cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Leopold Fitzinger
Maolised
Ka tänapäevases maoliste klassifikatsioonis on ta mitme maoperekonna autor, nende hulka kuuluvad näiteks boiga, metsamadu, Drymarchon, Duberria, Gerrhopilus, Gongylosoma, Hypnale, roninastik, kuningmadu, Lamprophis, Lycodonomorphus, Lycophidion, Opheodrys, sisalikumadu, liivamadu, Pantherophis, Pseudoeryx, Pseustes, Ramphotyphlops, Scolecophis, Siphlophis, Sibynomorphus, suursilmmadu, tripimadu, vähehammasmadu.
Vasknarva Prohvet Eelija skeeta
Vasknarva Prohvet Eelija skeeta on Vene Õigeusu Kiriku Kuremäe kloostri skeeta Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Vasknarva külas.
Prohvet Eelija kirik
Esimene puitkirik prohvet Eelija auks ehitati Vasknarvasse 1818. aastal, praegune Nikola-Arseniose kalmistukirik. Uue, kolme altariga Vasknarva Prohvet Eelija kivikiriku ehitust alustati 19. sajandi lõpus 1867. aastal ja selle ehitamiseks kulus kuus aastat. Kirik pühitseti sisse 18. detsembril 1873.
Kiriku juures tegutses õigeusu kihelkonnakool Vasknarvas ja õigeusu abikool Jaama külas.
Vasknarva Prohvet Eelija kirik sai teises maailmasõjas raskelt vigastada ja taastati varemetest 1970.–1980. aastatel. pisi|
Püha Eelija skeeta
2002. aasta septembris muudeti Vasknarva Prohvet Eelija kiriku hoonetekompleks Moskva patriarhi Aleksius II korraldusel Pühtitsa Jumalaema Uinumise Stauropegiaalse Naiskloostri Püha Eelija skeetaks ning viidi kloostri alluvusse. Seejärel algasid kogu hoonetekompleksi hõlmanud restaureerimis- ja remonditööd. Skeetas elab kümmekond Pühtitsa (Kuremäe) kloostri õde.
Kaikjärv
Kaikjärv (ka Kaika järv) on järv Tartu maakonnas Kastre vallas Sudaste külas. Veekogu pindala on 2,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 661 m.
Lüllemäe vana kalmistu
Lüllemäe vana kalmistu on kalmistu Karula kihelkonnas Võrumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Lüllemäe külas Valga vallas Valga maakonnas.
Kalmistu rajati 1812. aastal ja tunnistati 1997. aastal kultuurimälestiseks.
Jean-Joseph Sanfourche
Jean-Joseph Sanfourche, kunstnikunimega Sanfourche (25. juuni 1929 Bordeaux – 13. märts 2010 Saint-Léonard-de-Noblat) oli prantsuse maalikunstnik, luuletaja, joonistaja ja skulptor.
Ta praktiseeris kunsti ning oli Gaston Chaissaci, Jean Dubuffet' ja Robert Doisneau sõber, kellega ta pidas kirjavahetust.
Tapa Jakobi kirik
pisi|Tapa Jakobi kirik (mai, 2012) Tapa Jakobi kirik on EELK Järva praostkonna kirik Lääne-Viru maakonnas Tapal.
Kirik avati 27. novembril. 1932 Algselt kavandatud nõeljas tornikiiver jäi ehitamata, ent ehitati 1994. aastal algset kavandit kasutades lõpuks välja.
David Satter
David A. Satter (sündinud 1. augustil 1947 Chicagos) on ameerika ajakirjanik, Rhodesi stipendiaat, mitme Nõukogude Liitu ja Venemaad käsitleva teose autor.
Väidetavalt oli Satter esimene ameerika ajakirjanik, kes külma sõja järel Venemaalt välja saadeti.
Voleri mõis
Voleri mõis rajati XVI sajandil, mil hertsog Gotthard Kettler andis Daugava-äärsed luhad ja kõrtsid Henning Wohlerile. Aastail 1623–1638 oli Voleri riigimõis. Seejärel kuulus mõis mitmele eri omanikule, ka mõisa valdused olid muutlikud. Aastal 1681 sai mõisa omanikuks Rootsi sõjaväeinsener J. Rodenburg.
Mõisa barokne puidust peahoone rajati XVIII sajandi algul, kuigi täpne valmimisaeg pole teada. See on ka ainus hoone, mis on mõisakompleksist säilinud.
La Philosophie du non
"La Philosophie du non: essai d'une philosophie du nouvel esprit scientifique" ("Ei filosoofia: uue teadusliku vaimu filosoofia katse") on Gaston Bachelardi filosoofiline raamat. See ilmus esmakordselt PUF-i väljaandel 1940. aastal.
Eessõna: filosoofiline mõtlemine ja teaduse vaim
Kui kasutada mõnd filosoofilist süsteemi kaugel oma lättest, osutub see viljatuks või petlikuks, kaotab oma sidususe tõhususe. Filosoofia vaim on lõplik, ja see teeb filosoofilise süsteemi tugevaks, selgeks ja elusaks. Kui püüda heita teaduse probleemidele valgust metafüüsika abil või segada matemaatika teoreeme filosoofiliste vormidega, siis rakendatakse lõplikku, suletud filosoofiat teaduslikule mõtlemisele, mis on lahtine. Siis ei jää tõenäoliselt rahule ei teadlased, filosoofid ega ajaloolased. Teadlased peavadki metafüüsilist ettevalmistust tarbetuks, vaid toetuvad esialgu kogemusele ja tõestustele. Teaduste filosoofiale jääb siis üle teaduse tulemuste, faktide kokkuvõtmine. Et teadus ei ole täielik, on teadlaste filosoofia eklektiline, lahtine ja ebakindel. Tulemustele ei tohi süsteemsust juurde anda, nagu filosoofia tahab teha. Teadlase jaoks on teadusfilosoofia faktide vallas. Filosoofid jälle arvavad, et süstematiseeritud mõtte üle juurdlemisest piisabki, muretsemata faktide paljuse ja mitmekesisuse pärast. Filosoofid on küll eri meelel selles, miks süstematiseerimine on vajalik ja millised on kogemushierarhia printsiibid (mõned arvavad isegi, et subjektiivse sidususe saab ära seletada tavalise objektiivse kogemusega), kuid filosoof teadvustab kindlasti mõtte sidusust või vähemalt formuleerib teadmise sünteesi tingimused. Filosoof asetab teadmise üldise probleemi selle ühtsuse, sidususe või sünteesi suhtes. Teadus paistab talle hästi omandatud ja tervikuks koondatud teadmiste rikka kogumina. Filosoof otsib teadusest ainult näiteid vaimufunktsioonide harmoonilise toimimise kohta, arvates, et selle analüüsimiseks ta teadust ei vaja. Ta ei arenda neid näiteid edasi. Mõnikord ta kommenteerib neid mitteteaduslike printsiipide alusel ning kasutades metafoore, analoogiaid ja üldistusi. Filosoofi käes võib relatiivsusest saada relativism, hüpoteesist eeldus, aksioomist algtõde. Hälbides teaduse vaimust, arvab ta, et teadusfilosoofia saab piirduda teaduse printsiipide ja üldiste teemadega, või isegi et teadusfilosoofia ülesanne on siduda teaduse printsiibid puhta mõtlemise printsiipidega, jättes kõrvale mis tahes praktiliste rakenduste küsimused. Filosoofi jaoks ei jää filosoofia kunagi täielikult faktide valda. Teadusfilosoofia kipub kinni jääma liiga üldisesse, aprioorset rõhutavasse, või liiga vahetusse, aposterioorset rõhutavasse uurimisse, tunnistamata aprioorse ja aposterioorse, kogemus- ja mõistusväärtuste üksteiseks muundamist, millega tänapäeva teaduslik mõtlemine tegeleb.
Nii et meil pole olnud teadusfilosoofiat, mis näitaks, millistel subjektiivsetel ja objektiivsetel tingimustel üldprintsiibid viivad konkreetsete tulemusteni ja fluktuatsioonideni ning millistel tingimustel tulemustest ilmnevad üldistused ning dialektika, mis viib uute printsiipideni. Tänapäeva teaduslikule mõtlemisele on iseloomulik aprioorse ja aposterioorse vaheldumine. Empirismi ja ratsionalismi vahel on seal sama tugev side nagu naudingu ja kannatuse vahel. Empirismi ilma selgete süsteemsete deduktiivsete seadusteta ei saa mõelda ega õpetada, ratsionalism ilma käegakatsutavate tõenditeta ja rakenduseta vahetule reaalsusele ei saa olla täiesti veenev. Empiirilise seaduse väärtus tõestatakse sellega, et see asetatakse arutluse algusesse. Arutluse legitimeerib katse aluseks olemine. Teadus on tõestuste ja katsete, tõendite ja faktide summa ning vajab kahe poolusega filosoofiat, dialektilist arengut, sest iga mõistet valgustatakse komplementaarselt kahest filosoofilisest vaatekohast. See ei ole lihtsalt dualismi lubamine. Epistemoloogiline polaarsus näitab, et empirism ja ratsionalism täiendavad teineteist. Teaduslik mõtlemine toimub pinnal, mis vahendab teooriat ja praktikat, matemaatikat ja katseid. Loodusseaduse teaduslik teadmine on selle teadmine ühtaegu fenomeni ja noumenonina. Rohkem tuleb rõhutada suunda ratsionalismilt kogemusele. Selle abil hakkab Bachelard iseloomustama kaasaegse füüsika filosoofiat ning tõlgendama matemaatilise füüsika ülimuslikkust selles. Tulevasel rakenduslikul ratsionalismil, mis omandab reaalsuse õppetükid ning teeb nendest katsekava, tundub olevat see eelis, et rakendamine teda ei riku, matemaatilisest ratsionalismist juhinduv teaduslik tegevus ei tee printsiipides järeleandmisi. Mõistuspärase katsekava elluviimine määrab kogemusliku reaalsuse ilma irratsionaalsuseta. Niiviisi korrastatud nähtus on looduslikust nähtusest rikkam. Reaalsus ei ole ammendamatu irratsionaalsuse summa. Kaasaja füüsika on mõistuspärane ehitis, mis kõrvaldab oma materjalidest irratsionaalsuse. Taibatud nähtus peab olema irratsionaalsete häirete eest kaitstud. Selline ratsionalism vastandub argumendile, mis jaatab reaalsust fenomenide põhjatu irratsionaalsuse põhjal. Teaduslik ratsionaliseering ei kaota rakendusega midagi. Ta vajabki rakendamist. Ta ei eita selle pärast oma printsiipe, vaid teeb nendest dialektika. Füüsikafilosoofia on võib-olla ainus filosoofia, mis on rakendatav isegi siis, kui ta otsustab oma printsiipidest üle astuda, ainus lahtine filosoofia. Kõigi teiste filosoofiate printsiibid on puutumatud, lõpuleviidud algtõed, nad uhkustavad oma suletusega.
Filosoofia, mis tahab pidevalt evolutsioneeruva teadusliku tõe jaoks adekvaatne olla, peab eeldama, et teaduslik tõde mõjutab vaimu ülesehitust. Põrkume vaimu ülesehituse ja evolutsiooni probleemiga. Teadlane arvab, et ta saab alustada ülesehituse ja teadmisteta vaimust. Filosoof postuleerib pigem vaimu, millel on juba reaalsuse mõistmiseks vajalikud kategooriad. Teadlase jaoks ilmub teadmine teadmatusest nagu valgus pimedusest. Teadlane ei märka, et teadmatus on positiivsete, jonnakate, omavahel seotud eksituste kude. Ta ei tunnista, et vaimupimedusel on struktuur, nii et iga õige objektiivne kogemus peab kaasa tooma mõne subjektiivse eksituse parandamise. Eksitusi on raske lõhkuda ükshaaval, need on koordineeritud. Teaduslik vaim saab end kehtestada üksnes mitteteaduslikku vaimu lõhkudes. Teadlane kipub usaldama fragmenteeritud õpetamist, kuid tuleks taotleda täielikku subjektiivset uuendust. Reaalne progress teaduslikus mõtlemises nõuab konversiooni. Kaasaja teadusliku mõtte edusammud on muutnud teadmise printsiipe endid.
Filosoofi jaoks, kes otsib algtõdesid iseenda seest, kinnitab objekt tervikuna üldprintsiipe ilma raskusteta. Häiritused, fluktuatsioonid ja variatsioonid teda ei kõiguta. Ta kas ignoreerib neid kui ebaolulisi või kuhjab neid, et veenda end andmete fundamentaalses irratsionaalsuses. Mõlemal juhul on ta valmis välja töötama selge, kiire ja lihtsa teadusfilosoofia, mis jääb ikkagi filosoofi filosoofiaks. Ühest tõest piisab, et kahtlusest, teadmatusest, irratsionaalsusest lahti saada, hinge valgustada. Selle enesestmõistetavus peegeldub refleksioonide lõputus reas. See on üksainus valgustav ilmsus ilma liikide ja teisenditeta. Vaim elab sellest ega püüagi luua teist ilmsust. Vaimu samastamine cogito-ga on nii selge, et selle selge teadvuse teadusest saab vahetult teaduse teadvus, teadmise filosoofia leidmise kindlus. Teadlikkus vaimu identsusest kõigis teadmistes tagabki püsiva fundamentaalse deduktiivse meetodi. Miks siis postuleerida, et on tarvis vaimu muuta ja otsida uut teadmist? Filosoofi jaoks tulenevad kõik teaduste metodoloogiad ühest algsest meetodist, mis peab informeerima kogu teadmist ning käsitlema kõiki objekte ühtemoodi. Siinne tees peab filosoofi häirima, sest see postuleerib teadmise vaimu evolutsioonina ja tunnistab cogito ühtsuses ja püsivuses variatsioone. Aga mingile sellisele järeldusele me tahes-tahtmata tuleme, kui tahame defineerida teadusliku teadmise filosoofiat avatud filosoofiana, vaimu teadvusena, mis kujundab end tundmatu kallal töötades, otsides reaalsusest seda, mis on eelneva teadmisega vastuolus. Uus kogemus ütleb vanale kogemusele ei, muidu meil uut kogemust ei olegi. Vaimu jaoks, mis oskab teha printsiibist dialektika, mis suudab mahutada uut liiki kogemust, mis suudab rikastada oma seletusi, hoidmata kinni väidetavalt loomulikust tööriistast, mille abil saab kõik olematuks seletada, ei ole see ei kunagi lõplik.
Toome näite eksperimentaalsest transtsendentsist, sellest, kuidas instrumentaliseeritud teadus transtsendeerib loomuliku vaatluse teaduse. Meelelise ja teadusliku teadmise vahel on lõhe. Ilma teooriata ei oleks teada, kas termomeetri näit ja soe, mida tuntakse, vastavad samale nähtusele. Tuleb vastata vastuväitele, mis teeb suure numbri sellest, et teaduslikku teadmist tuleb tahes-tahtmata tõlgendada meeleliselt, ning taandab katsed näitude lugemisele. Objektiivne verifitseerimine näitude lugemise teel lihtsalt kuulutab objektiivseks selle mõtte, mida verifitseeritakse. Ja varsti asendatakse katsekõvera reaalsus matemaatilise funktsiooni realismiga. Ei taheta võib-olla hästi uskuda, et instrumendid ulatuvad meeleelunditest kaugemale, nii et tuleb põhjendada, et mikrofüüsika postuleerib objekti teispool tavaobjekte. Objektistamises on vähemalt lõhe, sellepärast saabki öelda, et füüsikakatsetel on teispoolsus. Ratsionalism, mis neid katseid toidab, peab kohe omaks võtma selle empiirilise teispoolsusega kaasneva lahtisuse. Kriitilist filosoofiat tuleb muuta, et ta selle lahtisusega sobiks. Et arusaamise raamistikku tuleb laiendada ja paindlikumaks muuta, tuleb teadusliku vaimu psühholoogia rajada uutele alustele. Teaduslik kultuur peab mõtlemist sügavalt muuta.
Üks: ühe teadusliku mõiste erinevad metafüüsilised seletused
Kõik teaduslikud mõisted pole jõudnud ühele küpsusastmele, paljud jäävad enam-vähem naiivse realismi juurde, paljusid määrab ikka veel positivismi ülbe alandlikkus, sellepärast ei saa teadusliku vaimu filosoofia olla homogeenne. Filosoofilised arutelud teaduse üle on segased sellepärast, et soovitakse üldist vastust, kuigi tegu on konkreetse käitumisega. Me ütleme, et teadlane on realist, loetledes juhtumeid, kus ta on alles realist. Me ütleme, et ta on positivist, valides teadusi, kus ta on alles positivist. Me ütleme, et matemaatik on ratsionalist, arvestades mõtteid, mille poolest ta on alles kantiaan. Nagu allesedki, ei pea ka jubad filosoofilisest tõest kinni. Epistemoloogid nimetavad füüsikut ratsionalistiks, loetledes juhtumeid, kus ta on juba ratsionalist, dedutseerides katseid eelnevatest seadustest. Teised ütlevad, et sotsioloog on positivist, valides need vähesed näited, kus ta juba on positivist, jättes väärtused kõrvale ja piirdudes faktidega. Ka seikluslikud filosoofid peavad möönma, et nad saavad oma sürratsionalistlikku õpetust õigustada ainult nende väga väheste hiljutiste ja vähekindlate juhtumitega, kus teadus on juba dialektiline. Sürratsionalistid peavad taipama, et suurem osa teaduslikkust mõttest on jäänud filosoofiliselt algeliseks ning nende eksimist näitavad igapäevaelu, terve mõistus, vahetu tunnetus, tehnika, isegi terved teadused, näiteks bioloogia, kuigi mõned bioloogia teemad võiksid kiiresti areneda, kui vormpõhjuslikkust, mille realistid on kergekäeliselt tagasi lükanud, kui seda saaks uues filosoofilises valguses arutada. Sürratsionalist saab vastu väita, et teaduse filosoofilisi seletusi on palju, kuigi väidetakse, et realistlik teadus ei tohiks tõstatada metafüüsilisi probleeme. On teada, et erinevad eoistemoloogiad on evolutsioneerunud: energiateooria muutis 20. sajandi alguses täielikult oma iseloomu. Iga teadmine evolutsioneerub ratsionaalse sidususe poole. Kui on teada kaks objekti omadust, siis need kohe seotakse omavahel. Arenenum teadmine kasvab ülevoolavalt koordineeritud mõtlemise poole. Teooriate roll üha kasvab. Praegu otsivad reaalsuse tundmatuid omadusi ainult teooriad. Võib vaielda moraalse ja ühiskondliku progressi, luule progressi ja õnne progressi üle, aga intellektuaalne teaduse progress on kindel. Filosoofiliselt läbib see animismi, realismi, positivismi ja lihtsa ratsionalismi ning jõuab välja sürratsionalismini. Filosoofilisel progressil on puhtas filosoofias vähe tähendust. Teaduslike mõistete filosoofilise evolutsiooni suund on aga nii selge, et tuleb järeldada, et teaduslik teadmine korrastab mõtlemist, teadus korrastab filosoofiat. Teaduslik mõtlemine annab võtme filosoofiate klassifitseerimiseks ja mõistuse progressi uurimiseks.
Võtame näiteks massi mõiste.
Varaseimal kujul vastab massi mõiste jämedale kvantitatiivsele hindamisele. Massi hinnatakse silmadega. Ahne lapse jaoks on kõige suurem puuvili kõige parem, kõnetab tema iha kõige selgemini ja on selle kõige olulisem objekt. Massi mõiste konkretiseerib söömise iha. Esimene vastuolu moodustab esimese teadmise. See on suuruse ja kaalu vastuolu. Tühi kest räägib ahnusele vastu. Siit tekib väärtustatud teadmine, "vanarahva kogemus". Kui varandus mahub peopessa, saadakse aru, et kõige suurem asi ei pruugi olla kõige väärtuslikum. Kvantiteedile lisandub intensiivsus. Massi mõiste interioriseerub. See saab sünonüümseks sügava rikkusena, intiimse rikkusena, hüvede kontsentratsioonina. Sellest saab kummalise väärtustamise objekt, mille puhul mitmesugustel animistlikel unistustel on väga vaba voli. See mõiste ei ole teadmiste kokkuvõte, vaid blokeerib teadmise. Võidakse vastu väita, et uurimus algab teadusliku teadmise paroodiaga, postuleerides takistusi, mis reflektiivset mõtlemist vaevalt peataksid. Siiski elab see staadium edasi. Mõned psühholoogid räägivad tegevuse massist või koormusest, nagu see oleks selge mõiste. Nad ütlevad, et see on lihtsalt analoogia, kuid tegu on animistliku massimõistega: kui psühholoog räägib emotsionaalsest ülekoormusest, siis ta räägib suurest massist. Seda mõistet kasutatakse rohkem suuruse kui väiksuse kohta. Dünaamilisest vaatekohast on mass kepp, tahtejõu instrument, selle funktsiooni ei ole kerge analüüsida. Terve mõistus ignoreerib väikeste asjade massi. Massi mõiste ei ole üldrakendatav. Teaduseelne vaim hakkas postuleerima kaaluta kehasid, loobudes rutakalt kaalu seadusest kui üldistusest. See on näide rutakast dialektikast, mis tegeleb aksioomide asemel asjadega. See räägib selle kasuks, et paigutada dialektiline filosoofia väljapoole ratsionalismi. Dialektika kasutamine realismi tasemel on alati ebakindel ja esialgne. Vaim, mis aktsepteerib selliseid ebatäpseid mõistevorme, ei jõua teadusliku kultuurini. Analoogilisuse deklareerimine ohtu ei kõrvalda. Animism astub definitsiooni piiridest kergesti üle ja võtab uuesti mängu vaimu erilised veendumused. Animistlikku mõistet haaratakse väga kiiresti. Mõnest sõnast piisab, et selgitada, mis on emotsionaalne koormus, ja see on halb märk. Reaalsuse teoreetilise teadmise (teadmine, mis ületab lihtsa kirjelduse piirid, kui aritmeetika ja geomeetria kõrvale jätta) korral on kõik kergesti õpetatav ebatäpne. Esimeses massimõistes on viga, mis tuleb parandada mis tahes teadusliku mõiste puhul. Enne objektiivse teadmise juurde jõudmist vajab vaim psühhoanalüüsi, mitte ainult üldiselt, vaid ka kõigi konkreetsete mõistete juures. Et teaduslikku mõistet on väga harva kõigis tarvitustes psühhoanalüüsitud ning alati tuleb karta ühe tarvituse segiminekut teisega, siis tuleb kõigi teaduslike mõistete puhul näidata tähendusi, mis pole psühhoanalüüsitud.
Teine massi uurimise tasand vastab mõistlikule empiirilisele kasutamisele ja täpsele objektiivsele määramisele. Mõiste seostatakse kaalude kasutamisega. See saab kasu mõõteriista, kuigi pikka aega puudub teooria (erinevalt tänapäeva füüsika instrumentidest). Kaale kasutati enne kangi teooriat. Massi mõiste asendas algkogemust, mis oli otsustav ja selge, lihtne ja eksimatu. Isegi siis, kui kaalud toimisid liitselt ei mõeldud nendest liitselt: Rooma kaalude puhul kasutati vihti ja kangi, kuid seda ei teadvustatud. Kaalukäitumine oli sama lihtne nagu Pierre Janet' järgi korvikäitumine, mis iseloomustab üht esimestest inimintellekti vormidest. Kaalukäitumine pärandub lihtsa fundamentaalse kogemusena. Keerulist masinat kasutatakse lihtsalt halbade irratsionaalselt seostatud empiiriliste mõistete abil, mis pannakse kokku pragmaatiliselt mõistlikul moel.
Sahhalini laht
thumb|300px|Sahhalini laht (ülaosas) Sahhalini laht (vene keeles Сахалинский залив) on Ohhoota mere laht Venemaa mandriosa ja Sahhalini saare põhjaosa vahel Amuuri suudmest põhja pool.
Sahhalini lahe põhjaosa on lai (laius kuni 160 km), lõuna poole muutub laht kitsamaks. Laht on Nevelskoi väina kaudu ühendatud Tatari väina ja Jaapani merega.
Novembrist juunini on laht kaetud jääga.
Loodete kõrgus on kuni 2–3 m.
Sahhalini lahest püütakse kala (lõhelased, vaikse ookeani tursk).
Lahe rannikul asub Moskalvo alevik ja sadam.
Erhard Schmidt
Erhard Scmidt (13. jaanuar (vkj. 1. jaanuar) 1876 Tartu – 6. detsember 1959 Berliin) oli saksa matemaatik.
Eriti tuntud on tema funktsionaalanalüüsi tööd.
Ta on lõpetanud Tartu ülikooli.
Isiklikku
Tema isa oli arstiteadlane ja füsioloog Alexander Schmidt.
Virka mõis
Virka mõis (Virkas muiža) on suvemõis Lätis Kuldīga piirkonnas Kuldīga linnas.
Virka mõis asub Kuldīga linna piiril aadressil Virkas iela 27. 18. sajandil asus mõisas piirkonna esimene luterlik kool. Historitsistlikus peahoones asus teise maailmasõja järel Nõukogude Liidu sõdurite hospidal. Häärber on kohaliku kaitse all olev arhitektuurimälestis. Mõisa ümber asub 19. sajandil rajatud park.
Lümanda kalmistu
Lümanda kalmistu on kalmistu Saare maakonnas Saaremaa vallas Lümanda külas. Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks.
Kalmistul asub muu hulgas II maailmasõjas hukkunute ühishaud (kultuurimälestis nr 4129).
Struudel
thumb|Õunastruudel. thumb|Struudel, mille täidiseks liha.
Struudel (saksa keeles Strudel) on õhukeseks rullitud tainast tehtud (enamasti magusa) täidisega pirukas. Seda tüüpi pirukad said populaarseks 18. sajandil Habsburgide impeeriumis. Struudel on pärit Austria köögist, kuid populaarseks sai see kogu Austria-Ungari keisririigis. Nii kannab struudel Ungaris nime rétes, Horvaatias, Serbias, Bosnias ja Hertsegoviinas štrudla või savijača, Sloveenias štrudelj või zavitek, Tšehhis závin või štrúdl, Poolas ja Rumeenias ștrudel ning Slovakkias štrúdľa või závin.
Tuntumad struudlid on õunastruudel ja kohupiimastruudel, aga struudlit valmistatakse ka ploomi, aprikoosi, kirsi, rosina, pähkli ning mooni täidisega. Samuti on olemas soolased struudlid, milles täidisena kasutatakse näiteks spinatit, kapsast, kõrvitsat või hapukapsast. On ka struudleid, kus täidises on sees liha või vorst.
Ühisvaral põhinev koosloome
alt=Pildil on ühisvaral põhinevat koosloomet kirjeldav illustreeritud ajajoon.|pisi|Ühisvaral põhineva koosloome ajajoon Ühisvaral põhinev koosloome (Commons Based Peer Production) on uus sotsiaalne majandusmudel, mis põhineb ülemaailmselt võrgustunud vabatahtlike ühisel panusel ühisesse eesmärki. Selle mudeli tekkimise aluseks on info- ja sidetehnoloogia areng. Mõiste võttis kasutusele USA Harvardi ülikooli õigusteaduse professor Yochai Benkler.
Ühisvaral põhineva koosloome ühed suuremad näited on Vikipeedia, Apache serveritarkvara, Linuxi operatsioonisüsteem jne. Koosloomest on ka mitte-tarkvaralisi näiteid. Näiteks liidab vabatahtlik arvutivõrgustik SETI@home (Search for Extraterrestrial Intelligence) omavahel suure hulga arvutite arvutusvõimsuse, et otsida raadioteleskoopide andmemassiividest maavälise elu märke. Ühisvaral põhineva koosloome üks vormidest on ka ühisvaralised õpikogukonnad, nt The Little Tree nimeline õpikogukond eelkooliealistele lastele Kreekas.
Ülevaade
Benkler argumenteerib, et ülemaailmne võrgustumine on loonud võimaluse inimestel seniolematul viisil ühineda ja tööd teha. Ta lisab, et sellise töö väärtus on vooruslik ning võimaldab panustada nn. kõrgemasse ühisesse eesmärki. Ühisvaral põhinevat koosloomet ei oma keegi, samas üksikute panuste autoriõigused jäävad nende loojatele. Üldiselt puudub taolistel projektidel keskne juhtimine ning otsused võetakse vastu ühistes aruteludes. Enamasti puudub ühisvarasse panustamisel rahaline tasu.
Benkler toob esile kolm põhilist koosloodud ühisvara tunnust :
Eelised
Benkleri väitel on turumajanduslikes ühingutes tavaks otsustusprotsesse kasumlikkuse eesmärgil lihtsustada ja siluda. See pärsib kaastööd ja selle mitmekesisust. Seevastu ühisvaral põhinevas koosloomes võivad panustada peaaegu kõik soovijad üle kogu maailma, mis loob suurema andmerikkuse ja loomingulise mitmekesisuse. Lisaks on saab ühisvarasse panustaja valida endale meelepärase teema ning panustamiseks sobiva aja, koha ja töö mahu.
Seadusandlik tugi
Ühisvara koosloome projektidele on loodud mitmeid toetavaid õiguslikke raamistikke. Neist kaks tuntumat on Creative Commons ja GNU General Public License.
Ksülomeeter
Ksülomeeter (xylometer ) on seade puu või selle osade mahu määramiseks. Maht määratakse vedelikku uputatud puu või selle osa poolt väljatõrjutud vedeliku koguse järgi.
Hermann Struve
Karl Hermann (von) Struve (3. oktoober 1854 – 12. august 1920) oli baltisaksa päritolu Venemaa ja Saksamaa astronoom ja matemaatik.
Ta lõpetas 1877. aastal Tartu ülikooli.
Ta oli kuni 1895. aastani Pulkovo observatooriumi astronoom. Seejärel oli ta aastatel 1895–1904 Königsbergi observatooriumi direktor ja Königsbergi ülikooli astronoomiaprofessor. Alates 1904. aastast oli ta Berliini observatooriumi direktor.
Words (F. R. Davidi laul)
"Words" (ka "Words (Don't Come Easy)") on Tuneesia päritolu Prantsuse muusiku F. R. Davidi komponeeritud ja esitatud laul, mis anti välja singli ja muusikavideona.
"Words" avaldati 1981. aasta lõpus Prantsusmaal ja Monacos, hiljem mujal Euroopas. 1983. avaldati laul USA-s ja Suurbritannias.
1982. aastal muutus "Words" Euroopas hittlauluks, olles esikohalaul Saksamaal, Šveitsis, Rootsis, Austrias, Norras ja Lõuna-Aafrika Vabariigis.
Laulu on kaverdanud näiteks Mary Roos (pealkirjaga "Zeit"), Daliah Lavi (pealkirjaga "Mut"), The Tremeloes, Penny McLean ja Soraya Arnelas.
Kännuvammik
Kännuvammik (Merulius tremellosus, sünonüüm Phlebia tremellosa) on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
4 Song Demo
4 Song Demo on bändi Terror esimene demo album, mis ilmus 2002. aastal. Bänd andis plaadi välja iseseisvalt, ilma plaadifirma abita.
Kännuvammik
Seent on leitud ka Eestist.
Seen on mittesöödav.
Sestra jõgi
Sestra jõgi (soome keeles Rajajoki) on Karjala kannasel Leningradi oblastis asuv jõgi. Jõe pikkus on 74 km ja selle valgla on 393 km².
Ajalooliselt on see olnud mitmete riikide piirijõeks, näiteks Rootsi kuningriigi ja Venemaa tsaaririigi vahel ja Soome ja Nõukogude Liidu vahel.
Neeva kanal
Neeva kanal on kanal Järva maakonnas.
Kanal on 28 km pikk, valgla pindala on 153,7 km². Kanal suubub vasakult poolt Prandi jõkke.
Kanal on rajatud maade kuivenduse eesmärgil. Sinna suubub ka ümbruse drenaaž.
Kanal saab alguse Müüsleri mõisa tagant metsast Müüsleri külas, mõisast pool kilomeetrit lõuna-edela pool. Arvatavasti Koigi mõisa omaniku Johann Georg von Grünewaldti ajal (18. sajandi lõpul] alustati varem looduslikus sängis kulgenud väikese oja süvendamist ja otseks kaevamist, mille hilisemaks nimeks sai Neeva kanal. Kanalit on oluliselt süvendatud ja õgvendatud 1910. ja 1960. aasta paiku.
Varakantsler
pisi|Jeremy Hunt, varakantsler alates 14.10.2022 Varakantsler (inglise keeles Chancellor of the Exchequer) on Suurbritannia rahandusminister.
Traditsiooniliselt loetakse varakantslerit üheks neljast olulisemast Suurbritannia riigiametist. Tänapäeva Suurbritannia poliitikas on varakantsleri ametist mõjuvõimult olulisem ainult peaminister.
Praegune varakantsler on konservatiiv Jeremy Hunt.
Laevastikuleping
"Laevastikuleping" (inglise keeles "The Adventure of the Naval Treaty") on Arthur Conan Doyle'i jutustus, milles astuvad üles detektiiv Sherlock Holmes ja doktor Watson. Algselt ilmus jutustus ajakirja Strand Magazine veergudel 1893. aastal. "Laevastikuleping" kuulub kogumikku "Sherlock Holmesi memuaarid".
Äijärv
Äijärv (ka Kalli Äijärv, Umbjärv) on järv Tartu maakonnas Kastre vallas Ahunapalu külas. Veekogu pindala on 10,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1230 m.
Noored roolis
Noored Roolis on alates 2020. aastast korraldatav rallispordisari, mis on mõeldud 8–15-aastastele noortele. Sarja eesmärk on tutvustada noortele ohutuid sõiduvõtteid, õiget turvavarustuse kasutamist ning anda noortele esmane võistluskogemus. Noorte juhendajateks on Eesti parimad motosportlased, kes annavad enda isiklikust kogemusest kõrvalistmel näpunäiteid (näiteks Martin Järveoja, Sander Pärn, Janno Ligur jpt).
Kallasma
Kallasma on eesti perekonnanimi.
Noored roolis
Sarja võistluses olevateks autodeks on ühesugused Renault Twingod. Igal võistlusel osaleb keskmiselt 60–70 noort, keda ootavad pärast võistlust diplomid ja auhinnad. Sarjas osalemiseks ei pea olema varasemat kogemust autoga sõitmisel, piisab vaid suurest tahtejõust ning pisikesest võistlushimust. Registreerida saab läbi Noored Roolis kodulehe tavaliselt kaks nädalat enne etapi toimumist.
Kallasma
Nimede eestistamisel määrati Kallasma uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Grünberg, Kaamann, Kalts, Kanasilm, Kanasilm ja Simberg. Juhan Kallasma palvel kanti Kallasma perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 300 all (Siseministeeriumi teadaanne 12. jaanuarist 1937).
Noored roolis
Etapid
Aastas toimub kuus etappi, mis leiavad aset Eesti kardi- ja krossiradadel. Varem on etapid toimunud näiteks Lange kardirajal, Misso krossirajal, Kuningamäe kardirajal, Tabasalu kardirajal, Kulbilohu krossirajal jne. Üks etapp aastas on tavaliselt toimunud jäärajal, et anda noortele libedal teel sõitmise kogemusi. Seeläbi õpivad noored juba varakult, kuidas auto talvistes oludes käituda võib ning kuidas libedaga autot õigel rajal hoida. Etappidel on kohal professionaalsed ajavõtjad ning päeva juhib võistluse korraldaja. Samuti on kohapeal reporter, kes osalejatega intervjuusid teeb.
Kallasma
1. jaanuaril 2021 oli sellise perekonnanimega inimesi Eestis vähem kui viis.
Oleg Pronin
Oleg Pronin (sündinud 27. mail 1972 Narvas) on Eesti vaimulik. Ta on 1999. aastast Eesti Täisevangeelse Kiriku Kohtla-Järve Jumala Sõna Koguduse pastor, 2011. aastast Täisevangeelsete Euroopa Koguduste Liidu piiskop ja 2017. aastast Eesti Täisevangeelse Kiriku piiskop.
Absolutely Fabulous
pisi|[[Joanna Lumley ja Jennifer Saunders]] "Absolutely Fabulous", lühendina "Ab Fab", oli Briti komöödiasari, mille hooajad olid BBC eetris aastatel 1992–1996, 2001–2005 ja 2011–2012.
2016. aastal valmis samanimeline film. Sarja kirjutas ja ühte peaosa täitis Jennifer Saunders. Teist peaosa mängis Joanna Lumley. 1999. aastast näidati sarja ka Eesti Televisioonis.
BMW X3
BMW X3 on BMW linnamaastur, mida toodetakse alates 2003. aastast ning see kasutab BMW 3. seeriaga sama platvormi. BMW X3 on väiksem kui BMW X5 ja BMW X6 ning suurem kui BMW X1 ja BMW X2.
Esimene põlvkond (E83; 2003)
Esimese põlvkonna BMW X3 (BMW poolt tähistatud E83) toodeti aastatel 2003–2010 ja see põhines BMW 3. seeria platvormil.
X3 esitleti 2003. aasta septembris Frankfurdi autonäitusel ning X3 kasutas sama tagavedrustust, mida BMW 330xi E46. Autol oli automaatne nelikveosüsteem, mis kannab nime xDrive.
Teine põlvkond (F25; 2010)
BMW X3 teine põlvkond kandis tähistust F25 ja seda esitleti 2010. aasta Pariisi autonäitusel.
Mõõtmete poolest oli see X3 peaaegu sama suur kui esimene E53 seeria BMW X5 ja alguses oli kõikidel mudelitel xDrive nelikvedu. Käigukast on kuuekäiguline käsi- või kaheksakäiguline ZF 8HP automaatkäigukast.
2012. aastal lisati mõnel turul valikusse ka tagaveoline mudel nimega sDrive.
BMW iX3
Täiselektrilist linnamaasturit BMW iX3 tutvustati esmakordselt ideeautona 2018. aastal ja tootmisvalmis autot 14. juulil 2020. aastal.
Kägari Kaanjärv
Kägari Kaanjärv (ka Kaanjärv, Mälitsjärv, Mustjärv) on järv Tartu maakonnas Kastre vallas Mäletjärve külas. Veekogu pindala on 0,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 124 m.
Sepakanal
Sepakanal (ka Sepa kanal) on kanal Harjumaal Kose vallas. See ühendab Sae–Paunküla kanalit Pirita jõega.
Kanal on 4 km pikk, valgla pindala 5,6 km²
Viimane juhtum
"Viimane juhtum" (inglise keeles The Adventure of the Final Problem) on Arthur Conan Doyle'i jutustus, milles astuvad üles detektiiv Sherlock Holmes ja doktor Watson. Algselt ilmus jutustus ajakirja Strand Magazine külgedel 1893. aastal. "Viimane juhtum" kuulub kogumikku "Sherlock Holmesi memuaarid".
Kristjan Raua monument
thumb|Kristjan Raua monumendi fassaad, suvi 2011. thumb|Kristjan Raua monumendi pahem kylg kujutab Kalevipoja võitlust raudmeestega, suvi 2011. thumb|Kristjan Raua monumendi tagakülg, suvi 2011. Tagaküljel ülapoolel on kujutatud linnaehitamise stseeni "Kalevipojast", alapoolel kiviviskevõistlust. thumb|Kristjan Raua monumendi parem külg, suvi 2011. Kristjan Raua monument on 1968. aastal Tallinna kesklinnas Hirveparki püstitatud monument kunstnik Kristjan Rauale.
Monumendil on kujutatud stseene Kristjan Raua illustratsioonidest Eesti rahvuseeposele "Kalevipoeg", samuti on selle fassaadil kunstniku nimi, eluaastad ja tsitaat:
Preila
Preila on endine küla Kura lahe kaldal, Leedu linna Neringa osa. Saksa keeles Preil. Asub Kura säärel Kura sääre rahvuspargi territooriumil. Linnaosa asub Pervalkast lõunas ja Nidast põhjas. Aastal 2001 oli seal 205 elanikku.
Preila tekkis siis, kui sinna kolisid elanikud teisest liiva alla mattunud külast - Nagliaist. Aastal 1946 sai Preilast alev, aastal 1947 liideti see Klaipėdaga. Aastast 1961 on Preila Neringa osa.
Männi-ebatarrik
Männi-ebatarrik (Gloeoporus taxicola) on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Sikassaare tuulepark
Sikassaare tuulepark on tuulepark Saare maakonnas Saaremaa vallas Sikassaare külas.
Sikassaare tuulepark rajati tollase haldusjaotuse järgi Saare maakonnas Kaarma vallas Nasva jõe ääres 2012. aastal. Tuulepark koosneb kolmest 0,66 MW nimivõimsusega elektrituulikust Enercon, mis kuuluvad Stacey OÜ-ile. Pargi koguvõimsus on 1,98 MW.
Elektrituulikute tootja ja tarnija on Saksamaa tootja Enercon.
Esialgu kavandati luua viis tuulegeneraatorit. Seoses sellega, et Sikassaare tuulepark jääb Kuressaare lennuväljalt lähtuva lennukoridori alla, on maksimaalne lubatud tuulikute kõrgus 84 meetrit, mis on mõnevõrra vähem kui teiste tuulikute kõrgus. .
Fugger
pisi|Fuggerite Lilie liini vapp Fugger on švaabi päritolu pankurite suguvõsa.
Suguvõsa tähtsamad liinid olid Lilie liin (saksa keeles Fugger von der Lilie) ja Rehi liin (saksa keeles Fugger vom Reh).
Fuggerid Eesti ajaloos
Fuggerid olid Vana-Liivimaal tuntud muu hulgas selle poolest, et maksid mitmete piiskoppide ametisse kinnitamise tasud (servitium communis).
Turvasmuld
Turvasmuld on tahke osa koostisest tulenev üldmõiste mulla kohta, mille moodustab orgaaniliste jäänuste muundumisel tekkinud turvas ja kus mineraalosa sisaldub vähem kui 50%.
Turvasmulla vastand on mineraalmuld.
Sannieshof
Sannieshof on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Ngaka Modiri Molema ringkonnas Tswaingi vallas.
Asula sai alguse 1920. aastal rajatud postkontorist. Sannieshof sai nime Lichtenburgi postiülema naise järgi. 1928. aastal sai asula nimeks Roosville kohaliku poliitiku Tielman Roosi järgi. Kuid uus nimi osutus ebapopulaarseks ja 1952. aastal anti linnale endine nimi tagasi.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Sannieshofi elanikest mustanahalisi aafriklasi 89,35%, valgeid 7,65%, värvilisi 2,12%, India või Aasia päritolu inimesi 0,44% ja teisi 0,45%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 80,90% inimesi, afrikaani keelt 8,15%, koosa keelt 3,38%, inglise keelt 1,68%, sotho keelt 1,57%, ndebele keelt 1,39% ja suulu keelt 1,33%.
Ryan Johansen
pisi|Ryan Johansen 2014. aastal [[Columbus Blue Jacketsis mängimas]] Ryan Johansen (sündinud 31. juulil 1992 Vancouveris) on Kanada jäähokimängija, kes mängib keskründajana NHL-i klubis Nashville Predators. Ta on klubi meeskonna asekapten.
Aastatel 2009–2011 mängis ta Western Hockey League'i klubis Portland Winterhawks.
2010. aastal valis Columbus Blue Jackets ta NHL-i draft'is neljanda valikuna. NHL-is debüteeris ta Blue Jacketsi meeskonnas 7. oktoobril 2011 oma hilisema koduklubi Nashville Predatorsi vastu. Esimese värava lõi ta NHL-is sama aasta 25. oktoobril mängus Detroit Red Wingsi vastu. Hooajal 2013–14 lõi ta NHL-is 33 väravat ning see hooaeg on löödud väravate poolest olnud tema seni edukaim. Kõige resultatiivseim hooaeg on olnud 2014–15 (26+45).
2016. aasta jaanuaris kaubeldi ta Seth Jonesi vastu Nashville Predatorsi. 2017. aasta juulis sõlmis Johansen Predatorsiga seitsme aasta pikkuse lepingu väärtusega 64 miljonit dollarit. See oli Predatorsi ajaloo suurim leping. 6. aprillil 2022 tegi ta mängus Minnesota Wildi vastu oma esimese kübaratriki NHL-is.
2015. aastal osales Johansen NHL-i tähtede mängul ning valiti tähtede mängu väärtuslikumaks mängijaks.
2011. aastal võitis Johansen Kanada kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistrivõistlustel hõbemedali. Ta lõi turniiri kolm väravat ja andis kuus väravasöötu ning valiti turniiri sümboolsesse koosseisu.
Ülemaailmne Ligipääsetavuse Teadlikkuse Päev
Ülemaailmne Ligipääsetavuse Teadlikkuse Päev (inglise Global Accessibility Awareness Day) on rahvusvaheline tähtpäev, mis on pühendatud teenuste ja kaupade kaasavale disainile ja laiemalt ühiskonna loomisele, mis tagaks kõigile võimalikult võrdsed võimalused igapäevaelus osalemiseks. Ligipääsetavuse teadlikkuse päeva tähistatakse alates 2015. aastast iga mai kolmandal neljapäeval.
Mis on ligipääsetavus?
Enam kui ühel miljardil inimesel üle maailma on puue, mida 70% juhtumitest on raske silmaga tuvastada. Ligipääsetavus on keskkondade, teenuste ja toodete disain, mis on erivajadustega inimeste suhtes sõbralik. See tähendab, et toodet või teenust saab iseseisvalt kasutada sõltumata nägemis-, kuulmis-, liikumis- või intellektipuudest.
Taust
2011. aastal kirjutas Los Angelese veebiarendaja Joe Devon oma kriitilises blogipostituses, et Internetis ei olnud piisavalt kvaliteetset infot selle kohta, kuidas luua ligipääsetavaid veebilehti. Oma blogis pakkus Joe, et aastas peaks olema päev, kus programmeerijad jagaksid parimaid praktikaid ligipääsetavatest IT-lahendustest, mida teised arendajad võiksid oma digiprojektides rakendada. Seda postitust märkas ligipääsetavuse ekspert Jennison Asuncion, kelle osalusega algas vastav teavitustöö. Iga aastaga pakub ligipääsetavuse tehnoloogiate areng aina rohkem võimalusi paremini kaasata erivajadustega inimesi nii tööl kui ka vabal ajal.
Eestis ligipääsetavuse edendamisega on tegelenud 2019 - 2021 aastatel Riigikantselei Liigipääsetavuse rakkerühm. Puuetega inimesi rakkerühmas esindas Eesti Puuetega Inimeste Koda, mis jätkab vabaühendusena ligipääsetavuse teadlikkuse tõstmist ja erinevate ligipääsetavuse arendamisele suunatud projektide nõustamist.
Ligipääsetavuse edendamise initsiatiivid
Ligipääsetavuse edendamiseks kuulutas 2018. aastal välja Microsofti tegevjuht Satya Nadella programmi "Tehisintellekt erivajaduse jaoks" (AI for Disability). Viieaastase programmi raames panustab Microsoft 25 miljonit dollarit tehisintellektil põhinevate lahenduste arendamisele, mis toetavad puudega inimesi. Programmi raames pakutakse konsultatsioone ja tehnilist tuge neile, kes tegelevad ligipääsetavust edendavate lahenduste elluviimisega. Microsofti poolt toodetud tehisintellekti kasutatakse kuvandite tuvastamisel, video subtiitrite genereerimisel ja paljudes muudes tegevustes. Lisaks võivad kõik soovijad taotleda rahastust tehisintellektil põhinevatele projektidele, mis aitavad erivajadustega inimestel leida tööd ja toetavad iseseisvust igapäevaelus.
Ligipääsetavad IT lahendused
Iga digitoode vajab ligipääsetavuse testi. Ilma professionaalse abi kaasamiseta võib droovida näiteks kasutada arvuti programmi ilma hiire või puuteplaadita. Selleks Windows 10 võimaldab kontrollida kursorit pilguga, mille jaoks kasutatakse silmade jälgimist. Teksti võib kirjutada silmade liigutamise abil ekraanis ilmuva klaviatuuriga. Teine võimalus on üldse ekraani välja lülitada ja kasutada navigeerimiseks ekraanilugejat. Veebilehtede puhul on kasulik proovida, kas näiteks nägemispuudega inimene oleks võimeline seda mugavalt kasutama.
Vara paisjärv
Vara paisjärv (ka Kuusiku-Papiaru paisjärv) on järv Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Papiaru külas. Veekogu pindala on 1,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 647 m.
Sansibari revolutsioon
Sansibari revolutsioon oli revolutsioon jaanuaris 1964, millega Sansibari mustanahaline enamus kukutas sultan Jamshīd bin ‘Abdullāhi ja tema araablastest koosnenud valitsuse. Revolutsioon käigus moodustati Sansibari Rahvavabariik, mis kestis alla aasta.
Sansibari Sultanaat oli mitmerahvuseline riik, mis asus 1963. aastal Briti võimu alt iseseisvunud Tanganjika rannikulähedastel saartel. Enne iseseisvumist toimunud parlamendivalimistel õnnestus araablastel võimu juurde jääda. Araablased olid võimul olnud ajast, mil Sansibar veel Omaanile kuulus.
Kuigi mustanahalised olid 1963. aasta juulis toimunud valimistel saanud 54% häältest, ei olnud neil Sansibari parlamendis enamust. Afro-Shirazi Partei (ASP) Pemba haru noorte juht John Okello mobiliseeris 12. jaanuari hommikul 1964 Sansibari saarel 600–800 meest. Ülestõusnud alistasid politsei ning võtsid nende relvad. Pärast seda liikusid nad Stone Towni ning kukutasid sultani ja valitsuse. Mäslejad rüüstasid araablaste ja lõuna-aasialaste kodusid ja ettevõtteid ning vägistasid ja tapsid süstemaatiliselt saare araablasi ning indialasi. Täpne hukkunute arv ei ole teada, kuid see ulatus paarist sajast 20 000-ni. Sansibari uueks presidendiks ja riigipeaks sai ASP mõõdukas juht Abeid Karume.
Karume asus Tanganjikaga läbirääkimistesse ning 26. aprillil 1964 kaks riiki ühinesid ning moodustasid Tansaania Ühendvabariigi. Asjatundjad arvavad, et Karume tegi seda, et ära hoida kommunistlikku riigipööret. Revolutsiooniga lõppes saarel 200 aasta pikkune araablaste võimuaeg ning selle aastapäeva tähistatakse igal aastal.
Kõrgusmõõtja
Kõrgusmõõtja ka kõrgusmõõtur (hypsometer, clinometer)) on  puude kõrguse määramiseks kasutatav riist. Töö põhimõtte ja ehituse järgi võidakse jaotada mehaanilisteks, optilis-mehaanilisteks, optilisteks ja mehaanilis-elektroonilisteks geomeetrilisel ja trigonomeetrilisel põhimõttel töötavaiks kõrgusmõõtjateks.
Hemsloh
Hemsloh on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.
Valla pindala on 26,77 km². 31. detsembril 2015 elas seal 563 inimest.
Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Rehden.
Pirjo Jonas
pisi Pirjo Jonas (kuni 2015. aastani Pirjo Püvi; sündinud 8. juulil 1980) on eesti ooperilaulja (koloratuursopran) ja näitleja.
Alates 2010. aastast on ta Vanemuise teatri ooperisolist.
2018. aastal lõi ta näitlejana Maria keskse rolli Mart Sanderi ajaloolises draamasarjas "Litsid" (TV3). Samal aastal mängis ta teleseriaalis “Siberi võmm”. 2019. aastal mängis ta krimikomöödiasarjas "Kättemaksukontor".
Isiklikku
Tema abikaasa on lavastaja ja näitleja Tanel Jonas. Tema õde on ratsutaja Grete Püvi Ayache.
Viited
3. https://elu.ohtuleht.ee/886531/teatripaar-pirjo-ja-tanel-jonas-nii-ei-saa-et-kodus-me-toost-ei-raagi
4. https://eestinaine.delfi.ee/artikkel/93038165/pirjo-jonas-minult-on-palju-kusitud-et-kui-laulmine-on-nii-raske-miks-sa-siis-seda-teed
Välislingid
https://www.operabase.com/artists/pirjo-jonas-84157/en
Pruun HT
Pruun HT (Brown HT, Chocolate Brown HT) on pruun sünteetiline kivisöetõrvast valmistatud värvaine, ehituselt kahe asorühmaga asovärv.
Värvainete indeksis kannab ta tähiseid Food Brown 3, C.I. 20285 ja toiduvärvina e-aine tähist E155.
Omadused
Tavaliselt esineb värvaine punakaspruuni pulbri või graanulite kujul. Lisatuna toidule annab ta tumepruuni värvitooni, mis sarnaneb šokolaadi või tumeda karamelli värvusele. Värvaine ADI (lubatud päevane kogus, Acceptable Daily Intake) on 0-1.5 mg kehakaalu ühe kilogrammi kohta.
Kasutamine
Värvainet on lubatud kasutada toiduvärvina Euroopa Liidus. Värvaine kasutus toidus on keelatud Austraalias, Austrias, Belgias, Taanis, Prantsusmaal, Saksamaal Norras, Rootsis, Šveitsis ja Ameerika Ühendriikides.
Terviseriskid
Värvainet peetakse võimalikuks allergiatekitajaks.
Sikšņi
Sikšņi on küla (vidējciems) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas, Dunika valla halduskeskus. Aastani 2021 kuulus küla Rucava piirkonda.
Külas on põhikool, postkontor, Dunika valla muuseum ja raamatukogu. Küla juures asub kardirada.
Aastal 2006 oli külas 252 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 177. pisi|tühi|Sikšņi tuulik
Walter Fontana
thumb|Walter Fontana [[Milanos ]] Walter Fontana (sündinud 1. veebruar 1986 Schios Vicenza provintsis) on Itaalia pop rock 'i bändi Lost laulja.
Dietrich von Fahrensbach
Dietrich von Fahrensbach (ka Dirick Varensbeck, ? – pärast aastat 1576) oli Liivimaa ametnik.
Ta oli muu hulgas Saare-Lääne piiskopi nõunik. 1570–1574 oli ta hertsog Magnuse nõunik ja kantsler.
Gesneerialised
Gesneerialised (Gesneriaceae) on õistaimede sugukond iminõgeselaadsete seltsist.
Eestis ei kasva sellesse sugukonda kuuluvaid pärismaiseid taimeliike.
Kvaliteediklass
Kvaliteediklass (quality class) on puistust saadava puidu keskmist kvaliteeti iseloomustav takseertunnus. Puu kvaliteedi määrab puu kahjustatus (putukkahjurid, puitu kahjustavad seened, loomad ja linnud, inimese tekitatud kahjustused), kuid ka muud puidu kvaliteeti vähendavad faktorid (suur okslikkus, jämedad oksad, kõverused jne). Enamasti jagatakse puud kolme klassi: terved, kahjustatud ja küttepuud, varasematel aegadel vastavalt tarbe- pooltarbe- ja küttepuud.
Lamamootor
Lamamootor (inglise keeles flat engine) on kolbmootori tüüp, millel silindrid asuvad horisontaalselt kahel pool väntvõlli. Tinglikult võib lamamootorit nimetada ka 180° nurgaga V-mootoriks. Tänapäeval on levinuim lamamootori tüüp boksermootor, millel on erineva ehitusega väntvõll.
Karl Ristikivi Selts
Karl Ristikivi testamendijärgse pärija, Stockholmis tegutseva Eesti Eksiilkirjanduse Fondiga (Stiftelsen för främjande av estnisk exillitteratur) sõlmitud kokkuleppe alusel kontrollib selts Karl Ristikivi teoste autoriõigust. Tartu Linnavalitsus andis Karl Ristikivi Seltsi hallata kunagise Karl Ristikivi Muuseumi ruumid Tartus, aadressil Hermanni 18. 2023. aastal loobus selts ruumide kasutamisest kuhjuva üürivõla tõttu.
Neringa
Neringa on linn Leedus Klaipėda maakonnas Neringa omavalitsuse territooriumil. Linn asub Kura säärel.
Karl Ristikivi Selts
Karl Ristikivi Seltsil on ligi 60 liiget. 2014. aastal oli seltsi esimees Janika Kronberg. 2023. aasta veebruaris valiti Kronbergi asemel esimeheks Kadri Tüür.
Neringa
Neringa moodustati 1961. aastal, mil ühendati Alksnynė, Juodkrantė, Preila, Pervalka ja Nida asulad.
Linn oli aastal 2021 Leedu kultuuripealinnaks.
Lamamootor
Boksermootor
Boksermootor (saksa boxermotor, inglise boxer engine) on kolbmootor, mille kolvid kinnituvad erinevate väntvõlli kaelte külge ning need liiguvad üheaegselt sisse- ja väljapoole (kolvid piltlikult öeldes "poksivad" omavahel).
INKO Balti Pank
AS INKO Balti Pank oli aastail 1994–1997 tegutsenud Eesti krediidiasutus.
Lamamootor
Boksermootor
Boksermootoreid toodetakse tänapäeval nii 4- kui ka 6-silindrilisi. Lisaks erinevale silindrite arvule toodetakse nii vabalthingavaid kui ka turboga mootoreid.
Boksermootor erineb V- ja ridamootoritest selle poolest, et mootor on paremini tasakaalus. Kuna kolvid tasakaalustavad üksteist, pole vaja vibratsioone summutavaid süsteeme. Seetõttu tekitab boksermootor vähem vibratsiooni, vedelikud liiguvad paremini ja efektiivsus on suurem. Tänu erilisele disainile on võimalik paigutada käigukast otse mootori taha, mis suurendab jõuülekande sümmeetriat.