cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kongla Ann
2. mail 1640 tuli kohus kuberneri käsul Pada mõisa Kongla Anni üle kuulama. Ann tunnistas, et pärast tütre juurest lahkumist naasnud ta kambrisse nähtamatu koerana ning teinud lapse surmatõbiseks, puudutades teda kolm korda sauaga. Samuti kinnitas Ann, et oli ka libahundiks käinud. Tuulispasa kujul olla ta süüdanud Varudi mõisa. Protokollile on alla kirjutanud muude tunnistajate kõrval ka Nigula õpetaja magister Grenzien.
Kongla Anne protsessi kirjeldust nõiaprotsessi protokollist Tallinna raearhiivis vahendas Viru-Nigula pastor Otto Wilhelm Masing oma "Marahwa Näddala-Lehes" 1825. aastal. Koduloouurija Helmut Elstroki teatel pole Kongla Anni lugu rahvasuus säilinud.
Protsessi 350. aastapäeval, 20. mail 1990 avati Viru-Nigula kirikaia taga Kongla Anni mälestuskivi Viru-Nigula Muinsuskaitse Seltsi, Viru-Nigula roheliste, noortaaralaste klubi Tõlet, Viru-Nigula kolhoosi ja rahvamaja koostöös.
2006. aasta 2. mail põletasid SA Virumaa Muuseumid koos EELK Viru-Nigula koguduse ja Viru-Nigula vallaga sümboolselt õlgedest naise kujutise, tähistades lepingu sõlmimist, millega Viru-Nigula muuseumi haldamine anti üle sihtasutusele Virumaa Muuseumid. Maausulisi ühendav Maavalla Koda nimetas seda "kohaliku maa-arsti symboolseks kordusmõrvaks" ning saatis järelepärimised Kaitsepolitseiametile, Kultuuriministeeriumile ja EELK peapiiskopile. Juuni alguses avaldas Virumaa Muuseumite juht Ants Leemets vabanduse.
Velda
Velda on naisenimi.
1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Velda 83 naisel. Velda oli Eestis levikult 888. naisenimi. Kõige levinum oli eesnimi Velda vanuserühmas 85+, kus neid on 10 000 elaniku kohta 6,56 ning Lääne-Viru maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,87. Velda oli keskmiselt 77 aasta vanune (mediaanvanus oli 80).
Spektraalanalüüs vähimruutude meetodil
pisi|Signaal, mida analüüsida vähimruutude meetodil Spektraalanalüüs vähimruutude meetodil on Fourier' teisendusega sarnane spektraalanalüüsi meetod, mis teisendab signaali ajaruumist signaali spektriks. Erinevalt Fourier' teisendusest saab seda kasutada ebakorrapäraste ajavahedega diskreeditud signaali puhul.
Fourier' teisenduse kasutamiseks peaks eelnevalt näiteks signaali Interpoleerimine ühtlaste ajavahemike taha, mis aga lisab mõõtemääramatust. Meetodit nimetatakse ka Vaníčeki meetodiks Petr Vaníčeki järgi. Teine meetod on Lombi meetod, Nicholas R. Lombi järgi. Tema töö põhines Petr Vaničeki ja F.-J. M. Barningu omadel.
Vaníčeki meetod
x on vektor Fourier' koefitsientidest, mida hinnatakse, ja A on varem defineeritud trigonomeetriliste funktsioonide maatriks. x Fourier' koefitsiente saab hinnata, lahendades need vähimruutude minimeerimiskriteeriumitega. Lahenduseks:
Selles valemis. Transform igale sagedusele f_{x} on
(1.3)
Selles valemis A_{f_{x}} on osa, mis vastab ainult sagedusele f_{x}. Fourier' koefitsiendid saab lihtsamini kirjutada nüüd.
(1.4)
Asendades valemis 1.1 valemi 1.4 saame hinnatud vaatlused, mis näitab samaaegset vähimruutude pöördteisendust
Üksikute ajahetkede
Lisaks eelnevale võrdsete kaaludega meetoditele on kaalutud vähimruutude meetod, kus on arvutustel lisaks vaatluste kaal maatrikskujul
Lombi meetod
Lombi meetod eeldab, et on N andmepunkti ja eelnevalt on tarvis leida nende keskmine \bar{h} ja dispersioon \sigma ^ 2. Lombi normaliseeritud periodogrammi valem on järgnev:
Valemis \tau ajaviivitus on defineeritud järgnevalt:
Muutuja \tau abil saab muutuda P_x(\omega) sõltumatuks igasuguse t_j konstandiga muutusest. Sellise nihkega tuleb ka esile omadus, et saadud periodogramm on samaväärne kui hinnatav periodogramm mudelist, mis on valemiga:
Peale vähimruutude meetodil teisendust on tulemuseks graafik, kus igal sagedusel on tõenäosus, et see seal esineb. Erinevalt tavalisest Fourier' teisendusest on võimalik ka tuvastada sagedusi, mis on Nyquisti sagedusest suuremad. Tegu on siiski aeglase algoritmiga, mida võiks kasutada lühikeste andmete peal.
Üldine Lombi-Scargle'i periodogramm
Üldist Lomb-Scargle'i periodogrammi kasutatakse siinuslainete vähimruutude meetodil analüüsiks. Üldine on parem tavalisest Lombi-Scargle'i periodogrammist, sest see ei tekitab vähem diskreetmoonutusi ja annab täpsemaid sagedusi. Sellegipoolest arvutuslik koormus on sarnane. Samuti tavaline periodogramm ei arvesta mõõtemääramatusi. Lisaks on tavalisel periodogrammil eelduseks, et mõõdetud andmete ja tegeliku siinussignaali keskmised on samad. Sellest eeldusest saab mööda lisades nihke c. Nüüd on periodogramm
Üldist Lombi-Scargle'i periodogrammi nimetatakse ka ujuvkeskmise periodogrammiks.
Cheni ja Donoho "alusjälitamise" meetod
"Alusjälitamise" meetod leiab signaalide esituse, kasutades konveksset optimeerimist. Seda saab kasutada mürase signaaliga ja arvutuslikult on võimalik lahendada lineaarselt suureneva ajaga.
Bienenbüttel
Bienenbüttel on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Uelzeni kreisis. Valla pindala on 99 km². 31. detsembril 2017 elas seal 6731 inimest. Vald asub Ilmenau jõe ääres, umbes 20 km Uelzenist põhjas ja 13 km Lüneburgist kagus. Bienenbüttel on osa Hamburgi metropolipiirkonnast ja Lüneburgi nõmmest (Lüneburger Heide).
Vallas on peale Bienenbütteli veel järgmised külad: Bargdorf, Beverbeck ja Grünewald, Bornsen, Edendorf, Eitzen I ja Bardenhagen, Grünhagen, Hohenbostel, Hohnstorf, Niendorf, Rieste ja Neu-Rieste, Steddorf ja Neu-Steddorf, Varendorf, Wichmannsburg ja Wulfstorf.
Jāņmuiža (Smiltene piirkond)
Jāņmuiža on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Smiltene piirkonnas Blome vallas. Küla asub valla kirdeosas ja jääb piirkonna keskusest Smiltenest 11,1 ja Riiast 132,2 km kaugusele.
Küla lähedalt läheb läbi riigimaantee.
Aastal 2007 oli külas 25 elanikku.
TTÜ/Kalev
TTÜ/Kalev oli korvpalliklubi, mis moodustati 2010. aastal TTÜ KK ja Tallinna Kalevi ühinemisel. Klubi osales koos duubelmeeskonnaga hooajal 2010/2011 Korvpalli Meistriliigas. Klubi peatreener on Üllar Kerde.
Lavastaja
pisi|Lavastaja sümboliks on iseloomulik lavastajatool Lavastaja ehk režissöör on loominguline töötaja, kes on teatrilavastuse, filmi, tele- või raadiosaate vms kollektiivse loomingulise etendusteose valmistamise või "lavale seadmise" kunstiline või üldjuht.
Vastavalt valdkonnale nimetatakse lavastajat eri nimetusega: teatrilavastaja/näitejuht, filmirežissöör, telerežissöör, kuuldemängulavastaja, muusikalavastaja, koreograaf jne. Filmirežissööri nimetatakse teatri eeskujul ka filmi lavastajaks, kes stsenaariumi põhjal kujundab näitlejate ja võttemeeskonna töö. Televisioonis töötab telerežissöör, raadios raadiorežissöör. Televisioonis ja raadios kujundavad saadete sisu (stsenaariumi) suures osas tele- ja raadiotoimetajad.
Filmi või saate elementide või etappide jaoks võivad olla valdkonna juhid, näiteks helirežissöör, montaažirežissöör.
Maaviljelussüsteem
Mitmeväljasüsteem
Tänapäeval eristatakse intensiiv-, tava- ja alternatiivset maaviljelussüsteemi.
Maaviljelussüsteemid Eestis
Eesti alal valitses kuni teoorjuse lõpuni (19. sajandini) kolmeväljasüsteem.
Viited
Tillage
Eesti Orienteerumisliidu teenetemärk
Eesti Orienteerumisliidu teenetemärk on Eesti Orienteerumisliidu väljaantav teenetemärk. Teenetemärgiga tunnustatakse isikuid, kellel on väärilisi teeneid Eesti Orienteerumisliidu põhikirjaliste eesmärkide elluviimisel või tähelepanuväärseid saavutusi orienteerumisspordi arendamisel Eestis ja mujal maailmas.
Teenetemärk asutati 2017. aastal. Teenetemärgi andmise otsustab Eesti Orienteerumisliidu juhatus.
Eesti Orienteerumisliidu teenetemärk nr 1 pühendati kõigile meie seast lahkunud orienteerumisspordi edendajatele ja kingiti Eesti Spordimuuseumile. 2017. aastal anti erandina välja 3 teenetemärki, üldjuhul antakse aastas välja üks teenetemärk.
Rait Killandi
Rait Killandi (sündinud 12. märtsil 1967) on Eesti tippjuht, reklaami- ja meediategelane ning Eesti Merepäästeühingu juhatuse esimees.
Killandi hakkas vabatahtliku päästetööga tegelema 2001. aastal Kaberneemes. Päästeliidu nõukogu esimehena töötas ta aastatel 2010–2022 selle nimel, et vabatahtlikke päästekomandosid moodustataks asulates, kust kutseliste päästekomandodeni jääb enam kui 15 minutit sõiduaega.
Killandi on olnud Eesti Televisiooni ärijuht ja juhatuse liige, telekanalite TV1 ja CITV tegevjuht ning AS Eesti Meedia telekanalite Kanal 2, Kanal 11, Kanal 12 ja MyHits juht.
Isiklikku
Pärast 20-aastast kooselu abiellus ta 2016. aastal Karmel Eikneriga, neil on ühised lapsed Karl Elmar ja Karoliina Josefiine. Rait Killandil on eelmisest abielust lapsed Henry ja Helen.
Luigelahe tänav
Luigelahe tänav on tänav Tartus Ihastes.
Ta algab Hipodroomi tänavalt ja lõpeb Raeremmelga tänaval ning ta pikkus on 400 meetrit.
Hella (eesnimi)
Hella on naisenimi. See on levinud Eestis, Soomes, Hollandis ja Saksamaal. Islandil on see kasutusel mehenimena.
1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Hella 73 naisel. Hella on Eestis populaarsuselt 897. naisenimi.
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Hella 5 inimesel.
Adam Reideborn
pisi|Adam Reideborn 2019. aastal [[Djurgårdens IF Hockey|Djurgårdensis mängimas]] Adam Reideborn (sündinud 18. jaanuaril 1992 Stockholmis) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib väravavahina KHL-i klubis Moskva CSKA.
Rootsi kõrgliigas debüteeris ta hooajal 2014–15 Modo Hockey meeskonnas.
2016. aastal liitus ta samuti Rootsi kõrgliigas mängiva Djurgårdensiga. Hooajal 2017–18 oli ta parima tõrjeprotsendiga väravavaht Rootsi kõrgliigas (.938) ja lasi kõikidest väravavahtidest keskmiselt mängus sisse kõige vähem väravaid (1,57 väravat mängus). Hooajal 2018–19 jõudis ta Djurgårdensiga Rootsi liiga finaali, kus kaotati Frölundale mängudega 2:4. Samal hooajal pälvis ta liiga hooaja parimale väravavahile antava Honken Trophy.
Reideborn kuulus Rootsi jäähokikoondisse 2021. aasta maailmameistrivõistlustel.
Tahtejõud
Tahtejõud on jõud ennast sundida.
Selleks, et sihikindlalt tegutseda, on vaja tahtejõudu. Tahtejõuline inimene teab, mis on tema tegevuse eesmärk ega lase ennast raskustest heidutada.
ECall
eCall on automaatne hädaabiteavitussüsteem, mille puhul teeb liiklusõnnetusse sattunud sõiduk automaatse hädaabikõne häirekeskusse. Hädaabikõnet on võimalik teha ka käsitsi. Kui riikidel on välja arendatud eCalli kõnede vastuvõtmise võimalused, hakkab süsteem tööle kõikjal Euroopa Liidus.
Viimistlusmaterjalid
Viimistlusmaterjalid on ehitiste kasutamise ja dekoratiivse kvaliteedi parandamiseks kasutatavad (ehitus)materjalid.
ECall
Euroopa Parlamendi ja Nõukogu 15. mai 2014 otsuse kohaselt tuli häirekeskustel Euroopas alates 1. oktoobrist 2017 välja arendada eCall-kõnede vastuvõtuvõimekus. Autotootjatele on Euroopa Komisjoni regulatsiooniga kehtestatud kohustus paigaldada nõuetele vastav eCall-seade uutele sõiduautodele ja kaubikutele, mis tulevad Euroopa Liidus müügile alates 31. märtsist 2018. Lisaks peavad sideoperaatorid oma võrgus tegema vajalikud seadistused, et eCalli kõned häirekeskusteni jõuaksid. eCalli täielikuks rakendamiseks on vajalik, et kõik osapooled – häirekeskused, sõidukitootjad ja sideoperaatorid – oleksid teinud vajalikud ettevalmistused.
Viimistlusmaterjalid
Eristatakse siseviimistlus- ja välisviimistlusmaterjale.
ECall
eCall aktiveeritakse õnnetuse korral automaatselt sõidukisiseste andurite kaudu (näiteks õhkpatjade avanemine) või käsitsi, vajutades SOS-nuppu. Automaatse käivituse eelis on see, et häirekeskus saab teate õnnetusest ka siis, kui sõidukis viibivad inimesed ei ole võimelised õnnetusest teatama või kui õnnetus juhtub ajal, kui liiklus on hõre ja pealtnägijaid ei ole, näiteks öösel, lihtsustab ja kiirendab eCall abi saamist ning aitab päästa elusid.
Ettevalmistused eCalli kasutuselevõtuks Eestis
2015. aastal alustasid ettevalmistusi nii Siseministeerium, Häirekeskus kui ka SMIT. Ettevalmistuste käigus soetati eCall-seadmed, mis võimaldavad Häirekeskusel vastu võtta eCall-kõnesid ja kõnedest eraldada miinimumteave (õnnetuse asukoht, sõiduki ja turvavarustuse info). Häirekeskuse hädaabiteadete menetlemise infosüsteemis on loodud eCall-kõnede ja miinimumteabe vastuvõtmise ja menetlemise võimekus. eCall-kõne võtab vastu päästekorraldaja, kellele kuvatakse andmed automaatselt infosüsteemis, mis võimaldab abi kiirelt välja saata.
Ettevalmistavad tegevused olid planeeritud kaheks aastaks. Esimeses etapis oli Siseministeeriumi ülesanne korraldada õiguskeskkonna analüüs eCall-teadete edastamiseks ja vastuvõtuks. SMITi roll oli teenuse pakkumiseks vajalike seadmete hankimine, paigaldamine ja tööle rakendamine ning sidevõrkude häälestamise korraldamine. Häirekeskus valmistab ette sisulised vajadused ehk kirjeldab ära tööprotsessi. Teise etapi tegevuste hulka kuulus hädaabiteadete menetlemise infosüsteemi arendustegevuste ettevalmistamine ja läbiviimine SMIT-is. Häirekeskuse ja SMIT-i koostöös testiti uusi lahendusi, juurutati tarkvara ja teavitati elanikkonda.
eCall-süsteemi rakendamist koordineeris Eestis Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium, Siseministeerium vastutas selle eest, et Häirekeskus oleks valmis eCall-teateid vastu võtma ja menetlema vastavalt kohaldatavatele nõuetele.
Kaelase vald
pisi|Pärnu maakonna valdade piirid enne ja pärast [[1939. aasta vallareformi]] Kaelase vald oli vald Pärnumaal Pärnu-Jaagupi kihelkonnas. Vallamaja asus tänapäeva Aasa küla aladel.
1939. aasta vallareformiga moodustati Kaelase, Halinga, Vee ja Änge vallast uus Halinga vald.
Robert Geddes
Robert Louis Geddes (7. detsember 1923 Philadelphia – 13. veebruar 2023) oli Ameerika Ühendriikide arhitekt.
Geddes sai 1950. aastal Harvardi Ülikoolist magistrikraadi.
1953. aastal rajas ta koos endise õpingukaaslasega arhitektibüroo Geddes Brecher.
Geddes töötas põhiliselt New Jersey ja Pennsylvania osariigis. Aastatel 1965–1982 oli ta Princetoni Ülikooli dekaan.
Üks tema projekteeritud hooneid on Philadelphia Roundhouse, mille kallal töötas konsulteeriva insenerina ka August Komendant.
Traudl Junge
Gertraud Junge, hüüdnimega Traudl Junge (sündinud Gertraud Humps; 16. märts 1920 München – 10. veebruar 2002 München) oli Adolf Hitleri sekretär (1942. aasta novembrist kuni 1945. aasta aprillini).
Kunsti ajalugu
paremal|pisi|419x419px| "[[Mílose Venus" Louvre'is ]] Kunsti ajalugu käsitleb kunsti ajalugu.
Traudl Junge
Pärast Hitleri testamendi kirjapanemist jäi ta kuni Hitleri surmani Führerbunkerisse. 1945. aastal ta vahistati ja vangistati ning teda kuulas üle nii Nõukogude armee kui hiljem ka USA sõjavägi. Sõjajärgsel Lääne-Saksamaal töötas Junge sekretärina.
Vanas eas avaldas ta memuaarid "Kuni viimse tunnini: Hitleri sekretär räägib oma elust", milles väitis, et ei teadnud natside sõjakuritegudest, kuid ei kasutanud ka võimalust sellekohaseid teateid uurida. Tema mälestused on andnud ainest 2004. aastal valminud filmile "Allakäik".
Junge suri kopsuvähki.
Kunsti ajalugu
Kunstivoolud
Antiik (8.–1. sajand eKr):
Christine de Pizan
pisi|Christine de Pizan loengut andmas Christine de Pizan (september 1364 – u 1430) oli luuletaja, proosakirjanik ja renessansiaegne humanist.
Kunsti ajalugu
Kunstivoolud
Uusaeg (18.–19. sajand):
Moodsa kunsti voolud (20. sajand):
Esiaja kunst
Vanimad mälestised pärinevadvanimast kiviajast, vahemikus ligikaudu 30 000 aastat eKr kuni 8000 aastat eKr ning puudutavad luust, kivist, savist skulptuure (Willendorfi Venus) ningkoopamaalinguid (Altamiras ja Lascaux's). Koopamaalingutel esinevad loomad – näib et rituaalsel moel: kujutati endale tarvilikke loomi, võimalik, et soodustada nende paljunemist, ning jahitavaid haavatuna, ennetamaks jahiõnne.
Christine de Pizan
Tema tuntuim teos on "Naiste linn" (Le Livre de la Cité des Dames, 1405), mis käsitleb naiste väärikust ning oli omas ajas uuenduslik.
Jeberi
Jeberi (nõukogude perioodil Lapsiņas) on küla (mazciems) Lätis Smiltene piirkonnas Blome vallas. Küla asub valla keskosas ja jääb piirkonna keskusest Smiltenest 11,4 ja Riiast 133,4 km kaugusele.
Kunsti ajalugu
Esiaja kunst
Keskmisest kiviajast – 8. ja 7. aastatuhandest – on pärit kompositsioonid inimestest, loomad jäävad sel ajal vaikselt tagaplaanile. Adura koobastes Sitsiilias on inimesed veel looduslähedased, Valltortas Hispaanias juba skematiseeritud. Seintele on graveeritud mehi sõdimas, jahti pidamas, mett korjamas; naised jalutavad lastega. Loomade "tagaplaan" on Põhja-Aafrikas Fezzani ja Tassili kaljumaalidel.
Jeberi
Küla lähedalt lähevad läbi maanteed V323 ja V264.
Kunsti ajalugu
Esiaja kunst
Alates umbes 6. aastatuhandest on noorema kiviaja mälestisi leida üle kogu Põhja-Euroopa, enamasti on need kõiksugu geomeetrilised kujundid kividel ja luuesemetel, mis tihti kujutasid taevakehi. Ajastust on olulised veel megaliitilised monumendid: menhirid, dolmenid ja kromlehhid.
Jeberi
Aastal 2007 oli külas 20 elanikku.
Wang Yaping
Wang Yaping (sündinud 27. jaanuaril 1980 või veebruaris 1978) on hiina lendur ja taikonaut.
Kunsti ajalugu
Vana-Egiptus
Vana-Egiptuse esinduslikum periood kestis umbes 4. aastatuhande lõpust 2. aastatuhande lõpuni, mil piirkond sai välisvallutuste tallermaaks.
Kunstile on omapärane ta iseseisvus ja stabiilsus – põhilaadilt jäi see samaks kogu perioodi vältel. Kunst jaguneb arhitektuuriks ja kujutavaks kunstiks.
Vana-Egiptuse arhitektuur
Templeid ehitati jumalatele, selle moodustasid sissekäik, sammashoov, kuhu ka rahvas pääses, ning tagumised kinnised ruumid, kus vaid preestrid võisid toimetada.
Kui ka Vana riigi ajal olid templites sambad, leidsid nad Keskmise riigi ajal süstemaatilisemat kasutust. Vormilt olid nad protodooria stiilis, tõenäoliselt saadud nelinurksel sambalt järjest nurki ära lõigates, saavutades nelinurgast kaheksanurga, siis 16-nurga jne. Lisaks protodooria sammastele on egiptuse ehituskunstile omased veel lootos-, papüürus- ja palmsambad, mis jäljendasid vastavaid taimi. Nii nagu Vana-Kreekas moodustusid sambad baasist, tüvesest ja kapiteelist.
Uue riigi ajal – tänu poliitilisele võimsusele ja tihematele kultuurisidemetele – võeti Ees-Aasiast ja Kreetalt üle uusi elemente.
Üldmulje templitest on monotoonne, erksust lisavad vaid templi seinu ja sambaid katvad reljeefid ja hieroglüüfid.
Ainukeseks insenerilahenduseks olid sammas ja tala.
Vana-Egiptuse kujutav kunst
Kujutava kunstist esinesid skulptuur ning reljeefi- ja maalikunst. Kuna viimased kaks olid väga lähedased – reljeefid olid väga madalad ja värvilised ning allusid koos maaliga samadele stiiliseadustele – käsitletakse neid koos pinnakunstina.
Pinnakunst oli väga selge ja ülevaatlik ning eksisteeris koos kirjaga. Valitsejaid kujutati kõige suurematena, seejärel ametnikke, väikseimaina aga lihtrahvast. Kuningad ja ametnikud olid alati egiptuse poosis: pea, käed, alakeha ja jalad külgvaates, õlad eestvaates.
Skulptuuris kujutati samuti enamasti valitsejaid ja pooside valik on piiratud: pea sirgelt püsti, istuval figuuril jalad üksteise kõrval, käed põlvedel, vahel üks rinnal; püsti seisval figuuril vasak jalg pisut ees, käed ripuvad alla, vahel hoidis üks keppi.
Skulptuuride valmistamise kunsti peeti väga oluliseks, sest muumia hävimise korral pidi just portreeskulptuur täitma hinge jaoks keha aset. Seepärast püüdsid kõik, kel vähegi võimalust, endast skulptuuri maha jätta. Skulptuure raiuti kivist, kuid on teada ka puitskulptuure, mis olid jõukohasemad vaesemale rahvakihile.
Teise kategooria moodustavad teenijate kujud, mida ülikuile hauda kaasa pandi. Nemad olid kujutatud märksa vabamas olekus, kuigi mõningane kangus on ka neile omane.
Reinimaa
thumb|300px|Reinimaa asukoht [[Reini jõgi|Reini jõe ääres]] Reinimaa on ajalooline piirkond Lääne-Euroopas, peamiselt Saksamaal Reini jõe kallastel. Uuemal ajal on sellest saanud üldisem nimi Saksamaa alade kohta Reini kesk- ja alamjooksul Bingeni linnast Hollandi piirini või Neckari jõest Kölnini. Läänes ulatub Reinimaa Luksemburgi, Belgia ja Madalmaade piirideni; idas hõlmab see vaid linnu, mis asuvad Reini ääres. Üldjoontes kattub see nime tänapäevase kasutusega, välja arvatud Saarimaa.
Kahe maailmasõja vahel tähistas "Reinimaa" kogu okupeeritud ja demilitariseeritud tsooni lääne pool Reini, sealhulgas sillapäid jõe idakaldal. Pärast Prantsuse võimu aluse läänekalda kokkukukkumist 19. sajandi alguses annekteeris Preisi kuningriik saksa- ja hollandikeelsed (Jülich-Cleves-Berg) alad jõe kesk- ja alamjooksul. Preisi valitsus moodustas neist aladest Reini provintsi (tuntud ka Reini Preisimaa nime all); see nimi sisaldub tänapäeval Reinimaa-Palatinaadi ja Nordrhein-Westfaleni liidumaa nimedes. Pärast Esimest maailmasõda okupeeris Reinimaa lääneosa Antant, seejärel demilitariseeriti see Versailles' rahulepingu alusel. Saksa armee remilitariseeris Reinimaa 1936. aastal osana diplomaatilisest jõudemonstratsioonist, kolm aastat enne Teise maailmasõja algust.
Piirkonna lõuna- ja idaosa on peamiselt künklikud (Westerwald, Hunsrück, Taunus ja Eifel) ning seda lõhestavad jõeorud, eelkõige Rein ja Mosel. Põhjaosa hõlmab Ruhri org.
Reinimaa suuremate linnade hulka kuuluvad Aachen, Bonn, Köln, Duisburg, Düsseldorf, Koblenz, Krefeld, Leverkusen ja Trier.
Taimi Parve
Taimi Parve (sünninimi Lõokene; 19. veebruar 1926 Misso vald, Vastseliina kihelkond, Võrumaa – 5. jaanuar 2022) oli eesti loomaarst.
Hariduskäik
Õppis Võru 1. Keskkoolis. Lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli 1949. aastal loomaarsti erialal. Soovis ja tal ka soovitati pärast lõpetamist jääda ülikooli teadustööd tegema, aga keeruliste poliitiliste olude tõttu oli sunnitud lahkuma. Aastatel 1965–1970 õppis Tartu Riiklikus Ülikoolis psühholoogiat.
Töökohad ja ametid
Pärast ülikooli lõpetamist töötas Virumaal Kadrinas veterinaararstina. 1951. aastal osales Rakvere veterinaarapteegi rajamisel ja selle korraldamisel. Rakvere rajooni peaveterinaararsti-inspektorina (1955–1985) juhtis loomade nakkushaiguste (veiste leukoos ja tuberkuloos).
Liikmesus
Kuulus taasasutatud Eesti Loomaarstide Ühingu esimesse juhatusse.
Poliitiline tegevus
Kandideeris 1992. aasta Riigikogu valimistel Järva-Viru ringkonnas.
Isiklikku
Tema abikaasa oli eesti loomaarstiteadlane Valdar Parve.
Ukraina kunst
pisi|[[Marija Prõmatšenko|Prõmatšenko kujundusega Ukraina münt]] Ukraina kunst on Ukrainas või ukrainlaste loodud kunst.
Müürivahe tänav (Tartu)
Müürivahe tänav asus Tartus linnamüüri siseküljel, Vabaduse puiestee lääneküljel. Tänav kulges praegusest Munga tänavast Laia tänavani. Tänav oli kaetud munakivisillutisega ja see on kavas taastada.
Ukraina kunst
Ukraina vanimad säilinud maalingud on freskod ja seinamaalid Musta mere rannikul hauakambrites, neist vanim pärineb 4. sajandist e.Kr.
Ikoonide maalimine sai Ukrainas rahva seas alguse kümnendal sajandil, hiljem lisandusid elukutselised kunstnikud. Ikoonidele lisaks hakati 17.–18. sajandil portreemaale looma. Nüüdisaja Ukraina kunstis on vaid modernism alaesindatud.
Rahvakunst
Petrõkivka maal (ukraina keeles Петриківський розпис) on rahvapärane Ukraina dekoratiivmaalistiil, mis pärineb Dnipropetrovski oblasti Petrõkivka külast, kus selles stiilis maaliti valgeks lubjatud talude majaseinu ning tarbeesemeid. Sellele oli algselt omane lillemuster, kindlad pintslitõmbed ja valge taust.
Kalngale raudteepeatus
Kalngale raudteepeatus on raudteepeatus Lätis Riia–Skulte raudteeliinil Ādaži piirkonnas Carnikava vallas Kalngales.
Ukraina kunst
Rahvakunst
Üks olulisemaid rahvakunstnikke oli naivist Marija Prõmatšenko, kelle töö mõjutas Picassot ja Chagalli ning kelle teoseid on kasutatud riigi markidel ja müntidel. pisi|Petrõkivka maalingutega karp pisi|Kirikumotiiviga põssanka Põssanka (ukraina keeles писанка) on Ukraina lihavõttemuna, mis kaunistatakse batika meetodil Ukraina rahvamustritega. Kaunistused kirjutatakse vahaga munadele. Ukraina teisest munakaunistamise meetodist, kraššõnka 'st (крашинка) on põssanka keerulisem ja peenem, samuti on igal munale maalitud joonel tähendus.
Kalngale raudteepeatus
Iga päev peatub seal 25 reisirongi; tööpäeviti on seal peatuvate rongide arv 33. Peatus asub Riia raudteejaamast 21 km kaugusel. Piletihinnalt kuulub peatus B-tsooni.
Kalngale raudteepeatus avati aastal 1933, selle juurde ehitati ka raudteetööliste elumaja ja ootepaviljon-piletikassa. Peatust kasutatakse ohtramalt suvisel ajal.
Zakomara
Zakomara (vene keeles закома́ра, vanavene sõnast комара 'võlv' ), vanemas kirjanduses ka sakomaar on hoone välisseina ümarkaare- või kiilkaarekujuline lõpetus, mis järgib seina taga oleva võlvi sisepinna piirjooni. Tavaline arhitektuurielement bütsantsi, eriti aga vanavene arhitektuuris.
Zakomara ' de arv välisseinal sõltub hoone löövide arvust. Võlvi paigutusega mitte seotud, zakomara 'ga kujult sarnanevat ümarat või kiilkaarekujulist viilu nimetatakse kokošnikuks.
Ajalugu
Bütsantsi arhitektuuri ilmub välisseinal võlvi kuju järgiv zakomara nn Palaiologoste renessansi aegses arhitektuuris, sh Bulgaaria ja Serbia aladel ehitatud kloostrites.
Zakomara kuju järgivad kokošnikud, mis moodustavad koos zakomara ' dega tambuuri suunas koonduva ühtse arhitektuurilise terviku, ilmuvad Moskva vürstiriigi alade ehitistesse 15. sajandil. 16. sajandi Moskva arhitektuuris on zakomara ' d sageli kujundatud eraldi poolkaarekujulise viiluna pilastrite ja karniisidega liigendatud seina kohal, mõnikord renessansliku pinnadekooriga, nagu on Moskva Peaingli katedraalil. Mõnikord on zakomara krohviga markeeritud puhtdekoratiivne element sirge lõpetusega seinal.
Katus ehitati vanavene arhitektuuris kuni 17. sajandini otse võlvide peale (позакомарное покрытие) ja mitte eraldi katusetarindile. Et kõverjoonelise katusekatte puhul on vee ja lume äravool katuselt palju keerulisem, hakati alates 17. sajandist ehitama kirikutele püramiidjaid telkkatuseid, nii et zakomara ' d jäid varjatuks. 19. sajandil hakati zakomara motiivi dekoratiivse lisandina uuesti kasutama historitsistlikus arhitektuuris.
20. sajandil taastati mitme Venemaa keskaegse kirikuhoone katused algse viisi järgi, näiteks Vladimiri Jumalaema Uinumise katedraalil ja Jumalaema Kaitsmise kirikul Nerli jõe ääres.
Ääsi tänav
Ääsi tänav on tänav Tartus Ropka linnaosas.
TOL-plasmiid
TOL-plasmiid on kataboolne plasmiid, mis kodeerib ensüüme, mis lagundavad tolueeni. TOL-plasmiid vahendab ka m- ja p-toluaadi ning m- ja p-ksüleeni lagundamist atseetaldehüüdiks ja püruvaadiks. Lühend "TOL" tuleb sõnast tolueen.
Iseloomustus
TOL-plasmiid pWW0 on 116 580 aluspaari suurune. Sellest umbes 40 kiloaluspaari on vaja kataboolsete radade ning regulaatorgeenide toimimiseks. Plasmiid on iseülekanduv ning kuulub IncP-9 mittesobivusgruppi. Plasmiid pWW0 kandub edukalt üle biofilmis, erinevatel muldadel ja aedoa lehtedel. Ülekandumise määr sõltub doonortüve kasvust, substraadi kontsentratsioonist ja bakteri metaboolsest aktiivsusest.
Plasmiidi pWW0 nukleotiidsest järjestusest võib oletada, et plasmiidil on 148 avatud lugemisraami (ORFi). Neist 77 on sarnased järjestustele, mis on andmebaasides avaldatud. Neile on ennustatud ka funktsioone nagu näiteks plasmiidi replikatsioon, fenotüübilised tegurid, geeni regulatsioon ja ekspressioon, transpositsioon ning plasmiidi säilitamine ja ülekanne. Plasmiidi pWW0 replikatsioon on termosensitiivne.
Esmane TOL-plasmiidi pWW0 metaboolse raja iseloomustus saadi tänu kataboolsetele geenidele, mis asuvad sel plasmiidil. Eriti tänu katehhooli lagundamiseks mõeldud geenidele. Nimelt Pseudomonas putida mt-2 kromosomaalsed geenid kodeerivad orto-rada, kuid TOL-plasmiid kodeerib meta-rada. Neid radu indutseerivad erinevad substraadid. Näiteks, bensoaat lagundatakse meta-rada pidi, katehhool, mis on tolueeni lagundamise vaheühendiks, aga orto-rada pidi.
xyl geenid
Tolueeni ja ksüleeni lagundamiseks vajalike ensüümide kodeerimise eest vastutavad xyl geenid.
xyl geenid asuvad kahe 1275 aluspaari suuruse IS-elemendi vahel (IS1246), võttes enda alla 39 kiloaluspaari. Kataboolne regioon (xyl geenid) võib plasmiidilt deleteeruda homoloogse rekombinatsiooni tõttu otsekorduste vahel. Selle tagajärjel tekib väiksem, kuid konjugatiivne 78 kiloaluspaari suurune Tol- plasmiid pWW0-8, mis ei oma fenotüübilist efekti. pWW0-8-l on ainult üks koopia IS-elementi IS1246.
pWW0-l on kaks suurt üksteise sees asetsevat transposooni. Tn4651 on 56 kiloaluspaari ning ümbritseb 39 kiloaluspaari suurust kataboolset ala. Tn4653 on 70 kiloaluspaari suurune ja ulatub Tn4651 sisse. Mõlemad on klass II transposoonid ("lõika ja kleebi"). Neil on ühised tnpT, tnpS ja res geenid, kuid eraldi tnpR ja tnpA geenid. Kataboolsete geenide deletsiooni tõttu tekib transposoon Tn4652, mis ei oma fenotüübilist efekti.
Kataboolne rada
TOL-plasmiidi pWW0 kataboolsed geenid on organiseeritud kahte operoni – ülemine ja alumine ehk meta-operon.
Ülemine operon
Ülemine operon – xylUWCMABN – kodeerib tolueeni ja ksüleenide lagundamist bensoaatideks ja toluaatideks. Ülemine operon koosneb kolmest ensüümist: ksüleeni monooksügenaas (XO), bensüülalkohol dehüdrogenaas (BADH) ja bensaldehüüd dehüdrogenaas (BZDH). Ksüleeni monooksügenaasil on lai substraadi spetsiifilisus. Lisaks tolueenile oksüdeerib ksüleeni monooksügenaas ka bensüülalkoholi bensaldehüüdiks.
Nende ensüümide struktuurgeenid asuvad 8 kiloaluspaari suuruses alas, hõivates ainult 50% DNAst. XO, BZDH ja BADH struktuurgeenid on vastavalt xylA, xylC ja xylB. Geen xylM osaleb ka ksüleeni monooksügenaasi subühikute moodustamises. Geene xylU ja xylW ei ole vaja tolueeni ja ksüleeni metaboliseerimiseks. Geen xylN sünteesib 52 kDa suurust valku, mis hiljem töödeldakse 47 kDa suuruseks valguks.
Alumine ehk meta-operon
Alumine operon – xylXYZLTEGFJQKIH – kodeerib bensoaadi ja toluaatide lagundamist Krebsi tsükli vaheühenditeks atseetaldehüüdiks ja püruvaadiks. Alumine operon moodustab 11 kiloaluspaari suuruse ala ning on üks suurimaid operone prokarüootides.
Meta-lõikuse operon koosneb 13st geenist. Geenid xylXYZ kodeerivad kolme toluaat 1,2-dioksügenaasi subühikut.
Geeni xylE produktiks on ensüüm katehhooli-2,3-dioksügenaas. Ensüüm koosneb neljast identsest subühikust, mille molekulmass on 35 kDa. TOL-plasmiidil pWW0 on ainult üks selline ensüüm. Teistel TOL-plasmiididel aga enamasti kaks.
Geen xylF kodeerib ensüümi 2-hüdroksümukonsemialdehüüdi hüdrolaas, mis kujundab ühte kataboolse raja osa. Selle ensüümi molekulmass on 65 kDa ning ensüüm on funktsionaalne dimeerina.
Geenid xylT ja xylQ funktsioonid pole teada.
Alumist rada kirjeldasid Sala-Trepat ja Evans kasutades Azotobacter tüvesid. Nad suutsid demonstreerida, et neid radu ühendab ühine vaheühend. Harayama jt näitasid, et erinevad algkomponendid metaboliseeritakse erinevates raja osades. Näiteks, m-toluaat lagundatakse xylF harus. Samas bensoaat ja p-toluaat lagundatakse xylGHI osas. Ensüümide afiinsused näitavad, missugune haru metaboliseerib mingit kindlat lähteühendit.
Geneetiline regulatsioon
TOL-plasmiidil pWW0 on teada kaks regulaatorgeeni, milleks on xylS ja xylR. Neid transkribeeritakse füüsiliselt lähedastel, kuid funktsionaalselt erinevatel promootoritel. Geeni xylR kodeeritud valgu XylR suuruseks arvatakse olevat 68 kDa. xylS geen kodeerib 36,5 kDa suurust valku.
Valk XylR on peamine TOL raja regulaator, mis kuulub suurde AAA+ ATPaaside perekonda. Meta-rajas osalev valk XylS kuulub XylS/AraC perekonda.
Kataboolsete operonide geneetiline regulatsioon väljendab nende biokeemilist organisatsiooni. TOL-plasmiidil pWW0 on kaks regulatoorset tsüklit. Meta-tsükkel reguleerib toluaadil kasvamist. Kaskaadne tsükkel, mis on kompleksne süsteem, reguleerib ksüleenil kasvamist. Lisaks kindlustab kaskaadne tsükkel ka ülemise ja meta-raja koordineeritud ekspressiooni.
Meta-tsükli funktsioon
Kui rakud kasvavad näiteks glükoosil või glütseroolil, ekspresseeritakse xylS geeni vähesel määral σ70-sõltuvalt promootorilt Ps2-lt. Sünteesitakse väikeses koguses inaktiivset XylSi valku. Kui aga kasvukeskkonda lisatakse bensoaati, interakteerub XylSi bensoaadiga. Inaktiivne valk muutub aktiivseks XylSa-ks, mis stimuleerib transkriptsiooni meta-raja operoni promootorilt Pm-ilt.
Gänserndorfi ringkond
Gänserndorfi ringkond ([ˈɡɛnzɐnˌdɔʁf]) on ringkond Austrias Alam-Austria liidumaal. Marchfeld asub seal.
Ringkond koosneb järgmistest valdadest:
Nutty Putty koobas
Nutty Putty koobas (inglise keeles Nutty Putty Cave) on kunagiste kuumaveeallikate uuristatud koobas, mis asub Ameerika Ühendriikides Utah' osariigi pealinna Salt Lake City südalinnast sadakonna kilomeetri kaugusel lõunas Utah' järve lähedal.
1960. aastal avastatud koobas, mis ositi õhiti ja betoneeriti 2009. aasta lõpus, on sinna pea alaspidi kinni jäänud John Edward Jonesi viimne puhkepaik. Enne seda juhtumit oli neljal korral sinna vangi jäänud inimesed suudetud päästa.
Eesti Intellektuaalomandi ja Tehnoloogiasiirde Keskus
Eesti Intellektuaalomandi ja Tehnoloogiasiirde Keskus (EITK) on 2013. aasta jaanuari lõpus tegevust alustanud, Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi ning Kaubandus-Tööstuskoja ühisel initsiatiivil loodud mittetulundusühing, mis osutas ettevõtetele suunatud intellektuaalomandit puudutavaid teenuseid (sh teostas endise Patendiinfo Keskuse tegevusi). MTÜ kustutati pärast 6 aastat tegutsemist (Kustutatud: 10.04.2019 ). Ühingu ülesanded anti edasi Ettevõtluse Arendamise Sihtasutusele (EAS).
EITK viimane juht oli Kaupo Reede. Oma 6 eluaasta jooksul tegi EITK MTÜ käivet 1,38 miljonit eurot ning jäi lõppkokkuvõttes 74 757 euroga kasumisse. Parimatel päevadel oli ettevõttes tööl 3 inimest (aastal 2018) ning kõige edukam aasta oli selle firma jaoks 2017, mil jäädi kasumisse 50 334 euroga. Viimasel eluaastal oli firma tegevusalaks märgitud "Muu mujal liigitamata kutse-, teadus- ja tehnikaalane tegevus". Ettevõtte juhatusse on eri aegadel kuulunud veel Tea Danilov, Merike Saks, Marika Popp, Mait Palts ja Sigrid Rajalo.
Eelkõige nõustas EITK intellektuaalomandi õiguskaitse alal väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid. Keskus teostas erinevaid patendiuuringuid, kaubamärgi ja disainilahenduste otsinguid, aitamaks ettevõtjal teha õigeid otsuseid oma firma intellektuaalse vara loomisel ja arendamisel. Olemasoleva intellektuaalomandi portfelli hindamiseks osutas ettevõtjatele intellektuaalomandi kliiniku ning väärtuse hindamise teenust, mis olid olulised abivahendid investeeringute kaasamisel. Lisaks eelnevale sai ettevõtja EITK-s ka abi oma intellektuaalomandi kaitsestrateegia loomisel ja intellektuaalomandi kaasamisel äriplaani.
EITK raamatukogus saavad asjast huvitatud tutvuda intellektuaalomandi õiguskaitset käsitlevate raamatute ja ajakirjadega. Üksikleiutaja saab esmast nõu, kuhu ja kas pöörduda oma patenditaotlusega ning kuidas leida oma leiutisele kaasfinantseerimist.
Eesti Intellektuaalomandi ja Tehnoloogiasiirde Keskusel on kavas täiendada intellektuaalomandialaseid teenuseid autoriõiguse valdkonda kaasates.
Ivan & Delfin
2005. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Poolat lauluga "Czarna dziewczyna".
Eesti Intellektuaalomandi ja Tehnoloogiasiirde Keskus
EITK tegi koostööd Euroopa Patentameti (EPO) ja Ülemaailmse Intellektuaalomandi Organisatsiooniga (WIPO). Koostööprojektide eesmärgiks oli rahvuslike intellektuaalomandi organisatsioonide kompetentside arendamine parendamaks ettevõtetele ja eraisikutele pakutavate teenuste taset.
Riigieksamid
Riigieksamid on alates 1997. aastast gümnaasiumi lõpus kõikides Eesti üldhariduskoolides samal ajal toimuvad eksamid, mida peab sooritama iga abiturient.
Alates 2014. aastast on kolm kohustuslikku riigieksamit: eesti keel või eesti keel võõrkeelena, võõrkeel ja matemaatika.
4. mail 2020 otsustas Eesti Vabariigi valitsus, et koroonapandeemia tõttu on 2019/2020. õppeaastal riigieksamid vabatahtlikud ja neist ei olene gümnaasiumi lõpetamine. Alates riigieksamid kasutusele võtmisest 1997. aastal ei ole ühelgi aastal keskkooli lõpetamine olnud lahus riigieksamitest lahus.
Dzianis Procharaŭ
Dzianis Procharaŭ (valgevene keeles Дзяніс Прохараў; vene keeles Денис Прохоров Deniss Prohhorov; sündinud 1995 Valgevenes) on valgevene poliitiline aktivist ja sõjalise rühmituse juht. Sõjaväeline varjunimi Kit.
Pärast Vene-Ukraina sõja algust ja Krimmi okupeerimist sõitis 2014. aasta lõpul 18-aastane Procharaŭ Ukrainasse, kus tast sai rügemendi Azov võitleja. 2015. aastal osales ta lahingus Marjinka (Donetski oblastis) juures taktikalise rühmituse Bilarus koosseisus.
Aukštoji Freda mõis
pisi|Aukštoji Freda mõisa peahoone Aukštoji Freda mõis (leedu Aukštosios Fredos dvaras; ka Freda mõis, leedu Fredos dvaras) on endine mõis Leedus Kaunases Aleksotase vallas Freda linnaosas. Mõisa peahoone asub aadressil Ž. E. Žilibero g. 6.
1673. aastal andis Krzysztof Zygmunt Pac itaalia arhitektile Lodovico Fredole töö eest Pažaislise kloostri rajamisel parunitiitli ja maad, millest kujunes Aukštoji Freda mõis. Mõisa nimi tuleneb arhitekti nimest. Sealse mõisakompleksi rajas siiski Józef Godlewski, kelle valdusse see mõis läks 1795. aastal. XIX sajandi keskel kuulus see Gawrońskitele, Kaunase kindluse rajamise järel sai mõisast aga riigimõis.
Sealse mõisa peahoones elas Kaunase kindluse esimene komandant Oskar von Klemm, teised hooned muudeti kasarmuteks. Sisuliselt kujunes mõisakompleks suurtükiväelaste asulaks. Mõisa parki rajati reduut, valdustesse rajati teed ja raudtee, sinna ehitati sõdurite tarbeks ka õigeusu kirik. Mõisakompleksist ida pool asuv põld võeti kasutusele suurtükiväe harjutusväljakuna. Lisaks rajati mõisa juurde aastal 1880 sõjaväekalmistu, 0,6 hektari suurune matmisplats õigeusu kiriku juures, mis suleti 1952. aastal. Esimese maailmasõja ajal maeti sinna nii sõjas langenud Vene kui ka Saksa sõdureid.
Mõisa peahoone on XIX sajandi algul valminud klassitsistlik hoone. 1920. aastal rajati sinna põllumajandus-aianduskool. Nõukogude ajal oli see Kaunase Mitšurini-nimelise sovhoostehnikumi õppehoone.
Lisaks peahoonele on säilinud muidki mõisakompleksi kuulunud hooneid. Alles on kaks kontorihoonet, kolm teenijatemaja ja kaks elumaja, lisaks tall, tall-tõllakuur, kaks kasvuhoonet, paviljon ja õigeusu kiriku varemed. Hävinud on mõisa keldrihoone.
Mõisakompleksi juurde XIX sajandi teisel poolel rajatud park asub peahoonest läänes. Seal asub neli tiiki, mis õhust vaadatuna annavad Józef Godlewski initsiaalid J ja G. 1923. aastal rajati sinna Kaunase botaanikaaed, mis tänapäeval allub Vytautas Suure Ülikoolile.
Õigeusu kirik
pisi|Õigeusu kiriku varemed
Õigeusu kirik rajati mõisakompleksi juurde Kaunase kindluse komandantuuri initsiatiivil ja see valmis 1891. aastal. Kirik oli mõeldud sealse suurtükiväepolgu tarbeks ja on üks kuuest Kaunase kindluse juurde ehitatud õigeusu kirikust. Tegemist on muinsuskaitse all oleva ajaloolise ja kultuurimälestisega.
1919. aastal jäi kirik tühjaks ja selle võttis üle Leedu katoliku kirik. Hoone hakkas kuuluma Aleksotase kihelkonnale. 1948. aastal võttis nõukogude võim kiriku oma valdusse. Hoonest sai sovhoostehnikumi spordisaal, ümberehituste käigus hävitati kellatorn ja võeti maha kuppel. 1982. aastal hoonet remonditi. 2013. aastal läks hoone katoliku kiriku valdusest eraomandisse. Tänapäeval on hoone arendamiseks mitu plaani. Ühe kohaselt peaks kirikust saama Armeenia kiriku pühakoda, teise kohaselt tuleks sinna rajada botaanikamuuseum.
Relvastatud Vastupanu Teeneterist
Teeneteristi statuudi järgi antakse seda neile, kellel "on väärilisi teeneid Eesti riigi ja rahva relvaga kaitsmisel Nõukogude Liidu okupatsiooni ajal või okupatsiooni ajal tegutsenud relvastatud vabadusvõitlejate abistamisel, samuti eestlaste kaitsetahte tugevdamisel ja metsavendade ajaloo ja ideede tutvustamisel tänapäeval". Teeneteristi väljaandmist korraldab Relvastatud Vastupanu Teeneteristi Nõukogu.
Teeneteristil on kolm klassi.
Mopani keel
Mopani keele põhisõnajärg on VOS, kuid sageli esineb ka sõnajärg SVO.
Łukomli järv
Łukomli järv või Łukomskaje järv (valgevene keeles Возера Лукомскае, vene keeles Лукомское озеро) on järv Valgevenes Viciebski oblastis Čašniki rajoonis. Järv asub merepinnast 164,5 meetri kõrgusel, selle valgala on 179 km². Łukomli järv on pindalalt neljas järv Valgevene territooriumil.
Kaldajoone pikkus on 36,4 kilomeetrit. Kaldad on enamasti madalad, kõrgem on vaid loodekallas. Järves on kokku viis saart, mille kogupindala on 0,7 km². Łukomli järve idakaldal asub Novałukomli linn, seal asub järve kaldal ka soojuselektrijaam, mille jahutusvee reservuaariks järv ka on.
Järve põhi on enamasti kas liivane või savine, kohati ka turbane, sügavamas osas katab järve põhja sapropeel. Vee läbipaistvus on 3,1 meetrit. Veetaimestikus on valdavad penikeeled ja kardhein. Łukomli järv on eutroofne järv.
Dzianis Procharaŭ
Pärast 2022. aastal alanud Venemaa täieulatusliku sissetungi algust Ukrainasse jätkas Procharaŭ sõdimist. Ta osales Kiievi lahingus. 3. märtsil 2022 sai ta Butša juures killuhaava.
Łukomli järv
Järves elab kakskümmend liiki kalu, nende seas särg, haug, kiisk, angerjas, koha, latikas, ahven, säga, pakslaup, nurg, siig ja koger. Järvest on tabatud ka pruuni kärpsäga.
Dzianis Procharaŭ
Märtsis 2022 loodi Ukraina relvajõudude koosseisus Kastuś Kalinoŭski pataljon, mis mais kujundati ümber Kastuś Kalinoŭski polguks. Võitlejad valisid Dzianis Procharaŭ polgukomandöriks.
Peetrileht (perekond)
Peetrileht (Succisa) on taimeperekond kuslapuuliste sugukonnas.
Endel Valk-Falk
Endel Valk-Falk (12. oktoober 1932 Rakvere – 18. september 2019) oli eesti nahakunstnik, restauraator ja köiteajaloolane.
Ta õppis aastatel 1941–1952 Rakvere 1. Keskkoolis ja 1952–1958 Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi tarbekunsti osakonnas köitekunsti (nahkehistöö) eriala.
1997. aastast kunstiteaduse magister, magistritöö teema oli "Eduard Taska ja Eesti köitekunst".
Looming
Endel Valk-Falk on loonud albumeid, raamatuköiteid, külalisraamatuid, püüdes neis elustada vanu nahatehnikaid, koostanud oskussõnastikke, rikastanud köitetehnika sõnavara, loonud kreeka-slaavi köite restaureerimismetoodika.
Tanel Kerikmäe
Tanel Kerikmäe (sündinud 15. august 1969) on eesti jurist ja haridustegelane.
Kerikmäe on õppinud õigusteadust magistritasemel Tartu Ülikoolis (lõpetanud 1992), saanud õigusteaduse litsentsiaadikraadi Helsingi Ülikoolis (1997) ja kaitsnud doktoriväitekirja Tallinna Ülikoolis (2009). Ta on kirjutanud akadeemilisi artikleid õigusteaduses ning juhendanud väitekirju.
2009. aastast on ta töötanud Tallinna Tehnikaülikooli õiguse instituudis: aastatel 2009–2010 teadurina ja 2010–2020 professorina. 2017. aastast on ta TTÜ õiguse instituudi direktor ja 2020. aastast Euroopa õiguspoliitika ja tehnoloogiaõiguse professor.
Kotta
Kotta on perekonnanimi.
Statistika
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kotta 22 inimesel: 9 mehel ja 13 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kotta meeste puhul 13617. kohal ja naiste puhul 10421. kohal.
Perekonnanime Kotta kandja on keskmiselt 46 aasta vanune (mediaanvanus on 48).
Valter Kutti
Valter Harald Kutti (22. oktoober 1911 Saue vald, Harjumaa – 10. oktoober 1994 Tallinn) oli eesti loomakasvatuse spetsialist.
Ta lõpetas aastal 1938 Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna. Akadeemiliselt kuulus ta korporatsiooni Vironia.
Ta oli tõuaretuse organisaator, teeneline zootehnik, rea kirjutiste autor.
Ta oli aastail 1948–1984 Eesti Mustakirju Karja Riikliku Tõulava direktor.
Valter Kutti suri 10. oktoobril 1994 Tallinnas ja ta maeti 14. oktoobril 1994 Pärnamäe kalmistule.
Tiit Pikka
Tiit Pikka (17. september 1936 Tallinn – 30. september 1976 Tallinn) oli eesti tehnikateadlane ja füüsik.
Ta lõpetas 1956 Tallinna Polütehnikumi, 1961 Tallinna Polütehnilise Instituudi elektriinsenerina, 1966 aspirantuuri NSVL TA Kristallograafia Instituudis Moskvas. Ta kaitses 1970 Vilniuse Ülikoolis füüsika-matemaatikakandidaadikraadi. Tema väitekirja pealkiri oli "Фазовые переходы в полупроводниках типа АvВviСvii" ("Faasiüleminekud A5B6C7-tüüpi pooljuhtides"). Ta oli 1961–63 ja 1966–69 TPI füüsika kateedri assistent, aastast 1969 vanemõpetaja.
Tiit Pikka uuris pooljuhtmaterjalide füüsikat. 1970. aastate keskel uuriti TPI-s tema algatusel fotolüüsi fotokujutiste saamiseks pooljuhtide pinnal infrapunakiirguses. Ta kasvatas ja uuris A5B6C7-tüüpi pooljuhtide-senjettelektrikute monokristalle, selgitas kristallide kasvu elektriväljaga mõjutamise võimalusi ning projekteeris ja ehitas pooljuhtmaterjalide omaduste määramiseks originaalseid mõõteseadmeid. Tal oli 10 teadustrükist.
Karlova vald
Karlova vald (saksa keeles Karlowa) oli vald Tartumaal Tartu-Maarja kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Karlova vald Ropka vallaga.
Valla alal asus Karlova ja Lemmatsi mõis.
Somaali keel
Somaali keel on afroaasia keelte hulka kuuluv keel. Seda kõneldakse Djiboutis, Etioopias, Jeemenis, Keenias, Somaalias, Somaalimaa piirkonnas ja paljudes Euroopa riikides (näiteks Soomes üle 20 000 inimese) ning Ameerika Ühendriikides. See on Somaalia ametlik keel.
Somaali keelt kirjutatakse araabia ja ladina kirjas.
Pajumailane
pisi|Pajumailane valmikuna. Pajumailane (Cossus cossus) on liik liblikalisi. Ta on ööliblikas.
Valmikud on hallikate tiibadega, suured (tiibade siruulatus 7–9 cm). Röövikud on samuti suured (kuni 8 cm pikad ja 1 cm jämedad), lihakarva punakad.
Munad munetakse lehtpuu (enamasti remmelga) koorepragudesse. Röövik elab puidus 2–3 aastat. Seejärel röövik talvitub maapinnal võrgendis ning nukkub kevadel. Nukufaas kestab 2–6 nädalat. Valmikud ilmuvad juunis.
Rahvapärast nimetust 'mailane' on arvatavasti kasutatud ka mõnede teiste suurte röövikute kohta.
Eestis on pajumailane tavaline. Levinud kogu Euroopas, Põhja-Aafrikas ja Aasia parasvöötmes.
pisi|left|250px|Pajumailase röövik.
Meeker
thumb|Vaade õhust Meekerile Meeker on linn Ameerika Ühendriikides Colorado osariigis, Rio Blanco maakonna halduskeskus ja suurim linn.
Rahvastik
2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Meekeri linnas 2475 inimest, 919 leibkonda ja 605 perekonda.
Rahvastiku tihedus oli 297,5 in/km².
Elamuühikuid (housing units) oli 1054 (keskmine tihedus 139,8/km²).
Rassiline koosseis oli:
Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 4,73%.
Real McCoy
Real McCoy on Saksamaa ansambel.