cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ludvig Nobel
Ludvig Nobel sündis 1831 Stockholmis, kuid kolis 1842. aasta oktoobris koos ema ning vendade Emili, Roberti ja Alfrediga Peterburi, kuhu nende isa Immanuel Nobel (1801–1896) oli siirdunud äri laiendamiseks juba 1838. Isa tegeles samuti leiutamisega ja töötas Venemaa Keisririigi sõjalaevastiku jaoks välja uut tüüpi meremiini, millele saadud riiklik tellimus ja riigi ostetud patent võimaldasid tal tuua Venemaale oma pere ja asutada koos kindral Ogarjoviga mehaanikaettevõte Peterburis Peterburi saarel. 1851 asutas ta ettevõtte Nobel ja pojad, mis saavutas suure kasumlikkuse Krimmi sõja ajal kaitse-eesmärkidel kasutatavate miinide riiklike tellimuste abil. Kuid pärast sõja lõppu tellimused lõppesid ja ettevõte läks 1859 pankrotti. Pärast pankrotti lahkus Immanuel Nobel koos naise ja poja Emiliga Venemaalt, kuid seni isa ettevõttes töötanud Ludvig ja Robert Nobel jäid Venemaale.
Pärast isa lahkumist alustas Ludvig Nobel iseseisvat majandustegevust ja rentis 1859 Peterburis mehaanikatöökoja, mille ostis juba 1861 välja ja moodustas selle baasil Mehaanikaettevõtte Ludvig Nobel, mis asus täitma nii sõjalisi (vintpüssid, mürsud, miinid jne) kui ka tsiviiltellimusi (metallitööpingid jms). See oli kvaliteetne mehaanikaettevõte, kus väljaõpetatud spetsialistid ja väljatöötatud lahendused anti edasi Venemaa teistele sõjatööstusettevõtetele (Tuula, Iževski ja Sestroretski relvatehas).
Ludvig Nobel ei piirdunud ainult mehaanikatöödega, vaid osales ka oma venna Roberti asutatud Musta mere äärses naftatööstuses Branobel. Ta töötas välja metallist kütusetsisternid nafta transpordiks puuraukudest mööda raudteed, metallist torujuhtme nafta transpordiks mööda maad ja säilitamiseks ning tankeri nafta transpordiks meritsi. 1915. aastaks oli Nobelide perekonnaga seotud tankerite laevastik kujunenud maailma suurimaks. Need laevad valmistati Nobeli tehases koostatud jooniste järgi Rootsis ja varustati Nobeli tehase diiselmootoritega.
Ludvig Nobeli mehaanikatehase leiutised
Ludvig Nobeli mehaanikatehases töötati välja maailma esimene diiselmootor, millega oli alates 1903 varustatud enamik Venemaa uusi sõjalaevu, jäälõhkujaid ja allveelaevu, sealhulgas maailma esimene mootorlaev Sarmat ja 1908. aastal maailma esimene diiselallveelaev Minoga. 1912. aastal oli maailmas toodetud 16 mootorlaevast 14 varustatud Ludvig Nobeli mehaanikatehase diiselmootoritega.
Tunnustus
11. aprill 1875 – Püha Anna ordeni 2. järk panuse eest Venemaa relvatööstuse arendamisse.
Mälestuse jäädvustamine
Pärast Ludvig Nobeli surma 1888 asutati Peterburi Mäetehnikumis ja Tehnoloogiainstituudis, Troonipärija Nikolai nimelises kutsekoolis (ремесленное училище Цесаревича Николая), Peterburi Kommertskoolis, Esimeses Reaalkoolis ja Bakuu reaalkoolis Ludvig Nobeli nimeline stipendium. Venemaa Tehnikaühing hakkas välja andma Ludvig Nobeli nimelist auhinda väljapaistavate teadustööde ja uuringute eest.
Beat (ansambel)
Ansambel esindas Soomet 1990. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Fri?" ('Vaba?'). Laul jagas 21. (viimast) kohta.
Ján Čarnogurský valitsus
Ján Čarnogurský valitsus oli Slovakkia valitsus 23. aprillist 1991 kuni 24. juunini 1992.
Ján Čarnogurský valitsus tuli võimule, kui senine valitsusjuht ja ühtlasi ka valitsuse peajõu Avalikkus Vägivalla Vastu ehk VPN esimees Vladimír Mečiar oli lahkunud oma parteid Liikumine Demokraatliku Slovakkia Eest ehk HZDS-i tegema. Mitu hiljem sellega seotud olnut siiski jätkas valitsuses, samuti nagu senised koalitsioonikaaslased Kristlik-demokraatlik Liikumine ehk KDH; Demokraatlik Partei ehk DS ja VPNi "traditsioonilist" voolu esindav uus jõud Kodanike Demokraatlik Liit (ODU).
Valitsuse koosseis
1kohusetäitja 2 originaalis minister obchodu a cestovného ruchu
Molekul
Molekul on keemilise aine vähim osake, millel on selle aine keemilised omadused.
Keemias kasutatava ametliku definitsiooni järgi on molekul elektriliselt neutraalne osake, mis koosneb kahest või enamast ühe või mitme keemilise elemendi aatomist, mis on omavahel ühendunud keemiliste sidemetega. Rangelt võttes ei hõlma molekuli definitsioon ioonsete ainete (nt NaCl) struktuuriühikuid, kuid lihtsuse huvides kasutatakse tihti ka nendest rääkides molekuli mõistet. Mitteranges mõttes nimetatakse molekulideks sageli ka vabasid aatomeid või mitmest aatomist koosnevaid ioone.
Füüsikas, gaaside kineetilises teoorias kasutatakse terminit "molekul" iga gaasifaasis oleva osakese kohta, olenemata selle koostisest. Selle definitsiooni järgi on väärisgaaside aatomid molekulid.
17. sajand
Kõige varasemad teooriad molekulide kohta pärinevad 17. sajandist. Vanakreeka filosoofid Leukippos, Demokritos ja Epikuros arvasid, et materjali kõvadus oleneb sellest, missuguse kujuga aatomeid ta sisaldab. Seetõttu olid nende arvates näiteks raua aatomid kõvad ja tugevad, vee aatomid libedad ja siledad, soola aatomid teravad ja nurksed. 17. sajandil tuli aga Isaac Newton välja teooriaga, milles ta väitis, et osakesi hoiab koos mingisugune jõud, mis on vahetul kokkupuutel väga tugev.
20. sajand
20. sajandil arenes molekulide teooria väga palju. Saksa keemik Richard Abegg avastas, et aatomid, mille elektronkihil on juba 8 elektroni, alustavad uue kihi täitmist ja et mõned aatomid, millel on elektronkihil 8 elektroni, on stabiilsemad. Peaaegu kümme aastat hiljem avaldas Alfred Lauck Parson artikli, kus väidab, et elektronid ei ole lihtsalt elektrilised laengud, vaid on lisaks sellele ka väiksed magnetid ja seetõttu toimub keemilises sidemes elektronide jagamine kahe aatomi vahel.
Lewis väitis, et kaks aatomit alluvad oktetireeglile mitte ainult ühe aatomi pealt teisele elektrone kandes, vaid ka ühe või rohkemate elektronpaaride jagamisega. Linus Pauling avaldas artikli, milles ta kasutas kvantmehaanikat, et välja arvutada molekulide omadusi ja struktuuri. Nendele ideedele toetudes lõi Pauling hübridisatsiooniteooria ja sai tänu sellele ka Nobeli auhinna.
21. sajand
Aastal 2009 tehti esimene pilt päris molekulist. Selleks kasutati aatomijõumikroskoopi, mille abil oli näha iga pentatseeni aatom ja keemiline side.
Liikuvus
Molekulid on alati liikuvuses. Tahketes ainetes võnguvad molekulid oma tasakaaluoleku ümber, vedelikes toimub molekulide korrapärane liikumine ning gaasides korrapäratu liikumine. Temperatuuri tõustes molekuli liikuvus kasvab.
Homo- ja heteronukleaarsus
Molekulid saavad olla kas homonukleaarsed või heteronukleaarsed. Homonukleaarne molekul koosneb kahest või enamast ühe elemendi aatomist, näiteks N2 või O2. Heteronuklearne molekul koosneb kahest või enamast erinevate elementide aatomitest, näiteks C2H5OH ja H2O. Aatomeid ja komplekse, mis on ühendatud mittekovalentse sideme, näiteks vesiniksideme, ei nimetata tavaliselt molekulideks.
Molekulmass
Molekulmass on kõigi molekulis olevate aatomite aatommasside summa. Molekulmassi arvutamisel tuleb arvestada alaindeksitega molekulivalemis.
Mool
Molekulide puhul on mool ainehulk, milles on 6,02×1023 ehk Avogadro arv molekule.
Suurus
Enamasti on molekulid nii väikesed, et palja silmaga neid ei näe, aga on ka erandeid. DNA ja paljud polümeeride molekulid võivad saavutada makroskoopilisi suurusi ja olla silmaga nägemiseks piisavalt suured. Tavalise molekuli suurus jääb mõne kuni mitme tosina Å vahele.
Kõige väiksem molekul on diaatomilisel vesinikul (H2), kus sideme pikkuseks on 0,74 Å.
Keemilised sidemed
Molekule hoiavad koos keemilised sidemed. Molekulidevahelised sidemed jagunevad kovalentseteks ja ioonilisteks sidemeteks.
Kovalentne side
Kovalentne side on kahe aatomi vahel siis, kui nad jagavad elektronpaari. Kovalentne side saab olla polaarne või mittepolaarne. Polaarse kovalentse sideme korral on side tekkinud kahe erineva elektronegatiivsusega aatomi vahel. Suurema elektronegatiivsusega aatom mõjutab elektronpaari tugevamini ning elektronid on nihutatud selle elemendi aatomi poole. Mittepolaarse kovalentse sideme puhul on mõlema aatomi elektronegatiivsused võrdsed ning elektrontihedus on jaotatud mõlema aatomituuma suhtes sümmeetriliselt.
Iooniline side
Iooniline side tekib vastasmärgiliste laengutega ioonide vahel. Ioonid on aatomid, mis on kaotanud ühe või rohkem elektrone (katioonid) või aatomid, mis on juurde võtnud ühe või enam elektrone (anioonid). Tavaliselt on katiooniks metalliaatom ja aniooniks mittemetalli aatom.
Molekulaarteadus
Molekulide teadust kutsutakse molekulaarkeemiaks või molekulaarfüüsikaks, olenevalt sellest, kas fookus on keemial või füüsikal. Molekulaarkeemia tegeleb molekulidevaheliste seadustega, mille tulemusel tekivad või katkevad keemilised sidemed. Molekulaarfüüsika tegeleb molekulide struktuuri ja omadustega.
Molekulivalem
Molekulivalem ehk molekulaarvalem on keemiline valem, mis näitab molekuli koostist. Molekulivalem näitab, mis aatomeid ja kui palju on mingi konkreetse aime molekulis. Näiteks benseeni molekulis C6H6 on 6 süsiniku- ja 6 vesiniku aatomit.
Empiiriline valem
Empiiriline valem on lihtsustatud, see iseloomustab molekulis esinevate aatomite suhet. Näiteks benseeni korral on see CH ehk iga süsiniku aatomi kohta on üks vesiniku aatom.
Struktuurivalem
pisi|Sama molekuli kujutamine ruumilistel struktuurivalemitel (vasakul ja keskel) ning tasapinnalisel graafilisel struktuurivalemil (paremal) Struktuurivalem näitab piltlikult ja lihtsustatult molekulis esinevate aatomite asetust, sidemeid ja osalaenguid. Struktuurivalemid jagunevad järgmiselt:
Tõnu Lehtsaar
pisi|Tõnu Lehtsaar märtsis 2011 Tõnu Lehtsaar (sündinud 2. mail 1960) on eesti psühholoog. Aastatel 2000–2016 oli ta Tartu Ülikooli religioonipsühholoogia professor. Jaanuarist juulini 2007 oli ta Tartu Ülikooli rektori kohusetäitja.
24. detsembril 2017 nõustus ta rektoraadi ettepanekul kandideerima rektori kohusetäitjaks; senat valis ta 27. detsembril sellele ametikohale ja tema volitused algasid kohe.
Aleksei Kuznetsov
Aleksei Kuznetsov (vene keeles Кузнецов Алексей Александрович) (20. veebruar ( vkj 7. veebruar ) 1905 Borovitši Novgorodi kubermang Venemaa Keisririik – 1. oktoober 1950 NSV Liit), oli nõukogude riigitegelane, kindralleitnant (1943), NLKP KK sekretär, kes hukati kommunistliku partei sisese võimuvõitluse tagajärjel fabritseeritud nn. Leningradi süüasja tulemusena 1950. aastal.
Tõnu Lehtsaar
Haridus
Ta lõpetas 1983. aastal Tartu Riikliku Ülikooli psühholoogia alal ja pälvis 1990. aastal samas ülikoolis pedagoogikakandidaadi kraadi.
Aleksei Kuznetsov
Aleksei Kuznetsov sündis Novgorodi kubermangus Borovitšis, kus sai ka keskhariduse ning aslustas tööd Borovitši saekaatris, kust suunati 1924. aastal komsomolitööle. Aastatel 1924–1932 töötas Novgorodi oblastis ja Leningradis komsomolitööl, kust suunati 1932. aastal ÜK(b)P Leningradi oblastikomitee instruktoriks.
Tõnu Lehtsaar
Haridus
Hiljem on Tõnu Lehtsaar täiendanud end Ameerika Ühendriikides Kentucky osariigis Louisville'i baptistlikus teoloogiaseminaris (1991–1992) ja Tartu kõrgemas usuteaduslikus seminaris (1994).
Loomemajandus
Loomemajandus hõlmab näiteks arhitektuuri, audiovisuaalseid kunste, disaini, etenduskunste, meelelahutust, infotehnoloogiat, kirjastamist, ajakirjandust, kunsti, muuseume, muusikat, reklaami, käsitööd, kultuuriturismi. Loomemajanduse määratlemisel on oluline tajuda kultuurivaldkondade seoseid teiste elu- ja majandusvaldkondadega ning seda, et kultuur pole ühiskonnas vaid saaja, vaid väga olulise andja rollis ning et kultuuriline loovus on eluliselt oluline teadmistepõhise majanduse ülesehitamisel.
Loomemajanduse toimimiseks on oluline toetada loovisikuid nende loomepotentsiaali ja intellektuaalse omandi efektiivsemaks rakendamiseks, tugevdada loomeettevõtluse konkurentsivõimet ning viia kultuurikeskse mõtlemise aspekt ka muudesse poliitikatesse.
Loomemajandus kui kunstitööstus
Loomemajanduses kui kunstitööstuses on eristatavad kaunite kunstide (inglise keeles fine arts), kommertskunsti (commercial arts) ja harrastuskunsti (amateur arts) funktsioon.
Aleksei Kuznetsov
Leningradi süüasi
Aleksei Kuznetsov rehabiliteeriti NSV Liidu Ülemkohtu Sõjakolleegiumi poolt 30. aprillil 1954. 26. veebruaril 1988 taastati NLKP KK juures asuva Parteikontrolli Komisjoni otsuse alusel Aleksei Kuznetsovi NLKP liikmesus 1925. aastast.
Heinaturu tänav
Heinaturu tänav on tänav Narva vanalinnas. Algab Suurest tänavast ning lõpeb tupiktänavana. Tänava pikkus on umbes 115 m.
Aleksei Kuznetsov
Parteilised ja riiklikud ametikohad
Teise maailmasõja ajal
Tõnu Lehtsaar
Töökäik
Tegevust teadlasena alustas Lehtsaar 1983. aastal Tartu Riikliku Ülikooli tööstuspsühholoogia laboratooriumi nooremteadurina, aastast 1986 oli ta sama ülikooli juures rakenduspsühholoogia laboratooriumi juhataja. Aastatel 1991–2000 oli ta Tartu Ülikooli usuteaduskonna dotsent ja 2001–2003 sama teaduskonna dekaan, aastal 2016 sama teaduskonna juhataja. Alates 2017. aastast töötab ta Tartu Ülikoolis nõustajana.
Aleksei Kuznetsov
Parteilised ja riiklikud ametikohad
Langus ja repressioonid
Tõnu Lehtsaar
Töökäik
Ta on aastast 2000 Tartu Ülikooli praktilise usuteaduse professor. Aastatel 1994–1995 oli ta külalisprofessor Fort Worthi baptistlikus teoloogiaakadeemias Ameerika Ühendriikides Texase osariigis.
Isiklikku
Tõnu Lehtsaar on abielus ja tal on kolm last.
Usk ja kogudus
Tõnu Lehtsaar on baptist. Ta on Tartu Kolgata baptistikoguduse liige, koguduse juhatuse esimees ja jutlustaja.
Nelson Potter
Nelson Thomas Potter Jr. (22. september 1939 – 12. mai 2013) oli USA filosoof, kes tegeles põhiliselt Immanuel Kanti eetikaga.
Ta sai doktorikraadi Johns Hopkinsi Ülikoolist 1969. Aastast 1965 kuni emeriteerumiseni 2010 töötas ta Nebraska-Lincolni Ülikoolis.
Kanti "Alusepaneku" 1. peatüki argument
Artikkel "The Argument of Kant's Groundwork, Chapter 1" tõlgendab Immanuel Kanti teose "Alusepanek kommete metafüüsikale" 1. peatükki ühtse argumendina ja üheksa teesina.
Loomemajandus
Loomemajandus kui kunstitööstus
Kaunid kunstid on kutsetegevus, mis juhindub põhimõttest "kunst kunsti pärast", samuti kui teaduses on olemas "puhta uurimistöö" põhimõte. Kaunite kunstide puhul on tavaliselt olemas üldtunnustatud kutsekvaliteedi standardid, mille määratlemise ümber käib pidev erialane diskussioon. Tavaliselt eeldatakse, et kaunite kunstidega tegelemine on mittetulunduslik tegevus.
Kommertskunstiga tegelemine on juba vastavalt oma definitsioonile tulunduslik. Kommertskunstis seatakse tihti majanduslik kasum kunstilisest kvaliteedist olulisemaks, kuigi need kaks parameetrit siiski teineteist otseselt ei välista. Samuti kasutavad kaunid kunstid oma toodete müügiks tihti kommertskunsti kanaleid.
Heinaturu tänav
1900. ja 1905. aasta linnaplaanidel oli selle tänava nimi Раздельная улица, 1912. ja 1929. aasta linnaplaanidel Vahe tänav.
Nelson Potter
Kanti "Alusepaneku" 1. peatüki argument
1. peatükk teeb kindlaks, mis moraali ülim printsiip on, analüüsides moraalse headuse mõistet. 2. peatükk jätkab sama printsiibi ekspositsiooniga filosoofilise terminoloogia abil. 3. peatükk püüab seda printsiipi õigustada.
Tees 1. Ainult heal tahtel on absoluutne väärtus. Kanti järgi kuulub see meie tavalisse ratsionaalsesse moraalitunnetusse ning ta analüüsib meie tavalist mõistuspärast teadmist moraali kohta, nii et ta võib-olla leiab, et selle teesiga nõustuks kohe iga mõistusega olend. Ta ei esita selle teesi kasuks kuigi palju argumente. Tekib kaks küsimust: mis on hea tahe ja mis on absoluutne väärtus? Hea tahte mõistet alles hakatakse analüüsima ning sellepärast see peabki olema ebamäärane ja umbmäärane. Kogu 1. peatükk vastab küsimusele, mis hea tahe on. Igatahes aga võib öelda, et hea tahe on see, mille omamise tõttu kedagi võib nimetada moraalselt heaks inimeseks. Absoluutset väärtust võib pidada väärtuseks, mis kaalub üles iga mitteabsoluutse väärtuse. Nii et Kant väidab heal tahtel on suurem väärtus kui tahes muud laadi asjal. Kuna osutub, et hea tahe on moraalne tahe ja selles on isikute moraalne väärtus, siis võib teesi väljendada ka nii: moraalne väärtus kaalub iga muud laadi väärtuse üles.
Tees 2. Hea tahe ei ole hea selle pärast, mida ta teeb või korda saadab. See, mis on hea üksnes selle pärast, mida ta korda saadab, on hea ainult tuletatud mõttes, st ainult vahendina; hea tahe on iseenesest hea. Tees 2 järeldub teesist 1, sest kuigi asi võib olla seesmiselt hea, olemata absoluutselt hea, ei saa seda olla miski hea ainult vahendina absoluutselt hea jaoks, sest vahendi headust piiraks alati eesmärgi headus. Ja kui hea tahe on ka hea vahendina, siis see tõsiasi on erinev ja sõltumatu tema seesmise headuse tõsiasjast.
Tees 3. Inimese tegu on moraalselt hea siis ja ainult siis, kui seda tehakse kohusest. Kant esitab "kolm lauset" moraali kohta. Ta ei ütle, mis esimene lause on, aga vaatleme teesi 3 esimese lausena. Paistab, et Kant pidas teesi 3 teesist 1 järelduvaks, kuid pole ilmne, kuidas see järeldub. Üleminek ühelt teesilt teisele sisaldab üleminekut hea tahte väärtuselt seda väärtust väljendavate tegude väärtusele. Kant võis analüüsida kas hea tahte või moraalselt hea teo mõistet, jõudes samadele järeldustele. Üleminel teesile 3 sisaldab ka kohuse mõiste kasutuselevõtmist. Kant ütleb, et kohuse mõiste sisaldab hea tahte mõistet, ent subjektiivsete piirangute ja takistuste juures. Seega tegu kohusest väljendab alati head tahet, end mitte ümberpöördult. Kohuse mõiste on rakendata siis, kui hea tahe kohtab tunnete ja soovide vastupanu, nagu inimeste puhul. Aga tees 3 järeldub teesist 1 ainult juhul, kui meil on kohusest lähtuva teo analüüs, mis näitab, et niisugused ja ainult niisugused teod on head tahet väljendavad teod.
Tees 4. Kohusest tegutsemine on tegutsemine mitte teoga saavutada tulevat eesmärki silmas pidades, vaid pidades silmas ainult maksiimi, mille järgi seda tegu otsustatakse. See on Kanti "teine lause". Kui tegu kohusest on head tahet väljendav tegu ja seega iseenesest hea tegu, sest hea tahe on iseenesest hea, siis teo headus ei saa kätkeda selle tegelikus ega kavatsetavas tagajärjes, sest muidu oleks ta hea ainult vahendina (tees 2). Aga kõik mingi soovi täitmiseks tehtud teod on head ainult vahendina. Järelikult hea tegu ei saa olla soovi täitmiseks tehtud tegu. Aga kui meie teod on moraalselt head, siis miski määras meie tahet teole. Mis saab määrata tahet moraalselt heale teole, kui see pole kalduvus? Määramise alus ei leidu mujal kui tahte printsiibis. Tahe valib formaalse aprioorse printsiibi ja materiaalse aposterioorse aje vahel. Et viimane ei saa määrata tahet moraalselt hea teo puhul, siis peab kohusest lähtuva teo puhul tahet määrama tahtmise formaalne printsiip. Maksiim on tahtmise subjektiivne printsiip, üldine tegutsemisreegel mida subjekt järgib. Ta on subjektiivne selles mõttes, et ta kehtib ainult subjekti jaoks, kes on selle omaks võtnud. Seevastu praktilised seadused ja imperatiivid on objektiivsed praktilised printsiibid. Objektiivsetena on nad kõigile mõistusega tegijatele siduvad, täiesti ratsionaalne tahe järgib neid ja ebatäiuslikult moraalne olend peaks neid järgima. Pole päris selge, millise teesi kasuks Kant argumenteerib. Tundub, et ta teeb kindlaks kaks eri lauset. Esimene on tees 4a, mis ütleb, et teo moraalne väärtus on tema maksiimi kvaliteet. Hilisemates töödes defineerib Kant vooruse teo täielikult üldise ja formaalse maksiimi kaudu ning ütleb, et voorusekohused tulevad imperatiividest, mis on suunatud teo maksiimidele. Maksiimid on teo reeglid, mida tegija vabalt valib. Need on sisemised reeglid, mida väliste tegude tegemisel järgitakse. Me vastutame kõige otsesemalt oma sisemiste motiivide valiku eest, sest teod, mille eest me vastutame, on lihtsalt järelmid sellest, et me võtsime omaks teatud motiivi. Kord tundub, et Kant kord vastandab tegu ja teo motiivi, kord tundub, et ta otsekui samastab neid. Igatahes ei saa otsustada teo moraalse väärtuse järgi selle välise loomuse järgi, vaid tuleb otsida selle printsiipi, st maksiimi. Kant väidab ka teesi 4b: kohusest tehtav tegu on tegu, mis tehakse sellise maksiimi alusel, mis on omaks võetud mitte selle pärast, et selle omaksvõtmine täidab meie soovid, vaid tema vormi pärast.
Tees 5. See tahtmise formaalne printsiip (st printsiip maksiimide omaksvõtmisele nende vormi tõttu) on lihtsalt nõue, et minu tegu oleks kooskõlas universaalse seaduse kui niisugusega. Kanti meelest me peame selle teesi omaks võtma sellepärast, et tahtmise puhtformaalne printsiip ei saa nõuda midagi enamat.
Tees 6. Seaduse olemus on selle universaalsus. See saadakse Kanti meelest seaduse mõiste analüüsiga.
Tees 7. Moraaliseadus ei nõua mitte midagi peale selle, et ma alati toimiksin nii, et ma võiksin tahta, et minu maksiim saaks universaalseks seaduseks. Võib tunduda, nagu tees 7 kas ei järeldu teesidest 5 ja 6 või ei väljenda kõike, mida see Kanti arvates väljendab. Kanti meelest järeldub ülimale moraaliprintsiibile adekvaatne printsiip teesidest 5 ja 6. Kant ütleb 2. peatükis, et kategoorilise imperatiivi sisu johtub juba selle mõistest. Tundub, et Kanti meelest käsivad moraaliimperatiivid lihtsalt, et meie teod oleksid üldiselt seadusesarnased. On vähemalt kahtlane, kas Kant tegelikult saab dedutseerida moraaliimperatiivi lihtsalt seadusemõistest. See sõltub sellest, mida moraaliimperatiiv tähendab; see ning see, kuidas moraaliimperatiivi tuleb rakendada, on väga vaieldavad teemad. Sellepärast Potter ei ütle, kas see tuletus siin õnnestus.
Teesid 5 kuni 7 on tahtmise formaalse printsiibi analüüs, mis püüab näidata, et see formaalne printsiip ütleb, et ma pean toimima alati nii, et minu printsiip peaks saama universaalseks seaduseks. Ja tees 4b ütleb, et tegutsemine kohusest on tegutsemine niisuguse formaalse printsiibi (st vormi tõttu omaksvõetava printsiibi) alusel. Pannes kokku 4b ning 5 kuni 7, saame:
Loomemajandus
Loomemajandus kui kunstitööstus
Harrastuskunsti võib nimetada "taastustegevuseks", mille eesmärgiks on taastada töötaja võimeid täita oma põhiülesandeid või ka "puhketegevus", mis rikastab inimese loomepotentsiaali avamise kaudu inimese igapäevast elu. Harrastuskunstiga tegeldakse tavaliselt vabatahtliku töö korras.
Nelson Potter
Kanti "Alusepaneku" 1. peatüki argument
Me teame aga teesidest 1 kuni 3, et kohuse pärast toimiv tahe on hea tahe. Sellepärast võib teesidest 1 kuni 3 kuni 8 järeldada, et:
Tees 9. Hea tahe on tahe, mis alati toimib ainult selle maksiimi alusel, mida samal ajal saab tahta kui üleüldist seadust.
Nüüd on selge, et on järjepidev argument hea tahte mõistest kuni kategoorilise imperatiivi esimese formuleeringuni, ja on ka ilmne, et Kant pidas seda silmas. Nii et kuigi moraaliseaduse loomust pole esimeses peatükis küllaldaselt selgitatud ning selle mõned aspektid on selgitamata, on küllaldaselt kindlaks tehtud, et hea tahte maksiim oleks alati universaliseeritav, ja ka Kant leiab, et see on küllaldaselt kindlaks tehtud.
Jääb järele veel kolm kohta. 1. Ebatavaline ja mitte kuigi veenev argument loomuliku teleoloogia alusel praktilise mõistuse funktsiooni kohta: et inimestel on võime kasutada mõistust tegudeks, siis ei saa mõistuse praktiline kasutamine neile antud olla nende õnnelikkuse edendamiseks, vaid ainult selleks, et tekitada tahe, mis on iseenesest hea. 2. Kant räägib austusest seaduse vastu. 3. Kant räägib moraalse ja prudentsiaalse mõtlemise vastandlikkusest ning väidab, et selleks et moraalsed ja prudentsiaalsed kaalutlused segi ei läheks, tuleb moraalsel ja prudentsiaalsel mõtlemisel selget vahet teha.
Loomemajandus
Loomemajandus ja teised majandusvaldkonnad
On avastatud, et loomemajanduse kasvutempo on ülemaailmselt kiirem kui teistes majandussektorites, kuna loomemajandus põhineb teadmistepõhisel majandusel ja rakendab maksimaalselt innovatsiooni. Selles mõttes võib loomemajanduse taset pidada kogu majanduse edukuse indikaatoriks. Samuti on tõdetud, et majanduse arenedes suudab kultuur end ise paremini majandada, suurenevad investeeringud kultuuri kui elukeskkonna kujundamise võtmetegurisse ning traditsioonilised tööstusharud panustavad senisest enam loominguliste valdkondade, nagu näiteks disain, muusika, kunst, arendamisele. Loomemajandus on otseselt seotud uute tehnoloogiate kasutuselevõtuga loomeprotsessides, mis tagab kultuuripärandi säilimise ja vahendamise, avardades nii kultuurist osasaamise võimalusi.
Loomemajanduse struktuur
Vastavalt Eesti Konjunktuuriinstituudi andmetele aastast 2003 iseloomustavad Eesti loomemajandust järgmised näitajad:
Toetused loomemajanduse arendamiseks
Eestis suunab loomemajanduse toetuseks raha Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus, mille toetused lähevad loomeettevõtete stardiabiks ja tootearenduseks, koolituseks ja inkubatsioonitoetusteks ning turundustoetusteks. Perioodil 2007–2013 on loomemajanduse valdkonnale suunatud 117 miljonit krooni.
Loomemajanduse toetamisel tuleb langetada mitmeid valikuid:
Loomemajanduse kriitika
Loomemajandust on kritiseeritud kui kultuuri risustajat. Seda on peetud kultuuri kommertsialiseerumine põhjustajaks. On leitud, et loomemajanduses saab kultuuri kvaliteedist tähtsamaks see, kui palju miski raha sisse toob.
Loomemajanduse üks probleeme on veel tõsiasi, et loovus, millel loomemajandus põhineb, ei ole seni üheselt defineeritud.
Mehaanika
Mehaanika (ka mehhaanika; vanakreeka keele väljendist μηχανική τέχνη, mekhanikē tekhnē 'masinate ehitamise kunst') on füüsika haru, mis uurib tahkete kehade, vedelike ja gaaside liikumist, selle liikumise põhjusi ja tagajärgi. Mehaanikaks nimetatakse ka seadmete ja aparaatide konstruktsioonilist osa üldse või ainult seda osa, mis teostab nende toimimiseks vajalikku mehaanilist liikumist.
Mehaanika ajalugu
Mehaanika ajalugu ulatub välja Antiik-Kreekasse, kus peamisteks alusepanijateks peetakse Aristoteleset ja Archimedest. Klassikalisele mehaanika alusepanijateks peetakse varauusajal tegutsenud Galileod, Keplerit ja Newtonit. Kuni 19. sajandini arvati, et kõik füüsikalised nähtused on seletatavad mehaanika seaduste abil. Füüsika on sellest ajast kasvanud laiemaks, kui mehaanika. Lisaks on tänapäeval teada, et leidub kehasid ja jõude mida klassikaline mehaanika kirjeldada ei suuda. Näiteks on Newtoni mehaanika vaid tegelikkuse lähendus, mis näiteks relativistlike süsteemide puhul ei ole rakendatav (nende puhul on tarvis rakendada relatiivsusteooriat). Ometi jääb mehaanika koos oma mõistetega, nagu seda on mass ja jõud, füüsika üheks aluseks.
alt=|pisi|467x467px|Klassikalise, relativistliku ja kvantmehaanika seaduste rakendatavuse või mõistliku rakendatavuse piirid
Hedmarki maakond
Hedmarki maakond oli 1. järgu haldusüksus (maakond) Norras. Ta asus sisemaal ja piirnes idas Rootsiga.
2020. aastal moodustati Hedmarki ja Opplandi maakonnast Innlandeti maakond.
Vallad
350px|tühi
Tuletaelik
Tuletaelik ehk ebatuletael (Phellinus igniarius) on seeneliik taelikuliste sugukonnast.
Ta kasvab lehtpuudel ja lõhub surnud (teistel andmetel ka elusaid) puid aeglaselt oma ensüümidega. Eosest kasvanud seeneniidistik tungib puu sisse koorevigastuste kaudu. Seeneniidistik tekitab valgemädanikku. Eosed valmivad aasta ringi.
Seen on 5–20 cm, eriti soodsates oludes 40 cm laiune ja mitmeaastane. Noore viljakeha pealispind on pruun.
Seen ei ole söödav. Maitse on kibe, sest seen sisaldab kaaliumhüdroksiidi.
Ebatuletael pärineb Indiast ja Sri Lankalt. Tänapäeval on ta levinud kõikjal Holarktises Põhja-Aafrikast kuni Nordkapini. Euroopas puudub ta üksnes Albaanias ja Kreekas ning mõnel saarel, näiteks Iirimaal ja Islandil. Aasiaski on ta kõikjal levinud, USA-s ja Kanadas samuti.
Kollakõht-mahlarähn otsib ebatuletaelaga nakatunud puid. Nakatumise kohas on puit lagunema hakanud ja pehmem kui mujal. Rähn nokib taela ja nakatatud puidu välja ning teeb tekkinud õõnsusse oma pesa.
Aaker
Aaker (inglise keeles acre) on mittesüsteemne pindalaühik, mis võrdub 10 ruut-chain' 'iga, 4840 ruutjardi ehk 43 560 ruutjalaga (umbes 0,4047 hektarit).
Et jardi ja jalga defineeritakse mitut moodi, siis on ka aakri täpne suurus erinev. Kõige tuntumad on rahvusvaheline aaker, mis võrdub 4046,8564224 ruutmeetriga ja United States survey acre, mis võrdub 4046,87261 ruutmeetriga.
Varem on olnud kasutusel:
Suurbritannias väljendati vanasti isegi suurte maavalduste pindala aakrites, kuid nüüd seal aaker enam ametlikult käibel ei ole; küll aga on ta seda maamõõtmisel USA-s.
Inglise sõna acre tuleb vanainglise sõnast æcer, mis tähendas algselt põldu (kognaadid on saksa  Acker, ladina ager ja kreeka agros).
Aaker oli maalapp, mille üks mees suutis ühe päevaga härjaga üles künda. Et härjarakendi ümberpööramine oli vaevaline, oli see maalapp pikliku kujuga. Selles suhtes oleks kõige vähem vaeva nõudnud üksainus vagu, kuid liiga pikergune põld oleks toonud kaasa umbrohu liiga suure leviku põllule.
pisi|320px|
Launceston Elliot
Launceston Elliot (9. juuni 1874 India – 8. august 1930 Austraalia) oli Suurbritannia sportlane, 1896. aasta suveolümpiamängude olümpiavõitja ja -hõbe, Suurbritannia esimene olümpiavõitja.
Tema vanemad olid aadlikud, kes töötasid Indias ja naasid 1887 Inglismaale.
Elliotist sai Eugen Sandow' õpilane ja ta osales juba 1891 Suurbritannia esimestel meistrivõistlustel tõstmises. Aastal 1894 tuli ta juba Suurbritannia meistriks.
Ta oli suurt kasvu, blond, ilusa ja harmoonilise kehaehitusega ning seetõttu üks publiku lemmikuid. Ateena ajakirjanduses nimetati teda liikluse reguleerijaks, sest inimesed jäid tänaval teda nähes vaimustusest seisma. Olümpiamängude ametlik aruanne teatas: "See noor härrasmees kutsus oma ebatavalise välimusega esile üldist imetlust. Ta oli imposantne, heade proportsioonidega, pikk ning tema jume ja juuksed olid üllatavalt heledad."
Elliot saavutas olümpiamängudel 7. aprillil 1896 kahe käega tõstmises hõbeda (111,5 kg), saades võrdse tulemuse taanlase Viggo Jenseniga. Kohtunikud eelistasid häältega 3:2 taanlast parema stiili tõttu. Ent kohe järgnenud ühe käega tõstmises saavutas Elliott 71 kg Jenseni 57 kg vastu ja tuli vaieldamatult võitjaks.
Teistel aladel nii hästi ei läinud. Eelmisel päeval, 6. aprillil, jäi Elliott 100 m jooksu eeljooksus kolmandaks ega pääsenud finaali. 400 m jooksus ta registreerus, ent ei osalenud. 10. aprillil peetud Kreeka-Rooma maadluse turniiril sai ta endast lühema ja kergema Carl Schuhmanni vastu mõne minutiga seljakaotuse ning langes välja, jagades 5 võistleja seas 4.–5. kohta. Samal päeval peetud köieronimises jäi ta 5 võistleja seas viimaseks.
Tõstjana tuli ta edaspidi veel mitu korda Briti meistriks ja ületas Suurbritannia rekordeid.
Aastal 1905 hakkas ta elukutseliseks.
Aastal 1923 kolis Elliott Austraaliasse Melbourne'i.
Ida-Virumaa lipp
thumb|[[Ida-Viru maakond|Ida-Viru maakonna lipp]] Ida-Virumaa lipp on Eestis asuva Ida-Viru maakonna lipp.
Lipp on registreeritud 9. juunil 1997.
Lipu kirjeldus
Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ning lipu normaalsuurus 105×165 cm.
Fregatt
pisi|Moodne [[La Fayette klassi fregatt|La Fayette-klassi fregatt]] pisi|[[Oliver Hazard Perry klassi fregatt]] pisi|Venemaa fregatt (suur allveetõrjelaev) 2002. a pisi|Prantsuse 17. sajandi fregatt
Fregatt (hollandi k fregat) on lahinguotstarbeline sõjalaev, mis on mõeldud teiste sõjalaevade või tsiviillaevade julgestamiseks ja kaitseks ning iseseisvaks patrullteenistuseks avamerel.
17.–18. sajandil oli fregatt kolmemastiline raapurjestuses kiire sõjalaev, millel oli üks kahuritekk kuni 60 kahuriga. Fregatt oli näiteks ka 6–20 aerupaariga galeer. Fregatt-tüüpi purjesõjalaevast arenes 19. sajandi lõpus pärast aurumasinate kasutuselevõttu välja ristleja.
Kirjeldus
Fregattide tüüpilised ehituslikud ja võimelised iseärasused:
Relvastuse hulka kuuluvad peamiselt pealveetõrje raketid, õhutõrjeraketid, allveelaevade vastased relvad, universaalsuurtükk, erinevad seiresüsteemid, sealhulgas sonar.
Fregattidel on 2–3 vahivahetust ja nad on võrdlemisi suure merekindluse ning autonoomsusega. Fregati komandör on tavaliselt keskmine vanemohvitser (Eesti auaste kaptenleitnant).
Kasutus
Tänapäeva mereväes on fregatt tavaliselt õhu-, pealvee- ja allveetõrjevõimega sõjalaev, mis on võimeline vajadusel ka iseseisvalt lahinguülesandeid täitma. Fregattide ülesandeks on julgestada ja vajadusel kaitsta nii suuremaid, kui väiksemaid sõjalaevu, abilaevu ja samuti tsiviillaevade konvoisid vaenlase ootamatute rünnakute eest avamerel ja rannikumerel. Üldjuhul tegutsevad fregatid avamerel sõjalaevade koondise osana.
Venemaal nimetatakse fregatte sageli kas suurteks allveetõrjelaevadeks (Большой противолодочный корабль) või patrull-laevadeks (Сторожевой корабль).
Vikisõnastik
Sõnaraamatu eestikeelne osa sai alguse 3. mail 2004.
100 000 artiklit täitus 2. veebruaril 2013. 110 000 artiklit täitus 14. oktoobril 2015. 5. jaanuaril 2022 oli eestikeelses Vikisõnastikus 145 016 märksõna 1520 keeles. 16. oktoobril 2022 täitus 150 000 artiklit.
Tartu Vabadussõja mälestussammas
pisi|Sinimustvalge salliga ehitud [[Kalevipoeg (tegelane)|Kalevipoja kuju Eesti Vabariigi 100. aastapäeva tähistamisel 24. veebruari hommikul 2018]] pisi|Ajaloolane [[Eero Medijainen kõnelemas Eesti taasiseseisvumispäeval Vabadussõja mälestusmärgi ees Tartus, tema taga naiskoor Emajõe Laulikud. 20. august 2012]] Tartu Vabadussõja mälestussammas on Eesti Vabadussõjas langenud sõdurite mälestusmärk Tartus Vabaduse puiestikus.
See on 17. septembril 1933 avatud ja 28. aprillil (mõningatel andmetel 29. aprillil) 1950 Nõukogude võimu poolt lammutatud monumendi koopia.
Kuna pärast algse mälestusmärgi mahavõtmist jätkas rahvas lillede toomist senisele asukohale, püstitati sinna 1952. aastal Friedrich Reinhold Kreutzwaldi monument.
Mälestusmärk avati uuesti oma endises asukohas 22. juunil 2003. See kujutab endast graniidist astmelisel alusel asetsevat risttahukat, millel seisab pronksist Kalevipoja kuju – Amandus Adamsoni algse skulptuuri koopia. Skulptor Ekke Väli modelleeris selle vanade fotode põhjal. Kalevipoeg seisab, pilk suunatud ette, mõõgale toetudes, tema alakeha katab loomanahk. Postamendile on raiutud aastaarvud: 1918–1920.
Systembolaget
thumb thumb|Systembolaget Huddinge vallas Systembolaget on Rootsi riiklik alkoholimonopol. See on ainuke kauplusekett, mis müüb Rootsis 3,5-protsendilisest kangemat õlut, veini ja destilleeritud alkohoolseid jooke.
Systembolaget asutati 1955. aastal. Ketti kuulub üle 400 kaupluse.
Systembolageti president on Cecilia Schelin Seidegård (2008–) ja tegevdirektor Magdalena Gerger (2009–).
Ida-Virumaa vapp
thumb|[[Ida-Viru maakond|Ida-Viru maakonna vapp]] Ida-Virumaa vapp on Eestis asuva Ida-Viru maakonna vapp.
Vapp on registreeritud 9. juunil 1997.
Vapi kirjeldus
Sinisel kilbil paremalt eenduv hõbedane müüritud linnusemüür, mis lõpeb punase katuselise torniga, ja müüri kohal on ristatud kaks hõbedast mõõka.
Põhjendus
Praegune Ida-Virumaa vapp pärineb Virumaa vapist. Virumaa sai esimest korda vapi 1928. aastal ning esialgne kuju püsis 1937. aastani. Vapp oli enam-vähem praeguse sarnane, erinevusi oli vaid tornikiivri ja mõõkade kujus.
Vapil kujutatud lossi ja müüri on põhjendatud kaitsena Idast tuleva vaenlase vastu, hoidmaks oma kultuuri ja vabadust.
Jacques Chirac
Jacques Chirac [žakk šir'akk] (29. november 1932 Pariis – 26. september 2019 Pariis) oli Prantsusmaa poliitik, Prantsusmaa president 1995–2007 ning Andorra kaasvürst 1997–2005. Aastatel 1977–1995 oli Chirac Pariisi linnapea.
Ta valiti gollistide partei UMP kandidaadina ametisse 1995. aastal napi eduga endise haridusministri sotsiaaldemokraat Lionel Jospini ees ja uuesti 2002. aastal, saavutades läbi aegade suurima valimisvõidu Prantsusmaa presidendi valimiste teises voorus Jean-Marie Le Peni üle. Viimane ametiaeg kestis 2007. aastani.
Ametisse astudes nimetas Chirac peaministriks endise eelarveministri Alain Juppé. 1997. aastal tegi ta halvasti läbimõeldud otsuse, saates Rahvuskogu (kus RPRil ja UDFil oli ligi 84% enamus) laiali ja korraldades uued valimised. Valimistel aga võidutsesid sotsiaaldemokraadid, moodustades teiste vasakpoolsete erakondadega koalitsiooni ja Chirac oli sunnitud peaministriks nimetama Jospini, pannes aluse kolmandale kohabitatsioonile, mis kestis kuni 2002. aastani. 2002. aasta presidendivalimistel jäi Jospin kolmandaks ja seega teisest voorust välja, kõik teised erakonnad toetasid Chiraci. Ka 2002. aasta parlamendivalimistel moodustasid Chiraci konservatiivsed toetajad uue erakonna UMP, mis saavutas 62% enamuse, peaministriks minetas ta endise kaubandus- ja tööstusministri Jean-Pierre Raffarini.
Ta oli Pierre Messmeri valitsuses Prantsusmaa põllumajandusminister 1972–1973 ja siseminister 1974. Ta oli gollistide partei RPR peasekretär 1974–1975 ja esimees alates 1976, peaminister 1974–1976 ja 1986–1988, Pariisi linnapea 1977–1995 (ajutiselt samal ajal ka peaminister) ja Euroopa Parlamendi liige 1979–1980.
2003. aastal sarjas ta endisi idabloki riike nende toetuse pärast USA sissetungile Iraaki.
Isiklikku
1956 abiellus ta Bernadette Chodron de Courceliga. Neil on kaks tütart: Laurence (1958–2016) ja Claude (sündis 1962). Neil on ka Lõuna-Vietnamis sündinud kasutütar Anh Dao Traxel (sündis 1958). Claude on töötanud isa suhtekorraldusassistendi ja nõunikuna. Laurence, kes kannatas nooruses anoreksia all, ei ole poliitikas osalenud. Jacques Chiracil on neli lapselast: Claude'il on Moskva olümpiavõitjaga judos Thierry Reyga poeg ning Anh Daol on kolm poega.
Ar
Ar on
Heavy Metal Megahits
"Heavy Metal Megahits" on ansambli B.D.Ö. 2009. aastal ilmunud kogumikalbum.
Hann. Münden
thumb|Raekoda
'''Hann. Münden' (lühend nimest Hannoversch Münden, kõnekeeles Münden'') on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal.
Linna pindala on 121,12 km². 31. detsembril 2015 elas seal 23 797 inimest. Linn paikneb Göttingeni kreisis Fulda ja Werra jõe kohtumiskohas, mis ühinedes moodustavad Weseri jõe. Linn on kuulus mitme ajaloolise hoone poolest, mõned rohkem kui 600 aastat vanad.
Ajalugu
thumb|püsti|Linnamüüri torn thumb|250px|Hann. Münden 16. sajandil
Paika on esmamainitud 802. aastal Gimundi kinkedokumendis Fulda kloostrile. Linna nimi tähendab vanasaksa keeles "kokkujooksu"; eesliide Hannoversch ("Hannoveri") lisati 19. sajandil, et eristada linna sarnase nimega Preisi naabrist, Mindenist.
Linnaõigused sai 12. sajandi teises pooles.
Muinasjutt
Muinasjutt on rahvajutu üks peamisi liike ehk žanreid.
Hann. Münden
Ajalugu
Prantsuse leidur Denis Papin ehitas 1704. aastal tõenäoliselt pedaalidega juhitava aurupump-jõuallikaga sõurattaga paadi ja demonstreerimiseks kasutati seda 1707. aastal liikumiseks Fulda jõge pidi allavoolu Kasselist Mündenisse.
Muinasjutt
Klassikaline vendade Jacob Grimmi ja Wilhelm Grimmi rahvajuttude žanrijaotus jagab rahvajutud müütideks, muistenditeks ja muinasjuttudeks.
Erinevalt müüdist on muinasjutt teadlikult väljamõeldisele rajatud või meelelahutuslik jutustus, mis ei pruugi arvesse võtta loogikat, loodusseadusi ega kindlat ajaloolist keskkonda (tegevuskoht ja -aeg võivad olla imepärased). Muinasjutu taotlus pole otseselt kujutada tõepäraselt ühtki looduse ega ühiskonnaelu seika, vaid pakkuda kuulajatele fiktsiooni ja meelelahutust. Erinevalt muistendist ei pruugi muinasjutt edastada kuulajatele tõeväärtusega informatsiooni.
Hann. Münden
Ajalugu
Hann. Münden oli Preisi Kuningliku Metsandusakadeemia asukoht: linna botaanikaaiad paljude puudliikidega rajati peamiselt sellele akadeemiale. Hiljem ühendati akadeemia Göttingeni ülikooliga, koliti 1970. aastal uude hoonesse pealinnakus.
Muinasjutt
Muinasjuttudel on omad seadused, mida on kirjeldanud Axel Olrik eepiliste seadustega. Selliste tunnuste hulka kuuluvad kindlad algus- ja lõpuvormelid (näiteks "Elas kord...", "Kuskil maal...", "Kui nad surnud ei ole...", "Sõin ja jõin seal minagi, kõhtu ei saanud midagi"), oluliste sündmuste rõhutamine mitmekordse kirjeldamise kaudu (näiteks 3 päeva tuleb võidelda, 3 takistust ületada), sümboolsete arvude esinemine loo struktuuris või kirjeldustes (kolmarvu seadus; olulised on ka arvud 7, 9, 12).
Liigitus
Euroopa muinasjutud jaotatakse harilikult looma- ja pärismuinasjuttudeks.
Hann. Münden
Peamised vaatamisväärsused
Paljud turistid külastavad linna, et näha mõnd selle 700 hästisäilinud keskaegsest poolpuitmajast.
Muinasjutt
Liigitus
Pärismuinasjuttudel eristatakse omakorda järgmisi alaliike: ime- ehk nõidusmuinasjutud, novellilaadsed ehk olustikulised muinasjutud, legendilaadsed muinasjutud ja muinasjutud rumalast kuradist (eesti Kaval-Antsu ja Vanapagana lood).
Muinasjutu tavaline põhisüžee hõlmab nõrga või vaese, aga tubli ja abivalmis (kavala) tegelase võitu tugeva või rikka, aga halva (rumala) vastase üle.
Hann. Münden
Peamised vaatamisväärsused
Suures luterlikus gooti stiilis Püha Blasiuse kirikus (14.–15. sajand) on Braunschweig-Calenbergi hertsogi Erich I (suri aastal 1540) sarkofaag.
Muinasjutt
Liigitus
Muinasjutte tunnevad kõik rahvad. Üks vanemaid muinasjutukogusid on araablaste "Tuhat üks ööd".
Eesti muinasjuttude populaarsemad tegelased on abivalmis vaeslaps, tige võõrasema, tõrjutud noorem vend, koduloomad ja metsloomad.
Hann. Münden
Peamised vaatamisväärsused
Muud vaatamisväärsused:
Muinasjutt
Liigitus
Kirjanike loodud muinasjutte nimetatakse kunstmuinasjuttudeks.
Muinasjuttude teaduslik uurimine
Muinasjutu struktuuri, funktsioone ja ajaloolist arengut on uurinud Antti Aarne, Bruno Bettelheim, Alan Dundes, Max Lüthi, Vladimir Propp, Stith Thompson jpt.
Hann. Münden
Hann. Mündenis sündinud tuntud inimesi
thumb|upright=0.7|Gustav Eberlein, 1903
Muinasjutt
Muinasjuttude teaduslik uurimine
Eestis hakati muinasjutte sihipäraselt koguma 19. sajandi teisel poolel Jakob Hurda innustusel. Üks Eesti tuntumaid muinasjutu-uurijaid oli Uku Masing.
Richard Viidalepa toimetusel on ilmunud teaduslik eesti muinasjuttude antoloogia. Hiljem on tegelenud muinasjuttude uurimisega Eestis Kristi Salve, Ülo Valk, Risto Järv, Merili Metsvahi, Kärri Toomeos-Orglaan ja Mairi Kaasik.
Välislingid
Conte
Alfred Marshall
Marshalli kõige olulisem pärand majandusteadusele on klassikalise tootmisteooria ühendamine nõudlusteooriaga, mille tulemusel on meieni jõudnud Marshalli rist ja neoklassikaline väärtusteooria, kus hind kujuneb nõudluse ja pakkumise vahekorra tasakaalupunktis ning mille kujunemisel võetakse arvesse nii piirtootlikkust kui ka piirkasulikkust.
Ta oli ka matemaatik, ajaloolane, riigimees ja filosoof.
Elulugu
pisi|"Elements of economics of industry", 1892 Marchall sündis Bermondseys Inglismaal 1842. aastal. Tema isa, kes oli ametnik Inglise Keskpangas, arvas, et tema pojast peab saama vaimulik. Marshall eelistas Oxfordi matemaatikat ja Cambridge'i. St. John College'is õppides paistis Marshall silma andeka matemaatikuna ja metafüüsika huvilisena. Vaesuse nägemine ärgitas teda majandusõpingutele. Kogu oma täiskasvanuea mõtles Marshall ökonoomikast kui eraldi õppeainest, kuigi unistus omaette ökonoomikateaduskonna avamisest õnnestus tal täita alles 1903. aastal Cambridge'is.
Riktsialised
Riktsialised (Ricciaceae) on sammaltaimede (või helviksammaltaimede) hõimkonda kuuluv sammalde sugukond.
Alfred Marshall
Elulugu
Marshalli esikteos "Natura non facit saltum" ilmus 1880. aastal. Raamatu põhiideed võib tõlgendada järgmiselt: inimesed ei tee juhuslikke möödalaskmisi, samm-sammult üritab inimene oma heaolu parandada. Ainult siis, kui mingi sammu astumise piirtulu saab võrdseks selle sammu astumise piirkuluga, on tegemist tasakaaluasendiga.
Mihhail Devjatjarov
Mihhail Talgatovitš Devjatjarov (vene keeles Михаил Талгатович Девятьяров; sündinud 25. veebruaril 1959 Permi oblastis Tšusovois) on endine Nõukogude Liidu ja Venemaa suusataja, olümpiavõitja.
Alfred Marshall
Elulugu
Marshall oli esimene majandusteadlane, kes võttis kasutusse Ceteris paribus 'e eelduse, mis hõlbustas kontsentreeruda vaid analüüsis käsitletavatele teguritele. Ta tõi majandusteadusse lühi- ja pikaajalise perioodi mõiste ning see on jäänud tänapäevani neoklassikalise firmateooria oluliseks osaks.
Marshall elas 82-aastaseks, jäädes kogu eluks Cambridge'i ülikooli õppejõuks.
Vanemad institutsionalistid kritiseerisid Marshalli, üritades maailma modelleerida matemaatiliste ja graafiliste meetoditega. "Uued" institutsionalistid mõtlesid vanadest erinevalt, nad küll jälgisid institutsionaalseid muutusi, kuid kasutasid analüüsiks tihti just Marshalli meetodeid.
Mihhail Devjatjarov
Devjatjarov võitis 15 km klassikalises stiilis olümpiakulla 1988. aasta olümpiamängudel Calgarys enne norralast Pål Gunnar Mikkelsplassi. Ta kuulus ka hõbemedali võitnud NSV Liidu 4x10 km teatemeeskonda.
Devjatjarov võitis karjääri jooksul kaks maailmakarikavõistluste etappi.
Riktsialised
Eestis on sugukonnas 2 perekonda: vesilehvik (1 liigiga) ja riktsia (7 liigiga).
Riktsialiste esindajad moodustavad harilikult rosette. Nende gametangiumid arenevad talluse sees. Eoskupardel puudub jalg ja seetõttu asub see samuti talluse sees. Elateerid puuduvad.
Elju Kubi
Elju Kubi (kuni 1975. aastani Elju Gunjakova; sündinud 25. märtsil 1951) on endine eesti kettaheitja.
Tema nimel on Eesti rekord naiste kettaheites tulemusega 65.00 (1987).
Aastatel 1971–1994 võitis ta Eesti meistrivõistlustel kettaheites kümme kuld-, kaheksa hõbe- ja kaks pronksmedalit ning parandas viis korda Eesti rekordit.
Kuulitõukes on tema isiklik rekord 15.70 (1987).
Ta on tulnud kettaheites veteranide maailmameistriks (1991) ja Euroopa meistriks (1990).
Puhas priim
pisi|Puhas priim
Puhas priim ehk priim ehk unisoon on muusikas kahe heli intervall sagedussuhtega 1/1 ehk 0 tsenti.
Puhas priim on konsonants.
Jõgevamaa vapp
thumb|[[Jõgeva maakond|Jõgeva maakonna vapp]] Jõgevamaa vapp on Eestis asuva Jõgeva maakonna vapp.
Vapp on registreeritud 10. oktoobril 1996.
Vapi kirjeldus
Kaldjaotusega vasakult poolitatud sini-rohelisel kilbil hõbedane laineline tala, milles kaks sinist lainelist varrast. Saatetunnusena ülemisel, sinisel väljal kuldne ristikheinaleht, rohelisel väljal kolm kuldset viljapead.
Kärsaklased
Kärsaklased (Curculionidae) on sugukond mardikaid, kelle pea on veninud pikaks kärsaks, mille külge kinnituvad tavaliselt põlvjad tundlad ning haukamissuised. Kärsal on suur tähtsus – selle abil puuritakse taimekoesse auk, kuhu asetatakse muna. Vastsed on jalutud valkjad tõugud. Talvituvad mardikana, sellepärast on neid rohkem kevadel ja sügisel.
Kärsaklaste sugukonda kuulub umbes 60 000 liiki.
Klassifikatsioon
Kärsaklaste sugukonna klassifikatsioon pole päris selge. Sugukonda liigitatakse järgmised alamsugukonnad:
Kirjeldus
Enamikus on kärsaklased väikesed 1-11, harva kuni 24 millimeetrit pikad. Kärsaklased on liikide arvult teine mardikasugukond Eestis ja nad on meil esindatud umbes 450 liigiga. Sellesse kuulub mitmeid aia-, põllu-, metsa- ja laokahjureid, näiteks hernekärsakas, ristikunirplane, õunapuu-õielõikaja, latipihklane ja männipihklane, pähklikärsakas. Toiduainete ladudes tuntakse paari-kolme millimeetri pikkust terakärsakat (Calandra granaria) ja riisikärsakat. Eestis suudavad nad paljuneda ainult siseruumides, kus nad toituvad jahust, jahusaadustest ning viljateradest.
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Curculionidae seisuga 01.02.2014.