cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Tōkaidō
53 jaama
Tänapäeval on Tōkaidō üks Jaapani kõige tihedama liiklusega liiklussuundi, mis ühendab Suur-Tōkyōt (Tōkyō on riigi suurim linn ja pealinn), kuhu kuulub ka Yokohama (suuruselt teine linn), Nagoya (suuruselt neljas linn) kaudu Kyōto, Ōsaka (suuruselt kolmas linn) ja Kōbega. Tōkaidō kulgu järgivad raudtee ja mitu kiirteed.
Vaata ka
도카이도 東海道 東海道
Kapten
Kapten on leitnandist kõrgem ja majorist madalam sõjaväeline auaste maaväes ja õhuväes. Mereväes vastab kaptenile vanemleitnandi auaste.
Eesti
Eesti kaitseväes on kapten (inglise keeles captain; OF-2) kõige kõrgem nooremohvitseri auaste. Vabadussõja ajal vastas Eesti sõjaväes kapteni auaste tänapäeva mõistes majori auastmele, kehtestati 1924. aasta auastmete reformiga. Kapteni (vanemleitnandi) auastmele võis ülendada ohvitsere, kes teenisid XI (kompaniiülem) ja XII (komandoülem) astme ametikohal.
Kapteni auastmele vastav põhiametikoht kaitseväe maismaaüksuste rahuaegsetes koosseisudes on üldjuhul kompaniiülem.
Mõiste päritolu
Sõna on tuletis ladinakeelsetest väljenditest capitanu(m), da căput, capo.
Laiarööpmeline soomusrong nr. 6
'''Laiarööpmeline soomusrong nr. 6''' oli Eesti laiarööpmeline soomusrong Eesti Vabadussõjas.
Soomusrong asutati rindel 12. augustil 1919.
Soomusrongi koosseis
Laiarööpmelise soomusrongi nr. 6 koosseisus olid:
pisi|Laiarööpmelise soomusrongi nr 6 suurtükiplatvorm "Leitnant Sabolotnõi Kartetsch" Vabadussõja ajal [[Valga jaamas (sügis 1919).]]
Vabadussõja lõpul oli rongil rivis 9 ohvitseri, 140 tääki, 10 raskekuulipildujat, 2 kergekuulipildujat ja 4 suurtükki.
Tegevus Vabadussõjas
pisi|Laiarööpmelise soomusrongi nr 6 kuulipildurid [[Karula raudteejaam|Karula jaamas kuulipildujaid puhastamas (1920)]] thumb|right|Leitnant [[Nikolai Kivi, laiarööpmelise soomusrongi nr 6 ülem Eesti Vabadussõjas]] 11. oktoobril 1919 alustasid Kalevlaste Maleva ja Soomusrongide Diviisi tagavarapataljon laiarööpmeliste soomusrongide nr 4, 5 ja 6 toetusel pealetungi Pihkva sihis. Ülesandeks nähti ette "vaenlast tema praegustest seisukohtadest välja lüüa ja teda üle Velikaja visata ja peale selle endisele liinile tagasi tulla". Operatsioon õnnestus täielikult. Vaenlase kaitsepositsioon murti laial rindel läbi ja vallutati rida külasid. Soomusrongide edasiliikumine oli aga takistatud põhjalikult purustatud raudtee tõttu, mille parandamine võttis aega.
5. novembril 1919 alustasid 2. diviisi 6. ja 7. polk, Katšanovi üksik pataljon, Soomusrongide diviisi kuuluv Kalevlaste Maleva ja diviisi tagavarapataljon soomusrongide nr. 2, 4, 5 ja 6 toetusel uut pealetungi, mis arenes üldiselt edukalt.
Detsembrikuu keskel anti 3. diviisi rinne üle lätlastele. Laiarööpmelise soomusrongi nr 6, mis leitnant Kivi juhatusel kaitses Ramotskoje–Põtalovo raudtee suunda Kuprova jaama juures, vahetas välja Läti soomusrong.
Laiarööpmelise soomusrongi nr. 6 võitlejatest langesid Vabadussõjas reamehed Karl Käärik (17.10.1919) ja August Mihkelstein (19.10.1919). Vabadusristi II liigi 3. järguga autasustati reamees Kristjan Põhakot.
Jidga keel
Jidga keel on pamiiri keelte hulka kuuluv keel, mida 2000. a kõneles umbes 6 145 inimest Pakistanis. Keeletarvitajad on usutunnistuselt ismailiidid.
ISO 639-3 keelekood on <tt>ydg</tt>.
Nimetused
inglise keeles - Yidgha, aga ka Yudgha, Yudga, Yidga, Lutkuhwar
Murded
Olulisi murretevahelisi erinevusi pole. 56% kuni 80% sõnavara ühtib Afganistanis kõneldava mundži keelega.
Iain Stewart
Iain Simpson Stewart (sündinud 1964 ) on šoti geoloog.
Professor Stewart töötab Plymouthi ülikoolis, kuid on tuntud geoloogiat tutvustavate teleesinemistega.
Tema loodud on Vahemere geoloogilist ehitust ja selle mõju piirkonna kultuurile tutvustav kuueosaline telesaatesari "Journeys From the Centre of the Earth" (2004). Vaikse ookeani tulerõnga neljaosaline sari "Journeys into the Ring of Fire" (2007) ning viieosaline geosfääre tutvustav sari "Earth: The Power of the Planet" (2007). Lisaks on ta esinenud BBC geoloogiasaates "Rough Science". 2008. aastal on ta olnud tegev kliimamuutuse teemat lahkava kolmeosalise sarja "Earth: The Climate Wars" loomisega. Enamik Stewarti sarjadest on toodetud koostöös BBC-ga. Stewarti esinemisstiil on emotsionaalne ja kaasahaarav. Omapäraseks teeb tema esinemise varjamatu ja üsna tugev šoti aktsent.
Vahemere geoloogiat tutvustav sari (USA-s pealkirjaga "Hot Rocks: Geology of Civilisation" ) sai 2005. aastal USA-s Jackson Hole Wildlife Film Festivalil parima teadussaate auhinna.
Geoloogias on Stewarti peamisteks uurimisobjektideks neotektoonika ja geoloogilised ohud. Regionaalselt on ta huvid keskendunud Vahemere piirkonnale, eelkõige Türgi ja Kreeka maavärinatele. Sel teemal kaitses ta 1990. aastal Bristoli ülikoolis ka doktorikraadi ning seetõttu rääkis ka tema esimene pikem telesaatesari just Vahemere geoloogiast.
2007. aastal andis ameerika bioloog Brian Fisher uuele Madagaskaril avastatud sipelgaliigile Stewarti auks nime Cerapachys iainstewarti.
Auaste küla
Auaste on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.
Külas on Auaste bussipeatus.
Muinsuskaitse all on Jalukse Tiinamägi, kivikalme ja kaks kultuskivi (mälestised nr. 10061 ja 10062).
Kuni 2013. aastani kuulus küla Oru valda.
Lahtine ninahääldus
Lahtine ninahääldus ehk rhinolalia aperta on rinolaalia vorm, mida iseloomustab puudulik neelulukk ning õhuvoolu vältimatu pääsemine läbi nina. Kõnelemisel saavad kahjustatud peaaegu kõik häälikud (va. nasaalid ja häälikuühendi ng hääldamine). Häälikud omandavad nasaalse tämbri – rinofoonia.
Kõige sagedasem põhjus on suulaelõhe. Suulaelõhe kaudu pääseb õhk kontrollimatult ninaõõnde ning väljub nina kaudu. Suulaelõhet on võimalik kõrvaldada plastilise operatsiooniga. Kõne arengut arvestades võiks see toimuda võimalikult vara – kindlasti enne 3 eluaastat.
Korrektsiooni suunad
Põhjustest tulenevalt on korrektsioonitöö ja teraapiad väga erinevad. Võimalikud on ...
Ernst Saareste
pisi|Ernst Saareste
Ernst Julius Saareste VR I/3 (kuni 1923 Ernst Julius Saaberg; 9. jaanuar (vkj)/21. jaanuar 1892 Märjamaa vald, Märjamaa kihelkond, Läänemaa – 25. november 1944 Halle, Saksamaa) oli eesti arstiteadlane ja otorinolarüngoloog.
Elulugu
Ta oli õpetaja poeg.
Ta lõpetas 1913. aastal Tallinna Nikolai I Gümnaasiumi ja 1917. aastal Petrogradi Sõjameditsiiniakadeemia. Ta osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas 1. ratsapolgu vanemarstina.
Pärast sõda oli ta Tartu Ülikooli stipendiaat ning õppis röntgenoteraapiat, 1921 ja 1923 täiendas ta end erialaselt Berliinis, 1931 Bordeaux's , samuti Heidelbergis ja Pariisis. 1924. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis meditsiinidoktori väitekirja "Kõrvahaigused ja kuulmisrikked Tartu koolilastel".
1919–1920 oli ta Tallinna Kaarli Gümnaasiumi kooliarst, 1920 Sõjaväe Tervishoiu Valitsuse tervishoiustatistika osakonna ülem, 1920–1924 TÜ kõrva-, nina- ja kurguhaiguste õppetooli ja polikliiniku vanemassistent, 1925 eradotsent, 1926–1934 dotsent, 1934 erakorraline professor, 1936–1944 professor, 1938–1939 ka arstiteaduskonna dekaan. 1944 läks ta Saksamaale.
Teadustöö
Saarestet peetakse otorinolarüngoloogia kirurgilise suuna ja koolkonna rajajaks Eestis. Ta tegeles ka audioloogiaga. 1927–1935 oli ta Tartu Eesti Arstide Seltsi esimees.
Lissaboni Sporting
Sporting Clube de Portugal (Sporting, Sporting CP) on Portugali spordiklubi, mis on tuntud eeskätt Portugali kõrgliigas Primeira Ligas mängiva jalgpallimeeskonna järgi.
Klubis on üle 100 000 registreeritud liikme. Lissaboni Sportingis tegeldakse jalgpalli, ujumise, käsipalli, poksi, male ja teiste spordialadega.
Praegune koosseis
''Seisuga 1. veebruar 2022''
Anders Lindkvist
thumb|Kaitseliidu Lääne maleva pealik major A. Lindkvist
Sündis Vormsis rannarootslasest talurentniku pojana (isa nimi Lars). Teenis tsaariarmees ja sai lipniku auastme aastal 1916.
Sõjaväelasena oli Eesti riigi teenistuses aastail 1918–1940.
Teenis Kalevi pataljonis ja 10. üksikus jalaväepataljonis kompaniiülemana.
1940. aastal oli Kaitseliidu Lääne maleva viimane pealik kuni selle likvideerimiseni.
Represseerimine ja surm
Represseeriti Nõukogude Liidu võimude poolt. Lindkvisti arreteeris territoriaalkorpuse eriosakond 19. aprillil 1941 Tallinnas, Kreuksi 6a–6. Pribovo NKVD vägede sõjatribunal mõistis ta oma otsusega 2. juunil 1941 surma Vene NFSV kriminaalkoodeksi § 58-6, § 58-9, § 58-11 alusel, surmaotsus viidi täide 3. juulil 1941 Tallinnas.
Sukeldumine
pisi|Sukeldujad uurimas kalu ja koralle Sukeldumine on harrastus ja/või elukutse, mille puhul inimene läheb vee alla, hingates kas balloonidest või pinnavoolikuga õhku või hingamissegu.
Õhuga on hobisukeldujal lubatud sukelduda kuni 40 meetri sügavusele. Sügavamale sukeldumine nõuab erikoolitust. Õhuga sukeldumisel sügavamale kui 30 meetrit võib tekkida lämmastiknarkoos ja rohkem kui 60 meetri sügavusel ka hapnikumürgitus.
Ajalugu
Ei ole täpselt teada, millal hakati käsnasid kasutama, kuid Platon ja Homeros on käsna maininud pesemisvahendina. Antiikajal võis käsna järgi sukeldumine Kalymnose saarel olla isegi kõige vanem elukutse. Saarele tõi käsnade korjamine sotsiaalse ja majandusliku õitsengu. Käsnakorjajate meeskond käis merel väikese paadiga. Merepõhjast käsnade otsimiseks kasutasid nad silindrilisi klaaspõhjaga esemeid. Kui märgati käsna, läks alasti vabasukelduja vette ja 15-kilone raskus viis ta kiiresti põhja. Seejärel lõikas sukelduja käsna lahti ja pani selle võrkkotti. Sukeldumissügavus ja põhjasoleku aeg sõltusid sukelduja kopsumahust, kuid tavaliselt oli sügavus kuni 30 meetrit ja aeg 3–5 minutit.
Varustus
Kasutusel on märg ülikond ehk kalipso ja kuiv ülikond koos alusriietusega. Ülikonna ülesanne on hoida sukelduja keha soojas. Ülikonnale lisaks kuuluvad riietuse juurde kindad, saapad, lestad ja kapuuts.
Märg ülikond
pisi|O'Neilli poolde põlve ulatuv märg ülikond Märg ülikond on levinuim riietusese sukeldumisel. Märga ülikonda kasutatakse kõikjal, isegi Eestis on tehtud jääsukeldumisi märja ülikonnaga.
Märja ülikonna kasutamisel puutub vesi kokku inimese nahaga. Selle riietuseseme ehitus hoiab vee kehast eemal ja "krae vahelt" sisse pääsenud vee ülikonna sees. See vähene sissetulnud vesi soojeneb sukelduja keha abil vanniveetemperatuurini. Ülikond toimib soojusisolaatorina, vähendades soojuskadu väliskeskkonda.
Märgi ülikondi saab jagada ja kategoriseerida mitmesuguste parameetrite järgi
Saapad
Sukelduja ülikonna juurde kuuluvad saapad. Kuival ülikonnal on need osa ülikonnast, liimitud säärte külge. Märja ülikonna jaoks on olemas pehme ja kõva tallaga saapad. Saabastel on kaks ülesannet: hoida jalad soojas ja lestad jalas. Lesti on palju parem kinnitada saapa külge kui otse jalalabale.
Vahel soojas kliimas sukeldumisel kasutatakse pehmeid kummist lesti, mis käivad palja jala otsa. Saapaid ei lähe siis vaja. Nende lestade puuduseks on, et tõukejõud on väike, edasisaamiseks tuleb rohkem vaeva näha.
Kuiv ülikond
pisi|[[Neopreenist kuiv ülikond]] Kuiva ülikonna üheks suurimaks eeliseks on soojapidavus. Kuna selle kandmisel puutub keha veega kokku väga vähe, on soojakadu väike. Kuivas ülikonnas on isolaatoriks õhk.
Kuiva ülikonna kasutamine on keerulisem ja nõuab harjutamist, kuna ujuvust hoiavad ülikond ja vest. Lisaks peab oskama vee all ülikonnast õhku välja lasta.
Õhuventiil
Õhuventiili abil lastakse ülikonnast õhku välja. On olemas automaatsed ja poolautomaatsed ventiilid. Automaatse korral tuleb õhk välja, kui see tõsta õigesse asendisse. Poolautomaatse korral tuleb seda ise reguleerida ja õiges asendis hoida.
Soojendus
Kui temperatuurid on madalad ja vee all on vaja olla kaua, hakkab ka kuiva ülikonnaga külm. Selle vältimiseks pannakse kuiva ülikonna alla soojendusega vest, mille akud kinnituvad ülikonna külge.
pisi|left|[[Jaan Künnap 1968. aastal tuukrikostüümis]]
Pressisõber
Pressisõber on aunimetus, millega Eesti Meediaettevõtete Liit (EML) tunnustab aasta avatuimat ajakirjandusega suhtlejat. Pressisõpra valitakse alates 1994. aastast. Paralleelselt kuulutatakse välja ka aasta pressivaenlane.
Sukeldumine
Kapuuts
Kapuuts või müts on vajalik, et pea vees ei jahtuks. Lisaks võib külmetuda pärast veest laevale ronimist tuule käes. Müts on tavaliselt samast materjalist nagu märg kalipso. Kapuuts võib olla ka kummist.
Pressisõber
Pressisõbra valivad aasta lõpus EML-i aastakoosolekul osalevad liikmesorganisatsioonide esindajad kandidaatide hulgast, kes on aasta jooksul näidanud üles suurimat valmidust ajakirjandusega suhelda või aidanud muul viisil kaasa infovabaduse levikule.
Pressisõber saab auhinnaks nimelise messingist ruupori, mille on valmistanud Kuldgraali metallikunstnikud.
Sukeldumine
Sukeldumisvest
Sukeldumisvestiga reguleeritakse ujuvust. Sellesse õhku lisades muutub ujuvus positiivseks ja ujuja kerkib ülespoole, pinnale lähemale. Vestist õhku välja lastes muutub ujuvus negatiivseks ja ujuja hakkab vajuma põhja. Kui vestis on õhku nii palju, et ujuja ei vaju ega tõuse, siis on saavutatud neutraalne ujuvus ja ujuja hõljub kaalutult nagu kosmoses.
Peep Jõgi
Peep Jõgi (4. märts 1965 Tartu – 4. detsember 2017 ) oli Eesti ja Nõukogude Liidu korvpallur.
Sukeldumine
Sukeldumisvest
Lisaks tavalisele vestile on olemas ka liblikakujulisi veste.
Peep Jõgi
Ta lõpetas 1983. aastal Tallinna Spordiinternaatkooli. Ta oli sportlasena 202 cm pikk ning treenis Harri Russaku, Märt Kermoni ja Jaak Salumetsa juhendamisel.
Sukeldumine
Seljaplaat
Tavaliselt kinnitub vesti külge seljaplaat ja selle külge balloon. On olemas ka teistsuguse ehitusega seljaplaate, mis lähevad õlarihmadega sukeldujale selga ja kus vest kinnitub plaadile.
Peep Jõgi
Tuli 1981. aasta kadettide Euroopa meistriks ja 1984. aastal juunioride Euroopa meistriks Nõukogude Liidu koondise koosseisus.
Sukeldumine
Hingamisreduktor ehk regulaator
pisi|Rühm sukeldujaid Reduktor, kõnekeeles regu, on seadis, millega juhitakse hingamissegu balloonidest või pinnavoolikuga sukeldujale suhu.
Balloonid
Kasutusel on nii terasest kui alumiiniumist balloonid atmosfääriõhu (21% hapnikku) või spetsiaalse hapniku, heeliumi, lämmastiku ja teiste gaaside segu jaoks. Balloonide tavaline maht on 10–18 liitrit ja rõhk neis võib olla kuni 200–300 baari.
Peep Jõgi
Oli aastatel 1983–1987 Eesti NSV esindusvõistkonna liige, kuid alkoholiprobleemide tõttu loobus spordist; üritas naasta 1990. aastate keskel.
Teda on peetud läbi aegade kõige andekamaks Eesti korvpalluriks.
H. M. Murdock
Kapten H. M. "Howling Mad" (Huilgav Hull) Murdock on üks seriaali "A-Rühm" peategelasi. Teda kehastas 1980. aastatel Dwight Schultz ja 2010. aasta filmis kehastab teda Sharlto Copley.
Murdock oli Vietnami sõjas parim helikopteripiloot, kuid ta on ametlikult kuulutatud hulluks. Ehkki ta osales "kuriteos, mida A-Rühm ei sooritanud", ei kuulatud teda üle.
Sukeldumine
Balloonid
Tavaliselt on kasutusel 200-baarise rõhuga balloonid. Esiteks on sellise ballooni täitmise kompressor odavam. Teiseks on madalam rõhk ohutum. Kolmandaks kipub hapniku aatom üle 300-baarise rõhu korral lagunema ja hingatav õhk ei pruugi pärast seda olla hea.
H. M. Murdock
Murdock on tavaliselt USA sõjaveteranide psühhiaatriahaiglas, aga ta põgeneb sealt tihti, enamasti Face'i abiga, et aidata A-Rühma nende missioonidel. Tema "hulluse" sümptomid varieeruvad igas osas: ta kujutab ette väljamõeldud tegelasi, näeb viirastusi ja usub elutute asjade "tarkusesse".
Sukeldumine
Balloonid
Ballooni ei tohi õhku pikemaks ajaks niisama seisma jätta. Õhu kvaliteeti tuleb alati enne sukeldumist kontrollida.
H. M. Murdock
Ta on A-Rühmas kõige lapsikum ja vaatab multifilme nagu "Rähn Woody" ja "Looney Tunes" ning mõnikord teeb järgi mõne Looney Tunesi tegelase fraasi, nagu Porky "o-o-ongi kõik, rahvas". Ta viitab tihti ka Billyle, oma "nähtamatule koerale".
Kõik see vihastab B.A-d ja too kutsub sellepärast Murdockit hulluks tolaks.
Sukeldumine
Balloonid
Vähemalt kord aastas tuleb ballooni hooldada, st balloonilt tuleb kraan maha keerata ja seda seest puhastada. See pikendab ballooni eluiga, kuna hoolduse käigus eemaldatakse sinna sattunud niiskus. Niiske õhk võib saada saatuslikuks sukeldumisel jahedas vees, kus reduktor võib ära külmuda. Eestis on merevesi sügavuses 15–25 meetrit suvelgi temperatuuriga 3–5 °C.
H. M. Murdock
Kuigi Vietnami sõjas oli ta kopteripiloot, oskab ta lennata ka reisilennukite, hävitajate ja autožiirodega.
Osas "Must päev Bad Rockis" selgus, et Murdockil ja B.A-l on sama veregrupp – AB negatiivne, kõige haruldasem tüüp. Selles osas sai B.A. Murdockilt vereülekande, kuigi ta protesteeris (kartes, et Murdocki veri teeb ta "hulluks".) Kui kord sai Murdock haavata, siis pakkus B.A. Murdocki päästmiseks enda verd.
Sukeldumine
Balloonid
Hingamissegud on
H. M. Murdock
Palju detaile Murdocki elust on teadmata. "A-Rühma" esimeses osas oli öeldud, et Murdocki ema suri, kui Murdock oli viieaastane. Arvati, et ta kasvas üles oma vanaema (H. Emma Murdocki) ja vanaisa juures. Ühes kolmanda hooaja osas ütles B.A. et Murdock läks hulluks, kui ta lennuk alla kukkus.
Sukeldumine
Lestad
Lestad võivad olla pehmed või jäigad. Pehmed lestad pannakse palja jala otsa. Jäik lest käib saapa külge.
H. M. Murdock
Murdock oskab viit keelt: peale inglise ka hispaania, vietnami, hiina ja vene keelt.
Ühes viienda hooaja osas sai Murdock psühhiaatriahaiglast välja, saades oma mõistuse tagasi ja ta olevat olnud hull vaid katteks.
Sukeldumine
Lestad
Egiptusse tuleb lisaks oma sukeldumisülikonnale kaasa võtta saapad ja lestad, sest kohapeal saab laenutada ainult pehmeid lesti. Pehmete lestade puuduseks on vähene ujumisjõud: rabeled rohkem ja kulutad oma õhku.
Tuukrinuga
Tuukrinuga kinnitatakse jala või käe külge. Soovitatav on see kinnitada käe külge, sest hädaolukorras on see lähemalt võtta. Nuga läheb vaja, kui jäädakse kinni kalavõrku või nööridesse. Kui nuga on kinnitatud saapa ehk jala külge, võib see olla liiga kaugel, et sellest kinni haarata. Ühtlasi võib selle haaramisega ennast veel halvemini kalavõrku sisse mässida.
Sukeldumiskell
On tähtis teada, kui kaua on juba vee all oldud. Sukeldumiskell on veekindel, talub sügavusi ja suurt rõhku. Kõige tavalisem sukeldumiskell näitab näidikul
Sügavuse näitur
Sügavuse näitur näitab, kui sügaval vee all ollakse.
Kompass
Kompass aitab vee all orienteeruda.
Logiraamat
pisi|BCD Logiraamat ehk sukelduja päevik on vihik, kuhu pannakse kirja kõik sukeldumisega seotu. Pärast iga sukeldumist paneb sukelduja sinna kirja järgmised andmed:
Sukelduma minek
Sukelduma saab minna kaldalt, paadist, laevast jne. Igal kohal on oma iseärasus, millega tuleb arvestada.
Paadist sukeldumine
Paadist sukeldumisel minnakse vette, kallutades ennast üle ääre. Tavaliselt näidatakse filmides sellist vetteminekut, kus sukeldujad istuvad ääre peal, varustus seljas, ja siis kallutavad end, selg ees, üle paadi ääre.
Laevast sukeldumine
Kuna laev on tavaliselt suurem kui paat, siis seal minnakse vette, astudes üle parda. Vetteastumise ja veest laeva tulemise koha ütleb tavaliselt kapten või sukeldumisinstruktor. Egiptuses käib vette minek ja veest tulek ahtrist.
Kaldalt sukeldumine
Kaldalt sukelduma minek on kõige lihtsam. Selleks tuleb merre jalutada ja piisava sügavuse korral sukelduda. Kaldalt sukeldumisel tuleb jälgida, et vee all liiga kaugele ei ujutaks, sest vee pinnal tagasi ujuda on vahel igav ja ebamugav. Suured lained või kuum ilm võivad selle veel ebamugavamaks teha. Seega on tähtis vaadata õhukulu ja kompassi, otsustamaks, millal ja kuhu pöörduda, et vee all tagasi jõuda.
Sukeldumise liigid
Olenevalt tegevusest vee all liigitatakse sukeldumine tegevuse järgi nii:
Põhjaaeg
Põhjaaeg tähendab vee all oldud aega. Põhjaaja arvutamine algab hetkest, mil sukelduja alustas sukeldumist (peanupp vajus vee alla), ja lõpeb hetkel, mil sukelduja alustab otsetõusu.
Ohutuspeatus
Tavaliselt tehakse põhjast tõustes 5 meetri sügavusel 3 minutit kestev peatus. Siis saavad sukeldumise ajal verre läinud gaasid sealt rahulikult eralduda.
Lewis (kuulipilduja)
Kuulipilduja arendati välja USA armee kolonel Isaac Newton Lewise ja Samuel Macleani poolt 1911. aastal. Relv tulistas välja kuni 550 laengut minutis ja kaalus 12,7 kg, mis tollal oli kuulipilduja kohta väga vähe.
Relva kasutasid I maailmasõjas ka belglased ja ameeriklased. I maailmasõjas oli see levinud kuulipilduja ning see võeti ka Briti tanki Mark IV relvastusse.
Peale esimest maailmasõda, Eesti vabadussõja algul sai Eesti Rahvavägi 281 Lewise kuulipildujat ning eesti sõdurid ristisid ta Lüüs'iks. Lewise kuulipilduja kasutamine rindel põhjustas hämmastust punaarmeelastes, kes ei olnud varem näinud nii mobiilset automaatrelva. Relv oli Eesti sõjaväe relvastuses kuni 1940. aastani. Vähesel määral kasutati seda kuulipildujat ka teises maailmasõjas.
Trikster
Trikster (inglise keeles trickster 'vembumees') on müütiline tegelaskuju, kes teeb tempe, kavaldab, rikub häid kombeid, petab ja saab ise petta, leiutab uusi asju ja võtab osa kultuuri või kogu maailma loomisest.
Triksteri mõiste on kasutusele võetud Põhja-Ameerika põlisrahvaste pärimuse kirjeldamisel, kuid hiljem on mõistet kasutatud ka muude pärimuste kirjeldamiseks.
Paljudes pärimustes on trikster loomakujuline, samuti võib ta kergesti kuju muuta. Eestikeelsed vasted vembumees, vembuvana (sealhulgas winnebago triksteri kohta Hasso Krulli tõlkes).
Mõiste
1898 analüüsis triksteri kuju Franz Boas eessõnas James Teiti raamatule "Thompsoni jõe indiaanlaste pärimus" (Traditions of the Thompson River Indians). Boasi järgi on triksteri põhiomadus see, et ta andis maailmale praeguse kuju kogemata, taotledes oma isekaid eesmärke. Triksterist saab kultuurikangelane, sest tema egoistlikud teod toovad tagajärgi, mis on inimkonnale kasulikud.
Triksteri kuju on universaalne, kuid igas pärimuses pole vembumees tingimata looja või leiutaja. Kuna kelm, petis või vigurvänt on üks kesksemaid tegelasi muinasjuttudes, pajatustes, anekdootides, samuti ilukirjanduses ja meelelahutuses, on mõned usundiloolased (nt Mircea Eliade) arvanud, et triksterist peaks rääkima vaid kitsalt Põhja-Ameerika pärimuse puhul.
Mõiste piiramise vastu räägib tõsiasi, et maailma loovaid või kujundavaid trikstereid leidub kõigil mandritel. Carl Gustav Jung pidas triksterit arhetüüpseks tegelaseks ja seostas seda muuhulgas keskaegse Euroopa karnevalikommetega. Jungi arvates sarnaneb trikster ka lunastaja või šamaaniga. Loomakujuline trikster on Jungi meelest kollektiivne personifikatsioon, mis väljendab eristusteeelset inimteadvust ja on lähedane "varju" arhetüübile. Seepärast olevat ta iseendast nii vähe teadlik, et tema keha pole ühtne ja tema kaks kätt kaklevad omavahel.
Robert D. Pelton on väitnud, et õigem oleks kõnelda "triksterimustrist" (the trickster pattern). Siis pole triksteri kategooria nii vastuoluline. Triksterimuster on äratuntav kõigi rahvaste pärimustes, aga selle kõik elemendid pole kunagi üheaegselt kohal. Näiteks ei ole iga trikster loomakujuline, ta ei pruugi olla maailma looja jne. Sellest hoolimata võib eri tüüpi triksterite lugudes olla sarnaseid motiive. Peltoni arvates väljendab triksteri kuju liialduse kaudu seda, et inimelu ühendab korrastatust ja lõputut muutlikkust.
Eesti pärimus
Eesti pärimuses leidub mitu triksteri tunnustega tegelaskuju. Neist kõige levinumad on Vanapagan, Rehepapp, kaval sepp ja Kaval-Ants. Loomamuinasjuttudes tembutab tavaliselt rebane.
Mõned Vanapagana-lugude triksterlikud motiivid:
Põhja-Ameerika
Kõigis Põhja-Ameerika põlisrahvaste pärimustes tuntakse triksterit, kes tavaliselt on loomakujuline.
Kõige levinum muutjatrikster (trickster-transformer) on Koiott, kes võib luua maa, muuta ennemuistse inimsoo loomadeks, varastada taevakehad ja tuua valguse, varastada tule ja õpetada inimesi seda kasutama. Koiotil on sageli paarimees (nt Kotkas), koos moodustavad nad loojapaari. Kui Koiott käitub nagu kultuurikangelane, nimetatakse teda ka Vanameheks.
Tavaliselt hulgub Koiott sihitult ringi. Tal on alati kõht tühi ja nii satub ta seiklustesse. Koiott on tiirane, naisi märgates püüab ta neile kavalusega ligineda. Koiott võib anda või teistelt saada erilisi oskusi ja maagilisi vägesid, kuid tavaliselt lõpeb lugu äpardusega (Koiott võtab oma kingituse tagasi, ta eksib reeglite vastu ja kaotab väe vms).
Loode-Ameerika trikster on Ronk. Ronka tunnevad maailma loojana ka Alaska inuitid.
Enamiku siuu rahvaste trikster on Ämblik (Iktomi). Ämblik on kudunud võrgu, milles maailm ripub. Lakota pärimuse järgi on Iktomi inimkeele leiutaja, teda seostatakse keerukate oskuste ja uue tehnikaga (tänapäeval ka internetiga).
Põhja-Ameerika idaosas on triksteri rollis mitmesugused loomad (pesukaru, rebane, jänes, mäger, kilpkonn). Seal ei peeta triksterit kultuurikangelaseks ja tema seos suurte müütiliste sündmustega on nõrk.
Vana-Kreeka
Kreeka mütoloogia jumalatest on kõige triksterlikum Hermes. Talle pühendatud "Hümnis Hermesele" jutustatakse, kuidas vastsündinud Hermes põgeneb kätkist, varastab oma venna Apolloni karja ja leiutab lüüra. Tänu lustlikule valetamisele võidab Hermes Zeusi sümpaatia ja ta võetakse Olümpose jumalate hulka.
Teine oluline trikster on kreeka mütoloogias Prometheus. Ta varastab jumalatelt tule ja õpetab inimestele kasulikke oskusi.
Triksteri tüüpi kangelane on Homerose "Odüsseia" peategelane Odysseus, kelle kavaluse abil ahhailased võidavad Trooja sõja. Osava vembumehena pääseb Odüsseus hulgast keerukatest olukordadest ja jõuab tagasi kodusaarele Ithakale, kus ta jälle tänu kavalusele võidab oma naise Penelope kosilased.
Nõukogude Liit
Nõukogude Liit (ametlikult Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liit, ka NSV Liit ja NSVL; vene keeles Союз Советских Социалистических Республик ehk Советский Союз ehk СССР) oli aastatel 1922–1991 Euraasia põhjaosas eksisteerinud sotsialistlik riik, kuhu alla kuulusid tänapäeva Venemaa, Ukraina ja Valgevene ning Kesk-Aasia ja Taga-Kaukaasia riigid; 1940-1991 ka annekteeritud Baltimaad ja Moldova.
Uute alade liitmine Teises maailmasõjas
23. augustil 1939 sõlmitud Molotovi-Ribbentropi pakti salajases lisaprotokollis jagasid NSV Liit ja Saksamaa ära oma mõjupiirkonnad Euroopas. Selle tulemusel sundis NSV Liit Balti riikidele 1939. aasta sügisel peale baaside lepingud ning 1940. aasta suvel okupeeris nad, korraldas riigipöörded ja pani Eestis, Lätis ja Leedus võimule oma nukuvalitsused. Leedu NSV annekteeriti 3. augustil 1940, Läti NSV 5. augustil 1940 ja Eesti NSV 6. augustil 1940.
1939. aasta hilissügisel alanud Talvesõjas vallutas Nõukogude Liit Soomelt mitmeid alasid. 1. detsembril 1939 kuulutati välja marionetlik Soome Demokraatlik Vabariik, mis ühendati 12. märtsil 1940 NSV Liiduga. 31. märtsil 1940 muudeti Karjala ANSV Karjala-Soome NSV-ks, mille koosseisu liideti ka Soomelt äravõetud alad Karjala kannasel ja Laadoga ääres.
Mundži keel
Mundži keel on pamiiri keelte hulka kuuluv keel, mida 2000. aastal kõneles umbes 3768 inimest Afganistanis.
Nõukogude Liit
Uute alade liitmine Teises maailmasõjas
Saksamaa ja NSV Liidu vahel sõlmitud Molotovi-Ribbentropi pakti tulemusel nõudis NSV Liit (Saksamaa diplomaatilisel toel) 1940. aastal Bessaraabia piirkonda Rumeenialt Nõukogude Liidule, ähvardades nõudmiste mittetäitmisel Rumeeniat sõjalise invasiooniga. 28. juunil 1940 tungisid Punaarmee väed Bessaaraabiasse ja Põhja-Bukoviinasse ning okupeerisid ja annekteerisid alad. Bessaraabia põhiosas moodustati Moldaavia NSV, mille koosseisu liideti ka enne Ukraina NSV-sse Moldaavia ANSV-na kuulunud Transnistria. Bessaraabia äärmine põhjaosa ning lõunapoolne, mereäärne osa anti Ukraina NSV-le.
Mundži keel
Leviala
Kirde-Afganistanis: Badaghxáni provintsi Kuran wa Munjani ringkonnas Mamalgha ja Munjani mägiorus, alal, mida Afganistani sõja ajal läbis sõjatee Doráh kuru kaudu Chitrali, kust vastupanuliikumisele toimetati võitlejaid ja relvi.
Nõukogude Liit
Riigi lagunemine
Tulenevalt plaanimajandusest oli riigi majandus pidevalt hädas elanike varustamise toidu ja tarbekaupadega. Hoolimata NLKP KK algatatud uutmisest 1985. aastast hakkasid Nõukogude Liidu koosseisus olevad liiduvabariigid formaalseid riiklikke struktuure ära kasutades võtma endale järjest rohkem võimu, mis viis lõpuks Nõukogude Liidu lagunemisele iseseisvateks riikideks.
1991. aasta 8. detsembril kirjutasid Valgevene, Venemaa ja Ukraina juhid (Valgevene Ülemnõukogu esimees Stanisłaŭ Šuškievič ja ministrite nõukogu esimees Vjatšeslav Kebitš, Venemaa president Boriss Jeltsin ja riigisekretär Gennadi Burbulis, Ukraina president Leonid Kravtšuk ja peaminister Vitold Fokin) Valgevenes Belovežjes alla Belovežje lepingule, millega lõpetati Nõukogude Liidu kui rahvusvahelise õiguse subjekti eksistents ning Valgevene, Venemaa ja Ukraina, kes olid aastal 1922 Nõukogude Liidu ametlikult asutanud, moodustavad uue organisatsiooni, Sõltumatute Riikide Ühenduse ehk SRÜ. 21. detsembril 1991 Kasahstanis Almatõs toimunud kohtumisel võtsid üheksa liiduvabariigi juhid vastu deklaratsiooni, milles avaldati toetust 8. detsembril 1991 Valgevenes alla kirjutatud lepetele, mis sisuliselt tähendas NSV Liidu eksistentsi lõppu.
Mundži keel
Murded
Mamalgha-, põhja-, lõuna- ja keskmurde ühissõnavara on ligi 68%. 56% kuni 80% sõnavara ühtib Pakistanis kõneldava jidga keelega.
Nõukogude Liit
Riigi lagunemine
25. detsembril 1991 teatas NSV Liidu president Mihhail Gorbatšov oma tagasiastumisest. Nõukogude Liidu lagunemine jõustus NSV Liidu Ülemnõukogu ülemkoja, NSV Liidu Ülemnõukogu Vabariikide Nõukogu deklaratsiooniga nr 142-H 26. detsembril 1991.
Territoorium ja koosseis
pisi|NSV Liidu territoorium 1937. aastal Nõukogude Liidu moodustanud riigid ja nende koosseisu kuulunud rahvusautonoomiad olid järgmised: NSV Liidule kuulus faktiliselt Vene SFNV-ga lepingulistes suhtes olnud nõukogude rahvavabariikide (NRV) ala: Buhhaara NRV ja Horezmi NRV (viimased võeti formaalselt NSV Liitu 1924. aastal).
Mundži keel
Keeleoskus
Emakeelne kirjaoskus on alla 1%. On tarvitanud araabia kirja. Välismaaimaga suheldakse dari ehk ida-pärsia keeles, milles kirjutada oskab 15% kuni 25%. Naised on täiesti ükskeelsed.
Nõukogude Liit
Territoorium ja koosseis
Nõukogude Liidu haldusjaotust muudeti vastavalt uute territooriumide hõlvamisele ja vallutamistele korduvalt.
Nõukogude Liidul oli maismaapiir Norra, Soome, Poola, Tšehhoslovakkia, Ungari, Rumeenia, Türgi, Iraani, Afganistani, Hiina, Mongoolia ja Põhja-Koreaga ning merepiir Rootsi ja Jaapaniga.
Mundži keel
Arvud
Järgarvud ühest kümneni:
Nõukogude Liit
Riik ja riigihaldus
Pärast 1917. aasta oktoobrirevolutsiooni oli Nõukogude Venemaa esimene põhiseadus 1918. aastal vastu võetud Venemaa SFNV Konstitutsioon, millest sai 1924. aastal NSV Liidu Konstitutsioon ja mille alusel moodustati NSV Liit ja muudeti 1936. aastal nn stalinlik II NSV Liidu Konstitutsioon ning viimane versioon oli 1977. aasta NSV Liidu Konstitutsioon.
Majandus
NSV Liidu majanduslikuks aluseks oli sotsialistlik majandussüsteem, mis põhines "tootmisvahendite üldrahvalikul ehk riiklikul omandil". Riikliku (üldrahvaliku) omandi kõrval esines ka kooperatiivset ja kollektiivset põllumajanduslikku omandit. Majandustegevus põhines üldriiklikul planeerimisel. pisi|Näljahädapiirkond aastatel [[1932–1933]]
Uus majanduspoliitika
Uus majanduspoliitika (NEP) võeti sõjakommunismi asemel kasutusele Venemaa Kommunistliku (bolševike) Partei 10. kongressil, 1921. aastal. NEP oli suunatud rahvamajanduse taastamisele ja järgnevale üleminekule sotsialismile. Maal seati sisse põllumajandusmaks (varasema põllumajandussaaduste sundriigistamise asemel), soodustati turu kujunemist ning erinevate omandivormide arengut. Riiki meelitati väliskapitali (kontsessioonid), viidi läbi rahareform (1922–1924), mille tulemusena Nõukogude valuuta muutus konverteeritavaks.
1920. aastate keskpaigast alates on jälgitavad püüded NEP-i lõpetada: likvideeriti tööstussündikaadid, mis viis erakapitali väljatõrjumisele; majanduse juhtimiseks loodi tugevalt tsentraliseeritud rahvakomissariaatide süsteem.
NEP-i sisuliseks lõpuks 1920.–30. aastate vahetusel sai kollektiviseerimine.
Näljahädad
Nõukogude Liidus oli esimene suur nälg aastatel 1921–1923. Teise suure näljahäda aastatel 1932–1933 põhjustas sundkollektiviseerimine, mil Ukrainas ja Lõuna-Venemaal suri nälga 5–10 miljonit inimest.
Sõjatööstus ja kulutused relvastusele
1980. aastate keskel, Gorbatšovi valitsemisaja algusaastatel kulutas Nõukogude Liitu juhtinud NLKP sõjatööstusele ligikaudu ~40% ühiskondlikust kogutoodangust.
Sõjandus
Idarinne
Ajalugu
1917. aasta revolutsioonide järel alanud Venemaa kodusõja tulemusel kindlustus Venemaal Venemaa Kommunistliku (bolševike) Partei võim. Venemaa kodusõjaga kaasnes ja sellele järgnesid Venemaa Nõukogude Vabariigi peetud sõjad varem Venemaa keisririigi koosseisu kuulunud ja Esimese maailmasõja järel iseseisvunud maade ja rahvastega (Ukraina, Soome, Eesti, Läti, Poola jt). Lisaks avalikule sõjategevusele toetas VK(b)P Kominterni kaudu töölisliikumist Euroopas, eesmärgiga läbi viia kommunistide võimu kehtestamine, milles põhitähelepanu oli pööratud Saksamaale. Maailmarevolutsiooni vallapäästmise läbikukkumise järel keskendus NSV Liit sisepoliitikale ning riigi majanduse arendamisele, milleks viidi läbi põllumajanduse kollektiviseerimine ja majanduse industrialiseerimine.
1930. aastatel hakkas NSV Liit taas aktiivselt tegutsema rahvusvahelises poliitikas, mõjutades poliitilisi protsesse Hispaania kodusõjas. Saksamaa agressiivse välispoliitika ajal Euroopas (Sudeedimaa kriis ja Müncheni kokkulepe) seisis NSV Liit äraootaval positsioonil. Seejärel aga, laveerides Suurbritannia-Prantsusmaa ning Saksamaa kavandatavates liitudes, sõlmis 23. augustil 1939 Saksamaaga Molotovi-Ribbentropi pakti ehk Mittekallaletungilepingu. Pakti lisalepinguga jagati Euroopa iseseisvad ning sõltumatud riigid Saksamaa ja NSV Liidu vahel mõjusfääridesse.
Teise maailmasõja alguses 17. septembril 1939 tungisid Nõukogude väed Poolasse ning liitsid Poola idapoolsed alad NSV Liiduga (Ukraina NSV ja Valgevene NSV-ga). Poola kampaania järel alanud Saksamaa sõjategevuse ajal Euroopas Prantsusmaal ja Suurbritanniaga alustas NSV Liit sõjategevust Soomes ning okupeeris Eesti, Läti ja Leedu ning annekteeris need. Teise maailmasõja Nõukogude Liidu-Saksamaa sõja (Nõukogude ja Venemaa ajalookirjanduses Suure Isamaasõja) alguse järel 1941. aasta suvel, ühines NSV Liit Saksamaa-vastase lääneriikide liiduga ning oli 1945. aastal sõja lõppemisel võitjariikide koalitsioonis.
NSV Liidu relvajõudude pealetungi käigus Teise maailmasõja lõpul hõivatud Ida- ja Kesk-Euroopa riikides kukutati seal vahepeal moodustatud koalitsiooni- ja rahvademokraatiavalitsused ning kehtestati NSV Liidust sõltuvad valitsused – Poola Rahvavabariik, Ungari Rahvavabariik, Tšehhoslovakkia Vabariik, Rumeenia Rahvavabariik, Bulgaaria Rahvavabariik, Albaania Rahvavabariik, Jugoslaavia Föderatiivne Rahvavabariik.
1948. aastal kuulutasid juudid Palestiinas välja Iisraeli riigi. Esimese välisriigina tunnistas Iisraeli riiklikku iseseisvust NSV Liit, kes toetas järgnenud Araabia-Iisraeli sõjas 1948–1949 Iisraeli riiki ka relvastusega. NSV Liidu poliitilise toetuse eesmärk oli saavutada Lähis-Idas NSV Liidule lojaalne riik, kuna teised, Lähis-Ida araabia riigid olid traditsioonilislt orienteeritud Suurbritanniale. Euroopast ja NSV Liidust emigreerunud vene juurtega väljarändajad olid pärast Natsi-Saksamaa üle saavutatud võitu Teises maailmasõjas lojaalsed NSV Liidule ja Jossif Stalinile. Kuid Nõukogude välispoliitilised ootused Iisraeli suhtes ei realiseerunud, mistõttu NSV Liit katkestas 1949. aastal suhted Iisraeliga ja hakkas juute NSV Liidus represseerima.
Teise maailmasõja lõpufaasis alistasid liitlasväed Jaapani ning Nõukogude väed vabastasid ka Mandžuuria kriisi (1931–1932) järel Jaapani poolt vallutatud Hiina. Järgnenud Hiina kodusõjas toetas NSV Liit Hiina Kommunistliku Partei Rahvavabastusarmeed, mida juhtis Mao Zedong, Guomindangi ja Jiang Jieshi (Chiang Kai-sheki) vastu. Kodusõja Hiina Rahvavabariigile kaotanud Jiang Jieshi evakueerus Taiwani saarele, kus säilitas Hiina Vabariigi.
Jaapani poolt okupeeritud maa-alade vabastamisel tungis Nõukogude armee üle Hiina-Korea piiri ning hõivas Korea territooriumi kuni 38. paralleelini. 1946. aastal toimus neil aladel maareform ja rajati kolhoosid, suurtehased riigistati. Veebruaris 1946 rajati Põhja-Korea Ajutine Rahvakomitee, mida hakkas juhtima endine NKVD ohvitser Kim Ir Sen. Nõukogude armee lahkus Korea põhjaosast 1948. aastal. Ameerika väed hõivasid Korea lõunaosa, 1948. aasta mais toimusid Lõuna-Koreas parlamendivalimised ja loodi Korea Vabariik. Augustis 1948 USA armee lahkus. Sõjalis-poliitilised vastuolud Korea Vabariigi ja Korea Rahvademokraatliku Vabariigi vahel mitmesugustes sotsiaal-poliitilistes küsimustes viisid 1950. aastal Korea sõjani.
Idablokk
NSV Liit kontrollis sõjaliset ja poliitiliselt idabloki riike, kuhu Nõukogude armee jäi kogu külma sõja ajaks ning mille siseasju NSV Liit küll otseselt ei kontrollinud, ent suuresti mõjutas: Bulgaaria, Ungari, Tšehhoslovakkia, Poola ja Saksa Demokraatlik Vabariik. Nende riikide üle kontrolli tagamiseks olid nad liidetud idabloki riikide sõjalisse Varssavi Lepingu Organisatsiooni. Kahel korral sekkus NSV Liit neis riikides ka sõjaliselt, et säilitada poliitilist kontrolli: surudes 1956. aastal maha Ungari ülestõusu ning 1968. aastal Tšehhoslovakkias nn Praha kevade.
Perestroika
Nõukogude Liidu riigipea Mihhail Gorbatšov tegi algatust riigi reformimiseks 1980. aastate teisel poolel, mis viisid lõpuks NSV Liidu lagunemisele.
1980ndate keskpaigaks ei suutnud NSV Liit enam olla maailma supervõim. Hädavajalikud olid reformid välis- ja sisepoliitikas, majanduses jm. Neid asus ellu viima 1985. aastal NSV Liidu juhiks saanud Mihhail Gorbatšov. Tema uuenduspoliitika põhines kahel algatusel: perestroikal ja glasnostil.
Perestroika tähendas poliitilise ja majandussüsteemi reformimist. Teoks said mitme kandidaadiga valimised, mõnevõrra vähenes riigiaparaadi tsentraliseeritus ja rohkem otsustusõigust anti alumistele tasanditele (sh liiduvabariikidele). Ka majanduses vähendati tsentraliseeritud juhtimist, lubades mh kooperatiivide (väikeettevõtete) ja välisinvestoritega ühisettevõtete asutamist.
Augustiputš ja NSVL lagunemine
Augustiputš oli 18.–21. augustil 1991 Nõukogude Liidus toimunud riigipöördekatse.
Augustiputši ebaõnnestumise järel algasid protsessid, mis lõppesid Nõukogude Liidul lagunemisega. 25. detsembril astus Gorbatšov riigipea kohalt tagasi, teatas oma ametikoha kaotamisest ja volituste üleandmisest Venemaa presidendile Boriss Jeltsinile.
Enamik NSV Liidu lagunemisel tekkinud riike moodustasid Sõltumatute Riikide Ühenduse.
Nõukogude Liidu õigusjärglane ÜRO-s on Venemaa Föderatsioon.
Pessimistlik induktsioon
Pessimistlik induktsioon ehk pessimistlik metainduktsioon on teadusfilosoofias realismivastane argument, mille järgi teadusliku teooriate edukus (ennustusvõime, seletusjõud) ei anna veel tunnistust tema tõesusest. Paljud väga edukad teooriad on välja tõrjutud veel edukamate teooriate poolt, mis on eitanud eelmiste teooriate poolt postuleeritud teoreetiliste objektide olemasolu, nii et võib oodata, et ka praeguste teooriate asemele tulevad uued teooriad, mis postuleerivad hoopis teistsuguseid mittevaadeldavaid teoreetilisi objekte.
Seda laadi argumenti on esitanud teiste hulgas Pierre Duhem, Henri Poincaré ja Larry Laudan. Tänapäeval tuntud eksplitsiitsel kujul esitas selle esimesena Laudan 1981. aastal.
Realistide väitel me oleme õigustatud uskuma, et meie praegused edukad teooriad on tõesed või ligikaudu tõesed, kusjuures ligikaudne tõesus tähendab, et nende teooriate kesksed terminid tõesti osutavad millelegi. Pessimistlik induktsioon õõnestab realisti õigustust oma episteemilisele optimismile ajaloolise vastunäitega. Larry Laudani väitel on teaduse ajalugu surnuaed, kus puhkavad kunagi empiiriliselt edukad teooriad, mille kesksed terminid osutusid mitte millelegi osutavateks. Näiteks 18. sajandil olid valguse eetriteooria ja humoraalne teooria meditsiinis uskumatult edukad, ometi ei usu me enam eetri olemasolu ega taha neid teooriaid nimetada ligikaudselt tõesteks. Laudan väidab, et kui mineviku edukasd teooriad on osutunud vääradeks, siis meil pole alust uskuda realisti väidet, et meie praegused edukad teooriad on ligikaudselt tõesed.
Ei saa otseselt näidata, et varasemad edukad teooriad on väärad. Võib ainult öelda, et varasemad ja praegused edukad teooriad on omavahel vastuolus, mistõttu nad ei saa kõik tõesed olla. Sellest aga piisab, et öelda, et teooria empiiriline edukus ei saa olla tema (ligikaudse) tõesuse usaldatav tunnus. Niisiis pole ka põhjust pidada praegusi edukaid teooriaid (ligikaudselt) tõesteks.
Rakke
Rakke on alevik Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli Rakke samanimelise valla keskus.
Majandus
Lubjatehas, mis kuulub aktsiaseltsile Nordkalk, on Rakke alevikus suurim tööandja – 2008. aasta oktoobri seisuga leiab seal rakendust 67 inimest, 2008. aasta tootmismaht oli 43 000 tonni lupja ja 93 000 tonni fillereid.
Lubjatootmise alguseks Rakkes loetakse 1910. aastat, kui ärimees Karl Kaddak rajas sinna suure Rakke Lubjatehase.
Rakkes on ka raudteejaam.
Asutused
Rakkes tegutseb Rakke Gümnaasium ja lasteaed.
Sport
Rakke aasta kõige suuremaks spordiürituseks on 2001. aastal alguse saanud Rakke rattamaraton.
Ajalugu
pisi|Rakke lubjavabriku vana korsten Rakke küla on ürikutes mainitud juba 1564. aastal, kuid suuremaks asulaks sai Rakke pärast Tapa–Tartu raudtee valmimist 1876. Suurt osa Rakke aleviku kujunemises etendas tööstur Karl Kaddak, kes alustas lubjapõletamist 1891. aastal Kamarikul ja rajas 1910. aastal Rakke raudteejaama juurde Venemaa võimsaima maakividest ringahjudega lubajatehase. Rakkes oli tuletõrjeühing ja Rakke pritsimaja 1936–1944. Rakkes on raamatukogu aastast 1912.
Meelelahutus
Rakkes on söögikoht, millel nimeks Tikkri pubi.
Rakkes tegutseb noortekeskus.
Rakkes asub Rakke koduloomuuseum, mis asub koolimaja vastas vanas internaadi majas.
Rakkes on Rakke linnamägi, kus on suusarajad ja terviserajad, samuti vaateplatvorm. Varem oli linnamäel ka laululava, kuid see hävis tulekahjus 2019. aasta kevadel.
Rakke kandi loodus on väga kaunis ja mitmekesine. Kalamehed ja jahimehed, marjulised-seenelised armastavad piirkonna metsi, järvi-jõgesid ja soid.
Jaanus Marrandi
pisi|Jaanus Marrandi 2021 Jaanus Marrandi (sündinud 23. märtsil 1963 Paides) on Eesti põllumajandusettevõtja ja poliitik, Riigikogu IX, X, XI ja XIII koosseisu liige. Ta kuulub Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda ning on Eestimaa Rahvaliidu endine esimees. Ta oli Siim Kallase valitsuse põllumajandusminister (2002–2003). Ta on ühe Eesti suurema põllumajandusettevõtte OÜ Estonia Farmid juhatuse liige
Haridus
Marrandi lõpetas Türi Keskkooli 1981. aastal ning Eesti Põllumajanduse Akadeemia maaparanduse erialal hüdrotehnika insenerina 1986. aastal.
Töökäik ja tegevus ühingutes
Marrandi töötas aastatel 1988–1993 Estonia kolhoosi ja ühismajandi peamelioraatorina ning aastatel 1993–1996 OÜ Estonia juhatuse esimehena ja aastatel 1996–1999 aseesimehena. Aastatel 2011–2015 oli ta OÜ Estonia haldusjuht ja nõukogu esimees 2011–2015.
Poliitiline tegevus
Jaanus Marrandi oli Keskerakonna liige aastatel 1998–2004 ja Rahvaliidu liige aastatel 2005–2010. 2010. aasta suvest on ta Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige. Ta oli Oisu vallavolikogu esimees aastatel 1993–2002. Ta on valitud IX, X, XI ja XIII Riigikogu liikmeks. Aastatel 2003–2005 oli ta riigikogu maaelukomisjoni esimees ja aastatel 2005–2007 sama komisjoni aseesimees. Aastatel 2007–2011 juhtis Jaanus Marrandi Riigikogu korruptsioonivastase seaduse kohaldamise erikomisjoni. 12. novembril 2013 sai ta Riigikogu XII koosseisu asendusliikmeks Tartu abilinnapeaks asunud Kajar Lemberi asemel, kuid ei läinud Riigikokku tööle, loobudes oma kohast. 2015. aasta Riigikogu valimistel kogus Marrandi Järva- ja Viljandimaal 1050 häält ja osutus valituks. XIII Riigikogus töötas ta majanduskomisjoni liikmena. 2017. ja 2021. aastal valiti Türi vallavolikogusse.
Aastatel 2002–2003 oli Jaanus Marrandi Siim Kallase valitsuses põllumajandusminister.
Rahvaliidu erakorralisel kongressil 2007. aasta 29. aprillil valiti Jaanus Marrandi erakonna esimeheks. Rahvaliidu esimehe ametis oli ta kuni 2008. aasta 1. novembrini, mil tema asemele valiti Karel Rüütli.
Isiklikku
Jaanus Marrandi vanaisa Rein Marrandi oli aastatel 1938–1940 Riigikogu liige ja tema isa Heino Marrandi oli Estonia kolhoosi esimees aastatel 1949–1989.
Laredo
Laredo on mitme koha nimi:
Jaanus Marrandi
Isiklikku
Jaanus Marrandi on abielus. Tal on kaks tütart.
Ture Eriksson Wassmann
Ture Eriksson Wassmann (27. aprill 1638 – 26. jaanuar 1697; teistel andmetel 1639 – 30. mai 1696 ) oli Rootsi sõjaväelane (ooberstleitnant).
Ture Eriksson Wassmann sündis Rootsi majori Erik Turesson Wassmanni pojana.
Astus Rootsi sõjaväkke 1657. aasta paiku ning teenis vähemalt juulist 1659 leitnandina Elbingis ooberst Jakob Stegmani (suri 1676) rügemendi major Kornhöferi rügemendis.
Detsembris 1663 teenis Liivimaal ooberst Otto Johann von Grothuseni juhitud Saksa Ihukaardiväerügemendis (Tyska livregementet) kapten Hans Bernhard von Moltzahni kompaniis. Samal positsioonil jätkas ta teenimist ka märtsis 1664 ja juunis 1665. 1666. aastal teenis ta leitnandina Bremen-Verdenis Ihukaardiväerügemendi Paul Johan Bremeni kompaniis. Septembris 1672 teenis ta kaptenleitnandina Riias Ihukaardiväerügemendis rügemendiülem Otto Johann von Grothuseni kompaniis. Samas kohas ja positsioonil jätkas ta teenistust ka aprillis 1673. Juunis 1673 teenis ta kaptenleitnandina ooberst Otto Johann von Grothuseni värvatud jalaväerügemendis (nn Saksa kaardiväerügemendis) Stettinis. Skåne sõja ajal võttis leitnandina osa sõjategevusest Preisimaal.
Hiljemalt jaanuarist 1674 teenis ta kapteni ja kompaniiülemana kindralmajor Grothuseni Ihukaardiväerügemendis.
Osales oma väeosaga Bremeni blokaadis ja 28. juunil 1675 Fehrbellini lahingus.
Võttis 1678. aastal osa Stralsundi piiramisest. Sattus 1678. aastal Bornholmi juures laevaõnnetusse ja langes 14 kuuks taanlaste kätte vangi.
Hiljemalt veebruariks 1680 oli ta ülendatud majoriks ning jätkas teenistust Ihukaardiväerügemendis. Sama aasta detsembriks oli Ihukaardiväerügemendi ülemaks saanud kindralmajor Anders Planting-Bergloo ning Wassmann jätkas majori ja kompaniiülemana teenimist ka tema juhatuse all.
Aadeldati koos oma venna Gustaf Frederik Wassmanniga 6. veebruaril 1683.
Ülendati 5. märtsil 1685 ooberstleitnandiks.