cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Läänemeresoome keeled
Meieisapalve eri keeltes
Meijän taivahalline Tuatto, olgah pühännü sinun nimi. Tulgah sinun valdu, tulgah tovekse sinun tahto Kui taivahas, mugai muan piäl. Anna meile tänäpäigi meijän jogapäiväine leibü. Prosti meile meijän vellat kui müö prostimmo niile, Ket ollah meile vellas. Älä anna meile puuttuo muaniteltavakse, a piästä meidü pahas. Sinunhäi on valdu, vägi da kunnivo ilmazen ijän. Amin.
Tverinkarjalan kieli
Tuato miiän, kumbane olet taivahaša, hüvitiätsekan siun nimi; Tulgah siun kuningahuš, olgah siun vällä kuin taivahaša niin i muala; Hengen pideiksi leibiä anna meilä aino; I jätä meilä miiän velat, kuin i müö jätälemä miiän velganiekoila; I älä šuata meidä vaivah, a piässä meidä pahasta; Šiun on kuningahuš i vägi i kaunehuš ijin igäh. Amin.
Vepsän keli
Meiden taivhaline Tatoi, olgha pühä sinun nimi. Tulgha sinun valdkund, tehkaha kaik sinun tahton mödhe, täl mal kut i taivhas. Anda meile tämbei jogapäiväine leib. I pästa meiden velgad, kut möki pästam meiden velgnikoiden velgad. Ala ve meid kodvusehe, no päzuta meid pahaspäi. Sinun om vald i vägi i hüvüz’ kaikeks igaks. Amin'!
Suomen kieli
Isä meidän, joka olet taivaissa, pyhitetty olkoon sinun nimesi. Tulkoon sinun valtakuntasi, tapahtukoon sinun tahtosi, myös maan päällä niin kuin taivaassa. Anna meille tänä päivänä meidän jokapäiväinen leipämme. Ja anna meille meidän syntimme anteeksi, niin kuin mekin anteeksi annamme niille, jotka ovat meitä vastaan rikkoneet. Äläkä saata meitä kiusaukseen, vaan päästä meidät pahasta. Sillä sinun on valtakunta ja voima ja kunnia iankaikkisesti. Amen.
Meänkieli
'Meän Isä, joka olet taihvaissa! Pyhitetty olkhoon sinun nimesti. Tulkhoon sinun valtakuntasti. Tapahtukhoon sinun tahtosti, niin taihvaassa ko maan päälä. Anna meile tänäpänä jokapäivänen leipä, ja anna meile antheeksi meän velat, niinko mekki annama antheeksi niile, joilta met olema saamassa. Äläkä vie meitä frästaukshiin, mutta pelasta meän pahasta. Ko sinun oon valtakunta ja mahti ja herraus iänkaikkisesti. Ammen.
Saalfelden
Saalfelden am Steinernen Meer on linn (Stadtgemeinde) Austria Salzburgi liidumaa Zell am See ringkonnas. Saalfelden on ringkonna suurim linn ning liidumaal Salzburgi ja Halleini järel kolmas.
Kuigi Saalfeldeni ala on ajaloolises Pinzgau piirkonnas alati kõige rahvarohkem olnud, asub ringkonna halduskeskus Zell am Sees.
Saalfelden am Steinernen Meer asub kõrgusel 744 m merepinnast. Suurema osa omavalitsusest moodustab Saalfeldeni nõgu (Saalfeldner Becken), mis asub järgmiste Põhja-Lubjakivialpide mäestike vahel:
thumb|left|Vaade üle Saalfeldeni nõo
Lõunasse on nõgu üldiselt avatud, kulgedes Zelli järve ja Salzachi jõega Zelli nõkku (Zeller Becken) – seetõttu kasutatakse kogu oru kohta ka mõistet Zell-Saalfeldeni nõgu (Zeller-Saalfeldener Becken) – ning võimaldab vaadet Kõrg-Tauernile, eriti silmapaistvatele Kitzsteinhorni ja Großes Wiesbachhorni tippudele. Kahte nõgu eraldab vaevumärgatav orupõhja veelahe. See nõgu on üks suuremaid Sise-Alpide nõgusid.
Peamine jõgi nõos on Saalach. See algab ülemisest Glemmtalist, suubub nõkku Saalfeldenist lõunas ja läbib nõo põhjast lõunasse. Saalfeldenit idast läände läbiv Saalachi parempoolne lisajõgi on Urslau oja. Vasakpoolne lisajõgi Leoganger Ache suubub Saalachisse läänest. Lisaks voolab seal mitu väiksemat lisajõge. Nõo keskosas on Kühbühel ("veiseküngas"), mis on sadakond meetrit kõrge.
Ainus järv ulatuslikus nõos on tehislik Ritzensee, mis on kaevatud vaba aja veetmiseks. Teised kunstlikud tiigid on rajatud peamiselt õngitsemise ja turismi jaoks.
Saalfeldeni omavalitsuse osad on Bergham, Farmach, Gerling, Haid, Hohlwegen, Lenzing, Lichtenberg ja Saalfelden ise.
Ajalugu
thumb|left|Kesklinn kihelkonnakirikuga, oktoober 2008
Varased arheoloogilised leiud Saalfeldeni nõos pärinevad neoliitikumist. Pidev asustus on dokumenteeritud hilisest rauaajast, kui keldi hõimud piirkonda ilmusid. 7. sajandil asusid põhja poolt piirkonda baierlased. Sadakond aastat hiljem mainisid Salzburgi piiskopid esimest korda registris Saalach jõel asuvaid Salveti valdusi. Sel ajal, kui neist sai osa Karolingide impeeriumist, liideti maad frankide Pinzgau maakonda.
Koos Salzburgi maadega läks Saalfelden 1816. aastal lõpuks Austria keisririigile. Linnaõiguse sai see 2000. aastal.
Sport ja vaba aeg
Ritzensee ja külgnev Kollingwaldi mets on puhkealad Saalfeldeni linnarahvale. Järve kasutatakse suviti suplemiseks ja talviti uisutamiseks.
Jalgradu ja radu kasutatakse talvel murdmaasuusaradadena. Uttenhofeni külas on mitu suusahüppetorni, sealhulgas Felix Gottwaldi suusahüppestaadion ja kahevõistluse keskus. Saalfelden teenis kuulsust murdmaa- ja laskesuusatamises oma tippsportlaste kaudu: Felix Gottwald, Simon Eder, Julian Eberhard ja Tobias Eberhard.
2006. aastast toimub Saalfeldenis igal aastal augustis rahvusvaheline triatloni võistlus "Tri Motion Austria".
Viited
'
Termomehaaniline liide
Termomehaaniline liide on madalatel temperatuuridel kujumäluga materjalidest moodustatud pinguga liide.
Selleks kasutatakse nikkel-titaan erisulameid, mis martensiitfaasis madalatel temperatuuridel deformeerituna (–180...–150 C°) taastavad temperatuuri tõustes (–140...–160 C°) oma esialgse kuju ja seega tekitavad liites pingu. Jahutamiseks kasutatakse vedelat lämmastikku. Ist koostatakse 2...3 minuti jooksul hea soojusjuhtivusega vasksete tangide või vedela lämmastikuga immutatud puuvillriidega kaetud otsikutega tangide abil.
Yding Skovhøj
pisi|Yding Skovhøj Yding Skovhøj on Taani kõrgeim maismaapunkt (172,52 m), kuid see on inimtegevuse tagajärjel tekkinud. Looduslik kõrgeim punkt on Møllehøj.
Yding Skovhøj asub Kesk-Jüütimaa piirkonnas Horsensi vallas.
Ydingi metsas asub kolm mullast kuhjatud küngast, mis on pronksiaegsed matmispaigad. Ilma nendeta oleks paik 170,77 m kõrgune. Sõna høj (vanapõhja sõnast haugr) paiga nimes viitab künkale.
Mellau
Mellau on vald Austria Vorarlbergi liidumaal Bregenzi ringkonnas.
Geograafia
Mellau on Bregenzerwaldi osa. See asub Kanisfluh' mäe jalamil, mida peetakse Bregenzerwaldi maamärgiks.
Ajalugu
Aastatel 1805-1814 kuulus Mellau Baierile, siis taas Austriale. Pärast Teist maailmasõda oli vald 10 aastat Prantsuse okupatsioonitsooni osa. 1870. aastal oli Mellaus suur tulekahju. Kirik, kool, pastoraat ja veel 18 maja põlesid maha.
Turism
Pärast Damülsi ja Mellau suusapiirkondade ühendamist 2010. aastal loodi suurim suusapiirkond Bregenzerwaldis ja üks suuremaid suusapiirkondi Vorarlbergi liidumaal: Damüls-Mellau suusapiirkond.
2015. aasta suvel ja sügisel ehitati Mellaubahn ümber, vana köisraudtee aastast 1972 asendati samal marsruudil monokaabli kujul. Pärast umbes 20 miljoni euro investeerimist hakkas 4. detsembril 2015 tööle uus 10-kohaline gondeltõstuk.
Bregenzerwald Umgang
Mellau on osa Bregenzerwald Umgangist (sõna-sõnalt: "Bregenzerwaldi jalutuskäik"). Jalutuskäik näitab Bregenzerwaldi 12 küla. Maastiku, avalike hoonete, elamute ja igapäevaste objektide abil kutsutakse jalutajaid kogema tüüpilist Bregenzerwaldi arhitektuuristiili läbi aegade.
Takson
Takson ehk mest on taksonoomilisse üksusesse kuuluvate organismide kogum.
Takson on taksonoomia põhimõiste ning organismide süstemaatika üksus. Põhiline taksonoomiline üksus on liik, peamised liigisisesed üksused on alamliik, teisend ehk varieteet, alamteisend ja vorm. Liigist kõrgemad üksused on perekond, sugukond, selts, klass ja hõimkond.
Taksoneiks on näiteks liik metsvint (Fringilla coelebs), sugukond nelgilised (Caryophyllaceae).
Taksoneiks nimetatakse ka muldade klassifikatsiooni ühikuid.
Kaitseliidu Valgerist
Kaitseliidu Valgerist on Kaitseliidu teenetemärk.
I klassi Valgeristi märk kujutab neljaharulist valget mõlemalt küljelt emailitud Malta risti, mille esikülge ümbritseb 0,5 mm laiune kuldäär. Märgi esiküljel on kuldne mõõk, mille käepide asub risti ülemisel harul ja tera ulatub läbi risti keskme alumisele harule. Risti esiküljele, mõõga peale, on paigutatud Kaitseliidu embleem. Risti tagumisel küljel on kümnemillimeetrise läbimõõduga valge emailitud kuldäärtega sõõr. Sõõri sees on numbrid asetatuna üksteise alla – 11. XI 1918. Risti ülemise ja külgharude pikkus on 25 mm ja alumise haru pikkus 32 mm keskmest arvestades. Risti igas harus on täisnurkne sisselõige.
II ja III klassi Valgeristi märk sarnaneb I klassi Valgeristiga, kuid nende ülemise ja külgharude pikkus on 20 mm ja alumise haru pikkus 27 mm keskmest arvestades.
Klassid
Kaitseliidu Valgerist jaguneb kolmeks klassiks. Klasside järjekord alates kõrgemast on I, II ja III klass.
Valgerist antakse: 1) kaitseliitlasele eriliste teenete eest või eriti eeskujuliku või pikaajalise teenistuse eest Kaitseliidus; 2) teistele Eesti ning välisriikide kodanikele Kaitseliidule osutatud eriliste teenete eest.
Valgeristi antakse klasside järjekorras. Kaitseliidu keskjuhatus võib otsustada Valgeristi andmise väljaspool klasside järjekorda.
Ülekanne
"Ülekanne" on mitmetähenduslik sõna.
Kaitseliidu Valgerist
Klassid
Valgeristi andmist tõendab vastav tunnistus, millel on Kaitseliidu pitser sissepressitud kujul. Tunnistusele kirjutavad alla Kaitseliidu ülem ja Kaitseliidu Peastaabi ülem.
Kandmine
I klassi Valgeristi kantakse lindiga kaelas. Lindi laius on 40 mm, mis jaguneb: 2 mm rukkilillesinine kant, 0,5 mm valge, 3,5 mm oranž, 0,5 mm valge, 13 mm rukkilillesinine, 1 mm valge, 13 mm rukkilillesinine, 0,5 mm valge, 3,5 mm oranž, 0,5 mm valge ja 2 mm rukkilillesinine kant.
II klassi Valgeristi kantakse lindiga vasakul rinnal. Lindi laius on 34 mm, mis jaguneb: 1,5 mm laiune rukkilillesinine kant, 0,5 mm valge, 4 mm oranž, 0,5 mm valge, 21 mm rukkilillesinine, 0,5 mm valge, 4 mm oranž, 0,5 mm valge ja 1,5 mm rukkilillesinine kant. Lindil on 20 mm läbimõõduga oranži värvi siniste triipudega rosettmärk.
III klassi Valgeristi kantakse ilma rosettmärgita vasakul rinnal, vasakul pool II klassi Valgeristi. Lindi laius on 34 mm, mis jaguneb: 1,5 mm laiune rukkilillesinine kant, 0,5 mm valge, 4 mm oranž, 0,5 mm valge, 21 mm rukkilillesinine, 0,5 mm valge, 4 mm oranž, 0,5 mm valge ja 1,5 mm rukkilillesinine kant.
Valgeristi märkide asemel võib kanda nende linte ja miniatuurmärke: I klassi kavaler kannab esimese klassi Valgeristi linti; II klassi kavaler kannab II klassi Valgeristi linti koos oranži rosettmärgiga; III klassi kavaler kannab III klassi Valgeristi linti ilma rosettmärgita.
Isik, kellele on antud Valgeristi eri klassi märgid, kannab ainult kõrgeima klassi märki.
Miniatuurmärke kantakse kuue vasakul revääril.
Valgeristi linti ja miniatuurmärki võib kanda igal ajal.
Valgeristi I klassi teenetemärk
Kaitseliidu Valgeristi teenetemärk asutati 19. juunil 1929. Enne Teist maailmasõda ühtegi Valgeristi I klassi teenetemärki välja anda ei jõutud. Iseseisvuse taastamise järel on Valgeristi I klass antud president Lennart Merile ja president Arnold Rüütlile, Kaitseliidu auliikmele Enn Tartole, viitseadmiral Tarmo Kõutsile, Jaak Aaviksoole, kindral Ants Laaneotsale, kolonelleitnant Raivo Lumistele, Tartu ülikooli rector emeritus Peeter Tulvistele, postuumselt Kaitseliidu endisele ülemale major Benno Leesikule ning reservkindralleitnant Johannes Kerdile (aastal 2008).
Nemunas
Nemunas (eesti keeles on mööndav ka nimekuju Neemen; leedu Nemunas [nämunas], valgevene Нёман, Nioman, vene Неман, saksa Memel, poola Niemen) on jõgi Euroopas. Jõgi saab alguse Valgevenest (lähte kõrgus 176 m) ja suubub Läänemere Kura lahte, moodustades delta.
Nemunas on 937 km pikk. Sellest 459 km voolab ta Valgevenes, 359 km Leedus ning 116 km Leedu ja Venemaa Kaliningradi oblasti piirijõena. Nemunas on Leedu pikim jõgi, pikkuselt on ta Valgevenes 3. ja Läänemere vesikonnas 4. Ülemjooksul, enne Vusaga ühinemist kannab ta nime Niomaniec. Varem oli jõe lähe kaugemal, väidetavalt olevat Nemunas varem alanud Łošaga samast allikast.
Valgla on 98 200 km² ja sinna kuulub 72% Leedu territooriumist. Sügavus on kuni 5 m ja laius kuni 500 m. Vooluhulk suudmes on 678 m³/s, kuid suurvee ajal, mis on märtsist maini, kuni 6800 m³/s. Jõgi voolab aeglaselt, alamjooksul 2 m/s.
Jääkattes on Nemunas harilikult detsembrist märtsi lõpuni.
Nemunase kaldal asuvad linnadest Stoŭbcy, Biarozaŭka, Masty, Hrodna, Druskininkai, Alytus, Birštonas, Prienai, Kaunas, Vilkija, Gelgaudiškis, Jurbarkas, Smalininkai, Panemunė, Neman ja Sovetsk. Alevitest jäävad jõe kaldale Lubča, Merkinė, Balbieriškis, Rumšiškės, Kačerginė, Kulautuva, Zapyškis, Žemoji Panemunė, Kriūkai, Seredžius, Veliuona, Raudonė ja jõe delta saartel asuv Rusnė.
Nemunasse suubub 105 jõge (1. taseme lisajõed), millest 15 on üle 100 km pikad. Neist suurimad on Neris, Nevėžis, Ščara ja Šešupė. Tal on isegi 11. taseme lisajõgesid.
Nemunasel on tähtis positsioon Kura lahe elustiku säilitamisele. Nemunasest tulev vesi hoiab lahe vee värske ja võimaldab seal elada nii magevee- kui merekaladel. Nemunase delta laieneb lahe arvel.
Suusasport
pisi|Suusatajad Kanadas aastal 1887.
Suusaspordi alla käivad suusatamisega seotud spordialad.
Suusaspordi kodumaa on Skandinaavia.
Võistlusspordi liike on kaks: niinimetatud põhja alad (murdmaasuusatamine, suusahüpped ja kahevõistlus (suusahüpped + murdmaasuusatamine)) ning Alpi alad (mäesuusatamine ettevalmistatud radadel).
Põhja alad on olümpiamängude kavas olnud 1924. aasta taliolümpiamängudest saadik ja maailmameistrivõistlusi on peetud alates 1939.
Mäesuusatamine on olümpiaala 1936. aasta taliolümpiamängudest saadik ja alates 1939. aastast on kahe aasta tagant peetud maailmameistrivõistlusi.
1924 loodi Rahvusvaheline Suusaföderatsioon (FIS). Rahvusvaheline Suusaföderatsioon tegeleb järgmiste aladega:
Föderatsiooni kuulub 102 riiki. Rahvusvahelise Suusaföderatsiooni president on 2021. aastast Johan Eliasch.
Klemmliide
Klemmliide on pinguga liide kus vajalik pindsurve tekitatakse klemmi või poolitava rummu ristsuunas kruvipingutusega. Klemmliidet kasutatakse kui detaili asukoht võllil pole püsiv, või kui on vajadus asendi reguleerimiseks. Samuti siis kui muude jõu ülekandelementide (näiteks liistude) kasutamine pole võimalik. Näiteks esineb sageli klemmliiteid väntade, rihmarataste, seaderõngaste jms. võllile istamiseks. Sagedaseim ist on H8/h8.
Puudused
Konstruktsioon on balansist väljas.
Møllehøj
pisi|Møllehøj tippu tähistav veskikivi Møllehøj on Taani kõrgeim looduslik maapinnapunkt. Møllehøj kõrgus merepinnast on 170,86 m ja see asub Jüütimaal Aarhusi kesklinnast 25 km edelas. Kõigi Taani Kuningriigi valduste kõrgeim mäetipp on siiski Gunnbjørn Fjeld Gröönimaal (3694 m). Kõikide Euroopa riikide kõrgeimatest punktidest on see (kui mikroriigid nagu Monaco ja Vatikan välja arvata) kõige madalaim.
Veebruaris 2005 tehtud mõõtmised näitasid, et seni kõrgemateks peetud läheduses asuvate Yding Skovhøj ja Ejer Bavnehøj looduslik kõrgus on tegelikult madalam (vastavalt 9 ja 51 cm madalam).
Piirkonna küngastel asub arvukalt pronksiaegseid hauakääpaid, millest tervelt 5 on veidi kõrgemad kui Møllehøj; kõrgeim neist on Yding Skovhøj (172,52 m).
Võidula
Võidula on küla Põhja-Pärnumaa vallas Pärnumaal.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vändra valda.
Barry Watson
Michael Barrett "Barry" Watson (sündinud 23. aprillil 1974) on Ameerika Ühendriikide näitleja.
Ta on tuntust kogunud rollides Matt Camden ("Seitsmes taevas"), Brian Davis (What About Brian) ja Todd (Samantha Who?).
Sarkoptoos
Haigusetekitajad
Sarkoptoosi tekitab umbes 0,2 mm pikkune lestaline, keda palja silmaga ei näe. Emased süüdiklestad uuristavad naha pealmistesse kihtidesse 2 mm sügavusi käike, kuhu munevad iga päev 2–3 muna. Areng munast suguküpsuseks lestaks kestab umbes 2 nädalat.
Alytus
Alytus ['alitus] leedupäraselt [aliit'us], (poola Olita) on linn Leedu lõunaosas Nemunase jõe ääres. Linn oli varem Alytuse maakonna keskus, tänapäeval moodustab iseseisva omavalitsusüksuse. Ühtlasi on see ka Alytuse rajooni halduskeskuseks.
Sarkoptoos
Haigusetekitajad
Süüdiklest on väljaspool peremeesorganismi elu- ja nakatumisvõimeline kuni 9 päeva.
Alytus
Linnas asub Alytaus arena spordihall. Haridust annavad Alytuse Kutsehariduskeskus ja Alytuse kunstnike ametikool, kõrgemat haridust annab Alytuse kolleegium.
Sarkoptoos
Haigusetekitajad
Süüdiklesta varieteedid on peremeesloomaspetsiifilised. Loomade nahahaigust põhjustav süüdiklesta liik põhjustab inimestel sügelisi.
Alytus
Ajalugu
Linna kohale tekkis asustus juba neoliitikumis. Keskajal asus Alytus leedulaste ja jatvingide asuala piiril. Varasemast asustusest annavad tunnistust ligi kakskümmend Nemunase läänekaldalt leitud tumulust.
Sarkoptoos
Haigusetekitajad
Sarkoptoosi tekitajad erinevatel liikidel :
Alytus
Ajalugu
Esimest korda mainitakse 1377. aastal, mil Nemunase idakaldale rajati puidust linnus. Aastaks 1387 oli selle juurde kujunenud puithoonetega alev. Jõe läänekaldale tekkis asustus 15. sajandil.
Sarkoptoos
Levik
Erinevate loomaliikide nakatumise teed võivad erineda. Peamiseks nakkusallikaks on liigisisesesed loomadevahelised kontaktid nahapinnal elavate viljastatud emaslestadega. Nakkus kandub üle ka nahapinnalt lahkunud lestadega kokkupuutel ning kodu- ja lemmikloomadega kokkupuutel.
Alytus
Ajalugu
Esimene kirik ehitati Alytusesse aastal 1524, samal aastal loodi ka sealne kihelkond. Aastal 1549 kinkis Zygmunt II August alevi oma abikaasale Barbara Radziwiłłównale. Alytus sai linnaõigused 1581. aastal. Aastal 1586 rajati sinna esimene õigeusu kirik. Käsitööliste ja kaupmeeste jaoks kujunes prestiižikamaks jõe idakallas.
Sarkoptoos
Kliinilised sümptomid
Sarkoptoosi peiteaeg on harilikult 2 kuni 3 nädalat. Süüdiklestade munemiskäikude rajamine nahas kutsub esile humoraalse ja rakulise immuunsuse tõttu ülitundlikkuse ning põhjustab tugevat sügelust. Kui haigestunud isend kratsib sügelevat paika kehal, siis võivad tekkida nahakahjustused, nagu kublad, villid, koorikud, kärnad, naha paksenemine ja voldistumine, ka karvade väljalangemine.
Alytus
Ajalugu
Kolmanda Poola jagamise järel kujunes ühe asemele kaks asulat, mis mõlemad omandasid alevi staatuse. Idas asus Alytus I, mis kuulus Venemaale, läänes Alytus II, mis kuulus Preisimaale. Hiljem liideti Venemaaga ka Alytuse lääneosa, ent formaalselt jäid need kaheks eraldi asulaks edasi. Tsaariajal oli asula venekeelne nimekuju Олита. Idapoolse osa linnaõigused taastati aastal 1870.
Sarkoptoos
Diagnoosimine
Sarkoptoosi diagnoosimiseks võetakse värskest kahjustunud kohast skalpelliga naha süvakaabe. Kogutud materjal asetatakse alusklaasile ja lisatakse mõned tilgad immersioonõli. Preparaati uuritakse mikroskoobiga, kasutades 5x või 10x objektiivi.
Alytus
Ajalugu
Algselt väiksem lääneosa hakkas 19. sajandi lõpus kiiremini kasvama, kui sealsed mõisnikud hakkasid oma maid elamukruntideks müüma. Aastal 1886 oli läänekaldal 843 ja idakaldal 926 elanikku. Aastaks 1897 oli läänes elanikke 2010 ja idas 1435. Nõnda sai linnaõigused ka Alytus II. Linnade vahele ehitati esimene sild aastal 1892, aastal 1902 valmis ka teine sild. Aastal 1899 valmis sinna viiv raudtee, mis algselt ületas ka Nemunase jõe, aga raudteesild hävis esimese maailmasõja ajal ja hiljem seda enam ei taastatud. Aastal 1926 demonteeriti ka linna idaosast toona Poola võimu all olevasse Senoji Varėnasse viiv raudtee, nii et raudteeühenduse säilitas vaid linna lääneosa.
Sarkoptoos
Ravi
Raviks kasutatakse sõltuvalt peremeesorganismist, mitmeid ravimeid: ivermektiin, dorkmektiin, malatioon, kumafoss, diasinoon, fenkoosvos, kloorfenvinfos, amitraas jt.
Alytus
Ajalugu
Alytused liideti aastal 1915, mil selle olid vallutanud Saksa väed. Aastal 1919 toimus linna all lahing Leedu vägede ja Punaarmee vahel, kus leedulased olid võidukad. Aastal 1939 avati Alytuse lennuväli. Pärast teise maailmasõja algust rajati linna alla poola sõjavangide laager, mis hiljem muudeti Nõukogude sõjavangide laagriks, kus hukkus ligi 20 000 sõjavangi. Aastal 1941 toimus linna all Alytuse lahing. Hiljem, saksa võimu ajal, hukkasid natsid linna lähistel ligi 60 000 juuti. Sõja järel tegutsesid linna ümbruskonnas Leedu metsavennad.
Sarkoptoos
Ravi koertel
Kui nakkus esineb mitme koeraga majapidamises, tuleb ravida kõiki haigega kontaktis olnud koeri, kuna võib esineda asümptomaatilisi parasiidikandjaid. Tõrjet tuleks teha ka keskkonnas, kus haigestunud koerad viibisid, kuna süüdiklest võib elada väliskeskkonnas kuni 21 päeva. Kui vaatamata ravile tekib koeral uusi nahakahjustusi, võib tegemist olla puuduliku ravi, keskkonnast saadud uue nakkuse või inimeselt koerale üle kandunud invasiooniga.
Alytus
Ajalugu
16. oktoobril 2019 puhkes linnas tegutsevas vanade rehvide ümbertöötamise tehases tulekahju, mida kustutati üle nädala ning mis põhjustas kohaliku looduskatastroofi. Tehas põles 2000 m² ulatuses ja kustutustöödele kutsuti appi sõjavägi ning põlengu ajaks tuli evakueerida kohalik haigla. Tulekahju mürgine suits reostas ümbruskonda dioksiinide ja raskmetallidega, mistõttu keelati lähedal asuvate piimakarjade piima kasutamine. Leedu ametivõimud hindasid ainuüksi looduskahjusid rohkem kui 5 miljoni euro suuruseks..
Elanikkond
1923. aasta rahvaloenduse andmetel oli Alytuse elanikest leedulasi 65,37%, juute 27,12%, poolakaid 4,41%, venelasi 1,61%, sakslasi 0,68% ja valgevenelasi 0,49%.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Alytuse elanikest leedulasi 96,86%, venelasi 1,21%, poolakaid 0,64%, tatarlasi 0,34%, valgevenelasi 0,20% ja ukrainlasi 0,16%.
Loodus
Linn asub Nemunase jõe mõlemal kaldal. Ka jääb Alytuse piiridesse kaks järve, neist suurem on Dailidė järv pindalaga 10,6 ha. Linna keskus asub merepinnast 93 meetri kõrgusel.
20. juunil 1964 sadas linnas maha suurim Leedus mõõdetud rahetera, mis kaalus 300 grammi.
Majandus
Linnas paiknevad tekstiilikombinaat Alytaus tekstilė, külmkapitehas Snaige ja alkohoolsete jookide tehas Alita.
Alytuses tegutsevad aastal 1982 asutatud tsirkus ja aastal 1988 asutatud teater.
Tuntud elanikke
pisi|püsti|Szymon Marcin Kozłowski pisi|püsti|Živilė Raudonienė
Marlene Dietrich
Marlene Dietrich (sünninimega Marie Magdalene Dietrich; 27. detsember 1901 Berliin – 6. mai 1992 Pariis) oli Saksamaal sündinud näitleja ja laulja.
Marlene Dietrich sündis 27. detsembril 1901 Berliinis. Terve kooliaja mängis ta viiulit ja alustas 17-aastaselt muusikaõpinguid Weimaris ja Berliinis. Kahe aasta pärast läks ta õppima Max Reinhardti lavakunstikooli ja selle kõrval esines väikestes rollides Berliini teatrites. 1922. aastal oli tal esimene lühike osa Georg Jacoby filmis "Nii need mehed on". Produtsent Rudolf Sieber, Marlene hilisem abikaasa, valis ta varsti pärast seda väikesesse rolli režissöör John May filmis "Armastuse tragöödia". Järgmistel aastatel võis teda tihti näha filmides kõrvalosades.
1929. aastal sai Marlene ootamatult rolli, mis tegi ta üleöö kuulsaks ja pani aluse tema femme fatale 'i, saatusliku naise kuulsusele. Selleks oli ööklubi riivatu lauljanna Lola Lola osa Josef von Sternbergi filmis "Sinine ingel". Kohe pärast selle filmi lõpetamist läks Marlene Dietrich koos Josef von Sternbergiga Hollywoodi ja saavutas tema käe all töötades maailmakuulsuse kuue filmiga: "Maroko" (1930), "Autud" (1931), "Šanghai ekspress" (1932), "Laulude laul" (1933), "Punane keisrinna" ja "Saatan on naine" (1935).
Pärast vahekorra katkestamist Josef von Sternbergiga tõid Dietrichile edu niisugused filmid nagu "Iha" (1935), Ernst Lubitschi "Ingel" (1937) ja eelkõige vesternkomöödia "Destry ratsutab jälle" (1939). Marlene Dietrich sai 1937. aastal Ameerika kodakondsuse ja kritiseeris avalikult Saksamaal valitsevat natsionaalsotsialismi. Teise maailmasõja ajal esines ta maailmakuulsate filmilauludega Ameerika sõjaväelastele camp-show 'de raames, mida korraldas 1941. aastal loodud United Service Organization.
Toulouse
Toulouse on linn Prantsusmaal, Oksitaania piirkonna ja Haute-Garonne'i departemangu keskus. Asub Garonne'i jõe ääres.
Marlene Dietrich
Marlene Dietrichi edu filminäitlejana jätkus 1950. aastatel niisuguste linateostega nagu Alfred Hitchcocki "Rambipalavik" (1950), Billy Wilderi "Süüdistuse tunnistaja" (1957) ja Stanley Krameri "Nürnbergi protsess" (1961).
Toulouse
thumb|Toulouse'i raekoda pisi|Tolosa läänegootide kuningriigi suurim ulatus tume- ja heleoranžiga, u 500
Marlene Dietrich
1960. aastatel loobus ta filmist. Marlene käis ringreisidel, kus esines šansoonidega, ja andis kontserte kogu maailmas. 1978. aastal võis teda näha tema viimases filmis "Kaunis gigolo, vaene gigolo" koos David Bowiega. Pärast seda elas ta täiesti tagasitõmbunult Pariisis. Kuulsast intervjuust Maximilian Schelliga tehti 1982. aastal dokumentaalfilm "Marlene", kus on kuulda ainult näitleja häält.
Toulouse
Ajalugu
Toulouse (Tolosa) oli tähtis Gallia linn. 106 eKr vallutasid selle roomlased.
Marlene Dietrich
Marlene Dietrich suri 6. mail 1992. Aasta pärast avaldas tütar Maria biograafia "Meine Mutter Marlene". Marlene Dietrichi elu ekraniseeris Joseph Vilsmaier ja film jõudis kinodesse aastal 2000.
Saabolda
Saabolda (kasutatakse ka Sabolda, Sabola, Zabolotje) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.
Toulouse
Ajalugu
Aastatel 419–507 oli läänegootide Tolosa kuningriigi pealinn. Läänegoodid oli jõud Lääne-Euroopas 5.–7. sajandini, kui roomlased oma riigi üle kontrolli kaotasid. Vastuseks vandaalide, alaanid ja sueebide sissetungile Rooma Hispaaniasse aastal 409 värbas Lääne-Rooma keisririigi keiser Honorius läänegoodid kontrolli taastamiseks territooriumil. Aastal 418 autasustas Honorius oma läänegootidest föderaate, andes neile maad Gallia Aquitanias (mis ulatus Püreneedest Garonne'i jõeni), kuhu asuda. Asustus moodustas tulevase läänegootide kuningriigi tuuma, mis lõpuks laienes üle Püreneede ja Pürenee poolsaarele.
Saabolda
Küla kuulub Saatserinna nulka.
Küla põhjakülg käib mööda Eesti-Venemaa piiri. Territooriumi loodekülge märgib Piusa jõgi.
Toulouse
Ajalugu
Frangi riigis, Merovingide ajal valitses Toulouse'i linnast ja selle ümbrusest koosnevat Toulouse'i krahvkonda Toulouse'i krahv. Umbes aastal 628 asutas Dagobert I Akvitaania kuningriigi oma vennale Charibert I-le, kes valis Toulouse'i oma pealinnaks. Toulouse'i ajalugu algab uuesti aastal 780 või 781, kui Karl Suur nimetas oma poja Ludwig Vaga Akvitaania kuningaks Toulouse'iga kui pealinnaga. Frangi riigi kuninga Ludwig Vaga ja tema laste kehvadel päevadel kannatas Toulouse sarnaselt ülejäänud Lääne-Euroopaga. Seda piiras aastal 844 Charles II Paljaspea ja selle võtsid neli aastat hiljem normannid, kes seilasid aastal 843 Garonne'i pidi üles kuni linna müürideni. Umbes aastal 852 järgnes Quercy krahv Raymond I oma vennale Frédolonile kui Toulouse'i ja Rouergue krahv; temast alates on kõik hilisemad Toulouse'i krahvid nende järglased. Raymond I lapselapsed jagasid oma vanemate valdused; nendest Raymond II sai Toulouse'i krahviks ja Ermengaud Rouergue krahviks, kui Septimaania, Quercy ja Albi pärilikud tiitlid olid nende ühisvalduses. Raymond II pojapoeg Guillaume III abiellus Provence'i Emmaga ja andis osa sellest oma nooremale pojale Bertrand I de Forcalquierile. Guillaume'i vanem poeg Pons sai kaks last, kellest Guillaume IV oli oma isa järglane Toulouse'is, Albis ja Quercy's; samas noorem, Raymond IV, tegi ennast Rouergue krahvide tohutute valduste isandaks, abiellus oma nõo, Provence'i pärijannaga, ja umbes aastal 1085 hakkas valitsema oma vanema venna tohutuid valdusi, kes oli veel elus. Pärilikud Toulouse'i krahvid valitsesid Toulouse'i linna ja seda ümbritsevat krahvkonda 9. sajandi lõpust kuni aastani 1271. Krahvid ja teised perekonna liikmed olid erinevatel aegadel ka Quercy, Rouergue'i, Albi ja Nîmes'i krahvid ning Gootia ja Provence'i markiid. Sellest ajast alates olid Toulouse'i krahvid suurimad isandad Lõuna-Prantsusmaal.
Keskajal oli Toulouse ajaloolise Oksitaania piirkonna pealinn. 12. sajandil oli linn katoliku kiriku poolt ketserlikuks kuulutatud usulise liikumise albilaste ehk katarite keskus.
Tööstus
Peamised tööstusharud on lennuki- ja masinatööstus. Linnas toodeti Concorde'i lennukeid, tänapäeval koostatakse seal Airbusi lennukeid.
Haridus
Linnas on kolm ülikooli, kus õpib kokku umbes 95 000 üliõpilast. Ülikool asutati 1229. aastal, 1969. aastal jagati kolmeks: Toulouse'i I ülikool, Toulouse-Le Mirail' ülikool ja Paul Sabatieri ülikool (vastavalt sotsiaal-, humanitaar- ja loodusteadused).
Sport
Linna jalgpalliklubi Toulouse FC mängib Prantsusmaa esiliigas.
Saabolda
Külas asusid kunagi mitmed tõrvaahjud. Sellest on siiani külasiseste paiganimedena kasutusel Tõrvahutagose ja Tõrvaahomõts.
Toulouse
Muuseumid
Cité de l'espace on kosmoseuuringuid ja Aeroscopia lennundust käsitlev muuseum.
Saabolda
Küla läbib Saatse–Petseri tee.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Värska valda ja Põlva maakonda.
Marlene Dietrich
Marlene Dietrichi kuulsaim laul on "Lili Marleen".
Jelabuga rajoon
Jelabuga rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tatarstanis. Rajooni keskus on Jelabuga linn.
Rajoonis on 1 linn ja 15 külaasundust, kus on kokku 50 asulat.
2016. aastal oli rajooni elanike arv 85 162. 2010. aasta seisuga olid elanikest 51,7% venelased, 42,6% tatarlased 1,2% marid ja 1% tšuvašid.
Polt
pisi|Polt ja mutter Polt on välise keermega kinnitusvahend. Liites esineb sageli koos mutriga. Poldid on sarnased kruvidega ja seetõttu tihti nendega segi aetud.
Polt või kruvi
pisi|upright=0.5|Poltliides pisi|upright=0.5|Kruvi liides Erinevust kruvi ja poldi vahel mõistetakse tihti valesti. Palju on erinevaid praktilisi eristusviise, mis pole päris korrektsed.
Defineeriv erinevus tuleb nende kasutusest : poldid on kahe keermestamata detaili ühendamiseks mutri abil. Seevastu kruvide puhul on üks detailidest sisekeermega, mis võib olla tekkinud kruvi paigaldamisel. Paljusid keermega kinnitusvahendeid võib nimetada nii kruviks kui poldiks, olenevalt nende kasutusest.
Kui kinnitusvahend tekitab paigaldamisel detaili keerme on tegemist kruviga. See on kõige selgem kui keere on koonuse kujuline (nagu puidukruvil), takistades mutri kasutust.
Kruvi peab paigalduse käigus alati keerama, paljusid polte hoitakse paigaldades paigal ja keeratakse ainult mutrit.
Poldipead
Poltidel, nagu kruvidelgi, on palju erinevat tüüpi päid. Pead on valmistatud sobima pingutava tööriistaga. Mõned poldipead lukustavad poldi paika, et mutrit saaks keerata.
Esimestel poltidel olid sepistatud ruudu kujulised pead. Neid kasutatakse ka tänapäeval, kuigi kuusnurksed pead on palju levinumad. Neid hoitakse ja keeratakse mutrivõtmega. Enamikul hoitakse pead küljelt, mõnel samalt joonelt.
Paljud poldid kasutavad mutrivõtme asemel kruvikeerajatega sobivat pead. Kruvikeerajat kasutatakse samalt joonelt, need on enamasti mutrivõtmetest väiksemad ja pakuvad vähem jõudu. Mõnikord arvatakse, et pea kuju eristab kruvi poldist, kuid see pole nii.
Pinnaviimistlusketas
Pinnaviimistlusketas on lihvketas, mis on ette nähtud pinna puhastamiseks, laki või värvikihi eemaldamiseks ja lihvimisjälgede eemaldamiseks.
Liide
"Liide" on mitmetähenduslik sõna.
Rääptsova
Rääptsova (setu keeles Rääptsüvä; ka Suurõ-Rääptsüvä, Rääptsuva, Suur-Rääptsova, Suure-Rääptsova, Suur-Räptsveo, Rääptsova-Suur, Ruusa) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.
Küla kuulub Saatserinna nulka või Tsätski nulka.
Mööda küla lõuna- ja idapiiri voolab Piusa jõgi. Lõunaküljel jookseb mööda jõge ühtlasi Eesti-Venemaa piir. Läbi küla voolab Piusa jõkke Veremäe oja.
Jõega paralleelselt kulgeb Matsuri–Sesniki tee, mis ühendab ala naaberkülade Voropi ja Kolossovaga.
Küla põhjaosa jääb Mustoja maastikukaitsealale ja seal asub osaliselt Tedremäe soo. Ühtlasi asub külas mitmeid väiksemaid soid.
Küla lõunaküljel võib Piusa jões tähendada kunagise veskipaisu jäänuseid. Potteri veski (ka Lüüsi veski) rajati sinna umbes 1860. aastal ning see lagunes nõukogude okupatsiooni perioodil.
Läänepoolses naaberkülas Voropis asus Petseri lõunalaager. Lõunalaagri paisjärv jääb Rääptsova alale.
pisi|tühi|300px|Piusa jõe org Rääptsova küla juures
Koroonapandeemia Valgevenes
Koroonapandeemia Valgevenes on osa 2019. aasta sügisel Hiinast Wuhanist alanud ja 2020. aasta märtsis pandeemiaks kasvanud ülemaailmsest koroonapandeemiast.
Kronoloogia
Esimene haigestunu tuvastati Valgevenes 28. veebruaril 2020. 31. märtsil leidis kinnitust esimene COVID-19 põhjustatud surmajuhtum.
13. aprillil väitis Valgevene president Alaksandr Łukašenka, et valgevenelased ei sure mitte koroona tõttu, vaid kroonilistesse haigustesse, mis arenevad Covid-19 taustal. Märtsis oli ta pandeemiat psühhoosiks nimetanud.
Andmestik
Tuvastatud nakatunuid Valgevenes, allikas: https://coronavirus.of.by/] <br style="clear:left;" />
Théophile Hamel
Théophile Hamel (8. november 1817 Sainte-Foy – 23. detsember 1870 Québec) oli Kanada maalikunstnik, portretist. thumb|püsti|vasakul|Autoportree (1837)
Monofüleetiline rühm
thumb|Üldiselt arvatakse, et roomajate ja lindude rühm on monofüleetilised Monofüleetiline rühm on organismide rühm, mis koosneb viimasest ühisest eellasest ja kõikidest tema järeltulijatest.
Monofüleetilised rühmad on näiteks imetajad ja linnud.
20. sajandil oli populaarne fülogeneetiline taksonoomia, mis eelistas monofüleetilisi taksoneid parafüleetilistele ja polüfüleetilistele. Ometi ei ole põhimõtteliselt võimalik jaotada põlvnemispuud rühmadeks nii, et kõik rühmad oleksid monofüleetilised: osa on seejuures kindlasti parafüleetilised või polüfüleetilised.
Vaata ka
Kladistik
Suur skisma
Suur läänekiriku skisma oli aastatel 1378–1409 toimunud katoliikluse lõhenemine kaheks ja lõpuks kolmeks kirikuks, millel kõigil oli oma paavst. 15. sajandi alguses oli Euroopa lõhenenud Rooma ja Avignoni paavsti toetajateks, kellest kumbki end õigeks kirikupeaks pidas. Olukorra lahendamiseks kutsuti kokku kirikukogu, mis komplitseeris olukorda aga veelgi, valides veel kolmandagi paavsti.
Pest
pisi|250px|Budat ja Pesti ühendav [[Széchenyi kettsild]] Pest on Ungari pealinna Budapesti idapoolne peamiselt lame osa, mis moodustab linna pindalast ligikaudu kaks kolmandikku. Doonau jõgi eraldab Pesti pealinna teisest osast Budast.
Suur skisma
Lõpuks kuulutati need Konstanzi kirikukogul kõik vastupaavstideks ning ametisse valiti Martinus V, misjärel kolm ülejäänud paavsti olid sunnitud oma ameti maha panema.
Pest
Linnaosa kõige märkimisväärsemate osade hulka kuulub Kesklinn koos seal asuva Rahvuskogu, Kangelaste väljaku (Hősök tere) ja Andrássy avenüüga. Ungari kõnekeeles kasutatakse nime Pest sageli kogu pealinna kohta.
Ajalugu
100px|vasakul|pisi|Pesti vapp Pest oli algselt eraldiseisev sõltumatu linn, millele viidatakse kirjalikes allikates juba aastal 1148. Sellele eelnenud sajanditel olid seal piirkonnas muistsed keltide ja roomlaste asulad. Vahemikus 11. kuni 13. sajandini sai Pestist oluline majanduslik keskus. Linn hävitati aastal 1241, mil mongolid olid Euroopasse tunginud.
Aastal 1838 ujutas Doonau linna üle: osa linnast oli kuni 2,5-meetrise veekihi all ja üleujutus hävitas või kahjustas tugevalt kolmveerandit linna hoonetest. Aastal 1849 rajati linna esimene rippsild: üle Doonau jõe Budat ja Pesti ühendav Széchenyi kettsild. Aastal 1873 ühendati kaks linna Óbuda linnaga, nii et moodustus ühine suurlinn Budapest.
Kliima
Aasta kõige külmem kuu on jaanuar, mil keskmine temperatuur on vahemikus -7 kraadist -1 kraadini. Aasta kõige soojemal kuul juulis jäävad temperatuurid aga vahemikku 18 kuni 26 plusskraadini. Kõige sademetevaesem kuu on aprill (keskmiselt 26 mm) ja kõige sademeterohkem kuu on august (keskmiselt 89 mm).
Kuulsaid inimesi
Pestist on teiste seas pärit kirjanik ja riigimees László Teleki, ajakirjanik ja sionismi rajaja Theodor Herzl ning mustkunstnik Harry Houdini.
Mittelberg (Vorarlberg)
Mittelberg on vald Austria Vorarlbergi liidumaal Bregenzi ringkonnas.
Geograafia
Mittelbergi vald ühildub Kleinwalsertaliga, oruga, mis on ainsa ligipääsuteega Saksamaalt. Kuigi see ei ole eksklaav kitsas tähenduses (see külgneb ülejäänud Austriaga), lõi tema geograafiline asend erilise olukorra. Näiteks on sel nii Austria kui ka Saksa sihtnumbrid. 1891. aastal sai Kleinwalsertal tolliliidu Saksamaaga, vaba piiri, ja kasutas Saksa marka. Pärast Austria ühinemist Euroopa Liiduga 1995. aastal, Schengeni leppe sõlmimist (1997) ja euro kasutuselevõttu (2002) seda eristaatust enam ei kasutata. Asukoha tõttu kehtivad siiski mitmed maksustamiserinevused, nagu alandatud käibemaksumäär.
Võrdelisus
Muutujat y nimetatakse võrdeliseks ehk proportsionaalseks muutujaga x, kui nende muutujate kõikide väärtuste korral kehtib seos y=ax, kus a on mõni nullist erinev konstant (seda nimetatakse võrdeteguriks).
Muutujate võrdelisust ehk proportsionaalsust nimetatakse ka võrdeliseks sõltuvuseks ehk proportsionaalseks sõltuvuseks, sest tegu on teatud funktsionaalse sõltuvusega. Veel nimetatakse seda võrdeliseks seoseks ehk proportsionaalseks seoseks.
Muutujate x ja y võrdelisus pannakse kirja kujul y\propto x, mõnikord ka y\sim x.
Kui y\propto x, siis ka x\propto y. Tõepoolest, kui y=ax, siis x=by, kus b=1/a. Võrdetegurid on üldjuhul erinevad, kuid langevad kokku, kui a2=1.
Tavaliselt räägitakse võrdelisusest juhul, kui võrdetegur on reaalarv.
Võrdeline seos ja lineaarne seos
Mõnikord aetakse omavahel segi võrdeline seos ja lineaarne seos ehk lineaarne sõltuvus. Lineaarne seos on üldisem seos kui võrdelisus.
Kahe muutuja vahelise lineaarse seose puhul kehtib muutujate x ja y vahel kas seos
kus a ja b on konstandid, või seos
kus c ja d on konstandid.
Kui muutujate muutumispiirkonnaks on reaalarvude hulk ning ka konstandid on reaalarvulised, siis iga lineaarse seose graafik Cartesiuse ristkoordinaadistikus on sirge ning iga sirge on mõne lineaarse seose graafik.
Võrdeline seos on lineaarse seose erijuht, mistõttu ka iga võrdelise seose graafik on sirge. Võrdelise seose korral läbib see koordinaadistiku alguspunkti, lineaarse seose korral aga ei pruugi seda teha.
Pöördvõrdelisus
Juhul kui, on tegemist pöördvõrdelise seosega.
Sõltumatud Kuningriiklased
Sõltumatud Kuningriiklased oli Eesti valimisliit, mis sai 1992. aastal VII Riigikogu valimistel 7,12% häältest ja 8 kohta.
Sõltumatud Kuningriiklased koosnesid kahest osast: erakonnast Eesti Rojalistlik Partei ja survegrupist Rojalistlik Ühendus "Vaba Toome", mis parodeeris ühendust "Vaba Eesti".
Enamasti on seda peetud naljaga pooleks tehtud protestiaktsiooniks, mis osutus ootamatult edukaks. Kuningriiklaste fraktsiooni kuulusid tuntud välispoliitika kommentaator Vambola Põder (suri 1993, asendusliikmeks sai Mihkel Kraav), välispoliitika kommentaator Tõnu Kõrda, ajakirjanik Ralf R. Parve, ajakirjanik Rein Kikerpill, ajakirjanik ja humorist Kirill Teiter, humorist ja luuletaja Priit Aimla, kunstnik Lembit Küüts, fraktsiooni juhtis Kalle Kulbok.
Kuningriiklaste formaalseks loosungiks oli küll kuningriigi kehtestamine Eestis, kuid oma parlamentaarses tegevuses osalesid nad agaralt vasttaastatud Eesti Vabariigi ülesehitustöös. Nad järgisid konstruktiivse neutraliteedi põhimõtet ehk liitumata Riigikogu huvigruppidega toetati Eesti rahvusriiklust arendavaid samme, sõltumata sellest, kas need lähtusid valitsevalt koalitsioonilt või opositsioonilt.
Kuningriiklaste protestimeelest võib kõnelda vaid juhtudel, mil koalitsiooni või opositsiooni seaduseelnõud ei vastanud kuningriiklaste aadetele ja arusaamadele õiglusest ja rahvavõimust, sellistel juhtudel rakendati ka tavatuid aktsioone, nagu fraktsioonivahetajate löömine rändrüütliteks, nõiatrummi põristamist Riigikogu saalis enne istungit (vastukaaluna kavandatavale luterlikule ühispalvusele), Jüriöö ülestõusu 650. aastapäeva tähistamist ohvritalitusega Lindamäel ja tulede süütamisega Pika Hermanni tornis, lahkuvatele Vene vägedele medali "Eestimaa vabastamise eest" annetamist, Torgu valla taastamist selle kuningriigiks kuulutamise kaudu jms. Taolised aktsioonid olid hetkel tõhusad, kuid paraku jätsid kuningriiklastest kerglase mulje, mis varjutas nende tõsist tööd nii parlamendis kui selle komisjonides.
Kuningriiklaste sõltumatus ja ettearvamatus ärritas nii mõndagi poliitilist jõudu ning järgmistel valimistel leiti formaalne ettekääne neist vabanemiseks. Kuningriiklased esitasid oma kandidaatide nimekirjad valimiskomisjonile viimasel hetkel, komisjon leidis suure osa kandidaatide dokumentidest pisivigu, aga aeg dokumentide parandamiseks ja uuestiesitamiseks oli juba lõppenud.
Magnus Karl von Taube
pisi|Magnus Karl von Taube Magnus Karl von Taube (vene keeles Максим Антонович Таубе; 1826 – 5. veebruar 1907) oli baltisaksa päritolu Venemaa sõjaväelane (ratsaväekindral) ja Stepi kindralkuberner Omskis 1889–1900 ning Riiginõukogu liige.
Magnus Karl von Taube oli pärit Eestimaa rüütelkonna aadlist, Taubede suguvõsast.
Sõjaväelise hariduse sai Mihhaili suurtükiväeakadeemiast. Sõjaväeteenistusse astus ta 1845. aastal ning ülendati 1848. aastal ohvitseriks. 1858. aastal ülendati Taube polkovnikuks. 1863-1864 võttis ta 7. tragunipolgu koosseisus osa Poola ülestõusu mahasurumisest. 1866. aastal ülendati ta kindralmajoriks.
1875–1881 teenis Magnus Karl von Taube 5. ratsaväediviisi ülemana. 1876. aastal ülendati ta kindralleitnandiks.
1881–1889 teenis Taube XIII armeekorpuse ülemana, 1889. aastal Kiievi sõjaväeringkonna staabis ning 1889–1890 Siberi sõjaväeringkonna ja Siberi kasakaväe atamanina.
Alates 1900. aastast oli Magnus Karl von Taube Riiginõukogu liige ja Mihhaili suurtükiväeakadeemia auliige.
Magnus Karl von Taube suri 5. veebruaril 1907.
Saint Lawrence'i jõgi
pisi|Saint Lawrence'i jõe valgla thumb|Saint Lawrence'i jõgi [[Alexandria Bay lähedal]] Saint Lawrence on jõgi Põhja-Ameerikas.
Geograafia
Ta lähtub Ontario järvest. Lähte lähedal voolab ta aeglaselt Ameerika Ühendriikide ja Kanada piiril ja sisaldab muuhulgas nõndanimetatud Tuhande saare maad. Keskjooksul vahelduvad kärestikud järvetaoliste laienditega. Madalaim kärestik on Lachine kärestik Hochelaga saarestikus, kus suubub suurim vasak lisajõgi Ottawa. Allpool voolab Saint Lawrence aeglaselt. Trois Rivières'i linnast allpool mõjutavad looded jõge üha enam. Québecist allpool jõgi laieneb - jõe suudmes asuv estuaar (400 km pikk ja kuni 50 km lai) läheb järkjärguliselt üle Saint Lawrence'i laheks.
Jõe pikkus on 1200 km, jõgikonna pindala 1,3 miljonit km². Veetase kõigub aasta jooksul vähe, keskmine vooluhulk on 6700 m³/s.
Saatse
Saatse (seto keeles Satserina; kasutatakse ka Satserinna, Satseri, Zatšerenje, Korki ja Gorki) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Värska valda ja Põlva maakonda.
Külas on põhikool, rahvamaja, Saatse Suurmärter Paraskeva kirik, kalmistu ja piiripunkt. Saatse postipunkt suleti 2007. aastal.
Saatse õigeusu kirik on arvatud ehitismälestiseks. See on pühitsetud suurkannataja Paraskeva auks. Kivikirik valmis 1801. aastal varasema puukiriku lähedal. 1839. aastal ehitati puidust kellatorn, mis asendati uuega 1884. aastal.
Saatse kalmistul asub mitu väga vana kiviristi.
Küla lähedal Värska–Ulitina teel Sesniki ja Lutepää vahel asub nn Saatse saabas, kus tee läbib 1 km ulatuses Venemaa territooriumi.
Mercedes-Benz GLE
MeMercedes-Benz GLE, varasema nimega Mercedes-Benzi M-klass, on Mercedes-Benzi toodetav luksusmaastur, mida toodetakse alates aastast 1997. Tema otsesed konkurendid Euroopa autode hulgas on BMW X5 ja Volkswagen Touareg. M-klassist on kolm põlvkonda: W163 (1997–2005), W164 (alates 2005) ja W166.
Esimene põlvkond (W163; 1997)
Mercedes-Benz tõi 1998. aasta mudeliaastaks Ameerika Ühendriikides turule esimese põlvkonna W163-seeria M-klassi 19. veebruaril 1997, autode müük algas sama aasta septembris. See on keskmise suurusega raamile ehitatud maastur, millel on istekohad viiele või seitsmele koos lisavarustuses oleva kolmanda istmereaga.
Teine põlvkond (W164; 2005)
Suurimaks muudatuseks on kandevkere kasutamine erinevalt 1. põlvkonna M-klassist, mille puhul oli tegu raamile ehitatud autoga. Uue M-klassi jaoks kasutatud W164 platvormi jagatakse ka uue GL-klassiga.
Kolmas põlvkond (W166; 2011)
Uue disaini saanud M-klassi (mudelitähisega W166) esitleti eeltootmismudeli kujul 10. juunil 2011. a.
Olulisemate täienduste hulka kuuluvad uuendatud 7G-Tronic Plus 7-käiguline automaatkäigukast, mis tagab väiksema kütusekulu, lisavarustuses olev adaptiivne püsikiiruse hoidja (Distronic Plus), aktiivne sõidurajalt kõrvalekaldumise hoiatussüsteem ja reguleeritava kõrgusega õhkvedrustus (AirMatic).
Mudeliuuendus (GLE)
Kolmanda põlvkonna mudeliuuenduse käigus 2015. aastal nimetati M-klass ümber, uueks nimeks sai Mercedes-Benz GLE.
SUV (W166)
W166 mudeliuuendust esitleti New Yorgi autonäitusel.
Neljas põlvkond (W167/V167; 2019)
Neljanda põlvkonna GLE esitleti 2018. aasta Pariisi autonäitusel.
Onega rajoon
Onega rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Arhangelski oblastis. Rajoonikeskuseks on Onega jõe suudmes Arhangelski–Vologda raudtee ääres asuv Onega linn.
Rajoon jaguneb 8 asunduseks, millest 2 on linnalised.
Fülogenees
pisi|300px|[[Taksonite fülogeneetilised tüübid: monofüleetiline rühm (kollane), polüfüleetiline rühm (punane) ja parafüleetiline rühm (sinine)]] Fülogenees ehk põlvnemiskäik on mingi organismide rühma evolutsiooniline päritolu. Fülogeneesi uurivat teadusharu nimetatakse fülogeeniaks. Selle tulemusi kasutab fülogeneetiline süstemaatika.
Lineaarvõrrandisüsteem
Lineaarvõrrandisüsteem on lineaaralgebras lineaarvõrrandite komplekt, näiteks
Selle võrrandisüsteemi lahendamine seisneb muutujate x1, x2 ja x3 väärtuste selliste komplektide leidmises, mis rahuldavad kõiki kolme võrrandit korraga.
Lineaarseks nimetatakse võrrandisüsteemi siis, kui tundmatud x_1, x_2...x_n on esimeses astmes.
Lineaarvõrrandisüsteemi lahendamine on üks vanemaid probleeme matemaatikas. Sellel on palju rakendusi. Lineaarvõrrandite süsteemide efektiivsed meetodid on Gaussi meetod ja Cholesky lahutus.
Üldjuhul võib n muutujaga m lineaarvõrrandi süsteemi esitada kujul
kus x1, ... ,xn on tundmatud ja arvud (üldisemalt skalaarid) aij on süsteemi koefitsiendid. Koefitsiendid esitame maatriksina:
Võrrandisüsteemi võib esitada ka kujul kus A on ülaltoodud m×n-maatriks, x on n liikmega veeruvektor ja b on m liikmega veeruvektor. Gaussi meetod on rakendatav kõikide sellise kujuga süsteemide puhul, ka siis, kui koefitsiendid kuuluvad suvalisse korpusesse.
Samarina
Samarina (kasutatakse ka nimesid Samarinna, Šamarino, Sõmeriku, Sõmera) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas Eesti-Venemaa piiri ääres Saatse küla külje all.
Lineaarvõrrandisüsteem
Kui korpus, millesse koefitsiendid kuuluvad, on lõpmatu (näiteks reaalarvude korpus või kompleksarvude korpus), siis iga antud lineaarvõrrandite süsteemi korral on võimalikud kolm juhtu: