cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Valkõ
Valkõ (ukraina Валки, vene Валки) on linn Ukrainas Harkivi oblastis, Valkõ rajooni halduskeskus. Valkõ asub Mža jõe ääres, Harkivi kesklinnast umbes 48 km lääneedelas.
Asula on rajatud 1646. aastal, linnaõigused sai 1780. aastal.
Loo jõgi
Loo jõgi on jõgi Harjumaal. Seda tuntakse ka Kahala jõe, Santoja, Liiva või Sõitme ojana.
Jõgi saab alguse Kosu külas ja suubub Kolga lahte Andineeme küla lähistel. Jõe pikkus on 17,1 km ja valgla pindala 60,3 km². Suudme lähedal viib üle Loo jõe rippsild.
John Stephens
John Stephens on mitme inimese nimi:
Mazupciems
Mazupciems on küla (skrajciems ehk hajaküla) Kuramaal Lätis Talsi piirkonnas Roja vallas. Küla asub valla keskosas ja jääb Riiast 157 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Roja piirkonda.
Utö
Utö on Soomele kuuluv saar Läänemeres. Asub Hankost 90 km läänes. Saare pindala on 0,81 km².
Halduslikult kuulub Pargasi linna, varem Korpo valda. Utö on Soome lõunapoolseim asustatud saar. Seal elab püsivalt umbes 40 inimest. Saarel on tuletorn.
Saarel on praamiühendus Nauvoga.
Theodor Kallifatides
Kallifatides asus Rootsi elama 1964. aastal. Ta õppis Stockholmi ülikoolis filosoofiat ning tegutses sealsamas 1969–1977 praktilise filosoofia õppejõuna.
Ta on avaldanud rootsi keeles üle 30 raamatu. Ta debüteeris luuleraamatuga, ent keskendus hiljem proosale. Kallifatides on kirjutanud ka filmistsenaariume. Ta oli oma romaanil põhineva filmi "Kärleken" (1980) lavastaja.
Richard Louis Dugdale
Richard Louis Dugdale (1841 – 23. juuli 1883) oli ameerika sotsioloog.
Obock
Obock (ka Obok või Ubuk) on sadamalinn Djiboutis Tadjoura lahe ääres, Obocki piirkonna halduskeskus.
Obock oli tähtis linn Prantsuse kolonisatsiooni ajal. Seal asus kivisöe väljaveo sadam, mis kujunes eriti tähtsaks pärast Suessi kanali avamist 1869.
1885. aastal elas linnas 800 inimest ja seal asus kool. 1891. aastal kolis linnakesse Prantsuse Affarite ja Issade koloniaalvalitsus.
Väegrupp Weichsel
Väegrupp Weichsel (saksa keeles Heeresgruppe Weichsel) oli Teise maailmasõja ajal Saksamaa armees teeninud väeüksus. Eesti ajalookirjanduses on seda väegruppi nimetatud ka väegrupp Visla.
Ajalugu
Moodustati 24. jaanuaril 1945 Oberbefehlshaber Oberrhein staabist.
Allunud väeosad
Veebruar 1945.: Märts 1945.: Aprill 1945.:
Kadri Pulk
Kadri Pulk (sündinud 25. novembril 1965) on eesti ajakirjanik ja õpetaja.
Haridus
Ta õppis aastail 1984–1987 Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis koorijuhtimise ja klassikalise laulu erialal. Aastail 1988–1994 õppis ta Tallinna Pedagoogikaülikoolis pedagoogika ja algõpetuse metoodika erialal, mille lõpetas klassiõpetaja ja koolijuhi kutsega.
Aastail 2001–2007 õppis ta EELK Usuteaduse Instituudis teoloogiat ja 2008–2010 Tartu Ülikoolis bioloogiaõpetajaks.
Töökäik
Kadri Pulk on töötanud Lauka põhikooli õpetajana. Hiljem on ta töötanud Hiiumaal Kõrgesaare vallavalitsuses ja isegi Jõgeva vallavalitsuses haridus- ja kultuurispetsialistina.
Ta on Reigi koguduse organist.
Kadri Pulk oli aastail 2003–2006 ajalehe Hiiu Leht reporter ja toimetaja (Saarte Suvenädal, Nädalalõpp) ning alates 2006. aastast Eesti Päevalehe esindaja Hiiumaal. Jaanuarist 2007 on ta Eesti Raadio korrespondent Hiiumaal.
Ta on teinud kaastööd ajalehtedele Hiiu Nädal, Eesti Kirik, Roheline Värav, Meie Maa, Maaleht, Postimees, Pärnu Postimees, Lääne Elu, Oma Saar, Eesti Elu, Sakala, Eesti Ekspress, Õpetajate Leht, Peterburi Teataja, Vooremaa, Valgamaalane jne.
Ahja vald
Ajalooliselt kuulus vald Võnnu kihelkonda.
Ahja vallast on pärit Friedebert Tuglas.
Vallas tegutses Ahja Kool.
Ahja viimane vallavanem oli Peeter Sibul.
Ajalugu
22. oktoobrist 2017 ühines Ahja vald Mooste valla, Laheda valla, Põlva valla ja Vastse-Kuuste vallaga ning ühinemise teel moodustus uus omavalitsusüksus – Põlva vald.
Asustus
Ahja vallas oli 1 alevik (Ahja) ja 8 küla.
1404
1404. aasta
Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand
Aastakümned: 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad 1390. aastad - 1400. aastad - 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad 1450. aastad
Aastad: 1399 1400 1401 1402 1403 - 1404 - 1405 1406 1407 1408 1409
Lina Gjortšeska
pisi|Lina Gjortšeska, 2017 Lina Gjortšeska (makedoonia keeles Лина Ѓорческа; sündinud 3. augustil 1994) on Makedoonia tennisist.
Ta mängis 2013. aasta mais Despoina Vogasariga Ateena tenniseturniiril paarismängu Laura Deigmani ja Anett Kontaveidi vastu.
Sammaspool
Sammaspool, ka ekseem (murretes saupoolik, nahakoi, söötrei jne) on inimeste ja koduloomade krooniline nahahaigus.
Sammaspooleks kutsutakse erinevaid nahahaigusi, mille väljenduseks on naha peale tekkivad vistrikud, lööve jms. Samuti naha pindmise kihi põletik, kuivus, sügelus või punetus. Enamjaolt on tegemist mingisuguse ekseemi liigiga.
Selle haiguse täpsed põhjused on teadmata, kuid tekkimise põhjuseks on sageli ka kehasisesed mõjurid. Seda soodustavad: Paikseks raviks kasutatakse tugevatoimelisi hormoonsalve ja -kreeme ning kombineeritud preparaate, mis sisaldavad hormooni ja antibakteriaalseid vahendeid. Ekseemihaiged vajavad sageli ka rahusteid ja uinuteid.
Eesti rahvausund
Rahvapärimuse järgi peeti sammaspoole tekitajaks maa-aluseid, seepärast raviti seda üldiselt nagu maa-aluseidki, erinevate maagiliste võtetega:
Mõneti oli sammaspoolest erinev veiseröögatus (ka röögatis) ehk impetiigo, mis viitab koduloomale (veisele) ja tema äkilisele häälitsusele (röögatusele) inimese poole. Haigus arvati tekkivat kui röhitseva veise hingus sattus mõnele inimese kehaosale. Seda haigust raviti veidi teistsuguste maagiliste võtetega:
1405
1405. aasta
Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand
Aastakümned: 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad 1390. aastad - 1400. aastad - 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad 1450. aastad
Aastad: 1400 1401 1402 1403 1404 - 1405 - 1406 1407 1408 1409 1410
Aleksandr Djukov
pisi|Aleksandr Djukov (2015) Aleksandr Djukov (vene Александр Решидеович Дюков; sündinud 17. oktoobril 1978 Moskvas) on Venemaa ajaloolane ja ajakirjanik.
Elulugu
Lõpetas 2004. aastal Venemaa Riikliku Humanitaarülikooli Ajaloo-arhiivi Instituudi Moskvas, kirjutades diplomitöö teemal “Nõukogude partisaniliikumise juhtimissüsteemi moodustamine ja arendamine 1941–1943". Töötas 2004–2007 Venemaa riiklikus uudisteagentuuris TASS. Aastast 2008 fondi Ajalooline Mälu direktor. 2010–2016 Venemaa ja Ida-Euroopa ajalooliste uuringute ajakirja peatoimetaja. Aastast 2012 Venemaa Ajaloo Seltsi liige (taasasutaja). Aastast 2017 Venemaa Teaduste Akadeemia Venemaa Ajaloo Instituudi teaduslik kaastöötaja (osalise koormusega).
Väited
Djukovi hinnangul liialdavad Eesti ajaloolased süstemaatiliselt Nõukogude võimu ajal küüditatute arvuga; küüditatuid oli liiga vähe, et Eestis toimunud küüditamisi võiks nimetada genotsiidiks. Samuti on ta avaldanud arvamust, et küüditamised olid õigustatud ning NSV Liidus represseeriti üksnes neid, kes olid teinud aktiivset koostööd Saksa okupatsioonivõimudega või Nõukogude võimule vastu hakanud.
Isiklikku
Aleksandr Djukov on ema poolt Nõukogude Liidu ja Venemaa diversioonitegevuse alusepanija ning viimase "vanaisaks" tituleeritud Ilja Starinovi lapselaps. Isa on Guyanast pärit indialane. Aastast 2012 on ta persona non grata Lätis ja aastast 2014 Leedus.
Vilkastciems
Vilkastciems on küla (skrajciems ehk hajaküla) Kuramaal Lätis Talsi piirkonnas Roja vallas. Küla asub valla keskosas Roja jõe ääres. Küla oli vahepeal arvatud Rude küla koosseisu. Aastail 2009–2021 kuulus küla Roja piirkonda.
Paul McCartney
James Paul McCartney (sündinud 18. juunil 1942) on Suurbritannia muusik ja helilooja, kes on tuntuks saanud eeskätt ansambli The Beatles liikmena.
McCartneyt peetakse 20. sajandi üheks suurimaks levimuusikuks ja popmuusika ajaloo edukaimaks heliloojaks. Ameerika Ühendriikide singlite edetabeli esikohal on ta figureerinud kokku 29 korral: 20 korda The Beatlesi liikmena, ülejäänud kas ansambli Wings liikme või sooloartistina. Kokku on McCartney (kaas-)kirjutanud üle 50 laulu, mis on jõudnud muusikaedetabelis singlimüügi esikohale (eri esitajatelt, sageli samade lugude töötlustega), ja üle 100 laulu, mis on jõudnud edetabelites esikümnesse. Muusikuna on ta võrdselt tunnustatud nii laulja, bassimängija, kitarristi, klahvpillimängija kui ka trummarina.
John Lennon ja McCartney olid peamised biitlite laulude autorid. Paljusid McCartney lugusid, näiteks "Hey Jude", "Eleanor Rigby", "Yesterday" ja "Let It Be", on peetud parimateks muusikapaladeks popmuusika ajaloos. Tema kirjutatud "Helter Skelterit" loetakse mõningates ringkondades esimeseks heavy metal 'i lauluks.
McCartney karjäär on olnud edukas ka pärast biitlite laialiminekut. Ta on jõudnud Suurbritannia ja Ameerika Ühendriikide edetabelitesse ligi 30 looga, nende hulgas näiteks "Maybe I'm Amazed", "Live and Let Die", "Pipes of Peace", "Band on the Run", "Silly Love Songs" ja Stevie Wonderiga kahasse lauldud "Ebony and Ivory".
Kõrgest east hoolimata on ta praegugi peaaegu sama populaarne kui viimasel 35 aastal. Peale muusikukarjääri on ta tegev kunstniku ning ühiskondliku aktivistina, kes võitleb maamiinide keelustamise ja taimetoitluse eest.
Lapsepõlv
McCartney sündis 18. juunil 1942 Waltoni haiglas Liverpoolis. Ansambli The Beatles biograafi Bob Spitzi sõnade kohaselt oli tema ema Mary McCartney (neiupõlvenimega Mohin) samas haiglas 12 aastat varem omandanud õe kutse. Tema isa James "Jim" McCartney oli teise maailmasõja ajal vabatahtlik tuletõrjuja ega viibinud seetõttu poja sünni juures. Paulil on vend Mike McGear, sündinud 7. jaanuaril 1944. Kuna ema oli katoliiklane, ristiti mõlemad pojad katoliku usu kommete järgi. Biograaf Barry Milesi sõnul ei mänginud religioon nende kasvatuses mingit rolli, sest isa Jim oli endisest protestandist agnostik.
pisi|Paul McCartney lapsepõlvekodu 20 Forthlin Road on tänapäeval muutunud turismiatraktsiooniks McCartney läks 1947. aastal Stockton Wood Roadi algkooli ja 1952. aastal Joseph Williamsi põhikooli, kus sooritas 1953. aastal 11-pluss eksami ja pääses sellega Liverpooli Instituuti. Tol korral läbis selle eksami ainult neli õpilast 90-st. Paul tutvus George Harrisoniga aastal 1954, kui sõitis kodust Speke äärelinnas bussiga Liverpooli Instituuti. Harisson oli samuti eksamid läbinud ja sai seega minna humanitaargümnaasiumi, mitte tavalisse keskkooli, kus käis enamik õpilasi kuni tööealiseks saamiseni.
McCartneyd kolisid 1955. aastal Allertoni aadressile 20 Forthlin Road, kuhu nad jäid elama 1964. aastani. Paul oli oma perekonnas esimene, kel oli auto. Tema ema Mary töötas ämmaemandana ja sõitis tööle jalgrattaga, Pauli mälestuste järgi mõnikord isegi kell kolm hommikul, kui tänavaid kattis paks lumekiht. Mary suri 31. oktoobril 1956 embolismi tõttu, mis oli tekkinud pärast mastektoomiat rinnavähi leviku peatamiseks. Ema kaotus oli hiljem ühendav tegur tema ja John Lennoni vahel, kelle ema Julia suri, kui ta oli 17-aastane.
McCartney isa mängis trompetit ja klaverit, juhtis 1920. aastatel isegi Jim Mac's Jazz Bandi ning julgustas poega muusikaga tegelema. Tal oli elutoas North Endi muusikapoest ostetud Epsteini pianiino. Tema isa Joe McCartney mängis Es tuubat. Jim McCartney juhtis tähelepanu raadios mängivate laulude bassiga lõikudele ja viis oma poja kohalike brassbändide kontsertidele. Ta kinkis Paulile 14. sünnipäevaks nikkelkattega trompeti, kuid kui rock'n'roll Radio Luxembourgis populaarseks muutus, vahetas ta selle 15 naela maksva Framus Zenithi (mudel 17) akustilise kitarri vastu, sest "trompet suus" oleks keeruline laulda. Ta kirjutas Zenithil oma esimese laulu "I Lost My Little Girl" ja klaveril ühe oma varajase viisi, milles sai "When I'm Sixty-Four". Vaatamata isa soovitusele võttis Paul ainult mõne klaveritunni ja eelistas õppida kuulmise järgi. Teda mõjutas tugevalt Ameerika rütm ja bluus ning ta on nimetanud Little Richardit oma kooliaegseks iidoliks. Esimest korda esines ta avalikult Butlinsi puhkelaagri talendivõistlusel, kus esitas laulu "Long Tall Sally".
The Quarrymen (1957–1960)
McCartney kohtus Lennoni ja tema bändi The Quarrymeniga Wooltoni Püha Peetri kiriku festivalil 6. juulil 1957. Üsna pea liitus ta bändiga ja tal tekkis Lennoniga lähedane töösuhe. Harrison tuli 1958. aastal kitarristiks ja Lennoni kunstikoolisõber Stuart Sutcliffe basskitarristiks 1960. aastal. Beatlesi ajaloolase Mark Lewisohni sõnul olid nad 1960. aasta maiks proovinud mitut nime, muu hulgas Johnny and the Moondogs ja The Silver Beetles. Viimase nime all olid nad Johnny Gentle'i soojendusbändina ka Šotimaal turneel käinud. Nimi The Beatles võeti kasutusele 1960. aasta augusti keskpaigas. Trummar Pete Best värvati esimeseks (hiljem viieks kujunenud) etteasteks Hamburgis Saksamaal.
The Beatles (1960–1970)
pisi|Paul McCartney (vasakpoolseim), George Harrison ja John Lennon 1964. aastal
Alates 1960. aasta augustist esindas The Beatlesit Allan Williams, kes korraldas neile kahe aasta jooksul korduvalt esinemisi Hamburgis Bruno Koschmideri klubides Indra ja Kaiserkeller ning Liverpoolis olles The Cavern Clubis. Sutcliffe lahkus bändist 1961. aastal ja McCartney hakkas vastumeelselt ise basskitarristiks. Hamburgis salvestas The Beatles esimest korda muusikat, mis avaldati: nad olid Tony Sheridani singli "My Bonnie" salvestamisel taustabändiks. See salvestis tõi nad hiljem Brian Epsteini huviorbiiti. Epsteinist sai nende mänedžer 1962. aasta jaanuaris ning temast sai üks olulisemaid figuure The Beatlesi arengu ja kommertsedu taga. Sama aasta mais hankis Epstein neile lepingu plaadi salvestamiseks Parlophone'iga. Pärast seda, kui Ringo Starr asendas Besti, muutus The Beatles aastal 1963 Ühendkuningriigis ja aastal 1964 USA-s järjest populaarsemaks, sütitades biitlimaaniana tuntud hulluse. McCartney sai Milesi sõnul hüüdnimeks "nunnu Beatle". Aastal 1965 sai kõigist neist Briti impeeriumi ordu liige (MBE).
The Beatles kasutas 1965. aastal oma hiti "Yesterday" salvestamisel keelpillikvartetti, mis tegi sellest esimese korra, kui nad põimisid oma loomingusse klassikalise muusika elemente. Pärast loo salvestamist võttis McCartney ühendust BBC Radiophonic Workshopiga Maida Vale'is Londonis ja küsis, kas laulust oleks võimalik salvestada elektroonilist versiooni, kuid ei viinud seda mõtet lõpuni. Kunstnik John Dunbari korterit külastades võttis McCartney kaasa helilinte, mida ta oli oma tollase tüdruksõbra Jane Asheri kodus valmistanud. Lintidele oli miksitud palju laule, muusikapalu ja McCartney enda kommentaare, millest Dick James oli tema jaoks demo teinud. Mõjutatuna Ameerika avangardistlikust muusikust John Cage'ist, valmistas McCartney kassetitäie loop 'e, salvestades Brenelli magnetofoniga hääli, kitarrihelisid ja bongorütme ning lõikas siis eri linte kokku. Ta mängis linte tagurpidi, kiiremini või aeglasemalt, et saavutada soovitud efekte. Mõnda neist kasutati hiljem The Beatlesi salvestistel, näiteks laulus "Tomorrow Never Knows" (1966). Paul ise viitas lintidele kui elektroonilistele sümfooniatele.
Pärast neli aastat peaaegu vahetpidamata kestnud ringreise ja rohkem kui 1400 rahvusvahelist esinemist andis The Beatles oma viimase kontserdi USA-turnee lõpus 1966. aastal.
Nad jätkasid oma loomingu salvestamist stuudios kuni laialiminekuni 1970. aastal ja sellest ajast pärinevat loomingut peavad mõned kriitikud nende parimaks. Sellel ajal ilmusid innovatiivsed ja mõjukad albumid "Revolver" (1966), "Sgt. Pepper's Lonely Hearts Club Band" (1967), "The Beatles" (1968) ja "Abbey Road" (1969). Aastatel 1963–1970 andis bänd Ühendkuningriigis välja 22 singlit ja 12 albumit, millest 17 singlit ja 11 albumit tõusis edetabelites esikohale. Bänd jõudis Ameerika edetabeli Billboard Hot 100 tippu 20 korral ja salvestas 14 esikohale tõusnud albumit. Lennoni ja McCartney partnerlus muusika kirjutamisel on üks kõrgemalt hinnatumaid 20. sajandil. The Beatlesi hittlugudest on McCartney kirjutatud "Can't Buy Me Love" (1964), "Yesterday" (1965), "Paperback Writer", "Eleanor Rigby" (1966), "Hello, Goodbye" (1967), "Hey Jude" (1968), "Get Back (1969)", "Let It Be" ja "The Long and Winding Road" (1970).
McCartney abiellus 1969. aasta märtsis Linda Eastmaniga. Paar tutvus 1967. aasta mais. Nende esimene ühine laps Mary, kellele pandi nimi Pauli kadunud ema järgi, sündis 1969. aasta augustis. Oktoobris 1969 hakkasid levima kuulujutud, nagu oleks Paul McCartney autoõnnetuses surnud, kuid need lükati kiiresti ümber, kui ajakirja Life novembrinumbris ilmus Paulist ja tema perekonnast artikkel "Paul on endiselt meiega" ("Paul is Still With Us").
2001–...
McCartney esines 2012. aasta suveolümpiamängude 27. juulil toimunud avatseremoonial.
Rootsi valdade loend
Viited
Kommunar i Sverige
Bill O'Reilly
Ta juhtis aastatel 1996–2017 Fox News Channeli saadet "The O'Reilly Factor", mis oli vaadatuim kaabeltelevisiooni saade.
Teosed
Tema ja Martin Dugardi kahasse kirjutatud raamatute põhjal on tehtud filmid
Dižmežciems
Dižmežciems on küla (skrajciems ehk hajaküla) Kuramaal Lätis Talsi piirkonnas Roja vallas. Küla asub valla keskosas. Aastail 2009–2021 kuulus küla Roja piirkonda.
Nicolaus V (vastupaavst)
Nicolaus V (sünninimega Pietro Rainalducci; u 1258 – 16. oktoober 1333) oli vastupaavst 12. maist 1328 kuni 25. juulini 1330, vastandudes samal ajal Avignonist valitsenud paavst Johannes XXII-le (ametis 1316–1334).
Ta oli ühtlasi viimane vastupaavst, kelle seadis ametisse Saksa-Rooma keiser.
Elulugu
Rainalducci sündis umbes 1258. aastal Itaalias Lazio maakonnas Rieti linna lähistel Corvaros. Pärast lahutust oma naisest 1310. aastal liitus ta frantsiskaani orduga ja kogus kuulsust jutlustajana.
Ta valis vastupaavstiks ekskommunitseeritud Saksa kuninga Baieri Ludwigi mõjuvõimu abil preestrite ja ilmikute koosolekul ning Veneetsia piiskop pühitses ta Rooma vanas Püha Peetruse Basiilikas ametisse 12. mail 1328.
1329. aasta aprillis heitis paavst Johannes XXII ta kirikust välja. Saanud kinnituse oma absolutsiooni kohta patukahetsuse korral, tunnistas ta end oma pattudes süüdi alul Piisa peapiiskopi ja seejärel 25. augustil 1330 paavsti ees Avignonis, kes talle ka andestas.
Oma ülejäänud elu, kuni surmani 1333. aasta oktoobris, veetis ta vangistatuna paavstide palees, kus teda koheldi siiski auväärselt.
Lepiku (Hiiumaa)
Lepiku on küla Hiiu maakonnas, Hiiumaa valla lõunaosas, Soela väina põhjakaldal. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda.
Lepiku piirneb põhjas Viiri, läänes Pärna ja idas Rannakülaga.
Nimi
Kohanime aluseks on lepik. Kohta on esmamainitud 1609. aastal.
Ajalugu
Lepiku küla kuulus ajalooliselt Emmaste mõisa alla. 1609 elas Agapäe vakuses talunik Leppiko Hans. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjonis oli Lepiku külas kolm talu, mille peremehed olid Lepiko Hinrich, Lepiko Claus ja Marti Thomas.
Lepiku kuulus 1977–1997 Viiri koosseisu.
Taristu
Lepiku piirneb läänes Emmaste–Tohvri teega, küla läbib Mõisa–Lepiku tee.
Kultuur
Aadu talus ehitati praegune Eesti Vabaõhumuuseumi Kolga talu ait. Külas asub Rannakaitsepatarei nr 149 II.
Jõepera
Jõepera on mitme koha nimi:
1406
1406. aasta
Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand
Aastad: 1401 1402 1403 1404 1405 - 1406 - 1407 1408 1409 1410 1411
1408
1408. aasta
Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand
Aastakümned: 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad 1390. aastad - 1400. aastad - 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad 1450. aastad
Abja vald
Abja vald oli vald Viljandi maakonnas, mis piirnes lõunas Läti Vabariigiga ja läänes Pärnu maakonnaga. Keset valda asus enklaavina Mõisaküla linn.
1408
Aastad: 1403 1404 1405 1406 1407 - 1408 - 1409 1410 1411 1412 1413
Abja vald
2017. aasta haldusreformi käigus liitus see Mõisaküla linna ning Karksi ja Halliste vallaga uueks Mulgi vallaks.
Abja valla eelkäija oli Abja külanõukogu, mis reorganiseeriti vallaks 13. veebruaril 1992.
11. juunil 1998 liideti Abja vallaga Abja-Paluoja linn.
Külad
Abja-Vanamõisa, Abjaku, Atika, Kamara, Laatre, Lasari, Penuja, Peraküla, Põlde, Raamatu, Räägu, Saate, Sarja, Umbsoo, Veelikse, Veskimäe.
Vallavanemad
Abja vallavanemad on olnud Heinu Paap (1991–1993), Peeter Lääne (1993–2003) ja Villu Võsa (2003–2005). Alates 2005. aastast oli vallavanemaks Peeter Rahnel.
1401
1401. aasta
Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand
Aastakümned: 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad 1390. aastad - 1400. aastad - 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad 1450. aastad
Aastad: 1396 1397 1398 1399 1400 - 1401 - 1402 1403 1404 1405 1406
1407
Sajandid: 14. sajand – 15. sajand – 16. sajand
Aastakümned: 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad 1390. aastad – 1400. aastad – 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad 1450. aastad
Aastad: 1402 1403 1404 1405 1406 – 1407 – 1408 1409 1410 1411 1412 - 1407 oli 15. sajandi 7. aasta.
Elektron
Elektron on elementaarosake (tähis e−). Elektron on negatiivselt laetud fermion spinniga 1/2 ja ta kuulub leptonite hulka, olles esimese põlvkonna lepton. Elektroni leptonlaeng (Le) on 1.
Tema paariline esimeses leptonite põlvkonnas on sama leptonlaengut kandev elektriliselt neutraalne elektronneutriino.
Elektronid moodustavad koos nukleonidega (prooton ja neutron) aatomeid.
Kvantmehaanikas kirjeldab elektroni Diraci võrrand. Elektroni leidumise tõenäosus kindlas ruumipunktis on arvutatav Schrödingeri võrrandi abil.
Sõna "elektron" algallikas on vanakreeka sõnast ἤλεκτρον (ēlektron) 'merevaik'.
Üldised omadused
Elektroni elektrilaeng on –1 e, mis on –1,6 × 10−19 kulonit. Tegelikult ongi elementaarlaeng defineeritud just elektroni laengu järgi.
Elektroni seisumass on 0,51 MeV/c2, mis on ligikaudu 9,11 × 10−31 kg. Näiteks prooton on elektronist 1836 korda massiivsem osake.
Elektron on stabiilne osake elueaga vähemalt 10 × 1026 aastat. Tema stabiilsuse tagab elektrilaengu jäävus. Puudub elektronist väiksema seisumassiga osake, mille elektrilaeng oleks –1.
Vabad elektronid
Kui elektronid liiguvad vabalt vaakumis, metallis või mujal meediumis, siis nimetatakse neid vabadeks elektronideks. Vabu elektrone on võimalik koondada elektronkiireks. Kui vabad elektronid liiguvad, siis kannavad nad endaga elektrilaengut ning seda nähtust nimetatakse elektrivooluks. Kuigi elektronide nihkekiirus metallis (elektrijuhtmes) on suurusjärgus millimeetreid sekundis,  liigub elektrivool juhtmes umbes 75% valguse kiirusega.
Mõningates ülijuhtides moodustavad vabad elektronid omavahel Cooperi paare, mis võimaldab neil käituda bosonitena ja kondenseeruda samasse kvantolekusse. Negatiivselt laetud elektronide liitumine Cooperi paarideks toimub foononite (mitte segamini ajada footoniga) abil. Et Cooperi paare moodustav jõud on väga nõrk, siis absoluutsest nullist oluliselt kõrgemate temperatuuride puhul lõhub soojusenergia praktiliselt kõik Cooperi paarid ja ülijuhtivus kaob.
Elektronid aatomis
Kui elektronid ühinevad nukleonidega seotud olekusse, siis moodustavad nad aatomi. Aatomis ümbritsevad elektronid tuuma (mis koosneb prootonitest ja neutronidest), moodustades aatomi elektronkatte. Elektronid ei tiirle ümber aatomi tuuma nii, nagu tiirlevad planeedid ümber päikese. Elektronkate on pigem kindlate suurustega energiaga elektronide "pilv", mis koosneb elektronorbitaalidest. Orbitaali tiheduse määrab ära elektroni leidmise tõenäosus antud ruumipunktis (arvutatav Schrödingeri võrrandi abil).
Et elektronid on fermionid, kehtib neile Pauli keeluprintsiip. Selle kohaselt ei saa kaks elektroni olla samas kvantolekus. Seda võib mõista ka nii, et samas ruumipunktis (ruumiosas, milles elektronide lainefunktsioonid kattuvad) ei saa kaks elektroni olla samal energeetilisel tasemel. Tänu sellele moodustavad elektronid paare. Neis paarides olevad elektronid on vastupidise spinniga.
Tänu Pauli printsiibile jaguneb elektronkate elektronkihtideks, mis omakorda jagunevad alamelektronkihtideks ja orbitaalideks. Elektroni paiknemise elektronkattes määrab ära komplekt kvantarve (peakvantarv (n), mis määrab ära elektronkihi, asimuudi kvantarv (l), mis määrab ära alamelektronkihi elektronkihi sees ja magnetiline kvantarv (ml), mis määrab ära orbitaali alamelektronkihi sees). Igal orbitaalil võib olla kuni kaks elektroni, mille spinnid on vastasmärgilised (vastassuunalised).
Aatomi valentselektronkiht määrab ära aatomi keemilised omadused.
Arktiline kõrb
pisi|450px|Arktiline kõrb on värvitud halliga Arktiline kõrb on põhjapoolkera jäävöötmele iseloomulik bioom, mis paikneb arktilises geograafilises vöötmes. Arktiline kõrb hõlmab suure osa Põhja-Jäämere saartest ning osa Euraasia ja Põhja-Ameerika mandri rannikualadest.
Aktilisele kõrbele on iseloomulik arktiline kliima. Õhutemperatuurid on madalad: keskmine veebruari õhutemperatuur −30 °C (madalaim kuni −60 °C), keskmine juuli õhutemperatuur +3 °C. Aastane sademete hulk on selles bioomis kuni 400 mm.
pisi|Arktiline kõrb Gröönimaal Selles bioomis on arvukad mandri- ja mäeliustikud (Gröönimaa, Teravmäed, Novaja Zemlja jt). Laialt on levinud igikelts.
Taimestik on hõre, kasvavad vaid tarnad, mõned kõrrelised, samblikud, harvem samblad.
Loomastik on eelkõige merega seotud: hülged, morsk, jääkaru, merelindude kolooniad. Maismaafauna on vaesem, seal on esindatud lemming ja polaarrebane.
2007. aasta Soome parlamendivalimised
2007. aasta Soome parlamendivalimised toimusid 18. märtsil 2007. Valiti Soome Vabariigi parlamendi (Eduskunta) 35. koosseis.
Riik oli jagatud 15 valimisringkonnaks. Soome parlamendis on 200 liiget, nendest 1 koht kuulub Ahvenamaa autonoomsele läänile. Valimissüsteemiks on võrdeline valimissüsteem.
Valimistulemused
17. aprillil kinnitati ametisse Keskerakonnast, Rahvuslikust Koonderakonnast, Rohelistest ja Rootsi Rahvaparteist koosnev paremtsentristlik valitsus. Peaministrina jätkas Matti Vanhanen Keskerakonnast.
Välislingid
Artikkel vajab täiendamist ja ajakohastamist.
Rulllaager
pisi|Rulllaager Rulllaager (inglise keeles roller bearing) on laager, mille veerevõrude vahel on rullid.
Kullavere jõgi
Kullavere jõgi on jõgi Jõgeva maakonnas.
Kullavere jõgi saab alguse Jõgevamaal Sadala küla lähedalt. Alamjooksul, alates kohast, kus kuus kilomeetrit enne suubumist Peipsisse suubub Kääpa jõgi, nimetatakse Kullavere jõge Omedu jõeks.
Jõe pikkus on 53 km ja valgala 627 km².
Armeenia Eurovisiooni lauluvõistlusel
Armeenia tegi debüüdi Eurovisiooni lauluvõistlusel 2006. aastal Ateenas. Armeeniat esindas André lauluga "Without Your Love". Et Armeenia osales lauluvõistlusel esimest korda, pidi André läbima ka poolfinaali. Finaalõhtul saavutati 8. koht.
Kuni 2011. aastani pääses Armeenia alati poolfinaalist finaali ning lõpetas finaalis esikümnes. 2011. aastal jäi Armeenia lauluga "Boom Boom" poolfinaalis 12. kohale ning seega ei pääsenud esimest korda finaali.
2014. aasta Eurovisioonil kordas Aram Mp3 lauluga "Not Alone" Armeenia kõige paremat kohta, kui saavutas neljanda koha.
Osavõtt
{{legend|silver|Teine koht}}
Hääletamise ajalugu (2006-2023 finaalid)
Armeenia on andnud kokku kõige rohkem punkte järgmistele riikidele:
Armeenia on saanud kokku kõige rohkem punkte järgmistelt riikidelt:
Ģipka
Ģipka (liivi Gipko, vanasti ka Ģibka, Ģibks ciems või Ģibkas ciems) on küla (vidējciems) Kuramaal Lätis Talsi piirkonnas Roja vallas. Küla asub valla keskosas Liivi lahe kaldal.
Aastal 1869 avati Ģipkas Dundaga merekool, mis sealt aga aastal 1893 Mazirbesse üle viidi. Külas asuv Ģipka kirik on muinsusmälestisena kohaliku kaitse all. Külas asub ka Ģipka tuletorn, Ģipka piirile jääb Ģipka bussipeatus. .
Aastal 2015 oli Ģipkas 100 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 71. Aastail 2009–2021 kuulus küla Roja piirkonda.
pisi|tühi|Vana koolimaja
Jääkeegel 2006. aasta taliolümpiamängudel
'''Jääkeegel 2006. aasta taliolümpiamängudel''' toimus 13. veebruarist – 24. veebruarini Pinerolos.
Torinost 50 km kaugusel asuv Pinerolo on 35 000 elanikuga linn. Võistluspaigaks oli Palazzo Polifunzionale del Ghiaccio nime kandev jäähall. Halli ehituseks kulus üle 15 miljoni euro. 6000 m2 suuruses saalis on neli jääkeeglirada ja saal mahutab 2000 pealtvaatajat.
Mehed
24. veebruar Osavõtjaid: Olümpiavõitja 2002: Norra
1. Kanada 2. Soome 3. USA 4. Suurbritannia 5. Šveits 6. Norra 7. Itaalia 8. Rootsi 9. Saksamaa 10. Uus-Meremaa
Poolfinaalid: Kanada – USA 11:5 Soome – Suurbritannia 4:3
Finaal: Kanada – Soome 10:4
Pronksimäng: USA – Suurbritannia 8:6
Naised
23. veebruar Osavõtjaid: Olümpiavõitja 2002: Suurbritannia
1. Rootsi 2. Šveits 3. Kanada 4. Norra 5. Suurbritannia 6. Venemaa 7. Jaapan 8. USA 9. Taani 10. Itaalia
Poolfinaalid: Šveits – Kanada 7:5 Rootsi – Norra 5:4
Finaal: Rootsi – ŠveitsI 7:6
Enge jõgi
Enge jõgi (ka Änge jõgi) on jõgi Pärnumaal Põhja-Pärnumaa vallas Aasa, Arase, Enge, Lehtmetsa, Lehu, Mõisaküla, Pööravere, Salu ja Tühjasma külas ning Põhja-Pärnumaa vallas Metsavere külas, samuti Raplamaal Märjamaa vallas Jädivere, Kesu, Kivi-Vigala, Leibre, Naravere, Pallika ja Sääla külas.
Enge jõgi saab alguse Kaisma järvest (Kaisma Suurjärv) Pärnu maakonnas Metsavere külas. Lähtest põhja jääb Murru raba ja lõunasse Järevesoo raba. Jõe lähteala kuulub Kaisma hoiualasse. Metsavere külas ületab jõe Pärnu-Jaagupi – Kergu tee. Lehu külas jäävad jõest kagusse Lehu tiik, Mõisaküla–Metsavere tee ja Lehu raba. Salu ja Enge küla piiril ületab jõe Pärnu-Jaagupi – Kergu tee (Enge sild). Aasa külas ületab jõe Valgu–Libatse tee (Kaelase sild). Jädivere ja Pallika küla piiril ületab jõe Tallinna–Pärnu–Ikla maantee (Jädivere sild). Naravere ja Kivi-Vigala küla piiril ületab jõe Kivi-Vigala – Avaste – Vana-Vigala tee (Vigala-Veski sild), põhja jääb Kivi-Vigala paisjärv. Jõgi suubub vasakult Velise jõkke (11,4 km suudmest) Rapla maakonnas Sääla ja Kesu küla piiril. Suudmealal jääb jõest lõunasse Kesu raba. Jõgi kuulub Kasari jõgikonda. Jõgi läbib Kaisma Väikejärve, sellest läände jääb Järvesoo. Vasakult suubuvad jõkke Lehuraba peakraav (29,3 km suudmest), Anelema kraav (24 km suudmest), Uduvere peakraav (20,8 km suudmest) ja Naravere oja (4,9 km suudmest). Jõe kallastele jäävad Kaelase mõisa park, Jädivere metsapark ja Vigala kiriku pastoraadi põlispuud. Jõe seisundit uurib Jädivere hüdromeetriajaam.
Jõgi on avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m. Jõe vett kasutavad majanduslikult (vee erikasutusloaga) ettevõtted Matsalu Veevärk AS, Kaisma Vallavalitsus, Kaelase kool, Lukoil Eesti AS, Vigala Piimatööstuse OÜ ja AS Reiden Dolomiit.
Enge jõe keskkonnaregistri kood on VEE1114200.
Roheline energia
Roheline energia on taastuvate energiaallikate baasil toodetud energia. Tavaliselt toodetakse niimoodi elektrienergiat. Rohelise energia liikideks on näiteks tuuleenergia, päikeseenergia, hüdroenergia, loodete energia.
Vooluallikas
Vooluallikas on elektrotehnikas elektrienergia allikas, mida kasutatakse peamiselt järgmistes seostes ja tähendustes:
Stromquelle
1409
1409. aasta
Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand
Aastakümned: 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad 1390. aastad - 1400. aastad - 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad 1450. aastad
Aastad: 1404 1405 1406 1407 1408 - 1409 - 1410 1411 1412 1413 1414
Sugdi vilajett
Sugdi vilajett on 1. järgu haldusüksus (vilajett) Tadžikistanis. Moodustatud 1970 (endine Leninabadi oblast ja Leninobodi vilajett). Oli oblast ka oktoobrist 1939 märtsini 1962. Asub Tadžikistani põhjaosas. Piirneb Usbekistani ja Kõrgõzstaniga.
Vilajeti keskus on Hudžand (endine Leninabad).
🇹🇯
Kino Capitol
Kino Capitol on endine kino Pärnus, mis tegutses aastatel 1929–1941.
Hatloni vilajett
Hatloni vilajett on haldusüksus Tadžikistanis. Moodustatud 1996. aastal Kurgonteppa ja Kulobi vilajeti liitmisel. Asub Tadžikistani lõuna- ja edelaosas. Piirneb Afganistani ja Usbekistaniga.
Kino Capitol
Kino laskis ehitada Aleksander Ormisson. Tegu oli tolle aja parima kinoks ehitatud hoonega Pärnus.
Hoone asus tollase Brackmanni (praeguse Ringi) ja Martna (praeguse Hospidali) tänava nurgal, aadressil Brackmanni 10. Majas asus ka kohvik.
Kino hävis 7. augustil 1941, kui sai pommitabamuse Nõukogude sõjalennukilt.
Sõja järel hoone varemed koristati ning sellele kohale ehitati Lydia Koidula ausamba taha nn projekteerijate maja.
Leisu
Leisu on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda.
Leisu piirneb idas ja kirdes Kuusiku, põhjas Nurste, läänes Külaküla ning lõunas Prähnu, Emmaste-Selja ja Lassi külaga.
Nimi
Kohanimi tuletub isikunimest. 1564 on Agapäe vakuses mainitud üksjalga Clese Mich(el) ja 1583 Leso Greß.
Loodus
Leisu põhjapiir kulgeb piki Leetselja peakraavi.
Ajalugu
Leisu kuulus ajalooliselt Emmaste mõisa alla. Tegemist oli 1564 üksjalakohaga, 1583 elas seal pooladrik. 1725–1726 Läänemaa adramaarevisjoni järgi elasid Agapäe vakuses vabadikud Leisso Hans ja Leisso Jack. 1835 kuulusid 8 talu Emmaste-Kurisu küla alla, elanikud said omale perekonnanimed Kajo, Kalda, Koolmeister, Kreek (Krek), Laasma (Lasma), Leis, Leisberg, Liiv (Liew), Männik, Pahtmann, Pajod, Pikk, Pumber ja Väljas (Wäljas).
1918 rajati külla algkool, mille hoones nõukogude ajal asusid Agapäe raamatukogu, Nurste rahvamaja ja Emmaste kolhoosi kontor.
1945–1954 oli küla Leisu külanõukogu keskus.
Taristu
Küla läbib Emmaste–Luidja maantee, kust algab Harju-Leisu tee. Külas asub bussipeatus.
Kultuur
Külas asub muinsuskaitsealune endine koolimaja (Leisu algkool).
Ettevõtlus
Küla põllumehed rajasid 1923. aastal meierei. Samas hoones tegutses nõukogude ajal Emmaste kolhoosi abitsehh ja hiljem AS Dale LD.
Oese
Oese on mitme koha nimi
Metsalauka
Metsalauka küla piirneb põhjas Harju, läänes Kabuna, edelas Viiri, lõunas Riidaküla ning läänes Kõmmusselja ja Prassi külaga.
Nimi
Üksjalakoha nimest lähtuv külanimi koosneb sõnadest mets ja laugas ('laht'). Kohanimi on kirjutatud 1565 kujul Meselach, 1598 Meßalauche ja 1605 Metzleuka.
Loodus
Metsalauka põhjaosa piirneb Külama peakraaviga, küla läbib Olima jõgi.
Andorra Eurovisiooni lauluvõistlusel
Andorra on osalenud Eurovisiooni lauluvõistlusel kuus korda.
Metsalauka
Ajalugu
Metsalauka kuulus ajalooliselt Emmaste mõisa alla ja Agapäe vakusesse. 1565 elas vakuses üksjalg Matz Meselach ja 1598 Meßalauche Thomas. 18.–19. sajandil asus külas karjamõis. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni alusel oli Metsalauka külas 6 talu, mille peremehed olid Soh Ado, Petri Matz, Perdi Jüri, Pauli Peter, Pauli Matz ja Ollima Jüri. 1835 oli Emmaste küla koosseisus alles Metsalauka talu, mille peremees sai perekonnanimeks Herd.
Andorra Eurovisiooni lauluvõistlusel
Debüteeriti 2004. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel 2004. aastal İstanbulis. Andorra ei ole kunagi finaali pääsenud. Enne debüteerimist olid andorralased võistlusest väga huvitatud, kuid kohalik ringhääling seda ei edastanud (võistlust sai vaadata Prantsusmaa ja Hispaania telekanalite kaudu). 2007. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel ennustati Andorrale edasipääsu, kuid poolfinaalis jäädi 12. kohale ning finaali ei pääsetud. Andorra on andnud finaalides Hispaaniale iga kord 12 punkti, välja arvatud ainult 2007. aastal.
Metsalauka
Taristu
Metsalauka lõunaosa läbib Emmaste–Luidja maantee, kust algab Metsalauka tee.
Andorra Eurovisiooni lauluvõistlusel
Andorra pole pärast 2009. aastat lauluvõistlusel rahapuuduse tõttu osalenud.
1400
1400. aasta
Sajandid: 13. sajand – 14. sajand – 15. sajand
Andorra Eurovisiooni lauluvõistlusel
Osavõtt
{{legend|#FE8080|Viimane koht}}
1400
Aastakümned: 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad 1390. aastad – 1400. aastad – 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad 1450. aastad
Aastad: 1395 1396 1397 1398 1399 – 1400 – 1401 1402 1403 1404 1405
Andorra Eurovisiooni lauluvõistlusel
Hääletamise ajalugu (2004–2009)
Andorra on andnud kokku kõige rohkem punkte järgmistele riikidele:
Andorra on saanud kokku kõige rohkem punkte järgmistelt riikidelt:
Ökonomeetria
Ökonomeetria on majandusteaduse haru, mis tegeleb majanduslike nähtuste mõõtmise ning nendevaheliste seoste kvantitatiivse kirjeldamisega. Teoreetilise ökonomeetria all mõistetakse vastavate meetodite arendamist.
Ökonomeetria on lähedalt seotud statistikaga, mõnes mõttes ongi tegu ühe rakendusstatistika haruga.
Uurimisvaldkonnad
Ökonomeetrilisel (empiirilise) analüüsil võivad olla erinevad eesmärgid:
Ökonomeetria teooria tegeleb kõigi loetletud meetodite arendamise, analüüsi ning kriitikaga.
Eri andmetüüpidega seotud meetodid
Kasutatavad meetodid sõltuvad andmetüübist.
Fox News Channel
thumb|Admiral [[Michael Mullen saates Fox News Sunday]]
Fox News Channel (FNC) on Ameerika Ühendriikide uudistekanal. Kanal kuulub Fox Entertainment Groupile, mis on News Corporationi tütarettevõte. Alates aprillist 2009 on see kanal nähtav 102 miljonis Ameerika Ühendriikide kodus ja ka välismaal. Saateid tehakse peamiselt kanali New Yorgi stuudios. Kanali asutas Austraalias sündinud Ameerika Ühendriikide meediaärimees Rupert Murdoch.
Ajalugu
Pärast seda, kui NBC ametnik Roger Ailes lahkus 1996. aasta veebruaris telekanalist America's Talking (hilisem MSNBC), kutsus Murdoch ta Fox Newsi. Kanal läks esmakordselt eetrisse 7. oktoobril 1996.
Loosung
Kanali loosung on "Fair & Balanced" ('õiglane ja tasakaalustatud'), mida kasutati varem koos fraasiga "Real Journalism" ('tõeline ajakirjandus').
Tuntud saatejuhid
Kanalil on rohkesti saatejuhte, uudistediktoreid, korrespondente ja kaastöölisi. Tuntud nimed on näiteks Bill O'Reilly, Sean Hannity, Greta Van Susteren, Geraldo Rivera, Chris Wallace ja Neil Cavuto, kelle saated on kaabeltelevisiooni vaadatuimad. 2008. aastal teatas kanal endise presidendikandidaadi Mike Huckabee värbamisest. 2009. aasta jaanuaris tõusis esile ka kommentaator Glenn Beck.
Reitingud
Fox Newsi vaadatavust tõstsid konservatiivsete vaadetega reporterid, kes andsid patriootiliku sisuga ülevaateid Iraagi sõjast. Kanali väitel suurenes päevase aja vaatajate hulk 92%, mis kindlustas kanali liidripositsiooni CNN-i suhtes. Osadel andmetel suurenes vaatajate hulk isegi 300%. 2010. aasta jaanuaris oli kanal reitingute poolest primetime 'i kategooria parim.
Poliitilise kallutatuse süüdistused
Fox Newsi on süüdistatud vabariiklaste poliitiliste seisukohtade väljendamises ning neutraalsuse puudumises. Aastal 2004 tegi režissöör Robert Greenwald dokumentaalfilmi "Outfoxed", mis väidab, et Fox News on konservatiivide poole kallutatud, sealhulgas püütakse sisememode põhjal tõestada, et asepresident John Moody püüab muuta uudiste sisu.
2005. aasta alguses süüdistas CNN-i juht Ted Turner kanalit propaganda tegemises, sest kanal ei kritiseerinud tema arvates piisavalt president George W. Bushi administratsiooni. Fox News vastas selle peale, et Turneri väljaütlemise põhjuseks oli CNN-i reitingute langus.
2009. aasta oktoobris süüdistas Valge Maja kommunikatsioonidirektor Anita Dunn kanalit vabariiklaste tiivaks olemises. Kanali asepresident Michael Clemente vastas selle peale, et on hämmastav, et Valge Maja ametnikud ei suuda eristada uudistesaateid näiteks arvamussaatest.
Vaadatavus väljaspool Ameerika Ühendriike
thumb|Fox Newsi vaadatavus üle maailma
Eestis näitas Fox Newsi Viasat, kuid 4. septembril 2006 vahetas ettevõte Fox Newsi oma kanalivalikus Deutsche Welle vastu.
Kohtuvaidlused
2021. aastal kaebas valimisseadmete tootja Dominion telekanali emafirma Fox Corp kohtusse, süüdistades telekanalit laimamises, kuna tolle saatejuhid väitsid 2020. aasta USA presidendivalimiste ajal korduvalt, et hääletusmasinate tootja aitas Joe Bidenil valimisi võltsida. Hagiga nõuti 1,6 miljardit dollarit kahjutasu, 2023. aasta aprillis jõuti kohtuvälisele kokkuleppele, et meediafirma maksab Dominionile 787,5 miljonit dollarit.
John August
John August (sündinud 4. augustil 1970 Boulderis Colorado osariigis) on USA stsenarist, filmilavastaja ja produtsent.
Alatskivi vald
Alatskivi vald oli vald Tartu maakonnas.
Alatskivi viimane vallavanem oli Andu Tõrva.
Ajalugu
Eesti omavalitsuste haldusreformiga moodustati 2017. aastal Alatskivi valla, Kallaste linna, Pala valla, Peipsiääre valla ning Vara valla ühinemisel uus haldusüksus – Tartu maakonda kuuluv Peipsiääre vald.
Alevikud
Alatskivi
Jaotuskaar
Jaotuskaar ehk kergenduskaar on müürisisene kaar koormuse ümberjaotamiseks, esineb sageli näiteks talasilluse või arhitraavi kohal. Võib olla müüriga samas tasapinnas või petikkaarena.
Varaseim näide kergenduskaarest on Suure püramiidi hauakambri sissekäigu silluse kohal, see koosneb kolmnurkkaarena vastamisi paigutatud kahest kivist. Kergenduskaare pseudokaarne lahendus on Atreuse varakambri sissekäigul ja Mükeene Lõviväraval, viimase puhul on avasse paigutatud tümpanoniplokk. Vana-Rooma arhitektuuris oli kergenduskaar tavaline, näiteks on kergenduskaared müürides Panteoni sammastike arhitraavide kohal. Spliti Diocletianuse palee Kuldsel väraval on sirge sillus ja profileeringuga kaunistatud ümarkaarne ava selle kohal. Samasugune profileeringuga kaunistatud kergenduskaare motiiv leidub ka Palestiina sünagoogidel 2. sajandist ja hilisemas Bütsantsi arhitektuuris.
De Longi saared
thumb|De Longi saarte asukoht thumb|De Longi saared De Longi saared (vene Острова Де-Лонга, jakuudi Де Лоҥ арыылара) on saarestik Põhja-Jäämere Ida-Siberi meres Uus-Siberi saarte kirdeosas. Paiknevad Uus-Siberi saarest kirde pool.
De Longi saarestiku koosseisu kuuluvad:
Üldpindala 228 km², kõrgus – kuni 426 m (Benneti saar).
Jeanette'i, Henrietta ja Benetti saar avastati aastail 1879–1881 jahil Jeannette purjetanud George de Longi ekspeditsiooni poolt. Teised saared avastati 1914. aastal laevadel Vaigatš ja Taimõr liikunud Andrei Vilkitski ekspeditsiooni poolt.
Ģipka tuletorn
pisi|püsti|Ģipka tuletorn Ģipka tuletorn on tuletorn Lätis Talsi piirkonnas Ģipka külas.
Ģipka tuletorn on metallist sõrestikule rajatud tuletorn. Torni ülemist osa piiravad puidust latid. Sellest ülemised kaks kolmandikku on punane, alumine kolmandik aga valge. Tuletorn rajati kas aastal 1953 või 1954, tänapäevase välimuse sai see aastal 1961.
Torni kõrgus on 30 meetrit. Tuli on valge ja paikneb merepinnast 37 meetri kõrgusel, olles nähtav kuni 155 meremiili kauguselt. Tuletorn töötab aastaringselt, pimedamal perioodil ka ööpäevaringselt. Valgusrežiim: tuli põleb kaks sekundit, ei põle neli sekundit.
Tuletorni haldab Riia sadam.
Võilill
pisi|Valge võilill pisi|Äraõitsenud võililled Võilill (Taraxacum) on astrilaadsete seltsi korvõieliste sugukonda kuuluv perekond.
Taksonoomia
Perekond on taksonoomiliselt väga keerukas. Mõned botaanikud eraldavad selles 34 liiki ja umbes 2000 alamliiki, aga mõned botaanikud määratlevad perekonda kitsamana, aktsepteerides üksnes umbes 60 alamliiki.
Kirjeldus
Tavaliselt on võililled peajuurega kahe- või mitmeaastased taimed. Nende lehed on 5–25 cm pikad, terve või hõlmise servaga ja tulevad peajuure maapinnale jõudmise kohast rosetina välja. Vars on jäme, heleroheline, silindrikujuline, paljas ja sile ning sisaldab valget piimmahla. Juhtub, et peajuure otsa kasvab rohkem kui üks vars. Piimmahl on kibe ja määrib käsi, tõmbudes kuivades mustaks, kuid ei ole mürgine. Neil on korvõisik, mis on tavaliselt kollane või oranž, mõnel liigil osalt valge. Õisik koosneb paljudest pisitillukestest üksikõitest. Päeval on õisik lahti, öösel kinni. Õisikut ümbritsevad kandelehed, mida vahel ekslikult tupplehtedeks peetakse. Kandelehti on kahesuguseid: sisemised on seni, kuni seemnised valmivad, ülespoole suunatud ja pärast pöörduvad allapoole, välimised on kogu aeg allapoole suunatud.
Paljud võililleliigid suudavad paljuneda mittesuguliselt apomiksise kaudu, kus seemned arenevad viljastamata õies. Selle tulemusel tekkivad tütartaimed on emastaimega geneetiliselt identsed.
NC
NC on mitmetähenduslik kood.
Võilill
Kirjeldus
Pärast õitsemist kukuvad kroonlehed ja tolmukad ära, kandelehed painduvad tagasi ja valminud kerakujuline ehmespall avaneb täielikult. Võilille vili on seemnis, mille küljes on kerge pappus, mis tuulega lendu läheb. Pappused on moondunud tupplehed. Pappus ja seemnis on omavahel ühendatud pika kidaga, mis muundub kergesti. Kui ehmeste peale puhuda, siis seemnised vabanevad ja lendavad minema. Pärast seemniste valmimist kuivab võilille õisik paari päevaga ära, siis kuivab ära vars, alustades ülemisest otsast. Lõpuks taandarenevad ka lehed. Talve elab võilill üle juurika kujul pinnases.
Cesare Lombroso
pisi|Cesare Lombroso Cesare Lombroso (sünninimi Ezechia Marco Lombroso; 6. november 1835 Verona – 19. oktoober 1909 Granton) oli itaalia kriminoloog ja Itaalia kriminoloogia koolkonna rajaja. Lombroso eitas klassikalise kriminoloogia koolkonna teese, mis väitsid, et kriminaalsus on lihtsalt indiviidi omapära. Lombroso antropoloogilise kriminoloogia teooria kohaselt on kriminaalsus pärilik. Lombroso väitis, et kriminaalsusega kaasneb mõni füüsiline defekt – kriminaalidel esinevad "metsikud geenid" ja atavism.
Võilill
Kirjeldus
Võilille väliskuju sõltub väga palju kasvutingimustest. Tehti katse, kus võilillejuur lõigati kaheks. Üks istutati hõredasse metsa ja sellest kasvas eriti kõrge varrega lill. Teine istutati kõrgele mägedesse ja sellest kasvas lühikese, maadligi varrega lill.
Kasutamine
Võilill on meetaim. Võilillemesi on kuldkollane, paks, tugeva lõhna ja terava maitsega.
Cesare Lombroso
Atavismi teooria
Lombroso väitis, et kriminaale saab normaalsetest inimestest eristada füüsiliste anomaaliate järgi. Tema atavismi teooria järgi on kriminaalidel taandarenguid, mis muidu esinesid inimese eellastel ja ahvidel ning madalamatel primaatidel. Sellised "bioloogilised tagasihüpped" lähevad tsiviliseeritud ühiskonna nõudmistega vastuollu.