cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kaitseliit
Kaitseliit Vabadussõjas
Detsembris moodustati Pärnu linna kaitseliitlastest linna garnison, milline pidi vajadusel asuma linna kaitsele. Teise osa kaitseliitlaste ülesandeks oli vahiteenistus linnas. 26. detsembril sai Kaitseliidu Pärnumaa maleva Talli Kaitse Liit korralduse saata 12-mehelise piirivalvetoimkonna väljasaatmiseks ning oma valla piire Lätiga asusid valvama ka Pati, Kilingi ja Häädemeeste vald. Pärnumaa piirkonnas jäi kogu lõunapiiri kaitsmise organiseerimine Mõisakülast Liivi lahe rannikuni Pärnumaa maleva vastutusele. Vt Kaitseliidu Pärnumaa malev
Vabariigi Valitsuse otsusega 14. oktoobrist 1919 viidi Kaitseliit koos kõigi asutustega sõjavägede ülemjuhataja alluvusest Sõjaministeeriumi alluvusse. 1. juunist 1920 likvideeriti Kaitseliidu Staap; Kaitseliidu tegevust hakkas juhtima Sõjaringkonna Staap, mille juurde loodi Kaitseliidu osakond. Pärast Vabadussõda jäi Kaitseliidu tegevus soiku ning selle tegevus lõpetati 1920. aasta 12. augustist.
Vaheperiood 1920–1924
Pärast Vabadussõda Kaitseliit üleriikliku organisatsioonina ei toiminud. Kaitseliidu nime hoidsid alal Sõjaväe Ringkonna Staabi Kaitse Liidu osakond, maakonna rahvaväe ja kaitseliidu ülemad ja vabatahtlikest koosnevad kaitseliidu kütisalgad ("Oli tekkinud mõistusevastane olukord, kus oma riigi püsimise pärast muretsevad kodanikud pidid selle riigi kaitsmiseks relvastuma ja oma võitlusvõime säilitamiseks harjutama salaja" ).
Kaitseliit 1924–1940
pisi|[[Petseri kaitseliitlased paraadil]] Pärast kommunistide 1924. aasta 1. detsembri riigipöördekatset kutsuti Kaitseliit 17. detsembril 1924 taas ellu. Järgnes organisatsiooni tugevnemine ja edukas juurdumine ühiskonnas. Kaitseliidu tegevust hakati taaselustama ja tänu sellele suurenes ka Kaitseliidu liikmeskond. Hiljem loodi Kaitseliidu haruorganisatsioonidena Naiskodukaitse, Noored Kotkad ja Kodutütred. 1925. aastal kehtestatud uue Kaitseliidu põhikirjaga fikseeriti täpsed Kaitseliidu allüksuse nimetused. 2. veebruaril 1925 toimus Kaitseliidu põhikirja muutus, millega said endised malevate jaoskonnad malevkondadeks ja ringkonnad kompaniideks. Kaitseliidu liikmeskond kasvas 1940. aastaks 42 000 liikmeni.
Kaitseliidu ülesanded olid:
Enne Teist maailmasõda olid Kaitseliidul järgmised malevad:
Kaitseliit likvideeriti 28. juunist 1940 president Konstantin Pätsi 27. juuni 1940. aasta seadlusega. Paljud liikmed langesid nõukogude repressioonide ohvriks või alustasid peagi iseseisvat vastupanu okupatsioonile. Vastupanuliikumisest kasvas välja metsavendlus.
Kaitseliidu ülesehitamine 1990–1996
Kaitseliit taasasutati 17. veebruaril 1990. Kaitseliidu taasasutamine toimus Järvakandis. Kaitseliit ja selle juhtorgan Kaitseliidu Keskkogu oli esimene taasasutatud tegelik riigikaitseorganisatsioon. Esialgu oli kaitseliitlase relvastus, varustus ja ettevalmistus juhuslikku laadi, kuid motivatsioon hea. Mitmetest tolleaegsetest noortest liikmetest on saanud tänaseks juhtivad ohvitserid kaitseväes, Kaitseliidus või Piirivalves.
Pärast taasiseseisvumist 1991. aastal hakkas Kaitseliidu liikmeskond kasvama. 1993. aasta alguseks oli liikmeid juba umbes 6500. Samas osutus keerukaks kohaliku algatuse korras areneva relvastatud organisatsiooni üle piisava kontrolli saavutamine ja tegevuse korraldamine. Puudus oli sõjaliselt haritud ohvitseridest ja allohvitseridest. Paljud perspektiivikad ohvitserid liitusid samas Kaitseväe või Piirivalvega. Esmase sisekorra tagamiseks ja tegevuse korraldamiseks kehtestati 1932. aasta põhikiri ja kodukord. Algul kippusid esile tõusma erakondlikud ideoloogid, kuid see lõpetati, sest Kaitseliit pidi olema apoliitiline. Kaitseliidu malevad hakkasid tegelema iseseisva majandustegevusega ja said sellest sageli rohkem omavahendeid, kui riigieelarvest. Suuri raskusi oli iseseisvuse algaastail riietuse ja varustusega. Korralikumat Kaitseväe laigulist vormiriietust jagus vaid palgalistele pealikele. Mõnel kaitseliitlasel õnnestus osta Kaitseväe laiguline vorm, aga mõni allüksus lasi õmmelda endale vormid ise hangitud laigulisest riidest. Militaar- ja jahinduspoode oli Eestis samas veel väga vähe, valik kesine ja hinnatase kõrge. Esimestel iseseisvusaastatel sai Kaitseliit esmase enam vähem ühtse varustuse ja riietuse peamiselt riigikaitseabi näol partnerriikidest. Olulist osa etendasid Rootsi (näiteks vormid, kiivrid, muu lahinguvarustus), Prantsuse (vormid) ja Saksa (sealhulgas endised NVA vormid) saadetised. Kirju välimus iseloomustas kaitseliidu allüksusi siiski veel hulk aastaid.
Kaitseliidu reformimine ja areng 1996–2013
1996. aastal likvideeriti Politsei juhtimise all olnud Kodukaitse, mida oli peetud "konkureerivaks" organisatsiooniks. Osa Kodukaitse liikmeid õnnestus hiljem kaasata Kaitseliidu tegevusse. Kaitseliidule hakati samas panema ka sisekaitse tugevdamise funktsioone. 1990. aastate lõpul ja 2000. aastate algul, kui Kaitseliidu peastaabi ülemaks (hiljem Kaitseliidu ülem) määrati politsei taustaga kapten Benno Leesik, viidi organisatsioonis läbi liikmeskonna selektsioon ja struktuuri korrastamine. Oluliselt vähenes mainet kahjustavate vahejuhtumite arv. Vajalikku liikmete arvu mitte saavutanud malevkonnad nimetati üksikkompaniideks.
1999. aastal kuulusid Kaitseliidu organisatsiooni: Kaitseliidu Peastaap (Tallinn, Toompea 8); Kaitseliidu malevad: 1) Ida-Viru maakond – Alutaguse Malev (maleva staap – Kohtla-Järve, Lai 4), 2) Harju maakond (välja arvatud Tallinn) – Harju Malev (maleva staap – Tallinn, Männiku tee 121), 3) Jõgeva maakond – Jõgeva Malev (maleva staap – Jõgeva, Aia 4), 4) Järva maakond – Järva Malev (maleva staap – Türi, Väike-Pärnu 6b), 5) Lääne maakond ja Hiiu maakond – Lääne Malev (maleva staap – Haapsalu, Lahe 17), 6) Põlva maakond – Põlva Malev (maleva staap – Põlva, Võru 3), 7) Pärnu maakond – Pärnumaa Malev (maleva staap – Pärnu, Pikk 20), 8) Rapla maakond – Rapla Malev (maleva staap – Rapla, Sügise 4), 9) Saare maakond – Saaremaa Malev (maleva staap – Kuressaare, Väljaku 5), 10) Viljandi maakond – Sakala Malev (maleva staap – Saarepeedi vald, Karula küla), 11) Tallinna Malev (maleva staap – Tallinn, Narva mnt 81), 12) Tartu maakond – Tartu Malev (maleva staap – Tartu, Riia mnt 12), 13) Valga maakond – Valgamaa Malev (maleva staap – Valga, Võru 12), 14) Lääne-Viru maakond – Viru Malev (maleva staap – Rakvere, Pikk 15), 15) Võru maakond – Võrumaa Malev (maleva staap – Võru, Karja 22) ja Küberkaitse üksus (Tallinn, Toompea 8).
2000. aastal toimus Haapsalus esimene täielikult Kaitseliidu korraldatav võidupühaparaad.
2005. aasta detsembris ületas Kaitseliidu liikmete, kaitseliitlaste, arv 10 000 piiri. Lisaks oli eriorganisatsioonides veel üle 9000 liikme.
2000. aastate keskpaiku üritati Kaitseliidus arendada kaitseringkondade põhist pataljonidega süsteemi ja juhtmalevaid, mis aga tänu ebaefektiivsusele peatati.
2000. aastate lõpul paranes oluliselt Kaitseliidu varustamine vormiriietuse ja sõdurivarustusega. 2008. aasta paraadiks varustati kõik u 1000 osalenud kaitseliitlast ühtse digitaal-laigulise vormiga (katsepartii), eesti rakmetega ja saksa kiivritega. Mõne aasta pärast hakkas toimima ka tavapärane varustamine ja Kaitseliidu aktiivsed allüksused omandasid 20 tegevusaasta järel esimest korda praktiliselt ühtse ilme.
Kaitseliit ja kaitseliitlased etendas märkimisväärset rolli pronksiöö sündmuste stabiliseerimisel 2007. aastal. Pronksiöö ja Gruusia sõja järel suurenes ühtlasi Kaitseliiduga liitumise huvi. 2010. aastaks kasvas Kaitseliidu liikmete koguarv üle 20 000, sealhulgas kaitseliitlasi oli üle 12 500.
Kaitseliidu areng alates 2013
2013. aastal võeti vastu uus Kaitseliidu seadus. Samaks aastaks oli Kaitseliidus kokku üle 22 500 liikme.
2017. aasta suveks oli Kaitseliidus kokku üle 25 000 liikme.
Ülemad Eesti Vabariigis (1918–1940)
Kaitseliidu esimeseks ülemaks loetakse Johan Pitkat, kes valiti 11. novembril 1918 loodud Eesti Kaitse Liidu juhatuse esimeheks.
Jon Snow
Jon Snow (sündinud 28. septembril 1947 Ardinglys Sussexi krahvkonnas Suurbritannias) on inglise teleajakirjanik.
Ta töötab telekanalis ITN, kus juhib juba 1989. aastast Channel 4 uudistesaadet.
Snow on olnud mitmes auametis, sealhulgas Oxford Brookesi Ülikooli kantsler 2001–2008.
2010. aastast on Jon Snow abikaasa Zimbabwest pärit Briti epidemioloog Precious Lunga.
Adõgee Vabariigi hümn
Adõgee Vabariigi hümni sõnade autor on Ishak Mašbaša (Исхьакъ Мэщбэшlэ) ja viisi autor on Umar Thabsõsõm (Умар Тхьабысым). Hümn võeti kasutusele 25. märtsil 1992.
АДЫГЕ РЕСПУБЛИКЭМ И lИМН
Тихэгъэгу кlасэу тигупсэр Адыгэ чlыгушъ, терэl. Зы бын-унагъоу лъэпкъыбэр Щызэгурыlоу щэрэl.
Жъыу: Шlум факlу, лъыкlуат, Республикэу тиунэ дах. Егъэхъу, зыlат, Республикэу тигугъэ лъаг - Уилъэнкън хъишъэр фэlуат.
Дунаим ичlыпlэ шlагъор Нахьыжъмэ тэ къытфыхах, Ахэмэ ялlыгъэ-шlагъэ Лlэшlэгъумэ къызэlэпах.
Жъыу:
Хьазабмэ уахэмытыжьэу Уитыгъэ нэфи ншъхьащыт. Россием зыкlэ ущыщэу Ащ гукlи ущышъхьафит.
Тэ тыщыlэфэ - егъашlэмъ - Тичlыгоу тыгур щlэщт. Тиуашъуи, тыгъи бэгъашlэ Тфэхъоу тикlасэу тиlэщт.
ГИМН РЕСПУБЛИКИ АДЫГЕЯ
Земля адыгская - милая сердцу страна, Наша душа - пусть живет, - Пусть будет согласие всегда В единой семье народов.
Умножай славу народов своих. Одно из прекрасных мест мира Нашими предками выбрано для нас Их мужество, их отвага Века передают друг другу.
Припев:
Все тягости у тебя позади, И солнце твое над тобой. Ты - частица России славной, И сердцем в ней ты свободна.
Пока мы живы - вечно Земля будет в нашем сердце. И вечны будут для нас И солнце родное, и небо.
Daniel Güiza
Daniel González Güiza [dani'ell gons'aales gu'iisa] (hüüdnimi Dani Güiza; sündinud 17. augustil 1980 Jerez de la Fronteras Cádizi provintsis) on Hispaania jalgpallur, kes mängib Hispaania jalgpalliklubis Atlético Sanluqueño. Ta on esindanud Hispaaniat koondises kahekümnel korral ja löönud kuus väravat.
Norra järved
Norras on vähemalt 250 000 järve. Üle 1,5 hektarise pindalaga järvi on vähemalt 65 000.
Daniel Güiza
Karjäär
Güiza alustas oma karjääri sünnilinna klubis Xerezis 1998–1999 hooajal. Suvel 1999 hankis kõrgliiga klubi Mallorca lubava noormängija oma rivistusse. Kõrgliiga debüüdi tegi Güiza 2. aprillil 2000 Espanyoli vastu, kuid isiklike probleemide tõttu ei läinud ta karjäär Mallorcas põhiliiga tasemel nii, nagu ta oleks tahtnud – ta veetis suurema aja klubi teises koosseisus ja laenumängijana teistes klubides.
Norra järved
Norra lõunaosas on palju väikseid ja keskmise suurusega järvi. Peaaegu kõik nad on tekkinud sellest, et vooluveekogud on paisutatud otsamoreenivallidega. Seetõttu asetsevad nad jõgede voolusängide teel ning neil on piklik kuju.
Daniel Güiza
Karjäär
2003. aastal siirdus Güiza Hispaania teiseliiga Segunda Divisióni klubisse Ciudad Murciaan, kus ta tegi kahe aasta jooksul ligi 40 väravat ja oli kindlalt meeskonna parim väravalööja. See ei jäänud märkamata kõrgliiga klubides ja 2005. aasta suvel Getafe ostis Güiza 800 tuhande euro eest, mis oli sellel ajal klubi suurim ülemineku summa. Getafes löödud väravate arv oli tunduvalt väiksem ja 2006–2007 hooajal oli ta sunnitud haigestumise tõttu mitu mängu vahele jätma. Samal hooajal Hispaania karika valikmängus oli ta osaline, kui Getafe võitis Barcelonat ja jõudis finaali. Barcelona oli võitnud esimese mängu 5:2, kuid koduväljakul mängitud teises mängus Getafe võttis puhtalt 4:0 võidu ja Güiza lõi nendes kaks. Finaalis oli Sevilla siiski parem tulemusega 1:0
Norra järved
Siiski on Lõuna-Norra järvedel regionaalseid iseärasusi.
Daniel Güiza
Karjäär
Hoolimata Getafees heast hooajast otsustati Güiza müüa 2007. aasta suvel ja ostjaks oli tema endine klubi Mallorca. Leping oli neljaks aastaks ja müügisummaks arvatakse olevat 5 miljonit eurot. Läbirääkimistel osales ka Venemaa klubi Kaasani Rubin, kuhu siirdus Güiza klubikaaslane Veljko Paunović. Güiza teatas, et soovib jääda Hispaaniasse.
Norra järved
Sørlandeti järved on suuremad (Sirdalsvatnet jt), sest jõeorud on laiemad ja leidub suuremaid jõgesid.
Daniel Güiza
Karjäär
2007–2008 hooaeg Mallorcas oli Güizale edukas ja ta sai Hispaania põhiliigas parimale väravalööjale määratud Pichichi auhinna 27 löödud väravaga. Debüüt Hispaania rahvuskoondises toimus 21. novembril 2007, kui kohtuti 2008. aasta Euroopa meistrivõistluste viimases valikmängus Põhja-Iirimaa meeskonnaga. Ta valiti ka Hispaania meeskonda 2008. aasta EM-i finaalturniirile. Ta kuulus põhirivistusse ka alagrupi viimases mängus, kui kohtuti Kreeka meeskonnaga, ja tegi seal oma esimese värava rahvuskoondises. Seisuga 27. juuni 2008 on ta osalenud koondise 7 mängus ja löönud 2 väravat.
Norra järved
Kõige suuremad järved on moodustunud Østlandetis, kus voolavad kõige suuremad jõed ning on valdav tasandikupinnamood: seal asuvad Lõuna-Norra suurimad veekogud (Mjøsa, Femunden, Norsjø, Randsfjorden jt). Oslo fjordi äärsete tasandike kujunesid üksnes stadiaalse moreeniakumulatsiooni toimel.
Daniel Güiza
Karjäär
2008. aasta juulis järgis Güiza koondise peatreenerit Luis Aragonési ja siirdus väidetavalt 17,5 miljoni euro eest Istanbuli klubisse Fenerbahçe.
Sündinud 8. jaanuaril
''Siin loetletakse 8. jaanuaril sündinud tuntud inimesi.
Vievis
Vievis on linn Leedus Elektrėnai omavalitsuses, Vievise valla halduskeskus. Asub merepinnast 128 meetri kõrgusel Vievise järve ääres, 14 km Elektrėnaist ida pool. Vievist läbivad Vilniuse-Kaunase maantee ja Vilniuse-Kaunase raudtee, seal asub Vievise raudteejaam.
Vievises on raamatukogu. Haridust annavad gümnaasium, põhikool ja kunstikool. Linnas asuvad Leedu geoloogiamuuseum (koos Juozas Dalinkevičiuse memoriaalnäitusega) ja Leedu maanteemuuseum. Sealne katoliku kirik valmis aastal 1931, õigeusu kiriku hoone ehitati aastal 1843, kalmistu lasuv õigeusu kabel aga aastal 1936.
Ajalugu
1522 mainitud Vievise mõisa juurde tekkinud asulat on kirjalikult esmamainitud 1539 aastal. Toona oli Vievis alev. XVI sajandi esimesel poolel rajati Vievisesse ka esimene katoliku kirik.
Nii mõis kui asula kuulusid pikka aega (alates XVI sajandi algusest) Ogińskitele. See suguvõsa rajas Vievisesse uniaatide kiriku ja asutas sinna uniaatide Püha Vaimu kloostri. XVII sajandi alguses rajati kloostri juurde ka aastani 1812 tegutsenud trükikoda, kus trükiti esimest korda kirillitsas raamatuid. Valdavalt trükiti vaimulikku ja poleemilist kirjandust, edendamaks uniaatide ja jesuiitide vaateid. Bogdan Ogiński andis XVII sajandi alguses Vievise kiriku õigeusklike käsutusse, ent tema surma järel tagastati see Vievise katoliiklastele. Sajandi keskpaigas laastasid alevit sõjad.
Ogińskite valduses oli Vievis aastani 1831. Tsaariajal oli linna venekeelne nimekuju Евье, kasutati ka vormi Евiо. XIX sajandi teisel poolel avati Peterburi–Varssavi raudtee ja Vievis sai omale raudteejaama. Esimese maailmasõja ajal põles maha sealne katoliku kirik. Ka suleti sealne postkontor, mis hakkas tegutsema taas aastal 1921.
Kahe maailmasõja vahel asus Vievis Leedu-Poola piiril. Toona kandis see nime Vievys. Linnaõigused sai 1950. aastal.
Elanikkond
2011. aasta rahvaloenduse andmetel olid linna elanikeest 82,56% leedulased, 10,91% poolakad ja 3,74% venelased Enne Teist maailmasõda elasid linnas valdavalt poolakad.
Eesti NSV Ülemnõukogu
Eesti NSV Ülemnõukogu ehk Eesti Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi Ülemnõukogu oli NSVL-i näiline Eesti NSV kõrgeim riigivõimuorgan aastatel 1940-1941 ja 1944-1990. 8. mail 1990 nimetas Eesti NSV Ülemnõukogu XII koosseis end Eesti Vabariigi Ülemnõukoguks, mis jätkas oma tegevust kuni 1992. aasta Riigikogu valimisteni.
Vastavalt NSV Liidu ja Eesti NSV konstitutsioonile oli Eesti NSV kõrgeim riigivõimuorgan Eesti NSV Ülemnõukogu. Eesti NSV Ülemnõukogu oli ka ainus Eesti NSV seadusandlik organ.
Eesti NSV Ülemnõukogu koosseis
Algselt oli Eesti NSV Ülemnõukogu koosseisus 80 liiget, aja jooksul suurendati Eesti NSV Ülemnõukogu koosseis 80 liikmelt 285-le. Nõukogude armeed esindas igas koosseisus (peale esimese) 4 saadikut.
Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumis oli 14 liiget ning seda juhtis Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimees.
Ajalugu
1988. aastal võeti vastu otsus Eesti NSV suveräänsusest.
1992. aasta põhiseaduse rakendusseaduse § 1 3. lõik nimetas Ülemnõukogu täitma Riigikogu ülesandeid, kuni Riigikogu valimistulemused kuulutatakse välja.
Eesti Vabariigi Ülemnõukogu lõpetas tegevuse 14. septembril 1992.
Eesti NSV Ülemnõukogu ülesanded
1977. aasta Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liidu konstitutsiooni VI. peatüki – "Riigivõimu- ja valitsemisorganite ülesehituse alused liiduvabariikides" kohaselt oli:
Liiduvabariigi ministrite nõukogu vastutab ja on aruandekohustuslik liiduvabariigi ülemnõukogu ees, ülemnõukogu istungjärkude vahelisel ajal aga vastutab ja on aruandekohustuslik liiduvabariigi ülemnõukogu presiidiumi ees.
Vips ja Sulli (film)
"Vips ja Sulli" ("The Fox and the Hound") on 1981. aastal valminud Walt Disney animastuudio joonisfilm, mis põhineb Daniel P. Mannixi samanimelisel romaanil.
Film räägib rebase Vipsi (Tod) ja koer Sulli (Copper) sõprusest.
Auhinnad
Film pälvis Golden Screen Awardi (saksa "Goldene Leinwand") 1982. Ta kandideeris ka Young Artist Awardile ja Saturn Awardile parima fantaasiafilmi kategoorias.
Užpaliai vald
Užpaliai vald (leedu keeles Užpalių seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Utena rajooni territooriumil.
Valla pindala on 176 km². 24 % võtavad enda alla metsad, 1 % aga veekogud. 2011. aasta seisuga elas seal 1 807 inimest. Valla keskus on Užpaliai alev, kus 2011. aastal oli 758 elanikku. Vallamaja asub aadressil Basanavičiaus g. 1. Vallavanem on 	Eugenijus Keraminas.
pisi|Vallamaja pisi|Gaigaliai linnamägi pisi|Kaimynai pisi|Kaniūkai kalmistu pisi|Lėliai pisi|Likančiai pisi|Mikėnai pisi|Norvaišiai pisi|Šeimyniškiai linnamägi
1984. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused
'''Põhja suusaalade 1984. aasta maailmameistrivõistlusi''' tegelikult eraldi ei peetud, sest Sarajevos toimunud 1984. aasta olümpiamängude kavas olnud põhja suusaaladel oli ka maailmameistrivõistluste väärtus.
Eraldi ainult meeskondlikud võistlused toimusid suusahüpetes ja kahevõistluses.
Meeskonnahüpped
Võistlused toimusid 26. veebruaril Šveitsis Engelbergis. <br style="clear:both" />
Meeskonnavõistlus
Võistlused toimusid 17. märtsil Soomes Rovaniemis. <br style="clear:both" />
Elektrood
Elektrood on elektrijuht, mis on kokkupuutes mittemetallilise keskkonna või kehaga (nt elektrolüüt, isolaator, pooljuht, gaas, vaakum) ning võimaldab luua elektrilise ühenduse elektriahela teiste osadega. Elektroodid võivad olla ainult voolujuhtideks, kuid võivad ka keemilistes jm protsessides osaleda.
Termini "elektrood" (kreeka sõnadest elektron merevaik ja hodos rada) koos oskussõnadega "anood" ja "katood" võttis 1834. aastal kasutusele inglise füüsik Michael Faraday, et tähistada elektrolüüsivanni vastavaid osi.
Elektroodi otstarve sõltub sellest, millise keskkonna või kehaga ta elektriahelas kokku puutub.
Elektrokeemilised elektroodid
Elektrokeemilises süsteemis puutub elektrood kokku ioone juhtiva vedela või tahke keskkonnaga, s.o elektrolüüdiga. Seejuures toimuvate redoksreaktsioonide tulemusena tekivad elektronid ja ioonid. Elektrolüüdis oleva kahe elektroodi ‒ anoodi ja katoodi ‒ vahel liiguvad laengukandjad elektrolüüdi sees ioonidena ja välisahelas elektronidena. Üks elektroodidest on positiivne ja teine negatiivne, s.t madalama potentsiaaliga. Positiivset elektroodi nimetatakse ka plusspooluseks (+) ja negatiivset elektroodi miinuspooluseks (‒).
Kas elektrood on anood või katood, sõltub elektrokeemilisest töörežiimist.
Jackson Fourgeaud
Jackson Fourgeaud (sündinud 1979) on prantsuse muusik, kes avaldab oma loomingut artistinime Jackson And His Computer Band all.
Elektrood
Elektroodid muudes keskkondades
Kui elektroodide vahel on isolaator (vaakum, isoleeraine), kujuneb elektroodide vahel elektriväli. Niisuguse süsteemi näiteks on kondensaator.
Jackson Fourgeaud
2005. aastal välja antud debüütalbum "SMASH" sisaldab nelja aasta jooksul kogutud materjali.
Elektrood
Elektroodid muudes keskkondades
Kui elektroodid paiknevad vaakumis või gaasis, on pingestatud elektroodide vahel samuti elektriväli, kusjuures ühelt elektroodilt ‒ katoodilt ‒ emissiooni tulemusel väljuvad elektronid võivad liikuda teisele elektroodile või ka mitmele elektroodidele, kui katoodi ja anoodi vahel on veel teisi elektroode. Gaasikeskkonnas olevate elektroodide vahel võivad aatomid või molekulid osaliselt ioniseeruda, mistõttu laengukandjaiks on peale elektronide ka ioonid.
Jackson Fourgeaud
Jackson ütleb ise oma muusika kohta "stiilne orgia, psühhedeelne konflikti tähistamine".
Elektrood
Elektroodid muudes keskkondades
pisi|Dioodi elektroodid: Anode ‒ Anood; Cathode ‒ katood Pooljuhtseadise elektroodide vahel liiguvad elektronid ja augud (auk on kovalentsidemes valentsdelektronidest vabaks jäänud koht). Dioodi anoodiks nimetatakse elektroodi, millele positiivse pinge rakendamisel diood avaneb (muutub juhtivaks).
John C. Stennis (laev)
thumb USS John C. Stennis (CVN-74) on Ameerika Ühendriikide sõjalaevastiku seitsmes Nimitz-klassi lennukikandja.
See ehitati 1991–1995 Northrop Grumman Newport Newsi laevatehases.
Laeva kodusadam on Bremerton Washingtoni osariigis.
Lennukikandja on nime saanud senaator John C. Stennise järgi.
USS Stennisele mahub kuni 90 lennukit või helikopterit. Relvastusse kuulub 2 Sea Sparrow õhutõrjeraketti, 2 RIM-116 Rolling Airframe Missile õhutõrjeraketti ja 3 Phalanx CIWS õhutõrjesüsteemi.
Ebalehis (perekond)
Ebalehis (Pseudolarix) on männiliste sugukonda kuuluv heitlehiste puude perekond.
Perekonna ainuke liik on ebalehis (Pseudolarix amabilis), mis kasvab pärismaisena Hiina idaosas.
Bette Davis
Elulugu
Näitekunsti õppis ta John Murray Andersoni draamakoolis. Pärast seda tantsis George Cukori trupis.
Filmidebüüdi tegi ta 1931. aastal filmis "Bad Sister". Tuntuks sai aga aasta hiljem mängitud linateoses "The Man Who Played God". Aastal 1935 pälvis rolli eest filmis "Ohtlik" esimese Oscari. 1938. aastal sai ta rolli eest filmis "Jezebel" teise Oscari.
1962. aastal ilmus tema enda kirjutatud elulooraamat "Üksildane elu".
1983. aastal diagnoositi Davisel rinnavähk ja talle tehti mastektoomia (eemaldati rind). Kahe operatsiooninädala sees elas ta üle neli ajurabandust, mistõttu sai ta näo- ja parema käe halvatuse. Pärast pikka ravi, kus teda abistas isiklik hooldaja Kathryn Sarmak, taastus ta osaliselt halvatusest. Pärast seda mängis Davis veel mitmes filmis.
Ta maeti Hollywood Hillsi kalmistule Los Angeleses, kus varem puhkasid juba tema ema ja õde Bobby.
Isiklikku
Davis oli abielus neli korda:
1985. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused
'''Põhja suusaalade 1985. aasta maailmameistrivõistlused olid 35'''. suusaalade maailmameistrivõistlused, mis toimusid 17.–27. jaanuarini Austrias Seefeldis.
1985. aasta Seefeldi maailmameistrivõistlustel valiti suusavõistlusteks sihilikult rasked rajad, kus oleks pidanud saama sõita ainult klassikalises stiilis. Sellest hoolimata kasutasid paljud sportlased uuenduslikku vabatehnikat, mis saavutas selle tulemusena lõpliku läbimurde.
30 km
Kuupäev: 18. jaanuar Osavõtjaid: 82 Ametlikud tulemused <br style="clear:both" />
50 km
Kuupäev: 27. jaanuar Osavõtjaid: Ametlikud tulemused <br style="clear:both" />
5 km
Kuupäev: 21. jaanuar Osavõtjaid: 61 <br style="clear:both" />
20 km
Kuupäev: 26. jaanuar Osavõtjaid: 48 Ametlikud tulemused <br style="clear:both" />
4×5 km teatesõit
Kuupäev: 22. jaanuar Osavõtjaid: 12 naiskonda Ametlikud tulemused <br style="clear:both" />
Normaalmägi + 15 km
Kuupäev: 18. jaanuar Osavõtjad: 43 Ametlikud tulemused <br style="clear:both" />
Meeskonnavõistlus
Kuupäev: 19. jaanuar Osavõtjaid: 11 meeskonda Ametlikud tulemused <br style="clear:both" />
Normaalmägi
Kuupäev: 17. jaanuar Osavõtjaid: 65 Ametlikud tulemused <br style="clear:both" />
Suur mägi
Kuupäev: 16. jaanuar Osavõtjaid: 61 Ametlikud tulemused <br style="clear:both" />
Meeskonnavõistlus suurel mäel
Kuupäev: 17. jaanuar Osavõtjaid: 6 meeskonda Ametlikud tulemused <br style="clear:both" />
Seeder
Seeder (Cedrus) on männiliste sugukonda kuuluv igihaljaste puude perekond.
Seedrite looduslik levila ulatub Põhja-Aafrikast ja Lähis-Idast kuni Himaalajani. Nad kasvavad valdavalt mägedes, Vahemere ääres 1000–2200 meetri kõrgusel ja Himaalajas 1500–3200 meetri kõrgusel merepinnast.
Seedrid on kõrged (30–40, harvem kuni 60 m), aeglasekasvulised ja pikaealised (kuni 3000 aastat) puud. Nad on koonilise või laiuva võraga, oksad on horisontaalsed. Puukoor on paks ja kas püstiste või ristkülikukujuliste koorepragudega. Võrsed on kahesugused: pikad, mis moodustavad oksad, ja lühikesed, mis kannavad okkaid. Okkad on igihaljad ja nõeljad, 8–60 mm pikkused, kinnituvad kimpudena. Okkakimbud paiknevad võrsel spiraalselt ja ühel võrsel on 15–45 okast. Okaste värv varieerub heledast mururohelisest üle tumerohelise kuni kahvatu sinakasroheliseni, olenevalt valge vahakihi paksusest, mis kaitseb okkaid kuivamise eest.
Isaskäbid on saledad, munajad, 3–8 cm pikad, kasvavad hilissuvel ja levitavad õietolmu sügisel. Emaskäbid on püstised, 6–12 cm pikad ja 3–8 cm laiad, silinderjad või tünnikujulised, noorelt rohelised, küpsenuna hallikaspruunid, lagunevad pärast küpsemist nagu nulukäbidki. Seemnete valmimise tsükkel kestab ühe aasta: tolmlemine toimub sügisel ja järgmisel sügisel saavad seemned valmis.
Seemned on 1–1,5 cm pikad ja 2–3 cm pikkuse tiivaga. Nagu nulgudel, on ka seedritel seemne sees paar-kolm õõnsust, mis sisaldavad ebameeldiva maitsega vaiku. Arvatavasti on see kaitseks oravate vastu, et need seemneid ära ei sööks.
Seedrite puit on tugeva vaigulõhnaga; pehme, kuid vastupidav ja hästi töödeldav. Seda kasutatakse ehituses ning mööbli ja muusikainstrumentide valmistamiseks.
Seedri puit ja seedriõli on tuntud looduslike koipeletusvahenditena. Sellepärast kasutatakse seedripuitu kummutite ja kappide valmistamisel, kus hoitakse villaseid esemeid. Seedri niisugust kasutamist mainitakse juba "Iliases", kus 24. peatükis läheb Priamos seedrist katusega või seedriga vooderdatud laoruumi, kus ta oma aardeid hoiab. Seedripuidust valmistatakse ka kingaliiste, sest need imavad niiskust ja halba lõhna.
Seedrid on levinud ilupuud. Neid kasutatakse laialdaselt mõõduka kliimaga paikades, kus talvised temperatuurid ei lange alla –25 °C. Türgi seeder (Cedrus libani var stenocoma) on natuke vastupidavam ja kannatab välja –30 °C või isegi pisut alla selle. Kuid karmidel talvedel, kus temperatuurid taluvuspiirist allapoole langevad, võivad istutatud isendid kõik korraga hukkuda.
Perekonda kuulub eri seisukohtade järgi kas kaks või neli liiki.
Graafi värvimine
Graafiteoorias on graafi värvimine graafi elementide sildistamine (tavaliselt värvidega) teatud reeglite alusel.
Graafi tippude värvimisel antakse igale tipule värv nii, et ühelgi naabertipul poleks sama värv. Graafi kromaatiline arv on minimaalne arv värve, mis on tippude värvimiseks vajalikud.
Graafi servade värvimisel antakse igale servale värv nii, et ühise tipuga servadel poleks sama värv. Graafi servade värvimine on analoogne selle graafi servagraafi tippude värvimisega.
Atlanta
Atlanta on linn USA kaguosas, Georgia osariigi pealinn ja Fultoni maakonna halduskeskus. Väike osa linnast asub DeKalbi maakonna territooriumil.
Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse kohaselt 498 715. Aastal 2010 oli elanikke 420 003. Atlanta linnastus elab 6,1 miljonit inimest, millega on see riigi suuruselt üheksas linnastu.
Atlantas on võrreldes riigi teiste linnadega väga palju puid ja rohelust, tänu millele on linna hüüdnimi "The City in a Forest" ('linn metsas').
Linnas tegutsevad muuhulgas Georgia Tehnoloogiaülikool ja Georgia Osariigi Ülikool.
Kliima
Atlantas valitseb niiske lähistroopiline kliima. Suved on kuumad ja niisked. Õhutemperatuur on tänu linna asukohale merepinnast kõrgemal mõnevõrra mõõdukamad. Talved on jahedad, kuid muutlikud. Mehhiko lahelt kanduv soe õhk võib õhutemperatuuri kergitada üle 20 °C, kuid põhjast saabuva arktilise õhumassi toel võib õhutemperatuur langeda alla –10 °C. Juuli keskmine õhutemperatuur on 26,8 °C. Kõige madalaim õhutemperatuur mõõdeti 13. veebruaril 1899, mil oli −23 °C külma. Kõige soojem õhutemperatuur 41 °C mõõdeti 30. juunil 2012.
Riigi kaguosale iseloomulikult on Atlantas aastane sademete hulk suur – 1260 mm/a. Sademed langevad kuude lõikes võrdlemisi ühtlaselt. Lumesadu esineb harva. Tornaadosid esineb harva, kuid viimane suurem tornaado esines 2008. aastal, mis tõi Atlanta kesklinna kaasa märkimisväärseid purustusi.
Ajalugu
Atlanta ala oli kriikide ja tšerokiide territoorium. Piirkond avati valgetele asunikele 1823. aastal. Linn asutati 1837. aastal plaanitava raudtee sõlmpunktina Terminuse nime all. 1842. aastal nimetati linn Marthasville'iks; praeguse nime sai Atlanta 1847. aastal.
Ameerika Ühendriikide kodusõjas põletati Atlanta suures osas maha. Pärast sõda ehitati Atlanta kiiresti üles ning see kujunes lõunaosariikide üheks tähtsamaks kaubanduslinnaks. 1960. aastatel sai linn oluliseks kodanikuõiguste liikumise organiseerimiskeskuseks. Erinevalt paljudest teistelt lõunaosariikide suurlinnadest toimus Atlantas desegregatsioon suhteliselt rahulikult. Toonane linnapea William B. Hartsfield (ametis 1937–1962) kirjeldas Atlantat kui linna, kus on palju muudki teha kui vihata (the city too busy to hate). Nimelt soovis ta vältida rassikonflikte (näiteks Rosa Parksi intsident Montgomerys ja Little Rocki keskkooli desegregatsioon), mis oleksid linna majanduskasvu aeglustanud.
1996. aastal toimusid Atlantas XXVI suveolümpiamängud. Sellega koos algas linnas kaasajastamine, parandati linna transpordiinfrastruktuuri, sportimisvõimalusi jne.
Rahvastik
2010. aasta rahvaloenduse kohaselt moodustasid Atlanta rahvastikust 54% mustanahalised, 38,4% valged, 3,1% aasialased ja 0,2% põlisameeriklased. Keskmine sissetulek elaniku kohta oli 35 453 dollarit. 22,6% elanikest elas all pool vaesuspiiri. Atlanta mustanahaliste kogukond on viimastel aastakümnetel vähenenud, samas kui valgete osakaal kasvanud. Atlantas on USA suurlinnades üks suurimaid geide, lesbide ja biseksuaalide kogukondi.
Majandus
Atlanta SKP oli 2014. aastal 320 miljardit dollarit, millega on linn maailmas 18. ja USA-s kaheksandal kohal. Atlanta majandus mitmekesine, tähtsamate sektorite hulka kuuluvad logistika, ärindus, meedia ja infotehnoloogia.
Atlanta on tihedalt seotud meediaettevõtja Ted Turneri tegevusega. Linn on uudistekanali CNN sünnikoht ja selle peakorteri asukoht.
Transport
Atlanta oluline transpordisõlm. Atlantas asub Hartsfieldi-Jacksoni lennujaam, mis on maailma kõige suurema liiklusega lennujaam nii reisijate arvu kui ka õhkutõusude ja maandumiste poolest. Linnas asub lennufirma Delta Air Lines peakorter.
Linna läbivad kiirteed Interstate 20, Interstate 75 ja Interstate 85.
Sport
Linnas tegutseb neli Põhja-Ameerika kõrgliigas mängivat spordimeeskonda: pesapalliklubi Atlanta Braves, korvpalliklubi Atlanta Hawks, Ameerika jalgpalli klubi Atlanta Falcons ja jalgpalliklubi Atlanta United FC.
Kavalus
Kavalus on omadus, kus keegi omab ja kasutab varjatud tarkusi. Kavalusega eksitatakse teisi kellegi tegelike teadmiste, võimete, olukorra, kavatsuste jne. kohta. Liittsõnas kurikaval omandab mõiste tähendust vastase ebamoraalsel eesmärgil eksitaja või eksituses hoidja. Kavala sünonüümina kasutatakse ka keelendit velbas.
"Kaval kui rebane." "Kaval kui kapsauss."
Taastuv ressurss
Taastuv ressurss ehk taastuv loodusvara on ökosüsteemi komponent, mis selle ökosüsteemi aineringeis tsükliliselt nii moodustub kui ära kasutamist leiab.
Taastuvate ressursside hulka kuuluvad näiteks taastuvad kütused (biokütused), taimsed ja loomsed ressursid, sademetevesi jne. Taastuvate ressursside hulka kuuluvad ka energiaallikad, mis inimkultuuri ajamastaabis ei saa otsa saada (päikeseenergia, tuuleenergia, maasoojus, loodete energia).
Kõige üldisemas mõistes tähistatakse sõnaga "ressurss" kõikmõeldavaid vahendeid ja tagavarasid, mida on võimalik kasutada. Tavaliselt on millegi tootmiseks mõeldud ressursid piiratud. See tähendab, et inimeste piiramatute vajaduste rahuldamiseksja soovitud hüviste tootmiseks ei jätku selliseid ressursse, mida me saaksime kasutada tasuta.
Maa kui ressursiga seonduvat hinnatakse taastuvuse seisukohalt. Loodusvarad jaotatakse taastuvateks ja taastumatuteks loodusressurssideks. Taastuvaid loodusressursse saab korduvalt kasutada või nad taastuvad mingi aja jooksul. Näiteks mets, vesi, muld. Mittetaastuvad ressursid ei taastu. Näiteks maavarad.
Ressursid majanduses
Tutvume ressurssidega, mida kasutatakse kaupade ja teenuste valmistamisel ehk tootmisel. Majandusteaduses nimetatakse neid ressursse tootmisteguriteks.
Tootlike ressursside ehk tootmistegurite hulka kuuluvad maa, tööjõud, kapital ja ettevõtlikkus.
Maa kui ressursi all mõistetakse majanduses seda osa looduskeskkonnast, mida inimene oma majandustegevuseks kasutab. Siia kuuluvad: Töö kui ressursi hulka kuuluvad inimeste vaimsed ja füüsilised jõupingutused, mida kasutatakse hüviste valmistamiseks. Tööjõu moodustavad kõik tööealised töötavad ja aktiivselt tööd otsivad inimesed. Tööealise elanikkonna hulka kuulub lisaks tööjõule ka mitteaktiivne rahvastik.
Kapitali kui ressursi hulka kuuluvad kõik varasemas tootmistegevuses loodud tootmisvahendid (hooned, tööriistad ja masinad), mida kasutatakse uute toodete ja teenuste (hüviste) valmistamisel. pisi|244x244px| Päikesepaneelide kasutamine eramajades. Ressursside hulka loetakse ka ettevõtja ja ettevõtlikkus. Just tänu ettevõtlikkusele leiavad kasutamist teised ressursid. Ettevõtlikkus on hoiak, mida iseloomustavad loov ja uuenduslik mõtlemine, riskijulgus ja arukas juhtimine. Ettevõtja on isik, kes tegutseb äris kasu saamiseks ja kannab sellesse ärisse tehtud isiklikke investeeringute kaotamise riske.
Päikeseenergia
Päikeseenergia on energia, mis on saadud päikesekiirguse energiast. Põhiliselt kasutatakse seda soojuse ja elektri tootmiseks aga ka loomulikus valgustuses.
Päikeseenergia vabaneb päikesel toimuvate termotuumareaktsioonide tulemusel. Soojuse tootmiseks (sh tarbevee ja joogivee kütmiseks) kasutatakse päikesekütteseadmeid. Elektri tootmine päikeseenergiast võib toimuda fotoelement- ehk fotogalvaanilises elektrijaamas päikesepatareidega või päikese-soojuselektrijaamades läbi soojuse.
Päikesekiirgust kasutavad paigaldised jagunevad:
Tuuleenergia
Tuuleenergia mõju keskkonnale on suhteliselt väike võrreldes traditsiooniliste energiatootmisallikatega. Olulisemateks mõjudeks on visuaalne ja mürareostus, samuti ulatuslike alade (sh loodusmaastike) hõivamine tehnorajatistega ning suhteliselt suur materjali ja energiakulu tuulikute rajamiseks ja hooldamiseks.
Maapõueenergia
Geotermaalenergia ehk geotermiline energia ehk maapõueenergia on Maa siseenergia. See on maapõues peamiselt (80% ulatuses) looduslike radioaktiivsete elementide lagunedes tekkiv ja aegade jooksul kivimitesse salvestunud soojusenergia ning ülejäänud 20% ulatuses Maa tekkimise käigus kivimitesse salvestunud energia.
Tavaliselt kuni 200 m sügavuseni esinevat maapõueenergiat käsitletakse maapinnalähedase geotermaalenergiana. Selles sügavuses on temperatuur liiga madal, et soojust kasutada otsekütteks või elektri tootmiseks. Ümbritseva energia ammutamiseks või talletamiseks rakendatakse maasoojussüsteeme.
Loodete energia
Loodete energia on mehaanilise energia liik, mis vabaneb mere taseme muutumisel tõusu ja mõõna ajal.
Loodete energia muundatakse elektrienergiaks loodeteelektrijaamas.
Loodeenergia on üsna odav, aga selle kasutamine pidevaks elektrienergia saamiseks on keerukas loodete perioodilisuse tõttu (periood 12 tundi ja 25 minutit).
Viited
__SISUKORDEES__
IDM
Selle suuna muusikat võivad iseloomustada tantsumuusika elemendid, kompositsiooniline keerukus, mittestandardsed ideed, iseloomulikud meloodiakäigud ja tämbrid, eriline emotsionaalne sisu jne. Muusika võib sobida nii tantsusaalis tantsimiseks kui elutoas kuulamiseks.
Aktiva (ettevõte)
Aktiva Engineering on üks juhtivaid ehitus-, projekteerimis- ja metallkonstruktsioonide tootmisettevõtteid Põhja-Makedoonias.
Asukoht
Ettevõte ja selle peakontor asuvad tööstuspiirkonna südames aadressil 50, O.U "Гоце Делчев", Štip 2000, Põhja-Makedoonia.
Ajalugu
Firma asutati aastal 1999. See oli Makedoonias esimene vastava metallitööstusliku tootmisprofiiliga ettevõte, mis varustas äri- ja tootmishooneid ning nende rajamist esialgu vaid minimaalse tehnoloogia ja vähese töökollektiiviga.
Ettevõtte profiil
Ettevõte Aktiva pakub ehitus- ja inseneriteenuseid projektijuhtimise, teraskonstruktsioonide ehituse ja kokkupaneku ning ehitusjärelevalve alal. Ettevõte valmistab ja paigaldab ka igat liiki terasest konstruktsioone nii tööstuslike tootmis- ja ärihoonete kui ka elumajade ehitamiseks, profileeritud või plastifitseeritud lehtmetallist paneelsüsteeme, elektri- ja automaatika-, kütte-, jahutus- ja õhu konditsioonimisseadmeid, tooteid veevarustus- ja kanalisatsioonirajatistele, horisontaalseid ja vertikaalseid mahuteid ja paake, tehnoloogilisi seadmeid tootmisprotsessidele tööstuses ning kütuse ja naftatöötlemis-, destilleerimis-, ladustamis- ja käsitlemisseadmeid koos ööpäev läbi osutatavate tehniliste teenustega. Toodanguprogrammi kuuluvad metallist kaablirennid ning vooluringide ja elektripaigaldiste koosseisu kuuluvad, igati nõuetele vastavad elemendid. Toodangu tervikliku paigaldamise ja järelevalve valdkonnas ettevõttel on kasutuses kaasaegsete seadmete ja kohandatud autokraanade jne oma laialdane masinapark.
2010. aastal hakkas Aktiva esimesena tootma päikeseenergiast elektrit tootvaid fotoelektrilisi kollektoreid, luues samuti nn päikesekollektorite kohalemonteerimise tehnilise dokumentatsiooni. Idee päikese energiaga kui taastuva ja keskkonnahoidliku "rohelise" energiaga seotud majanduslikult ratsionaalse lahendusega elektritoodangust tuli Štipi ettevõttelt ”Mavis”.
Saaremaa rüütelkonna hoone
pisi|Saaremaa rüütelkonna hoone Foto: [[Kasutaja:Avjoska|Ave Maria Mõistlik, mai 2007 ]] Saaremaa rüütelkonna hoone asub Kuressaare kesklinnas, aadressil Lossi tänav 1. Praegu on seal Saaremaa vallavalitsuse ruumid.
Hoone on ehitatud 18. sajandi lõpupoole. Saaremaa rüütelkond ostis 1800. aastal maja Dellingshausenitelt, kes olevat mahukate ja suurte keldritega maja kasutanud viljahoidlana.
1830.–1840. aastatel toimusid hoone põhjalikud ümberehitused, ehitise tänavapoolset fronti pikendati ja barokse põhikujuga hoonele lisati klassitsistlikud detailid pilastrite, frontoonide jms näol ning suurendati aknaavasid. 1912. aastal kolis Saaremaa rüütelkond värskelt remonditud Kuressaare kindlusesse ja Saaremaa rüütelkonna hoone müüdi aadliklubile Ressource. 1920. aastal Eesti Vabariigi Asutava Kogu vastu võetud seisuste kaotamise seaduse alusel Saaremaa rüütelkond likvideeriti. 1920. aastal ostis Saare Maakonnanõukogu endise Saaremaa rüütelkonna hoone Saare Maakonnavalitsuse ametiruumideks.
1936. aastal ehitati hoone esimene korrus ümber kaupluseruumideks, lammutati rõduehitis ja hoonele rajati insener Nikolai Jürissoni plaani järgi juurdeehitis, apteek Raekoja tänava poole ja keldrid kohandati poeruumideks ning 1937. aastal ehitati hoonele funktsionalistlik juurdeehitus Raekoja tänava poolele.
Eesti NSV ajal asus hoones Kingissepa rajooni RSN Täitevkomitee. 1976. aastal taastati hoone dolomiitsammastikul rõdu, 1980. aastal ehitati hoonele juurdeehitus Kitsale tänavale koos garaažidega.
Kadastik
pisi|Kadastik Saksamaal Kadastik ehk kadarik on ulatuslik kadakapõõsastik.
Eesti kadastikud
Neid leidub eriti Lääne-Eestis, näiteks väga tihe on see Kumari laiul. Põhilised kadaka kasvualad Eestis (75%) on Saare- ja Lääne maakonnas. Vähem ja hajusamalt esineb kadastikke Hiiumaal, Pärnumaal ja Harjumaal.
Looduslikke kadastikke on Eestis vähe – reeglina on nad kokku puutunud inimtegevuse mõjuga. See võib olla ka üks põhjuseid, miks on siinsed kadastikud valdavalt põõsastikud. Kadakamets on Eestis erandlik nähtus, mida võib kohata vaid Nasval Hiiumaal.
Alates teisest maailmasõjast on Eesti looniidud suuresti kinni kasvanud. Karjatamise lakates on kadakad võimust võtnud ja varasemad liigirikkad kooslused on võsastunud.
Psühhiaatrilise abi seadus
Eesti psühhiaatrilise abi seadus (lühend PsAS) on seadus, millega reguleeritakse isikule psühhiaatrilise abi andmise korda ja tingimusi, ning seda, millised suhted tekivad seejuures isiku ja tervishoiuasutuse vahel. Seaduses on kirjas ka see, millised kohustused psühhiaatrilise abi korraldamisel on riigil ning millised kohalikul omavalitsusel. Seaduses on välja toodud ka isiku õigused psühhiaatrilise abi saamisel.
Seadus koosneb viiest osast.
Seaduse praegune (august 2007) versioon kehtib alates 4. veebruarist 2006.
=Seaduse tekst=
Üldsätted
§ 1. Seaduse reguleerimisala
(1) Psühhiaatrilise abi seadus reguleerib isikule psühhiaatrilise abi andmise korda ja tingimusi ning isikule psühhiaatrilise abi andmisel tekkivaid suhteid tervishoiuasutustega; sätestab riigi ja kohaliku omavalitsuse kohustused psühhiaatrilise abi korraldamisel ning isiku õigused psühhiaatrilise abi saamisel.
(2) Käesolevas seaduses ettenähtud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse sätteid, kui käesolevas seaduses ei ole sätestatud teisiti.
(3) Psühhiaatrilist abi osutatakse, lähtudes seaduslikkuse ja humaansuse printsiibist ning järgides inim- ja kodanikuõigusi.
§ 2. Mõisted
Käesolevas seaduses kasutatakse mõisteid järgmises tähenduses:
§ 3. Psühhiaatrilise abi vabatahtlikkus
(1) Psühhiaatrilist abi antakse vaba tahte avalduse alusel, s.t. isiku soovil või teadval nõusolekul.
(2) Piiratud teovõimega isikule antakse psühhiaatrilist abi tema seadusliku esindaja soovil või nõusolekul.
(3) Psüühikahäirega isiku ravi ilma tema teadva nõusolekuta või seadusliku esindaja nõusolekuta on lubatud ainult käesoleva seaduse §-des 11 ja §17 sätestatud juhtudel.
Toledo kirjastus
Toledo kirjastus OÜ on 2013. aastast Tartus tegutsev väikekirjastus, mis eestindab ja kirjastab peamiselt hispaaniakeelset väärtkirjandust.
Psühhiaatrilise abi seadus
Üldsätted
§ 4. Isiku õigused psühhiaatrilise abi saamisel
Toledo kirjastus
Kirjastus on saanud nime Hispaania kunagise pealinna järgi, kus juba XII sajandil olevat tegutsenud Toledo tõlkijate kool, avaldades nii austust tõlkekunsti ja hispaaniakeelse kultuuriruumi vastu.
Psühhiaatrilise abi seadus
Üldsätted
Isikul on psühhiaatrilise abi saamisel õigus:
Meisterdetektiiv härra Hiir
"Meisterdetektiiv härra Hiir" (The Great Mouse Detective) on 1986. aastal valminud Walt Disney animastuudio joonisfilm. Loo detektiivi tegelaskuju põhineb Arthur Conan Doyle'i Sherlock Holmesil.
Psühhiaatrilise abi seadus
Üldsätted
(1) Arst on psüühikahäirete diagnoosimisel ja psühhiaatrilise abi andmisel sõltumatu ning juhindub arstiteadusest, arstieetikast, seadustest ja muudest õigusaktidest.
(2) Psühhiaatrilist ravi ja diagnoosi puudutav teave on isiku eraelu saladus ja selle edastamine väljapoole raviprotsessi on lubatud ainult isiku enda või tema seadusliku esindaja kirjalikul nõusolekul, samuti juurdlusorgani, politsei, prokuratuuri või kohtu seadusest tuleneva nõude alusel, narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ning nende lähteainete seaduse (RT I 1997, 52, 834; 2001, 88, 531; 2002, 61, 375; 63, 387; 2003, 88, 591; 2005, 2, 4) alusel loodud narkomaaniaravi andmekogule esitamiseks ja Eesti Haigekassa nõudel talle seadusega pandud ülesannete täitmiseks.
(3) Psüühikahäirega isiku raviarst ei ole kohustatud andma kellelegi ütlusi isiku eraelu kohta, mida ta sai teada oma tööülesannete tõttu.
Psühhiaatrilise abi korraldus
§ 6. Psühhiaatrilise abi korraldamise üldpõhimõtted
(1) Psühhiaatrilise abiga tagatakse raviprotsessis psüühikahäirega isikule järjepidev ja sotsiaalministri poolt kehtestatud standarditele vastav ravi.
(2) Psühhiaatrilist abi annavad sellekohase tegevusloaga raviasutused, arstid ja muud spetsialistid.
(3) [Kehtetu – RT I 2002, 64, 392 – jõust. 29. 07. 2002]
(4) Psühhiaatriline eriarstiabi korraldatakse kohaliku omavalitsuse ja riigi tasandil.
(5) Psühhiaatrilise abi andmisel välditakse võimaluse korral isiku eemaldamist harjumuspärasest elukeskkonnast.
(6) Psühhiaatrilist haiglaravi rakendatakse juhul, kui isiku tervise seisundist lähtuvalt ei ole haiglaväline abi piisavalt tõhus või kui isik on temal esineva psüühikahäire tõttu muutunud endale või teistele ohtlikuks.
(7) Sotsiaalministeerium korraldab psüühikahäireid ennetavat tegevust.
§ 9. Psühhiaatrilise abi seos sotsiaalhoolekandega
Kohalik omavalitsus tagab psüühikahäirega isikule sotsiaalteenuste kättesaadavuse kooskõlas sotsiaalhoolekande seadusega (RT I 1995, 21, 323; 2001, 98, 617) sätestatud korras.
Vältimatu psühhiaatriline abi
§ 10. Vältimatu psühhiaatrilise abi andmise üldpõhimõtted
(1) Kõigile Eesti territooriumil viibivatele isikutele tagatakse vältimatu psühhiaatriline abi.