cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Akupressuur
thumb|200px|Akupressuur punkti Hegu (LI 4) ([[51. kuusjoone IV joon, juan punkt)]] Akupressuur ehk punktmassaaž on traditsioonilise Hiina meditsiini teraapia, milles akupunktuuri punkte mõjutatakse massaaži abil. Punktmassaaž toimib aeglasemalt ja leebemalt kui akupunktuur ning on valdavalt rakendatav osana toetusravist.
Punktmassaaž põhineb Hiina traditsioonilisel meditsiinil, mille põhimõtteks on organismi füsioloogilise tasakaalu saavutamine. Eesmärgiks on leevendada välimiste ja sisemiste lihaste pingeid, andes seega võimaluse elundite normaalseks talitluseks. Vaatamata märkimisväärsetele jõupingutustele, et mõista "akupunktuuri punktide" anatoomilist ja füsioloogilist olemust, on nende määratlused ja iseloomustused veel vaieldavad. Patsientide diagnoosimisel ja teraapias kasutatavaid Hiina traditsioonilise meditsiini teooriaid on raske ühitada tänapäevase biomeditsiinilise teabega.
Tervisehäired, mille korral punktmassaažist on enam abi
Punktmassaaži saab kasutada käepärase eneseabivahendina, tulemaks toime lihtsamate talitluslike tervisehäiretega. Punktmassaaž sobib eelkõige haiguste ennetamiseks, näiteks psühhosomaatiliste sümptomite ja krooniliste vaevuste, sealhulgas valude ja lihasepingete korral. Punktmassaaži näidustusi:
Matka
Matka on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.
Mustmätta
Mustmätta on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.
Külast on leitud Mustmätta peitleid.
Mustmätta oli vabatküla, mis sai arvatavasti nime Püssi mõisa samanimelise heinamaa järgi. 1977 liideti Mustmätta külaga Kalmeistri küla.
Ordenikett
Selle juurde kuulub rinnaskantav suur täht.
Galen
Galen on Vestfaalist pärinev saksa aadlisuguvõsa, mille pärusvaldused asusid Marki krahvkonnas.
Galenite suguvõsa sai alguse Gahleni asula juurest, mis sellele ka nime andis. Seetõttu on selle liikmeid mõnikord nimetatud ka von Gahleniteks. Esimene Galen on nimeliselt teada 1138. aastast. Nad olid Gahleni isandad ning kuulusid Kölni peapiiskopi kaaskonda. Alates 13. sajandist olid Galenid Marki krahvide linnusepealikud, tihti oli nende nimeks Rotger. Hiljem sattusid Galenid ka Soesti ja Münsteri kanti, aga ka Liivimaale, kus nad Dünaburgi lähedal endale valduseid hankisid. Alates 15. sajandist kuulusid mitmed Galenid ka Liivi ordusse, neist olulisim oli Heinrich von Galen, kes oli 1551–1557 Liivi ordu maameister.
Galenite üks Saksamaa harudest sai 1665. aastal vabahärra staatuse ning 1803–1918 valitsesid nad krahvidena Galeni krahvkonda. Galenite suguvõsa eksisteerib tänaseni.
730. aastad
730. aastad
730. aastad on aastad 730–739 pKr.
Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand
Kümnendid: 680. aastad 690. aastad 700. aastad 710. aastad 720. aastad - 730. aastad - 740. aastad 750. aastad 760. aastad 770. aastad 780. aastad
Aastad: 730 731 732 733 734 735 736 737 738 739
Kevin Dillon
thumb|right|Kevin Dillon Kevin Brady Dillon (sündinud 19. augustil 1965 New Yorgi osariigis Mamaroneckis) on Emmy auhinnale nomineeritud USA filminäitleja. Ta on näitleja Matt Dilloni noorem vend.
Ta on mänginud teleseriaalides "NYPD Blue", "That's Life", "24" ning filmides "Platoon", "War Party", "The Doors" ja "Poseidon". Üks tema uuemaid rolle on Johnny "Drama" Chase komöödiasarjas "Kaaskond".
Valgelaup-sifaka
Valgelaup-sifaka (Propithecus diadema) on indrilaste sugukonda sifaka perekonda kuuluv poolahv.
Ta on kogukam kui samasse perekonda kuuluv tuttsifaka, kuid eluviisilt sellega sarnane. Ta on üks suurimaid tänapäevaseid poolahve: täiskasvanud isendi pikkus on keskmiselt 105 cm, millest poole moodustab saba. Tal on pikk ja siidine karvastik ning teda on kirjeldatud ühena kõige värvilisematest ja atraktiivsematest poolahvidest.
Ta elab Kagu-Madagaskari vihmametsades ja kuulub ohustatud liikide hulka. Valgelaup-sifakate vaatlemise kohad asuvad Mantadia rahvuspargis ja Tsinjoarivo metsades.
Ta elutseb salkades, kuhu kuulub harilikult 2–10 isendit. Salka võib kuuluda mitu täiskasvanud isast ja mitu täiskasvanud emast. Ühele salgale võib kuuluda 25–60 hektari suurune maa-ala, mille piire tähistavad lõhnanäärmete eritisega nii emas- kui isasloomad. Salk kaitseb oma maa-ala küll teiste valgelaup-sifakate eest, kuid võib seda jagada näiteks leemuritega. Selleks, et oma maa-ala piire tähistada, läbib valgelaup-sifaka suhteliselt pikki vahemaid, üle poolteise kilomeetri päevas. Seetõttu sööb ta mitmekesist ja energiarikast taimtoitu: üle 25 eri liiki taimi iga päev. Ta sööb mitte ainult puuvilju, vaid ka lilli, seemneid ja lehti. Toidu proportsioonid muutuvad aastaajati. Toidu suhtes on ta väga valiv.
Suure poolahvi kohta on valgelaup-sifaka küllaltki jõuline. Ta suudab külgsuunas läbi õhu liikuda kiirusega kuni 30 km/h. Tal on musklis jalad, millega suudab end vertikaalselt puutüvelt külgsuunas kaugele tõugata. On võimalik, ehkki tõestamata, et sellist jõudu soodustab kahe taime söömine, mis sisaldavad suures koguses alkaloide. Valgelaup-sifaka on puiseluline: maapinnal nähakse teda harva, pigem ronib ta püstise puu otsa ja hüppab külgsuunas teise puu otsa.
Suguline küpsus saabub 2–3-aastaselt nagu teistelgi sifakatel, isastel pisut hiljem kui emastel. Nende paljunemiskäitumisest on teada vähe, kuid usutakse, et emane on selles osas vastuvõtlik üksnes paaril päeval aastas. Emasloom on domineeriv nagu teistelgi sifakatel ja paaride moodustumises on emasel suurem osa. Kopulatsioon toimub millalgi suvel (detsembris) ja üldiselt toob iga emane igal aastal ühe poja ilmale. Tiinus kestab 4 kuud nagu teistelgi sifakatel ja elu kestab kuni 18 aastat nagu teistelgi sifakatel.
Avahi
Avahi ehk pisiindri (Avahi laniger) on indrilaste sugukonda avahi perekonda kuuluv leemur.
Avahi tüvepikkus on 30–33 cm, saba on veidi pikem (33–37 cm). Karvastik on tihe ja pehme, põhiliselt hallikaspruun, saba ja jäsemed on roostekarva. Laubal on valge vööt. Kõrvad on väikesed ja karvade sees peidus, silmad aga suured.
Täiskasvanud loom kaalub 1–1,3 kg. Tagajalad on eesjalgadest pikemad.
Avahi on suhteliselt tavaline, kuid raskesti märgatav loom.
Avahi on Madagaskari vihmametsade ööloom, kes päeval magab kerratõmbunult puu otsas, tüvest pisut eemal lehestiku varjus. Avahid elavad monogaamsete paaridena koos järglastega. Omavahel suhtlevad nad röhkimise ja pika maheda või kõrge vile vahendusel.
Elab kuni kilomeetri kõrgusel merepinnast. Perekonna koduterritoorium on 1–2 hektarit suur.
Avahi toitub lehtedest, putukatest, puuviljadest, puukoorest ja õitest.
Paaritumine toimub aprillis või mais. Septembris või oktoobris toob emasloom ilmale ühe poja. Järgmised pool aastat elab poeg ema seljas ja reisib sellega kaasa.
1889 elas üks avahi Londoni loomaaias.
Käsijalgsed
Käsijalgsed ehk brahhiopoodid (Brachiopoda) on loomade hõimkond, kuhu kuuluvad bentilised selgrootud. Käsijalgseid on teada umbes 4000 perekonda.
Käsijalgsed elavad varrega substraadile kinnitunult (sessiilsed). Väliskujult meenutavad nad karpe, sest mõlemal esineb kahest poolmest lubikoda. Fülogeneetiliselt pole nad aga lähedalt seotud.
Käsijalgsetel on vähearenenud veresoonkond ja närvisüsteem.
Qingdao Shi
Qingdao Shi [Qīngdǎo Shì] (青岛市) on allprovintsilinn Hiinas Shandongi provintsis. Haldusüksuse keskus on Shinani linnarajoon.
Pančevo
Pančevo on linn Serbias Vojvodinas Lõuna-Banati ringkonnas, samanimelise valla keskus. Asub Temesi Doonausse suubumiskoha läheduses.
Ping
Pinguks nimetatakse võlli ja ava mõõtmete vahet enne koostamist, kusjuures pingu puhul on ava väiksem kui võll. Suurema läbimõõduga võll tavaliselt pressitakse avasse. Väikeste jõudude korral toimub metalli elastne deformeerimine. Selle tulemusena venib ava veidi suuremaks ja võll surutakse pisut peenemaks. Jõudude lakkamisel võtavad ava ja võll oma esialgsed mõõtmed tagasi. Niimoodi hüdraulilise pressi all kokkusurutud ava ja võll püüavad jõu lakkamisel oma mõõtmeid taastada: ava tahab minna väiksemaks, võll suuremaks ja sel moel suruvad end tugevalt kokku pinguga liiteks. Mida suurem on läbimõõtude vahe enne koostamist, seda suurem ping saadakse. Kokkupressimisel tuleb vaid jälgida, et avaga detail ei puruneks.
Tugevamad pressistud saadakse termiliselt. Ava kuumutatakse, mille tagajärjel ta suureneb ja siis asetatakse või pressitakse sinna sisse võll. Kui ava jahtub toatemperatuurini, siis tõmbub ta võlli peale veelgi kõvemini kinni. Teine võimalus on võlli külmutamine. Seda tehakse vedelates gaasides. Selle tagajärjel kokkutõmbunud võll kas asetatakse või pressitakse avasse ja kui võll kuumeneb toatemperatuurini, paisub ta avasse veelgi tugevamini kinni.
Kirjandus
Mait Purde "Täpsustehnika" Tallinn 2002
Ğäziz Älmöxämmädev
Ğäziz Älmöxämmädev (tatari Газиз Салих улы Әлмөхәммәдев; vene: Гази́з Сали́хович Альмухаме́дов; 1895–1938) oli baškiiri rahvusest laulja ja helilooja, kes tegutses peamiselt Kaasanis ja Ufas.
Ta vangistati 1937 ja suri 1938. Älmöxämmädev rehabiliteeriti 1957. aastal.
Alexander von Fürstenberg
Alexander von Fürstenberg oli Liivi ordu rüütelvend 15. sajandi lõpus.
Alexanderi vanemaid pole teada. Ta pärines Kölni peapiiskopkonna aladelt Fürstenbergi linnusest Neheim-Hüsteni lähedalt. 1498. aastal oli ta Kuldīga linnusekomtuur (Hauskomtur). Tõenäoliselt oli ta Adolf von Fürstenbergi lähedane sugulane.
Liimala
Liimala on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.
Dečani klooster
pisi|Kloostri peakirik Dečani klooster (albaania keeles Manastiri i Deçanit; serbia keeles Манастир Високи Дечани) on suur õigeusu klooster Kosovos, 12 km Peći linnast lõuna pool.
Selle peakirik on Balkani suurim keskaegne kirik ja seal on hästisäilinud Bütsantsi freskosid.
Aastast 2004 on klooster UNESCO maailmapärandi objekti Kosovo keskaegsed mälestusmärgid koosseisus UNESCO maailmapärandi nimistus.
Karl Ernst von Berg
Karl Ernst von Berg (7. aprill/18. aprill 1773 Zwickau – 11. detsember/23. detsember 1833 Dresden) oli Eesti vaimulik, vaimuliku kirjanduse ja kooliraamatute autor, tõlkija ning Liivimaa kindralsuperintendent.
Elulugu
Karl Ernst von Berg õppis aastast 1782 Zwickau ladina koolis. Aastatel 1791–1795 õppis ta (immatrikuleeriti 25. juulil 1791) Leipzigi ülikoolis filoloogiat ja usuteadust. Aastatel 1796–1797 oli ta õpetaja Zwickau linnakoolis. Saabus aastal 1797 Liivimaale, oli siis koduõpetaja Jürgensohnide juures Tarvastu mõisas. Ordineeriti 28. augustil 1799 õpetajaks.
Karl Ernst von Berg oli 1799–1807 Tarvastu Peetri koguduse õpetaja, 1807–1825 Halliste ja Karksi Peetri koguduse õpetaja ning 1825–1828 Sangaste ja Laatre Püha Laurentsiuse koguduse õpetaja. Oli aastatel 1811–1828 Pärnu praostkonna praost. Oli aastal 1819 Piibliseltsi Pärnu-Viljandi osakonna asutajaliige ja juhataja. Oli aastatel 1828–1833 Liivimaa kindralsuperintendent ja Liivimaa konsistooriumi asepresident.
Nelja keisri ordu
pisi|Nelja keisri ordu rüütlirist Nelja keisri ordu (Orden der vier Kaiser) on 6. detsembril 1768 krahv Philipp Ferdinand von Limburg Stirumi asutatud rüütiordu nelja ajaloolise Saksamaa valitseja auks (Heinrich VII, Wenzel, Sigismund ja Karl IV).
Metabolism
Metabolism (kreeka keeles μεταβολή metabolē 'muutus') ehk aine- ja energiavahetus tähendab organismis aset leidvaid sünteesi- ja lagundamisprotsesse. Metabolism on kõikide elusorganismide rakkudes toimuvate keemiliste reaktsioonide, mille osalusel toimuvad elusrakkudes keemilise energia protsessid, tulem. Terves organismis on sünteesi- ja lagundamisprotsessid omavahel tasakaalus. Oluline osalejamolekul metabolismis on vesi. Metabolism hõlmab biokeemilisi reaktsioone näiteks selliste orgaaniliste molekulidega nagu:
Ainevahetuse moodustavad kaks vastandprotsessi – katabolism ja anabolism.
740. aastad
740. aastad
740. aastad on aastad 740–749 pKr.
Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand
Kümnendid: 690. aastad 700. aastad 710. aastad 720. aastad 730. aastad - 740. aastad - 750. aastad 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad
Aastad: 740 741 742 743 744 745 746 747 748 749
Adolf von Fürstenberg
Adolf von Fürstenberg oli Liivimaa ordu liige, Maasilinna foogt ja Pärnu komtuur.
Adolfi vanemad olid Johann von Fürstenberg zu Hörde ja Bele Kuken, Dortmundi kodaniku tütar. Adolf sündis tõenäoliselt Hördes Dortmundi lähedal.
Dietrich von Fürstenberg
Dietrich von Fürstenberg oli Liivi ordu rüütelvend 15. sajandi lõpus.
Tema vanemaid pole teada. Ta pärines Vestfaalist, võimalik, et ta oli Alexander von Fürstenbergi lähedane sugulane. Aastatel 1498–1500 oli ta Tallinna linnusekomtuur (Hauskomtur).
Adolf von Fürstenberg
1475. aastal on Fürstenbergi mainitud Vestfaalis ilmikuna. Tõenäoliselt varsti pärast seda astus ta Liivimaa ordusse ja oli aastatel 1499–1507 Maasilinna foogt. Seejärel pole tema kohta üle kümne aasta teateid, alles 1522–1526 on teda märgitud endise Pärnu komtuurina. Arvestades lünki teadaolevate Pärnu komtuuride ametiaegades, võis ta komtuur olla kas 1509–1510, 1516–1517, 1517–1520 või 1520–1522. Eelviimane periood näib kõige tõenäolisem, sest on neist pikim, üheaastaseid vahesid käsknike ametiaegade vahel oli aga tihti. Pärast 1526. aastat Adolfi kohta teated puuduvad.
Nünchritzi vald
Nünchritzi vald on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Meißeni kreisis Elbe jõe ääres
Vallaosad
Grödel, Roda, Weißig, Zschaiten, Diesbar-Seußlitz, Goltzscha, Leckwitz, Merschwitz, Naundörfchen, Neuseußlitz ja Nünchritz.
Frankfurdi lennujaam
thumb|250px|Frankfurdi lennujaama raudteejaam Frankfurdi lennujaam (IATA: FRA, ICAO: EDDF) on Saksamaa peamine rahvusvaheline lennujaam ja rahvusliku lennuliini Lufthansa baasjaam.
Lennujaam avati 1936. aastal. Lennujaam asub umbes 10 km Maini-äärsest Frankfurdist edelas.
Frankfurdi lennujaam oli 2009. aastal liikluse intensiivsuse ja reisijate arvu poolest Euroopa kolmas, veetud lasti poolest aga Euroopa suurim lennujaam.
Aastatel 1991–2009 lendas liinil Frankfurdist Tallinna Estonian Air. Sama liini on teenindanud 2004–2010 Lufthansa CityLine, alates 2010 Lufthansa.
Moonakas
Moonakas ehk mõisamoonakas ehk moonamees (Lõuna-Eestis ka moonakene ) oli mõisa põllutööline 19. sajandist kuni 20. sajandi esimeste kümnenditeni.
19. sajandil hakati Saksamaa eeskujul Eesti mõisnike poolt mõisa majandamisel kasutama palgatöölisi, teateid sellest avaldati ka trükisõnas. 19. sajandi keskpaiku hakkasid talud tasuma renti rahas, samuti kaotati 1869. aastal teotöö, seetõttu kasvas moonakate arv kiiresti. Riigimõisates töötasid moonakad veel 1930. aastatel.
Ordoviitsium
Ordoviitsium on kronostratigraafiline üksus (ladestu) ja geokronoloogiline üksus (ajastu). Ordoviitsium vastab ajavahemikule 488–443 miljonit aastat tagasi.
Ordoviitsiumile eelnes kambrium ja järgnes silur. Ordoviitsiumi ajastu kuulub paleosoikumi aegkonda ja fanerosoikumi eooni.
Ordoviitsium on nii ajavahemik Maa ajaloos kui ka kivimkompleks, mis on selle ajastu jooksul moodustunud. Seepärast räägitaksegi ordoviitsiumi ajastust ja ladestust. Nimi pärineb tänase Suurbritannia aladel elanud keldi hõimu ladinakeelsest nimest ordovices.
Kuni 1879. aastani käsitleti ordoviitsiumi siluri ladestu osana.
Ordoviitsiumis jätkus kambriumis alguse saanud Kaledoonia kurrutus, mil on tekkinud näiteks Skandinaavia mäestik. Aktiivse vulkanismiga paistis silma tänapäeva Austraalia idaosa ja Uurali mäestik.
Kliima
Ordoviitsiumi esimese poole suurt osa iseloomustab ulatuslik transgressioon (mere pealetung), teist poolt aga vastupidi regressioon. See on seotud ordoviitsiumi lõpu jäätumise ehk Gondwana jäätumisega, mille põhjus või vähemalt soodustav asjaolu oli mandri (tänapäeva Aafrika) asumine lõunapoolusel, mistõttu oli võimalik ulatusliku jääkilbi moodustumine. Ordoviitsiumi suuremat osa, väljaarvatud hilisordoviitsium, võib nimetada kasvuhooneperioodiks, mil valitses praegusest märksa soojem kliima.
Ordoviitsiumi stratigraafia
Ordoviitsiumi stratigraafia aluseks on Rahvusvahelises Stratigraafiakomisjonis välja töötatud skeem, kus jagatakse Ordoviitsiumit järgmiselt:
Lisaks üldisele stratigraafilisele skeemile on kasutusel veel mitmed regionaalsed stratigraafiasüsteemid. Nende seas on lisaks Eestis kehtivale Baltoskandia regionaalsele stratigraafilisele süsteemile veel Suurbritannia, Siberi, Põhja-Ameerika, Austraalia, Hiina ja Vahemere ning Põhja-Gondwana regionaalsed stratigraafilised skeemid.
Eesti
pisi|Ordoviitsiumi [[avamusala|avamus (hall)]]
Ordoviitsiumi ladestu avamus hõlmab Põhja-Eestit, v.a klindiesine ala. Ladestu leviala hõlmab aga suuremat osa Eestist, v.a Mõniste kerke pealne osa ja klindiesine. Ordoviitsiumi setendite maksimaalne paksus Eesti alal on 180 meetrit (Kesk-Eestis). Eesti ordoviitsiumi ladestu lasub kambriumi setendeil. Ordoviitsiumil lasuvad aga siluri-, devoni- või kvaternaariaegsed setendid.
Eesti ordoviitsiumi ladestu koosneb peamiselt karbonaatseist kivimeist, millest tähtsamad on lubjakivid, aga on ka merglit, dolomiiti ja liivalubjakivi. Terrigeenseist setteist on liivakivi ja aleuroliiti. Ordoviitsiumi ladestus on ka fosforiiti, argilliiti ja savi. Ordoviitsiumi ladestu Kukruse lademes on Eesti tähtsaim maavara – kukersiit ehk põlevkivi. Peale kukersiidi on ordoviitsiumi ladestu maavaradeks ka graptoliitargilliit (ebasoovitatav, kuid laialt levinud on nimetus diktüoneemakilt), karbonaatkivimid ehk rahvapäraselt paekivi ja põhjavesi.
Karbonaatkivimite lahustumisega on seotud karstinähtused Kostiveres, Uhakul, Tuhalas ja mujal.
Eesti ala ehk Baltika ürgmanner oli ordoviitsiumis lõunapoolkera keskmistel ja madalatel laiustel. Ordoviitsiumi kivimid, eriti lubjakivid, sisaldavad ohtralt kivistisi. Nendeks on korallid, käsijalgsed, trilobiidid, limused, mikrokivistised jne.
Cauchy-Schwarzi võrratus
Cauchy -Schwarzi võrratus (ka Cauchy-Schwarzi-Bunjakovski võrratus) on võrratus, mis ütleb, et vektorite skalaarkorrutise moodul pole suurem vektorite pikkuste (normide) korrutisest:
kus ja  vastavalt  vektorite x, y \in V skalaarkorrutis ja pikkused ning V on mõni skalaarkorrutisega vektorruum. Võrratuse asemel on võrdus parajasti siis, kui x ja y on lineaarselt sõltuvad.
Tõestuse idee
Vaatame suurust, kus \lambda on suvaline kompleksarv ja x ja y vektorid. Trikk tõestuse juures on moodustada vektor ja arvutada selle vektori pikkus, mis ei saa olla negatiivne:
Sellest võrratusest saab tuletada Cauchy-Schwarzi võrratuse, kui leiame sobiva \lambda väärtuse. Valime \lambda väärtuse nii, et vektori pikkus võimalikult väike oleks. Sobivaks \lambda väärtuseks osutub
Asendades \lambda esimesse võrratusse näeme, et
Korrutades saadud võrratuse läbi vektori y pikkuse ruuduga ja viies skalaarkorrutise teisele poole võrratuse märki, leiame, et
millest ruutjuure võtmine annab Cauchy-Schwarzi võrratuse. Märkigem, et võrdus realiseerub parajasti siis, kui, mis tähendab, et x = -\lambda y ehk x ja y on lineaarselt sõltuvad.
Kopli (Lüganuse)
Kopli on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.
Aleksandr Möller-Zakomelski
1905. aasta revolutsiooni ajal oli ta 7. armeekorpuse ülemana Musta mere laevastiku rahutuste mahasuruja Sevastopolis, seejärel 5. armeekorpuse ülem Varssavis , jalaväekindral (6. detsember 1906), 30. oktoobrist 1906 – 28. aprillini 1909 ajutine Balti kubermangude kindralkuberner Riias ja 12. juulist 1909 Riiginõukogu liige.
Perekond
thumb|250px|[[Vene-Türgi sõda (1787–1792)|Vene-Türgi sõja Kilija piiramisel hukkunud vanavanaisa Johann Möller-Zakomelski (1725–1790) hauaplaat Hersonis Odessa oblastis Ukrainas]] Tema isa, parun Nikolai Möller-Zakomelski (1813–1887; pl) oli Žemaitija polgu polkovnik, hiljem jalaväekindral, kindraladjutant ja sõjanõukogu liige, vend Sergei Möller-Zakomelski (1848–1899) oli kindralleitnant, ning vanavanaisa Johann Möller (1725–1790; ru) oli vene kindral, kes 30. juunil 1789 sai Venemaa parunitiitli ja Püha Andrease ordeni kavaleriks, uueks perekonnanimeks Möller-Zakomelski, ning Katariina II-lt kingituseks 1793 Skujene (Schujen) ja Bānuži (Kudling) mõisa Riia asehaldurkonna Skujene kihelkonnas.
Aleksandr Möller-Zakomelski tütar Nadežda Möller-Zakomelski (1889 Varssavi – ) abiellus 1912 Londonis Konstantin von Hahniga ja 1916 Peterburis Järvamaalt Nõmmküla mõisast pärit mereväelase Boris von Dehniga (1895–1956).
Haiti
Haiti [ha'iiti] (varasem eestikeelne nimekuju Haiiti) on riik Ameerikas Kariibi meres Kuubast ida pool asuva Haiti saare (Antillide suuruselt teine saar) läänepoolsel kolmandikul. Haiti jagab seda saart idanaabri Dominikaani Vabariigiga, millega tal on väga vähe ühist. Riik on praegu presidendi vastu suunatud mässu järgses anarhias.
Haiti on endine Prantsusmaa koloonia, mis kuulutas end iseseisvaks Ameerikas teisena (esimene oli USA).
Haiti on läänepoolkera vaeseim maa. Riigi ajalugu on tumestanud poliitiline vägivald ja diktatuurid. Riik on ülerahvastatud, suurem osa maast on väheviljakas. Elanikkonna kultuurilised juured on Aafrikas ja Prantsusmaal.
12. jaanuaril 2010 oli pealinnas Port-au-Prince'is 7-magnituudiline maavärin (2010. aasta Haiti maavärin), milles hukkus vähemalt 212 000 inimest.
Asend ja suurus
Riigi pindala on 27 750 km², millest sisevete all on 190 km².
Rannajoone pikkus on 1771 km, maismaapiir Dominikaani Vabariigiga on 360 km pikk.
Territoriaalmere laius on 12 meremiili. Eksklusiivse majandustsooni laius merel on 200 meremiili. Külgneva tsooni laius on 24 meremiili. Mandrilava kuulub hõlvamise sügavuseni Haitile.
Pinnamood
pisi|Haiti kaart
Haiti on üks mägisemaid maid Kariibi mere saartel (Lääne-Indias): mäed moodustavad riigi pindalast kolmveerandi. Mäeahelikud ja neid lahutavad madalikud on enam-vähem lääne-idasuunalised. Põhjas algab Loodepoolsaarelt edela-kagusuunaline Põhjaahelik (Massif du Nord), mis jätkub Dominikaani Vabariigis Kesk-Kordiljeeride (Cordillera Central) nime all. Koos moodustavad nad Haiti saare peamäestiku. Lõunas on pikk ja suhteliselt kitsas Tiburoni poolsaar, millel paiknevad Hotte'i mäed (Massif de la Hotte ehk Massif du Sud poolsaare sügavuses, riigi edelaosas) ja Selle'i mäed (Massif de la Selle ehk Chaine de la Selle riigi kaguosas). Selle'i mägedes on ka riigi kõrgeim tipp La Selle (Pic La Selle; 2690 m või 2684 m või 2680 m või 2674 m üle merepinna).
Mäestike vahel riigi keskosas vahelduvad kõrgustikud (Matheux' ahelik (Chaine des Matheux), Mustad mäed (Montagnes Noires) madalike ja tasandikega (Cul de Sac, L'Artibonite'i jõe org, Keskplatoo (Plaine Centrale)). Pealinn Port-au-Prince asub Cul de Saci madalikul. Riigi kirdeosas Cap-Haïtieni linna ümbruses on väike madalik, mille nimi on Põhjatasandik (Plaine du Nord).
Kliima
Valitseb troopiline kliima. Riigi eri piirkondade vahel on kliimaerinevusi. Puhuvad passaattuuled, eri kohtade kliima on erinev sõltuvalt ookeani lähedusest ja kõrgusest merepinnast.
Vihma on tavaliselt rohkem (aasta keskmine sademete hulk kuni 2000 mm) tuulepealsetel mäenõlvadel, mis jäävad loodest puhuvate passaattuulte ette, ning vähem tuulealustel nõlvadel ja suurtes orgudes (500 mm ja vähem), eriti Cul de Sacis ja L'Artibonite'i jõe orus. Kesk-Haiti madalikud on nii kuivad, et põlluharimine nõuab niisutust.
Loodusõnnetused
Purustavad orkaanid on sagedased. 1979 ja 1980 kahjustasid need põllumajandust. Juunist oktoobrini on tormide hooaeg.
Esineb ka üleujutusi.
Piirkond on maavärinaohtlik. 18. sajandil lõhkus maavärin kaks korda Port-au-Prince'i linna ning 1842 Cap-Haïtieni linna. 12. jaanuaril 2010 tabas Port-au-Prince'i 7-magnituudine maavärin (2010. aasta Haiti maavärin), milles hävis suur osa linnast. Hukkus vähemalt 170 000 inimest.
Taimed
Haiti oli kunagi peaaegu täielikult kaetud männi-, leht- ja segametsadega. Tulekahjud, kontrollimatu raiumine ja metsamaa muutmine põllumaaks on enamiku puid hävitanud. Puit on endiselt peamine energiaallikas.
Niisketel kõrgetel nõlvadel on veel mände, mahagonipuid, seedreid ja dalbergiaid. Põhjas ja loodes on segametsi, lõunas ja edelas troopilisi heitlehiseid ja igihaljaid metsi. On ka metsikuid kohvipuid, kakaopuid ja kookospalme ning palju kohalikke troopilisi viljapuid, näiteks avokaado, apelsinipuu, hapulaimipuu ja mangopuu.
Poolniisketel aladel, näiteks L'Artibonite'i jõe orus, on põhiliselt savann, kus siin-seal kasvab palme.
Cul de Sacis ja teistes kuivades piirkondades (tasandikel) kasvavad kaktused ja astelpõõsad.
Loomad
Haitil on palju putukaliike, kuid suuri imetajaid ega mürkmadusid ei ole. Tavalised on pardid, pärlkanad, flamingod ja metsikud tuvid.
Mitmete endeemsete liikide seas on üks ohustatumaid haiiti pilukoonu.
Keskkonnaprobleemid
Metsade pindala väheneb hoogsalt, sest metsamaad põllustatakse ja puitu kasutatakse kütusena. Muldasid kahjustab erosioon. Joogivett napib.
Loodusvarad
Haiti loodusvarade hulka kuuluvad maavarad boksiit, vask, kaltsiumkarbonaat, kuld ja marmor ning hüdroenergia.
Pealinn
Haiti pealinn on Port-au-Prince.
Haldusjaotus
Haiti on administratiivselt jaotatud 10 departemanguks (sulgudes haduskeskus).
Riigikord
Haiti on presidentaalne vabariik valitava presidendi ja Rahvuskoguga. Mõned väidavad, et praktikas on tegemist autoritaarse režiimiga. 29. veebruaril 2004 lõppes mäss president Jean-Bertrand Aristide'i tagasiastumisega. Pole teada, kas praegune riigikord jääb püsima.
Poliitika
Suurem osa Haiti ajaloost on möödunud poliitilise vägivalla tingimustes ja korrumpeerunud diktaatorite võimu all. 1990 valiti pärast kolmkümmend aastat kestnud diktatuuri ja sõjaväe valitsemist presidendiks Jean-Bertrand Aristide. Suurema osa tema ametiajast valitses sõjaväelise riigipöördega võimule tulnud hunta, kuid 1994 õnnestus Arustide'il võimule naasta. 1996 valiti presidendiks Aristide'i lähedane abiline René Préval. 2000. aasta presidendivalimised, mida opositsioon boikoteeris, võitis jälle Aristide. 2004. aasta alguses muutusid valitsusvastased protestiavaldused vägivaldseiks.
Demograafilised näitajad
Riigi rahvaarv on 7 527 817 (2003), rahvastiku tihedus 271 inimest ruutkilomeetril. Haiti on üks tihedamalt asustatud riike maailmas.
Rahvastiku aastane iive on 1,7%.
Tööhõive on madal.
Linnad
Umbes 80% elanikest elab maal.
Pealinn Port-au-Prince on kiiresti kasvanud. Seal elab umbes miljon inimest, paljud neist linna ümbritsevates slummides.
Teised suuremad linnad on Cap-Haïtien, Gonaïves, Les Cayes ja Jérémie.
Päritolu
Haiti elanikud põlvnevad aafriklastest orjadest, kelle tõid Prantsuse kolonistid 17. ja 18. sajandil sisse, et nad suhkrurooistandustes töötaksid.
Keeled
10% elanikest räägib prantsuse keelt. 90% elanikest räägib haiti kreoolkeelt, kreooli keelt, mis on kujunenud inglise, prantsuse ja hispaania keele baasil.
Religioon
Enamik haitilasi on nimeliselt katoliiklased. Kultuur on aafrikalik, ning enamik haitilasi praktiseetib voodoo'd, aafrika usundite ja katoliikluse segu, millesse kuuluvad tantsurituaalid, muusika, maagia ja surnutekultus.
Vaesus
Haiti on läänepoolkera vaeseim maa. Umbes 80% elanikkonnast elab äärmises vaesuses. Maal elavate haitilaste aastasissetulek on alla 100 USA dollari kuus. Haitil ei ole õnnestunud saada rahvusvahelistelt sponsoritelt eelarve- ja arenguabi, mida riik hädasti vajab.
Tööhõive
Umbes 70% haitilasest sõltub põllumajandusest, mis seisneb põhiliselt väiketalupidamises oma tarbeks. Aktiivsest tööjõust on põllumajanduses hõivatud umbes 2/3.
Pärast René Prévali võimuletulekut veebruaris 1996 on loodud vähe töökohti, kuid varimajandus kasvab.
Maakasutus ja põllumajandus
Maaharimiseks kõlblikuks peetakse umbes 30% maast, kuid rahvaarvu kasvu tõttu on talupidajad olnud sunnitud hõlvama vähekõlbulikku maad. Umbes pool maast on põllumajanduslikus kasutuses.
1998. aasta hinnangu järgi on künnimaad 20,32%, alaliselt on põlluviljade all 12,7%.
Madal tootlikkus ei pea sammu iibega. Vähemalt 15% toidust imporditakse.
1984 hävitas sigade katk kõik sead.
Põllumajandussaaduste seas on kohv, suhkur, sisal ja eeterlikud õlid.
Tööstus
Tööstust on vähe, peamiselt Port-au-Prince'is. Keskmise suurusega ettevõtted toodavad tsementi, taimeõli, jahu, rafineeritud suhkrut ja tuletikke.
Alates 1960. aastatest on kiiresti kasvanud kergetööstus, mille arvele tuleb 25% Haiti ekspordist.
Odav tööjõud, tööseadusandluse puudumine ja maksuvabastused on Haitisse meelitanud välisfirmasid. Sporditarbeid, rõivaid, mänguasju ja elektrikaupu pannakse kokku USA-st toodud detailidest.
Tööstuses on hõivatud 7% tööjõust.
Turism
Alates 1980 on turism raskustes.
Transport
Maanteid on 3200 kilomeetrit, millest ainult 20% on asfalteeritud. Enamik asfalteerimata teid on vihmaperioodil läbimatud ning kaupa veetakse eeslite ja inimeste seljas.
Tervishoid
Haitilaste põhitoidus on mais, maniokk, hirss, riis ja puuvili. Vaesuse tõttu söövad maaelanikud liha, kala ja mune harva. Maaelanikud on väga alatoitunud.
Levinud on malaaria, tuberkuloos, hepatiit ja AIDS.
Enamik arste elab Port-au-Prince'is. Maal tuleb üks arst 30 000 elaniku kohta.
Haridus
Maal on üks õpetaja 550 kooliealise lapse kohta. Ainult 5% kooliminejatest saab täieliku alghariduse.
Ajalugu
Kolumbuse-eelsest ajast on vähe teada. Piirkonnas elasid siboneed, tainod, Quisqueyad ja kariibid.
Avastamine ja koloniaalvõim
5. detsembril 1492 avastas Christoph Kolumbus Aytí saare, millele ta andis nimeks La Española. Kuigi Bahamale jõudis Kolumbus varem, oli Haiti saar esimene koht Ameerikas, kus hispaanlased kanda kinnitasid.
Hispaanlased kasutasid Haiti saart (ka Hispaniola, Quisqueya, Bohio) 16. sajandi algul baasina eurooplaste ülevõimu kehtestamiseks Uue maailma üle.
Covasna
Covasna (ungari Kovászna) on linn Rumeenias Transilvaanias Covasna maakonnas.
Haiti
Indiaanlaste väljasuremine
Haiti põliselanikud, aravakkide hulka kuuluvad tainod ehk Taíno-indiaanlased suretati pärast Kolumbuse saabumist välja. 50 aasta pärast oli suurem osa neist surnud. Arvatavasti on tegemist kõige rängema taolise juhtumiga Ameerika avastamise algaegadel.
Covasna
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Covasna elanikest ungarlasi 62,82%, rumeenlasi 31,17% ja mustlasi 3,16%. Rahvus oli teadmata 2,65%-l elanikest.
Haiti
Indiaanlaste väljasuremine
Paljud on pannud rahvastiku drastilise kokkukuivamise tol perioodil hispaanlastest vallutajate poolt toime pandud genotsiidi arvele. Katoliku preester ja ajaloolane Bartolomé de Las Casas kirjutas oma paljuköitelises teoses "Historia de las Indias" (1527–1561): "Sellel saarel elas 60 000 [kui ma 1508. aastal saabusin], kaasa arvatud indialased; nii et 1494–1508 oli sõja, orjuse ja kaevanduste tõttu hukka saanud kolm miljonit inimest. Kes seda tulevaste põlvede seas usuks?"
Tänapäeval arvavad paljud ajaloolased, et Las Casase andmed aravakkide arvu kohta olid liialdus ning tõenäoliselt oli aravakke pisut üle miljoni, kuigi on nimetatud ka 8 miljonist suuremaid arve.
Covasna
Linn on tuntud kui 1000 allika linn seal asuvate mineraalveeallikate tõttu.
Haiti
Indiaanlaste väljasuremine
Aravakkide erakordselt suure suremuse põhjusteks võivad olla tapmine, raske sunnitöö, rängad karistused orjusele allumatuse eest ja orjastamisevastase vastupanu julm mahasurumine. Olid ka massilised enesetapud hispaanlastest isandate võimust vabanemiseks. 1540. aastateks olid aravakid arvatavasti välja surnud.
On ka väiteid, et kuigi oma osa oli kindlasti põliselanike julmal kohtlemisel ning traditsiooniliste ühiskondade ja traditsioonilise tootmisviisi lõhkumisel, oli suures osas tegemist Vanast maailmast sisse toodud haigustega (rõuged, gripp, leetrid, tüüfus), sest põliselanikel puudus nende vastu immuunsus.
1530. aastaks oli kuld, mida tolleaegse kullapuisttehnoloogia abil oli võimalik kätte saada, otsas. Pilk pöörati Mehhiko ja Peruu poole.
Piraadid ja istandused
Pärast põliselanike väljasuremist asustati saar Aafrikast toodud orjadega, kes rakendati tööle suhkruroo-, kohvi- ja puuvillaistandustes. Kuni 17. sajandi lõpuni saabus orje siiski suhteliselt vähe.
Prantsuse piraadid kasutasid saare lääneosa hiljem tugipunktina Inglise ja Hispaania laevade ründamiseks. 1697 loovutas Hispaania Rijswijki rahuga Haiti saare läänepoolse kolmandiku Prantsusmaale. Kui piraatlusest lõpuks pikkamisi jagu saadi, hakkasid mõned Prantsuse seiklejad istandikuomanikeks. Saare Prantsusmaale kuuluvast osast, mida nimetati Saint-Domingue'iks, sai "Antillide pärl", 18. sajandi Prantsuse impeeriumi üks rikkamaid asumaid. Saint-Domingue tootis umbes 40% kogu kohvist, mida Euroopas 1780. aastateks tarbiti. See väike, umbes poole Eesti suurune koloonia tootis rohkem suhkrut ja kohvi kui Briti Lääne-India asumaad kokku.
Sel ajal toodi istandustesse tööle arvatavalt 790 000 Aafrika päritolu orja (1783–1791 tuli Haiti arvele kolmandik kogu transatlantilisest orjakaubandusest). Et aga orje ei suudetud alal hoida, oli selle perioodi lõpul rahvaarvuks umbes 434 000, kellest valgeid oli umbes 31 000.
Orjade ülestõus
Haitilaste sõjavägi, mida nüüd juhtis Dessalines, lõi novembris 1803 Napoleoni poolt saadetud sõjaväge ning kuulutas endise asumaa Prantsusmaast sõltumatuks kohaliku nime Haiti all. Arvatavasti lõplikku kaotust kartes otsustas Napoleon müüa Louisiana 1803 Ameerika Ühendriikidele.
Esimene iseseisvusperiood
1. jaanuaril 1804 kuulutas Dessalines, kes oli end Jacques I nime all keisriks kuulutanud, välja Saint-Domingue'i iseseisvuse Haiti nime all. Samal päeval hõivasid Prantsuse väed Santo Domingo (saare idaosa). Seal taaskehtestati orjandus. Haiti nimetas end esimeseks vabaks neegririigiks. Et õigustada orjapidamist teistes riikides, räägiti Haitist kui voodoo-maast.
1805 vallutati saare idaosa tagasi. See jäi Haiti võimu alla 1809. aastani.
Üha despootlikumaks muutuva valitsemise tõttu Dessalines mõrvati 17. oktoobril 1806. Selle taga seisis Henri Christophe. Haiti riik lagunes Christophe'i režiimiks (neegrikeisrite riigiks) Haiti põhjaosas ja Alexandre Pétioni režiimiks (mulattide vabariigiks) lõunaosas. 1811 kuulutas Christophe end Henri I nime all kuningaks, kuid pärast tema enesetappu 1820 Pétionile presidendina järgnenud Jean Pierre Boyer taasühendas Haiti ja jäi võimule 1843. aastani.
Haiti on maailma esimene neegrivabariik ja Ameerika teine vabariik pärast Ameerika Ühendriike. Kuigi Haiti aitas aktiivselt kaasa paljude Ladina-Ameerika maade iseseisvusvõitlusele, jäeti endiste orjade iseseisev riik välja esimeselt läänepoolkera iseseisvate riikide kohtumiselt Panamas 1826 ning USA tunnustas Haitit diplomaatiliselt alles 1862.
Haiti saare Hispaaniale kuulunud ja hispaania keelt rääkiv idaosa Santo Domingo oli alates 1822. aastast Haiti võimu all, kuid lõi 1844 Haitist lahku Dominikaani Vabariigi nime all.
Aastatel 1843–1915 oli Haitis 22 valitsusevahetust ning arvutult riigipöördekatseid ja vandenõusid. Selle aja jooksul oli palju poliitilise ja majandusliku kaose perioode.
USA okupatsioon
28. juulil 1915, pärast Haiti juhi tapmist rahvahulkade poolt okupeeris riigi USA. Avalikkusele serveeriti seda USA kontrolli tugevdamisena, arvestades Saksamaa sissetungiohtu Esimese maailmasõja käigus. Tegelikult sellist ohtu ei olnud.
USA okupatsioon kestis 19 aastat, augustini 1934. Sel ajal haldas Haitit USA merejalaväekorpus. Haiti klassikalise hariduse süsteem lõhuti. Nad taaskehtestasid orjanduse (corvee labor), mida iseloomustas ahelate kasutamine, piitsutavad ülevaatajad ja viivitamatu surmanuhtlus põgenemiskatse eest.
Okupatsioonivastase vastupanu populaarseima juhi Charlemagne Peralte'i mõrvas USA merejalaväelane, kes teeskles, et on Peralte'i poolehoidja. Peralte'i surnukeha näidati pooduna avalikul väljakul kõigi pühakute päeval. Seda sündmust mäletavad haitilased "ristilöömisena".
Duvalier'de diktatuur
1957 valiti presidendiks François Duvalier. Tekkis repressiivne ja korrumpeerunud režiim, mis surus opositsiooni jõuga maha ning kasutas voodoo 'd. 1964 kuulutas Duvalier, keda tunti Papa Doci nime all, end eluaegseks presidendiks. Kui ta 22. aprillil 1971 suri, päris võimu tema poeg Jean-Claude Duvalier (Baby Doc).
Diktatuurijärgne periood
Duvalier'de 29-aastane diktatuur lõppes 7. veebruaril 1986. Sellest ajast kuni 1991. aastani valitses Haitit rida ajutisi valitsusi.
1987 kiideti heaks põhiseadus, mis nägi ette valitava kahekojalise parlamendi, valitava riigipea (presidendi) ning peaministri, ministrid ja ülemkohtu, kelle nimetab president parlamendi nõusolekul. Haiti põhiseadus nägi ette ka linnapeade ja kohalike halduskogude valimise.
Aristide'i esimene ametiaeg
Detsembris 1990 toimusid presidendivalimised, mis kuulutati rahvusvaheliste vaatlejate poolt vabadeks ja õiglasteks. Need võitis 67% häältega karismaatiline katoliku preester Jean-Bertrand Aristide. Ta asus ametisse 7. veebruaril 1991. Sama aasta 30. septembril toimus sõjaväeline riigipööre, mida toetas suur osa riigi ärieliidist.
Sõjaväerežiimi kolmeaastase valitsemise ajal tegid Ameerika Riikide Organisatsioon ja ÜRO algatusi poliitilise kriisi lahendamiseks põhiseadusliku võimu rahumeelse taastamise teel. 3. juulil 1993 sõlmiti lepe, mida sõjaväelased aga ei täitnud. Haiti vastu kehtestati rahvusvahelised majandussanktsioonid. Võimud ignoreerisid neid ning Haiti niigi nõrk majandus kukkus kokku ja hooletusse jäetud infrastruktuur halvenes.
Antigua
Antigua on saar, üks Väikestest Antillidest. Pindala 280 ruutkilomeetrit. Saar on künklik, kõrgus kuni 405 meetrit. Kuulub Antiguale ja Barbudale.
Haiti
Aristide'i esimene ametiaeg
Haitis hoogustusid repressioonid ja ÜRO ning Ameerika Riikide Organisatsiooni kodaniku- ja inimõiguste seiremissioon (MICIVIH) saadeti maalt välja. 31. juulil 1994 võttis ÜRO Julgeolekunõukogu vastu resolutsiooni nr. 940, mis volitas ÜRO liikmesriike võtma kõik vajalikud meetmed, et soodustada Haiti sõjaväeliste juhtide lahkumist ja taastada põhiseadusliku valitsuse võim.
19. septembril 1994 jõudsid Haitisse esimesed üksused 21 000-liikmelistest rahvusvahelistest vägedest. Oktoobri alguses lahkusid kolm sõjaväelise juhtkonna liiget (Cedras, kindral Philippe Biamby ja politseiülem kolonelleitnant Michel François) Haitilt. 15. oktoobril naasid president Aristide ja teised valitud ametnikud.
Rahvusvaheliste rahuvalvajate valvsate pilkude all korraldas võimule naasnud Haiti põhiseaduslik valitsus üleriigilised kohalikud ja parlamendivalimised juunis 1995. Kõikjal tuli võimule Aristide'i pooldajatest koosnev parteide liit OPL (''Organisation Politique Lavalas: OPL, 'Lavalasi Poliitiline Organisatsioon'). Et president Aristide'i ametiaeg lõppes veebruaris 1996 ning põhiseadus ei võimaldanud tal kaks ametiaega järjest president olla, nõustus ta kõrvale astuma ja toetama presidendivalimisi detsembris 1995. 88% häältest sai René Préval, Aristide'i väljapaistev poliitiline liitlane, kes 1991 oli olnud Aristide'i peaminister.
René Prévali presidentuur
140px|pisi|vasakul|[[MINUSTAH (2007)]] 7. veebruaril 1996 vannutati René Préval presidendiks. See oli esimene võimu üleandmine ühelt demokraatlikult valitud presidendilt teisele Haiti ajaloos.
1996. aasta lõpus lõi ekspresident Aristide OPL-ist lahku ja asutas uue partei Fanmi Lavalas (FL, 'Lavalasi perekond'). OPL, millel oli parlamendis enamus, nimetas end ümber Võitleva Rahva Organisatsiooniks (Organisation du Peuple en Lutte), säilitades lühendi OPL. Aprillis 1997 toimunud valimistel uuendati kolmandik senati koosseisust ning moodustati valdade ja linnade esinduskogud. See oli endistele liitlastele esimene võimalus omavaheliseks valimisvõitluseks. Kuigi esialgsed tulemused näitasid enamikul juhtudel FL-i kandidaatide võitu, ei kinnitanud enamik rahvusvahelisi vaatlejaid, et tegemist on vabade ja õiglaste valimistega. Registreeritud valijatest käis hääletamas ainult 5%. Võime süüdistati tulemuste võltsimises.
Selle poliitilise ummiku ajal ei suutnud valitsus korraldada kohalikke ega parlamendivalimisi 1998. aasta lõpus. Jaanuari alguses 1999 saatis president Préval laiali seadusandjad, kelle ametiaeg oli lõppenud – kogu saadikutekoja ja kõik senati liikmed peale 9 – ning muutis kohalikud valitavad ametnikud riigiteenistujateks. President ja peaminister valitsesid dekreetidega ning moodustasid valitsuskabineti, mis koosnes peaaegu täielikult FL-i pooldajatest. Oli tekkinud uus poliitiline liit ESPACE (Demokraatlik Konsultatsioonigrupp), mille survel andis valitsus kolm kohta 9-liikmelises Ajutises valimisnõukogus (Conseil Électoral Provisoire, CEP) opositsioonirühmitustele ja andis CEP-le mandaadi korraldada valimised 1999. aasta lõpul.
Valimised lükkusid mitu korda edasi. Kohalike nõukogude, vallavalitsuste, linnasaadikute, saadikutekoja ja 2/3 senati valimiste esimene voor toimus 21. mail 2000. Valimistel osales lai poliitiliste jõudude spekter. Osalusprotsent oli üle 60%.
Metoodika, millega CEP määras kindlaks senati valimiste võitjaid, vältides teist hääletusvooru ja võimaldades FL-ile esimeses voorus peaaegu täieliku võidu, tekitas vaidlusi. Rikkumised häältelugemisel ning CEP-i tahtmatus uurida väidetavaid rikkumisi ja võltsimisi õõnestasid usaldust selle organi vastu. Valitsus avaldas nõukogule survet esitada moonutatud tulemused. Nõukogu esimees põgenes Haitilt ja kaks liiget astusid lõpuks tagasi.
Haiti võimud ei reageerinud rahvusvahelistele nõudmistele valimistulemusi korrigeerida. 28. augustil 2000 kutsuti kokku uus parlament, sealhulgas 10 senaatorit, kelle puhul valimisprotseduuri vaidlustati.
Samal ajal ühines enamik opositsiooniparteisid taktikalisse liitu, millest sai lõpuks Convergence Démocratique (CD). See nõudis valimistulemuste tühistamist ning uute valimiste korraldamist uue Ajutise Valimisnõukogu juhtimisel. Sellele pidi eelnema president Prévali tagasiastumine ning ajutise valitsuse võimuletulek. Opositsioon teatas ka novembrile määratud presidendi- ja senativalimiste boikoteerimisest.
Mitu Ameerika Riikide Organisatsiooni, Caricomi ja USA diplomaatilist missiooni olid püüdnud saavutada parlamendi kokkukutsumise edasilükkamist kuni valimistega seotud tüliküsimuste lahendamiseni. Kui parlament siiski kokku kutsuti, otsustasid Haitit abistavad riigid suunata oma abi valitsusest mööda. Samuti teatasid nad, et ei saada novembris toimuvatele valimistele isegi vaatlejaid.
Vastavalt Haiti põhiseaduses ette nähtud tähtajale toimusid presidendi ja 9 senaatori valimised 26. novembril 2000. Neid valimisi boikoteerisid kõik suuremad opositsiooniparteid ning valimisaktiivsus oli väga madal. Presidendivalimised võitis Jean-Bertrand Aristide. Kõik 9 senaatorikohta sai Fanmi Lavalas.
14. detsembril 2000 teatas CD, et moodustab ajutise valitsuse, mis astub ametisse 7. veebruaril, president Aristide'i ametissevannutamise päeval. Selle valitsuse põhiülesanne pidi olema uute valimiste korraldamine. Et ära hoida tõsisemat kriisi, hankis USA diplomaatiline missioon Aristide'ilt nõusoleku 8-punktilisele plaanile, mis nägi muuhulgas ette mais toimunud valimuste tulemuste läbivaatamise ning uue valimisnõukogu moodustamise.
Veebruari alguses 2001 tõi väljapaistvatest haitilastest koosnev Tsiviilühiskonna Algatuse Hõlbustamise Komisjon ja Ameerika Riikide Organisatsiooni esindaja läbirääkimisteks kokku Fanmi Lavalasi ja CD esindajad. Fanmi Lavalas ei tahtnud minna kaugemale 8-punktilisest leppest, milleni detsembris oli jõutud. CD nõudis mai- ja novembrivalimiste tulemuste tühistamist ning enda ulatuslikku osalemist valitsemises.
Aristide'i teine ametiaeg
7. veebruaril 2001 vannutati Jean-Bertrand Aristide Haiti presidendiks. Samal päeval vannutas CD Gérard Gourgue'i 'Konsensuse ja Rahvusliku Liidu Valitsuse ajutiseks presidendiks'. Uusi otseläbirääkimisi Fanmi Lavalasi ja CD vahel hiljem enam ei peetud.
29. veebruaril 2004 pani Aristide presidendivolitused maha ja põgenes riigist.
Kirjandus
Haiti vabastaja Toussaint L'Ouverture'i kirjades ja kõnedes on tunda piirkonna identiteet.
Tähtsaid kirjanikke:
Heterotroof
Heterotroof on organism, kes saab oma elutegevuseks vajaliku süsiniku toidus sisalduvast orgaanilisest ainest. Need orgaanilised ühendid on valmistanud autotroofid.
Kõik loomad ja seened, samuti paljud bakterid on heterotroofid. Enam kui 95 protsenti elusorganismidest on heterotroofsed organismid. Heterotroofide hulka kuuluvad osaliselt või täielikult ka mõningad parasiitsed taimed, näiteks mükotroofsed orhideed (koralljuur, pisikäpp).
Heterotroofid jaotatakse
Vetikate heterotroofne toitumine
Vetikatel on heterotroofne toitumine enamasti autotroofse toitumise täiendavaks võimaluseks hankida eeskätt süsinikuühendeid. Vetikate heterotroofse toitumisviisi puhul eristatakse mitmeid alatüüpe. Peamisteks alatüüpideks on osmotroofia, fagotroofia ja segatüüpne miksotroofia. Osmotroofia puhul saab rääkida eraldi auksotroofiast, fotoorganotroofiast ja kemoorganotroofiast. Miksotroofia saab jagada obligaatseks ja fakultatiivseks fototroofiaks.
Ernst Magnus Schneider
Ernst Magnus Schneider (9. august/21. august 1826 Viljandi – 20. märts/1. aprill 1889 Halliste) oli Eesti vaimulik.
Õppis aastatel 1836–1843 Cesise lähedal Berzaines asunud Albert Hollanderi õppeasutuses (Anst. Birkenruh bei Wenden), aastal 1844 Gustav Max Schmidti Eragümnaasiumis Viljandis. Aastatel 1844–1849 õppis Tartu ülikoolis filoloogiat ja usuteadust. Töötas aastatel 1850–1854 õpetajana Gustav Max Schmidti Eragümnaasiumis Viljandis. Oli aastal 1854 prooviaastal Tarvastu Peetri koguduses Paul Carlblomi juures. Ordineeriti 13. märtsil/25. märtsil 1855 õpetajaks.
Aastast 1870 oli ta Vändra kurttummade asutuse kuraator. Samuti tegi ta kaastööd eestikeelse lauluraamatu ja agenda komisjonile.
Isiklikku
Tema isa Johann Wilhelm Schneider oli (aastatel 1825–1858) Halliste ja Karksi Peetri koguduse õpetaja. Tema emapoolne vanaisa Karl Ernst von Berg oli Tarvastu, Halliste ja Karksi Peetri koguduse õpetaja, Sangaste ja Laatre Püha Laurentsiuse koguduse õpetaja ning aastatel 1828–1933 Liivimaa kindralsuperintendent. Tema õepoeg Erwin Karl Reinhold von Dehn oli Halliste Püha Anna koguduse õpetajaks aastatel 1889–1934.
Priestewitzi vald
Priestewitzi vald on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Meißeni kreisis.
Kuni 2008. aastani kuulus vald Riesa-Großenhaini kreisi.
Gotthard von Fürstenberg
Gotthard von Fürstenberg on olnud mitme tuntud isiku nimi:
Hüdroksüülrühm
Orgaanilises keemias on hüdroksüülrühm orgaanilise ühendi molekuli osa, selle  funktsionaalrühm. Hüdroksüülrühma tähis on –OH (mitte segi ajada aluste hüdroksiidiooniga). Hüdroksüülrühma sisaldavad alkoholid (üldvalemiga R–OH, kus R on alküülrühm) ja fenoolid (üldvalemiga ArOH, kus Ar on fenüül- või arüülrühm).
Art Leete
pisi|Professor Art Leete kõnelemas Tartu Ülikooli kultuuriteaduste ja kunstide instituudi bakalaureuseõppe lõpuaktusel 30. juunil 2010 Art Leete (sündinud 19. veebruaril 1969) on eesti etnoloog ja folklorist.