cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Mihhail Lomonossov
Lomonossovile kuuluvad väljapaistvad tööd füüsikas, keemias, mäenduses ja metallurgias. Ta arendas edasi soojuse molekulaarkineetilist teooriat ning kasutas oma töödes varjatud kujul massi jäävuse seadust ja energia jäävuse seadust. Lomonossov on kirjutanud fundamentaalseid töid vene rahva ajaloost. Ta on nüüdisaegse vene keele grammatika rajaja.
Leopold Trepper
Elulugu
1924. aastal sai ta Hashomer Hatzairi abil emigreeruda Haifasse Mandatoorses Palestiinas. 1929. aastal asus ta ümber Tel Avivi, kus temast sai Palestiina kommunistliku partei keskkomitee liige. Tema kommunistlik tegevus ei meeldinud kohalikele võimudele ja 1930. aastaks sundisid britid ka Palestiinast lahkuma.
Mihhail Lomonossov
1763. aastast kuulus ta Peterburi Teaduste Akadeemiasse. Ta oli läbi aegade esimene venelasest Venemaa Teaduste Akadeemia liige (eelmised olid üldjuhul sakslased).
Sakla
Kolhooside liitmine
Väikesed külakolhoosid ühinesid suuremateks juba 1950. ja 1951. aastal. Endisesse Valjala valda sai neid 17 majandi asemel viis (V. Kingissepa nim., Valjala, "Hommik", "Viisnurk" ja "Kungla"). 1962. aastal liitus V. Kingissepa nimelise kolhoosiga kalurikolhoos "Kungla", 1969. aastal kolhoos "Hommik", millega varem oli liidetud "Viisnurk". 1976. aastal liideti ka Valjala kolhoos. V. Kingissepa nimelise kolhoosi keskus koliti Valjalga.
Mihhail Lomonossov
Juba vanaaja filosoofid oletasid, et soojusnähtused on tingitud keha osakeste liikumisest. Lomonossov omab suurt rolli soojuse molekulaarkineetilise teooria arendamises. Lomonossovi arvates olid soojusnähtused tingitud aineosakeste pöörlemisest. Oma teooria põhjal andis ta üldjoontes õige seletuse sulamisele, aurustumisele ja soojusjuhtivusele. Ta jõudis järeldusele, et on olemas suurim ehk viimane külmaaste, mis vastab aineosakeste liikumise lakkamisele. Hiljem sõnastati see aine absoluutse nulltemperatuurina.
Leopold Trepper
Elulugu
Trepper jõudis edasi Prantsusmaale, kus sattus kontakti kohalike kommunistidega, kes edastasid luureinfot Moskvasse. Prantsuse luure pani sellele tegevusele piiri 1932. Trepper suundus edasi Berliini, kus võttis ühendust Nõukogude saatkonnaga ja saadeti Moskvasse, kus ta sai kuni 1935. aastani väljaõpet saamaks Luure Peavalitsuse agendiks.
Sakla
Sakla Külaarengu Selts
Külaseltsi asutamislepingule kirjutasid 1999. aastal alla Maide Ellik, Agnessa Sepp, Marje Kalju ja Marko Kuusk. Oma tegevuses on selts lähtunud selle põhikirjalistest eesmärkidest: maaelu säilitamine, külade arengule kaasaaitamine, piirkonna ajaloolise ja kultuuripärandi säilitamine, koostöö arendamine kohaliku omavalitsuse ja ka teiste külaelust huvituvate organisatsioonidega. pisi|294x294px|Sakla klubi ja muuseum Seltsi- ja kogukonnaliikmete talgutööga on külaplats ja seltsimaja saanud uue väljanägemise.
Leopold Trepper
Elulugu
Tema esimene töö oli Pariisis. 1936. aastal viibis ta lühemat aega ka Skandinaavias, enne kui läks pikemaks ajaks tagasi Pariisi. 1937. aastal tegeles ta Nõukogude terve Lääne-Euroopa luurevõrgu ümberkorraldamisega ning 1938. aastal asutas ta koos Léon Grossvogeliga Brüsselis Foreign Excellent Raincoat Company, mis toimis kattevarjuna luuretegevusele.
Sakla
Tantsurühm "Viktooria"
Naiste tantsurühm Saklas moodustati 1998. aastal. Rühma nimi on võetud Aleksander Mihkelsi kasutütre Viktooria järgi, kes küüditati Venemaale. Mihkelsile kuulunud maja vundamendile on ehitatud Sakla seltsimaja, kus toimuvad tantsurühma proovid.
Leopold Trepper
Elulugu
Kui Saksa väed okupeerisid Brüsseli, siis sai uue kattevarjuna Pariisi toodud ettevõtte Simexco haru, mille kasumitest rahastati luuretegevust.
Sakla
Tantsurühm "Viktooria"
Tantsurühma esimesed liikmed olid Aina Rõõm, Palmi Lehtsalu, Maide Ellik ja Elvi Koit. Teises proovis liitusid Salme Kirst, Valve Toel, Heldi Lehtsalu, Selma Süld, Agnessa Sepp. Rühma juhendajaks sai Ulvi Põldema. Esimesed vanad seltskonnatantsud said selgeks Palmi Lehtsalu juhendamisel. Nendeks olid tuustep, minjoon, papiljonipolka, padespaan. Akordionil saatis algul toonane Kallemäe Kooli direktor Arvi Liik, hiljem on harjutatud makimuusika saatel. 2015–2020 osales rühma tegevuses karmoškamängijana Aivo Põlluäär, hiljem Raimo Kald.
Leopold Trepper
Elulugu
Punase Orkestrina tuntud spioonivõrgustik kasutas luureinfo edastamiseks raadiosidet. Seejuures õnnestus neil edastada teave selle kohta, et operatsioon Barbarossa algab juunis 1941, kuid Stalin ei usaldanud seda infot piisavalt, et selle põhjal midagi ette võtta.
Sakla
Tantsurühm "Viktooria"
Esinetud on paljudes kohtades Saaremaal, üle Eesti ning 2007. aastal käidud ka Ungaris Europeade'i rahvatantsufestivalil.
Leopold Trepper
Elulugu
Trepper tabati novembris 1942. Septembris 1943 õnnestus tal aga gestaapo käest põgeneda. 1945. aastal arreteerisid Trepperi venelased ja viisid ta Nõukogude Liitu, kus ta oli vangis kuni 1955. aastani. Seejärel naasis ta Varssavisse oma naise ja kolme poja juurde.
Kuuepäevase sõja järel kasvasid Poolas antisemiitlikud meeleolud. Trepper plaanis emigreeruda Iisraeli, kuid tal oli raskusi viisa saamisega. Viimaks õnnestus tal 1974. aastal Jeruusalemma ümber asuda.
Sakla
Tantsurühm "Viktooria"
2020. aastal liitusid tantsurühmaga Valjala naisrühma MariAnnid vanemad liikmed. Koos esineti 15. augustil 2020 Kuressaare keskväljakul toimunud "kultuursel laupäeval", millega tutvustati Valjala kihelkonna tantse ja muusikat. 5. juunil 2022 osaletakse Saare maakonna tantsupeol "Tuules".
Sakla saialaat
2005. aastal toimus esimene Sakla saialaat. Tegu oli iga-aastase üritusega, mis leidis aset emadepäeval. Laadal pakuti omavalmistatud teraviljasaadusi ja käsitööd, toimus loterii ja korraldati näitusi.
Leopold Trepper
Elulugu
1975. aastal ilmusid tema memuaarid.
Sakla
Sakla saialaat
Sakla saialaada algatas Sakla külaarengu seltsi endine esimees Linda Raad ning seda soovist erineda teistest kevadistest laatadest ja luua seltsile oma kindel traditsioon. Saialaat ei suutnud siiski teiste, samal kuupäeval toimuvate laatadega konkureerida ning 2019. aasta 11. mail toimus see viimast korda. Laada asemel panustab külaselts avatud talude päeva korraldamisse Sakla külas.
Vanade raadiote ja televiisorite erakogu/muuseum
Igal esemel on rääkida oma lugu. Näiteks asub muuseumis ka kunagise EKP keskkomitee I sekretäri ja hilisema Eesti NSV Ülemnõukogu presiidiumi esimehe Johannes Käbini krapp ehk kolmekanaliline raadiotranslatsiooni vastuvõtja. Saaremaal oli krapist tavaliselt võimalik kuulata Eesti Raadio eestikeelset programmi. Kõrgele parteitegelasele oli sellest vähe. Nii toodi ekstra tema jaoks uuetüübiline vastuvõtja, mis võimaldas ka Moskvat kuulata.
Kolhoosimuuseum
Saklas asub Eesti NSV esimest kolhoosi käsitlev muuseum.
Invisible Agent
"Invisible Agent" on 1942. aasta USA õudusfilm.
Otalampi
Otalampi on küla Soomes Lõuna-Soome läänis Uusimaa maakonnas Vihti vallas, 40 km kaugusel Helsingist.
Elanike arv on 1000.
Kalbuse liigikaitseala
Kalbuse liigikaitseala oli Eesti kaitseala Viljandi maakonnas Viljandi vallas.
Kaitseala pindala oli 127,6 hektarit.
Kaitseala loodi 1992. aastal väike-konnakotka elupaiga kaitseks.
2010. aastal algatati määruse eelnõu Kalbuse liigikaitseala kaitse alla võtmise otsuse tühistamiseks. Põhjuseks toodi, et väike-konnakotkas polnud kaitsealal pikka aega pesitsenud ning tema pesapaik oli olemas väljaspool kaitseala, teised looduskaitseväärtused olid aga väikesed.
Loodusobjektide loodusväärtuse puudumise tõttu arvati 7. juulil 2016 Eesti Vabariigi peaministri määrusega Kalbuse liigikaitseala kaitse alt välja. Sama määrusega arvati kaitse alt välja teinegi Viljandi maakonna liigikaitseala – Ikepera.
Saaremaa Toetava Hariduse Keskus
thumb|Saaremaa Toetava Hariduse Keskuse õppehoone Kallemäe külas. Foto: [[Kasutaja:Avjoska|Ave Maria Mõistlik ]] Saaremaa Toetava Hariduse Keskus (kuni 2020. aastani Kallemäe Kool) on üldhariduskool Saaremaa vallas Kallemäe külas ja Kuressaares aadressil Suur-Põllu tänav 4.
Keskuses toimub õppetöö põhikooli lihtsustatud õppekava alusel, lihtsustatud, toimetuleku- ja hooldusõppes ning põhikooli riikliku õppekava alusel.
Erikool
1976. aastal reorganiseeriti kool erikooliks ja hakkas kandma nime Kallemäe Eriinternaatkool. 1991. aastal nimetati kool ümber Kallemäe Kooliks.
Kallemäe Kooli Kuressaare filiaal
Kuressaare 4. Lastepäevakodu juures oli 1992. aastal avatud puuetega laste rühm. 1994. aastal avati puuetega laste klass Kuressaare Vanalinna Kooli juurde. Viimane koliti 1995. aasta sügisel Puuetega Inimeste Koja majja Pikal tänaval, peale selle moodustati täiendavalt kolm klassi Kuressaare Väikelastekodus. 1998. aasta sügisel viidi Puuetega Inimeste Koja majas olnud klass üle Kuressaare 6. lasteaeda aadressil Tallinna tänav 64, kuhu moodustati juurde veel üks klass. 1999. aasta sügiseks koondati 6. lasteaeda kokku olemasolevast kuuest klassist neli. 1. septembril 2005 liideti erivajadustega laste klassid Kallemäe Kooliga ja neist sai Kallemäe Kooli Kuressaare filiaal. Sellest ajast tegutseb kool Kallemäel ja Kuressaares. Alates 2007/2008. õppeaastast asuvad Kallemäe Kooli Kuressaare filiaali toimetulekuklassid aadressil Suur-Põllu tänav 4 olevas koolihoones.
Riigikoolist omavalitsuse hallatavaks õppeasutuseks
19. juunil 2020 otsustas Saaremaa vallavolikogu võtta Kallemäe Kooli Eesti Vabariigilt üle ja 27. augustil 2020 nimetati see ümber Saaremaa Toetava Hariduse Keskuseks.
26. märtsil 2021 vastu võetud otsusega liitis Saaremaa vallavolikogu senise Saaremaa Toetava Hariduse Keskuse, Saaremaa Laste ja Perede Tugikeskuse ning Kuressaare Perekodu uueks ühendasutuseks nimega Saaremaa Toetava Hariduse Keskus. Uus ühendasutus alustas tegevust 1. jaanuaril 2022. Selle direktor on Kaire Kiil. Õppeasutuse struktuuris on kolm osakonda: õppeosakond, haridustugiteenuste osakond ning sotsiaalteenusteosakond.
Järvamaa
pisi|[[Paide ordulinnus rajati 13. sajandil Järvamaa ja Alempoisi piirialale]] Järvamaa (saksa keeles Kreis Jerwen; vanades ürikutes ja kaartidel Gerwa – Jerwia – Ieruen – Iervia – Iervenland – Iervenlandia) on üks Eesti vanimaid maakondi. See kujunes enne 13. sajandit ja oli üks Kesk-Eesti tähtsamaid maakondi.
Sellest lääne poole jäävad alad ei kuulunud muistse Järvamaa koosseisu, vaid olid osa Alempoisi muinaskihelkonnast ehk väikemaakonnast.
Tänapäeval on Järvamaa pealinn Paide.
Nimi
Järvamaa nime algupära nähakse sõnas "järv". Nime varased üleskirjutused Henriku Liivimaa kroonikas esinevad kujul Gerwa, Gerwen, Gerwia, kuna alamsaksa ortograafia tingib eesvokaali ees oleva j-i asendamise g-ga ja tähestikus puuduva ä märkimise e-na. Järvamaa nime näilist sobimatust maakonna järvevähesusega seletab Enn Tarvel kunagiste teistsuguste loodusolude ja sõna "järv" algkuju eri tähendusega. Tuhandeid aastaid tagasi oli Järvamaal rohkesti soid, lodusid ja padusid. Tarveli hinnangul on sõna "järv" laenatud liigniiskeid alasid tähistavast balti sõnast jaura (jaura→jarva→järva), samal ajal kui järvi võidi kunagi märkida hoopis sõnaga "vesi". Nime tekkeajaks pakub Tarvel välja venekirveste kultuuri (ja baltlaste) Baltikumi jõudmise aega. Keele ja geograafia järgi oletatakse, et see oli umbes 3000–4000 aastat tagasi.
Ajalugu
Arheoloogiliste leidude põhjal oli muinasaja lõpu Järvamaa lähedane Ranniku-Eesti kultuurialale. Maakonnas oli 13. sajandi alguses palju põlispõlde ja võrdlemisi tihe asustus. See ilmneb Taani hindamisraamatust, kust kirjutati Järvamaa 2000 adramaast. Järvamaa piirnes kirdes Virumaaga, läänes Harjumaaga, edelas Alempoisiga, lõunas Nurmekunna ja Mõhuga ning kagus Vaigaga.
Järvamaal oli 13. sajandi alguses Taani hindamisraamatu andmetel kolm muinaskihelkonda.
On arvatud, et üks neist kihelkondadest paiknes maakonna lääneosas ehk hilisema Peetri, Anna ja osalt Paide kirikukihelkonna alal. Täpsemalt paiknes Järvamaa Henriku Liivimaa kroonikas mitu korda mainitud külas Carethen ehk Kareda (tõenäoliselt Suur-Kareda). Kareda oli Järvamaa keskus. Kroonikast selgub, et sinna jooksid kokku teed kogu maakonnast ja Paide kihelkond oli Järvamaal keskne kihelkond.
Kolmandat kihelkonda asukohaks arvati Järvamaa põhjaos ehk hilisema Ambla ja Järva-Madise kirikukihelkonna territooriumil.
Liivimaa Henriku kroonika kohaselt kutsuti üht Virumaaga külgnevat kihelkonda Loppegundeks. Paul Johanseni arvates viitas see nimi Järvamaa idaosas (Järva-Jaani ja Koeru alal) olnud kihelkonnale, ta pakkus nimevariandiks Lõpekonna.
Alternatiivse kihelkondadeks jagunemise on esitanud Enn Tarvel. Lähtudes seisukohast, et kihelkonnad said tavaliselt nime mõne küla järgi, seostab ta Loppegunde muinaskihelkonda Amblas asunud Leppe küla (tänapäeval Läpi) ja Leppede mõisaga (hiljem Lehtse). Tarvel arvab, et Loppegunde hõlmas Ambla ja Koeru kirikukihelkonna territooriumi. Johanseni Lõpekonna tõlgendust nimetab ta seejuures "kvaasietümoloogiliseks nimeseletuseks", millel teaduslikkusele pretendeerivates kirjutistes ei tohiks kohta olla. Ülejäänud kahe muinaskihelkonna tuumikala ühtis Tarveli hinnangul hilisema Peetri ja Koeru kirikukihelkonnaga.
Kristjan Oad on oletanud, et Kareda ülikute võimu alla kuulus lisaks oma kihelkonnale ka põhjapoolne kihelkond (Loppegunde), sest kui Karedal nõustuti ristiusku vastu võtma, ei sõlmitud Loppegundes uut ristimislepingut.
Järvamaa läänepoolse kihelkonna paigutab Oad Harjumaale Loone ülikute võimualasse, sest osa järvalasi käis Taani vastu võitlemas ja nende lähim Taani suhtes vaenulikkust üles näidanud keskus oli Loonel.
Muinasaja lõpu Järvamaalt on teada suhteliselt vähe linnuseid. Ainus kindlamalt nooremasse rauaaega dateeritud linnus asus maakonna põhjaosas Jänedal. Rahvatraditsioonis on linnamägedeks peetud veel teisigi kohti, kuid ei ole leitud märke linnuste olemasolust. Samas on neid arheoloogiliselt vähe uuritud.
Kesk- ja uusaeg Järvamaal
Järvamaa alistus 1218 Riia piiskopile, langes 1220 taanlaste kätte, allus 1227 Mõõgavendade ordule ja läks 1238 Stensby lepingu alusel Liivi ordu kätte. 1265 ehitati Järvamaa ja muistse Alempoisi piirialale Paide ordulinnus. Mõisamajandus arenes aeglaselt, feodaalrent oli suhteliselt väike ja talupoegade arv suurem kui mujal Eestis.
1561 alistus Järvamaa rüütelkond Rootsile. Liivi sõjas sai maakond rängalt kannatada. Rootsi valitsemisajal alates aastast 1584, kui moodustati Eestimaa kubermang, sai Järvamaa üheks selle maakondadest. Järvamaa maakonnalinn oli Paide.
Järva/Paide kreis
1805 ja 1858 toimusid seal talurahvarahutused ning 1860. aastail levis ümberasumisliikumine. Talude hulgaline päriseksostmine algas 1880. aastatel, varem kui mujal Põhja-Eestis.
Pärast Veebruarirevolutsiooni Venemaal määrati Järva maakonna komissariks Aleksander Veiler. Samuti valiti Järvamaa Maakonnanõukogu, kuhu kuulusid: Johannes Kreideberg,  Alfred Kleitzmann,  Elsa Tamberg,  Jaan Kuudeviita,  Tõnis Käsebier,  Johannes Pahlberg, Jüri Söödor, Kustas Kotsar, Mihkel Kask, Jakob Sõnajalg, Richard Janson
28. veebruaril 1918 toimus Saksa vägede ja punakaartlaste vahel Orina lahing.
26. septembril 1950 võttis Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium vastu seaduse, millega muudeti endine halduskorraldus ning likvideeriti maakonnad ja vallad.
Exsultet
"Exsultet" on traditsiooniline läänekristlik ülistuslaul, mida tavapäraselt laulab diakon (tema puudumisel preester või ilmik) paasaküünla protsessioonil Ülestõusmisöö vigiilial. Tekst esineb esmakordselt 5. sajandi gallikaani liturgiaraamatutes ja on oletatavasti nn psalmus idioticus.
Hümni kasutatakse roomakatoliku, anglikaani ja kohati luteri kirikus.
Eestikeelne tekst
<P>Rõõmusta juba, taevane inglite väehulk, rõõmustagu kõik taevalised jumalikust saladu­sest, laske kõlada pasunail kuulutades aulise Kuninga võitu! Rõõmusta, kogu maa, kes oled üle valatud taevase hiilgusega ja särad igavese Kuninga valguses! Vaata, kõikjalt on kadunud pimedus! Rõõmusta ka Sina, Kirik, meie Ema, riietatud valguse kirkaima säraga. Kõla vastu, püha koda; kõla rahva võimsast hõiskamisest!
<P>(Kui ülistushümni laulab ilmik, jääb järgnev osa ära.)</P> <P>[Sellepärast, armsad vennad ja õed, kes te siia selle püha ja imelise valguse juurde olete kogunenud, hüüdke koos minuga kõigeväelise Isa poole Tema halastuse ja abi pärast, et Tema, kes mind mitte minu enda teenete pärast, vaid puhtast armust oma sulaste hulka on kutsunud, valgustaks oma säraga, et ma oleksin väärt kuulutama selle valguse kiitust.]</P>
</P> <P>[L Issand olgu teiega.</P> <P>K Ja sinu vaimuga.</P> <P>L Ülendagem oma südamed.</P> <P>K Me oleme nad ülendanud Issanda poole.]</P> <P>L Tänagem Issandat, meie Jumalat.</P> <P>K See on väärikas ja õige.</P>
</P> <P>See on tõesti väärikas ja õige ülistada nähtamatut Jumalat, meie kõigeväelist Isa, ja Tema ainusündinud Pojale, meie Issandale Jeesusele Kristusele kogu südamest ja hingest kiitust hõisata. Sest Tema on igavesele Isale tasunud Aadama võla ja lunastanud võlakirja oma kalli verega.</P>
</P> <P>Saabunud on paasaöö, mil tapetakse tõeline paasatall, kelle veri kaitseb usklike koduuksi surmaingli eest. See on sama öö, mil iidseil aegadel Sa juhatasid meie eelkäijad, Iisraeli lapsed, välja Egiptusemaalt ja viisid nad kuiva jalaga läbi Punase mere. See on öö, mil hiilgav tulesammas patupimeduse peletas. See on öö, mis kogu maailmas kõik, kes Kristusesse usuvad, maailma ülekohtust ja patuhädast vabastab, armuriiki juhib ja pühaduses ühendab. See on õnnis öö, mil Kristus purustas surma ahelad ja tõusis surmavallast võitjana. [Tõesti, oleksime asjata sündinud, kui Tema poleks meid lunastanud.]</P>
</P> <P>Ennäe Sinu ülevuse imelist väärikust meie keskel! Ennäe Sinu armastuse äraarvamatut sügavust, kes Sa selleks, et sulaseid vabastada, oled oma Poja surma andnud! Ennäe Aadama õndsust toovat pattu, mis Kristuse surma läbi on hävitatud.</P>
</P> <P>Oo, õnnis süü, kui suure Lunastaja oled sa leidnud! Oo, tõeliselt õnnis öö, üksnes sinule oli antud teada tundi, mil Kristus surnuist üles tõusis! See on öö, millest on kirjutatud: öö on nagu päev, pimedus on otsekui valgus. Selle püha öö sära võtab ära ülekohtu, puhastab süüst ning annab patustele tagasi süü­tuse ja kurbadele rõõmu. Ta peletab kaugele viha, ühendab südamed ja murrab vägivalla.</P>
</P> <P>[Sel õnnistatud ööl, püha Isa, võta vastu meie õhtune kiituseohver, valgust andev küünal, mesilaste töökuse vili, mille me toome Sulle pidulikult Sinu püha Kiriku nimel Sinu sulaste käte läbi sellel hilisel tunnil. Nüüd me teame selle küünla kuulutust, mis Jumala auks on süüdatud. Kuigi ta on oma valgust ümberringi jaganud, ei ole ta midagi oma särast kaotanud, sest seda leeki toidab sulav vaha, mille on valmistanud mesilased, kes on sündinud ühest emast.]</P>
Teadmata kadunud
Seriaali tootis ABC Television Studio. Sarja viimane, kuues hooaeg anti eetrisse 2010. aasta alguses. Eestis näitab seriaali Sony Turbo.
Põhja-Ameerika
pisi|Põhja-Ameerika Põhja-Ameerika on regioon Ameerikas, mida mõistetakse eri kontekstides erinevalt.
Suržik
pisi|Suržiku kõnelemine piirkonniti vastavalt 2003. aasta uuringule Suržik (ukraina keeles суржик 'eri teraviljadest leivajahu') on Ukrainas räägitav sotsiolekt. See on vene-ukraina segakeel, kus vene keele (superstraat) sõnu kasutatakse koos ukraina grammatika ja ukrainapärase hääldusega (substraat). Suržik on eriti levinud Ida- ja Lõuna-Ukraina maapiirkondades. Linnades räägitakse peamiselt puhast ukraina või vene keelt. Nõukogude perioodil, kui toimus ukrainastamine või venestamine, ühtlustati kasutusel olevat keelt ja näiteks Venemaal on peaaegu kõik kohalikud dialektid oma algkujul kadunud.
Põhja-Ameerika
Loodusgeograafias arvatakse Põhja-Ameerika alla tavaliselt Põhja-Ameerika manner
Suržik
Vene sõnade osakaal varieerub suurel määral regiooniti, kuid sõltub ka inimese haridustasemest ja sotsiaalsest päritolust.
Põhja-Ameerika
ÜRO liigituse järgi kuuluvad aga tänapäevasesse Põhja-Ameerikasse:
Ajalugu
Alates 1565. aastast koloniseerisid Põhja-Ameerikat sajandite vältel mitmed Euroopa impeeriumite asumaad:
Euroopa Kontrollikoda
Ülesehitus
Euroopa Kontrollikoja tööd juhib kolleegium, kuhu kuuluvad 27 Euroopa Kontrollikoja liiget – üks igast Euroopa Liidu liikmesriigist. Euroopa Kontrollikoja liikmed nimetab kuueks aastaks ametisse Euroopa Liidu Nõukogu. Liikmed valivad seejärel endi seast presidendi, kelle ametiaeg on kolm aastat ja keda saab tagasi valida.
Kontrollikoda jaguneb viieks auditikojaks, mis koosneb liikmetest ja audititöötajatest. Neli auditikoda tegelevad Euroopa Liidu eri kulu- ja tuluvaldkondade auditeerimisega. Viies, horisontaalne auditikoda (CEAD-auditikoda) vastutab kooskõlastuse, hindamise, kinnitamise ja arendustöö eest.
Ajalugu
Euroopa Kontrollikojale pandi alus 1975. aasta lepinguga ja see moodustati ametlikult 18. oktoobril 1977. Nädal aega hiljem pidas Euroopa Kontrollikoda oma esimese istungi. Sel ajal polnud koda veel ametlik institutsioon, vaid välisorgan, mille eesmärk oli auditeerida Euroopa ühenduste rahalisi vahendeid. See asendas senist kahte eraldiseisvat auditiasutust, millest üks tegeles Euroopa Majandusühenduse ja Euratomi rahaliste vahenditega ning teine Euroopa Söe- ja Teraseühendusega. Kontrollikoja staatus määratleti alles Maastrichti lepinguga, kui sellest sai viies institutsioon, mis oli ühtlasi esimene uus institutsioon alates ühenduse asutamisest. Täieliku õiguse ELi rahalisi vahendeid auditeerida sai Euroopa Kontrollikoda Amsterdami lepinguga.
Radviliškise vald
Radviliškise vald (leedu keeles Radviliškio seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Radviliškise rajooni territooriumil.
Valla pindala on 145 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3202 inimest. Valla keskuseks on Radviliškise linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu. Vallamaja aadress on Gedimino g. 8. Vallavanem on Vidmantas Tamošiūnas.
Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid.
The Invisible Man's Revenge
"The Invisibile Man's Revenge" on 1944. aasta USA õudusfilm.
Nivala linn
Nivala nimetati linnaks 1992.
Rossotrudnitšestvo
Ajalugu
Rossotrudnitšestvo loodi Venemaa presidendi Dmitri Medvedevi ukaasiga 6. septembril 2008. Agentuur peab ennast 1925. aastal Nõukogude Liidus loodud Üleliidulise Välismaaga Kultuurisidemete Arendamise Organisatsiooni (VOKS) järeltulijaks, mis aastatel 1994–2008 kandis nime Roszarubežtsentr. Tegemist oli sisuliselt vaid nimemuutmisega, uus agentuur võttis üle Roszarubežtsentri tegevuse 77 riigis. Vastavalt Venemaa presidendi 2013. aasta dekreedile kasvab agentuuri eelarve 2 miljardist rublast (24 miljonit eurot) 2013. aastal 2020. aastaks 9,5 miljardi rublani (113,8 miljonit eurot), millega agentuur hakkab saama 0,1% Venemaa SKPst. Fondi Russki Mir tegevdirektori Vladimir Kotšini sõnul seisneb erinevus nende fondi ja Rossotrudnitšestvo vahel seisneb selles, et esimene neist „teeb Venemaa poliitilistele seisukohtadele ametlikku propagandat. Russki Mir tegeleb vene keele ja kultuuri populariseerimisega."
2020. aasta alguses on tal 95 esindust maailma 80 riigis: 72 vene teadus- ja kultuurikeskust 62 riigis ja 23 esindust 21 Venemaa saatkonnas. Balti riikidest on tal ainsana esindus Leedus Vilniuses asuva Venemaa suursaatkonna juures. Eestile lähim esindus on Helsingis, kus see tegutseb 1977. aastast.
Kriitika
Eesti Kaitsepolitsei hinnangul mängib Rossotrudnitšestvo võtmerolli Venemaa riiklikus nn pehme jõu poliitikas. Suurbritannia juhtiva rahvusvaheliste suhete mõttekoja Chatham House raporti kohaselt on Rossotrudnitšestvo Venemaa välispoliitikas peamine instrument, millega konsolideeritakse välismaal olevaid Venemaa-sõbralikke organisatsioone ja levitatakse Kremli narratiivi.
Liisi Koikson
Liisi Koikson (sündinud 4. juunil 1983 Kilingi-Nõmmes) on eesti laulja, näitleja ja lauluõpetaja.
1993. aastal võitis ta 8–10-aastaste vanuserühmas Eesti Televisiooni lastelaulukonkursi "Laulukarussell".
Ta on laulnud mitut laulu- ja tantsupidude tunnuslugu, näiteks "Puu on puude kõrgune", "Viire takka", "Tuulevaiksel ööl".
Haridus
Liisi Koikson on lõpetanud Kilingi-Nõmme Gümnaasiumi, tema esimene lauluõpetaja oli aastatel 1991–1999 Toomas Voll. 2006. aastal lõpetas ta Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli (pop-jazz laulu erialal Mare Väljataga klassis). Aastatel 2011–2014 õppis Tech Music Schoolis (University of West London) Londonis, kus omandas bakalaureusekraadi. Koikson on võtnud eratunde Zoja Hertzilt.
Töö ja looming
Ta on töötanud Heino Elleri nimelise Muusikakooli lauluõpetajana ning Eesti Nuku- ja Noorsooteatris.
Rahvusvaheline leping
Rahvusvaheline leping on kõige laiemas mõttes rahvusvahelise õiguse subjektide vahel sõlmitud kokkulepe. Rahvusvaheliste lepingute õiguse Viini konventsiooni artiklis 2(1)(a) sisalduva kitsama definitsiooni kohaselt on rahvusvaheline leping rahvusvaheline kokkulepe, mis on sõlmitud riikide vahel kirjalikult ja mida reguleeritakse rahvusvahelise õigusega, sõltumata sellest, kas see sisaldub ühes, kahes või mitmes omavahel seotud dokumendis, samuti olenemata tema konkreetsest nimetusest.
Lisaks konventsioonile ja statuudile võivad rahvusvahelised lepingud kanda ka näiteks järgmisi nimesid: pakt, kokkulepe, deklaratsioon, konkordaat, protokoll, memorandum. Eesti õigusaktides on rahvusvahelise lepingu sünonüümiks välisleping.
Liisi Koikson
Töö ja looming
Mänginud naispeaosa filmis "Detsembrikuumus".
Rahvusvaheline leping
Rahvusvahelisi lepinguid käsitlevad reeglid tulenevadki kahest Viinis sõlmitud konventsioonist, aga samuti omab tähtsust rahvusvaheline tavaõigus.
Eberhard Winkler
pisi|Eberhard Winkler Eberhard Klaus Wolfgang Winkler (sündinud 31. juulil 1955 Münchenis) on Saksamaa soome-ugri keelte professor.
Liisi Koikson
Isiklikku
Liisi Koiksonil ja Christian Harryssonil on 2016. aastal sündinud tütar Ella.
Eberhard Winkler
Ta õppis aastatel 1977–1984 germaani lingvistikat, fennougristikat ja skandinavistikat Müncheni ja Helsingi ülikoolis, 1984. aastal sai magistrikraadi. Promoveeriti 1987. aastal filoloogiadoktoriks (Dr. phil.) germaani lingvistika alal. Habiliteerus veebruaris 1996 Müncheni ülikoolis fennougristika alal.
Rahvusvaheline leping
Mitmepoolseid lepinguid nimetatakse enamasti konventsioonideks ja need reguleerivad enamasti mingit laiema tähtsusega küsimuste ringi, näiteks ÜRO mereõiguse konventsioon. Konventsioonide koostamine või täideviimine toimub tihti selleks otstarbeks loodud rahvusvahelise organisatsiooni egiidi all. Kõik rahvusvahelised organisatsioonid on loodud riikide sõlmitud lepingute alusel, mis on ka nende organisatsioonide põhikirjadeks ehk statuutideks.
Eberhard Winkler
Ta on uurinud liivi keele vanimaid keelemälestisi.
Oktoobrist 2002 töötab ta soome-ugri keelte professorina Göttingeni ülikoolis. 10. detsembril 2010 oponeeris Valts Ernštreitsi doktoritöö ("Liivi kirjakeele kujunemine") kaitsmisel.
Loomulik liik
Loomulik liik ehk loomulik rühm ehk looduslik liik (inglise keeles natural kind) on asjade kategooria, mille piirid on määratud asjade enestega, mitte inimeste ettekujutuste või arusaamadega asjadest. Loomuliku liigi tüüpiliseks näiteks on liigid ja ka teised taksonid bioloogilises süstemaatikas, mis põhineb evolutsioonil.
Rahvusvaheline leping
Rahvusvaheliste lepingute jõustumine Eestis
Kuigi välislepingute sõlmimine kuulub Eestis üldjuhul valitsuse kompetentsi, peab teatud puhkudel lepingu jõustumiseks nõusoleku andma ka Riigikogu. Niisuguste lepingute hulka kuuluvad riigipiire muutvad lepingud, riigile varalisi või sõjalisi kohustusi võtvad lepingud ning sellised lepingud, mis nõuavad Eesti seaduste muutmist, millega astutakse rahvusvahelise organisatsiooni liikmeks või millesse on ratifitseerimise nõue sisse kirjutatud.
Loomulik liik
Filosoofias on vaidluse all, kas loomulikud liigid eksisteerivad.
Rahvusvaheline leping
Rahvusvaheliste lepingute jõustumine Eestis
Kahepoolsed ja valitsustevahelised lepingud jõustuvad need peale nootide vahetust, millega pooled on teineteisele teatanud, et on valmis lepingut täitma. Sisuliselt tähendab see, et kõik asjaomased ministeeriumid on lepingu rakendamiseks valmis.
Loomulik liik
Richard Boydi järgi on loomulikud liigid "homöostaatilised omaduste kobarad". Sellisesse kobarasse kuuluvad omadused esinevad sageli koos, nad etendavad osa induktsioonis ja seletuses ning on ka olemas põhjuslikud mehhanismid, mis tingivad nende omaduste koosesinemise.
Loomuliku liigi lõhenemine
Kui selgub, et teatud omaduste komplekti võivad esile kutsuda mitu erinevat põhjuste komplekti, mille tõttu selliste omadustega asjade teised omadused on erinevad, siis loomulikuks liigiks peetud kategooria lõheneb mitmeks loomulikuks liigiks. Näiteks on vaalad ja delfiinid, kes on arvatud kalade nime all kaladega ühisesse kategooriasse, teistsuguse päritoluga kui  kalad, ning neil on ka olulisi erinevaid omadusi.
Lõhenemise tagajärjeks on kas alakategooriate moodustumine (juhul kui kategooriatel, milleks kategooria lõhenes on olulisi ühiseid omadusi), kategooriast loobumine teaduses või kategooria piiride muutumine.
Sümmeetriakaalutlused
Sümmeetriakaalutlused on füüsikas, matemaatikas ja filosoofias argument, mis toetub sümmeetriale sõnastuses või asjas eneses.
Tuntud filosoofiline näide on Buridani eesel.
Hekto-
Hekto- (tähis h) on SI-süsteemi ühikunimetuste detsimaaleesliide. Selle eesliitega moodustatud ühik on alusühikust 100 korda suurem.
Harilik murukera
Harilik murukera (Scleroderma citrinum) on murukeraliste sugukonda murukera perekonda kuuluv seeneliik.
Hekto-
Eesliide hekto- on kasutusel peamiselt järgmistes ühikunimetuses:
Harilik murukera
Murukera kasvab metsades, teeservadel, parkides. Ta on üsna sage, kuid ei kasva kõrges rohus. Viljakehad on näha hilissügiseni, aga Inglismaal, kus lumikatet ei teki, ka kogu talve jooksul. Viljakeha on 3–10 (maksimaalselt 18) cm läbimõõdus, kerajas või neerjas, jalata, kollakas või oranž, ülaosas tahvlitena lagunev, soomuste ja näsadega. Kest on väga paks (kuni 4 mm) ja kõva. Noorelt on ta valge, küpselt pruunikas kuni must. Seenel ei ole jalga. Lõhn on ebameeldiv. Eosed on ümarad, läbimõõduga 8–12 μm. Harilik murukera on nõrgalt mürgine.
Murukera näeb välja üsna söödava murumuna moodi. Peamine erinevus on selles, et murumunal on ülaosas ava, mille kaudu eosed vabadusse pääsevad, ent murukera läheb lihtsalt katki, et eosed välja pääseksid. Murukera viljaliha on palju kõvem.
Murukera söömine ja kokkupuutumine eostega võib põhjustada pisaravoolu, nohu ja limavoolu ninast. Silmad võivad punaseks minna. Terviserike ilmneb 6 tunni jooksul.
Anu Saagim
Anu Saagim (Anu Nataly Saagim-Ratia; sündinud 9. aprillil 1962) on Eesti seltskonnategelane ja -ajakirjanik.
Ta lõpetas 1980. aastal Tallinna 1. Keskkooli.
Saagim sai tuntuks reklaaminäitlejana 1980. aastatel Eestis tehtud telereklaamide (peamiselt režissöör Harry Egipt) ja muusikavideote kaudu.
Aastatel 2004–2008 oli ta seltskonnaajakirja Just! peatoimetaja ja 2008–2017 Postimehe meelelahutusportaali Elu24.ee peatoimetaja. Alates 1. juunist 2017 oli ta Õhtulehe veebi loovjuht. Pärast 2019. aasta Riigikogu valimisi töötab Õhtulehe TV saadete toimetaja-saatejuhina.
Poliitiline tegevus
Anu Saagim kandideeris 2019. aasta Riigikogu valimistel Erakonna Eestimaa Rohelised nimekirjas ja kogus 667 häält, millega ei osutunud valituks.
Isiklikku
Pärast keskkooli lõpetamist läks ta fiktiivabieluga Soome, abielu lahutati. Peagi abiellus ta soome-rootsi ärimehe Carl Danhammeriga, kolis Rootsi, et teda tagasi Nõukogude Liitu ei saadetaks, sai elamisloa ja seejärel õige pea lahutas.
Lauatennis 2008. aasta suveolümpiamängudel
right|150px|Olümpiarõngad right|150px|Lauatennis Lauatennis 2008. aasta suveolümpiamängudel toimus 13.–23. augustini ja võistlused peeti Pekingi Ülikooli spordihallis. Lauatennises võistles 172 sportlast 56 riigist ja välja jagati 4 komplekti medaleid.
Üksikmäng
Finaal: 23. august Osavõtjaid: 86 Olümpiavõitja 2004: Ryu Seung-min, Lõuna-Korea Ametlikud tulemused: Finaal Finaal: Ma Lin – Wang Hao 4:1 (11:9 11:9 6:11 11:7 11:9) Pronksimäng: Wang Liqin – Jörgen Persson 4:0 (13:11 11:2 11:5 11:9) <br style="clear:both;" />
Võistkonnavõistlus
Finaal: 18. august Osavõtjaid: 16 võistkonda Olümpiavõitja 2004: esimest korda olümpiamängude kavas Ametlikud tulemused: Finaal Finaal: Hiina – Saksamaa 3:0 Pronksimäng: Lõuna-Korea – Austria 3:1 <br style="clear:both;" />
Üksikmäng
Finaal: 22. august Osavõtjaid: 86 Olümpiavõitja 2004: Zhang Yining, Hiina Ametlikud tulemused: Finaal Finaal: Zhang Yining – Wang Nan 4:1 (8:11 13:11 11:8 11:8 11:3) Pronksimäng: Guo Yue – Li Jia Wei 4:2 (11:6 14:12 9:11 7:11 11:3 11:4) <br style="clear:both;" />
Võistkonnavõistlus
Finaal: 17. august Osavõtjaid: 16 võistkonda Olümpiavõitja 2004: esimest korda olümpiamängude kavas Ametlikud tulemused: Finaal Finaal: Hiina – Singapur 3:0 Pronksimäng: Lõuna-Korea – Jaapan 3:0 <br style="clear:both;" />
Robert Gates
thumb|Rober Gates ([[2006)]] Robert Michael Gates (sündinud 25. septembril 1943) oli aastatel 2006–2011 Ameerika Ühendriikide kaitseminister. USA Senat kinnitas ta George Bushi valitsuse ministrina ametisse 7. detsembril 2006. Ametisse astus ta 18. detsembril. Gates jätkas kaitseministrina ka Barack Obama valitsuskabinetis.
Gates on pärit Kansasest Wichitast. Poisina oli ta aktiivne skaut. Ta lõpetas Wichitas keskkooli 1961. aastal väga hea hinnetega kõigis ainetes.
Mõkolajivi oblast
pisi|[[Bug|Bugi jõe kallas Mõkolajivi oblastis Buzk Gardi ravuspargis]] Mõkolajivi oblast on 1. järgu haldusüksus Ukraina lõunaosas. Oblasti halduskeskus on Mõkolajivi linn.
Robert Gates
Ta õppis Williami ja Mary kolledžis, mille lõpetas 1965 bakalaureusekraadiga ajaloos. Sel ajal oli ta kirjandus- ja kunstiajakirja William and Mary Review tegevjuht. Lõpetamisel pälvis ta Algernon Sydney Sullivani auhinna, mis määratakse sellele lõpetajale, kes on teinud kõige suuremaid pingutusi kaaslaste heaks.
Mõkolajivi oblast
Mõkolajivi oblast piirneb lõunas Musta merega, läänes Odessa oblastiga, põhjas Kirovohradi oblastiga ning idas Hersoni ja Dnipropetrovski oblastiga. Lõuna-Bug voolab läbi oblasti Musta merre.
Rajoonid
2020. aastal toimunud haldusreformi tulemusena on Mõkolajivi oblastis neli rajooni. Enne seda oli rajoone 19.
Robert Gates
Indiana ülikoolis kaitses Gates 1966 ajaloo alal magistrikraadi. 1974 kaitses ta Georgetowni ülikoolis doktorikraadi vene ja nõukogude ajaloo alal. Doktoriväitekirja pealkiri oli "Nõukogude sinoloogia: Moskva Kremli vaadete ja arutelude kasutamata allikas kaasaja sündmuste kohta Hiinas".
Mõkolajivi oblast
Rajoonid
pisi|left|300px|Mõkolajivi oblasti haldusjaotus
Robert Gates
Ta abiellus 7. jaanuaril 1967.
Mõkolajivi oblast
Linnad
Mõkolajivi oblastis on üheksa linna:
Robert Gates
6. novembrist 1991 kuni 20. jaanuarini 1993 oli ta Luure Keskagentuuri peadirektor.
Mõkolajivi oblast
Viited
🇺🇦
Kose mõis (Maarja-Magdaleena)
Kose mõis (saksa keeles Kosse) oli Saare mõisa karjamõis Maarja-Magdaleena kihelkonnas Tartumaal.
Aivar Ruukel
pisi|Aivar Ruukel Obinitsas soome-ugri külade foorumil jaanuaris 2016 Aivar Ruukel (sündinud 24. märtsil 1967) on eesti loodusturismi ettevõtja.
Ta lõpetas 1985. aastal Vändra Keskkooli ja 2009. aastal Eesti Maaülikooli põllumajandus- ja keskkonnainstituudi loodusturismi erialal. 2011. aastal kaitses ta samas magistrikraadi tööga "Internetis reisimuljete jagajate veebikasutuse muster Eesti rahvusparkide väliskülastajate näitel".
Ta tegutseb haabjate ehitajana ja loodusgiidina Soomaa rahvuspargis.
Ta kandideeris 2007. aastal Riigikogu valimistel Erakonna Eestimaa Rohelised ridades ning sai 251 häält, kuid ei osutunud valituks.
Ta on MTÜ Eesti Loodusturismi Ühing asutajaliige ja Elurikkuse Erakonna üks asutajaid.
Inimõiguste ülddeklaratsioon
pisi|Eleanor Roosevelt inimõiguste ülddeklaratsiooniga (1949) Inimõiguste ülddeklaratsiooni võttis ÜRO Peaassamblee vastu 10. detsembril 1948 resolutsiooniga A/RES/217.
Teksti peamine autor oli John Peters Humphrey (Kanada), lisaks Eleanor Roosevelt (USA), René Cassin (Prantsusmaa) ja Zhang Pengjun (Hiina Vabariik).
Peaassambleel puudub siduvate aktide väljastamise pädevus, seega pole inimõiguste ülddeklaratsioon õiguslikult siduv. Hoolimata sellest ning samuti asjaolust, et inimõigused on dokumendis visandatud eesmärgilistena, peetakse selles kirjeldatud õigusi ikkagi riikidele kohustuslikeks. Üks võimalikke seletusi sellele on, et see täpsustab ÜRO põhikirjast tulenevat üldist inimõiguste austamise kohustust.
Sisu
Igal inimesel peavad olema kõik käesoleva deklaratsiooniga välja kuulutatud õigused ja vabadused, olenemata rassist, nahavärvusest, soost, usulisest, poliitilisest või muudest veendumustest, rahvuslikust või sotsiaalsest päritolust, varanduslikust, seisuslikust või muust seisundist.
Lisaks sellele ei tohi inimeste vahel vahet teha riigi või territooriumi poliitilise, õigusliku või rahvusvahelise seisundi põhjal, olenemata sellest, kas territoorium, mille kodanik ollakse, on sõltumatu, hooldusalune või mõnel muul viisil oma suveräänsuses piiratud.
Igal inimesel on õigus elule, vabadusele ja isikupuutumatusele.
Kedagi ei või pidada orjuses või õigusteta seisundis; orjus ja orjakaubandus ükskõik millisel kujul on keelatud.
Kellegi suhtes ei tohi rakendada piinamisi või julma, ebainimlikku, tema väärikust alandavat kohtlemist või karistust.
Igal inimesel, ükskõik kus ta ka ei viibiks, on õigus oma õigussubjektsuse tunnustamisele.
Kõik inimesed on seaduse ees võrdsed ja neil on ilma igasuguse vahetegemiseta õigus seaduse võrdsele kaitsele. Kõigil inimestel on õigus olla võrdselt kaitstud ükskõik missuguse diskrimineerimise eest, mis on vastuolus käesoleva deklaratsiooniga, ja sellisele diskrimineerimisele kihutamise eest.
Igal inimesel on temale konstitutsiooniga või seadusega tagatud põhiõiguste rikkumise korral õigus efektiivsele õiguste ennistamisele kompetentsete rahvuskohtute kaudu.
Kedagi ei või meelevaldselt vahistada, kinni pidada või pagendada.
Igal inimesel on tema õiguste ja kohustuste määratlemiseks ja temale esitatud kriminaalsüüdistuste põhjendatuse kindlakstegemiseks täieliku võrdsuse alusel õigus sellele, et tema asi vaadataks avalikult ja kõiki õigluse nõudeid järgides läbi sõltumatu ja erapooletu kohtu poolt.
1. Igal kuriteos süüdistataval inimesel on õigus sellele, et teda loetakse süütuks kuni tema süülisuse kindlakstegemiseni seaduslikus korras avalikul kohtulikul arutamisel, kus talle on tagatud kõik võimalused kaitseks.
2. Kedagi ei või süüdi mõista kuriteos mõne teo või tegevusetuse eest, mis nende kordasaatmise ajal ei olnud kuriteod rahvusliku seaduse või rahvusvahelise õiguse järgi. Samuti ei või määrata raskemat karistust, kui see, mida oleks võinud kohaldada kuriteo kordasaatmise ajal.
Kellegi isiklikku ja perekonnaellu ei või meelevaldselt vahele segada, kellegi korteripuutumatust, kirjavahetuse saladust või au ja reputatsiooni ei tohi meelevaldselt määrida. Igal inimesel on õigus seaduse kaitsele selliste vahelesegamiste ja rikkumiste eest.
1. Igal inimesel on õigus riigi piires vabalt liikuda ja oma elukoht valida.
2. Igal inimesel on õigus lahkuda ükskõik milliselt maalt, kaasa arvatud kodumaa ja kodumaale tagasi pöörduda.
Circus
"Circus" võib tähendada järgmist:
Inimõiguste ülddeklaratsioon
Sisu
1. Igal inimesel on õigus tagakiusu ees varjupaika otsida teistes maades ja seda varjupaika kasutada.
2. Seda õigust ei saa kasutada jälitamise puhul, mis tegelikult tuleneb mittepoliitilisest kuriteost või teost, mis on vastuolus Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni eesmärkide ja põhimõtetega.
1. Igal inimesel on õigus kodakondsusele.
2. Kelleltki ei saa tema kodakondsust või kodakondsuse muutmise õigust meelevaldselt ära võtta.
1. Täisealiseks saanud meestel ja naistel on õigus ilma igasuguste kitsendusteta rassi, rahvuse või usu põhjal abielluda ja perekonda asutada. Neil on võrdsed õigused abiellu astumise suhtes, abielus olemise ja abielu lahutamise ajal.
2. Abielu võib sõlmida vaid mõlema abielluva poole vabatahtlikul ja täielikul nõusolekul.
3. Perekond on ühiskonna loomulik ja põhiline rakuke ning tal on õigus ühiskonna ja riigi kaitsele.
1. Igal inimesel on õigus vara omamisele nii üksikult kui ka teistega koos.
2. Kelleltki ei tohi tema vara meelevaldselt ära võtta.
Igal inimesel on õigus mõtte-, südametunnistuse ja usuvabadusele; see õigus kätkeb vabadust oma usku või veendumusi muuta, samuti vabadust vabalt kuulutuada oma usku või veendumusi nii üksikult kui ka koos teistega avalikult või eraviisiliselt õpetuse, jumalateenistuse ja religioossete ning rituaalsete kombetalituste kaudu.
Igal inimesel on õigus veendumuste vabadusele ja nende veendumuste vabalt avaldamisele; see õigus kätkeb vabadust takistamatult oma veendumustest kinni pidada ja vabadust informatsiooni ja ideid otsida, saada ja levitada igasuguste abinõudega ja riigipiirist sõltumata.
1. Igal inimesel on õigus rahumeelse kogunemise ja liitumise vabadusele.
2. Kedagi ei või sundida ükskõik millisesse assotsiatsiooni astuma.
1. Igal inimesel on õigus kas vahetult või siis vabalt valitud esindajate kaudu oma maa valitsemisest osa võtta.
2. Igal inimesel on õigus võrdsele pääsule oma maa riigiteenistusse.
3. Valitsuse võimu aluseks peab olema rahva tahe; see tahe peab väljenduma perioodilistes ja võltsimata valimistes, mis tuleb läbi viia üldise ja võrdse valimisõiguse alusel salajase hääletamise teel või teistes samatähenduslikes vormides, mis tagavad hääletamise vabaduse.
Moster
Elanike arv oli 2001. aastal 1564.
Inimõiguste ülddeklaratsioon
Sisu
Igal inimesel kui ka ühiskonna liikmel on õigus sotsiaalsele kindlustatusele ja tema väärikuse säilitamiseks ning tema isiksuse vabaks arenemiseks vajalike õiguste teostamisele majanduslikul, sotsiaalsel ja kultuuri alal rahvuslike jõupingutustega ja rahvusvahelise koostöö kaudu ning vastavalt iga riigi struktuurile ja vahenditele.
1. Igal inimesel on õigus tööle, töö vabale valikule, õiglastele ja soodsatele töötingimustele ning kaitsele tööpuuduse eest.
2. Igal inimesel on ilma igasuguse diskrimineerimiseta võrdsele tasule võrdse töö eest.
3. Igal töötajal on õigus õiglasele ja rahuldavale tasule, mis tagab inimväärilise elatuse temale endale ja ta perekonnale ja mida vajaduse korral täiendatakse sotsiaalkindlustuse teiste vahenditega.
4. Igal inimesel on õigus on luua ametühinguid ja oma huvide kaitseks ametühingutesse astuda.
Igal inimesel on õigus puhkeajale ja vaba aja veetmisele, kaasa arvatud tööpäeva mõistlik lühendamine ja tasutav perioodiline puhkus.
1. Igal inimesel on õigus sellisele elatustasemele, sealhulgas toit, riietus, korter, arstiabi ja vajalik sotsiaalne teenindamine, mis on nõutav tema enda ja perekonna tervise ja heaolu hoidmiseks, ja õigus kindlustatusele tööpuuduse, haiguse, invaliidsuse, lesestumise ja vanaduse saabumise korral või mõnel muul elatusvahenditest ilmajäämise juhul inimestest endast olenemata põhjustel.
1. Igal inimesel on õigus haridusele. Haridus peab olema tasuta vähemalt alg- ja üldhariduse osas. Algharidus peab olema kohustuslik. Tehniline ja kutseharidus peab olema kättesaadav kõigile ja kõrgem haridus võrdselt kättesaadav kõigile vastavalt igaühe võimetele.
2. Haridus peab olema suunatud inimisiksuse täielikule arendamisele ja inimõigustest ning põhivabadustest lugupidamise suurendamisele. Haridus peab kaasa aitama vastastikusele mõistmisele, sallivusele ja sõprusele kõigi rahvaste, rassiliste ja usuliste rühmituste vahel ning soodustama Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni tegevust rahu säilitamisel.
3. Vanematel on oma laste hariduse valikul eesõigus.
1. Igal inimesel on õigus ühiskonna kultuurielust vabalt osa võtta, kunsti nautida, teaduse progressi oma panus anda ja selle progressi hüvesid kasutada.
Igal inimesel on õigus sotsiaalsele ja rahvusvahelisele korraldusele, kus käesolevas deklaratsioonis toodud õigusi ja vabadusi on võimalik täies ulatuses rakendada.
1. Igal inimesel on kohustused ühiskonna ees, kus ainuüksi ongi võimalik tema isiksuse vaba ja täielik arenemine.
2. Oma õiguste ja vabaduste teostamisel peab iga inimene alluma vaid sellistele piiramistele, mis on seadusega kehtestatud ainsa eesmärgiga tagada teiste inimeste õiguste ja vabaduste tarvilik tunnustamine ja austamine ning moraalist, avalikust korrast ja üldise heaolu nõuetest kinnipidamine demokraatlikus ühiskonnas.
Käesolevas deklaratsioonis ei tohi midagi tõlgendada kui õiguse andmist mõnele riigile, isikute rühmale või üksikisikutele tegutsemiseks või tegudeks, mis on suunatud kaesolevas deklaratsioonis toodud õiguste ja vabaduste kaotamisele.
Inspiratsioon
Ühinenud Rahvaste Organisatsioon võttis inimõiguste ülddeklaratsiooni koostamisel eeskujuks järgmised teosed: Magna Carta, Inglise Bill of Rights ja Ameerika Bill of Rights.
Hääletanud
Inimõiguste ülddeklaratsioon võeti vastu 48 poolthäälega, kusjuures vastu ei olnud keegi.
Poolthääletanud
Afganistan, Argentina, Austraalia, Belgia, Birma, Boliivia, Brasiilia, Colombia, Costa Rica, Dominikaani Vabariik, Ecuador, Egiptus, El Salvador, Etioopia, Filipiinid, Guatemala, Haiti, Hiina Vabariik, Holland, India, Iraak, Iraan, Island, Kanada, Kreeka, Kuuba, Libeeria, Liibanon, Luksemburg, Mehhiko, Nicaragua, Norra, Pakistan, Panama, Paraguay, Peruu, Prantsusmaa, Rootsi, Siiam, Süüria, Taani, Tšiili, Türgi, Uruguay, USA, Uus-Meremaa, Venezuela ja Ühendkuningriik.
Erapooletud
Erapooletuks jäid 8 riiki: Jugoslaavia, Lõuna-Aafrika Liit, NSV Liit, Poola, Saudi Araabia, Tšehhoslovakkia, Ukraina NSV ja Valgevene NSV.
Nõukogude blokile ei meeldinud see, et inimõigustena polnud nimetatud õigust tööle, tasuta haridusele ja tasuta arstiabile.
Puudusid hääletamiselt
Honduras, Põhja-Jeemen.
Lilu mõis
Lilu mõis (saksa keeles Lillo) oli Kaiavere mõisa karjamõis Maarja-Magdaleena kihelkonnas Tartumaal.
Bostoni Ülikool
Bostoni ülikool (Boston University, BU) on eraülikool, mis asub Ameerika Ühendriikides Massachusettsi osariigis Bostonis. Kuigi ametlikult asutati ülikool 1869. aastal, loeb kool oma asutamise aastaks 1839, kui rajati Newbury Biblical Institute.