cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
IX üldlaulupidu
Kava
1925. aastal kuulutati välja võistlus laulupeole uue repertuaari saamiseks. 117 laekunud tööst kaheksa lülitati ka IX üldlaulupeo kavva. Esitusele tuli 26 sega-, 6 meeskoorilaulu ja 7 orkestripala.
Tulu
Tulu on majandusliku kasu suurenemine aruandeperioodil, vara lisandumise või suurenemisena või kohustiste vähenemisena, mille tulemusel omakapital suureneb, välja arvatud omanike sissemaksed omakapitali. pisi|332x332px|Tulu tabeli näidis
Tulu kasutamine
Tulu kasutatakse igapäevaste kulutuste rahastamiseks. Investeeringud, pensionid ja sotsiaalkindlustus on pensionäride peamised sissetulekuallikad. Üksikisikute jaoks saadakse sissetulek enamasti palgana. Ettevõtlustulu võib viidata ettevõtte ülejäänud tuludele pärast kõigi kulude ja maksude tasumist. Sel juhul viidatakse sissetulekule kui "töötasule". Enamik tululiike maksustatakse.
Üksikisikud saavad sissetulekut palga teenimise kaudu, töötades ja investeerides sellistesse finantsvaradesse nagu aktsiad, võlakirjad ja kinnisvara. Näiteks võib investori aktsiate eest maksta tulu 5% -liste dividendidena aastas. Enamikus riikides maksustab teenitud tulu valitsus enne selle laekumist. Tulumaksust saadav tulu rahastab föderaal- ja osariikide eelarvetes valitsuse meetmeid ja programme.
Üks sissetuleku tähendus viitab tulule või müügile. Tulu on raha, mida ettevõte saab kogu äritegevuse jooksul kaupade või teenuste müügist. Tulud on omakapitalikonto, millel on krediidijääk. Tulude teine ​​tähendus viitab netosissetulekule. Netosissetulek on täiesti erinev brutotulust.
Ettevõtluse tulud
Ettevõtlustulu iseloomustab seotus iseseisva majandustegevusega.
Ettevõtluse tulu on:
Kõu Timpmann
Kõu Timpmann (sündinud 28. mail 1952 Viljandis) on eesti füüsik.
Elukäik
Ta lõpetas 1970. aastal Põltsamaa Keskkooli ning 1975. aastal Tartu Riikliku Ülikooli füüsika-keemia teaduskonna füüsika osakonna füüsik-teoreetikuna. Ta oli Eesti NSV Teaduste Akadeemia Füüsika Instituudis aspirant, kaitses 1986. aastal väitekirja "Изучение релаксации в некоторых многоатомнх молекулах в твердых матрицах и молекулярных комплексах методом пикосекундной спектрохронографии" ("Relaksatsiooni uurimine teatud mitmeaatomilistes lisandimolekulides ja molekulaarkompleksides pikosekundilise spektrokronograafia meetodiga") ning sai füüsika-matemaatikakandidaadi kraadi.
Ta töötas aastatel 1975–2007 Füüsika Instituudis teadurina. Aastatel 2007–2010 oli ta Bayreuthi Ülikoolis (Saksamaa) külalisteadur. Ta on 2011. aastast Tartu Ülikooli Füüsika Instituudi biofüüsika labori vanemteadur.
Teadustöö
Kõu Timpmanni peamine uurimisvaldkond on fotobiofüüsika (fotosünteesi esmaste protsesside uurimine laserspektroskoopiliste meetoditega).
Tunnustus
2012 Tartu Ülikooli medal
2022 Tartu Ülikooli medal
Bergedorf
Bergedorf on Hamburgi linnarajoon.
Bergedorf jaguneb 13 linnajaoks:
1992. aasta maailma karikavõistlused kergejõustikus
1992. aasta maailma karikavõistlused kergejõustikus olid 6. maailma karikavõistlused kergejõustikus, mis toimusid 25.–27. septembrini Havannas Kuubas.
Tulemused
<br style="clear:left" />
Põhjusmäärus
Põhjusmäärus ehk kausaaladverbiaal on määrus, mis väljendab põhjust.
Näiteid
Mu pea valutab lärmist.
Ta suri vähki.
See kõik on sinu pärast.
1904
1904. aasta (MCMIV) oli 20. sajandi 4. aasta. See oli liigaasta.
Tingimusmäärus
Tingimusmäärus ehk konditsionaaladverbiaal on määrus, mis väljendab sündmuse tingimust.
Näiteid
Õnnetuse korral tuleb kiirelt tegutseda.
Hea isuga võib paksuks minna.
Wilfred Bouma
Wilfred Bouma (sündinud 15. juunil 1978 Haagis) on endine Hollandi jalgpallur, kaitsja.
Hollandi jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2000–2012 kokku 37 korda ja lõi kaks väravat. Debüüt koondises toimus septembris 2000, kui Holland mängis Iirimaa vastu.
Bouma alustas oma jalgpallurikarjääri amatööride klubis SV Rood-Wit '62. Aastal 1994 sõlmis ta noortelepingu elukutseliste jalgpalliklubiga PSV Eindhoven. Klubi tollane peatreener Aad de Mos lubas ta esimest korda väljakule 26. oktoobril 1994 mängus klubiga Willem II Tilburg, mille tema meeskond kaotas 1:2.
Bouma ei pääsenud pika aja jooksul oma klubi mängudel platsile ning otsustas 1996. aastal üle minna klubisse MVV Maastricht ning mängida Hollandi tugevuselt teises liigas Eerste Divisie. Oma esimesel hooajal seal (1996/97) mängis ta 18 kohtumist ning lõi 7 väravat. Tema meeskond pääses järgmiseks hooajaks (1997/98) tagasi Hollandi tugevaimasse liigasse Eredivisie. Tol hooajal mängis Bouma 33 kohtumist ning lõi 6 väravat.
Isiklikku
Wilfred Bouma on 180 cm pikk ja kaalub 82 kg.
Simon Levin
pisi|Simon Levini [[haud Rahumäe kalmistul]] Simon S. Levin (3. november 1928 – 2. jaanuar 2008) oli juudi päritolu Eesti advokaat.
Haridus
1934. aastal alustas ta õpinguid Tallinna Prantsuse Lütseumis, evakueerituna Venemaale lõpetas 1944. aastal Tšeljabinskis töölisnoorte keskkooli.
1945. aastal, reevakueerituna, astus Tartu Riiklik Ülikooli õigusteadust õppima, ülikooli lõpetas kaugõppes 1947. aastal.
1974. aastal kaitses Levin kandidaadiväitekirja Moskvas Üleliidulises Kuritegevuse Põhjuste Uurimise Instituudis ning sai kandidaadikraadi.
Töökäik
Aastatel 1945–1946 töötas Levin Tallinna I õigusnõuandlas stažöörina ja kuni 1992. aasta märtsini advokaadina. Aastatel 1992–2004 töötas ta vandeadvokaadina advokaadibüroos HETA, 2004. aastast advokaadibüroos Teder & Partnerid ning advokaadibüroos Teder, Glikman & Partnerid.
Avalik tegevus
Levin valiti Eesti NSV Advokaatide Kolleegiumi Presiidiumi liikmeks kaheksal korral.
Ta võeti Eesti Advokatuuri 1947. aastal. Oli juhatuse liige aastatel 1994, 1995, 1998 ning aseesimees aastatel 1994–2001. Ta on korduvalt olnud kvalifikatsioonikomisjoni ja teadus-metoodikakomisjoni liige. 2002. aastast oli ta juhatuse nõunik. Levini advokaaditunnistust ehib numbrimärk 1.
Levin on olnud Eesti kriminaalseadustiku 1993. aasta eelnõu ning veel mitme eelnõu ametlik ekspert, Eesti kriminaalpreventsiooni nõukogu liige ning nõukogu eksperdikomisjoni liige.
Teadustöö
Levini põhiteadusalad olid kriminaalprotsess ja kriminaalõigus. Ta uuris kriminaalkaitse probleeme, kriminaalkaitse efektiivsust ja kassatsioonimenetlust, samuti advokaaditöö eetilisi aspekte. Temalt on ilmunud 12 teadustööd kriminaalmenetluse ja eetika alal ning erialaseid artikleid. Ta on tegelenud kriminaalpsühholoogia üksikküsimustega ning kirjutanud kaks uurimust kohtupsühholoogia alal.
Ta töötas 1984–1985 Eesti Teaduste Akadeemia Majanduse Instituudi majandusõiguse probleemide sektoris majandusteadlasena. 1985. aastal valiti ta NSV Liidu Teaduste Akadeemia Psühholoogide Seltsi tegevliikmeks.
Massimo Polidoro
thumb|Massimo Polidoro (2012) Massimo Emilio Polidoro (sündinud 10. märtsil 1969 Voghera) on itaalia ajakirjanik ning CICAP (itaalia Comitato Italiano per il Controllo delle Affermazioni sul Paranormale 'Itaalia paranormaalsete nähtuste uurimise komitee') kaasasutaja ja tegevdirektor. Ta uurib paranormaalseid nähtusi ning on neist ja nende uurimisest kõnelenud nii telesaadetes kui ka loengutes.
Elukäik
Lapsena huvitus Polidoro maagiast ja illusioonide loomisest. Ta tutvus televisiooni vahendusel James Randi ja CSICOPi tegevusega ning sai innustust Piero Angela raamatust, kus too rääkis parapsühholoogia uurimisest läbi kriitilise ja skeptilise vaatepunkti. Kui ta oli kirjutanud nii Randile kui ka Angelale, kutsus viimane ta 1988. aastal nendega Rooma kohtuma. Randi ja Angela leidsid, et Polidoro, kes oli siiski veel üsna noor, on piisavalt andeks ja kirglik, et temast võiks saada Randi õpilane.
Piero Angela võimaldas Polidorole stipendiumi, mille abil ta sai minna Ameerika Ühendriikidesse, kus Massimost sai Randi õpipoiss enam kui aastaks. Selle aja jooksul omandas ta erinevaid tehnikaid, kuidas paljastada isehakanud maage ja seletada ebanormaalseid nähtusi.
Pärast Randi abistamist tema uurimis- ja teadustöös ning kõikjal maailmas peetud loengutes naasis Polidoro 1989. aastal Itaaliasse, kus temast sai samal aastal loodud CICAP üks kaasasutaja. Itaalias täiendas ta ennast veel Padua Ülikoolis psühholoogiat õppides. Tema väitekirja teemaks oli ebanormaalsete nähtuste tunnistajateks olnud isikute ütluste psühholoogia.
1996. aastal sai temast James Randi Hariduse Sihtasutuse (James Randi Educational Foundation) Euroopa juht.
2001. aastal valiti ta CSICOP-i (Committee for the Scientific Investigation of Claims of the Paranormal; nüüd Committee for Skeptical Inquiry ehk CSI) liikmeks ja ECSO (European Council of Skeptical Organisations) juhatuse liikmeks.
2004. aastal asutas ta ajakirja Magia ja kaks aastat hiljem lõi taskuhäälingu Misteri di Massimo Polidoro.
2009. aastal külastas Massimo Polidoro ka Eestit.
Teosed
thumb|Massimo Polidoro 2009. aastal Tartus Foto: [[Ivo Kruusamägi ]] Massimo Polidoro on enam kui 40 raamatu ja 400 artikli autor. Näiteks:
Paralepa
Paralepa on alevik Lääne maakonnas Haapsalu linnas. Piirneb põhjas ja läänes Haapsaluga.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus alevik Ridala valda.
Mööndusmäärus
Mööndusmäärus ehk kontsessiivadverbiaal on määrus, mis väljendab sündmuse mööndust.
Jan Koller
Jan Koller (sündinud 30. märts 1973 Smetanova Lhotas) on endine Tšehhi jalgpallur, ründaja.
Tšehhi rahvuskoondises mängis Koller 91 korda ja lõi 55 väravat. Debüüt koondises toimus 9. veebruaril 1999, kui mängiti Šveitsiga ja võideti 1:0 ja värava autor oli Koller. Ta on Tšehhi koondise läbi aegade suurim väravakütt. Tšehhi koondises osales ta 2006. aasta maailmameistrivõistlustel ning kolmedel Euroopa meistrivõistlustel (2000, 2004 ja 2008).
Isiklikku
Jan Koller on 202 cm pikk ja kaalub 103 kg. Ta on abielus Hedvika Kankovaga, nende peres kasvab tütar.
Alben W. Barkley
Alben William Barkley (24. november 1877 Lowes, Kentucky osariik – 30. aprill 1956 Lexington, Virginia osariik) oli Ameerika Ühendriikide poliitik, asepresident aastail 1949–1953 president Harry Trumani ajal. Ta oli Demokraatliku Partei liige.
Ta oli hariduselt jurist ja töötas 1901. aastast advokaadina.
1913–1927 oli ta esindajatekoja liige Kentucky 1. ringkonnast ja valiti seejärel senatisse, 1937 valiti ta senati enamuspartei juhiks (Senate Majority Leader). Tal oli hea läbisaamine Trumaniga, kes toona oli Missouri senaator. Pärast 1946. aasta valimisi, kui vabariiklased võitsid kontrolli senati ja esindajatekoja üle, sai temast senati vähemuspartei juht (Minority Leader). 1948. aasta Demokraatliku partei konverentsil pidas ta kõne partei delegaatide julgustamiseks, milles kiitis New Deali poliitikat ja kritiseeris mittemidagitegevat (do nothing) Vabariiklaste enamusega kongressi. Truman, kes seni oli valitsenud ilma asepresidendita, valis Barkley oma asepresidendiks.
1954. aastal tuli Barkley poliitikasse tagasi, kandideerides uuesti senatisse. Ta võitis ametis oleva Vabariikliku Partei senaatori John Sherman Cooperi üle, kuid suri kõigest poolteist aastat hiljem Virginias südameinfarkti.
Otstarbemäärus
Otstarbemäärus ehk finaaladverbiaal on määrus, mis väljendab sündmus(t)e otstarvet.
Näiteid
''Need riided on õues mängimiseks.
Kaisa Roose
Kaisa Roose (sündinud 1969 Tallinnas) on eesti dirigent.
Elulugu
Kaisa Roose sündis Tallinnas 15. aprillil 1969. Kuueaastaselt asus ta Tallinna Muusikakeskkoolis klaverit õppima. 1987. aastal võeti ta vastu Tallinna Konservatooriumi, kus ta õppis koorijuhtimist omandades kraadi 1992. aastal. Järgmisel aastal võeti Kaisa Roose vastu Taani Kuningliku Muusikaakadeemiasse Kopenhaagenis, kus ta õppis orkestridirigeerimist Michel Tabachniku dirigeerimisklassis. Ta lõpetas õpingud solistiklassis ja omandaess kraadi 1997. aastal andis oma debüütkontserdi Taani Odense Sümfooniaorkestriga. Samal aastal pälvis Kaisa Roose lootustandvate noorte dirigentide eest Grethe Kolbe stipendiumi.
Kopenhaageni Kuninglik Taani Teater kaasas Kaisa Roose'i 28-aastaselt, et ta esitaks Kim Helwegi kirjutatud kaasaegset balletti "Amor ja psüühika" ("Amor og Psyke"). Tema edu selles oli pöördepunkt tema karjääris, mis viis kolmeaastase lepinguni dirigendina teatris.
Kaisa Roose on oma karjääri jooksul juhatanud kõiki Taani regionaalorkestreid ning orkestreid Rootsis, Soomes, Itaalias ja Costa Ricas. Aastast 2000 kuni järgmise kolme hooajani töötas ta Rootsis Malmö ooperi- ja muusikateatris. Esimesel sealsel hooajal esietendus ta kaasaegne Rootsi ooper "Portree", mille autoriteks on Catharina Backman ja Maria Sundqvist, ning juhatas muusikale "Kaspar Hauser" ja "Miss Saigon". Huvi nüüdismuusika vastu on toonud Kaisa Roose tiheda koostööni erinevate uue muusika ansamblitega nagu The Esbjerg Ensemble, The Figura ja The Ensemble 2000. Jaanuaris 2004 juhatas pr Roose maailma esiettekandes ja salvestas koos The Esbjerg Ensemble Per Nørgårdiga " Gennem torne" ja Harfikontsert (solist Tina Rehling ). 2004. aasta kevadel debüteeris Kaisa Roose Balti riikides. Ta juhatas Edvard Griegi Peer Gynti süiti nr.1, Antonín Dvořák tšellokontserti ja Beethoveni seitsmendat sümfooniat koos Eesti Riikliku Sümfooniaorkestriga ning Edward Elgari viiulikontserti ja Gabriel Fauré Reekviemi Leedu Riikliku Sümfooniaorkestriga.
Aastal 2014 debüteeris Kaisa Roose Brüsseli Filharmoonia Orkestriga Pariisi Filharmoonia konserdisaalis esitades Karlheinz Stockhauseni Carré
Kaisa Roose on toonud Eestisse kööstöös rahvusvaheliste solistidega konserte muu hulgas kitarrist Jakob Bangsøga Taanist, viiuldaja Ana María Valderrama'ga Hispaaiast , oboist Eva Kruse Steinaa'ga Taanist tšellist Franz Ortner'iga Austriast
Nõudlus
Nõudlus (inglise keeles demand) on majanduslik põhimõte, mis viitab tarbija soovile osta kaupu või teenuseid ning valmisolekule maksta nende kaupade või teenuste eest konkreetset hinda.
Nõudlusseadus
Nõudlusseaduse kohaselt kehtib kõikide tingimuste samaks jäämisel seos: mida kõrgem on toote või teenuse hind, seda väiksem on nõutav kogus.
Nõudluse hinnaelastsus
Sellega mõõdetakse nõutava koguse muutust toote hinna muutumisel. Sellist muutust väljendatakse elastsuskoefitsiendi abil ning matemaatiliselt leitakse see järgmise valemi abil:
ε= nõutava koguse protsentuaalne muutus / hinna protsentuaalne muutus
Nõudlus on elastne, kui ε>1 ehk koguse suhteline muutus on suurem kui hinna suhteline muutus; mitteelastne, kui ε<1 ehk koguse suhteline muutus on väiksem kui hinna suhteline muutus ja ühikelastne, kui ε=1 ehk koguse ja hinna suhtelised muutused on võrdsed.
Nõudlust mõjutavad tegurid
Eeldatavasti on nõudlust mõjutavaid tegureid kuus:
Tartu Katoliku Hariduskeskus
pisi|Tartu Katoliku Hariduskeskus (põhikooli maja) [[Jakobi tänaval]] Tartu Katoliku Hariduskeskus on eraõiguslik lasteaed-põhikool Tartus, mis rajati 1993. aastal.
Õppehooned asuvad kahes majas. 5.–9. klassid asuvad Agathe majas Jakobi 41 ning lasteaed ja 1.–4. klass asuvad Joosepi majas Oru 3. Kooli omanik on MTÜ Tartu Katoliku Hariduskeskus, mille juhatuse liikmed on Aleksandra Sooniste, isa Miguel Angel Arata Rosenthal ja õde Veronika (Monika Komorova). Katoliku koolis õppis 2014./2015. õppeaastal 401 õpilast. 1.–9. klassil on 2015./2016. õppeaastast kõikides klassides kaks paralleeli. Hariduskeskus on Eesti Kristlike Erakoolide Liidu vaatlejaliige. 2016./2017. õppeaastal plaanis hariduskeskus alustada Tartu Katoliku Gümnaasiumiga, aga loobus sellest. 2020./2021. õppeaastal alustas Tartu Katoliku Hariduskeskuse esimene gümnaasiumiklass.
Tartu Katoliku Hariduskeskuse eripära
== Tartu Katoliku Hariduskeskuse presidendid ==
VIII üldlaulupidu
VIII üldlaulupidu toimus 30. juunist 2. juulini 1923 Tallinnas. Pidustuse korraldas Eesti Lauljate Liit. Kooride üldjuhid olid Anton Kasemets ja Juhan Simm, puhkpilliorkestreid juhatas Eduard Knude ja sõjaväeorkestreid Georg Reder. Laulupeo avakõne pidas riigivanem Juhan Kukk ning lõpukõne Riigikogu esimees Jaan Tõnisson.
Peol osales 386 esinejate rühma 10 562 liikmega. Laulupidu peeti Rohelisel aasal praeguse Kadrioru staadioni kohal.
Kava
Esitusele tuli 24 eesti autorite koorilaulu, sealhulgas esimest korda lauldud nüüdislaulupidude avalaul Mihkel Lüdigi "Koit". Ainsa välismaa autori lauluna esitati soome külaliskoori laulupeole tuleku puhul Emil Genetzi "Suomen valta". Puhkpilliorkestrid mängisid saksa palu.
Meeskoorid
Pasunakoorid
Suur Isamaasõda
pisi|Suure isamaasõja memoriaal [[Moskva Kremlis (2005)]] Suureks isamaasõjaks (vene keeles Великая Отечественная война) nimetatakse Venemaal ja teistes endise NSV Liidu liiduvabariikides (v.a Balti riigid, Gruusia ja Ukraina) teise maailmasõja raames Saksamaa, selle Euroopa-liitlaste ja NSV Liidu vahel peetud sõda. Väljaspool Nõukogude võimu all olnud maa-ala seda terminit üldiselt ei kasutata (vt Idarinne). NSV Liidu ja Venemaa käsitluse järgi toimus suur isamaasõda 22. juunist 1941 kuni 9. maini 1945.
See mõiste erineb teise maailmasõja mõistest, sest peetakse silmas üksnes sõda Saksamaa ja selle Euroopa-liitlaste ning NSV Liidu vahel. Sõda Jaapaniga, sealhulgas Mandžuuria operatsioon 1945. aasta augustis ja sõda läänerindel suure isamaasõja hulka ei kuulu. Samuti ei arvata selle alla NSV Liidu 1939. aasta kallaletunge Poola ja Soome vastu (Talvesõda) ega Baltimaade, Bessaraabia ja Põhja-Bukoviina okupeerimist ja annekteerimist 1940. aastal.
Termin tuli kasutusele Jossif Stalini 6. juuli 1941 raadiokõnest Nõukogude rahvale. Enne seda tähistas termin "isamaasõda" (vene keeles Отечественная война) Venemaal 1812. aasta Vene-Prantsuse sõda, mida seal nüüd nimetatakse "1812. aasta isamaasõjaks".
Ettekujutus
Ettekujutus (saksa keeles Vorstellung, inglise keeles representation) on viis, kuidas subjekt enda jaoks midagi mõteldavaks või kogetavaks teeb.
Suur Isamaasõda
Nõukogude historiograafias esitati suurt isamaasõda tavaliselt võitlusena kahe ideoloogia vahel, mis lõppes Nõukogude sotsialismi võiduga fašismi üle, kuigi Saksamaad valitses Natsionaalsotsialistlik Saksa Töölispartei.
Ettekujutus
Ettekujutus on uusaja filosoofiasse kuuluv mõiste ning saab selle raames terminoloogiliseks alles Immanuel Kanti filosoofias. Varem oli kujutlemine seotud pigem reaalse kogemuse kui mõttes kujuteldavaga.
Ettekujutus eristub kujutlusest eelkõige läbi filosoofilise rõhuasetuse. Kui kujutlus on neutraalne mõiste, mis haarab kõikvõimalikke vaimse haaramise, esitamise, sobitamise jms vorme, siis ettekujutuse puhul on rõhutatud, et kujutatakse midagi endale ette, kusjuures kujutleja-kujutaja kui subjekt on ise mingis mõttes selle taga.
Suur Isamaasõda
Sõja ajal asutas NSV Liit Isamaasõja ordeni, mida anti kangelastegude eest.
Ettekujutus
Kant
Immanuel Kant eristab ettekujutuste (Vorstellung, repraesentatio) seas pertseptsioone (Perzeption, perceptio), mis on teadvusega ettekujutused.
Need omakorda jagunevad subjektiivseteks pertseptsioonideks ehk aistinguteks (Empfindung, sensatio), mis käivad ainult "subjekti kui oma seisundi modifikatsiooni" kohta, ja objektiivseteks pertseptsioonideks ehk tunnetusteks (Erkenntnis, cognitio). Tunnetused jagunevad kaemusteks (Anschauuung, intuitus) ja mõisteteks (Begriff, conceptus). "Esimene käib vahetult eseme kohta ja on üksik, viimane vahendatult (mittelbar), paljudele asjadele ühine võiva olla tunnuse kaudu."
Mõisted jagunevad empiirilisteks mõisteteks ja puhasteks mõisteteks, "ja puhast mõistet, kui tema päritolu on ainult arus (mitte puhtas meelelisuse pildis), nimetatakse Notio. *Mõiste notsioonidest, mis ületab kogemuse võimalikkuse, on idee, ehk mõistusmõiste."
Teoses "Preisschrift über die Fortschritte der Metaphysik" mainib Kant ettekujutuse liikidena kaemist, aistimist ja mõtlemist.
Manoel de Oliveira
pisi Manoel Cândido Pinto de Oliveira (11. detsember 1908 Porto – 2. aprill 2015 Porto) oli Portugali filmirežissöör.
Tema esimene film oli lühifilm "Douro, faina fluvial" aastast 1931. Esimene täispikk mängufilm, "Aniki-Bóbó" valmis 1942.
Aastatel 1985 ja 2004 pälvis ta Veneetsia filmifestivali elutöö auhinna.
Ettekujutus
Kant
Aru seob ettekujutused ühtsuseks.
Kõhrkalad
Kõhrkalad (varem ka põiksuused, kondrihtüsed; teaduslik ladinakeelne nimetus Chondrichthyes) on vee-eluliste keelikloomade klass selgroogsete alamhõimkonnast. Varem loeti neid kalade klassi kuuluvaks alamklassiks. Tuntumad kõhrkalad on haid (hailised) ja raid (railised).
Ettekujutus
Kant
Mõiste on reflekteeritud ettekujutus. Mõtlemine on ettekujutamine mõiste läbi (repraesentare per conceptus).
Manoel de Oliveira
Aastal 1999 sai ta Cannes'i filmifestivali žürii auhinna. 2008 pälvis ta elutöö eest Kuldne Palmioksa.
Kõhrkalad
Kõhrkalu iseloomustab kõhreline skelett, tõeliste soomuste ja ujupõie puudumine, küljeveenide, arteriooskuhiku, paariliste uimede ja keeritskurru esinemine.
Manoel de Oliveira
2009. aastal valmis tal film "Singularidades de uma Rapariga Loura".
Ettekujutus
Hegel
Hegeli järgi nimetatakse ettekujutusteks "tunde, kaemuse, iha, tahte jne määratletusi, niivõrd kui nendest teatakse". Filosoofias on ettekujutuste asemel "mõtted, kategooriad, lähemalt aga mõisted. Ettekujutusi üldse võib vaadelda mõtete ja mõistete metafooridena. Ettekujutuste omamisega aga ei teata veel nende tähendust mõtlemisele, ei teata veel nende mõtteid ja mõisteid. Ümberpöördult on ka kaks eri asja mõtete ning mõistete omamine ja teadmine, millised on neile vastavad ettekujutused, kaemused, tunded." ("Filosoofiliste teaduste entsüklopeedia", § 3)
Kõhrkalad
Süstemaatika ja evolutsioon
thumb|Umbes 80 miljoni aasta vanune Paratriakis curtirostrise fossiil. Kõhrkalade eellased eraldusid Devoni ajastul (umbes 450 miljonit aastat tagasi) rüükaladest (Placodermata). Suurima õitsengu ja mitmekesisuse saavutasid nad Karbonis, misjärel on kuni tänapäevani toimunud liikide arvu vähenemine ja enamiku kõhrkalade rühmade (näiteks akantoodid Acanthodei ja protoselahhid Protoselachii) aeglane väljasuremine. Tänapäeval elab veidi üle kaheksasaja liigi kõhrkalu, millest suur osa kuulub praegusel ajal domineerivasse hailiste seltsi.
Juba Vanaaegkonnas jagunesid kõhrkalad kuueks alamklassiks:
Alamklassidesisene süstemaatika on vaidluse all.
Skelett
Kõhrkalade skelett on luustumata ja kõhreline, kohati lubisoolade sisalduse tõttu jäik (nt. selgroolülides). Selgroog on liigendunud keha- ja sabaosaks. Selgroolülide lülikehad kummaltki poolt nõgusad, neid läbiva auguga (kaksiklohksed); lülidevahelistes õõnsustes paikneb seljakeelik, mis aukude kaudu läbib kogu selgroogu. Lülikaar moodustub kahest neuraaljätkest, lülikaarte vahel on nn interdorsaaljätked. Saba selgroolülide alapoolel asuvad kummalgi poolel hemaaljätked, mis all kokku kasvades moodustavad hemaalkaare. Selgroo kere osas on hemaaljätked lühikesed ja kokku ei kasva, nihkuvad rohkem küljele ja toetavad roideid. Kolju jaguneb omavahel nõrgalt ühendatud näokoljuks, ajukoljuks ja lõpusekaarteks. Ajukolju on suhteliselt lihtsa ehitusega õõnes tagant lahtine (suur kuklamulk) kõhrest moodustis, kus paikneb peaaju. Näokolju jaguneb lõuakaareks ja keelekaareks. Lõuakaarele toetuvad hambad, ta koosneb suulaeruutkõhrest (üleval) ja Meckeli kõhrest (all). Keelekaar koosneb kahest hüomandibulaarkõhrest ja hüoidkõhrest ning ühest basihüaalkõhrest. Lõpusekaari on 5 paari, primitiivseimatel haidel ka 7. Need koosnevad neljast lülist (alumised lülid on sidekoelises ühenduses vastaspoolsetega). Rinnauimede toesena kujuneb välja algeline õlavööde (5 luud, mille külge kinnituvad radiaalid), kõhuuimedel vaagnavööde (2 luud, mille külge kinnituvad radiaalid).
Lihaskond
Kõhrkalade lihaskond on, nagu enamikul kaladel, suhteliselt lihtne. Keerulisem, väiksemate lihaste süsteem esineb lõugadel ning õla- ja vaagnavöötmes. Ülejäänud lihased paiknevad kummalgi pool keha kahe kimbuna (üla- ja alakimp), ning painutavad ja sirutavad ujumisel keha ja saba.
Närvisüsteem
Kõhrkalade närvisüsteem meenutab juba paljuski kõrgemaid selgroogseid. Seljaajus eristuvad selgesti hallollus ja valgeollus, närvikiud on kaetud müeliintupega. Seljaajunärvidel liituvad selgmised ja kõhtmised juured. Peaaju pole enam sirge, nagu alamatel kaladel. Jaguneb otsajuks, vaheajuks, keskajuks, tagaajuks ja piklikuks ajuks (mis läheb üle seljaajuks). Otsaju Jaguneb juttkehaks (alaosas) ja mantliks, suurim ja arenenuim osa on ette ulatuvad haistesagarad. Haistmine on kõhrkaladel tundlikuim meel, haistmiselundid paiknevad pea alaküljel asuvates ninasõõrmetes haistekihnudes. Vaheajus asub hästiarenenud hüpotalamus ja hüpofüüs. Keskajus paiknevad peamised keha liikumist juhtivad keskused. Samuti saavad siit alguse silmade juurde kulgevad nägemisnärvid, mis moodustavad erinevalt alamatest kaladest nägemisristmiku. Nägemisel eristavad kõhrkalad paremini kaugemal asetsevaid objekte. Tagaajus on suhteliselt paremini arenenud selle pealmine osa väikeaju.
Seedeelundkond
Kõhrkalade hambad on plakoidsoomuste teisendid (polüfüodontsed hambad), millega on kaetud suu sisekülg. Suust satub toit neelu ja edasi lühikesse söögitorusse, mille tagumine osa on laienenud maoks. Viimasel on peamiselt toidu säilitamise funktsioon, seedimises oluliselt ei osale. Maole järgneb lai sool, mille sisepinnal on iseloomulik keeritskurd. Soole algusossa siseneb maksast sapijuha, samuti kõhunäärmejuha. Maks on suhteliselt suur. Soolestik lõpeb kloaagiga.
Hingamiselundkond
Kõhrkalade hingamine toimub lõpuste abil. Lõpused on antud juhul neelu limaskesta kapillaariderikkad väljasopistised lõpuseavade juures, jagunenud paljudeks lõpuseliistakuteks. Viimased kinnituvad lõpusekaarte küljes olevatele lõpusevaheseintele. Suurel osal kõhrkaladest on esimene lõpuseava muundunud hingatsiks. Hingamisel imetakse vesi hingatsi ja suuava kaudu neelu, seejärel väljutatakse lõpuste kaudu.
Vereringeelundkond
Vere Punalibled on piklikud ja tuumaga. Süda koosneb kojast, vatsakesest ja arteriooskuhikust. Arteriooskuhikust lähtub kõhuaort, millest haruneb viis tooma-lõpusearterit. Lõpuste läbimise järel koonduvad need uuesti kokku seljaaordiks, mis kannab hapnikurikka vere kehasse laiali. Keha suuremad veenid (neerudest tulev tagumine kardinaalveen, peast tulev eesmine kardinaalveen, küljeveenid) koonduvad kummalgi pool aüdant Cuvier' juhadesse, mis viivad vere tagasi südame kotta.
Erituselundkond
Jääkainete eritamine toimub kõhrkaladel veel osaliselt naha kaudu. Peamiseks erituselundiks on taganeerud, mis paiknevad kahe pika väädina piki kõhuõõne selgmist külge. Neer jaguneb eesmiseks ja tagumiseks pooleks. Emastel talitleb jääkainete filtreerimisel kogu neer, jääkained väljutatakse neeru eesosast neerujuha kaudu ja neeru tagaosast kusejuhade kaudu. Kõik mainitud juhad suubuvad kuseurkesse, mis avaneb kloaaki. Isastel on eritusfunktsioon vaid neeru tagumisel poolel, eesmine pool osaleb koos neerujuhaga sugurakkude tootmises. Jääkained väljutatakse vaid kusejuhade kaudu.
Sigimine
Isasloomade seemnesarjad on, nagu mainitud, ühenduses neerudega. Osa mõlemast kõhuuimest on isastel kujunenud kopulatsioonielundiks – pterügopoodiks, mille abil seemnerakud viiakse emaslooma kehasse (viljastumine on sisemine). Emaste munasarjad asuvad neerude all, on paarilised või paaritud. Nende lähedal asub lehterja suudmega munajuha, mis viib emakasse (viimane avaneb omakorda kloaaki). Valminud munarakud satuvad kõigepealt kõhuõõnde, sealt munajuhasse. Munajuhas moodustub munarakkude ümber valkkest (ja munaspoegijatel ka koor). Munad on suhteliselt suured ja neid toodetakse vähe (tavaliselt mõnikümmend). Osadel liikidel jäävad munad emakasse ja valmivad seal (eluspoegijad, emakas toimub ka teatud määral loodete toitainetega varustamine, mis on kaladel väga haruldane), teistel munetakse nad, ning jäävad seejärel oma jätkete abil veetaimede külge ja valmivad seal.
Füsioloogilised eripärad
Kõhrkalade veri sisaldab rohkesti karbamiidi, mistõttu on merevee suhtes hüpertooniline. Vesi tungib seetõttu vabalt läbi naha kõhrkalade kehasse, aktiivselt ei joo nad kunagi. Vee ülejääk eritatakse neerude kaudu.
Ökoloogia
Valdav osa kõhrkalu elab meredes. Üle poolte liikidest on röövtoidulised. Kõhrkalade munad on toiduks paljudele väiksematele kaladele. Et kõhrkaladel puudub ujupõis, peavad nad vajaliku sügavuse säilitamiseks olema pidevas liikumises, muidu vajuvad nad põhja.
VII üldlaulupidu
Peol osales 527 esinejate rühma enam kui 10 000 tegelasega. 36 eestlaste rühma tuli ka väljastpoolt Eestit, sealhulgas Ülem-Suetukist, Simbirskist, Jevpatoriast ja Helsingist. Pealtvaatajaid oli hinnanguliselt 35 000 ringis.
Kava
Kavas oli 28 laulu, millest erandina eesti autorite teosed ei olnud vaid kaks lastekoorilaulu. Välisautoritelt olid ka 4 puhkpilliorkestrite pala.
Marge-Ly Rookäär
pisi|Marge-Ly Rookäär, 2017 Marge-Ly Rookäär on eesti koorijuht ja raadioajakirjanik (muusikatoimetaja).
Aastail 1994–2000 oli Tallinna Tehnikaülikooli Vilistlaste Naiskoori dirigent. Töötab ERR-i Klassikaraadio tegevtoimetajana alates 1998. aastast.
Rookäär on teinud aastaid Vikerraadios ja Klassikaraadios otseülekandeid laulupidudelt, toimetanud Eesti Raadio fondisalvestusi ning vahendanud kontserte. Toimetanud Klassikaraadio saateid "Luukamber", "Teekond iseendasse", "Delta", "Küll mina laulan", "Fantaasia", "Ütle, mis sul on", "Traditsiooni Tarkus", "Usu jõud" ning stuudiokontserte "Areaal LIVE", "Koorilaulukuu" jt.
Rookäär kirjutab arvamuslugusid koorikontsertidest ja peab koorimuusikablogi.
Ta on toimetanud Eesti kooride esinemisi Euroopa Ringhäälingute Liidu (EBU) koorimuusikakonkursil "Let The Peoples Sing", mille Grande Prix on kahel korral Eestisse tulnud: Tallinna Muusikakeskkooli lastekoor (dirigent Ingrid Kõrvits, 2005) ja kammerkoor Collegium Musicale (dirigent Endrik Üksvärav, 2017). Konkursi algatas 1966. aastal BBC propageerimaks koorimuusikat raadioeetris. Konkurss toimub igal teisel aastal mõnes Euroopa kultuurikeskustes (tavaliselt eelmise konkursi võitjamaa) ja koorid lähetab konkursile rahvusraadio. Kui esimeses voorus kuulab žürii koore helilintidelt, siis finaal toimub avaliku kontserdina, mis EBU raadiojaamade vahendusel oma rohkem kui miljoni raadiokuulajaga on üks maailma suurima auditooriumiga koorimuusika raadiosaade.
Harakas
Harakas (Pica pica) on linnuliik vareslaste sugukonnast haraka perekonnast.
Levila
Haraka levila on üsna laialdane, hõlmates suurt osa Euraasiat ja Loode-Aafrikat. Harakas on üsna tavaline ka Eestis. Harakas on paigalind, teda võib meil kohata ka talvel. Haraka pesitsusaegset arvukust hinnatakse 15 000 – 30 000 paarile, talvist arvukust 40 000 – 80 000 isendile.
Välimus
Täiskasvanud harakad on 40–51 cm pikkused, must-valge sulestiku, pika saba ja kädistava häälega linnud.
Toitumine
Harakate toidu hulka kuuluvad selgrootud, väikesed selgroogsed loomad ning igasugune taimne toit. Samuti on nad tuntud munavargana, sest söövad teiste lindude pesadest mune ning isegi teisi linnupoegi. Linnas elavad harakad ei ütle ära ka prügikastides leiduvatest jäätmetest.
Pesitsemine
Harakad elutsevad paaridena ja on suhteliselt paikse eluviisiga. Üksnes noorlinnud hulguvad talveperioodil siin-seal ringi. Pesa ehitatakse tihedasse puu- või põõsavõrasse 1–10 meetri kõrgusele maapinnast. Haraka pesa on üsna toekas ehitis, mis on valmistatud oksaraagudest ning kaetud ka pealtpoolt. Seest on pesa mätsitud saviga ja vooderdatud sulgede, sambla ja rohuga. Harakas muneb 5–8 muna tavaliselt mai alguseks. Poegi haub ainult emaslind, kuid ka isane viibib samal ajal läheduses, kaitstes ja valvates pesa. Pojad kooruvad 17–18 päeva pärast munemist. Poegadele tassivad toitu mõlemad vanemad. Harakapojad hakkavad lendama 22–27 päeva vanustena ja juba järgmisel kevadel asuvad noored harakad omaette pesitsema.
Käitumine
Rahvasuus on harakas tuntud oma vargaloomuse poolest, kes näppab inimeste järelt säravaid asju ja tassib need oma pessa. Seda lähemalt uurides on aga jõutud järeldusele, et tundmatud läikivad esemed muudavad harakad hoopis närviliseks ja kartlikuks. Samuti ei ole harakate pesadest midagi väärtuslikku leitud.
Jüri Saar
Jüri Saar (sündinud 8. novembril 1946 Kaali külas) on Eesti poliitik.
1964. aastal lõpetas ta Kingissepa Keskkooli ja 1969. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna.
Aastatel 1990–1991 töötas ta Saare Maavalitsuses maasekretärina ja 1992–2003 oli Saare maavanem. 2002. aastal astus ta Eestimaa Rahvaliitu ja oli selle liige kuni 02.07.2010.
Alates 27.01.2011 on Sotsiaaldemokraatliku erakonna liige.
23. aprillil 2007 valiti ta Kihelkonna vallavanemaks. Novembrist 2009 oktoobrini 2017 oli ta Pihtla vallavanem.
Isiklikku
Abielus, kolm poega. Poeg Indrek Saar on eesti näitleja ja poliitik, riigikogu liige.
Valgesoo looduskaitseala
pisi|Valgesoo raba (kevad 2014) pisi|Valgesoo pisi|Esimesed külmad Valgesoo rabas
Valgesoo looduskaitseala on looduskaitseala Põlvamaal Põlva vallas.
Kaitseala moodustati 1981. aastal sookaitsealana (Valgesoo sookaitseala). 2001. aastal korraldati see ümber maastikukaitsealaks (Valgesoo maastikukaitseala). 2016. aastal muudeti kaitseala tüüp looduskaitsealaks ning selle pindala vähenes 10,8 ha võrra (343,2 hektarini).
Kaitsealal asub Valgesoo raba. Kaitseala serval on 24 m kõrgune vaatetorn, mis annab ülevaate maastikust. Rabasse on ehitatud matkarada.
Tiia Teder
Tiia Teder (sündinud 10. detsembril 1959) on eesti muusikateadlane ja muusikaajakirjanik, Klassikaraadio peatoimetaja.
Tiia Teder on õppinud muusikat Viljandi Muusikakoolis ja Tallinna Muusikakeskkoolis ning lõpetanud Eesti Riiklikus Konservatooriumis muusikateooria eriala. Tema diplomitöö teema oli "Žanrilisus Raimo Kangro ooperiloomingus", juhendaja Merike Vaitmaa.
Tiia Teder on Eesti Heliloojate Liidu liige 2005. aastast. Ta toimetab Klassikaraadio sarju "NYYD-muusika", "Ideaalmaailmad" ja "Rostrum". 2007. aastal valiti ta EBU (Euroopa Ringhäälingute Liidu) muusikagrupi liikmeks. 2008. aastal valiti Tiia Teder Põhja- ja Baltimaade raadiote muusikajuhtide koosolekul muusikagrupi koordinaatoriks.
Isiklikku
Tema õde on endine Eesti Televisiooni peatoimetaja Heidi Pruuli, poplaulja Hannah on tema õetütar.
Maadlus 2004. aasta suveolümpiamängudel
'''Maadlus 2004. aasta suveolümpiamängudel''' oli maadlusvõistlus 2004. aasta suveolümpiamängudel 22.–29. augustil.
Medalialad
Maadlusaeg oli 2×3 minutit, kahe perioodi vahel oli 30 sekundit puhkust.
Mait Mihkel Mathiesen
Mait Mihkel Mathiesen (28. detsember 1949 Malmö, Rootsi – 5. aprill 2005 Fall River, Massauchusetts, USA) oli 14. detsembrist 2003 kuni surmani 1938. aasta Eesti põhiseadusele tugineva tunnustamata nn Nõmme valitsuse majandusminister ja välisminister.
Ta oli Mihkel Mathieseni poeg.
Ülgase
Küla piirneb läänes Saviranna ja Kallaverega, edelas Maardu linnaga, lõunas Võerdla ja Rebala külaga ning idas Kostirannaga. Põhja pool asub Soome laht. Tallinna uus prügila asub Ülgasest lõunas.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 84 inimest. Neist 73 (86,9%) olid eestlased.
Nõukogude ajal on fosforiidi kaevandamine maastikku põhjalikult muutnud. Künkad küündivad küla lõunaosas 65 meetrini merepinnast.
Ülgase panga ja Koljuotsa vahel kaevandatakse tänapäeval savi.
Ülgase paekaldal asub kaks Eesti Vabariigi geodeetilist punkti.
Ülgase edelaosas ja Kallavere küla lõunaosas asuvad suvilad ja aiamaad on kurikuulsad kuritegevuse kõrge taseme tõttu.
Ülgasel asub Talleggi sugulindla.
Maahoki 2004. aasta suveolümpiamängudel
Maahoki 2004. aasta suveolümpiamängudel toimus 14.–27. augustil.
Medalialad
Meeste turniiril osales 12 meeskonda, naiskondi oli kohal 10.
Võistluspaik
Maahokimängijate käsutuses oli Ateena endisel lennuväljal paiknevas Hellenikoni olümpiakompleksis kaks kunstkattega väljakut. Pealtvaatajaid mahutasid tribüünid 8300.
Tulemused
...
Turu hõlvamine
Turu hõlvamine, ehk olemasoleva toote müügi laiendamine olemasolevatel turgudel on mõõt või tegevus, mis näitab, kui palju kliendid toodet või teenust kasutavad, võrreldes selle toote või teenuse hinnangulise koguturuga. Turu hõlvamist võib kasutada ka strateegiate väljatöötamisel, mida kasutatakse konkreetse toote või teenuse turuosa suurendamiseks.
Turu hõlvamine võib abiks olla ka siis, kui müük aeglustub. Klientidele tuleb sageli tutvustada ettevõtteid ning meenutada, miks nad konkreetse ettevõtte kaupu või teenuseid vajavad. Võimaliku turu suuruse määramiseks saab kasutada just turu hõlvamist. Kui koguturg on suur, võidakse julgustada tööstusele uusi turule sisenejaid, et nad saaksid turuosa või protsendi selle sektori potentsiaalsete klientide koguarvust.
Strateegiad
Hinna korrigeerimine. Üks kõige sagedasemaid turu hõlvamise strateegiaid on toodete hinna korrigeerimine. Ettevõtete sihiks on näiteks hinnaalanduse kaudu müüa rohkem, kuna see on efektiivne viis meelitamaks potentsiaalseid kliente. Hiljem saab pärast alternatiivsete kaupade hinna analüüsimist kas hindu tõsta, et ostjatele näidata kui väga ületab konkreetse toote või teenuse kvaliteet konkurentide oma või hoopis alandada maksumust, et võluda potentsiaalseid tarbijaid mõistlike hindadega. Mõlemal juhul ei tasu sellega üle pingutada, kuna see võib tunduda kahtlane (liialt hindade alandamine võib osutada madalale kvaliteedile ja kõrged hinnad võivad jätta mulje, et ettevõttel on ainult üks eesmärk – teenida tulu). Nii võivad kliendid hakata kahtlema ettevõtte kvaliteedis, õigsuses ja usaldusväärsuses.
Turustuskanalid. Üheks kõige edasiviivamaks komponendiks turu hõlvamise strateegiate puhul on turustuskanalid. Näiteks kui ettevõtte peamiseks sissetulekuallikaks on müük jaemüügipunktide kaudu, võib see avada teisi kanaleid nagu e-posti- ja teleturundus. Samuti saab sel viisil suurendada toodete müüki, turunduskanaleid ning lisaks saada turul lisaruumi ja üldist kasumlikkust.
Kasutamise suurendamine. Turu hõlvamist saab suurendada toodete tarbimise kaudu. Näiteks kasutades efektiivseid turundusstrateegiaid, suurendab see teadlikkust toote osas kindlates piirkondades, mis ajendab suuremale hulgale toote tarbimisele ja omakorda kasvatab turuhõlvet.
Reklaami suurendamine. Rohkem reklaamidesse aja panustamine võib drastiliselt tõsta turu hõlvet. Reklaam on efektiivne viis suurendamaks teadlikkust kindla brändi osas. Peale selle saavad ettevõtted luua kas lühi. või pikaajalisi kampaaniaid ning struktureerida neid vastavalt oma eelarvele ja vajadustele.
Toodete täiendamine. Parim tava klientidega suhtlemiseks ja nende kaasamiseks on teavitamine toote paremaks muutumisest. Täiustatud toode äratab tarbijates huvi, sest ostjad soovivad alati paremat ning võimaluse avanedes liiguvad nad selle poole. Seega on toote regulaarne värskendamine ja pakendi muutmine tõenäoliselt ettevõttele kasulik.
Anu Tali
pisi|[[Kadri Tali|Kadri ja Anu Tali 2000. aastal]] Anu Tali (sündinud 18. juunil 1972 Tallinnas) on eesti dirigent.
Elulugu
Anu Tali õppis aastatel 1979–1987 Tallinna 3. Keskkoolis ja 1987–1991 Tallinna Muusikakeskkoolis. Aastatel 1991–1996 õppis ta Eesti Muusikaakadeemias ning täiendas end samal ajal Sibeliuse Akadeemia dirigeerimisprofessori Jorma Panula käe all. Aastatel 1998–2000 stažeeris ta Peterburi konservatooriumis professor Ilja Mussini ja Leonid Kortšmari juhendamisel.
Ta on Eesti-Soome Sümfooniaorkestri asutaja ja dirigent. See orkester, mis esineb 1997. aastast, on Anu Tali juhatusel esinenud kontserdisarjadega "Maailma muusikalised pealinnad", "Inimene", "Sümfoonia", "Musica Grande", "Kirg või Kannatus" ja "Á la Russe". Anu Tali on töötanud Vanemuise teatri dirigendina.
Ta on juhatanud ka teisi Eesti orkestreid ning Tōkyō Filharmoonikuid, Frankfurdi Raadio Sümfooniaorkestrit, Lahti Sümfoonikuid, Bratislava Soliste ning mitmeid teisi orkestreid Soomes, Rootsis, Lätis, Venemaal, Brüsselis ja Viinis.
Augustis 2002 lindistas Anu Tali eesti muusikat Frankfurdi Raadio Sümfooniaorkestriga. Koos ESSO-ga nägi ilmavalgust debüütplaat "Luigelend" (Warner Music/Finlandia Records), mis tõi Anu Talile maineka auhinna "Echo Classic Award 2003" ja aasta parima noore muusiku nimetuse. 2005. aastal avaldati heliplaat "Action. Passion. Illusion" ning Anu Tali käis kontsertidega Jaapanis, Rootsis, Austrias, Prantsusmaal ja Ameerika Ühendriikides.
Isiklikku
Tema kaksikõde Kadri Tali on muusikamänedžer, olnud Eesti Riikliku Sümfooniaorkestri direktor. Nende ema Anne Tali on Tallinna Ülikooli matemaatika emeriitprofessor.
1905
1905. aasta (MCMV) oli 20. sajandi 5. aasta.
Pz 68
Pz 68 on Šveitsi keskmine tank, Pz 61 edasiarendus.
Eellugu
Pz 68 esimene prototüüp valmis 1968. aastal ja tootma asuti uut tanki samal aastal. Aastatel 1971–1974 jõudis Šveitsi armee teenistusse kokku 170 Pz 68, mida järgmiste mudelite ilmumisel hakati Pz 68 Mk1 nimetama. Erinevalt Pz 61-st oli Pz 68 kahur stabiliseeritud, torni vasakul küljel asus laskemoona luuk, mootor oli võimsam ja transmissiooni oli modifitseeritud. Kuigi tanki kaal kasvas 39,7 tonnile, suurenes maksimaalne kiirus 55 km/h. Ka roomikud olid laiemad kui Pz 61-l ja maaga kontaktis olev osa roomikust oli pikem.
Kirjeldus
Pz 68 torn ja kere mõlemad terasest valatud. Tank on jagatud kolmeks sektsiooniks. Juht istub ees keskel. Torn asub masina keskel, komandör ja sihtur istuvad paremal ja laadija vasakul pool. Mootor asub taga ja on meeskonnaruumist tulekindla seinaga eraldatud.
Kasutamine
Pz 68 ainus kasutaja oli Šveits. Aastal 1998 otsustati, et modifitseerimata Pz 68-d arvatakse 2000. aastaks teenistusest välja. Aastal 1999 oli teenistuses veel 186 modifitseerimata ja 186 modifitseeritud Pz 68-t. Umbes 200 masinat üritati Taile maha müüa, kuid tehingust ei saanud asja. Aastal 2005 arvati kõik veel allesolevad tankid teenistusest maha ja müüdi vanarauaks. Säilinud Pz 68-id võib näha muuseumides üle maailma.
Aino Ackté
thumb Aino Ackté (Pariisi-aastateni Achté; 24. aprill 1876 Helsingi – 8. august 1944 Vihti) oli esimene soomlasest rahvusvaheline ooperitäht ja soome ooperi teerajaja. Ta töötas lisaks Soomele muuhulgas ka Pariisi ja New Yorgi ooperilavadel. Ta oli metsosopran. Ackté tuntuimad rollid olid Gounod' Fausti Margareta, Wagneri Lohengrini Elsa, Tannhäuseri Elisabeth, Tosca nimiroll, Massenet' Thaïs ning Richard Straussi Salome, mis oli tema lemmikroll.
1894 asus ta õppima Pariisi konservatooriumi. 1897–1903 oli ta Grand Opéra solist. 1904–1907 töötas Metropolitan Opera solistina.
1911 asutas ta koos Oskar Merikanto ja Edvard Fazeriga Soome Rahvusooperi ning oli 1938‒1939 selle direktor. 1912 organiseeris ta esimese Savonlinna Ooperifestivali.
Tema järgi on nimetatud tänav Savonlinnas ja Helsingis. Albert Edelfelt maalis 1901 temast tuntud portree.
Ackté teine abikaasa oli kindralmajor Bruno Fredrik Jalander.
Edward Jenner
thumb Edward Jenner (17. mai 1749 Berkeley, Gloucestershire – 26. jaanuar 1823 Berkeley) oli inglise arst, kes võttis kasutusele rõugetevastase vaktsiini.
1796. aastal nakatas Jenner kaheksa-aastase James Phippsi veiserõugetesse. Veidi hiljem püüdis ta poissi rõugetega nakatada, kuid James ei haigestunud. Nii õnnestus Jenneril saada kinnitus rahvatarkusele, et veiserõugete põdemine muutis inimese rõugete vastu immuunseks. Ta esitas oma katse tulemused 1797. aastal Kuninglikule Loodusteaduste Seltsile, kuid ei suutnud selle liikmeid veenda. Ta jätkas katsetusi, pookides veiserõugetega teiste hulgas ka oma 11-kuust poega.
Jenner avaldas oma katsetuste tulemused esimest korda 1798. aastal väljaandes "Inquiry into the Causes and Effects of the Variolae Vaccinae". Esialgu püüti teda tahtliku nakatamise eest vastutusele võtta, kuid peagi kiideti tema meetod heaks ning see levis kiiresti ka teistesse maadesse. Eestisse jõudis lehmarõugetega vaktsineerimine juba 1800. aastal, mil Tallinna arst Karl Johann Nyberg selle kasutusele võttis.
1979. aastal kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon rõuged likvideerituks.
Veiserõuged panid aluse ka sõnale "vaktsiin", mis tuleneb ladinakeelsest sõnast vacca (lehm).
V üldlaulupidu
V üldlaulupidu toimus 30. juunist 2. juulini (vkj 18.–20. juunil) 1894. Peo korraldasid Tartu Eesti Käsitööliste Abiandmise Selts ja Vanemuine ning sellega tähistati Liivimaa talurahva pärisorjusest vabastamise 75. aastapäeva. V laulupidu on Tartus peetutest viimane.
Koore juhatasid Karl August Hermann, Johannes Kappel ja Konstantin Türnpu ning puhkpilliorkestreid David Otto Wirkhaus. Peotoimkonna sekretär oli Jaan Tõnisson.
Pidustusel osales 263 esinejate rühma 3951 tegelasega, sealhulgas 131 segakoori, 94 meeskoori ja 38 puhkpilliorkestrit.
V üldlaulupidu peeti Ressource'i aias, kus oli toimunud ka I üldlaulupidu.
Kava
Peokavas olnud 39 teosest 11 olid eesti heliloojatelt.
Čepelare
Čepelare (ka Chepelare) on linn Bulgaaria lõunaosas Smoljani piirkonnas, Čepelare valla halduskeskus.
Asub Rodope mägedes Čepelare jõe ääres 1232 m kõrgusel merepinnast.
Čepelarest 10 km kaugusel on Pamporovo mäesuusakeskus, 15 km kaugusel Bulgaaria suurim observatoorium Rahvuslik Astronoomia Observatoorium Rožen.
Katrin Tammik
Katrin Tammik (aastani 1972  Katrin Sau; 21. detsember 1945 Võru – 17. veebruar 1999 Tartu) oli eesti luuletaja.
Ta on muuhulgas õppinud ka Tartu 8. Keskkoolis, kus tema kirjandusõpetaja oli Vello Saage.
Ants Ilus (Vabadussõja veteran)
Ants Ilus (20. september 1901 Pinska – 3. veebruar 2006 Tallinn) oli viimane elusolev Vabadussõja veteran ning Eesti vanim mees.
Ilus astus Viljandimaa kaitsepataljoni 1919. aasta kevadel, ent pärast väljaõpet vabastati ta nooruse tõttu väeteenistusest. Sama aasta sügisel mobiliseeriti ta uuesti ning saadeti Läti piiri valvama. Seega otseses lahingutegevuses ta ei osalenud. Sõjaväkke jäi Ilus kuni 1921. aastani.
1923–1961 töötas Ilus raudteelasena Mõisakülas, Tallinnas ja Hagudis. Alates 1950. aastast elas Ilus Nõmmel.
1922. aastal sai Ilus Vabadussõja mälestusmedali, 1940. aastal Valgetähe teenetemärgi II klassi (hõbe)medali ning 2001. aastal Kotkaristi III klassi sõjalise teenetemärgi.
Ilus elas 104 aasta vanuseks.
Seksuaalsus
Seksuaalsus on paljunemisfunktsiooni derivaat.
Looduses tähendab seksuaalsus eelkõige organismide paljunemisvõimet sugulisel teel.
Inimühiskonnas hõlmab seksuaalsus ka inimeste käitumist, eelistusi, vajadusi, moraali, kultuuri ja palju muud.
Sämpel
Sämpel (ingliskeelsest sõnast sample) on helilõik, mis on salvestatud arvutisse, andmekandjale, süntesaatorisse või sampler´isse, et kasutada seda instrumendi ja/või muusikapala loomisel.
Sämplimist defineeritakse kui varasema helisalvestuse osade kopeerimist ja uues teoses kasutamist.
1994. aasta maailma karikavõistlused kergejõustikus
1994. aasta maailma karikavõistlused kergejõustikus olid 7. maailma karikavõistlused kergejõustikus, mis toimusid 9.–11. septembrini Londonis Suurbritannias.
Tulemused
<br style="clear:left" />
CNN
Cable News Network, mida tuntakse lühendi CNN järgi, on Ameerika Ühendriikide uudistekanal, mille asutas 1980. aastal Ted Turner.
CNN-i peakorter on Atlantas.
Turustuskanal
Turustuskanal on üks paljudest meetoditest, mida kasutatakse ettevõtte toodete või teenuste müümiseks ehk turustuseks.
Turustuskanalid jagunevad laialt kaheks: otsene ja kaudne.