cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Subproduktid
Kulinaarne töötlus
Subprodukte kasutatakse erinevate kulinaarsete toodete valmistamisel. Maksast valmistatakse pearoogasid, täidiseid pirukate jaoks, samuti ta täidab tooraine rolli vorstide ja pasteetide tootmisel (valmistamisel). Neere kasutatakse eel- ja pearoogadeks, delikatesskonservide jaoks; keelt – pearoogadeks ja tarrendiroogadeks, suitsutustoodete, konservide ning vorstitoodete valmistamiseks. Süda sisaldab enamikus toitvat lihaskude; ta on sobilik pearoogade, pasteetide, maksavorstide (või liivrivorstide) ja konservide jaoks. Kopse lisatakse hakklihasse ja kasutatakse ka koos teiste subproduktidega madalama sordi liivrivorstide valmistamisel. Osade tapaloomade jalgu ja kõrvu kasutatakse liimiandvate lisanditena sültide, sültvorstide ja maksavorstide valmistamisel. Lihast ja luudest sabadest valmistatakse puljongeid ja konserve.
Kuna teatud üksikutesse subproduktidesse võib jääda ka vaatamata kaasaegsetele töötlemismeetoditele looma verd, suurtes kogustes väga aktiivseid fermente, mitte liigispetsiifilisi viirusi jm ning esineb suurem mikroobisaastatuse oht, siis tuleb subprodukte lihatööstusettevõtetes ja kaubandusettevõtetes põhjalikult kontrollida.
Töödeldud subproduktid peavad olema ilma riknemise tundemärkideta, korralikult puhastatud verest ja saastetest ning nende kvaliteet peaks vastama kehtestatud organoleptilise hindamise tingimustele. Keeled peaksid olema vabastatud rasv- ja sidekoest, kõri osadest ning lümfisõlmedest; nende värv lõikejoonel peaks olema ühtlane. Neerud peaksid olema terved, pruuni värvi, ilma sisselõigedeta, kusejuha ja väliste veresoonteta. Maks peaks olema lümfisõlmedeta, suurte sapipõiejuhade ja sapipõieta, pruuni või helepruuni värvi, vigastamata helehalli kelmega. Südame küljest peaksid olema eemaldatud suuremad veresooned ja tehtud pikuti sisselõige, elund peaks olema tumepunast värvi ning elastse konsistentsiga. Udar on lõigatud suurteks tükkideks, vabastatud rasvkoest, ilma piimajääkideta, helehalli värvi. Veise- ja seapead on raiutud sümmeetrilisteks osadeks, ilma keele ja ajudeta, korralikult puhastatud nii karvastikust kui ärapõletatud marrasknahast (epidermisest). Subprodukte väljastatakse (müüakse) tervetena või tükeldatuna, pakendatuna, jahutatuna või külmutatuna.
Kaubandusvõrgus ei lubata harilikult müüki paisata ülessulanud ja korduvalt külmutatud subprodukte, sisselõigete ja rebenditega subprodukte, samuti neid subprodukte, mille välispind on muutnud värvust.
Subproduktide värskust määratakse organoleptiliselt, sõltuvalt nende kategooriast ning samade näitajate järgi nagu lihal. Vajadusel tehakse lisaks bakterioloogilised analüüsid (veterinaarkontroll).
Lamba harknääre
Lamba harknäärmest valmistatakse rooga ris d'agneau.
Vasika harknääre
Et vasika harknäärmest saaks roogasid valmistada, tuleks elund eelnevalt kihnust vabastada.
Kulinaarias valmistatakse vasika tüümusest rooga, mille prantsuskeelne nimetus on ris de veau.
Polaarhunt
pisi
Polaarhunt (Canis lupus arctos; ehk valge hunt või arktika hunt) on halli hundi üks alamliike.
Polaarhundid on värvuselt valged. Emased hundid on väiksemad, kuid nendegi kehapikkus võib ulatuda 1 meetrini ning kõrgus 70 sentimeetrini. Polaarhuntide keskmine kehakaal on 45 kg, kuid isased võivad kaaluda kuni 80 kg. Polaarhundi eluiga on keskmiselt 7–10 aastat, kuid vangistuses võivad polaarhundid elada kuni 18 aastat.
Polaarhundid ei ole inimeste suhtes kuigi kartlikud ning elavad paljudes kohtades inimasustusele väga lähedal. Julgeks muutudes võivad polaarhundid ka inimesi rünnata. Näiteks on Kanadas Nunavutis Alerti asulas esinenud palju ründamisjuhtumeid, sest hundid on elanud aastakümneid inimestele liiga lähedal. Ühel aastal saadi kätte kolm marutaudi nakatunud hunti.
Polaarhundid toituvad peamiselt jänestest, kuid söövad ka polaarrebaseid, mardikaid ja linde.
Alates 1930. aastast on nende arvukus järk-järgult vähenenud.
Cortes
Cortes on hispaania- ja portugalikeelne sõna, mis võib tähendada järgmist:
Armand Lepik
Armand Lepik (ka Leppik; 24. juuli 1908 Tallinn – 15. november 1969 Tallinn) oli eesti teatrikunstnik.
Sündis lukksepa perekonnas. Lõpetas 1922 aastal Tallinna 18. Algkooli ja 1929 Riigi Kunsttööstuskooli puuvoolimise erialal. 1930–1935 aastatel töötas dekoraatorina Võru teatris Kannel (seal töötas ka näitlejana). 1935. aastast on ta Eesti Näitlejate Liidu liige. 1935–1948 aastatel töötas Vanemuises. Peale II maailmasõda, asus ta tööle Jaan Tombi nimelisse Kultuuripaleesse lavakujundajaks ja asendas seal vahel ka direktorit. Hiljem tegutses ta ETKVL klubis kunstilise juhendajana ja pedagoogina, kus õpetas tulevastele kaubandustöötajatele ja kultuurijuhtidele kirjakunsti aluseid ja kaubavitriinide kujundamist. Elu viimastel aastatel tegutses Ilmarine tehases kunstnikuna, sealt läks ta ka pensionile.
Armand Lepik on maetud Tallinna Rahumäe kalmistule.
Subsistents
Subsistents ehk subsisteerimine (ladina keeles subsistentia) on substantsi olemine iseeneses ja iseenda kaudu (das Substanzsein. [...] durch und in sich bestehen).
Boethius leiab: (Subsistit hoc quod nun indiget alio).
Albertus Magnus sedastab: (Subsistentia sive ousiôsis significat ens ex se nec distinctum, nec distinguibile) (Sum. th. I, 43, 1).
Aquino Thomas kirjutab: "vastavalt, kui (substants) on olemas iseeneses ja mitte teistes, kutsutakse subsistentsiks" (secundum enim, quod (substantia) per se exsistit, et non in alio, vocatur subsistentia) (Sum. th. I, 29, 2 c)
Alois Riehli järgi on subsiteerimine "eksisteerimine ruumis" (im Raume existieren) (Philos. Krit. II 1, 81)
Alexius Meinong teeb vahet subsitstentsil ja eksistentsil. Subsistents on lai ontoloogiline kategooria, mis hõlmab nii konkreetseid kui ka abstraktseid objekte. Konkreetsed objektid nii eksisteerivad kui ka subsisteerivad. Abstraktsed objektid ei eksisteeri, vaid ainult subsisteerivad.
Onupojapoliitika
Onupojapoliitika ehk nepotism on ülemääraste eeliste andmine oma sugulastele või tuttavatele. Selliseid eeliseid võidakse teha näiteks ametikohtade jagamisel.
Korruptsioonivastase seaduse paragrahvi 11 järgi kehtivad ametiisiku tegevusele toimingupiirangud, muu hulgas on ametiisikul keelatud toimingu või otsuse tegemine, mis tehakse ametiisiku enda või temaga seotud isiku suhtes või ametiisik on teadlik tema enda või temaga seotud isiku majanduslikust või muust huvist, mis võib mõjutada toimingut või otsust. Seotud isik defineeritakse paragrahvis 7.
E-portfoolio
E-portfoolio ehk elektrooniline portfoolio ehk digitaalne portfoolio on uue põlvkonna modulaarne curriculum vitae, mis võimaldab kasutajatel kõiki teadmisi ja oskusi interaktiivselt sortida ja värskendada ning tõendada oma erialaseid ja sotsiaalseid saavutusi.
Digitaalset portfooliot võib vaadelda kui oskuste tõendamise vahendit, mille eesmärgiks on indiviidi, valdkonna, organisatsiooni või institutsiooni digitaalse identiteedi kujundamine. Selles kontekstis esitatakse seda määratluste komplektina.
Elektrooniline portfoolio on kogum elektroonilisi tõendusmaterjale: tekste, faile, pilte, multimeediumelemente, blogisid, linke ja muid komponente.
Ajalooliselt sai portfoolio – loometööde ja saavutuste portfelli – idee alguse kunstnike, fotograafide ja teiste loominguliste elukutsete esindajate eneseesitluse vahendina oma kolleegide-professionaalide ringis. Peale oma tööde kogutakse portfooliosse ka retsensioone ja vastukajasid, loominguliste plaanide kirjeldusi ja nende täitmise aruandeid.
Ülemaailmselt on e-portfoolio valdkonna üks tuntumaid eestvedajaid Helen Barrett, kes peab oluliseks, et lisaks kogutud materjalide esitlemisele oleksid tähtsustatud ka refleksioonid endaloodud materjalide kohta, aga ka refleksioonid arengu kohta portfoolios esitatud teemal. Barrett peab oluliseks, et e-porfoolios oleksid kajastatud refleksioonid mineviku, oleviku ja tuleviku kohta.
E-portfoolio tüübid ja eesmärgid
Rahvusvaheline e-portfoolio standardite arendaja IMS (Instructional Management Systems) eristab 6 e-portfoolio tüüpi:
E-portfoolio õppetöös
Ühe võimaliku lähtekohana võib digitaalset portfooliot klassiruumi kontekstis käsitada kui õppevahendit, mis võimaldab kasutada teistsugust metodoloogiat ning õpetamise-õppimise protsessi mitmekülgselt jälgida ja hinnata.
See on elektrooniline toimik õppimise teekonna ja omandatud oskuste kohta. Selles kontekstis sisaldab e-portfoolio ka kommentaare, hinnanguid ja refleksioone autori tööde kohta. E-portfoolio peegeldab hästi indiviidi isiklikku ja erialast arengut õppimise teekonna igal hetkel.
Portfoolio puhul peab arvesse võtma mitmeid aspekte: "Portfoolio peaks 'austama iga õppija ainulaadsust, tema konteksti ning elamistingimusi, tema kultuurikonteksti, tema teadmisi ja 'teadmatust' ning eelkõige veendumust ja eneseusku (mis on nähtav julgustava tagasiside kaudu) toimetulekuks, kuna on võimalik loota kaastundliku Teise abile.' (Idalia Sa-Chaves, 2008)"Sel juhul on õpetajal täita vahendaja roll, kuna tema jälgib õppija tööd, tunneb seda, saab sellest aru ning saab vajaduse korral koolitusprotsessi sekkuda, anda õigeaegset, asjakohast ja positiivset tagasisidet.
Esitatud nägemuse kohaselt on portfoolio:
Lisaks omandatud oskustele ja teadmistele peaks portfoolio jäädvustama ka vead, nende kohta saadud tagasiside ja katsed nendega toimetulemiseks. Ainult sel juhul kirjeldab õppija portfoolio teadvustamise protsessi ja sellest tulenevalt järkjärgulist arengut, mis jätkub kestva õppimisena.
Iga portfoolio on ainulaadne, kuna igal portfooliol on ainulaadne struktuur, mis on loodud eesmärke silmas pidades; kuna toob välja kogemused (kirjeldus/argument/refleksioon) ja teooriad, mis seda õigustavad; kuna toetub mitmetele teabeallikatele, jäädvustab kasvu ja muutuse teadmistes ning õppija õppimise kogu elu jooksul ühes autentses dokumendis.
Boitze
Boitze on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Valla pindala on 25,41 km². 31. detsembril 2017 elas seal 371 inimest.
Laevaklass
Laevaklass on sama projekti järgi ehitatud laevade seeria. Klassi nimetus pannakse tavaliselt seeria esiklaeva nime järgi. Ühte laevaklassi kuuluvaid laevu nimetatakse sõsarlaevadeks.
Kaasani kirik
Kaasani kiriku nime all on tuntud mitmed Jumalaema Kaasani ikoonile pühitsetud õigeusu kirikuhooned.
Linnamäe mõisa kalmistu
Linnamäe mõisa kalmistu on kalmistu Urvaste kihelkonnas Võrumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Linnamäe külas Võru vallas Võru maakonnas.
Ajalugu
Kalmistu rajasid Linnamäe mõisa tollased omanikud Maydellid tõenäoliselt millagi 19. sajandil, sinna on maetud arvatavasti vähemalt 13 inimest. Kalmistu on 1997. aastast koos mõisa pargiga ühine riiklik kultuurimälestis, sinna on püstitatud ka Maydellide mälestustahvel.
Filmi tänav
pisi|Filmi tänav aastal 2013 [[Narva maantee (Tallinn)|Narva maanteelt vaadatuna.]] Filmi tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kadrioru asumis.
Linnamäe mõisa kalmistu
Kirjeldus
Kalmistul on nelinurkne ning seda ümbritseb piirdevall. Praegu on see jäetud maha ja rüüstatud ning piirdevallist ja hauatähistest on säilinud vähesed varemed. Mõisa südamest kalmistule viiv tammeallee on samuti kohati hävinenud.
Filmi tänav
Tänav algab Narva maanteelt ja lõppeb Tuukri tänavaga ristudes.
American Teen
"American Teen" on Ameerika laulja Khalidi debüüt stuudioalbum. See anti välja 3. märtsil 2017 plaadifirmade Right Hand Music Group ja
RCA Records kaudu. Albumilt ilmusid singlid "Location" ja "Young Dumb & Broke". Album sertifitseeriti kuldalbumiks Ameerika Ühendriikides Recording Industry Association of America (RIAA) poolt, sest albumit müüdi üle 500 000 eksemplari.
Singlid
Albumi avasingel "Location" ilmus 23. augustil 2016. Laul jõudis 16. kohale edetabelis Billboard Hot 100. Singli muusikavideo anti välja 26. septembril 2016. "Young Dumb & Broke" saadeti raadiotesse mängimiseks ning see ilmus 13. juunil 2017 teise singlina.
Albumi edu
Album "American Teen" jõudis 9. kohale edetabelis Billboard 200 müüginumbriga 37 000 eksemplari (millest 12 000 oli puhtalt albumi müük). Augustis 2017 jõudis see juba 4. kohale.
Ӈ
Ӈ (ӈ) on kirillitsa täht, mida kasutatakse eveeni, evengi, itelmeeni, Kildini saami, korjaki, handi, mansi, neenetsi, nivhi ja tšuktši keeles.
See hääldub enamasti helilise velaarse nasaalina [ŋ]. Eesti kirjas vastab sellele täheühend ng.
Ligunurmikas
Ligunurmikas (Poa subcaerulea) on kõrreliste sugukonda nurmika perekonda kuuluv rohttaimeliik.
Kirjeldus
Ligunurmika pööris on püramiidjas, enamasti paariti asetsevate harudega. Pähikud on 4–6 mm pikkused, lillakad. Keeleke on kuni 1–2,5 mm pikkune ja tömbi tipuga. Lehed on tipus paadikujuliselt ahenenud. Ülemine leht 1–2 cm pikkune. Taimed on madalakasvulised, 7–20 cm kõrgused, kaarjalt tõusvate kõrtega. Taimed õitsevad juunis-juulis.
Kasvukoht
Ligunurmikas kasvab niisketel liivastel või soostunud kohtadel elamute ümbruses, rannikupiirkonnas.
Levik
Hajusalt üle Eesti.
Eesti Vabariik 100
Eesti Vabariik 100 (lühemalt EV 100) oli Eesti iseseisvumise ja Eesti Vabariigi 100. aastapäeva tähistamine aprillist 2017 kuni veebruarini 2020. Üle-eestiline programm hõlmas kõiki eluvaldkondi, võttes fookusse lapsed ja noored. EV 100 programm täienes kogu juubeliperioodi jooksul. Lisaks Eestis toimuvatele pidustustele tähistati Eesti Vabariigi aastapäeva ka välisriikides.
Eesti Vabariik sai 100-aastaseks 24. veebruaril 2018. Eesti riigi juubeli tähistamine algas 2017. aasta aprillis, kui möödus sada aastat eestlaste asualade ühendamisest, ja lõppes 2. veebruaril 2020, mil möödus sada aastat Tartu rahulepingu sõlmimisest. EV 100. aastapäeva tähistamine läbis kõik olulisemad riigi loomise ajaloolised verstapostid.
Eesti riigi sünnilugu hõlmab mitmeid olulisi ajaloolisi sündmusi, mille tähistamine moodustas ühe osa EV 100 programmist.
Eesti Vabariik 100 programmis olid kesksel kohal kingituste tegemine Eestile 100. aastapäeva puhul. Kingitusteks võisid olla eraisikute või organisatsioonide algatused, mis ühtisid EV 100 väärtustega, on positiivse alatooniga ja arendavad Eesti elu edasi. Näiteid suurematest algatustest ehk kingitustest Eestile:
Igal lapsel oma pill
Eesti muusikainimeste toel ellu kutsutud projekti "Igal lapsel oma pill" eesmärk oli toetada pillide soetamist Eestis muusikaõpet andvatele asutustele (muusikakoolid, orkestrid, kultuuri- ja noortekeskused, lasteaiad, üldhariduskoolid jms). Projekti elluviimise eest seisid hea muusikahariduse esindusorganisatsioonid, kelleks on Eesti Muusikakoolide Liit, Eesti Puhkpillimuusika Ühing, Eesti Sümfooniaorkestrite Liit, Eesti Rütmimuusika Hariduse Liit ja Eesti Pärimusmuusika Keskus. Algatuse patroon oli maestro Tõnu Kaljuste.
Lakši mõis
Lakši mõis (saksa keeles Nachtigall, läti keeles Lakšu muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Riia kreisis Nītaure kihelkonnas.
Eesti Vabariik 100
Igal lapsel oma pill
2015. aastal toetati 121 muusikaõppeasutust 259 pilli ostmisel. Toetussumma oli 2015. aastal kokku 193 000 eurot. 2016. aastal toetati 208 muusikaõppeasutust 726 pilli ostmisel. Toetussumma oli 2016. aastal kokku 233 000 eurot. Rohkem infot algatuse "Igal lapsel oma pill" ja järgmiste muusikaõpet andvatele asutustele mõeldud taotlusvoorude kohta leiab EV 100 kodulehelt EV 100.ee.
Arhitektuuriprogramm "Hea avalik ruum"
Eesti Vabariigi 100. aastapäeva arhitektuuriprogrammi "Hea avalik ruum" raames rajati või rekonstrueeriti avalikku linnaruumi paljudes Eesti linnades: Põlvas, Tõrvas, Võrus, Raplas, Kärdlas, Valgas, Rakveres, Viljandis, Narvas, Kuressaares, Põltsamaal, Elvas, Kuremäel, Jõhvis ja Tallinnas. Arhitektuuriprogrammi eestvedaja oli Eesti Arhitektide Liit.
Eesti 100 tamme
Kingitusena Eesti Vabariigi 100. juubeliks rajati üle Eesti koostöös koolide ja kohalike omavalitsustega kümneid tammeparke ja kutsuti inimesi ja organisatsioone istutama oma tammepuid. Eesti 100 tamme esindustammik istutati Tamsallu. Üleriigiline istutamisperiood leidis aset mai kahe esimese nädala jooksul ning tammeparkide avamine toimus 1. juunil 2018. Juubeliaasta kevadesuvel istutati 6610 tamme.
EV 100 igas külas
Algatus "EV 100 igas külas" andis võimaluse küladele, linnadele ja kogukondadele Eestis kui välismaal tähistada 2018. aastal oma programmiga Eesti Vabariigi 100. aastapäeva. "EV 100 igas külas" programm hõlmas järgmisi tegevusi:
EV 100 teatriprogramm "Sajandi lugu"
Eesti Vabariigi 100. aastapäevaks tõid Eesti teatrid ühiskingitusena publiku ette lavastusprojekti "Sajandi lugu". Eesti teatrid jagasid sajandi üheteistkümneks kümnendiks (1910–1920…2010–2020 jne) ja lisasid neile tulevikulavastuse. Lavastused loodi teatrite koostöös, ühtekokku osales projektis 22 teatrit ja sari vältas kaskteist kuud – augustist 2017 kuni septembrini 2018. Osa lavastusi jäävad teatrite repertuaari pikemaks ajaks, teised olid mõeldud etenduma vaid teatud arv kordi.
EV 100 mängufilmide konkurss
Detsembris 2012 välja kuulutatud EV 100 mängufilmide konkursi esimesse vooru laekus juunis 2013 165 filmiideed, millest 17 paremat kirjutati stsenaariumiteks oktoobriks 2014. Stsenaariumitest jäi omakorda sõelale üheksa tugevamat projekti, mille loominguline arendus kestis 2015. aasta oktoobri alguseni. Samal kuul andis filmidele kunstilise hinnangu Eesti Vabariik 100 žürii, tõstes esile kuut filmi.
Tootmistoetuse taotluse esitamise võimalus Eesti Filmi Instituudile oli kõigil arendusperioodi lõpetanud projektidel. Tootmistaotlusi hindas ekspertkomisjon koosseisus EV 100 juhtrühma esimees Toomas Kiho, Tiina Lokk, filmilevitaja Lauri Kaare, EFI peaprodutsent Piret Tibbo-Hudgins ja EFI eelarveekspert Endel Koplimets.
Eesti Vabariik 100 pikkade animafilmide vooru 7. detsembril 2015 esitati üks taotlus, mis ka rahuldati. Tootmistoetuse sai "Lotte ja kadunud lohed", režissöörid Janno Põldma ja Heiki Ernits (1,5 miljonit eurot). Eesti Vabariik 100 mängufilmide vooru 22. veebruaril 2016 laekus seitse taotlust, neist tootmistoetuse sai viis filmiprojekti:
Eesti Vabariik 100 anima- ja mängufilmid jõudsid kinoekraanidele ajavahemikus 2018 veebruar kuni 2019 veebruar.
EV 100 teledraamasarja konkurss
Eesti Vabariigi 100. aastapäeva puhul novembris 2014. aastal ellu kutsutud telesarjade konkursi esimesse vooru laekus kakskümmend seitse ideed, millest valiti välja neli. Väljavalitud ideed said 5000 eurot stsenaariumitoetust ning võimaluse osa võtta teledraamasarjade loomise kursusest. 2016. aasta novembris kuulutas ekspertkomisjon konkursi lõplikuks võitjaks projekti "PANK".
EV 100 muusikasündmuste konkurss
10. märtsist kuni 10. juunini 2015 toimus EV 100 muusikasündmuste konkurss, mille eesmärk oli leida ideid muusikaüritustele, mis toimuvad aprillist 2017 kuni veebruarini 2020 ning oleksid väärilised tähistama Eesti Vabariigi 100. aastapäeva. Konkursist olid oodatud osa võtma muusika loojad ja esitajad ning ürituste korraldajad, kes pakkusid ühiselt välja oma nägemuse tulevasest muusikaüritusest. Esitatud ideed pidid sisaldama vähemalt 20 minuti ulatuses uue heliloomingu ettekandmist. Teosele ei seatud žanrilisi piiranguid. Konkursile olid oodatud eri laadi üritused ja muusikateosed – süvamuusikast džässini, folgist elektroonilise muusikani.
EV 100 muusikasündmuste ideekonkursile laekus kokku 66 ideed.
EV 100 kunstikonkurss "Rändajad ja kohanejad – kogukondade lood üle Eesti"
Eesti Vabariigi 100. aastapäeva tähistamiseks toimub ligi 100 kõrgetasemelist kunstiüritust, mis tutvustavad kodumaiste kunstnike loomingut Eestis ja välismaal. Lisaks kureeritud EV 100 kunstiprogrammile sai juubeliaastal ühineda mitmete kunstiteemaliste algatuste ja kingitustega. EV 100 kunstiprogrammi kuulus ligi 100 eriilmelist kunstiüritust, mis toimusid erinevates paikades üle Eesti, aga ka väljaspool Eestit üle maailma. Kunstiprogrammi oli valitud Eesti aastapäeva tähistama suurnäitused Ameerika Ühendriikides, Jaapanis, Itaalias ja mujal Euroopas, aga samas on olulised kunstiüritused toimumas ka Virtsus, Valgas, Moostes, Sillamäel ja paljudes teistes Eesti paikades. Ikka selleks, et võimalikult palju inimesi saaks juubeliprogrammist osa ning ka ise kunstiüritustel osaleda. Esimesed kunstiüritused tähistamaks Eesti juubelit algasid juba aprillis 2017 ja kestavad kuni 2019. aasta kevadeni. EV 100 kunstiprogrammi "Sada kunstimaastikku" koordineerisid Kaasaegse Kunsti Eesti Keskus ja Eesti Kaasaegse Kunsti Arenduskeskus ühiselt EV 100 korraldustoimkonnaga Riigikantseleis.
KÜSKi ja EV 100 kingitused
2016. aastal toimus Kodanikuühiskonna Sihtkapitali (KÜSK) ja EV 100 koostöös EV 100 astapäevakingituste taotlusvoor, mille eesmärk oli unikaalsete, uuenduslike algatuste käivitamine ja elluviimine, mis sobivad Eestimaale kingituseks Eesti Vabariigi 100. aastapäevaks. KÜSKi hindajate ettepanekutele tuginedes otsustas EV 100 juhtrühm toetada 12 projekti kogusummas 86 000 eurot.
Toetust said järgmised projektid:
Välisprogramm
Eesti tutvustamiseks välismaal loodi Eesti Vabariik 100 rahvusvahelise programm, mis viis eesti kultuuri, teadust, infoühiskonda ning ettevõtlust enam kui 30 riiki üle maailma. Ürituste leidmiseks viidi läbi kaks konkurssi, mille tulemusena toimus üle 150 ürituse. Programmi aitas kokku panna Riigikantselei loodud töörühm, kuhu kuulusid Haridus- ja Teadusministeeriumi, Kultuuriministeeriumi, Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi, Välisministeeriumi ning Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse esindajad.
Täiendavat teavet EV 100 tähistamise ja programmi kohta leiab veebilehelt EV 100.ee.
Eesti Lastekirjanduse Keskusel ja Kultuuriministeeriumil on tore traditsioon kinkida kõikidele Eestis sündivatele lastele raamat "Pisike puu". 2018. aastal kingiti EV 100 eestvedamisel "Pisike puu" ka igale juubeliaastal välisriigis sündinud ja Eesti rahvastikuregistrisse kantud Eesti kodaniku lapsele. Välisriikides elavate eestlaste üks suursündmusi saab olema ESTO 2019, mis toimub viimast korda, leiab aset Helsingis ja Tallinnas ning on pühendatud Eesti riigi 100. aastapäevale. Lisainfot eestlaste tähistamisest üle maailma leiab EV 100 veebilehelt siit.
Dahlem (Alam-Saksi)
Dahlem on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Valla pindala on 16,99 km². 31. detsembril 2017 elas seal 616 inimest.
2017. aasta juuni terrorirünnak Londonis
2017. aasta juuni terrorirünnak Londonis oli terrorirünnak, mis pandi toime 2017. aasta 3. juunil Londonis Southwarki linnaosas. Rünnak algas London Bridge'i sillal, kui terroristide valge kaubik rammis mitmeid seal jalutanud jalakäijaid. Pärast seda jätsid kolm terroristi kaubiku maha ja suundusid lähedal asuvasse Borough Marketi piirkonda, kus pussitasid ettejuhtuvates restoranides ja pubides inimesi. Suurbritannia siseministri Amber Ruddi sõnul oli arvatavasti tegu radikaalsete islamiterroristidega.
Rünnakus sai surma kaheksa ja vigastada 48 inimest, sealhulgas ka neli politseinikku, kes üritasid terroriste kinni pidada. Politseinikud lasid maha kõik kolm terroristi. Rünnakuga seoses on politsei vahistanud veel 12 inimest ja viinud läbi mitmeid läbiotsimisi.
Taust
Rünnak oli 2017. aastal Suurbritannias toimunud terrorirünnakutest kolmas. Märtsis hukkus islamiterroristi korraldatud Westministeri terrorirünnakus 4 ja sai vigastada rohkem kui 50 inimest. Mai lõpus hukkus islamistist enesetaputerroristi korraldatud pommirünnakus Manchester Arenal Ariana Grande'i kontserdi ajal 22 ja sai vigastada 119 inimest.
Rünnak
Kell 21.58 (BST) kihutas üle London Bridge'i sõitev valge kaubik ootamatult kõnniteele ning rammis seal kõndinud inimesi. Pärast seda, kui kaubik tegi ühe pubi juures avarii, väljusid autost kolm pommivööd kandvat meest, kes jooksid Borough Marketile ning asusid inimesi pussitama.
Pealtnägijad ütlesid hiljem, et nägid tänaval lamamas noahaavadega inimesi ja terroristid karjusid inimesi pussitades, et see on Allahi eest. Inimesed varjusid ründajate eest pubide tagaruumidesse ning loopisid võimalusel ründajate pihta toole ja pudeleid ning üks kannatanutest ründas ründajaid rusikatega, et anda teistele aega põgenemiseks. Politsei saabus sündmuspaigale kaheksa minutit pärast esimest hädaabikõnet ning lasi kõik ründajad maha.
Pärast rünnakut
Politsei palus avalikkusel olla rahulik, kuid valvel ning lisarünnakute toimumisel sündmuspaigalt põgeneda või ründaja(te) eest varjuda. Kõik silla ümbruskonnas olevad hooned evakueeriti ning politsei palvel suleti ka kolm metroojaama. Lisaks suleti veel kolm rongijaama ning siseministri loal toodi sündmuspaigale politseile abiks sõjaväe eriüksuslased, sest kardeti uute rünnakute toimumist. Kella kahe paiku öösel purustas pommirühm terroristidel seljas olnud pommivestid veekahuriga ning selgus, et kõik vestid olid tegelikult võltsingud.
Kell 23.45 tuli politseile teade Vauxhallist, kus oli toimunud pussitamine, kuid politsei teatas hiljem, et tõenäoliselt pole tegemist terrorismiga ning sellel pole rünnakuga seost.
Ohvrid
Rünnakus hukkus kaheksa inimest, kellest seitse olid välismaalased. Hukkusid ka kõik kolm terroristi. Vigastada sai 48, neist 21 kriitiliselt.
Vigastada sai ka neli politseinikku. Relvastamata Briti transpordipolitsei ohvitser sai pussitamise tagajärjel vigastusi pähe, näkku ja kaela. Rünnaku ajal tööülesandeid mittetäitnud erariietes Metropolitan Police'i politseinik sai raskelt vigastada, kui teda terroriste peatada üritades pussitati. Vigastada said ka kaks teist Metropolitan Police'i politseinikku.
Üks kõrvalseisija sai kerge peavigastuse, kui teda tabas politseiniku möödalastud kuul.
Kultuuriväärtuste konserveerimine
Kultuuriväärtuste konserveerimine on pärandi säilimise tagamine järeltulevatele põlvedele. Konserveerimisega proovitakse tõkestada pärandi edasist hävimist, kindlustades tehniliselt selle konstruktiivseid, dekoratiivseid elemente, jättes need muutmata ning säilitades ajaloolise kihistuse. Professionaalne konserveerimine eeldab kõrge kvalifikatsiooniga erialaspetsialiste ja alusteadmisi konserveerimisfilosoofiast, teooriast ja ajaloost ning kultuuri, kunsti ja arhitektuuri ajaloost. Eriala lähtub kaasaegse keskkonnakäsitluse filosoofiast ja säästva arengu põhimõtetest. Konservaator tunneb kunsti- ja arhitektuuriväärtuste säilitamise, konserveerimise ja restaureerimise põhimõtted ning praktikat. Ta oskab koguda, selekteerida, analüüsida, sünteesida ja kriitiliselt hinnata erialast informatsiooni, uurida arhitektuuri-, kunsti- või muud pärandit, mõõdistada ja dokumenteerida ning hinnata objektide tehnilist seisukorda, nende ajaloolist ja esteetilist väärtust. Cesare Brandi kirjeldab oma raamatus „Theory of Restoration“ restaureerimist kui "meetodit, milles kunstiteose väärtus seisneb selle materiaalses vormis ning ajaloolises ja esteetilises kvaliteedis mõttega säilitada see tulevikuks“.
Ristija Johannese kirik (Yaverland)
Ristija Johannese kirik on keskaegne kirik Ühendkuningriigis, Inglismaa lõunaranniku lähistel asuval Wighti saarel Yaverlandis. Kirikut kasutab Inglismaa kiriku kogudus.
Virvtoonimine
Audio
Audio töötlemise käigus kasutatakse virvtoonimist, et lisada natuke müra, mis vähendaks kvantimisvigadest tulenevat moonutust. See on oluline osa analoog helisignaali digitaalseks muutmisel ning võib oluliselt heli kvaliteeti parandada, muutes kvantimisvigadest tulenevaid efekte vähem kuuldavaks. Virvtoonimisest on kasu ka helisignaali bitisügavuse vähendamisel.
Kultuuriväärtuste konserveerimine
Eetikakoodeks
Konservaatori töö lähtub eetikakoodeksist, mis puudutab standardeid, õigeid ning valesid käitumisviise ja hoiakuid. Üle maailma on välja töötatud mitmeid konservaatorite eetikakoodekseid ja juhiseid nii kohalikul kui rahvusvahelisel tasandil. Kultuuriväärtuste konserveerimine eeldab kolme põhilise eetikanõude järgimist:
Praktiline töö
Kultuuriväärtuste konservaatori peamine eesmärk on vähendada objekti lagunemist ja vananemist. Praktilises töös kasutatakse nii sekkuvat kui mittesekkuvat lähenemist, tulenevalt objekti materjalist, kahjustustest ja konserveerimiseesmärgist. Sekkuv konserveerimine on otsene tegevus, mis mõjutab objekti materjali, struktuuri, konstruktsiooni. Sekkuvaid meetodeid võib läbi viia nii esteetilistel kaalutlustel, struktuuri terviklikkuse ja stabiilsuse eesmärgil. Sekkuvad meetodid on näiteks: köidete märgpuhastus, tumenenud lakikihi eemaldamine maali pinnalt, seinamaalingute retušeerimine, tekstiilide toestamine jne. Sageli luuakse kompromisse esteetilise väljanägemise, originaal kujunduse säilitamise ja materjali omaduste vahel. Meetoditest olenemata on konserveerimise eesmärgiks aeglustada lagunemisprotsessi, säilitada võimalikult suurel määral objektiga kaasa käivat informatsiooni ja leida uusi eseme ajalugu või legendi täiendavaid ning toetavaid fakte. Praktilise konserveerimisega paralleelselt toimub võimalikult põhjalik materjaliuuring ning teostele sobivate säilitamis- ja eksponeerimistingimuste kujundamine. Materjaliuuringuteks ja analüüsimiseks tehakse koostööd keemialaborite ja keemikutega. Kellega koos viiakse läbi erinevaid kvantitatiivseid instrumentaalanalüüse. Levinumad analüüsimeetodid konserveerimises on valgus- ja stereomikroskoopia, röntgenfluorestents (XRF), skaneeriv elektronmikroskoopia (SEM), ATR-FT-IR spektroskoopia. Tänapäeva tagasipööratavuse printsiip võiks seisneda väheses sekkumises- piirates objekti kasutust, parandades säilitustingimusi ning pannes rohkem rõhku objekti uuringutele selleks, et tulevikus oleks võimalik teostada paremaid töötluseid. Sobiva konserveerimisstrateegia valik jääb konservaatori otsustada tulenevalt tema professionaalsest asjatundlikkusest arvestades objekti väärtuste, tähenduste, materjalide seisukorra ning objekti omanike huvidega.
Ristija Johannese kirik (Yaverland)
Kiriku orel on kantud riiklikku orelite registrisse.
Virvtoonimine
Pildid
raam|Halltooniline pilt esitatud mustvalgelt, kasutades virvtoonimist Virvtoonimist kasutatakse näiteks halltoonilise pildi mustvalgeks muutmisel. Selle tulemusena kujutatakse eri tumedusega osad pildis eri tihedusega mustade pikslitega nii, et mingi piirkonna pikslite keskmine väärtus oleks umbes sama algse halli tooniga.
Algoritmid
Mõned virvtoonimise algoritmid:
Lääne-Viru Politseiprefektuur
Prefektuur asus Rakvere linnas aadressil Lydia Koidula tänav 10. Prefektuuri tööpiirkond oli Lääne-Viru maakond.
Lääne-Viru Politseiprefektuuri struktuuriüksused olid
Lääne-Viru Politseiprefektuuri korrakaitseosakonna koosseisu kuulusid territoriaalsed struktuuriüksused:
1. jaanuaril 2004 moodustati Lääne-Viru Politseiprefektuuri, Narva Politseiprefektuuri ja Ida-Viru Politseiprefektuuri baasil uus politseiprefektuur Ida Politseiprefektuur.
Maailma Intellektuaalse Omandi Organisatsioon
Maailma Intellektuaalse Omandi Organisatsioon (inglise keeles World Intellectual Property Organization, lühend WIPO) on ÜRO allasutus, mille ülesanne on intellektuaalomandi kaitse edendamine kogu maailmas ja intellektuaalomandi kaitset käsitlevate rahvusvaheliste lepingute haldamine. WIPO haldab nii sellekohaseid rahvusvahelisi konventsioone kui ka intellektuaalomandi õiguste kaitse ja järelevalve norme ja protseduure.
WIPO asutamiskonventsioon allkirjastati 14. juulil 1967 Stockholmis. WIPO asendas 1893. aastal loodud Rahvusvahelise Ühendbüroo Intellektuaalomandi Kaitseks (Bureaux Internationaux Réunis pour la Protection de la Propriété Intellectuelle, BIRPI).
WIPO-l on 193 liikmesriiki. Eesti võeti WIPO liikmeks vastu 5. veebruaril 1994.
Tuulehaug (perekond)
Tuulehaug (Belone) on perekond kalu sugukonnast tuulehauglased.
Liigid
Sellesse perekonda kuuluvad
Hella (Meister ja Margarita)
Hella (vene keeles Гелла) on tegelaskuju Mihhail Bulgakovi 1967. aastal ilmunud romaanis "Meister ja Margarita".
Hella on nõid ja vampiir. Tal on tulipunased juuksed ja helendavad rohelised silmad. Ta on lummavalt kaunis tütarlaps. Bulgakov sai Hella nime idee raamatust "Brockhausi ja Efroni entsüklopeediline sõnastik", kus Hella nime kohta oli öeldud, et see olevat vampiirineiu nimi, mida kasutati Kreekas Lesbose saarel. Kui romaan oli alles tööjärgus, olevat Bulgakov nimetanud Hella tegelaskuju Martaks. Hella karakteriloomeks olevat Bulgakovile inspiratsiooni andnud Sofija Perovskaja isiksus. Sofija Perovskaja oli vene revolutsionäär, kes osales keiser Aleksander II-le korraldatud atentaadis (mille eest ta hiljem üles poodi).
"Meistris ja Margaritas" on teenijatüdruk Hella üks Wolandi lähemaid abilisi ning nagu Woland ütleb: "Pole ühtegi teenet, mida see tüdruk ei suudaks osutada." 2005. aasta vene seriaalis kehastab Hellat näitleja Tatjana Školnik (pseodonüüm Таня Ю – Tanja Ju).
Kauļi
Kauļi on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Anna vallas.
Kauļi asub valla keskosas merepinnast 172 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Annast 4, piirkonna keskusest Alūksnest 16 ja Riiast 204 kilomeetri kaugusele. Seal asub Sauleskalnsi bussipeatus.
Aastal 2007 oli külas 11 elanikku.
pisi|tühi|Kauļi maastik
Ķēči mõis
Ķēči mõis (saksa keeles Fossenberg, ka Ketsemoise, läti keeles Ķēču muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Riia kreisis Nītaure kihelkonnas.
Lagakivi
Lagakivi (ka: Laagri rändrahn, Sassikivi) on migmatiidist hiidrahn Võru maakonnas Võru vallas Illi külas. On ainus hiidrahn Võru maakonnas.
Kivi pikkus on 10,5 m, laius 8,0 m, kõrgus 1,5 m ja ümbermõõt 29,5 m.
Rahn on lapik, madal, ümarovaalse põhiplaaniga, kuid suure ümbermõõduga. Lame lagi on keskelt nõgus ja sinna koguneb vesi. Rahn meenutab silekaljut, on laiguti sammaldunud.
Nimetus antud kunagise Laagri vahtkonna järgi.
Rahn on alates 1962. aastast üksikobjektina looduskaitse all.
Star Wars: Osa III – Sithi kättemaks
"Star Wars: Osa III – Sithi kättemaks" on 2005. aastal linastunud film George Lucase "Star Warsi" filmisarjast. Sellele eelnes "Star Wars: Osa II – Kloonide rünnak" ja sisuliselt järgneb sellele 1977. aastal valminud "Tähtede sõda".
Sebastián Montoya
Sebastián Montoya Freydell (sündinud 11. aprill 2005 Bogotá) on Colombia päritolu Ameerika võidusõitja, kes võistleb 2022. aasta Vormel Regionaal Euroopa Meistrivõistlustel Prema Racingu eest. Ta on Vormel 1 võidusõidu võitja Juan Pablo Montoya poeg.
Karjäär kardispordis
Montoya alustas kardisõitja karjääri 2013. aastal, sõites Florida Winter Touri klassis Rotax Micro Max, kui ta oli vaid kaheksa-aastane. Ta sõitis selles sarjas järgmised neli aastat, kus saavutas 2016. aastal parima tulemuse, viienda koha. Seejärel siirdus Montoya Euroopasse, et võistelda 2017. aastal CIK-FIA Kardisõidu Euroopa Meistrivõistlustel. Montoya veetis kokku kolm aastat. Euroopa kardiskeene, sõites kaks korda Kardisõidu Maailmameistrivõistlustel ja kolm korda Euroopa Meistrivõistlustel. Montoya võitis omal ajal kardisõidus rahvusvahelisel tasemel vaid ühe meistritiitli; see on Rok the Rio võistlus 2018. aastal.
Vormel 4
2020. aastal tegi Montoya oma üheistmelise debüüdi koos Prema Powerteamiga, sõites täiskohaga Itaalia Vormel 4 Meistrivõistlustel ja võisteldes ADAC Vormel 4 Meistrivõistlustel kahes etapis. Montoya õnnetuseks ei suutnud ta kogu aasta jooksul ühtegi poodiumikohta lüüa ja saavutas oma põhiturniiri üheteistkümnendaks oma kolme meeskonnakaaslase Gabriele Minì, Dino Beganovici ja Gabriel Bortoleto järel.
Montoya sõlmis 2021. aasta hooajaks uuesti lepingu Premaga, naastes Itaalia ja Saksamaa Vormel 4 sarja koos Charlie Wurzi, Macéo Capietto, Kirill Smali, Conrad Laurseni ja Hamda Al Qubaisiga. Viimases korraldaks ta osalise tööajaga kampaania, saavutades kuue osavõistluse jooksul kolm korda teise koha, millega ta oli edetabelis üheksandal kohal, edestades kolme täiskohaga võistlejat. Montoya Itaalia kampaania oleks sama viljakas: üheksa poodiumit, kuid mitte ühtegi võitu, saavutas Montoya aasta lõpus neljanda koha, alistades hooaja viimasel võistlusel Monzas turvaauto tingimustes keerutamise tõttu napilt meeskonnakaaslase Kirill Smali. .
Vormel Regionaal
2022. aasta alguses debüteeris Montoya Vormel Regionaal Aasia Meistrivõistlustel koos Mumbai Falcons India Racinguga koos Dino Beganovici ja Arthur Leclerciga. Montoya saavutas esimeses sõidus pooluspositsiooni, saavutades oma karjääri esimese võidusõidu autosõidus, võites tuled lipu vastu. Montoya ei suutnud lõpuks hooaega lõpetada, kuid lõpetas meistritiitli 92 punktiga 7. kohal.
Montoya tõusis 2022. aasta Vormel Regionaal Euroopa Meistrivõistlustel koos Prema Racinguga koos Paul Aroni, Dino Beganovici ja Hamda Al Qubaisiga.
Isiklikku
Montoya isa on Juan Pablo Montoya, seitsmekordne Vormel 1 Grand Prix võitja ja praegune IndyCari piloot.
Kummilint
pisi|Kummilint Kummilint ehk treeningkumm on suure kummipaela sarnane venivast materjalist lindikujuline vahend, mida kasutatakse taastusraviks, venitus- ja jõuharjutusteks. Lindi värvuse järgi saab tuvastada lindi jäikust.
Marina Trapido
Marina Trapido (sündinud 9. juunil 1952 Tallinnas) on eesti keemik ja keskkonnateadlane.
Haridus
Marina Trapido on lõpetanud Tallinna 19. Keskkooli 1969; Tallinna Polütehnilise Instituudi keemiatööstuse protsesside ja keemiaküberneetika erialal cum laude 1974.
Doktorikraad 1986 (N. Petrovi nimeline Onkoloogia Instituut, Leningrad), "Распределение канцерогенных ПАУ и мониторинг водной среды (на примере водоемов Прибалтийского региона)".
Töökäik
Eesti NSV Teaduste Akadeemia Keemia Instituut, nooremteadur 1974–1986; teadur 1986–1987; vanemteadur 1987–2002; Tallinna Tehnikaülikooli keemia- ja materjalitehnoloogia teaduskonna keemiatehnika instituudi vanemteadur 2002–2005; sama instituudi keskkonnakaitse ja keemiatehnoloogia õppetooli dotsent 2005–2011; sama instituudi keskkonnakaitse ja keemiatehnoloogia õppetooli professor 2011–2016; Tallinna Tehnikaülikooli inseneriteaduskonna materjali- ja keskkonnatehnoloogia instituudi professor 2017–2021; aastast 2021 emeriitprofessor.
Teadustöö põhisuunad
Keskkonnaseisundit ja keskkonnakaitset hõlmavad uuringud, keskkonnaohtlikke aineid käsitlevad uuringud, keskkonnakeemia ja keskkonnatehnoloogia, osoonimine ja täiustatud oksüdatsiooni protsessid, keemiline kantserogenees, keskkonna saastumine ja seire, reostuskontroll. Viimasel ajal põhiliselt keskkonnatehnoloogia ning märkimisväärset tunnustust on saanud tööd osoonimise ning süvaoksüdatsiooni protsesside valdkonnas. Marina Trapido on avaldanud üle 260 teaduspublikatsiooni. Ta on palju tegelenud teadlaste järelkasvuga ning tema juhendamisel on osoonimise ning süvaoksüdatsiooni protsesside kohta laialdased teadmised omandanud 6 doktoranti ja üle kolmekümne magistrandi.
Teaduskorralduslik tegevus
Marina Trapido on 2007. aastast keemia- ja materjalitehnoloogia teaduskonna teadusnõukogu liige. 2006. aastast on ta rahvusvahelise konverentsi "Environmental Applications of Advanced Oxidation Processes" programmikomitee liige. Eesti Toksikoloogia Seltsi asutajaliige. Rahvusvaheliste ajakirjade Environmental Science and Technology, Water Research, Ozone Science & Engineering, Chemosphere, Environmental Engineering Science, Environmental Engineering Journal, Water Science & Technology, Industrial and Engineering Chemistry Research, Chemical engineering Journal, Journal of Hazardous Materials, Environmental Technology, Journal of Environmental Management, Journal of Toxicology and Environmental Health Science, Oil Shale jt retsensent.
Tunnustus
Marina Trapido on kahekordne Eesti Vabariigi teaduspreemia laureaat: 2001. aastal tööde tsükli "Täiustatud oksüdatsiooni protsessid loodusvee varude kaitseks ja vee säästvaks kasutamiseks" eest ning 2020. aastal tööde tsükli "Süvaoksüdatsiooni tehnoloogiate arendamine kaasaegsete keskkonnaprobleemide lahendamiseks: tugevalt saastatud tööstusreovetest mikrosaasteaineteni õhus ja vees" eest.
Niine Rand
Niine Rand (1935. aastani Sinovia Borovtsenko; 9. juuni 1912 Võsu, Palmse vald – 1998 Võsu, Lääne-Viru maakond) oli Eesti õpetaja ja koolijuht.
Ta lõpetas 1933. aastal Tartu Õpetajate Seminari. Samal aastal asus tööle Neeme Algkooli õpetajana.
1944–1945 Kehtna Mittetäieliku Keskkooli direktor. 1945. aastast Neeme Mittetäieliku Keskkooli direktor. 1950. aastatel oli ta Neeme kooli ainuke õpetaja.
Mooste baptistikoguduse palvela
Mooste palvela on Põlva maakonnas Põlva vallas Kaaru külas asuv baptistide palvemaja.
Palvemaja ehitati 1930.
Palvelas koguneb pühapäeviti kell 11 Mooste Baptistikogudus. Koguduse jumalateenistused on huvilistele avatud. Lisainfot saab kodulehelt. Palvelast saab tasuta laenutada raamatuid abielu ja lastekasvatuse teemadel. Septembrist maini korraldab kogudus kaks korda kuus pühapäevakooli 7-12-aastastele lastele. Pühapäevakoolis lapsed õpivad piiblilugusid, meisterdavad ja mängivad. Oodatud on kõik kohalikud lapsed.
Valgekrae (telesaade)
"Valgekrae" (inglise "White Collar") on USA draamasari, mille peategelane Neal Caffrey (Matt Bomer), kes on osav võltsija ja kelm, aitab Ameerika Ühendriikide Föderaaljuurdlusbürool (FBI-l) kokkuleppemenetluse tulemusel püüda teisi omasuguseid.
Mūrnieki
Mūrnieki (kohalikus murdes ka Mournīki) on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Anna vallas.
Mūrnieki asub valla lääneosas merepinnast 169 meetri kõrgusel Paparze jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Annast 7, piirkonna keskusest Alūksnest 14 ja Riiast 211 kilomeetri kaugusele. Seal asub Mūrnieki bussipeatus.
Külas asuvad riikliku kaitse all olevad Mūrnieki muinaskalmed.
Kolm põrsakest
pisi|Suur kuri hunt puhumas õlgedest maja. Leonard Leslie Brooke'i illustratsioon "Kolm põrsakest" (inglise "Three Little Pigs") on inglise muinasjutt; ühtlasi üks tuntumaid lastemuinasjutte.
Muinasjutt räägib sellest, kuidas kolm põrsakest ehitavad igaüks omale teatud ehitusmaterjalist maja. Suurel kurjal hundil õnnestub ära puhuda õlgedest ja pulkadest maja, ent mitte kolmanda põrsakese maja, mis on tehtud telliskividest.
Muinasjutu süžee pärineb inglise folkloorist. Muinasjutt avaldati esimest korda 1843 Londonis ilmunud raamatus "Nursery Rhymes and Nursery Tales".
Nikolai Root
Nikolai Root (24. november 1870 Peterburi – 10. mai 1960 Tallinn) oli maali-, tarbe- ja lavastuskunstnik.
Elukäik
Töötas alates 1900. aastast Jerevanis joonistusõpetajana. Kuna ta oli õppinud ka keraamikat, juhatas ta aastatel 1909–1912 Ukrainas Kamenets-Podolskõi keraamikakooli ning oli seejärel Pihkva kunsttööstuskooli rajajaid ja esimene direktor 1913–1919.
Looming
Nikolai Root kuulus 1945. aastast Eesti Kunstnike Liitu. Tema esmaesinemine näitusel toimus Peterburis, 1920.–1930. aastail esines ta mitmel näitusel Eestis ja ka eesti kunsti näitusel Lübeckis 1929. aastal.
1931. aastal korraldas Root Tallinnas Pikal tänaval Suurgildi majas vene kunsti näituse. 1939. aastal asutas Tallinna Aleksander Nevski katedraali juures kirikumuuseumi, esines loengutega vene kunstnikest ja korraldas nende tööde näitusi.
Rossoši rajoon
Rossoši rajoon (vene keeles Россошанский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Voroneži oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Rossoši linn.
Ryhor Baradulin
pisi|Ryhor Baradulin Rõhor Ivanavitš Baradulin (valgevene keeles Рыгор Іванавіч Барадулін; 24. veebruar 1935, Verasovka, Ušatšy rajoon, Valgevene – 2. märts 2014, Minsk, Valgevene) oli valgevene luuletaja, esseist ja tõlkija.
Rossoši rajoon
Rajoon piirneb põhjas Podgorenski rajooniga, kirdes Pavlovski rajooniga, idas Verhni Mamoni rajooniga, kagus Bogutšari rajooniga, lõunas Kantemirovka rajooniga, edelas Belgorodi oblastiga ja loodes Olhovatka rajooniga.
Ryhor Baradulin
Elulugu
Rõhor oli Ivan ja Kulina Baradulini poeg. Ta lõpetas kooli Ušatšys 1954. aastal ning jätkas õpinguid Valgevene Riiklikus Ülikoolis Minskis, mille lõpetas 1959.
Rossoši rajoon
Rajooni pindala on 2400 km². Elanike arv oli 2012. aastal 94 180, 2009. aastal 92 553 ja 2002. aastal 31 750.
Rajooni tähtsamad jõed on Rossoš ja Tšornaja Kalitva.
Dahlenburg
Dahlenburg on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Valla pindala on 49,85 km². 31. detsembril 2017 elas seal 3323 inimest. Vald asub umbes 25 km Lüneburgist idas.
Nahrendorf
Nahrendorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Valla pindala on 44,04 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1244 inimest.
Kartūži mõis
Kartūži mõis (saksa keeles Schöneck, läti keeles Kartūžu muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Riia kreisis Nītaure kihelkonnas.
Venda-Juhan Päi
Venda-Juhan Päi (25. mai 1924 Abja vald, Halliste kihelkond, Pärnumaa – 31. mai 1987 Tartu) oli eesti teatritegelane.
ta lõpetas 1945. aastal Viljandi 2. Keskkooli kuldmedaliga ja 1949. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) majandusteaduskonna tööstusökonoomika eriala.
1940. aastast tegeles isetegevusliku teatrikunstiga. Ta oli näiteringide ja deklamaatorite juhendaja TPI-s, Vabariiklikus Tartu Meditsiinilises Keskkoolis ja Tartu Tervishoiu Tööliste Klubis. Lõpetas Moskvas N. Krupskaja Rahvaloomingu Keskmaja juures näitejuhtide põhikursuse väga hea hindega.
1959. aastast kuni surmani 1987. aastal oli ta Eduard Vilde nimelise Tartu Rahvateatri peanäitejuht. Nende aastate jooksul lavastas ta rahvateatris üle 40 lavastuse.
Grupivalik
Grupivalik ehk grupiselektsioon või rühmavalik on üks evolutsioonimehhanismidest, mille järgi ei toimu looduslik valik indiviidi, vaid grupi tasemel. Teisisõnu on tegemist valikuga, mille korral grupi kollektiivne kohasus on suurem üksikisendite individuaalsest kohasusest. Enamasti eeldab see altruistlikke suhete olemasolu või nende arenemist rühma liikmete vahel.
Grupivaliku terminit on kasutatud mitmes tähenduses. 1960. aastatel V. C. Wynne-Edwardsi välja töötatud teooria kohaselt evolutsioneerus altruism tänu gruppidevahelistele erinevustele kohasuses. See ei leidnud teadlaste heakskiitu ning kriitikana toodi välja, et see teooria toimiks ainult väga piiravatel tingimustel ja viib valearusaamani, nagu oleks isendite edasiviivaks jõuks populatsiooni, liigi või ökosüsteemi ellujäämine. Seepärast loodi 1970-ndatel ja 1980-ndatel grupivalikule uus definitsioon, mille järgi gruppi meenutavas populatsioonis alluvad isendid looduslikule valikule. Selle järgi on toimib valik mitmel tasemel, millest üheks on grupp. Seda teooriat on nimetatud ka mitmetasandiliseks valikuks. Vaatamata aastakümneid kestnud arutelule teadlaste vahel, ei ole tänaseni jõutud üksmeelele, kas grupivalik looduses inimese suunava valikuta iseseisvalt areneda saaks. Küll aga on grupivaliku teooriat arendatud, sest sellega loodetakse leida vastused looduses esineva altruismi tekke motiividele.
Toimimismehhanismid
pisi|[[Vervetahvid annavad vaenlasest märku hoiatushüüdudega]]