cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Hiina kaneel
Hiina kaneelipuu koor maitseainena
Hiina kaneelipuu koort kasutatakse sarnaselt teiste vürtsina kasutatavate kaneelipuude koortega: pagaritööstustes (küpsiste, keekside, präänikute, pirukate, hommikuhelveste valmistamisel), aga ka kodumajapidamistes nii magustoitude (pudingite, želeede, saia-, makaroni- ja riisivormiroogade, vahtude, kohupiimakreemide, kompottide, keediste jne) kui ka lihatoitude valmistamisel. Eriti hästi ühtlustab kaneelikoor lambalihast valmistatud roogade maitset.
Reichenau (Kärnten)
Ajalugu
Ülemise Gurki oru kauget ja tihedalt metsaga kaetud ala asustasid keldi kolonistid, kui piirkond oli Noricumi kuningriigi osa, mis 15. aastal eKr provintsina Rooma riiki liidendati. Umbes 590. aastast rändasid oru madalamasse otsa alpislaavlased, neile järgnesid 10. sajandil Baieri asunikud.
Hiina kaneel
Hiina kaneelipuu koor droogina
Droogina kasutatakse ka lehtedest ja võrsetest destillatsiooni teel valmistatud eeterlikku õli Hiina kaneeliõli ehk kassiaõli (Cinnamomi cassiae aetheroleum).
Reichenau (Kärnten)
Ajalugu
Kõrgkeskajal, kui ala oli Kärnteni hertsogkonna osa, kuulus org Millstatti kloostri valdusse. Umbes 1300. aastast puhastasid benediktiini mungad suure osa metsamaast. Reichenau küla (võimalik saksa keelest tuletatud: Rauch, "suits" viitab alepõllundusele) on esmamainitud 1332. aasta dokumendis. Kabel naaberkülas Sankt Lorenzenis kõrgusel 1477 m (täna kõrgeimal asuv kihelkonnakirik Kärntenis) dokumenteeriti juba 1216. aastal.
Hiina kaneel
Hiina kaneelipuu koor droogina
Kassia eeterlik õli inhibeerib in vitro B16-melanoomi rakuliini rakkudes melaniini sünteesi.
Reichenau (Kärnten)
Ajalugu
Wiedwegi protestantlikku palvelat (Toleranzbethaus) on esmamainitud 1787. aastal. Ligikaudu 16% kohalikust elanikkonnast tunnistab protestantlikku kirikut.
Hiina kaneel
Toimed ja näidustused
Kaneelikoor soodustab seedimist, parandab haavandtõbe. Vesitõmmist ja ka alkoholtõmmist kasutatakse kõhulahtisuse, kõhuvalu, iivelduse ja oksendamise korral. Hiina kaneelipuu koor on bakteri- ja seenevastase toimega.
Rahvameditsiinis
Rahvameditsiinis kasutatakse kaneelipuu koort pahaloomuliste kasvajate ja healoomuliste kasvajate (maksas, põrnas, maos, kusepõies,emakas) vastaselt.
Peter Gresser
thumb|right|Peter Gresser
Peter Gresser (1832–1892) oli Venemaa keisririigi sõjaväelane ja riigitegelane.
Peter Gresser sündis Tallinnas Eestimaa kubermangu Sandarmivalitsuse ülema Appollonius Gresseri (1789–1873) ja Elisabeth Rachette (1807–1869 Tallinn ) pojana.
Isolatsioon (ehitus)
pisi|Soojustuse uuendamine hoonel Isolatsioon on iga materjal, mida kasutatakse ehitise isoleerimise eesmärgil.
Kuigi enamus isolatsioonimaterjale on kasutatavad hoonetes soojustamise eesmärgil, kasutatakse ka akustilist isolatsiooni (heliisolatsioon), tuleisolatsiooni ja löökisolatsiooni. Sageli valitakse isoleerivaks materjaliks selline isolatsioon, mis suudab täita mitut isoleerivat funktsiooni korraga.
Loir-et-Cheri departemangu haldusüksuste loend
Departemangus on kolm ringkonda:
Isolatsioon (ehitus)
Soojusisolatsioon hoonetes on tähtis soojusliku mugavuse saavutamiseks. Isolatsioon vähendab soojakadu ja võib vähendada kütte- ja jahutussüsteemide energiavajadusi. See ei pruugi tingimata lahendada piisava ventilatsiooni probleeme ega pakkuda heliisolatsiooni. Soojuskadude aeglustamiseks kasutatavad isolatsioonimaterjalid on näiteks: tselluloos, klaasvill, kivivill, polüstüreen, uretaan vaht, vermikuliit, perliit, puidukiud, taimekiud (kanep, lina, puuvill, kork jne), taaskasutatud puuvillane riie, taimeõled, loomsed kiud (lambavill), tsement. Mitmed neist materjalid käsitlevad soojusjuhtivust ja konvektsiooni lihtsal viisil, püüda suures koguses õhku ja kasutades madalat soojusjuhtivust tüüpilise tahke aine suurema juhtivuse asemel.
Loir-et-Cheri departemangu haldusüksuste loend
Departemangus on 15 kantonit (alates 2015):
Isolatsioon (ehitus)
Kui palju isolatsiooni majal peaks olema, sõltub hoone projekteerimisest, kliimast, energiakuludest, eelarvest ja isiklikest eelistustest. Eri piirkondadel on erinevad nõudmised. Ehitise isolatsioonistrateegia peab põhinema energia ülekandmise viisil ja selle liikumise suuna ja intensiivsuse hoolikalt kaalumisel. See võib muutuda kogu päeva hooajast kuni hooajani. Oluline on valida asjakohane disain, õige materjalide kombinatsioon ja ehitusmeetodid vastavalt konkreetsele olukorrale.
Kuum kliima
Kuumades tingimustes on suurim soojusenergiaallikas päikesekiirgus. Päikesekiirgus jõuab hoonetesse akende kaudu, see võib tõsta hoone katuse ja seinte temperatuuri ning sellega koos hoone sisetemperatuuri. Standardse aknaklaasi päikese soojuse võimenduse koefitsient (SHGC) (päikesekiirguse läbilaskevõime mõõtmine) võib olla umbes 78–85%. Päikesekiirguse mõju saab vähendada heledat värvi katuse, seinakattematerjalide valiku ja isolatsiooniga. Spetsiaalne klaasikate võib SHGC-d vähendada umbes 10%-ni. Tõhusad on pööningule paigaldatavad kiirgustõkked. Kiirgustõkked peavad olema sobiva õhuvahega.
Hoone karp
Hoone karp määratleb maja elamispinna. Selle hulka võime lugeda ka pööningu ja keldri. Seest välja liikuva õhuhulga vähendamine võib aidata oluliselt vähendada konvektiivset soojusülekannet. Tähelepanu tuleb pöörata isoleerivate materjalide õigele paigaldamisele. Mida vähem on hoones loomulikku õhuliikumist, seda suurem on mehaanilise ventilatsiooni roll. Piisava õhuliikumise puudumine võib tuua kaasa õhuniiskuse suurenemise, mis omakorda põhjustab kondenseerumist, ehitusmaterjalide mädanemist, soodustab mikroobide kasvu ning näiteks hallituse ja bakterite teket. Niiskus võib oluliselt vähendada isolatsiooni efektiivsust, luues ka külmasilla. Nende probleemide vältimiseks tuleb luua korralik õhuvahetussüsteem.
Külmasild
Külmasillad on punktid hoones, kus soojus liigub läbi minimaalse takistuse ehk termiline sild tekib kohtades, kui materjalid loovad tee üle temperatuurimuutuse, kus sooja õhu voolu ei katkesta soojusisolatsioon. Kehvad isolaatorid on näiteks klaas ja metall. Alad, kus enamasti puudub piisav isolatsioon, on hoonete nurgad, kus isolatsioon on eemaldatud või nihkunud, et anda ruumi süsteemi infrastruktuuridele, nagu näiteks elektriboksid (väljalaskeavad ja valguslülitid), veevärgitooted, tuletõrjesignalisatsiooniseadmed jne. Külmasillad tekivad ka halvasti ehitatud ja projekteeritud konstruktsioonides, kus näiteks välisseinad on suletud enne, kui need on täielikult isoleeritud. Külmasillad võivad moodustuda ka kohtadesse, kus isolatsioon on saanud märjaks. Soojusjuhtivust saab vähendada: sildade ristlõike pindala vähendamise, silla pikkuse suurendamise või külmasildade arvu vähendamisega. Üks külmasilla efektide vähendamise meetod on isolatsioonplaadi (näiteks vahtplaadi EPS XPS, puitkiudplaat jne) paigaldamine välisseinale. Üldiselt on ehitiste isoleerimine ehitamise ajal on palju lihtsam kui moderniseerimine, kuna üldjuhul on isolatsioon peidetud ja selleni jõudmine vajab lammutamistöid.
Isolatsioonitüübid
Sisuliselt on kahte tüüpi hoone isolatsiooni: põhiosa isolatsioon ja peegeldav isolatsioon. Enamikus ehitistes kasutatakse mõlemat tüüpi hoone tervikliku isolatsioonisüsteemi moodustamiseks. Nii luuakse maksimaalne takistus kolme liiki soojusülekandele: soojusjuhtivusele, konvektsioonile ja kiirgusele. Põhiosa isolaatorid blokeerivad soojusülekannet ja konvektiivset voolu hoones või sealt välja. Mida tihedam on materjal, seda parem on soojusülekanne. Kuna õhk on madala tihedusega, on õhk halb juht ja hea isolaator. Soojusjuhtivusele vastupidav isolatsioon kasutab kiuliste materjalide õhuvahesid, vahu või plastiku õhumullide vahesid ja õhuvahede tekitamist konstruktsioonides nagu näiteks pööningul. Sellist süsteemi on hea kasutada aktiivselt jahutatud või köetud hoones, kuid see võib olla kasutusel ka passiivselt jahutatavas hoones.
Peegeldav isolatsioon
Kiirgustõkked töötavad koos õhuvahega, et vähendada kiirgussoojusülekannet. Kiirgav või peegeldav isolatsioon peegeldab soojust selle asemel, et seda neelata või läbi lasta. Päikesekiirguse tekitatud soojenemise vähendamiseks kasutatakse peegeldavaid tõkkeid, seda eelkõige pööningutel, lagedel ja katustel kuuma kliimas. Seda saab kasutada ka soojuskadude vähendamiseks jahedas kliimas. Mõned kiirgustõkked on spektraalselt selektiivsed ja vähendavad eelistatavalt infrapunakiirguse voogu võrreldes teiste lainepikkustega.
Keskkonnasõbralik isolatsioon
Keskkonnasõbralik isolatsioon on termin, mida kasutatakse piiratud keskkonnamõjuga toodete kohta. Üldiselt määratakse isolatsioonitoodete, aga ka teiste toodete ja teenuste keskkonnasõbralikkust nende elutsükli (LCA) põhjal. Uuringud näitavad, et kõige olulisem on kasutada isolatsiooni, mis vastab hoone tehnilistele nõuetele. Teises järjekorras on oluline, mis tüüpi materjali kasutatakse.
Barle'i jõgi
pisi|[[Withypooli sild Barle'i jõel]] Barle'i jõgi asub Edela-Inglismaal Exmoori rahvuspargis Somerseti krahvkonnas. Jõe pikkus on 12 kilomeetrit. Ta suubub Exe jõkke, mis omakorda suubub La Manche'i.
Barle'i jõe kõige suuremad vaatamisväärsused on selle jõe sillad, millest mõned on väga vanad. Tarr Stepsi kiviplaatsild võib olla isegi 3000 aastat vana. Tähelepanu väärib ka kivist keskaegne võlvkaarne Withypooli sild.
Barle'i jõgi läbib 1,2 ha suuruse tiigi. Selle rajasid John Knight ja tema poeg 19. sajandil tammi abil. Tiigi otstarve on teadmata, aga selle lähedalt on leitud väikese kanali jäänused.
Suuremas osa kulgeb jõgi jalgtee kõrval.
Barle'i jõe ülemjooks on kärestikuline, kuid sobib sõitmiseks algajatele ja keskmise tasemega kajaki- ja kanuusõitjatele.
Barle'i jõest püütakse lõhet ja forelli.
Inklinomeeter
pisi|Lihtne inklinomeeter pisi|kompass inklinomeetriga Inklinomeeter ehk klinomeeter on kaldenurga mõõtur. Inklinomeeterid loovad tehishorisondi ja mõõdavad selle horisondi suhtes nurkkallet. Instrumenti tuntakse ka kui kaldenäidiku, kaldeanduri, kallutusmõõturi, kalde gabariidi, gradiendimõõturi, gradiomeetri, taseme mõõturi, deklinomeetri ja kalde indikaatorina. Inklinomeetriga on võimalik mõõta nii kaldeid (positiivsed kalded, kui vaatleja vaatab ülespoole) kui languseid (negatiivsed kalded, kui vaatleja vaatab alla), kasutades kolme erinevat mõõtühikut: kraade, protsente ja topot. Astrolaabid on inklinomeetrid, mida kasutati navigeerimiseks ja astronoomiliste objektide asukoha määramiseks iidsetest aegadest renessansini.
Ajalugu
pisi|Blériot Monoplane inklinomeeter Esimesed inklinomeetrid koosnesid kahest põhiosast, millest üks on lame külg või alus, millel see seisab. Teine on õõnes ketas, mis oli pooleldi täidetud mõne raske vedelikuga. Ketta klaaspind on ümbritsetud gradueeritud skaalaga, mis tähistab vedeliku pinna seisunurka tasase aluse suhtes. Kui joon 0 oli alusega paralleelne, siis vedelik seisis sellel joonel ja tasane külg oli horisontaalne. Kui joon oli 90-ga aluse suhtes risti, siis seisis vedelik sellel joonel ja tasane külg oli risti. Varasemad elektroonilised eklimeetrid kasutasid mingil kujul kaalu, pikendust ja potentsiomeetrit.
Kasutusala
Inklinomeetreid kasutatakse mitmesuguste mõõdistamisülesannete jaoks. Inklinomeetri andureid kasutatakse näiteks kalde gradiendi mõõtmiseks tunneli tegemisel ja  kaevamisel. Tunnelite ja kaevikute tegemisel saab selle abil jälgida maapinna ja kiviplokkide võimalikku nihkumist. Samuti saab inklinomeetri abil jälgida nõlvade stabiilsust nii ehituse ajal kui ka pärast seda. Metsanduses saab inklinomeetri abil mõõta puude kõrgust. Inklinomeetrit saab paigaldada vertikaalselt puuraukudesse, seinapinna kõrvale või konstruktsioonelementidesse.
Täpsus
pisi|Digitaalne mall Teatud ülitundlike elektrooniliste inklinomeetri andurite väljundresolutsioon võib olla kuni 0,0001°, sõltuvalt tehnoloogiast ja nurga suurusest võib see kahaneda 0,01°. Inklinomeetri tõeline või absoluutne täpsus (mis on summeeritud koguviga) on anduri algkomplektide kombinatsioon: tundlikus nullnihke suhtes, anduri sirgjoonelisus, hüsterees ja korratavus ning tundlikus. Elektroonilise inklinomeetri täpsus jääb vahemikku ± 0,01–2° sõltuvalt andurist ja keskkonnast.
Inklinomeetri kasutamist mõjutavad tegurid:
Montréali-Mirabeli rahvusvaheline lennujaam
Montréali-Mirabeli rahvusvaheline lennujaam (IATA: YMX, ICAO: CYMX) on rahvusvaheline lennujaam Mirabelis Québeci provintsis Kanadas. See asub provintsi suurimast linnast Montréalist 39 kilomeetrit loodes ja teenindab Suur-Montréali piirkonda.
Ehkki 1975. aastal avatud lennujaama kasutati varem ka reisilendude jaoks, keskendub see tänapäeval kaubalendude teenindamisele, kuid hõlmab ka meditsiinilisi õhuevakuatsioonilende ja üldlennundust.
Lennujaama juures asub Bombardieri ja Airbus Canada lennukitootmistehas, kus toimub Bombardier CRJ700, CRJ900 ja CRJ1000 ning Airbus A220 (varem Bombardier CSeries) seeria lennukite lõplik kokkupanek.
Ajalugu
Lennujaam pidi võimude plaani järgi valmima 1976. aasta Montréali suveolümpiamängudeks ning avati 4. oktoobril 1975.
Uus lennujaam pidi saama 1941. aastal avatud Montréali-Dorvali rahvusvahelise lennujaama asemel uueks Ida-Kanada lennuliikluse sõlmpunktiks. Aastatel 1975–1997 olid kõik Montréali suunduvad või sealt startivad rahvusvahelised lennud (v.a. Kanada ja USA vahel) kohustatud kasutama Mirabeli lennujaama. Pikk vahemaa ja kehva transpordiühendus Montréaliga, samuti asjaolu, et Dorval jätkas siseriiklike lendude teenindamist, muutsid Mirabeli aga reisijate ja lennufirmade seas väga ebapopulaarseks.
1970. ja 1980. aastatel käis piirkonna majandus võrreldes Torontoga üksjagu alla, mistõttu reisijate arv vähenes veelgi. Arvestades seda ja kohustust kasutada Montréali teenindamisel Mirabeli lennujaama, hakkasid mitmed lennufirmad lendama hoopis Torontosse. 1991. aastaks teenindasid Mirabel ja Dorbal aastas 8 miljonit reisijat ja 112 000 tonni kaubavedusid, samas kui Toronto lennujaama vastav statistika oli 18,5 miljonit reisijat ja 312 000 tonni kaupa. Ilmnes üha selgemalt, et Montréal ei vaja kaht lennujaama. Siiski jäeti avalikkuse survel ära Montréali kesklinnale palju lähemal asunud Dorvali lennujaama planeeritud lammutamine.
2002. aastal suleti lennujaama reisiterminali kõrval asunud 354 numbritoaga hotell. Viimane reisiliini teenindav lennuk tõusis jaamast õhku 31. oktoobril 2004.
Lennujaama endine reisiterminal lammutati lõplikult 29. juunil 2016.
Båstadi vald
Båstadi vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Skåne läänis.
Bernard Beckett
Bernard Beckett (sündinud 1967) on Uus-Meremaa kirjanik. Ta kirjutab eelkõige teismelistele mõeldud romaane. Ta töötab õpetajana Lower Huttis.
Todor Kolev
pisi|Todor Kolev Foto: Vassia Atanassova, 13. september 2009 Todor Petrov Kolev (bulgaaria keeles Тодор Колев; 26. august 1939 Shumen – 15. veebruar 2013 Sofia) oli bulgaaria filmi- ja teatrinäitleja, laulja, koomik.
Ta esines rohkem kui 30 filmis.
Kommunistlikul perioodil saadeti ta sobimatuks peetud nalja tõttu ajutiselt Sofiast Slivenisse maapakku.
Kolev suri kopsuvähki.
Sankt Urban
Sankt Urban (sloveeni: Sveti Urban) on vald Austrias Kärnteni liidumaal Feldkircheni ringkonnas.
Elmar Ojaste
Elulugu
Elmar Ojaste oli kaupmehe poeg.
Sankt Urban
Sankt Urban asub Gurktali Alpides Põhja-Kesk-Kärntenis, u. 10 km Feldkirchenist kirdes St. Urbani järve ääres. Madalaim punkt on 520 m Glani orus ja kõrgeim on 1338 m Hocheckil.
Elmar Ojaste
Elulugu
Ta töötas Eesti–Läti piiril Lauras tolliametnikuna, hiljem oli samas ametis Suurupis, Keila-Joal ja Laulasmaal. 24. septembril 1944 õnnestus tal koos kaaslastega Keila-Joalt lahkuda ja paadiga Hiiumaa kaudu Rootsi rannikule sõita.
Sankt Urban
Dobra raba
Dobra raba (ka Jakobi või Freundsameri raba) asub merepinnast 902 m kõrgusel. Ümbritsetuna arvukatest laugetest küngastest, nagu Gößeberg, Paulsberg ja Illmitzeri mets, on see uhkelt rikkaliku taimestikuga, mis on rabadele tüüpiline. Selles rabas on haruldane põhjamaine kask, jääajast pärit jäänuk, mis avastati Kärntenis esmakordselt 1922. aastal.
Elmar Ojaste
Elulugu
Rootsis omandas ta keskhariduse 1949. aastal eksternina Nordiska Korrespondents-Institutetis Stockholmis, kuulas aastail 1946–1947 Göteborgi Högskolas (professor Sten Karlingi juures) kunstiajaloo kursusi, lõpetas 1951. aastal Gilwellis skaudijuhtide kõrgkooli skautmasteri väitekirjaga "Noortetöö rahvuslikul taustal".
Kodumaal skaudiliikumises osalenud, jätkas ta sama tegevust Rootsis ning oli üks eestvedajaid nii Metsakodu kui ka Koitjärve rajamisel.
Ta esimene kaastöö Eesti Filatelisti 10. numbrisse 1965. aastal oligi skauditeemaline. Alates 12. numbrist 1971. aastal sai ta Eesti Filatelisti toimetajaks ning lõpetas toimetajatöö alles 1993. aastal ilmunud 35. numbriga, jätkates ajakirja autorina.
Eesti iseseisvuse taastamise järel oli ta nõuandja postmarkide väljaandmisel ja Postimuuseumi tegevuse taastamisel.
Teadustöö
Uurimisvaldkond oli Eesti ja üldine postiajalugu. Ühtlasi tegeles ta oma sünnikoha Suure-Jaani ajaloo uurimisega.
Teoseid
Ta on kirjutanud umbes 300 artiklit ja ühe monograafia Eesti filateelia ja posti ajaloost.
Xolotl
pisi|right|Xolotl Xolotl oli asteegi mütoloogias äikese- ja surmajumal.
Teda seostati päikeseloojangutega, sest usuti, et ta valvab päikest, kui see rändab öösiti läbi allmaailma. Xolotlit seostati ka koertega. Arvati, et Xolotl ja tema koer juhatavad hinge teekonnal allmaailma. Teda kujutati tihti koletisliku koerana. Xolotl oli ka tule-, kaksikute-, koletiste-, ebaõnne-, haiguste- ja inetusejumal.
Ta on Quetzalcōātli vend ja Cōātlīcue poeg, Veenuse tume personifikatsioon, keda seostati ka jumaliku tulega.
Hans Tiismann
Hans Tiismann (15 (vkj)/27. jaanuar 1829 Tuisu talu, Alu vald, Rapla kihelkond – 5. jaanuar 1886) oli misjonär ja koolmeister.
Ta töötas misjonärina Palestiinas, Ida-Aafrikas ja misjonikooli õpetajana Lõuna-Ameerikas.
Hannah Mancini
pisi|Hanna Mancini [[2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse esimese poolfinaali proovis Malmös esitamas laulu "Straight into Love".]] Hannah Leah Mancini (sündinud 22. jaanuaril 1973 Fresnos) on USA päritolu laulja, kes tegutseb Sloveenias.
Hans Tiismann
Oli Alu Kooli esimene õpetaja ja koolijuht.
Hannah Mancini
Ta esindas Sloveeniat 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös lauluga "Straight Into Love". Oma poolfinaalis sai ta 8 punktiga viimase, 16. koha ega pääsenud edasi finaali.
Hans Tiismann
Rapla valla koolmeistreist on kõige põhjalikumalt kirjas elulugu just Hans Tiismannil ja seda tänu TÜ ajalooprofessor Olaf-Mihkel Klaassenile.
Hannah Mancini
Ta oli 2014. aastal Sloveeniat esindanud laulu "Round and Round" üks kaasautoreid.
Hans Tiismann
Tiismanni sünnikohta on paigaldatud mälestustahvel.
Orandu
Orandu oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Tagakolga küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tagakolga külaga.
Külast on teateid alates 1970.
Jurijus Veklenko
Jurijus Veklenko (sündinud 6. juulil 1990), tuntud ka kui Jurijus või Jurij Veklenko, on Leedu laulja.
Ta esindas 2019. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Leedut lauluga "Run with the Lions". Laul ei pääsenud poolfinaalist edasi.
Varem oli Jurijus esinenud ka Monika Linkytė ja Vaidas Baumila ühe taustalauljana 2015. aasta Eurovisioonil.
Sugulusliinide põhimõte
Sugulusliinide põhimõte on pärimisõiguslik põhimõte, mis kohaldub vaid seadusjärgse pärimise korral ning mille kohaselt saab iga enne pärandajat surnud sugulase asemel pärida vaid selle surnud sugulase sugulane ehk pärijaks saab olla vaid isik, kes on pärandaja sugulane. Sugulased pärivad kolmes järjekorras ja abikaasa pärib nende kõrval erireeglite alusel.
Pärimise järjekorrad
Pärima ei tule sugulased mitte kõik korraga, vaid pärimisseadus on kehtestanud neile kolm järjekorda. Esimesena on õigus tulla pärima pärandaja lastel, kui aga enne pärandajat on mõni lastest surnud, siis astuvad tema asemele selle surnud lapse lapsed, ehk pärandaja lapselapsed jne. Seega saavad kõigepealt pärandvara endale pärandaja järglased või nii nagu pärimisseadus neid nimetab - pärandaja alanejad sugulased.
Kui esimese järjekorra pärijaid ei ole, siis tulevad pärima teise järjekorra pärijad. Teise järjekorra seadusjärgseteks pärijateks on pärandaja vanemad ja kui üks neist või mõlemad on surnud enne pärandajat, siis astuvad varemsurnud vanema asemele tema alanejad, ehk siis pärandaja vennad-õed, vendade-õdede lapsed jne.
Kui ei ole sugulasi ei esimesest ega teisest järjekorrast, tulevad pärima kolmanda järjekorra sugulased. Kolmandasse järjekorda kuuluvad pärandaja vanaemad ja vanaisad, või kui keegi neist on enne pärandajat surnud, siis astuvad tema asemele tema alanejad sugulased, see tähendab pärandaja tädid-onud, tädi- ja onulapsed jne.
Sugulust reguleerib perekonnaseadus. Pärandaja sugulasteks saavad olla isikud, kes pärandajast põlvnevad. Põlvnemine on võimalik bioloogiliselt ja õiguslikult.
Bioloogiline ja õiguslik põlvnemine
Sugulasteks on pärimisõiguse kohaselt nii pärandaja veresugulased kui ka kõik lapsendamise läbi pärandaja enda peresse või ka teiste veresugulaste peredesse võetud isikud. Pärimisõiguse nii nagu perekonnaõigusegi seisukohast on lapsendatud isikud täielikult võrdsed lihaste lastega ja seega kaotavad nad igasugused õiguslikud sidemed oma lihaste vanemate ja veresugulastega. Nad pärivad oma lapsendajate järel nii nagu veresugulased, kaotavad aga seevastu igasuguse pärimisõiguse oma veresugulaste suhtes. Järelikult, kui lapsendatud isiku lihased vanemad või vanaemad-vanaisad või teised sugulased, kelle seadusjärgseks pärijaks nad ilma lapsendamiseta oleksid olnud, soovivad neile oma vara pärandada, peavad nad kindlasti tegema testamendi või sõlmima vastava pärimislepingu. pisi
Eesti õiguse järgi on pärimisõiguse seisukohast täiesti võrdsed nii need lapsed, kes on sündinud abielulisest kooselust, kui ka need, kelle vanemad ei ole omavahel abielus. Oluline on vaid see, et põlvnemine konkreetsest isikust oleks õiguslikus mõttes tuvastatud. Kui enne oma vanema surma ei ole näiteks oma põlvnemist isast jõutud veel õiguslikult vormistada, siis tuleb seda teha pärast oma tegeliku isa surma. Seni kuni vale kanne ei ole kustutatud ja põlvnemine bioloogilisest isast on kohtulikult tõestamata, ei saa oma bioloogilise isa vara seadusjärgselt pärida.
Pärimisõigusele ei avalda mõju see, kui vanemad omavahel lahutavad ja seejärel kellegi teisega abielluvad. Sellisel juhul säilib pärimisõigus ikkagi oma lihaste vanemate järel, kes on vanemana kantud isiku sünniakti.
Niisiis on seadusjärgseteks pärijateks need sugulased, kes on pärandajaga suguluses kas veresuguluse või lapsendamise läbija mingisugust tähendust ei oma see, kas nende vanemad olid nende sünni ajal või ka hiljem omavahel abielus või mitte.
Sugulus on oluline ka otsustamaks, kes pärib juhul, kui mõni pärandaja seaduse järgi pärima õigustatud isikutest on surnud enne pärandi avanemist. Näiteks on pärandajal (A) abikaasaga (B) kaks ühist last (C ja D) ja ühel abikaasal on lisaks üks laps (E) eelmisest abielust X-iga. Sugulusliinide põhimõtte kohaselt saavad pärandaja järelt seadusjärgselt pärida vaid abikaasade ühised lapsed ja mitte abikaasa laps eelmisest abielust, kuna viimasel puuduvad sugulussuhted pärandajaga, st ta ei põlvne pärandajast. Teistsugune oleks olukord siis, kui sureks abikaasa (B). Sellisel juhul oleks tal 3 kolm last, kes päriksid võrdsetes osades (olulised pole laste erinevad isad, kuna lapsed põlvnevad sellisel juhul ikkagi abikaasast). pisi
Tõenäosuse ja mõjukuse maatriks
Tõenäosuse ja mõjukuse maatriks on abivahend, mis aitab määratleda riski tõsidust. Maatriksist selgub, millistele riskidele tuleks rohkem tähelepanu pöörata ja millistele vähem. Tänu riskide prioriseerimisele hoiab kokku paljude ressursside pealt, nt inimressurss, aeg ja raha.
Risk=tõenäosus*mõju
Tõenäosuse ja mõjukuse maatriks põhineb põhimõttel, et riski saab mõõta kahe dimensiooniga :
NB! Neid kahte mõõdet kasutatakse iga üksiku riski, mitte terve projekti analüüsimiseks.
Mõju
Mõju määratletakse tihti kui riski tagajärgi või mõju projekti eesmärkidele. Need mõjud saavad olla organisatsiooni eesmärkidele ainult negatiivsed l. Näiteks saab mõjudeks tuua ajakulu, kvaliteedi languse, ohtutuse languse, rahalised kulud. Mõjuskaala võib varieeruda, kuid kõige levinum skaala on viiepunktiline skaala. Tavaliselt on mõju kirjeldatud järgmiselt: väga madal, madal, mõõdukas, kõrge ja väga kõrge. Riskide ning nende mõju määratlemisel kasutatakse tihtipeale professionaalide abi, et saada hiljem täpsemad tulemused riskide prioriseerimise näol.
Tõenäosus
Tõenäosus kujutab endast antud sündmuse võimaluse toimumist. Risk on sündmus, mis juhtub võib-olla. Selle esinemise tõenäosus võib ulatuda kõigest veidi üle 0 protsendi kuni veidi alla 100 protsendi. See ei saa olla täpselt 100 protsenti, sest siis oleks see kindlus, mitte oht. Ja see ei saa olla täpselt 0 protsenti, kuna siis ei oleks see risk. Mida suurem on tõenäosuse toimumise suurus, seda tõenäolisemalt see juhtub. Lihtne näide on mündi viskamine. Kuna münt kahepoolne, on mõlemad tulemused (pilt ja kiri) võrdselt tõenäolised. Pildi tõenäosus võrdub kirja tõenäosusega. Kuna muid tulemusi ei ole võimalik saada, on mõlema tõenäosus 1/2, mida võib kirjutada ka 0,5 või 50%.
Riskijuhtimine
Riskijuhtimine on tegevus, mille eesmärgiks on aidata ettevõttel mõista, hinnata ja juhtida organisatsiooni ohustavaid asjaolusid, et tagada ettevõtte edukus ja vähendada võimalikke tagasilööke. Edukas riskijuhtimine suurendab ettevõtte läbipaistvust ning annab kindlustunde ettevõtte omanikele. Riskijuhtimine võimaldab ohjata ja suunata tulevikusündmusi. Tõhus riskijuhtimine pole ettevõttele koormaks, seda viib ellu juhtkond vastavalt kehtestud põhimõtetele ja kooskõlas organisatsiooni kultuuriga. Riskijuhtimine on ka siis vajalik, kui püüad kvaliteeti tagada enne, kui üldse midagi tehtud on – näiteks uue toote/teenuse juurutamisel. Riskijuhtimine muudab töökeskkonna paremini etteaimatavaks ning aitab kaasa kliendi ootuste ja nõuete rahuldamisele. Riskijuhtimise üheks levinumaks kvalitatiivseks tööriistaks on tõenäosuse ja mõjukuse maatriks.
Tõhus viis juhtida kriitilisi olukordi ja saavutada positiivsed tagajärjed on rõhuda riskijuhtimise tähtsusele ning selle erinevatele etappidele: riskikontseptsiooni loomine, riski õige identifitseerimine, riskianalüüs, riskihindamine, riskikontroll.
Tõenäosuse ja mõjukuse maatriksi kasutamine
Esimene samm: koostada list kõikidest võimalikest riskidest, millega projekt silmitsi seisab.
Teine samm: määratleda riski esinemise tõenäosus
Tõenäosuse hindamine käib 0–100% skaala alusel :
21–40% – ebatõenäoline
41–60% – võib-olla, keskmine
61–80% – tõenäoline
81–99% – vägatõenäoline
Kolmas samm: määrataleda mõju skaalal 1 kuni 5:
1- väga väike
2- väike
3- keskmine
Neljas samm: koostada mõjukuse ja tõenäosuse maatriks. Tegemist on risttabeliga, kus veergudeks mõju suurused ja ridadeks tõenäosused (võib olla ka vastupidi). Projekti kõik riskid kantakse tabeli sobivasse veergu ja sobivasse ritta.
Riski paiknemine diagrammis ehk tulemuste tõlgendamine:
Kasu tõenäosuse ja mõjukuse maatriksi kasutamisest
Maatriksi kasutamisest võib saada palju kasu. Järgnevalt on välja toodud mõned tulemused :
Evald Pärnaste
Evald Pärnaste (sündinud 29. novembril 1934 Kudina vallas Tartumaal) on eesti loomaarstiteadlane.
Elulugu
Evald Pärnaste on talupidaja poeg.
Lõpetas 1958 Väimela Zooveterinaariatehnikumi, 1968 Leningradi Veterinaariainstituudi veterinaariaarsti erialal, veterinaariakandidaat (1975, Eesti NSV TA Loomakasvatuse ja Veterinaaria Instituut), väitekiri "О применении аэрозолей и электроаэрозолей некоторых дезинфицирующих веществ и антибиотиков в промышленном птицеводстве". Oli 1951–52 Aidu zooveterinaariajaoskonna veterinaariavelsker, 1959–71 Orajõe veterinaariajaoskonna juhataja, 1971–79 Pärnu rajooni "Sõpruse" kolhoosi peaveterinaararst, 1979–81 Rakvere rajooni Roela sovhoosi peaveterinaararst, 1981–84 EPA sise- ja nakkushaiguste kateedri assistent, 1984–86 vanemõpetaja, 1986–94 dotsent, ühtlasi 1986–91 kateedri juhataja, 1994–99 EPMÜ nakkushaiguste instituudi dotsent. Õpetanud sisehaigusi, veterinaariaorganiseerimist ja -ökonoomikat, veterinaariateenistust ja -seadusandlust, veterinaardesinfektsiooni (epizootoloogia alaosana) ja lindude haigusi; koostanud õppevahendeid.
Teadustöö
Uurimusi veterinaardesinfektsiooni, lindude haiguste, laserite kasutamise ja veterinaariateenistuse korraldamise alalt. Eesti Linnukasvatajate Seltsi liige (aastast 1969), Eesti Loomaarstide Ühingu asutajaliige (1988). Üle 60 teadustrükise.
Eksponaat
Eksponaat (ladina sõnast exponere) on avalikus kohas (nt muuseumis, näitusel) välja pandud ehk eksponeeritav kunstiteos vm ese.
Ruumiline kehtivus
Ruumiline kehtivus (inglise keeles territorial applicability) on karistusseaduse üks kehtivuspiir, mis toetub territoriaalsus-, kaitse- ja universaalsuspõhimõttele. Peale ruumilise kehtivuse on karistusseadusel ka ajaline ja isikuline kehtivuspiir ehk -mõõde.
Territoriaalsuspõhimõte
Territoriaalsuspõhimõte tähendab, et riigi karistusseadus kehtib kõigi isikute suhtes, kes selle riigi territooriumil on kuriteo toime pannud. Seejuures ei ole määravaks ei kurjategija ega kannatanu kodakondsus. Süütegu on toime pandud Eesti territooriumil, kui kasvõi üks mitmest osateost on toime pandud Eestis. Territooriumiks loetakse riigi piires olevat maismaad, sh saari, samuti kogu veeterritooriumi (akvatooriumi).
Territoriaalsuspõhimõte on üks karistusseaduse ruumilise kehtivuse aluspõhimõtteid, sest karistusvõim kuulub riigile ning territoorium on üks riigi eksistentsi aluseid. Kuna printsiip on otseselt seotud riigi suveräänsusega, siis tunnustab ka rahvusvaheline õigus seda enim. Menetlusökonoomia seisukohalt on territoriaalsuspõhimõte tähtsaim, sest kuritegu on kõige otstarbekam menetleda selle toimepanemise kohas.
Lipuprintsiip on territoriaalsuspõhimõtte täiendus. Lipuprintsiipi kohaldatakse, kui kuritegu pannakse toime laeval või õhusõidukil, mis asub väljaspool Eesti territooriumit (avamerel või võõra riigi jurisdiktsioonis). Ujuvterritooriumi põhimõtte kohaselt kehtib laeval või lennukis selle riigi karistusõigus, kelle lipu all ta sõidab. Rahvusvahelisest õigusest tuleneb, et laev või lennuk võib olla registreeritud üksnes ühes riigis, kes kannab ka vastutust selle sõiduki ja selle pardal toimuva eest ning on kohustatud kohaldama sellega seoses oma karistusvõimu. Printsiibi kohaselt on tähtis, et laev või lennuk sõidaks just Eesti lipu all, st ei piisa vaid sõiduki omandi kuulumisest Eesti kodanikule.
Kaitsepõhimõte
Kaitsepõhimõtet saab vaadelda kitsamas (riigikaitse põhimõte) ja laiemas tähenduses (passiivne natsionaalsuspõhimõte või individuaalkaitsepõhimõte). Laiemas tähenduses kehtib riigi karistusõigus nii oma kodanike kui ka riiklike huvide kaitseks, näiteks riigivastase süüteo korral.
Kaitsepõhimõte tuleneb karistusseadustiku §-st 9, mille kohaselt kehtib Eesti karistusseadus väljaspool Eesti territooriumi toimepandud teo kohta, mis on Eesti karistusseaduse järgi esimese astme kuritegu ja kahjustab:
Kaitsepõhimõtte puhul ei kehti identse normi põhimõte ehk piisab sellest, kui süütegu on karistatav Eesti karistusseadustiku alusel, mitte aga teo toimepanemise riigis.
Universaalsuspõhimõte
Universaalsuspõhimõte tähendab, et riigi karistusseadus kehtib kõigi süütegusid toime pannud isikute suhtes. Põhimõtte alusel pole oluline isikute elukoht, kodakondsus ega territoorium. Samuti pole oluline, kus ja kelle vastu süütegu toime pandi.
Eesti merekindlused
Merekindlused olid Eesti merejõudude koosseisu kuulunud rannakaitse suurtükiväe koondis.
Ruumiline kehtivus
Universaalsuspõhimõte
Universaalsuspõhimõte on sätestatud karistusseadustiku §-s 8.
Eesti merekindlused
Üldist
Merekindluste põhiülesandeks oli Tallinna kaitse mere poolt.
Ruumiline kehtivus
Universaalsuspõhimõte
Universaalsuspõhimõtte lisamisega oma karistusseadustikku annab riik teatud süütegude eest karistamise kõigile (st mis tahes riigile) vabaks ning seejuures saab endale sama õiguse. Sellised õigused ja kohustused tulenevad riikidevahelistest konventsioonidest.
Eesti merekindlused
Üldist
Merekindluste aluseks said Esimese maailmasõja eel ja ajal Tallinna ümbrusse rajatud Peeter Suure merekindluse alles jäänud ehitised ja relvastus, mille korrastamist alustati juba Vabadussõja ajal.
Ruumiline kehtivus
Universaalsuspõhimõte
Universaalsuspõhimõte on omapärane vaheala, mis märgib üleminekut klassikaliselt internatsionaalselt karistusõiguselt supranatsionaalsele. Riigiülene ehk supranatsionaalne õigus on otse rakendatav, st on olemas riikide õiguskordadest sõltumatud kohtud, millel on otsuste täitmiseks reaalne jõud.
Eesti merekindlused
Üldist
Kuni 11. detsembrini 1918 allus Tallinna rannakindluse piirkond, sh ka Naissaare ja Aegna merekindlused, Kaitseliidule. Tallinna rannakindluse piirkonna ülem ülemkapten Konrad Rotschild.
Ruumiline kehtivus
Universaalsuspõhimõte
Universaalsuspõhimõtet kohaldatakse ainult rahvusvaheliste kuritegude kohta (Eesti karistusõiguse järgi kas kuriteod või väärteod). Neid kuritegusid nimetatakse ka maailmakuritegudeks ja seejuures nimetatakse universaalsuspõhimõtet maailmaõiguse põhimõtteks. Maailmakuriteod kahjustavad rahvusvahelisi õigushüvesid, seetõttu on nende jälitamisest ning süüdlaste karistamisest huvitatud kogu tsiviliseeritud maailm. Maailmakuritegusid on 20 liiki, mille hulka kuuluvad näiteks narkokuriteod, majandussüüteod ja terrorism.
Eesti merekindlused
Üldist
Kuni 13. maini 1919. aastal kuulusid rannakindlustused 1. kindluse raskesuurtükiväe divisjoni alluvusse, divisjoni ülem alamkapten Eduard Aindt.
1991. aasta ujumise sprindi Euroopa meistrivõistlused
1991. aasta sprindi ujumise Euroopa meistrivõistlused olid esimesed võistlused, mis hiljem on ujumise lühiraja Euroopa meistrivõistlused. Need toimusid 6. kuni 8. detsembrini 1991. aastal Saksamaal Gelsenkirchenis ja selle korraldas Euroopa Ujumisliit (Ligue Européenne de Natation - LEN).. Sellel avavõistlusel olid kavas 50 m distantsid vaba-, selili-, rinnuli- ja liblikujumises, 100 m kompleksujumine ja 4 × 50 m teateujumine vaba- ja kompleksujumises.
Eesti merekindlused
Üldist
16. veebruaril 1919. aastal moodustati Eesti Merejõudude koosseisus Rannapatareide osakond, rannapatareide osakonna ülemaks määrati leitnant Theodor Pohlmann.
1991. aasta ujumise sprindi Euroopa meistrivõistlused
50 m vabalt
Maailmarekord: 21,76 (1990) Nils Rudolph, <br style="clear:both;" />
Ruumiline kehtivus
Universaalsuspõhimõte
Sarnaselt kaitsepõhimõttega ei nõua ka maailmaõiguse põhimõte identse normi põhimõtet. Eesti võib oma karistusõigust kohaldada väljaspool oma territooriumi ka sel juhul, kui süütegu ei ole teokoha riigis kriminaliseeritud.
Eesti merekindlused
Üldist
18. juunil 1919. aastal reorganiseeriti Merejõudude rannapatareide osakond, Meresuurtüki ja Rannakindlustuste osakonnaks ja 22. juulil 1919. aastal Merekindluste Suurtüki ja Miini Valitsuseks.
Ruumiline kehtivus
Ubikviteet
Süüteo toimepanemise koha kindlaks määramine on oluline eelkõige riigisisese karistusseaduse ruumilise ja isikulise välismaise kehtivuse seisukohtalt. Süüteo koha määratlemine annab vastuse näiteks küsimusele, kas kohaldada saab territoriaalsuspõhimõtet.
Eesti merekindlused
Üldist
MSM valitsusest moodustati 10. oktoobril 1919. aastal selle asemele Merekindluste Staap. pisi|Merekindluste Aegna komandantuuri 305 mm patarei nr 1 suurtükitorn (1934)
Ruumiline kehtivus
Ubikviteet
Süüteokoha kindlakstegemine võimaldab ka seaduse riigisisesel kohaldamisel määrata uurimis- ja kohtualluvus ning tuvastada materiaalõigusliku süüteotoimepanijate ringi, kui tegu ja koht ei lange kokku (distantsdelikt), tegu koosneb mitmest osateost (korduv jätkuv või vältav süütegu) jne.
Eesti merekindlused
Üldist
6. septembril 1940 võeti endised Eesti merekindluste patareid Nõukogude Punalipulise Balti laevastiku koosseisu ning komandantuuride põhjal moodustati Balti laevastiku Läänemere rajooni rannakaitse kaks divisjoni. Naissaarel ja Suurupil paiknenud patareidest moodustati 96. üksik rannakaitse suurtükidivisjon ja Viimsi poolsaarel paiknenud Miiduranna ja Tammneeme patareid hakkasid need kuuluma koos Aegna patareidega 94. üksikusse rannakaitse suurtükidivisjoni.
Ruumiline kehtivus
Ubikviteet
Ubikviteedipõhimõte tuleneb karistusseadustiku §-st 11, mille kohaselt on süüteo koht igal pool, kus ilmnevad süüteokoosseisu asjaolud. Seisukohta on põhjendatud sellega, et kõik koosseisud kirjeldavad võrdselt teo ebaõigussisu ning ühe eelistamine teisele ei ole õigustatud.
Oroala
Umbsaare (varasema nimega Oru-Alla) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Umbsaare küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Umbsaare külaga.
Ruumiline kehtivus
Ubikviteet
Süüteokoht sõltub koosseisutüübist.
Oroala
Külast on teateid hiljemalt alates 1926 (Oru).
Ruumiline kehtivus
Distantsdelikt
Distantsdeliktiga on tegemist siis, kui tegu ja tagajärg on ajaliselt ning ruumiliselt lahutatud. Sellistel juhtudel loetakse süüteo kohaks nii teo kui ka tagajärje saabumise koht. Vaieldav on teokoha määratlemine abstraktse ohudelikti korral, sest kuigi ohu saabumist ei ole vaja tõendada, on oht siiski koosseisupärane tegu. Näiteks on abstraktseks ohudeliktiks narkosüütegu, mille süütekohaks loetakse teokoht, mitte aga koht, kus ilmnes oht või muu tagajärg. [1]
Eesti merekindlused
Merekindluste koosseis
Komandantuuride tüüpkoosseisus olid sidekomando, mehaanikakomando, administratiiv-majanduskomando, ambulants, desinfektsioonikomando, rannapatareid ning dessantkaitsekompaniid (Aegnal ja Naissaarel). Naissaare komandantuuris oli peale selle veel meteoroloogiajaam ja laskemoonaladu. Viimsi poolsaarel asuvad patareid kuulusid Aegnasaare komandantuuri alla.
Kalju Ojaste
Kalju Ojaste (21. detsember 1927 Saaluse vald Võrumaa – 8. november 2019) oli eesti mäeinsener ja tehnikateadlane.
Elulugu
Kalju Ojaste oli talupidaja poeg.
Lõpetas 1946. aastal Võru 1. Keskkooli, 1951. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi keemia-mäeteaduskonna, 1968. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi kaugõppeaspirantuuri, tehnikakandidaat (1969, TPI), väitekiri "Põlevkivituhk-portlandtsementtoodete püsivusest mitmesuguse reaktsioonivõimsusega täitematerjalide kasutamisel". Oli 1951–1992 TPI mäekateedri vanemlaborant, õppelabori juhataja, vanemõpetaja ja (aastast 1974) dotsent, 1992–2002 Tallinna Tehnikaülikooli mäeinstituudi rakendusgeoloogia õppetooli dotsent. Lugenud peamiselt kristallograafia, mineraloogia, petrograafia, ehitusgeoloogia, hüdrogeoloogia kursusi; koostanud õppevahendeid.
Teadustöö
Uurimisvaldkond: põlevkivituhk-portlandtsemendi saamise teooria ja tehnoloogia ning pikaealisus. Lahendanud portlandtsementtoodete leeliskorrosiooni ja dolomiitsete lubjakivide dedolomitiseerumise probleemid. Üle 20 teadustrükise.
Henri Ikonen
Henri Ville Ikonen (sündinud 17. aprillil 1994 Savonlinnas) on Soome jäähokimängija, kes mängib Soome kõrgliigaklubis Lukko ründajana vasakäärel.
Perun
pisi|right|Sellel [[Horvaatiast leitud 8. sajandi teosel võidab Perun Velest.]]
Henri Ikonen
Ta alustas klubikarjääri Soome klubis KalPa, mille meeskonnas debüteeris ta Soome kõrgliigas hooajal 2011/12. Aastatel 2012–2014 mängis ta Kanada noorteliiga Ontario Hockey League'i klubis Kingston Frontenacs.
2013. aastal valis Tampa Bay Lightning ta NHL-i draft'is 154. valikuna. Aastatel 2014–2017 mängis Ikonen American Hockey League'is (AHL) Lightningi tütarklubis Syracuse Crunch, kuid NHL-is jäi debüüt tegemata.
Umeå vald
Lisaks vallakeskusele Umeåle on suuremad asulad Holmsund, Sävar, Hörnefors, Röbäck ja Obbola.
Henri Ikonen
2017. aasta juunis sõlmis ta lepingu KHL-i klubiga Jokerit. Seal mängis ta kokku viiel hooajal. Resultatiivseim hooaeg oli 2019/20, mil ta lõi liigas kaheksa väravat ja andis kuus väravasöötu.
Umeå vald
Valda läbib Umeälveni jõgi.
Henri Ikonen
28. veebruaril 2022 sõlmis ta lepingu Lukkoga.
Perun
Perun (vanavene keeles Перунъ) oli slaavi mütoloogias panteoni peajumal, äikese- ja kõuejumal.
Henri Ikonen
2014. aastal tuli Ikonen Soome kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistriks.
Perun
Peale äikese ja kõue olid tema valve all tuli, mäed, tuul, tammed, võhumõõgad, taevavõlvid (ja taevakivid), hobused, vankrid, relvad (haamrid, kirved ja nooled) ning sõda. Algul seostati teda kivist relvadega, hiljem rauast relvadega.
Umeå vald
pisi|tühi|Umeå vald
Ecaterina Andronescu
Ta sündis aastal 1948 Malovățis (asub praeguse haldusjaotuse järele Mehedinți maakonnas). Ta lõpetas aastal 1972 keemikuna Bukaresti Polütehnilise Ülikooli.
Formosa Queen
Formosa Queen oli ristluslaev, mis ehitati 1970. aastal Soomes Wärtsilä laevatehases kui Song of Norway.
Hiljem kandis laev teisi nimesid: aastail 1997–2004 Sundream, aastail 2004–2006 Dream Princess, aastail 2006–2007 Dream, 2007. aastal Clipper Pearl, 2008. aastal Clipper Pacific, 2009. aastal Festival, aastail 2009–2012 Ocean Pearl ning lõpuks Formosa Queen. Laev tehasenumbriga 392 ehitati Oy Wärtsilä Ab laevatehases Helsingis Soomes 1970. aastal.
Pühajärv (ooper)
"Pühajärv" on Gustav Ernesaksa ooper kolmes vaatuses ja seitsmes pildis Juhan Sütiste libretole.
See oli helilooja esimene ooper, kus pearõhk oli kooridel. Sai keskpärase publikumenu osaliseks. Teatrikriitikud heitsid ette nõrka faabulat ja vähest dramaatilist pinget, kuid kiitsid meloodilise muusika eest.
Formosa Queen
Song of Norwayd käitas Royal Caribbean Cruise Line ja alates 2010. aastast laevakompanii Quail Travel's Happy Cruises. Ocean Pearl, mis kandis Marshalli Saarte lippu, pandi 2011. aasta septembris jälle müüki ning laeva ostis Formosa Queen Corp. Alates 1. juunist 2012 sõitis Formosa Queen Panama lipu all, kuni müüdi 2013. aasta lõpul vanarauaks ja lammutati 2014. aastal.
Aastail 2001–2004 käis Sundream korduvalt Tallinna Vanasadamas.
Pühajärv (ooper)
Esiettekanne toimus 19. juulil 1946 Tallinnas kino Gloria Palace ruumides teatri Estonia trupi esituses. Esietendusel laulsid Karl Ots (Vilhelm), Linda Sellistemägi (Reet), Tiit Kuusik (Peep), Vootele Veikat (Sepp), Meta Kodanipork (Maidu), Benno Hansen (kirikhärra) ja Georg Ots (Kolja). Dirigent Kirill Raudsepp. Esitati 1947. aastal Vanemuises ja 1949. aastal Estonias. Seejärel on vajunud unustusse.
Peamised osad: parun Vilhelm (tenor), Reet (sopran), Peep (bariton), Sepp (bariton), Maidu (sopran), Rehepapp (bass), Carl Magnus (bass), porutšik Kolja (bariton).
Tegevus toimub 1841. aastal Pühajärve mõisas, selle ümbruses ja kindral­kuberneri lossis Riias ning käsitleb talupoegade ülestõusu ning eestlaste ja mõisnike teravaid vastuolulisi suhteid. Talurahvas otsustab läkitada saadikud Riiga tsaari kuberneri juurde, et nõuda oma olukorra parandamist. Riiga on enne talupoegi jõudnud Pühajärve parun Villem. Tema õhutusel talupojad vangistatakse. Kodus oodatakse saadikuid. Neil on õnnestunud Riias vahi alt põgeneda ning nad saabuvad Pühajärvele. Otsustatakse hakata jõuga vastu. Parun kutsub kohale sõjaväe ning reetmise tagajärjel surutakse talupoegade ülestõus maha. Järele jääb lootus. Ooper lõpeb tõotusega: "Kord aeg saab täis!"
Sadama tee
Sadama tee on tänav mitmes Eesti asulas:
Jüri Aljak
Jüri Aljak (14. september 1954 Tallinn – 18. jaanuar 1992 Tallinn) oli eesti karikaturist.
Jüri Aljak sündis kunstnike peres. Algul joonistas tuletõrjeteemalisi plakateid, esimene karikatuur ilmus 1970. aastal ajakirjas Pikker. Õige pea hakati tema karikatuure avaldama ka ajalehtedes Õhtuleht ja Tartu Edasi. Karikatuure joonistas ta Desintegraatoris 5. kategooria lukksepana töötamise kõrvalt.
Tema karikatuure on ilmunud
Jüri Aljak on maetud Metsakalmistule.
Madis Võõras
pisi|Madis Võõras 2021. aasta [[Arvamusfestival|Arvamusfestivali teadusalal]] Madis Võõras (sündinud 28. juulil 1955) on Eesti kosmosebüroo ja CERN-i büroo juht. Eelnevalt on ta olnud aktsiaseltsi Klement juhatuse esimees (1994–2002). Aastatel 1978–1991 töötas ta TTTK Mistras inseneri- ja leiduriametis. Ta on kuue patendi kaasautor.
Haridus
Madis Võõras lõpetas 1973. aastal Väike-Maarja Gümnaasiumi, Tallinna Tehnikaülikooli mehaanikateaduskonna lõpetas 1979. aastal, õppis hiljem Tartu Ülikoolis ärijuhtimist ning sai seal 1999. aastal magistrikraadi tööga "Äriprotsessi optimiseerimine rõivatootmises".
Hanif Kureishi
pisi|Hanif Kureishi (2008) Hanif Kureishi (sündinud 5. detsembril 1954) on Briti kirjanik ja stsenarist.
Kureishi ema Audrey Buss oli inglane. Isa Raflushan oli pärit Madrasest jõukast muhameedlikust perest. 1947 jagati Briti India Indiaks ja Pakistaniks ning üldiselt asusid muhameedlased Madrasest, mis jäi India maa-alale, ümber Pakistani, kuid Kureishid kolisid Londonisse Bromley eeslinna, kus Hanif sündis ja üles kasvas.
Kureishi õppis Bromley Tehnikakolledžis ja Bromley Tehnikakõrgkoolis. Kolledžis valiti ta 1972. aastal üliõpilaste liidu presidendiks ja sellest ajast pärinevad mõned tema poolautobiograafilise teose "Äärelinna Buddha" tegelaskujud. Seejärel õppis Kureishi aasta aega Lancasteri Ülikoolis filosoofiat, aga langes koolist välja. Hiljem õppis ta Londonis Kuninglikus Kolledžis ja lõpetas selle filosoofia erialal.
1990. aastal kirjutas ta romaani "Äärelinna Buddha", mis pälvis aasta parima debüütromaani Whitbredi raamatuauhinna. BBC tegi teose põhjal ka teleseriaali. Romaani tegevus toimub mitme aasta kestel 1970. aastatel. Selle peategelane on segarassist teismeline Karim, kes elab Lõuna-Londonis ning igatseb minna elama ja töötama oma äärelinnast välja. Peategelase isa, romaani alguses igav bürokraat, otsustab hakata guruks, nähes ühiskondlikku vajadust gurude järele, ehkki ta ise oma rolli ei usu ja ka Karim ei usu sellesse. Romaan kirjeldab ühtlasi selle ühiskondliku meelsuse kujunemist, mis tõi kümmekonnaks aastaks võimule Margaret Thatcheri juhitud Konservatiivse Partei.
2006. aastal kirjutas ta stsenaariumi filmile "Venus", mille peaosatäitja Peter O'Toole nimetati Oscari, Kuldgloobuse ning BAFTA auhinna kandidaadiks, kuid ta ei võitnud neid.
Kirill (Timofejev)
Kirill (Kiprian Timofejev umbes 1786 – 2/14. detsember 1873) oli vanausu vaimulik (Belaja Krinitsa metropoliit 1849–1873).