cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Riho Suun
1985. aastal võitis Rahutuuril kolm etappi, kaasa arvatud märgilise Moskva etapi 9. mail – suurel võidupühal. Teise maailmasõja lõpust möödus 40 aastat ja sel päeval Nõukogude Liidu koondis kaotada ei tohtinud. Suun tõi kastanid tulest.
1988. aastal osales Suun Sŏuli OM-il, kus sai grupisõidus 60. koha.
1979–1989 tuli Suun maanteesõidus kahel korral Nõukogude Liidu meistriks, sai kuus hõbe- ja kolm pronksmedalit.
1978–1986 tuli maantee-, krossi- ja trekisõidus kokku kuuel korral Eesti NSV meistriks (sh 4 korda individuaalselt).
Monika Järg
Monika Järg (sündinud 7. novembril 1975 Tallinnas) on eesti tekstiilikunstnik.
Elukäik
Monika Järg on lõpetanud Eesti Kunstiakadeemia tekstiili eriala bakalaureuseõppe 2000. aastal ja magistriõppe aastal 2003.
Liikmesus
Monika Järg kuulub Eesti Tekstiilikunstnike Liitu aastast 2003. Aastatel 2006–2010 oli ta liidu juhataja. Aastast 2005 kuulub ta Eesti Disainerite Liitu ning on alates 2008. aastast selle juhatuse liige. 2006. aastal astus Monika Järg Eesti Kunstnike Liitu ning samast aastast kuulub ta ka MTÜ-sse Disainiöö, olles selle asutajaliige. Aastast 2011 on ta Eesti Disainikeskuse nõukogu liige.
Peedi
Külast on teateid alates 1970.
Latvasas
Latvasas on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Gulbene piirkonnas Lejasciemsi vallas.
Küla asub valla loodeosas. Aastal 2002 oli seal 10 elanikku.
51 (Tallinna bussiliin)
Tallinna bussiliin 51 sõidab Viru keskuse bussiterminali ja Priisle asumi vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub kõigil päevadel.
Lush
Nimi Lush saadi nimeloomisvõistluselt, mille firma asutajad Mark ja Mo Constantine korraldasid oma esimeses käsitsi valmistatud ajalehes ja kataloogis. 1994. aastal avasid abikaasad Mark ja Mo Constantine Poole's Inglismaal esimese Lushi poe Cosmetics to Go. Praeguse nime võttis Lush kasutusele 10. aprillil 1995.
Nüüdseks on maailmas üle 800 Lushi poe 51 riigis, nende hulgas kaks ka Eestis. Lush valmistab ja müüb laias valikus käsitsi valmistatud tooteid, nagu seebid, dušigeelid, šampoonid, juuksepalsamid, vannipommid, mullibatoonid, näomaskid ning käe- ja kehakreemid erinevatele nahatüüpidele.
Kallaspappel
Kallaspappel (Populus deltoides) on pajuliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Põhja-Ameerikas levinud taim on kantud Eesti punasesse raamatusse.
Panga tamm
Panga tamm on looduskaitsealune tammepuu, mis asub Pärnumaal Karinõmme külas, endises Koonga vallas, nüüdses Lääneranna vallas, Oidrema-Lihula teeristil Oidrema Pangamäel.
Annimatsi
Annimatsi (ka Animatsi) oli küla Valgamaal Otepää vallas.
Panga tamm
Looduskaitse alla võtmise ajal oli Panga tammel Postimehe andmeil rinna kõrgusel 302 cm ümbermõõtu, see asus Nõmme (Karinõmme) külas Kadariku talu maal. Keskkonnaagentuuri andmebaasi kohaselt oli tamme ümbermõõt 2007. aastal T. Aasma teatel 381 cm (1.3 m kõrgusel) ja kõrgus 14,5 m (40 m), võra läbimõõt 19 m ning seisund rahuldav, kuid halvenemas; maakatastri ja Hendrik Relve teatel oli ümbermõõt samal kõrgusel aga 370 cm ja kõrgus 17 m ning 1998. aasta Eesti põlispuude projekti teatel ümbermõõt 373 cm ja kõrgus 16 m. Tamm asub Panga mäel (eramaal) ning paikneb umbes 20 m kaugusel Lihula-Pärnu maanteest, väiksemal eraldatud rohumaal metsa serval. Panga tamme kirjenumber registris on KLO4000396.
Annimatsi
Kohast on teateid alates 1825. aastast (Annimatz).
1977. aastal liideti Annimatsi küla Sihva külaga.
Poska
Poska võib tähendada järgmist:
Pedaka
Pedaka (varasema nimega Pädaka) oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Lõuka küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Lõuka külaga.
Külast on teateid alates 1930. aastatest (Pädaka).
Ozzano Monferrato
246 meetri kõrgusel merepinnast asuva Ozzano Monferrato asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Ozzano Monferrato piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Casale Monferrato, Cella Monte, Cereseto, Pontestura, Rosignano Monferrato, Sala Monferrato, San Giorgio Monferrato, Treville.
Nevjansk
pisi|püsti|Issanda Muutmise peakirik Nevjanski kesklinnas
Linn on Nevjanski linnaringkonna halduskeskus.
Elanike arv oli 2010. aastal 25 147.
Ajalugu
Nevjansk asutati Peeter I ukaasiga seoses malmi- ja rauasulatustehaste rajamisega. Tootmine läks käima 15. detsembril 1701 ja seda kuupäeva peetakse Nevjanski – maailma esimese linn-tehase – asutamise päevaks. Järgmisel aastal andis tsaar Peeter I oma ukaasiga riigile kuuluvad tehased üle Demidovite suguvõsa rajaja Nikita Demidovi omandisse.
18. sajandi esimesel veerandil muutus Nevjanski tehas Venemaa üheks suuremaks ja eesrindlikumaks ettevõtteks. Üks neljast Nevjanski kõrgahjust oli maailma võimsaim ja tootis ööpäevas neli korda rohkem malmi kui Inglismaa võimsamad kõrgahjud.
Tehase laienemisega kasvas ka asula selle juures. Tegelikult nimetatigi asulat ja tehast kokku Nevjanski Zavodiks (Невьянский Завод, 'Nevjanski Tehas'), sest kõik kuulus tehase omanikule. Sisuliselt oli Nevjansk linna mõõtu asula Uuralites, sest elanike arvult edestasid Nevjanskit sealkandis vaid Jekaterinburg ja Orenburg. Akinfi Demidovi „valitsemise“ ajal (suri 1745) oli Nevjanskis 800 maja, aastal 1770 juba poolteist korda rohkem – 1200 maja.
Nevjanski Zavodi nime kandis asula aastani 1919. Asula sai linnaõigused aastal 1919.
Vaatamisväärsused
Nevjanski viltune torn on Kesk-Uuralite tuntuim arhitektuurimälestis, ehitatud 18. sajandi esimesel poolel. Torni kõrgus on 57,5 meetrit.
Issanda Muutmise peakirik (Спасо-Преображенский собор) on ehitatud 19. sajandil. Nõukogude ajal valmistati selles kaitsetööstuse tellimusel pomme. Kellatorni kõrgus on 64 meetrit.
Jenni Haukio
Jenni Elina Haukio (sündinud 7. aprillil 1977 Poris) on soome luuletaja. Ta on president Sauli Niinistö abikaasa.
Haukio on välja andnud kolm luulekogu. Ta esimene luulekogu "Paitasi on pujahtanut ylleni" võitis Runo-Kaarina võistluse. Tema seni viimane luulekogu "Sinä kuulet sen soiton" ilmus 2009.
2007. aasta augustist 2012. aasta jaanuarini oli ta Rahvusliku Koonderakonna kommunikatsioonijuht. 2012. aasta veebruarist on ta Turu raamatumessi programmijuht.
Audioelektroonika
Audioelektroonika on elektriliseks muundatud või elektrilisena tekitatud helisignaali (audiosignaali) taasesitamisega seotud elektroonika osa.
Audioelektroonika kuulub helitehnika alla.
Audioelektroonika alla kuuluvateks loetakse tihti ka elektroakustilisi vahendeid (mikrofonid, kuularid, valjuhääldid ja kõlarid).
Riedlingsdorf
Riedlingsdorf on vald (Marktgemeinde) Austrias Burgenlandi liidumaal Oberwarti ringkonnas.
Ajalugu
1921. aastani kuulus Riedlingsdorf Ungarile, nagu kogu Burgenland.
Phra Khanong
Phra Khanong (tai พระโขนง) on Bangkoki linnaosa (khet).
Linnaosa koosneb kahest asumist (khwaeng): Bang Chak ja Phra Khanong Tai.
Phra Khanongi linnaosa on moodustatud 1927. aastal. Praegustes piirides on linnaosa alates 1998. aastast.
Nõmme linnavolinike loend 1934
Nõmme linnavolinike loend 1934 on 14. ja 15. jaanuaril 1934 Nõmme linnavolinike valimisel valitud Nõmme linnavolinikest :
Valimisliit – Vabadussõjalaste rahva liikumise nimekiri
Valimisliit – Vabadussõjalaste rahva liikumise nimekiri oli volikogu koosseisust välja arvatud
Liise järv
Liise järv (ka Reidle paisjärv, Säre veehoidla) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Säre külas. Veekogu pindala on 4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1333 m.
Võisiku hooldekodu kalmistu
Kalmistu asub Põltsamaa uuest õigeusu kalmistust läänes ning seda on käsitletud ka uue õigeusu kalmistu hilisema osana. Kuna uus õigeusu kalmistu on kultuurimälestis, siis on selle mälestise koosseisus praegu ka hooldekodu kalmistu.
Kalmistule on maetud Võisiku hooldekodu inimesi, kalmud on üldjuhul ühesuguse tähistusega. Kalmistule maetud inimeste arv ei ole teada.
Kanuti Gildi Saal
Kanuti Gildi Saal (stiliseeritult Kanuti Gildi SAAL) on Tallinna vanalinnas aastal 2002 avatud esinemispaik. Saalis on ette kantud nüüdisaegset ja progressiivset tantsu, valguskunsti show 'sid, teatritükke.
Saali kunstiline juht on Priit Raud.
Harilik kamaras
Harilik kamaras  (Odontites verna) on soomukaliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse.
Lääne-India saarestiku suurlinnapiirkondade loend
Siin loetletakse Lääne-India suurimaid suurlinnapiirkondi. Rahvaarvu andmed põhinevad ametlikel rahvaloendustel või 2015. aasta hinnangutel. Havanna puhul ei ole suurlinnapiirkond ametlikult määratletud, selle asemel on loendatud linna (halduslikult La Habana provintsi) piires asuvat elanikkonda.
Luha-sinirind
Eestis on ta hajusa levikuga haruldane haudelind, keda võib kohata nt luhapajustikes ja sooservades.
Lophophora diffusa
Lophophora diffusa on väike uimakaktuse perekonda kuuluv asteldeta kaktus, mis on Mehhiko Querétaro osariigi endeem.
Botaanilised tunnused
pisi|vasakul|Lophophora diffusa õitsemine Lophophora diffusa on väike, 2,5–8 cm kõrgune, peaaegu ümmarguse kujuga roha'ekas-kollane kaktus. Ta on kaetud korrapärase vahakirmega. Kaktuseogad on kastetud, aga laiad ja lamedad.
Levila
pisi|vasakul|Lophophora diffusa kasvukohad Kaktus kasvab looduslikult ainult Mehhiko keskosas Querétaro osariigis. Peamiselt kasvab ta 1500 kuni 1900 m kõrgusel merepinnast jõesängides ja taimevarjus. Ta kasvab lubjastel kõrgendikel poolkõrbelistes võsastikes.
Kaktus kasvab väga aeglaselt. Mõnikord kulub taime idanemisest täiskasvanud taime õitsema hakkamiseni kuni kolm aastat.
Väikse populatsiooni (umbes 3000 taime) ja illegaalse korjamise pärast loetakse kaktust ohustatuks.
Droog
Kaktuse ürti kasutatakse toorelt desinfitseerimisvahendina.
Possa
Possa oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Laiksaare mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Laiksaare küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Saarde kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Laiksaare külaga.
Harri Käär
Harri Käär (1. juuli 1944 Kärdla – 20. aprill 1997 Tallinn) oli eesti soojusenergeetik, tehnikateadlane, professor ja Eesti Teaduste Akadeemia liige (1994).
Pólýfónía
"Pólýfónía" on Islandi ansambli Apparat Organ Quartet teine album, mis ilmus 2010. aasta 9. detsembril. Digitaalselt ilmus album mõni päev varem – 3. detsembril. Albumi kaane kujundas Siggi Eggertsson. Bändi enda sõnul on album "kergemini ligipääsetav ning sobib enam masside muusikamaitsele".
Album koosneb peaaegu täielikult uuest ja seni ilmumata materjalist, välja arvatud laul "Macht parat den Apparat", mis oli juba varem ilmunud bändi 2003. aasta singli "Romantika" lisaloona. Albumi teine lugu "Cargo Frakt" ilmus digitaalse singlina gogoyoko muusikapoes 29. novembril.
Kaks aastat hiljem ilmus ka remiksalbum "Pólýfónía Remixes", mis sisaldab selle albumi lugude töötlusi.
Lugude nimekiri
1. "Babbage" – 4:23 2. "Cargo Frakt" – 4:48 3. "Konami" – 5:22 4. "Pólýnesía" – 4:26 5. "Pentatróník" – 5:26 6. "Macht parat den Apparat" – 5:04 7. "Síríus Alfa" – 5:08 8. "123 Forever" – 5:03 9. "Söngur geimunglingsins" – 6:45
Harri Käär
Haridus
Õppis Tallinna 8. 7-klassilises koolis 1951–1958, Tallinna 4. keskkoolis 1958–1962, Tallinna Polütehnilise Instituudi energeetika teaduskonnas, tööstuslik soojusenergeetika eriala 1962–1965, Moskva Energeetika Instituudis, tööstusliku soojusenergeetika teaduskonnas 1965–1968; Moskva Energeetika Instituudi aspirantuuris 1968–1971.
Ta täiendas end Eesti NSV TA Termofüüsika ja Elektrofüüsika Instituudis 1978; Eesti NSV Energeetika ja Elektrifitseerimise Tootmispeavalitsuses Eesti Energia 1983, 1989; Boris Kidriči nimelises tuumauuringute instituudis ja Belgradi Ülikoolis 1978–1979.
Tehnikateaduste kandidaat 1972 (teema "Metallokeraamiliste materjalide soojusfüüsikalised omadused monotoonsel kuumutamisel"); tehnikateaduste doktor 1991 (Leedu TA Energeetika Füüsikalis-Tehniliste Probleemide Instituut, teema "Soojusfüüsikalised uurimused sadestiste ja puhastamise mõjust konvektiivsetele soojusvahetuspindadele"); dotsent 1978.
Töökäik
TPI/TTÜs 1968–1997: tööstusliku soojusenergeetika kateedri stažöör 1968; insener 1971; assistent 1972–1973; vanemõpetaja 1973–1975; dotsent 1975–1992; soojustehnika instituudi tööstusliku soojustehnika professor 1992–1997; õppetooli juhataja 1992–1997. Eesti TA Energeetika / Eesti Energeetika Instituudi direktor 1994–1997.
Teadustöö mujal: Toronto Ülikooli külalisprofessor 1992–1993.
Teadustöö
Teadustöö põhisuunad: rakenduslik soojusfüüsika energeetilistes seadmetes; energeetika areng riiklikul tasandil, eurointegratsioon energeetikas; akustilise puhastusmeetodi kasutamine tehnoloogias; soojus- ja massivahetus soojustehnilistes seadmetes. Avaldanud üle 120 teaduspublikatsiooni, sh 1 monograafia.
Teadusorganisatsiooniline tegevus
Eesti TA ja Soome Tehnikateadlaste Akadeemia ühise energeetika-töögrupi eestipoolne juht; Balti riikide akadeemiate koostööprogrammi energeetikasektsiooni juhataja, EV Majandusministeeriumi energeetikanõukogu esimees 1997; mitme teadusajakirja toimetuskolleegiumi liige.
Possa
Külast on teateid alates 1797 (Possa küla).
Frévin-Capelle
pisi|Frévin-Capelle'i üldvaade
Frévin-Capelle on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Põllumajandusküla asub Scarpe'i jõe orus, 9,7 km Arrasist loodes, teede D49 ja D49E ristumiskoha ümbruses.
pisi|tühi|
Haapsalu raad
Haapsalu raad oli Haapsalu linna valitsemis- ja kohtuorgan kuni 1889. aastani. pisi|[[Haapsalu raekoda]] Haapsalu rae koosseisu kuulusid bürgermeister ja kolm raehärrat, kellest vanim pidas kohtufoogti ametit.
53 (Tallinna bussiliin)
Tallinna bussiliin 53 on endine bussiliin, mis sõitis kuni 31. maini 2020 Priisle asumist Estonia teatrini. Liini teenindas Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklust ei toimunud laupäeval ning pühapäeval.
Bussiliin oli ekspressliin, mis liideti alates 1. juunist 2020 bussiliiniga 9.
Vaido Kraav
Vaido Kraav (sündinud 1. oktoobril 1938 Väinjärve vallas Järvamaal) on Eesti mereuurija ja riigiametnik.
Samphanthawong
Samphanthawong (tai สัมพันธวงศ์) on Bangkoki linnaosa (khet).
Vaido Kraav
1973–1990 töötas ta Eesti Teaduste Akadeemia Termofüüsika ja Elektrofüüsika Instituudi Läänemere osakonnas. 1992–2000 oli ta Veeteede Ameti peadirektori asetäitja - hüdrograafia ja navigatsioonimärgistuse teenistuse juhataja. 2000–2015 oli ta Veeteede Ameti juhtkonna nõunik.
Samphanthawong
Linnaosa koosneb kolmest asumist (khwaeng): Chakkrawat, Samphanthawong ja Talat Noi.
Côtes-d'Armori departemang
Côtes-d'Armori departemang on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Bretagne'i piirkonnas. Kuni 1990. aastani oli departemangu nimi Côtes-du-Nordi departemang ('põhjarannikute departemang').
Samphanthawong
Samphanthawong on traditsiooniliselt olnud hiinlaste linnaosa ehk hiinalinn.
Côtes-d'Armori departemang
Departemang jaguneb halduslikult:
Vaido Kraav
Ta on pälvinud Valgetähe V klassi teenetemärgi.
Zbraslavi klooster
Zbraslavi tsistertslaste klooster (tšehhi keeles Zbraslavský klášter, saksa keeles Königssaal, ladina keeles Aula Regia) oli üks tähtsamaid tsistertslaste kloostreid Böömimaa kuningriigis. See asus Vltava ääres Zbraslavis Praha lähedal (tänapäeval on koht osa Praha linnast).
Ajaloost
Kloostri asutas Böömimaa kuningas Václav II 1292. aastal ja sellest sai kuninglik nekropol Přemysliidide dünastia viimastele kuningatele. .
Kloostri tuntuim abt oli Peter Zittaust (surnud 1339), kes kirjutas Zbraslavi kroonika (Chronicon Aulae Regiae), mis on tähtsaim Böömimaa ajaloo allikas 14. sajandi esimesel poolel.
Dikloor
Dikloor ehk molekulaarne kloor on lihtaine, mille molekul koosneb kahest kloori aatomist.
Zbraslavi klooster
Ajaloost
Václav II tütar ja Karl IV ema Eliška Přemyslovna (ka Böömimaa Elisabeth) toetas kloostri ehitust ja tema põrm maeti Zbraslavi 1330. aastal. Kloostrisse on maetud veel mitu kuningannat. Böömimaa Margaret, Baieri hertsoginna, pidi Poolas saama kuningas Kazimierz III naiseks, kuid ta suri äkitselt ja ka tema põrm on maetud kloostrisse. Viimane Přemysliidide dünastia kuningas, kes Zbraslavi maeti, oli kuningas Wenceslaus IV 1419. aastal. Wenceslaus IV abikaasa Baieri Johanna oli võib-olla ka algselt maetud sinna, kuid tema säilmed viidi hiljem Praha Püha Vituse katedraali.
Dikloor
Kloor kui lihtaine esineb normaaltingimustel kollakasrohelise teravalõhnalise mürgise gaasina.
Zbraslavi klooster
Ajaloost
1420. aastal rüüstasid kloostrit ja kirikut hussiitide väed.
Zbraslavi kloostri uus tähetund saabus 18. sajandil, kui abt Wolfgang Lochner kutsus kuulsa itaalia päritolu tšehhi arhitekti Giovanni Santini Aicheli projekteerima kloostri uut hoonetekompleksi ajakohases barokkstiilis. Tööd viis lõpule Frantisek Maxmilian Kanka 1732. aastal.
Sulaoja lump
Sulaoja lump (ka Oe tiigid) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Soome külas. Veekogu pindala on 0,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 334 m.
Zbraslavi klooster
Ajaloost
1785. aastal saadeti klooster Joseph II käsul laiali ja Zbraslavist sai vallooni aadliku Joseph de Souvaige'i valdus. Uus omanik pani hoonetes käima suhkruvabriku. Vürst Friedrich von Öttingen-Wallerstein omandas Zbraslavi 19. sajandi algul ja tegi sellest oma residentsi. Alates sellest ajast tuntakse kohta Zbraslavi lossi nime all, mitte enam kloostrina. Valduse viimased omanikud on Bartoň-Dobenínid, kes elavad lossis tänaseni. Osa lossist on Tšehhi Rahvusgalerii käsutuses ja seal on eksponeeritud Aasia kunsti püsinäitus.
Dikloor
Keemilised omadused
Kuna kahe kloori aatomi vaheline side on küllaltki nõrk (242kJ/mol), katkeb see kergesti ja aine on väga reaktiivne.
Zbraslavi klooster
Zbraslavi madonna
Zbraslavi kloostri kirikus asus 1340. aastatest pärit tahvelmaal, nn Zbraslavi madonna, Böömimaa gooti maalikunsti tähtteos, mis praegu asub Praha Rahvusgaleriis.
Dikloor
Keemilised omadused
Vees kloor hüdrolüüsub, andes hüpokloorishappe ja vesinikkloriidhappe. Tegemist on disproportsioneerumisreaktsiooniga, kus kloor on samal ajal nii oksüdeerija kui ka redutseerija: Reaktsioonil gaasilise vesinikuga tekib soojendamisel või valguse toimel soolhape: Reaktsioonil metallidega tekib vastav kloriid: Reaktsioonil leelistega tekib hüpoklorit: Reaktsioonil teiste halogeenidega tekivad erinevad halogeenidevahelised ühendid:
Esinemine looduses
Kloori suure reaktiivsuse tõttu teda Cl2 kujul looduses ei esine.
Jõhvikad (heliplaat)
"Jõhvikad" on 1998. aastal ilmunud Tarmo Pihlapi CD.
Selle andis välja Hitivabrik.
1 helikassett (43:12)
Salvestatud Eesti Raadio stuudios novembris 1998.
Vene Mereregister
Vene Mereregister (vene keeles Российский морской регистр судоходства, inglise Russian Maritime Register of Shipping) on Venemaa riiklik laevandusorganisatsioon (klassifikatsiooniühing). Organisatsiooni peakontor asub Peterburis.
Organisatsioon asutati 1913. 1969. aastast oli Vene Mereregister Rahvusvahelise Klassifikatsiooniühingute Assotsiatsiooni liige, kuid 11. märtsil 2022 teatas assotsiatsioon Vene Mereregistri väljaarvamisest kooskõlas Suurbritannias kui assotsiatsiooni asukohamaal Venemaale kehtestatud sanktsioonidega.
Alates 1997. aastast on Vene Mereregister INTERTANKO, INTERCARGO ja BIMCO liige.
7. oktoobril 2022 võttis Euroopa Liidu Nõukogu seoses Venemaa sõjategevusega Ukrainas vastu määruse (EL) 2022/1904, millega keelatakse alates 8. aprillist 2023 Vene Mereregistri sertifitseeritud laevade sisenemine liikmesriikide sadamaisse ja lüüsidesse.
Pulga
Pulga oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Karolinenhofi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kobra küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vändra kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kobra külaga.
Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali elutööpreemia
Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali elutööpreemia on üks Eesti Kultuurkapitali välja antavast elutööpreemiast, mis määratakse kultuuri- ja sporditegelastele elutöö eest. Igal aastal antakse välja kaheksa Eesti Kultuurkapitali elutööpreemiat.
Pulga
Külast on teateid alates 1797 (Pulga).
Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali elutööpreemia
Preemiasumma suurused kinnitab Eesti Kultuurkapitali nõukogu igal aastal eraldi. Koos rahalise preemiaga antakse laureaadile preemia tunnusmärk. Alates 2013. aastast on selleks messingust kera ("Jonnakas", mille autorid on Risto Tali ja Rait Siska). Kera on valmistatud trugimise meetodil, kaetud poleeriga ning raskuseks tinavalu. Kerale on söövitatud Eesti Kultuurkapitali logo elemendid ning graveeritud valdkonna või sihtkapitali nimetus, laureaadi nimi ja aastaarv. Eesti Kultuurkapitali aastapreemiate ja sihtkapitalide elutööpreemiate laureaadid saavad kuldse poleeriga 200 mm diameetriga kera.
Eriņi
Eriņi on küla (vidējciems) Lätis Valmiera piirkonnas Kööna vallas. Küla jääb endisest piirkonnakeskusest Naukšēnist 8,5 ja Riiast 151 km kaugusele.
Eriņi on tekkinud Eriņi mõisa (Heringshof) keskuse juurde. Nõukogude perioodil asus seal kolhoosi Cīņa keskasula. Aastail 2009-2021 kuulus küla Naukšēni piirkonda.
Mõisa häärber koos sealse vestibüüli trepikäsipuuga on muinsusmälestisena riikliku kaitse all.
Looduskaitse all on arukask kõrgusega 20 ja ümbermõõduga 3,41 meetrit, vaher kõrgusega 15 ja ümbermõõduga 4,71 meetrit, tamm ümbermõõduga 4,68 meetrit ja Eriņi mõisa tamm ümbermõõduga 4,01 meetrit.
Aastal 2000 oli külas 163 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 120.
Bluesaurus
Bluesaurus oli eesti bluusiansambel, mis tegutses aastatel 2012–2015.
Palata küla
Küla asub valla lõunaosas Koiva jõe kaldal. Aastal 1999 oli seal 15 elanikku.
Minha formação
Minha formação ('Minu kujunemine' või 'Minu haridus') on Brasiilia kirjaniku, diplomaadi ja abolitsionisti Joaquim Nabuco autobiograafiline raamat. See anti esimest korda välja aastal 1900 ning seda loetakse klassikaliseks Brasiilia kirjanduseks. Autobiograafia räägib 19. sajandi Brasiilia orjapidamisest ja autori reisidest Euroopasse ning Ameerika Ühendriikidesse. Samuti on raamatus ulatuslikud kõrvalekaldumised filosoofia, poliitika ja abolitsionismi teemadel. See kirjeldab tema kohtumisi Leo XIII, George Sandi ja Ernest Renaniga.
Microsoft PowerPoint
Microsoft PowerPoint on Microsofti loodud ja Microsoft Office'i kontoritarkvara paketti kuuluv esitlustarkvara.
Ajalugu
Esmase versiooni loojad olid Dennis Austin ja Thomas Rudkin firmas Forethought. See loodi Macintosh arvutile ja see sai nimeks "Presenter". 1987 sai programm nimeks "PowerPoint". Sama aasta augustis ostis Microsoft firma Forethought 14 miljoni dollari eest.
PowerPointi uusim versioon on Microsoft PowerPoint 2016, mis ühildub operatsioonisüsteemidega Windows 10, Windows 8.1 ja Windows 7.
Rakvere foogtikohus
Rakvere foogtikohus oli Rakvere omavalitsus- ja kohtuasutus kuni 1889. aastani.
Foogtikohtu koosseisu kuulusid kohtufoogt ja kaks linnavanemat. Kohtu liikmed valiti kohaliku kodanikkonna poolt kolmeks aastaks.
Linna kantseleid juhatas notar, kes valiti kodanikkonna poolt. Foogtikohtu juures oli kohtuteener.
Kamjas nokkputk
Kamjas nokkputk (Scandix pecten-veneris) on sarikaliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Ida-India Kompanii
Ida-India Kompanii võib tähendada mitut Euroopa koloniaalajastu ettevõtet:
Brandon Saad
pisi|Brandon Saad (2014) Brandon Saad  (sündinud 27. oktoobril 1992 Pittsburghis Pennsylvania osariigis) on Ameerika Ühendriikide jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis St. Louis Blues ründajana vasakäärel.
Aastatel 2010–2012 mängis Saad Ontario Hockey League'i (OHL) klubis Saginaw Spirit. Hooajal 2011–2012 pälvis ta OHL-i hooaja kõige spordimehelikumale mängijale antava William Hanley Trophy.
2011. aastal valis Chicago Blackhawks ta NHL-i draft'is 43. valikuna. NHL-is tegi ta debüüdi 7. oktoobril 2011 mängus Dallas Starsi vastu. Esimese värava lõi ta NHL-is 5. veebruaril 2013 mängus San Jose Sharksi vastu. Hooajal 2012–13 valiti ta uustulnukate hooaja sümboolsesse koosseisu (NHL All-Rookie Team). Aastatel 2013 ja 2015 võitis ta Blackhawksiga Stanley karika.
2015. aasta juunis liitus Saad Columbus Blue Jacketsiga, kuid naasis pärast kahte hooaega Blackhawksi. 2020. aasta oktoobris siirdus ta Colorado Avalanche'i, kus mängis ühe hooaja. 2021. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Blueiga.
2016. aastal valiti Saad NHL-i tähtede mängule.
Hõbepeeglireaktsioon
Hõbepeegli reaktsiooni tulemus: vasakul positiivne, paremal negatiivne.|pisi
Hõbepeegli reaktsioon on meetod aldehüüdrühmade olemasolu tõestamiseks. Reaktsioon on nime saanud positiivse tulemuse puhul katseklaasi siseseinale tekkiva hõbedakihi järgi. Reaktsiooni läbiviimiseks kasutatakse Tollensi reaktiivi, mis kujutab endast hõbenitraadi ja ammoniaagi lahust.
Reaktsioon kasutab ära aldehüüdide taandavaid omadusi, et redutseerida Tollensi reaktiivis olevad diammiinhõbeda(I) ioonid ammoniaagiks ja hõbedaks, kusjuures aldehüüd oksüdeeritakse seejuures vastavaks karboksüülhappeks: 2 [Ag(NH3)2]+ + RCHO + 2OH- → 2 Ag(s) + 4 NH3 + RCOOH + 2 H2O
Mõisastamine
Mõisastamine on talupoegade kasutuses olnud maa ühendamine mõisamaaga.
Mõisastamine muutus Euroopas laialdaseks, kui põllumajandussaadusi hakati müüma. Ida-Saksamaal ja Baltimaades toimus laialdane mõisastamine 15.–18. sajandil. Inglismaal toimus mõisastamine tarastamise kujul.
Jaugamõisa järv
Jaugamõisa järv on järv Võru maakonnas Antsla vallas Soome külas. Veekogu pindala on 1,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 653 m.
Paide foogtikohus
Paide foogtikohus oli Paide omavalitsus- ja kohtuasutus kuni 1889. aastani.
Foogtikohtu koosseisu kuulusid kohtufoogt ja kaks linnavanemat. Kohtu liikmed valiti kohaliku kodanikkonna poolt eluks ajaks.
Linna kantseleid juhatas notar, kes valiti kodanikkonna poolt. Foogtikohtu juures oli kohtuteener.
S47 (Berliin)
S47 on Berliini linnaraudtee liin, mis sõidab Spindlersfeldi jaamast Hermannstraße peatusesse.
Kuni 28. maini 2006 sõitis liin Spindlersfeldist Gesundbrunnenisse, kuid lühendati siis Südkreuzini, et tihendada sõidugraafikut liinidel S41 ja S42. 11. detsembril 2011 lühendati liini veelgi Hermannstraße peatuseni, liinil on nüüd 7 peatust.
S47 (Berliinin S-Bahn)
Puti
Puti oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Seli mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Seliste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tõstamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Seliste külaga.
Külast on teateid alates umbes 1900 (Путти).
Apparat Organ Quartet (album)
"Apparat Organ Quartet" on Islandi ansambli Apparat Organ Quartet 2002. aastal ilmunud debüütalbum. Albumi kaanepilt ning vaheleht sisaldavad mitmeid pilte kujukestest, mis meenutavad Playmobili mänguasju.
Lugude nimekiri
1. "Romantika" – 4:44 2. "The Anguish of Space Time" – 6:10 3. "Cruise Control" – 3:38 4. "Ondula Nova" – 5:27 5. "Global Capital" – 5:23 6. "Stereo Rock & Roll" – 4:17 7. "Seremonia" – 5:00 8. "Charlie Tango #2" – 7:24 9. "Sofðu Litla Vél" – 5:29
Merle Viirmaa
Merle Viirmaa (sündinud 15. juunil 1974 Tallinnas) on endine eesti laskesuusataja.
Ta osales 1994. aasta Lillehammeri OM-il, kus sai teatesõidus 12. koha.
1991–1995 võitis ta Eesti meistrivõistlustel individuaalselt kulla, hõbeda ja pronksi ning teatesõidus kulla.
San Giorgio Monferrato
San Giorgio Monferrato on vald Itaalias Piemonte maakonnas Alessandria provintsis.
Szilágy vármegye monográfiája
"Szilágy vármegye monográfiája" ('Sălaj maakonna monograafia') on raamat, mille toimetaja oli Mór Petri.
San Giorgio Monferrato
281 meetri kõrgusel merepinnast asuva San Giorgio Monferrato asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Szilágy vármegye monográfiája
Kõik 6 köidet anti välja Budapestis aastatel 1901–1904. Monograafia hõlmab Szilágy maakonna ajaloo põhijooni.
San Giorgio Monferrato
San Giorgio Monferrato piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Casale Monferrato, Ozzano Monferrato, Rosignano Monferrato.
San Giorgio Monferrato halduspiirides asuvad järgmised asulad: Cascinotti, Chiabotto.
pisi|Loss pisi|San Giorgio Monferrato
Ajalugu
San Giorgio Monferratot on esmamainitud kirjasõnas 999. aasta 7. mail.
Sima Qian
pisi|Sima Qiani portree Sima Qian (hiina keeles traditsioonilises kirjas 司馬遷, lihtsustatud kirjas 司马迁, pinyin 'is Sīmǎ Qiān; 145 või 135 eKr – umbes 90 eKr) oli Hani dünastia aegne ajaloolane, kirjanik, astronoom. Tuntud peamiselt Hiina ajalugu kirjeldava suurteose "Ajaloo ülestähendused" autorina, Hiina historiograafia alusepanija.
Väikepistrik
pisi|F. columbarius columbarius USA idaosas pisi|Väikepistriku muna Väikepistrik (Falco columbarius) on pistriklaste sugukonda kuuluv lind. Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (2012).
Eestis on ta haruldane haudelind, kes pesitseb rabades ja rabametsades; läbirändel ja talikülalisena esineb teda sagedamini.
Krāces
Krāces on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Gulbene piirkonnas Lejasciemsi vallas.
Kõõlusevigastused hobustel
Kõõlusevigastused on ratsaspordis üsnagi tavaline vigastus. Selle esinemine võib sõltuda mitmest asjaolust, ent peamised tegurid vigastuse tekkel on harrastatav ratsaspordiala ja treeningute koormus. Vigastus võib tekkida ka trauma tagajärjel.
Põhjused
Hobustel tekivad kõõlusevigastused kahel põhjusel. Välimiste tegurite nagu traumade (haavad, torked, muljumised jne) tagajärjel või sisemiste ehk koormusest tingitud tegurite tagajärjel. Väliste mõjude alla loetakse tavaliselt sellised traumad nagu haavad, torked või muljumised.
Sisemiste vigastuste puhul räägitakse kahest tekkemehhanismist. Esimeseks põhjuseks peetakse kõõluse ülevenitamist, mis on tihti seotud kõõluse järsu tugeva ülekoormusega. Näiteks kõval pinnal kiiresti galopeerimist või üle kõrgete takistuste hüppamist on peetud üheks seda tüüpi kõõlusekahjustuse tekke põhjuseks. Teised tegurid, nagu raskus, mida hobune kannab, puudulik võhma olemasolu ja hobuse rautamise stiil võivad samuti mõjutada koormust, mis kõõlustele langeb ja seega anda põhjuse kõõlusevigastuse tekkeks.
Teist tüüpi sisemiste kõõlusevigastuste tekkepõhjus on pikaajalisem ning on seotud kõõlusekoe kroonilise degeneratsiooniga, ehk kõõlusekoe põletikuliste muutustega molekulaarsel tasandil. Muutuste tekkele aitab kaasa treeninguga kaasnev krooniline stress. Üleliia intensiivne või liigne treening ületab korduvalt kõõluse enda loomuliku vastupanuvõime, kahjustades sellega korduvalt kõõlusekoe terviklikku struktuuri ning tekitades koes pöördumatuid muutusi.
Diagnoosimine
Kõõlusevigastuse esmane diagnoos tehakse anamneesi, hobuse kliinilise ülevaatuse ning jäsemete ja kõõluste palpatsiooni alusel. Diagnostika juurde kuulub kõõluste ultraheliuuring või röntgenuuring jäseme luulistest struktuuridest. Esimene kliiniline tunnus kõõlusevigastuse korral on tihti lonkamine ning üks vigastatud kõõlusepiirkond võib olla turses. Vigastatud kõõluseid palpeerides on tihti tunda jäsemel kudede ja kõõluse turse ning vigastatud kõõlusepiirkond on katsudes soojem. Kui kõõlusevigastuse tekkepõhjuseks on jala väline traumaatiline vigastamine võivad näha olla ka pindmised nahahaavad. Kliinilise ülevaatuse lõppfaasis hobust jalutatakse või jooksutatakse käekõrval. Uuringu abil hinnatakse valu ulatust, mida vigastuse põhjustada võib. Uuematest meetoditest kasutatakse tänapäeval kõõlusevigastuste diagnoosimiseks ka magnetresonantsuuringut ja kompuutertomograafiat.
Ravi
Kõõlusevigastuste esmaabiks soovitatakse vigastatud jäset jahutada, mille eesmärk on kudedes võimalikult kiiresti põletikulisi protsesse vähendada. Samuti soovitatakse piirata kohe hobuse liikumist.
Adolf Anier
Adolf Anier (15. august 1897 – 27. märts 1945) oli eesti jalgpallur.
Kõõlusevigastused hobustel
Ravi
Kõõlusevigastuse traditsioonilisi ravimeetodeid on mitu. Suukaudselt manustatakse vigastatud hobusele antiinflammatoorseid ja valu vaigistavaid preparaate. Põhilisteks ravivõteteks loetakse regulaarset külmakompresside tegemist, vigastatud jäseme immobilisatsiooni ehk mähise kasutamist ja boksipuhkust. Pärast boksipuhkuse perioodi alustatakse plaanilise kontrollitud liikumisega, mis on teraapia osana väga oluline. Selle eesmärk on taastada jäseme liikuvus ja kõõluse funktsioon.
Adolf Anier
Ta tegi ainsa mängu Eesti jalgpallikoondises 11. augustil 1922, kui mängiti Soome vastu.
Kõõlusevigastused hobustel
Ravi
Nüüdisajal kasutatakse kõõlusevigastuste ravis lisaks laserteraapiat, PRP (Platelet Rich Plasma) teraapiat, tüvirakuteraapiat ning vajaduse korral ka kirurgilisi protseduure.
Sillad
"Sillad" on 1994. aastal ilmunud Tarmo Pihlapi CD/MC.
Selle andis välja Valindo.
1 CD (36:07) + 1 voldik
Lindistatud: Linnahalli stuudios aprillis 1994
Helirežissöör: Indrek Patte
Said: Tiit Koha
Kunstnik: Mare Koha
Produtsent: Aarne Valmis
Esitavad: Margus Kappel (klaver ja Hammondi orel), Margus Minn (bass), Ain Varts (kitarr), Ivo Varts (trummid), Andres Peetson (trompet), Mart Sork (tromboon), Raul Sööt (tenorsaksofon).
Kaasa aitas: Karl Olaf Kappel ja Hammond Leslie-Box.
Taustavokaal: Novella Hanson, Hedvig Hanson, Tarmo Pihlap.
Soobkand
See on randvalliga merest eraldatud jäänukjärv. Järve pindala on 1,5 ha.
Kamiennaja Horka metroojaam
Kamiennaja Horka metroojaam (vene keeles Каменная Горка (Kamennaja Gorka metroojaam), valgevene Каменная Горка (transkribeerituna Kamennaja Gorka metroojaam)) on üks Minski metroo jaamadest Aŭtazavodskaja liinil Frunzienski rajoonis Kuncaŭščyna ja Kamiennaja Horkai linnaosa piiril.
Jaam avati 7. novembril 2005. Jaam on üheks Aŭtazavodskaja liini lõppjaamaks.
Jaam on kahe lööviga, mida eraldavad teineteisest ümmargused sambad. Sammaste vahe on kuus meetrit. Arhitektuuriliselt on Kamiennaja Horka funktsionalistlik. Jaama kujunduses on kasutatud marmorit ja graniiti, lisaks veel roostevaba terast, ripplagi on alumiiniumist. Jaam on varustatud puudega inimestele mõeldud liftiga. Sealne perroon on 10 meetri laiune ja 100 meetri pikkune. Kuna jaam asub maapinna läheduses, siis puuduvad seal eskalaatorid, nende asemel on jaamas tavalised trepid. Ootesaali kohal asuvad poeruumid ja jalakäijate tunnelid.
Rechnitz
Rechnitz on vald (Marktgemeinde) Austrias Burgenlandi liidumaal Oberwarti ringkonnas.
Vald asub Burgenlandi lõunaosas, Ungari piiri ääres, Bozsoki ja Szombathely lähedal. Burgenlandi kõrgeim mägi Geschriebenstein ja Alpide idapoolseimad eelmäed asuvad osaliselt valla territooriumil.
Ajalugu
Kuni 1920./21. aastani oli küla Ungari osa, nagu ka kogu Burgenlandi liidumaa. Alates 1898. aastast tuli Budapesti valitsuse poliitika tõttu kasutada ungarikeelset nime Rohonc. 1919. aastal, pärast Esimese maailmasõja lõppu anti Burgenland Saint-Germaini ja Trianoni rahulepingutega Austriale. 1921. aastast on küla Austria Burgenlandi liidumaa osa.
Rechnitzi veresaun
thumb|Kreuzstadl
Teise maailmasõja lõpus mõrvati Rechnitzi lähedal umbes 200 Ungari juuti. 2007. aastal avaldas Briti ajakirjanik David Litchfield ajalehes Frankfurter Allgemeine Zeitung essee, milles väideti, et mõrvad pani toime grupp kohalikke, kes olid kogunenud peole Batthyany krahvinna, sünninimega Margit Thyssen-Bornemisza lossi. Litchfield kirjutas, et peo ja tapmise korraldas tema väljavalitu, natsikomandör Hans Joachim Oldenburg, ning et mingil hetkel 24.–25. märtsi õhtul 1945 jagati peokülalistele relvi ning 200 juudi sunnitöölist, keda mõisas majutati, kütiti ja tapeti meelelahutuseks. Pärast seda naasid külalised lossi, et pidu jätkata.
Mitmed märkimisväärsed ajaloolased on vaidlustanud Litchfieldi versiooni veresaunast, nende hulgas antisemitismiuurija Wolfgang Benz ja Winfried Garscha Austria vastupanuliikumise dokumendiarhiivist. Garscha nendib, et natsid olid juba enne krahvinna pidu kavandanud mõrvata 200 juudi vangi, keda peeti liiga nõrkadeks ja haigeteks, et kiirestiedeneva Nõukogude armee ees edasi marssida, ning et mõrvad panid tegelikult toime natsisõdurid oma ülemuste ja mitte tsiviilisikute korraldusel: "See oli vaieldamatult massimõrv, kuid see ei tekkinud partei kapriisist. Inimesi, kes polnud võimelised marssima, mõrvati tol ajal igal pool."
Allikad on tõendite osas erinevad. Mõned räägivad, et 1960. aastate lõpus leiti osa ohvrite surnukehasid juhuslikult – 18 surnukeha kaevati välja ja viidi Grazi juudikalmistule. Seejärel kustus jälg veel 30 aastaks, lõpuks taaselustasid selle Erne/Heinrichi dokumentaalfilm Stecken, Stab und Stangl, Litchfieldi essee ja Elfriede Jelineki näidend Rechnitz (der Würgeengel). 2007. aasta oktoobri seisuga ei ole ülejäänud ohvrite surnukehi ikka veel leitud. Juhtumile järgnes viis päeva hiljem lähedalasuva Deutsch Schützeni veresaun.
Rohonci koodeks
Tundmatus kirjas ja keeles kirjutatud ajaloolist koodeksit hoiti Rechnitzis kuni 1838. aastani, mil Ungari krahv Gusztáv Batthyány selle koos kogu oma raamatukoguga Ungari Teaduste Akadeemiale kinkis.
Itum-Kale
Itum-Kale on küla Tšetšeenias, Itum-Kale rajooni keskus. Asub vabariigi lõunaosas, 20 km Šatoist lõuna pool.
Punapargi
Külana on teateid alates 1930. aastatest.
Küla juures toimus Vabadussõja Punapargi lahing.
Pikaajaline majanduskriis
pisi|Amokijooks Fourth National Bankile aastal 1873 Pikaajaline majanduskriis oli kogu maailma haarav hinna- ja majanduslangus, mis algas 1873. aastal ja kestis olenevalt kasutatud mõõdikutest kas 1879. või 1896. aastani. Kriis oli kõige rängem Briti saartel, Lääne-Euroopas ja Põhja-Ameerikas, kus Ameerika Ühendriikide kodusõjale järgnenud kümnendil oli toimunud tugev majanduskasv, mida õhutas Teine tööstusrevolutsioon. Sündmust nimetati sel ajal "Suureks depressiooniks" ja see kandis seda nimetust kuni 1930. aastate ülemaailmse majanduskriisini.
See oli üldise deflatsiooni ja retsessiooni periood, kus puudus nende majanduslik taandumine.
Küüdre järv
Küüdre järv on järv Võru maakonnas Antsla vallas Kaika külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 306 m.
Ya'ir Lapid
thumb|right|Ya'ir Lapid (2022)
Ya'ir Lapid (kasutatakse ka nimekuju Yair Lapid; heebrea יאיר לפיד; sündinud 5. novembril 1963 Tel Avivis) on Iisraeli poliitik ja kirjanik, endine ajakirjanik, stsenarist ja režissöör. Ta on tsentristliku partei Yesh Atid asutaja ja esimees.
22. jaanuaril 2013 toimunud Iisraeli parlamendivalimistel tuli Lapidi juhitav partei Yesh Atid teiseks, saades Knessetis 19 saadikukohta 120-st.
18. märtsist 2013 kuni 2. detsembrini 2014 oli ta Iisraeli rahandusminister. 17. maist kuni 6. aprillini 2021 oli ta Iisraeli opositsioonijuht. Alates 13. juunist 2021 oli ta Iisraeli välisminister. Alates 1. juulist 2022 on ta Iisraeli peaminister.
Isiklikku
Ya'ir Lapidil on kolm last: esimesest abielust Tamar Friedmaniga poeg ning abielust ajakirjanik Lihi Lapidiga poeg ja tütar.
54 (Tallinna bussiliin)
Tallinna bussiliin 54 sõidab Mustakivi asumi ja Estonia teatri vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub tööpäevadel ja laupäeval ning alates 01.09.17 ka pühapäeval.
Marsruut: Mustakivi tee, Linnamäe tee, Ussimäe tee, Kristjan Kärberi tänav, Laagna tee, Varraku tänav, Punane tänav, Juhan Smuuli tee, Peterburi tee, Juhan Smuuli tee, Peterburi tee, Tartu maantee, Juhkentali tänav, Ants Lauteri tänav, Teatri väljak.
Puussaare
Puussaare oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Jõesuu küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Jõesuu külaga.
Külast on teateid alates 1930. aastatest.
Muinsuskaitse Seltsi Sõnumid
Muinsuskaitse Seltsi Sõnumid oli aastatel 1988–1998 ilmunud Muinsuskaitse Seltsi häälekandja. Leht ei ilmunud 1992–1997.
Leht ilmus üks kord kuus. Lehe järeltulija on 2006. aastast ilmuv Eesti Kodu-uurimise Seltsi ja Eesti Muinsuskaitse Seltsi aastaraamat.
Bábolna
Bábolna on linn Ungaris Komárom-Esztergomi komitaadis Komáromi kreisis. Bábolna asub Doonaust 11 km lõunas ja Komáromist ligi 16 km edelas.
Bábolnat on ürikutes esmamainitud 1268. aastal. 1848. aasta Ungari revolutsiooni ajal toimus seal 28. detsembril 1848 Austria ja Ungari vägede vahel Bábolna lahing. Linnaõigused sai Bábolna 1. juulil 2003.
Linnas asub Bábolna hobusekasvatus.
55 (Tallinna bussiliin)
Marsruut: Peterburi tee, Betooni tänav, Paneeli tänav, Kuuli tänav, Punane tänav, J. Smuuli tee, Peterburi tee, Majaka tänav, Gonsiori tänav, F. R. Kreutzwaldi tänav, Tartu maantee, Rävala puiestee, Kaubamaja tänav, Estonia puiestee, Teatri väljak.
Laanerähn
Laanerähn ehk kolmvarvas-rähn (Picoides tridactylus) on rähnlaste sugukonda kuuluv lind.
Eestis on ta väikesearvuline haudelind, keda võib kohata suuremates loodusmaastikulaamades ja kes on arvatud II kaitsekategooriasse.
Peale Eestis pesitseva vormi (Picoides tridactylus tridactylus) esineb veel seitse alamliiki (albidor, alpinus, crissoleucus, funebrys, inouyei, kurodai, tianschanicus).
Liigi kirjeldus
Täiskasvanud isendi pikkus on 21,5–24 cm (rästasuurune). Keskselg kuklast päranipualani on valge, esineb must haberiba, mustad põsed, kõrvad ja kukal. Isas- ja noorlinnu pealagi on kuldkollane, emaslinnul hõbevalge. Pealtiiva kattesuled mustad, kogu sulestik on kontrastselt musta-valgekirju. Linnu alaosa ja eriti külgedel esinevad põikivöödid: isaslinnul on valgel alaosal mustad, emaslinnul hallikad ja noorlindudel pruunikad vöödid. Erinevalt suur-kirjurähnist puuduvad valged laigud õlgadel. Silmaiirised on sinivalged, noorlindudel pruunid. Kolmvarvas-rähni võib segi ajada Põhja-Ameerikas pesitseva mustselg-laanerähniga (Picoides arcticus), kuid Euraasias on tegemist ainsa kollase pealaega ja kolme varbaga rähniga.
Häälitsused
Hüüd mahe "gjük!" , vahetevahel vaikne "kiuk!" või "blipp", ärevushüüd "gigrägra...". Trummeldab kuival puuoksal, kevadel sagedamini. Kolmvarvas-rähni trummeldamisseeriad on aeglasemad, kuid energilisemad ja kaks korda pikemad kui suur-kirjurähnil, meenutades kuulipilduja tärinat.
Arvukus ja levila
Eestis väiksearvuline haudelind, teadaolevalt pesitseb 1000–2000 paari (talvel põhjast rännanutega 2000–5000 paari), kuulub II kaitsekategooria aluste liikide hulka. Kuigi aastatel 1970–1990 täheldati mõõdukat vähenemist, on liigi arvukus kogu Euroopas stabiilne, praegu pesitseb hinnanguliselt 350 000 – 1 000 000 paari. Kolmvarvas-rähnid on tüüpilised okasmetsalinnud, pesitsevad taigavööndis, mis algab Skandinaaviast ja Baltimaadest ning ulatub üle kogu Venemaa ja Siberi Ohhoota mereni. Kirde-Siberis ulatub tema areaal Kolõma jõeni, esineb ka Kamtšatkal, Mandžuurias, Sahhalinil ja Hokkaidōl. Põhja-Ameerikas pesitseb Kanada, Alaska ning USA põhja- ja lääneosa okaspuumetsades. Lõunapoolsetel aladel pesitseb Alpi ja Karpaatia mäestikes, alates Prantsusmaast kuni Slovakkia, Rumeenia ja lõuna-slaavi riikideni. Teised isoleeritud pesitsusalad on Kasahstani kaguosas, Kirgiisias, Hiinas ja Ees-Indias. Hilisemas kirjanduses märgitakse Euraasia ja Põhja-Ameerika vormid kaheks liigiks – Euraasia (Picoides tridactylus) ja Ameerika kolmvarvas-rähniks (Picoides dorsalis).
Eluviis ja ökoloogia
Eestis pesitseb kolmvarvas-rähn valdavalt looduskaitsealadel ja võrdlemisi puutumata puistutes. Kolmvarvas-rähn on elupaiga suhtes valivam kui näiteks musträhn või suur-kirjurähn, kuna tema nokk on nõrgema ehitusega, mistõttu vajab pesitsemiseks vanemaid ja kuivanud puid, sest ei ole võimeline rajama pesaõõnsust noorde elujõulisse tüvesse. Isaslind uuristab pesaõõnsuse vanasse kuivanud kuusetüükasse, mida majandatavates metsades ei leidu – puud utiliseeritakse varem, kui nad jõuavad kuivada ja tüüka moodustada. Raskendavaks asjaoluks on paari iga-aastane pesapuu vahetamine. Toidueelistuste tõttu eelistab kahjureist nakatunud puid, ilmub ka tulekahju- või üleujutusjärgsesse metsa. Kolmvarvas-rähni eluviis on üsna varjatud, kuna ta häälitseb harva ja vaikselt (erandiks on toitu manguvad linnupojad, kelle hääletugevus on teiste rähniliikidega võrdväärne).
Toitumine
Kolmvarvas-rähn toitub puukahjureist ja tõukudest, ka vaigust ja viljadest. Toidurikkaimateks paikadeks on põlenud ja muul looduslikul viisil kahjustunud metsad. Nagu teisedki rähniliigid, võib selgrootute urgetest kättesaamiseks kasutada oksakesi jm dendroloogilist materjali. Kolmvarvas-rähni poolt toiduotsinguteks kasutatud puu tunneb ära tüve madalamal osal olevate korrapäraste horisontaalsete vöötide järgi, mis tekivad jõuliste nokahoopide tagajärjel. Samuti võivad nad surnud okaspuult koore täielikult eemaldada.
Sigimine
Pesaurge on 1–7 meetri kõrgusel. Kolmvarvas-rähn on võrdlemisi hiline pesitseja: mai lõpus või juunis muneb emaslind 4–5 muna. Haudumisel osalevad mõlemad vanalinnud, 14. päeval kooruvad pojad, kes juba 20–24 päeva pärast muutuvad lennuvõimelisteks ja osalevad toiduotsingutel.
Ränne
Enamasti on tegemist paigalinnuga, kuid talviti rändavad põhjapoolsemad populatsioonid lõunasse ning merepinnast kõrgemal pesitsevad linnud madalamatesse piirkondadesse. Eestis pesitsevate kolmvarvas-rähnide populatsioon on püsiv, kuid suureneb talvel põhjast siiarändavate isendite tõttu. Skandinaavias on täheldatud mõnel aastal arvukat migratsiooni Lõuna-Rootsi ja Taani aladele (viimati 1974).
Vaenlased
Varjatud eluviisi tõttu vanalindudel looduslikke vaenlasi pole (harva röövlinnud), kuid madalale rajatud pesaaukude tõttu ohustavad lennuvõimetuid poegi kärbid, nirgid jm pisikiskjad.
Liigi uurimine
Kolmvarvas-rähni on kasutatud indikaatorliigina elurikkuse ja elupaiga kvaliteedi hindamises Soome põlismetsades, samuti mujal Põhja-Euroopa riikides. Tema omadega sarnaseid ökoloogilisi tingimusi eelistava mustselg-laanerähniga (Picoides arcticus) on tehtud katseid, mis uurivad metsapõlengutest kahjustatud alade kohta teiste elupaikade seas. Antoine Nappi ja Pierre Drapeau tegid uuringu, kus hindasid mustselg-rähni reproduktiivsusedukust põlenud metsamaal. Pesade tihedus oli suurim aasta pärast põlengut, kuid hakkas märkimisväärselt vähenema kolme aasta pärast. Esimesel aastal pärast põlengut õnnestus 84% kõigist pesitsustest, kuid sellele järgneval aastal juba 73%. Kolm aastat pärast põlengut oli see näitaja kõigest 25%. Samuti ilmnes, et edukam pesitsemine toimus aladel, kus enne põlengut kasvas küps ja vana mets. Just sellist kooslust eelistab mustselg-rähn ka põlemata alal. Katsetulemused näitavad, et kaks aastat pärast põlengut toimivad hävinud metsamaad heade ressursiallikatena nii mustselg-rähnile, kui ka teistele põlenud ala eelistatavatele liikidele (sh kolmvarvas-rähn).
Põhja-Tallinna Sõnumid
Põhja-Tallinna Sõnumid (rööppealkirjaga Вести Пыхья-Таллинна) on aastast 2001 ilmuv eesti- ja venekeelne ajaleht, mis vahendab Põhja-Tallinna linnaosa uudiseid. Lehte annab välja Põhja-Tallinna linnaosa valitsus. Leht ilmub üks kord kuus (välja arvatud suvekuud).
Złotokłos
Złotokłos on küla Poolas Masoovia vojevoodkonnas Piaseczno maakonnas Piaseczno vallas. Złotokłos asub Piasecznost ligi 12 km edelas ja Varssavi kesklinnast ligi 26 km lõunaedelas.
Põhja-Tallinna Sõnumid
Lehe ilmumise esimesel ja teisel aastal kandis see nime Põhja-Tallinna Seltsi Sõnumid. Tollal oli see ka Põhja-Tallinna Seltsi häälekandja.
Złotokłos
Złotokłosis asub küpsisevabrik.
Unguriņi
Unguriņi on küla (mazciems) Lätis Valmiera piirkonnas Ķoņi vallas. Küla jääb endisest piirkonnakeskusest Naukšēnist 18 ja Riiast 160 km kaugusele.
Külast läheb läbi maantee P17. Unguriņi on tekkinud Ķoņi mõisa Unguriņi karjamõisa (Ungershof) keskuse juurde. Aastail 2009-2021 kuulus küla Naukšēni piirkonda.
Looduskaitse all on saar ümbermõõduga 3,51 meetrit.
Keemiline plahvatus
pisi|150px|Aine [[tiheduse (agregaatoleku) muutus sõltuvalt temperatuurist (T) ja rõhust (P):gaas, vedelik ja tahkis]]
Keemiline plahvatus on keemilise reaktsiooniga kaasnev ülikiire energia vabanemine, mis põhjustab plahvatuse. Aine ja tema oleku ülikiire muutumine koos temperatuuri ja ruumala ülikiire kasvuga põhjustavad lööklaine.