cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Eifel
Majandus
On tõendeid selle kohta, et rauaajal töödeldi Eifelis rauda. Esimesed sulatusahjud Alpidest põhja pool rajati La Tène kultuuri ajal 5. sajandil eKr Hillesheimis. Bitburgi lähedal on rauasulatusahi, kus Rooma ajal sulatati ja töödeldi metalli peaaegu tööstuslikul viisil. Eifel oli selleks ajaks juba oluline majanduspiirkond. Selle maavarasid (plii, tsinkpagu, raud, lubi ja ehituskivid) kaevandati ja kaubandus sai kasu Rooma teedest, nagu Rooma tee Trierist Kölni, mis läbis Eifeli.
Sulatamiseks vajaliku puidu ja vooluveekogude rohkus, mis olid hädavajalikud vasaraveskite ja lõõtsade valmistamiseks ja käitamiseks, võimaldasid Eifelil olla oluliseks piirkonnaüleseks majanduspiirkonnaks isegi hiliskeskajal. Ligikaudu 10% Euroopas toodetavast rauast pärines Eifelist. Sellega kaubeldi Trieri ja Kölni turgudel.
Pärast Teist maailmasõda on turismi majanduslik tähtsus suurenenud; ning seda ergutasid näiteks Eifeli määramine 1. jaanuaril 2004 rahvuspargiks rahvuspargiks (Eifeli rahvuspark), samuti Vulkaneifeli loodusloo taristu. Lisaks on Eifelpark ning mitmed maarid ja järved populaarsed turismisihtkohad. Talvel on mõnel mägismaal võimalusi talispordiks, näiteks Schwarzer Mannil Prümi lähedal, Weißer Steinil Hellenthali lähedal või Rohrenis Monschau lähedal. Motospordi fännide jaoks tuntud sihtkoht on Nürburgring oma kuulsa Nordschleifega. Teine turismi- ja geoloogiline sihtkoht on Deutsche Vulkanstraße, mis ühendab Geopark Vulkanland Eifeli vaatamisväärsusi. Samuti on arvukalt mägesid ja künkaid, millel on head vaatekohad, samuti mitmeid matkaradu. Matkaturismil on ka märkimisväärne majanduslik tähtsus, nagu kajastub matkakülaliste ööbimiste kasvavas arvus ja rajavõrgu järkjärgulises laienemises. Lisaks Eifelsteigi rajale, mis avati 2009. aastal ja kulgeb Aachenist üle Eifeli Trieri, on seal temaatiliste ja ringradade lai võrgustik.
Linnad
thumb|[[Bruch (Eifel)|Bruchi küla Südeifelis]]
Lossid
thumb|Lissingeni loss thumb|Eltzi loss thumb|Manderscheidi lossid
Haanja vald
Haanja vald oli vald Võru maakonnas.
Külad
Haanja vallas oli 92 küla: Ala-Palo, Ala-Suhka, Ala-Tilga, Andsumäe, Haanja, Haavistu, Hanija, Holdi, Horoski, Hulaku, Hurda, Hämkoti, Ihatsi, Jaanimäe, Kaaratautsa, Kaldemäe, Kallaste, Kaloga, Kergatsi, Kilomani, Kirbu, Kotka, Kriguli, Kuiandi, Kuklase, Kuura, Kõomäe, Käänu, Kääraku, Külma, Leoski, Lillimõisa, Loogamäe, Luutsniku, Lüütsepä, Mahtja, Mallika, Meelaku, Miilimäe, Mikita, Murati, Mustahamba, Mäe-Palo, Mäe-Suhka, Mäe-Tilga, Märdimiku, Naapka, Palanumäe, Palli, Palujüri, Pausakunnu, Peedo, Piipsemäe, Pillardi, Plaani, Plaksi, Posti, Preeksa, Pressi, Pundi, Purka, Puspuri, Raagi, Resto, Rusa, Ruusmäe, Saagri, Saika, Saluora, Sarise, Simula, Soodi, Sormuli, Söödi, Trolla, Tsiamäe, Tsiiruli, Tsilgutaja, Tsolli, Tummelka, Tuuka, Tõnkova, Uue-Saaluse, Vaalimäe, Vaarkali, Vakari, Vastsekivi, Vihkla, Villa, Vorstimäe, Vungi ja Vänni küla.
Ajalugu
Haanja vald moodustati 1991. aasta 10. jaanuaril.
2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus moodustati Haanja, Misso, Mõniste, Rõuge ja Varstu valla ühinemise uus haldusüksus, mille nimeks sai Rõuge vald.
Vallavanemad
Haanja vallal olid järgmised vallavanemad:
Richard Alston
Richard Alston (sündinud 30. oktoobril 1948 Sussexis Stoughtonis) on Briti koreograaf.
1243
1243. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad - 1240. aastad - 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad
Aastad: 1238 1239 1240 1241 1242 - 1243 - 1244 1245 1246 1247 1248
1240
1240. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad - 1240. aastad - 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad
Aastad: 1235 1236 1237 1238 1239 - 1240 - 1241 1242 1243 1244 1245 1253
Vladimir Vernadski
Vladimir Ivanovitš Vernadski (vene keeles Владимир Иванович Вернадский) (12. märts (vkj 28. veebruar) 1863 Peterburi – 6. jaanuar 1945 Moskva) oli ukraina mineraloog ja geokeemik.
Aastail 1898–1911 töötas ta Moskva ülikoolis mineraloogia professorina. Aastatel 1918–1919 oli ta Ukraina Teaduste Akadeemia esimene president.
Ta on tuntud biosfääriõpetuse arendajana.
Ta uuris elu mõju Maa keemilisele ehitusele ja määratles biosfääri kui elu poolt keemiliselt muudetud kihti Maal (Vernadski reegel). Analoogselt määratles ta noosfääri kui inimvaimu poolt keemiliselt muudetud kihti Maal.
1242
1242. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad - 1240. aastad - 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad
Aastad: 1237 1238 1239 1240 1241 - 1242 - 1243 1244 1245 1246 1247
Kvoot
Kvoot on millegi jaoks kehtestatud piirmäär.
Majanduses kehtestavad riikide valitsused kvootidega teatud koguselised piirangud kindlatele sisse- ja väljaveo kaupadele või teenustele. Kvoot on kaubanduses tõhusam kui tariif, sest tollid tõstavad impordi hinda ja muudavad selle vähem konkurentsivõimeliseks. Tollid on reeglina kõrgemad lõpptoodangule ja madalamad toormele. Kaubanduses kasutatavad kvoodid võivad olla valikulised – eri maadele võivad teatud kvoodid olla kohustuslikud (majanduses, relvatööstuses). Hinnakvoodid erinevad impordikvootidest. Hinnakvoodid lubavad riiki sisse vedada kindla koguse tollimaksuvaba või madalama tollimaksumääraga kaupa. Kvoodi ületanud kaubale kehtib kõrgem tollimaks. Sisseveokvoodiga kitsendatakse kauba sissevedu (mõnikord täielikult). Koguseliselt määratavad kaubapiirangud kehtestati suurel määral I maailmasõja ajal ja järel. 1920. aastate jooksul majanduses kvoodid järk-järgult tühistati ja asendati tariifidega. Järgmine ulatuslik kvootide kasutuselevõtt toimus suure majanduslanguse ajal 1930. aastate alguses. Pärast II maailmasõda Euroopas kvootide kasutamine vähenes, USA-s aga jätkus.
Saastekvoodid
Kyoto protokolli ratifitseerimisega võtsid Euroopa Liidu liikmesriigid endale kohustuse vähendada kasvuhoonegaaside (KHG) emissiooni hulka 8% võrra võrreldes aastaga 1990. Seda eesmärki aitab saavutada Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise skeem (European Union Emissions Trading Scheme – EU ETS)
Eesti on KHG heitkogustega kauplemisel potentsiaalse "müüja" rollis. Majanduse põhjaliku ümberstruktureerimise tõttu tekkis Eestis 1990. aastate alguses rahvusvahelise kokkuleppe kohaselt baasaastaks valitud 1990. aasta heitkoguste tasemega võrreldes märkimisväärne vähenemine. Lisandus säästumeetmete rakendamine energiakasutuses, taastuvate energiaallikate, peamiselt puidu ja puidutöötlemisjäätmete utiliseerimise ja tänapäevaste tehnoloogiate kasutuselevõtmine, alternatiivsete energiatootmisviiside juurutamine jm, mis koos summaarse energiatarbe märgatava vähenemisega kõikides majandussektorites on vähendanud ka KHG heitkoguseid.
2013. aastast algas EU ETS-i kolmas 8-aastane kauplemisperiood, mis kestuselt on võrreldes eelnevate perioodidega pikem ning on muutunud LHÜ-de taotlemise põhimõtted. Antud kauplemisperioodil minnakse valdavalt üle enampakkumistele ning järk-järgult vähendatakse tasuta LHÜ-de eraldamist EU ETS-i kuuluvatele käitisetele.
Kvootide kasutamine
Roheline investeerimisskeem on Kyoto protokolli kohaselt riigi lubatud heitkoguse ühikute kauplemisest saadavate vahendite suunamine keskkonnasäästlikesse projektidesse või programmidesse. Eesti heitkoguse müügiga tegeleb KIK. See, millisesse valdkonda tulu suunatakse, otsustab kvoodi ostja ning müügitehingust saadud tulu tuleb üldjuhul investeerida. Eesti CO2 kvoodi müügist ehk rohelisest investeerimisskeemist saadavad summad on mõeldud katlamajade ümberehituseks, kaugküttevõrkude rekonstrueerimiseks ja taastuvatel energiaallikatel põhinevate koostootmisjaamade rajamiseks.
Saastekvoodid ja elektriautod
2010. aastal Euroopa Liidus vastu võetud energiasäästliku transpordi arendamise kavaga võeti selge suund elektri- ja elektri-hübriidajamite propageerimisele. Eesti on võtnud kohustuse saavutada 10% taastuvenergia osakaal transpordisektoris aastaks 2020. EAS on klastriprogrammi kaudu toetanud ka elektromobiilsusest huvitatud ettevõtjaid koondavat klastrit.
10 miljoni kasutamata saastekvoodi ehk AUU müügist Jaapani konglomeraadile Mitsubishi Corporation saab Eesti pool tuhat elektriautot. Ülejäänud summa eest rajatakse kogu riiki kattev kiirlaadijate võrgustik ja käivitatakse eraisikutele mõeldud toetusskeem elektriautode ostmiseks.
Kalapüügikvoot
Lubatud kogupüügid (TACs) on püügilimiidid, mis on kehtestatud kõige olulisematele kaubanduslikele kalavarudele. Komisjon teeb lubatud kogupüükide kohta ettepanekud, mis tuginevad asjaomaste kalavarude olukorda käsitlevatele teaduslikele nõuannetele. Ettepanekud peab heaks kiitma kalandusministrite nõukogu. Lubatud kogupüügikogused kehtestatakse enamikule kalaliikidele igaks aastaks uuesti ja süvamereliikide puhul igaks kaheks aastaks. Üha rohkemate kalavarude puhul kehtestatakse lubatud kogupüügid kooskõlas mitmeaastaste kavadega. Lubatud kogupüügid jagatakse ELi liikmesriikide vahel süsteemi raames, mida kutsutakse „suhteliseks stabiilsuseks”. Selle süsteemi abil hoitakse riiklikud kvoodid üksteise suhtes stabiilsetena isegi siis, kui püüda lubatava kala üldkogus kalavarude produktiivsuse poolest erineb.
Piimakvoot
Piima tootmiskvoodid on Euroopa Liidu (EL) ühtse põllumajanduspoliitika üks meede, mille rakendamise eesmärgiks on piirata piima ületootmist. Igale liikmesriigile on antud kindel tootmiskvoot, mille määramisel on aluseks võetud mingi ajalooline referentsaasta. Liikmesriigid jaotavad selle omakorda põllumajandustootjatele individuaalseteks kvootideks. See osa üldriiklikust kvoodist, mis ei kuulu tootjatele, moodustab reservi. Juhul kui liikmesriik ületab talle määratud kvooti, maksab ta trahvi ja nõuab selle omakorda sisse individuaalset kvooti ületanud tootjatelt.
Piimakvoot jaguneb tarne- ja otseturustuskvoodiks. Tarnekvoot on maksimaalne piima kogus, mida tohib müüa piima töötlejale. Otseturustuskvoot aga hõlmab piima ja piimatooteid, mida tootja müüb või annab otse lõpptarbijale, kusjuures piimatooted arvestatakse vastavate valemite abil piimaks ümber.
1245
Aastakümned: 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad - 1240. aastad - 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad
Aastad: 1240 1241 1242 1243 1244 - 1245 - 1246 1247 1248 1249 1250
Nigeeria asulate loend
Nigeeria asulate loend.
Kvoot
Valimiskvoot
Poliitikas on kvoot volikogusse või parlamenti pääsemiseks vajalik valijahäälte piirmäär.
Nigeeria asulate loend
A
Aba - Abeokuta - Abuja - Akure
Kvoot
Valimiskvoot
Eesti Riigikogu valimistel jaotatakse kohad ringkondade vahel kasutades Hare'i kvooti. Sisuliselt jagatakse valimisõiguslike kodanike arv ringkonnas kogu valimisõiguslike kodanike arvuga ja korrutatakse 101-ga; iga ringkond saab esiteks selle korrutise täisosa jagu mandaate (näiteks 10,9=10) ja arvutatakse ülejääk (näites: 10,9–10=0,9); niimoodi ülejäänud kohad jaoks järjestatakse ringkonnad suurima ülejäägi põhjal. Ja ringkond saab täiendava koha juhul, kui ringkonna ülejääk osutub suurimaks, kuni kõik kohad on jaotatud.
Sookvoot
Osakaalu nõue sugupoolte esindatuse suhtes, mis võivad olla neutraalsed või mitteneutraalsed: sooliselt neutraalsed (gender-neutral) kvoodid on kasutusel sihiga ära hoida kas naiste või meeste alaesindatus. Sel juhul nähakse ette, et kumbki sugupool ei tohi enda alla võtta mitte rohkem kui 60% ja mitte vähem kui 40% valimisnimekirja kohtadest. Sooliselt neutraalne on ka nn pooleks ehk nn fifty-fifty kvoot (50%-50%), mis seab naiste ja meeste esindatusele ka ülemise piirmäära. mitteneutraalsed, naistele suunatud kvoodid on miinimumnõude kvoodid – naisi ei tohi olla koguhulgast vähem kui teatud protsent (20, 30, 40%).
Sookvoodi miinimumnõue – naiste kui poliitilise vähemuse minimaalse osakaalu (20, 30 või 40%) nõue. Regulatsioonide suunamine sellele, et kindlustada naistele vähemalt miinimum arv kohti, mis oleks rohkem kui minevikus. Soolise valimiskvoodi („an electoral gender quota”) regulatsioon võib näiteks nõuda, et minimaalselt 40% valimisnimekirjadesse kantud kandidaatidest oleksid naised;
Nigeeria asulate loend
I
Ibadan - Ife - Ilorin
1246
1246. aasta
Nigeeria asulate loend
J
Jos
Kvoot
Sookvoot
Absoluutse soolise tasakaalu nõue absoluutse soolise tasakaalu (50%-50%) nõude.
Nigeeria asulate loend
K
Kaduna - Kano - Katsina
1246
Aastakümned: 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad - 1240. aastad - 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad
1239
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Nigeeria asulate loend
L
Lagos
Kvoot
Sisserände kvoot Eestis
Sisserände kvoot on Eestisse sisserändavate inimeste piirarv, mille suuruse määramisel võetakse arvesse maakondade ja vabariiklike linnade volikogude ettepanekuid. Sisserände kvoodi, mis ei tohi ületada 0,1% Eesti alalisest elanikkonnast, kehtestab Eesti Vabariigi Ülemnõukogu Eesti Vabariigi Valitsuse ettepanekul igaks kalendriaastaks nii sisserände liikide kui ka maakondade ja vabariiklike linnade lõikes Eesti riigieelarvega samaaegselt ja sellega kooskõlas. Eesti Vabariigi Ülemnõukogul on õigus kvooti muuta, kui seda tingivad Eesti Vabariigi huvid.
1239
Aastakümned: 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad - 1230. aastad - 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad
Aastad: 1234 1235 1236 1237 1238 - 1239 - 1240 1241 1242 1243 1244
Nigeeria asulate loend
M
Maiduguri - Makurdi
O
Ogbomoso - Ondo - Onitsha- Oshogbo - Oyo
P
Port Harcourt
S
Sokoto
Z
Zaria
U
Umuahia
W
Warri
1260
1260. aasta (MCCLX) oli 13. sajandi 60. aasta.
1244
1244. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad - 1240. aastad - 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad
Aastad: 1239 1240 1241 1242 1243 - 1244 - 1245 1246 1247 1248 1249
Tollimaks
Tollimaks on imporditavale või eksporditavale kaubale rakendatav maks, mille eesmärk on muuta kaupade suhtelisi hindu ja selle kaudu mõjutada kaubavahetuse struktuuri.
Ekspordi- ja imporditollimaksud
Ekspordimaksu eesmärk on hoida väheseid ressursse või tooraineid riigis, seega ei rakendata ekspordimakse töödeldud toodetele. Ekspordimaks kehtestatakse tavaliselt toormaterjali tootvates riikides, vähem kasutatakse seda arenenud tööstusriikides. Ekspordimaksuga saab kaitsta kohalike tööstusharusid, näiteks vähendada toormaterjali väljaviimist ja soodustada kohalike tööstuste arendamist. Ekspordimaksu kasutati esimest korda 1275. aastal Inglismaal, kus maksustati villa eksport.
Impordimaksud on tollimaks, aktsiisid ja käibemaks. Imporditollimaksu eesmärk on siseturu kaitsmine väljastpoolt tuleva konkurentsi eest. Impordimaks on kõige tähtsam ja kõige tavalisem tollimaks.
Aktsiisimaks kehtestatakse kaupadele, mille tarbimist soovib riik mõjutada. Aktsiisimaksuga on Eestis maksustatud alkohol, tubakas, mootorikütus. Aktsiisimaksu määramisel on maksustamise kord käibemaksust ja tollimaksust erinev (näiteks tubaaktsiis arvestatakse koguse järgi, mootorsõiduki aktsiis sõiduki vanuse ja silindrite töömahu järgi, kütuseaktsiis kilogrammi või 1000 liitri kohta).
Kaitse- ja tulutollimaksud
Kaitsetollimaksude eesmärk on oma riigi tootjate kaitsmine välismaise konkurentsi eest siseturul. Selleks et eesmärke täita, peavad kaitsetollimaksud olema piisavalt kõrged. Kaitsetollimakse võib liigitada omakorda kaheks:
-	eritollimaksud on lisamaksud teatud kaupadele, mille sissetoomist antud riiki tahetakse muuta raskeks. Näiteks luksuskaupadel, mille tarbimist tahetakse piirata või sellistel toodetel, mida saab toota oma riigis.
1241
1241. aasta
Tollimaks
Kaitse- ja tulutollimaksud
-	diferentseeritud tollimaksu eesmärk on kehtestada erineva väärtusega tollimaksud erinevatele toodetele (kriteeriumiks on töötluse tase). Diferentseeritud tollimaksuga püütakse saavutada erinev mõju kaupade sisseveole. Näiteks püüab riik takistada töödeldud toodete importi, samal ajal kui ei taheta luua takistusi tooraine sisseveole.
Kaitsetolli erijuhtumiks on keelutollimaks. Keelutollimaks on väga kõrge tollimaks, mis peatab tollitud kauba sisseveo antud riiki täielikult.
1241
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Tollimaks
Kaitse- ja tulutollimaksud
Tulutollimaksude eesmärk on riigieelarve tulude poole täitmine. Tulutollimaksud ei järgi siseturu kaitsmise ega selle hindade mõjutamise eesmärki ning seetõttu on need maksud väikesed.
1241
Aastakümned: 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad - 1240. aastad - 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad
Tollimaks
Tollimäärade kehtestamise põhimõtetest lähtuvad tollimaksud
Kindel tollimaks määratakse kindla summana oma maa valuutas sisseveetava kauba ühikult. Kindla tollimaksu puhul ei võeta hindasid arvesse ning seetõttu on see tollimaks diskrimineeriv ja efektiivne odavate kaupade suhtes, mõjudes vähem kallite kaupade impordile.
Ad valorem ehk väärtuseline tollimaks kehtestatakse teatud kindla protsendina imporditava kauba väärtusest, transpordikulud võivad olla kaasa arvatud, kuid võivad ka mitte olla. Väärtuselise tollimaksu iseloomulikuks jooneks on absoluutsumma kasv proportsionaalselt imporditavate kaupade hinnaga.
1241
Aastad: 1236 1237 1238 1239 1240 - 1241 - 1242 1243 1244 1245 1246
Sündmused Eestis
pisi|Liivi ordu leping saarlastega.
1250
1250. aasta
Tollimaks
Tollimäärade kehtestamise põhimõtetest lähtuvad tollimaksud
Kombineeritud tollimaks on kahe eelmise tollimaksu kombinatsioon, mille puhul kauba hinda arvesse võttes tasutakse väärtuseline tollimaks, millele lisandub kindel tollimaks kaubaühikult.
1250
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Senedd
Senedd Cymru (inglise keeles Welsh Parliament, üldkasutuses nii kõmri kui inglise keeles Senedd) on demokraatlikult valitud ühekojaline Walesi parlament, millel on piiratud seadusandlikud õigused Walesi siseasjades (tervishoid, haridus, kultuur ja kõmri keel, majandusareng, turism, transport, keskkond, põllumajandus, kohalikud omavalitsused ja osaliselt maksupoliitika.) Senedd on kahekeelne: ametlikeks töökeelteks on kõmri ja inglise keel. Parlament koosneb 60 liikmest, keda nimetatakse Seneddi liikmeteks (inglise keeles Member of the Senedd, lühend MS või kõmri keeles Aelodau o'r Senedd, lühend AS).thumb|Parlamendihoone Senedd
Ajalugu
Senedd loodi 18. septembril 1997. aastal toimunud referendumi positiivse tulemuse alusel. Esimesed valimised toimusid 1999. aastal. 2003. aasta valimistel olid valituks osutunutest 50% naised. 1999. aastast kuni 2020. aasta maini nimetati Seneddit Walesi rahvusassambleeks (kõmri keeles Cynulliad Cenedlaethol Cymru, inglise keeles National Assembly for Wales). Liikme tiitel oli inglise keeles AM (Assembly Member) ja kõmri keeles AC (Aelod y Cynulliad).
Koosseis
2021. aasta valimistel mais osales 47% valimisõiguslikest kodanikest ja valimiste järel on Seneddis hetkel esindatud neli erakonda: leiboristid (30 kohta), konservatiivid (16), Plaid Cymru (13) ja liberaaldemokraadid (1). Tegu oli esimeste Seneddi valimistega, kus said osaleda ka 16- ja 17-aastased ning elamisloaga välismaalased.
2016. aasta valimiste järel oli assamblees esindatud 5 erakonda: leiboristid (29 kohta), Plaid Cymru (12) konservatiivid (11), UKIP (7) ja liberaaldemokraadid (1). Neist kokku 23 assamblee liiget osutusid valituks esimest korda. Hiljem lahkus kuus UKIPi ja kaks Plaid Cymru liiget parteist. 2019. aasta seisuga moodustasid assamblee valitsuskoalitsiooni leiboristid (29), liberaaldemokraadid (1) ja üks sõltumatu saadik. Opositsiooni kuulusid 11 konservatiivi, 10 Plaid Cymru liiget, 4 Brexiti partei liiget, 1 UKIP-i liige ja 3 sõltumatut saadikut. 2020. aasta seisuga kuulusid opositsiooni 11 konservatiivi, 10 Plaid Cymru liiget, kolm saadikut kuulusid gruppi Independent Alliance for Reform, kaks Abolish the Welsh Assembly Party'sse (mille eesmärgiks on Seneddi laialisaatmine ja võimu Westminsterisse naasmine), üks UKIPi liige, üks Walesi Rahvuspartei (The Welsh National Party) liige ja üks sõltumatu parlamendiliige.
2011. aasta valimiste järel oli assamblees esindatud 4 erakonda: leiboristid (30), konservatiivid (14), Plaid Cymru (11) ja liberaaldemokraadid (5).
2007. aasta valimiste järel oli assamblees esindatud 4 erakonda: leiboristid (26), Plaid Cymru (15), konservatiivid (12) ja liberaaldemokraadid (6). Üks saadik oli sõltumatu.
1250
Aastakümned: 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad - 1250. aastad - 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad
Senedd
Koosseis
2003. aasta valimiste järel oli assamblees esindatud 5 erakonda: leiboristid (30), Plaid Cymru (12), konservatiivid (11), liberaaldemokraadid (6) ja Forward Wales (1).
1250
Aastad: 1245 1246 1247 1248 1249 - 1250 - 1251 1252 1253 1254 1255
Senedd
Koosseis
1999. aasta valimiste järel oli assamblees esindatud 4 erakonda: leiboristid (28), Plaid Cymru (17), konservatiivid (9) ja liberaaldemokraadid (6).
Valimissüsteem
Alates 2011. aastast valitakse Seneddi liikmed viieks aastaks süsteemi järgi, mille kohaselt 40 liiget valitakse ühemandaadilistes valimisringkondades majoritaarse võitja-võtab-kõik süsteemi järgi ja ülejäänud 20 viies valimisringkonnas igast neli liiget suletud parteinimekirjade alusel proportsionaalse D'Hondti meetodi järgi.
Tollimaks
Tollimäärade kehtestamise põhimõtetest lähtuvad tollimaksud
Liikuv tollimaks ei ole määratletud kindla rahasumma või protsendina kauba hinnast, vaid see on seotud maailmaturu nõudluse ja pakkumise kõikumisest.
1248
1248. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Tollimaks
Tollimaksu kestvusest lähtuvad tollimaksud
Lisatollimaksud ehk ajutised tollid kaitsevad alustavaid tootmisharusid.
1248
Aastakümned: 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad - 1240. aastad - 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad
Aastad: 1243 1244 1245 1246 1247 - 1248 - 1249 1250 1251 1252 1253
Tollimaks
Tollimaksu kestvusest lähtuvad tollimaksud
Tasakaalustavad tollid (ehk pidevad tollid) võetakse kasutusele kui kaubanduspartner subsideerib oma eksporti. Selle tollimaksu eesmärgiks on neutraliseerida subsiidiumite negatiivset mõju ekspordile.
Optimaalne tollimaks
Optimaalne tollimaks on maksumäär, mille juures maksu kehtestanud riigis summaarne võit kasvab vabakaubanduse situatsiooniga võrreldes kõige rohkem. Mida elastsemad on nõudmine ja pakkumine koduturul ning mida ebaelastsemad välisturgudel, seda suurem on võime kehtestada optimaalset tollimaksu.
Tollimaks Eestis
lang=et|pisi|Tollimaksuvabad riigid Alates 1. maist 2004 rakendusid kaupade impordil kolmandatest riikidest tollimaksud, mis põhinevad Euroopa ühenduste tollitariifistikul. Ühendusse importimise ja ühendusest eksportimisega seotud ühenduse meetmete kohaldamiseks kasutatakse ühenduste integreeritud tollitariifistikku TARIC (Tarif Intégré Communautaire). TARICi rakendamiseks Eestis on välja töötatud Eesti Tollitariifistik (ETT), mis sisaldab lisaks ühenduse meetmetele ka Eesti riiklikke meetmeid.
Linux From Scratch
"Linux From Scratch" (lühend LFS; 'Linuxi distributsioon lähtekoodidest') on Gerard Beekmansi ja suure hulga abiliste kirjutatud raamat, mis kirjeldab uue Linuxil põhineva operatsioonisüsteemi kokkupanemist ise programmide lähtekoode kompileerides.
Uusim stabiilne versioon raamatust kannab numbrit 7.4 ning ilmus 8. septembril 2013.
Raamatus juhendatakse paigaldama ainult hädavajalikke programme ehk põhilist süsteemi, mis käima läheb ja millega kasutaja saab hakata ise endale sobivaid rakendusprogramme paigaldama.
Uue Linuxi-süsteemi ehitamiseks kasutatakse ära olemasolevat distributsiooni ehk peremeessüsteemi. LFS ehitatakse üles kahes etapis. Et peremeessüsteemist võimalikult palju eralduda, kompileeritakse kõigepealt hädavajalikest programmidest (Bash, Binutils, Coreutils, Gcc, Perl, ...) ja teegifailidest (Glibc, Ncurses, ...) väike tööriistade kogum. Seejärel seatakse tööriistade kaust käsuga chroot virtuaalselt juurkaustaks ja logitakse seal olevasse bash-koorikusse, kust hakatakse tööriistadega ükshaaval programme kompileerides paigaldama lõplikku süsteemi. Uus glibc paigaldatakse ühena esimestest ning seejärel kohandatakse tööriistade linkijat linkima uue glibc vastu kõiki ülejäänud programme. Kui lõplikule süsteemile saab üks uus programm paigaldatud, siis eelistab bash kasutada seda tööriistades leiduva sama vahendi asemel ning kõik uued programmid on kohe pärast paigaldamist kasutusvalmis.
"Beyond Linux From Scratch" (BLFS) on raamat, mis juhendab rakendusprogrammide paigaldamist: võrgu-, X-, heli-, printeri- ja skanneritetoe lisamist süsteemile. Raamat on mõeldud eeskätt LFS-i jätkuks.
1249
1249. aasta
Aastakümned: 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad - 1240. aastad - 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad
Aastad: 1244 1245 1246 1247 1248 - 1249 - 1250 1251 1252 1253 1254
1247
1247. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
A cappella
A cappella [a kap'ella] all mõisteti alates 17. sajandist renessanssmuusikale iseloomulikku polüfoonilise muusika omadust mängida instrumentaalsaadet vokaalpartiidega unisoonis või neid asendades.
19. sajandil hakati a cappella all mõistma (enamasti mitmehäälsete vokaalteoste) esitamise viisi, mille puhul instrumentaalsaade puudub (see sai alguse arusaamatusest: et a cappella teostele ei olnud instrumentaalpartiid sisse kirjutatud, arvasid 19. sajandi uurijad, et instrumentaalsaade puudus).
20. sajandil on seda väljendit hakatud kasutama instrumentaalsaateta esinevate kontsertansamblite kohta.
1247
Aastad: 1242 1243 1244 1245 1246 - 1247 - 1248 1249 1250 1251 1252
A cappella
Nimi
Termin tuleb itaalia keelest (itaalia keeles on kasutatud ka kuju alla cappella). Mõnikord kasutatakse selles väljendis itaaliakeelse (ning  ka keskladina keeles esineva)  sõna cappella asemel keskladina keeles samuti esinevat sõna capella (mis klassikalises ladina keeles tähendab ainult 'kitsekest'), kuid traditsiooniline ja eesti keele normile vastav on kuju a cappella.
Nimetus tähendab 'kapelli moodi'. On ka öeldud, et a cappella tähendab "esitust kapelliga" ehk ansambliga, kuhu võisid kuuluda ka pillid, ning et stiil tähendabki lihtsalt võrdväärsete häältega ansamblipolüfooniat. Sixtuse kapellile omane instrumentaalsaateta laulmine oli pigem erandlik ning selle seostamine a cappella stiili kui niisugusega on ekslik.
Kirikumuusika
A cappella laulmine on levinud kirikumuusikas (näiteks gregooriuse koraal).
Katoliku kirikus arenes polüfooniline a cappella laul välja keskaja lõpuks. Selle stiili õitseng algas renessansiaja Madalmaade meistritel ning saavutas haripunkti Rooma koolkonna (eriti Giovanni Pierluigi da Palestrina) loomingus)
Jumalateenistused toimuvad ilma instrumentaalsaateta õigeusu kirikus ja samuti näiteks amišitel, vanadel regulaarsetel baptistidel, primitiivsetel baptistidel, mõnedes Kristuse kiriku harudes ja Vanasaksa Baptisti Vendadel.
USA lõunaosariikidest pärineb religioosse laulu stiil Sacred Harp, mida enamasti kasutatakse väljaspool kirikut.
Ilmalik muusika
Alates renessansiajast arenes ka ilmalik a cappella muusika, sealhulgas kammerlik žanr madrigal.
Koorimuusika
Koorilaulud ongi sageli kirjutatud ilma saateta ning saadet kasutatakse ainult proovides. Eesti laulupidudel on enamasti lauldud a cappella laule.
A cappella esitajad
A cappella esitajad ei kasuta põhimõtteliselt instrumentaalsaadet. 1980. ja 1990. aastatel läks a cappella muusika moodi tänu Bobby McFerrini ja Boyz II Meni taolistele artistidele. Levinud a cappella muusika stiilid on barbershop, doo wop ja kaasaegne a cappella.
Popmuusika a cappella seadetes väikestele ansamblitele laulab üks hääl tavaliselt meloodiat, teine rütmisaadet ning ülejäänud hääled keelpillisaadet. Jaapanis nimetatakse neid hääli vastavalt vokaaliks, bassiks ja kooriks.
Helisalvestiste töötlemine
Mõnikord jäetakse mitme helirajaga helisalvestisest alles ainult laulu helirada või -rajad. Ka sellise praktika kohta kasutatakse väljendit a cappella.
A cappella ansambleid
Välismaa: Eesti:
Rahivere soo
Soo turbakihi paksus on kuni 3,7 m.
Metallid
Poolmetallide ja mittemetallide kõrval on metallid üks kolmest suurest elementide rühmast, mis erinevad ionisatsiooni ja keemilise sidemega ühendatud omaduste poolest. Metallid moodustavad keemiliste elementide suurima rühma.
Perioodilisussüsteemis eristab metalle ja mittemetalle diagonaal, mis kulgeb boorist (B) polooniumini (Po). Diagonaali peale jäävad elemendid on poolmetallid ehk metalloidid; üles paremale jäävad mittemetallid.
Suhteliselt vabalt liikuvad elektronid annavad metallidele võime juhtida hästi nii elektrit kui ka soojust. Kasutuses olevaist metallidest on parimad elektri- ja soojusjuhid hõbe ja vask, head on ka kuld ja alumiinium. Suurema elektritakistusega metallid soojenevad elektrivoolu toimel. Üks tuntumaid suure elektritakistusega sulameid on nikroom (nikli ja kroomi sulam).
Metallide pingerida
Metallide pingerida on metallide (ja vesiniku) järjestus keemilise aktiivsuse (redutseerimisvõime) järgi vesilahustes kulgevates reaktsioonides.
Metallilised omadused
Metallilised omadused olenevalt keemilise elemendi võimest loovutada oma väliskihi elektrone, st käituda redutseerijana.
Tüüpiline ehitus
Tahked metallid on kristalsed ained. Metalli kristallvõres ehk metallivõres paiknevad aatomid üksteisele võimalikult lähedal, nii et nende väliskihi elektronorbitaalid osaliselt kattuvad. Metalli aatomites on väliskihi elektronid suhteliselt nõrgalt seotud. Seetõttu saavad elektronid kergesti liikuda ühe aatomi orbitaalilt teise aatomi orbitaalile (ühe aatomi juurest teise aatomi juurde) üle kogu metallikristalli. Väliskihi elektronid muutuvad seega aatomitele ühiseks, sidudes omavahel kõiki aatomeid metallikristallis. Ühiste väliskihi elektronide abil moodustunud keemiline side metallides kannab nimetust metalliline side.
Füüsikalised omadused
Enamik metallide füüsikalisi omadusi on tingitud metallilisest sidemest.
Metallidel kui lihtainetel on teatud füüsikalised omadused. Metallid on tavaliselt läikivad, suure tihedusega, venitatavad, sepistatavad, kõrge sulamistemperatuuriga ja kõvad ning juhivad hästi elektrit ja soojust. Need omadused tulenevad eelkõige sellest, et metalliaatomi väliskihi elektronid (valentselektronid) ei ole aatomiga tugevalt seotud. Seda põhjustab nende väike ionisatsioonienergia.
Keemilised omadused
Enamik metalle on keemiliselt aktiivsed ja tõrjuvad lahjendatud hapetest vesinikku välja. Eriti aktiivsed on leelismetallid ja leelismuldmetallid, mis kuuluvad perioodilisussüsteemi kahte vasakpoolsesse rühma. Keemilise inertsuse tõttu on omamoodi erand väärismetallid. Metallide keemilist aktiivsust väljendab nn pingerida.
Metallid looduses
Väheseid metalle (eelkõige väärismetalle) leidub looduses ehedana, st lihtainena. Enamik metalle esineb looduses ühenditena (mineraalidena) mitmesugustes maakides. Maak koosneb enamasti mitmest ainest, sisaldades peale vajaliku metalliühendi ka kõrvalaineid.
Metallilise elemendi looduses esinemine sõltub tema omadustest. Pikka aega kestnud looduslikes protsessides on elemendid moodustanud väga püsivaid ühendeid.
Kõrb
thumb|[[Gobi kõrb]] pisi|[[Atacama kõrb]] Kõrb on ala, kus aastane sademete hulk jääb alla 200 mm.
Keskmine temperatuur ei ole kõrbe definitsiooni seisukohast oluline, kõrbed esinevad nii troopilises kui ka arktilises ja antarktilises kliimavöötmes (külmakõrbed). Kõrbed võivad olla liivased, kivised, jäised jne. Ulatuslikum kõrbete esinemine on olnud omane külmema kliimaga aegadele ehk külmhooneperioodidele Maa ajaloos, sest külmema kliimaga aurub vähem. Kõrbed on ka omased ajale, mil tekkisid hiidmandrid. Nende sisealad asusid kaugel niiskusallikast ehk ookeanist. Et Maa kliima on viimaste miljonite aastate jooksul olnud küllaltki külm, on ka kõrbed tänapäeval laialt levinud ökosüsteemid. Kõrbete elustik on üsna vaene ning inimasustus enamasti hõre. Bioproduktsioon on madal. Maailma suurima pindalaga kõrb on Antarktis ning suurima pindalaga kuumakõrb Sahara.
Kõrbed võivad tekkida mitmel põhjusel. pisi|Liivakõrb [[Saharas]]
pisi|Surmaorg pisi|Antarktika külmakõrb
Intermediaarsed filamendid
Intermediaarsed filamendid moodustavad koos mikrofilamentide ning mikrotuubulitega raku tsütoskeleti. Intermediaarsed filamendid on keskmiselt 10 nm läbimõõduga fiibrid. Erinevalt aktiinifilamentidest ning mikrotuubulitest on intermediaarsed filamendid palju stabiilsemad ning oma koostiselt palju heterogeensemad. Intermediaarsed filamendid võivad koosneda näiteks vimentiinist, keratiinist, laminiinist jne. Intermediaarsed filamendid on olulised raku kuju säilitamisel ning mängivad tähtsat rolli rakk-rakk ning rakk-rakuväline maatriks liiduste moodustumisel.
1251
1251. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad - 1250. aastad - 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad
Aastad: 1246 1247 1248 1249 1250 - 1251 - 1252 1253 1254 1255 1256
Artroloogia
Artroloogia (arthron liiges + logos õpetus) on liigeste anatoomiat, funktsioone, liigeshaigusi ja nende ravi käsitlev arstiteaduse haru.
LFS
LFS on lühend, mille tähenduste seas on:
1254
1254. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad - 1250. aastad - 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad
Aastad: 1249 1250 1251 1252 1253 - 1254 - 1255 1256 1257 1258 1259
1255
1255. aasta
Aastakümned: 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad - 1250. aastad - 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad
Guttanneni vald
thumb|[[Guttanneni vapp]] thumb|Valla asendikaart Guttannen on vald Šveitsis Berni kantoni Interlaken-Oberhasli ringkonnas Grimseli kuru jalamil Hasli oru tipus.
Valla territooriumil on Berni Alpide kõrgeim tipp Finsteraarhorn (4274 m).
Valda läbib Aare jõe ülemjooks.
Valla elanike arv oli 346 (2003) ja 313 (2008). Pindala on 200,7 km², tegemist on ühe suurema vallaga Šveitsis.
1261
1261. aasta
Guttanneni vald
Vallas on kaks küla – Guttannen ja Boden. Valla keskus on Guttannen.
1261
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Guttanneni vald
Kristallileiud
1975. aastast on Guttanneni külas kristallimuuseum, kus on mineraale kogu Šveitsist. See on Rufibachi perekonna erakogu. Lehnis (Bodenis) võib näha vendade Peter ja Andreas von Bergeni kollektsiooni. On ka teisi kristallide väljapanekuid.
1261
Aastakümned: 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad - 1260. aastad - 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad 1310. aastad
Guttanneni vald
Kristallileiud
Esimene suur kristallileid (kristalli nimetatakse sealkandis Strahl) suvel 1719 mäelt nimega Vorderer Zinggenstock äratas tähelepanu kaugel väljaspool Šveitsi. Veoloomad viisid sadu tsentnereid kristalli üle Grimseli ja Griesi kuru Griespass Lombardiasse, kust neist valmistati kallihinnalisi nõusid ja muid kunstiteoseid. Sellest tohutu suurest leiust on tänapäeval tervena säilinud ainult kolm kristalli, mis sularaha asemel Berni valitsusele maksudeks anti.
1261
Aastad: 1256 1257 1258 1259 1260 - 1261 - 1262 1263 1264 1265 1266
Guttanneni vald
Kristallileiud
Guttanneni mäeteejuhid Peter ja Andreas Sulzer leidsid 1868 Uri kantonist Tiefstockilt suure varanduse. Kogu küla ruttas appi, et tuua võimalikult kiiresti üle kantoni piiri umbes 300  tsentnerit kive, et ennetada konfiskeerimist Uri  maajäägrite poolt. Mehed tõid karavanidena raskeid koormaid üle lõhederikaste süvaliustike alla Furka teeni. Õnnekombel ei saanud keegi viga. Kaksteist kõige ilusamat näidist on praegu eksponeeritud Berni Loodusloomuuseumis.
Ka uuemal ajal on Guttanneni vallas avastatud väga ilusaid kristalle. Grimseli elektrijaama juurdepääsustolli ehitamisel avastasid lõhkajad oivalise kristallilõhe, mida on võimalik külastada.
Laviinid
Veebruaris 1999 oli Guttanneni küla lume tõttu välismaailmast ära lõigatud, samuti oli karta laviine. Laviinid ei olnud külas ühtki ohvrit nõudnud. 18. veebruaril evakueeriti ennetavalt mägedele kõige lähedasemad elumajad. Ööl vastu 23. veebruari tulid laviinid läbi oru. Üks kümne veisega laut jäi laviini alla. Bodenis sai kaks elumaja kannatada. Lumesadu ja äralõigatus jätkus. Veel inimesi evakueeriti. Orgu varustati õhust. 26. veebruaril tuli päike jälle välja ning normaalne elurütm hakkas taastuma. Hiljem tuli taastada kahjustatud metsi ja kõlvikuid.
Planeering ja tulekahjud
Majad on Guttannenis väga tihedasti koos, sest uusehitistele on takistuseks laviiniteed ümber küla, Aare üleujutuste oht, kõrgepingeliinid jm.
Selline tihehoonestus on põhjustanud laastavaid tulekahjusid. Aastal 1723 oli suur tulekahju. 1803. aasta tulekahjus hävis kirik ja 52 maja. Küla taastamiseks rajati ümberkaudsetest metsadest puid ja Aare jõe äärde spetsiaalne saeveski. Naaberkülade puusepad tulid appi ning õpetasid välja ka mõned guttannenlased. Mõned majad toodi ka mujalt koost lahti võetuna sisse ja pandi kohapeal uuesti kokku.
Põllumajandus
Kasvatatakse veiseid ja lambaid.
Kool
Juba 18. sajandi alguses oli kool nii Guttannenis kui ka Bodenis. 1849 oli Guttanneni vallas vähemalt 120 õpilast.
Praegu on Guttanneni koolis 21 õpilast (sealhulgas Bodenist), kaks täiskohaga ja neli osaajaga õpetajat. Keskkooliõpilased, keda on 5, käivad iga päev koolis Meiringeni vahet, võimaluse korral postibussiga.
Surnuaed
Maanappuse tõttu hoitakse surnuid surnuaial ainult 30 aastat. Kõigile on ette nähtud puuristid, sest surma ees on kõik võrdsed.
Kirik
18. aprillist 1467 pärineb Guttanneni kabeli asutamisürik. Kabeli õnnistasid sisse Interlakeni kloostri mungad. Seal hakati ainult missasid lugema, ristida ja matta tohtis ainult Meiringenis. Matused võisid erandjuhtudel toimuda ka Guttannenis.
1521. aastal mainis Berni raad kabelit Grimselil, mis oli pühitsetud palverändurite ja rändurite kaitsepühakule Nikolaosele.
1722 ehitati kirik. 1000 naela toetust ehituskuludest võttis riik Hasli kristallidest. Kiriku planeeris Berni toomkiriku ehitusmeister Hans Jakob Dünz.
Juba 29. augustil 1723 põles kirik maani maha. Hävis ka 8 elumaja, kus elas 15 majapidamist 47 isikuga. Oletati süütamist, kuid seda ei saanud tõestada. 1724 valminud uue kiriku ehitamist toetas riik 400 naelaga.
Ööl vastu 9. juunit 1803 põles maha kirik ja 53 hoonet. Kirikukellast ei leitud isegi mitte sulanud metalli. 9. novembril 1808 sai Guttannen oma pastorikoha. Ehitati pastoraat. Interlakeni klooster loovutas vallale väiksema kasutamata kirikukella munkade ja nunnade ajast.
1816 asus pastorikohale esimene pastor  Johann Balthasar Bullinger.
1841 paigaldati teine, suurem kirikukell, mille olid valmistanud vennad Kaiserid Solothurni valutöökojas.
1887 soetati harmoonium. 1943 ehitati praegune orel. 1970 restaureeriti kirik kantoni muinsuskaitseameti abiga. Sellest ajast on kirik riikliku kaitse all.
Kristjan Loorits
Kristjan Loorits on eesti filosoof.
Ta on teinud oma doktoritöö Helsingi Ülikooli juures.
Sankt Gotthardi kuru
Sankt Gotthardi kuru asub Leponti Alpides. Ühendab Reußi orgu põhjas ja Ticino orgu lõunas.
Kuru kõrguseks on 2108 meetrit.
1256
1256. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad - 1250. aastad - 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad
Aastad: 1251 1252 1253 1254 1255 - 1256 - 1257 1258 1259 1260 1261
India kanep
India kanep (Cannabis sativa ssp. indica) on taimeliik.
Klassifikatsioon
India kanepit kirjeldas 1785. aastal Jean-Baptiste de Lamarck.
India kanepi alamliik on Cannabis sativa subsp. indica (Lam.) E. Small & A. Cronquist ja teisend on Cannabis sativa var. ruderalis (Janisch.) S.Z. Liou.
Kirjeldus
India kanep on üheaastane lahksuguline taim. Ta kasvab harilikult 1–2 meetri pikkuseks. Lehed on tavaliselt tumerohelised, mõnikord purpurse varjundiga. Vanemal taimel muutuvad lehed rohkem purpurseks. Taim on tugeva iseloomuliku lõhnaga.
Levila
India kanep on Indias, Iraanis ja Afganistanis looduslikult kasvav taim, mida inimesed kasutavad narkootilise aine allikana – kanepina.
Kasutamine
India kanepi taime saadused on hašiši (Araabias) ja bhangi (Hindustanis) allikas.
Eestis on india kanepi narkootiliste saaduste müümine ja tarvitamine mis tahes kogustes keelatud, v.a raviarsti väljastatud eriloa alusel omandatud kanepiürt (herba Cannabis indicae).
1259
1259. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Hansapäevad
pisi|Vanatantsuansambel Saltatriculi esinemas Antoniuse õues Tartu hansapäevadel, 20. juuli 2012 Hansapäevad on iga-aastased keskaja ja varauusaja teemalised festivalid, mida peetakse paljudes hansalinnades. Eestis Hansa Liitu kuulunud linnadest peavad hansapäevi Pärnu, Tallinn, Tartu ja Viljandi. Tavaliselt toimuvad hansapäevadel kultuuriüritused ja laat, levinud on keskaja stiilis rõivad ja kujunduselemendid.
1259
Aastakümned: 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad - 1250. aastad - 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad
Aastad: 1254 1255 1256 1257 1258 - 1259 - 1260 1261 1262 1263 1264
Prussakalised
Prussakalised (Blattodea) on putukate selts.
Klassifikatsioon
Prussakaliste seltsi liigitatakse järgmised putukate sugukonnad:
Prussakalisi on maailmas ligikaudu 4000 liiki.
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Cockroach seisuga 26.01.2014.
1252
1252. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad - 1250. aastad - 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad
Aastad: 1247 1248 1249 1250 1251 - 1252 - 1253 1254 1255 1256 1257
Evald Aav
pisi|Evald Aav, 1924 Evald Aav (7. märts (vana kalendri järgi 22. veebruar) 1900 Tallinn – 21. märts 1939 Tallinn) oli eesti helilooja ja koorijuht.
Aav lõpetas 1926 Tallinna konservatooriumi kompositsiooniklassi Artur Kapi juures.
1916–1926 laulis ta Estonia teatri ooperikoori tenorirühmas.
Ta juhatas mitut harrastuskoori ja orkestrit: 1924–1927 Sõjakooli koori ja orkestrit, 1929–1936 Ülemaalise Eesti Noorsoo Ühenduse Tallinna osakonna segakoori, 1934–1939 meeskoori Eesti Laulumehed (oli ka selle asutaja) ning 1937–1939 Tallinna Koolinoorsoo Muusika Ühingu segakoori.
Ta on kirjutanud sümfoonia d-moll (1938), sümfoonilise poeemi "Elu" (1935), kontsertvalsi sümfooniaorkestrile, klaveri- ja viiulipalu ning soolo- ja koorilaule.
Aava tuntumad koorilaulud on "Laulik", "Me oleme Põhjamaa lapsed", "Hommik", "Öösse ära kadus" ja "Humal". Tema teoseid on esitatud laulupidudel.
Aava heliloomingut iseloomustab rahvuslikkus, rahvusromantism. Helikeelt on kirjeldatud sõnadega "põhjamaisus", "tundelisus", "voolavus".
Evald Aav oli ka maalikunstnik ja skulptor.
Mälestuse jäädvustamine
2006. aastal andis Eesti Post Estonia teatri 100. aastapäeva puhul välja juubelipostmargi, mille kujundasid Ülle Marks ja Jüri Kass. Juubelipostmargi kahese komplekti väljaandel oli keskel Estonia teater, vasakpoolsel postmargil stseen Evald Aava ooperist „Vikerlased“ ja parempoolsel postmargil Helmi Puur Tšaikovski „Luikede järves“.
Evald Aava õde Frieda Rukki asutas 1943 Tallinna Konservatooriumis Evald Aava nimelise stipendiumi, mille sai esimesena Heimar Ilves.
Isiklikku
Evald Aava abikaasa oli 1926–1937 Ida Loo-Talvari.
Tallinna Nikolai kirik
Piiskop Nikolai Imetegija kirik (ka Püha Nikolause kirik või Püha Nikolai kirik; vene keeles Церковь Святителя Николая Чудотворца) on MPEÕK õigeusu kirik Tallinna vanalinnas aadressil Vene tänav 24.
Ajalugu
Nikolai kiriku (vene k. Церковь Святителя и Чудотворца Николая) juures tegutses 1878. aastast Nikolai õigeusu kirikukool (Никольское церковно-приходское училище), külakooli õppeprogrammi alusel.
Interjöör
Sisustuses on olulisel kohal kolmeosaline ikonostaas. Suuremalt jaolt on säilinud vana, aastatel 1685–1686 Moskva tsaaride Peetri ja Joanni tellimusel Moskva Relvapalati meistrite loodud ikonostaas. Enamik sellest asub lõunapoolses külgaltaris, mõned ikoonid ka põhjapoolses külgaltaris. Ikonostaasi rajamise ettevõtjateks olid ikoonimaalija Sergei Vassiljev (Rožkov) ja puusepp Avvakum Sergejev. Ikonostaas valmistati Pihkvas ning see valmis 1686. aastal. Kokku oli ikonostaasil 45 eraldiseisvat ikooni, millest 12 on tänaseks hävinud ning kaks ei ole välja pandud.
Tallinna Püha Nikolai kogudus
Koguduses teeninud preestrid:
1270
1270. aasta oli 13. sajandi 70. aasta.
Kanepi õiguslik staatus
Kanepi õiguslik staatus erineb riigiti.
Ajalugu
Kanepi nime all müüdi 19. sajandil ravimit (tavaliselt tinktuur), mis oli populaarne inglise keelt kõnelevas maailmas. Kanepi tarvitajate hulka kuulusid 19. sajandil Rappija Jack (Jack the Ripper), kirjandustegelane Robert Louis Stevenson ja Hašhisi klubi (Le Club des Hashishins) liikmed Victor Hugo, Alexandre Dumas, Eli Lilly jpt. .. 19. sajandi lõpus hakkas meditsiiniline kasutamine vähenema. Valu leevendamiseks tulid asemele teised (sünteetilised) ravimid nagu aspiriin.
Austria
9. juulil 2008 võeti Austrias vastu seadus, mis lubab kanepit kasutada teaduslikel ja meditsiinilistel eesmärkidel.
1257
1257. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad - 1250. aastad - 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad 1300. aastad
Aastad: 1252 1253 1254 1255 1256 - 1257 - 1258 1259 1260 1261 1262
Kanepi õiguslik staatus
Argentina
Argentina ülemkohus seadustas 25. augustil 2009 väikese koguse kanepi omamise isiklikuks tarbeks.
Belgia
Täiskasvanud tarvitajad on politsei ja riigi asutuste jaoks kõige väiksema prioriteediga, kui tarvitamine ei tekita ümbrusele probleeme. See tähendab avalikus kohas tarbimist, rohkem kui 3 grammi omamist või müümist. Ühe emase kanepitaime enda tarbeks kasvatamine on dekriminaliseeritud.
Eesti
Kanepi käitlemine on keelatud, see tähendab, kanepi (ja selle seemnete) või sellest valmistatud narkootilise toimega preparaatide omamine, valdamine, vahendamine, tarbimine, kasvatamine, korjamine, valmistamine, tootmine, töötlemine, pakkimine, säilitamine, hoidmine, laadimine, vedu, sisse- ja väljavedu, tolliprotseduuri transiidi rakendamine, tasu eest või tasuta tarnimine kolmandale isikule. Vastutus kanepi ebaseadusliku käitlemise eest on toodud KarS § 183–190 (narkootikumidega seotud süüteod) ning NPALS § 151 (narkootiliste või psühhotroopsete ainete ebaseadusliku käitlemine väikeses koguses). Narkootikumidega seotud karistusmäärasid reguleerib Eestis karistusseadustik (§ 183–190).