cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ameerika Ühendriikide eestlased
Eesti koolid
2023. aasta seisuga on Ameerika Ühendriikides üheksa eesti keele ja/või kultuuri õpet pakkuvat kooli: Bostoni Eesti Kool, Chicago Eesti Kool, Philadelphia Eesti Kool, Washingtoni Eesti Kool, Lakewoodi Eesti Kool, Los Angelese Eesti Täienduskool, Baltimore Eesti Kool, Connecticuti Eesti Kool ja New Yorgi Eesti Kool. Lisaks tegutseb San Franciscos eesti keele keelering. Peale sellele, et neis koolides on võimalik kohalikel eesti päritolu lastel õppida eesti kultuuri ja keelt, tutvustad koolid eesti kultuuri ka üleüldiselt. Õppetöö toimub koolides tavaliselt paar korda kuus.
2023. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused
Klassikatehnikasprint
Finaal: 23. veebruar Osavõtjaid: 134 Riike: 55 Maailmameister 2021: Johannes Høsflot Klæbo, Olümpiavõitja 2022: Johannes Høsflot Klæbo, Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Ameerika Ühendriikide eestlased
Eesti koolid
Alates 1970. aastast on võimalik eesti keelt õppida Indiana ülikoolis Bloomingtonis ja alates 1994. aastast Washingtoni ülikoolis Seattle'is.
2023. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused
Sprinditeade (vaba)
Finaal: 26. veebruar Osavõtjaid: 34 võistkonda Maailmameister 2021:, Erik Valnes, Johannes Høsflot Klæbo Olümpiavõitja 2022:, Erik Valnes, Johannes Høsflot Klæbo Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Ameerika Ühendriikide eestlased
Religioon
Ameerika Ühendriikide eeslaste seas on kõige levinum ususuund olnud luterlus. Tagakiusamise eest pagesid enne Esimest maailmasõda Eesti aladelt Ameerika Ühendriikidesse baptistid. 1919. aastal loodi New Yorgi eestlaste baptistide kogudus. Samuti on Ameerika Ühendriikides mitu eestlaste õigeusu ja nelipühilaste kogudust.
2023. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused
30 km suusavahetusega sõit (15+15/klassika+vaba)
Finaal: 24. veebruar Osavõtjaid: 66 Riike: 28 Maailmameister 2021: Aleksandr Bolšunov, Venemaa suusaliit Olümpiavõitja 2022: Aleksandr Bolšunov, 23px VOK (ROC) Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Ameerika Ühendriikide eestlased
Religioon
Esimene usulise liikumise juht Ameerika Ühendriikide eestlaste kogukonna seas oli vaimulik Hans Rebane, kes saabus luterliku Missouri Sinodi kutsel 1896. aastal New Yorki. 1897. aastal toimus New Yorgis esimene eestikeelne jumalateenistus Ameerika Ühendriikides. Esimene eestlaste luterlik kogudus loodi 1897. aasta suvel Lõuna-Dakota osariigis. Teine luterlik kogudus loodi 1898. aasta veebruaris New Yorgis ja see sai kiiresti suurimaks eestlaste koguduseks Ameerika Ühendriikides. Pärast Hans Rebase surma 1911. aastal jätkas Missouri Sinod Ameerika Ühendriikide eestlaste seas misjonitööd, kuid ilma erilise eduta. Pärast 1945. aastat saabunud Eesti sõjapõgenikud lõid mitu uut luterlikku kogudust. 1949. aastal loodi New Yorgis lisaks esimene eestlaste õigeusu kogudus Ameerika Ühendriikides. Religioon muutus Ameerika Ühendriikide eestlaste seas pärast Teist maailmasõda võrreldes varasema perioodiga olulisemaks, kuna see on aidanud hoida rühmaidentiteeti ja kultuurilist ühtekuuluvust.
2023. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused
Klassikatehnikasprint
Finaal: 23. veebruar Osavõtjaid: 99 Riike: 35 Maailmameister 2021: Jonna Sundling, Olümpiavõitja 2022: Jonna Sundling, Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Ameerika Ühendriikide eestlased
Ajakirjandus
Esimene Ameerika Ühendriikides ilmuma hakanud eestikeelne ajaleht oli 1897. aastal vaimulik Hans Rebase asutatud Eesti Ameerika Postimees, mille kontorid asusid New Yorgis. Ajaleht käsitles peamiselt usuteemasid ning kajastas uudiseid Põhja-Ameerikasse asunud eeslastest ja immigratsioonist. Ajaleht, mida hiljem tunti nime all Amerika Eesti Postimees, ilmus võrdlemisi regulaarselt kuni Rebase surmani 1911. aastal.
2023. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused
Sprinditeade (vaba)
Finaal: 26. veebruar Osavõtjaid: 25 võistkonda Maailmameister 2021:, Maja Dahlqvist, Jonna Sundling Olümpiavõitja 2022:, Katharina Hennig, Victoria Carl Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Ameerika Ühendriikide eestlased
Ajakirjandus
1907. aastal hakkas California osariigis Oaklandis ilmuma esimene Ameerika Ühendriikides välja antav eestikeelne töölisleht Töömees. Rahapuuduse tõttu lõpetati selle väljaandmine juba järgmise aasta suvel. Lühikest aega ilmusid Ameerika Ühendriikides veel sellised ajalehed nagu Anarhist (asutatud 1916), Ameerika Ristirahva Leht (1916) Ameerika Teekäija (1919) ja Ameerika Eestlane (1925).
2023. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused
10 km vaba
Finaal: 28. veebruar Osavõtjaid: 81 Riike: 33 Maailmameister 2021: Therese Johaug, Olümpiavõitja 2022: Therese Johaug, Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Ameerika Ühendriikide eestlased
Ajakirjandus
1910. aasta juunis hakkas läänerannikul ilmuma sotsialistlik ajaleht Uus Ilm, mille peatoimetajaks sai Peeter Speek. Lugejate vähesuse tõttu lõpetati selle ilmumine 1989. aastal, kuid see oli pikka aega olnud kõige vanem järjepidevalt ilmunud perioodiline väliseesti ajaleht. Pikka aega (1931–1983) ilmus veel ajakiri Meie Tee, mida andis algul välja New Yorgi Eesti Haridusselts.
2023. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused
15 km suusavahetusega sõit (7,5+7,5/klassika+vaba)
Finaal: 25. veebruar Osavõtjaid: 54 Riike: 23 Maailmameister 2021: Therese Johaug, Olümpiavõitja 2022: Therese Johaug, Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Ameerika Ühendriikide eestlased
Ajakirjandus
Ainus praegu Ameerika Ühendriikides ilmuv eestikeelne ajaleht on Vaba Eesti Sõna. See on nädalaleht, mida annab välja 1949. aastal rajatud aktsiaselts The Nordic Press kontoriga New Yorgi Eesti Majas. Ajalehes ilmub lugusid eesti ja inglise keeles. Ajaleht ilmub nii paberil kui ka digitaalselt. Vaba Eesti Sõna eesmärk on kajastada Ameerikas Ühendriikides asuva eesti kogukonna elu ning seista eesti keele ja kultuuri ning traditsioonide püsima jäämise eest Ameerikas Ühendriikides. Samuti on välja antud Vaba Eesti Sõna juurde kuuluvat noortelehte Väike Eesti Sõna. Aastatel 1950–1982 avaldati Vaba Eesti Sõna lisana "Väliseestlaste kalendrit".
Terve Pere Apteek
Terve Pere Apteek (varasema nimega Parimex Invest) on Eesti osaühing.
2023. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused
Normaalmägi+10 km
Finaal: 25. veebruar Osavõtjaid: 50 Osavõtjaid: 15 Maailmameister 2021: Jarl Magnus Riiber, Olümpiavõitja 2022: Vinzenz Geiger, Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Terve Pere Apteek
OÜ kuulub kontserni AS Magnum. OÜ-le kuuluvad Apotheka kaubamärki kandvad apteegid.
2023. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused
Normaalmägi+5 km
Finaal: 24. veebruar Osavõtjaid: 31 Riike: 11 Maailmameister 2021: Gyda Westvold Hansen, Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Terve Pere Apteek
OÜ kanti Äriregistrisse 1999.
Huik
Huik (Porzana) on linnuperekond.
Ameerika Ühendriikide eestlased
Kirjandus
Ameerika Ühendriikides on elanud arvukalt Eesti kirjanikke, teiste seas Henrik Visnapuu, Pedro Krusten, Ilmar Külvet, Ilmar Mikiver, Ain Kalmus, Elin Toona, Valve Saretok, Ivar Ivask ja Asta Willmann.
2023. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused
Segavõistkond (2N+2M) suur mägi
Finaal: 26. veebruar Osavõtjaid: 8 võistkonda Esimest korda oli suusaalade maailmameistrivõistlustel kavas kahevõistluse segavõistkondade võistlus. Toimus 15-kilomeetrine murdmaasõit, kus mehed läbisid 5 km ja naised 2,5 km. Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Normaalmägi (HS102)
Finaal: 25. veebruar Osavõtjaid: 50 Riike: 18 Maailmameister 2021: Piotr Żyła, Olümpiavõitja 2022: Ryōyū Kobayashi, Kvalifikatsiooni tulemused Finaal <br style="clear:both;" />
Ameerika Ühendriikide eestlased
Kirjandus
Esimene Ameerika Ühendriikides trükitud eestikeelne raamat oli Juhan Sepa "Dollarite maalt", mis anti välja 1898. aastal Oregoni osariigis [[Astorias. Samal aastal andis E. Melldorf New Yorgis välja raamatu "Lühike Ingliskeele õpetus ja Sõnaraamat".
2023. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused
Normaalmägi (HS102)
Finaal: 23. veebruar Osavõtjaid: 40 Osavõtjaid: 14 Maailmameister 2021: Ema Klinec, Olümpiavõitja 2022: Urša Bogataj, Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Kadõi rajoon
Kadõi rajoon (vene keeles Кадыйский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kostroma oblastis, asudes oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Kadõi alev.
Rajoon piirneb põhjas Antropovo rajooniga, idas Makarjevi rajooniga, lõunas Ivanovo oblastiga ja läänes Ostrovskoje rajooniga.
2023. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused
Segavõistkond normaamägi
Finaal: 26. veebruar Osavõtjaid: 15 võistkonda Maailmameister 2021: Katharina Althaus, Markus Eisenbichler, Anna Rupprecht, Karl Geiger Olümpiavõitja 2022: Nika Križnar, Timi Zajc, Urša Bogataj, Peter Prevc Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Kadõi rajoon
Rajooni pindala on 2190 km². Elanike arv oli 2012. aastal 8084, 2008. aastal 8279 ja 2002. aastal 10 341.
Rajooni tähtsamad jõed on Njomda, Unža, Želvata, Šuja, Kuss ja Kustsa.
Raudteelõik
Raudteelõik (lühemalt raudtee) on kahe asula vaheline rööbasteega lõik. Raudteelõiguga on seotud mõiste "raudteeliin", mis on reeglipärane raudteeliiklus mingil raudteelõigul. Nii võib ühel raudteelõigul olla mitu raudteeliini või ühe raudteeliini liiklus võib toimuda mitmel raudteelõigul.
Adeele
Adeele on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 351. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Adeele 392 naisel.
Halliste külanõukogu
Halliste külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Abja vallas. Külanõukogu halduskeskus asus Risti alevikus. Külanõukogu pindala oli 92,8 km² (1977).
Dzirnavas (Tirza vald)
Küla asub Riiast 179 km kaugusel valla kirdeosas Tirza jõe ääres. Asulas on Āža dzirnavase bussipeatus.
Küla on tekkinud Āži veski juurde, asudes ka Āži veskijärve kaldal. Tänapäeval kasutab veski paisu Āži hüdroelektrijaam.
VIVA
pisi|VIVA Logo VIVA oli ööpäev läbi muusikat ja meelelahutust edastav telekanal, mis asutati 1. detsembril 1993. aastal Saksamaal.
Kanali omanik oli Saksa erameediagrupp VIVA Fernsehen GmbH. 2004. aastal sai selle omanikuks MTV Networks.
Aegade jooksul edastas MTV Networks Europe originaalset saksakeelset VIVA kanalit koos eraldi regioonipõhiste kanalitega Austriale (VIVA Austria), Šveitsile (VIVA Switzerland), Poolale (VIVA Poland), Ungarile (VIVA Hungary), Prantsusmaale (VIVA France), Suurbritanniale (VIVA UK) ja Iirimaale (VIVA Ireland).
Programmi edastamine lõpetati ülemaailmselt 31. detsembril 2018. aastal kell 14:00, mil eetris kõlas viimase loona Spice Girls'i "Viva Forever".
VIVA Switzerland
VIVA Switzerland on 24-tunnine muusika ja meelelahutuse telekanal, mis alustas tööd 6. septembril 2000. See kanal on mõeldud saksa keelt kõnelevatele vaatajaskonnale, kes elab Šveitsis. Kanal tunnustab kohalikku programmi, muusikavideoid, saatejuhte ja võistlusi.
VIVA Austria
VIVA Austria on eri muusikastiile ja meelelahutust edastav kanal. Telekanal pööras Austria vaatajaskonnale rohkem tähelepanu aastatel 2001–2003 ja siis uuesti 1. juunist 2006. Austria versioon edastab kohalikke reklaame ning sponsoreerib neid. Viva Austria jagab oma sagedust kohaliku Nickelodeoni telekanali versiooniga.
VIVA Hungary
VIVA Hungary on 24-tunnine muusikat ja meelelahtutust edastav telekanal. Telekanal alustas tööd 1. veebruaril 2000. Nagu tema sõsarkanalid, see kanal tunnustab kohalikke muusikavideoid, telesaateid, saatejuhte ja edetabeleid.
VIVA Poland
VIVA Poland on 24-tunnine muusikavideoid ja meelelahutussaateid edastav telekanal. Telekanal alustas tööd 10. juunil 2000. Nagu tema Euroopa sõsarkanalid, tunnustab kohalikke muusikavideoid, saateid, saatejuhte ja edetabeleid.
Saatejuhid
thumb|VIVA endine logo
VIVA UK & Ireland
Suurbritannias ja Iirimaal VIVA alustas tööd 26. oktoobril 2009, asendades TMF-i.
VIVA France
VIVA 22 mai 2010,
Vahter
Vahter on perekonnanimi.
Smuuti
Smuuti (ingliskeelsest sõnast smoothie, ka smoothee ja smoothy) on paksu konsistentsiga külm jook, mis on valmistatud püreestatud puuviljadest ja juurviljadest, mille tegemiseks kasutatakse tavaliselt kannmikserit või saumikserit. Smuuti koosneb mitmest komponendist ja selle tekstuur sõltub lisatud koostisosadest, milleks võivad olla vesi, purustatud jää, puuviljamahl, erinevad magustajad (mesi, suhkur, agaavisiirup, vahtrasiirup), piimatooted (piim, jogurt, keefir, valgupulber), taimsed piimad, pähklid, pähklivõi, seemned, tee, šokolaad, mitmesugused toidulisandid. Smuuti, mille valmistamiseks kasutatakse piimatooteid, sarnaneb jäätisekokteiliga.
Vahter
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Vahter 665 inimesel: 322 mehel ja 343 naisel. Perekonnanimede levikult on Vahter meeste puhul 130. kohal ja naiste puhul 140. kohal.
Smuuti
Tervis
pisi|Maasika- ja sidrunismuuti Smuuti tervislikkus sõltub selle koostisosadest ja nende kogusest. Paljudes smuutides on suur hulk puu- ja köögivilju, mis on tervisele vajalikud. Samas liiga suure koguse magusate marjade ja/või mahla lisamisel võib jook rohkem suhkrut sisaldada kui soovitav. Sarnaselt võib juhtuda ka valgupulbrite, magustajate ja jäätisega.
Smuutid sisaldavad kiudaineid (viljaliha, tihti ka seemneid), mis muudavad joogi tervislikumaks kui on mahl ja limonaad. "Rohelisi smuutisid", mis on valmistatud köögiviljadest, reklaamitakse tervislikku eluviisi järgivatele inimestele tihti kui tervislikumat alternatiivi piimakokteilidele.
pisi|Roheline smuuti
Ümber maailma
Alates 1990. aastatest on smuutid maailmas populaarsust kogunud. Selles mängib oma rolli nende masstootmine, mis võimaldab jooke pudelitesse pakendatult supermarketites jm müüa. Mõnedes riikides teatakse smuutitaolisi jooke aga juba kauem.
Ameerika Ühendriigid
Ameerika Ühendriikide läänerannikul hakati tänu elektrilise blenderi ehk kannmikseri leiutamisele smuutisid müüma juba 1930ndatel. Mõiste "smuuti" tuli retseptides ja kaubamärkidega seotult kasutusele 1930. aastate keskel. 1960. aastate lõpus müüdi smuutisid juba üle kogu Ameerika nii jäätise- kui ka mahetoidukauplustes. Jooke valmistati enamasti puuviljadest, mahlast ja jääst. Alates 1970. aastate algusest kogus populaarsust jääpiim, et luua sarnaselt piimakokteilidega mahlakokteile. 1973. aastal pani Steve Kuhnau aluse firmale Smoothie King. pisi|Smoothie King Brookhavenis New Yorgi osariigis
Smoothie King
Kuhnau töötas teismelisena piima- ja jäätisekokteilide valmistaja ja serveerijana, kuid ei saanud laktoositalumatuse tõttu ise neid jooke tarvitada. Sealt arenes idee luua jäätisekokteilidele alternatiiv. Smoothie Kingi jooke reklaamitakse kui "eesmärgiga smuutisid". Steve Kuhnau eesmärgiks oli leevendada toiduallergiaid, tänu millele müüb tänapäeva Smoothie King eri otstarbega smuutisid: energiarikkaid smuutisid treeninguteks, kaalulangetussmuutisid jms. Kõik Smoothie Kingi tooted valmivad värsketest puuviljadest, pähklitest ja köögiviljadest ning ei sisalda fruktoosi-glükoosisiirupit, transrasvu ega gluteeni. Tänapäeval on Smoothie Kingil üle 950 müügikoha.
Austraalia
Üks populaarsemaid Austraalia smuutisid ja mahlajooke tootvaid ettevõtteid on Boost Juice Bars. Selle asutas Janine Allis 2000. aasta märtsis. Boost Juice'i eripäraks on see, et smuutid valmistatakse ostjale kohapeal. Boost Juice'il on üle maailma 467 müügikohta, sh 7 neist Eestis.
Bangladesh
Bangladeshis valmistatakse borhanit – vürtsikat jogurtismuutit. Borhani sisaldab ingveripulbrit, musta soola, rohelist tšillipipart, jahvatatud musta pipart, samuti mündi- või koriandrilehti. Borhanit juuakse tavaliselt pärast lõuna- või õhtusööki, samuti serveeritakse seda jooki tihti pulmas või muudel vastuvõttudel.
Teised riigid
Paljud smuutid on osa India, Lähis-Ida ja Vahemere piirkonna köögist. Puuviljašerbett (populaarne Lääne- ja Ida-Aasia jook) koosneb tavaliselt jogurtist ja meest. Indias valmistatakse purustatud jääst ja jogurtist jooki lassit, millele lisatakse tihti ka suhkrut ja mangot. Lõunas on populaarsemad purustatud jää ja suhkruga ananassismuutid. Lisaks segatakse smuutisid kokku limonaadide või alkoholiga, millest valmistatakse kokteile.
Levaja Lasnaja
Levaja Lasnaja või Levaja Ljasnaja on jõgi Valgevenes Bresti oblastis, üks Lasnaja jõe lähtejõgedest. Valgevene keeles on jõe nimi Левая Лясная.
Jõe pikkus on 50 km ja valgla on 750 km². Jõe lang on 0,5 m/km.
Levaja Lasnaja jõgi algab Valgevenest Pružany rajoonist Šarašova lähistelt. Kamianieci rajoonis ühineb jõgi Pravaja Lasnaja jõega, moodustades Lasnaja jõe. Jõe säng on maaparandustööde käigus täies ulatuses õgvendatud. Jõe laius on 6,8, alamjooksul kohati 20 meetrit.
Uuemaarahu
Uuemaarahu (ka Uuemaa rahu) on Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Puliste küla alal Hari kurgus asuv 3,93 hektari suurune saar (rahu). Saare rannajoone pikkus on 1,47 kilomeetrit.
Saare koordinaadid on. Saar asub 1 km Hellamaa rahust kagus. Saar on liivase pinnamoega.
Saar kuulub Vahtrepa maastikukaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.
Apple Lisa
Apple Lisa on ettevõtte Apple Inc. valmistatud personaalarvuti. Ametlikult on "Lisa" lühend nimetusest "Local Integrated Software Architecture" ('kohaliku integreeritud tarkvaraga arhitektuur'), aga Lisa on ka Apple'i kaasasutaja Steve Jobsi tütre nimi.
Arvuti väljatöötamisega tehti algust 1978. aastal. Algsest projektist arenes välja graafilise kasutajaliidesega (GUI) äriklassi arvuti idee. Apple tutvustas Lisat avalikkusele 1983. aasta jaanuaris. Arvuti algne hind oli 9995 dollarit. Poolteist aastat hiljem katkestas Apple Lisa arendamise ja otsustas odavama Macintoshi kasuks. Väidetavalt kulutas Apple Lisa arendamisele 50 miljonit dollarit ja 200 aasta jagu töötunde.
Riistvara
Lisa riistvara arendust juhtis Robert Paratore. Lisa oli teine tavakasutajale kättesaadav graafilise kasutajaliidesega arvuti, esimene oli Xerox Star. Arvuti kasutas Motorola 68000 protsessorit 5 MHz taktsagedusega. Muutmälu oli Lisal 1 MB. Originaalsel Lisal oli kaks Apple FileWare flopiseadet, mida tunti ka Twiggyna. Üks seade suutis vastu võtta kuni 871 kB andmeid.
Lisa 2
pisi|Lisa 2 Täiendatud Lisa versioon Lisa 2 tuli välja 1984. aasta jaanuaris ja selle hind jäi 3495 ja 5495 USA dollari vahele. See oli palju odavam kui originaalversioon ja läks üle ühele 400K Sony microfloppy seadmele. Lisa 2 oli võimalik osta 512K vahemäluga ja teiste odavamate tarvikutega. Lisa 2-l oli väga algeline emaplaat ilma virtuaalsete komponentideta, aga paljude lisalaiendustega. Sellel oli 2 laiendust RAMi jaoks üks protsessori ja üks I/O jaoks, kõik üksteise suhtes paralleelselt asetatud. Teisel pool emaplaati olid niinimetatud Lisa laienduspesad (slot 'id) samuti paralleelselt. See paindlikkus lubas uuendada Lisa protsessoreid ja andis suurema vabaduse arendajatele.
Tehnoloogia
pisi|Lisa emaplaat Lisa personaalarvutid olid arvutimaailma eelmise sajandi ühed alahinnatumad arvutisüsteemid. Kui Apple 1983. aastal Lisaga lagedale tuli, ei saanud mitte keegi tema revolutsioonilisusest aru. Apple'i filosoofiat Lisa juures saab kirjeldada kahe sõnaga: Lisa tehnoloogia. See tehnoloogia on kombinatsioon riistvarast ja tarkvarast. Lisa tegi revolutsiooniliseks aspekt, et seda oli lihtne kasutada ja sellega sai sellegipoolest luua keerulisi kalkulatsioone. Apple'i sõnade järgi põhines Lisa tehnoloogia „suurel graafika kasutusel, järjepideval kasutajaliidesel ja osutusseadisel (arvutihiirel), mis kõik koos töötavad kontoris töötaja vajaduste järgi“.
Lisa on süsteem, mida tuleb kasutada kaua, enne kui saad teada, et see on kasutajasõbralik. Lisa süsteemi peab ise nägema, et teada saada, kui revolutsiooniline oli see tolle aja kohta. Arvuti kasutajaliidese ülaosas asus menüüriba, kust kasutaja sai hiire abil valida rakenduse. Samuti oli töölaual mitu akent ja ikooni. Aknad näitasid kasutajatele failis või dokumendis olevat informatsiooni. Menüüribal oli enamus akendest. Samuti oli üks akendest Lisa Draw, mis joonistas automaatselt roose. Enamiku toiminguid sai Lisa kasutajaliideses teha ühe hiireklõpsuga. Kasutaja pidi liigutama hiirt, et oma tahtmist pidi ikoonide vahel. Vajutades ikoonil liikus menüü alla ja sealt sai tegevusi valida. Lisa Draw'st sai samuti asju kopeerida. Lisa tehnoloogia on enamus kopeeritud Apple'ilt ja teistelt arvutifirmadelt.
Macintosh XL
Jaanuaris 1985. aastal tegi Lisa mudel 2/1i läbi nimevahetuse ja muutus Macintosh XLiks, sellest pidi saama Macintoshi tippmudel. Mudel muutus jällegi odavamaks ja maksis 4000 dollarit, tänu nendele nüanssidele müük kolmekordistus. Aga Apple lõpetas 8 kuud hiljem nende müümise ja Macintoshi uueks tippmudeliks sai Macintosh Pro.
Sisse- ja väljalülitamine
Lisat sai sisse ja välja lülitada esipaneelil asuva nupu abil. Eriline oli aga see, et tegelikult ei toimunud mingit sisse- ega väljalülitamist. Lisa ei olnud kunagi välja lülitatud, vaid järjepidevalt sees. Kui Lisa oli näiliselt välja lülitatud, oli ta tegelikult madal voolurežiimil, mis oli nupuvajutuse ootel. Kui Lisa oli sisse lülitatud ja kasutaja vajutas väljalülitamisnuppu, andis operatsioonisüsteem sellest teada. Operatsioonisüsteem käskis kõik dokumendid salvestada enne väljalülitamist. Tänu sellele süsteemile säilitas Lisa kasutaja valitud arvutiseaded organiseeritult. Kui kasutaja lülitas Lisa sisse, siis arvuti suutis meelde jätta töölaua seaded, mis olid kasutaja määratud. Süsteemi kokkujooksmise korral jättis Lisa selle tarbeks vaba ruumi kõvakettale. Failide duplikaadid salvestati eri asukohtadesse ja eri vormingutes.
Unikaalne seerianumber
Iga arvuti koosnes eraldi seerianumbrist, mida suutis töölaua tegumihaldurilt lugeda (seerianumber oli salvestatud selleks mõeldud kiibile). Lisa kasutas seerianumbrit programmide kaitseks. See oli lihtne ja efektiivne piraatlusvastane vahend. Kui kasutaja installis uue programmi, kirjutas programm disketile enda arvuti seerianumbri. Pärast programmi installimist ei olnud võimalik sama disketti teises Lisa arvutis kasutada.
Ekraan
Lisa ekraani kontrasti oli võimalik seadistada, selleks oli Lisale kirjutatud eraldi programm (preferences). See programm lülitas samuti ekraani välja, kui kasutaja ei olnud aktiivne, see süsteem takistas ekraani läbipõlemist. Kui ekraani kontrasti seadistus oli automaatse peal, ei seadistanud süsteem ekraani järsku, vaid vähehaaval kas heledamaks või tumedamaks. Kui kasutaja tahtis mõnda privaatset dokumenti ekraanilt kõrvalvaataja eest ära peita, sai seda teha lihtsa klahvikombinatsiooniga (option-shift-0).
Tarkvara
Lisa operatsioonisüsteem lubas koostööd teha virtuaalmälul ja multitegumtöötlusel, mis oli oma ajakohta ülimalt arenenud süsteem. Miinuseks oli aga see, et arvuti kiirus langes muutmälu kasutusele võtmisel kõvasti. Lisal oli kakspõhilist kasutajaliidest: Lisa kontorisüsteem ja tööruum. Lisa kontori süsteem (Lisa Office system) oli graafilise kasutajaliidesega keskkond edasijõudnutele. Tööruum (Workshop) aga oli tekstipõhine keskkond sellest hoolimata, et kasutas samuti graafilist liidest. Hiljem muudeti Lisa kontorisüsteemi nimi 7/7-ks, sellepärast et see koosnes seitsmest programmist: LisaWrite, LisaCalc, LisaDraw, LisaGraph, Lisa Project, LisaList, ja LisaTerminal.
Müügiedu
Apple Lisamis, mis oli oma ajast tehniliste saavutustega ees, oli sellegipoolest üks suurimatest Apple’i reklaami äpardustest. Lisa kõrge hind tegi ta raskesti müüdavaks ja konkurendid nagu IBM, müüsid kõvasti odavamaid äriklassi arvuteid. Üks suurimaid Lisa tarnijaid oli NASA (USA kosmose agentuur), mis kasutas põhiliselt LisaProjecti. Kui Lisa arendamine lõpetati, muutus LisaProject suhteliselt kasutuskõlbmatuks. Lisa halvas müügiedus oli ka süüdi Macintosh XL, mis tuli välja 1984. aastal. Macintosh oli Lisast kõvasti kiirem ja kõvasti odavam. Kaks aastat hiljem tuli küll välja Lisa 2, aga selle müüki ei saatnud samuti edu.
Ajalugu
Apple hakkas Lisat välja töötama 1979. aastal. Plaaniks oli ehitada revolutsiooniline arvuti, mida on tõeliselt lihtne kasutada ning seeläbi suurendad arvutite piiranguid. Lisa loomise eesmärkideks oli: kasutajasõbralikus, vastupidavus, paindlikkus riistvarale ja tarkvarale ja hea kiiruse saavutamine. Apple Lisa võis küll olla arvuti, millel olid eduks head juured. Tegelikult ei olnud Lisaga midagi uut vaid paljud vanad asjad kokku pandud, näiteks laenas Apple mitmed oma põhi ideed Xeroxilt ja tema varajsest Alto süsteemist. 1979. aastal sai osakonna POS (Personal office system) riistvara juhiks John Couch. Couch lõi Lisa jaoks turundussüsteemi ning teenis ka suured rahalised vahendid selle arvuti tarbeks. Algul oli POSis ligi 300 töötajat, kellest umbes 100 töötasid tarkvara ja riistvara kallal. Kui Couch sai juhiks, pani ta lõpuks kokku meeskonna andekatest Apple’i ja Silicon Valley teiste arvutifirmade töötajatest. Lisa algus oli pigem tekstipõhine süsteem, mitte revolutsiooniline arvuti. Pärast korduvaid reise Xerox PARCi (Palo Alto Reasearch Center) Silicon Valleys suutis Couch meelitada enda juurde ka andekamad Xeroxi töötajad. Üks võtmekohti Lisa arendamisel oli üleminek tekstisüsteemist akendega süsteemile. Pärast mitmeid viivitusi ja kaheaastast graafikust mahajäämist soovis Apple lõpuks saada väljaandmistähtaega. Apple teatas avalikkusele Lisast 1982. aasta lõpul.1983. aasta 19. jaanuaril teatas Apple Lisa ametliku väljalaske kuupäevast, mis oli määratud sama aasta maisse. Apple lootis Lisa väljalaskmisega kuulutada uue personaalarvutite ajajärgu. Apple plaanis müüa 1983. aastal poole aastaga umbes 10 000 ja järgmisel aastal pärast seda 40 000 Lisat. Kokku müüdi aga Lisasid 18 kuu jooksul 80 000. Pärast aastast Lisade tootmist kuulutas Apple, et suudab toota ainult ühte seeriat arvuteid ja paremate müügitulemuste pärast valiti selleks seeriaks Macintosh. Pärast Macintosh Xli väljakuulutamist lõi Apple ka programmi MacWorks, tänu millele sai kasutada Lisa seitset põhiprogrammi ka teistes Apple'i seeriates. Lisa füüsiline pärand on veel ikka mingis mõttes elus. Apple’i peakorteris on töötavaid Lisa mudeleid ka veel tänapäeval näha.
Lisa ajajärgu lõpp
Lisa tunnistati kohe väga oluliste täiustustega arvutiks. On väidetud isegi, et Lisa on mõjutanud arvutimaailma arengut rohkem kui IBM-i arvutid. Lisa tarkvara oli kombineeritud Apple'i maatriksprinteriga, kahe peale kokku suutsid nad luua kvaliteetsema printimisvõimaluse kui ükski sama hinnaklassiga arvuti sel ajal. Tema kasutajaid oli rohkem kui neid arvuteid müüdi, sest Lisa oli kontorites populaarne abivahend. Apple kasutas Lisa puhul statsionaarset failiotsingusüsteemi nagu näiteks Windowsi Start-menüüs olev Microsoft Office hiljem. Sama süsteemi kasutas Apple ka system 7e (1991) dokumentide haldamiseks. Apple Lisa seeria kogumüük arvatavalt jäi 100 000 arvuti juurde. Töötavaid Lisasid on tänapäeval väga raske leida, aga kollektsionääride jaoks on need maiuspalad. Apple Lisa seeria kasinast müügist hoolimata oli see arvuti oma ajast kõvasti ees ja pani aluse tänapäevastele arvutitele.
Tõrviku tänav
Tõrviku tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Ülemiste asumis.
Tänav sai nime 15. novembril 2008.
Carcano
Carcano on Itaalia poltluku ja salvega mitmelasuliste vintpüsside ja karabiinide seeria. Aastal 1891 konstrueeritud mudel kasutas padrunit 6.5×52 mm Carcano (Cartuccia Modello 1895). Selle konstrueeris Torino Armeearsenali ülemtehnik Salvatore Carcano ning selle algne nimi oli Modello (mudel) 91 või lühidalt M91. M91 asendas edukalt vintpüssid Vetterli M1870 ning oli tootmises aastatel 1892–1945. Esimeses maailmasõjas kasutas enamik Itaalia sõduritest M91 vintpüssi (fucile) või karabiini (moschetto). Itaalia ja mõned Saksa sõdurid kasutasid relva M91 ka teises maailmasõjas. M91 kuulus talvesõjas Soome relvastusse, pärast teist maailmasõda on seda kasutanud mitmed regulaar- ja irregulaarväed näiteks Süüria, Liibüa, Tuneesia ja Alžeeria konfliktides.
Itaalia tootis Jaapanile enne teist maailmasõda Tüüp I Carcano vintpüsse. Pärast sissetungi Hiinasse oli kogu Arisaka toodangut vaja Jaapani armees, merevägi kontakteerus relva soetamiseks 1937. aastal Itaaliaga. Tüüp I põhineb Jaapani vintpüssil Tüüp 38 ning kasutab Carcano süsteemi, kuid sellel on Arisaka/Mauseri tüüpi 5-lasuline lehtsalv. Tüüp I oli kasutuses peamiselt Jaapani mereväes ning kasutas padrunit 6.5×50 mmSR Arisaka. Itaalia relvatehased tootsid Jaapanile umbes 60 000 relva Tüüp I.
Relva Carcano M38 kasutas Lee Harvey Oswald John F. Kennedy atentaadiks 22. novembril 1963 Dallases Texases.
Mats Erdelli kabel
Mats Erdelli kabel on Taagepera kalmistu (ka Ala kalmistu) lõunapoolses otsas olev esimese eesti soost mõisniku Mats Erdelli perekonna kabel.
Püramiidja katusega kabeli lasi ehitada Mats Erdell ise. Selle nurkades on kiviseinad ja külgedel sepisaed. Kabeli keskel seisab suur kivitahvel kirjaga „Siin hingab rahhoga omma suure töteggemissest ja holekandmissest Sõnni peremees Rope mõisa Pfandhalter ja Pattkülmõisa Rentnik Matz Erdell – sündis Pöögle valla Erdo tallus essimesse Kristuse ülestõusmise pühha jutluse aial 1792 aastal, surnud Pattkülla mõisan 2-sel Detsembre kuu päwal 1847…“.
Kabelisse on maetud lisaks Mats Erdellile tema naine Kärt, poeg Friedrich Bernhard ja teadaolevalt veel üks Matsi järglastest.
Kertu
"Kertu" on Ilmar Raagi 2013. aastal valminud film.
"Kertu" (ingliskeelse pealkirjaga "Love Is Blind") rahvusvaheline esilinastus oli 12. oktoobril 2013 Varssavi Rahvusvahelisel Filmifestivalil. Film valiti 2013. aastal ka 55. korda toimuvatele Lübecki Põhjamaade filmipäevadele sel aastal Eesti täispikkadest mängufilmidest Eestit esindama.
Põhiosas Saaremaal filmitud film räägib väikeses külaühiskonnas kõigi selle elanike silme all lahtirulluvast ebatavalisest armastusloost ning ühtlasi portreteerib ühe perekonna ja kogukonna varjatud suhteid.
Adele (eesnimi)
Adele on naisenimi.
Kertu
2013. aastal käis seda filmi Eesti kinodes vaatamas 42 543 inimest.
Adele (eesnimi)
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Adele 568 inimesel.
Alabama Hills
left|thumb|Mahajäetud kohvik Alabama Hillsis Alabama Hills on asula Ameerika Ühendriikides California osariigis Inyo maakonnas.
Alabama Hills asub 1382 meetri (4534 jala) kõrgusel üle merepinna.
Jean Umiker-Sebeok
Donna Jean Umiker-Sebeok (sündinud 1946) on ameerika semiootik.
Pere
Tema abikaasa oli Thomas A. Sebeok.
Oportuniteedipõhimõte
Oportuniteedipõhimõte on üks õiguses rakendatavatest põhimõtetest, millele tuginedes on võimalik kriminaalmenetlust lõpetada. Antud põhimõte on Eesti õigusesse üle võetud Saksamaa menetlusõigusest. Kohustus kuriteo tunnuste ilmnemisel kriminaalmenetlust alustada ja seda toimetada tuleneb aga legaliteedipõhimõttest. Eestis lähtutakse eelmainitutest pigem legaliteedipõhimõttest. Oportuniteedipõhimõtte rakendamine tähendab, et kriminaalmenetluse toimetamise kohustusest kaldutakse kõrvale.
Oportuniteedipõhimõte kriminaalmenetluses
Õiguse kriminaalmenetlus lõpetada annab otstarbekuse ehk oportuniteedipõhimõte, mille kasutamisvõimalus Eestis tekkis 2004. aastal, mil võeti vastu kriminaalmenetluse seadustik. Kriminaalmenetluse seadustiku (KrMS) §-st 6 tulenevalt sätestavad sel põhimõttel kriminaalmenetluse lõpetamise KrMS §-d 201 (lõige 2), 202, 203, 2031, 204, 205, 2051, 2052 ja 435 (lõige 3). Seda hoolimata praktikast, kus oportuniteedipõhimõttel kriminaalmenetluse lõpetamiste alusteks loetakse sageli vaid KrMS paragrahve 202 ja 203. Neist esimene on sageli kasutatav ka oportuniteedipõhimõtte sünonüümina ning sätestab, et kui kriminaalmenetluse esemeks on II astme kuritegu ja menetletavas teos kahtlustatava või süüdistatava isiku süü ei ole suur ning avalik menetlushuvi väike, isik on heastanud või asunud oma teoga tekitatud kahju heastama ning tasunud või võtnud endale kohustuse tasuda kriminaalmenetluse kulud, on prokuratuuril õigus süüdistatava nõusoleku korral taotleda kohtult kriminaalmenetluse lõpetamist. Oportuniteedipõhimõtet rakendades kriminaalmenetluse lõpetamine ei tähenda seda, et isik on end süüdi tunnistanud. Küll aga tähendab seda, et isik on menetletava teo toime pannud ning loobub tema süüks pandud kohtulahendi taotlemisest ja õigeks mõistmise võimalusest. Karistusregistrisse vastavat märget ei tehta. Aluseks eelmainitud paragrahvide rakendamisele on Karistusseadustiku (KarS) § 2 lõige 2, millest tulenevalt peab tegu vastava süüteokoosseisule, olema õigusvastane ja isik peab olema antud teo toimepanemises süüdi
Oportuniteedipõhimõttest lähtumise positiivsed ja negatiivsed küljed
Negatiivsest küljest on oportuniteedipõhimõtte korral võimalik rikkuda isikute võrdset kohtlemist ja avaliku menetlushuvi järgimist, kuna võib tekkida olukord, et ei olda erapooletud. Selle vältimiseks on aga riigi peaprokurör andnud välja juhise KrMS §-de 202–203 kohaldamiseks.
Sajószentpéter
Sajószentpéter (saksa keeles Sankt Peter) on linn Ungaris Borsod-Abaúj-Zempléni komitaadis Kazincbarcika kreisis. Sajószentpéter asub Kazincbarcikast umbes 7 km idakagus ja Miskolcist ligikaudu 14 km põhjaloodes.
Montreal Canadiens
Montreal Canadiens (prantsuse Canadiens de Montréal) on Kanada jäähokiklubi, mis mängib jäähokiliiga NHL-i Idakonverentsis Atlandi divisjonis.
Ühehitiime
Ühehitiime (inglise keeles one-hit wonder) tähendab artisti, kes on olnud tuntud väga lühikese aja vältel ja kelle esituses on tuntud või edetabelites kõrgetele kohtadele jõudnud tihtipeale vaid üksainus laul. Ühehiti ime võib vormiliselt olla muidu väga edukas artist, kellelt on tuntud üks hittlugu popmuusika vallas ja võib olla nii žanri kui maa (muusikaturu) põhine, näiteks Saksa artist, kelle üks laul on tuntud Ameerika Ühendriikides.
Montreal Canadiens
Klubi kodulinn on Montréal. Kodumänge peab Bell Centre'is.
Ühehitiime
Vormiliselt kuuluvad ühehitiimede hulka nii mõnedki superstaarid, näiteks Jimi Hendrix, Janis Joplin, Iggy Pop, Norah Jones. Ühehitiimeks võib sedasi lugeda aga ka Garth Brooksi, kes on küll müünud üle 160 miljoni heliplaadi ja kelle albumid on pälvinud 137 plaatinaplaati, aga kellel on edetabeli Billboard Hot 100 40 parima laulu hulka jõudnud üksnes laul "Lost in You" ja sedagi mitte oma nime all, vaid hoopiski kasutades pseudonüümina fiktiivse Austraalia alternatiivrokkari Chris Gainesi nime.
Montreal Canadiens
Montreal Canadiens on võitnud Stanley karika 24 korda.
Ühehitiime
Popmuusikast
Ühehitiimedeks võidakse liigitada ka hoopis teiste elualade inimeste poolt edetabelites kõrgele jõudnud laule. Näiteks:
Montreal Canadiens
Klubi peatreener on Martin St. Louis.
Hypo Tirol Innsbruck
Hypo Tirol Innsbruck on Austria võrkpalliklubi, mis osaleb Austria meistriliigas. Klubi asutati 1997.
Montreal Canadiens
Praegune koosseis
''Seisuga 22. juuli 2023''
Ühehitiime
Popmuusikast
Mõnikord võidakse ühehitiimedeks lugeda ka artistide koostöösingleid. Näiteid:
Hypo Tirol Innsbruck
Võidud
Austria meistrivõistlused
Müts
Müts on suhteliselt lihtsa tegumoega tavaliselt pehmest materjalist peakate.
Hypo Tirol Innsbruck
Võidud
Austria karikavõistlused
Sajószentpéter
Asulat on ürikutes esmamainitud 1281. aastal. 19. sajandi teisel poolel rajati piirkonnas kivisöekaevandused ja ehitati klaasivabrik. Kaevandused ja klaasivabrik suleti 20. sajandi lõpul.
Müts
Lastemütse: beebimütsid, puuvillased kevad-sügismütsid, õhukesed suvemütsid, rannamütsid, nokamütsid, meriinovillast mütsid, paksema voodriga talvemütsid jne.
Eestis ajalooliselt kantud vanemat tüüpi mütse:
Sajószentpéter
Sajószentpéter sai linnaõigused 1. märtsil 1989.
Hypo Tirol Innsbruck
Võidud
Kesk-Euroopa (MEVZA) liiga
Virāne
Virāne on küla (mazciems ) Lätis Gulbene piirkonnas Tirza vallas.
Küla asub valla lõunaosas Väikese Virāne järve ääres. Asulas on Virāne bussipeatus.
Aastani 1949 asus külas Virāne valla keskus. Aastal 2000 oli külas 40 elanikku.
Spioonid (seriaal)
"Spioonid" (Spooks, ka MI-5) oli aastatel 2002–2011 BBC kanalitel eetris olnud auhinnatud Briti draamasari.
Sarja (kokku 86 osa) tootis filmiettevõte Kudos telekanalile BBC One.
Eestis on sarja näidanud Eesti Televisioon ja Fox Crime.
7. hooaja 2. osas mainiti küberrünnakutega seoses 2007. aastal Eestis juhtunut.
Mati Vaarmann
pisi|Mati Vaarmann ja [[Meelike Palli 2012. aastal Kadriorus]] Mati Vaarmann (sündinud 14. septembril 1951) on Eesti diplomaat.
Mati Vaarmann lõpetas 1973. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi ökonomistina.
Aastatel 1992–1995 töötas ta majandusnõunikuna Eesti saatkonnas Helsingis, seejärel oli 1997. aastani välisministeeriumi asekantsler. Aastatel 1997–2001 oli ta Eesti suursaadik Soomes. Seejärel töötas jälle välisministeeriumis, 2002. aastast asekantslerina.
Aastatel 2006–2010 oli ta Eesti suursaadik Tšehhi Vabariigis, 2010–2014 Eesti suursaadik Lätis.
7. septembrist 2010 oli ta Eesti suursaadik Lätis. 30. mail 2014 kutsus president Toomas Hendrik Ilves ta sellelt ametikohalt tagasi.
Michael Caine
pisi|Michael Caine (2015)
Sir Michael Caine [maikl kein] (sünninimi Maurice Joseph Micklewhite; sündinud 14. märtsil 1933 Londonis) on inglise filminäitleja. Ta on Briti impeeriumi ordu komandör (CBE).
Tema ja Jack Nicholson on ainsad näitlejad, kes on kandideerinud Oscarile igal kümnendil alates 1960. aastaist.
Elu- ja töökäik
Michael Caine'i sünninimi on Maurice Joseph Micklewhite, nagu ka ta isal, kes töötas kalaturul pakikandjana. Tema ema oli Ellen Frances Marie Micklewhite (sündinud Burchell), kes oli kokk ja koduabiline. Ta isa oli iiri päritolu katoliiklane, ema protestant; last kasvatasid nad protestantlikus vaimus.
Pärast sõjaväeteenustust (sh Lõuna-Koreas) alustas ta 20-aastaselt näitlejatööd pisirollidega inglise provintsiteatreis, kasutades esialgu pseudonüümi Michael Scott. Minnes Londonisse, sai ta teada, et sellenimeline näitleja juba tegutseb seal, ning valis endale 1954. aastal uueks lavanimeks Michael Caine. Tema läbilöögiks olid 1960. aastate keskel mängitud osad filmides "Zulu" (1964, leitnant Gonville Bromhead), "The Ipcress File" (1965, superagent Harry Palmer) ja "Alfie" (1966, nimiosa, pälvis Kuldgloobuse). Ehkki ta on oma elu jooksul mänginud rohkem kui 140 väga erineva kvaliteediga filmis, on tal õnnestunud leida ikka ja jälle rolle, mis kinnistavad tema reputatsiooni mitmekülgse karakternäitlejana.
Tunnustus
Caine on olnud kuus korda Oscari nominent. Neljal korral on ta kandideerinud parima meespeaosatäitja kategoorias ja kahel korral parima meeskõrvalosatäitja kategoorias. Parima meeskõrvalosatäitja Oscari oma ta ka kahel korral võitnud (1987 osa eest filmis "Hannah ja tema õed" ning 2000 osa eest filmis "Siidrimaja seadused").
1992. aastast on ta Briti impeeriumi ordu komandör (CBE), 16. novembril 2000 lõi kuninganna Elizabeth II ta rüütliks (Knight Bachelor). 5. jaanuaril 2011 sai ta Prantsusmaa Kunstide ja Kirjanduse Ordu (Ordre des Arts et des Lettres) komandöriks.
Isiklikku
Aastatel 1955–1958 oli Caine abielus näitleja Patricia Hainesiga, kellega tal on tütar Dominique. 8. jaanuarist 1973 on tema abikaasa Guyanast pärit näitleja ja eksmodell Shakira Caine (sündinud 1947), kellega tal on tütar Natasha Haleema.
Peter Greenaway
Peter Greenaway (sündinud 5. aprillil 1942 Newportis Walesis) on Walesi filmirežissöör, stsenarist ja visuaalkunstnik.
Loomingus toetub ta suuresti kunstivooludele, nagu renessansi- ja barokiajastu maal, aga ka 20. sajandi eksperimenteerivale kunstile. Filmilavastajatest peab ta eeskujuks Sergei Eisensteini, Orson Wellesi ja Jean-Luc Godardi.
Tema tuntuimad filmid on "Kokk, varas, tema naine ja tolle armuke" ("The Coof, The Thief, His Wife and Her Lover", 1989) ning "Padjaraamat" ("The Pillow Book", 1996). 2003. aastast on ta keskendunud multimeediaprojektile "Tulse Luperi kohvrid" ("The Tulse Luper Suitcases") ning tegelenud koos elukaaslase Saskia Boddekega kunstiprojektidega.
Aastate jooksul on ta töötanud koos selliste näitlejatega nagu Michael Gambon, Tim Roth, Ewan McGregor ja Helen Mirren ning teinud tihedat koostööd helilooja Michael Nymaniga.
Greenaway on külastanud ka Tallinna. 2005. aastal andis ta kolme päeva jooksul Sõpruse kinos filmi teemal meistriklassi. Seda saatis Tallinna Kunstihoone galeriis avatud näitus "Tulse Luperi joonistused".
Elulugu
Peter Greenaway sündis 5. aprillil 1942 Walesis Newportis õpetajast ema ja ehitusärimehest isa perre. Pere kolis Essexisse, kui ta oli kolmeaastane. Ta omandas hariduse üldhariduskoolis Walthamstow's.
Noorena soovis ta saada kunstnikuks ning astus 1962. aastal Walthamstow' kunstikooli, kus õppis neli aastat. Kooli ajal hakkas ta tegema esimesi filmikatsetusi. 1962. aastal valmis ta esimene film, lühifilm "Sentimentaalne surm" ("Death of Sentiment"), milles ta portreteeris nelja Londoni kalmistut, keskendudes nende detailidele, nagu õuemööbel, ristid, kujud ja hauakivid.
1965.–1976. aastani töötas ta Suurbritannia riiklikus turundus- ja kommunikatsiooniametis (Central Office of Information, COI) filmitoimetaja ja -lavastajana. Sellesse aega jäävad ta esimesed otsivad ja seejärel juba selge käekirjaga tööd: filmis "Rong" ("Train", 1966) kujutab ta viimaseid aururonge Waterloo jaamas, taustaks nn konkreetne muusika (musique concrète), ning filmi "Puu" ("Tree", 1967) keskmes on betoonplatsil kasvav puu.
1970. aastate lõpus valmis ambitsioonikas lühifilm "Vertikaalsete iseärasuste taassünd" ("Vertical Features Remake", 1978), eksperimentaalne libadokumentaalfilm Greenaway alter ego 'st Tulse Luperist, milles ta tegi esimest korda koostööd helilooja Michael Nymaniga. Sellele järgnenud teekonnafilmi "Jalutuskäik läbi H" ("A Walk Through H", 1979) keskne persoon oli samuti Tulse Luper.
Greenaway loominguline läbimurre ja õitseaeg algas 1980. aastatel. Ta läbimurdefilm oli täispikk, üle kolme tunni ulatuv libadokumentaalfilm "Langemised" ("The Falls", 1980). Film koondab müstilises intsidendis ellujäänute (kelle perekonnanimed algavad tähtedega "fall") 92 sissekandes talletatud meenutusi ja muljeid, mängides range narratiivsuse ja absurdiga. Ka selle filmi muusika lõi Nyman, aga seekord koos Brian Enoga. Sellele järgnesid tragikomöödiad "Joonistaja leping" ("The Draughtsman's Contract", 1982) ja "Zoo" ("A Zed & Two Noughts", 1985) ning draamad "Arhitekti kõht" ("The Belly of an Architect", 1987), "Järjestikused uppumised" ("Drowning by Numbers", 1988) ja "Kokk, varas, tema naine ja tolle armuke" ("The Cook, the Thief, His Wife & Her Lover", 1989).
Mäng kunsti ja filmi piirimail ning kaldumine visuaalkunsti on saatnud Greenaway kogu elu. "Ma ei taha olla filmitegija. Mulle tundub maalimine palju põnevam ja sügavam. See kummitab mul alati kuklas – teeks õige selle naeruväärse filmiteoga lõpparve ja keskenduks millelegi, mis mind rohkem rahuldab ja on väärtuslikum," on ta ise öelnud.
1996. aastal kolis ta Amsterdami, kus elab oma teise abikaasa Saskia Boddeke ja kahe tütrega.
Orienteerumisrada
Orienteerumisrada on orienteerumisspordis maastikule paigutatav kontrollpunktide kogum, mida võistleja peab läbima.
Suundorienteerumises tuleb võistlusraja kontrollpunktid läbida kindlas etteantud järjestuses. Valikorienteerumises valib võistleja ise kontrollpunktide läbimise järjekorra.
Orienteerumise võistlusrajad planeeritakse vastavalt Rahvusvahelise Orienteerumisföderatsiooni (IOF) orienteerumisradade planeerimise põhimõtetele. Eestis tuleb orienteerumisradade planeerimisel arvestada lisaks IOF põhimõtetele ka Eesti Orienteerumisliidu (EOL) võistlusreegleid ja juhendeid.
Teatevõistlustel tuleb kasutada hajutust, kombineerides kontrollpunkte võistkonniti erinevalt, kuid kokkuvõttes peavad kõik võistkonnad läbima sama raja samas suunas. Individuaalvõistlustel võib kasutada hajutust, kombineerides mitmeringilisel rajal kontrollpunkte erinevalt, kuid kokkuvõttes peavad kõik võistlejad läbima sama raja.
Rajad kantakse kaardile vastavalt IOFi orienteerumiskaartide, sprindiorienteerumiskaartide, rattaorienteerumiskaartide ja suusaorienteerumiskaartide nõuetele. Raja kõikide kontrollpunktide kohta tehakse eraldi legend. Orienteerumisradade planeerijat nimetatakse rajameistriks.
Uus Nootamaa
Uus Nootamaa on 1,1 hektari suurune saar Saare maakonnas Saaremaa vallas Atla küla alal Vilsandi rahvuspargis. Saare rannajoone pikkus on 624 meetrit.
Saarest umbes 1,2 km läände jääb Nootamaa.
Fomitiporia
Fomitiporia on klassi Agaricomycetes kuuluv kandseente perekond.
Hanila külanõukogu
Hanila külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s.
Külanõukogu moodustati septembris 1945 Läänemaal Karuse vallas. Külanõukogu halduskeskus asus algul Hanila külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Hanila külanõukogu 1950. aasta septembris Lihula rajooni koosseisu.
Juunis 1954 liideti Hanila külanõukoguga likvideeritud Massu külanõukogu territoorium. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piires "Virtsu Kaluri", "Kiire", "Uue Elu", "Võidu" ja V. M. Molotovi nimeline kolhoos ja Eesti NSV Teaduste Akadeemia Puhtu bioloogiajaam. Külanõukogu keskus asus Kõmsi külas.
1960. aastal liideti Hanila külanõukoguga osa likvideeritud Karuse külanõukogu maadest.
Seoses Lihula rajooni likvideerimisega 1961. aastal arvati Hanila külanõukogu Haapsalu rajooni koosseisu.
1969. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 232,5 km² ja elanike arv 2219.
Purustav testimine
Purustav testimine on testimisviis, kus vaadeldakse katsealuse jõudluse või materjali käitumist erinevatel koormustel. Katset tehakse, kuni katsealusel tekib tõrge. Selliseid teste on lihtsam teha, nende käigus saab rohkem informatsiooni koguda ja seda on kergem analüüsida kui mittedestruktiivse testimise puhul. Purustavat testimist on kõige sobivam ja majanduslikult kasulikum kasutada esemete puhul, mis lähevad masstootmisesse, sest väheste eksemplaride lõhkumise hind ei oma suurte koguste juures olulisust. Purustavat testimist ei ole majanduslikult kasulik teha väikeste koguste tootmise korral (näiteks hoonete ehitamise puhul).
Testimise käigus leitakse vead üles kiirkaameraga pildistades. Saadud pilte kasutatakse hiljem analüüsimiseks ning dokumenteerimiseks. Vea avastamiseks saab kasutada helidetektorit või rõhumõõturit, mis annavad purunemise korral signaali kaamerale. Sellistel kiirkaameratel on kõrgtehnoloogilised lindistamisvõimalused, mis suudavad jäädvustada peaaegu igal kiirusel toimuvat purunemist. Pärast purunemist lõpetab kaamera salvestamise. Saadud pilte saab läbi vaadata aegluubis, mis näitab pilt pildi haaval, mis juhtus enne, purunemise ajal ning pärast seda.
Mõned purustava testimise näited:
Testimine hoonete peal
paremal|pisi|Kuvatõmmis raputuslaua videost, kus testitakse kuuekorruselist betoonhoonet Purustavat testimist kasutatakse harva eluhoonete või muude suurte ehitiste (näiteks tammide ja sildade) juures, sest nende ehitamine ja lammutamine on liiga kulukas.
Purustava testimise alla käib ka tungraud, mida kasutatakse ajalooliste hoonete peal, et tekitada võimalikult väikest kahju, kuid sealjuures veenduda hoone ohutuses inimestele. Sellistel puhkudel on suur roll ka mittedestruktiivsel testimisel.
Maavärina inseneeria vajab head arusaama, kuidas hooned maavärinate korral käituvad. Purustavat testimist kasutatakse tihti hoonete juures, mida ehitatakse seismoloogiliselt aktiivsetesse piirkondadesse. Selliseid teste nimetatakse tihti kokkuvarisemise testimiseks ning neid viiakse läbi, et uurida uute disainide või juba olemasolevate hoonete seismoloogilisi näitajaid. Teste viiakse läbi raputuslaual, mis imiteerib reaalset maavärinaolukorda. Testimise vastused sisaldavad enamasti ka raputuslaua videot.
Üha enam kasutatakse maavärinate testimiseks spetsiaalselt loodud lõplike elementide tarkvara, kus vaadeldakse hoone käitumist mudelite abil.
Purustav tarkvara testimine
Purustav tarkvara testimine on testimistüüp, kus otsitake programmi veaohtlikke kohti. Testimise käigus proovitakse leida äärmuslikke kasutusjuhte (ingl edge case), mis võivad kasutajal tekkida ja mille tõttu programm lõpetab töötamise.