cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Rücker
Ajalugu
1757. aastal Rogosisse koduõpetajaks tulnud Ludwig Nikolaus Rücker (1735−1791) rajas suguvõsa Liivimaa liini. 1772. aastal valiti ta Kolga-Jaani pastoriks. See ametikoht oli katkematult suguvõsa käes kuni 1879. aastani. Tema poeg Franz Ludwig Rücker (1769−1860) tõsteti 1841. aastal Püha Stanislavi ordeni alusel Vene pärusaadlikuks. Viimase poeg Otto Georg von Rücker (1810−1878) omandas 1858. aastal Unipiha mõisa ja moodustas sellest 1877. aastal fideikomissi. Viimane mõisnik Edgar Otto von Rücker (1862−1937) võeti 1911. aastal Liivimaa rüütelkonna matriklisse.
Jack Swigert
John Leonard "Jack" Swigert Jr. (30. august 1931 – 27. detsember 1982) oli Ameerika Ühendriikide katselendur, masinainsener, aerokosmose insener, õhuväelane ja NASA astronaut. Ta valiti NASA astronaudiks 1966. aastal ja tema ainsaks missiooniks jäi Apollo 13.
Swigert lahkus NASA-st 1977. aastal ja töötas seejärel erasektoris. 1982. aastal kandideeris ta Kongressi Esindajatekotta ning osutus valituks. Ta suri 27. detsembril 1982 enne ametivande andmist luuvähki.
Maria Magdalena van Beethoven
pisi|Johann van Beethoven ja Maria Magdalena Keverich pisi|[[Mutter-Beethoven-Haus Koblenz-Ehrenbreitsteinis]] Maria Magdalena van Beethoven (19. detsember 1746 Koblenz-Ehrenbreitstein – 17. juuli 1787 Bonn) oli Johann van Beethoveni abikaasa ja helilooja Ludwig van Beethoveni ema.
Maria Magdalena vanemad olid Johann Heinrich Keverich (1701–1759) ja Anna Klara (Clara) Westorff (1707–1768), kes abiellusid 1731. aastal.
12. novembril 1767 abiellus ta Bonnis laulja Johann van Beethoveniga (1740–1792), neil oli seitse last.
Kosson
Kosson (ukraina keeles Косонь, ungari keeles Mezőkaszony) on küla Ukrainas Taga-Karpaadi oblastis Berehove rajoonis, Kossoni valla halduskeskus. Kosson asub Ungari piiri ääres, Berehovest ligikaudu 15 km lääneloodes.
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel pidas 96,11% Kossoni elanikest emakeeleks ungari keelt.
Vivianne Pasmanter
Vivianne Pasmanter (sündinud 24. mai 1971 São Paulos) on Brasiilia näitleja.
Boris
Boris on mehenimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Boris 962 mehel. Boris oli populaarsuselt 172. mehenimi.
2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Boris 893 mehel. Boris oli populaarsuselt 185. mehenimi.
Harju Uudised
Harju Uudised oli Harju maakonna nädalaleht, mis ilmus 7. augustist kuni 18. septembrini 2002 Jüri asulas. Ajalehte andis välja OÜ Harju Uudised. Ajalehe peatoimetaja oli Jaanus Kulli.
Ketlyn
Ketlyn on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1284. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Ketlyn 38 naisel.
Emmanuel
Emmanuel võib tähendada järgmist:
Kognitiivne dissonants
Kognitiivne dissonants ehk tunnetuslik ebakõla on kahe või enama teadmise või tunde vastuolu, mis tekitab ebamugava motivatsioonilise pinge, nõudes ebakõla leevendamise viiside otsimist. Dissonantsi vähendatakse oma hoiakute, uskumuste ja käitumise muutmisega. Lisaks vähendatakse dissonantsi ka õigustamise, süüdistamise ja eitamisega. Tegemist on sotsiaalpsühholoogia kõige mõjukama ja laialdasemalt uuritud nähtusega ning olulise mõistega, mis seostub hoiakute ja käitumise vahelise suhte uurimisega.
Beloretski rajoon
Beloretski rajoon on haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Asub Ufast kagu pool.
Kognitiivne dissonants
Kognitiivse dissonantsi teooria
1957. aastal pakkus Leon Festinger esimesena välja kognitiivse dissonantsi teooria, mis põhineb ideel, et inimesed eelistavad olukorda, kus nende kognitsioonid või uskumused on kooskõlas nii üksteisega kui ka oma käitumisega. Ebakõla või dissonants tekitab inimestes ebameeldiva tunde, mis viib selleni, et nad muudavad oma uskumusi või kognitsioone, saavutamaks nende omavahelist kooskõla. Näiteks on suitsetajad sunnitud hakkama saama mõtetega „Mina suitsetan“ ja „Suitsetamine on ohtlik“ ning sellest tulenevalt on tõenäoline, et üht nendest ideedest muudetakse otsustades suitsetamine maha jätta. Samuti saab dissonantsi vähendada selle olulisust vähendades (vaidlustades suitsetamise vastaseid seisukohti või luues endale uskumuse, et suitsetamine ei kahjusta sind isiklikult) või uue informatsiooni lisamisel, mis kaalub üles ühe dissonantsi tekitavast uskumusest või lahendab dissonantsi (otsus, et suitsetamine on vähem kahjulik kui stressorid, mida suitsetamine justkui aitaks leevendada).
Beloretski rajoon
Rajooni alalt saab alguse Belaja jõgi. Rajooni idapiiril asub Uraltau ahelik ja selle kõrgeim tipp Jamantau. 82% rajooni territooriumist on kaetud metsaga.
Kognitiivne dissonants
Kognitiivse dissonantsi teooria
Klassikalises kognitiivse dissonantsi katses paluti katseisikutel sooritada igav ülesanne ning seejärel veenda teisi katseisikuid, et antud ülesanne oli huvitav ja nauditav. Ühtedele katseisikutele maksti selle eest 1 dollar ja teistele 20 dollarit. Kõiki katseisikute hoiakuid ülesande suhtes mõõdeti eksperimendi lõpus. Katseisikutel, kellele maksti 1 dollar teiste veenmise eest, oli oluline paranemine oma hoiakus ülesande suhtes, samal ajal neile, kellele maksti rohkem, taolist paranemist hoiakus ülesandesse ei täheldatud. Eksperimendi läbiviijad tõlgendasid tulemusi järgmisel: kognitiivne dissonants tekkis kõigil katseisikutel konfliktsete faktidega, et ülesanne on igav, ning nad rääkisid, kui huvitav antud ülesanne on – nende ütlused ja uskumused ei olnud vastavuses. Nendel katseisikutel, kellele maksti 20 dollarit, oli valetamiseks olemas õigustus – nad võisid endale öelda, et nende käitumine on põhjendatud. Samas, teise grupi käitumisele ei olnud mingit põhjendust, kui nad ei suudaks endid veenda, et ülesanne oli tõepoolest huvitav. Seega käitusid nad vastavalt muutes oma esialgseid uskumusi, et vähendada dissonantsi.
Beloretski rajoon
Rajoonis on 19 külaasundust ja 1 linna-asundus, kus on kokku 100 asulat.
Kognitiivne dissonants
Kognitiivse dissonantsi teooria
Dissonants tekib ka siis, kui inimesed puutuvad kokku uue informatsiooniga, mis ähvardab või muudab nende olemasolevaid uskumusi. Mitmed grupisituatsioonid tekitavad samuti kognitiivset dissonantsi. See leiab aset, kui inimesed on sunnitud oma vanad uskumused unustama ja võtma omaks uued, et kuuluda mingisse gruppi. Samuti olukordades, kui grupi liikmed on eriarvamusel või ka siis kui kogu grupi kesksed uskumused on väliste tegurite tõttu ohustatud.
Beloretski rajoon
Rajooni rahvaarv oli 2015. aasta alguses 103 708. 2010. aasta seisuga oli 59,8% elanikest venelased, baškiire oli 30,8% ja tatarlasi 6,8%. 64% rajooni elanikest elab Beloretski linnas.
Rajoonis ilmub baškiirikeelne ajaleht Ural.
Zaņa vald
pisi|Zaņa vesiveski Zaņa vald (läti keeles Zaņas pagasts) on vald Lätis Salduse piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Pampāļi, Kursīši, Ezere ja Nīgrande vallaga.
Valla pindala on 87,2 km². Aastal 2011 oli elanikke 710, aga 2021. aasta seisuga elas seal 539 inimest. Aastal 2011 elas vallas 601 lätlast, 14 venelast,1 valgevenelane, 9 ukrainlast, 2 poolakat ja 838 leedulast. Valla keskuseks on Kareļi küla. Vallavanem on Rūdolfs Prauliņš.
Aastal 1945 moodustati Pampāļi vallas Zaņa, Pampāļi ja Venta külanõukogud, aga aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Zaņa külanõukoguga likvideeritav Kreijase külanõukogu, aastal 1961 aga Mauri külanõukogu kolhoosi Boļševiks alad. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastal 2009 arvati vald Salduse piirkonda.
Valla suuremad jõed on Venta jõgi ja selle lisajõgi Zaņa jõgi.
Looduskaitse all on Zaņa alamjooksu paljandid, Zaņa Veskitiik, Brīniņi tamm, Celmenieki Idapärn, Celmenieki Läänepärn ja Cīruļi tamm, lisaks veel kaksteist nimetut põlispuud.
Vallas on seitse küla. Valla keskuses Kareļis (vidējciems) oli 2022. aastal 162 elanikku. Teine sama staatusega küla on Baltaiskrogs 76 elanikuga aastal 2022. Sātiņi on staatusega skrajciems ja aastal 2005 oli seal 17 elanikku. Ülejäänud külad on staatusega mazciems: Franči 29 elanikuga aastal 2005, Lībji 36 elanikuga aastal 2005, Silaiņi 19 elanikuga aastal 2005 ja Zaņas muiža 46 elanikuga aastal 2005. Ülejäänud elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Zalesje
Zalesje on mitme välismaa asula nimi:
Richard Kuhn
Richard Johann Kuhn (3. detsember 1900 Viin, Austria-Ungari – 1. august 1967 Heidelberg, Saksamaa) oli austria-saksa biokeemik, kes 1938. aastal pälvis oma töö eest vitamiinide ja karotenoidide alal Nobeli keemiaauhinna. pisi|Richard Kuhn
Hariduse ja tööga seotut
Enne Döblingeri Gümnaasiumisse (Viin) õppima asumist oli Kuhn koduõppes. Teda õpetas õpetajaharidusega ema Angelika Rodler Kuhn. Ta töötas ka Heidelbergi Ülikoolis biokeemia professorina ja Kaiser Wilhelm Meditsiiniuuringute Instituudi (hilisem nimetus Max Plancki Instituut) direktorina.
Panus orgaanilise keemia arendamisse
Ta uuris looduslike karotenoididega seonduvat, avastas ja koostas 8 karotenoidi struktuuri (ingl carotenoids)ning hiljem sünteesis neid. Ta avastas, et karotenoid on vajalik teatud vetikate viljastumisel (ingl k fertilization). Tema ja ta kaastöötajad eraldasid karotenoide mitmesugustest looduslikest allikatest, näiteks safranist, kibuvitsamarjadest, krookustest, palmiõlist, lobster shellsist ja inimese emakoogist.
Vitamiinid
Enam-vähem samal ajal Paul Karreriga (1935) teatas ta B2-vitamiini struktuuri kindlaks määramisest. Ta eraldas ligi 1 grammi riboflaviini 5300 liitrist kooritud piimast (ingl k skim milk), ühtlasi oli ta esimene, kes nimetatud vitamiini eraldas.
Lisaks uuris ta aminohappeid, valke, ensüüme, vitamiine, flaviine (sh inimese rinnapiimas sisalduvat laktoflaviini), mitmeid alkaloide, glükosiide ja paljusid teisi molekule.
Rassolnik
pisi|Rassolnik Rassolnik on liha- või kalasupp, mille leem on maitsestatud hapukurgiveega. Rassolnik sisaldab veel kartulit, juurvilja, hapukurki, subprodukte ja maitseköögivilja.
Rassolnik on vene rahvustoit.
Birutė (Kaunas)
Birutė on Kaunase linnaosa, mis asub linna lõunaosas Aleksotase valla territooriumil. Varem on see kandnud ka nime Naujoji Freda. Birutė piirneb läänes Kazliškiai linnaosaga ja põhjas Fredaga, idas lahutab Jiesia jõgi Birutėt Panemunė vallast. Linnaosa ulatub Nemunase jõeni.
Linnaosa maadel asus varem kaks küla: linnaosa loodepoolsemas osas asus Birutė I, kagus aga Birutė II. Esimeses külas asus Esimese maailmasõja eel Naujoji Freda mõis. Külad liideti Kaunasega aastal 1949. Linnaosas asub Elisabethi nunnaklooster, linnaosa piiridesse jääb osaliselt ka Seniava kalmistu.
Jiesia
Linnaosa idaosas Jiesia jõe ääres asub Jiesia asum.
Jiesia jõe ääres asub Napoleoni mäeks kutsutud Jiesia linnamägi, mis asutati esimesel aastatuhandel eKr. Linnuse jalamil asus muinasasula, mille kultuurikiht ulatub välja XVII sajandisse. Aastal 1812 peatusid Jiesias Prantsuse väed, toona seal asustust ei olnud. Legendi kohaselt olevat linnamäel ööbinud Napoleon I, seetõttu kannab linnamägi rahvasuus Napoleoni mäe nime. Tänapäeval on selle ümbrusse loodud Jiesia maastikukaitseala. Linnamägi ja muinasasula on muinsuskaitse all.
Ketrin
Ketrin on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 778. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Ketrin 96 naisel.
Siimu Loogma
Siimu Loogma (21. mai 1947 Tallinn – 4. august 2011 Tartu) oli Eesti poliitik.
Ta töötas Eesti Näituste AS-i arengudirektorina, paar viimast aastat nõunikuna.
Loogma kuulus 17. juulist 2002 Eestimaa Rahvaliitu. Ta oli Rahvaliidu aseesimees. Aastal 2002 kandideeris ta kohalikel valimistel Tallinnas ringkonnas nr. 7 (Pirital), kuid ei osutunud valituks. Aastal 2005 kandideeris ta kohalikel valimistel Tallinnas ringkonnas nr. 7 (Pirital) Sotsiaaldemokraatliku Erakonna nime all (Sotsiaaldemokraatlik Erakond ja Eestimaa Rahvaliit moodustasid valimisliidu), kuid ta ei osutunud valituks. Aastal 2007 kandideeris ta Riigikogu valimistel, kuid ei osutunud valituks. Aastal 2009 kandideeris ta kohalikel valimistel Tallinnas ringkonnas nr. 7 (Pirital) Erakond Eestimaa Rohelised nimekirjas, kuid ei osutunud valituks.
4. augustil 2011 uppus ta Emajõkke.
Isiklikku
Siimu Loogma oli abielus ning tal oli täiskasvanud poeg ja tütar ning kaks lapselast.
Heliopaus
Heliopaus on heliosfääri välimine kiht, kus tähtedevaheline tuul ja päikesetuul on tasakaalus.
Rohujahu
Rohujahu on loomasööt, mis on valmistatud kuivatatud ja peenestatud rohust.
Enamasti valmistatakse rohujahu noorest, varases kasvufaasis rohust. Rohujahu sisaldab palju proteiini ja karoteeni, selle toiteväärtus on lähedane haljassööda toiteväärtusele.
Raeremmelga tänav
Raeremmelga tänav on tänav Tartus Ihaste linnaosas.
Raeremmelga tänav lõppeb Hipodroomi tänavaga ristumisel.
Radio 2 (Belgia)
Radio 2 on Belgia ringhäälingu Vlaamse Radio- en Televisieomroeporganisatie (VRT) hollandikeelne raadiojaam.
І
І (і) on kirillitsa täht, mis hääldub /i/. See on kasutusel valgevene ja ukraina keeles.
See on loodud kreeka tähestiku ioota eeskujul.
Vene tähestikus oli see kasutusel 1918. aastani. Sel aastal toimunud reformi käigus eemaldati і, sest see hääldus samamoodi nagu и.
Unicode'is on suurtähe kood U+0406 ja väiketähe kood U+0456.
Netopalk
Netopalk ehk puhaspalk (ingl net profit) on sissetulek, mis pärast maksude maha arvestamist töötajale välja makstakse.
Töölepingu seaduse alusel on netopalga näitamine töölepingus ebaseaduslik. Töölepingus peab palk olema väljendatud brutosummana. Töötaja töötasust arvestatakse maha seaduse järgi kinnipeetavad maksud ja maksed.
Valem netopalga arvutamiseks
Merik
Merik on eesti perekonnanimi.
Netopalk
Eestis
Netopalgast on maha arvatud tööjõumaksed, mida on neli: sotsiaalmaks, tulumaks, töötuskindlustusmakse ja kohustusliku kogumispensioni makse.
Merik
Nimede eestistamisel määrati Merik uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Grigorjev, Maur ja Morozov. Boris Meriku palvel kanti Merik perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 347 all (Siseministeeriumi teadaanne 31. märtsist 1938).
1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Netopalk
Sotsiaalmaks
Sotsiaalmaksu määr on 33%, mida tasub riigile tööandja. Sotsiaalmaksu eest tagatakse töötajale riiklik pension ja arstiabi. Sotsiaalmaksu kohustuse aluseks olev minimaalne kuumäär on 470 eurot, mis tähendab, et ühes kuus on 155,10 eurot sotsiaalmaksu minimaalseks kohustuseks.
Tulumaks
Tulumaksu kinnipidamise määr on 20%. Tulumaksu ei pea tasuma kogu palgalt, vaid see arvutatakse palga summalt, mis ületab tulumaksuvaba tulu piiri. 2018. aastal on tulumaksuvaba tulu piir kuni 500 eurot kuus ja kuni 6000 eurot aastas. Töötajal, kes töötab mitmes töökohas, on õigus maksuvaba tulu rakendada ainult ühes töökohas.
''Näide: Töötaja, kelle brutotööasu 2018. aastal on 1000 eurot, saab aastas tulu 12 000 eurot. Tema maksuvabaks tuluks on 500 eurot kuus, mis moodustab aastas 6000 eurot.''
Töötuskindlustusmakse
Töötuskindlustusmakse ühe osa tasub riigile tööandja (0,8%) ja teine osa (1,6%) võetakse maha töötaja palgast. Töötuskindlustusmakse on mõeldud olukorraks, kui töötaja peaks kaotama oma töö. Töötaja töötuskindlustusmakse (1,6%) kohustus lõpeb selle kuu viimasel kuupäeval, mil töötaja jõuab vanaduspensioniikka või talle määratakse ennetähtaegne vanaduspension.
Keskmine netokuupalk Eestis aastatel 2000–2019
Hõlmatud on töölepingu, teenistuslepingu ja avaliku teenistuse seaduse alusel töötajad.
Kalli jõgi
Kalli jõgi (ka Peravalla jõgi, Akali jõgi, Anna jõgi) on jõgi Tartu maakonnas, Emajõe lisajõgi. Jõgi saab alguse Liispõllu külast, voolab läbi Kalli järve ja suubub Emajõkke. Jõe pikkus on 21,8 km ja valgla pindala 105,4 km².
Jyri Laats
Jyri Georg Laats (28. mai 1923 – 28. juulil 2018 Palm Springs, California ) oli eesti soost Soome relvajõudude ja USA erivägede sõjaväelane.
Jyri Laatsi ema oli soomlane ja isa eestlane. Siirdus 1943 kevadel Soome, vältimaks mobiliseerimist Eestit okupeerinud Saksamaa relvajõudesse, liitudes seal eestlastest moodustatud Jalaväerügement 200-ga, mille koosseisus osales Jätkusõjas.
2012. aasta Euroopa külmalaine
400px|pisi|Miinimumtemperatuurid veebruari alguses Euroopas
Jyri Laats
1944 asus ta Rootsi ja sealt edasi USA-sse. Seal pääses ta USA maaväe eriotstarbeliste üksuste US Army Special Forces koosseisu - rahvasuus nn "Rohelised baretid", kus oli meedik-allohvitser. Võttis osa operatsioonidest Laoses (Operation White Star) ja Vietnami sõjast. Pärast sõda töötas mitmetel missioonidel üle maailma.
2012. aasta Euroopa külmalaine
2012. aasta Euroopa külmalaine oli külmalaine 2011.–2012. aasta talvel Euroopas. Külmalaine algas jaanuari kolmandal nädalal ning lõppes 18.–19. veebruari nädalavahetusel. Temperatuur langes paljudes kohtades väga madalale ning Vahemere ja Musta mere ümbruses sadas rohkesti lund.
Rootsis Kvikkjokkis (Lapimaal) mõõdeti ööl vastu 3. veebruari miinimumtemperatuuriks –42,7 °C.
Jyri Laats
Pensionile jäädes asus ta kõigepealt elama Hawaiil. Jyri Laats suri Palm Springsis California osariigis.
2012. aasta Euroopa külmalaine
Kogu Euroopa miinimumtemperatuuriks mõõdeti 6. veebruaril Šveitsis Glattalpis (1800 meetri kõrgusel) –45 °C.
Fokino
Fokino on linn Venemaal Brjanski oblastis. Asub Bolva jõe ääres, 16 km kaugusel Brjanskist põhja pool.
2012. aasta Euroopa külmalaine
Eestis mõõdeti külmalaine ja terve talve miinimumtemperatuuriks –35 °C. See juhtus 5. veebruaril Jõgeval.
Fokino
1954 sai linnaks.
2012. aasta Euroopa külmalaine
18. veebruariks oli Euroopas kokku loetud üle 600 külmaohvri, enamik neist kodutud.
10. veebruaril 2012 oli Tallinnas temperatuur alla -30 kraadi ja kuna oli ka tugev tuul, tundus see nagu -40
Seljametsa muuseum
Seljametsa muuseum on aastal 2001 asutatud muuseum, mis asub Pärnu linnas Seljametsa külas.
Muuseumis saab näha Paikuse vallaga seotud pärandkultuuri, mis pärineb 19. ja 20. sajandist.
Mõrgi linnamägi
Mõrgi linnamägi ehk Kuningamägi on muinaslinnus Võru maakonnas Võru vallas Mõrgi külas.
Sögel
Valla pindala on 55,2 km². 31. detsembril 2015 elas seal 7464 inimest. Sögel on tuntud eeskätt Clemenswerthi lossi järgi, mis on aastatel 1737–1749 Johann Conrad Schlauni ehitatud jahiloss kuurvürst Clemens Augustile.
Vilejka rajoon
Vilejka rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Minski oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 2454 km². 2012. aasta seisuga elas seal 49 700 inimest.
Rajoon moodustati 1946. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Alkovičy, Asipavičy, Chacienčycy, Daŭhinava, Iłla, Iža, Kaścianievičy, Kuranieci, Lubańi, Narači, Rabuńi, Sciešycy ja Viazynka külanõukogu.
Halduskeskus on Vilejka linn. Teine tähtsam asula on Kuranieci agrolinnake.
Rajoonis antakse välja rajoonilehte «Шлях перамогі» ja ajalehte «Рэгіянальная газета».
Rajooni tähtsamad jõed on Vilija ja selle lisajõed Strača, Naračanka, Ilija, Dzvinasa ja Servač. Rajoonis asub Vilejka veehoidla. Rajooni põhjaossa ulatub osaliselt Narači rahvuspark.
Rajoon asub suuremalt osalt Narači-Vilija madalikul, lõunaosa asub aga Minski kõrgustikul. Kõrgused ulatuvad valdavalt 150–180 meetrit üle merepinna. Kõrgeim koht asub Chacienčycy küla lähistel (257,4 meetrit).
2012. aasta seisuga olid elanikest 93,89% valgevenelased, 4,48% venelased ja 1,63% oli teistest rahvustest. 84,23% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 14,98% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 61,38% elanikke, vene keelt aga 37,24%.
Mõrgi linnamägi
Mälestise kirjeldus
Kalevipoja säng tüüpi linnamägi asetseb 15–20 m kõrgusel seljakul. Pikliku, otstest kitseneva õueala pindala u 2000 ruutmeetrit.
Ketter
Ketter on naisenimi.
Mõrgi linnamägi
Mälestise kirjeldus
Mõlemas õueala otsas on mullast ja kruusast vall. Valli kõrgus siseküljelt on 1,5 m ja välisküljelt aga 4 m. Kogu õueala on arvatavalt olnud puitkonstruktsioonid. Valli ülaosas on tukke ja nende vanuseks on radiosüsiniku meetodil hinnatud 455–625 m.a.j.
Ketter
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 810. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Ketter 89 naisel.
Mõrgi linnamägi
Mälestise kirjeldus
1980. aastal tegid linnusel arheoloogilisi uuringuid E. Tõnisson, S. Laul ja A. M. Rõuk.
Lagnicourt-Marcel
pisi|Lagnicourt-Marcel - surnute mälestusmärk
Lagnicourt-Marcel on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Põllumajandusküla asub 24 km Arrasist kagus, teede D18, D14 ja D5 ristumiskoha ümbruses.
pisi|tühi|
Roopa tänav (Tartu)
Roopa tänav on tänav Tartus Variku linnaosas.
Tänava pikkus on umbes 1,2 km.
Tatrapuder
pisi|Tatrapuder võiga Tatrapuder on keedetud tatratangust valmistatud puder. Tatrapudru lisandina tarvitatakse võid, Venemaal ka hapukoort.
Tatrapuder on levinud Venemaal, Ukrainas, Valgevenes, Poolas ja teistes Ida-Euroopa maades.
Y-galerii
Y-galerii (ka Y galerii) oli Tartu kesklinnas Tartu üliõpilasmaja egiidi all tegutsenud kunstigalerii, mis peamiselt tutvustas kaasaegset Eesti kunsti avangardi. Galerii tegutses 2004 – 2015.
Y-galerii asutati 2004. aastal tollase Tartu linnapea Laine Jänese eestvedamisel ning on saanud igal aastal ka linna toetust. Galeriis toimus muuhulgas Kiwa, Lauri Kulpsoo, Rauno Thomas Mossi, Rait Rosina ja Anna-Stina Treumundi näitusi. Galeristidena töötasid seal Margus Kiis (2004–2007) ja Kaisa Eiche (2007–2015). Y-galerii osales aastaid Tartu kaasaegse kunsti festivalis ART IST KUKU NU UT. 2004–2014 asus galerii aadressil Küütri 2, Küütri ja Ülikooli tänavate nurgal. 2014. aasta jaanuaris teatati, et üüritõusu tõttu kolib galerii 1. märtsist 2014 uude kohta. 2014 suvel viidi Y galerii üle Tartu Ülikooli kunagise kiriku hoone teisele korrusele aadressil Jakobi 1. Galerii viimaseks näituseks jäi Nadežda Tšernobai postuumseks osutunud "Altarid. Vol 3" detsembris 2015.
Aleksei Araktšejev
Krahv (a-st 1799) Aleksei Andrejevitš Araktšejev (23. september (ukj 4. oktoober) 1769 Garussovo küla, Võšnevolotski maakond, Novgorodi kubermang – 21. aprill 1834 Gruzino küla, Tihvini maakond, Novgorodi kubermang) oli Venemaa sõjaväelane ja riigitegelane, Venemaa keisrite Paul I ja Aleksander I favoriit, väljapaistev administraator ja organisaator. Tema julmuseni ulatuva ranguse tõttu suuniste täitmisel kritiseerisid teda Vene liberaalid eesotsas Herzeniga, nõukogude ajalookirjanduses juurdus aga üldmõistena riikliku terrori kohta väljend "araktšejevlus" (аракчеевщина).
Päritolu
Põlvnes vanast Novgorodimaa maaomanike suguvõsast, kes oli aadliseisusse tõusnud XVIII sajandi algul. Ta sündis Garussova mõisaomaniku ja sõjaväest kaardiväeporutšiku auastmes erru läinud Andrei Andrejevitš Araktšejevi (u 1745−1796) kolmanda pojana. Tema ema oli Jelizaveta Andrejevna Vetlitskaja (1750−1820).
Kadetikorpuses 1783−1787
Astus 1783. aastal Peterburis Aadli suurtüki- ja inseneriväe kadetikorpusse (hilisem 2. kadetikorpus). Vaese provintsiaadlikust noorukina sai see võimalikuks tänu kindralporutšik Pjotr Melissinole, kes teda toetas. Kaks aastat hiljem anti talle seersandi auaste ning temast sai õppeasutuse aritmeetika- ja suurtükiasjanduse lektor.
Teenistus Katariina II valitsusaja lõpuni
1789. aastal arvati ta teenima kaardiväe suurtükiväkke ja nimetati üksik grenaderikomando komandöriks. Samal aastal sai temast kindral en chef krahv Nikolai Ivanovitš Saltõkovi laste kasvataja − ta õpetas neile suurtükiasjandust ja fortifikatsiooni. 1790. aastast oli oma soosija Pjotr Melissino vanemadjutant. Seejärel teenis aastast 1792 troonipärija suurvürst Pavel Petrovitši vägedes. Peagi määrati ta Gattšina suurtükiväeroodu komandöriks, kellena kaasnes õigus suurvürstiga alaliselt lõunastada. 1794. aastast teenis Gattšina suurtükiväe inspektorina ja alates 1796. aasta algusest oli ta Gattšina jalaväe inspektor ja Gattšina kuberner. Polkovnikuks ülendatuna sai temast 1796. aasta novembris Peterburi komandant ja päev hiljem ülendati kindralmajoriks. Peagi nimetati ta Preobraženski kaardiväepolgu üksik grenaderipataljoni komandör.
Paul I valitsusaeg
Teenistuses paistis ta kiiresti silma ning sai troonipärija Pavel Petrovitši (hilisema keisri Paul I) käsundusohvitseriks. Oma lühikese valitsusaja vältel 1796–1801 andis Paul I Araktšejevile korduvalt riiklikke autasusid, aukraade ning ametikõrgendust, samuti annetas talle Gruzino mõisa Novgorodi kubermangus.
Tegevus Aleksander I valitsusaja algul
Aleksei Araktšejev oli Venemaa Keisririigi Kindralstaabi juht 1797–1801. 1805. aastal oli ta koos keisriga Austerlitzi lahingus. Kahurväeinspektori ja -kindralina (1807) reformis Araktšejev Vene kahurväe. 1808–1810 oli ta Venemaa keisririigi sõjaminister, ametis järgnes talle Barclay de Tolly. Ministrina osales ta ka Vene-Rootsi sõja juhtimises, sõites 1810. aastal keisri käsul isiklikult Åbosse.
1812. aasta sõda
Napoleoni sissetungi ajal Venemaale korraldas Araktšejev Vene vägede varustamist ja reservide moodustamist, mis oli prantslaste purustamisel kriitilise tähtsusega. Tema enda sõnul "käis kogu Prantsuse sõda [ tema ] "käest läbi, kõik salajased käsud, ettekanded ja keisri omakäelised käsud".
Sõjaväelised asundused
1817. aastast oli ta sõjaväeasunduste ülemus, ehkki algselt ta seda Aleksander I reformi ei pooldanud. Nende rajamise käigus surus Araktšejev julmalt ja tõhusalt maha arvukad mässud, millega pälvis Vene liberaalide vaenu.
Pärast Aleksander I tapmist ei osalenud Aleksei Araktšejev dekabristide mahasurumises, mistõttu uus keiser Nikolai I ta teenistusest vabastas.
Viimased eluaastad
Vanas eas jäädvustus Araktšejev Vene publitsistikasse, kui puhkes skandaal tema talutüdrukust armukese Nastasja Šumskaja tapmise ümber: tapmise järel korraldas Araktšejev mõisateenijate ja isegi kohaliku linnarahva seas karmi juurdluse. Seitseteist aastat hiljem kirjeldas Herzen, kuidas kohalik ametnik Ljapin keeldus juurdluse käigus peksmast rasedat naist, kuna see oli ebaseaduslik; vastuhaku eest saadeti Ljapin sunnitööle. Herzeni hinnangul oli see esimene kord, kus Venemaal kerkis esile vastasseis seaduse ja ülemuse käsu vahel. Emotsionaalse kirjelduse õigsuses on siiski kaheldud.
Hinnangud tema tegevusele
Kaasaegne vene kirjanik Aleksandr Puškin kritiseeris Araktšejevit karmilt oma luules, kuid hakkas hiljem siiski hindama tema organisaatorivõimeid ning avaldas kahetsust, et nad kunagi ei kohtunud.
Venemaa keisririigi parun ja krahv
Keiser Paul I andis talle 5. aprillil (vkj) 1797. aastal parunitiitli. Kaks aastat hiljem − 5. mail (vkj) 1799 − sai ta Venemaa keisririigi krahviks. Kuna tal järeltulijaid ei olnud, kustus krahviliin tema surmaga.
Immatrikuleerimine rüütelkonna matriklisse
Ta võeti 1820. aasta 28. veebruaril (vkj) Eestimaa rüütelkonna matriklisse.
Perekond
Naitus 1806. aastal Natalja Fjodorovna Homutovaga (1783−1842), kes oli kindralmajor Fjodor Homutovi tütar. Abielu jäi lastetuks. Tema kasupoeg oli Mihhail Andrejevitš Šumski (1803−1851).
Välu tänav
Välu tänav on tänav Tartus Variku linnaosas.
Välu tänav algab Ristiku tänavalt ja lõppeb Mesika tänavaga ristumisel.
Varbla muuseum
Varbla muuseum on aastal 2002 asutatud muuseum, mis asub Lääneranna vallas Arukülas.
Muuseub paikneb Uue-Varbla mõisa härrastemaja saalis. Püsinäitusel leiab muu hulgas infot Varbla vallaga seotud ajaloo kohta.
Luis Guillermo Solís
Luis Guillermo Solís Rivera (sündinud 25. aprillil 1958 San Josés) on Costa Rica sotsiaalteadlane ja poliitik, kes oli 8. maist 2014 kuni 8. maini 2018 Costa Rica president.
Solíse vanemad olit pärit Turrialba linnast, kuid ta ise sündis ja kasvas üles pealinnas San Josés. Kõrghariduse omandas ta ajaloo alal Costa Rica Ülikoolis, mille lõpetas 1979. aastal. Magistrikraadi kaitses ta hiljem Ladina-Ameerika uuringute alal Tulane'i Ülikoolis New Orleansis.
Solísel on selja taga pikk akadeemiline ja poliitiline karjäär. Ta on töötanud ülikooli õppejõuna, konsultandi ja teadustöötajana, eksperdina Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni süsteemis ning mitmetel ametikohtadel Rahvusliku Vabastamise Parteis.
Aastatel 1977–2005 oli ta Rahvusliku Vabastamise Partei liige, kuid lahkus sealt protestiks parteijuhtide autokraatliku stiili ja partei sisevalimistel toime pandud rikkumiste vastu. 2009. aastal astus ta Kodanike Aktsiooni Parteisse. Novembris 2012 teatas ta kavatsusest kandideerida Kodanike Aktsiooni Partei presidendikandidaadiks, mis realiseerus, kui ta võitis napilt partei sisevalimised.
Solís on vasakpoolne poliitik, kes on kritiseerinud teravalt majandusliberalismi, nõudnud suurema tähelepanu pööramist keskkonnaküsimustele ja soolisele ebavõrdsusele. Tema valimisprogrammi keskmes olid kolm teemat: võitlus korruptsiooni vastu, majandusliku ebavõrdsuse vähendamine ja samas ka majanduskasvu suurendamine.
2. veebruaril 2014 toimunud presidendivalimiste esimeses voorus kogus ta 30,95% valijate toetuse ja pääses edasi valimiste teise vooru. Märtsis 2014 loobus tema vastaskandidaat Johnny Araya kandideerimast, kuid kuna seaduse järgi ei olnud võimalik valimiste teist vooru ära jätta, osales Solís 6. aprillil 2014 toimunud presidendivalimiste teises voorus ainsa kandidaadina ja kogus enam kui 77% valijate toetuse.
8. mail 2014 vannutati ta Costa Rica presidendiks.
Bojanowo
Bojanowo on linn Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Rawiczi maakonnas, Bojanowo valla halduskeskus. Bojanowo asub Rawiczist ligi 14 km loodes.
Asula oli olemas juba 14. sajandil. Bojanowo sai linnaõigused 1638. aastal. Teise Poola jagamise tulemusel läks linn 1793. aastal Preisi kuningriigi võimu alla.
Halvaa
thumb|[[Pistaatsiapähkel|Pistaatsiapähklitega halvaa]] Halvaa (araabia keeles حلاوة ḩalāwah) on idamaist päritolu maius, mis on valmistatud suhkrust ja pähklitest või seemnetest.
Kristo Toots
Kristo Toots (sündinud 26. septembril 1977 Põlvas) on Eesti näitleja ja lavastaja.
Ta on lõpetanud 2001. aastal Eesti Humanitaarinstituudi II lennu näitlejameisterlikkuse erialal (juhendaja prof. Lembit Peterson).
2016. aasta mais oli ta neljanda võrokeelse laulu- ja rahvapeo "Uma Pido" lavastaja.
Kiira
Kiira on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 475. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Kiira 228 naisel.
Jüri Peets
Elulugu
Jüri Peets on teenistuja poeg.
Ta lõpetas 1971. aastal Jõgeva Keskkooli, 1977. aastal Tartu Riikliku Ülikooli füüsika-keemiateaduskonna keemikuna ja 1985. aastal ajalooteaduskonna arheoloogia erialal.
Aastatel 1989–1992 oli ta Eesti TA Ajaloo Instituudi (AI) aspirant. Kaitses 1992. aastal Tartu Ülikoolis väitekirja "Eesti muistsed tekstiilid kalmetest ja aardeleidudest 3.–16. sajandil. Materjal, töövahendid, tehnoloogia" ja sai magistrikraadi.
Ta kaitses 2003. aastal Turu Ülikoolis väitekirja "The power of iron. production and blacksmithy in Estonia and neighbouring areas in prehistoric period and the Middle Ages" ja sai doktorikraadi.
Oli 1977–1980 Võhma Keskkooli keemia ja füüsika õpetaja, 1980–1985 Eesti NSV TA Ajaloo Instituudi (AI) arheoloogiliste esemete konservaator, 1985–1989 nooremteadur, 1989–1991 teadur, 1991–2005 AI geoarheoloogia ja muinastehnoloogia labori juhataja, alates 2005. aastast AI vanemteadur.
Teadustöö
Uurimisvaldkond: muinastehnoloogia, peamiselt muinasmetallurgia ja sepatöö; arheoloogilise leiuainese uurimine tehnoloogia aspektist; tekstiilide jm leiuainese konserveerimise teooria ja evitamine; looduskeskkonna ja inimese suhted geograafia, ajaloo ja tehnoloogia aspektist.
Arheoloogilised kaevamised 1976–2006: Tuiu Rauasaatme mäed Saaremaal, Palasi ja Tarumaa rauasulatuspiirkond Virumaal, Tindimurru (Tindimurru rauasulatuskoht) ja Puiato Põhja-Tartumaal jm. Hiljem on Peets juhtinud näiteks Salme muinaslaeva väljakaevamist.
Teoseid
Üle 50 teadustrükise.
Sarapuu tänav (Tartu)
Sarapuu tänav on tänav Tartus Annelinna linnaosas.
Sarapuu tänav algab Lõhmuse tänavalt ja lõppeb tupiktänavana.
Klara (raadiojaam)
Klara on Belgia ringhäälingu Vlaamse Radio- en Televisieomroeporganisatie (VRT) hollandikeelne raadiojaam.
Kulebjaaka
pisi|Kapsatäidisega vene kulebjaaka Kulebjaaka (vene keeles кулебяка, poola keeles kulebiak) on suur leivapätsikujuline täidisega kinnine pärmitainapirukas. Kulebjaaka on pealt kaunistatud tainaribadega.
Kulebjaaka kuulub vene köögi traditsiooniliste toitude hulka, kuid on tuntud ka Poolas.
September 2011
September 2011, kroonika
2011. aasta september algas neljapäeval ja lõppes 30 ööpäeva pärast reedel.
Seismogramm
Seismogramm on ühe või mitme seismograafi abil saadav maavärina (ka tuumaplahvatuse, lõhkamise vms) skeem (harilikult Descartesi koordinaadistikus), kus on graafiliselt kujutatud seismilisi laineid.
Arne Randlepp
Arne Randlepp (sündinud 11. detsembril 1941 Rapla vallas Harjumaal) on eesti geodeet.
Elulugu
Lõpetas 1960 Tallinna Ehitustehnikumi, 1965 Tallinna Polütehnilise Instituudi teedeinsenerina ja 1971 Moskva Geodeesia, Aerofoto ja Kartograafia Instituudi aspirantuuri; tehnikakandidaat (1971, Moskva Geodeesia, Aerofoto ja Kartograafia Instituut), väitekirjas käsitles ehitusmudelite deformatsioone stereofotogramm-meetrilisel meetodil. Oli 1966–1969 TTÜ autoteede kateedri vanemlaborant, 1971–1973 Tartu Linna Teede Remondi- ja Ehitusvalitsuse töödejuhataja, 1973–1978 TTÜ autoteede kateedri vanemõpetaja, 1978–1979 ja 1983–1992 dotsent, 1992–2003 teedeinstituudi dotsent, aastast 2003 teedeinstituudi professor, aastast 1992 ühtlasi geodeesia õppetooli juhataja. 1979–1983 töötas Guineas (Conacry Polütehnilise Instituudi professor).
Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: Eesti uue kaardisüsteemi koostamine, digitaalse fotogramm-meetrika süsteemide võrdlus ja kasutamisvõimalused; ehitiste vajumite mõõtmise analüüs. Koostanud õppevahendeid.
Priit Peets
Priit Peets (17. september 1943 Tartu – 22. august 2020 Elva) oli eesti majandusteadlane.
Elulugu
Priit Peets oli ajakirjaniku poeg.
Lõpetas 1961 Tartu 2. Keskkooli, 1968 TÜ majandusteaduskonna, 1983 aspirantuuri. Täiendas end 1973, 1977 ja 1992 Moskvas. Oli 1968–1980 TÜ raamatupidamise kateedri assistent, 1980–1992 vanemõpetaja, 1992–1999 rahanduse ja arvestuse instituudi lektor, 2000– assistent. Õpetas majandusinfo töötlemise mehhaniseerimist ja automatiseerimist, majandustegevuse analüüsi, koostas õppevahendeid.
Wipptal (ringkond)
thumb|Wipptali ringkond (roheline) Lõuna-Tiroolis
Wippi org (itaalia: Alta Vall'Isarco; saksa: Wipptal) on ringkond (itaalia: comprensorio, saksa: Bezirksgemeinschaft) Itaalia Lõuna-Tirooli provintsi põhjaosas. See hõlmab Lõuna-Tirooli osa suuremast geograafiliselt defineeritud Wipptalist, mis ulatub Brenneri mäekurust põhjas piki Eisacki (Isarco) jõe ülemjooksu Franzensfesteni lõunas. See eraldati Eisacktali naaberringkonnast aastal 1980.
Ülevaade
300px|thumb|right|Wipptali ringkonna omavalitsused
Järgmised kuus valda on Wipptali ringkonna osad:
Arussaare jõgi
Arussaare jõgi (ka Retla jõgi) on jõgi Järva ja Viljandi maakonnas, Navesti jõe parempoolne lisajõgi. Arussaare jõgi saab alguse 63,5 m kõrgusel Kabala külas ja suubub 40,5 m kõrgusel paremalt poolt Navesti jõkke 66,5 km kaugusel selle suudmest. Jõe pikkus on 17,5 km, valgla 32,3 km². , langus on 23 m ja lang 1,32 m/km.
Jaak Peetre
Jaak Peetre (29. juuli 1935 Tallinn – 1. aprill 2019 Lund) oli eesti päritolu Rootsi matemaatik.
Elulugu
Läks 1944 koos vanematega Rootsi. Lõpetas 1956 Lundi Ülikooli, ''phil. lic.'' (1958, Lundi Ülikool), Ph.D. (mat, 1959, samas). Oli 1956–1959 Lundi Ülikooli assistent, 1960–1963 dotsent, 1963–1988 professor, 1988–1992 Stockholmi Ülikooli külalisprof, 1993–1997 Lundi Ülikooli lektor, 1997–2000 abiprofessor ja alates 2000 emeriitprofessor. 1960–61 oli ka New Yorgi Ülikooli ja 1961–62 Marylandi Ülikooli külalisteadur, 1987 Stockholmi Ülikooli, 1988 ning 1994 Madridi Ülikooli külalisprofessor.
Teadustöö
Uurimusi osatuletisega diferentsiaalvõrrandite, operaatorite interpolatsiooni, diferentsiaalgeomeetria, funktsionaalanalüüsi jmt alalt; pidanud ettekandeid üle 30 rahvusvahelisel erialakongressil ja -konverentsil, olnud mitmel puhul ise nende organiseerija. Rootsi Matemaatika Seltsi liige (1984–87 esimees), Ameerika Matemaatika Seltsi, Lundi Matemaatika Seltsi liige, Eesti Matemaatika Seltsi auliige. Temalt on ilmunud umbes 200 teadustrükist.
Tunnustus
Jaak Peetre valiti 1984. aastal Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia liikmeks.
Aastal 1994 valiti ta Eesti Matemaatika Seltsi auliikmeks.
Aastal 1998 pälvis ta Uppsala Teadusseltsi Celsiuse medali.
Aastal 2001 sai ta Valgetähe III klassi teenetemärgi.
Ta oli valitud ka Lundi Kuningliku Füsiograafia Seltsi liikmeks.
Ath
Athi juures saab alguse Denderi jõgi.
Merilaid
Merilaid on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Merilaid uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Martinson, Meilbaum, Mihels, Mihhels, Schnell, Tuunson ja Veber. Aleksander Merilaiu palvel kanti Merilaid perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 21 all (Siseministeeriumi teadaanne 24. veebruarist 1935).
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Merilaid Eestis 21 mehel ja 20 naisel.
Helme Issanda Ihu kabel
Helme Issanda Ihu kabel, ka Püha Ihu kabel või Püha Risti kabel, oli hiliskeskaegne kabel, mis hävis välgulöögist 1740. aastal ja on säilinud varemetena. Asub Helme Maarja kirikust 500 meetrit lõuna pool ja on arhitektuurimälestisena kaitse all.
Kirjeldus
Kabel oli ristkülikukujulise põhiplaaniga ilma iseseisva kooriruumita ühelöövine kahe ruudukujulise võlvikuga ehitis. Kabeli seinad olid peamiselt maakividest, kuid vuugitäidetes oli kasutatud tellisetükke. Müürid olid 1,3–1,4 meetri paksused, hoonel olid arvatavasti kõrged otsaviilud. Pikiseinte keskel paiknenud tugipiilarid viitavad kunagi kabelit katnud võlvidele. Sissepääsuga portaal paiknes hoone lääneseinas. Kabelist on säilinud mõned müürifragmendid. Veel sõjajärgsel ajal oli osaliselt säilinud kabeli lääneviil. Kabel on oletatavasti ehitatud 15. sajandil.
Ajaloost
Vanimad teated Helme kabeli kohta on 16. sajandi algusest, kui ordumeister Plettenbergi kirja mustandis mainitakse Issanda Ihu kabelit. Siis oli Helmes kaks vikaarikohta – üks kihelkonnakiriku, teine kivikabeli juures. Et mõlema palk oli nii väike, et ametikohad jäid täitmata, otsustati need ühendada. Preester pidi pühapäeviti ja suurtel pühadel missasid pühitsema suvel kabelis ja talvel suures kirikus. Igal neljapäeval tuli kabelis lugeda Püha Sakramendi ja igal esmaspäeval kõigi kristlike hingede missat. Poola-aegsete revisjonide (1590/1599, 1613) andmetel oli kabel siis katuseta ja varemetes. Kabelit mainitakse eestlaste, kihelkonnakirikut aga sakslaste kirikuna. Kantsu talus 1940. aastatel elanud Helga Pehme sõnul – kabelivare on selle talu asukoha lähedal – rääkisid tollal vanad taluperemehed, et kabelis käidi tavalistel pühapäevadel, kuid suurte pühade ajal, kui oli palju rahvast, mindi kihelkonnakirikusse. Rahva seas liikus kiriku ja kabeli vanuse kohta erinevaid jutte: kord on peetud vanemaks suurt, kord väikest pühakoda. On ka pärimus, mille kohaselt olevat kabeli ehitanud talupojad.
Kabel jäi esimest korda varemetesse Liivimaa sõja (1558–1583) ajal ja hoone puupõrand võeti üles. Kui Helme Maarja kirik 1702. aastal Põhjasõjas maha põletati, ehitati kabel taas üles, sest vaeseks ja väikseks jäänud kogudusel ei olnud esialgu jaksu kihelkonnakiriku taastamiseks. Pärast viimast, 1740. aasta põlemist on kabeli varemed lammutatud ehitusmaterjali võtmiseks: võlvid on alla lastud ja vähegi taaskasutuseks kõlblikud kivid rusudest hoolega välja korjatud. Arvatavasti lõhuti võlvid ja suur osa seinu 19. sajandil, päriseks ostetud talude väljaehitamise ajal. Idasein oli osalt püsti veel hiljemgi, see lammutati 1950. aastatel ja varemeid lõhuti ka hiljem maaparandustööde ajal. Alates 1999. aastast on varemed arhitektuurimälestisena kaitse all.
Killu
Killu on naisenimi.
Helme Issanda Ihu kabel
Ajaloost
2018. ja 2019. aastal korraldas Tartu Ülikool Mulgimaa kultuuriprogrammi rahalisel toel varemetes arheoloogilised uurimistööd eesmärgiga selgitada välja, kas hoone võib olla seotud varasema kultuskohaga.
Killu
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 975. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Killu 64 naisel.
Samsung Galaxy Ace
pisi|Samsung Galaxy Ace Samsung Galaxy Ace on elektroonikatootja Samsung Electronics puutetundliku ekraaniga nutitelefon, mis kasutab Google'i Androidi operatsioonisüsteemi.
Galaxy Ace kuulutati välja jaanuaris 2011 ja toodi turule kuu aega hiljem, veebruaris 2011. Galaxy Ace'i eelkäija oli Galaxy 3.
Galaxy Ace on saadaval musta või valget värvi korpusega. Galaxy Ace sarnaneb väga iPhone 4-ga. Telefon on väga kerge (113 g) ja kiire reageerimisajaga.
Riistvara
Seadmel on 3,5-tolline (9 cm) 16 miljoni värviga puutetundlik HVGA-ekraan, lahutusvõimega 320 × 480 pikslit (165 ppi). Ekraan on kriimustuskindel. Puutetundlik osa on mõeldud kasutamiseks paljaste näppudega (ei tööta enamasti kinnastega). Ekraanil on sensor, mis lülitab ekraani välja, kui telefon kõrva äärde panna. Telefonil on üks tavaline ja kaks puutetundlikku nuppu ning kiirendusandur, mis pöörab ekraanipilti telefoni pööramisel vertikaalasendist horisontaalasendisse või vastupidi.
Galaxy Ace toetab GPRS, EDGE, 3G, HSDPA 7.2 Mbps mobiilsidetehnoloogiaid ning Bluetooth 2.1 ja WLAN-i, niisamuti Wi-Fi 802.11 b/g/n võrke, DLNA-d ja tulipunkti (hotspot).
Telefonil on Li-Ion 1350 mAh aku. Võrreldes mitmete nutitelefonidega on Galaxy Ace'i aku võrdlemisi vastupidav. 2G-võrgus kestab aku ooteajal kuni 640 tundi, 3G-võrgus kuni 420 tundi. 2G-võrgus lubab tootja kõneaega kuni 11 tundi ja 3G-võrgus 6,5 tundi.
Galaxy Ace'il on 800 MHz ARM 11 protsessor ja 280 MB muutmälu. Sisseehitatud mälu on 158 MB. Galaxy Ace toetab microSD-mälukaarti (kuni 32 GB), telefoniga tuleb kaasa 2 GB mälukaart.
Galaxy Ace'il on 5 MP LED-välguga ja automaatteravustamisega fotokaamera. Kuigi telefoni pole taskulambiga varustatud, saab kaamera välku väga efektiivselt taskulambina kasutada, vaja on ainult Android Marketist taskulambi rakendus alla laadida.
Lisad ja vidinad
Nagu igas Androidiga telefonis on ka Galaxy Ace'il juurdepääs Android Marketile, kust saab alla laadida tasuta ja tasulisi rakendusi.
Telefonil on GPS, mis kasutab Google Mapsi. Samuti on olemas Social Hub, mis koondab erinevaid suhtluskanaleid; lihtne on e-kirju lugeda või Facebookis suhelda ja informatsiooni leida. Galaxy Ace võimaldab häälkäskudega otsingute tegemist Google'ist.
Telefonil on üsna tugev kõlar, 3,5 mm pistikupesa kõrvaklappide ühendamiseks ja Micro USB 2.0 port. Galaxy Ace toetab FM-raadiot, olemas on ka Java tugi. Telefonil on veel HTML-veebibrauser, stopper, kalender, kalkulaator, diktofon, automaatne klahvilukk ja dokumendivaatur, mis toetab DOC/DOCX-, XLS/XLSX- ja PPT-failivormingut.
Sadulamägi
pisi|Sadulamägi, 2007 pisi|Sadulamägi, 2021 Sadulamägi (ka Neeruti Sadulamägi) on linnamägi Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Neeruti külas. Linnamägi asub Eesjärve ääres.
Kirjeldus
Esimene ja peamine osa on suhteliselt väike Kalevipoja sängi tüüpi linnus. Õueala on seal ligikaudu 900 ruutmeetrit.
Sellega liituvad kagu pool eeslinnustena kaks ülejäänud osa. Sealsete siseõuede pindala on ligikaudu 5000 ja 2500 ruutmeetrit.
Pealinnuse ala on loode poolt eraldatud 5–6 m sügavuse ja 15–20 m laiuse kraavi ning valliga. Valli kõrgus välisküljelt on 6–7 m, siseküljelt aga 2 m. Kagupoolse valli kõrgus on 1,5 m. Valli ääres on kuni 6 m sügavune kraav. Muinaslinna teise, keskmise osa kaguküljel, vastu kolmandat osa, on kahest vallist ja kraavidest moodustuvad kaitseehitised. Neist esimese, sisemise valli kõrgus on siseküljelt 3 m, välisküljelt aga 4–5 m. Valli laius jalamilt on kuni 20 m. Sisemise ja välimise valli vahel on 20 m laiune lame kraavinõgu. Kohati ebamäärase ilmega välise valli kõrgus on kuni 2 m. Valli ääres on ebaühtlase sügavuse ja laiusega madal kraav. Kolmanda linnuseosa kaguküljel oleva valli kõrgus on siseküljelt 0,7–0,8 m, välisküljelt aga 1,2 m. Valli välisküljel on 0,5 m sügavune kraav. Muinaslinna eri osad ja nende kaitseehitised on rajatud tõenäoliselt eri aegadel. Oletatavasti pärineb I aastatuhande viimasest ja II aastatuhande esimesest veerandist.
Sepakuru tänav
Sepakuru tänav on tänav Tartus Ropka linnaosas.
Sepakuru tänav algab Sepa tänavalt ja lõppeb Leegi tänavaga ristumisel.
Zalewo
Zalewo (varasem nimi Zełwałd, saksa Saalfeld in Ostpreußen) on linn Poolas Warmia-Masuuria vojevoodkonnas Iława maakonnas, Zalewo valla halduskeskus. Zalewo asub Iławast umbes 30 km põhjas.
Murdmaa
Murdmaa on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Murdmaa uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Martinson. Enn Murdmaa palvel kanti Murdmaa perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 62 all (Siseministeeriumi teadaanne 15. aprillist 1935).
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Murdmaa Eestis alla viiel mehel ja 6 naisel.
Tähe jäänuk
Tähe jäänukiks  nimetatakse keha, mis on tekkinud kui tähes lõppevad termotuumareaktsioonid. Tähe jäänukiteks on valge kääbus, neutrontäht ehk pulsar ning must auk.
Ekangala
Ekangala on linn (township) Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Tshwane linnaringkonnas. Idas piirneb Ekangala Mpumalanga provintsiga.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ekangala elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,01%, India või Aasia päritolu inimesi 0,34%, värvilisi 0,30%, valgeid 0,04% ja teisi 0,32%. Suulu keelt pidas emakeeleks 33,41% inimesi, ndebele keelt 28,63%, pedi keelt 15,20%, sotho keelt 5,80%, tsonga keelt 3,87%, svaasi keelt 3,47%, tsvana keelt 3,07%, koosa keelt 2,33% ja inglise keelt 1,60%.
Filareta
Filareta on naisenimi. Nime meessooline vorm on Filaret.
Eestis sellise nimega inimesi ei ela või on neid vähem kui 5.
Juan Mata
Juan Manuel Mata García (sündinud 28. aprillil 1988 Burgoses) on Hispaania jalgpallur, kes mängib Türgi kõrgliigaklubis Galatasaray poolkaitsjana.
Juan Mata jalgpallikarjäär algas klubis Real Oviedo, 15-aastaselt kolis aga jalgpallur Madridi Reali akadeemiasse.
2007. aastal ostis ta Valencia CF, kus sai Juan Mata põhikoosseisu mängijaks. 28. märtsil 2008 lõi poolkaitsja kaks väravat Copa del Rey poolfinaalmängus Barcelonaga, kindlustades Valencia koha finaalis. Finaalis Getafega avas Juan Mata juba 4. minutil skoori ja Valencia võitis mängu 3:1.
Suvel 2011 liitus Mata Londoni Chelseaga, üleminekusumma oli 28 miljonit eurot. 27. augustil 2011 oma esimeses mängus Chelsea meeskonnas lõi Juan Mata värava Norwich Cityle. Juan Mata valiti Chelsea aasta jalgpalluriks aastatel 2012 ja 2013.
Infolaine
Infolaine Kesk- ja Lõuna-Eesti kuulutusi sisaldav ajaleht, mis ilmub aastast 1997. Lehte annab välja OÜ Aleak. 1997-1999 andis lehte välja OÜ Infolaine. Leht ilmub üks kord nädalas (esmaspäeval)
George
George võib tähendada järgmist:
AFC Meistrite Liiga
AFC Meistrite Liiga (inglise keeles AFC Champions League, lühend ACL) on rahvusvaheline klubide meistrisari, millest võtavad osa Aasia Jalgpalli Konföderatsiooni (AFC) klubid.
Meistrisari asutati 1967. aastal Aasia klubide meistrivõistluste nime all. Pragune Meistrite Liiga loodi 2002. aastal.
Alates 1967. aastast on võitnud kümne riigi klubid. Kõige edukamad on olnud Lõuna-Korea (12 võitu), Jaapani (7 võitu) ja Saudi Araabia klubid (6 võitu). Kokku on tulnud Aasia meistriks 24 klubi. Kõige edukamad on olnud Saudi Araabia klubi Al-Hilal, mis on võitnud neljal korral, ja Lõuna-Korea klubi Pohang Steelers, mis on võitnud kolmel korral.