cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Xiaomi
Notebook Pro
Nagu ka Air seera arvutil, on ka Pro seeria arvuti metallkorpusega, kuid saadaval on ainult halli värvi korpusega arvutit. Lisaks on olemas ka sõrmejäljeluger. Samuti on aku laadimine sama efektiivne, umbes poole tunniga saab täidetud pool aku mahust, laadimine toimub läbi USB Type-C pordi ning aku vastupidavuseks on keskmiselt 8 tundi.
Füüsiliste mõõtmete poolest on Pro seeria arvuti senistest mudelitest natuke suurem suurema ekraani ja tugevama korpuse tõttu. Paksuseks 15,9 mm ning seetõttu on ka seadme kaal suurem, 1,95 kg.
Arvuti külgedel on 2xUSB-C, 2xUSB 3.0, HDMI, 3,5 mm pordid ning kaardiluger SD-, SDHC- ja SDXC-kaartide jaoks.
Gaming Laptop
Xiaomi on mänguriarvuteid hoolikalt välja töötanud kaks aastat, et pakkuda kasutajale mugavust ja võimekat arvutit.
Mänguriarvuti jahutussüsteem on võimekam kui teistel Xiaomi mudelitel. Selle jahutus on 60% efektiivsem. Arvuti korpuses paikneb kaks ventilaatorit ning 3+2 jahutuskanalit, et jahutada nii protsessorit kui ka graafikakaarti. Jahutuskanalid on paigutatud nii, et termoülekanne oleks kõige tõhusam ning ei lase arvutil üle kuumeneda.
Antud mudeli arvutid on kõik 15,6" ekraaniga, pakkudes mängijale parimat pilti. Kõik mänguriarvutid on FHD ekraaniga, ekraani kuvasuhe 16:9. Displeid ümbritseva raami laiuseks on 9,9 mm. Lisaks arvuti oma FHD-ekraanile, on võimalik veel lisada ka kaks 4k kvaliteediga monitori.
Eriline on see arvuti ka klaviatuuri poolest, sest tegu on ikkagi mängimiseks mõeldud arvutiga. Klaviatuuriklahvide lülitus on 1,8 mm, mis on eriti tundlikud. Klaviatuuril on 30 klahvi ning viis programmeeritavat lisaklahvi, mida saab iga kasutaja oma käe järgi seadistada.
Füüsiliste mõõtmete poolest on mänguriarvuti pisut paksem ning seetõttu kaalub ta 2,7 kg. Aku mahutavuseks on 55 Wh ning kestvus oleneb protsessist, 5–6,5 tundi.
Balti lehtsarv
Balti lehtsarv elab Läänemere, Atlandi ookeani põhjaosa, Vahemere ja Musta mere rannikuvetes.
Täiskasvanud balti lehtsarve pikkus on 20–30 mm.
Balti lehtsarv toitub põisadru ja soontaimede värskest rakukoest.
Xiaomi
Gaming Laptop
Arvutil on mõlemal küljel üks USB-C port, neli USB 3.0 porti, erinevalt teistest mudelitest ka internetikaabli jaoks port, HDMI-port ning mikrofoni ja kõrvaklappide jaoks 3,5 mm port.
Redmi Note
2014. aasta märtsis tuli turule esimene Xiaomi phablet Redmi Note. Selle suurus on 154 × 78,7 × 9,5 mm ja kaalub 199 grammi. Ekraaniks on IPS LCD 5,5-tolline puutetundlik ekraan pikslitihedusega 267 pikslit tolli kohta. Põhimälu on Redmi-l 8 GB. Lisaks on mälukaardipesa, mis toetab microSD kaarti suurusega kuni 32 GB. Turule tuli kahe erineva muutmälu suurusega phabletit – odavamal on 1 GB ja kallimal 2 GB muutmälu. Redmi Notel on 2 kaamerat – põhikaamera tagaküljel ja teine eesküljel. Põhikaamera onn 13 Mpx resolutsiooniga 4128 × 3096 pikslit. Sellega on võimalik teha videot kvaliteediga 1080 pikslit 30 kaadrit sekundis. Eesküljel olev kaamera on 5 Mpx. Operatsiooniks on Androidi versioon 4.2 Jelly Bean MIUI 5. Protsessoriks on Redmi-l ARM-i kaheksatuumaline Cortex-A7 protsessor taktsagedusega 1,4/1,7 GHz ja graafikaprotsessoriks on ARM-i Mali-450MP4. Tugikiibistikuks on Mediatek MT6592. Akuks on 3200 mAh liitiumpolümeeraku, mis on vahetatav. Müügile tulles oli Xiaomi Redmi hind umbes 220 eurot.
Balti lehtsarv
Balti lehtsarvest toituvad ahvenad ja muud kalad.
Xiaomi
Redmi Note
Redmi on saanud palju kriitikat. Eriti on kritiseeritud operatsioonisüsteemi, mis on vanem Jelly Bean, mitte uusim KitKat. Lisaks puudub phabletil kaitsev Gorilla Glass.
Mi Pad 7.9
2014. aasta juunis tuli müügile Xiaomi esimene tahvelarvuti Mi Pad 7.9. Arvuti suurus on 202 × 135,4 × 8,5 mm ning see kaalub 360 grammi. Sel on 7,9-tolline IPS LCD puutetundlik ekraan 16 miljoni värviga. Põhimälu on Mi Pad-il olenevalt versioonist, kas 16 GB või 64 GB. MicroSD mälukaardipesa kaudu saab lisada kuni 128 GB. Muutmälu (RAM) on 2 GB. Tahvlil on 2 kaamerat. Põhikaamera tagaküljel on 8 Mpx, eespool on 5 Mpx kaamera. Operatsioonisüsteemiks on Android versioon 4.4.4 MIUI 5. Tahvelarvuti protsessoriks on ARM-a neljatuumaline Cortex-A15 2,2 GHz, graafikaprotsessor on nVidia GeForce Kepler. Mi Pad-il on 6700 mAh liitiumpolümeeraku.
Mi Pad-e müüakse ainult Xiaomi kodulehel. Müügile tulles maksis 16 GB-ne versioon 235 eurot ja 64 GB-ne versioon 280 eurot. Võrreldes oma suurima konkurendi Apple iPad Miniga maksab Mi Pad umbes 100 eurot vähem.
Pilvetehnoloogia
MiCloud on Xiaomi pilvandmetöötlust ja -andmesalvestust pakkuv teenus. Sinna saab salvestada Xiaomi nutiseadmetest kontakte, pilte, videoid, sõnumeid, märkmeid.
Nutiteleviisor
Mi TV on Xiaomi nutiteleviisor. Ekraani suurus on 47 tolli ehk 106,5 × 65 cm. Mi TV on 4,8 cm paksune. Ekraani resolutsioon on 1920 × 1080 piksilt. Seadet kontrollib Qualcommi Snapdragon 600 neljatuumaline 1,7 GHz protsessor. Graafikaprotsessor on Andreno 320. Muutmälu on 2 GB ja põhimälu 8 GB. Televiisor suudab edastada 3D pilti ja sellel on WiFi ning Bluetooth-i tugi. Operatsioonisüsteemiks on MIUI TV.
Vaata ka
= Viited =
Arp Müller
pisi|Arp Müller 2021. aasta Arvamusfestivalil Arp Müller (sündinud 1978) on raadioajakirjanik, saatejuht ja toimetaja.
Töö
Esimest korda asus Müller meedias tööle põhikooliõpilasena, Tartu raadios Päikeseraadio, 2004. aastal alustas tööd Kuku raadios, Vikerraadios on ta töötanud alates 2008. aastast, samuti on ta töötanud kirjutava ajakirjanikuna ajakirjas KesKus.
Haridus
Keskhariduse omandas Arp Müller Tartu Mart Reiniku koolis, bakalaureusekraadi kaitses ajakirjanduses Tartu ülikoolis 2003. aastal.
Isiklikku
Arp Müller on muusik Aleksander Mülleri poeg.
Ford F-150
pisi|13. põlvkond Ford F-150 on Fordi F-seeria pikapi kõige populaarseim variant, tegu on nn. pooletonnise pikapiga, ehk pikapiseeria kõige kergeima veokiga. Seda on toodetud 13 põlvkonda, sellest F-150t 8 põlvkonda. Esimene F-seeria pikap läks tootmisse 1948. aastal, siis oli kergeimaks mudeliks F-1. Mudelit F-150 hakati tootma 1975. aastal.
1977. aastal sai Ford F-seeria USA enimmüüdud pikapiks ja 1981. aastal USA enimmüüdud autoks üldse, seda tiitlit on F-150 hoidnud siiamaani.
Kui 13. põlvkonna F-150 oleks valmistatud terasest, mitte alumiiniumist, oleks see 300 kg raskem.
Mari Tammar
pisi Mari Tammar (sündinud 28. veebruaril 1988 Raplas) on eesti muusik, kirjanik ja ajakirjanik.
Haridus
Mari Tammar on lõpetanud 2014. aastal Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia pärimusmuusika erialal.
Töökäik
Ta on töötanud Rapla maakonna rahvakultuurispetsialistina ning õpetajana Rapla Vesiroosi Gümnaasiumis, Kehtna Kunstide Koolis ja Kehtna Lasteaias Siller.
2022. aasta seisuga töötab Tallinnas lastemuuseumis Miiamilla.
Isiklikku
Tal on üks poeg.
Sally Kellerman
Sally Clare Kellerman (2. juuni 1937 Long Beach, California – 24. veebruar 2022) oli Ameerika Ühendriikide näitleja ja laulja. pisi|vasakul|Sally Kellerman (1979)
Yuki Nagasato
Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2004–2016 132 mängu.
Jugla jõgi
pisi|Jugla jõgi (mai 2008) Jugla jõgi (kannab ka Meldrupe ja Berģupe nime) on jõgi Lätis Riias. Jõgi saab alguse Lielā Jugla ja Mazā Jugla jõe ühinemiskohas. Jõe pikkus on 5,5 km.
Neal Pionk
Neal Robert Pionk (sündinud 29. juulil 1995 Omahas, Nebraskas) on USA jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Winnipeg Jets
Jugla jõgi
Jugla jõgi läbib Jugla järve, kuhu suubub ka jõe tähtsaim lisajõgi Piķurga jõgi. Jugla järve ja suudme vahel ühineb jõega Jugla kanal (osa Koiva-Daugava veeteest).
Neal Pionk
Aastatel 2013–2015 mängis ta United States Hockey League'i (USHL) klubis Sioux City Musketeers ja 2015–2017 Minnesota Duluthi Ülikooli jäähokimeeskonnas. Pionk paistis silma juba noorteliigades, kui ta valiti hooajal 2014/15 USHL-i hooaja parimaks kaitsemängijaks.
2019. aasta juunis kaubeldi Pionk Rangersist Winnipeg Jetsi. Hooaeg 2019/20 on olnud tema senise NHL-i karjääri resultatiivseim (6+39). 2021. aasta augustis pikendas ta Jetsiga lepingut nelja aasta võrra.
2018. aasta maailmameistrivõistlustel võitis Pionk USA jäähokikoondise koosseisus pronksmedali.
Schulmann
Schulmann (ka Schulman, varem Scholman) on ilmselt Preisimaalt pärit põlisaadlisuguvõsa. Tänapäeval elavad suguvõsa liikmed Kanadas, Rootsis ja Soomes.
Päritolu ja varasem ajalugu
Schulmanni suguvõsa päritolu ei ole üheselt selge. Perekonnatraditsiooni järgi saabusid nad Eestimaale juba XIII sajandi algul koos Taani kuninga Valdemar II Võitjaga. On arvatud, et nad olid suguluses 1584. aastal kustunud Preisimaa Skolmanni aadlisooga. Esimesi kindlaid teateid nende kohta on aastast 1495, mil ordumeister Wolter von Plettenberg läänistas Heinrich Scholmanile (suri pärast 1495) sõjateenistuse eest Saaremaal Tumala külas (im dorppe tho Thomel) maid. Tumala ja Saaremaaga jäid Schulmannid seotuks XVII sajandini. 1613. aastal hukati Taanis Heinrich von Schulmann − ta oli läinud rootslaste poole üle − ja tema valdused konfiskeeriti. Poeg Otto Schulman (1601−1653) sai suguvõsa Saaremaa valdused küll 1646. aastal võimu vahetudes tagasi, kuid ta oli juba asunud elama Rootsi ja temast sai Rootsi liini esiisa; tema pärijad müüsid Tumala ja Roobaka mõisad 1671. aastal. Viimase onu Otto von Schulmann (suri enne 1614) rändas Saaremaalt Eestimaale, sai abielu kaudu Maidla mõisa omanikuks ja oli suguvõsa Eestimaa haru rajaja.
Rootsi liin
Pärast oma isa hukkamist põgenes Otto Schulman (1601−1653) koos emaga Rootsi, astus seal sõjaväeteenistusse ja lõpetas karjääri oobersti auastmes. 1634. aastal sai temast naturalisatsiooni korras Rootsi aadlik ja samal aastal introdutseeriti ta Rootsi rüütelkonda; Rootsis kasutas suguvõsa nimevarianti Schulman. Otto ja tema järeltulijad omasid Östergötlandi läänis mitmeid maavaldusi. Selle liini viimane esindaja oli Otto pojapojapoeg lipnik Lennart Otto Schulman (1701−1717), kes uppus õnnetult.
Eestimaa liin
Liini rajaja Maidla mõisniku Otto von Schulmanni (suri enne 1614) kahest nooremast pojast põlvnesid kaks haru. Vanem poeg kornet Otto von Schulmann (suri enne 1654) omandas küll Soomes juba 1649. aastal mitmeid maavaldusi, kuid tema järeltulijad jäid Eestimaaga − nende valdused asusid nii Viru- kui ka Läänemaal − seotuks siiski XVII sajandi lõpuni. Noorem vend meeskohtunik Heinrich von Schulmann (suri 1658) omandas Järvamaal Ao mõisa ja sai sellenimelise liini esiisaks.
SpaceX
pisi|SpaceX-i esimene korduvkasutatud Crew Dragon Endeavouri põkkumine ISS-iga Space Exploration Technologies Corporation ehk SpaceX on kosmosetranspordiettevõte, mille peakorter asub Ameerika Ühendriikides California osariigis Hawthorne'is. Ettevõte asutati 2002. aastal. Selle asutaja on PayPali endine juht ja Tesla Motorsi tegevjuht Elon Musk.
SpaceX asutati eesmärgiga vähendada kosmosetranspordi kulusid ja teha võimalikuks Marsi koloniseerimine. Ettevõte on välja töötanud kanderaketid Falcon 1 ja Falcon 9. Mõlemad raketid on algusest peale kavandatud mitmekordseks kasutamiseks. SpaceX on välja töötanud ka kosmoselaeva Dragon. Kosmoselaeva Maa-lähedasele orbiidile lennutamiseks kasutatakse Falcon 9 raketti. Esialgu on Dragoni ülesanne lasti transportimine rahvusvahelisse kosmosejaama, kuid toimub selle edasiarendamine inimeste transportimiseks kosmosejaama ja muudesse sihtkohtadesse kosmoses.
SpaceX on maailma esimene eraettevõte, mis:
SpaceX projekteerib, testib ja ehitab enamiku tootekomponentidest (sh Falconi rakettide ja Dragoni kosmoselaeva juures kasutatavad rakettmootorid Merlin, Kestrel ja Draco) ise, et hoida tootekvaliteeti ja kulusid kontrolli all. Selle tulemusena on ettevõttel võimalik pakkuda konkurentidest madalamaid rakettide üles lennutamise hindasid ja lühendada oluliselt rakettide väljatöötamisele tavapäraselt kuluvat aega.
Aastal 2006 sõlmisid NASA ja SpaceX kommertslike orbitaaltransporditeenuste (Commercial Orbital Transportation Services – COTS) lepingu, mille kohaselt ettevõte kohustus looma ja demonstreerima raketisüsteemi, mis võimaldab saata lasti rahvusvahelisse kosmosejaama (ISS). 2014. aasta alguseks oli SpaceX toimetanud ISS-i varustust kolmel korral. Samuti on NASA ja SpaceX sõlminud lepingu, mis näeb ette inimreitinguga Dragoni kosmoselaeva väljatöötamise ja demonstreerimise. Leping on osa NASA kommertsliku meeskonnatranspordi arendamise (Commercial Crew Development – CCDev) programmist, mis on mõeldud meeskondade transportimiseks ISS-i. SpaceX plaanib esimest meeskonnaga Dragon/Falcon 9 lendu 2015. aastal. Selleks ajaks loodab ettevõte valmis saada sertifitseeritud ja inimreitinguga ning kosmoselaeva integreeritud üleslennutamise katkestussüsteemi.
Peale lepingute NASAga on SpaceX sõlminud üleslennutamise lepinguid eraettevõtetega, USA-väliste valitsusasutustega ja USA relvajõududega, mis täidavad järjest kasvavat üleslennutusmanifesti. Esimene kommertskliendi heaks toimunud üles lennutamine toimus aastal 2009, mil SpaceX viis kanderaketi Falcon 1 abil Maa-lähedasele orbiidile Malaisia satelliidi RazakSAT. 3. detsembril 2013 lennutas ettevõte kanderaketiga Falcon 9 üles oma esimese geostatsionaarse kommertssatelliidi.
Tulevikutooteid, mida ettevõte praegu välja töötab, on raketisüsteem Falcon Heavy, mitmekordse kasutuse raketitehnoloogiad Falcon 9 ja Falcon Heavy jaoks ning uus vedelmetaani kasutav rakettmootor nimega Raptor. Kanderakett Falcon Heavy põhineb raketil Falcon 9; pärast valmimist saab see olema Apollo programmi aegadest pärineva Saturn V järel võimsuselt teine kanderakett maailmas. Raketti Falcon Heavy on võimalik kasutada mehitatud Dragoni kosmoselaeva saatmiseks missioonidele selenotsentrilisele orbiidile ümber Kuu (sarnaselt Apollo 8 missiooniga) või modifitseeritud ja mehitamata Dragoni saatmiseks Marsi pinnale.
Ajalugu
SpaceX-i asutas 2002. aasta juunis Elon Musk. Kuigi PayPali müügist teenitud 300 miljonit USA dollarit võimaldanuks Muskil edaspidi töötamisest loobuda ja tegelda heategevusega, soovis ta oma rikkusega midagi enamat ette võtta. USA kosmosetransporditurul puudus odav ja usaldusväärne ligipääs kosmosesse. Muski visiooniks oli luua lihtne ja suhteliselt odav mitmekordse kasutusega rakett. Selline rakett lendaks kosmosesse mitu korda ja selle uue kasutusvalmis seadmise aeg oleks sarnane sellega, mis praegu kulub kommertslennunduses lennuki maapealseks teenindamiseks lendude vahel. Aastaks 2006 oli Musk investeerinud ettevõttesse 100 miljonit dollarit oma raha.
2005. aasta jaanuaris ostis SpaceX 10% suuruse osaluse ettevõttes Surrey Satellite Technology Ltd. 4. augustil 2008 võttis SpaceX vastu 20 miljoni dollari suuruse investeeringu investeerimisfondilt Founders Fund. 2012. aasta alguses kuulus 2/3 ettevõttest selle asutajale ja tema 70 miljoni aktsia väärtuseks hinnati olevat 875 miljonit dollarit. See tegi 2012. aasta veebruari seisuga SpaceX-i turuväärtuseks ümmarguselt 1,3 miljardit dollarit. Pärast COTS 2+ lendu 2012. aasta mais kasvas ettevõtte väärtus 2,4 miljardi dollarini. 2012. aastal arvati, et 2013. aasta lõpus võib toimuda ettevõtte aktsiate esmane avalik pakkumine (IPO), kuid Musk teatas 2013. aasta juunis, et ta ei kavatse IPO-t läbi viia enne, kui "Marsi kolooniatransportöör regulaarseid lende teeb".
Ettevõte on alates selle asutamisest 2002. aastal kiiresti kasvanud. 2005. aasta novembris oli töötajaid kokku 160, 2008. aasta juulis 500, 2010. aastal enam kui 1100, 2012. aasta alguses 1800, 2013. aasta alguses 3000. 2013. aasta oktoobris oli ettevõttel kokku 3800 töötajat ja alltöövõtjat.
Rahastamine
SpaceX on eravahenditest rahastatav kosmosetranspordiettevõte. Oma esimese kanderaketi – Falcon 1 – ja kolm rakettmootorit – Merlin, Kestrel ja Draco – arendas ettevõte välja erakapitali abil. SpaceX sõlmis lepingu USA valitsusega Falcon 9 kanderaketi, mis kasutab Merlini rakettmootori modifitseeritud versiooni, väljaarendamise osaliseks rahastamiseks. Falcon Heavy kanderaketti, metaani kasutavat Raptori rakettmootorit ja raketi mitmekordse kasutuse tehnoloogiaid arendab SpaceX välja erakapitali abil.
2012. aasta maiks olid SpaceX-i esimese kümne tegevusaasta kulud kokku umbes 1 miljard dollarit. Umbes 200 miljonit dollarit sellest moodustas erakapital, millest 100 miljonit dollarit investeeris Elon Musk ja ülejäänud 100 miljonit teised investorid (Founders Fund, Draper Fisher Jurvetson jt). Ülejäänu on tulnud pikaajaliste raketitranspordilepingute ja arenduslepingute vahemaksetest. 2012. aasta aprilliks oli NASA panustanud umbes 400–500 miljonit dollarit, suurema osa sellest rahast moodustasid raketitranspordilepingute vahemaksed. 2012. aasta maiks oli SpaceX sõlminud 40 üleslennutuslepingut, igaüks neist lepingutest sisaldab lepingu sõlmimisel tehtavat sissemakset. Lisaks sellele näevad paljud neist 40 lepingust ette vahemakseid, sest kanderaketi komponendid ehitatakse valmis enne kanderaketi starti.
Peakorter
SpaceX-i peakorter asub USA-s Los Angelese eeslinnas Hawthorne'is aadressil 1 Rocket Road, Hawthorne, California, USA. SpaceX-i kontoriruumid, missioonikontrollikeskus ja rakettide koostetehas asuvad koos suures hoones, kus varem ehitati Boeing 747 lennukikeresid. Piirkonnas asuvad paljud USA lennundus- ja kosmosendusettevõtete ja -organisatsioonide peakorterid, filiaalid ja rajatised. Näiteks Boeing/McDonnell Douglas (peamised satelliitide ehitamise linnakud), Raytheon, NASA Jet Propulsion Laboratory, Lockheed Martin, BAE, Northrop Grumman, AECOM jt. Lähedusse jääb ka Los Angelese rahvusvaheline lennuväli.
Nicolet
Nicolet on linn Kanadas Québeci provintsis Centre-du-Québeci halduspiirkonnas.
SpaceX
Testimisrajatised
SpaceX-il on kaks rakettide testimise rajatist. Esimene neist kuulub ettevõttele ja kannab nime SpaceX-i rakettide väljatöötamise ja testimise rajatis McGregoris Texases. Teine on mõeldud vertikaalselt startivate ja vertikaalselt maanduvate (vertical takeoff, vertical landing – VTVL) rakettide katsetamiseks; seda renditakse SpacePort America käest ja see asub New Mexico osariigi lõunaosas. Kõiki SpaceX-i rakettmootoreid testitakse raketitestistendide peal. Falcon 9 Grasshopper v1.0 testsõiduki madala kõrguse VTVL-lennutestid toimuvad McGregoris. Grasshopper v1.1 suurte kõrguste ja kiiruste lennutestid plaanitakse läbi viia SpacePort Americas. McGregori rajatises toimub ka Dragoni kosmoselaeva lennujärgne lahtimonteerimine ja selle kütuse eemaldamine.
Stardipaigad
Kõik Falcon 1 raketi stardid toimusid Ronald Reagani nimelises ballistiliste rakettide vastase kaitse testimispaigas (Ronald Reagan Ballistic Missile Defence Test Site) Omeleki saarel Kwajaleini atollil Marshalli saartel (Vaikse ookeani põhjaosas). Kui Falcon 1 kasutusest eemaldati, siis loobus SpaceX ka Omeleki saare stardipaiga kasutamisest.
KiCad
KiCad on elektroonika disaini automatiseerimiseks loodud vaba tarkvara. See lihtsustab elektriskeemide disainimist ja skeemidest trükkplaatide koostamist. KiCadis on integreeritud skeemi joonistamise ja trükkplaadi kujunduse loomiseks. Pakis on tööriistad trükkplaadist ja komponentidest materjaliandmiku, Gerberite ja 3D-vaadete loomiseks.
SpaceX
Uus mehitamata lendude stardipaik
2013. aasta kevadel kaalus SpaceX uue, vaid mehitamata lendudele mõeldud stardipaiga asukohti. Võimalike asukohtade seas olid Alaska, California, Florida, Texas, Virginia, Georgia ja Puerto Rico. Kõige tugevam uue stardipaiga kandidaat oli 2013. aasta märtsi seisuga asupaik Lõuna-Texases. SpaceX loodab uue stardipaiga ehitamist alustada 2014. aastal. Esimesed lennud uuelt stardipaigalt toimuksid mitte enne 2016. aastat.
KiCad
KiCadi arendamist alustas Jean-Pierre Charras. Praegu arendab seda vabatahtlik arendajate meeskond ja tööversiooni uuendatakse iga päev.
Omadused
KiCad on mitmeplatvormiline programm, mis kirjutatud WxWidgetsi mooduli abil. See võimaldab seda jooksutada paljudes operatsioonisüsteemides: FreeBSD, Linux, Windows ja Mac OS X. Sisse on ehitatud komponenditeeke ja kasutajad saavad ise komponente juurde valmistada. Lisatavad komponendid võivad olla projektispetsiifilised või üldises kasutuses. On olemas tööriistu, millega saab teistes programmides loodud komponente KiCadi vormingusse salvestada. Kõik kasutatavad failivormingud põhinevad lihttekstil, mis aitab kasutada versioonihaldust ja muudab kolmanda osapoole lisaprogrammide tegemise lihtsamaks.
SpaceX
Mehitatud lendude rendistardipaik
2013. aasta detsembris oli SpaceX asunud läbirääkimistesse NASA-ga stardikompleks 39A rentimiseks Kennedy Kosmosekeskuses Floridas. SpaceX soovib seda stardipaika kasutada vaid tulevikus toimuvate mehitatud lendude jaoks. Konkureeriva pakkumise sama stardikompleksi rentimiseks esitas ka teine uue põlvkonna kosmoseettevõte Blue Origin.
KiCad
Omadused
Toetatud on paljud keeled, näiteks inglise, katalaani, tšehhi, saksa, kreeka, hispaania, soome, prantsuse, ungari, itaalia, jaapani, korea, hollandi, poola, portugali, vene, sloveeni, rootsi ja hiina.
SpaceX
Mehitatud lendude rendistardipaik
14. aprillil 2014 allkirjastasid NASA ja SpaceX kokkuleppe, mille kohaselt stardikompleks 39A renditakse 20 aastaks SpaceX-ile, kes hakkab seda haldama ja opereerima omal kulul. Ettevõte alustab 2014. aastal stardikompleksi ümberehitustöödega, esimesed raketistardid stardikompleksist peaks toimuma aastal 2015.
KiCad
Omadused
Trükkplaadist 3D-vaate kuvamiseks kasutatakse Wings3Dd.
SpaceX
Kosmosesõidukid
Esimene SpaceX-i toodetav kosmosesõiduk oli rakett Falcon 1, mis tegi oma esimese õnnestunud lennu 28. detsembril 2008. Järgmine selle ettevõtte toodetav kosmosesõiduk on arenenud ühekordse kasutusega rakettide (Evolved Expendable Launch Vehicle – EELV) klassi kuuluv Falcon 9, mis lendas edukalt orbiidile oma esmalennul 4. juunil 2010. SpaceX-il oli plaan ehitada suuruselt eelpool nimetatud kahe raketi vahele jääv Falcon 5, kuid ettevõte katkestas selle väljaarendamise, et pühenduda Falcon 9 väljaarendamisele. Kolmanda kosmosesõidukina arendas SpaceX välja kosmoselaeva Dragon. Tegemist on hermetiseeritud orbitaalse kosmoselaevaga, mis lendab kosmosesse Falcon 9 turjal ja millega saab vedada lasti. Praegu on käsil Dragoni kosmoselaeva mehitatud lendudele sobivaks ehitamise ja hindamise protsess.
Falconi raketid
SpaceX-i valmistatud või väljatöötamisjärgus olevate rakettide nimistusse kuuluvad orbitaalraketid Falcon 1, Falcon 9 ja Falcon Heavy. 2014. aasta seisuga on Falcon 9 aktiivses kasutuses ja toimub Falcon Heavy väljaarendamine.
Falcon 1 oli väike rakett, mis suutis Maa-lähedasele orbiidile toimetada paarisaja kilogrammi suuruse lasti. See toimis testisüsteemina kontseptsioonide ja komponentide arendamisel suurema Falcon 9 raketi jaoks. Falcon 1 rakett tegi aastatel 2006–2009 viis lendu. 28. septembril 2008. aastal jõudis Falcon 1 neljandal katsel orbiidile. Oma viiendal lennul, 13. juulil 2009, toimetas Falcon 1 orbiidile kommertslasti, milleks oli satelliit RazakSAT. Praeguseks on SpaceX Falcon 1 raketi kasutusest eemaldanud ja Falcon 1-klassi lastid toimetatakse kosmosesse Falcon 9 raketi sekundaarsete lastidena.
Falcon 9 on EELV-klassi keskmise kandevõimega rakett, mis suudab viia orbiidile 10 450 kilogrammi. Selle konkurentideks USA-s on raketid Delta IV ja Atlas V. Raketi esimesel astmel on üheksa Merlini rakettmootorit. Falcon 9 jõudis edukalt orbiidile esimesel katsel juunis 2010. Teine Falcon 9 lend oli NASA COTS-programmi demonstratsioonlend 1, mis toimus 8. detsembril 2010 ja oli samuti edukas. Raketi kolmanda lennu, COTS-programmi demonstratsioonlennu 2, start toimus 22. mail 2012. See oli esimene kord, mil eraettevõtte kosmosesõiduk põkkus rahvusvahelise kosmosejaamaga.
Raketti Falcon Heavy hakati välja arendama 2011. aastal. See on suure kandevõimega konfiguratsioon, mille esimene aste koosneb kolmest Falcon 9 esimesest astmest, kokku 27 Merlin 1D rakettmootoriga. Raketil Falcon Heavy on kasutusel raketimoodulite vaheline raketikütuse risttoite süsteem ehk crossfeed. Falcon Heavy suudab Maa-lähedasele orbiidile toimetada kuni 53 tonni kasulikku lasti. Seda on üle kahe korra rohkem kui oli võimalik Space Shuttle'iga (24 tonni). Piltlikult väljendudes suudaks Falcon Heavy toimetada orbiidile lennuki Boeing 737 koos reisijate, pagasi ja kütusega.
Dragoni kosmoselaev
Dragoni struktuurilise testmudeli esmalend toimus 4. juunil 2010 Cape Canaverali õhujõudude baasi stardikompleksist 40, samaaegselt Falcon 9 kanderaketi esmalennuga. Täissuuruses Dragoni mudelil puudus lennuelektroonika, kuumuskaitsekilp ja teised olulised komponendid, mida täisfunktsionaalse kosmoselaeva puhul vaja läheb; sellel olid aga olemas kõik omadused, võimaldamaks hinnata kanderaketi talitlust lennu ajal. Täisfunktsionaalse Dragoni esimene lend toimus 8. detsembril 2010, COTS-programmi esimese demonstratsioonlennu raames, mis oli ühtlasi Falcon 9 teine lend. Kosmoselaev tegi kaks ringi ümber Maa ja maandus ohutult Vaikses ookeanis California osariigi ranniku lähedal, olles täitnud kõik missiooni eesmärgid. 2012. aastal alustas Dragon regulaarseid varustuslende ISS-i, osana 12 lendu sisaldavast lepingust.
Teised arenduses olevad ideed
SpaceX töötab välja mitmeid Falconi raketiperekonna modifikatsioone või lisavõimekusi. Need hõlmavad kolme kosmosesõidukit, mis edendavad mitmekordse kasutusega raketisüsteemide tehnoloogiat: testsõiduk Grasshopper, mitmekordse kasutusega rakett Falcon 9 ja mitmekordse kasutusega rakett Falcon Heavy.
Lühikese lennuettevalmistusajaga mitmekordse kasutusega raketisüsteemi välja arendamine on olnud üks peamisi SpaceX-i eesmärke. 2014. aasta alguse seisuga on ettevõtte sellealasel tehnoloogilisel arendustööl kaks avalikkusele teadaolevat aspekti. Üks neist on Grasshopperi-nimelise VTVL-katseraketi väikesekõrguseline ja madalakiiruseline katseseeria. Teine aga suurekõrguseline ja suurekiiruseline Falcon 9 raketi esimese astme missioonijärgse tagasipöördumise katseseeria. Osad Falcon 9 versioon 1.1 kanderaketid on varustatud kontrollitava propulsiivse laskumise tehnoloogiaga, et saavutada ookeani kohal toimuv propulsiivne maandumine vette. Esimene maandumise katse toimus Falcon 9 versioon 1.1 esmalennu ajal 29. septembril 2013 ja see ebaõnnestus. Järgmine katse toimus missiooni CRS-3 (ISS-i varustuslend) ajal 2014. aasta aprillis. Katse ajaks oli Falcon 9 kanderaketi esimene aste varustatud maandumisjalgadega. Esialgsed andmed näitavad, et katsetus õnnestus: raketiaste jõudis Atlandi ookeani pinnale tervena.
Satelliiditööstuse foorumil Singapuris 2013. aasta suvel ütles SpaceX-i president Gwynne Shotwell: "Kui me selle [ mitmekordse kasutuse tehnoloogia ] tööle saame – ja me teeme kõik, et see tööle saada – siis prognoosime raketilennu hinnavahemikuks 5–7 miljonit dollarit, mis olukorda dramaatiliselt muudaks".
2015. aastal teatas SpaceX, et alustab tehiskaaslaste konstellatsiooni Starlink loomist. Kavas on viia kolmele maalähedasele orbiidile ligi 12 000 tehiskaaslast. Konstellatsiooni esimesed 60 tehiskaaslast viidi orbiidile 24. mail 2019.
Rakettmootorid
Alates SpaceX-i rajamisest 2002. aastal on ettevõte arendanud kolme raketiperekonda. Neist Merlin ja Kestrel on mõeldud rakettide liikuma panemiseks, Draco aga on ruumasendi kontrollimise põtkur. Käesoleval ajal arendab SpaceX välja kahte uut rakettmootorit: SuperDraco ja Raptor.
2009. aasta juunis toimunud esitlusel avalikustati Raptori kontseptuaalne projekt.
2012. aasta oktoobris andis Elon Musk avalikkusele teada, et toimub kontseptuaalne arendustöö rakettmootori kallal, mis "oleks mitu korda võimsam kui Merlin 1-seeria ja mis ei kasutaks Merliniga sama RP-1 raketikütust". Rakettmootor on mõeldud uue SpaceX-i raketi jaoks, mis hakkab kasutama mitut seda tüüpi rakettmootorit. Selle raketi Maa-lähedasele orbiidile toimetatav tinglik kasulik mass oleks 150–200 tonni, mis ületab NASA Space Launch Systemi kasuliku massi võimekust.
2012. aasta novembris andis Musk teada ettevõtte uuest suunast raketitõukejõusüsteemide vallas: kanderaketi esimese ja järgmiste astmete metaani/vedelhapnikku kasutavate rakettmootorite väljatöötamine. Raptori metaani/vedelhapniku rakettmootor hakkab kasutama senisest tõhusamat astmelise põletuse (staged combustion) tsüklit, mis erineb käesoleval ajal kasutusel oleva ja vedelhapnikku/petrooli kasutava Merlin 1 rakettmootori avatud tsükliga gaasigeneraatoritsükli (gas generator cycle) süsteemist. Esimese tootepõlvkonna Raptori rakettmootori projekteeritud tõukejõuks vaakumis on 2,94 meganjuutonit, mis ületab Merlin 1D tõukejõu vaakumis umbes neljakordselt. Raptori rakettmootori komponentide testimine algab 2014. aastal.
Ortostaatiline hüpotensioon
Ortostaatiline hüpotensioon on madala vererõhu alavorm, mida RHK-10 järgi kodeeritakse I95.1
Ortostaatilisele hüpotensioonile on iseloomulik järsk vererõhu langus, kui inimene tõuseb kiiresti istuvast või lamavast asendist püsti. Kiire vererõhu languse tulemusena võib inimene minestada.
Kinoo
Kinoo on pruun orgaaniline värvaine, mida saadakse Aafrikas ja Aasias kasvavate tiibviljakute (Pterocarpus) tardunud piimmahlast. Kinood kasutatakse värv- ja parkainena.
Saamine
Kinood saadakse peamiselt tiibviljakute, aga ka teiste taimede koorest:
Koostis ja omadused
Kinoo sarnaneb koostiselt katehhuga, sisaldades rohkelt tanniini.
Maarjamaa Hariduskolleegium
Maarjamaa Hariduskolleegium (lühend MHK) on Eesti põhikool (ühtlasi erikool), kus õpivad kasvatuse eritingimusi vajavad ning tundeelu- ja käitumishäirega õpilased. MHK-l on kaks õppekeskust: Tartu maakonnas Kastre vallas Kaagvere külas ja Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas. MHK direktor on Pille Vaiksaar. Varem oli direktoriks Maire Reest.
MHK asutati kevadel 2015 Tapa erikooli, Kaagvere erikooli ja Vastseliina internaatkooli baasil.
Plessisville
Plessisville on linn Kanadas Québeci provintsis Centre-du-Québeci halduspiirkonnas.
Arita portselan
Arita portselan (jaapani keeles 有田焼 Arita-yaki) on üldnimetus Jaapani portselanile, mis on tehtud Arita linna piirkonnas endises Hizeni provintsis Kyūshū loodeosas. See on tuntud ka Hizeni (肥前焼 Hizen-yaki) või Inari portselanina.
Arita väikelinn asub Jaapani lõunaosas Kyūshū saarel Saga prefektuuris. Traditsiooni järgi tutvustas just seal 17. sajandi alguses Korea käsitööline Yi Sam-Pyeong esmakordselt Jaapanis portselani valmistamise kunsti. Avastati portselani valmistamiseks vajalik kivi, ehitati karjäär ja 1616. aastal sai Arita portselani tootmise ja teadmiste keskuseks. Piirkonnas avati mitu ahju ja kujunes välja eri stiile.
Jaapanist Euroopasse eksporditav portselan kasutas üldiselt Lääne vorme ja Hiina dekoratsiooni. 1653 hakkas Hollandi Ida-India Kompanii eksportima Arita portselani Euroopasse. Varasemad nõud kasutasid glasuurialust sinist maalingut, kuid 17. sajandi keskpaigaks oli Arita tuntud erksate glasuuripealsete “emailitud” dekoratsioonide poolest. Arita portselan õitses üle mitme sajandi ja Arita sai portselanitööstuse sümboliks. Viimastel aegadel ajal on tööstus aga oluliselt kannatada saanud.
Rapla kihelkonna auhind
Rapla kihelkonna auhind on Rapla Maarja-Magdaleena koguduse ja selle piirkonna nelja omavalitsuse ühiselt välja antav auhind isikule või kollektiivile, kellel on erilisi teeneid sealse koguduse või sealse piirkonna kultuuri- või vaimuelu edendamise ees. Auhind kujutab endast Tauno Kangro tehtud Maarja-Magdaleena pronkskuju.
Auhinda antakse aastast 1998.
Aisakell
pisi|USA mereväekoor esitab lugu "Aisakell" ("Jingle bells", autor James Lord Pierpont, 1857) pisi|Suurte aisakelladega hobune Aisakell on looga või aisa küljes rippuv kelluke, mis sõitmisel heliseb.
Look Around
"Look Around" on Hinkuse ja Maarja väljaantud album 2005 aastal.
Lugude loetelu:
Barbara Brylska
pisi|Barbara Brylska (1978) Barbara Brylska (sündinud 5. juunil 1941 Skotnikis) on Poola teatri- ja filminäitleja.
Ta sündis aastal 1941 Skotnikis Łódźi lähedal (praguse haldusjaotuse järele Łódźi vojevoodkonnas Zgierzi maakonnas Ozurkovi vallas). Tema esimene filmiroll oli aastal 1958 episoodiline roll Antoni Bohdziewiczi filmis "Õnne kalossid". Tuntuse sai ta Eldar Rjazanovi 1975. aasta filmis Saatuse iroonia ehk hüva leili!.
Isiklikku
Tema tütar oli Poola näitleja ja modell Barbara Kosmal (1973–1993).
Dmitri Ustritski
Dmitri Ustritski (sündinud 8. mail 1975 Tallinnas) on endine Eesti jalgpallur (ründaja). Eesti koondises on ta pidanud 17 kohtumist.
William Trevor
William Trevor Cox; kirjanikunimi William Trevor (24. mai 1928 Mitchelstown, Corki krahvkond – 20. november 2016 Somerset) oli iiri kirjanik.
Kaagvere erikool
Kaagvere erikool oli põhikool (ühtlasi erikool), mis tegutses Tartu maakonnas Mäksa vallas (tänase haldusjaotuse järgi Kastre vallas) Kaagvere külas. Koolis õppisid kasvatuse eritingimusi vajavad tütarlapsed. 2015 moodustati mitme erikooli (sh Kaagvere erikooli) baasil Maarjamaa Hariduskolleegium.
Anna Bergendahl
Anna Henrietta Bergendahl (sündinud 11. detsembril 1991 Stockholmis) on Rootsi poplaulja.
Bergendahl on osalt iiri päritolu, sest tema vanaema sündis ja elab Iirimaal. Ka Anna esimene avalik esinemine publiku ees toimus Briti saartel, nimelt Yorki katedraalis, kui ta oli 8-aastane.
Samal 2008. aastal andis Bergendahl välja 5 singlit, millest 4 oli ta esitanud juba talendiotsimissaates ja viies oli duett talendisaate võitja Kevin Borgiga. Just see laul "(I've Had) The Time of My Life" tõusiski Rootsi edetabelis kõige kõrgemale, 36. kohale.
Ta valiti Rootsi esindajaks naaberriigi pealinnas Oslos toimunud 2010. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel, mis oli Rootsi 50. osaluskord Eurovisioonil, lauluga "This Is My Life". See oli ballaad ja viimati oli Rootsi ballaadiga Eurovisioonile läinud 1998, kui laul "Kärleken är" saavutas 10. koha. Bergendahlil nii hästi ei läinud ja alates 2004. aastast, kui Eurovisioonil juurutati poolfinaalid, oli ta esimene Rootsi esineja, kes finaali ei pääsenud: ta jäi teises poolfinaalis 11. kohale, kusjuures edasi läks 10 paremat. Televaatajad andsid talle 9. ja žürii 11. koha. 2013. aasta seisuga on ta ainus Rootsi laulja, kes Eurovisioonil poolfinaalis välja langenud.
Samal aastal andis Bergendahl välja oma esimese albumi "Yours Sincerely" ja sellel oleva eurolaulu ka singlina. Mõlemad tõusid Rootsi edetabeli tippu, aga välismaal neist kumbki edu ei saavutanud, kuigi "This Is My Life" jõudis Norraski 6. kohale.
2012. aasta oktoobris avaldas Bergendahl oma teise albumi "Something to Believe In" ja sellel oleva laulu "Live and Let Go" ka singlina. Album jõudis Rootsi edetabelis 13. kohale, singel edetabelisse ei pääsenudki.
Princeville
Princeville on linn Kanadas Québeci provintsis Centre-du-Québeci halduspiirkonnas.
Alasi tänav (Tallinn)
Alasi tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis. Alasi tänav algab Ankru tänavalt, ristub Vasara tänavaga ja lõpeb Kopliranna tänaval merest umbes 100 meetri kaugusel. Alasi tänav on esimeses pooles loode–kagusuunaline, teises pooles põhjaloode–lõunakagusuunaline. Alasi tänav on ligikaudu 420 meetri pikkune. Alasi tänava lõpus asub kodutute öömaja.
Alasi tänav sai nime 19. detsembril 1950. Tänav on saanud nime Vasara tänava mõjul.
Läbi jäätund klaasi
Lugude loetelu:
Antsla linnaraamatukogu
Raamatukogu tegutseb Antsla vallamaja teisel korrusel.
Raamatukogu alustas tegutsemist Antsla aleviraamatukogu nime all 1. aprillil 1928 algkooli klassiruumis.
B8
B8 võib tähendada järgmist:
Antsla linnaraamatukogu
1974–2004 tegutses raamatukogu eraldi osakonnana Antsla linna lasteraamatukogu.
Põhja-Eesti Taastusravikeskus
Põhja-Eesti Taastusravikeskus (endise nimega Keila Taastusravikeskus ) on taastusraviteenuseid osutav asutus Tallinnas aadressil Sõle tänav 16. Keskust haldab Põhja-Eesti Taastusravikeskus AS. Keskuse juhataja on Dag Nurm.
Keskus osutab ambulatoorseid, statsionaarseid ja rehabilitatsiooni teenuseid.
Ithaca 37
Ithaca 37 (ehk Model 37) on Ameerika Ühendriikide pump-haavlipüss. Seda on suures koguses toodetud nii tsiviil-, militaar- kui korrakaitsekasutusse.
CP
CP võib tähendada järgmist:
Triin Ella
thumb|Triin Ella [[Jaak Jõekallas|Jaak Jõekalda raamatu "Unustamatu Miliza Korjus" esitlusel Viru Keskuse kaupluses Rahva Raamat 27. jaanuaril 2013]] Triin Ella (sündinud 29. aprillil 1969) on eesti laulja (metsosopran).
Triin Ella on lõpetanud Tallinna Pedagoogikaülikooli kultuuritöö ja koorijuhtimise erialal (1993), Eesti Muusikaakadeemia klassikalise laulu erialal (2001) ja omandanud samas magistrikraadi kammerlaulu erialal (2004, professor Mati Palm). Paralleelselt õpingutega täiendas Triin Ella end Leipzigi Felix Mendelssohn Bartholdy nimelises Muusika- ja Teatri Kõrgkoolis professor Regina Werner-Dietrichi juhendamisel (2003–2004).
2001. aastast töötab Triin Ella rahvusooperi Estonia kooris ja tema repertuaari kuuluvad ka solistirollid ooperites, operettides ja muusikalides:
Triin Ella on esinenud mitme kammermuusikakavaga:
Vaimuliku muusika kavadega on Triin Ella esinenud nii Eestis kui ka välismaal.
Triin Ella on osalenud näitlejana teleseriaalis "Kelgukoerad" ja mitmes reklaamklipis Soomes.
Triin Ella on täiendanud end nii laulja kui ka lauluõpetajana Soomes ja Saksamaal ning on mitme koori hääleseadja. 2010. aastast on ta hääleseade ja laulu eriala õpetaja Tallinna Muusikakeskkoolis.
Alates septembrist 2013 juhib Triin Ella koos Jaak Jõekaldaga Vikerraadios saadet "Nostalgia".
Hobid
Talle meeldib ujumine.
Victoriaville
Victoriaville on linn Kanadas Québeci provintsis Centre-du-Québeci halduspiirkonnas.
Celestial Crown
Celestial Crown on Eesti metal-bänd.
Marinho
pisi|Marinho (2019) Mário Sérgio Santos Costa (sündinud 29. mail 1990 Penedos) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib ründajana Brasiilia kõrgliigaklubis Fortaleza.
Brasiilia kõrgliigas debüteeris ta 2008. aastal Fluminense ridades. Pärast seda mängis ta mitmetes Brasiilia madalamate liigade klubides. Brasiilia kõrgliigas on ta mänginud veel 2015. aastal Cruzeiro, 2016. aastal Vitória, 2018–2019 Grêmio, 2019–2022 Santose, 2022–2023 Flamengo ja alates 2023. aastast Fortaleza meeskonnas.
2020. aasta hooajal lõi ta Santose meeskonnas Brasiilia kõrgliigas 17 väravat ja jäi sellega liigas parimate väravaküttide arvestuses jagama kolmandat kohta. Samal hooajal valiti ta Brasiilia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. Lisaks jõudis ta 2020. aasta hooajal Santosega Lõuna-Ameerika klubide meistrisarja Copa Libertadorese finaali, kus kaotati teisele Brasiilia klubile, Palmeirasele. Sellest hoolimata valiti Marinho, kes lõi meistrisarjas kokku neli väravat, Copa Libertadorese hooaja parimaks mängijaks. Copa Libertadorese võitis Marinho 2022. aastal Flamengoga, kuid finaalmängus Athletico Paranaense vastu ei pääsenud ta platsile.
Aastatel 2017–2018 mängis Marinho Hiina kõrgliigaklubis Changchun Yatai, mis on olnud tema ainus välisklubi.
Laidla
Laidla on eesti perekonnanimi.
Statistika
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Laidla 76 inimesel: 39 mehel ja 37 naisel. Perekonnanimede levikult oli Laidla meeste puhul 2826. kohal ja naiste puhul 3385. kohal. Perekonnanime Laidla kandja oli keskmiselt 44 aasta vanune. Kõige levinum oli see perekonnanimi vanuserühmas 60–64, kus neid on 10 000 elaniku kohta 0,83.
Nimede eestistamisel võeti Laidla 1935.–1940. aastal uueks perekonnanimeks 29 korral isikute poolt, kelle perekonnanimi oli varem Feldman, Illison, Junn, Jürgens (3 juhul), Klis (3), Lampe (3), Langholz, Laurfeldt, Lavinthal, Lazarus (3), Leesment, Liesment, Perkmann, Porkon, Römmer, Seeman, Seemann, Skopik, Sosi, Tiimann ja Timan.
Haanja raamatukogu
Haanja raamatukogu on raamatukogu Võru maakonnas Rõuge vallas Haanja külas.
Raamatukogu juhataja on Riina Lõhmus.
Haanja raamatukogu alustas 1928. aastal tööd Haanja-Pressi Rahvaraamatukogu Selts Koit osakonnana ja registreeriti iseseisva raamatukoguna 3. juulil 1930.
Kirepi raamatukogu
Kirepi raamatukogu on raamatukogu Võru maakonnas Võru vallas Kose alevikus. Raamatukogu juhataja on Tuuli Eksin.
Üleukrainaline Ühendus Isamaa
Üleukrainaline Ühendus Isamaa (ukraina keeles Всеукраїнське об’єднання Батьківщина; ka Batkivštšõna) on Ukraina opositsioonipartei, mida juhib endine Ukraina peaminister Julija Tõmošenko.
Ajalugu
Erakond rajati 9. juulil 1999. Endise Julia Tõmošenko Bloki tuumikuna oli Batkivštšõnal Ukraina Ülemraadas esindus sellest peale, kui Tõmošenko 1999. aasta märtsis parlamendifraktsiooni asutas. Pärast seda, kui 2011. aasta novembris keelati Ukrainas parteide valimisliitudel osaleda parlamendivalimistel, sai ka Isamaast endast mõjukas poliitiline jõud. 2012. aasta Ukraina parlamendivalimistel lisas erakond oma nimele sõnad "Ühendatud Opositsioon", selle lipu alla koondus veel mitu parteid ning tulemusena saadi parlamendis 101 kohta. 2013. aasta juunis liitus mitu neist parteidest Batkivštšõnaga.
2011. aasta oktoobris mõisteti parteijuht Julija Tõmošenko seitsmeks aastaks vangi, süüdistatuna võimu kuritarvitamises. Ta kandis karistust Harkivis, vabastati Ukraina Revolutsiooni käigus.
Protestide ajal, mis järgnesid 2013. aastal Ukraina presidendi Viktor Janukovõtši otsusele mitte kirjutada alla assotsiatsioonilepingut Euroopa Liiduga, murdsid julgeolekujõud 9. detsembril 2013 sisse Batkivštšõna kontorisse ja võtsid kaasa erakonna serverid.
Heigo Ausmees
Heigo Ausmees (sündinud 25. aprillil 1969 Tallinnas) on Eesti pastor, pedagoog ja nõustaja. Ta on pastor EEVL Tallinna Missio koguduses.
2004 lõpetas ta EMK Teoloogilise Seminari usundiõpetaja kallakuga.
Homme (Maarja album)
"Homme" on Maarja album, mis ilmus 2008. aastal Star Managementi poolt.
Lugude loetelu:
Saastumus
Saastumus (ka reostusaste, saasteaste, reostumus, reostatus, saastatus) on keskkonna (enamasti õhkkeskkonda silmas pidades) seisund (saastatud olek), mis sõltuvalt saastuse määrast võib omada eri astmeid, tasemeid.
Nayuha Toyoda
Nayuha Toyoda (jaapani keeles 豊田 奈夕葉 Toyoda Nayuha; sündinud 15. septembril 1986) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.
Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2004–2010 22 mängu.
Eesti Emakeeleõpetajate Selts
pisi|Ajaleht Lõrp pisi|2017. aasta EESi kevadpäevade "Keele- ja kirjanduskatsed lõimingulaboris" logo. Logo autor: Riina Reiners. Foto: Monika Undo pisi|2018. aasta EESi sügispäevade "Aardejaht sõnavarakambris" logo. Logo autor: Riina Reiners. Foto: Monika Undo Eesti Emakeeleõpetajate Selts (EES) on eesti keele ja kirjanduse õpetajaid ning teisi emakeeleõpetusest, keelehooldest ja kirjandusest huvitatud isikuid ühendav vabatahtlik sõltumatu mittetulundusühing. EES osaleb Eesti hariduselus ja kaitseb eesti keele ja kirjanduse õpetajate kutsehuve. EESi eesmärgiks on väärtustada eesti keele ja kirjanduse õppimist ja õpetamist. pisi|20. mail 1989 ilmus Nõukogude Õpetajas üleskutse "Kõigile eesti keele õpetajaile!". Foto: Monika Undo Idee luua Eesti Emakeeleõpetajate Selts tekkis 1989. aastal. 25. mail 1989 kogunes Tallinna Pedagoogilisse Instituuti mõnikümmend emakeeleõpetajat, kelle hulgast valiti seltsi loomiseks algatusrühm. EES asutati 30. septembril 1989. Enim on seltsi kuulunud 300 emakeeleõpetaja ringis.
Logo
EESi logo põhisümboliks on tammepuu, mis viitab „Suure tamme“ laulule. Kavandi autoriks on kunstnik Aet Kallam. Ettepaneku kasutada põhisümbolina just tammepuud tegi EESi üks asutajaid Hoide Sikk.
Seltsi tegevus
pisi|"Minu Eestile" kaas. Foto: Monika Undo EESi traditsiooniks on kujunenud kevad- ja sügispäevad ning suvekool Eesti eri paigus. Ka on EES edendanud seltsielu, korraldades nii koosviibimisi kui ka ekskursioone. Traditsiooniks on saanud suvereis kas Eestis või välismaal. EESil on olnud mitmeid töörühmi. Näiteks on tegutsenud aastatel 1998–2005 ainekava töörühm, 2013 loodi riigieksami töörühm. Töörühmad on tegelenud koolitustega, välja on antud kogumikke, kirjutatud artikleid ja pöördumisi. EES võtab osa õppekava arendamisest, õppekirjanduse loomisest ja retsenseerimisest, aitab korraldada emakeeleolümpiaade ning teisi keele ja kirjandusega seotud üritusi. Lisaks on EES korraldanud metoodikavõistlusi, näiteks „Reeglipeitus“, „Huvitav kirjandus“. Välja on antud aastaraamatuid, EESi toimetisi I–VIII, kogemuste vihikute sarja „Naudi õpetamist!“ I–IV, kinkeraamat-metoodikakogumik "Minu Eestile". EES on korraldanud ka sõnaloominguvõistluse "Minu Eestile".
„Kirjandustund kirjanikuga” on EESi originaalne kõige pikaajalisem järjepidev ideeprojekt, mille ülesanne on viia kokku Eesti õpilased ja eesti kirjanikud ning selle kaudu toetada eesti keele ja kirjanduse õpetamist.
Aastast 2009 valitakse emakeeleõpetuse sõber.
EESi tunnuslause 2019. aastal: "EES – emakeele eest seistes".
Eesti Kirjastuste Liit valis 2019. aasta raamatusõbraks Eesti Emakeeleõpetajate Seltsi. Tiitli pälvis Eesti Emakeeleõpetajate Selts tunnustust vääriva töö eest eesti keele õpetamisel ja uute raamatusõprade kasvatamisel.
Lõrp
1992. aastal ilmus esimest korda seltsi ajaleht, kuid esialgu nimeta. 2. numbri viimasel leheküljel trükiti aga järgmise sisuga appihüüe: „Meie infoleht on ikka veel nimeta! Aidake, head inimesed!“ Lõpuks teevad juhatuse liikmed otsuse: Kersti Kaldma avab, silmad kinni, juhusliku koha pealt ÕSi ja asetab sõrme leheküljel ühele sõnale, millest peab saama seltsi nimi. Selleks sõnaks osutus lõrp ja nii saigi EESi häälekandja nimeks Lõrp. Sõna lõrp (lõrp: lõrbi: lõrpi) tähendab vesist suppi, laket, lurri. Lõrpi on toimetanud näiteks Aili Kiin, Kaja Sarapuu, Anne Oruaas ja Sven Maanso. EESi kodulehe tulekuga kadus vajadus Lõrbi järele. pisi|EESi suvekool Hiiumaal 2018. Foto: Monika Undo
Sirgala karjäär
Sirgala karjäär (ka Sirgala põlevkivikarjäär) on ASi Enefit Kaevandused pealmaakaevandus Narva-Jõesuu linnas. Karjääri pindala on 14 km². Kagus piirneb Sirgala karjäär Narva karjääriga ning loodes Viivikonna karjääriga.
Ajalugu
Eesti iseseisvuse taastamise järel, 8. aprillil 1996 võttis EV Valitsus vastu korralduse, mille alusel kujundati senine riigiettevõte Eesti Põlevkivi ümber aktsiaseltsiks Eesti Põlevkivi.
1997. aastal moodustati aktsiaseltsi Eesti Põlevkivi 14 tütarettevõtet, kellele Eesti Põlevkivi loovutas oma varad: AS Ahtme Kaevandus, AS Aidu Karjäär, AS Eesti Põlevkivi Ehitus, AS Estonia Kaevandus, AS Kohtla Kaevandus, AS Mäetehnika, AS Narva Karjäär, AS Põlevkivi Kaubandus, AS Põlevkivi Raudtee, AS Sirgala Karjäär, AS Sompa Kaevandus, AS Tammiku Kaevandus, AS Toila Sanatoorium ja AS Viru Kaevandus.
Kasulik idioot
Kasulik idioot on inimene või institutsioon, kes viib enesele teadmata ellu vaenlase eesmärke või edendab vastase retoorikat või poliitikat.
Väljendi päritolu
Väljendi kasutuselevõtmist omistatakse Vene revolutsionäärile Vladimir Iljitš Leninile (полезные дураки), kuid pole tõendeid, et Lenin oleks seda väljendit oma kõnedes või kirjades kasutanud.
Üks lause, mille põhjal järeldatakse, et tegu on Lenini väljamõeldud sõnapaariga, on: "Kapitalistid müüvad meile köie, millega me saame neid üles puua." Lenini tööde uurijad on siiski sedastanud, et ei väljendit "kasulik idioot" ega köie-lauset leia ühestki Nõukogude Liidus avaldatud tööst. Esimest korda nägi sõnapaar "kasulik idioot" trükivalgust teadaolevalt ingliskeelsena (useful idiot) 1948. aasta juuni ajalehes New York Times.