cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Põrgu (budism)
Budistlikus mütoloogias tuntakse kaheksat külma ja kaheksat kuuma põrgut, millele lisanduvad juhuslikud ja naabruses asuvad põrgud. Juhuslikud põrgud võivad tekkida mõne üksiku inimese või väiksema grupi karmast.
Näiteks Paduma põrgu õudusi kirjeldatakse hoiatusena nendele, kes laimavad õpetajaid – nad lähevad põrgusse saja tuhande kolmekümne kuueks Nirabuddaks ja viieks AdiBuddhaks, mis on meie jaoks mõistetamatult pikk aeg. Kirjeldatakse piinu, mis seal aset leiavad: puud, mis on teravad kui mõõgad, rauast postid, tuleriidad ja kuumad rauast pallid. Selle elanikud on mustad, plekilised koerad, rongad ja maod.
Kaheksa kuuma põrgut
Kuumad põrgud asuvad Dzambudvipa all ning piinad ja kannatused neis on seda hullemad, mida sügavamal nad asuvad. Iga põrgu neljas küljes asub naaberpõrgu. Põrgud on ülemisest alustades: Samjíva (taaselustuvad, uuestiärkavad), Kãlasútra (must nöör), Samghãta (kokkujooksvad), Raurava (nutvad), Mahãraurava (suuresti / palju nutvad), Tãpana (küttev), Prtãpana (palju küttev) ja Avíci (ilma pääsuta).
Teine seletus asetab Avici põrgu 40 000 yojana sügavusele maa alla. Jagatud on nad nii, et seitse kuuma põrgut on kuubikud, mille küljed on 5000 yojanat pikad; nende peal asetsevad sinine, kollane, punane ja valge maakiht, millest igaüks on 1000 yojanat kõrge, selle kohal omakorda valge savikiht ja muda kiht 500 yojanat.
Kõige ülemises põrgus – Samjivas – tapetakse mõõkadega ning tapetud elustuvad taas, kui tuul puhub nende jäänustele ning nad elavad samad piinad korduvalt läbi. Järgmises põrgus – Kãlasútras asetatakse pahategijad laudadele ning nende kehadele joonistatakse nööriga, mis koos musta tindiga, jooned, mida mööda patused siis lõhki lõigatakse. Samghãtas toimub mitut sorti piinamisi. Rauravas piinatavad nutavad, kuna nende piinad on viidud säärase suuruseni. Järgmises põrgus Mahãrauravas on nende piinad veelgi suuremad, nii et nad nutavad veelgi rohkem. Tãpanas kannatavad kurjategijad leekide läbi. Pratãpanas on leegid veelgi valusamad.
Genshin, Jaapani munk kirjeldab oma teoses “Essentials of salvation” Samghãta põrgut järgmiselt:
Põrgu deemonid püüavad põrgusse kukkunud inimesed kinni ja panevad nad elama metsa, milles asuvate puude lehed on teravad nagu mõõgad. Kui kurjategijad vaatavad üles, näevad nad puudelatvades ilusaid, hästi riietatud naisi ja nendeni ronides lõikavad puulehed nende kehasid. Kui nad üles jõuavad on nende kehad täiesti katki ja nad avastavad, et naised on äkki hoopis puude all ning vaatavad üles silmis kirg ja suul sõnad: “Olen just armastusest sinu vastu siia tulnud, miks küll ei tule sa alla, kus mina olen ja ei emba mind”. Naisi nähes haarab ka kurjategijaid kirg ning nad hakkavad uuesti alla ronima. Alla jõudes kordub kõik taas. See jätkub 10 triljonit aastat. Nende kannatuse põhjuseks on nende endi meel ja lõputu piinaring nende iha, mis neid taga ajab.
Selle põrguga on seotud 16 põrgut. Nende hulgas põrgu, mida kutsutakse Kurja-nägemise Kohaks. Sinna satuvad need, kes on teinud halba teiste inimeste lastele. Siin näevad nad kuidas deemonid nende endi lapsi piinavad, torgates neile rauast vitsasid, väikeseid puure ja konkse suguelunditesse. Selline vaatepilt täidab kurjategijad nii suure armastuse ja kahjutundega, et nad ei suuda vaatepilti taluda. Kuid siiski peetakse seda piina väiksemaks, kui piina, mida tekitab tule läbi põlemine. Kui neid on piinatud psüühiliselt, hakatakse nende keha piinama. Nad pannakse pea peale seisma ning nende olulisi elundeid ja sisikonda põletatakse sulatatud vasega, mida kallatakse kehasse päraku kaudu ja mis pärast siseelundite põletamist suust välja voolab. Need vaimsed ja füüsilised piinad kestavad sadu tuhandeid aastaid.
Belgia
Belgia pindala on 30 688 km² ja rahvaarv on 11,4 miljonit. Pealinn ja suurim linn on Brüssel; teised suuremad linnad on Antwerpen, Gent, Charleroi ja Liège.
Põrgu (budism)
Kaheksa kuuma põrgut
On veel üks eriline põrgu, mille nimi on Palju Kannatust, kuhu kukuvad need, kes on tegelenud sodoomiaga. Nende karistuseks on näha mehi, kellega neil olid suhted, nii et nende kehad põlevad ihast. Kui nad neile lähenevad ja neid embavad, siis nende kehaosad lagunevad laiali ja hajuvad.
Igal kaheksal põrgul on neli sissekäiku. Iga sissekäik juhib nelja tüüpi alapõrgusse (utsada), mis teeb kokku 128 alapõrgut. Need neli tüüpi on Kukúla (sõkaldega köetud), Kunapa (laibad ja sõnnik), Ksuramãrga (teradega tee) ja Nadí Vaitaraní (põlev jõgi).
Esimeses alapõrgus peavad pahategijad kõndima üle kuuma tuha, teises nad püherdavad laipadest ja sõnnikust soomülkas ning vaglad sisenevad nende naha alla närides luu kuni üdini.
Belgia
Belgia on parlamentaarne föderaalne konstitutsiooniline monarhia. Riigi institutsionaalne korraldus on piirkondlike eripärade ja mitme ametliku keele tõttu keerukas. Kolm piirkonda on Flandria põhjas, Valloonia lõunas ja Brüsseli pealinnapiirkond. Brüssel on väikseim, kõige tihedamini asustatud ja SKP järgi kõige rikkam piirkond.
Põrgu (budism)
Kaheksa kuuma põrgut
Kolmandat on omakorda kolme sorti. Teradega kaetud tee, kus tuleb kõndida, millel on ülespoole suunatud mõõgaterad. Teradega mets, kus lõikavad lehed langevad, kui tuul puhub, lõigates ära käsi ja jalgu, mida siis mustade täppidega koerad söövad. Mõõkadest mets, kus mõõgateraga ähvardatakse kurjategijad ning sunnitakse neid ronima puu otsa, mille tüve ümbritsevad mõõgad, nii et kui nad ronida üritavad, lõigatakse nad tükkideks, aga kui nad peatuvad tulevad rongad ning nokivad neil silmad peast ja söövad need ära. Neljas alapõrgu on pikk ja kitsas kraav või jõgi, mis põleb ning kuhu sisse kurjategijad visatakse. Kui nad proovivad välja saada, lõikavad valvurid neil käed otsast.
Wilhelm Kress
1893 projekteeris Kress suure tiibu lehvitava lennumasina. Selle kere pikkus pidi olema 9,75 meetrit ja tiibade pindala 84 ruutmeetrit. Tiibade lehvitamisel nende nurk muutus, kusjuures kõige kõrgemas asendis oli nende kalle 3° horisontaalsest kõrgemale. Kress avaldas oma projekti 1894. aasta juulis ajakirjas Aeronautics, mille toimetaja Octave Chanute lisas märkuse, et Kressi hinnangud mootori vajaliku võimsuse kohta on täiesti ebaadekvaatsed.
Põrgu (budism)
Kaheksa külma põrgut
Külmad põrgud asetsevad kõrvuti kuumadega. Nagu võibki arvata, piinavad nad kurjategijaid külmaga. Külmad põrgud on ArBuddha (mädanik, paistetus), kus sinna sattunute nahale tekkib külma tõttu lööve. NiraBuddhas on külm veelgi intensiivsem, nahk laguneb lööbe tõttu. Järgmise kolme põrgu nimed kirjeldavad selles asuvate piinatavate – Atata, Hahava, Huhuva – karjeid. Viimased kolm on Utpala, Padma ja Mahãpadma, mis on lootoslille nimed ja vihjavad põrguvärvidele, vastavalt siis sinine, punane ja karmiinpunane. Hilisemate seletuste kohaselt on need värvid hirmuäratavad sellepärast, et vastavat värvi põrgus on ihu, mis külma käes lõhkeb, nii et keha meenutab sama värvi lootoslille.
Uno Mereste
Uno Mereste (kuni 14. veebruarini 1936 Uno-Johannes Muskat; 27. mai 1928 – 6. detsember 2009) oli Eesti majandusteadlane ja poliitik, Eesti Teaduste Akadeemia liige (alates 1994).
Põrgu (budism)
Budistliku põrgu mõiste India päritolu
Mahãbhãrata viimases osas kirjeldatakse põrgut. Sarnaselt Manu seadustega, kus on nimekiri 21 põrgust, mille hulgas on ka termin naraka, mis võis seal tähendada põrguid üldiselt või ka ühe teatud põrgu nime. Džainistlikes ja brahmanistlikes tekstides on mitmeid sarnaseid elemente, mis näitavad, et nad on pärit samast allikast. Samuti on budistlike põrgutega. Igatahes on raske otsustada, milline religioon mõjutas teist, kuna inimesed kasutasid väga vabalt teiste ideid omadena.
Uno Mereste
Uno Mereste oli ka üks oskuskeele alusepanijaid mitmes vallas.
Haridus
Uno Mereste sündis Tallinnas vabrikutöölise perekonnas. Ta lõpetas Tallinna Linna Poeglaste I Algkooli 1942; õppis Tallinna Poeglaste Kaubandus- ja Kommertskoolis 1942–44; kuulas Tallinna Rahvaülikoolis loenguid eesti keelest ja kirjandusest ning psühhoanalüüsist 1942–44; lõpetas Tallinna Rahandustehnikumi 1946 ja TPI majandusteaduskonna rahanduse ja krediidi erialal 1950 (cum laude); õppis TRÜ kaugõppes füüsilist geograafiat 1951–54; oli Moskva Rahvamajanduse Instituudi aspirant 1958–59. Majandusteaduste kandidaat 1960 (Eesti NSV TA, kinnitus 1962); dotsent 1964; majandusteaduste doktor 1971 (Eesti NSV TA Ühiskonnateaduste nõukogu, kinnitus 1972); professor 1973.
Põrgu (budism)
Preetade maailm
Preetad ehk näljased vaimud on "surnud hinged". Nälja idee on hiljem lisatud, et rõhutada nende kohutavat olukorda. Nad elavad kas metsades, puude otsas või põgenevad sellest maailmast taevasse; teised elavad aukudes, mis on täidetud väljaheidetega ja kannatavad pideva nälja all. Neid kujutatakse pikkade väljaveninud kaeladega ning kõhtudega, mis ripuvad lotakalt, ja kuigi nende maailm on viljakas ei saa nad kunagi isu täis ja nälgivad kuna nad ei saa nad midagi suu kaudu süüa. Näljaste vaimude valitsejaks on Jama.
Jaapanis on nende nimeks Gaki, kellel on veel lisaks võime võtta ükskõik milline kuju ja, kuigi neil on võime halba teha, vajavad nad inimeste sümpaatiat ja kaastunnet. Bhutaanis ja Birmas on nad tuntud kui Bhutad, Krodha lapsed, kelle mees on Bhuta. Pahatahtlikud vaimud, vampiirid, kes ei salli inimesi ning elavad surnuaedades. Need, kes on surnud vägivaldset surma, sünnivad bhutadena, nad ei puhka kunagi ja sellepärast saab neid vältida maas lamades.
Näljased vaimud ei ole vaimud selles mõttes, et nad oleksid ilma füüsilise vormita – nad on deformeerunud kujult, mis erinevad suuruselt, kuid on tavaliselt paljale silmale nähtamatud. On olemas spetsiaalne raamat "Petavatthu", mis tegeleb ainult nende lugudega nendest olenditest.
Uno Mereste
Töökäik
Tallinna Rahanduse ja Krediidi Tehnikumi õpetaja 1950–54; TRÜ kaubandusökonoomika, hiljem rahanduse ja krediidi kateedri vanemõpetaja, dotsendi kt 1954–63. Tallinna Polütehnilises Instituudis 1964–1997: statistika ja raamatupidamise, hiljem statistika kateedri dotsent 1964–72, professor 1973–92, kateedrijuhataja 1964–91; teoreetilise majandusteaduse ja -metodoloogia instituudi majandusstatistika ja demograafia professor 1992–94; sotsiaalstatistika erakorraline professor 1994–97; rahvamajanduse instituudi statistika teooria ja ökonomeetria õppetooli emeriitprofessor 1997. aastast.
Uno Mereste osales Eesti rahapoliitika kujundamises ja rahasüsteemi taasloomises. Aastal 1992 valiti ta Mõõdukate nimekirjas Riigikokku. Aastal 1994 kuulus ta Reformierakonna asutajate hulka. Ta oli ka VIII ja IX Riigikogu liige.
Põrgu (budism)
Preetade maailm
Neid võib jagada nelja kategooriasse:
Uno Mereste
Töökäik
Aastatel 1992–1997 oli Uno Mereste Eesti Panga nõukogu esimees.
Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks valiti Uno Mereste 1994. aastal. Ta kuulus akadeemias humanitaar- ja sotsiaalteaduste osakonda
Teadustöö
Statistika teooria, majandusanalüüsi metodoloogia, rahvastikustatistika, keeledemograafia, majandusterminoloogia. Avaldanud üle 50 raamatu, sealhulgas monograafiaid, õpikuid, leksikone, ligi 500 teaduslikku ja populaarteaduslikku artiklit. Olulisemad teosed: “Statistika üldteooria” (1975); “Majandusanalüüsi teooria” (1987); “Oskuskeel ja seaduste keeleline rüü” (2000); “Õigusloome radadel” (2001); “Majanduspoliitilisi kirjutisi aastaist 1992–2002” (2003).
Liikmesus
Eesti NSV TA Majanduse Instituudi nõukogu liige 1964–87; Eesti Teadus- ja Tehnikaühingute Nõukogu (ETTÜN) Ökonoomikakomitee esimees 1967–83; Eesti Geograafia Seltsi liige 1958–2009; TPI toimetiste ülikoolidevahelise sarja “Statistika-alaseid töid” tiiteltoimetaja (14 köidet vene k); Eesti Majandusteadlaste Seltsi esimees 1982–87; Eesti NSV riiklike preemiate komisjoni liige 1983–88; ajakirja Akadeemia toimetuskolleegiumi liige; Eesti NSV Riikliku Plaanikomitee, hiljem Eesti Majandusministeeriumi nõunik 1989–92; osales majandusreformide ettevalmistamisel ja Eesti rahasüsteemi loomisel; Eesti Panga Nõukogu liige 1991, esimees 1992–97; tegelenud omandiõiguse ja teadusajalooga, majandusalaste teadmiste levitamisega meedias, kuulunud mitme kirjastuse toimetusse; Tallinna Teadlaste Maja liige.
Ühiskondlik tegevus
Eestimaa Rahvarinde I kongressi juhatuse ja Rahvavolikogu liige 1988–90; Riigikogu VII, VIII, IX koosseisu liige 1992–2003; Tallinna Linnavolikogu liige 1993–99.
Harrastused
Tema harrastuste hulka kuulus purjesport. Töötas purjetamistreenerina ja koostas suurema osa esimese eestikeelse purjespordi õpikust (1954, 2. tr 1980).
Põrgu (budism)
Preetade maailm
Viimased jagavad meriiti oma elavate sugulastega, kes on nende nimel toime pannud häid tegusid ja seetõttu võivad ka edasi minna paremasse elusse.
Asurate maailm
Asurad on olendid, kes elavad meres, mis ümbritseb Meru mäge. Nad on madalamal kui inimesed, kuid kõrgemal kui loomad. Enamasti on nad hirmuäratavad olendid, kuna nad kasutavad oma suurt jõudu kurjadel eesmärkidel.
Kõige kuulsam asura on Rãhula Asura. Ta valitses Meru mäest põhja jäävat järve, kuid ei olnud rahul sellega, et päike, kuu ja 33 jumalat ületasid kogu aeg tema territooriumi. Niisiis võitles ta Indraga ja ähvardas teha päikesest ja kuust endale kõrvarõngad. Mõnede allikate kohaselt tuleb ta vahel oma riigist välja, et vaadata taevalikke neitsisid, kuid kuna päike on nii ere ja ta ei saa neid näha, siis katab ta päikese parema käega, põhjustades sellega päikesevarjutuse.
Wilhelm Kress
Sajandivahetusel oli ta üks paljudest, kes töötasid mootoriga õhusõiduki kallal. 1900. aastal leiutas ta lennuki juhtimiseks käigukangi, kuid ei patenteerinud seda. Selle patenteeris hoopis Robert Esnault-Pelterie 1907. aastal.
Kressi lennuk Drachenflieger oli ehitatud veepinnalt startimiseks ja vette maandumiseks, sest sel juhul tekitas mis tahes õnnetus nii juhile kui ka lennukile vähem kahju. Sellel oli bensiinimootor ja kolm eri kõrgusel olevat tiiba. Sellel monoplaanil oli suur rõhtne saba ja suured tüürid. Mootor käitas kaht väga suurt vastassuunas pöörlevat propellerit, mis pöörlesid kiirusega 500 p/min. Lennuk oli väga hoolikalt ehitatud, tiivad õige tõstenurga all, ja nähtavasti tugev. Esimese õnnestunud "lennu" tegi see Viini lähedal Wienerwaldsee järvel 1901, kuid see polnud kontrollitud lend nagu vendadel Wrightidel 1903, vaid pigem oli tegu suurte hüpetega. Pikemat kontrollitud lendu ei saanudki sellega teha, sest Daimleri valmistatud 30-hobujõuline mootor oli poole raskem kui Kress oli tellinud ja sai töötada üksnes poole nimivõimsusega, 15 hobujõu ulatuses. Korduvalt on väljendatud arvamust, et kui Drachenfliegeril olnuks korralik mootor ja vee pindpinevuse ületamiseks mõeldud seadis, suutnuks ta lennata. Ühe oma järjekordse lendutõusmiskatse ajal takerdus lennuk järve pinnal ujuvasse prahti ja hävis.
Järgmisel, 1902. aasta suvel ehitas Kress oma lennumasinast uue koopia. Ka see ei lennanud. 1904. aastal viidi see hoiule Viini arsenali.
Belgia
Belgia sai ametlikult sõltumatuks Madalmaade Kuningriigist 4. oktoobril 1830. Iseseisvuspäevana tähistatakse 21. juulit, mil Léopold I sai 1831. aastal esimeseks Belgia kuningaks.
Belgia on NATO üks asutajariike 1949. aastal ja Euroopa Liidu eelkäija üks asutajariike 1957. aastal.
Riik
Belgia praegune kuningas on Philippe I, ametliku kõnetlusvormeliga Tema Majesteet belglaste kuningas.
Haldusjaotus
pisi|Piirkonnad:{{legend|#fab274|[[Flandria (hollandikeelne ala)}}{{legend|#2385d2|Brüssel (mõlemad keeled)}}{{legend|#f2536b|Valloonia (prantsuse- ja saksakeelne ala)}}]] Belgia jaguneb kolmeks piirkonnaks, mis omakorda jagunevad 589 vallaks.
Belgial on kümme provintsi:
Pealinna Brüsseli piirkond provintside hulka ei kuulu.
Belgia jaguneb 43 haldusringkonnaks ja 27 kohturingkonnaks.
pisi|Belgia kuningas Philipp ja kuninganna Mathilde pisi|Belgia parlament [[Brüsselis]]
Ajalugu
Reini jõest lõunas asuvad Madalmaade territooriumid kuulusid Rooma Impeeriumi ajal Gallia Belgica provintsi koosseisu ning seal elutsesid erinevad germaani hõimud, lõuna pool aga gaulid, kes aja jooksul segunesid germaani hõimudega. Keskajal olid Põhjamere ääres Madalmaad, Calais'st põhja pool Saksamaa erinevate vürstiriikide ja piiskopkondade osa (Ost-Fryslan) ning kuulus Brabanti ja Burgundia hertsogi ja Saksa Rahva Püha Rooma Riigi valduste hulka.
14. ja 15. sajandil omandasid Burgundia hertsogid Philippe Julge ja Charles Südi abielude kaudu Flandria (Belgia) ja Hollandi (Burgundia Madalmaad).
Saksa kuningas Karl V järglased ei suutnud friislasi ja Gelderseni maid alistada ja maad vallutada. Maa-ala vallutasid ja ühendasid alles Habsburgide dünastia esindajad 1540. aastal.
Pärast Madalmaadel toimunud Felipe II vastast Madalmaade ülestõusu, eraldus Madalmaade põhjaosa Lõuna-Madalmaadest, 1579 moodustasid Madalmaade põhjapoolsed protestantlikud provintsid Utrechti liidu, milles lubasid üksteist toetada sõjategevuses katoliku Hispaania vastu. Seda lepingut peetakse ka tänapäevase Hollandi riigi asutamiseks. 26. juulil 1581 kuulutati välja Hollandi Vabariik. 1584. aastast alates juhtis Madalmaade vabadusvõitlust Oranje Mauritz, 1609. aastal sõlmiti rahu Itaalia ja Madalmaade vahel. Lõplikult kuulutati Holland iseseisvaks Kolmekümneaastane sõja lõpetanud Vestfaali rahuga. Pärast Kaheksakümneaastast sõda (1568–1648) saavutas Holland lõpliku iseseisvuse.
Lõuna-Madalmaad valitsesid aga Hispaania Habsburgid (1579–1713) ja Austria Habsburgid (1713–1794) ning Napoleon I annekteeris alad (1794–1815) Prantsuse revolutsioonisõdades.
Napoleoni sõdade lõpu järel võitjariikide korraldatud 1815. aasta Viini kongressi otsusega liideti Holland ja Lõuna-Madalmaad (ligikaudu tänapäevane Belgia) ühendati konstitutsioonilisse monarhiasse Madalmaade ühendatud kuningriik, kuhu kuningas Willem I tuli Oranje-Nassau dünastiast. Madalmaade ühendatud kuningriik ja Luksemburgi Suurhertsogiriik moodustasid Oranje-Nassau dünastia võimu all personaaluniooni.
1830. aasta Belgia revolutsiooni tulemusel pürgisid belglased iseseisvusele Madalmaade ühendatud kuningriigist. 21. juulil 1831. aastal sai Léopold I, Saksi-Coburgi ja Gotha dünastiast esimeseks Belgia kuningaks. 2. augustil tungisid Hollandi väed Belgiasse. Rahutused kestsid 8 aastat, kuid 1839 sõlmisid 2 riiki lepingu, kus tunnustati Belgia iseseisvust.
Suurbritannia maadeuurija Henry Morton Stanley retked Kongo alal olid äratanud belglaste kuninga Léopold II huvi Kesk-Aafrika vastu. Aastal 1876 korraldas kuningas Léopold II Brüsselis geograafiaalase konverentsi, kuhu kutsus kokku geograafe, filantroope ja valitsejaid kogu Euroopast. Tal õnnestus osalejaid veenda, et tuleb luua Rahvusvaheline Aafrika Ühing (International African Association), millest sai tegelikult Léopoldi tööriist Kongo allutamisel.
Hej, Sloveni
"Hej Sloveni" oli Jugoslaavia riigihümn 1945. aastast ning siis mõnda aega Serbia ja Montenegro riigihümn. Praegu ei ole see laul hümnina kasutusel.
Belgia
Majandus
Belgias on tööjõulisi 5,07 miljonit. Töötus on 7,9% ja 15,2% elanikkonnast elab alla vaesuspiiri. Riigis on selgelt tajutav vastuolu rikkama Flandria ja vaesunud Valloonia vahel. Enne teist maailmasõda oli tööstuslik Valloonia jõukam kui Flandria, kuid pärast sõda ja rasketööstuse allakäiku on Valloonia vaesunud, töötus on seal suurem. See on üheks flaami separatismi põhjuseks. 2007. aasta andmeil oli SKP ühe inimese kohta Flandrias 28 286 eurot ja Valloonias 20 191 eurot.
Väliskaubandus
Belgia suuremad ekspordiartiklid on masinad ja varustus, kemikaalid, viimistletud teemandid, metall ja metallitooted ning toidukaubad. Belgia tähtsaimad ekspordipartnerid on Saksamaa 19,58%, Prantsusmaa 17,71%, Holland 11,84%, Suurbritannia 7,21%, Ameerika Ühendriigid 5,37%, Itaalia 4,77% (2009).
Hej, Sloveni
Sõnade autor on slovaki preester, luuletaja ja ajaloolane Samuel Tomášik. Ta kirjutas luuletuse 1834. aastal Prahas. Slovakid peavad seda siiani oma teiseks hümniks. Jugoslaavia riigihümni sõnadeks võeti see luuletus 1977. aastal. Pärast Jugoslaavia lagunemist jäi Serbia ja Montenegro hümniks.
Belgia
Väliskaubandus
Belgia suuremad impordiartiklid on toorained, masinad ja varustus, kemikaalid, teemandid, ravimid, toidukaubad, transpordivarustus ning õlitooted. Belgia tähtsaimad impordipartnerid on Holland 17,93%, Saksamaa 17,14%, Prantsusmaa 11,69%, Iirimaa 6,26%, Ameerika Ühendriigid 5,74%, Suurbritannia 5,07%, Hiina RV 4,09% (2009).
Hej, Sloveni
Hej Sloveni
Hej Slaveni, još ste živi
Belgia
Rahvastik
2011. aasta 31. detsembri seisuga elas Belgias 11 071 483 inimest. 97% elanikkonnast elab linnades.
Hej, Sloveni
Hej Sloveni
Хеј Словени, још сте живи
Belgia
Rahvastik
Sündimuskordaja on 10,1 promilli ja suremuskordaja 10,5 promilli (2010. aasta seisuga).
Hej, Sloveni
Hej Sloveni
duh naših dјedova,
Belgia
Meedia
Kuna Belgias kehtivad ametliku riigikeelena nii hollandi, prantsuse kui ka saksa keel, on ka kogu Belgia meediasüsteem üles ehitatud kolmekeelsena.
Hej, Sloveni
Hej Sloveni
дух наших дедова
Belgia
Meedia
Belgias on 21 tasulist päevalehte, millest kõige suurema trükiarvuga hollandikeelne ajaleht on De Standaard ja prantsuskeelne Le Soir.
Voldemar Karl Koht
Voldemar Karl Koht VR II/3 (kuni 1940 Voldemar Karl Koch; 21. veebruar 1893 Vao vald, Virumaa – 2. september 1942 Norilsk) oli Eesti sõjaväelane (kolonel, 1936).
Belgia
Meedia
Belgias on 25 telekanalit. Flandrias on kõige populaarsem telekanal Een, mille vaadatavus oli 2008. aastal 31,7%. Valloonias on kõige vaadatum RTL-TVI (19,3%).
Hej, Sloveni
Hej Sloveni
dok za narod srce bije
Voldemar Karl Koht
Elulugu
Sündis 21. veebruaril 1893 Virumaal Vao vallas, tollane perekonnanimi oli Koch. Omandas üldhariduse Tartu Aleksandri Gümnaasiumis, kus lõpetas C-klassi. Õppis ohvitseriks Pihkva ohvitseride koolis just Esimese maailmasõja eel, 1913–1914. Ohvitseriks lipniku auastmesse ülendati. Võitles Esimeses maailmasõjas 95. Krasnojarski jalaväepolgu koosseisus sakslaste vastu, saades haavata ja põrutada.
Hej, Sloveni
Hej Sloveni
док за народ срце бије
Nitraadid
pisi|Vask(II)nitraat Nitraadid tähendavad anorgaanilises keemias lämmastikhappe soolasid ja orgaanilises keemias lämmastikhappe estreid.
Voldemar Karl Koht
Elulugu
Eesti Vabadussõja alul teenis 5. jalaväepolgus nooremohvitserina, kus taganemise ajal 1918. aasta detsembris degradeeriti reameheks. Komandeeriti 1. jaanuaril 1919 "iseäralises komandirovkas" 2. Jalaväerügementi. Tõsteti 25. septembril 1919 vahvuse ja eeskujuliku teenistuse eest tagasi kapteniks. Seejärel teenis 4. Jalaväerügemendi pataljoniülemana ja pataljoniülema abina.
Hej, Sloveni
Hej Sloveni
njihovih sinova.
Nitraadid
Nitraadid, mis on soolad, koosnevad kahest ioonist: metalli katioonist ja nitraatioonist (NO3-). Keemiliseks sidemeks on seal iooniline side. Nitraadid, mis on estrid, ei koosne ioonidest ja seal on kovalentsed sidemed.
Voldemar Karl Koht
Elulugu
Võttis osa lahingutest Pada mõisast kuni Valklani, Valkla, Kriuši ja Narva all, Luuga jõe ümbruskonnas, samuti Krasnaja Gorka operatsioonist ja Narva kaitselahingutest 1919. aasta lõpul. Autasustati sõja lõppedes Vabadusristi II liigi 3. järguga.
Hej, Sloveni
Hej Sloveni
њихових синова.
Voldemar Karl Koht
Elulugu
Jätkas rahuajal esialgu jalaväes, olles mitme pataljoni ülem ning 1923–1924 ka 1. jalaväerügemendi ülema kohusetäitja. Ülendati 30. jaanuaril 1924 kolonelleitnandiks ja nimetati 15. märtsil 1924 koosseisu kitsendamise puhul 1. jalaväerügemendi 1. pataljoni ülemaks. Viidi teenistuse huvides 20. oktoobril 1925 üle 5. jalaväerügemendi 5. pataljoni ülemaks.
Nitraadid
Nitraatide mõju veekeskkonnale
Nitraatide liigne sattumine veekogudesse soodustab vetikate kasvu ja kui toitained (nt kaalium, fosfaat ja nitraat) on veekogus väga vähe, kaasneb sellega veeõitseng. Kui vees tekib hapnikupuudus, võib veeõitseng põhjustada ka muutusi ökosüsteemis, kus muutunud keskkonnas saavad eelise teised organismirühmad, mis varem ei domineerinud.
Hej, Sloveni
Hej Sloveni
Живи, живи, дух словенски
Voldemar Karl Koht
Elulugu
Määrati aprillis 1934 2. soomusrongirügemendi ülema kohusetäitjaks. Asus samal aastal õppima Kõrgemas Sõjakoolis juhtimist ja staabiteenindust, sõjakooli lõpetamisel 1936 sai Soomusrongirügemendi ülemaks. Ülendati 24. veebruaril 1936 koloneliks. Elas 1930. aastatel Tallinnas aadressil Tatari 21b–15.
Hej, Sloveni
Hej Sloveni
živijet ćeš vijekov'ma
Voldemar Karl Koht
Elulugu
Viidi veebruaris 1940 üle 1. diviisi staabiülemaks, kellena sai teenida Eesti okupeerimiseni. Eestistas oma perekonnanimeks Koht.
Hej, Sloveni
Hej Sloveni
Живет ћеш веков'ма
Voldemar Karl Koht
Elulugu
Teenis Punaarmee 22. Eesti Territoriaalse Laskurkorpuse 182. Eesti Laskurdiviisi 140. laskurpolgu ülemana. Voldemar Karl Koht arreteeriti 14. juunil 1941 Värska õppelaagris, veeti Siberisse ja lasti 2. septembril 1942 Norilskis maha.
Hej, Sloveni
Hej Sloveni
zalud prijet ponor pakla
Nek se sada i nad nama
Нек се сада и над нама
burom sve raznese
stijena puca, dub se lama,
zemlja nek se trese.
земља нек се тресе.
Mi stojimo postojano
Ми стојимо постојано
kao klisurine
као клисурине
proklet bio izdajica
проклет био издајица
svoje domovine.
Slovakikeelne algversioon
Moravanji, eštje naša
moravská rječ žie
Dokad edno naše vjerné srce
za náš národ bie
Žie, žie, duhj moravskji,
bude žitji vječno,
Hromné oheň z hlubje pekla?
Nás e nekonečno!
Bratrji vjerozvjestji
Njikemu inému nesmi patrjit
V njem e naše štjestji
Ajdiž pravda, kolci lidji,
tolci čertji v svjetu
Buh e s nama: "Gdo protji nám,
teho bičem spletu!"
Skala puká, dub se láme
Mji stoime skalopevno
jako zdje prji hradu
Černá zemja zezme teho
gdo dopustji zradu!
Moraavikeelne algversioon
Moravanji, eštje naša
moravská rječ žie
Dokad edno naše vjerné srce
za náš národ bie
Žie, žie, duhj moravskji,
bude žitji vječno,
Hromné oheň z hlubje pekla?
Nás e nekonečno!
Dar jazika svjerjili nám bratrji
Bratrji vjerozvjestji
Njikemu inému nesmi patrjit
V njem e naše štjestji
Ajdiž pravda, kolci lidji,
tolci čertji v svjetu
teho bičem spletu!"
Ajdiž se ajtak nad nama
hrozná bórja vznese
Skala puká, dub se láme
a zem neh se trjese
Mji stoime skalopevno
jako zdje prji hradu
gdo dopustji zradu!
Tšehhikeelne algversioon
Moravané, ještě naše
moravská řeč žije
Dokud jedno naše věrné srdce
za náš národ bije
Žije, žije, duch moravský,
bude žíti věčně,
(O)hromný oheň z hloubi pekla?
Nás je nekonečně!
Dar jazyka svěřili nám bratři
Bratři věrozvěsti
Nikomu jinému nesmí patřit
V něm je naše štěstí
I když pravda, kolik lidí,
tolik čertů v světě
I když se i tak nad námi
hrozná bouře vznese
Skála puká, dub se láme
a zem ať se třese
My stojíme stále pevně (skálopevně?)
jako zdi při hradu
Černá země sejme toho
Kdo dopustí zradu!
Aleksei Abrikossov
Ta oli vene patoloog-anatoomi Aleksei Abrikossovi (1875–1955) poeg.
1951. aastal kaitses ta Lev Landau juhendatud doktoriväitekirja ja sai doktorikraadi. 1952. aastal avastas ta uut tüüpi ülijuhid, mis säilitavad oma omadused tugevas magnetvoos.
1991. aastast töötas ta Ameerika Ühendriikides Argonne National Laboratorys ning oli 1999. aastast ka Ameerika Ühendriikide kodanik.
Tennis 2008. aasta suveolümpiamängudel
right|150px|Olympische Ringe right|150px|Tennis Tennis 2008. aasta suveolümpiamängudel toimus 10.–17. augustini 2008. Tennisevõistlustest võttis osa 176 sportlast 49 riigist. Võistlustel olid kavas nii meeste kui ka naiste üksik- ja paarismäng. Seega oli mängus neli komplekti medaleid.
Üksikmäng
Finaal: 17. august Osavõtjaid: 64 Olümpiavõitja 2004: Nicolás Massú, Tšiili Ametlikud tulemused: Finaal Finaal: Fernando Gonzalez - Rafael Nadal 6:3, 7:6, 6:3 Pronksimäng: Novak Đoković - James Blake 6:3, 7:6 <br style="clear:both;" />
Paarismäng
Finaal: 16. august Osavõtjaid: 32 paari Olümpiavõitja 2004: Fernando Gonzalez - Nicolás Massú, Tšiili Ametlikud tulemused: Finaal Finaal: Roger Federer, Stanislas Wawrinka - Simon Aspelin, Thomas Johansson 6:4, 6:4, 6:7, 6:3 Pronksimäng: Bob Bryan Mike Bryan - Arnaud Clement, Michael Llodra 3:6, 6:3, 6:4 <br style="clear:both;" />
Finaal: 17. august Osavõtjaid: 32 paari Olümpiavõitja 2004: Li Ting - Sun Tian Tian, Hiina Ametlikud tulemused: Finaal Finaal: Serena Williams, Venus Williams - Anabel Medina Garrigues, Virginia Ruano Pascual 6:2, 6:0 Pronksimäng: Yan Zi, Zheng Jie - Aljona Bondarenko, Katerina Bondarenko 6:2, 6:2 1. ring: Viktoria Azarenko, Tatjana Putšek Valgevene - Maret Ani, Kaia Kanepi 6:2, 6:2 <br style="clear:both;" />
Sulfiidid
pisi|300px|Sulfiidioon Sulfiidid on väävli ja keemilise elemendi ühendid (nt Na2S ja P2S5) või orgaaniline lineaarse ehitusega või tsüklilised ühendid, mille üldvalem on RSR′, kus R ja R′ on orgaanilised radikaalid. Sulfiidioon on väävli anioon (S2−), mis on saadud prootonite eemaldamisega divesiniksulfiidist. Väävel on pehmem Lewise alus ja vähem elektronegatiivsem kui hapnik, selle tõttu on tal suurem amplituud oksüdatsiooniastmeid ja suurem afiinsus parempoolsete pehmemate d-metallide suhtes. Sulfiidioon ei panusta sooladesse ühegi värviga ning sulfiidiooni hüdratatsioonienergia on madal, mis ei kompenseeri selle võreentalpiat, selle tõttu on sulfiidid vees vähelahustuvad ühendid. Väävli üks omadus on moodustada polüsulfiide (sidudes sulfiidioon), kus väävel käitub kelaatse ligandina d-metalliioonide suhtes. Sulfiide jaotatakse monosulfiidideks, disulfiidideks ja sulfiidkompleksideks.
Monosulfiidid – struktuur ja omadused
pisi|130px|Vesiniksulfiidi struktuur Omadustelt on tegu gaasilise ühendiga (õhust raskem), mis on värvitu ja iseloomuliku mädamunalõhnaga. Divesiniksulfiid on mürgine aine, mille LD on 800 ppm, kui seda 5 minuti jooksul sisse hingata. Samuti on see ühend korrosiivne ja tuleohtlik H2S on vees nõrgalt happeline, mille pKa = 7, andes seal HS- iooni. Looduses tekib seda ainet kohtades kus on vähe hapnikku. Näiteks tekib divesiniksulfiidi soodes hapnikuvaeses keskkonnas mikroorganismide lagunemise tagajärjel, samuti võib seda tekkida kanalisatsioonides. Reageerib hapnikuga moodustades vääveldioksiidi, käitub reaktsioonides enamasti redutseerijana, eriti aluselises keskkonnas.
Väävel kui redutseerija: H2S + O2 → SO2 + H2
Kõrgetel temperatuuridel katalüsaatori juuresolekul reageerib vääveldioksiidiga moodustades elemendilise väävli ja vee. Antud reaktsiooni kasutatakse tööstuses divesiniksulfiidi sidumiseks. Metallidega reageerides moodustab vastavaid sulfiidsooli.
Kõrgel rõhul (üle 90 GPa) divesiniksulfiid muutub elektrijuhiks. Madalatel temperatuuridel ja kõrgetel rõhkudel ta muutub ülijuhiks.
Metallimonosulfiidid
pisi|150px|Nikkel-arseniidne struktuur Saavad moodustuda 3d metallidest näiteks Ti, V, Fe, Co, Ni, kus on iseloomulik nikkel-arseniidne struktuur, mis tekib, kui on tugev metall-metallside ja sellistel ühenditel on heksagonaalne süsteem. Keskel on As aatom, mille küljes on 6 nikli aatomit. Metallimonosulfiidid on vees vähelahustuvad või lahustumatud ühendid. Väga erinevate värvidega (tuleneb metallide omadustest), enamasti tumedamad toonid, kuid on ka heledamaid (näiteks: CdS, mis on kollane). Vahel käsitletakse neid kui soolasid, üleminekumetalli ja sulfiidiooni vaheline side on kovalentne, mis annab ühenditele pooljuhi omadused. Tänu sellele saab neid kasutada värvipigmentidena, päikesepaneelides ja katalüsaatoritena.
Näiteks: vasksulfiid, raud(II)sulfiid, vanaadiumsulfiid jne.
Disulfiidid – struktuur ja omadused
Orgaanilised disulfiidid on moodustunud kui mõlema või ühe väävli iooni küljes on mingi orgaaniline ühend näiteks fenüülrühm. Kui mõlema disulfiidse sidemega väävli aatomi küljes on sama asendusrühm, siis on tegu sümmeetrilise disulfiidiga, kuid kui erinev, siis on tegu asümmeetrilisega. Disulfiidne side laguneb polaarsete reagentide abil ning selle tõttu on võimalik saada erinevaid monosulfiide. Niimoodi laguneb näiteks tsüstiin ning tekib kaks tsüsteiini molekuli, mis on üks 20 põhilisest aminohappest.
Orgaanilisi disulfiide leidub valkudes, bakterites ja eukarüootsetes rakkudes.
pisi|130px|Püriit Anorgaanilised disulfiidid moodustuvad erinevate metalliliste või mittemetalliliste elementidega. Tuntuim metallidisulfiid on püriit (FeS2) ehk kassikuld, mille korral on tegu kristallilise struktuuriga sulfiidse mineraaliga. Püriiti kasutatakse näiteks ehetes, päikesepaneelides, liitiumakudes (katoodi materjalina). Mittemetalliline disulfiid on näiteks dikloordisulfiid (S2Cl2), mis sarnaneb oma struktuurilt vesinikperoksiidiga. Tegemist on kollase-punaka õlise vedelikuga, mille lõhna on kirjeldatud kui ärritavat või iiveldama ajavat. Oma värvi tõttu saab teda kasutada värvides, kuid enim kasutatakse seda sünteetilise kummi tootmisel.
Sulfiidkompleksid – struktuur ja omadused
Näiteks molübdeen oksiidi ja divesiniksulfiidi reaktsioonil tekib MoS42− ioon
[NH4]2[MoO4] + 4H2S → [NH4]2[MoS4] + 4H2O
Sulfiidide saamine
Sulfiide saab mitmel viisil :
1. Lihtainete kombineerimisel:
Näiteks: Fe + S → FeS
2. Sulfaatide redutseerimisel:
Näiteks: MgSO4 + 4C → MgS + 4CO
3. Mittelahustuva sulfiidi sadestamisel:
Näiteks: M2+ + H2S → MS + 2H+
ZU-23-2
23 mm õhutõrjekahur ZU-23-2 (Зенитная Установка 23-2) on Nõukogude Liidus valmistatud veetav kerge kaheraudne automaatne õhutõrjekahur.
Relvale on paigaldatud mehaaniline arvesti ZAP-23, mis võimaldab paigaldada sihtmärgi kiiruse, kauguse ja suuna järgi korrigeeritud suunamisandmeid. Kahurit veetakse vedukmasina haagises või veoki kasti paigaldatuna.
Ajalugu
Kahur töötati välja 1950. aastate lõpul ja võeti relvastusse 1960. aastal. See on siiani ligikaudu 45 riigi relvastuses ja kasutusel ka Eesti kaitseväes.
Saudi Araabia
Saudi Araabia (araabia keeles السعودية; as-Saʿūdīyah, ametlikult Saudi Araabia Kuningriik (لمملكة العربية السعودية; al-Mamlakah ʿArabīyah as-Saʿūdīyah)) on riik Lähis-Idas Araabia poolsaarel.
Saudi Araabia pindala on ligikaudu 2 150 000 km², mis teeb sellest geograafiliselt suurima iseseiseva riigi Lähis-Idas, Alžeeria järel teine suurima Araabia maa, suuruselt viienda riigi Aasias ja kaheteistkümnda kogu maailmas. Põhjas piirneb riik Jordaania ja Iraagiga, kirdes Kuveidiga, idas Qatari, Bahreini ja Araabia Ühendemiraatidega, kagus Omaani ja Lõunas Jeemeniga. Saudi Araabia on ainuke riik, mille rannikualad ulatuvad Punasest merest (läänes) Pärsia laheni (idas). Riigis elas 2018. aasta seisuga umbes 33 000 000 inimest, kellest ligi pooled on alla 25 aasta vanad.
Tänapäeva Saudi Araabia territoorium koosnes ajalooliselt neljast piirkonnast: Al-Ḩijāz, Najd, Al-Aḥsāʾ ja ‘Asīr. Kaasaegse Saudi Araabia ajaloo alguspunktiks võib lugeda Saudi Araabia Kuningriigi asutamist 1932. aastal, mil ‘Abd al-‘Azīz Āl Sa‘ūd ehk Ibn Saudina liitis 1902. aastal alanud järjestikuste vallutustega kõik neli piirkonda ühtseks riigiks. Kuningriigis kehtib islamistlik absoluutne monarhia ja seda valitseb Saudi dünastia.
Riigis asuvad kaks islami kõige pühamat paika: Meka Suur mošee (al-Masjid al-Ḥarām) ja Prohveti mošee (Masjid al-Nabawi). Ametlikuks riigikeeleks on araabia keel.
Saudi Araabiat peetakse rahvusvaheliselt nii regionaalseks kui ka keskmiseks võimuks. Riik on 2017. aasta seisuga USA järel maailma teine suurim naftatootja ja 2014. aasta seisuga maailma suurim nafta eksportija ja perioodil 2015-2019 maailma suurim relvaimportija (12%). Saudi Araabia on ÜRO, Islami Koostöö Organisatsiooni, G20, Pärsia lahe Araabia riikide koostöönõukogu ja OPEC-i liige.
Religioon
Rahvastikust 85% on sunniite, šiiite on 15%.
Haldusjaotus
pisi|330px|Saudi Araabia provintsid
Edevuse tuleriit
"Edevuse tuleriit" (originaalpealkiri "The Bonfire of the Vanities") on Tom Wolfe'i poliitiline panoraamromaan.
Romaan ilmus 1987. aastal, eesti keeles 2003. aastal Monika Liivamäe tõlkes.
Romaani järgi valmis 1990. aastal samanimeline film, kus peaosi mängivad Tom Hanks, Kim Cattrall, Melanie Griffith ja Bruce Willis.
2030. aastad
2030. aastad on ajavahemik 2030. aasta algusest kuni 2039. aasta lõpuni.
Junko Tabei
pisi|Junko Tabei, 1985 ([[Jaan Künnapi foto)]] pisi|Junko Tabei [[Ismoili Somoni mäetipp|Kommunismi mäetipul 1985. aastal. Jaan Künnapi foto]] Junko Tabei (jaapani keeles 田部井 淳子 Tabei Junko; 23. mai 1939 Fukushima prefektuur – 20. oktoober 2016 Kawagoe, Saitama prefektuur) oli jaapani alpinist ja esimene naine, kes jõudis Džomolungma ja Xixabangma tippu.
Haridustee
Ta lõpetas 1962. aasta ülikooli Tōkyōs (Shōwa Joshi Daigaku).
Mägironimine
pisi|Junko Tabei Kommunismi mäetipus ([[Ismoili Somoni mäetipp) koos kahe jaapanlanna ning Eesti mägironijatega (Alfred Lõhmus, Jaan Künnap, Kalev Muru, Ilmar Priimets)]] Huvi alpinismi vastu tekkis tal juba noores eas, kuid tõsisemalt hakkas mägironimisega tegelema 20-aastaselt.
1970. aastal tõusis ta Himaalajas Annapurna III tippu (7555 m).
1985. aastal tõusis ta Pamiiris kolme üle 7000 m kõrguse mäe tippu (Lenini mäetipp, Korženevskaja, Ismoili Somoni mäetipp). 1985. aastal ajalehes Sovetski Sport avaldatud intervjuus meenutas soojade sõnadega treenereid-alpiniste Ilmar Priimetsa, Jaan Künnapit, Alfred Lõhmust ja Kalev Muru, kes rahvusvahelises alpilaagris aitasid kolmest jaapanlannast koosneval grupil laskumisel baaslaagrisse mööda Fortambeki liustikku osa nende varustusest alla kanda.
1992. aastal sai Tabeist esimene naine, kes on tõusnud Seitsme tipu klubi kõigi 7 eri paigus asuva mäe tippu.
1999. aastal sooritas ta tipputõusu Tian Shanis asuva Džengiši (7439 m) tippu.
Haigus
2012. aastal diagnoositi tal vähk.
2016. aasta juunis tõusis ta oma alpinstikarjääri viimase mäe tippu. Sümboolne on, et selleks sai Fuji, jaapanlastele kõige püham mägi. 20. oktoobril 2016 suri ta Kawagoe haiglas kõhukelmevähki.
Ben Nevis
pisi|Vasakult kõrgeimat tippu tähistav triangulatsioonipunkt, hütt ja maailmasõja mälestusmärk Ben Nevis (gaeli keeles Beinn Nibheis) on mägi Šotimaal Grampiani mäestikus. See on 1343 m kõrge ja Suurbritannia saare kõrgeim mägi.
Ben Nevis asub Grampiani mägede lääneosas ning jääb Grampiani mägede loodepoolseima aheliku Monadliathi mägede edelaotsa.
Kõigest mõne kilomeetri kaugusel läänes Ben Nevisest asub Fort Williami linn, millest seetõttu on saanud mägironimise keskus. Fort William asub Šotimaa läänerannikul Loch Linnhe nimelise fjordi kirdetipus ja sealt kirdes kulgeb Kaledoonia kanal.
Mäe tipus asub suur, 40 ha suurune lage kivine platoo. Taimestikku sellel platool ei ole.
Geoloogia
Ben Nevis on jäänud kunagisest devoni ajastul tegutsenud vulkaanist, mis karboni esimesel poolel 350 miljonit aastat tagasi karboni esimesel poolel kokku varises. Tipu lähedal on näha kõrvuti heledat graniiti, mis pidi olema jahtunud maa-alustes kambrites mitme kilomeetri sügavusel maapinnast, ja tumedat basaltset laavat, mis moodustub üksnes maapinnal. See, et need kaks sedavõrd lähestikku asuvad, näitab, et Ben Nevise vulkaani kokkuvarisemine pidi olema tohutu kataklüsm. Vulkaan sellega hävis ja mägi on kõik, mis sellest tänapäeval järel on.
Ben Nevis ei ole säilinud sellisel kujul, nagu see purske järel jäi. Sadadest miljonitest aastatest rohkem on seda kulutanud aga jääajad. Veel viimasel jääajal olid Briti saared täielikult jääga kaetud.
Ajalugu
Esimene teadaolev inimene, kes Ben Nevise tippu ronis, oli Edinburghi botaanik James Robertson 17. augustil 1771, kes uuris selle kandi taimestikku. 1774 ronis Ben Nevisele John Williams, kes andis esimese ülevaate mäe geoloogiast.
1883. aasta suvel rajati Ben Nevise tippu observatoorium, mis töötas 1904. aastani. Sel ajal rajati mäe tippu esimene jalgtee, mille maksimaalne kalle oli 20% ja mis võimaldas observatooriumi ponide abil varustada. See jalgtee on ka tänapäeval põhiline, mida mööda tippu tõusta.
1894 jõudis Fort Williami raudtee ja seetõttu hakkas mägi muutuma turismisihtpunktiks. Tänapäeval elatubki Fort William peamiselt turismist.
1894 töötas mõne nädala observatooriumis Charles Wilson, asendades alalisi töötajaid. Sel ajal täheldas ta huvitavaid loodusnähtusi, sealhulgas Brockeni kummitust ja halo. Brockeni kummitust põhjustab päike, mis heidab varju vaatlejast allpool asuvale pilvele. Saadud kujutis tundub hiiglaslik. Wilson püüdis neid nähtusi ka laboris tekitada. Selle käigus leiutas ta Wilsoni kambri, mida hiljem hakati kasutama ioonide ja radioaktiivsuse kindlakstegemiseks. 1927 pälvis Wilson selle leiutise eest Nobeli füüsikaauhinna.
1965 rajati mäe tippu mälestusmärk teises maailmasõjas langenutele.
Korduvalt on pakutud hammasraudtee rajamist mäe tippu. Ühestki sellisest plaanist ei ole asja saanud.
Kliima
Andmed Ben Nevise kliima kohta põhinevad mäe tipus 1883–1904 tegutsenud observatooriumist. Mäe kõrgus, merelähedus ja topograafia tekitavad mäel jaheda ja niiske kliima.
Novembrist jaanuarini on ilm Ben Nevise tipus 80% ajast udune, maist juunini on 55% ajast udune.
Aastane keskmine temperatuur on −0,5 °C. Talvine keskmine temperatuur on umbes −5 °C. Üle +10 °C tõuseb temperatuur harva.
Aastane sademete hulk on üks suuremaid Briti saartel: 4082 mm. Talved on vihmasemad. Kõige rohkem sademeid on detsembris (484 mm) ja jaanuaris (456 mm), kõige vähem juunis (191 mm) ja mais (201 mm). Võrdluseks: Fort Williamis sajab aastas keskmiselt 2050 mm.
Lund leidub mäel peaaegu aasta ringi. Tavaliselt sulab kogu lumi septembriks ära, aga on juhtunud, et mõnes eriti varjatud kohas sajab järgmise talve lumi enne peale, kui eelmise oma ära sulada jõuab.
Seisukord tänapäeval
pisi|Tee Ben Nevise tippu Ben Nevise populaarsus turistide hulgas on tekitanud muret mäe keskkonna säilimise pärast. Sel põhjusel rajati 2000 Ben Nevise Kinnisvara, mille suurus on 17 km². See kuulub šoti mittetulundusühingule John Muir Trust, mis tegutseb looduslike paikade säilitamise nimel.
2005 äratas ajakirjanduse tähelepanu 60-aastane pensionär, endine sotsiaaltöötaja Robin Kevan, kellele ei meeldinud, et turistide hordid on mäele tohutus koguses prahti toonud, ja hakkas mäge puhastama. Hiljem korraldati suured mäe koristamise talgud.
Inimesed olid Ben Nevisele viinud palju mitmesuguseid mälestustahvleid. Nevis Partnership püüdis neid omanikele tagasi anda ja need mälestusmärgid, mida omanikele tagasi viia ei osanud või ei saanud, laskis 2006 mäe koristamise kampaania käigus koos muu rämpsuga ära visata. Samal aastal leiti observatooriumi varemetest muude rusude alt isegi klaver, mis usutavasti oli sinna viidud paarkümmend aastat varem.
Ben Nevisele ronimine võib olla eluohtlik. Aastail 1990–1995 registreeriti mäel 13 surmajuhtumit. 8 hukkunut olid alpinistid, keda tabasid ebaõnnestumised sellisel teekonnal, mida tavalised turistid läbida ei püüagi. Ülejäänud 5 eksisid nähtavasti suures udus ära ja kukkusid kaljult alla.
Reiner Mom
Reineri isa võis olla Arnold Mom. Ta pärines Geldernist Kelli lossist Doesburgi lähedalt.
Ben Nevis
Seisukord tänapäeval
Glen Nevise keskus on hakanud turismigruppidele mäele ronimiseks aegu broneerima ja neilt raha võtma. Kuid see tasu on kohtusse kaevatud: väidetavalt rikub tasuline mäeleronimine igameheõigust.
Ben Nevise jooks
pisi|Ben Nevise jooks (2007) Teadaolevalt jooksis esimesena mäe tippu ja tagasi Fort Williami habemeajaja William Swan 27. septembril 1895. Ta sai ajaks 2 tundi ja 41 minutit, alustades ja lõpetades jooksu kohaliku postkontori ees.
Esimene võistlus mäe tippu ja tagasi jooksmises korraldati 3. juunil 1898. Osalejaid oli 10 ning võitja sai samuti aja 2 tundi ja 41 minutit.
Võistlust korraldati igal aastal kuni 1903. aastani (järgmisel aastal observatoorium suleti). Rajarekord paranes 2 tunni ja 10 minutini. Järgmine jooks korraldati alles 1937.
Tänapäeval toimub Ben Nevise jooks iga aasta septembri esimesel laupäeval. Start ja finiš on kohalikul jalgpalliväljakul. Distants on 14 km pikk ja tõusude kogusumma on 1340 m. Osalema lubatakse kuni 500 jooksjat. Raskete tingimuste tõttu tohivad osaleda üksnes need, kes on varem vähemalt kolmel mäejooksul osalenud. Kõigil võistlejatel on kohustus kanda veekindlat riietust, mütsi, kindaid ja vilet. Igaüks, kes pole kahe tunni jooksul tippu jõudnud, on kohustatud tagasi pöörduma. 2010. aasta seisuga on nii meeste kui ka naiste rajarekord püstitatud 1984, need on vastavalt 1:25.34 ja 1:43.25.
Bamble vald
Bamble vald on vald Norras Vestfold og Telemargi maakonnas. Valla halduskeskus on Langesund.
Bamble vald loodi 1. jaanuaril 1838. Aastani 2019 kuulus vald Telemargi maakonda.
Jorullo
Seni on pursanud ühel korral aastatel 1759–1774.