cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Valitsusasutiste tegevus
Raamatu esimene köide anti välja 1934. aastal Vabariigi Valitsuse 23. märtsi 1934 otsuse alusel ja käsitleb aastaid 1918–1934. Järgmised köited anti välja iga eelarveaasta (1. aprillist kuni järgmise kalendriaasta 31. märtsini) järel, viimane 1939. aastal.
Georgi Bliznaški
pisi|Georgi Bliznaški (2014) Georgi Petkov Bliznaški (bulgaaria keeles Георги Петков Близнашки; sündinud 4. oktoobril 1956) on Bulgaaria õigusteadlane ja poliitik, kes oli 6. augustist kuni 7. novembrini 2014 Bulgaaria peaministri kohusetäitja.
Georgi Bliznaški õppis Sofia ülikoolis õigusteadust ja töötas seejärel mitmes ülikoolis õppejõuna.
Jaanuarist juunini 2007 oli ta Euroopa Parlamendi liige.
Ta kuulus varem Bulgaaria Sotsialistlikku Parteisse; alates 2014. aastast on parteitu.
Kupupanemine
Kupupanemine (ka: kupupanek) on ravimeetod, mille puhul haige nahale pannakse paisliigveresuse esilekutsumiseks kupuklaasid.
Ravimeetodit on kasutatud juba keskajal.
Eesti rahvameditsiinis tehti enne kupu (täpsemalt: kupusarve) pealepanekut nahale kupurauaga haav.
Margus Leivo
pisi|Margus Leivo (2010) Margus Leivo (28. mai 1954 Räpina – 21. august 2019 ) oli eesti poliitik.
Aastatel 1990–1993 oli ta Põlva maavanem, seejärel töötas 1993–1999 majandusministeeriumi kantslerina ja 1999–2002 teede- ja sideministeeriumi kantslerina.
2002. aastal astus ta Rahvaliidu liikmeks.
10. aprillist 2003 kuni 13. aprillini 2005 oli ta Juhan Partsi valitsuses siseminister.
Nový Světlovi loss
Loss rajati XV sajandil, mil mõisa omanikud olid Landštejnid. Loss asus Ungari piiril, mis kannatas tihti sõdade all, ja see rajati, asendamaks sõjas kannatada saanud vana kindlustatud lossi. Vana Starý Světlovi loss oli kindlus, mis on tänapäeval varemetes. Ka uus hoone oli kasutatav kindlusena; sel oli väike hoov ja vahitorn.
Margus Leivo
Aastatel 2005–2007 oli ta X Riigikogu liige. 2007. aastal lahkus ta Rahvaliidust, kuna ei pääsenud Riigikogu valimistel parlamendis kuue liikmega esindatud fraktsiooni.
Püha Theodosiuse klooster
pisi|Klooster Püha Theodosiuse stauropegiaalne meesklooster (ukraina keeles Свято-Феодосійський ставропігійний чоловічий монастир) on Kiievis asuv Ukraina Õigeusu Kiriku meesklooster.
Nový Světlovi loss
1527. aastal ostis selle Burian Vlčnovist. Ta toetas János I Zápolyat selle võitluses trooni pärast, nii konfiskeeriti tema valdused Lajos II trooniletõusu järel. Hiljem sai ta lossi tagasi ja langes lahingus.
Margus Leivo
Aastail 1997−2007 oli ta ka Tallinna Tehnikaülikooli kuratooriumi liige, samuti lõi kaasa vilistlasliikumises. 2007. aastast oli ta ülikooli haldusdirektor.
Püha Theodosiuse klooster
Ajalugu
Klooster ehitati püha Theodosiuse auks.
Margus Leivo
1995. aastast oli ta Šoti Klubi liige ja president.
Nový Světlovi loss
1613. aastal läks loss Serenyide valdusse. Serenyid osalesid Böömimaa ülestõusus, ent Valgemäe lahingu järel nende valduseid ei konfiskeeritud. Nad tasusid 5000 zloti suuruse trahvi ja jäid Světlovi mõisa omanikeks edasi. Nende valitsusajal ründasid lossi 1663. aastal kolm korda türklased, kes suutsid seda tublisti kahjustada, seejärel piirasid seda aastail 1645–1646 rootslased. Aastail 1703–1709 ründasid seda mitmel korral kurutsid. Sõjas kannatada saanud loss jäi XVII sajandi lõpus osaliselt tühjaks. left|pisi|Sofie Haugwitz
Margus Leivo
Isiklikku
Margus Leivo oli abielus, tal on tütar ja kaks poega.
Nový Světlovi loss
Lossi hakati taastama pärast seda, kui 1746. aastal said selle omanikeks Serenyide asemel St. Julienid. Torni ülemine osa lammutati, nii et see oli ülejäänud lossikompleksiga ühes tasapinnas. Ka lisati lossi välismüüri aknad.
Püha Theodosiuse klooster
Iseseisva Ukraina usuelus
20. juunil 2019 kutsus UÕK aupatriarh Filaret (Denõssenko) kokku Kiievi Patriarhaadi Ukraina Õigeusu Kirikut taastava kirikukogu, kuhu ta kutsus ka Püha Theodosiuse kloostri ülema arhimandriit Makariuse (Papiš), kes sinna ei ilmunud. Seepeale proovis Filaret teda ametist tagandada ja määrata tema asemele endale lojaalse arhimandriit Andrease, kes saabuski kloostrit üle võtma, kuid see ebaõnnestus. Makarius teatas, et ei osale kirikulõhes ning klooster jääb UÕK alluvusse.
Nový Světlovi loss
Larisch Mönnich võttis lossis ette ulatuslikud ümberehitustööd (1846–1856). Loss ehitati arhitekt Eduard Kuscheri projekti järgi ümber uusgooti stiilis paleeks; toonase välisilme on see säilitanud tänapäevani. Tegu on ühekorruselise, mitme väiksema tornikesega ehitisega, mida ehib neljakorruseline torn. Nový Světlov sarnaneb ümberehitustööde järel Trieste lähistel paikneva Miramare lossiga. Lossi pargi kujundas itaalia arhitekt Vitalino Fumugalli. Lossi Inglise parki kavandas ta kasvuhooned subtroopilise taimestiku jaoks, kus valmisid eksootilised puuviljad.
XX sajandi alguses läks loss mõneks ajaks Praha Maapanga valdusse, kuni 1926. aastal omandasid selle Ladislav ja Jarmila Zbořil. 1946. aastal müüsid nad selle Rolnytele, ent siis see võõrandati. Loss oli mõnda aega riiklikus omandis. Aastail 1957–2008 asus seal Bojkovice muuseum. 1992. aastal tagastati loss õigusjärgsetele omanikele, kuid 1998. aastal Rolnyd pankrotistusid ja 2003. aastal ostis lossi ära Josef Novotný. Too alustas lossi rekonstrueerimist; tööd lõppesid 2011. aastal. Lossihoovi rajati teater; hoones asuvad ka hotell ja restoran.
Aur
pisi|[[Veeaur]] thumb|[[Faasidiagramm rõhu ja temperatuuri telgedega]] Aur on kriitilisest temperatuurist madalama temperatuuriga gaas. Kui temperatuur ületab kriitilise piiri, siis räägitakse gaasist (välja arvatud veeauru korral, mida nimetatakse auruks ka kriitilise väärtuse ületamisel).
Auru saab defineerida ka kui gaasi, mida on võimalik ainult rõhu suurendamisega veeldada või tahkestada. Üldkeeles nimetatakse sageli auruks ka gaasi (sh gaasisegu, nt udu veekogu kohal), milles on vedela aine piisakesi.
Aur võib olla nii küllastunud, küllastumata ehk ülekuumenenud või üleküllastunud ehk allajahtunud.
Auru, mis ei puutu kokku vedela faasiga, nimetatakse kuivaks auruks. Kuiva auru vastand on niiske aur, mis sisaldab vedela faasi piisku ehk udu.
Vydeniai vald
Vydeniai vald (leedu keeles Vydenių seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Varėna rajooni territooriumil. Vald piirneb kagus Valgevenega.
Anamarija Lampič
pisi|Anamarija Lampič (2019)
Vydeniai vald
Valla pindala on 150 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 1385 inimest. Valla keskuseks on Vydeniai küla. Vallavanem on Genė Ramaškienė. 70 % valla pindalast võtavad enda alla metsad. Kõrgeim koht asub Riliškiai küla lähistel ja ulatub 194 meetrit üle merepinna. pisi|Palkabalis
Anamarija Lampič
Anamarija Lampič (sündinud 17. juunil 1995 Ljubljanas) on Sloveenia murdmaasuusataja, kes on paremaid tulemusi saavutanud sprindis.
Tema esimesed täiskasvanute tiitlivõistlused olid 2015. aasta maailmameistrivõistlused Falunis, kus tema parimaks kohaks jäi klassikasprindis saadud 36. koht.
2017. aasta maailmameistrivõistlustel Lahtis oli ta vabatehnikasprindis 20.
2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis jäi ta klassikasprindis esimesena finaalist välja. Sprinditeates sai ta koos Alenka Čebašekiga kuuenda koha.
2019. aasta maailmameistrivõistlustel Seefeldis võitis ta sprinditeates koos Katja Višnariga hõbemedali.
Rozbeķi vasallilinnus
Rozbeķi vasallilinnus (eesti Rosula, saksa keeles Rosenbeck) oli Riia peapiiskopkonna liivlaste asualal paiknenud vasallilinnus, mis asub Lätis Vidzeme kultuuriajaloolises piirkonnas, linnulennult 19 km kaugusel Lemsalust (läti keeles Limbaži) kagus, 30 km Volmarist (Valmiera) edelas ja 21 km kaugusel Võnnust (Cesis) loodes, Kaņepju ja Divupe oja ühinemiskohas, sellest 180 m põhja pool väikesel künkal.
Anamarija Lampič
Maailmakarikavõistlustel debüteeris ta 21. detsembril 2013 Asiagos. Esimese poodiumikoha ja ühtlasi esimese etapivõidu sai ta 3. veebruaril 2017 Pyeongchangis klassikasprindis.
Rozbeķi vasallilinnus
Administratiivselt jääb linnusekoht Pārgauja piirkonna (Pārgaujas novads, 'Ülekoiva piirkonna') Stalbe valda (Stalbes pagasts) ja Rozula külasse. Loode-kagusuunaline linnuseküngas asub u 60 m üle merepinna. Linnuseküngas jääb u 1 km külakeskusest põhja poole, linnuseaseme kõrval ida pool on vana Pilskalni talukoht.
Anamarija Lampič
Hooajal 2016–2017 tuli ta U23 arvestuses MK-sarja üldvõitjaks.
Rozbeķi vasallilinnus
Muinasajal kuulus Rozbeki (Rosula) ala arvatavasti liivlaste Idumea kihelkonna alla.
Anamarija Lampič
Tema isa Janez Lampič on endine elukutseline jalgrattur, kes esindas 1984. aasta suveolümpiamängudel Jugoslaaviat. Anamarija noorem vend Janez on samuti murdmaasuusataja ja osalenud 2018. ja 2022. aasta taliolümpiamängudel.
Rozbeķi vasallilinnus
Venemaa keisririigi lõpuni kehtinud ajaloolise haldusjaotuse järgi asus linnus Liivimaa kubermangu Volmari kreisi Straupe (Raupa) kihelkonnas (Kirchspiel Roop).
Anamarija Lampič
Maailma karikasarjas
Anamarija Lampič on (<small style="color:Purple;">seisuga 25. veebruar 2019 ) individuaalselt osalenud 70 MK-võistluste etapil ja jõudnud poodiumile ühel korral – võitjana.
Rozbeķi vasallilinnus
Nimekujud
Rosenbeck tähendab eesti keeles 'roosioja'.
Ajalugu
Linnuse põhiosa – laagerkastell – valmis tõenäoliselt tulirelvade ajastu alguseks XIV ja XV sajandi vahetusel ja on tunduvalt noorem, kui Riia Peapiiskopkonna liivlaste alade idapoolse kaitseliini kaks põhilinnust – Lielstraupe ja Augstroze.
1372 on Rosbeki nimest esimest korda räägitud, kui Hennecke Roseni poolt välja antud ürikus on sellel kohal mainitud mõisat (Hof).
1385 on järgnevalt ühes ürikus kirjas järgmine omanik Woldemar von Rosen.
1395 on Woldemar von Roseni testamendis mainitud juba majalinnust (Haus Rosenbeck). Siit nähtub, et XIV sajandi lõpuks oli algne linnus juba valmis ehitatud.
XIV sajandi lõpus oli siin ürikute järgi Üxküllidel kasutada kindlustatud plats.
1399 läänistas peapiiskop Johann Wallenrode Rozbeki Johann Wildenbergile koos 5 vakuse ja 12 külaga (pagastis et vilis).
1419 ostis linnuse Claus Kursellilt Bertram Uexküll, peapiiskop Johann VI Ambundi kinnitas läänistuse.
1428 on kinnistu omanikud jätkuvalt Üxküllid. Vaheaegadega läbi terve XV sajandi olid linnuseomanikeks Üxküllid ja nagu kunstiajaloolane ja linnusteuurija Armin Tuulse arvab, ehitasid ja laiendasid ka viimased hoolega linnuserajatist.
1431. aastal peapiiskopi poolt Otto Rosenile väljaantud läänikirjas on öeldud, et viimasele antakse üle Rozbeki koos ümbruskonnaga, Kūlēnu, Uzkalna ja Rupsala külad, kingsepp Peter Schumacheri maad, Rubene kõrts ja Svētezeri, Unguri ning Ēiķēni järved.
1437 müüsid 3 venda Kudezelli selle (dat slod ko Rozenbeke ) Roloff Persevalile ja tema pojale Jürgenile.
1493 müüs Brandt von der Luden oma poole linnusest koos Rupsala ja Billeni küladega 2500 vana Riia marga eest peapiiskop Michael Hildebrandile.
1498 müüs Wolmar Uexkülli tütar mingi osa linnusest vendadele Bartholomeus ja Andreas Patkulitele.
1508 müüs Hans Netken oma osa (ilmselt peapiiskopile).
1518 andis peapiiskop Jaspar Linde Rosenbeki (ilmselt kogu linnuse) koos ühe paigaga Turaida lähedal üle Georg Krüdenerile, oma venna Gerdt Linde tütre peigmehele. Ka 1538 on valdajatena märgitud Krüdenere. Linnuseajaloos paistab silma, et linnus oli pidevalt samaaegselt jagatud mitmete eri omanike vahel. Ilmselt hõlbustas seda jagamist, et linnus oli maja- või tornlinnusega jaotatud kaheks eraldi õueks, millest suuremasse jäi suur lõunapoolne ümar suurtükitorn ja väravatorn ning väiksemasse väike ümar suurtükitorn. Suurem õu moodustas otsekui teatud eeslinnuse. Taoliselt mitme valdaja vahel oli jagatud näiteks ka Saare-Lääne piiskopkonnas Kasti vasallilinnus.
1560, Liivi sõja ajal hõivasid Vene väed vastupanu kohtamata ja panid põlema paljude teiste Põhja-Läti linnuste hulgas ka Rozbeki.
1597 jagasid kaks venda Krüdenere linnuse omavahel võrdselt pooleks.
1601. aasta varakevadel hõivasid Rosbeki rootslased. Sama aasta suvel vallutasid selle poolakad vojevood Šisinsky (Schissinsky) juhtimisel tagasi ja põletasid maha. Arvatavasti pärast seda linnus hüljati.
1622 andis Rootsi kroon pärast poolakate moodustatud Võnnu ja Volmari peapiiskopkonnas toimunud linnuste ja mõisate reduktsiooni linnused ja 13 mõisat oma riigikantslerile krahv Axel Oxenstiernale.
1632. aasta kohta on andmeid, et Rozbeki, Augstroze, Raiskumsi ja Murjani mõisaid valitses Fabian von Rosen.
1663 ja 1671 müüsid Jürgen Krüdener ja tema naine Rozbeki osade kaupa maanõunik Heinrich von Patkulile.
XVII sajandi keskpaigani kuulus Rozbeki valdus Krüdeneride perekonnale.
1767 läks valdus pärimise teel von Albedyllile ja von Rakassovskile ja hüpoteegi teel von Taubele ja von Laudonile.
1872 ostis selle parun Balthasar Kampenhausen, tema poeg müüs selle linnuseala härra Max von Siversile.
1902 uuris linnusevaremeid Karl von Löwis of Menar, kes joonistas sketše põhiplaanist.
Ehitus
Tegemist on loode-kagu suunda orienteeritud pika 27 * 70 meetrise põhiplaaniga ristkülikukujulise ja kahe ümara suurtükinurgatorniga varustatud laagerkastelli-tüüpi linnusega. Keset kastelli asus vanem majalinnus või kindlustatud mõisamaja. Kirdest ja loodest ümbritses linnust vallikraav, edelas oli linnuse ja oja vahel väike soo ja kagus väike org. Väljapääs oli kirdeküljel asuvas väravatornis ja läks üle vallikraavi. Oletatakse, et XIV sajandi lõpuks oli valmis majalinnus koos ringmüüriga ja XV sajandi II poolel lisati tulirelvade vastu kaitseks lõuna- ja läänenurkadesse 2 flankeerivat ümarat suurtükitorni. Horisontaalsete kihtidena ja valitud graniitkividest laotud ning 16 m läbimõõduga lõunasuurtükitorn oli 4-korruseline 3–3,5 m paksuse müüriga võimas kaitseehitis. Selle esimesel korrusel oli suurtükkide ja haakpüsside jaoks 4 laskeava, teisel korrusel 5 laskeava ja kolmandal korrusel jälle 4 laskeava. Neljandast korrusest on kohati säilinud 2 m kõrgused seinafragmendid ja selle laskeavade arv ei ole teada.
Karl von Löwis of Menari mõõtmiste järgi oli linnuse ringmüüri läänenurgas samuti 9,6 m läbimõõduga ja 2,6 m paksude seintega ümartorn ja kirdepoolses (või idaküljes) kaitsemüüris 8 m pikkuste seintega vallikraavi eenduv väravatorn. Linnuse keskel oli märgata 4 tellistega võlvitud ruumi.
Praegune seisukord
Linnuse väliskaitsemüürist endast on alles vundamendikünkad ja selle ringmüüri lõunanurgas asuv 12–14 m kõrgune kolmekorruseline (algselt neljakorruseline) ümmargune suurtükitorn. Hoovi keskel asunud majalinnusest on järel rusuhunnik. Suure suurtükitorni maakividest välisvoodrikivid on kohati tugevalt välja varisenud, eriti aknaavade ümbert, lõunaküljel on pikk pragu rususervani välja ja torn vajaks kokkuvarisemise vältimiseks kiiret konserveerimist. Vallikraavid on alles ja üsna sügavad, kuid 2019 a. suve seisuga puude, võsa ja pajupõõsastikuga kinni kasvanud ning raskesti jälgitavad. Väliskaitsemüüri künkad on kohati 3-4 m kõrgused ja seetõttu on piki linnusekünka keskosa sügav lohk. Linnuseküngas on metsaga kaetud.
Linnuse varemed on muinsusmälestistena riikliku kaitse all.
Muistendid
Brasla jõe (Roopa) vasakul kaldal, 900 m sillast ülesvoolu lebab nn armastuse kivi. Seal väljendasid teineteisele tundeid linnusepreili paruness von Rosen ja tema saatja hobusel lätlasest tallipoiss. Et mingisugune abielu seisuste vahe tõttu võimalik ei olnud, siis sidusid preili ja tema armastatu ühel päeval oma käed rätikuga kokku ja viskusid jõkke.
Sirignano
Sirignano on vald (comune) Itaalias Campania maakonnas Avellino provintsis. 270 meetri kõrgusel merepinnast asuva Sirignano asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta. Sirignano piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Avella, Baiano, Mugnano del Cardinale, Quadrelle, Summonte.
Pingul keel
"Pingul keel" on 1987. aastal valminud Tallinnfilmi muusikafilm, milles esinevad eesti solistid ja ansamblid.
Amtsblatt des Generalkommissars in Reval
Amtsblatt des Generalkommissars in Reval oli Tallinna kindralkomissari ametlik teadeteleht, mis ilmus aastail 1942–1944.
Teadetelehes on kõrvuti veergudes avaldatud kindralkomissari poolt väljaantud määruste ja teiste aktide saksa- ja eestikeelsed tekstid. Lahkumineku korral on määrav saksakeelne tekst.
Välislingid
Amtsblatt des Generalkommissars in Reval 1942.
Kõrgkihtpilved
pisi|Kõrgkihtpilved Kõrgkihtpilved (ladina keeles Altostratus, lühend As) on keskmiste pilvede klassi kuuluv pilvede põhiliik. Pilved tekivad kõrgusevahemikus 3–5 km. Pilvekihi paksus on tavaliselt 1 km, harvem kuni 2 km.
Kõrgkihtpilved moodustavad taevas ühtlase valkja, halli või sinaka värvusega pilvkatte, mis võib kohati olla pisut kiulise ehitusega ja nõrgalt laineline. Päikese ja Kuu jaoks on nad poolläbipaistvad nagu mattklaas, aga kui pilved on väga tihedad, on nende asukohal nähtav heledam laik pilvede pinnal. Varjud tavaliselt puuduvad.
Kuramaa immatrikuleeritud aadlisuguvõsade loend
Selles nimekirjas on loetletud Kuramaa rüütelkonna matriklisse immatrikuleeritud aadlisuguvõsad.
A
Adamowicz gen. Adam | Adeling | Albedyll | Alopäus | Amboten | Ampach | Anrep-Elmpt | Arsenjev | Ascheberg
B
Bach | Bagge af Boo | Balugjanski | Bandemer | Behr | Beklešov | Belzig von Kreutz | Benckendoff | Bercken | Berg (Kaarma) | Berg (Kandla) | zum Berge | Berner | Bienemann von Bienenstamm | Biron | Bistram | Blomberg | Bodendick | Boetticher | Bohl | Bolschwing | Borch | Brackel | Brasch | Brevern | Brincken | Briskorn | Brockhausen | Broel gen. Plater | Browne-Camus | Brucken gen. Fock | Bruiningk | Brunnow | Brüggen | Brüggener | Brühl | Buchholtz | Budde (Vestfaali aadlisuguvõsa) | Bunge | Buttlar | Buxhoeveden | Bönninghausen gen. Budberg | Büldring | Bülow
C
Cancrin | Castell-Rüdenhausen
D
Dansas | Dermont-Siwicki | Derschau | Diebitsch | Dorthesen | Drachenfels | Dreylingk | Duhamel | Dönhoff | Dörper | Düsterlohe
E
Eckeln gen. Hülsen | Edle von Rennenkampff | Ehden | Elerdt | Elmendorff | Elmpt | Engelhardt
F
Finkenaugen | Finck von Finckenstein | Fircks | Franck | Fresendorff | Freytag von Loringhoven | Fricke | Funck | Fölckersahm | Fürstenberg
G
Galau | Galen gen. Halswig | Gantzkauw | Gayl | Gerschau | Gerschau von Flotow | Goes | Gohr | Golitsõn | Golovkin | Gortšakov | Grandidier | Greigh | Grimberg gen. Altenbockum | Grotthuss | Gruenewaldt
I
Italiiski
J
Jelita-Wolski
K
Keller | Kersenbroick | Kettler | Keyserling(k) | Kiewel von Kiefelstein | Kisseljov | Klebeck | Klein | Kleist | Klopmann | Klüchtzner | Knabenau | Knigge | Knorre (Knorring) | Komorowski | Koskull | Krumess | Krähen | Kutaisov | Königseck | Königsfels | Kühnrath
L
Landsberg | Launitz | Ledebuer | Łepkowski | Lieven | Lilienfeld-Toal | Loebel gen. Leubel | Lohausen gen. Solderbach | Löwis of Menar | Lüdinghausen gen. Wolff | Lysander
M
Maltitz | Manteuffel | Manteuffel gen. Szoege | Maydell | Medem | Meerfeldt | Meerscheidt gen. Hüllessem | Meissner | Mengden | Mentzel | Mestmacher | Meyendorff | Meyer gen. Rautenfels | Michelsohnen | Mirbach | Mohl | zur Mühlen | Münchhausen | Münster (Pokroy ja Krächting) | Münster (Saliena)
N
Nagel | Nesselrode | Nettelhorst | Neuhoff gen. von der Ley | Nolcken | Nolde | Novosiltsov (Orjol)
O
Oelsen | Oest gen. Driesen | Oettingen | Offensberg | Orgies gen. Rutenberg | Orlov | Osten gen. Sacken | Ovander
P
Pahlen | Paskau | Patkul | Paulucci delle Roncole | Piattoli | Piele gen. Pfeil | Piepenstock | Plettenberg | Przezdziecki | Puttkamer
R
Raab gen. Thülen | Raczyna-Raczyński | Rahden | Rappe | Rechenberg gen. Linten | Recke | Reibnitz | Reyer | Richter | Ringemuth | Roemer | Ropp | Rosen (punane) | Rosenberg | Rummel | Rump | Rönne | Rüdiger
S
Saltza | Samson-Himmelstjerna | Sass | Sayn-Wittgenstein-Berleburg-Ludwigsburg | Schaffhausen | Scheinvogel | Schelking | Schenking | Schierstädt | Schilling | Schlippenbach | Schmysingk gen. Korff | Scholtz | Schroeders | Schulte | Schwaben | Schwartzhoff | Schwerin | Seefeld | Sesswegen gen. Güldenbogen | Simolin | Sivers | Stackelberg | Stanecke | Steinrath | Stempel | Stichhorst | Stieglitz | Streithorst | Stromburg gen. Stromberg | Syberg zu Wischling
Døle hobune
Døle hobune on Ida-Norrast Gudbrandsdali orust pärit hobusetõug.
Chätrin Bagala
Chätrin Bagala (22. august 1967, Pärnu – 6. juuni 2012, Ungari) oli ungari taustaga Eesti filminäitleja. Ta saavutas tuntuse oma esimese ja ainsa filmirolliga, milleks oli peaosa filmis "Karoliine hõbelõng" (1984) - kuningatütar Karoliine.
Døle hobune
Døle hobused on tugeva kehaehitusega rahumeelsed hobused. Levinuimad värvused on must ja mustjaskõrb. Varem kasutati neid metsatöödel, tänapäeval on nad hobihobused.
Chätrin Bagala
Haridustee
Chätrin Bagala veetis oma lapsepõlve Pärnus, kus ta käis Lydia Koidula nimelises Pärnu 2. keskkoolis (sellist nime kandis Chätrini lapsepõlve aastatel Pärnu Koidula Gümnaasium. Ta lõpetas kooli kuldmedaliga. Aastatel 1985-1990 õppis Chätrin Bagala Tartu Ülikoolis Eesti kirjanduse erialal. Tema lõpudiplomi kuupäevaks oli 21. juuni 1990.
Døle hobune
Keskmine turjakõrgus 150 cm ja keskmine kaal on 575 kg. Døle hobuseid on umbes 4000 isendit.
Chätrin Bagala
Filmiroll "Karoliine hõbelõngas"
"Karoliine hõbelõng" võeti üles suvel 1984 filmistuudios Tallinfilm, filmirežissöör Helle Murdmaa käe all. Filmivõtted toimusid eri paigus Harjumaal, sealhulgas oli üheks võttepaigaks Jägala juga. Chätrin Bagala filmipartner, Martin Veinmann, mäletab Bagalat võtetel kui eksootilist kaunitari, kelle naiivne imestamisvõime pani paljud temasse armuma. 2012. aasta mälestusartikli jaoks antud intervjuus ütles Veinmann Delfi ajakirjanikule järgmist: "See oli see aeg, kus kõik oli ees, ei olnud aega ega tulnud pähegi küsida, kaua see kestab. Mida tema mulle või mina talle õpetasin, oleks olnud hea tema enda käest küsida, aga tema õpetas minule küll palju. Aga mida, seda ei saa ma veel välja öelda. Me olime olnud liialt lähedased, et tuttavateks muutuda." Bagala oli "Karoliine hõbelõnga" üles võtmise ajal 17-aastane.
Døle hobune
Døle hobuse baasil on aretatud Norra külmavereline traavel.
Chätrin Bagala
Isiklikku
1990. alguses kolis Chätrin Bagala Ungarisse, kus ta veetis valdava osa oma ülejäänud elust, elades sealses mõisas (Ibranyi mõis Galgagyörkis). Ta oli kaks korda abielus (mõlemad abikaasad olid ungarlased) ja ta kasvatas üles kolm last. Esimesest abielust, Laszlo Lehel'iga, olid tal poeg Martin-Erik ja tütar Dorothy-Maarja ning teise abikaasa Sabyga poeg Benedek Gabor. 2011. aasta novembris kolis Chätrin Bagala koos abikaasa Saby ja nende ühise lapsega Tallinnasse, kus nad asutasid Männikul asuvas endises safaripargis Ungari maja. Jaanuaris 2012 avastati Bagalal aga vähk ja sama aasta juunikuus ta suri, olles sel hetkel 44-aastane. Ta maeti Vana-Pärnu kalmistule.
Que te perdone Dios
"Et jumal sulle andestaks... mina mitte" (originaalpealkirjaga "Que te perdone Dios..yo no") on Mehhiko seebiooper. Tegu on uusversiooniga "Abrazame Muy Fuertest" ("Emba mind"). Originaalloo autor on Caridad Bravo Adams.
Külvik
pisi|Külvik Külvik ehk külvimasin on seade, mis asetab täpse koguse seemneid mulda nii, et seemned on mullas kindlal sügavusel ja neil on kindel vahekaugus.
Enne külviku leiutamist külvati seemned käsitsi mulda, kuid sedasi on seemnete kulu suur ja seemned ei ole ühtlasel sügavusel, mis viib saagikuse vähenemiseni.
Mullaharimise viisi järgi jagatakse külvikud kolmeks:
Külvikuid saab liigitada ka funktsiooni alusel: monokülvik külvab ainult seemet, kombikülvik lükkab lisaks seemnele mulda ka väetise.
Külviku kõige olulisem osa on külviseadis ehk annusti. Annusti tagab seemnete väljumise külvikukastist ühtlase vooluna. Annustatakse kas ühe­suuruste annuste kaupa või ühe seemne kaupa (täppiskülvikud). Annustist suunduvad seemned külvisejuha kaudu seemendi tekitatud vakku või paiskuvad maapinnale laiali (lauskülvikutel). Külvikuga võib ühendada märgisteid, jäljekobesteid jms seadmeid.
Ajalugu
Babüloonias kasutati algelisi külvikuid juba umbes 1500 eKr, aga see leiutis ei jõudnud Euroopasse. Mitmerealised rauast külvikud leiutati Hiinas umbes 200 eKr. Esimese teadaoleva külviku Euroopas valmistas Camillo Torello ja see sai 1566. aastal Veneetsia senatilt patendi.
Esimesed külvikud olid nii väikesed, et külvikut jõudis vedada ka üks hobune. Tehnika arenedes muutusid külvikud suuremaks ja tõhusamaks, nii et nendega sai täis külvata üha suuremaid alasid.
Tarbijakaitse ja ebaõiglased lepingutingimused
pisi|Euroopa Kohtu hoone Luksemburgis Tarbijakaitse on Eesti tarbijakaitseseaduse kohaselt tarbijatele kauba või teenuse pakkumise, müümise või muul viisil turustamise reguleerimine. Euroopa Liidu Nõukogu direktiiv 93/13/EMÜ (edaspidi 93/13) käsitleb ebaõiglaseid tingimusi tarbijalepingutes ja reguleerib tüüptingimuste kasutamist. Direktiivi kohaselt peab üheks lepingupooleks olema tarbija ja teiseks pooleks müüja või tarnija. Eestis on tüüptingimuste regulatsiooni laiendatud ka tüüptingimustega lepingutele, kus üheks pooleks ei ole tarbija. Direktiivi artiklis 2 on välja toodud, kes on tarbija ja kes on müüja või teenuste osutaja ning artiklis 3 on kindlaks määratud ebaõiglased lepingutingimused.
Ebaõiglased lepingutingimused. Üldtunnustatud Euroopa Liidu õigusnormide järgi peavad lepingu tüüptingimused olema õiglased, olenemata tingimuste nimetamisest "üldtingimusteks" või mitte. Tarbija õigused ja kohustused peavad olema tasakaalus müüjate ja tarnijate omaga.
Ebaõiglaseid lepingutingimusi illustreerivad Euroopa Kohtu lahendid C-609/19, C-776/19–C-782/19 ja C-932/19, kus ebaõiglaseid lepingutingimusi tarbijalepingutes on tõlgendatud lähtuvalt 93/13 direktiivist.
Asjaolud
Euroopa Kohtu otsus kohtuasjas C-609/19
Laenuleping sisaldas ka tingimusi, kus krediidi kestus pikeneb viie aasta võrra, kui valuutakursside muutumine suurendab krediidi kulu laenusaaja jaoks, ning kui kindlaksmääratud osamaksed eurodes ei võimalda järelejäänud aja jooksul laenu tasuda, suurendatakse igakuiseid makseid. Sisuliselt tähendab see seda, kui euro nõrgeneb Šveitsi frangi suhtes ehk ühe euro eest saab vähem franke osta, on ka keerulisem laenu tagasi maksta. Näiteks 100 CHF laen, mida tarbija maksab igakuiselt tagasi 1 € kaupa, vähendab olenevalt euro-frangi kursist põhilaenu kas 1 CHF võrra (1 EUR = 1 CHF) või halvimal juhul 0.86 CHF (1 EUR = 0.86 CHF) võrra.
Kuna aga igakuised maksed jäeti tegemata, lõpetati laenuleping ennetähtaegselt ja Prantsusmaa esimese astme kohus otsustas müüa kinnisvara sundenampakkumisel. Peaaegu kaks aastat pärast eelpool mainitud otsust palus BNP Paribas Personal Finance luba ka arestida kostja töötasu põhinõude, intressi, kulude ja kõrvalkulude katmiseks. Kostja vaidles sellele vastu, põhjendades, et valuutariski (vt ka krediidirisk) pole talle tutvustatud.
Eelotsusetaotluse esitanud kohus soovib eelkõige teada, milline ulatus on mõistel „läbipaistvus“ Euroopa Kohtu kontekstis, millist teavet tuleb anda laenusaajale, kes ei pruugi vahetuskursi riske mõista ning kuidas hinnata laenuandja heausksust, kuna ta omab erialateadmisi prognoositavatest arengutest.
Euroopa Kohtu otsus liidetud kohtuasjas C-776/19–C-782/19
Ajavahemikul 2008-2009 sõlmisid põhikohtuasjade hagejad igaüks eraldi BNP Paribas Personal Finance’iga välisvaluutas nomineeritud hüpoteeklaenulepingu. Need lepingud sisaldasid lepingutingimusi, milles: krediite rahastati Šveitsi frankides antud laenudega ja hallati ühtaegu nii frankides arvestusvaluutana kui ka eurodes maksevaluutana; tagasimakseid sai teha ainult eurodes; laenusaaja maksejõuetuse korral võis laenuandja ühepoolselt asendada frangi euroga; laenu tasumise kiirus sõltus frangi ja euro kursi muutusest; kui eurodes tehtavad maksed ei võimalda laenu tasuda nominaalaja + 5 aasta jooksul, makseid suurendatakse; kui pärast ajapikendust on laenujääk alles, tuleb maksed jätkata kuni laenu tasumiseni; esialgset kokku lepitud fikseeritud intressimäära oli võimalik iga viie aasta tagant üle vaadata, lisaks oli laenusaajal võimalus valida arvestusvaluutaks euro, kui ta nõustus kas suurema fikseeritud intressimäära või muutuva intressimääraga.
Kuna vahetuskurss muutus laenusaajatele ebasoodsalt, oli põhikohtuasja hagejatel raskusi hüpoteeklaenude tagasimaksmisega. Järgnevalt esitasid hagejad igaüht puudutavas osas hagi BNP Paribas vastu tuginedes ebaõiglastele lepingutingimustele. BNP Paribas väidab aga, et hagejate nõuded on aegunud ja põhjendamatud.
Eelotsusetaotluse esitanud kohus soovib täpsustada kaht asja. Esiteks, kas neid vahetuskursiga seotud lepingutingimusi tuleb käsitleda põhilaenulepinguga koos kui tervik ning teiseks, kas vahetuskursi lepingutingimuste klassifitseerimist mõjutab laenusaajale varem kindlaks määratud päevadel eurodesse konverteerimise võimaldamine. Lisaks on tekkinud küsimus, millist infot tuleb edastada laenusaajale, kes ei mõista vahetuskursiriski, ning kellel lasub kohustus tõendada lepingu lihtsust ja arusaadavust.
Põllumajandusminister
Põllumajandusminister on valitsuses minister, kelle ülesanne on riigi põllumajanduspoliitika kavandamine ning põllumajanduse süsteemne arendamine. Põllumajandusminister on põllumajandusministeeriumi juht.
Teet Pullerits
Teet Pullerits (sündinud 23. aprillil 1967 Tartus) on Eesti ja Rootsi arstiteadlane ja allergoloog.
Tarbijakaitse ja ebaõiglased lepingutingimused
Asjaolud
Euroopa Kohtu otsus kohtuasjas C-932/19
Teet Pullerits
Elulugu
Pullerits lõpetas 1985 Tartu 2. Keskkooli, 1993 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna, meditsiinidoktor (1999, Göteborgi Ülikool), väitekiri "Intervention studies in rat allergy model and in human patients with seasonal allergic rhinitis" (Göteborg, 1999). 1993 oli ta TÜ intern, 1994–99 Göteborgi Ülikooli doktorant, 2000–03 Göteborgi Ülikooli haigla intern ja aastast 2004 teadusresident. 2017 tegutses ta Sahlgrenska Ülikooli haiglas allergoloogina.
Tarbijakaitse ja ebaõiglased lepingutingimused
Asjaolud
Põhikohtuasjas sõlmis apellatsioonkaebuse esitaja kahe finantseerimisasutusega hüpoteegiga tagatud elusasemelaenulepingu ning ühe finantseerimisasutusega laenulepingu varasema võla refinantseerimiseks. Kõik laenud olid nomineeritud välisvaluutas. Mõni aeg hiljem loovutasid aga kaks finantseerimisasutust nõuded kolmandale äriühingule ja kolmas leping lõppes lepingu täitmisega.
Teet Pullerits
Isiklikku
Teet Pullerits on Rein Pulleritsu ja Heivi Pulleritsu poeg ning Priit Pulleritsu vend ja Rille Pulleritsu abikaasa.
Tarbijakaitse ja ebaõiglased lepingutingimused
Asjaolud
Kostja väitis aga, et kõik kolm laenulepingut on tühised, kuna vahetuskursid erinevad väljamaksmisel ja tagastamisel, mis muudab need laenulepingute tingimused tühisteks. Esimese astme kohus ei rahuldanud hagi, kuna see ei olnud piisavalt põhjendatud. Apellatsioonkaebuses tugines kostja kohtuotsusele C-260/18, mis ütles, et valuutakursivahet sätestavate lepingutingimuste ebaõiglased tagajärjed tuleb kindlaks määrata ning laenuandja peab esitama valuutariski kohta piisavalt teavet, mida aga polnud piisavalt antud.
Eelotsusetaotluse esitanud kohus soovib teada, kas siseriikliku seaduse sätted on vastuolus direktiivi 93/13 artikli 6 lõikega 1, kuna tegelikult on siseriiklikud normid kohaldatavad ka siis, kui kahju kannatanud tarbija on vastupidist tahet väljendanud ning kui vastus on jaatav, kas tuleb siseriiklikud sätted kohaldamata jätta.
Tõhususe põhimõte
Euroopa Kohus on tõhususe põhimõtte kohta öelnud, et iga juhtumit, kus tekib küsimus, kas riigisisene menetlusnorm muudab liidu õiguse kohaldamise praktiliselt võimatuks või ülemäära raskeks, tuleb analüüsida. Arvesse peab võtma sätte kohta menetluses tervikuna, menetluse kulgu ning eripära erinevates riigisisestes ametiasutustes. Vajaduse korral peab arvestama ka liikmesriigi õigussüsteemi põhimõtetega, nt kaitseõiguste tagamise ja õiguskindluse põhimõttega.
Kohtulahendis C-776/19–782/19 soovib eelotsusetaotluse esitanud kohus teada, kas esineb vastuolu tõhususe põhimõttega, kui aegumisnorme kohaldatakse lepingutingimuse ebaõiglaseks tunnistamisel, võimalikel tagastustel, ning juhtudel, kui tarbija on hageja ja juhtudel, kui tarbija on kostja ehk kui esitatakse vastuhagi. Samuti soovib kohus teada, et kui vastus sellele küsimusele on tervikuna või osaliselt eitav, siis kas riigisisese kohtupraktika järgi aegumistähtaja arvestamine laenupakkumisega nõustumise kuupäevast on vastuolus direktiiviga, lähtudes tõhususe põhimõttest. Euroopa Kohus arutas neid küsimusi koos ning analüüsis seega sisuliselt seda, kas direktiivi 93/13 tuleb tõlgendada tõhususe põhimõttest lähtuvalt nii, et sellega on vastuolus riigisisesed õigusnormid, millega kehtestatakse tarbija nõudele viieaastane tähtaeg ja mis hakkab kulgema laenupakkumisega nõustumise kuupäeval, mitte tõsiste rahaliste raskuste tekkimisega. Euroopa Kohus märkis, et väljakujunenud kohtupraktika kohaselt tuleb liidu erinormide puudumise tõttu direktiivis ette nähtud tarbijakaitse rakendamise kord sätestada liikmesriikide enda õiguskordades (menetlusautonoomia põhimõte).
Euroopa Kohtu sõnul tähendab liikmesriikide kohustus tagada isikutele liidu õigusest tulenevate õiguste tõhusus eelkõige tõhusa kohtuliku kaitse nõuet, mis on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 47. Euroopa Kohus on möönnud, et tarbijakaitse ei ole absoluutne ja kui õiguskindluse mõttes on määratud mõistlik hagi aegumistähtaeg, siis on see liidu õigusega kooskõlas. Direktiiviga on aga vastuolus riigisisesed õigusnormid, mis keelavad tuvastada, kas lepingutingimus on ebaõiglane, kui õigust lõpetav tähtaeg on möödunud.
Eelnevat arvesse võttes järeldas Euroopa Kohus, et direktiivi artikli 6 lõiget 1 ja artikli 7 lõiget 1 koostoimes tõhususe põhimõttega peab tõlgendama nii, et riigisisesed õigusnormid, mis kehtestavad aegumistähtaja lepingus sisalduva tingimuse ebaõiglase laadi tuvastamisele, on direktiiviga vastuolus. Samuti on sellega vastuolus need riigisisesed õigusnormid, mis kehtestavad viieaastase aegumistähtaja tarbija nõudele, millega nõutakse tagasi ebaõiglaste lepingutingimuste kohaselt alusetult makstud summad, kuna aegumistähtaeg hakkab kulgema laenupakkumisega nõustumise kuupäeval ning tarbija ei pruukinud olla teadlik direktiivist tulenevatest õigustest.
Riigisisese õiguse suhestumine direktiiviga
Kohtuasjas C-932/19 käsitletakse, kuidas tõlgendada direktiivi 93/13 artikli 6 lõiget 1. Nimetatud artikkel sätestab, et ebaõiglased tingimused lepingus, mis on sõlmitud müüja või teenuste osutaja ja tarbija vahel siseriiklike õigusaktide alusel, ei ole tarbijale siduvad välja arvatud juhul, kui seda on võimalik jätkata nii, et leping sisaldab endiselt ebaõiglaseid tingimusi.
Euroopa Kohus on lahendanud sarnastel asjaoludel põhinevat kaasust kohtuasjas Dunai (C-118/17), mistõttu viitas kohus osaliselt oma varasematele seisukohtadele. Euroopa Kohus leidis, et eelotsusetaotluse esitanud kohus peab kontrollima, kas kohaldatavad riigisisesed õigusnormid, millega vahetuskursi erinevus tunnistatakse ebaõiglaseks ja asendatakse, võimaldavad taastada õigusliku ja faktilise olukorra, milles kaebaja oleks olnud ilma ebaõiglase tingimuseta ning annavad tarbijale ka õiguse nõuda tagasi summad, mille teine pool on alusetult saanud. Euroopa Kohus selgitas, et artikli 6 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et riigisisesed õigusnormid, millega tunnistatakse kursivahet käsitlev tingimus ebaõiglaseks, ei ole direktiiviga vastuolus ning sellega kehtestatakse pädevale liikmesriigi kohtule kohustus asendada see riigisisese õiguse sättega, milles on kehtestatud kohustus kasutada ametlikku vahetuskurssi isegi siis, kui selle lepingu kehtima jätmine oleks vastuolus tarbija huvidega, eelkõige seoses valuutariskiga. Seega Euroopa Kohtu sõnul peab direktiivi artikkel 6 lõike 1 kohaselt liikmesriigi kohus kontrollima, kas riigisisesed kohaldatavad õigusnormid võimaldavad taastada õigusliku ja faktilise olukorra, milles kaebaja oleks olnud ilma ebaõiglase tingimuseta. Samuti ei ole kohtu jaoks ette nähtud võimalust rahuldada tarbija nõue tühistada kogu laenuleping tervikuna isegi siis, kui lepingu kehtima jätmine oleks vastuolus tarbija huvidega, kui riigisisestes õigusnormides ette nähtud meetmete kohaldamine võimaldab taastada olukorra, kus tarbija oleks olnud ilma ebaõiglase tingimuseta.
Lepingu põhiobjekt
Lepingutingimuste õiglase või ebaõiglase iseloomu hindamine on oluline. Ebaõiglaste lepingutingimuste korral on võimalik tarbijat kaitsta. Nõukogu direktiivi 93/13 artikkel 4 lõike 2 järgi võib aga lepingu põhiobjekti puudutavate tingimuste ebaõiglust hinnata vaid siis, kui need tingimused ei ole selged ja arusaadavad. Kuna artikli 4 lõige 2 sätestab ebaõiglaste tingimuste kontrollmehhanismist erandi, tuleb seda kitsalt tõlgendada. Arusaadavalt võib tekkida küsimusi selles osas, milliseid lepingutingimusi “lepingu põhiobjekti” mõiste hõlmab ja milliseid mitte.
Euroopa Kohus on oma otsustes (C-609/19, C-621/17 , C-186/16 ) järjepidevalt välja toonud, et “lepingu põhiobjekt” direktiivi 93/13 artikli 4 lõike 2 tähenduses hõlmab selliseid lepingutingimusi, millega on määratud kindlaks lepingust tulenevad põhikohustused ning mis sellisena lepingut iseloomustavad.
C-609/19
Eelotsusetaotluse esitanud kohus palus Euroopa Kohtul anda hinnang selle kohta, kas “lepingu põhiobjekti” mõiste hõlmab ka selliseid laenulepingu tingimusi, mille kohaselt tuleb kindlaksmääratud tagasimaksetega katta esmalt intress ning mille järgi laenujäägi tasumiseks pikeneb lepingu kestus ja igakuiste maksete summa suureneb; kusjuures laenujääk võib arvestus- ja maksevaluuta väärtuste suhte muutumisel oluliselt väheneda või suureneda.
Euroopa Kohus jõudis tulenevalt Euroopa Kohtu varem sisustatud “lepingu põhiobjekti” mõistest järeldusele, et eelotsusetaotluse esitanud kohus peab analüüsima, kas küsimuses toodud tingimused moodustavad võlgniku sooritusest olulise osa. Siiski otsustas Euroopa Kohus tuua välja kriteeriumid, mida sellisel analüüsil kohaldada. Kuna laen oli nomineerittud Šveitsi frankides, aga tagastamisele kuulus eurodes, pidas Euroopa Kohus vajalikuks selgitada, et vahetuskursiriskiga seotud lepingutingimused määratlevad selle lepingu põhieseme. Samuti kujutab endast laenulepingu põhielementi asjaolu, et krediit tuleb teatavas konkreetses valuutas tagastada. Küsimuses viidatud tingimused moodustavad osa finantsmehhanismist, mis kirjeldab vahetuskursiriski, mis on iseloomulik välisvaluutas nomineeritud ning oma riigi valuutas tagastatavale laenule. Euroopa Kohtu hinnangul aga ei ole küsimuses viidatud tingimused otseselt laenusumma, tagastamisele kuuluva intressi ega arvestusvaluuta ja maksevaluutaga seotud, mistõttu võiks neid maksmise kõrvaltingimusteks pidada. Siiski toovad kõnealused laenu tagasimaksmise tingimusi puudutavad lepingutingimused endaga kaasa vahetuskursiriski, mis seda lepingut iseloomustavad.
Euroopa Kohus selgitas, et kõne all olevad tingimused kuuluvad artikli 4 lõike 2 kohaldamisalasse, kui need tingimused määratlevad konkreetset lepingut iseloomustava olulise elemendi.
C-776/19–C-782/19
Ka liidetud kohtuasjades C-776/19–C-782/19 palus eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt selgitada, kas sellised laenulepingu tingimused, mis näevad ette arvestusvaluutana välisvaluuta ja maksevaluutana euro ning mille tagajärjel laenusaaja kannab vahetuskursi riski, on hõlmatud “lepingu põhiobjekti” mõistega.
Euroopa Kohtu selgitused kohtuotsuses olid suures osas samad, mida toodi välja kohtuasja C-609/19 otsuses. Ka selle küsimuse vastuses selgitas Euroopa Kohus, et eelotsusetaotluse esitanud kohtul tuleb hinnata, kas kõne all olevate lepingutingimustega määratakse kindlaks lepingut iseloomustav oluline element. Kui liikmesriigi kohus peaks leidma, et selliste tingimustega määratakse kindlaks lepingut iseloomustav oluline element, siis kuuluvad need tingimused artikli 4 lõike 2 kohaldamisalasse. See tähendaks seda, et nende tingimuste ebaõiglast iseloomu saaks kohus hinnata alles siis, kui on kindlaks tehtud, et need tingimused ei ole selged ega arusaadavad.
Oluline tasakaalustamatus lepingupoolte õiguste ja kohustuste vahel
Kohtuasjas C‑419/18 ja C‑483/18 p 53 toob Euroopa Kohus välja, et liikmesriigi kohtu ülesandeks on tingimuse õiglase või ebaõiglase iseloomu hindamisel eelkõige kindlaks teha, kas konkreetsel juhul vastab tingimus direktiivi 93/13 artikli 3 lõikele 1 ja artikli 5 kriteeriumitele ning heausksuse, läbipaistvuse ja tasakaalustatuse nõuetele.
C-609/19
Kohtuasjas C-609/19 palus eelotsusetaotluse esitanud kohus Euroopa Kohtul anda hinnang sellele, kas lepingus sisalduvad tingimused võivad tuua endaga kaasa tarbija kahjuks märkimisväärse õiguste ja kohustuste tasakaalustamatuse lepingupoolte vahel. Küsimus oli esitatud tingimuste kohta, mille järgi tuleb kindlaksmääratud tagasimaksetega katta esmalt intress ning mille kohaselt laenujäägi tasumiseks pikeneb lepingu kestus ja suureneb igakuiste maksete summa; kusjuures laenujääk võib arvestus- ja maksevaluuta väärtuste suhte muutumisel oluliselt väheneda või suureneda.
Vastavalt väljakujunenud kohtupraktikale piirdub Euroopa Kohtu pädevus selliste kriteeriumide tõlgendamisega, mida lepingutingimuse õiglase või ebaõiglase laadi hindamisel võib või peab kohaldama liikmesriigi kohus.
Kohtuasjas C-609/19 on Euroopa Kohus nentinud, et põhikohtuasjas vaidluse all olevad lepingutingimused panevad vahetuskursiriski tarbija kanda olukorras, kus oma riigi valuuta oluliselt välisvaluuta suhtes odavneb. Samuti sedastas Euroopa Kohus, et sellised lepingutingimused võivad tuua endaga kaasa ka lepingupoolte lepingujärgsete õiguste-kohustuste tasakaalustamatuse tarbija kahjuks.
Euroopa Kohus toob välja, et heausksuse nõude hindamisel tuleb eelkõige arvestada poolte läbirääkimispositsioonide tugevust ning seda, kas tarbijat on mis tahes viisil julgustatud vastavate lepingutingimuste heakskiitmiseks. Vastates küsimusele, kas vastuolu heausksuse põhimõttega toob kaasa tarbijat kahjustava tasakaalustamatuse poolte vahel, peab liikmesriigi kohus kontrollima, kas teenuse osutaja võis tarbija ausal ja õiglasel kohtlemisel eeldada, et viimane konkreetse tingimusega nõustuks selle eraldi kokku leppimisel. Eelotsusetaotluse esitanud kohus peab kontrollima, kas teenuse osutaja on järginud direktiivi 93/13 artiklist 5 tulenevat läbipaistvusnõuet. Muu hulgas peab eelotsusetaotluse esitanud kohus analüüsima kutselise laenuandja kutseteadmisi vahetuskursi võimaliku muutumise, samuti sellise laenu riskide osas, mis tarbija õiguslikku seisundit ja hilisemat lepingu täitmist võivad mõjutada.
Euroopa Kohus jõudis järeldusele, et lepingupoolte õiguste ja kohustuste tasakaalustamatus tarbija kahjuks tekib, kui laenuandja ei saa läbipaistvusnõude järgimisel eeldada, et tarbija nõustuks eraldi läbirääkimiste tulemusena selliste lepingutingimustega, mis panevad tarbijale ebaproportsionaalse vahetuskursiriski.
C-776/19–C-782/19
Ka liidetud kohtuasjades C-776/19–C-782/19 palus eelotsusetaotluse esitanud kohus sisuliselt selgitada, kas laenulepingus sisalduvad tingimused tekitavad lepingupoolte vahel lepingujärgsete õiguste ja kohustuste tasakaalustamatuse tarbija kahjuks. Küsimus esitati selliste laenulepingu tingimuste kohta, mis näevad arvestusvaluutana ette välisvaluuta ja maksevaluutana euro ning mille tagajärjel laenusaaja kannab vahetuskursi riski. Eelotsusetaotluse esitanud kohtu küsimuses olid toodud ka täiendavad asjaolud: teenuse osutaja kanda jääv risk on piiratud ning tema käsutuses on rohkem vahendeid, millega vahetuskursiriski ennetada, samas tarbija kanda jääv risk on piiramatu.
Ka käesolevas otsuses tõi Euroopa Kohus välja, et liikmesriigi kohtu ülesandeks on hinnata tingimuse ebaõiglast iseloomu, võttes arvesse direktiivi 93/13 artikli 3 lõiget 1 ja artiklis 5 sätestatud kriteeriume ning teha kindlaks, kas see konkreetne tingimus vastab heausksuse, läbipaistvuse ja tasakaalustatuse nõuetele. Ülejäänud Euroopa Kohtu põhjendused sarnanesid märkimisväärselt C-609/19 eelotsuse 2. (vt. eelmist punkti) küsimuse vastuse põhjendustega. Samamoodi, nagu kohtuasja C-609/19 eelotsuse 2. küsimuse vastuses, tõi Euroopa Kohus välja, et küsimuses viidatud lepingutingimused võivad poolte vahel tekitada õiguste ja kohustuste tasakaalustamatuse tarbija kahjuks, kui laenuandja läbipaistvusnõude järgimisel ei või mõistlikult eeldada, et tarbija nõustub sellistest tingimustest johtuva ebaproportsionaalse vahetuskursiriskiga eraldi läbirääkimiste tulemusena. See tähendab, et liikmesriigi kohus peab analüüsima, kas laenuandja võis mõistlikult eeldada, et laenusaaja sellise ebaproportsionaalse vahetuskursiriskiga eraldi läbirääkimistel nõustuks või mitte. Kui liikmesriigi kohus peaks leidma, et laenuandja ei võinud seda eeldada, siis võib tasakaalustamatus tarbija kahjuks esineda; kui laenuandja võis seda aga eeldada, siis õiguste ja kohustuste tasakaalustamatust tarbija kahjuks ei esine.