cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Rööpvärat
Centronics
Aastal 1970 tutvustati avalikusele printerit Centronics Model 101. See oli esimene printer, mis kasutas arvutiga suhtluseks paralleelliidest. Selle liidese arendasid kaks Centronicsi töötajat Robert Howard ja Prentice Robinson. Arvuti sisemiste siinidega oli rööpvärat ühendatud näiteks Intel 8255 kiibi abil. Kiibil Intel 8255 on kolm 8-bitilist registrit. Kiibi Intel 8255 registrit nimega A kasutati andmete jaoks, registrit nimega B printeri oleku tagasisideks ja kahesuunalist ning kaheosalist (kahest 4-bitilisest osast koosnevat) registrit nimega C printeri juhtimiseks ja oleku tagasisideks. Ainult printerite jaoks mõeldud rööpväratitel oli signaale vähem, nt. kiibil UM82C11 on ainult 17 printeri jaoks vajalikku signaali. Rööpvärat paiknes sageli mitmeotstarbelisel sisend-väljud kaardil või videokaardil.
Standardne rööpvärat SPP
Paralleelport oli algselt mõeldud arvutist printerisse andmete saatmiseks, seepärast võimaldas esimene standardne rööpvärat (SPP, Standard Parallel Port) andmeid ainult saata. Varsti tekkis aga vajadus kahesuunalise andemavahetuse järele, näiteks printerilt tagasiside saamiseks. Andmete saatmiseks porti tagasi hakati kasutama nelja signaalide saatmiseks mõeldud kontakti. Esimesel kahesuunalisel paralleelpordil oli seega 8-bitine väljundrežiim (compatible mode) kiirusega 150 kB/s ja 4-bitine sisendrežiim (nibble mode) kiirusega 50 kB/s. SPP oli laialt levinud aastani 1993.
Kahesuunalise rööpvärati standard
Kahesuunalist rööpväratit (Bidirectional Parallel Port), mis on tuntud ka kui "PS/2 type parallel port" või "Extended parallel port", tutvustati üldsusele 1987. aastal. Sellel rööpväratil on nii SPP sarnane väljundtalitlus (compatible mode) kui ka sisendtalitlus (byte mode). Mõlemad talitlusviisid olid 8-bitised ning suutelised liigutama andmeid mõlemas suunas kiirusega 150 kB/s. Selleks võeti kasutusele mõned varem kasutamata pistikukontaktid ja määrati liideses andmevahetuse suunda määrav olekubitt.
Lauaarvutite rööpväratite areng ja talitlusviisid
Lauaarvuti rööpväratit on võimalik seadistada töötama erinevates andmete ülekande viisides. Erinevad kiibid ja ohjurid võimaldavad erinevaid talitlusviise.
Täiustatud rööpvärat – EPP (Enhanced Parallel Port)
Täiustatud rööpvärat EPP, tuntud ka kui "Fast Mode Parallel Port", töötati välja firmade Intel, Xircom ja Zenith Data Systems poolt ja seda esitleti esmakordselt aastal 1991. EPP on eelkõige mõeldud võrguadapterite ning ketta- ja lindiseadmete ühendamiseks arvutiga, sest suudab kiiresti muuta ülekande suunda. Tollal kasutati rööpväratit välisseadmete ühendamiseks laialdaselt, sest kiired jadasiinid nagu nt. USB polnud veel levinud. Harilikult on EPP ehitatud Super I/O kiipi või emaplaadi lõunasilla kiipi. EPP tõõtab kiirusega kuni 2 MB/s.
Laiendatud rööpvärat – ECP (Extended Capability Port)
Lainedatud võimalustega rööpvärat ECP on aastal 1992 firmade Microsoft ja Hewlett-Packard koostöös valminud standard. Oma funktsionaalsuse poolest on see üsna sarnane EPP-ga, kuid täiendavalt on kasutusel FIFO-puhvrid ja otsemälupöördus (DMA), mis aitab vähendada protsessori koormust andmeülekandel. Erinevalt EPP-st ei saa ECP puhul ilma täiendava omavahelise kooskõlastamiseta andmete ülekandmise suunda muuta. Seetõttu sobib ECP pigem printerite ja skännerite ühendamiseks arvutiga. ECP võimaldab andmevahetust kuni 2,5 MB/s, mis on ligilähedane ISA siini kiirusega.
Talitlusviiside võrdlus
Tabel. Sõltuvalt programmiga valitud töömoodusest on kaasaegsel rööpväratil võimalikud erinevad infoedastusviisid.
Tabel. Lauaarvuti paralleelpordi tüüpide tehnilised andmed.
Mikrokontrollerite rööpväratite talitlusviisid
Xmega mikrokontrollerite rööpväratitel on järgmised talitlusviisid:
Pesad ja pistikud
pisi|IEEE 1284-B 36 klemmiga Micro ribbon pistik ehk nn. Centronics printeri pistik pisi|DB25 pistik IEEE 1284 standard määrab ära paralleelpordi pesad ja pistikud, mida on kolme tüüpi:
pisi|IEEE 1284-A rööpvärati klemmid 25 klemmilises DB-25 pistikus
Minimaalses printeriliideses on ühendatud andmesignaalid Data 0..7, juhtsignaal Strobe ja olekusignaal Busy. Iverteeritud signaali Strobe loogiline madal nivoo tähendab, et arvuti on väljastanud uut infot. Inverteeritud signaali Busy loogiline madal nivoo näitab, et printer ei saa hetkel rohkem infot vastu võtta. Kui saadetud bait on printeri poolt vastu võetud, siis vastab printer signaali Acknowledge madala nivooga impulsiga.
Johann Matthias Harder
Johann Matthias Harder (8/19. veebruar 1735 Valga – 17/28. veebruar 1773 Pärnu) oli Pärnu kaupmees.
Ta oli Valga kaupmehe Matthias Heinrich Harderi ja Gertrud Piehli poeg. Ta asus kaupmehesellina Valgast Pärnusse 1760. aastal ja võeti Pärnu kodanikuks 17/28. oktoobril 1760. Ta abiellus sama aasta 9/20. novembril gildivanem Johann Joachim Teissneri ja Dorothea Bohnsacki tütre Anna Elisabeth Teissneriga (surnud 31. jaanuaril/11. veebruaril 1781), kellega tal oli kuus last:
Viis aastat hiljem, 1771. aastal tuli Pärnusse ka Johann Matthias Herderi vend Peter Leopold Herder, kes abiellus hiljem Anna Elisabeth Teissneri õe Eleonoraga. Nõnda Teissneri-Bohnsacki “grupeeringuga” liitunud Harderite perekond pani Pärnus aluse oma kaubamajadele, kuid edukaimaks osutus siiski Johann Matthiase noorema venn asutatud ja kolmandale vennale Zacharias Jacob Harderile pärandatud firma.
Johann Matthias Harder oli viimane Pärnu kodanik, kes maeti 28. veebruaril/11. märtsil 1773 Pärnu Nikolai kirikuaeda enne Riia eeslinna surnuaia (praegune Pärnu Alevi kalmistu) asutamist ja tema mälestuseks müüriti kiriku lõunaseina raidkivi Harderite vapi ja mälestustekstiga, mille tõlge saksa keelest on järgmine:
Surelik, seisa hilju.<BR> Vaata mind ja mõtle enese peale.<BR> Mis olen mina, selleks saad sina.<BR> Püüa selles ilmas selliseks saada,<BR> nagu mina püüdsin olla.<BR> Ole aus,<BR> head tee vargsi.<BR> Ole kristlane.<BR> Siis on tasu<BR> taevas suur.<BR> See kivi<BR> katab<BR> siinse kodaniku ja kaupmehe<BR> isand<BR> Johann Matthias Harderi luid,<BR> snd. Valgas 8. veebruaril 1735. a.,<BR> srn. Pärnus 17. veebruaril 1773. a.<BR> Tema oli viimane,<BR> kes veel selles linnas<BR> ja selles kohas<BR> oma rahupaiga võis leida.<BR>
.se
.se on Rootsi Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1986. aastast.
Tippdomeeni haldab Rootsi Interneti Sihtasutus (Internetstiftelsen i Sverige, varem Stiftelsen för Internetinfrastruktur - Internetiinfrastruktuuri Sihtasutus), kuid domeenid tuleb registreerida volitatud registripidajate kaudu.
Enne 2003. aastat oli domeenide registreerimine üsna piiratud, seda said teha vaid üleriigiliselt registreeritud ettevõtted, ühingud ja asutused ning domeen pidi olema väga sarnane organisatsiooni nimega. Ei olnud lubatud registreerida domeene üksikutele toodetele ja kaubamärkidele (see oli võimalik teise astme domeeni tm.se all, kuid see lahendus ei olnud populaarne). Üksikisikud ja kohalikult registreeritud organisatsioonid võisid samuti registreerida teise astme domeeni alla, vastavalt pp.se ja <maakonna tähis>.se.
Alates 2003. aastast võivad kõik organisatsioonid ja üksikisikud registreerida kui tahes mitu domeeni otse .se alla. Samast aastast sai võimalikuks domeeninimedes kasutada tähti å, ä, ö, ü ja é.
Risto Kägo
Risto Kägo (sündinud 4. augustil 1989) on eesti jalgpallur, kes mängib Meistriliiga klubis JK Tallinna Kalev.
Valgemädanik
Valgemädanik on taimede seenhaigus, mida tekitab peamiselt valge mügarliudik (Sclerotinia sclerotiorum). Valgemädanik kahjustab enam kui 220 liiki taimi. Kahjustatud koht muutub pehmeks ja kattub valge koheva seeneniidistikuga. Haigustekitajad säilivad mullas aastaid. Puudel kasvavatest seentest tekitavad valgemädanikku tuletael, lepa-antrodiell, poolliibuv antrodiell, harilik suitsik, must pässik, pruun suitsik, põhjatorik, pajukakk, valge korgik ja paljud teised. pisi|Tuletael (Fomes monetarius) Paljud seened suudavad lagundada tselluloosi ja hemitselluloosi, kuid vaid mõni seenerühm on võimeline lagundama samal ajal ka ligniini. Ligniini lagundamise tulemusena tekib puidus valgemädanik – puit värvub heledaks ja selle struktuur muutub, tekivad painduvad pikikiud. Kuigi valgemädanik areneb suhteliselt kiiresti, püsib puit alguses kaua tugevana, lõpuks muutub aga pehmeks ja kiuliseks heledat värvi massiks. Paljud seened moodustavad mädanenud puidu sisse iseloomulikke musti kilejaid piirjooni – need on vaheseinad, mis eraldavad eri seene isendeid või erineva niiskusesisalduse ja kõdunemise astmega puiduosi.
Valgemädanikku esineb sagedamini lehtpuudel, mistõttu tekivad neil tihti mädanemise lõppfaasis tüveõõnsused.
Esinemine
Peamiselt esineb valgemädanikku lehtpuudel, harvem ka ilupuudel, tavaliselt puu noorematel kudedel. Valgemädanik võib taime mõjutada igal kasvuperioodil ja kasvada ka raiutud puidul. Sageli leidub seda niisketes kudedes, mis asuvad pinnase lähedal.
Sümptomid
Esimene sümptom on puidule tekkiv valge kohev moodustis. Sellele eelneb tumepruun muutus puu maapinna lähedasel osal. Kui maltspuit on kahjustatud, siis tekivad teised sümptomid ka taime kõrgemates osades, näiteks lehtede langemine, millele võib järgneda taime surm.
pisi|[[Kännupess|Kännupessi tekitatud mädanik harilikul kuusel]]
Kasutus
Valgemädanikku tekitavaid liike kasutatakse mulla puhastamiseks ja tervendamiseks.
Konstantin Türnpu tänav
Konstantin Türnpu tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Torupilli asumis.
Tänav jääb Tartu maantee ja Laagna tee vahele.
Tänav sai nime 26. oktoobril 1932 ja see nimetati eesti helilooja ja koorijuhi Konstantin Türnpu (1865–1926) auks.
.uk
.uk on Ühendkuningriigi Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1985. aastast.
2012. aasta märtsis ületas registreeritud .uk domeenide arv 10 miljoni piiri. Sama kuu seisuga oli .uk maailmas kasutatavuselt neljandal kohal ning tippdomeenidest edastasid seda .com, .de ja .net.
Oligotroofne järv
Oligotroofne ehk vähetoiteline järv (kreeka oligo 'väike', vähe' + trophe 'toitained, toit') on järv, millele on iseloomulik väga väike toitainete sisaldus ja üldjuhul vähene taimestik.
Üks tuntumaid oligotroofseid järvi on 4 kilomeetri sügavusel Antarktika jääs asuv mageveeline Vostoki järv, mille vanus on umbes 500 000 aastat.
Eestis on oligotroofsed järved näiteks Nohipalu Valgjärv ja Viitna Pikkjärv.
Vaata ka
Trophic state index
Frank Zappa
Frank Vincent Zappa (21. detsember 1940 – 4. detsember 1993) oli USA helilooja, muusik ja filmilooja. Üle 30 aasta pikkuse karjääri jooksul kehtestas ta end loominguliselt mitmekülgse, viljaka ja selgelt eristuva helilooja, kitarrivirtuoosi ja bändiliidrina. Zappa kirjutas eri žanrites heliloomingut rokkbändidele, džässansamblitele, süntesaatoritele, arvutile ja sümfooniaorkestritele, muuhulgas luues musique concrète-teoseid, kasutades varem salvestatud, sünteesitud või sämplitud materjale. Lisaks muusikale lõi Frank Zappa animatsioone, lühifilme, muusikavideoid ja albumikujundusi. Ta oli kurikuulus oma poliitiliselt eriti ebakorrektsete satiirilis-irooniliste laulusõnade poolest, samuti poliitiliselt teravate ja ühiskonnakriitiliste sõnavõttudega ajakirjanduses.
1995. aastal võeti Frank Zappa postuumselt vastu Rock and Roll Hall of Fame’i ja 1997. aastal pälvis ta elutöö eest Grammy. 2005. aastal lisati tema biitleid pilav 1968. aasta album "Mothers of Invention, We're Only in It for the Money" USA Riikliku Salvestiste Säilitamise Nõukogu koostatavasse registrisse. Samal aastal valis ajakiri Rolling Stone ta 71. kohale ajaloo 100 parima artisti hulgas (100 Greatest Artists of All Time). 2007. aastal nimetas tema sünnilinn Baltimore 9. augusti ametlikuks Frank Zappa päevaks (Frank Zappa Day). Eestile lähim Zappa mälestusmärk asub Vilniuses.
Frank Zappa eluajal ilmunud albumid
Rea lõpus on koht USA edetabelites.
Biokeemiline hapnikutarve
Biokeemiline hapnikutarve (BHT; inglise keeles BOD) on mingit vett (harilikult reovee puhul) iseloomustav näitaja, mis väljendab, mitu mg O2 kulub mikroorganismidel uuritava veeproovi, mille ruumala on 1 liiter, kergestilagundatava orgaanilise aine lagundamiseks standardsetel tingimustel (proovi hoitakse temperatuuril 20°C ja pimedas).
Enamasti võetakse ajaperioodiks 5 või 7 päeva (vastavalt BHT5 ja BHT7), mõnikord fikseeritakse aeg, kui kogu orgaaniline aine (mida mikroorganismid suudavad lagundada) on lagundatud (nn täielik BHT (BHTt)).
Olmereovee BHT on keskmiselt 200 mg/l, puhtas veekogus aga 0,5–1 mg/l.
Tapp
"Tapp" on mitmetähenduslik sõna.
Jaanuar 1905
Sündmuste kroonika
Androgeenresistentsuse sündroom
RHK-10-s klassifitseeritakse androgeenresistentsuse sündroom koodiga E34.5
Imetajate peamised androgeenid ehk meessuguhormoonid on testosteroon ja dihüdrotestosteroon. Testosterooni toodavad munandid ning see hormoon põhjustab meestele iseloomulike sootunnuste väljaarenemist.
Osaline androgeeniresistentsus põhjustab meestel tavalisest nõrgemini väljendunud sootunnuseid ja viljatust.
Täieliku androgeeniresistentsuse (umbes 1 juhtum 20 000 sünni kohta) korral on 46XY kromosoomikomplektiga st mehe genotüübiga inimene fenotüübilt täiesti naiselik koos vastavate väliste suguelunditega, kuid tal puudub emakas ning munasarjade asemel paiknevad kõhuõõnes munandid, testosterooni tase on meestele iseloomulikes vahemikes, kuid see muudetakse organismis östrogeeniks.
Alates 1990. aastatest on loodud androgeeniresistentsuse sündroomiga isikute tugigruppe ning püütud leida eetiliselt ja meditsiiniliselt paremaid meetodeid selle sündroomiga isikute aitamiseks.
Marek Sadam
Ta elas Suure-Jaani lähedal kuni neljanda eluaastani, seejärel kolis tema pere Kolga-Jaani.
Ta on olnud solist ansamblites N-Euro, Sadamasild, Tuulemaa.
Isiklikku
Tema isa on õpetaja, koolijuht ja poliitik Peeter Sadam ja ema on Reeda Sadam.
Raietööline
pisi|Raietööline langetamas Raietööline on oskustööline, kes teeb metsas raiet siis, kui see pole võilmalik suurte masinatega (harvesteri või võsaniidukiga). Raietöölise töö toimub välitingimustes ja metsatöödel pole kindlalt paika pandud tööaegasid, tööpäevad võivad olla erinevate pikkustega. Füüsiliselt on töö raske ja tihti raskendab ilm tööolusid. Raietöölisel peab olema hea orienteerumisvõime, ta peab suutma ruumiliselt mõelda ja üksluiset tööd taluda. Oluline on ka käeline täpsus, sujuvus ja kiirus.
Tööosad:
Võsa- ja kettsaagidega töötamine, töö ettevalmistamine ja planeerimine, tüvede järkamine ja raidmete käitlemine, töö- ja turvavarustuse hooldamine, tegutsemine õnnetusjuhtumi korral. Metsakasvatusega, metsa uuendamise ja puidu varumisega seotud tööd. Raietööline juhindub oma töös püstitatud metsakasvatuslikest eesmärkidest. Puidu varumisel juhindub ta raielangi tehnoloogilisest skeemist ja sortimendi kvaliteedinõuetest, luues optimaalsed töötingimused puidu kokkuveoks ja ladustamiseks. Töö keskkond ja eripära:
Raietööline töötab välitingimustes, vibratsiooni ja müra keskkonnas. Töö on keskmisest kõrgema ohtlikkusega ja nõuab füüsilist vastupidavust ning töötamist sundasendites. Raietööline on kohustatud kasutama asjakohast turva- ja töövarustust ning järgima tööohutusnõudeid. Oma töös puutub ta kokku heitgaasidega.
Töövahendid:
Võsa- ja kettsaed, raietel vajalik turva- ja töövarustus.
Amet eeldab keskendumisvõimet, kiiret reageerimist ning füüsilist vastupidavust, orienteerumisvõimet looduses. Vajalikud on ruumilise mõtlemise võime, rutiinitaluvus, samuti käelise tegevuse täpsus, sujuvus ja kiirus.
Töö keskkond ja eripära:
Raietööline töötab metsas ehk välitingimustes ja on ilma meelevallas. Töö on füüsiliselt raske ja keskmisest kõrgema ohtlikkusega, mistõttu peab raietööline kasutama turvavarustust ning järgima tööohutusnõudeid. Raietöölise kutse kuulub maailma ühe ohtlikumate ametite sekka, 2020. aastal loeti see Ameerika Ühendriikides kõige ohtlikumaks ametiks.
Raietöölise põhilised töövahendid on võsa- ja kettsaag, istutustoru ja teised metsakultiveerimis- ning langetusvahendid.
Kutsealane ettevalmistus:
Eestis on raietöölisena töötamiseks nõutav kutseharidus, mida saab omandada Luua Metsanduskoolis, Pärnu Kutsehariduskeskuses või Räpina Aianduskoolis. Kutseharidus jaguneb kolmeks tasemeks. Tavapäraselt saadakse raietöölise teine tase, esmakutse kutseharidusliku õppekava läbimise järel kutseõppeasutuses. Kutseoskused võivad olla omandatud ka praktilise töö käigus.
2. taseme raietööline on oskustöötaja, kes teeb raietöid etteantud tööülesande järgi. Ta töötab põhiliselt trasside raietel nagu nt sihid, teeservad, kraavid, liinikoridorid jm. Ta võib osaleda ka puuhooldustöödel, sooritades etteantud tööülesandeid maapinnalt. Raietööline kasutab vilunult võsa- ja kettsaage ning viib läbi vajalikud hooldused. Ta töötab ohutult ja ergonoomiliselt ning hoiab korras oma turvavarustuse ja muu tööks vajaliku varustuse.
Gojko Mitić
pisi|Gojko Mitić (1969) Gojko Mitić (Гojкo Митић; sündinud 13. juunil 1940) on Jugoslaavia (praegune Serbia) päritolu filminäitleja, kes on tuntuks saanud peamiselt Saksa DV indiaanifilmides indiaanlasi kehastades.
Filmid, kus ta on peaosa mänginud: "Suure Karu pojad", "Chingachgook", "Black Hillsi kuld", "Valged hundid", "Shave Head", "Tecumseh", "Apatšid", "Winnetou Apatšide pealik", "Kotka jälg", "Saatuslik eksitus" jt.
.su
.su oli Nõukogude Liidu tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1990. aastast.
Kuigi Nõukogude Liit lagunes juba 1991. aasta lõpus, kasutatakse domeeni endiselt. Kui 2007. aastal oli su-domeenis registreeritud ligi 10 000 veebisaiti, siis oktoobriks 2011 oli registreeritud juba 98 000 veebisaiti.
Viited
Toppdomän
Edwin Stüf
Ta mängib Eesti Meistriliiga klubis JK Tallinna Kalev.
TrackPoint
pisi|Näpuhiir, selle 3 lisanuppu ja puuteplaat TrackPoint ehk näpuhiir on IBM (muudetud nimega Lenovo) sülearvutitel kasutusel olev juhtkang -tüüpi sisendseade kursori juhtimiseks ekraanil.
Näpuhiire töötas välja IBM-i insener Tom Selker 1984. aastal, et luua alternatiivne osutusseade juhtkuulile. Tänapäeval kasutab Lenovo näpuhiire süsteeme kõikidel ThinkPad ja mõnedel äriklassi sülearvutitel.
Näpuhiire süsteem põhineb surve avaldamisel suunale, kuhu kasutaja tahab, et arvuti kursor ekraanil liiguks. Mida suuremat survet avaldada näpuhiirele, seda kiiremini liigub kursor ekraanil. TrackPoint asetseb QWERTY-klaviatuuril G-, H- ja B-klahvi vahel punase kustukummiotsa taolise nupuna. Näpuhiirel nupud kas puuduvad või asetsevad reeglina tühiku all.
Näpuhiire kork on punane ThinkPadi sülearvutitel, kuid värvus võib eri arvutitootjate näpuhiirtel olla ka teistsugune.
Ajalugu
TrackPointi mõttele tuli Tom Selker 1984. aastal, kui ta luges uuringut, et keskmisel arvutikasutajal kulub 1,5 sekundit, et tõsta käsi klaviatuurilt hiirele ja klaviatuurile tagasi. Tema eesmärk oli lühendada aega, tuues osutusseadme klaviatuurile ja sellega tagada, et kasutaja ei peaks käsi klaviatuurilt tõstma. Tom Selker töötas välja algse kavandi, kus G-, H- ja B-klahvi vahel asetses pulk, mille abil sai liigutada kursorit. Kuna Selkeril oli ka muid ülesandeid, loobus ta süsteemi arendusest.
Kolm aastat hiljem näitas Selker kavandeid oma kolleegile, matemaatik Joseph Rutledge'ile. Järgneva nelja aasta jooksul töötasid nad välja näpuhiire prototüübi, avastades, et kui nad vähendavad kursori kiirust ja muudavad juhtkangi vähem jäigaks, siis suudetakse süsteemi kasutada täpselt ja mugavalt.
Esmase prototüübi lükkas IBM-i juhtkond tagasi põhjendusel, et süsteemi väljatöötamine ja paigutamine klaviatuuridele on liiga kulukas ega tasu ennast ära. Projekt paigutati riiulile tolmu koguma.
Selkeri prototüübi avastas tolleaegne IBM-i juhataja Jim Cannavino. Pärast testimist andis ta näpuhiirele hea hinnangu. Heakskiidu tootmiseks ja paigutamiseks ThinkPadi sülearvutitele sai süsteem alles pärast Selkeri ja Rutledge'i artikli avaldamist IBM-i teadusajakirjas ja Businessweekis. Ühiskond andis innovatiivsele süsteemile positiivne vastukaja, mis muutis IBM-i juhatajate arvamust, ja näpuhiir sai rohelise tule tootmisesse minekuks.
Punane kork pandi näpuhiirele selleks, et muuta see tähelepandavamaks, kuid sellega kaasnes probleem: ainus punane nupp IBM arvutitel oli hädaolukorra toitelülitil. IBM-i juhtkond ei lubanud kasutada punast värvi ühegi teise nupu juures ja algselt muudeti näpuhiire kork magentapunaseks. Iga järgneva näpuhiire põlvkonna väljatöötamisel on korgi värvust muudetud punasemaks ning tänapäeval on see erepunane, mis on saanud ThinkPadi sülearvuti logo osaks "i" täpina.
Probleemid
Probleemiks on ka kogemata klõpsamine. Kui vajutada juhtkangile liiga tugevalt, võib süsteem liigutuse ekslikult registreerida kui hiire vasaku klahvi vajutuse, kuigi tahate hoopis kursorit liigutada.
Kui tippimise käigus kogemata näpuhiirele vajutada, registreeritakse hiirevajutus.
Näpuhiire kasutamisel fototöötluses esinevad probleemid, kuna saavutatud täpsus on väiksem kui klassikalise hiirega.
Omadused
Näpuhiirele ja lisanuppudele on võimalik omastada kõik funktsioonid, mis on tavalisel kolme klahviga arvutihiirel.
Negatiivne inerts
Negatiivse inertsi funktsiooni kasutatakse alates TrackPoint III (ThinkPad 755 seeria sülearvutite standardvarustuses) näpuhiirtega.
TrackPointi kasutus ThinkPadi sülearvutitel
Trackpoint I
TrackPoint II
TrackPoint III
TrackPoint IV
TrackPointi hiir
TrackPointi hiir on kahe kursoriga töötav süsteem, kus ühte kursorit liigutatakse näpuhiire abil ja teist kursorit liigutatakse klassikalise hiire liigutamisel. See süsteem tuleb kasuks suurtel tööpindadel töötamisel, kus näiteks ühe kursoriga teete töös korrektuure ja teise kursoriga pääsete kiiresti ligi tööriistaribale.
Taktiilne TrackPoint
Taktiilse tagasisidega TrackPointi puhul edastatakse teave töölaual olevast informatsioonist (nupud, tööriistariba piirid jne) läbi juhtkangi. Liikudes kursoriga üle nupu piiri, juhitakse elektromagnetimpulsiga juhtkangi all olev silinder vastu juhtkangi korki ja kasutajal jääb tunne, et juhtkang hüppas üles.
Almadeni teadusuuringute keskuses tehtud katse näitas, et taktiilse tagasisidega TrackPointiabil kulus ülesande läbimiseks 0,5 sekundit vähem kui taktiilse tagasisideta TrackPointi abil (vastavalt 4,7 sekundit ja 5,2 sekundit).
Näpuhiirekorgid
pisi|Eri tüüpi näpuhiire korgid
Picki tõbi
Picki tõbi on harva esinev neurodegeneratiivne haigus.
RHK-10s klassifitseeritakse Picki tõbe koodiga G31.0 – piirdunud ajuatroofia.
Picki tõbi algab tavaliselt 50.–60. eluaasta vahel. Iseloomulikud on aeglaselt süvenevad isiksuse muutused ja sotsiaalne degradatsioon, intellekti, mälu ja mõttekäigu häired koos apaatia, eufooria ja vahel ka ekstrapüramidaalnähtudega. Küllaltki iseloomulik on afaasia. Visualiseerumisel võib ilmneda aju frontaalsagara ja temporaalsagara eesmise osa atroofia. Neuroloogilisi sümptomeid tavaliselt ei esine. Psüühiliselt väljenduvat sündroomi – dementsust – kodeeritakse Picki tõve korral RHK-10 koodiga F02.0.
.za
.za on Lõuna-Aafrika Vabariigi Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1990. aastast.
Za ei ole lühend Lõuna-Aafrika praegustest ametlikest nimedest, vaid hollandikeelsest nimest Zuid-Afrika, mis kehtis ametlikuna aastatel 1961-1983. Tänapäeval on tavalisem nimekuju Suid-Afrika, kuid .sa on Saudi Araabia tippdomeen.
Elijah Muhammad
Ta väitis, et on 1931 saanud Chicagos Wallace Fard Muhammadilt Allahi sõna. Sellest õpetusest sai NOI poliitiliselt radikaalse teoloogia alus.
Muhammad rändas Ameerikas ringi ning rajas mošeesid ehk templeid. Need said asutamise järjekorras numbrid.
Muhammadil oli väidetavalt armulugusid mitme NOI liikmest noore naisega. See süüdistus viis lõpuks lõheni Elijah Muhammadi ja tema soosiku Malcolm X-i vahel.
Pärast Muhammadi surma sai tema järeltulijaks NOI juhina tema poeg Warith Deen Muhammad, kes viis läbi reforme, mis lähendasid NOI-d sunnismile, ning lõpuks nimetas organisatsiooni ümber. Hiljem lõi NOI-st lahku Louis Farrakhan, kes lõi oma organisatsiooni, mille õpetus oli lähem Elijah Muhammadi esialgsele õpetusele, ning andis sellele nime Nation of Islam.
.sy
.sy on Süüria Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1996. aastast.
AS Maru Ehitus
AS Maru Ehitus on Eesti ehitusettevõte, mis rajati aastal 2001. Ettevõtte peamiseks tegevusaalaks on tööstus- ja laohoonete projekteerimine ja ehitus. Kuulub ettevõtte Maru AS alla.
Ettevõtte käive 2015. aastal oli 36,9 miljonit eurot.
Armiku raba
Armiku raba on raba Lääne-Virumaal Kadrina vallas. Raba pindala on 205 hektarit. Raba asub Leikude küla territooriumil ning piirneb Kolu ja Põima külaga. Leikude küla alal jäid rabast kagusse varem Pakitu ja Telliskopli küla.
Turvast on võetud sealt juba ammustest aegadest (aunakohad, kraavitused), tänapäevani on näha nõukogudeaegne turbaväli.
Juurviburloomad
Juurviburloomad (Sarcomastigophora) oli protistide hõimkond, kuhu arvati kolm alamhõimkonda. Need olid
Väliseesti külade loend
Eesti külad välismaal on loend väljaspool Eestit asuvatest eestlaste küladest.
Gruusias
Abhaasias:
Ukrainas
Krimmis:
Eesti kool asub Oleksandrivkas (ka Aleksandrovka)
Vitebski kubermang
Viciebski kubermangus Krasnogorodskoje ümbruses, praeguse Läti, Valgevene ja Venemaa piiril elas väljarännanud eestlaste rühm Kraasna maarahvas.
Kaukaasias
Kalmõkkia Vabariigis
Karatšai-Tšerkessia Vabariigis
Krasnodari krais:
Stavropoli krais:
Siberis
Altai krais: Krasnojarski krais:
Kemerovo oblastis:
Tomski kubermangus:
'''Novosibirski oblastis:
'''Omski oblastis:
Kaug-Idas
Primorje krais:
Miller
Miller (inglise keeles 'mölder') on inglise päritolu perekonnanimi. Eestis on see olnud ka variant nimest Müller ja Mölder.
2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Miller 592 inimesel: 263 mehel ja 329 naisel. Perekonnanimede levikult oli Miller meeste puhul 182. kohal ja naiste puhul 151. kohal. Levinuim oli see Hiiu maakonnas, kus sellenimelisi oli maakonna 10 000 elaniku kohta 9,52.
Jean-Jacques Rousseau
Jean-Jacques Rousseau [žan žak russ'oo] (ka Jean Jacques Rousseau; 28. juuni 1712 Genf, Genfi Vabariik – 2. juuli 1778 Ermenonville, Prantsusmaa) oli prantsuse filosoof ja kirjanik.
Tema poliitiline filosoofia mõjutas tugevalt Prantsuse revolutsiooni, samuti Ameerika revolutsiooni ning uusaegse poliitilise, sotsioloogilise ja pedagoogilise mõtte arengut. Rousseaud on nimetatud ka romantismi isaks ning ta on üks valgustusfilosoofia juhtfiguure.
Elulugu
Jean-Jacques Rousseau sündis 28. juunil 1712 Genfis. Ta ema Suzanne Bernard suri sünnituse järel ning kellassepast isa Isaac Rosseau jäi teda kasvatama koos ta vanema vennaga. Pärast isa põgenemist linnast, et vältida arreteerimist, määrati Rousseau lähikonnas asuva Bossey linna pastori hoole alla, kus ta võttis vastu katoliku usu. 16-aastaselt lahkus ta kodulinnast ning temast sai rikka šveitslase Francoise-Louise de la Touri (Warensi parunessi) soosik, kelle toetusel ta omandas hariduse ja õppis muusikat. Järgnevalt elas ta lühikest aega Torinos ja Lyonis, kus teenis raha nii maksuametniku, preestri kui ka muusikuna, kuid ei leidnud oma teed.
1742. aastal veetis Rousseau pikemalt aega Pariisis, kus oli Veneetsia saadiku sekretär, kuid peagi tekkis tal tööandjaga konflikt. Temast sai väljatõugatu ja kriitik ning omamoodi vagabund, kes võõrandus kohalikust seltskonnast. Sel ajal kohtus ta entsüklopedisti ja valgustusajastu filosoofi Denis Diderot’ga.
1745. aastal kohtas Rousseau Marie-Thérèse Le Vasseuri, kellest sai ta hilisem abikaasa. Rousseau andmetel sünnitas naine talle viis last, kellest nad loobusid pärast sündi. Seda, et Rousseau oma lapsed hüljanud oli, kasutati hiljem ta kritiseerimiseks.
1749. aastal võttis Rousseau Diderot’ soovitusel osa Dijoni akadeemia traktaadikonkursist teemal "Kas teaduste ja kunstide areng on aidanud kaasa kommete puhastamisele?". Ta pälvis esikoha traktaadiga "Diskursus teadusest ja kunstist" (pr k "Discours sur les sciences et les arts", 1751), milles väitis, et teaduste ja kunstide areng on soodustanud inimeste allakäiku. Selles teoses tutvustas ta teemasid, mida arendas hiljem edasi.
Rousseau vastuoluline iseloom viis ta tülli mitme valgustusliikumise tegelasega, eeskätt filosoofi ja majandustegelase Adam Smithi, Diderot’ ja Voltaire’iga. Rousseaud süüdistati barbarismi edendamises ja progressivastasuses.
Aastatel 1752–1753 huvitus Rousseau muusikast ning lõi mitu muusikateost, nende hulgas ühe ooperi.
1754. aastal taastas ta vahepeal kaotatud Genfi kodaniku staatuse, pöördudes kalvinismi. 1755. aastal osales ta taas Dijoni akadeemia esseekonkursil traktaadiga "Arutlus inimeste ebavõrdsuse päritolust ja põhjustest" (pr k "Discours sur l’origine et les fondements de l’inégalité parmi les hommes", 1754). Kuigi ta seekord peapreemiat ei pälvinud, on see tekst esimesega võrreldes palju küpsem.
Järgnes Rousseau kõige viljakam loomeperiood. Ta lahkus Pariisist ning pühendus esmalt patrooni Louise d'Épinay (tuntud kui Mme d'Épinay) ja seejärel Charles II François Frédéric de Montmorency-Luxembourgi toetusel romaani "Julie ehk Uus Héloïse" (pr k "Julie, ou la nouvelle Héloïse", 1761) ning seejärel "Émile’i" (pr k "Émile, ou de l’éducation", 1762) ja "Ühiskondliku lepingu" (pr k "Du contrat social", 1762) kirjutamisele. "Julie" ilmumine võeti soojalt vastu, kuid "Émile" sattus Pariisis põlu alla ning pärast "Ühiskondliku lepingu" ilmumist hakati teda taga kiusama nii Prantsusmaal kui ka sünnilinnas Genfis. Rousseau iseloom, väärtushinnangud ja arusaamine elust sattusid valgustusaja mõtteviisiga vastuollu.
Rousseau reisis palju ning püüdis leida varjupaika Preisimaal ja filosoof David Hume’i kutsel Inglismaal. Veidi üle aasta Inglismaal viibides muutus Rousseau vaimselt üha ebastabiilsemaks ning hakkas kahtlustama, et Hume on korraldanud tema vastu vandenõu. Samal ajal töötas ta autobiograafilise teksti "Pihtimused" (pr k "Les Confessions", 1770, avaldatud 1782) kallal.
1767. aastal naasis Rousseau Prantsusmaale ning keskendus elu lõpuaastatel tööle autobiograafiliste tekstidega, muuhulgas lõpetas "Pihtimused". Ta pühendus ka botaanikale ja muusikale ning oli kirjavahetuses ooperihelilooja Christoph Willibard Gluckiga.
Rousseau suri Pariisi lähedal Ermenonville’is 2. juulil 1778. 1794. aastal, 16 aastat pärast ta surma viidi ta põrm Pariisi Panthéoni.
Zverevo (Leningradi oblast)
Zverevo on asula Venemaa Leningradi oblasti Viiburi rajoonis.
Linnaleht
Linnaleht oli Eesti tasuta ajaleht, mis oli tiraaži ja lugejate arvu poolest Eesti suurim nädalalaleht. Linnaleht oli sõltumatu ajakirjanduslik väljaanne, mida tehti reklaamituludest. Lehte andis välja AS Õhtuleht Kirjastus.
Linnaleht ilmus Tallinnas, Tartus, Pärnus ja Ida-Virumaal. Tallinnas ilmus leht nii eesti kui ka vene keeles ning Ida-Virumaal vene keeles. Lehte levitati kaubanduskeskustes, ülikoolides, linnatänavatel, liinirongides jm rahvarohketes kohtades lehe logoga korvide kaudu.
Esimene Tallinna Linnaleht ilmus 26. märtsil 1997. Lehte levitati Eesti Päevalehe vahel ja postitati tasuta tallinlaste postkastidesse. Trükiarv oli 100 000 eksemplari. Pool aastat hiljem, 5. mail 1998 hakkas Eesti Päevalehe kirjastus Tartus välja andma tasuta lehte Edasi, millest sai hiljem Tartu Linnaleht. 18. septembril lisandus Pärnu tasuta leht Pärnu Päevaleht (millest hiljem sai Pärnu Linnaleht). Leht hakkas ilmuma kaks korda nädalas, kolmapäeviti ja reedeti.
2005. aasta oktoobris otsustasid Eesti Päevalehe AS ja AS Eesti Meedia asutada iseseisva ettevõtte AS Linnaleht, mis hakkaks välja andma neli korda nädalas kolmes linnas ilmuvat tasuta uudistelehte. Venekeelne Linnaleht (Linnaleht на русском языке) hakkas ilmuma 1. detsembril 2005. Linnalehest sai loetavuselt kolmas ajaleht Eestis.
2007. aastal alanud ülemaailmse majanduskriisi mõjul vähenes reklaamikäive, leht taandus taas ilmuma vaid reedeti ning arvati 2011. aastal AS-i SL Õhtuleht koosseisu. 2012. aasta sügisel laienes venekeelne Linnaleht Ida-Virumaale.
Samuel Morse
pisi|[[Dagerrotüüp Samuel Morse'ist (umbes 1845)]] pisi|Aastatel 1812–1815 elas Morse selles majas Londonis Samuel Finley Breese Morse (27. aprill 1791 Charlestown, tänapäeva Boston – 2. aprill 1872 New York) oli Ameerika Ühendriikide leiutaja ja maalikunstnik.
Linnaleht
Linnalehe peatoimetajad on olnud Hannes Rumm, Agne Narusk, Ille Grün-Ots ja Tiina Kangro.
Samuel Morse
Tema tuntumad leiutised on juhtmeta elektromagnetiline telegraaf (1836) ja morsetähestik (1838).
Linnaleht
Lehe väljaandja otsustas koroonapandeemia mõjul reklaamimüügi käibe vähenemise tõttu lehe 2021. aasta oktoobris sulgeda. Viimane Linnaleht ilmus 29. oktoobril 2021.
Samuel Morse
Sajandi keskel oli Morse katoliikluse ja immigratsiooni vastase liikumise juht. 1836 kandideeris ta New Yorgi linnapeaks immigratsioonivastase Nativistliku Partei kandidaadina, aga kogus üksnes 1496 häält. Kui ta külastas Roomat, keeldus ta paavsti juuresolekul pead paljastamast, mispeale Šveitsi kaardiväelased tema juurde ruttasid ja tal mütsi peast maha lõid. Morse püüdis ühendada protestante katoliiklaste vastu, soovis keelata katoliiklastel riigiametnikena töötamise ja piirata sisserännet katoliiklikest maadest. Tema vend Sidney oli New Yorgi ajalehe Observer toimetaja ning tänu sellele sai Morse seal avaldada mitu kirja, kus ta kutsus inimesi üles võitlema ähvardava katoliiklusega. Neid artikleid avaldati korduvalt teisteski ajalehtedes. Muu hulgas uskus Morse, et Austria-Ungari valitsus ja katoliiklikud abiorganisatsioonid toetavad katoliiklaste immigratsiooni USA-sse, et saada see oma kontrolli alla.
Tunnustus
Samuel Finley Breese Morse valiti 1848. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks.
Isiklikku
Morse oli kaks korda abielus. 29. septembril 1819 abiellus ta New Hampshire'is Concordis Lucretia Pickering Walkeriga. Abielust sündis kolm last: Susan (1819), Charles (1823) ja James (1825). Pärast kolmanda lapse sündi suri Lucretia 7. veebruaril 1825. Seejärel abiellus Morse 10. augustil 1848 New Yorgi osariigis Uticas Sarah Elizabeth Griswoldiga. Sellest abielust sündis neli last: Samuel (1849), Cornelia (1851), William (1853) ja Edward (1857).
Cortona
Cortona on linn Itaalias Toscana maakonnas Arezzo provintsis.
thumb|left|Cortona vaade
Ajalugu
Etruskide asutatud Cortona on üks Toscana vanimaid kindluslinnu.
Keskajal oli Cortona võimas riik, mis seisis vastu nii Sienale kui ka Arezzole.
.ax
.ax on Ahvenamaa Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 2006. aastast. Enne seda kasutas enamik Ahvenamaa veebisaite alamdomeeni .aland.fi.
Hüpertroofne järv
Hüper(eu)troofne ehk ülirohketoiteline järv (ka liigtoiteline järv) on järv, kus on väga suur toitainete sisaldus ja ülemäärane taimestik. Järvedes esineb hävitavaid veeõitsenguid.
Natrix astreptophora
Natrix astreptophora on maoliik nastiku perekonnas.
Eutroofne järv
Eutroofne ehk rohketoiteline järv on järv, kus on suur toiteainete sisaldus ja seetõttu suur primaarprodutsentide produktiivsus. Nendes veekogudes on väike mineraalainete ja tavaliselt ka suur huumusainete sisaldus.
Hüpertroofne järv
Tavaliselt hüpertroofseid järvi eraldi järvetüübina välja ei tooda, nad kuuluvad eutroofse järve alamtüüpi.
Eutroofne järv
Eestis on eutroofsed järved näiteks Võrtsjärv, Vasula järv ja Väike-Palkna järv.
Natrix astreptophora
Varem peeti seda hariliku nastiku alamliigiks Natrix natrix astreptophora.
Ta elab Põhja-Aafrikas Magribis, Pürenee poolsaarel ja Lõuna-Prantsusmaal. Tema levila kattub hariliku nastiku levilaga ainult Lõuna-Prantsusmaal Püreneede jalamil. Hübridiseerumist ei toimu.
Elupaigad ja eluviis
Natrix astreptophora sõltub veest väga vähe ja eelistab seega teistsugust elukeskkonda kui harilik nastik.
Lisl Lindau
Lisl Lindau (õieti Liise; 2. september 1907 Tori – 14. juuli 1985 Tallinn) oli eesti näitleja, Eesti NSV rahvakunstnik (1967).
Lavategevust alustas 1927 Endla teatris tantsijana. Töötas 1931–1934 Draamastuudio teatris, 1934–1936 Vanemuises, 1936–1937 Estonia teatris, 1937–1941 Tallinna Töölisteatris, 1947–1966 Kingissepa-nimelises TRA Draamateatris ja 1966–1985 Eesti NSV Riiklikus Noorsooteatris.
Isiklikku
Ta oli aastatel 1936–1941 abielus Eino Uuliga.
Kaja (täpsustus)
Kaja on peegeldunud heli.
Sõna võib tähendada ka järgmist:
Gorgoroth
Gorgoroth on black metal ' i ansambel Bergenist Norrast.
Eeslisand
Eeslisand on nimisõnafraasi põhja ees paiknev lisand.
Eesti keel
Eeslisand võib lauses olla
Eeslisandi vormitüübid
Eeslisand jaguneb kolmeks vormitüübiks: markeerimata, genitiivne ning elatiivne lisand. Kõik kolm võivad olla kas piiritlevad või täpsustavad.
Vormilt markeerimata eeslisand
a) täpsustav, vaid esiletõstu korral
härra direktor, professor Ariste, kunstivool ekspressionism
b) piiritlev
Banketil pidas kõne arhitekt Ohlak, mitte samanimeline viiuldaja.
Genitiivne eeslisand
Genitiivne eeslisand on mõistemahult põhjast kitsam, harilikult nimi, harvemini mõni muu substantiiv ning on alati piiritlev. Kuna selline lisand langeb vormilt kokku genitiivatribuudiga, vormistatakse ta vajaduse korral kokku.
Elatiivne eeslisand
Elatiivsel eeslisandil puuduvad mahupiirangud põhja suhtes, Tavaliselt on nii lisandi põhi kui ka lisand ise mittenimi. Sugulussõna laiendina võib lisand olla ka nimi. Lisand on üldiselt täpsustav, esiletõstu korral ka piiritlev.
Liigisõna eeslisandina
Liigisõna eeslisandina laiendab nime või nimetaolist väljendit, nt pealkirja, tsitaati, tähte, sümbolit jms.
Nimi või nimetaoline väljend eeslisandina
Nime omastava või nimetava käände üle aitab otsustada küsimus ''kelle? mille? – kui nime kohta saab küsida kelle? mille?, käitub see tavalise täiendina või täiendi moodi ja on omastavas käändes: Mihkli Liinid, Canoni kaamera; võõrnime algkuju näidatakse vajadusel ülakoma abil: Canon ' i kaamera''. Nimetavas käändes nimi eeslisandina on väär: Mihkel, p.o Mihkli Liinid, Canon, p.o Canoni kaamera. Kõnekeeles kasutatakse omastavas käändes eeslisandina ka isikunime: Taavi-onu.
Kirjandus
Eesti keele käsiraamat veebis.
Erelt, Mati, Reet Kasik, Helle Metslang, Henno Rajandi, Kristiina Ross, Henn Saari, Kaja Tael, Silvi Vare 1993. Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, § 580
Peeter Künstler
Ta lõpetas Tartu ülikooli 1982. aastal filoloogina, oli kirjastuse Eesti Raamat toimetaja, pidas loengukursusi kõrgkoolides. Kuni 1997. aastani oli ta Sirbi kirjandustoimetaja, seejärel vabakutseline.
Tema kirjanduskäsitlusi on avaldatud kõigis olulistes Eesti meediaväljaannetes, ta tegi ka raadiosaateid uudiskirjandusest.
Arvustustes ja artiklites on ta käsitlenud Nikolai Baturini, Priidu Beieri, Indrek Hirve, Peep Ilmeti, Jaan Kruusvalli, Kalle Kure, Lembit Kurvitsa, Uku Masingu, Aino Perviku, Rein Saluri, Ilmar Talve, Tarmo Tedre, Osvald Toominga, Vaino Vahingu, Enn Vetemaa, Arved Viirlaiu, Tõnu Õnnepalu, Avo Üpruse jt teoseid.
.lv
.lv on Läti Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1993. aastast.
Domeeni registreerimine ei ole piiratud ainult Lätiga seotud saitidele, kuigi viimased on registreerimisel eelisseisus, aga mujal maailmas ei ole see domeen eriti populaarne.
Boulogne'i Matilda
Matilda (ka Maud) (1103? – 3. mai 1152) oli Inglismaa kuninga (1135–1154) Stepheni abikaasa ja sünnipäraselt Boulogne' krahvitar.
Elukäik
Matilda sündis Kirde-Prantsusmaa, Flandria Boulogne'is Boulogne'i krahvi Eustace III ja Šoti Mary tütrena. Tema emapoolsed vanavanemad olid Šoti kuningas Malcolm III ja Šoti Püha Margaret.
1119. aastal abiellus Matilda Blois' Stepheniga, kes oli Mortaini krahv ja omas suuri maavaldusi ka Inglismaal. Pärast Matilda isa surma 1125 liideti need maad Boulognega.
Kodusõja ajal, Stepheni ja Henry I tütre Matilda vahel, oli Matilda oma mehele suurimaks toeks ja abiks. Kui Stephen oli Lincolni lahingus vangistatud, koondas Matilda kuninga partisanid ja koos Ypresi Williami abiga muutis sõjaväe tugevaks. Keisrinna Matilda kiusas taga Stepheni venda, Blois' Henryt, kuid Matilda vangistas keisrinna venna, Robert Cloucesteri.
Matilda suri Hedinghami lossis, Essexis, Inglismaal ja maeti tema ja Stepheni asutatud Favershami kloostrisse.
Amnestiaseadus (1938)
Amnestiaseadus võeti vastu I Riigivolikogu poolt 29. aprillil 1938 ja I Riiginõukogu poolt 5. mail 1938, see oli esimene I Riigivolikogu ja I Riiginõukogu vastuvõetud seadus. Seaduseelnõu esitas Riigivolikogule Vabariigi Valitsus oma otsusega 21. aprillist 1938 Kohtuminister Johan Mülleri ettepanekul samast päevast. Seaduse kuulutas välja Vabariigi President 6. mail 1938 ja ta jõustus Riigi Teatajas avaldamisega samal päeval. Seaduse algtekstile kirjutasid alla Vabariigi President Konstantin Päts, Peaministri asetäitja Kaarel Eenpalu ja Riigisekretär Karl Terras.
Seaduseelnõu arutamiseks valiti 23. aprillil 1938 komisjon, kuhu kuulusid August Jürima, Viktor Päts, Karl Jürison, August Jürima (Järvamaalt), Juhan Uuemaa, Leonhard Vahter, Elmar Lehtmets, Alo Karineel, Nigul Kaliste, Ado Roosiorg, Johannes Perens, August Laur, Kustav Kurg (kõik üles seatud Mihkel Hanseni poolt), Ants Piip (üles seatud Jaan Tõnissoni poolt), Louis Metslang (üles seatud Leopold Johansoni poolt) ja Karl-Arnold Jalakas (Karl Jürisoni poolt).
Amnestia alla kuulusid umbes 1200 isikut, sealhulgas 106 kommunisti, 73 vapsi, 97 sundmääruste rikkujat ja 32 sõjaväelast. Nende hulka ei kuulunud Nõukogude Liidu salakuulajad ega 1. detsembri riigipöördekatses osalenud.
Vangid vabastati 7. mail 1938. Tallinnas viibis vangide vabastamise juures Tallinna Ringkonnakohtu prokurör Gustav Avald.
Seaduse alusel vabanesid teiste seas: Georg Abels, Anton Allik, Hindrek Allik, Eduard Aller, Herbert Alov, Hermann Arbon, Albert Aug, August Hansen, Johannes Holland, Paul Keerdo, Eduard Kubbo, August Kuhlberg, Boris Kumm, Olga Künnapuu, Paul Laamann, Johannes Lauristin, Hjalmar Mäe, Viktor Puskar, Kristjan Seaver, Aleksander Seiman, Oskar Sepre, Voldemar Telling, Idel Jakobson ja Arnold Veimer.
Riia piiramine (1656)
Riia piiramine tsaar Aleksei I Mihhailovitši juhitud Venemaa sõjaväe poolt oli aastatel 1656 kuni 1658 peetud Vene-Rootsi sõja olulisim sündmus. Riia varasemad kindlustused koosnesid kraaviga müürist ja vanalinna ümber asunud viiest bastionist. Aastal 1652 olid rootslased alustanud uue müüri ja 12 eeslinnade ümber asuva bastioni ehitamist, kuid aastaks 1656 ei olnud tööd veel lõpetatud.
Mõni päev hiljem saabus mööda Daugava jõge tsaari juhitud põhiarmee, mis asus Riia linna piirama. Venelaste sõjavägi hõivas kolm laagrit: neist kaks hõivati Daugava idakaldal Riia eeslinnades ja ühe hõivas Ordõn-Našokini juhtimise all olev korpus Daugava läänekaldal, Kobruni kaevikute vastas.
Kuna Venemaal ei olnud täieulatuslikku sõjalaevastikku, et peatada rootslaste garnisonile üle Läänemere saabuvaid täiendusi, suutis Riia pidada vastu oktoobrini, mil väikest Vene flotill käsutanud välismaa ohvitserid jooksid rootslaste poole üle ja venelased pidid piiramise lõpetama. Selle ebaedu tulemusena vallutasid rootslased tagasi suurema osa Ingerimaast ja Petseri kloostri ning alistasid aastal 1657 toimunud Valga lahingus kindlalt ka Vene kindrali Matvei Šeremetjevi väe.
Piiramise sündmused on talletatud Adam Perelli gravüüris, mis anti esmakordselt välja aastal 1697 Samuel Puffendorf'i töös "Konung Carl X Gustafs Bragder".
Kepleri seadused
pisi|300px|Kepleri kolme seaduse illustratsioon. (1) Orbiidid on ellipsid, kus esimese planeedi fookusteks on ƒ1 ja ƒ2 ning teise planeedi fookusteks ƒ1 ja ƒ3. Päike asub fookuses ƒ1. (2) Kaks tumedamat sektorit A1 ja A2 on võrdsete pindaladega. Aeg, mis kulub planeedil 1, et katta sektorit A1, on võrdne ajaga, mis kulub, et katta sektor A2. (3) Orbitaalperioodide suhe planeedi 1 ja planeedi 2 jaoks on a13/2 : a23/2. Kepleri seadused kirjeldavad planeetide liikumist ümber Päikese. Kolm Kepleri seadust on järgmised:
Seaduste tuletamisel ei arvestata planeetidevahelise interaktsiooniga ja eeldatakse, et piirjuhul → 0. Kepleri seadused moodustavad hea mudeli, millega arvutada nende planeetide orbiite, mis ei erine liialt nendest piirangutest.
Rootsi sissetung Venemaale
Rootsi sissetung Venemaale kuningas Karl XII juhtimisel oli Põhjasõja ajal toimunud konflikt. Rootsi vastasteks selle konflikti jooksul olid Venemaa tsaaririik, Rzeczpospolita ning Taani. Sissetung algas, kui Karl XII ületas 1. jaanuaril 1708 Wisła jõe ja lõppes faktiliselt Rootsi kaotusega Poltava lahingus järgneva aasta 8. juulil, kuigi Karl XII püüdis Osmanite riigi kaitse all olles veel aastaid Venemaale sõjalist ohtu tekitada.
Kepleri seadused
Ajalugu
Johannes Kepler avastas kaks esimest seadust, analüüsides Tycho Brahe astronoomilisi vaatlusi. Oma töö avaldas ta 1609. aastal. Kolmanda seaduse avastas Kepler aastaid hiljem ja avaldas 1619. aastal. 17. sajandi algul olid Kepleri seadused radikaalsed: valdavalt usuti, et taevakehade orbiidid on ideaalsed ringid. Orbiitide elliptilisus ei olnud vaatlusel tihti arusaadav ja seega on lihtne pidada neid ringikujulisteks. Esmalt arvutas Kepler planeedi Marss orbiiti, mis vihjas elliptilisele kujule. Sellest järeldas ta, et ka teistel taevakehadel, sealhulgas ka neil, mis asuvad Päikesest kaugemal, peavad olema elliptilised orbiidid. Kepleri seadused esitasid tõsise väljakutse senisele üldtunnustatud geotsentrilisele Aristotelese ja Ptolemaiose maailmasüsteemile ning toetasid üldjoontes Mikołaj Koperniku heliotsentrilist teooriat, ehkki Koperinku teoorias olid planeetide orbiidid ikkagi ringikujulised.
Peaaegu sajand hiljem tõestas Isaac Newton, et Kepleri seadused kehtivad kindlatel ideaalsetel tingimustel, mis piisavalt hea lähendusega esinevad Päikesesüsteemis, ning tulenevad Newtoni kolmest seadusest ja gravitatsiooniseadusest. Kuna planeetidel on mass ja massist tulenev liikumise perturbatsioon, kehtivad Kepleri seadused ainult ligikaudselt ja ei kirjelda täpselt Päikesesüsteemi sisemist liikumist. Voltaire'i 1738. aastal avaldatud "Eléments de la philosophie de Newton" oli esimene teos, kus nimetati Kepleri seadusi seadusteks. Koos Newtoni matemaatiliste teooriatega moodustavad Kepleri seadused osa tänapäeva astronoomiast ja füüsikast.
Rootsi sissetung Venemaale
Algus
Venemaale tungimisele eelnenud aastatel oli Karl XII saanud oma vägedega olulisi võite Taani ja Poola sõjavägede üle ja trooninud Poola kodusõja ajal Poola kuningaks oma marioneti Stanisław I Leszczyński. Olles seal oma võidud kindlustanud, pööras Karl XII oma tähelepanu Venemaale.
Kepleri seadused
Esimene seadus
pisi|Kepleri esimest seadust kujutav joonis, kus Päike (M) asub ellipsi, mis on planeedi (m) orbiidiks, ühes fookuses