cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Lõuna-Aasia Piirkondliku Koostöö Assotsiatsioon
Sekretariaat
16. jaanuaril 1987 loodi Katmandus SAARC sekretariaat, mille avas Nepali kuningas Birendra Bir Bikram Shah.
AS Merko Ehitus
Merko Ehitus börsil
=== Dividendide maksmine ===
Lõuna-Aasia Piirkondliku Koostöö Assotsiatsioon
Tipp- ja tunnustatud asutused
SAARCl on kuus tippasutust
SAARCl on umbes 17 tunnustatud asutust. .
Poliitilised küsimused
Hindustani poolsaarel on olnud raske tagada kestvat rahu ja õitsengut.
Lõuna-Aasia Vabakaubandusala
Lõuna-Aasia Vabakaubandusala (SAFTA) nähakse peamiselt kui esimest sammu üleminekul Tolliliitu, Ühisturgu ja Majandusliitu. VI SAACi ministrite nõukogu istungil, mis toimus New Delhis 18.–19. detsembril 1995, võeti vastu otsus SAFTA loomiseks. X SAARC tippkohtumisel (Colombo, 29.–31. juulil 1998) otsustati moodustada ekspertide komitee (COE), kelle ülesandeks oli koostada vabakaubandusala loomiseks lepinguline raamistik. SAFTA leping allkirjastati XII SAARC tippkohtumisel (6. jaanuaril 2004 Pakistanis Islamabadis). Leping jõustus 1. jaanuaril 2006 ja kaubanduse liberaliseerimise programm algas 1. juulil 2006. Aastal 2012 suurenes oluliselt SAARC eksport (eksport suurenes 206,7 miljardilt dollarilt 353,6 miljardi dollarini). 2009. aastal suurenes ka import (import suurenes 330 miljardilt 602 miljardi dollarini). SAARC sisemised kaubanduse summad suurenesid vaid üle 1% SAARC SKP-st.
SAARC kirjandusauhind
SAARC kirjandusauhind on iga-aastane auhind, mida antakse välja Lõuna-Aasia Piirkondliku Koostöö Kirjanike ja Kirjanduse Sihtasutuse (FOSWAL) poolt alates 2001. aastast. Shamshur Rahman Faruqi, Mahasweta Devi, Jayanta Mahapatra, Mark Tully, Abhay K on selle auhinna saanud tuntumad nimed.
SAARC Noorte Auhind
SAARC Noorte Auhind antakse silmapaistvatele isikutele SAARC piirkonnas. Auhind tunnustab pühendunud ja andekaid noori, kes töötavad välja kogu maailma jaoks olulisi algatusi (leiutised, looduskaitse, katastroofiabi).
Laureaadid
Dryviaty järv
Dryviaty järv ehk Drõvjatõ järv (valgevene keeles Возера Дрывяты, vene keeles Дривяты (Drivjatõ)) on järv Valgevenes Viciebski oblastis Brasłaŭ rajoonis. Järv asub merepinnast 129 meetri kõrgusel, selle valgala on 459 km². Dryviaty kuulub Brasłaŭ järvestikku, asudes Brasłaŭ järvestiku rahvuspargi territooriumil. Järve kagukaldal asub kaitsealune Belmonti park.
Kaldajoone pikkus on 37,6 kilomeetrit. Järves asub kuus saart kogupindalaga 0,92 km². Madala veetaseme korral võivad mitmed madalikud kuivale jääda, sel ajal suureneb saarte arv Dryviaty järves üheteistkümneni, kõrge veetaseme korral väheneb järvede arv aga kolmeni. Järve kaldad on üldiselt madalad. Kõrgem on järve kallas põhjas, kus järve kaldal asub Brasłaŭ linn. Seal asub järve läheduses kõrge linnamägi.
Järve madalamas osa kasvab harilik pilliroog. Dryviaty järves kasvab ka haruldasemaid liike, nende seas mitu liiki näkirohtu.
Tähtsamad kalad Dryviaty järves on rääbis, ahven, haug, linask, koha, latikas, säinas ja särg. Leidub ka karpkala, angerjat ja viidikat.
Järv on tähtis puhkekeskus, selle kallastele on rajatud sanatoorium ja turismibaas.
Hanna Knjazeva-Minenko
Hanna Knjazeva-Minenko (sündinud 25. septembril 1989 Perejaslav-Hmelnõtskõis) on Iisraeli kergejõustiklane (kolmik- ja kaugushüppaja).
Kuni 2013. aastani esindas ta rahvusvahelistel võistlustel Ukrainat. 2007. aasta juunioride Euroopa meistrivõistlustel võitis ta Kaire Leibaku järel hõbemedali. 2012. aasta suveolümpiamängudel saavutas ta kolmikhüppes tulemusega 14.56 m neljanda koha.
2013. aasta alguses kolis ta Iisraeli ja sai Iisraeli kodakondsuse. 2013. aasta juulis püstitas ta Iisraeli meistrivõistlustel kolmikhüppes riigi rekordiks 14.50 m. Hiljem samal kuul saavutas ta Teemantliiga etapil Londonis kolmikhüppes tulemusega 14.29 m kolmanda koha. 2013. aasta septembris saavutas IAAF World Challenge'il Zagrebis kolmikhüppes tulemusega 14.38 m teise koha.
2014. aasta Iisraeli meistrivõistlustel võitis ta esikoha kaugushüppes, hüpates rahvusrekordiks 6.52 m. 2015. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel Prahas võitis ta kolmikhüppes pronksmedali. Tulemus 14.49 m oli Iisraeli siserekord. 2015. aasta Euroopa mängudel võitis ta võistkondlike Euroopa meistrivõistluste raames kolmikhüppes esikoha. Pekingi maailmameistrivõistlustel võitis ta hõbemedali, püstitades Iisraeli rekordiks 14.78 m.
2017. aasta maailmameistrivõistlustel Londonis saavutas ta kolmikhüppes tulemusega 14.42 neljanda koha.
Ta on abielus Iisraeli endise kümnevõistleja Anatoli Minenkoga. Tema treener on Alex Merman, kes on treeninud varem Iisraeli kõrgushüppajat Konstantin Matusevitši.
Caterina Cornaro
Caterina Cornaro (25. november 1454 Veneetsia – 10. juuli 1510 Asolo) oli Küprose viimane kuninganna aastatel 1474–1489.
Elu
Caterina oli pärit Corneri aadlisoost. Ta oli patriits Marco Corneri (kelle samanimeline vanaisa oli Veneetsia doodž aastatel 1365–1368) ja tema abikaasa Fiorenza Crispo, Naxose hertsogi Francesco I Crispo lapselapse, vanim tütar. Caterina perekonnal olid Küprosega põlvkondade vältel ärisuhted; nad tootsid saarel suhkrut ja eksportisid Veneetsiasse mitmesuguseid kaupu.
Küprose kuninganna
Jakob II Lusignan oli tõusnud Küprose troonile 1463. aastal pärast konflikti oma poolõe Charlotte'iga. Ta oli sõber Caterina isa ja onuga, kes teda tõenäoliselt rahaliselt toetasid, ning ta valis Caterina 1468. aastal oma naiseks. Pulmad – peigmehe äraolekul – toimusid 30. juulil 1468 Veneetsias. Abielu oli mõlemale poolele kasulik: samal ajal kui Veneetsia sai kindlustada oma kaubandusõigused ja muud privileegid Küprosel, suutis Jakob oma valitsemist kindlustada, sest tema ebaseaduslik troonitaotlus oli väga vastuoluline.
1472. aasta novembris purjetas Caterina Küprosele, kus ta abiellus taas Jakobiga. Enne oma lahkumist oli teda nimetatud "Püha Markuse tütreks" – sel moel pretendeeris Veneetsia saareõigusele Jakobi surma korral. Vaid kaheksa kuud hiljem suri kuningas lühikese haiguse tõttu, siis kui Caterina oli rase. Varsti pärast seda sünnitas Caterina poja, kelle eest ta võttis regentuuri üle. Jakob III suri aga imikuna (ta elas vaid umbes aasta vanuseks), arvatavasti haiguse, kuid võimalik, et ka mürgituse tagajärjel.
Caterina krooniti nüüd ametlikult Küprose kuningannaks. Tema valitsemine oli siiski vähe konsolideeritud; oma valitsemisasjades nõustasid ja jälgisid teda pidevalt Veneetsia esindajad. Genova toetatud opositsioon püüdis teda veenda uuesti abielluma, lootuses saada troonipärija, kes päästaks saare Veneetsia haardest. Veneetsia nurjas aga need plaanid: Küprose vallutamise eesmärgil ähvardas Veneetsia Caterina troonist kõrvaldada; saare juures ankrusse jäänud laevastik rõhutas seda. Pärast oma venna Giorgio sekkumist andis ta lõpuks järele ja loobus troonist. Küpros langes seega 1489. aastal Veneetsia vabariigi kätte.
Asolo
thumb|240px|Gentile Bellini: Ristiime San Lorenzo sillal (1500) Tagasi Veneetsiasse naastes sai ta kompensatsiooniks Asolo linna ja lossi Ülem-Itaalias, kus ta elas järgmised kakskümmend aastat. Kuigi tal lubati säilitada kuninganna tiitel ja auaste, ei olnud tal de facto mingeid suverääni õigusi, vaid ta oli vabariigi järelevalve all. Caterina elas ümbritsetuna luuletajatest, teadlastest ja kunstnikest. Tema ringi silmapaistev liige oli humanist Pietro Bembo. Tema raamat "Gli Asolani" on õukondlaste dialoog armastusest, milles ta puudutab renessansi üht keskset teemat, mõtisklust idealiseeritud ja spirituaalsest armastusest vastavalt florentiinlase Marsilio Ficino kontseptsioonile.
Aavo Valmis
Aavo Valmis (27. september 1938 – 3. veebruar 2017 Tallinn) oli eesti keeleteadlane.
Töökohad
Valmis töötas Tallinna 2. keskkoolis õpetaja ja aastatel 1972–1998 Tallinna Pedagoogikaülikoolis õppejõuna.
Kansase Ülikool
pisi|Fraser Hall [[Lawrence'is]] Kansase Ülikool on ülikool Ameerika Ühendriikides, Kansase osariigi suurim ülikool.
Ülikooli linnakud paiknevad Lawrence'is, Wichitas, Overland Parkis, Salinas ja Kansas Citys. Ülikool avati 1866. aastal ning 2010/2011 õppeaastal õppis seal ligi 30 000 üliõpilast.
Igavik (muusikateos)
"Igavik" on eesti helilooja Erkki-Sven Tüüri 2006. aastal loodud muusikateos. Muusikateose pikkus on 6 minutit. Teose kandsid esimest korda ette 26. märtsil 2006 Lennart Meri matusetseremoonial Eesti Rahvusmeeskoor, Eesti Filharmoonia Kammerkoori meesrühm ja Tallinna Kammerorkester (dirigent Tõnu Kaljuste).
Rouxville
Rouxville on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Xhariepi ringkonnas Mohokare vallas.
Rouxville on asutatud 1864. aastal. Linn on saanud nime vaimuliku Pieter Roux' järgi.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Rouxville'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 92,9%, valgeid 3,7%, värvilisi 2,7%, India või Aasia päritolu inimesi 0,3% ja teisi 0,4%. Sotho keelt pidas emakeeleks 57,5% inimesi, koosa keelt 31,9%, afrikaani keelt 7,1%, inglise keelt 1,0% ja teisi keeli 2,5%.
Iirikeelne Vikipeedia
pisi|Logo Iirikeelne Vikipeedia (iiri keeles Vicipéid na Gaeilge) on Vikipeedia iirikeelne versioon.
Iirikeelne Vikipeedia sai alguse 2003. aasta oktoobris, esimene artikkel kirjutati 2004. aasta jaanuaris.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult. keeleversioon, ja lehekülge. Seal on registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja  administraatorit.
Sõnn (märk)
thumb|Sõnni sümboli moodustavad sõnni pea ja sarved, mis tähistavad selle tähemärgi jõudu ja otsusekindlust Sõnn (ladina keeles Taurus) (♉) on teine sodiaagimärk. Kreeka mütoloogias seostatakse Taurus Kretaios 'ega - ta on Kreeta sõnn, keda armastas kuninganna Pasiphae, kelle järglane on Minotaurus, ja kelle vägilane Herakles lõpuks tappis. Teda seostatakse ka Zeusi ja Europe müüdiga.
Lühiiseloomustus
Sõnn on ürgse elujõu, enesesäilitamise sümbol, kes on loodud jätkama Jäära poolt alustatut. Sõnnis asuv Päike osutab rahulikule, kannatlikule inimtüübile, kes hoiab kangekaelselt oma harjumustest kinni ega tõtta uuega kaasa jooksma. Kogub nii asju kui emotsioone, hoiab truult talle väärtuslikke inimsuhteid. Maa elemendi märgina oskab ta materiaalse tasandiga hästi ümber käia, suutes ajada äri, väärtustada oma keha, armastades mugavust ja saades suurepäraselt hakkama taimede kasvatamisega. Sageli väga tundliku kompimismeelega ja kunstiandega. Negatiivse poole pealt on Sõnn kangekaelne, laisavõitu ja väga pika vihaga.
Kuu Sõnni märgis viitab emotsionaalsele stabiilsusele. Inimene tunneb end turvaliselt, kui ta on majanduslikult hästi kindlustatud või vähemalt stabiilses ja etteaimatavas olukorras. Ka loodus mõjub talle rahustavalt ja tasakaalustavalt. Nagu Sõnni Päikese puhul, väljendub ka Sõnni Kuuga inimestel üsna tugev omandiinstinkt, probleemiks võib olla suutmatus paindlikult reageerida ja vanadest harjumustest loobuda.
Merkuur Sõnnis. Inimese mõte liigub aeglaselt, plaane teeb väga kaua ja põhjalikult, sama kaua võtab isiklike arvamuste ja seisukohtade kujundamine, millest aga enam kergekäeliselt ei taganeta. Nii suuliselt kui kirjalikult väljendudes võib olla üsna lakooniline, räägib, kuidas asjad on. Kui räägib, siis teda kuulatakse.
Veenus Sõnnis viitab sageli andekusele mõnes kunstivaldkonnas. Inimsuhted on kindlad ja püsivad. Selle Veenuse asendiga kaasneb loomupärane materiaalsete väärtuste tunnetus ja üsna hea kunstimaitse. Ka Veenusega Sõnnis väljendub Sõnni Päikesele omane loodusearmastus.
Marss Sõnni märgis. Tegutsemisele eelneb pikk hoovõtt, kaalutleb hoolega, kas oodatav resultaat on pingutust väärt. Kui suund on selge, võib töötada pikalt ja kannatlikult. Sõnni Marss on väga tugeva omandivaistuga, peab elu jooksul õppima teistega jagama. Halvemal juhul võib muutuda oma harjumuste orjaks, kulutades liigselt aega rutiinsetele tegevustele.
Jupiter Sõnnis viitab inimesele, kelle unistused on maised ja praktilised. Hea ärivaistuga, oskab investeerida, tunneb asjade tegelikku väärtust. Negatiivse poole pealt võib muutuda mugavaks ja naudinguhimuliseks.
Saturn Sõnni märgis võimendab sõnnilikku jäikust, uued olukorrad tekitavad ebamugavust, kardab muutusi, võib tunda end süüdi, kui Sõnni kombel elu naudib. Üsna suure töövõimega kannatlik edasirühkija.
Uraan Sõnnis oli viimati Teise maailmasõja eel sündinutel (ca 1935–42). Inimesed püüavad reformida majandust, kasutavad meelsasti moodsat tehnikat ja elektroonikat. Neil võib olla erilisi kunsti- ja muusikaandeid.
Neptuun asus Sõnnis viimati ca 1875–88 sündinuil. See põlvkond kasutas materiaalsust idealistlikel eesmärkidel ja ka vastupidi: unistustele püüti leida praktilist rakendust.
Pluuto asus Sõnnis viimati ca 1852–1884. See aeg tähistas suure majandusliku ekspansiooni perioodi. Sel ajastul sündis väga otsusekindel põlvkond, kes oskas ümber käia materiaalsete ressurssidega ja panna ümbrust enda kasuks tööle. Ülitugeva omanditundega inimesed, kes võisid olla liigagi materiaalsusele orienteeritud.
Traditsioonilised vastavused
thumb|Sõnn thumb|175px|Smaragd on üks Sõnni sünnikivi
Johannes Knieper
Johannes Knieper (1. detsember 1614 Tallinn – 18. märts 1673 Järva-Peetri) oli Eesti vaimulik.
Ta õppis juunist 1621 Tallinna linnakoolis, oli üks esimesi Tallinna gümnaasiumis õppijaid, aastast 1636 õppis ta Danzigi gümnaasiumis. Ta õppis paljudes ülikoolides: 18. juulil 1637 immatrikuleerus ta Uppsala Ülikooli Tallinna linna stipendiaadina, 10. septembril 1638 Kopenhaageni Ülikooli, mais 1639 Rostocki Ülikooli ja 17. augustil 1639 Leideni Ülikooli. Oli paar kuud Taanis koduõpetaja, siis kutsuti suvel 1640 Tallinna gümnaasiumi professoriks, oli kohal veel 20. septembril 1640. Ordineeriti 15. detsembril 1641 õpetajaks.
Oli aastatel 1642–1673 (kutsuti 26. novembril 1641, ametis 6. jaanuarist 1642) Järva-Peetri Püha Peetruse koguduse õpetaja. Järva praostkonna praost oli aastatel 1667–1673. Ta suri aastal 1673 Järva-Peetris, kuid maeti 26. märtsil 1673 Tallinna Niguliste kirikusse.
Isiklikku
Tema tütre Gertrutha nii esimene mees Stephan Knieper, kui ka teine mees Thomas Knieper olid Jõhvi Mihkli koguduse õpetajad. Tema tütrepoeg Carl Philipp Knieper oli Vaivara koguduse õpetaja, teine tütrepoeg Paul Johann Knieper oli Jõhvi ja Iisaku koguduse õpetaja.
Heartbeat (Enrique Iglesiase laul)
"Heartbeat" on Hispaania laulja Enrique Iglesiase ja Ameerika laulja Nicole Scherzingeri esitatud ballaad. Laulu autorid on Iglesias, Jamie Scott ja Mark Taylor.
"Heartbeat" oli Iglesiase üheksanda stuudioalbumi "Euphoria" (2010) kolmas singel ja anti välja remiksina ka Scherzingeri debüütstuudioalbumil "Killer Love" (2011).
"Heartbeat" on saadaval allalaaditava muusikafaili, singli ja muusikavideona.
Kotorów
Kotorów on küla Poolas Lublini vojevoodkonnas Hrubieszówi maakonnas Werbkowice vallas. Kotorów asub Werbkowicest ligi 5 km ja Hrubieszówist umbes 15 km kagus, Ukraina piirist 18 km kaugusel.
Küla on tõenäoliselt rajatud 10.–13. sajandil. Ürikutes on Kotorówit esmamainitud 1394. aastal.
Sinomicrurus
Klassifikatsioon
Perekonda Sinomicrurus klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid :
Levila
Neid võib kohata Ida-, Kagu- ja Lõuna-Aasias.
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Sinomicrurus seisuga 25.03.2014.
Janis Sirelpuu
Janis Sirelpuu (sündinud 14. augustil 1977 Rakveres) on endine eesti võrkpallur ja praegune võrkpallitreener.
Political Philosophy
"Political Philosophy" on Jean Hamptoni sissejuhatav raamat poliitikafilosoofiast. See ilmus 1997. aastal Westview Pressi sarjas "Dimensions of Philosophy". Kui autor suri, oli ta käsikirja juba kirjastusele ära andnud.
Janis Sirelpuu
Ta lõpetas aastal 1995 Rakvere Gümnaasiumi.
Political Philosophy
Sissejuhatus
Poliitikafilosoofia aine on poliitilised ühiskonnad: mis need on, millised vormid on õigustatavad ja mida need peaksid tegema. Poliitikafilosoof ei püüa konkreetseid poliitilisi ühiskondi pindmiselt kirjeldada, vaid mõista riikide süvaaluseid ja eetilist õigustatust. Missugune peab ühiskond olema, et olla poliitiline ühiskond? Kuidas poliitilised ühiskonnad tekivad? Miks peaks neid pidama moraalselt legitiimseteks? Kuidas eristada head poliitilist ühiskonda halvast? Kuidas on inimesed neis ühiskondades omavahel seotud? Võimalike vastuste sõnastamiseks peab poliitikafilosoof tegelema nii mõisteanalüüsi kui ka moraaliteooriaga. Paljud, kuigi mitte kõik vastused on ikka veel vaidluse all.
Janis Sirelpuu
Ta oli aastatel 2013–2022 TalTechi võrkpallimeeskonna peatreener; alates hooajast 2022/23 juhendab ta TalTechi võrkpallinaiskonda.
Uiguurikeelne Vikipeedia
Uiguurikeelne Vikipeedia sai alguse 2012. aasta juunis.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult. keeleversioon.
Political Philosophy
Jumaliku autoriteedi teooria
Jumaliku autoriteedi teooria järgi on valitsejal legitiimne autoriteet inimesi valitseda siis ja ainult siis, kui see autoriteet kuidagi tuleb Jumala autoriteedist inimese üle, mida peetakse kaheldamatuks. Kas Jumala autoriteet tuleb tema võimsusest või tema headusest? Või on see kuidagi fundamentaalne ning Jumalale loomupärane?
Ideel, et valitseja autoriteet tuleneb Jumala autoriteedist, on olnud kolm põhilist vormi. Esiteks, valitseja ongi Jumal inimese kujul. Teiseks, valitseja on Jumalaga kuidagi seotud või tal on mingi jumalik staatus (näiteks Vana-Egiptuses jumala ja kuningliku ema poeg, Sumeris jumalanna abikaasa, mõlemal maal sageli jumaliku piimaga toidetud). Kolmandaks, Jumal on valitsejale autoriteedi andnud. Seda jumalike õiguste teooriat pooldas näiteks Robert Filmer, kelle järgi Euroopa monarhid on pärinud Jumala antud poliitilise autoriteedi Aadamalt. (Üldisemalt on ka vanema autoriteet lapse üle ja mehe autoriteet naise üle pärilik.) Kõige ilmsem raskus oli see, et kõik Euroopa monarhid olid usurpaatorite järeltulijad. Seda sai õigustada ainult sellega, et Jumal mõnikord otseselt sekkub ning võtab pärijalt võimu ära ja annab selle usurpaatorile. Mõned kuningad väitsid (James I), et Jumal autoriseerib iga valitseja otseselt. Tundub, et kui võim saadakse Jumalalt, siis saab pretendeerida õigusele valitseda nagu väike jumal. Monarhid peavad küll hoolitsema oma alluvate heaolu eest nagu isa (Jumal on ju rahvaste isa), kuid nende autoriteet on absoluutne. Inimesed on nende orjad, kel pole vabadust valitsejat ega valitsemisvormi valida. Tänapäeval on see teooria peaaegu täielikult poolehoiu kaotanud. Esiteks, jumalikku autoriteeti ei saa tõestada. Võidakse küll öelda, et tõestuseks on võimule saamise fakt, siis võidakse vastu väita, et poliitilise autoriteedi annab võim, mitte poliitiline toetus. Pealegi on mõeldav, et võimule ei saanud mitte Jumala väljavalitu, vaid keegi teine. Seetõttu ei ole otsustamisel selle üle, kellel on poliitiline autoriteet, jumaliku autoriteedi teoorial tähtsust. Teiseks, jumaliku autoriteedi teooria viinud mõned valitsejad mõttele, et nende võim on ulatuse ja sisu poolest piiramatu. Selline arusaam jätab võimaluse võimu kuritarvitamise õigustamiseks.
Loomupärane alluvus
Paljud leiavad, et neil on õigus valitseda loomi, keda nad "omavad". Enamik inimesi ei omista kariloomadele õigust sõltumatusele ega sõnaõigust perekonna või talu asjades. Nad peavad enesestmõistetavaks, et loomad ei ole nendega võrdsed. Ühe teooria järgi on inimesed loomade hoidjad, teise järgi on nad loomade peremehed, milleks annab õiguse nende üleolek. Loomade väiksem mõtlemisvõime võimaldab ja lubab inimestel nende üle valitseda (ja vähemalt mõnikord) neid oma moraalselt lubatud huvides (näiteks selts, toit) kasutada. Seejuures on inimestel küll moraalsed kohustused loomade vastu, näiteks mitte neid asjatult piinata. See on näide usust "loomupärasesse alluvusse", teooriast, mille järgi mõnedel olenditel on niisugune loomus, et nad vaistlikult alluvad (ja peaksidki alluma) neile, kelle loomus sobib nende üle valitsemiseks. Seda vaadet väljendab juba 8. psalm. Kas aga saab olla loomupärast valitsemist inimeste seas? Ajaloos on seda üldiselt eeldatud. Seda nimetab Hampton poliitilise autoriteedi loomupärase alluvuse teooriaks. Sellega on õigustatud nii orjandust, rassismi kui ka naiste allutatust. Mõnikord lubatakse alaväärse omamist, mõnikord eestkostet. Aga esiteks, kas inimesed ikka on nii ebavõrdsed, et selle tagajärjel ühed teisi valitsevad? Ja teiseks, miks loomupärane üleolek annab õiguse valitseda ja mis laadi loomupärane üleolek selle annab? Üks vastus oleks see, et selle õiguse annab loodus ise, nagu emamesilasele õiguse valitseda töömesilaste üle. Aga ei saa väita, nagu alluvad ei saaks ise valitsema hakata, sest nii ju ühtelugu juhtub. Siis saab seda vastust kaitsta väitega, et tegu on loomuvastaste kõrvalekalletega, mis ei saa kuigi kaua kesta. Ent sel juhul omistatakse loodusele normatiivsus, mida tänapäeva teaduslik maailmapilt ei toeta. Siiski kasutavad seda argumenti need, kes ütlevad, et mõned järglaste saamise viisid ja mõned seksuaalpraktikad on loomuvastased, ning sellele toetub ka inimeste loomupärase võrdsuse idee, kui see tähendab, et me oleme võrdsed looduse moraaliprintsiipide jõul. Teine vastus on teadusliku maailmapildiga paremini kooskõlas: alaväärne peaks üleolevale alluma parajasti siis, kui alaväärsus on seda laadi, et üleolevale allumine on lõppkokkuvõttes alaväärse huvides või selle kogukonna huvides, kuhu ta kuulub. Niisugune alaväärsus võiks olla näiteks halvem mõtlemisvõime. See on "konsekventsialistlik" argument loomupärase alluvuse kasuks.
Sellise seletuse pakub Aristoteles "Poliitikas". Loomupärasel domineerimisel on Aristotelese järgi kaks vormi: loomupäraste isandate domineerimine loomupäraste orjade üle ja meeste domineerimine naiste üle. Nii loomupärased orjad kui ka naised on halvema mõtlemisvõimega. Loomupärasel orjal on nii palju mõistust, et käsku täita, kuid mitte nii palju mõistust, et endale või teistele käske anda. Aristoteles väidab, et niisugune domineerimine ei ole mitte ainult vältimatu, vaid ka nii isandale kui ka orjale hea. Isand saab "elusa tööriista". Hiljem on öeldud, et orjapidamine teeb isanda õilsamaks, kohusetundlikumaks, lihvitumaks. Kuigi see väide kõlab absurdsena, tahtsid orjanduse pooldajad seda uskuda. Aristoteles ütleb, et ori vajab isandat sellepärast, et tal ei jätku mõistust omaenese eluplaani koostamiseks. Osaledes isanda elukavades, saab ta osaleda projektides, milles ta iseenda mõistusest turvaliselt ja tõhusalt osaleda ei saaks. Ori hakkab end nägema isanda laiendusena, kes saab kasu, kui isanda asjad hästi edenevad. Sellepärast on tal põhjust isanda plaane kohusetundlikult edendada. Aristoteles ütleb, et loomupärased orjad otsivad aktiivselt alluvust selle heade tagajärgede pärast, kui miski teda ei takista. Orjanduse pooldajad USA-s väitsid, et Ameerika orjandus parandab ka orja iseloomu, tsiviliseerides teda, pöörates teda kristlusse ning pakkudes talle piiranguid, mis hoiavad teda moraalsel teel. Need arvamused tunduvad fantastilised. Ent ei Aristoteles ega orjanduse pooldajad Ameerikas ei ütle, et kui konkreetsel juhtumil need head tagajärjed jäävad olemata, siis ori võib mässu tõsta. Kui kogu orjanduse praktikat legitimeerivad üldised head tagajärjed, siis isegi kui mõned isandad ei valitse oma orje hästi, ei kaota nad õigust neid valitseda. Ateenas ja Ameerika lõunaosariikides kaitsti orjandust muidugi ka sellepärast, et see oli nende majandusele vajalik, aga orjanduse pooldajad väitsid, et orjandus on ka üldiselt õiglane, sest see (tavaliselt, kuigi mitte alati) vastab hästi väga erinevat laadi inimeste vajadustele. Aristoteles ütleb, et loomupärane alluvus on kogukonnale hea, sest kui orjad võtaks loomuvastaselt isanda rolli, tooks see häda. 2. raamatus vaatleb ta neid riike, mis julgustasid alaväärseid valitsema, ja teeb ülevaate selle halbadest tagajärgedest. Kõige rohkem kannatavad need, ekslikult arvasid, et nad suudavad valitseda.
Naistel, kes pole loomupärased orjad, on küll täielik mõistus, kuid see pole "tõhus". Kommentaatorite arvates peab ta silmas seda, et tunded ei lase nende mõistusel valitseda. Sellepärast peavad neid valitsema need, kellel mõistus pidevalt valitseb. See tagab nende turvalisuse. Naised on nagu lapsed. On olnud suhteliselt vaieldamatu, et vanematel on laste üle autoriteet, sest nood ei suuda end täielikult mõistusega valitseda, sest neil pole järelduste tegemiseks vajalikku kogemust või nad ei ole igasuguste arutluste jaoks intellektuaalselt küpsed või tunded saavad neist kergesti võitu. Hiljem on naiste allutatuse põhjusena sageli nimetatud naiste võimule saamise väidetavaid halbu tagajärgi, kuigi sageli on peale ebatõhusa mõtlemisvõime rõhutatud teisi naiste väidetavaid nõrkusi (näiteks argus, kalduvus paanikasse sattuda, vastumeelsus avalikkuses osaleda, agressiivsuse puudus). John Knox väitis, et naise valitsemine riigis on loomuvastane ja Jumala tahte vastane ning õigluse õõnestamine. Asi ei ole mitte niivõrd nende mõistuse võimetes kui heaks valitsemiseks hädavajalike vooruste puudumises: nad on loomu poolest nõrgad, kannatamatud ja rumalad ning kogemus kinnitab, et nad on muutlikud, julmad ning nõuandmise ja valitsemise vaimuta. Jean-Jacques Rousseau leidis, et naiste ideaalne kasvatus paneb nad rõõmsalt alluma meestele, mis on pahelise loomuse tõttu neile kohane.
Kuigi tänapäeval on vähe neid, kes arvavad, et mõned inimesed on loomupäraselt orjad, leidub palju neid, kes arvavad, et ühed inimrühmad peaksid teisi (näiteks mehed naisi või valged mustanahalisi) valitsema, sest need teised ei suuda end ise valitseda.
Autoriteet Hüvelt
Platonilt pärineb perfektsionistlik poliitilise autoriteedi teooria. See on erijuht üldisest väitest, et ühel inimesel on mingis valdkonnas teise üle autoriteet siis ja ainult siis, kui tal on selles vallas suuremad teadmised või asjatundmine. Sellel põhinevad lapsevanema, õpetaja ja õpetlase autoriteet. Perfektsionisti järgi saab valitseja autoriteeti õigustada ja see saab üldse olemas olla ainult juhul, kui tal on erilist laadi suuremad teadmised. Mis laadi teadmised need oleks? Platoni järgi oskab see, kes valitseb autoriteediga, teha kogukonda õnnelikuks, rakendades igas asjas õiglust. Poliitiline autoriteet tuleb Hüvelt eneselt, poliitiline autoriteet ainult vahendab Hüve tekitatud autoriteeti. "Riigis" väidab Platon, et inimene koosneb mõistuslikust, emotsionaalsest ja himulisest osast. Kuigi õnneliku elu jaoks on kõik need vajalikud ja väärtuslikud, peab mõistuslik osa teiste osade üle valitsema, muidu hakkab inimene tegema valesid asju valesti. Himuline osa võib olla metsik ja seadusetu ja emotsionaalne osa võib tekitada ohjeldamatuid viha- ja vägivallasööste. Õigesti arenenud mõistuslik osa saab mõlemat ohjeldada. Ta saab seda teha õigesti, sest tal on ligipääs Hüvele, mille poole Platoni järgi kõik oma elus püüdlevad ja mida nad järgivad. Õiglane teab tõde ja valitseb end mõistuse abil Hüve ettekirjutuste järgi.
Leonid Passetšnik
Leonid Passetšnik (sündinud 15. märtsil 1970 Vorošilovgradis), hüüdnimi Magadan, oli alates 24. novembrist 2017 sõjalis-poliitilise rühmituse Luhanski Rahvavabariik juhi kohusetäitja ja on alates 21. novembrist 2018 rühmituse juht ning täidab ka rühmituse riikliku julgeoleku ministri kohuseid.
6. detsembril 2021 andis partei Ühtne Venemaa esimees Dmitri Medvedev partei aastakoosolekul Moskvas Leonid Passetšnikile ja Deniss Pušilinile üle üle partei liikmepileti.
Elukäik ja tegevus
Tema isa töötas 26 aastat SORVVOs. 1975. aastal kolis perekond Magadani, kus isa oli seotud kullakaevandustega. Lõpetas Donetski sõjalis-poliitilise kolledži ja töötas 1993. aastast Ukraina julgeolekuteenistuses SBU. Töötas Luhanski oblasti Ukraina julgeolekuteenistuses salakaubaveooperatsioonidega võitleva üksuse juhina ja 2010-2014 SBU Stahhanovi rajoonidevahelise osakonna juhataja.
2014. aastal asus ta venemeelsete võitlejate poolele, saades 9. oktoobril 2014 isehakanud Luganski Rahvavabariigi (LPR) riikliku julgeoleku ministriks.
22. novembril 2017 nimetas Luhanski Rahvavabariigi Rahvanõukogu ta Rahvavabariigi juhi kohusetäitjaks.
6. detsembril 2021 sai Passetšnik Venemaa valitseva partei Ühtne Venemaa liikmeks. Ühtse Venemaa esimees Dmitri Medvedev andis talle isiklikult parteipileti Moskvas partei aastakongressil.
27. märtsil 2022 ütles Passetšnik, et Luhanski Rahvavabariik võib lähitulevikus korraldada referendumi Venemaaga ühinemise teemal.
Ararat (brändi)
Ararat (ka ArArAt) on Armeenia brändi. Traditsioonilise meetodi järgi tehakse seda Armeenia valgetest viinamarjadest (sordid "Rkaziteli", "Mskhali", "Garan Dmak", "Kangu" ja "Voskehat") ning allikaveest. Brändi kangus võib varieeruda.
Ararati tootja alates 1887. aastast on Jerevani konjakitehas (Yerevani Konyaki Gortsaran), mis kuulub tänapäeval Prantsuse kontserni Pernod Ricard. Nendele brändidele iseloomulik aroom ja mitmekülgne maitsebukett on Jerevani kompaniile mitmetel väljapanekutel ja maitseproovidel rahvusvahelist tunnustust ja edu toonud.
Ararati brändi pole populaarne mitte ainult Armeenias, vaid ka paljudes teistes endistes Nõukogude Liidu vabariikides, peamiselt Venemaal (kus seda tuntakse Armjanski konjak'i nime all), Gruusias, Ukrainas ja Valgevenes. Endistes sotsialismimaades, kus kõneldakse vene keelt, on nimetatud seda brändit konjakiks, sest 1900. aastal võitis see Pariisis grand prix auhinna ja Jerevani kompanii olevat prantslastele nii suurt muljet avaldanud, et nad lubasid seda seaduslikult konjakiks nimetama hakata.
Vanuselist
Ararati brändil on võrreldes teiste maade alkoholitootjatega pisut teistsugune aastakäikude pudelitele märkimise viis.
Näiteks 3 aastat tammevaatides seisnud brändi märgitakse pudelil kolme tärniga. Sellist tärnidega süsteemi kasutatakse kuni 6 aasta vanuse brändi pudelitel, edasi muutuvad märgistused vastavalt aastakäigule:
Erinevates maades võib kehtida ka erisugune brändipudelite märgisüsteem.
Polüüp
pisi|Koralli polüüp Polüüp on üks kahest ainuõõssete esinemisvormist või põlvkonnast meduusi kõrval.
Ararat (brändi)
Legendid ja kuulsused
Ühe kindlalt dokumenteerimata anekdootliku loo järgi olevat Jossif Stalin pakkunud Jalta konverentsil Winston Churchillile Armeenia brändit "Dvin", millest Churchill olevat niivõrd vaimustusse sattunud, et palunud igal aastal seda endale saatma hakata. Kui saadetud brändi maitse olnud natuke teistsugune, olevat Churchill saatnud selle kaebusega Stalinile tagasi. Seepeale saadeti uus, kuid mis juhtus brändivabriku direktoriga, seda ei tea keegi.
Polüüp
Polüübi keha on tavaliselt tünjas ja selle ülemises otsas on kombitsatest ümbritsetud suu. Polüübid pole liikuvad, sageli on nad substraadile kinnitunud ja moodustavad kolooniaid. Meduusid seevastu on ujuvad üksikorganismid.
Kahe esinemisvormi omamine muudab ainuõõssed väga vormirikkaks ja mitmekesiseks loomarühmaks, kuigi nende organism on lihtsa ehitusega ja siseehitus ühtse plaaniga.
Ararat (brändi)
Legendid ja kuulsused
Venemaa presidendi Vladimir Putini ja Suurbritannia peaministri David Cameroni kohtumisel Sotšis Putini isiklikus villas 2013. aastal kinkis Putin Cameronile pudeli Armeenia brändit, et meenutada sedasama 1945. aasta Stalini ja Churchilli lugu.
David Carstens
David Krynauw Enslin Carstens (september 1914 Strand, praegu Lääne-Kapimaa – 6. august 1955 Johannesburg) oli Lõuna-Aafrika poksija.
Polüüp
Ainuõõssete hulgas on nii neid loomarühmi, kellel polüüpe üldse ei esine (tõivmeduusiliste selts), kui ka neid, kellel meduuse üldse ei esine (hüdraliste selts). Leidub mittekoloonialisi liike, kelle polüübid suudavad ujuda veepinnal. Ebaputkeliste seltsi kolooniad koosnevad ujuvast polüübist ja tema külge kinnitunud medusoidsetest isenditest. Hüüvetupeliste seltsi polüübid ei moodusta kolooniaid, vaid elavad üksikutena ja kaevuvad pinnasesse.
David Carstens
Carstens võitis poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) 1932. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks.
Polüüp
Polüüpide kolooniad võivad muutuda tohutu suurteks. Ainuõõssete hulka kuuluvad korallid, kes moodustavad korallriffe. Need koosnevad nii merepõhja kui üksteise külge kinni kasvanud polüüpidest. Sealjuures leidub ka niisuguseid koralle, kelle polüübid on võimelised edasi liikuma.
David Carstens
Elukutselisena
Carstens poksis novembrist 1932 kuni veebruarini 1939 elukutselisena. Ta osales kokku 25 kohtumisel, millest võitis 11 (neist 7 nokaudiga) ja kaotas 12 (neist 6 nokaudiga) kohtumist ning 2 kohtumist jäi viiki.
Polüüp
Viited
Thủy tức
Jaunzemi
Jaunzemi on küla (vidējciems) Lätis Alūksne piirkonnas, Ilzene valla halduskeskus. Küla asub piirkonna keskusest Alūksnest 28 ja Riiast 182 kilomeetri kaugusel merepinnast 190 meetri kõrgusel.
Aastal 2017 oli külas 130 elanikku, aastal 2019 aga 124 elanikku.
Okana järv
Okana järv (valgevene keeles Возера Окана, vene keeles Окана) on järv Valgevenes Viciebski oblastis Lepieli rajoonis. Järv asub merepinnast 154,3 meetri kõrgusel, asudes Biarezina biosfäärikaitseala territooriumil. Okana järve valgala on 46,77 km².
Kaldajoone pikkus on 8,3 kilomeetrit. Järve kaldad on liivased või turbased, kohati asub järve kaldal õõtsik. Järve ümber on turbane lamm laiusega 700 meetrit. Järve põhi on tasane ja kaetud sapropeeliga.
Okana on eutroofne järv. Veetaimestik kasvab kuni 2 meetri sügavuses vees, ulatudes kaldast 200 meetri kaugusele. Veevahetus on aeglane.
Tähtsamad kalad Okana järves on roosärg, ahven, haug, linask, luts, latikas, nurg ja särg.
Illusion
"Illusion" on eesti helilooja Erkki-Sven Tüüri 1993. aastal loodud muusikateos; ühtlasi üks kolmest loost (teised kaks on "Action" ja "Passion") tsüklis "Action.Passion.Illusion". Muusikateose pikkus on 4 minutit. Teose kandis esimest korda ette 25. oktoobril 1993 Tallinna Kammerorkester (dirigent Tõnu Kaljuste).
Bretooni keel
pisi|Bretooni keele kõnelejate osakaal Bretagne'is pisi|Kakskeelsed viidad Quimperis. Bretooni keel (bretooni keeles brezhoneg) on keldi keelerühma briti alarühma kuuluv keel. Ta on p-keldi keel. Tema lähemad sugulaskeeled on korni ja kõmri keel.
Bretooni keelt kõneldakse põhiliselt Bretagne'is, kus seda kõneleb umbes 200 000 inimest. Kõnelejate arv on alates 1950. aastatest, mil neid oli umbes 1,2 miljonit, pidevalt vähenenud. Tänapäeval räägivad seda peamiselt vanemad inimesed.
Bretooni keel jaguneb tänapäeval neljaks murdeks: Leoneg, Tregerieg, Gwenedeg ja Kerneveg.
Bretooni keel kujunes varakeskajal Suurbritanniast põgenenud keltide keelest.
Klinefelteri sündroom
pisi Klinefelteri sündroom on kaasasündinud geneetiliselt ehk pärilikkuse infoga määratud poisslastel esinev haigus, mis avaldub vaimse alaarengu ja naiseliku kehaehitusena.
Klinefelteri sündroom on meestel üks sagedasemaid kromosomaalseid häireid, mida esineb umbes ühel 500–1000 mehe hulgast. Sündroomi põhjuseks on üks lisa-X-kromosoom (ehk sellisel isikul on tavalise XY-kromosoomipaari asemel XXY). Sündroom on nimetatud Harry Klinfelteri järgi, kes kirjeldas haigust iseloomustavaid sümptomeid. Esimene sellise kromosoomistikuga isiku tuvastas 1959. aastal Suurbritannia teadlane Patricia A. Jacobs.
Kaja Komissarov
Kaja Komissarov (kuni 1985 Kaja Paljasmaa; sündinud 6. septembril 1969 Tallinnas) on Eesti ujuja ja õpetaja.
Lõpetas 1988 TSIK-i ja 1997 eesti filoloogina TPÜ.
Sportlasena
Ta alustas sportimist 1977 Kalevi ujumiskoolis. Tema treenerid olid Elvira Mikk ja Riho Aljand.
Ta tuli üheksa korda suvistel (1986–1989) ja viis korda talvistel meistrivõistlustel (1987–1989) vaba- ja teateujumises Eesti NSV meistriks. Kuulus 1986–1989 Eesti NSV koondisse.
Parimad tulemused vabaujumises: 25 m ujulas 400 m 4.26,6 (1987); 50 m ujulas 200 m 2.10,06 (1988) ja 800 m 9.14,69 (1988).
Treenerina
1989–1994 oli ta Tallinna Kalevi ujumisklubi ja 1994–2000 TOP-i ujumisklubi treener.
Õpetajana
2000. aastast on ta Rocca al Mare Kooli eesti keele, klassi- ja ujumisõpetaja ning teatriringi juhendaja.
Isiklikku
Tema ema on näitleja Luule Komissarov.
Vabariik (Venemaa haldusüksus)
Vabariik (vene республика) on haldusüksuse (föderatsiooni subjekti) tüüp Venemaal.
650px|keskel
Límnose piirkonnaüksus
Límnose piirkonnaüksus (kreeka keeles Περιφερειακή ενότητα Φλώρινας) on Kreeka piirkonnaüksus Põhja-Egeuse piirkonna põhjaosas.
Piirkonnaüksuse halduskeskus on Mýrina.
Haldusjaotus
pisi|150px|left|Límnose piirkonnaüksuse vallad
Mahmud II
pisi|alt=Mahmut II|Mahmud II Mahmud II (osmanitürgi keeles محمود ثانى Mahmud-i sānī; محمود عدلى Mahmud-i Âdlî; türgi keeles II. Mahmud; 20. juuli 1785 – 1. juuli 1839) oli Osmanite riigi sultan aastatel 1808–1839. Ta oli Abdülhamit I ja Nakşidil Sultaana poeg.
Mahmut II tugevdas mitme reformiga keskvõimu. Kaotas 1826. aastal janitšaride korpuse ja 1834 sõjaväelääni. Euroopapärastas haldust ja hariduskorraldust. Tema reforme valmistasid ette tanzimatti, kuid ei suutnud pidurdada Türgi välispoliitilist nõrgenemist: Vene-Türgi sõjas (1828–1829) sai Türgi lüüa Venemaa keisririigilt, 1831–1833 ja 1839. aastal sai Türgi lüüa Egiptuse asevalitsejalt Muḩammad ‘Alīlt ning 1838. aastal tehti mööndusi Prantsusmaale ja Suurbritanniale.
Juri Žilin
Juri Žilin (venepäraselt Юрий Жилин; sündinud 2. aprillil 1962) on Eesti näitleja.
Haridus
Ta lõpetas 1984. aastal Vladivostokis Kaug-Ida Pedagoogilise Kunstide Instituudi teatriosakonna.
Töökäik
Ta on töötanud alates 1998. aastast näitlejana Tallinnas Vene Teatris.
Ta on mänginud ka mitmes Eesti teleseriaalis ja mängufilmis.
Passion (Tüür)
"Passion" on eesti helilooja Erkki-Sven Tüüri 1993. aastal loodud muusikateos; ühtlasi üks kolmest palast (teised kaks on "Action" ja "Illusion") tsüklis "Action. Passion. Illusion". Muusikateose pikkus on 7 minutit.
Teose kandis esimest korda ette 25. oktoobril 1993 Tallinna Kammerorkester (dirigent Tõnu Kaljuste).
2005. aasta Euroopa meistrivõistlused korvpallis
2005. aasta Euroopa meistrivõistlused korvpallis (ametliku nimega EuroBasket 2005) olid 34. Euroopa meistrivõistlused korvpallis, mis toimusid 16.–25. septembrini Serbia ja Montenegros.
Turniiri võitis Kreeka, kes alistas finaalis Saksamaa 78 : 62.
Mängude toimumispaigad
Mängud toimusid neljas linnas (kokku viiel areenil): alagrupimängud toimusid Vršacis, Podgoricas, Belgradis ja Novi Sadis ning kõik edasised mängud Belgradis.
D-grupp
Treener: Panagiotis Giannakis
Hero (telekanal)
pisi|Logo Hero on Soome tasuta telekanal. See näitab peamiselt filme ja sarju.
Telekanal alustas tegevust 10. novembril 2014.
Selle omanik on Sanoma Media (endine Nelonen Media).
Käsper
Käsper on eesti perekonnanimi.
Hero (telekanal)
Tütarkanalid: Nelonen. Jim. Liv.
Wallenhorst
Valla pindala on 47,18 km². 31. detsembril 2017 elas seal 22 981 inimest. Vald asub Wieheni mägedes, umbes 10 km Osnabrückist põhjas.
pisi|tühi|Johannese kirik Rulles
Mess (ansambel)
Mess on aastatel 1974–1976 tegutsenud progressiivrokki viljelev Eesti ansambel .
Ansambli koosseisus olid Sven Grünberg (klahvpillid), Elmu Värk (kitarr), Mati Timmermann (basskitarr), Andrus Vaht (löökriistad) ja Ivar Sipra (löökriistad).
Eesti Teatri Festival
SA Eesti Teatri Festival on Eesti sihtasutus, mis lavastab ja esitab teatri- ja tantsuetendusi, korraldab teatrifestivale. Sihtasutuse juht on alates 1. detsembrist 2019 Hedi-Liis Toome.
Eesti Teatri Festival tegutseb alates 1996 ja sihtasutusena alates 2004.
Sihtasutuse korraldatud festivale:
Burkina Faso jalgpallikoondis
Burkina Faso jalgpallikoondis on Burkina Faso rahvuskoondis jalgpallis.
Krimmitatarikeelne Vikipeedia
pisi|Logo Krimmitatarikeelne Vikipeedia (krimmitatari keeles Qırımtatarca Vikipediya) on Vikipeedia krimmitatarikeelne versioon.
Krimmitatarikeelne Vikipeedia sai alguse 12. jaanuaril 2008.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult. keeleversioon, ja lehekülge. Seal on registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja  administraatorit.
33% krimmitatarikeelse Vikipeedia artiklitest on bottide loodud.
Alates 2018. aasta veebruarist saab krimmitatarikeelses Vikipeedias ümber lülituda ladina tähestikult kirillitsale ja vastupidi.
Krimmitatarikeelse Vikipeedia probleemiks on kaastööliste vähesus. Enamiku püsiautorite emakeeleks ei ole krimmitatari keel.
Neuchâteli Ülikool
Ülikool on asutatud aastal 1838. Õpe toimub prantsuse keeles.
Ülikooli aadress on Avenue du 1er-Mars 26, CH-2000, Neuchâtel.
Harkivi kobarpommitamine 2022. aasta veebruaris
Rünnak
28. veebruaril 2022 tulistas Vene armee Harkivi lahingu ajal kella 10:00 paiku Grad rakette Harkivi kolme erinevasse elamupiirkonda. Hukkus üheksa tsiviilisikut. Neli inimest hukkus, kui nad lahkusid varjupaigast, et liikumiskeeldude vahel vett hankida ja poes käia; kahest vanemast ja kolmest lapsest koosnev perekond põles oma autos elusalt ära. Löögikohad olid elamud ja mänguväljak, mis paiknesid Industrialnõi ja Ševtšenkivskõi rajooni vahel. Plahvatusi linnas registreeriti kuni kella 14:23ni.
Human Rights Watch
Human Rights Watch uuris rünnakut ja jõudis järeldusele, et Vene väed kasutasid Smertši kobarlahingumoona rakette, mis ajavad õhku laiali kümneid allmoona või pomme. Rahvusvaheline leping keelab kobarlahingumoona laialdase kahju ja ohu tõttu tsiviilelanikele. Kuna nendest rünnakutest 400 meetri raadiuses ei olnud ühtegi sõjalist sihtmärki ja kuna need relvad ei vali tiheasustusaladele lastes ohvreid, oletab Human Rights Watch, et tegemist võib olla võimaliku Venemaa sõjakuriteoga.
Diabaly lahing
Võitluses hukkus üle 60 inimese.
Kaspar von Tiesenhausen
Kaspar von Tiesenhausen (ka Caspar) oli Liivimaa päritolu sõjamees (rittmeister) Rootsi teenistuses.
Vanast Tiesenhausenite suguvõsast põlvnem Kaspar sündis Fabian von Tiesenhauseni (surnud 1558) pojana.
1587. aastal sai ta Haapsalu asehalduriks.
Talle kuulusid Kiiu, Preedi (alates 1585) ja Kloostri mõis (alates 1591).
Kaspar von Tiesenhauseni ja tema abikaasa Märta on maetud Tallinna toomkirikusse, kus asub ka nende hauamonument, mille autor on Arent Passer.
Perekond
Ta abiellus 1582. aastal Uppsalas vabapreili Märta Oxenstiernaga (1549–u.1590), kes oli vabahärra Gabriel Kristiernsson Oxenstierna (suri 1585) ja Beata Trolle (suri 1591) tütar.
Hopetown
Hopetown on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Pixley ka Seme ringkonnas, Thembelihle valla halduskeskus.
Hopetown on asutatud 1850. aastal.
1867. aastal leiti Hopetowni lähedal Lõuna-Aafrika Vabariigi esimesed teemandid.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Hopetowni elanikest värvilisi 73,16%, mustanahalisi aafriklasi 18,81%, valgeid 6,90%, India või Aasia päritolu inimesi 0,67% ja teisi 0,47%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 88,11% inimesi, koosa keelt 7,16%, tsvana keelt 1,50% ja inglise keelt 1,27%.
Scolecophidia
Scolecophidia on maoliste alamseltsi kuuluv infraselts, osade autorite järgi ka ülemsugukond.
Klassifikatsioon
Scolecophidia infraselts liigitatakse viide sugukonda:
Viht
pisi|Vihad Viht on saunas vihtlemiseks kasutatav harilikult taimsest materjalist kimp.
Kõige sagedamini tehakse Eestis viht lehtedega kaseokstest, küllaltki levinud on ka tamme-, eukalüpti- (imporditud), kuuse- ja kadakaokstest tehtud vihad ja mitmesugustest rohtsetest taimedest tehtud vihad (näiteks nõgesevihad). Parima viha saab suvisel ajal vahetult enne sauna värskest materjalist tehes.
Viha valmistamiseks puuokste varumine ei ole igaüheõigus, seega võõrast metsast vihtu tegema minnes tuleks saada metsaomaniku luba. Kindlasti ei maksa oksi varuda tulevikupuudelt, sest okste lõikamine pidurdab puude kasvu ja võib põhjustada tüvepuidu kvaliteedi langust. Kaseviha valmistamisel eelistatakse arukaske (kolmnurksete või rombjate lehtedega), sest selle raod on jäigemad ning lehed püsivad tugevamini küljes. Kuid arukase puudumisel kõlbab ka sookask (ümaramate lehtetega). Harilikult kulub ühe kaseviha valmistamiseks 30–40 kaseoksa. Okste alaosast eemaldatakse lehed 10–15 cm ulatuses (käes hoitaval osal) ja oksad asetatakse kimpu nii, et lehtede heledam alakülg jääks kimbu keskosa suunas. Käepidemeosa seotakse kahest kohast. Vanasti kasutati vihaokste kokkusidumiseks sookasevitsu, kuid tänapäeval enamasti nööri, plastikust kaablisidemeid või ka traati. Kokkuseotud viha konts lõigatakse ühetasaseks, et mõne rohkem välja ulatuva tüükaga end vihtlemisel ei kriimustaks. Sobivaim aeg vihtade valmistamiseks on alates jaanipäevanädalast juuli keskpaigani, sest siis on kase lehed juba piisavalt tugevad, et ei lagune vihtlemisel kohe ära, ning on veel piisavalt tugevalt oksaraagude küljes kinni. Sügise poole tehtud vihad kipuvad vihtlemisel kergesti lehed maha poetama. Talveperioodiks tehakse vihad pigem juuli keskel, kui oksad on hoogsa kasvu lõpetanud, lehed on paksemad, kannatavad paremini kuivatamist (ei tõmbu nii kortsu) ja oksatippudes on välja arenenud järgmise aasta kasvupung. Talveperioodiks mõeldud vihad kas kuivatatakse varjulises ja hea ventilatsiooniga kohas või külmutatakse kilekotti pakituna. Kuivatatud vihta on vaja enne kasutamist vees leotada, et lehed ja oksad uuesti pehmeks läheks. Külmutatud viht sulatatakse enne kasutamist toatemperatuuril. Ka üles sulatatud ja värske viha puhul annab enne vihtlemist lühiajaline sooja (okaspuu- ja nõgesevihtade puhul natuke kauemaks ja tulisesse) vette panemine kaasa aroomide (eeterlike õlide) vallandumisele ja vihtlemisomaduste paranemisele.
Toodetakse ka kunstvihtu, mis võivad olla taimset päritolu materjalist või muust materjalist. Kunstviha ettevalmistamine ja kasutamine käivad vastavalt tootja poolt antud juhistele.
Samuel Wanjiru
pisi|Samuel Wanjiru 2007. aastal Samuel Kamau Wanjiru (10. november 1986 – 15. mai 2011) oli Keenia pikamaajooksja, kes võitis Pekingis 2008. aasta suveolümpiamängudel maratoni olümpiarekordiga 2:06.32. Ta oli esimene keenialane, kes võitis maratonis olümpiakulla. Temast sai noorim maratoni kuldmedalist alates 1932. aastast.
2011. aastal suri ta pärast kodutüli oma Nyahururus asuvas kodus, rõdult alla kukkudes.
Simoselaps
Simoselaps on maoperekond.
Klassifikatsioon
Perekonda Simoselaps klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid :
Levila
Neid võib kohata Austraalias.
Feliks Vakk
Feliks Vakk (2. juuni 1930 Tallinn – 11. märts 1987 Ravila) oli eesti keeleteadlane ja filoloogiakandidaat.
Haridus
Feliks Vakk lõpetas 1955 Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia, loogika ja psühholoogia ning 1959 saksa filoloogia erialal.
Töökohad
Feliks Vakk töötas 1963–1986 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituudi leksikoloogiasektoris.