cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ilmar Tõnisson
Välispoliitilised vaated
Läti ja Leedu olevat niikuinii oma geopoliitilise asendi tõttu ohustatud, Nõukogude Liidu strateegilised peasuunad olid Eestist lõuna poolt mööda sihitud. Ka Lätil ja Leedul ei oleks Balti liidust kasu, sest Eesti ei saaks niikuinii sõjalist abi anda. Eesti tuleks "tulemüüriga" Lätist eraldada.
Kommunismi agressiivsus olevat kadunud ja Nõukogude Liit olevat muutunud endaga rahulduvaks suurriigiks, kes jutlustab riikide ja rahvaste rahu, väike annus Moskva radikaalsuse hapet oleks vastukaaluks Kesk-Euroopast tulevatele reaktsioonilistele lehelistele.
"Allakirjutanu isiklik arvamus on, et meie tunduvalt vähendaksime oma ida poolt tulevat hädaohtu seega, kui meie loome tugevaid seoseid põhjariikidega, ja teiselt poolt omi suhteid Venemaa endaga arendame teadlikult selles suunas, et meie mite ei huvita neid majanduslikult endi saadustest ja maapõuevaradest, küll aga aitame lojaalselt ja heatahtlikult kaasa nende suurele avastamistööle põhjas ja idas. Nagu meie inimesed enne Maailmasõda tegevalt ja edukalt töötasid venelastega kaasa Siberis ja Kaukasuses, nii oleks selline kollaboratsioon tulevikus veelgi pooldatavam meie rahvuslikult seisukohalt."
Eesti ei saaks kunagi nõustuda Poola kannupoisiks hakkamisega.
Eestil on võimalik saavutada neutraalne seisukoht Nõukogude Liidu, Saksamaa ja Poola vahel, Lätil ja Leedul mitte.
Eesti ja Läti "saatuseühtsus" tulenevat ainult rüütelkondadest, Landeswehri sõda olnud võitlus "Baltikumi" vastu..
Enne lepingu sõlmimist Läti ja Leeduga olevat Eestit võetud põhjariigina, ainult Konstantin Pätsi valitsus oma rumaluses ei saanud sellest aru.
Koostööd Põhjamaadega ei takistavat miski. Rootsil olevat kindlasti vaja liitlast, kes teda kaitseks Saksamaa eest.
Põhjamaade struktuur vajakski täiendust: Eesti liitumine tasakaalustaks Soome vähemuslikku seisukorda kolme skandinaavia germaani riigi vastu, ka Rootsi oleks rõõmuga Eesti liitumise poolt, siinse rootsi vähemusrahvuse tõttu, ainus takistus olevat siinne "sisepoliitiline selgusetus". Eestil ei tarvitsekski tegelikult Põhjamaade koostöörühma ukse avamiseks kuskil palumas käia. |Raamatust "Emajõe ääres", Tartu 1997
1939. aastal muutis Tõnisson aga oma vaateid ning hakkas pidama paremaks ühinemist Saksamaa-vastase blokiga, sest sõda paistis niikuinii tulevat ning Saksamaa-vastastel oli pikemas perspektiivis selge ülekaal. Liitu Nõukogude Liiduga pidas Tõnisson siiski võimalikuks vaid Suurbritannia- ja Prantsusmaa-poolse Eesti iseseisvuse garanteerimise puhul.
Langes 10. oktoobril 1939 oma naise Amanda Tõnissoni kiremõrva ohvriks, kes mõisteti tähtajata sunnitööle. Ilmari isa Jaan Tõnisson pidas kohtus kõne, kus ta muuhulgas ütles: "Ilmar oli kui kotkapoeg, universaalse andekusega, kõrgelennuline, täis ideesid ja andunud kõrgetele ideaalidele. Oma püüetes tuline ja otse tormakas, oma töös ja tegevuses aga edukas ilma vaevalise pingutuseta. Kõik läks noorel mehel korda nagu mängides..."
Ilmar Tõnisson maeti 13. oktoobril 1939 Maarja kalmistule, vaimuliku teenistuse pidas Johan Kõpp.
Tegevus ühingutes
Oli Eesti Üliõpilaste Seltsi liige. 1932 ja 1935–1936 oli ta Tartu Ülikooli Üliõpilaskonna Edustuse esimees.
12. märtsil 1934 ilmus ta Eesti Üliõpilaste Seltsi majja ja nõudis endale püssi. Mida ta sellega teha oleks osanud, ei olnud teistele selge.
Robin Hobb
pisi|Robin Hobb (2005) Robin Hobb (kodanikunimega Margaret Astrid Lindholm Ogden; sündinud 5. märtsil 1952 Californias) on USA ulmekirjanik. Ta kirjutab peamiselt imeulmet, kuid on kirjutanud ka teadusulmet.
1983–1992 kasutas ta pseudonüümi Megan Lindholm. Robin Hobbi nime all hakkas ta kirjutama 1995. aastal. Praeguseks kasutab ta mõlemat varjunime ja elab USA-s Washingtoni osariigis Tacomas. 2003. aasta seisuga on tema 9 esimest Robin Hobbi nime all avaldatud romaani müüdud üle miljoni eksemplari.
Teosed
Megan Lindholmina
Robin Hobbina
Jossif Stalin (reisilaev)
Laev tehasenumbriga 275 ehitati Nõukogude Liidu tellimusel Hollandis kruiisideks Nõukogude Kaug-Idas. Kiil pandi laevale 1938. aastal, laev veesati 1939. aastal ja võeti kasutusse 1. mail 1940.
Tehnilised andmed
Jossif Stalin oli 135,7 m pikk ja 18,6 m lai, süvis oli 6,35 m. Laeva kogumahutavus oli 7500, sealhulgas dedveit 3219 t ja puhas dedveit 1272 t. Laev võis peale võtta 512 reisijat ja laevaperes oli 108 liiget. Laev võis arendada kiirust kuni 15 sõlme.
Jossif Stalinil oli 7 tekki. Trümme oli 3 ja nende koguruumala oli 2380 m³.
Peamasina moodustasid 4 Babcock & Wilcoxi aurukatelt ja 2 auruturbiini koguvõimsusega 12 800 hj. Sõuseadme moodustasid 2 elektrimootorit võimsusega kokku 11 800 hj. Sütt võis laev peale võtta kuni 1600 t.
Sõsarlaev oli “Baltika”, millega N. Hruštšov reisis sügisel 1960 USA-sse.
Hukkumine
Kui puhkes sõda Saksamaa ja NSV liidu vahel, siis tegutses laev Jossif Stalin Läänemerel, laeva kapten oli Nikolai Stepanov. Laev mobiliseeriti ja talle anti pardanumber VT-521. VT on lühend venekeelsetest sõnadest военный транспорт 'sõjaväetransport'.
2. detsembril evakueeriti Hanko mereväebaasist Nõukogude vägesid laevadega Leningradi, umbes 8600 inimest. Jossif Stalini pardal oli 5589 sõjaväelast, lisaks toiduaineid, sõjatehnikat ja muud varustust. Laeval oli ka Eestist ehituspataljoni mobiliseerituid, kes olid Hankosse viidud Osmussaarelt. Konvoid, milles oli riigijuhi nime kandev laev, julgestas terve armaada: kaks hävitajat, viis miinitraalerit ja kaksteist mitmesugust kaatrit.
3. detsembril 1941 umbes kell 1.15–1.30 sõitis VT-521 miiniväljas järjest kolme või nelja meremiini otsa. Esimese kahe miinitabamuse järel kaotas laev juhitavuse ja kaldus traalitud konvoi teelt kõrvale. Lisaks avati konvoi pihta tuli Soome Mäkiluoto saare suurtükipatareist. Mürsutabamusest plahvatas lastiks olnud laskemoon, mis põhjustas suuri inimkaotusi ja kahjustas laeva, tehes selle pukseerimise võimatuks.
Vaatamata miiniohule, õnnestus 4 miinitraaleril ja 5 kaatril päästa laevalt ja selle lähedalt veest kokku 1740 inimest. Päästetöid raskendasid öine aeg ja halb ilm. Ka mõned päästelaevad sõitsid miini otsa. Seejärel päästeoperatsioon katkestati ja julgestuslaevad lahkusid Suursaarele. Konvoi jättis vigastatud laeva triivima, kuigi kõiki pardal olnuid ei suudetud teistesse laevadesse üle viia. 4. detsembri hommikul andis Suursaare sõjaväebaasi komandör Ivan Svjatov kahele torpeedokaatrile käsu uputada abitult triiviv VT-521, et see ei langeks vaenlase kätte, aga ilm oli tormine, sadas lund ning torpeedokaatrid ei leidnud triivivat laeva. .
Laev triivis 5. detsembriks Lohusalu lähedal Eesti randa. Sellel olnud tuhatkond ellujäänut langesid sakslaste kätte vangi, nende hulgas oli sadakond Eestis mobiliseeritut. Laeva kapten Stepanov vangistati ja jäi tööle Tallinna sadamasse. Kui Nõukogude väed saabusid 1944. aastal Tallinna, lasti ta maha, süüdistatuna vangi langemises ja laeva hukus.
Pärast sõda tõsteti laeva keskmine osa üles ja lammutati. Pealtnägijate sõnul oli laeva trümmides hulgaliselt hukkunute jäänuseid. Osa vraki ahtrist ja vöörist asub Lohusalu lähedal 12–14 meetri sügavuses veel praegugi.
610 eKr
Aasta 610 enne Kristuse sündi ehk meie ajaarvamist. Vana-Roomas oli see CXLIV (144.) aasta ab urbe condita.
Patküla
Patküla on küla Valgamaal Tõrva vallas. 2011. aasta 31. detsembril elas Patkülas 196 inimest.
Aastatel 1991–2017 kuulus küla Helme valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb Tõrva valla territooriumile.
Külas asuvad Patküla mõis ja Patküla järv.
Külas asub üks Graanul Investi tehas ja Puidu Taaveti kirstutehas.
1977. aastal liideti Patküla külaga Koive küla.
Põhilised sotsiaalteenused
Põhilised sotsiaalteenused (ingl. k. basic social services, BSS) 20/20 initsiatiivi juurutamise käigus loodud mõiste, mis hõlmab haridus-, tervise-, toitumis-, puhta joogivee ja sanitaarteenuseid.
Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi
Pavlov
thumb Pavlov on vulkaan Põhja-Ameerikas Alaska poolsaarel. Selle kõrgus 2504 meetrit. Pavlov on üks kõige aktiivsemaid vulkaane Ameerika Ühendriikides.
20/20
20/20 on 1995. aastal Kopenhaagenis peetud konverentsil World Summit for Social Development (WSSD) tehtud soovitus, mille järgi kahevahelistes lepingutes doonori ja sihtriigi vahel peaks doonor olema nõus, et 20% tema antud abist (ODAst) läheks esmastesse sotsiaalteenustesse, juhul kui sihtriik lubab panustada 20% oma eelarvest selleks, et riigi kodanikel oleks universaalne õigus ja ühtlane juurdepääs nendele teenustele.
Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi
Igihaljus
Lehed püsivad taimel mitu aastat ja vahetuvad järk-järgult uutega. Lehtede vahetumine on vajalik, kuna vee aurumise tõttu kogunevad lehtedesse mineraalsoolad, mis takistavad fotosünteesi.
Igihaljuse vastand on heitlehisus. Heitlehelised puud langetavad tavaliselt lehti (okkaid) märja ja kuiva hooajaga kohandumiseks.
Igihaljus on iseloomulik lähistroopika ja troopika (eriti sademeterohkete aladel) taimestikule, parasvöötmes on igihaljad ainult okaspuud (va lehis) ja lume all talvituvad kääbuspõõsad. Igihaljus on üks parasvöötme taimeliikide kohastumusi talveks, kus külmunud maast vee kättesaamine on raskendatud. Vähendamaks veekulu on vähenenud taimede lehepind.
Igihaljad lehed (okkad) on enamasti nahkjad ja jäigad, sageli vahakirmega kaetud lehed ning olenevalt liigist püsivad võrsel 2–15 aastat. Kõik neli Eesti pärismaist okaspuuliiki – harilik kuusk, harilik mänd, harilik kadakas ja harilik jugapuu – on igihaljad.
547 eKr
547. aasta eKr
1976. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus
1976. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus oli 21. Eurovisiooni lauluvõistlus, mis toimus 3. aprillil 1976 Haagis Hollandis. Selle võitis Suurbritannia.
Tulemused
400px
Lioni laht
thumb|Lioni lahe asukoht Lioni laht (prantsuse keeles Golfe du Lion) on osa Vahemerest. Laht asub Vahemere loodeosas ning piirneb kirdes Provence'i ja Languedoc-Roussilloniga ning edelas Katalooniaga. Lahte suubub Rhône. Lahel puhub tihti mistraal. Lahe rannikul on suured sadamalinnad Marseille ja Toulon.
Põhivajadused
Põhivajadused on inimesele minimaalselt vajalik toit, riietus ja eluase.
HDR
HDR võib tähendada järgmist:
Põhivajadused
Arengumaade vaesuse hindamisel ja leevendamisel kasutatav mõiste tähendab inimeste materiaalsetel ja vaimsetel väärtustel (nt inimõigused) põhinevaid vajadusi, mis tagavad inimese ellujäämise või heaolu. Mõiste vastandub arengutaseme määratlemisele makroökonoomiliste näitajate põhjal (nt majanduskasv).
Põhivajadused on oluline mõiste vaesuse vähendamisele suunatud arenguprogrammides. Ellujäämise toetamiseks antakse humanitaarabi, heaolu saavutamise toetamiseks arenguabi. Arenguprojektide põhimõtteks peaks olema nende suunamine esmaste ja füüsiliselt elutähtsate põhiliste vajaduste kindlustamiseks (nt elatis, algharidus, toitumine, tervishoid jms).
Austria Sotsiaaldemokraatlik Partei
Austria Sotsiaaldemokraatlik Partei (saksa keeles Sozialdemokratische Partei Österreichs; lühend SPÖ) on Austria sotsiaaldemokraatlik poliitiline partei. Asutati 1889. aastal Austria Sotsiaaldemokraatliku Tööpartei (Sozialdemokratische Arbeiterpartei Österreichs) nime all.
ASDP on üks tähtsamatest Austria parteidest konservatiivse Austria Rahvapartei kõrval. Partei oli edukas 1920. aastatel, aga 1930. aastate algupoolel kiusasid parempoolsed selle liikmeid.
Nii austrofašistliku diktatuuri (1934–1938) kui ka Saksa okupatsiooni ajal oli partei keelatud ja selle liikmeid kiusati pidevalt taga, kuid pärast Austria vabastamist Saksa okupatsioonist tõusis partei sõjajärgse Austria poliitikas tähtsaks jõuks.
ASDP praegune poliitiline olukord Austrias
Jooksvalt hoiab ASDP Austria presidenditooli Heinz Fischeri näol, omab 69 kohta Nationalratis ja 23 kohta Bundesratis, tehes parteist tugevuselt teise partei. ASDP on valitsenud sõjajärgset Austriat aastatel 1945–1966 ja 1971–1999. Sellest ajast ollakse opositsioonis. Partei võitis 2002. aasta Austria parlamendivalimistel (Nationalrati) 36,5% häältest ja 69 kohta 183-st. Sellele eelnenud 1999. aasta Austria parlamendivalimistel 33,1% häältest ja 65 kohta 183-st.
Liidumaa tasandil domineerib ASDP Viinis, kus kõik linnapead 1919-1934 ja uuesti alates 1945. aastast on olnud ASDP liikmed, Burgenlandis (kõik kubernerid (Landeshauptmann) alates 1964) ja Kärntenis (1945-1989 ja uuesti alates 2013). Salzburgis oli ASDP võimul 2004-2013 ja Steiermargis 2005-2015. ASDP on esindatud kõikide liidumaade parlamentides (Landtag), valitsuskoalitsiooni kuulub Burgenlandis, Kärntenis, Alam-Austrias, Ülem-Austrias, Steiermargis ja Viinis.
Partei rahvusvahelised kuuluvused
ASDP kuulub Sotsialistliku Internatsionaali ja Euroopa Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse. Omab Euroopa Parlamendis 7 kohta ja on suurim Austria partei Euroopa Parlamendis.
Pilpa
Pilpa on küla Valgamaal Tõrva vallas.
Aastatel 1991–2017 kuulus küla Helme valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tõrva valla territooriumile.
Külas asuvad Taagepera ohvrikivi ja suurem osa Tündre järvest.
Kehra jaama tee
Kehra jaama tee (registrinumber 11128) on kõrvalmaantee Anija vallas Kehra linnas (Kehra linna tänavatena Keskuse tänav). Tee pikkus on 0,86 km.
Tee saab alguse Kose–Jägala maantee kahekümne kaheksandal kilomeetril. Tee ei ületa ühtegi silda ega truupi. Teele ei jää ühtegi bussipeatust.
Tee lõpeb ristumisel Kaunissaare–Kehra teega.
Tee on mustkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on 1000–3000 autot ööpäevas. Linna tiheasustusega alal on kiiruspiirangud (50 ja 70 km/h). Tänavavalgustuse kohta andmed puuduvad.
Schröcken
Schröcken on vald Austria Vorarlbergi liidumaal Bregenzi ringkonnas.
Geograafia
Schröcken asub Austria Alpides 1269 m kõrgusel. 12,4 % alast on metsane, 39,4% on alpiala.
Ajalugu
Schröckeni ümbruse ala asustati kõigepealt 1300. aasta paiku saksakeelsete walserite poolt, kes tulid Austriasse Berni Oberlandist, mis asub Šveitsis Berni kantoni lõunaosas. Linn tehti 1806. aastal piirkondliku haldusala Tannbergi osaks.
Nimi
Algne nimi oli Girsboden. Schröckenit on esmamainitud 17. sajandi alguses.
Vaatamisväärsused
Jumalaema palvetamise kirik, esimene kirik ehitati Schröckenisse 1639. aastal. Kirik suurendas oma liikmeskonda aastatel 1726–1732, kuid hoone põles 1863. aastal maha. Ülesehituskavatsus toimus aastatel 1864–1867 ning kirik taaspühitseti. Kiriku ümber on müüriga kalmistu.
Liiküla
Liiküla on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mustjala valda.
Pekingi deklaratsioon
Pekingi deklaratsioon ja tegevuskava (inglise Beijing Declaration and Action Plan) on 1995. aasta septembris Pekingis toimunud neljanda maailma naistekonverentsi tulemusena vastuvõetud deklaratsioon. Konverentsil arutati naiste- ja inimõigustega, vaesusega, osalusega, tüdrukute heaolu ja vägivallaga seotud küsimusi. Konverentsi arutelude tulemusena koostati lisaks Pekingi deklaratsioonile ka tegevuskava, mis rõhutas naise jõutamise olulisust.
Välislingid
Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi
Urdoma
Urdomad on esmamainitud 1608. aastal. Alev 1963. aasast.
pisi|left|Lagunenud kirik Urdoma asulas.
Küdema
Küdema on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mustjala valda.
Aaslina
Aaslina (Linum catharticum) on linaliste sugukonna lina perekonda kuuluv ühe- või kaheaastane rohttaim.
Kirjeldus
Aaslina kasvab 4-30 cm kõrguseks. Taime õrn vars on sile, ümar ja korduvalt harkjalt harunenud. Vastakud terveservalised ühesoonelised lehed ei ületa pikkuselt sentimeetrit. Valged samuti kuni ühesentimeetrise läbimõõduga õied paiknevad ebasarikjates õisikutes, mis püsivad enne puhkemist enamasti longus. Lahklehisete ning 4-5 cm pikkuste kroonlehtede allosas paikneb kollakas laik. Ka näärmekarvalise servaga tupplehed pole liitunud. Taime vili on neljaosaline kupar, mille igas osas paikneb kaks seemet. Aaslina tolmeldavad kiletiivalised, kuid sageli toimub isetolmeldamine. Liigil on 16 kromosoomi.
Taim õitseb juulist septembrini.
Levila ja ökoloogia
Eestis on aaslina tavaline niidutaim. Liik eelistab lubjast pinnast.
A (ansambel)
A on briti alternatiivroki ansambel, millele panid 1994. aastal aluse kolm venda (Jason, Giles ja Adam Perry) ning nende kaks sõpra (Mark Chapman ja Steve Swindon). Steve Swidon lahkus ansamblist aastal 1997 ja tema asemele tuli Dan Carter.
Termin (loogika)
Termin (kreeka keeles horos, ladina keeles terminus, inglise keeles term) on traditsioonilises loogikas propositsiooni (predikatsiooni, otsustuse) põhiosa.
Etümoloogia ja sõnakasutus
Horos ja terminus tähendavad 'äärmine' või 'piir'.
Aristotelese järgi ei ole termin ise tõene ega väär. Nii propositsiooni alguses kui ka lõpus on üks termin. Neid seob jaatuse või eituse akt.
Aristotelesel on termin lihtsalt "asi", propositsiooni osa. Port-Royali loogikas on termin psühholoogiline entiteet (idee või mõiste. John Stuart Millil on ta sõna.
Ükski neist tõlgendustest ei ole tänapäeva loogika seisukohast päris rahuldav. Kui me väidame, et miski on ükssarvik, siis me ei väida midagi millegi kohta. Propositsioon "Kõik kreeklased on inimesed" ei ütle, et kreeklaste ideed on inimeste ideed, ega seda, et sõna "kreeklased" on sõna "inimesed". Propositsiooni ei saa koostada reaalsetest asjadest ega ideedest, kuid terminid ei ole ka tähenduseta sõnad. See probleem ei ole lõpuni lahendatud.
Roobe
Roobe on küla Valgamaal Tõrva vallas.
Matera
pisi|Sassi di Matera Matera on linn Itaalias Basilicata maakonnas. See koosneb elavast linnaosast ja vaiksest piirkonnast.
Roobe
Aastatel 1991–2017 kuulus küla Helme valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tõrva valla territooriumile.
Matera
Matera on 2019. aasta Euroopa kultuuripealinn.
Sassi di Matera
Sassi di Matera on Matera koobaste linnaosa. See rajati umbes 8. sajandil. Pikapeale muutus koobaselamute kasutamine väga populaarseks ja 18. sajandil rajati väga uhkeid koobaselamuid, kus elati 20. sajandi keskpaigani, kuni valitsus asustas elanikud sunniviisiliselt linna uuematesse piirkondadesse. Kõik elanikud siiski ei lahkunud ja piirkonnas elatakse siiamaani.
Pelée
Pelée on vulkaan Martinique'i saarel.
Vulkaani kõrgus on 1397 meetrit.
Vulkaan purskas viimati aastatel 1929–1932.
Pelée jalamil asub Vulkaani muuseum.
Eesti linnud
Eesti linnud ehk Eesti linnustiku (Eesti avifauna) moodustavad Eestis pidevalt elavad, Eestist läbi rändavad, Eestis pesitsevad või siia eksikülalisena sattuvad linnud. Kodulinde käesolev artikkel ei käsitle.
2018. aasta lõpu seisuga oli Eestis kohatud 389 looduslikku päritolu ja meil või naabermaades püsiva asurkonna moodustanud sissetalutud linnuliiki ning 5 teadmata päritolu linnuliiki. Eksikülalisi oli Eesti lindude nimestikus 132 liiki. Need jaotuvad 20 seltsi 63 sugukonda. Kõige arvukamalt on esindatud värvuliste selts. Eestis pesitseb 233 liiki linde, neist 213 regulaarselt.
Surju valla vapp
thumb|Surju valla vapp Surju valla vapp on Pärnu maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Surju valla vapp.
Eesti linnud
2022. aasta alguse seisuga oli Eestis kohatud 398 linnuliiki.
Surju valla vapp
Vapp kinnitati riigisekretäri poolt 7. veebruaril 1996.
Vapi autor on Priit Herodes
Eesti linnud
222 linnuliiki on Eestis looduskaitse all.
Surju valla vapp
Vapi kirjeldus
Surju valla vapi rohelisel kilbil on kuldne vai. Kilbi ülemisel poolel kõrvuti kolm vastandvärvides kuuske (kaks kuldset, üks roheline).
Eesti linnud
Eesti rahvuslind on suitsupääsuke.
Meie kõige arvukamad haudelinnud on metsvint ja salu-lehelind, mittevärvulistest piirpääsuke, suur-kirjurähn ja kodutuvi. Röövlindudest võib kõige sagedamini kohata hiireviusid.
Surju valla vapp
Põhjendus
Kilbi roheline värvus ning jaotus viitavad metsadele, mis hõlmavad 2/3 valla territooriumist. Kuldne on Pärnumaa vapivärvus. Vai sümboliseerib Reiu jõge ning kuused märgivad seda, et Surju vald koosneb kolme endise valla aladest.
Vapi kasutamise kord
Valla vapi kujutist kasutatakse:
Nirgi tänav (Tallinn)
thumb|Nirgi tänav, vaade Linnu teelt
Nirgi tänav algab Linnu teelt ja lõpeb Mingi tänaval. Selle ulatusega tänav aastast 2017. Varem kuulus tänava koosseisu ka teelõik Sääse asumis Tildri ja Vaablase tänava vahel.
Nimi võeti kasutusele 1949, aastatel 1930–1949 kandis tänav Metsa tänava nime. Kuni 1958 oli ka tänase Haabersti linnaosa Mustjõe asumis samanimeline tänav, mis nimetati ümber Saarma põiguks.
Tänava nimi tuleb kärplaste sugukonda kuuluvalt väikselt kiskjalt nirgilt (Mustela nivalis).
Eesti Televisiooni saates "Pealtnägija" (26. märtsil 2008) kajastati teemat, kus selgus, et Nirgi ja Vuti tänava 25 maja elanikest kannatab või kannatas 16 inimest erineva vähi vormi all. Elanikud ise kahtlustasid vähitekitajana majade kohal kõrguvat kõrgepingeliini (Vuti tänava eramute kõrvale rajati 1959 110-kilovoldine kõrgepingeliin). Skeptikud tõdesid: "Kui Vuti tänaval ongi keskmisest rohkem vähki põdevaid inimesi, siis on veel suur hulk muid võimalikke selgitusi, miks sellel ajal sellisel hulgal sellise soodumusega inimesi sellisesse kohta on sattunud."
Poitiers' lahing
Poitiers' lahingu nime all on tuntud mitu olulist militaarkonfrontatsiooni:
Miina Härma Gümnaasium
Miina Härma Gümnaasium on 1906. aastal esimese eestikeelse keskkoolina asutatud gümnaasium Tartus.
Kool on nime saanud eesti esimese naishelilooja Miina Härma järgi, kes töötas 1917–1941 koolis muusikaõpetajana.
Kool asub Tartus Tõnissoni tänaval.
Miina Härma Gümnaasiumis on kasutusel IB õppekavad Diploma Programme (11.–12. klass), Primary Years Programme (1.–4. klass) ning Middle Years Programme (5.–10. klass).
Koostöös teiste Lõuna-Eesti koolidega osaleb kool igal aastal Viie Kooli Võistlusel.
Ajalugu
Miina Härma Gümnaasiumi ajalugu ulatub aastasse 1906, mil Jaan Tõnissoni, Oskar Kalda ja Peeter Põllu asutatud Eesti Noorsoo Kasvatuse Seltsi I järgu Tütarlaste Kool esimese eestikeelse keskkoolina õppetööd alustas. Esimene koolijuht oli Oskar Kallas ja teine Peeter Põld. Õppetöö toimus üüritud ruumides Jaani tänav 24. Oma maja ehitus algas Georg Hellati projekti järgi 1. juunil 1914 ning maja sai katuse alla aprilliks 1915. Esimese maailmasõja ajal kasutati poolvalmis maja haiglana.
Oma, Eesti Noorsoo Kasvatuse Seltsi Eragümnaasiumi majja koliti sisse 1920. aasta lõpus. 1940. aastal nimetati kool Tartu Linna 2. Keskkooliks. 1954. aastal reorganiseeriti kool segakooliks. Seoses Miina Härma 100. sünniaastapäevaga anti koolile 1964. aastal Miina Härma nimi.
1961. aastal hakati koolis süvendatult õpetama inglise keelt. Koolis on lisaks humanitaarkallakule võimalus süvendatult õppida ka loodusteadusi.
Kahepoolne ametlik arenguabi
Kahepoolne ametlik arenguabi (ingl. k. bilateral official development aid, ODA) on OECD Arenguabi komitee (DAC) määratletud ametliku arenguabi kriteeriumitele vastav arengu- või humanitaarabi, mida doonorriik annab DAC arenguabi sihtriikide nimekirjas arenguriigina määratletud riigile.
Liivaranna
Liivaranna on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Mustjala valda ja kandis nime Liiva.
Küla territooriumil asub Liiva neem.
Taagepera
Taagepera on küla Valgamaal Tõrva vallas. Küla nimi on tulnud Stackelbergide nimest.
Aastatel 1991–2017 kuulus küla Helme valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tõrva valla territooriumile.
Külas asub Taagepera järv ning esinduslik Taagepera mõisakompleks ja selle kalmistu.
Võimestamine
Võimestamine, ka jõutamine (inglise keeles empowerment) on ühiskonnas inimeste, kogukondade ja organisatsioonide tegutsemisvõime, sealhulgas tahte, vastutustunde, õigusteadlikkuse, pädevuse ja oskuste sihipärane edendamine, et neil tekiks rohkem võimalusi osaleda aktiivsemalt ja sisulisemalt arendustöös, planeerimises, korraldamises ja juhtimises.
Võimestamisest mõeldakse eelkõige naiste õiguste, kogukondliku säästva arengu, looduskaitse ja säästva looduskasutuse kontekstis.
Termin
Ingliskeelne sõna empowerment, mis tuleneb sõnast power, viitab võimule, mõjule ja mõjujõule, mitte füüsilisele jõule või tugevusele.
Tuletatud sõna "võimestumine" viitab ühiskondlike gruppide sees toimuvale võimestumisele.
Kehra tee
Kehra tee (riiklik registreerimisnumber 11129) on kõrvalmaantee Anija vallas (Kehra linna tänavatena Tselluloosi tänav ja Anija maantee). Tee pikkus on 3,5 km.
Tee saab alguse Kose–Jägala maantee kahekümne üheksandal kilomeetril Kehra linna ja Kehra küla piiril. Tee läbib Kehra linna ja Kehra küla. Tee lõpeb Kose–Jägala maantee kolmekümne esimesel kilomeetril Kehra külas. Tee ületab 4 truupi. Teele ei jää ühtegi bussipeatust.
Tee on mustkattega, v.a. tee alguses lühike asfaltkattega lõik. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on 500–1000 autot ööpäevas. Kehra linna tiheasustusega alal on kiiruspiirang 50 km/h. Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Tahkuranna valla lipp
thumb|Tahkuranna valla lipp Tahkuranna valla lipp on Pärnu maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Tahkuranna valla lipp.
Lipp kinnitati 29. augustil 1995.
Vagit Alekperov
pisi|Vagit Alekperov (2011) Vagit Alekperov (vene keeles Вагит Юсуфович Алекперов, aseri keeles Vahid Yusuf oğlu Ələkbərov; sündinud 1. septembril 1950 Bakuus) on Venemaa oligarh. Ta on naftafirma Lukoil juht ja suuromanik (osalus üle 20%).
Tahkuranna valla lipp
Lipu kirjeldus
Valla lipuks on ruudukujuline vapilipp. Kangas on jagatud horisontaalse lainelise joonega kaheks väljaks. Ülemine sinine väli on kitsam ning alumisel kollasel väljal on sinine kaheksaharuline täht milles valge veskikivi.
Vagit Alekperov
Alekperovi isa oli aser, ema Tatjana, neiupõlvenimega Botšarova, kasaka päritolu, ametlikult venelane. Vagit oli pere viies laps. Naftaväljadel töötanud isa suri, kui Vagit oli 3-aastane. Ema kasvatas lapsed ise üles.
Tahkuranna valla lipp
Lipu kirjeldus
Lipu normaalmõõtmed on 105×105 cm
Vagit Alekperov
Alekperov on õppinud Aserbaidžaani Nafta- ja Keemiainstituudis, töötanud insenerina Kaspia ja Lääne-Siberi naftaväljadel. Aastatel 1985–1987 tegutses Bašnefti peadirektori esimese asetäitjana, 1987–1990 Kogalõmneftegazi peadirektorina.
Tahkuranna valla lipp
Põhjendus
Kollane värvus pärineb Pärnumaa vapilt. Kollane sümboliseerib päikest ja liivarandu, samuti elujõudu ning rõõmu. Sinine tähistab merd ning kõike sellega seonduvat. Kaheksaharuline täht sümboliseerib vaimuvalgust, haridust ja taassündi. Veskikivi pärineb Tahkuranna vallas sündinud Konstantin Pätsi vapilt.
Lipu kasutamise kord
Tahkuranna valla lippu kasutasid volikogu ja vallavalitsus vallavalitsuse hoones, hoone ees ja ürituse toimumiskohas:
Mustla (täpsustus)
Mustla on mitme asula nimi Eestis:
Tahkuranna valla lipp
Lipu kasutamise kord
Tahkuranna valla lipu kasutamine kodanike ja juriidiliste isikute poolt kujunduselemendina oma atribuutikal, samuti valla lipuga kujundatud atribuutika valmistamine müümise eesmärgil toimus vaid Tahkuranna Vallavalitsuse loal tasu eest litsentsi väljaandmisega. Tasu suuruse ja võtmise korra kehtestas vallavalitsus.
Tahkuranna valla lipu kasutamine vallakujunduselemendina ja suveniiridel toimus ainult kooskõlastatult vallavalitsusega.
Vagit Alekperov
Aastatel 1990–1992 oli Alekperov Nõukogude Liidu nafta- ja gaasitööstuse aseminister. Sel ajal liideti riigile kuuluvad naftafirmad Langepas, Urai ja Kogalõmneft Venemaa esimeseks vertikaalselt integreeritud riiklikuks energiaettevõtteks. Loodud suurfirma erastati ning Alekperovil õnnestus usaldusmeeste kaudu hankida ettevõttes suurosalus ja tõusta selle juhiks. Sel kohal töötab ta 1992. aastast tänapäevani.
Alekperovil on suured majanduslikud huvid ka Valgevenes. Talle kuulub seal suur ettevõte, mis tegeleb nafta hankimise, töötlemise ja ekspordiga, Valgevene suurim bensiinijaamade eraomanduses olev kett ja Novopolotskis olev ühisettevõte Naftane, mis toodab mootoriõlisid.
2004. aastal hindas Forbes tema varanduse väärtuseks 4,1 miljardit USA dollarit, millega ta oli Venemaa rikkuselt 10. inimene. 2009. aasta algul hindas Forbes tema varanduseks 7,8 miljardit dollarit, millega ta oli Venemaa rikkuselt kolmas inimene. Tal on head suhted Vladimir Putiniga. Ajakirja Forbes andmetel oli Alekperovi varandus 2014. aasta alguses 13,6 miljardit dollarit.
Alekperov on abielus. Abikaasa on Larissa Viktorovna. 1990. aastal sündis neil poeg Jussuf. Poeg lõpetas 2012. aastal Gubkini-nimelise Venemaa riikliku nafta- ja gaasiülikooli naftaväljade ekspluatatsiooni ja töötlemise erialal.
Veski tänav
Veski tänav on tänava nimi paljudes Eesti asulates:
Lille
pisi|Lille'i plaan ja teda ümbritsevad vallad Lille (hollandi keeles Rijsel) on linn Põhja-Prantsusmaal (Prantsuse Flandrias). Lille asub Deûle'i jõe (kanali) ääres, Prantsuse-Belgia piiri lähedal. Lille on Hauts-de-France'i piirkonna keskus ja Nordi departemangu prefektuur. See on Lille'i linnastu (riigi suuruselt neljas linnastu Pariisi, Lyoni ja Marseille järel) keskus.
Lille'iga assotsieerunud linnad on Hellemmes (1977) ja Lomme (2000).
Lille'is on 10 linnaosa: Bois Blancs, Centre, Faubourg de Béthune, Fives, Lille-Sud, Moulins, Saint-Maurice Pellevoisin, Vauban-Esquermes, Vieux-Lille, Wazemmes.
Linna asutamine
Legend "Lydéric ja Phinaert" paigutab linna "L'Isle" asutamise 640. aastasse. Arhiividest leitud vanim linna mainimine on pärit aastast 1054, kuid arheoloogiliste uuringute tulemusena on selgunud, et ala oli asustatud juba 2000 aastat enne meie aega, seda tänapäeva Fives'i, Wazemmes'i ja Vieux-Lille'i aladel.
Algsed asukad olid keldid – menapid, morinid, atrebatid ja nervid –, hiljem tulid germaanlased (saksid, friisid ja frangid).
Lille'i nimi tuleneb sõnast insula või l'Isla, ehk "saar", kuna kunagi oli tegu soisel alal asunud saarega. Seda nime kasutati Flandria krahvi kindluse tähistamiseks, mis paiknes kuival maal keset sood. Ka linna hollandikeelne nimi Rijsel on sama algupäraga ("Ryssel" tuleneb prantsuse flaami keelest "ter Yssel" mis tähendab "saarel(e)").
Flandria krahvi võimu alla jäi mitmeid vanu Rooma linnu, nagu Boulogne, Arras, Cambrai, aga ka mõningaid Karolingide rajatud linnu nagu Valenciennes, Saint-Omer, Gent, Brugge.
Flandria krahvkond, mis jäi Scheldest lääne poole, oli Euroopa rikkamaid ja arenenumaid piirkondi.
Teine maailmasõda
Pärast Hollandi alistumist tungisid Saksa väed üle Ardennide Prantsusmaale ning linna piiramine kestis mitu päeva. Prantslaste kaitse võimaldas suuremal osal Briti ja Prantsuse ühisvägedel põgeneda Dunkerque'i. Väga paljud inimesed põgenesid linnast. Lille jäi Brüsseli sõjakomandandi võimu alla. Lille, koos enamiku Nordi ja Pas-de-Calais' departemangu aladega, vabastati viie päeva jooksul 1.–5. septembrini 1944 Briti, USA, Kanada ja Poola vägede poolt. Toidupiirangud lõpetati 1947 ja enam-vähem normaalne elu taastus 1948.
Majandus
Endisest suurest masinaehituse, toiduainete ja tekstiilitööstuse keskusest on saanud jaekaubanduse ja rahanduse keskus. Lille'ist on linnade (Lille, Roubaix, Tourcoing, Villeneuve d'Ascq) kokkukasvamise tulemusel kujunenud Prantsusmaa suuruselt neljas linnastu, kus elanike koguarv ületas 1999. aastal 1,1 miljonit. Koos Belgia linnade Kortrijki, Tournai, Mouscroni ja Ypres'ga moodustunud linnastus on elanikke aga üle 1,9 miljoni.
Tööhõive
Lille on poole sajandiga muutunud endisest tööstuslinnast kaubandus- ja teeninduslinnaks. Teenuste sektor moodustas 2006. aastal 91% kogu tööhõivest.
Tööhõive Lille'i-Hellemmesi-Lomme'i piirkonnas aastatel 1968–2006
Töötute osakaal aastatel 1968–2006 (protsentides)
Ettevõtted
2007. aastal tegutses Lille'is umbes 21 000 tööstus- ja teenindusettevõtet.
'''Ettevõtted seisuga 31. detsember 2007'''
pisi|Euratechnologies pisi|Lille'i sadam pisi|püsti|Lille'i kaubandus- ja tööstuskoda
Vaatamisväärsused
Lille'i arhitektuuris on esindatud paljude stiilide ehitised, mis on suuremal või vähemal määral flaami mõjudega. Kasutatakse palju pruuni ja punast tellist. Paljudes elamupiirkondades on kahe-kolmekorruselised kõrvuti asetsevad majad, mille taga on kitsas aed. Sellised ehitised on üldiselt Prantsusmaal harv nähtus, küll aga omased Belgiale, Hollandile ja Inglismaale, kus tellisarhitektuur ja ridamajad on sagedasem nähtus.
Ühistransport
pisi|vasakul|Tramm Lille'is
Lille'i metropoli transpordisüsteemi peetakse üheks modernseimaks kogu Prantsusmaal. See hõlmab busse, tramme ja ilma juhita metrood. Neid kõiki opereerib Transpole. Lille'i metroo avati 1983. aastal ning see on esimene täisautomaatne metrooliin maailmas. Metrool on kaks liini kogupikkusega 45 km ja 60 jaama. Trammiliine on kaks ja need ühendavad Lille'i keskust lähedalasuvate Roubaix' ja Tourcoingi vallaga. Metropolis töötab 68 bussiliini, millest 8 jõuavad välja ka Belgiasse.
Raudteed
Lille on Euroopa kiirrongiliikluse tähtis sõlmpunkt. Siit viib Eurostari rong ühe tunni ja 20 minutiga Londonisse. Prantsuse TGV kiirrongidega saab 1 tunniga Pariisi ja 35 minutiga Brüsselisse. Lille'is on kaks raudteejaama, mis paiknevad lähestikku: Lille-Europe jaam (Gare de Lille-Europe), mis teenindab peamiselt kiirronge ja rahvusvahelisi reise (Eurostar), ja Lille-Flandres' jaam (Gare de Lille-Flandres), mis teenindab peamiselt kohalikke ronge ning samuti Belgia kohalikke ronge.
Kiirteed
pisi|Lille'i kiirteede võrk Lille'is on Pariisi järel Prantsusmaa teine olulisim kiirteede ristumiskoht. Seal ristuvad viis kiirteed (Autoroute):
On välja pakutud veel kuuenda kiirtee (A24) ehitamist, mis ühendaks linna Amiensiga, aga seda plaani pole rahva vastuseisu tõttu teostama hakatud.
Õhutransport
Lille'i Lesquini rahvusvaheline lennujaam asub Lesquinis Lille'i linnakeskusest 11 km kaugusel. Kaubaveo mahult on see Prantsusmaa neljas lennujaam peaaegu 38 000-tonnise veosemahuga aastas.
Veetransport
pisi|Lille'i pearaudteejaam Lille-Flandres Lille on Prantsusmaa suuruselt kolmas jõesadam Pariisi ja Strasbourgi järel. Deûle'i jõe ja kanalite kaudu on ühendatud 680 km laevatatavaid siseveeteid. Deûle ühendab Põhja-Euroopat Scarpe ja Scheldti kaudu (läbi Belgia ja Hollandi) Leie jõe kaudu Dunkerque'i ja Calais'ga.
Kaubaveo statistika
Poliitikud, ametnikud ja sõjaväelased
pisi|püsti|Charles De Gaulle Lille'i tänavakunstis
Sport
Linna olulisim jalgpalliklubi, Lille OSC, mängib praegu Ligue 1-s, Prantsusmaa jalgpalli kõrgeimais liigas. Klubi on tulnud kolm korda riigi meistriks ja võitnud kuus karikat. Lille OSC on regulaarselt pääsenud mängima ka UEFA meistrite ja Euroopa liigasse. Hooajal 2010–2011 tuldi nii riigi meistriks kui võideti ka karikas.
Sõpruslinnad
ja partnerluslepingud on sõlmitud järgmiste linnadegaː
Väike Miss Päikesepaiste
"Väike Miss Päikesepaiste" (originaalpealkiri "Little Miss Sunshine") on kahe Oscariga pärjatud 2006. aasta dramaatiline komöödiafilm, mille lavastas režissööritandem Jonathan Dayton ja Valerie Faris.
Sedimentoloogia
Sedimentoloogia on teadusharu, mis käsitleb sedimentatsiooni.
Sedimentoloogia uurib setete moodustumist, transporti, settimist ning diageneesi.
Sedimentoloogia on tihedas seoses settekivimite teaduse ehk litoloogiaga.
Sedimentatsioon (geoloogia)
Sedimentatsioon on protsesside kogum, mis hõlmab kivimite murenemist, setete transporti, settimist ja settekivimite moodustumist.
Matt Damon
Matthew Paige Damon (sündinud 8. oktoobril 1970 Cambridge'is Massachusettsis) on Ameerika Ühendriikide filminäitleja ja -stsenarist.
Tema tuntumate filmirollide hulka kuuluvad osatäitmised filmides "Reamees Ryani päästmine", "Good Will Hunting", "The Talented Mr. Ripley", "Dogma", "Ocean's Eleven", "Bourne'i identiteet", "Süriaana" ja "Kahe tule vahel".
Matt Damon on kolm korda olnud Oscari ja neli korda Kuldgloobuse kandidaatide hulgas. Seni on ta võitnud ühe Oscari ja Kuldgloobuse 1997. aastal parima originaalstsenaariumi kategoorias filmi "Hea Will Hunting" eest. Auhinda jagas ta Ben Affleckiga, kes oli selle stsenaariumi kaasstsenarist.
Mitmepoolne arengukoostöö
Mitmepoolseks ehk multilateraalseks arengukoostööks (inglise keeles multilateral development cooperation) nimetatakse koostööd riikide, mitmepoolsete arengupankade ja asutuste vahel, mille eesmärk on sotsiaalse ja majandusliku arengu edendamine arenguriikides.
Vaata ka
Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi
Agenor ja Epikaste
Agenor ja Epikaste olid vanakreeka mütoloogias Aitoolia kuningapaar. Agenori isa oli Pleuron, kes asutas Aitoolias samanimelise linna. Epikaste isa oli Kalydon, kes asutas samanimelise linna, mis oli ka Aitoolia pealinn. Pleuron ja Kalydon olid vennad, järelikult olid Agenor ja Epikaste lähisugulased.
Neil oli kaks last: poeg Porthaon, kes päris Aitoolia trooni, ja tütar Demonike, kes sai Aresega 4 poega.
Heldur Tõnisson
Heldur Jaan Tõnisson (25. juuni 1912 Tartu – 11. juuli 2014) oli väliseesti ärimees. Ta oli Jaan Tõnissoni ja Hildegard Lõhmuse poeg.
Tõnisson oli rikkamaid eestlasi ning oli pikka aega üks Eesti Meedia Grupi omanikke. Tema eluajal peeti teda ka vanimaks aktiivseks Ferrari kasutajaks.
Elulugu
Heldur Tõnisson õppis 1929–1930 Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonnas, 1930–1938 (lõpetas cum laude, Laevahüpoteek ) õigusteaduskonnas, 1931 Helsingi ülikooli õigusteaduskonnas. Eesti Üliõpilaste Seltsi liige.
Alates 1938. aastast oli ta vandeadvokaat Arnold Õunapuu abi Tallinnas.
Ta elas 1943. aastast Rootsis, 1967. aastast Šveitsis, viimastel aastatel Ameerika Ühendriikides ning pärast 1943. aastat ta Eestis ei käinud. Heldur Tõnisson töötas enne sõda vandeadvokaadi abina Tallinnas. 26. märtsil 1943 põgenes Heldur Tõnisson Tallinnast Soome, Soome kaudu liikus edasi 7. aprillil Rootsi. Seejärel põgenesid üle lahe Tõnissoni omaksed, välja arvatud isa Jaan, kelle nõukogude salapolitsei NKVD oli vahistanud 12. detsembril 1940. aastal.
USA rahvusarhiivi dokumentidest selgub, et Heldur Tõnisson astus 1943. aastal Rootsis Ameerika luureorganisatsiooni Office of Strategic Services (CIA eelkäija) teenistusse. OSSi kaasabil päästeti Eestist kuni 22. septembrini 1944 1200 inimest, kes toimetati Rootsi. Tõnisson haldas nii päästmiseks vajalikke mootorpaate kui ka Stockholmi lähistel asuvat väikesaart.
Heldur Tõnisson oli ametlikult kodakondsuseta isik, kuigi ta oli õiguslikult Eesti Vabariigi õigusjärgne kodanik. Ta ei võtnud kunagi välja Eesti Vabariigi isikut tõendavat dokumenti. Pärast II maailmasõda ei käinud Tõnisson kordagi Eestis. Suri Šveitsis 102-aastaselt. Tema tuhk puistati 3. oktoobril 2016. aastal põhjarannikul Lohusalu lahte.
Isiklikku
Tema esimene abikaasa oli Salomia (Sissi) Kirik Tõnisson (suri 1996), teine abikaasa on Ingrid, endine meditsiiniõde on hollandi ja portugali päritolu ameeriklanna. Poeg Ivar Jaan Tonisson (sündis 1940) oli Stanfordi ülikooli filoloogiaprofessor (kaitses seal 1976 doktoritöö teemal "A formal semantics for adjectivals and adverbials"), Ivar Tonissoni lapsed on Alexander (Tonisson) ja Cecilia. Alexander Tonisson on ühiskondlik aktivist San Franciscos, tegutsedes ametiühingu Service Employees International Union poliitilise vanemorganiseerijana.
Kaama
Kaama (sanskriti keeles kāma 'iha, nauding') on India mõtteviisis erootika ja esteetiline nauding, üks neljast elusihist.
Karjatnurme
Karjatnurme on küla Valgamaal Tõrva vallas.
Aastatel 1950–1960 asus Karjatnurme külas Taagepera külanõukogu keskus.
Aastatel 1991–2017 kuulus küla Helme valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tõrva valla territooriumile.
Karjatnurmel on sündinud kirjanik Erni Hiir ja keeleteadlane Eduard Laugaste.
Küla kirdepoolset osa tuntakse Koriste nime all.
Royal Border Bridge
Sild on ehitatud 1847–1850, selle avas kuninganna Victoria. Kivist, 28-a 18,7 m sildega kaarega 38 meetrit kõrge ja 656 meetrit pikk, ümbritseval maastikul jõuliselt domineeriv massiivne sild. Siit kulgeb Inglismaa idaranniku raudtee pealiin (London–Edinburgh) Šotimaale.
Faraday seadus
Faraday seadus ehk elektromagnetilise induktsiooni põhiseadus ehk Faraday-Lenzi seadus ehk Faraday-Maxwelli-Lenzi seadus on seaduspärasus, mille järgi on elektromagnetilise induktsiooni elektromotoorjõud võrdeline magnetvoo muutumise kiirusega.
Seaduse sõnastas 1831. aastal inglise füüsik Michael Faraday
Kinnise kontuuriga piiratud pinda läbiva magnetvoo muutumisel indutseeritakse kontuuris elektromotoorjõud:
{d\Phi} on magnetvoo muutumine; {dt} tähistab aja muutu.
Elektromotoorjõu suuna määrab Lenzi reegel.
Magnetvoo muutumine võib olla tingitud kas magnetvälja enda muutumisest või kontuuri liikumisest magnetväljas.
Carl Lewis
Frederick Carlton Lewis (sündinud 1. juulil 1961 Alabama osariigis) on USA kergejõustiklane. Ta on tulnud 9 korda olümpiavõitjaks ja võitnud 10 olümpiamedalit. Tema hüüdnimi on King Carl ('kuningas Carl').
Carl sündis kahe kergejõustikutreeneri kolmanda pojana. Ta kasvas üles New Jersey osariigis Willingboro alevis Philadelphia lähedal, kus tema isa Bill oli kehalise kasvatuse õpetaja. Carlil olid vanemad vennad Cleve ja Mack ning õde Carol Lewis. Tema ema, neiupõlvenimega Evelin Laweler, oli endine kergejõustiklane, kelle parim tulemus oli 1951 saadud 6. koht Panameerika mängudel 80 m tõkkejooksus.
13-aastaselt hakkas Carl osa võtma kaugushüppe- ja sprindivõistlustest. 15-aastaselt hakkas Carl kiiresti kasvama ning hüppeliselt paranesid tema tulemused kaugushüppes. 15-aastaselt hüppas ta 7.26, 16-aastaselt 7.85 ja 17-aastaselt jõudis ta Jesse Owensi omaaegsete rekordnumbriteni – 8.13.
Carl Lewise esimene suurem rahvusvaheline võistlus oli 1979. aasta Panameerika mängud, kus ta sai kaugushüppes 3. koha. 1981 võitis Lewis 100 m jooksu ja kaugushüppe nii NCAA (ülikoolide) kui ka USA meistrivõistlustel. Seda oli varem suutnud ainult Jesse Owens.
1980 valiti ta USA olümpiavõistkonda. Et aga USA 1980. aasta suveolümpiamänge boikoteeris, ei saanud Lewis osaleda.
Järgmistel hooaegadel olid tal hooaja maailma parimad tulemused 100 m jooksus ja kaugushüppes.
Lewise esimene tähetund saabus 1983. aastal. Kõigepealt võitis Carl juunis USA meistrivõistlustel 100 ja 200 m jooksu ning kaugushüppe. Seda oli viimati suutnud Malcolm Ford 1886. aastal. Kaks kuud hiljem võitis Carl Helsingis esimestel kergejõustiku MM-võistlustel kuldmedali 100 m jooksus, kaugushüppes ja 4×100 m teatejooksus.
1984. aasta suveolümpiamängudel Los Angeleses tuli Lewis olümpiavõitjaks 100 m jooksus, 200 meetri jooksus, kaugushüppes ja 4×100 m teatejooksus, korrates Jesse Owensi saavutust 1936. aasta suveolümpiamängudelt.
1987. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel Roomas võitis Lewis nagu eelmistelgi MM-võistlustel kuldmedali 100 m jooksus, kaugushüppes ja 4×100 m teatejooksus.
1988. aasta suveolümpiamängudel tuli Lewis 100 m jooksu võitjaks pärast Ben Johnsoni diskvalifitseerimist dopingu tarvitamise tõttu. 200 m jooksus sai ta kaasmaalase Joe DeLoachi järel hõbemedali. 4×100 m jooksu meeskond diskvalifitseeriti reeglitevastase teatepulgavahetuse tõttu. Kaugushüppe võitis Lewis raskusteta.
Pärast 1988. aastat hakkas Lewise ülekaal sprindis vähenema, kuid kaugushüppes olid tal endiselt suurepärased tulemused. 1991. aasta maailmameistrivõistlustel Tōkyōs jäi ta aga alla kaasmaalasele Mike Powellile. Sealjuures ületasid mõlemad Robert Beamoni legendaarse rekordi 1968. aastast. 1992. aasta suveolümpiamängudel Barcelonas võitis ta Powelli, tulles kolmandat korda järjest kaugushüppe olümpiavõitjaks. 4×100 m teatejooksus jooksis ta viimases vahetuses ja tõi USA-le kulla.
Carl Lewis on võitnud tiitlivõistlustel 17 kuld-, 2 hõbe- ja ühe pronksmedali ning püstitanud kokku 16 väli- ja sisemaailmarekordit.
1987. aastal salvestas Carl Lewis koos ansambliga Carl Lewis and the Electric Storm singli "Break It Up".
Pärast Atlanta olümpiamänge loobus Lewis võistlemisest. Praegu tegutseb ta näitlejana.
Eesti haiglate loend
''Siin on loetletud Eesti haiglaid.
Kahepoolne arengukoostöö
Kahepoolne arengukoostöö (inglise keeles bilateral development co-operation) on arenguabi, mida doonorriik või -riigid koostöös annavad abisaajariigile.
Priit Võigemast
Priit Võigemast (sündinud 18. aprillil 1980) on eesti näitleja ja lavastaja.
Kahepoolne arengukoostöö
Kahepoolne arengukoostöö katab kõiki tegevusi, mis ei hõlma mitmepoolset koostööd, kuid täidab arengukoostööle määratud tingimusi.
Priit Võigemast
Õppis aastatel 1998–2002 Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli XX lennus. Töötas seejärel 2002–2007 Ugalas. Aastatel 2007–2015 oli ta Tallinna Linnateatri näitleja.
Kahepoolne arengukoostöö
Kõige tavalisem kahepoolse arengukoostöö näide on sihtriigi ja doonorriigi vaheline kokkulepe, mille eesmärgiks on toetada sihtriigi majanduslikku ja sotsiaalset arengut.
Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi
Priit Võigemast
Elukäik
Lapsepõlve veetis Priit Raplamaal Alus, kus tema vanemad praegugi elavad. Rapla Ühisgümnaasiumis tegi ta muusikaõpetaja Thea Paluoja juhendamisel Vaiko Eplikuga bändi Segased, koos võideti näiteks Saaremaal noorte solistide konkurss. Rapla Muusikakoolis õppis Priit löökpille ja mängis kitarri.
Molière
pisi|275px Molière [molj'eer] (kodanikunimega Jean-Baptiste Poquelin [ža(n)-bat'ist pokl'ä(n)]; ristimispäev 15. jaanuar 1622 Pariis, Prantsusmaa – 17. veebruar 1673 Pariis) oli prantsuse näitekirjanik, lavastaja ja näitleja.
Priit Võigemast
Elukäik
Ta tegi kaasa ka Vaiko Epliku bändis Claire's Birthday (hiljem Ruffus). Peale selle on ta kuulunud ansamblisse Püffel.
Molière
Elulugu
Molière oli Pariisi kodanlaste järeltulija. Ta õppis viis aastat jesuiitide kolleegiumis, seejärel läks kolleegiumi, kus tegi tutvust teatriga. Hiljem õppis õigusteadust, kuid katkestas õpingud. Ta omandas hea humanitaarhariduse.
Konrad von Jungingen
thumb|right|Konrad von Jungingen Konrad von Jungingen (umbes 1355 Jungingen – 30. märts 1407 Marienburg) oli Saksa ordu kõrgmeister aastatel 1393–1407.
Priit Võigemast
Elukäik
1998. aastal alustanud lavakunstikateedri 20. lennu juhendaja oli Elmo Nüganen. Võigemasti rollid diplomilavastustes olid 2000. aastal "Buratinos" nimitegelane, 2001. aastal "Seitsmes vennas" Eero ja "Tabamata imes" advokaat Kurg. 2001. aastal debüteeris ta ka lavastajana, juhendades "Bastieni ja Bastienne'i". Samas lavastuses mängis ta ise kammerteenrit.