cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Roman Abramovitš
Tegevus äris ja poliitikas
Aastatel 2003–2004 müüs Abramovitš osaluse alumiiniumiettevõttes RusAl Oleg Deripaskale. 2005. aasta sügisel müüs ta osaluse Sibneftis Venemaa riiklikule gaasi- ja naftaettevõttele Gazprom. 2006. aastal ostis ta osaluse Venemaa suurimas terasevalmistajast Evraz Group.
Bobby Stuart
Bobby Stuart (ka: Bob Stuart, Rob Stuart) on USA kaskadöör ja filminäitleja.
Roman Abramovitš
Tegevus äris ja poliitikas
1999. aastal valiti Abramovitš Venemaa Riigiduumasse ja 2000. aastal vahetas ta välja korruptsioonis süüdistatud Tšuktši autonoomse ringkonna kuberneri Aleksandr Nazarovi. Kubernerina toetas Abramovitš Tšuktši piirkonda rahaliselt ja sai juurde palju toetajaid. Pärast korduvaid palveid president Vladimir Putinile vabastada end kuberneri kohustest rahuldas Abramovitši soovi 2008. aasta juulis uus president Dmitri Medvedev. Samal aastal valiti Abramovitš Tšuktši autonoomse ringkonna duumasse.
Bobby Stuart
Osatäitmised
Mõlemas filmis esines ta Bob Stuarti nime all.
Roman Abramovitš
Tegevus äris ja poliitikas
25. aprillil 2005 avaldas ajakiri Forbes Venemaa rikkaimate eraisikute nimekirja. Abramovitš tunnistati 14,7 miljardi dollari suuruse varandusega (seda on üle poolteise Eesti riigieelarve) Venemaa rikkaimaks inimeseks. Tema varandus oli enam kui poole suurem teisel kohal oleva Vladimir Lissini varandusest.
10. veebruaril 2007 avaldas Venemaa majandusajakiri Finans Venemaa rikaste nimekirja, mille järgi Venemaa rikkaimaks inimeseks tõusis Abramovitši asemele Deripaska. Vara oli neil vastavalt 21 ja 21,2 miljardit USA dollarit (252 ja 254 miljardit krooni, mis ületab enam kui kahekordselt Eesti riigieelarve).
Teaniin
Teaniin, samuti tuntud kui L-γ-glutamüületüülamiid ja N5-etüül-L-glutamiin on aminohape, mida leidub peamiselt taimedes ja teatud seeneliikides. See avastati 1949. aastal rohelise tee koostisest ning 1950. aastal eraldati selle ekstrakt gyokuro lehtedest.
Roman Abramovitš
Tegevus äris ja poliitikas
19. aprillil 2007 avaldas majandusajakiri Forbes rikkaimate venelaste edetabeli, milles kolmandat aastat järjest oli esikohal Abramovitš. Forbes hindas tema varanduse suuruseks 19,2 miljardit dollarit ehk 220 miljardit krooni.
Tegevus spordi vallas
2003. aastal ostis Abramovitš Londoni jalgpalliklubi Chelsea FC. Mitme tippmängija ostu järel hüüdnime "Chelski" saanud klubi saavutas 2003/2004. aasta hooajal teise koha Premier League'is ja tuli meistriks aasta hiljem. 2012 võitis Chelsea Euroopa meistrite liiga karika.
Pulsnitz
Pulsnitz on linn Saksamaal Saksimaa Bautzeni kreisis.
Roman Abramovitš
Tegevus spordi vallas
2004. aasta juulis räägiti, et Sibneft spondeerib jalgpalliklubi Moskva CSKA-d 1,6 miljardi rublaga (44,5 miljonit eurot).
Pulsnitz
Kuni 2008. aastani kuulus linn Kamenzi kreisi koosseisu. 2009. aastal liideti linnaga Oberlichtenau vald.
Roman Abramovitš
Tegevus spordi vallas
Abramovitši tuntakse ka Vormel 1 fännina.
Zunyi
Zunyi [tsun-i] (hiina keeles lihtsustatud hiina kirjas 遵义 (遵义市), traditsioonilises hiina kirjas 遵義 (Zūnyì) on ringkonna õigustega linn (2. järgu haldusüksus) Hiina edelaosas (Edela-Hiinas) Guizhou provintsi põhjaosas Chongqingist lõunas ja Guizhou provintsi pealinnast Guiyangist põhjas Xiangjiangi jõe ääres. Geograafilised koordinaadid on 27° 41' N, 106° 54' E.
Pulsnitz
Linnaosad
Friedersdorf Siedlung, Friedersdorf, Pulsnitz.
Allüülne ümbergrupeering
Allüülne ümbergrupeering ehk allüülne isomerisatsioon on orgaaniline reaktsioon, milles allüülse ühendi funktsionaalrühm nihkub asendist 1 asendisse 3 ja samaaegselt nihkub kaksikside vastassuunas järgmiste süsiniku aatomite vahele.
Zunyi
Linna kõrgus merepinnast on umbes 900 m.
Allüülne ümbergrupeering
C=C–C-Y <–>  Y-C–C=C
Zunyi
Zunyi pindala on 30 763 km² ja elanike arv umbes 7 338 000 (2003. aasta lõpp).
Allüülne ümbergrupeering
Allüülse ümbergrupeeringuga tuleb arvestada paljude orgaaniliste reaktsioonide korral (eriti happelise komponendi olemasolul). Keemilise reaktsiooni käigus või kuumutamisel (ka toatemperatuuril seismisel) võivad allüülsed ühendid kergesti isomeriseeruda, sest termodünaamiline kontroll viib stabiilsema isomeeri moodustumisele. Näiteks isopreeni hüdrokloorimisel moodustub tertsiaalne kloriid 3-kloro-3-metüül-1-buteen, mis protsessi käigus või seismisel või fraktsioneerimisel kergesti isomeriseerub kuni tasakaalu seguni, milles toatemperatuuril on 90% stabiilsemat primaarset isomeeri – prenüülkloriidi.
СН2=С(СН3)–СН=СН2 + HCl   → CH3–CCl(СН3)-СН=CH2  →  CH3–С(СН3)=СН–CH2–Cl
Zunyi
Linna hüüdnimi on "kuulus linn ajaloos". Samuti nimetatakse teda Guizhou provintsi "kultuuri koduks".
Loodus
Aasta keskmine temperatuur on 13...18 kraadi. Päikeselisi päevi on palju.
Padilaava
pisi|Padilaava, [[NOAA foto]]
Allüülne ümbergrupeering
Nukleofiilse asenduse korral SN1 reaktsiooni tingimustes moodustub karbokatioonne intermediaat, mis edasi võib anda nukleofiiliga isomeerse produkti – nimetatakse seda SN1' asendusreaktsiooniks. Näiteks 1-kloro-3-metüül-2-buteen annab asendusreaktsioonis tertsiaarse alkoholi 3-metüül-2-buten-1-ooli (85%):
CH3–С(СН3)=СН–CH2–Cl +  H2O  →  CH3–СOH(СН3)-СН=CH2
Feromoonid
pisi|Pildil kujutatud [[lutikad on agregaatferomoonide mõjul kokku tulnud]] Feromoonid on loomade poolt keskkonda eritatavad bioaktiivsed ained, mis samasse liiki kuuluvatel isenditel kutsuvad esile käitumuslikud, harvem ka füsioloogilised muutused.
Padilaava
Padilaava on veealustes tingimustes tardunud padjalaadse morfoloogiaga laavavool.
Allüülne ümbergrupeering
Võimalik on ka nukleofiili otsene atakk asendisse 3 samaaegse lahkuva rühma elimineerumisega asendist 1 – see on SN2' asendusreaktsioon. See saab toimuda steerilise takistuseta allüülse ühendi ja tugeva nukleofiili korral. Näiteks:
Padilaava
Koostiselt on padilaava enamasti basaltne või andesiitne. Padilaava moodustab ofioliitse kompleksi ülemise osa.
Allüülne ümbergrupeering
CH3–CH=СН–CH2–Cl +  NaOH  →  CH3–CHOH–СН=CH2
Padilaava
Padilaava moodustub laava kokkupuutel veega, enamasti juhtub see ookeanide põhjas. Padilaava on laialt levinud nähtus, kuid esinemise tõttu veealustes tingimustes on ta vähetuntud ja tema moodustumine halvasti vaadeldav. Padilaava ristlõige võib meenutada köislaava ristlõiget, kuid padilaavas on vähem vesiikuleid ning tühikuid. Samuti võivad padilaavas esineda radiaalsed lõhed. Pealmine kiht on tihti klaasjas.
Vaata ka
Lava
Feromoonid
Feromoonide eritamiseks on loomadel spetsiaalsed näärmed, mis asuvad näiteks peas ja tiibadel, nende ainete vastuvõtmiseks on loomadel erilised retseptorid ehk sensillid.
Feromoonid liigitatakse sugu-, agregaat-, häire- ja paljudeks muudeks feromoonideks.
Feromoonpreparaadid toimivad valikuliselt, meelitades püünisesse ainult kindla liigi või lähedaste liikide isendeid. Nende kasutamisel välditakse keskkonna saastamist ja resistentsuse tekkimist.
Feromoonide süntees Eestis
Tartu Ülikoolis töötati välja õunamähkuri suguferomooni sünteesimeetod ja preparatiivsed rakendused.
Eesti NSV TA Keemia Instituudis alustati Koit Läätse juhitud orgaanilise sünteesi sektoris 1970. aastate teisel poolel NSV Liidu levinumate teraviljakahjurite naksurlaste (Elateridae) perekonna Agriotes suguferomoonide – peamiselt geraniooli ja farnesooli estrid – sünteesimenetluste väljatöötamist lähtudes isopreeni telomerisatsiooniproduktidest. Saadi feromoonide sünteetilised analoogid: butaan-, heksaan-, oktaan-, palderjan- ja isopalderjanhapete geraniooli ning äädikahappe farnesooli estrid.
СН3–С(СН3)=СН–СH2[–CH2–С(СН3)=СН–СH2]n–OC(O)R, kus n = 1 või 2
Neile, suure puhtusega toimeainetele, töötati välja katsetootmise tehnoloogia, mis juurutati Männikul katsetehases, ja valmistati püünistesse sobivad preparaadid, mida katsetati põldudel koostöös Põhja-Kaukaasia Fütopatoloogia Instituudi putukauurijatega. Välja töötati meelitussegud kuuele naksurmardika liigile nende püünistesse meelitamiseks väljapüügi või seire eesmärgil, aga ka inhibeerivad segud putukate keemilise kommunikatsiooni häirimiseks ning isasputukate desorienteerimiseks paaritusajal. Toimeainetele ja meetoditele saadi kaheksa autoritunnistust. Aastail 1983–1989 tehti naksurmardikate seiret 420 tõrjejaamas NSV Liidu lõunaregioonides ja kokku kasutati üle 300 tuhande peibutuspüünise. Sellesuunaline tegevus katkes 1992. aastal seoses Eesti iseseisvuse taastamisega.
Zunyi
Loodus
Tuntuim vaatamisväärsus on 60 m kõrgune juga Chishui.
Haldusjaotus
Zunyis on kaks linnarajooni, kaks maakonna õigustega linna, kaheksa maakonda ja kaks autonoomset maakonda.
Need on:
Rahvastik
Elanike arv on umbes 7 338 000 (2003. aasta lõpp).
Zunyis elab hiinlaste kõrval veel 36 rahvust, sealhulgas tujia 'd, miaod ja gelao 'd.
Majandus
Zunyi sisemajanduse kogutoodang moodustab veerandi kogu provintsi omast.
Linnas on metallurgiatööstus, elektrijaam, ehitusmaterjalidetööstus ja toiduainetetööstus.
Ajalugu
Zunyis toimus Zunyi konverents, Hiina Kommunistliku Partei otsustav nõupidamine Suure looderetke ajal jaanuaris 1935. Mao Zedong kindlustas oma võimu: ta valiti esimest korda partei juhiks. Hiina turistid lasevad end konverentsi toimumiskoha juures pildistada. See kuulub "palverändude" sihtmärkide hulka. See on endine ilusas kohalikus stiilis katoliku kirik, mis 1953 tehti Mao Zedongi monumendiks. Samuti renoveeriti maja, kus ta peatus. Preester isa Xia sai asemele teise maatüki koos majaga. Hiljem pandi ta vangi. Kahekümne aasta pärast ta vabastati ja rehabiliteeriti 1985 täielikult. Aastal 1987 hakkas ta ehitama praegust kirikut, mis valmis 2004.
Toit
Valmistatakse riisilikööri (maotai), samuti dongjiu 'd. Kohalik õlu gaoyuan on maitsev. Nende jookide maitsvuse põhjuseks peetakse kohaliku vee head kvaliteeti. Praegu ähvardab Chishui jõge, millest maotai 'd tehakse, reostus.
Punakha
Punakha on linn Bhutanis, Punakha ringkonna keskus.
Oli 1955. aastani Bhutani faktiline pealinn.
Vana-Roosa
Vana-Roosa (kohalikus kõnepruugis Roosa) on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varstu valda.
Külas on olnud Vana-Roosa mõis. Mõisa ait-kuivati on arvatud kultuurimälestiseks.
Külas asub Roosa kirik, mille juures tegutseb Roosa Jakobi kogudus. Samuti paikneb külas Vana-Roosa kalmistu.
Asula idapiiril voolab Mustjõgi. Küla keskel asub Vana-Roosa tiik.
Küla lääneosas asub Roosa raba (Suursoo), kust kaevandatakse turvast. Soost saavad alguse Kuuraoru oja ja Punsa oja.
Priit Rohtmets
Priit Rohtmets (sündinud 27. veebruaril 1981) on eesti kirikuloolane.
Rohtmetsa peamiseks uurimisvaldkonnaks on olnud Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kirik (E.E.L.K.) maailmasõdadevahelisel perioodil. 2006. aastal sai ta magistrikraadi uurimuse eest E.E.L.K. välissuhete kohta aastatel 1919–1940. 13. juunil 2012 sai ta doktorikraadi teoloogias väitekirjaga "Teoloogilised voolud Eesti Evangeeliumi Luteri Usu Kirikus aastatel 1917–1940".
Lepiku
Lepiku on mitme Eesti küla nimi:
Priit Rohtmets
Ta oli usundiloolasena raamatusarja "Eesti mälu" nõustaja.
Alates 2006. aastast on Rohtmets Eesti Kirikuloo Seltsi aseesimees.
Mongar
Mongar on linn Bhutanis, Mongari ringkonna keskus.
Kuningavall
Kuningavall oli 16. sajandi lõpus ehitatud bastion Narva vanalinna loodeosas. Sisuliselt oli see bastei edasiarendus. pisi|[[Narva linnamüür ja kaitserajatised 1600. aasta linnaplaanil. Müür on märgitud punase joonega. Kaardi põhjaserv on paremal]] Aastatel 1583–1585 ehitati sellel kohal asuv keskaegse linnamüüri loodetorn ümber basteiks ja hakati seda hüüdma Kuningavalliks. 17. sajandi alguses ehitati torn ümber uus-itaalia tüüpi bastioniks. 17. sajandi lõpus loodi linna ümber uus kaitsesüsteem ja sellega seoses jäi bastion lagunema.
Kuningavalli varemed on säilinud Narva Vanalinnas Rüütli tänav 6 maja ees Vestervalli ja Kraavi tänava nurgal. See on küngas, mis tõenäoliselt sisaldab bastioni aluseks olnud basteid või isegi basteile eelnenud keskaegse torni jäänuseid.
Lemmatsi
Lemmatsi on küla Tartu maakonnas Kambja vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ülenurme valda.
Lemmatsi külas, Tartu–Valga maantee ääres asus 1964. aastal püstitatud skulptor Elmar Rebase heledast kivist monument eesti- ja venekeelse kirjaga «Inimesed olge valvsad. Siin mõrvasid fašistid 12 000 inimest», Jalaka liinil tankitõrjekraavis hukatute mälestuseks.
Soolätte
Soolätte (kohalikus kõnepruugis Suulätte) on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varstu valda.
1977. aastal liideti Soolätte külaga Hinnimäe, Härmiku ja Kahrusuu.
Soolätte külas asub Hinnimäe rändrahn.
Küla läbib Rõuge–Vastse-Roosa tee.
902
902. aasta
Raudsepa (Rõuge)
Raudsepa (kohalik hääldus Raudsepä) on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
902
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Raudsepa (Rõuge)
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varstu valda.
902
Aastakümned: 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad - 900. aastad - 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad
Aastad: 897 898 899 900 901 - 902 - 903 904 905 906 907
903
903. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad - 900. aastad - 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad
Aastad: 898 899 900 901 902 - 903 - 904 905 906 907 908
Lepiku (Kambja)
Lepiku on küla Tartu maakonnas Kambja vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ülenurme valda.
Võldas
thumb|Võldas [[Bodeni järve põhjal]] Võldas ehk harilik võldas ehk euroopa võldas (Cottus gobio) on võldaslaste sugukonda võldaste perekonda kuuluv kala.
Võldas elab igal pool Euroopas Põhja-Hispaaniast kuni Uuralini. Teda leidub mitmes Mandri-Eesti veekogus.
Eestis kuulub võldas looduskaitsealuste liikide III kategooriasse, kuid kogu maailmas arvatakse võldas kõige vähem ohustatud liikide hulka.
Võldas elab enamasti magevees, harvem riimvees, eelistades puhtaveelisi veekogusid.
Võldas on kuni kümne sentimeetri pikkune kala. Eestist Ahja jõest, 1987 aastal püütud suurim võldas oli 13 sentimeetrit pikk ja kaalus 42,2 grammi. Ta on väga aeglase kasvuga kala.
Võldase keha on soomusteta, küll võib kehapinnal leiduda tahapoole suunatud väikeseid ogakesi. Kehal asub kaks seljauime, mis peaaegu on ühinenud: esimene lühem ja tugevate ogakiirtega, tagumine pikem ja pehmem. Lõpuskaanest turritab välja üksik oga. Võldas on laia peaga ja külgedelt lamendunud tagakehaga. Peaaegu kogu pea ulatuses on tihedate peente hammastega suu. Silmad asuvad kõrgel pealael. Eriti huvitavad on kala rinnauimed, suured ja lehvikutaoliselt ümardunud. Need ulatuvad kala pärakuni. Võldas on pruunikas-hallikat värvi, tumedamate laikudega ja kohandunud veekogu põhjas varjatud eluviisiks. Kõhualune on heledam. Maikuus muutub isase võldase tume värvus hoopis eredamaks, erkoranži äärega. Võldasel on oskus suhteliselt kiiresti oma värvust muuta.
Võldase venekeelne nimetus подкаменщик ('kivialune') viitab kala kombele peituda mitmesuguste veealuste esemete varju, mis pakuvad talle kaitset vaenlaste eest ja võimaldavad tal endal saaki luurata.
Võldas ise on forelli ja lutsu lemmiksaak.
Kevadel, märtsist maini koeb emane puhastatud kivile mõnikümmend suurt marjatera. Isane kaitseb neid vaenlaste eest ning puhastab marja, vehkides koetud marja kohal oma suurte rinnauimedega.
Obergurig
Obergurig (sorbi keeles Hornja Hórka) on küla Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis Obergurigi vallas.
2009. aastal oli elanike arv 471.
Birger jarl
thumb|200px|Birger jarli portree Birger jarl (tegelikult Birger Magnusson), oli Rootsi riigitegelane (jarl), keda on ajalooallikates esmamainitud 1237. aastal. Arvatavasti sündis Birger umbes 1210. aastal ja suri 21. oktoobril 1266 Jälbolungis.
Birger oli Rootsi jarl (1248–1266) ja oma alaealisest poja kuningas Valdemar Birgerssoni (1250–1266) eestkostja.
Elu ja tegevus
Väidetakse, et ilma Birger jarlita poleks Rootsi riiki. Türanniks tituleeritud Birger rajas Stockholmi linna, tema lasi ehitada esimesed kivist kindlused ja lossid, kujundas maksusüsteemi, reformis rahasüsteemi, pani aluse vaimsele ja ilmalikule haridusele, laiendas Rootsit itta ja sai Rootsile juurdepääsu rannajoonele läänes Göta jõe suudmes. Birgeri valitsemise ajal loodi tugev keskvõim Rootsis ja seda erinevate maakondade huvide arvelt. Birger viis läbi suurejoonelised seadusemuudatused; enam tuntud on niinimetatud rahuseadused: kodurahu, kirikurahu, kohturahu ja naiserahu. Need seadused olid esimesed Rootsi riigi seadused (rikslagarna). Birgeril oli kiriku toetus ja viis läbi ristisõja Soomes, kus ta asutas Tavastehusi ehk Hämeenlinna kindluse.
Birgeri välispoliitika rõhus üksteisemõistmisele Põhjamaades. Ta püüdis edendas kaubanduse arengut, näiteks kaubanduslepinguga hansalinna Lübeckiga.
Birger jarli peetakse Stockholmi rajajaks. 1252. aastal kirjutas ta alla kahele niinimetatud kaitsekirjale, milles on märgitud kuupäev ja mis on alla kirjutatud Stockholmis. See on ka esimene dokument, milles figureerib Stockholmi nimi. See on ka põhjus, miks arvatakse see aasta Stockholmi sünniks. Mingit linna ta loomulikult ei rajanud, kuid Birger lasi ehitada kindluse praegusele Helgeandsholmenile, et kindlustada sissepääs Mälare järvele.
Tõus võimule
Birger Magnussoni eelkäija jarli ametis oli tema onu Ulf Fase. Too oli jarl oletatavasti juba 1220. aastal kuningas Johan Sverkerssoni valitsemise ajal. Johan Sverkersson suri 1222. aastal Visingsöl ja koos temaga suri välja Sverkerite suguvõsa. Ainsa kandidaadina valiti kuningaks vaid kuueaastane kokutav lombakas Erik Eriksson Erikute suguvõsast. Tema alaealiseks oleku ajal juhtis riiki riiginõukogu, mis koosnes suurülikutest ja piiskoppidest. Üks riiginõukogu liige oli Knut Holmgersson (Knut Pikk), kes 1229. aastal pärast Olustra lahingut tõukas toona vaid 13-aastase kuninga troonilt ja asus ise troonile. Knut Holmgersson kuulus nn folkungite hulka (mis pole sama mis folkunga sugupuu), konservatiivsesse suurülikute gruppi, kes olid võimu tsentraliseerimise vastu.
Pärast Knut Holmgerssoni surma 1234. aastal võttis kuningas Erik taas võimu, kuid tegelik võim oli jarli ehk folkung Ulf Fase käes, kes olevat olnud kuningas Knut Holmgerssoni pooldaja ja seega opositsioonis Erikuga. 1247/1248 tõukas üha suurema võimu saavutanud Birger Magnusson Ulf Fase poliitiliselt areenilt. Ulf Fase toetas troonile pretendeerivat Holmger Knutssoni Sparrsätra lahingus 1247 ning kaotas selle Eriku ja Birger Magnussoni vägedele. On tõenäoline, et Ulf Fase kas suri lahingus või hukati kuninga ja Birger Magnussoni käsul, viimane võttis seejärel üle jarli ameti. Birger jarl oli kuni surmani 1266 Rootsi tegelik valitseja.
Jarliks olemise aeg
Veebruaris 1248 toimus nn Skänninge kohtumine, mille tagajärjel kirik lahutati riigist. Kohtumisel viibisid paavsti esindajana kardinal Wilhelm Modenast, Birger jarl, peapiiskop Jarler ja ülejäänud viis piiskoppi riigis, kloostrijuhid, preestrid, Östergötlandi kohtunik ja mõned suurülikud.
Kui Birger jarl viibis ristisõjas Soome sisemaal, suri 1250 kuningas Erik ja koos temaga suri välja Erikute suguvõsa. Birger jarli 10-aastane poeg Valdemar, kuninga õepoeg, valiti kuningaks. Kuningas valiti enne kui Birger jarl Soomest koju jõudis.
Herrevadsbro lahingus 1251 võitis Birger jarl rühma mässulisi suurülikuid (folkuningad), sealhulgas Knut Magnussoni, Filip Knutssoni ja Filip Larssoni. Pärast oma naise Ingeborgi surma 1254 abiellus Birger 1261 uuesti Taani kuninga Abeli lese Mechtild af Holsteiniga.
"Eriku kroonika" kohaselt rajas Birger 1252. aasta paiku Stockholmi. Teda loetakse folkungite dünastia esiisaks. Tema oli Rootsis viimane, kes kasutas tiitlit jarl. Seega polnud jarl lisanimi või perekonnanimi, vaid tiitel.
Surm ja viimne puhkepaik
Birger suri 21. oktoobril 1266 Jälbolungis Västergötlandis. Birger on arvatavasti maetud kunagisse tsistertslaste kloostrisse Varnhemi kloostrikirikus Västergötlandis. Tema ja Mechtildi hauad Varnhemi kirikus avati 2002. aasta mais. Varnhemis on tema hauakivi piltidega jarlist endast, Mechtildist ja pojast Erikust. Kunstiajaloo professor Jan Svanberg on kindlaks teinud, et ühel peakujulisel konsoolikivi Varnhemi kirikus on kujutatud Birger jarli. Varnhemi kirikust leitud Birger jarli oletatavate maiste jäänuste uurimine 2000. aastate alguses on kinnitanud, et 1266 oli Birger 50–55 aastat vana. Järelikult pidi Birger Magnusson sündima 1210. aasta paiku. Kui Stockholmi raekoda ehitati, oli mõeldud, et Birger jarli maised säilmed tuuakse sarkofaagi torni jalamil, kuid Varnhemi kirikukogu keeldus sellest ja haud Stockholmis jäi tühjaks.
Vanemad
Birgeri isa oli Magnus Minnesköld Bengtsson (1150-1210) ja ema oli Ingrid Ylva Sunesdotter (surnud 1251). Olaus Petri andmetel oli Ingrid Ylva isa kuningapoeg Sune Sik (Sverkersson). Vanaisa Bengt Folkesson. Väidetavalt suri Birgeri isa Magnus Minnisköld 1208 või 1210, seega peab Birger olema sündinud hiljemalt aastal 1211.
Vennad
Birgeril oli kaks venda; Linköpingi piiskop Karl Magnusson kelle tapsid saarlased Lihula tagasivallutamisel ja Eskil Magnusson kes määrati Linköpingi piiskopiks aastal 1220 pärast Karli surma.
Abielu ja lapsed
Birger Magnusson abiellus ajavahemikus 1235–1237 või igal juhul enne 1241. aastat Rootsi printsessi, Rootsi kuninga (1208–1216) Erik Knutssoni tütre Ingeborg Eriksdotteriga (1212–1254), kokutava ja lombaka kuninga Erik Erikssoni õega. Peale Ingeborgi surma abiellus (1261) Birger Mechtild av Holsteiniga (–1288). Birgeri lastest said kaks kuningaks: Valdemar Birgersson, kellele Birger jarl oli eestkostja, ja Magnus Aidalukk (rootsi keeles Magnus Ladulås), kes sai kuningaks pärast seda, kui ta 1275. aastal oma venna Valdemari troonilt tõukas. Birger Magnussoni loetakse folkungite dünastia esiisaks.
Kubism
thumb|Juan Gris. "Mees kohvikus", 1914. Õli, kollaaž, New York thumb|Juan Gris. "Pablo Picasso portree", 1912. Õli lõuendil, Art Institute of Chicago Kubism on 20. sajandi kunstivool, mis hakkas kujunema Pariisis 1907. aastal Pablo Picasso ja Georges Braque'i teostes.
Kubistide eelkäija oli Paul Cézanne.
Amos Tutuola
Amos Tutuola (20. juunil 1920 Abeokuta – 8. juuni 1997 Ibadan) oli Nigeeria (joruba) kirjanik.
Kubism
Kubismi mõiste
Mõiste "kubism" võttis kasutusele prantsuse kriitik Louis Vauxcelles ja see vihjab kuubist lähtuvale kujutamisele. Kriitik kirjeldas Braque'i teoseid 1908. aastal väljendiga bizarreries cubiques (kuubilised veidrused).
Amos Tutuola
Ta sündis kristlike kakaokasvatajate peres. Ta sai kooliharidust 6 aastat ja asus 1939 tööle sepasellina. 1942–1945 töötas ta mehaanikuna Royal Air Force'is.
Kubism
Kubismi mõiste
Kubistide eesmärk oli vabastada teos jutustavast sisust ja kujutada asju (muusikainstrumendid, natüürmordid, maastikud jne) geomeetrilistena (kuup, silinder jne), tükeldatud pindadena või stereomeetrilistena (kujutada esemeid ühekorraga mitmest vaatevinklist).
Kubismi voolud
Algset kubismi, perioodi, mis algas 1909. aastal, nimetatakse analüütiliseks kubismiks. Seda perioodi iseloomustab motiivide (majad, puud ja natüürmordid) lahutamine justkui algosadeks (geomeetrilisteks kujunditeks) ning nendest uue pildi ülesehitamine.
Amos Tutuola
Ta kirjutas inglise keeles. Tema esimene romaan "The Palm-Wine Drinkard" ('Palmiveinijoodik') tugines joruba mütoloogiale ja oli kirjutatud vigases inglise keeles. Romaani tõi Euroopas laiema avalikkuse ette luuletaja Dylan Thomas.
Kubism
Kubismi voolud
Teine, hilisem vool kubismis, kannab nimetust sünteetiline kubism (alguseks peetakse 1912. aastat). Kunstnik paneb esmalt paika vormid ja värvid ja alles siis mõtleb välja motiivi, tavaliselt natüürmordi. Sünteetilise kubismi esindajaks on hispaanlane Juan Gris. Sünteetiliseks nimetatakse ka Picasso ja Braque'i kubismi pärast 1912. aastat.
Aastast 1912 hakkasid kubistid oma piltidele kleepima juurde ajalehti, tapeeti ja kangaid – hakati kasutama kollaažitehnikat.
Värvid kubistide maalidel on tagasihoidlikud ja tuhmid. Kõige tüüpilisemad on hallid-pruunid-tumerohelised ja kahvatusinised kooslused. Siiski, sünteetilist kubismi iseloomustab sageli ka suuremate geomeetriliste pindade ja erksamate ning puhtamate värvitoonide kasutamine (Juan Gris). Väga kaugele läks värvide kasutamisel Robert Delaunay. Seda suunda on hakatud nimetama orfismiks. Sünteetilisest kubismist eemaldus ka Fernand Léger, kes kasutas oma teostes tumedat värvi silindreid ja torusid. Seda suunda hakati nimetama tubismiks.
Kubism on olnud inspiratsiooniks art déco dekoratiivse kunstisuuna arenemisel 1920.–1930. aastatel, põhiliselt Ameerika Ühendriikide ja Euroopa metropolides.
Kubism Eestis
Esimese maailmasõjaga kaasnenud elukorralduse teisenemine, mis päädis oma riigi loomisega, tõi uued tuuled ka kunstimaastikule. Eesti kultuuriruumis põhjustas muutustealdis õhkkond eelkõige kohaliku kunstielu järsu elavnemise. Hakkas tekkima uusi kunstiorganisatsioone, hoogustus näitusetegevus ja püstitati uusi loomingulisi programme.
Seda ajajärku iseloomustab ka kubismi teke Eesti kunstis. Kui teatavasti tekkis kubism Prantsusmaal 1907. aasta paiku P. Picasso ja G. Braque’i loomingus, siis Eestisse jõudis kubism hiljem ja märksa teisel kujul, olles mõjutatud mitmest kunstivoolust – futurismist, ekspressionismist, konstruktivismist ja purismist.
Eestisse tõi kubismi Jaan Vahtra (1882–1947). 1920. aastal ilmusid ajakirja Ilo kolmandas numbris tema puulõiketehnikas illustratsioonid. Need kandsid küll ekspressionismi, kuid samas oli tunda ka kubofuturismi vaimu. Aasta hiljem valmistas ta need graafikamapiks "Blanc et noir" ("Valge ja must").
Eestis viljeldi kubismi 1920. aastate lõpuni. Ühed järjekindlamad kubistid olid Arnold Akberg ja Jaan Vahtra. Jaan Vahtra eestvedamisel loodi 1923. aastal Eesti Kunstnikkude Rühm.
Kubism skulptuuris
pisi|püsti|[[Umberto Boccioni. "Forme uniche della continuità nello spazio", 1913, New Yorgi moodsa kunsti muuseum ]]
Kubistlikku skulptuuri iseloomustavad geomeetrilised vormid. Kujud näivad olevat kombineeritud eri suurusega kuupidest, koonustest, silindritest jne. Kujutatav motiiv on aimatav.
Henryk Górecki
Henryk Mikołaj Górecki [] (6. detsember 1933 – 12. november 2010) oli poola helilooja.
Läti (Kambja)
Läti on küla Tartu maakonnas Kambja vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ülenurme valda.
Sidrun-liivatee
Sidrun-liivatee on mitmeaastane igihaljas 30 cm kõrgune poolpõõsas.
Lehed on üsna suured, rohelised ja tugeva sidrunilõhnaga. Õied on roosad.
Kulinaaria
Sidrunilõhna ja -maitse pärast kasutatakse sidrun-liivateed meelsasti salatites, millele ta annab meeldivalt hapuka maitsevarjundi. Linnu- ja vasikalihale ning mereannitoitudele lisab sidrunilõhna.
Ilutaim
Haljastuses kasutatakse eri lehevärviga sidrun-liivatee sorte: 'Aureus' on kollaste lehtedega, 'Silver Queen' on valge äärega lehtedega.
Maurice Mandelbaum
Maurice Mandelbaum (9. detsember 1908 Chicago – 1. jaanuar 1987 Hanover (New Hampshire)) oli Ameerika Ühendriikide ajaloofilosoof.
Alates 1957. aastast oli ta filosoofiaprofessor Johns Hopkinsi Ülikoolis.
Mandelbaum püüdis ajaloofilosoofias leida keskteed reaal- ja humanitaarteadusliku lähenemise vahel, pakkudes selleks välja Carl Gustav Hempeli "katvate seaduste" modifikatsiooni, kus jäik põhjus-tagajärg seos asendus võimalike põhjuste otsimisega ning seletava narratiivi osatähtsuse rõhutamisega ajalooteaduses.
Tõmmuvaeras
Tõmmuvaeras (Melanitta fusca) on partlaste sugukonda kuuluv veelinnuliik.
Pesitseb Euraasia ja Põhja-Ameerika tundra- ja osalt taigavööndis. Eestis pesitseb põhja- ja läänerannikul. Tõmmuvaera pesitsusaegset arvukust Eestis hinnatakse 400–700 paarile, talvist arvukust 20 000 – 200 000 isendile.
Kurnas, mis on täis juuni keskpaigast alates, on 6–12 muna.
Tõmmuvaeras on jahilind. Hooaja jooksul lastakse Eestis kümmekond isendit.
Ha (Bhutan)
Ha on linn Bhutanis, Ha ringkonna keskus.
894
894. aasta
Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand
Aastakümned: 840. aastad 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad - 890. aastad - 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad
Aastad: 889 890 891 892 893 - 894 - 895 896 897 898 899
893
893. aasta
Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand
Aastakümned: 840. aastad 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad - 890. aastad - 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad
Aastad: 888 889 890 891 892 - 893 - 894 895 896 897 898
Islom Karimov
pisi|Islom Karimov (2015) Islom Abdugʻaniyevich Karimov (Ислом Абдуғаниевич Каримов; vene keeles Ислам Абдуганиевич Каримов; 30. jaanuar 1938 Samarkand – 2. september 2016 Taškent) oli Usbekistani poliitik, Usbekistani esimene president aastatel 1991–2016.
Elulugu
Islom Karimov kasvas üles lastekodus. Tema isa oli usbekk, ema tadžikk.
Ta õppis Taškendis masinaehitust ja majandust. Aastatel 1983–1986 oli ta Usbeki NSV rahandusminister. 1989. aastal sai ta Usbekistani Kommunistliku Partei Keskkomitee esimeseks sekretäriks. Aastatel 1990–1991 oli ta Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei Keskkomitee ja Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei Keskkomitee Poliitbüroo liige.
Karimov oli abielus, tal on kaks tütart. Vanema tütre Gulnora Karimova määras Karimov 2008. aasta detsembris Usbekistani alaliseks esindajaks ÜRO Euroopa peakorteris ja muudes Genfis paiknevates rahvusvahelistes organisatsioonides. 2010. aasta jaanuaris nimetati Gulnara Karimova Usbekistani suursaadikuks Hispaanias. Hiljem sattus vanem tütar väidetavalt ebasoosingusse ja istub BBC andmetel koduarestis. Lõpetanud Taškendi Riikliku Majandusülikooli magistrikraadi.
Noorem tütar Lola Karimova-Tillayeva nimetati 2008. aastal Usbekistani esindajaks UNESCO-s.
Haigestumine ja surm
28. augustil 2016 teatas Usbekistani ministrite kabinet, et 78-aastane Islom Karimov on haiglas statsionaarsel ravil. Esmaspäeval, 29. augustil 2016 kinnitas Twitteris tema noorem tütar Lola Karimova-Tillayeva: "Minu isa paigutati pärast ajuverejooksu laupäeva hommikul haiglasse ning saab praegu ravi intensiivraviosakonnas." 2. septembril 2016 teatati Karimovi tervise järsust halvenemisest. Reutersi teatel kinnitasid kolm diplomaatilist allikat, et Karimov on surnud ja et ta suri ajurabandusse. 2. septembri hommikul katkestasid riiklikud telekanalid meelelahutusliku sisuga saated ja edastasid peamiselt leinameloodiaid. Türgi teatas Karimovi surmast ja BBC-s edastati, et Samarkandis käivad ettevalmistused matusteks. Karimov maeti laupäeval, 3. septembril Samarkandis, riigis kuulutati välja kolmepäevane lein.
Kriitika
Karimovit on rahvusvaheliselt korduvalt kritiseeritud inimõiguste rikkumise ja ajakirjandusvabaduse ahistamise, korruptsiooni ning valimistulemuste võltsimise eest. Endine Briti suursaadik Usbekistanis Craig Murray esitab oma memuaarides väiteid sellest, kuidas Usbekistani võimud inimesi surnuks keedavad. ÜRO raportid on nimetanud piinamist Usbekistanis institutsionaliseerituks, süstemaatiliseks ja pidurdamatuks.
Usbekistani seaduste kohaselt ei saanud Karimovi üle pärast ametist lahkumist kohut mõista.
Marilyn Jurman
Marilyn Jurman (sündinud 11. detsembril 1985 Tallinnas) on eesti näitleja ja laulja.
Magistrikraadi psühholoogia alal sai ta Tallinna Ülikoolis 2023. aastal.
Ta on laulja ja laulukirjutaja bändides Mantra Gora, Forthee ja Marilyn Jurman. Laulukirjutaja bändis Nion.
Ta osales konkursil Eesti Laul 2011 lauluga "Veel on aega" ja pääses poolfinaali. 2011 aastal ilmus tema bändil Mantra Gora album "Haldjatants". 2012. aasta veebruaris esitles oma debüütalbumit "Back To Saturn" ja osales Eesti Laul 2013 lauluga "Moving to mmm" ja pääses poolfinaali.
Ta osales telesaates "Tähed jääl".
Tal ilmus singel "Olen teel" 16. juunil 2016 koos seda saatva muusikavideoga.
Sudaani riigipeade loend
Sudaani riigipeade loend loetleb Sudaani riigipead alates iseseisvumisest 1956. aastal.
901
901. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad - 900. aastad - 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad
Aastad: 896 897 898 899 900 - 901 - 902 903 904 905 906
Radeberg
Radeberg on linn Saksamaal Saksimaa Bautzeni kreisis.
Trongsa
Trongsa on linn Bhutanis, Trongsa ringkonna keskus.
Kolding
Kolding on sadamalinn Taanis, Koldingi valla keskus.
Garneel
Garneel (Crangon) on vähkide perekond garneellaste sugukonnast.
Garneelide üks tuntumaid esindajaid on põhjamere garneel (Crangon crangon).
Vedelkristallkuvar
Vedelkristallkuvar ehk LCD-kuvar (ingl Liquid Crystal Display) on kuvar, mille talitlus põhineb vedelkristallides ilmnevatel elektrooptilistel nähtustel.
Vedelkristallid
Vedelkristallid on piklike molekulidega (pikkus 1–3 nm, läbimõõt 0,5–1,0 nm) orgaanilised ained, mis temperatuuri tõstmisel ei muutu tahkest olekust kohe vedelaks, vaid on laias temperatuurivahemikus (ca −10 °C kuni +70 °C) vedelkristallilises olekus. Sel puhul on ainel samaaegselt vedeliku omadused, nagu voolavus, ja kristalli omadused: molekulide korrastatud paigutus ja anisotroopia (füüsikaliste omaduste, sh kristallikihi läbipaistvuse sõltuvus molekulide suunast).
Vedelkristallide erisugustest paigutustüüpidest kasutatakse LCD-seadistes nemaatilise (kreeka k nema, ’niit’) vaheolekuga aineid. Nemaatilises faasis asetsevad molekulid rööbiti, kuid on juhuslikult suunatud. Elektrivälja abil saab molekule suunata nii, et vedeliku läbipaistvus muutub.
Tööpõhimõte
LCD-seadises asub vedelkristalliline aine õhukese, umbes 10 µm paksuse kihina kahe klaasplaadi vahel. Selleks et vedelkukihi läbipaistvust saaks elektriväljaga muuta, rakendatakse valguse polariseerimist ja polarisatsioonitasandi pööramist.
Valguse polariseerimiseks on kummagi klaasplaadi välisküljel fooliumist polarisaator, mis laseb talle langevast valgusest läbi ainult valguse seda osa, mis võngub polarisatsioonitasandis. Klaasplaatide sisepinnale on tekitatud ühesuunalise töötlemisega (söövitamisega, harjamisega) rööbitised vaod. Niisugune pind sunnib külgnevaid nemaatilisi kristalliosakesi asetuma ühes kindlas sihis piki pinda. Vastaspinna juures on vagude siht pööratud 90°. Seetõttu peab molekulide suund vedelikus kruvijooneliselt muutuma (väänduma). Seda vedelkristallides toimuvat nähtust tuntakse väändnemaatikana (lühend TN, ingl k sõnadest Twisted Nematic field effect) ja sellel põhineb paljude LCD-kuvaseadiste talitlus.
pisi| Peegeldava numbernäidiku kihid <ol><li> Vertikaalpolarisaator (valgust püstsihis filtreeriv polarisaator)</li> <li> numbrisegmentide kujulised elektroodid klaasil, mille teisel küljel on püstvaod </li> <li> Väändnemaatiliste vedelkristallimolekulide kiht</li> <li> Rõhtsihiliste vagudega klaas</li> <li> Horisontaalpolarisaator</li> <li> Peegeldav kiht (tagantvalgustusega seadistes on selle asemel valgusallikas) </li></ol>
Vedelkristallikihi paksus on palju suurem valguse lainepikkusest, seepärast järgib saabuv polariseeritud valgus molekulikogumite väändumist, nii et polarisatsioonitasand kristallist väljumisel osutub valguse võnketasand 90° pööratuks. Selline valgus läbib tagumise polarisaatori takistamatult. Niisuguses seisundis on vedelkristallid pildielemendis neutraalolukorras, s.t kui neile ei mõju elektriväli.
Kui elektroodid pingestada, pöörduvad kristallimolekulid piki elektrivälja, nende polarisatsioonitasandit pöörav toime lakkab ja valgus neeldub – kujutiseelement muutub tumedaks.
Kirjeldatud üldpõhimõttel toimivad nii lihtsaimad LCD-näidikud (nt digitaalkellas, kus iga numbrikoht koosneb seitsmest segmendist, nagu kõrvaloleval joonisel) kui ka miljoneist pildielementidest koosnevad aktiivmaatriksid.
Peegelduva valgusega LCD-näidik
Monokromaatilised (must-valged) LCD-näidikud on kasutusel nt kellades, taskukalkulaatorites jm patareitoitega seadmetes. Niisuguse tagantvalgustuseta näidiku energiatarve on sedavõrd väike, et toiteallikaks võib olla väike päikeseelement.
pisi|Värvilise LCD-paneeli piksel punase, rohelise ja sinise alampiksliga
pisi|TFT-maatriks
Värviline LCD-ekraan
Värvilised vedelkristallekraanid töötavad samadel põhimõtetel, aga iga värviline piksel (pildielement) koosneb punasest, rohelisest ja sinisest alampikslist. Selleks on klaasplaatide vahele paigutatud värvifiltrid. Alampikslite erinevate heleduste kombineerimisel on võimalik saada miljoneid värvitoone.
Passiiv- ja aktiivmaatrikskuvar
LCD-kuvari pikslid moodustavad maatriksi, s.o ridade ja veergude kaupa korrastatud kogumi. Varasema passiivmaatriksi asemel, mis tekitas võrdlemisi lahja ja inertse kujutise, kasutatakse värvikuvarites ja paneelides alates 1999. aastast aktiivmaatrikstehnikat. Siin tüüritakse iga pildielemendi heledust (tegelikult küll läbipaistvust) iga piksli pinnal asuva pisikese kiletransistoriga TFT (lühend ingl k sõnadest Thin-Film Transistor); seetõttu nimetatakse aktiivmaatriksiga LCD-kuvareid sageli ka TFT-kuvareiks.
LCD-kuvari ekraani piksleid aktiveeritakse ristuvate rea- ja veeru- tüürelektroodide abil, millele antakse järgemööda tüürsignaalid. Seetõttu saab korraga juhtsignaali üksainus piksel, ülejäänud peavad meeles pidama eelmises kaadris saadud oleku. Seda ülesannet täidabki TFT-väljatransistor, säilitades piksli heledusele vastava elektrilaengu kaadriperioodiks. Võrreldes passiivmaatrikskuvariga, kus transistorlüliti asemel oli ainult kondensaator, tagab TFT-struktuur palju suurema kontrastsuse ja toimekiiruse.
Lihtsates LCD-näidikutes pole tüürmaatriksit vaja, sest iga märk või märgielement (nt digitaalkella iga numbrisegment) saab tüürsignaali otse protsessorikiibist.
Aktiivmaatrikstehnikad
Eri otstarveteks on välja töötatud ja kasutusel mitmesuguseid LCD-paneelide tehnilisi lahendusi, millest tõusevad esile kolm põhitüüpi: TN, IPS ja MVA. Igal neist on oma tugevad ja nõrgad küljed.
TN-tehnika
TN- (Twisted Nematic) tehnika korral on vedelkristalli molekulide väändenurk 90°. Monokroomses (must-valges) maatriksis saadakse halltoonid sel teel, et muudetakse tüürpingega väändenurka vahemikus 0–90°. Värvimaatriksis muudetakse kolme alampiksli läbipaistvust.
TN-paneelidele on omane kiire reageerimine ja väike energiatarve, kuid piiratud vaatenurk (mitte üle 150°), väike kontrastsus ja värviedastuse sõltuvus vaatenurgast.
IPS ja SFT
IPS- (In Plane Switching, ’tasapinnal tüüritav’) paneelis asetseva iga piksli mõlemad elektroodid kõrvuti ühes tasapinnas, mis on paralleelne ekraani pinnaga. Kui elektroodidele rakendada tüürpinge, pöörduvad vedelkristallid elektrivälja mõjul ekraani tasapinnas (mitte ei väändu kruvijooneliselt nagu TN-tehnikas). Erinevalt teistest aktiivmaatrikstehnikatest vajab siin iga piksel kaht transistori, mis suurendab mõnevõrra energiatarvet.
Hitachi loodud IPS-tehnika analoog on NEC-firmal SFT (Super Fine TFT).
Nendele tehnikatele on iseloomulik lai vaatenurk nii rõht-, püst- kui ka diagonaalsihis (160–178°) ja lühike reaktsiooniaeg (5 ms ringis).
MVA
Firma Fujitsu esitas 1996. aastal oma VA-aktiivmaatriksit: piksli väljalülitatud olekus paiknevad vedelkristallid teise polarisaatori suhtes risti (VA – Vertical Alignement, ’vertikaalne joondus’) ja järelikult ei saa valgus ristsuunalisi polarisaatoreid läbida. Pingestamisel väändub kristallide suund kuni 90° ja piksli läbipaistvus vastavalt suureneb.
VA-tehnika edasiarendus MVA (Multi-Domain Vertical Alignment, 1996) sisaldab TN- ja IPS-tehnika tugevaid külgi. Tulemuseks on lai vaatenurk, sügav must (ristvaates) ja kiire valgelt mustale üleminek tänu spetsiaalsele kiirendustehnikale. MVA puudusteks S-IPS-tehnikaga võrreldes on detailide kadumine pildi tumedates kohtades ja värvitasakaalu ning kontrastsuse sõltuvus vaatenurgast – kui see ületab 30° ristsihist, muutuvad veidi värvitoonid ja ka must muutub tumehalliks.
MVA analoogid ja täiustatud versioonid teistelt firmadelt: MVA/PVA-maatrikseid võib nii hinna kui ka parameetrite poolest lugeda kompromissiks TN- ja IPS-tehnikate vahel.
PLS
PLS (Plane-to-Line Switching) on IPS-tehnika edasiarendus Samsungilt (2011), mis pakub paremat pikslite läbipaistvust (või sama heleduse juures väiksemat energiakulu), ka puudub mõnedele IPS-paneelidele omane kilgendusnähtus.
Reaktsioonaeg ja vaatenurk
Pildielementide sisse- ja väljalülitamiseks ja seega kaadri ülesehitamiseks kulub teatav aeg. LCD-telerite kaadrisagedusel 50 või 60 Hz on kaadri kestus vastavalt 1/50 või 1/60 sekundit, s.o 20 või 16,7 millisekundit.
LCD-paneelide inertsust iseloomustavad tootjad üldiselt reaktsiooniajaga, mis kulub üleminekuks mustalt valgele või üleminekuks ühelt hallväärtuselt teisele (GTG, grey-to-grey). Reaalse värvikujutise korral kestavad üleminekud siiski märksa kauem – IPS-paneelidel kuni kaks korda, MVA-paneelidel veelgi veidi rohkem. Sellest lähtudes võib rahuldavaks lugeda paneeli reaktsiooniaega 6–8 ms.
LCD-kuvarite puuduseks oligi esialgu pikslite pikk reaktsiooniaeg (16 ms või rohkem) ja sellest tulenevad moonutused, seda eriti kiire liikumise edasiandmisel. Täiustatud paneelitehnoloogiaga on see näitaja viidud väärtuseni 4–6 ms; veelgi suurem reageerimiskiirus (1–2 ms) saavutatakse enamasti mõne muu parameetri, nt vaatenurga arvel.
LCD-kuvarite sagedasema puudusena tuuakse esile ka kitsast vaatenurka, milles värviedastus on püsiv ja musta tase hea. Mitmete tehniliste täiustustega on praegusaegsete kuvarite vaatenurk viidud tootjaandmete kohaselt kuni 178 kraadini. MVA-paneelidel on siiski märgata teatavat värvitooni ja kontrastsuse muutust juba palju väiksema nurga all.
Tagantvalgustus
LCD-pildielemendid ise valgust ei kiirga (erinevalt nt plasmapaneeli pikslitest). LCD-elemendid (nende värvifiltritega alampikslid) muutuvad nähtavaks ainult neid läbiva valguse arvel. Läbiv valgus absorbeerub vähemal või suuremal määral vedelkristallides, millest jääb mulje, nagu helendaksid pildielemendid ise. LCD-paneelides annavad valgust LCD-maatriksi taga asetsevad valgusallikad.
Valgus peab jagunema üle kogu ekraani pinna võimalikult ühtlaselt. Seda saavutatakse lampide suure arvuga ja nende valguse hajutamise teel difuusorpinna abil. Värvipikslite valgustus peab sisaldama kõiki põhivärvusi.
Valgusallikateks olid LCD-kuvarites pikka aegaluminofoorlambid, alates 2010. aastast on neid aga kuvari- ja teleripaneelides hakanud asendama leedlambid. LED-tagantvalgustusega paneeli nimetatakse vahel ka LED-ekraaniks; see aga on eksitav, sest tegelikus LED-ekraanis loovad valgusdioodid pildielementidena ise kujutise (niisuguseid LED-paneele kasutatakse peamiselt suurte reklaam- ja infotabloodena; teleriekraanidena on välja töötatud ja edasiarendamisel OLED-paneelid).
CCFL-tagantvalgustus
Luminofoorlampidest kasutatakse tagantvalgustuseks külmkatoodiga ehk huumlahenduskatoodiga luminofoortorusid (lühend CCFL, Cold Cathode Fluorescent Lamp). Niisugune toru erineb tavalisest luminofoortorust selle poolest, et elektroodidel puudub hõõgniit. Külmkatoodtorus kutsub huumlahenduse esile elektroodide (katoodi ja anoodi) vahele rakendatav kõrge pinge; seda tekitab vaheldi ja ferriittrafoga elektroonikalülitus või piesoelektriline kõrgepingetrafo (sülearvutites). Elektronide emissiooni külmkatoodilt kutsub esile järsk pingelang katoodi vahetus läheduses. Kütteniitide ja starteri puudumine suurendab oluliselt töökindlust ja kiirendab süttimist. Võimsustarve on siiski võrdlemisi suur. Valguse ühtlaseks jaotamiseks peavad torud paiknema LCD-maatriksist teatud kaugusel ning arvestades ka torude endi läbimõõtu, ei saa paneeli paksust vähendada alla 35 mm.
LED-tagantvalgustus
Leedlampide paigutuse järgi eristatakse äärevalgustust (edge LED) maatriksvalgustust (full array).
Äärevalgustuse korral paiknevad valgusdioodid ainult ekraani äärtes. Sellise paneeli saab küll valmistada väga õhukesena, kuid valgustus pole päris ühtlane ja kontrastsus pole samuti kõige parem.
Valgusdioodide eeliseid:
Kvantpunktdioodidega tagantvalgustus
Valgusallikatena kasutatakse kvantpunktdioode ehk QD-dioode, kusjuures iga pildielemendi alampikslit valgustab eraldi diood (R, G, B). Niisugust tagantvalgustust kasutab QLED-ekraanitehnoloogia.
Ajaloost
Vedelkristallide väändnemaatilise nähtuse avastas USA teadlane James Ferguson Ohio ülikoolis 1969. aastal ja juba 1971. aastal tootis tema firma esimesed sellel nähtusel põhinevad näidikud. LCD-kuvaseadised olid esialgu kasutusel kellades ja kalkulaatorites, seejärel näidikuna ka paljudes muudes patareitoitega elektronriistades, nt mobiiltelefonides, mõõteriistades, süle- ja pihuarvuteis. Arvutikuvareina ja teleriekraanidena hakkasid LCD-paneelid kineskoope välja tõrjuma alates sajandivahetusest.
Kasvatus
Kasvatus on Peeter Põllu järgi “teadlik sihipärane tegevus, mis vanema põlve poolt ette võetakse, et viia arenemisele kasvava põlve kehalisi ja vaimlisi jõude nende väärtuste alalhoidmise ja täiendamise sihis, milles peitub üksiku ja kogu inimkonna elu-eesmärk".
Trashigang
Trashigang on linn Bhutanis, Trashigangi ringkonna keskus.
G4S Eesti
thumb|G4S Eesti peamaja Tallinnas, [[Paldiski maantee 80, 2013. aasta sügisel. Foto: G4S Eesti]] G4S Eesti (varem Falck Eesti ja ESS) on Eesti turvafirma, mis kuulub rahvusvahelisele turvateenuseid pakkuvale ettevõttele Allied Universal.
Eestis asuvad G4S-i esindused Tallinnas, Tartus, Pärnus ja Jõhvis ning kontorid Keilas, Haapsalus, Kuressaares, Viljandis, Rakveres ja Narvas. AS G4S Eestile kuulub turvaseadmete maaletooja ja hulgimüüja Alarmtec AS.
G4S Eesti on alguse saanud turvaettevõttest ESS (Estonian Security Service), mille sünnipäevaks peetakse 15. märtsi 1991, mil Tallinna linnavalitsus väljastas dokumendi firma registreerimise kohta. AS ESS-st kasvas välja ESS Grupp, millest sai juhtiv turvateenuste osutaja Baltikumis ja mis reorganiseeriti 2000. aastal kontserniks Falck Baltics. Alates 2007. aastast kuni 2021. aastani oli kontserni ainuomanik G4S, kuid 2021. aastal omandas G4Si turva- ja kinnisvarahaldusteenuseid pakkuv ettevõte Allied Universal. G4S Eesti jätkab selle tütarettevõttena.
G4S Eesti ja selle eelkäijate ESSi ja Falck Eesti juhatusse on läbi aegade kuulunud näiteks Urmas Sõõrumaa, Peeter Tohver, Andrus Ossip, Margus Kolumbus ja Veiko Vaher. Praegu juhib G4S Eestit Priit Sarapuu.
Lisaks kodu- ja ärivalvelahenduste pakkumisele aitab G4S Rannavalve suviti tagada ohutust enamikus Eesti avalikes randades.
Kuni 2019. aastani, mil osteti G4S Eesti tütarettevõte AS Ühisteenused, osutas G4S Eesti ka infokaitseteenust. Sularaha käitlemise ärisuund müüdi 2020. aastal USA turvafirmale Brink’s.
G4S oli 2009–2013 Eesti meeste korvpalli meistriliiga peasponsor ja alates 2013. aastast korvpalli Eesti noorte (13–19-aastaste) meistrivõistluste G4S Noorteliiga peasponsor. G4S Eesti on ka Eesti Korvpalliliidu ja Eesti korvpallikoondiste suursponsor.