cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ärmä jõgi
Jõe pikkus on 42,1 km (koos lisaharudega 47,5 km), valgla suurus 197 km², langus 69,5 m ja lang 1,66 m/km. Jõgi saab alguse 110 m kõrgusel Pahuvere külas ja suubub Vana-Võidu, Uusna ja Taari küla piiril 40,5 m kõrgusel paremalt poolt Tänassilma jõkke 26,5 km kaugusel suudmest. Ärmä jõgi on Tänassilma jõe tähtsaim lisajõgi, selle valgla moodustab 44% Tänassilma jõe valglast (448,7 km²). Ärmä jõgi kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda. Jõele on paisutatud kaks järve, Hansuveske järv ja Annuse paisjärv.
Umbes 1 km enne suuet on üle jõe ehitatud Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme maantee Nuia sild.
Lisajõed
Sulgudes suubumine vasakult või paremalt – lisajõe suudme kaugus peajõe suudmest.
Blanco maakond
Blanco maakond (Blanco County) on maakond Ameerika Ühendriikides Texase osariigis.
Maakonna halduskeskus on Johnson City ja suurim linn Blanco.
Maakond moodustati 1858. aastal.
2010. aasta seisuga elas Blanco maakonnas 10 497 inimest.
Freda
Freda (poola keeles Freda) on Kaunase linnaosa, mis asub linna keskosas Aleksotase valla territooriumil Nemunase kaldal. Freda piirneb lõunas Birutė linnaosaga ja läänes Aleksotasega, üle Nemunase viib sild Centrase valda.
Nemunase kaldal asub tööstuspiirkond Žemojoji Freda, kus asuvad raudbetoonitehas, teraviljakombinaat ja veel palju tööstusettevõtteid. Seal asub ka Kaunase vanasadam. Kõrgemal asub Aukštoji Freda, kus asuvad Kaunase botaanikaaed, Freda kalmistu ja Freda lennuväli.
Ajalugu
Piirkond kuulus XVII sajandi teisel poolel Pacidele. Krzysztof Zygmunt Pac andis selle Lodovico Fredole, kelle järgi paikkond ka oma nime sai. Hiljem kuulus paikkond Godlewskitele, kes ehitasid välja Freda mõisa hoonetekompleksi.
Aastal 1862 valmis üle Nemunase jõe viiv raudteesild ja Fredat hakkas läbima Vilniuse ning Königsbergi vaheline raudtee. Aastal 1880 rajati Freda kalmistu. Kaunase kindluse rajamise järel piirkond sõjaväestati, aastal 1891 ehitati sinna suurtükiväelaste tarbeks õigeusu kirik.
Aastal 1919 ehitati Fredasse Leedu lennuväe tarbeks remonditöökoda, selle juurde rajati aga lennuväli. Töökojas valmistati ka lennukeid ja loodi uusi lennukimudeleid (mark ANBO). Nõukogude ajal läks see Punaarmee käsutusse. 1970. aastatel spetsialiseerus töökoda kopterite remondile; sellega tegeleb töökoda ka tänapäeval.
Aastal 1923 rajati Freda mõisa parki Kaunase botaanikaaed. Aastal 1951 sai Freda raamatukogu.
Modernne riik
Isikuvabaduste kaitse ja tõhusa otsustamise teevad võimalikuks poliitilised asutused (institutsioonid). Muutuvas maailmas tuleb ühiskonna aluseks olevad asutusi ja norme pidevalt kohendada, nii et muudatus ja püsivus oleksid tasakaalus.
Modernne riik sündis territoriaalriigis rajatud õiguse keskkonnas, mis pakkus turumajandusele piiramatuid arenguvõimalusi. Modernses riigis süvenes spetsialiseerumine, arendati infrastruktuuri ja tehnilist elukeskkonda. Modernses riigis kujunes vaba turumajandus ja toimus rikkuse kasvu ning elavnes kultuurielu.
Mahastī
Mahasti (pärsia keeles مهستی‎; 16. novembril 1946 Kermānshāh, Iraan – 25. juunil 2007 Santa Rosa) oli Iraani ja Ameerika Ühendriikide laulja.
Ta võttis esinejanime luuletaja Mahsatī järgi.
Mändmets
Mändmets on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Mändmets uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Birstin, Dobroschevsky, Grents, Grosberg, Jakobson, Kiitsak, Koch, Lestmann, Madisson, Mängel, Männard, Männikson, Martinson, Müller, Ostrat, Peeterson, Piilbaum, Poleühtid, Poots, Preismann, Raisk, Ruul, Sandt, Tomson, Vilippus, Zimmermann ja Zutz. Hugo-Johannes Mändmetsa palvel kanti Mändmets perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 333 all (Siseministeeriumi teadaanne 15. juulist 1937).
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Mändmets Eestis 107 mehel ja 100 naisel.
Ristiku põik
Ristiku põik on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelgulinna asumis.
Ristiku põik sai nime 1957. aastal. Tänav on saanud nime Ristiku tänava järgi.
Pada II linnus
Pada II linnus ehk Pada väike linnus on neemiklinnuse tüüpi linnamägi Pada jõe idakaldal. Linnus asub Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Pada külas.
Kirjeldus
Pada II linnus asub Pada jõe kääru ääres I linnusest 300 m edelas. Linnuse nõlvad on järsud, kõrgus ulatub 14 meetrini, kohati 12 meetrini. Neemiku kaguküljel asub 2,8 m kõrgune otsavall. Poolringikujulise õueala pindala on 7500 ruutmeetrit. Seda katnud kultuurikiht on põllutöödega enamjaolt hävinud, kuid kihiti on säilinud valli sisejalami vööndis. Leiumaterjali põhjal on linnuse kasutamise aeg dateeritud 7.–10. sajandisse.
Esimene ehitusjärk
Valli kõrgusest pooles ulatuses oli see kuhjatud liivast ning ülemised osad olid kaetud kividega. Välisküljelt toetas valli paekividest kuivmüür. Söestunud palgijäänused viitavad valliharjal olnud puitkonstruktsioonidele. Pärineb 6.–8. sajandist.
Teine ehitusjärk
Valle oli tunduvalt kõrgendatud ja laiendatud. Ka puitkonstruktsioone oli tugevdatud. Valli ette kaevati 2 m laiune ja meetri sügavune vallikraav.
Linas Linkevičius
alt=|pisi|Linas Linkevičius Foto: Olaf Kosinsky, 23.10.2019 Linas Antanas Linkevičius (sündinud 6. jaanuaril 1961 Vilniuses) on Leedu poliitik.
1983. aastal lõpetas ta Kaunase Polütehnilise Instituudi elektriinsenerina.
Ta on Leedu Sotsiaaldemokraatliku Partei liige.
Linkevičius oli Leedu kaitseminister 1993–1996 ja 2000–2004. Ta esindas Leedut NATO juures 2005–2011. Detsembrist 2012 on ta Leedu välisminister.
Léchelle (Pas-de-Calais)
pisi|Léchelle'i kirik
Léchelle on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Väga väike põllumajandusküla asub 32 km Arrasist kagus, maantee D19E ääres, Autoroute A2 lähedal.
pisi|tühi|
Jaagu talu (Kirbla kihelkond)
Jaagu talu on talu Pärnu maakonnas Lääneranna vallas (endisaegse haldusjaotuse järgi Kirbla kihelkonnas) Kelu külas.
Välismaalaste seadus
Välismaalaste seadus (lühend VMS) on Eesti seadus, mis reguleerib välismaalaste Eestisse saabumise, siin viibimise, elamise ja töötamise aluseid (VMS §1). Välismaalaste seadus koosneb kaheksast peatükist, milleks on "Üldosa", "Eestis ajutine viibimine ja lühiajaline töötamine", "Eestis elamine ja töötamine", "Isikuandmete töötlemine", "Kohustused", "Riiklik järelevalve", "Vastutus" ning "Rakendussätted".
Jaagu talu (Kirbla kihelkond)
Talukompleks on arvele võetud riikliku kultuurimälestisena.
Välismaalaste seadus
Seaduse sisu
Välismaalaste seadus sätestab muuhulgas viisa liigid (§57) ja viisa andmise (§§ 62–64) ning viisa andmisest keeldumise (§§ 65–66) alused; viisamenetluse korra (§§ 81–103); sisserände piirarvu (§113); tähtajalise elamisloa andmise (§118), sellest keeldumise (§122–127), ning selle kehtetuks tunnistamise (§§135–136) alused; pikaajalise elaniku elamisloa andmise (§232), selle taastamise (§238); selle kehtetuks tunnistamise (§241) alused. Lisaks välismaalasele seatavatele kohustustele (§280–284), seatakse kohustused ka välismaalase tööandjale (§285-2862), õppeasutusele (§287), majutusettevõttele (§288) ning talle eluaset võimaldavale isikule (§289), vedajale (§290) ning kutsujale (§291)
Jaagu talu (Kirbla kihelkond)
Taluhooned on enamikus ehitatud 19. sajandi IV veerandil. Taluhooned on teiste seas rehielamu, meeait, kalaait, vilja- ja jahuait, laut.
Välismaalaste seadus
Ajalugu
Välismaalaste seadus võeti Riigikogus vastu 8. juulil 1993 (olles siis vaid 25 paragrahvi pikk), asendades Eesti Vabariigi immigratsiooniseaduse (vastu võetud 26.06.1990, Eesti Vabariigi Ülemnõukogu poolt). 1. oktoobril 2010 hakkas kehtima uus välismaalaste seadus, mille kehtestamise eesmärgiks oli eelkõige suurem õigusselgus, tuues täpsustavat või üldistavat laadi muudatused.
Jaagu talu (Kirbla kihelkond)
Talus elavad filmitegijad Katri Rannastu ja Joosep Matjus.
Klaudia
Klaudia on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1014. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Klaudia 60 naisel.
Hunter Yeany
pisi|Hunter Yeany (2022) Hunter Yeany (sündinud 11. mail 2005 Virginia Beachis) on Ameerika võidusõitja, kes võistleb 2022. aasta FIA Vormel 3 Meistrivõistlustel koos Campos Racinguga, debüüdi sarjas eelmisel aastal koos Charouzi Sauber Junior Teamiga. Varem sõitis ta Indy Pro 2000 ja Vormel Regionaal Ameerikas Meistrivõistlustel, mõlemas Velocity Racing Developmentiga. Ta oli 2020. aasta Vormel 4 USA meister.
Kardisõit
Yeany kardisõitja karjäär kulges valdavalt USA-s: 2019. aasta SKUSA SuperNationals XX11 – KA100 juuniorklassis RLV poolt saavutas 13. koha. Peale selle pole tema kardikarjäärist palju teada.
Grigori
Grigori (vene Григорий) on kreeka päritolu vene mehenimi.
Hunter Yeany
Vormel Regionaal Ameerikas Meistrivõistlustel
Hunter debüteeris Vormel Regionaal Ameerikas Meistrivõistlustel 2020. aasta hooaja viimases voorus, jätkates koos Matt Round-Garridoga Velocity Racing Developmentiga. Ameeriklane lõpetas kõik kolm sõitu esikümnes, kuid külalissõitja staatuse tõttu punkte ei saanud. Aastal 2021 sõitis sarja täiskohaga sama meeskonnaga koos Matt Round-Garrido, Nick Persingi ja Kaleb Ngatoaga (hiljem Jason Alder).
Grigori
2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Grigori 550 mehel. Grigori on populaarsuselt 256. mehenimi.
Hunter Yeany
Tee Indy Karjäärini
Ka 2021. aastal võistles Yeany Indy Pro 2000 Meistrivõistlustel Velocity Racing Developmentiga koos Flinn Lazieriga (hiljem Salvador de Alba Jr.).
GB3 Meistrivõistlustel
2021. aasta GB3 Meistrivõistlustel neljandaks vooruks liitus Yeany Fortec Motorsportsiga, partneriteks Roberto Faria, James Hedley (hiljem Eduardo Coseteng), Oliver Bearman ja Mikkel Gruntvig. Ameeriklane saavutas kahes esimeses sõidus vastavalt kaheksanda ja 15. koha ning saavutas oma esimese poodiumikoha Euroopa võidusõidurajal pühapäevases ümberpööratud ruudustikusõidus kolmanda kohaga.
2021
2021. aasta augustis teatati Yeany liitumisest FIA Vormel 3 Meistrivõistlustel Spa-Francorchampsi ringil, asendades Vormel 2-ga seotud Enzo Fittipaldi Charouzi Sauber Junior Teamis koos Logan Sargeanti (hiljem Paul Aron) ja Zdeněk Chovaneciga, kes asendab Reshad de Gerust. Ta saavutas kahe vooru parima võistlustulemuse kaheksateistkümnenda koha. Ta jäi viimasest voorust välja, kuna tal tekkisid vastuolud Vormel Regionaal Ameerikas Meistrivõistlustel ja tema asemele tuli Ayrton Simmons.
2022
Yeany osales 2021. aasta hooajajärgsel testil Circuit Ricardo Tormos koos Campos Racinguga koos David Vidalese (hiljem Reece Ushijima) ja Pepe Martíga. 2022. aasta jaanuaris teatas meeskond, et Yeany sõidab nende eest 2022. aasta hooajal koos David Vidalesi ja Pepe Martíga.
Danny Philip
pisi|Danny Philip (2011) Danny Philip (sündinud 5. augustil 1953) on Saalomoni Saarte poliitik, 25. augustist 2010 11. novembrini 2011 Saalomoni Saarte peaminister.
Aastatel 1995–1996 ning juulist 2000 kuni juunini 2001 oli ta välisminister. Ta oli aastatel 1997–2000 Rahva Progressiivse Partei esimees, seejärel asutas Demokraatliku Reformipartei, mille põhieesmärk on riigi põhiseaduse reformimine. Reformipartei liidrina valiti ta pärast 2010. aasta parlamendivalimisi peaministriks.
Ta on hariduselt inglise keele õpetaja.
Danny Philip kuulus parlamenti aastatel 1984–2001 ning on uuesti parlamendi liige alates 2010. aastast.
IV liiga 2016
IV liiga 2016 on Eesti jalgpalli tugevuselt kuues liiga, IV liiga 2016. aasta hooaeg, mis jaguneb kolme tsooni – ida/põhi, põhi/lääs ja lõuna.
Bexari maakond
Bexari maakond (Bexar County) on maakond Ameerika Ühendriikides Texase osariigis.
IV liiga 2016
Mängutulemused
style="background: #DFE7FF;"|4 : 02
Bexari maakond
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on San Antonio.
IV liiga 2016
Mängutulemused
style="background: #FFDFDF;"|0 : 13
Bexari maakond
Maakond moodustati 1836. aastal.
2010. aasta seisuga elas Bexari maakonnas 1 714 773 inimest.
IV liiga 2016
Mängutulemused
style="background: #DFE7FF;"|+:-2
Laja jõgi
Laja (vene Лая) on jõgi Euroopas Põhja-Venemaal Arhangelski oblastis. Voolab põhja. Suubub vasakult Dvinasse. Jääkatte all oktoobri lõpust või novembri algusest kuni aprilli lõpuni.
Viimane lisajõgi enne Dvina suubumist Põhjamerre.
Suuremad lisajõed on Lita, Šuhta, Jetša (Jatša).
Dvina jõgikond|thumb|left|250px
IV liiga 2016
Mängutulemused
style="background: #DFE7FF;"|4 : 03
style="background: #DFE7FF;"|2 : 04
style="background: #FFDFDF;"|-:+5
style="background: #DFE7FF;"|0 : 02
style="background: #DFE7FF;"|+:-
Lennuk (Eesti Üliõpilaste Seltsi paat)
1883. aastal kinkis Julius Mõtus oma paadi Eesti Üliõpilaste Seltsile, kes selle tänuga vastu võttis ja Aleksander Mohrfeldti kapteniks valis. Paadile heisati isegi sini-must-valge lipp, kuid täpsustamata põhjustel ainult korraks. 1886. aastal värviti paat kolmevärviliseks: veealune osa valgeks, veepealne osa mustaks ja siniseks. 1889. aastal otsustas selts paadi maha müüa ja 1891. aastast puuduvad tema kohta andmed.
Kleer
Kleer on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1873. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Kleer 19 naisel.
IV liiga 2016
Mängutulemused
style="background: #FFDFDF;"|-:+ style="background: #FFDFDF;"|-:+ style="background: #FFDFDF;"|-:+
Otu oja
thumb|Tuulna oja pisi|Tuulna oja suurvesi pärast äikesetormi (2014) Otu oja (ka Tuulna oja) on oja Harju maakonnas, Treppoja lisaoja. Oja pikkus on 9,1 km ja valgla on 26,5 km².
Üle oja läheb Klooga jaama teel olev Kibiste sild.
Atteridgeville
Atteridgeville on linn (township) Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Tshwane linnaringkonnas.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Atteridgeville'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,09%, värvilisi 0,32%, valgeid 0,16%, India või Aasia päritolu inimesi 0,11% ja teisi 0,32%. Pedi keelt pidas emakeeleks 41,38% inimesi, tsvana keelt 16,67%, sotho keelt 12,34%, suulu keelt 7,18%, tsonga keelt 6,96%, venda keelt 3,63%, ndebele keelt 3,39% ja inglise keelt 2,57%.
Irinarh
Irinarh (vene keeles Иринарх, vanakreeka keeles Είρήναρχος - 'rahu valitseja (hoidja)') on venepärane mehenimi.
Lihula kultuurimaja
pisi|Lihula kultuurimaja (jaanuar 2014) Lihula kultuurimaja (ka Lihula rahvamaja, Lihula kultuurikeskus) on kultuurimaja Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Lihulas.
Kultuurimaja valmis 1989 ja selle arhitekt on Rein Tomingas. Lihula kultuurimaja direktor on Tiina Lobja.
Nikola Gruevski
pisi|Nikola Gruevski Nikola Gruevski (sündinud 31. augustil 1970 Skopjes) on Põhja-Makedoonia poliitik, kes oli 27. augustist 2006 kuni 18. jaanuarini 2016 Makedoonia peaminister.
Nikola Gruevski on õppinud majandusteadust ja töötanud rahanduse alal.
Ta on alates 2003. aastast kristlik-demokraatliku partei VMRO-DPMNE esimees.
Aastatel 1999–2002 oli ta rahandusminister.
Põldmarja tänav
Põldmarja tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Mustjõe asumis.
Tänav sai nime 11. augustil 1953.
Piirsalu kõrts
Piirsalu kõrts on endisaegne kõrts Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Piirsalu küla juures.
Euroopa Liidu õigusaktid
Euroopa Liidu õigusaktid jagatakse esmasteks ja teisesteks, samuti on allikateks rahvusvahelised lepingud ja rahvusvaheline õigus. ELi esmane õigus koosneb ELi aluseks olevatest lepingutest, liitumislepingutest ja õiguse üldtunnustatud põhimõtetest. ELi teisese õiguse moodustavad määrused, direktiivid, otsused ning ka õiguslikult mittesiduvad arvamused ja soovitused.
Piirsalu kõrts
Kõrtsihoone ehitati 19. sajandi I poolel. Hoone on kahe talliga.
Euroopa Liidu õigusaktid
Euroopa Liidu esmast õigust loovad liikmesriigid. Esmase õiguse ülesanne on hakata looma teisest õigust. Seda teevad Euroopa Liidu institutsioonid. Teisene õigus on riikidest ja rahvastest kõrgemalolev, seega tähtsam. Teisene õigus peab igal juhul olema kooskõlas esmase õigusega. Kui selles kaheldakse, on võimalus vaielda Euroopa Kohtus. Erinevalt teisesest õigusest saab Euroopa Kohus esmast õigust vaid tõlgendada. Esmast õigust saavad lepingute näol muuta vaid liiduga liitunud liikmesriigid.
Germania (allegooria)
pisi|[[Philipp Veit. Germania. 1848.]] Germania on Germaaniat või Saksamaad kujutav allegooriline tegelane.
Euroopa Liidu õigusaktid
Euroopa Liidus on kehtestatud eesmärgid, mida iga liikmesriik peaks järgima. Nendeks on rahu tagamine, oma väärtuste hoidmine, oma rahvaste hüvangu edendamine, ka ambitsioon olla maailmas konkurentsivõimeline ja üks kiiremini arenevaid majanduspiirkondi. Lisaks toetab Euroopa Liit Euroopa säästvat arengut ning kvaliteetse keskkonna loomist, hoiab kaupade ja teenuste hinnad liidusiseselt stabiilsed, tugevdab turumajandust, pakub sotsiaalset õiglust ning kaitset, edendab teaduse ja tehnoloogia arengut, suurendab majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust ning liikmesriikidevahelist solidaarsust. Euroopa Liit moodustab sisepiirideta ala, ühtlasi on liidus moonutamata konkurentsiga siseturg. Euroopa Liit austab ja tagab Euroopa kultuuripärandi kaitse ning arendamise. Kõike seda tagab Euroopa Liit oma õigusaktidega.
Euroopa Liidu esmane õigus
Euroopa Liidu esmane õigus on liikmesriikide vahel sõlmitud lepingute kogum, millele tugineb tänapäeva ELi õigus. Euroopa Liidu esmase õiguse moodustavad Euroopa Ühenduse aluslepingud, Euroopa Liidu leping, nende protokollid ja lisad, asutamislepingud ja Euroopa Liidu lepingut täiendavad ja muutvad lepingud ning liitumislepingud. Aluslepingud on siduvad kokkulepped ELi liikmesriikide vahel. Nendes sätestatakse eesmärgid ELi tasandil, ELi institutsioonide eeskirjad ning see, kuidas otsuseid tehakse. Samuti sätestatakse aluslepingus ELi ja tema liikmesriikide vahelised suhted. Aluslepingud ehk esmased õigusaktid on alus kogu Euroopa Liidu tegevusele. EL esmast õigust saab muuta EL aluslepingute muutvate lepingutega. Kehtivad aluslepingud on Euroopa Liidu leping (ELi leping) ja Euroopa Liidu toimimise leping (ELTL), milles määratletakse ELi seadusandliku võimu alus ja ulatus. Lisaks kehtivad Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamisleping ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta. Teisisõnu saavad ELi institutsioonid ja kogu EL tegutseda vaid aluslepingutes antud volituste ja seatud eesmärkide piires ning nende vastu võetud õigusaktid (nt määrus või direktiiv) peavad põhinema mõnel konkreetsel aluslepingu artiklil.
Enn Uusen
Enn Uusen (25. jaanuar 1941 Pala vald, Tartumaa – 23. august 2012) oli eesti ühiskonna- ja majandusteadlane.
Euroopa Liidu õigusaktid
Euroopa Liidu esmane õigus
Kõige esimesed lepingud, mis alustasid tänapäevase Euroopa Liidu kujundamist:
Uute vajaduste korral tuleb aluslepinguid muuta. Näiteks eesmärgiga muuta EL tõhusamaks ja läbipaistvamaks, et valmistuda uute liikmesriikide vastuvõtmiseks ning luua uusi koostöövaldkondi (nt ühisraha). Tähtsamad muudatused, mis on tehtud Euroopa Ühenduste/Liidu aluseks olevatesse nn põhilepingutesse (ESTÜ, E(M)Ü, EURATOMi, ELi (asutamis)lepingud):
Euroopa Liit ja Euroopa Ühendus ei ole sama. Euroopa Ühendus ei ole Euroopa Liidu loomisega kuhugi kadunud, Euroopa Liit on laiem mõiste kui Euroopa Ühendus ja hõlmab mh Euroopa ühendusi.
Määrused
Määrused on Euroopa Liidu teisesed ehk tuletatud õigusaktid. Eesti õigusega võrreldes on määrused justkui seadused. Määruse eesmärk on tagada liidu õiguse ühetaoline kohaldamine kõigis liikmesriikides ning anda isikutele õigusi. Määrus on üldiselt kohaldatav, st kui see välja antakse, siis see kehtib avaldamisest kõikidele liikmesriikidele, eraisikutele, liidu institutsioonidele – see ei ole kellelegi konkreetselt adresseeritud. Määruse osasid ei saa eraldi kohaldada ehk määrus on tervikuna siduv. Määrused on ka vahetult ehk otsekohaldatavad, see tähendab, et selle kehtima hakkamiseks ei pea liikmesriik määrust üle võtma, vaid sellele saab vahetult tugineda. Üldjuhul kui määrus välja antakse, siis hakkab see määruses välja toodud tähtajast või 20. päeval avaldamisest kehtima kõikides liikmesriikides ja see kehtib liikmesriigi kohtutele, ametitele ja kodanikele jne (ka liidule). Euroopa Liidu määruste mittejärgimise korral on õigus pöörduda Euroopa Kohtusse, et saavutada aus tulemus konkreetses asjas.
Näiteks oli uutel liikmesriikidel Euroopa Komisjoni (EÜ) nr 60/2004 määrusest tulenevalt 2004. aastal enne ELiga liitumist kohustus likvideerida kõik üleliigsed laovarud põllumajandus- ja suhkrusektoris. Üleliigsete laovarude likvideerimata jätmisel ähvardas liikmesriike trahv. Eesti jättis üleliigsed laovarud likvideerimata ja sai ELiga liitumise hetkel trahvi 45,7 miljonit eurot, mida vähendati veerandi võrra ning mille Eesti riik 2009. aastal ka tasus ja omakorda üleliigsete laovarude tekitajatelt (ettevõtetelt) Eesti kohtus sisse nõudis. Eesti kaebas Euroopa Komisjoni kohtusse, et saada osa tasutud summalt tagasi, kuid kohus jättis hagi rahuldamata.
Määrusi liigitatakse selle alusel, mismoodi ja kes neid vastu võtavad. Euroopa Liidu määruseid saavad vastu võtta Euroopa Liidu juhtivorganitena Euroopa Parlament ja Euroopa Nõukogu koos, ainult Euroopa Nõukogu ning ka Euroopa Komisjon.
Direktiivid
Direktiiv üldiselt tähendab juhendit või juhtnööri, mille kõrgemal seisev organ madalamal seisvale organile annab ja millest madalamal seisev organ juhinduma peab. Direktiiv Euroopa Liidu õiguses on teisene õigusakt, mille võivad välja anda Euroopa Liidu institutsioonid. Direktiiv erineb teistest ELi õigusaktidest, sest see tuleb riigisisesesse õigusesse üle võtta (ei ole otsekohalduv). St selleks, et liikmesriigile ja selle kodanikele saaks direktiivist õiguseid ja kohustusi tekkida, peab seadusandja selle eesmärgid teatud tähtaja jooksul riigisisesesse õigusesse üle võtma, nt uue seadusega kehtestama või olemasolevas seaduses muudatusi tegema – direktiivi andmisega ei teki kohe õiguslikke tagajärgi (kaheastmeline protsess). Direktiivid võivad olla erandkorras ka otsekohaldatavad (vahetu õigusmõju).
Direktiivide puhul on oluline, et liikmesriik on kohustatud üle võtma direktiivi eesmärgid ning vahendid, vormi ja meetodi, kuidas eesmärke saavutada, otsustab liikmesriik ise. Näiteks esitatakse toote valmistajale teatud olulisemad nõuded toote kavandamisel, valmistamisel, pakendamisel ja markeerimisel, see, kuidas riigis neid nõudeid täpselt kehtestatakse, on selle enda valik, peamine, et nõuded oleks täidetud. Oluline on ka asjaolu, et ajavahemikul, mil direktiiv on ELi institutsiooni poolt vastu võetud, kuid liikmesriigi poolt veel üle võtmata, on kohustus mitte käituda vastuolus direktiivi eesmärgiga.
Direktiiv on alati mingile liikmesriigile adresseeritud ja selle peab üle võtma üksnes adressaat (tavaliselt on adressaadiks kõik liikmesriigid). Direktiiv tuleb üle võtta teatud kindla tähtaja jooksul, mis tuleneb tavaliselt direktiivist endast (nt kaks aastat). Selle aja jooksul peab liikmesriik enda riigi õiguse viima direktiivist tulenevate nõuetega kooskõlla. Liikmesriigid peavad rangelt tähtajast kinni pidama. Kui liikmesriik on direktiivi üle võtnud, siis peab ta Euroopa Komisjoni sellest teavitama, samuti sellest, millise õigusaktiga seda tehti (notifitseerimine). Kui liikmesriik jätab direktiivi õigel ajal ja/või õigesti üle võtmata, võib Euroopa Komisjon algatada liikmesriigi suhtes rikkumismenetluse ja kui kohus otsustab, siis peab liikmesriik näiteks trahvi tasuma.
Enn Uusen
Haridus
Ta lõpetas aastal 1961 Tartu 1. Õhtukeskkooli ja aastal 1968 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) majandusteaduskonna masinaehituse ökonoomika ja organiseerimise erialal; aastatel 1970–1973 oli ta TPI-s aspirantuuris. Aastal 1973 kaitses ta Majandusteaduste kandidaadi väitekirja (kinnitati aastal 1975). Täiendusõpe: Leningradi Riikliku Ülikooli Ühiskonnateaduste Õppejõudude Kvalifikatsioonitõstmise Instituut (poliitilise ökonoomia õppejõu diplom) 1969; New Yorgis kõrgtehnoloogiliste väikeettevõtete äri- ja tootmistegevuse korraldamise alal 1990; Düsseldorfis ja Oberhausenis Saksa Tööministeeriumi organiseeritud kursustel tripartismi problemaatikas 1992; Halmstadtis (Rootsi) sealse tööturuameti korraldatud õppeseminaril 1993; Helsingis Soome Tööandjate Liidu korraldatud kursustel 1994; ELi institutsioonide organiseeritud koolitusseminaridel Luxembourgis, Budapestis, Helsingis, Brüsselis 1996–99.
Töökäik
TPI-s 1968–1974: ühiskonnateaduste teaduskonna poliitilise ökonoomia kateedri assistent 1968–1969; vanemõpetaja 1973–1974.
Euroopa Liidu õigusaktid
Direktiivid
Näiteks kaebas Euroopa Komisjon Kreeka Vabariigi kohtusse, sest Kreeka ei olnud nõuetekohaselt üle võtnud direktiivi, mille põhieesmärk oli inimeste tervise ja keskkonna kaitse jäätmete kogumise, vedamise, töötlemise, hoidmise ja ladestamisega seotud kahjulike mõjude eest. Kohus rahuldas Euroopa Komisjoni hagi ning Kreekale määrati uued tähtajad, millest see kinni ei pidanud ning Euroopa Komisjon kaebas Kreeka uuesti kohtusse kohtuotsuse täitamata jätmise eest. Kohus määras Kreekale 10 000 000 eurot põhisummana ja 30 000 eurot trahvi iga viivitatud päeva eest.
Muud õigusaktid
Peale aluslepingute, määruste ja direktiivide on Euroopa Liidu õigusaktid veel otsused, soovitused ja arvamused. Euroopa Liit käsitleb oma kodulehel otsuseid, soovitusi ja arvamusi muude õigusaktidena. Muud õigusaktid:
Enn Uusen
Töökäik
Eesti NSV Ministrite Nõukogu Riikliku Plaanikomitee Majanduse ja Planeerimise TU Instituudi (Plaaniinstituut) sektorijuhataja, osakonnajuhataja, teadusdirektor 1974–1989 (vanem teaduslik töötaja (rahvamajanduse planeerimise, juhtimise ja organiseerimise erialal) 1983).
Euroopa Liidu õigusaktid
Otsused
Otsus on siduv juhis nende jaoks, kellele see on adresseeritud (nt ELi liikmesriik või mõni ettevõte) ning see on vahetult kohaldatav. Tavaliselt on otsused individualiseeritud ehk kindlaks määratud adressaadile/adressaatidele, kuid kohati võivad otsused olla ka üldise iseloomuga. Otsuse jõustumine sõltub adressaatidest. Kui otsusel pole kindlat adressaati, toimub jõustumine kindlaksmääratud kuupäeval või 20. päeval pärast Euroopa Liidu Teatajas avaldamist. Kui otsusel on adressaat, siis jõustub otsus alates selle adressaadile teatavaks tegemisest. Tavaliselt võtab otsuseid vastu Euroopa Komisjon, sest Euroopa Komisjon vastutab Euroopa Liidu institutsioonidest kõige enam Euroopa Liidu õiguse täitmise eest. Näiteks avaldas komisjon otsuse Euroopa Liidu osalemise kohta mitmete terrorismivastase võitlusega tegelevate organisatsioonide töös. See otsus puudutas ainult neid organisatsioone. Otsus erineb direktiivist seetõttu, et on tervikuna siduv, see tähendab, et otsust peab tervikuna kohaldama, aga direktiivi puhul peab üle võtma vaid eesmärgid.
Germania (allegooria)
Antiikajal, kui Germaania rahvad olid tervik ainult roomlastest vallutajate silmis, kujutasid viimased juba Germaniat nuumenina. Keskajast alates oli Germania antiikaja Germaania või Magna Germania järgi Saksamaa kui saksa keeleala rahvusallegooriline kehastus. 19. sajandil oli see Saksamaa demokraatliku liikumise silmis saksa rahvusriigi rahvusromantiline sümbol. Saksa keisririigi ikonograafias omandas Germania tugevamaid natsionalistlikke jooni.
Enn Uusen
Töökäik
Riikliku Sotsiaaluuringute Keskuse direktor 1989–1993; Eesti Sotsiaalministeeriumi tööhõive ja palgapoliitika osakonna juhataja 1993–1995; Riigikontrolli välissuhete konsultant, Euroopa Liiduga liitumiskõneluste finantskontrolli töögrupi juht 1995–2000.
TTÜ-s 1995–1999: humanitaar- ja sotsiaalteaduste instituudi professor (0,25 koormusega) 1995–1999.
Teadusorganisatoorne ja -administratiivne tegevus
Osalenud paljudes ekspertide töörühmades nii Eestis kui ka Eestit esindades; olnud teaduslike nõukogude liige (Plaaniinstituut, Konjunktuuriinstituut, Kõrgkool I Studium); olnud Tallinna Teadlaste Maja nõukogu liige, diskussioonikomisjoni ja spordikomisjoni esimees.
Harrastused
Mänginud nooruses järgusportlasena jalgpalli; kuulunud noortekoondisse jäähokis; võistelnud järgusportlasena male- ja kabevõistlustel.
Kirjandus
Majata maja lugu. Nelikümmend aastat Tallinn Teadlaste Maja (kirjutas, koostas ja toimetas Elsa Pajumaa). Tallinn 2006, 392 lk
Euroopa Liidu õigusaktid
Soovitused
Soovitus ei ole siduv. Soovitused ei kujutagi endast tegelikult õigusakte. Nagu nimetus ütleb, on soovitus vaid soovitusliku iseloomuga ning seega pigem poliitiline juhis. Soovitus võimaldab institutsioonidel teha oma seisukohad teatavaks ja pakkuda välja eri meetmeid, ilma et kehtestataks mingeid õiguslikke kohustusi nende suhtes, kellele need on adresseeritud. Näiteks Nõukogu soovitus liikmesriikide ja ühenduse majanduspoliitika üldsuuniste kohta.
Arvamused
Arvamus ei ole siduv. Nagu nimetus ütleb, on arvamus vaid soovitusliku iseloomuga ning seega pigem poliitiline juhis. Arvamus on vahend, mis võimaldab institutsioonidel avaldada oma arvamust mittesiduval viisil. Teisisõnu, sellega ei seata arvamuse adressaatidele mingeid õiguslikke kohustusi. Arvamuse võivad esitada peamised ELi institutsioonid (komisjon, nõukogu, Euroopa Parlament), Regioonide Komitee ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee. Näiteks õigusaktide koostamisel esitavad komiteed arvamusi oma konkreetsest piirkondlikust, majanduslikust või sotsiaalsest vaatenurgast lähtudes.
Jens Aaby Christensen
Jens Aaby Christensen (3. mai 1891 – 12. november 1966) oli taani meremees ja kirjanik.
Ta oli arestimajavalvur Chr. Christensen ja Andrea Jenseni poeg.
Ta oli 1905–1922 kaugsõidumeremees, hiljem tollimees (toldopsynsmand), päästjate juht ja suveniirivabrikant Højenis.
Aastal 1923 avaldas ta varjunime Jack Skagen all meremehejutustuse "Stedforandringens slaver".
Skagenis on tema auks nimetatud tänav Jens Aabys vej.
Tamara Abel
Tamara Abel (aastani 1966 Tamara Gaenko; sündinud 28. novembril 1938 Boksitogorskis Leningradi oblastis) on eesti endine näitleja ja pedagoog.
Elbtalaue ühisvald
Samtgemeinde Elbtalaue koosneb järgmistest valdadest:
Tamara Abel
Ta lõpetas 1957. aastal Tallinna Eelkoolikasvatuse Pedagoogilise Kooli, 1965. aastal Draamateatri õppestuudio ja 1975. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi.
Rein Randma
Rein Randma (15. märts 1935 Tallinn – 17. november 1999 Tallinn) oli eesti tehnikateadlane.
Tamara Abel
Ta töötas aastatel 1965–1966 näitlejana Draamateatris, seejärel estraadinäitlejana Filharmoonias ja režissööri assistendina Eesti Televisioonis. 1979. aastast töötas ta õpetajana Tallinna Pedagoogilises Koolis.
Rein Randma
Elulugu
Rein Randma isa oli agronoom ja ema õpetaja. Tiina Randma-Liiv on Rein Randma tütar.
Tamara Abel
Ta on mänginud filmis "Kirjad Sõgedate külast" (1966, Tallinnfilm) ja telelavastustes "Kurat Bostonis" (1965).
Isiklikku
Tamara Abel oli abielus näitleja Ervin Abeliga. Näitleja Margus Abel on nende poeg.
Rein Randma
Elulugu
Lõpetas 1954 Tallinna Kommunaal-ehitustehnikumi ja 1961 Tallinna Polütehnilise Instituudi insener-elektrikuna; tehnikateaduste kandidaat (1967, Moskva Energeetika Instituut), väitekiri "Теоретическое и экспериментальное исследование шаговых электродвигателей с печатной обмоткой". 1954–61 tehases Volta insener ja tehnilise kontrolli osakonna juhataja, 1961–92 Tallinna Elektrotehnika Teadusliku Uurimise Instituudi insener, grupijuht, labori juhataja, 1992–99 Riigikontrollis peaspetsialist ja peakontrolör.
Teadustöö
Uurimisvaldkond: jõupooljuhtide tehnoloogiliste protsesside juhtimine. 1 autoritunnistus, 15 teadustrükist.
Lünne
Lünne on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Emslandi kreisis.
Valla pindala on 30,25 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1875 inimest.
Kafue jõgi
pisi|Vaade jõele [[Lubungus]] Kafue jõgi on jõgi Sambias, Zambezi jõe lisajõgi.
Jõe pikkus on 960 km ja valgla pindala 155 000 km².
Kafue saab alguse soiselt alalt 1350 meetri kõrgusel platool Kongo DV piiri lähedal ja suubub Zambezisse Chirundu lähedal. Jõgi voolab valdavalt põhjast lõunasse, läbi Copperbelti kaevanduspiirkonna ja Kafue rahvuspargi. Kafue kaldal asuvad muu hulgas Kafue ja Kitwe.
Jõe vett kasutatakse laialdaselt põldude niisutuseks.
Jõele on rajatud Itezhi-Tezhi ja Kafue Gorge'i pais.
Andreas Aagaard
Andreas Jensen Aagaard (sündis 1731) oli taani kirjanik.
Aastal 1754 lõpetas ta Nakskovi kooli (praegu Nakskovi gümnaasium).
Aastal 1772 ilmus tema näidend "Isebella eller den kjerlige ondskab".
UNESCO maailmapärand Soomes
Soome alal on UNESCO maailmapärandi nimistus seitse objekti ja kuus objekti kandidaati.
Nimistusse on kantud:
Kaitseväe Akadeemia muuseum
Kaitseväe Akadeemia muuseum on 1990ndate keskel asutatud muuseum Tartus, mis kuulub Kaitseväe Akadeemia koosseisu. Muuseumi peaülesandeks on muu hulgas Eesti sõjandusliku hariduse ajalooga seotud ainese väljaselgitamine, kogumine, säilitamine, uurimine ja üldsusele vahendamine.
Muuseumi ekspositsioon keskendub Eesti kaitsejõudude tutvustamisele nii esimesel kui teisel iseseisvusperioodil. Seal on lai valik sõjaväelist sümboolikat ning mitmesuguseid relvi. Muude eksponaatide seas leiab Kaitseväe Akadeemia muuseumist näiteks Jakob Hurda tõlgitud käsiraamatu eesti noorsõduritele Vene armees, Ants Laaneotsale kuulunud 1992. aasta Vabariigi aastapäeva paraadiks valmistatud välivormi ainueksemplari ja Vabadussõjas võidelnud Põhja-Läti brigaadi mütsimärgi.
Ajalugu
Kaitseväe Akadeemia muuseum asub Tartus samas hoones Kaitseväe Akadeemia ja Balti Kaitsekolledžiga. Maja hakati 1939. aastal ehitama Kaitseliidu tellimusel, valmimise ajal tegutses hoones aga juba Eesti Kommunistliku Partei Töölismaja. Teises maailmasõjas sai hoone mürsutabamusi ning põles sõja jooksul mitu korda. Sõja järel jõudsid majas tegutseda Teaduste Akadeemia Tartu instituudid ning Tartu oblasti parteikomitee, täitevkomitee ning oblastikohus, enne kui hoone 1956. aastal uuesti põles. Pikalt tegutses hoones Eesti Põllumajanduse Akadeemia.
Kaitseväe Akadeemia muuseum alustas 1990. aastate alguses Kaitseliidu arhiivina. 1998. aastast kuni 2021. aastani oli muuseum Kaitseväe Akadeemia alluvuses. Alates 2022. aastast kuulub Kaitseväe Akadeemia muuseum Eesti sõjamuuseumi – kindral Laidoneri muuseumi koosseisu.
Ślesin
Ślesin (saksa Slesin, 1943–1945 Schlüsselsee) on linn Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Konini maakonnas, Ślesini valla halduskeskus. Ślesin asub Koninist umbes 17 km põhjas.
Asulat on ürikutes esmamainitud 1231. aastal. Linnaõigused sai Ślesin 1358. aastal. Teise Poola jagamise tagajärjel läks linn 1793. aastal Preisi kuningriigi võimu alla. 1807–1815 oli linn Varssavi hertsogiriigi koosseisus. Neljanda Poola jagamise tulemusel läks Ślesin 1815. aastal Venemaa Keisririigiga reaalunioonis olnud Poola Kuningriigi (nn Kongressi-Poola) koosseisu. 1870. aastal kaotas Ślesin linnaõigused, kuid sai need 1921. aastal tagasi.
Eessõna
Eesti keeles on eessõnu vähe, näiteks enne (õhtut), keset (teed), piki (randa), ilma (emata), kuni (metsani), läbi (udu), mööda (tänavat), pärast (õnnetust), vastu (lauda).
Isabel
Isabel on naisenimi.
Raba tänav
pisi|Raba tänav Raba tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis.
Tänav sai nime 13. juunil 1958.
Schapen
Schapen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Emslandi kreisis.
Valla pindala on 26,63 km². 31. detsembril 2015 elas seal 2332 inimest.
Reinhold Sachker
Reinhold Sachker (22. jaanuar 1844 Sõmerpalu vald (Urvaste kihelkond) – 25. märts 1919 Tartu) oli esimene eestlasest fotograaf, samuti seltsitegelane, näitejuht ja näitleja.
Elulugu
Reinhold Sachkeri vanemad olid talupidajad. Tema isa Jaan elas kuni 1822. aastani Sahkeri talus Krüüdneri vallas. 1848. aastal kolis ema Tartusse, sest isa võeti soldatiks. Tartus C. I. Juccumi algkoolis alustas Reinhold Sachker oma haridusteed. Fotograafiat õppis Sachker litograaf Louis Höflingeri juures. Õpingud pidid kestma viis aastat, kuid viimasel aastal hakkas Sacher töö kõrvalt iseseisvalt fotograafiat praktiseerima, mille peale katkestas Höflinger temaga töösuhte. Pärast seda avas Sachker iseenda fotoateljee.
Teda huvitasid nii fotograafia, teater kui ka raamatud. Ta osales Tartu linnavolikogu töös ning kuulus palju aastaid Tartu vabatahtliku tuletõrjeseltsi ridadesse.
1868. aastal abiellus Sachker Anna Schulmanniga, kellega tal oli üheksa last. Ka üks tema poegadest tegutses fotograafina. Reinhold Sachker suri 1919. aastal Tartus.
Tegevus fotograafina
Reinhold Sachker avas 30. märtsil 1869 esimese eestlasena Tartus oma fotoateljee, ühtlasi oli ta esimene, kes kirjutas oma saksakeelse ärisildi peale "Photographischer Atelier" eestikeelse nimetuse "Päewapildi koda". Sachkeri fotoateljee teenindas peamiselt eestlasi ja reklaamis ta oma tööd ainult eestikeelses ajakirjanduses. Reinhold Sachkeri fotoäri algusaastad olid loodetust kehvemad, nii et fotograaf laiendas oma tegevust Pihkvas, lootes suuremale klientuurile ning tellimustele. Oodatud edu jäi aga Pihkvas saavutamata ning Sachker pöördus tagasi Tartusse, kus pikapeale klientuur kasvas ja töö edenes. Koos poeg Arturiga asutas ka Elvas esimese päevapildikoja.
Reinhold Sachker ei piirdunud ainult ateljees pildistamisega, vaid tegutses ka väljaspool Tartut: kas seades end kuskil statsionaarsemalt sisse või käies perest perre. 1881. aastal tabas Sachkeri kodu kaks tulekahju. Tõenäoliselt hävinesid tules mitmed Sachkeri fotod, kuid ta suutis õnnetusest toibuda ja tegevust fotograafina jätkata. Reinhold Sachkerit võib pidada ka esimeseks fotoreporteriks, sest ta ei ole jäädvustanud mitte ainult eesti kultuuritegelasi, vaid ka Eesti tähtsamaid kultuurisündmusi, nagu esimest ja teist laulupidu, Carl Robert Jakobsoni matust, esimesi kangakudumise kursusi Tartus jne. Kõikidest 19. sajandi piltnikest on tema panus eesti kultuurilukku nii arvult kui sisult suurim.
Sachkeri fotosid leidub Eesti muuseumides ja arhiivides, kaks suuremat kogu asuvad Eesti Kirjandusmuuseumi Eesti Kultuuriloolises Arhiivis ja Eesti Rahva Muuseumis.
Raamatupood ja laenuraamatukogu
1878. aastal avas Reinhold Sachker Tartus Raatuse tänaval Oberleitneri majas raamatupoe ja laenuraamatukogu. Sachkeri raamatupood oli kolmas eesti raamatupood Tartus. Sachker müüs oma raamatupoes eestikeelseid raamatuid, kirjatarbeid, fotograafi enda tehtud fotosid, jõuluajal jõulukingitusi ning vormistas ajalehetellimusi. Reinhold Sachkeri raamatupood tegutses raskustele vaatamata ligi kümme aastat.
Tegevus seltsitegelase, näitleja ja näitejuhina
Seltsielu huvitas Reinhold Sachkerit juba nooruses. Oli alguses Tartu Saksa Käsitööliste Seltsi liige, kui loodi Vanemuise selts, siis astus ka selle liikmeks. Lavastas 1868. aastal dialoogi ja lauluga stseeni "Teomees ja karjapoiss" ja jäädvustas selle ka fotoplaadile. Foto originaal asub Eesti Kirjandusmuuseumis Tartus. Sellel kujutatud Vanemuise seltsis ette kantud õpetlikust stseenist on säilinud ka Reinhold Sachkeri poja Artur Sachkeri joonistus (asub Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumis).
Kaitseliidu Petseri malev
Kaitseliidu Petseri malev oli Kaitseliidu malev Petseri maakonnas enne Kaitseliidu laialisaatmist 1940. aastal.
Olustvere muuseum
Olustvere muuseum on aastal 1960 asutatud muuseum, mis asub Olustvere asulas Olustvere mõisahoones.
Muuseumis on väljapanekud piirkonna ajaloost: muinasajast tänapäevani. Omaette on näitus Olustvere Teenindus- ja Maamajanduskooli kohta, mis asub koolimajas. Muuseumis on ka Ilmar Tilga linnu-, looma- ja kalakaavikute kollektsioon, kus on u 170 topist ja 500 liiki putukaid.
Aru mõisa kalmistu
Aru mõisa kalmistu on kalmistu Nõo kihelkonnas Tartumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Mälgi külas Elva vallas Tartu maakonnas. Kalmistu jääb Aru mõisa südamest linnulennult umbes 600 meetri kaugusele lõunaedelasse.
Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Mühlenid millalgi pärast 1840. aastat, kui mõisa omandas Georg von zur Mühlen.
Kalmistule maetute üldarv pole teada, praegu on see jäetud maha ja rüüstatud. Kalmistu on 1997. aastast koos mõisa pargiga ühine riiklik kultuurimälestis.
Kreet
Kreet on naisenimi.
Daiva Vaitkevičienė
Daiva Vaitkevičienė lõpetas Vilniuse Ülikooli ja töötab alates aastast 1991. aastast Leedu Kirjanduse ja Rahvaluule Instituudi rahvajuttude osakonnas: esmalt assistendina, 1999–2002 teadurina ja vanemteadurina, 2005–2010 Rahvajuttude osakonna juhatajatana Leedu Kirjanduse ja Rahvaluule Instituudis (Lietuvių literatūros ir tautosakos institute). 1999 kaitses väitekirja "Tule sümbolid leedu ja läti mütoloogias" (Ugnies raiškos lietuvių ir latvių mitologijoje"). Loeb Vilniuse Ülikooli filoloogia teaduskonnas antropoloogia kursust.
Teadustöö
Peamised uurimisvaldkonnad on Balti mütoloogia, leedu rahvajutud, loitsud, kombestik, leedu rahvaluule allikad, eriti mütoloogia, rahvakultuuri digiteerimine – on avaldanud neil teemadel raamatuid ja artikleid. Leedu loitsude juures huvitavad teda struktuur, funktsioonid, tüpoloogia, rahvusvahelised paralleelid; rahvausundi juure semantika ja funktsioonid, leedu rituaalid ja maagilised praktikad. On avaldanud artikleid erinevate folklooriliikide struktuuri ja semiantika kohta. Vaitkevičienė on Rahvusvahelise Rahvajuttude Uurimise Seltsi Loitsude, loitsimise ja loitsijate uurimise töörühma juhtkomitee liige ning ajakirja Incantatio. An International Journal kohta Charms, Charmers and Charming toimetuskolleegiumi liige.
Oskar Tuvik
Oskar Tuvik (sündinud 8. detsembril 1936 Leningradi lähistel eestlaste külas) on Eesti koolijuht ja omavalitsustegelane.
1960. aastal lõpetas ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi keskkooli matemaatika-füüsika ja joonestuse õpetaja erialal.
Aastatel 1966–1995 oli ta Räpina Keskkooli direktor, aastatel 1995–2002 Räpina Ühisgümnaasiumi direktor.
Pavel Francouz
pisi|Pavel Francouz (2015) Pavel Francouz (sündinud 3. juunil 1990 Plzeňis) on Tšehhi jäähokimängija, kes mängib väravavahina NHL-i klubis Colorado Avalanche.
Oskar Tuvik
Ta on Eesti Reformierakonna liige.
Pavel Francouz
Ta alustas klubikarjääri kodulinna klubis HC Plzeň, mille koosseisus debüteeris ta Tšehhi kõrgliigas hooajal 2008–09. Tšehhi kõrgliigas on ta mänginud veel HC Oceláři Třineci ja HC Litvínovi ridades. Hooajal 2014–15 tuli ta Litvínoviga Tšehhi meistriks. Hooaegadel 2012–13 ja 2014–15 valiti Francouz Tšehhi liiga hooaja parimaks väravavahiks ning hooajal 2014–15 lisaks väljalangemismängude väärtuslikumaks mängijaks.
Aastatel 2015–2018 mängis ta kolm hooaega KHL-i klubis Tšeljabinski Traktor. 2017. aastal osales ta KHL-i tähtede mängul. Hooaegadel 2016–17 ja 2017–18 oli ta liigas parima tõrjeprotsendiga väravavaht. Hooajal 2017–18 valiti ta liiga hooaja parimaks väravavahiks ja liiga hooaja sümboolsesse koosseisu.
2018. aasta mais sõlmis ta lepingu Colorado Avalanche'iga. Hooajal 2018–19 mängis ta põhiliselt American Hockey League'i klubis Colorado Eagles. Järgmisel hooajal jagas ta Philipp Grubaueriga Avalance'i põhiväravakohta. Põhihooajal pääses Francouz väljakule 34 mängus, saades 21 võitu. 2020. aasta veebruaris pikendas ta Avalanche'iga lepingut kahe aasta võrra.
Tšehhi jäähokikoondisse on Francouz kuulunud kuutel maailmameistrivõistlustel ja 2018. aasta taliolümpiamängudel.
Stanisław Dygat
pisi|Stanisław Dygat Stanisław Ludwik Dygat (5. detsember 1914 Varssavi – 29. jaanuar 1978 Varssavi) oli poola kirjanik.
Stanisław Dygat õppis Varssavi Polütehnilises Instituudis arhitektuuri ja Varssavi ülikoolis filosoofiat.
Kuna Dygat oli ema poolt Prantsusmaa kodanik, siis interneeriti ta Saksa võimude poolt Teise maailmasõja alguses 1939. aastal ja paigutati interneeritud isikute laagrisse Konstanzis Bodeni järve ääres.
1946. aastal debüteeris Dygat autobiograafilise jutustusega "Jezioro Bodeńskie" ("Bodeni järv"). 1958. aastal ilmunud romaan "Podróż" ("Teekond") on ilmunud 1962. aastal eestikeelses tõlkes. Samal aastal ilmus eesti keeles veel ka Dygati novellikogu "Käsualuse kättemaks".
Dygat oli Poola Ühendatud Töölispartei liige, kuid astus sealt 1957. aastal välja protestiks selle vastu, et võimud ei andnud talle luba ajakirja Europa asutamiseks. 1976. aasta jaanuaris oli ta üks, kes kirjutas alla 101 poola intellektuaali protestikirjale konstitutsioonimuudatuste vastu.
Mustamäe suusahüppetorn
pisi Mustamäe suusahüppetorn on Nõmmele 1962. aastal ehitatud HS60 suurusega suusahüppemägi ehk trampliin.
Stanisław Dygat
Isiklikku
Stanisław Dygati esimene abikaasa oli näitleja Władysława Nawrocka. Nende tütar Magda Dygat (sünd. 1945) on kirjanik.
Stanisław Dygati teine abikaasa oli näitleja Kalina Jędrusik.
Mustamäe suusahüppetorn
Ajalugu
1941. aastal valminud K30-trampliini rajamise initsiaator oli tolleaegne Tallinna linna kommunaalmajanduse osakonna juhataja Johannes Hint.
1961. aastal ehitati vanema puidust suusahüppetorni asemele uus ja suurem, sest vanem oli hakanud lagunema. Enne uue suusahüppetorni ehitamist õhiti vanem torn, mille puitu kasutati Nõmmel küttematerjalina. Uue hüppemäe rajamise eestvõtjad olid Aleksi Ilves, Raimond Mürk ja Uno Kajak.
Sobiva lumikatte olemasolul sai talvisel ajal nõlval harrastada mäesuusatamist ja kelgutamist. Alates 2008. aasta talvest tegutseb Vana-Mustamäe suusahüppetrampliini jalamil Nõmme Seikluspargi vabaajakeskus Nõmme lumepark.
Lisaks praegusele K50-tornile on säilinud ka K25-, K18- ja K10-hüppemägi. Viimastel aastatel on keskuse eestvõttel renoveeritud noorsportlastele hädavajalikud K25 ja K18 hüppemäed, viimati remonditi maandumisnõlva.
Projekt ja materjal
Suure hüppemäe projektis oli ehitamiseks ette nähtud silikaatkivi Mark 200. Sellist "kõrge margiga" kivi toodeti sel ajal üldiselt vähe, tavaliselt olid kasutuses M150 ja M100. Sageli hakkavad kivimüürid 15- või 20-aastaselt pragunema, kuid suusahüppemäe müüridesse ei ole 50 aastaga tekkinud ühtegi pragu. Müüritis on armeeritud ning igas nurgas on kaheksa 20 mm läbimõõduga varrast.
Kafue
Kafue on linn Sambias Lusaka provintsis.
Linna geograafilised koordinaadid on. Kafue asub Lusakast Livingstone'i viiva maantee ja raudtee ääres.
Kafue sai nime Kafue jõe järgi, mille kaldal linn asub.
2000. aasta rahvaloenduse järgi elas linnas 45 890 inimest.
Linnas tegutsevad muu hulgas toiduainete-, keemia-, naha- ja tekstiilitööstuse ettevõtted.
Karja värav
Karja värav (saksa keeles Karripforte; Karri-Pforte) oli lõplikult 15. sajandil (1456. aastal) Tallinna linnamüüri osana valminud kaitseehitis, mis asetses Tallinna all-linnast kagus (linnamüüri Harju värava ja Viru väravate vahel), tänapäeva Suur-Karja ja Müürivahe tänava ristumiskohal, ulatudes koos ees- ja Karja valliväravaga peaaegu kuni praeguse Pärnu maanteeni. Linnamüüri väravad asusid linnamüüriga ühel joonel, kuid nende ees- ja valliväravad asusid kaugele etteulatuvalt. pisi|left|[[Suure Rannavärava eesvärava aastatel 1518–1529 ehitatud suurtükitorn Paks Margareeta, Lurenburgi suurtükitorni analoog]]