cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
1503
1503. aasta (MDIII) oli 16. sajandi 3. aasta.
Saadjärve vald
Saadjärve vald oli vald Tartumaal aastail 1939–1950. pisi|300px|Eesti valdade kaart. Musta kontuuriga vanad vallapiirid, punasega 1939. aastal moodustatud vallad Vald moodustati senise Saadjärve valla maa-alast, välja arvatud osa Kärevere metskonna Raadi-Kõnnu metsandiku maa-alast; senise Elistvere valla Raigastvere ja Õvanurme küla ning Elistvere ja Kärksi asunduse maa-aladest; senise Sootaga valla osa Valgmaa küla ja Lepikuvälja talu piirkondadest ning Kaste küla, Kuke, Kure, Muda, Sirusi, Tuule ja Joora talu maa-aladest.
Through My Window
"Through My Window" oli Eesti riiki esindav laul 2006. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel. Laulu esitas rootslanna Sandra. Sandraga oli laval 5 taustalauljat, nende seas eesti lauljad Jelena Juzvik ja Dagmar Oja.
Loo sõnad on kirjutanud Jana Hallas ning viisi Pearu Paulus, Ilmar Laisaar ja Alar Kotkas.
Sandra tunnistas intervjuudes eesti meediale, et kuigi Eestit esindada on talle suur au, esindab ta võistlusel siiski ka ennast kui artisti. "Through My Window" edetabelikohad jäid tagasihoidlikuks. Hilisemas intervjuus Põhjamaade meediale teatas Sandra, et ei näe erilist põhjust Eestit külastada.
Sandra töötab Norras ettekandjana.
Vastse-Tõlliste mõis
Vastse-Tõlliste mõis (saksa keeles Neu-Teilitz) oli Tõlliste mõisa kõrvalmõis Sangaste kihelkonnas Tartumaal.
Heino Sild
Heino Sild (10. aprill 1944 – 9. mai 2009) oli eesti kergejõustiklane, kuulitõukaja.
Heino Silla nimel oli Eesti rekord kuulitõukes (20.53), mille ta püstitas 1979. aastal Budapestis ja mille ületas 21. juulil 2019 Kristo Galeta. Siiani kehtiva Eesti siserekordi (19.87) püstitas Sild 1979. aastal Vorošilovgradis.
Tema poeg on endine odaviskaja Donald-Aik Sild.
Iisaku–Tudulinna–Avinurme maantee
Iisaku–Tudulinna–Avinurme maantee (registrinumbriga 35) on üks Eesti tugimaanteedest.
See saab alguse Tärivere–Iisaku tee 3. kilomeetril Iisaku alevikus (Iisaku aleviku tänavana Tamme tänav). Tee pikkus on 33,5 km. Tee lõpeb Rakvere–Luige maantee 54. kilomeetril Kõveriku külas. Avinurme aleviku tänavatena kannab tee nimesid Võidu tänav ja Rakvere tänav.
Asulad Iisaku–Tudulinna–Avinurme maanteel
Iisaku alevik, Lõpe küla, Taga-Roostoja küla, Roostoja küla, Tudulinna küla, Lemmaku küla, Pikati küla, Änniksaare küla, Maetsma küla, Avinurme alevik, Kõveriku küla.
Tekstitöötlusprogramm
pisi|300px|LibreOffice Writer 5.0 Tekstitöötlusprogramm (ka tekstiprotsessor) on arvutiprogramm, mis võimaldab arvutis tekste töödelda.
Helir-Valdor Seeder
pisi|Helir-Valdor Seeder, 2011. Foto: Kaupo Kikkas Helir-Valdor Seeder (sündinud 7. septembril 1964 Viljandis) on Eesti poliitik, 2017–2023 erakond Isamaa esimees ja 2019–2021 ning alates 19. juulist 2022 kuni 10. aprillini 2023 XIV Riigikogu esimene aseesimees. Ta on XV Riigikogu liige.
6. aprillist 2011 kuni 26. märtsini 2014 oli ta Andrus Ansipi kolmandas valitsuses põllumajandusminister. Ta oli põllumajandusminister ka Andrus Ansipi teises valitsuses. Pärast sotsiaaldemokraatidest ministrite ametist vabastamist oli Seeder 21. maist 4. juunini 2009 ühtlasi rahandusministri kohusetäitja.
Erakondlik kuuluvus, poliitiline tegevus
Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 8 (Järva- ja Viljandimaa) 2689 häält ning osutus valituks.
Tver
Tver (vene Тверь) on linn Venemaal, Tveri oblasti keskus. Asub kohas, kus Tmaka ja Tvertsa jõgi suubuvad Volga jõkke. Geograafilised koordinaadid on 56°52' N, 35°54' E.
Ajalugu
Linn asutati 1135. aastal. Algul kuulus Novgorodi ja 1209. aastast Vladimiri-Suzdali valdusse. Linn hävitati 1238. aastal mongolite-tatarlaste poolt.
, Tveri vürst 1247. aastast oli Tveri vürstiriigi keskus ning Tveri vürst osales Moskva vürstiga võimuvõitluses Vene alade valitsemise pärast Kuldhordi valitseja jarlõki all. Kuni 1331. aastani valitses suurkhaani Uzbeki jarlõki alusel Vene alasid Tveri suurvürst Aleksandr Mihhailovitš. 1485. aastal läks vürstkond Moskva suurvürstiriigi koosseisu.
Aastatel 1931–1990 kandis nime Kalinin.
Rajoonid
Halduslikult jaguneb linn neljaks rajooniks. 2004. aastal liideti Tveriga Sahharovo alev, mis asub linnast kirdes ja millel pole linnaga ühist piiri. thumb|Tveri linnarajoonid
Majandus
Linna tähtsamad tööstusharud on masinaehitus (raudteevagunid, ekskavaatorid) ja toiduainetetööstus.
Tähtvere vald (1939)
Tähtvere vald oli vald Tartumaal aastail 1939–1950. pisi|300px|Eesti valdade kaart. Musta kontuuriga vanad vallapiirid, punasega 1939. aastal moodustatud vallad Vald kuulus Riigivolikogu 51. valimisringkonda, kust valiti Jüri Uluots.
Vald kuulus Emajõe põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda.
1. aprillil 1939 oli vallas 1784 elanikku.
Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)
37. Tähtvere vald – piirkonnaga, mis moodustub: a) senise Tähtvere valla maa-alast; b) senise Vorbuse valla maa-alast; c) senise Ropka valla osa Haage asunduse maa-alast.
Roovere
Roovere on küla Järva maakonnas Türi vallas.
Seal on olnud Roovere karjamõis.
Külas asub Väätsa prügila.
Kastna mõis
Kastna mõis (saksa keeles Kastna) oli linnamõis (teistel andmetel rüütlimõis ) Tõstamaa kihelkonnas Pärnumaal.
Mõis rajati 17. sajandil. Mõisa omanik oli Pärnu linn.
Roovere
Aastatel 1991–2017 kuulus küla Väätsa valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Türi valla territooriumile.
Bathurst (Uus-Lõuna-Wales)
Bathurst [bäϴö:rst] on linn Austraalias Uus-Lõuna-Walesi osariigi idaosas, Sydneyst 207 km läänes Macquarie jõe ääres.
Sillamäe rand
pisi|Sillamäe rand Sillamäe rand on Sillamäe linna supelrand.
Sillamäe supeland asub endise Kannuka küla maadel ja Kannuka panga jalamil.
Rand on valdavalt kivine.
Rannast linna poole asub heakorrastatud park.
Naeruväärsed eputised
"Naeruväärsed eputised" on Moliére´i 1659. aastal kirjutatud komöödia.
Kõpu mõis (Tõstamaa)
Kõpu mõis (saksa keeles Keppo, Köppo) oli Pootsi mõisa kõrvalmõis Tõstamaa kihelkonnas Pärnumaal.
Tartu vald (1939)
Tartu vald oli vald Tartumaal aastail 1939–1950.
Vald moodustati senise Raadi valla maa-alast, välja arvatud osa Võibla küla maa-ala; senise Haaslava valla Ihaste küla piirkonnast; senise Luunja valla Kabina ja Põvvatu asunduste maa-aladest; senise Vesneri valla maa-alast; senise Elistvere valla Soe ja Jõevälja külade, Vedu asunduse, Nigula asunduse Kalda ja Heinavahi talude ning suurema osa Vedu küla maa-aladest.
Viiburi
pisi|[[Kubermangulinna Viiburi linnaplaan aastast 1839]] pisi|[[Viiburi linnus]] Viiburi (vene keeles Выборг Võborg, soome keeles Viipuri, rootsi keeles Viborg, saksa keeles Wiborg, Wiburg) on linn Venemaal Leningradi oblastis. Linn asub Karjala kannasel Soome lahe rannikul 130 km kaugusel Peterburist.
Ajalugu
Hilisema Viiburi linna alal asus 10. sajandil karjalaste kaubakoht, 12.–13. sajandil oli see Novgorodi võimkonnas. Arvatavasti 1293. aastal rajas Rootsi väejuht Torgils Knutsson Viiburi linnuse. Rootsi allikates on seda esimest korda mainitud 1295. aastal, kuid Vene kroonikad dateerivad selle rajamist 1293. aastaga (aasta 6801 "maailma loomisest"). Linnuse ümber kujunes ka kaubaasula, mis võis olla varasema kaubakoha otsene järeltulija. Pähkinäsaari rahuga 1323 Novgorodi ja Rootsi vahel läks Viiburi ala ametlikult Rootsi valdusse.
14. sajandi jooksul kujunes Viiburist linnaline asula, millel oli ka oma raad (1393), kuid linnaõigused sai ta siiski alles 1403. Keskaja lõpus oli Viiburi Turu järel Soome suuruselt teine linn, oluline kaubalinn ning kogu Kagu-Soome ja Viiburi ja Savonlinna lääni (1634–1721) keskus.
Suure Põhjasõja ajal vallutas Venemaa 1710. aastal Viiburi ning Uusikaupunki rahuga (1721) läks linn Venemaa valdusse ning oli Viiburi lääni (venepäraselt kubermangu) keskuseks. Aastal 1812 liideti kõik aastatel 1721–1743 Venemaa poolt vallutatud Soome alad (sealhulgas ka Viiburi) Vene keisririigiga personaalunioonis oleva Soome Kindralkubermanguga.
Soome iseseisvudes jäi Viiburi Soome valdusse, olles erinevate arvestuste järgi (osa lähivaldi, eelsadama ala jms arvestati ajalooliselt ka Viiburi linna alla) Soome suuruselt teine kuni neljas linn (ligi 80 000 elanikku). Talvesõjas sai linn tugevasti kannatada, kuid Punaarmeel ei õnnestunud seda vallutada. Moskva rahu järgi jäi Viiburi siiski Nõukogude Liidule.
1941. aastal alanud Jätkusõjas vallutasid soomlased Viiburi ja selle ümbruse tagasi.
1944. aasta 20. juunil okupeeris Nõukogude Liit linna ja selle ümbruse ning see annekteeriti 1947. aastal Pariisi rahu järgi Nõukogude Liitu.
Tänapäeval on Viiburi soomlaste seas populaarne turismisihtkoht.
Eestlased Viiburis
1918. aasta andmetel elas Viiburis 400 eestlast. Seal tegutsesid Eesti heategev selts ja Eesti haridusselts. Kiriklikult kuulusid nad Helsingi Pauluse koguduse alla.
Coca-Cola
Coca-Cola ehk kokakoola (eesti kõnekeeles ka "koka" ja "koola", inglise keeles ka Coke) on karboniseeritud karastusjook, maailma populaarseim karastusjook ning esimene ja tuntuim koolajook.
Coca-Cola ja Coke on USA ettevõttele The Coca-Cola Company (peakontor Atlantas) kuuluvad registreeritud kaubamärgid, mille all turustatakse mitut joogisorti, sealhulgas Coca-Cola Classic (klassikaline Coca-Cola) ja Coca-Cola Light. Coca-Cola logo on üks maailma tuntumaid kaubamärke ja Lääne elulaadi sümbol. Nime osa "Cola" kasutatakse ka paljude muude koolajookide nimes.
USA Georgia osariigis Atlantas valmistati Coca-Colat esimest korda 1886. aastal. Joogi leiutaja John Pemberton ei turundanud aga jooki piisavalt. Ettevõtte omanikuks sai Asa Candler, kelle asutatud ettevõte toodab seda jooki ka tänapäeval. Candleri ja tema järglaste turundusoskus tegi Coca-Cola USA ja hiljem kogu maailma populaarseimaks karastusjoogiks.
Ajalugu
Coca-Cola leiutas ameeriklane John Stith Pemberton. 1888. aastal, veidi enne leiutaja surma, omandas apteeker Asa Griggs Candler 2300 USA dollari eest kõik Coca-Cola õigused. 1892. aastal asutas ta ettevõtte The Coca-Cola Company ning aasta hiljem lasi Candler Coca-Cola kaubamärgiga kaitsta. Varsti turustas ta oma toodet juba kogu USA-s ja 1896. aastast ka naabermaades.
1904. aastal lasi Candler rajada ettevõtte peakontori Candler Building, millest sai 23 aastaks Atlanta kõrgeim hoone. Peakontori vundamenti lasi Candler paigutada vaskkastikese enda portreega ja pudeli Coca-Colaga.
Algul müüdi Coca-Colat lahtiselt joogifontäänidest, hiljem aga pudelites, mille kuju on saanud kaubamärgi tähtsaks osaks. Algupärane Coca-Cola, mille retsept on jäänud saladuseks, sisaldas kuni 1903. aastani kokaiini (kuni 250 milligrammi liitri kohta), tervisekaitseseaduste karmistudes oli 1906. aastaks kokaiinisisaldust vähendatud (0,16 untsi). Coca-Colat on kritiseeritud negatiivsete mõjude tõttu. Joogi müügiedu on vahel ohustanud ka rivaalid, peamine konkurent on olnud Pepsi-Cola.
Viktor Romanenkov
Viktor Romanenkov (sündinud 29. septembril 1993 Tallinnas) on Eesti iluuisutaja.
Aastal 2012 lõpetas Romanenkov Tallinna Humanitaargümnaasiumi.
Viktor Romanenkov hakkas iluuisutamisega tegelema 1998. aastal. Tema treenerid on olnud ema Oksana Romanenkova ja Jevgeni Loutkov. Praegu on tema treeneriks Anna Levandi.
Karjäär ja saavutused
Juunioride maailmameistrivõistlustel on Romanenkov saavutanud 2008. ja 2010. aastal 26. koha, 2009. aastal 23. koha ja 2011. aastal 18. koha.
Täiskasvanute 2010. aasta iluuisutamise maailmameistrivõistlustel sai ta 36. koha.
2010. aastal Tallinnas toimunud Euroopa meistrivõistlustel saavutas Romanenkov 29. koha.
2012. aastal Sheffieldis toimunud Euroopa meistrivõistlustel teenis Romanenkov lühikava eest 52,24 punkti ning pääses 22. kohaga elus esimest korda täiskasvanute tiitlivõistlustel vabakava võistlusele. Kokkuvõttes saavutas ta 23. koha.
Zagrebis toimunud 2013. aasta iluuisutamise Euroopa meistrivõistlustel, püstitas Romanenkov lühikavas isikliku rekordi 59,66 ning täitis maailmameistrivõistluste normi (Romanenkovi tehniline hinne oli 35,11 punkti, MM-i norm 35,0 punkti). Lühikava järel oli ta 30 võistleja konkurentsis 13. kohal. Vabakavas tuli kaks kukkumist ning kokkuvõttes saavutas ta 17. koha.
2013. aasta maailmameistrivõistlustel Kanadas Londonis püstitas Romanenkov kolm isikliku rekordit ja tagas olümpiapääsme Sotši olümpiamängudele. Lühikavas teenis ta 65,33 punkti ja oli 34 võistleja seas 20. kohal. Vabakavas teenis ta 111,76 punkti ning kogusummaks tuli 177,09 punkti, mis andis nendel võistlustel 22. koha.
Louise Campbell
thumb|Louise, 1875 Printsess Louise, Argylli hertsoginna (Louise Caroline Alberta) (18. märts 1848 – 3. detsember 1939) oli Briti kuningapere liige ning kuninganna Victoria ja prints Alberti kuues laps (neljas tütar).
Päritolu ja haridus
Printsess Louise sündis Buckinghami palees ning tema tiitliks sai "Tema Kuninglik Kõrgus". Louise ristiti 13. mail 1848 Buckinghami palee erakabelis ning ta ristivanemad olid Mecklenburg-Schwerini hertsog Gustav, Saxe-Meiningeni hertsoginna ja Mecklenburg-Strelitzi suurhertsoginna Augusta.
Louise'i õpetas Windsori lossis guvernant. 20-aastaselt lõpetas ta Kensington National Art Training Schooli.
Filip Vujanović
pisi|Filip Vujanović Filip Vujanović (serbia kirillitsas Филип Вујановић; sündinud 1. septembril 1954 Belgradis) on Montenegro president. Ta on olnud Montenegro justiits-, sise- ja peaminister.
Louise Campbell
Abielu ja lapsed
Printsess Louise abiellus 21. märtsil 1871 Lorne'i markiiga (Argylli krahvi poeg), kes oli toona ka Suurbritannia parlamendi liige. Laulatus toimus Windsori lossi Saint George'i kabelis.
Filip Vujanović
6. aprillil 2008 valiti ta 51,89 protsendiga häältest teist korda Montenegro presidendiks. 7. aprillil 2013 valiti ta 51,2 protsendiga häältest ametisse kolmandaks ametiajaks.
Louise Campbell
Abielu ja lapsed
Abielu oli lastetu, kuna Louise oli teismelisena põetud meningiidi tagajärjel viljatu. Samas levisid kuuldused, et markii on homoseksuaalne.
Elu Kanadas
1878. aastal pakuti Louise abikaasale Kanada peakuberneri ametikohta ning paar kolis Kanadasse. Louise oli Kanadas väga populaarne, reisides kogu riigis ja ka USA-s.
Parasiit (film)
"Parasiit" on 2019. aasta Lõuna-Korea draama-komöödia põnevik, mille režissöör ja stsenarist on Bong Joon-ho. Film räägib loo ühes Seouli aguli keldris elavast Kimide perekonnast. Ühiskonna põhjakihti kuuluva, ent kokkuhoidva perekonna jaoks avaneb aga peagi elu võimalus, sest nende poeg kutsutakse inglise keele eraõpetajaks ülirikkuritest Parkide villasse. Pärast rida osavaid manipulatsioone on terve Kimide perekond teenindamas miljonäride perekonda, kellel pole õrna aimugi, et need inimesed omavahel kuidagi seotud on.
Louise Campbell
Argylli hertsoginna
24. aprillil 1900 seoses kaheksanda Argylli krahvi surmaga sai markiist uus Argylli krahv ning Louise'ist Argylli krahvinna.
Parasiit (film)
"Parasiit" esilinastus Cannes'i filmifestivalil 21 mai 2019, mille eest pälvis esimese Korea režissöörina Kuldse Palmioksa Bong Joon-ho, kelle värskeim film on võhmale võtva tempo ja hingekriipiva pingega komöödia-põnevik-tragöödia-sotsiaalne melodraama ja veel kõik, mis nende žanrite vahele jääb. Rabava detailitunnetusega jäädvustatud lugu räägib sotsiaalsest olelusvõitlusest ja klassisõjast, mille lahinguväli ulatub materiaalsest sfäärist aistinguliseni on Bong saanud valmis oma karjääri kõige olulisema teosega ning tõusnud Aasia kino vaieldamatuks suurkujuks.
Louise Campbell
Argylli hertsoginna
1914. aastal suri markii kopsupõletikku ning lesestunud Louise külastas kogu esimese maailmasõja vältel Kanada armee väeosi.
Elu lõpuaastad
Louise suri 3. detsembril 1939 Kensingtoni palees Londonis 91-aastaselt. Tema soovil ta surnukeha tuhastati ning tuhk maeti Frogmore'i kuninglikku surnuaeda.
Parasiit (film)
Oma arvukate tunnustuse hulgas võitis "Parasiit" neli Oscarit: parim film, parim lavastaja, parim algupärane stsenaarium ja parim võõrkeelne film. Sellest sai esimene mitte-inglise keelne film, mis võitis parima filmi Oscari.
Sisu
Kimide perekond: isa Ki-taek, ema Chung-sook, tütar Ki-jung ja poeg Ki-woo, kes elavad Seoulis ühe aguli väikeses keldrikorteris, teenides elatist voltides kokku pitsakarpe. Ühel päeval soovitab Ki-woo üliõpilasest sõber Min-hyuk, kes on ühe jõuka Parkide perekonna tütre Da-Hye inglise keele eraõpetaja, et ta võiks võtta tema töö üle, kui ta läheb õppima välismaale. Ki-woo teeskleb end ülikooli õpilasena ning saabki endale perekonda päästva töö. Pr. Park paneb talle nimeks Kevin.
Seejärel hakkab Kimide perekond ükshaaval infiltreeruma Parkide perekonda, soovitades Parkidele üksteise teenuseid. Ki-woo'l tekib armusuhe Da-hye'ga. Ki-jung ehk "Jessica" teeskleb end kunsti terapeudina ning on nõus nõustama Parkide perekonna rahutut poega Da-song'i. Ki-jung paneb Hr. Park'i uskuma, et tema autojuht on seksinud tema autos ning Ki-taek palgatakse teda asendama. Pärast kauaaegse majapidajanna Moon-gwang'i rasket virsikuallergia ärakasutamist, toovad Kimid ettekäändeks, et tal on tuberkuloos, võtab lõpuks Chung-sook üle Parkide majapidajanna koha.
Vihmasaju tõttu naasevad Parkid varem ning Kimid kiirustavad maja kiirelt koristama. Moon-gwang'i, Geun-sae'i ja Kimide vahel tekib kaklus. Kimid panevad Geun-sae ja surmavalt haavatud Moon-gwang punkrisse lõksu. Pärast, kui Chung-sook serveerib Pr. Park'ile õhtust, paljastab ta, et Da-song'il oli traumeeriv kogemus aastaid tagasi, kui nägi "kummitust" (Geun-sae), mis tuli keldrist. Kimid pääsevad Parkide majast lõpuks öösel, aga mitte enne, kui nad kuulevad Hr. Parki kommentaare, kui halvasti Ki-taek lõhnab. Nad naasevad koju, mis oli üleujutatud tugevast tormist ning nad on sunnitud magama spordivõimlas teiste ümberasustatud inimestega.
Järgmisel päeval otsustab Pr. Park pidada Da-song'i sünnipäeva. Ta kutsub Ki-jung'i, Ki-woo, Ki-taek'i ja Chung-sook'i. Peo keskel läheb Ki-woo vaatama kuidas Geun-sae'l läheb. Teda ründab Geun-sae ning loob teda kiviga ning põgeneb. Otsides kättemaksu Moon-gwang'le, Geun-sae pussitab Ki-jung'i kööginoaga hirmunud külaliste ees. Da-song'il tekivad Geun-sae'd nähes krambihood. Chung-sook tapab Geun-sae grillivardaga. Samal ajal kui Ki-taek üritab aidata Ki-jungi, Pr. Park käseb sõidutada Da-song'i haiglasse. Kaoses, näeb Ki-taek, kuidas Hr. Park'il hakkab halb Geun-sae lõhnast. Ki-taek võtab noa ning tapab ta enne sündmuskohalt põgenemist.
Nädalaid hiljem, Ki-woo on elanud rünnaku üle ja ärkab üles peale ajuoperatsiooni. Ki-woo ning Chung-sook mõisteti süüdi kelmuses ning neile määrati tingimisi karistus. Ki-jung suri vigastustesse ning Ki-taek, kes on tagaotsitav Hr. Parki mõrvas on kadunud. Geun-sae motiivid on avalikkusele senini teadmata. Ki-woo vaatleb Parkide maja, mis on nüüd müüdud saksa perele teadmata selle ajaloost ning näeb vilkuvat tuld, mis edastab Morset. Seda teeb Ki-taek kes põgenes punkrisse. Ki-woo, kes elab siiani oma emaga keldrikorteris, kirjutab Ki-taek'ile kirja ning vannub, et ta teenib piisavalt raha, et ükspäev see maja ära osta ning vabastada ta isa.
Jekaterina Mirotvortseva
Jekaterina Mirotvortseva (sündinud 17. novembril 2002) on eesti käija.
Autoritaarne režiim
Autoritaarne režiim on poliitiline režiim, milles riigijuht piiratud mandaadi printsiipi. Valitseja otsuseid ei piira miski, sest valitsejal on peaaegu kõik õigused; rahval puuduvad peamised poliitilised õigused.
Tim Burke
pisi|upright=1.2|Tim Burke, Oberhof 2018 Tim Burke (õieti Timothy Burke; sündinud 3. veebruaril 1982 Paul Smiths) on USA laskesuusataja. Ta elab Lake Placidis ja esindab Lake Placidi laskesuusatamisklubi. Ta alustas laskesuusatamistreeninguid 1997. aastal ja kuulub USA koondisse 2004. aastast.
Tallinna sõjasadam
Tallinna sõjasadama ehitust alustati 28. jaanuaril 1714 Venemaa tsaari Peeter I käsul kaitserajatisena Põhjasõjas, mille käigus Venemaa oli juba vallutanud Eesti- ja Liivimaa, kuid sõjategevus jätkus veel Venemaal ja Ukrainas.
Tim Burke
Burke võistles esimest korda rahvusvahelisel tiitlivõistlusel 2004. aasta maailmameistrivõistlustel Oberhofis 20 km eraldistardiga sõidus ja sai 61. koha. Ta kuulus 2006. aasta OM-il Torinos üheksanda koha saanud USA 4×7,5 km teatemeeskonda. Individuaalselt jäi olümpiamängudel tema parimaks kohaks 10 km sprindis saadud 35. koht.
Tallinna sõjasadam
Sõjasadama asutamine ja areng
pisi|[[Moskva tsaar (1682–1721) ja Venemaa keiser (1721–1725) Peeter I]] Tallinna sõjasadama esimesed tööd olid 2. veebruaril 1714 alustatud sadama ja Admiraliteedi (sõjalaevade ehitamise ja remondidoki) ehitustööd. Suure osa tööst hävitas 13.–14. novembril 1716 tugev torm. 1718. aastal hakkasid sõjasadama tööd venima, sest Peeter I muutis sadama ehituse plaane ja kavatses sõjasadama rajada hoopis Pakri lahte. 1721. aastal käiski ehitus põhiliselt Pakri lahe rannikul, kuid jätkus ka Tallinnas. 1722. aastaks olid Admiraliteedi töökojad kujunenud linna esimeseks suureks tööstusettevõtteks, kus töötas ligi 250 töölist. Admiraliteedi kanali kaldale olid ehitatud kasarmuid ja hooneid.
Helena (Suurbritannia printsess)
pisi|Suurbritannia printsess Helena Suurbritannia printsess Helena (Helena Augusta Victoria) (25. mai 1846 Buckinghami palee, London – 9. juuni 1923 London) oli kuninganna Victoria ja prints Alberti viies laps ja ühtlasi kolmas tütar.
Tim Burke
2007. aasta MM-il Anterselvas sai Burke 20 km sõidus seitsmenda koha. 2008. aasta MM-il Östersundis oli ta sprindis üheksas ja jälitussõidus kümnes. 2009. aasta maailmameistrivõistlustel Pyeongchangis tuli Burke 10 km sprindis üheteistkümnendaks ja 20 km eraldistardiga sõidus neljateistkümnendaks.
Helena (Suurbritannia printsess)
Noorus
Helena sündis Buckinghami palees Suurbritannia kuninganna Victoria ja prints Alberti viienda lapsena ning ta sai sündides tiitli Tema Kuninglik kõrgus. Pere keskel hüüti teda Lenchen'iks. Helena ristiti 25. mail 1846 Buckinghami palee erakabelis ning ta ristivanemad olid Mecklenburgi-Strelitzi suurhertsog Friedrich Wilhelm, Orléansi hertsoginna Helen ja Augusta, Cambridge'i hertsoginna.
Tim Burke
2009. aasta suvistel maailmameistrivõistlustel rullsuuskadel Oberhofis sai Burke 10 km sprindis 4. koha ja 12,5 km jälitussõidus 5. koha.
Helena (Suurbritannia printsess)
Abielu
Septembris 1865, külastades Coburgi, tutvustati Helenat Schleswig-Holsteini-Sonderburg-Augustenborgi prints Christianiga ning nende kihlus kuulutati välja sama aasta detsembris. Victoria andis abiellumiseks loa vaid juhul, kui paar hakkab elama Inglismaal.
Helena ja Christian abiellusid 5. juunil 1866 Windsori lossi erakabelis. Seitse päeva enne pulmi oli Victoria andnud prints Christianile tiitli Kuninglik Kõrgus. Helena hakkas kandma tiitlit Tema Kuninglik Kõrgus Schleswig-Holsteini printsess Christian.
Paar asus elama Frogmore House'i Windsori lossi maadel ning hiljem kolisid nad Cumberland Lodge'i Windsor Great Parkis.
Lapsed
Helenal ja Christianil oli kuus last:
Kuninglikud kohustused
Helena oli Noorte Naiste Kristliku Ühingu (Young Women's Christian Association) patroon ja samuti seisis ta hea ka loomade ja laste õiguste eest (National Society of the Prevention of Cruelty to Animals and Children). Lisaks töötas ta meditsiiniõdede erialaoskuste parandamise heaks ja asutas Printsess Christiani Hooldekodu.
Tallinna sõjasadam
Sõjasadama asutamine ja areng
1763. aastal määrati Läänemere sadamate peadirektoriks krahv Burchard Christoph von Münnich, kes kontrollis arengus seisma jäänud Tallinna sadama seisukorda. Kuni selle ajani oli sõjasadama asutamisel põhirõhk Peeter I soovi arvestades Pakri lahe suunal, kus olid soodsamad meresõiduomadused. Tallinna sadama olukorda arutanud komisjon otsustaski rakendada kõik jõud ja vahendid uute kivipulvärkidega sadama rajamiseks Tallinna, säilitades seejuures Pakri lahe kohana, kuhu laevad saaksid tormi eest pakku minna. Tallinna sadam tuli ehitada Johann Ludwig von Potti projekti järgi endisest lääne poole ning mahutama pidi ta 10 liinilaeva, 10 fregatti ja mõned väiksemad laevad. Sadamamüüride kõrguseks nähti ette 19 jalga (umbes 5,8 m) veepinnast. pisi|[[Venemaa keiser (1825–1855) Nikolai I]] 1790. aasta paiku koondus Tallinna sõjasadamasse peaaegu kogu Venemaa Läänemere laevastik. 1797. aastal ehitati rootsiaegsest kaubasillast (Kaupmehe sild  (koordinaadid )) põhja poole kaitsetamm Läänemuul (Lääne pulvärk), mis moodustas terviku hiljem eraldunud lõunamuuliga. Läänemuul oli ette nähtud sõjalaevade jaoks, kuna olemasolev sadamasild ei pakkunud selleks piisavalt ruumi ega varju. 1799. aastal aga süvendati Tallinna sadamas sõjasadama basseini ja rannikule rajati uusi patareisid. Laiendati ka Admiraliteedi töökoda ja tööliste arv tõusis ettevõttes 500-ni.
Helena (Suurbritannia printsess)
Esimene maailmasõda
Seoses Saksamaa-vastaste meeleoludega Esimese maailmasõja ajal nõudis rahvas, et George V kaotaks ära kõik Briti kuningapereliikmete saksa tiitlid ning muudaks ka dünastia nime. Nii kaotasid Helena ja Christian saksapärase tiitli Schleswig-Holstein-Sonderburg-Augustenburg ja neid hakati nimetama Nende Kuninglikud Kõrgused.
Tallinna sõjasadam
Sõjasadama asutamine ja areng
Napoleoni sõdade ajal koostas Rootsi insener Johan Norberg 1806. aastal Tallinna sõjasadama uue projekti ja selle järgi asuti järgmisel aastal ka sõjasadamat välja ehitama. Merre, läänemuuli merepoolsest otsast loodesse rajati eraldi lainemurdja ja sajandi keskel läänemuuli ümberehituse käigus sellega ühendati. Põhjalikult remonditi muid kindlustusi. 1813–1818 ehitati põhjamuul, 1844 valmis idamuul ja 1850–1856 rajati Viktoria sild. Pärast Idamuuli (Idapulvärk), mida ehitati pikka aega, valmimist moodustus Tallinnas kaks sõjasadamat: Uus sõjasadam põhja- ja idamuuli haardes ning Vana sõjasadam läänemuuli varjus. Vana sõjasadam (Läänemuul) antigi kaubalaevade kasutada ja sellest ajast hakati seda sadamaosa nimetama kaubasadamaks.
Helena (Suurbritannia printsess)
Elu lõpuaastad
Printsess Helena suri 9. juunil 1923 Schomberg House'is Londonis 77-aastaselt. Ta maeti oma abikaasa kõrvale Frogmore'i Kuninglikku Surnuaeda Windsor Great Parkis.
Tallinna sõjasadam
Sõjasadama asutamine ja areng
1860. aastal nimetati senised admiraliteedi töökojad ümber Tallinna Sadamatehasteks. Kuid kuna Admiraliteet, Tallinna senine suurim tööstusettevõte oli rajatud Tallinnas baseeruva purjelaevade eskaadri remondiks, siis koos purjelaevade osa vähenemisega 19. sajandi keskel Admiraliteedi töökodade tähtsus vähenes: auru-sõjalaevu hooldati Kroonlinnas.
Kingston
Kingston on Jamaica pealinn ja suurim linn. Asub Kariibi mere kaldal.
Tallinna sõjasadam
Peeter Suure Sõjasadam
Tallinnas toimus 12. juulil 1912 Peeter Suure sadama nurgakivipaneku pidulik tseremoonia, kus osales ka keiser Nikolai II kaaskonnaga. Alustati uue sõjasadama ehitamist Kopli poolsaarel ja Paljassaare poolsaarel, mis hõlmas praeguse Lennusadama, Miinisadama, Hundipea sadama, Lahesuu sadama, Paljassaare sadama ja Katariina kai.
Tallinna sõjasadam Eesti Vabariigis
1. aprillil 1927 moodustati Merejõudude Baas ja Sõjasadam iseseisvate üksustena Miinisadamas, kuid alles 1934. aastaks suudeti lõpetada kõige olulisemad tööd sõjasadama väljaehitamisel: ehitati lõplikult välja sadamakaid, ehitistesse toodi aurutorustik, veemagistraal ja elekter, ehitati kaks raudteeliini, remonditi ehitused ja sisustati, sh laevaremonditöökoda, torpeedode ja akude töökoda, laod, suurtüki-, miini- ja mehaanika õppeklassid, spordisaal ja pesumaja.
Tallinna sõjasadama ülem oli aastatel 1927–1940 kaptenmajor Mihkel Kõvamees.
1940 koosnes Eesti Mereväe Merejõudude Baas üld-, miini-, torpeedo-, suurtüki-, tehnika- ja majandusjaoskonnast ning sõjasadamast koos abilaevastikuga. Sõjasadama koosseisus olid abilaevad “Kompass”, “Jaan Poska”, “Sakala”, “Tahkona”, mootorpaadid, tuukripaat, veopraamid ja mootordresiinid.
17. juunil 1940 kell 7.40 vallutas Punalipulise Balti Laevastiku valvevalitsuse koondpataljon Miinisadama ja laevastiku kasarmud Tallinnas. 25. juunil võttis Balti Laevastik Tallinna Sõjasadama ametlikult üle. Tallinna sõjasadama baasil moodustati Balti laevastiku Tallinna sõjamerebaasi Tallinna Peabaas.
Miinisadamast lahkus viimane Venemaa Föderatsiooni sõjalaev 31. augustil 1994. Eesti merevägi võttis seejärel sadama täielikult üle.
Seliste mõis
Seliste mõis (ka Seli mõis; saksa keeles Sellie) oli riigimõis Tõstamaa kihelkonnas Pärnumaal.
Reopalu
Reopalu on küla Järva maakonnas Türi vallas. Külas on olnud Reopalu kõrts ja Reopalu mõis, küla lähistelt voolab läbi Reopalu jõgi.
Aastatel 1991–2017 kuulus küla Väätsa valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Türi valla territooriumile.
Armando Guebuza
thumb|Armando Guebuza
Armando Emílio Guebuza (sündinud 20. jaanuaril 1943) on Mosambiigi poliitik, aastatel 2005–2015 president.
Ott Aardam
Ott Aardam (sündinud 1. juulil 1980 Orissaares) on eesti näitleja ja lavastaja.
Ta on lõpetanud 1995. aastal põhikooli Orissaare Keskkoolis ja 1998. aastal Saaremaa Ühisgümnaasiumi. 2002. aastal lõpetas ta Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli 20. lennu.
Aastatel 2002–2008 töötas ta Ugala teatris, seejärel alates 2009. aastast Theatrumis. Aastatel 2014–2019 oli ta Ugala teatri loominguline juht. Alates 2020. aastast on ta Theatrumi näitleja ja lavastaja, samuti SA Theatrum nõukogu liige.
Spanish Town
Spanish Town on linn Jamaicas, St. Catherine'i valla keskus.
Linn oli 16. sajandist 1872. aastani Jamaica pealinn.
Ott Aardam
Isiklikku
Ta on Raimu Aardami poeg.
Ott Aardami abikaasa on Laura Peterson-Aardam. Neil on kolm last.
Tiit Toomsalu
Tiit Toomsalu (sündinud 21. novembril 1949) on Eesti poliitik, Riigikogu liige (1999–2003).
Ta on lõpetanud 1968. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1974. aastal Tartu Riikliku Ülikooli juristidiplomiga.
Tiit Toomsalu oli aastail 1999–2003 Riigikogu liige.
Aastail 1995–2004 oli ta Eesti Sotsiaaldemokraatliku Tööpartei esimees (partei nimeks sai 2008. aastal Eestimaa Ühendatud Vasakpartei). Äriregistri andmeil kuulus ta parteisse 1991. aastast. 2010. aastal visati Toomsalu parteist juhatuse otsusega välja.
Piiumetsa
Piiumetsa (ka Piiometsa) on küla Järva maakonnas Türi vallas.
Audacity
pisi|Biidi tekitamine Audacityga Audacity on avatud lähtekoodiga helitöötlustarkvara, mis võimaldab heli salvestada ja töödelda ning lisada efekte.
Vladimir Voronin
thumb|Vladimir Voronin 16. mail 2006 Vladimir Voronin (sündinud 25. mail 1941) on Moldova poliitik. 7. aprillist 2001 kuni 11. septembrini 2009 oli ta Moldova president.
Voronin sündis Moldaavia NSV-s Dubăsari rajoonis, hoolimata venestatud nimest on ta rahvuselt moldovlane.
1961. aastal lõpetas ta Chișinăuis tehnikumi. Samal aastal alustas tööd pagarite brigadirina. 1966–1971 oli ta Dubăsari leivakombinaadi direktor. Samal aastal lõpetas ta üleliidulise toiduainetetööstuse instituudi.
Seejärel töötas riigihalduses: Dubăsari ja Ungheni rajooni täitevkomiteedes ja Ungheni linna täitevkomitees. 1983 lõpetas ta NLKP KK juures oleva ühiskonnateaduste akadeemia, oli instruktor ja Moldaavia KP Keskkomitee osakonnajuhataja asetäitja. 1985 määrati ta Moldaavia NSV ministrite nõukogu osakonnajuhatajaks. Kuni 1989. aastani töötas ta Benderõ linna parteikomitee esimese sekretärina. 1989–1990 oli Moldaavia NSV siseminister. 1991 lõpetas ta NSV Liidu siseministeeriumi akadeemia. Ta oli Moldaavia NSV Ülemnõukogu X ja XI koosseisu saadik.
7. aprillil 2001 valiti Voronin Moldova presidendiks, ta sai 71 häält 89 delegaadilt. 4. aprillil valiti ta teiseks ametiajaks tagasi, seekord juba 75 häälega. Kuni 2003. aastani rääkis Voronin vajadusest läheneda Venemaale, et aga Venemaa suhteid soojendada ei tahtnud, muutis Voronin 2003. aastal meelt ning võttis eesmärgiks eurointegratsiooni ja lõppsihiks astumise Euroopa Liitu.
Voronini abikaasa Taissija on koduperenaine, rahvuselt ukrainlane. Poeg Oleg töötab panga juhatuse esimehena ja tütar Valentina on arst.
Voroninil on kindralmajori auaste.
Seadeelement
Seadeelement on masinaelement, mis määrab töödeldava detaili asendi rakises.
Faas
Faas ehk võnkefaas on füüsikas harmoonilist võnkumist kirjeldava funktsiooni argument (sõltumatu muutuja), mida loetakse kokkuleppelisest alghetkest ehk nullpunktist. Näiteks harmooniliselt muutuva suuruse faas (funktsiooni argument) on
kusjuures
Faasi väljendatakse tavaliselt nurgaühikutes, kusjuures funktsiooni perioodile vastab vahemik 2π radiaani ehk 360°.
pisi| Kaks perioodilist võnkumist on omavahel faasis nihutatud nurga θ võrra
Faasinihe
Kahe ühesuguse sagedusega vahelduvsuuruse faaside vahet nimetatakse faasinihkeks. Vahelduvvooluahelate talitlusnäitajana kasutatakse sageli pinge ja voolu vahelist faasinihet, mida iseloomustatakse tema trigonomeetrilise funktsiooniga cos φ (vt võimsustegur).
Kui kahe sama sagedusega võnkumise omavaheline faasinihe on pool võnkeperioodi (π radiaani ehk 180°), siis öeldakse, et võnkumised on vastandfaasis.
Kalli mõis (Mihkli)
Kalli mõis (saksa keeles Kallie) oli riigimõis Mihkli kihelkonnas Pärnumaal.
Sapporo (õlletootja)
Sapporo (jaapani keeles サッポロビール株式会社 Sapporo Bīru Kabushiki-gaisha) on Jaapani õlletootja, mille peakorter asub Tōkyōs Shibuyas. See on asutatud 1876. aastal Sapporos.
Üks tuntumaid marke on Yebisu (ヱビス, Webisu), mida hakati tootma juba 1890. aastal ja uuesti 1971. aastal.
Jubba Airways
Jubba Airways on Somaalia lennufirma, asutatud 1998. aastal.
Elista
Elista on linn Venemaal, Kalmõkkia pealinn.
Ajalugu
Elista asutati 1865, linnaõigused sai 1930. 1942 vallutasid linna sakslased. 1944 aastal küüditati kogu kalmõkkidest elanikkond Siberisse. Linnale anti uus nimi – Stepnoi. Aastal 1957, kui kalmõkkidel lubati kodumaale naasta, sai ka Elista oma endise nime tagasi.
Rahvastik
2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Elista elanikest kalmõkke 63,3% ja venelasi 31,7%.
Haridus
Elistas on üks kõrgkool Kalmõki Riiklik Ülikool.
Vaatamisväärsused
Elista peaväljakul asuvad Lenini ja Buddha ausammas.
Linnas asub ka uus suur buda tempel, mille asukoha valis välja 1998. aastal linna külastanud dalai-laama.
Sõpruslinnad
{| cellpadding="10"
Makedoonia (piirkond)
[[Fail:Greater Macedonia.png|pisi|Makedoonia piirkonna tänane jaotus riigiti:
Kreeka Makedoonia (lõunas)
Põhja-Makedoonia Vabariik (loodes)
Bulgaaria Makedoonia (kirdes)
väiksemad alad:
Pustec ja Golloborda (Albaania)
Gora ja Prohor Pčinjski (Serbia) ]]
Makedoonia (kreeka keeles Μακεδονία Makedonía; makedoonia ja serbia keeles Македонија Makedonija; bulgaaria keeles Македония Makedonija; türgi keeles Makedonya; albaania keeles Maqedoni/-a) on piirkond Balkani poolsaare keskosas.
28. august
28. august on Gregoriuse kalendri 240. (liigaastal 241.) päev. Juliuse kalendri järgi 15. august (1901–2099).
Scania OmniLine
pisi|Scania OmniLine buss Taanis [[Odenses]] Scania Omniline on Rootsi ettevõttes Scania valmistatav buss, mis on ette nähtud kasutamiseks linnalähi- või linnadevahelistel liinidel.
Istekohti on 57.
Mel Gibson
pisi|Mel Gibson (2006) Mel Colm-Cille Gerard Gibson (sündinud 3. jaanuaril 1956 Ameerika Ühendriikide New Yorgi osariigis Peekskillis) on Austraalia-USA filminäitleja, filmilavastaja, produtsent ja stsenarist.
Gibson saavutas maailmakuulsuse 1979. aastal filmiga "Mad Max", kus ta mängis nimiosalist. Sellele valmisid järjed, 1981 "Mad Max 2: Maanteesõdalane" ja 1985 "Mad Max 3: Kõuekuppel". Filmisarjas "Surmarelv" (4 filmi 1987–1998) mängis ta seersant Martin Riggsi.
Isiklikku
Mel Gibson oli abielus Robyn Moore'iga, kellega tal on tütar ja kuus poega, nad lahutasid 2011. aasta detsembris.
Gibsoni elukaaslane oli vene päritolu muusik Oksana Grigorjeva, kellel on varasemast kooselust Timothy Daltoniga poeg. 2009. aasta oktoobris sündis neil tütar Lucia.
Lõõla
Lõõla on küla Järva maakonnas Türi vallas. Küla lähistel on ka Lõõla soo ja voolab Lõõla oja.
Aastatel 1991–2017 kuulus küla Väätsa valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Türi valla territooriumile.
Tahhüliit
Tahhüliit on basaltse koostise ning valdavalt klaasja struktuuriga vulkaaniline kivim.
Tahhüliit tekib basaldi kiire jahtumise tulemusena. Näiteks ookeani põhjas toimunud vulkaanilise tegevuse tagajärjel. Tahhüliit võib tekkida ka daike ja sille moodustava basaltse magma kokkupuutel ümbritsevate kivimitega. Tahhüliit on enamasti pigisarnase läikega ning värvuselt must, pruunikas või rohekas. Peale vulkaanilise klaasi võib sisaldada ka mineraale.
Murenenud tahhüliiti nimetatakse palagoniidiks.
Veski vald
Vald moodustati senise Krüüdneri valla maa-alast, välja arvatud Poka nr. 26, Kuksena nr. 513, Jeroski nr. 22, Lõrsokese nr. 27, Taniko nr. 28, Tigase nr. 23 ja Saare nr. 24 talude maa-alad; senise Päidla valla Saluala asunduse talude Kutsika nr. A-26, Müta nr. A-25, Tedre nr. A-24 ja Tikutaja nr. A-74 ning Pühajärve metsandiku kvartaalide nr. 1–3 ja 5–11 maa-aladest; senise Kodijärve valla Iduste küla Mangeluse nr. 6, Ora nr. 8, Uus-Ora nr. 8-a ja Visuri nr. 1 talude maa-aladest; senise Kambja valla Männiku nr. A-9, Vissi nr. A-11, Palu nr. A-12, Puntuse nr. 10, Alliku nr. 7, Villemi nr. 8, Romäe nr. 9 ja Põliste nr. A-10 talude maa-aladest; senise Valgjärve valla Valgjärve asunduse Pikareinu, Raja, Vädase-Raja, Võsu, Halliku, Saare ja Peelia talude maa-aladest.
Vald kuulus Riigivolikogu 53. valimisringkonda, kust valiti Rudolf Riives.
Gregorius XV
Gregorius XV (Alessandro Ludovisi, 9. jaanuar 1554 – 8. juuli 1623) oli paavst 1621–1623. Ta oli 234. paavst.
Alessandro Ludovisi sündis Bolognas aadliku Pompeo Ludovisi ja Camilla Bianchini 8-lapselises peres kolmanda pojana. Tema vanaisa oli Samoggia krahv. Alessandro Ludovisi õppis 1569–1571 Rooma jesuiitide kolleegiumis ja temast sai esimene paavst, kes oli hariduse omandanud jesuiitide käest. Hiljem õppis ta Germaani kolleegiumis (Collegium Germanicum) õigusteadust ja 4. juunil 1575 kaitses Bologna ülikoolis doktorikraadi. 23. juunil 1575 saabus ta Rooma. Bologna peapiiskopina vahendas ta 1616 rahulepingu sõlmimist Savoia hertsogi Carlo Emmanuele I ja Hispaania kuninga Felipe III vahelises tülis Monferrato hertsogkonna pärast.
1621. aasta konklaav
pisi|Gregorius XV vapp Gregorius XV valiti paavstiks 9. veebruaril 1621 Vatikani Capella Paolina kabelis ja krooniti 14. veebruaril kardinal Andrea Baroni Peretti Montalto poolt. Ta valis nime arvatavasti Gregorius XIII järgi, kes oli pärit samuti Bolognast.
8. – 9. veebruarini 1623 toimunud konklaavil osales 51 ja sellelt puudus 19 kardinali. See on suurim hulk konklaavilt puudunud kardinale ajaloos. Gregorius XV osutus valituks kardinal Scipione Caffarelli Borghese soovitusel peetud aklamatsioonhääletusel. Ta jäi viimaseks paavstiks, keda ei valitud skrutiiniumidega hääletamisel.
Konklaav sai alata alles kell 2 öösel. Aldobrandini oli vahetult enne konklaavi algust haigestunud. Soosikuteks olid kardinal Pietro Campori, Roberto Bellarmino, Francesco Maria Bourbon del Monte Santa Maria ja Ludovisi, kuid Campori ei saanud algul piisavalt toetust. Esimeses voorus enim hääli saanud Bellarmino keeldus paavstiks saamast ja soovis François de La Rochefoucald' valimist. Too ei viibinud konklaavil ja teised kardinalid ei soovinud teda uue paavstina näha. Kardinal Bourboni vastu esitas aga Hispaania veto. Paavstiks sooviti valida ka Federico Borromeod ja Camporit, kes Bellarmino eeskujul keeldusid ametit vastu võtmast. Ludovisi saabus konklaavile järgmisel päeval ja leiti olevat sobiv kandidaat, mistõttu ta kuulutati üksmeelselt paavstiks.
Konklaavi protseduuride reform
Gregorius XV avaldas 15. novembril 1621 apostelliku konstitutsiooni "Aeterni patris" ja 12. märtsil 1622 "Decet romanum pontificem", milles ta sätestas detailselt konklaavi tegevuse ja konklaavil kasutatavad tseremooniad. Ta kinnitas Coelestinus V 1294. aasta otsust, et paavsti saab konklaavil valida kolmel viisil: aklamatsioonhääletusel, kompromisshääletusel ja skrutiiniumitega valimisel.
Välispoliitika
pisi|Gregorius XV hauamonument Gregorius XV välispoliitika eesmärk oli tagada ühtsus katoliiklike valitsejate seas. Ta sai võimule Kolmekümneaastase sõja ajal, soovides katoliikluse taastamist protestantide valduses olevatel aladel.
Kolmekümneaastane sõda
Gregorius XV saatis nuntsius Carlo Carafa Saksa-Rooma keisri õukonda ja annetas keisrile suure summa raha võitluseks oma põhimõtete eest. Carafa ja munga Giacinto da Casale soovitusel pakkus paavst 1623 protestantlikule Pfalzi hertsogile kuuluvat kuurvürsti tiitlit Baieri hertsog Maximilianile, saavutades sellega katoliiklaste enamuse Saksa Rooma keisri valimistel. Maximilian kinkis paavstile tänutäheks Heidelbergi raamatukogu ja paavst saatis Leo Allutiuse Heidelbergi, et see tooks hinnalised käsikirjad Rooma.
Suhted Prantsusmaaga
Gregorius XV rõhutas hugenottide vastase võitluse pidamise vajadust religioosse ühtsuse taastamiseks Prantsusmaal. Ta muutis Pariisi piiskopkonna peapiiskopkonnaks ja pühitses kardinaliks Luçoni piiskopi Richelieu.
Suhted Hispaaniaga
Gregorius XV soovis, et Hispaania kuningas Felipe III katkestaks Madalmaadega sõlmitud 12-aastase vaherahu. Kui Hispaania ja Austria vahel ähvardas puhkeda sõda Valtellina pärast, okupeerisid paavsti väed Orazio Ludovisi juhtimisel vaidlusaluse ala. Selle otsusega soovis paavst ära hoida katoliiklike suurriikide vahel puhkeda võiva sõja.
Suhted Inglismaaga
Gregorius XV oli valmis tunnustama abielu prints Charles Stuarti ja Hispaania printsessi Maria vahel, milles nägi võimalust leevendada Inglismaa katoliiklaste vastu kasutatavaid repressioone. See abielu ei saanud teoks.
Suhted Poolaga
Gregorius XV toetas Poola kuningat Zygmunt III võitluses türklastega.
Kiriku institutsioonide reformid
1621 lubas Gregorius XV frantsiskaani reformaatidel omada kindralvikaari.
1621 tunnustas ta mertsedariaanide kongregatsiooni.
17. mail 1621 tunnustas ta benediktiini mauriste
8. novembril 1621 tunnustas ta Lucca Jumalaema kongregatsiooni.
18. novembril 1621 tunnustas ta piariste.
6. jaanuaril 1622 rajas ta Usupropaganda kongregatsiooni, mille volitused kinnitas 22. juunil 1622 bullaga "Inscrutabili". Uue ametkonna peaülesandeks sai misjoni koordineerimine.
1622 tunnustas ta paljasjalgseid augustiinlasi.
Ta tunnustas benediktlaste nunnaordu Kolgata Jumalaema kongregatsiooni, Pii Operariit, Jumalaema preestreid ja birgitiini preestreid Belgias.
Ta kehtestas haudriettidele augustiinlaste reeglid.
Liturgilised otsused
4. juulil 1622 sätestas Gregorius XV Porziuncola indulgentsi kõikidele usklikele, kes pärast pihti ja armulauda külastavad samal päeval teatavaid kirikuid. 12. oktoobril 1622 kehtestas ta sarnase indulgentsi kaputsiinidele.
30. augustil 1622 avaldatud bullas "Universi Gregis" kinnitas ta solitsitatsiooni (sollicitare).
Ta kohustas 1622 Toledo peapiiskopkonnas tähistama 17. septembrit neitsi Maarja nimepäevana.
31. jaanuaril 1623 kirjas "Romanae sedis" kinnitas ta Roberto de' Nobili ettepaneku põhjal Indias malabari riituse kasutamise.
Teoloogilised vaidlused
Gregorius XV tühistas 1622 neitsi Maarja pärispatuta saamise doktriini üle peetavas arutelus dominiiklaste kasutatud mõiste "sanctificatio".
Gregorius XV oli Hispaanias levinud valgustusteoloogia (illuminaadid) vastane.
Kanoniseerimised
Gregorius XV kanoniseeris 5 isikut 12. märtsil 1622:
Ta kuulutas õndsaks 3 isikut:
Gregorius XV kinnitas 1621 Joosepi austamise, 1622 Joakimi ja Ambrogio Sansedoni austamise ja 17. veebruaril 1623 Bruno austamise.
Onupojapoliitika
Gregorius XV noorim vend Orazio Ludovisi abiellus Lavinia Albergatiga. Nende poeg Ludovico Ludovisi sai 1621 kardinaliks, Bologna peapiiskopiks ja 1622 Zagarolo hertsogiks. Orazio tütar Ippolita Ludovisi abiellus esmalt Rossano vürsti Giorgio Aldobrandiniga, seejärel Bracciano hertsogi Flavio I Orsiniga. Orazio Ludovisi oli paavsti vägede kindral ja Fiano hertsog.
Gregorius XV kaugem sugulane Giulio Ludovisi sai Aleksandria titulaarpatriarhiks.
Kardinalide pühitsemised
Gregorius XV pühitses 11 kardinali 4 konsistooriumil. Lisaks itaallastele said kardinalideks 2 hispaanlast ja 1 prantslane.
Gregorius XV kultuuriloos
Gregorius XV rajas 18. märtsil 1621 benediktlaste kolleegiumi Roomas.
1621 avaldatud bullas "In eminenti" kinnitas ta jesuiitidele privileegi teaduskraade välja anda Ameerika ülikoolides.
Ta rajas 1621 Pamplonas dominiiklaste seminari.
22. septembril 1622 kinnitas ta Lissabonis asuva inglise kolleegiumi rajamist.
Ta avaldas nõidade ja maagide vastu 20. märtsil 1623 bulla "Omnipotentis Dei". See jäi viimaseks paavsti üleskutseks võidelda jõumeetmetega nõiduse vastu.
Gian Lorenzo Bernini tegi temast 1622. aasta paiku büsti, kunstnik Giovanni Francesco Barbieri (Il Guercino) on temast teinud portree.
Legendid
Olles lähetatud Chambrey'sse ametiülesandeid täitma, tutvus Ludovisi seal kalvinistist Lesdiguieres'i hertsogiga, kelle Prantsusmaa kuningas oli saatnud kaitsma oma huve. Kui Ludovisi volitused hakkasid lõppema, olevat hertsog naerdes lisanud, et Ludovisi võib tulevikus saada paavstiks. Ludovisi vastanud talle, et kui see juhtub, võiks hertsogist saada katoliiklane. Hertsogil polnud selle ettepaneku vastu midagi. Paavstina tuletas Gregorius XV 84-aastasele hertsogile kunagi antud lubadust meelde ja hertsogist sai katoliiklane.
Surm
Gregorius XV suri 8. juulil 1623 Roomas Palazzo del Quirinale palees ja maeti Vatikani basiilikasse. 13. juunil 1634 maeti tema säilmed ümber Rooma kolleegiumi Annunziata kabelisse ja hiljem maeti tema säilmed ümber Rooma San Ignazio kirikusse.
Kalinin
Kalinin on mitme asula endine nimi:
Võnnu vald (1939)
Võnnu vald oli vald Tartumaal aastail 1939–1950.
Vald kuulus Riigivolikogu 52. valimisringkonda, kust valiti Henn Treial, ja Võnnu põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda
Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)
42. Võnnu vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Kastre-Võnnu valla maa-alast, välja arvatud Võõpste küla, Kastre asunduse ning Rõkka ja Järvselja piirkonnad, osa Suursoo ja osa Jõmmsoo piirkonnast ja Alevi ja Praaga külade, Piirissaare ning põhjapool Emajõge asuvate heinamaatükkide maa-alad; b) senise Ahja valla Lääniste, Kõnnu, osa Imste ja osa Sonnatari külade maa-aladest; c) senise Mäksa valla Sootaguse küla maa-alast.