38 °C. Ööd on suvel jahedad ning õhutemperatuur langeb pärast päikeseloojangut kiiresti. Talved on külmad, kuid päevased õhutemperatuurid tõusevad tavaliselt plusskraadidesse. Õhutemperatuure alla –20 °C esineb harva. Sademeid langeb aastas 115 millimeetrit, kõige enam august oktoobrini (keskmiselt 17–20 millimeetrit kuus). Talvel võib esineda kerget lumesadu, kuid mahasadanud lumi sulab tavaliselt ühe või kahe päevaga.
Monument Valley on populaarne filmivõttekoht. Seal on filmitud näiteks stseene John Fordi filmidest "Postitõld" ("Stagecoach"; 1939), "Mu kallis Clementine" ("My Darling Clementine"; 1946), "Fort Apache" (1948), "Ta kandis kollast paela" ("She Wore a Yellow Ribbon"; 1949) ja "Otsijad" ("The Searchers"; 1956), Sergio Leone filmist "Ükskord Metsikus Läänes" ("Once Upon a Time in the West"; 1968), Stanley Kubricku filmist "2001: Kosmoseodüsseia" ("2001: A Space Odyssey"; 1968), Clint Eastwoodi filmist "Eigeri mägi" ("The Eiger Sanction"; 1975) ning filmidest "Muretu rännumees" ("Easy Rider"; 1969), "Indiana Jones ja viimane ristiretk" ("Indiana Jones and the Last Crusade"; 1989), "Thelma ja Louise" ("Thelma & Louise"; 1991) ja "Forrest Gump" (1994). Tuntud telesarjadest on Monument Valleys võtteid tehtud näiteks "MacGyveri" ja "Doctor Who" tarbeks.
pisi|center|700px|Monument Valley panoraam külastuskeskusest vaadatuna pisi|center|700px|Monument Valley panoraam talvel
Saken Seifullin
pisi|Seifullinit kujutav [[Kasahstani postmark 2005. aastast]] Saken Seifullin (kasahhi keeles Сәкен Сейфуллин; 15. oktoober 1894 – 28. veebruar 1939) oli kasahhi luuletaja.
Põhjamaade Ministrite Nõukogu esindus Eestis
thumb|Põhjamaade Ministrite Nõukogu ja Restori lipp Lai 29 sissepääsu kõrval Foto: [[Ave Maria Mõistlik, 2. aprill 2011 ]] Põhjamaade Ministrite Nõukogu esindus Eestis on ametlik Põhjamaade Ministrite Nõukogu esindus Eestis.
Esinduse peamaja on Tallinnas aadressil Lai tänav 29 ja Tartus on filiaal aadressil Raekoja plats 8.
Eesti esindus seisab hea põhjamaiste väärtuste edasikandmise eest Eestis, sest tuntakse end samuti osana Põhjamaadest. Ühingul on erinevate valdkondade nõunikud (näiteks kultuuri-, finants-, kommunikatsiooninõunik).
Vergiate
Vergiate on vald (comune) Itaalias Lombardia maakonnas Varese provintsis. Halduskeskus asub Vergiates.
Comabbio järve kagukaldal asuva Vergiate kõrgus merepinnast on 270 meetrit, asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Haldus
Vergiate piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Arsago Seprio, Casale Litta, Comabbio, Golasecca, Mercallo, Mornago, Sesto Calende, Somma Lombardo, Varano Borghi.
Vergiate halduspiirides asub keskus ja 4 fraktsiooni:
Kuusepilvik
Kuusepilvik (Russula queletii) on pilvikuliste sugukonda pilviku perekonda kuuluv söögiseen.
Kübar on tumepunane või veinpunane, keskelt peaaegu must, laius 5–8 cm. Jalg on punane, 5–7 cm pikk. Lõhn on hapukas, maitse põletavalt kibe.
Kuusepilvik on pärast kupatamist söödav.
Ta on Eestis väga sage.
Ivan Babikov
pisi|Ivan Babikov 2010. aastal Tour de Skil pisi|Ivan Babikov Ivan Babikov (sündinud 4. juulil 1980 Sõktõvkaris) on Venemaal sündinud Kanada endine murdmaasuusataja.
Ta võistles alates 2002. aastast. Ta kasvas Venemaal, kuid asus Kanadasse elama, sai kodakondsuse ning asus Kanadat esindades võistlema.
Sportlaskarjäär
2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris saavutas ta oma karjääri parima koha, kui oli 30 km suusavahetusega sõidus viies. Lisaks oli ta teatesõidus seitsmes, 15 km vabatehnikasõidus kaheksas ja 50 km klassikas 33.
Babikovi parim koht maailmameistrivõistlustel oli neljas, mille ta saavutas vabastiilis 15 km eraldistardis sõidus Val di Fiemmes 2013. aastal. Tema parim maailma karikasarja koht oli samuti neljas, mille ta saavutas 15 km vabatehnikas Canmore'is 2005. aasta detsembris. 2008.–2009. aasta Tour de Skil võitis ta viimase etapi.
Babikov lõpetas sportlaskarjääri 2016. aasta juunis.
Kodakondsuse vahetus
Babikov elab alates 2003. aasta kevadest Kanadas ning sai 2007. aastal Kanada kodakondsuse. FISi reeglite kohaselt pidi Babikov Venemaa koondises võistlema ka 2008. aastal. Kanada murdmaasuusataja sai temast 2009. aasta jaanuaris. Nüüd elab ta Albertas Canmore'is.
Varustus
Babikovi sponsor oli Salomon. Babikov sõitis Salomoni saabaste, suuskade ja klambritega. Babikov kasutas Swixi suusakeppe.
Maailmakarikavõistlustel
Ivan Babikov osales karjääri jooksul individuaalarvestuses 164 maailma karikavõistluste etapil ja jõudis esikolmikusse kolmel korral, neist ühe etapi ta võitis.
Segaarv
Segaarv on täisarvust ja lihtmurrust koosnev ratsionaalarvu avaldis kujul
Iga liigmurd on esitatav segaarvuna. Näiteks liigmurrud ja – on esitatavad vastavalt segaarvudena  ja –.
Viited
Fraction (mathematics)
Mükoos
Mükoos ehk seentõbi ehk seenhaigus ehk seeninfektsioon (ladina keeles mycosis) on üldnimetus seente tekitatavate haiguste kohta loomadel (sh inimestel).
Seenhaigusi esineb ka taimedel.
Inimestel
Mükoosid on inimestel erinevate kudede ja elundite otsesed seenkahjustused. Mükooside hulka loetakse ka mükoallergoosid ja mükotoksikoosid (v.a mittesöödavate seente söömisel tekkinud mürgistus).
Oportunistilikud mükoosid
Neid põhjustavad algselt mittepatogeensed seeneliigid. Oportunistlikesse mükoosidesse haigestuvad peamiselt nõrgenenud või kahjustunud lümfoid(-immuun)süsteemiga inimesed. Oprotunistlikke mükoose esineb sagedasti suhkurtõve põdejatel, AIDSihaigetel, laia toimega antibiootikume tarvitavatel, kemoteraapiat saavatel ning kortikosteroid- ja immunosupressiivsel ravil olevatel inimestel.
Härma tänav
Härma tänav on tänav Rakveres Kukeküla linnaosas.
Tänav on 271 meetri pikkune. Põhja-lõunasuunaline tänav paikneb Jaama puiestee ja Kuke tänava vahel ning ristub Sepa tänavaga.
Härma tänav on nime saanud 20. sajandil. Pärast Tallinna–Peterburi raudteeliini valmimist 1870. aastal hakkas ilmet omandama uus linnajagu linna põhjapiiri ehk Peterburi tänava (praeguse Tallinna tänava) ja raudteejaama vahel. Põhitänav oli Vaksali tänav (praegune Võidu) ja sellega paralleelselt viisid raudtee suunas Malmi, Küti ja Kauba tänav. Seda kanti hakati kutsuma Kukekülaks. Linnaosa on saanud nime 1870. aastal ehitatud Kuke kõrtsi (ukse kohal oli kukk) järgi, mis paiknes endise Vaksali tänava ja Kuke tänava nurgal.
Rūstuži
Rūstuži on küla (mazciems) Lätis Limbaži piirkonnas Viļķene vallas. Küla asub valla kaguosas ja jääb valla keskusest Viļķenest 5 km kaugusele. Külas asub Rūstuži bussipeatus.
1824. aastal rajati külla õigeusu vallakool. Kool tegutses külas aastani 1928. Aastal 1853 sai külast valla keskus, vallamaja asus seal aastani 1870. 1945. aastal sai küla külanõukogu keskuseks, ent aastal 1954 sealne külanõukogu likvideeriti.
1949. aastal moodustati külas Vorošilovi nimeline põllumajanduslik artell, mis aga aastal 1957 Viļķene sovhoosiga ühendati.
Küla asub kahe soo – Rūstuži Suursoo ja Rūstuži-Blome soo – vahel. Looduskaitse all on külas kasvav mets-õunapuu, Rūstuži mõisa pärn ümbermõõduga 4 meetrit, Jaunpori saar ümbermõõduga 3,9 meetrit, Lāšase pärnad, Lāšase paju ümbermõõduga 6,1 ja Lāšase kask ümbermõõduga 3 meetrit.
Vanatoa tamm
Vanatoa tamm on kaitsealune tammepuu Rapla maakonnas Rapla vallas Tõrma külas endise Vanatoa talu alal. Puu võeti kaitse alla 1961.
Laine Nilbe
Laine Nilbe (aastani 1953 Laine Mägi; 14. aprill 1924 Mõtsküla, Ahja vald, Tartumaa – 4. september 1991 Põlva) oli eesti raamatukogutöötaja.
Haridus
Ta õppis aastatel 1931–1937 Vastse-Kuuste 6-klassilises Algkoolis.
Töö
Ta töötas aastatel 1944–1945 Vastse-Kuuste valla asjaajajana, 1945–1957 Vastse-Kuuste raamatukogu juhatajana ja 1957–1991 Kiidjärve raamatukogu juhatajana.
Puidu keemiline töötlemine
Puidu keemiline töötlemine on puidutöötlemise viis, millega muudetakse puidu välimust, vastupidavust või tekstuuri keemiliste vahenditega.
Keemilised meetodid
Puitu töödeldakse puidukaitsekemikaalidega, et takistada selle mädanemist ja lagunemist ning parandada selle vastupidavust. Viimistlemise käigus kantakse puidu pinnale viimistlusmaterjale, mille eesmärk on puitu kaitsta välistegurite mõju eest. Pinnaviimistlusmaterjalid peavad olema elastsed, et need puidu niiskusomaduste tõttu ei deformeeruks ega praguneks.
Ohud
Puidukemikaalid võivad põhjustada naha, silmade ning hingamisteede ärritust ja allergilist reaktsiooni. Halvemal juhul võib nägemine kaduda või tekkida nahapõletus. Mõned kemikaalid, näiteks arseen ja pentaklorofenool, soodustavad vähi teket, nõrgendavad immuunsüsteemi ja kahjustavad närvisüsteemi. Keemiliselt töödeldud puitmaterjali lagunemisel keskkonnas võivad kahjulikud ained pinnavette sattuda.
Toimeained
Puidu immutamine puidukaitsevahenditega parandab selle vastupidavust aastakümneteks. Kaitsevahendid sisaldavad näiteks vahasid, vaike, värve ja õlisid, mis tungivad sügavale puitu või kaitsevad puitu pindmiselt. Eelkõige tuleb immutada puitu, mis on aasta läbi välitingimustes, et kaitsta seda päikesekiirguse ja muu kahjustava mõju eest. Uuemad kaitsevahendid ei sisalda kroomi ega arseeni. Puidu süvaimmutamiseks kasutatakse tõrvaõli, mis on valmistatud linaõlist ja männitõrvast. See tagab hea kaitse seenhaiguste, mädanemise, hallituse ja putukakahjustuste eest. Puidu pindmiseks immutamiseks kasutatakse lakke, värve ja õlisid, mis kaitsevad puitu ilmastikuolude eest. Pindmist immutust peetakse vähem tõhusaks kaitseviisiks.
Cassi maakond (Texas)
Cassi maakond (Cass County) on maakond USA-s Texase osariigis.
Maakonna pindala on 2486 km², millest 60 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 30 464.
Lebowakgomo
Lebowakgomo on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Capricorni ringkonnas, Lepelle-Nkumpi valla halduskeskus.
Aastatel 1974–1994 oli Lebowakgomo Lebowa bantustani pealinn.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Lebowakgomo elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,31%, värvilisi 0,20%, India või Aasia päritolu inimesi 0,19%, valgeid 0,14% ja teisi 0,16%. Pedi keelt pidas emakeeleks 87,22% inimesi, inglise keelt 2,84%, suulu keelt 1,53%, tsonga keelt 1,46%, ndebele keelt 1,11% ja sotho keelt 1,07%.
Halbturn
Halbturn on vald (Gemeinde) Austrias Burgenlandi liidumaal Neusiedl am See ringkonnas.
Ajalugu
2008. aastal avastas arheoloogide meeskond kolmanda sajandi kuldrulli kujulise amuleti, millele oli kirjutatud juudi palve Šema Israel (Kuule, Iisrael! Issand on meie Jumal, Issand on üks). Seda peetakse kõige varasemaks säilinud tõendiks juutide kohalolekust praeguse Austria alal.
Halbturni palee ehitas Johann Lucas von Hildebrandt aastatel 1701–1711 keiser Karl VI jahimajaks. Keisri tütar, keisrinna Maria Theresia lasi seda suurendada ja kinkis selle oma tütrele, Tescheni hertsoginna Maria Christinale. 1955. aastal päris selle Habsburgide emapoolne järeltulija parun Paul Waldbott von Bassenheim. 2008. aastal läks see tema vennapojale krahv Markus von Königsegg-Aulendorfile.
pisi|tühi|Halbturni palee
Uniszowice
Uniszowice on küla Poolas Lublini vojevoodkonnas Lublini maakonnas Konopnica vallas. Uniszowice asub Lublini kesklinnast ligikaudu 8,5 km läänes.
Malmi tänav (Rakvere)
Malmi tänav on tänav Rakveres.
See asub Rakvere Kukeküla linnaosas ja on pikkusega 334 m. Põhja-lõunasuunaline tänav paikneb Jaama puiestee ja Tallinna tänava vahel ning ristub Sepa ja Kuke tänavaga.
Malmi on tänava algne nimi. Pärast Tallinna–Peterburi raudteeliini valmimist 1870. aastal hakkas ilmet omandama uus linnajagu linna põhjapiiri ehk Peterburi tänava (praeguse Tallinna tänava) ja raudteejaama vahel. Põhitänav oli Vaksali tänav (praegune Võidu) ja sellega paralleelselt viisid raudtee suunas Malmi, Küti ja Kauba tänav. Seda kanti hakati kutsuma Kukekülaks. Linnaosa on saanud nime 1870. aastal ehitatud Kuke kõrtsi (ukse kohal oli kukk) järgi, mis paiknes endise Vaksali tänava ja Kuke tänava nurgal.
Sirje Parve
Sirje Parve (sündinud 20. augustil 1948) on eesti sisearhitekt ja disainer.
1991. aastast juhib ta oma sisearhitektuuribürood Ruumidisain OÜ, mis tegeleb sisekujunduse, mööblidisaini ja messidisainiga. Ta on kujundanud arvukalt ühiskondlikke hooneid, büroosid ja eluruume, teinud messikujundusi ja disaininud ka tänavasisustust. Eksperdina on ta ajakirjanduses sõna võtnud sisearhitektuuri, tootekujunduse ja sellealase hariduse teemadel.
Ta on kutsekvalifikatsioonilt 7. taseme volitatud sisearhitekt.
Liikmesus
Parve on Eesti Sisearhitektide Liidu (ESL) liige, 2015. aastast ESL-i nõukoja liige.
Tunnustus
Sirje Parve teoseid on korduvalt nomineeritud Eesti Sisearhitektide Liidu aastapreemiale.
Isiklikku
Sirje Parve abikaasa on filosoof ja psühhiaater Valdar Parve, nende tütar disainer ja sisekujundaja Piret Parve ja poeg tööstustehnoloog Kaur Parve.
Iisrael 2022. aasta taliolümpiamängudel
Iisrael osales 2022. aasta taliolümpiamängudel Pekingis 6 sportlasega (2 naist ja 4 meest), kes võistlesid kolmel spordialal. See oli 8. kord, kui Iisrael osales taliolümpiamängudel.
Sportlased
Iisraeli esindasid kiiruisutaja Vladislav Bõkanov, iluuisutajad Oleksi Bõtšenko, Hailey Kops ja Jevgeni Krasnopolski ning mäesuusatajad Barnabás Szőllős ja Noa Szőllős.
Barnabás Szőllős saavutas alpi kahevõistluses 6. koha, mis on parim Iisraeli sportlase tulemus individuaalalal taliolümpiamängudel.
Kurevere dolokivimaardla
Kurevere dolokivimaardla on üleriigilise tähtsusega dolokivimaardla, mis asub Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Maardla pindala on 154 ha.
Eestis on maardlast kaevandanud AS Nordkalk (nt aastal 2002).
Kesk-Karoo ringkond
Kesk-Karoo ringkond on Lõuna-Aafrika vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis asuv 2. järgu haldusüksus.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kesk-Karoo ringkonna elanikest värvilisi 76,15%, mustanahalisi aafriklasi 12,74%, valgeid 10,14%, India või Aasia päritolu inimesi 0,42% ja teisi 0,55%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 87,18%, koosa keelt 7,76% ja inglise keelt 2,60%.
Portugali president
thumb|Portugali presidendi lipp.
Kuna Portugal on poolpresidentaalne riik, on presidendil küllaltki laialdased volitused, kuid neile on kehtestatud selged põhiseaduslikud piirangud ja praktikas on presidendid oma võimutäiust harva kasutanud.
Alates 9. märtsist 2016 on Portugali president Marcelo Rebelo de Sousa. Varasemad Portugali presidendid on ära toodud artiklis Portugali riigipeade loend.
Siseriiklikud õigused ja kohustused
Portugali Vabariigi president juhatab riiginõukogu istungeid, kuulutab välja valimised (presidendivalimised, parlamendivalimised, Euroopa Parlamendi valimised, autonoomsete piirkondade parlamentide valimised), kutsub kokku parlamendi erakorralised istungid, võib vajadusel laiali saata parlamendi, määrab ametisse peaministri, nimetab peaministri ettepanekul ametisse ja vabastab ametist ministreid, tagandab vajadusel ametist peaministri või kogu valitsuskabineti, võib peaministri palvel juhatada valitsuse istungeid, võib vajadusel laiali saata autonoomsete piirkondade parlamendid, nimetab ametisse ja vabastab ametist riigi esindajad autonoomsetes piirkondades, audiitorkohtu esimehe, riigi peaprokuröri, viis riiginõukogu liiget ja kaks ülemkohtu liiget, juhatab riigikaitse ülemnõukogu istungeid, nimetab ametisse relvajõudude staabiülema ja tema asetäitjad.
Presidendi allkirjaga saavad parlamendis heakskiidetud eelnõud seaduse jõu. Tal on õigus anda riiklikke autasusid. Vajadusel on presidendil õigus riigis välja kuulutada eriolukord või sõjaseisukord. Valitsusega konsulteerides on tal õigus anda kurjategijatele armu. President on ka see, kes võib pöörduda konstitutsioonikohtu poole hinnangu saamiseks seaduste, korralduste ja rahvusvaheliste lepingute põhiseaduslikkusele.
Kuigi presidendil on laialdased volitused, on paljudele neist kehtestatud ka selged põhiseaduslikud piirangud, et vältida liiga suure võimu koondumist presidendi kätte. Enamik ametisse nimetamisi ja ametist vabastamisi, samuti parlamentide ja valitsuse laialisaatmine saavad toimuda vaid seadustes ette nähtud juhtudel ning pärast laiapõhjalisi konsultatsioone.
Näiteks peaministri nimetamine kuulub küll presidendi kompetentsi, kuid vastavalt põhiseaduse artiklile 187 peab ta enne konsulteerima oma valiku osas parlamendis esindatud parteidega ja võtma arvesse viimaste parlamendivalimiste tulemusi. Samuti nimetab president ametisse ülejäänud valitsuse liikmed, kuid teeb seda peaministri ettepaneku põhjal. Vastavalt põhiseaduse artiklile 195 võib president valitsuse ametist tagandada vaid juhul kui valitsuse ametisse jäämine on muutunud takistuseks demokraatlike institutsioonide normaalsele toimimisele ja sedagi alles pärast konsulteerimist nõuandva organi, riiginõukoguga.
Rahvusvahelised õigused ja kohustused
Igapäevastes välissuhetes, sealhulgas ka rahvusvaheliste lepingute sõlmimisel esindab Portugali reeglina peaminister. Peaminister on ka Portugali kõrgeim esindaja Euroopa Liidu tasandil, esindades riiki Euroopa Ülemkogus. Siiski on presidendil mõned välissuhetega seotud ja ainult talle kuuluvad õigused.
Tal on õigus valitsuse palvel nimetada ametisse suursaadikuid ja erakorralisi esindajaid, samuti võtab ta vastu välisriikide diplomaatide volikirjad. Presidendi allkirja vajavad jõustumiseks kõik rahvusvahelised lepingud. Valitsuse ettepanekul ja pärast riiginõukoguga konsulteerimist on presidendil õigus kuulutada välisriigile sõda või sõlmida rahu, kuid see otsus vajab ka parlamendi heakskiitu. Sõjakuulutus eeldab juba alanud või riiki kohe ähvardavat agressiooni.
Vetoõigus
Kahekümne päeva jooksul seaduseelnõu vastuvõtmisest parlamendis on presidendil õigus see vetostada. Parlamendil on võimalik presidendi veto ületada, kui parlament võtab absoluutse häälteenamusega seaduseelnõu muutmata kujul uuesti vastu. Sel juhul on presidendil kohustus see kaheksa päeva jooksul allkirjastada. Teatud juhtudel vajab aga parlament presidendi veto ületamiseks kordushääletusel kahe kolmandiku parlamendi liikmete toetust. Seda on vaja näiteks välissuhteid puudutavates küsimustes.
Valimise kord
President valitakse demokraatlikel, üldrahvalikel ja salajastel otsevalimistel, millel võivad osaleda vähemalt 18-aastased Portugali kodanikud, kellelt ei ole seaduslikus korras valimisõigust ära võetud. Presidendiks kandideerida võivad Portugali kodanikud, kellel on olemas valimisõigus ja kes on vähemalt 35-aastased.
Presidendi ametiaeg kestab viis aastat ja teda võib ametisse valida kaheks järjestikuseks ametiajaks. Sama isik võib saada presidendiks ka kolmandal korral, kuid tingimusel, et (1) see ei ole tema kolmas järjestikune ametiaeg; (2) ta ei osale presidendivalimistel enne vähemalt ühe viieaastase perioodi möödumist tema teisest ametiajast. Kui president astub ametist tagasi vabatahtlikult, ei saa ta uuesti presidendiks kandideerida tema tagasiastumisele järgneva viie aasta jooksul toimuvatel presidendivalimistel.
Sisuliselt tähendab see seda, et president, kes on olnud ametis kaks järjestikust ametiaega või lahkunud ametist vabatahtlikult, ei saa tavatingimustes uuesti presidendiametisse asuda enne kahe ametiaja (10 aasta) möödumist tema viimase ametiaja lõpust.
Presidendikandidaadiks saab esitada isikuid, kes on kogunud vähemalt 7500 ja mitte rohkem kui 15 000 registreeritud valija toetusallkirjad. Kandidaadid tuleb esitada ülemkohtule vähemalt 30 päeva enne valimiste kuupäeva.
Presidendivalimised peavad toimuma vähemalt 60 päeva enne ametis oleva presidendi volituste lõppemist. Valituks osutunud kandidaat vannutatakse ametisse lahkuva presidendi ametiaja viimasel päeval. Kui presidendi ametikoht on valimiste toimumise ajal vakantne, peab valituks osutunud kandidaat andma ametivande valimistulemuste avaldamisele järgneva kaheksa päeva jooksul.
Kohtulik vastutus
Presidendi saab kohtulikule vastutusele võtta ainult parlamendi algatusel. Vastavat ettepanekut peab toetama üks viiendik parlamendi liikmetest ja hääletusel peab see saama kahe kolmandiku parlamendi liikmete toetuse. Presidendi üle mõistab kohut Portugali Ülemkohus. Süüdimõistev otsus toob automaatselt kaasa ametist tagandamise. Kui presidenti soovitakse süüdistada kuritegudes, mis on toime pandud enne tema volituste algust presidendina, siis saab seda teha tavapärases kohtukorras pärast tema ametiaja lõppu.
Kohusetäitja määramine
Kui president ei saa mingil põhjusel oma ametikohustusi täita, võtab presidendi kohustused üle parlamendi esimees. Kui ka parlamendi esimees ei saa oma kohuseid täita, siis lähevad presidendi volitused isikule, kes on määratud parlamendi esimehe kohusetäitjaks. Presidendi kohusetäitja volitused parlamendi liikmena peatuvad ajaks, mil ta presidendi kohuseid täidab.
Erisätted
Portugali Vabariigi president ei tohi lahkuda riigi territooriumilt parlamendi loata. Luba ei ole vaja juhul, kui president on mitteametlikul visiidil, mis ei kesta üle viie päeva, kuid ka sellistest visiitidest tuleb parlamendile ette teatada.
Institutsiooni ajalugu
Presidendi ametikoht seati Portugalis sisse pärast monarhia kukutamist 5. oktoobril 1910. 21. augustil 1911 vastu võetud uus põhiseadus kehtestas vabariikliku valitsemiskorra ja sätestas, et riigipea ametinimetus on edaspidi president. 24. augustil 1911 valis põhiseaduslik assamblee Portugali Vabariigi esimeseks presidendiks Manuel de Arriaga.
1919. aastal muudeti põhiseadust, suurendades seni suuresti tseremoniaalse presidendi ametikoha volitusi. Nii sai president esmakordselt õiguse parlamenti laiali saata.