cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Epistemology
Tagasi tundlikkuse juurde
Tundlikkuse printsiip on modaalne, st kasutab implitsiitselt modaalseid mõisteid, ja seda saab võimalike maailmade raamistiku abil täpsustada. Meid huvitab võimalik maailm, kus kõik on sama, välja arvatud see, mis peaks olema teisiti, et p oleks väär, s.o kõige lähem võimalik maailm, kus p on väär. Meil tuleb küsida, mida teeb meie subjekt tolles maailmas. Kui ta endiselt usub, et p, siis tema uskumus on mittetundlik; kui ta enam ei usu, siis tema uskumus on tundlik. Tegelikus maailmas Roddy usub, et põllul on lammas (p), ja põllul ongi lammas (p on tõene). Lähim võimalik maailm, kus p ei ole tõene, on see, kus kõik muu on sama, aga põllul ei ole lammast. Seal ta usub endiselt, et põllul on lammas. Kui Roddy oleks oma uskumuse kujundanud tõesti lammast nähes, siis lähimas võimalikus maailmas, kus p on väär, poleks lammast olnud ja Roddy poleks niisugust uskumust kujundanud, nii et tema uskumus oleks olnud tundlik.
Tundlikkus ja loteriiprobleem
Tundlikkuse printsiip saab jagu ka mõnedest teistest epistemoloogia probleemidest. Ka loteriiprobleem apelleerib vedamisevastasele intuitsioonile. Lottie ostab loteriipileti, mille võiduvõimalus on väga väike. Lottiel ongi võiduta pilet, aga ta ei tea loosimise tulemusi. Uskumuse põhjal, et võiduvõimalus on nii väike, kujundab ta uskumuse, et ta ei võitnud, ja rebib pileti tükkideks, kontrollimata tulemusi. Meil on väga tugev intuitsioon, et Lottie käitumine on irratsionaalne, sest ta ei tea, et tema pilet ei võitnud? Miks? Tõenäosus, et tema uskumus on tõene, on ju väga suur. Pealegi on väära uskumust kujundada tõenäoliselt tõenäolisem ajalehest vaadates (näiteks trükivea tõttu). Miks siis ajalehest vaadates saadakse teada, et ollakse kaotanud, tõenäosusi arvestades aga mitte, kuigi esimese puhul on palju suurem võimalus eksida? See ongi loteriiprobleem. Paistab et loteriiprobleem illustreerib seda, et teadmine ei olene otseselt tõendipõhisest tõenäosusest uskumuse kasuks. Tundlikkuse printsiibi pooldajatel on lihtne vastus, miks Lottie ei tea. Tema uskumus on mittetundlik. Lähimas võimalikus maailmas, kus ta võitis ja kõik muu on sama, usub ta ikka, et ta kaotas. Kui ta aga vaatab ajalehte, kujuneb tal tundlik uskumus. Lähimas võimalikus maailmas, kus tema uskumus ei ole tõene, ta usub, et ta võitis.
Meetodid
On tarvis rohkem konkreetsust selles, millised võimalikud maailmad on tundlikkuse printsiibi puhul olulised. Vanaema oskab väga hästi öelda, kas tema lapselaps on terve, kui ta hoolega vaatab. Lapselaps tuleb talle külla, vanaema vaatab teda, näeb, et ta on terve, ja kujundab vastava uskumuse. Aga kui lapselaps poleks terve olnud, oleksid vanemad teda vanaemast eemal hoidnud, öeldes vanaemale, et ta on terve, ja vanaema oleks seda uskuma jäänud. Intuitsioon ütleb, et vanaema teab, et lapselaps on terve. Aga lähimas võimalikus maailmas, kus lapselaps ei ole terve, usub vanaema, et ta on terve, nii et tema uskumus ei ole tundlik. Nii et tundub, et tundlikkuse printsiip annab siin vale tulemuse.
Tundub, et selles näites ei ole võimalik maailm, milles vanaema kujundab oma uskumuse lapselapse vanemate tunnistuse järgi, õige võimalik maailm, mill järgi hinnata tema võimet otsustada vaatamise põhjal, kas lapselaps on terve. Asi on selles, et me hindame lapselapse vaatamise põhjal kujunenud uskumuse tundlikkust selle järgi, mida ta usub võimalikus maailmas, kus ta kujundab oma uskumuse hoopis teisel meetodil. Miks peaks see, et see teine meetod ei ole usaldatav, tähendama, et meetod, mida vanaema tegelikult kasutab, ei vii teadmisele?
Tundub, et tundlikkuse printsiipi tuleb suhtestada uskumuse kujundamise meetodiga, mida tegelikult kasutatakse. Tuleb vaadata kõige lähemat võimalikku maailma, milles kõnealune propositsioon on väär ja subjekt hakkab seda propositsiooni uskuma samal uskumuse kujundamise meetodil nagu tegelikus maailmas. Sel juhul annab tundlikkuse printsiip vanaema juhtumil õige tulemuse. Meetodi all on siin mõeldud mis tahes tunnetusprotsessi, mis viib uskumuseni, ükskõik kas seda rakendatakse eneseteadlikult.
Vedamisevastase tingimuse sõnastamine II: turvalisus
Niisuguste juhtumite tõttu on mõned kommentaatorid väitnud, et tundlikkuse printsiip tuleks asendada turvalisuse printsiibiga: kui S teab, et p, siis S-i tõene uskumus, et p, on niisugune, et S-i uskumus ei oleks võinud kergesti väär olla. See printsiip nõuab, et uskumus ei oleks tõene mitte ainult tegelikus maailmas, vaid ka kõigis (või vähemalt peaaegu kõigis) lähedastes maailmades, milles S endiselt usub, et p. Ka see printsiip tuleb suhtestada uskumuse moodustamise meetodiga, mida subjekt tegelikult kasutab. See printsiip saab Gettieri stiilis juhtumitega hakkama. Näiteks kuigi Roddy uskumus on tegelikus maailmas tõene, on palju lähedasi võimalikke maailmu, kus ta moodustab väära uskumuse, nimelt need, kus lammast ei ole, aga lambakujuline objekt on. Üldiselt on turvalisuse printsiip Gettieri stiilis juhtumitel sama tõhus nagu tundlikkuse printsiip. Turvalisuse printsiip tuleb Ernie juhtumiga hästi toime: Ernie uskumus on turvaline, sest kui maja hooldatakse hästi, siis pole lähedast võimalikku maailma, kus prügi ummistab. Sama lugu on induktiivse teadmisega üldisemalt. Turvalisuse printsiip võib toime tulla ka loteriiprobleemiga, kuigi see on vaieldavam. Loteriivõidud leiavad aset lähedastes võimalikes maailmades. Sellepärast on lähedasi võimalikke maailmu, kus Lottie usub, et ta ei võitnud, samal (tõenäosuse arvestamise) meetodil, ja kujundab ometi väära uskumuse.
Siin on siiski üks raskus. Kas tõene uskumus peab jääma tõeseks kõigis või peaaegu kõigis lähedastes võimalikes maailmades? Tundub, et loteriiprobleemi puhul läheb tarvis kõiki lähedasi maailmu, kuid see jälle ei tööta mõnel teisel juhtumil. Asi on selles, et Lottie juhtumil on väga vähe võimalikke maailmu, kus Lottie kujundab kõnealuse protsessi tulemusena väära uskumuse. Seetõttu annaks nõrk tõlgendus tulemuseks, et Lottie ikkagi teab, kuigi intuitsiooni järgi ta ei tea. Tugev tõlgendus aga ütleks, et mõned subjektid, kes intuitsiooni järgi teavad, ikkagi ei tea. Näiteks Ernie juhtumil mõne lähedased maailmad ikka on, kus ta moodustab väära uskumuse. Nii on meil dilemma, kumba moodi turvalisuse printsiipi tõlgendada: kummalgi juhul jäädakse mõne juhtumiga jätta.
Turvalisuse printsiibi pooldajatel on väljapääse. Esiteks, võib kaitsta tugevat tõlgendust. Ernie juhtumil pole ilmne, et ikkagi on lähedasi maailmu, kus ta kujundab samal alusel nagu tegelikus maailmas väära uskumuse, et prügi on esimesel korrusel. Oletame, et on lähedasi maailmu, kus prügi ei jõua esimesele korrusele. Võib-olla on prügišahtil mingi viga, mille tõttu see võib kergesti ummistuda. Aga sel juhul pole ka intuitsiooni järgi Erniel teadmist. Nii et tugeva tõlgenduse pooldaja võib väita, et kui on lähedasi maailmu, kus subjekt kujundab väära uskumuse samal alusel nagu tegelikus maailmas, siis see lihtsalt tähendab, et subjektil pole teadmist.
Pritchard peab seda pareeringut kaitstavaks, kuid peab paremaks teist ettepanekut.
Vedamisevastane metodoloogia uuesti vaatluse all
Vedamisevastast epistemoloogiat võib motiveerida ka analüüsides eksplitsiitselt vedamist ennast ning lisada teooria selle kohta, millises konkreetses mõttes heas usus teadmine välistab vedamise. Idee järgi võib nii ehk valgust heita teaduse loomusele. Selline lähenemine erineb ettepanekutest, mis lihtsalt kaitsevad turvalisuse või tundlikkuse printsiipi ning võtavad tavaliselt vedamise algmõisteks ega analüüsi seda. Võib-olla vedamise parem mõistmine toob selgust, kuidas tuleks vedamisevastast epistemoloogiat mõista.
Vedamisest on filosoofid vähe kirjutanud. Modaalne vedamiseteooria väidab, et õnnelik juhus on sündmus, mis leiab aset tegelikus maailmas, kuid ei leia aset suures lähedaste maailmade klassis. Selline on näiteks loteriivõit. Sellel teoorial on hulk nüansse. Üks on see, et tuleb piirduda nende võimalike maailmadega, kus sündmuse algtingimused on samad mis tegelikus maailmas. Näiteks loteriivõidu puhul ei lähe arvesse need maailmad, kus loteriipiletit ei ostetud. Teine nüanss on see, et vedamisel on astmed, mis sõltuvad sellest, kui lähedal see võimalik maailm on, milles kõnealune sündmus aset ei leia. Kui snaiprikuul möödub minust mõne millimeetri kauguselt, siis mul veab rohkem kui juhul, kui see möödub meetri kauguselt. Seda saab analüüsis arvesse võtta.
Mis laadi vedamisevastast epistemoloogiat modaalne vedamiseteooria soosib? Paistab, et sellist, kus on turvalisuse printsiip.
See, et modaalne vedamiseteooria tegeleb ainult nende lähedaste maailmadega, kus olulised algtingimused on samad, on kooskõlas sellega, kuidas tundlikkuse ja turvalisuse printsiipi tuleb suhtestada meetodiga.
See, kuidas modaalne vedamiseteooria saab seletada, kuidas ühed õnnelikud juhused on õnnelikumad kui teised, pakub teise väljapääsu turvalisuse printsiibiga seotud dilemmast. Kui tuleb hinnata, kas on tegu õnneliku juhusega, siis tegelikule maailmale lähedasematel maailmadel on suurem kaal. Kuigi Ernie ja Lottie juhtumil on nendel lähedastel maailmadel, milles subjekt kujundab väära uskumuse, umbes ühesugune osakaal, ei näita see veel, et mõlemad uskumused on sama turvalised. Turvalisuse printsiibi pooldaja võib väita, väär uskumus väga lähedases maailmas peaks kaaluma rohkem kui väär uskumus kaugema maailmas. Et Lottie juhtumil on väär uskumus väga lähedastes maailmades, palju lähedasemates kui Ernie juhtumil, võib see seletada, miks Lottie ei tea, aga Ernie teab. Siin võib rääkida riskist. Väära uskumuse risk on loterii juhtumil palju suurem, sest see on modaalselt lähemal, ja see mõjutab seda, kas me oleme valmis omistama teadmist. Meil on episteemilise riski kontiinum, kus skaala teatud kohas lõpeb kalduvus teadmist mitte omistada ja hakatakse teadmist omistama. Turvalisuse printsiipi tuleb mõista nii, et see võtab seda episteemilise riski kontiinumit arvese.
Jõuline vedamisevastane epistemoloogia
Kas saaks teadmist analüüsida nii, et see on vedamiseta (turvaline) tõene uskumus? See oleks üks jõuline vedamisevastane epistemoloogia ja üks eksternalistlik epistemoloogia. Internalistid seda ei toetaks, kuid nemadki peaksid möönma selle teatud külgetõmbavust. Ta peegeldab vedamisevastast intuitsiooni. Juhtumid, mida ta seletab, on kooskõlas võimeintuitsiooniga, sellepärast võib olla usutav, et ta rahuldab ka võimeintuitsiooni. Nii et on alust uskuda, et see on täiesti adekvaatne teadmisteooria. Pealegi on see väga elegantne. Siiski ilmnevad päris suured raskused.
Jõulise vedamisevastase epistemoloogia raskused II: Tempi juhtum
Tempi töö on registreerida oma ruumi temperatuuri. Selleks ta vaatab seinal olevat termomeetrit. Juhtumisi ta jõuab alati tõese uskumuseni, kuigi termomeeter on rikkis ja kõigub juhuslikult teatud vahemikus. Temp ei tea, et toas on keegi, kes teeb nii, et iga kord, kui Temp termomeetrit vaatab, on toas temperatuur, mis vastab termomeetri näidule. Selge, et Tempil ei ole teadmist. Oletame, et too keegi väga tahab seda teha, mida ta teeb, ja tal ei ole takistusi. Siis Tempi uskumused on turvalised. Kui see, et need pole teadmised, ei tule sellest, et vedamisevastane intuitsioon ei ole rahuldatud, siis milles asi on? Sobitamise suund on vale. Me tahame teadmise puhul, et uskumused vastaksid uskumustele, aga siin uskumused vastavad faktidele. Tempi tõesed uskumused ei tule niivõrd tema tunnetustegevusest kui olukorrast, mis pole tema tunnetustegevusega üldse seotud. Seega uskumus rahuldab küll vedamisevastast intuitsiooni, kuid ei rahulda võimeintuitsiooni.
Lõpumärkused
Jõuline vedamisevastane epistemoloogia ei võta võimeintuitsiooni täielikult arvesse. Üks võimalus oleks väita, et jõuline vedamisevastane epistemoloogia võtab seda arvesse nii palju kui tarvis ning Tempi juhtumi sarnastel juhtumitel ongi tegu teadmisega. Võimeintuitsioon on siiski liiga tugeb, et see vastus ligitõmbav oleks.
Siis tuleb adekvaatset teadmiseteooriat mujalt otsida. Tuleb tõsiselt võtta teooriaid, mis teevad võimeintuitsiooni keskseks.
Protsessireliabilismi raskused
Protsessireliabilismi järgi on teadmine tõene uskumus, mis kaldub viima tõeste uskumusteni. Ta ei saa hakkama Gettieri stiilis juhtumitega, nii et ta ei saa sellisel kujul olla täiesti adekvaatne teadmiseteooria. Ta ei võta piisavalt arvesse vedamisevastast intuitsiooni. Tal on ka teisi raskusi. Eriti suur on see, et ta ei tundu arvestavat, kuidas teadmine vastab faktidele. Temp kujundab oma uskumused nii, et need kalduvad olema tõesed. Tema uskumuste kujundamise protsess tundub olevat usaldatav ja protsessireliabilimi järgi peaks ta jõudma teadmiseni. Ent Tempil ei ole teadmist, sest uskumuste ja faktide sobitamise suund on vale. Tempi uskumused ei rahulda võimeintuitsiooni. Protsessireliabism ei arvesta ka võimeintuitsiooni.
Protsessireliabilismilt voorusepistemoloogiale
On välja pakutud uus reliabilismi vorm voorusreliabilism, mis paistab vähemalt võimeintuitsiooni arvestavat. See on üks voorusepistemoloogia vorm. Nii nagu vooruseetikas keskendutakse moraalselt vooruslikule subjektile, kellel on moraalselt vooruslike iseloomujoonte õige segu ning keda tuleks seetõttu imetleda ja jäljendada, keskendub voorusepistemoloogia tunnetuslike joonte segule, mida on tarvis, et olla "hea" episteemiline subjekt. Sellistele teooriatele on ühine see, et need defineerivad teadmist subjekti usaldatavate tunnetusvõimete (võimete, näiteks meelte, ja intellektuaalsete vooruste) kaudu. Voorusreliabilism teeb lihtsalt protsessireliabilismi voorusepistemoloogia vaimus ümber. Tavaliselt sõnastatakse see nii: S teab, et p, siis ja ainult siis, kui S-i tõene uskumus, et p, tuleb usaldatavatest tunnetusvõimetest, mis moodustavad tema tunnetusliku iseloomu.
Temp on subjekt, kes kujundab oma uskumuse usaldataval moel, kuid kellel pole teadmist, sest selle usaldatavusel on vähe pistmist tema tunnetusvõimetega. Voorusreliabilism tuleb selliste juhtumitega toime: Tempi tõene uskumus ei tulene tema tunnetusvõimetest, vaid nendest sõltumatutest keskkonnateguritest.
Voorusreliabilism tuleb toime ka mõnede teiste protsessireliabilismi raskustega. Alvinil on ajukahjustus, mis põhjustab patsiendil tõese uskumuse, et tal on ajukahjustus. Alvinil on tõene uskumus, et tal on ajukahjustus. Meil on intuitsioon, et see ei ole teadmine. Protsessireliabilismi järgi on see teadmine, voorusreliabilismi järgi mitte, sest uskumuse kujundamise protsess ei ole subjekti tunnetusvõime.
Tunnetusvõime peab olema niisugune uskumusi kujundav joon, mis on sobivalt lõimitud teiste tunnetusvõimetega tunnetuslikuks iseloomuks. Kui ta lõimitud ei ole, siis miks peaks selle abil kujundatud uskumuse panema subjekti arvele? Pole selge, kui lõimitud peab tunnetusvõime olema, kuid Alvini juhtumil pole lõimitust üldse. Alvini uskumus on tõene tema tunnetusliku iseloomu kiuste.
Kui Alvini juhtumil oleks uskumuse kujundamise protsess tema tunnetuslikku iseloomu rohkem lõimitud, siis oleks palju usutavam pidada seda joont teadmisele viivaks. Oletame, et Alvin loeb meditsiiniajakirjast, et on olemas ajukahjustus, mis põhjustab patsiendil uskumuse, et tal on ajukahjustus. Tal tuleb meelde, et ühel päeval ta leidis, et tal on selline uskumus, ja nüüd tal on esialgne alus küsida, kas tal on see haigus. Oletame ka, et tal on õnnestunud välistada teised põhjendid selle uskumiseks. Kas tema tõene uskumus on nüüd teadmine? See pole selge, kuid nüüd ei ole enam nii selge, et see ei ole teadmine, sest nüüd on see uskumuse kujundamise protsess lõimunud tema tunnetuslikku iseloomusse.
Nöörkeraamika kultuur
Nöörkeraamika kultuur hakkas levima Eestis 3000. aasta paiku e.m.a. Savinõusid ilustati nöörijäljenditega, mis andis aluse nöörkeraamika kultuuri nimetusele. Teiseks iseloomulikuks tunnuseks olid venet ehk paati meenutavad, väga hoolikalt lihvitud ja sissepuuritud silmaaukudega kivikirved. Selliste kirveste põhjal on seda nimetatud ka venekirveste kultuuriks.
Levik
pisi|Nöörkeraamika leviala Eesti alal levinud nöörkeraamika kultuur oli üks paljudest samalaadsetest, mida kohtab väga laialdasel maa-alal. Idas ulatusid nöörkeraamika kultuurid Volga ja läänes Reini jõeni, lõunas peaaegu Alpideni.
Rahvastik
Nöörkeraamika kultuuri rahvastik tegeles loomakasvatusega, pidades kodukitsi, lambaid, veiseid ja sigu. Ka maaviljelusel oli neil varasema kammkeraamika kultuuriga võrreldes suurem tähtsus. Uurimistöödel on avastatud tõendeid odra, nisu ja kaera kasvatamisest. Arvatavasti tegeldi aletamisega väikestel põllulappidel. Kuna tuli hävitas kamarakihi, siis hariti maad ennekõike kivi- ja puukõblaste abil. Esineb ka leide, mis viitavad kalastamisele ja jahile.
Asulad
Nöörkeraamika kultuuri asulad paiknesid piirkondades, kus leidus rohumaid koduloomadele ja sobivat mullakihti maaviljeluseks. Asulapaiku iseloomustab õhuke kultuurikiht ja vähesed leiud. Sellele on pakutud kaks seletust.
Iseloomulikud tunnused
pisi| Nöörkeraamika kultuuri iseloomustavad veel teistsugused matmiskombed. Kalmistud rajati asulatest väljapoole veidi kõrgematele küngastele. Surnud asetati maasse kaevatud haudadesse külili kägarasendis ja sageli üks või mõlemad käed pea all. Mõne tugevasti kägardatud luustiku puhul on arvatud, et surnu võis olla kinni seotud. Ühe arvamuse järgi võib see viidata muutustele usundis: surnuid hakati kartma.
Välislingid
‎
Andrej Šustr
pisi|Andrej Šustr (2014) Andrej Šustr (sündinud 29. novembril 1990 Plzeňis) on Tšehhi jäähokimängija, kes mängis kaitsjana NHL-i klubis Anaheim Ducks.
Aastatel 2010–2013 mängis ta kolm hooaega Nebraska Omaha Ülikooli meeskonnas.
2013. aasta märtsis sõlmis ta lepingu NHL-i klubiga Tampa Bay Lightning. NHL-is debüteeris ta sama aasta 29. märtsil mängus New Jersey Devilsi vastu. Lightningi põhimeeskonda kuulus ta alates järgmisest hooajast ja kokku viiel hooajal. Esimese värava lõi ta NHL-is 5. aprillil 2014 mängus Dallas Starsi vastu.
2018. aastal sõlmis ta üheaastase lepingu Anaheim Ducksiga. Ducski meeskonnas pääses ta NHL-is väljakule kokku viies mängus. Suurema osa hooajast mängis ta Ducksi noorteklubi San Diego Gullsi ridades AHL-is.
Aastatel 2019–2021 mängis ta kaks hooaega KHL-i klubis Kunluni Red Star.
2021. aasta juulis naasis ta Lightningi, sõlmides klubiga üheaastase lepingu. 2022. aasta märtsis naasis ta Anaheim Ducksi.
Schöppenstedt
Schöppenstedt on väikelinn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Wolfenbütteli kreisis. Linna pindala on 39,65 km². 31. detsembril 2017 elas seal 5559 inimest.
Andrej Šustr
Šustr kuulus Tšehhi jäähokikoondisse 2021. aasta maailmameistrivõistlustel.
Schöppenstedt
Linn asub Elmi ja Asse mägedest edelas, umbes 17 km Wolfenbüttelist idas ja 21 km Braunschweigist kagus.
2007. aastast on Schöppenstedti jaam idapoolne lõpp-peatus Jerxheim–Helmstedti raudteeliinil.
Ajalugu
Asulat Sciphinstete Saksimaa Derlingau piirkonnas, mis paiknes kaubateel Braunschweigist Königspfalz Schöningeni, on esmamainitud 1051. aasta dokumendis. Kirik selles paigas oli tõenäoliselt olemas misjonipiiskopi Hildegrim Châlonsist päevadel enne 827. aastat; Schöppenstedtist sai hiljem Halberstadti peadiakoni asukoht. Aastast 1267/1269 omasid ümberkaudseid valdusi Welfidest Braunschweig-Wolfenbütteli hertsogid. 1542. aastal pöördusid kodanikud protestantlusse.
Peamine maamärk on Püha Stefanuse kirik koos oma kuulsa kaldu torniga 12. sajandist. Interjöör sisaldab märkimisväärseid kivipiilareid loomade ja inimpeade kujutistega, sealhulgas Odin ja tema kaarnad, hunt Fenrir, Jörmungandr ja puu Yggdrasil (must-valge illustratsioon). Need ehitud piilarid on ehitatud koos kristluse juurutamisega mälestuseks iidse usu jumalatest - kaunistused võivad pärineda Schöppenstedti esimesest dokumenteeritud mainimisest.
Schöppenstedtis on muuseum pühendatud keskaegsele petisele Till Eulenspiegelile, kes sündis naabruses Kneitlingenis umbes aastal 1300.
Rahva Teener
Rahva Teener (ukraina keeles Слуга народу) on 2017. aastal asutatud Ukraina erakond, mis on enda ideoloogiaks kuulutanud libertarismi ja otsedemokraatia.
Ajalugu
21. jaanuaril 2019 esitas partei Ukraina presidendi kandidaadiks Volodõmõr Zelenskõi, kes 21. aprillil toimunud presidendivalimiste teises voorus võitis valimised, kogudes 73,22% häältest. 2019. aasta veebruari alguseks oli partei populaarsus kasvanud esialgselt 6 protsendilt 24,6 protsendile, mis oli suurem kui teistel parteidel.
Ideoloogia
2019. aasta mais teatas president Zelenskõi esindaja Ukraina Ülemraadas Ruslan Stefantšuk, et erakonna ideoloogiaks on libertarism.
2019. aasta erakorralised parlamendivalimised
2019. aasta mais läbi viidud küsitluse kohaselt oli 43,8% valijatest valmis hääletama parlamendivalimistel Rahva Teenri poolt. 9. juunil 2019 avaldas erakond oma 2019. aasta erakorraliste parlamendivalimiste valimisnimekirja esimesed 20 nime, kellest esimesed viis olid Dmõtro Razumkov, Ruslan Stefantšuk, Irõna Venediktova, Davõd Arahhamija ning Galõna Jantšenko. 2019. aasta juunis väitis Ukraina Valijate Komitee esimees Oleksi Košel, et Rahva Teenrile on majoritaarsetes valimisringkondades enamuse saavutamine raske.
Valimispäeval 21. juulil 2019 teatas erakond, et ei sõlmi koalitsiooni erakondadega Euroopa Solidaarsus ega Opositsiooniplatvorm - Elu Nimel.
Kleisthenes
Kleisthenes (umbes 570 eKr – umbes 508 eKr) oli Ateena riigimees aristokraatlikust Alkmaioniidide suguvõsast. Kleisthenest peetakse demokraatliku korra aluspanijaks Ateenas.
Pärast türanni Hippiase kukutamist ja rahva poolehoiu võitmist alustas Kleisthenes 508 eKr esimesena maailmaajaloos demokraatlike reformide elluviimisega. Riigivõimu hakati teostama rahvakoosolekutel, kus hääletati olulisemate seaduste poolt ja valiti kõrgemad ametiisikud ja väejuhte. Igal rahvakoosolekul osales 5000 kuni 6000 meest.
Nelja sugukondliku füüli ehk hõimu asemele loodi Ateenas kümme territoriaalset haldusüksust (neid nimetati endiselt füülideks), mida juhtisid omavalitsuslikud kogukonnad ehk deemosed. Buleed suurendati 500 liikmeni ning liisuvõtmise alusel kuulus sinna igast füülist 50 esindajat (nimetati prütaaniaks). Prütaania juht vahetus iga päev. Samuti loodi 10 strateegi ehk väepealiku kolleegium, mis sai kõrgeima võimu organiks. Seati sisse killukohus ehk ostrakism – rahvakoosolekul pani iga kodanik kirja ühe isiku nime, keda ta pidas demokraatia vastaseks. Häälteenamusega süüdimõistetu saadeti kümneks aastaks eksiili. Sageli kasutasid mitmesugused rühmitused killukohust oma poliitiliste konkurentide kõrvaldamiseks.
Google Meet
Google Meet (endise nimega Hangouts Meet) on Google'i välja töötatud videosuhtlusteenus. See on üks kahest rakendusest, mis asendavad Google Hangoutsi, teine on Google Chat.
Apostlik palee
pisi|Vaade [[paavsti eluruumidele Püha Peetruse väljakult]] pisi|Apostliku palee mudel Apostlik palee (ladina keeles Palatium Apostolicum), tuntud ka kui Paavsti palee ja Vatikani palee, on Vatikanis Püha Peetruse basiilikast kirdes asuv Rooma Katoliku Kiriku paavsti ametlik residents.
Palee on mitmest hoonest koosnev kompleks, milles on enam kui 1000 ruumi. Lisaks paavsti eluruumidele asuvad palees ka Püha Tooli ja Rooma Katoliku Kiriku töötajate ametiruumid, kabelid, muuseumid ja kunstigaleriid. Palee tuntumad osad on Vatikani raamatukogu, Vatikani salaarhiiv, Vatikani muuseumid, Sixtuse kabel, Raffaeli saalid ja Borgia eluruumid. Varem asus kompleksis ka Vatikani observatoorium. Mitmed palee osad, näiteks Cappella Paolina kabel, Sala Regia saal ja Scala Regia (Kuninglik trepp), on turistidele suletud.
Mario Mäeots
Ta on õpetajakoolitaja nii esma- kui ka täiendõppes. Oma uurimistöös keskendub ta digitaalse kirjaoskusega seotud teemadele ja pühendub eesmärgipärase digitehnoloogia rakendamise mõtestamisele läbi digipedagoogika.
Haridustee
Mäeots lõpetas 2001. aastal Kadrina Keskkooli. 2005. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli põhikooli loodusteaduste õpetaja eriala ning 2007. aastal sai sealsamas loodusteaduste (bioloogiaõpetaja) magistrikraadi.
2014. aastal kaitses ta doktoritööd teemal "Inquiry-Based Learning in a Web-Based Learning Environment: A Theoretical Framework of Inquiry-Based Learning Processes" ("Uurimuslik õpe veebipõhises õpikeskkonnas: uurimusliku õppe protsesside teoreetiline raamistik", juhendaja Margus Pedaste).
Töökäik
Aastatel 2009–2011 oli Mäeots Tartu Ülikooli Pedagogicumis teadur, 2012–2017 haridusteaduste instituudi tehnoloogiahariduse nooremteadur ning teadur. Alates 2015. aastast on ta Tartu Ülikooli loodus- ja reaalainete õpetamine põhikoolis programmijuht ning 2017. aastast haridustehnoloogia dotsent.
Tunnustus
2010 – B. G. Forseliuse Seltsi tänukiri
2011 – IADISe rahvusvahelise konverentsikomitee tunnustus parimale konverentsiartiklile CELDA (Cognition and Exploratory Learning in Digital Age) konverentsil
2016 – Haridus- ja Teadusministeeriumi tänukiri kasvatusteaduste riiklikul konkursil võõrkeeles publitseeritud teadustööde/artiklite kategoorias (I preemia)
2019 – Tartu linna tänukiri Tartu Hansa Kooli avatud õpperuumi metoodika arendamise ja tutvustamise eest
2019 – Tartu Ülikooli tänukiri õpetajate täiendusõppesse panustamise eest 2018. aastal
BMW S14
BMW S14 on neljasilindriline kahe ülanukkvõlliga (DOCH) vabalthingav bensiinimootor, mida kasutati BMW 3. seeria E30 mudelitel M3 ja 320iS.
Kerttu Rahe
Kerttu Rahe (sündinud 28. augustil 1977 Tartus) on eesti karateka.
BMW S14
Mootori loomisel oli aluseks võetud malmist valmistatud BMW M10 mootoriplokk ning plokikaaneks oli kahe silindrivõrra lühendatud BMW S38 alumiiniumsulamist plokikaas.
Kerttu Rahe
Ta on Karateklubi Falco edukamaid sportlasi. Ta on kuulunud aastatel 1995–2002 ja 2010 Eesti karatekoondisse. Ta on tegutsenud aastatel 2000–2007 karatetreenerina (III tase) karateklubis Falco ja 2002–2005 kumitekohtunikuna (C-kategooria).
BMW S14
S14-l otsest järglast ei olegi, sest järgmise põlvkonna E36 põhinev M3 sai juba kuuesilindrilise mootori tähistusega BMW S50.
Kerttu Rahe
Haridustee ja töökäik
Ta lõpetas 1995. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja 2000. aastal Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna liikumis- ja sporditeaduste erialal. Tema ülikooli lõputöö oli karate teemal.
BMW S14
S14 toodeti valdavalt 2,3-liitrisena. 2,5-liitrist kasutati 600 eksemplaris toodetud homologatsioonimudelil M3 Spoort Evolution. 2,0-liitrist kasutati mudelil 320is - sellel oli töömahtu vähendatud kolvikäigu vähendamisega 84 mm-lt 72,6 mm-ni. Seda müüdi ainult Itaalias ja Portugalis, kus üle 2-liitrise kootori töömahuga autodele kehtis kõrgem maksumäär.
Suhtlusvõrgustik
400px|pisi|Ülaltoodud [[animatsioon kujutab erinevate sotsiaalsete objektide vahelisi suhteid. Kasutaja Eeva (Eva) on Aadama (Adam) ja Kati (Kate) sõber (friend), kusjuures Aadam ja Kati ei ole omavahel sõbrad, neil on aga ühine sõber Eeva. Peetri fotole (Peter's photo) andsid hinnangu paljud kasutajad, see meeldis (like) ka Eevale. Eeva kuulab (listen) ka Last.fm-i raadiot ja vaatab (watch) videoid Youtube'ist]] Suhtlusvõrgustik ehk sotsiaalvõrgustik on erinevate sotsiaalsete objektide vaheliste suhete ülesehitamiseks, kajastamiseks ja korraldamiseks mõeldud platvorm, veebiteenus või veebisait. Suhtlusvõrgustikke näitlikustavad sotsiaalsed graafid.
Kerttu Rahe
Haridustee ja töökäik
Ta täiendas end Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonnas, läbides seal 2006. aastal põhikooli ja gümnaasiumi kehalise kasvatuse õpetaja koolituse.
Hobuserautaja
Hobuserautaja on hobuse kabja raviekspert. Tema tööülesannete hulka kuulub hobuse kapjade värkimine ja tasakaalustamine, puhastamine ning vajadusel ka hobuseraua paigaldamine. Hobuserautaja töö eeldab sepistamisoskusi ning veterinaarmeditsiinilisi teadmisi hobuse alajäsemete anatoomia ning füsioloogia kohta.
Kerttu Rahe
Haridustee ja töökäik
Ta töötas 2008. aastal malmvalutoodete hulgimüügiga tegeleva osaühingu Samerite müügijuhina.
Hobuserautaja
Ajalugu
Hobuserautamine hakkas levima rohkem sadu aastaid tagasi, kui hobused olid igapäevased transpordivahendid ning hobuste kodustamine oli levinud. Ajalooliselt on hobuserautaja ning sepa-amet peaaegu samad, kuna rautamiseprotsessiga tegeles külasepp. Postimehe 1930-1940. aasta arhiivis leidub mitmeid kuulutusi selle kohta, kuidas seppadele viidi läbi hobuserautamise kursusi. Toona viisid neid läbi veterinaartalitus, põllumeeste konvendid ning ülikoolid.
Hobuserautaja tööülesanded
Tavaliselt piirdub hobuserautaja töö värkimise ja rautamisega. Värkimine on väga oluline, sest see aitab säilitada hobuse jalgade tasakaalu, hoides kabjad õige kuju ja pikkusega. Hobuseraudu võib tarvis minna kui loomal on suur töökoormus, kabjad on kulunud või vajavad lisa haardumist või on esinenud parandamatuid muutusi kabjale. Tänapäeval kuuluvad hobuserautaja tööülessannete hulka vaatlemine ning haigusnähtude ja muude tervislikke probleemide jälgimine. Levinud kabjahaigused hobuste seas on näiteks laminiit ja distaalse kabja sündroom, mille korral on tarvis paigaldada meditsiinilise otstarbega raudu. . Hobuseraudu paigaldatakse tihti ka kosmeetilistel otstarvetel ning võidusõiduhobustele.
Kerttu Rahe
Karate
Ta alustas sportimist 1986. aastal korvpallurina. Karatega hakkas tegelema 1989. aastal Jaanus Leppiku ja aastast 1991 Jüri Posti juhendamisel.
Ta saavutas 1996. aastal Euroopa karate meistrivõistlustel kehakaalus kuni 53 kg 5., 1997. aastal juunioride EM-il 7. ning 1996 sõjaväelaste EM-il naiskondlikus kumites 1. koha. Ta on tulnud Eesti meistriks aastatel 1996, 1998, 2009 ja 2010 kehakaalus kuni 60 kg, aastatel 1997, 1999 ja 2010 absoluutkaalus ning 1999. aastal naiskondlikus kumites.
Isiklikku
Tema abikaasa on fotograaf Jaanus Järva.
Cahul
Cahul (vene Кагул Kagul) on linn Moldovas, Cahuli rajooni keskus. Linn asub Rumeenia piirist ligi 6 km kaugusel.
Asulat on ürikutes esmamainitud 1502. aastal Scheia nime all. 1716. aastal on asulat mainitud Formoza nimega. Linnaõigused ja praeguse nime sai Cahul 1835. aastal. Linn on nime saanud 1770. aastal piirkonnas toimunud Cahuli lahingu järgi.
Cahulis asub 1999. aastal asutatud Bogdan Petriceicu Hasdeu Riiklik Ülikool.
COLDREX HotRem Lemon
COLDREX HotRem LEMON on ravim, mida kasutatakse lühikese aja jooksul palaviku alandamiseks, nõrga valu leevendamiseks ja nohu sümptomaatiliseks raviks täiskasvanutel ja üle 16 aasta vanustel noorukitel.
See sisaldab kolme toimeainet:
Thomas Mürk
Thomas Mürk (sündinud 25. juulil 1962 Antslas) on eesti laulja.
Õppis Antsla Gümnaasiumis. Lõpetanud 1981. aastal Heino Elleri nimelise muusikakooli ja 1981. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi. Seejärel täiendanud end Belgias.
Töötanud Estonias ja Vanemuises koorilaulja ja solistina. Olnud muusikapedagoog H. Elleri ja G. Otsa nimelises muusikakoolis. Alates aastast 1992 ooperilaulja Belgias.
Nimistus 17 osatäitmist. Koostanud ja tõlkinud mitmeid väljaandeid, põhiliselt lastele. (Vt ka Flandria Ooperi koduleht, EE jm).
Craig MacTavish
pisi|Craig MacTavish (2011) Craig MacTavish (sündinud 15. augustil 1958 Londonis Ontario provintsis) on Kanada jäähokitreener ja endine jäähokimängija (keskründaja).
Ta mängis aastatel 1979–1997 viies NHL-i klubis (Boston Bruins, Edmonton Oilers, New York Rangers, Philadelphia Flyers ja St. Louis Blues) enam kui 1000 mängus ja võitis neljal korral Stanley karika.
Pärast mängijakarjääri töötas ta aastatel 1997–2000 New York Rangersi ja Edmonton Oilersi abitreenerina ning aastatel 2000–2009 Edmonton Oilersi peatreenerina. 2006. aastal juhtis ta Oilersi Stanley karika finaali, kus kaotati Carolina Hurricanesile. Aastatel 2011–2012 oli ta AHL-i klubi Chicago Wolvesi peatreener ning töötas enne seda kaks aastat telekanalis TSN analüütikuna.
Hooajaks 2012–2013 naasis MacTavish NHL-i, saades Edmonton Oilersi peamänedžeriks. Sellel ametikohal oli ta kuni 2015. aasta aprillini.
Ta oli NHL-is viimane mängija, kes mängis ilma kiivrita.
Jätkusuutlik saak
Jätkusuutlik saak (inglise sustainable yield) on ammutatav kogus taastuvat loodusvara, mis tagab selle tootlikkuse tulevikus.
Loodusvara kasutamist peetakse tasakaalustatuks siis, kui selle ammutamine (nt kalapüük, metsa raiumine) ei ületa selle loodusliku taastumise kiirust ehk biomassi kasvukiirust.
Jätkusuutlikku saaki saab käsitleda ka kui ökosüsteemi seisundit iseloomustavat indikaatorit.
Rod Laver
Laver sai üheksa aasta jooksul maailma turniiridel esikoha, mis on tennise kõigi aegade rekord. Aastatel 1964–1970 oli ta edetabeli esinumber, mis hõlmas neli aastat enne ja kolm aastat pärast avatud ajastu algust 1968. aastal. Ta oli ka amatööride esinumber aastatel 1961–1962.
Laveri 198 üksikmängu tiitlit on tenniseajaloos kõige rohkem. See hõlmas tema kõigi aegade meeste rekordit 10 või enam tiitlit aastas seitse järjestikust aastat (1964–1970). Ta paistis silma kõigil oma aja väljakupindadel: rohul, savil, kõval, vaibal ja puidul.
Laver võitis 11 suure slämmi turniiri üksikmängus, ehkki tal oli Open Era-le eelnenud viiel aastal keelatud neil turniiridel mängida (Laver liitus elukutseliste tennisega 1963. aastal ja selle tagajärjel keelati tal võistelda amatööride suure slämmi turniiridel kuni Open Era alguseni 1968. aasta Prantsusmaa lahtiste turniiril). Laver on ainus mees- või naismängija, kes võitis üksikmängus kaks suure slämmi turniiri (1962. ja 1969. aastal; viimane on ainus kord, kui mees seda Open Era ajal on teinud). Ta on kolmest meesmängijast teine, kes on kaks korda võitnud suure slämmi turniiri (enne oli Roy Emerson ja järgnes Novak Djokovic). Laver võitis 1967. aastal ka kaheksa Pro Slami tiitlit (elukutseliste tenniseturniirid enne Open Era), sealhulgas "pro Grand Slam" ning ta panustas viide Austraalia Davise karika võitu ajal, mil Davise karikat peeti sama oluliseks kui suure slämmi võitu.
Tema järgi on nimetatud Laver Cupi turniir ja Rod Laver Arena.
Merle Taimalu
Merle Taimalu (sündinud 22. juunil 1969) on eesti kasvatusteadlane ja Tartu Ülikooli alushariduse dotsent.
Tema peamised uurimisteemad on lapse areng ja kasvatus, lapse hirmud, õpetaja ja lapsevanemate enesetõhusus ning motivatsioon. Taimalult on ilmunud artikleid koostöös kolleegidega ka õpetaja professionaalsete teadmiste teemal (TPACK raamistiku alusel).
Töökäik
Merle Taimalu töötas aastatel 1997–2000 Tartu Ülikooli pedagoogika osakonna vanemlaborandina, alates 1999. aastast oli ta TÜ haridusteaduste instituudis lektor, aastatel 2003–2009 kasvatusteaduste lektor ning 2009–2018 kasvatusteaduste dotsent.
Aastatel 2010–2015 oli ta Tartu Ülikooli haridusteaduste instituudi hariduskorralduse magistriõppekava programmijuht ja 2012–2018 haridusteaduste instituudi pedagoogika osakonna juhataja.
Alates 2018. aastast on ta alushariduse dotsent ning 2019. aastast koolieelse lasteasutuse õpetaja bakalaureuseõppekava programmijuht.
Teadusorganisatsiooniline tegevus
Merle Taimalu on Eesti Akadeemilise Pedagoogika Seltsi (EAPS) ja European Association for Research on Learning and Instruction (EARLI) liige.
Patrick Doyle
Patrick Doyle (sündinud 6. aprillil 1953 Birkenshaw's South Lanarkshire'is Šotimaal) on šoti muusik ja filmimuusikale spetsialiseeerunud helilooja. Pikka aega on ta töötanud koos režissööri ja näitleja Kenneth Branaghiga. Doyle'i loomingust on eriti tuntud selliste filmide taustamuusika nagu "Henry V", "Mõistus ja tunded" ("Sense and Sensibility"), "Harry Potter ja tulepeeker" ("Harry Potter and the Goblet of Fire") ning "Eragon".
SD Eibar
pisi|[[Estadio Municipal de Ipurua]] Sociedad Deportiva Eibar, S.A.D. on Hispaania jalgpalliklubi, mille kodulinn on Eibar. Klubi mängib Hispaania esiliigas Segunda División.
Klubi on asutatud 30. novembril 1940.
Hooajal 2013–14 võitis klubi Hispaania esiliiga ja tõusis hooajaks 2014/15 esimest korda Hispaania kõrgliigasse. Hooajal 2017–18 saavutas Eibar Hispaania kõrgliigas üheksanda koha, mis on jäänud seal klubi parimaks kohaks. Hispaania kõrgliigast langes Eibar välja hooajal 2020–21.
Klubi kodustaadion on Estadio Municipal de Ipurua, mis mahutab 8100 pealtvaatajat. See oli Hispaania kõrgliiga klubide staadionitest üks väiksemaid.
Klubil on ka naiskond, mis mängib Hispaania naiste jalgpalli esiliigas.
Praegune koosseis
''Seisuga 10. september 2020''
Enn Kirsman
Enn Kirsman (sündinud 21. novembril 1968 ) on eesti füüsikaõpetaja ja mitmete veebiõpikute autor.
Õppis aastatel 1976 - 1984 Kohtla-Järve 1. Keskkoolis (praegune Kohtla-Järve Järve Kool), 1984 - 1987 Rapla Keskkoolis (praegune Rapla Kesklinna Kool) ning 1987 - 1992 Tallinna Pedagoogilises Instituudis (praegu Tallinna Ülikool), kus omandas füüsika-matemaatikaõpetaja eriala.
Töötanud õpetajana Kuusalu Keskkoolis, Audentese Spordigümnaasiumis ja Audentese Erakoolis, Loo Keskkoolis ja Tallinna Kursitiku Gümnaasiumis.
Lisaks töötamisele füüsikaõpetajana, on olnud Kuusalu vallavanem (1996-2001), Tallinna Haridusameti juhataja (2001-2003) ning Tallinna Linnapea Tõnis Paltsi nõunik (2004-2005). Alates 1999. aastast olnud Kuusalu vallavolikogu liige, aastatel 2013–2017 Kuusalu vallavolikogu esimees.
Enn Kirsman on Kuusalurahva teatri näitleja, kes on esitanud ka monoetenduse A. Kivirähk "Aabitsa kukk"
Maadlus 2020. aasta suveolümpiamängudel
right|150px|Olümpiarõngad right|150px|Vabamaadlus right|150px|Maadlus Maadlus 2020. aasta suveolümpiamängudel Tokyos toimub 2. kuni 8. augustini. Maadlus hõlmab kaht distsipliini, vaba- ja Kreeka-Rooma maadlust, mis jagunevad erinevatesse kaalukategooriatesse. Mehed võistlevad mõlemal alal, naised aga osalevad ainult vabamaadluses, kus jagatakse välja 18 medalikomplekti. Maadlus on kuulunud kõigi tänapäevaste suveolümpiamängude programmi, välja arvatud Pariisi 1900. aasta olümpiamängud.
Võistluste ajakava
H = hommikune võistlus, Õ = õhtune võistlus
Microsoft Teams
Microsoft Teams on ärisuhtluse platvorm, mille Microsoft on välja töötanud osana Microsoft 365 tooteperekonnast. Teams konkureerib peamiselt sarnase teenusega Slack, pakkudes tööruumis vestlust ja videokonverentse, failide salvestamist ja rakenduste integreerimist. Teams asendab teisi Microsofti juhitavaid ärisõnumite ja koostöö platvorme, sealhulgas Skype for Business ja Microsoft Classroom. Koroonapandeemia ajal tunti Teamsi ja muu tarkvara vastu, näiteks Zoom ja Google Meet, suurt huvi, kuna paljud koosolekud kolisid virtuaalsesse keskkonda.
See toetab nii üks-ühele kui ka grupivestlusi. Kasutajad saavad ka grupis kõnet luua.
Kibō
pisi|300px|Kibō pisi|Kibō survestatud mooduli sisemus Kibō ('lootus', ametlikult Japanese Experiment Module; JEM) on Rahvusvahelise kosmosejaama Jaapani teadusmoodul.
Mooduli ehitas Jaapani kosmoseagentuur JAXA. Moodul on ühendatud Harmony mooduli külge ning see on jaama suurim moodul. Kibō esimesed kaks komponenti viidi kosmosesse Space Shuttle'i missioonidega STS-123 ja STS-124 ning viimased osad jõudsid jaama missiooniga STS-127.
Moodulil on kuus suuremat komponenti: survestatud moodul, survestamata moodul, logistikamooduli survestatud osa, logistikamooduli survestamata osa, robotkäsi ja sidesüsteem. Survestatud mooduli diameeter on 4,4 meetrit, pikkus 11,2 meetrit ja see kaalub 14 800 kg. Logistikamooduli survestatud osa diameeter on 4,39 meetrit, pikkus 4,21 meetrit ja see kaalub 8386 kg.
Henri Drell
Henri Drell on 2,06 meetrit pikk ja kaalub 85 kilogrammi.
Karjäär
Drell alustas mängimist Audentese spordiklubi ja BC Kalev/Cramo noortemeeskonnas. 15-aastaselt liitus Drell Audentese Spordigümnaasiumi / Noortekoondisega.
1. juulil 2016 sõlmis ta lepingu Saksamaa meistriliiga klubiga Brose Bambergiga, kus ta mängis nii Brose Bambergis kui ka Baunach Young Pikesis.
Veebruaris 2021 aitas Henri Drell Victoria Libertas Pesaro meeskonna Itaalia karikavõistluste finaali, kus kaotati AX Armani Exchange Olimpia Milaanole. Drell tunnistati karikafinaalide parimaks ründemängijaks.
17. jaanuaril 2022 sõlmis Drell lepingu NBA tütarliiga meeskonnaga Windy City Bulls, mis on NBA klubi Chicago Bullsi tütarmeeskond.
Henri Drell on mänginud Eesti U14, U16 ja U18 koondises.
Rahvuskoondis
Drell tegi koondise debüüdi 21. veebruaril 2019, kui alistati Serbia 71:70. Drell viskas 9 minutiga 4 punkti, tegi 2 vaheltlõiget ja andis ühe korvisöödu.
Vestfaali kuningriik
Vestfaali kuningriik (prantsuse Royaume de Westphalie, saksa Königreich Westphalen) oli 1807–1813 eksisteerinud riik Põhja-Saksamaal.
Riik hõlmas 2800 km² suuruse territooriumi Hessenis ja teistes tänapäeva Saksamaa osades. See oli formaalselt sõltumatu Prantsuse esimese keisririigi vasallriik, mida valitses Napoleon I vend Jérôme Bonaparte. Vestfaali kuningriigi alale jäi 2,6 miljonit elanikku.
Ajalugu
pisi|vasakul|Vestfaali kuningriigi paiknemine Reini Liidus, 1812
Vestfaali kuningriigi lõi aastal 1807 Preisimaa kuningriik Tilsiti rahuga loovutatud territooriumide kokkuliitmisel, nende seas olid Magdeburgi hertsogkond, Hannoveri ja Wolfenbütteli Braunschweig-Lüneburgi territooriumid ning Hesseni kuurvürstkond. Viimase pealinn Kassel täitis siis sama funktsiooni Vestfaali jaoks ja kuningas pidas õukonda Wilhelmshöhe lossis, mis nimetati ümber Napoleonshöheks. Riik oli Reini Liidu liige.
Napoleoni "näidisriigina" mõeldud riigi konstitutsiooni kirjutas ja jõustas kuningas Jérôme 7. detsembril 1807, päev pärast Kasselisse saabumist, tehes Vestfaali esimeseks moodsa konstitutsiooniga monarhiaks Saksamaal. Konstitutsioon tegi kõik meeskodanikud võrdseks. Seega vabastati pärisorjad ja juudid emantsipeerusid, tööorjus kaotati. Võeti vastu Napoleoni koodeks, mis kaotas tsunftid ja sätestas vaba ettevõtluse õigused. Sisse viidi kaalude ja mõõtude meetrisüsteem. Nagu enne vallutust, jäi sõnavabadus piiratuks ja kehtis tsensuur. Aastal 1810 loovutati ranniku- ja põhjapoolsed provintsid Prantsuse keisririigile.
Prantsusmaa eeskujul reorganiseeriti juudi kogudused ja nende jälgimiseks loodi konsistoorium. Endine Braunschweig-Wolfenbütteli kaupmees ja kirjamees Israel Jacobson sai selle konsistooriumi presidendiks, teda abistasid juhatuse ametnikud. Jacobson tegi oma parima, et edendada reformi mõju erinevate koguduste üle riigis. Ta avas Kasselis palvemaja Seesenis sisse viidud rituaaliga. Napoléoni kuulsusetut niinimetatud décret infâme 'i, mis piiras jälle paljude Prantsuse juutide õigusi, Vestfaalis ei rakendatud.
Oluline koormus kuningriigile oli nõue varustada vägedega ja toetada rahaga Napoleoni sõdu. Suurel arvul Vestfaali vägesid võitles Venemaa kampaanias aastal 1812; Vestfaali kaardiväelased ründasid kangelaslikult, kuid edutult Rajevski reduuti Borodino lahingus.
Septembris 1813 piirasid Vene väed Kasseli ümber, lõid täielikult prantslasi ja vallutasid linna. 1. oktoobriks vallutati kogu kuningriik, kuid kolm päeva hiljem naasis Jérôme Prantsuse sõduritega ja vallutas Kasseli tagasi. Peagi saabus Hessen-Kasseli kuurvürst ja venelased piirasid taas linna. Pärast Prantsusmaa kaotust rahvastelahingus 19. oktoobril 1813 lõpetasid venelased kuningriigi ja taastasid 1806. aasta status quo Preisimaa kontrolli all, välja arvatud Kaunitz-Rietberg ja Stolberg-Wernigerode.
Kaspar Treier
Kaspar Treier (sündinud 19. septembril 1999 Tartus) on Eesti korvpallur, kes mängib Itaalia meistriliiga (LBA SerieA) klubis Dinamo Sassari, ta mängib suure ääre positsioonil. Treier mängib ka Eesti meeste korvpallikoondises.
Treier on 204 cm pikk ja kaalub 105 kg.
Karjäär
Treier alustas mängimist Erkmaa korvpallikoolis ja liitus 15-aastaselt PMS Torino korvpallimeeskonnaga.
2017. aastal sõlmis ta lepingu Itaalia esiliigas mängiva Poderosa Montegranaroga. 2019. aasta juulis sõlmis Treier lepingu teise Itaalia esiliiga klubiga Basket Ravenna.
3. juulil 2020 sõlmis Kaspar Treier kolmeaastase lepingu Itaalia meistriliiga tiimiga Dinamo Sassari, kes mängib ka FIBA Meistrite liigas.
Kaspar Treier on mänginud Eesti U16 koondises ja U18 koondises.
Alfred Kongo
pisi|Alfred Kongo haud [[Kanepi-Mäe kalmistul]] Alfred Kongo (10. oktoober 1906 Kanepi – 31. detsember 1990 Tartu) oli eesti maalikunstnik. Alfred Kongo astus Kõrgemasse Kunstikooli Pallas 1929. aastal. Nõukogude okupatsioonivõimu poolt augustis 1940 likvideeritud kooli asemel lõpetas ta Villem Ormissoni ja Ado Vabbe õpilasena ühena viimastest pallaslastest koos Viktor Karruse ja Endel Kõksiga 1. septembril 1940 asutatud Konrad Mäe nimelise Riigi Kõrgema Kunstikooli aastal 1940. Eesti kunstiellu lülitus ta 1930. aastate lõpul koos Elmar Kitse, Endel Kõksi ja Lepo Mikkoga, leides tunnustust kui isikupärase laadiga maalija.
Meistriklassi õpilasena maalis Kongo 1940. aastal Tartu kommertsgümnaasiumi tellimusel suureformaadilise pannoo “Kanepi maastik” (praegu Tartu Kunstimuuseumi kogus), mis jäigi tema ainsaks monumentaalteoseks. Lõputööna maalis ta ühe vähestest figuraalsetest kompositsioonidest “Ateljees”, kus maaliva modellina on jäädvustatud sel ajal kunstikoolis õppinud Valve Janov.
Pärast kunstikooli lõpetamist jäi Kongo Tartusse. Nõukogude okupatsiooni tõttu jäi ta ilma Pallase lõpetajatele varem võimaldatud enesetäiendamisperioodist Euroopas. Ta ei reisinud kunagi Pariisi ja nagu mitmetele teistele kaasaegsetele jäi tallegi aastakümnete jooksul ainsaks võimaluseks näha Pariisi koolkonna meistrite originaaltöid sõjajärgsetel sõitudel Peterburi ja Moskva kunstimuuseumidesse. Aastatel 1940–1941 oli Kongo Eesti Kunstnike Kooperatiivi Tartu osakonna asjaajaja. Tema tegevusest sõja-aastatel on vähe andmeid. Kongol õnnestus vältida mobilisatsiooni nii Nõukogude kui Saksa armeesse ning ta veetis sõjaperioodi Tartus ja kodutalus. Sobimatuna Nõukogulikku loomereeglistikku järgnes töö Tartu Kunstifondi nahaateljees. Aastatel 1946–1948 töötas Kongo Tartu Riiklikus Kunstiinstituudis assistendi ametikohal sisuliselt maaliõppejõuna, kuid 1948. aastal alanud nõiajaht rahvuslikule intelligentsile ei jätnud puutumata ka Kongot. Ta vabastati õppejõu kohalt ning ligi 10 aasta jooksul oli välistatud tema esinemine näitustel.
1958. aastast peale esines Kongo taas näitustel. 1960. aastate teisest poolest said võimalikuks neil aastail tavapärased reisid Poola, Tšehhoslovakkiasse, Saksa Demokraatlikku Vabariiki ja Soome. Aastatel 1960–1986 oli Kongo dekoratiivmaali õppejõud Tartu Kunstikoolis. Tema õpilastest on kasvanud rida nimekaid kunstnikuisiksusi nagu Leili Muuga, Tiit Pääsuke, Jüri Kask, Aime Unt, Tiiu Pallo-Vaik, Kaarel Kurismaa, Anu Põder, Paul Allik. Tema esimene isikunäitus toimus Tartu Kunstimuuseumis 1966–1967, mil Kongol täitus 60. eluaasta.
Kongo on loonud palju maastikumaale ja natüürmorte. Ta armastas oma maastikel kujutada vanu talumaju maalilise looduse keskel.
Riigikogu fraktsioon
Riigikogu liige võib kuuluda vaid ühte fraktsiooni.
Fraktsioonil on esimees ja aseesimees. Kui fraktsioonis on üle 12 liikme, siis võib valida ka teise aseesimehe.
XIII Riigikogu fraktsioonid
XIII Riigikogus on 6 fraktsiooni ja eraldi grupi moodustavad fraktsiooni mittekuuluvad saadikud.
Juuso Puustinen
pisi|Juuso Puustinen (2015) Juuso Puustinen (sündinud 5. aprillil 1988 Kuopios) on Soome jäähokimängija, kes mängib Soome kõrgliigaklubis JYP ründajana paremäärel.