cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kiltsi raamatukogu
Ajalugu
Esimesed teated Kiltsi raamatukogust pärinevad 1920. aastatest, kui 8. novembril 1919 asutati Ülemaalise Eesti Noorte Ühenduse Kiltsi osakond, kuhu kuulus ligi 90 liiget ning mis arendas väga aktiivset tegevust muusika, näite- ja kirjandusharus. Korraldati pidusid, kirjandus- ja vaidlusõhtuid. Edukalt tegutses eneseharijate ring. Kassa ülejäägist osteti ka oma raamatukokku raamatuid. Hoogne töö kestis 1924. aastani, siis soikus. Tegevus jätkus uue hooga 14. aprillist 1929, kui kutsuti ellu spordi-, kirjandus-, raamatukogu-, näite- ja muusikaharud. Korraldati Jüriöö mälestamisi, spordivõistlusi, kõnekoosolekuid, referaatõhtuid, väljasõite, keedukursusi, rahvatantsukursusi, noortepäevi, aktusi jne. Anti välja ajakirja Meie Mõtted". Tegutses keelpilliorkester ja lugemislaud.
Veel hiljuti oli Kiltsi raamatukogu üsna kehvas seisus. MTÜ Meie Kiltsi eestvõttel on seda remonditud.
Ehitismälestis
Ehitismälestis ehk arhitektuurimälestis (ka ehitusmälestis) kultuuripärandisse kuuluv ajaloolise, teadusliku, kunstilise, arhitektuurse, usundiloolise või muu kultuurilise väärtusega ehitis või ehitiste grupp, mis on seaduses sätestatud korra kohaselt mälestiseks tunnistatud; üks kultuurimälestiste liike.
Eestis on ehitismälestiseks tunnistamise aluseks Eesti Vabariigi muinsuskaitseseadus.
Armando Broja
Armando Broja (sündinud 10. september 2001 Slough's) on Albaania-Inglise jalgpallur, kes mängib ründajana Premier League klubis Chelsea ja Albaania jalgpallikoondises.
Vibulukk
pisi|[[Colt-Burgess Rifle|Colt-Burgess]] Vibulukk (ka kanglukk) on mitmelasuliste tulirelvade süsteem, mis kasutab käsitsi opereeritavat vinnastuskangi (mis asub päästikukaitsme lähedal või küljes), mis liigub ette, et relvasiseste ühenduste abil lukku liigutada. See väljastab püssi toru padrunipesast eelmise padruni ning söödab sinna uue ja samal ajal valmistab haamri/lööknõela tulistamiseks ette. Vibulukustusega püssid erinevad nt käsilukustusega relvadest, pumppüssidest, poolautomaattulirelvadest ning automaattulirelvadest ja valikulise tulerežiimiga relvadest.
Enamik vibulukustusega püssidest on vintpüssid, kuid on valmistatud ka vibulukustusega haavlipüsse ja püstoleid. Üks kuulsamatest vibulukustusega vintpüssidest on Winchester M1873, vibulukustusega vintpüsse on tootnud ka nt relvatootjad Henry ja Marlin. Ka Colt tootis aastatel 1883–1885 6403 vibulukustusega vintpüssi Colt-Burgess.
Reetmise päevad
"Reetmise päevad" on 1973. aastal valminud kaheosaline Tšehhoslovakkia mängufilm.
Sisu
Filmi tegevus toimub 1938. aastal ja seal kujutatakse sündmusi, mis eelnesid Müncheni kokkuleppele ja lepingu sõlmimist. Suurbritannia ja Prantsusmaa poliitika tõttu oli Tšehhoslovakkia sunnitud Saksamaale loovutama Sudeedimaa. See määras ka Tšehhoslovakkia edasise saatuse.
Sinisammal
pisi|Sinisammal Lungaus, Austrias Sinisammal (Saelania glaucescens) on jõhvsamblaliste sugukonda kuuluv sammaltaim.
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (2012. aasta seisuga).
Eestis võib teda leida kasvamas mitut tüüpi metsades.
Paul Langevin
Paul Langevin Londoni Kuningliku Seltsi liige (23. jaanuar 1872 – 19. detsember 1946) oli prantsuse füüsik, kes lõi Langevini dünaamika ja Langevini võrrandi.
Aastatel 1894–1897 õppis ta École normale supérieure'is. Seejärel töötas aasta Cambridge'is Cavendishi laboratooriumis, kus sõbrunes Ernest Rutherfordiga. 1902. aastal kaitses doktoriväitekirja ning töötas 1904. aastast professorina Collège de France'is. Esimese maailmasõja ajal arendas ta sonari tehnoloogiat.
Langevin oli Prantsusmaa Kommunistliku Partei liige.
Ta oli Pierre Curie doktorant ja hiljem Marie Curie armuke.
Langevin oli abielus Jeanne Desfossesiga, neil oli neli last.
Philip DeFranco
pisi|Philip DeFranco Philip DeFranco (sündinud 1. detsembril 1985) on Ameerika videoblogija YouTube'is, keda jälgib üle 2,4 miljoni inimese, mis asetab ta YouTube'is jälgijate arvu poolest 11. kohale. Teise YouTube'i kanalisse PhilipDeFranco laadib ta iga päev videoid oma tegemistest.
DeFranco lõi oma YouTube'i kanali 2006. aastal. Tema videod ületasid regulaarselt ühe miljoni vaatamise piiri. Lai publik viis ta 2008. aastal Spore Creature Creatori ja Wiredi "Seksikaima nohiku" võistluste võitudeni.
YouTube
15. septembril 2006. aastal oma lõpueksamite ajal Ida-California Ülikoolis lõi ta YouTube'i kanali Sxephil. Alates oma esimesest videost on ta kogunud üle miljoni fänni, kes vaatavad tema videoid 3–5 korda nädalas.
DeFranco on internetti positanud üle 600 video, mille pealt teenib aastas väidetavalt üle kahesaja tuhande euro. Ise on ta seda mitmes videos eitanud.
Capsella
pisi|Capsella variegata Capsella on limuste perekond sugukonnast Donacidae.
Allikapesu
Allikapesu on protsess, millega muudetakse teadlikult loodud libauudis usaldusväärseks tänu selle avaldamisele mõnes väärikas meediaväljaandes. Tegemist on propaganda- ja desinformatsioonivõttega, mida Nõukogude Liit kasutas juba külma sõja ajal.
Protsess
Allikapesu käivitamiseks on vaja skandaalset teavet ja madala avaldamisbarjääriga väljaannet, millest saab libauudise esmase ilmumise koht. Kui interneti-eelsel ajal olid sellisteks kanaliteks nišiväljaanded (näiteks maakonnalehed), siis tänapäeval ei pea tegemist olema trükiväljaandega. Libauudiste levitamist alustatakse ka ajaveebide ja sotsiaalmeedia kaudu.
Seejärel liigub libauudis järjest mainekamatesse väljaannetesse – iga eelnev avaldaja on tõstnud uudise usaldusväärsust. Internetis võib ajaveebis avaldatud uudisest vaid minutitega saada tipptasemel kanalis avaldatud artikkel. Sageli on sellise uudise algallikat hiljem keeruline tuvastada, kuna viide esialgsele allikale protsessi käigus kaob (samas võidakse juba ka algtekstis viidata olematule allikale).
Levimise põhjused
Enamasti skandaalse sisuga libauudis hakkab levima just oma skandaalsuse tõttu, köites madala avaldamisbarjääriga väljaannete (näiteks tabloidajalehtede) ajakirjanike tähelepanu. Kui uudis seeläbi populaarsust saavutab, hakkavad seda vahendama ka mainekamad väljaanded, tõstes seeläbi põhjendamatult avaldatava teabe usaldusväärsust. Seejuures on levimise põhjuseks väljaannete ärimudel, mis isegi mainekamate väljaannete puhul eeldab "klikkide" püüdmist ja kuumimate lugude avaldamist. Seejärel tekib infokaskaad, kus ühe mingil määral usaldusväärse allika järel avaldavad sama sisu ka teised väljaanded. Ka lugejate jaoks muutub sisu seejärel usaldusväärsemaks – seda isegi siis, kui artiklites mainitakse teabe kontrollimatut päritolu.
Vassili Nalimov
Vassili Nalimov (Василий Васильевич Налимов, 4. november 1910 — 19. jaanuar 1997) oli komi rahvusest Venemaa filosoof ja statistik.
AMX-56 Leclerc
Leclerc (ametlikult  Leclerc) on Prantsusmaal toodetud põhitank.
Leclerc on teenistuses Prantsusmaa armees ja Araabia Ühendemiraatides. Tanki toodeti alates 1991. aastast ja teenistuses on ta alates 1992. aastast. Leclerc vahetas välja tanki AMX 30. Leclerci tootmine on nüüdseks lõppenud. Prantsusmaa armeel on kokku 406 ja Araabia Ühendemiraatidel 388 Leclerci tanki.
Leclerci hind ulatus 2011. aasta seisuga 9,3 miljoni euroni tanki kohta.
Välislingid
pisi|
Plūkši
Plūkši (ka Plukši) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Gulbene piirkonnas Ranka vallas.
Küla asub valla lääneosas Degļupīte oja kaldal.
Aastal 2007 oli külas 10 elanikku.
Augusto Depretis
Augusto Depretis oli Itaalia diplomaat. Ta oli 1920ndatel Itaalia saadik Eestis.
29. aprillil 1925 anti talle Eesti Vabadusristi III liigi I järk.
Nõmme Baptistikogudus
Nõmme Baptistikogudus on Tallinnas Nõmmel tegutsev baptistikogudus. Kogudus kuulub Eesti Evangeeliumi Kristlaste ja Baptistide Koguduste Liitu.
Kogudus rajati 1893. Koguduse palvemaja asub aadressil Puuvilja 4.
2013 oli koguduses 153 liiget.
Raul Haaristo
Raul Haaristo (sündinud 1954) on eesti päästeteenistuja ja filminäitleja.
Ta on mänginud Vipperit filmis "Kevade".
David Datro Fofana
David Datro Fofana (sündinud 22. detsembril 2002 Ouragahios) on Elevandiluuranniku jalgpallur, kes mängib ründajana Saksamaa kõrgliiga klubis Berliini Union (laenul Premier League'i klubist Chelsea) ja Elevandiluuranniku jalgpallikoondises.
Vaali peakraav
Vaali peakraav on peakraav Järva ja Jõgeva maakonnas.
Kraav on 11 km pikk, valgla pindala on 15,6 km². Kraav suubub paremalt poolt Vahisoo peakraavi.
Poliitiline ökoloogia
Poliitiline ökoloogia (inglise keeles political ecology) on käsitlus poliitiliste, majanduslike ja sotsiaalsete tegurite suhtest keskkonnaküsimuste ja keskkonna muutumisega.
Poliitilist ökoloogiat iseloomustab just nende mitmetasandiliste küsimuste lahkamist eelkõige poliitilisi võimalusi kasutades. Teisiti väljendades võib öelda, et poliitiline ökoloogia, lähtub arusaamast, et looduse tähendus ja loodusega ümberkäimise reeglid on inimeste kokkuleppe küsimus.
Päritolu
Terminit "poliitiline ökoloogia" kasutas esimesena Frank Throne oma 1935. aastal avaldatud artiklis. Sellest ajast saati on seda laialdaselt kasutatud inimgeograafia ja inimökoloogia kontekstis. Mõistele andis uue elu antropoloog Eric R. Wolf 1972. aasta artiklis "Omandiõigus ja poliitiline ökoloogia" (inglise k "Ownership and Politcal Ecology"), milles ta arutab, kuidas kohalikud omandiõiguse ja pärandi reeglid on vahendajaiks suurest ühiskonnast kiirgavate survete ja kohaliku ökosüsteemi vajaduste vahel.
Ambra
pisi|Ambra Ambra on kašeloti seedekulglas moodustuv vahajas materjal. Seda eraldatakse kašeloti soolestikust või korjatakse merepinnalt.
Poliitiline ökoloogia
Päritolu
Poliitilise ökoloogia õpetlased pärinevad paljudest teadusharudest, nagu näiteks geograafia, antropoloogia, politoloogia, sotsioloogia ja metsateadus.
Ambra
Ambra tükid on ümarad. Suuruselt võivad nad olla väga erinevad: on leitud nii 14 g kui mitmekümne kilo raskusi tükke. Kõige suurem ambratükk leiti 1942 Madeira kaldalt ja see kaalus 340 kg. Ambra tihedus on 900–820 kg/m³. Käes hoides muutub ambra pehmemaks, temperatuuril +62 °C sulab kollakaks venivaks vedelikuks ja 100 °C juures aurustub, moodustades valge auru. Ambra on põlev. Ta lahustub hästi piirituses, eetris, eeterlikes õlides ja rasvõlides, aga ei lahustu vees.
Poliitiline ökoloogia
Ülevaade
Poliitilise ökoloogia lai ulatus ja mitme teadusharuga hõlmatus tähendab mõiste erinevaid definitsioone ja arusaamu. Kuid tüüpilised eeldused valdkonnas annavad terminile tähenduse. Raymond L. Bryant ja Sinéad Bailey tuletasid kolm peamist eeldust poliitilise ökoloogia praktiseerimisel:
Ambra
Värske ambra on pehme must või hallikasmust mass, millel on ebameeldiv fekaalilõhn. Merevee ja valguse mõjul muutub ambra pikapeale heledamaks, nimelt pruunikaks või helehalliks (viimast nimetatakse valgeks ambraks), ja tugevamaks. Ühtlasi muutub tema lõhn pehmemaks ja meeldivamaks, isegi magusamaks või muskuse moodi. Parfümeeriatööstuses öeldakse, et ambra hakkab lõhnama maa, mere või looma järgi. Pärast puhastamist ja kuivatamist võib ambra värv olla alates mustast üle kollase kuni valgeni. Viimased liigid on kõige hinnalisemad.
Poliitiline ökoloogia
Ülevaade
Lisaks, poliitiline ökoloogia üritab pakkuda kriitikat ja luua alternatiive keskkondlike, poliitiliste, majanduslike ja sotsiaalsete faktorite omavahelistele suhetele.
Ambra
Keemiliselt koostiselt on ambra lendumatute polüterpeenühendite segu.
Poliitiline ökoloogia
Ülevaade
Poliitilist ökoloogiat saab kasutada:
Ambra
Ambra oli tuntud juba iidsetel aegadel.
Tänapäeval kasutatakse ambrat peamiselt parfümeeriatööstuses lõhnafiksaatorina. Nüüdisajal asendatakse ambra sageli sünteetilise aine amroksiidiga.
Ulric Neisser
Ulric Gustav Neisser (8. detsember 1928 Kiel, Saksamaa – 17. veebruar 2012 Ithaca, New Yorgi osariik ) oli Saksamaal sündinud Ameerika psühholoog ja Ameerika Ühendriikide Teaduste Akadeemia liige. Tal oli oluline roll kognitiivse teaduse arengu ning biheiviorismilt kognitiivsetele psühholoogia mudelitele ülemineku juures.
Varasem elu ja haridus
Olles sündinud Saksamaal Kielis, kolis Neisseri perekond 1933. aastal Ameerika Ühendriikidesse. Neisser sai oma summa cum laude bakalaureusekraadi 1950. aastal Harvardi Ülikoolist, magistrikraadi Swarthmore College'ist ning doktorikraadi 1956. aastal Harvardi Ülikooli ühiskondlike suhete osakonnast. Enne Cornelli Ülikooli tööleasumist õpetas ta mõnda aega Brandeisi Ülikoolis ja Emory Ülikoolis.
Töö ja karjäär
Kognitiivse psühholoogia nüüdisaegne areng sai olulise tõuke Neisseri 1967. aastal ilmunud esimesest ning kõige mõjukamast raamatust "Kognitiivne psühholoogia" ("Cognitive Psychology").
Oma 1976. aastal ilmunud raamatus "Tunnetus ja reaalsus" ("Cognition and Reality") sõnastas Neisser oma kriitika kognitiivse psühholoogia valdkonna suhtes. See koosnes kolmest üldisest aspektist: Oma raamatus jõudis Neisser järeldusele, et kognitiivsel psühholoogial on vähe lootust oma potentsiaali saavutamiseks kui see ei õpi Gibsoni tajualasest tööst, mis väitis, et kõigepealt sisaldab inimese käitumise mõistmine mistahes tajuva organismi jaoks saada oleva informatsiooni hoolikat analüüsi.
Aastal 1981 avaldas Neisser raamatu "John Deani mälu: juhtumianalüüs" ("John Dean's memory: a case study"), mis rääkis Ameerika Ühendriikide presidendi Richard Nixoni nõuniku John Deani tunnistustest Watergate'i skandaali ajal.
Stetoskoop
Stetoskoop on meditsiinis akustiline seade, mis võimaldab inimese või loomade kehasiseseid hääli kuulata. Stetoskoop võimaldab meditsiinis paremini uurida patsiendi eri kehapiirkondadest kostvaid helisid ning antud uuringut nimetatakse auskultatsiooniks või ka kuulatlusuuringuks.
Ajalugu
Stetoskoobi leiutas 1816. aastal Pariisis Necker-Enfants Malades'i Haiglas prantsuse arstiteadlane Rene Laennec. Algne Laenneci idee oli kasutada rulli keeratud paberilehte või nahatükki, mille üks ots toetati vastu patsienti ja teine vastu arsti kõrva. Järgnes puidust kuuldetoru ehk stetoskoobi leiutamine. Hiljem valmistati kuuldetorusid metallist, et tagada parem vastupidavus ja lihtsam puhastamine. Stetoskoop kõrvaldas paljud vahetul kuulamisel esinevad tehnilised takistused. Kuulatlusuuringu kuldajaks loetakse 19. sajandit kuna siis muutus antud uuring laialt levinuks ja stetoskoobist sai arstiameti sümbol.
Viimsi Spordihall
Viimsi Spordihall on Viimsi vallas asuv ja Viimsi vallale kuuluv mitmeotstarbeline spordihall.
Spordihall on ehitatud 2002. aastal. 2013. aastal tehti spordihallis kapitaalremont. Spordihallis on kasulikku pinda 34×66 m. Hallis on neli riietusruumi koos leilisaunadega ning privaatsaun kuni 15 inimesele. Halli vetruv puitpõrand on kaetud PVC-kattega. Hallis on kaks vaipkattega tenniseväljakut. Sulgpalliväljakutele on paigaldatud hea nakkavusega erikate. Hallis on ka jõusaal.
Spordihallis on võimalik tegeleda järgmiste spordialadega: LesMillsi rühmatreeningud, spinning, virtuaaltreeningud, korvpall, võrkpall, sulgpall, tennis, lauatennis, saalihoki, jalgpall, rulluisutamine. Spordihallis treenivad spordiklubid Viimsi Sport, Alo Ojassalu Tennisekool, Viimsi Sulgpalliklubi, saalihokiklubid Viimsi Kepp ja OK Tehnikaspordiklubi, RullEst. Spordihallis korraldatakse võistlusi ja lastelaagreid.
Spordiklubi peatreener on Mart Poola.
Peeter Põldmaa
Peeter Põldmaa (11. märts 1929 Pärsti vald, Viljandimaa – 23. mai 1990 Tartu) oli eesti mükoloog.
Elulugu
Ta lõpetas 1948 Olustvere Põllundustehnikumi, 1958 TÜ bioloogiaosakonna, 1961 aspirantuuri Zooloogia ja Botaanika Instituudis (ZBI), bioloogiakandidaat (1968, ENSV Teaduste Akadeemia), väitekiri "Фитопатогенные микромицеты Северной Естоний" (Scripta Botanica IV, 1967). Oli 1961–1986 ZBI nooremteadur, 1986–1989 teadur.
Teadustöö
Uuris taimehaigusi põhjustavate mikroseente ja neil kasvavate mükoparasiitsete seente liigilist koosseisu, ökoloogiat ja levikut Eestis. Avaldas andmeid 260 Eestile uue mikroseene liigi kohta ning mainis kirjanduses esimest korda 750 peremeestaime liiki. Osales ekspeditsioonidel Aserbaidžaanis, Kesk-Aasias ja Taimõri poolsaarel. Oli Looduseuurijate Seltsi ja Üleliidulise Botaanika Seltsi liige. 25 teadustrükist, sh 1 monograafia.
Pere
Peeter Põldmaa oli talupidaja poeg ja Kadri Põldmaa isa.
Kuramaa rüütelkonna aadlimatrikkel
I. Suguvõsad, kes võeti 1620., 1631. ja 1634. aastal Kuramaa ja Zemgale hertsogiriigi aadlimatriklisse
Kuramaal koostati matrikkel rüütlipanga kolme otsustega: 17. oktoobril 1620, 2. augustil 1631 ja 18. juulil 1634. Vastuvõetud suguvõsad jagati kolme klassi. Kategoriseerimise aluseks võeti aadliseisuse päritolu. I klassi moodustasid need aadlisuguvõsad, kes suutsid oma seisust tõendada 16 sugupõlve. II klassi aadlike seisust tõendas mõni ürik. III klassi moodustasid need aadlikud, kes olid aadliseisusse tõusnud keisri või kuninga antud privileegiga (aadlidiplomiga).
II. 1841. aastal matriklisse võetud suguvõsad
Selle kategooria moodustasid need suguvõsad, keda ei võetud konkreetse rüütlipanga otsusega Kuramaa või Piltene rüütelkonna matriklisse, kuid kes olid siiski tuntud aadlisuguvõsad ja evisid nii õigust kuuluda matrikliaadli hulka. 10. mail 1841 immatrikuleeriti nad kihelkonnaotsuste alusel tagantjärele.
2014. aasta Family Circle Cup
42. Family Circle Cup oli 2014. aasta WTA sarja kuulunud naiste tennisevõistlus, mis toimus 31. märtsist kuni 6. aprillini. Võistlus toimus Ameerika Ühendriikides Lõuna-Carolinas Charlestonis. Auhinnafond on 710 000 USA dollarit.
2013. aasta võitjad olid üksikmängus Serena Williams ning paarismängus Kristina Mladenovic ja Lucie Šafářová.
Üksikmäng
Üksikmängus võitis võistlused sakslanna Andrea Petkovic, kes alistas finaalis 7:5 6:2 slovaki Jana Čepelová. See oli Petkovici esimene võit sel hooajal. Čepelovále oli see esimene WTA-turniiri finaal.
Priit Põldma
Priit Põldma (sündinud 6. oktoobril 1969 Tartus) on eesti aiandusteadlane.
Elulugu
Priit Põldma on inseneri poeg.
Lõpetas 1988 Räpina Sovhoostehnikumi aiandusagronoomina, 1994 EPMÜ aianduse erialal, põllumajandusmagister (1997, EPMÜ), väitekiri "Talirõika saak ja säilivus sõltuvalt külviajast ja külvitihedusest". Täiendas end 1993 ja 1999 Saksamaal, 1994 ja 1995 Soomes, 1997, 2000 ja 2001 Taanis, 1998 Iisraelis, 1999 Lätis, 2000 Norras, 2001 Kanadas. Oli 1988 Alatskivi sovhoosi agronoom, 1994–97 EPMÜ aianduse instituudi assistent, 1997–2005 lektor, 2005 EMÜ aianduse osakonna lektor. Loengukursused: köögiviljandus ja eriköögiviljandus, aiasaaduste tootmine ja turustamine, aia- ja põllusaaduste kvaliteet ning standardid, infotehnoloogia põllumajanduse erialade õpetamisel; koostanud õppevahendeid.
Teadustöö
Uurimisvaldkond: köögiviljakasvatus, väetussüsteemid, kasvatustehnoloogiad. Olnud 1995–2005 mitme grandi ning 1999 EPMÜ ja Rootsi Põllumajandusülikooli ühisprojekti täitja, mitme sihtfinantseeritud köögiviljandusalase uurimistöö vastutav täitja. Eesti Aiandusliidu juhatuse liige (2002–05), Akadeemilise Põllumajanduse Seltsi (aastast 2000), kvaliteedimärgi "Tunnustatud eesti maitse" eksperdikomisjoni, International Society of Horticultural Scientistsi liige (aastast 2005). Üle 30 teadustrükise, aimeartikleid.
Grana Padano
pisi|Grana Padano juust Grana Padano on üks populaarsemaid Itaalia juustusorte. Juustu nimi tuleneb juustu omapärasele teralisele struktuurile viitavast nimisõnast grana ("tera") ja Po madalikule (itaalia keeles Pianura Padana) viitavast adjektiivist Padano. Grana Padano juustul on alates aastast 1996 Euroopa Liidu kaitstud päritolunimetus (PDO, protected designation of origin). Aastast 1955 on juustul Itaalia Denominazione di Origine Controllata klassifikatsioonitähis.
Tootmisprotsess
Grana Padanot toodetakse aastaringselt ja selle kvaliteet võib erineda nii hooajati kui ka aastati. Kuigi tegemist on Parmigiano-Reggianoga sarnaneva juustuga, on nooremad Grana Padano juustud vähem muredamad ning pehmema ja vähem kompleksse maitsega kui nende mainitud kauem laagerdunud "sugulane".
Iseloomustus
Grana Padano juustu müüakse kolmes küpsusastmes:
Grana Padano juust sisaldab nn juustukristalle ehk poolkõvasid kuni sõmeraid kristaljaid täppe, mis koosnevad vähemalt osaliselt aminohappest türosiinist.
Piirkonnad
Olulisemad piirkonnad, kus Grana Padano juustu toodetakse:
Lisaks neile peamistele keskustele on Grana Padano tootmine lubatud veel järgmistes kohtades:
Viive Noor
pisi|Viive Noor [[Eesti Rahvusraamatukogus 6. veebruaril 2014 konkursi "25 kauneimat Eesti raamatut" ja "5 kauneimat lasteraamatut" 2013 autasustamisel]] pisi|Viive Noor esinemas Balti Raamatumessil 6. mail 2010 Viive Noor (sündinud 7. oktoobril 1955) on eesti graafik.
Tema teoseid asub Eesti Rahvusraamatukogu kunstikogus, Eesti Lastekirjanduse Keskuse kunstikogus, Hiroko Mori & Stasys Museumi kogus Jaapanis ning paljudes erakogudes Eestis, Jaapanis, Lätis, Leedus, Prantsusmaal, Soomes, Saksamaal, Venemaal jm.
Viive Noor on Eesti Kujundusgraafikute Liidu juhatuse liige, raamatugraafika sektsiooni esimees.
Ta töötab Eesti Lastekirjanduse Keskuses kunstieksperdi ja kuraatorina ning Eesti Kunstiakadeemia Avatud Akadeemia illustratsiooni õppejõuna. On Tallinna illustratsioonitriennaali “Pildi jõud” (TIT) – Läänemere maade raamatukunstnike näitus-konkurss – algataja, organisaator ja kuraator (2003, 2006, 2009, 2013).
Pöördel
"Pöördel" on 1957. aastal Tallinna Kinostuudios valminud mängufilm.
Süžee
Raivo Kotkas saadetakse juhtima viletsas seisus kolhoosi "Võit". Tema eelkäija Mihkel Vutt on majandi käest lasknud. Olulist osa majandi allakäigus on etendanud ka sulist raamatupidaja Olep. Uus esimees aga suudab võita kolhoosnike usalduse ning viia kolhoosi paremale järjele.
Tartu Alkoholismivastane Kultuuriühing
Tartu Alkoholismivastane Kultuuriühing oli 1939. aasta aprillist kuni keelustamiseni 1940. aasta märtsis tegutsenud ühendus.
Strontsiumkromaat
Strontsiumkromaat ehk strontsiumkollane on kahvatu külma sidrunkollase värvusega tehislik värvipigment, koostiselt CrO4Sr.
Värvainete indeksis on strontsiumkollase tähised PY 32 (Pigment Yellow 32) ja 77839, tema CAS-number on CAS 7789-06-2
Seismiline massiiv
Seismiline massiiv (inglise keeles seismic array) on korrapärase geomeetrilise paigutuse (rist, ring, ristkülik jne) järgi paigutatud ühendatud seismomeetrite süsteem, et suurendada tundlikkust nt maavärinate ja maa-aluste tuumaplahvatuste avastamisel. Seismiline massiiv erineb kohalikust seismiliste massiivide võrgustikust peamiselt andmete analüüsiks kasutatavate meetodite poolest. Seismilise massiivi andmed saadakse spetsiaalsete digitaalsete signaalitöötlustehnikate abil, nagu näiteks lainekimbu moodustamine, mis summutavad müra ja suurendavad seega signaali-müra suhet.
Strontsiumkromaat
Omadused
Ühendis võib aja jooksul toimuda osaline kroomoksiidi moodustumine, mille käigus kollane omandab roheka varjundi.
Kasutamine
Strontsiumkollast pigmenti hakati kasutama 1830. aastatel. 19. sajandil ja 20. sajandi algul kasutatud sidrunkollastest värvidest oli strontsiumkollane kõige valguskindlam ja stabiilsem. Strontsiumkollane andis teiste pigmentidega segades nüansirikka värvuste valiku, samuti oli ta laseerivusest hoolimata parema katvusega kui teised toona tuntud helekollased.
Tänapäeval kasutatakse vähe. Üks tootjaid on Nevskaya Palitra Peterburis, strontsiumkollane on olemas kunstnikele mõeldud õlivärvide seerias "Master Class".
Ühend on korrosiooni inhibiitor ja seda kasutatakse ka tööstuslike objektide korrosioonivastase värvi ühe osana. Kasutatakse ka pürotehnikas, strontsiumiioonid annavad leegile erepunase värvuse.
Almazbek Atambajevi teine valitsus
Almazbek Atambajevi teine valitsus oli Kõrgõzstani valitsus 12. detsembrist 2010 kuni 23. septembrini 2011. Valitsusliidu moodustasid Kõrgõzstani Sotsiaaldemokraatlik Partei, Ata-Džurt ja Respublika.
Konservatiivne ökoloogia
Konservatiivne ökoloogia (inglise keeles conservative ecology) on keskkonnapoliitika suund, mis seostub nn klassikalise looduskaitse ideoloogiaga.
Dukuļi
Küla asub valla keskosas. Asulas on Kartonfabrikas pagrieziensi bussipeatus.
Konservatiivne ökoloogia
Konservatiivsed ökoloogid möönavad, et inimtegevuse ja looduskeskkonna harmooniline ühendamine on tänapäeva maailmas võimatu. Nende arvates on põhiprobleem maailma õiglane jaotamine inimese ja looduse vahel, mis tagaks nii inimühiskonna kui ka looduse toimimise. Selle lahendamine on konservatiivsete ökoloogide arvates peamiselt loodusteadlaste ja loodusekspertide käes.
Mercedes-Benz Vito
pisi| MB Mercedes-Benz Vito (ka V-Class, Viano, Valente, Marco Polo, Metris) on Mercedes-Benzi mahtuniversaalkerega sõiduk EL-i turuosa M ), millest ehitatakse nii mikrobusse kui ka kaubikuid. Seda on toodetud 3 põlvkonda.
Kolmandat põlvkonda esitleti Hannoveri tarbesõidukimessil aastal 2014 ja seda müüjakse kui MB V-klassi.
Ahhaatöölane
Ahhaatöölane (Phlogophora meticulosa) on liik liblikalisi.
Eestis haruldane.
Darren Randolph
pisi|Darren Randolph (2013) Darren Edward Andrew Randolph (sündinud 12. mail 1987 Brays) on Iirimaa jalgpallur, kes mängib väravavahina Inglismaa Premier League'i klubis Bournemouth ja Iirimaa jalgpallikoondises.
Klubikarjäär
Ta alustas klubikarjääri 2004. aastal Inglismaa klubis Charlton Athletic. Klubikarjääri jooksul on ta mänginud muuhulgas veel Motherwelliga Šotimaa kõrgliigas (2010–2013), Birmingham Cityga Inglismaa esiliigas (2013–2015) ning West Ham Unitediga (2015–2017 ja 2020–2023) ja Bournemouthiga (2023–) Inglismaa kõrgliigas. Motherwellis mängides valiti ta kahel hooajal Šotimaa kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. 2017. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Inglismaa esiliiga klubiga Middlesbrough. Hooajal 2018–19 valiti ta Inglismaa esiliiga sümboolsesse koosseisu ja 2019. aastal Middlesbrough' aasta mängijaks.
Koondisekarjäär
Debüüdi Iirimaa jalgpallikoondises tegi Randolph 11. septembril 2012 sõprusmängus Omaani vastu. Ta kuulus Iirimaa koondisse 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel. Iirimaa koondises mängis Randolph aastatel 2012–2020 kokku 50 korda.
Sage Northcutt
Sage Northcutt tegi võitlussarjas UFC võimsa debüüdi, kui ta alistas vaid 57 sekundiga Francisco Trevino.
Boffzen (vallavaba ala)
thumb|Boffzeni paiknemine Holzmindeni kreisis
Boffzen on inkorporeerimata ala Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Holzmindeni kreisis. Selle pindala on 23,37 km².
Püha kalmistu
Püha kalmistu on Saare maakonnas Saaremaa vallas Püha külas asuv kalmistu. Kalmistu on arvele võetud kultuurimälestisena.
Kalmistu on rajatud arvatavasti ajal 18. sajandi lõpust kuni 19. sajandi alguseni.
Kalmistut piirab kiviaed, mis kohati on lagunenud. Kalmistul on kaks väravat: ida- ja lääneosas.
Matvei Igonen
Matvei Igonen (sündinud 2. oktoobril 1996 Tallinnas) on Eesti jalgpallur (väravavaht). Ta mängib poola esiliiga klubis Podbeskidzie Bielsko-biala.
Koondisekarjäär
A-koondise debüüdi tegi Igonen 23. novembril 2017 sõpruskohtumises Vanuatu vastu. Samas mängus tegid oma debüüdi veel Michael Lilander ja Mihkel Ainsalu.
Klubi
''Uuendatud seisuga 19. november 2017''
Koondis
''Uuendatud seisuga 9. juuni 2018''
Ajaviit
Ajaviit on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Ajaviit (Ajawiet) on pandud Valkla mõisavallas Kuusalu kihelkonnas Harjumaal. Hiljem on võetud nime muutes perekonnanime Ajaviit asemele uueks perekonnanimeks Ainsar (1938. aastal Tallinnas).
1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Alam
Alam on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Alam (Allam, Allamb) on pandud neljas mõisavallas Harju-, Lääne ja Võrumaal. Hiljem on võtnud sellenimelised uueks perekonnanimeks Altmäe (Juuru vallas 1937. aastal). 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Alam Eestis 10 mehel ja 7 naisel.
Sõnumisaladus
Sõnumisaladus (inglise keeles confidentiality of messages) on igaühe põhiõigus, mis tagab isikule õiguse temale või tema poolt posti, telefoni või muul üldkasutataval teel edastatavate sõnumite saladuse.
Põhiõiguste süsteemis on sõnumisaladust selgitatud järgnevalt: "Suhtlemine ja vaba teabevahetus (kommunikatsioon) on osa isikuvabadusest, mistõttu on õigusriigis igaühel põhjust eeldada oma suhtluse privaatsust ning seda, et sõnumite saladuse õigust ei riivata ilma seaduses ettenähtud mõjuvate kaalutlusteta." See tähendab, et sõnumisaladuse õigust võib riivata kohtu loal kuriteo tõkestamiseks või kriminaalmenetluses tõe väljaselgitamiseks seaduses sätestatud juhtudel ja korras.
Sõnumisaladuse õigus tuleneb vajadusest tagada sõnumite puutumatus, kui need liiguvad saatja ja vastuvõtja vahel. Seetõttu ei tohi sõnumite vahendajad uurida nende sisu.
Sõnumisaladuse esemeline kaitseala
Sõnumisaladus kaitseb informatsiooni, mis liigub saatja ja vastuvõtja vahel, näiteks telefonikõnes edastatavat teavet kõne toimumise ajal või e-kirja selle teel saatjast adressaadini. Sõnumisaladuse kaitse lõpeb, kui sõnum on jõudnud vastuvõtjani, kuna sellisel juhul on saajal võimalik avaldada sõnum kolmandatele osapooltele või sõnum hävitada.
Riigikohus on kinnitanud, et sõnumisaladuse kaitsealasse kuuluvad vaid need sõnumid, mis on teel saatja ja vastuvõtja vahel. Sõnumisaladus ei kaitse saadetud ja andmekandjale salvestatud sõnumeid, mis on saatja või saaja valduses. Seega kaitseb sõnumisaladus e-kirja või SMS-sõnumit saatmise ajal, telefonikõnet kõne ajal ning postisaadetist alates ajast, mil see antakse postiteenuse osutajale ja kuni see jõuab adressaadini. Samuti kaitseb sõnumisaladus vahetut vestlust, kuna seda on võimalik varjatult pealt kuulata.
Sõnumisaladuse isikuline kaitseala
Sõnumisaladus on igaühe põhiõigus, mis tähendab, et see õigus laieneb peale füüsiliste isikute ka juriidilistele isikutele. Seetõttu on ka juriidilised isikud kaitstud näiteks jälitustoimingutega toime pandud sõnumisaladuse õiguse riivete eest.
Sõnumisaladuse riive õigustamine
Õigust sõnumisaladusele võib riivata kohtu loal seadusega sätestatud juhtudel ja korras, et tõkestada kuritegu või selgitada kriminaalmenetluses välja tõde.
Euroopa Inimõiguste Kohus on öelnud kohtulahendites, et salajane jälgimine peab olema tasakaalustatud tõhusate ja piisavate tagatistega, et vältida selle kuritarvitamist. Seetõttu peavad olema seaduses täpsed sätted sõnumisaladuse piiramise juhtude ja korra kohta. Seaduses peaks näiteks olema kirjas selliste kuritegude kirjeldused, misjuhul võib sõnumisaladuse õigust riivata, kui kaua võib õigust riivata ja kuidas saadud teavet kasutada. Kui seaduses ei ole piisavalt täpseid sätteid, on Euroopa Inimõiguste Kohus leidnud, et uurimisasutused on pannud toime inimõiguste ja põhiõiguste konventsiooni vastase rikkumise.
Eestis annab loa sõnumite pealtkuulamiseks:
Sõnumisaladust käsitlevad rahvusvahelised õigusaktid
Sõnumisaladust käsitletakse järgmistes rahvusvahelistes õigusaktides.
Lühe ühisvald
thumb|Samtgemeinde Lühe paiknemine Stade kreisis right|thumb|200px|[[Pontoonkai Lühs]]
Lühe on valdade ühendus (Samtgemeinde) Altes Landis Hamburgist läänes. Lühe kuulub Stade kreisi Alam-Saksimaal Saksamaal. Selle pindala on 57,94 km². 31. detsembril 2017 elas seal 9979 inimest. Selle keskus on Steinkirchen. Lühe on saanud nime Lühe jõe järgi, mis voolab läbi Guderhandvierteli, Mittelnkircheni, Neuenkircheni ja Steinkircheni.
Samtgemeinde Lühe koosneb järgmistest valdadest:
thumb|left|Lühe-Schulau parvlaev thumb|Somfletherwischi majakas
Jäik keerdsammal
Jäik keerdsammal (Tortella rigens) on pisisamblaliste sugukonda kuuluv sammaltaim.
Eestis võib neid leida kasvamas kuivadel looniitudel.
Emajõe-Suursoo looduskeskus
pisi|Emajõe-Suursoo looduskeskus Emajõe-Suursoo keskus on Kavastu külas Emajõe vasakul kaldal asuv looduskeskus.
Keskuse juures asub Kantsi loodusrada, mis tutvustab Emajõe kallast ning mille juures on väike vaatetorn.
Mudamäe kraav
Mudamäe kraav (ka Vassivere kraav) on kraav Lääne-Virumaal Vinni vallas.
Kraav on 3,3 km pikk, valgla pindala on 9,5 km². Kraav algab Salutaguse külast ja suubub vasakult Kukessaare ojja.
Linkandmed
pisi|Veebis olevad avatud linkandmete (hüperviidete) kogumikud ja nendevahelised seosed 2011. aasta septembri seisuga Linkandmed on Internetti lisatud andmed, mis on omavahel seostatud (tavaliselt ühesuunaliste hüperviidetega). Seostamiseks kasutatakse veebis hüperteksti edastusprotokolli, RDF- ja URI-tehnoloogiaid ning asjade kirjeldamiseks luuakse ontoloogiaid. Linkandmetevahelised seosed ei ole mõeldud inimestele lugemiseks, vaid on loodud nii, et neid oleks lihtne automaatselt arvutitega töödelda ja moodustada suuremaid andmemassiive (andmebaase), millest infot pärida.
Linkandmetes nähakse võimalikku lahendust probleemile, kuidas järjest kasvavas veebi lisatavate andmetest leida vajalikku. Pikemas vaates loodetakse, et linkandmete eduka arendamisega tekib masinloetav ja seosterohke "nutistu", mis oleks tuleviku interneti tehnoloogiate ja ka nutiseadmete alustalaks. Linkandmete idee käis 2006. aastal esmakordselt välja veebi leiutaja Tim Berners-Lee. Enamik linkandmetega seonduvaid tehnoloogiaid on standardinud World Wide Web Consortium.
Põhireeglid
Veebi ja linkandmete termini looja Tim Berners-Lee on sõnastanud neli põhireeglit, mida peab linkandmeid luues silmas pidama: Tim Berners-Lee tegi 2009. aastal TED-konverentsil ettekande linkandmetest, kus ta seletas kolme lihtsa punktiga, milles seisneb linkandmete võlu:
Avatud linkandmed
Tim Berners-Lee ise on innustanud inimesi oma linkandmeid ka avalikkusele tasuta jagama. Ta on loonud viietärnisüsteemi, et linkandmete ja ühtlasi ka avaandmete loojad saaksid hinnata oma avatud linkandmeid.
*        Andmed on avalikult internetis ja kaetud mõne sellise litsentsiga, mis lubab neid andmeid piiranguteta kasutada.
**       Andmed on masinloetaval kujul. Näiteks pigem võiks olla hästi struktureeritud Exceli fail kui pilt.
***      Andmed on mõnes avatud vormingus, näiteks pigem CSV- või JSON-vormingus kui Excelis.
****     Kõik eelnev ja lisaks kasutatakse W3C soovitatud standardeid nagu URI, RDF ja SPARQL, et inimesed saaks loodavatele andmetele viidata.
*****    Kõik eelnev ja lisaks on andmetes linke teiste inimeste andmetele, et loodavatele andmetele tekiks kontekst.
Vaatamata sellele, et termineid "avaandmed" ja "linkandmed" kasutatakse tihti vaheldumisi, ei tähenda, et üks alati ka teine oleks. Näiteks võivad andmed vastata ühe tärni nõudele, aga samas mitte vastata ühelegi neljast linkandmete põhireeglist, mis tähendaks, et tegemist on avaandmete, aga samas mitte linkandmetega. Samamoodi võivad andmed olla ideaalselt struktureeritud ja omavahel lingitud, kuid avaldatud piiratud ligipääsuga sisevõrgus, mis teeks nendest andmetest linkandmed, aga mitte avaandmed.
Avatud linkandmetest räägitakse tihtipeale kui suure tulevikupotentsiaaliga teemast, milles peaks initsiatiivi näitama avalik sektor, avalikustades oma andmed hästi struktureeritud kujul nii, et erasektor neid andmeid kasutada saaks. Selles nähakse pikas plaanis ka head kokkuhoiuvõimalust avaliku ja erasektori vahelises infovahetuses. Eesti kontekstis on teemast juttu teinud ka Riigi Infosüsteemid oma 2011/2012. aastaraamatus, mainides ära, et Eestis on küll palju andmeid avalikustatud, aga nad vastavad enamasti kõigest ühe tärni kvaliteedile. Eestis on loodud eeldused, et riiklikud asutused saaksid tekitada kvaliteetsemaid avatud linkandmeid. On olemas nõuded riigiinfosüsteemide loodavate linkandmete ontoloogiatele ja juhised, kuidas oleks andmeid semantiliselt korrektne kirjeldada. Mitmesugustele riiklikele infosüsteemidele, nagu näiteks Äriregistrile, on juba loodud oma ontoloogiad.
Vaatamata avatud linkandmete suurele potentsiaalile on vaja arengut mitmel suunal, et linkandmed massidesse jõuaks. Arengut on vaja andmesidevõrkude kiiruses, seadmete tarkuses, infosüsteemide koostöövõimes, teadmusvõrgustikes, semantilistes võrgustikes jne. Esmatähtis on internetis andmeid avaldavate inimeste enda initsiatiiv tekitada uusi linkandmeid.
Linkandmetel põhinevad rakendused
Tulenevalt sellest, et linkandmed on mõeldud eestkätt masinloetavateks, luuakse rakendusi, mis esitavad linkandmetel põhinevaid andmeid inimesele paremini arusaadaval kujul. Rakendused jagunevad kolmeks põhigrupiks: linkandmete brauserid, linkandmete otsingumootorid ja probleemispetsiifilised rakendused.
Põhiline erinevus tavaliste veebibrauserite ja linkandmete brauserite vahel on see, et viimased toovad eriliselt esile andmetevahelised seosed. Linkandmete brauser võib infot päritava objekti kohta kuvada mitmest allikast kombineeritult, samas näidates, millistest allikatest on pärit erinevad infojupid. Linkandmete brauser on näiteks Marbles.
Pretoorium
pisi|[[Kölni pretooriumi makett]] Pretoorium (ladina keeles praetōrium) oli algselt väejuhi (või ülemjuhataja) telk Rooma sõjaväelaagris (castrum). Pretoorium on tuletatud sõnast "preetor" (ladina keeles praetor, kõrgem riigiametnik Roomas, väejuht, provintsi asehaldur).
Uues Testamendis on pretooriumiks nimetatud Juudamaa prefekti Pontius Pilatuse paleed, kus peeti kohut Jeesus Kristuse üle.
Tennis 2016. aasta suveolümpiamängudel
right|150px|Olümpiarõngad right|150px|Tennis pisi|Olümpia Tennisekeskus Tennis 2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros toimusid 6.–14. augustini ja võistlused peeti Olümpia Tennisekeskuses. Tennises võistles 197 sportlast 56 riigist ning välja jagati viis komplekti medaleid.
Üksikmäng
Finaal: 14. august Osavõtjaid: 64 Olümpiavõitja 2012: Andy Murray, Suurbritannia Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Paarismäng
Finaal: 12. august Osavõtjaid: 32 võistkonda Olümpiavõitja 2012: Bob Bryan ja Mike Bryan, USA Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Üksikmäng
Finaal: 13. august Osavõtjaid: 64 Olümpiavõitja 2012: Serena Williams, USA Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Paarismäng
Finaal: 14. august Osavõtjaid: 32 võistkonda Olümpiavõitja 2012: Serena Williams ja Venus Williams, USA Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Segapaarismäng
Finaal: 14. august Osavõtjaid: 16 võistkonda Olümpiavõitja 2012: Viktorija Azarenka ja Maks Mirni, Valgevene Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Tarbatu (koor)
Tarbatu on Eesti koor.
Koor asutati 1980.
Koori esimesed dirigendid olid Uno Uiga ja Elvi Oolo. Aastast 1985 juhib koori Lauri Breede.
Tänapäeval laulab kooris umbes 40 lauljat.
2013. aastal II koht XIX Eesti segakooride võistulaulmisel Tartus C-kategoorias
René Thom
pisi|René Thom (1970) René Frédéric Thom (2. september 1923 Montbéliard – 25. oktoober 2002 Bures-sur-Yvette) oli prantsuse matemaatik.
Tema tütar on sovetoloog Françoise Thom.
Šveitsi haridussüsteem
Šveitsi haridussüsteem on väga mitmekesine, sest Šveits jaotub keeleliselt kolmeks suureks osaks – saksa, prantsuse ja itaalia –, jättes välja väikese osa retoromaani keele rääkijaid. Need kolm jagunevad omakorda 26 kantoniks, mis sarnanevad Eesti maakondadega, kuid omavad palju suuremat autonoomiat.
Šveitsil pole haridusministrit, riigi poolt määratakse vaid õppeaasta ja koolikohustuse pikkus. Kool algab Šveitsis tavaliselt augusti alguses ja suvevaheajale minnakse juuni lõpus. Lisaks suvevaheajale on neli kahenädalast vaheaega: sügis-, jõulu-, suusa- ja kevadvaheaeg. Kõigil lastel on kohustus lõpetada põhikool.
Kõigil kantonitel on võimalik kasutusele võtta endale meelepärane haridussüsteem, mis muudab keeruliseks lapse üleviimise ühest kohast teise. Peamine erinevus on laste vanus kooliminemisel ja kooli kestus aastates. Kõigist riigisisestest erinevustest hoolimata peetakse Šveitsi haridussüsteemi üheks maailma parimaks.
Eelkool
Kõigis kantonites ei pea vanemad lapsi eelkooli saatma, kuid rohkem kui pooltes on see kohustuslik ja seega enamik siiski läbib selle etapi. Seal ei õpetata lapsi lugema, kirjutama, laulma ega mängita, vaid eesmärgiks on neid ette valmistada kooliks ehk arendatakse sotsiaalseid oskusi ja hoolitsetakse, et nad oleksid kooli minnes võimelised õpetajat vaikselt kuulama ja kaasa töötama. Eelkooli pikkus on Šveitsis üks kuni kaks aastat, seega alustatakse viie- või kuueaastaselt.
Erivajadustega laste puhul on igal lapsel juba varakult oma hooldaja, kes tegeleb individuaalsete probleemidega, arendab lapse oskusi ja suurendab teadmisi. Selline teenus on võimalik lapse sünnist kuni teise kooliaastani, seejärel peab hooldaja oma osa lapse elus vähendama, et hoolealune saaks iseseisvaks.
1. augustil 2009 jõustus mitme kantoni vaheline koostööleping HarmoS, mille abil üritatakse riigisisest haridussüsteemi ühtlustada. Paika on pandud kindlad plaanid, mida lepingule alla kirjutanud kantonid kooliaastaks 2015/2016 muutma peavad. Eelkool peab kõigis lepinguga liitunud kantonites kestma kaks aastat ja lapsed asuvad sinna nelja-aastaselt. Samuti on eelkoolis lastele ette nähtud mõned koolitunnid päevas, kus tegeletakse peamiselt lugemise, kirjutamise ja matemaatikaga.
Põhiharidus
Põhikoolid jagunevad riiklikeks ja erakoolideks. Enamus õpib riiklikes koolides, erakoolid on väga kallid ja põhiliselt omandavad neis haridust privilegeeritud või puudega noored. Põhihariduse omandamine algab kuuendast (kohati sarnaselt Eestiga seitsmendast) eluaastast ja kestab vähemalt kaheksa, enamjaolt üheksa aastat. Algharidus omandatakse kuue ning põhiharidus kolme aastaga. Mõnes koolis on õpilastel, kes pole otsustanud, mida oma eluga edasi teha, võimalus veel aasta põhikoolis käia.
Pärast alghariduse omandamist moodustatakse õpitulemuste põhjal kolm (mõnes üksikus kantonis neli) gruppi – madal, keskmine ja kõrge tase –, millest tulenevad uued klassikomplektid. Mõnikord kasutatakse süsteemi, kus iga aine jaoks on tehtud klassid vastavalt tasemele ja nii ei tekigi üht kindlat klassikomplekti. Samas eksisteerib ka kõige klassikalisem mudel, kus eri tasemega lapsed jäävad ühte klassi ning ainult mõne aine jaoks jagatakse klass omakorda rühmadeks nagu on kombeks Eestis keeleõppe puhul.
HarmoS koostöölepingu allkirjastanud kantonites omandatakse tulevikus algharidus kuue ning põhiharidus kolme aastaga. Kohustuslikus korras peab õppima nelja ainet: üht riigikeeltest, võõrkeelt, matemaatikat ja loodusteadusi. Kohustuslik on omandada kaks võõrkeelt – alates kolmandast põhikooli aastast õpitakse üht Šveitsi riigikeeltest, mis on õpilasele võõrkeel, ning viiendal põhikooli aastal lisandub inglise keel. Samuti tehakse eraldi õppeplaan saksa- ja prantsuskeelsetele kantonitele.
Keskaste
Keskharidus on ei ole kohustuslik, kuid õpilasel on pärast põhikooli lõpetamist võimalik valida, kas jätkata tavalise keskhariduse omandamist või astuda kutsekooli. Tänapäeval on Šveitsis kombeks, et umbes kolmandik põhikooli lõpetajatest jätkab haridusteed gümnaasiumis ja kaks kolmandikku valivad mingi kutseõppe.
Lõpueksamitega gümnaasiumid (Maturitätsschulen) on kantonites eri pikkusega. Gümnaasiumisse astutakse tavaliselt pärast üheksat aastat põhihariduse omandamist ja õpitakse kolm või neli aastat. Mõnes Šveitsi saksakeelses kantonis algab gümnaasium juba kaheksandast kooliaastast, sel juhul kestab see kuus aastat. Lõpetamiseks tuleb sooritada eksamid, mis annavad võimaluse edasi õppida ülikoolis, riiklikus tehnikaülikoolis või omandada õpetaja haridus selleks ette nähtud õppeasutuses.
Lisaks gümnaasiumitele eksisteerivad ka kutseõppealase suunitlusega keskkoolid, mille eesmärgiks on õpilasi ette valmistada rakenduskõrghariduse omandamiseks. Õppe pikkus on kolm aastat ja sellele lisandub üks aasta praktikat. Kuna selles koolis pole lõpueksameid, on viimasel ajal loodud sama põhimõttega koole, kuid lõpetamiseks tuleb sooritada ka lõpueksamid.
Kõrgharidus
Pärast kutsekooli saab omandada kutseõppealase bakalaureusekraadi või rakenduskõrghariduse (Fachhochschulen). Õpitavad erialad on seotud ehituse, turismi, teeninduse, majanduse, põllunduse, metsanduse, tervishoiu, sotsiaaltöö ja kunstiga. Kraadi võib omandada juba kolme- või nelja-aastase õppe käigus lisaainete läbimise ja lõputööga, aga ka hiljem päevases õppes ühe või kaugõppes pooleteise kuni kahe aastaga. Pärast kaheaastase kutseõppe läbimist saab bakalaureusekraadi päevases õppes ja sellele järgnevate eksamite läbimisel. Sama võimalus on õpilastel, kes on lõpetanud kutseõppealase suunitlusega keskkooli. Alates 2008. aastast on võimalik jätkata kaheaastases magistriõppes ning end edasi täiendada, kuid doktorikraadi ei ole võimalik saada.
Gümnaasiumilõpetajatel, kes on edukalt sooritanud eksamid, on võimalus omandada haridustöötaja amet selleks ette nähtud koolis (Lerninhalte). Eesmärk on koolitada noori, kes hakkaksid tööle eelkoolides, alg-, põhi- ja keskharidust andvates asutustes ning tegeleksid erivajadustega lastega. Šveitsis on 14 kõrgkooli, mis pakuvad sellist võimalust. Bakalaureuseõpe kestab kolm ja magistriõpe kaks aastat, doktorikraadi omandada pole võimalik.
Šveitsis on 12 ülikooli, millest kümne eest vastutab kanton ja kaks on riiklikud tehnikaülikoolid. Saksakeelses osas on kuus ülikooli – Basel, Bern, Luzern, Sankt Gallen ja Zürich – ja Zürichi Tehnikaülikool. Fribourgi Ülikool on kakskeelne (saksa ja prantsuse keel). Prantsuskeelses osas asub neli ülikooli – Lausanne'i Ülikool, Genfi Ülikool ja Neuchâteli Ülikool – lisaks Lausanne'i Tehnikaülikool. Itaaliakeelses osas on ainult üks, Lugano Ülikool.
Põhiliselt omandatakse bakalaureusekraad kolme aastaga, kuid teatud erialadel ja koolides kahe või nelja aastaga. Edasi on võimalik asuda magistriõppesse, mille pikkus on kaks aastat. Mõnes koolis on võimalik kohe omandada magistrikraad, selle õppe pikkus varieerub nelja ja kuue aasta vahel. Pärast magistrikraadi on võimalik asuda õppima doktoriõppesse ja seejärel end veelgi täiendada.
Švakiraud
pisi|20. sajandi algusest pärinev švakiraud [[Eesti Ajaloomuuseumis (AM _ 4352 K 2325)]] Švakiraud (ka švakraud) on klaasi töötlemiseks kasutatav pintseti kujuline tööriist. On kahte tüüpi švakiraudu: puidust teradega (itaalia keeles parchoffi) ja metallist teradega (itaalia keeles pucella). Švakiraud koosneb vedrust, käepidemest ja teradest.
Metallist teradega švakirauad
Metallteradega švakid (itaalia keeles pucella, inglise keeles jack) pidasid kauem vastu, kuid jätsid klaasile nähtavamaid töötlemisjälgi. Kuna metall juhib hästi soojust, kaetakse mõnikord metallteradega švakiraudade käepidemed puidust kilpidega, kuid neid peab sel juhul tihti vahetama, kuna kõrge temperatuuri tõttu on oht, et puit võib põlema minna.