cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Nigeeria
Valitsus
Ülaltoodud probleemide tõttu on Nigeeria erakonnad üleriigilised ja ilmaliku olemusega (kuigi see ei välista domineerivate etniliste rühmade jätkuvat ülekaalu). Kaks peamist erakonda on Nigeeria Demokraatlik Partei ja Kõikide Progressiivide Kongress. Registreeritud on umbes kakskümmend alaealist opositsiooniparteit.
Tollane president Olusegun Obasanjo tunnistas pettusi ja muid valimiste "kaotamisi", kuid ütles, et tulemus peegeldab arvamusküsitlusi. 2007. aastal üleriigilises televisioonikõnes lisas ta, et kui nigeerlastele ei meeldi tema käsitsi valitud järeltulija võit, on neil võimalus nelja aasta pärast uuesti hääletada.
Välissuhted
Pärast iseseisvuse saavutamist 1960. aastal muutis Nigeeria Aafrika ühtsuse oma välispoliitika keskmeks ja etendas juhtivat rolli võitluses Lõuna-Aafrika apartheidi valitsuse vastu. Üheks erandiks Aafrika fookuses olid Nigeeria tihedad suhted Iisraeliga, mis olid arenenud 1960. aastatel. Viimane riik toetas ja jälgis Nigeeria parlamendihoonete ehitust.
Haldusjaotus
Nigeeria jaguneb halduslikult (36) osariigiks ja pealinnaalaks.
Nigeeria osariigid on Abia osariik, Adamawa osariik, Akwa Ibomi osariik, Anambra osariik, Bauchi osariik, Bayelsa osariik, Benue osariik, Borno osariik, Cross Riveri osariik, Delta osariik, Ebonyi osariik, Edo osariik, Ekiti osariik, Enugu osariik, Gombe osariik, Imo osariik, Jigawa osariik, Kaduna osariik, Kano osariik, Katsina osariik, Kebbi osariik, Kogi osariik, Kwara osariik, Lagose osariik, Nassarawa osariik, Nigeri osariik, Oguni osariik, Ondo osariik, Osuni osariik, Oyo osariik, Plateau osariik, Riversi osariik, Sokoto osariik, Zamfara osariik, Taraba osariik ja Yobe osariik
Oivi Aakre
Oivi Aakre (5. september 1941 – 30. mai 2016 ) oli eesti naisarst-reumatoloog.
Ta oli Ida-Tallinna Keskhaigla reumatoloogiaosakonna rajaja ning selle juhataja 2003. aastast, mil see avati. Ta töötas ka Läänemaa Haiglas ja osaühingus Reumed.
Ta oli Eesti Reumaliidu juhatuse esimees ja Eesti Reumatoloogide Seltsi juhatuse liige. Ta oli ka Eesti Arstide Liidu liige.
Ta oli ka Sotsiaalministeeriumi reumanõunik.
Oivi Aakre tegeles reumaatiliste haiguste ja osteoporoosi ennetustööga.
Ta osales Eestis kehtiva reumatoidartriidi ravijuhendi koostamisel.
Eesti ohvitseride ülendamine 24. veebruaril 1933
Vabariigi Valitsuse otsusega 21. veebruarist 1933 kõrgendati, arvates 24. veebruarist 1933, järgmised ohvitserid:
Sophie Daull
Sophie Daull (sündinud 1965 Belfortis) on Prantsuse näitleja ja kirjanik. Tema debüütromaan "Camille, mon envolée" võitis ajakirja Lire parima esikromaani auhinna. Oma kolmanda romaani "Au Grand Lavoir" (2018) eest võitis ta 2019. aastal Euroopa Liidu kirjandusauhinna.
Bakari Koné
pisi| Bakari Koné (sündinud 17. septembril 1981 Abidjanis) on Elevandiluuranniku jalgpallikoondise endine äärepoolkaitsja.
Elevandiluuranniku rahvuskoondises debüteeris Koné 5. septembril 2004 Sudaani vastu. Ta mängis koondises aastatel 2003–2010 kokku 42 korda ja lõi 9 väravat.
Sophie Daull
Daull õppis Strasbourgi konservatooriumis (Conservatoire National Supérieur de Musique de Strasbourg) klaverit ja laulmist. 1995. aastal asutas ta oma tantsutrupi L'Eau Lourde.
Daull hakkas kirjutama 2014. aastal pärast oma 16-aastase tütre Camille'i ootamatut surma jõululaupäeval. 2015. aastal ilmunud "Camille mon envolée" tegeleb leina ja kaotuse teemaga. 2016. aastal ilmus tema teine romaan "La suture", mis keskendub tema ema elule ja minevikule.
Bakari Koné
Isiklikku
Bakary Koné on 163 cm pikk.
Pierre Boulez
thumb|Pierre Boulez (2004) Pierre Louis Joseph Boulez (26. märts 1925 Montbrison – 5. jaanuar 2016 Baden-Baden) oli prantsuse avangardistlik helilooja ja dirigent, serialismi rajaja.
Auhinnad
1985 pälvis ta Taani kõrgeima muusikatunnustuse Sonningi fondi muusikaauhinna, mida annab välja Léonie Sonningi Muusika Sihtasutus.
1996 pälvis ta Polari muusikaauhinna, mille asutas 1989 ABBA mänedžer Stig Anderson. Seda antakse välja igal aastal keskmiselt kahele füüsilisele või juriidilisele isikule.
2000 pälvis ta Iisraelis väljaantava Wolfi auhinna. Seda antakse iga nelja aasta tagant keskmiselt kahele heliloojale.
2001 pälvis ta USA-s väljaantava Grawemeyeri auhinna oma helitöö "Sur incises" (1996–1998) eest. Seda antakse välja peaaegu igal aastal.
2002 pälvis ta Kanadas väljaantava Glenn Gouldi auhinna, mida annab Glenn Gouldi Sihtasutus välja korra iga 3 aasta tagant.
2009 pälvis ta Jaapanis väljaantava Kyōto auhinna, mille asutas filantroop Kazuo Inamori ja mida on läbi aegade välja antud 13 Nobeli auhinnaga katmata valdkonnas. Seda auhinda antakse välja iga nelja aasta tagant.
2010 pälvis ta Hollandis väljaantava Edisoni auhinna. See on saanud nime Thomas Alva Edisoni järgi, kes leiutas 1877 fonograafi.
2015 pälvis ta Grammy elutööauhinna.
Rõuge
Rõuge on alevik Võru maakonnas, Rõuge valla keskus. Rõuge asub 16 km Võru linna keskusest edelas, Rõuge ürgoru põhjas ja veergudel.
Rõuge on kohalik teedesõlm (maanteed Haanjasse, Viitinasse, Krabile, Sänna, Vastse-Nursi ja Käätso kaudu Võrru). Alevikku ja selle lähiümbrust ilmestavad Rõuge ürgorg, mis on kuni 75 meetri sügav ja sellesse suubuvad lisaorud. Oru põhjas reastuvad ahelana loode-kagusuunalised järved.
Rõuges asub Eesti sügavaim järv, Suurjärv (suurim sügavus 38 m), lisaks sellele on ümbruskonnas veel kuus järve Valgjärv, Liinjärv, Kaussjärv, Ratasjärv, Tõugjärv ja Kahrila järv. Alevikus asub ka Rõuge kirik.
26. juunil 2010 avati Rõuges Eesti ema monument. Monumendi kavandi autoriteks oli Ilme Kuld ja Riho Kuld, kavandi teostasid Margus Kurvits ja Kristjan Kittus.
Ajalugu
pisi|Rõuge kirik ja koolikompleks pisi|[[Rõuge muuseum]]
Rõuge mõis ja kirik on ehitatud 16. sajandil enne Liivi sõda. Alevik tekkis kihelkonna keskusse 19. sajandi lõpus. Praegune Rõuge asub ajaloolise Ugandi maakonna Vagatavalve kihelkonna aladel, mis oli üks tihedamalt asustatud Eesti alasid. Praegune Rõuge kihelkond moodustati 1783. aastal ning on üks kaheksast Võru maakonna kihelkonnast. 19. sajandi lõpuks oli Rõuge mõisast kujunenud agrotööstuslik kompleks. Seal töötas õlleköök, villavabrik, saeveskid, jahuveski, meierei, telliselööv, tõrva- ja söeahi. 20. sajandi algul lisandus neile aedviljakonservivabrik.
Rõuge järvestik
Rõuge järvestik koosneb seitsmest kagu-loode sihil asetsevast järvest. Ürgorus paikneva aheljärvestiku pikkuseks Liinjärvest Kahrila põhjatipuni on umbes 6,5 km. Järvestiku kogupindala on 68,7 ha, neid läbib Rõuge jõgi (v.a Valg- ja Kaussjärv). Kõik järved on allikarohked, eriti Liinjärv. Suurjärv on Eesti sügavaim (38 m), suur on ka järvesetete paksus, Liinjärves üle 21 m. Järved on kesk- ja rohketoitelised, peamised kalad on särg, ahven, haug ja nurg. Liin- ja Suurjärves elutseb haruldane jääaja relikt – kirpvähiline Pallasea quadrispinosa. Kaussjärv on nn segunematu veega (meromiktne) järv.
Rõuge jõgi
Rõuge jõgi saab alguse Haanja kõrgustikult, läbib Rõuge järvestiku ja suubub Vagula järvest edelas paremalt Võhandu jõkke. Jõe pikkuseks on 26 km ja jõgikonna suuruseks 68 km2. Keskjooksul Nursi ümbruses tuntud ja Ajojõena.
Rõuge park
Inglise stiilis Rõuge pargi rajas aastatel 1895–1898 mõisnik von Samson. Pargi pindala on 5,3 ha. Puid ja põõsaid oli umbes 100 liiki. Pargis peeti pidusid, on toimunud 3 Rõuge laulupidu. Park asub looduskaunis kohas Rõuge ürgoru serval. Okaspuude osakaal pargis on märkimisväärne ning puistu tiheduse ja katvuse poolest sarnaneb park metsapargiga. Pargis leidub ka eksootilisi liike nagu ginnala vaher (Acer ginnala) ja siberi nulg (Abies sibirica).
Haridus
Rõuges vallas on kolm haridusasutust: Rõuge Lasteaed, Rõuge Põhikool ja Leiutajate Külakool.
Jõeranna
Küla piirneb põhjas Kõrgessaare aleviku, läänes Paope, lõunas Heiste ning idas Napi ja Isabella külaga.
Rõuge
Rõuge lasteaed
Rõuge lasteaed avas uksed esimest korda 1969. aastal kolme rühmaga. Renoveeritud lasteaed avati 2010. aastal. Alates 2011. aastast tegutseb Rõuge lasteaias viis rühma, millest üks asub Viitina mõisahoones
Rõuge põhikool
pisi|[[Rõuge Põhikool ]] Rõuge põhikooli maja vanem osa on valminud 1883., uuem osa 1966. aastal. Kooli juurdeehitis võimla ja täiendavate klassidega võeti käiku 2003. aastal. 2008. aastal lõppes koolihoone renoveerimine ning mindi täielikult üle maaküttele. Koolimaja on soe ja kaasaegne ning vastab Tervisekaitse ja Päästeameti nõuetele. 2009. aastal valmis hoolekogu ja lastevanemate toel õuesõppeklass. Õpilastele pakutakse kaks korda päevas tervislikku ja mitmekesist toitu. Nii koolilõuna kui pärastlõunase pikapäevatoidu valmistavad oma kooli kokad. Kooli õppekava aluseks on põhikooli ja gümnaasiumi riiklik õppekava.
Jõeranna
Nimi
1660 on Kõrgessaare mõisas mainitud talupoega Jöggi Tönnis. Kohalikus murdes on kohanimi Jöö ranna.
Loodus
Küla idaosas asuvad Tammelais ja Veskilais, küla läbib Jõeranna oja. Küla põhjaosas asub Paope looduskaitseala.
Külas asub Jõeranna rahn.
Ajalugu
Küla kuulus ajalooliselt Kõrgessaare mõisa alla. Esimest talunikku on mainitud 1660. 1725–1726 Läänemaa adramaarevisjonis on Kõrgessaare mõisa Kõpu vakuses mainitud talunikke Joe Pent ja Joe Jürri.
Taristu
Küla läbib Heltermaa–Kärdla–Luidja maantee. Külas asub Jõeranna bussipeatus.
Kultuur
Külas asub kivisild.
Rõuge
Ettevõtlus
Ettevõtluse edendamiseks on loodud Haanja ja Rõuge valla inimeste kuulutusi koondav veebiportaal kohalikule.ee. Tegemist on infoportaaliga, kus inimesed saavad teada anda oma pakutavatest teenustest ja toodetest, teavitada oma erinevatest oskustest ja ettevõtmistest ning jagada ostu-müügikuulutusi. Rõuge vallas oli 2015. aasta alguses registreeritud 139 osaühingut, 111 füüsilisest isikust ettevõtjat, 64 mittetulundusühingut, 4 tulundusühingut ja 3 sihtasutust. Üheks olulisemaks ettevõtlusharuks on turismindus. Rõuge koos Haanjaga on Võru maakonna populaarseimad turismisihtkohad, omades mitmekesiseimat vaatamisväärsuste hulka ning suurimat turismiteenuste pakkujate võrgustikku Võrumaal. Rõuge alevikus on kaks poodi, apteek ja tankla.
Meedia
Rõuge vald edastab oma infot Facebooki kaudu, olemas ka meililist. Iga kahe nädala tagant ilmub A4-formaadis valla infoleht, mida trükitakse 750 eksemplari. Infoleht on tasuta kättesaadav kõigis valla kauplustes, külakeskustes ja raamatukogudes. Androidi operatsioonisüsteemi kasutavatele seadmetele on loodud nutirakendus Rõuge Äpp, kust saab infot valla vaatamisväärsuste, majutus- ja toitlustusasutuste ning ürituste kohta. Rõuge noorteklubi eestvedamisel tegutseb ka Rõuge televisioon, mis kajastab kohalikke sündmusi. Alates 2015. aasta suvest ilmub korra kvartalis Haanja-Rõuge piirkonna ühisleht Torniööbik. Ajaleht on saanud nime kahe valla tunnussümbolite järgi. Torniööbik näeb ja kuuleb kõrgelt tornist kõike, seda samas ka edasi kuulutades.
Sportimisvõimalused
pisi|Rõuge Veepidu ja Paadiralli alt=WOC 2017|pisi|[[Orienteerumise maailmameistrivõistlused 4. juulil 2017]] Rõuge vallas on väga mitmekesine sporditaristu. Tegeleda saab nii rahva- kui ka saavutusspordiga. Rõuge kooli juures asub täismõõtmetes võimla, kus saab mängida korv-, võrk- ja saalijalgpalli. Samas majas asuvad ka jõusaal ja aeroobikasaal. 2012. aastal valmis kooli lähedusse täismõõtmetes poordiga jäähokiväljak. 2013. aastal paigaldati jäähokiväljakule kunstmurukate, mis võimaldab kevadest hilissügiseni jalgpalli mängida. Rõuge noortekogu juurde rajati 2012. aastal skatepark, kus saab harrastada ekstreemsporti. Rõuge vallas toimub aastaringselt palju spordiüritusi.
Rõuge Suurjärve äärde on rajatud avalik rand.
Eravalduses olevad spordirajatised:
Vaatamisväärsused
pisi|[[Eesti Ema monument ]]
Eesti Ema monument
Eesti Ema monument on püstitatud avaldamaks au Eesti naistele. Monument väärtustab eesti naist emana, väljendab tänutunnet ning meie rahva kestmajäämist. Idee autor ja rajamise eestvedaja oli Hans Sisass. Kavandi autorid on kunstnikud-skulptorid Ilme ja Riho Kuld ning selle raiusid välja skulptorid-kiviraidurid Margus Kurvits ja Kristjan Kittus. Monument avati 26. juunil 2010. See on tehtud Udmurtiast toodud kivist, 3,6 meetri kõrgune ning kaalub ligikaudu 6 tonni.
Pesapuu vaatetorn
Rõuge ööbikuoru vaatetorn "Pesapuu" avati 10. oktoobril 2016. Vaatetorni kõrgus on 30 meetrit (ülemine vaateplatvorm asub 27 m kõrgusel). Idee autor on Karmo Tõra. Välimuselt meenutab vaatetorn kahe linnupesaga puud. Õhtupimeduses kaunistavad torni erivärvilised tuled.
Vabadussõja mälestussammas
pisi|Vabadussõja mälestussammas Rõuges
Mälestussammas püstitati 1926. aastal 200 vabadussõjas langenud rõugelase mälestuseks. Samba esiküljel on kivisse raiutud tekst: "1918–1920. Au langenuile! Tänulik Rõuge kihelkond". Mälestussammas õhiti 1945. aastal, pronkssõdur ja kuju aluskivid kaevati samba lähedale maasse. Mõni aeg hiljem peitis kohalik kunstnik Aksel Ollmann koos August Kirchi ja Osvald Kimaskiga kuju oma koju. Kuju restaureeris Ars Monumentaal ja 30. oktoobril 1988 ausammas taasavati. Pronkssõdur on 2,28 m pikk ja 320 kg raske.
Kalmistud
Rõuge alevik piirneb edelas Jaani-Peebu kalmistuga Jaanipeebu külas ja läänes Rõuge vana kalmistuga Tindi külas.
Rõuge vana kalmistu
Rõuge vana kalmistu on sisse pühitsetud 1848. aastal. Kalmistu paikneb Rõuge kirikust ida pool ja on 3,5 ha suurune. Vana kalmistut on poolitanud kivimüür, mis on ka praegu osaliselt nähtav. Teisele poole kivimüüri jäävad baltisakslaste hauad ja hauakambrid, sinna jääb ka Samson-Himmelstjernade perekonna hauaplats.
Europeade
pisi|Europeade Tartus 2011. aastal Europeade on Euroopa suurim rahvakultuuri festival. Seda korraldatakse igal aastal vaheldumisi eri riikides. See on ka Euroopa suurim rändfestival.
Jõesuu (Hiiumaa)
Jõesuu on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda.
Europeade
Eesti oli Balti riikidest viimane, kuhu Europeade'i festival jõudis. Esialgu pidi see toimuma Tallinnas, aga kuna linn loobus rahapuudusel korraldamisõigusest, siis võttis selle üle Tartu.
Eestlased olid kohal juba teisel Europeade'il 1965. aastal Dortmundis, kus laval oli väliseestlaste rahvatantsurühm Saksamaalt. Esimesed Eestist pärit kollektiivid (segarühmad Kajakas ja Kandali ning Kiili rahvamuusikud) osalesid 1993. aasta Europeade'il Horsenses. Eestist pärit osalejate rekordarv oli 2017. aastal Soomes Turus, kus Soome 100. aastapäevale pühendatud Europeade'il osales 72 Eesti kollektiivi, kuhu kuulus kokku 977 osalejat. Varasem rekord oli 2015. aasta Europeade Helsingborgis (Rootsi), kus osales veidi alla 900 Eesti rahvatantsija, koorilaulja ja rahvamuusiku.
1994. aastal pakkus Rahvusvaheline Europeade'i Komitee tantsuansambli Kandali juhendajale Valdo Rebasele Eesti esindaja staatust, mille ta tookord ka vastu võttis. 29. oktoobril 2006 asutati MTÜ Eesti Europeade Komitee. Komitee asutajaliikmed olid Irina Pärila, Kalev Järvela, Kadri Valner, Anneli Aasmäe, Helgi Taelma, Jüri Lepp, Valdo Rebane, Peeter Sepp, Evi Stukert, Sille Kuiv ja Liidia Konsa. Nii on Valdo Rebane ja Eesti Europeade'i Komitee korraldanud igal aastal Eesti kollektiivide osalemise üleeuroopalisel rahvakultuurifestivalil. Aastate jooksul on seal Eestist osalenud üle 8000 eestlase.
Eesti gruppide osavõtt
XXX 1993 Taanis Horsenses, 3 gruppi / 80 osalejat
SR KAJAKAS Pärnu
RM KIILI Harjumaa
SR KANDALI, Tallinn
Jõesuu (Hiiumaa)
Küla põhjaosas asub Puski, läänes Reigi-Nõmme ja Mardihansu, lõunas Õngu ja idas Kiivera küla.
Ali Kelmendi
Ali Kelmendi (3. november 1900 Peć, Kosovo – 11. veebruar 1939 Prantsusmaa) oli Albaania kommunist, üks kommunistliku liikumise organiseerijaid Albaanias. Ali Kelmendi sündis vaeses talupoja perekonnas.
Jõesuu (Hiiumaa)
Nimi
Küla nimi tuletub asukohast Vanajõe suudmes. Küla kohalik nimetus on Jöö suu.
Ali Kelmendi
Juunis 1924 võttis ta võitlejana osa Fan Noli juhitud ülestõusust Albaanias. Pärast Noli režiimi kukutamist emigreerus ta detsembris 1924 Itaaliasse, seejärel Austriasse ja seejärel Nõukogude Liitu, kus ta ühines albaania kommunistliku grupiga Kommunistlikku Internatsionaali kuuluva Kommunistlike Parteide Balkani Konföderatsiooni koosseisus.
1930 lähetas Kommunistlik Internatsionaal Kelmendi Albaaniasse kommunistlikku liikumist organiseerima. Ta püüdis kommunistlikku liikumist organiseerida ka Kosovos. Kelmendi organiseerimistöö ei kandnud erilist vilja, sest marksism ei leidnud Albaanias sobivat pinnast ning põrandaalune töö oli salapolitsei aktiivse tegevuse tõttu väga raske. Teda arreteeriti korduvalt. 1936 saadeti Kelmendi Albaaniast välja.
Ali Kelmendi osales Hispaania kodusõjas Garibaldi-nimelise rahvusvahelise brigaadi koosseisus. 1939 andis Prantsusmaal koos teiste Albaania kommunistidega välja propagandistlikku ajalehte.
Ali Kelmendi suri Prantsusmaal 11. veebruaril 1939.
Europeade
Eesti gruppide osavõtt
XXXI 1994 Saksamaal Frankenbergis, 14 gruppi / 120 osalejat
SR ASTE Saaremaa
SR AUTO Pärnu
RM KIILI Kiili, Harjumaa
SR KIRMAS Pärnu
NR LOOTAR Loo, Harjumaa
SR LUST Rapla
SR MARI & JÜRI Iisaku, Ida-Virumaa
SR ORISSAARE GÜMNAASIUM Saaremaa
RM ORISSAARE MUUSIKAKOOL Saaremaa
SR PÄRLIINE Antsla, Võrumaa
SR RÄVALA, Tallinn
SR TSUUA SULATSÕ Väimela, Võrumaa
SR VIRULANE Jõhvi, Ida-Virumaa
SR ÕERUTAJAD Tääksi, Viljandimaa
XXXII 1995 Hispaanias Valencias, 47 gruppi / 676 osalejat
Meesans. CANTELO Pärnu
SR DIANA,, Tallinn,
SR EESTI TELEVISIOON, Tallinn
SR HABAJA RRS Habaja, Harjumaa
SR HÄÄDEMEESTE Häädemeeste, Pärnumaa
SR JANDALI Tõrva, Valgamaa
SR JOMMID Linnamäe, Läänemaa
Vene SR JUN-OST Narva
RM JÄRVAKSE Paide, Järvamaa
SR KANNEL Võru
Jõesuu (Hiiumaa)
Loodus
Küla läbib Vanajõgi, mille suudmes on Vanajõe hoiuala.
Ajalugu
Koht kuulus ajalooliselt Kõrgessaare mõisa alla. 1725–1726 Läänemaa adramaarevisjonis oli mainitud Paope vakuses talupoega Jõe Michle Pent. Küla kujunes välja 20. sajandi algul.
Taristu
Küla läbib Emmaste–Luidja maantee.
Europeade
Eesti gruppide osavõtt
SR KEERIS Kuressaare, Saaremaa
SR KEHRA Kehra, Harjumaa
SR KEIKAL Keila, Harjumaa
SR KUDRUS Kuressaare, Saaremaa
SR KULJUS, Tallinn
SR KULLERID Vastseliina, Võrumaa
SR KUNGLA Viljandi
NR KUPPARI Jõhvi, Ida-Virumaa
SR KÄKRA Tõrva, Valgamaa
SR LAPULISED Aruküla, Harjumaa
SR PIIPRELLID Pihtla, Saaremaa
SR PÄRNU KUTSEKESKKOOL Pärnu
SR RAPLA SIDE Rapla
SR RUMMAJA, Saaremaa
NR SÕSARAD Tartu
SR TAARA Tartu
SR TÕRVIK Haapsalu, Läänemaa
RM VEEL KORD Orissaare, Saaremaa
SR WEST Haapsalu, Läänemaa
SR VIRULANE Kohtla-Järve, Ida-Virumaa
Alexander Dobrindt
thumb|right|Alexander Dobrindt (aastal 2013) Alexander Dobrindt (sündinud 7. juunil 1970 Peißenbergis) on Saksamaa poliitik (Baieri Kristlik-Sotsiaalne Liit (CSU)). Ta oli 17. detsembrist 2013 kuni 24. oktoobrini 2017 Saksamaa transpordi ja digitaalse infrastruktuuri minister.
Europeade
Eesti gruppide osavõtt
XXXIII 1996 Itaalias Torinos, 25 gruppi / 412 osalejat
NR KADRID Kuressaare, Saaremaa
SR KAKTUS Türi, Järvamaa
SR KANDALI,, Tallinn,
Alexander Dobrindt
Ta sündis aastal 1970 Peißenbergis (asub Baieri liidumaal Ülem-Baieri ringkonnas Weilheim-Schongau kreisis). Ta lõpetas aastal 1989 Weilheimis gümnaasiumi ja aastal 1995 Müncheni ülikooli sotsioloogina.
Europeade
Eesti gruppide osavõtt
SR KAPAK Koeru, Harjumaa
NR KIVIÕLI Kivi-õli, Ida-Virumaa
SR LAPULISED Aruküla, Harju
Alexander Dobrindt
Ta astus aastal 1986 CSU noorsoo-organisatsiooni, neli aastat hiljem aga CSU Baieri organisatsiooni. Aastal 2002 valiti ta Bundestagi liikmeks. 17. detsembrist 2013 kuni 24. oktoobrini 2017 oli ta Saksamaa transpordi ja digitaalse infrastruktuuri minister.
Isiklikku
Ta on aastast 2006 abielus. Usutunnistuse poolest on ta katoliku kiriku liige.
Europeade
Eesti gruppide osavõtt
NR MANNID Pihtla, Saaremaa
SR PAEPÄÄLSED Paide, Järvamaa
RM PRIISLE RAHVAMUUSIKA,, Tallinn,
SR SANGASTE Sangaste, Valgamaa
RM SILLER Ilmatsalu, Tartumaa
TAK-REISID, Tallinn
SR TARVANPÄÄ Rakvere
SR TORNIMÄE Tornimäe, Saaremaa
RM TRILLALLA Türi, Järvamaa
XXXIV 1997 Šveitsis Martignys, 25 gruppi / 252 osalejat
SR KAKERDAJA Oru, Järvamaa
RM KIIGAT-KÄÄGAT, Tallinn
NR KIVIÕLI Kiviõli, Ida-Virumaa
SR ORISSAARE SEGARÜHM, Saaremaa
RM PILLIPIIGAD Kose, Harjumaa
RAHVAKULTUURIKESKUS,, Tallinn
SR RAPTEL Rapla
SR SPEKTER Keila, Harjumaa
TAK-REISID,, Tallinn,
Linda Poots
pisi|Linda Poots Tartu Ülikooli ajaloomuuseumi valges saalis 2005 Linda Poots (25. märts 1929 Tartu – 10. juuli 2015) oli eesti zooloog (terioloog) ja ajakirjanik.
Europeade
Eesti gruppide osavõtt
SR TÕRVIK VETERANID Haapsalu, Läänemaa
SR VALTU Valtu, Raplamaa
SR VILJANDI KULT.KOLLEDZ Viljandi
Linda Poots
Poots oli 1966. aastal loodud Eesti Looduskaitse Seltsi asutajaliikmeid.
Europeade
Eesti gruppide osavõtt
XXXV 1998 Prantsusmaal Rennesis, 18 gruppi / 237 osalejat
SR KAIU Kaiu, Raplamaa
Linda Poots
Elukäik
Õppis aastatel 1947–1949 Tartu Riiklikus Ülikoolis (matemaatika-loodusteaduskonnas) ja 1949–1952 Moskva Riiklikus Ülikoolis (bioloogia-mullateaduskonnas; lõpetas cum laude).
Europeade
Eesti gruppide osavõtt
SR KAPAK Harjumaa
SR KOLGA Kolga, Harjumaa
SR PRIISLE RAHVATANTS, Tallinn
SR SARGVERE Sargvere, Järvamaa
Linda Poots
Elukäik
Aastatel 1952–1957 töötas ta Eesti Põllumajandusakadeemia zooloogia ja entomoloogia kateedris assistendina.
1960–1984 oli Poots ajakirja Eesti Loodus peatoimetaja (1957–1960 vastutav sekretär, ajakirja toimetuskolleegiumi liige aastast 1958), 1984–1999 töötas Tartu Ülikooli Raamatukogus liigitajana.
Europeade
Eesti gruppide osavõtt
Vene SR SUVENIIR Sillamäe, Ida-Virumaa
Linda Poots
Isiklikku
Tema abikaasa oli Viktor Masing (1925–2001). Neil on poeg Matti Masing ja tütar Tiiu Masing-Märtson.
Europeade
Eesti gruppide osavõtt
RM VILAR Viljandi
Seto HÕBEHALL Mikitamäe, Põlvamaa
SR KAVALIK Konguta, Tartumaa
SR KOHILA Kohila, Raplamaa
Vene SR LOOTOS Haapsalu, Läänemaa
NR MADELIN Nõo, Tartumaa
SR PAIDE Paide, Järvamaa
NR PILLERPÄKAD Imavere, Järvamaa
NR PÖIDE PIIGAD Pöide, Saaremaa
SEK TARBATU SEGAKOOR Tartu
TORNIMÄE VOKAALANSAMBEL Saaremaa
XXXVII 2000 Taanis Horsenses, 16 gruppi / 230 osalejat
SR JÜRI GÜMNAASIUM Jüri, Harjumaa
SR KATLERI PÕHIKOOL, Tallinn
XXXVIII 2001 Hispaanias Zamoras, 16 gruppi / 225 osalejat
RM JÕGEVAHE PERE Jõgeva, Jõgevamaa
NR KIRILIND Kose, Harjumaa
SR NÕO VTK Nõo, Tartumaa
POSTIMEES, Tallinn
Vene SR RADA, Tallinn
SR REOLA Reola, Tartumaa
SR VIKERKAAR Tartu
NR ÄÄSMÄE NEIUD Ääsmäe, Harjumaa
XXXIX 2002 Belgias Antwerpenis, 11 gruppi / 187 osalejat
SR KILLUKE Käina, Hiiumaa
LR LEA Tartu
LR PILVIKUD, Tallinn
RM TEMPORA MORES Jõgeva, Jõgevamaa
SR VORMSI Vormsi saar, Läänemaa
SR ANIJA Anija, Harjumaa
HANSABUSS, Tallinn
SR KANDALI Tallinn
SR KARAP Koeru, Järvamaa
Seto LUSTILINE Värska, Põlvamaa
SR SAUE SIMMAJAD Saue, Harjumaa
NR TORMA Torma, Jõgevamaa
SR TUHKAPUSIJA Orava, Põlvamaa
RM VIISU KAPELL Järvamaa
XLI 2004 Lätis Riias, 37 gruppi / 494 osalejat
SR HERMES Tartu
NR NAITA Tartu
NR TAARATAR Tartu
NR PUNAPÕSED Orava, Põlvamaa
SR TUHKAPUSIJAD Orava, Põlvamaa
NR SAUE SIMMAJAD Saue, Harjumaa
SR ANIJA Kehra, Harjumaa
NR UHKA Põltsamaa
NR HIIU SÕLG Käina, Hiiumaa
SR VORMSI Vormsi, Läänemaa
RM TRILLALLAA Türi, Järvamaa
RM VIISU KAPELL Roosna-Alliku, Järvamaa
LR KOERU LAPSED Koeru, Järvamaa
SR KOERU KARAP Koeru, Järvamaa
NR REOLA NEIUD Reola, Tartumaa
NR TORMA Torma, Jõgevamaa
SR JÕHVIKAS Jõhvi, Ida-Virumaa
SR VIKERTIIMER Kambja, Tartumaa
SR TOOME Tartu
Seto LUSTILINE Värska, Põlvamaa
XLII 2005 Prantsusmaal Quimperis, 24 gruppi / 276 osalejat
PASTLA PAUL, Pavel Lääne, Tartu
RM TORMA Torma, Jõgevamaa
RM KIIGAT-KÄÄGAT Tallinn
NR SÕLUS Leisi, Saaremaa
RM VÄRKSSEPAD Leisi, Saaremaa
LR PASTLA PILLY Ääsmäe, Harjumaa
SR RÕÕMUTALLAD Kohila, Raplamaa
XLIII 2006 Hispaanias Zamoras, 18 gruppi / 221 osalejat
NR MARIKE Aruküla, Harjumaa
SR RAPTEL Rapla, Raplamaa
Vene RM RUSSITSHI Sillamäe, Ida-Virumaa
RM VIISU KAPELL Roosna Alliku, Järvamaa
XLIV 2007 Taanis Horsenses, 15 gruppi / 229 osalejat
SR TAMME TÕRUKESED Ridala, Läänemaa
NR TOKKROES Muhu, Saaremaa
SR VIIRELIND G Orissaare, Saaremaa
LR EMMASTE Emmaste, Hiiumaa
RM LAULUSÕBRAD Muhu, Saaremaa
XLV 2008 Šveitsis Martignys, 14 gruppi / 210 osalejat
SR VIHISTA VIISKU Vastse-Kuuste, Põlvamaa
SR KÄOKIRJAS Põlva, Põlvamaa
RMA JULGUR, Põlvamaa
Maakondade rahvakultuurispetsialistid
NR KRÖÖT Karksi-Nuia, Viljandimaa
SR TUHKAPUSIJA Orava, Põlvamaa
XLVI 2009 Leedus Klaipedas, 41 gruppi / 620 osalejat
LR ÄÄSMÄE 3.–5. KL. Ääsmäe, Harjumaa Piret Kunts
U6 (Berliin)
Berliini metrooliin U6 on laiade vagunitega ja ühendab Alt-Tegelit alt-Mariendorfiga.
Pisisaare
Pisisaare on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas.
Augusta
Augusta on tiitel. Tähendab keisrinnat. See ei kuulu automaatselt keisri naisele, vaid antakse eraldi ja võidakse anda ka muudele perekonnaliikmetele. Tiitli leiutas Augustus oma testamendis, andes selle Liviale, kes oli ta lesk ja järgmise keisri ema.
U6 (Berliin)
Peatused:
Pisisaare
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pajusi valda.
Augusta
Augusta on ka mitme koha nimi, mh. mitmed Augustuse asutatud linnad.
Pisisaare
Külas on Pisisaare Algkool, Pajusi raamatukogu ja Pisisaare Spordikeskus
Richard Teder
Richard Teder (17. august 1905 Kavilda – 29. märts 1977 Stockholm) oli Eesti sõjaväelane (kapten, 1940).
Teenis Üksikus Merelennusalgas ja Lennukoolis.
Europeade
Eesti gruppide osavõtt
SR ÄÄSMÄE-SAUE Ääsmäe, Harjumaa Piret Kunts
NR AUDRU NAISED Audru Pärnumaa, Helgi Roots
LR KOHILA 3.–4. KL. Kohila Raplamaa, Ulvi Mägi
SR PÄRNU KOIDULA Pärnu Elfriede Nikolai
SR RÕÕMUKILLUD Kohila Raplamaa / Käina Hiiumaa, Ulvi Mägi ja Helgi Taelma
NR ROOSI Riisipere, Harjumaa Piret Kunts
SR REILENDER Ruusa Põlva maa, Hele Aia
SR VIKERKAAR Tartu Aivar Atsar
NR UHKA Põltsamaa Jõgevamaa, Kaja Kivi
SR KUSTA Tartu Liidia Konsa
NR HAAVIKUEMANDAD Tartu Liidia Konsa
NR HERMES Tartu Lea Hanni
Mustahamba (Rõuge)
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Haanja valda.
Kalana
Kalana on kolme küla nimi:
Mustahamba (Rõuge)
Külas on 6 alalist elanikku. 2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanikke 8.
Külas asub Mustahamba tamm.
Europeade
Eesti gruppide osavõtt
SR KÄRUTAJAD Käru Raplamaa, Valdo Rebane
NR KURTNA Kurtna Harjumaa, Eve Lutter
NR MIDRILINNUD Tsirguliina Valgamaa, Eha Mandel
SETO FR LUSTILINE Värska Setomaa, Kersti Leping
NR TAARATAR Tartu Lea Hanni
NR NAITA Tartu Lea Hanni
SR KOLUMATS Rannu Tartumaa, Lea Kurvits
SR KAKTUS Türi Järvamaa, Vaike Tormila
RM TRILLALLAA Türi Järvamaa, Ulvi Esko
NR TÜRI KULTUURIMAJA NAISRÜHM Türi Järvamaa, Ellu Kaasik
NR TORMA Torma Jõgevamaa, Luule Lehemets
NR MADELIN Nõo Tartumaa, Heljo-Made Ruul
NR VIKERTIIMER Kambja Tartumaa, Heljo-Made Ruul
RM KIIGAT-KÄÄGAT, Tallinn, Ahto Nurk
RM E.O.R., Tallinn, Ahto Nurk
Väikekoor SOLEMIJO Tartu Nele Valdru
SR ÕIETI Kuressaare Saaremaa, Eena Mark
SR LEISBERG Leisi Saaremaa, Anne Keerd
NR SÕLUS Leisi Saaremaa, Anne Keerd
NR TOKKROES Muhumaa Anne Keerd
Vene SR NEPOSEDÕ, Tallinn, Natalja Baranova
Vene koor SUDARUŠKI, Tallinn, Vjatšeslav Tulubjev
LR KOERU KESKKOOL Koeru, Järvamaa Ülle Jääger
NR RABAROOSID Tudulinna, Ida-Virumaa Eha Pärnik
SR TARVASTU Mustla, Viljandimaa Kersti Vunder
RAPLA LAULUSTUUDIO, Rapla, Raplamaa, Thea Paluoja
Rahvakultuuri Keskuse maakondade rahvakultuurispetsialistid
XLVII 2010 Itaalias Bolzanos, 17 gruppi / 262 osalejat
AS HANSABUSS, Tallinn
Seto RTA HÕBEHALL, Mikitamäe, Maivi Laar
SR KANDALI, Tallinn, Valdo Rebane
RM KALAMIES, Haapsalu, Margus Tokko
LRTR KOHILA LAPSED, Kohila, Ulvi Mägi
SR KOLUMATS, Rannu, Lea Kurvits
SR KÄRUTAJAD, Käru, Valdo Rebane
NR LUSTLIK, Haapsalu, Ulrika Grauberg
SR PILLERKAAR, Keila, Aire Toms
Rapla Laulustuudio TÜTARLASTEKOOR, Thea Paluoja
RM TORMA, Torma, Maire Tamm
NR Torma, Torma, Luule Lehemets
SR RÕÕMUKILLUD, Kohila, Ulvi Mägi
NR SÕLUS, Leisi, Anne Keerd
NR SÕSARAD, Valga, Maire Riitsalu ja Inna Kallas
XLVIII 2011 Eestis Tartus, 35 gruppi / 452 osalejat
RMA PILISTVERE PILLIMEHED, Võhma, Viljandimaa, Mait Reimann
RMA TORMA KAPELL, Torma, Jõgevamaa, Maire Tamm
RMA VÄÄGVERE KÜLAKAPELL, Väägvere, Ülle Kool
RMA SILLER, Ilmatsalu, Tartumaa, Silja Salujõe
RMA VÄRKSSEPAD, Leisi, Saaremaa, Tiina Oks
RMA KIIGAT-KÄÄGAT, Tallinn, Harjumaa, Ahto Nurk
NR RABAROOSID, Tudulinna, Ida-Virumaa, Eha Pärnik
NR TORMA, Torma, Jõgevamaa, Luule Lehemets
NR SÕSARAD, Valga, Valgamaa, Maie Riitsalu
NR KURTNA, Kurtna, Harjumaa, Eve Lutter
NR KIRILIND, Kose, Harjumaa, Lea Danilova
NR LINDA, Saku, Harjumaa, Eve Lutter
NR ANNA MINNA, Järlepa, Raplamaa, Peeter Sepp
NR PÖIDE PIIGAD, Tornimäe, Ene Laak
SR HELGERID, Räpina, Põlvamaa, Tanel Vahi
SR TUURITAJAD, Pala, Jõgevamaa, Malle Weinrauch
SR PANGVIINA, Saku, Harjumaa, Eve Lutter
SR PIIPRELLID, Püha, Pihtla, Saaremaa, Eena Mark
SR KÄRUTAJAD, Käru, Raplamaa, Valdo Rebane
SR UPSIJAD, Tartu, Tartumaa, Tarmo Lillo
SR ANIJA, Kehra Harjumaa, Tiina Rulli
SR TSUUA SULATSÕ, Parksepa, Võrumaa, Eevi Jõgar
SR PILLERIIN, Valga, Valgamaa, Inna Kallas
SR KUSTA, Tartu, Tartumaa, Liidia Konsa
SR TORNIMÄE, Tornimäe, Saaremaa, Ene Laak
Seto NR LUSTILINE, Värska, Setomaa, Põlvamaa, Kersti Leping
Seto SR HÕBEHALL, Mikitamäe, Setomaa, Põlvamaa, Tarmo Lillo
Vene koor SUDARUSHKI, Tallinn, Harjumaa, Vjatseslav Tulubjev
Vene SR LOOTOS, Tallinn, Harjumaa, Svetlana Brusnigina
Vene SR LOOTOS junior, Tallinn, Harjumaa, Svetlana Brusnigina
Vene VA BARÕNJA, Tallinn, Harjumaa, Jelena Zinovjeva
XLIX 2012 Itaalias Paduas, 17 gruppi / 225 osalejat
SR TORBIKUD, Tartu, Tartumaa, juh. Kati Grauberg-Longhust ja Ave Lääne
SR PARAS PAAR, Veriora, Põlvamaa, juh. Esta Sokman
SR AVITAGUSE, Mäetaguse, Ida-Virumaa, juh. Kaja Peet ja Alli Kaarama
SR SAKU, Saku, Harjumaa, juh. Eve Lutter
SR PILLERIIN, Valga, Valgamaa, juh. Inna Kallas
SR KAVALIK, Konguta, Tartumaa, juh. Kaie Tali
SR OPSAL, Puhja, Tartumaa, juh. Ave Lääne
SR TAMME TÕRUKESED, Ridala, Läänemaa, juh. Hilja Tamm
NR RABAROOSID, Tudulinna, Ida-Virumaa, juh. Eha Pärnik
NR KRÕÕT, Nuia, Viljandimaa, juh. Anneli Arraste
RMA JAURAM, Tõrva, Valgamaa, juh. Katrin Kannukene
RMA PILISTVERE PILLIMEHED, Võhma, Viljandimaa, juh. Mait Reimann
OONURME segakoor, Oonurma, Ida-Virumaa, juh. Keio Soomelt ja Ants Üleoja
Ingeri SR METSÄKUKAT, Jõhvi, Ida-Virumaa, juh. Helgi Kopliorg
Ingeri SR RÖNTYSKÄ, Tartu, Tartumaa, juh. Juha-Matti Aronen
RMA SILLER, Ilmatsalu, Tartumaa, juh. Silja Salujõe
U5
U5 võib tähendada mitut asja.
Europeade
Eesti gruppide osavõtt
L 2013 Saksamaal Gothas, 25 gruppi / 358 osalejat
NR VIKERTIIMER Kambja, Tartumaa Tanel Vahi
NR SÕSARAD Valga Maie Riitsalu, Erika Kärner
INGERI METSÄKUKÄT Jõhvi, Ida-Virumaa Irina Bondarenko
INGERI RÖNTYSKÄ Tartu Juha Matti Aronen
NR TOKKROES Muhu, Saaremaa Anne Keerd
NR SÕLUS Leisi, Saaremaa Anne Keerd
NR MARIKE Aruküla, Harjumaa Reet Hänikene
SR LAPULISED Aruküla, Harjumaa Reet Hänikene
NR ORU MARID Linnamäe, Läänemaa Varje Paaliste
RMA KALAMIES Haapsalu, Läänemaa Margus Tokko
SR ORU JOMMID Linnamäe, Läänemaa Elo Jürise
SR VALLA ALUNE Viimsi, Harjumaa Heli Tohver
SR TAMME TÕRUKESED Ridala, Läänemaa Hilja Tamm
SR TANTSUKAS Märjamaa, Raplamaa Tiina Kokemägi
RMA LÕÕTSPILLITRIO Märjamaa, Raplamaa Eve Burmeister
SR KILLUKE Käina, Hiiumaa Helgi Taelma
NR KURTNA Kurtna, Harjumaa Eve Lutter
SAKU UUS SEGARÜHM, Saku Harjumaa Eve Lutter
SR KÄRUTAJAD Käru, Raplamaa Valdo Rebane
RMA PILISTVERE PILLIMEHED Võhma, Viljandimaa Mait Reimann
VENE RAHVALAULUKOOR SUDARUSHKI, Tallinn, Vjatseslav Tulubjev
NR SINILIND Elva, Tartumaa Lea Kurvits
SR KAKTUS Türi, Järvamaa Vaike Tormila
SR Jõelähtme Harjumaa Mirjam Sirkas
LRTR Loo Harjumaa Mirjam Sirkas
LRTR Kostivere Harjumaa Irina Pärila
SR Anija Harjumaa Tiina Rulli
NR Päikeseratas Kehra Harjumaa Janne Kuuskla
SR Kärutajad Käru Raplamaa Valdo Rebane
Rahvatantsuselts Pääsuke SR, Tallinn, Harjumaa Rauno Zubko
Rahvatantsuselts Pääsuke NR, Tallinn, Harjumaa Rauno Zubko
NR Kaera-Marid Võnnu Tartumaa Viivika Kook
U5 (Berliin)
pisi|Berliini metrooliinid pisi|U5 liin U5 on Berliini metrooliin. See avati 21. detsembril 1930 ning seda pikendati 1973. ja 1989. aastal. 2020. aastal peaks valmima selle ühendus U55 liiniga.
U5 on laiade vagunitega. See on ka ainuke liin, mida Saksa Demokraatliku Vabariigi ajal pikendati. Liin ühendab Hönowi Alexanderplatziga. Aastal 2009 võeti kasutusele liin U55, mis on kavandatud U5 pikendamiseks. Pikendust alustati teisest otsast ja kahe otsa vaheline ühendus kesklinnas seni veel puudub. U5 jätk, mis ühendab praeguse U5 liini U55-ga, avatakse seniste plaanide kohaselt 2020. aastal. Kurioosne on sel liinil see, et Hönowi lõpp-peatuse platvormi üks ots asub väljaspool Berliini, mida teistel U-Bahni liinidel ette ei tule, see-eest ulatuvad paljud S-Bahni liinid kilomeetreid Brandenburgi liidumaale välja.
Europeade
Eesti gruppide osavõtt
LRTR 4.–5. kl. Käina Hiiumaa Helgi Taelma
neidude rühm 7 kl. Käina Hiiumaa Helgi Taelma
NR Omasoodu Maidla Ida-Virumaa Maris Toomel
SR Lampjalakesed Maidla Ida-Virumaa Ingrid Korjus
NR Rabaroosid Tudulinna Ida-Virumaa Eha Pärnik
Memmede rühm Ehaviir Orissaare Saaremaa Anne Keerd
Memmede rühm Ätses Liiva Muhumaa Anne Keerd
NR Kupar Pöide Saaremaa Anne Keerd
Seto leelokoor Ilolang Nõo Tartumaa Maria Noormets
Vana Tantsu Klubi Nõo Tartumaa Heljo-Made Ruul
NR Nooruslikud Naised Räpina Põlvamaa Anu Nael
SR Õieti Kuresaare Eena Mark
RMK Väägvere külakapell Ülle Kool
NR Lustilised Rae Linda Pihu
LTRT Rea Huvikool Linda Pihu
NR Viimikud Kuusalu Ilme Laagriküll
ER Lapulised Aruküla Reet Hänikene
FMG Torma kapell Mare Talve
NR Torma, Torma Luule Lehemets
NR Harku Harakad Tabasalu Astrid Väizene
SR Nii ja naa Põltsamaa Kaja Kivi
SR Paras Paar Veriora Esta Sokman
SR Rõõmupäkad Kohila Ulvi Mägi
LRTR Kohila I Kohila Ulvi Mägi
LRTR Kohila II Kohila Ulvi Mägi
NR Kohila Kohila Ulvi Mägi
SR Saue Simmajad Saue Ulvi Mägi
SR Valla-alune Viimsi Heli Tohver
LRTR Keila lapsed Aire Toms
SR Pillerkaar Keila Aire Toms
LII 2015 Rootsis Helsingborgis, 62 gruppi / 885 osalejat
LRTR Rõõmukse, Kohila, Raplamaa, EE juh. Ulvi Mägi
LRTR Kostivere, Kostivere, Harjumaa, EE juh. Irina Pärila
LRTR Loo, Loo, Harjumaa, EE juh. Mirjam Sirkas
LRTR Jürikad, Jüri, Harjumaa, EE juh. Linda Pihu
LRTR Rõõmulised, Kohila, Raplamaa, EE juh. Ulvi Mägi
LRTR Tantsukeeris, Tallinn, Harjumaa, EE juh. Kaie Metsallik
LRTR Triip ja Ruut, Tabasalu, Harjumaa, EE juh. Astrid Väizene
NR Ehaviir, Orissaare, Saaremaa, EE juh. Anu Viljaste
NR Eideratas, Veriora, Põlvamaa, EE juh. Esta Sokman
NR Harku Harakad, Tabasalu, Harjumaa, EE juh. Astrid Väizene
NR Hiiutaherlust, Käina, Hiiumaa, EE juh. Helgi Taelma
NR Jüri Marid, Jüri, Harjumaa, EE juh. Linda Pihu
NR Kadrel, Kehra, Harjumaa, EE juh. Aita Tammeorg
NR Kaera-Marid, Võnnu, Tartumaa, EE juh. Viivika Kook
NR Kalurineiud, Haapsalu, Läänemaa, EE juh. Ulrika Grauberg
NR Kiilitar, Kiili, Harjumaa, EE juh. Triin Aas
NR Kiljak, Vara, Tartumaa, EE juh. Pille Martpõld
NR Kirilind, Kose, Harjumaa, EE juh. Anneli Veinberg
NR Kohila Prowad, Kohila, Raplamaa, EE juh. Ulvi Mägi
NR Kohila, Kohila, Raplamaa, EE juh. Ulvi Mägi
NR Kupar, Tornimäe, Saaremaa, EE juh. Anne Keerd
NR Kuppari, Kohtla-Nõmme, Ida-Virumaa, EE juh. Urve Kilk
NR Kurtna, Kurtna, Harjumaa, EE juh. Eve Lutter
NR Lindaratas, Saku, Harjumaa, EE juh. Aime Tamm
NR Metsalilled, Ulvi, Lääne-Virumaa, EE juh. Sirje Rebane
NR Naita, Ülenurme, Tartumaa, EE juh. Lea Hanni
NR Nooruslikud Naised, Räpina, Põlvamaa, EE juh. Anu Nael
NR Oru, Oru, Harjumaa, EE juh. Maarika Tuttelberg
NR Pillerpäkad, Imavere, Järvamaa, EE juh. Inga Väli
NR Pääsuke, Tallinn, Harjumaa, EE juh. Kadri Erit
NR Sinilind, Elva, Tartumaa, EE juh. Lea Kurvits
NR Tarm, Tartu, Tartumaa, EE juh. Aime Koger
NR Viimikud, Kuusalu, Harjumaa, EE juh. Ilme Laagriküll
NR Ätses, Liiva, Muhumaa, EE juh. Anne Keerd
NR Pühalepa Naistekoda, Pühalepa, Hiiumaa, EE juh. Helve Rakkaselg
RMA Helletajad, Hellenurme, Valgamaa, EE juh. Lille Tali
RMA Kannelnaised, Orissaare, Saaremaa, EE juh. Õie Pärtel
RMA Karupojad, Otepää, Valgamaa, EE juh. Merle Soonberg
RMA Pillikud, Tallinn, Harjumaa, EE juh. Kristjan-Robert Rebane
RMA Torma, Torma, Jõgevamaa, EE juh. Mare Talve
Seto FG Lustiline, Värska, Põlvamaa, EE juh. Kersti Leping
Soome-Ingeri FG Röntyskä, Tartu, Tartumaa, EE juh. Juha-Matti Aronen
SR Kaktus, Türi, Järvamaa, EE juh. Airi Jakobson-Männik
SR Lampjalakesed, Maidla, Ida-Virumaa, EE juh. Ingrid Korjus
SR Nii ja Naa, Põltsamaa, Jõgevamaa, EE juh. Kaja Kivi
SR Pääsuke, Tallinn, Harjumaa, EE juh. Rauno Zubko