cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kook (perekonnanimi)
Statistika
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kook 156 inimesel: 77 mehel ja 79 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kook meeste puhul 1166. kohal ja naiste puhul 1279. kohal.
Kook oli kõige levinum perekonnanimi vanuserühmas 60–64 aastat, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 1,66. Nimi oli kõige sagedasem Tartu maakonnas, kus seda kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 4,24 inimest.
19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Saaremaal Kihelkonna ja Valjala kihelkonna, Pärnumaal Mihkli ja Pärnu-Elisabethi kihelkonna, Harjumaal Kuusalu ja Hageri kihelkonna ning Tartumaal Torma, Võrumaal Kanepi, Järvamaal Ambla ja Läänemaal Mihkli kihelkonna kümnes mõisavallas talupoegadele nimeks Kook.
Nimede eestistamise käigus loobuti 1935. aastal nimest Kook, kui võeti uueks nimeks Kruusing.
Walter M. Miller
Walter M. Miller (23. jaanuar 1923 – 9. jaanuar 1996) oli Ameerika Ühendriikide ulmekirjanik.
Kuiļi kihistu
Kuiļi kihistu (inglise Kuiļi Formation) on ordoviitsiumi ladestu Pirgu lademe kihistu. Seda hakkasid esimesena eristama Rita Ulste ja Lilita-Ilga Gailīte aastal 1970. Kihistu on nime saanud Kuiļi talu järgi.
Kihistu stratotüüp on Kuili-9 puurauk, kus kihistu esineb 950.50..954.50 meetril. Saldus 5PM puurauk on aastast 1989 Kuiļi kihistu neostratotüüp, kus kihistu esineb 994.7..999.5 meetril.
Kuiļi kihistu on Pirgu lademe noorim kihistu.
Biofiilia
Biofiilia (inglise biophilia) on soodumus armastada kõike elusat ja toetada elurikkust.
Terminit kasutasid esimestena oma töödes Albert Schweitzer ja Erich Fromm. Hiljem formuleeris Edward O. Wilson oma raamatus "Biophilia" biofiilia hüpoteesi, mille järgi inimeste ja teiste elusolendite vahel on tahtmatu (inglise instinctive) side.
Tiit Pärnik
Tiit Pärnik (21. jaanuar 1938 Rakvere-– 14. veebruar 2017) oli Eesti taimefüsioloog.
Elulugu
Tiit Pärnik oli õpetajate poeg.
Lõpetas 1956 Kohtla-Järve 1. Keskkooli, 1962 TÜ füüsikaosakonna, bioloogiakandidaat (1973, TÜ), väitekiri "Исследование фотосинтетического газообмена и метаболизма углерода на изолированных от растений листьях радиометрическим методом". Oli 1962–66 Eesti NSV TA Eksperimentaalbioloogia Instituudi (EBI) vaneminsener, 1966–74 nooremteadur, 1974–75 teadussekretär, 1975–86 vanemteadur, 1986–96 juhtivteadur, 1996–2004 EPMÜ EBI vanemteadur, 2005– 2015 EMÜ põllumajandus- ja keskkonnainstituudi taimefüsioloogia osakonna erakorraline vanemteadur.
Teadustöö
Uurimisvaldkond: kõrgemate taimede fotosüntees, hingamine ja CO2 metabolism. Võttis 1988–89 osa NSVL Teaduste Akadeemia Kaug-Ida Osakonna Merebioloogia Instituudi, USA ja Vietnami teadlaste ühisekspeditsioonist India ookeani edelaossa, osales 1994, 1995, 1996 Umeås Eksperimentaalbioloogia Instituudi fotosünteesi labori ja Umeå Ülikooli taimefüsioloogia osakonna ühisuurimustes. Kirjeldanud esmakordselt troopilistes vetes kasvava veetaime Thalassodendron ciliatum süsiniku assimilatsiooni mehhanismi. Loonud originaalse aparatuuri taimelehtede süsiniku fotosünteetilise metabolismi dünaamilise reguleerimise uurimiseks radiogasomeetrilisel meetodil. Välja töötanud uue metoodika taimelehtede hingamiskomponentide mõõtmiseks ja dekarboksüülimisreaktsioonides vabanenud CO2 reassimilatsiooni määramiseks (koos ). ENSV riiklik preemia (1982, kollektiivis). Üle 100 teadustrükise.
Mare Müürsepp
thumb|Mare Müürsepp esinemas Balti Raamatumessil 6. mail 2010 Mare Müürsepp (sündinud 20. juulil 1958) on eesti lastekirjanduse uurija, kasvatusteadlane ja klassiõpetaja.
Ta on 40 aastat õpetanud lastekirjandust Tallinna Ülikoolis klassiõpetaja erialal ja selle kõrval pidanud klassiõpetaja ametit Vormsi koolis, Pirita Majandusgümnaasiumis ja Randvere Koolis.
Mare Müürsepa sulest on ilmunud hulgaliselt kooliõpikuid ja muid õppematerjale, teaduskirjutisi, monograafiad "Lapse tähendus eesti kultuuris 20. sajandil: kasvatusteadus ja lastekirjandus" (2005, PhD väitekiri), "Laps on hakanud lugema" (1998), lasteraamatud "Lehmaga mere ääres" (1987) ja "Viis vaba kutsikat" (2009), koos Heli Lukneriga füüsika algtõdede lugemik "Füübits" (2017).
Mare Müürsepp on aastakümneid olnud Eesti Lugemisühingu juhatuse ja nõukoja liige ning kuulub rahvusvahelisse lastekirjanduse uurimise ühingusse International Research Society for Children's Literature ning õpiku- ja haridusmeedia uurimise ühingusse Internationale Gesellschaft für Schulbuch- und Bildungsmedienforschung. .
Andres Joasalu
Andres Joasalu (kuni 1935. aastani August Andreas Johanson; 21. september 1907 Tarvastu vald, Viljandimaa – 25. detsember 1980 Vancouver) oli eesti ajakirjanik.
Ta õppis 1926–1930 (lõpetas) Tartu Ülikooli majandusteaduskonnas, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.
Aastail 1931–1937 oli ta ajakirjanik Kaja toimetuses ja Uus Eesti majandusosakonna toimetaja. 1936. aastal kandideeris ta Rahvuskogu 6. valimisringkonnas (seltskondliku komitee kandidaat). 1937–1940 oli ta Eesti Munaekspordi juhatuse liige, Saksa okupatsiooni ajal puidutööstuse "Tehnola" omanik.
1944. aastal põgenes ta Rootsi, 1949. aastal Kanadasse.
Ta oli Kaitseliidu Tallinna maleva purilennusalga pealik.
Sõpruse orden
Sõpruse orden on Venemaa Föderatsiooni presidendi 1994. aasta 2. märtsi ukaasiga nr 442 asutatud riiklik autasu.
Kaabliside
pisi Kaabliside (kõnekeeles nipukas, kimbuside, kaablivits, kaablikinnitus) on painduvast nailonist kinnitusvahend. Üks pool sidemest on astmeline, mis sideme peast läbi viies fikseerib aasa suuruse.
Eesti Genealoogia Selts
Eesti Genealoogia Selts (lühend EGeS või EGS) on Eesti mittetulundusühing, mille eesmärk on edendada eestikeelset genealoogiaharrastust.
Ajalugu
Selts on 1931 asutatud Eesti Eugeenika ja Genealoogia Seltsi Genealoogia Toimkonna õigusjärglane. Selts taastati 5. mail 1990.
EGSil on üle Eesti mitmeid osakondi, nt Tallinna ja Saaremaa osakond.
Evi Pärnits
Elulugu
Evi Pärnits on teenistujate tütar.
Lõpetas 1964 Tartu 7. Keskkooli, 1971 EPA majandusteaduskonna, majandusmagister (1999, EPMÜ), väitekiri "Raamatupidamise automatiseerimise probleeme Eestis". Oli 1971–90 EPA raamatupidamise kateedri assistent, 1990–91 raamatupidamise ja analüüsi kateedri vanemõpetaja, 1991–92 EPMÜ raamatupidamise ja rahanduse õppetooli vanemõpetaja, 1992–99 EPMÜ raamatupidamise ja rahanduse instituudi assistent, 1999–2006 lektor, 2006– majandus- ja sotsiaalinstituudi lektor. Õpetanud põllumajandusraamatupidamist ning rahandust ja pangandust, audiitorkontrolli, raamatupidamist arvutitel.
Kuimetsa algkool
Kuimetsa algkool oli algkool Rapla maakonnas Rapla vallas Kuimetsa külas.
Kool asutati 1787.
Kooli nimed:
Vudjavrtšorr
Vudjavrtšorr (Kildini saami ja vene keeles Вудъяврчорр) on mägi Koola poolsaarel Hibiinides.
Halduslikult asub mägi Murmanski oblastis Venemaal. Lähim linn on Kirovsk.
Angerja tänav
Tänava nimi
Angerja tänav sai nime 31. juulil 1959. Algselt oli Angerja tänav planeeritud kulgema Kopli tänava ja Tööstuse tänava vahel, kuid aja jooksul ehitati algne tänavakoridor kinni. Angerja tänavaks peeti enne tänava leviala täpsustamist 2016. aastal kahte visuaalselt tajutavat osaliselt paralleelset tänavakoridori Kopli tänava ja Karjamaa tänava ning Karjamaa tänava ja Erika tänava vahel.
Vudjavrtšorr
Vudjavrtšorr on Hibiinide üks kõrgemaid mägesid. Mäe kõrgeim tipp Bolšoi-Vudjavr on 1068 m kõrgune.
Angerja tänav
Tänava nimi
2016. aastal plaaniti Angerja tänava Kopli tänava ja Karjamaa tänava vaheline ala jagada Angerja tänavaks ja Vingerja tänavaks, kuid plaan leidis elanike vastuseisu ja sellest kavatsusest loobuti.
Vudjavrtšorr
Mäe jalamil asub teadusinstituut – Polaaralpi-botaanikaaed.
Angerja tänav
Tänava nimi
26. oktoobril 2016 täpsustas Tallinna linnavalitsus Angerja tänava leviala ja edaspidi loetakse Angerja tänavaks siiski kogu Kopli tänava ja Karjamaa tänava vahelist osa. Karjamaa tänava ja Erika tänava vaheline eraldiseisev lõik liideti Karjamaa tänavaga.
Vudjavrtšorr
Alpinism
Vudjavrtšorr on alpinistide seas populaarne ronimise koht. Enamik marsruute on raskuskategooriaga 2A–4B (Vene süsteemi järgi). 2002. aastal tehti esmatõus uuel marsruudil mööda põhjaseina (tõusu juht M. Pankov). Raskuskategooriasse 5A liigitatud marsruut nimetati Lesenkaks. Tegemist on kaljumarsruudiga. Marsruudi kõrgustevahe on 518 m.
Kodila Põhikool
Kodila põhikool oli põhikool Rapla maakonnas Rapla vallas Kodila külas. Kool suleti 2017. aastal.
Jõemõrd
Jõemõrd on mõrd, mille kõrgus võib olla kuni 3,5 m, juhtaia pikkus kuni 50 m ning mille tiivad ei moodusta kariaeda. Jõemõrd on lõkspüünis.
Kodila Põhikool
Kool asutati 1851.
Jõemõrd
Jõemõrda kasutatakse näiteks Emajões, kus mõrrakere ja juhtaed kinnitatakse paigale jõepõhja rammitud vaiade abil. Peamiseks saagikalaks (üle 80%) on latikas.
Bisubstraatsed inhibiitorid
Bisubstraatsed inhibiitorid on ained, mis koosnevad kahest konjugeeritud fragmendist, kus kumbki fragment on suunatud erinevale ensüümi substraati siduvale aktiivtsentrile. Sellise inhibiitori sidumisel proteiinkinaasile väheneb kinaasi võime katalüüsida valkude fosforüleerimist.
Ideaalne bisubstraatne inhibiitor
Üldiselt peaks proteiinkinaasi bisubstraatsetel inihibiitoritel olema parimaks mõjuks mitmeid omadusi:
Bisubstraatsete inhibiitorite väljatöötamine
Bisubstraatsete inhibiitorite väljatöötamine eeldab ensüümreaktsiooni bisubstraatset mehhanismi, kus reaktsiooni käigus tekib kolmikkompleks. See eeldus on transferaaside (kuhu kuuluvad kinaasid) korral täidetud ja selline lähenemine on paljude transferaaside korral osutunud edukaks. Väljatöötamise strateegia on lähedalt seotud kahe ravimiarenduses levinud metoodikaga: vaheolekuga analoogse inhibiitori väljatöötamine ja fragmendipõhine ravimiarendus.
Fragmendipõhine arendus
Fragmendipõhine arendus hõlmab väikese molekulmassiga fragmentide identifitseerimist ja konjugeerimist. Selle edukas rakendamine annab tulemuseks konjugaadid, mille fragmendid säilitavad oma individuaalsed interaktsioonid valgu sidumistaskutega. Moodustunud konjugaadi vabaenergia on fragmentide vabade energiate summa, millele lisandub veel ainult ühe molekuli sidumisest tulenev entroopia võit. See printsiip on analoogne kelaatefektile. Vaba energia lineaarsel kahanemisel väheneb dissotsiatsioonikonstant eksponentsiaalselt. Konjugatsioonist tulenev entroopiaefekt võib põhjustada dissotsiatsioonikonstandi vähenemist veel kolme suurusjärgu võrra. Nende arvestuste kohaselt võib kahe millimolaarse fragmendi ühendamine anda nanomolaarse afiinsusega inhibiitori. See mudel on siiski idealistlik ja reaalselt läheb osa sidumisenergiast komponentide konjugeerimisel kaduma. Kahte fragmenti ühendav linker võib samas anda kinaasiga soodsaid interaktsioone. Adenosiintrifosfaadi (ATP) ja valgu sidumisel esinevad ka sünergeetilised efektid. Need efektid võivad parandada bisubstraatsete inhibiitorite sidumisomadusi, aga seni pole kirjanduses selle efekti kohta kindlaid tõendeid.
Bisubstraatsete inhibiitorite tüübid
Bisubstraatseid inhibiitoreid saab jaotada nende linkeriga ühendatud fragmentide struktuuri alusel.
Nukleotiidide ja peptiidide konjugaadid
Ensüümreaktsiooni käigus moodustub kolmikkompleks, kui ATP ja peptiidi substraat seostuvad ensüümile. ATP ja peptiidi substraadi ühendamine võiks seega anda hea inhibiitori. Enamik selliseid inhibiitoreid on aga andnud halbade ja keskpäraste sidumisomadusetega ühendeid. Madala biokättesaadavuse ja peptiidi polaarsete osade madala stabiilsuse tõttu on küsitav nende ühendite farmakoloogiline potentsiaal. Lisaks on kahtluse all ka nende inhibiitorite stabiilsus proteiinkinaaside juuresolekul. Sellegipoolest on nende inhibiitorite struktuur-aktiivsus sõltuvuste ja kristallstruktuuride uurimine andnud väärtuslikku infot kinaaside toimemehhanismide ja substraatide sidumise kohta.
Adenosiini derivaatide ja peptiidide konjugaadid
Teist bisubstraatse inhibiitorite gruppi esindavad ühendid, kus kaks substraati imiteerivat fragmenti on ühendatud mittefosfaatse linkeriga. Tavaliselt ühendatakse adenosiini ja peptiidi fragmendid omavahel estrirühma ja türosiini (seriini) jäägi kõrvalahela kaudu. Parimatel seda tüüpi inhibiitoritel on subnanomolaarne afiinsus proteiinkinaas A suhtes. Seda tüüpi inhibiitoreid on ka ravimiarenduses.
Exmoor
Rahvuspark asutati 1954. Selle pindala on 693 km². Rahvuspargist 71% asub Somersetis ja 29% Devonis. Exmooris elab 10 600 inimest.
Bisubstraatsed inhibiitorid
Peptiidide konjugaadid ATP-konkurentsete inhibiitoritega
Kolmanda rühma inhibiitorite puhul on proteiinkinaasi ATP-konkurentne inhibiitor asendatud adenosiini fragmendiga. Sellel lähenemisel on eeliseid inhibiitorite arenduses, aga esineb võimalus, et ATP-konkurentne inhibiitor kaotab struktuuri muutmise käigus kõrge afiinsuse. Seetõttu tuleb inhibiitori struktuuris leida sobiv koht peptiidi konjugeerimiseks. Sellise koha leidmine võib osutuda aeganõudvaks ja kulukaks.
Exmoor
Kliima
Exmooris on parasvöötme mereline kliima, natuke niiskem ja pehmem kui mujal Inglismaal.
Bisubstraatsed inhibiitorid
ARC-tüüpi inhibiitorid
pisi|ARC-tüüpi inhibiitor ARC-1034 ARC-d (adenosiini analoogi ja oligoarginiini konjugaadid) on kõrgafiinsed bisubstraatsed proteiinkinaaside inhibiitorid. ARC-tüüpi inhibiitorid seonduvad põhiliselt AGC-rühma kuuluvatele proteiinkinaasidele. ARC-d koosnevad kahest fragmendist, adenosiini analoogist ja arginiinirikkast peptiidist, ning neid ühendavast linkerist. Kui ARC seondub kinaasile, siis nukleosiidne fragment seostub ATP-taskuga ja peptiidi fragment liitub valgu sidumistaskuga. Arginiinirikka fragmendi tõttu saab ARC läbida rakkude plasmamembraani, see võimaldab ARC-e kasutada kinaaside aktiivsuse ja funktsioonide uurimiseks elusates rakkudes. ARC-de afiinsust ja selektiivsust kinaaside suhtes saab reguleerida, kasutades erinevaid nukleosiidseid fragmente, linkereid ja peptiidi fragmente. Need omadused võimaldavad ARC-sid kasutada mitmesugustes katsesüsteemides.
Exmoor
Kliima
Aasta keskmine temperatuur on Exmoori keskel rannikust kaugel Simonbathis +8,3 °C. Temperatuuri aastane ja päevane kõikumine on Exmooris väiksem kui mujal Inglismaal. Kõige soojemad kuud on juuli ja august, kus päeva maksimaalne temperatuur on keskmiselt +21 °C. Lund sajab sisemaal keskmiselt 23 päeva aastas, rannikul keskmiselt 6 päeva aastas. Püsivat lumikatet talvel ei moodustu.
Lapsepõlvefilosoofia
Lapsepõlvefilosoofia on filosoofia haru, mis esindab lapse uudishimuliku loomuse ulatust ja sügavust. Lapsepõlvefilosoofia tegeleb lapsepõlve uurimisega nii teaduslike kui ka filosoofiliste allikate põhjal. Lapsepõlvefilosoofia eesmärgiks on välja selgitada, miks mingi vanuseni jõudes lapse filosoofiline potentsiaal hääbub, ning pakkuda lahendusi, kuidas lapses talletada filosoofiline vaim. Lapsepõlvefilosoofia peamisteks uurimisteemadeks on lapsepõlv, laste huvid ja laste õigused, lapsepõlve ja lastega seotud hoiakute muutused ajas, moraalse ja kognitiivse arengu teooria, laste huvid ja õigused, lapsed ja autonoomia, laste moraalne staatus ja laste koht ühiskonnas.
Bisubstraatsed inhibiitorid
Proteiinkinaaside toimemehhanismi uurimine
Bisubstraatsetel inhibiitoritel on oluline rakendus röntgenkristallograafias, kus inhibiitori ja kinaasi kompleks kristalliseeritakse. Kompleksi kiiritatakse röntgenikiirgusega ja saadud andmete analüüsil saadakse kompleksi kolmemõõtmeline kristallstruktuur. See näitab ära interaktsioonid proteiinkinaasi ja inhibiitori vahel. Kristallstruktuurid annavad aimu ja kinnitavad oletusi mitmetest proteiinkinaaside toimimisega seotud protsessidest. Kinaaside uurimisel on kasutusel ka tehnikad, kus bisubstraatne inhibiitor ja kinaas seotakse omavahel kovalentselt. Selle lähenemise puhul kiiritatakse tekkinud kompleksi ultraviolettkiirgusega ja analüüsitakse Western blotiga.
Lapsepõlvefilosoofia
Lapse mõiste filosoofias
Lapse ja lapsepõlve mõiste on sajandite jooksul kõvasti muutunud, olles tingitud nii ajaloo- kui ka kultuuritaustast.
Bisubstraatsed inhibiitorid
ARC-tüüpi inhibiitorite rakendused
Biosensoritena on peamiselt kasutatud ARC-tüüpi inhibiitoreid. ARC-e kasutati varem pinnaplasmoni põhiste sensorite loomiseks. Nendel ainetel on suur keemiline ja bioloogiline stabiilsus ja seetõttu on neid võimalik kasutada sadades sidumiskatsetes. Kui ARC-tüüpi inhibiitorile siduda kovalentselt külge fluorestsentsvärv, siis tulemuseks on ained, mida saab kasutada kinaaside ja kinaasiinhibiitorite uurimiseks fluorestsentsil põhinevate meetodite abil. Selliste biosensorite kasutamise eeliseks on see, et ei pea kasutama eraldi substraate, antikehi ja radioaktiivset kiirgust.
Lapsepõlvefilosoofia
Platon ja Aristoteles
Esimesed filosoofilised arutelud lapsepõlve teemal said alguse Platonist ja Aristotelesest, kes mõlemad pidasid lapsi ebamõistlikeks ja mittetäielikeks, sest neil puuduvad formaalne põhjus ja lõpp-põhjus.
Bisubstraatsed inhibiitorid
ARC-tüüpi inhibiitorite rakendused
Hiljuti on hakatud arendama ka ARC-tüüpi inhibiitoreid, mille adenosiiniga analoogne fragment sisaldab selenofeeni või tiofeeni. Selliseid aineid nimetatakse ARC-Lum sondideks ja neid saab kasutada fosforestsentsil põhinevatel analüüsimeetoditel.
Lapsepõlvefilosoofia
Platon ja Aristoteles
Formaalne põhjus (ld causa formalis) on see, mis olev on. Inimkeha on inimkeha, tool on tool, õun on õun. Erinevus rakkude kogumi ja inimese keha vahel on see, et inimese kehal on omadused ja funktsioonid, mis tulenevad õiget tüüpi rakkude konkreetsest paigutusest ja funktsioonist.
Lõpp-põhjus ehk eesmärkpõhjus (ld causa finalis) on see, millepärast olev on. Miks lööb pall aknaklaasi katki? Lõpp-põhjusest tulenevalt on pallid kõvad ja aknad on õrnad, nad lähevad katki. Kivid kukuvad, sest nad on rasked. Küsida lõpp-põhjust on sama, kui küsida, miks mingi asi üldse eksisteerib.
Aristotelese järgi on saab elusorganism lõpp-põhjuse siis, kui ta saab täiskasvanuks ning organismi formaalsed põhjused – vorm ja struktuur – on samuti seotud täiskasvanueaga. Selle kontseptsiooni järgi on inimlaps inimese ebaküps eksemplar, kellel on potentsiaal areneda ja jõuda standardse täiskasvanu struktuuri, vormi ja funktsioonideni.
Aristoteleslik vaade tänapäeval
Ka tänapäeval on eriti lääne ühiskonnas paljudel täiskasvanutel lapsepõlvest Aristotelesega sarnane arvamus. Leitakse, et lapsevanematel on kohustus pakkuda lapsele sellist toetavat keskkonda, mida lapsed vajavad, et kasvada normaalseks täiskasvanuks: samade bioloogiliste ja psühholoogiliste struktuuridega, mis on vajalikud täitmaks funktsioone, mida standardne täiskasvanud inimene saab täita.
Lapsepõlvefilosoofide seisukoht
Lapsepõlvefilosoofid leiavad, et lapsed on kujutlusvõimelised, tundlikud ja väga mõtlikud ning seda mõtlikkust tuleks lastes rohkem austada. Lapsed on võimelised ilma mõjutusteta jõudma filosoofiliste küsimusteni ning arutlema nende filosoofiliste küsimuste üle, nagu näiteks kuidas tekkis universum või kuidas sai miski alguse.
Grigori Skulski
Grigori Skulski (vene Григорий Михайлович Скульский; 9. oktoober 1912 Mõrgorod – 12. juuli 1987 Rakovo, Valgevene) oli juudi rahvusest Ukraina ja Eesti ajakirjanik ja kirjanik, kes kirjutas vene keeles.
Lapsepõlvefilosoofia
Lapsepõlvefilosoofia teke
Lapsepõlvefilosoofiat hakati tunnistama täieõiguslikuks uurimisvaldkonnaks, kui filosoof ja pikaajaline laste õiguste kaitsja Gareth Matthews kirjutas 1996. raamatu "Lapsepõlvefilosoofia". Matthews leidis, et täiskasvanute ettekujutused laste vaimsest elukvaliteedist pärsivad lapse filosoofilist arengut ja paindlikkust. Oma raamatus analüüsib ta täiskasvanute ettekujutusi lapsepõlvest ja nende tekke põhjuseid ning seletab erinevate mõjukate mudelite abil (muuhulgas lapse moraalse arengu teooria, kognitiivse arengu teooria, Piaget' revolutsiooniline mudel) lahti, mida tähendab olla laps. 2002. aastal ilmus Stanfordi Entsüklopeedia Filosoofia Arhiivi põhjalik uurimus "Lapsepõlvefilosoofia", mille sissejuhatuses on mainitud, et ka ülikoolides on viimasel ajal hakatud pakkuma lapsepõlvefilosoofia kursuseid. Lisaks on viimastel aastatel õitsenud seotud teemade (nt lapsevanema õigused, kohustused ja kohustused) filosoofiline uurimine. Selle põhjal võib väita, et lapsepõlvefilosoofia on filosoofilise uuringu õiguspärane valdkond.
Lapsepõlvefilosoofia teemad
Paljud lapsepõlvefilosoofias käsitletavad teemad on tugevasti seotud lapse arengupsühholoogia teemadega. Lapsepõlvefilosoofia erineb arengupsühholoogiast sel viisil, et lapsepõlvefilosoofias on väga tähtsal kohal lapse filosoofiline mõtlemine. Arengupsühholoogias seda teemat ei käsitleta. pisi|Jean Piaget. Kognitiivse arengu teooria looja
Kognitiivse arengu teooria
Kognitiivse arengu teooria on arengupsühholoogia teooria, mis jagab lapse kognitiivse arengu staadiumid erinevateks etappideks.
Grigori Skulski
Skulski sündis Mõrgorodis (Poltaava kubermangus, praegu Ukraina) arsti pojana. Lõpetas aastal 1931 Kiievi rahandus-majandustehnikumi ja aastal 1937 Kiievi Pedagoogilise Instituudi filoloogiateaduskonna. Aastatel 1937–1941 töötas ta õpetaja ja teadusliku töötajana. II maailmasõja ajal oli ta aastatel 1941–1945 rindeajakirjanik. Aastatel 1949–1952 töötas ta sõjalaevastiku ajalehe На вахте toimetuses. Pärast demobiliseerimist jäi elama Eestisse.
Lapsepõlvefilosoofia
Kognitiivse arengu teooria teoreetiline lähtepunkt
Tuntuim kognitiivse arengu teooria, mis on mõjutanud kõige enam psühholoogide, õpetajate ja filosoofide tööd, on Jean Piaget' loodud teooria. See jagab lapse kognitiivse arengu neljaks etapiks:
Kognitiivse arengu teooria lapsepõlvefilosoofias
Jean Piaget' teooria on heaks lähtepunktiks, et lapsepõlvefilosoofid püüavad vastanduda Jean Piaget' teooriale, sest tema viitab sellele, et lapsed ei oska filosoofiliselt mõelda enne 11.–12. eluaastat.
Exmoor
Kliima
Vihma sajab Exmoori idaosas 800 mm aastas, aga mägedes üle 2000 mm.
Lapsepõlvefilosoofia
Kognitiivse arengu teooria lapsepõlvefilosoofias
Hiljutised psühholoogilised uuringud on näidanud, et tavaliselt ei moodusta lapsed kontseptsioone mitte õppides nende rakendamiseks vajalikke ja piisavaid tingimusi, vaid hoopis seades endale eeskujuks prototüüpseid näiteid. Lapsepõlvefilosoofid on arvamusel, et teadmistel, mida me teame laste kognitiivse arengu kohta, tuleks aidata kujundada meie epistemoloogiat, mitte lasta meie eelnevalt sõnastatud epistemoloogial kujundada meie ettekujutust laste kognitiivsest arengust.
Exmoor
Kliima
15. ja 16. augustil 1952 sadas ööpäeva jooksul 225 mm sademeid. Samal päeval toimus Lyni jõel asuvas Lynmouthi külas uputus, mille käigus Lyn tõusis üle kallaste ja hävitas üle saja maja. Hukkunuid oli 34.
Grigori Skulski
Aastatel 1963–1964 oli ta ajalehe Sovetskaja Estonija toimetuse osakonnajuhataja, seejärel Tallinnfilmi stsenaariumikolleegiumi liige ja kutseline kirjanik. Oli filmi "Varastati Vana Toomas" (Tallinnfilm, 1970) üks stsenariste. Skulski suri 1987. aastal Valgevenes Rakovos. Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.
Wellsi maakond
thumb|Asend Indiana osariigis thumb|Wellsi maakonna kohtumaja Blufftonis Wellsi maakond (Wells County) on maakond USA-s Indiana osariigis. Geograafilised koordinaadid on 40°73' N, 85°22' W.
Exmoor
Kultuuri- ja loodusmälestised
Exmooris on 208 kultuuri- ja loodusmälestist. Nende seas on Dunsteri linnus, Tarr Stepsi kiviplaatsild ja Dunsteri kandehobusesild. Exmooris on 16 reservaati.
Bisubstraatsed inhibiitorid
Ravimid
Põhiliselt arendavad ravimifirmad inhibiitoreid, mis on suunatud ATP-d siduvale taskule. Kõige edukamaks näiteks on ilmselt Gleevec, mis on kasutusel leukeemia ravis. . Nüüd on hakatud arendama haiguste raviks ka bisubstraatseid inhibiitoreid. Üks sellise haiguse näiteid on tuberkuloos, mille tagajärjel sureb aastas üle ühe miljoni inimese. Tuberkuloosi põhjustab tuberkuloosibakter (Mycobacterium tuberculosis), mille elutegevust on võimalik pärssida bisubstraatse inhibiitoriga, millele on uurijad andnud nime Bio-AMS.
Wellsi maakond
Maakonna halduskeskus on Bluffton.
Grigori Skulski
Isiklikku
Üks tema tütar on kirjanik, tõlkija ja ajakirjanik Jelena Skulskaja, tütretütar Marina Skulskaja on Peterburis elav ülikooli kostüümiajaloo õppejõud ja moeajakirjanik. Teine tütar on Zoja Gabovitš, arst-homöopaat.
Wellsi maakond
Maakonna pindala on 959 km², millest 6 km² moodustab veepindala.
Exmoor
Kultuuri- ja loodusmälestised
Exmoor on matkajate, mägironijate ja muidu looduses viibijate seas populaarne. Nende tarbeks on Exmooris 58 km pikkune jalgtee Colerige'i tee, mis on saanud nime 18. sajandi lõpus ja 19. sajandi alguses tegutsenud luuletaja Samuel Taylor Coleridge'i järgi ning algab tema kodu juurest. Exmoori läbivad ka 166 km pikkune Kahe Nõmme tee, mis ühendab Exmoori Dartmooriga, ja 1014 km pikkune Edelaranniku tee, mis on Suurbritannia kõige pikem jalgtee.
Wellsi maakond
Ajalugu
Wellsi maakond moodustati 1837. aastal Warricki ja Perry maakonna osast. Maakond on saanud nime kapten William A. Wellsi järgi.
Kliima
Madalaim kuu keskmine temperatuur jaanuaris on maakonna halduskeskuses Blufftonis −9 °C (16 °F) ja kõrgeim juulis 29 °C (84 °F). Madalaim temperatuur on mõõdetud 1985. aasta jaanuaris −31 °C (−24 °F) ja kõrgeim temperatuur 1980. aasta juulis 40 °C (104 °F). Keskmine kuu sajuhulk varieerub 46 mm veebruari ja mai 104 mm vahel.
Vilma Kukrus
Vilma Kukrus (5. juuni 1948 Kaisma, Pärnumaa – 24. november 1999 Tallinn) oli eesti füüsik ja õpetaja.
Ta lõpetas 1966. aastal hõbemedaliga Vändra Keskkooli. 1971. aastal lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli.
Ta töötas aastatel 1971–1999 Tallinna 1. Keskkooli (hiljem Gustav Adolfi Gümnaasiumi) füüsikaõpetajana. Mitmed tema õpilased olid edukad füüsikaolümpiaadidel. Ta oli üks füüsika-matemaatika süvaõppega klasside füüsika programmi koostajaid.
Lapsepõlvefilosoofia
Moraalse arengu teooria
Moraalse arengu teooria on lapse arengupsühholoogia teooria, mis jagab lapse moraalse arengu etappideks.
Moraalse arengu teooria teoreetiline lähtepunkt
Kõige tuntum moraalse arengu teooria on Lawrence Kohlbergi kõlbelise arengu teooria, mille järgi on kõlbelises arengus 6 faasi, mis grupeeruvad kahekaupa kolmeks suuremaks perioodiks:
Moraalse arengu teooria lapsepõlvefilosoofias
Kõige mõjukam Kohlbergi töö kriitik Carol Gilligan on oma raamatus "In a different voice" toonud välja, et Kohlbergi reeglitel põhinev moraalse arengu süsteem on liigselt õiglusel põhinev. Õiglusel põhinev mõtlemine on stereotüüpselt seotud meeste mõtlemisega, samas kui naised ja tüdrukud võivad tõenäoliselt läheneda moraalsetele dilemmadele hoolivalt.
Martin Hoffman läheneb moraalsele arengule empaatilisest küljest. Hoffman kirjeldab empaatiliste tunde ja vastuseid neljas etapis. Tema lähenemisviis võimaldab hinnata ehtsate moraalsete tunnete tekkimise võimalust ka väga väiksel lapsel. Seevastu Kohlbergi moraalse dilemma testidega antakse eelkooliealistele ja isegi varase algharidusega lastele kõige esimene, prekonventsionaalne tase.
Laste autonoomsus
Lapsed on võimelised käituma sihiteadlikult ka varases nooruses. Nad suudavad teha valikuid ja otsuseid, et mõjutada sündmusi ja oma maailma. Ka juriidilistes ja meditsiinilistes kontekstides austatakse laste autonoomsust. Täiskasvanud võivad laste autonoomsust toetada, pakkudes neile asjakohast teavet, tundes huvi lapse tunnete ja vaadete vastu ning pakkudes lastele struktureeritud valikuid, mis neid tundeid ja mõtteid kajastavad.
Laste filosoofiline mõtlemine
Lapsepõlvefilosoofid on arvamusel, et lapsed on võimelised ilma mõjutusteta jõudma filosoofiliste küsimusteni ka varajases vanuses, ent alates mingist vanusest laste filosoofiline potentsiaal hääbub.
Lastefilosoofia tegeleb sellega, kuidas filosoofiliste küsimuste küsimise teel õpetada lastele iseseisvat mõtlemist.
Kartitschi sadul
Kartitschi sadul (saksa: Kartitscher Sattel) (1525 m) on kõrge mäekuru Austria Tirooli liidumaal Dolomiitide ja Karni Alpide vahel.
Pilve tänav
Pilve tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Uue Maailma asumis. Pilve tänav on Komeedi tänavalt algav enam-vähem lõuna–põhjasuunaline, ligikaudu 85 meetri pikkune umbtänav.
Pilve tänav sai nime 27. augustil 1930. Tõenäoliselt pandi see nimi endise Tähe (praeguse Komeedi) tänava mõjul.
Britstown
pisi|Britstowni raudteejaam Britstown on linn Lõuna-Aafrika vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Pixley ka Seme ringkonnas Emthanjeni vallas.
Britstown on asutatud 1877. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Britstowni elanikest värvilisi 68,4%, mustanahalisi aafriklasi 26,7%, valgeid 4,0%, India või Aasia päritolu inimesi 0.4% ja teisi 0,5%. Afrikaani keelt kõneles emakeelena 80,9% inimesi, koosa keelt 13,8%, sotho keelt 1,4% ja inglise keelt 1,4%.
Regeneratiivpidurdus
Regeneratiivpidurdus ehk elektrilise ajamiga pidurdamine on energiakasutuse süsteem, kus lisaks tavalisele mehaanilisele pidurdamisele kasutatakse ratastega pidurdamiseks ka mootori pöörlemistakistust. Sellises süsteemis kasutab elektriline veomootor sõiduki inertsi, et säilitada energiat, mis oleks konventsionaalses veomootoris kaduma läinud.
Regeneratiivpidurite tööprotsess
Regeneratiivpidurdus põhineb elektrimootori suutlikkusel jäädvustada inertsist tekkinud kineetilist energiat. Kui piduripedaal on alla vajutatud, hoiustab elektrimootor inertsist tekkinud energia mida on võimalik tagasi pöörata akusse. See aitab hoida aku laetud elektrisõidukit ühendamata või vahelduvvoolugeneraatorita, mis suurendab tõhusust.
Regeneratiivpidurite piirangud
Regeneratiivpidurdamine töötab ainult veoratastel ega anna tavaliselt piisavalt pidurdusjõudu äkiliseks seiskamiseks. Taastava süsteemi efektiivsust piiravad sellised tegurid nagu energiasalvestussüsteemi maht ja elektrimootori väljund. Traditsioonilised regeneratsioonisüsteemid ei ühildu koventsionaalsete sõidukitega. Mõned regeneratiivsed süsteemid kasutavad täiendavat dünaamilist pidurdamist, mis ei salvesta taastatud kineetilist energiat.
Määrdeprits
pisi|Määrdeprits Määrdeprits toimib silikoonipüstoli põhimõttel ning on mehaaniline, elektrililine või suruõhu jõul toimiv tööriist. Kolb pressib määrdeaine läbi vooliku määrdeniplisse . Määre on pakendatud tuubi või silindri kujulisse pakki. Määrdepritsi ülesandeks on määrde viimine raskesti määritavatesse kohtadesse, näiteks kuul-, rull- või liuglaagritesse, kus pole võimalik teiste tööriistadega määrida.
Liiges
pisi|Liigese ehitus Liiges on selline kahe või enama luu ühendus, mis võimaldab luudel liikuda.
Šokan Uälihhanov
pisi|Šokan Uälihhanulõ Šokan Šõnggõsulõ Uälihhanulõ (kasahhi keeles Шоқан Шыңғысұлы Уәлиханұлы, sünninimi Muhammed Kanafija (kasahhi keeles: Мұхаммед Қанафия); november 1835 – 10. aprill 1865) oli kasahhi valgustaja, etnograaf, ajaloolane ja loetud ka Suurest mängust osavõtjaks.
Pärineb Tšingisiidide olulisest harust, tema isa Tsingis Valihanov (1811–1895) oli tänapäevase Põhja-Kasahstani alal vanemsultan, kes oli lõpetanud Omskis sõjakooli ja teenis Venemaa teenistuses polkovniku auastmeni. Teadlase vanaisa oli Uali khaan (1741–1819), kasahhide keskmise hordi khaan 1781–1819, kes jällegi oli legendaarse keskmise hordi khaani Ablay khaani võsu. Legendaarne Ablay khaan võitles edukalt oiraadide (dzungaaride) vastu aastatel 1720–1750. Ablay khaanist on tehtud 2005 film – "Nomaad" (inglise keeles The Warrior, vene keeles Kocevnik, saksa keeles DVD "Nomad. Fürst der Steppe). Tulevane reisimees ja teadlane anti isa eeskujul juba 12-aastaselt (1847) kadetiks Omski Kadetikorpusse. Omski Kadetikorpus oli üks seitsmest Vene impeeriumi alal asunud kadetikorpusest, asutatud aastal 1813. Juba kodus oli ta huvitunud joonistamisest, tema akvarelle stepist loetakse olulisteks nii ajalooliste illustratsioonidena, kuna need (üks)esimesi kohalikku päritolu kunstniku tehtud akvarellid Kasahstani alal stepist. Kadetikorpuses huvitus Kesk-Aasia ajaloost, õppis selgeks prantsuse ja saksa keele, luges näiteks Alexander von Humboldti teoseid. Talle ennustati juba kadetikorpuses suurt tulevikku, kusjuures ei välistatud tema edasist tegevust teadlasena. Tema esimene tuntud teadustöö valmis juba seitsmeteistkümne aastasena, veel kadetikorpuses õppimise viimasel aastal. Põhja-Kasahstanis Semipalatinskis olles tutvus ja sai lähedaseks sõbraks sel ajal Omski ostrogist Kasahstani asumisele saadetud tulevase maailmakuulsa kirjaniku Fjodor M. Dostojevskiga (1821–1881). 18-aastaselt sai ta kornetiks Vene armees ja määrati Lääne-Siberi kindralkuberneri adjutandiks, kus tema ülesandeks sai Poola alal sündinud saksa soost Lääne-Siberi kindralkuberneri kirjavahetuse pidamine, samuti kuulus tema tööülesannete hulka Lääne-Siberi ajaloo jäädvustamine (historiograafi ülesanded). Historiograafi töö avas talle piiramatud võimalused kasutada Omski arhiivi materjale ka oma kirjatööde jaoks. Töö Lääne-Siberi kindralkuberneri adjutandina tähendas kohustust teha ametireise kubermangus ja ka selle piiride taha. Tal oli juba nooruses suur reisikirg, mida ta oli lisaks tööülesannetele rahuldanud omalgi initsiatiivil. 1856. aastal kahekümne ühe aastaselt ülendati ta kindralkuberneri eestkostel Vene armee leitnandiks (porutšik) ja lülitati ekspeditsioonide koosseisu, mis saadeti uurima nii Kokandi khaaniriiki kui Kagu-Kasahtani (tänapäeval Almatõ oblasti Zetisu piirkond; seitsme jõe piirkond) alasid, aga ta võttis osa Ile jõe tagustele aladele ekspeditsioonist, mis pidi lahendama sel ajal tekkinud piiritülid kasahhi hõimude ja kirgiiside vahel. Tema huvisid mõjutas oluliselt sõbrunemine tuntud maadeuurija hilisema Vene keiserliku Geograafia Seltsi asepresidendi Pjotr Semjonov-Tjan-Šanskiga (vene keeles Пётр Петрович Семёнов-Тян-Шанский, kuni 1906 – Pjotr Semjonov, 14. jaanuar (2. jaanuar vkj) 1827 – 11. märts (26.veebruar vkj) 1914), kelle soovitusega sai temast 1857. aastal Vene Imperaatorliku Georgraafia Seltsi (Русское географическое обществo) liige.
Ta on etnoloogia ja folklooriteaduse ajalukku läinud, kui esimene, kes pani aluse kirgiiside eepose "Manas" kirjapanemisele (26.05.1856). "Manas" on kirgiiside eepos, millest tänapäevaks on teada vähemalt 18 versiooni. Varaseim neist pandi paberile 1856. aastal. Kõige täielikumas versioonis on eeposes "Manas" umbes 250 000 värssi. Eepos jutustab võitmatu sangari Manasi tegudest. Kangelasel ei ole päris ajaloolist vastet, kuid eepose ajalooliseks põhjaks on eelkõige kirgiiside ja kalmõkkide vaen 15.–18. sajandil. (vt Ott Kurs. Kaks turgi eepost eesti keeles. - Idakiri. Eesti Akadeemilise Orientaalseltsi aastaraamat, 2013. Tartu: Eesti Akadeemiline Orientaalselts, 2013, lk. 141–144).
Ta uuris Õsõk-Köli järve piirkonna kirgiiside elu (1856,1857). 1858–1859 viibis Uiguuride alal Kaschgaris, Semipalatinskist välja läinud kaubakaravani kaupmeheks varjudes. Kuigi Kaschgaris oli olnud juba Marco Polo (1273), olid sel ajal suhted sedavõrd pingelised, et saksa uurija Adolf Schlagintweit (1829–1857), keda oli süüdistatud Kaschaganis spioneerimises oli aastal 1857 ilma kohtupidamiseta siin surmatud. Ta naaseb Kaschaganist Vernõisse (tänapäevane Almatõ) 1859 ja kirjutab ülevaateid Kaschgaris nähtu kohta. Need aruanded leiavad kiirelt suure huvi Peterburis ja ka rahvusvaheliselt. 1860–1861 elas ja töötas ta Peterburis, sest ta tegutses Venemaa Kindralstaabis ja seejärel oli Välisministeeriumi teenistuses. Kaschagari aruande eest autasustati Aleksaander II ettepanekul teda suurepärase teenistuse eest Püha Vladimiri ordeniga ja ta saab staabi-rittmeistri (kapteni) auastme. Peterburis tegutses ta lõpuks Kindralstaabis Kesk-Aasia ja Turkestani sõjaliste kaartide koostamise juures eksperdina, kirjutades samal ajal ülevaateid ja tehes ettekandeid Vene Geograafia Seltsis (näiteks isegi kohtureformi kohta Kasahstani aladel). Välisministeeriumi Kesk-Aasia departamendi teenistusse kutsuti ta Eesti päritolu (Haapsalus sündinud) Venemaa välisministri ja impeeriumi viimase kantsleri vürst Alexander M. Gortschakovi (1798–1883) kutsel. 1861. aasta lõpus tuleb ta tagasi Kasahstani Zhetisu (seitsme jõe piirkond) piirkonda ja Omskisse. (Ott Kurs. Aasia avarustel. – Rajamaade rahvaid, Tartu: Ilmamaa, 2006, lk. 253–360).
Kasahstani Rahvapartei
Kasahstani Rahvapartei on Kasahstanis tegutsev sotsialistlike vaadetega erakond. Partei tekkis 2004. aastal Kasahstani Kommunistliku Partei lõhenemisel. Rahvaparteil on hetkel Kasahstani parlamendi alamkojas Mazhilises 10 kohta. Üleüldiselt peavad spetsialistid erakonda Kasahstani presidendile truuks satelliitparteiks, mis on küll enamuse erakonna ajaloost olnud opositsioonis ja tõstatanud parlamendis vasakpoolseid teemasid, kuid hääletab enamasti parlamendis valitsuspartei soovi järgi.
2011. aasta seisuga oli erakonnal 81 100 liiget ja osakonnad igas Kasahstani piirkonnas.
Ajalugu
Kasahstani Rahvapartei tekkis 2004. aastal pärast Kasahstani Kommunistliku Partei lõhenemist parlamendisaadiku Tolen Tokhtasõnovi parteisekretäriks valimise tõttu. Vladislav Kosarevi juhtimisel lahkus umbes 15 000 liiget Kommunistlikust Parteist ja 21. juunil registreeriti uus partei nimega Kasahstani Kommunistlik Rahvapartei, mis oli erakonna nimeks 2020. aastani.
Esimesed aastad jäi Rahvapartei Kommunistliku Partei varju, saades eelkäijaga võrreldes vähem hääli ja jäädes parlamendist välja. 2004. aasta parlamendivalimistel kogus Rahvapartei 1,98 protsenti häältest. 2005. aasta presidendivalimistel kogus Rahvapartei kandidaat Erasyl Abilqasymov vaid 0,34 protsenti häältest. 2007. aasta parlamendivalimistel kogus erakond 1,29 protsenti häältest. Kommunistlik Partei ja Rahvapartei arutasid 2007. aastal ka taasliitumise üle, kuid Rahvapartei otsustas lõpuks sellest loobuda ja erakonna esimees Kosarev väitis, et Kommunistlik Partei on avalikkuse silmis kaotanud oma autoriteedi. 2011. aasta presidendivalimistel sai Rahvapartei kandidaat Žambõl Ahmetbekov 1,36 protsenti häältest.
Pöördepunkt Rahvapartei jaoks saabus 2012. aastal, mis Kasahstani president lubas kontrollitud opositsiooni parlamenti. Kasahstani Kommunistlikul Parteil keelati parlamendivalmistel osaleda, mistõttu KKP toetajad hääletasid Rahvapartei poolt. Kasahstani Kommunistlik Rahvapartei 2012. aasta parlamendivalimistel 15. jaanuaril kokku 7,2 protsenti häältest, ületades sellega 7% lävendi ja kokku 7 kohta parlamendis. Parlamendis etendas erakond süsteemisisese opositsiooni rolli, tõstatades peamiselt vasakpoolseid teemasid nagu sotsiaalhoolekande ja pensionide parandamine, töökindlustus, haridus jne. Samas hääletas erakond ikkagi vastavalt presidendi ja võimupartei Nur Otani soovidele.
2019. aasta presidendivalimistel esitas Rahvapartei uuesti kandidaadiks Ahmetbekovi, kes valimisi ei võitnud. 2021. aasta parlamendivalimistel sai Rahvapartei 9,10% häältest ja Mazhilises 10 kohta.
Partei esimehed
Erakonna loomisest 2004. aastast kuni 2020. aastani, mil erakonna juhtkond otsustas kaotada nimest sõna "kommunistlik", oli erakonna de facto juht Vladislav Kosarev. 2020. aastast 2022. aastani oli partei esimees Aiqyn Qongyrov. 27. märtsist 2022 on partei esimeheks Jermuhamet Jertsõbajev.
Marx
Linna asutasid 1766. aastal saksa kolonistid ja selle nimi oli Jekaterinenštadt (saksa Katharinenstadt), 1915—1920 Jekaterinograd ja 1920—1942 Marksštadt (saksa Marxstadt).
1918–1941 kuulus linn Volgasakslaste ANSV-sse.
Teemantliiga
Teemantliiga (Diamond League) on iga-aastane rahvusvaheline IAAF-i korraldatav tippkergejõustiklaste võistlussari. Sari loodi 2010. aastal asendama IAAF-i Kuldliigat.
Paroveja kihistu
Paroveja kihistu (inglise Paroveja Formation) on ordoviitsiumi ladestu Pirgu lademe kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Petras Lapinskas aastal 1968. Kihistu on nime saanud Parovėja küla järgi.
Kalju Ojaveski
Kalju Ojaveski (kuni märts 1935 Mühlbach; 24. september 1928 Nõmme – 12. september 2016 ) oli eesti põllumajandusteadlane.
Paroveja kihistu
Kihistu stratotüüp on Paroveja 9 puurauk, kus kihistu esineb 775.6..795.9 meetril. Likenai 396 puurauk on aastast 1999 Paroveja kihistu neostratotüüp, kus kihistik esineb 797.4..817 meetril.
Kalju Ojaveski
Elulugu
Lõpetas 1947 Tallinna 10. Keskkooli, 1952 Eesti Põllumajandusakadeemia agronoomiateaduskonna, põllumajanduskandidaat (1966, Eesti TA), väitekiri "Keemilise umbrohutõrje väljatöötamine kõrsheinte seemnepõldudel".
Paroveja kihistu
Eestis kihistu kivimeid üldiselt ei esine, kuid neid on siiski eristatud ühes Valga lähistelt võetud puuraugus. Leedus eristatakse kihistut maa loodeosas, kus selle suurim paksus on 25 meetrit.
Kalju Ojaveski
Elulugu
Oli 1957–1966 EMMI taimekaitseosakonna nooremteadur, 1966–1988 vanemteadur ja osakonna asejuhataja, 1988–1993 juhtivteadur, aastast 1993 pensionil.
Paroveja kihistu
Enamasti lasub kihistu Jelgava kihistul, kohati ka Jonstorpi kihistul. Vahel arvatakse Smilgiai, Gulbinai ja Geidžiūnai kihistikke sellesse kihistusse kuuluvaks. Paroveja kihistu koosneb kolmest kihist. Keskmise kihi moodustab rohekashall või punakas mergel, milles esineb savika lubjakivi läätsesid. Ülemised ja alumised kihid koosnevad valdavalt hallist või pruunikashallist sõlmjast lubjakivist, mis sisaldab palju tumehalli püriiti.
Kalju Ojaveski
Teadustöö
Uurimisvaldkond: taimekaitse, peamiselt keemiline umbrohutõrje.
Teoseid
Üle 80 teadustrükise.
Isiklikku
Tema isa oli poliitik ja omavalitsustegelane Ludvig Ojaveski.
Andrew Robertson
pisi|Andrew Robertson (2018) Andrew Robertson (sündinud 11. märtsil 1994 Glasgow's) on Šotimaa jalgpallur, kes mängib vasakkaitsjana Premier League'i klubis Liverpool ja Šotimaa jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri kodumaal Queen's Parkis, millega liitus 2009. aastal. Hooajal 2012–13 mängis ta klubiga Šotimaa tugevuselt neljandas liigas. 2013. aasta juunis liitus ta Šotimaa kõrgliiga klubiga Dundee United. Hooajal 2013–14 valiti ta Šotimaa liiga hooaja sümboolsesse koosseisu ja liiga parimaks noormängijaks.
2014. aasta juulis liitus ta 2,85 miljoni naelsterlingi eest Inglismaa kõrgliiga klubiga Hull City. Ta mängis klubis kolm hooaega, millest kaks kõrgliigas.
2017. aasta juulis sõlmis ta pikaajalise lepingu Liverpooliga. 2019. aasta jaanuaris sõlmis ta klubiga uue lepingu, mis peaks kehtima 2024. aastani. Hooajal 2018–2019 valiti ta Premier League'i hooaja sümboolsesse koosseisu. Lisaks võitis ta 2018–19 Liverpooliga Meistrite Liiga.
Debüüdi Šotimaa jalgpallikoondises tegi Robertson 5. märtsil 2014 sõprusmängus Poola vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta sama aasta 18. novembril sõprusmängus Inglismaa vastu. 2018. aasta septembris määras peatreener Alex McLeish ta koondise kapteniks.
Mõrrajada
Mõrrajada moodustavad mõrrad, mis püügile panekul asetatakse samasuunaliste juhtaedadega ühendatuna jadasse. Jadasse asetatuna võivad mõrrad paikneda ühel või mõlemal pool juhtaeda ning nende juhtaiaga ühendamiseks võib kasutada lisajuhtaedu. Mõrrajada on lõkspüünis ja tema kogupikkus ei tohi ületada 700 m.
Lelle põhikool
Lelle põhikool oli põhikool Rapla maakonnas Kehtna vallas Lelle asulas.
Kool asutati 1868. Enne seda tegutses piirkonnas Lelle õigeusu abikool (asutatud 1854) ja Lelle luteri usu vallakool (asutatud 1855).
Kooli nimed:
Kool suleti 2009. aastal.
Johannes Matthias Arvelius
Johannes Matthias (Matthiae) Arvelius (umbes 1680 Rauma Soome – 1. september 1738 Soome) oli Eestimaa vaimulik.
1705 sai ta Haljala koguduses leseaastapastoriks.
1712 kutsuti ta Harju-Madise ja Harju-Risti koguduse pastoriks.
Isiklikku
Tema vennapoeg oli Eesti vaimulik Friedrich Immanuel Arvelius.
Eed Pärnoja
Eed Pärnoja (aastani 1968 Eed Vahter, sündinud 23. juulil 1946 Tartus) on eesti keemik.
Elulugu
Eed Pärnoja on Hermann Vahteri tütar ja Mihkel Pärnoja abikaasa.
Lõpetanud 1964. aastal Tartu 5. Keskkooli ja 1969. aastal Tartu Riikliku Ülikooli keemiaosakonna.
Oli aastatel 1969–1971 Tartu Riikliku Ülikooli analüütilise keemia kateedri vanemlaborant, 1971–1991 nooremteadur, 1993–2000 keemilise füüsika instituudi keemik-analüütik, 2001– keemik.
Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: luminestseeruvate ainete keemia, kõrgtemperatuursete ülijuhtide keemia. Üks keskkonnakaitselise tähtsusega termoluminestsentsdosimeetrite (radioaktiivse kiirguse mõõtmiseks) väljatöötajaist. 18 teadustrükist, 2 autoritunnistust (kaasautor).
Looduslikud värvained
Looduslikud värvained on elusorganismides sisalduvad looduslikud värvilised orgaanilised ühendid, mida kasutatakse tekstiilile, nahale, puidule, paberile vm materjalile värvuse andmiseks. Erinevalt pigmendist imbuvad värvained (inglise keeles dye) värvimisel pinna sisse, jättes tekstuuri katmata, ja värvuse omandavad rakkude seinad, näiteks puidu- või tekstiilikiud.
Kozliv (Mohõliv-Podilskõi rajoon)
Kozliv (ukraina keeles Козлів) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Mogõliv-Podilskõi rajoonis. Elanike arv on 684. Pindala on 1,7 km².
Looduslikud värvained
Loodusest on leitud eri toonivarjundiga kollast, pruuni, musta ja lillat ainet. Looduslikud värvained on näiteks karotinoidid ja heterotsüklilised hapnikuühendid.
Jaotus
Looduslikud värvained, mida saab kasutada tekstiili jm kiudude värvimiseks, võib jaotada
Kasutamine
Kuni 19. sajandi II pooleni kasutati tekstiili, naha ja muude materjalide värvimisel ainult looduslikke värvaineid.
Looduslike värvainetega on võimalik värvust anda ka pigmentidele, näiteks karmiin, maiade sinine jm.
Elve Ojavere
Elulugu
Lõpetas 1954 Tallinna 10. Keskkooli, 1959 Tartu Riikliku Ülikooli geograafiaosakonna ja 1963–1966 Eesti NSV TA Majanduse Instituudi (MI) aspirantuuri, geograafiakandidaat (1971, TRÜ), väitekiri "Eesti NSV tööstuse planeerimisotstarbelise kaardistamise küsimusi". Täiendas end 1990 Ungaris.
Oli 1967–1972 MI nooremteadur, 1972–1980 Eesti Teadus- ja Tehnikainformaatika ning Majandusuuringute Instituudi vanemteadur, 1980–1991 Majanduse ja Planeerimise TUI (aastast 1989 Eesti Majandusarengu Instituut) vanemteadur, laborijuhataja, sektorijuhataja ja juhtivteadur, 1992–1998 Nõmme Linnaosa Valitsuse arengunõunik ja peaspetsialist, 1998–2000 TTÜ Kõrgema Majanduskooli ja Tallinna Kommertskooli dotsent.
Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: kartograafia, territoriaalplaneerimine, regionaalökonoomika ja haldusjuhtimine. Kaardistanud töökohtade paiknemist Eestis ning regiooniti, analüüsinud ääremaade valdade arenguvõimet. 1990. aastail käsitlenud haldusreformi aktuaalseid küsimusi, eriti Tallinna Nõmme linnaosa arenguprobleeme.
Teoseid
Üle 100 teadustrükise, arvukalt aimeartikleid.
Isiklikku
Tema isa oli sõjaväelane Tavid Kiljako.
Granitne (Volnovahha rajoon)
Granitne on küla Ukrainas Donetski oblastis Volnovahha rajoonis, 13,3 km kaugusel Volnovahhast ja 79,1 km kaugusel Donetskist. Granitne kuulus kuni 2014. aasta 11. detsembrini Telmanove rajooni haldusalasse.
Kalmiuse kaldal asuva Granitne kõrgus merepinnast on 48 meetrit.
Granitne asutati 1780. aastal Krimmist ümberasunud kreeklaste poolt. Kuni 1946. aastani oli asula nimi Stara Karan (Стара Карань).
Sõltuvusgrammatika
Sõltuvusgrammatika on grammatiline teooria, mille keskmeks on idee, et lause süntaktiline struktuur koosneb binaarsetest ebasümmeetrilistest suhetest. Binaarne ebasümmeetriline suhe on kahe tekstisõna vaheline suhe, kus üks suhte osaline on ülemus ja teine on alluv.
Erinevad sõltuvusgrammatika teooriad käsitlevad sõna ja sõltuvuse mõisteid natuke erinevalt, kuid ühiseks on nende vahel see, et puudub fraasistruktuuri kategooria, mis on omane fraasistruktuurigrammatikale. Enamasti on sõltuvussuhte abil võimalik määrata, milline sõna allub millisele, s.t sõltuvussuhtel on olemas suund. Erinevate seoseliikide eristamiseks on vahel ka sõltuvusseostel tüübid. Sõltuvusgrammatika sobib hästi vaba sõnajärjega keelte kirjeldamiseks.