cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Džurõn (Šargorodi rajoon)
Džurõn (ukraina keeles Джурин) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Šargorodi rajoonis. Elanike arv on 3734. Pindala on 6,2 km².
Nikolai Danilevski
thumb|Nikolai Danilevski Nikolai Jakovlevitš Danilevski (Николай Яковлевич Данилевский; 28. november (10. detsember) 1822 Peterburi – 7. november (19. november) 1885 Thbilisi) oli vene loodusteadlane, panslavismi ideoloog.
Konna lahing
Mali armeel õnnestus Prantsusmaa relvajõudude abiga Konna 18. jaanuariks tagasi vallutada.
Nikolai Danilevski
Aastal 1885 avaldas ta teose "Darvinism", milles esitas ülevaate Charles Darwini ja darvinistlike seisukohtade kriitikast.
WBS
WBS on lühend, mis tähendab:
AES
AES võib tähistada:
WS
WS on lühend, mis võib tähistada:
Aleh Jevenka
pisi|Aleh Jevenka 2015. aastal [[Lake Erie Monstersi särgis]] Aleh Jevenka (valgevene keeles Алег Евенка; sündinud 21. jaanuaril 1991 Minskis) on Valgevene jäähokimängija, kes mängib kaitsjana KHL-i klubis Moskva Spartak.
Hooaja 2014–15 lõpus debüteeris ta American Hockey League'is Adirondack Flamesi meeskonnas. Aastatel 2015–2017 mängis ta samas liigas Lake Erie/Cleveland Monstersi ridades ning hooajal 2017–18 Stockton Heati ridades.
2018. aasta mais sõlmis ta lepingu KHL-i klubiga Minski Dinamo, kus ta mängis kaks järgnevat hooaega. 2020. aasta mais sõlmis ta üheaastase lepingu Tšeljabinski Traktoriga. 2021. aasta juunis liitus ta Moskva Spartakiga.
Riisselja metsandik
Riisselja metsandik on metsandik Pärnumaa metskonnas. Riisselja metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Pärnu linna ja Saarde valla riigimetsi.
Djalminha
Djalma Feitosa Dias (enam tuntud lihtsalt nime all Djalminha; sündinud 9. detsembril 1970 Santoses) on Brasiilia endine jalgpallur, poolkaitsja.
Klubikarjääri alustas ta Flamengos, kus mängis aastatel 1988–1993. Aastal 1990 võitis ta klubiga Brasiilia karikavõitjaks Copa do Brasil, 1991. aastal tuli ta klubiga Rio de Janeiro osariigi meistrivõistluste Campeonato Carioca võitjaks ja 1992. aastal Brasiilia meistriks.
Seejärel mängis ta aastatel 1993–1995 Guarani eest. 1993. aastal valiti ta Brasiilia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.
1996. aastal tuli ta Palmeirasega São Paulo osariigi meistrivõistluste Campeonato Paulista võitjaks. Samal hooajal võitis ta Brasiilia kõrgliiga parimale mängijale antava Bola de Ouro auhinna ja valiti hooaja sümboolsesse koosseisu.
Aastatel 1997–2004 mängis ta Hispaania kõrgliiga La Liga klubis Deportivo La Coruña, millega tuli hooajal 1999/00 Hispaania meistriks, 2001/02 Hispaania karikavõistluste Copa del Rey võitjaks ning aastatel 2000 ja 2002 võideti Hispaania superikarikafinaal Supercopa de España.
Aastatel 2002–2003 mängis ta laenulepingu alusel Austria klubis Austria Wien, millega tuli hooajal 2002/03 Austria meistriks.
Karjääri lõpetas ta Mehhiko klubis Club América.
Ta kuulus Brasiilia koondiesse 1997. aasta Copa Américal, mil tuldi viiendat korda Lõuna-Ameerika meistriks. Samuti mängis ta 1997. aastal nelja riigi vahelisel turniiril Tournoi de France.
Hiljem on ta mänginud saalijalgpalli nii klubi kui ka koondise tasandil.
Koondisekarjäär
Brasiilia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1996–2002 14 mängu ja lõi 5 väravat.
302 eKr
302. aasta eKr ehk ab urbe condita CDLII (452).
Parila seltsimaja
Parila seltsimaja on kultuurikeskus Lääne maakonnas Haapsalu linnas Jõõdre külas. Seltsimaja haldab Parila Selts.
Ants Aasma
Ants Aasma (sündinud 6. jaanuaril 1957 Põltsamaal) on eesti matemaatik.
Haridus
Ta lõpetas 1975. aastal Põltsamaa Keskkooli ja 1980. aastal Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikateaduskonna matemaatika eriala cum laude. Aspirantuuris oli TRÜ matemaatilise analüüsi kateedri juures 1983–1986. Täiendas end Tartu Ülikooli matemaatilise analüüsi kateedri juures (1991). Teaduste kandidaat – 1986; matemaatikadoktor – 1993 (Tartu Ülikool).
Töökohad
Viljandi 5. Keskkooli matemaatikaõpetaja 1980–1983; TpedI õppejõud 1986–2002; matemaatika-informaatikaosakonna vanemlaborant, õpetaja, lektor 1986–1993; dotsent 1993–2002. TTÜs 2002–…: rahvamajanduse instituudi majandusmatemaatika professor 2002–2010; majandusmatemaatika õppetooli juhataja 2002–2013; rahanduse ja majandusteooria instituudi majandusmatemaatika õppetooli dotsent 2010–2013; rahanduse ja majandusteooria instituudi majandusmatemaatika, statistika ja ökonomeetria õppetooli dotsent 2013–2016; majandusanalüüsi ja rahanduse instituudi dotsent 2017–...
Teadustöö põhisuunad
Summeeruvusteooria, lähendusteooria, dünaamilised süsteemid, maatriksteisendused. Ants Aasma jätkab TÜ professori Gunnar Kangro uurimissuunda.
Teaduskorralduslik tegevus
2017−... TTÜ majandusanalüüsi ja rahanduse instituudi nõukogu liige; 2014−... Ajakirja "Journal of Advances in Applied & Computational Mathematics" toimetuse liige; 2013−... ajakirja FILOMAT retsensent; 2011−... ajakirja "Applied Mathematics Letters" retsensent; 2011−... ajakirja „.Advances in Difference Equations” retsensent; 2009−... ajakirja "Proceedings of the Estonian Academy of Sciences. Mathematics." retsensent; 2008−... Referatiivajakirja "Mathematical Reviews" referent; 2008−... ajakirja "Journal of Computational and Applied Mathematics" retsensent; 2007−... Rahvusvahelise ajakirjade ühenduse "Scientific Journals International" (SJI) referii; 2006−... ajakirja "Journal of Mathematical Analysis and Applications" retsensent; 2003−... TTÜ Matemaatikainstituudi nõukogu liige; 2017−2017 Leedu Ülikoolide (Kaunase Tehnoloogiaülikooli, Vilniuse Vytautas Magnuse Ülikooli ja Leedu haridusteaduste Ülikooli) rakendusmatemaatika bakalaureuse ja magistriõppe programmide evalveerimine (evalveerimismeeskonna liige); 2014−2014 Rahvusvahelise konverentsi "Recent Advances in Pure and Applied Mathematics", Nov. 6-9, 2014 Antalya; teaduskomitee liige; 2011−2011 Rahvusvahelise konverentsi "Conference on Summability and Applications" May 12-13, 2011. Istanbul. teaduskomitee liige; 2007−2009 TTÜ Majandusteaduskonna nõukogu liige; 2002−2013 Tallinna Tehnikaülikooli majandusmatemaatika õppetooli juhataja; 2002−2013 TTÜ Rahvamajanduse Instituudi nõukogu liige; Eesti Operatsioonianalüüsi Seltsi asutajaliige alates 2010; Eesti Matemaatika Seltsi liige
Norbert Gyömbér
Norbert Gyömbér (sündinud 3. juulil 1992 Revúcas) on Slovakkia jalgpallur, kes mängib keskkaitsja või kaitsva poolkaitsjana Itaalia kõrgliigaklubis Salernitana ja Slovakkia jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri Slovakkia klubis Banská Bystrica Dukla. Slovakkia kõrgliigas debüteeris ta 2011. aasta oktoobris.
Klaipėda Ülikool
Ülikooli rektor on Artūras Razbadauskas.
Norbert Gyömbér
2013. aasta juulis liitus ta Itaalia kõrgliigaklubiga Catania. 2015. aasta augustis liitus ta AS Romaga. Hooajal 2016/17 oli ta Romast laenul Itaalia kõrgliigaklubis Pescara ja Venemaa kõrgliigaklubis Groznõi Terek ning hooajal 2017/18 Itaalia esiliigaklubis Bari.
Klaipėda Ülikool
Õppeasutus on asutatud 1991. aastal.
Ülikoolis õpib 4000 üliõpilast (seisuga 2018) ja töötab 450 inimest (seisuga 2018).
Ziedaiņi
Ziedaiņi on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Liezēre vallas.
Norbert Gyömbér
Aastatel 2018–2020 mängis Gyömbér Itaalia esiliigaklubis Perugia. 2020. aasta septembris sõlmis ta kolmeaastase lepingu Salernitanaga.
Ziedaiņi
Ziedaiņi asub valla keskosas.
Norbert Gyömbér
Slovakkia jalgpallikoondises tegi Gyömbér debüüdi 5. märtsil 2013 sõprusmängus Iisraeli vastu. Ta kuulus Slovakkia koondisse 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel.
Ziedaiņi
Aastal 2007 oli külas 7 elanikku.
Norbert Gyömbér
2013. aastal valiti Gyömbér Slovakki aasta noorjalgpalluriks.
Breidbach
Breidbach on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Buffalo City linnaringkonnas.
Breidbach on asutatud 1857. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Breidbachi elanikest värvilisi 80,78%, mustanahalisi aafriklasi 18,23%, India või Aasia päritolu inimesi 0,40%, valgeid 0,32% ja teisi 0,27%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 80,55% inimesi, koosa keelt 13,98%, inglise keelt 3,49% ja tsvana keelt 0,86%.
Daugavpilsi piirkond
Daugavpilsi piirkond (läti Daugavpils novads) oli 1. järgu haldusüksus Lätis. Piirnes lõunas Leedu ja Valgevenega.
Piirkonna keskus oli Daugavpilsi linn, mis ei kuulunud piirkonda.
Surju metsandik
Surju metsandik on metsandik Pärnumaa metskonnas. Surju metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Pärnu linna, Häädemeeste ja Saarde riigimetsi.
Daugavpilsi piirkond
Piirkonnas oli 19 valda:
Piirkonna elanikest oli 2009. aasta seisuga 33% lätlased, 43% venelased, 13% poolakad ja 6,8% valgevenelased.
Piirkond moodustati 2009. aastal Daugavpilsi rajooni 19 vallast. 2021. aastal liideti Daugavpilsi piirkond Augšdaugava piirkonnaga.
303 eKr
303. aasta eKr ehk ab urbe condita CDLI (451).
Pamma seltsimaja
Pamma seltsimaja on kultuurikeskus Saare maakonnas Saaremaa vallas Pamma külas. Seltsimaja haldab Pamma Külaselts.
Gabriele D'Annunzio
pisi|Gabriele D'Annunzio Gabriele D'Annunzio (12. märts 1863 Pescara – 1. märts 1938 Gardone) oli itaalia kirjanik. 1. Montenevoso vürst (1924).
Tallinna tänav (Tallinn)
Tallinna tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Rahumäe asumis. Tallinna tänav on Risti tänavalt algav idakirde-lääneedelasuunaline ligikaudu 355 meetri pikkune umbtänav. Tallinna tänav on paralleelne Pärnu maanteega.
Virge Nemvalts
Virge Nemvalts (sündinud 27. juunil 1948 Tartus) on eesti arst ja kunstnik.
Tallinna tänav (Tallinn)
Tänav sai nime 1937. aastal. Tol ajal oli Nõmme iseseisev linn. Tänav on saanud nime asukoha järgi: see asub Tallinna ja Nõmme piiri lähedal.
Gabriele D'Annunzio
Eesti kirjanduses on d'Annunzio märgatavalt mõjutanud Villem Ridalat, kes juba üliõpilasena tõlkis tema luulet.
Virge Nemvalts
Ta lõpetas 1974. aastal Tartu Riikliku Ülikooli (arstiteaduskonnas), sestpeale elab Kuressaares ja töötab Kuressaare haiglas endokrinoloogina.
Tallinna tänav (Tallinn)
Märtsipommitamise ajal 1944. aastal hävis kolm Tallinna tänava maja ja veel kaks sai tugevalt kannatada.
Virge Nemvalts
Ta oli Eesti Kongressi hääleõiguslik liige.
Ta on 1978. aastal loodud Saaremaa kunstiklubi asutajaliige.
Nemvaltsi isikunäitused on toimunud Kuressaares, Pärnus ja Põltsamaal.
Maalimisel kasutab ta akvarelli ja pastelli.
Isiklikku
Ta on abielus arst Juhan Nemvaltsiga. Neil on poeg Andres ja tütar Nele.
Kordelivka
Kordelivka (ukraina keeles Корделівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kalõnivka rajoonis. Elanike arv on 2902. Pindala on 4,778 km².
Madal luga
Madal luga (Juncus bulbosus) on loa perekonda ja loaliste sugukonda kuuluv püsik.
Taim kasvab veekogude liivastel ja mudastel kallastel. Taime leidub Eestis mandri loodeosas ja läänesaartel; levikult on taim harvaesinev.
Aimla metsandik
Aimla metsandik on metsandik Viljandimaa metskonnas. Aimla metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Põhja-Sakala ja Viljandi valla riigimetsi.
Gaasiturbiin
pisi|300px|Vaade tööstusliku gaasiturbiini rootorile
Gaasiturbiin on soojusmootor, milles rõhu all oleva kõrgtetemperatuurilise gaasi potentsiaalne energia muundub esmalt kineetiliseks energiaks ja seejärel pöörleva rootori mehaaniliseks energiaks. Gaasiturbiin koos sellega samal võllil oleva õhukompressori ja nende vahel paikneva põlemiskambriga moodustab gaasiturbiinseadme. Gaasiturbiinist kõneldes mõeldakse harilikult niisugust tervikseadet.
Turbiini telje ümber paiknevasse põlemiskambrisse pihustatakse kütusepumbaga gaas- või vedelkütus ja antakse kompressorist suruõhk, mida põlev kütus kuumutab. Kambrist pidevalt väljuv põlemisgaas suunatakse turbiini rootori labadele, kus gaas paisudes paneb rootori pöörlema. Turbiinseadme käivitamisel süüdatakse küttesegu süüteküünlaga, edasi jätkub põlemine iseseisvalt.
Gaasiturbiin on diiselmootoriga võrreldes ehituselt palju kompaktsem, kuid kasutegur on madalam, sest suur osa arendatavast võimsusest kulub turbiiniga samal võllil töötava kompressori käitamiseks. Kasuteguri tõstmiseks rakendatakse suurtes seadmetes soojuse regeratsiooni (põlemisõhu eelsoojendamist turbiinist väljuva gaasiga), õhu astmelist kokkusurumist koos vahejahutusega, samuti põlemisgaasi mitmeastmelist paisumist koos kütuse järkjärgulise põletamisega. Nii saavutatakse kasutegur üle 40 %. Gaasiturbiine kasutatakse soojuselektrijaamades, laevadel, lennukitel, veduritel jm.
Grotūži
Grotūži on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Liezēre vallas.
Grotūži asub valla loodeosas. Küla on tekkinud endise Grotūži mõisa keskuse juurde.
Bill Cosby
pisi|Bill Cosby (2011)
Aleksandr Tkatšov (poliitik)
Aleksandr Tkatšov (vene keeles Александр Николаевич Ткачёв; sündinud 23. detsembril 1960 Võsselki staniitsas Krasnodari krais) on Venemaa poliitik. Ta on 22. aprillist 2015 Venemaa põllumajandus- ja kalastusminister.
Bill Cosby
William Henry "Bill" Cosby Jr. (sündinud 12. juulil 1937 Philadelphias Pennsylvanias) on Ameerika Ühendriikide koomik, näitleja, laulja ja publitsist.
Ta on tuntud telesarja Bill Cosby Show järgi.
Aleksandr Tkatšov (poliitik)
Ta sündis aastal 1960 Võsselki staniitsas Krasnodari krais. Võsselkis lõpetas ta keskkooli. Aastal 1983 lõpetas ta Krasnodari Polütehnilise Instituudi mehaanikainseneri kvalifikatsiooniga.
Ta sai 22. aprillil 2015 Venemaa põllumajandus- ja kalastusministriks.
Katelseade
pisi|Katelseade [[katlamajas 1997. aastal]] Katelseade on katel koos lisaseadmetega atmosfäärrõhust kõrgema rõhuga auru (harilikult veeauru) või kuuma vee tootmiseks. Kütuse põletamisel vabanev soojus kandub põlemisgaasilt veele ja aurule ekraantorudest moodustatud küttepindade kaudu.
Katelseadme põhiosad on kolle, küttepinnad, auruülekuumendi, toiteveeökonomaiser ja õhukuumendi; koos võivad need moodustada katelagregaadi. Abiseadmeteks loetakse kütuse jahvatamise ja tuha ärastamise seadmed, toitepumbad, tõmbe- ja õhuventilaatorid, tuhapüüdurid jm seadmed, mis on vajalikud sõltuvalt katelseadme tüübist ja võimsusest, samuti kütuse liigist ja põletamismoodusest.
Dareios
Dareios (pärsiapäraselt Dārayavahuš, ladina keeles Darius) oli kolme Ahhemeniidide dünastiast Pärsia valitseja nimi:
Karksi metsandik
Karksi metsandik on metsandik Viljandimaa metskonnas. Karksi metsandik hõlmab täielikult või osaliselt Viljandi ja Mulgi valla riigimetsi.
Palupera külamaja
Palupera külamaja on kultuurikeskus Tartu maakonnas Elva vallas Palupera külas. Külamaja haldab MTÜ P-Rühm.
Fred Anton Maier
Maier võitis 1968. aasta taliolümpiamängudel Grenoble'is kuldmedali 5000 m distantsil ja hõbeda 10 000 m distantsil. 1964. aasta taliolümpiamängudel Innsbruckis võitis ta 10 000 meetri distantsil hõbeda ja 5000 meetri distantsil pronksmedali.
Maieri isiklikud rekordid erinevatel distantsidel:
TINA (programm)
TINA (inglise keeles Toolkit for Interactive Network Analysis, lühend TINA) on arvutiprogramm, mis hõlmab vooluringide skemaatilist disainimist, analoogsete ja digitaalsete vooluringide simuleerimist, PCB disainimist ning muid elektroonika disainimise ja simuleerimise vahendeid.
Ajalugu
TINA on loodud ja arendatud Ungari ettevõtte DesignSoft poolt. Esimene versioon valmis Windowsi platvormi kasutajatele 1993. aastal, see oli TINA 4.0 analoog-, digitaal- ja segaahelate jaoks. TINA 9.0 sisaldab mikrokontrolleri (MCU) simulatsiooni, RF võrgu analüüsi, optimeerimist ja trükkplaadi disainimist. TINA kümnes versioon ilmus aastal 2013 ja üheteistkümnes versioon aastal 2016. Alates 2004. aastast on TINA-TI, mille tootis DesignSoft spetsiaalselt ettevõttele Texas Instruments, saadaval tasuta, aga on ka olemas litsentseeritud versioon integraallülituste ja rakenduste toetamiseks.
Versioonid
TINA programmi on võimalik soetada mitmes versioonis, mis kõik erinevad üksteisest funktsioonide hulga poolest:
Täpsemad kitsendused on leitavad TINA kasutujuhendist.
Lahas
Lahas on nihestunud või murdunud või muul viisil vigastatud kehaosa(de) toestamiseks ja kaitseks kasutatav kipsist, plastist või muust materjalist valmistatud jäik või piiratud ulatuses painduv vahend.
Sonningi auhind
Sonningi auhind (taani keeles Sonningprisen) on Taani suurim kultuuriauhind.
Auhinna asutas kirjastaja Carl Johan Sonning ja selle annab välja Sonningi sihtasutus alates 1959. aastast. Auhinna nominente võivad esitada kõik Euroopa ülikoolid, kuid asutaja soovi kohaselt otsustab auhinnasaaja Kopenhaageni Ülikooli juurde moodustatud nõukogu eesotsas rektoriga.
Auhinna rahaline väärtus on miljon Taani krooni ja see antakse tavaliselt üle Sonningi sünniaastapäeval, 19. aprillil.
Winston Churchill sai 1950. aastal eriauhinna.
Richebourg (Pas-de-Calais)
pisi|Richebourgi vallamaja
Richebourg (pikardi: Ricquebourq) on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Daphne
pisi|[[John William Waterhouse "Apollon ja Daphne" ]] Daphne (eesti keeles ka Dafne; vanakreeka keeles Δάφνη) oli vanakreeka mütoloogias nümf, kes oli kas jõejumal Peneiose tütar või Gaia ja Ladoni tütar. Ta oli neitsilik kütt nagu Artemiski.
Kui jumal Apollon armastusejumalat Erost pilkas, maksis see kätte, lastes tema pihta kuldse armastuse noole ja Daphne pihta tinast noole, millel oli vastupidine mõju. Apollon armus surematult Daphnesse, viimane aga muutus tema armastuse suhtes immuunseks. Kui Apollon Daphnet ahistas, põgenes Daphne. Kurnatuna Apolloni jälitamisest anus ta oma isalt Peneioselt, et ta saaks muuta oma kuju, mis Apollonit võlub. Seepeale tardusid tema liikmed ning ta muutus loorberipuuks (vanakreeka keeles δάφνη (daphnē)).
Daphne mälestuseks kandis Apollon loorberipärga või loorberiga kaunistatud kitarat.
Henryk Chmielewski
Henryk Chmielewski (USA-s ka Henry Chemel; 8. jaanuar 1914 Łódź, Łódźi vojevoodkond – 15. november 1998 Hollywood, Browardi maakond, Florida osariik) oli Poola poksija.
Toll (aadlisuguvõsa)
Toll (vene фон Толль) on aadlisugukond, mille liikmed loevad end pärinevaks Madalmaadest ning põlvnevaks Wittenbergi ülikoolis õppinud ning koos hertsog Magnusega Saaremaale saabunud kirjutajast Lucas Tollist. Sugukonna liikmeid on immatrikuleeritud nii Rootsi, Soome, Saaremaa, Eestimaa kui ka Liivimaa rüütelkondadesse.
Henryk Chmielewski
Chmielewski oli kokku kolmekordne Poola meister – kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) 1931. aastal ning keskkaalus (kuni 160 naela ehk 72,6 kg) aastatel 1933 ja 1936. Ta sai Poola meistrivõistlustel keskkaalus (kuni 160 naela ehk 72,6 kg) 1935. aastal 2. koha. Ta osales rahvusvahelistel kohtumistel Poola eest 16 korral, võitis neist 12 ja kaotas 3 kohtumist ning viigistas 1 kohtumise.
Toll (aadlisuguvõsa)
Ajalugu
1723. aastal sai Saaremaalt Karja kihelkonna Aru liinist põlvnev Östgöta ohvitser Karl Friedrich von Toll (rootsipäraselt Karl Fredrik Toll, 1681–1741), kes oli Riias staabimajoriks olnud, Aru (Arromois) ja Eggebyholmi mõisnik Klaus Friedrich von Tolli (1647–1719) poeg, naturalisatsiooni korras Rootsi aadliks nr 1777.
Henryk Chmielewski
Chmielewski osales keskkaalus (kuni 160 naela ehk 72,6 kg) 1936. aasta Berliini olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Henry Tillerile (Norra) ning andis 3. koha kohtumise loobumisvõidu Raúl Villarrealile (Argentina). Ta oli esimene Poola poksija, kes olümpiamängude poksivõistlusel jõudis poolfinaali.
Toll (aadlisuguvõsa)
Ajalugu
1772. aastal naturaliseeriti Rootsis üks suguvõsaharu ja kanti 1776. aastal Rootsi rüütelkonda aadlisuguvõsana nr 2078.
Henryk Chmielewski
Elukutselisena
Chmielewski poksis detsembrist 1938 kuni märtsini 1949 elukutselisena. Ta pidas kokku 79 kohtumist, millest võitis 55 (neist 24 nokaudiga) ja kaotas 23 (neist 14 nokaudiga) kohtumist ning 1 kohtumine jäi viiki.
Toll (aadlisuguvõsa)
Ajalugu
1799. aastal sai Rootsi ohvitser ja poliitik Johan Christopher Toll (1743–1815) Rootsi vabahärraks nr 314 ja 1814. aastal anti talle ka Rootsi krahvitiitel nr 127.
1814. aastal anti Saaremaalt Vestli-Kargi liinist põlvnevale kindralleitnant Karl Wilhelm von Tollile (1777–1842) Austria vabahärratiitel ja 1829. aastal andis Vene keiser Nikolai I talle ka krahvitiitli.
Mõisad
Perekonnale kuulusid Eestimaa alal erinevatel aegadel järgmised mõisad: Albu, Pürksi, Edise, Habaja, Ojasoo, Hõreda, Karinõmme, Kiideva, Määri, Niinja, Tolli, Rosentali, Roela, Tuula, Undla, Valingu, Vatla, Aruküla, Kukruse, Peeri, Ääsmäe ja Vodja.
Liivimaa alal Leebiku, Linnamäe, Heisri, Tilsi, Visusti, Iļķene (Hilchensfähr), Dzelzava (Selsau) ja Tūja mõis (Taubenhof).
Saaremaal Meedla, Vestli, Aru, Tiirimetsa, Kargi, Pähkla, Pidula, Kahtla, Nenu, Kuusnõmme, Piila mõis.
Eva Aaver
Eva Aaver (14. juuni 1925 Pärnu – 13. detsember 2008 Tartu) oli eesti kirjandusteadlane ja tekstoloog.
Dareios II
Dareios II (surnud 404 eKr) oli Pärsia suurkuningas Ahhemeniidide dünastiast 423–404 eKr.
Kravažas
Kravažas on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Liezēre vallas.
Kravažas asub valla loodeosas Ilzēni järve ääres.
Aleksei Zahharov
Aleksei Zahharov (vene Алексей Захаров; sündinud 31. detsembril 1937 Homieli oblastis Retšitsas) on vene näitleja.
Ta lõpetas 1954. aastal Tallinnas õhtukeskkooli. Ta õppis aastatel 1956–1959 Ostrovski nimelises Leningradi Riiklikus Teatriinstituudis.
Soualiho Meïté
pisi|Soualiho Meïté (2013) Soualiho Meïté (sündinud 17. märtsil 1994 Pariisis) on Prantsusmaa jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Portugali kõrgliiga klubis Lissaboni Benfica. Ta on Elevandiluuranniku päritolu.
Aleksei Zahharov
1972. aastast töötas Eesti NSV Riikliku Vene Draamateatri näitlejana.
Soualiho Meïté
2013. aastal liitus ta Lille'iga. Hooajal 2016–2017 mängis ta Lille'ist laenul Belgia kõrgliiga klubis Zulte Waregem.
2017. aasta juunis naasis ta Prantsusmaa kõrgliigasse, sõlmides lepingu Monacoga. Vähese mänguaja tõttu läks ta 2018. aasta jaanuaris laenule Bordeaux'sse.
2018. aasta juulis siirdus ta Itaalia kõrgliiga klubisse Torino. 2021. aasta jaanuaris läks ta hooaja lõpuni laenule AC Milani.
2021. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Lissaboni Benficaga.
Kärdla laululava
pisi|Kärdla laululava (2010) Kärdla laululava on laululava Hiiu maakonnas Kärdla linnas aadressil Uus tänav 5.
Soualiho Meïté
Meïté on mänginud Prantsusmaa noortekoondistes, sh mängis ta 2011. aastal Prantsusmaa kuni 17-aastaste koondisega noorte maailmameistrivõistlustel.
Kärdla laululava
Peale muusikaürituste toimuvad laval ka näiteks teatrietendused.
Laululava hävis suuresti 2008. aasta novembris aset leidnud tulekahjus. See taastati annetuste toel 2012. aastal.
Kõpu metsandik
Kõpu metsandik on metsandik Viljandimaa metskonnas. Kõpu metsandik hõlmab osaliselt Mulgi ja Põhja-Sakala valla riigimetsi.
Vedelkütusrakett
Vedelkütusrakett on rakett, mis kasutab vedelat kütust erinevalt palju varem leiutatud tahkekütusrakettidest. Kütuse intensiivsel põlemisel tekkivad heitgaasid paiskuvad raketi sabast välja ja vastavalt impulsi jäävuse seadusele liigub rakett edasi. Vedelkütusrakettide peamiseks eeliseks tahkekütusrakettide ees on põlemisreaktsiooni juhitavus. Gaasilise kütusega võrreldes on vedelkütuse jaoks vaja tunduvalt väiksemaid mahuteid. Kuna põlemine on kiire, ei piisa välisest õhust ja raketile on vaja kaasa panna ka aine, millega reageerimisel kütus põleb. Seda ainet nimetatakse kas hapendajaks või oksüdeerijaks, tuntuim hapendaja on vedel hapnik. Levinumad on vedelkütusraketid, kus on eraldi paagid nii kütusele kui ka hapendajale. Esinevad ka raketid, kus kütus ja hapendaja, või kütus, milles on juba piisavalt oksüdeerijat, on ühes paagis. On ka rakette, kus lennu ajal vahetatakse üks kütus teise vastu.
Ehitus
Vedelkütusraketi üldine tööpõhimõte on suhteliselt lihtne, kuid tehniline teostus on keeruline ja nõuab täpsust. Rakett sisaldab enamasti kahte paaki kütuse ja hapendaja jaoks ning põlemiskambrit, kuhu ained pumbatakse ja toimub nende põlemine. Põlemise käigus eralduv gaas on suure rõhu all, kuna gaaside ruumala on tavalisel rõhul tunduvalt suurem kui vedelike oma. Samuti on gaasimolekulidel suur kineetiline energia, kuna põlemine on eksotermiline ja selle käigus eraldub energiat. Rõhu all olev gaas liigub düüsi (kooniline avaus raketi sabas) ja väljub raketist suurel kiirusel. Vastavalt Newtoni III seadusele liigub rakett vastassuunas.
Ajalugu
pisi|Robert Goddard ja tema esimese vedelkütusraketi stardiplatvorm Esimesena pakkus vedelkütusega töötava raketi välja Konstantin Tsiolkovski oma töös "Maailmaruumi uurimine reaktiivaparaatide abil". Tsiolkovski tööd olid teoreetilist laadi. Esimese vedelkütusraketi, mida kutsuti Nelliks, lasi õhku Ameerika teadlane Robert H. Goddard 1926. aastal 16. märtsil Auburnis Massachusettsis. Aastal 1937 lendas tema tehtud rakett 2,5 km kõrgusele. Goddard oli maailma juhtivaid teadlasi, kuid tal ei olnud piisavalt raha, et ületada 1930. aastate Saksa teadlaste edusamme. 1929. aastal laskis Saksa füüsik Hermann Oberth lendu oma esimese vedelkütusraketi. Kui Saksamaal tuli võimule natsionaalsotsialistlik partei, pööras Saksa sõjavägi oma tähelepanu rakettidele. Järgnevatel aastatel tegi Saksamaa raketiteadlane Wernher von Braun mitmeid katseid ja laskis 1934. aastal raketi juba 3,4 km kõrgusele. Teise maailmasõja lõpuni olid maailmas juhtival positsioonil saksa teadlased, Saksa riik pühendas suure osa oma ressurssidest raketiteaduse edasiviimiseks. Sakslaste väljatöötatud raketiga A4 (rohkem tuntud kui V-2) pommitati Londonit, Antwerpeni ja teisi liitlaste linnu. Pärast Teist maailmasõda läksid von Braun ja suur osa tema kaastöötajaid USA-sse, kus nad jätkasid oma tööd ja viisid lõpuks inimese Kuule. V-2 tehnoloogia said oma käsutusse ka NSV Liit ja Suurbritannia. Nõukogude liidus pandi suurt rõhku rakettide arendamisele ja sealsed teadlased viisid esimesena orbiidile satelliidi ja inimese. NSV Liidu ja USA vahelises külmas sõjas oli kosmoseteadus üks peamistest arendusvaldkondadest ja ühes sellega ka vedelkütusraketid.
Ab absurdo
Ab absurdo ehk ex absurdo on argument, mis põhjendab väidet või lükkab vastupidise väite ümber, toetudes vastupidise väite või selle ilmsete järelduste absurdsusele.
Kui argument on deduktiivne ja saadakse vastuolu, siis nimetatakse argumenti reductio ad absurdum.
Christian Corrêa Dionisio
Christian Corrêa Dionisio (tuntud ka lihtsalt nime all Christian; sündinud 23. aprillil 1975 Porto Alegres) on Brasiilia endine jalgpallur, ründaja.
Aastatel 1992, 1995–1999 ja 2007 mängis ta Brasiilia klubis Internacional, millega tuli 1992. ja 1997. aastal Rio Grande do Suli osariigi meistrivõistluste Campeonato Gaúcho võitjaks ning 2007. aastal Recopa Sudamericana võitjaks.
2005. aastal võitis ta São Pauloga klubide maailma karikavõistlused ja 2006. aastal Botafogoga Rio de Janeiro osariigi meistrivõistlused Campeonato Carioca.
Ta mängis karjääri jooksul ka mitmes Euroopa klubis, sh Paris Saint-Germainis 1999–2001.
Brasiilia koondisse kuulus ta 1999. aasta Copa Américal, mil tuldi kuuendat korda Lõuna-Ameerika meistriks, ja 1999. aasta konföderatsioonide karikavõistlustel, mil saadi teine koht.
Koondisekarjäär
Brasiilia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1997–2001 11 mängu.
Daphnis
Daphnis (eesti keeles ka Dafnis) oli vanakreeka mütoloogias Sitsiilia karjus, Hermese ja ühe nümfi poeg. Arvatavasti on ta leiutatud bukoolikas.
Ühe müüdivariandi järgi jäi ta pimedaks truudusemurdmise eest teda armastavale müüdile. Ovidiusel muudetakse ta kiviks, Theokritosel sureb ta armuvalusse.
Vergiliuse ekloogides on mitu Daphnise nime kandvat karjust.
Paan armus Daphnisesse ja õpetas teda paaniflööti mängima.
Kodumaa
Kodumaa on maa, riik, kust isik on pärit või mille kodanik ta on.
"Kodumaa" sünonüümiks on tihti "isamaa", kuid neid on ka vastandatud.
Parima montaaži Oscar
Parima montaaži Oscar (inglise keeles Academy Award for Best Film Editing) on Oscari-filmiauhinna üks kategooriatest. Auhinnaga tunnustab Ameerika Filmikunsti ja -teaduste Akadeemia parimat filmitöötlejat või -töötlejaid.
Esimest korda autasustati kategoorias 1935. aasta galal, kui võitis Conrad A. Nervig filmitöötluse eest filmis "Eskimo".
Enim ehk kaheksa korda on auhinnale nomineeritud Michael Kahn ja Thelma Schoonmaker, kes on mõlemad võitnud rekordilised kolm auhinda. Lisaks neile on võitnud kolm korda ka Daniel Mandell ja Ralph Dawson. Gerry Hambling ja Frederic Knudtson, keda nomineeriti mõlemat kuus korda, hoiavad nominatsioonide rekordit ilma ühegi võiduta.
Eesti Ingerisoomlaste Liit
pisi|Soome aukonsulaadi, Eesti Ingerisoomlaste Liidu, [[Tartu Ingerisoomlaste Seltsi ja Tähtvere päevakeskuse ühine sissepääs Tartus aadressil Veski 35 (september, 2011)]] Eesti Ingerisoomlaste Liit (lühend EIL) on Eesti katusorganisatsioon, mis koordineerib Eestis tegutsevate ingerisoome valdkonnaga tegelevate seltside tegevust. Nende seltside tegevuse peaeesmärk on ingerisoomlaste kultuuri ja soome keele säilitamine ja arendamine. EIL asutati 25. veebruaril 1989 ja selle peakorter asub Tartus.
Üleminekuepiteel
pisi|Üleminekuepiteel kusepõies. Värvitud [[hematoksüliin-eosiiniga]] Üleminekuepiteel ehk transitoorne epiteel (ladina keeles epithelium transitionale) on pinnaepiteel, mida esineb kusepõies ja kusejuhades ning mida iseloomustab võime muuta oma paksust ja rakkude kuju sõltuvalt elundi kontraktsiooniastmest.
Borissovi FK BATE
Borissovi BATE (ametlik nimi valgevene keeles ФК БАТЭ Барысаў) on Valgevene Barysaŭ linna jalgpalliklubi, mis mängib riigi kõrgliigas.
Borisovi BATE on tulnud Valgevene meistriks 15 korda, millega on see riigi kõige edukam klubi. Aastatel 2006–2018 tuli klubi Valgevene meistriks 13 korda järjest.
Borisovi BATE ainus Valgevene klubi, mis on jõudnud UEFA Meistrite Liiga alagrupiturniirile (esimest korda hooajal 2008–09). Lisaks on mitmel hooajal osaletud UEFA Euroopa Liiga alagrupiturniiril.
Klubi kodustaadion on Borissovi Arena, mis avati 2014. aastal.
Elseid Hysaj
Elseid Gëzim Hysaj (sündinud 2. veebruaril 1994 Malësi e Madhes) on Albaania jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Itaalia kõrgliigaklubis Rooma Lazio ja Albaania jalgpallikoondises.
2009. aastal liitus ta Itaalia klubiga Empoli. Klubi põhimeeskonnas mängis ta Itaalia esiliigas alates hooajast 2012/13.
Aastatel 2015–2021 mängis Hysaj Itaalia kõrgliigaklubis Napoli. 2020. aastal võitis ta Napoliga Itaalia karikavõistlused.
2021. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Lazioga.
Albaania jalgpallikoondises debüteeris Hysaj 6. veebruaril 2013 sõprusmängus Gruusia vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 10. septembril 2019 MM-i valikmängus Islandi vastu. Ta kuulus Albaania koondisse 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel.
Kajakisõit
pisi|Kajakisõit Kajakisõit on kajakiga veel sõitmine, kasutades keha tasakaalu, veevoolu ja aere. Kanuutamisest eristab seda aerutaja asend ning aerud. Kajak ehk süst ehk meresüst on väike ja kitsas pealt põllega kaetud paat, mida peamiselt pannakse liikuma inimjõul kahelabalise aeruga. Paat on hästi kohandatud mereliikluseks – kiire, aeruga kergesti juhitav ja kerge.
Oluline on kõigepealt omandada ohutusvõtted ning alati kanda veekogule vastava kategooria päästevesti. Algajal ei ole soovitatav üksi veekogule minna, sest kajaki ümbermineku puhul on oht kaotada aer (hulbib eemale) ning sügavamas vees on kaaslase abita ja ilma toetuspunktita kajakki tagasi saamine peaaegu võimatu. Kajakis istutakse jalad ees, näoga sõudmise suunas ning sõutakse kahepoolse aeruga (sõudmine toimub eest taha ning aeru ümber pöörates).
Ajalugu
pisi|Kajak Kajaki leiutasid inuitid tuhandeid aastaid tagasi. Nad kasutasid puitu ning vaala luustikku, et anda paadile vajalik kuju ning katsid selle looma-, peamiselt hülgenahaga. Tõlkes tähendab kajak 'jahtija paati', seda kasutati jahil käimiseks ning kalastamiseks. Kajakki oli hea kasutada jahiloomadele salaja ligi hiilimiseks ning see võimaldas saaki lihtsalt püüda. 19. sajandi keskel hakkasid eurooplased kajakkide vastu huvi tundma ning sakslased ja prantslased hakkasid neid kasutama sportimiseks. Tänapäevasele kajakisõidule on aluse pannud Adolf Anderle, kes läbis esimesena 1931. aastal Salzachöfeni kanjoni jõe. 1936. aastal oli kajakisõit juba olümpiaspordiala. 1950. aastal hakati ehitama kajakke, milles kasutati klaaskiude, 1980. aastal võeti kasutusele polüetüleenplast.
Disain
pisi|Kahelabaline aer Kajakke on võimalik liigitada kuju ning materjali järgi. Igal disainil on oma eelised, sealhulgas jõudlus, manööverdusvõime, stabiilsus ja aerutamisstiil. Kajakid võivad olla valmistatud metallist, klaaskiust, puidust, plastist, kangast ja täispuhutavatest kangastest, nagu näiteks PVC või kummi. Hiljuti on avastatud ka kallis, kuid kerge materjal – süsinikkiud. Igal materjalil on omad eelised: tugevus, vastupidavus, paindlikkus, vastupidavus ultraviolettkiirgusele vms. Näiteks puidust kajakke võib ehitada valmiskomplektidest või teha käsitsi. Kergekaalulisest kangast valmistatud täispuhutavad kajakid on kergesti tühjendatavad ja seega paremini transporditavad ja ladustatavad ning mõne raskema paadiga võrreldes võivad need olla ka vastupidavamad.
Varustus
pisi|Kokkupandav kajak Kajakisõiduks on vajalik kahelabaline aer, mille ühte otsa kasutatakse vees, samal ajal kui teine ots vähendab tuuletakistust. Aerud erinevad üksteisest pikkuse, kuju ning suuruse poolest, sobiv valitakse olenevalt sõidust ning aerutaja eelistustest. Vajaliku varustuse hulka kuuluvad veel päästevest ja põll. Sõiduoludest olenevalt võib olla vajalik kanda ka kiivrit. Olenevalt veekogust ja sõiduoludest võivad lisavarustusse kuuluda veel nt vile, viskeliin kärestikus päästmiseks, pump süsta veest tühjendamiseks ning tuleks kasutada sukeldumisnuga ja sobivaid veekatteid. Samuti tuleks end sobivate riietega (näiteks kalipso ning sukeldumiskostüüm) kaitsta külma vee ja õhu eest.
Kajaki tüübid
"Istu peal"-süstadel istuvad matkajad avatud pinnal veetaseme kohal. "Kabiinistiilis" kajak hõlmab istumist jalgade ja puusadega kajaki sees veekindla, mis loob vöökoha ümber veekindla tihendi. Täispuhutavad kajakid on kahe eelmise hübriidid. Nendel paatidel on avatud osa, kuid matkaja istub allpool avatud teki osa. "Tandemid" on mõeldud mitmele matkajale: kui tavaliselt on süstad mõeldud ühele inimesele, siis need on mõeldud 2–3 inimesele.
Kajakiga seotud tegevused
Kajakid on oma universaalsuse tõttu kasutatavad eri välitegevustes, näiteks sukeldumine, kalastamine, looduse uurimine ja päästetööd üleujutuste ajal.
Sukeldumine
pisi|Kalastustarvetega varustatud kajak Kajakilt sukeldumine on sukeldumisliik, kus sukeldujad võtavad kaasa kogu oma varustuse ja aerutavad piki rannikut sukeldumiseks soovitud kohta. Kajaki kasutamine sukeldumisel on tunduvalt odavam kui mootorpaadi kasutamine ja annab sukeldujale ka suurema sõltumatuse. Nii on võimalik pääseda ligi kitsamatele kohtadele ja avastada uusi paiku.
Kalastamine
Kajakikalastus on kala püüdmine otse kajakist. Kajakikalastus on muutumas järjest populaarsemaks, kuna pole vajadust mootorpaadi järele ja see on keskkonnasõbralikum variant.
Ökoturism
Ökoturismiks pakutavad kajakireisid on kogumas suurt populaarsust. Tehakse eri reise, kus matkajad saavad näiteks vaadata delfiine ja kohalikku ökosüsteemi otse paatidest.
Juri Orlov (näitleja)
Juri Orlov (vene Юрий Петрович Орлов, Eestis ka Jüri Orlov; 14. oktoober 1945 Uman, Tšerkassõ oblast, Ukraina – 23. mai 2020 Zolotonoša, Tšerkassõ oblast, Ukraina) oli Eesti ja vene näitleja.
Ta lõpetas 1963. aastal Umanis keskkooli ja 1972. aastal GITIS-e.
Mulla-taime-atmosfääri kontiinum
pisi|Muld, taim ja atmosfäärMulla-taime-atmosfääri kontiinum ehk SPAC (Soil – Plant – Atmosphere continum) on vee pideva liikumise rada läbi taimede mullast atmosfääri. Tegemist on vee pideva ja katkematu kulgemisega mullast juurte kaudu lehtedesse ja lehtedest transpiratsiooni kaudu atmosfääri.
Kogu SPAC ahela liikumapanevateks jõududeks on veepotentsiaalide erinevus taimerakkude poolläbilaskvatel membraanidel, hüdrostaatiliste rõhkude erinevused ja vee aururõhkude erinevused taimede eri osades. Kuna atmosfääri veepotentsiaal on madalam kui veepotentsiaal taime lehtedes, siis tekib lehtede õhulõhedes difusioonigradient, mida mööda väljub vesi lehtedest auruna. Õhulõhede kaudu lehest aurustunud (transpireerunud) vee molekulid asenduvad mesofüllist aurustuva vee molekulidega, säilitades niimoodi lehe sees olevas õhus püsiva küllastunud auru rõhu. Mesofülli rakkude pinnalt aurustunud vee asemele tuleb vesi ksüleemist, kuhu see tuleb omakorda tõusva voolu abil taime juurest. See vee liikumise osa taimes põhineb ksüleemis oleval hüdrostaatilise rõhu gradiendil.
Juri Orlov (näitleja)
Aastatel 1967–1979 mängis ta tosinas vene ja ukraina mängufilmis.
Isiklikku
Tema isa oli insener, ema arst. Ta oli aastatel 1966–1979 abielus näitleja Svetlana Orlovaga, abielust sündis poeg.
Mulla-taime-atmosfääri kontiinum
Vee pideva liikumise ülespoole tagavad vee molekulide vahelised kohesioonijõud. Mullast juurde liigub omakorda vesi osmoosi abil juure negatiivse veepotentsiaali tõttu mulla suhtes. Mulla kuivades vähenevad üheaegselt veepotentsiaalid nii mullas kui taimes. Mitte alati ei ole vee liikumise määravaks gradiendiks veepotentsiaalide erinevus. See võib olla ka hüdrostaatilise rõhu gradient või hoopis vee aururõhkude gradient atmosfääri ja lehes oleva õhu vahel.
304 eKr
304. aasta eKr ehk ab urbe condita CDL (450).
Mulla-taime-atmosfääri kontiinum
Vee liikumise mullast lehtedesse määravaks reguleerijaks on eelkõige lehtede õhulõhed. Lehepinnal tekib SPAC kaudu vee liikumise kõige suurem gradient. Vee liikumise kiirus SPAC-süsteemi kahe punkti vahel sõltub gradiendi suurusest ja takistusest nende punktide vahel.
Mulla-taime-atmosfääri kontiinumi komponendid
Mulla-taime-atmosfääri kontiinumi teaduslik kirjeldamine hõlmab mitme teadusharu komponente.
Mulla-taime-atmosfääri kontiinum on dünaamiline seotud süsteem, mis kirjeldab energia ja aine voogusid vee liikumisel mullast läbi taimede atmosfääri ning samuti vee liikumist ja veepotentsiaale kontiinumi erinevates komponentides (muld, taim ja atmosfäär), mis toimivad omavahel seotud ahela lülidena.
Messier 106
Messier 106 (ka M106 ja NGC 4258) on spiraalgalaktika, mis asub Jahipenide tähtkujus.
Mulla-taime-atmosfääri kontiinum
Vee transport
Kõik elusrakud taimedes vajavad vett, vees lahustunud ioone ja suhkruid elutegevuseks ning kasvamiseks. Enamikul taimedel paiknevad juured mullas ning lehed ja varred atmosfääris. Juurte ja varte kaudu liiguvad ülespoole vesi ja ioonid. Lehed (ning rohelised varred) toodavad fotosünteesi käigus suhkruid. Fotosünteesi käigus tekkinud suhkrute liikumine taimede mittefotosünteesivatesse osadesse, mineraalide ning vee liikumine vartesse ja lehtedesse taimedes toimub vee transpordi abil. Vee liikumise tee pikkus taimedes ulatub kümnete meetrite sügavuste juurte otstest kuni 100 meetri kõrguste varte otsteni. Vee transport taimedes peab olema piisavalt kiire (kuni 4 mm/s), et asendada lehtede kaudu aurustuvat vett. Taimed tulevad nende ülesannetega toime ilma omamata spetsiaalset vee pumpamise organit.
Veepotentsiaal
Veesisaldust mullas, taimedes ning atmosfääris kirjeldatakse üldiselt veepotentsiaalina (Ψw). Veepotentsiaal on keemiline veepotentsiaal (µw) spetsiifilises osas süsteemis võrrelduna puhta vee keemilise potentsiaaliga samal temperatuuril ning atmosfääri rõhul. Seda mõõdetakse rõhuühikutes (MPa). Puhta vaba vee potentsiaal atmosfäärirõhul ja temperatuuril 298 K on 0 Mpa.
Inge Sørensen
Ta võitis 1936. aastal Berliini olümpiamängudel pronksmedali 200 meetri rinnuliujumises. Ta on noorim teadaolev medalivõitja olümpiamängude individuaalalal. Medalit võites oli tema vanus 12 aastat ja 24 päeva.
Messier 106
Galaktika avastas 1781. aastal Pierre Méchain. Galaktikad Messier 105, 106 ja 107 lisas 1947. aastal Messier' kataloogi Ameerika Ühendriikide astronoom Helen Sawyer Hogg. 1995. aastal tuvastas VLBA, et Messier 106 keskel võib olla ülimassiivne must auk.
Messier 106 asub Maast 23,7 miljoni valgusaasta kaugusel ja selle diameeter on 135 000 valgusaastat. Galaktika tähesuurus on 9,1 ja see sisaldab üle 400 miljardi tähe.
Põhipuhkuse hüvitamine
Eesti Vabariigis tegutsevatele tööandjatele ja töötajatele põhipuhkuse hüvitamise õigusi ja kohustusi töölepingu lõppemise korral reguleerivad Euroopa Parlamendi ja Nõukogu direktiiv 2003/88/EÜ, Eesti Vabariigi Töölepingu seaduse , Euroopa Liidu Kohtu vastavad otsused ning teised asjassepuutuvad rahvusvahelise õiguse põhimõtted, samuti direktiivi 2003/88/EÜ seitsmes artikkel koos Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 31 teise lõikega.
Euroopa Liidu õiguse kohaldamine
Eesti Vabariik ühines Euroopa Liiduga 01.04.2004, tunnustades ja nõustudes Euroopa Liidu aluslepingutega , mille eesmärke saavutatakse õigusaktidega, osad neist on siduvad, teised mitte. Euroopa Liidu aluslepingud on siduvad kokkulepped kõikidele Euroopa Liidu liikmesriikidele. Euroopa Liidu siduvateks õigusaktideks on üldjuhul määrused, direktiivid ja otsused (otsused on siduvad ainult adresseeritud riigile või ettevõttele). Euroopa Liidu õigusaktideks on ka soovitused ja arvamused, kuid need ei ole siduvad. Euroopa Liidu määrus on siduv õigusakt ja kogu Euroopa Liidus tervikuna otse kohaldatav. Euroopa Liidu direktiiv on õigusakt, milles püstitatakse eesmärk ja mille liikmesriigid peavad oma riigis saavutama, kuid eesmärgi saavutamiseks vajalikud ja sobilikud (riigisisesed) õigusaktid tuleb igal liikmesriigil endal vastu võtta. Töötaja õiguseid puhkusele reguleerib peamiselt Euroopa Parlamendi ja Nõukogu direktiiv 2003/88/EÜ
Inge Sørensen
Aastal 1938 tuli ta samal distantsil ajaga 3.05,4 Euroopa meistriks.
Põhipuhkuse hüvitamine
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/88/EÜ artikkel 7
4. novembril 2003 võttis Euroopa Liit vastu direktiivi 2003/88/EÜ, mis sätestab tööaja korralduse minimaalsed ohutus- ja tervishoiunõuded ja mida kohaldatakse muuhulgas põhipuhkuse suhtes.
Inge Sørensen
Ta tuli aastatel 1936–1944 üheksa korda Taani meistriks ning Põhjamaade meistriks aastatel 1937 ja 1939. Aastal 1941 läbis ta esimese taani naisena 200 meetrit rinnuli vähem kui kolme minutiga.
Mulla-taime-atmosfääri kontiinum
Veepotentsiaal
Veepotentsiaal iseloomustab, kui vabalt vesi molekulides saab liikuda konkreetses keskkonnas või süsteemis. Et mõista, kuidas vesi jõuab taimerakkudesse, tuleb arvestada mitmeid vee füüsikalisi omadusi ja kuidas neid omadusi mõjutavad rõhk, gravitatsioon ning lahustunud osakesed. Taimefüsioloogias kasutatakse vee keemilise potentsiaali iseloomustamiseks terminit veepotentsiaal.
Põhipuhkuse hüvitamine
Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/88/EÜ artikkel 7
Töötajate minimaalset puhkeaega reguleerib direktiivi teine peatükk. Kõnealune peatükk annab liikmesriikidele ülesandeks võtta kasutusele vastavad meetmed, et direktiiviga kooskõlas olevalt oleks riigisiseselt reguleeritud muuhulgas töötajate igapäevane puhkus ja põhipuhkus, töötamise vaheajad ning maksimaalne tööaeg. Lisaks töötajate puhkeajale reguleerib direktiivi kolmas peatükk töötajate öötööga ja vahetustega tööga seotut, mis kuulub samuti puhkuse mõiste alla. Viiendas peatükis tuuakse ära võimalikud erandid, millest osad ka puhkusega seotut reguleerivad.
Euroopa Kohtu praktika (2003/88 direktiiviga seotud kohtupraktika)
Järelikult kui töösuhte lõppedes tõstatub kasutamata jäänud aegumata põhipuhkuse hüvitamise küsimus ja kui tööandja tõendab, et ta on võtnud kasutusele sobivad meetmed, et tagada igal aastal vähemalt seaduses sätestatud miinimumi piires töötajale võimalus kasutada põhipuhkust töösuhte jooksul, ning töötajal oli reaalselt võimalus puhkusele minna, ent töötaja sellele vaatamata tahtlikult ja teadlikult keeldus viimast tegemast ning seda vaatamata tööandja korduvatele ettepanekutele, siis ei saa töötaja töösuhte lõppemisel nõuda tööandjalt rahalist hüvitist kasutamata jäänud põhipuhkuse päevade eest.
Töötaja põhipuhkuse regulatsioon Eesti õiguses
Eesti siseselt reguleerib töötajate puhkusega seotut Töölepingu seadus (edaspidi TLS) (vastu võetud 17.12.2008), mille kolmas jagu sisaldab töö- ja puhkeajaga seotut ning neljas jagu puhkusega seotut. Direktiivist 2003/88/EÜ tulenevad eesmärgid viidi TLS-i sisse 18.06.2009, mis jõustus teatavate aspektide suhtes 01.07.2009. TLS-i järgi on kõigil töötajatel õigus saada puhkust seaduses ettenähtud korras. Eraldi on välja toodud ja reguleeritud mitmete eristaatusega töötajad nagu näiteks alaealised, osalise või puuduva töövõimega töötajad ning haridus- ja teadustöötajate puhkamise reeglid.
Töö- ja puhkeaega käsitlevas jaos (kolmas jagu) reguleeritakse puhkusega seoses peamiselt vaba aja andmisega seotut, tööaega ja tööaja korraldamisega seotut, ületunnitööd, igapäevast ja iganädalast puhkeaja ning tööaja lühendamisega seotut. Töötaja õiguste seisukohast on rõhku pandud töötaja kui töösuhte nõrgema poole tervise hoidmisele. Sellistes olulisemaid reegleid hõlmavates sätetes lähtutakse põhimõttest, et kokkulepped, mis on kokkulepitud töötaja jaoks ebasoodsamad, ei ole lubatud ja on seega tühised.
Puhkust käsitletakse täpsemalt seaduse neljandas jaos, milles reguleeritakse õigust puhkusele, põhipuhkust ja selle andmist, puhkusetasu hüvitamist riigieelarvest, puhkuse ajakavaga, puhkusetasu ja kasutamata puhkuse hüvitamisega seotut.
TLS järgi eeldatakse, et töötaja iga-aastane põhipuhkus on 28 kalendripäeva, kuid nagu direktiivi artiklis 15 on märgitud, on töötajal ja tööandjal võimalik kokku leppida ka pikemas põhipuhkuses. Töötaja tervist silmas pidades tuleks põhipuhkus välja võtta korraga. Küll aga on pooltele antud õigus seda kokkuleppe korras teha osade kaupa tingimusel, et vähemalt 14 kalendripäeva puhkust kasutatakse ära järjest (TLS § 68 lg 5). Põhipuhkust antakse töötatud aja eest, mille hulka arvestatakse lisaks töötatud ajale ajutise töövõimetuse aeg, puhkuse aeg ning samuti aeg, kui töötajal on seaduse alusel õigus tööst keelduda. Iga töötatud kalendriaasta eest on töötajal õigus saada põhipuhkust täies ulatuses, mis on eelpool märgitud 28 kalendripäeva. Oluline on, et põhipuhkus tuleb ära kasutada aasta jooksul. Kasutamata põhipuhkuse osa viiakse üle järgmisse kalendriaastasse ja põhipuhkuse nõue aegub ühe aasta jooksul. Töölepingu lõppedes on tööandja kohustatud hüvitama töötajale kasutamata jäänud aegumata põhipuhkust rahas (TLS § 71 lg 1).
Tööandjal on kohustus koostada iga kalendriaasta kohta puhkuse ajakava (TLS § 69 lg 2). Puhkuste ajakava määrab tööandja, arvestades töötaja mõistlike ja tööandja huvidega ühilduvate soovidega (TLS § 69 lg 1). Nii töötajal kui tööandjal on seaduses ettenähtud juhtudel poolte kokkuleppel õigus ajakava muuta ja ka puhkust katkestada (TLS § 69 lg 6). Töötajal on seadusega ettenähtud õigus saada puhkusetasu (TLS §70 lg 2), mis üldjuhul makstakse välja hiljemalt eelviimasel tööpäeval enne puhkuse algust. Oluline on märkida, et igasugune kokkulepe puhkuse hüvitamiseks raha või muude hüvedega töölepingu kestvuse ajal on tühine (TLS § 70 lg 3).
Töötaja õigus iga-aastase põhipuhkuse hüvitamisele rahas erandlikel asjaoludel
Spetsiifilisemaid olukordi on Euroopa Kohus käsitlenud seoses töötaja õigusega iga-aastase põhipuhkuse hüvitamise õiguse osas seoses töötaja pikaajalise töövõimetuse ja surmaga.
Pikaajalise töövõimetuse korral, juhul kui töötaja iga-aastane puhkus langeb kokku pikaajalise haiguspuhkusega ning töötaja ja tööandja vaheline töösuhe lõppeb vahetult pärast töövõimetust, on Euroopa Kohus tõlgendanud direktiivi 2003/88/EÜ artiklit 7 kasutamata jäänud puhkusepäevade osas alljärgnevalt.