cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Poljudje
Poljudje mõiste ja ajalugu
Teisalt ei pea B. Rõbakov kohaseks seostada Igori ja Sveneldi vahelise kokkuleppe saavutamist ja suurvürsti surma, kuna suurvürst oli varjaagidest sõjameeste üksust kasutanud vaid oma sõjaväe ajutise täiendusena, seoses laialdaste sõjakäikudega. Igor vaid jagas drevljaanidelt ja uulitšitelt saadava poljudje kogumise õiguse Sveneldi ja tema sõdalastega ning seetõttu lisas tunduvalt nende hõimude sundkoormisi, mis kutsus esile mässu. 940. aastal Igor murdis selle vastuhaku ja loovutas samas kokkuröövitud poljudje preemiaks teda toetanud Sveneldile. Teenete ja edusammude eest lahingutes kreeklaste vastu 942. aastal premeeris Igor veel kord Sveneldit poljudjega, mis nüüd oli äratanud Kiievi družinnikute meelepaha ja nurinat. Pärast lepingu sõlmimist 944. aastal ja rahu saabumist, ei olnud Igoril enam vajadust Sveneldit koos meestega ülal pidada ning seepärast läks ta ise poljudje kogumisretkele. Üksnes suurvürsti tapmisviis võiks paika pidada, kuivõrd seda on kirjeldanud aastatel 950 – u 1000 elanud Bütsantsi kirjanik Leon Diakon, kuigi temagi kirjutises rebisid germaanlased Igori kaheks osaks.
Pärast kättemaksu drevljaanidele korraldas Igori lesk vürstinna Olga haldus- ja maksureformi, millega Kiievi-Venes fikseeriti poljudje suurus, viidi sisse andami normid ehk urok ' id (ru: уроки (дань)) ja muudeti andami kogumise korda alates 947. aastast. Ta laskis kindlaks määrata maksude kogumise tähtpäevad, perioodid ja paigad ehk pogostid (ru: погосты), mis aegamööda arenesid kaubanduskeskusteks pühakodadega. Andamit kogusid spetsiaalselt selleks määratud vürsti ametnikud, tiuun ' id (ru: тиуны). Esimeste maksunormide ja sihipärasema kontrolli sätestamisega alandas Olga tulumaksumäära ning pani aluse tulumaksu seadustikule. Andami selline "kohaletoomise" kord (ru: "повоз") ei kaotanud veel poljudjet täielikult. Samuti sätestati esialgne natuuras maksmise kord rahalise hüvitisega maksuviisiks, vabastades isanda niimoodi tarvidusest talupoegade toodangut turustada. Valitseva naturaalmajanduse muutumine kaubalis-rahaliseks tõi omakorda kaasa linnade tekkimise ühes turgudega, kus avanes võimalus toodangut maha müüa. Sel viisil asendus idaslaavi hõimudelt ebaregulaarne andami kogumise viis enam-vähem regulaarse maksuga ning lõppesid vürsti ja tema družiina toitmine ja kostitamine, mis kergendas elanikkonna elu.
Varakeskaegses Euroopas
Ajalooteaduste kandidaat J. Kobištšanov oma artiklis "Poljudje" (ru: "Полюдье") on kirjutanud sellest varakeskaegsest andamikogumisest Euroopas, kus poljudje eksisteeris lääne- ja lõunaslaaviriikides, samuti muinasgermaanide maadel. VI sajandil frangid eesotsas Merovingide dünastia kuningatega käisid poljudjet kogumas anastatud Gallias. Anglosaksi kuningriigid ja ühinenud Inglismaa kuningriigi poljudje kandis nimetust feorm, samuti gefol. Oma valdustes ringi sõitev kuningas koos õukonna ja kaitseväega said leiba, õlut, suuremaid ja väiksemaid kariloomi, mett ja mesilasvaha, karusnahku, käsitöötooteid. Täpsemad kirjeldused leiduvad VIII–X sajandi Inglismaa kuninglikes dokumentides. Samuti Rootsi, Norra ja Taani kuningad saatkondadega sõitsid mööda oma määramispiirkonda ja valdusi, võttes osa pidudest, mida neile korraldasid kohalikud valitsejad ja kogukonna liikmed. Vürstinna Olga eeskujul nad oma teekonnal andsid langetada metsa ja ehitada uusi majapidamisi lootes kasvavalt elanikkonnalt maksukogumisega rikastuda. Tuntud "Heimskringla" jutustab, kuidas ennevanasti norra kuningad korra kolme aasta jooksul käisid 60–70-liikmelise saatjaskonnaga reisil Upplandis. Hiljem need veizla (gafol) ringreisid muutusid iga-aastasteks ja saatjaskond suurenes, millega kohalikul elanikkonnal pidi nõustuda. Rootsi kuningad Kiievi Olga eeskujul langetasid metsi, rajasid majapidamisi ja asutasid need alluvatega. Poljudje oli tuntud samuti Šotimaal ja konservatiivsel Iirimaal see oli kestnud vägagi kaua. Islandi "Ljósvetningasaga" jutustab, kuidas "kogukonna juht ja preester Gudmund Tugev jumalate kombel sõitis ringi kolmekümne mehe saatkonnas samavõrra hobuste seljas ja ööbis mitmes kohas seitse ööd". Ta käis igaühe juures kogukonnas ja hiljem jutustuses selgub, et seitse ööd oli kogukondlastele tähendanud liialt pikaaegset kostitamist, sest mitmed jäid nälga nägema. Seepärast ühel talvel kogukondlased saatsid omalt poolt "kolmkümmend meest ja nende hobused külla Gudmundi juurde Madruvellirisse, kus nad sõid ja jõid nii palju, et Gudmund oli sunnitud ostma moona meestele ja hobustele. Järgmisel kevadel reisis Gudmund põhja vaid 9-liikmelise saatjaskonnaga ja ööbis vaid 2 ööd seal, kus enne 7 ööd oli olnud". Euroopa teises otsas, Pürenee poolsaare nendes osades, mis ei kuulunud umaijaadide araabiaimpeeriumi koosseisu, varafeodalismi sünnikoldeid oli kinnitamas poljudje. Selgusetuks jääb, kas seda enam rakendati roomaimpeeriumi järgsel perioodil Gallias, Britannias, Serbias. Karolingide keisririigi X sajandi imperaatoridki tegid igal aastal ringi ümber oma valdusi, Prantsusmaalt Saksa kaudu Lausitzi ja Poola piirini.
Keskaegne Aasia ja Aafrika
Kagu-Aasias oli oma variant poljudjest, mis oli kasutusel peamiselt Kambodža territooriumi hõlmaval hindu-budistlikus Angkori kuningriigis IX–XII sajandil. Siinses bürokraatse templihierarhia all kannatavas ühiskonnas oli säilinud poljudje, mil imperaator liikus ringi saatjaskonnaga, kuhu kuulus tuhandeid mehi ja naisi: tema naised, liignaised, teenrid ja teenijannad, sõjamehed jt. Võib oletada, et poljudje on olnud kasutusel Jaava saarel Indoneesias, sest mõnevõrra andmeid sellest jaavapäraselt tõlgendusest on säilinud üksnes kohalikus XIV sajandi poeemis. Poljudje ilminguid esines Euraasia tasandike steppides ja Euroopast Hiinani ulatuva rändrahvaste, sh mongolitega asustatud vööndis. Hiinas see säilis rituaalse jäänusena, kus imperaator oma valitsusperioodil kord viie aasta jooksul tegi valdustele ringi peale, suundudes kevadel idasse, suvel lõunasse, sügisel läände ja talvel põhja.
Poljudje lõpp
Poljudje kogumine vähenes märgatavalt juba Igori poja, Svjatoslav I valitsemisperioodil 966. aastal ja hiljem, 982. aastal, lakkas see olemast suurvürst Vladimir Püha ja tema valitsuse sissetulek. Feodalismi arenedes lakkas selline algne ja koormav tulumaksu kogumine nagu poljudje olemast. Viimane teade poljudjest on aastast 1190, mil seda koguti veel Vladimiri-Suzdali vürstiriigis vürst Vsevolod III valitsemisperioodil. Ajalooliste ürikute põhjal oli Novgorodimaal ja Smolenski vürstiriigis XII sajandil kindlas rahalises määras fikseeritud maksukohustus, mille kas vürst või tema feodaalid kokku kogusid. Leedu suurvürstiriigis kehtisid veel XV–XVI sajandil elanikkonna poolt makstavad andamid talu saagist, mida käisid sisse nõudmas asevalitsejad, saabudes ringkäigule kihelkonda. Mõningate andmete põhjal oleks poljudje justkui säilinud mingil, sh kostitamise kujul XIX sajandi keskpaigani Venemaa kaugemates kolgastes. Ajaloolasi on eriti huvitanud poljudje pikaaegne kestmine Gruusias ja Dagestanis, kus väiksemates kuning- ja vasallriikides veel XIX sajandil esines sellel detailseid ja nimelisi erinevusi, aga igal pool kaasnesid sellega suurejoonelised pidustused, mille kohta öeldi, et "ühe päevaga pühiti minema kogu aasta töö".
Eesti teedeminister
Eesti teedeminister oli Eesti minister, kes juhtis Teedeministeeriumit.
Helltaker
Helltaker on tasuta indie-, pusle- ja seiklusmäng koos kohtingu-simulaatori elementidega, mille on kujundanud Poola arendaja Łukasz Piskorz, tuntud ka kui vanripper. See ilmus 2020. aasta mais Microsoft Windowsi, macOS-i ja Linuxi jaoks ning seda kirjeldatakse kui "lühimängu viisakalt riietatud deemontüdrukutest".
Riguldi mõis
pisi|Riguldi mõisa härrastemaja
Helltaker
Mängimine
Lõpubossi tase sisaldab etapiviisilist kuulipõrgu-laadset mehaanikat koos kettidega üle ekraani. Bossiks on Põrgu Ülemprokurör Judgement.
Riguldi mõis
Riguldi mõis (saksa keeles Rickholtz) oli mõis Noarootsi kihelkonnas, nüüdse haldusjaotuse järgi jääb endine mõisasüda Läänemaale Lääne-Nigula valda.
Helltaker
Süžee
Peltsebuli jutustatud süžee keskendub mängija tegelaskujule, keda tuntakse ainult "Helltakeri" nime all. Musklis mees ärkas ühel hommikul ning otsustas suunduda põrgusse, et omandada deemonite haarem. Mängu edenedes muutub haarem üha ebafunktsionaalsemaks ning Helltaker tunnistab, et kõik, mida ta saab pakkuda, on "kohv, käigupõhised strateegiamängud ja šokolaadipannkoogid". Mängul on kaks lõppu: "Tavaline lõpp", kus Helltaker avab maja välisukse politseinikele, ja salajane "Abysstaker lõpp", kus Helltaker avab portaali, kasutades kolme tasemetest leitud kivitahvlit, millest igaühele on kirjutatud liigutuste komplekt. Enne mängu lõppu tuleb astuda pentagrammiga vaiba keskele ja liikuda kirjutiste kohaselt, see avab portaali salajase lõpuni.
Riguldi mõis
Mõisa rajas 1620. aastal Jacob de la Gardie. 18. sajandist kuni 1939. aastani oli mõis von Taubede aadlisuguvõsa omanduses. Mõisa viimane omanik enne von Taubede lahkumist Eestist 1939. aastal oli Gustav Woldemar von Taube.
Helltaker
Süžee
Vanripper on postitanud oma Twitteri kontole koomikseid, mis kanooniliselt leiavad aset enne "Epiloogi" ja mõned, mis leiavad aset pärast "Abysstaker lõppu". Tasuta lisapakett (DLC) nimega "Examtaker", mis sisaldab raskemaid etappe ja ühe koomiksiosa jätku, ilmus 2021. aastal, et tähistada mängu aastapäeva.
Riguldi mõis
Mõisahoone
Mõisa peahoone on 1820. aasta paiku ehitatud kõrge poolkelpkatusega ühekorruseline puitehitis, mida ilmestab hoone keskosas paiknev väike kolmnurkfrontoon. Mõisa peahoone, park, ait, tõllakuuri varemed, kelder, sepikoda, piirdemüürid ja kuivati on ehitismälestistena kantud kultuurimälestiste riiklikku registrisse.
Mõisa kinnistu on alates 2002. aastast Tallinna linna omanduses. Seal korraldati laagreid Tondi Põhikooli õpilastele. 2012. aastal sõlmis linn lepingu Sihtasutusega Riguldi Kodu, kes pidi kujundama mõisast erivajadustega noorte keskuse. 2019. aastal ütles Tallinna haridusamet lepingu sihtasutusega erakorraliselt üles, sest sihtasutus ei suutnud oma lepingulisi kohustusi täita. 2023. aastaks olid mõisahooned seisnud kaua tühjana ning olid halvas seisukorras. Tallinna linnavalitsus otsustas mõisakinnistu ja hooned müüki panna.
Robert Upshaw
Robert Ridjell Upshaw (sündinud 5. jaanuaril 1994 Fresnos) on USA korvpallur, kes mängis Eesti klubis BC Kalev/Cramo.
Matvei Safonov
Matvei Jevgenjevitš Safonov (vene keeles Матвей Евгеньевич Сафонов; sündinud 25. veebruaril 1999 Stavropolis) on Venemaa jalgpallur, kes mängib väravavahina Venemaa kõrgliiga klubis Krasnodar ja Venemaa jalgpallikoondises.
Krasnodariga liitus ta 2015. aastal. Krasnodari meeskonnas debüteeris ta Venemaa kõrgliigas 13. augustil 2017 mängus Permi Akmari vastu.
Venemaa jalgpallikoondises debüteeris Safonov 1. juunil 2021 sõprusmängus Poola vastu. Ta kuulub Venemaa koondisse 2020. aasta Euroopa meistrivõistlustel.
Carrolli maakond (Arkansas)
Carrolli maakond (Carroll County) on maakond Ameerika Ühendriikides Arkansase osariigis.
Maakonna halduskeskused on Berryville ja Eureka Springs.
Ajalugu
Maakond moodustati 1833. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 27 446.
Arvestusliku rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga):
Navaho keel
Navaho keel või ka navajo keel on apatši keelkonda kuuluv indiaanikeel. Keelt räägitakse Kirde-Arizonas, New Mexico loodeosas, Kagu-Utah´s ning mõneti ka Colorados.
Keele elujõulisus
Keelekõnelejate arv on 171 000, millest 7600 räägivad navaho keelt ainsa keelena ja 120 000 emakeelena. Keel on ohustatud staatuses. Seda kasutatakse jõuliselt mõnedes peredes ning koolides keelekümblusprogrammides. Ametlikult õpetatakse navaho keelt mitmetes ülikoolides. Navaho keeles on leida kirjandust ja ka uut meediat. Navaho keeles on koostatud sõnaraamatuid ja sellesse on tõlgitud aastatel 1985–2000 piibel. Kirjakeeles kasutatakse ladina tähestikku.
Arvsõnad
Navaho keeles on kasutusel kümnendsüsteem ja esimesed kümme arvsõna on:
1 – tʼááłáʼí
2 – naaki
3 – tááʼ
4 – dį́į́ʼ
5 – ashdlaʼ
6 – hastą́ą́
7 – tsostsʼid
8 – tseebíí
9 – náhástʼéí
10 – neeznáá
Keele struktuur
Navaho keel on toonikeel ja seda on hiljem raske õppida, kui ei olda sellega tuttav lapsepõlvest. Navaho keeles on kaks tooni: kõrge ja madal. Silbid on vaikimisi madalatoonilised. Pikkade häälikutega kombineerub neli võimalust: kõrge ąą ja ęę, madal aa ja ee, tõusev aá ja eé, langev áa ja ée. Pikkade vokaalide kontuurtoone peetakse kõrvuti olevate kahe täishääliku erinevateks toonideks: tõusev ‹aá› ja langev ‹áa›. Kõrge toon on tähistatud akuudiga. Madal toon on märkimata. Häälik n võib kanda nii madalat kui kõrget tooni ‹ń›.
Algul ei olnud sel keelel kirjapilti, sest näiteks esindab navaho ortograafias täht h kaht erinevat häälikut: see hääldatakse kui x ja kui h. Kui x-ile eelneb s, on see alati kirjutatud kui x ja mitte kunagi kui h, et see ei oleks ekslikult segi aetav sh-ga. Kõrisulghäälikut ei kirjutata sõnade algustesse. Gh jaoks mõlemad nii palatalisatsioon kui huultega moodustatavad häälikud on esitatud ortograafias kus see on kirjutatud kui y palataliseeritud variandis ja w huultega moodustatavas variandis. Nasaalseid häälikuid tuuakse esile ogonęk aktsendiga, sageli kutsutud ka kui "nina konks".
Kõrgete toonide ja nasaalsete häälikute kombinatsioonid on sagedased ühes ainsas häälikus: ą́.
Süntaks
Navaho keel on aglutinatiivne, polüsünteetiline. Sõnajärg navaho keeles on SOV, sõnad järjestuses: subjekt, objekt, verb.
Paljud eessõnad sulanduvad omavahel nagu fusiivsetes keeltes. Ülekaalus on tegusõnad, nimisõnu on vähem, lisanduvad abisõnad. Inglise grammatikale vastavaid omadussõnu pole. Verbid on koostatud põhisõnadest, millele lisanduvad tuletusliidetest eesliited. Igal verbil peab olema vähemalt üks eesliide. Eesliited on verbile lisatud kindlas järjekorras. Eesliited on käänatud isiku ja numbri järgi.
Konsonandid
Navaho keeles on järgmised konsonant-foneemid IPA transkriptsioonis :
Vokaalid
Navaho keeles on neli põhilist vokaali: a, e, i ja o.
Lühikesed: a ja e;
pikad: aa ja ee;
nasaalsed häälikud: ą ja ę;
pikad nasaalsed häälikud: ąą ja ęę.
Navaho keeles esinevad selliste omadustega vokaalid :
Keelenäide
Tõlge eesti keelde: "küpseta mune võiga".
Paluknė kihistik
Paluknė kihistik on ordoviitsiumi ladestu Pakerordi lademe kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Jozuas Jacyna aastal 1991. Kihistik on nime saanud Skuodase rajooni Paluknė külade (Didžioji Paluknė ja Mažoji Paluknė) järgi.
Kihistikku eristatakse Leedu loodeosas; selle suurim paksus on 1,9 meetrit. Eestis selle kivimeid ei esine.
Kihistiku stratotüüp on Paluknė-1 puurauk, kus kihistiku kivimid esinevad 1855,1–1855,6 meetril. Lisastratotüübina on kasutatud Malūkai-1 puurauku, kus kihistiku kivimid esinevad 1814–1815,1 meetril.
Kihistiku moodustab tumehall või must lõhestunud lehekestena esinev bituumenjas argilliit, mis sisaldab ohtralt vilkusid.
Hano keel
Hano keel (inglise keeles Hano; Raga; Bwatvenua; Lamalanga; North Raga; Vunmarama ) on Austroneesia hõimkonda kuuluv keel, mida kõneldakse Vanuatus Pentecosti saare põhjaosas. Väljarände tulemusel on keele rääkijate kogukonnad ka Maewo saarel, Port Vilas ja Luganville'is. Kõnelejate arv on ligikaudu 6500 ja kirjutamisel kasutatakse ladina kirja.
Foneetika
Hano keele konsonandid on b, d, g, h, k, l, m, n, ng, ngg, (need on nina kaudu rõhutatud g'ga) r, s, t, v, w. Kasutusel on ka konsonandid bw, mw, ja vw.
Grammatika
Tavapäraselt on kasutusel sõnajärg SVO (subjekt-verb-objekt).
Nimisõnad
Mitmuse märkimiseks lisatakse nimisõna ette ira.
Tegusõna on võimalik muuta nimisõnaks lisades sufiksi -ana.
Kuuluvus
Kuuluvust näitab omistusliide ehk possesiivsufiks.
Florencio Campomanes
Florencio Campomanes (22. veebruar 1927 Manila, Filipiinid – 3. mai 2010 Baguio, Filipiinid) oli Filipiinide malefunktsionäär ja maletaja.
Ta oli 1950. aastal Filipiinide meister males. Ta mängis Filipiine esindades 1956, 1958, 1960, 1964 ja 1966. aasta maleolümpial. Tema kõrgeim ELO koefitsient oli 2408 (detsember 1964).
Ta oli aastatel 1982–1995 Rahvusvahelise Maleföderatsiooni (FIDE) president.
Kane Tanaka
pisi|Kane Tanaka 20-aastasena 1923. aastal Kane Tanaka (jaapani keeles 田中カ子 Tanaka Kane; 2. jaanuar 1903 – 19. aprill 2022) oli jaapani ülipikaealine, kes oli teadaolevalt vanim elusolev inimene pärast 117-aastase Chiyo Miyako surma 22. juulil 2018.
Gribojedovi kanal
pisi|Gribojedovi kanal [[Peterburi Kaasani katedraal|Kaasani katedraali kõrval, kauguses Kristuse Ülestõusmise katedraal]] Gribojedovi kanal (vene keeles канал Грибоедова) on Peterburi siselinna läbiv kanal, mis rajati 1739. aastal Krivuša jõe sängi. Aastatel 1764–1790 kanalit süvendati, kaldad tugevdati ja kaeti graniidiga. Kanal algab Moikas ja lõppeb Fontankas.
Kane Tanaka
Kanaka sündis enneaegsena Kazuki külas (praegu osa Fukuoka linnast). Imikuna toitsid teda ammed. Teise maailmasõja ajal ja pärast seda töötas ta poes riisikookide müüjana. 63-aastasena läks ta pensionile. 1970. aastatel külastas ta oma sugulasi Ameerika Ühendriikides.
Jonas Černius
pisi|Jonas Černius (1938) Jonas Černius (aastani 1919 Jonas Černiauskas; 6. jaanuar 1898 Kupiškis – 3. juuli 1977 Los Angeles) oli Leedu sõjaväelane ja poliitik, aastal 1939 Leedu peaminister.
Kane Tanaka
103 aasta vanuses diagnoositi tal soolevähk, kuid ta raviti terveks. 107 aasta vanuselt kirjutas ta oma elust raamatu.
Jonas Černius
Ta lõpetas Kupiškises algkooli ja Panevėžysis gümnaasiumi. Aastal 1919 astus ta vabatahtlikult Leedu armeesse ning sõdis Vabadussõjas Punaarmee ja Poola armeega, pärast sõda õppis ta Kaunase sõjakoolis. Aastal 1925 lõpetas ta Sõjaväeinseneride kõrgkooli Brüsselis ja aastal 1929 Pariisi Sõjaväeakadeemia. Ta oli aastast 1934 koloneli auastmes ja aastast 1934 brigaadikindrali auastmes. Aastatel 1935–1939 tegutses ta Kindralstaabis staabiülemana.
Kane Tanaka
19. septembril 2020 ületas ta Nabi Tajima vanuse ja oli sellest päevast alates kõigi aegade vanim jaapanlane.
Jonas Černius
1939. aasta 27. märtsist kuni 21. novembrini oli ta Leedu peaminister.
Nivellesi ringkond
Nivellesi ringkond on Belgia Vallooni Brabandi provintsi ainukene, kogu provintsi hõlmav haldusringkond.
Vallad ja osavallad
Ringkonna halduspiirides on 27 valda ja 113 osavalda.
Donbassi sõja kronoloogia (2016. aasta oktoober–detsember)
1. oktoober
ATO staabi pressiesindaja hommikuse teate kohaselt rünnati valitsusvägede positsioone 30. septembril 34 korral, sealhulgas 16 korral Donetski ümbruses, 10 korral Mariupoli piirkonnas ja 8 korral Luhanski oblastis. Ukraina presidendi pressiesindaja ATO küsimustes, polkovnik Andri Lõssenko keskpäevase teate kohaselt said möödunud ööpäeval lahingutegevuse piirkonnas, Donetski põhjapoolse eeslinna Avdijivka lähistel haavata kaks Ukraina sõjaväelast.
2. oktoober
1. oktoobril rünnati valitsusvägede positsioone 47 korral, sealhulgas 20 korral Donetski ümbruses, 17 korral Mariupoli piirkonnas ja 10 korral Luhanski oblastis; valitsusväed kaotusi ei kandnud.
1. oktoobri seisuga olid vaenupooled tõmmanud oma väeosad mõne kilomeetri kaugusele Zolotest Luhanski oblastis.
3. oktoober
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 48 korral, sealhulgas 12 korral Donetski ümbruses, 20 korral Mariupoli piirkonnas ja 16 korral Luhanski oblastis; lahingutegevuses hukkus üks Ukraina sõjaväelane, kaks said haavata. 3. oktoobri öösel hukkus lahingus vastase luuresalgaga üks vabatahtlik Ukraina võitleja.
4. oktoober
3. oktoobril rünnati valitsusvägede positsioone 32 korral, sealhulgas 10 korral Donetski ümbruses, 16 korral Mariupoli piirkonnas ja 6 korral Luhanski oblastis; lahingutegevuses sai haavata üks Ukraina sõjaväelane.
5. oktoober
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 68 korral, sealhulgas 13 korral Donetski ümbruses, 19 korral Mariupoli piirkonnas ja 36 korral Luhanski oblastis; valitsusväed lahingutegevuses kaotusi ei kandnud.
6. oktoober
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 40 korral, sealhulgas 8 korral Donetski ümbruses, 20 korral Mariupoli piirkonnas ja 12 korral Luhanski oblastis; lahingutegevuses hukkus üks Ukraina sõjaväelane, üks võitleja sai haavata ja üks Ukraina sõdur sai põrutuse.
7. oktoober
6. oktoobril rünnati valitsusvägede positsioone 30 korral, sealhulgas 4 korral Donetski ümbruses, 16 korral Mariupoli piirkonnas ja 10 korral Luhanski oblastis; lahingutegevuses said haavata kolm Ukraina sõjaväelast.
8. oktoober
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 38 korral, sealhulgas 6 korral Donetski ümbruses, 17 korral Mariupoli piirkonnas ja 15 korral Luhanski oblastis; lahingutegevuses said haavata neli ja põrutada kaks Ukraina sõjaväelast.
9. oktoober
8. septembril rünnati valitsusvägede positsioone 48 korral, sealhulgas 5 korral Donetski ümbruses, 27 korral Mariupoli piirkonnas ja 16 korral Luhanski oblastis; surma sai üks ja haavata üks Ukraina sõjaväelane.
10. oktoober
9. oktoobril rünnati valitsusvägede positsioone 22 korral, sealhulgas 4 korral Donetski ümbruses, 16 korral Mariupoli piirkonnas ja 2 korral Luhanski oblastis; lahingutegevuses said haavata neli Ukraina sõjaväelast.
11. oktoober
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 47 korral, sealhulgas 3 korral Donetski ümbruses, 27 korral Mariupoli piirkonnas ja 17 korral Luhanski oblastis. Lahingutegevuses hukkus kaks Ukraina sõjaväelast, kaheksa valitsusvägede võitlejat said haavata ning kolm põrutada.
Leif Kalev
pisi|Leif Kalev 2022. aasta Arvamusfestivalil pisi|Leif Kalev raamatu "Punane ja must" esitlusel [[Apollo Raamatud|Apollo raamatumajas juunis 2010]] Leif Kalev (sündinud 28. juulil 1976) on Eesti sotsioloog, politoloog ja riigiametnik.
Donbassi sõja kronoloogia (2016. aasta oktoober–detsember)
12. oktoober
11. oktoobril rünnati valitsusvägede positsioone 44 korral, sealhulgas 3 korral Donetski ümbruses, 34 korral Mariupoli piirkonnas ja 7 korral Luhanski oblastis; lahingutegevuses said haavata neli Ukraina sõjaväelast.
Leif Kalev
1999. aastast on tal käsil politoloogiadoktorantuur Helsingi Ülikoolis ja 2002. aastast sotsioloogiadoktorantuur Tartu Ülikoolis.
Donbassi sõja kronoloogia (2016. aasta oktoober–detsember)
13. oktoober
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 36 korral, sealhulgas 2 korral Donetski ümbruses, 20 korral Mariupoli piirkonnas ja 14 korral Luhanski oblastis. Lahingutegevuses said haavata seitse Ukraina sõjaväelast, kaks said põrutada.
Leif Kalev
2007. aastast töötab ta Tallinna Ülikooli Riigiteaduste Instituudis, 2008–2012 oli ta selle direktor.
Donbassi sõja kronoloogia (2016. aasta oktoober–detsember)
14. oktoober
13. oktoobril rünnati valitsusvägede positsioone 25 korral, sealhulgas 1 korral Donetski ümbruses, 14 korral Mariupoli piirkonnas ja 10 korral Luhanski oblastis; valitsusväed lahingutegevuses kaotusi ei kandnud.
15. oktoober
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 42 korral, sealhulgas 3 korral Donetski ümbruses, 27 korral Mariupoli piirkonnas ja 12 korral Luhanski oblastis. Lahingutegevuses said haavata kolm Ukraina sõjaväelast, üks sai põrutada.
16. oktoober
15. oktoobril rünnati valitsusvägede positsioone 43 korral, sealhulgas 6 korral Donetski ümbruses, 18 korral Mariupoli piirkonnas ja 19 korral Luhanski oblastis; lahingutegevuses said haavata kaks Ukraina sõjaväelast.
Leif Kalev
16. juulil 2012 asus ta tööle siseministeeriumi korrakaitse- ja migratsioonipoliitika asekantslerina. 2012. aasta oktoobrist alates täitis Leif Kalev siseministeeriumi kantsleri ülesandeid ning määrati kantsleriks jaanuaris 2013. Ta lahkus ametist omal soovil 2015. aastal.
Donbassi sõja kronoloogia (2016. aasta oktoober–detsember)
16. oktoober
16. oktoobri õhtul sai Kruta Balkas haavata üks tsiviilisik.
17. oktoober
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 61 korral, sealhulgas 9 korral Donetski ümbruses, 23 korral Mariupoli piirkonnas ja 29 korral Luhanski oblastis. Lahingutegevuses sai surma üks Ukraina sõjaväelane, seitse said haavata.
18. oktoober
17. oktoobril rünnati valitsusvägede positsioone 29 korral, sealhulgas 3 korral Donetski ümbruses, 20 korral Mariupoli piirkonnas ja 6 korral Luhanski oblastis; lahingutegevuses said haavata kolm Ukraina sõjaväelast, neli said põrutada.
19. oktoober
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 57 korral, sealhulgas 3 korral Donetski ümbruses, 44 korral Mariupoli piirkonnas ja 10 korral Luhanski oblastis. Lahingutegevuses hukkus üks Ukraina sõjaväelane, üks sai haavata.
Berliinis kohtusid nn Normandia neliku riigipead, Angela Merkel, Vladimir Putin, Petro Porošenko ja François Hollande. Angela Merkeli teatel ei saavutatud kõnelustel imesid. Kremlini kõneisik Dmitri Peskov teatas, et kõnelused olid tervikuna positiivsed.
20. oktoober
19. oktoobril rünnati valitsusvägede positsioone 30 korral, sealhulgas 5 korral Donetski ümbruses, 21 korral Mariupoli piirkonnas ja 4 korral Luhanski oblastis; lahingutegevuses said haavata kolm Ukraina sõjaväelast.
21. oktoober
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 41 korral, sealhulgas 6 korral Donetski ümbruses, 26 korral Mariupoli piirkonnas ja 9 korral Luhanski oblastis. Lahingutegevuses sai haavata üks Ukraina sõjaväelane.
22. oktoober
21. oktoobril rünnati valitsusvägede positsioone 39 korral, sealhulgas 9 korral Donetski ümbruses, 18 korral Mariupoli piirkonnas ja 12 korral Luhanski oblastis; lahingutegevuses said haavata kolm Ukraina sõjaväelast.
23. oktoober
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 33 korral, sealhulgas 8 korral Donetski ümbruses, 22 korral Mariupoli piirkonnas ja 3 korral Luhanski oblastis. Lahingutegevuses said haavata kaks Ukraina sõjaväelast.
24. oktoober
23. oktoobril rünnati valitsusvägede positsioone 35 korral, sealhulgas 6 korral Donetski ümbruses, 20 korral Mariupoli piirkonnas ja 9 korral Luhanski oblastis. Lahingutegevuses hukkus kaks Ukraina sõjaväelast, kaheksa valitsusvägede võitlejat said haavata ning kolm põrutada. Mariupoli piirkonnas hukkus rügemendi Azov võitleja.
25. oktoober
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 40 korral, sealhulgas 13 korral Donetski ümbruses, 24 korral Mariupoli piirkonnas ja 3 korral Luhanski oblastis. Lahingutegevuses said haavata kuus Ukraina sõjaväelast.
26. oktoober
25. oktoobril rünnati valitsusvägede positsioone 34 korral, sealhulgas 5 korral Donetski ümbruses, 24 korral Mariupoli piirkonnas ja 5 korral Luhanski oblastis; haavata sai üks Ukraina sõjaväelane.
27. oktoober
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 72 korral, sealhulgas 14 korral Donetski ümbruses, 43 korral Mariupoli piirkonnas ja 15 korral Luhanski oblastis. Lahingutegevuses hukkus üks Ukraina sõjaväelane, kolm said haavata.
28. oktoober
ATO staabi hommikuse teate kohaselt rünnati 27. oktoobril valitsusvägede positsioone 54 korral, sealhulgas 17 korral Donetski ümbruses, 34 korral Mariupoli piirkonnas ja 3 korral Luhanski oblastis. Lahingutegevuses hukkus üks Ukraina sõjaväelane, kuus said haavata. Valitsusväed tõrjusid Avdijivka tööstuspiirkonnas valitsusvastaste üksuste rünnaku.
29. oktoober
ATO staabi hommikuse teate kohaselt rünnati 27. oktoobril valitsusvägede positsioone 55 korral, sealhulgas 10 korral Donetski ümbruses, 28 korral Mariupoli piirkonnas ja 17 korral Luhanski oblastis. Lahingutegevuses hukkus üks Ukraina sõjaväelane, seitse said haavata.
30. oktoober
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 53 korral, sealhulgas 15 korral Donetski ümbruses, 28 korral Mariupoli piirkonnas ja 10 korral Luhanski oblastis. Lahingutegevuses said haavata neli Ukraina sõjaväelast, Lopaskõnes said haavata kolm Ukraina rahandusameti töötajat.
31. oktoober
30. oktoobril rünnati valitsusvägede positsioone 54 korral, sealhulgas 15 korral Donetski ümbruses, 28 korral Mariupoli piirkonnas ja 5 korral Luhanski oblastis. Lahingutegevuses sai surma üks ja haavata kaheksa Ukraina sõjaväelast. Verhnotoretske piirkonnas toimus vaenupoolte vahel umbes 50 minutit kestnud relvakokkupõrge.
2. november
1. novembril rünnati valitsusvägede positsioone 37 korral, sealhulgas 27 korral Mariupoli piirkonnas; lahingutegevuses hukkus kaks ja said haavata viis Ukraina sõjaväelast, üks sai põrutada.
3. november
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 47 korral, üks valitsusvägede võitleja sai haavata.
4. november
3. novembril rünnati valitsusvägede positsioone 31 korral, hukkus üks ja said haavata kaks Ukraina sõjaväelast; üks eelnevalt haavata saanud võitleja suri haiglas.
5. november
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 38 korral, viis valitsusvägede võitlejat said haavata.
6. november
5. novembril rünnati valitsusvägede positsioone 47 korral, valitsusväed kaotusi ei kandnud.
7. november
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 52 korral, viis Ukraina sõdurit said haavata.
8. november
7. novembril rünnati valitsusvägede positsioone 50 korral, lahingutegevuses said haavata neli Ukraina sõjaväelast.
9. november
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 54 korral, sealhulgas 32 korral Mariupoli piirkonnas, 16 korral Luhanski oblastis ja 6 korral Donetski ümbruses. Lahingutegevuses said haavata kolm Ukraina sõjaväelast, üks tsiviilisik sai surma.
10. november
9. novembril rünnati valitsusvägede positsioone 44 korral, lahingutegevuses hukkus üks ja said haavata neli valitsusvägede võitlejat.
11. november
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 35 korral, üks Ukraina võitleja sai surma, üks sai haavata.
12. november
11. novembril rünnati valitsusvägede positsioone 36 korral, kaks valitsusvägede võitlejat said surma, kaks haavata, üks tsiviilisik sai surma.
13. november
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 64 korral. Lahingutegevuses said haavata neli Ukraina sõjaväelast ja kaks vabatahtlikku, üks tsiviilisik sai surma.
Pipi-Liis Siemann
pisi|Pipi-Liis Siemann 2021. aasta Arvamusfestivalil Pipi-Liis Siemann (sündinud 17. novembril 1975) on Eesti poliitik, XV Riigikogu liige. Ta oli aastatel 2012–2021 Türi vallavanem.
Donbassi sõja kronoloogia (2016. aasta oktoober–detsember)
14. november
13. novembril rünnati valitsusvägede positsioone 35 korral, üks valitsusvägede võitleja sai haavata.
Pipi-Liis Siemann
Poliitika
Kuulus veebruarist 2008 kuni 2021. aasta lõpuni erakonda Isamaa. 23. maist 2022 on ta Eesti Reformierakonna liige.
Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 8 (Järva- ja Viljandimaa) 2498 häält ning osutus valituks.
Tomas Venclova
pisi|Tomas Venclova (2007) Tomas Venclova (sündinud 11. septembril 1937 Klaipėdas) on leedu tõlkija, luuletaja, esseist, dissident.
Ta on lõpetanud 1960. aastal Vilniuse Ülikooli leedu filoloogina.
Ta on õppinud Tartu Riiklikus Ülikoolis ja saanud tugevaid mõjutusi Juri Lotmani töödest.
Isiklikku
Tema isa oli leedu luuletaja Antanas Venclova.
Donbassi sõja kronoloogia (2016. aasta oktoober–detsember)
16. november
15. novembril rünnati valitsusvägede positsioone 37 korral, kaks valitsusvägede võitlejat said haavata.
17. november
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 37 korral, lahingutegevuses hukkus üks Ukraina sõjaväelane, üks sai haavata.
18. november
17. novembril rünnati valitsusvägede positsioone 40 korral, üks valitsusvägede võitleja sai haavata.
19. november
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 46 korral, haavata said üks valitsusvägede võitleja ja üks tsiviilisik.
20. november
19. novembril rünnati valitsusvägede positsioone 36 korral, üks Ukraina sõjaväelane sai surma, kolm haavata.
21. november
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 15 korral, kaks valitsusvägede võitlejat said haavata. Harkivi sõjaväehaiglasse oli 3 päeva jooksul hospitaliseeritud vähemalt 27 haavatud Ukraina sõjaväelast.
22. november
21. novembril rünnati valitsusvägede positsioone 17 korral, valitsusväed kaotusi ei kandnud.
23. november
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 25 korral, lahingutegevuses hukkus üks Ukraina sõjaväelane, kolm said haavata.
24. november
23. novembril rünnati valitsusvägede positsioone 48 korral, hukkus üks Ukraina sõjaväelane.
25. november
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 28 korral, Opõtnes sai snaipri kuuli läbi surma üks Ukraina sõjaväelane.
26. november
25. novembril rünnati valitsusvägede positsioone 37 korral, lahingutegevuses said haavata viis valitsusvägede võitlejat.
27. november
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 37 korral, kaks Ukraina sõjaväelast said haavata.
28. november
27. novembril rünnati valitsusvägede positsioone 37 korral, haavata sai vähemalt kuus Ukraina sõjaväelast.
29. november
. novembril rünnati valitsusvägede positsioone 38 korral, viis valitsusvägede võitlejat said haavata.
30. november
29. novembril rünnati valitsusvägede positsioone 31 korral, hukkus üks Ukraina sõdur, kaks said haavata.
1. detsember
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 30 korral, sealhulgas 23 korral Mariupoli piirkonnas. Kaks Ukraina sõjaväelast said haavata, üks vigastada.
2. detsember
1. detsembril rünnati valitsusvägede positsioone 42 korral, lahingutegevuses hukkus üks Ukraina sõjaväelane, kolm said haavata.
4. detsember
3. detsembril rünnati valitsusvägede positsioone 26 korral, Avdijivkas sai haavata üks valitsusvägede võitleja.
5. detsember
4. detsembril rünnati valitsusvägede positsioone 26 korral, sealhulgas 3 korral Donetski ümbruses, 14 korral Mariupoli piirkonnas ja 9 korral Luhanski oblastis; valitsusväed lahingutegevuses kaotusi ei kandnud.
Brüsselis pressikonverentsil esinenud NATO peasekretär Jens Stoltenberg nimetas julgeolekuolukorda Ida-Ukrainas äärmiselt tõsiseks.
6. detsember
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 26 korral, sealhulgas 5 korral Donetski ümbruses, 14 korral Mariupoli piirkonnas ja 6 korral Luhanski oblastis; lahingutegevuses hukkus üks ja sai haavata üks valitsusvägede võitleja.
7. detsember
6. detsembril rünnati valitsusvägede positsioone 45 korral, sealhulgas 6 korral Donetski ümbruses, 28 korral Mariupoli piirkonnas ja 10 korral Luhanski oblastis; lahingutegevuses sai haavata viis ja põrutada üks valitsusvägede võitleja.
8. detsember
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 20 korral, Luhanski oblastis relvarahu rikkumisi ei registreeritud. Lahingutegevuses said haavata kolm valitsusvägede võitlejat.
ÜRO hinnangul oli 1. detsembri seisuga konfliktis hukkunud 9758 inimest.
9. detsember
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 15 korral, kaks valitsusvägede võitlejat sai haavata.
11. detsember
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 70 korral. 10. detsembril hukkus lahingutegevuses kolm Ukraina sõjaväelast, kaks said haavata.
12. detsember
11. detsembril rünnati valitsusvägede positsioone 51 korral, kolm valitsusvägede võitlejat said haavata.
13. detsember
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 42 korral, valitsusväed kaotusi ei kandnud.
14. detsember
13. detsembril rünnati valitsusvägede positsioone 15 korral, neli valitsusvägede võitlejat said haavata.
15. detsember
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 18 korral, valitsusväed kaotusi ei kandnud. Üks tsiviilisik sai surma, kaks haavata.
16. detsember
15. detsembril rünnati valitsusvägede positsioone 39 korral, Starõi Aidari juures sai haavata üks Ukraina sõjaväelane.
17. detsember
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 52 korral, kaks valitsusvägede võitlejat said haavata.
18. detsember
17. detsembril rünnati valitsusvägede positsioone 40 korral, valitsusväed kaotusi ei kandnud.
Hommikul umbes kell 5.50 alanud ja ligi kaks tundi kestnud lahingus hukkus viis Ukraina sõjaväelast, kuus said haavata. Hilisõhtuste teadete kohaselt oli päeva jooksul hukkunud Ukraina sõjaväelaste arv tõusnud kuueni, haavatuid oli 26. Üks Ukraina sõjaväelane langes vangi.
20. detsember
19. detsembril rünnati valitsusvägede positsioone 47 korral, lahingutegevuses sai surma üks valitsusvägede võitleja, kümme võitlejat said haavata, kaheksa põrutada. Kõik kaotused kanti Svitlodarski piirkonnas mitmendat päeva jätkunud lahingutes.
21. detsember
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 33 korral, kaks Ukraina sõjaväelast said surma, neli haavata ja neli põrutada.
22. detsember
21. detsembril rünnati valitsusvägede positsioone 24 korral, Svitlodarski piirkonnas jätkunud lahingutegevuses said haavata üksteist valitsusvägede võitlejat.
23. detsember
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 22 korral, kaks valitsusägede võitlejat hukkusid, kolm said haavata.
24. detsember
23. detsembril rünnati valitsusvägede positsioone 50 korral, üks Ukraina sõjaväelane sai haavata, neli said põrutada.
25. detsember
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 39 korral, Avdijivkas sai haavata üks valitsusvägede võitleja.
26. detsember
25. detsembril rünnati valitsusvägede positsioone 33 korral, viis valitsusvägede võitlejat said haavata.
27. detsember
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 37 korral, kaks Ukraina sõjaväelast said haavata, kaks langesid vangi.
28. detsember
27. detsembril rünnati valitsusvägede positsioone 44 korral, valitsusväed kaotusi ei kandnud.
29. detsember
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 50 korral, lahingutegevuses hukkusid kaks ja said haavata kaks Ukraina võitlejat.
Serveripark
pisi|[[Wikimedia serverid serverikapis]] Serveripark ehk serverifarm (ingl. server farm) on samas füüsilises asukohas asuvatest serverarvutite kooslus, mida haldab tavaliselt üks organisatsioon ja mille eesmärk on pakkuda ühe serveri arvutusvõimsust suurelt ületavat arvutusvõimsust. Serveripargi ülesanne on suuremahuliste arvutuste tegemine rakenduste (nt veebiserver, veebisaidid, Prindiserver, Nimeserver, Tulemüür, e-äri rakendused) jaoks. Ühes serveripargis võib olla sadu või isegi tuhandeid serverarvuteid.
Donbassi sõja kronoloogia (2016. aasta oktoober–detsember)
30. detsember
29. detsembril rünnati valitsusvägede positsioone 45 korral, lahingutegevuses said haavata kolm Ukraina sõjaväelast. Üks valitsusvägede võitleja sai surma ja neli vigastada lahinguvälises vahejuhtumis.
31. detsember
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 48 korral, haavata sai üks Ukraina sõjaväelane.
Serveripark
Serveripargis on sageli varuserverid, mis võtavad põhiserverite rikke korral nende ülesanded üle.
Enamasti on serveripargi serverarvutid, ruuterid, toiteallikad, varundusseadmed ja muu seonduv elektroonika kinnitatud serveriruumis või andmekeskuses asuvatele standardsetele 19-tollistele püstikraamidele.
Lasteraudtee
pisi|Rong [[Minski lasteraudteel jaamas]] pisi|Moskva [[Kratovo lasteraudtee depoo ja noor raudteelane]] pisi|Rong Budapesti lasteraudteel pisi|Budapesti lasteraudtee vedurid Mk49 ja Mk45 pisi|[[Krasnojarski 508 mm rööpmelaiusega lasteraudtee rong 2013]] pisi|[[Orenburgi lasteraudtee vedur TU2]] pisi|[[Reisivagun Pafawag]]
Lasteraudtee on huvihariduslikul eesmärgil ja noorte või laste kaasabil tegutsev kitsarööpmeline raudtee koos taristu ja veeremiga. Levinud peamiselt endise sotsialismileeri maades. Võidakse nimetada ka väikeraudteeks.
Ajalugu
Esimene teadaolev lasteraudtee sarnane raudteeliin käivitati 1932. aasta paiku Nõukogude Liidus Moskvas. See suleti aga 1930. aastate lõpul.
Tegelik hariduslikel eesmärkidel toimiv esimene lasteraudtee alustas kooliõpilaste initsiatiivil tegevust '''24. juunil 1935''' Tbilisis. Projekt osutus õnnestunuks ja pälvis keskvõimu toetuse, misjärel alustati peagi lasteraudteede rajamist mitmes muuski linnas. 1980. aastatel tegutses Nõukogude Liidus kokku üle 50 lasteraudtee. Pärast Nõukogude Liidu lagunemist suurem osa endistes liiduvabariikides ja ka mujal sotsialismimaades asutatud raudteesid likvideeriti. Tänapäeval tegutseb Venemaal 25 lasteraudteed. Tegevust on jätkanud ka mitmed lasteraudteed teistes riikides, sealhulgas väljaspool endist NSV Liitu.
Tegevus
Lasteraudtee tegutseb võimalikult lähedaselt laiarööpmelise "pärisraudteega", kuid väiksemas mahus. Eesmärgiks on noortele raudteehuvilistele raudteeasjanduse õpetamine, vastava praktika ja kogemuse andmine ning raudteelase kutse propageerimine. Talvel viiakse läbi teoreetilisi ja praktilisi õppetunde, mis toimuvad 1–2 korda nädalas. Suvel käitavad noored oma raudteeliini. Noored tegutsevad täiskasvanute järelevalve all ise reisisaatjatena, vedurijuhtidena, dispetšeritena, jaamakorraldajatena. Õppurid võivad saada lõputunnistuse esitamisel soodustusi raudtee õppeasutustesse kandideerimisel.
Tagamine
Lasteraudteed tegutsevad reeglina suurte raudtee-ettevõtete või riigi otsesel toel. Vähesel määral teenitakse omatulu suvisest piletimüügist reisijatele. Kasutatakse kitsarööpmelise raudtee (reeglina 750 mm) taristut ja veeremit. Tavaliselt on ühel lasteraudteel 1–3 vedurit, 2–6 reisivagunit ja veel mõni vagun. Elektrivedureid ei kasutata. Taristust omatakse lisaks rööbasteedele mõned jaamad perroonidega, depoo ja õppehoone. Pikimad raudteeliinid ulatuvad üle 10 km, lühimad jäävad alla 2 km. Instruktoriteks on raudteespetsialistid. Raudteel praktiseerivad noored kannavad raudteevormi.
Vääna-Jõesuu
1970. aastate algul üritati rajada lasteraudteed Vääna-Jõesuu pioneerilaagrisse. See pioneerilaager oli mõeldud eelkõige raudteelaste lastele ja eesmärk oli äratada lastes huvi raudteelase elukutse vastu. Sinna viidi 1974. aastal töökorras diiselvedur TU2 ja 7 vagunit: 2 reisivagunit Pafawag, platvormvagun, pakivagun, külmvagun, kaubavagun, tsisternvagun. Plaaniti ehitada ringikujuline raudtee. Idee jäi aga teostamata eelkõige kohalike võimude vastuseisu tõttu, kes ei lubanud sealset metsa rikkuda. Raudtee ehitamiseks oleks tulnud hulk puid maha raiuda. Siiski seati veerem üles eksponaatidena. Laagri territooriumile rajati selleks u 100 m pikkune raudteelõik. Vääna-Jõesuu raudtee jäi küll töösse rakendamata, kuid täitis omal kujul siiski minimaalset huvi- ja hariduseesmärki.
Pärast Eesti taasiseseisvumist ja sellega kaasnenud suuri muutusi jäi laager koos raudteeveeremiga hooletusse ja kannatas vandaalide tegevuse läbi. 1990. aastate lõpul otsustasid Lavassaare raudteemuuseumi entusiastid taastamiskõlbliku osa veeremist päästa. Lavasaarde viidi 1998. aastal mõned vagunid ning veduri ja mõne kõlbmatu vaguni olulised kasutuskõlblikud osad, mis olid vandaalidest veel puutumata. Lavassaarde viidi ka rööpad.
Kohtla-Järve – Kukruse
Kohtla-Järve lähedale üritati rajada lasteraudteed 1975. aastal. Selleks taheti kasutada laiarööpmelist kaevandusraudtee lõiku Kohtla-Järve ja Kukruse vahel pikkusega 5–6 km. Olemasolevate rööbaste vahele paigaldati kolmas rööbas. Tekkis kolmerööpaline raudtee laiusega 1520/750 mm. Planeeritud oli 3 peatust. Vedurid saadi Lätist. Nendeks olid varem Eestis töötanud diiselvedurid TU2, mis olid läbinud kapitaalremondi Leedus. Vaguniteks hangiti 8 Pafawag reisivagunit. Proovisõit toimus 1975. aasta kevadel.