cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Mullaressursside määratlemise baas
Mullaressursside määratlemise baas ehk mullaressursside viite baas (World Reference Base for Soil Resources, lühidalt WRB) on rahvusvaheline mulla klassifikatsioon, mis loodi Rahvusvahelise Mullateaduse Seltsi (International Union of Soil Science) juhendamisel ja millega 1998. aastal vahetati välja FAO mulla klassifikatsioon. Selle klassifikatsiooni loomise eesmärk oli luua alus riikide mullaressurside korrelatsioonide leidmiseks. Seda uuendati 2022. aastal.
Mullaressursside määratlemise baasi eesmärk ei ole riiklike mulla klassifikatsioonide väljavahetamine, vaid see annab võimaluse neid klassifikatsioone omavahel võrrelda ja korrelatsiooni leida.
Lucia legendi meistri Maarja altar
Lucia legendi meistri Maarja altar (ka: Maarja altar, nn Mustpeade tiibaltar) on 15. sajandist, ilmselt Belgias Brugges maalitud triptühhon.
Ajaloost
Maarja altar on hiliskeskaegne altariretaabel, mis on valmistatud arvatavasti 15. sajandi lõpul (enne 1493). Altari arvatav autor on anonüümne püha Lucia legendi meister, kellelt telliti altar Tallinna dominiiklaste kloostrikiriku tarbeks, transpordikulud tasusid Mustpeade vennaskond ja Suurgild. Keskajal asus see altar tõenäoliselt dominiiklaste Katariina kirikus, praegu on see Niguliste kirikus.
Kirjeldus
Kahe tiivapaariga tiibaltar on pühitsetud neitsi Maarjale, keda on kujutatud teose kõigis kolmes positsioonis. Suletud tiibadel esineb grisaille-tehnikas Maarja kuulutuse stseen – vasakul tiival peaingel Gaabriel ja paremal neitsi Maarja. Teises positsioonis on maalitahvlitel kujutatud paljastatud rinnaga neitsi Maarjat ühes palvetavate donaatoritega; rinnahaavale osutav Kristus koos kahe ingliga: troonil istuv Jumal-Isa ning Ristija Johannes koos donaatoritega. Avatud positsioonis asub kesktahvlil baldahhiini all troonimas neitsi Maarja Kristuslapsega, tema kõrval seisavad püha Jüri ja püha Viktor. Vasakul tiival näeb Assisi püha Franciscust ning paremal Nivellesi püha Gertrudi.
Lembit Poverus
Lembit Poverus (20. oktoober 1916 Ivanovo, Moskva oblast – 29. september 1995 Tallinn) oli eesti tehnikateadlane.
Elulugu
Lembit Poverus oli aedniku poeg.
Lõpetas 1935 Tallinna Poeglaste Reaalgümnaasiumi, 1943 TTÜ tööstus- ja tsiviilehituse erialal, tehnikakandidaat (1955, Tallinna Polütehniline Instituut (TPI)), väitekiri "Väikese positiivse kõverusega pöördkooriku tasakaalu püsivus ühtlaselt jaotatud välissurve mõjumisel", tehnikadoktor (1991, Leningradi Polütehniline Instituut), väitekiri käsitles deformatsiooni lainelevi üleminekuprotsesside uurimist plaatides ja koorikutes lühiaegsete impulsskoormiste toimel. Oli 1942–47 TTÜ/TPI teedelabori ja ehitiste kateedri assistent, 1947–56 ehitusmehaanika ja konstruktsioonide kateedri vanemõpetaja, 1956–94 dotsent. Luges tugevusõpetust, ehitusmehaanikat, laevaehitusmehaanikat, elastsus- ja plastsusõpetust; koostanud õppevahendeid.
Teadustöö
Uurimisvaldkond: elastsusteooria ja koorikute dünaamika. Uuris väikese positiivse kõverusega kooriku stabiilsust ja omavõnkumist, kooriku pärastkriitilist staadiumi, esitanud stabiilsuse ja omavõnke võrrandid ja arvutuste tulemused. Kuulus akadeemik Nikolai Alumäe koolkonda. Üle 30 teadustrükise.
Ripsriisikas
Ripsriisikas (Lactarius mairei) on pilvikuliste sugukonda riisika perekonda kuuluv seeneliik.
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib teda leida arumetsadest.
Ümbersõnastamine
Ümbersõnastamine (inglise keeles reframing) on räägitu/kuuldu ülekordamine neutraalses vormis. Ingliskeelses kirjanduses kasutatakse mõistet reframing ka laiemas tähenduses. Juhul kui nn ülekordamine ei toimu neutraalselt, tekib risk, et selline tegevus mõjub manipuleerivalt.
Ümber sõnastada saab nii teksti, tundeid, olukorda kui ka teha kokkuvõtteid. Ümber sõnastada saab ka mitteverbaalset (mittesõnalist) infot, nt kehahoiakut, miimikat, pilkkontakti jms. alt=|pisi|315x315px|Aktiivne kuulamine suhtlusoskuste skeemil (ESTÜ, 2007) Kasutusel on samaaegselt mõisted peegeldamine ja ümbersõnastamine. Nende ühisosa on kirjeldatud artikli "Kuulamine" tabelis "Kuulamisoskuste käsitlused".
Ümbersõnastamise protsess
Ümbersõnastamine peaks toimuma keeles, sõnavaras, mis on rääkijale (teisele osapoolele) hästi tuttav.
Ümbersõnastamine koosneb tinglikult kahest osast:
Kasulik on ümbersõnastamist alustada esimeses isikus (mina), nt
Nii väldite ümbersõnastamise muutumist küsimuseks. Ümber sõnastades jääb hääletoon samasuguseks kogu lause ulatuses (küsimuste puhul hääl enamasti lõpus tõuseb, ähvarduse puhul langeb).
Oluline on jätta peale ümbersõnastamist teisele osapoolele reageerimise võimalus ehk pidada paus välja, et rääkija kinnitaks oma jutu või selle osa ümbersõnastuse täpsust või ümbersõnastust omalt poolt korrigeeriks.
Ümbersõnastamise liigid
Ümbersõnastamise võimalused:
Ümbersõnastamise mõju
Ümbersõnastamine võimaldab kuulajal :
Seega on ümbersõnastamine nii heaks tehnikaks inimese rääkima innustamisel kui ka võimaluseks kaudselt vestlust juhtida.
Kaudsel vestluse juhtimisel kasutatakse valikulist ümbersõnastamist ehk sõnastatakse ümber see osa tekstist, mis on kuulaja arvates edasiviivaks. Juhul kui teisele osapoolele valitud osa ei sobi, siis ta annab sellest teada, nt Ei, ei, ma mõtlesin hoopis ….
Hea ümbersõnastamine on pigem lühike, ettevaatlik ja avameelne. Ümbersõnastamise puhul ei tooda sisse rääkijale uusi mõisteid (sõnu).
Abruka (aurik)
Abruka oli Eesti kauba-reisiaurik.
Ümbersõnastamine
Ümbersõnastamise algus ja dominantne meelesüsteem
Soovituslikud ümbersõnastamise algused tulenevalt rääkija dominantsest meelesüsteemist eneseväljenduses:
Abruka (aurik)
Eesti laevaühing G. Sergo ja Ko ostis 1938. aastal Balti Päästeseltsilt üle kaubalaeva Eestimaa, mille ristis ümber Abrukaks. Natsionaliseeriti 1940. aastal.
Aurik osales Leningradi blokaadis ja naasis Eestisse 1946. aastal.
Leopold Raudkepp
Aleksander Leopold Raudkepp (16. märts 1877 Ambla vald, Järvamaa – 1948 Saksamaa) oli Eesti vaimulik, luuletaja, riigi- ja koolitegelane.
Tema isa oli köster ja kooliõpetaja, ärkamisaja tegelane Aleksander Friedrich Raudkepp. Leopold Raudkepp oli Kristliku Rahvaerakonna asutajaliige ja peasekretär, selle väljaannete Kodumaa Hääl ja Pühapäevalehe üks toimetajaid ja kirjutajaid. Ta võitles kristliku moraali ja usuõpetuse eest, oli aateline luuletaja ja hinnatud pedagoog.
Erna Kaasik
Erna-Johanna Kaasik (sünninimi Erna Johanna Poll; 12. oktoober 1912 Tännassilma, Alliku vald, Järvamaa – 24. aprill 2014 Türi) oli eesti rahvatantsujuht ja raamatukoguhoidja.
Õppis Tännassilma algkoolis, Retla ministeeriumikoolis ja Türi Aiamajandusgümnaasiumis.
1929. aastal õppis Tallinna rahvatantsujuhtide seminaris, seejärel asutas Tännassilmas esimese rahvatantsurühma.
Aastatel 1945–1968 töötas ta Türi Keskkooli raamatukogus. Ta oli Türi Keskkooli ja Türi Linna Kultuurimaja rahvatantsuringi juht.
1962. aastal oli ta I noorte laulu- ja tantsupeo V–VI klasside tantsurühmade üldjuht.
Leopold Raudkepp
Poliitiline tegevus
7. veebruaril 1929 autasustati Raudkeppi Eesti Punase Risti II järgu I astme mälestusmärgiga.
Erna Kaasik
Ta on maetud Türi Saunametsa kalmistule.
Leopold Raudkepp
Vaimulik tegevus
Raudkepp oli 1939. aastaks, oma 25. ordinatsiooni tähtpäevaks, jutlustanud 86 kirikus Eestis ja pidanud ühtekokku 479 jutlust. Peamiselt tarvitas ta jutluse alusena Uue Testamendi kirjakohti, neid oli 1939. aastaks kokku kasutatud 357 korral, Vana Testamendi kirjakohti vaid 98 korral.
Looming
Leopold Raudkepp on avaldanud kaks luulekogu: "Isamaa ilule" (1927) ja "Koldetule paistel" (1937). Ta on laulu "Hoia, Jumal, Eestit" sõnade autor.
Isiklikku
Raudkepp oli vallaline. Ta vahetas tihti elukohti, kurtes Kaarli kogudusele, et hoolimata ennastsalgavast koolidirektori tööst ei olnud talle seni võimaldatud kooli kulul korterit. Kaarli koguduse majas, mille ehitamist alustati septembris 1939, oli Raudkepile siiski ette nähtud kahetoaline korter, kuid Nõukogude okupatsiooni tõttu jäi kogudus majast ilma.
Ratnieki
Ratnieki on küla (vidējciems) Lätis Cēsise piirkonnas Līgatne vallas. 2021. aastani kuulus küla Līgatne piirkonda.
Külas asub Läti Ülikooli konverentsi- ja puhkekeskus Ratnieki. Seal asuvad Ozoliņi ja Ratnieki bussipeatus.
Ratniekit on esimest korda mainitud aastal 1601, mil see allus Sigulda ordulinnusele. Hiljem kuulusid sealsed maad Nurmiži mõisale. Ratnieki talu, mille pindala oli 117,88 hektarit, ostis mõisalt 5850 rubla eest välja Pēteris Lauberts. Tema neljast pojatütrest kaks, Ella ja Milda Lauberte, olid väljapaistvad maletajad. Pēterise poja Rūdolfs Laubertsi surma järel ostis talu Läti ajakirjanik Emīlija Benjamiņa, aastal 1932 aga tekstiilivabriku Rīgas audums omanik Roberts Hiršs. Aastal 1939 pages ta USA-sse, kus surres talu oma testamendis Läti Ülikoolile pärandas. Teise maailmasõja järel läks Ratnieki Vildoga külanõukogu koosseisu, sinna rajati postkontor ja paigast sai külanõukogu keskus. Aastal 1992 võeti USA-st Läti Ülikooliga ühendust ja teavitati neid pärandist. Aastal 1998 kinnitati ülikooli omandiõigust nendele aladele, kuigi kinnistamisprotsess jõudis lõpule alles aastal 2003. Ülikool alustas seejärel puhkekompleksi rajamist, talli rajati konverentsisaal, kolmekorruselisse tööliste majja aga 36 voodikohaga perede toad.
2018. aastal oli külas 71 elanikku, 2022. aastal 55.
Saļiena
Saļiena (vanasti ka Saļienes muiža) on küla (mazciems) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas Saka vallas.
Küla asub valla idaosas ja jääb valla keskusest Sakast 18, endisest piirkonna keskusest Pāvilostast 19 ning Riiast 197 kilomeetri kaugusele.
Saļiena on tekkinud endise Saliene mõisa (Sallenen) keskuse juurde. Aastani 2021 kuulus küla Pāvilosta piirkonda.
Looduskaitse all on künnapuu ümbermõõduga 4.01 m, saar ümbermõõduga 3.73 m, vahtrad (ümbermõõdud 3.62 ja 3.8 m), pärnad (ümbermõõdud 4.51 ning 4 m), ja kolm Euroopa nulgu (ümbermõõdud 3.35, 2.7 ning 2.98 m). pisi|tühi|Saļiena vesiveski
Eesti – Nõukogude Liidu sõprusühing
Eesti – Nõukogude Liidu sõprusühing oli 3. jaanuaril 1940 asutatud Eesti ja Nõukogude Liidu vaheline ühing, mis loodi eesmärgiga tutvustada vastastikku kultuurisaavutusi. Ühingu esimees oli Mihkel Pung.
Ajak
Ajak on linn Ungaris Szabolcs-Szatmár-Beregi komitaadis Kisvárda kreisis. Ajak asub Kisvárdast vahetult edelas, Nyíregyházast ligikaudu 35 km kirdes.
Küla on esmamainitud 1290. aastal. Linnaõigused sai Ajak 15. juulil 2013.
Azamara Pursuit
Azamara Pursuit (end Royal Princess, Minerva II, R Eight, Adonia) on ettevõttele Royal Caribbean Cruises kuuluv ristluslaev, mis on ehitatud 2001. aastal Ch. de L'Atlantique (Alsthom) tehases Saint-Nazaire'is Prantsusmaal.
Azamara Pursuit on kaheksas R-klassi laev. Tema sõsarlaevad on R One, R Two, R Three, R Four, R Five, R Six ja R Seven.
Laeva käitab laevakompanii Azamara Club Cruises, mis kuulub ettevõttele Royal Caribbean Cruises.
Brukna mõis
pisi|Brukna mõisa peahoone. Brukna mõis (Bruknas muiža) on mõis Lätis Bauska piirkonnas Dāviņi vallas Bruknas. Saksa keeles Brucken.
Azamara Pursuit
Laeva kodusadam on Hamilton.
Brukna mõis
Brukna mõisa omanikeks oli enne võõrandamist Korffide perekond. Vahepeal oli mõisas kool, aga 2001. aastast kuulub narkomaanide rehabiliteerimise ühingule. 2011. aastal võttis ühing ette mõisa renoveerimise.
Vabadus (kolhoos)
Vabadus oli kolhoos Rapla rajoonis Vigala külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Vana-Vigala. Kolhoosi pindala oli 9200 ha.
Brukna mõis
Klassitsistlik peahoone ehitati 18. sajandi teisel poolel, 19. sajandi algul tehti suuri ümberehitusi. Mõisa kunagisest kahekümne viiest kõrvalhoonest on säilinud kaks aita ja laut. Mõisa pargis asub Brukna linnamägi, küla kalmistul on Korffide suguvõsa kabel.
Linnu tänav (Tartu)
Linnu tänav on tänav Tartus Tammelinnas.
Tänav algab umbtänavana (täpsemalt vaid jalakäijatele läbitava teega Soinaste tänavalt), ristub Lemmatsi tänava ja Tamme puiesteega ning lõpeb Vaarika tänaval, olles seejuures 820 m pikkune.
Võsu–Kotka tee
Tee algab Võsu asula juurest Haljala–Käsmu teelt ja lõppeb Kotka asula juures Liiapeksi–Loksa maanteega ristumisel. Tee ületab Loobu jõe.
Ma pääsesin Estonia katastroofist
Saate osad jõudsid esmakordselt eetrisse 2019. aasta septembris.
Intransitiivsus
Intransitiivsus ehk antitransitiivus on binaarse seose omadus, mis seisneb selles, et kui x on seoses y-ga ja y on omakorda seoses z-ga, siis x pole seoses z-ga.
Old Billy
Old Billy (ka Billy Boy või lihtsalt Billy; 1760–1822) oli teadaolevalt maailma kõige vanem hobune. Ta elas 62-aastaseks.
Intransitiivsus
Definitsioon
Olgu R binaarne seos mingil hulgal A ning x, y ja z hulga A mingid elemendid. Tähistame asjaolu, et x on y-ga seoses R, valemiga xRy. Seose R intransitiivsus on defineeritud järgmiselt:
Näited
Näiteks seos "eelneb vahetult" on intransitiivne: kui x eelneb vahetult y-le ja y eelneb vahetult z-le, siis x ei eelne kunagi vahetult z-le.
Vaata ka
Intransitivity Нетранзитивность
Aimo
Aimo on soome mehenimi.
Haidak (perekonnanimi)
Haidak on perekonnanimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Haidak 147 inimesel: 66 mehel ja 81 naisel. Haidak on üks levinumaid perekonnanimesid Põlva maakonnas: naiste puhul 7. koht.
Vigala kolhoos
Vigala kolhoos oli kolhoos Rapla rajoonis Vigala külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Kivi-Vigala. Kolhoosi pindala oli 7600 ha.
Sulu mõis
Sulu mõis (saksa keeles Sullo) oli Haimre mõisa karjamõis Märjamaa kihelkonnas Läänemaal.
Haimre mõisa, Sulu karjamõisa Sulu külas alustas tööd 1764. aastal Sulu paberivabrik ja valmistas aastas keskmiselt 300 riisi halli ja 50 puuda kotipaberit. Paberitegija Olof Hägerstedti surma järel 1785. aastal lôppes Sulu paberiveski tegevus.
Sulu mõisas töötas ka potivabrik ja Sulu tellisetehas, kus valmistati torusid ka maaparanduse jaoks.
Aleksei Valujev
Aleksei Aleksejevitš Valujev (12. august (vkj)/ 24. august 1892 Rjazani kubermang - ?) oli Eesti kaitseväelane ja Keskvangla kõrge ametnik 1920–1923.
Ta sai aastatel 1907–1910 4-klassilise alghariduse Keisrinna Katariina II nimelises Tallinna 4-klassilises Linnakoolis.
Alates 1911. aastast teenis kantseleiametnikuna 2. kubermanguvanglas Tallinnas.
Astus vabatahtlikuna sõjaväkke 24. juulil 1914, misjärel asus õppima lipnike kooli. Oli suurema osa sõjaväeteenistuse ajast haige.
Eesti rahvaväes alates 23. detsembrist 1918. Määrati 26. jaanuaril 1919 tagavarapataljoni 6. roodu nooremohvitseriks, kus oli oktoobrini 1920. Auastmelt nooremleitnant.
Teenis alates oktoobrist 1920 Keskvanglas, algul kohusetäitja, hiljem kuni jaanuarini 1921 ülem. Veebruarist 1921 kuni 1923. aastani oli ta vanglaülema abi.
Jaan Raudma
Jaan Raudma (kuni 1935 Jaan Pommer; 12. november 1867 Sikka, Sooru mõis, Luke kihelkond – 23. juunil 1950? ) oli Valga ajakirjanik.
==Töö ajalehetoimetustes ==
Isiklikku
Jaan Raudma lapsed olid Linda Pommer ja Ilmar Raudma. Jaan Raudma on Eesti presidendi Kersti Kaljulaidi vanavanaisa.
Purvciems
pisi|Purvciemsi asendikaart pisi Purvciems on asum Lätis, Riia linna Vidzeme eeslinna osa pindalaga 5,017 km². Purvciems piirneb põhjas Teika, läänes Grīziņkalnsi, lõunas Pļavnieki ja Dārzciemsi, idas aga Dreiliņi ja Mežciemsi asumiga. 62 053 elanikku (2010).
Jaan Raudma
Isiklikku
Raudma on ilmselt maetud vale nime all (Jaan Randma) Rahumäe kalmistule.
Purvciems
Purvciems asub tasasel alal, mis ulatub 8-9 meetrit üle merepinna. Kõrgeim koht asub Dreiliņi piiri ääres, ulatudes 21 meetrit üle merepinna.
Purvciemsi nimi tähendab tõlkes "sooküla". Nime sai piirkond XIX sajandil, kuni selle ajani asus seal Hausmaņi või Husmaņi soo, mida tunti ka Mintusa või Mordorfi soo nime all. Soo serval, Grīziņkalnsi asumi piiri ääres, asus Grīzenbergi mõis. Mõisale kuuluvas soos hakati XIX sajandil turvast tootma, tööliste elamud said aga Purvciemsi nime.
Aastal 1877 valmis asumit läänest piirav raudtee, selle äärde rajati aga Zemitāni raudteejaam.
Purvciemsi alad liideti Riia linnaga aastal 1924. Algul arenes piirkond aedlinnana, aga 1960. aastatel hakati piirkonda ehitama korterelamuid (generaalplaan aastast 1964). Ehitustööd algasid aastal 1965.
Purvciemsis domineerivad kõrged korruselamud. Esimesed üheksakorruselised korterelamud ehitati Riias just Purvciemsi aladele. Algselt ehitati viie, üheksa ja kaheteistkümne korrusega maju, hiljem lisandusid ka 18, 19 ja 21 korrusega tornelamud. Tänapäeval on Purvciems suurima elanike arvuga asum Riias.
Aglypha
Aglypha on enamikul madudel esinev hammaste tüüp. Need hambad on valdavalt ühetaolised, peenikesed, teravad, ilma vagude ja soonteta ning suus tahapoole (kõri) suunduvalt kõverdunud. Hambaid kasutatakse mõnikord madude klassifitseerimisel.
Aglypha-hammastega maod ei ole inimeste suhtes mürkmadudeks liigitatavad.
Francesca Woodman
Francesca Woodman (3. aprill 1958 – 19. jaanuar 1981) oli ameerika fotograaf, kes on tuntud eeskätt dünaamiliste keha ja ajaruumi suhet käsitlevate mustvalgete fotode poolest. Fotodel kujutab Woodman enamasti ennast ja noori alasti naismodelle hoolikalt valitud rekvisiitidega. Kaamera liikumise või pika säriaja tõttu on naiste kehad sageli udused ja sulatatud kokku neid ümbritsevaga. Modellide näod on tihti varjatud.
Elukäik
Alg- ja põhikooli hariduse (1963–1971) omandas Francesca Woodman Boulderi riiklikus koolis. Teise klassi hariduse omandas ta Firenzes Itaalias, kus hakkas võtma ka klaverimängu tunde. Huvi fotograafia vastu ilmnes Woodmanil noorelt – tema varaseimad teosed on tehtud juba 13-aastaselt (Yaschica kaheläätselise peegelkaameraga, mille kinkis talle isa). Kolledžiharidust alustas Woodman 1972. aastal juba Massachusettsis erakoolis Abboti akadeemias (Abbot Academy), kus katsetused fotograafia alal jätkusid. 1973. aastal asus Woodman õppima Phillipsi Akadeemiasse. Siiski lõpetas ta kolledžiõpingud 1975. aastal hoopis Boulderi riiklikus koolis. Sama aasta sügisel läks Woodman õppima Providenceis asuvasse Rhode Islandi disainikooli (RISD). Seal avastas ta enda jaoks Man Ray, Duane Michalsi ja Arthur Fellig Wegee loomingu. RISD diplomi programmi raames õppis Woodman oma viimase ülikooliaasta (1977–1978) Roomas Itaalias. Kuna ta rääkis veatult itaalia keelt, sai ta sõbrustada paljude itaalia intellektuaalide ja kunstnikega. 1978. aasta lõpupoolel naasis Woodman Rhode Islandisse, et lõpetada RISD.
1979. aastal kolis Woodman New Yorki. Sama aasta suve veetis ta Stanwoodis Washingtoni osariigis. Tagasi New Yorgis proovis Woodman alustada oma fotograafikarjääri, saates oma portfoolio paljudele moefotograafidele. Kuigi Woodman ei saanud moefotograafidelt mingisugust tagasisidet, suutis ta siiski väikese osa oma teostest eksponeerida alternatiivsetes kohtades. Sellest aga piisas, et saada 1980. aasta suvel prestiižika MacDowell Colony residentslikuks kunstnikuks New Hampshire'is. Sama aasta lõpus New Yorki naastes sai Woodmanist võitu depressioon, mis oli seotud nii ta teoste kui ka purunenud suhtega. Siiski andis ta järgmise aasta (1981) jaanuaris välja oma esimese ja ainsa elu jooksul ilmunud (enda tehtud) fotode kogumiku „Mõned korrastamata sisemised geomeetriad” ("Some Disordered Interior Geometries"). Sama aasta 19. jaanuaril sooritas ta enesetapu, hüpates alla ühe kõrge New Yorgi hoone pööninguaknast, olles kõigest 22-aastane.
Looming
Woodmani rohkem kui 800 ilmutatud fototeosest on siiani avaldatud veidi vähem kui 150 fotot. Woodman jättis endast maha arhiivi, mis koosnes rohkem kui 10 000 negatiivist, mis jäid tema vanemate käsutusse.
Fotod
Paljud Woodmani fotod on signeerimata – teada on enamasti ainult foto tegemise koht ja kuupäev. Suur osa tema fotodest on tehtud eksperimenteerimise ja katsemeetodil, äkkrünnakuna tehnikale ja kompositsioonile. Woodmani lähenemine fotograafiale pööras pahupidi üldise arusaama dokumentalistika taotlustest ja rakendusest.
Kõige enam tegi Woodman fotograafilisi autoportreid. Kuigi ta tegi mitmeid fotoseeriaid ka oma meessoost sõpradest, on tema tähelepanu peamiselt naise keha kujutamisel (kõige rohkem tema enda omal). Woodman väitis, et see tuleneb mugavusest, sest ta on endal alati käepärast võtta. Isegi teismelisena, mil ta endale poseeris, ei olnud tema fotod tehtud otseselt endast. Tema ise oli kõigest modell oma fotodel. Selline lähenemine sai üha selgemaks, mida kogenumaks ta sai nii naise kui fotograafina. Aja jooksul kaotas ta enda kui isiku oma piltidelt peaaegu täielikult. Väga harva on näha tema nägu, pildid on põhiliselt kehast.
"Mõned korrastamata sisemised geomeetriad"
See 24-leheküljeline trükis ("Some Disordered Interior Geometries", 1981) on tehtud ühest itaalia geomeetria õpikust, millesse on lisatud 16 fotot. Fotode juurde on käsitsi kirjutatud kommentaarid ja mõnes kohas on õpiku teksti kaetud valgendustega.
Videod, 1975–1878
RISDs õppides laenas Woodman koolist videokaamera ja tegi videofilme, mis olid tihedas seoses tema teostega. Osa videotest on olnud eksponeerimiseks Helsingi Linna Kunstimuuseumis ja Marian Goodmani New Yorgi galeriis (2004), samuti Cisneros Fontanals Art Foundationis, mis asub Miamis Florida osariigis ja Tate Modernis, mis paikneb Londonis (2007–2008).
Mõjutajad
Kriitikud ja ajaloolased on kirjutanud, et Woodmani mõjutasid järgmised kirjanduslikud žanrid, kunstiliikumised ja fotograafid:
Loomingu mõjust enne ja pärast surma
Oma eluajal ei leidnud Woodman fotograafina tunnustust, küll aga pööratakse tema loomingule tänapäeval väga palju tähelepanu. 1980. aastate keskpaigast on Woodmanist saanud rohkelt uuritud, kõneainet tekitanud ja mõjukas kaasaegne fotograaf. Samas on tähelepanu saanud ainult väike osa tema loomingust, sest kõigest ligikaudu 150 fotot on avaldatud või eksponeeritud, kuigi Woodmani fotoarhiiv koosneb üle 800 fotost. Tema varajane surm tähendas seda, et ta ei näinud kunagi ise oma teoste mõju ulatust. Enamik Woodmani teostest on tehtud koolitüdrukuna, tudengina ja lühikesel perioodil pärast tudengiaastate lõppu. Woodman ei pidanud end lõpuni täielikult realiseerinud fotokunstnikuks, hoolimata sellest nähakse tänapäeval tema katsetusi fotograafias iseseisva projektina.
Skaļupes
Skaļupes on küla (lielciems) Lätis Cēsise piirkonna Līgatne vallas. Aastani 2021 kuulus küla Līgatne piirkonda.
Värviline lehtervahelik
Värviline lehtervahelik (Leucopaxillus tricolor, ka Leucopaxillus compactus) on seeneliik.
Skaļupes
Külas asub rehabilitatsioonikeskus "Līgatne". Nõukogude perioodil rajati sinna Läti NSV juhtkonna tarbeks punkrid, mis on tänapäeval turismiobjektiks. Seal asub Skaļupe bussipeatus.
Värviline lehtervahelik
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Skaļupes
Skaļupes jääb Koiva jõe kaldale. Külast läheb läbi maantee V283. Asula jääb Gauja rahvusparki. Küla ja Līgatne linna vahele jääb Koiva kaldal Spriņģi pank.
Värviline lehtervahelik
Eestis võib teda leida arumetsadest ja aruniitudelt.
Skaļupes
Aastal 2018 oli külas 150 elanikku. Aastal 2022 oli elanikke 123.
pisi|tühi|Līgatne pansionaat
Tempa–Suuresadama tee
thumb|Tempa–Suuresadama tee Kuri külas, vaade Kuri bussipeatusele Suursadama poolt Tempa poole Tempa–Suuresadama tee (registrinumbriga 12104) on kõrvalmaantee Hiiumaa vallas. Tee pikkus on 6,6 km.
Tee saab alguse Tempa külas Heltermaa–Kärdla–Luidja maanteel, kulgeb läbi Hellamaa, Kuri ja Sääre küla ja lõpeb Suursadamas.
Hilton Worldwide
Hilton Worldwide Holdings Inc., varem tuntud ka kui Hilton Hotels Corporation, on Ameerika rahvusvaheline hotelli kompanii, mis tegeleb nii oma hotellide kui ka oma frantsiisidega ülemaailma. Hilton Worldwide asutati Conrad Hiltoni poolt 1919. aastal.
Robootika Kodulabor
Robootika Kodulabor on AVR mikrokontrolleril põhinev omavahel seotud moodulite komplekt, mis on mahutatud väiksesse kaasaskantavasse kohvrisse. Komplekt võimaldab teha erinevaid mehhatroonika- ja robootikaalaseid eksperimente, ehitada roboteid ning teostada harjutusi igal tasemel. Eelkõige on komplekt mõeldud koolidele, sisaldades lisaks riistvarale ka metoodilist materjali ja harjutusülesandeid koos näidete ja lahendustega. Õppematerjal on integreeritud oma veebikeskkonnaga, mis on suunatud õpilasele ja õpetajale ning võimaldab kasutajate omavahelist suhtlust.
Robootika Kodulabori on loonud koostöös Tallinna Tehnikaülikool ja Eesti ettevõte ITT Group koos partnerülikoolidega Euroopast Leonardo da Vinci programmi toel.
Kodulabori komplektid
Kodulabori riistvara on jaotatud kahte liiki komplektidesse – baaskomplekti ning andurite ja mootorite lisakomplekti. Baaskomplekt on kõikide ülesannete lahendamisel vajalik, sest sisaldab kontrollerimoodulit, mis juhib kõigi ülejäänud moodulite tööd. Lisakomplekt annab juurde võimalused eksperimenteerida andurite ja mootoritega ning ka selliste sidevahenditega nagu näiteks Zigbee ja Bluetooth.
I põlvkond
Esimese generatsiooni Kodulabori Riistvara. Baseerub AVR ATmega128 mikrokontrolleril.
III põlvkond
Kõige värskem ja võimekam Robootika Kodulabori riistvara. Baseerub AVR X-seeria mikrokontrolleril ATxmega128A1U, mis töötab 32 MHz kellaga ja sisaldab ohtralt perifeeriat.
Baaskomplekt
Kodulabori baaskomplekt on mõeldud esmaseks mikrokontrolleritega tutvumiseks ning lihtsamate digitaalseid sisendeid ja väljundeid kasutavate ülesannete lahendamiseks.
Baaskomplekt sisaldab järgmisi vahendeid:
Lisakomplekt
Kodulabori lisakomplekt annab õpilasele võimalused õppida kasutama erinevaid andureid ja täitureid. Lisakomplekt täiendab baaskomplekti ning ilma viimaseta eraldiseisvana ei tööta.
Lisakomplekt sisaldab järgmisi vahendeid:
Riistvara
Robootika Kodulabori riistvara koosneb erinevaid võimalusi pakkuvatest moodulitest. Kõiki teisi mooduleid juhib kontrollermoodul, kuhu paigaldab kasutaja oma programmi.
Kontrollermoodul
Kodulabori keskseks mooduliks on mikrontrollerit ATxmega128A1U sisaldav arendusplaat. Komplektil käivitatava programmi laadib kasutaja USB-liidese kaudu mikrokontrolleri programmimällu (välkmälu), kust kontroller seda käivitada oskab. Seejärel juhitakse vastavalt programmile mikrokontrolleri väljaviikude olekuid ning seeläbi nende külge ühendatud teisi Kodulabori mooduleid või kontrollermoodulis paiknevaid vahendeid.
Kontrollermooduli komponendid:
Kasutajaliidese moodul
Kasutajaliidese moodul võimaldab lihtsamaid ülesandeid mikrokontrolleri digitaalsete sisend-/väljundviikudega, kasutades valgusdioode ja lüliteid. Samuti on moodulil ka keerukama info (numbrite, teksti) kuvamise võimalused ja helisignaaligeneraator.
Kasutajaliidese moodulit saab kasutada programmide töö juhtimiseks või programmidest tagasiside saamiseks. Seetõttu on seda mugav kasutada koos teiste moodulitega, juhtides nende tööd nuppudega või saades anduritelt ekraanile arvandmeid. Kogu andmevahetus ja programmi töö juhtimine toimub läbi kontrollermooduli.
Kombomoodul
Kombomoodul on mõeldud väliste seadmete ühendamiseks Robootika Kodulabori komplektiga. Ühendatavad välised seadmed on tinglikult jaotatud kolme gruppi: andurid, mootorid ja kommunikatsiooniliidesed. Igal seadmegrupil on oma ühenduspistikute komplekt, mis on moodulis üksteisest eraldatud. Standardlahendusena on Kombomoodulile paigaldatud Bluetooth BTBee Pro juhtmevaba side moodul.
Tarkvara
Robootika Kodulaboriga koos on välja töötatud teek moodulite mugavamaks kasutamiseks ja kergemaks mõistmiseks ning arendusvahendid programmide kirjutamiseks, kompileerimiseks ja kontrollermoodulile laadimiseks.
Kodulabori arendusvahendid
Kodulabori komplektile programmide kirjutamiseks on koostatud arendusprogrammil Eclipse baseeruv tarkvara, mille abil teisendada lähtekood mikrokontrollerile sobivaks programmiks ning seejärel programm sellele laadida.
Õppematerjalid
Robootika Kodulabori keskseks õppematerjaliks on nende wiki-l baseeruv keskkond, kust on leitavad materjalid nii õpilastele kui ka juhendajatele. Õpilastele suunatud materjalide hulgas on teoreetilist taustinfot, õppematerjalid iga mooduli kohta, teegi dokumentatsioon ja ülesanded. Õpetajad näevad lisaks sellele ka ülesannete lahendusi ja juhendeid, mida valikuliselt õpilastega jagada.
Esimese Robootika Kodulabori komplektiga tuli kaasa õpik "Mikrokontrollerid ja praktiline robootika".
Kodulabori autorid on koostanud õpilastele kasutamiseks õpiobjekte, mis sisaldavad teoreetilist materjali, õppevideoid ja enesekontrolliks veebipõhiseid teste.
Leo Filippov
Leo Filippov (sündinud 13. novembril 1950) on eesti looduskaitsja.
Ta on lõpetanud EPA 1974. aastal.
Robootika Kodulabor
Robootika gümnaasiumi valikainena
TeaMe programmi raames tellis Eesti Teadusagentuur mitmetele loodus- ja täppisteaduste ning tehnoloogia valdkonna valikkursustele õppematerjalid. Materjalid koostati ka "Mehhatroonika ja robootika" gümnaasiumi valikkursuse tarbeks ning need on tasuta kättesaadavad kõigile huvilistele Koolielu haridusportaalist.
Leo Filippov
Ta on töötanud Sõrve metskonna metsaülemana (1974–1986), samuti Saare maavalitsuses (1987–2013).
Ta on Eesti Saarte Kogu asutamise algataja; Saaremaa Merekultuuri Seltsi, Eesti Väikesadamate Liidu ja põlispuude omanike ühenduse asutajaliige.
Robootika Kodulabor
Koolitused õpetajatele
Robootika Kodulabori vahendite tutvustamiseks õpetajatele on alates aastast 2009 korraldatud õpetajakoolitusi. Praegu toimuvad need Tallinna Tehnikaülikooli juures.
Koolitustel on tegeletud didaktika, C-keeles programmeerimisega, robootika valdkonna üldisema tutvustamisega ning Kodulabori vahenditel praktiliste ülesannete läbi tegemisega.
Konkursid ja võistlused
Kodulaborit arendavad Tallinna Tehnikaülikool ja ITT Group on korraldanud aastatel 2010–2013 robootika teaduskonkurssi, kus üheks nõudeks ehitatavatel seadmetel on olnud Kodulabori kasutamine.
2010. aasta konkursi teemaks oli patareisorteerija ehitamine, 2011. aastal euromüntide sorteerimine. 2012. aastal Kuressaares toimunud võistlusel oli ülesandeks targa ostukäru loomine ja 2013. aastal lõid õpilased digitaalseid tehaseid.
Kodulaborit on kasutanud nt Kuressaare Gümnaasium võistlusel Robotex.
DMACK World Rally Team
DMACK World Rally Team oli tiim mis võistles autoralli maailmameistrivõistlustel aastatel 2012 kuni 2017.
DMACK lahkus WRC aastal 2017, öeldes põhjuseks et tahavad keskenduda edaspidi rehvide toodangule ja arendamisele. Ainsa võidu sai Elfyn Evans 2017 Walesi rallil sõites DMACKi rehvidega olles ise M-Spordi sõitja. Selles meeskonnas sõitis ka Ott Tänak ja tema parimaks ralli tulemuseks selles meeskonnas oli teine koht mis saavutati Poola-ja Suurbritannia rallil aastal 2016.
Igor Ossipov
pisi|Igor Ossipov (2016) Igor Vladimirovitš Ossipov (Игорь Владимирович Осипов; sündinud 6. märtsil 1973 Novošumnojes Kustanai oblastis Kasahhi NSV-s) on Venemaa sõjaväelane, kuni 17. augustini 2022 Venemaa Musta mere laevastiku ülemjuhataja (admiral, 2021).
Elukäik ja tegevus
Ta lõpetas 1995. aastal Peterburi Kõrgema Allveelaevnike Kooli ja alustas teenistust Venemaa Vaikse ookeani laevastikus, tõustes Primorski flotilli pealveelaevade brigaadi allveelaevavastaste laevade divisjoni komandöriks. 2004. aastal lõpetas Admiral Kuznetsovi nimelise Mereväeakadeemia, misjärel jätkas teenistust Primorski flotilli staabiülemana ja seejärel pealveelaevade brigaadi ülemana. 2012. aastal lõpetas Venemaa Föderatsiooni Relvajõudude Kindralstaabi Sõjaväeakadeemia ja määrati Balti laevastiku Baltiiski mereväebaasi ülema esimeseks asetäitjaks ja seejärel Baltiiski mereväebaasi ülemaks. 2015. aasta mais määrati ta Kaspia laevastiku ülemaks. Septembrist augustini 2018 oli ta Vaikse ookeani laevastiku ülema esimene asetäitja. Augustist 2018 kuni maini 2019 Venemaa Föderatsiooni relvajõudude kindralstaabi ülema asetäitja. 2019. aasta mais määrati Musta mere laevastiku ülemaks. Alates 2021 admiral.
23. veebruaril 2022 kehtestas Euroopa Liit talle viisa- ja majandussanktsioonid.
Pärast Venemaa Musta mere laevastiku lipulaeva Moskva põhjaminekut 13. aprillil 2022 väitsid Suurbritannia allikad, et selles leiti süüdlane Ossipovi näol, kes on tagandatud ja vahi all. See siiski osutus valeinfoks. 17. augustil 2022 teatas Venemaa riiklik uudisteagentuur RIA Novosti, et Ossipov on Musta mere laevastiku ülemana asendatud admiral Viktor Sokoloviga.
Klement
Klement on perekonnanimi.
Akustiline vaht
Omadused
== Akustilise vahtpaneeli tüübid ==
Sile
Kasutatakse harva, kuna heli liigub lainetena ja kõrgendatud elementidega vaht neelab seda paremini. Siledalt vahtpaneelilt helilained pigem põrkuvad kui neelduvad. Kuid silepaneeli saab kasutada tekstuuripaneelide all, lisa mürasummutajana.
Püramiid
Püramiidikujulisel vahtpaneelil on võrreldes teiste paneelidega hea helineeldumine, on madalamate sageduste neeldumise kiirus teiste tüüpidega võrreldes väiksem. Selle probleemi lahendamiseks on võimalus kasutada nurgaplokki, et koguda akustilisest vahust järele jäänud madalad sagedused.
Munakarp
Munakarbivaht on üks parimaid lahendusi heliisolatsiooniks. Veel parema tulemuse saavutamiseks seotakse seda vahutüüpi teiste akustiliste materjalidega. Paneel sobib hästi isetehtud projekti või väikese eelarvega stuudio jaoks.
Ruudustik
Ruudustikpaneel, mida kasutatakse vähem, kasutab helilainete ja vibratsiooni neelamiseks pinnal kõrgendatud jooni ja paneelil on suurepärased helineeldumise omadused. Ruudustikpaneel sobib hästi väiksematele aladele, kus pole palju mitmesuunalisi sagedusi.
Puhta arengu mehhanism
Puhta arengu mehhanism (inglise keeles Clean Development Mechanism, lühendatult CDM) on Kyoto protokolli kohaselt paindlike mehhanismide hulka kuuluv projektipõhine koostöö Kyoto protokolli I lisa tööstusriigi ja I lisa hulka mittekuuluva kliimakonventsiooni osalise vahel, et vähendada kasvuhoonegaasiheidet majanduslikult tõhusaimal viisil.
Mittetransitiivsus
Mittetransitiivsus (ka intransitiivsus) on binaarse seose omadus, mis seisneb selles, et vaadeldav seos pole transitiivne.
Omandi üleandmise kohustus
Omandi üleandmise kohustus on müügilepingust tulenev müüja põhikohustus, millega ta teeb võimalikuks müüdud asja omandi ülemineku ostjale. Müügilepinguga on müüja kohustatud ostjale asja üle andma, lisaks peab ta võimaldama ostjale asja omandi ülemineku. Asja omandi üleminek tähendab, et üle lähevad kõik asjaga seotud õigused ja kohustused.
Mittetransitiivsus
Definitsioon
Olgu R binaarne seos mingil hulgal A ning x, y ja z hulga A mingid elemendid. Tähistame asjaolu, et x on y-ga seoses R, valemiga xRy. Seose R mittetransitiivsus on defineeritud järgmiselt:
Omandi üleandmise kohustus
Omandi üleandmise kohustust võib nimetada ka omandi ülemineku võimaldamise kohustuseks, sest müüjal on võimatu omandi üleminekut garanteerida. Omandiõiguse üleminekuks on tarvilik ka ostja enda nõusolek. Müüja peab siiski sooritama kõik tarvilikud toimingud ning looma tingimused, et müügilepingu objektiks oleva asja omandiõigus saaks üle minna.
Mittetransitiivsus
Vaata ka
Intransitivity Нетранзитивность
Omandi üleandmise kohustus
Omandiõiguse ülekandmine kui käsutustehing
Eesti õiguses kehtib lahutamispõhimõte, mis teeb vahet kohustus- ja käsutustehingul. Kohustustehingu puhul on tegemist võlaõigusliku lepinguga, millega saab lepingu objektiks oleva vara võõrandamise kohustus tekkida. Käsutustehing on aga tehing, mille alusel kantakse võõrandatava vara omandiõigus üle.
Käsutustehing kehtib, kui on täidetud selleks vajalikud eeldused. Neid on kaks:
Lõppastmes määrab siiski müügilepingu objekt selle, kui palju ja milliseid toiminguid omandi üleandmise kohustuse täitmiseks teha tuleb (vt lähemalt „Omandi üleandmise kohustus vallasasja, kinnisasja ja mittekehalise eseme müügi puhul“).
See, kas käsutustehing kehtib või ei kehti, ei olene kohustustehingu kehtivusest. Eesti õiguses nimetatakse sellist printsiipi abstraktsioonipõhimõtteks. Kohustustehinguga võetakse esmalt kohustus asi loovutada ning käsutustehinguga see kohustus ka täidetakse ehk kantakse asja omand üle. Abstraktsioonipõhimõte annab ostjale võimaluse end asja suhtes omanikuks pidada ka olukorras, kus müügileping on näiteks müüja esindusõiguse puudumise tõttu küll tühine, kuid hilisem käsutustehing see-eest esindusõiguse olemasolul kehtiv. Olenemata sellest, et ostja saab ennast asja suhtes omanikuks pidada ja näiteks asja edasi võõrandada, võib ostja vastu esitada nõude alusetu rikastumise sätete alusel. See tähendab, et ostja peaks lõppastmes asja ikkagi tagastama. Abstraktsioonipõhimõtte eesmärk on eelkõige õiguskindluse tekitamine.
Üldjuhul pole asjaõiguslepingut ehk käsutustehingut võimalik tühistada ka eksimuse või pettuse korral, kuna sellised asjaolud mõjutavad eelkõige kohustustehingut. Lisaks pole enamasti võimalik, et asjaõiguslik leping võiks olla vastuolus heade kommetega. Olukorras, kus võlaõiguslik kohustustehing on kehtetu, asjaõigusleping seevastu kehtiv ning puuduvad käsutamist takistavad asjaolud, on võimalus näiteks kinnisomand tagasi saada just alusetu rikastumise sätete abil.
Omandi üleandmise kohustus vallasasja, kinnisasja ja mittekehalise eseme müügi puhul
Üldiselt piisab vallasasjade puhul omandi üleandmiseks sellest, et on sõlmitud omandi üleandmise kokkulepe ning et asja otsene valdus on ostjale üle antud. Enamasti sõlmitakse kokkulepe omandi üleandmise kohta juba müügilepingus endas või asja üleandmisel ostjale.
Kinnisasja omandi üleandmine eeldab müüja ja ostja vahelist notariaalset omandi üleandmise lepingut ja kinnistusraamatu sissekannet.
Mittekehaliste esemete, näiteks õiguste müügi puhul tuleb müügilepingu regulatsiooni kasutada analoogia alusel, kuna mittekehalised esemed ei ole omandiõiguse objektiks. See tähendab, et tuleb saavutada omandisarnane õiguspositsioon ehk müüdud õigus või muu hüve tuleb müüja vara hulgast ostja vara hulka ümber kanda.
Suhtlustõkked
pisi|315x315px|Aktiivne kuulamine suhtlusoskuste skeemil (ESTÜ, 2007) Suhtlustõketeks nimetatakse tegevusi, mis blokeerivad rääkija soovi rääkida või viivad ta oma teemast eemale.
Tõkked on jaotatud kolmeks  :
Suhtlemist takistab ka kontakti vähesus või selle katkestamine, näiteks muude asjadega tegelemine, mujale vaatamine jms.
Järgnevalt keskendume kuulaja rollis oleva suhtleja nendele tegevustele, mille eesmärk võib olla positiivne, kuid mis tegelikult mõjuvad rääkijale pidurina.
Haapsalu Graafilise Disaini Festival
Haapsalu Graafilise Disaini Festival on Haapsalus toimuv graafilist disaini käsitlev rahvusvaheline kunstiüritus, mis sai alguse 2005. aastal. Festivali raames toimub ka kultuuriplakatitele keskenduv näitus ja korraldatakse loenguid. Festivali peakorraldaja on Marko Kekišev.
Suhtlustõkked
Kohtumõistmine
Kohtumõistmine on oma olemuselt hinnangu andmine, mis käivitab vaidlemise või suunab rääkija oma teemast eemale. Kuulaja on asunud rääkija positsioonile.
Haapsalu Graafilise Disaini Festival
Festivali näitused toimuvad nii Haapsalu Linnagaleriis kui ka Haapsalu kultuurikeskuse fuajees. Lisaks Haapsalule on festivali raames korraldatud näitusi Pärnus, Tallinnas ja Viljandis.
Suhtlustõkked
Kohtumõistmine
Kohtumõistmiseks kuulamise asemel nimetatakse:
Lahenduste pakkumine
Lahenduste pakkumise puhul asub kuulaja neutraalse positsiooni hoidmise asemel andma hinnanguid, asetades sellega ennast rääkijast kõrgemale positsioonile. Sel juhul ta ei kuula, mida suhtluspartner mõtleb ja tegelikult vajab. Rääkija tunneb end mittemõistetuna, üksildasena, sest teda ei kuulatud tegelikult ära.
Haapsalu Graafilise Disaini Festival
Põhinäitus
Festivali põhinäitus kannab nime "Isikupära/Individuality" ja sel on igal aastal erinev teema:
Suhtlustõkked
Lahenduste pakkumine
Lahenduste pakkumiseks peetakse:
Rääkijast lähtuva vältimine
Rääkijast lähtuva vältimise puhul ei saa rääkija oma teemaga edasi minna, ennast avada. Ta sulgub ja saab tagasisideks, et tema jutt / teema / mure / tema ise ei ole oluline. Vältimine võib tuleneda ka sellest, et kuulaja samastab ennast rääkijaga (kõnealuse teemaga). See käivitab temas soovi võtta rääkija roll, et oma kogemusi, tundeid jms edastada või jagada.
Kasutatakse
Karl Annus
Karl Annus (sündinud 1986) on tootedisainer ja Framed by Karl asutaja.
Viktor Sokolov
Viktor Sokolov on olnud mitme tuntud inimese nimi:
Saksi-Jena hertsog
pisi|[[Bernhard (Saksi-Jena)|Bernhard, esimene Saksi-Jena hertsog]] Saksi-Jena hertsog (saksa Herzog von Sachsen-Jena) oli Saksi-Jena hertsogiriigi valitsejate tiitel 1672–1690.
Kõik Saksi-Jena hertsogid pärinesid Wettinide valitsejasoo Ernestiinide harust.
Avangard (kolhoos)
Avangard oli kolhoos Tartu rajoonis Tartu külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Äksi. Kolhoosi pindala oli 7600 ha.
Vares (perekonnanimi)
Vares on perekonnanimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Vares 663 inimesel: 319 mehel ja 344 naisel. Perekonnanimede levikult oli Vares meeste puhul 134. kohal ja naiste puhul 138. kohal.
2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Vares 649 inimesel: 318 mehel ja 331 naisel. Perekonnanimede levikult on Vares meeste puhul 135. ja naiste puhul 150. kohal.
Scuderia AlphaTauri
Scuderia AlphaTauri, või lihtsalt AlphaTauri, on Itaalia Vormel 1 võistkond ja konstruktor. See on üks kahest konstruktorist, mille omanikuks on Austria ettevõte Red Bull, teine konstruktor on Red Bull Racing. Võistkond sai alguse vahetult enne 2020. aasta Vormel 1 hooaja algust, kui "Toro Rosso" nimeks sai "AlphaTauri", et turundada oma AlphaTauri moemärki. Franz Tosti ja Helmut Marko sõnul pole Scuderia AlphaTauri enam noortevõistkond vaid hoopis Red Bull Racingu sõsarvõistkond.
Päritolu
2019. aasta septembris andis Toro Rosso märku kavatsusest järgmiseks hooajaks oma nime muuta. 1. detsembril 2019 andis võistkond teada, et uueks nimeks saab "AlphaTauri", et turundada emaettevõtte, Red Bulli, moemärki AlphaTauri. Võistkonna uueks nimeks sai Scuderia AlphaTauri pärast 14 aastat Scuderia Toro Rosso nime kandmist. Faenzas paikneva võistkonna ajalugu saab algab 1985. aasta Vormel 1 hooajast, kui loodi Minardi võistkond. Alates. aastast omab võistkonda Red Bull GmbH.
2020
AlphaTauri debüüthooajal olid nende sõitjateks Daniil Kvyat ja Pierre Gasly. Võistkond jätkas Honda jõuallikate kasutamist, pärast edukat edukat esimest hooaega partneritena. aastal. Sérgio Sette Câmara, Sébastien Buemi, ja Jüri Vips palgati võistkonna testisõitjateks. Võistkond saavutas oma esimese poodiumikoha ja võidu AlphaTauri nime all 2020. aasta Itaalia Grand Prix'l, mis ühtlasi oli ka Pierre Gasly esimene võit ning esimene võit prantslastele alates Olivier Panis' võidust 1996. aasta Monaco Grand Prix'l 24 aastat varem. AlphaTauri lõpetas hooaja seitsmendana 107 punktiga, millest 75 teenis Gasly ja 32 Kvyat.
2021
2021. aasta hooajal jätkas AlphaTauri Pierre Gaslyga ning palkas Kvyati asendajaks noore jaapanlase Yuki Tsunoda. Gasly saavutas hooaja ainukese poodiumikoha Aserbaidžaani Grand Prix'l, lõpetades kolmandal kohal. Gasly lõpetas veel neljandal kohal Hollandi ja Mehhiko Grand Prix'del. Tsunoda parimaks tulemuseks jäi neljas koht hooaja viimasel etapil Abu Dhabis.
Partsi–Kuri tee
Tee saab alguse Partsi külas Heltermaa–Kärdla–Luidja maanteel, kulgeb läbi Sääre küla ja lõpeb Tempa–Suuresadama teel Kuri külas.
Scuderia AlphaTauri
2022
AlphaTauri jätkas uuel hooajal Gasly ja Tsunodaga. Võistkond jätkab Honda jõuallikaga, mis sellest hooajast kannab Red Bulli nime, pärast seda, kui Honda otsustas loobuda edasisest võistlemisest 2021. aasta hooaja järel.
Västriku tänav (Rakvere)
Tänav asub Rakvere Linnuriigi linnaosas. See on lühike umbtänav pikkusega 86 meetrit, mis saab alguse Kauri tänavast.
Piiri tänav (Rakvere)
Piiri tänav on tänav Rakvere linna kaguosas. Kaugus linna keskväljakust linnulennul mõõdetuna 1,15 km.
Tänav on 608 meetrit pikk, laius on ligikaudu 12 meetrit ja see asub Seminari linnaosas. Piiri tänav algab edela poolt Vabaduse tänavast, mis on piiriks Õpetaja Heinamaa linnaosaga, ning lõpeb Rägavere teel, mis on piiritänavaks Paemurru linnaosaga. Vahepeal ristub Piiri tänav Lõuna tänavaga.
Ceará
Nimel Ceará on mitu tähendust.
Võnnu kirik
pisi|Võnnu kirik Võnnu Jakobi kirik on kirik Tartumaal Võnnu alevikus.
Kirik ehitati aastail 1232–1236, hiljem on seda korduvalt ümber ehitatud ja oluliselt suuremaks tehtud.
See on üks suuremaid maakirikuid Eestis. 1997. aastal kanti kirik kultuurimälestiste riiklikku registrisse.
Kirikus tegutseb EELK Võnnu Jakobi kogudus.
Kiriku pargis kasvas kirikuõpetaja Eduard Philipp Körberi istutatud peaaegu 200-aastane tamm. Võnnu kiriku altarimaali "Kristuse ristilöömine" on maalinud 1871. aastal baltisaksa kunstnik Otto Friedrich Theodor von Möller.
Aleksandr Volkov (täpsustus)
Aleksandr Volkov on mitme tuntud isiku nimi:
Niguliste kiriku peaaltar
pisi|Niguliste kiriku altar, sisetiivad on suletud Niguliste kiriku peaaltar ehk nn Rode altar on Tallinnas Niguliste kirikus asuv kahetiivaline kappaltar.
Kappaltar on üks suurejoonelisemaid ja paremini säilinud hiliskeskaegseid Põhja-Saksa altareid kogu Euroopas. Retaabel telliti 1478. aastal tuntud Lübecki meistri Hermen Rode töökojast, Tallinna jõudis see 1481. aastal. Kappaltaril on kujutatud rohkem kui neljakümmet pühakut ja piiblitegelast. Mõõtmetelt kuulub see 15. sajandi hansalinnade suurimate hulka. Laius avatud tiibadega 6,3 m, kõrgus 3,5 m. Altari suletud tiibadel on kujutatud 16 stseeni püha Nikolause ja püha Viktori elust. Altar valmis Tallinna Suurgildi ja Mustpeade vennaskonna tellimusel – mõlema gildi vapid on kujutatud kaupmeeste ja meremeeste kaitsepühaku püha Nikolause päästetud laeval.
Aastatel 2013–2016 tehti teoks mahukas uurimis- ja konserveerimisprojekt, mis keskendus Niguliste peaaltari restaureerimisele. Ulatuslikud konserveerimistööd toimusid juba aastatel 1975–1992. Põhiosas jõuti teos restaureerida, kuid uhked skulptuurid on tänaseni vaid osaliselt konserveeritud. Eesti Kunstimuuseumi konservaatorite töö eesmärgiks on viia lõpule skulptuuride puhastamine.
Niguliste kiriku peaaltari retaabel on täielikult avatud vaid kolmel päeval aastas – nigulapäevadel (9. mail ja 6. detsembril) ning kõikide pühakute päeval (1. novembril).
Emajõe kolhoos
Emajõe kolhoos oli kolhoos Tartu rajoonis Luunja külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Kavastu. Kolhoosi pindala oli 4200 ha.