cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Sergio Pitol
Ta sündis aastal 1933 Pueblas, Puebla osariigis. 4-aastaselt kaotas ta vanemad, teda kasvatas vanaema. Tema lapsepõlv möödus Potrero suhkruvabriku ümber koondunud asulas Veracruzi osariigis. Keskhariduse omandas ta Córdobas Veracruzi osariigis. Aastal 1950 asus ta Méxicosse, kus ta õppis õigusteadust ja filosoofiat.
Eros Ramazzotti
Eros Luciano Walter Ramazzotti (sündinud 28. oktoobril 1963 Roomas) on itaalia muusik. Ramazzotti on populaarne Itaalias, enamikus Euroopa riikides ja kogu hispaaniakeelses maailmas, sest tema albumeid on välja antud nii itaalia kui hispaania keeles.
Murwi
Murwi on asula Burundis Cibitoke provintsis, Murwi valla keskus.
Keskmine kõrgus merepinnast on umbes 1330 m.
Murwis on haigla, kool ja turg.
Naaberasulate seas on Cibitoke läänes, Gahabwa kagus ja Bucuzi edelas.
Birzgale
pisi Birzgale on küla (lielciems) Lätis Ogre piirkonnas, Birzgale valla halduskeskus. Asula asub valla keskosas, merepinnast 45 meetri kõrgusel Zvirgzde jõe kaldal. Küla jääb piirkonna keskusest Ogrest 31 ja Riiast 66 kilomeetri kaugusele.
Külas on põhikool, muusikakool, rahvamaja, postkontor ja raamatukogu. Seal asub Rūķi muuseum. Aastail 1567–1965 asus Birzgales ka luteri kirik. Külast kaks kilomeetrit loodes asub Birzgale lennuväli.
Birzgale kujunes Birzgale mõisa (Birsgallen) ja kirikumõisa maadele. Kirikumõisa peahoone on hävinud, ent selle aita on rajatud rahvamaja. Küla staatuse sai Birzgale aastal 1932. Aastatel 2009–2021 jäi asula Ķegumsi piirkonda.
Karula Stahhaanovlane
Karula Stahhaanovlane oli Karulas 15. juunist 1951 kuni 27. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Karula Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.
Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
R-12 Dvina
R-12 Dvina (vene keeles Р-12, NATO klassifikatsioon SS-4 Sandal) oli Nõukogude Liidu strateegilise raketiväe relvastusse kuulunud ballistiline keskmaarakett. R-12 raketid võeti Nõukogude Liidus kasutusele 1959. aastal. R-12 tüüpi rakettide laskeulatus oli vahemikus 300–3500 km. Rakett R-12 võis kanda tuumalõhkepead. R-12 rakettide paigutamine Kuubale 1962. aastal põhjustas Kuuba raketikriisi.
R-12 raketid Eestis
Nõukogude perioodil Eesti territooriumil asunud NSV Liidu relvajõudude NSV Liidu strateegilise raketiväe rakettidest olid R-12 ballistilised raketid suurimad. Raketibaasid R-12 rakettidega tegutsesid paarikaupa ning paiknesid järgmistes asukohtades Eestis: Lintsi (Harjumaa) ja Piirsalu (Läänemaa), Kadila ja Rohu (Lääne-Virumaa), Uniküla ja Rooni (Valgamaa) ning Nursi ja Sänna (Võrumaa). Lisaks asus Valgamaal Vilaskil maa-alune hoidla R-12U rakettidega.
Audru liigikaitseala
Audru liigikaitseala on liigikaitseala Pärnu maakonnas Pärnu linnas. Kaitseala loodi 1958. aastal, et kaitsta käpalise kauni kuldkinga (II kategooria liik) kasvukohta. Kaitseala pindala on u 26,8 ha.
Rain Lahtmets
Rain Lahtmets (26. märts 1936 Tallinn – 2. veebruar 2021 Tallinn) oli eesti tehnikateadlane, orienteeruja ja sporditegelane.
Haridus
1954. aastal lõpetas Tallinna Kommunaal-Ehitustehnikumi tööstusettevõtete elektriseadmete erialal. 1959. aastal lõpetas Tallinna Polütehnilise Instituudi tööstusettevõtete ja -seadmete elektrivarustuse erialal. 1969. aastal kaitses Leningradi Polütehniline Instituudis tehnikakandidaadi kraadi (juhendaja professor Aleksander Voldek).
1990. aastal omandas Tallinna Pedagoogilises Instituudis andragoogika ja psühholoogia lisaeriala.
Töö
Aastatel 1958–1963 töötas Eesti Tööstusprojektis, algul inseneri, hiljem grupijuhina. 1963–1964 oli ta Elektrotehnika Teadusliku Uurimise Instituudi vanemteadur, 1968–1970 Kehra Tselluloosi- ja Paberikombinaadi peaenergeetiku asetäitja.
Sporditegevus
Spordiga tegelema hakkas koolipäevil, harrastanud matkamist, suusatamist ja orienteerumist. 1964. aasta Eesti meistrivõistlustel võitis valikorienteerumises pronksi.
1964. aastal algatas Tallinna orienteerumisneljapäevakute traditsiooni.
On olnud Eesti ja NSV Liidu orienteerumise võistlusreeglite koostajaid. 1967. aastast üleliidulise kategooria kohtunik, 1992. aastast rahvusvahelise kategooria kohtunik orienteerumises.
Avaldanud ajakirjas Kehakultuur ja ajalehes Spordileht artikleid orienteerumise kohta.
Isiklikku
Tema abikaasa on Maire Lahtmets.
Vjazma rajoon
Vjazma rajoon (vene keeles Вяземский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Smolenski oblasti idaosas. Rajooni keskus on Vjazma linn.
Rajoon piirneb põhjas Novodugino rajooniga, kirdes Gagarini rajooniga, idas Tjomkino rajooniga, lõunas Ugra rajooniga, edelas Dorogobuži rajooniga, läänes Safonovo rajooniga ja loodes Holm-Žirkovski rajooniga.
Rajooni pindala on 3352,66 km². Elanike arv oli 2005. aastal 79 268.
Vjazma rajooni asulad kuuluvad ühe linnaasunduse (Vjazma linna) ja kahekümne kahe külaasunduse koosseisu.
Rajooni jõed suubuvad kas Dnepri või Volga jõkke.
Renee Nõmmik
pisi|Renee Nõmmik, 1989 Renee Nõmmik (eesnimena kasutatud ka René; sündinud 26. juunil 1962 Kundas) on eesti tantsija, koreograaf ja tantsupedagoog.
1984. aastal lõpetas ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi tantsujuhtimise erialal. Seejärel töötas rahvatantsukollektiivis Kullaketrajad.
Ta on 1992. aastal loodud tantsutrupi Fine 5 Tantsuteater üks asutajaid.
Slovakkia suursaadik Eestis
Slovakkia suursaadik Eestis on Slovakkia volitatud suursaadik Eestis. Suursaadik resideerib Helsingis.
Witold Lutosławski
pisi|Witold Lutosławski Witold Roman Lutosławski (25. jaanuar 1913 Varssavi – 7. veebruar 1994 Varssavi) oli poola helilooja. Ta oli üks tähtsamaist 20. sajandi Euroopa heliloojatest.
Perekond ja lapsepõlv
Lutosławski mõlemad vanemad olid pärit Poola kõrgklassist. Perekonnale kuulusid maavaldused Drozdowo piirkonnas. Witoldi isa Józef kuulus Poola Rahvus-Demokraatlikku Parteisse (Endecja) ning selle asutaja Roman Dmowski oli Lutosławskite peresõber (tema järgi sai Witold oma teise eesnime). Zürichis õppides tutvus ja abiellus Józef 1904. aastal Maria Olszewskaga. Witold sündis kolmest pojast noorimana. 1915. aastal pöördus perekond sõjaolukorra tõttu Varssavist Moskvasse, kus Józef jätkas oma poliitilist tegevust. Pärast revolutsiooni ja Nõukogude valitsuse võimuletulekut 1917. aastal sattus tema tegevus konflikti bolševikega ning ta arreteeriti koos vend Marianiga. Kuigi võitlus idarindel oli lõppenud, ei saanud Lutosławskid koju tagasi pöörduda. Viieaastane Witold külastas oma isa vanglas. Vennad hukati septembris 1918.
Sõja lõppedes naasis perekond iseseisvasse Poolasse. Pärast isa surma mängis Witoldi elus olulist rolli isa poolvend filosoof Wincenty Lutosławski. Witold hakkas kuueaastaselt õppima klaverit. 1926. aastal alustas ta viiuliõpinguid ning järgmisel aastal astus poole koormusega Varssavi konservatooriumi. Ta hakkas komponeerima, kuid ei suutnud korraga keskenduda koolile ja konservatooriumile ning loobus viimasest. 1932. aastal astus ta aga uuesti konservatooriumi, õppides Witold Maliszewski kompositsiooniklassis. Samal aastal katkestas ta viiuliõpingud ning keskendus klaverile ja komponeerimisele. 1937. aastal sai ta lõpudiplomi.
Teine maailmasõda
Lutosławski läbis sõjaväeteenistuse raadioside eriala. 1939. aastal valmis teos "Sümfoonilised variatsioonid" ning helilooja plaanis reisida enda täiendamiseks Pariisi, kuid sama aasta septembris puhkes sõda. Lutosławski mobiliseeriti raadioüksusse Krakówis. Varsti tabasid ta saksa sõdurid, kuid tal õnnestus põgeneda ning ta kõndis 400 kilomeetrit tagasi Varssavisse. Witoldi vend langes vene sõdurite kätte ning suri hiljem Siberi töölaagris.
Elatise teenimiseks liitus Lutosławski tantsumuusikat mängiva ansambliga. Samuti esines ta Varssavi kohvikutes koos sõbra Andrzej Panufnikuga. Nende repertuaaris oli lai valik erinevat muusikat nende oma seades. Nad mängisid mõnikord trotslikult ka poola muusikat, näiteks Chopini, kuigi natsid olid selle ära keelanud. Samuti kirjutasid nad vastupanulaule. Kohvikud olid ainsad kohad, kus okupeeritud Varssavis sai kuulata elavat muusikat. Kontsertide korraldamine polnud võimalik, sest kõik avalikud kogunemised olid keelatud. Mängides kohvikus Aria, tutvus Lutosławski oma tulevase naise Maria Danuta Bogusławskaga, kes oli kirjanik Stanisław Dygati õde.
Lutosławski lahkus koos emaga Varssavist paar päeva enne Varssavi ülestõusu, mis puhkes 1944. aasta augustis, võttes kaasa vaid mõned noodid ja mustandid. Ülejäänu hävis. Ta pöördus linna tagasi järgmise aasta aprillis.
Pärast sõda
Pärast sõda töötas ta oma esimese sümfoonia kallal, mida ta oli alustanud 1941. aastal. See kanti esmakordselt ette 1948. aastal. Oma perekonna toetamiseks komponeeris ta muusikat, mida ta nimetas "funktsionaalseks", näiteks "Varssavi süit" tummfilmi saateks ja harjutuspalad klaverile "Melodie Ludowe".
1945. aastal valiti ta Poola Heliloojate Ühingu sekretäriks ja varahoidjaks. 1946. aastal ta abiellus. Tema naine Danuta oli talle suureks abiks nootide kirjutamisel ja tema hilisemate teoste notatsiooniprobleemide lahendamisel.
1947. aastal hakkas kunstis võimust võtma sotsialistlik realism. Lutosławski astus tagasi oma ametikohalt heliloojate ühingus, sest ta oli sotsialistliku realismi ideedele vastu.
Dašiv
Dašiv (ukraina keeles Дашів) on alev Ukrainas Vinnõtsja oblastis Illintsi rajoonis. Elanike arv on 3943. Pindala on 7,54 km²
Traktor (ajaleht)
Traktor oli eestikeelne ajaleht, mis ilmus Vastseliinas 1. augustist 1951 kuni 27. detsembrini 1953; Vastseliina Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.
Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Lycognathophis
Lycognathophis on maoperekond.
Klassifikatsioon
Perekonda Lycognathophis klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik :
Levila
Neid võib kohata Seišellidel.
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Lycognathophis seychellensis seisuga 15.02.2014.
Roy Sullivan
Roy Cleveland Sullivan (7. veebruar 1912 – 28. september 1983) oli USA metsavaht. Aastatel 1942 –1977 sai ta seitse korda välguga pihta ja elas kõik tabamused üle. Seetõttu hüüti teda inimpiksevardaks. Ta kanti Guinnessi rekordite raamatusse kui kõige rohkem välgutabamusi üle elanud inimene.
Andres Salumets
Elulugu
Lõpetas 1993 TÜ bioloogia osakonna, 1995 TÜ-s magistrantuuri ja 2003 Helsingi Ülikoolis doktorantuuri, M.Sc. (biokeemia, 1995, TÜ), väitekiri "Functional properties of cellubiose dehydrogenase from wood-degrading fungus Phanerochaete chrysosporium" (Tartu, 1995), Ph.D. (füsioloogia, 2003, Helsingi Ülikool), väitekiri "Effects of embryological parameters on the success of fresh and frozen embryo transfers". Oli 1999–2003 Soome Pereföderatsiooni Viljatuskliiniku (Helsingis) bioloog, 2004–2007 Eesti Biokeskuse geenitehnoloogia töögrupi teadur, 2004–2006 ka TÜ naistekliiniku teadur, alates 2007 vanemteadur, 2008–2010 ka dotsent. Aastail 2003–2010 oli ta AS Nova Vita Kliinik juhatuse esimees, aastail 2007–2010 lisaks TÜMRI erakorraline vanemteadur. Aastast 2010 on ta samuti TÜ naistekliiniku professor ning TÜ arstiteaduskonna üld- ja molekulaarpatoloogia instituudi professor.
Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: inimese reproduktsioon ja viljatus, inimese geneetika ja sünnieelne geneetiline diagnostika. Üle 20 teadustrükise.
Tomoyasu Asaoka
Tomoyasu Asaoka (jaapani keeles 浅岡 朝泰 Asaoka Tomoyasu; 6. aprill 1962 Tokyo – 6. oktoober 2021) oli Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.
Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1987–1989 8 mängu.
Randsalu
Randsalu on eesti perekonnanimi.
Birzgale vald
pisi|Vallamaja Birzgale vald (läti keeles Birzgales pagasts) on vald Lätis Ogre piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Lielvārde linnaga ning Lielvārde vald, Jumprava, Tome ja Rembate vallaga. Lisaks piirneb see Bauska piirkonna Valle ja Vecumnieki vallaga ning Aizkraukle piirkonna Jaunjelgava linnaga ja Skrīveri, Sērene ning Jaunjelgava vallaga
Randsalu
Nimede eestistamisel määrati Randsalu uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Frants, Franz, Friedemann, Tops, Treumann ja Truumann. Karl-August Randsalu palvel kanti Randsalu perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 127 all (Siseministeeriumi teadaanne 3. juulist 1935).
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Randsalu Eestis 5 mehel ja alla viiel naisel.
Birzgale vald
Valla pindala on 293,7 km². Aastal 2021 oli elanikke 1518. 2011. aasta seisuga elas vallas 1655 inimest. Nende seas oli 1434 lätlast, 143 venelast, 21 valgevenelast, 14 ukrainlast, 17 poolakat ja 15 leedulast. Valla keskuseks on Birzgale küla. Vallamaja asb aadressil Lindes iela 2, vallavanem on Diāna Arāja.
Valla suurim jõgi on selle põhjapiiril voolav Daugava, teine tähtsam jõgi on Taļķe. Vallas on suured metsamassiivid, metsaga on kaetud 68 % vallast.
Valla aladel asusid varem Linde ehk Daugava mõis (Linden) koos Birzgale karjamõisaga, Alstiķi mõis (Halswigshof), Kalna mõis (Berghof) ja Kannenieki mõis (Kanenneken). Maareformi ajal aastal 1920 kuulus Linde mõisale 3200 hektarit maad. Algselt kandis sealne vald Linde nime, Birzgale nime hakkas Linde vald kandma aastal 1925. Aastal 1935 oli valla pindala 207,5 km².
Aastal 1945 moodustati vallas Daugavieši, Birzgale, Oškalne ja Degļupe külanõukogud, vald ise likvideeriti aastal 1949. Aastal 1954 liideti Birzgale külanõukoguga likvideeritav Oškalne külanõukogu. Aastal 1956 liideti sellega Valle külanõukogu kolhoosi Jaunā gvarde alad. Aastal 1974 liideti osa külanõukogust Daugavieši külanõukoguga. Aastal 1977 korrigeeriti külanõukogu piiri Vecumnieki külanõukoguga. Aastal 1979 likvideeriti Daugavieši külanõukogu ja alad liideti Birzgale külanõukoguga.
Aastal 1990 moodustati külanõukogust vald. Aastal 2009 liideti see Ķegumsi piirkonnaga. Aastal 2021 ühendati vald ja piirkond Ogre piirkonnaga.
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Linde mõisa väravad, Linde mõisa park, Slaidēni linnamägi ja asulakoht.
Looduskaitse all on Zviedri pärnad, Linde mõisa park, Linde mänd, Radzese karstiala, Strautrempi pärnad, Zariņi vaher, Tāmase tamm, Ābermaņi tamm, Rūķise tamm, Senči pärn, Senči vaher, Gāguļi tammed, Gāguļi vaher, Gāguļi jalakas, Melmeni tamm, Priedkalni tamm, Laivinieki künnapuu, Kalna Druvase pärn, Taļķe tamm, Stirnase tamm, Vēsmiņi tamm, Birzgale saar, Birzgale paju ja Napoleoni mänd. Lisaks kasvab vallas arvukalt nimetuid põlispuid. Valda jääb osaliselt Kaibala all oleva Daugava kaitseala.
Vallas on seitse küla. Valla keskus Birzgale on staatusega lielciems ja aastal 2022 oli seal 670 elanikku. Staatusega mazciems on kuus küla: Ābermaņi, Daugavieši 35 elanikuga aastal 2005, Gāguļi 35 elanikuga aastal 2005, Lāčplēsis 43 elanikuga aastal 2008, Linde 60 elanikuga aastal 2008 ja Širmeļi 50 elanikuga aastal 2008. Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Närska botaaniline mikrokaitseala
Kaitseala moodustati 1990. aastal, et kaitsta mitmeid kaitsealuseid taimeliike, nt suur käopõll, ahtalehine ängelhein.
Swedish House Mafia
Swedish House Mafia on Rootsi house-muusika ansambel, kuhu kuuluvad Axwell, Sebastian Ingrosso ja Steve Angello.
Ansambel alustas tegevust 2008. aastal. Ansambli üks tuntumaid laule oli "Don't You Worry Child".
24. juunil 2012 teatas ansambel laialiminekust. Viimane esinemine tehti maailmaturnee "One Last Tour" raames Miamis 24. märtsil 2013.
Pärast 5 aasta pikkust eemalolekut astus Swedish House Mafia taas lavale 25. märtsil 2018 ning oli Miami Ultra Music Festivali finaalis viimaseks esinejaks.
22. oktoobril 2018 teatas kollektiiv, et tegutseb taas. Esimene kontsert antakse Stockholmis Tele2 Arenal 2. mail 2019.
Viljandi piiramine (1560)
Viljandi piiramine toimus 1560. aasta augustis Liivi sõja ajal. Moskva tsaaririigi väed vallutasid Viljandi ordulinnuse Saksa palgasõdurite alistumise tõttu.
Eellugu
Moskva tsaaririigi väed olid 1560. aastal alanud pealetungil võitnud 2. augustil toimunud Härgmäe lahingu, kus ordu tippjuhtkond eesotsas Philip Schall von Belliga ründas vaid 500 mehega umbes 12 000-mehelist Vene väge. Peaaegu kõik sakslased tapeti või langesid vangi. Sellest hoobist Liivi ordu enam ei toibunudki, suutmata uut väliväge välja panna.
Piiramine
Moskva väesalk asus Viljandit piirama augustis ja pommitas ordulossi kolm nädalat. Lossi kaitset juhtis endine Liivi ordu ordumeister Wilhelm Fürstenberg. Esialgu õnnestus Fürstenbergil linnust edukalt kaitsta, kuid palgata jäänud palgasõdurid otsustasid pärast mitmenädalast piiramist selle venelaste kätte anda. Fürstenberg pakkus neile küll oma isiklikku vara palgaks, kuid sellest ei hoolitud. Balthasar Russowi kroonika kohaselt nõuti Viljandi ordulinnuse loovutamist, muidu ähvardati endine ordumeister tappa. Pärast Viljandi alistumist viidi Fürstenberg Venemaale vangi.
Van der Valk
Van der Valk Hotels & Restaurants on Hollandi suurim hotellikett. Firmale kuulub 59 hotelli Hollandis ja 30 hotelli teistes riikides.
Tegu on perefirmaga, mille asutamisaastaks loetakse aastat 1862, millal Nicolaas van der Valk avas Voorschotenis oma farmis kohviku De Gouden Leeuw. 1939. aastal jäi kohvik tee-ehitusele jalgu ja nii avasid Martien ja Rie van der Valk uue restorani koos kaheksa hotellinumbritoaga. Peres oli 11 last ja nende kaasabil hakkas ettevõte pärast Teist maailmasõda laienema.
Firmale kuulub lisaks hotellidele ka Vogelpark Avifauna (Avifauna linnupark) Alphen aan den Rijnis, mis on maailmas esimene spetsiaalselt lindudega tegelev loomaaed. Linnupargi avamise posteril oli kujutatud tuukan, kellest on saanud firma vapilind.
Pööloy Gläänz
Pööloy Gläänz on 1989. aastal asutatud Eesti ansambel.
Eelmise sajandi 89a. kohtusid päikeselisel Havail Aloha Beachil puhtjuhusliqlt neli suhtliselt genia-alset Mulgimaa meest (Kuusik, Pulk, Valme ja Sarv). Räägiti ja arutleti päevi ja öid ning, olles taas kodutanumal, st. Viljandis, pandi alus ansamblile, mis sai veider/qmmaliselt hääldamatu nime PööLoY GLääNZ, stiililiselt hakati viljelema punk-rock-muusikat.
Möödusid aastad ja PööLoY GLääNZi nimeline poisslaps kord kosus, kord kidus - nagu elus ikka! Qjunes välja oma nn."gläänz" stiil, vahetusid sõbrad ja võitluskaaslased (kroonikate ylestähenduste järgi on PG sõbrustanud 1989-2015, kas lyhemat või pikemat aega, tervelt 33 persooniga) ja elu-paigad (näiteks kelder, firma, seltsimaja, noorte-vangla, veel üks kelder, kool, teater, tööstushoone), tehti reise ja tuure mööda Eestit, osaleti nii suurtel massiyritustel kui ka väikestel underground-pidudel. Ajapikku saabus aga väsimus ja tydimus sellest sex, drunks and rock´n´roll elustiilist ning bänd peitus 2000. aastal varjuderiigi kardinate taha. Aga, et loodus tyhja kohta ei salli, siis peagi oldi tagasi muusika-areenil, sedakorda sai peatuspaigax suvepealinn Pärnu'. Vahetus ka sõpruskond ning seoses sellega toimus muudatus ka "toidusedelis": põhirõhq hakati panema folkrokile, garneeringux hakati kasutama "jatsu", bossat ja muud isuäratavat/nauditavat.
2005. aastal pöörduti aga tagasi traadimuusika manu ning ka isikkooseisu värskendati noorte vihaste meestega, kes lisasid muusikasse uusi värskeid kõlavärve! Kohtumispaigax sai taas Viljandi.
Iga elav organism aga areneb ja liigub, väidetavalt, nii ka PööLoY GLääNZ!
Pärast mõningast mõttepausi, qs otsiti elu mõtet ja vastust kysimusele: „kas olla või mitte olla?“, otsustati edasi minna koosseisus, mis pysis, qni 2009 a. novembriqu 13. reedeni!
PööLoY GLääNZ aastast 2021 on:
Veiko Merisalu - jutumiis; Indrek Palu - virtuoosiviis; Toomas Hindrichson - musklimiis; Raer Saar - hypikmiis; Erik Nisu - nopenäpumiis; Meelis Sarv - nägudemiis
Lisax rock-muusika käänulistel teedel kondamisele, käiaxe vahetevahel vaheldusex ka aqstilise muusika radadel matkamas ning siis saab meite järgi lausa tantsutralli lyya!
Alates aegade algusest on PG loomingus kasutatud eesti autorite textimaterjali. Algupoole valdavalt Valner Valme sulest ilmunu ja hiljem juba pea täiesti Peeter Ora varamust. Muusika autorix on valdavalt Meelis Sarv.
Diskograafia
1994 „Jõulushit“ (kassett)
2000 CD „Aja lugu“ (tuntud ka „Netialbumina“)
2009 CD „Ehe“
2014 CD „Peatus“
2016 CD „Elus“+ DVD "Peatused"
UEFA Meistrite Liiga 2016–2017
UEFA Meistrite Liiga 2016/17 hooaeg on Euroopa parimate klubimeeskondade vaheliste võistluste 25. hooaeg (UEFA Meistrite Liiga eelkäija, Euroopa karikavõistluste 62. hooaeg).
UEFA Meistrite Liiga finaal 2017 toimub Millennium Stadiumil Cardiffis 3. juunil 2017.
UEFA Meistrite Liiga 2016/17 võitjad kvalifitseeruvad UEFA esindajatena 2017. aasta FIFA klubide maailmameistrivõistlustele, mis toimuvad Araabia Ühendemiraatides, ning saavad ka õiguse mängida UEFA Euroopa Liiga 2016/17 võitjate vastu UEFA Superkarikas 2017.
Kaitsev meister on Real Madrid.
Meeskondade jaotus
UEFA Meistrite Liiga 2016/17 hooajast võtavad osa kokku 78 meeskonda 53 UEFA liikmesriigist (osa ei võta ainult Liechtenstein, kes ei korralda kohalike liigasid ja Kosovo, kelle osalemisõigust ei võetud vastu nende esimesel katsel UEFA liikmetena). Riikide asetused on vastavalt UEFA riikide koefitsientide.
Riikide asetus
UEFA Meistrite Liiga 2016/17 hooajaks on riigid asetatud vastavalt nende 2015. aasta UEFA riikide koefitsientidele, mis võtab arvesse nende esitused Euroopa võistlustel alates 2010/11 kuni 2014/15.
Peale asetamise vastavalt riikide koefitsientidele võivad riigid saada ka lisameeskonnad Meistrite Liigasse osalema, nagu märgitud allpool:
Jagunemine
Tavalise pääsme nimekirja alusel saab Meistrite Liiga tiitlihoidja otsepääsme alagrupiturniirile. Siiski, kuna Real Madrid juba kvalifitseerus alagrupiturniirile (La Liga 2015/16 2. koht), siis Meistrite Liiga valitseva meistri koht alagrupiturniiril anti Euroopa Liiga valitsevale meistrile Sevillale.
Meeskonnad
Liiga positsioonid eelmisel hooajal on sulgudes, väljaarvatud Sevilla, kes kvalifitseerus kui Euroopa Liiga võitja (TK: Meistrite Liiga tiitlikaitsja; EL: Euroopa Liiga võitja).
Ringide ja loosimiste kuupäevad
Võistluste ajakava on järgnev (kõik loosimised toimuvad UEFA peakontoris Nyonis Šveitsis).
Esimene kvalifikatsiooniring
Esimese ja teise kvalifikatsiooniringi loosimine toimus 20. juunil 2016. Esimesed mängud mängiti 28. juunil, teised mängud mängiti 5. ja 6. juulil 2016.
Teine kvalifikatsiooniring
Esimesed mängud mängiti 12. ja 13. juulil, teised mängud mängiti 19. ja 20. juulil 2016.
Kolmas kvalifikatsiooniring
Kolmas kvalifikatsiooniring jagati kahte piirkonda: Meistrite teekond (liiga meistritele) ja Liiga teekond (liiga mitte-meistritele). Mõlema piirkonna kaotajad liitusid UEFA Euroopa Liiga 2016/17 väljalangemismängude ringi.
Kolmanda kvalifikatsiooniringi loos toimus 15. juulil 2016. Esimesed mängud mängiti 26. ja 27. juulil, ning teised mängud mängiti 2. ja 3. augustil 2016.
Väljalangemismängude ring
Väljalangemismängude ring jagati kahte piirkonda: Meistrite teekond (liiga meistritele) ja Liiga teekond (liiga mittemeistritele). Mõlema piirkonna kaotajad liitusid UEFA Euroopa Liiga 2016/17 alagrupiturniiriga.
Väljalangemismängude ringi loos toimus 5. augustil 2016. Esimesed mängud mängiti 16. ja 17. juulil, ning teised mängud mängiti 23. ja 24. augustil 2016.
Alagrupiturniir
Alagrupiturniiri loos toimus 25. augustil 2016 Grimaldi Forumis Monacos.
32 meeskonda loositi kaheksasse alagruppi (neli meeskonda igasse), piiranguga et meeskondi samast riigist ei saa kokku loosida. Meeskonnad asetati loosiks nelja kaussi järgnevaid põhimõtteid (kasutusel alates 2015/16 hooajast) järgides:
Meeskonnad mängisid igas alagrupis iga meeskonna vastu korra kodus ja võõrsil. Grupi võitjad ja teine koht pääsesid edasi 1/8-finaali, kolmanda koha saavutanud meeskonnad pääsevad mängima UEFA Euroopa Liiga 2016/17 1/16-finaali. Mängupäevad olid 13.-14. september, 27.-28. september, 18.-19. oktoober, 1.-2. november, 22.-23. november ja 6.-7. detsember 2016.
Alagrupiturniirile kvalifitseerunud meeskondade noorte meeskonnad mängisid UEFA Noorte Liiga 2016/17 samadel mängupäevadel, kus nad võistlesid UEFA Meistrite Liiga teekonnas (noorte kohalikud meistrid 32 parimast riigist võistlesid eraldi Kohalike Meistrite teekonnas kuni väljalangemismängude faasini).
1/8-finaalid
Loosimine toimus 12. detsembril 2016. Esimesed mängud mängitakse 14., 15., 21. ja 22. veebruaril, ning teised mängud mängitakse 7., 8., 14. ja 15. märtsil 2017.
Veerandfinaalid
Loosimine toimus 17. märtsil 2017. Esimesed mängud mängiti 11. ja 12. aprillil, ning teised mängud mängiti 18. ja 19. aprillil 2017.
Poolfinaalid
Loosimine toimus 21. aprillil 2017. Esimesed mängud mängiti 2. ja 3. mail, ning teised mängud mängitakse 9. ja 10. mail 2017.
Finaal
Finaal mängitakse 3. juunil 2017 Millenniumi staadionil, Cardiffis, Walesis. "Kodumeeskond" (administratiivse poole jaoks) selgitatakse lisaloosimisel, mis toimub pärast poolfinaalide loosimist.
Suurimad väravakütid
Märkus: mängijad paksus kirjas pole võistlustelt välja langenud.
''Seisuga 10. mai 2017''
Uus Elu (Rakke)
Uus Elu oli Rakkes 9. juunist 1951 kuni 12. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Rakke Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.
Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Valentina Gunina
pisi|Valentina Gunina (2011)
Valentina Jevgenjevna Gunina (vene keeles Валентина Евгеньевна Гунина; sündinud 4. veebruaril 1989 Murmanskis) on vene maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2013).
Gunina on kolmekordne Venemaa naiste malemeister (2011, 2013, 2014) ja kolmekordne Euroopa naiste malemeister (2012, 2014, 2018).
Naiste maailmameistrivõistlustel pääses ta 2015. aastal Sotšis ja 2018. aastal Hantõ-Mansiiskis kaheksandikfinaali. Mais 2019 pretendentide turniiril Kaasanis jäi ta 8. kohale.
Gunina võitis kuldmedalid Venemaa naiskonna koosseisus kolmel naiste maleolümpial (2010, 2012, 2014), neljadel Euroopa naiste võistkondlikel meistrivõistlustel (2009, 2011, 2015, 2017) ja 2017. aastal Hantõ-Mansiiskis toimunud naiste võistkondlikel maailmameistrivõistlustel.
Ta sai FIDE-lt 2010. aastal naiste suurmeistri, 2011. aastal rahvusvahelise meistri ja 2013. aastal rahvusvahelise suurmeistri nimetuse. 2011. aastal sai Gunina Venemaa suurmeistri nimetuse.
Koos 43 teise Venemaa tippmaletajaga allkirjastas ta avaliku kirja Vladimir Putinile, milles protesteeriti Venemaa sissetungi vastu Ukrainasse.
Würzburgi lahing
Würzburgi lahing oli 3. septembril 1796 Reini sõjakäigu ajal Würzburgi linna all toimunud sõjaline kokkupõrge ertshertsog Karli Austria/Saksa-Rooma ja Jean-Babtiste Jourdani Prantsuse vägede vahel. Lahing lõppes prantslaste kaotusega ning Jourdan pidi Reini jõeni taganema.
Jeesuse kiusatus
Jeesuse kiusatus on Piibli narratiiv, mida kirjeldatakse vaid sünoptilistes evangeeliumides (Mt.4:1-11; Mk.1:12-13; Lk.4:1-13) ja kirjas heebrealastele (Hb 2:18; 4:15).link=https://et.wikipedia.org/wiki/Fail:Christ%20in%20the%20Wilderness%20-%20Ivan%20Kramskoy%20-%20Google%20Cultural%20Institute.jpg|pisi|455x455px|[[Ivan Kramskoi 1872. "Kristus kõrbes" (õlimaal, Tretjakovi galerii). Maalil on kujutatud Kristust kõrbes palvetamas]]
Würzburgi lahing
Lahing
pisi|Jean-Babtiste Jourdan vasakul|pisi|Ertshertsog Karl Lahing algas Jourdani rünnakuga Würzburgi linna all oleva väiksema Austria väeüksuse vastu. Jourdan ei teadnud, et ümbruses on veel Austria vägesid, nii et varsti peale lahingu algust olid prantslased arvulises vähemuses. Austria üksuste lahinguliin ulatus Würzburgist Dettelbachini ning oli kontsentreeritud Prantsuse vasaku tiiva peale.
Kokkupõrked Prantsuse vasakul tiival otsustasidki lahingu tulemuse. Kui Jourdan nägi, et Championnet üksus, mis asus tsentris, on ohtu sattunud, käskis ta Grenieri diviisil lõunas tema toetuseks rünnakule asuda. Karl saatis talle vastu Kray diviisi. Samal ajal sattus Prantsuse vasakul tiival ohtu ka Oberpleichfeldis asuv Michel Ney brigaad. Jourdan saatis vasakule tiivale korra taastamiseks Bonnaudi ratsaväereservi ja Kleini kergeratsaväe sinna toetuseks. Ertshertsog Karl koondas enda paremale tiivale ka Wartenslebeni raskeratsaväe.
Kui Bonnaud vasakule tiivale jõudis, nägi ta, et on arvulises vähemuses ning püüdis siis ratsarünnakuga ohust pääseda. Kuigi rünnak nägi algul edu, korraldasid auserlased oma suurte üksustega Bonnaudi tsentri vastu rünnaku, mis tema liinidest läbi murdis.
Jourdan oli sunnitud taganema. Championnet' diviisi taganemist asus Oberpleichfeldis katma Grenieri diviis. Tema üksus kandis selle pärast ka suuri kaotusi. Kray diviis jõudis taganevatele Prantsuse üksustele Dipbachi ja Heiligenthali juures järele ning ründas Grenieri tiivalt. Grenier taganes Gramschatzi metsa, kuid neli tema kompaniid jäid Opferbaumi maha. Seal moodustasid nad enda kaitseks karreed, kuid need murdusid Austria ratsarünnakute ajal.
Tagajärjed
Kuigi Karl oli võitnud suure võidu, ei suutnud ta Jourdani armeed täielikult hävitada. Selle asemel, et enda ratsaväega jälitamist jätkata, raiskas ta aega oma vägede üles rivistamisega. Kuigi lõpuks plokeeriti prantslaste taganemistee Hanausse, võis Jourdan oma armeega Wetzlarisse minna.
Lahingu tulemus rikkus ka Prantsuse armeede operatsioonid Lõuna-Saksamaal ning sundis taganema ka Baierimaal asuva Jean Victor Marie Moreau armee.
Jeesuse kiusatus
Kirjeldus
Pärast ristimist Jordani jões oma sugulase Ristija Johannese poolt, läks Jeesus kõrbesse, kus veetis nelikümmend päeva ja ööd mõtiskledes, palvetades ja paastudes. Selle aja jooksul oli Jeesus kõrbes kuradi kiusata, kuid keeldus kõigist ahvatlustest. Oma vastused kiusajale võttis ta Viiendast Moosese raamatust. Kolme ahvatleva ettepaneku järel kurat taandus ja Jeesus naasis Galileasse, et alustada kuulutamist.
Markuse evangeeliumis on seda sündmust vaid põgusalt mainitud. Matteuse ja Luuka evangeeliumites on Jeesuse kiusatust põhjalikumalt kirjeldatud ning toodud ära vestlused Jeesuse ja kuradi vahel. Erinevused detailides pärinevad paljude teadlaste arvates Q-allikast.
Johannese evangeeliumis Jeesuse kiusatust mainitud ei ole, kuid Jeesus ütleb, et „maailma vürstil“ tema üle voli ei ole (Jh 14:30).
Kirjas heebrealastele on viidatud, et Jeesust on kõigiti kiusatud, aga ta on siiski ilma patuta (Hb 2:18; 4:15).
Viited Vanale Testamendile
Matteuse evangeeliumis tsiteerib Jeesus kuradile vastates kolme lõiku Vanast Testamendist (5Ms 8:3; 5Ms 6:13 ja 5Ms 6:16), mis ei vasta nende esinemise järjekorrale Viiendas Moosese raamatus (ladina keeles Deuteronomium), vaid Iisraeli rahva katsumustele kõrbes rännates nagu need on toodud Teises Moosese raamatus (ladina keeles Exodus). Luuka evangeeliumi kiusatuste kirjeldus on sarnane.
Matteuse ja Luuka evangeeliumide narratiiv
Jeesuse kolme kiusatuse järjekord ja aeg (neljakümne päeva jooksul või alles viimasel päeval) on Luuka (Lk 4:1-13) ja Matteuse (Mt 4:1-11) evangeeliumides erinev. Rahuldavat seletust neile erinevustele leitud ei ole. Kõigis sünoptilistes evangeeliumides on rõhutatud, et Püha Vaim ajas Jeesuse kõrbesse.
Markus pole väga detailne, kuid Matteuse ja Luuka evangeeliumites „kiusaja“ (kreeka keeles: ὁ πειράζων, ho peirazōn) (Mt 4:3) või „kurat“ (kreeka keeles: ὁ διάβολος, ho diabolos) (Lk 4:3) ahvatleb Jeesust:
Markuse evangeeliumi narratiiv
Markuse evangeeliumis on Jeesuse kiusatus käsitletud väga lühidalt (Mk 1:12-13). Teistest sünoptilistest evangeeliumitest eristab Markust lause, et Jeesus oli metsloomade seas (Mk 1:13).
Lamberti konformne kooniline projektsioon
pisi|Lamberti kooniline konformne projektsioon Lamberti konformne kooniline projektsioon on kooniline kaardiprojektsioon, mida kasutatakse lennunduskaartide, riikliku lennukikoordinaatide süsteemi osade ning paljude riiklike ja piirkondlike kaardistamissüsteemide jaoks. See on üks seitsmest projektsioonist, mille Johann Heinrich Lambert võttis kasutusele oma 1772. aasta trükises "Anmerkungen und Zusätze zur Entwerfung der Land- und Himmelscharten".
Jeesuse kiusatus
Johannese evangeelium
Jeesuse kiusatust Johannese evangeeliumis eraldi välja toodud ei ole, kuid võib leida vihjeid, et Jeesuse kiusatuse narratiiv oli Johannese evangeeliumi autorile tuttav.
Kivi leivaks muutmine
Kivi leivaks muutmise kiusatus leidis aste kõrbes, kus Jeesus oli paastunud ja palvetanud. Kõrbe peeti deemonite elupaigaks. Kuradi ettepanekule muuta kivi leivaks, vastas Jeesus: „Kirjutatud on: Inimene ei ela üksnes leivast,vaid igast sõnast, mis lähtub Jumala suust” (5Ms 8:3). Ainult Matteuse evangeeliumis on terve see lause välja kirjutatud. Kiusatuse eesmärgiks oli meelitada Jeesust omaenda heaolu nimel iseseisvalt imesid tegema, selle asemel, et usaldada Jumalat.
Lamberti konformne kooniline projektsioon
Kontseptuaalselt asetab projektsioon koonuse üle Maa sfääri ja projitseerib pinna konformselt koonusele. Koonus rullitakse lahti ja sfääri puudutanud paralleelile määratakse mõõtühik. Seda paralleeli nimetatakse võrdlusparalleeliks või standardparalleeliks. Saadud kaardi mõõtkavas saab määrata kahele paralleelile ühiku skaala, kusjuures skaala väheneb kahe paralleeli vahel ja suureneb väljaspool neid. See annab kaardile kaks standardset paralleeli. Nii saab minimeerida kõrvalekalde ühiku skaalast huvipakkuva piirkonna piires, mis jääb suuresti kahe standardparalleeli vahele. Erinevalt teistest koonilistest projektsioonidest pole projektsiooni tõelist sekundaarset vormi olemas, kuna sekundaarse koonuse kasutamine ei anna mõlema standardparalleeli ulatuses sama skaalat.
Jeesuse kiusatus
Kivi leivaks muutmine
Jeesus väljus kiusatusest võitjana.
Templi katuseharjal
Seejärel viis kurat Jeesuse pühasse linna ja pani seisma pühakoja harjale. Luuka evangeeliumis on ka otseselt nimetatud Jeruusalemma (Lk 4:9). Erinevusi on veelgi. Matteuse evangeeliumis on see kiusatus toodud teisena ning Luukal kolmandana. Teise ja kolmanda kiusatuse vahetamine muudab sündmuste geograafilise kulgemise kõrbest Templisse loomulikumaks.
Kurat ahvatles Jeesust end täielikult Jumala hoolde usaldama. Tsiteerides Vanast Testamendist Psalmi 91 (Ps 91:11-12) meelitas ta Jeesust templi katuseharjalt alla viskuma.
Lamberti konformne kooniline projektsioon
Saadud kaardi mõõtkavas saab määrata kahele paralleelile ühiku skaala, kusjuures skaala väheneb kahe paralleeli vahel ja suureneb väljaspool neid. See annab kaardile kaks standardset paralleeli. Nii saab minimeerida kõrvalekalde ühiku skaalast huvipakkuva piirkonna piires, mis jääb suuresti kahe standardparalleeli vahele. Erinevalt teistest koonilistest projektsioonidest pole projektsiooni tõelist sekundaarset vormi olemas, kuna sekundaarse koonuse kasutamine ei anna mõlema standardparalleeli ulatuses sama skaalat.
Jeesuse kiusatus
Templi katuseharjal
"Sinu pärast käsib ta oma ingleid, et nad sind hoiaksid, ja et nad kannaksid sind kätel, et sa oma jalga vastu kivi ei lööks” (Lk 4:10-11).
Lamberti konformne kooniline projektsioon
Moonutused
Koonilise projektsiooni puhul on moondevabadeks joonteks standardparalleelid ja seega standardparalleelidel moonutused puuduvad. Standardparalleelidest pooluse või ekvaatori suunas liikudes moonutused suurenevad. Siirdepindade lõikumisega on võimalik moonutusi vähendada. Koonilised projektsioonid sobivad keskmistel laiustel ida-lääne suunas väljavenitatud alade esitamiseks. Kooniliste projektsioonide puhul on heaks omaduseks see, et erinevad moonutused ei ole nii suured ja meridiaanide koonduvus on üsna loomulik võrreldes näiteks silindrilise projektsiooniga. pisi|Projektsiooni moonutused
Kasutus
Piloodid kasutavad Lamberti konformsel koonilisel projektsioonil põhinevaid aeronavigatsioonikaarte, kuna Lamberti konaalsele koonilisele projektsioonile tõmmatud sirgjoon läheneb lõpp-punktide vahel suure ringiga marsruudile tüüpiliste lennudistantside jaoks. USA süsteemid VFR (visuaalsed lennureeglid) läbilõikekaardid ja terminali kaardid koostatakse LCC-l standardsete paralleelidega 33 ° N ja 45 ° N juures.
Jeesuse kiusatus
Templi katuseharjal
Jeesus väljus ka sellest kiusatusest võitjana.
Kõrgel mäel
Viimase ja kõige suurema kiusatusena viis kurat Jeesuse kõrgele, et näidata talle kõiki maailma kuningriike. Matteuse evangeeliumis on öeldud, et väga kõrge mäe tippu (Mt 4:8).
Lamberti konformne kooniline projektsioon
Kasutus
India riiklik ruumiline raamistik kasutab LCC projektsiooniga Datum WGS84 ja on soovitatav NNRMS-standard. Igal riigil on oma standardis antud võrdlusparameetrite komplekt.
Jeesuse kiusatus
Kõrgel mäel
Selle sündmuse geograafiliseks asukohaks on pakutud näiteks Quaranta mäge (araabia keeles Jabal al-Quruntul), mis asub teel Jeruusalemmast Jeerikosse.
Viimane kiusatus pigem viitab, et kiusamine toimus Jeesuse nägemustes või vaimusilmas, sest sellist paika reaalselt eksisteerida ei saanud.
Lamberti konformne kooniline projektsioon
Kasutus
USA riikliku geodeetilise uuringu "State Plane Coordinate System of 1983" kasutab Lamberti konaalset koonilist projektsiooni, et määratleda mitmes osariigis kasutatavad võrgu-koordinaatide süsteemid, peamiselt need, mis on piklikud läänest itta, näiteks Tennessee. Lamberti projektsiooni on suhteliselt lihtne kasutada: teisendused geodeetilistest (laiuskraad / pikkuskraad) olekutasandi koordinaatideks hõlmavad trigonomeetrilisi võrrandeid, mis on üsna sirged ja mida saab lahendada enamiku teaduslike kalkulaatorite, eriti programmeeritavate mudelite korral. CCS83-s kasutatud projektsioon annab kaardid, milles skaalavead on piiratud ühe osaga 10 000-st.
Kalev Kallo
Kalev Kallo (sündinud 6. detsembril 1948) on Eesti poliitik ja süüdimõistetud kurjategija, Riigikogu IX, XI, XII, XIII ja XIV koosseisu liige. Alates 30. aprillist 2015 kuni 2017. aastani oli ta Tallinna linnavolikogu esimees.
Kalev Kallo lõpetas 1970. aastal Tallinna Merekooli laevajuhtimise alal ja 1983. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi tööstus- ja tsiviilehituse erialal.
Kallo oli aastatel 2000–2008 Eesti Poksiliidu president. Ta on Tallinna Trammi- ja Trollibussikoondise nõukogu liige ja oli 2009–2020 Eesti Panga nõukogu liige.
2020. aastal mõisteti ta süüdi korruptsioonikuritegudele kaasaaitamises.
Poliitiline tegevus
Kalev Kallo kuulub 1991. aastast Keskerakonda ja on erakonna juhatuse liige ning volikogu esimees.
1995. aastal oli ta Tiit Vähi teises valitsuses teede- ja sideminister.
1999. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Tallinnas valimisringkonnas nr 1. Üleriigilises nimekirjas oli ta 3. kohal. Ta sai 523 häält ning osutus valituks kompensatsioonimandaadiga.
2003. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Ida-Virumaal valimisringkonnas nr 7. Üleriigilises nimekirjas oli ta 31. kohal. Ta sai 692 häält ning valituks ei osutunud.
2007. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Tallinnas valimisringkonnas nr 1. Üleriigilises nimekirjas oli ta 19. kohal. Ta sai 455 häält ning valituks ei osutunud. Ta sai Riigikogu liikmeks 10. aprillil 2007, pärast Edgar Savisaare tagasiastumist Riigikogu liikme kohalt.
2011. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Tallinnas valimisringkonnas nr 1. Üleriigilises nimekirjas oli ta 5. kohal. Ta sai 308 häält ning osutus valituks kompensatsioonimandaadiga. Ta oli väikseima häälte arvuga XII Riigikokku valituks osutunud poliitik.
2015. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Tallinnas valimisringkonnas nr 1. Üleriigilises nimekirjas oli ta 5. kohal. Ta sai 574 häält ning osutus valituks kompensatsioonimandaadiga. Kui Keskerakonna Tallinna nõukogu otsustas nimetada Kallo Tallinna linnavolikogu esimehe kandidaadiks, loobus ta oma mandaadist XIII Riigikogus ja tema asendusliikmena pääses Riigikogusse Jaanus Karilaid. 30. aprillil 2015 valiti ta Tallinna linnavolikogu esimeheks.
Töökäik
pisi|Kalev Kallo ja [[Taavi Aas 2017. aastal konverentsil "Puhta energia meetmed linnade ja piirkondade keskkonnahoidlikuks muutmiseks: energialiit ja piirkondlik kestlik areng"]]
Skandaalid
22. juulil 1999 mõlkis Kalev Kallo Tallinna kesklinnas restoranist koju sõites oma Volvo 850ga kolme tänavaserva pargitud autot. Tal tuvastati veres alkoholisisaldus 3,4 promilli ehk üliraske joove.
Jeesuse kiusatus
Kõrgel mäel
Kurat pakkus talle meelevalda kõigi kuningriikide ja nende hiilguse üle, kui Jeesus on valmis kuradi ees kummardama.
Jeesus vastas talle: „Mine minema, saatan, sest kirjutatud on: Kummarda Issandat, oma Jumalat ja teeni ainult teda!” (Mt 4:10). Jeesuse vastus viitas taas Viienda Moosese raamatule [5Ms 6:13 ja 5Ms 10:20] ning vihjas Iisraeli rahva Kuldvasika kummardamise loole (2Ms 32).
Kolmas kiusatus oli kõige tugevam pakkudes maist hiilgust ja võimu. Kiusatus saada kogu maailm, oma Jumalariik, ilma ristil suremata. Jeesusele pakuti võimalust saada oma pärand ning sellega saavutada Jumalale meelepärane eesmärk, aga kuradi abiga.
Jeesus jäi kindlaks ja väljus viimasest kiusatusest võitjana. Tõestades, et ta on tõepoolest Jumala poeg.
Kurat jättis Jeesuse rahule. Inglid tulid Jeesuse juurde ja teenisid teda (Mt 4:11; Mk 1:13). Luuka evangeeliumis ingleid ei mainita.
Võimalikke tõlgendusi
Meieisapalve sisaldab rida „Ja ära saada meid kiusatusse“, mis on pöördumine Jumala poole, et kurat, maailm ja meie liha ei ahvatleks inimesi ebausule, meeleheitele ja pahedele. Ja kui meid ka proovile pannakse, et me siis ikka peale jääksime ja võidu saavutaksime.
Erinevalt Aadamast suutis Jeesus Kristus kui Teine Aadam kõigile kiusaja rünnakutele vastu seista ning pakkudes sellega inimkonnale täiuslikku eeskuju, kuidas vaenlasele vastu seista ning andis ka vahendid võidu saavutamiseks.
Piibli tähenduses on kiusatus inimese proovilepanek, kus tal on vaba tahe jääda või mitte jääda truuks Jumalale. Kurat julgustas Jeesust oma Isa plaanist kõrvale kalduma ning kuritarvitama talle antud võimu ja privileege. Jeesus kasutas Pühakirja, et kõigile kiusatustele vastu seista. Siit ka selge sõnum inimkonnale, et kui meid kiusatakse, siis abi tuleb otsida Piiblist.
Kirjandus, kunst, muusika ja film
link=https://et.wikipedia.org/wiki/Fail:Tentaciones_de_Cristo_(Botticelli).jpg|pisi|379x379px|[[Sandro Botticelli 1480-1482. "Jeesuse kiusatused" (fresko, Sixtuse kabel). Seinamaalil on kujutatud Jeesuse kolme kiusatust]] Jeesuse kiusatus on levinud teema kristliku kultuuriruumi kunstis ja kirjanduses.
Kirjandus
Jeesuse kiusatuse lugu on mõjutanud inglise kirjaniku John Miltoni usulisi suurpoeeme „Kaotatud paradiis“ ja „Tagasivõetud paradiis“.
Fjodor Dostojevski romaani „Vennad Karamazovid“ viies peatükk „Suurinkvisiitor“ käsitleb samuti Jeesuse kiusamise lugu.
Jeesuse kiusatuse mõjutusi võib leida ka J. R. R. Tolkieni romaanitriloogiast „Sõrmuste isand“, mille tegelased Gandalf ja Galadriel peavad vastu panema kurjuse loodud võlusõrmuse ahvatlusele. Sõrmuse võluväge kasutades võiksid nad astuda vastu kurjale ja teha head, kuid seisvad ahvatlusele vastu ja valivad teise tee.
Kunst
link=https://et.wikipedia.org/wiki/Fail:Titian_(Tiziano_Vecelli)_-_The_Temptation_of_Christ_-_25.30_-_Minneapolis_Institute_of_Arts.jpg|pisi|372x372px|[[Tizian (Tiziano Vecelli) 1516-1525. "Jeesuse kiusatus" (õlimaal paneelil, Minneapolise Kunstiinstituut). Maalil on kujutatud kivi leivaks muutmise kiusatust]] Maalikunstis on Jeesuse kiusamist kujutanud näiteks itaalia renessansiaja kunstnikud Sandro Botticelli (Sixtuse kabeli seinamaalil), Tizian ja Tintoretto ning vene kunstnik Ivan Kramskoi.
Muusika
Andrew Lloyd Webberi muusikalis „Jeesus Kristus superstaar“ on viidatud Jeesuse kiusatusele.
Film
Jeesuse kiusamist kõrbest on käsitletud järgmistes tele- ja kinofilmides:
Randmäe
Randmäe on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Randmäe uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Ästi, Bakhoff, Bauman, Elbe, Elbrecht, Esloon, Hansson, Jaanmann, Joosik, Kiilaspean, Kirusk, Korbmann, Korpmann, Lemann, Lillo, Pavlin, Pender, Petersohn, Peterson, Raatsin, Radsin, Ramler, Rammler, Rebina, Reichenbach, Reimann, Reinart, Reinberg, Reinhold, Reinmann, Reinol, Reisenbuk, Rekker, Rekor, Rimann, Ring, Romsak, Roosmann, Rosenbaum, Rosenberg, Rumask, Ruukholm, Sipsaka, Strandberg, Strandson, Temo, Tölpt, Tralla, Velt ja Vorn. Jaak Randmäe palvel kanti Randmäe perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 390 all (Siseministeeriumi teadaanne 19. augustist 1939).
2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Randmäe Eestis 102 mehel ja 127 naisel, 2021. aasta alguses 104 mehel ja 129 naisel.
Revaler Beobachter
Revalsche Zeitung oli saksakeelne ajaleht, mis ilmus Tallinnas aastail 1879–1915.
Ajalehe väljaandja ja toimetaja oli Eugen Heubel.
Randur
Randur on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Randur uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Pommer. Kaarel Randuri palvel kanti Randur perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 85 all (Siseministeeriumi teadaanne 9. maist 1935).
1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Thièvres (Pas-de-Calais)
pisi|Thièvres'i kirik
Thièvres on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Thièvres asub 35 km Arrasist edelas, teede D1 ja D176 ristumiskoha ümbruses. Thièvres'i küla jaguneb kahe valla vahel: üks osa Pas-de-Calais' departemangus ja teine, väiksem osa Somme'i departemangus (Thièvres (Somme)).
Serbia suursaadik Eestis
Serbia suursaadik Eestis on Serbia volitatud suursaadik Eestis. Suursaadik resideerib Helsingis.
Robert Stolz
pisi|Robert Stolz, 1915
Robert Elisabeth Stolz (25. august 1880 Graz – 27. juuni 1975 Lääne-Berliin) oli juudi päritolu Austria helilooja ja dirigent. Teda on tituleeritud Viini operetikoolkonna "viimaseks mohikaanlaseks".
Noorus ja õpingud
Pärit musikaalsest perekonnast. Oli perekonna kaheteistkümnes laps. Esialgse muusikahariduse sai isa Jacob Stolzilt, kes oli dirigent, helilooja ja muusikaõpetaja ning kontsertpianistist emalt Ida Stolzilt (neiupõlvenimega Bondy). 16-aastaselt astus Viini konservatooriumi, kus tema õpetajateks olid Robert Fuchs ja Engelbert Humperdinck. Täiendas end Berliinis Engelbert Humperdincki juures. 1897–1902 töötas repetiitori ja dirigendina Grazi teatris, kapellmeistrina Marburg an der Draus (nüüd Maribor) ning seejärel Salzburgis.