cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Eesti-Soome kirjandussuhted
1980. aastad
Kui proosa vallas on tõlgitud Eestis soome kirjanikke jätkuvalt ja tunduvalt rohkem kui eesti autoreid Soomes, siis luule osas ei ole Eestis siiani niisuguseid ülevaatlikke antoloogiaid soome luulest, nagu neid on Soomes eesti luulest mitu. Valikantoloogia "Kui palju on maailmas värve. Valik soome nüüdisluulet" (koostanud Endel Mallene) sisaldas esindusliku valiku Viljo Kajavalt, Elvi Sinervolt, Eeva-Liisa Mannerilt, Eila Kivikk'aholt, Kirsi Kunnaselt, Lassi Nummilt, Mirkka Rekolalt, Ralf Nordgrenilt, Pentti Saaritsalt, Tommy Tabermannilt, Arja Tiainenilt ja Ilpo Tiihonenilt. Lisaks "Eesti runotarile" ja "20 nüüdiseesti luuletajale" ilmus 1984. aastal kolmaski mahukas eesti luule valikkogu – Pirkko Huurto ja Paul-Eerik Rummo koostatud "Uute sulgede kasvamine". Ilmusid ka Marie Underi, Debora Vaarandi, Ellen Niidu, Jaan Kaplinski, Hando Runneli ja Juhan Viidingu luulevalimikud.
Soomerootsi kirjanduse tõlkimine
1980. aastaist on Eesti kirjastajate ja tõlkijate tähelepanu all järjest enam ka soomerootsi kirjandus. Lisaks Edith Södergranile on eesti keeles ilmunud ka Elmer Diktoniuse luuletuste ja aforismide kogu ning Lars Huldéni valitud luuletused, samuti Hagar Olssoni, Ralf Nordgreni, Christer Kihlmani, Bo Carpelani, Märta Tikkase, Johan Bargumi jt. proosateoseid.
1990. aastad
1991. aastal avaldati eesti keelde tõlgituna antoloogia "Kümme nüüdissoome luuletajat" (koostaja Joel Sang).
Soome keelde tõlkijad
Soomes on olulisteks eesti kirjanduse tõlkijateks olnud Kaisu Lahikainen, Hannu Oittinen, Eva Lille, Juhani Salokannel, Jouko Vanhanen, Juha Virkkunen.
Eesti keelde tõlkijad
Eesti olulisemad soome kirjanduse tõlkijad on August Annist, Maimu Berg, Kalle Kurg, Harald Lepik, Endel Mallene, Ellen Niit, Paul-Eerik Rummo, Piret Saluri, Ly Seppel, Debora Vaarandi.
Äksi kalmistu
pisi|Äksi kalmistu (juuli, 2014) Äksi kalmistu on kalmistu Tartu maakonnas Tartu vallas Äksi asulas. Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.
Kirchdorf (Diepholz)
Kirchdorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis umbes 30 km Diepholzist idas ja 35 km Mindenist põhjas.
Valla pindala on 47,74 km². 31. detsembril 2015 elas seal 2145 inimest.
Kirchdorfis on ka valdade ühenduse Samtgemeinde Kirchdorf keskus.
Seanina nasu
Saar kuulub Kahtla-Kübassaare hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.
Kollane nägu
"Kollane nägu" (inglise keeles The Adventure of the Yellow Face) on Arthur Conan Doyle'i jutustus, milles astuvad üles detektiiv Sherlock Holmes ja doktor Watson. Algselt ilmus jutustus ajakirja Strand Magazine külgedel 1893. aastal. "Kollane nägu" kuulub kogumikku "Sherlock Holmesi memuaarid".
Frederik Tiffels
Frederik Tiffels (sündinud 20. mail 1995 Kölnis) on Saksamaa jäähokimängija, kes mängib ründajana Saksamaa kõrgliigaklubis EHC München.
2012. aastal siirdus Tiffels Põhja-Ameerikasse. Aastatel 2012–2014 mängis ta kaks hooaega noorteliigas United States Hockey League (USHL). Aastatel 2014–2017 mängis ta kolm hooaega Western Michigan University jäähokimeeskonnas.
2015. aastal valis Pittsburgh Penguins ta NHL-i draft'is 167. valikuna. 2017. aasta juunis sõlmis ta Penguinsiga kaheaastase lepingu. Hooajal 2017/18 mängis ta American Hockey League'is (AHL) Penguinsi tütarklubis Wilkes–Barre/Scranton Penguins ja ECHL-i klubis Wheeling Nailers.
Aastatel 2018–2021 mängis Tiffels kolm hooaega Saksamaa kõrgliigaklubis Kölner Haie. Alates hooajast 2021/22 on ta mänginud EHC Münchenis. Hooajal 2021/22 lõi Tiffels Münchenis mängides Jäähoki Meistrite Liigas kaheksa väravat ja valiti Meistrite Liiga hooaja väärtuslikumaks mängijaks.
Saksamaa jäähokikoondise koosseisus on Tiffels osalenud 2022. aasta taliolümpiamängudel ja viitel maailmameistrivõistlustel (2017, 2018, 2019, 2021 ja 2023).
Sásd
Sásd (horvaadi keeles Šaš, Šardin, saksa keeles Schaschd) on linn Ungaris Baranya komitaadis, Hegyháti kreisi halduskeskus. Sásd asub Pécsist ligikaudu 23 km põhjaloodes.
Linna läbib Pusztaszabolcs–Pécsi raudteeliin.
Küla on esmamainitud 1332. aastal. Aastatel 1544–1686 oli Sásd Osmanite riigi võimu all. Seejärel saabus tühjenenud külla saksa ümberasujaid. Sásd sal alevi staatuse 1. juulil 1970 ja linnaõigused 1. juulil 1995.
Grigori Savvinov
Grigori Nikolajevitš Savvinov (vene keeles Григорий Николаевич Саввинов; sündinud 20. novembril 1957 Verhneviljuiski rajoonis Jakuudi ANSV-s) on jakuudi geokrüoloog ja rakendusökoloog, igikeltsa uurija; bioloogiadoktor. Ta on 2011. aastast Ammossovi-nimelise Kirde Föderaalülikooli Põhja rakendusökoloogia teadusliku uurimisinstituudi direktor. Tema peamised uurimisvaldkonnad on geokrüoloogia, igikeltsa ökoloogia, geoökoloogia ja Põhja rakendusökoloogia.
Haridus
Ta kaitses 1997. aastal NSV Liidu TA SO üldbioloogia instituudis kandidaadikraadi väitekirjaga "Гидротермический режим мерзлотных лугово-черноземных почв при осенних влагозарядковых поливах". 2006. aastal kaitses ta bioloogiadoktori kraadi väitekirjaga mullateaduse alal "Эколого-почвенные основы рационального использования и восстановления нарушенных земель криолитозоны Якутии" (doktoritöö juhendajad bioloogiadoktor Dmitri Savvinov ja geoloogia-mineraloogiadoktor Juri Šumilov ).
Maksim Topilin
pisi|Maksim Topilin Maksim Topilin (vene Максим Анатольевич Топилин; sündinud 19. aprillil 1967 Moskvas) on Venemaa majandusteadlane ja poliitik. Ta on 21. maist 2012 Venemaa töö- ja sotsiaalminister.
Ta lõpetas aastal 1988 Plehhanovi-nimelise rahvamajandusinstituudi ökonomisti kvalifikatsiooniga. Ta on majandusteaduse kandidaat.
Ta töötas aastast 1988 Töö teadusliku uurimise instituudis, kus ta tõusis nooremteadurist sektori juhatajaks.
Aastatel 1994–2001 töötas ta Venemaa valitsuse aparaadis
Aastatel 2001–2004 oli ta Venemaa töö- ja sotsiaalse arengu aseminister, aastatel 2004–2008 oli ta Venemaa föderaalse töö- ja tööhõive talituse (ru:Федеральная служба по труду и занятости) juht, seejuures aastatel 2005–2008 oli ta lisaks Venemaa peatööinspektor (главный государственный инспектор труда Российской Федерации). 31. juulist 2008 kuni 21. maini 2012 oli ta Venemaa tervise- ja sotsiaalarengu aseminister. 21. maist 2012 on ta Venemaa töö- ja sotsiaalminister.
Isiklikku
Ta on abielus ja tal on kaks tütart.
Merry Pipers
Merry Pipers oli aastatel 1931–1940 Tallinnas tegutsenud tantsuorkester.
Orkestri asutaja oli Rostislav Merkulov, kelle hilisem pikaaegne tegevus dirigendina sai alguse just Merry Pipersi orkestri juhtimisest. Merry Pipers oli 1930. aastatel Tallinnas üks populaarsemaid tantsuorkestreid, peamiselt mängiti džässi. Stiililiselt on neid nimetatud pool-svingorkestriks.
Orkestri koosseisu kuulus tavapäraselt 7–8 orkestranti. Tegevusaastate jooksul orkestri koosseis mitmeid kordi muutus, kokku mängis seal 52 pillimeest, sealhulgas:
Rice'i maakond (Kansas)
pisi|Rice'i maakond Kansase osariigis Rice'i maakond on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigis.
2010. aastal elas maakonnas 10 083 inimest. Maakonna keskus ja suurim linn on Lyons (3576 elanikku). Suuremad asulad on veel Sterling (2587) ja Little River (530).
Maakonna pindala on 2058 km², millest 7 km² moodustab veepindala.
Adam Rose
pisi|Adam Rose Adam Karol Rose (10. august 1895 Nałęczów – 9. november 1951 Pariis) oli Poola majandusteadlane ja poliitik.
20. augustist 1936 kuni 30. septembrini 1939 oli ta Poola tööstuse ja majanduse ministri asetäitja.
1934. aastal autasustati teda Kotkaristi II klassi teenetemärgiga.
Kruusamäe tänav
Kruusamäe tänav on tänav Tartus, pikkusega 1,28 km.
Tänav algab Narva maanteelt, ristub Killustiku tänavaga (paremalt), Liivamäe tänavaga (paremalt), Kruusavälja tänavaga (paremalt), Kruusakuru tänavaga (paremalt), Aasa tänavaga (vasakult), Kruusa tänavaga (vasakult), Nurme tänavaga, Niidu tänavaga (vasakult) ja Muru tänavaga ning lõpeb tänavaristis, kust edasi laheb Välja tänav, vasakule Põllu tänav ning paremalt Kummeli tänav.
Kruusamäe tänava äärde ulatub Raadi kalmistu.
Wired
Wired võib tähendada mitut asja
Nana Alekhsandria
pisi|260px|Nana Alekhsandria (1970)
Nana Alekhsandria (gruusia keeles ნანა ალექსანდრია; sündinud 13. oktoobril 1949 Phothis) on gruusia maletaja ja malekohtunik, naiste suurmeister (1976), rahvusvaheline arbiiter (1995).
Alekhsandria lõpetas 1972. aastal Thbilisi Riikliku Ülikooli filoloogia erialal. Ta oli 1970.–1980. aastatel Nõukogude Liidu tippmaletajaid. Pärast Gruusia iseseisvumist (1991) mängis ta Gruusia värvides.
Ta on pääsenud kahel korral mängima tiitlimatši valitseva maailmameistriga – pärast 1975. ja 1981. aastal edukaid pretendentide finaalmatše (võites vastavalt Irina Levitinat ja Nana Ioselianit). Tiitlimatši mängis ta 1975. aastal Nona Gaphrindašviliga ja 1981. aastal Maia Tšiburdanidzega, kuid kaotas tiitlikaitsjatele.
Alekhsandria on osalenud korduvalt naiste maleolümpial, kust sai viis kuldmedalit mängides Nõukogude Liidu naiskonna koosseisus (1969, 1974, 1978, 1980, 1982). Kahel korral (1992, 1994) on ta olnud maleolümpial Gruusia naiskonna kapten, kuid ise ei võistelnud, sest Gruusias tugevatest naismaletajaist puudust polnud.
Ta sai FIDE-lt 1966. aastal naiste rahvusvahelise meistri ja 1976. aastal naiste suurmeistri nimetuse.
Alekhsandria oli 2018. aastal Londonis toimunud Carlseni–Caruana MM-tiitlimatši peakohtuniku asetäitja.
Čiulėnai vald
Čiulėnai vald (leedu keeles Čiulėnų seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Molėtai rajooni territooriumil.
Valla pindala on 104 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1408 inimest. Valla keskus on Toliejai küla. Vallamaja asub aadressil Toliejų g. 16-1. Vallavanem on Danguolė Telksnienė.
pisi|Vallamaja pisi|Aidiečiai pisi|Budriškės pisi|Cezariškiai pisi|Čiulėnai vesiveski pisi|Juodiškės pisi|Kulionys. Leedu etnokosmoloogia muuseum pisi|Levaniškiai rahn pisi|Mindučiai pisi|Pašekščiai pisi|:Purvėnai muinaskalmed
Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid
McDonnell Douglas F/A-18 Hornet
McDonnell Douglas (nüüd Boeing) F/A-18 Hornet on mitmeotstarbeline sõjalennuk, mis on mõeldud nii hävituslennukiks kui ka ründelennukiks (F/A tähistab sõnu Fighter/Attack). Lennuki arendasid Northrop YF-17 hävituslennukist McDonnell Douglas ja Northrop. Lennuk oli mõeldud kasutamiseks Ameerika Ühendriikide mereväes ja merejalaväes, kuid see on kasutusel mitmete riikide õhuvägedes, lähituletoetuseks, tankitõrje ning õhuruumi eeljulgestuseks. F/A-18 Hornet on relvastatud 20 mm kahuri M61A1 Vulcaniga (kuni 570 padrunit); hävituslennukil on 9 välist pülooni õhk-õhk tüüpi, õhk-maa tüüpi  rakettidele ja  juhitavatele pommidele, Harpoon laevadevastasele rakettidele ning radarivastastele rakettidele.
F/A-18 Hornetile on valmistatud ka modifikatsioone F/A-18B 2-kohaline, F/A-18C moderniseeritud F/A-18A, F/A-18D 2-kohaline, F/A-18C, F/A-18(R) / F/A-18D(RC) luureversioonid. pisi|300px|Relvastatud ja ülesvolditud tiibadega F/A-18 Hornet lennukikandjal
Kasutajad
32px Austraalia
32px Soome
32px Kuveit
32px Malaisia
32px Hispaania
32px Šveits
32px Ameerika Ühendriigid
Paralleelimport
Paralleelimport on originaalkaupade (võltsimata kaupade) import ühest riigist teise ilma intellektuaalomandi omaniku loata. Paralleelimporti nimetatakse ka halliks impordiks, sellega on seotud mitmed probleemid rahvusvahelises kaubanduses, autori- ja patendiõiguses.
Paralleelimport on levinud näiteks tarkvara, muusika, trükitekstide ja elektroonikatoodete puhul. Sellel on mitmesuguseid põhjusi:
Eri riikides on paralleelimpordi küsimused lahendatud erinevalt. Paralleelimporti ei keela otseselt ei Berni konventsioon ega ka Pariisi konventsioon. Saksamaa föderaalne ülemkohus leiab, et kuna patendiomaniku õigus kaupa kontrollida kaotab kehtivuse esimese ostutehingu käigus, ei ole patendiomanikul õigusi paralleelimporditud kauba suhtes. Euroopa Liit on kinnitanud, et liikmesriikide vahel liikuva kauba puhul on selline õiguslik tõlgendus lubatud, kuid mitte väljaspool Euroopa Liitu. "Euroopa Kohus on oluliselt kärpinud intellektuaalse omandi omanike tiibu, võimendades hinnakonkurentsi paralleelse kaupade impordi kaudu teistest liikmesriikidest," on olukord iseloomustanud jurist Carri Ginter.
Euroopa Liidu majanduses on paralleelimpordil oluline roll, kuna see on üks mehhanisme, mis ühtlustab kaupade hindu ja kättesaadavust liidu liikmesriikides, tagades Euroopa Liidu ühisturu toimimise.
Võltsimisvastase kaubanduslepingu ACTA artikkel 23.2 kohustab lepinguga liitunud riike "kehtestama kriminaalprotseduurid ja -karistused" juhtudeks, kui keegi impordib või kasutab kaupu kaubanduslikus ulatuses, rikkudes sellega kaubamärgi omaniku õigusi. Selle alusel hakkavad riigid ka paralleelimporti reguleerivaid seadusi omavahel harmoneerima.
Vene keel Eestis
pisi|Venekeelsete inimeste osakaal Eesti rahvastikus piirkonniti (2000. a andmete põhjal) Vene keel on Eestis ametliku staatuseta, kuid laialdaselt kasutusel olev keel. 2019. aasta arvestuslikel andmetel oli see ligi 381 600 inimese emakeeleks.
2011. aasta rahvaloenduse esialgsete andmete järgi on vene keel 29,6% Eesti Vabariigi elanike emakeel. Enamik vene keele emakeelena kõnelejaid elab Ida-Virumaal ja Tallinnas (2017. aasta andmetel rääkis vene keelt emakeelena 45,4% tallinlastest ). Peipsi-äärsetel aladel elavad ka vene vanausuliste kogukonnad (Mustvee, Kallaste, Piirissaar). Vene keele oskus on hea või väga hea ka eestlaste vanemate põlvkondade seas, noorte eestlaste vene keele oskus on aga vähenemas. Eurobaromeetri 2006. aasta andmetel oskas 66% mitte-vene emakeelega Eesti elanikest vene keelt vähemalt suhtlustasandil. Eurobaromeetri 2012. aasta uuringu kohaselt valdas vene keelt vähemalt suhtlustasandil 56% mitte-vene emakeelega Eesti elanikest.
Vaatamata ametliku staatuse puudumisele kasutatakse vene keelt väga laialdaselt kaubandus- ja teenindussfääris, reklaamis, meedias, alg-, põhi- ja osaliselt ka gümnaasiumihariduse andmisel. Ka paljude riigiasutuste kodulehtedel on olemas venekeelsed versioonid. Samas puuduvad näiteks seaduste ametlikud venekeelsed tõlked.
1920. aastal vastu võetud Eesti Vabariigi esimene põhiseadus andis vene rahvusest Eesti kodanikele õiguse "pöörata riiklikkudesse keskasutustesse kirjalikult oma keeli".
Kobra
Kobra (Naja) on maoperekond.
Roomajate andmebaasi klassifikatsioon
Kobrade perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid :
Zootaxas avaldatud artikli kohaselt on kobra perekonnas uus maoliik Naja peroescobari, kes elab São Tomé saarel Guinea lahes.
Kladistikas
Wallachi jt koostatud kobra perekonna kladogramm :
Levila
Kobrad on levinud Aafrikas, Lähis-Idas ja Kagu-Aasias ning Indoneesias.
Kokkupuuted inimestega
Kobradelt maokasvandustes (või ka looduses) 'lüpstud' modifitseeritud sülge on kasutatud amüotroofset lateraalskleroosi põdevatel inimestel uuringutes ja eksperimentaalse leevendava vahendina.
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Naja seisuga 5.01.2014 ja ingliskeelset artiklit en:Anchieta's cobra seisuga 12.05.2015
Loxodonta
Loxodonta on imetajate perekond elevantlaste sugukonnast.
Klassifikatsioon
1825 andis Georges Cuvier perekonnale nime "Loxodonte". 1827 muutis anonüümne autor kirjapilti "Loxodonta" – osade allikate alusel käsitleb International Code of Zoological Nomenclature (ICZN) seda autoriteetse allikana.
pisi|200px|Emaste aafrika elevantide kari Tansaanias
Ilse Leetaru
Ilse Leetaru (sündinud Kõpper; 27. oktoober 1915 Tallinn – 9. detsember 2006 New York) oli eesti graafik ja kunstikoguja.
Elulugu
Ilse Leetaru sündis Tallinnas.
Ta õppis Tallinna Kaarli Koguduse Eragümnaasiumis, kus sel ajal oli joonistusõpetajaks Kristjan Raud. Selle lõpetamise järel asus ta 1933. aastal õppima klaveri eriala Artur Lemba klaveriklassis Tallinna Konservatooriumis. Õpingud katkesid 1936. aastal pärast abiellumist dr. med. Edmund Leetaruga.
Suure põgenemise laine viis ta 1944. aastal Saksamaale. Sealt 1949. aastal USA-sse emigreerunud Leetaru sai kunstiõpinguid alustada võrdlemisi hilja. Ta õppis episoodiliselt Müncheni moekoolis 1948–1949 ning juba USA-s elades asus 1959. aastal õppima New York School of Visual Artsis, lõpetades selle 1963. aastal. 1966. aastal täiendas Leetaru end Pariisis, Académie de la Grande Chaumière ' s.
Leetaru isikunäitused toimusid New Yorgi Eesti Majas 1975., 1979., 1982. ja 2001., Tartu Kunstimuuseumis 1990. ja 2004., Tallinnas Adamson-Ericu muuseumis 1991., Saksa Kultuuri Instituudis 1996. ja Kastellaanimaja galeriis 1998. aastal. 2015. aastal toimus Haus galeriis Leetaru 100. sünniaastapäeva mälestusnäitus. Ilse Leetaru graafikat eksponeeriti arvukatel välisnäitustel ning tema kunst pälvis rahvusvahelisi auhindu. Ilse Leetaru oli Eesti Kultuurifondi Ameerika Ühendriikides juhatuse liige ja USA Rahvusliku Naiskunstnike Assotsiatsiooni (National Association of Women Artists) liige, kuuludes aastaid selle žüriisse.
Perekond Leetaru kunstikogu
1930. aastatel sai alguse Leetaru perekonna kunstikogu, kuhu kuulusid Eduard Wiiralti, Kaarel Liimandi, Konrad Mäe, Johannes Greenbergi, Erik Haameri, Herman Talviku, Kuno Veeberi jpt. suurepärased teosed. Leetarul õnnestus paguluses suurtes joontes säilitada oma kunstikogu, mida ta täiendas varase eesti eksiilkunstiga. Osa Eestisse jäänud kunstiteostest leidis püsiva koha Tartu Kunstimuuseumis, 2003. aastal kinkis Ilse Leetaru aga ka oma New Yorgis säilitatud eesti kunsti klassika Eestisse, jagades selle Eesti Kunstimuuseumi ja Tartu Kunstimuuseumi vahel.
Tartu Noorte Reformiklubi
Tartu Noorte Reformiklubi on Eesti Reformierakonna Noortekogu klubi, mis tegutseb Tartus. Klubi asutati 1997. aastal. Klubi asutajaliikmete seas on näiteks Silver Meikar, Pärtel Piirimäe.
Holger Nielsen
Holger Louis Nielsen (18. detsember 1866 Kopenhaagen – 26. jaanuar 1955 Hellerup) oli taani kergejõustiklane, laskur ja vehkleja.
Teda peetakse käsipalli leiutajaks, nimelt mängis ta Ordrupi reaalkooli õpetajana 1898. aastal õpilastega mängu, mida nimetas käsipalliks.
Keskmine puu
Keskmine puu on puu, mille all mõeldakse harilikult nii tüveomadustelt kui läbimõõdult ja kõrguselt mingi puudegrupi (näiteks proovitüki sama puuliigi kuivanud puud) keskmist puud.
Washingtoni maakond (Utah)
Washingtoni maakond on maakond, mis asub Utah' osariigis Ameerika Ühendriikides. 2000. aastal oli maakonnas 90 354 ja 2010. aastal 138 115 elanikku. Maakonna keskus ja suurim linn on St. George. Maakond sai nime Ameerika Ühendriikide esimese presidendi George Washingtoni järgi.
Geograafia
Maakonna pindala on 6293 km², millest vesi moodustab 8 km².
Naabermaakonnad
Dmitri Savvinov
Dmitri Dmitrijevitš Savvinov (vene keeles Дмитрий Дмитриевич Саввинов; sündinud 29. märtsil 1932 Njurba rajoonis Jakuudi ANSV-s) on jakuudi rakendusökoloog ja geokrüoloog, igikeltsa uurija, Sahha teaduste akadeemia liige. Ta on Sahha teaduste akadeemia presidendi nõunik ja Ammossovi-nimelise Kirde Föderaalülikooli Venemaa Põhja-uuringute kateedri professor. Aastatel 1993–2007 oli ta Sahha teaduste akadeemia Põhja rakendusökoloogia instituudi direktor. Tema peamised uurimisvaldkonnad on Põhja rakendusökoloogia, keskkonnakaitse, üldmullateadus, geokrüoloogia, pinnaste hüdroloogia ja igikeltsa agrofüüsika.
Haridustee
Ta lõpetas 1958. aastal Tomski riikliku ülikooli bioloogia-mullateaduse teaduskonna mullateaduse erialal. Ta sai 1966. aastal Irkutski Riiklikus Ülikoolis kandidaadikraadi väitekirjaga " Особенности водного режима лугово-черноземных почв Центральной Якутии". 1982. aastal sai ta NSV Liidu TA SO mullateaduse ja agrokeemia instituudis bioloogiadoktori kraadi väitekirjaga mullateaduse alal "Гидротермический режим мерзлотных почв и его регулирование (на примере Якутии)".
pisi|100px|[[Venemaa Föderatsiooni teeneline teadustegelane|VF teenelise teadustegelase rinnamärk]]
Roosi tänav
Roosi tänav (Rosenstraße) on tänav Tartus.
Tänava pikkus on umbes 1,63 km.
Ķunduri
Ķunduri (ka Zaļie) on küla (mazciems) Lätis Tukumsi piirkonnas Džūkste vallas.
Küla asub valla loodeosas Džūkste jõe kaldal ja jääb valla keskusest Džūkstest 10,1, piirkonna keskusest Tukumsist 24,6 ning Riiast 64,3 kilomeetri kaugusele. Sinna jääb Zaļie bussipeatus.
Külas kasvavad looduskaitse alune tamm ümbermõõduga 5.64 m ja pärn ümbermõõduga 4.45 m.
Varrel
Varrel on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.
Valla pindala on 43,83 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1504 inimest.
Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Kirchdorf.
Kooreprotsent
Kooreprotsenti väljendatakse sageli koore mahtu suhtarvuna puu tüve koorega mahust. Koore paksus ja maht oleneb puu liigist, vanusest, puu genotüübist ja kasvukohast. Puukoore osakaalu teadmine oluline näiteks vineeripakkude puhul.
Roosi tänav
Tänav algab Narva maanteelt, ristub Puiestee tänavaga ja kulgeb Muuseumi teeni.
Roosi ja Jänese tänava ristis asub Tartu Juudi kalmistu.
Kärmas
Kärmas on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Kärmas on pandud Maidla mõisavallas Hageri kihelkonnas Harjumaal. Nimede eestistamisel määrati Kärmas uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Jakobson ja Kreos.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kärmas Eestis 42 mehel ja 56 naisel.
Nime tuntud kandjaid:
Keskmine kõrgus
Keskmine kõrgus on puistu või puistu elemendi  takseertunnus.
Taagepera kalmistu
Taagepera kalmistu on kalmistu Valga maakonnas Tõrva vallas Ala külas Taagepera Jaani kiriku kõrval. Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.
Kalmistu lõunapoolses otsas asub esimese eesti soost mõisniku Mats Erdelli kabel.
Tableau
Tableau on tarkvaraettevõte, mis on loonud interaktiivse ärianalüüsi tarkvara. Ettevõtte asutasid 2003. aastal Christian Chabot, Pat Hanrahan ja Chris Stolte USA California osariigis Mountain View's. Ettevõtte peakontor asub praegu Ameerika Ühendriikides Washingtoni osariigis Seattle'is. Ettevõte on peamiselt keskendunud ärianalüüsile. 1. augustil 2019 omandas praegune emaettevõte Salesforce Tableau 15,7 miljardi dollari eest.
Tableau Desktop
Tableau Desktop on andmete analüüsimise ja visualiseerimise töövahend. Programmile saab luua ühenduse mitmete andmebaaside ja eri tüüpi andmeallikatega, mille põhjal on võimalik luua visuaalne ja interaktiivne analüütiline aruanne minutitega. Võimaldab analüütikul vastata andmete põhjal erinevatele küsimustele ja luua nende baasil ilmekas aruanne, mida jagada läbi Tableau Serveri oma osakonna või kogu organisatsiooni teiste töötajatega. Põhjalik funktsioonivalik võimaldab luua ka valemeid, hallata metaandmeid, luua hierarhiaid, gruppe jms andmetes ja jagada neid definitsioone teiste analüütikutega.
Tableau Prep Builder
Tableau Prep Builder muudab tavapäraselt väga tehnilise ja ajamahuka analüüsiks andmete ettevalmistamise töö visuaalseks, kiireks ja intuitiivseks. Prep Builder võimaldab siduda ja puhastada andmeid mitmest allikast ja luua analüüsiks ühtse sobiva struktuuri. Andmeid saab laadida eri allikatest, profileerida, siduda neid eri tasemetel, luua arvutusi, agregeeringuid, jpm. Andmevoogusid saab käivitada läbi Prep Builderi või läbi Tableau Serveri spetsiaalse mooduli Prep Conductor.
Tableau Server
Tableau Server on kogu organisatsiooni terviklik analüüsiplatvorm. Võimaldab jagada andmeid ja aruandeid nii organisatsiooni sees kui ka klientidele ja partneritele, tagades vajaliku turvalisuse. Serveris saavad töötada andmetega eri tasemega oskustega ja vajadustega kasutajad, nii aruannete loojad kui ka tarbijad. Masinõppepõhine AskData võimaldab esitada tekstipõhiseid küsimusi ja Tabeau Server koostab ise vastusena visuaalse aruande. Arhitektuur on paindlik ja skaleeritav ning toetab eri platvorme ja organisatsiooni seniseid investeeringuid eri tehnoloogiatesse.
Tableau Online
Tableau Online on pilvepõhine serverilahendus, mis on tervikuna hallatud teenusena Tableau poolt.
Tableau tööpõhimõte
pisi|Tableau tarkvara abil koostatud visuaal|269x269px
Tableau ühendab ja eraldab eri kohtades talletatavaid andmeid. Programm suudab hankida andmeid igalt mõeldavalt platvormilt. Tableau abil on võimalik töödelda andmeid lihtsast andmebaasist, näiteks Excelist, või keerukast andmebaasist nagu Oracle, pilves olevast andmebaasist nagu Amazon Web Services, Microsoft Azure SQL andmebaasist, Google Cloud SQL-st ja mitmest muust andmeallikast.
Kui Tableau käivitatakse, on saadaval valmis andmesideühendused, mis võimaldavad ühenduse luua mis tahes andmebaasiga. Sõltuvalt Tableau versioonist varieerub Tableau toetatud andmesideühenduste arv.
Allalaaditud andmeid saab ühendada reaalajas või eraldatult Tableau andmemootoriga Tableau Desktop. Selles osas töötab andmeanalüütik või andmetöötleja üleslaaditud andmetega ning töötab välja visualiseeringud. Loodud visualiseeringuid jagatakse kasutajatega staatilise failina. Visualiseeringuid saavad kasutajad näha Tableau Readeri abil.pisi|Tableau tarkvara abil koostatud visuaal|274x274px
Tableau Desktopi andmeid saab avaldada Tableau Serverisse. See on ettevõtte platvorm, kus toetatakse koostööd, levitamist, juhtimist, turvamudelit ja automaatika funktsioone. Tableau serveri kasutamisel on lõppkasutajatel parem juurdepääs failidele kõigist asukohtadest, olgu see siis töölaua taga, mobiili või e-posti teel.
Ajalugu
Tableau asutasid 2003. aasta jaanuaris Pat Hanrahan, Christian Chabot ja Chris Stolte. Ettevõte kolis järgmisel aastal oma peakontori Washingtoni osariiki Seattle'i Fremonti naabruskonda. Wallingfordis Gas Works Parki lähedal avati 2017. aasta märtsis uus peahoone ja sellele järgnes 2018. aastal avatud uus hoone Fremontis.
16. septembril 2016 sai Tableau presidendiks ja tegevjuhiks Adam Selipsky, vahetades selles ametis välja Tableau kaasasutaja Christian Chaboti.
Finantsnäitajad
17. mail 2013 noteeriti Tableau aktsiad New Yorgi (NYSE) börsil "DATA" sümboli all, kogudes investoritelt üle 250 miljoni USA dollari. 10. juunil 2019 teatas tarkvaraettevõtte Salesforce, et ostab Tableau börsilt välja 15,7 miljardi USA dollari eest. Ettevõtte aktsia viimaseks sulgemishinnaks jäi 177,88 USA dollarit, mis tähendas kuue aastaga enam kui viiekordset tõusu.
Tunnustus
2008. aastal sai Tableau tarkvara- ja infotööstuse assotsiatsiooni Codie auhinna kategoorias "Parim äriteabe lahendus". Ettevõte tunnistati Gartneri maagiakvantrandi liidriks seitsmel aastal järjest ajavahemikul 2012–2019.
Maaklerikontori ametnik
"Maaklerikontori ametnik" (inglise keeles The Adventure of the Stockbroker's Clerk) on Arthur Conan Doyle'i jutustus, milles astuvad üles detektiiv Sherlock Holmes ja doktor Watson. Algselt ilmus jutustus ajakirja Strand Magazine külgedel 1893. aastal. "Maaklerikontori ametnik" kuulub kogumikku "Sherlock Holmesi memuaarid".
Eduard Peanberg
Eduard Peanberg (21. aprill 1901 – 16. jaanuar 1985 Lund, Rootsi) oli eesti talunik ja vallavanem.
Ta oli Kiisa talu peremees Keila vallas, Keila vallavolikogu liige ja vallavanem ning Kaitseliidu Keila malevkonna majanduspealik.
Wehrbleck
Wehrbleck on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.
Valla pindala on 27,93 km². 31. detsembril 2015 elas seal 787 inimest.
Krēmeri mõis
Mõis eksisteeris XVI ja XVII sajandil, andes nime Krēmeri piirkonnale Voleri asumis. Mõisa hoonete täpne asukoht pole tänapäeval teada. Ajalooliselt on aga teda, et kui Karl XII enne Spilve lahingut Daugava ületas, siis maabusid ta väed just selle mõisa juures.
Jaspis
pisi|Poleeritud jaspis, mille pikkus on 2,5 cm pisi|Jaspis pisi|Austraaliast pärineva bretšastunud jaspise [[ümarlihv. Eesti Loodusmuuseumi kogu]] Jaspis on läbipaistmatu peitkristalne kivim (poolvääriskivi), peenkristalse kvartsi ja kaltsedoni tsementeerunud segu, mis koosneb mineraalpigmentidest ja saviosakestest. Tavaliselt kujunevad jaspised opaali sisaldavate settekivimite moondel ja dehüdratiseerumisel.
Jaspis on enamasti punast või rohelist, mõnikord ka valget, kollast, pruuni, musta või hallikaslillat värvi. Punase värvi annavad jaspisele raua lisandid. Roheline jaspis on tuntud kui heliotroop. Enamasti on jaspis mitmevärviline mineraal. Sinine jaspis on ainus, mida ei esine.
Jaspis on väärtuslik nikerd- ja dekoratiivkivi.
Ajaloolised jaspise leiukohtad on Dekkani kiltmaa, kus teda võib leida koos ahhaadiga, ja Egiptus. Tänapäeval on teada leiukohti üle terve Maa näiteks Prantsusmaal, Austraalias, Ameerika Ühendriikides, Hiinas, Mongoolias, Brasiilias ja Madagaskaril. Erilise tuntuse on saavutanud Uurali Orski leiukoht, kus leidub huvitavate mustritega kaltsedoni erimeid. Jaspis oli Venemaa Keisririigis tuntud juba Peeter I ajal, kes saatis oma "maagitundjad" Uuralisse jaspist tooma. Läbi ajaloo on jaspist kasutatud hoonete kaunistamiseks.
Isack Hadjar
pisi|Isack Hadjar (2022) Isack Hadjar (sündinud 28. septembril 2004 Pariisis) on Prantsuse võidusõitja, kes võistleb hetkel FIA Vormel 3 Meistrivõistlustel Hitech Grand Prix'ga. Ta on praegune Vormel Regionaal Euroopa uustulnuk meister ja on Red Bull Junior Teami liige.
Kardisõit
Hadjar sündis Pariisis ja alustas kardispordiga 2015. aastal. Esimesel kahel aastal võistles ta riigi meistrivõistlustel ning viimasel kardiaastal sõitis Hadjar CIK-FIA Euroopa OK juunioride meistrivõistlustel, edestades tulevast Red Bulli akadeemia liiget Jak Crawfordi.
Madalamad valemid
2019. aastal tegi Hadjar oma ühekohalise debüüdi Prantsusmaa Vormel 4 Meistrivõistlustel. Ta saavutas Spas ühe sõiduvõidu ja saavutas edetabelis seitsmenda koha. Seejärel sõitis prantslane 2020. aasta talvel Araabia Ühendemiraadid Vormel 4 Meistrivõistlustel kahel nädalavahetusel 3Y Technologyga, kus ta kogus 56 punkti, millega saavutas Constantin Reischi kõrval meistrivõistluste üheteistkümnenda koha. Hadjar sõitis seejärel taas Prantsusmaa Vormel 4 sarjas. Tal läks palju paremini kui eelmisel aastal, võites kolm osavõistlust. Pärast veel kaheksat poodiumit ja kahte poleipositsiooni lõpetas Hadjar sõitjate edetabelis kolmandana.
2021
Prantslane debüteeris Vormel Regionaal tasemel 2021. aastal, konkureerides Vormel 3 Aasia Meistrivõistlustel kolmes esimeses etapis koos Evans GP-ga Patrik Pasma, Casper Stevensoni ja Irina Sidorkova kõrval. Ta avaldas muljet kohe alguses, saavutades hulgaliselt poodiumikohti, sealhulgas kolm poodiumikohta Yas Marina teises voorus. Vaatamata sellele, et Hadjar ei osalenud kampaania viimastes voorudes, suutis Hadjar lõpetada edetabelis kuuendal kohal, mis on kõigi osaajaga osalejate kõrgeim tipp.
Hadjari põhikampaania seisneks Vormel Regionaal Euroopa Meistrivõistlustel, kus ta osales R-ace GP-l Zane Maloney, Léna Bühleri ​​ja kaasmaalase Hadrien Davidiga. Prantslane kogus oma esimesed punktid koos esimese uustulnuka võiduga Imolas toimunud esimeses ringis. Seejärel tõusis ta järgmisel, Barcelonas peetud üritusel oma esimesele poodiumile ja saavutas oma esimese Vormel Regionaal võidu esimesel võistlusel Monaco tänavatel. Samal nädalavahetusel lõpetas Hadjar teise sõidu teisena, meeskonnakaaslase Maloney järel ning saavutas meistritiitli liidrikoha, mida hoidis Grégoire Saucy. Siiski ei suuda Hadjar enne hooaja viimast vooru poodiumikohta saavutada, hoolimata sellest, et ta on kogunud mitmeid finišeid esikuuikus. Pärast pettumust valmistavat vooru Mugellos, kus ta polnud punkte kogunud, põrkas prantslane Monza viimases voorus kahekordse poodiumiga tagasi, võites teises sõidus pärast esipaari kokkupõrget. Hadjar saavutas edetabelis viienda koha, jäädes meeskonnakaaslasest Maloneyst maha vaid nelja punktiga, ja võitis hooaja parima uustulnuka au.
2022
2022. aasta alguses sõitis Hadjar Vormel Regionaal Aasia Meistrivõistlustel koos Hitechiga koos Gabriele Minì, Leonardo Fornaroli, Joshua Dufeki ja Owen Tangavelouga.
FIA Vormel 3 meistrivõistlustel
2021. aasta novembris sõitis Hadjar Hitech Grand Prix’le FIA Vormel 3 hooajajärgsel testil. Lõpuks teatati, et ta sõidab meeskonda 2022. aasta hooajal jaanuaris koos Kaylen Fredericki ja Nazim Azmaniga. Ta alustas oma hooaega parimal võimalikul viisil, pärides Sakhiri sprindivõistluse võidu pärast seda, kui algne võitja Oliver Bearman oli saanud rajapiirangute rikkumise eest viiesekundilise karistuse. Funktsioonivõistlus oleks vähem edukas, sest Hadjar sai pärast Roman Staněkiga kokkupuutest põhjustatud torke 25. koha.
Laatre Laurentsiuse kirik
pisi|Laatre Laurentsiuse kirik (juuni, 2012) Laatre Laurentsiuse kirik on kirik Sangaste kihelkonnas Tartumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Valga maakonnas Valga vallas Laatre alevikus.
Kirik ehitati 1831 kohta, kus varem asus põlenud puukirik. Kirik ja tornikell on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.
Kirikus tegutseb Laatre Püha Laurentsiuse kogudus.
Robert Frasure
Robert C. Frasure (20. aprill 1942 Morgantown, Lääne-Virginia – 19. august 1995 Igmani mägi, Bosnia ja Hertsegoviina) oli USA diplomaat.
Alates 1991. aasta septembrist oli ta Ameerika Ühendriikide asjur Eestis. 1992. aasta märtsist kuni 1994. aasta juulini oli ta Ameerika Ühendriikide suursaadik Eestis.
1995. aastal anti talle Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk.
Robert Frasure hukkus 1995. aasta augustis autoõnnetuses Sarajevo lähedal, olles USA esindajana läbirääkimismissioonil Bosnia konflikti lõpetamiseks.
Rushi maakond
pisi|Rushi maakond Kansase osariigis Rushi maakond on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigis.
2010. aastal elas maakonnas 3307 inimest. Maakonna keskus ja suurim linn on La Crosse (1329 elanikku). Suuremad asulad on veel Otis (323) ja Bison (225).
Maakonna pindala on 1861 km², millest 1 km² moodustab veepindala.
Ajalugu
Rushi maakond moodustati 26. veebruaril 1867. aastal. Maakond on saanud nime Ameerika Ühendriikide kodusõja ohvitseri Alexander Rushi järgi.
Baižkalni mõis
Paberivabrik
Mõisale kuulus väike paberivabrik (Papierfabrik), mis asus mõisasüdamest kaugemal loodes. 1860. aastal oli see üks kolmest Võnnu kreisi vabrikust ja seal töötas kuus töölist.
Massibilanss
Enamiku liustikke võib jagada kaheks alaks: sisemine või ülemine tsoon, kus aastane akumulatsioon ületab ablatsiooni kaotused, ning väliseks või alumiseks tsooniks, kus ablatsioon ületab akumulatsiooni. Need kaks tsooni on tuntud vastavalt kui akumulatsiooniala ja ablatsiooniala, mis on omavahel eraldatud tasakaalujoonega, kus aastane akumulatsioon ja ablatsioon on võrdsed. Tasakaalujoone asend (ka tasakaalujoone kõrgus või ELA (equilibrium line altitude)) sõltub kohalikust ja regionaalsest kliimast ning topograafiast.
‘Aasta’ definitsioon
Bilansiaasta on defineeritud kui intervall kahe järjestikuse liustiku massi aasta miinimumi vahel, mis annab parima ülevaate aastasest muutusest liustiku massis. . Keskmistel ja suurematel laiuskraadidel esineb aastane miinimum sügiseti, pärast ablasiooni hooaega, just enne korralikke talviseid lumesadusid. See aga ei ole nii troopikas ja subtroopikas, kus on välja kujunenud kuiv aastaaeg ning mille lõpp on sobiv ka bilansiaasta lõpuks. Liustike akumulatsioonialadel vastab aastane miinimum piirile iga-aastaste akumulatsioonikihtide vahel lume stratigraafias. Seetõttu nimetatakse seda bilansiaastat aastase miinimumi kaudu defineerides ka stratigraafiliseks meetodiks. Teiseks ‘aasta’ definitsiooniks on kindlaks määratud kuupäeva või kalendriaasta, mis parasvöötmes ja polaaraladel märgib perioodi 1. oktoobrist 30. septembrini. Praktikas aga ei ole alati võimalik välitöid pikalt ette määratud kuupäevadel teha ning seetõttu leitakse kompromiss kahe eelpool nimetatud meetodi vahel, mis on tuntud kui kombineeritud meetod.
Iga-aastane massibilanss
Iga-aastane (neto) massibilanss b_a (ka b_n) on liustiku massibilanss, st akumulatsiooni c_t ja ablatsiooni a_t summa bilansiaasta lõpuks. Keskmistel ja kõrgematel lauiskraadidel on kasulik eraldi defineerida talvebilanss b_w, periood, mille jooksul akumulatsioon ületab ablatsiooni ning suvebilanss b_s, periood, mille korral esineb üldine massi kaotus. Netomassibilanss, st suve- ja talvebilanss terve liustiku kohta arvutatakse kindlate massibilansside järgi, mis on liustiku pinnal proovivõtukohtades mõõdetud. Seda arvutatakse järgmise valemiga:
Massibilansi kõikide osade väärtused on samaväärsed veega (water equivalent, w.e.), et erinevaid liustikke ja aastaid saaks paremini omavahel võrrelda. Veega vastavus tähistab vee ruumala, mis tekib jää ja lume sulades.
Spetsiifiline massibilanss
Iga-aastast netomassibilanssi b_n kindla koha kohta liustikul nimetatakse spetsiifiliseks massibilansiks. Keskmine spetsiifiline massibilanss (kogu liustiku või pindala keskmine massibilanss) on kogu massi muutus jagatud liustiku pindalaga.
Massibilansi mõõtmine
pisi|Ablatsiooni uurimiseks puuritakse jäässe auk, millesse viiakse traat. [[Solheimajökull, Island. Mai 2013]]
Otsesed mõõtmised
Otsesed või glatsioloogilised meetodid liustiku pinna massibilansi määramiseks põhinevad välitöödel tehtud otsestel (kogu ablatsiooni ja akumulatsiooni) mõõtmistel. Akumulatsiooni mõõdetakse lumme kaevatud aukudest või puursüdamikest. Iga-aastane lume juurdekasv tuvastatakse kas tiheduse muutusest, jääkristalli suuruse või muda kihi järgi, mis tähistab suveablatsiooni või mitte-akumulatsiooni pinda. Aastane netoakumulatsioon b_a, mille arvuline väärtus on samaväärne veega, on kindlaks määratud iga-aastase kihi paksuse h ja jää keskmise tiheduse \rho_i järgi ning seda väljendab järgnev valem:
kus \rho_w on vee tihedus. Talve kogu akumulatsiooni võib hankida sama meetodi abil, kuid mõõtmised tuleks läbi viia akumulatsiooni perioodi lõpus, mitte bilansiaasta lõpus. Ablatsiooni otseseks mõõtmiseks kasutatakse jääse puuritud vaiu või jämedamat traati, mille kaudu saab määrata, kui palju on jää pind alanenud mõõtmisperioodi jooksul. Otsese mõõtmise meetodiga leitakse massibilanss igas mõõdepunktis liustiku pinnal, need väärtused tuleb aga terve liustiku kogu ning spetsiifilise netobilansi saamiseks interpoleerida. See aga võib kaasa tuua rohkelt vigu, juhul kui mõõtepunkte on liiga vähe või nad asuvad liialt hajutatult. Glatsioloogilist meetodit on kasutatud kokku umber 280 liustikul üle kogu maailma, kuid ainult 86 andmed ulatuvad üle 10 aasta. Storglaciären Rootsis ja Storbreen Norras on kaks kõike pikemalt uuritud ning seetõttu ka kõige ulatuslikuma massibilansi andmebaasiga liustikku. Nende andmed ulatuvad vastavalt 1946. ning 1949. aastani. Põhja-Ameerikas on kõige pikemalt uuritud Lõuna Kaskaadide ja Blue liustikke Washingtoni osariigis alates 1956. aastast ning 1965. aastast Peyto, Place'i ja Santieli liustikke lääne Kanadas. Euroopa Arktikas on massibilanssi mõõdetud Bröggerbreen, Midre Lövenbreen ja Voringbreen liustikel Teravmägedes alates 1966/67. aastast. Maailmas tegeleb liustike massibilansi andmete kogumise ja avaldamisega World Glacier Monitoring Service (WGMS).
Hüdroloogiline meetod
Liustiku iga-aastane massibilanss näitab vee hoiustamise muutust valgalal. See tähendab seda, et kui meil on teada kõik veebilansi komponendid sellel valgalal antud aasta kohta, siis liustiku neto bilanssi saab arvutada järgnevalt:
kus \rho_a, R_a ja E_a on vastavalt aasta kogusademed, väljavool ja aurustumine, \Delta S_g on muutus liustikulises veevarus ja \Delta S_o on muutus teistes veevarudes (nt mitte-liustikuline lumikate, liustikupealne, -sisene ja -alune vesi ning pinnaalused veesooned). Selleks, et selle meetodi abil liustiku netomassibilanssi arvutada, tuleb omada täpseid andmeid kõikide teiste komponentide kohta. Väljavoolu saab kergesti mõõta liustikult voolava peajõe kaldale püstitatud hüdroloogiajaamast, kuid teiste komponentide saamine on suuremaks väljakutseks. Aurustumist on eriti raske mõõta ning mägistes piirkondades moodustavad sademed väga keerulise, ruumis varieeruva komplekse süsteemi, mistõttu on esinduslikke andmeid, eriti suurtel kõrgustel, raske hankida. Siiski on hüdroloogilist meetodit liustike massibilansi hindamiseks kasutatud paljudel liustikel erinevates maailma osades, kuigi neist enamiku pindala jääb alla 10 km^2 (suurem valgala puhul tekib probleem proovide võtmises). Kuna liustiku massibilanssi on raske eristada teistest massi või varu muutustest, siis enamasti moodustab hüdroloogiline meetod osa ablasiooni mõõtmise programmidest ja/või modelleerimisuuringutes. Taolised integreeritud uuringud annavad aimu sellest, kuidas erinevad osad liustiku süsteemis omavahel käituvad ning aitavad paremini planeerida vee ressursse.
Geodeetiline meetod
Üha enam kasutatakse liustike massibilansi saamiseks aerofotosid või satelliitidelt saadud andmeid, arvutamaks liustiku ruumala muutust, mis konverteeritakse muutuseks massis, kasutades keskmise tiheduse väärtusi nii lume, firni kui ka jää kohta liustiku eri osades. Geodeetilise meetodi suureks eeliseks on parem alaline katvus, seda just keeruliste maastike puhul, kuid see lubab ka paremini määrata kogu süsteemi massibilanssi, haarates enda alla nii liustiku dünaamikast tulenevad muutused kui ka jäämägede lahti murdumisega kaasnevad kaotused. Tänu sellele on suudetud hinnata näiteks kontinendisuuruste jääkilpide, Antarktika ja Gröönimaa massibilanssi, mis varem oleks tundunud mõeldamatu. Meetodi suurimaks miinuseks on see, et lume ja jää täpne tihedus on enamasti halvasti teada ning see on ajas muutuv. Selle tulemusel võivad muutused ruumalas omada ebamäärast seost muutusega massis. Näiteks ei saa ablasiooniks lugeda seda, kui liustiku pinnal lume kihis toimub sulamine ning uuesti jäätumine, mille tulemusel küll alaneb liustiku pind, kuid süsteemis otseselt massi kaotust ei toimu.
1970ndate lõpust on polaaraladel jääkilpide jääpinna kõrguse muutusi mõõdetud satelliitidele paigutatud radaraltimeetritelt (nt Seasat, Geosat ja Euroopa Kaugseire Satelliidid ERS-1 ja ERS-s) saadud andmete abil. Suurema täpsuse annavad laseraltimeetri süsteemid, mida saab kasutada nii lennukitel (nt Maa-Ameti digitaalne kõrgusmudel DEM, milleks kasutati LIDARit) kui ka satelliitidel (nt Geoscience Laser Altimeter System ehk GLAS NASAle kuuluva ICESati pardal).
Gravimeetriline meetod
Üks uusimaid ning olulisemaid lähenemisviise massibilansi muutuste uurimiseks suurel maa-alal on Gravity Recovery and Climate Experiment (GRACE). Selle 2002. aastal Maa orbiidile lennutataud kahest kosmosejaamast koosneva missiooni eesmärgiks on teha otseseid mõõtmisi Maa massi ümberjaotumise kohta. GRACE kasutab Maa gravitatsiooniväljas toimuvate väiksemategi muutuste avastamiseks kahe identse orbiidil teineteise järel liikuva kosmosejaama vahelise kauguse muutust. Selle meetodi suurimaks eeliseks on see, et GRACE ei mõõda mitte muutust ruumalas, vaid massis ning seda saab kasutada mõõtmaks massibilanssi väga suurtel alade (nt Gröönimaa ja Antarktis). Oluline on aga teha vahet jääkilbis toimuvate massi ümberjagamiste vahel ning muutustel, mis leiavad aset hüdroloogilises süsteemis või mis tulenevad isostaatilisest liikumisest. GRACEi mõõtmistulemused on nii tundlikud, et nende põhjal on võimalik avastada iga-aastaseid muutusi liustiku massibilansis, mis on talvise akumulatsiooni ja suvise ablatsiooni tulemus.
Olulisus
Liustikud on olulised kliimamuutuse indikaatorid. Nad reageerivad kohaliku kliima muutusele, st muutustele temperatuuris ja lume hulgas, mis põhjustavad muutust massibilansis. Tasakaalus oleva liustiku jaoks tähendavad tihenenud lumesajud ja/või vähenenud vaba energia sulamiseks akumulatsiooni ala suurenemist, ELA allamäge liikumist ning positiivset netomassibilanssi. Maha sadanud lume vähenemine ja/või suurenenud sulamiseks vajalik energia hulk viib aga akumulatsiooni ala vähenemiseni, ELA tõusuni ja negatiivse netobilansini. Massibilanss kontrollib otseselt liustiku pika-aegset käitumist (muutuste toimumise ajaskaalaks on kümnend) ning on seetõttu kõige tundlikum kliima indikaator.
Massibilansi uurimisel on ka praktilisem pool kui ainult kliimasoojenemise ennustamine. Liustike sulamisveed on mitmetes riikides, nt Norras ja Alpided, hüdroenergia allikaks. Lisaks sõltuvad paljude Kesk-Aasia riikide joogi- ja kastmisveesüsteemid liustikelt tulevast veest ning liustikud on olulised ka turismi seisukohast.
Voldemar Tippel
Voldemar Tippel (2. oktoober 1907 – 3. september 1995) oli eesti arhitekt, Tartu linnaarhitekt 1935–1940 ja Tallinna peaarhitekt 1.oktoober 1944–1952.
Voldemar Tippel lõpetas 1927. aastal Tallinna Linna Poeglaste Reaalgümnaasiumi ja 1934. aastal Tallinna Tehnikumi arhitektikutsega. Voldemar Tippel oli üliõpilasseltsi Raimla vilistlane.
Arhitektikarjääri alustas ta Tallinnas elumajade ja mujal riigimõisate ehitamisega, samuti töötas Pärnu maavalitsuses. 1935. aastal sai Tippel Tartu linnaarhitektiks, tema eelkäijaks selles ametis oli Arnold Matteust. Tippel projekteeris ta mitu linna esindushoonet, näiteks uusklassitsistliku Tartu turuhoone (1937), Tartu spordihoone ja veetornelamu Õpetaja tänaval (1940). 1940. aasta oktoobris siirdus Tippel Tartust Tallinna, asudes tööle Kohaliku tööstuse rahvakomissariaadis.
Tallinna peaarhitektina planeeris ta koostöös arhitekt Toivo Kallase ja aiandusarhitekt Lidia Pettaiga Mustamäe elamurajooni (1959). Leonhard Lapin on nimetanud Tippeli loomingut uusklassitsismiks, Mart Kalm esindustraditsionalismiks.
341 eKr
Aasta 341 enne Kristuse sündi ehk meie ajaarvamist. Vana-Roomas oli see CDXIII (413.) aasta ab urbe condita.
Voldemar Tippel
Voldemar Tippel oli alates 1930. aastaist ka filmiamatöör. Aastast 1962 Eesti NSV teeneline kunstitegelane.
Tsitaat
1938. aastal iseloomustas toona Supilinnas Tähtvere tänaval elanud Tippel Tartu aguleid nõnda: "'Läinud sajandi teisel poolel, kui algas suur rahva valgumine maalt linnadesse, algas väheste kapitalidega isikute poolt agulimajade ehitamine, mis ehituskunstile midagi juurde ei andnud ja korterioludes vajalisi paremusi ei toonud. Tolleaegne intensiivne, kuid sealjuures ebaratsionaalne ehitustegevus oli ülemaailmne, mis kandus meile vene kaudu ning kajastub teravalt kõigis meie linnades puuehituse alal. Nii on ka Tartu maa-ala ehistatud suuremalt osalt väheste kapitalidega inimeste poolt, kelle elamiskultuuriline tase polnud arenenud ning kelle nõuded korterite tervishoiu ja mugavuse nõuete suhtes olid väikesed. Kui lisada juurde sellele väärmõisted vabadusest möödunud sajandi individualistliku ühiskondlik-poliitilise maailmavaate pärandusena, siis on arusaadav kuidas võisid tekkida need troostitud agulid, mis meie riikliku iseseisvuse algaastail moodustasid tähtsa osa meie linnade üldpildis.'"
Isikunäitus
2007. aastal toimus Eesti Arhitektuurimuuseumis Voldemar Tippeli loomingu näitus.
Natalja Bratuhhina
Natalja Bratuhhina (sündinud 7. detsembril 1987 Narvas) on Eesti saali- ja rannavõrkpallur.
Natalja kuulus Eesti võrkpallikoondisse aastatel 2012–2015.
Ta on võistelnud edukalt rannavõrkpallis koos Mari-Liis Graumanni ja Polina Bratuhhina-Pitouga.
Isiklikku
Tema kaksikõde on ranna- ja saalivõrkpallur Polina Bratuhhina-Pitou. Ta lõpetas 2006. aastal Audentese Spordigümnaasiumi ning 2010. aastal EBSi.
Algirdas Monkevičius
Algirdas Monkevičius (sündinud 29. märtsil 1956 Rietavases) on Leedu pedagoog ja endine poliitik.
Ta oli aastatel 2004–2008 Leedu haridus- ja teadusminister.
2004. aastal anti talle Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk.