cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Öökulli udukogu
Selle avastas prantsuse astronoom Pierre Méchain 16. veebruaril 1781. Nimi "Öökulli planetaarudu" tuleneb tema välimusest. Suuremates teleskoopides on näha öökulli meenutav kuju.
See planetaarudu on umbes 8000 aastat vana ning asub umbes 2030 valgusaasta kaugusel.
527
527. aasta
Mahlabatini
Mahlabatini on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis Zululandi ringkonnas Ulundi vallas.
Mahlabatini on asutatud 1898. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mahlabatini elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,41%, värvilisi 0,73%, valgeid 0,60%, India või Aasia päritolu inimesi 0,07% ja teisi 0,20%. Suulu keelt pidas emakeeleks 96,74% inimesi, ndebele keelt 0,99%, afrikaani keelt 0,76%, tsvana keelt 0,46% ja inglise keelt 0,46%.
Yoshikazu Nagai
Yoshikazu Nagai (jaapani keeles 永井 良和 Nagai Yoshikazu; sündinud 16. aprillil 1952 Saitamas) on Jaapani endine jalgpallur, ründaja.
Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1971–1980 69 mängu ja lõi 9 väravat.
Capitis deminutio maxima
Capitis deminutio maxima (õigusvõime suurim piiramine) tähendas Vana-Rooma õiguses inimese täielikku õigusvõime kaotust. Õigusvõime suurimal piiramisel jäi inimene ilma oma vabadusest. Vabadust on peetud läbi ajaloo inimese kõige kallimaks varaks ja sellest ilma jäämine on millegi väga suure ning olulise kaotamine. Nii oli see ka Roomas, kus capitis deminutio maxima puhul kaotas inimene kõik peale elu – ta jäi ilma vabadusest, perekonnast, senisest positsioonist suguvõsas ja ka oma varandusest.
Arvatakse, et capitis deminutio maxima oli eelastmeks surmanuhtlusele. Vanema õiguse ajal ei olnud võimalik vabale kodanikule surmanuhtlust kohaldada ja selleks, et inimest saaks kuriteo eest karistusena hukata, tuli ta eelnevalt orja seisusse viia.
Justinianuse "Institutsioonide" järgi oli capitis deminutio maxima võimalik järgmistel juhtudel
Rooma kodanik võis, nagu teisedki, muutuda orjaks, näiteks kui ta oli süüdi mõistetud kuriteos või võetud vangi sõjas. Rooma kodanik, kes suri vangistuses, oli surma hetkel mitte Rooma kodanik, vaid ori. Corneliuse seaduse järgi loeti Rooma kodanik, kes suri vangistuses surnuks juba vangistamise hetkel (Dig. 28.1.12 ja Dig. 49.15.18). Kui Rooma kodanik naasis vangistusest, sai temast otsekohe uuesti Rooma kodanikuks ja tal taastusid kõik õigused, mis ta oli kaotanud õigusvõime piiramisega (Dig. 49.15.16). Ta muutus perekonnapeaks (paterfamilias) oma lastele, omanikuks oma varale jne. Ühesõnaga, temast sai kõigi õigussuhete subjekt, mille vangistamine tema jaoks kustutas.
'Dig. 49.15.16 Ulpianus 13 ad sab'. Retro creditur in civitate fuisse, qui ab hostibus advenit.
'Dig. 49.15.16 Ulpianus 13 ad sab.' Kui keegi naaseb vaenlase käest [vangistusest] peetakse teda tagasipöördunuks oma kodakondsuse [järgsetesse õigustesse].
'Dig. 28.1.12 Iulianus 42 Dig'. Lege cornelia testamenta eorum, qui in hostium potestate decesserint, perinde confirmantur, ac si hi qui ea fecissent in hostium potestatem non pervenissent, et hereditas ex his eodem modo ad unumquemque pertinet.
'Dig. 28.1.12 Iulianus 42 Dig'. Corneliuse seaduse järgi kinnitatakse nende testamentide kehtivust, kes surid vaenlase võimuses olles nii, nagu nad ei oleks vaenlase võimu alla läinud: ja nende pärand läheb üle neile, kellel on sellele õigus testamendi sätete alusel.
'Dig. 49.15.18 Ulpianus 35 ad sab'. In omnibus partibus iuris is, qui reversus non est ab hostibus, quasi tunc decessisse videtur, cum captus est.
'Dig. 49.15.18 Ulpianus 35 ad sab'. Kõigi õigusnormide järgi peetakse seda, kes ei naase vaenlase juurest, vangistamise hetkest alates surnuks.
Mia Couto
pisi|Mia Couto (aastal 2006) Mia Couto (kodanikunimega António Emílio Leite Couto; sündinud 5. juulil 1955 Beiras) on portugali keeles kirjutav valge nahavärviga Mosambiigi meeskirjanik.
Ta sündis aastal 1955 Beiras 1950-ndate alguses Mosambiiki saabunud Portugali emigrantide perekonnas. Aastal 1969 ilmusid tal kodulinna pressis luuletused. Aastal 1971 asus ta elama Lourenço Marquesi (praegu Maputo) ja õppima Eduardo Mondlane ülikooli arstiteaduskonda.
Üldõpetus
Üldõpetus on õppetöö korraldus, mille korral õppematerjal pole jaotatud mitte üksikute õppeainete (nagu tavalises õppetöö korralduses), vaid korraga mitut õppeainet hõlmavate kompleksteemade kaupa.
Üldõpetusteoreetikute väitel on lapse kujutluses maailm terviklik ja õppeainete kaupa õpetamine lõhuks selle terviklikkuse.
Üldõpetust on Eestis rakendatud peamiselt algklassides. Eestis on üldõpetusteooriaga tegelenud Johannes Käis ja Jüri Parijõgi.
Pyhäjärvi (Tampere)
Pyhäjärvi on järv Lõuna-Soomes. Järve kaldal asuvad Tampere ja Nokia linn ning Lempäälä vald.
Järve pindala on 121,61 km². Keskmine sügavus on 5,5 m.
Zoran Đinđić
pisi|Zoran Đinđić (2003) Zoran Đinđić (serbia keeles Зоран Ђинђић; 1. august 1952 – 12. märts 2003 Belgrad) oli Serbia poliitik, peaminister 25. jaanuarist 2001 kuni surmani.
Alvitase kihistu
Alvitase kihistu on ordoviitsiumi ladestu Oandu lademe kihistu. Kihistut hakkas esimesena eristama Juozas Paškevičius aastal 1994. Kihistu on saanud nime Alvitase küla järgi. Kihistu stratotüüp on Pajevonys-13 puurauk, kus kihistu kivimid esinevad 1194–1202 meetril. Lisastratotüübina on kasutatud Krekenava-7 puurauku, kus kihistu kivimid esinevad 917–930 meetril. Leedus eristatakse Alvitase kihistut Nemunase madalikul, kus selle kõrval esineb ligikaudu samaaegne Plunge kihistik, ja maa keskosas, kus selle kõrval esineb Lukštai kihistik. Kihistu suurim paksus on 13 meetrit.
Pyhäjärvi (Tampere)
Kuigi järve nimi tähendab soome keeles pühajärve, tähendas see algselt ilmselt piirijärve.
Järves asub Viikinsaari. Saarel asub kirik, kus võib näha paganlikke sümboleid ja rusikajälgedega ust. Rusikajäljed jättis meeleheitel naine, kes tapeti kodusõja ajal.
Suvel toimuvad Tampere sadamast saarele regulaarreisid.
Zoran Đinđić
1979 kaitses ta Konstanzi Ülikoolis filosoofiadoktori kraadi.
Đinđićist sai Slobodan Miloševići vastase opositsiooni juhte ja pärast Miloševići kukutamist peaminister. Ta kuulutas soovi korraldada demokraatlikke reforme ja seadis eesmärgiks Serbia liitumise Euroopa Liiduga.
Kuigi Jugoslaavia tollane president Vojislav Koštunica süüdistas korduvalt Đinđićit sidemetes organiseeritud kuritegevusega, rõhutas Đinđić alati, et soovib Serbia kuritegevusest puhastada. Ta lõi tunnistaja kaitse programmi, et oleks võimalik kuritegude olulisi tunnistajaid enne kohtuprotsessi, selle ajal ja/või pärast seda kaitsta. See ärritas maffia liidreid ja nendega seotud Serbia salapolitsei töötajaid, kes olid endiselt lojaalsed kukutatud presidendile Miloševićile. Salapolitsei eriüksuse ülem Milorad Ulemeki käsul tappis tema alluv Zvezdan Jovanović 12. märtsil 2003 Belgradis Đinđići. Jovanović tulistas teda kell 12.23, mil Đinđić tööle saabus, valitsushoone trepil lähedaloleva maja 3. korruse aknast. Đinđić sai ühe kuuli rindu ja suri peaaegu hetkeliselt.
Serbia president Nataša Mićić kuulutas riigis välja erakorralise seisukorra. Demokraatliku Partei juhiks valiti Zoran Živković.
23. mail 2007 mõisteti Đinđići mõrvas süüdi 12 meest, sealhulgas Ulemek, kes vahistati 2004. aasta mais. 3 meest mõisteti süüdi tagaselja.
Paul-Jacques-Aimé Baudry
Elukäik
Baudry sündis 1828. aastal Vendée departemangus La Roche-sur-Yonis. Ta õppis kunsti Michel Martin Drollingi käe all ja astus 1845 École des Beaux-Artsi. 1850. aastal võitis ta teose "Araxese kaldalt leitud Zenobia" eest Prix de Rome.
Ainult korra proovis ta kätt ajaloolise maaliga, luues teose "Charlotte Corday pärast Marat' mõrva" (1861), aga naasis kohe eelistatult endiste teemade juurde ning maalides selliste oma aja kuulsate meeste nagu François Guizot', Charles Garnier' ja Edmond Abouti portreesid.
Baudry mainet kroonisid tema seinamaalingud, mis näitavad rikast kujutlusvõimet ja suurepärast kunstilist värvitunnetust, nagu võib näha Pariisi kassatsioonikohtu freskodel, Chantilly lossis, mõnes eramus, Hôtel Fouldis ja Hôtel Paivabutis ning ennekõike Palais Garnier' fuajee kaunistustes. Need, kokku üle 30 maali ning nende seas tantsu- ja muusikateemalised kujundlikud kompositsioonid, sündisid kunstnikul kümne aasta jooksul.
Baudry oli Académie des Beaux-Artsi liige.
Baudry suri Pariisis 1886. aastal.
Mälestuse jäädvustamine
Baudry kolleegid Paul Dubois ja Marius Jean Mercié koos kunstniku venna arhitekt Baudryga püstitasid tema hauasamba Pariisi Père-Lachaise'i kalmistule (1890).
La Roche-sur-Yonis asuva Baudry kuju (1897) autor on skulptor Jean-Léon Gérôme.
Hilja Iher
Hilja Iher (sündinud 4. septembril 1944 Rae vallas Harjumaal) on eesti füüsik.
Elulugu
Lõpetas 1962 Tallinna 2. Keskkooli ja 1967 Tartu Riikliku Ülikooli (TRÜ) füüsika-matemaatikateaduskonna. Magistritöö "Aeroioonide mõõtmisest laboratooriumis ja looduslikus õhus" (juhendaja Jaan Salm) kaitses ta 1994. aastal Tartu Ülikoolis (TÜ).
Aastast 1968 töötab TRÜ/ TÜ-s, olnud vanemlaborant, vanemõpetaja, teadur. Alates 1990 Lõuna-Eesti keskkonnakaitselabori Tahkuse monitooringujaama juhataja.
Teadustöö
Uurimisalad: tahkiste teooria, optiliselt selgendavate katete arvutamine.
Mõõtnud aeroioonide liikuvusspektreid ja õhu mikrolisandite mõju neile. Tahkuse labori mõõtmistulemusi on kasutatud käsiraamatus "Handbook of Chemistry and Physics".
Osalenud õpilaste täppisteaduste olümpiaadi füüsikakomisjonis, koostanud füüsikaalaseid metoodilisi materjale.
Isiklikku
Ta sündis kooliõpetaja peres.
Tema abikaasa oli füüsik Rein Sepp.
Väike sõjasaar
pisi|Väike sõjasaar Väike sõjasaar (serbia Мало ратно острво) või Hobuste saar (serbia Коњско острво) on Serbia pealinna Belgradi kohal asuv väikesaar, mida ümbritsevad Doonau vooluveed. Asustamata saar kuulub Zemuni linnaosale.
Nimi
Saare nimetus on tuletatud asjaolust, et Belgrad on ajalooliselt asunud fataalselt strateegilises paigas. Linna vastu on peetud üle 115 lahingu ja seda on 44 korda püütud hävitada.
Cekule raudteepeatus
Cekule raudteepeatus on endine raudteepeatus Lätis Riia–Ērgļi–Madona–Lubāna–Kārsava raudteel. Peatuse hoone jääb Ropaži piirkonda ja Stopiņi valda Cekule külla.
Peatus avati 15. mail 1936 raudteejaamana. Selle juurde rajati kahekorruseline hoone ja kuurid. Hoone esimene korrus oli kavandatud piletite müügiks, ent kui piletimüük seati sisse rongides, jäi sellest kasutusele üksnes teine korrus.
Aastal 2000 demonteeriti sealne teine tee ja jaam muudeti peatuseks. Aastal 2009 suleti sealne peatus seoses raudtee sulgemisega.
Sharpeville
Sharpeville (esineb ka nimekuju Sharpville) on linn (township) Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsi Sedibengi ringkonna Emfuleni vallas.
Cekule raudteepeatus
Jaamahoone oli aastani 2013 kasutusel elamuna, mida hõlbustas asjaolu, et seal piletimüüki tegelikult ei toimunud. Aastal 2013 põles hoone maha.
Sharpeville
21. märtsil 1960 tulistas politsei Sharpeville'is mustanahalisi meeleavaldajaid. 69 inimest hukkus, 180 sai haavata.
Jerash
pisi|Jerash. Foto keskel ovaalne foorum, millest algab kolonnaadiga äärestatud peatänav. Esiplaanil Zeusi templi varemed Jerash (araabia keeles جرش‎; vanakreeka keeles Γέρασα Gerasa) on Põhja-Jordaanias asuv linn, Jerashi kubermangu keskus; asub 48 km pealinnast Ammanist põhja pool.
Sharpeville
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Sharpeville'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,49%, värvilisi 0,22%, India või Aasia päritolu inimesi 0,08%, valgeid 0,04% ja teisi 0,18%. Sotho keelt pidas emakeeleks 76,38%, koosa keelt 6,81%, suulu keelt 6,46%, tsvana keelt 3,09%, viipekeelt 1,27%, inglise keelt 1,16%, tsonga keelt 1,06% ja afrikaani keelt 1,03%.
Vienne'i Peetruse kirik
Vienne'i Peetruse kirik (prantsuse keeles Eglise Saint-Pierre-le-Bas) on 5. sajandist pärinev eelromaani kirik Vienne'is Isère departemangus ja üks vanemaid säilinud kirikuid Prantsusmaal. Alates 1862. aastast Prantsusmaa monument historique staatusega.
Jerash
Jerash on Dekapolise kõige paremini säilinud linn ja üks paremini säilinud kreeka-rooma linnu tänapäeval. Seda on nimetatud ka idamaade Pompeiks, sest oli aastasadu liiva alla mattunud ning järk-järgult alles viimase 70 aasta jooksul, alates 1920. aastatest päevavalgele toodud.
Vienne'i Peetruse kirik
Kiriku rajamisaegne kavatis, küünitaoline risttahukakujuline madala karniisidega viilkatuse, ümar- ja ümarkaarakende ja ümara idaapsiidiga ruum, on müüride vaatlusel tänapäevalgi hästi leitav. Hoone on 40 m pikk ja 18 m lai.
Ajaloost
Peetruse kirik ehitati 5. sajandi lõpul gallorooma linna müüride sisse rajatud kalmistu kõrvale. Basiilika pühitseti Peetrusele ja Paulusele ning seda kasutati matusekirikuna. Kirikusse on maetud enamiku Vienne'i piiskoppide maised jäänused, alates Mamertusest (surnud 475). Suurt osa neist varastest piiskoppidest austatakse pühakutena.
6. sajandil asus siis elama munkade kogukond ja rajas Vienne'i Püha Peetruse kloostri, mis oli terve keskaja vältel mõjukaim Vienne'i kloostritest. Kirikus asus arvukalt reliikviaid. Karolingide ajast pärineb arvukalt ehitusdetaile, sealhulgas kaunistatud koorivõre, mille osad müüriti hiljem torniseintesse.
Kõrgkeskajal lisati hilisantiiksesse siseruumi kaks piilaritele toetuvat pikisuunalist arkaadi, mis jagasid ruumi laiaks pealööviks ja kaheks kitsaks kõrvallööviks, samal ajal ehitati kiriku lääneotsa peafassaadile romaani kellatorn ja kaunistati lõunaportaal skulptuuridega.
Keskaja lõpul ja varauusajal konkurentsis kerjusmungaordudega ja hiljem ususõdade perioodil klooster nõrgenes. 1780.–1791. aastatel liideti kogukond Saint-Chefi kloostriga.
1809. aastal muudeti kirik muuseumiks ja ehitis restaureeriti 1860. aastatel. 1872. aastal hakati hoones eksponeerima raidkivide kogu (lapidaarium), mis on samasugune tänaseni.
Põleseen
Põleseen ehk kiivrik (Rhizina undulata) on liudikulaadsete seltsi kuuluv seeneliik.
Seen kasvab okaspuumetsades, moodustab aga viljakehi eriti põlendikel.
Tanki kaitsesüsteemid
pisi|300px|Täisvarustuses M1A2 lahingutank Tanki kaitsesüsteemideks nimetatakse kõiki süsteeme, mis on mõeldud tanki ja selle meeskonna kaitseks.
Üldiselt võib kaitsesüsteemid jagada kaheks: passiiv- ja aktiivkaitse. Passiivkaitse all mõeldakse enamasti tanki soomust, mis summutab või suunab vastase tule eemale. Aktiivkaitse see-eest ennetab ohu jõudmist tankini. Aktiivkaitse saab omakorda jaotada kolmeks: füüsilised, elektroonilised ja nende kombinatsioonid. Füüsilised aktiivkaitsed mõjutavad otseselt ohuallikat hävitades või kallutades selle trajektoori. Elektroonilised aktiivkaitsesüsteemid häirivad vastaste raketijuhtimis-, jälgimis- või tuvastusseadmeid.
Lahingutankid on tänapäeval põhilised raskesoomustatud sõidukid, mis moodustavad maaväe suurima löögijõu ning peavad vastu pidama tankitõrje rakettidele, kineetilistele soomust läbistavatele penetraatoritele, kaudtulele ning massihävitusrelvadele. Esialgsed tanki kaitsesüsteemid olid suhteliselt primitiivsed, kuid uute ohtude ilmnemisel, arenesid kaitsesüsteemid nende tõrjumiseks kaasa. Tänapäevased tanki kaitsesüsteemid on disainitud nii, et iga komponent toetaks teisi, oleks modulaarne ja kergesti vahetatav.
Disain
Lahingutanki taktika näeb ette, et sõidukiga ollakse nii tihti kui võimalik vastase poole, isegi enda kaitsmisel või taandumisel. Sellest tulenevalt pannakse suurima efektiivsuse tagamiseks kõige tugevam soomus tanki eesmisele otsale. Lisaks paigaldatakse soomus kaitse suurendamiseks tanki peale teatud nurga või kõveruse all. Kindla soomusplaadi paksuse korral peab nurga all tabav mürsk läbima suurema distantsi, kui risti langeva mürsu puhul. Nurga all olevad soomusplaadid annavad ka lisatõenäosuse mürsu kõrvalepaiskamiseks.
Ajalugu
alt=Hävitatud T-34.|pisi|300px|Soome sõdurid hävitatud T-34 taustal, kandmas Panzerfauste, mis olid Teise maailmasõja kõige efektiivsemad tankitõrjerelvad
1930ndate lõpus töötati välja kumulatiivlaenguga lõhkekehad, mis lõhkemisel tekitavad peenikese, kuid kõrge temperatuuriga plasma seisundis vasejoa, sulatades kerge vaevaga terassoomusest läbi. Teises maailmasõjas kaotas Nõukogude Liit umbes 70% oma tankidest just sellel põhimõttel töötavate lõhkelaengute ohvriks.
Juba Esimese maailmasõja ajal kineetiliste penetraatorite ja hiljem kumulatiivlaengute vastu võeti kasutusele õhuke välisoomus, mis oli põhisoomusest mõnevõrra eemal. Õhuke lisasoomus vähendab mürskude ja kuulide läbimisvõimet, sest need hakkavad võbelema ning deformeeruvad juba pärast välimise kihi läbimist. Lisaks vähendab selline lisakiht ka kumulatiivlaengute võimekust, sest laeng aktiveerub enneaegselt juba esimest soomust tabades.
Alates külma sõja algusest hakati paigaldama soomuse sisekihtidesse killuvoodreid, mis kaitsevad meeskonda purunenud soomuse tükkide eest. Killuvoodrid on enamasti tehtud kevlarist, suure molaarmassiga polüetüleenist või mõnest muust sarnasest materjalist.
1950ndate keskel hakati välja töötama keraamilisi soomusplaate, mis on kõrge temperatuuritaluvuse tõttu eriti sobilikud just kumulatiivlaengute kinnipidamiseks. Killuvooder, primaarne soomus, keraamilised plaadid ning sekundaarne välisoomus moodustasid ka juba tänapäeval standardse komposiitsoomuse, mis on kergem ja vastupidavam.
Tänapäev
alt=M4 Abrams.|pisi|300px|Komposiitsoomusega M4 Abrams Iraagis Viimastel aastakümnetel on komposiitsoomust edasi arendatud ning seda kasutavad edukalt peaaegu kõik modernsed tankid. Kõige tuntum komposiitsoomus on 1960. aastatel välja töötatud, kuid hiljem oluliselt täiendatud brittide Chobhami tüüpi soomus. Seda soomust kannavad näiteks Challenger 2 ja M1 Abrams. Tänapäevaste komposiitsoomuste täpsed konstruktsioonid on küll salastatud, kuid põhimõtted on jäänud samaks – keraamilised plaadid toestatakse mõnest tugevast materjalist raamistikuga ning lööke summutavad elastsed sisekihid. Vajadusel lisatakse soomusesse eraldi raskmetalle, et kaitsta tanki kineetiliste pentraatorite eest.
Aktiivkaitse
Tänapäevased tankivastased raketisüsteemid ja jalaväe kasutatavad raketiheitjad on tõsiseks probleemiks ka kõige paremini soomustatud lahingutankile, sest rünnakud toimuvad tihti lähedalt, palju ning kõikidest suundadest. Tanki tugevaks passiivseks kaitsmiseks igast küljest kuluks palju soomust, mis teeb sõiduki äärmiselt raskeks. Seetõttu on välja töötatud süsteeme, mis takistavad mürskude ja rakettide jõudmist tankini. Järgnevalt on välja toodud mõned enam kasutatavad aktiivkaitse süsteemid.
Reaktiivsoomus
Originaalartikkel: Reaktiivsoomus alt=M-60A1|pisi|300px|Reaktiivsoomusega M-60A1 operatsioonis "Kõrbetorm" (Desert Storm) Reaktiivsoomuse, täpsemini lõhkereaktiivsoomuse kontseptsioon avastati 1960ndate lõpus, kuid kasutati sõjas esmakordselt alles 1982. aasta Liibanoni konfliktis.
Lõhkereaktiivsoomus on kõige levinum aktiivsoomuse liik. Lõhkereaktiivsoomus (Explosive Reactive Armour ehk ERA) on kõige levinum aktiivsoomuse liik. See süsteem koosneb tavasoomuse peal olevatest moodulitest, mida kutsutakse "tellisteks". Need elemendid koosnevad kahest terasplaadist ja nende vahel olevast lõhkeainekihist, sealjuures on reaktiivsoomus tavasoomuse suhtes nurga all. Kui tankitõrjelask tabab sõidukit, plahvatab lõhkeaine ja selle toimel heidetakse terasplaat nurga all laengu suunas. Plaat omakorda vähendab lasu soomustläbistavat toimet, hajutades kumulatiivmürsu kumulatiivlaengut või purustades/rikošettides kineetilise mürsu südamikku, mille tulemusel sõiduki tavasoomus jääb terveks. Reaktiivsoomuse suurimaks vaenlaseks on tandemlõhkepea. Esimene laeng aktiveerib reaktiivsoomuse ning teine tungib põhisoomusesse.
Shtora
alt=T-90|pisi|300px|T-90 tank kandmas Shotrat (pisikesed kastikesed kahel pool põhirelva) Shotra on elektro-optiline tanki aktiivkaitse süsteem, mis on välja töötatud laserjuhitavate tankitõrje rakettide ja kaugusmõõtjate häirimiseks. Laserkiire sattudes tankile tuvastavad Shotra süsteemid 3,5–5-kraadise täpsusega, kust kiir pärineb. Kohe hakkavad tööle kaks infrapunasegajat ning vajadusel saab lasta suitsugranaate, mille suits on infrapunavalgusele läbipaistmatu. Tanki põhirelv keeratakse automaatselt laserkiire suunda, sest frontaalrelva soomus on eest tugevam ning lisaks saab meeskond vajadusel tuld anda. Shotra-1 suudab laserjuhitavate tankitõrje rakettide eest tanki kaitsta järjest kuni kuus tundi.
Arena
alt=Arena|pisi|300px|Arena aktiivkaitse süsteem Arena on füüsiline aktiivkaitse süsteem, mille eesmärk on kaitsta tanki nii jalaväe kui ka helikopterite poolt lastud rakettide eest. Seejuures ei ole oluline, kas rakett on mõeldud tabama tanki otse või sellest üle lendama. Süsteem kasutab multifunktsionaalset Doppleri radarit, mis skaneerib ümbrust ohtude eest. Ohu tuvastamisel arvutatakse radari andmetest kiiresti, milline mürsk kahekümne kuuest olemasolevast välja lastakse. Väljalastud mürsk peaks tabama ohuallikat ning selle likvideerima viiekümne meetri raadiuses tankist. Andmeid töötleva arvuti reaktsiooniaeg on 0,05 sekundit ning kaitseb tanki kolmesaja kraadises ulatuses, igalt poolt välja arvatud põhirelva tagaküljest. Arena on võimeline tuvastama reaalseid ohuallikaid näiteks väiksema kaliibriga kuulidest, lindudest ja väljalastud mürskudest. Süsteem suurendab võimalust tankitõrje raketi rünnakust ohutult väljuda 1,5–2 korda.
Anthony Carmona
pisi|Anthony Carmona Anthony Thomas Aquinas Carmona (sündinud 7. märtsil 1953) on Trinidadi ja Tobago poliitik, kes oli 18. märtsist 2013 kuni 19. märtsini 2018 Trinidadi ja Tobago president.
Tanki kaitsesüsteemid
Trophy
alt=Merkava4m|pisi|300px|Merkava Mk 4m Trophy aktiivkaitsesüsteemiga 2014 Israel-Gaza konfliktis Trophy on füüsiline aktiivkaitse süsteem, mis hävitab tanki ründava raketi väikestest haavlitest koosneva lasuga. Süsteem kasutab radarit, mille vaateväli on 360 kraadi, ning kiire arvutusvõimega arvutit, mis hetkeliselt arvutab optimaalse laskesaja ja trajektoori. Ohu likvideerimiseks tehtud lask on koondatud kitsasse ruumipiirkonda, et vältida tanki ümber oleva jalaväe tabamist. Süsteem on välja töötatud likvideerima kõiki tüüpe tankitõrje rakette ning suudab seejuures tegeleda mitme sihtmärgiga korraga. Trophy süsteemi kasutades ei ole vajadust tankile lisada rasket, tugevdatud soomust. Kuigi süsteem on kinnitanud siiani lahingus oma töökindlust, on tootjate sõnul alla ühe protsendine tõenäosus tankil või selle ümbruses oleval jalaväel viga saada. Sellest tulenevalt pidid seda süsteemi kasutavad üksused muutma oma taktikat nii, et jalavägi järgneb tanki ohutus kauguses.
Anthony Carmona
Ta on hariduselt jurist. 11. märtsist 2012 kuni presidendiks saamiseni oli ta Rahvusvahelise Kriminaalkohtu kohtunik.
Tanki kaitsesüsteemid
Adaptiv
Adaptiv on aktiivne maskeerimissüsteem, mis kaitseb sõidukit infrapunavalgust registreerivate tuvastamisseadmete eest. See koosneb umbes tuhandest ritta seatud kuusnurksetest paneelidest, mida on võimalik kiiresti kuumutada ja jahutada nii, et need moodustaks soovitud kujundi või sulanduksid ümbritsevasse keskkonda. Nii on näiteks võimalik termokaamera pildi läbi panna tank välja paistma nagu sõiduauto või suur kivi. Süsteem on võimeline ringi sõites keskkonnast koguma uut informatsiooni ning plaatide temperatuuri sellele vastavalt korrigeerima. Tootjate sõnul vähendab Adaptiv kaugust, millest alates sõiduk on tuvastatav alla viiesaja meetrini.
AMAP-ADS
alt=CV90120|pisi|300px|CV90120, mis on varustatud AMAP-ADS süsteemiga AMAP-ADS (active defence system) on modulaarse disainiga füüsiline aktiivkaitse süsteem, mida on võimalik sobitada peaaegu igale sõidukile. Süsteemi põhielementideks on sensoritega kaitsemoodulid, mis paigaldatakse üle kogu sõiduki. Protsessor määrab läheneva sihtmärgi tüübi ja trajektoori ning aktiveerib seejärel õigel hetkel kaitsemooduli, mis on kõige lähedamal kalkuleeritud tabamispunktile. Kaitsemoodul eraldab kontsentreeritud energiaga impulsi, mis hävitab läheneva ohu või häirib tema funktsioneerimist. Sensorite vaatevälja kattumine võimaldab süsteem kaitsta mitmete rünnakute eest korraga. Tegemist on ühe kiireima aktiivkaitse süsteemiga, mis suudab oma madala reaktsiooniaja tõttu (560 mikrosekundit) hävitada mistahes kiirusel läheneva objekti kümne meetri raadiuses. Süsteem ei eralda ohu eemaldamiseks ühtegi osakest, mis on oluline aspekt linnatingimustes, kus see muidu kujutaks ohtu ümbritsevatele jalaväelastele või tsiviilelanikele.
Trilepida pastusa
Trilepida pastusa on ahassuumadulaste sugukonna maoliik.
Levila
Neid võib kohata Carchi provintsis Ecuadoris.
Katrin Kivi
Katrin Kivi (sündinud 18. juulil 1967 Kärdlas) on Eesti diplomaat.
Trilepida pastusa
Kirjandus
Salazar-Valenzuela, Martins, Amador-Oyola & Torres-Carvajal, 2015 : A new species and country record of threadsnakes (Serpentes: Leptotyphlopidae: Epictinae) from northern Ecuador., Amphibian & Reptile Conservation, 8.väljaanne, nr 1, lk 107–120.
Viited
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Trilepida pastusa seisuga 8.05.2015.
Katrin Kivi
Katrin Kivi lõpetas 1990. aastal Tartu Ülikooli saksa keele ja kirjanduse erialal. Ta on ennast täiendanud Mannheimi ja Bonni ülikoolis.
Aastatel 2009–2011 oli Kivi välisministeeriumi Euroopa Liidu osakonna üldasjade büroo direktor ja 2011–2015 Eesti suursaadik Taanis. 2015–2019 oli ta Eesti alaline esindaja Euroopa Nõukogu juures.
2019–2021 oli Kivi Eesti suursaadik Singapuris.
Pärja
Pärja on eesti naisenimi.
2021. aasta alguse seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 934. naisenimi, eesnimi Pärja oli 72 naisel. Pärja oli keskmiselt 70 aasta vanune (mediaanvanus oli 76). Kõige populaarsem oli eesnimi Pärja vanuserühmas 85+, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 3,86.
Anzegemi vald
Anzegem on hollandikeelne vald ja asula Belgias Flandrias Lääne-Flandria provintsis Kortrijki haldusringkonnas.
Anzegemi valla pindala on 41,79 km². Vallas elas 31. detsembri 2018 seisuga 14 716 inimest, mis annab keskmiseks tiheduseks 352 in/km².
Gijzelbrechtegem liideti Anzegemiga 1971. aastal, 1977. aastal liideti Ingooigem, Kaster, Tiegem ja Vichte.
Asulad
Anzegem jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:
Otto I (Braunschweig)
Otto I (u 1204 – 1252) oli esimene Braunschweig-Lüneburgi hertsog aastast 1235 kuni oma surmani. Teda kutsuti Otto Laps, et eristada teda tema onust keiser Otto IV-st.
Järglased
Otto oli umbes aastast 1228 abielus Brandenburgi markkrahvi Albrecht II tütre Mathildega. Neil olid järgmised teadaolevad lapsed:
Otto Borch
Aastatel 1944–1945 osales ta vastupanuliikumises ning oli illegaalse ajalehe Fri Presse toimetaja.
Pärast Saksa okupatsiooni lõppemist asus Otto Borch õppima ja sai 1948. aastal juristi diplomi. Aastatel 1948–1949 õppis ta New Yorgis Columbia ülikoolis.
Aastal 1949 asus ta tööle Taani välisministeeriumi. Ta töötas mitmes ametis ministeeriumis, saatkonna sekretärina Bonnis, nõunikuna Taani esinduses NATO juures, Taani esindajana ÜRO juures ning Kuuepäevase sõja ajal Taani esindajana ÜRO Julgeolekunõukogu juures ja hiljem Brüsselis suursaadikuna NATO juures.
Aastatel 1974–1976 oli ta Taani välisministeeriumi poliitilise osakonna juhataja, seejärel kuni 1983. aastani Taani suursaadik Washingtonis. Aastatel 1988–1991 oli ta Taani suursaadik Stockholmis.
Pärast seda, kui taastati diplomaatilised suhted Taani ja Eesti vahel, sai Otto Borchist 26. augustil 1991 esimene Taani suursaadik Eestis.
Inimese esteetilisest kasvatusest
"Inimese esteetilisest kasvatusest" ("Über die ästhetische Erziehung des Menschen") on Friedrich Schilleri teos. See on 1795. aastal ilmunud kirjade vormis traktaat, mille teemad on Immanuel Kanti esteetika raamatus "Otsustusvõime kriitika" ja Prantsuse revolutsiooni kulg.
Algul tahtis Schiller raamatus pealkirjaga "Kallias ehk Ilust" kummutada Kanti väite, et ilu ja maitse on subjektiivsed. Intelligiibli ja empiirilise maailma, mõistuse ja meelelisuse dualismile Kantil vastab Schilleril paratamatuse ja vabaduse, meelelisuse ja mõistuse, kujutlusjõu ja tunnetusvõime, suva ja seaduse ning loomuse ja kultuuri mõiste kõrvutamine. Schilleri moraalifilosoofilised, antropoloogilised ja ajaloofilosoofilised mõtisklused on kõige põhjalikumalt esitatud kirjades "Inimese esteetilisest kasvatusest". Ta protesteerib nii valgustuse mõistuse sunnidiktaadi kui ka meelte või loomuse suva vastu. Schiller on pettunud Prantsuse revolutsiooni tulemustes ning vastustab nii aristokraatliku riigi suva kui ka rahva võimu, mis ei suutnud poliitiliselt vastata valgustuse nõutud mõistuse pretensioonile. Ta püüab seletada, miks Prantsuse revolutsioon nurjus ja Prantsusmaa ei toonud tõotatud humaansust.
Tekke- ja väljaandmislugu
Kirjad inimese esteetilisest kasvatusest lähevad tagasi Kirjadele Augustenburgi printsile, mille Schiller kirjutas veebruari ja detsembri vahel 1793. Kui need kirjad Kopenhaagenis Christianborgi lossi tulekahjus 26. veebruaril 1794 kaduma läksid, hakkas Schiller neid taaslooma, kuid suurte muudatustega võrreldes algse redaktsiooniga, millest on olemas ainult ärakirja ärakiri. Kirjad 1–9 ilmusid 1795 väljaande Die Horen 1. numbris, kirjad 10–16 selle 2. numbris. Viimased kirjad (17–27) avaldas Schiller juunis 1795 6. numbris pealkirjaga "Sulav ilu". Schiller kavandas luksusväljaannet Augustenburgi printsi jaoks, kuid see ei saanud teoks. Aastal 1801 ilmus traktaat "Ueber die ästhetische Erziehung des Menschen in einer Reyhe von Briefen" raamatu kujul kogu "Kleinere prosaische Schriften" 3. osana.
Esimene kiri
Kirjad sisaldavad tulemusi Schilleri uurimistest kauni ja kunsti üle. See aine on vahetult seotud parima osaga meie õndsusest ja lähedalt seotud inimloomuse moraalse õilsusega. Tema süda tunneb ja harrastab ilu kogu väge ning võtab uurimuses, kus sageli tuleb apelleerida tunnetele, kõige raskema osa enda peale.
Schilleri ideed on ammutatud pigem suhtlusest iseendaga kui rikkalikust maailmakogemusest.
Göran Hägg
Göran Olof Waldemar Hägg (7. juuli 1947 – 30. september 2015) oli rootsi kirjanik, kriitik ja kirjandusteadlane.
Tatsuhiko Seta
Tatsuhiko Seta (jaapani keeles 瀬田 龍彦 Seta Tatsuhiko; sündinud 15. jaanuaril 1952 Moriokas) on Jaapani endine jalgpallur, väravavaht.
Göran Hägg
Hägg kasvas üles Tallkrogeni linnaosas Lõuna-Stockholmis. Pärast filosoofiliste uuringute õpingute lõpetamist 1969. aastal Stockholmi Ülikoolis ja õpetajaeksami sooritamist Uppsalas 1970. aastal koolitas Hägg 1971–1979 Stockholm töötuid. Sealt saadud kogemused on taustaks tema satiirilisele novellile "Det automatiska paradiset", mis avaldati 1979. aastal. Siiski ilmus tema esimene raamat enne seda, 1972. aastal, selleks oli luulekogu "Kogum Ögon".
Inimese esteetilisest kasvatusest
Esimene kiri
Järgnevad väited rajanevad peamiselt Immanuel Kanti aluslausetel.
Nende ideede asjus, mis valitsevad Kanti süsteemi praktilises osas, on ainult filosoofid lahkarvamusel, aga inimesed on alati ühel meelel olnud. Kui need vabastada tehnilisest vormist, hakkavad need näima tavamõistuse aegunud ütlustena ja moraaliinstinkti tõsiasjadena, mille tark loodus on inimesele eestseisjaks seadnud, kuni selge taipamine ta täisealiseks teeb. Aga seesama tehniline vorm, mis tõe arule nähtavaks teeb, varjab seda tunde eest, sest arul tuleb sisemeele objekt hävitada, et see omandada. Nagu keemik, leiab ka filosoof ühinemise ainult lagundamise abil ja ainult kunsti piinade kaudu vabatahtliku looduse töö. Et põgusat nähtumust tabada, peab ta selle reegliga aheldama, selle ilusa keha mõistetesse hakkima ning hoidma selle elavat vaimu viletsas sõnaluukeres. Pole siis ime, kui loomulik tunne ei tunne end säärases pildis ära ning tõde näib analüütiku suus paradoksina.
Tatsuhiko Seta
Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1973–1980 25 mängu.
Göran Hägg
Ta on kirjutanud stsenaariumi kolmele filmile: "En flicka på halsen" (1982), "Triumvirat" (1986) ja "Den innersta fienden" (1975).
Inimese esteetilisest kasvatusest
Esimene kiri
Ka järgnevad uurimised võivad oma ainet meeltest kaugendada, kui need seda arule lähendada püüavad. Ilu kohta kehtib see veel enam kui moraalikogemuste kohta. Kogu selle maagia rajaneb saladusel. Kui kaob selle elementide vajalik ühendus, kaob ka selle olemus.
Teine kiri
Võib-olla ei ole õige aeg otsida esteetilise maailma seaduseraamatut, sest moraaliasjad on palju aktuaalsemad ning aeg nõuab filosoofilt tungivalt tegelemist kõige täiuslikuma kunstiteosega, tõelise poliitilise vabaduse rajamisega? Schiller ei taha töötada teise aja jaoks ning peab kohuseks oma ajastu vajaduste ja maitsega arvestada, nagu on lubamatu ignoreerida oma ringkonna kombeid ja harjumusi. Paistab, et ajastu hääl ei soosi kunsti. Sündmuste käik on andnud aja geeniusele suuna, mis ähvardab teda ideaali kunstist üha kaugemale viia. Viimane peab tegelikkusest eemalduma ja julgelt vajadust trotsima, sest kunst on vabaduse tütar ning saama eeskirja vaimude paratamatuselt, mitte mateeria hädavajaduselt. Praegu aga on inimkond vajaduse türanliku ikke all. Kasu on aja suur ideaal, mille kaalukausil pole kunsti vaimsetel teenetel kaalu. Isegi filosoofia ahendab kunsti piire ja kunst taganeb teaduse ees.
Göran Hägg
pisi|Göran Hägg (veebruar 2013)
Aastal 1978 sai Hägg doktorikraadi tööga "Övertalning och underhållning. Den svenska essäistiken 1890–1930" ja oli hiljem kirjandusteaduse dotsent Stockholmi Ülikoolis. 1979. aastast on ta kirjanduskriitik Aftonbladetis ja 1981. aastast oli seda ka Månadsjournalenis, kus ta kirjutas ajakirja sulgemiseni 2002. aastal. Veidi alla 20 aasta retsenseeris ta Aftonbladeti kooliraamatuid selliste kriteeriumite järgi, nagu "päris" raamatuid retsenseeritakse.
Inimese esteetilisest kasvatusest
Teine kiri
Ilu ei ole võõras mitte niivõrd ajastu vajadusele kui ajastu maitsele. Selleks et seda poliitilist probleemi kogemuses lahendada, tuleb võtta appi esteetiline, sest vabaduseni jõutakse ilu kaudu.
Kolmas kiri
Loodus toimib inimese eest seal, kus inimene ei saa veel vaba intellektina ise toimida. Aga just see teebki ta inimeseks, et ta ei jää pidama selle juures, mis loodus temast tegi, vaid suudab samme, mis loodusel kavas olid, mõistusega tagasi pöörata, muundada paratamatuse töö oma vaba valiku tööks ning tõsta füüsiline paratamatus moraalseks. Inimene toibub oma meelelisest unest, tunneb end ära inimesena ja leiab end riigist. Vajaduste sund on ta sinna paisanud, enne kui ta sai selle olukorra vabalt valida. Paratamatus tõi selle loodusseaduste järgi, enne kui ta seda mõistuse seaduste järgi tuua sai. Aga sellise looduslikult paratamatu riigiga ei saanud ega saa moraalne inimene rahul olla. Sellesama õigusega, millega ta on inimene, hülgab ta pimeda paratamatuse võimu, nagu ta paljudes teisteski asjades on oma vabadusega sellest lahku löönud, nagu näiteks sugulist armastust kõlbelisusega labasusest vabastades ja iluga õilistades. Nüüd loob ta loomuseisundi idee, mille mõistus kuulutab paratamatuks, seab seal lõppeesmärgi, mida tal tegelikus loodusseisundis ei olnud, ja postuleerib valiku, milleks ta tookord suuteline ei olnud, ja toimib nüüd nii, nagu ta hakkaks otsast peale ning oma selge taibu tõttu ja vaba otsusega asendaks sõltumatuse seisundi lepingute seisundiga. Pimeda suva vastupanu võib ta ignoreerida, sest pimedate jõudude tööl ei ole vabaduse jaoks autoriteeti ja kõik peab alluma lõppeesmärgile. Nii sünnib ja õigustab end täisealiseks saanud rahva katse muundada loomuriik kõlbeliseks riigiks.
Aita
Aita on eesti naisenimi.
Inimese esteetilisest kasvatusest
Kolmas kiri
See loomuriik (nagu võib nimetada iga poliitilist kehandit, mis ei tuleta oma korraldust mitte seadustest, vaid jõududest), on vastuolus moraalse inimesega, kellel pelk seaduspära peab teenima seadust, kuid on piisav füüsilisele inimesele, kelle jaoks seadused on ainult selleks, et jõududega kokku leppida. Aga füüsiline inimene on tegelik, kõlbeline inimene ainult problemaatiline. Kui nüüd mõistus loomuriigi ära kaotab, et oma riik asemele panna, siis riskib ta tegeliku füüsilise inimesega, ühiskonna olemasoluga pelgalt võimaliku ühiskonnaideaali nimel. Ta võtab inimeselt ära midagi, mis tal tegelikult on ja ilma milleta tal mitte midagi ei ole, ja näitab talle midagi, mis tal võiks olla ja peaks olena. Kui ta on inimeselt liiga palju oodanud, siis on ta temalt inimlikkuse nimel, mis tal puudu on ja mille puudumine tema olemasolu ei kahjusta, ära võtnud ka vahendid loomalikkuse jaoks, mis on ometi inimlikkuse tingimus. Sellal kui moraalse ühiskonna idee kujuneb, ei tohi füüsiline ühiskond hetkekski lakata. Ühiskonna kestmiseks tuleb leida tugi, mis teeb selle sõltumatuks loomuriigist, mida tahetakse kaotada.
Göran Hägg
Aastal 1974 võitis Hägg Aftonbladeti kirjandusauhinna (Aftonbladets litteraturpris), aastal 1999 võitis Axel Liffneri nimelise stipendiumi ja aastal 2004 John Landquisti auhinna. 2006/2007 hooajal võitis ta esikoha telesaates "På spåret" koos laulja Caroline af Ugglasega.
Aita
Eesnimi Aita tuli kasutusele Andres Saali jutustuse "Aita" (1891) peategelase nime järgi.
Inimese esteetilisest kasvatusest
Kolmas kiri
Seda tuge ei leita inimese loomulikust iseloomust, mis on isekas ja vägivaldne ning on sihitud pigem ühiskonna hävitamisele. Seda ei leita ka tema kõlbelisest iseloomust, mis tuleb alles kujundada ja mida seadusandja ei saa mõjutada ega sellega kindlalt arvestada, sest see on vaba ega nähtu kunagi. Niisiis tuleks füüsilisest iseloomust kõrvaldada suva ja moraalsest iseloomust vabadus, viia esimene seadustega vastavusse ja teha teine muljetest sõltuvaks, viia esimene mateeriast kaugemale ja tuua teine mateeriale lähemale, et luua kolmas iseloom, mis on mõlemaga suguluses, sillutab teed jõudude võimult seaduste võimule ega takista moraalse iseloomu arengut, vaid on nähtamatu kõlbelisuse meeleline pant.
Aita
2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Aita 585 naisel. Aita on levikult 278. naisenimi.
Göran Hägg
Isiklikku
Göran Hägg oli raamatupidaja Gunnar Häggi ja rekreatsioonikorraldaja Anna-Märta Olofssoni poeg. Tema elukoht oli Stockholmi lähedal Saltsjö Duvnäsi piirkonnas ja ta oli surmani abielus sotsiaaltöötaja Barbro Severiniga.
Aita
Aita nime kandja oli keskmiselt 70 aasta vanune (mediaanvanus on 71). Kõige populaarsem on eesnimi Aita vanuserühmas 80–84, kus neid on 10 000 elaniku kohta 22,3.
Kõige populaarsem on eesnimi Aita Hiiu maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 10,57.
Göran Hägg
Teosed
pisi|Göran Hägg Göteborgi raamatumessil (2008) Kultuuriajalugu Kirjandusajalugu Ajalugu Ilukirjandus
Jauncekule raudteepeatus
Jauncekule raudteepeatus on endine raudteepeatus Lätis Riia–Ērgļi–Madona–Lubāna–Kārsava raudteel. Peatuse hoone jääb Ropaži piirkonda ja Stopiņi valda.
Inimese esteetilisest kasvatusest
Neljas kiri
Ainult niisuguse iseloomu ülekaal mingil rahval saab teha kahjutuks riigi muutumise moraaliprintsiipide järgi, ja ka ainult niisugune iseloom saab tagada selle muutuse kestmise. Moraaliriigi rajamisel arvestatakse kõlblusseaduse kui toimiva jõuga, ja vaba tahe tuuakse põhjuste riiki, kus valitseb range paratamatus. Aga inimese tahte määrangud jäävad alati juhuslikuks ja ainult absoluutsel olendil langeb füüsiline paratamatus moraalsega kokku. Nii et selleks et kõlbelise käitumisega saaks arvestada, peavad juba loomulikud tungid viima kõlbelise iseloomuni. Inimese tahe on aga kohuse ja kalduvuse vahel täiesti vaba, ja sellesse ei saa ega tohi füüsiline sund sekkuda. Et see valikuvõime säiliks, aga jääks ikkagi jõudude põhjuslikus seoses usaldatavaks lüliks, peavad mõlemad ajed olema nähtumuste riigis täiesti võrdsed ning hoolimata vormi erinevusest peab tahtmise mateeria jääma samaks, nii et tema tungid on tema mõistusega piisavalt kooskõlas, et kõlvata universaalseks seadusandluseks.
Puhas häälestus
Puhas häälestus on muusikas häälestus, mille puhul helide sagedussuhted vastavad naturaalarvude suhetele.
Jauncekule raudteepeatus
Peatus asus Riia jaamast 20 km kaugusel. See avati 15. detsembril 1995, teenindamaks selle lähistel asuvaid aianduskooperatiive, mis moodustavad tänapäeval Salaspilsi valla Jauncekule küla. 2009. aastal suleti sealne peatus seoses raudtee sulgemisega.
Inimese esteetilisest kasvatusest
Neljas kiri
Iga indiviid kannab endas algete ja kutsumuse poolest puhast ideaalinimest ja tema olemasolu suur ülesanne on selle muutumatu ühtsusega kõikides oma muutustes kooskõlas olla. (Märkus. Vt Johann Gottlieb Fichte "Vorlesungen über die Bestimmung des Gelehrten".) Seda puhast inimest esindab riik, objektiivne ja ühtlasi kanooniline vorm, milles subjektide mitmekesisus püüab ühineda. Inimene saab aja jooksul idee-inimesega kokku langeda kas nii, et puhas inimene allutab empiirilise inimese, riik kaotab inimesed ära, või nii, et indiviid saab riigiks, aja-inimene õilistub idee-inimeseks.
Ühekülgses moraalses hindamises langeb see erinevus ära, sest mõistus on rahuldatud, kui tema seadus tingimusteta kehtib, aga täielikus antropoloogilises hindamises, kus vormi kõrval loeb ka sisu ja ka elaval tundel on hääl, tuleb seda arvestada. Ühtsus nõuab mõistust, loomus nõuab mitmekesisust, ja mõlemad seadusandjad vajavad inimest. Esimese seaduse sisendab inimesse äraostmatu teadvus, teise hävitamatu tunne. Kui kõlbeline iseloom saab end maksma ainult loomuliku iseloomu arvel, siis on haridus veel puudulik. Ja riigikord, mis saab ühtsust saavutada ainult mitmekesisust ära kaotades, on veel väga ebatäiuslik. Riik peab indiviidides austama ka indiviidide subjektiivset ja spetsiifilist iseloomu ega tohi kõlbluse nähtamatut riiki levitades nähtumuse riiki inimtühjaks teha.
Kui mehaaniline kunstnik annab vormitule massile oma eesmärgid, siis ta tarvitab kõhklematult vägivalda, sest loodus, mida ta töötleb, ei vääri iseenesest austust ning teda ei huvita tervik osade pärast, vaid osad terviku pärast. Sama lugu on kaunis-kunstnikuga, ainult et ta ei näita seda välja. Ta püüab silma, mis selle aine oma kaitse alla võtab, näilise järeleandlikkusega petta. Hoopis teine lugu on pedagoogilise ja poliitilise kunstnikuga, kes teeb inimesed endale ühtaegu materjaliks ja ülesandeks. Eesmärk pöördub ainesse tagasi, ja kuna tervik teenib osi, võivad osad tervikuga kohaneda. Hoopis teistsuguse austusega, kui kaunis-kunstnik teeskleb endal oma mateeria vastu olevat, peab riigikunstnik oma mateeriale lähenema, ja mitte puhtsubjektiivselt ja petuefekti jaoks meeltes, vaid objektiivselt ja seesmise olemuse jaoks peab ta säästma selle omapära ja isiksust.
Poolaka järv
Poolaka järv (ka Poolaka paisjärv) on paisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Ivaski külas.
Inimese esteetilisest kasvatusest
Neljas kiri
Aga just sellepärast, et riik peab kujundama end iseenese abil ja iseenda jaoks, peab tema teostumiseks osad häälestatama terviku ideele. Et riik esindab puhast ja objektiivset inimsust oma kodanike südames, siis peab ta hoidma kodanikega sedasama suhet, mis neil omavahel on, ja saab nende subjektiivset inimsust austada ainult niivõrd, kui see on õilistunud objektiivseks. Kui sisemine inimene on iseendaga üksmeeles, siis päästab ta ka käitumise ülima universaliseerituse korral oma omapära, ja riik on ainult tema kauni instinkti tõlgendaja, tema sisemise seadusandluse selgeim vormel. Kui subjektiivne inimene vastandub objektiivsele inimesele rahva iseloomus nii     kontradiktoorselt, et viimane saab võitja olla ainult esimest alla surudes, rakendab riik kodanikule seaduse ranget tõsidust ning peab vaenuliku individuaalsuse austuseta jalge alla tallama, et mitte selle ohvriks langeda.
Inimene saab endale vastanduda kas metslasena, kui tal tunded valitsevad põhimõtete üle, või barbarina, kui tal põhimõtted hävitavad tunded. Metslane põlgab kunsti ja tunnistab loomuse oma piiramatuks käskijaks; barbar pilkab ja teotab loomust, aga metslasest põlgusväärsemana saab ta sageli oma orja orjaks. Haritud inimene teeb loomuse oma sõbraks ja austab selle vabadust, pelgalt ohjeldades selle suva.
Puhas häälestus
Puhtas häälestuses on liitheli osahelid.
Poolaka järv
Järve pindala on 1,5 ha, kaldajoone pikkus 1,081 km, kõrgus merepinnast 53,5 m ja selles asub üks saar pindalaga 0,03 ha. Järv on paisutatud Vastemõisa ojale. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu.
Puhas häälestus
Teoreetiline taust
Teoreetiliselt on iga puhtas häälestuses intervall kirjeldatav täisarvude suhtega. Näiteks puhast oktaavi kirjeldab täisarvude suhe 2:1, puhast kvinti suhe 3:2 ning puhast kvarti suhe 4:3.
Puhta häälestuse näideteks on ptolemaiose häälestus, pythagorase häälestus ja kesktoonhäälestus.
Inimese esteetilisest kasvatusest
Neljas kiri
Nii et kui mõistus toob füüsilisse ühiskonda oma moraalse ühtsuse, ei tohi ta loomuse mitmekesisust haavata. Kui loomus püüab ühiskonna moraalses rajamises oma mitmekesisust maksma panna, siis ei tohi see moraalset ühtsust kahjustada; võitev vorm on ühtviisi kaugel ühetaolisusest ja segadusest. Nii et rahval, mis suudab paratamatuse riigi asendada vabaduse riigiga ja väärib seda, peab olema iseloomu terviklikkust.
Viies kiri
Kas praegune ajastu, praegused sündmused, näitavad seda iseloomu?
Tõsi, arvamuse autoriteet on langenud, suva on paljastatud: tal on veel võimu, kuid mitte väärikust. Inimene on ärganud kauaaegsest ükskõiksusest ja enesepettusest, ja selge häälteenamusega nõuab ta oma võõrandamatute õiguste taastamist. Ta võtab ka vägivaldselt selle, millest ta enda arvates on ebaõiglaselt ilma jäetud. Loomuriigi ehitis kõigub, selle pehkinud alused kõiguvad ja paistab, et on olemas füüsiline võimalus seada troonile seadus, austada lõpuks inimest kui omaette eesmärki ja teha tõeline vabadus poliitilise ühenduse aluseks. Asjatu lootus. Moraalne võimalus puudub.
Me näeme korraga metsikust ja loidust.
Alamates ja arvurikastes klassides näema tooreid seadusetuid tunge, mis vallanduvad pärast kodanikukorra lagunemist ja ruttavad ohjeldamatu raevuga loomalikku rahuldust saama. Kuigi objektiivsusel oli põhjust riigi üle kaevata, peab subjektiivne inimsus jääma korralikuks. Kas tohib riiki selle eest laita, et ta ei hoolinud inimloomuse väärikusest, kui tal oli tarvis oma olemasolu kaitsta? Tema lagunemine sisaldab tema õigustust. Köidikutest vabanenud ühiskond ei rutta edasi orgaanilisse ellu, vaid langeb tagasi elementide riiki.