cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Tavid AS
Ehtekulla ja -hõbeda kokkuost
Tavid ostab kokku erinevaid kuld- ja hõbetooteid, nagu münte, plaate, ehteid (sõrmuseid, kaelakette, ripatseid, kõrvarõngaid jmt), kelli, lauanõusid ja söögiriistu, sealhulgas vanu ja katkisi esemeid.
Huvitavaid fakte
Esimene valuutavahetustehing 1992. aasta oktoobris läks ajalukku sellega, et ostutehing tehti kogemata müügikursiga ning saadi kohe 10 krooni kahjumit.
2004. aastal hakati kauplema investeerimiskullaga ning 2014. aastal uuriti võimalusi kaubelda bitcoin ' idega, ent seni on jäädud puuduvate regulatsioonide tõttu äraootavale seisukohale.
Ettevõte hoiab oma vara kullas ning Tavid on oma 400 kiloga Eesti kõige suurema kullavaru omanik Olympic Entertainment Groupi ja Eesti Panga ees.
Tavid kasutab Eestis üpris erakordset juhtkonna motivatsiooniprogrammi: tippjuhtidele pakutakse osalust ettevõttes.
‘Abbās II (Egiptus)
‘Abbās II ehk ‘Abbās II Ḩilmī Paša (araabia keeles عباس حلمي باشا  ; 14. juuli 1874 Aleksandria – 19. detsember 1944 Genf) oli Egiptuse asekuningas ehk kediiv (8. jaanuar 1892 – 19. detsember 1914).
Tiitli päris ta oma isalt Tewfik Pašalt. Peale Briti protektoraadi kehtestamist Egiptuses 1914. aastal, asus ta Türgi poolele ning kõrvaldati võimult ja kediivivõim koos sultanitiitliga läks üle tema onule Hussein Kamil Pašale.
Sanatooriumi tänav (Tallinn)
Sanatooriumi tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Hiiu ja Kivimäe asumis.
Sanatooriumi tänav algab Põllu tänavalt, suundub kagusse, läbib Sanatooriumi pargi, ristub Sihi tänavaga, ja lõpeb Vabaduse puiesteel.
Tänava alguse koordinaadid on.
Sanatooriumi tänava pikkus on umbes 560 meetrit.
Vattmeeter
Vattmeeter on mõõteriist vahelduvvoolu aktiivvõimsuse mõõtmiseks.
Sanatooriumi tänav (Tallinn)
Sanatooriumi tänava ja Vabaduse puiestee nurgal asub Hotell Kannike (Vabaduse puiestee 108). Sanatooriumi pargis asub Sanatooriumi pargi pansionaat.
Vattmeeter
Osutivattmeetrites on peamiselt kasutusel kas elektrodünaamiline või ferrodünaamiline mõõtemehhanism. Niisugusel vattmeetril on pingemähis, mis ühendatakse koormusega rööbiti, ja voolumähis, mis ühendatakse koormusega jadamisi. Mähiste magnetväljade koostoimel kaldub osuti võimsuseskaalal.
Ühefaasilise vahelduvvoolu korral aktiivvõimsus (vattides) kus
Numbernäiduga (digitaalses) vattmeetris mõõdab mikrokontroller igas sekundis tuhandeid kordi pinget, voolu ja nendevahelist faasinihet, digiteerib mõõteväärtused (muundab kahendarvudeks), korrutab omavahel ja esitab tulemuste keskmistatud väärtused numbernäiduna LCD-näidikul.
Digitaalne võimsusmõõdik on iga energiamõõturi koosseisus.
Mõõtmine
pisi|250px|Läbimõõdu mõõtmine [[nihikuga]] Mõõtmine on mõõdetava suuruse ehk mõõtesuuruse arvväärtuse kindlakstegemine mõõtevahendi abil. Selleks leitakse mõõdetava suuruse ja samaliigilise, ühikuks valitud suuruse suhe. Mõõtetulemuseks on mõõdetava suuruse väärtus, mida väljendatakse selle suhtarvu ja mõõtühiku korrutisena.
Mõõtetulemus erineb alati mingil määral suuruse tegelikust väärtusest, sest igal mõõtmisel esineb mõõtemääramatus. Varem olid samas seoses kasutusel mõisted suuruse tõeline väärtus ja mõõteviga.
Mõõdetavat suurust võrreldakse mõõtühikuga kas vahetult mõõdu kaudu (nt vihtidega kangkaalul) või eelnevalt mõõdu kaudu gradueeritud mõõteriista abil (nt kaalumine osutikaalul).
Otsemõõtmisel saadakse mõõtetulemus otse mõõtevahendilt (nt võimsus vattmeetri näidikult]], kaudmõõtmisel arvutatakse tulemus mõõtesuurusega seotud suuruste otse mõõdetud väärtuste kaudu (nt võimsuse mõõtmine voltmeetri ja ampermeetri näitude järgi).
Wallace Spearmon
Wallace Spearmon (sündinud 24. detsembril 1984 Chicagos) on USA kergejõustiklane. Tema põhiala on 200 meetri jooks.
Spearmon lõpetas Arkansases Fayetteville'i keskkooli ja astus Arkansase ülikooli, kus lõpetas kaks kursust, enne kui hakkas elukutseliseks. Ta tuli 200 meetri jooksus 2004 USA ülikoolide meistriks ning 2005 USA ülikoolide sise- ja välismeistriks.
200 meetri jooksus võitis ta 2005. aastal hõbemedali maailmameistrivõistlustel Helsingis ajaga 20,20, 2007. aastal pronksmedali maailmameistrivõistlustel Osakas ajaga 20,05 ja 2009. aastal pronksmedali maailmameistrivõistlustel Berliinis. 2007. aastal arvati ta ka USA 4×100 m teatejooksumeeskonda, mis tuli maailmameistriks.
Tema isiklik rekord 19,65 on kõigi aegade 5. tulemus. Ehkki ta jookseb kurvi suhteliselt aeglaselt ja möödub konkurentidest distantsi teisel poolel, on tema 100 meetri jooksu isiklik rekord üksnes 9,96. Selle rekordi püstitas ta 28. septembril 2007 Shanghais, edestades valitsevat maailmameistrit Tyson Gayd (USA).
IAAF-i finaalvõistlustel tuli Spearmon 200 meetri jooksus 2005 Monacos kolmandaks ajaga 20,21, kaotades Gayle (19,96) ja Christopher Wallace'ile (Jamaica, 20,19) ning 2006 Stuttgardis teiseks ajaga 19,88 (võitis Gay 19,68-ga).
2006. aasta maailma karikavõistlustel võitis Spearmon 200 meetri jooksu ajaga 19,87, edestades ka Usain Bolti. USA meeskond oli Euroopa järel teine.
2008. aasta suveolümpiamängudel Pekingis ületas Spearmon finaalis lõpujoone kolmandana, ent diskvalifitseeriti kõrvalrajale astumise tõttu nagu ka teisena lõpetanud Churandy Martina. Seetõttu said teise ja kolmanda koha ameeriklased Shawn Crawford ja Walter Dix.
Paul Verlaine
Tuli kirjandusse 1870. aastail, eriti on tunnustust kogunud tema lüüriline, peente varjunditega ja tabav luule. Kuulsaim luulekogu on "Sõnadeta romansid", mida iseloomustatakse kui lakoonilist, kuid samas meloodilist, tundliku ja täpse rütmiga teost. Võttis esimesena Prantsuse luules kasutusele 9-silbilise värsi, kasutades selles siseriimi. Prantsuse luuletajate ja eeskätt sümbolistide lipukirjaks sai ka tema manifest "Luulekunst".
Wallace Spearmon
Maailma karikavõistlustel
1. koht 200 m jooksus 19,87
Paul Verlaine
Verlaine'i teoseid on eesti keelde tõlkinud Johannes Semper (sh "Luulekunsti" ajakirjas Looming 10/1929) ja Villem Ridala (albumis "Noor-Eesti III", 1909), katkeid ka Ülar Ploom (Methis 1-2/2008).
Wallace Spearmon
IAAF-i finaalvõistlustel
3. koht 200 m jooksus 20,21 2. koht 200 m jooksus 19,88
Isiklikku
Spearmon on 191 cm pikk ja 79 kg raske.
Tema isa Wallace Spearmon seenior on samuti sprinter, kes võitis 1987 universiaadi (maailma üliõpilasmängud) 200 m jooksus.
Aloyzas Kveinys
Aloyzas Kveinys (9. juuli 1962 Vilnius – 26. juuli 2018) oli leedu maletaja, rahvusvaheline suurmeister (1992).
Kveinys sai suurmeistriks 30-aastaselt 1992. aastal. Kaks aastat varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse.
2013. aastal võttis Kveinys osa Viljandis toimunud Ilmar Raua mälestusturniirist, kus jäi jagama 3.–6. kohta.
Esa Lilja
Esa Lilja (sündinud 1973) on soome muusikateadlane ja helilooja.
Õpingud
Omandanud Helsingi Ülikoolis muusikateaduse erialal 2002. aastal magistri-, 2004. aastal litsentsiaadi- ja 2009. aastal doktorikraadi.
Aloyzas Kveinys
Ta on mänginud Leedu võistkonna koosseisus kaheksal maleolümpial (1992–1996, 2000–2008).
Esa Lilja
Õpingud
Aastatel 1997–2001 õppis heliloomingut Harri Vuori juures Helsingi Ülikoolis ning 2002–2004 eraviisiliselt Olli Koskelini juures.
1995–1997 õppis Helsingi Konservatooriumis muusikateooriat ja klassikalisi löökpille.
1995. aastal õppis Sibeliuse Akadeemias helirežiid ning 1995–1996 samas Atso Almila juures orkestridirigeerimist.
Töö
Töötanud uurija, õpetaja ja administratiivtöötajana nii eramuusikakoolides kui ka ülikoolides:
Andra Teede
pisi|Andra Teede
Andra Teede (sündinud 23. septembril 1988 Tallinnas) on eesti kirjanik.
Andra Teede lõpetas 2007. aastal Tallinna Vanalinna Täiskasvanute Gümnaasiumi. Aastatel 2007–2010 õppis Tartu Ülikooli haridusteaduskonnas kirjandust ja eesti keelt, kuid ei lõpetanud. 2010–2014 õppis Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikoolis, mille lõpetas dramaturgina (26.lend).
Alates 2012. aastast on ta töötanud vabakutselise dramaturgina.
Tuntust on ta kogunud aga eelkõige luuletajana, kuigi on kirjutanud ka kriitikat, artikleid, näidendeid, laulusõnu ja libreto ooperile "Korduma kippuvad küsimused".
Alates 22. hooajast ehk aastast 2014 on Andra Teede seriaali "Õnne 13" stsenarist.
Ta on olnud Eesti Kirjanike Liidu liige.
Debüüt
Andra Teede debüteeris luuletajana kogumikus "Väike kuri kevad" (2005, koos Janno Pikkati ja Mart Valneriga). Kogumikus debüteerides oli ta 16-aastane, aasta hiljem järgnes tema isiklik debüütkogu. "Üldiselt on Andra Teede loomingus näha olnud pidevat muutumist, liikumist, arengut, järjest tugevamat oma isikupärase hääle esiletulekut. Samas peab kohe ütlema, et tema debüüti "Takso Tallinna taevas" sellepärast kiidetigi, et nii noor neiu kirjutas nii isikupärase ja tugeva luulekogu," võttis kirjandussaates "Uus raamat" Teede fenomeni kokku kriitik Peeter Helme.
pisi|Luulekogu "Takso Tallinna taevas"
Teede on osalenud autorina kogumikes ja antoloogiates, nagu "Väike pornoraamat" (2007), "Lemberaamat" (2010), "Viinakuu. Alkohol eesti luules" (2010), "Vahing. Mälestusi Vaino Vahingust" (2011) jpt. Alates aastast 2005 on ta avaldanud ilukirjandust muu hulgas väljaannetes Looming, Vikerkaar, Värske Rõhk, Sirp, Eesti Ekspress.
"Takso Tallinna taevas" ja "Saage üle"
Teede esimene soolokogu "Takso Tallinna taevas" (2006, kirjastus Verb) sai küllaltki positiivse vastuvõtu osaliseks. "Andra on arusaadav ja huvipakkuv isegi siinkirjutavale 30 aastat vanemale luulesõbrale. Tallinn on põnev koht, noorus ilus aeg, kirjutaja teeb igasugu poeetilisi trikke. Andra on ühtaegu romantiline, blaseerunud, võitlev ja humoorikas," on "Takso Tallinna taevas" kohta kirjutanud Kalev Kesküla. Teede hilisem kirjastaja Kivisildnik kirjutas aga luulekogust ülejäänud retseptsiooniga võrreldes väga kriitilise artikli: "Ajalehed on raamatuga üldiselt rahul. Aga mulle käib Teede raamat närvidele. Seda on peaaegu võimatu lugeda."
Teede teine luulekogu "Saage üle" ilmus aasta hiljem kirjastuses Tänapäev. Raamatut ajakirjas Looming arvustades tõdes kriitik Mart Velsker, et autor "on kirjutanud lühikese aja jooksul palju häid luuletusi." "Saage üle" pälvis Doris Kareva, Kivisildniku, Maarja Kangro, Aare Pilve ja Chalice'i kõrval nominatsiooni Eesti Kultuurkapitali Kirjanduse Sihtkapitali aastaauhindadele. Peamiselt vabavärsis raamat tegeles ühelt poolt sotsiaalsete teemadega, teisalt sisaldas tundeluulet ja autori minapildi käsitlust. ""Saage üle" tegeles paljuski projektsioonidega, nii teiste inimeste projektsioonidega poeetilisele minale kui ka viimase projektsioonidega maailmale, millest annab tunnistust juba luulekogu pealkiri," kirjutas kriitik Mariliin Vassenin.
Liikumisteemaline luule
2009. aastal ilmus luulekogu "Atlas". See on Andra Teede kõige lühem luulekogu, mis koosnes 25 tekstist ja järelsõnast. ""Atlas" on ironiseeriv, räpane ja hukatuslembene, stiilselt välja peetud dekadents, kuid sealt ei puudu ka intellektuaalne aines ja nooruslik ind," kirjutas teose kohta luuletaja Mathura.
pisi|Luulekogu "Ühe jalaga põhjas"
Järgmised kaks luulekogu "Käigud" (2011) ja "Ühe jalaga põhjas" (2013) jätkavad "Atlases" alguse saanud reisitemaatikat nii teoste sümbolistlikes pealkirjades kui sisus. Korduvad ootamise, eraldiolemise ja aja teemad. "Käidud on palju. Siin on kellegi reisid: rongid, bussid, laevad, jaamad ja sadamad, ootused/ootamised, võõrastused, kohalejõudmised jne. "Ühe jalaga põhjas" ei ole kohalolemise, vaid ringiliikumise raamat, nagu suur osa "Käikudestki"," kirjutas kriitik Maia Tammjärv, kes nimetas teost "Ühe jalaga põhjas" "äraolemise järjeks", viidates sellega Teede eelmisele kahele raamatule. Reisiluule kõrval on oluline osa Andra Teede raamatutest ka armastus- ja tundeluulel. "Põhja leidmine juhtubki põhjamaal, Lapis, eks ikka armastuse kaudu, ja Andral on tunne, et seda jääb ta kaasas kandma kogu elu. Katajanokkal armutakse nagu ei kuskil ja tormi Amageri rannal näeb ta elu lõpuni unes. Kuidagi väga romantiline Teede kohta, muidu on ta olnud skeptilisem, eneseiroonilisem," on luulekogu "Ühe jalaga põhjas" kohta kirjutanud Peeter Sauter. "Ühe jalaga põhjas" oli Andra Teede teine nominatsioon Eesti Kultuurkapitali Kirjanduse sihtkapitali aastaauhindadele.
Kogumikud
2014. aastal ilmus kirjastuses Jumalikud Ilmutused Andra Teede valitud luule kogumik "100% Andra Teede".
Teater
Aastatel, mil Andra Teede õppis Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikoolis, hakkas ta kirjutama ka teatrile. Esimene lavale jõudnud tekst oli libreto ooperile "Korduma kippuvad küsimused" (heliloojad Marianna Liik ja Sander Mölder). Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia eri osakondadega koostöös valminud ooperit mängiti 2014. aasta mais neljal korral Telliskivi Loomelinnakus. Teos ja projekt võeti vastu üllatavalt suure ja positiivse vastukajaga. "KKK vastab minu silmis kõigile neile kriteeriumidele, millele üks nüüdisooper võiks vastata. See pole mitte üksnes kvaliteetne, vaid ka värske, nooruslik ja julge, kirglik kõigis oma otsingutes ning seetõttu vaba akadeemilisusest, traditsioonilisusest ja ebapersonaalsusest, mis ooperit ka žanri uuemates avaldustes on ikka defineerinud," kirjutas ooperi kohta kriitik Alvar Loog.
2015. aastal pälvis ooper "Korduma kippuvad küsimused" Eesti teatri auhindade nominatsiooni muusikateatri kategoorias.
Dokumentaalteater
2013. aastal võitis Andra Teede dokumentaalnäidend "Estoplast" Eesti Teatri Agentuuri näidendivõistlusel jagatud kolmanda koha. Lambitehase Estoplast endiste töötajatega tehtud intervjuude ja arhiivimaterjalide põhjal kirjutatud näidend "on omapärase ainese ja ülesehitusega, olmet, huumorit ja tõsidust täpselt doseeriv näidend, taustaks Nõukogude Liidu lagunemine." 2013. aasta sügisel tehti näidendile esimene lugemine Draamateatris. Sander Puki lavastus "Estoplast" esietendus Sadamateatris 2014. aasta sügisel.
2015. aastal pälvis "Estoplast" Eesti teatri auhindade nominatsiooni algupärase dramaturgia kategoorias.
2015. aastal esietendus Endla Teatris Andra Teede teine dokumentaalnäidend "45 339 km2 raba" Lavastaja Laura Metsaga koostöös kirjutatud teatritekst põhineb Andra Teede poolt väliseestlastega 2015. aasta jooksul tehtud intervjuudel ja küsitlustel.
Ajakirjandus
Andra Teede on töötanud vabakutselise ajakirjaniku ja kriitikuna aastast 2005. Ta on avaldanud kirjanduskriitikat suuremates kultuuriväljaannetes ning kirjutanud reportaaže, intervjuusid, persoonilugusid ja muid artikleid nt Eesti Ekspressi, ajakirjale Naised, ajalehele Sirp, Eesti Päevalehele, Lõunalehele, Postimehele jne.
Televisioon
Andra Teede on teleseriaali "Õnne 13" viies stsenarist, ta võttis sarja Urmas Lennukilt üle 2014. aastal.
Isiklikku
Ta on aastal 2020 sündinud tütre ja aastal 2023 sündinud poja ema.
Zigurds Lanka
Zigurds Lanka (sündinud 21. mail 1960 Baldones) on läti maletaja ja maletreener, rahvusvaheline suurmeister (1992), FIDE vanemtreener (2018).
Lanka täitis meistrinormi 1978. aastal. 1987. aastal andis FIDE talle rahvusvahelise meistri nimetuse. Suurmeistriks sai ta 42-aastaselt 1992. aastal.
1993. aastal tuli ta Läti malemeistriks. Läti võistkonna koosseisus on Lanka mänginud kolmel maleolümpial (1992, 1994, 2008).
Kirgiisi ahelik
Kirgiisi ahelik (kirgiisi Кыргыз Ала-Тоо, kasahhi Қырғыз жотасы) on mäestik Aasias, osa Tian Shanist.
Zigurds Lanka
Lanka tegutseb ka treenerina. Tema tuntud õpilasi on Aleksejs Širovs.
Kirgiisi ahelik
Kulgeb ida-lääne suunas Tarazist Boami kuristikuni (Tšüj jõel). Pikkus 375 km.
Põhjanõlvad laskuvad laugelt Mojõnkumi kõrbesse Lõuna-Kasahstanis.
Asendusravi
Asendusravi ehk substitutsiooniteraapia on organismile olulise, kuid puuduva aine manustamine. Asendusravil asendatakse endogeenne ehk organismi enda toodetud aine puudujääk kehaväliselt toodetud ainega.
Tüüpilisemad asendusravid:
Asendusravi mõistet kasutatakse ka elundipuudulikkuse korral elundi põhifunktsiooni asendamisel tehislike vahenditega:
Ökoloogiline tasakaal
Ökoloogiline tasakaal ehk ökotasakaal ehk ökosüsteemi tasakaal on ökosüsteemi enam-vähem püsiv seisund, milles koosluste liigiline koosseis ja ruumiline struktuur on rikastunud ja püsiv ning aine- ja energiabilanss on nullilähedased.
Ökoloogiline tasakaal on ökosüsteemide loomulikus arengus saavutatav olukord. Tasakaalu saavutanud ökosüsteemi nimetatakse kliimaksökosüsteemiks.
Ökoloogilise tasakaalu olukorras on ka liikidevaheline konkurents madal.
Ökoloogiline süsteem on tavaliselt stabiilses tasakaalus: väike muutus mingis kindlas parameetris (näiteks mingi populatsiooni suuruse muutus) parandatakse negatiivse tagasisidega. See viib parameetri koos ülejäänud süsteemiga tagasi tasakaaluasendisse.
See võib kehtida juhul, kui populatsioonid sõltuvad üksteisest, näiteks röövloomade ja saagi vahel või taimetoiduliste ja taimede vahel. Vahetevahel toimub see ka Maa ökosüsteemi, atmosfääri koostise ja Maa ilmastiku vahel.
Gaia hüpoteesi seotus
Gaia hüpotees on ökoloogilisel tasakaalul põhinev teooria, mis vihjab, et Maa ja selle ökoloogia käituvad koordineeritult selleks, et säilitada ökoloogilist tasakaalu.
See teooria, et loodus on pidevas tasakaalus, on pideva kahtluse all, kuna kaootilised muutused populatsioonides on tavalised, kuid see idee on endiselt populaarne. 20. sajandi teisel poolel asendati see teooria katastroofiteooriaga ja kaose teooriaga.
Tasakaalu muutumine
Ökoloogilist tasakaalu võivad rikkuda nii biootilised kui ka abiootilised tegurid. Nende mõjul hakkab ühe või mitme populatsiooni arvukus kiiresti tõusma või langema.
Populatsiooni, mille arvukus ajas suureneb, nimetatakse kasvavaks. Kasvavas populatsioonis ületab sündimus suremuse. Selle vastandiks on vähenev populatsioon. Vähenevas populatsioonis arvukus langeb, sest suremus ületab sündimuse.
Seda võivad põhjustada näiteks kliimategurite järsud muutused: paduvihm, põud, maavärin, erakordselt madal või kõrge temperatuur jne.
Tagajärjed
Kui ökosüsteemi iseregulatsioon lakkab toimimast, muutub ökosüsteemi kuuluvate populatsioonide arv ja arvukus. Selle tulemusena võib üks ökosüsteem asenduda teisega. Näiteks kuusiku maharaiumise järel hakkavad raiesmikul esmalt kasvama valguslembesed rohttaimed ja seejärel lehtpuud: hall lepp, arukask jne. Need kasvavad kiiremini kui seemnest arenevad kuused. Selle tulemusena asendub üks metsatüüp teisega.
Absoluutne niiskus
Absoluutne niiskus ehk absoluutniiskus on füüsikaline suurus, mis iseloomustab veeauru tihedust. Seda mõõdetakse tavaliselt grammides kuupmeetri kohta (gaasides).
Ökoloogiline tasakaal
Tagajärjed
Kui aga noored kuused sirguvad, siis varjutavad nad lõpuks valguslembesed lehtpuud ning kuusik taastub. Seega võivad ökosüsteemides toimuvad muutused olla pöörduvad.
Absoluutne niiskus
Absoluutne niiskus on ühes kuupmeetris leiduva vee(auru) mass grammides (g/m³). Maksimaalne võimalik absoluutne niiskus sõltub temperatuurist: mida külmem on veeaur, seda vähem mahub seda kuupmeetrisse.
Ökoloogiline tasakaal
Tagajärjed
Looduses võivad aset leida ka pöördumatud muutused, mis sageli on tingitud inimtegevusest. Kui keskkonna saastatus ületab enamiku organismide taluvusläve, siis ökosüsteem ei asendu teisega vaid hävib.
Absoluutne niiskus
Kirjanduses nimetatakse absoluutset niiskust sageli absoluutseks õhuniiskuseks, kuid tuleb rõhutada, et õhk pole viimase definitsioonis oluline – absoluutsest õhuniiskusest saab rääkida ka juhul, kui keskkonnas teised gaasid puuduvad.
Ökoloogiline tasakaal
Antropogeenne tegur
Tänapäeval on üheks olulisimaks ökoloogilise tasakaalu rikkujaks antropogeenne tegur ehk inimene.
Absoluutne niiskus
Õhuniiskuse arvutamine
Absoluutne niiskus on defineeritud valemiga:
Ökoloogiline tasakaal
Antropogeenne tegur
On kindlad probleemid, mis on seotud ökoloogilise tasakaalutusega. Need on probleemid, mis on tekkinud, kuna ökoloogilist tasakaalu on häiritud. Nad jagunevad kolmeks:
Kuidas ökoloogilist tasakaalu säilitada?
Tsivilisatsiooni laienemine põhjustab järjest suuremat koormust ökosüsteemile. Mineraalid, fossiilkütused ja muud loodusvarad on häiritud. Ülepüük ja elupaikade hävitamine põhjustavad bioloogilise mitmekesisuse vähenemist, millel on ökosüsteemile pikaajalised negatiivsed tagajärjed. Ökoloogilise tasakaalu säilitamiseks vajaminevad liike ohustab nende elupaikade ülekasutamine või hävitamine. Seda on lihtne näha mereökosüsteemides, kus ainult mõnede liikide kadumine võib ohustada kogu ökosüsteemi.
Absoluutne niiskus
Õhuniiskuse arvutamine
kus
Ökoloogiline tasakaal
Kuidas ökoloogilist tasakaalu säilitada?
Looduses takistavad kiskjad liikide liigset kasvu. Inimestel aga ei ole looduslikke röövloomi elanikkonna kontrollimiseks. Rahvastiku kontrollimiseks on vaja võtta meetmeid üksikisiku ja valitsuse tasandil. Selle probleemiga tuleb tegeleda vaatamata emotsionaalsele, kultuurilisele või usulisele tundlikkusele. Ajavahemikul 1927–1987 suurenes Maa rahvastik 5 miljardini. 1999. aastaks ulatus rahvaarv 6 miljardini ja Michigani ülikooli veebilehe andmetel elab Maal 2050. aastal ligikaudu 9 miljardit inimest. Tootmisest ja põllumajanduslikust äravoolust tekkinud veereostus ohustab mere ökosüsteemide tasakaalu. Kanalisatsioon ja põllumajanduslik äravool võib tekitada ökosüsteemile jäävat negatiivset mõju. Võimalike saasteallikate vähendamine või kõrvaldamine aitab säilitada ökoloogilist tasakaalu. Põllumajandusliku väetise reovesi ja äravool võib põhjustada vetikate kiiret kasvu järvedes ja ojades. Lõuna-Alabama ülikooli veebisaidi andmetel on vetikate kasvamine blokeerinud päikesevalgust ja vähendanud vees oleva hapnikku hulka. Taimi söödavad loomad surevad. Lagunevad vetikad soodustavad anaeroobsete organismide kasvu, mis vabastab vette mereloomadele toksilisi ühendeid.
Absoluutne niiskus
Õhuniiskuse arvutamine
Meteoroloogias arvutatakse absoluutne niiskus veeauru rõhu ja temperatuuri kaudu alljärgneva valemi järgi:
Kui veeauru rõhk on mõõdetud millimeeter elavhõbedasammast (mmHg), arvutatakse absoluutne õhuniiskus valemi järgi
Tabel "Antud temperatuuril maksimaalne võimalik absoluutne õhuniiskus"
Ökoloogiline tasakaal
Mida igaüks saaks teha?
Ökoloogilise tasakaalu kaitsmine on teema, millega kõik saavad tegeleda.
Priit Kruus
Priit Kruus (3. detsember 1981 – 25. november 2018 või 27. november ) oli eesti kirjanduse uurija ja kirjandusõpetaja.
Laulu tänav (Tallinn)
thumb|Vaade Laulu tänavale Vabaduse puiesteelt Laulu tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Kivimäe asumis.
Laulu tänav algab Vabaduse puiesteelt Jannseni kaubamaja juures, suundub kagusse Pääsküla raba suunas ja lõpeb Ilmarise tänaval. Laulu tänav ristub Taara ja Vanemuise tänavaga.
Tänava alguse koordinaadid on.
Tänava pikkus on umbes 560 meetrit. Vabaduse puiesteelt Taara tänavani suunduv lõik on ühesuunaline.
Laulu tänaval asuvad muu hulgas loomakliinik Loomaarstid Kask ja Michelson (Laulu 6) ning võõrastemaja Silva kodumajutus (Laulu 14).
Laulu tänav sai nime 8. novembril 1927. Tänava nimi tulenes sealse esimese majaomaniku Pauline Laulu perekonnanimest.
Katie Price
pisi|Katie Price (2004) pisi|Katie Price moešõul (2009) Katrina Amy Alexandria Alexis Infield Price (sündinud 22. mail 1978 Brightonis), tuntud ka kui Katie Price ja Jordan, on Suurbritannia modell, kirjanik ja laulja.
Priit Kruus
Ta õppis alates 2000. aastast Tartu Ülikoolis sotsiaalaineid, eesti keelt, kirjandust ja soome filoloogiat ning lõpetas 2007. aastal filosoofiateaduskonnas kirjanduse ja rahvaluule eriala. Suvel 2018 kaitses ta Tallinna Ülikoolis doktoritöö "Vaikne avangard. Eesti noorkirjanike rühmituste laine ja uue meedia kooslused: Erakkonnast ZA/UM-ini".
Sepamaa laht
Sepamaa laht on laht Saaremaa lõunaosas Saaremaa vallas, paikneb Muratsi ja Roomassaare poolsaare vahel.
Katie Price
Katie sündis Amy (sündinud Charlier) ja Ray Infieldi ainsa lapsena. Kui ta oli 4-aastane, jättis isa pere maha. 1988 abiellus ema uuesti ehitaja Paul Price'iga ja Katie võttis endale perekonnanime Price. Ema teistest abieludest on Katiel vanem vend Daniel ja noorem õde Sophie.
Sepamaa laht
Lahe pindala on 6 km2, pikkus umbes 4 km ja laius umbes 2 km.
Laht on madal, mesohaliinse sesoonselt kihistunud veega.
Lahes asuvad Anerahu, Heinlaid, Hülgelai, Kibuvitsalaid, Künnisemaa, Nonnirahu, Roolaid, Sepamaa laid, Suurlaid, Tiirerahu.
Katie Price
Koolis ei hiilanud Price õppimisega, küll aga kehalises kasvatuses. Ta armastas väga hobuseid ja ratsutamist. Ta osales ujumisvõistlustel. Ta lahkus koolist 16-aastaselt 1994.
Price hakkas modellina tööle juba lapsena. 13-aastaselt esines ta modellina juba rõivatööstuses.
Price tegi esimese iluoperatsiooni 19-aastaselt, kui laskis rindu suurendada. Tema rindade loomulik suurus on 32B, selle asemel sai ta 32FF-rinnad. Sellest ajast peale on ta endale lasknud teha hulganisti iluoperatsioone: rindu nii suurendada kui vähendada, kohendada oma huuli ja nina ning puusadelt ja reitelt rasva imeda. Price ise ütles ajakirjanikule: «Mõned inimesed on kuulsad selle poolest, et on leiutanud pliiatsiteritaja. Mina olen kuulus oma tisside poolest.» Kui briti ajaleht The Sun võttis vastu põhimõtte, et kolmanda lehekülje alastifotol kasutatakse ainult neid modelle, kes pole teinud iluoperatsioone, ei saanud Price enam seal poseerida.
Price jätkab modellitööd tänapäevani, kuid mitte nii kõrgel tasemel ja ta ei kasuta enam nime Jordan.
Muusika
Ta osales 2005 Suurbritannia eurolaulukonkursil, et esindada riiki sama aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Ukrainas. Ta esitas laulu "Not Just Anybody", kandes rasedana liibuvat roosat lateksist kostüümi, ja saavutas eelvalikusaates "Making Your Mind Up" teise koha, kuid kaotas Javine Hyltonile. Teised kandidaaid olid Gina G, Andy Scott-Lee ning Tricolore.
Poliitik
7. juunil 2001 toimunud üldvalimistel kandideeris Price Stretford and Urmstonis. Tema loosung oli "Suurema ja parema tuleviku nimel". Ta lubas tasuta rinnaimplantaate, rohkem nudistidele mõeldud randu ja parkimistrahvide kviitungite keelustamist. Ta sai valimistel 713 häält, mis moodustas häältest 1,8%.
Kirjanik
Jordan on avaldanud neli autobiograafiat, millest esimene ilmus 2004 ja seni viimane 2010. Peale selle on ta avaldanud veel pool tosinat romaani ja enamasti käsitlevad need sedasama: jutustavad neidudest, kes tahavad läbi lüüa modelli või lauljana.
Vastupidi prognoosidele on Price'i raamatuid suurtes tiraažides müüdud ja vastupidi prognoosidele ostavad tema teoseid peamiselt naised. Ainuüksi tema esikteost "Being Jordan" on 2007. aasta alguseks müüdud üle miljoni eksemplari ja tema teisedki raamatuid lähevad müügiks kümnetes tuhandetes.
Jordan ei kirjuta oma romaane ise. Tema eest teevad seda vähetuntud kirjanikud ja Jordan paneb neile nii-öelda oma käe alla.
Peale selle on Jordan avaldanud hulgaliselt lasteraamatuid: aastail 2007–2010 13 raamatut sarjast "Täiuslikud ponid" ning 2008–2010 12 raamatut sarjast "Näkid ja piraadid". Lasteraamatutest võib ta mõned ka ise kirjutanud olla.
Ettevõtja
2009. aasta augustis asutas ta koos Mark Wagmaniga meediaettevõtte Pricey Media, mis hakkab tootma uut tõsielusaadet.
Eraelu
Katie on olnud lühiajalises suhtes paljude sportlaste ja teiste kuulsustega, kelle hulka kuuluvad jalgpallurid Teddy Sheringham ja Dwight Yorke, lauljad Gareth Gates ja Dane Bowers ning telesarjast "Gladiaatoris" tuntud Warren Furman. 1998–2000 käis ta Bowersiga. Pärast seda, kui ta sai teada, et mees teda petab, oli tal nurisünnitus.
2002. aasta mais sündis Katie esimene laps, poeg Harvey. Harvey on pime, kõndimine on tema jaoks keeruline ja tal on diagnoositud autism. Harvey isa on Dwight Yorke. Alguses Yorke ei tunnistanud last enda omaks, aga DNA analüüs sundis ta poja omaks võtma.
Priit Kruus
Kruus töötas emakeeleõpetajana Tallinna Vanalinna Hariduskolleegiumis ja lektorina Tallinna Pedagoogilises Seminaris. 2014. aastast oli ta Tallinna Ülikooli (TLÜ) eesti kirjanduse ja kirjandusdidaktika lektor ning 2015. aastast ühtlasi TLÜ haridusinnovatsiooni keskuse didaktik.
Katie Price
Eraelu
2004. aastal osales Price televisiooni tõsielusarjas "Robinsonid", saavutades 10 osavõtja seas 5. koha. Seal tutvus ta poplaulja Peter Andrega, kes tuli samas sarjas 3. kohale. 2005. aasta juunis sündis keisrilõikega nende poeg Junior Savva Andreas Andre. 10. septembril 2005 nad abiellusid. 2007. aasta juunis sündis Katie kolmas laps, tütar Princess Tiaamii Crystal Esther Andre. 2009. aasta mais jättis Andre Katie maha ja nad lahutasid 8. septembril 2009. Katie on teatanud, et enne lahkuminekut oli tal järjekordne nurisünnitus.
Priit Kruus
Priit Kruus oli 2002–2004 Erakonna Res Publica liige.
Antoine Jérôme Balard
Ta alustas tööd apteekrina, aga pärast õpet hakkas tööle oma kodulinna ülikooli loodusteaduskonna keemialaborandina. Peatselt sai ta keemiaprofessoriks ning õpetas lisaks ülikoolile farmaatsiakoolis ja kuninglikus kolledžis.
1826. aastal avastas Balard broomi. Ta avastas senitundmatu elemendi mereveest ja andis sellele nime. Aasta varem oli temast sõltumatult broomi mineraalsooladest avastanud saksa keemik Carl Jacob Löwig ja neid mõlemaid peetakse broomi avastajateks.
Priit Kruus
Looming
Kruus toimetas Eesti Kirjanduse Seltsi kvartalikirja Vihik. Kruus asutas 2005. aastal noorte kirjandusajakirja Värske Rõhk ja oli kaks esimest aastat selle peatoimetaja.
2015. aasta sügisel astus ta üles Kinoteatri monolavastuses "Õpetaja Tammiku rehabiliteerimine. Kuidas saada heaks õpetajaks?".
Antoine Jérôme Balard
See saavutus tegi Balardi nii tuntuks, et tagas talle valimise Louis Jacques Thénardi järglasena College de France'i keemiaprofessoriks. Tema õpilased, siis assistendid ja seejärel kolleegid olid Marcellin Berthelot ja Louis Pasteur. Balardi laboris avastas Pasteur erinevuse vasaku- ja paremakäeliste kristallide vahel, töötades viinhappega. Balard aitas ka Pasteuril välja töötada katset, mille abil Pasteur hiljem näitas, et elu iseeneslik teke elutust ainest ei ole võimalik.
Tänapäeval tuntakse Balardi peamiselt broomi avastamise ja paljude broomi sisaldavate liitainete valmistamise poolest, aga ta oli viljakas nii teoreetilises kui rakendusteaduses. Ta otsis võimalusi, kuidas saada majanduslikult tasuval moel mereveest kaaliumkarbonaati ja naatriumhüdroksiidi. Nende tööde praktiline väärtus kadus pärast seda, kui Saksamaal Staßfurdis avastati suured potaselademed, mida hakati 1861 kaevandama. Esimesena väljendas ta seisukohta, et kloori valgendavad omadused tulenevad kaltsiumkloriidist ja kaltsiumhüpokloriidist. Orgaanilise keemia vallas avaldas ta teadustöid ammooniumoksalaadi lagunemise kohta, mille käigus tekib oksalaathape, samuti amüülalkoholidest, tsüaniididest ning etüülnitraadi ja dietüüleetri omavahelisest erinevusest.
Nahk (täpsustus)
"Nahk" on mitmetähenduslik sõna.
Fārūq I
Fārūq I (11. veebruar 1920 – 18. märts 1965 Rooma) oli Egiptuse kuningas aastatel 1936–1952.
Ta tuli troonile pärast oma isa Fu'ād I surma.
Süüdistatuna korruptsioonis ning kaotuses 1948. aasta Araabia-Iisraeli sõjas, sunniti ta 23. juulil 1952 pärast Gamal Abdel Nasseri juhitud riigipööret tagasi astuma. Ametlikult sai troonile tema 6-kuune poeg Fu'ād II, kes jäi riigi viimaseks kuningaks kuni vabariigi ametliku väljakuulutamiseni vähem kui aasta aega hiljem.
Fārūq elas kuni surmani eksiilis Monacos ja Itaalias. pisi|left|Ametlik portree (1938)
Regioonide loend ÜRO liigituse järgi
pisi|500px See artikkel loetleb maailma regioone ÜRO liigituse järgi 2008. aasta seisuga.
=Aafrika=
Lääne-Aafrika
=Ameerika=
Põhja-Ameerika
=Aasia=
Lääne-Aasia
=Euroopa=
Lääne-Euroopa
=Okeaania=
Gdański laht
thumb Gdański laht on laht Euroopa keskosas, Läänemere lõunarannikul. Läänest piirab lahte Pommeri (praegu Poola), idast Preisimaa (praegu Venemaa). Lahe keskmine sügavus on 70 m, suurim 118 m. Vee soolsus 7...8‰.
Lahte suubub osa Wisła harusid. Lahe rannikul asuvad sadamalinnad Gdańsk ja Gdynia.
Charles Ernest Overton
Charles Ernest Overton (25. veebruar 1865 Cheshire – 27. jaanuar 1933 Lund) oli inglise päritolu biofüüsik ja farmakoloog.
Overton avastas, et mittepolaarsed ühendid läbivad rakumembraani kergemini kui polaarsed, millest ta oletas, et membraani koostises on lipiidid.
Ta oli Charles Darwini kauge sugulane.
Ta töötas Lundi ülikoolis ning oli abielus rootsi matemaatiku Louise Petrén-Overtoniga, neil oli neli last.
Apataki
thumb Apataki on atoll Polüneesias, osa Tuamotu saartest.
Pindala 20 ruutkilomeetrit.
Saared on madalad. Atollil elab 492 inimest (2007), suurim asula on Niutahi.
Apataki on osa Prantsuse Polüneesiast.
Juhan Ehatamm
Juhan Ehatamm (aastani 1938 Johann Eichbaum, 22. jaanuar 1890 Lähtru vald, Läänemaa – 21. september 1941 Turinski vangilaager, Sevurallag, Sverdlovski oblast) oli Eesti politseinik, Saaremaa prefekt.
Ta lõpetas aastal 1927 Tallinna Rahvaülikooli Seltsi Erakolledži. Õppis 1927–1931 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, Korporatsioon Ugala vilistlane.
Ta oli Eesti politsei teenistuses alates 1921. aastast, 1935–1940 Tallinna abiprefekt, 1940 sai Saaremaa prefektiks.
Ta arreteeriti 14. juunil 1941 NKVD poolt. Suri eeluurimisel.
Kosmopoliidid (bioloogia)
Kosmopoliidid on väga laia levikuga liigid, kes on levinud peaaegu kõikjal maailmas. Sageli kasutatakse mõistet ka liikidest kõrgemate taksonite korral, näiteks kosmopoliitne perekond, sugukond jne.
Māris Krakops
Krakops sai 1994. aastal FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse. Suurmeistriks sai ta 20-aastaselt 1998. aastal.
Noorte maailmameistrivõistlustel 1994. aastal Szegedis võitis ta U16-vanuseastmes pronksmedali (kuldmedali sai Peter Leko) ja 1995. aastal Guarapuavas U18-vanuseastmes sai kaheksanda koha.
1998. aastal tuli ta Läti malemeistriks. Läti võistkonna koosseisus on Krakops mänginud kolmel maleolümpial (1998–2002).
Pärast 2003. aastat on Krakops harva esinenud malevõistlustel. Juristi haridusega Krakops valiti 2019. aastal Läti Maleföderatsiooni presidendiks.
Haaslava vald (Kambja kihelkond)
Haaslava vald (saksa keeles Haselau) oli vald Tartumaal Kambja kihelkonnas (teistel andmetel Kambja ja Võnnu kihelkonnas ). Valla pindala oli 85 km² ja elanikke oli 1896 (1922. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866 –1939.
Vallas oli 288 talundit ja need kasutasid 6762 ha maad. Vallamaja asus Kurepalu külas.
1892 liideti Haaslava vallaga Kriimani vald.
Nummi-Pusula vald
Nummi-Pusula oli vald Soomes Uusimaa maakonnas. Piirnes Karkkila linna, Lohja linna, Salo linna, Somero linna, Tammela valla ja Vihti vallaga. 2013. aastal liideti Lohja linnaga.
Vald moodustati 1981. aastal Nummi valla ja Pusula valla liitmise teel.
Ristisõdijate riigid
pisi|300px|Lähis-Ida aastal 1135, ristisõdijate riigid on märgitud punaste ristidega pisi|300px|Väike-Aasia ja ristisõdijate riigid u aastal 1140 Ristisõdijate riigid olid mitmed enamasti 12. ja 13. sajandi Lääne-Euroopa ristisõdijate loodud feodaalriigid Väike-Aasias, Kreekas ja pühal maal (iidne ja moodne Iisrael ja Palestiina). Nimi viitab ka teistele keskaegsete kristlaste vallutustele muslimite ja paganate territooriumidel (sageli väiksed ja lühiajalised).
Neid kristlaste vallutatud alasid tunti ka Outremeri nime all.
Taust
7. sajandi algul alustasid muslimivalitsejad oma territooriumide laiendamist kristliku Bütsantsi maadele, vallutades Egiptuse ja Levanti ning võttes järk-järgult üle kogu Põhja-Aafrika, enamiku Edela-Aasiast ja ka Pürenee poolsaarest. Bütsantslased taastasid osaliselt kaotatud territooriume korduvalt, kuid aja jooksul kaotasid järk-järgult kõik peale Anatoolia ning osa Traakiast ja Balkanist. Läänes käivitasid Ibeeria põhjaosa katoliiklikud kuningriigid seeria kampaaniaid (mida tuntakse rekonkista nime all) poolsaare tagasivallutamiseks arabiseerunud berberitelt (mauridelt). Vallutatud Ibeeria vürstiriike ei kutsuta vaatamata sobivatele üldistele kriteeriumitele tavaliselt ristisõdijate riikideks, välja arvatud Valencia kuningriik.
Aastal 1071 kaotas Bütsantsi armee muslimitest seldžukkidele Manzikerti lahingu, mille tulemusel kaotas Bütsants enamiku Väike-Aasiast. Olukord kujutas kristlikule Bütsantsi keisririigile tõsist eksistentsiaalset ohtu. Keiser saatis Rooma paavstile palve anda sõjalist abi eesmärgiga taastada endised kristlikud alad kristliku võimu alla. Tulemuseks oli seeria Lääne-Euroopa sõjalisi kampaaniaid Vahemere idaosas, mida tuntakse ristisõdadena. Bütsantslaste kahjuks ei vandunud ristisõdijad Bütsantsi keisrile truudust ja asutasid vallutatud aladele oma riigid, sealhulgas Bütsantsi keisririigi südames.
Levant
Esimesed neli ristisõdijate riiki loodi Levandis kohe pärast Esimest ristisõda:
Kiliikia Armeenia kuningriik oli juba enne ristisõdu olemas, kuid kuningriigiks nimetas selle paavst Innocentius III ja hiljem muutus see (prantsuse) Lusignani dünastia all poolläänelikuks.
Küpros
Kolmanda ristisõja ajal asutasid ristisõdijad Küprose kuningriigi. Richard I Lõvisüda vallutas Küprose oma teel pühale maale. Seejärel müüs ta saare templirüütlitele, kes ei suutnud saart valitseda vahendite vähesuse ja kohalikku elanikkonda röövelliku suhtumise tõttu, mis viis ülestõusudeni. Templirüütlid tagastasid saare kohe Richardile, kes müüs selle aastal 1192 Jeruusalemma pagendatud kuningale Guy de Lusignanile. Guy asutas dünastia, mis kestis aastani 1489, kui kuningas Jacques III de Lusignani lesk, Veneetsiast pärit kuninganna Caterina Cornaro, loobus troonist Veneetsia vabariigi kasuks, kes saare annekteeris. Enamiku oma ajaloost Lusignani kuningate võimu all oli Küpros edukas keskaegne kuningriik, läänekristluse majanduskeskus Lähis-Idas. Kuningriigi langus algas, kui see segati Itaalia kaubandusvabariikide Genova ja Veneetsia vahelisse võitlusse. Tõepoolest on võimalik jälgida kuningriigi langust seoses katastroofilise sõjaga Genovaga aastatel 1373–1374, mis lõppes peamise sadama Famagusta okupeerimisega. Lõpuks sai kuningriik Veneetsia abiga Famagusta tagasi, kuid siis oli juba liiga hilja ja igal juhul oli veneetslastel saarega omad plaanid. Veneetsia võim Küprosel kestis veidi üle 80 aasta – kuni 1571. aastani, kui Osmanite riik sultan Selim II juhtimisel kogu saare vallutas.
Balkan
pisi|350px|Ladina keisririik ja tema vasallid ning Kreeka järglasriigid u aastal 1204 Pärast Neljandat ristisõda jaotati Bütsantsi keisririigi territoorium mitmeks riigiks, algas nn frankokraatia periood:
Mitmed saared, tuntumatest Kreeta (1204–1669), Euboia (Negroponte aastani 1470) ja Joonia saared (aastani 1797) läksid Veneetsia võimu alla.
Need riigid olid Bütsantsi Kreeka järglasriikide Nikaia ja Epeirose, samuti Bulgaaria rünnakute all. Thessaloniki ja Ladina keisririigi vallutasid Bütsantsi kreeklased aastaks 1261 tagasi. Ristisõdijate järeltulijad jätkasid Ateena ja Peloponnesose (Morea) valitsemist kuni 15. sajandini, kui ala Osmanite riigi poolt vallutati.
Läänemere idakallas
pisi|300px|Põhjala ristisõdijate riigid u aastal 1410 Läänemere maades tõrjusid põlishõimud algul vankumatult kristlust. Aastal 1193 kutsus paavst Coelestinus III ristisõjale paganate vastu, kes olid preislased, leedulased ja teised hõimud, kes asustasid Eestit, Lätit ja Ida-Preisimaad. Seda sõjategevuse perioodi kutsutakse Põhjala ristisõdadeks.
Põhjala ristisõdade järel lahendas Wilhelm Modenast legaadina vaidlusi Liivimaa ja Preisimaa ristisõdijatega.
Olev Olesk
Olev Olesk (4. märts 1921 Sooküla (Rosma), Peri vald, Võrumaa – 18. mai 2017 New York) oli Vabariigi Valitsuse eksiilis välisminister 20. juunist 1990 kuni 15. septembrini 1992.
Õppis Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas 1942–1944. Ta oli Eesti Üliõpilaste Seltsi liige.
1944. aasta 22. septembri hommikul põgenes ta Rootsi kapten Priidik Jungermanni purjekaga "Minnalaid" (85 brt) Salumetsa talu lahest Paatsalus koos 208 põgenikuga. Oli aastatel 1945–1951 õpetaja Stockholmi eesti algkoolis. Ta õppis Eesti Teadusliku Instituudi õigusteaduskonnas ja Stockholmi Ülikoolis sotsioloogiat. Ta oli aastatel 1951–1956 Svenska Handelsbankeni ametnik.
Ta elas 1956. aastast USAs ja töötas 1956–68 Irving Trust Companys, 1968–73 Bank of Tokyos ning 1973–90 Algemene Bank Nederland N.V.-s.
Olev Olesk oli 1986–1990 Eesti eksiilvalitsuse portfellita minister ja 1990–1992 välisminister.
Ta oli ajalehe Vaba Eesti Sõna juhatuse liige ja New Yorgi Eesti Haridusseltsi auliige.
Pargi tänav
Pargi tänav on tänav järgmistes Eesti asulates:
Abdess-Urdess
Abdess-Urdess on küla Venemaal Udmurtias Malaja Purga rajoonis.
Külas elab umbes 500 inimest. Seal on algkool, raamatukogu, lasteaed ja kaks poodi.
Transnistria vapp
pisi|[[Transnistria vapp]]Transnistria vapp on separatistliku Transnistria Moldaavia Vabariigi ametlik riigivapp ning üks Transnistria suveräänsuse, riikluse ja võimu sümbolitest. Transnistria võttis vapi kasutusse mõni päev pärast iseseisvumist 2. septembril 1991. Vapi kujundus ja väljanägemine jäljendab Nõukogude vapi stiili, ning on väga sarnane Moldaavia Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi vapiga, kelle õigusjärglaseks Transnistria end peab. Rahvusvaheline üldsus Transnistriat ega tema riigisümboolikat ei tunnusta ning peab selle asemel seaduspäraseks piirkonna vapiks Dnestri vasakkalda autonoomse territoriaalüksuse ametlikku vappi.
Vapi kirjeldus
pisi|Transnistria vapp lühendatud nimekujulTransnistria riigivapp kujutab Dnestri kohale tõusva päikest, mille kohal on ristatud sirp ja vasar. Nii päike kui ka sirp ja vasar on kuldset värvi. Kujutis sümboliseerib tööliste ja talupoegade ühtsust. Kujutist ümbritsevad heleoranžid maisiviljad ja kollased -lehed, oranžid puuviljad, merevaigukollased viinamarjad ja tumeoranžid viljapead. Erandiks on kahe viljakogu puutepunkt, kus asetsevad sinikas-lillad viinamarjad, ümbritsetud roheliste lehtedega. Kahe tähe kokku koonduvate tippude vahel on viieharuline kuldsete äärtega punane täht. Taimi katab kohati punane riie, mille peale on kirjutatud riigi kolmes ametlikus keeles (vasakult paremale minnes vene, moldaavia ja ukraina keeles) "Pridnestrovje Moldaavia Vabariik". Punase riide kohal keskosas on sinine Dnestri lint, mille keskel lainetab valge lainejoon. pisi|[[Moldaavia NSV vapp, millest Transnistria vapp inspireeritud on|vasakul]]Vapi värvid peavad vappi luues alati olema samad, olenemata vapi suurusest. Erandina on lubatud riigivapi ühevärviline kujutis. Vapi väikestel kujutistel on lubatud Transnistria täisnime asemel kasutada lühendeid "PMR", "PMR" ja "RMN" vastavalt nime asukohale moldaavia, vene ja ukraina keeles. Sisuliselt on Transnistria vapp samasugune Moldaavia NSV vapiga. Suurimaid erinevusi on kaks. Esites on Transnistria vapile lisatud Dnestri jõgi, mida Moldaavia vapil ei olnud. Teiseks erineb punasel riidel olev kirjeldus. Moldaavia NSV vapil on riidel keskosas kirjas "RCCM" (tõlgituna "MNSV") vapi keskel ja "Kõigi maade protetaarlased, ühinege" äärtes. Transnistria vapil on riidel kirjas riigi täispikk nimi kolmes ametlikus riigikeeles.
Vapi kasutus
Transnistria Moldaavia Vabariigi riigi vapp peab olema avalikult väljas vabariigi presidendi elukohas ja Transnistria Ülemnõukogu hoonetel. Sellele lisaks peab vapp olema esindatud ka Transnistria inimõiguste voliniku, Transnistria prokuratuuri, kohtute, arvekoja, muude riigivõimu kohalike esindus- ja täitevorganite ning Transnistria diplomaatiliste esinduste hoonetel. Siseruumides peab vapp olema olemas saalides, kus toimuvad Transnistria Ülemnõukogu istungid ning riigikohtu istungid ja kus kohtuvad riigivõimu kohalikud esindusorganid. Vapp peab leiduma vabariigi presidendi, Ülemnõukogu esimehe, inimõiguste voliniku, prokuröri, kohalike haldusorganite juhtide ametiruumides. Eelnimetatud ametid kasutavad üldjuhul Transnistria vappi ka pitsatitel ning blankettidel. Sellele lisaks on vapp veel kasutuses Transnistria rahatähtedel ja õiguskaitseorganite sõidukitel. Vapi kõige esimest originaali säilitatakse Transnistria presidendi residentsis.
Wilhelm Reich
pisi|Wilhelm Reich Wilhelm Reich (24. märts 1897 Dobrzcynica, Galiitsia – 3. november 1957 Lewisburg, Pennsylvania) oli Austria psühhiaater, psühholoog ja psühhoanalüütik.
Ta arendas välja psühhoanalüüsi koolkonna, mis keskendus mitte üksikutele neurootilistele sümptomitele vaid karakteri tervikstruktuurile. Suur osa tema tuntusest põhineb "orgonoomial", pseudoteadusel, mis üritas mõõta kosmilist energiat – orgooni, mis Reichi arvates inimese närvisüsteemis ringles.
Ta propageeris vaba seksi ja seksuaalharidust, mille sidus erinevatel viisidel poliitikaga. Näiteks väitis ta teoses "Fašismi massipsühholoogia" ("Die Massenpsychologie des Faschismus"), et fašismi esilekerkimine oli seotud seksuaalse repressiooniga.
Venemaa vappide loend
''Siin loetletakse Venemaa haldusüksuste vappe. Vaata ka artikleid Venemaa vapp ja Vene NFSV vapp.''
Sergei Ivanov (maletaja)
pisi| Sergei Ivanov (2012)
Sergei Vladimirovitš Ivanov (vene keeles Сергей Владимирович Иванов; sündinud 29. septembril 1961 Leningradis) on vene maletaja ja maletreener, rahvusvaheline suurmeister (1995).
Ivanov täitis meistrinormi 1981. aastal. 1990. aastal andis FIDE talle rahvusvahelise meistri nimetuse. Suurmeistriks sai ta 34-aastaselt 1995. aastal.
Ivanov on tulnud kolmel korral Peterburi malemeistriks (1991, 1992, 1994).
2017. aastal tuli Ivanov neljaliikmelise Peterburi võistkonna koosseisus Kreetal seenioride võistkondlikuks maailmameistriks vanuseastmes 50+ (esimesel laual mängis Aleksandr Halifman, teisel Ivanov).
Ivanov tegutseb ka treeneri ja maleliteraadina.
Halinga vald (Pärnu-Jaagupi kihelkond)
pisi|Pärnu maakonna valdade piirid enne ja pärast [[1939. aasta vallareformi]] Hal(l)inga vald (saksa keeles Hallick) oli vald Pärnumaal Pärnu-Jaagupi kihelkonnas. Vallamaja asus tänapäeva Pärnu-Jaagupi aladel.
Valla pindala oli 85,5 km² ja elanikke oli 1450 (1922. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866 –1939.
Vallas asus Halinga asundus ja Halinga küla.
1892 liideti Halinga vallaga Kaelase-Libatse ja Roodi-Vahenurme vald.
Solvang
Solvang on ühe inimese poolt teisele suunatud väljend või käitumine, mis on teise suhtes lugupidamatu või riivab tema au ja väärikust. Solvang mõjub teise inimese egole või uhkusele ja halvendab tema enesetunnet. Solvang võib olla nii tahtlik kui kogemata. Kui solvangu saanud inimesel on kõrge enesehinnang, tajub ta solvamist rünnakuna, ta võib tunda hirmu kaotada oma sotsiaalset positsiooni, ehk ta tunneb solvumistunnet. Hirm võib põhjustada vasturünnaku (viha). Sügavam solvumine võib põhjustada ka depressiooni.
Inimesed, kellele meeldib teistega manipuleerida kasutavad ka varjatud solvanguid, kus varjuna kasutatakse komplimenti. Näiteks:
Desmond Morris on märkinud, et peaaegu iga tegu võib anda solvava signaali, kui see on tehtud ebasobivas olukorras või ebasobival ajal. Ta jagas solvumist võimaldavad signaalid kümneks kategooriaks: