cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kaisa Kuusnõmm
Kaisa Kuusnõmm (sünninimi Abner; sündinud 4. jaanuaril 1991 Koerus) on Eesti bikiinifitnessi sportlane, treener, kohtunik ja koolitaja.
Karjäär
Kaisa Kuusnõmmel on kehtiv kutsetunnistus abitreenerina kulturismis ja fitnessis. Oma ettevõtte Kaisa Fitness OÜ kaudu teeb ta spordi- ja vabaaja koolitusi. 2021. aasta seisuga töötab ta ka Sparta spordiklubis fitnessi ja kulturismi abitreenerina.
Isiklikku
2021. aasta kevadel võitsid Kaisa Abner ja Raigo Kuusnõmm Buduaari mänguga "Unistuste pulm" 20 000-eurose pulmapeo. Pulmad peeti 21. juulil 2021.
Salvador de Madariaga
Salvador de Madariaga y Rojo (23. juuli 1886 A Coruña, Hispaania – 14. detsember 1978 Locarno, Šveits) oli Hispaania diplomaat, kirjanik, ajaloolane ja patsifist.
Haridus ja 1920. aastad
Ta lõpetas ülikooli Pariisis, kust sai kraadi inseneriteaduses. Seejärel sai ta kunstide magistri teaduskraadi (MA) Suurbritanniast Oxfordi Ülikoolist. Pärast seda asus ta insenerina tööle ühte Põhja-Hispaania raudtee-ettevõttesse, kuid loobus tööst, et minna tagasi Londonisse ning hakataja ajakirja The Times inglise keeles kirjutavaks ajakirjanikuks. Sel ajal ilmusid ka tema esimesed esseed.
1921. aastal sai temast Rahvasteliidu sekretariaadi pressiliige ning 1922. aastal organisatsiooni desarmeerimise osakonna juht. 1928. aastal sai temast kolmeks aastaks Oxfordi Ülikooli hispaania keele professor ning sel ajal kirjutas ta rahvaste psühholoogiast rääkiva raamatu "Inglased, prantslased, hispaanlased" ("Englishmen, Frenchmen, Spaniards").
1930.–1950. aastad
1931. aastal määrati ta nii saadikuks Ameerika Ühendriikidesse kui ka Rahvasteliidu alaliseks saadikuks (ta jäi sellele ametikohale viieks aastaks). Vahemikus 1932–1934 oli ta saadik Prantsusmaal. Hiljem oli ta veel ka haridus- ja justiitsminister.
Klassikalise liberalistina põgenes ta 1936. aasta juulis Hispaania kodusõja eest Inglismaale eksiili. Temast sai häälekas kindral Francisco Franco diktatuuri vastane ning sellele vastupanu organiseerija.
Ta oli üks peamisi 1947. aastal avaldatud liberalismi käsitleva Oxfordi manifesti autoreid. 1948–1952 oli ta Liberaalse Internatsionaali president ning ta oli ka üks 1949. aastal rajatud Euroopa Kolledži kaasasutajatest.
Hilisem elu
1973. aastal sai ta panuse eest Euroopa mõttesse ja rahusse Karl Suure auhinna. Pärast diktaator Franco surma naasis ta 1976. aastal Hispaaniasse.
Tema järgi on nimetatud Madariaga Euroopa Sihtasutus, mis propageerib tema nägemust ühendatud Euroopast, mis soodustab suuremat rahu maailmas. Ka Euroopa Kolledži 1979–1980 õppeaasta nimetati tema järgi.
Isiklikku
Aastal 1912 abiellus ta Šoti majandusajaloolase Constance Archibaldiga ning neil sündis kaks tütart: hilisem kirjanik Nieves Mathews (1917–2003) ning professor ja ajaloolane Dr Isabel de Madariaga (sünd. 1919). Pärast Constance'i surma 1970. aasta mais abiellus de Madariaga sama aasta novembris Emilia Székely de Raumaniga, kes oli olnud tema sekretär juba aastast 1938.
Tema nõo Rogelio de Madariaga y Castro lapselaps on Hispaania poliitik ja diplomaat Javier Solana.
15. oktoobril 2011 avas tema tütar Isabel tema auks Oxfordshire'i paigaldatud sinise mälestustahvli (aadressil 3 St Andrew's Road, Headington, Oxford).
Maydell
Maydell, varem ka Maydel ja Maidel (vene keeles Майдель) on Eestimaa põlisaadli suguvõsa.
Päritolu küsimus
Taani päritolu ajaloolane Paul Johansen (1901−1965) tõi rea argumente selle kaitseks, et Maydellid olid eesti päritoluga. Tema teesid on järgmised:
Maydellide võrdlemisi suurt maavaldust seletab Johansen sellega, et see soetati tänu abielusidemetele.
1854., 1855. ja 1862. aastal said Maydellid senati ukaasiga parunitiitli.
Maydellid rüütelkonna matriklis
1693. aastal introdutseeriti vabahärra Georg Johan von Maydell (1648 − maeti 1709) Rootsi rüütelkonda; see haru kustus meesliinis 1814. aastal. 1. jaanuaril 1731 introdutseeriti Maidla-Sompa liinist põlvnenud Georg Johann von Maydell (suri 1737), kelle liin kustus tema poja surmaga 1754. aastal. Eestimaal võeti kogu suguvõsa rüütelkonna matriklisse 1746. aastal.
16. juunil 1729 võeti Piltene rüütelkonna matriklisse Johann Diedrich von Maydell (1695−1776). 21. septembril 1827 immatrikuleeriti Kuramaal Johann Ernst von Maydell (1790−1828) ja 1. mail 1845 Georg Gustav Daniel von Maydell (1791–1876). Liivimaal immatrikuleeriti suguvõsa erinevad liinid kokku üheksal korral.
Maydelli suguvõsa vapp
Maydellide vapp on kõnelev vapp. Sellel on kujutatud kolme kalaga äraspalki. On arvatud, et see on Maidla küla läbinud Purtse jõe sümboliks. Selles elanud kalad olid maidlad ehk ründid (Gobio fluvitalis). Vappi on peetud tõendiks suguvõsa eesti päritolu kohta. Vapideviisiks on ladinakeelne Fidem genusque servamus, mis tähendab Me säilitame usu ja (saksa) päritolu.
Heie
Hei(d)e (inglise keeles roving) on rahvapärases tekstiilinduses villa-, lina- või takukiudude kimp, mis on võetud koonlast või kraasitud villarullist. Heidega kedratakse lõnga või keerutatakse nööri.
Prõbirsk
Prõbirsk (ukraina keeles Прибірськ) on küla Ukrainas Kiievi oblastis Ivankivi rajoonis. Elanike arv on 825. Pindala on 3,7 km².
Helgi Särgava
Helgi Särgava oli aastatel 1996–1999 E.E.L.K. Buenos Airese Reformatsiooni koguduse õpetaja.
Christin-Amani Kiivikas
Christin-Amani Kiivikas (sündinud 31. detsembril 2001) on eesti suunamudija ja jõusaali eratreener. Christin-Amani on aktiivne sisulooja YouTube`i ja Instagramis.
Ta lõpetas 2021. aastal Tallinna Saksa Gümnaasiumi koos Pluuto (artist) ja Kelly Sildaruga. 2021. aasta oktoobri algul sooritas ta jõusaali eratreenerikutse eksami.
Spordikarjäär
2016. aastal alustas Christin-Amani Kiivikas isa Ott Kiivikase käe all treenimist bikiinifitnessis. 2018. aasta 29. septembril osales Christin-Amani Kiivikas Sparta spordiklubis toimunud Valio Profeel Cupil juuniorite bikiinifitnessis, kus ta saavutas kolmanda koha. 2019. aasta 2. novembril toimunud Eesti meistrivõistlustel osales ta kahes kategoorias: juuniorite bikiinifitnessis, kus ta saavutas esimese koha ning naiste bikiinifitnessis, kus ta saavutas kolmanda koha. Euroopa meistrivõistlustel Hispaanias, osales Christin-Amani Kiivikas bikiinifitnessi juuniorite 16-20 (open class) kategoorias, kuid poolfinaali ei jõudnud. Lisaks bikiinifitnessile on Christin-Amani Kiivikas tegelenud ka tennise, tantsimise, iluvõimlemise, kergejõustiku ja vehklemisega.
Tegevus sotsiaalmeedias
Youtube'i sisuloomisega alustas ta 2021. aasta aprillis. Sama aasta 28. oktoobri seisuga oli tal Instagramis 13,9 tuhat ja Youtube`is 1,6 tuhat jälgijat. Christin-Amani peab ka blogi, kus jagab nõuandeid toitumise ja treeningu kohta. Koos spordiriiete firmaga Fennecfit on ta loonud Fiercebyamani kollektsiooni. Lisaks teeb ta ka koostööd spordiklubi Sparta ja Sportland Eestiga.
Isiklikku
Christin-Amani Kiivikas on Eesti kulturist Ott Kiivika ja Signe Pukki tütar, tal on ka õde Emilia Kiivikas. Hetkel elab Christin-Amani Soomes koos kaaslase Siim Haljandiga. Juuli lõpus andis Christin-Amani Kiivikas teada, et on lapseootel ning septembris andis ka YouTube'i vahendusel teada lapse soo.
Osuni osariik
Osuni osariik (joruba Ìpínlẹ̀ Ọ̀ṣun) on 1. järgu haldusüksus (osariik) Nigeerias. Asub riigi edelaosas.
Osuni osariik moodustati 1991 Oyo osariigi idaosast. Osariik sai nime Osuni jõe järgi.
Osariik jaguneb 30 kohaliku omavalitsuse üksuseks.
Valdav osa elanikest on jorubad.
Tirza mõis
pisi|left|Vaade mõisa häärberile Tirza mõis (saksa keeles Schloß Tirsen-Windetz, läti keeles Tirzas muiža) oli rüütlimõis (fideikomiss) Liivimaal Valga kreisis Tirza kihelkonnas. Praegu asub Lätis Gulbene piirkonnas Tirza vallas Tirzas.
Ajalugu
Esimest korda mainitud 15. sajandil, mil mõis kuulus Tiesenhausenitele. 1628 annetas Rootsi kuningas Gustav II Adolf Tirza suurtükiväekapten Adam von Feilitzile (Foelix), keda mainiti omanikuna ka 1638 aasta revisjoniaktis. 1674 oli mõisa omanik kapteni lesk Sophia Tiesenhausen, ent 1680 oli omandiõigus võlanõude tõttu läinud Heinrich Hennebergerile, kellelt see reduktsiooniga riigile võeti.
1723 tagastati valdus Carl Gustav von Feilitzile, kes selle assessor Franz Beckerile müüs. 1747 pärandas viimane selle kohtunik parun Budberg zu Treydenile, kelle poeg müüs mõisa omakorda 1784 brigadir Carl Ernst von Ceumernile.
Aastal 1810 päris mõisa tolle poeg Carl von Ceumern, kes suri aastal 1860. Gustav Woldemar Erich Ceumern ostis siis mõisa 100 000 rubla eest teistelt pärijatelt välja.
Aastal 1905 lasti Tirza mõisas maha 11 revolutsioonis osalenut.
Mõisaansambel
Vanast kindlustatud mõisast on järgi vaid üksikud müürijupid. Uus peahoone ehitati 18. sajandil. Säilinud on veel mitmed 19. sajandil ehitatud kõrvalhooned. Mõisakompleksi juurde kuulub ka kabel aastast 1781 luteri kiriku juures.
Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 13 ja 1/4 adramaad, sellele allus 563 mees- ja 626 naishinge.
Aastal 1640 oli mõisa suurus kaksteist adramaad, aastail 1688 aga 12 ja 1/2 adramaad. Aastal 1734 kulus mõisale 11 ja 1/4 adramaad. Aastal 1757 oli mõisa suurus 13 ja 1/4 adramaad, aastal 1823 aga 16 ja 13/20 adramaad. Ka aastal 1832 oli adramaid 16 ja 13/20, aastal 1881 oli neid aga 8 ja 43/80, lisaks allus mõisale 17 ja 19/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.
Agraarreformi ajal aastal 1920 kuulus mõisale 1664 ha maad.
Karjamõisad
Aastal 1816 kuulus mõisale viis karjamõisa: Neu-Tirsen, Dorotheenwunsch (hiljem Dorotheenhof), Indrahn, Stekken ja Urrext (hiljem Urreikst).
Tartu sünagoog
pisi|Tartu sünagoog postkaardil Tartu sünagoog oli Tartus Turu tänaval asunud sünagoog. Sünagoogile pandi nurgakivi 1899. aastal ja hoone valmis arhitekt Robert Pohlmanni plaanide järgi 1903. aastal. Pühitseti 15. juunil 1903. Sünagoog hävis 1944. aastal.
1950. aastatel oli plaan ehitada varemed ümber makaronivabrikuks. Kuid sellest asja ei saanud ning hoone lammutati. 1960. aastatel ehitati samasse kolm silikaadist viiekorruselist kortermaja. Sünagoogi asukoht jääb ligikaudu Turu 11 elamu alla.
Juunis 2023 tähistati sünagoog mälestustahvliga, mis asub õigest asukohast üle Turu tänava, veekeskuse poole.
Rubikiai järv
Rubikiai järv (ka Anykštis) on järv Leedus Anykščiai rajoonis. Järv asub Svėdasai alevist põhjas ja kuulub Šventoji jõe vesikonda. Järve kaldad on madalad, valdavalt metsased ja kohati ka soostunud. Kaldalähedane väänd on lai ja ohtra veetaimestikuga.
Kaldajoone pikkus on 25,35 kilomeetrit, saari arvestades aga 33,37 kilomeetrit. Rubikiai järves asub kuusteist saart kogupindalaga 27,2 hektarit; neist suurima pindala on 16,4 hektarit. Järve kaldal asuvad Rubikiai, Aniūnai, Kriokšlysi, Paežeriai, Mačionysi, Terpežeriai, Klykūnai ja Pagraužiai külad. Järve nimi tuleneb Rubikiai külast, Anykštise nimekuju päritolu on aga teadmata.
Rubikiai järve kaldal asuvad Piliakalnise ja Bijeikiai linnamäed. 1,5 hektari suurusel Pertakase saarel asub ka Rubikiai linnamägi.
Kaladest elavad järves haug, ahven, latikas ja särg. Rubikiai on tähtis puhkepiirkond. Järve kaldal asub üheksa turismitalu. Jaanipäeviti korraldatakse järvel 1984. aastast alates regatti kuuele purjekaklassile. Järv on aastast 1960 kaitse all; kaitseala allub tänapäeval Anykščiai regionaalpargile.
Julio Jurenito
Julio Jurenito (vene keeles Необычайные похождения Хулио Хуренито и его учеников) on vene Nõukogude kirjaniku Ilja Ehrenburgi kirjutatud romaan, mis ilmus 1922. aastal. Romaanis on käsitletud illusioonideta 20. sajandi alguse Venemaa ja Euroopa ühiskondlikke ja kultuurilisi suundumusi.
Natalja Varlei
pisi|Natalja Varlei (2010) Natalja Varlei (vene Наталья Владимировна Варлей; sündinud 22. juunil 1947 Constanțas Rumeenias) on vene näitleja.
Julio Jurenito
Tegelased ja süžee
Peategelane on Julio Jurenito, kõrvaltegelasteks on tema jüngrid mister Cool, monsieur Delhaie, Karl Schmidt, Aleksei Tišin, Ercole Bambucci, Ilja Ehrenburg ja neeger Aisha.
Natalja Varlei
Natalja Varlei on sündinud mereväeohvitseri perekonnas. Lapsepõlves elas ta Murmanskis. 1950. aastate lõpus kolis Varleide perekond Moskvasse. 1965. aastal lõpetas Natalja Varlei Riiklik Tsirkuse- ja Estraadikunsti Kooli akrobaatikaosakonna ja asus tööle Moskva Tsirkuses Tsvetnoi Bulvaril tasakaalukunstnikuna.
Julio Jurenito
Tegelased ja süžee
Tegelaste eriskummalised seiklused toimuvad rahu, sõja ja revolutsiooni päevil Roomas, Mehhikos, Pariisis, Senegalis, Moskvas ja mujal. Julio Jurenito on Õpetaja, kel ei ole religioosseid kaanoneid, eetilisi tõekspidamisi ega filosoofilist süsteemi. Romaanis avaldab Õpetaja mitmesuguseid mõtteid malemängust, piipudest, surmast, armastusest, vabadusest, juudi rahvast ja paljust muust.
Natalja Varlei
1966. aastast hakkas ta mängima filmides. Laiema tuntuse saavutas ta Niina rolliga filmis "Kaukaasia vang ehk Šuriku uued seiklused".
Julio Jurenito
Tegelased ja süžee
Ilja Ehrenburg: "Julio Jurenito õpetas olevikku vihkama, ja et see viha saaks tugev ja tuline, paotas ta meie ülihämmastunud pilgu ees suure paratamatu Homse ust. Nii mõnigi, kes nüüd tema tegudest kuuleb, ütleb, et ta oli lihtsalt provokaator.".
Pärnjärv
pisi|Pärnjärv Pärnjärv (ka Järvi järv, Suur Järvi järv) on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Suru külas. Veekogu pindala on 3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 656 m.
Natalja Varlei
1971. aastal lõpetas ta Boriss Štšukini nimelise Teatriinstituudi. Aastatel 1971–1981 oli ta Moskva Stanislavski-nimelise Draamateatri näitleja. 1980. aastatel õppis ta Maksim Gorki nimelises Kirjandusinstituudis. Samal ajal jätkas ta filmides mängimist ja osales ka filmide dubleerimisel.
Põllumeeste Omaabi
Põllumeeste Omaabi oli 1930-1931 Tartus ilmunud ajakiri, mis vahendas uudiseid põllumajandusega seonduvast, fookuses oli põllumajanduskindlustus. Ajakirja andis välja ühisus Põllumeeste Omaabi. Väljaande vastutav toimetaja oli A. Üts. Tegevtoimetaja: P. Panksep 1931 nr. 5-6. Ajakiri ilmus 8-12 korda aastas.
Linda rahvamaja
Linda rahvamaja on rahvamaja Võrumaal Antsla vallas Kobela alevikus.
Hoone ehitati 1973. aastal tollase Linda kolhoosi kontor-klubiks ja see asub tehisjärve kaldal. Hoone projekteeris arhitekt Toomas Rein, kes pälvis koos insener J. Portiga Linda kolhoosi keskusehoone eest 1975. aastal Nõukogude Eesti preemia.
Hoones tegutseb Linda raamatukogu.
Hoone kirjeldus
Linda rahvamajas on Võru maakonna suurim saal põrandapinnaga 425,7 m², lisaks on lavapinda 161,3 m². Koos avara fuajee ja abiruumidega on hoone keskosa üldpindala 1348 m². Täites keskse universaalsaali ja kõik seda ümbritsevad ruumid, võib majja mahutada kuni 1500 inimest. Hoone karniiside viltusus lisab keskusele veidi idamaise nüansi.
Hoones on lisaks administratiivosale ka spordi- ja kultuuriruumid. "Spordikompleksi rajamine andis hoogu spordi ja kultuuri propageerimisele Antsla piirkonnas ning üldise tõuke spordielu arengule. Eriti aktiivselt tegutsesid võrkpallivõistkonnad."
1983. aastal ehitati keskusele juurde itaalia stiilis saun, mis on kantud USAs välja antud maailma moodsa arhitektuuri leksikoni. Toomas Reinu sõnul oli "saun uhke, dünaamiline, ülalt valgustusega otsekui kirik. Leiliruumid panin teisele korrusele ja alla projekteerisin suure basseini, kuhu viis liutee, nii et said end kohe kuumalt basseini lasta. Teine liutee viis alla järvele".
Sekundaarvärvus
Sekundaarvärvused on teise astme värvused, mis saadakse kahe põhivärvuse segamisel teatud värviruumis. Sekundaarvärvusteks loetakse subtraktiivses värvisünteesis oranži, rohelist ja violetti, aditiivses värvisünteesis kollast, magentapunast/fuksiaroosat ja tsüaansinist.
Linda rahvamaja
Hoone kirjeldus
2010. aastal õnnestus Boose seltsil saada PRIAst Linda rahvamaja remondiks toetust. Omaosalusega toetas seltsi Antsla vald. Rahvamajas remonditi fuajee koos köögi ja tualettruumidega ning sellesse hooneossa paigaldati ka maaküte.
Sekundaarvärvus
Üldist
Värviring, mida kasutatakse kaasaegses värviõpetuses, seob nii aditiivse kui ka subtraktiivse värvisünteesi primaarvärvid samasse mudelisse, kuid terminid lähtuvad sagedamini subtraktiivsest meetodist, mis on lähedasem inimese värvide segamise kogemusele. Kujundusprogrammides toimub värvuste segunemine subtraktiivsel meetodil ka digitaalses, see tähendab aditiivse värvisünteesi režiimis töötades.
Võrreldes pigmendibaasiliste primaarvärvustega on sekundaarvärvused alati kromaatilisuselt nõrgemad. Ükskõik millise toonide segamisega ei õnnestu saavutada puhta ultramariinsinise või kaadmiumpunase värviküllasust.
Sekundaarvärvused aditiivses värvisünteesis (RGB)
Aditiivse värvisünteesi magentapunane ja tsüaansinine erinevad toonilt tugevasti samanimelistest neljavärvitrüki protsessvärvidest ja nende nimetamine ühe ja sama värvinimetusega on tinglik.
Stigma (täpsustus)
Sõnal "stigma" on mitu tähendust:
Stigma on taime emakasuudme ladinakeelne nimetus.
"Stigma" on Erving Goffmani teos.
Lissove
Lissove (ukraina keeles Лісове) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Bari rajoonis. Elanike arv on 548.
Narda Onyx
Gladys Viirand-Kivi (sünninimi Gladys Onix, hiljem Gladys Onix Kivi ja Gladys Kivi, esinejanimi Narda Onyx; 20. detsember 1931 Tallinn – 18. märts 1991 Ventura, California) oli Eesti päritolu USA filminäitleja.
Elukäik
Gladys Onix Kivi oli Ferdinand Friedrich Oniksi tütar, kes mängis Draamateatris. Teise maailmasõja ajal, 1944. aastal põgenes Gladys Onix Kivi vanavanemate, ema ja kaheaastase vennaga Eestist. Plaan oli minna paadiga Rootsi, kuid kuna nad väitsid end olevat sakslased, toimetati nad Saksamaale Danzigisse. Tänu heale saksa keele oskusele leidsid pere täiskasvanud seal tööd ja tulid võõrsil toime. Mõne aja pärast õnnestus perel pääseda Bonni Punase Risti esindusse, kus hoolitseti nende kui Rootsi põgenike eest. Hiljem saadetigi pere Bonnist Rootsi.
Gladys Onix Kivi oli juba Eestis elades lapsnäitlejana teatrieluga kokku puutunud. Ka Rootsis sai ta näitlejana tööd.
Järgmine siht oli perel Kanada – seal oli Gladys Kivi põhitööl Torontos kontoriametnik. Ta näitles küll teatris ja esines mõnes telesaates, kuid erilist edenemist tema näitlejakarjääris ei toimunud.
Kanadas tutvus Gladys Eesti päritolu põgeniku Jüri Viirandiga, kes hiljem Ameerika Ühendriikides kandis nime George Virand, kellega abiellus. Koos hakati pidama Hollywoodi-plaane. Gladys Viirand sai sealt väikseid rolle telefilmides, kuid probleemiks kujunes see, et tal polnud Ameerikas töö- ja elamisluba. Turistiviisa tähendas, et ta pidi alati teatud aja tagant Kanadasse naasma.
1955. aastal toimus läbimurre: näitleja sai Metro-Goldwyn-Mayerilt väikese rolli peale filmilepingu: ta pääses filmi "Gaby", mille peaosas oli Prantsuse päritolu filmistaar Leslie Caron. Viirand-Kivi sai koos abikaasaga USA-sse Hollywoodi kolida, sest MGM hankis seni puudunud elamis- ja tööloa väga kiiresti. Filmi "Gaby" võtted kestsid kolm kuud ja film jõudis kinodesse 1956. aastal. Narda Onyx agent oli kuulus Erwin Wynn Rocamora, kes sooritas enesetapu 1959 aastal.
Kuue aasta jooksul mängis eestlanna Narda Onyxina ligikaudu 70 tele- ja kinofilmis, enne kui sai 20. oktoobril 1961 USA kodakondsuse.
Draamasarju ja filme
Ta mängis näiteks draamasarjades "The Beverly Hillbillies", "Have Gun - Will Travel" ja "The Man from U.N.C.L.E.".
Johnny Weissmülleri elulooraamat
Gladys Viirand-Kivi kirjutas pseudonüümi Narda Onyx all Johnny Weissmülleri elulooraamatu "Water, world & Weissmuller : a biography", mis ilmus 1964. aastal Los Angelese kirjastuses VION Publishing. Raamatu maht on 330 lehekülge, sealhulgas on 26 lehekülge fotosid.
Isiklikku
Gladys Viirandi isa oli Ferdinand Friedrich Oniks, kuid Gladys Viirandi ema Gerda ei elanud temaga kuigi kaua koos – naisel oli vähemalt kolm abielu. Ema Gerda (sündinud Anton, Torontosse kolides Kivi, viimase abielunimega Remmel) töötas Torontos kinnisvara alal.
Lea Mändmets
Lea Mändmets (kodanikunimi Leatar-Lea Kelder, sündinud 10. veebruaril 1963 Viljandis) on eesti kirjanik.
Aastail 1986–2017 töötas Varstu Keskkoolis (1997–1998 lisaks ka Mõniste Põhikoolis) eesti keele ja kirjanduse, teatriõpetuse, kunstiajaloo ning usundiõpetuse õpetajana.
Oli 1994–2013 Varstu–Mõniste Noorteteatri Kõgõkogo juhendaja. 2006–2010 Varstu Lõunafestivali koordinaator (Varstu Lõunafestival oli ülevabariigiline eri põlvkondi ühendav kooliteatrite festival).
Pentti Haanpää
pisi|Pentti Haanpää (1950) Pentti Mikael Haanpää (14. oktoober 1905 Pulkkila – 30. september 1955 Pyhäntä) oli soome kirjanik.
Heinakorv
Heinakorv on eesti rahvakultuuris kasutatud u 1,5 m kõrgune puupulkadega püst- või kaldkorv, millega veeti heina või vilja. Heinakorvi veeti vankril või reel.
Eesti talupojad võtsid heinakorvi kasutusele 19. ja 20. sajandi vahetusel.
Projekti aruandluse süsteem
Projekti aruandluse süsteem on projektide elluviimise käigus teostatav aruandlussüsteem, mis on oluline infoallikas projektide edenemise jälgimiseks. Aruannete eesmärk on teavitada kõiki asjassepuutuvaid asutusi ja osakondi projekti füüsilise ja finantsarengu kohta.
Aruandlus projektijuhtimises
Projekti elluviimisega ja kontrollimisega on tavaliselt seotud erinevad, tihti ka teineteisest sõltumatud asutused. Korraliku aruandlussüsteemi puudumisel ei pruugi projektiga seotud personal ning projektidega hõivatud osakonnad või koostööpartnerid projektist täielikku ülevaadet saada. Seetõttu on aruandlussüsteem projektide elluviimise ja haldamise oluline valdkond.
Väikesed organisatsioonid usaldavad projekti teostamise tööde üldjuhul projekti konsultandile, kes pakub lisaks konsultatsiooniteenustele ka projektijuhtimise teenuseid. Suurtes organisatsioonides (või projektipõhistes organisatsioonides) on alaline projektijuhtimise osakond üsna tavapärane ning projektid viiakse läbi osakondade järelevalve all, samuti koostatakse aruandeid ettevõtte projektiosakondades. Seega sõltub aruannete koostamine organisatsiooni liigist.
Reeglina iga rahastatud projekti elluviimisega tuleneb rahastajate ees kohustus aruannete koostamiseks. Sõltuvalt projekti mahust ning läbiviimiseks planeeritud ajast, samuti rahastaja või fondi ettekirjutustest, võib aruannete maht olla erinev. Pikema kestusega programmide puhul võidakse nõuda ka vahearuandeid.
Suuremate projektide korral võib kasutada n-ö tulemustahvleid, kasutades kas interaktiivset meetodit arvutipõhiste tabelite näol või vastavat tarkvara, või lihtsalt valget tahvlit, kuhu kuvada projekti protsessi. Sisse võiks viia korralised paariminutilised arutelud kord nädalas, mis annavad ülevaate projekti hetkeseisust. Hoides projektimeeskonda informeerituna tagab see pühendumise ja kaasatud olemise. Regulaarne teabevahetus on iga projekti eduka läbiviimise seisukohast hädavajalik.
Siiski ilmneb ka selles valdkonnas puudusi, näiteks:
See loetelu ei ole lõplik ning põhjuseid, miks projekt lõpetatakse, võib olla muidki. Kuid projekti lõpetamine vajab dokumenteerimist ja aruandlust ka siis, kui see ei ole edukalt lõpule viidud.
Projekti lõpetamine
Projekti lõppemisel võib olla mitmesuguseid põhjuseid:
Projekti aruandlus
Regulaarne aruandlus ja infovahetus loob väärtusliku ülevaate projekti progressist. Hiljem on see kasulik tööriist analüüsi teostamiseks ning otsuste tegemiseks kuidas tulevate projektide läbiviimist parandada. Projekti aruanne koostatakse projekti lõpus üldjuhul siis, kui projekt ole pikem kui aasta. Pikemate projektide korral tehakse vahekokkuvõtted vastavalt fondi või projekti omaniku ettekirjutustele kuid mitte vähem kui kord aastas. Aruanded on väga oluliseks materjaliks projekti hindamise protsessis, eriti kui hinnang antakse pärast projekti lõppemist, mil kõik projektiga seotud inimesed pole enam kättesaadavad. Kui pärast projekti lõpetamist on ette näha kulutusi, mis tehakse ka pärast projekti üleandmist, tuleb need kulutused eelarvesse planeerida. Parimal juhul tuleks algatada uus, väikesemahuline projekt, garanteerimaks vajalikud toimingute ja järelevalve teostamise.
Kuna projekti aruandlus ja projekti kontroll on omavahel tihedalt seotud, tuleb aruandluses lähtuda projekti planeerimisest ja selle kontrollist. Kontrolli läbiviimisel kontrollitakse projekti töö vastavust plaanile ning võrreldakse projekti lõpptulemust esialgselt kavandatuga, arvestades projekti käigus projekti omaniku tehtud muudatustega. Aruandluse juures peab silmas pidama kellele tuleb aru anda ja millal, millised on projekti omaniku nõudmised aruandlusele.
Aruandluse organiseerimisel tuleb määrata aruande koostaja, aruandluse sisu, seada aruande esitamiseks tähtaeg ning aruande esitamise vorm. Aruandluse sisu määrab eelnevalt teostatud projekti kontroll. Kui kontrolli planeerimisel on kontrollnäitajad selgelt määratletud, hõlbustab see aruandluse koostamist. Vastupidisel korral võib aruandluse koostamine kaasa tuua lisakulutusi ning aruandlus ise ei pruugi olla objektiivne. Konkreetsete kontrollmeerikute olemasolul saab kontrollarve võrrelda aruandlusest tulenevate arvudega.
Aruandlus toimub reeglina alt üles, kus projektirühma liige annab aru oma vastutusala kohta projektijuhile, kes omakorda koostab aruande kontrollivale instantsile.
Projekti aruandluse tähtajad lähtuvad projekti kontrolli tähtaegadest. Siiski on projekti sisemine aruandlus teostatud pigem sagedamini kui aruandlus, mis esitatakse väljapoole, projekti omanikule või teistele kontrollorganitele. Aruandluse liik lepitakse eelnevalt kokku ning aruande võib esitada nii suulises formaadis, formaliseerimata kirjalikul kujul või kindlatele nõuetele vastavad kirjalikus vormis. Kindlatel formularidel baseeruvad vormid on reeglina nõutud erinevate rahastusfondide aruandluses (EAS, Kredex, PRIA, KIK jne). Projektide aruandlust võib teha ka suulises vormis, kuid väljapoole esitatavad aruanded tuleks vormistada kirjalikult vastavalt kontrollorgani või projekti omaniku esitatud nõuetele.
Kui aruande esitamise osas ei ole kindlaid tingimusi, on võimalik kasutada ka mitmesuguseid vabavaralisi programme, mis hõlbustavad kontrolli, aruandluse ja sellele järgneva analüüsi teostamist.
Pärast projekti lõppemist peaks projektiaruanne muuhulgas sisaldama järgmist informatsiooni:
Tegevusaruanne
Projekti number
Projekti pealkiri;
Muud andmed, mis on nõutud projekti omaniku poolt
Projekti üldise käigu kirjeldus
Toimunud tegevused;
Esinenud probleemid (nii need, millele leiti lahendus, kui ka need, mis on jäänud lahendamata)
Projekti tulemuste kirjeldus (nii lühiajalised, mis on saavutatud projekti kestuse perioodil, kui ka pikaajalised, mis ulatuvad programmi kestusest kaugemale)
Projekti tulemused võtmetähtsusega mõõdikutest arvutatuna
Finantsaruandlus
Esitatakse eraldi dokumendina.
Projekti aruandlussüsteem toetab ka lõppanalüüsi koostamist, kus kajastatakse saavutatud tulemusi, saavutatud eesmärke, finantsjuhtimist, mõju organisatsioonile, projekti protsessi.
Lisalugemist
Rahvusvaheline projektijuhtimise standard ISO 21500 annab juhiseid projektijuhtimiseks ja seda saab kasutada mis tahes liiki organisatsioonid, sealhulgas avalik-õiguslikud, eraõiguslikud või ühiskondlikud organisatsioonid, ja igat tüüpi projektid, olenemata nende keerukusest, suurusest või kestusest. ISO 21500: 2012 pakub kontseptsioonide ja protsesside kõrgetasemelist kirjeldust, mis loetakse projektijuhtimise hea tava kujundamiseks. Projektid on paigutatud programmide ja projektiportfellide konteksti.
Violettsinine
Violettsinine on violetse poole kalduv tumesinine värvitoon, mis tekib neljavärvitrüki protsessvärvide tsüaansinise ja magenta võrdsel segamisel.
Rahvusvaheline Sotsioloogiaassotsiatsioon
Rahvusvaheline Sotsioloogiaassotsiatsioon (inglise International Sociological Association; lühend ISA) on sotsioloogia ja sotsiaalteaduste alane teaduslik mittetulundusühing.
See on rahvusvaheline organisatsioon, millel on umbes 4500 üksikliiget ja 45 kollektiivliiget 167 riigist.
Arvutisuhtlus
Arvutisuhtlus (inglise keeles Computer-mediated communication ehk CMC) on defineeritud kui iga suhtlus, mis toimub kahe või enama elektroonilise seadme kaasabil. Kuigi arvutisuhtlus on traditsiooniliselt viidanud suhtlusele, mis toimub läbi arvuti vahendatud formaadi (näiteks kiirsuhtlus, e-post, jututuba), siis sellega on viidatud ka teistele teksti baasil põhinevatele suhtlusviisidele, näiteks tekstsõnumid. Arvutisuhtluse teadustöö põhineb suuresti erinevate arvutil põhinevate suhtlustehnoloogiate sotsiaalse mõju uurimisel. Paljudes viimase aja uurimistöödes kaasatakse Interneti suhtlusportaale, mis toetuvad suhtlustarkvarale.
Arvutisuhtluse ulatus
Paljude valdkondade teadurid uurivad ilmingut, mida võib kutsuda arvutisuhtluseks (vaata ka Internetiõpe). Näiteks, paljud võtavad sotsiaalpsühholoogilise lähenemise arvutisuhtlusele, uurides seda, kuidas inimesed kasutavad "arvuteid" (või digitaalmeediat), et toime tulla isikutevahelise suhtlusega, kujundada muljeid ning kujundada ja hoida suhteid. Need uurimistööd on tihti keskendunud erinevustele onlain ja offlain suhtluses, kuigi kaasaegne uurimistöö on liikumas suunas, mis uurib arvutisuhtlust osana igapäevaelus. Arvutisuhtluse üks haru tegeleb paralingvistika tunnusjoonte kasutuse, näiteks emotikonide, pragmaatikareeglite (kordamööda kõnelemine), järjestikune analüüs, kõne organiseeritus , erinevad sotsiaaldialektid, stiilid, registrid või nende keskkondadega spetsiifiliselt seotud terminoloogia (vt Leet). Nendes kontekstides keele uurimine põhineb tavaliselt tekstipõhisel arvutisuhtlusel, millele viidatakse vahel kui "arvutisuhtluse analüüs".
Inimeste suhtlusviis ametlikes, sotsiaalsetes ja hariduslikes tingimustes erineb suuresti, sõltuvalt mitte ainult keskkonnast vaid ka kommunikatsioonimeetodist, milles suhtlemine toimub. Antud juhul on selleks kommunikatsioonimeetodiks arvutid või muud info- ja kommunikatsioonitehnoloogiad (IKT). Kommunikatsiooni uurimine, et saavutada koostöö ühised tööeesmärgid nimetatakse arvuti toetatud koostöö ja kaasab endas vaid mõned arvutisuhtluse teiste vormide teemad.
Populaarsete arvutisuhtluse vormide sekka kuuluvad e-post, video, audio või tekstsuhtlus (tekstipõhine suhtlus, näiteks "kiirsuhtlus"), foorumid ja Massiivne mitme kasutaja võrgumäng. Ajaveebid (veebipäevikud) on samuti muutunud populaarseks ja RSS andmevahetus võimaldab igaühel "saada enda kirjastajaks".
Omadused
Arvutiga hallatavas formaadis toimuv suhtlus mõjutab mõlemat osapoolt mitmel viisil. Teaduskirjanduses on neist viisidest tähelepanu saanud mulje kujunemine, pettus, grupidünaamika, vastastikune avalikuks tegemine, sisemiste tõkete puudumine ja eriti suhte moodustumine.
Arvutisuhtlust uuritakse ja võrreldakse teiste suhtlusmeediumitega kasutades kõikidele suhtlusvormidele universaalseid aspekte, mille hulka kuuluvad sünkroonsus, püsivus või "salvestatavus", ja anonüümsus. Nende aspektide seotus erinevate suhtlusvormidega on väga muutlik. Näiteks, kiirsuhtlus on lahutamatult sünkroonne aga mitte püsiv, kuna osapool kaotab suhtlusakna sulgedes kogu sisu (v.a juhul, kui seadistatud on suhtluse logimine või osapool kopeerib käsitsi vestlusakna sisu). E-post ja foorumid on aga madala sünkroonsusega, kuna vastuse saamise aeg on muutlik aga kõrge püsivusega (saadetud ja vastu võetud sõnumid salvestatakse). Omadused, mis eristavad arvutisuhtlust teistest meediumitest, on veel lühiaegsus, selle multimodaalne iseloom ja käitumiskoodeksite suhteline puudumine. Arvutisuhtlus on suuteline üle saama teiste suhtlusvormide füüsilistest ja sotsiaalsetest piirangutest ja lubab seetõttu suhelda inimestel, kes ei ole füüsiliselt samas asukohas.
Meedium, mida inimesed suhtluseks valivad mõjutab osapoolte avaldatud isikliku informatsiooni hulka. Arvutisuhtlust iseloomustab kõrgem eneseavaldamine, kui näost-näkku suhtluse korral. Eneseavaldamine on iga isiklikult olulise informatsiooni suuline, mõtteline ja tundeline väljendamine, mis loob ja säilitab isikutevahelist suhet. Selle põhjustab osati visuaalne anonüümsus ja mitteverbaalsete vihjete puudumine, mis vähendab muret kaotada positiivne sotsiaalne pale. Waltheri (1996) hüperpersonaalne mudel väidab, et arvutisuhtlus on väärtuslik paremaks suhtluseks ja parema esmamulje loomiseks. Ramirez ja Zhang (2007) väidavad, et arvutisuhtlus lubab isikute vahel suuremat lähedust ja atraktiivsust kui näost-näkku suhtlus.
Anonüümsus ja osati ka privaatsus ja turvalisus sõltuvad rohkem kontekstist ja kasutatavast programmist või veebilehest, mida külastatakse. Enamus valdkonna teadureid on nõus, et lisaks tehnilistele piirangutele on tähtis teadvustada nende faktorite psühholoogilisi ja sotsiaalseid implikatsioone.
Tüübid
Arvutisuhtluse saab jaotada sünkroonsete ja mittesünkroonseteks. Sünkroonse suhtluse korral on kõik osalejed samaaegselt onlain (nt IRC), samas kui mittesünkroonne suhtlus toimub ajapiirangutega (nt e-post). Inimesed valivad mittesünkroonse suhtluse, näiteks e-kirja, kui sõnumid on pikemad ja kontrollitud sisuga. E-kiri on samuti eelistatud negatiivsete tunnete väljendamiseks, kuna see kaugendab saatjat vastuvõtjast ("varjestamisefekt"). Sünkroonset suhtlust, nagu [[kiirsuhtlus]t], eelistatakse positiivsete uudiste ja tunnete koheseks väljendamiseks. Lisaks lubab see samaaegselt suhtlemisele teha ka teisi asju.
Keeleõpe
Arvutisuhtlus on keeleõppes tihti arutatud teema, sest arvutisuhtlus lubab keeleõppijatel keelt harjutada. Näiteks Warschauer tegi juhtumiuuringuid e-posti või foorumite kasutamisest mitmete keeleklasside seas. Warschauer väitis, et informatsioon ja informatsioonitehnoloogia "ületab ajaloolise lõhe kõne ... ja kirja vahel".
Ardatovi rajoon
Ardatovi rajoon on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Mordva Vabariigis. Piirneb Nižni Novgorodi oblasti ja Tšuvaššiaga.
Rajoonis on 2 linna- ja 24 külaasundust.
Weißenbach (Inn)
Weißenbach on jõgi Tiroolis Austrias, Inni lisajõgi.
Weißenbach algab Halltali orus ja voolab Absami lähistel Gnadenwaldist lõunasse Milsi külla, mis asub 12 km Innsbruckist idas. Milsis suubub see kohe pärast Alam-Inntali raudtee silda Inni. Jõe kallak on 8-9 %. See jaguneb kolmeks osaks:
Hall in Tirolist Milsini on vee kvaliteet linna reovee ja vett kasutavate rajatiste tõttu B-klassist. Suuremates allhoovustes on kala niikuinii vähe.
Seggiano vald
Seggiano vald on omavalitsusüksus (comune) Itaalias Grosseto provintsis.
pisi|vasakul
Ervita vald
Ervita vald (saksa keeles Erwita) oli vald Järvamaal Koeru kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Väinjärve vallaga.
Aukodanik
Aukodanik on aunimetus, mille riik või kohalik omavalitsus annab inimesele teenete eest või tunnustusena.
Eesti linnade ja valdade aukodanikud
Eestis jagavad aukodaniku nimetusi paljud linnad ja vallad, suurematest linnadest näiteks Tallinn, Tartu , Narva , Pärnu , Viljandi ja Haapsalu , väiksematest omavalitsustest aga Elva , Kallaste , Mõisaküla , Abja vald , Tori vald ja Saare vald. Nimetuse väljaandmise sagedus ja aukodanike arv varieeruvad suuresti, näiteks valitakse Tartus aukodanikke igal aastal, Pärnus anti aukodaniku nimetus 1886–2009 aga kuuele inimesele.
Eesti riigil aukodanikke ei ole. Küll aetakse aukodaniku nimetusega vahel segi aasta kodaniku aunimetust, mida annab kodanikupäeval välja kultuuriministeerium.
Naatan Haamer
Naatan Haamer (sündinud 21. oktoobril 1965 Tartus) on eesti luterlik vaimulik.
Ta lõpetas 1984. aastal Mustvee 1. Keskkooli ja 1997 EELK Usuteaduse Instituudi. Omandas 2008 Tartu Ülikoolis religiooniantropoloogia magistrikraadi.
Ordineeriti 20.03.1991.
Alates 2015. aastast EELK Diakoonia- ja ühiskonnatöö komisjoni ning vaimuliku ameti komisjoni liige. 1992. aastast Tartu naistekliiniku hingehoidja. Alates 1999 Tartu Ülikooli inimuuringute eetika komitee, alates 2000. aastast Euroopa Haiglakaplanite võrgustiku ja Pereterapeutide Ühingu ja Supilinna Seltsi juhatuse liige.
Isiklikku
Naatan Haamer on vaimulik Harri Haameri pojapoeg ning Eenok Haameri poeg. Tema vanaonud olid kunstnik Eerik Haamer ning arhitekt Eugen Haamer. Naatan Haameri vend Markus Haamer on samuti vaimulik ning teine vend Siimon Haamer teoloog.
Kwara osariik
Kwara osariik on 1. järgu haldusüksus (osariik) Nigeerias. Asub riigi lääneosas ja piirneb läänes Beniniga.
Osariik jaguneb 16 kohaliku omavalitsuse üksuseks.
Valdav osa elanikest on jorubad.
Star Z-45
Star Modelo Z-45 on Hispaania püstolkuulipilduja. See konstrueeriti Saksa relva MP 40 eeskujul ning seda tootis relvatehas Star Bonifacio Echeverria.
Essu vald
Essu vald (saksa keeles Jess) oli vald Virumaal Haljala kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893.
Stjepan Radić
Stjepan Radić (11. juuni 1871 – 8. august 1928) oli horvaadi poliitik. Ta asutas Austria-Ungaris ja Serblaste, Horvaatide ja Sloveenide Kuningriigis tegutsenud Horvaatia Talurahvapartei (HPSS).
Teda tuntakse horvaatide üheks poliitiliseks jõuks ühendajana. Radić oli kogu oma karjääri vältel vastu serblaste ülemvõimule ning temast sai üle riigi tuntud poliitik. 1928. aastal tulistas Rahva Radikaalpartei saadik Puniša Račić teda parlamendi saalis. Ta suri mõni nädal hiljem 57-aastaselt haiglas kõhuhaava tõttu. Atentaat andis hoogu horvaatide ja serblaste vastandumisele ja parlamentaarse korra allakäigule, mis kulmineerus 1929. aasta 6. jaanuari diktatuuriga.
Hitse
Hitse (sitke, site), ka sitmed oli talumaadel käsitsi külvaja 3–5-sammu laiune külviala või külvaja tööjärge märkinud külvikriipsud ehk vaod.
Hitsega määratud ala nimetati külvirind. Kriipsud või vaod veeti põllule jalakannaga, külvikonksuga või hitsmeadraga.
Thomas Malthus on surnud, mu arm
"Thomas Malthus on surnud, mu arm" on ansambli August Hunt 2011. aasta singel. Singel pärineb albumilt "Meie aeg on käes ...". Laulu video sai 2011. aastal kodumaiste muusikavideote edetabelis Eesti TOP 50 esikoha. Video režissöör on Andzei Matsukevits.
Ondo osariik
Ondo osariik (joruba Ìpínlẹ̀ Òndó) on 1. järgu haldusüksus (osariik) Nigeerias.
Ondo osariik moodustati 1976. aastal. 1996 eraldati osariigist Ekiti osariik.
Osariik jaguneb 18 kohaliku omavalitsuse üksuseks.
Valdav osa elanikest on jorubad.
Tommi Mäkinen
Tommi Antero Mäkinen (sündinud 26. juunil 1964 Jyväskylä vallas) on soome endine rallisõitja ja neljakordne maailmameister ning endine
Toyota rallitiimboss. Mäkinen tuli aastatel 1996–1999 maailmameistriks. Kokku osales ta 139 MM-sarja kuuluval rallil ja võitis neist 24. Esikolmikusse tuli ta 45 korral. Ta võitis MM-sarjas 362 kiiruskatset ja kogus kokku 544 punkti.
Venjov
Venjov on linn Venemaal Tula oblastis, Venjovi rajooni halduskeskus. Asub Tulast 52 km idas Venjovka jõe kaldal.
Venjov kuulus 15. sajandi lõpust Moskva vürstiriiki ja asus selle lõunapiiril.
1777. aastal sai Venjov maakonnalinnaks. 1897. aastal loendati linnas 5167 elanikku. 2020. aasta alguses oli linnas 13 883 elanikku.
Dejan Jakovic
Dejan Jakovic (sündinud 16. juulil 1985 Karlovacis, Horvaatias) on Horvaatia päritolu Kanada jalgpallur, kaitsja.
Ta mängib 2017. aastast Põhja-Ameerika jalgpalliliiga North American Soccer League klubis New York Cosmos.
Kanada rahvuskoondises tegi ta debüüdi 30. jaanuaril mängus Martinique'i vastu.
Ta lõi oma esimese värava rahvuskoondises 2017. aasta CONCACAF Gold Cupi esimeses alagrupimängus 7. juulil Prantsuse Guajaana vastu.
Ta on esindanud Kanadat koondisemängudes veel ka 2009. ja 2015. aasta CONCACAF Gold Cupil.
Julia Barysenka
Julia Barysenka (valgevene keeles Юлія Барысенка; 4. märts 1990 Tallinn – 23. juuli 2018) oli Valgevene jalgpallur (kaitsja).
Surm
Barysenka suri 23. juulil 2018. Esialgsete teadete järgi ta uppus.
Süütunne
pisi|"Kinniseotud hing, kunstnik" [[Elihu Vedder]]
Süü on kognitiivne või emotsionaalne tunne, mida kogeb inimene, kes usub või mõistab, ka ebatäpselt, et ta on eksinud enda käitumisnormide vastu või on rikkunud üldist moraalset standardit ja kannab olulist vastutust selle rikkumise pärast. Süü on tihedalt seotud mõistega kahetsus.
Psühholoogia
Süü on oluline tegur obsessiiv-kompulsiivne häire sümptomite jätkumisel. Süüd ja sellega seotud põhjused, väärtused ja puudused on ühised teemad nii psühholoogias kui psühhiaatrias. Nii spetsialistidele kui tavainimesle on süü on afektiseisund, milles inimene tunneb, et on endaga konfliktis oma tegude või tegematajätmiste pärast. See tekitab tal tunde, mis ei kao lihtsalt südametunnistuspiinade pärast. Sigmund Freud kirjeldas seda kui ego ja superego (ülimina) vahel toimuvat võitlust. Süütunne on Freudi arvates "ilmselt ainult hirm armastusest ilma jääda, "sotsiaalne" hirm". Freud leiab, et alateadvust takistab süütunne, mis on kõige raskem takistus, mida ületada."
Psühhopaatidel puudub süütunne
Inimestel, kellel on sügavad psühhopaadi omadused, puudub tõeline süütunne ja vajadus kahetseda, kui nad on teistele haiget teinud. Selle asemel leivad nad oma tegudele ratsionaalsed põhjused, süüdistavad kedagi teist või eitvad, et midagi toimus. Inimene, kellel on psühhopaatia, kaldub vägivaldsusele teiste ja enda vastu. Neil on halvastiarenenud võime tulevikku ette planeerida. Psühhopaadid ei pea end kunagi süüdlaseks, kuna nad teevad ükskõik mida, et saada endale tingimusteta kasu. Inimene, kes ei tunne süüd ega kahetsust, ei oma ka mingit vajadust ennast süüdistada, kui nad on teistele haiget teinud. Kõrge psühhopaatiaga inimene suudab alati oma tegusid positiivselt põhjendada ja süü teiste kanda jätta. Psühholoogid näevad seda kui osa moraalsete põhjenduste puudumisest ja võimetust olukordi hinnata moraalsest vaatenurgast ning võimetust teiste inimestega emotsionaalseid sidemeid luua, kuna neil puudub empaatia.
Muttereralmbahn
Muttereralmbahn on trosstee Muttersis Tiroolis Austrias.
1954. aastal avati esimene trosstee, mis viis Muttersist populaarsesse Mutterer Almi suusakeskusesse. See rajatis, mis oli tuntud oma iseloomulike munakujuliste kabiinide poolest, suleti 2000. aastal.
Uus 8-inimese kabiinidega trosstee avati 5. jaanuaril 2006.
Clemente Rojas
Clemente Rojas Pérez (sündinud 1. septembril 1952 Cartagena del Chairás Caquetá departemangus) on Colombia endine poksija.
Rojas sai sulgkaalus (kuni 57 kg) 1972. aasta Müncheni olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Philip Waruingele (Keenia) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. Ta oli koos Alfonso Pérezega esimesed Colombia poksijad, kes võitsid olümpiamängudel medali.
Rojas poksis septembrist 1974 kuni novembrini 1983 elukutselisena. Ta pidas kokku 27 kohtumist, millest võitis 9 (neist 4 nokaudiga) ja kaotas 15 (neist 2 nokaudiga) kohtumist ning 3 kohtumist jäi viiki.
Hain Hõlpus
pisi|Hain Hõlpus [[Georg Otsa nimeline Tallinna Muusikakool|Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli hoovis (2007)]] Hain Hõlpus (sündinud 13. jaanuaril 1972 Tallinnas) on eesti pianist ja helilooja.
Ta on lõpetanud 1995. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia professor Kuno Arengu dirigeerimisklassis. Lisaks klassikalisele klaverile on ta õppinud rütmimuusika klaverit Olav Ehala juures ja täiendanud end mitmel meistrikursusel.
1994. aastast töötab ta Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis rütmimuusika osakonna klaveriõpetajana ning 2016. aastast Tallinna Ülikooli Balti Filmi- ja Meediakooli muusikateooria ja heliloomingu lektorina. 1996. aastast tegutseb ta Teatris Varius, kus ta on olnud etenduste muusikajuht. Variuse teatriga on esinemised viinud teda USAsse, Kanadasse, Austraaliasse ja paljudesse Euroopa riikidesse.
Klahvpillimängijana on Hain Hõlpus osalenud Eesti Riikliku Sümfooniaorkestri, Pärnu Linnaorkestri, Estonian Dream Big Bandi, ansamblite Modern Fox ning Gerli Padar & The Moon koosseisus. Pianistina on tema valdkonnaks peamiselt popjazz ja kergemuusika. Ta on teinud koostööd paljude solistide ja ansamblitega, näiteks Marju Kuudi, Tõnis Mägi, Mare Väljataga, Ivo Linna, Liisi Koiksoni, Margus Vaheri, Kaire Vilgatsi, Kelli Uustani ja Jana Kasega ning ooperisolistide Mati Turi, Priit Volmeri ja René Soomiga. Pikemat koostööd on ta teinud laulustuudiotega Musamari ja Meero Muusik ning Pärnumaa noorte solistide festivaliga Sügisulg.
Hain Hõlpus on kirjutanud lastelaule ja popmuusikaseadeid, koorilaule ja rahvamuusikal põhinevat muusikat kooridele. 2002. aastal kõlas tema looming esimest korda laulupeol, kus noormeestekoor esitas tema seade Andres Valkoneni teosest "Leib jahtub". 2019. aastal XXVII juubelilaulupeol kõlas segakooride esituses Hain Hõlpuse "Kannel".
Hageri-Mäeküla vald
Hageri-Mäeküla vald (saksa keeles Pastorat Haggers-Mähküll) oli vald Harjumaal Hageri kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1867 ja siis eraldus Mäeküla vald eraldi vallaks.
Lenini mälestusmärkide loend
Siin on loetletud Vladimir Lenini auks püstitatud mälestusmärgid.
Pälvimus
Pälvimus (sanskriti keeles puṇya; paali keeles puñña; tiibeti keeles bsod nams; hiina keeles 功德 gongde; jaapani keeles kudoku) on budismis virgumist soodustav tegur, mida saadakse heategude, ohverdamise, annetamise, õige mõtlemise vm teel.
Pälvimuste kogumist peetakse mahajaanas väga oluliseks ja nende hulk ehk pälvimuste kuhi (sanskriti keeles puṇyaskandha) võib olla loendamatu. Samas ei pruugi oluline olla pälvimuste kogumine iseendale, vaid neid võib olendite heaks tehtud teadvustatud ja sihipärase toimimisega anda kõigile.
Mahajaanas annab mõistmine võrratult rohkem pälvimusi kui näiteks tavaline budadele ohverdamine või tavalised heateod.
2017. aasta Euroopa U23 meistrivõistlused kergejõustikus
pisi|[[Zdzisław Krzyszkowiaki staadion]] 2017. aasta Euroopa U23 meistrivõistlused kergejõustikus toimusid 13.–16. juulini Poolas Bydgoszczis Zdzisław Krzyszkowiaki staadionil. Need olid järjekorras 11. Euroopa U23 meistrivõistlused kergejõustikus. Varem olid Euroopa U23 meistrivõistlused kergejõustikus toimunud Bydgoszczis
Medalitabel
{{legend|#ccccff|Korraldajariik|border=solid 1px #AAAAAA}}
Karl Madsen
thumb|150px|Karl Madsen
Elukäik
Karl Madsen sündis Kopenhaagenis kunstnike peres. Pärast riikliku gümnaasiumi Sorø Akadeemia lõpetamist astus ta 1871. aastal Christian Vilhelm Nielseni kunstikooli. Aastatel 1872–1876 õppis Madsen Taani Kuninglikus Kunstiakadeemias ja 1876–1879 Pariisis.