cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Dublin
Keskaeg
Parlament töötas mitu sajandit Droghedas, ent 1504. aastal koliti Dublinisse, kui kuningas Henry VII vallutas Kildare'i krahvkonna. Dublinis oli olemas kohalik omavalitsus juba keskajal. Tegu oli gildipõhise oligarhiaga, kuni see 1840ndatel reformiti ja tunduvalt demokraatlikumaks muudeti.
Triinu Vernik
Aastatel 1973–1974 töötas ta toonase EPA rektori Arnold Rüütli sekretärina. Pärast viimase presidendiks valimist 2001. aastal kutsus too endise töötaja endale õigusnõunikuks.
Dublin
Uusaeg
Alates 17. sajandist hakkas Dublin laienema. Kuningas George IV ajal oli Dublin mõnda aega Londoni järel Briti impeeriumi suuruselt teine linn. Sellest ajast on pärit ka suurem osa Dublini arhitektuurilistest vaatamisväärsustest. Samasse perioodi jääb ka Guinnessi õlletehase sünd. 19. sajandi algust iseloomustas Dublini langus, kuid Belfastis oli tööstuslik kasv. 20. sajandi alguseks oli Belfasti rahvastik pea kaks korda suurem. Kui Belfastist oli selleks ajaks saanud õitsev tööstuslinn, iseloomustasid suursuguse ajalooga Dublinit räpasus ja tuntavad sotsiaalsed klassivahed. Dublin oli endiselt administratsiooni ja transpordi keskus suuremale osale Iirimaast, kuigi jäi pea täielikult kõrvale industriaalrevolutsioonist.
Triinu Vernik
Eesti Ekspressile antud intervjuus leidis Vernik, et oli nõunikuna allumatu ning ütles alati, mida mõtles ja õigusnõuandena õigeks pidas.
Dublin
Uusim aeg
Kui majandusolude paranemisel paranes ka linna üldpilt, tehti arhitektuurilisi muudatusi, mis omakorda tõi kaasa suure kampaania Georg IV aegse arhitektuuri, tänavate ja suursugususe säilitamiseks. Alates 1997. aastast on linnapilt märgatavalt muutunud, peamised põhjused on nii era- kui ka riiklikul kapitalil põhinevad investeeringud ehitusse, transporti ja ettevõtlusse.
Triinu Vernik
2002. aasta suvel olevat presidendi kantselei direktor Tarmo Mänd lasknud kontrollida Verniku kirjavahetust, mis viis konfliktini. Vernik lahkus presidendi õigusnõuniku kohalt, mille teiseks ajendiks olevat saanud Männi tsiteeritud väide, et Vernik olevat presidenti kutsunud "vanameheks". Hiljem töötas vandeadvokaadina Advokaadibüroos HETA.
Dublin
Uusim aeg
2003. aastal BBC tehtud uuringu kohaselt pidas 11 200 elanikku 112 linna- ja maapiirkonnast Dublinit parimaks Euroopa pealinnaks, kus elada.
Triinu Vernik
2005. aastal astus ta Eesti Advokatuuri. Ta on osalenud õigusloomes, olles üks perekonnaseaduse eelnõu väljatöötajatest ja teda loetakse üheks Eesti parimaks perekonnaõiguse tundjaks. Ta on Eesti Advokatuuri juhatuse asendusliige ja Eesti Juristide Liidu volikogu liige. 2015. aastal astus Triinu Vernik Eesti Advokatuurist välja ning siirdus pensionile.
Dublin
Kirjandus ja teater
Linnas on mitu teatrit, siit on sirgunud palju kuulsaid näitlejaid, nt Noel Purcell, Brendan Gleeson, Stephen Rea, Colin Farrell ja Gabriel Byrne. Tuntumad teatrid on The Gaiety, The Abbey, The Olympia ja Gate.
Sport
Suurem osa Iiri spordiorganisatsioonide peakontoritest asub Dublinis. Linnas harrastatakse kõiki neid spordialasid, mis on populaarsed kogu Iirimaal: keldi jalgpall, jalgpall, ragbi ja kurling.
Dublinis asub Euroopa suuruselt neljas staadion Croke Park, mis mahutab kuni 83 700 pealtvaatajat ja on koduks Keldi Spordi Assotsiatsioonile. Seal korraldatakse keldi jalgpalli ja kurlinguvõistlusi, igal teisel aastal ka rahvusvahelisi jalgpallivõistlusi. Tuntumad staadionid on Aviva Stadium, Parnell Park, Lansdowne Roadi staadion, Donnybrook Rugby Ground, Dalymount Park ja Richmond Park.
Põhi ja lõuna
Dublinit iseloomustab põhja-lõunasuunaline jagunemine mööda Liffey jõge. Põhja peetakse pigem töölisklassi ja lõunat kesk- ja kõrgema keskklassi koduks. Tegelikult sellist selget jagunemist ei ole. Vastavalt jõekaldale on jagatud ka postiteenuse piirkonnad: kõik põhjapoolsed on nummerdatud paaritute, lõunapoolsed paarisarvudega. Põhja ja lõuna vahel jaotumine sai alguse mõni sajand tagasi, kui Kildare'i krahv ehitas oma residentsi tollal jõe vähem austatud lõunakaldale. Kui temalt küsiti, miks ta oma kodu sinna rajas, vastas ta vaid: "Kuhu lähen mina, sinna tuleb ka mood". Selle peale järgnesid talle mitmed Iiri kõrgklassi kuuluvad perekonnad. Lihtsustatud sotsiaal-majanduslik põhja-lõuna-jaotus – rikas, liberaalne ja ennasttäis lõuna ning vaene, tööstuslik ja lihtkodanlik põhi – ei tule tänapäeval kuigi selgelt esile.
Haridus ja teadus
Dublin on Iirimaa hariduskeskus, siin on kolm ülikooli ja mitu muud kõrghariduskooli. Dublini ülikool, millele pandi alus 16. sajandil, on vanim ülikool Iirimaal. Peale selle asuvad Dublinis Iirimaa riiklik ülikool, Dublini ülikooli kolledž, Dublini linnaülikool, Kuninglik kirurgide kolledž, Dublini tehnoloogia instituut, Riiklik kunstikolledž jne. Dublinis asub ka Majanduslik-Sotsiaalsete Uuringute Instituut, valitsuse mõttekoda majanduslike ja sotsiaalsete probleemide üle arutlemiseks.
Rahvastik
Dublini linnaks loetakse kogu ala, mida valitseb linnavolikogu, ent Dublini hulka arvestatakse vahel ka linnaga piirnevad linnalised piirkonnad Dun Laoghaire-Rathdown, Fingal ja Lõuna-Dublin. Seda ala kutsutakse Dublini Metropoli piirkonnaks.
2006. aastal elas linnavolikogu hallatavas alas 505 739 inimest ja linna ümbritsevate valdadega koos 1 661 185 inimest. Arvatakse, et aastaks 2021 kasvab see arv 2,1 miljoni elanikuni. 2010-ndatel elab umbes 40% Iirimaa rahvastikust 100 km raadiuses Dublinist.
Olgugi et Dublinit iseloomustas kuni 1990. aastate alguseni suur emigratsioon, elab seal tänapäeval palju immigrante. Välismaalt pärit linlased on peamiselt noored ja vallalised, suurem osa neist on pärit Euroopa Liidu liikmesriikidest, eriti aga Suurbritanniast, Poolast ja Leedust. Järjest enam on immigrante Hiinast, Nigeeriast, Brasiiliast, Austraaliast, Uus-Meremaalt ja Venemaalt.
10% Iirimaa elanikkonnast on välismaist päritolu, kusjuures ebaproportsionaalselt suur osa neist valib uueks koduks just Dublini. Näiteks 60% Aasia päritolu Iirimaa elanikest elab Dublinis. Multikultuursus avaldub väga selgelt näiteks rahvustoidupoodide laias levikus, eriti Parnell Streetil ja Moore Streetil.
Majandus
Dublin on viimased 10–15 aastat olnud Iirimaa majanduskasvu keskpunkt. Seda perioodi kutsutakse ka Keldi Tiigri aastateks. Elustandard on linnas tuntavalt tõusnud, samuti elukallidus. Dublin on maailmas elukalliduselt 16., Euroopas 8. kohal. Samal ajal on Dublini palgatase maailmas 4. kohal, olles ees nii New Yorgist kui ka Londonist. Dublinit edestavad vaid Zürich, Genf ja Oslo.
Transport
Dublinis ristub mitu riikliku tähtsusega maanteed. M50, Iirimaa kõige tihedama liiklusega maantee, puudutab linna lõuna-, lääne- ja põhjapiiri, ühendades kõige olulisemaid regioonidest linna suubuvaid teid.
Alates 2008. aastast kehtib West-Linkil, üle Liffey jõe jooksval kahel paralleelsel betoonsillal, kaheeurone teemaks.
Et praegu Dublinit ümbritsev maantee moodustaks täisringi ümber linna, on välja käidud idee pikendada teed ka idaküljele. Praegu täidab sama rolli 2006. aastal ehitatud Dublini sadama tunnel, mida kasutatakse transiidiks.
Bussid
Suurem osa bussikorraldusest on ühe firma käes (Bus Átha Cliath ehk Dublin Bus), aga transpordiga tegeleb ka mõni väikeettevõte.
Äärelinnade rongiühendus ja DART (Dublini piirkonna kiirtransport). Dublini rongid sõidavad viiel liinil, vedades peamiselt äärelinnast kesklinna tööle sõitvaid inimesi. Samal eesmärgil on tihe rongiliiklus ka mõne ümbruskonna linnaga, nt Drogheda ja Dundalk. Üks nendest, Dublini lahte teenindav liin, on tuntud kui DART.
Luas
pisi|vasakul|Luasi trammid Luas on kaht liini teenindav tramm, mis pandi käiku 2004. aastal. Üldiselt on see teenus osutunud populaarseks, kuigi kritiseeritakse kehva ümberistumise võimalust kahe liini vahel. Plaanis oli luua viis uut Luasi liini, millest viimane pidi alguse saama 2014. aastal. Tolleaegsed liinid plaaniti uutega ühendada 2012. aastal.
Metroo
Dublini metroosüsteemi loomine on kirjas Iiri valitsuse 2005. aastal vastu võetud arengukavas Transport 21. Kuuldavasti on plaanitud metroo välja arendada täiesti omaette süsteemina, mis ei sega muud liiklust. Metro North peaks plaani kohaselt teenindama neid piirkondi, mis parasjagu on ühistranspordiga kehvemini kaetud, Metro West aga hakkaks teenindama kolme suurt äärelinna – Tallaght, Clondalkin ja Blanchardstown.
Õhu- ja meretransport
Dublin on riikliku transpordi keskpunkt. Dublini sadam on riigi kõige elavam meresadam ja Dublini lennujaam samamoodi riigi kõige kasutatavam lennuväli.
Kommunikatsioon ja meedia
Dublin on Iirimaa meedia- ja kommunikatsioonikeskus. Siin asuvad mitme ajalehe (The Irish Times, Irish Independent), raadiojaama (Today FM ja Newstalk), telejaama (TV3, Channel 6, City Channel ja Setanta Sports) ning telefoni- ja mobiilsidefirma (Eircom, Meteor, Vodafone ja O2) peakontorid. Iirimaa rahvusringhäälingu Radio Telefís Éireann (RTÉ) peamised kontorid ja stuudiod asuvad Dublinis Donnybrookis. RTE toodab populaarset telesarja "Fair City", mille tegevus toimub fiktiivses Dublini linnaosas Carraigstownis.
Linna valitsemine
Linna valitseb Dublini linnavolikogu (varasem nimetus Dublin Corporation), mille juht on linnapea (Lord Mayor of Dublin), kes valitakse üheaastaseks ametiajaks. Linnapea elab Mansion House'is. Dublini volikogu asub kahes suures hoones – istungeid peetakse peakontoris Dublini raekojas ja suur osa administratiivüksusi (Civic Offices) asub Wood Quays.
Linnavolikogu on ühekojaline ja sinna valitakse iga viie aasta tagant 52 linlaste esindajat. Enim hääli saanud partei määrab komisjonide koosseisu, milliseks kujuneb poliitika ja kellest saab linnapea. Linnavolikogu ülesanne on koostada iga-aastane eelarve, mis hõlmab kulutusi elamumajanduses, liikluskorralduses, jäätmekäitluses, kanalisatsioonis, planeeringutes jne. Linnavolikogu otsuste elluviimise eest vastutab linnahaldur (Dublin City Manager).
Riiklik valitsus
Iirimaa rahvusparlament (Oireachtas) koosneb kolmest osast: president ja kaks parlamendikoda ehk Dáil Éireann (Saadikutekoda) ja Seanad Éireann (Senat). Kõik parlamendiosad paiknevad Dublinis. Iirimaa president elab Phoenix Parkis kunagise Iiri Vaba Riigi kuberneri residentsis (Áras an Uachtaráin). Mõlemad parlamendikojad peavad istungeid Leinster House'is, kunagises hertsogilossis linna lõunaosas. See hoone on parlamendi kasutuses olnud alates Iiri Vaba Riigi loomisest 6. detsembril 1922.
Iiri valitsus asub valitsushoones, mille arhitekt on Sir Aston Webb, kes on ühtlasi Buckinghami palee fassaadi autor. Valitsushoone loodi esialgu Kuningliku teaduskolledži tarbeks. 1921. aastal peeti seal Lõuna-Iiri Alamkoja koosolekuid. Arvestades hoone paiknemist Leinster House'i läheduses, võeti osa teaduskolledži hoonest ministrite kabinettide tarvis ajutiselt kasutusse. Nii valitsushoone kui ka Leinster House pidid olema valitsuse ja parlamendi ajutised asukohad, ent need täidavad seda ülesannet veel tänapäevalgi.
Schottky diood
Schottky barjääri ehk Schottky siirde laius sõltub siirdele rakendatava pinge väärtusest ja polaarsusest (nagu pn-siirde puhul), kuid olulise iseärasusena on päripingelang Schottky dioodil märksa väiksem kui pn-ränidioodil. Samuti taastub vastutakistus ümberlülitumisel väga kiiresti, sest erinevalt pn-siirdest puuduvad siin vähemuslaengukandjad, nii et Schottky siirde toimekiiruse määravad ainult enamuslaengukandjate laeng, seega siirde mahtuvus.
Jerzy Kapliński
Jerzy Bonifacy Edward Kaplinski (24. september 1901 Varssavi – 1943 Vjatlag) oli poola keeleteadlane.
Schottky diood
Diood on nime saanud Saksa füüsiku Walter Schottky (1886–1976) järgi. Esimene teada olev Schottky kontaktiga alaldusseadis oli nn kristalldetektor (vt Detektorraadio).
Jerzy Kapliński
Arreteeriti NKVD poolt 23. juunil 1941 Tartus.
Schottky diood
Schottky dioode kasutatakse ülikõrgetel sagedustel detektor-, segustus- ja lülitidioodina, toiteplokkides kiiretoimelise alaldusdioodina, loogikalülitustes transistoride vastutakistuse taastumiskestuse vähendamiseks ja seega ümberlülitumise kiirendamiseks, samuti elektroonikalülituste sisenditel ja väljunditel kaitsedioodina.
Jerzy Kapliński
Isiklikku
1930. aastate lõpus tutvus ta Nora Raudsepaga. Nad abiellusid 1938. aasta märtsis. Peres kasvas poeg Jaan Kaplinski.
Schottky diood
pisi|300px|Schottky dioodi ja ränidioodi [[pinge-voolu tunnusjooned]]
Eelised
Schottky dioodide päripingelang on 0,2–0,4 V. Madala päripingelangu tõttu on nad tõhusamad kui tavalised ränidioodid, mille päripingelang on vahemikus 0,7–1,7 V.
Dioodi väikese elektroodidevahelise mahtuvuse tõttu on Schottky dioodil suur töökiirus, nii et nad on kasutatavad kuni mikrolainete sagedusteni.
Schottky dioodides tekib vähem müra kui tavalises ränidioodis.
Puudused
Schottky ränidioodide puuduseks oli esialgu madal lubatav vastupinge (50 V või vähemgi) ja suhteliselt suur vastuvool (lekkevool), mis võis kõrgetel temperatuuridel põhjustada ebastabiilsust. Tänapäeval ulatub paljude Schottky ränidioodide lubatav pinge 250 voldini.
Kesk-Pohjanmaa maakond
Kesk-Pohjanmaa maakond (rootsi Mellersta Österbotten) on 1. järgu haldusüksus (maakond) Soomes.
HTML
HTML (ingliskeelne lühend sõnadest HyperText Markup Language 'hüperteksti märgistuskeel' ) on keel, milles märgendatakse veebilehti. Versioonid 2.0 kuni 4.01 HTML olid SGML-i rakendused. HTML-dokumentide (failide) veebist allalaadimiseks ja vaatamiseks kasutatakse enamasti veebibrauserit. Selline elektroonilise dokumendi märgendamise mõte on lahutada sisu, vaade jms objekti omadused üksteisest.
Kesk-Pohjanmaa maakond
Endised vallad
🇫🇮
Deathrash
Deathrash ehk Death/Thrash või Thrash/Death, ka Old School Death metal (oleneb, mis metal 'i alaliigi mõjud on ülekaalus) on heavy metal 'i alaliik, milles on nii death kui ka thrash metal 'i mõjusid.
HTML
HTML paneb paika üksnes dokumendi struktuuri, kuid võimaldab veebilehele kaasata skripte, eeskätt JavaScripti ja CSS-i, millega kirjeldatakse lehe kujundus.
Ajalugu
HTML-i lõi koos veebiga 1990. aastal Tim Berners-Lee. Aastal 1994 asutas ta W3C, mis on sellest ajast alates tegelenud muuhulgas ka HTML-i standardite väljatöötamisega.
Deathrash
Deathrash 'i kitarrimäng sarnaneb thrash metal 'i omaga, kiire tempo ja kare vokaal nagu death metal 'il.
HTML
Ajalugu
Nimekiri W3C välja töötatud HTML-i versioonidest:
Süntaks
Enamik HTML-märgendeid käib alati paaris: on alustav märgend ja on sulgev märgend, mida alustavast eristab kaldkriips / noolsulgudes elemendi nime ees, näiteks alustav ja sulgev tekstilõigu märgend on vastavalt <p> ja </p>. On ka elemente, mille märgendid on ühekordsed ega vaja sulgemist (<img>, <br> jm), on elemente, mille sulgemine pole HTML-i vanemates versioonides kohustuslik (<p>, <td> jt) ning esineb ka erandjuhtumeid, mille korral avatud märgendit ei pea sulgema, sest seda teeb mõni teine element. Viisakas komme on siiski avatud märgend kindlasti ka sulgeda.
Uuendatud, XHTML-i standardite järgi on kohustuslik sulgeda kõik elemendid, sealhulgas ka ühekordsed elemendid. Ühekordsete elementide sulgemine käib sel juhul sama märgendi sees kaldkriipsu lisamise teel: <br />, <img src="pilt.jpg" />.
Paljudele elementidele saab lisada parameetreid, mis antud elemendi esitamisviisi brauseri jaoks täpsustavad. Parameetrid kirjutatakse elemendi algusmärgendi juurde, noolsulgude sisse. Igal parameetril on tavaliselt mitu võimalikku väärtust või väärtusvahemikku. Kui parameetril väärtusvahemik puudub, siis jäetakse see tähistamata. Parameetrid eraldatakse märgendi põhitähisest tühikuga, samuti eraldatakse tühikuga üksteisele järgnevad parameetrist ja väärtusest koosnevad paarid. Parameetrite esitamise üldkuju on järgmine: <märgend parameeter="väärtus" parameeter2="väärtus">
Parameetrite arv sõltub konkreetsest elemendist. Kirja peab panema ainult need parameetrid, mille väärtusi tahetakse muuta erinevaks vaikeväärtustest. Enamikul parameetritest on olemas kindlad vaikeväärtused; erandiks on elemendid, mille otsene sisu määratakse märgendis toodud parameetritega (<img>, <a> jm) ning millel vaikeväärtus puudub. Parameetri väärtus on viisakas ümbritseda kas ühe- või kahekordsete jutumärkidega. Kui parameetri väärtus koosneb mitmesõnalisest tekstist, on jutumärgid kohustuslikud. Mõningate elementide parameetrite vaikeväärtused võivad sõltuda brauserist.
Koodinäide
Lihtne HTML-is kirjutatud veebileht näeb välja selline: <!DOCTYPE html> Tervitus Tere, maailm!
Vastavalt programmeerimisest tuntuks saanud "Tere maailm" programmi tavale näeb seda veebilehte brauseriga vaadates teksti "Tere maailm!".
Koodi alguses olev <!DOCTYPE viitab dokumendi tüübi definitsioonile (DTD-le), mis määrab HTML-i versiooni, millele veebileht vastab. HTML 5-s ei ole võimalik DTD-d kasutada, seega viide definitsiooni dokumendile puudub.
Aprill 2020
Aprill 2020, kroonika.
Aaro Honka
pisi|Aaro Honka Eino Johannes Arohonka (kirjanikunimi Aaro Honka; 7. august 1913 Helsingi – 22. mai 2001) oli soome noorsookirjanik ja haridustegelane.
Aprill 2020
2020. aasta aprill algas kolmapäeval ja lõppes 30 ööpäeva pärast neljapäeval.
Aaro Honka
Tampere klassikalise lütseumi rektor. Soome riigi haridusnõunik.
Õppis korp! Sakala stipendiaadina Tartu Ülikoolis. Korp! Sakala vilistlane.
Eluloolisi fakte
Võitis 1932. aastal OY Suomen Autoteollisuus Ab korraldatud veoautode nimekonkursi nimega "Sisu". Seega on praeguse Soome Sisu Auto nime autor.
Teosed
Avaldanud kirjanduskriitikat.
Eesti keeles ilmunud:
Derivaat
Keemias on derivaat keemiline ühend, mida saab vaadelda teatud ühendist tuletatuna, kui selle üks aatom või rühm asendatakse teise aatomi või rühmaga. Orgaanilises keemias kasutatakse derivaadi mõistet enamasti erinevate funktsionaalrühmadega ühendite (nimetatakse funktsionaalderivaadid) korral. Kui põhiühendis mõni vesiniku aatom on asendatud orgaanilise radikaaliga, siis on tegu lihtderivaadiga. Näiteks atsetüülsalitsüülhape on salitsüülhappe derivaat.
Keemilises analüüsis kasutatakse tihti ainete eraldamiseks või identifitseerimiseks aine funktsionaalrühma asendamist mingi teise rühmaga, nimetatakse seda derivatiseerimine.
Psühhoanaleptilised ained
Psühhoanaleptiline aine on ravim, mis stimuleerib kesknärvisüsteemi.
Saida mõis
Saida mõis (saksa keeles Saida) oli poolmõis Nissi kihelkonnas Harjumaal.
Mõis rajati 1884 Nurme mõisast eraldatud alast.
Keskstaadion
Keskstaadion võib tähendada:
Tarkan Tevetoğlu
thumb Tarkan Tevetoğlu, tuntud kui Tarkan (sündinud oktoobril 1972 Alzeys Saksamaal) on türgi popmuusik.
Esimese albumi andis ta välja koos Mehmet Söğutoğluga 1991. aastal ja seda müüdi lühikese ajaga üle 700 000. Tema järgmist albumit müüdi juba üle 3 miljoni. 1998. aastal ilmus Prantsusmaal tema kogumikalbum "Tarkan", mille singel "Şımarık" saavutas rahvusvahelise menu. Seetõttu ilmus album uuesti 1. aprillil 1999. Laulu "Şımarık" kaverit on esitanud paljud artistid mitmetes keeltes.
Tarkan on üks Türgi populaarsemaid muusikuid.
Bonifatius I
Bonifatius I (ka Bonifacius I) oli paavst 418–422. Ta oli 42. paavst.
Bonifatius I oli "Liber Pontificalise" järgi pärit Roomast ja ta oli preester Iocunduse poeg.
Ta ordineeriti Damasus I poolt presbüteriks. Innocentius I saatis ta 405 Konstantinoopolisse.
Paavstiks saamine ja skisma
Bonifatius I valiti paavstiks presbüterite ja ilmikute poolt 28. detsembril 418. "Liber Pontificalis" märgib tema valimise kohaks Juliuse basiilika.
Päev varem valisid diakonid ja mõned presbüterid Lateraani basiilikas paavstiks ülemdiakon Eulaliuse. Bonifatius pühitseti 29. detsembril 9 piiskopi juuresolekul ametisse San Marcello kirikus, Eulalius aga Ostia piiskopi poolt Lateraani basiilikas. Rooma prefekt Symmachus toetas Eulaliust ja ajas Bonifatiuse linnast minema.
Lääne-Rooma keiser Honorius toetas esmalt Eulaliust, kuid otsustas skisma likvideerimiseks pidada Ravennas sinodi, kus ei saavutatud üksmeelt. Seejärel otsustas keiser, et juunis 419 tuleb Spoletos pidada Gallia ja Aafrika piiskoppide juuresolekul uus sinod, seni aga peavad mõlemad vaimulikud Roomast lahkuma. Ülestõusmispühade missa pidi 30. märtsil Roomas läbi viima Spoleto piiskop Achilleus.
Bonifatius I nõustus keisri otsusega ja siirdus Santa Felicitasse. Eulalius aga tungis 18. märtsil Rooma ja hõivas 29. märtsil Lateraani basiilika, kust keisri sõdurid ta välja ajasid. Seepeale kinnitas Honorius 3. aprillil 419 Bonifatiuse õigusjärgseks paavstiks ja Eulalius pidi Roomast lahkuma. Bonifatius saabus Rooma 10. aprillil 419.
Suvel 420 Bonifatius haigestus ja kartes oma surma järel taas skisma puhkemist, palus ta 1. juulil keisrilt selle vältimiseks võtta tarvidusele vastavad meetmed. Honorius otsustas keelustada valimisintriigid ja sätestas, et kahe isiku valituksosutumisel on mõlemad tagandatud ja paavstiks tunnistatakse isik, kes valitakse ametisse üksmeelselt.
Bonifatiuse mõjukam toetaja oli keiser Honoriuse õde Galla Placidia.
Vaidlused vikariaatide pärast
Bonifatius keeldus tunnustamast Korintose piiskopiks valitud Perigenest. Korintose kogudus kaebas paavsti peale Theodosiusele, paavst aga põhjendas Honoriusele oma otsust.
Vaidlus pelagiaanidega
Bonifatius I taunis pelagianismi. Ta saatis kaks pelagiaanide poolt saadetud laimavat kirja Augustinusele edasi. Ta palus Lääne-Rooma keiser Honoriust avaldada korraldust, mille järgi peavad kõik piiskopid tunnustama Zosimuse "Tractoriat".
Apiariuse tüli
Bonifatius I ajal jätkus Zosimuse ajal alanud tüli Aafrika preestri Apiariusega. 31. mail 419 saatsid Aafrika piiskopid paavsti juurde saadikud teatega, et Apiarius oli määratud ametisse teise piiskopkonda. Samuti toonitati, et Zosimus oli oma otsuste õigustamiseks toetunud kaanonitele, mida Aafrikas ei tunnustatud.
Tüli Fussula piiskopiga
422 apelleeris Fussula piiskop Antonius paavstile Numiidia sinodi otsuse, mille järgi ta oli ametist tagandatud. Bonifatius I ei kinnitanud sinodi otsust ja saatis piiskopi tagasi Aafrikasse korraldusega, mille järgi tuli Antonius rehabiliteerida.
Liturgilised otsused
Bonifatius I keelas "Liber Pontificalise" järgi naistel ja nunnadel puudutada altaririiet ja seda pesta ning suitsutada kirikus viirukit.
Ta keelas "Liber Pontificalise" järgi orjadel saada vaimulikeks.
Ordinatsioonid
Bonifatius I ordineeris "Liber Pontificalise" järgi 13 preestrit, 3 diakonit ja 36 piiskoppi.
Uus kirik
Bonifatius I lasi "Liber Pontificalise" järgi ehitada Rooma Santa Felicita kiriku.
Surm
Bonifatius I suri 4. septembril 422 ja maeti Maximuse katakombi, "Liber Pontificalise" järgi Santa Felicita kirikusse.
Guangxi
Guangxi Tšuangi autonoomne piirkond on Hiina Rahvavabariigi koosseisu kuuluv 1. järgu haldusüksus. Asub Hiina lõunaosas, piirneb edelas Vietnamiga. Guangxi on tšuangide autonoomne piirkond.
Haldusjaotus
Piirkond jaguneb 14 ringkonna õigustega linnaks, 34 ringkonnaks, 56 maakonnaks, 12 autonoomseks maakonnaks ja 7 maakonna õigustega linnaks.
Rahvastik
2000. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid Guangxi Tšuangi autonoomse piirkonna elanikest hiinlased 62%, tšuangid 32%, jaod 3%, miaod 1%, dongid 0,7% ja gelaod 0,4%.
Ahjualune
Ahjualune on eesti rahvaluules pisike habemega mehike, kes elab põranda all. Ta võib tohutu palju toitu ühe hetkega ära süüa. Kui ahjualusele anda pisutki toitu maitsta, on kohe kogu roog ära söödud.
Ahjualust on peetud maapõuesuuruse maoga allilmaisanda sümboliks.
Sarnane tegelane on olemas ka teiste rahvaste rahvaluules.
Juhan Kunder on kirjutanud muinasjututöötluse "Ahjualune".
Politseinik
Politseiametnik on politseiteenistuses olev isik.
Eesti
Eesti Vabariigis on politseinik ehk politseiametnik Politsei- ja Piirivalveametis, Kaitsepolitseiametis või sisekaitselises rakenduskõrgkoolis politseiametniku ametikohal teenistuses olev isik. Laiemas mõttes käsitletakse Eestis politseinikuna ka sõjaväepolitseinikku.
Politseiametnikuna võib teenistusse võtta 19-aastaseks saanud vähemalt keskharidusega Eesti kodaniku, kes valdab eesti keelt seadusega või seaduse alusel antud õigusaktiga kehtestatud ulatuses ning vastab politseiametniku kutsesobivuse nõuetele (nõuded isikuomadustele, haridusnõue, füüsilise ettevalmistuse nõuded).
Laiemalt puutuvad kodanikud Eestis kokku politseiametnikega, keda ametikoha järgi kutsutakse ka piirkonnapolitseinikeks, liikluspolitseinikeks ja kriminaalpolitseinikeks.
Piirkonnapolitseiniku ülesandeks on olla sideohvitser kogukonna ja politsei vahel. Piirkonnapolitseinikud keskenduvad kogukonna ja kohalike omavalitsustega suhtlemisele ning info kogumisele ja infovahetusele oma piirkonnas ja nende tööst on eraldatud patrullimine, süütegude menetlemine, väljakutsete teenindamine ja liiklusjärelevalve.
Jinmen
pisi Jinmen (ka Chinmen, Kinmen, hiina 金門, Jīnmén 'Kuldvärav') on saarestik Hiina kagurannikul, mis on Taiwani (Hiina Vabariigi) valduses. Hiina RV peab saarestikku Fujiani provintsi Jinmeni maakonnaks.
Saarestik koosneb 15 saarest, millest 2 peasaart kannavad nime Suur ja Väike Jinmen. Saarte kogupindala on 150,46 km². Vähim kaugus mandrini on tõusu ajal 2,3 km ja mõõna ajal 1,8 km.
Saartel elab umbes 50 000 inimest. Suurim linn on Jincheng.
Saared on olnud korduvalt Taiwani ja Hiina RV vahelise vaidluse ja sõjategevuse objektiks. 1950ndatel ähvardasid Ameerika Ühendriigid Hiina RV vastu tuumarelva kasutada, kui see peaks saared vallutama.
Russalu mõis
Russalu mõis (saksa keeles Russal) oli eramõis Nissi kihelkonnas Harjumaal.
pisi|[[Russalu mõisa sild ]] Mõisast on teateid alates 1586. Mõisa peahoone hävinud, säilinud on 19. sajandi keskelt pärit ehitismälestis, Russalu mõisa paesild.
Russalu mõis kuulus von Uexküllidele, 1666. aastast von Baranoffidele ning 1754. aastal omandas mõisa Eberhard Gustav von Zoege. Seejärel olid omanikeks von Manteuffelid, von Fersenid, von Meyendorffid, von Rosenid, von Schillingid, von Maydellid.
Angra tuumaelektrijaam
thumb|Angra TEJ Angra tuumaelektrijaam (Central Nuclear Almirante Álvaro Alberto) on tuumaelektrijaam Brasiilias Rio de Janeiro osariigis Angra dos Reisi vallas, mis alustas tööd 1982. aastal.
See on Brasiilia ainuke tuumaelektrijaam. Jaamas on 2 tuumareaktorit, mis annavad 4% Brasiilia elektrienergiast. Kahe reaktori koguvõimsus on 1896 MW. 2009. aastal hakati ehitama kolmandat reaktorit.
Kalamaja Põhikool
Kalamaja Põhikool asub Tallinnas Vabriku 18 asuvas majas.
Kooli hoone anti Tallinna linnale üle 1915. aastal, hoone arhitekt oli Georg Hellat.
2008. aastal ehitati koolihoone arhitekt Andres Põime projekti järgi põhjalikult ümber ning korrastati.
Ajalugu
pisi|[[Tallinna 9. Algkooli maja Vabriku tn 10 (1930. aastad)]] Tallinna Linna IX Poeglaste ja Tütarlaste Algkooli  kolmekorruseline uusklassitsistlikus stiilis hoone valmis 1915. aastal. Projekti järgi paiknesid soklikorrusel garderoobid, duširuumid, köök, söökla, keskkütte ruum üksikud abiruumid. I korrusel paiknesid kolm klassiruumi, kantselei, õpetajate tuba ja omaette väljapääsuga kooli juhataja korter. II ja III korrusel paiknesid viis klassiruumi ja postidega eraldatud võimla II korrusel ja aula III korrusel. Mansardkorrusel paiknesid kaks käsitööklassi. Tallinna linnavalitsuse otsusega 16. juulist 1915 asutati Vabriku tänav 10 Tallinna Linna 9. Algkool. Esimese maailmasõja ajal 1916. aastal õppetöö katkes ja hoone anti Balti laevastiku käsutusse. 1917. aastal novembri lõpus jätkas kool tööd Harju tänav nr. 48 hoones. Õppetöö jätkus Vabriku tänaval 1918. aastal. Ka 1944. aastal paigutati hoonesse sõjavägi.
Tallinna 9. Algkool nimetati 1944. aastal ümber '''Tallinna 15. Mittetäielikuks Keskkooliks''', 1955. aastal '''Tallinna 18. Kooliks''', 1958. aastal '''Tallinna 18. Keskkooliks'''. 1962/1963. õppeaastal tehti koolimajas kapitaalremont ja ehitati juurde aiamaja. 1964. aastal sai keskkoolist '''Tallinna 18. 8.-klassiline Kool'''. Aastatel 1972–1987 asus hoones Tallinna Kaugõppekeskool. 1988. aastal nimetati kool '''Tallinna 18. 9-klassiliseks Kooliks''' ja 1990. aastal Tallinna Kalamaja Kooliks ning 1997. aastal Kalamaja Põhikooliks.
Pärnamaa mõis
Pärnamaa mõis (saksa keeles Pernama) oli poolmõis Harjumaal Nissi kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Harju maakonnas Saue vallas Mustu küla lähedal.
Mõis rajati 1865. aastal Nurme mõisast eraldatud alast.
Erkki Kõlu
Erkki Kõlu (alates 1999 ametlikult Erkki Masing; sündinud 3. aprillil 1970 Viljandis) on eesti humorist.
Erkki Kõlu lõpetas 1988. aastal Viljandi 5. Keskkooli ning õppis seejärel kuni 1994. aastani Tartu Ülikoolis ajakirjandust, kuid ei lõpetanud. 1998–2002 õppis ta samas psühholoogiat, kuid ka see jäi lõpetamata.
Anekdootide kogumist alustas Kõlu juba 1982. aastal, aastatel 1991–2003 luges ta anekdoote Tartu Raadios. 1992–1997 oli ta ajalehe Postimees huumorilisa "Herilane" toimetaja. 1995. aastal ilmus tema esimene anekdoodikogu "Tartu 1001 anekdooti" (koos Vello Läänega). 2001. aastal andis Kõlu välja Eesti suurima anekdoodikogu: "Eesti 10 000 anekdooti". 2010. aastal ilmus kogumik "10 000 uut anekdooti Erkki Kõlult" ning CD-plaat "Tee peale". 2015. aasta seisuga oli temalt ilmunud 14 anekdoodikogumikku. Kõlu on kirjutanud ka ulmejutte.
1997. aastal püstitas Kõlu koos Valdo Jahiloga maailmarekordi anekdootide kestvusrääkimises (61 tundi). 10. augustil 2002 püstitas Kõlu Guinnessi rekordi anekdootide kiirusrääkimises: 362 anekdooti ühe tunniga. Selle rekordi ületas inglane Tim Vine 2004. aastal (499 anekdooti).
Isiklikku
Erkki Kõlu on alates 1999. aastast abielus Sille Masinguga ja sellest ajast on tema ametlik perekonnanimi samuti Masing.
Linnastaadion
Linnastaadion võib tähendada:
Sven Vabar
Sven-Hannes Vabar (sündinud 7. juunil 1977 Tallinnas) on Eesti kultuurikriitik ja -ajakirjanik.
Ta lõpetas 1995 Tallinna 21. Keskkooli. Aastatel 1995–2002 õppis Tartu Ülikoolis ajakirjandust, 2002–2007 semiootikat. Kaitses semiootika ja kulturoloogia erialal bakalaureusekraadi (2005) ning magistrikraadi (2007). Nii bakalaureuse- kui ka magistritöö teemaks oli Uku Masingu maailmapilt.
Töötab Eesti Kirjandusmuuseumi kultuuri- ja kirjandusteooria töörühmas toimetajana.
On tegutsenud ka kultuuriajakirjanikuna: kirjutanud eesti ajalehtedes filmi- ja kirjanduskriitikat, teinud intervjuusid kirjanikega, töötanud Raadios Vaba Euroopa ja osalenud raadiosaadetes "Kultuurikaja", "Litter" ja "Ööülikool".
Avaldanud proosat ajakirjades Vikerkaar ja Vihik ning ajalehtedes Sirp, Müürileht ja Tartu Postimees. Koostanud ja toimetanud Tartu "mitte-kohtade"-teemalise raamatu "Mitte-Tartu", mis ilmus 2012.
Sirly Illak-Oluvere
Sirly Illak-Oluvere (sündinud 8. septembril 1981 Tallinnas ) on eesti dirigent.
Haridus
Ta on lõpetanud 1999. aastal Jakob Westholmi Gümnaasiumi muusikakallakuga klassi ja õppinud Tallinna Muusikakoolis Ants Müüri juhendamisel saksofoni erialal. 2003. aastal lõpetas ta Tallinna Pedagoogikaülikooli muusikapedagoogi-kooliorkestri dirigendi erialal (dirigeerimist õppis oma isa Harry Illaku juhendamisel, erialainstrumenti (saksofoni Olavi Kasemaa juhendamisel).
Laulupeod
Sirly Illak on olnud liigidirigent mitmel maakonna laulupeol:
Töö noodigraafikuna
Ta on töötanud ka noodigraafikuna. Tähtsaimad tööd:
Isiklikku
Tema isa on Harry Illaku. Tal on tütar (Elisabeth Illak (s 2003)) ning kaksikud pojad Marcus Egerth Oluvere ja Mathias Eric Oluvere (s 2015).
Teoreem
Kuigi teoreeme võib kirja panna täielikult sümbolkujul, näiteks lausearvutuskujul, on need enamasti esitatud harilikus tavakeeles, nagu inglise või eesti keel. Sama kehtib ka tõestuste puhul, mis on enamasti väljendatud kui loogiliselt üles seatud ja selgelt sõnastatud mitteformaalses keeles argumendid, mille eesmärk on veenda lugejaid teoreemi väite tõesuses. Nendest on võimalik üles ehitada ametlik sümbolkujuline tõestus. Tavaliselt on selliseid arutluskäike lihtsam kontrollida kui puhtalt sümbolkujul kirja pandud tõestusi. Paljud matemaatikud eelistavad tõestust, mis mitte ainult ei näita teoreemi õigsust, vaid ka selgitab, miks selle tõesus ilmne võib olla. Mõnel juhul võib teoreemi tõestamiseks piisata ka ainult pildist või visuaalsest joonisest.
Teoreemitüübid
Loogikas esitatakse paljud teoreemid kujul: kui A, siis B. Selline teoreem ei kinnita B tõesust, vaid näitab ainult seda, et B on A tarvilik tagajärg. Sel juhul on A teoreemi eeldus ja B on väide. Teoreem "Kui n on paarisarvuline naturaalarv, siis ka n/2 on naturaalarv." on tüüpiline näide teoreemist, kus eeldus on "n on paarisarvuline naturaalarv" ja väide on "n/2 on naturaalarv". Et teoreem oleks tõestatav, peab see olema väljendatud täpse formaalse lausena. Sellegipoolest pannakse teoreemid enamasti kirja pigem tavalises kirjakeeles, kui täielikult sümbolkujul, eeldades, et lugeja on ise võimeline tuletama kirjakeelest formaalse lause. Matemaatikas on tavaks valida antud keeles kindlad eeldused ning kinnitada, et teoreem koosneb kõigist nendest eeldustest saadavatest väidetest. Need eeldused moodustavad teooriale fundamentaalse aluse ning neid nimetatakse aksioomideks või postulaatideks. Matemaatika haru, mis uurib formaalseid keeli, aksioome ja tõestuste struktuuri, nimetatakse tõestuste teooriaks.
Mõned teoreemid on triviaalsed, tähendades seda, et nende tulenemine definitsioonidest, aksioomidest ja teistest teoreemidest on ilmne. Teised teoreemid on aga "sügavad", mis vajavad süvitsi analüüsimist, kuna nende tõestused võivad olla pikad ja keerulised, hõlmates paljusid matemaatika valdkondi ja sisaldades raskesti nähtavaid seoseid mitmesuguste matemaatiliste valdkondade vahel. Teoreemi sõnastus võib olla lihtne, kuid tõestus võib osutuda sügavaks. Sellise teoreemi hea näide on Fermat’ suur teoreem, mis väidab, et võrrandil xn + yn = zn ei ole n > 2 korral positiivseid täisarvulisi lahendeid.
Teistel teoreemidel on teadaolev tõestus, mida ei ole kerge üles kirjutada. Sellise teoreemi näiteks sobib neljavärviprobleem ja Kepleri väide. Mõlema teoreemi puhul on nende tõesus teada ainult seetõttu, et need tõestati arvutiotsingute ja programmide abil. Esialgu ei võtnud paljud sellist tõestusviisi omaks, kuid nüüdseks on see laiemat tunnustust saanud. Matemaatik Doron Zeilberger on väitnud, et need on ainsad mittetriviaalsed tulemused, mida matemaatikud on suutnud tõestada. Mitmeid matemaatilisi teoreeme on võimalik taandada selgemale ja lihtsamale arvutuskäigule. frame|[[Tasand|Tasapinnaline viievärviline kaart, kus sama värvi piirkonnad ei puutu kokku. Seda kaarti on võimalik värvida vastavalt tingimusele vaid nelja värviga. Neljavärviprobleem väidab, et sellised värvimised on võimalikud mis tahes tasapinnalise kaardi puhul, kuid iga teadaolev tõestus vajab arvutuslikku otsingut, mis on käsitsi kontrollimiseks liiga pikk]]
Esitatavus
Matemaatilise lause teoreemina esitamiseks on tarvis tõestust, st antud väitele tuleb esitada arutluskäik, mis on tuletatud aksioomidest (ja teistest juba tõestatud teoreemidest). Siiski käsitletakse tõestust teoreemi väitest eraldi. Ühele teoreemile võib olla võimalik esitada mitu erinevat tõestust, aga väite teoreemina käsitlemiseks on piisav, kui on esitatud ka vaid üks. Pythagorase teoreemi tõestus ja biruutvastavuse seaduse tõestus on ühed tuntumad suure tõestusarvuga teoreemidest.
Teoreemi ülesehitus
Teoreem ja selle tõestus on esitatud tavaliselt järgmiselt:
Jaanus Kulli
Jaanus Kulli (sündinud 2. jaanuaril 1955) on eesti ajakirjanik ja teatrikriitik.
Ta töötab ajalehe Õhtuleht kultuuriajakirjanikuna, kuid on teinud rohkesti kaastööd ka ajakirjadele Teater. Muusika. Kino, Looming ning Keel ja Kirjandus.
Artiklite andmebaasis ISE on 2022. aasta 7. novembri seisuga registreeritud 1123 tema kirjutatud artiklit ja neile lisaks 276 tema tehtud intervjuuartiklit.
Filmid
Ta on "Eesti lugude" sarja osa "Lumehobuste peremees" (režissöör Gerda Kordemets, 2007) stsenarist ning dokumentaalfilmi "Damaskus" (režissöörid Jaan Kolberg ja Jaanus Kulli, 2007) stsenarist ja kaasrežissöör.
Ta on mänginud telesarjas "Mustad lesed" (ETV, 2015) reporterit.
Cyrillus Kreek
Cyrillus Kreek (ristinimi Karl Ustav Kreek; 3. detsember 1889 Saanika küla, Võnnu (Ridala) vald – 26. märts 1962 Haapsalu) oli eesti helilooja, dirigent ja muusikapedagoog.
Ta oli üks paremaid rahvalaulude tundjaid ning kasutas ilmalikke ja vaimulikke rahvaviise oma kooriloomingus.
Elulugu
Cyrillus Kreegi lapsepõlv möödus Läänemaal. Ta oli Gustav ja Maria Kreegi üheksas laps. Koos kooliõpetajast isaga laulsid lapsed mitmehäälselt nii koolides, kus isa õpetamas käis, kui ka kodus. 1896. aastal sai isa õpetajakoha Vormsil, kus pere elas lühikest aega. Seal salviti terve pere õigeusku. Nimi Karl Ustav asendati venepärase Kirilliga. Sellest tekkis hilisem kunstnikunimi Cyrillus.
pisi|Maja Haapsalus aadressil Väike-Viigi 10, kus Cyrillus Kreek elas aastail 1939–1962. Praegu asub seal [[Cyrillus Kreegi kortermuuseum. Esiplaanil Cyrillus Kreegi monument]]
Ema kolis lastega Haapsallu, et võimaldada neile paremat kooliharidust. Kreegi koolitee algas Haapsalus Nikolai kiriku kihelkonnakoolis. Pillimänguga tutvus poiss harmooniumi, klaveri ja oreli abil. Tal lubati harjutada kohaliku karskusseltsi klaveril ning Jaani ja Lossikiriku orelitel. Ta huvitus puhkpillimängust, mängis kooli pasunakooris ja linna tuletõrjeorkestris. Cyrillus harjutas hoolsalt isa soetatud trombooni, käis klaveritundides ja laulis kohalike seltside koorides.
1908. aastal alustas ta õpinguid Peterburi konservatooriumi trombooniklassis, jätkas aastatel 1912–1916 kompositsiooni ja teooria erialal. Õpingute käigus tutvus Kreek Peeter Südaga, kellest sai tema lähim sõber. Neid lähendasid loomingulised huvid, huumorimeel, ühine musitseerimine, teineteisemõistmine ja üksteise abistamine. Nende läbikäimine kestis Süda varajase surmani.
Peterburis suurenes Kreegi huvi eesti rahvamuusika vastu. Ta oli aktiivne rahvaviiside koguja ja uurija. Alates 1911. aasta suvest osales ta Eesti Üliõpilaste Seltsi korraldatud ja Oskar Kallase juhitud rahvalaulude kogumisretkedel. 1914. aastal kirjutas ta üles esimesed vaimulikud rahvaviisid, samal aastal hakkas ta esimese eestlasena fonograafiga rahvaviise salvestama. Kreek jõudis koguda umbes 1800 viisi, koos koopiatega teistelt kogujatelt ja õpilastelt on tema kogus ligi 6000 viisi, sealhulgas umbes 500 eestlaste ning eestirootslaste vaimulikku rahvaviisi. Kogutud materjali korrastas ja uuris Kreek väga põhjalikult, olulist osa sellest kasutas ta oma loomingu allikana. Praegu säilitatakse Kreegi rahvaviisikogu Teatri- ja Muusikamuuseumis Tallinnas.
Kreegi muusikalises tegevuses oli oluline koht pedagoogitööl. Alates 1917. aastast töötas ta muusikaõpetajana, esmalt Rakvere Õpetajate Seminaris, seejärel ühe õppeaasta (1920/21) Tartu Kõrgemas Muusikakoolis ning aastail 1921–1932 Läänemaa Õpetajate Seminaris Haapsalus. Lisaks andis ta muusikatunde ja juhatas orkestreid ka teistes Haapsalu koolides, tegutses koori- ja orkestrijuhina ning juhatas maakondlikke laulupäevi ja laulupidusid. Tema muusika kõlas nii raadios kui ka kontserdisaalides.
Looming
Cyrillus Kreek on muusikateoste üldarvult ilmselt üks kõige viljakamaid eesti heliloojaid. Tähtsal kohal Cyrillus Kreegi loomingus on vaimulikud rahvalaulud. Suurem osa loomingust põhineb eesti rahvaviiside teemade polüfoonilistel töötlustel. Tema koorilaulud kujunesid sageli pikkadeks, keerukateks 4–8-häälseteks omanäolisteks teosteks. Lisaks koorimuusikale on Kreegi loomingus ka orkestrisüite ja ansamblimuusikat. Eriti hindas ta puhkpilliansambleid. Oma stiilini jõudis Kreek varakult ja selles ei toimunud hiljem suuri muutusi. Tema helikeeles peegeldub helilooja rahulik, tasakaalukas iseloom. Muusika on klassikaliselt range ja väljapeetud. Ta kasutas järjekindlalt polüfoonilisi arendusvõtteid, ostinatot, kaanonit, imitatsiooni. Sageli kõrvutatakse Kreegi loomingut Mart Saare omaga. Need heliloojad olid esimesed, kes sel määral tuginesid oma muusikas regivärsilisele rahvaviisile.
Koorimuusika
Kreegi tuntumad rahvaviisidel põhinevad koorilaulud on "Meil aiaäärne tänavas", "Sirisege, sirisege, sirbikesed", "Maga, maga, Matsikene", koraaliviisidel põhinevad "Mu süda ärka üles" ja "Ma tulen taevast ülevalt".
Mihkel Kask
pisi|Mihkel Kask (1935) Mihkel Kask (3. november (vkj)/ 16. november 1903 Kabli küla (tänapäeval Tammuru küla), Kilingi vald, Saarde kihelkond, Pärnumaa – 21. märts 1968 Tartu) oli eesti arstiteadlane, Tartu ülikooli professor ja hügieenikateedri juhataja.
Moondekivim
pisi|[[Gneiss on laialt levinud kõrge astme moondekivim]] pisi|[[Skarn on moondekivim, mis tekib magmaplutoonidest pärit hüdrotermaalsete lahuste ja plutoone ümbritsevate karbonaatsete kivimite vahelise keemilise reaktsiooni tulemusel. Selle tagajärjel tekivad kaltsiumi sisaldavad silikaadid (antud juhul roheline pürokseen augiit ja oranž granaat grossular). Sinine mineraal on kaltsiit (karbonaatsete kivimite peamine koostismineraal)]] Moondekivim on kõrge rõhu ja temperatuuri tingimustes ümberkristalliseerunud ehk moondunud kivim.
Mihkel Kask
Ta astus 1923. aastast Tartu ülikooli arstiteaduskonda ja õppis hügieeni erialal. 1933. aastal kaitses ta samas Tartumaa tervishoiuolusid käsitlevat doktoriväitekirja. Aastatel 1935–1936 täiendas Kask Rockefelleri Fondi stipendiaadina end Harvardi ülikoolis.
Moondekivim
Kõrge rõhk ja temperatuur tähendavad numbriliselt väljendatuna 300 MPa (megapaskal) ja 200°C.
Mihkel Kask
1937. aastast tegi Kask raadiosaadet "Viis minutit tervisele". Teda tituleeriti raadiotohtriks.
Moondekivim
Moondekivimid on üks kolmest suurest kivimite rühmast. Ülejäänud kaks on tard- ja settekivimid.
Mihkel Kask
Kask vahistati 29. juunil 1941. Ta vabanes vangistusest 24. novembril 1948. Ta vahistati uuesti 4. jaanuaril 1951, millise vangistuse järgsest asumisest vabanes 29. märtsil 1956.
Naasmise järel oli ta Tartu ülikooli hügieenikateedri juures esialgu assistent. Seejärel ennistati tema meditsiinidoktori kraad ning 1958. aastast oli ta kateedri juhataja ja 1962. aastast professor.
Ta on maetud Kalamaja talu kalmistule.
2003. aastal avati Mihkel Kase sünnikohas Tammurus mälestuskivi.
Moondekivim
Lähtekivimeiks võivad olla nii sette-, tard- kui ka moondekivimid ise.
Kardinal Richelieu
Kardinal Armand Jean du Plessis de Richelieu (9. september 1585 – 4. detsember 1642) oli prantsuse kiriku- ja riigitegelane, hertsog.
Moondekivim
Reeglina on moondekivimeile omane suunatud ehk direktiivne tekstuur, mis väljendub selles, et kivimid näevad välja vöödilised, kihilised, kildalised või muul moel orienteeritud. Orienteerituse põhjuseks on peallasuvate kivimite rõhk, mille tõttu on piklike kristallidega mineraalid võtnud energeetiliselt kasulikuma lamava oleku.
Kardinal Richelieu
Aastail 1607–1624 oli ta Luçoni piiskop ja 1635–1642 Cluny abt, 1622. aastast kardinal. 1624. aastast surmani oli ta Prantsusmaa tegelik valitseja.
Moondekivim
Termini "moondekivim" (metamorphic rock) võttis kasutusele briti geoloog Charles Lyell aastal 1833. Algselt anti see nimetus vaid gneissidele ja kristalsetele kiltadele, kuid aja jooksul on termini tähendus avardunud.
Kardinal Richelieu
1635. aastal asutas ta Prantsuse Akadeemia.
Ibrahim
Ibrahim (5. november 1615 – 18. august 1648) oli Türgi sultan, kes valitses 1640–1648. Ta oli vaimuhaige ja tal käisid sageli märatsushood peal ning oli Ahmet I ja Kösem Sultaana poeg.Ta on tuntud selle poolest, et lasi kõik oma haaremi naised kottidesse toppida ja Bosporuse väina uputada.
Ta kukutati ja mõisteti elu lõpuni vanglasse. Vanglas kaotas ta viimasegi mõistuse ja kümme päeva pärast vangistamist kägistati.
Sepasoo peakraav
Sepasoo peakraav on kraav Raplamaal Märjamaa vallas Läti ja Vana-Vigala külas.
Peakraavi pikkus on 5,4 km ning see suubub Paljasmaa külas paremalt Vigala jõkke (8,2 km suudmest). Peakraavi valgla on 11,9 km². Peakraav saab alguse Vana-Vigala külas Silla–Jädivere tee ääres, lähtest umbes 700 m kirdesse jääb Pilkuse raba. Suudmest umbes 2200 m läände jääb Käntu soo.
Peakraav on tugevasti muudetud mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.
Sepasoo peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1112600.
Prussakas
Prussakas ehk harilik prussakas (ka saksa prussakas, tõeline prussakas; ladinakeelne teaduslik nimi Blattella germanica) on tihti hoonetes elav prussakaliste liik.
Prussakad on varjulise eluviisiga putukad, päevavalguse kätte nad tavaliselt ei tule. Prussakate dieet on lai, nad võivad toituda nii loomsetest kui taimsetest produktidest, aga võivad kahjustada ka näiteks paberit ja nahkesemeid. Sõltuvalt temperatuurist võib emane prussakas elada kuni 10 kuud, isaste eluiga on tavaliselt lühem. Täiskasvanud prussakas on kuni 16 mm pikk ja kaalub kuni 0,1 grammi. Emased ja isased on väliselt üsna sarnased. Kõige lihtsam on emast isasest eristada siis, kui emane kannab tagakeha tipus munakapslit (vt. pilti). Seda piklikku, pakikese taolist moodustist, milles on tavaliselt 20–45 muna, kannab emane peaaegu kuni munade koorumiseni, jättes selle alles siis kuhugile varjatud paika. Oma elu jooksul võib emane prussakas produtseerida 4–5, harvemini kuni 8 munakapslit. Juba 1–2 päeva pärast kooruvad munadest noored isendid, kellest 6–7 kestumise järel saavad valmikud. Areng munast valmikuni kestab 22 kraadi juures umbes pool aastat, kõrgematel temperatuuridel toimub aga märksa kiiremini.
Juminda poolsaar
thumb pisi|Juminda poolsaare tipp. Juminda poolsaar on poolsaar Eesti põhjarannikul Kolga ja Hara lahe vahel, Kuusalu vallas Harjumaal.
Poolsaare geograafia
Juminda poolsaar on ligi 13 kilomeetrit pikk ja lõunaosas kuni 6 kilomeetrit lai. Poolsaare põhjaosas asub Juminda neem. Juminda poolsaarest idas asub Pärispea poolsaar.
Poolsaar kuulub tervikuna Lahemaa rahvusparki. Suurt osa poolsaarest katab okaspuumets. Poolsaare keskosas on kaks suurt raba: Aabla raba ja Hara soo. Aabla raba põhjaosas asub Eesti suuruselt kolmas hiidrahn Majakivi. Aabla raba lääneküljel kulgeb põhja-lõunasuunaline Pikanõmme luide.
Rammikul on suuri kivikülve Tapurla külast läänes ja Juminda neemel.
Asustus paikneb põhiliselt rannakülades (Hara, Juminda, Kiiu-Aabla, Kolga-Aabla, Leesi, Pedaspea, Tammistu, Tapurla, Virve). Juminda Poolsaare Selts loeb poolsaare külade hulka ka Pudisoo küla. Vanim on arvatavasti Juminda küla, mida on nimetatud 1290 Jumentake.
Poolsaare militaarajalugu
Teise maailmasõja ajal toimus Juminda poolsaare lähedal Soome lahes Juminda miinilahing. 27. augustil 1941 alanud punavägede evakueerimisel Tallinnast, kus Tallinna kaitsnud Punaarmee üksuste jäänused, põgenevad punategelased, mobiliseeritud ja evakueeritavad – kokku üle 30 000 inimese – paigutati ööl vastu 28. augustit Nõukogude laevadele, mis asusid teele Kroonlinna suunas. Lisaks inimestele oli laevadel ka hulgaliselt materiaalseid väärtusi. Juminda poolsaare kohal sattusid laevakaravanid soomlaste ja sakslaste paigutatud miinitõketele ning langesid ühtlasi pommi- ja torpeedorünnakute alla. 195 laevast (183 laeva Tallinnast, 12 Paldiskist) uputati 55, hukkunute arv võis olla umbes 15 000.
Poolsaare idarannikul asuva Virve küla lähedale rajas NSV Liidu sõjamerelaevastik aastatel 1956–1957 Hara lahte Hara allveelaevasadama, kus demagnetiseeriti laevu (koordinaadid ).
Hara küla juures asus ka NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee NSV Liidu piirivalve Punalipulise Balti Piirivalveringkonna, 6. Punatähe ordeniga Gdynia piirivalvesalga 10. piirivalvekordon.