cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Rassism Poolas
Hoiakud vähemuste ja sallivuse suhtes
Kui antisemiitlik number (?) Euroopa Juudi Kongressi vastu ründas ja vandalismijuhtumid on Lääne-Euroopas tõusu teel, siis sel ajal on Poolas järsk langus nende seas.
Jalgpall
Aastal 2011 avaldas Never Again Association raporti rassismist jalgpallis Poola ja Ukraina kohta, kes võõrustavad 2012. aasta jalgpalli Euroopa Meistrivõistlusi. Raport hõlmas 18-kuulist perioodi, mis kestis 2009. aasta septembrist kuni 2011. aasta märtsini, mille jooksul märgiti üles kokku 195 rassistlikku intsidenti. Neist 133 leidsid aset Poolas. 195 juhtumist kasutati fašistlikke ja paremäärmuslikke sümboleid 105-s, antisemiitlikke sümboleid 36-s ja mustadevastaseid sümboleid 20-s. Ühes juhtumis Poolas rulliti lahti hiiglaslik plakat, mis ütles "Surm konksninadele", millel oli pilt juudist mehest suure kongus ninaga. "Sellel staadionil ei olnud juute", ütles Rafal Pankowski Never Again'ist, "Ei klubide kohtunikud ega politsei ei palunud fännidel plakatit maha võtta. Kohtunike poolt võis see olla taktitundetu, kuid antisemiitlikud väljendid on Poolas seadusevastased." Jan Olaszek, Rahvuslikust Mälestuste Instituudist, on seda kirjeldanud kui "antisemitismi ilma juutideta", sest tänapäeva Poolas on niivõrd vähe juute; "Inimesed ei tunne ajalugu. Nad tunnevad stereotüüpe."
2012. aasta mais edastas BBC Panorama programm ülekandeid jalgpallist Poolas, enne UEFA Euro 2012 turniiri. Ajakirjanik Chris Rogers filmis "koori antisemiitliku kirikulaulmist" ja oli tunnistajaks (pealtnägijaks) "mustade jalgpallurite püsiva ahvi laule terrassilt". Poola Peaminister, Donald Tusk, vastas Panoraam programmile öeldes: "Keegi kes tuleb Poolasse võib olla ohus seoses tema rassiga. See ei ole meie komme, mis ei ole välja suunatud sarnaste juhtumite kohta teistes riikides, kuigi me teame, et seda toimub. Poolas, nemad on haruldus. Stan Colloymore vastas programmile Twitteris, küsides, et kas BBC hakkab näitama Londoni rahutus videoid eel-olümpiamängudel, kui esile tuues rassistliku kuritarvitamist mustade Brittide vastu? Näidates "PAki/BNP kinnisvara seintel? Aviram Baruchyani, Iisraeli mängija, kes mängib Polonia Warsawis poolkaitsjana, intervjueeris ja rääkis programmis, et teda ei ole kunagi solvatud tema rahvuse tõttu. Tema avaldus lõigati saatest välja, nagu oli Poola politsei statistikas esitatud, mis näitas, et rassisti vastane käitumine võistlustel numbrite põhjal on viimase kümne aasta jooksul vähenenud. Poola spordiajakirjanik Rafal Stec soovitas filmida sarnast dokumentaali rassismist Briti jalgpallist, mis rõhutaks väidetavalt rassistlikke märkusi aastatel 2011 ja 2012 britlastest pärinevate jalgpallurite poolt, nagu näiteks Arsenali fännide laulud Auschwitzi kohta suunatud Tottenham Hotspui fännidele ja mängijatele.
Heiti Hallikma
Heiti Hallikma (sündinud 4. märtsil 1970 Tallinnas) on Eesti orienteeruja ja seiklussportlane.
Haridus
Lõpetas 1988. aastal Tallinna 24. Keskkooli.
Töö
Töötab AS Hekotek projektijuhina.
Sporditulemused
Harrastab orienteerumist 1986. aastast. Aastatel 1989–2004 võitnud orienteerumise Eesti meistrivõistlustel 9 kulda (neist 2 orienteerumisjooksus ja 7 suusaorienteerumises), 3 hõbedat ja 5 pronksi. Suusaorienteerumise MMil sai 1992. aastal teatevõistlusel Eesti meeskonna koosseisus 7. koha ja tavarajal 43. koha.
Seiklusspordi Euroopa meistrivõistlustel 2011. aastal 5. koht (võistkonnas veel Reigo Luurmees, Erik Aibast ja Viivi-Anne Soots).
2014. aasta rogaini MMil USAs Black Hillsi mäestikus võitis ta segavõistkondade arvestuses koos Viivi-Anne Sootsiga kulla.
Virve järv
Virve järv (ka Virvejärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Pikakannu külas. Veekogu pindala on 0,7 ha.
432 eKr
Aasta 432 enne Kristuse sündi ehk meie ajaarvamist. Vana-Roomas oli see CCCXXII (322.) aasta ab urbe condita.
Peeter Kirss
Peeter Kirss (sündinud 3. oktoobril 1960) on eesti laulja.
1980. aastatel oli ta ansambli Paradoks laulja. Aastatel 1988–1991 oli ta ansambli Fix solist.
Mauser M1909
Mauser M1909 on Argentina valmistatud 7,65 mm vintpüss.
Baraamu keel
Baraamu keel on Hiina-Tiibeti keelkonna Tiibeti-Birma keelte hulka kuuluv keel, mida emakeelena räägivad baraamud Nepalis.
Baraamu keel on kriitiliselt ohustatud. Seda rääkis 2011. aastal umbes 50 inimest.
Kääpa Palojärv
pisi|Kääpa Palojärv Palojärv (ka Kääpa Palojärv, Kääpa Palujärv, Linaleo järv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Kääpa külas. Veekogu pindala on 0,4 ha.
Peet Nõmmik
Peet Nõmmik (18. veebruar 1900 Sipelga talu, Taevere vald, Suure-Jaani kihelkond, Viljandimaa – 6. mai 1947 Norillag, Krasnojarski krai) oli eesti vaimulik.
Ta osales Vabadussõjas.
Ta lõpetas 1921 Viljandi Maakonna Reaalgümnaasiumi ja 1926 Tartu Ülikooli usuteaduskonna. Prooviaasta pidas ta Türi koguduses. Ordineeriti vaimulikuks 12. juunil 1927.
25. septembril 1927 valiti ta Türi koguduse täieõiguslikuks õpetajaks. Ta teenis Türi kogudust kuni 30. detsembrini 1944, mil ta arreteeriti jumalateenistuse ajal (seoses Omakaitsesse kuulumisega) ja saadeti Norilskisse vangilaagrisse, kus ta suri 6. mail 1947.
Peet Nõmmik on oma õige nime all üks tegelasi Silver Anniko romaanis "Rusikad".
Ühiskondlik ja poliitiline tegevus
Ta tegeles muu hulgas hõimuliikumisega.
Peet Nõmmik kandideeris aastal 1938 I Riigivolikogusse (Riigivolikogu 22. valimisringkond), kuid ei osutunud valituks.
II maailmasõja ajal kuulus ta Omakaitsesse.
Tunnustus
1926. aasta 7. septembri Postimees kirjutas, et viimase kursuse üliõpilane, korp! Ugala liige Peet Nõmmik on Türil jõe põhjast välja toonud ühe töölise ja oma oskust mööda tema ka ellu äratanud. Samas nimetas härra Nõmmik sündmust «ilusamaks tunniks oma elus». Uppuja päästmise eest määras Eesti Punase Risti peavalitsus talle hõbeauraha.
Alesana
Alesana on Ameerika Ühendriikide post-hardcore 'i ansambel.
Alesana alustas tegevust 2004. aastal ja tegutseb Raleigh linnas Põhja-Carolinas.
Ansamblil on ilmunud viis stuudioalbumit ja kaks EP-d.
Aasta talu
Aasta talu on Eestimaa Talupidajate Keskliidu välja antav aunimetus aasta parimale talule.
Sulev Tailo
Sulev Tailo (kodanikunimi Sulev Tiits; sündinud 2. detsembril 1920 Mõnistes) on eesti luuletaja ja kunstnik.
Ta sündis aastal 1920 Mõnistes jaamaülema pojana. Ta lõpetas aastal 1942 Valga Gümnaasiumi. Aastal 1943 siirdus ta Soome, kus ta võttis osa Jätkusõjast eesti rügemendis. Aastal 1944 siirdus Rootsi, kus töötas mitmel töökohal ja omandas Stockholmis ka kunstialase hariduse. Sellest alates on ta töötanud kunstnikuna. Ta on käinud Pariisis täienduskursustel. 1950. aastate alguses läks ta tagasi Soome, kus õppis Turu ja Jyväskylä Ülikoolis, saades humanitaar-kandidaadi kraadi.
Ta oli kirjanikerühmituse Turun Kirjailijat liige. Ta töötas Soomes gümnaasiumis joonistamise ja kunstiajaloo õpetajana Imatras, Kyyjärvis, Kuopios, Kiuruvesis ja Alahärmäs, elas kauemat aega Kuopios.
Ta on avaldanud luulekogud "Tormist kantud" (Stockholm, 1947), "Koidueelne" (Toronto, Orto, 1955), "Laul rannal" (Kangasala 1993) ja soome keeles "Laulu rannalla" (Kuopio 1970) ning "Unettomien unien lauluja" (Kangasala 1991). Eestikeelsetes kogudes on kujutamislaad sõja läbi teinud ja kaotuse üle elanud põlvkonnale pisut romantiline ja idealistlik, kus mälestused kodust on veel värsked ja põimuvad pagulaspõlve meeleoludega.
Pärnu linnapea
Pärnu linnapea on Pärnu linnavalitsuse juht.
Peeter Kirss (laskesuusataja)
Peeter Kirss (sündinud 24. aprillil 1990) on eesti laskesuusataja.
Oma rahvusvahelise debüüdi tegi ta 2010. aastal juunioride maailmameistrivõistlustel Torsbys.
Tioga maakond (New York)
Tioga maakond (Tioga County) on maakond USA-s New Yorgi osariigis.
Maakonna halduskeskus on Owego ja suurim linn Waverly.
Maakonna pindala on 1355 km², millest 10 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 51 125. Aastal 2000 oli elanike arv 51 784.
Ajalugu
Tioga maakond moodustati 16. veebruaril 1791. aastal Montgomery maakonna osast.
Ringeni loss
Ringeni loss (hollandi Hof van Ringen või Ringenhof) on loss Belgias Antwerpeni provintsis Lieris.
Mõisaküla Kool
Mõisaküla Kool on kool Viljandi maakonnas Mulgi vallas Mõisaküla linnas aadressil Pärnu 39.
Kooli direktor on Pirje Usin.
Ajalugu
Mõisaküla muuseumi rajaja Valter Ilisoni sõnul käisid enne Mõisaküla asula kujunemist 1895. aastal nn Härjasoo ümbruse talude lapsed Laatre valla Saado-Veelikse koolis, mis avati 1849. aastal. Ipiku valla lapsi õpetati Laatre valla Kirbla koolis. Need kaks kooli suleti aastal 1900. Samal aastal avati Saado-Veeliksel Halliste kihelkonna ainuke ministeeriumikool. Seal õppisid ümbruskonna lapsed kuni erakoolide rajamiseni. Laatresse jäi ministeeriumikool edasi.
Esimene kool Mõisakülas oli erakool, mis avati 13. oktoobril 1905 (vkj mihklipäeval, 29. septembril) aktiivse ühiskonna-, kultuuri- ja haridustegelase Jaan Sihveri initsiatiivil. See oli 60–70 õpilasega 2. klassi kool, mis tegutses Sihveri naise Helene Kollisti isa majas aadressil Kesk tänav 7. Kooli avamisel viibinud Abja parun von Stackelberg lubas koolile tasuta küttepuid. Koolijuht Sihverit abistas õppetöös tütarlaste gümnaasiumi lõpetanud naisõpetaja Karu. Kool sai tegutseda väga lühikest aega, sest 24. detsembril 1905 Sihver arreteeriti ja mõisteti 15. aastaks sunnitööle. Kool suleti jaanuaris 1906. Ümbruskonna lapsed hakkasid taas käima Laatre ministeeriumikoolis.
Oktoobris 1906 avas Pärnu Eesti Kooli Seltsi Mõisaküla osakond Mõisakülas 1. klassi eestikeelse eraalgkooli, kus oli ligi poolsada õpilast ja üks õpetaja. 1908. aastal muudeti kool viieõppeaastaliseks 2. klassi kooliks. Kool töötas Posti ja Lille tänava nurgal. Aastail 1909–1944 asus kool Pärnu tänaval Vaga majas. Aastail 1906–1910 oli koolijuhatajaks Andres Luts. Aastal 1911 sai koolijuhatajaks Elmar Glück, kes juhatas kooli 1941. aastani (v.a Esimese maailmasõja ja Vabadussõja ajal tekkinud vaheaegadel).
pisi|Mõisaküla kõrgem algkool Eesti Vabariigi sünd tõi kaasa koolivõrgu muutuse. 1919. aastal sai Mõisaküla kool 7-klassiliseks kõrgemaks algkooliks (progümnaasiumiks), kus oli 156 õpilast. Samuti läks kool Mõisaküla Hariduse Seltsi haldusalast Pärnu Maavalitsuse haldusalasse. 1920. aastal võttis Asutav Kogu vastu avalike algkoolide seaduse, mille kohaselt oli algkool ühtluskooli esimene järk, emakeelne ja maksuta; õppetöö pidi kestma kuus aastat ja koolikohustus kestis 16.-17. eluaastani. Samal aastal sai Mõisaküla alevi õigused ja kooli asus juhtima Mõisaküla alevivalitsus.
Eesti Vabariigi ajal oli Mõisaküla algkool Halliste kihelkonnas ja kogu Pärnu maakonnas suurim.
1940–1944 kandis kool nime Mõisaküla Üldhariduslik Täienduskool ja 1944–1950 Mõisaküla Mittetäielik Keskkool. 1. detsembril 1944 koliti majja aadressil Posti 6, kus kool tegutses kuni 1995. aastani.
Aastal 1950 muudeti kool keskkooliks, tegutsesid muusikaklassid, aktiivne oli näiteringi- ja kontserditegevus ning sporditegevus. 1973. aastal kolis kool praegusesse majja, 1992 valmis viilhall (spordihoone). Aastast 1994 on kool munitsipaalkool ja kooli omanik on Mõisaküla linnavalitsus. Õpilaste arv on pidevalt vähenenud. Aastast 2007 tegutseb kool põhikoolina.
Koolijuhatajad ja direktorid
2007-2011 Maire Raieste
Välislingid
[https://www.yumpu.com/xx/document/read/9924702/ajalugu-kooli-moisakylavilee Raieste, Maire (koostaja). Mõisaküla kooli ajalugu. Mõisaküla Haridusselts 2005]
Kobryni rajoon
Kobryni rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Bresti oblastis Valgevenes. Rajoon piirneb lõunas Ukrainaga. Rajooni pindala on 2040 km². 2009. aasta seisuga elas seal 88 037 inimest.
Rajoon moodustati aastal 1940, tänapäevastes piirides asub see aastast 1967. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Astromičy, Batčy, Buchovičy, Chidry, Dzivini, Kisialoŭcy, Navasiołki, Pavićcie, Zaleśsie, Teŭli ja Vosa külanõukogu.
Halduskeskus on Kobryni linn, teised tähtsamad asulad on Dzivin ja Haradziec.
Rajooni suurim jõgi on Muchaviets. Rajoon asub Polesje madalikul, seda läbib Dnepri-Bugi kanal. Kõige kõrgem punkt (169,1 meetrit) asub Teŭli küla lähistel, madalaim aga Muchavietsi ääres. Rajooni piiridesse jääb mitu järve, neist suurim on Lubań.
2009. aasta seisuga olid elanikest 87,86% valgevenelased, 4,5% ukrainlased, 6,09% venelased ja 1,55% oli teistest rahvustest. 51,18% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 43,14% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 15,68% elanikke, vene keelt aga 79,08%.
433 eKr
Aasta 433 enne Kristuse sündi ehk meie ajaarvamist. Vana-Roomas oli see CCCXXI (321.) aasta ab urbe condita.
Kaari Vainonen
thumb|Kaari Vainonen [[mõttespordi maailmamängudel Pekingis]]
Kaari Vainonen (sündinud 29. oktoobril 1973 Tallinnas) on eesti kabetaja.
Ta on tulnud Eesti naiste meistriks 64-ruudulises kabes aastatel 2005, 2006, 2007, 2008, 2010, 2011, 2012, 2013, 2014, 2015, 2016 ja 2017 (ka 2009. aastal jagas ta esikohta, kuid kaotas järelmatši Marika Azojanile).
Rahvusvahelises kabes tuli ta Eesti meistriks 2007. aastal. Ta on tunnistatud Eesti parimaks naiskabetajaks kuuel korral: 2005–08, 2010 ja 2011. Vene kabes on ta rahvuslik suurmeister ja rahvusvaheline meister ning rahvusvahelises kabes FMJD meister.
Viiratsi Kool
pisi|280x280px|Viiratsi Kool pisi|Viiratsi Kooli koolivorm Viiratsi Kool on kuueklassiline kool Viljandi maakonnas Viljandi vallas Viiratsi alevikus.
Ajalugu
Kool asutati 3. mail 1993 neljaklassilise algkoolina, kus tegutses kuus klassikomplekti – 1. ja 2. klasside paralleelid, üks 3. ja üks 4. klass. Koolis õppis 107 õpilast ja õpetas 7 õpetajat. Koolimaja asus Viiratsi alevikus aadressil Lastekodu 2.
2000. aastal muudeti kool kuueklassiliseks algkooliks ja koliti uutesse ruumidesse aadressil Tiigi 4.
Kooli juhtis 2021. aasta lõpuni Külli Saat, kes on ka kooli asutaja. 2022. aastast on Viiratsi kooli direktor Krista Prinzmann. Kooli algusest peale õpetab koolis Ülle Laam.
Alates 2014. aastast kantakse koolivormi. 2014. aastal võeti kasutusele uus logo, mille kujundas ja teostas Külli Saati idee järgi kooli vilistlane Lauri Ruut. Viiratsi Kooli 25. juubelilogo idee ja teostuse autor on Lauri Ruut.
Koolihoone
Koolihoones asub lisaks koolimajale ka Viiratsi raamatukogu ja Viiratsi lasteaed Rübliku kaks rühma. Kõigile on avatud söökla, aula, arvutiklass-internetipunkt, spordiruumid. Aulat ja jalutusruumi kasutatakse ka kunstnike ja kooli õpilaste näitusteks.
Mauser Modelo 1889
Mauser Modelo 1889 on Argentinas valmistatud 7,65 mm vintpüss.
Sun Quan
pisi Sun Quan (孫權, lihtsustatud kujul 孙权; 5. juuli 182 – 18. mai 252) oli Wu riigi rajaja ning valitseja Hiina Kolme riigi ajastul.
Tema isa oli Sun Jian ja vanem vend Sun Ce.
Carta marina
pisi|[[Olaus Magnuse kaart Carta Marina aastast 1539]] Carta marina (täieliku ladinakeelse nimega: Die Carta marina et descriptio septemtrionalium terrarum ac mirabilium rerum in eis contentarum diligentissime eleborata anno dni 1539) on vanim ja tänapäevaste teadmiste järgi enam-vähem korrektne Põhja-Euroopa maakaart. Kaardil on arvukalt detaile ja kohanimesid. Kaardi koostas rootslane Olaus Magnus.
Havířov
Havířov (poola Hawierzów) on statutaarlinn Tšehhis Morava-Sileesia maakonnas. Asub riigi idaosas Poola piiri lähedal.
Havířov tekkis kaevandusasulana. Linnaõigused sai 1955. aastal.
Kutsekoda
Kutsekoda ehk kutseesinduskoda on mingil kutsealal töötajate või töötajate koondiste esindusorgan.
Eestis on ajaloos kutsekojad olnud nt Kaubandus-Tööstuskoda, Põllutöökoda.
Lihhoslavli rajoon
Lihhoslavli rajoon on haldusüksus Venemaal Tveri oblastis.
Rajoonis on 2 linna (Lihhoslavl ja Kalašnikovo) ja 10 külaasundust.
Rajoon on valdavalt Tveri karjalaste asuala. 1989. aastal oli karjalasi 20% rajooni elanikest.
Angleterre Hotell
Angleterre Hotell on Peterburis asuv 192 toaga luksushotell. See avas uksed 1991. aastal, kopeerides 1840. aastatel rajatud ja 1876. aastal rekonstrueeritud hotelli.
Wayne'i maakond (Utah)
thumb|Wayne'i maakond (juuni 2005) thumb|Wayne'i maakond (juuni 2005)
Wayne'i maakond (Wayne County) on maakond USA-s Utah' osariigis.
Maakonna halduskeskus on Loa.
Maakonna pindala on 6388 km². Veepindala on 16 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 2589. Aastal 2000 oli elanikke 2509.
Ajalugu
Maakond moodustati 1892. aastal Piute maakonna osast.
2000. aasta rahvaloenduse andmed
Wayne'i maakonnas oli 2509 inimest, 890 leibkonda ja 669 perekonda.
Rahvastiku tihedus oli 1 in / 2,5 km².
Elamuühikuid (housing units) oli 1329 (keskmine tihedus 0/km²).
Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 1,99%.
Leibkonnas oli keskmiselt 2,81 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,31 inimest.
Elanikud jagunesid ealiselt nii:
Ea mediaan oli 34 aastat.
Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 103,50 meessoost inimest. Iga vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 103,50 meest.
Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 32 000 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 36 940 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 26 645 dollarit, naistel 20 000 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 15 392 dollarit.
15,40% elanikkonnast ja 12,70% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 22,10% alla 18-aastasi ja 8,20% üle 65-aastasi.
Nõnova järv
Nõnova järv on järv Võru maakonnas Võru vallas Nõnova külas. Veekogu pindala on 1 ha.
Charles Osgood
Charles Egerton Osgood (20. november 1916 – 15. september 1991) oli väljapaistev Ameerika psühholoog, kes lõi konnotatiivse tähenduse mõõtmise meetodi, mida tuntakse nimega semantiline diferentsiaal.
Elu
Osgood sündis Massachusettsi osariigis Somerville'i linnas.
Charles Osgood abiellus 1939. aasta 27. juunil Cynthia Luella Thorntoniga. Abielust sündis kaks last.
Karjäär
Bakalaureusekraadi sai Osgood 1939. aastal Dartmouthis ning oma filosoofiadoktori kraadi psühholoogia alal sai ta 1945. aastal Yale'i Ülikoolist. 1962. aastal sai ta Dartmouthist lisaks ka teaduste doktori kraadi.
1945–1946 oli ta teadur Yale'i Ülikoolis. Seejärel oli ta aastani 1949 Connecticut'i Ülikooli psühholoogia dotsent ja aastatel 1949–1952 Illinoisi Urbana–Champaign'i Ülikooli psühholoogia dotsent. Peale seda sai temast kuni aastani 1984 sama ülikooli psühholoogiaprofessor. Lisaks oli ta ka ülikooli Kommunikatsioonikolledži Kommunikatsiooniuuringute Instituudi uurija-professor. Aastatel 1957 kuni 1984 oli ta instituudi direktor. Vahemikus 1962–1963 oli ta Ameerika Psühholoogide Assotsiatsiooni president.
Tema peamised uurimissuunad olid seotud psühholingvistika, tunnete omistamise ja nende afektiivse tähenduse kultuuridevaheliste uuringutega ja inimkonna psühhosotsiaalse dünaamika ja perspektiividega.
Osgood pälvis mitmeid auhindu, sealhulgas aastal 1960 saadud Ameerika Psühholoogide Assotsiatsiooni silmapaistva teadusliku panuse auhind ning 1971. aastal saadud sama organisatsiooni Kurt Lewini auhind.
Charles Osgood suri aastal 1991.
GRIT
Külma sõja aegsete Ameerika Ühendriikide ning Nõukogude Liidu omavaheliste pingete haripunktis sõnastas Osgood rahvusvaheliste suhete uue lähenemise, millele ta andis nimeks "Astmeline samaga vastamine pingete vähendamisel" (Graduated Reciprocation in Tension-reduction ehk GRIT). Esimest korda sõnastas ta lähenemise artiklis "Vastastikune initsiatiiv" (Reciprocal Initiative) ning ta arendas seda edasi oma mõjukas raamatus "Alternatiiv sõjale või allaandmisele" (An Alternative To War Or Surrender). Mõlemad tööd ilmusid aastal 1962.
Võhma Kool
Võhma Kool on kool Viljandi maakonnas Võhma linnas aadressil Veski 12.
Kooli ajalugu ulatub aastasse 1855. 1887. aastal alustas tegevust Võhma Algkool. 1960. aastal muudeti kool Võhma 8-klassiliseks kooliks.
2015. aastal muudeti gümnaasium seoses koolireformiga põhikooliks ja kool sai nime Võhma Kool.
Ukraina Poliitikainstituut
Ukraina Poliitikaanalüüsi ja -juhtimise Instituut, ka Ukraina Poliitikainstituut (ukraina keeles Український Інститут аналізу та менеджменту політики; lühend UIP) on sõltumatu analüüsi- ja konsultatsiooniühendus, mis koondab endasse Ukraina ja välisriikide politolooge, eksperte ning sotsiaalteaduste, majanduse ja kultuuri valdkonna spetsialiste.
Ukraina Poliitikainstituut tegeleb poliitikaanalüüsiga.
UIP-i direktor on Ruslan Bortnik.
Meediapopulaarsemad Ukraina poliitikud 2022. aastal
pisi |220px|Ukraina president [[Volodõmõr Zelenskõi aprillis 2022. Oli meediapopulaarseim ka kõigil sõjakuudel eraldi võetuna]] UIP avaldab regulaarselt (kord kuus) erinevaid reitingutabeleid, sealhulgas Ukraina populaarsemate poliitikute kohta. Meediaaktiivsuse põhjal olid 2022. aastal 10 meediapopulaarsemat poliitikut ja ühiskonnategelast (kokku reitingutabelis 25 persooni) :
Teisi 25 populaarsema nimistus: 11. Serhi Haidai, 12. Mõhhailo Fedorov, 13. Vitali Kim, 14. Oleksi Reznikov, 15. Valeri Zalužnõi, 16. Kõrõlo Tõmošenko, 17. Viktor Ljaško, 18. Ruslan Stefantšuk, 19. Anton Heraštšenko, 20. Irõna Venediktova, 21. Denõss Monastõrskõi, 22. Kõrõlo Budanov, 23. Oleksi Danilov.
Riebeek West
Riebeek West on asutatud 1858. aastal.
Vladimir Putškov
pisi|Vladimir Putškov (2012) Vladimir Putškov (vene keeles Владимир Андреевич Пучков; sündinud 1. jaanuaril 1959 Novinkas Žirnovski rajoonis Volgogradi oblastis) on Venemaa sõjaväelane (auastmelt reservkindralleitnant) ja poliitik. Ta oli 21. maist 2012 kuni 18. maini 2018 Venemaa eriolukordade minister.
Riebeek West
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Riebeek Westi elanikest värvilisi 83,63%, valgeid 10,48%, mustanahalisi aafriklasi 5,08%, India või Aasia päritolu inimesi 0,62% ja teisi 0,18%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 93,53% inimesi, inglise keelt 4,15%, sotho keelt 0,87% ja koosa keelt 0,60%.
Vladimir Putškov
Ta lõpetas 1979. aastal Tjumeni Kõrgema Sõjaväeinseneride Õppeasutuse. 1988. aastal lõpetas ta Kuibõševi nimelise Sõjaväeinseneride Akadeemia. Aastal 1991 lõpetas ta sama akadeemia juures adjunktuuri. Aastal 2000 lõpetas ta Venemaa Föderatsiooni Presidendi juures asuva Venemaa Riigiametnike Akadeemia.
Isiklikku
Ta on abielus, tal on kolm poega ja üks tütar.
Juan II
Juan II on olnud kahe kuninga nimi:
Budelli
Budelli on Itaaliale kuuluv saar Vahemeres Maddalena saarestikus, Sardiinia saare kirderanniku lähistel. Budelli asub Sardiinia maakonna Olbia-Tempio provintsis La Maddalena vallas, Gallura ajaloolis-geograafilises piirkonnas. Saare pindala on 1,64 km², rannajoone pikkus 9,21 km ning suurim pikkus 1,5 km ja laius 2 km.
Saarel elab alaliselt üks inimene, kes on ühtlasi saarevaht.
Budelli paikneb Razzoli ja Santa Maria saartest mõnesaja meetri kaugusel lõunas.
Budellit peetakse üheks Vahemere kauneimaks saareks. Tuntud on saare kaguosas paiknev "Roosa rand" (La spiaggia Rosa), kus 1964. aastal toimus osa Michelangelo Antonioni filmi "Il deserto rosso" ("Punane kõrb") võtetest.
Budelli saart hõlmab 1994. aastal moodustatud Maddalena saarestiku rahvuspark.
Abikaasade vastastikune testament
Abikaasade vastastikune testament on testament, mille abikaasad teevad ühiselt ja milles nad nimetavad teineteist vastastikku pärijaks või teevad surma puhuks pärandi kohta muid korraldusi.
Abikaasade vastastikuse testamendi olemus
Testamendis sisalduvaid korraldusi võib olla selle testamendi puhul kolme liiki :
Eelnevas väljendub korralduste erinev olemus. Eeldatakse, et korraldused on  korrespektiivsed, kui abikaasad on teinud vastastikku teineteise kasuks korraldusi või määranud, kellele läheb üle üleelanud abikaasa pärand või muu vastastikuse testamendi alusel saadu. Testamendis võivad sisalduda eri iseloomuga korraldused. Võimalikud korraldused on näiteks annak, sihtkäsund, sihtmäärang.
Abikaasad võivad abikaasade vastastikuses testamendis, millega nad on teineteist vastastikku ainupärijaks nimetanud, määrata, kellele läheb üleelanud abikaasa pärand üle tema surma korral (nn Berliini testament). See on otstarbekas eelkõige siis, kui abikaasad nimetavad teineteist ainupärijaks, kuid üleelanud abikaasale pärijat ei nimetata, või juhul, kui varem surnud abikaasa järel pärib küll üleelanud abikaasa, aga üleelanud abikaasa testamendijärgne korraldus (varem surnud abikaasa kasuks) kaotab mõttekuse, kuna varem surnud abikaasa ei ole pärimisvõimeline (surnud isikud ei päri ).
Ühtsuspõhimõtte kohaselt, kui abikaasade vastastikuses testamendis ei ole määratud, et pärand peab üle minema kolmandale isikule varem surnud abikaasa surma päeval olnud koosseisus, läheb pärand kolmandale isikule üle üleelanud abikaasa surma päeval olnud koosseisus.
Lahutamispõhimõtte (ka eraldamispõhimõte ) kohaselt, kui testamendi kohaselt peab pärand üle minema kolmandale isikule varem surnud abikaasa surma päeval olnud koosseisus, on üleelanud abikaasal pärandi kasutamisel ja käsutamisel samad õigused kui eelpärijal ehk õigused on pärimisseadusega piiratud.
Abikaasade vastastikuse testamendi vorm ja kehtivus
Abikaasade vastastikuse testamendi esmane eeldus on, et mõlemad abikaasad peavad testamendi tegemise ajal olema testeerimisvõimelised. Testeerimisvõime tähendab inimese võimet teha kehtivat testamenti ja selle väljaselgitamisel lähtutakse tsiviilõiguse üldosa seaduses sätestatust. Piiratud teovõime on alla 18-aastasel isikul (alaealisel) ja isikul, kes vaimuhaiguse, nõrgamõistuslikkuse või muu psüühikahäire tõttu kestvalt ei suuda oma tegudest aru saada või neid juhtida. Lisaks teovõimele on oluline ka otsusevõime: tehing on tühine, kui isik tegi selle vaimutegevuse ajutise häire või muu asjaolu tõttu seisundis, mis välistas tema võime õigesti hinnata seda, kuidas tehing mõjutab tema huve. Seega on oluline, et abikaasa on testamendi tegemise ajal täisealine, otsusevõimeline ja tema teovõime ei ole piiratud vaimuhaiguse, nõrgamõistlikkuse või muu psüühikahäire tõttu.
Abikaasade vastastikuse testamendi puhul kehtib isiklikkuse nõue. Seega ei saa tehinguline ega seadusjärgne esindaja teha abikaasade vastastikust testamenti abikaasa nimel.
Abikaasade vastastikusel testamendil on kohustuslik vorminõue: see peab olema tehtud notariaalselt tõestatud vormis. Kuna abikaasade vastastikune testament on lihttestamendist õiguslikult keerukam, siis on notari abi oluline, selgitamaks pooltele selle testamendiliigi eeliseid ja puudusi, sobivust pärandaja eesmärkidega ning alternatiivseid lahendusi. Kuigi pärimisseadus ei näe sõnaselgelt abikaasadele ette kohustust minna testamendi tegemiseks notari juurde üheaegselt, siis praktikas seda siiski valdavalt tehakse ja see on ka soovitatav, arvestades tehingu keerukust.
Abikaasade vastastikuse testamendi saavad teha üksnes abikaasad. Seega peavad abikaasad testamendi tegemise ajal olema ametlikus abielus.
Hinnata tuleb, kas testament sisaldab kummagi abikaasa pärija nimetamise korraldust, mille kehtivus on seatud sõltuvusse teise abikaasa vastava korralduse kehtivusest, st korraldused on korrespektiivsed. Abikaasade vastastikuses testamendis sõltub ühe abikaasa tehtud korralduse kehtivus teise abikaasa tehtud korralduse kehtivusest, kui võib eeldada, et ühe abikaasa korraldust ei oleks tehtud teise abikaasa korralduseta. Kui abikaasad on teinud vastastikku teineteise kasuks korraldusi või määranud, kellele läheb üle üleelanud abikaasa pärand või muu vastastikuse testamendi alusel saadu, eeldatakse, et korraldust ei oleks tehtud teise abikaasa korralduseta.
Viimaks, ei tohi esineda kehtetuse alust. Abikaasade vastastikune testament muutub kehtetuks, kui abielu lahutati või on lõppenud enne pärandaja surma; pärandaja oli enne oma surma esitanud kohtule abielu lahutamise nõude või andnud abielu lahutamiseks oma kirjaliku nõusoleku; pärandaja oli oma surma ajal õigustatud nõudma abielu kehtetuks tunnistamist ning oli esitanud kohtule sellekohase nõude. Vaatamata aluse esinemisele, ei ole testament siiski kehtetu, kui saab eeldada pärandaja teistsugust tahet.
Abikaasade vastastikuse testamendi muutmine ja tühistamine
Erinevalt tavalisest üksiktestamendist on abikaasade vastastikuse testamendi muutmiseks, täiendamiseks ning tühistamiseks erikord.
Tühistamine ühe abikaasa eluajal
Abikaasade eluajal on abikaasade vastastikune testament õiguslikus mõttes vabalt muudetav, täiendatav ja tühistatav, kuid seda üldjuhul abikaasade ühisel nõusolekul notariaalselt tõestatud vormis. Abikaasade vastastikust testamenti võib abikaasade eluajal tühistada üks abikaasa ka ilma teise abikaasa nõusolekuta. Sel juhul muutuvad tühiseks ka teise abikaasa surma puhuks tehtud korraldused. Ühepoolseks tühistamiseks peab seda sooviv abikaasa tegema enda surma puhuks korralduse, millega ta tühistab oma surma puhuks vastastikuses testamendis tehtud korraldused. Testament, millega tühistatakse korraldus, peab olema notariaalselt tõestatud. Korraldus loetakse tühistatuks, kui teine abikaasa on kätte saanud notariaalses korras edastatud teate korralduse tühistamise kohta.
Teise abikaasa poolt
Pärast ühe abikaasa surma ei luba aga seadus üleelanud abikaasal enam oma surma puhuks tehtud korraldusi muuta ega tühistada. Seda muidugi juhul, kui ta võtab oma varemsurnud abikaasa pärandi vastu vastastikuse testamendi alusel. See tähendab, et üleelanud abikaasa testeerimisvabadus on piiratud, ta on seotud ühiselt kokkulepitud ja vastastikuses testamendis väljendunud viimse tahtega ega saa enam üksi kokkulepitust taganeda. Pärast abikaasa surma saab teine abikaasa tühistada abikaasade vastastikuses testamendis nimetatud korralduse üksnes juhul, kui ta loobub pärandist, mis talle vastastikuse testamendi alusel määrati. Üleelanud abikaasa loobumise tagajärg on, et ta saab teha uued korraldused vabas vormis. Kui abikaasade vastastikune testament on tehtud kolmanda isiku kasuks, saab teatud juhtudel üleelanud abikaasa omapoolse korralduse tühistada ka pärast vastastikuse testamendi alusel saadu vastuvõtmist, näiteks ülalpidamiskohustuse rikkumise tõttu.
Muu tühistamisõigusliku isiku poolt
Pärast testaatori surma on samuti võimalik testament tühistada, kuid isikute ring, kes tühistamist taotleda võivad, on piiratud. Kui testamendi tegemisel esines asjaolu, mis annab vastavalt tsiviilseadustiku üldosa seadusele aluse testamendi tühistamiseks, võib pärast pärandaja surma testamendi tühistada ka isik, kes oleks õigustatud pärima testamendi või selle kehtetuse korral. Testamendi tühistamiseks isiku poolt, kes ei ole tahteavalduse tegija, on vaja esitada hagi kohtusse.
Viljandi Kaare Kool
Viljandi Kaare Kool (varem Viljandi Vene Gümnaasium) on põhikool Viljandi maakonnas Viljandis aadressil Kesk-Kaare 17.
Rando Kaljuvee
Rando Kaljuvee (sündinud 22. juulil 1991) on eesti laske- ja murdmaasuusataja.
Viljandi Kaare Kool
Koolis õpetatakse Viljandi linna ja Viljandi maakonna hariduslike erivajadustega õpilasi.
Rando Kaljuvee
Rahvusvahelise debüüdi murdmaasuusatamises tegi ta 2009. aastal.
Viljandi Kaare Kool
Kool alustas tegevust 4. detsembril 1944 Linnu 4 asuvas majas. Aastani 1995 kandis kool nime ''Viljandi 2. Keskkool ja seejärel nime Viljandi Vene Gümnaasium''. Aastal 2006 suleti kooli gümnaasiumiosa ning kooli nimeks sai Viljandi Kaare Kool.
Õppeaastast 2011/2012 tegutseb koolis ka väikeklass autismispektri häiretega õpilastele.
Põhja suusaalad 2010. aasta taliolümpiamängudel
Põhja suusaalade võistlused 2010. aasta taliolümpiamängudel murdmaasuusatamises, kahevõistluses ja suusahüpetes peeti umbes 125 km Vancouverist põhja pool Whistleris 12.–28. veebruaril 2010.
Plotina järv
Plotina järv (ka Kahkva tiik) on järv Võru maakonnas Setomaa vallas Kahkva külas. Veekogu pindala on 1,9 ha.
Tioga maakond (Pennsylvania)
Tioga maakond (Tioga County) on maakond USA-s Pennsylvania osariigis.
Maakonna halduskeskus on Wellsboro ja suurim linn Mansfield.
Maakonna pindala on 2945 km², millest 10 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 41 981. Aastal 2000 oli elanike arv 41 372.
Ajalugu
Tioga maakond moodustati 26. märtsil 1804 Lycomingi maakonna osast. Maakond on saanud nime Tioga jõe järgi.
Dirhami laht
Dirhami laht on laht Eesti looderannikul, Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.
Laht jääb Dirhami neeme (edelas) ja Põõsaspea neeme (põhjas) vahele, avanedes loodesse. Lahe laius ninade vahel on ligi 2,5 km, suurim sügavus sellel joonel on 6,7 m. Kaugus sellelt joonelt lahe kaugemasse serva on umbes 600 m. Vee sügavus lahe keskel on kuni 6,5 m, kuid üldiselt on laht väga madal. Vee sügavus jääb alla 5 m ning arvukad kivid (rändrahnud) vähendavad seda veelgi. Lahe lõunakaldal on Dirhami sadam, selleni viib kitsas laevatee, kus vee sügavus on 4-5 m. Kuna lahe põhi on üldiselt liivane, siis täituvad sadam ja laevatee sellega ja süvendamistöid tuleb teha sageli. Lahest umbes 7,5 km loodesse jääb Osmussaar. Lahe veepeegli pindala on 2,1 km².
Majanduslikult kasutab lahte (vee erikasutusloaga) Mellson Grupp OÜ.
Lahe akvatoorium (peale sadama akvatooriumi) jääb Nõva-Osmussaare hoiualale, umbes 200 m laiune kallasala (peale sadama ja Dirhami küla asustusala) jääb Nõva maastikukaitsealale.
Dirhami lahe keskkonnaregistri kood on VEE3202000.
Kullervedu
Kullerveod on väikesaadetiste kiirveod, millega koos teostatakse üldjuhul ka saadetiste kokku- ja laialivedu. Kullervedusid teostavad ettevõtted hoiavad enamasti kogu veoahela uksest ukseni oma kontrolli all. Kullerveod tehakse pikkadel marsruutidel kullerfirmade lennukitega, lühikestel distantsidel aga kullerfirmade autodega.
Kullersaadetiste vedu toimub reeglina maantee- ja/või õhutranspordiga. Õhus toimuvad kullerveod enamasti kullerfirmale kuuluva lennukipargiga. Kullervedusid sooritatakse nii pikkadel kui lühikestel lennumarsruutidel, kuid kullerveod võivad toimuda ka maanteedel (roadfeeder).
Rahvusvahelises ulatuses tegutsevad kullervedajad pakuvad oma võrgustiku kaudu ukselt-uksele lennuvedusid, mille puhul on saadetis kogu lennuveo jooksul ühe ettevõtte valduses. See omakorda võimaldab vajadusel muuta veo ajal sihtkohta ja/või kauba saajat. Selleks, et kiire ja täpne tarne oleks võimalik, peab saadetiste ja info käitlemine toimuma õigel ajal ja õigesti. Kullerveo protsess on standardiseeritud. Globaalselt tegutsevate kullerfirmade võrgustikus kasutatakse ühesuguseid protsesse ja tegutsemistraditsioone. Toiminguid jälgitakse erinevate kvaliteedimõõdikute abil, väikseimadki kõrvalekalded avastatakse reeglina toimingute käigus ja likvideeritakse kiiresti.
Üheokkaline mänd
Üheokkaline mänd (Pinus monophylla) on männiliste sugukonda männi perekonda kuuluv okaspuu.
Üheokkaline mänd on lähedane sugulane neljaokkalise männiga (Pinus quadrifolia) ja kaljumägede männiga (P. edulis). Ta moodustab nendega hübriide seal, kus nende levila kattub.
Kirjeldus
Üheokkaline mänd on küllaltki pikaealine okaspuu, puude vanus võib küündida üle 900 aasta. Mänd on pikaealine tänu levilas valitsevale kuivale kliimale, kus seenhaiguste levik on raskendatud. Puu on üsna madalakasvuline ja kasvab tavaliselt 5–9, harva kuni 14 m kõrguseks, tüve läbimõõt on kuni 0,5 m. Võra on üldjuhul ümara kujuga ja tihe. Tüve koor on punakaspruun, ebakorrapäraste lõhedega, plaatjas.
Õunpuu
Õunpuu on eesti perekonnanimi.
2020. aasta 1. jaanuari seisuga on Eestis perekonnanimi Õunpuu 282 inimesel: 147 mehel ja 135 naisel. Perekonnanimede levikult on Õunpuu meeste puhul 474. ja naiste puhul 623. kohal. Perekonnanimi Õunpuu on levinuim Saare maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 30,12.
436 eKr
Aasta 436 enne Kristuse sündi ehk meie ajaarvamist. Vana-Roomas oli see CCCXVIII (318.) aasta ab urbe condita.
Üheokkaline mänd
Kirjeldus
Pungad on ellipsoidsed, helepunakaspruunid, 0,5–0,7 cm pikkused. Võrsed on jämedad, noorelt oranžikaspruunid, hiljem hallid kuni pruunid, kohati hõredalt karvakestega kaetud. Okkad on ühekaupa või harva ka kahekaupa kimbus, 2–6 cm pikkused, veidi kõverad, terava tipuga, hallikasrohelised, jämedad (1,3–2,5 mm), õhulõheread kõikidel külgedel, püsivad võrsetel 4–6 (10) aastat.
Kruonis
Kruonis on alev Leedus Kaišiadoryse rajoonis, Kruonise valla halduskeskus. Alevi lähistel asub Kruonise hüdroakumulatsioonijaam.
Kruonises on keskkool, postkontor, kultuurikeskus ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on 19. sajandil rajatud kõrts, aastal 1919 ehitatud katoliku kirik ja aastal 1927 ehitatud õigeusu kirik.
Üheokkaline mänd
Kirjeldus
Isasõisikud on ellipsoidsed, kollased, ligi 10 mm pikkused.
Kruonis
Ajalugu
Asula tekkis 15. sajandil Leedu suurvürstidele kuuluva Kruonise mõisa juurde. Aastal 1472 lasi Kazimierz IV sinna kabeli ehitada. Tänapäevases asukohas asub Kruonis 16. sajandi keskpaigast alates.
Üheokkaline mänd
Kirjeldus
Käbid on 4–6 (8) cm pikkused, enne avanemist munaja kujuga, noorena rohelised, valminult kollakaspruunid. Söödavate seemnete kestad on hallikaspruunid kuni pruunid, 15–20 mm pikkused, tiivakeseta. Seemne mass on 294–833 mg.
Krusten
Krusten on perekonnanimi.
Kruonis
Ajalugu
Aastail 1570–1831 oli Kruonis Ogińskite valduses. Need lasid sinna kohe oma valitsusaja algul õigeusu kiriku ehitada, aga aastal 1610 valmis sealne uniaatide kirik, mis oli esimene omataoline Leedu aladel. Kolm aastat hiljem kanti Kruonis esimest korda kaardile (Crono). Aastal 1649 hakkas selle kiriku juures tegutsema ka uniaatide klooster. 17. sajandi alguses valmis sealse mõisa peahoone.
Kruonise alev rajati sama sajandi keskpaigas külast põhja poole ristmikule. Seda on kirjalikes allikates esmamainitud 1693. aastal. Alev põles 1787. aastal maha.
Tsaariajal kasutati Kruonise kohta venekeelset nimekuju Кроне. Aastal 1812 laastasid sealset mõisa Prantsuse sõdurid. Alevi elanikud osalesid jaanuariülestõusus, seetõttu küüditati neist paljud Siberisse ja nende asemele asusid elama venelased.
Teise maailmasõja alguses vahistasid leedulased Kruonises elanud juudid, mõned neist, kel olid naabritega tülid, ka hukati, ent ülejäänud lasti vabadusse. Hiljem sunniti nad siiski asulast lahkuma ja anti üle sakslastele, kes sealsed juudid ka hukkasid. Sõja ajal põles alev taas. Seal hukati aastal 1944 ka Vilniuse ja Leedu peapiiskopkonna piiskop Sergi (Voznessenski) (tol ajal ka Eesti ja Läti õigeusu kirikute eksarh). Ühe versiooni kohaselt tapsid ta Saksa sõdurid, teise versiooni kohaselt partisanid (versioon tugineb ühe partisani pihtimusel), kolmanda kohaselt aga Kārlis Ulmanise auvalvesalk.
Sõja järel tegutsesid alevi ümbruskonnas Leedu metsavennad. Kruonises paiknes toona NKVD sõjasalk. Nõukogude ajal oli Kruonis kohaliku kolhoosi keskasulaks. Aastal 1946 rajati sinna auruveski ja saekaater. Aastal 1978 valmis Kruonise hüdroakumulatsioonijaam.
Krusten
Statistika
Seisuga 01.01.2023 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5 ja seetõttu ei ole selle perekonnanime kohta statistikat.
19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupojale Järvamaal Koeru kihelkonnas Liigvalla mõisavallas nimeks Krusteen (normaliseeritult Krusten).
1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus vahetati aastatel 1935. ja 1938. aastal kahel korral nimi Krusten ära - uuteks võetud nimedeks olid Kalju ja Külari.
Üheokkaline mänd
Levila ja ökoloogia
Üheokkalise männi levila asub Põhja-Ameerika lääneosas, põhiliselt USA ja veidi Mehhiko territooriumil, kus ta kasvab tavaliselt 1000–2800 m kõrgusel üle merepinna. Suure Nõo piirkonnas kasvab ta 1520–2130 m kõrguseni, California Valgetes mägedes tõuseb aga kuni 3050 m kõrguseni.
Kliima
Üheokkalise männi levilas valitseb soe ja väga kuiv kliima. Aasta keskmine sademete hulk on ligi 200–460 mm, ning see varieerub aastate jooksul üsna suurel määral. Enim esineb sademeid tavaliselt lumena detsembrist aprillini. Aasta keskmine õhutemperatuur on 10 °C, juuli keskmised maksimumtemperatuurid küündivad kuni 30 °C, jaanuari keskmised miinimumtemperatuurid langevad aga kuni −6 °C. Külmakraade talub puu talvel kuni −18...–23 °C. Kasvuperiood algab tavaliselt aprillis ja kestab kuni septembri-oktoobrini, sõltudes olulisel määral talve jooksul pinnasesse akumuleerunud niiskusest.
Kasvupinnas
Levila kasvupinnaseks on üldjuhul hästi vett läbilaskvad mullad, mille lähtekivimiks on graniit, rüoliit, andesiit, lubjakivi jm. Muldade sügavus ja vanus varieerub suures ulatuses. Mulla ülemise kihi pH on tavaliselt 6,0–8,0. Puud parandavad pinnast, kuna suurendavad varisega (kuivanud okkad, oksad ja käbid) selle viljakust.
Kaasliigid
Läbi kogu areaali on üheokkalise männi peamisteks kaasliikideks kadakad. Enamuses üheokkalise männi metsades on tema kaasliigiks Juniperus osteosperma. Tavaliselt on mänd nendes metsades domineeriv liik, kuid kadakas domineerib tihti levila põhjaosas ja madalamatel kõrgustel. Juniperus osteosperma puudub mõningates Nevada lääne- ja lõunaosa puistutes ja enamuses California lõunaosa metsades, kus teda asendab kalifornia kadakas (Juniperus californica). Cercocarpus ledifolius kasvab sageli üheokkalise männi leviku ülempiiri lähedal, samuti esineb suurematel kõrgustel temaga koos igimänd (Pinus longaeva). Sierra Nevada nõlvadel võib üheokkalise männi kõrval näha Jeffrey mändi (Pinus jeffreyi), kollast mändi (Pinus ponderosa) ja läänekadakat (Juniperus occidentalis). Harvem esinevad kaasliikidena hall nulg (Abies concolor) ja Coulteri mänd (Pinus coulteri). Levilate kokkupuutealadel hübridiseerub üheokkaline mänd neljaokkalise männiga (Pinus quadrifolia) ja kaljumägede männiga (Pinus edulis).
Üheokkaline mänd toiduallikana
pisi|vasakul|püsti|Männi-sininäär toitub üheokkalise männi seemnetest. Üheokkalise männi rammusad seemned on toiduks paljudele loomaliikidele, kellest on esindatud hiired, rotid, oravad, vöötoravad, baribalid (Ursus americanus), lumelambad jt. Lindudest on olulised seemnetest toitujad ja abilised nende levitamisel hallmänsak (Nucifraga columbiana), männi-sininäär (Gymnorhinus cyanocephalus), tutt-sininäär (Cyanocitta stelleri) jt. Kambium on toiduks ursonidele (Erethizon dorsatum), pesukarudele (Procyon lotor), oravatele, jänestele, vöötsabadele (Bassariscus astutus), koiottidele (Canis latrans) ja hallrebastele (Urocyon cinereoargenteus).
Kõige olulisem üheokkalise männi levitaja on männi-sininäär. Ta kisub oma nokaga seemned küpsetest, juba avanenud käbidest välja ja sööb neid, kuid ühtlasi matab ta palju seemneid tagavarana maha. Paljusid peidetud seemneid ei otsita enam üles ja need võivad kasvama minna. On tähele pandud, et need üheokkalise männi seemned, mis ei ole läbinud männi-sininääri või mõne teise looma seedekulglat, idanevad halvemini kui need, mis on vahepeal ära söödud.
Paljunemine
Üheokkaline mänd on ühekojaline okaspuu ning paljuneb seemnete abil. Puud hakkavad tavaliselt viljuma 35 aasta vanuselt. Head seemnesaaki annavad aga 100-aastased ja vanemad puud. Tolmlemine toimub tavaliselt juunis, viljastumine järgmisel kevadel, misjärel käbid arenevad jõudsalt kuni valmimiseni septembri alguses. Sageli kolme-neljakaupa kobaras olevad käbid avanevad sõltuvalt kasvukoha tingimustest septembrist kuni novembri alguseni. Seemnesaak varieerub suures ulatuses, heal seemneaastal võib üks puu toota 5 kg seemneid.
Kasutamine
Puu väikeste mõõtmete, rohkete oksakohtade ja halva laasumise tõttu ei sobi üheokkalise männi puit saematerjaliks. Küll kasutatakse seda laialdaselt küttepuuna. Samuti kasutatakse hea lõhna ja tugevate okste tõttu puid jõulupuudena. Seemneid kasutatakse toiduks ning nad sisaldavad süsivesikuid 54%, õlisid 23%, valkusid 9,5%, aminohappeid, trüptofaani, küstiini, A-vitamiini, tiamiini, riboflaviini, niatsiini jm. Olulisel kohal olid männiseemned piirkonnas elanud indiaanlastele.
Kõikjal, kus üheokkaline mänd kasvab, korjatakse selle seemneid toiduks. Paljudes piirkondades kuulub õigus seemneid korjata kohalikele indiaanihõimudele, kelle jaoks see on suure kultuurilise ja majandusliku tähtsusega.
19. sajandi keskel hakkasid valged sisserändajad männikuid maha raiuma ja sellest puusütt tegema. Niimoodi hävitasid nad indiaanlaste traditsioonilise elustiili, võttes ära nende toiduallika. Kui sinnakanti jõudis raudtee, siis lõpetati puusöe tegemine, sest selle asemel sai rongidega kohale tuua kivisütt.
20. sajandi keskel hakati männikuid taas hävitama, sest männikud ei sobinud heina- ega karjamaaks. Kõige massilisem metsalangetamine toimus 1950. aastatel. Selleks kasutati ankrukette, mis olid ühendatud kahe ekskavaatori vahele. Sellisel moel hävitati rohkem kui 3,2 miljonit aakrit (ca 13 000 km2) metsa. Metsalangetamisest loobuti siis, kui farmerid täheldasid, et langetatud metsa asemele rajatud heinamaa ei andnud ikkagi head saaki. Niisugust looduskeskkonna hävitamist on peetud ka ökoloogiliseks ja kultuuriliseks vandalismiks.
Üheokkalist mändi kasvatatakse kohati ilupuuna. Teda võib leida USA idaosa ja Suurbritannia suuremates parkides ja arboreetumites.
Kõrveküla kraav
Kõrveküla kraav on kraav Tartu maakonnas Tartu vallas. Kraavi pikkus on 7,3 km. Kraavi valgla suurus on 11 km².
Üheokkaline mänd
Kasutamine
Üheokkaline mänd on koos ohtelise männiga üks kahest Nevada tunnuspuust.
Eesti seente loend
Aluseks on Eesti loodusvaatluse andmebaasi loend (https://lva.keskkonnainfo.ee/?state=7%3B1506348505%3Best%3Blvadb%3B%3B (vaadatud 24.07.2019))
On ka Eesti seente süstemaatiline nimestik.
Modest Kolerov
Modest Aleksejevitš Kolerov (Моде́ст Алексе́евич Ко́леров; sündis 12. aprillil 1963 Kimovskis, Tuula oblastis) on Venemaa ajaloolane ja propagandist, Venemaa propagandaportaali Regnum kaasasutaja ja peatoimetaja.
Elulugu
1989. aastal lõpetas ta Moskva Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonna, 1993. aastal kaitses ajalooteaduste kandidaadi väitekirja teemal „P. B. Struve ja vene marksism, 1888–1901 : poliitilise biograafia kogemus”. 1991–1994 töötas ajakirjade Znanije – Sila, Put ja Voprosõ Filosofii juures.