cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Victoria (Suurbritannia kuninganna)
Ta oli viimane võimul olnud Hannoveri dünastia esindaja Ühendkuningriigis. Kõik tema esivanemad olid sakslased Hannoveri, Saksi-Gotha, Mecklenburgi, Saksi-Hildburghauseni, Saksi-Koburgi ja Saalfeldi, Braunschweig-Wolfenbütteli, Reuss-Ebersdorfi ja Erbach-Schönbergi dünastiatest.
Victoria ajastu
pisi|[[1851. aasta maailmanäituse avamine Londoni Hyde Parkis asunud Kristallpalees]] pisi|[[Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriik|Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi ning Briti impeeriumi alad 1898. aastal]]
Victoria sai kuningaks 20. juunil 1837 peale senise kuninga, onu William IV surma, kellel ei olnud legitiimseid järglasi. Kuu aega enne tema surma sai Victoria 18-aastaseks, mistõttu ei olnud regenti vaja. Alates 1714. aastast oli Suurbritannia olnud personaalunioonis Hannoveri kuningriigiga, kuid Hannoveri trooni pärija võis olla ainult meessoost. Seega lõppes personaalunioon, ning Hannoveri kuningaks sai hoopis Victoria teine onu Ernst August I.
Tema valitsemisaeg sai tuntuks Victoria ajastu nime all. See ajastu järgnes valgustusajastule ja pakatas tööstusrevolutsioonidest ning andis kuju uuele, pulseerivale Atlandi-ülesele maailmale. Selle jooksul laienes Suurbritannia kaubanduslik ja poliitiline impeerium. Jõudsalt arenesid nii raudteed, tööstus, kultuur, teadus, sõjandus kui ka poliitika. Kuningriik tõusis mõne kümnendiga maailma võimsaimaks riigiks, rikkamaks ja mõjukamaks kõikidest Euroopa rivaalidest, välja arvatud Venemaa.
Järeltulijad
Victoriat peeti kogu kuningliku Euroopa matriarhiks, ta oli peaaegu kõikide Euroopa suurte dünastiate otsene esiema või vähemalt hõimlane. Tema isa oli kuningas George III neljas poeg Edward Augustus.
Victoria abikaasa oli Saksi-Coburgi ja Gotha prints Albert. Neil oli üheksa last:
Pärast Alberti surma 1861. aastal tõmbus Victoria endasse ja teda hakati kutsuma Windsori lohutamatuks leseks.
Lapselapsi sündis kokku 48.
Tänapäeval ulatub Victoria järeltulijate arv sadadesse. Nende hulka kuuluvad Elizabeth II ja tema abikaasa Philip Mountbatten, Norra kuningas Harald V, Rootsi kuningas Karl XVI Gustav, Taani kuninganna Margrethe II, Hispaania kuningas Juan Carlos I ja tema abikaasa Sofía.
Residentsid
Kuninganna Victoria elas Buckinghami palees ja puhkas Põhja-Šoti mägismaa äärealal asuvas Balmorali lossis.
Mälestuse jäädvustamine
100px|pisi|vasakul|Victoriat kujutav [[Penny Black|maailma esimene postmark aastast 1840]] Victoria järgi on nimetatud palju kohti, eriti Briti Rahvaste Ühenduse piires, sealhulgas Seišellide pealinn, Aafrika suurim järv, Victoria juga, Suur Victoria kõrb, Victoria saar, kaks Austraalia osariiki (Victoria ja Queensland) ning kahe Kanada osariigi keskus (Briti Columbia keskus Victoria ja Saskatchewani keskus Regina). Tema järgi on nime saanud ka Buckinghami palee lähistel asuv Victoria raudteejaam Londoni kesklinnas.
Monaco 2022. aasta taliolümpiamängudel
Monaco osales 2022. aasta taliolümpiamängudel Pekingis 3 sportlasega, kes võistlesid 2 spordialal.
Lõuna-Sudaani lennujaamade ja lennuväljade loend
Siin loetletakse Lõuna-Sudaanis asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid.
Willy Rumpf
pisi|Willy Rumpf (1962) Willy Rumpf, ka Willi Rumpf (4. aprill 1903 Berliin – 8. veebruar 1982 Ida-Berliin) oli Saksa DV riigitegelane.
Willy Rumpf oli pärit teenistuja perekonnast. Põhikooli lõpetamise järel õppis ta kindlustusala ja raamatupidamist. Kuni 1932. aastani töötas ta raamatupidaja, kassiiri ja väliskaubanduskorrespondendina. 1920. aastal astus ta Saksamaa Kommunistlikku Noorsooühingusse ja 1925. aastal Saksa Kommunistlikku Parteisse. Alates 1933. aastast osales ta vastupanuliikumises, mille eest viibis aastatel 1933–1938 vanglates ja Sachsenhauseni koonduslaagris. Seejärel töötas ta teenistujana ja võttis osa Robert Uhrigi vastupanugrupi tegevusest. Aastatel 1944–1945 oli Rumpf teist korda võimude poolt vangistatud.
Aastatel 1945–1947 oli Willy Rumpf Berliini Linnavalitsuse rahandusosakonna juhataja asetäitja. 1947–1948 Berliini Usaldusühingu juhataja, 1948–1949 Saksa Majanduskomisjoni rahandusvalitsuse juhataja ja 1949–1955 Rahandusministeeriumi riigisekretär.
25. novembrist 1955 kuni 12. detsembrini 1966 oli Willy Rumpf Saksa DV rahandusminister.
Lisaks sellele oli ta aastatel 1949–1967 Rahvakoja (parlamendi) liige. Alates 1950. aastast oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee liikmekandidaat ja alates 1963. aastast Keskkomitee liige.
Tiiu Ivanova
Tiiu Sinipalu; sündinud 1. oktoobril 1986) on Eesti koorijuht.
Tiiu Sinipalu õppis dirigeerimist Heino Elleri nimelises Tartu Muusikakoolis Vaike Uibopuu dirigeerimisklassis, 2007. aastast Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias Ants Sootsi käe all.
Tiiu Sinipalu juhatab ka Tartu Ülikooli Akadeemilise Naiskoori vilistlaskoori. Alates 2017/2018 hooajast on ta Sireeni peadirigent.
Broadbenti filtri teooria
Broadbent'i filtri teooria on tähelepanu varajase valiku teooria. Selle teooria kohaselt töödeldakse stiimuleid sensoorses puhvris paralleelselt. Lühiajalisse mällu lubatakse informatsiooni läbi selektiivse filtri vaid ükshaaval. Filtri teooria rõhutab, et selektiivne filter on vajalik informatsiooni vooluga toimetulekuks. Varajane valik tähendab, et informatsiooni valitakse väga varjases infotöötluse staadiumis.
Tiiu Ivanova
Tiiu Sinipalu ja Ülle Tuisk asutasid 2011. aastal kammernaiskoori Sireen. Tiiu Ivanova oli XII noorte laulu- ja tantsupeo neidudekoori dirigent.
Somaalia lennujaamade ja lennuväljade loend
Siin loetletakse Somaalias asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid.
Ukraina muusika
Ukraina muusika on Ukrainas või ukrainlaste loodud muusika.
Ukraina muusikatraditsiooni on põimitud nii Lääne kui ka Ida muusika elemente ning seda iseloomustavad tugevad slaavi ja kristliku kultuuri tunnusjooned. Ukrainat on peetud endise Vene Keisririigi muusikakultuuri südameks, seal asutati 18. sajandi keskel impeeriumi esimene kõrgetasemeline muusikaakadeemia. Tänapäeva Ukrainas on paljudel etnilistel rühmadel säilinud ja arenenud oma eripärased muusikatraditsioonid.
Traditsiooniline Ukraina rahvamuusika
Keerulisi taktimõõte kasutatakse harva, kuid populaarsed on liittaktimõõdud. Harmooniliselt võib muusika olla äärmiselt keerukas.
Traditsiooniline vokaalmuusika
pisi|Rändlaulikud kobsaarid. [[Harkiv, august 1902]] Põhiosa rahvalauludest baseerub keskaegsete laadidega identsetel heliridadel, kuid laulude meloodiline struktuur on erinev. Populaarsemad on miksolüüdia ja dooria laadid.
Ukraina rahvalikku laulustiili saab jagada mitmeks laiaks kategooriaks:
Vokaalmuusikas võib leida nii monoodiat, heterofooniat, homofooniat, harmooniat kui ka polüfooniat.
Üks tuntumaid ukraina traditsioonilise laulustiili esindajaid on Nina Matvijenko. Viimastel aastatel on loodud mitmeid vokaalansambleid, mis pühenduvad traditsioonilise ukraina polüfoonilise laulustiili säilitamisele.
Traditsiooniline instrumentaalmuusika
pisi|Rahvapillid banduura, trembita, drõmba, tsimbalõ, svõril. NSV Liidu postmark, 1989. Tähtsamad Ukraina rahvapillid on keelpillidest kobza, banduura, torban, viiul, basolja, lira kolisna, tsimbalõ; puhkpillidest sopilka, flojara, trembita, svõril, fife, volõnka; löökpillidest buben, tulumbas, rešeto ja drõmba/vargan.
Mölten
Mölten (itaalia: Meltina) on vald (comune) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 12 km Bolzanost loodes. Valla pindala on 36,9 km².
2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 1622 inimest. 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 96,11% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 3,57% itaalia keelt ja 0,31% ladiini keelt.
Vallas on järgmised frazione-d (alljaotused, peamiselt külad ja asundused): Schlaneid (Salonetto), Verschneid (Frassineto) ja Versein (Vallesina).
Mölten külgneb järgmiste valdadega: Gargazon, Burgstall, Jenesien, Sarntal, Terlan ja Vöran.
Põlevkivijäätmed
pisi|Põlevkivituha üks ladestamis viis Põlevkivijäätmed (inglise keeles oil shale waste) on settekivimi kaevandamisel ja töötlemisel järele jääv osa.
Jäätmeliigid ja nende käitlemise viisid
Põlevkivi kaevandamisel ja töötlemisel jääb 70% ulatuses järele nii ohtlikke kui ka mitteohtlikke jäätmeid. Ohtlike jäätmete hulka kuuluvad poolkoks, pigijäätmed ehk fuussid ja gaasipuhastusjääk, ülejäänud jäätmeid ei loeta ohtlike jäätmete hulka.
Aheraine
Aheraine tekib põlevkivi kaevandamisel, sest põlevkivi paikneb ribadena lubjakivi vahel. Enamik aherainest moodustab lubjakivi, milles võib leiduda väikses koguses põlevkivi tükke. Varem oli põlevkivisisaldus aheraines 30%, kuid tänapäeval on see suudetud hoida alla 5%.
Viru Keemia Grupp taaskasutab kaevandamisel tekkiva aheraine täielikult. 2017. aastal kasutati 2 miljonit tonni aherainet täitematerjalina, aherainet kasutatakse ka teedeehituses ja maastikukujunduses. Eesti Energia kasutab aherainet raud- ja maanteede ehitamiseks, samuti võidakse aherainet ladestada ja istutada selle peale mets.
Fenoolvesi
Fenoolvesi tekib põlevkiviõli tootmisel Kiviteri tehnoloogial. Gaasilise soojuskandjaga utmisprotsessil, mille korral toimub põlevkivi termiline lagundamine ehk utmine, saadakse vajalik soojus gaasi põletamisel. Viru Keemia Grupp eraldab fenoolveest puhastusseadmega peenkemikaalid. Saadud kemikaale võib leida juuksevärvidest, mobiiltelefonide ekraanidest, rehvidest ja autoosadest.
Põlevkivifenoole saadakse põlevkivi termilisel töötlemisel tekkivate fenoolsete vete defenoleerimisel ekstraktsiooni teel, kasutades butüülatsetaati. Fenoole kasutatakse toormena sünteetiliste parkainete ja liimvaikude tootmisel.
Tuhk
Põlevkivi põletamisel elektrijaamades jääb järele tuhk, mis moodustab 45−48% põlevkivi kogumassist. Tuhk transporditakse elektrijaamadest tuhaplatoodele veega. Põlevkivituhas leidub ohtralt vaba lupja, veega kokku puutumisel muutub see CaOH-ks ja vesilahuse pH tõuseb 12−13-ni.
Põlevkivijäätmete abil võib olla võimalik taaskasutada prügiplasti. Põlevkivituha, aheraine, liiva ja prügiplasti koospürolüüsil on võimalik saada õli, mis on suure kütteväärtuse ja väikese väävlisisaldusega. Tehnoloogia võimaldab taaskasutada kuni 80% plastjäätmeid.
Poolkoks
Põlevkiviõli tootmisel tekivad erinevad jäätmed olenemata kasutatavast tehnoloogiast. Tonni põlevkiviõli tootmisel tekib umbes 3 tonni poolkoksi. Enamik poolkoksi ladestatakse poolkoksimägedele. Näiteks 2004. aastal tekkis poolkoksi 841 570 tonni ning sellest taaskasutati 63 010 tonni, ülejäänu ladestati prügilasse. 2014. aastal võeti taaskasutusse umbes kolmandik tekkinud poolkoksist ning ladestati 700 000 tonni poolkoksi. 2017. ja 2018. aastal ladestati peaaegu kogu tekkinud poolkoks (umbes 1 miljon tonni aastas). Poolkoks moodustas massi järgi 5,5% tekkinud põlevkivijäätmetest. Väikeseid poolkoksikoguseid on kasutatud kütuse või komposti komponendina ning ehitusmaterjalide tootmisel.
Poolkoks loetakse ohtlike jäätmete hulka seetõttu, et see avaldab kahjulikku mõju vee-elustikule. Poolkoksimäed sisaldavad samuti palju jääkorgaanikat, nii et nendega kaasneb isesüttimise oht, sest nende sisemine temperatuur on kohati üle tuhande kraadi.
Lasnamäe lunastaja
"Lasnamäe lunastaja" on Mari Saadi 2008. aastal ilmunud romaan.
Põlevkivijäätmed
Gaasilised jäätmed ja pigijäätmed
Uttegaasi kasutatakse põlevkivi lagundamiseks Kiviteri tehnoloogiaga, kuna sellel on piisavalt kütteväärtust. Suitsugaas tekitab õhusaastet.
Tšaadi lennujaamade ja lennuväljade loend
Siin loetletakse Tšaadis asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid.
Põlevkivijäätmed
Gaasilised jäätmed ja pigijäätmed
Pigijäätmed ehk fuussid koosnevad polütsüklilistest ühenditest, süsivesinikest ja fenoolidest. Kuigi pigijäätmed kuuluvad ohtlike jäätmete hulka, siis 2014.−2018. aastal võeti ringlusse kõik tekkinud pigijäätmed. Pigijäätmed moodustavad alla 0,001% põlevkivijäätmetest.
Lasnamäe lunastaja
Romaani peategelasteks on veidi üle 45-aastane venelanna Natalja Filippovna ja tema teismeline tütar Sofia ning tegevuspaigaks Tallinn, peamiselt Lasnamäe esimese majanduskriisi, 1997. aasta paiku. Üksikema Natalja elu pöördub pea peale, kui ta koondatakse elektroonikatehasest, ning ta otsib võimalusi, kuidas tasuda arveid ja hoolitseda oma tütre eest.
Põlevkivijäätmed
Jäätmete ajalugu
Massi järgi arvestades tekib põlevkivitööstuses aherainest 40% jäätmeid, soojuselektrijaamas tuhast 50% jäätmeid ja keemiatööstuses 10% jäätmeid. Eestis on praeguseks tekkinud umbes 300 miljonit tonni tuhka ja 100 miljonit tonni poolkoksi. Aastas lisandub 5–7 miljonit tonni tuhka ja 1 miljon tonni poolkoksi. Põlevkivi kaevandamisel tekkivad jäätmed moodustavad kaevandamisjäätmetest enamuse. Taaskasutatud jäätmete osakaal on tõusnud ajaga, kuid 2011. aastal toimus langus, millele järgnes 2015. aastast väike tõus. Põlevkivijäätmete taaskasutus on olnud alates 2015. aastast minimaalne. 2013. aasta seisuga oli Eestis 34 põlevkivi kaevandamise jäätmete hoidlat.
Lasnamäe lunastaja
Romaan on tõlgitud ka soome ("Lasnamäen lunastaja", tõlkija Tuula Friman; kirjastanud Werner Söderström Osakeyhtiö, 2011), vene ("Ласнамяэский мессия", tõlkija Tatjana Teppe; kirjastanud Aleksandra, 2010) ja ungari keelde ("A lasnamäe-i megváltó", tõlkija Béla Jávorszky, kirjastanud Magyar Napló Kiadó, 2016).
Retseptsioon
Kirjanduskriitik Märt Väljataga on "Lasnamäe lunastajat" nimetanud harukordseks katseks kirjutada kristlik romaan. Kirjanik Andrei Hvostov nõustub küll ta määratlusega, kuid kahtleb, ega see ei ole lihtsustus – tema arvates on tekstis gnostilised sõnumid.
Kirjanduskriitik Johanna Ross tõmbab paralleele "Lasnamäe lunastaja" ja Eduard Vilde romaani "Lunastus" (1909) vahel: madalamasse klassi kuuluva üksikema vajadus end ja last elatada, sunnitud prostituudiameti vastuvõtmine, laps kui loo kese, usk millessegi kõrgemasse. Veelgi enam – " ... kui panna kokku religioossus (koguni religioosne sümbolism), venelaseks-olemine ja puhta hingega prostituudid, ei ole Dostojevski enam kaugel," märgib Ross, lisades paralleelide sekka "Idioodi" (1868, muu seas nimede sarnasus: Natalja Filippovna ja Nastasja Filippovna; mõ­lema müüdava naise kannatajaroll) ning "Kuritöö ja karistuse" (1866).
Eestivenelaste temaatika on tekitanud vastakaid arvamusi: Hvostov rõõmustab, et "koduvenelane" on just tänu eesti kirjanikule eesti kirjandusse jõudnud, Ross aga nimetab venelaste kujutamist üheplaaniliseks ja skeemlikuks, Väljataga on küll Rossiga ühel meelel, kuid leiab, et seda romaani ei peagi mõistma otseselt realistlikuna.
Tunnustus
2008. aastal sai Mari Saat romaani eest Eesti Kultuurkapitali kirjanduse sihtkapitali aastapreemia ilukirjandusliku proosa kategoorias.
Episkopi Cantonment
Episkopi Cantonment on Suurbritannia sõjaväebaas Küprosel, Suurbritannia meretaguse ala Akrotiri ja Dhekelia halduskeskus. See asub territooriumi läänepoolsemas lahusosas.
See ei ole Akrotiri ja Dhekelia suurim baas, kuid seal asub tsiviil- ja militaaradministratsioon.
Plaza Hotel
Plaza Hotel on New Yorgis Manhattanil Midtownis asuv 20-korruseline luksushotellist ja korterelamust kõrghoone Viienda puiestee ääres ning Grand Army Plaza väljaku kõrval Central Parki lõunanurga lähedal. See kuulub ettevõttele Sahara India Pariwar. Hoone varasem omanik oli aastatel 1988–1995 Donald Trump.
Kirjeldus
76 meetri kõrguse ja 122-meetri pikkuse luksushotelli projekteeris arhitekt Henry Janeway Hardenbergh ja see valmis 1907. aastal. See on ehitatud historitsistlikus prantsuse uusrenessanslikus châteauesque-stiilis koos uusbaroksete beaux-arts ilmingutega. Hoone ehitus maksis 12,5 miljonit USA dollarit ja hoone avati 1. oktoobril 1907.
Hotell on populaarne ööbimispaik kuulsuste seas ja on olnud paljude filmide võttepaigaks.
Mälestisväärsus
See on New York City Mälestusmärkide Säilitamise Komisjoni poolt määratud kaitsealuseks mälestusmärgiks (New York City Landmark) 1988. aastal. Lisaks kuulub see Ameerika Ühendriikide Ajalooliste Paikade Riiklikusse Registrisse (National Register of Historic Places) ning on ka koos Waldorf-Astoriaga ainukesed hotellid, mis on saanud USA Rahvuslikuks Ajalooliseks Mälestusmärgiks (National Historic Landmark).
Hamiltoni mehaanika
Hamiltoni mehaanika (inglise keeles Hamiltonian mechanics) on teooria, mis on välja töötatud kui klassikalise mehaanika reformulatsioon; üks kahest olulisemast analüütilise mehaanika harudest (teine on Lagrange'i mehaanika).
Tunnuste integreerimise teooria
Tunnuste integreerimise teooria (inglise feature integration theory) on Anne Treismani ja Garry Gelade loodud tähelepanuteooria. See kirjeldab, kuidas inimene paneb kokku objekti erinevad tunnused, et luua objektist keerulisem tervikpilt.
Hamiltoni mehaanika
Hamiltoni teoorias rakendatud matemaatiline formalism oli varasematest erinev ja tingis teooria abstraktsema mõistmise. Ajalooliselt osutus Hamiltoni teooria tähtsaks klassikalise mehaanika reformulatsiooniks, mis hiljem aitas kaasa statistilise mehaanika ja kvantmehaanika väljakujunemisele.
Tunnuste integreerimise teooria
Tähelepanu jaotatakse kaheks peamiseks staadiumiks: tähelepanueelne ja fokuseerunud tähelepanu. Tähelepanueelses staadiumis keskendub inimene instinktiivselt ja automaatselt objekti silmatorkavatele tunnustele (nt värv, orientatsioon). Seejuures ei ole vaja erilist kognitiivset pingutust. Teises staadiumis võtab inimene kõik tajutud tunnused ja paneb need kokku tervikuks.
Tafuna
Tafuna on asula Tutuila saare idakaldal Ameerika Samoas. See on Ameerika Samoa suurim asula, seal elas 2012. aastal 9756 inimest.
Eesti NSV teeneline ansambel
Eesti NSV teeneline ansambel oli Eesti NSVs välja antud aunimetus.
Aunimetust andis Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium tantsu- ja muusikaansamblitele eriti kõrge taseme, loomingulise tegevuse ja suurte teenete eest eesti nõukogude tantsu- ja  muusikakultuuri arendamisel.
Eesti NSV teenelise ansambli aunimetust anti välja 1965. aastast. 1987. aasta alguseks oli selle aunimetuse saanud 10 ansamblit.
Kvanttäpp
pisi|Kvantpunktid, mille kiirgusspektrite maksimumid nihkuvad 10 nm sammude võrra Kvanttäpp (kvantpunkt) on fluorestseeruv, tavaliselt pooljuhtmaterjalist nanoosake, mille tüüpiline suurus on 10–100 aatomit (2–10 nm). Suuremad kvanttäpid võivad koosneda kuni 100 000 aatomist ja olla 50–100 nm suurused (näiteks InGaAs, CdSe, GaInP/InP). Sellise suurusega osakese käitumises ilmnevad kvantmehaanika nähtused. Kvanttäpis on laengukandjad (elektronid ja augud) piiratud kõigis kolmes ruumi mõõtmes.
Kvanttäpi omadused on pooljuhtide ja üksikmolekulidest ainete vahepealsed ning tugevalt seotud osakese mõõtmete ja kujuga . Kvanttäpi energiaspekter on diskreetne ning statsionaarsete energianivoode vaheline kaugus sõltub kvanttäpi suurusest (pöördvõrdelises sõltuvuses kvanttäpi mõõtme ruuduga). Seetõttu saab kvanttäpi suuruse muutmisega muuta ergastamisel kiiratava valguskvandi energiat ja seega kiiratava valguse värvust – osakese suuruse vähendamisel muutub kiiratav valgus sinisemaks ja vastupidi. See ongi kvanttäpi põhiline eelis – võimalus kvanttäpi suuruse ja kuju muutmisega täpselt "häälestada" kiiratava valguse värvust.
Klaasmaatriksis kvanttäpid avastas Aleksei Jekimov 1981. aastal ning kolloidlahuses avastas need osakesed Louis E. Brus 1985. aastal. Termini "kvanttäpp" võttis kasutusele tolleaegne Texas Instrumentsi töötaja Mark Reed 1988. aastal.
Väljatöötamisel on kvanttäpitehnoloogial põhinevad valgusdioodid, kuvarid, laserid, transistorid, päikeseelemendid, markerid bioloogias ja piltdiagnostikaseadmed meditsiinis. Samuti on uuritud nende kasutamist kvantarvutites kvantbittidena.
Kvantpiirang pooljuhtides
Mittekitsendatud (mittepiiratud) pooljuhtides on elektron-auk paar tüüpiliselt seotud iseloomuliku pikkusega sidemega, mida nimetatakse Bohri eksitonraadiuseks. Kui elektroni ja augu vahe on rohkem piiratud, muutuvad pooljuhi omadused. See efekt on kvandi piiramise üks vorm ning on üheks võtmeomaduseks paljudes levivates elektroonilistes struktuurides.
Piiratud kvantpunkti energiatasemeid saab hinnata, käsitledes neid kui tasemeid kolmemõõtmelises potentsiaalikastis, mille energiatasemete väärtused sõltuvad kasti mõõtmetest. Võrreldes kvantpunkti suurust elektroni ja augu lainefunktsioonide Bohri raadiustega on võimalik defineerida kolm erinevat juhtu. Tugevalt piiratud süsteemiks nimetatakse juhtu, kus kvantpunkti raadius on väiksem nii elektroni kui ka augu Bohri raadiustest. Nõrga piirangu korral on kvantpunkt neist suuremate mõõtmetega. Pooljuhtide korral, kus elektroni ja augu massid märgatavalt erinevad, esineb vahepealne piiratus, kus kvantpunkti raadius ühe laengukandja Bohri raadiusest suurem (tavaliselt augu), kuid teise laengukandja omast väiksem.
Tootmine
Tulenevalt võimalustest, kuidas eksitoni pooljuhtides piirata, on võimalik kvantpiiratud pooljuhtstruktuure luua erinevate meetoditega. Enamasti kasutatakse kvantpunktide, -juhtmete ja -potentsiaaliaukude tootmiseks epitaksiaalseid meetodeid.
Kolloidne süntees
Kolloidseid pooljuhtidest nanokristallide sünteesiks kasutatakse lahusteid, selles lahustunud lähteaineid ja orgaanilisi pindaktiivseid aineid. See meetod võimaldab luua kvantpunkte suuremates kogustes, mistõttu on see eelistatud meetod tööstuslikes rakendustes. see
Lahuse kuumutamine piisavalt kõrgele temperatuurile põhjustab lähteainete lagunemise monomeerideks, mis seejärel moodustavad nukleatsiooni tulemusena nanokristalle. Sünteesiks kasutatav temperatuur määrab tugevalt sünteesiprotsessi käigu – see peab olema piisavalt kõrge, et võimaldada aatomite ümberpaigutumist, kuid samas piisavalt madal, et võimaldada kristallide teket.
Plasmasüntees
Plasmasüntees on üks populaarsemaid gaasifaasilisi sünteesimeetodeid kvantpunktide sünteesimiseks. Mittetermilise plasma kasutamine võimaldab kontrollida loodavate kvantpunktide kuju, suurust, pinda ning koostist. Samuti on selle sünteesiviisi eeliseks võimalus lisada kvantpunkti lisandaatomeid, mis teiste meetodite puhul on osutunud keerukaks. Mittetermilise plasmaga sünteesitakse näiteks räni ja germaaniumi kvantpunkte. Plasmaga sünteesitud kvantpunktid on üldiselt pindtöödeldud pulbri kujul.
Viraalne süntees
Geneetiliselt muundatud bakteriofaage ehk bakteriviirusi on võimalik kasutada kvantpunktide sünteesiks. See sünteesiviis põhineb nende kombinatoorsel faagidispleil põhineval meetodil, mistõttu suudavad nad tuvastada teatud tüüpi pooljuhtide pindu. Viiruselisi kristallstruktuure saab kujundada, muutes lahuse kontsentratsiooni, ioontugevust või välist magnetvälja.
Elektrokeemiline süntees
Elektrokeemilise meetoditega on võimalik luua kõrge korrapäraga iseorganiseeruvaid kvantpunkte. Esmalt luuakse metallile eeskujuvorm elektrolüüt-metalli piirpinnal toimuva ioonilise reaktsiooni põhjustatud kvanttäpi iseenesliku organiseerumise tagajärjel. Seda vormi kasutatakse maskina, et söövitada nanostruktuure valitud substraadile.
Raskmetallivabad nanopunktid
Seoses paljudes riikides kehtivate olmekaupades raskmetalli kasutamise piirangutega ei ole lubatud kasutada kaadmiumil põhinevaid kvantpunkte sellistes toodetes. Nende keeldude tõttu uuritakse erinevaid viise sünteesimaks ilma raskmetallideta nanopunkte, millel oleks kaadmium-seleen nanopunktidega sarnased optilised omadused. Sellised süsteemid on näiteks InP/ZnS ja CuInS/ZnS nanopunktid, mis kiirgavad tugevalt nähtavas ja infrapunases spektriosas.
Samuti uuritakse praegu kvantpunktide potentsiaalsete materjalidena peptiide. Kuna nad esinevad looduslikult kõikides organismides, siis nendel põhinevad kvantpunktid oleksid mittemürgised ja lihtsasti biolagunevad.
Kvanttäppide optilised omadused
pisi|1 nm (must kõver) kuni 7 nm (roheline kõver) suuruste CdTe kvantpunktide luminestsentsspektrid
Kvanttäppide rakendusi
Kvantpunkte kasutatakse optilistes rakendustes põhiliselt nende teoreetiliselt suure kvantide kiirgamistaseme tõttu. Elektrilistes rakendustes avaldub kvantpunktides Coulombi blokaadi nähtus ning nad käituvad kui üksikelektron-transistorid. Samuti on võimalik neid kasutada kvantarvutites põhiliste informatsiooniühikutena ehk kvantbittidena.
Kvantpunkti suuruse muutmise võimalus on paljudes rakendustes eeliseks. Näiteks suurem kvanttäpp ilmutab vähem teadaolevaid kvandi omadusi ning tema kiirgusspekter on võrreldes väiksemate kvanttäppidega nihutatud pikemate lainepikkuste poole.
Kvanttäppe saab ergastada kulla nanoosakeste poolt loodud lokaalsetes elektromagnetväljades, mida saab seejärel vaadelda (CdSe)ZnS nanokristallide fotoluminestsents ergastuse spektri pinnaplasmonresonantsilt (SPR). Tänu nende laiale ergastusprofiilile ja kitsale kiirgusspektrile sobivad kõrge kvaliteediga kvanttäpid optiliseks kodeerimiseks ja multipleksimiseks.
Kvanttäppide uuel põlvkonnal on potentsiaal rakusisesteks uuringuteks üksikmolekuli tasandil, kõrgresolutsiooniliseks rakuliseks kujutamiseks (pildiliseks reproduktsiooniks), pikaajaliseks in vivo rakkude liikumise jälgimiseks, kasvajaliste protsesside tabamiseks ja diagnoosimiseks.
Kvantarvuti
Kvanttäpid on ühed potentsiaalsemad ained, mida saaks rakendada kvantarvutites. Väikese pinge rakendamisega on võimalik kontrollida elektronide voogu läbi kvantpunkti ning seeläbi saab mõõta spinnide ja teiste tarvilike füüsikaliste suuruste täpseid väärtusi. Kasutades põimitud kvantpunkte ehk kvantbitte, on võimalik teha erinevaid operatsioone ja arvutusi, ehk tegu on teoreetilise kvantarvuti võimalikkusega.
Päikeseelemendid
2004. aastal tehtud uuring näitas, et erinevalt traditsioonilistel materjalidel põhinevatest päikeseelementidest suudavad plii(II)seleniidil põhinevad päikeseelemendid toota ühe kõrge energiaga footoni kohta enam kui ühe eksitoni. 2010. aastal demonstreerisid sama efekti ka Wyomingi Ülikooli teadlased, kasutades pliisulfid kvanttäppe, mis tekitasid iga footoni kohta kaks elektroni. Sellest tulenevalt on hinnatud, et kvantpunktid võivad suurendada praegu kasutatavate ränil põhinevate fotogalvaaniliste rakkude efektiivsust ja vähendada ka maksumust. 2014. aasta seisuga on kvantpunktidel põhinevate päikeseelementide efektiivsus 7,0–8,7%.
Valgusdioodlamp (LED-lamp)
Alates 21. sajandi algusest on uuritud kvantpunktide potentsiaalset rakendamist valgusallikates ja kuvarites. Seni on leitud mitu teoreetilist meetodit, kuidas praegu kasutusel olevaid LED-lampe kvantpunktide abil edasi arendada. Kuna kvantpunktid kiirgavad monokromaatilist valgust, mida ei ole tarvis läbi värvifiltri lasta, siis on tegu suure efektiivsusega valgusallikaga. Kvantpunkt-valgusdioode (QD-LED) saab toota ränialusele, mida on võimalik seejärel integreerida ränipõhistele mikrokiipidele või mikroelektromehaanilistele süsteemidele.
Teet Velling
Teet Velling (sündinud 13. juulil 1966 Tallinnas) on eesti bioloog ja muusik.
Kvanttäpp
Valgusdioodlamp (LED-lamp)
Kvantpunkte kasutatakse kuvarite tootmisel, sest nad kiirgavad valgust kindlate Gaussi jaotuste kohaselt, mistõttu on neil põhinevad kuvarid elutruuma värvilahendusega. Erinevalt LCD-tehnoloogiast ei nõua QD-LED-tehnoloogia taustvalgustuse olemasolu.
Teet Velling
Ta mängib paljusid pille: kitarre, perkussiooniinstrumente, iiri vilesid.
Kvanttäpp
Fotokatalüsaator
Kvantpunkte on võimalik kasutada fotokatalüsaatoritena, sest nad on võimelised välise valguse toimel konverteerima vett vesinikuks. Fotokatalüüsi käigus põhjustavad ergastatud elektron-auk paarid redoksreaktsioone ümbritsevas vedelikus. Selle fotokatalüütilise reaktsiooni aktiivsus on määratud kvantpunkti suurusega ja kvantpiirangute ulatusega. Nimetatud seose põhjuseks on fakt, et kvantpunktis oleva keelutsooni laius määrab ergastatud olekus kvantpunkti salvestatud keemilise energia. Fotokatalüüsi toimumise protsessi võib takistada kvantpunkti pinnal olev pindis, aeglustades aine või elektronide liikumist.
Teet Velling
Haridus
Lõpetas 1984. aastal Tallinna 20. Keskkooli. 1995. aastal kaitses Tartu Ülikoolis magistritöö "nematood Chaenorhabditis elegans'i immuuno­histo­keemi­lised ja ultrastruktuursed iseärasused" (juhendajad Raivo Raid ja Jüri Kärner). Kaitses 2000. aastal Uppsala Ülikoolis doktoriväitekirja "Muscle cell integrins in vitro and in vivo. Identification and characterisation of a novel integrin, alpha11 beta1" (juhendaja Donald Gullberg).
Kvanttäpp
Bioloogilised rakendused
pisi|Rakkudele kinnitunud kaadmiumsulfiid kvantpunktid Tänu suuremale varieerumise võimalustele on loodavad kvantpunktid võimelised asendama seni bioloogiliseks visualiseerimiseks kasutatavaid orgaanilisi värve. Võrreldes traditsiooniliste fluorestseeruvate värvidega on kvantpunktid suurema heledusega (tänu suuremale ekstinktsioonikoefitsiendile ning kvantsaagisele) ning samuti stabiilsemad. On hinnatud, et kvantpunktid on 20 korda heledamad ja 100 korda stabiilsemad kui seni kasutusel olevad värvid. Üksiku osakese korral on aga seni puuduseks fluorestsentsi katkendlikkus. Sellest tulenevalt on välja arendatud mitmeid kvantpunkte, mis on peaaegu mittevilkuvad.
Teet Velling
Tegevus muusikuna
Osalenud kunagise Tallinna 20. Keskkooli mitmes ansamblis löökriistadel, kitarridel ja bassmandoliinil. Musitseerinud Prantsusmaa tänavatel, Iirimaa kõrtsides ja Rootsi džässilavadel. Tagasi Eestisse jõudnuna liitus uuesti ansambliga Jäääär. Tema laule on ilmunud ansambli plaatidel „Pojaga restoranis“, „Juuuubel“, „Jääorel“, „Öö armastab sind“.
Kvanttäpp
Bioloogilised rakendused
Viimasel kümnendil on märgatavalt arenenud kvantpunktide kasutamine rakkudest kujutiste tekitamiseks ning nende markeerimiseks. Eelnevalt mainitud kvantpunktide stabiilsus võimaldab luua mitu järjestikust kujutist fokaaltasapindadest, millest on võimalik luua kõrgresolutsiooniline kolmemõõtmeline kujutis. Kvantpunkte on võimalik siduda antikehade, streptavidiini, peptiitide, DNA või nukleiinhappe aptameeride abil spetsiifiliste rakkude valkude külge. Seega on võimalik jälgida molekulide ja rakkude liikumist pika aja vältel. Näiteks on suudetud kvantpunkte jälgida hiirte lümfisõlmedes enam kui 4 kuud.
Teet Velling
Tegevus muusikuna
2015. aastal ilmus tema sooloalbum "Vend August", millel teevad kaasa Mart Soo, Tuuli Velling, Marti Tärn, Tanel Ruben, Indrek Palu ja Üllar Saaremäe.
Kvanttäpp
Bioloogilised rakendused
Kvantpunkte kasutatakse doonor-fluorofoorina Förster resonantsenergia ülekandes (FRET), kuna võrreldes molekulaarsete fluorofooridega on kvantpunktid puhtama spektriga ja suurema ekstinktsioonikoefitsiendiga. Tänu kvanttäpi laiale neeldumisspektrile on võimalik neid ergastada ilma värv-aktseptorit ergastamata.
On tõestatud, et kvantpunkti rakendamine on märgatavalt parem meetod väikese interfeeriva RNA ehk siRNA viimiseks rakku, võrreldes praegu kasutatavate meetoditega.
Kvantpunktide rakendamise puuduseks on nende potentsiaalne mürgisus. Näiteks on CdSe nanokristallid UV-kiirguse mõjul rakkudele ohtlikult mürgised, sest selle kiirituse energia on lähedane CdSe nanokristallide kovalentsete sidemete keemilise energiaga. Selle tagajärjel võivad pooljuhtosakestest fotodissotsiatsiooni tulemusel vabaneda toksilised kaadmiumioonid. Ometigi on need kvantpunktid stabiilsed ja mittemürgised juhul, kui need on kaetud polümeerse pindisega ning puudub väline UV-kiirgus.
Chałopieničy
Chałopieničy (ka Halopenitšõ, poola keeles Chołopienicze) on alev (endine linn) Valgevenes Minski oblastis Krupki rajoonis, Chałopieničy külanõukogu halduskeskus.
Chałopieničys asuvad keskkool ja muusikakool. Alevis on kultuurimaja ja kaks raamatukogu. Chałopieničys on masinaehituse ja toiduainete töötlemisega tegelevad ettevõtted, ka asub seal lastekodu. Vaatamisväärsusteks on aastal 1863 ehitatud õigeusu kirik ja aastal 1798 ehitatud dominiiklaste klooster.
Ajalugu
Chałopieničy asulat (Хлопавічы) on esimest korda mainitud aastal 1451. Aastast 1610 kuulus see Dorohostajskitele, aga aastast 1620 Nonnartitele. Samal aastal sai hakkas asula (selleks ajaks juba alev) kuuluma Mikołaj Mleczkole, jäädes tema valdusse aastani 1644. Mikołaj Mleczko lasi aastal 1638 alevisse ehitada katoliku kiriku; ka rajas ta sinna kloostri.
Aastal 1670 omandas Chałopieničy Mikołaj Ciechanowiecki, aga peagi läks see Chaleckite valdusse. Aastal 1703 rajas Marcian Dominic Chalecki sinna dominiiklaste kloostri, aga aastal 1713 lasi ta sinna ehitada õigeusu kiriku. 1730. aastatel läks asula Chreptowiczite suguvõsa valdusse, aga aastani 1748 kuulus osa sellest veel Antoni Chaleckile.
Poola jagamisel sai Chałopieničyst aastal 1772 linn, kuna senine piirkonna keskus Orša hakkas kuuluma Venemaa Keisririigi koosseisu. Chałopieničys avati kool, seal hakati regulaarselt pidama laata. Aastal 1783 andis Joachim Chreptowicz linna põgenenud talumeestele vabaduse; sinna asusid elama ka Venemaa mõisatest põgenenud pärisorjad. See tõi järgmisel aastal kaasa Vene vägede rünnaku linnale, kui nad seal põgenikke jahtisid.
left|pisi|Chałopieničy kiriku varemed
Chałopieničy läks Venemaa koosseisu teisel Poola jagamisel aastal 1793. 1812. aastal rüüstasid linna Prantsuse väed. Aastal 1839 sulgesid Venemaa võimud kloostri. Aastal 1840 asutati linna piiritusevabrik. Kohalikud katoliiklased said alles aastal 1844 loa avada katoliku kirik. Sellest aastast on ka teateid linnas tegutsenud sünagoogi kohta, lisaks oli linnas tellisevabrik. Aastal 1667 sai asula omaniks Rudolf Wilken. Aastal 1898 käivitati linnas auru jõul tegutsev veski. Sel ajal peeti linnas kaks korda aastas laata.
Aastast 1919 kuulus Chałopieničy Valgevene NSV koosseisu. Aastal 1938 sai Chałopieničyst alev.
Mart Kangur
Mart Kangur (sündinud 4. mail 1971) on eesti luuletaja, filosoof ja tõlkija.
Code mõis
Code mõis (saksa keeles Zohden, läti keeles Codes muiža) oli rüütlimõis Kuramaal Bauska kreisis Bauska kihelkonnas. Tänapäevase haldusjaotuse järgi asub mõisasüda Lätis Bauska piirkonnas Code vallas Codes.
Karepa Selts
Karepa Selts moodustati 2003. aastal varasema Karepa raamatukogu sõprade seltsi õigusjärglasena. Selts hõlmab üheksa küla – Toolse, Tidriku, Karepa, Rutja, Eisma, Andi, Kiva, Vainupea ja Pajuveski – elanikke.
Seltsil on umbes 60 liiget. Seltsil on viieliikmeline juhatus, juhatuse esimees on Jüri Sikkut.
2004. aastast kuulub Karepa Seltsile Karepa rahvamaja. Selts korraldab rahvamajas näitusi, etendusi, teatriõhtuid, pidusid. Karepa Selts korraldab igal aastal Karepa kodukandipäevi. Seltsi koordineerimisel on koostatud Karepa piirkonna külade arengukava.
Karepa Selts on MTÜ Arenduskoda liige.
Päkapiku mänd
pisi|Päkapiku mänd Päkapikumänd on looduskaitsealune mänd Pärnumaal Tori vallas Jõesuu külas.
Legendi kohaselt on see kidur ja kõverik mänd kasvanud Rootsi kuninga jalutuskepist, mille too oli Põhjasõja ajal laagris olles maa sisse torganud ja sinna unustanud.
Kuld-nõelköis
pisi|Kuld-nõelköie kultivari liaan. Kuld-nõelköis (Epipremnum aureum) on võhaliste sugukonda kuuluva nõelköie perekonda kuuluv ronitaimeliik. Kuld-nõelköis on rahvapäraselt tuntud kui Tarzani köis (ka kujul "tarsaniköis" ja "tarzaniköis").
Kuld-nõelköis on igihaljas liaan, mis looduses kasvab kuni 20 meetri kõrguseks. Lehed võivad olla peaaegu üleni rohelised, aga ka mitmesuguses suuruses kollaste triipude ja laikudega. Noortel taimedel on lehed väikesed ja südamekujulised. Troopikas kasvavatel vanadel taimedel on lehed hiigelsuured ja sulgjate lehehõlmadega. Kuld-nõelköis on populaarne toataim. Ta on leplik ja vähenõudlik taim ning tõhus õhupuhastaja. Tubase potitaimena kasvaval nõelköiel lõhestunud lehti, nagu looduses, peaaegu kunagi ei moodustu.
Sorteerimine
Sorteerimine ehk sortimine on esemete või muude objektide mingi tunnuse järgi liigitamine või eraldamine.
Phallomycetidae
Phallomycetidae on kandseente hõimkonda kuuluv seente alamklass.
Rone kirik
Ajaloost
Tõenäoliselt ehitati gooti kirik varasema romaani ehitise asemele, millest on säilinud uuema kiriku müürides üksikuid fragmente. Pühakoja vanimad osad on pikihoone ja kooriruum, mis valmisid u 1300. aastal, umbes samast ajast pärineb ka torni alumine osa. Torni laiendati 14. sajandi keskpaigas ja see on ehituslooliselt kiriku noorim osa. Hoone on säilinud sestpeale muutumatul kujul. Arhitekt Eiler Graebe juhtimisel renoveeriti kirikut aastail 1913–1915 ja 1954–1955.
Arhitektuur
Kirik on ehitatud ühtlaselt gooti vormides. 14. sajandist pärinev torn on 60 meetrit kõrge ja selle ehitajaks peetakse kiviraidurit või meisterkonda (kunstiajaloolaste antud nimega nimega Egypticus), kes tegutses ka Öja, Stånga, Dalhemi ja Gothemi kirikute ehitusel. Tornil on allkorrusel kolmes küljes arkaaditaolised aknaread ja kesksambaga teravkaaraknad kahel ülejäänud korrusel, neljale viilule toetuv tornikiiver on ülaosas kaheksatahuline. Torni nišis asuva põhjaportaali paremal põsel on laeva kujutav reljeef, vasakul reljeef pühast Botvidist kalaga - motiiv, mis esineb ka teistes Egypticuse ehitistes. Kaks portaali kiriku lõunaseinas on samuti raiddekooriga kapiteelidega astmikportaalid.
Kiriku sisemus on kaunistataud seinamaalingutega. Vanimad maalingud pärinevad 1300. aastast ja kujutavad endast dekoratiivset taimemotiivistikku, mis rikkalikem on kooriruumi võlvidel. Hilisemad maalingud on 15. sajandi keskpaigast ja neid seostatakse nn Kannatusloo meistriga, kes töötas ka mujal Ojamaal. Maalingud kujutavad stseene Kristuse lapsepõlvest ja Aabrahami ning Iisakit ohvrimäel. Akendes on säilinud osi keskaegseist vitraažidest, millest osasid arvatakse pärinevat isegi varasemast romaani kirikust. Kolmes idaaknas olnud originaalvitraažid asendati 20. sajandi algul koopiatega.
Sisustuses on säilinud 1400. aastatest pärit võidukaaregrupp triumfiristi ja Maarja ning apostel Johannese figuuridega, kohaliku meistri töö. Kiriku varade hulgas on keskaegne pluviaal. Muu sisustus on reformatsioonijärgsest ajast: altariretaabel 1694. aastast ja kantsel 1595. aastast. Ristimiskivi on 1664. aastast, hästi säilinud kirikupingid 17.–18. sajandist.
NickiHndrxx
"NickiHndrxx" (hääldatud kui Niki Hendriks) on Nicki Minaji ja Future'i maailmaturnee. Nicki ja Future käivad Lõuna-Ameerikas ja Euroopas.
Asukohad
7. juuli: Quebec City, Quebec – Impérial Bell
17. august: Des Moines, IA – Water Works Park
21. september: Baltimore, MD – Royal Farms Arena
23. september: Washington – Capital One Arena
26. september: Detroit, MI – Little Caesars Arena
28. september: Chicago, IL – United Center
29. september: Cincinnati, OH – US Bank Arena
1. oktoober: Toronto, Ontario – Air Canada Center
2. oktoober: Buffalo, NY – KeyBank Center
4. oktoober: Boston, MA – TD Garden
5. oktoober: Uncasville, CT – Mohegan Sun Arena
7. oktoober: Newark, NJ – Prudential Center
11. oktoober: Brooklyn, NY – Barclays Center
14. oktoober: Raleigh, NC – PNC Arena
16. oktoober: Charlotte, NC – Spectrum Center
19. oktoober: Miami, FL – American Airlines Center
20. oktoober: Orlando, FL – Amway Arena
21. oktoober: Phoenix, AZ – Lost Lake Festival
23. oktoober: Memphis, TN – FedEx Forum
28. oktoober: Nashville, TN – Bridgestone Arena
30. oktoober: New Orleans, LA – Smoothie King Center
1. november: Dallas, TX – American Airlines Center
4. november: Kansas City, MO – Sprint Center
6. november: Denver, CO – Pepsi Center
9. november: Portland, OR – Moda Center
10. november: Seattle, WA – Tacoma Dome
16. november: San Jose, CA – SAP Center
17. november: Sacramento, CA – Golden 1 Center
20. november: Los Angeles, CA – The Forum
24. november: Las Vegas, NV – MGM Grand
21. veebruar 2019: München, Saksamaa – Olympiahalle
22. veebruar 2019: Bratislava, Slovakkia – Ondrej Nepela Arena
24. veebruar 2019: Lodz, Poola – Atlas Arena
25. veebruar 2019: Budapest, Ungari – Budapest Sport Arena
28. veebruar 2019: Berliin, Saksamaa – Mercedes Benz Arena
1. märts 2019: Kopenhaagen, Taani – Royal Arena
3. märts 2019: Oslo, Norra – Spektrum
4. märts 2019: Stockholm, Rootsi – Ericsson Globe
6. märts 2019: Brüssel, Belgia – Palais 12
7. märts 2019: Pariis, Prantsusmaa – AccorHotels Arena
14. märts 2019: Birmingham, Inglismaa – Arena Birmingham
15. märts 2019: Dublin, Iirimaa – 3Arena
17. märts 2019: Glasgow, Šotimaa – SSE Hydro
18. märts 2019: Manchester, Inglismaa – Manchester Arena
20. märts 2019: Esch-sur-Alzette, Luksemburg – Rockhal
23. märts 2019: Köln, Saksamaa – Lanxess Arena
25. märts 2019: Amsterdam, Holland – Ziggo Dome
27. märts 2019: Zürich, Šveits – Hallenstandion
28. märts 2019: Genf, Šveits – Arena Geneva
Toivo Luhats
pisi|Toivo Luhats 2. oktoobril 2013 [[Harjumäe kõlakoda|Harjumäe kõlakojas]] Toivo Luhats (sündinud 13. novembril 1938) on eesti rahvapillimängija ja ansamblijuht.
Ta on ansambli Piibar kunstiline juht.
Isiklikku
Tema isa oli Elmar Luhats. Toomas Luhats on tema poeg.
Ernst Höfner
pisi|Ernst Höfner (1986) Ernst Höfner (1. oktoober 1929 Liebenstein – 24. november 2009 Berliin) oli Saksa DV riigitegelane.
Ernst Höfner oli pärit töölisperekonnast. Põhikooli lõpetamise järel õppis ta esmalt klaasipuhumist, seejärel kaubandust.
Saksamaa Sotsialistlikku Ühtsusparteisse astus ta 1948. aastal.
Alates 1948. aastast töötas ta raamatupidajana. Aastatel 1949–1950 töötas ta Saksa DV Rahandusministeeriumi pearaamatupidaja ja peareferendina. Aastatel 1952–1955 õppis ta Rahanduse Kõrgkoolis. 1955–1970 oli ta Rahandusministeeriumi osakonnajuhataja. 1962–1965 õppis ta Moskvas NLKP Keskkomitee juures asuvas Ühiskonnateaduste Akadeemias.
Aastatel 1970–1976 oli ta rahandusministri asetäitja, 1976–1979 Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei pangandus- ja rahandusosakonna juhataja ning 1979–1981 oli ta Saksa DV Plaanikomitee esimene sekretär.
26. juunist 1981 kuni 18. novembrini 1989 oli Ernst Höfner Saksa DV rahandusminister.
Belgradi lipp
pisi|250px|Belgradi lipp Belgradi lipp põhineb aastal 1931 loodud Belgradi vapi kujundusel, mille autor on Serbia kunstnik Đorđe Andrejević-Kun. Lipul on kasutatud kolme Serbia lipu värvi: punast, sinist ja valget. Belgradi lipul kujutatu moodustab ka osa Belgradi vapist.
Ajalugu
Belgradi tänapäevase vapi ajalugu algab aastast 1931, mil kogunes kunstnikest, heraldikutest, professoritest, kindralitest ja riigisekretäridest koosnenud komitee, mis pani paika vapile esitatavad nõuded. Seejärel võitis suure ülekaaluga kunstnik Đorđe Andrejević-Kuni kujundatud vapp. Vapp trükiti esimest korda ära ajakirja "Beogradske opstinske novine" 1932. aasta 1. numbris.
Aastal 1932 heisati esimest korda ka Belgradi uut vappi kujutav lipp. Ent arvatakse, et tegemist oli ühekordseks otstarbeks valmistatud lipuga, mida hiljem ei kasutatud. Aastal 1991 taastati nii vana vapp kui ka lipp. Vapile ja lipule tehti seejuures kolm väiksemat muudatust nende paigutuses. Lipu ja vapi taastamise töörühma kuulus ka Đorđe Andrejević-Kuni tütar Mira Kun.
Värvide ja kujundite tähendus
Sinine sümboliseerib lootust ja usku paremasse tulevikku. Maapinna punane sümboliseerib Serbia rahva kannatusi ja võitlust vabaduse nimel. Kaks valget horisontaalset riba kujutavad Sava jõge ja Doonau jõge, mis on Belgradi tugevuse sümboliteks (vastavalt heraldika reeglitele on jõgesid kujutatud valgelt).
Kuna Belgradi serbiakeelne nimi Beograd tähendab "valget linna", on lipul ka valged müürid ja tornid. Müürid tähistavad kaubandusega tegelevat linna ja tornid ning avatud värav sümboliseerivad avatud turgu. Lipul kujutatud laev, milleks on Vana-Rooma trireem, on linna antiikaja perioodi sümbol.
Malawi lennujaamade ja lennuväljade loend
Siin loetletakse Malawis asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid.
Tammiku kaevandus
Tammiku kaevandus oli avakaevandus Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas, mis alustas tööd 1951 ja suleti 1999. aastal.
Tammiku põlevkaevandus asus Kukruse ja Jõhvi vahel, praeguse Jõhvi valla Tammiku asula piires.
Tammiku põlevkivikaevanduse ehitamist alustati 1946, seoses põlevkivienergeetika intensiivse arendamisega Eesti NSV-s 1950. aastatel. Kaevandus alustas tööd Eesti Põlevkivi 8. kaevanduse nime all.
Tammiku kaevandus saavutas 1957. aastal projektvõimsuse – 600 000 tonni põlevkivi aastas ja 1967. aastal valmis ka põlevkivirikastusvabrik. Rikastusvabrik võimaldas loobuda põlevkivi käsitsi kaevandamisest ja sorteerimisest ning toota põlevkivi nii elektrijaamade kui õlivabrikute tarbeks, Tammiku kaevanduse projektvõimsus tõusis 1,6 miljoni tonnini aastas. 1976. aastal kaevandati kaevanduses põlevkivi 1,94 miljonit tonni ja 1977. aastal oli kaevanduses 949 töötajat.
Eesti iseseisvuse taastamise järel, 8. aprillil 1996 võttis EV Valitsus vastu korralduse, mille alusel kujundati senine riigiettevõte Eesti Põlevkivi ümber aktsiaseltsiks Eesti Põlevkivi.
Waldorf Astoria New York
Waldorf Astoria New York on luksushotell New Yorgis Manhattanil Park Avenuel.
Kirjeldus
pisi|vasakul|Hotelli logo Praegune graniitfassaadiga monumentaalne kahe torniga hoone asub aadressil 301 Park Avenue 49. ja 50. tänava vahel. See on 47-korruseline ja 190,5 meetri kõrgune art déco stiilis pilvelõhkuja, mille projekteeris arhitektuuribüroo Schultze & Weaver. Hoone valmis 1931. aastal. Ehitus maksis 42 miljonit dollarit. See oli maailma kõrgeim hotell aastatel 1931–1963, kuni Moskvas asuv hotell Ukraina ületas selle seitsme meetriga. Ikoonilises glamuuris ja luksuses esindatud Waldorf Astoria on üks maailma prestiižsemaid ja tuntumaid hotelle, see kuulub 1972. aastast Hiltoni hotelliketile. See oli kõrgklassi kohtumiste ning pidude ja ballide koht, tänapäeval ka diplomaatiliste riigivisiitide toimumispaik.
Kuna hoonekompleks on rajatud üle Grand Central Terminali viivate maa-aluste raudteerööbaste, siis oli ka hotellil oma haruraudtee ja vahetu sissepääsuga lift eravagunite teenindamiseks. Vanas ja uues hotellis on ööbinud kõik Ameerika Ühendriikide presidendid alates Grover Clevelandist.
Mälestisväärsus
See on New York City Mälestusmärkide Säilitamise Komisjoni poolt määratud kaitsealuseks mälestiseks (New York City Landmark) 1993. aastal. Lisaks on see ka koos Plaza Hoteliga ainuke hotell, mis on saanud USA riikliku tähtsusega ajaloomälestiseks (National Historic Landmark).