cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
G4S Eesti
AS ESS
15. märts 1991 rajati Julgestusteenistuse AS ESS ja alustati mehitatud valve teenuse osutamist. 1992 tuli kliendiks Hansapank (tänane Swedbank) ja tellis valveteenust oma kontoritele.
Selitamine
Selitamine ehk selitus on veepuhastusvõte, millega veest vabastatakse (setitatakse) heljum.
G4S Eesti
AS ESS
1993. aastal jõuti esimese tütarettevõtte, AS ESS Ida-Virumaa asutamiseni. 1994 loodi ka AS-id ESS Pärnu, ESS Lõuna ja ESS Lääne-Virumaa ning 1995 ESS Narva. Samuti alustati 1994 tehnilise valve teenuse, saateteenuse ja rahaveoteenuse osutamist ning asutati esimene turvakool Eestis, ESS Koolituskeskus.
Selitamine
Selitamine toimub harilikult peaaegu seisva veega mahutis.
Enamasti tahked osakesed koondatakse koagulantide abil.
G4S Eesti
AS ESS
Kontsern ESS Grupp moodustati 1996. aastal. Moodustati turvaseadmete maaletoomise ja müügiga tegelev AS Alarmtec. Samal ajal läks ESS ka välisturule, kui Lätis asutati AS LSS. Aasta hiljem laieneti Leetu, asutades ettevõtte UAB ESS Saugos Tarnyba, mis praegu kannab nime UAB G4S Security.
AS ESS Tallinn sai 1997. aastal BVQI-lt ISO 9002 kvaliteedisertifikaadi.
Toimus ESS aktsiate avalik emissioon, kui aktsiaselts noteeriti Tallinna börsi lisanimekirjas.
Steven Hooker
pisi|Steven Hooker Steven Hooker (sündinud 16. juulil 1982 Melbourne'is) on Austraalia endine kergejõustiklane (teivashüppaja). Ta võitis olümpiakulla (2008) uue olümpiarekordiga 5.96.
G4S Eesti
AS ESS
Asutati AS Sularahakeskus ning reorganiseeriti ESS Koolituskeskus, mille baasil loodi Akropol A-ga ühisfirma Balti Äriturvakool. 1998. aastal jätkati tegevuse laiendamist, kui asutati ESS Kinnisvarahoolduse AS. Ühtlasi alustas ESS rannavalveteenuste osutamist.
Steven Hooker
Hooker teatas 12. aprillil 2014, et lõpetab sportlaskarjääri. Ta põhjendas seda motivatsiooni puudumisega.
Araali Karakum
Araali Karakum (kasahhi keeles Арал қарақұмы) on liivakõrb Aasias Kasahstanis.
G4S Eesti
AS ESS
25. juunil 1998 omandas ESS RAS Valvekoondise erastanud EVK Grup enamusaktsiad, saavutades sellega liidripositsiooni turvateenuste turul. Peagi ostis rahvusvaheline majanduskontsern Falck Group 65% ESSi aktsiatest, mille järel võõrandas ESS oma osalused mitteturvaettevõtetes ja lahkus börsilt.
Pori
Pori (rootsi keeles Björneborg, ladina keeles Arctopolis) on linn Soomes Satakunta maakonnas, Kokemäenjoki jõe kaldal.
Araali Karakum
Paikneb Araali merest kirdes. Pindala 35 000 km².
G4S Eesti
AS ESS
Samas jätkas ettevõte laienemist ning 1999. aastal omandas ESSi Leedu tütarettevõtte UAB Falck Security turvafirma UAB Gelvora, saades seeläbi Leedu suurimaks eraturvaettevõtteks. Ühtlasi osteti ka Klaipėda suurima turvafirma JAP. Aasta hiljem ühinesid ESSi tütarettevõte LSS ja turvafirma Apsargs, mille järel tekkis Läti suurim eraturvafirma Falck Apsargs. Samas reorganiseeriti ESS Grupp kontserniks Falck Baltics ning Eestis tegutsevad ettevõtted omaette kontserniks ESS Eesti.
Pori
Pori on asutatud 1558. aastal Ulvila linna asemele.
Araali Karakum
Piirkond on tasane, kõrgus 55–118 meetrit. Liivadüünid võivad olla kuni 25 meetri kõrgused.
Pori
Pori on tuntud Pori Jazzi muusikafestivalide ja liivarandade poolest.
G4S Eesti
AS ESS
2001. aastal alustas ESS Eesti valveteenuste osutamist Hiiumaal ning AS Falck Pääste alustas kiirabiteenuse osutamist. Ühtlasi hakati osutama tasulise parkimise korraldamist.
Pori
Elanike arv on 83 303 (31.12.2012) (Soome suuruselt 11. linn).
G4S Eesti
AS ESS
UAB Falck Security alustas 2001. aastal sularahavedu ja -töötlemist Leedus ning Group 4 Falck Latvija 2002. aastal sama teenuse osutamist Lätis.
Falck Eesti
2002. aastal jõudis lõpule ESS Eesti ja Akropol A juriidiline ühendamine. Muutus ettevõtte ärinimi ja ESS Eestist sai AS Falck Eesti. Ühtlasi algas üleminek kaubamärgile Falck, mis oli juba Lätis ja Leedus läbi viidud. Suurimaks ürituseks oli Eestis peetud Eurovisiooni lauluvõistluse turvalisuse tagamine.
Pori
Nimi
Linna nimi Pori tuleneb linna algse rootsikeelse nime Björneborg lõpuosast, hääldades seda soomepäraselt (borg tähendab "linn" või "kindlus"). Rootsikeelne nimi Björneborg tähendab 'Karulinn' (või 'Karu kindlus') ja linna ladina-kreeka nimi Arctopolis tähendab samuti Karulinna.
G4S Eesti
Falck Eesti
2003. aastal alustasid Eesti Politsei ja Falck kõikjal riigis lepingulist koostööd ning Falck Eesti alustas piletikontrolli ühistranspordis. Samal aastal said kõik Falcki patrullid autodesse GPS-terminalid ja patrullautodes alustati pihuarvutite süsteemi juurutamist.
Randers
Randers on linn Taani keskosas Kesk-Jüütimaa piirkonnas, Randersi valla keskus.
Linn asub Gudenå jõe ääres selle suudme lähedal. Ta on olnud oluline sadamalinn ja kaubanduskeskus.
G4S Eesti
Falck Eesti
2004 toimusid muutused ettevõtte omanike ringis. 2000. aastal liitumise tulemusena moodustunud Group 4 Falck, mille käes oli Falck Baltics enamusosalus, ühines 2004. aastal Suurbritannia ettevõttega Securicor, mille tulemusel tekkis maailma suurim turvateenuseid osutav ettevõte Group 4 Securicor (tänapäeval G4S).
Randers
Randers on elanike arvult Taani kuues linn. Aastal 2010 elas linnas 60 227 inimest.
Linna jalgpalliklubi Randers FC mängib Taani kõrgliigas.
G4S Eesti
Falck Eesti
2005 tõi Falck turule juhtmevaba koduvalve ja avas e-teeninduse ning lõi värbamisprotsessi tõhustamiseks Falcki Värbamiskeskuse. 2006 avati Jõhvis ja Tartus uued rahatöötluskeskused ning alustati töötajatele renditava uue ühiselamu ehitust. Siseneti turule uue teenusega FalckSTAFF. Falck Eesti sai konkurentsivõimelisema äriteenindusettevõtte auhinna.
G4S Eesti
2007
Muutus ettevõtte ärinimi, kui Falck Eestist sai AS G4S Eesti ning algas üleminek kaubamärgile G4S. Aasta hiljem müüsid investeerimisfirma U.S. Invest jt väikeaktsionärid osaluse selleks ajaks Baltikumi suurimaks turva- ja teeninduskontserniks kasvanud G4S Balticsis ja selle kaudu ka G4S Eestis. Ettevõtte suuromanikust G4S-ist sai ettevõtte ainuomanik.
2009
Ühendati seni regionaalsel põhimõttel tegutsenud ettevõtted (AS G4S Lääne-Eesti, AS G4S Lõuna-Eesti, AS G4S Ida-Eesti) ja AS Sularahakeskus AS-iga G4S Eesti.
2010
Eurole ülemineku projekti raames vedasid G4S-i rahaveoautod üle Eesti laiali 9,1 miljonit eurokupüüri ja 70,5 miljonit euromünti.
UNICEF Eesti rahvuskomitee tunnustas G4S Noorteklubi Sinilinnu aastapreemiaga.
2011
Konkurentsivõimelisima äriteenindusettevõtte auhind saadi ka 2011. aastal.
Vastutustundliku Ettevõtluse Foorum andis G4S-ile jätkusuutliku ettevõtluse kvaliteedimärgise nii 2011., 2012., 2013. kui ka 2014. aastal.
2013
Kui Eestis avati 2013. aastal elektriautode kiirlaadimisvõrk, siis selle klienditeeninduse eest hakkas vastutama G4S.
Maakonnapõhise sotsiaalkampaania "Hoolin oma kodukandist!" eest nimetas Eesti Terviseedenduse Ühing 2013. aastal G4S-i aasta tervisesõbraks.
Pori
Algusaastad
pisi|Turu vana raekoda ja turuplats 1852. aastast pärineval maalil Ulvila linnakodanikele anti käsk vastloodud linna rännata ja 1558. aasta 8. märtsil andis Johan Porile linnaõigused, mille tekst sisaldas ka järgmist lõiku: "kuna me oleme näinud, et parim oleks ehitada tugev turulinn mere äärde, ja kuna me ei leia Ulvila kindlustamiseks sobivat kohta, oleme me valinud teise asukoha Poris".
Esialgu oli Pori linnas vaid 300 sunniviisilist elanikku, kes aga panid peagi tähele oma uue asukoha eeliseid, kuna uus koht pakkus muuhulgas võimalus tulutoovaks kauplemiseks. Juba Pori linna ajaloo algusest on laevaehitus seal tähtsat rolli mänginud. Laevu hakati selle jõe ääres ehitama aastal 1572 ja sealne tehas töötas 20. sajandi alguseni. Suurim Poris ehitatud laev oli tõenäoliselt 1583. aastal valminud Porin Kraveli.
Isoviha ja Krimmi sõda
Põhjasõja ajal toimunud okupatsiooni ehk Isoviha ajal okupeerisid Venemaa väed Pori linna 1713. aastal. Kaheksa venelaste rügementi veetsid linnas neli kuud 1713. aasta septembrist 1714. aasta jaanuarini, lõhkudes ja hävitades linna. Mõned linna kõige jõukamatest elanikest kadusid: tõenäoliselt nad vangistati ja viidi Venemaale. Tuuleveskid ning laohooned põletati maha ja linn kaotas suurema osa härgadest ja hobustest ning enam kui 400 veesõidukit. Venemaa sissetung Soome jätkus veel seitse aastat ja see tähendas ka Pori linnale suurt rahalist kahju, kuna väliskaubandus peatus täielikult. Pärast Isoviha lõppu kaotas Pori oma laokohaõiguse (saksa keeles Stapelrecht) ja linnas algas sügav langus. Pori uus kuldaeg algas aastal 1765, mil saadi tagasi väliskaubanduse laokohaõigus.
Aastal 1853 puhkenud Krimmi sõja ajal ründasid aastal 1855 Pori linna Prantsusmaa ja Suurbritannia laevastikud. Esimese rünnakukatse tegi juulis prantslaste fregatt "D'Assos", millel õnnestus enne põhja poole edasi seilamist saada Isokari saare juures kätte üks laev. 9. augustil korraldasid veel ühe rünnaku britid, kuid major Klaus Wahlberg jõudis nendega kokkuleppeni, millega linn päästeti: brittidele loovutati selle eest kaks purjelaeva, 17 väiksemat alust ja muud vara. pisi|vasakul|1852. aastast pärinev Pori linnaplaan, mille autor on [[Georg Theodor von Chiewitz]]
Tulekahjud
Kuna suurem osa linna majadest olid tehtud puust, leidis linnas aset palju tulekahjusid: linn on üheksa korda maha põlenud ja taas üles ehitatud. Esimest koda hävis linn tulekahjus aastal 1571 ja viimane suur tulekahju toimus aastal 1852, mil hävis enam kui 75 protsenti linnast ja suurem osa linnaelanikest jäi kodutuks. Päästa suudeti vaid üksikuid hooned, sealhulgas raekoda. Sellal oli tegemist ühe läbi ajaloo suurima katastroofiga Soomes. Uue linnaplaani ja tänase vanalinna kuju pani paika Rootsi arhitekt Georg Theodor von Chiewitz. Pärast tulekahju rajati mitmed tänaseni ajalooliselt ja kultuuriliselt olulised hooned, näiteks Pori Teater ja Hotell Otava. Neli teistest tänavatest laiemat esplanaadi jagasid uue kesklinna nelja ossa.
Soome kodusõda ja Teine maailmasõda
1918. aastal toimunud Soome kodusõja ajal kuulus Pori Soome Sotsialistliku Töölisvabariigi territooriumile. Linn ei asunud küll vahetus sõjatsoonis, kuid piirkonda terroriseerisid mõlemad pooled. Tuntuim aset leidnud intsident on 11 valgete poolel olnud soomlase hukkamine Pori Lütseumi õuel.
Teise maailmasõja ajal pommitas Nõukogude Liidu õhuvägi Pori linna aastate 1939–1940 jooksul neli korda. Kõige raskemate tagajärgedega pommitamine leidis aset 1940. aasta 2. veebruaril, mil surma sai 21 inimest. Suurem osa pommidest olid linna keskuse asemel sihitud sadamapiirkonna pihta.
Aastatel 1942–1944 kasutas Pori lennuvälja õhubaasina Saksamaa Luftwaffe üksus Jagdgeschwader 5. Õhubaasi tunti nimega Feldluftpark Pori ja tegemist oli ühe Saksamaa tähtsaima õhubaasiga Põhja-Euroopas. 1944. aasta septembris jätsid sakslased lennujaama maha ja lasid suurema osa oma rajatistest õhku; ühte sakslaste poolt ehitatud angaari kasutatakse aga tänapäevani. Sõja ajal suri Poris kokku 319 Saksa sõjaväe poolt sunnitöölistena kasutatud punaarmeelasest vangi; Nõukogude Liidu sõdurid on maetud linna idapoolse osa Vähärauma piirkonda.
G4S Eesti
G4S Eesti
2014
G4S Koduvalve teenustele lisandus turvagarantii.
G4S sai vastutustundliku ettevõtluse kvaliteedimärgise pronkstase.
G4S-i eTeenindus oli konkursil Aasta Digitegu 2014 digiturunduse auhinna nominent veebilehtede kategoorias.
2015
G4S võttis Eesti turul esimesena kasutusele e-patrulli süsteemi.
G4S-i projekteeritud Transiidikeskuse AS integreeritud valvelahendus sai aasta turvalahenduse auhinna 2015.
G4S-i projekt "Mina olen G4S" võitis suhtekorralduse auhinna sisekommunikatsiooni preemia ja samal aastal hakkas G4S korraldama kampaaniat "Märka turvateenindajat!" .
2016
G4S sai aastatel 2016 ja 2017 vastutustundliku ettevõtluse kvaliteedimärgise hõbetase.
G4S-i tunnustati kui aasta kultuurisõpra.
G4S oli 2016.–2017. Euroopa Äriauhindade Konkursi üks finaliste kliendifookuse kategoorias.
2019
2019 UG Investeeringud OÜ ostis AS G4S Balticsilt AS Ühisteenused.
CV-online’i uuringus sai G4S Eesti teenindussektori 2019. aasta ihaldusväärseima tööandja tiitli.
Suitsu- ja vinguanduriteenus NUBLU sai Aasta Turundustegu 2019 auhinna.
2021
Eesti Turvaettevõtete Liit valis 2020. aasta turvatehnikuks G4S-i töötaja Toomas Rajasaare.
G4S-i omandas USA turvafirma Allied Universal.
Surnud 2001
Siin on loetletud 2001. aastal surnud tuntud inimesi ja loomi.
G4S Eesti
G4S Eesti
2022
G4S Eesti sai CV.ee tiitli Top Tööandja teenindussektoris 2022 3.koha.
Eesti Turvaettevõtete liit valis 2021. aasta turvatöötajaks G4S-i töötaja Vitali Lazarenkov ning aasta turvatehnikuks G4S-i töötaja Henry Tauden.
Nihilism
Nihilism (ladina sõnast nihil 'eimiski') on teooria, mis kuulutab mitte millessegi uskumist, ustavust mitte millelegi või mitte mingite eesmärkide järgimist. Terminit kasutatakse ebaõigesti iseloomustamaks inimesi, kes ei jaga mingit kindlat usku või absoluutsete väärtuste kogumit.
Terminit "nihilism" kasutati esimesena Prantsusmaal 1787. Sõna "nihilist" kasutati Prantsusmaal juba 1761, kuid mitte praeguses tähenduses, vaid ketserite kohta. Filosoofiasse tõi mõiste "nihilism" 1799 saksa filosoof Friedrich Heinrich Jacobi.
Eetikas ja moraalis tähendab nihilism autoriteedi, moraali ja sotsiaalsete tavade eitamist või koguni nende vastu võitlemist. Nihilistide meelest peaks moraal põhinema mitte kultuurilistele, vaid individuaalsetele alusele.
Samtse
Samtse on linn Bhutanis, Samtse ringkonna keskus.
Nihilism
Filosoofias on nihilismi esimesena käsitlenud Friedrich Nietzsche, kes kuulutas välja "väärtuste", s.o kultuuri, moraali ja õiguse ümberhindamise. Nietzsche pidas kristlikke väärtusi nihilistlikeks ja nimetas kristlust nihilistlikuks religiooniks, sest selle meelest on maapealne elu mõttetu, olles vaid ettevalmistus surmajärgseks eluks. Nietzsche nägi väljapääsu nihilismist võimutahte ja sama igavese taastuleku mõtlemises, mida aga suudab mõtelda ja kanda ainult üliinimene.
Oswald Spengler pidas nihilismi langusühiskonna maailmavaateks. Martin Heideggeri eksistentsialismis oli nihilismi olemuseks metafüüsika; Albert Camus'l iseloomustas nihilism absurdset eksistentsi. 19. sajandi lõpu ja 20. sajandi alguse filosoofias väljendas nihilism kodanliku ühiskonna kriisi, selle võõrandunud teadvust.
19. sajandi II poolel tekkis Venemaal hulgaliselt revolutsioonilisi ja anarhistlikke liikumisi, mis eitasid aadlikultuuri, isevalitsuslikku korda, religiooni negatiivset külge (Lev Tolstoi) ja valitsevat moraali. Seetõttu tundus Venemaa valitsevatele ühiskonnakihtidele, et sellised liikumised eitavad üldse igasuguseid väärtusi, ja neid hakati kutsuma nihilistlikeks. See nimi levis laialdaselt tänu Ivan Turgenevi romaanile "Isad ja pojad" (1862). Sellest vaata lähemalt artiklist narodniklus.
Nüüdisajal on nihilism omane mitmele protestiliikumisele, näiteks pungile.
Punsa
Punsa (kohalik hääldus Pundsa) on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Küla lähistel voolab Punsa oja.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varstu valda.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 15 inimest. Kõik olid eestlased.
Guyana riigipeade loend
Guyana riigipeade loend loetleb Guyana riigipead alates iseseisvumisest 1966. aastast. Aastatel 1966–1970 oli riigipeaks Suurbritannia monarh, keda kohapeal esindas kindralkuberner.
Portugali liivatee
Portugali liivatee (Thymus caespititius) on huulõieliste sugukonda liivatee perekonda kuuluv igihaljas mitmeaastane taim.
Portugali liivatee on 10 cm kõrgune ja 20 cm laiune poolpõõsas. Õied on lillakasroosad. Kitsad, erkrohelised lehed kinnituvad tihedate männastena varrele.
Portugali liivatee õitseb juunis-juulis.
Kestumine
Kestamine on seotud hormoonidega.
Madudel
Madude nahk on kaetud soomustega, mis kaitsevad neid erinevate väliste tegurite eest. Nii kestavad noorloomad seoses kasvamisega tunduvalt tihedamini kui vanemad indiviidid. Maod kestavad ka enne paaritumist, nii näiteks osalevad hariliku rästiku isasloomad edukalt paaritumisel üksnes pärast kevadist kestamist.
Enne kestamist koguneb vana naha alla ensüümiderikas lümf ja pärast epidermise pealmise kihi eraldumist lümfivedelik resorbeerub.
Kestamise käigus saadavad melanotsüüdid pseudopoodide kaudu keratotsüütidele melaniini.
Kestamist reguleerivad erinevad hormoonid, sealhulgas kilpnäärme hormoonid.
Mao naha pealmine kiht (epidermis) kestub looduses tavaliselt tervikuna ja perioodiliselt. Selleks hõõruvad maod oma mokakilbiseid vastu kühmulist puukoort. Veelise eluviisiga madudel ei ole see võimalik, mistõttu kerivad nad enda keha sõlme ja püüavad seeläbi vanast nahast vabaneda.
Kestamine on omapärane vagelpimemaol: epiteel hakkab irduma sabast, venides ja eraldudes erineva pikkusega torukestena.
Kestamise välised indikaatorid on piimjas silmakilbis, tuhmunud nahavärv ja kerge ärrituvus. Sel ajal pole soovitatav madusid kätte võtta ega toita ja neile tuleks võimaldada rahu. Maolised võivad kestuda ka pärast traumaatilist sündmust või terviseprobleemide korral. Sisetingimustes peetavatel maolistel võib sõltuvalt mikrokliima eripärast, toidust ja muudest teguritest esineda kestumisega seoses erinevaid patoloogilisi seisundeid, näiteks ei pruugi silmi kattev läbipaistev silmakilbis irduda ning see omakorda võib põhjustada põletikku, valu ja ebamugavust, mille kõrvaldamiseks võib vaja minna loomaarsti abi.
Sedimentatsioon
Sedimentatsioon on mitmetähenduslik sõna.
Pähni
Pähni on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Küla lähistel asetseb Pähni paisjärv ja voolab Pähni jõgi. Külas on olnud Pähni karjamõis.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varstu valda.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 14 inimest. Kõik olid eestlased.
Zhemgang
Zhemgang on linn Bhutanis, Zhemgangi ringkonna keskus.
892
892. aasta
Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand
Aastakümned: 840. aastad 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad - 890. aastad - 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad
Aastad: 887 888 889 890 891 - 892 - 893 894 895 896 897
Pemagatshel
Pemagatshel on linn Bhutanis, Pemagatsheli ringkonna keskus.
Dörfleri liivatee
Dörfleri liivatee (Thymus doerfleri) on huulõieliste sugukonda liivatee perekonda kuuluv igihaljas mitmeaastane taim.
Morfoloogia
Ta on 2 cm kõrgune ja 20 cm laiune poolpõõsas. Helelillad või roosakad õied. Hallid, karvased, õhukesed lehed, madal padjand.
Levila
Taim on pärit Balkani poolsaarelt.
Kasutamine
Sobib kiviktaimlates ja murukatusel kasvatamiseks.
Reola
Reola on küla Tartu maakonnas Kambja vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ülenurme valda.
Külas asus Reola mõis, mis oli lähedalt seotud Uhti mõisaga.
Küla territoorium jaguneb kaheks. Keskosa läbivad Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee ja Tartu–Petseri raudtee. Kogu asustus on lääneosas, idaossa jääb Reola luht ehk Aardla ürgorg.
Reola loodeosas asuvad Tartu Ülenurme lennujaam ja Eesti Lennuakadeemia.
Vulkaaniline kivim
thumb|[[Ignimbriit on lõõmpilvest sadenenud vulkaanilise tuha paakudes tekkinud purskekivim.]] thumb|[[Vesikulaarne tekstuur|Vesikulaarse tekstuuriga oliviinbasalt on laavavoolus tardunud vulkaaniline kivim.]] Vulkaaniline kivim ehk vulkaniit on vulkaanilise tekkega tardkivim.
Struktuur ja tekstuur
Vulkaanilised kivimid on üldiselt kiire jahtumise tõttu afaniitse või peeneteralise struktuuriga. Nende koostises võib leiduda fenokristalle ja klaste. Fenokristallid on moodustunud vedelast magmast kristalliseerumise tulemusena ajal, mil magma polnud veel laavana maapinnale jõudnud. Klastid on teiste kivimite fragmendid, mis on sattunud laava või magma koostisse kas maa-alustes tingimustes magmakambri või vulkaanilõõri seintest või siis maapinnal, olles näiteks liikuvast laavavoolust kaasa haaratud.
Mineraloogiline koostis
Mineraale, millest vulkaanilised kivimid koosnevad, on väga palju. Siiski, kui jätta välja aktsessoorsed ehk kivimi koostises juhuslikud mineraalid või mineraalid, mida seal leidub nii vähe, et neid ei kasutata kivimite klassifitseerimisel ja nimetamisel, jääb järele vaid seitse põhilist mineraaliperekonda, millele lisandub kvarts. Seitsmest kuus kuuluvad silikaatide hulka. Need seitse on:
Nagu eespool mainitud, lisandub neile seitsmele üksikmineraal kvarts.
Soosilla
Soosilla on küla Tartu maakonnas Kambja vallas.
Vulkaaniline kivim
Klassifikatsioon
Vulkaanilisi kivimeid nimetatakse sarnaselt teiste magmakivimitega vastavalt nende keemilisele koostisele. Ränirikastest vulkaniitidest on tuntud süvakivim graniidi vulkaaniline analoog rüoliit, samuti vahtja tekstuuriga pimss, või klaasja struktuuriga vulkaaniline klaas ehk obsidiaan. Ränivaestest vulkaniitidest on levinuim basalt. Plahvatusliku vulkanismiga kaasneb nn püroklastiliste kivimite teke. Tüüpiline püroklastiline kivim on tuff.
Soosilla
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ülenurme valda.
Vulkaaniline kivim
Klassifikatsioon
Vulkaanilisteks kivimiteks peetakse ka pinnalähedastes intrusioonides tardunud kivimeid, mis kiire jahtumise tõttu meenutavad struktuurilt pigem purske- kui süvakivimeid.
Dagana
Dagana on linn Bhutanis, Dagana ringkonna keskus.
Brittney Reese
Brittney Davon Reese (sündinud 9. septembril 1986 Inglewoodis Californias) on USA kergejõustiklane (kaugushüppaja).
2012. aastal tuli ta kaugushüppes tulemusega 7.12 olümpiavõitjaks.
2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros võitis ta 7.15-ga hõbemedali.
Ta on tulnud kaugushüppes neljal korral maailmameistriks ja kolmel korral ka sisemaailmameistriks.
Tema isiklik rekord kaugushüppes on välitingimustes 7.31, millega ta jagab kõigi aegade edetabelis üheksandat kohta. Selle tulemuse püstitas ta USA meistrivõistlustel 2. juulil 2016 Eugene'is. Tema varasem rekord oli 7.25, mis oli hüpatud 10. mail 2013 Dohas. Tema isiklik rekord sisetingimustes on 7.23, mille ta püstitas 11. märtsil 2012 İstanbulis ja mis on maailma kõige aegade kolmas tulemus.
Väiketiir
Levik
Väiketiir on levinud kõikide mandrite paras- ja palavvöötmes. Eestis on ta väikesearvuline haudelind. Lääne- ja Põhja-Eesti rannikul pesitseb 400–500 paari. Ta saabub Eestisse aprilli lõpul, lahkub juulis-augustis. Talvitub Lõuna-Aafrikas ja Austraalias.
Välimus
Väiketiiru saba on keha suhtes lühem kui teistel tiirudel. Pealagi on must ja üle silma kulgeb must pikitriip. Jalad ja nokk on kollakasruuged. Lind on 22–24 cm pikk, tiibade siruulatus on 48–55 cm ja kaal 40–60 g.
Toitumine
Väiketiir toitub väikestest kaladest, putukatest ja vähilistest.
Lhuentse
Lhuentse on linn Bhutanis, Lhuentse ringkonna keskus.
Soinaste
Soinaste on küla Tartu maakonnas Kambja vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ülenurme valda.
Ajalugu
Soinaste küla maad, kuulusid algselt Tartu kreisi Tartu-Maarja kihelkonna Ropka mõisa maade hulka.
Täsvere
Täsvere on küla Tartu maakonnas Kambja vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ülenurme valda.
Paganamaa küla
Paganamaa on küla Võru maakonnas Rõuge vallas Eesti-Läti piiri ääres.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varstu valda.
Küla põhjapiir kulgeb Kolga jõe ääres. Jõel asub ka Krabi Veskijärv. Järve ääres on endise Krabi veski varemed.
Suur-Jenissei
Suur-Jenissei (vene Большой Енисей) on jõgi Aasias. Algab Sajaanidest. Ülemjooksul voolab läände, laskub Todža nõkku. Alamjooksul pöördub lõunasse ja Tõva nõos Kõzõlis ühineb Väike-Jenisseiga, moodustades Jenissei.
Puschwitz
Puschwitz (ülemsorbi keeles Bóšicy) on küla Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis Puschwitzi vallas.
2009. aastal elas külas 108 inimest.
Räni alevik
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus alevik Ülenurme valda.
Räni küla läbivad kaks põhimaanteed, ümberringi on põllud ning üks suurem tiik. Küla laieneb tänu kinnisvaraarendusele kiiresti.
Räni alevikus asuvad kunagise Räni mõisa jäänused.
Karmoška
Karmoška (vene keeles гармонь, гармоника, гармошка) on vene lõõtspill.
Erinevalt enamikust Lääne-Euroopa diatoonilistest lõõtspillidest on karmoška üldiselt unisonoorne (st nupuvajutusel tekkiv noot ei sõltu lõõtsa liikumise suunast), bisonoorsed tüübid (üherealised тальянка, тульская, вятская) on vähem levinud. Vene lõõtspillide üheks eripäraks on veel asjaolu, et neil saab mängida ka minoorses helilaadis.
Vanemat tüüpi karmoška parempoolsel nupulaual on kaks nupurida diatoonilisel skaalal mängimiseks, vasakul kaks rida bassinuppe ühe mažoorhelistiku ja sellele vastava minoori primaarkooskõlade mängimiseks.
Tänapäeval levinud karmoškadel on lisanupud pooltoonide jaoks, vasakul käel mõned lisaakordid ning rida vababasse meloodiakäikude mängimiseks. Selliseid uuemat tüüpi lõõtspille nimetatakse kromaatilisteks (vene keeles хроматическая гармонь, lühendatult хромка, siit ka eestikeelne nimetus kromka).
25 viisi- ja 25 bassinupuga kromkal on mängija poolt vaadates parempoolsel nupulaual kahes reas 25 nuppu, mis võimaldavad mängida 3 diatoonilist oktavit ja kolm lisanooti; vasakpoolsel kahes reas kummaski kaheksa bassinuppu saatebasside ja akordide jaoks ning üks rida vababasse.
Viisinupud on paigutatud nii, et heliredelit saab mängida vahelduvalt kahe rea nuppudel. Keskmise oktavi sõrmestus erineb madalama ja kõrgema omast. Kolm lisanooti on asetatud peegelpildis vasaku käe akordidele, mis neid noote sisaldavad.
frame|center
Basside nupulaua mažoorhelistiku põhiakordid on välimises reas kvindiringi järjestuses, keskmises reas on minoorsed akordid, sisemises reas vababassid.
Dasht-e Kavīr
thumb|250px|Dasht-e Kavīri satelliidipilt Dasht-e Kavīr (ka Suur Soolakõrb; pärsia دشت کوير) on ulatuslik kõrbeala Iraani kiltmaal Teheranist kagu pool.
Mutemetsa
Mutemetsa (kohalik hääldus Mutõmõtsa) on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varstu valda.
Dasht-e Kavīr
Piirneb põhjas Alborzi ja edelas Z̄āgrose mägedega. Kõrbes on palju soolakuid.
Mutemetsa
2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 17 inimest. Kõik olid eestlased.
1977. aastal liideti Mutemetsa külaga Jänesmõtsa.
Ilse Lehiste
pisi|Ilse Lehiste 2009. aastal Ilse Lehiste (kuni 8. märtsini 1935 Lest; 31. jaanuar 1922 Tallinn – 25. detsember 2010 Columbus, Ohio) oli eesti päritolu ameerika keeleteadlane, paljude foneetikaalaste uurimuste autor.
Haridus
Koolihariduse sai Ilse Lehiste Elfriede Lenderi Tütarlaste Eragümnaasiumis Tallinnas. Seejärel pühendus ta filoloogiaõpingutele Tartu ja Hamburgi Ülikoolis. Doktorikraadi sai ta Hamburgi Ülikoolist väitekirjaga inglise prerafaeliitliku kirjaniku William Morrise kohta. 1959. aastal lõpetas ta doktorikraadiga keeleteaduses Michigani Ülikooli.
Akadeemiline tegevus
Ameerika Ühendriikidesse jõudis Ilse Lehiste 1949. aastal. Tema teine doktoritöö (kaitstud 1959, lingvistika alal Michigani ülikoolis) oli teemal "An Acoustic-Phonetic Study of Internal Open Juncture", selle juhendajaks oli Kenneth L. Pike.
Ilse Lehiste on töötanud lektorina Hamburgi Ülikoolis (1948–49), nüüdiskeelte abiprofessorina Kansase Wesley Ülikoolis (1950–51) ja Detroiti Tehnoloogiainstituudis (1951–1956) ning uurimisassistendina Michigani Ülikoolis (1957–63). Doktorikraadi saamise järel õpetas Ilse Lehiste Ohio Osariigi Ülikooli keeleteaduskonnas peamiselt foneetikat (1963–87). Aastatel 1965–71 ja 1985–87 oli ta samas keeleteaduskonna juhataja. Ta on olnud külalisprofessor Kölni Ülikoolis Saksamaal (1965), Viini Ülikoolis Austrias (1974) ja Tōkyō Ülikoolis Jaapanis (1980). 1980. aastal valiti Ilse Lehiste Põhja-Ameerika keeleteadlasi ühendava Ameerika Keeleteaduse Seltsi presidendiks.
Publikatsioonid
Ilse Lehiste sulest on ilmunud 11 raamatut, 176 teaduslikku artiklit ja 101 retsensiooni. 1989. aastal avaldas ta Roomas Vello Salo kirjastuses Maarjamaa luulekogu "Noorest peast kirjutatud laulud. Luuletusi aastaist 1938-48".
Kvant
Füüsikas on kvant (ladina sõnast quantum 'kui palju, kui suur') füüsikaline objekt, mis tekib süsteemi üleminekul ühest olekust teise, kui selle süsteemi olekud vastavad teatud füüsikalise suuruse (enamasti energia) diskreetsetele väärtustele.
Näiteks elektroni energia aatomis on kvantiseeritud. Kui elektron läheb üle madalama energiaga energianivoole, siis kiiratakse kvant, ja kui toimub üleminek kõrgema energiaga energianivoole, siis neelatakse kvant. Sellise kvandi energia on vastavate energianivoode energiate vahe.
Näited
Ülalloetletud kvantide seas leidub fundamentaalsete väljade vaheosakesi (footon, gluuon, graviton), kui ka osakesesarnaseid ergastusi (foonon, plasmon, magnon). Viimaseid nimetatakse ka kvaasiosakesteks. Samas ei saa kvante alati osakestena tõlgendada (nt impulsimomendi kvant).
Buļļupe
pisi|Buļļupe asukoht Lielupe ja Daugava vahel Buļļupe on Lielupe vana jõesäng, mida mööda viimane voolas Daugavasse.
Ühendab praegu Lielupe ja Daugava suuet.
Buļļupe eraldab teineteisest Bolderāja ja Daugavgrīva asumit Riia linnas.
Zhou dünastia
Zhou (hiina keeles 周朝 Zhōu Cháo) oli dünastia Hiinas 1045 eKr kuni 256 eKr.
Erra mõisavald
Erra mõisavald (saksa keeles Gemeinde Erras) oli mõisavald Virumaal Lüganuse kihelkonnas Erra mõisas. Vald eksisteeris aastani 1866, mil moodustati Erra vald.
Zhou dünastia
Ajalugu
Huang He lisajõe Wei orgu hakkas II aastatuhande keskel eKr asunduma Zhou suguharu.
“Laulude raamatusse” (“Shi-jing`i”) kogutud laulud jutustavad legendaarsest Hou-tsest (Vürst hirsiterast), kes viis Zhou suguharu läänepoolseist mägedest Wei jõe orgu. See oli peamiselt karjakasvatusega tegelev rändsuguharu. Kasvatati veiseid, hobuseid, lambaid ja sigu. Erilise tähtsusega oli hobusekasvatus, millest annab tunnistust asjaolu, et zhoulastel oli hobuse jaoks 22 nimetust. Karjakasvatuse kõrval säilitas oma tähtsuse ka küttimine. Põlluharimine oli juhuslikku laadi. Siirdudes kohalt kohale, puhastasid zhoulased külviks maapinna põõsapadrikust, kui aga saak oli korjatud, liikusid uutele kohtadele. Suguharupeaks oli "kung". Tema juures oli sugukonna ülikkonna esindajatest koosnev vanematenõukogu. Ülikkond hakkab kogukonnas esile kerkima.
Zhou suguharu liikus mööda Wei jõge pikkamööda ida poole ja hõivas põlluharimiseks soodsad maad. Zhou keskuseks sai Hao linn (praegu Xi'an). XIII sajandil hakkas Zhou tungima Shangi dünastia valdustesse. Et kaitsta oma piire vaenulike barbarlike suguharude vastu, pöördus Shangi keiser (wang) sageli Zhou kungi poole, kes sõdis nomaadide vastu ja sai selle eest Shangi keisrilt autasu (too andis Zhou valitsejale tiitli (xi bo) – Lääne valitseja.
Esimeseks xi bo'ks sai Tse Li, kelle pojast Chang'ist sai hiljem Shangi vastaste hõimude koalitsiooni initsiaator. “Bambusannalid” jutustavad, et Zhou kungile kingiti maid, kallist nefriiti ja orje. Zhou suguharu siirdumine paiksele põllumajandusele, mis võimaldas suuri rikkuse kuhjumisi ja Shangi keisrilt saadavad kingid põhjustasid Zhou suguharus sugukondliku aristokraatia terava eraldumise rahvamassidest.
Kasutades Shangi riigi nõrkust, organiseeris Wu Wang suure armee, läks üle Huanghe ja põrkas (???) Mu-ö (???) orus kokku Shangi viimase keisri armeega. Nomaadide toetusel lööb Wu Wang 1027. eKr Zhòu Xīni sõjaväed puruks ja keiser tapab enda meeleheitel. Nagu jutustab legend, põgenes Zhòu Xīn oma pealinna, kus ta, sulgedes enda lossi “Hirvetorni”, põles ära koos oma aaretega. Niivisi 11. sajandil eKr purustas Zhou hõim Shangi riigi. Wu Wangist saab Zhou dünastia rajaja, kelle valitsemisel riik elab saavutab taas õitsengu. Lääne-Zhou riik hõlmas suurema osa Põhja-Hiinast.
Ida-Zhou riigi ajal (8.-3. sajand eKr) keskvõim nõrgenes ja käis kohalike valitsejate võitlus. Eriti äge oli see 5.-3.sajandil eKr, mil Hiina oli jagunenud 5–7 riigiks (Zhanguo ehk võitlevate riikide aeg).
6.-5. sajandil eKr (teiste andmete järgi 650. aasta paiku) võeti kasutusele raud. Hakkas kujunema maaeraomandus (mis vormistati 4. sajandil eKr Qini riigis Shang Yangi reformidega). Tekkisid hiina traditsioonilise ideoloogia põhivoolud: konfutsionism (zhu-jia), taoism (dao-jia), legism (fa-jia), moism (mo-jia, Mo Di) ja nominalism (min-jia) + yin-yang-jia.
Keisrid lasevad kaevata kanaleid, ehitavad tamme ja kuivatavad soid. Harimiseks võetud maa jagatakse vana harjumuse järele väikesteks kvadraatideks, mis omakorda jaotatakse üheksaks ühesuuruseks osaks. 8 osa antakse põllumeestele, üheksas osa haritakse ühisel jõul ja on valitsejate omandus, kes seal kasvanud vilja kohe tarvitavad või hiigelaitades alal hoiavad ikalduse või uputuse puhuks.
Valitsuse dekreetidega reguleeriti kalapüügi- ja jahiõigus ning ühise karjamaa tarvitamine. Arenes siidikasvatus. Maad katab teedevõrk, õitseb kaubandus. Suuremail teesõlmil korraldab valitsus järjekindlalt turgu, annab välja turukorra-, kaubavahetuse- ja teisi määrusi. Seatakse sisse üldine sõjaväekohustus meestele 16–65 a. vanuseni.
Asutatakse koole ja ülikoole. (ENE Koole oli Hiinas juba II aastatuhandest eKr. V.sajandist eKr mõjutas haridust Kong Fuzi õpetus. Koolis õpetati umbes 10 õppeaasta vältel hieroglüüfkirja, eetikat, muusikat, kalligraafiat ja filosoofiat.) Umbes 112. eKr avatakse nn. Siiditee Hiina ja Kesk-Aasia vahel. Umbes 105 a leiutatakse Hiinas paber.
Valitsus ja halduskorraldus
Zhou riiki valitses kuningas (wáng 王), kelle võim hiljemalt 8. sajandist eKr oli vaid sümboolne. Tegelik võim oli nominaalselt kuningale alluvate feodaalsete maaisandate käes, kellest suurem osa kuulus pärusaadlisse. Hilisemas hiina ajalookirjanduses on usutud, et Zhou riigi haldus oli korraldatud ideaalset valitsust ja riigikorraldust kirjeldava teose "Zhou kombed" ("Zhōulǐ" 周禮 / 周礼) järgi, mida tänapäeval peetakse siiski suhteliselt hiliseks utoopiliseks kirjelduseks.
Haldusjaotus
Zhou riigi halduskorraldus oli feodaalne. Maad, mis ei allunud otse kuningale (wáng 王), olid jagatud eri tähtsusega lääniisandate ehk maaisandate (hiina keeles zhūhóu 諸侯 / 诸侯) vahel, kelle lääne nimetati riikideks (h.k. guó 國 / 国). Zhou riigis jagunesid lääniisandad viieks järguks:
Iga maaisand pidas üleval kuningliku domeeni eeskujul organiseeritud, kuid sellest väiksemat haldusaparaati. Maaisandad pidid regulaarselt kuninglikus õukonnas audientsil käima. Kuningas kontrollis maaisandate tegevust kuninglike inspektorite (dàfū jiàn 大夫監 / 大夫监) abil.
Sloveeni kirjandus
Sloveeni kirjandus on sloveeni keeles kirjutatud ilukirjandus.
Zhou dünastia
Valitsus
Väidetavalt sai Zhou riigi kuningas nõu usaldusväärsetest hõimlastest koosnenud Vanemate (zhǎnglǎo 長老 / 长老) nõukogu käest, kes jagunesid kaheks kategooriaks:
Üldhaldus (eriti kuninga domeeni haldamine, vähemal määral ka terve Zhou riigi valitsemine) oli Kuue ministri (liùqīng 六卿, ka liùguān 六官) kätes, kes valitsesid kuue miminsteeriumilaadse "ameti" (liùguān 六官) üle.
Välis-Hebriidid
Välis-Hebriidid (inglise Outer Hebrides, gaeli Na h-Eileanan Siar) on saarestik Šotimaal Suurbritannia saarest loodes, osa Hebriididest, mis moodustab haldusüksuse Eilean Siar. Eraldatud Sise-Hebriididest Minchi väinaga. Suurim saartest on saar, millel üldnime pole ja mille osasid nimetatakse Lewis ja Harris.
Harald Vellner
Harald Vellner (Wellner) (pseudonüümid Ajaleheneeger, Boheme, leheneeger, Piibeleht ; 2. märts 1893 Palupera, Valgamaa – 2. märts 1970 Älvsjö, Stockholm, Rootsi) oli Eesti ajakirjanik, Estonia teatri näitejuht ja lavastaja.
Harald Vellner sündis Vanamõisas Palupera vallas Tartumaal ja õppis Otepää kihelkonnakoolis, õppis keeli ning osales Peterburis ja Helsingis ajakirjanduskursustel.
Ajakirjanikutööd alustas 1913 Tartu ajalehtedes Meie Aastasada ja Tartu Päevaleht, samal ajal töötas Estonia teatris dramaturgi ja lavastajana. Aastatel 1915–1917 oli Estonia dramaturg ja lavastaja. 1917–1918 töötas ajalehe Sakala peatoimetajana. 1918. aastal oli Eesti Päevalehe peatoimetaja Peterburis. 1919–1938 aastatel oli Vaba Maa toimetuses päevauudiste osakonna toimetaja, kus arvustas peamiselt Tallinna teatreid. Oli Eesti Ajakirjanike Liidu esimees 1927–1928.
1944. aastal kolis Rootsi, kus tegi arhiivitööd ja kaastööd Eesti Päevalehele.
Harald Vellner on maetud Stockholmi Metsakalmistule.
2000. aasta suveolümpiamängud
2000. aasta suveolümpiamängud olid XXVII olümpiaadi kaasaegsed suveolümpiamängud, mis toimusid Austraalias Sydneys 15. septembrist 1. oktoobrini 2000.
Olümpialinn
Sydney valiti XXVII suveolümpiamängude korraldajaks ROK-i 101. istungjärgul Monacos 23. septembril 1993. Teised kandidaadid olid Berliin (Saksamaa), Manchester (Suurbritannia), Peking (Hiina Rahvavabariik) ja İstanbul (Türgi).
Olümpiamaskotid olid kuukabarra (naeru-safiirlind) Olly (sõnast "Olympic"), nokkloom Syd (Sydney linna nimest) ja sipelgasiil Millie (sõnast "millennium").
Võistluspaigad
Sydney Olümpiapark (Olympic Park) ja selle ümbrus Homebush Bay. Sydney kesklinn (triatlon), Darling Harbour – Entertainment Centre (võrkpall) ja Convention and Exhibition Centre (poks, judo, tõstmine, vehklemine, maadlus). Dunc Gray Velodrome (trekisõit), Moore Park (jalgpall, maanteesõit), Rushcutters Bay (purjetamine), Bondi Beach (rannavõrkpall), Blacktown Olympic Centre (softball, pesapall), Cecil Park (laskmine), Fairfield City Farm (maastikuratas), Penrith Lakes (sõudmine, aerutamine, kanuuslaalom), Horsley Park (ratsutamine), Ryde (veepall), Brisbane, Canberra, Melbourne, Adelaide (jalgpall).
Riigid ja sportlased
Olümpiamängudell osales 199 riiki ja 10 651 sportlast.
Edukaimad sportlased:
Olümpiakangelaseks Sydneys tõusis Inglismaa sõudja Steve Redgrave. Temast sai esimene sportlane nüüdisaegsete olümpiamängude 104-aastase ajaloo jooksul, kes võitnud järjest viis olümpiakulda.
Järgmised riigid võitsid oma kõigi aegade esimese kuldmedali:
Edukaim riik medalite arvult oli USA: 37 kulda, 24 hõbedat ja 33 pronksi.
Spordialad
Võisteldi 32 spordialal ja jagati välja 300 komplekti medaleid (168 meeste aladel, 120 naiste aladel ja 12 segaaladel).
Uute spordialadena olid kavas triatlon, taekwondo ja trampoliinvõimlemine. Uute võistlusaladena olid Sydney programmis naiste veepall, naiste viievõistlus ja sünkroonvettehüpped.
Eestlased olümpiamängudel
Eesti oli riikidevahelises medaliarvestuses 46. kohal (1 – 0 – 2).
Eesti sportlastest said olümpiamedalid:
Eesti sportlastest jõudis esikuuikusse:
Eesti võistkonna koosseisus osalesid olümpiamängudel aerutaja Hain Helde; jahilaskur Andrei Inešin; jalgratturid Lauri Aus, Jaan Kirsipuu, Innar Mändoja, Erki Pütsep, Janek Tombak; judomaadlejad Aleksei Budõlin, Indrek Pertelson; kergejõustiklased Indrek Kaseorg, Pavel Loskutov, Erki Nool, Aleksander Tammert, Andrus Värnik; maadlejad Helger Hallik, Valeri Nikitin, Toomas Proovel; purjetajad Peter Šaraškin, Imre Taveter, Toomas Tõniste, Tõnu Tõniste; sõudjad Leonid Gulov, Jüri Jaanson, Andrei Šilin; ujujad Jana Kolukanova, Raiko Pachel, Elina Partõka, Indrek Sei; vehklejad Kaido Kaaberma, Andrus Kajak, Meelis Loit, Nikolai Novosjolov; viievõistleja Imre Tiidemann.
Eesti lipu kandja avatseremoonial oli neljakordne olümplane, purjetaja Tõnu Tõniste.
Fruit of Islam
pisi|Fruit of Islami liikmed [[Chicagos (1974)]] Fruit of Islam (FOI) on afroameeriklastest ihukaitsjate rühm, kelle ülesandeks on kaitsta ja teenida organisatsiooni Nation of Islam ning selle vaimulikke ja üritusi.
Rühma liikmed kannavad mõnikord sinist mundrit.
Metstaga
Metstaga (kohalik hääldus Mõtstaga) on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varstu valda.
Köömnelõhnaline liivatee
Morfoloogia
Köömnelõhnaline liivatee on 2 cm kõrgune ja 20 cm laiune poolpõõsas. Tal on roosipunased õied ja tumerohelised köömnelõhnalised lehed.
Kasutamine
Taim sobib hiinapäraste toitude ja loomaliha maitsestamiseks.
Kiliikia liivatee
Kiliikia liivatee (Thymus cilicicus) on huulõieliste sugukonda, liivatee perekonda kuuluv igihaljas mitmeaastane taim.
Kiliikia liivatee on mitmeaastane 5 cm kõrgune ja 20 cm laiune poolpõõsas. Taim on roosade õitega. Erkrohelised, kitsad, terava tipuga lehed kinnituvad vartele männastena. Lehtede lõhn meenutab sellerit.
Kasutamine
Madal padjand, mis sobib hästi kõnniteeplaatide vahede haljastamiseks.
Galilei teisendus
Galilei teisendus (Galileo Galilei järgi) on Newtoni mehaanika reegel, mille abil saab siduda punktmassi koordinaate vaadelduna erinevates inertsiaalsetes taustsüsteemides.
Iga Galilei teisendus on esitatav järgnevate teisenduste kombinatsioonina kusjuures iga ülaloeteltud teisendus on samuti Galilei teisendus.
Galilei teisendused moodustavad Galilei rühma.
Nimetusest
Mõnikord nimetatakse Galilei teisenduseks ka üksiku koordinaadi teisendust. Sel juhul räägitakse vastavast koordinaatide teisendusest, kui Galilei teisendustest.
Juhul, kui pole täpsustatud, millise teisendusega on tegu, peetakse Galilei teisenduse all silmas enamasti just kiiruse nihet.
1967. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus
1967. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus oli 12. Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus 8. aprillil 1967 Viinis Austrias. Korralduskoht oli Hofburgi palee. Lauluvõistluse võitis Suurbritannia.
Taani eemaldus lauluvõistlusest kuni 1978. aastani, kuna DR ringhäälingu uus direktor arvas, et lauluvõistlusele minevat raha saab ka mõistlikumalt kasutada.
Finaali tulemused
thumb|tühi|400px| {{legend|#22b14c|1967. aastal osalenud riigid}} {{legend|#ffc20e|Varem (kuid mitte 1967. aastal) osalenud riigid}}
Wilhelm Friedemann Bach
Wilhelm Friedemann Bach (22. november 1710 Weimar – 1. juuli 1784 Berliin) oli Saksamaa helilooja ja organist, Bachide suguvõsa kuulsaima esindaja Johann Sebastian Bachi vanim poeg.
Vejle
Vejle on linn Taanis, Lõuna-Taani piirkonna ja Vejle valla keskus.
Vejle asub samanimelise fjordi tipus, Vejle jõe suudmes. Vejle on aastasadu olnud tähtis jõe ületuskoht. Vejle fjord on Taani üks kõrgeimate kallastega fjorde ning väga maaliline. Üle Vejle fjordi kulgeb Taani suuremaid linnu ehk Kopenhaagenit Aarhusiga ühendava kiirtee sild.
Vejle'st umbes 30 kilomeetri kaugusel asub Taani suuruselt teine lennujaam Billund, Vejle omavalitsus on selles osanik.
Erinevates Vejle jalgpalliklubides on mänginud Eesti jalgpallurid Urmas Rooba ja Kaimar Saag.
Pratibha Patil
Pratibha Devisingh Patil (sündinud 19. detsembril 1934) on India jurist ja poliitik, kes oli 25. juulist 2007 kuni 25. juulini 2012 India president. Ta valiti presidendiks 19. juulil 2007 638 116 valijamehe häälega. Ta on esimene naine India presidendi ametikohal. Enne seda oli ta Rajasthani kuberner.
Kineskoopkuvar
Kineskoopkuvar (CRT) on katoodkiiretoruga kuvar, mille pilt tekitatakse kineskoobi ekraanile samuti nagu kineskoopteleviisoris.
Vana-Hiina
Vana-Hiina oli hiinlaste maa vanaaja Hiina tsivilisatsiooni perioodil.
Muistse Hiina tsivilisatsioon sai alguse umbes 8000 aastat tagasi, kui inimesed asusid elama Hiina kirdeossa ja kolme jõe kallastele: Huang He (Kollase jõe) äärde põhjas, Weihe (Jangtse lisajõgi) äärde loodes ja Jangtse äärde lõunas.
Hiina territooriumi (Ida-Hiina) esimene teadaolev kirjeldus pärineb 8.–5. sajandist eKr, selles kirjeldatakse 9 erineva piirkonna loodusolusid (jõgesid, mägesid) ja majanduselu. Samal ajal koostati esimesi kaarte.
Kuni 2. sajandini eKr tundsid hiinlased ainult Ida-Hiinat. Esimesi tõepäraseid andmeid Sise- ja Kesk-Aasia kohta tõi Hiinasse Zhang Qian (tsang tshjen) reisilt saadikuna läbi Tarimi nõo põhjaosa Issõk-Kuli kaudu Fergana orgu ja tagasi lõuna poolt Tarimi nõgu aastail 138–126. Sellest alates algas hiinlaste suhtlemine läänepoolsete rahvastega; kasutusele võeti niinimetatud Siiditee. Korrapärase mereliikluse alguseni 15.–16. sajandil oli Siiditee põhiline ühendustee Hiina, Sise-Aasia ja Vahemere maade vahel.
Õssu
Õssu on küla Tartu maakonnas Kambja vallas.
Vana-Hiina
Hiina tsivilisatsioon tekkis erinevates piirkondlikes keskustes Huanghe jõe ja Jangtse jõe orgudes neoliitikumi ajastul. Traditsiooniliselt peetakse hiina tsivilisatsiooni hälliks Huanghe jõge. Hiina kirjalik ajalugu algas Shangi dünastiaga (u 1700 – u 1046 eKr). Shangi dünastia ajast pärinevate vanas hieroglüüfkirjas olevate ennustusluude vanimaks vanuseks on radiosüsiniku meetodil dateeritud 1500 eKr. Hiina kultuuri, kirjanduse ja filosoofia alused arenesid välja Zhou dünastia (1045–256 eKr) ajal. Ajaarvamise järjepidev kirjalik dateerimine algas Zhou dünastia ajal 841 eKr.
Paleoliitikum
Leiukohad Hiina paleoliitikumist
Õssu
See asub Märja aleviku ja Tartu linna vahel ning Tartu–Viljandi maantee ääres.
Vana-Hiina
Paleoliitikum
Xiaochangliangi leiukohast leitud Homo erectus’e valmistatud kivist tööriistade vanuseks on hinnatud 1,36 miljonit aastat. Xihoudu leiukohas on leitud vanimad tõendid tule kasutuse kohta 1,27 miljonit aastat tagasi. Enim omal ajal tuntuks saanud Homo erectuse leiuks on 1923–1927 leitud Pekingi inimene.
Õssu
2019. aasta alguses elas külas 448 inimest.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ülenurme valda.
Vana-Hiina
Neoliitikum
Leiukohad Hiina neoliitikumist
Õssu
Küla keskosas asub Eerika tiik.
Vana-Hiina
Mütoloogiline ajastu (u 3500 – u 2000 eKr)
Mütoloogilisel Xia dünastia eelsel perioodil olevat Hiinat valitsenud kolm monarhi ja viis keisrit. Nendega, enam mütoloogiliste valitsejate ja kultuuriloojatega, seotud ajavahemikuks oli umbes 3500 eKr kuni 2000 eKr. Esimesele neist, Fu Xile, omistatakse ka hiina hieroglüüfkirja ja guade loomine. thumb|Xia dünastia võimu all olnud ala
Xia dünastia (u 2100 – u 1600 eKr)
Xia dünastia (hiina 夏朝, Xiàcháo) oli Hiina esimene ajalooliselt dokumenteeritud dünastia. Valitses umbes aastatel 2070–1600 eKr. Xia dünastia rajas mütoloogiline keiser Yu Suur. pisi|Shangi riigi ala
Shangi ja Yini dünastia (u 1700–1046 eKr)
, Yini dünastia Shangi dünastia (商朝) oli Vana-Hiina teine (16. – 11. sajandi) dünastia. Selleaegset Hiina riiki nimetatakse Shangi riigiks. Shangi dünastia valitses Põhja-Hiinas 16. sajandist eKr kuni umbes 11. sajandini eKr. Shangi alad piirnesid Vaikse ookeani, Tiibeti kõrgmaa ja Gobi kõrbega. Shangi dünastia on esimene Hiina dünastia, mille ajast on säilinud kirjalikke mälestisi. Shangi aegadest on säilinud palju esemeid ja nende seas kirjutisi pronksnõudel ning ennustusluudel. Sellest ajajärgust on leitud kokku üle 150 000 ennustusluu. Vanemate sellest ajast pärinevate vanas hieroglüüfkirjas olevate ennustusluude vanuseks on dateeritud 1500 eKr. Eriti hästi tuntakse hilisemat Yini (殷) ajastut. Kokku on teada 30 kuninga nimed 17 põlvkonnast. Kõiki neid nimesid on kohatud Yinxu oraakliluudel, mistõttu enamik ajaloolasi usub, et need kuningad on tõesti olemas olnud.