cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Hawthorne'i efekt
Tõlgendused ja kriitika
Adair hoiatab, et enamikus järgnenud väljaannetes on tegu üldise faktilise ebatäpsusega ja suurem osa uuringuid pole suutnud seda leida. Ta väidab, et seda efekti tuleks vaadata kui ühte varianti Martin T. Orne (1973) eksperimentaalsest nõudlusefektist. Seega Adairi arvates sõltub eksperimendi efekt sellest, millisena tõlgendavad osalejad situatsiooni, mis on ka põhjus, miks muutujate kontrolli alla võtmine on sotsiaalteaduslikes katsetes oluline. Lisaks arvab ta, et mitte teadmine ega tähelepanu, vaid osalejate tõlgendus on see, mida peab uurima, et leida kas või kuidas on eksperimenditingimused seotud osalejate eesmärkidega. See võib mõjutada, kas osalejad usuvad seda, millega nad tegelevad või pole see nende huvides jms.
Võimalikud selgitused sisaldavad samuti eksperimentaatoripoolse tagasiside ja motiveerimise tähtsust. Kui katses antakse tagasisidet esimest korda, siis võib see osaleja oskusi ja sooritust parandada. Nõudlusefekti uurimine viitab, et osalejatel võib olla soov eksperimentaatorile meeldida ja seda vähemalt niikaua, kuni see ei lähe konflikti mõne teise eesmärgiga. Peale selle võivad katseisikud kahelda eksperimentaatori eesmärgis. Seepärast võib Hawthorne'i efekt avalduda ainult juhul, kui on olemas kasulik tagasiside või muutus motivatsioonis.
Parsonsi eelmainitud definitsiooni põhiargument oli, et katsetes, kus töötajad lasid oma valmis tooteid kaldteed mööda alla, said nad oma töökust ise ka hinnata (st tooted kokku lugeda).
Mayo väitis, et efekt põhines töötaja reaktsioonil vaatleja vastutulelikkusele ja sümpaatiale. Ta ütleb, et see katse on mõeldud üldise efekti ja mitte tegurite eraldi testimiseks. Lisaks arutab Mayo, et tegu pole niivõrd eksperimentaatori, vaid pigem juhatuse efektiga, st kuidas saab juhatus panna töötajaid teisiti käituma, sest nad tunnevad end teisiti. See sõltub paljuski enda vabana tundmisest ja sellest, et ei olda kogu aeg juhendatavad, vaid kontrollitakse oma rühma. Eksperimentaalsed manipulatsioonid olid olulised, et veenda töötajaid tingimuste erinevuses. Katset korrati, uurides sarnaseid efekte samuti vilgukiviga töötavate osalejatega.
Harry Braverman leiab, et Hawthorne'i katsed põhinesid tööstuspsühholoogial ja nendega uuriti, kas töötajate tulemuslikkust oleks võimalik ennustada enne tööle võtmist testidega. Hawthorne'i uuring näitas, "et töötajate tulemuslikkus oli vähe seotud võimekusega ja sageli oli see testi tulemustega vastupidi seotud ...". Braverman argumenteeris nagu eespool toodud, et tegu pole Weberi bürokraatliku mudeliga. See avastus oli hoop neile, kes lootsid käitumisteadusi rakendada töötajate manipuleerimiseks juhatuse huvidest lähtuvalt.
Majandusteadlased Steven Levitt ja John A. List üritasid kaua, kuid edutult leida esialgse valguskatse baasandmeid, kuni lõpuks leiti need mikrofilmilt Wisconsini ülikoolis Milwaukees 2011. aastal. Uuesti analüüsides panid nad tähele, et tootlikkuse muutust võib täielikult selgitada asjaoluga, et valgustaseme muutused tehti pühapäeval ja seega jälgiti efekti esmaspäeval, kui töötajad olid produktiivsemad tänu vahepealsele vabale päevale. See leid toetas S. R. G. Jonesi artiklianalüüsi 1992. aastal, mis uuris relee eksperimente. Vaatamata tõendite puudumisele Hawthorne'i efekti originaaltöös, on List öelnud, et ta on kindel efekti olemasolus.
On võimalik, et valguskatset saab selgitada ka longituudse õppimisefektiga. Parsons on keeldunud selle katse analüüsimisest põhjendusega, et tulemused pole piisavalt hästi avalikustatud ja tal puuduvad kõik detailid, aga ta on olnud seejuures pidevas kontaktis Roethlisbergeri ja Dicksoniga.
Peale nende alternatiivsete segituste on Hawthorne'i efekti uuritud mitmes hilisemas töös. Väljundiks (sõltuvaks muutujaks) oli inimtöö ja ka hariduslikud mõjud on eeldatavasti sarnased (samas pole kindel, et meditsiinilised mõjud oleksid).
Katseefekt
Mitmed meditsiiniteadlased on uurinud võimalikku katseefekti kliinilistes uuringutes. Mõned väidavad, et peale tähelepanu ja vaatluse võib lisanduda muidki tegureid, näiteks veidi parem hoolitsus, veidi parem nõustumine/kinnipidamine ja valiku kallutatus. Viimane võib seejuures tuleneda mitmest aspektist:
1) arstid võivad värvata patsiente, kes tunduvad hoidvat reeglitest paremini kinni ja väiksema tõenäosusega võivad tulevikus loobuda;
2) kaasamise/väljajätu tingimused sageli välistavad vähemalt mõned komorbiidsed haigused ja kuigi seda on vaja segavate tegurite välistamiseks, tähendab see siiski, et katsed võivad toimuda tervemate patsientide rühmadega.
Konstantin Treffner
Konstantin Edmund Treffner (13. oktoober 1885 Koorküla vald, Viljandimaa – 9. detsember 1978 Tallinn) oli eesti haridustegelane ja koolijuht.
Elukäik
Konstantin Treffner sündis Helme kihelkonnas Koorküla vallas käsitöölise pojana. Õppis Koorküla vallakoolis, Paide linnakoolis (1896–1901) ning keskhariduse omandas Tartus Hugo Treffneri eragümnaasiumis, mille lõpetas 1905. Samal aastal astus Tartu Ülikooli füüsika-matemaatika teaduskonda. Kui ülikool 1905. aasta rahutuste tagajärjel ajutiselt suleti, omandas ta Tartu Aleksandri Gümnaasiumi juures koduõpetaja kutse matemaatikas ja asus 1906. aasta alguses õpetaja ning kasvataja kohale H. Treffneri gümnaasiumis. Seal töötas ta kuni 1913. aastani, mil jätkas oma õpinguid ülikoolis. Üliõpilasena töötas ta Eesti Noorsoo Kasvatuse Seltsi Tütarlaste Gümnaasiumi õpetajana. Lõpetas 1917. aastal Tartu Ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonna matemaatika-, füüsika- ja kosmograafiaõpetaja kutsega matemaatika alal.
Sama aasta sügisel valiti ta Treffneri gümnaasiumi direktoriks. Oktoobrist 1919 kuni juulini 1920, oli ta haridusministriks Jaan Tõnissoni esimeses valitsuses Töötas koolidirektorina kuni 1940. aastani. 1940. aastal kolis Tallinna, kus töötas matemaatikaõpetajana Tallinna 7. Keskkoolis (1940–1950), Tallinna Kalandustehnikumis (1950–1959) ja Tallinna Ehitustehnikumis (1952–1959).
Ühiskondlik tegevus
Pedagoogilise tegevuse kõrval võttis Treffner osa Eesti avalikust elust. Aastail 1917–1919 oli ta Eesti Kooliõpetajate Keskliidu esimees, hiljem pikemat aega Eesti Õpetajate Liidu juhatuse liige ja mitme õpetajate kongressi juhataja. Esimesel Balti riikide õpetajate kongressil Riias 1925. aastal oli ta Eesti delegatsiooni juht. 1921. aastast oli ta Tartu keskkoolide juhatajatekogu esimees. Treffneri ministriks olles töötati välja ja võeti vastu algkooliseadus, tehnikumiseadus, loodi üldine hariduskorraldus, plaaniti kutsekoolide avamist jms.
Isiklikku
Konstantin Treffner oli Hugo Treffneri lellepoja pojapoeg.
Külmalõhe
Külmalõhe on puu tüvele tekkinud kahjustuse vorm, mis tavaliselt tekib õhukese koorega puudele ning on olemuselt õhukese või laia, pika või lühikese vertikaalse praona ilmnev haav tüvel.
Külmalõhe põhjused
Peamiseks põhjuseks, miks sellised külmalõhed tekivad, on teaduslikult uuritud - “külma kahanemine”. Kui rakud on veega küllastunud, siis temperatuuri kiire alanemisega külmumiseni tekivad rakkudes jääkristallid - vee jäätudes selle ruumala suureneb. Mõnikord võivad ka vähese niiskussisalduse korral rakud pigem kahaneda, kuna niiskus surutakse külmumisel rakuseinast rakkude avadesse, “kuivatades” raku lühikeseks ajaks. Kuna varasemad kahjustused puul reageerivad erinevalt, siis need kahjustused just soodustavad külmalõhe teket.
Hilistalvel ning varakevadel, kui vesi on puidus üle küllastuspunkti ning on vaba veena rakkudes, võib ekstreemsete ja ootamatute külmadega tekitada puidus pinget, mis pärast kindla piiri ületamist lõpuks tekitabki nii tüvele kui ka koorele lõhe ja sellega koos on kuulda valjut paukumist. Kuna tegemist on soojusliku paisumise ning kahanemisega, siis eelnevalt kahjustatud puit ei suuda samamoodi reageerida temperatuuri muutustele kui terve puit.
Lisaks kui puukoores on lõhe, lubab see erinevate patogeenide tungimist puitu - näiteks musta pässiku teket(lepal ja kasel), mis on puule endale lõpuks letaalne.
Mida ette võtta
Veel praegugi soovitatakse tüvelõhesid mitmel viisil desinfitseerida ja ravida. Saksamaal, kus puukirurgia oli veel hiljuti au sees, on külmalõhesid ja -ribisid püütud kinni tõmmata läbi tüve puuritud poltidega. Selline “ravimine” tekitab näilise kasu asemel hoopiski puidumädanikke ning uusi sekundaarseid lõhesid.
Millistel liikidel võib esineda
Enamjaolt esinevad külmakahjustused kõvadel lehtpuudel, kõige tihemini esineb tammel, saarel, vahtral, kasel.
1035
1035. aasta (MXXXV) oli 11. sajandi 35. aasta
Olomouc
Olomouc (saksa Olmütz) on linn Tšehhis, Olomouci maakonna keskus. Asub Morava jõe kaldal. Olomouc on elanike arvult kuues linn Tšehhis.
Olomouci kohal asus 2. sajandil rooma sõjaväelaager.
Olomouci Püha Kolmainu Sammas kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Olomoucis asub Tšehhi vanimaid ülikoole – Palacký ülikool.
Gustav Matvei
Gustav Matvei (6. detsember 1895 Kuivajõe vald, Harjumaa – 29. november 1932 Lahepere laht) oli Eesti sõjaväelane (major).
Elukäik
1918. aasta algul demobiliseeriti vene sõjaväest, sama aasta septembris mobiliseeriti uuesti punaste lennuväkke. 19. augustil 1919 lendas Matvei koos Põhja lennudivisjoni ülema Znamenskiga vesilennukil M-20 Onega jõel asunud punaste merelennubaasist Arhangelskisse inglaste poolele üle. Määrati septembrist 1919 teenima Onega poolsaarel asunud Murmanski õhusõidu divisjoni. Pärast briti ekspeditsioonikorpuse lahkumist oktoobris 1919 jäi teenima vene valgete Murmanski lennudivisjoni. 1920. aasta märtsi algul vallutasid punased Murmanski ning Matvei põgenes jalgsi Soome, sealt jõudis tagasi Eestisse augustis 1920.
5. augustist 1920 määrati Matvei Lennuroodu merelennurühma lenduriks. 1. novembrist 1920 nimetati merelennurühma vanemaks ohvitseriks-instruktoriks. 1. jaanuarist 1921 nimetati merelennurühma ülema abiks. 1. juunil 1921 nimetati Lennurood Lennuväeks ning selle allüksused said salkadeks – maalennu- ja merelennusalgaks. 13. juunist 1923 määrati Matvei merelennusalga vanema ohvitseri kohusetäitjaks, 21. septembril 1923 merelennusalga töökodade juhataja kohusetäitjaks ning alates 22. oktoobrist 1923 samade töökodade juhatajaks.
16. juulil 1932 formeeriti uuesti Inglismaalt ostetud Hawker Hart lennukeil merelennuüksus – üksik merelennusalk – ning Matvei määrati selle ülemaks. Hukkus teenistuskohuste täitmisel – nimelt toimetas Matvei veel kahe lennuki (lendurid Viktor Sihver ja Hans Ratas) saatel Soome visiidile Kaitseväe Staabi ülema Juhan Tõrvandi. Naastes lennukil nr. 149 Soomest, kaotas ta ülejäänud kaks lennukit silmist, eksis teelt ja maandus Lohusalu küla lähistel Lahepera lahe kaldakividel. Kuna ta oli lennuki ümbermineku ning siis lennukisse kinnijäämise kartuses enne rihmad lahti teinud, siis paiskus ta lennukist välja ja hukkus. Lennuk sai vaid kergelt viga ja remonditi hiljem.
Antonüüm
Antonüümid ehk vastandsõnad (kreeka sõnadest anti "vastu" ja onyma "nimi") on sõnad, mis ühe tähendusliku tunnusjoone poolest on vastandlikud, kuid mille muu tähendus langeb kokku. Näiteks sõnad "kuum" ja "külm" väljendavad mõlemad temperatuuri ja tähistavad selle vastandlikke väärtusi.
Eesti keeles on võimalik vastandust väljendada tüvedega ("tõde" ja "vale", "pikk" ja "lühike"), liidetega ("kõla" ja "ebakõla", "lineaarne" ja "mittelineaarne") ning muutevormidega ("liikuv" ja "liikumatu", "meestega" ja "meesteta").
Antonüüme kasutab kõnekujund antitees, mis on sagedane vanasõnades (näiteks "Väikene põhjus, suur tagajärg", "Vaese vaev on rikka uni").
Esineb sõnu, millel on vastandlikke tähendusi, näiteks "värvitu" (võrdle "värvitu vedelik" ja "punaseks värvitu").
Kamui Kobayashi
pisi|Kamui Kobayashi (2009) pisi|2010. aastal katkestas Kobayashi [[Malaisia Grand Prix]] Kamui Kobayashi (小林 可夢偉 Kobayashi Kamui; sündinud 13. septembril 1986 Amagasakis) on jaapani endine Vormel 1 sõitja. 2015. aastal võistelb ta Jaapani Super Formula sarjas.
Kobayashi sündis sushi-restorani omaniku pojana. Kardiga hakkas ta võistlustel osalema 9-aastaselt (1996). Juba debüüthooajal tuli ta selles sarjas, kus võistles, 3. kohale ja kogu oma kardispordikarjääri jooksul võitis ta 4 sarja, sealhulgas kahel korral ülejaapanilised Toyota meistrivõistlused.
Vormelikarjäär enne Vormel 1
2003 osales Kobayashi Vormel Toyota sarjas, kus 10 etapist võitis 4 kvalifikatsiooni ja 2 etappi ning tuli 120 punktiga 2. kohale.
2004–2005: Vormel Renault
2004 sõlmis ta lepingu Toyota Autosportlaste Akadeemiaga ja sõitis selle hooaja meeskonnas Prema Powerteam mitmes Euroopa sarjas. Itaalia Vormel Renault' sarjas sõitis ta 17 etappi, võitis 3 kvalifikatsiooni ja 2 etappi, 1 etapil sõitis kiireima ringi ja oli kokku 134 punktiga 7. Saksamaa Vormel Renault' sarjas osales ta 2 etapil, poodiumile ei jõudnud, kuid oli 16 punktiga 31. kohal. Hollandi Vormel Renault' sarjas tuli ta 32 punktiga 15. kohale.
2005 jätkas ta samas meeskonnas. Itaalia Vormel Renault' sarjas toimus 17 etappi, millest Kobayashi osales 15 etapil. Ta võitis 9 kvalifikatsiooni ja 6 etappi, oli 3 korda teine ja 2 korda kolmas, sõitis 8 kiireimat ringi ja saavutas 312 punktiga esikoha. Kuid ta meeskonnakaaslane tõi aionult 6 punkti, nii et meeskondlikult tuli leppida 3. kohaga.
Samal hooajal osales ta Vormel Renault' Euroopa meistrivõistlustel, sõites kaasa kõik 16 etappi. Ta võitis 4 kvalifikatsiooni ja 6 etappi, oli korra teine ja korra kolmas, sõitis 4 kiireimat ringi ja võitis sarja 157 punktiga. Kuid meeskondlikult tuli taas 182 punktiga kolmandaks jääda.
2006–2007: Vormel 3
2006 sõitis Kobayashi Vormel 3 sarjas ART Grand Prix meeskonnas, mis alates 2003 on igal aastal Vormel 3 meeskondlikult võitnud. Ta puudus vaid ühel 20 etapist. Etapivõit jäi tal saamata, kuid saavutas 1 teise ja 2 kolmandat kohta ning 1 kiireima ringi. Kokku oli ta 34 punktiga 8., aga meeskondlik võit siiski tuli, selle tagasid kaksikvõidu saanud Paul di Resta ja Sebastian Vettel. Näiteks Sébastien Buemi oli 12. ja Romain Grosjean 13. kohal. Kuid debütantide arvestuses saavutas ta esikoha, olles 11 etapil parim debütant.
2007 sõitis Kobayashi taas ART Grand Prix' meeskonnas Vormel 3 sarjas. 20 etapist võitis ta, oli 4 korda teine ja 2 korda kolmas ning võitis 1 kvalifikatsiooni. Kogutud 59 punkti andsid sarjas neljanda koha. Meeskondliku esikoha tagasid ART-ile võitja Romain Grosjean ja kolmandaks tulnud Nico Hülkenberg, nende vahele mahtus Sébastien Buemi.
2008–2009: GP2
pisi|2009 saavutas Kobayashi GP2 sarja avaetapil Kataloonias 5. koha pisi|2009 saavutas Kobayashi [[Nürnburgringil GP2 sarja ainsa esikolmikukoha]] 2008 jätkas Kobayashi GP2 sarjas. Tema meeskond oli DAMS ja meeskonnakaaslane Jérôme d'Ambrosio. Ta alustas GP2 Aasia sarjast, kus võitis 10 etapist 2 ja oli korra kolmas. Peale sarja võitja Grosjeani (4 etappi) ja Kobayashi ei suutnud keegi 2 etappi võita, kuid ometi oli Kobayashi 22 punktiga alles 6. kohal. Teda edestasid näiteks Sébastien Buemi (37 punktiga teine), Vitali Petrov (33 punktiga kolmas) ja Bruno Senna (23 punktiga viies). DAMS oli meeskondlikult 34 punktiga 4.
GP2 põhisarjas sõideti 20 etappi, kõik Euroopas. Kobayashi oli avaetapil 8. ja teise etapi koguni võitis, saavutades ühtlasi kiireima ringi – kuid edasisest õieti midagi juurde ei tulnudki peale teise kiireima ringi 8. etapilt. Kokku oli ta 10 punktiga 16., kaotades ka d'Ambrosiole. Meeskondlikult oli DAMS 31 punktiga 8. Sarja võitis Giorgio Pantano 76 punktiga Bruno Senna (64), Lucas di Grassi (63) ja Romain Grosjeani (62) ees. Sébastien Buemi oli 50 punktiga 6., Vitali Petrov 39 punktiga 7. ja Marko Asmer ühegi punktita 28.
2009 jätkas Kobayashi samas meeskonnas sama kaaslasega. GP2 Aasia sarja 11 etapist suutsid nad võita ainult 2 (mõlemad Kobayashi), kuid ometi andis see sarjas kaksikvõidu (Kobayashi 56, d'Ambrosio 36 punkti). Kahe peale võideti 2 kvalifikatsiooni (mõlemad Kobayashi) ja sõideti 6 kiireimat ringi (neist Kobayashi 3). Vitali Petrov oli 28 punktiga 5. ja Nico Hülkenberg 27 punktiga 6. Meeskondlikult DAMS võitis.
Põhisarjas läks seevastu märksa halvemini. 20 etapilt jäi Kobayashi parimaks kohaks etapil kolmas, d'Ambrosio sai 1 teise ja 2 kolmandat kohta. Kokkuvõttes oli d'Ambrosio 29 punktiga 9. ja Kobayashi 13 punktiga 16. Võitis Nico Hülkenberg 100 punktiga Vitali Petrovi (75), Lucas di Grassi (63) ja Romain Grosjeani (45) ees. Meeskondlikult oli DAMS 6.
Vormel 1
pisi|2009 saavutas Kobayashi [[Abu Dhabi Grand Prix'l oma elu esimesed Vormel 1 punktid]]
2009: Toyota
2009. aastaks sai Kobayashi testisõitja koha Toyota F1 meeskonda, mille põhisõitjad olid Jarno Trulli ja Timo Glock. Kahel viimasel etapil lasti Kobayashi ka päriselt Vormel 1 sarja võistlema, kui Glock oli õnnetuses enda selgroolüli sisse mõra saanud. Eelviimasel etapil oli Kobayashi 9. kohal ja esimesena punktidelt väljas, teisel etapil sai 6. koha eest 3 punkti ja oli hooaja kokkuvõttes 25 võistleja seas 18. kohal.
2010: BMW Sauber
2010. aastaks vajas BMW Sauber kaht sõitjat, sest Robert Kubica oli saanud märksa parema pakkumise Renault F1'lt ja Nick Heidfeldi olid nad ise lahti lasknud. Uuteks sõitjateks said Kobayashi ja Pedro de la Rosa, mõlemad endised teiste meeskondade testisõitjad. Algus oli vaevaline: esimesest 6 etapist suuris kumbki vaid 1 etapi lõpetada, sedagi teises kümnes. 7. etapilt tõi de la Rosa esimese punkti ja 12. etapil jõudis Kobayashigi punktikohale.
Agadir
Agadir on linn Marokos, Souss–Massa–Draâ piirkonna keskus. Elanikke umbes 200 000. Agadir on populaarne turismikeskus.
pisi|tühi|Agadir
Anastassia Zabrodskaja
Anastassia Zabrodskaja (sündinud 3. oktoobril 1981 Kohtla-Järvel) on Eesti keeleteadlane.
Haridus
Zabrodskaja lõpetas 1999 Kohtla-Järve Järve Vene Gümnaasiumi, 2003 Tartu Ülikooli Narva Kolledži erialal eesti keel teise keelena, 2005 Tallinna Ülikoolis magistrantuuri eesti filoloogia alal väitekirjaga "Vene-eesti koodivahetus Kohtla-Järve vene emakeelega algkoolilastel".
Töökohad
Zabrodskaja on olnud 2005–2006 Tallinna Ülikooli filoloogiateaduskonna (tunnitasuline) lektor, 2006–2008 teadur, 2008– Tallinna Ülikooli avatud ülikooli koolitaja kultuuridevahelise kommunikatsiooni alal, 2010– Tallinna Ülikooli eesti keele ja kultuuri instituudi teadur, 2007. aastast ka Tartu Ülikooli Narva Kolledži külalislektor. Ta on lugenud keeleteaduse aluste, eesti keele sõnavara ajaloo ja keelekontaktide, semantika ja pragmaatika, sissejuhatust teise keele omandamise teooriasse jt kursusi.
Uurimisvaldkonnad
Zabrodskaja uurimisvaldkonnad on keele dünaamika ja keelemuutus Eestis (k a keelemaastikud, kakskeelne õpetamine, koodivahetus, mitmekeelne vestlus, teise keele omandamine) ning etnolingvistiline vitaalsus ja identiteediloome.
Teoseid
Üle 80 teadustrükise.
Liikmesus
Zabrodskaja on Emakeele Seltsi, Eesti Lugemisühingu, Eesti Rakenduslingvistika Ühingu liige (kõik aastast 2005), Eesti Terminoloogia Ühingu (2006), Eesti Noorte Teadlaste Akadeemia liige (2006, aastast 2008 valdkonnajuhataja; 2008–2010 akadeemiline saadik Euroopa doktorantide ja noorteadlaste nõukogus), International Pragmatics Association (2006) ja Eesti Keele kui Teise Keele Õpetajate Liidu liige (2006, 2007–2008 liidu Tallinna ja Harjumaa keskuse juhataja).
Döbelni kreis
Döbeln oli 1990–2008 kreis Saksimaa keskosas. Augustist 2008 osa Kesk-Saksimaa kreisist.
Kreisi omavalitsusüksused
Sulgudes on elanike arv seisuga 31. detsember 2006.
Linnad:
Vallad:
Võrdhaarne kolmnurk
right|180x100px Võrdhaarne kolmnurk on kolmnurk, mille kaks külge on võrdse pikkusega.
Kahte võrdset külge nimetatakse haaradeks ja kolmandat aluseks. Võrdsete külgede vahelist nurka nimetatakse tipunurgaks ning haara ja aluste vahelisi nurkasid nimetatakse alusnurkadeks. Mõlemad alusnurgad on võrdsed.
Jim Jarmusch
Jim Jarmusch (sündinud 22. jaanuaril 1953 Akronis Ohio osariigis) on Ameerika Ühendriikide sõltumatu kino (indie) filmilavastaja, stsenarist, helilooja, muusik.
Filmilavastajana
Paterson (2016)
Cantini muuseum
Cantini muuseum (prantsuse keeles Musée Cantini) on kunstimuuseum Marseilles. See on üks olulisemaid moodsa kunsti muuseume Prantsusmaal.
Muuseum avati aastal 1936 skulptor Jules Cantini algatusel.
Muuseumi väljapanekute hulgas on peamiselt aastatest 1900–1960 pärinevad teosed. Teoste autorite hulgas on Henri Matisse, André Derain, Vassili Kandinski, František Kupka, Auguste Chabaud, Raoul Dufy, Jean Arp, Pablo Picasso, Paul Signac, Roberto Matta, Max Ernst, André Masson, Antonin Artaud jpt.
1033
Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand
Aastakümned: 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad - 1030. aastad - 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad
Aastad: 1028 1029 1030 1031 1032 - 1033 - 1034 1035 1036 1037 1038
Christian Hoffmann
Christian Hoffmann (sündinud 22. detsembril 1974 Aigenis) on Austria endine murdmaasuusataja, olümpiavõitja.
Maailmakarika etappide võidud
Christian Hoffmann osales karjääri jooksul 120 maailmakarikaetapil ja jõudis poodiumile 20 korda, millest kahel korral kõrgemal astmel.
Dopingukahtlustus
Hoffmann sai detsembris 2009 Austria Antidopingu Agentuurilt kaheaastase võistluskeelu kahtlustuse tõttu veredopingu tootmises ja levitamises. See ei võimaldanud tal osaleda 2010. aasta taliolümpiamängudel ning tähendas ühtlasi tema suusatajakarjääri lõppu.
Stendal
Stendal on linn Saksamaal Saksi-Anhalti liidumaal, Stendali kreisi keskus.
Ta asub 125 km Berliinist läänes ja 175 km Hannoverist idas. 1949–1990 kuulus ta Saksa DV-sse. Stendal on Altmargi mitteametlik keskus.
Stendali küla on esmamainitud Steinedali külana 1022. aastal. Albrecht Karu andis talle 1160 Magdeburgi linnaõigused.
14. sajandist alates kuulus Hansa Liitu. Hansalinnana oli ta väga jõukas ja seda näitavad tänini säilinud võimsad kirikud, raekoda ja kaks linnaväravat. Need on ka linna tähtsaimad arhitektuurilised vaatamisväärsused. 13. sajandil asutati linnas meresõitjate gild, ehkki Stendal asub merest küllalt kaugel. Gild korraldas kaubareise Põhja- ja Läänemerel.
1518 astus Stendal Hansa Liidust välja koos Berliini, Brandenburgi, Oderi-äärse Frankfurdi ja Salzwedeliga. 1539 pöördus linn katoliiklusest luterlusse.
1640 sai Stendal garnisonilinnaks ja jäi selleks 1994. aastani, mil linnast lahkusid Vene sõjaväe viimased üksused.
1682 tabas linna katkuepideemia, milles suri 1205 inimest, neist 537 last.
Arvatavasti on kõige kuulsam Stendali elanik Johann Joachim Winckelmann (1717–1768), saksa klassikalise arheoloogia ja uuema kunstiteaduse rajaja. Austusest tema vastu võttis Marie Henri Beyle endale kirjanikunimeks Stendhal. Stendalis on alates 1955. aastast Winckelmanni majamuuseum.
Stendal kuulus Brandenburgi markkrahvkonda ja pärast Napoleoni sõdu Preisimaa kuningriiki Saksimaa provintsi.
1849 rajati läbi linna Magdeburgi–Wittenberge raudteeliin. 1936 rajati lennujaam.
Stendali kõige suurem elanike arv fikseeriti 31. detsembril 1989: 51 491. Sellest ajast on elanike arv jõudsalt vähenenud ja praegu on linnas alla 40 000 elaniku.
Linnanõukogus on 40 kohta, millest pärast 7. juuni 2009 valimisi kuulub 14 kristlikele demokraatidele, 11 Saksa Vasakparteile ja 9 Sotsiaaldemokraatlikule Parteile. Võrreldes eelmiste valimistega olulisi muutusi ei toimunud.
Stenmdali sõpruslinn on Nordrhein-Westfaleni liidumaal asuv Lemgo.
1034
1034. aasta
Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand
Aastakümned: 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad - 1030. aastad - 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad
Aastad: 1029 1030 1031 1032 1033 - 1034 - 1035 1036 1037 1038 1039
John McCain
John Sidney McCain III (29. august 1936 Coco Solo õhujõudude baas, Panama kanali tsoon – 25. august 2018) oli Ameerika Ühendriikide poliitik, Arizona osariigi senaator. Ta oli Vabariikliku Partei presidendikandidaat 2008. aasta presidendivalimistel, kuid kaotas valimised Barack Obamale.
McCain oli endine merelennuväelane, kes langes Vietnami sõjas 1967. aastal vangi, kui ta lennuk alla tulistati. Ta sai raskelt vigastada. Vangistuses pidi ta taluma piinamist, mis põhjustas talle püsivaid kehavigastusi. 1973. aastal ta vabastati. 1981. aastal läks ta kapteni auastmes erru. Teenistuse jooksul pälvis ta autasud Silver Star, Bronze Star, Legion of Merit, Purple Heart ja Distinguished Flying Cross.
Üleriigilises poliitikas osales ta alates 1982. aastast, mil ta valiti Arizona osariigi esindajana Ameerika Ühendriikide Kongressi Esindajatekotta. Alates 1987. aastast oli ta Arizona senaator Ameerika Ühendriikide Kongressi ülemkojas ehk senatis.
Kuigi ta oli Vabariikliku Partei liige, oli ta tuntud oma muutlike vaadete poolest ning on sageli oma poliitilise karjääri kestel senatis teinud koostööd Demokraatliku Partei senaatoritega, kartmata minna vastuollu Vabariikliku Partei ametliku poliitilise joonega.
Esimest korda pürgis ta Vabariikliku Partei presidendikandidaadiks 2000. aasta presidendivalimiste eelvalimiskoosolekutel. Ta kaotas superteisipäeval 7. märtsil 2000 eelvalimised üheksas osariigis ja loobus kaks päeva hiljem edasisest kandideerimisest, tunnistades George W. Bushi paremust.
2008. aasta presidendivalimised
Vabariikliku Partei eelvalimistel 2008. aasta presidendivalimiste kandidaadi selgitamiseks saavutas McCain superteisipäeval valimisvõidu suurimates osariikides ja tõusis pärast seda, kui peamine vastaskandidaat Mitt Romney 6. veebruaril kandidatuuri taandas, oma partei tõenäoliseimaks esindajaks. Lõplikult kindlustas ta oma positsiooni 4. märtsil valimisvõiduga Ohio, Rhode Islandi, Texase ja Vermonti osariigis ning viimase tõsisema parteisisese konkurendi Mike Huckabee taandumisega valimisvõitlusest.
Vabariiklik Partei kinnitas John McCaini oma ametlikuks presidendikandidaadiks 1. kuni 4. septembrini toimunud kongressil. Tema asepresidendikandidaadiks kinnitati Alaska kuberner Sarah Palin.
4. novembril toimunud presidendivalimistel võitis McCain 173 kohta, Barack Obama aga 365 kohta valijameeste kogus. McCaini kasuks anti 46% valijate häälte üldarvust.
Süüria kodusõda
John McCain pooldas Süüria mässuliste relvastamist. 2013. aasta mai lõpus külastas senaator Süüriat ja kohtus mässuliste liidritega (27. mai 2013). McCain pooldas 2018. aasta aprilli õhurünnakuid Süüria vastu, kuid ei pidanud neid kaugeltki piisavaks, et võidelda "õela Venemaa ja Iraani mõju vastu regioonis".
Suhtumine Venemaasse
McCain oli tuntud kui Venemaa ja president Putini järeleandmatu kriitik. Ta leidis, et Putin on suurem oht rahvusvahelisele julgeolekule kui ISIS.
President Trumpi kriitika
McCain oli president Trumpi terav kriitik.
Neeldumisdoos
Neeldumisdoos on füüsikaline suurus (tähis D) aines neeldunud ioniseeriva kiirguse energia aine massiühiku kohta (džauli kilogrammi kohta, J/kg). Kiirgusdoosi ühik on grei (tähis Gy).
Neeldumisdoosi mõistega iseloomustatakse iga liiki ioniseeriva kiirguse toimet ainele. Kiirguskaitses on neeldumisdoos dosimeetriline alussuurus ekvivalentdoosi määramisel.
Kiiritusravi korral kasutatakse neeldumisdoosi tähenduses termineid kiirgusdoos ja kiiritusdoos, mis tähendab neeldunud energiat kiiritatud koe kilogrammi kohta (mõõtühik samuti grei).
Saab eristada surmavat doosi, maksimaalset ja minimaalset doosi, toksilist doosi ning efektiivset (mõju avaldavat) doosi. Inimesele on suurim ohutu kiirgusdoos 0,05 greid aastas. Kiirgusdoos üle 2 grei aastas põhjustab kiiritustõbe ja doosid 7–8 või rohkem greid aastas lõppevad peaaegu alati surmaga.
Aavo Aaviksaar
Aavo Aaviksaar (20. september 1941 Põikva, Kivistiku talu – 28. juuli 2004 Tallinn) oli eesti biokeemik ja keemik-orgaanik.
Ta lõpetas 1956. aastal Laupa koolis 7. klassi (läbis 6 aastaga 7 klassi), seejärel õppis Türi Keskkoolis. Ta lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli keemikuna 1965. aastal. Kaitses keemiadoktori väitekirja 1986. aastal Moskvas, professor 1987. aastast.
Aaviksaar töötas aastatel 1973–1980 Küberneetika Instituudi biokeemiasektori juhatajana ja 1980–1991 Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudi bioorgaanilise keemia laboratooriumi juhatajana. 1991. aastast oli ta EPMÜ Eksperimentaalbioloogia Instituudi direktor.
Aavo Aaviksaar sai 19 autoritunnistust ja 1987. aastal Eesti NSV riikliku preemia.
Marti Soosaar
Marti Soosaar (sündinud 3. detsembril 1977) on eesti kergejõustiklane ja keskkonnaaktivist.
Ta õppis Tartu Ülikoolis kehakultuuriteaduskonnas, mille lõpetas 2000. aastal liikumis- ja sporditeaduste erialal; 2002. aastal lõpetas sealsamas kehalise kasvatuse õpetajakoolituse. Treenis Tiina Toropi juhendamisel.
Töötab Eesti Firmaspordi Liidu ja SportID tegevjuhina.
Ta kuulub Roheliste erakonna juhatusse.
Sporditegevus
2000. aastal kogus ta kümnevõistluses 7012 punkti. 2001. aastal kogus ta Tartus kümnevõistluses punktisumma 7031 ja seitsmevõistluses 5320 punkti. Ta osales 2001. aastal Pekingis 21. universiaadil, kus saavutas kümnevõistluses 12. koha. 2002. aastal tuli ta Eesti mitmevõistluse meistrivõistlustel Villu Sepa ja Ranel Rünga järel 6854 punktiga kolmandaks. Kahekordne Eesti meister teatejooksudes (4×110 m tõkketeatejooksus ja 4×400 m teatejooksus) Tartu Ülikooli Akadeemilise Spordiklubi koosseisus.
Soosaar on osalenud ka üliõpilaste ujumis- ja veepallivõistlustel ning paljudel rahvaspordivõistlustel jooksmises, rattasõidus, rulluisutamises, triatlonis. Mängis 2008/2009 aastal saalihokit Eesti II liigas Tartu Valla Tormi koosseisus ning 2005. aastal jäähokit Eesti harrastajate liigas HC Cosmose koosseisus.
2013. aastal 20-võistluses maailmameister M35 vanuseklassis. 2013. aastal Eesti meistrivõistlustel pronksmedal Tartu Ülikooli ASK 4×110 m tõkketeatejooksus.
Mullikamber
pisi|Jäljed mullikambris Mullikamber ehk mullkamber on seade kiirete laetud osakeste registreerimiseks.
Mullikambri leiutas 1952 USA füüsik Donald Glaser, kes pälvis selle eest 1960 Nobeli füüsikasuhinna. Mullikambrit täiustas USA füüsik Luis Alvarez, kes hakkas ülekuumendatud vedelikuna kasutama vedelat vesinikku. Ühtlasi hakkas ta mullikambris tehtud sadade tuhandete fotode analüüsimiseks kasutama arvutiprogrammi. Alvarez pälvis 1968 Nobeli füüsikaauhinna.
Mullikambri abil saab registreerida paljusid niisuguseid osakesi, mida varem kasutatud analoogilise Wilsoni kambriga registreerida ei saanud. Ühtlasi saab selle abil osakeste kohta palju rohkem teavet kui Wilsoni kambris.
Tööpõhimõte
Mullikambris on vedelik, mille temperatuur on lähedane keemistemperatuurile. Kiired laetud osakesed tungivad läbi kambri seinas oleva õhukese akna kambri tööruumi ning ioniseerivad ja ergastavad seal oma teel vedeliku aatomeid. Kui kambris rõhku järsult vähendada, siis läheb vedelik lühikeseks ajaks ülekuumendatud olekusse. Sel ajal kambrisse tunginud laetud osakesed jätavad oma teele aurumullidest koosneva jälje, sest ülekuumenenud vedelik hakkab keema eeskätt ioonide lähedal.
Vedeliku tihedus mullikambris on tunduvalt suurem gaasi tihedusest Wilsoni kambris. Sellepärast saab mullikambriga tõhusamalt uurida kiirete laetud osakeste vastasmõju aatomituumadega. Mullikambri täidisvedelikuna kasutatakse vedelat vesinikku, propaani, ksenooni jm vedelikke.
Marti Soosaar
Poliitiline tegevus
Ta kandideeris 2023. aasta Riigikogu valimistel, kus kogus valimisringkonnas nr 10 (Tartu linn) 77 häält ning ei osutunud valituks.
Poolväärtusaeg
Poolväärtusaeg ehk poolestusaeg on aeg, mille jooksul keemilise ühendi (ravimi, vee või muu bioloogiliselt aktiivse aine) kontsentratsioon vereplasmas või organismis langeb 50% võrra.
Arvestatakse, et 4 poolväärtusaja jooksul organism vabaneb ravimist 50% + 25% + 12,5% + 6,25%.
Poolväärtusaeg oleneb kliirensist ja jaotusruumalast.
Poolväärtusaeg on ravimi oluline farmakokineetiline parameeter. Seda tähistatakse t1/2. Erinevatel ühenditel kõigub poolväärtusaeg laialdastes piirides: atsetüülsalitsüülhappe korral on see 15–20 minutit. Nandroloondekanoaadi (pikatoimeline depooravim) poolväärtusaeg on paar nädalat. Foolhappe poolväärtusaeg on 1–3 kuud. B12-vitamiini poolväärtusaeg on keskmiselt 600 päeva.
Poolväärtusaeg määrab ravimi manustamise sageduse – mitu korda päevas kuni 1 kord kuus.
Preislased
Preislased on väljasurnud rahvas, kes elas Läänemere kagurannal Preisimaal. Nad rääkisid balti keelte hulka kuuluvat preisi keelt.
Erosioonibaas
Erosioonibaas ehk uuristusbaas on veekogu veetaseme kõrgus, millesse vooluveekogu voolab.
Preislased
10. sajandil alanud sõdades vallutati paganlik Pommeri. 11. sajandi alguses liideti see piirkond Poola kuningriigiga ning allutati kiriklikult roomakatoliku kiriku Gniezno peapiiskopkonnale. 12. sajandil toimunud vendi ristisõja tulemusel allutati ja ristiusustati Visla ääres ja sellest ida pool elanud lääneslaavlased – vendid. 13. sajandi alguses toimus sama Liivi ristisõja ja Eestimaa vallutamise tulemusel tänapäeva Läti ja Eesti alal. pisi|Balti hõimude asuala ca 1200 pKr pisi|vasakul|Preislased ja [[Kesk-Euroopa 919–1125]] pisi|Preisi hõimude asualad 13. sajandil Alistatud territooriumide vahele jäid paganlikeks territooriumideks Preisimaa Kulmimaa, Pomesaania, Pogesaania, Warmia, Natangia, Sambija, Nardovia ehk Jatvingia, Skalvia, Sudovia ja Galindia – balti hõimudega asustatud alad.
Erosioonibaas
Erosioonibaasist madalamale ei saa vooluveekogu sängi uuristada.
Preislased
Preisi hõimude ja kristluse vastu võtnud Poola kuningriigi vahel, mis hakkas 12. sajandil lagunema sisemiste lahkhelide tõttu, toimusid vastastikused rüüsteretked, mis laastasid Preisimaa piirialasid, eriti Masoovia hertsogkonda ja Płocki piiskopkonda. Masoovia hertsog Konrad kutsus preislaste rüüsteretkede tõkestamiseks 1225. aastal appi Saksa ordu kõrgmeistri Hermann von Salza, lubades tasuks preislaste alistamise eest ordule Kulmimaa (saksa keeles Kulmland).
Erosioonibaas
Erosioonibaasiks on tavaliselt selle veekogu pind, millesse jõgi voolab. Näiteks Emajõe erosioonibaasiks on Peipsi järve veetase.
Preislased
Preislased saksastusid 17. sajandiks.
Erosioonibaas
Erosioonibaasi ja jõe sängi absoluutkõrguse erinevusest sõltub, kas ülekaalus on põhja- või küljeerosioon. Ülemjooksul domineerib reeglina põhjaerosioon. See tähendab, et jõed on vähe looklevad ja tihti lõikunud sügavalt maapinda, moodustades sälk-, kanjon- ja kuristikorge. Alamjooksul on ülekaalus küljeerosioon, mis teeb jõed looklevaks ehk meandreerunuks. Jõeorud on tavaliselt, kas mold-, lamm- või sängorud.
Kohalikuks erosioonibaasiks võib olla ka väiksema languga jõelõik. Sellist erosioonibaasi nimetatakse suhteliseks erosioonibaasiks.
Eristatakse erosioonibaasi absoluutset ja suhtelist muutust. Absoluutne erosioonibaasi muutus on veekogu pinna, näiteks merepinna kõrguse muutus. Merepinna tase võib tõusta näiteks pooluste lähedal oleva mandrijää sulamisel. Erosioonibaasi suhtelise muutuse korral jääb erosioonibaasi absoluutne kõrgus samaks, kuid muutub jõe kesk- või ülemjooksu kõrgus ehk muutuvad kõrgussuhted suudme ja ülemjooksu vahel.
Laachi järv
pisi|Laachi järv Maria Laachi benediktiini kloostriga 1832. aasta paiku pisi|Laachi järv Maria Laachi benediktiini kloostriga. Taustal Laacher Kopf Laachi järv (saksa keeles Laacher See) on järv Saksamaal Rheinland-Pfalzi liidumaal Ahrweileri kreisis. See on väheaktiivse Laachi vulkaani kaldeerajärv.
Laachi järv asub Koblenzist 24 km ja Bonnist 37 km kaugusel. Kaugus Reinist on 8 km.
Järv asub 259 m üle merepinna, on ovaalse kujuga, ümbermõõduga umbes 8 km ja ümbritsetud keskmiselt 125 m kõrguse valliga. Suurim sügavus on 53 m. Pindalaga 3,3 km² on see Rheinland-Pfalzi suurim järv. Veetase järves kõigub oluliselt, sõltudes sademetest, aga järve pindala kuigivõrd ei muutu, sest järv on kõikjal sügav.
Järv on äravooluta ja peamiselt põhjaveelise toitega. Järve vesi on sinine, väga külm ja maitselt kibe.
Järve läänekaldal asub benediktiini klooster. Selle asutas 1093 esimene Reini pfaltskrahv Heinrich II, kelle enese loss asus järve vastaskaldal. Klooster likvideeriti 1802 ja taasasutati 1897.
Järv tekkis vulkaanipurske tagajärjel 12 900 kuni 11 200 aastat tagasi. Välja purskas 6 km³ magmat, mistõttu tekkis 16 km³ tefrat. See purse oli pisut suurem kui 1991 toimunud Pinatubo vulkaani purse, kus välja paiskus 10 km³ tefrat. Pisut hiljem, arvatavasti kahe-kolme päeva pärast varises tühjenenud magmakamber enda peal olevate pinnakihtide raskuse all kokku ja sellele kohale tekkiski praegune Laachi järv.
Tefra ummistas kogu Reini jõe, mistõttu moodustus 140 km² suurune järv. Lõpuks murdsid jõeveed sellest tammist läbi ja tekitasid paisust allpool tohutu uputuse. Selle katastroofi setteid on leitud toimumise paigast allavoolu kuni Bonnini. Vulkaanipurskel välja paiskunud tefra jälgi on leitud kõikjalt Euroopast ja seda kasutatakse setete vanuse määramiseks.
Laachi vulkaani purse langeb kokku nooremas drüüases toimunud kliima jahenemisega. Siiski oli vulkaani purse liiga väike selleks, et kogu maailma kliimat mõjutada, täpselt nagu Pinatubo purse ei tekitanud ülemaailmset jahenemist.
Järvealune on tänapäevalgi seismiliselt aktiivne. Järve all on täheldatud suuri soojuslikke anomaaliaid. Järve kagukaldal tulevad pinnale järve põhjas magmast eralduvad süsihappegaasi mullid. Seetõttu on Laachi järv uinunud vulkaan, mis võib aga jälle purskama hakata. Kuigi see uus võimalik purse oleks märksa väiksem eelmisest, põhjustaks see siiski tohutut kahju, kui mõelda sellele, et Saksamaa on väga tihedalt asustatud ja Laachi järv asub kõigest 8 km kaugusel Reinist, mis saastuks kohe vulkanismi jääkainetega.
1036
1036. aasta
Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand
Aastakümned: 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad - 1030. aastad - 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad
Aastad: 1031 1032 1033 1034 1035 - 1036 - 1037 1038 1039 1040 1041
Võrdkülgne kolmnurk
right|180x100px Võrdkülgne kolmnurk ehk korrapärane kolmnurk on kolmnurk, mille kõik küljed on võrdse pikkusega.
Omadused
Võrdkülgne kolmnurk on korrapärane hulknurk ja seega ka võrdnurkne hulknurk: selle kõik nurgad on võrdse suurusega 60° = π/3. Nagu igasse korrapärasesse hulknurka, nii ka võrdkülgsesse kolmnurka joonistatud siseringjoone raadius (joonisel r) võrdub apoteemiga.
thumb|Võrdkülgne kolmnurk koos ümberringjoone (roheline joon) ja siseringjoonega (punane joon). Küljed a. Siseringjoone raadius r ja ümberringjoone raadius R. Kolmnurga kõrgus h on sirglõik punktist C punkti C'.
Võrdkülgse kolmnurga sise- ja ümberringjoone keskpunkt ühtivad. Teiste kolmnurkade puhul see nii ei ole.
1037
1037. aasta
Võrdkülgne kolmnurk
Pindala
Võrdkülgse kolmnurga pindala on kus a on külje pikkus. Pindala saab avaldada ka kolmnurga kõrguse (h) kaudu, h on kolmnurga kõrgus.
1037
Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand
Riho Sibul
Riho Sibul (26. juuni 1958 – 20. november 2022) oli eesti kitarrist, laulja ja helilooja.
1037
Aastakümned: 980. aastad 990. aastad 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad - 1030. aastad - 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad
Aastad: 1032 1033 1034 1035 1036 - 1037 - 1038 1039 1040 1041 1042
Riho Sibul
Muusikat õppis ta muusikaklassis ning aastail 1976–1977 Tallinna Pedagoogilises Instituudis. Riho Sibul oli ka mitmekülgne helilooja, ta on loonud muusikat rock'n'rollist bluusini ja lüürilistest ballaadidest ("Kuulaps") filmimuusikani. Oma eeskujudena on ta nimetanud Jimi Hendrixit, Jeff Becki, Wayne Krantzi ja Bill Friselli. Kui varasematel aastatel piirdus ta vaid pillimänguga, siis Ultima Thules alustas ta ka oma lauljateed.
Võrdkülgne kolmnurk
Viited
Triângulo
Riho Sibul
Mälestuse jäädvustamine
2023. aastal loodi Sibula mälestuse hoidmiseks mittetulundusühing (MTÜ) Kuukitarr.
31. mail 2023 müüdi heategevuslikul oksjonil Riho elektrikitarr Suhr P1988 Pro Series, mille alghinnaks oli 6500 eurot, 20 100 euroga. Heategevuslikul teel teenitud tulusid kasutatakse Riho Sibula muuseumi rajamiseks Hiiumaale, kuhu soovitakse koondada legendaarse muusiku vaimne pärand.
Tunnustus
pisi|Riho Sibul 1998. aastal
Diskograafia
Sibula sooloplaatidele on iseloomulik põhjamaine kargus ja melanhoolia.
Emajõe Ärikeskus
Emajõe Ärikeskus (kõnekeeles Pläsku/Plasku) on 1998. aastal valminud büroohoone Tartus Emajõe kaldal Rahu silla juures. Ehitise projekteeris arhitekt Indrek Vainu Kalle Rõõmuse arhitektuuribüroost. Kõrghoonest on saanud üks Tartu sümboleid ja orientiir, mida kasutatakse tihti teejuhatamisel.
Emajõe Ärikeskuse arendaja on olnud AS Estiko. 1996. aasta oktoobris moodustasid Estiko ja Tartu linnale kuulunud AS Tarbus ASi Emajõe Ärikeskus. Sügisel 1997 alustas AS EMV ehitustöid ja 24. juulil 1998 oli büroohoone valmis. Ehitise maksumuseks kujunes 92 miljonit krooni (5,9 miljonit eurot).
Juurdeehitis
thumb|Vaade jõe äärest (13.04.2006) 2006. aasta sügisel algasid Emajõe Ärikeskuse laiendustööd, mis lõppesid 2008. aastal. Emajõe Ärikeskuse juurdeehitise Tasku Keskuse projekteeris Arhitektuuribüroo Kalle Rõõmus ja selle ehitas YIT Ehitus.
Döbeln
Döbeln on linn Saksamaal Saksimaal Kesk-Saksimaa kreisis. 2008. aastani oli Döbelni kreisi halduskeskus. Seda kutsutakse ka Saapalinnaks.
Niina Aasmäe
pisi|Niina Aasmäe (2015) Niina Aasmäe (kuni 1978 Nujanzina, sündinud 16. mail 1947 Guzintsis Bolshije-Bereznikis Mordva ANSV-s) on Eesti keeleteadlane.
Haridus
Aasmäe lõpetas 1965. aastal Saranski 15. keskkooli Mordvas, 1970. aastal Mordva Riikliku Ülikooli, 1974 Leningradis Herzeni-nimelise Pedagoogilise Instituudi, 1980 Tartu Riiklikus Ülikoolis aspirantuuri ja 2006 doktorantuuri.
Uurimisvaldkonnad
Aasmäe uurimisvaldkonnad on soome-ugri keelte foneetika ja fonoloogia, eksperimentaalfoneetika ja sotsiolingvistika. Ta on tõlkinud ersa kirjandust eesti keelde.
Shawn Crahan
thumb Michael Shawn Crahan (sündinud 24. septembril 1969) on Slipknoti löökpillimängija ja taustalaulja.
Niina Aasmäe
Teoseid
Üle 20 teadustrükise.
Shawn Crahan
Ta on bändi vanim liige.
1920
1920. aasta (MCMXX) oli 20. sajandi 20. aasta. See oli liigaasta.
2008
2008. aasta (MMVIII) oli 21. sajandi 8. aasta. See oli liigaasta.
David James
David Benjamin James (sündinud 1. augustil 1970 Wlewyn Gardensis) on Inglismaa endine jalgpallur, väravavaht.
Inglismaa jalgpallikoondises mängis James aastatel 1997–2010 kokku 53 mängu. Debüüt koondises toimus 29. märtsil 1997, kui võideti Mehhiko jalgpallikoondis 2:0.
Palju aastaid oli James Inglismaa koondise varuväravavaht David Seamani järel. 2002. aasta oktoobris tegi Seaman EM-valikmängus Makedoonia jalgpallikoondise vastu vea, lastes makedoonlastel lüüa värava otse nurgalöögist. See jäi tema viimaseks mänguks Inglismaa koondises ja peatreener Sven-Göran Eriksson kasutas edaspidi koondise esiväravavahina Jamesi.
2004. aasta EM-il Portugalis oli James juba Inglismaa põhiväravavaht ja mängis kõik mängud algusest lõpuni. Avamängus kaotas Inglismaa Prantsusmaa jalgpallikoondisele 1:2, kusjuures Prantsusmaa lõi mõlemad väravad mängu lisaminutitel ja kahe värava vahel sai James kollase kaardi. Teises mängus alistas Inglismaa Šveitsi jalgpallikoondise 3:0. Kolmandas mängus laskis James Horvaatia jalgpallikoondisel avavärava lüüa juba 5. minutil, aga Inglismaa võitis mängu ikka 4:2 ja läks Prantsusmaa järel alagrupist teisena edasi. Veerandfinaalis Portugali jalgpallikoondise vastu läks Inglismaa juba 3. minutil juhtima. 83. minutil Portugal viigistas. Lisaajal lõi kumbki meeskond veel värava. Järgnes penaltiseeria, kus Portugal realiseeris 7 penaltist 6 ja kogu seeria 6:5. Viimase, otsustava värava lõi Jamesi võrku vastaste väravavaht Ricardo Pereira.
2006. aasta MM-il Saksamaal oli Inglismaa põhiväravavaht Paul Robinson, kes mängis kõik Inglismaa mängud algusest lõpuni. Alagrupis võitis Inglismaa kaks esimest mängu ja viigistas siis Rootsiga. Inglismaa võitis alagrupi Rootsi ees. Seejärel alistati 1:0 Ecuadori jalgpallikoondis ja kaotati 0:0 lõpenud mängu järel Portugalile penaltiseerias 1:3 (Ricardo tõrjus 3 penaltit).
2008. aasta EM-ile Inglismaa ei pääsenud. Otsustavaks kodumänguks Horvaatia vastu ei valitud väravasse Jamesi ega Robinsoni, vaid väheste kogemustega Scott Carson, kes oma alles teises koondisemängus mängis halvasti ja Inglismaa kaotas 2:3.
2010. aasta MM-il LAV-is mängis avakohtumises Inglismaa eest Robert Green ja Inglismaa viigistas USA jalgpallikoondisega 1:1. Edaspidi mängis Inglismaa väravas James. Teises alagrupimängus oli ta 39 aastat ja 321 päeva vana ning sai sellega kõigi aegade vanimaks jalgpalli MM-i debütandiks. Inglismaa viigistas Alžeeria jalgpallikoondisega 0:0 ja võitis Sloveenia jalgpallikoondise 1:0 ning pääses alagrupist USA järel teisena edasi. Seejärel kaotas Inglismaa Saksamaa jalgpallikoondisele 1:4 ja langes välja. Rohkem pole James Inglismaa koondises mänginud.
pisi|David James (2005)
Isiklikku
David James on 196 cm pikk.
James oli abielus. Tal on oma endise naise Tanyaga 4 last.
James on töötanud ka modellina. 1995 sai ta lepingu Giorgio Armaniga ja 2005 H&M-iga.
Aleksandr Orlov (luuraja)
Aleksandr Orlov (vene keeles Александр Михайлович Орлов; 21. august 1895 Bobruisk, Minski kubermang, Venemaa Keisririik – 25. märts 1973 Ameerika Ühendriigid) oli NSV Liidu riikliku julgeoleku juhtivtöötaja (riikliku julgeoleku major, 1935), kes põgenes 1938. aastal poliitiliste repressioonide kartuses Ameerika Ühendriikidesse.
NSV Liidu huvides läbi viidud luuretegevuses ning hiljem Nõukogude Liidu eriteenistuste eest enda varjamiseks kasutas ta varjunimesid, nt pärast põgenemist Ameerika Ühendriikidesse oli ta Igor Konstantinovitš Berg.
Päritolu
A. Orlovi sünnijärgne nimi oli Leiba Felbinger, kuid pärast seda, kui ta võttis endale venepärase nime, on luurealases tegevuses kasutatud ka nimekujusid Lev Lazarevitš Felbinger ja Lev Lazarevitš Nikolski (Лев Лазаревич Никольский), pseudonüümi Šved (Швед, 'rootslane').
Pärines juudi perekonnast, isa oli puidukaupmees. 1916. aastal asus ta õppima õigusteadust Moskva Ülikooli ja samaaegselt Lazarevi idamaa keelte instituuti, kuid kutsuti käimasoleva Esimese maailmasõja tõttu samal aastal sõjaväkke. Teenis reamehena 104. jalaväepolgus Uuralis ning oma juudi päritolu tõttu sai alles pärast veebruarirevolutsiooni võimaluse astuda allohvitseride kooli. Samal ajal astus ka Venemaa Sotsiaaldemokraatlikku Tööliste (internatsionalistide) Parteisse.
Aastail 1917–1918 oli Lev Felbinger Vene FSNV Kõrgema Majandusnõukogu teadetebüroo juhataja asetäitja.
1920. aasta maikuus astus VK(b)P-sse.
Elutõde
Ajakiri ilmus 2 korda kuus, mõned numbrid lisadega. Väljaandja, pea- ja vastutav toimetaja oli ülempreester Nikolai Päts.
Eesti valimised
Riigikogu valitakse Eesti Vabariigi hääleõiguslike kodanike poolt neljaks aastaks. Kandideerimisõigus on Eesti kodanikul, kes kandidaatide registreerimise viimaseks päevaks on saanud 21-aastaseks.