cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Elisabeth, Inglismaa kuninganna
Ajalugu
Kasutatud lugusid varasematest ebaedukatest Napoli ooperitest Ciro in Babilonia, Aureliano in Palmira ja Sigismondo. Avamäng ja finaal on Aureliano in Palmirast. Sama avamängu kasutas Rossini neli kuud hiljem veel Il barbiere di Siviglias, kus ka Rosina esimene aaria pole palju erinev Elisabetta I vaatuse aariast „Questo cor ben lo comprende”.
Esietendus, mis avas teatri sügishooaja, oli triumf vaatamata heliloojate Simon Mayri ja Giovanni Paisiello pooldajate vastuseisule. Etendusega tähistati ka Sitsiiliast pärit printsi Francesco nimepäeva. Seetõttu oli kohal kuningas Ferdinand I koos oma õukonnaga. Ooperit mängiti Teatro San Carlos kuni oktoobrini ja sellega avas teater ka karnevalihooaja 26. detsembril. Pärast väljatulekut oli üks Rossini tähelepanuväärsemaid teoseid ning kuni 1840. aastani järgnesid esietendused paljude Itaalia linnade ooperimajades. Pärast Napoli edu levis  Elisabetta Euroopa ja Ameerika teatritesse ning püsis rahvusvahelise tähelepanu all peaaegu 19. sajandi keskpaigani. Esietendused olid Barcelonas (1817), Londonis (1818), Dresdenis (1818, 1819), Viinis (1818, 1822), Peterburis (1820 vene keeles), Pariisis (1822 itaalia keeles), Berliinis (1824), Odessas (1830) ja Mehhiko (1834). Vajus aga siis rohkem kui sajandiks unustusse.
1953. aastal tegi Itaalia raadio ooperist spetsiaalse salvestuse, pühendades selle kuninganna Elizabeth II kroonimispidustusteks. Alates 1975. aastast on oopus olnud aeg ajalt mõne maailma juhtiva ooperiteatri mängukavas. Seda on nähtud Palermos (1970), Arlesis (1975), Torinos (1975), Napolis (1991), New Yorgis (1998), Buenos Aireses (2004) ja Pesaros Rossini festivalil (2004).
Elisabettat on erinevate solistide koosseisuga helisalvestatud 1953, 1971, 1975, 1985, 1999, 2002. aastal.
Samal teemal on kirjutanud oopereid: Pavesi (1810), Carafa (1818), Donizetti (Roberto Devereux, 1837), Giocometti (1853), Klenau (1939), Walter (1939), Britten (Gloriana, 1953) ja Fortner (1972).
Rollid
-         Elisabetta (sopran), Inglismaa kuninganna Elizabeth I
-         Leicester (tenor), krahv, kuningliku kaardiväe komandör
-         Matilde (sopran), Leisesteri salajane abikaasa
-         Norfolk (tenor), hertsog
-         Guglielmo (tenor), kuningliku kaardiväe kapten
Süžee
Tegevus toimub Londonis 16. sajandi alguses Whitehalli palee troonisaalis, palee ruumides ja Londoni Toweris kuninganna Elizabeth I valitsemisajal. Kuninganna kuuleb Norfolki hertsogilt, et tema favoriit krahv Leicester on salaja abiellunud Mathildega, ühe Mary Stuarti sugulasega. Tal ei õnnestu veenda Norfolki Mathildest loobuma, mistõttu Elisabetta laseb ta vangistada ja ähvardab hukata. Peagi mõistab kuninganna, et tegemist on Norfolki intriigi ja mahhinatsioonidega. Ta on suuremeelne ja annab Leicesterile ning Mathildele andeks ning mõistab reeturist Norfolki surma.
Muusikalood
-         Elisabetta aaria „Questo cor ben lo comprende”
-         Leicesteri, Matilde, Enrico ja Elisabetta kvartett „Qual colpo inaspettato”
-         Ansambel kooriga „Duce, in tal guisa”
-         Elisabetta ja Matilde duett „Non bastan quelle lagrime”
Sarcidano
Sarcidano on ajaloolis-geograafiline piirkond Itaalias Sardiinia saare keskosas.
Elisabeth, Inglismaa kuninganna
Muusikalood
-         Leicesteri, Matilde ja Elisabetta tertsett „L’avverso mio destino”
Sarcidano
Piirkonnas on Lõuna-Sardiinia provintsi 11 valda: Escolca, Genoni, Gergei, Isili, Laconi, Nuragus, Nurallao, Nurri, Orroli, Serri ja Villanova Tulo. Sarcidano piirneb Barigadu, Marmilla, Trexenta ja Barbagia di Belvi piirkonnaga.
Elisabeth, Inglismaa kuninganna
Muusikalood
-         Leicesteri aaria „Sposa amata”
-         Norfolki aaria kooriga „Più lieta, più bella"
-         Koor „Vieni, o prode"
-         Leicester ja Matilde duett „Incauta! che festi!"
-         Matilde kavatiin „Sento un'interna voce"
-         Norfolki ja Elisabetta duett „Perchè mai, destin crudele"
-         Elisabetta, Matilde ja Leicester tertsett „Pensa che sol per poco"
-         Koor „Qui soffermiamo il piè"
-         Norfolki kavatiin „Deh! troncate – i ceppi suoi"
-         Elisabetta aaria „Bell’alme generose”
-         Leicesteri aaria „ Della cieca fortuna"
-         Leicester ja Norfolki duett „Deh! scusa i trasporti"
-         Finaal „Fellon, la pena avrai"
Otto Tint
Otto Tint (3. märts 1901 Sõmerpalu vald, Võrumaa – 12. veebruar 1945) oli Sõmerpalu vallavanem.
Liustikujärvesete
Liustikujärvesete ehk limnoglatsiaalne sete on jääpaisjärves ja jääjärves settinud sete.
Otto Tint
Ta oli kaitseliitlane, Võru põllumeeste konvendi liige ja 1940. aastal Sõmerpalu vallavanem.
Liustikujärvesete
Liustikujärvesete koosneb kihiliselt settinud peenematest purdosakestest. Suvel settib peamiselt sulavete poolt toodud liiv ja aleuriit, talvel aga savimineraalid. Tüüpiliseks setteks on viirsavi.
Otto Tint
1941. aastal oli ta Osula aleviku metsavendade grupi juht, valiti valla Omakaitse juhiks. 10. juulil võttis omavalitsuse juhtimise üle ja 12. juulil määrati Võru maavalitsuse poolt vallavanemaks.
Liustikujärvesete
Liustikujärvesetetest moodustunud tüüpilised pinnavormid on mõhnad.
Otto Tint
Otto Tint kirjutas 1942. aastal oma mälestused Suvesõjast. Ta arreteeriti NKVD poolt 11. septembril 1944 ja hukati.
Jaamamõisa oja
Jaamamõisa oja ehk Juudaoja on oja Tartus. Tartu äärest algav oja voolab paar kilomeetrit maa peal kuni Jaama tänavani, sealt edasi Annelinna tänavate alustes veetorudes ligi kolme meetri sügavusel ning suubub Emajõkke Turusilla juures.
Selle kaldal asub endine Jaama mõis.
In My Secret Life
"In My Secret Life" on Kanada laulja ja laulukirjutaja Leonard Coheni esitatud laul, mis anti välja singli ja muusikavideona. Laul ilmus tema 2001. aasta albumil "Ten New Songs".
Video
Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:In My Secret Life seisuga 4.04.2015.
Jenaro Talens
Jenaro Talens (sündinud 14. jaanuaril 1946 Tarifas) on hispaania kirjandusteadlane, luuletaja ja tõlkija.
Ta on töötanud Valencia Ülikoolis ja Genfi Ülikoolis. Avaldanud enam kui 20 hispaaniakeelset luulekogu. Tõlkinud Shakespeare'i, Goethe, Hölderlini, Becketti, Walcotti, Trakli tekste.
Teosed eesti keeles
Mõned tema luuletused on avaldatud ajakirjas Akadeemia (aprill 2015) Kaisa Lingi tõlkes. Jenaro Talens esines 7. ja 8. mail 2015 Tartu Ülikoolis ning "Prima Vista" kirjandusfestivalil.
Arendaja
Arendaja võib olla inimene mitmel elualal.
Ihtüoloog
Ihtüoloog ehk kalateadlane on teadlane, kes tegeleb kalade uurimisega.
Ällivere
Ällivere (kirjakeeles varem ka Ellivere) oli küla Järvamaal, ajalooliselt Kapu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pikevere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Koeru kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pikevere külaga.
1565 on esimest korda mainitud nime Ellever (kirja pandud hiljem), seejärel 1750 Ällifer.
Ulvi Wirén
Ulvi Wirén (sünnimi Ulvi Kärbo; 1. abielus Ulvi Johansson; sündinud 1963. aastal Tartus) on eesti kirjanik, kes kirjutab peamiselt soome keeles.
Ta lõpetas 1992. aastal Tartu Ülikoolis ravi eriala.
1998. aastast elab ta Soomes ja töötab Espoos masseerijana.
Lechtali Alpid
thumb|Parseierspitze ja Grinneri liustik
Lechtali Alpid (saksa: Lechtaler Alpen) on mäestik Lääne-Austrias ja osa suuremast Põhja-Lubjakivialpidest. Saanud nime Lechi jõelt, mis kuivatab neid põhjasuunas Saksamaale, hõlmavad Lechtali Alpid Austria Tirooli ja Vorarlbergi liidumaad ning on tuntud oma mitmekesise kivimistruktuuri poolest.
Kõrgeim tipp Lechtali Alpide idaosas on silmapaistev Große Schlenkerspitze (2827 m).
Kati Thanda – Eyre'i järve rahvuspark
Kati Thanda – Eyre'i järve rahvuspark (Kati Thanda-Lake Eyre National Park, varasema nimega Eyre'i järve rahvuspark) on Austraalia rahvuspark.
Rahvuspargi pindala on 13 488 km² ja seal kaitstakse kõrbemaastikku, riigi suurimat soolajärve ning Austraalia mandri madalaimat punkti.
Roela järv
Roela järv (ka Roela tiik, Ruila järv) on järv Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Roela alevikus. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 597 m.
Ain Fjodorov
2017. aasta rogaini maailmameistrivõistlustel Lätis Rāzna rahvuspargis sai ta koos Sander Mirmega 5. koha. 2018. aasta rogaini Euroopa meistrivõistlustel Ukrainas võitis ta koos Sander Mirmega hõbeda. Koos abikaasa Reeda Tuula-Fjodoroviga võitis ta 2020. aasta rogaini EM-il Lätis Tukumsi lähedal segavõistkondade arvestuses hõbeda ja 2021. aastal Otepääl kulla.
2015. aastal tuli ta koos Eleri Hirve ja Rene Käsikuga Eesti meistriks seiklusspordis.
Eesti meistrivõistlustel orienteerumises on ta võitnud mitmeid medaleid veteranide vanuseklassides (M35 ja M40).
Bellevue suvemõis
Bellevue suvemõis (Belvijas muižiņa, ka Volkovica muiža ja Pavlovica muiža, saksa keeles Bellevue) on suvemõis Lätis Riia linnas Ziepniekkalnsi asumis. Peahoone aadress on Bauskas ielā 48
Äntu-Karjamaa
Äntu-Karjamaa oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Rastla küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Rastla külaga.
Bellevue suvemõis
Mõisa barokne peahoone rajati XVIII sajandi kolmandal veerandil. 1930. aastatel kuulusid suvemõisa hooned Buragsite perele.
Ain Fjodorov
Ta on ettevõtte Aarain Furniture OÜ juhatuse liige.
Sarviksitikas
Sarviksitikas (Copris lunaris) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Ta elab ka Eestis.
August Trankmann
August Johannes Trankmann (15. august 1883 Tallinn – 1. mai 1936 Tallinn) oli eesti ettevõtja.
August Johannes Trankman õppis Tallinnas ning töötas Tallinnas ja Venemaal mitmes suuremas laevamaakleri ja speditsioonikontoris. 1915. aastal asutas Arhangelskis A. J. Trankmann & Ko nime all laevamaakleri ja speditsiooni kontori, kus töötas kuni 1918. aastani, kuni siirdus Tallinna.
1919. aastast jätkas Tallinnas (Pikk 43–8) A. J. Trankmann & Ko firma nimetuse all laevamaakleri ja speditsioonitegevust, olles üks esimestest, kes Eesti vabariigi alguspäevil sellel alal Eestis tegutses. 1924. aastal nimetati August Trankmann Argentina vabariigi asekonsuliks Eestis.
Meriküla vald
Meriküla vald (saksa keeles Merreküll-Koerafer) oli vald Virumaal Viru-Jaagupi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1883–1893 ja siis liideti see vald Küti vallaga.
Äntu-Tagaküla
Äntu-Tagaküla oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Rastla küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Rastla külaga.
Sõbra tänav (Rakvere)
Tänav on 83 meetrit pikk ja ligikaudu 8,5 meetrit lai. Sõbra tänav on umbtänav ja asub Palermo linnaosas. Sõbra tänav saab alguse Tartu tänavalt ja on suunaga lääne poole, linna puistu suunas. Tänav lõpeb Palermo metsa kinnistu piiril.
Tänava ääres paikneb neli ühepereelamut koos abihoonetega, hooned on rajatud 20. sajandi teises pooles.
Suure-Jaani linnavolinike loend 1934
14. ja 15. jaanuaril 1934 valiti Suure-Jaani linnavolinikeks (RTL 1934, 14):
Kunda paisjärv
Kunda paisjärv on järv Lääne-Viru maakonnas Kunda linnas. Veekogu pindala on 0,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 167 m.
Rein Kivi
Rein Kivi (sündinud 1981) on eesti saalihokimängija.
Ta on mänginud klubis Jõgeva SK Tähe.
Ta on Eesti saalihokikoondise mängija.
Jarkko Saastamoinen
Jarkko Saastamoinen (sündinud 27. juulil 1983) on soome saalihokimängija.
Montpellier HSC
Montpellier Hérault Sport Club on Prantsusmaa jalgpalliklubi, mis mängib riigi kõrgliigas.
Jarkko Saastamoinen
Aastal 2006 mängis ta Eesti klubis Jõgeva SK Tähe.
Montpellier HSC
Algne klubi asutati 1919, kuid praeguse kuju sai see 1974.
Sybaris
pisi|400px|Väljakaevatud varemed Sybarise arheoloogiapargis. Sybaris (Σύβαρις) oli Suur-Kreeka linn, mis asus Taranto lahe ääres.
Sander
Sander on mehenimi. See nimi on mugandus nimest Aleksander.
Montpellier HSC
Klubi kodustaadion on Stade de la Mosson Montpellier's.
Sybaris
Linn asutati 720 eKr ning eksisteeris kuni aastani 445 eKr.
Sander
Nime soomekeelne variant on Santeri.
1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Sander 3265 mehel. Sander on Eestis levikult 39. mehenimi. Sander oli keskmiselt 21 aasta vanune (mediaanvanus oli 22).
Kõige populaarsem oli eesnimi Sander vanuserühmas 20–24, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 77,41 ning Saare maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 43,78.
Sybaris
Praegu on see paik Cosenza provintsis Itaalias.
Linna varemed leiti 1960ndatel ning alustati nende väljakaevamist.
Annike Laigo
Elukäik
Annike Laigo õppis aastail 1988–1991 Tartu Kunstikoolis. 1993–1995 Bornholmil ja Koldingi Disainikoolis Taanis. Annike Laigo on lõpetanud Eesti Kunstiakadeemia tekstiilieriala 2000. aastal. Aastatel 2003–2004 täiendas ta end Aalto Ülikoolis Helsingis.
Montpellier HSC
Klubis mänginud tuntumad jalgpallurid on Laurent Blanc, Eric Cantona, Roger Milla ja Carlos Valderrama.
2001. aastast on klubil ka naiskond.
Praegune meeskond
''Seisuga 25. august 2020''
Ärina-Kännu
Ärina-Kännu oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Ärina küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Ärina külaga.
Kihniö vald
Kihniö on vald Soomes Pirkanmaa maakonnas.
Valla pindala on 390,50 km², millest 33,39 km² on siseveekogude all.
pisi|tühi|Kihniö kirik
Signaalvähk
Signaalvähk ehk tähnikvähk (Pacifastacus leniusculus) on kümnejalaliste seltsi jõevähklaste sugukonda kuuluv loomaliik.
Tema looduslik levila on läänepoolses Põhja-Ameerikas. Eestis levib kui invasiooniohtlik võõrliik.
Introdutseerimine Euroopasse
Kuivõrd Euroopas pärismaine jõevähk kannatab tugevasti vähikatku käes, mis levib püügivahendite kaudu veekogust veekogusse, otsis Rootsi bioloog Gunnar Svärdson liiki, keda võiks kasvatada vähikatku ohuta. Ta introdutseeris Ameerikast signaalvähi Rootsi veekogudesse 1960ndate algul. See oli liigi introdutseerimise algus Euroopasse. Peatselt viidi liik ka Jaapanisse. Teda hakati mitmel pool kasvandustes kasvatama, näiteks 1970ndatel Inglismaal.
Kuigi signaalvähk ei haigestu vähikatku, jäeti alul tähele panemata, et ta siiski kannab seda haigust edasi ning on kohalikule liigile seetõttu ohtlik. Samuti on signaalvähk viljakam ja elutingimuste suhtes vähem nõudlik kui jõevähk.
Levik Eestis
left|thumb|Noor signaalvähk liigutamas oma värvilaikudega sõrgu, nii justkui semaforidena signaliseerides. See andis Gunnar Svärdsonile põhjuse "signaliseerimist" liigi rahvuskeelses nimetuses kasutada. Signaalvähki leiti Eestis vähiuuringute käigus 2008. aastal Mustjõest Harjumaalt ja 2010. aastal Saaremaalt Riksu ojast. 2012. aastast on neid tabatud ka Vääna jõest Harju maakonnas.
Saaremaalt Riksu ojast leiti signaalvähke esialgu vaid mõnesajameetriselt jõelõigult, mis jäi Lõmala-Lümanda maanteel paiknevast Riksu sillast üles- ja allavoolu. Vähi levila laienes aga kiirelt ja hõivab nüüdseks juba oja kesk- ja ülemjooksu. 2014. aastal paigutati ligi viie kilomeetri pikkusele ojalõigule 98 vähimõrda, millega tabati 286 signaalvähki, kuid enam mitte ühtegi jõevähki.
Võõrliigi nagu signaalvähk ümberasustamine on Eestis keelatud ja selle eest võidakse määrata rahatrahv kuni 300 trahviühiku ulatuses.
Eesti Maaülikool uurib laboris signaalvähki, et ohjeldada tema levikut ja kaitsta jõevähki.
Lõuna-hõbekajakas
pisi|Lõuna-hõbekajakas
Lõuna-hõbekajakas (Larus michahellis) on kajaklaste sugukonda kuuluv linnuliik.
Teda võib näha ka Eestis.
Elert Kruse
Elert Kruse (ka Eilard, Eilart, Eilert, Elehard Kruse (Krause); läti Elerts Krūze; surnud 1587 Preisimaal) oli Liivimaa aadlik, viimane Tartu piiskopkonna stiftifoogt aastatel 1550–1560.
Kruse osales Liivi sõja eelsetes Liivimaa saatkondades Moskvasse, mis püüdsid Tartu maksu tingimusi revideerida. Kui venelased olid Tartu piiskopkonna 1558. aastal vallutanud, otsustas Kruse koos oma kaaslase Johann Taubega (Johann Tuwe) Ivan IV poolele üle minna. Oletatavasti just nende eestkostel lubati 1568. aastal Venemaale küüditatud Tartu saksa elanikkonnal 1569. aastal koju naasta. Kruse ja Taube tegutsesid ka selle nimel, et hertsog Magnust ja Ivan IV lähendada.
Pärast 1571. aastat, kui venelaste Tallinna piiramine ebaõnnestus, püüdis Magnus ajada oma süüd tsaari silmis Kruse ja Taube kaela. Nood omakorda otsustasid minna üle Poola poolele. Vandenõulased võtsid ühendust Poola kuninga Sigismund Augustiga. Enda poole värvati ka mõisameeste lipkonna ülem, rittmeister Reinhold von Rosen. 1571. aasta 12. oktoobril üritasid Kruse ja Taube linnas võimu võtta, ent katse kukkus läbi. Kaks peasüüdlast põgenesid Poola ja Rosen sai surma, Vene väed maksid aga tartlastele kätte kolmepäevase tapatalguga. Alustuseks tapeti Maarja kirikus kõik kirikulised eesotsas õpetajaga, hiljem küüditati ellujäänud Moskvasse, kus neile eraldati Narva ja Tartu slobodaa (eeslinn). Tapmisest ja küüditamisest pääsesid vaid eeslinnade, peamiselt Ülejõe venelastest asukad.
Krusele kuulus Tartu piiskopkonnas Krootuse mõis (Alt-Köllitz) Kanepi kihelkonnas ja Kiuma mõis (Kioma) Põlva kihelkonnas (need asusid hilisemal Võrumaal), ning vene võimu ajal Mäksa mõis (Mekshof) Võnnu kihelkonnas (hilisemal Tartumaal).
Hiljem Poola teenistuses olles kuulus Krusele kuni 1585. aastani Turaida linnus.
Perekond
Elert Kruse oli abielus Katharina Tiesenhauseniga, kelle vanemad olid Dietrich von Tiesenhausen ja Maria (May) Uexküll Vigalast. Abikaasa vanaisa Otto Uexküll oli Vigala mõisnik ja vanaonupoeg Johann von Uexküll (surnud 1583) Mõniste mõisnik, hertsog Magnuse õuemarssal ja nõunik (1560–1571), Taani kuninga Frederik II Saaremaa asehaldur (1576–1579). Abielust sündisid:
Tema lesestunud abikaasa Katharina abiellus hiljem Kuldīga linnusepealiku Walther von Delwigiga (surnud 1627/29), kellele 1596. aastast kuulus Vigala mõis.
Selisoo Suurlaugas
Suurlaugas (Selisoo (ka Seli Suurlaugas, Suur Kõrve Suurlaugas) on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Metskülas. Veekogu pindala on 2,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1252 m. Järves on üks saar.
Oonurme vald
Oonurme vald (saksa keeles Onorm) oli vald Virumaal Viru-Jaagupi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Tudulinna vallaga.
Nummurmuiža mõis
Nummurmuiža mõis (Nummurmuiža, saksa keeles Nummershof) oli poolmõis Lätis Riia linnas Ziepniekkalnsi ja Bišumuiža asumis.
Mõisa hoonetest pole midagi säilinud, isegi nende asukohta saab määrata vaid ligilähedaselt, saja meetri raadiusega alal.
Jõevähklased
Jõevähklased (Astacidae) on kümnejalaliste seltsi kuuluv sugukond.
Perekonnad
Jõevähklaste hulka kuulub kolm perekonda kokku 13 liigiga:
Pere tänav
Tänav on 84 meetrit pikk ja ligikaudu 8 meetrit lai. Pere tänav on umbtänav ja asub Palermo linnaosas. Pere tänav saab alguse Tartu tänavalt ja on suunaga lääne poole, linna puistu suunas. Tänav lõpeb Palermo metsa kinnistu piiril.
Tänava ääres paikneb viis ühepereelamut koos abihoonetega, hooned on rajatud 20. sajandi teises pooles.
Timothy Morton
Timothy Bloxam Morton (sündinud 19. juunil 1968) on ökofilosoof. Ta töötab Rice'i Ülikoolis Ameerika Ühendriikides.
Elmar Lepp
Elmar Lepp (9. juuni 1896 Puurmani, Tartumaa – 19. oktoober 1943 Rõbinsk, Jaroslavli oblast, Venemaa) oli eesti sporditegelane.
Ta oli 1921. aastal Eesti esimeste suusatamismeistrivõistluste üks algatajaid.
Täru
Täru oli küla Virumaal, ajalooliselt Karitsa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Levala küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rakvere kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Levala külaga.
Külast on teateid alates umbes 1900 (Терро).
Krakės (Mosėdise vald)
Krakės (žemaidi Krakes) on küla Leedus Skuodase rajoonis Mosėdise vallas Bārta jõe ääres.
Külla ulatub osaliselt Natura 2000 ala Mosėdise ümbruskond.
Muinsuskaitse all on Krakėse kivi ehk Stabakūlis. Kivi on 1 meetri kõrgune, 80 cm pikkune ja 40 cm laiune. Tänapäeval on see ligi poole meetri sügavusel maa sees, varem seisis see aga väiksematest kividest alusel. Kuni XX sajandi alguseni kasvas kivi ümbruses ka tammik. Rahvasuu kohaselt olnud see ennevanasti hiis. Tegemist olevat kiviks muutunud vanuväe komandöriga. Kiviks muutunud ta hetkel, mil suunas kahuritoru Mosėdise kirikule ja hakkas süütikut süütama. Seal olevat ka leeris olnud Rootsi väed, kelle edasiliikumise peatas pakane. Kivi juures asunud rootslaste staap, mis andnud ka kivile nime. Lumesulamisvee taandumist ja teede tahenemist oodates püstitanud rootslased siis ka selle kivi. Kivi tähistanud paika, kuhu nad matsid oma kulla. Arheoloogilistel uuringutel aastal 1971 ei õnnestunud kivi püstitamisaega välja selgitada.
Karl Lukk
Karl Lukk (6. detsember 1887 Tähtvere mõis – 17. november 1970 Tartu) oli Eesti kergejõustiklane ja sporditegelane.
Ta osales 1912. aasta Stockholmi olümpiamängudel 10 km käimises, mille küll katkestas.
Ta oli maletegelase Eduard Luki onu.
Spišské Vlachy
Spišské Vlachy (ungari keeles Szepesolaszi, saksa keeles Wlachi, Wlachy, Wallendorf) on linn Slovakkias Košice maakonnas Spišská Nová Vesi ringkonnas.
Aardla Külmajaam
pisi|Aardla Külmajaam 2018. aastal pisi|Aardla Külmajaam Aardla Külmajaam on Tartus Ränilinnas asuv 5,4 MW võimekuse ja ligi 1,3 km pikkuse jahutusvõrguga külmajaam, mis avati 2017. aasta juunikuus ja mille esialgne võimsus on arvestatud hetke põhikliendi Lõuna-Eesti suurima kaubandus- ja vaba aja keskuse, Lõunakeskuse, ja selle lähikonna hoonete vajadusi arvestades.
Spišské Vlachy
Geograafiline asend
Spišské Vlachy asub ajaloolises Spiši piirkonnas Hornádi nõos, Spišská Nová Vesist umbes 17 km idas ja Košicest ligikaudu 42 km loodes.
Aardla Külmajaam
Külmajaama haldab kontserni Fortum Tartu tütarettevõte Anne Soojus.
Spišské Vlachy
Ajalugu
Spišské Vlachyt on esmamainitud 1243. aastal. 8. novembril 1412 andis Sigismund Poola kuningale Władysław II Jagiełłole 16 linna Spišist, sealhulgas Spišské Vlachy, tagatiseks laenu eest, mida ta vajas sõjaks Veneetsiaga. 1772. aastal läks linn Esimese Poola jagamise tulemusel Habsburgide Austria keisririigi võimu alla.
Rahvastik
Slovakkia 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oli Spišské Vlachy elanikest slovakke 92,74%, mustlasi 1,12% ja tšehhe 0,21%. Rahvus oli teadmata 5,61%-l elanikest.
Aardla Külmajaam
Külmajaam töötab aastaringselt. Varakevadest kuni hilissügiseni kasutatakse jahutuseks jahutusmasinaid koostöös jahutustornidega ning talviti kasutatakse vajamineva jahutusenergia tootmiseks soojuspumpa.
Kogu tootmisprotsess täielikult automatiseeritud ja selle juhtimine toimub Tartu elektrijaama juhtimiskeskusest.
Lisaks Aardla Külmajaamale asub Tartus ka Tartu Kesklinna Külmajaam.
Puna-roojasitikas
Puna-roojasitikas (Aphodius fimetarius) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Põltsamaa linnavolinike loend
Põltsamaa linnavolinike loend loetleb Põltsamaa linna volikogu liikmeid.
2013
20. oktoobril 2013 toimunud kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel osutusid valituks:
2009
18. oktoobril 2009 toimunud kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel osutusid valituks:
PB (püstol)
PB (vene keeles Пистолет бесшумный ehk vaikne püstol; GRAU indeks 6P9) on integreeritud summutiga Nõukogude Liidu poolautomaatpüstol. PB põhineb Makarovi püstolil ning seda toodeti Iževski mehaanikatehases. 2013. aastal ühinesid Iževski mehaanikatehas ja Iževski aparaaditehas Kalašnikovi kontserniks, mis jätkas PB tootmist. Relv on kasutuses 1967. aastast.
Põltsamaa linnavolinike loend
2005
16. oktoobril 2005 toimunud kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel osutusid valituks:
2002
20. oktoobril 2002 toimunud kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel osutusid valituks:
1999
17. oktoobril 1999 toimunud kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel osutusid valituks:
1996
20. oktoobril 1996 toimunud kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel osutusid valituks:
1993
17. oktoobril 1993 toimunud kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel osutusid valituks:
1939
15. ja 16. oktoobril 1939 valiti ja Viljandi maavanema poolt kinnitati 30. oktoobril 1939 linnavolinikeks järgmised isikud, kelle volitused algasid 1. detsembril 1939. Loend avaldati samal päeval, 1. detsembrl 1939, Riigi Teataja Lisas (RTL 1939, 101).
1934
14. ja 15. jaanuaril 1934 valiti Põltsamaa linnavolinikeks (RTL 1934, 14):
1927. aasta Põltsamaa linnavolinikud
18. ja 19. detsembril 1926 valiti Põltsamaa linnavolinikeks :
1924 alevivolinikud
15. ja 16. detsembril 1923 aastal valitud Põltsamaa alevivolinikkude nimekiri.
Eestimaa (ajaleht)
Eestimaa oli ajaleht, mis ilmus 1917. aastal Tallinnas. Seda andis välja ja toimetas J. Ratasepp.
Ajaleht jätkas 1917. aastal suletud Tallinna Teataja numeratsiooni (number 245). Numbrid 246-280 ilmusid Teataja asemel. Ajaleht jätkas nimega Kodumaa (1917), seejärel Teataja (1918) ja 1918. aasta 11. märtsist Tallinna Teatajana.
Barbagia di Belvì
pisi|Piirkonna asend Sardiinias
Piirkonnas on kuus Nuoro provintsi valda: Aritzo, Belvi, Desulo, Gadoni, Meana Sardo ja Tonara. Barbagia di Belvì piirneb Barigadu, Mandrolisai, Barbagia di Seulo, Ogliastra ja Sarcidano provintsiga.
pisi|tühi|Desulo
Andrei Ilvest
Andrei Ilvest (2. mai 1846 Kärla kihelkond, Saaremaa – 1939) oli Eesti politseinik.
Ta osales Vene-Türgi sõjas, oli 34 aastat Kuressaares tolliametnik ja seejärel politseinik kuni pensionile minekuni 78-aastaselt, olles olnud riigiteenistuses 51 aastat.
Ta oli Kuressaare tuletõrje seltsi auliige. Maetud Kudjape kalmistule.
Koldjalg-hõbekajakas
Koldjalg-hõbekajakas (Larus cachinnans) on kajaklaste sugukonda kuuluv linnuliik.
Teda võib näha ka Eestis.
Uguri
Uguri oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Äntu küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Äntu külaga.
Külast on teateid hiljemalt 1970.
Andrus
Seisuga 2020. aasta 1. jaanuar oli Eestis eesnimi Andrus 3197 mehel. Andrus oli Eestis levikult 40. mehenimi. Andrus oli keskmiselt 48 aasta vanune (mediaanvanus oli 49). Kõige populaarsem on eesnimi Andrus vanuserühmas 50–54, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 72,75 ning Rapla maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 40,86.
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Andrus 12 ja Andruss 2 inimesel.
Nime ingliskeelne variant on Andrew.
Ohakvere veehoidla
Ohakvere veehoidla on veehoidla Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Ohakvere külas. Veekogu pindala on 9,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1201 m.
Tudu vald
Tudu vald (saksa keeles Tuddo) oli vald Virumaal Viru-Jaagupi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Roela vallaga.
Tarah Montbélialtz
Tarah MONTBELIALTZ (ka Tarah Geoffre Montbélialtz Xaintorxare; sündinud 1972. aastal Tallinnas) on Eesti päritolu luuletaja, kunstnik ja eesti luule prantsuse keelde tõlkija, elab Prantsusmaal.
Elulugu
Tarah on näitleja Ene Rämmeldi ning filmilooja ja publitsisti Vladimir-Georg Karasjov-Orgusaar/ Vladimir-Georg Karassev-Orgusaare poeg, sündinud Tallinnas.
2011. aastal käisid Ene Rämmeld, Vladimir-Georg Karasjov-Orgusaar/ Vladimir-Georg Karassev-Orgusaar ja Tarah Tartus Athena kinos Karassev-Orgusaare filmide autoriõhtu tarbeks.
Looming
Prantsusmaal on ta tõlkinud Triin Soometsa, Tõnu Trubetsky, Johnny B. Isotamme, Doris Kareva, Hando Runneli, Paul-Eerik Rummo, Leelo Tungla, Karl Ristikivi ja paljude teiste luulet.
YouTube’ist võib leida videote seeria, kus ta parodeerib ülbete kunstnike kohta käivaid klišeesid.
2013. aastal toimus Tarah' aktifotode näitus "Hermann Johanni nägemus" Viljandis Kondase keskuses.
2016. aastal osales näitustel Veneetsias ja Pariisis, jaanuaris 2017 Tallinnas. Fotonäitus olnud ka tema ema Ene kodulinnas Türil.
Kõnnu Ümmargune järv
Kõnnu Ümmargune järv (ka Ümmargune järv, 2. Kõnnu järv) on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Ongassaare külas. Veekogu pindala on 1,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 483 m.
Postimehe aasta inimene
Postimehe aasta inimene on nimetus, millega ajalehe Postimees toimetus tunnustab millegi poolest sel aastal silma paistnud inimest.
Aastail 1997–2001 valis aasta inimese Postimehe ajakiri Luup.
Heinrich Trankmann
Heinrich-Aleksander Taarma (1936. aastani Trankmann)  VR II/3 (17. detsember (4. vkj) 1900 Narva – 23. juuni 1941 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane, politseiametnik.
Heinrich Trankmann Narvas, õppis koolis Jõhvis ja Jõhvi ministeeriumikooli ja lõpetas pedagoogikaklassi algkooliõpetaja kutsega.
Eesti Vabadussõjas läks vabatahtlikuna Eesti Vabadussõtta ja teenis algul Kalevi Malevas, hiljem 6. jalaväepolgus.
16. juunil 1919. aastal Suhhotsõi all ja 23. augustil 1919. aastal Võdra küla juures toimunud lahingute eest sai H. Taarma 1. septembril 1920 II liigi 3.järgu Vabadusristi. "Pärast ohvitseride väljalangemist võttis H. Taarma juhtimise üle ja viis lahingud eduka lõpuni ja see tegu pälvis ka vabadusristi isikliku vapruse eest lahingutes". Vabadusristiga kaasas käiva autasutalu sai ta Sompa mõisast ja selle andis ta rendile, hiljem müüs maha ja ostis krundi Jõhvi, kuhu ehitas oma maja.
Pärast Vabadussõda elas H. Taarma Narvas, kus algul teenis Kaitsepolitseis, hiljem läks teenistusse piirivalvesse ja teenis Narva-Jõesuu ja Toila kordonis. 1934. aastast töötas Valga vagunidepoos pottsepana.
Vahistati 2. jaanuaril 1941 SARKi raudtee julgeoleku poolt ja viidi algul Tallinna, siis Venemaale. Hukati 23. juunil 1941 NSV Liidu kõrgema sõjatribunali otsusega, süüdistatuna osavõtus vabatahtlikuna Eesti Vabadussõjast, teenistuse eest kaitsepolitseis ja kõrgete autasude omamises (peale Vabadusristi oli teda autasustatud Eesti Vabadussõja mälestusmedaliga, Läti Vabariigi mälestusmedali 1928. aastal Landeswehri sõja eest.
Kristina Norman
pisi|Kristina Norman "Kergem kui naine". Foto lavastusest, 2019. Foto: Epp Kubu Kristina Norman (sündinud 17. septembril 1979) on eesti ja vene päritolu kunstnik ja kunstipedagoog.
Haridus
Ta on lõpetanud Eesti Kunstiakadeemia 2003. aastal bakalaureuseõppes graafika ja 2010. aastal magistriõppes vabade kunstide erialal.
Looming
Normani kunstipraktika on kontekstikeskne ning tema huviorbiidis on teemad, mis on seotud ideoloogiate, vastuoluliste poliitiliste protsesside ja ajaloo valupunktidega. Ta on uurinud oma teostes identiteedi, mälu ja avaliku ruumi suhet. Tema interdistsiplinaarne looming hõlmab videoinstallatsioone, skulptuuriobjekte, linnalisi sekkumisi, dokumentaalfilme ja performance 'it.
2009. aastal esindas ta Eestit 53. Veneetsia biennaalil projektiga "After-War". Ta lõi skulptuurist "Pronkssõdur" innustatult installatiivse keskkonna "After-War" viies ruumis, milles kesksel kohal on kuldsõdur. Kuldsõduri Tõnismäele viimise eest sai ta 9. mail 2009 politseilt suulise hoiatuse. 9. juunil 2009 ilmus uudis, et nüüdiskunsti muuseum Kiasma soovib kuldsõduri ära osta.
2022. aastal eksponeeris Kristina Norman koos Bita Razaviga Eesti paviljonis uusi teoseid, mis lähtusid Emilie Rosalie Saali isikust ja loost. Näitus käsitles omavahel põimunud ajalugude, "võitjate" ja "kaotajate" suhteid ning nende mõistmise keerukust ja mitmetahulisust, hõlmates ka koloniaalajalooga seotud küsimusi.
Välislingid
__SISUKORDEES__
Puurkaev
Puurkaev on suhteliselt väikese läbimõõduga (10–15 cm) toruga kindlustatud puurauk, mis on puuritud vee võtmiseks sügavamatest põhjaveekihtidest. pisi|Puuraugu kaevamine puurkaevu jaoks. Tänapäeval kasutatakse kaevude puurimiseks enamjaolt puurmasinat. Tänu puurmasinale suudetakse luua sügavam puurkaev, mis tagab stabiilse ligipääsu puhtale veele.
Puurkaevu rajamine
Puurkaevu rajamisel peab vältima kasutatava veekihi reostamist. Selle tõttu seatakse nõudeid puurkaevu sanitaarkaitse- ja konstruktsiooni osas. Puurkaev peab asuma reostusallikate (käimlad, kütusemahutid, septik) suhtes põhjavee voolu suunas ülesvoolu ja neist võimalikult kaugel.
Puurkaevude rajamist, ümberehitust, konserveerimist ning lammutamist reguleerib Ehitusseadustik ning Ehitusseadustiku määrus 43.
Ajalugu
Puurkaevude puurimisel on pikk ajalugu (202 eKr – 220 pKr). K.S. Tom kirjeldab puurimisprotsessi: “Hiina süvapuurimise meetodit viis läbi meeskond mehi, kes hüppasid puurile paigutatud tala peale, samal ajal kui pühvlid ja härjad puuri pöörasid.” Esimeseks sajandiks eKr suutsid Hiina käsitööna valmistatud malmist puuridega puurijad puurida kuni 1500 m sügavaid puurauke. Puuraukude puurimine oli aeganõudev ja pikk protsess. Alles 19. sajandil jõudsid Euroopa ja Lääs järele iidse Hiina puuragu puurimistehnoloogiale.
Kasutusalad
Põhjavesi on meile kättesaadavaks tänu puurkaevudele. Puurkaeve kasutatakse  nii joogivee kui ka tootmisvee saamiseks, samuti ka hüdrogeoloogilisteks uuringuteks.
Välislingid
Water well
Anne (eesnimi)
2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Anne 5201 naisel. Anne on populaarsuselt 15. naisenimi. Anne on keskmiselt 58 aasta vanune (mediaanvanus on 59). Kõige populaarsem on eesnimi Anne vanuserühmas 70–74, kus neid on 10 000 elaniku kohta 115,38. Kõige populaarsem on eesnimi Anne Hiiu maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 64,94.
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Anne 63 inimesel.
Laurits (perekonnanimi)
Laurits on perekonnanimi.
Statistika
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Laurits 271 inimesel: 125 mehel ja 146 naisel. Perekonnanimede levikult oli Laurits meeste puhul 596. kohal ja naiste puhul 545. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Laurits vanuserühmas 0–4, kus neid on 10 000 elaniku kohta 3,90. Nimi oli kõige sagedasem Rapla maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 6,47 inimest.
19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Tartumaal Nõo ja Kambja kihelkonnas, Saaremaal Pöide kihelkonnas, Pärnumaal Tõstmaa kihelkonnas, Viljandimaal Paistu kihelkonnas, Võrumaal Karula kihelkonnas, Virumaal Jõhvi kihelkonnas ja Läänemaal Martna kihelkonnas üheteistkümnel korral nimeks Lauritz, Lauriz ja Laurits.
Punajalg-roojasitikas
Punajalg-roojasitikas (Aphodius rufipes) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Pöialpoiss
Pöialpoiss on eesti folklooris kindla määratluseta sõna. Pöialpoisteks võidakse nimetada:
Punajalg-roojasitikas
Putukat on ka Eestis.
Peeter Nõges
Peeter Nõges (sündinud 4. juunil 1957 Pärnus) on Eesti hüdrobioloog.
Elulugu
Peeter Nõges on inseneri ja apteekri poeg, Tiina Nõgese abikaasa.
1975. aastal lõpetas Nõges Tallinna 46. Keskkooli, 1980 TÜ bioloogiaosakonna; 1984–1987 ZBI aspirant, bioloogiakandidaat (1987, TÜ).
Nõges oli 1980–1984 ZBI Võrtsjärve limnoloogiajaama insener, 1984–1987 nooremteadur ja teadur, 1987–1991 vanemteadur, 1991–1994 juhtivteadur, 1995– vanemteadur, ühtlasi 1992–1993 TÜ zooloogia ja hüdrobioloogia instituudi lektor, 1993–2001 dotsent, 2001–2003 erakorraline vanemteadur.
Teadustöö
Peeter Nõgese uurimisvaldkonnad on produktsioonibioloogia ja ökoloogia probleemid, sh järvede biokeemiline aineringe ja fütoplanktoni ökoloogia, järvede pikaajalised muutused. Juhtis 1985–1987 Peipsi-programmi produktsioonibioloogia töörühma ja 1989–1994 ZBI-s uurimistööd teemal "Produtsentide ja konsumentide produktiivsus ja dünaamika erineva energiavooga järvede ökosüsteemides", Võrtsjärve elustiku seire koordinaator (1994–), aastast 2000 kolme EL 5. raamprogrammi projekti põhitäitja. 1988 korraldas 3 ekspeditsiooni Türkmenistani Karakumi kõrbes asuvale Jashani järvele. Eesti Teadusfondi mereteaduste ja limnoloogia ekspert (1999–2002), lähetatud rahvuslik ekspert järvede alal Euroopa Komisjoni Ühendatud Uurimiskeskuse (Ispra, Itaalia) keskkonna ja säästva arengu instituudis (2003–2007). Kasumigaura auhind limnoloogilise uurimistöö eest (1999, Jaapan), Eesti Vabariigi teaduspreemia (2007, koos I. Otiga). Üle 100 teadustrükise.
Vaeküla vald
Vaeküla vald (saksa keeles Wayküll) oli vald Virumaal Viru-Jaagupi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Rägavere vallaga.
Vandu-Eesküla
Vandu-Eesküla (ka Vandu-Altküla) oli küla Virumaal, ajalooliselt Neeruti mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Vandu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kadrina kihelkonda. Küla kaotati 1977, kui Vandu-Eesküla ja Vandu-Tagaküla liitmisel moodustati uuesti Vandu küla.
Külast on teateid alates 1241 (Uvannæ).
19. sajandi teisel poolel jaotati Vandu kaheks: Vandu-Eeskülaks ja Vandu-Altkülaks. Vandu-Eesküla oli põline Vandu küla.
Polaarkajakas
Polaarkajakas (Larus glaucoides) on kajaklaste sugukonda kuuluv linnuliik.
Teda võib näha ka Eestis.
Jõuga Linajärv
Jõuga Linajärv (ka Linajärv, Jõugu järv, 3. Jõuküla järv) on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Jõuga külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 456 m.
Trexenta
pisi|Piirkonna asend Sardiinias
Trexenta on ajaloolis-geograafiline piirkond Itaalias Sardiinia saare keskosas Lõuna-Sardiinia provintsis.
Piirkonnas on Barrali, Gesico, Guamaggiore, Guasila, Mandase, Ortacesuse, Pimenteli, Sant'Andrea Friusi, San Basilio, Selegase, Senorbì, Siurgus Donigala ja Suelli vald. Trexenta piirneb Sarcidano, Marmilla, Campidano di Cagliari, Parteolla, Sarrabus-Gerrei, Ogliastra ja Barbagia di Seulo piirkonnaga.
Piirkonna pindala on 412,4 km².
AN/TPQ-36
Hughes AN/TPQ-36 Firefinder on 1970. aastatel Hughe Aircraft Company arendatud ning Northrop Grummani ja ThalesRaytheonSystemsi toodetud radarisüsteem, mis on mõeldud tuvastama vaenuliku suurtükiväe miinipilduja-, suurtüki- või raketitule lähtepunkti.
Eiderattasamm
Eiderattasamm on üks eesti rahvatantsu põhisamm.
Eiderattasammu tantsitakse kolmeosalise taktiga.
Takti esimesel osal tehakse kerge sammupikkune hüpe ette paremale jalale, samal ajal heidetakse põlve- ja hüppeliigesest sirutatud vasak jalg taha-alla. Kere kallutatakse ette. Samas jääb selg sirgeks ja pea kehaga ühele joonele ega vaju longu.
Takti teisel osal tuuakse vasak jalg tugijala juurde polgseisu ja tõstetakse parem põlv ette, nii et säär on ees-all (reie ja maapinnaga võrreldes täisnurga all), ning sirutatakse kere.
Takti kolmandal osal tehakse vasakul jalal madal hüpak.
Eiderattasammu võib alustada ka hüppega vasakule jalale, siis heidetakse taha parem jalg, ette tõuseb vasak põlv ning tehakse hüpak paremal jalal.
Kui eiderattasammu tantsitakse paaris, siis alustatakse valsivõttes. Sammu alustatakse väikese hüppega välisjalale (vasakpoolsel paarilisel vasak jalg, parempoolsel paarilisel parem jalg) ning tantsitakse edasi omavahel peegelpildis.
Rootsi kraav
Rootsi kraav on kraav Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Välgita ja Saarepeedi külas.
Kraavi pikkus on 0,9 km, langus 16 m ja lang 17,77 m/km. Kraav saab alguse 72,5 m kõrgusel Välgita külas ja suubub Saarepeedi külas 56,5 m kõrgusel paremalt poolt Viru ojasse. Kraav kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda.
Tugiliik
Tugiliik (inglise keystone species) on liik, millel on suhteliselt väikesest arvukusest hoolimata koosluse funktsioneerimise ja selle struktuuri hoidmise seisukohalt suur tähtsus ning selle liigi kadumisel koosluse struktuur muutub.
Koosluse tugiliikideks on sageli kiskjad. Klassikaliseks näiteks on merisaarmad, kes hoiavad meredes nn vetikametsi (inglise kelp forests) merisiilikute liigse ärasöömise eest. Kui merisaarmad sellisest ökosüsteemist kaovad või hävitatakse ära, siis võib ökosüsteemi funktsioneerimine tugevalt häiruda.
Liikumine Illegaalse Immigratsiooni Vastu
pisi|Liikumise logo Liikumine Illegaalse Immigratsiooni Vastu (vene keeles Движение против нелегальной иммиграции, lühend ДПНИ) oli Venemaal tegutsenud äärmusrahvuslik ja rassistlik organisatsioon, mille tegevuse kohus 2011. aasta aprillis ekstremismisüüdistusel keelustas. Organisatsiooni deklareeritud eesmärgiks oli võitlus illegaalse immigratsiooniga ning seda seostatakse vägivallaaktidega immigrantide ja välismaalaste vastu.
Paavo Hynninen
Paavo Johannes Hynninen (31. mai 1883 Joroineni vald – 18. mai 1960 Helsingi) oli Soome poliitik (sh suursaadik).
Liikumine Illegaalse Immigratsiooni Vastu
Organisatsioon asutati 2002. aastal.
Smith & Wesson Model 29
Smith & Wesson Model 29 on Ameerika Ühendriikide revolver. Sellel on 6-lasuline silindersalv ning see kasutab padrunit .44 Magnum. Relva toodab Smith & Wesson. M29 toodetakse standardselt 76–270-millimeetrise toruga, kuid eritellimusel on valmistatud väga palju erinevaid suurusi. Relvameistrid valmistavad ka mitmesuguste välimuselt erinevate raamidega mudeleid.
Liikumine Illegaalse Immigratsiooni Vastu
Aastatel 2002 kuni 2008 juhtis organisatsiooni Vladimir Basmanov. 2008. aastal valiti juhiks Aleksandr Belov ja 2010. aastal valiti organisatsiooni Rahvusliku Nõukogu etteotsa Vladimir Jermolajev.
Paavo Hynninen
Aastatel 1957–1958 oli ta Soome välisminister.
Smith & Wesson Model 29
Kui Model 29 viiekümnendate keskel turule tuli, oli see võimsaim saadavalolev revolver. Hiljem hakati tootma veel võimsamaid revolvreid, mis kasutavad padruneid .454 Casull või .50 Action Express. S&W M29 kogus kuulsust filmitegelase Harry Callahani käes.
Liikumine Illegaalse Immigratsiooni Vastu
Liikumine oli üks nõndanimetatud Vene marssidel osalejaid.
2011. aastal tunnistas kohus organisatsiooni ekstremistlikuks ja selle tegevus keelustati.
Anton (eesnimi)
Anton on mehenimi.
See tuleneb nimest Antonius, nagu ka eesti nimed Tõnis, Tõnu ja Tõnn.
Paavo Hynninen
Tema on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.
Anton (eesnimi)
1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Anton 2419 mehel. Anton on Eestis levikult 65. mehenimi. Anton oli keskmiselt 30 aasta vanune (mediaanvanus oli 31).
Kõige populaarsem oli eesnimi Anton vanuserühmas 30–34, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 53,63 ning Ida-Viru maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 38,45.
Johann Friedrich von Brandt
Johann Friedrich von Brandt (25. mai 1802 Jüterbog – 3. juuli 1879 Meriküla) oli saksa loodusteadlane.
14. detsembril 1875 nimetati ta Tartu ülikooli audoktoriks (zooloogias).
Taimetaksonoomias tähistab teda lühend "Brandt".
Puidu tänav (Tartu)
Puidu tänav on tänav Tartus Veeriku linnaosas.
See algab Ravila tänava lõpust ja on umbtänav (kulgeb kuni raudteeni). Tänava pikkus on 400 meetrit.
Tänav jääb Ravila Tööstuspargi planeeringualasse.
Jõuga Liivjärv
Jõuga Liivjärv (ka Liivjärv, Jõugu järv, 1. Jõuküla järv) on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Jõuga külas. Veekogu pindala on 1,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 562 m.
Pischelsdorf am Kulm
thumb| thumb|right|upright=1.25 |Pfarrkirche Pischelsdorf am Kulm
Pischelsdorf am Kulm on 2015. aastast vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Weizi ringkonnas. Steiermargi vallareformiga loodi uus vald, kui ühendati Pischelsdorf in der Steiermark, Reichendorf ja Kulm bei Weiz.
Varangu-Raja
Varangu-Raja oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Varangu küla alale. Küla kaotati 1977, mil Jõeküla, Tõugu, Varangu ja Varangu-Raja küla liitmisel moodustati Karulõpe küla (aastast 1997 Varangu).
Vandu-Tagaküla
Küla moodustati 19. sajandi II poolel.
Budase suvemõis
Budase suvemõis (läti keeles Budas muižiņa, ka Heinrihsona, Hinrihsona või Beijera muiža, saksa keeles Heinrichsonshof) on suvemõis Lätis Riia linnas Bieriņi asumis peahoone aadressiga Pampāļu ielā 1. Saksa keeles Lindenruh.
Bieriņi mõisa maadele rajati XVIII sajandil mitmeid suvemõisaid, nende seas ka Budase suvemõis. Klassitsistlikus stiilis peahoone rajati sajandi lõpus, aastal 1928 ehitati see osaliselt ümber. Aastal 2008 tehti hoonele põhjalik remont, nii et maja võib praktiliselt nimetada uusehitiseks.
Erinevalt teistest suvemõisatest on Budase suvemõisal siiski pikem ajalugu. Aastal 1682 asus selle kohal Ulenbroka mõis (Ullenbrockshof), mis aastal 1732 läks Heinrichsonide valdusse ja sai nende järgi oma saksakeelse nime. Aastal 1766 said selle omanikeks Bieriņi mõisa omanikud Behrens von Rautenfeldid, seejärel mõisad liideti.
Mõisa hooned asusid saarel, ühest küljest piiras neid Mārupīte oja, teisest küljest aga ojast algav ja selles lõppev kraav. Pärast Bieriņi mõisaga liitmist asus neid rentima J. G. Zeiberlich, kes rajas sinna võõrastemaja. Suvemõis rajati vanade hoonete asemele.
Võimsustegur
pisi| Võimsusvektorite P ([[aktiivvõimsus) ja Q (reaktiivvõimsus) diagramm ning vastav siinuselise pinge ja voolu vaheline faasinihkenurk φ komplekstasandil]] Võimsustegur on elektrotehnikas vahelduvvooluahela aktiivvõimsuse P ja näivvõimsuse S suhe. Kui ahela faasides on pinge ja vool siinuselised, siis võrdub võimsustegur faasipinge ja faasivoolu vahelise faasinihke φ koosinusega (cos φ): Võimsustegur on ühikuta suurus, mille väärtus on vahemikus 0...1.
Kui elektrivõrku on ühendatud puhtaktiivse iseloomuga elektritarvitid (nt takistusküttekehad, hõõglambid), siis on võimsustegur 1 ja elektrivõrgus kantakse üle ainult aktiivenergiat. Induktiivse või mahtuvusliku iseloomuga tarvitite (mootorid, trafod, kondensaatorid) puhul on võimsustegur väiksem kui 1. Sel juhul kantakse lisaks koormusel eralduvale aktiivenergiale võrgus üle ka reaktiivenergiat, mis kasulikku tööd ei tee, kuid koormab ülekandeliine lisavooluga, kutsudes esile täiendavat ülekandekadu ja raskendades lülitusaparaatide tööd. Seetõttu on võrgu optimaalse toimimise seisukohast kasulik reaktiivse iseloomuga tarvitite juures nende reaktiivvõimsust kompenseerida; seda toimingut nimetatakse võimsusteguri parandamiseks.
Võimsusteguri parandamiseks ühendatakse induktiivse iseloomuga tarvititega paralleelselt mahtuvuslik koormus kondensaatorpatarei näol. Sel juhul liigub reaktiivenergia lokaalselt nende kahte erinevat tüüpi koormuse vahel ning võrgust kantakse sellele tarvitite grupile üle peamiselt aktiivenergiat. Majanduslikest kaalutlustest lähtuvalt püütakse hoida cos φ vahemikus 0,8...1.
Rasmus Tomson
Rasmus Tomson (sündinud 13. augustil 1985 Tartus) on eesti jalgpallimängija.
Ta on mänginud klubides FC TVMK ja JK Maag Tammeka.
Epifanius Salamisest
pisi|250px
Tint (perekond)
Tint (Osmerus) on kalade perekond tintlaste sugukonnast tindiliste seltsist.
Perekonda kuulub kolm liiki:
Eestis elab meritint ja selle vorm peipsi tint.
Vesioru
Vesioru oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Pandivere küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pandivere külaga.
Külast on teateid alates 1970.
Ristimiskivi
pisi|[[Karja kiriku ristimiskivi 14. sajandist]] Ristimiskivi (ka ristimisnõu) on liivakivist, lubjakivist, graniidist või malmist valmistatud suurem nõu ristimisvee jaoks. Hõbedast või messingist valmistatud varianti nimetatakse ristimisvaagnaks.
Ristimiskivi on üks olulisemaid esemeid kirikus.
Jämejalg
Jämejalg (Burhinus oedicnemus) on jämejalglaste sugukonda kuuluv linnuliik.