cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Larissa Latõnina
Larissa Latõnina võitis olümpiamängudelt 18 medalit: 9 kulda, 5 hõbedat ja 4 pronksi. Maailmameistrivõistlustelt võitis ta 14 medalit: 9 kulda, 4 ja 1 pronksi ning Euroopa meistrivõistlustelt 14 medalit: 7 kulda, 6 hõbedat ja 1 pronksi. Kokku võitis ta suurvõistlustelt 46 medalit: 25 kulda, 15 hõbedat ja 6 pronksi.
Lapsena õppis ta balletti, kuid läks üle võimlemisse pärast tema õpetaja lahkumist Hersonist. 1953 astus ta pärast keskkooli lõpetamist Kiievi Polütehnilisse instituuti, jätkates treeninguid.
1956. aasta suveolümpiamängudel Melbourne'is võitis Latõnina 4 kulda, ühe hõbeda ning ühe pronksi. Siiski polnud ta edukaim naisvõimleja, sest Ágnes Keleti Ungarist kogus 4 kuld- ja 2 hõbemedalit. Edu eest olümpiamängudel pälvis ta 1956 NSV Liidu teenelise meistersportlase aunimetuse.
Väga edukad olid talle 1957. aasta Euroopa meistrivõistlused riistvõimlemises Bukarestis, kus ta võitis kõik 5 kulda (naiskonnaarvestust polnud), ja 1958. aasta maailmameistrivõistlused riistvõimlemises Moskvas, kus ta võitis 5 kulda 6 võimalikust. 1960. aasta suveolümpiamängudel Roomas võitis Larissa Latõnina kolm kulda, kaks hõbedat ning ühe pronksi.
1964. aasta suveolümpiamängud Tōkyōs, kus ta võitis veel kaks kulda, kaks hõbedat ja kaks pronksi, jäid talle viimasteks.
Pärast sportlaskarjääri lõpetamist sai temast Nõukogude Liidu riistvõimlemisnaiskonna treener ja sellena ta töötas kuni 1977. aastani. Ta organiseeris Moskvas toimunud 1980. aasta suveolümpiamängude riistvõimlemisvõistlusi. Edu eest olümpiamängudel pälvis ta 1972 NSV Liidu teenelise treeneri aunimetuse.
Nõukogude Liit on autasustanud Latõninat Lenini ordeniga (1957), Rahvaste sõpruse ordeniga ja kolme ordeniga "Austuse märk" (1960, 1965, 1972).
1989. aastal sai ta Rahvusvaheliselt Olümpiakomiteelt hõbedase aumärgi.
Venemaa on Latõninat autasustanud ordeniga "Austuse märk" (1999) ja selle andis talle 7. märtsil 2000 üle Vladimir Putin isiklikult. Lisaks pälvis Latõnina ordeni "Teenete eest Isamaa ees" IV järgu (2004), III järgu (2010) ja II järgu (2015).
Ukraina autasustas Latõninat 2002 Vürstinna Olga ordeni III järguga
1998 arvati Latõnina rahvusvahelisse riistvõimlemise kuulsuste halli.
Näituse väljak
1941. aasta 14.juulist 27.augustini asus seal Tartu koonduslaager.
Läänemere tursk
Läänemere tursk (Gadus morhua callarias) on tursklaste sugukonda kuuluv kala, atlandi tursa alamliik.
Läänemere tursa areaal on Läänemeri.
Tursa arvukus on viimastel aastakümnetel tugevasti kõikunud, peaasjalikult sõltub see Läänemere soolsusest; üks kõrgperioode oli 1980ndad. Läänemere tursk võib olla kuni 1 meeter pikk ja kaaluda kuni 11 kg; nende eluiga võib küündida 10 aastani.
Nõidur
"Nõidur" (poola keeles "Wiedźmin") on poola kirjaniku Andrzej Sapkowski loodud fantaasiaraamatute sari, mis koosneb lühijuttudest ja romaanidest.
Raamatute peategelaseks on Geralt Riviast. Nõidur on Sapkowski raamatutes elukate ja kollide kütt, kes treenimise ja kehamuunduse abil saavutab üleloomulikud võimed. Raamatute alusel on Poolas "Nõidurist" loodud nii film kui ka teleseriaal. Lisaks on olemas "Nõiduri"-ainelised videomängud, graafilised romaanid, koomiksid, laua- ja kaardimängud. Eesti keelde on "Nõiduri" saagast tõlgitud neli raamatut – mõlemad jutukogumikud ja kaks esimest romaani.
Romaanid
Romaanide peategelasteks on Geralt ja Ciri, kes on äsja vallutatud kuningriigi printsess ja kelle Geralt võtab oma hoole alla.
Arvutimängud
Mängud on loodud Poola mängustuudio CD Projekt RED.
Leo V (paavst)
Leo V oli paavst suvel või sügisel 903. Ta oli 118. paavst.
Leo sündis Priapis ja oli Salvador Miranda järgi primicerius Christophoruse sugulane.
Leo sai Priapi koguduse preestriks. Miranda järgi võis ta olla munk ja paavst Johannes IX võis ta 898 määrata kardinalpreestriks.
Kirikuloolase J. N. D. Kelly järgi valiti Leo V paavstiks augustis 903 Formosuse toetajate poolt. Miranda oletab, et ta võis saada paavstiks ajavahemikul juuli lõpust 28. oktoobrini 903. Kelly arvates võib mitteroomlasest vaimuliku valimine viidata lahkhelidele Formosuse toetajate seas, lisaks võis valijatele avaldada muljet Leo laitmatu maine. Koguni Napoli Auxilius tunnustas Leo V pühadust.
Leo V vabastas Bologna kanoonikud maksudest.
Leo V valitses 30 päeva, mille järel haaras Roomas puhkenud rahutuste käigus võimu kardinal Christophorus, kes lasi Leo V heita Castel Sant'Angelo kindlusesse. Kelly oletab, et kuna ka Christophorus oli Formosuse toetaja, siis võisid Formosuse toetajate seas valitseda sügavad erimeelsused.
Tänapäeval tunnustatud versiooni järgi kägistati Leo V 904. aasta algul Sergius III käsul koos vastupaavst Christophorusega Roomas Castel Sant' Angelo kindluses surnuks ja maeti Rooma Peetri kirikusse.
Miranda paigutab tema surmakuupäeva ka septembrisse 903. Catholic Encyclopedia eeldab, et Leo V võis vanglas või mõnes kloostris surra loomulikku surma.
Kelly vahendab üht Bretagne'i legendi, mille alusel oli hiljem pühakuna austatud Tréguieri kloostri rajaja Tugdual siirdunud palverännakule Rooma ja soovinud saada paavsti jutule. Parasjagu valiti Roomas uut paavsti ja valik langes üllatuslikult Tugdualile, kes võttis endale nimeks Leo Britigena ja keda seostatakse Leo V-ga.
Rate.ee
Rate.ee või Rate ([reit], slängis ka kirjapildis reit) on Eesti suhtlusvõrgustik.
Nimi tuleb ingliskeelsest sõnast to rate, mis tähendab "hindama" ja Eesti ülemdomeenist .ee. Kasutajad saavad oma ankeeti ehk profiili lisada oma kirjelduse, laadida üles pilte ning vaadata teiste pilte, neid hinnata ja kommenteerida. Lisaks saavad kasutajad üksteisele kirjutada sõnumeid, on olemas foorum ja jututuba. Lisaks nendele tasuta võimalustele tuleb mõnede tegevuste eest maksta SMS-sõnumiga (näiteks 10 punktiga hindamine maksab 10 krooni).
Portaali peamine autor ja algataja on Andrei Korobeinik, kes avas selle 1. mail 2002. aastal.
Rate.ee haldaja ja Rate kaubamärgi omanik on firma Serenda Invest OÜ, millest 49% kuulus Korobeiniku firmale Rate Solutions OÜ ning 51% telekommunikatsioonifirmale EMT, kes ostis selle osaluse 2006. aasta märtsi alguses veidike vähem kui 40 miljoni krooni eest. 2012. aastal ostis Korobeinik EMT-lt Rate.ee tagasi. Portaali külastatavus langenud rohkem kui 400 tuhandelt (nädal 08/2008) umbes 27 tuhandeni (nädal 49/2016).
Hüpotüreoos
Hüpotüreoos ehk kilpnäärme alatalitlus on kilpnäärme haigusseisund, mille endokrinoloogiliseks tunnuseks on nimetatud näärme vaegtalitlust. See tähendab, et kilpnääre toodab normist vähem hormoone: türoksiini, trijoodtüroniini ja kaltsitoniini. Selle tulemusel aeglustuvad organismis kõigi elundite funktsioonid ja ainevahetus.
Rate.ee
Blokeerimisskriptid
2004. aasta kevadel hakkas veebis ringi levima Windowsi jaoks kirjutatud .bat-skripte (lühikesi programme), mis käivitamisel blokeerisid arvuti juurdepääsu rate.ee-sse. Eesti Päevalehe andmetel sai see alguse kellegi 15-aastase Tartu koolipoisi Hugo kirjutatud Visual Basicu programmist Hugo.vbs, mis käivitamisel lisas rea Windowsi -faili, nii et rate.ee suunati arvutis ümber leheküljele, mis ütles: Artikli lõpus oli esialgu ka veebiaadress, kust seda programmi tõmmata sai. Hiljem see eemaldati ja Päevaleht avaldas vastava kommentaari. Populaarne "Eesti Slashdot" — minut.ee — kirjutas selle kohta ja lisas aadressi Hugo.vbs programmile minut.ee serveris. Sellele vastuseks kirjutas rate.ee looja Andrei Korobeinik oma blokeerimisprogrammi, mis väidetavalt eemaldab blokeeringu rate.ee-lt ja "ei tee midagi muud". Pärast seda ilmunud minut.ee lugu aga näitas, et tegelikult Korobeiniku skript lisaks rate.ee-lt blokeeringu eemaldamise ka blokeerib minut.ee saidi (tehes seda Windowsi hosts-faili tühjendamise teel). Lisaks oli Korobeiniku skript tegelikult veidike muudetud versioon varem minut.ee kommentaarides postitatud skriptist.
Hüpotüreoos
Hüpotüreoosil on mitmeid vorme, nende tekkemehhanisme ei tunta, nii võib tulevase ema rasedusaegne antitüreoidse toimega ainete (kilpnäärme talitlust pärssivad preparaadid) tarbimine pärssida loote kilpnäärmehormooni produktsiooni ning põhjustada emakasisest hüpotüreoosi.
Rate.ee
Blokeerimisskriptid
Arvatavasti on rate.ee blokeeringuskripti kasutanud paljud lapsevanemad või muud inimesed, kes ei soovi lasta oma arvutis teistel kasutajatel rate.ee-d kasutada. Vastav skript koos juhistega on nähtav mainitud minut.ee kommentaaris.
Kuna Korobeiniku blokeerimisskript tühjendas kogu  faili, võis see peale käivitamist ära rikkuda kohtvõrgu infrastruktuuri, mis oli   failile tuginedes üles ehitatud.
Raterape
Raterape vabastab pidevast rate.ee hindamisest, ja hindab kasutaja eest, kogudes talle punkte. Programmi uuendati viimati 19.06.2004. ja peale seda pole enam uuendatud, sest rate.ee meeskond on selle kõikvõimalikud variandid ära blokeerinud ja kuna selle programmi kirjutaja on meie seast lahkunud.
Liberate
Liberate vabastab pidevast rate.ee külastamisest, kontrollides, kas kasutajale on uusi kirju, kommentaare vms.
Maastikuarhitektuur
Kaasaegne maastikuarhitektuur pärineb 19. sajandi keskelt ning on end üles ehitanud muistsetele kujundustraditsioonidele: arhitektuuriline kujundus, aiakujundus, pargiarhitektuur, linnakujundus jne.
Kuigi mõistet landscape architecture kasutas esimesena G. L. Meason, siis ligilähedast terminit kasutas teadaolevalt esimesena Jean-Marie Morel, kes pakkus 1804. aastal välja prantsuskeelse termini architecte-paysagiste, mida võiks eesti keelde tõlkida kui "maastikuarhitekt".
Andrew Jackson Downing kasutas terminit "maastikuarhitektuur" maa-arhitektuuri (rural architecture) tähenduses.
Esimese professionaalina kasutas maastikuarhitektuuri mõistet tänapäeva tähenduses Frederick Law Olmsted.
right|400px|thumb|Maastikukujundus [[Bartolomé Mitre|Mitre pargis Argentinas ]]
Naruto
Narutot ühendab Awaji saarega Ō-naruto rippsild.
29. veebruaril 2004 oli linnas 65 291 elanikku. Rahvastiku tihedus oli 479 inimest ruutkilomeetri kohta.
Praegu on Naruto koosseisus algsed linnaosad (chō (町)) Naruto, Satoura, Muei ja Seto ning Ōtsu (1959. aastast), Kitanada (1956. aastast) ja Ōma (1967. aastast).
Vaatamisväärsused
thumb|Torii muuseum Narutos Üks põhilisi vaatamisväärsusi on Naruto veekeerised meres linna ning Awaji saare vahel Ō-naruto rippsilla all.
Narutos on jaapani antropoloogile ja arheoloogile Ryūzō Toriile pühendatud muuseum.
Peale selle asuvad Narutos templid Ryōzenji ja Gokurakuji, esimesed kaks peatust 88 peatust hõlmaval budistlikul Shikoku palverännaku teekonnal.
Bandō sõjavangide laager
Esimese maailmasõja ajal oli Bandōs, mis on 1967. aastast Naruto linna osa, üks Jaapani algselt 12, hiljem 6 sõjavangide laagrist. Seal interneeriti sakslasi, kes olid kaotanud Jaapani vägedele võitluses tolleaegse Saksa koloonia Qingdao eest Hiinas. Aprillis 1917 koondati Bandōsse kolm laagrit. Kuni vangide vabastamiseni 1920 oli seal vahepeal sõjavangis peaaegu 1000 Saksa sõdurit.
Erinevalt teistest samalaadsetest laagritest oli vangidel seal rohkem vabadust. Kohustuslikud olid ainult hommikune ja õhtune loendus. Sakslased said suhelda kohalike elanikega ning olid nendega heades suhetes. 1. juunil 1918 toimus seal Beethoveni 9. sümfoonia esmaettekanne Jaapanis.
Sõpruslinnad
Alates 1974. aastast on Lüneburg Naruto sõpruslinn.
Narutos on ka esinduslik "Saksa maja", milles hoitakse mälestust sõjavangide laagrist ning korraldatakse regulaarselt Saksamaaga seotud üritusi.
Higgsi boson
Higgsi boson ehk Higgsi osake on osakestefüüsika standardmudelis esinev elementaarosake, mille olemasolu ennustas esimesena Briti füüsik Peter Higgs.
See on elektriliselt neutraalne, selle Spinn 0 ja see laguneb väga ruttu.
Higgsi osake figureerib Higgsi mehhanismis, juba 1960ndatel ettepandud teoorias, mille järgi kõik elementaarosakesed peale Higgsi bosoni saavad massi alles pärast vastastikmõju Higgsi väljaga.
See kuulub elementaarosakeste klassi nimega bosonid, mida iseloomustab täisarvuline spinn (Higgsi boson on ainuke elementaarosake standardmudelis, mille spinn on 0). Higgsi väli on kvantväli, mille väärtus ei ole null ja mis täidab kogu ruumi. See seletab, miks on sellistel osakestel nagu kvargid ja elektronid mass. Higgsi boson on Higgsi välja ergastatud olek.
Standardmudeli järgi peaks Higgsi bosoni olemasolu seletama, kuidas toimub elektronõrga sümmeetria spontaanne rikkumine (Higgsi mehhanism), mis omakorda seletab, miks on teistel elementaarosakestel mass. Siiski ainult 1% liitosakeste nagu prootoni ja neutroni massist tuleneb Higgsi mehhanismist. Ülejäänud 99% põhjuseks on tugev vastasmõju. Higgsi bosoni avastamine kinnitaks veelgi standardmudeli põhimõttelist korrektsust, kuna see on ainus standardmudeli ennustatud elementaarosake, mida pole osakestefüüsika eksperimentides tõendatud.
Standardmudel määratleb täielikult kõik Higgsi bosoni omadused peale massi. Eeldatavasti puuduvad sel spinn, elektrilaeng ja värvilaeng ning see on teiste osakestega vastasmõjus nõrga vastasmõju ja Yukawa vastasmõju kaudu. Selle mass arvati olevat 115 ja 180 GeV/c2 vahel.
Higgsi mehhanismil võib olla ka teisi allikaid, mis ei vaja Higgsi bosonit ning mida kaalutakse juhul, kui Higgsi bosoni olemasolu välistatakse. Neid tuntakse Higgsi-vabade mudelite nime all. <!-- Experiments to find out whether the Higgs boson exists are currently being performed using the Large Hadron Collider (LHC) at CERN, and were performed at Fermilab's Tevatron until its closure in late 2011. Mathematical consistency of the Standard Model requires that any mechanism capable of generating the masses of elementary particles become visible at energies above 1.4 TeV; therefore, the LHC (designed to collide two 7-TeV proton beams) is expected to be able to answer the question of whether or not the Higgs boson actually exists. In December 2011, the two main experiments at the LHC (ATLAS and CMS) both reported independently that their data hints at a possibility the Higgs may exist with a mass around 125 GeV/c2 (about 133 proton masses, on the order of 10−25 kg). They also reported that the original range under investigation has been narrowed down considerably and that a mass outside approximately 115–130 GeV/c2 is almost ruled out. No conclusive answer yet exists, although it is expected that the LHC will provide sufficient data by the end of 2012 for a definite answer.
In the popular media, the particle is sometimes referred to as the God particle, a title generally disliked by the scientific community as media hyperbole that misleads readers. -->
Higgsi boson oli kuni 2012. aastani ainuke standardmudeli avastamata osake (graviton ei ole standardmudeli osake). 4. juulil 2012 teatasid Suure Hadronite Põrgutiga töötavad teadlased, et avastasid elementaarosake massiga 125–127 GeV/c2, mis tõenäoliselt on Higgsi boson.
Maturahu poolsaar
Maturahu poolsaar on poolsaar Saare maakonnas Vilsandi saarel.
Maturahu oli varem eraldi saar.
Peno Alnovo
Peno Alnovo (kodanikunimega Osvald Madisson, 8. märts 1902 Narva – 1938) oli eesti kirjanik.
Hukati.
1636
1636. aasta (MDCXXXVI) oli 17. sajandi 36. aasta.
Tooneseplased
Tooneseplased (Anobiinae) on alamsugukond mardikalisi sugukonnast teesklased (Ptinidae).
Varasemas süsteemis on seda rühma käsitletud kui sugukonda (Anobiidae)
Eesti liigid
Eestist on teada 28 liiki tooneseplasi. Nende seas:
Jaan Elgula
pisi|Jaan Elgula 2006. aastal toetuskontserdil "Laulame Ilvese presidendiks". Jaan Elgula (sündinud 30. novembril 1962 Tartus) on eesti muusik, kes on tuntud ansambli Justament lauljana.
Jaan Elgula ja Toomas Lunge on praeguses Justamendi koosseisus ainukesed ansambli asutajaliikmed.
Ta lõpetas 1981. aastal Tartu 5. Keskkooli. Pärast seda teenis kaks aastat Nõukogude armees Tapa linnas paiknevas sõjaväeosas.
Aastatel 1991–1992 töötas ta Kuku raadios, aastatel 1992–2005 Raadio 2-s.
Isset
Isset on mitme asula nimi:
Isset on ka jõgi Venemaal.
Avanduse valla vapp
thumb|[[Avanduse vald|Avanduse valla vapp.]]
Avanduse valla vapp on Lääne-Viru maakonnas asuva endise Eesti haldusüksuse Avanduse valla vapp.
Vapp oli kasutusel 16. juunini 2005, mil Avanduse vald ühines Väike-Maarja vallaga. Ühinenud vald kasutab endise Väike-Maarja valla vappi.
Vapp on kinnitatud 9. mail 1994.
Vapi kirjeldus
Avanduse valla vapil on kujutatud kuldsel kilbil punane vastulaineliste külgedega vai, milles on hõbedane ladina rist.
Põhjendus
Punane, kuld ja hõbe on apostel Siimeoni (Simuna) vapivärvid. Laineline vai tähistab Pedja jõge, hõbedane rist punasel märgib nii Avanduse paiknemist omaaegse Taani haldusala idapiiril kui ka kuulsat Taani-Saksa ristimistüli.
Kordofonide loend
Sellel leheküljel on loetletud kordofone.
Kubjamaa säär
Kubjamaa säär (ka Kubjama säär, Kubjamaa) on neem Saare maakonnas Vilsandi saare kagutipu juures.
1637
1637. aasta (MDCXXXVII) oli 17. sajandi 37. aasta.
Eesti Maja
Eesti Maja on eestlaste kultuurielu keskus eestlaste kogukondades väljaspool Eestit. Enamasti on Eesti Majadel oma hoone, kuid on ka erandeid.
Eesti Majad said alguse väliseestlaste seltsi- ja kultuurielu keskustena. Nii alustab New Yorgi Eesti Maja oma ajalugu 7. detsembrist 1929, mil loodi New Yorgi Eesti Haridusselts. 1943. aastal loodi aktsiaselts Eesti Maja, mille tegevuse tulemusel osteti maja 1946. aastal.
USA-s asuvad Eesti Majad New Yorgis, Baltimore'is, Chicagos ja Los Angeleses. Eesti Maju võib leida ka Kanadas, Belgias, Rootsis, Austraalias jm.
Roman (Tang)
Roman (ilmaliku nimega Roman Tang; 3. oktoober 1893 Kuressaare – 18. juuli 1963 Vilnius) oli eesti õigeusu vaimulik, aastatel 1950–1955 Tallinna ja Eesti piiskop.
Pärast Tallinna ja Eesti piiskopitoolilt vabastamist teenis ta Luga piiskopina ja aastatel 1959–1963 Vilniuse ja Leedu peapiiskopina.
Objektiiv
Objektiiv (lad objectus ese) on optikariista osa, mis on pööratud võtte- või vaatlusobjekti poole ning tekitab objekti tõelise või näilise kujutise. Objektiiv võib koosneda läätsedest, peeglitest või nende süsteemist. Objektiiviga tekitatud kujutis projitseeritakse ekraanile (projektor) või valgustundlikule pinnale (kaamera), või siis vaadeldakse seda okulaari vahendusel (binokkel, mikroskoop, pikksilm).
Kaameraobjektiivi peamised tunnussuurused on fookuskaugus, valgusjõud, lahutusvõime ja pildinurk. Pildinurga järgi eristatakse lainurk-, normaal- ja teleobjektiive.
Objective (optics) Objectif optique אובייקטיב Обьектив Objectief (optica) 対物レンズ Obiektyw Objetiva (óptica) 物镜
Isseti jõgi
pisi|Isseti jõgi Jekaterinburgis Isset [iss'ett] (vene Исеть) on jõgi Aasias. Voolab ülemjooksul lõunasse ja kagusse, alamjooksul valdavalt itta. Suubub vasakult Tobolisse. Pikkus 606 km.
Suuremad lisajõed on Tetša ja Miassi jõgi.
Jõe ääres asuvad Jekaterinburg, Kamensk-Uralski ja Šadrinsk.
Jeruusalemma mäe lahing
Jeruusalemma mäe lahing toimus Liivi sõja ajal 11. septembril 1560 Tallinna linnakaitse ning Moskva tsaaririigi vägede vahel.
Lahing toimus kahes jaos. Algul lõid tallinlased puruks venelaste eelsalga, kuid hiljem sundis venelaste peavägi tallinlasi linna taganema. Venelased põletasid maha Tallinna ümbruse külad ning lahkusid Paidesse teise salga juurde.
Lahing on jäädvustatud 1561. aastal maalitud õlimaalil, kus on kujutatud vanim teadaolev Tallinna vaade. Lahingus hukkunud suurkaupmehele püstitati ka monument, mis on teadaolevalt vanim mälestusmärk Tallinnas.
Lahingust
Venelaste väesalgast teada saanuna otsustasid tallinlased rünnata. 11. septembri varahommikul tungiti kallale ühele venelaste eelsalgale. Tallinlaste poolel oli kokku umbes 250 ratsanikku ja 500 jalameest, nende hulgas Toompea aadlikke ja mõisamehi, raehärrasid, lihtsaid linnakodanikke, kaupmeheselle ja Mustpeade vennaskonna liikmeid, samuti sulaseid. Vene poolel olevat osalenud kuni 6000 sõdalast, kuid see on tõenäoliselt liialdatud arv.
Esimene lahing leidis aset Tallinna lähedal liivaluidetes Vana-Pärnu maantee ümbruses umbes Rahumäe ja Nõmme vahel. Tallinlased lõid puruks venelaste eelsalga, võtsid ära nende Läänemaalt röövitud sõjasaagi ning võtsid vangi ka mõned venelased.
Venelastele tuli mõne aja pärast appi nende peasalk. Teine lahing toimus umbes Pärnu maantee viadukti ja Tondi raudteeülesõidu vahel. Sellal paiknes umbes praeguse Tallinna Ühisgümnaasiumi kandis Jeruusalemma mägi, mistõttu lahingut tunti kui "lahingut Jeruusalemma mäe taga". Osa tallinlaste salgast oli hakanud venelastelt saagiks saadut rüüstama, osa mõisamehi põgenes ja venelaste peavägi sundis tallinlasi linna taganema. Venelaste saagiks langes kaks tallinlaste välisuurtükki koos neid vedanud rae hobustega.
Mälestuse jäädvustamine
Kuna lahingus hukkus hulk nimekaid Toompea aadlikke ja linnakodanikke, nende seas ka kümme Mustpeade vennaskonna liiget, jäädvustati lahing tänini säilinud õlimaalil, mis valmis 1561. aastal ja mille võimalik autor on Lambert Glandorp. Mustpeade või Glandorpi epitaafi nime all tuntud maalil on kujutatud ja nimeliselt ära toodud kümme vennaskonna liiget, kes lahingus vaenlase käe läbi langesid. Mälestusmaali teeb ajalooallikana eriti väärtuslikuks asjaolu, et seal on kujutatud vanim teadaolev Tallinna vaade.
Väike-Maarja Gümnaasium
Väike-Maarja Gümnaasium on gümnaasium Lääne-Virumaal Väike-Maarjas. Koos alg- ja põhikooli klassidega õppis gümnaasiumis 2007. aasta jaanuaris 472 õpilast.
Jeruusalemma mäe lahing
Mälestuse jäädvustamine
1688. aasta Samuel Waxelbergi koostatud Tallinna plaanil märgistatud neljast monumendist asub kaupmees Blasius Hochgrevele püsititatud mälestusrist oma algsel kohal Marta tänaval, kaupmees Lutke van Oyteni mälestusristi fragment eksponeeritakse Raidkivimuuseumis.
Kanepi–Leevaku maantee
Kanepi–Leevaku maantee (registrinumber 62) on üks Eesti tugimaanteedest.
See saab alguse Erastvere külas Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee 232. kilomeetril. Tee pikkus on 41,8 km. Tee lõpeb Tartu–Räpina–Värska maantee 55. kilomeetril Leevaku külas. Põlva linna tänavatena kannab nimesid Kesk tänav ja Jaama tänav.
Asulad Kanepi–Leevaku maanteel
Erastvere küla, Magari küla, Põlgaste küla, Sõreste küla, Puskaru küla, Kähri küla, Tännassilma küla, Metste küla, Puuri küla, Põlva linn, Himmaste küla, Adiste küla, Miiaste küla, Kauksi küla, Kanassaare küla, Võuküla küla, Leevaku küla.
HTZ-16
thumb|HTZ-16 Kiievis HTZ-16 (ukraina ja vene keeles ХТЗ-16) oli improviseeritud soomusmasin (soomustraktor), mida ehitati Nõukogude liidus Teise maailmasõja ajal HTZ-3 traktorite põhjal. Erinevalt NI Tankist, mille relvastus asus pöörlevas tornis, oli HTZ-16-e 45 mm tankikahur paigutatud fikseeritud pealisehitisse.
HTZ-16 tootmist hakati plaanima 1941. aasta juulis ja augustis-septembris plaaniti toota 750 masinat. Tootmine pidi toimuma Harkivi traktoritehases. Soomuse paksus oli 10–25 mm, relvastuseks 45 mm tankikahur ja 7,62 mm kuulipilduja DP. Meeskond koosnes 2–4 mehest.
Kuid 9. oktoobriks 1941. aastal, kui traktoritehase evakueerimine Harkivist lõppes, oli toodetud 100 komplekti soomust HTZ-16-e soomustamiseks. Komplekteerida jõuti umbes 50–60 masinat, võimalik, et ka mõnevõrra rohkem, kuid täpsed arvud ei ole teada. Tootmist pidurdas ilmselt tehase evakueerimise algus 18. septembril. Harkiv langes sakslaste kätte 20. oktoobril ja tehase territooriumil leidus 809 pooleli jäänud masinat.
Naanu linnus
Naanu linnamägi (ka Tantsimägi Tantsumägi) on linnamägi Viljandi maakonnas Viljandi vallas Saarepeedi külas. Muinasajal oli seal neemiklinnuse tüüpi linnus.
Arheoloogilised uuringud
Väljakaevamised toimusid 1952. ja 1953. aastal Harri Moora juhtimisel. Väljakaevamistel leiti, et vallide harjal ja vastu nõlvu olid palkkonstruktsioonid, mille põlemise järel oli varisenud valli sisekülg siseõuele. Palkkonstruktsioonid olid ka ülejäänud linnuse külgedel. Kindlustused olid tõenäoliselt ehitatud korraga. Vallitaguselt õuealalt leiti mitmeid postiauke, mille kohta arvati, et need postid kandsid valliäärseid varjualuseid.
Väljakaevamistel on linnuselt leitud käsitsi- ja kedrakeraamikat, esemeleidudest noakujuline nooleots, mõned ehted (ristpeaga rinnanõela katke, hoburaudsõlg, käevõru, sõrmus, ripatsid), ämbri sang jt esemeid. Ühe kividest laotud kolde ümbrusest leiti metallisulatuseks kasutatud tiiglite katkeid, milles sisaldunud metallijääkide analüüsimisel leiti väärismetallide ja messingi sulatamise jälgi. Leidude suhtelist vähesust põhjendati linnuse lühikese kasutusajaga.
Linnus
Linnus on dateeritud 12 sajandisse. Kuna see asus lähedal Viljandi linnusele (sellest 9 km kirdes) ja Sinialliku linnusele, siis pidid Heiki Valgu arvates nende tagamaad ja huvisfäärid paratamatult kattuma. Tema hinnangul oli tegu konkureerivatele suguvõsadele või nende liitudele kuulunud kindlustustega. Võimalust, et Naanus oli Viljandi linnuse sõjaline eelpost, ei pea Valk usutavaks, sest see asus eemal suurtest teedest, vastu soiseid ääremaid. Kuna ammunooleotsi väljakaevamistel pole leitud, siis arvatakse, et linnus jäeti maha enne 13. sajandi alguse vallutust.
Pärimus
Legendi järgi on linnamägi tekkinud mullaga kaetud laeva jäänustest või mahakukkunud kiriku tornist.
Popsid
pisi|Popsid [[Tartu laulupidu|Tartu laulupeo rongkäigus 2014. aastal.]] Popsid on Tartu Ülikooli akadeemiline puhkpilliorkester.
Puhkpilliorkester Popsid asutati 1974. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia orkestrina, hiljem läks see Tartu Ülikooli alluvusse. Orkestri asutaja ja peadirigent aastatel 1974-2013 oli Enno Tubli. 2013. aasta sügisest on peadirigent Kätlin Virgo, abidirigent Sirje Vasmann-Perend.
Popsid on end iseloomustanud kui lustlikku kollektiivi, mille liikmed on väga erinevatelt elualadelt ja mitmekülgselt intelligentsed inimesed. Popsid on tuntud kui heatasemeline, huvitava repertuaariga, omanäoline kontsert- ja tantsuorkester.
Orkestris on liikmeid 50 ringis. Proovid toimuvad Tartus ja alates 2005. aasta jaanuarist ka Tallinnas.
Eesti Meremees
Eesti Meremees oli Eesti Merelaevanduse ametkondlik ajaleht, mis ilmus aastail 1950–1953 ja 1957–1962. Sama nime kandis ka Rootsis ilmunud Eesti Meremeeste Uniooni bülletään.
Eestis
Eesti Merelaevanduse ajalehe esimene number ilmus 21. juulil 1950. Samal aastal hakkas ilmuma ka venekeelne ajaleht Estonski Morjak.
Väljaandja: Eesti Riikliku Merelaevanduse Valitsus, Poliitosakond ja Meretranspordi Tööliste Ametiühingu Vabariiklik Komitee (1950–1953).
Rootsis
Nime Eesti Meremees kandis samuti aastail 1950–1974 Stockholmis ilmunud Eesti Meremeeste Unioni bülletään. Seda rotaprintväljaannet koostasid 1950. aastail Nikolai Metslov ja Voldemar Kures. Eesti Meremeest ilmus kokku 59 numbrit trükiarvuga ligi 550 ning seda jagati tasuta uniooni liikmeile.
Karisilla–Petseri maantee
Karisilla–Petseri maantee (registrinumbriga 63) on üks Eesti tugimaanteedest.
See saab alguse Karisilla külas Tartu–Räpina–Värska maantee 82. kilomeetril. Tee pikkus on 17,8 km. Tee lõpeb Eesti-Venemaa piiril Koidula külas (Koidula piiripunkt).
Asulad Karisilla–Petseri maanteel
Karisilla küla, Tonja küla, Lobotka küla, Treski küla, Soe küla, Riihora küla, Kõvera küla, Nedsaja küla, Säpina küla, Matsuri küla, Koidula küla.
1639
1639. aasta (MDCXXXIX) oli 17. sajandi 39. aasta.
Oliver Konsa
Oliver Konsa (sündinud 4. märtsil 1985 Tartus) on Eesti jalgpallur (ründaja), kes mängib Soome kolmandas liigas klubis FC Myllypuro.
12. novembril 2012 teatati, et Harju Maakohus on kriminaalmenetluse raames vahistanud kolm inimest, kelle seas on ka Oliver Konsa. Nõmme Kalju peatas lepingu Konsaga kuni täpsete asjaolude selgumiseni. Konsa kandis reaalset karistust aasta, ning vabanes vanglast 2014 aasta jaanuaris. Pärast seda läks ta elama Soome ning 2015. aastal liitus Soome kolmanda liiga klubiga FC Myllypuro.
Koondisekarjäär
Eesti koondises on ta riiki esindanud 20 korral.
Lauk (lind)
Lauk (Fulica atra), varasema nimetusega vesikana, on ruiklaste sugukonda laugu perekonda kuuluv linnuliik.
Pinna asendihälve
Pinna asendihälbeks nimetatakse vaadeldava pinna ja tema nimiasendi vahelist hälvet, pinna sümmeetriatelje või sümmeetriatasapinna hälvet lähtepinna suhtes või pindade vastastikuse nimiasendi hälvet. Nimiasend määratakse nimikaugusega vaadeldavate pindade, nende sümmeetriatelgede või- tasapindade vahel ja vajaduse korral nurkmõõtmetega.
Lauk (lind)
Levila
pisi|left|Lauk [[Paunküla veehoidlas]] Laugu pesitsusala hõlmab peaaegu kogu Euroopa põhjas kuni Islandi, Kesk-Rootsi ja Lõuna-Soomeni, Taga-Kaukaasia, Kesk-Aasia ja Lõuna-Siberi kuni Ohhoota mereni, Sahhalini ja Jaapani. Edasi kulgeb areaal üle Ida- ja Lõuna-Hiina ja Põhja-Birma ning võtab enda alla terve India. Ta pesitseb ka Kanaari saartel, Niiluse deltas, Uus-Guineas, Austraalias, välja arvatud Kesk-Austraalia kõrbetes ja Tasmaanias.
Laugu talvitusala langeb enam-vähem kokku Vana-Rooma piiridega, lisaks Lähis-Ida ja Kesk-Aasia ilma selle kõrbealadeta, India, Indohiina ja Indoneesia ilma Bangladeshi, Vietnami, Malaka poolsaare ja Kalimantanita.
Pinna asendihälve
Pindade asendihälvete määramisel asendatakse tegelikud pinnad piirdepindadega, seega pindade kujuhälbeid arvesse ei võeta (välja arvatud radiaal- ja otspinna viskumine).
Lauk (lind)
Levila
Eestis on lauk tavaline haudelind. Tema pesitsusaegset arvukust hinnatakse 3000–5000 paarile, talvist arvukust 10–1500 isendile. Lauk on rändlind.
Pinna asendihälve
Asendi tolerantsid võivad olla sõltuvad või sõltumatud.
Lauk (lind)
Välimus ja eluviis
Lauk on keskmise pardi suurune, kaalub 0,6–1 kg. Tal on tuhm mustjas sulestik ja valge laubakilp.
Lauk on veega seotud rohkem kui teised ruiklased. Ta eelistab soo- ja põõsataimestikku täis kasvanud mageveekogusid, madalaid järvi ja merelahti, kus taimepadrikud vahelduvad vaba vee laikudega. Kuivale maale tuleb ruik harva. Hädaohu korral sööstab ta vette ja peitub taimetihnikusse.
Pinna asendihälve
Asendist sõltuv tolerants
Asendist sõltuva tolerantsi suurus ei ole määratud ainult asendi piirhälbe antud suurusega, vaid sõltub veel vaadeldavate pindade mõõtmete tegelikest hälvetest.
Sõltuva tolerantsi puhul tuleb kanda joonisele asendihälbe suurus juhul, kus ümberhaarava pinna piirmõõde on minimaalne ja ümberhaarataval pinnal maksimaalne. Kui tegelikel mõõtmetel on ülaltoodutest erinevad hälbed, lubatakse joonisele märgitud asendihälbe suurenemist suuruse võrra, mida kompenseerivad mõõtmete hälbed (liites tekkiva lõtku arvel).
Lauk (lind)
Välimus ja eluviis
Lauk ujub hästi, aga sukeldub halvasti. Veest tõuseb ta lendu raskepäraselt ja alati vastutuult. Sealjuures võtab ta pikalt hoogu, pladistades jalgadega mööda vett. Kui aga lauk on juba õhus, suudab ta üsna kiiresti lennata.
Pinna asendihälve
Asendist sõltuv tolerants
Sõltuvaid tolerantse määratakse üksikosadele, mis ühendatakse oma kaasdetailidega üheaegselt kahe või rohkema pinnaga või mille vahetatavus seisneb ainult koostamise tagamises.
Lauk (lind)
Välimus ja eluviis
thumb|Laugupoeg
Pesitsemine
Pesapaika saabub lauk varakult. Põhjas ei ole selleks ajaks vahel veekogud jääkattest vabanenudki. Kevadine ränne toimub öösiti, väikestes salkades või üksikult.
Pinna asendihälve
Asendist sõltuv tolerants
Joonistele märgitakse asendihälvete tolerantside minimaalväärtused, mis vastavad minimaalsetele lõtkudele. Mõõtmete erinevuse puhulminimaalset lõtku garanteerivatest piirmõõtmetest suurenevad lõtkud liitepindades ja järelikult võib kasutada suurendatud asendihälbeid.
Lauk (lind)
Pesitsemine
Pärast pesitsuskohta saabumist algavad paaritumismängud. Pärast nende lõpu moodustuvad paarid ja algab pesaehitamine. Pesa ehitavad mõlemad vanemad. Pesa ehitatakse keset tihedat taimestikku, toetub mullustele taimetüügastele ja ulatub põhjaga vette, vahel isegi ujub vees. Pesaks on veetaimede ja vartest ja lehtedest tehtud hunnik, mille keskel on süvend. Pesalohk moodustatakse märgade pilliroo, tarna ja muude taimede lehtedega, mida vanemad enne pessa asetamist kaua loputavad. Pärast kuivamist muutub pesalohk kõvaks, siledaks ja läikivaks.
Pinna asendihälve
Asendist sõltumatu tolerants
Asendist sõltumatuks nimetatakse asendi tolerantsi, mille suurus määratakse ainult asendi antud tolerantsiga ja mis ei sõltu vaadeldavate pindade tegelikest mõõtmetest. Tolerantsid määratakse sõltumatutena mitte ainult vahetatavuse, vaid ka mehhanismi õigete töötingimuste saavutamiseks.
Sõltumatu asenditolerantsi puhul tuleb kontrollida pindade tegelikke asendeid universaalsete mõõtevahenditega.
Lauk (lind)
Pesitsemine
On täheldatud, et isalauk ehitab kaks pesa, niinimetatud põhipesa ja sellele lisaks puhkepesa, kus mune ega poegi ei ole.
Pinna asendihälve
Pindade asendihälvete põhikujud
Telgi või sümmeetriatasapindu määravate mõõtmete hälbeid võib piirata:
Teist moodust soovitatakse kasutada sõltuvate asenditolerantside puhul.
Lauk (lind)
Pesitsemine
Valminud pessa hakkab emane kohe munema. munemise algusaeg kõigub areaali piires aprilli teisest poolest mai lõpuni. Täiskurnas on 4–15, sagedamini 6–9 pikergust muna. Munad on heledad, ühtlaselt tähnilised, kreemikad või savikarva. Pesalt lahkudes ei kata lauk neid kinni, mistõttu palju mune hukkub röövlindude läbi.
Kataloog
Kataloog on teavikute süsteemne loetelu raamatukogus. Kataloogi eesmärk on muuta raamatukogus asuvad teavikud kataloogikirjete abil leitavaks.
Tüübid
Raamatukogu kataloogi eesmärk on kajastada kõiki ühes kogus olevaid teavikuid, eristades neid bibliograafiliste andmete (kirjete) abil, mis samal ajal annavad ka võimaluse leida kataloogi kaudu teavikud.
Kataloogitüüpe on võimalik eristada mitut moodi:
Elektronkataloog
Elektronkataloogi areng algas 1980. aastate alguses seoses arvutite laiema kasutusele tulekuga.
Elektronkataloog Eestis
Alates 1990. aastate keskpaigast on raamatukogudes hakatud üle minema elektroonilise kataloogi programmidele, kuna see tähendab mugavamat kogude kasutamist nii lugejatele kui ka raamatukoguhoidjatele. Enamik kõrgkoolide raamatukogusid ja teadusraamatukogusid kasutab e-kataloogi ESTER, millega on 2017. aasta lõpuks ühinenud 18 raamatukogu. Suurem osa rahvaraamatukogusid on ühinenud Urania loodud veebipõhise elektroonilise kataloogiga URRAM või OÜ Deltmar loodud klient-server tüüpi rakendusega RIKS (Raamatukogude Info- ja Kataloogisüsteem). Kooliraamatukogudes on kasutusel väga erinevaid elektroonilise kataloogi programme, kuid on ka kaartkataloogi kasutavaid kooliraamatukogusid.
Teooria
1867. aastal pani Charles Cutter paika kataloogi eesmärkide ja ülesannete põhitõed.
1969 lähtus Seymor Lubetsky kahest aspektist: intellektuaalsest (raamatu sisust) ja füüsilisest.
Selles süsteemis on raamat kui teos abstraktne mõiste ja kataloogi ülesanneteks on
Klahvpillide loend
Sellel leheküljel on loetletud klahvpille.
Meelteväline taju
Meelteväline taju (inglise keeles Extrasensory perception, lühend ESP; saksa keeles Außersinnliche Wahrnehmung; vene keeles экстрасенсорное восприятие) all mõeldakse parapsühholoogias esemete, nende omaduste ja suhete, sündmuste või teiste olendite psüühikanähtuste tajumist  ilma teadaolevate meelte abita. Selline taju võib ulatuda ka minevikku või tulevikku.
Meeltevälise taju uurimisega tegeleb parapsühholoogia. Meeltevälise taju alla arvatakse põhiliselt selgeltnägemine ja telepaatia. Mõnikord tuuakse eraldi välja prekognitsioon (tuleviku selgeltnägemine).
Termini populariseeris üks parapsühholoogia pioneere Joseph Banks Rhine, kes uuris meeltevälist taju Duke'i ülikoolis 1920.–1930. aastatel.
Teaduslike eksperimentidega ei ole meeltevälise tajuvõime olemasolu tuvastatud.
Üks levinumaid meeltevälise taju katselise uurimise meetodeid on selline, kus üks katseisik vaatleb suvalises järjekorras erinevate sümbolitega kaarte (nn Zeneri kaardid) ja teine püüab meeltevälise taju abil kindlaks teha, mis kaarti parasjagu vaadatakse. Nii selliste kui teiste eksperimentide käigus on saadud tulemusi, kus kokkulangevus ületab statistiliselt olulisel määral tõenäosusliku kokkulangevuse.
J. B. Rhine viis läbi korduvaid katseid erinevate isikutega, kes said Zeneri kaartidega tulemusi, mis kuni kaks korda ületasid juhuslikkust. Martin Gardner on aga väitnud, et üks või mitu Rhine'i assistenti olid petturid.
Aastatel 1934–1937 uurisid Riias mitmed Läti ja Saksa teadlased läti talutüdruku Ilga Kirpsi meeltevälise taju võimeid. Väidetavalt suutis ta reprodutseerida teksti, mida kõrvalruumis mõttes lugesid teised katses osalenud isikud, kõige sagedamini tema ema. Hilisemad uurijad on oletanud, et Ilga puhul polnud siiski tegu meeltevälise tajuga, vaid ülinõrkade helisignaalide vastu võtmisega.
Meeltevälise taju olemasolu pooldajad viitavad asjaolule, et psühholoogia jt vaimuteaduste alased eksperimendid ei ole üldiselt 100% korratavad. Samuti väidavad nad, et meelteväline taju ilmneb tihti ekstreemsetes olukordades, mida on keeruline või võimatu eksperimentaalselt taasluua.
Üheks võimalikuks meeltevälise taju seletuseks on, et tegu on võimega tajuda madala sagedusega elektromagnetlaineid.
Lauk
Väline süstemaatika
Lauk kuulub üheiduleheliste klassi asparilaadsete seltsi.
Amarülliliste sugukonnas arvatakse lauk alamsugukonna Allioideae ainsasse triibusesse Allieae.
Seesmine süstemaatika
pisi|Õitsev [[karulauk (Allium ursinum)]] Laugu perekond on taksonoomiliselt keeruline. Suur osa autoreid on seisukohal, et perekonda kuulub umbes 750 liiki.
Levila
Enamik liike kasvab põhjapoolkera parasvöötmes. Erandiks on Tšiilis kasvav Allium juncifolium, Brasiilias kasvav Allium sellovianum ja Aafrika troopikas kasvav Allium spathaceum.
Kirjeldus
Laugud on püsikud, mis olenevalt liigist kasvavad 5–200 cm kõrguseks.
Sageli moodustavad nad sibulaid, osa liike ka risoome. Sibula kest on olenevalt liigist sile, pikikiududesse kuni -triipudesse jagunenud, võrkjas või silmustega kuni aukudega.
Rööproodsed lihtlehed on enamasti rootsuta. Lehelabad on olenevalt liigist 5–80 cm laiused ning kas lamedad 0,3–15 cm laiused või ruljad alla 0,1 cm kuni üle 2 cm paksused, harvem niitjad, kolmekandilised, poolruljad või jagunenud paljudeks niitjateks narmasteks.
Moodustub üks pikem või lühem sile ja lehtedeta õisikuvarb. Sarikõisikud on mõnikord peaaegu kerakujulised. Mõnikord moodustuvad õisikutes sigisibulad. Sageli esineb suur kõrgleht, mis kaitseb õisi.
Enamikul laukudel on tugev väävlit sisaldavatest eeterlikest õlidest tingitud spetsiifiline "sibulalõhn" ja glükosiidide rohkusest tingitud kibe maitse. Enamiku liikide iseloomulikku lõhna tekitab sibula-, lehe- ja juurerakkude tsütoplasmas esinev lõhnaainete eellane allitsiin, mida taimeosade vigastamise korral katalüüsib vakuoolis paiknev ensüüm allinaas väävlit sisaldavast aminohappest alliinist.
Laukude tugev antibakteriaalne toime tuleneb alliini sisaldusest ning pisaraid esilekutsuvaks aineks on S-propensüülsulfeenhape.
Kasutamine
Mõned liigid on tuntud toidu- ja vürtsitaimed, mõned on ilutaimed.
Laugud on enamasti külmakindlad, kahjuri- ja haiguskindlad ning vähenõudlikud aiataimed.
Saksamaal valiti laugud aasta köögiviljaks 2013/2014.
Liigid
Laugu liikide seas on:
Veebipõhises taksonoomilises andmebaasis Catalogue of Life koosneb laugu perekond järgmistest taimeliikidest :
Mono järv
thumb thumb Mono järv on soolajärv Ameerika Ühendriikides Californias Sierra Nevada mäestiku idaserva lähedal.
Mono järv on tähtis rändlindude peatuspaik. Aastas peatub järve ääres üle 2 miljoni linnu 300 liigist, kellest pesitseb järve ääres umbes 100 liiki.
Järves on lahustunud umbes 280 miljonit tonni sooli. 1941. aastal oli vee soolsus umbes 50 grammi liitri kohta, kuid veehulga vähenemise tõttu tõusis soolsus 1982. aastal tasemeni 99 g/l. 2002. aastaks oli soolsus vähenenud 78 g/l-ni.
Järve pindala on 180 km² ja keskmine sügavus 17 m. Suurim sügavus on 48 m. Järve veepind on 2007. aastal 1946 m kõrgusel merepinnast. Järve toitvate jõgede vee juhtimise tõttu 1941. aastal Los Angelese akvedukti alanes veetase järves 1956 meetrilt 1942 meetrini 1982. aastal. Alates 1994. aastast, mil järve hakati kaitsma, on veetase pidevalt tõusnud ja vee soolsus vähenenud.
2. detsembril 2010 teatas NASA, et on leidnud Mono järvest uut tüüpi bioloogilise eluvormi: mikroobi, mis on asendanud eluks vajaliku keemilise elemendi fosfori arseeniga ja millele anti nimeks GFAJ-1. Hiljem lükati väide siiski ümber, kuna edasised uurimused näitasid, et bakter suudab küll hakkama saada väga fosforivaeses keskkonnas, kuid siiski arseeni ei kasuta.
Edith Roks
Edith Alisa Roks (sünninimi Alice Bradka ; kasutusel ka Bratka; esimesest abielust Tobre; 30. september 1906 Pärnu – 1967 Tallinn) oli eesti tõlkija. Ta tõlkis ilukirjandust peamiselt inglise, aga ka vene ja saksa keelest.
Ta oli Filiae Patriae liige.
Edith Roks maeti 4. novembril 1967 Tallinna Rahumäe kalmistule (hauaplatsi asukoht teadmata).
Morjak Estonii
Morjak Estonii oli Eesti Merelaevanduse venekeelne ametkondlik ajaleht.
Aastatel 1950–1953 ja 1957–1962 ilmus see nimega Estonski Morjak (Эстонский Моряк).
Aastail 1967–1993 ilmus ajaleht kord nädalas nimega Morjak Estonii, jätkus algne numeratsioon.
1972. aastal töötas ajalehe vastutava sekretärina Sergei Dovlatov.
Punkt (matemaatika)
Punkt on elementaargeomeetrias objekt, mida näitlikustatakse mõõtmeteta ruumiosana. Geomeetria aksiomaatilises käsitluses on punkt üks algmõisteid.
Mistahes meetrilise ruumi või üldiselt topoloogilise ruumi elemente nimetatakse punktideks.
Geomeetrias nimetatakse hulka, mille elementideks on punktid, punktihulgaks või ka kujundiks.
Antiikgeomeetria
Punkti mõiste kujunes välja abstraktsioonina väikesest ruumiosast, sellele omistati mõõtmete puudumine. Proklose andmetel defineeris punkti esimesena Pythagoras, kelle järgi punkt on üks (monas), millel on asukoht. Eukleidese "Elementide" (umbes 300 eKr) esimene definitsioon ütleb, et punkt (σημεῖον, sēmeion, 'märk') on see, millel pole osi. Antiikfilosoofid, näiteks Aristoteles (De generatione et corruptione) arutasid raskusi seoses ulatuseta punktide ning nendest koosnevateks peetud ulatusega sirgete vahekorraga.
Analüütiline geomeetria
Kõik teised geomeetrilised kujundid defineeritakse punktide hulkadena (punktihulkadena). Näiteks defineeritakse sirge ühemõõtmelise afiinse alamruumina ja tasand kahemõõtmelise afiinse alamruumina. Kerapind defineeritakse teatud punktist teatud kaugusel asetsevate punktide hulgana.
Ajalugu
Punkti mõiste kujunes välja abstraktsioonina väikesest ruumiosast, sellele omistati mõõtmete puudumine. Eukleidese "Elementides" defineeritakse punkt kui "see, millel pole osi".
Analüütilise geomeetria loomine võimaldas punkte esitada koordinaatide abil.
Hulgateooria teke võimaldas käsitada ruumi kui punktidest moodustatud hulka.
Mihhail Hodorkovski
pisi|Mihhail Hodorkovski (2001) pisi|[[Vladimir Putin ja Jukose juhatuse esimees Mihhail Hodorkovski kohtumisel Kremlis (2002)]]
Mihhail Hodorkovski (sündinud 26. juunil 1963 Moskvas) on Venemaa päritoluga ärimees, endine oligarh ja endine poliitvang. Ajakirja Forbes andmetel oli ta 2003. aastal Venemaa rikkaim inimene ja maailmas rikkuselt 26. kohal. Tema varanduse põhiosa moodustasid Venemaa naftakompanii Jukose aktsiad.
Aastatel 2003–2013 kandis Hodorkovski vanglakaristust. Ta vabanes 20. detsembril 2013. aastal.
Isiklikku
Hodorkovski kasvas üles Moskvas tüüpilises Nõukogude keskkonnas kahetoalises korteris. Tema vanemad olid insenerid. Mihhaili isa, Boriss Hodorkovski, oli kasvanud vanemateta. Teadaolevalt oli Mihhaili isapoolne vanaisa Moissei Hodorkovski, kes oli tõenäoliselt pärit Kiievi lähistelt pärinevate juutide seast. Ema Marina Filippovna (sündinud Petrova) on õigeusklik venelanna, kelle esivanemate seas oli ka Vene aadlikke.
Noor Hodorkovski õppis hästi. Mendelejevi-nimelises Keemiatehnoloogia Instituudis oli ta komsomolisekretäri asetäitja.
Mihhail Hodorkovski esimene abikaasa oli Jelena Dobrovolskaja. Nad abiellusid juba ülikooli ajal. Nende poeg Pavel Hodorkovski (sündinud 1985) ja pojatütar Diana (sündinud 2009) elavad praegu Ameerika Ühendriikides. Mihhaili ja Jelena abielu on lahutatud.
Majandustegevuse algusaastad
Perestroika tuules avas Hodorkovski 1986. aastal koos komsomolist pärit partneritega oma esimese äri, kooperatiivkohviku. Lisaks imporditi arvuteid ja tehnikat, konjakit ning muud kaupa. 1988. aastaks oli ettevõtte käive 80 miljonit rubla.
Ärist saadud sularahaga ostis Hodorkovski koos oma partneritega panganduslitsentsi ja rajas 1989. aastal Menatepi panga. Venemaa ühe esimese erapangana laienes Menatep kiiresti, kasutades suurema osa hoiustest Hodorkovski edukate import- ja eksporttehingute rahastamiseks.
Menatep sai ka õiguse hallata fonde, mis olid ette nähtud Tšornobõli katastroofis kannatanute abistamiseks. 1990. aastate algul räägiti, et pank on aidanud kaasa Nõukogude riigikassa fondide tühjaksvarastamisele suures ulatuses. Need vargused olevat leidnud aset Nõukogude Liidu kokkuvarisemise (1991) eel ja järel.
Privatiseerimisel põhinev varandus
Kui Boriss Jeltsin 1991. aastal võimule tuli, kiirenesid Gorbatšovi ajal alustatud turumajanduslikud reformid ja Venemaal tekkis Hodorkovski taoliste ettevõtjate jaoks soodne keskkond. Tolleks ajaks oli erapank Menatep Venemaa mõistes hästi arenenud finantsasutus ja sellest sai pärast Oktoobrirevolutsiooni esimene ettevõte, mille aktsiaid oli võimalik osta.
Pank kasvas kiiresti, võites üha enam väärtuslikke kliente, nagu rahandusministeerium, maksuamet, Moskva linnavalitsus ja Venemaa relvaekspordiagentuur. Nende deponeeritud fonde kasutas Hodorkovski põhiliselt oma kaubandusimpeeriumi laiendamiseks.
Hodorkovski ostis naftakompanii Jukos enda panga Menatep toel. Jukose andmetel osteti varad umbes 1,5 miljardi USA dollari eest. Kompanii turukapitalisatsioon oli 31 miljardit USA dollarit.
1995. aastal otsustas Jeltsini kabinet privatiseerida riiklikud ettevõtted, sealhulgas riikliku naftakompanii Jukos. Avaliku oksjoni läbiviijaks määrati Menatep.
Oksjonil, kus müüdi 45% aktsiatest, oli alghind 150 miljonit dollarit. Seal osales vaid kaks ettevõtet. Kolme panga konsortsium pakkus 350 miljonit dollarit ja Menatepi varifirma 159 miljonit dollarit. Menatep kõrvaldas konkurentsist kolme panga konsortsiumi, lükates tagasi üle kahe korra parema pakkumise, viidates tehnilistele vigadele (osa deposiidist oli T-võlakirjades). Naftafirma jäi oksjonikorraldajale. Kokku maksis Menatep 309 miljonit USA dollarit kompanii 78% aktsiate eest. Nende väärtuseks arvati 450 miljonit dollarit. Kaks aastat hiljem hinnati kompanii väärtuseks 9 miljardit dollarit. See tehing, nagu ka kümned teised sarnased tehingud, kus oksjonikorraldajad võitsid oma oksjonid, tekitas paljudes Venemaa elanikes ebaõiglustunnet ja umbusku.