cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Pika jala väravatorn
Ajalugu
Tõenäoliselt aastal 1450 torni rekonstrueeriti, seda laiendati kahest küljest ning kõrgendati vähemalt kahe kaitsekorrusega, lisati ka trepikäik. Võimalik, et ehitati ka üks lahtine kaitsekorrus, sel juhul oleks torni kiviosa ulatunud 20 meetrini. 1454 tasuti sepp Rozenbergile väravaseadmete ning 1455 Claus Denenile kahe tuulelipu valmistamise eest.
1608 ehitati ümber väravatorni ülaosa.
19. sajandil olid torni paigutatud sõdurid.
1926. aastal asus kunstnik Ludvig Oskar Pika jala väravatorni ümber ehitama. Selleks võttis ta pool miljonit marka pangalaenu, millega lammutas vana mantelkorstna, ehitas igale korrusele ahje ja pliite jms. Tallinna linnavalitsus sõlmis temaga üürilepingu, esialgu aastateks 1927–1939, kuid kolme aasta pärast pikendati tähtaega Oskari palvel veel 6 aasta võrra. Oskar elas Pika jala tornis kuni oma põgenemiseni Saksamaale 1944. aastal.
Tänapäeval kasutatakse torni eluruumide ja ateljeedena, pärast 1995. aastal toimunud tulekahju sai torn uue tornikiivri. Pika jala väravatorni tuulelipu sepistas metallikunstnik Heino Müller, kelle ateljee asus selles tornis.
1643
1643. aasta (MDCXLIII) oli 17. sajandi 43. aasta.
Kaarsild
Kaarsild on sild, mis kasutab raskuse kandmiseks kaart. Kaarele mõjuv jõud suunatakse kaare haarade kaudu maasse. Sillatekk ei pea kaarsillal olema kaarekujuline, samas võib sillatekk olla kaarekujuline näiteks talasillal.
Üks kuulsamaid Eesti kaarsildu on Tartu kaarsild (tuntud ka kui Jalakäijate sild ja Betoonsild).
Maailma pikim kaarsild on Lupu sild Shanghais peasildeavaga 550 meetrit.
Doonau
250px|pisi|Doonau jõgi [[Ungari pealinna Budapesti kohal Kesk-Doonau tasandikul]]
Doonau on Kesk- ja Kagu-Euroopat läbiv jõgi. Jõe lähe asub Saksamaa edelaosas Schwarzwaldis ning see suubub Musta merre, kus suudmealale on moodustunud delta. Tegu on Volga järel Euroopa maailmajao pikkuselt teise jõega.
Meleuzi rajoon
Meleuzi rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Meleuz.
Doonau
See on 1856. aasta Pariisi rahulepingu kohaselt rahvusvaheline jõgi, mis on kõikidele riikidele laevasõiduks vaba. Laevatatav on jõgi alates Ulmist (2588 km ulatuses). Doonau on kanalite kaudu ühendatud Reini jõega, mis suubub Madalmaade kohal Põhjamerre.
Meleuzi rajoon
Rajoonis on 1 linnaasundus ja 16 külaasundust, kus on kokku 96 asulat.
Doonau
Doonau suudmest 35 km kaugusel Mustas meres asub Ukrainale kuuluv Zmiinõi saar.
Meleuzi rajoon
2016. aastal oli rajooni elanike arv 84 831. 2010. aasta seisuga olid elanikest 44,8% venelased, 33,1% baškiirid, 14,9% tatarlased, 3,4% tšuvašid ja 1,2% ukrainlased.
Doonau
Nimi
250px|pisi|Doonau hüdrograaf
1939
1939. aasta (MCMXXXIX) oli 20. sajandi 39. aasta.
Mai
22.–24. mai – John F. Kennedy külastas Eestit.
Shanghai Shi
thumb Shanghai Shi (hiina keeles 上海市 Shanghai Shi) on linnaks (shi) nimetatav 1. järgu haldusüksus Hiinas, keskalluvusega linn.
thumb|Shanghai haldusjaotus Shanghai Shi jaguneb 18 linnarajooniks ja 1 maakonnaks:
Glükolüüs
Glükolüüs (ka Embdeni-Meyerhofi rada) on üks organismi ainevahetusradadest, mille käigus toimub heksooside, eelkõige glükoosi oksüdatiivne lõhustamine püruvaadini. Hapnikudefitsiidi korral toimub anaeroobne glükolüüs ja hapniku küllaldasel olemasolul aeroobne glükolüüs, need erinevad püruvaadile järgnevate reaktsiooniproduktide poolest.
Glükolüüsi raja reaktsioonid toimuvad eukarüootsetes rakkudes tsütosoolis.
Glükolüüsi summaarne võrrand:
Glükolüüsi käigus lagundatakse glükoos (või energia akumulatsiooniks kasutatavad polüsahhariidid) 3C karboksüülhappeks, püruvaadiks. Glükolüüsi rajas vabanev energia kasutatakse osaliselt ATP sünteesiks ning produktina tekkiv 3C ühend on substraadiks edasisele metabolismile.
Kõik glükolüüsi raja vaheühendid (välja arvatud glütseraat-1,3-bisfosfaat) võib koondada kolme rühma Vastavasse ühte rühma kuuluvad ühendid on üksteiseks kergesti konverteeritavad ja nende rakusisene kontsentratsioon on enam-vähem tasakaaluline.
Heksoos monofosfaatide rühma kuuluvad glükoos-1-fosfaat, glükoos-6-fosfaat ja fruktoos-6-fosfaat. Sellel tasemel ristuvad väga olulised metaboolsed rajad. Glükoos-1-fosfaat tekib varupolüsahhariididest. Glükoos-6-fosfaat tekib glükoosist, on vere glükoosi eellasmolekuliks imetajatel ja lähteühendiks pentoosfosfaadi rajas. Fruktoos-6-fosfaat tekib glükoneogeneesis-glükolüüsi pöördprotsessis, milles püruvaadist sünteesitakse glükoos.
Glükolüüs ja selle raja pöördprotsess glükoneogenees kasutavad ühesuguseid intermediaate ja samuti mitmeid ühiseid ensüüme. Ainult mittetasakaalulised reaktsioonid, mis ühendavad kolme mainitud metaboolset rühma, on unikaalsed mõlema raja jaoks.
Enamus ensüüme, mis katalüüsivad mainitud metaboolseid rühmi ühendavaid reaktsioone, on reguleeritud nii, et glükolüüs ja glükoneogenees üheaegselt ei toimu. Glükolüüsi raja reguleeritavad ensüümid on aktiivsed ainult siis kui energiat on vaja genereerida. Ja vastupidi, glükoneogeneesi raja reguleeritavad ensüümid on aktiveeritud energia ülejääkide olemasolu korral. Vastavate ensüümide aktiivsust kontrollitakse eelkõige allosteerilise regulatsiooni kaudu, kusjuures regulaatormolekulid peegeldavad raku energeetilist staatust.
Hulkraksetes organismides kontrollivad süsivesikute metabolismi ekstratsellulaarsed hormoonid. Hormoonid reageerivad organismi süsteemsetele metaboolsetele vajadustele. Näiteks vastusena vere alanenud glükoosi tasemele sekreteeritakse pankrease poolt glükagooni. See hormoon seondub maksarakkude pinnal olevale spetsiifilisele retseptorile ja vallandab ahelreaktsiooni, mille tulemusena toimub glükoosi süntees ja sekretsioon.
Ühe mooli glükoosi kataboliseerimisel tekib summaarselt 2 mooli ATP-d, kusjuures esialgu on vaja suhkru fosforüülimiseks kulutada 2 mooli ATP-d. Lisaks moodustub 2 mooli redutseeritud kofaktorit NADH. Glükolüüsi jätkumiseks anaeroobsetes tingimustes reoksüdeeritakse NADH fermentatiivsete reaktsioonide abil, millest tuntumad on homolaktiline ja alkohoolne fermentatsioon. Aeroobsetes tingimustes reoksüdeeritakse NADH hingamisahela abil.
Vantsild
Vantsild on sillatüüp, kus sillatekk ripub otse püloonide külge kinnituvate vantide (kaablite või jäikade tõmbevarraste) küljes.
Vantsild sarnaneb toimivate jõudude poolest pigem konsoolsillale kui rippsillale, kuigi vahel, näiteks Tehnikaleksikonis, loetakse vantsilda välise sarnasuse põhjal rippsilla variandiks. Vantsilla raskust kannavad püloonid, rippsilla raskust peavad kandma ankrud.
Vantsilla esimese teadaoleva projekti esitas Veneetsia leiutaja Fausto Veranzio oma raamatus "Machinae novae" aastal 1595.
Vanim säilinud puhtakujuline vantsild asub USA-s Texases Bluff Dale'is ja see avati 1890.
Eesti pikim vantsild on Smuuli viadukt Tallinnas kogupikkusega 380 meetrit. Sellest 170 meetrit on vantsild ja 200 meetrit viieavaline talasild.
Eesti esimene vantsild on jalakäijatele mõeldud Tartu Turusild, mis valmis 2003. aastal. Tartu Turusilla pikkus on 251,5 meetrit ja rippuvat osa kannavad 7 paari vante.
Star Wars
"Star Wars" ('tähesõjad') on George Lucase loodud ulmemaailm ja filmisari. "Star Warsi" maailm järgib ulme alamžanri kosmoseooperi kaanoneid, Joseph Campbelli monomüüdi struktuuri ning sisaldab arvukalt viiteid popkultuurile ja mütoloogiale.
Esimene film esilinastus 25. mail 1977 ning kandis pealkirja "Tähtede sõda" ("Star Wars"). Hiljem, pärast filmi eelloo tegemist, on kasutatud ka pealkirja "Star Wars: Osa IV – Uus lootus" ("Star Wars Episode IV: A New Hope").
1980. aastal valmis järjelugu "Impeeriumi vastulöök" (hiljem ka "Star Wars: Osa V – Impeeriumi vastulöök") ja 1983. aastal "Jedi tagasitulek" (hiljem ka "Star Wars: Osa VI – Jedi tagasitulek").
Eesti koolinoorte 2008. aasta mälumängumeistrivõistlused
'''Eesti koolinoorte 2008. aasta mälumängumeistrivõistlused''' olid koolinoortele korraldatud mälumänguvõistlused, mis toimusid 6. aprillil 2008.
Star Wars
Lucas jätkas 1999. aastal filmisaagat eeltriloogiaga "Star Wars: Osa I – Nähtamatu oht", millele järgnesid 2002. aastal "Star Wars: Osa II – Kloonide rünnak" (kasutatud ka pealkirja tõlget "Kloonide sõda") ja 2005. aastal "Star Wars: Osa III – Sithi kättemaks". Nende filmide sündmustik toimub ajaliselt enne esimest triloogiat ja see sai ka põhjuseks, miks esimesed kolm filmi ümber nimetati.
Eesti koolinoorte 2008. aasta mälumängumeistrivõistlused
Finaali toimumiskohaks oli Viimsi Keskkool. Mälumänguvõistluste eelvoor toimus sama aasta 3. veebruaril.
Star Wars
Esimesed kuus filmi tootis filmistuudio Lucasfilm ning filme levitas firma 20th Century Fox. 2012. aastal müüs George Lucas Lucasfilmi koos õigustega The Walt Disney Companyle 4,06 miljardi USA dollari eest. Disney esimene "Star Warsi" film "Star Wars: Jõud tärkab" jõudis Eesti kinodesse 18. detsembril 2015.
Eesti koolinoorte 2008. aasta mälumängumeistrivõistlused
Koolinoorte mälumängumeistrivõistlusi korraldab mittetulundusühing Eesti Mälumänguliit.
Star Wars
"Star Warsi" filmidel on ülemaailmne kuulsus, tänu millele on filmisaagal suur poolehoidjaskond. On loodud uut materjali, mille fakte on võimalik lugeda "Star Warsi" oma vikis Wookiepedia, andmebaasis Starwars.com ja vikis Star Wars Viki, samuti on kirjutatud raamatuid. Fännikirjandus hõlmab sündmusi, mis toimusid nii enne kui ka pärast saagat. Loodud lisakirjandust nimetatakse "Expanded Universe" ('laiendatud universum').
Peale "Skywalkeri saaga" on veel tehtud filmid "Rogue One" (2016) ja "Solo" (2018).
"Star Warsi" maailm
"Star Warsi" sündmustik leiab aset "Kaua aega tagasi, ühes galaktikas kaugel, kaugel" ("A long time ago in a galaxy far, far away"), kus inimesed ja mitmesugused tulnukad elavad koos robotitega ehk nn "droididega", kes abistavad neid, samuti on tänu kõrgeltarenenud tehnoloogiale võimalik interplanetaarneanetaarne reisimine.
Müstiline energia ehk Jõud (The Force) on energiaväli, mida iga elusolend tekitab, ning mis hoiab Star Warsi mütoloogias kogu galaktikat koos. Treenides ja mediteerides saavad väljavalitud kasutada Jõu abil supervõimeid nagu telekineesi, eelaimdust, telepaatiat ja füüsilise energia manipulatsiooni.
Sithi ja jedi ordud
Jõudu oskavad käsitseda kaks rüütellikku ja munklikku ordut, kes on omavahel konfliktis: jedid, kes on Galaktika Vabariigi rahuhoidjad toimetavad Jõu valguse poolel ja sithid, kes on iidsed galaktilise demokraatia vastased toimetavad Jõu tumedal poolel, manipuleerides hirmu ja vihaga. Jedi rüütleid võib olla arvukalt, aga Tumedaid lorde või sithe või darthe võib olla kaks: meister ja õpilane.
Jedid on "Star Warsi" universumis põhitegelased. Jedi ordu on sõjandusega tegelev akadeemiline ordu, mille alged ulatuvad kuni 25 000 BBY (ehk 25 000 aastat tagasi alates Yavini lahingust). Jedi põhiväärtusteks on mõtte puhtus ja emotsioonidest lahusolu, sest nende arvates on viha, armastus ja hirm konfliktide peamiseks põhjustajaks. Tähtsal kohal on teadmised ja elutarkus. Nad on Galaktilise Vabariigi poolt määratud rahuvalvajad, kes ei ründa kunagi, vaid kaitsevad kõiki mõtlevaid eluvorme. Haripunktil oli jedi ordu rüütleid umbes 10 000. Tuntumaid jedi meistreid on Yoda, Qui-Gon Jin, Mace Windu, Obi-Wan Kenobi, Luke Skywalker ja Rey Skywalker.
Sithid on "Star Warsi" filmides peamised antagonistid. Sithi ordu on sõjandusega tegelev imperialistlik ordu, mis on asutatud 6000 BBY ("Star Wars: Legends" kohaselt 25000 BBY). Sithe iseloomustab petlikus, agressiivsed emotsioonid ja omakasupüüdlikkus. Sithi ordu liikmete vahel esineb suur konkurents ning ordu on väga autoritaarne, seetõttu koguneb võim ühe isiku kätte. See isik peab olema piisavalt tugev ning ei tohi näidata oma nõrkusi välja. Sellele, kelle kätte koguneb võim, omistatakse tiitel "Tume sithi lord". Kui sithi lord nõrgeneb võib tema käealune võimu endise käest väevõimuga endale haarata ja sealjuures ka endise sithi lordi tappa. Tuntumaid sithi lorde on Darth Bane, Darth Plagueis, Darth Sidious (Palpatine), Darth Maul ja Darth Vader.
Tehnika
"Star Warsi" maailmas on palju eripärast tehnikat nagu valgusmõõgad, droidid ja kosmoselaevad. Viimaseid on väga erinevates suurusvahemikes, alustades ühepiloodi laevast lõpetades planeedi suuruste laevadega. Valgusmõõk (inglise keeles lightsaber) on relv, mida kasutavad nii sithid kui ka jedid lähivõitluses. Jedide kasutuses olevad valgusmõõgad on erivärvilised, kuid sithi valgusmõõgad on olnud enamuses punased. Droidid (ehk interaktiivsed robotid) on enamasti muudele elusolenditele abiks ja kaaslasteks ning vaid mõned neist osalevad ka lahingutegevuses (näiteks sõjapidamise otstarbel loodud lahingudroidid B1). Tuntumaid droidid on humanoid C3PO ja droid R2D2 – kaks droidi, mis on olnud igas "Star Warsi" mängufilmis peale "Solo". Lisaks nendele droididele on järelloos esile kerkinud ka kerakujuline droid BB-8.
Tehnika on universumis kõrgelt arenenud.Kasutusel on hologrammtehnika. Lisaks omapärastele valgusmõõkadele eksisteerivad ka relvad, mis suudavad terve planeedi hävitada. Aegruumis edasi liikumine on võimalik valguse kiirusel (sooritades vajaliku tehnikaga kosmoselaevaga "hüppe" kahe koha vahel). Samuti on olemas ka planeet Coruscant, mis on niivõrd arenenud, et on tervenisti linnaga kaetud (ekumenopolis). pisi|Valgusmõõk
Sündmuste ajajoon
Aega arvestatakse alates esimese filmi algusest ("Uus lootus"), millal toimus Yavini lahing. Aastaarve enne Yavini lahingut märgistatakse "BBY" ja pärast lahingut märgistatakse "ABY". Lühendid tulenevad ingliskeelsetest fraasidest "Before Battle of Yavin" (enne Yavini lahingut) ning "After Battle of Yavin" (peale Yavini lahingut). Sündmustikku "Star Warsis" saab jagada kolmeks erinevaks ajaperioodiks: vabariigi aeg, mässu aeg ja vastupanu aeg.
Skywalkeri saaga
"Star Warsi" filmid, mis arenesid triloogiate triloogiaks, on nimetatud ümber "Skywalkeri saagaks", alustades originaalse triloogiast (1977–1983), jätkates eelloo triloogiaga (1999–2005) ja lõpetades järelloo triloogiaga (2015–2019). Esimesed kaks triloogiat on George Lucase lavastatud ning viimane on J. J. Abramsi / Rian Craig Johnsoni lavastatud. Kõigi kolme triloogia keskmes on Skywalkeri pere.
Eelloo triloogia peanäitlejad on Ewan McGregor (Obi-Wan Kenobi), Natalie Portman (Padmé Amidala) ja Hayden Christensen (Anakin Skywalker). Järelloo triloogia peanäitlejad on Adam Driver (Kylo Ren), Daisy Ridley (Rey), John Boyega (Finn), ja Oscar Isaac (Poe Dameron). Paljud esimese triloogia näitlejad naasid oma rolli järelloos.
Muud filmid
Peale "Skywalkeri saaga" on muud filmid, mis on seotud osati saagaga. "Star Wars: The Clone Wars" on seotud eellooga jäädes sündmustikuga "Kloonide rünnaku" ja "Sithi kättemaksu" vahele. "Rogue One" sündmustik on kohe enne "Uut lootust" ning otseselt viimase süžeega seotud. "Solo" räägib Han Solo, "Skywalkeri saaga" originaalse triloogia ühe peategelase eluloost ja selle sündmused leiavad aset pärast III osa umbes 13–10 BBY.
Disney on kinnitanud, et Kevin Feige ja Kathleen Kennedy töötatavad välja uut "Star Warsi" triloogiat, milles ei räägita enam Skywalkeri perekonnast. Filmid tulevad plaani järgi välja iga kahe aasta tagant alates aastast 2022.
Mujal meedias
Lisaks filmidele ja telesarjadele on antud välja ka "Star Warsi" materjali sisaldavaid romaane, koomikseid, audioraamatuid, raadiosarju ning inspireeritud kaupa (nagu näiteks mänguasjad). Disney kasutab "Star Warsi" teemat Pariisi, Shanghai, Hongkongi, Tōkyō ja USA teemaparkides.
Gondwana
right|thumb|250px|[[Lauraasia ja Gondwana]] Gondwana on hiidmanner, mis eksisteeris paleosoikumis ja mesosoikumis perioodil umbes 510 kuni 180 Ma tagasi. Suure osa sellest ajast oli ta Pangea osa.
Gondwana moodustasid tänapäeva Antarktis, Austraalia, Lõuna-Ameerika, Madagaskar, Uus-Meremaa, Aafrika ning Araabia poolsaar.
Gondwana moodustus, kui hiidmanner Pangaea lagunes Lauraasiaks (Põhja-Ameerika ja Euraasia) ja Gondwanaks.
Nime "Gondwana" pakkus välja geoloog Eduard Suess. Nimi on võetud India idaosa Gondwana piirkonna järgi.
Aleksander Rjabov
Aleksander Rjabov (28. august 1928 – 27. august 2005) oli Eesti dirigent ja klarnetist. Ta oli hinnatud džäss- ja kammermuusik.
Isiklikku
Tema vend Georg Rjabov oli Eesti NSV ja Venemaa jalgpallur. Tema abikaasa oli pianist ja klaveripedagoog Evi Ross.
Yuma
Yuma on linn Ameerika Ühendriikides Arizona osariigis, Yuma maakonna halduskeskus. Asub California ja Mehhiko piiri lähedal Colorado jõe ääres Gila jõe suudme lähedal.
XL-Studio
XL-Studio on fotostuudio Tallinna lähedal Kiili vallas Mõisakülas. See on Eesti suurim fotostuudio.
Yuma
Yuma on USA üks kõige kuumemaid linnu. Juuli keskmine õhutemperatuur on 42 °C. Aastane sademete hulk on umbes 80 mm.
1854. aastani kuulus linn Mehhikole. 1854–1858 oli linna nimi Colorado City, 1858–1873 Arizona City.
Linnas asub ajalooline Yuma territoriaalvangla.
Puitehistöö
pisi|[[Ridala kiriku kantsli puitskulptuurid ja ornamentika]] Puitehistöö on puidust ilu- ja tarbeesemete, ka mööbli ja arhitektuuridetailide valmistamine.
Levinumad puitehistöös kasutatavad puiduliigid on tamm, pukspuu, pärn, pähklipuu.
Puitehistöös kasutatakse tööriistadena peitlit, puuri, rasplit ja saagi.
Üks puitehistöö tehnikaid on intarsia, mis seisneb eri värvi õhukeste puitplaatide kombineerimises mingi suurema pinna kaunistamiseks. Reeglina valmistatakse intarsias geomeetrilisi mustreid, kuid tehakse ka figuraalseid kompositsioone.
Arukask
Arukask (Betula pendula) on kaseliste sugukonda kase perekonda kuuluv mitmeaastane heitlehine lehtpuuliik.
Arukase levinud rahvapärased nimetused on arukõiv, raudkask ja õmmik.
Arukase üks tuntum looduslik vorm on maarjakask ehk karjala kask.
Kirjeldus
Eestis kasvavad arukased tavaliselt 15–25 m, soodsates tingimustes isegi kuni 30–35 m kõrguseks. Arukase vanus on harilikult kuni 150 aastat.
Paljunemine
Arukase emas- ja isasõied on koondunud silinderjateks urbadeks. Emasurvad on püstised, 2–3 cm pikkused, moodustuvad kevadel enne lehtede puhkemist. Noored emasurvad on rohelised, suve lõpus muutuvad nad kollakaspruuniks. Isasurvad on rippuvad, 5–8 cm pikad ja tekivad juba sügisel. Arukask õitseb mais. Ta on tuultolmleja. thumb|Isasurb Arukase vili on väike veidi pikliku kujuga kahe laia tiivaga pähklike. Seemned valmivad juuli lõpus või augustis. Nad on kollakaspruunid, veidi läikivad. Sügisel võivad need tuule abil lennata päris kaugele.
Levik ja kasvukohad
Tavaelus nimetatakse nii arukaske kui ka sookaske lihtsalt kaseks. Ainult asjatundjad suudavad neid kaht liiki eristada. Arukask (koos sookasega) on levinuim lehtpuu Eestis. See on meie metsades levikult männi järel teisel kohal. Kased katavad 31,6% Eesti metsamaadest. Metsa, kus arukask on arvukaim puuliik, nimetatakse kaasikuks.
Eesti kõrgeim arukask (36,0 m, diameeter 64 cm) kasvab Järvseljal.
Arukask on levinud peaaegu kogu Euroopas (Euroopa lõunaosas ainult mägedes) ja Aasia edelaosas. Idas ulatub leviala Siberi lääneosani.
Tavaliselt kasvab arukask puurindes puisniitudel, sega- ja lehtmetsades, peaaegu kõikides kooslustes. Arukask on külmakindel ja mullaviljakuse suhtes vähenõudlik. Ta eelistab kergemaid liivsavi- või saviliivmuldi, väga kuivadel muldadel (näiteks nõmmemetsades) kiratseb põõsana. Arukask on väga valgusenõudlik. Raiesmikel ja põlendikes kasvab ta kiiresti, kuid varjus hukkub peagi, mistõttu viljakal pinnasel vahetub sageli kuusega.
Kasutamine
thumb|left|Kased sügisel Eestis Puit on tugev, elastne ja hästi poleeritav. Seetõttu kasutatakse seda spooni-, vineeri-, mööbli- ja suusatööstuses. Eriti kaunist mööblit ja intarsiat saab teha maarjakasest, mis on üks arukase vorm, mille puit võib esineda punastes, lillades, roosades, kollastes ja valgetes peenemustrilistes toonides. Puidust toodetakse ka tselluloosi, sütt, äädikhapet, tõrva, atsetooni. Tökatit (kasetõrva) on kasutatud ka ravimina nahahaiguste korral.
Koort kasutatakse nahaparkimisel.
Tohust, mis on koore pindmine õhuke valge kiht, saab punuda kauneid korve, karpe, ehteid, kuid valmistada ka määrdeõlisid.
Mahl on suhkru- ja vitamiinirikas.
Haljastuses kasutatakse lisaks harilikule mitmeid dekoratiivseid vorme.
Ilus välimus ja kasulikkus on teinud kasest eestlaste ühe lemmikpuu, millest annavad tunnistust paljud muistendid ja laulud.
Kask ravimtaimena
thumb|Kasekoor Arukask on ravimtaim. Pungi on kasutatud sapi-, uriini- ja higierituse soodustamiseks, liigesevalude, krampide, maohäirete ja kopsutuberkuloosi korral. Nende varumiseks tuuakse kaseoksad sooja, pannakse vette ja lastakse pungadel suureks paisuda, seejärel viiakse nad külma lume sisse kuivama, kevadel raputatakse pungad maha ja oksi võib veel luua jaoks kasutada.
Lehti kasutatakse uriinierituse soodustamiseks, tõrva nahahaiguste ja sügeliste raviks.
Konsortsium
Arukase lehti söövad kasekedriku ja metsa-külmavaksiku röövikud, samuti kitsed. Mitmed linnud toituvad kase seemneist. Juurtel tekib mükoriisa, näiteks kaseriisikaga.
Haigur
Haigur (Ardea) on lindude perekond haigurlaste sugukonnast. Sellesse perekonda kuuluvad liigid on pika kaelaga, pikliku keha ja pikkade jalgadega, harilikult ~ 80–100 cm või enam pikad.
Haigrud toituvad mageda või riimveega veekogude kaldavees, ka kalatiikides, püüdes sealt kalu, kahepaikseid, putukatevastseid jm.
Haigrud on enamasti väga laia levikuga linnud. Nad pesitsevad kolooniates, tehes pesad suurte ja haraliste puude otsa.
Haigrutel on tugevad ja teravatipulised nokad. Nende lend on rahulik, jättes küllaltki raske mulje. Haigrute kael on lennu ajal alati kõverdatud.
Taksonoomia
Mõned perekonna Ardea liigid on väga lähedaselt suguluses, näiteks Hall-, Ameerika-, ja Koko-hallhaigur. Samas on paljud teadlased hõbehaigru paigutanud hoopis omaette perekonda Egretta või Casmerodius.
Edward Teach
pisi|Musthabe ehk Edward Teach lahingus Edward Teach (hüüdnimega Musthabe, inglise keeles Blackbeard; surnud 2. detsembril 1718 Põhja-Carolina rannikul) oli inglise piraat. Ta sai tuntuks eelkõige Atlandi ookeani rannikul, kuhu ta rajas Ocracoke'i piraatide sadama.
Teda peeti oma aja metsikuimaks piraadiks, kes oli kurikuulus oma julmuse, kehalise jõu ja hirmsa välimuse poolest. Ta läks harilikult võitlusse, peakatte küljes süüdatud aeglaselt põlev süütenöör või salpeetris leotatud kanepiköis.
Ta suri 2. detsembril 1718 Põhja-Carolina rannikul Robert Maynardi käe läbi, saades lõpuks viis kuulihaava ja kakskümmend tõsist mõõgahaava (võib-olla ka laevakirvehaav kaelas). Seejärel sidus Maynard Teachi pea oma raamasti külge.
Brüsseli lennujaam
Brüsseli lennujaam (IATA: BRU, ICAO: EBBR) on Belgia peamine rahvusvaheline lennujaam ja rahvuslike lennufirmade Sabena ning Brussels Airlines baasjaam. Lennujaam asub Zaventemis, Brüsseli kesklinnast 12 kilomeetrit kirde pool.
Lennujaam rajati 1940. aastal militaarlennuväljana, kui Saksa sõjavägi nõudis selleks tarbeks 600 ha põllumaad. Ehitati kolm rada, millest kaks on ka tänapäeval kasutuses.
Estonian Air avas lennuliini Tallinn–Brüssel 7. septembril 2004, ettevõtte lennutegevuse peatamisest saati on seda teenindanud Nordica.
22. märtsil 2016 toimus lennujaamas terrorirünnak, kus pisut enne kaheksat hommikul tekitati kaks plahvatust.
Lüüger
right|thumb|Lüüger Lüüger (pr. lougre) oli harilikult kolmemastiline kiire, väike purjelaev, mida kasutati side-, posti- ja kaaperlaevana, aga ka kalapüügiks ja kaubaveoks. Kandevõime oli 40-140 tonni. Purjestus koosnes pika pukspriidi kohal asuvast eespurjest ja alamastidel ning tengidel paiknevatest trapetsikujulistest raapurjedest ehk nn lüügerpurjedest. Et besaanmast asetses päris ahtris, juhiti besaanpurje soot tekile piki ahterpriiti (ahtrist väljaulatuvat paikset peelt). Lüüger leidis kasutamist 18. sajandil Prantsusmaal, hiljem ka Suurbritannias.
Õigussuhe
Õigussuhe on õigusnormide alusel tekkiv tahteline seos, kus õigussuhte pooled esinevad subjektiivsete õiguste ja õiguslike kohustuste kandjatena.
Õigussuhte mõiste ja tunnused
Erinevatest allikatest võib leida erinevaid õigussuhte mõiste definitsioone:
Afganistani afgaani
Afgaani (dari ja puštu keeles افغانۍ afghānī) ehk Afganistani afgaani ehk uus afgaani (ISO 4217 kood AFN) on Afganistani vääring (rahaühik).
Õigussuhe
Õigussuhte mõiste ja tunnused
● Õigussuhe on seos õigussubjektide vahel, kellel on õigusnormide alusel ja teatud juriidiliste faktide toimumise tulemusena tekkinud vastastikused õigused ja kohustused. Õigussuhe on vahend õigusnormide (objektiivse õiguse) üldsätete üleviimiseks konkreetsetesse (subjektiivsetesse) õigustesse ja kohustustesse.
Afganistani afgaani
1 afgaani jaguneb 100 pūl 'iks (پول).
Õigussuhe
Õigussuhte mõiste ja tunnused
● Õigussuhe on isikutevaheline õigusnormide alusel tekkiv individualiseeritud sotsiaalne side, mida iseloomustab subjektiivsete juriidiliste õiguste ja kohustuste olemasolu ning mida toetab riigi sunnijõud.
Afganistani afgaani
Ajalugu
Üleminek vanalt afgaanilt praegusele leidis aset 7. oktoobrist 2002 kuni 2. jaanuarini 2003 rahareformi käigus, et taastada toimiv rahasüsteem.
President Burhānuddīn Rabbānī valitsuse poolt käibele lastud pangatähed vahetati välja kursiga üks uus 1000 vana vastu, Põhjaalliansi (‘Abdul Rashīd Dostumi režiimi pangatähed) kursiga üks 2000 vastu.
Esialgseks kursiks määrati 43 afgaanit 1 USA dollari vastu.
Rahatähed ja mündid
Aastal 2002 lasti käibele 1-, 2-, 5-, 10-, 20-, 50-, 100-, 500- ja 1000- afgaanised pangatähed. Aastal 2005 lasti käibele 1-, 2- ja 5-afgaanised mündid, mis vahetasid vastavad pangatähed välja.
Õigussuhe
Õigussuhte mõiste ja tunnused
Õigussuhe
Õigussuhte struktuur: subjektid, objektid, juriidilised faktid
Õigussuhte kohustuslikud elemendid on subjektid ja objektid. Õigussuhete õiguslikuks sisuks on subjektiivsed õigused ja juriidilised kohustused.
Õigussuhte subjekt on isik. Teatud juhtudel võib õiguse subjekt piiratud ulatuses olla asi, loom või organ (nt. haldusorgan). Õigussuhte subjekt on keegi või miski, millega kehtiv õigus seob õiguste, kohustuste ja vastutuse olemasolu. Subjektile on omane õigussubjektsus, mis koosneb õigusvõimest (võime omada õigusi ja kanda kohustusi) ja teovõimest (võime iseseisvalt teostada õigusi ja kohustusi).
Õigussuhte objekt on nähtus, millele õigussuhte subjekti või subjektide õigused ja kohustused on suunatud. Üldistatult võivad õigussuhete objektideks olla:
Õigussuhete sisu
Õigussuhete sisu on õigussuhte poolte subjektiivsete õiguste ja juriidiliste kohustuste vastastikune realiseerimine. Õigussuhte sisuks võivad olla järgmised õiguslikud seisundid: 1) subjektiivne õigus, 2) juriidiline kohustus, 3) juriidiline vastutus.
Juriidiline vastutus seisneb selles, et isik on kohustatud taluma tema suhtes koormavat tagajärge.
Boris Kõrver
Boris Kõrver (30. märts 1917 Tallinn – 17. august 1994 Tallinn) oli eesti helilooja.
Lõpetanud J.Westholmi gümnaasiumi 1936 aastal. Aastatel 1932–1933 õppis Tallinna Konservatooriumis E. Noorma-Raudkatsi klassis, hiljem eraviisiliselt Artur Lemba käe all klaverit. Aastatel 1937–1940 õppis Tartu Ülikoolis majandust. Aastal 1950 lõpetas Tallinna Riiklikus Konservatooriumis Heino Elleri kompositsiooniklassi. Kuulus üliõpilaskorporatsiooni Vironia.
Teise maailmasõja ajal mobiliseeriti Nõukogude armees se Kama jõe äärde. 13.mail 1942 kutsuti Jaroslavli Eesti kunstiansamblitesse. Sealse džässorkestri repertuaar oli valdavalt tema loodud ja seatud.
Boris Kõrver mängis klaverit džässorkestris "Kuldne Seitse" (1938–1941 ja 1947–1950) ning Tallinna Noorte Maja orkestris (1944–1947). Ta töötas Tallinna Muusikakoolis muusikateoreetiliste ainete õpetajana (1950–1952), Eesti NSV Riikliku Filharmoonia puhkpilli- ja estraadiorkestri dirigendina (1952–1953), oli Eesti Heliloojate Liidu juhatuse esimehe asetäitja (1953–1966) ja esimees (1966–1974). Aastast 1974 tegutses vabakutselise heliloojana.
Looming
Boris Kõrveri loomingu põhiosa moodustab laululooming, koorimuusika ning 11 muusikali ja operetti. Ka on ta loonud muusikat filmidele, sümfoonilist muusikat, sh Viiulikontsert (1951/1973) ning lastelaule ja -palu. Kõrveri muusika on rahvalik ja meloodiarohke, alatoonililt lüüriline, intiimne ja soe.
Isiklikku
Tema tütar Marianne Kõrver on filmirežissöör.
San Diego maakond
pisi|San Diego maakonna ja linna valitsushoone pisi|Piir Ameerika Ühendriikide ja Mehhiko vahel. Vasakul on San Diego ja paremal [[Tijuana.]] San Diego maakond on maakond Ameerika Ühendriikides California osariigi edelanurgas. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on San Diego, mis on rahvaarvult riigi kaheksas linn.
Maakonna pindala on 11 036 km². Veepindala on 830 km². Lõunas piirneb maakond Mehhiko osariigi Baja Californiaga ja läänes piirneb Vaikse ookeaniga. Maakonnal on 113 kilomeetrit rannajoont. Suurem osa elanikkonnast on koondunud kuni paarikümne kilomeetri kaugusele rannikust, kus valitseb pehme vahemereline või poolkõrbeline kliima. Maakonna keskosas kõrguvad mäeahelikud ja idaossa ulatub Sonora kõrb.
Ajalugu
18. veebruaril 1850 loodi San Diego maakond California osariigi koosseisus ja see on üks 26 originaalsest maakonnast California osariigis.
Maakond on saanud nime pühak Diego de Alcalá järgi.
Rahvastik
Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse järgi 3 298 634. Aastal 2010 oli elanikke 3 095 313. See on rahvaarvult osariigi teine ja riigi viies maakond. Asustustihendus on 323 in/km². 2016. aasta seisuga moodustasid 75,9% rahvastikust valged (sh 33,5% ladinaameeriklased), 12,2% aasialased, 5,5% mustanahalised ja 1,3% põlisameeriklased.
2006. aastal rääkis 67% maakonna rahvastikust emakeelena inglise keelt, 21,9% hispaania keelt, 3,1% tagalogi keelt ja 1,2% vietnami keelt.
San Diego maakonnas on ühe maakonna kohta enim indiaanlaste reservaate – kokku 18. Paljud neist on mujal riigis asuvate reservaatidega võrdlemisi väikesed.
Majandus
San Diego maakond on riigi suurim avokaadokasvataja ja meetoodangult riigi kolmas. Maakonnas kasvatatakse umbes 50% USA avokaadotoodangust. Teised tähtsamad põllukultuurid on veel tomat, apelsin ja kartul. Lisaks peetakse kanu.
Kaitsealad
pisi|[[Clevelandi metsakaitseala]] Lisaks on maakonnas seitse ürgloodusala (wilderness area).
USA Ajalooliste Paikade Riiklikku Registrisse on San Diego maakonnas 2023. aasta veebruari seisuga kantud 154 objekti.
Lõuna-Korea jalgpallikoondis 2004. aasta suveolümpiamängudel
Byung Kuk Cho Jae Jin Cho Sung Kuk Choi Tae Uk Choi Won Kwon Choi Jae Woon Chun Kyung Ho Chung Chi Gon Kim Do Heon Kim Dong Hun Kim Dong Jin Kim Jee Hyuk Kim Jung Woo Kim Young Kwang Kim Chun Soo Lee Jung Youl Lee You Hwan Lim Do Namkung Dong Suk Park Kyu Seon Park Yong Ho Park Sang Chul Yoo
Vaata ka
Jalgpall 2004. aasta suveolümpiamängudel
Victoria (Seišellid)
thumb Victoria on Seišellide pealinn.
Victoria asub Seišellide suurima saare Mahé kirderannikul. Linna koordinaadid on
Aastal 2002 elas linnas 24 970 inimest, kes moodustasid umbes kolmandiku riigi elanikkonnast.
Linnas on botaanikaaed, staadion, ajaloomuuseum, loodusloomuuseum ja tehnikaülikool. Victoria lähedal asub Seišellide rahvusvaheline lennujaam.
Krakówi Vabariik
Krakówi Vabariik poola keeles Rzeczpospolita Krakowska) ehk Krakówi Vabalinn (Wolne Miasto Kraków) oli neutraalne poola riik, mis asutati Viini Kongressi otsusega 1815. Hõlmas Krakówi ja selle ümbruskonna. Muutus madalate tollitariifide tõttu transiitkaubanduse keskuseks. Etendas olulist osa poola kultuuri arengus ja rahvuslikus vabadusliikumises. Oli 1836–1841 Austria okupatsioonivõimu all, liideti pärast Krakówi mässu mahasurumist 1846 Austriaga.
Victoria (Seišellid)
2004. aasta India ookeani maavärin tekitas Victorias suuri purustusi.
Afganistani hurt
Afganistani hurt (lühemalt ka afgaani hurt) on Afganistanist pärit hurtade hulka kuuluv koeratõug. Tõu ametlik nimi Eestis on Afganistani hurt.
Ta aretati jahikoeraks Afganistani mägialadel leopardide ja gasellide küttimiseks. Samuti on temaga kütitud kõrberebaseid ja küülikuid ning tasandike sõralisi. Tema oletatav algne päritolupiirkond ulatub Najdist Põhja-Indiani. Sarnaseid koeri on kujutatud 5000–6000 aastat vanadel kujutistel.
Ta sobis loomade pikaks jälitamiseks kivisel maal. Afgaani hurt ei jahi saaki haistmise, vaid nägemise abil.
Tal on kõrged ja laiad puusaluud ning pikad jalad. Kõrgus on umbes 65 cm ja kaal umbes 25 kg. Isase koera ideaalne turjakõrgus on 68–74 cm, emasel koeral 63–69 cm. Kõrvad on lontis, karv on pikk ja siidiselt läikiv, koonul ja sabal lühike. Kõik värvused on lubatud. Afgaani hurdal on uhke seisak, kaugusse vaatav pilk, väga suured käpad, väike ning otsast rõngas saba, elastsed liigutused. Nad on uhked ja iseseisvad koerad, kes vajavad palju liikumist.
Läänes peetakse teda põhiliselt lemmikloomana, mõnel maal korraldatakse ka maastiku- ja rajajookse.
Esimene kloonitud koer oli 2005. aastal sündinud afgaani hurt Snuppy.
1996. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused
1996. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 31. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid 3.–11. veebruarini Ruhpoldingis Saksamaal.
20 km eraldistart
Kuupäev: 4. veebruar Osavõtjaid: 88 võistlejat Riike: Maailmameister 1995: Tomasz Sikora <br style="clear:both;" />
4 x 7,5 km teatesõit
Kuupäev: 11. veebruar Osavõtjaid: 22 võistkonda Maailmameister 1995: Ricco Gross, Mark Kirchner, Frank Luck, Sven Fischer <br style="clear:both;" />
10 km võistkonnavõistlus
Kuupäev: 6. veebruar Osavõtjaid: ? võistkonda Maailmameister 1995: Dag Bjørndalen, Frode Andresen, Halvard Hanevold, Jon Åge Tyldum <br style="clear:both;" />
7,5 km sprint
Kuupäev: 8. veebruar Osavõtjaid: 72 võistlejat Riike: Maailmameister 1995: Anne Briand <br style="clear:both;" />
15 km eraldistart
Kuupäev: 3. veebruar Osavõtjaid:72 võistlejat Riike: Maailmameister 1995: Corinne Niogret <br style="clear:both;" />
4 x 7,5 km teatesõit
Kuupäev: 10. veebruar Osavõtjaid: 16 võistkonda Maailmameister 1995: Uschi Disl, Antje Harvey, Simone Greiner-Petter-Memm, Petra Behle <br style="clear:both;" />
7,5 km võistkonnavõistlus
Kuupäev: 6. veebruar Osavõtjaid: 14 võistkonda Maailmameister 1995: Elin Kristiansen, Annette Sikveland, Gunn Margit Andreassen, Ann Elen Skjelbreid <br style="clear:both;" />
Medalid
Korraldajariik
Imperiali maakond
Imperiali maakond on maakond Ameerika Ühendriikides California osariigi kagunurgas. Maakonna halduskeskus ja suurim linn on El Centro.
Maakonna pindala on 11 610 km². Maakond asub Imperiali orus. Idas piirneb maakond Arizona osariigiga ja lõunas Mehhiko Baja California osariigiga. Maakond paikneb Colorado kõrbes. Maakonna idapiiri moodustab Colorado jõgi. Maakonnas paikneva 889 km² suuruse Saltoni mere pind asetseb merepinnast 72 meetrit madalamal. California kaguosas, seahulgas Imperiali maakonnas asuvad Algodonese luited on Ameerika ühed suurimad liivaluited. Algodonese luited on populaarne turismiatraktsioon ja sage filmivõtete asupaik.
Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse seisuga 179 702. 2010. aastal oli elanikke 174 528. Asustustihendus on 15 in/km². 2010. aasta seisuga moodustasid 58,8% rahvastikust valged, 3,3% mustanahalised, 1,8% põlisameeriklased ja 1,6% aasialased. Sõltumatust rassist ladinaameeriklaste osakaal oli 80,4%.
Mart Humal
Mart Humal on Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia professor.
Imperiali maakond
Peamine majandusharu on põllumajandus. Kuigi maakond asetseb kõrbes, on suured alad muudetud põllumaadeks. Põldude niisutamiseks kasutatakse All-American Canali kaudu Colorado jõe vett.
Mart Humal
Isiklikku
Tema isa on matemaatik Arnold Humal, õde on matemaatik Ene-Margit Tiit ning vend on füüsik Leo-Henn Humal.
Imperiali maakond
Ajalugu
Esimese eurooplasena uuris Imperiali oru piirkonda 1540. aastal hispaanlane Melchor Díaz. 1776. aastal läbis Imperiali oru maadeuurija Juan Bautista de Anza. Imperiali maakonna ala ehk Imperiali oru põhjaosa läks USA koosseisu Ameerika-Mehhiko sõja
Maakond moodustati 7. augustil 1907 San Diego maakonna idaosast. Maakond sai nime Imperial Valley järgi, mis omakoda sai nime Imperial Land Company järgi.
Maanteed
pisi|[[California State Route 78 Salton Cityst põhjas]]
Lui Olesk
Lui Olesk (12. oktoober 1876 Kavastu vald Tartumaa – 19. veebruar 1932 Tartu) oli Eesti riigimees ja ühiskonnategelane.
Aastal 1902 lõpetas ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, seejärel tegutses Tartus advokaadina.
Aastal 1905 oli radikaalsotsialistide rühma loomise katsel üks eestvedajatest.
1908–1910 oli ta Vologdas asumisel.
1918. aasta Saksa okupatsiooni ajal oli ta vangistatud.
1919. aasta 13. augustist oli L. Olesk Eesti Vabariigi peaprokurör, kuid pidi juba sügisel asuma kohtuministriks Otto Strandmani valitsusse.
Ajakirjanikuna tegutses ajalehes Vaba Maa ja ajakirjas Vaba Sõna, oli kindlustusseltsi Oma juhte.
Ta oli ka Asutava Kogu ja I Riigikogu liige. Viimast küll üsna lühikest aega, sest astus tagasi 16. detsembril 1921 ja teda asendas Oskar Jürgenfeldt.
Lui Olesk oli Sihtasutise M. Varese Toetusraha juhatuse liige.
Isiklikku
Lui Olesk oli abielus Minni Kurs-Oleskiga.
Urmas Vaino
pisi|Urmas Vaino (paremal) 2021. aasta Arvamusfestivalil pisi|Urmas Vaino [[NATO päeval 16. aprillil 2010]]
Elulugu
Ta lõpetas 1992. aastal Tallinna 32. Keskkooli.
Ta on olnud ajakirja Auto Bild Eesti tegevtoimetaja ja Eesti Rahvusringhäälingu mittekoosseisuline saatejuht.
2008. aastal juhtis ta koos Elis Aunastega saadet "Suvehommik" ETV-s. 2009. aasta septembrist 2017. aasta jaanuarini juhtis ta koos Katrin Viirpaluga saadet "Terevisioon" ETV-s. 2017. aasta jaanuarist 2021. aasta aprillini juhtis ta debatisaadet "Suud puhtaks" ETV-s.
Pälvis 2016. aastal Selge Kõneleja auhinna.
Isiklikku
Tal on abikaasa Külliga neli tütart.
Afaasia
pisi|Aju piirkond, mille kahjustumise korral võib tekkida kõnehalvatus Afaasia ehk kõnehalvatus on kõnetegevuse aspektide (rääkimine, arusaamine, kirjutamine, lugemine) häire, mis tuleneb vasaku ajupoolkera (paremakäelistel) lokaalsest kahjustusest või mõnikord vaimuhaigusest.
Motoorse ehk ekspressiivse afaasia puhul on häiritud suuline või kirjalik kõne, sensoorse ehk impressiivse afaasia puhul suulisest kõnest arusaamine või lugemine. Afaasia vorm oleneb kahjustuse lokalisatsioonist. Kirjaliku kõne täieliku häiritust nimetatakse agraafiaks, lugemise täielikku häiritust aleksiaks. Need eristuvad afaasiast kitsamas mõttes, mis puudutab ainult suulist kõne.
Afaasiast räägitakse juhul, kui enne selle tekkimist oli kõne omandatud. Kui kõnetegevuse üks või teine aspekt on häiritud ainult osaliselt, siis räägitakse selle aspekti puhul sageli afaasia asemel düsfaasiast. Samuti eeldatakse, et kõneks vajalikud lihased ja neid innerveerivad närvid on intaktsed (vastasel korral räägitakse afaasia või düsfaasia asemel düsartriast). Afaasiast erineb ka kaasasündinud lugemisvõime häire düsleksia.
Afaatiku intellekt, mõtlemine ja tundeelu võivad (aga ei pruugi) olla täiesti kahjustamata, kuigi afaasia jätab mulje intellektihäirest.
Afaasial on mitmesugused raskusastmed. Kergematel juhtudel esineb sageli täielik tervenemine.
Põhjused
Afaasiat põhjustab ühe või mitme kõnepiirkonna või nendevahelise ühenduse kahjustus. Enamasti asuvad kõik need vasakus ajupoolkeras, mõnedel (mitte kõigil) vasakukäelistel paremas ajupoolkeras. Sagedasemad põhjused on peatraumad, kasvajad ja ajuinsult, samuti näiteks Alzheimeri tõbi.
Afaasia vormid
Motoorse afaasiaga patsientidel on raske sõnu leida ning kõne on aeglane ja vaevaline. Laused on lihtsad, taandudes mõnikord üksikutele sõnadele, osa sõnu jäetakse vahele või neid kasutatakse valesti. Selline afaasia esineb eriti neil, kellel on kahjustatud Broca piirkond, millel on oluline osa kõne kavandamisel. Broca piirkonna kahjustuse puhul võib võime kõnest aru saada olla täielikult säilinud.
Sensoorse afaasia puhul võib patsient soravalt kõnelda, kuid tema jutt ei tähenda sageli suurt midagi, sest häälikud ja sõnad võivad olla äravahetatud, ilma et patsient sellest ise aru saaks. Põhjuseks on kõnest arusaamise häire. Seda sorti häire esineb eriti Wernicke piirkonna kahjustuse puhul.
Ulatusliku insuldi puhul on sageli kahjustatud nii Broca kui ka Wernicke piirkond, mistõttu on patsientidel raske nii sõnu valida kui ka sõnadest aru saada.
On ka teisi afaasia tüüpe. Näiteks võib olla kahjustusi, mis koonduvad piirkonda, kus töödeldakse kuulmismuljeid. Sel juhul kuuleb patsient kõne tähenduseta helidena, kuid ise kõneleb normaalselt.
Laste afaasia
Väikeste laste puhul on afaasiat mõnikord raske eristada vaimsest alaarengust või tummusest.
Ravi
Afaasia ravi oleneb täpsest põhjusest. Ajukahjustus püütakse lokaliseerida ning ravitakse selle põhjust.
Esimestel kuudel pärast ajukahjustust pole võimalik ennustada, kas afaasia on mööduv või jääv. Ainuke võimalus afaasiat leevendada on treening logopeedi või neuropsühholoogi juhendamisel.
Seišellide vapp
Seišellide vapp on Seišellide riigivapp.
Vapp võeti kasutusele aastal 1996.
Georg von Schwengeln
thumb|Rootsi laevastik Riia vallutamisel 1621. aastal. Riia kodaniku Georg von Schwengeli joonis
Seišellide vapp
Vapikilbil on roheline saar, mille taustal on meri ja purjekas. Saarel kasvab seišellipalm ning palmi all on hiidkilpkonn.
Georg von Schwengeln
Georg von Schwengeln, ka Georg Schwengell või Schwengelm, (lad Georgius Schwengell, pl: Jerzy Schwengeln); umbes 1590–1664) oli Riia linna kodanikust Liivimaa kartograaf, Rootsi kuningriigi kindralmajor, kindralkortermeister ja fortifikatsiooniinsener.
Seišellide vapp
Kilpi hoiavad kaks purikala. Kilbi kohal on kiiver ja troopikalind.
Kilbi all on lint ladinakeelse rahvusliku deviisiga "Finis Coronat Opus" ('tulemus kroonib tööd').
Georg von Schwengeln
Maavaldused
Norrköpingi riigipäeva otsuse õiguse alusel sai ta endale kuningalt 3. detsembril 1628 Uue-Kastre mõisa, mis asus Gabriel Bengtsson Oxenstierna valduste kõrval, Emajõe vasakkaldal Tartumaal, 12 km enne Emajõe suubumist Peipsisse 1630 ostis ta riiginõunik Oxensternalt ka Kavastu (saksa k Kawast) mõisa ja Uue-Kastre piiskopilinnuse (saksa k Warbecke), Georg von Schwengelnile kuulusid Liivimaal peale Uue-Kastre ja Kavastu, veel Tammistu (Tammist), Kabina (Cabina) ja Pilka (Pilcken) mõis.
Kartograafiaalane tegevus
Georg von Schwengeln töötas aastatel 1631-1654 Rootsi riigikantsleri Axel Oxenstierna alluvuses, kes oli talle mõisad müünud Gabriel Bengtsson Oxenstierna onupoeg. Koos inseneri Johan Wärnschiöldhi (sündinud Lenæus, 1610–1674) ja kindralkortermeistri Johan von Rodenburgiga töötasid Rootsi idaprovintside linnades kindluste väljaarendamisel ja kaardistamisel. 1. augustil 1631 sai ta Rootsi kuningas Gustav II Adolfilt aadlidiplomi.
Modell
pisi|Modell [[Gisele Bündchen]]
Georg von Schwengeln
Kartograafiaalane tegevus
1656. aastast oli Georg von Schwengeln tragunirügemendi ülem, ta osales sõjas Taani vastu ja 1659. aastal määrati ta Karl X Gustavi poolt teise Taani sõja ajal Korsøri kindluse (taani k. Korsør fæstning) komandandiks Sjællandis.
Perekond
Georg von Schwengeln abiellus Elizabeth Igelströmiga, kes oli Västergötlandist pärit Ropka mõisniku Harald Bengtssoni (Igelström) (1604–1677) tütar. Abielust sündis:
Modell
Modell ehk mannekeen on inimene, kelle tööks on enda peal rõivaste, jumestuse, soengu või muude toodete demonstreerimine või ka kunstnikule (filmijale, fotograafile) poseerimine.
Vaata ka
fa:مانکن
Savikilt
thumb|Savikilda ([[graptoliitargilliit) tükid Pakri panga ees mererannal (argilliit on hallikas, kollakad ja valged kivid on lubjakiviveeris).]]
Savikilt on muda ja savi diageneesil tekkinud settekivim.
Savikilt koosneb valdavalt silikaatseist purdsetteist. Mõnikord peetakse savikildaks kõiki muda (aleuriit ja savi) kivistumisel tekkinud settekivimeid, kuid sageli on oluliseks ka kildalise tekstuuri olemasolu. Kildalisus eristab sel juhul savikilta mudakivimeist.
Koostismineraalidest domineerivad savimineraalid, kvarts ning päevakivid. Lisaks võib savikilt sisaldada ka karbonaatseid mineraale (kaltsiit, dolomiit, sideriit), sulfiide (püriit, markasiit), raudoksiide (hematiit, götiit) ning kerogeeni.
Savikildad on väga tähtsad kivimid, sest nad moodustavad umbes poole kõigist settekivimeist. Nende rohkus on seletatav aleuriidi ja savi rohkusega settekeskkondades. Savi ja aleuriit settivad väheliikuva veega veekogudes. Näiteks meredes, mis on piisavalt sügavad, et nende põhi oleks lainetuse mõjuulatusest väljas. Seega on savikildad enamasti merelise päritoluga settekivimid. Vahel on savikilt moodustunud ka järve- või jõesetteist. Enamasti on savikildakihtidel suur lateraalne ulatus. Savikildad esinevad tihti koos liivakivi või lubjakiviga, moodustades vahekihte või olles eelmainitutega segunenud.
Savikilt ja kilt on erinevad kivimid. Esimene on sette-, teine aga moondekivim. Esimene on tihti teisele lähtekivimiks ehk teisisõnu on kilt savikilda moondumise tulem. Põhiline rusikareegel, mille alusel on lihtne savikilta kildast eristada, on läige. Savikilt on matt, kilt aga enamasti läikivama pinnaga. See tuleneb peamiselt savimineraalide moondumisest vilkudeks.
Argilliit on kivim, mida peetakse sõltuvalt koolkonnast kas savikilda sünonüümiks või savikildast pisut enam tihenenud mudakivimiks.
1992. aasta Sloveenia parlamendivalimised
Tegemist oli esimeste iseseisvusaegsete valimistega, mis tegid selgeks, et "Sloveenia kevade" jõudude taandumine polnud vaid juhuslik.
Mannekeen
pisi|Mannekeenid poe vaateaknal Mannekeen on inimese elusuuruses mudel, mida kasutatakse rõivaste esitlemiseks, esmaabi andmise harjutamiseks või toodete testimiseks.
1002
1002. aasta
Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand
Aastakümned: 950. aastad 960. aastad 970. aastad 980. aastad 990. aastad - 1000. aastad - 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad
Aastad: 997 998 999 1000 1001 - 1002 - 1003 1004 1005 1006 1007
Anaeroobne glükolüüs
Anaeroobne glükolüüs on anaeroobses keskkonnas toimuv biokeemiliste reaktsioonide ahel, mille tulemusena tekib glükoosist laktaat.
Anaeroobne glükolüüs ehk käärimine on hapniku puudusel rakkude tsütoplasmas toimuv glükoosi lagundamine, mille üheks lõppsaaduseks on kas piimhape või etanool.
Anaeroobse glükolüüsi reaktsioonid
Anaeroobse glükolüüsi esimeseks reaktsiooniks on rakku toodud glükoosi fosforülatsioon glükoos-6-fosfaadiks. Ensüümiks on heksoosi kinaas ja reaktsiooni käigus eraldatakse ATP molekulilt üks fosfaatrühm, mille tulemusena tekib ADP.
center|Glükolüüsi I reaktsioon
Seejärel muundatakse glükoos-6-fosfaat fruktoos-6-fosfaadiks. Seda reaktsiooni katalüüsib ensüüm fosfoglükoosi isomeraas.
center|Glükolüüsi II reaktsioon