Kuusalu_meeskoor
Katsed meestelaulu elustada
Järgmisel aastal, kui juhatajaks tuli Hillar Lukk, kes hakkas meesansamblit juhendama, käidi ka esinemas. 1960. aastal valmistus XV üldlaulupeost osa võtma Kuusalu segakoor, millega liitusid ka ansamblimehed. Sama aasta sügisel loodi segakoori juhataja Aliis Lusiku juhendamisel jälle meeskoor 19 lauljaga. 30. aprillil 1962 tähistati Kuusalu kultuurimajas Kuusalu muusikaelu 95. aastapäeva. Kontserdil tegid kaasa veel Kuusalu puhkpilliorkester, naiskoor ja ansamblid. See päev oli meeskoorile ajalooline tähtpäev. Sellel aastal esines meeskoor palju, ka Riias. 1963. aasta oli väga edukas meeskoorile: esinemisi oli üleriigiliselt 23. 1964. aastal asus meeskoor valmistuma järjekordseks laulupeoks, oli vaja õppida meeskooride ja ühendkooride repertuaarid. 1965. aasta üldlaulupeol käis Kuusalu koor 30 mehega. Enne seda osaleti 1933. aasta laulupeol alles. Kooril täitus viis aastat järjepideva töö algusest. Selle aja jooksul oli kooris laulnud 61 lauljat ning 62 esinemist. Kuusalu VII laulupäev 1966 aastal peeti Kordejaanil. Peol osalesid mitmed koorid kui ka rahvatantsijad. Meeskoori ülesandeks oli Läti koore võõrustada. 1968. aasta oli meeskoorile tähtis, kuna kohe oli möödumas 100 aastat jalgsimatkast Kuusalust Tartu laulupeole. Tähtsalt aastal jäi aga dirigent Aliis Rea dekreetpuhkusele, kelle asemel tuli koori juhtima Ludmilla Lõhmus, kuid koor läks märtsi lõpul laiali. Samal aastal lõpetas ka laulja lahkumise tõttu töö meesansambel, kuid nüüd töötuks jäänud ansambli juht Juhan Jaaska nõustus ajutiseks üle võtma meeskoori juhtimise. 1969. aastal läksid Kuusalu mehed Tartusse juubelilaulupidu tähistama. Osaleti ka laulupeo tule toomises. 1970 tähistati Kuusalu 750. sünnipäeva kui ka 6. detsembril Kuusalu pasunakoori 100. aastapäeva. Järgneval aastal oli aga koori tegevus tagasihoidlik, sest dirigent oli tihti haige. 1971. aastal said aga meeslauljad Kuusalu meeskoori rinnamärgid. 1972 oli jällegi aktiivne aasta, lauldi koos ka Kehra ja Loksa meeskooridega. 1973. aastal käis Kuusalu meeskoor III vabariiklikul meeskooride laulupäeval Viljandis, ja jällegi esines kohalikel üritustel. 1974. oli tavapärane tegus aasta ning 1975 käidi jällegi laulupeol. 1975. aastal lahkus Aliis Rea koorijuhi ametist, tema juhtimisel tegutses koor 15 aastat. Uuteks koorijuhtideks tulid noored Georg Otsa nimelise Tallinna muusikakooli II kursuse õpilased Ene Jõesalu ja Tiina Kalda. Esimene esinemine noorukeste käe all toimus juba järgmise aasta veebruaris. Sellel ja järgnevatel aastatel esineti veel üritustel, nagu siiani ka tehtud oli. 1978 käidi meeskooride XII laulupäeval Viljandis. 1979. aastal abiellus koorijuht Ene Jõesalu. 1980. aastal toimus ENSV laulupidu ning meeskooride laulukivi avamine. Järgnevatel aastatel tähistati 1981 puhkpilliorkestri 110. ning 1982 Kuusalu X laulupäeva. 1983. aastal võeti rahulikult, esinemisi oli vaid üheksa. 1984 käis koor oma külaliste juures Novgorodis kontserti andmas. 1985 võeti jällegi osa laulupeost, milleks hoogsalt valmistuti. Tegusad aastad olid ka 80ndate lõpp. 1987 tähistati Kuusalu meeskoori 120. aastapäeva. Kontserdil tegid kaasa ka naiskoor, pasunakoor ja poisteansambel. Lisaks jõudsid sellel aastal mehed käia ka kontsertreisil Petrozavodskisse. Aastal 1988 uuendati koori repertuaari kui ka lauljaskonda. Toimus palju esinemisi, ka meeskooride vabariiklikul laulupäeval. 1989 käidi Tartus tähistamas üldlaulupidude 120. aastapäeva. Kolmanda Tartu käigu ajal (1969 ja 1989) olid jällegi samad 22 meest rivis. 1990. käidi kontsertreisil Soomes ja esineti muidu väga palju üritustel. Osaleti jällegi laulupeotule toomises ning muidugi ka laulupeol. Samal aastal tuli ka Tampere meeskoor vastukülaskäigule Kuusallu.