cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Trevi purskkaev
300px|pisi|Trevi purskkaev Palazzo Poli esisel Trevi väljakul Trevi purskkaev (itaalia keeles Fontana di Trevi) on purskkaev Roomas Trevi väljakul. Selle projekteeris Itaalia arhitekt Nicola Salvi. Trevi purskkaev on 26 meetrit kõrge ja 20 meetrit lai. See on Rooma suurim purskkaev. Tegemist on maailma ühe tuntuma purskkaevuga ja Rooma ühe populaarsema turismiatraktsiooniga, mis on kuulsust kogunud muuhulgas tänu Federico Fellini filmile "La Dolce Vita".
Purskkaevu ehituslugu
Purskkaev saab vett Aqua Virgo ehk Neitsi akveduktist, mille lasi umbes 19 eKr ehitada Marcus Vipsanius Agrippa omanimeliste termide varustamiseks veega.
Legendi järgi sai akvedukt oma nime noore neiu järgi, kes näitas janus olevale Marcus Agrippale ja tema sõduritele kätte allika asukoha. Kuna vee kvaliteet oli väga hea, otsustas Marcus Agrippa allikavee akvedukti abil Rooma juhtida. Akvedukti lõpp-punkti ehitati juba tol ajal purskkaev. 537. aastal sai akvedukt Vigitise juhitud gootide rünnakus Roomale kahjustada ja akvedukti viimane osa jäeti maha.
Keskajal alustati gootide rünnakute käigus lõhutud akveduktide taastamist, nende lõpp-punktidesse ehitati sageli suuri kaunilt kujundatud purskkaeve. 1453 lasi paavst Nicolaus V Leon Battista Albertil akvedukti parandada ja luua uue kujundusega purskkaev. Uut purskkaevu soovis ka Urbanus VIII, kes usaldas selle töö 1625. aastal Gian Lorenzo Berninile, kuid tööd jäid paavsti surma tõttu pooleli.
Üheksakümmend aastat hiljem alustas purskkaevu ehitamist Clemens XII, kes korraldas parima projekti leidmiseks avaliku konkursi, mille võitis tol ajal roomlaste jaoks tundmatu arhitekt Nicola Salvi. 1732. aastal alguse saanud ehitustööd kestsid kolmkümmend aastat. 1751. aastal surnud Salvi projekti viis lõpule Giuseppe Pannini ja purskkaev avati lõplikul kujul 1762.
Sümboolika
pisi|Keskne figuurigrupp: Esiplaanil triitonid hobustega. Nende taga vasakul Küllus (küllusesarvega), keskel merede valitseja Okeanos, paremal Tervis (mao ja karikaga) Purskkaevu keskne teema on vesi ja selle erinevad olekud. Purskkaevu keskne figuur on merede valitseja Okeanos, kes seisab merekarbikujulises kaarikus, mida veavad kaks merihobu, keda omakorda juhivad kaks triitonit. Üks hobune on rahulik, teine perutav sümboliseerides nii vee kahte erinevat seisundit – rahulikku ja tormilist.
Okeanose kummalgi küljel seisavad kaks neiut, kes kehastavad Küllust (vasakul) ja Tervist (paremal).
Figuuride kohal asuvad reljeefid, mis kujutavad akvedukti toitva allika leidmist Marcus Agrippa poolt ning sellele järgnenud akvedukti ehitamist.
Atika kohal on näha purskkaevu tellija, paavst Clemens XII vappi, mille all seisavad neli aastaaegu kehastavat figuuri.
Rahvapärimus
Laialt on levinud uskumus, et kui visata Trevi purskkaevu münt, siis tuleb viskaja kunagi Rooma tagasi. Vähem tuntud uskumuse kohaselt tuleb armunutel igavese truuduse nimel figuuridest vasakule jäävast väiksest basseinist vett juua.
Purskkaevu parempoolses nurgas asub kivist vaas Asso di Coppe. Rahvapärimuse järgi lasi Nicola Salvi selle isiklikult just sellesse konkreetsesse kohta paigaldada ühe habemeajaja pärast, kes oma salongist purskkaevu ehitustöid jälgis ja arhitekti väidetavalt tublisti kritiseeris.
Huvitavat
2011. aasta seisuga korjati purskkaevust 951 000 euro väärtuses münte. Kokkukorjatud mündid antakse üle heategevusorganisatsioonile Caritas, kes kasutab raha vaestele mõeldud toidupoe rahastamiseks.
2013. aastal allkirjastasid Rooma linn ja Fendi moemaja lepingu mille alusel finantseerib Fendi Trevi purskkaevu restaureerimistöid 2,12 miljoni euroga. 2014. aasta juunis alguse saanud tööde lõpuks prognoositi 2015. aasta sügis.
Trevi purskkaev on olulisel kohal filmides "Three Coins in The Fountain" (1954) ja "Magus elu" ("La Dolce Vita") (1960).
To Beast or Not to Beast
"To Beast or Not to Beast" on Soome bändi Lordi kuues stuudioalbum. See ilmus ka vinüülplaadina. Album ilmus Soomes 1. märtsil 2013.
Nagu Lordil tavaks, saadi ka selle albumi ilmumiseks uued kostüümid. See on esimene album, kus astuvad üles Lordi liikmed Mana ja Hella. Albumi produtsent on Michael Wagener.
Aureoliinkollane
Aureoliinkollane (ladina keelest aureola 'kullavärvi') on üks kollastest värvitoonidest, keskmise intensiivsusega soojatooniline kollane, mille värvus on nagu värvipigment aureoliinil.
Võrreldes sidrunkollasega on aureoliinkollane soojem, võrreldes kaadmiumkollasega vähem küllastatud ja pastelsem ("piimasem"), võrreldes sinepikollasega heledam ja kromaatilisem.
Variatsioonid
Veebivärv Aureolin on sajaprotsendilise kollasesisaldusega toon, kollasem ja küllastatum pigmendi või õlivärvi värvusest.
ISCC-NBS-i värvisõnaraamatu "Color: Universal Language and Dictionary of Names" järgi võib Aureolin olla erekollane, säravkollane või murtud kollane.
Kõrgendav pingemuundur
Kõrgendav pingemuundur (ingl boost converter) on induktiivse salvestiga (induktiivpooliga) alalispingemuundur, mille abil muundatakse sisend-alalispinge kõrgema väärtusega väljund-alalispingeks.
Pingekõrgendusmuundurit kasutatakse enamasti patarei (nt leeliselemendi või akuelemendi) pinge tõstmiseks toidetava seadme jaoks vajaliku väärtuseni. Niisuguse muunduri abil tõstetakse näiteks ka 12 V autoaku pinge 24 voldile.
Tööpõhimõte
pisi|Kõrgendava pingemuunduri lihtsustatud põhimõtteskeem pisi|Kõrgendava pingemuunduri vooluring suletud ja avatud lüliti korral Induktiivpool L1 on vooluahelas järjestikku dioodiga D1, mis laseb voolu läbi sisendi poolt koormuse suunas. Dioodi järel on laenguid summeeriv kondensaator C1, mis hoiab väljundpinge püsivana. Kondensaator peab olema piisavalt suur, et selle aja jooksul ei langeks väljundpinge alla soovitud minimaalse pinge. Pooli ühendab perioodiliselt maaga transistoril (nt MOSFET) põhinev elektronlüliti, mis saab korrapäraselt sisse- ja väljalülitavaid signaale tüürlülituselt (pole skeemil näidatud).
Lüliti sulgemise järel langeb poolile kogu sisendvooluallika pinge, pooli läbib vool ja tema magnetvälja salvestub energia elektrilaenguna. Sel hetkel, kui lüliti avaneb, püüab pool voolu alal hoida. Seejuures pinge tema dioodipoolsel otsal kasvab kiiresti; kui see ületab väljundpinge ja ühtlasi pinge kondensaatoril, siis diood muutub juhtivaks ja teda läbiva vooluga kandub pooli energia kondensaatorisse ja seega ka koormusele.
Vaadeldud lihtsaima skeemiga pingemuundur pole ei lühise- ega tühijooksukindel ja vajab vastavaid lisalülitusi.
Väljundpinge reguleerimisel rakendatakse tüürlülituses pulsilaiusmodulatsiooni (PWM). Sel juhul muudetakse töötsüklis (kommutatsiooniperioodi kestel) lüliti avatud oleku aega, mida väljendatakse täiteteguriga kus t_{avat} on ajavahemik, mil lüliti on avatud olekus, ja on kommutatsiooniperiood.
Muunduri väljundpinge Tüürsignaali täitetegur on valitav vahemikus 1 kuni 0, seega on regulaatori väljundpinge sisendpingest alati kõrgem või sellega võrdne (kui D=0). Et hoida väljundpinge koormuse muutumisel võimalikult püsiv, muudetakse tagasisideahela kaudu vastavalt transistori avatud oleku kestust. Kui väljundkoormus suureneb või sisendpinge alaneb, tuleb transistori avatud oleku aega pikendada ning vastupidisel juhul lühendada.
Töörežiimid
Pingekõrgendusmuunduril on võimalik kaks töörežiimi: pidev ning katkendlik. Need režiimid kirjeldavad vaid muunduri induktiivpooli tööd. Katkendlikul töörežiimil peatub töötsükli lõpus vool poolis täielikult. Pideva tööviisi korral säilib vool läbi pooli kogu tsükli jooksul. Väljundvool on mõlemal tööviisil ikkagi katkendlik.
pisi|300px|Pinge (V) ja voolu (I) ajaline käik katkendlikus töörežiimis
Katkendlik töörežiim
Töötsükli alguses lülitatakse transistor sisse, mis põhjustab induktiivpooli L voolu kasvu kuni maksimumväärtuseni
kus Ton on töötsükli ajavahemik, mil lüliti on sisselülitatud seisus (lülitustransistor avatud, s.t juhtiv). Selle aja jooksul salvestub induktiivpooli energia
Seejärel lülitatakse transistor välja ning pooli salvestunud energia liigub väljundisse. Kuna töötsükli lõpuks on poolis vool null, on kogu energia jõudnud väljundisse. Seega annab induktiivpool väljundisse võimsuse
Ajal, mil transistor on välja lülitatud (lüliti avatud), kandub sisendpinge allikast läbi pooli ja dioodi koormusele energia E, mille võimsus
pisi|300px|Pinge (V) ja voolu (I) ajaline käik pidevas töörežiimis
Pidev töörežiim
Töötsükli esimese poole jooksul on transistor juhtiv ning voolutugevus induktiivpoolis tõuseb. Töötsükli teises pooles on transistor kinni ning voolutugevus induktiivpoolis langeb.
Ebastabiilsus pidevas töörežiimis
Katkendlikus režiimis seda probleemi ei esine – transistori töösoleku aja pikendamiseks saab alati kasutada kahe töötsükli vahelist aega. Kui aga väljundpinge taseme hoidmiseks on vaja pikemat ajavahemikku kui üks töötsükkel, satub muundur pidevasse režiimi.
Kleck
vasakul|pisi|Kleck Kleck (transkribeerituna Kletsk, poola keeles Kleck, leedu keeles Kleckas) on linn Valgevenes Minski oblastis, Klecki rajooni halduskeskus. Kleck asub Łańi jõe kaldal. Linna läbib Asipovičy ja Baranavičy vaheline raudtee.
Linna nimi tuleb ilmselt valgevenekeelsest sõnast клець (ait). Linna vanem nimekuju on Клеческ.
Haridust annavad kolm keskkooli, laste spordikool ja muusikakool. Linnas on ka põllumajandusliku kallakuga kutselütseum.
Kleckis on kergetööstus ja toiduainetetööstus (pressitakse õli, töödeldakse piima, valmistatakse konserve). Linnas töödeldakse ka puitu ja valmistatakse jõusööta.
Linnas on ajaloomuuseum. Vaatamisväärsusteks on veel XX sajandi alguses ehitatud sünagoog, haigla (1905–1908), kasarmud (Poola koosseisu kuulumise perioodist), õigeusu kirik (1876–1879), dominiiklaste klooster koos selle juures asuva endise katoliku, praeguse õigeusu kirikuga aastast 1684 ja XVI sajandil ehitatud katoliku kirik (praegu varemeis). Linna külje all asub linnamägi (oli kasutusel XI–XIII sajandil).
Ajalugu
Kleck sai arheoloogiliste andmete põhjal alguse XI sajandi keskel dregoovitšite linnusena, mille juures oli ka väike asula. Esimest korda mainitakse asulat aastal 1127, mil sellest sai Turaŭ vürstiriigi osastisvürstiriigi keskus.
XIV sajandil hakkas Kleck kuuluma Leedu suurvürstiriiki. Aastal 1401 andis Vytautas Klecki oma vennale Žygimantas Kęstutaitisele. Aastal 1433 võitsid Žygimantase väed linna all Švitrigaila vägesid.
Aastal 1503 rüüstasid linna krimmitatarlased. Aastal 1506 kaotasid nad Klecki all lahingu Leedu suurvürstiriigi vägedele, mida juhtis Michał Gliński. Kuningas Aleksander andis linnale õiguse korra aastas laata pidada. Aastail 1522–1556 oli linn Bona Sforza valduses.
Aastal 1586 sai Kleckist Radziwillide valdus. Kuigi esimest korda on Klecki juute mainitud juba aastal 1522, olid just Radziwillid need, kelle ajal linna juudi kogukond jõudsalt kasvama hakkas. Aastal 1641 asutasid Radziwillid linna raamatukogu. Aastal 1652 sai Kleck Magdeburgi õigused, ühtlasi kinnitas kuningas Jan II Kazimierz Waza ka linna vapi.
Aastal 1655 rüüstasid linna Moskva väed. Linna elanikkond kahanes poole võrra. Aastal 1683 asutas Stanisław Kazimierz Radziwiłł linna dominiiklaste kloostri. Põhjasõja ajal võitsid Rootsi väed aastal 1706 linna all Kleczki lahingus Vene vägesid.
Poola jagamisel läks Kleck aastal 1793 Venemaa koosseisu. Ühtlasi sai linnast alev.
Pärast Esimest maailmasõda kuulus Kleck Poola koosseisu, kus sellest sai aastal 1921 taas linn. 1939. aastast kuulus asula Nõukogude Liitu, kus sellest sai aastal 1940 rajoonikeskus. Teises maailmasõja ajal lasid Saksa okupatsioonivõimud 6. oktoobril 1941 maha umbes 4000 Klecki juuti.
Kastani põik
Kastani põik on tänav Pärnus Eeslinna linnaosas, mis saab alguse Kastani tänavalt, liitub Vikerkaare tänavaga ja lõppeb Suur-Jõe tänaval.
Tänava pikkus on ligikaudu 215 meetrit.
Õlikultuurid
Õlikultuuride hulka kuuluvad taimed, kelle seemned või viljad sisaldavad palju taimeõlisid ja keda kasvatatakse õli saamiseks. Õlikultuure kasvatatakse kogu maailmas ja neid peetakse nende majandusliku väärtuse tõttu olulisteks põllukultuurideks. Erinevate õlikultuuride õlisisaldus varieerub sojaubade 20 protsendist kuni päevalille 40 protsendini. Seemneõli kasutatakse nii tööstuslikul kui ka söögiotstarbel. Peamisteks õlikultuurideks on sojauba, päevalill, kapsas, raps, kookos, õlipalm, rüps, maapähklid, riis ja puuvill. Kõige paremini sobivad õlikultuuride kasvatamiseks keskmised liivsavi- ja saviliivmullad, mille pH on üle 5,5.
Eestis kasvatatavad õlikultuurid
Eestis on põhilised õlikultuurid suviraps, vähemal määral ka suvirüps ning katsetamisjärgus on talirüps ja õlilina.
Raps (Brassica napus) ja rüps (Brassica campestris) kuuluvad kapsasrohu (Brassica) perekonda. Et nii väliselt kui geneetiliselt on rapsil palju ühist kaalika ja rüpsil naeriga, siis nimetatakse neid ka õlikaalikaks (Brassica napus oleifera) ja õlinaeriks (Brassica rapa oleifera). Rüpsi metsikuks esivanemaks peetakse põldkapsasrohtu – ''Br. campestris'' (kasvab kohati ka Eestis). Rapsi metsikut esivanemat ei ole leitud. Arvatakse, et raps on tekkinud rüpsi ja kapsa spontaansest ristlusest. Selliseid taimi leiti 13. sajandil Vahemere maadest.
Eestis on aretatud talirüpsi sordid 'Legato' ja 'Aita'.
Õlilina (Linum usitatissimum L.) kuulub kiulinaga samasse liiki. Lina on kasvatatud põllukultuuri algusest ühes teraviljaga. Vanim säilinud linane riie on valmistatud ligi 10 000 aastat tagasi. Linaseemneid on kasutatud nii toiduks kui õli saamiseks. Laiemalt on levinud kiulina, kuid samaaegselt ka õlilina ja nende vahepealsed vormid. Käesoleval ajal on tekkinud Euroopas uuesti huvi naturaalse kiu ja koos sellega kiulina ning õlilina viljelemise vastu. Maailmas kasvatatakse õlilina ligikaudu 3,5 mln hektaril, sellest pool Aasias, 1 mln Põhja-Ameerikas ja 0,5 mln Euroopas. Seemnesaagid on Euroopas keskmiselt 1,2 t/ha, paremad saagid on ulatunud kuni 1,9 tonnini hektarilt. Eestis on katsetes saadud 2…3 t/ha. Õlilina pind laieneb Rootsis, kus see ulatub 12 000 hektarini.
Jakk (rõivas)
Ajaloost
Jakk võeti Eestis kasutusele 19. sajandi keskpaiku, mil talunaised hakkasid kampsuni asemel kasutama linnamoelist naiste pealisrõivast.
Indrek Kelk
Indrek Kelk (sündinud 21. jaanuaril 1969 Tartus) on eesti sporditegelane.
Jakk (rõivas)
Ajaloost
Jakk oli alt veidi laienev, pikendatud kaarja seljaosaga, väikese püstkraega ja kurguni nööbitav. See valmistati musta või halli värvi vabrikukalevist. Jaki seljaosa ääred ja varrukasuud kaunistati samet- või siid paeltega.
Ako Pärlist
Ako Pärlist (11. august 1928 – 8. detsember 2013) oli eesti elektrotehnikateadlane ja filateelia aktivist.
Indrek Kelk
Haridus, töö ja ühiskondlik tegevus
Kelk töötas aastatel 1998–1999 Triatloniliidu peasekretärina ja 1999–2004 MTÜ Klubi Tartu Maraton tegevdirektorina, 2004. aastast on ta selle juhatuse esimees.
Ako Pärlist
Ta lõpetas aastal 1951 Tallinna Polütehnilise Instituudi.
Indrek Kelk
Haridus, töö ja ühiskondlik tegevus
Ta on Tartu Suusaklubi üks asutajaid, jalgrattavõistluste Tartu Grand Prix’ ja Tallinna-Tartu Grand Prix’ ning Tartu rulluisumaratoni üks algatajaid ja korraldajaid.
Aastatel 2011–2012 oli ta Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali nõukogu liige. Ta on olnud ka Rahvusvahelise Suusaföderatsiooni pikamaasuusatamise alakomitee liige. Alates 2012. aastast on ta Eesti Jalgratturite Liidu auliige.
Sportlaskarjäär
Kooli ajal harrastas Kelk sportvõimlemist, murdmaasuusatamist, jalgrattasporti, võrk- ja korvpalli ning triatloni. Ta sai 1992. ja 1993. aastal Eesti meistrivõistlustel täispikas triatlonis hõbemedali ning 1995. aastal duatlonis kulla. Tema isiklik rekord täispikas triatlonis on 9:02.
Julius Piirand
Julius Piirand (7. september 1900 Vastse-Antsla vald, Võrumaa – 10. juuni 1942 Ussollag, Solikamsk, Permi oblast) oli Eesti ärimees ja reservohvitser (kapten).
1921. aastal ülendati ta Vabariigi Sõjakooli rahuaegsete kursuste lõpetamisel lipnikuks. 1924. aastal ülendati ta nooremleitnandiks, 1926. aastal leitnandiks, 1934. aastal kapteniks. Samal aastal vabastati ta tegevteenistusest.
Oli kaubakontori omanik, vaps.
Arreteeriti NKVD poolt 28. novembril 1940 Nõmmel ja mõisteti surma. Lasti maha.
Projektijuhtimise elutsükkel
pisi|400px Projektijuhtimise elutsükkel kirjeldab projekti elluviimise protsessi ja toimingute tegemise samme algusest lõpuni. Kõik projektid on erinevad, aga kõik projektid määratlevad oma eesmärke ja seejärel tegutsevad, et eesmärk saavutada. Projektijuhtimise elutsükkel aitab projekti organiseerida ja arendada õige eelarvega ja õigeaegselt.
Projektijuhtimise elutsükkel koosneb tavaliselt neljast etapist, mis on kohandatud projekti vajaduste rahuldamiseks: algatamine, planeerimine, täitmine ja sulgemine. Kõik sammud on ühtse tähtsusega ja ei tohi jätta ära ühtegi etappi, sest muidu projekt laguneb.
Projektjuhtimise elutsükkel koosneb järgnevates elementidest: Millist tööd tuleb teha? Milliseid tulemusi tuleb luua ja läbi vaadata? Kes peab olema kaasatud? Kuidas kontrollida ja heaks kiita iga faasi? Elemendid tagavad süstemaatilise, õigeaegse ja kontrollitud protsessi, mis toob kasu projekti sidusrühmadele. See aitab määratleda, mida on vaja teha enne projekti järgmise etapi liikumist.
Mõned meetodid hõlmavad ka viiendat etappi, kontrolli või seiret. Eesmärkide kohaselt on see etapp täitmise ja lõpetamise jaoks. Kõik elutsükli etapid suhtlevad ja on seotud üksteise tulemustega. Sellest tulenevalt peab projektijuht mõnikord naasma mõnele varasemale faasile, viima vajalikud muudatused ja seejärel jätkama teiste projektijuhtimisprotsessidega.
Algatamine
pisi|500px Algatamine on projekti elutsükli esimene etapp, mille eesmärk on projekti laiaulatuslik määratlemine ja autoriseerimine. Projekti algatamise etapis leiate ettevõtte vajadused, probleemid, võimalused ja ajurünnakud, kuidas meeskond seda vajadust rahuldab ja lahendab selle probleemi.
Algatamine hõlmab projekti käivitamist, äriplaani dokumenteerimist, teostatavusuuringut, volitusi, sobiva kvalifikatsiooniga meeskonna määramist ja projektibüroo loomist ning faasiülevaadet.
Projekti käivitamisel tuleks määratleda projektijuht, kes vastavalt oma kogemustele ja oskustele valib nõutud meeskonna liikmed. Projektijuht viib läbi asjakohased uuringud, määrab projekti eesmärgid ja leiab probleemidele lahendused.
Tehakse kindlaks projekti määratluse ulatus, mis on projekti sügavus ja laius. Määratakse kindlaks ja analüüsitakse sidusrühmi. Projekti edukuse tagamiseks on otsustava tähtsusega, milliseid inimesi või organisatsioone projekt mõjutab või võib mõjutada. Tuleb teha kindlaks kas kõigil on sama ettekujutus projektist ja kokku lepitud probleemist, mida projekt püüab lahendada ning mis on nende vajadused.
Faasi lõpus luuakse projekti harta, mis näitab, kes vastutab projekti, projekti ulatuse ja projekti kriitiliste edutegurite eest.
Planeerimine
pisi|600px Projekti planeerimise faas on kõige kriitilisem etapp projektijuhtimise elutsüklis, sest selles osas määratletakse kogu tehtud töö ja luuakse tegevuskava, mida järgitakse kogu ülejäänud projekti ajal. Planeerimisetapp on pidev protsess, mis jätkub kogu projekti vältel. Projekti planeerimise faasi eesmärk on määratleda tööprotsessid, sidusrühmad ning selgitada aruandluse sagedust ja kanaleid.
Projekti planeerimine koosneb kahest osast strateegiline planeerimine ja rakendamise planeerimine. Strateegilise planeerimise ajal arendatakse projekti üldist lähenemist. Rakendusplaanimise ajal selgitatakse välja kõik üksikasjad selle kohta, kuidas projekt viiakse läbi.
Planeerimine hõlmab projekti teekaartide koostamist, luues järgmised plaanid: projekti plaan, ressursiplaan, finantsplaan, kvaliteedikava, riskikava vastuvõtukava ja kommunikatsioonikava, hankekava.
Projektiplaanis määratletakse etapid, tegevused, võimalikud piirangud ning luuakse projekti ajakava, kasutades tööjaotusskeemi ja Ganta diagrammi.
Finantsplaanis luuakse projekti eelarve ja kuluarvestus ning plaan oma maksimaalsete kulude katmiseks, koos vahendite ja osakondade vahendite eraldamisega. Tuleb määrata kindlaks, palju kulutada ,et saada maksimaalset investeeringutasuvust.
Ressursiplaanis moodustatakse suurepärane meeskond tagades, et kõigil on oma ülesannete täitmiseks ning projekti elluviimiseks vajalikud ressursid ja materjalid.
Kvaliteedi plaan on kvaliteedi eesmärkide ja -meetmete määramine.
Riskikavas selgitakse välja kõik prognoositavad võimalikud riskid, eeldused, probleemid ja sõltuvused, omaniku määramine ja leevendusplaani väljatöötamine selle kohta, kuidas neid ületada. Ühised riskid hõlmavad ebarealistlikke aja- ja kuluprognoose, klientide läbivaatamise tsüklit, eelarve kärpeid, muutuvaid nõudeid ja pühendunud vahendite puudumist.
Vastuvõtu kavas omistatakse kriteeriumid, mis moodustavad "tehtud" ja "tarnitud“.
Sideplaanis loetletakse sidusrühmad ja planeeritakse suhtluskadusid.
Hangete kavas leitakse kõik kolmandate osapoolte pakkujad ja nõustutakse tingimustega.
Täitmine
pisi|400px Täitmine on etapp, milles tulemused on füüsiliselt ehitatud ja esitatavad kliendile aktsepteerimiseks. Selles etapis muudetakse eelmises tsüklis tehtud plaan tegevusse. Igas projektis on just see etapp kõige ajakulukam. Projektijuht kontrollib tegevusi, ressursse ja kulusid, samalajal meeskond teostab plaanis kindlaksmääratud tööd. Töö õigeagseks esitamiseks, peab rakendama iga tegevuse ja tutvustama meeskonda protsessiga nii selgelt kui võimalik.
Kolmandas etapis viiakse ellu rakenduseetapp, projekti plaan ja projekti töö. Rakenduse ajal on vaja säilitada kontrolli ja omavahel suhelda. Progressi jälgitakse pidevalt ja tehakse asjakohaseid kohandused ja registreeritakse esialgse plaani erinevused. Projekti elluviimise ajal täidavad meeskonna liikmed ülesandeid ja eduandmeid edastatakse korrapäraste kohtumiste kaudu. Projektijuht kasutab seda teavet, et võrrelda projekti plaaniga eduaruandeid projekti tegevuste tulemuslikkuse mõõtmiseks ja vajadusel parandusmeetmete võtmiseks.
Kogu selle etapi jooksul tuleks projekti sponsoreid ja teisi olulisi sidusrühmi teavitada projekti staatusest kokkulepitud kommunikatsiooni sageduse ja vormi järgi. Plaani tuleks ajakohastada ja regulaarselt avaldada.
Kui kõik tooted on toodetud ja klient on lõpliku lahenduse heaks kiitnud, on projekt valmis sulgemiseks.
Sulgemine
pisi|300px Sulgemine tähendab projekti lõpetamist, vabastades personali, edastades kliendile tulemusi ja lõpetades järelkontrolli. Sulgemisfaas on tavaliselt esile tõstetud kirjaliku ametliku projekti läbivaatamise aruande kaudu, mis sisaldab järgmisi elemente: kliendile, projektiandmete üleandmist ettevõttele, tarnijate lepingute lõpetamist, projekti ressursside vabastamist ja projekti lõpetamist kõikidele sidusrühmadele. Viimane samm on viia läbi rakenduse ülevaade, et selgitada välja projekti edukuse tase ja märkida tulevaste projektide kohta saadud õppetunnid.
Projekti lõpetamise peamised projektijuhtimise etapid :
Järelevalve ja kontroll
Mõnede projekti meetodite korral kasutatakse viiendat etappi järelvale ja kontroll, kus keskendutakse projekti rahal hoidmisele. Antud etapis mõõdetakse projekti arengut ja tulemuslikkust ning tagatakse, et kõik oleks kooskõlas projektijuhtimiskavaga. Projektijuht jälgib ja juhib projekti paralleelselt projekti teostamisega, et tagada projekti edukuse. Juhul, kui projekt ei lähe plaanipäraselt siis selles faasis töötatakse probleemidele lahendused välja.
Probleemide lahendamiseks ja edukuse tagamiseks tuleb koguda andmeid, et jälgida edukust algse plaani suhtes ning võrrelda andmeid esialgses plaanis eraldatud ülesande täitmise, eelarvekulude ja ajakavaga. Võrreldes algse plaaniga praeguseid andmeid tehakse kindlaks, kas ajakava, maksumuse, kvaliteedi ja edukuse mõõdiku eesmärgid on tabatud.
Cuiabá Esporte Clube
Cuiabá Esporte Clube on Brasiilia jalgpalliklubi, mis tegutseb Mato Grosso osariigi pealinnas Cuiabás. See mängib Brasiilia kõrgliigas Campeonato Brasileiro Série A ja Mato Grosso osariigi meistrivõistlustel Campeonato Mato-Grossense.
2018. aastal tõusis Cuiabá Brasiilia tugevuselt kolmandast liigast esmakordselt Brasiilia esiliigasse. 2020. aastal saadi Brasiilia esiliigas neljas koht, misjärel tõusti esimest korda Brasiilia kõrgliigasse. Cuiabást sai esimene Mato Grosso osariigi klubi Brasiilia kõrgliigast pärast 1986. aastat. 2021. aastal saavutati Brasiilia kõrgliigas 15. koht ja 2022. aastal 16. koht.
Klubi kodustaadion on Arena Pantanal, mis mahutab 44 000 pealtvaatajat. See valmis 2014. aasta maailmameistrivõistlusteks. Cuiabá jagab Arena Pantanali klubiga Mixto.
Cuiabá suurim rivaal Mato Grosso osariigi meistrivõistlustel on Luverdense.
Praegune koosseis
''Seisuga 28. mai 2023''
Nathaniel Clyne
Nathaniel Edwin Clyne (sündinud 5. aprillil 1991 Londonis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis Crystal Palace.
Ta alustas Crystal Palace'is ka klubikarjääri, kui liitus Crystal Palace'i noorteakadeemiaga 1999. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta Inglismaa esiliigas hooajal 2008–09. 2010. aastal valiti Clyne The Football League'i aasta noormängijaks. 2011. aastal valiti ta Crystal Palace'i aasta mängijaks. Hooajal 2011–12 valiti ta Inglismaa esiliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.
2012. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu äsja Inglismaa kõrgliigasse tõusnud Southamptoniga. Esimese värava Inglismaa kõrgliigas lõi ta sama aasta 22. septembril mängus Aston Villa vastu.
2015. aasta juulis siirdus ta 12,5 miljoni naelsterlingi eest Liverpooli, kellega sõlmis viieaastase lepingu. Liverpooli põhikoosseisu kuulus Clyne hooaegadel 2015–16 ja 2016–17. Vigastuse tõttu jäi ta hooajast 2017–18 suuresti eemale. Hooaja 2018–19 teises pooles oli ta laenul Inglismaa kõrgliiga klubis AFC Bournemouth.
Vigastuse tõttu jäi ta hooajast 2019–20 täielikult eemale. 2020. aasta juunis teatas Liverpool, et Clyne lahkub klubist lepingu lõppedes. Seejärel asus ta treenima oma kunagises koduklubis Crystal Palace'is, kellega sõlmis 2020. aasta oktoobris esialgu lühikese lepingu, 2021. aasta jaanuaris pikendati lepingut kuni hooaja lõpuni. 2021. aasta augustis sõlmis ta klubiga uue üheaastase lepingu.
Aastatel 2014–2016 mängis Clyne 14 korda Inglismaa jalgpallikoondises. Ta kuulus Inglismaa koondisse 2016. aasta Euroopa meistrivõistlsutel.
Vastandpolaarne pingemuundur
pisi|Pingemuunduri lihtsustatud põhimõtteskeem UE – sisend-alalispinge; S – tüüritav [[transistorlüliti; UA – vastupidise polaarsusega väljund-alalispingepinge]] pisi|Vooluring suletud (On-State) ja avatud (Off-State) lüliti korral
Tööpõhimõte
Skeemil kujutab avatud lüliti S MOSFET-transistoridel põhinevat transistorlülitit, mis saab tüürlülituselt (pole skeemil näidatud) perioodiliselt sisse- ja väljalülitavaid signaale (töötsükli sagedusega nt 100 kilohertsi).
Sisselülitumise järel rakendub ajavahemikuks t_{sees}poolile induktiivsusega L sisendpinge U_{sisend} ja kogu vool läbib pooli, sest diood sel ajavahemikul voolu läbi ei lase. Pooli läbiv vool tugevneb väärtuse \Delta I võrra:
Selle voolu salvestab induktiivpool magnetvälja energiana.
Kui lüliti pooli toiteahela katkestab, püüab pool voolu alal hoida, genereerides vastassuunalise induktsioonpinge, nii et pooli alumisel otsal kasvab positiivne pinge kiiresti. See pinge rakendub kondensaatori kaudu dioodi anoodile ja diood muutub juhtivaks, nii et pooli salvestunud magnetvälja energia kandub vooluna läbi kondensaatori, kusjuures pinge tema dioodipoolsel otsal kasvab kiiresti; kui see ületab sisendpinge ja ka pinge kondensaatoril, siis diood muutub juhtivaks ja teda läbiva vooluga kandub pooli energia kondensaatorisse ja seega ka koormusele. Vastavalt voolu suunale osutubki pinge polaarsus kondensaatoril ja ühtlasi koormusel sisendpinge suhtes vastupidiseks.
Vastandpolaarne muundur võib töötada katkendlikus režiimis, kui induktiivpooli vool langeb igas töötsüklis nullini, või pidevas režiimis, kui teatav vool läbib pooli kogu tsükli jooksul.
Väljundpinge muutmine
Soovitud suurusega negatiivse väljundpinge saamiseks muudetakse tüürlülituses pulsilaiusmodulatsiooni (PWM) abil töötsüklites lüliti avatud oleku ja tsükli kestuse suhet, nn täitetegurit. Mida pikemat aega on kommutatsiooniperioodi kestel lüliti avatud, seda rohkem energiat (suurem laeng) kandub väljundisse ja vastavalt suureneb väljundpinge (absoluutväärtuselt). Kui sisendpinge on näiteks 12 V, siis saab väljundpinget niiviisi muuta vahemikus 0 V kuni –12 V.
Harry Souttar
Ta alustas klubikarjääri Šotimaa klubis Dundee United. Šotimaa kõrgliigas debüteeris ta 10. mail 2016 mängus Partick Thistle'i vastu ja lõi esimese värava neli päeva hiljem mängus Kilmarnocki vastu.
2016. aasta septembris liitus ta kolmeaastase lepingu alusel Inglismaa klubiga Stoke City. Stoke City meeskonnas debüteeris Souttar 29. augustil 2017 EFL Cup'i mängus Rochdale'i vastu. Hooaja 2017/18 teises pooles oli ta Stoke Cityst laenul Šotimaa kõrgliigaklubis Ross County ja aastatel 2019–2020 Inglismaa tugevuselt kolmanda liiga klubis Fleetwood Town. Stoke City meeskonnas tegi Souttar Inglismaa esiliigas oma liigadebüüdi 26. septembril 2020 mängus Preston North Endi vastu. 2020. aasta oktoobris valiti ta juba Stoke City kuu parimaks mängijaks. Esimese värava lõi ta Stoke City meeskonnas 6. märtsil 2021 mängus Wycombe Wanderersi vastu.
2023. aasta jaanuaris sõlmis Souttar viie ja poole aasta pikkuse lepingu Leicester Cityga. Debüütmängus 4. veebruaril Aston Villa vastu lõi ta omavärava, kuid Leicester City võitis 4:2.
Aastatel 2015–2017 mängis Souttar Šotimaa noortekoondistes. Austraalia jalgpallikoondises debüteeris Souttar 10. oktoobril 2019 MM-i valikmängus Nepali vastu ja lõi selles mängus kaks väravat. Viis päeva hiljem lõi ta MM-i valikmängus kaks väravat Hiina Taipei vastu. Viie esimese koondisemänguga lõi Souttar kokku kuus väravat. Ta kuulus Austraalia koondisse 2022. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel. 2020. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril osales ta Austraalia olümpiavõistkonna koosseisus.
Tema vanem vend John Souttar on samuti jalgpallur. Souttari vendade ema on sündinud Austraalias.
Tõnis Käsebier
Tõnis Käsebier (1885–1936) oli eesti omavalitsustegelane.
Ta töötas Paides laenu-hoiu ühisuse ja Paide Tarvitajate Ühisuse Iva raamatupidajana, seejärel Paide maksuinspektorina, hiljem Tallinna-Harju maksuinspektori abina.
1917. aastal valiti ta Järvamaa maakonnanõukogu liikmeks ja oli maakonnanõukogu abiesimees. 1921. aasta veebruaris valiti ta Tööerakonna nimekirjas Paide Linnavolikogu liikmeks. 1924. aastal valiti ta Paide linnavolikogu esimeheks.
1914. aastast oli ta Paide Karskusseltsi Idu juhatuse liige. 1920. aastatel oli ta Järva laulu- ja muusikaseltsi esimees.
Ta on maetud Reopalu kalmistule.
X üldtantsupidu
X üldtantsupidu toimus Komsomoli-nimelisel staadionil 1973. aasta 30. juunil ja 1. juulil. Kandis ametlikku nime "ENSV 1973. aasta rahvatantsupidu". Ühtekokku toimus kolm etendust.
Wilhelm Freddie
Christian Frederik Wilhelm Carlsen (7. veebruar 1909 Kopenhaagen – 26. oktoober 1995), kunstnikunimega Wilhelm Freddie, oli taani sürrealistlik maalikunstnik, skulptor ja filmitegija.
X üldtantsupidu
1970. aasta üldtantsupeo menu innustas korraldama pidusid tihedamini kui viie aasta tagant. "Selline vunk oli sees, et tahtsime rauda taguda nii palju, kui sai," ütles tagantjärele peo korraldusliku poole üldjuht Ilmar Moss.
1973. aasta peo lavastas Heino Aassalu, see oli tema esimene pidu. Aassalu lavastas tantsupidusid 1990. aastate alguseni.
Wilhelm Freddie
Karjääri algusaastad
Wilhelm Freddie õppis küll lühikest aega tehnikakõrgkoolis ja Kuninglikus Taani Kunstiakadeemias, kuid õppis peamiselt iseseisvalt. Karjääri alguses, kui Freddie alles otsis õiget stiili, katsetas ta kubismi ja lõi abstraktseid vaikelusid. Suurt mõju avaldasid noorele kunstnikule ka Kurt Schwittersi konstruktivistlikud teosed. Murranguliseks osutus aga 1929. aasta, mil Freddie luges Pariisi sürrealistide väljaannet "La Révolution surréaliste". Nii avastas Freddie enda jaoks sürrealismi ja sellest hetkest mõjutasid teda kõige enam Giorgio de Chirico ja Salvador Dali. Juba järgmisel aastal, olles ise 21-aastane, esitles kunstnik oma esimesi sürrealistlikke teosed Charlottenborgi sügisnäitusel.
X üldtantsupidu
Esimest korda osalesid tantsupeol eraldi liigina seenioride rühmad. Tantsupeo mustrid olid muutunud üha keerukamaks – 1973. aastal laotasid tantsijad piltide ja kujunditena väljakule 114 skeemi.
Wilhelm Freddie
Skandaalid
1936. aastal saatis Freddie valiku oma töödest Londonisse, kus toimus rahvusvaheline sürrealistide näitus. Tolliametnike arvates olid mõned teosed (näiteks "Psycho-Photographic Phenomenon: The Fallen of the World War") pornograafilised, mistõttu saadeti need Taani tagasi.
X üldtantsupidu
Tantsupidu saatis publikumenu. Kõigi kolme kontserdi piletid osteti ära ametiühingute kaudu eelmüügist.
Wilhelm Freddie
Skandaalid
1935. ja 1937. aastal puutus kunstnik kokku ka politseiga, kes sunniviisiliselt eemaldas osa tema töid näituselt. 1937. aasta näituselt konfiskeeriti kolm teost, mis rippusid kuni 1963. aastani Kopenhaageni Politseimuuseumis. Freddie kandis 10 päeva vanglas karistust võõrvõimu solvamise pärast ja süüdistati, et tema teos "Meditation on Anti-Nazi Love" seostas Adolf Hitlerit seksuaalse perverssusega. Rootsi kunstnik Gösta Adrian-Nilsson on Freddiet kirjeldanud kui "fanaatikut ja anarhisti, kellel on pommid taskus".
1937. aastal kolis kunstnik Pariisi, kuid kolme aasta pärast oli ta Taanis tagasi ja muuhulgas disainis balletikostüüme. Pärast maali "Psycho-Photographic Phenomenon: Sabotage" tegemist süvenes vaenulikkus veelgi, sest teosel kujutatud mees sarnanes Joachim von Ribbentropiga. 1944. aastal oli olukord nii kriitiline, et ohustas Freddie elu, mistõttu põgenes ta koos oma naise ja pojaga Rootsi, kus teda toetasid sõbrad ja galeriiomanikud.
Hilisem elu
Pärast sõja lõppu käis Freddie Kopenhaageni ja Stockholmi vahet ja elas Rootsis kuni 1950. aastani. Juba 1948. aastal hakkas ta liikuma ekspressiivse abstraktsionismi poole ja korraldas Stockholmis sürrealistide ürituse. Ta sai heaks sõbraks Rumeenia sürrealisti Jacques Héroldiga, kellega suheldes avastas Freddie enda jaoks üha rohkem müütide ja maagia olulisust sürrealismis. Nüüd oli tema loomingu eesmärk aidata müütide ja esoteeriliste sümbolite kaudu paraneda sõjast räsitud ühiskonnal. Freddie teostes esines aina vähem poliitilist satiiri, sest ta püüdis suhtuda poliitikasse vabameelsemalt ja keskendus maagiliste sümbolite võimele parandada inimsuhteid terviklikult.
X üldtantsupidu
Tantsupeo kava
Nõukogude rahvaste tantsusüit
Rahvamuusika koondorkestri esinemine
Wilhelm Freddie
Tunnustus
1970. aastad olid Freddie jaoks läbimurdelised. 1970. aastal pälvis ta Thorvaldseni medali, mis on Taani kõrgeim kultuuriline autasu. Ta valiti professoriks ja mentoriks Kuninglikus Taani Kunstiakadeemias ning tema teoseid eksponeeriti Kopenhaageni hoonete seintel, vaatamata aastakümnetetagusele poleemikale ja pahameelele. Wilhelm Freddie suri 86-aastaselt.
X üldtantsupidu
Tantsupeo kava
Veteranide rühmad
Tallinna mudilas- ja naisrühmad
Maisrühmad
Rahvapillimehed ja -laulikud
Meestantsijad
Isetegevuslikud tantsuansamblid
Koondpuhkpilliorkester
Segarühmad
Finaal – ühendatud rahvatantsurühmade esinemine
Lõputseremoonia
Farmakopöa
Farmakopöa (ladina pharmacopoea, pharmacopoeia) on ravimite, ravimainete, - preparaatide ja - vormide valmistamist, säilitamist ja kvaliteedi määramist ning annuseid puudutav ametlik kogumik kohustuslikke eeskirju.
Conwy raudteesild
pisi|Convy raudteesild üle [[Conwy jõgi|samanimelise jõe Conwys Walesis (foto 2011)]] pisi| Conwy raudteesild ([[litograafia, 19. sajandi keskpaik)]] Conwy raudteesild, ka Tubular Railway Bridge, on raudteesild  üle Conwy jõe  Conwys Walesis. Sild ühendab Conwy jõe vastaskallastel asuvaid väikelinnu Conwyt ja Llandudno Junctionit.
Conwy sild arvati 1950. aastal 1. järgu arhitektuurimälestiseks. Pärast Britannia silla põlemist 1970. aastal on see ainus sild, mis tänaseni on säilinud insener Robert Stephensoni 19. sajandil projekteeritud täisnurkse toru kujulistest talasildadest.
Silla rajamine
Kaheteeline raudteesild ehitati aastatel 1846–1849 Stephensoni projekti järgi. Ehitustöid korraldasid Stephenson koos William Fairbairni ja Eaton Hodgkinsoniga. Püloonid projekteeris arhitekt Francis Thompson.
Tarinduselt on Conwy raudteesild talasild, talakanduriks valiti kaks kõrvu asetatud täisnurkset toru. Torud on kokku needitud sepisterasest valmistatud raudlehtedest. Silla raudkonstruktsioonid valmistas firma Easton & Amos.
Silla sildeava pikkus on 125 m.
Vello
Nimi oli Eestis eriti populaarne 1930. aastate teises pooles ja selle üheks põhjuseks on nimetatud Mait Metsanurga 1934. aastal ilmunud teost "Ümera jõel", kus seda nime kandis üks teose peategelasi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Vello 2769 mehel. Vello oli populaarsuselt 50. mehenimi. Vello oli keskmiselt 67 aasta vanune (mediaanvanus oli 68). Kõige populaarsem oli eesnimi Vello vanuserühmas 75–79, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 92,23.
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Vello 2219 mehel. Vello oli populaarsuselt 78. mehenimi. Vello oli keskmiselt 70 aasta vanune (mediaanvanus oli 71).
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Vello 9 inimesel.
Korb
Korb on perekonnanimi.
Statistika
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Korb 89 inimesel: 43 mehel ja 46 naisel. Perekonnanimede levikult oli Korb meeste puhul 2504. kohal ja naiste puhul 2574. kohal.
Korb oli kõige levinum perekonnanimi vanuserühmas 0–4 aastat, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 1,34. Nimi oli kõige sagedasem Põlva maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 2,04 inimest.
19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Tartumaal Sangaste, Nõo ja Puhja kihelkonna, Virumaal Kadrina kihelkonna, Pärnumaal Halliste kihelkonna, Harjumaal Rapla kihelkonna, Järvamaal Peetri kihelkonna ning Läänemaal Ridala kihelkonna erinevates mõisavaldades talupoegadele 11 korral nimeks Korb.
Nimede eestistamise käigus loobuti 1935.–1938. aastal nimest Korb 7 juhul ning uueks nimeks võeti Korp 3 korral, aga ka Koskaru, Kõrboja, Raidmets ja Truu.
Tadeusz Mazowiecki
pisi|Tadeusz Mazowiecki 2007. aastal. Tadeusz Mazowiecki [taˈdɛuʂ mazɔˈvʲɛt͡skʲi] (18. aprill 1927 Płock – 28. oktoober 2013 Varssavi) oli Poola kirjanik, ajakirjanik, filantroop ja kristlik-demokraatlik poliitik. Ta oli üks Solidaarsusliikumise juhte ning esimene mittekommunistlik peaminister Teise maailmasõja järgses Kesk- ja Ida-Euroopas.
Ta sündis aastal 1927 Płockis arsti perekonnas.
Tadeusz Mazowiecki oli Poola peaminister 24. augustist 1989 kuni 4. jaanuarini 1991.
Vijtivtsi (Lõpovetsi rajoon)
Vijtivtsi (ukraina keeles Війтівці) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 603. Pindala on 3,371 km².
Play Another Round
"Play Another Round" on Soome bändi Stala & SO. teine stuudioalbum. See ilmus Soomes 22. veebruaril ja Euroopas 12. aprillil. Uue albumi jaoks hakati lugusid tegema vahetult pärast Euroopa tuuri lõppu 2012. aasta kevadel. Esimene singel "Life Goes On" ilmus 2012. aasta alguses ning teine singel "Rock Until I'm Done" 7. novembril 2012. Singli on miksinud Ameerika produtsent Beau Hill.
2013. aasta veebruaril alguses ilmus uus singel ja muusikavideo looga "The Boys Are Having Fun".
Eestis ilmub album 15. aprillil 2013.
Piesoresistiivne efekt
Piesoresistiivne efekt ehk piesotakistuslik nähtus seisneb selles, et materjali elektritakistus sõltub materjalile survel või tõmbel avaldatavast mehaanilisest pingest. Selline sõltuvus ilmneb kõige tugevamini pooljuhtmaterjalidel. Pooljuhtidest on siin praktikas levinuim räni kui kiipide põhiline alusmaterjal. Nii on näiteks survetajurina toimiv takistuselement hõlpsalt integreeritav CMOS-võimendiga. Piesoresistiivset efekti rakendataksegi mitmesuguste tööstusseadmete surve- ja kiirendustajurites.
Seda nähtust kirjeldas esimesena ameerika füüsik Percy W. Bridgman 1920. aastail.
Viljar
Viljar on eestipärane mehenimi.
1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Viljar 841 mehel. Viljar on Eestis levikult 194. mehenimi.
Kõige populaarsem oli eesnimi Viljar vanuserühmas 35–39, kus neid on 10 000 elaniku kohta 15,95, ning Järva maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 13,35. Viljar oli keskmiselt 43 aasta vanune (mediaanvanus oli 40).
Pratti maakond
Pratti maakond (Pratt County) on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigis.
Maakonna halduskeskus on Pratt.
Ajalugu
Maakond moodustati 1867. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 9656.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Kastani tänav (Pärnu)
Kastani tänav on tänav Pärnus Eeslinna linnaosas.
Tänav saab alguse Pärnu jõe äärest, ristub Suur-Jõe tänavaga, Kastani põiguga ja lõppeb Riia maanteel.
Tänava äärde jääb Pärnu Vana kalmistu.
Grisaille
pisi|[[Pieter Bruegheli grisaille'-stiilis maaling]] Grisaille (prantsuse [ɡʁizaj] 'hall') on maaling, kus on kasutatud enamasti vaid hallikaid toone; camaieu erivorm. Grisaille-maalingud imiteerivad enamasti skulptuuri või reljeefi.
Lilian Luik
Lilian Luik (15. juuni 1926 Petseri – 4. aprill 2023) oli eesti arst-röntgenoloog.
Ta õppis aastatel 1934–1938 Võru Linna 3. Algkoolis ja aastatel 1938–1939 Võrumaa Rahvahariduse Seltsi ühisgümnaasiumis. Aastatel 1939–1940 õppis ta Tallinna 3. Tütarlaste Gümnaasiumis ning aastast 1940 tollases Tartu Kommertsgümnaasiumis, mille lõpetas aastal 1945 (Tartu Majandustehnikumi nime all). Aastatel 1945–1951 õppis ta Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonnas, mille lõpetas aastal 1951 arstina. Juba üliõpilasena töötas ta aastast 1949 Tartus Radioloogia ja Röntgenoloogia Instituudis arst-röntgenoloogina.
Pärast ülikooli lõpetamist määrati ta tööle Tallinna Vabariiklikku Onkoloogiadispanserisse röntgenoloogina. Aastatel 1953–1977 töötas ta samas röntgendiagnostika osakonna juhatajana ja aastatel 1977–1991 jälle röntgenoloogina, mil ta jäi pensionile.
Isiklikku
Ta on olnud abielus onkoloog Aleksander Gavriloviga, nende poeg Jüri Luik on Eesti diplomaat ja poliitik.
Ehisviil
pisi|Ehisviil Tartu Jaani kiriku portaali kohal pisi|Prantsusmaal asuva kiriku ehisviilud Ehisviil ehk vimperg (saksa sõnast Wimperg) on akna, niši või portaali kohal olev kõrge terav ja ilustatud viil. Sageli on ehisviilu ääred ronilehtedega ja tipp ristlillikuga kaunistatud. Ehisviil on iseloomulik gooti arhitektuurile.
Eesti arhitektuuris on ehisviil Valjala, Ridala ja Tartu Jaani kirikute portaalidel ning Tallinna toomkiriku, Niguliste ja Oleviste kiriku, Haapsalu toomkiriku ning Kuressaare linnusekabeli sakramendiniššidel.
Maahindamine
Maahindamine on maa kvaliteedi kindlakstegemine.
Maahindamine on vajalik selleks, et saada andmeid maamaksu määramiseks, maa hinna arvutamiseks ja maakorralduseks.
Eesti alal tehti esimesed maahindamised 17. sajandi lõpus.
Chartalism
Chartalism on majandusteaduslik rahateooria, mis väidab, et raha sai alguse valitsuse püüdest suunata riigi majandustegevust. Sellega eristub see klassikalisest majandusteaduse õpetusest, mis väidab, et raha on sündinud spontaanselt vabakaubanduslikus vahetuses tekkinud probleemi lahendina või tehingu käigus tekkinud, võlasuhet märkiva vahendina.
Taust
Georg Friedrich Knapp (1842–1926), saksa riigimajanduse professor, Strasbourgi ülikooli rektor, sõnastas oma riigi rahateooria, mida inglise keeles hakati märkima mõistega chartalism (see mõiste on tuletatud ladinakeelsest sõnast charta, mis märgib piletit või münti, mis käivitab automaadi). Oma raamatus „Staatilche Theorie des Geldes“ (Riigi rahateooria) väitis ta, et „raha pole mitte kaup, vaid seaduse produkt“. Ta leidis, et riik võib emiteerida paberraha ja muuta see seaduse sunnijõudu rakendades kohustuslikuks maksevahendiks, mida kasutades tasutakse riigi maksunõuded. See teooria vastandus tollel ajal domineerinud „metallismile“, mis väitis, et rahaühiku väärtus sõltub väärismetalli kogusest, mis oli selle väärtuse tagatiseks ehk mille vastu oli see raha võimalik vahetada (nn kullastandard).
Andrēni
Andrēni on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis, Cēsise piirkonnas ja Taurene vallas.
Küla asub valla lõunaosas Koiva jõe kaldal. Andrēni jääb valla keskusest Taurenest 5,7, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 10,8 ja Riiast 119,4 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda.
Aastal 2007 oli külas 4 elanikku.
Chartalism
Taust
L. Randall Wray (s 1953), ameerika majandusteadlane, tsiteerib taas kohta Adam Smithi raamatust „Rahvaste rikkusest“: "Vürst, kes peaks kehtestama, et osa tema maksudest tuleks maksta teatud tüüpi paberrahas, võib seeläbi anda sellele paberrahale teatud väärtuse; kuigi selle lõpliku vabastamise ja lunastamise tähtaeg peaks sõltuma täielikult printsi tahtest."
Alfred Mitchell-Innes (1864–1950), briti majandusteadlane, väitis, et raha ei eksisteeri mitte vahetuse vahendina, vaid edasilükatud makse standardina, kusjuures valitsuse raha on võlg, mille valitsus võib maksustamise teel tagasi nõuda. Ta leidis, et „Kui maksukohustus kehtestatakse, siis langeb igale maksukohustuslasele osavastutus võlast, mille valitsus on kehtestanud raha emissiooniga, sõltumata sellest millises vormis see on välja antud (s.t müntide, pangatähtede, sertifikaatide, riigikassa kavandite vm sellisena). Igaüks peab omandama oma osa võlast maksevahendina ja andma selle riigikassale oma seadusliku võla tühistamiseks. Valitsuse võla lunastamine maksukohustuse täitmise teel alusteks valitsuse raha emissiooniõigusele mistahes vormis.