cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Korvpall 2008. aasta suveolümpiamängudel
Mehed
Eelmiste 2004. aasta Ateena olümpiamängude kolm paremat meeskonda olid:
B-alagrupp
Hiina ja Hispaania mäng lõppes normaalajal viigiga 72:72. Lisaajal sai võidu Hispaania 85:75. <br style="clear:both;" />
Naised
Eelmiste 2004. aasta Ateena olümpiamängude kolm paremat naiskonda olid:
A-alagrupp
Brasiilia ja Lõuna-Korea mängus jäi normaalajal tulemus viiki 55:55. Lisaajal võitis Lõuna-Korea 68:62. <br style="clear:both;" />
Ohjad
Ohjad on valjaste külge kinnitatud pikk nöör või rihm, millega sai hobust või hobuseid tagantpoolt (veokist) juhtida.
Tööohjad valmistati varem tugevast nöörist, sõiduohjad olid tehtud nahkrihmast või kõladega kootud mustrlisest villasest paelast.
Rangiroomad
Rangiroomad (ka roomad) on rangide küljes paiknevad tugevad nahkrihmad, millega kinnitatakse look ja aisad.
Eksjö
Eksjö on linn Rootsis Jönköpingi läänis, Eksjö valla keskus.
Peotants
Peotants on nõukogude ajal kujunenud üldistav nimetus teatud paaristantsudele, mis kujunesid enam-vähem praegusel kujul välja 20. sajandi alguse Inglismaal – aeglane valss, fokstrott, Viini valss, tango, samba, rumba, tšatša, džaiv.
Eksjö
Linnas on 10157 elanikku (2015).
Peotants
Peotantsuks nimetatakse ka nende tantsude tantsimist seltskondliku meelelahutuse või harrastusena. Vahel nimetatakse peotantsuks ka võistlustantsu ehk tantsusporti, kus võisteldakse kümnes klassikalises peotantsus, mis jagunevad standardtantsudeks ja Ladina-Ameerika tantsudeks.
Eksjö
pisi|tühi|Eksjö vanalinn
Peotants
Mõned tantsuasjatundjad ei soovita sõna "peotants" kasutada ning peavad õigemateks terminiteks "seltskonnatantsu" ja "võistlustantsu".
Ulama
Ulama ehk ulema (araabia keeles علماء ‘ulamā' ; mitmus sõnast عالِم ‘ālim' , 'õpetlane') on islami seadusetundjate või õpetlaste kogu islamimaades.
Teises tähenduses on ulama islamiteadlane, kes kuulub seadusetundjate või õpetlaste kogusse. Ulamad tegutsevad juriidiliste nõuandjatena, kohtunikena jne, jagunedes imaamideks, muftideks ja kaadideks.
Jaama jõgi
Jaama jõgi (ka Struga jõgi) on Narva jõe vasakpoolne lisajõgi. Jaama jõgi saab alguse Agusalu soost Agusalu küla edelaservas. Voolab läbi Alutaguse valla maadel oleva Heinasoo ja Feodori soo ning suubub Narva jõkke 4 km Vasknarva külast allavoolu. Selle pikkus on 15,4 km ja valgla pindala 47,3 km².
Alamjooksul on Jaama jõgi nelja kilomeetri ulatuses vana Narva jõest eraldunud looge, mille laius on umbes paarsada meetrit (kutsutakse ka Vanajõeks), millesse suubub Jaama jõe õgvendatud keskjooks (kutsutakse ka Kestsimani kraaviks).
Jaama jõe alamjooksu vanajõeloogete ja Vasknarva vahele jääb omalaadne lammisoo (suurvee ajal üleujutatav soo) - Jaama luht.
Jaama jõe ja Karoli oja suudmete vahele jääb Karoli märgala, mis koos Jaama luhaga jääb Alutaguse rahvusparki.
Signal Intelligence Service
Signaalluure teenistus (Signal Intelligence Service) oli Ameerika Ühendriikide sõjaväe sideluureamet, mis moodustati 24. aprillil 1930.
SIS tegeles 20. sajandi esimesel poolel põhiliselt krüptograafia ja krüptoanalüütiliste ülesannete ning šifreerimismasinate väljatöötamisega.
SIS-i krüptoanalüütikute töö tulemusena suudeti dešifreerida Jaapani diplomaatiline šifrikood PURPLE.
Aastast 1942 kuni septembrini 1945 kandis SIS nimetusi Signal Intelligence Service Division, Signal Security Division, Signal Security Branch, Signal Security Division, Signal Security Service ja Signal Security Agency.
Septembris 1945. aastal nimetati asutus Army Security Agency'ks ning viimaseks nimetuseks sai Army Intelligence and Security Command 1977. aasta jaanuaris.
Charlot Salwai
pisi| Charlot Salwai Tabimasmas (sündinud 24. aprillil 1963) on Vanuatu poliitik (Namangi Aute). Ta oli 11. veebruarist 2016 kuni 20. aprillini 2020 Vanuatu peaminister.
Ta on olnud varem kaubandus-, maa-, haridus-, rahandus- ja siseminister.
Ta on pärit Pentecosti saarelt.
Naomi Wolf
thumb|right|Naomi Wolf Naomi Wolf (sündinud 12. novembril 1962 San Franciscos) on ameerika kirjanik ja kolmanda laine feminist.
Tema isa on kirjanik Leonard Wolf. Ta sai kuulsaks juba oma esimese raamatuga "Ilu müüt" ("The Beauty Myth", 1991), millest sai rahvusvaheline bestseller. Raamatus kirjeldab ta, kuidas moe- ja ilutööstus ründab naist. Wolf kirjutab: "Naisel peab olema õigus valida, mida ta teeb oma näo ja kehaga, ilma et teda hukka mõistaks ideoloogia, mis rõhutab vaid välimuse osatähtsust ja seeläbi õõnestab meid nii psühholoogiliselt kui poliitiliselt." Naomi Wolf deklareeris raamatus "Beauty Myth", et ilu on pooleldi varjamatu, pooleldi salajane kriteerium, mille alusel naisi läänemaailmas tööle võetakse, sellega diskrimineerides neid võrreldes meeskonkurentidega. Sugupool meediatekstides on konstrueeritud keha ja seksuaalsust kirjeldavate keelenditega. Ilu on muutunud poolavatud, poolvarjatud kriteeriumiks naiste töölevõtmisel läänemaailmas.
Wolfi raamatud "Tulega tuli" ("Fire with Fire", 1993) räägib poliitikast ja naisõiguslusest. "Lodev seksuaalelu" ("Promiscuities", 1997) on noorukieast ja naiste seksuaalsusest, kus ta soovitab tugevat flirti ja pettingut varase suguühte alternatiiviks. Raamat "Väärarvamused" ("Misconceptions", 2001) on sünnitusest.
Alexela kontserdimaja
Alexela kontserdimaja (alates 12. aprill 2018 ; kuni maini 2014 Nokia kontserdimaja, 2014–2018 Nordea kontserdimaja) on multifunktsionaalne kontserdi-, teatri- ja konverentsikeskus Tallinnas Solarise keskuse kõrval Estonia puiestee 9 peasissekäiguga Rävala puiestee poolt.
Naomi Wolf
Wolf oli seotud Bill Clintoni tagasivalimise kampaaniaga 1996. aastal. Ta nimetas ühes vestluses Gore’ile alfa- ja beetameeste erinevusi ja soovitas Al Gore’il saada beetamehest alfameheks. Nii kirjutas meedia, Wolf eitas, et ta oleks Gore’ile riietumise soovitusi ja muud selleteemalist õpetust andnud. Wolf koostas asepresidendile memosid küsimuste kohta, mis puudutasid naisi, ja aitas Gore’i poolele võita noori valijaid.
Wolf oli abielus Clintoni endise kõnede kirjutaja David Shipleyga, kuid lahutas 2005. aastal.
Alexela kontserdimaja
2009. aasta oktoobris avatud hoones asuv suur saal mahutab kuni 1830 inimest, neist parteris 1029, 1. rõdul 493 ja 2. rõdul 308.
Naomi Wolf
2005. aastal avaldas ta raamatu "Puumaja: Ekstsentriline tarkus minu isalt, kuidas elada, armastada ja näha" ("The Tree House: Eccentric Wisdom from my Father on How to Live, Love, and See"). See on kroonika tema keskea kriisist. Ta hindab seal ümber oma armastuse isa vastu ja isa mõjuvõimu kunstniku ja õpetajana. Raamat sai peamiselt positiivseid arvustusi, kuid ka kriitikat, näiteks Germaine Greer kritiseeris ta leppimist patriarhaalsusega. Wolf ütles, et ta tahtis feminismist ja poleemikast välja areneda.
2006. aasta intervjuus ajalehele üllatas ta paljusid oma südamesse Jeesus Kristuse võtmisega.
Alexela kontserdimaja
Keskuse maa-aluses parklas on kohti 233 autole. Parklat haldab EuroPark.
Surnud 16. veebruaril
''Siin loetletakse 16. veebruaril surnud tuntud inimesi.
Loogikavärav
Loogikavärav (ingl logic gate) ehk loogikaelement on digitaalne elektroonikalülitus, mis sooritab Boole'i algebra operatsioone. Sellel on üks väljund ja vähemalt üks sisend, kus igaühes on üks kahest binaarväärtusest (0 või 1). Kõrget (1) ja madalat (0) olekut eristatakse nende erineva pinge järgi. Esimestes loogikalülitustes, kui toitepinge oli 5 V, jäi kõrge pingenivoo vahemikku 2,5‒5 V ja madal nivoo vahemikku 0‒0,4 V. Tänapäeva lülitustes on toitepinge 1 V ringis. L
Erinevad tehnoloogiad
Kõige lihtsam elektrooniline loogikavärav on võimalik ehitada kasutades dioode ja takisteid. Nii on võimalik luua AND- ja OR-väravaid, aga mitte pöördväravaid (NAND või NOR), seega ei saa niimoodi luua kõiki Boole'i algebra operatsioone. Lisaks on veel dioodloogika miinuseks tema "hägune" tulemus, ehk 0 pole päris 0 ja 1 pole päris 1. Seetõttu ei saa luua keerulisemaid skeeme, kus järgnevad mitmed diood-loogikaväravad üksteise järel ilma mingisugust signaali võimendavat seadet kasutamata.
Takisti-transistor-väravatega kadus dioodväravate suur miinus. Nüüd oli võimalik luua nii pikki skeeme, kui oli vaja, kasutamata eraldi signaali võimendeid. Kombineerides erinevaid takisti-transistor-väravaid saab läbi viia kõiki Boole’i algebra operatsioone. Peatselt leiti, et üks transistor suudab töö kiiremini valmis saada kui kaks dioodi. Sündis transistor-transistor loogikaskeem, mis oli oma eelkäijatest kiirem ja võttis märgatavalt vähem ruumi, tehes loogikaskeemid väiksemaks ja efektiivsemaks. Tänapäeval on praktiliselt täielikult tavalise bipolaartransistori asendanud väljatransistorid (FET), täpsemalt isoleeritud paisuga väljatransistorid (metall-oksiid-pooljuht väljatransistor, inglise keeles MOSFET), mida kasutatakse komplementaarete paaridena (CMOS).
Tänapäev
Väikesemõõduliste loogikaskeemide jaoks kasutavad disainerid tänapäeval eeltoodetud standardseid loogikaväravaid. Üha enam on hakatud kasutama programmeeritavaid loogikaseadmeid, mis võimaldavad kiibil suurt elementide pakkimistihedust. Programmeeritavad loogikaseadmed nagu FPGA lubavad muuta komponentide programmeerimise teel kiipide funktsioone. Elektroonilistes loogikaskeemides töötavad transistorid lülitirežiimis, kus nende ümberlülitamiseks kulub väga vähe voolu.
Loogikaseadmed
Loogikaväravatest koostatakse sellised seadmed nagu multipleksorid, registrid, aritmeetika-loogikaplokid (ALU), arvutimälud, kuni keeruliste mikroprotsessoriteni välja, mis võivad sisaldada mitusada miljonit loogikaväravat (NAND koosneb neljast transistorist).
Boole'i algebra funktsioonid
Kokku on 16 Boole'i algebra funktsiooni, milles on defineeritud kaks kommutatiivset, assotsiatiivset, teineteise suhtes distributiivset ja neelduvat binaarset tehet (konjunktsioon ning disjunktsioon) ja involutsioon (eitus). Need 16 funktsiooni on koos kõigi võimalike väljunditega järgmises tabelis.
Neli noolega funktsiooni on implikatsioonid.
Tingmärgid
Elektriskeemidel kujutatakse loogikaväravaid kahte liiki tingmärkidega (sümbolitega). Kõige laiemalt on kasutusel USA standardi ANSI 91-1984 kohased tingmärgid. Euroopa riikides kasutatakse standardiga IEC 60617-12 : 1997 kehtestatud ristkülikukujulisi tingmärke.
E77
pisi Euroopa tee E77 on rahvusvahelisse E-teede võrku kuuluv maantee, mis kulgeb Pihkvast Budapesti läbi Venemaa, Eesti, Läti, Leedu, Poola, Slovakkia ja Ungari. Üldjoontes kulgeb tee Pihkvast kuni Gdańskini edelasse ja sealt Budapestini lõunasse.
Tee pole pidev, Kaliningradi ja Gdański vahel tuleb kasutada laevu.
Loogikavärav
Tingmärgid
Ristkülikukujulistel sümbolitel on iga erineva värava jaoks olemas oma sümbol ja seetõttu saab nendega kujutada palju rohkemaid skeeme kui USA sümbolitega. Ristkülikuliste sümbolite loomise ajendiks oli ühtne meetod keeruliste loogikasüsteemide jooniste tegemiseks. Standard IEC 617-12 ja tema järeltulija IEC 60617-2 ei sisalda enam ANSI sümboleid, küll aga on need veel alles ANSI/IEEE 91 ja 91a standardites.
Elektroonikas nimetatakse NOT-väravat inverteriks. ANSI järgi märgitakse NOT-operatsiooni pisikese ringiga ning ristkülikulise kuju puhul lisatakse väljundisse väike kaldkriips.
E77
Eestis asuv osa on 21,4 km pikk.
Harku järv
Harku järv (varem Haabersti järv, Loodjärv, Argo järv) asub Tallinna lääneservas.
Järve pindalaks on mõõdetud 1,64 km² ja sügavuseks kuni 2,5 meetrit. See on kunagine Läänemere osa, mis umbes 2000 aastat tagasi maapinna kerkimise tagajärjel eraldus omaette veekoguks. Järve põhjas on 2–3 meetri paksune mudakiht. Harku järv on hea kalapüügiks, seal harrastatakse ka suplust ja veesporti.
Vanasti nimetati Harku järve Loodjärveks. Nimi tulenes sellest, et ülalt mäenõlvalt vaadates näis järv olevat sama kõrgel kui taamal paistev meri. Arvatakse, et raamatus "Tasuja" mainitud Lodijärve nime tuletas Eduard Bornhöhe just selle järve nimest.
E77
Venemaal Pihkva oblastis kannab maantee siseriiklikku tähistust A-212, Eestis Võrumaal 7, Lätis Eesti piirist Riiani A2 ja sealt Leeduni A8, Leedus A12, Venemaal Kaliningradi oblastis A-216, Poolas S7, Slovakkias Poola piirist Banská Bystricani 59 ja sealt Ungari piirini 66 ning Ungaris M2.
Loogikavärav
Charles Sanders Peirce
Charles Sanders Peirce (1880) näitas, et NAND-väravaid (alternatiiviks NOR-värav) kombineerides on võimalik teostada ka kõik muud loogilised väravad, aga tema sellekohast tööd ei avaldatud enne aastat 1935. Aastal 1913 avaldas Henry M. Sheffer esimese tõendi selle kohta.
Veel kaks väravat on "välistav või" ehk XOR-funktsioon ja tema pöördvärav "välistav NOR" ehk XNOR. Kahe sisendiga XOR on tõene ainult siis, kui sisendväärtused on erinevad, ja väär, kui nad on võrdsed, sõltumata väärtustest. Rohkem kui kahe sisendi puhul on väljundiks tõene, kui sisendis on tõeseid väärtusi paarisarv. Praktikas tehakse selliseid väravaid lihtsamatest loogikaväravatest.
De Morgani teoreem
De Morgani teoreemi järgi saab AND-värava muuta OR-väravaks, kui pöörata ümber sisendi ja väljundi väärtused. Seetõttu on loodud eraldi rühm sümboleid, kus sisendid ja tuuma sümbol on pööratud. Need sümbolid võivad teha loogikaskeemide joonised palju selgemaks.
NAND-väravat saab näidata OR-sümboli abil, lisades väikesed ringid sisenditele, ja NOR-väravat saab näidata AND-värava sümboliga, lisades ringid sisenditesse. See väike ring tähendab loogilist inversiooni ehk NOT-funktsiooni. De Morgani seaduse ekvivalentsuse abiga saab vahetada kõik väravad, kus ringid on mõlemas otsas, ümber teiste, ringideta väravate vastu, muutes diagrammid kergemini loetavaks (kui nt NAND on joonistatud OR-väravana, millel sisendis on mullid, ja -värav AND-väravana, millel on samuti sisendis mullid, siis mullid välistavad üksteist).
Kõiki loogikafunktsioonid saab realiseerida NAND-väravatega (samuti ka NOR-väravatega). De Morgani teoreemi kasutatakse, kui soovitakse loogiline skeem ümber teha ainult NAND- või NOR-väravatel põhinevaks. Seda tehakse eelkõige seepärast, et loogilisi väravaid on väga lihtne osta hulgi (ostes ühte tüüpi väravaid on hind odavam ja kogustega on raskem eksida) ja paljud elektroonikapoed müüvad ainult NAND- ja NOR-väravaid.
Loogikavärav kui mälu
Elektrilisel tagasisidel põhinevaid loogilisi ahelaid tuntakse ka arvuti mäluseadmetena (näiteks register, SRAM, protsessori vahemälu), mille jõudlus (kiirus, keerukus, usaldusväärsus andmete talletamisel) varieerub sõltuvalt rakendusest.
Kolme olekuga loogilised väravad
pisi|320px|Kolme olekuga loogikaväravat võib interpreteerida lülitina. Kui B on kõrge, on lüliti suletud. Kui B on madal, on lüliti avatud
Kolme olekuga loogikaväravatel on kolm erinevat väljundi olekut: kõrge (H), madal (L) ja kõrge-takistus (Z). Kõrge-takistus-olek ei määra loogikas rolli, aga see on kasutusel protsessori andmesiinides, lubamaks mitmel kiibil saata andmeid. Grupp kolme olekuga loogikaväravatest, mis juhivad liini sobiva kontrollskeemiga, on põhimõtteliselt multipleksor. Elektroonikas tähendab väljundi kõrge olek, et väljund saab elektrivoolu positiivsest poolusest, ja väljundi madal olek vastavalt siis, kui väljund saab elektrivoolu negatiivsest poolusest (maandus). Kõrge takistusega olek tähendab, et väljund on lahti ühendatud vooluringist.
Muu
Kasutades ainult NAND- või NOR-väravaid, saab luua ka kõik teised väravad. Algselt oli NAND-värava ehitamine NOR-väravast lihtsam ja seetõttu võetigi laialdaselt kasutusele just NAND, kuigi ka NOR-väravaid kasutatakse tänapäeval üpriski palju. Kuigi teoorias puudub piir, kui palju väravaid saab üksteise järele seadmes istutada, siis praktikas jääb piiravaks seadmes olev ruum, kuhu need väravad paigaldada.
Aastal 1898 esitas Nikola Tesla patendi seadmetele, mis sisaldasid releedel kui juhitavatel lülititel põhinevaid loogikaväravaid. Hiljem asendati releed elektronlampidega.
Euroopa Inimõiguste Kohus
Euroopa Inimõiguste Kohus (inglise European Court of Human Rights) on Euroopa Nõukogu inimõiguste kaitse organ, mis lähtub oma tegevusest Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonist ja mille pädevus hõlmab kõiki riike, mis on selle konventsiooni ratifitseerinud (kõiki Euroopa Nõukogu 47 liikmesriiki).
Kohtusse võib pöörduda isik siis, kui liikmesriigi kohtusüsteem ei kaitse konventsiooniga talle tagatud õigusi ja kõik siseriiklikud võimalused oma õigusi kaitsta on ammendatud. Samuti võib riik esitada kaebuse teise riigi vastu.
Kohus loodi 1959. aastal. Kohtu alaline tööpaik on Strasbourg. Kohtu koosseisu kuulub üks kohtunik igast liikmesriigist, kohtunikud on sõltumatud ning nad valib ametisse Euroopa Nõukogu Parlamentaarne Assamblee.
Eestit esindas Euroopa Inimõiguste Kohtus 1998. aastast 2010. aastani Rait Maruste. Alates 1. jaanuarist 2011 esindas Eestit Euroopa Inimõiguste kohtus endine riigikohtu halduskolleegiumi kohtunik Julia Laffranque. 2019. aastal valiti uueks Eesti esindajaks Peeter Roosma, kelle ametiaeg algas 4. jaanuaril 2020.
Arhangelsk
Arhangelsk [arh'angelsk] (vene keeles Архангельск) on linn Põhja-Venemaal Valge mere lähedal Dvina jõe deltas 40–45 km kaugusel suudmest, Arhangelski oblasti ja Primorski rajooni keskus. Linn asetseb 35–40 km pikkuselt jõe mõlemal kaldal ja jõesaartel.
Arhangelsk oli kuni Peterburi rajamiseni Venemaa ainus meresadamalinn.
Loodus
Jaanuari keskmine temperatuur –13 °C, juuli keskmine temperatuur 17 °C. Aasta keskmine sademete hulk on 529 mm.
Majandus
Arhangelsk on tähtis mere- ja jõesadamalinn. Sadama kaudu eksporditakse saematerjali.
Tööstusettevõtete seas on linnas kõige rohkem metsatööstusega seotud ettevõtteid. Neis toodetakse saematerjali, paberit, kartongi, tselluloosi jms.
Haridus
Linnas on Pomoori Riiklik Ülikool.
Ajalugu
Elav kauplemine Inglismaa ja Hollandi kaupmeestega algas 16. sajandi keskel, kui Richard Chancellor avastas meretee ümber Koola poolsaare Arhangelskisse. Paarsada aastat oli Arhangelsk Venemaa ainuke meresadam. Jõesuudmesse hakkasid kiiresti kerkima kaupmeeste elamud, laod ja muud hooned. Põhiline kaubandus toimus Hollandi ja Inglismaaga, kuid navigatsioonihooaeg kestis ainult neli kuud, Valge meri oli kaua jääs. Esialgu kandis asula nime Novõje Holmogorõ.
Pärast lüüasaamist Liivi sõjas hakkas Ivan Julm kartma, et Rootsi võib rünnata ka kloostri ümbruse kaupmehi, ja 4. märtsil 1583 andis ta välja ukaasi, milles käskis ehitada nende kaitseks kindluse. Aastal 1584 see ehitatigi Pur-niemi neemele ja see on Arhangelski kui linnalise asula sünniaasta. Kiiresti ehitati korralik sadam ja 1587 sunniti 130 peret lähedastest piirkondadest linna elama asuma. 26. märtsil 1596 nimetati asula läheduses olnud kloostri järgi Arhangelskiks, kuid halduslikult allus ta esialgu Holmogorõle. 1. augustil 1613 sai linn administratiivselt iseseisvaks.
thumb|left|Arhangelski sadam 1896 17. sajandil tõi kaubavahetus Arhangelski kaudu 60% Venemaa riigi sissetulekutest. See muutis Arhangelski väga tähtsaks ja linna ehitati hulgaliselt maju. Need olid puust ja see põhjustas korduvaid suuri tulekahjusid. Ühes neist põles 1637 linnale nime andnud klooster maha. Linn venis piki Dvina jõge välja. Ehitati luteri ja anglikaani kirik. Aastal 1693 viibis Arhangelskis kaheks kuuks Peeter I, kes õppis seal laevaehitust ja kaubandust. Teist korda külastas Peeter I Arhangelski suvel 1694 ja kolmandat korda 1702.
Aastal 1708 moodustati Venemaale esimesed 8 kubermangu, nende seas Arhangelski kubermang, ja Arhangelsk sai kubermangulinnaks.
Ometi hakkas Peeter I alates 1713 järk-järgult välja andma ukaase, mis piirasid kaubandust Arhangelskis. Nii näiteks keelustas ta 1718 leiva ekspordi ja enamiku välismaiste kaupade impordi Arhangelski kaudu. Seetõttu vähenes Arhangelskit külastavate laevade arv drastiliselt. Näiteks saabus 1715. aastal sadamasse 230 laeva, aga 1724 aastal 19. thumb|Öine Arhangelsk. Vaade Projektorganisatsioonide hoonest thumb|[[Dvina raudteesild]] Arhangelski tähtsus langes 18. sajandil, kui Peterburi asutamise tõttu keskendus merekaubandus Läänemerele. Pärast Põhjasõja lõppu lõpetati Arhangelskis koguni laevaehitus, kuid 1733 see taastati.
1762 kaotas Katariina II kõik Arhangelskile kehtestatud kaubanduspiirangud, kuid Arhangelsk ei saanud enam Venemaa juhtivaks sadamaks. Siiski oli Arhangelsk 1807–1813 taas sisuliselt Venemaa ainus välissadam, sest Napoleoni kontinentaalblokaadi tõttu oli teistes sadamates väliskaubandus peatunud.
Samuti oli Arhangelsk tähtis laevaehituskeskus. Oluline osa oli Arktika uurimiseks mõeldud laevadel ja jäälõhkujatel, mida Venemaal mujal õieti ei ehitatud. Arhangelskist lähtusid ka paljud Arktika-ekspeditsioonid.
thumb|püsti|Projektorganisatsioonide hoone, kõrgeim hoone ümbruskonnas 19. sajandi lõpul muutus Arhangelsk Venemaa suurimaks metsatööstuskeskuseks.
1916 asutati Koola poolsaarele Murmansk. Seoses sellega vähenes Arhangelski tähtsus sadamalinnana tunduvalt. Murmanskisse viidi üle ka suur osa kalatööstusest ja laevaehitusest.
Venemaa kodusõja ajal 1918–1920 oli Arhangelsk Prantsusmaa, Suurbritannia ja USA vägede poolt okupeeritud.
Arhitektuur
thumb|Linnavalitsuse hoone Peaingel Miikaeli katedraal rajati 1685–1699.
Üks suuremaid ajaloomälestisi on linna õitseajast pärinev vana kindluselaadne kaubanduskeskus Gostinõi Dvor (1668, mis laiub 400 m pikkuselt jõe kaldal.
Blisskiri
thumb|Blisskirjas lause: "Mina tahan minna kinno" või "Mulle meeldib käia kinos". Esimene sümbol: isik + 1, teine: süda ja üleval tegemise tunnus, kolmas: jalad ja tegemise tunnus, kino kujutab maja + kaamera + liikumine. Blisskiri on üks alternatiivkommunikatsiooni liike. Kiri on nime saanud Charles Kasiel Blissi (1897–1985) järgi, kes kirja loomisel võttis eeskuju hiina hieroglüüfidest.
Arhangelsk
Arhitektuur
Vanemat puitarhitektuuri on mingil määral säilinud kesklinna piirkonnas.
Blisskiri
Blissi algeesmärk oli seda kasutada ülemaailmse universaalse kirjana, mille abil kõik maailma inimesed saaksid üksteisega suhelda. Üks kiri, erinevad keeled.
Arhangelsk
Arhitektuur
Kuni 1964. aastani puudus silla puudumise tõttu üle Dvina (linna põhiosa) jõe paremkaldal raudteeühendus kesklinnaga ja kaubad tuli vedada sinna kas praamidega või üle jõejää. Umbes 800 m pikkune metallsõrestikust Dvina raudteesild valmis alles 1964.
Blisskiri
Kasutust on blisskiri leidnud aga hoopis eripedagoogikas kõnepuuetega inimeste abikommunikatsioonivahendina või põhikommunikatsioonivahendina. Blisskirja on edukalt rakendatud kehapuuete, vaimupuuete ja afaasia korral. Vaimupuude raskemate vormide korral kasutatakse suhtlemisel piktogramme.
Blisskiri koosneb üle 3000 standardiseeritud graafilisest sümbolist. Esimest korda rakendati seda 1971. aastal Kanadas Torontos Ontario Crippled Children's Centre'is (Praegu: Hugh MacMillan Medical Centre). Eestis on blisskirja rakendatud vähe.
Arhangelsk
Arhitektuur
Üks linna tuntumaid ehitisi on 1983. aastal linna 400. aastapäevaks valminud Projektorganisatsioonide hoone.
Sõpruslinnad
Arhangelski sõpruslinnad on Portland (Maine) (USA, alates 18. november 1988), Vardö (Norra, alates 23. veebruar 1989), Slupsk (Poola, alates 26. juuni 1989), Emden (Saksamaa, alates 22. november 1989), Mulhouse (Prantsusmaa, alates 13. märts 1992), Oulu (Soome, alates 3. juuni 1993), Pireus (Kreeka, alates 28. veebruar 1995), Kiruna (Rootsi, alates 9. august 1999) ja Ljusdal (Rootsi, alates 27. oktoober 2004).
Zeitschrift für Semiotik
Zeitschrift für Semiotik on Saksamaal välja antav semiootikaalane teadusajakiri.
Ajakiri on asutatud 1979. aastal. Ajakirja peatoimetaja on olnud pikka aega Roland Posner.
Kikapuu
Kikapuu või kikapoo (cicapo, kikapoo), ka pikadori marss, on elavaloomuline 4/4 taktimõõdus tants, mida tantsitakse peamiselt kõnnisammude ja kandastakutega, lähteasend on kodarjoonel kõrvuti kiikumisvõttes, mees ringis seespool ja daam väljaspool.
Meloodia aluseks on helilooja Max Oscheiti "Picador-Marsch". Tantsu koreograafia pärineb Venemaal populaarsest Ameerika ballitantsust "Ki-ka-po", mida algselt tantsiti Harry Von Tilzeri meloodiaga "My Pretty Little Kickapoo".
Pilt:Kikapoo.PNG
Pällastvere
Pällastvere on küla Järva maakonnas Järva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Imavere valda.
20. september
20. september on Gregoriuse kalendri 263. (liigaastal 264.) päev. Juliuse kalendri järgi 7. september (1901–2099).
Haridus
pisi|Indoktrineerimine klassiruumis, poliitilise sisu lisamine õppematerjali või õpetajad, kes kuritarvitavad oma rolli õpilaste sisendamisel, lähevad vastuollu mõttevabadust ja kriitilist mõtlemist taotleva hariduse eesmärkidega. Haridus on õppeprogrammidega ettenähtud teadmiste, oskuste ja vilumuste, väärtuste ja käitumisnormide süsteem, mida ühiskond tunnustab ning mille omandatust ta kontrollib.
Haridust kõige otsesemas tähenduses omandatakse õppeasutustes.
Üldharidus
pisi|Loodusõpe välitingimustes Üldharidus on teadmiste, oskuste, vilumuste, väärtuste ning käitumisnormide süsteem, mis võimaldab inimesel kujuneda pidevalt arenevaks isiksuseks, kes on suuteline elama väärikalt, austama iseennast, oma perekonda, kaasinimesi ja loodust, valima ning omandama talle sobivat elukutset, tegutsema loovalt ning kandma kodanikuvastutust.
Huviharidus
Huviharidus on teadmiste, oskuste, vilumuste, väärtuste ja käitumisnormide kogum, mis on omandatud süsteemse juhendatud tegelemise kaudu vaba tahte alusel tasemekoolitusest, tööalasest koolitusest ja tööst vabal ajal ning mis loob võimalusi isiksuse mitmekülgseks arenguks.
Alusharidus
Alusharidus on teadmiste, oskuste, vilumuste ja käitumisnormide kogum, mis loob eeldused edukaks edasijõudmiseks igapäevaelus ja koolis.
Põhiharidus
Põhiharidus on riigi haridusstandardiga ettenähtud kohustuslik üldharidusmiinimum. Põhihariduse omandamine loob eeldused ja annab õiguse jätkata õpinguid keskhariduse omandamiseks. Põhiharidus on 1.–9. klass.
Keskharidus
Keskharidus on haridustase, mis põhineb põhiharidusel. Keskharidus jaguneb üldkeskhariduseks ja kutsekeskhariduseks.
Üldkeskharidus on põhikooli ja gümnaasiumi riikliku õppekavaga kehtestatud nõuete kogum. Üldkeskhariduse omandamine loob eeldused ja annab õiguse jätkata õpinguid kõrghariduse omandamiseks.
Kutsekeskharidus on kutseharidusstandardi ja kutse- või erialade riiklike õppekavadega kehtestatud nõuete kogum. Kutsekeskhariduse omandamine loob eeldused ja annab õiguse asuda tööle õpitud kutse- või erialal või jätkata õpinguid kõrghariduse omandamiseks.
Boudewijn Derkx
Boudewijn Derkx (sündinud 17. juulil 1986) on Hollandi kabetaja, 2003. aasta juunioride maailmameister rahvusvahelises kabes.
Käsukonna
Käsukonna on küla Järva maakonnas Järva vallas Tallinna–Tartu maantee ääres.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Imavere valda.
Käsukonna külas on külaraamatukogu alates aastast 1926.
Varem tegutses raamatukogu endises Lõimetsa küla juures paiknenud Kikevere külakoolis, mis hävis tulekahjus 1927. Kikevere Rahvaraamatukogu Selts asutati 10. novembril 1920. Kikevere kooliõpetaja Joh. Pumbo ja Käsukonna koolijuhataja E. Rammo algatusel.
Käsukonna külas oli Pilistvere koguduse 200-kohaline Risti abikirik, mis pühitseti 27. oktoobril 1874. Kiriku süütasid punaväelased 17. juulil 1941 ja selle asukohta tähistab mälestuskivi.
18. sajandi kaartidel on Kässakona külast põhja suunas Hermani mõis (Hermanshof). 19. sajandi lõpul ehitas kaupmees P. Lehmann Käsukonna mõisa (Marienruh).
Külast lõunas algab Navesti jõgi (Henriku Liivimaa kroonika järgi Pala jõgi).
7. septembril 2015 eraldati Käsukonna küla maadest Hermani küla.
Laimetsa
Laimetsa on küla Järva maakonnas Järva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Imavere valda.
Külas asus Laimetsa mõis.
1920. aastatel moodustati Laimetsa asundus. 1977 nimetati asundus Laimetsa külaks.
Valgeranna
Valgeranna on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Audru valda.
Küla alal asuvad Villa Andropoff, golfiklubi ning -väljak, seikluspark, Doberani rannamaja ja terviserada.
pisi|left|Valgeranna rand
Puiatu (Järva)
Puiatu (18. sajand kaardil Pujat) on küla Järva maakonnas Järva vallas.
Aleksander Bürger
Aleksander Bürgeri nime on kandnud järgmised isikud:
Puiatu (Järva)
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Imavere valda.
Kahjurid
Kahjuriteks võivad olla väga erinevad organismirühmad, neist tavalisimad on hiired ja putukad, kuid nende hulka kuuluvad ka mitmed vähid, limused, ämblikulaadsed, nematoodid, vetikad, seened jpt.
Kahjuritega võitlemist nimetatakse kahjuritõrjeks.
Krakovjakk
Krakovjakk (poola krakowiak) on Poolast Krakówi ümbrusest pärinev 2/4 taktimõõdus iseloomuliku sünkopeeritud rütmiga rahvalik tants, mis 19. sajandi lõpul sai tuntuks, mugandus ja levis ka Eestis ning oli seltskonnatantsuna pidudel tuntud veel kuni 1950. aastateni.
Üks eesti rahvaliku krakovjaki variante:
Tantsijad seisavad kodarjoonel rinnati, mees ringi keskme suunas, mehe parem ja daami vasak käsi ühendatud umbes daami õlgade kõrgusel, vabad käed puusal.
1. – 4. takt Mees alustab vasaku jalaga, daam paremaga. Tantsitakse neli pas de basque ' i (parem jalg on ees 3. positsioonis; eellöögil liigub jalg väikse kaarega eest läbi paremale, esimesel löögil tehakse parema jalaga samm juurde ja asetatakse vasak jalg rõhuga parema juurde 3. positsioonis, vasak kand parema jalapöia keskkoha juures; teisel löögil tehakse parema jalaga paigalsamm ja algab samasugune samm vasaku jalaga vasakule). 1. ja 3. taktil viiakse ühendatud käed alt läbi ette ning 2. ja 4. taktil tuuakse lähteasendisse tagasi.
7. – 8. takt Kordub 5. ja 6. takti liikumine vastassuunas, st päripäeva, mees alustab parema ja daam vasaku jalaga. Liikumise lõpul võetakse tantsuvõttesse.
9. – 16. takt Valsikeerutus paremale väikse vetrumisega, mees astub vasaku jalaga diagonaalselt taha, daam paremaga ette.
Matt Hancock
pisi|Matt Hancock (2020) Matthew John David Hancock (sündinud 2. oktoobril 1978 Chesteris) on Suurbritannia konservatiivne poliitik. Ta oli 9. juulist 2018 kuni 26. juunini 2021 Suurbritannia tervishoiu ja sotsiaalhoolduse minister.
Ta õppis Oxfordi Ülikooli Exeteri kolledžis ning lõpetas filosoofia, politoloogia ja majanduse 1. kursuse ning läks edasi Cambridge'i Ülikool Christ' kolledži, et saada magistrikraad majanduses.
Ridalepa
Ridalepa on küla Pärnu maakonnas Pärnu linnas. Ridalepa asukoht ja loodus Ridlepa küla asukohas on ühes 1914. aastast pärinevas kirjatöös määratletud järgmiselt: Sauga valla põhja-õhtupoolses osas asub Ridalepa küla. Piirideks on põhja- ja õhtupoolel Jõõpre kroonuvald oma Agasilla ja Saarde külaga, hommikupool osalt suur Sauga kõrge raba ja Lemmetsa küla oma madalsooga. Lõuna poolt Audru mõisa piirid Malda külaga".
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Audru valda.
Esimesed teated Ridalepa (saksa k. Roddelep) küla kohta pärinevad 1549. aastast. Millest küla on nime saanud, ei ole kindlalt teada. Vanemate inimeste arvates olla küla nimi tulnud sellest, et "siin endisel ajal küla teede ääres õige palju ridades kasvavat lepametsa on leidunud, mille järgi siinset küla Rida-lepaks kutsuti".
Küla on nimetatud ka Ridalõpeks, see nimi arvatakse olevat tulnud sellest, et Ridalepa oli Sauga mõisa kõige kaugem küla, seal külade rida lõppes. 1931. aastal välja antud Eesti teede kaardil aba on näha ka veel, et küla on nimetatud Riidalepaks.
Et Ridalepa küla asub ainult 8 km kaugusel Pärnu lahest, siis kujundavad ilmastikku Läänemere ja Atlandi ookeani põhjaosas tekkivad tsüklonid. Sademeid on selles piirkonnas taimekasvu perioodil (maist oktoobrini) 250–300 mm ja aastas keskmiselt 540–650 mm. Öökülmadeta periood kestab 130–170 päeva. Aluspõhjaks Ridalepa külas on Maa kauges minevikus tekkinud lubjakivimid, mis on kaetud tüseda valkjashalli savi, kruusa ja liiva (Pähkmoreeni) kihiga. Neid omakorda katavad pärast jääaega tekkinud veekogude setted. Meresetetel on kujunenud kõik sealsed mineraalmullad. Valdava osa muldadest moodustavad soostunud kamarmullad, vähesel määral esineb ka soostunud leetmuldi. Audru jõe kallastel on kujunenud märjad lammimulad. Ridalepa rabaga piirneval alal esineb ka vähesel määral turvasmuldi. Need mullad on tekkinud kõrge põhjavee seisu ja perioodiliselt kogunevate pinnavete tegevuse tagajärjel.
Ridalepa küla territoorium kuulub Madal-Eesti nõrgalt lainjate tasandike hulka. Absoluutne kõrgus ulatub kaheksast meetrist 12 meetrini. Maapinna kalle on kagust loodesse.
Ühtlaselt tasast reljeefi liigestab Audru jõgi, mis saab alguse Lavassaare järvest ja suubub Kirbu jõe nime all Valgeranna ja Pärnu linna vahel Pärnu lahte. Jõgi voolab ilusate kallastega 5–6 meetri sügavuses orus. Suure vesikonnaga on veel Ridalepa lisajõgi, mis Suurdevälja talu juures ühineb Suurdevälja ojaga ja Viraselja juures suubub Audru jõkke. "Jõgedest on siin "Ridalepa jõgi" ja Ojade külast läbilõikav "oja", mille järgi siinsed taludki oma nimetuse on saanud. Suurdevälja talu piirides ühinevad "jõgi" ja "oja" isekeskis ja panid enne muiste Lasna peremehel jahuveski ja rehepeksumasina käima. Siit ruttavad need kaks veesoont ühises sängis edasi, sünnitavad Suurekülas palju käänakuid ja toredaid jõe aasasid, edasi Vihaksi külast läbi. Malda küla piiri peal ühinevad Jõõprest tuleva jõega ja ruttavad siis ühise Audru jõe nime all edasi Pärnu lahte" (Pildike "Ridalepast". "Kodu" 1914, nr 6, lk 41)
Põhjavesi ulatub looduslikus seisundis olevatel muldadel, s.o ülesharimata maadel veel mai algul kuni mullapinnani. Liiga kõrge põhjavesi on Ridalepas takistanud õigeaegset põldude harimist ja vähendanud saake. 99,9% Ridalepa küla territooriumist kannatab liigniiskuse all ja on vajanud kuivandamist.
Mulla viljakuse poolest kuulub Ridalepa küla keskmiste hulka. Mulla viljakust arvestatakse 100-punktises süsteemis. Ridalepa muldasid on hinnatud 41–60 punktiga. Halbu muldasid esineb vähesel määral küla lõunaosas vesiliivastel aladel.
Nüüdisajal on suurem osa Ridalepa küla territooriumist kasutusel põllumaana. Kuivendamata aladel Ridalepa oja vasakul kaldal esineb vähesel määral looduslikke võsastunud rohumaid. Lõuna piiril kasvab segaokaspuumets (mänd, kask, vähesel määral ka kuusk).
Audru jõe kallastel kasvab kask, lepp, sarapuu ja remmelgas. Jõe vasak kallas Viraselja talu naabruses kannab Viraselja mäe nime ja on kaetud metsaga, kus kasvavad kask, kuusk, vaher, tamm, pärn ja mänd. Samas kasvab ka kukeseeni, haavariisikaid, kuuseriisikaid ja männiriisikaid. Marjadest kasvab seal mustikad, vähesel määral ka pohli ja rabaga piirnevas metsas ka jõhvikaid.
Asustus ja elanikud
Pärnu ümbruse on inimene asustanud väga kaugel minevkus: keskmisel kiviajal (umbes 7500 aastat e.m.a). Seda kinnitavad 1967.–1968. aastal sealt Sindi lähedalt Pulli külast leitud kõige vanemad tõendid inimasustusest Eesti alal. Seni olid kõige vanemad inimeasustuse jäljed leitud Kunda lähedalt Lammasmäelt, sealt saadud tulevkivi- ja luuesemete järgi on arheoloogid kindlaks teinud, et selleaegne inimene, aga ka Pärnu ümbruse veelgi varasemad asukad olid küttijad ja kalastajad, kes elasid järvede ja jõgede kaldail. Nende ainsaks koduloomaks oli koer. Kuna Pulli küla asub küllaltki Ridalepa lähedal, siis võis inimene juba neil kaugetel aegadel olla sinna asunud.
Esimesed teated Ridalepa küla kohta, nagu eespool märgitud, pärinevad 1549. aastast. Põlisest asustusest Ridalepas aga kõneleb seegi, et seal Popi Hendrik Tannebaumi heinamaal pärna- ja sarapuusalus olnud hiigekivi, mis möödunud sajandi lõpul või käesoleva sajandi algul kivikoristamise ja karjalauda ehitamisega hävis.
Veidi täpsemaid andmeid Ridalepa külas ja tema elanikest on 18. sajandi lõpust, küla keskele Põhhakale (Põhjakoo, Põhjaku) tallu asus siis elama Mihkel, võib-olla ka tema poeg, keda kutsuti Laso Mihkli Hansuks (sündinud u 1700, surnud 1770 või hiljem). Juba tollal kasutati Põhhaka nime kõrval talu nimena Laso nime. Raske on kindlaks teha, kas Laso oli kohanimi või Mihkli isa nimi, keda kutsutud Siimu Lasoks. Laso Mihkel elanud algul Ristimetsa all (Siimu piirkond). Sealt on ta viinud oma eluaseme Naelaka taha ja õige pea praegusele kohale Põhjakale. Tähendab praeguses Ridalepas oli siis vähemalt kolm elukohta.
18. sajandi lõpust on teateid veel ühest talust. 1797. aastal on ühte Ridalepas rajatud uustallu (Oja talu) läinud eelnimetatud Hansu vend Mihkel. Hilisemast ajast (näiteks 1858. aastast) on ka teateid vabadikukohtadest Ridalepas, nimelt Liiva vabadikutalust. Kindlasti on hiljemalt 18. sajandi lõpul ja 19. sajandi algul tekkis Ridalepa külla veel vabadiku- või popsikohti.
Kodarjoon
Kodarjoon on tantsus kujuteldav joon, mis lähtub ringjoone keskmest ja suundub sirgjoones eemale (ringi raadius). See on saanud nimetuse rattakodara järgi.
Kodarjoone mõistet kasutatakse näiteks tantsijate, täpsemalt tantsupaaride, asendi kirjeldamiseks ringjoonel.
Teine Büroo
Prantsusmaa Sõjavägede Kindralstaabi Teine büroo (Deuxième Bureau) oli Prantsusmaa sõjaväeluure keskasutus aastail 1871 kuni 1940.
Sõjaväeluure asutamine
Prantsusmaa sõjaväeluure asutati Kindralstaabi teise büroona 8. juuni 1871. aastal ülesandega "välja selgitada vaenlase plaanid ja tegevus". Kindralstaabi esimene osakond oli sõjaväe operatiivjuhtimise büroo ning Teine büroo tema tegevuseks vajaliku informatsiooni kogumiseks.
IP-aadress
IP-aadress ehk internetiaadress (inglise keeles Internet Protocol address) on arvutivõrgus oleva seadme (arvuti või nutiseadme) identifikaator ehk seadmele määratud alaline või ajutine tunnusnumber, mille abil võrku ühendatud seadmed üksteist leiavad.
Edastusohje protokoll TCP/IP on teiste tehniliselt samaväärsete (DECNet, IPX/SPX) hulgas tänapäeval levinuim ning just TCP/IP talitleb Interneti alusena. Et seade saaks osaleda internetiprotokollil põhineva (pakettkommunikatsiooni kasutava) arvutivõrgu töös, tuleb seadmele kas käsitsi või automaatselt (DHCP, SLAAC abil) omistada IP-aadress (unikaalne identifikaator). IP-aadress võimaldab andmepakette õigele adressaadile (seadmele) edastada/suunata. Eeldusel, et võrgus IP-aadresse ei võltsita BCP38 abil ega varjata VPN-iga, osutavad IP-aadressid andmevahetuse osalistele.
IPv4
IPv4 (IP versioon 4) aadress koosneb neljast baidist (32-bitine täisarv), mis tavaliselt esitatakse omavahel punktidega eraldatult ning iga üksik bait kümnendsüsteemis (näiteks 193.40.17.233). Kuivõrd iga 8-bitise kahendnumbri (unsigned integer) väärtus jääb vahemikku 0..255, siis näiteks kirjutis 309.937.0.43 ei saaks olla IP-aadress. Kohtuasjade vältimiseks kasutab Hollywood sääraseid "võimatuid" aadresse sageli oma filmides.
Enamik brausereid suudab IP-numbri standardkujule teisendada ka juhul, kui see on esitatud kaheksand-, kuueteistkümnend- või kümnendkujul. Et numbriliste aadresside meelespidamine on tülikas, kasutatakse enamasti sõnedest koosnevat aadressi (näiteks www.seb.ee) ning lastakse see domeeninimede süsteemi (DNS) serveril IP-aadressiks tõlkida.
Seadme lokaalse võrguühenduse konfigureerimisel on vaja peale IP-aadressi teada ka võrgumaski väärtust, mis sõltub võrgu suurusest ja administraatori valikutest. Võrgumaski väljendatakse tänapäeval CIDR-notatsioonis ning see lisatakse IP-aadressile kaldkriipsu abil. Näiteks IP-aadress 193.40.17.233/24 tähendab, et aadressi võrguossa kuulub 24 bitti (sisuliselt C-klassi aadress), ajaloolises ülestähendusviisis on säärane võrgumask 255.255.255.0 (selguse annab teisendus kahendsüsteemi – 11111111 11111111 11111111 00000000 –, kus sisaldub 24 ühte.)
IP-aadress võib olla staatiline või dünaamiline. Staatiline ehk muutumatu aadress on näiteks serveritel. Muudel seadmetel, sealhulgas enamikul eraarvutitel, on dünaamiline ehk ajas muutuv IP-aadress, mis antakse neile võrguga ühendumise hetkel DHCP-teenuse abil. Koduvõrgus talitleb teenusepakkuja ruuter DHCP-serverina.
IPv6
Eestis on üleminek IPv6 aadressidele suuremas osas toimunud. Praegu kasutatakse rööbiti mõlemat internetiprotokolli (IPv6, IPv4). IP versioon 6 võeti maailmas kasutusele aastal 2004, kuid saavutas laiema leviku alles pärast aastat 2010. Eestis on IPv6 juurutamisel oluline roll olnud firmal Telia (varasem nimi Elion) aastast 2011.
IPv6 aadress sisaldab 128 bitti, misläbi suureneb võimalike IP-aadresside hulk 4,3 miljardilt 3,4×1038-ni, millest peaks esialgu jätkuma kõigi seadmete jaoks. Aadress esitatakse kolmekümne kahe 16-ndnumbrina. 16-ndnumbrid on grupeeritud neljakaupa ehk tetraadidena. IPv6 on kirjeldatud Interneti standardis RFC4291. IPv6 aadressi näide: 2001:3A4A:0000:AAC1:8701:BB52:0001:0005.
IPv6-aadressi kirjaviisi saab lühendada, jättes välja täisarvu ees olevad nullid (leading zero).Näide: eelpool esitatud IPv6 aadressi saab kirjutada nii: 173E:3A4A::AAC1:8701:BB52:1:5.
Terveid tetraade välja jätta (kaks koolonit satuvad kõrvuti) tohib terve aadressi ulatuses siiski vaid üks kord.
Üks kaalutlusi IPv6 aadresside juurutamisel oli võimalus andmepakette läbipaistvalt krüpteerida, mida praktikas seni siiski ei tehta. Küll muudab IPv6 aadressruumi maht IP-aadresside ammendava läbiskaneerimise ja seadmetest turvavigade otsimise keerukamaks.
Privaatsed kohtvõrgud
Kohtvõrkude IPv4-aadressid on kokkuleppeliselt (RFC 1918 järgi) klasside kaupa järgmistes vahemikes: Kohtvõrkude IPv4-aadressid ei ole unikaalsed, erinevate kohtvõrkude arvutitel võib olla sama IPv4-aadress. Näiteks firma "Y" ja firma "X" kohtvõrkudes võivad olla arvutid, mille IPv4-aadress on mõlemal juhul "192.168.1.2", kuid kuna firmade "Y" ja "X" kohtvõrgud on üksteisest eraldatud, siis IPv4-aadresside konflikti ei teki. Ruuterid ei edasta siseliikluseks mõeldud pakette välisvõrku. Kohtvõrk suhtleb välisvõrguga NAT-i abil.
Kohalik host
Host on võrgus olev masin, millel on unikaalne IP-aadress ja millega saab suhelda. Host võib olla nii tavaline arvuti, kuid ka server, võrguprinter jne. Kohalik host on "see arvuti, mille taga istub kasutaja ise". Selle arvuti tagasisidestusaadressi (loopback address), mis on IPv4 puhul 127.0.0.1 ja IPv6 puhul ::1 kasutatakse testimiseks ja omaenda masina poole pöördumiseks. Seda IP-aadressi ei saadeta võrku, vaid kasutatakse ainult sellesama arvuti sees andmete edastamiseks.
Aadressi "127.0.0.1" kasutavad arvutisse installitud internetisuunalised rakendused, näiteks serverid. Kui arvutisse on installitud veebiserver ja veebibrauseri aadressiribale kirjutada "127.0.0.1", siis veebibrauseris kuvatakse selle veebiserveri avaleht.
Haldus ja numbriplaan
IP-aadresse haldab ja korraldab IANA. Eraldi on määratletud erikasutusega aadressvahemikud, mida tarbijatele ei väljastata, näiteks 224-ga algavad D-klassi multiedastuse aadressid ja privaatsete kohtvõrkude aadressid. Ülejäänud matemaatiliselt võimalikud aadressid jaotatakse ära viie regionaalse internetiregistri (RIR - regional internet registry) vahel, nendeks on APNIC, ARIN, RIPE NCC, LACNIC ja AFRINIC. Euroopas jagab aadresse RIPE.
RIR (näiteks RIPE) jagab aadresse kohalikele internetiteenuse pakkujatele (LIR). Aadresside väljastamine LIRile on tasuline ning toimub võrguplokkidena, millel on aadress ja suurus. RIPE peab avalikku andmebaasi kõigist antud ajahetkel kasutuses olevatest võrguplokkidest.
Juriidika
Üheks vaidlusküsimuseks läbi Interneti ajaloo on olnud, kas IP-aadressi kasutav isik on selle aadressi järgi tuvastatav. Eestis saavutati ca aastal 2010 Andmekaitse Inspektsiooni konsensus [vaja allikat], et IP ei kujuta endast isikuandmeid. See väljendas Eesti seniseid seisukohti, et
Seni prevaleerib EL GPRS direktiivis seisukoht, et IP-aadress kujutab endast vahekategooriat delikaatsete ja mittedelikaatsete isikuandmete vahel, nö isikut identifitseerida võivaid(!) andmeid (PII - personally identifiable information).
Taadikvere
Taadikvere on küla Järva maakonnas Järva vallas.
Kallio
Kallio on linnaosa Helsingis.
Taadikvere
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Imavere valda.
Ajalugu
Taadikvere küla (18. sajandi Ludwig August Mellini kaardil Taudikfer) kuulus Eistvere mõisa alla.
Artur Taska
Artur Taska (20. jaanuar 1912 Kopli talus Väike-Verevi külas Meeri vallas – 29. september 1994 Lund, Rootsi) oli eesti õigusteadlane ja kultuuriloolane. Temalt on ilmunud töid Eesti lipust ja vapist, õigusteooriast jm.
Kallio
Kallio on traditsiooniliselt tuntud kui tööliste elurajoon, kuid tänapäeval on suurem osa elanikest üksi elavad nooremad täiskasvanud ja vanemad inimesed.
Artur Taska
Elukäik
Õppis Elva Algkoolis ja Tartu Ühiskommertsgümnaasiumis. Aastatel 1931–1942 õppis Tartu Ülikoolis õigusteadust. 1931. aasta sügissemestril astus Eesti Üliõpilaste Seltsi.
Kallio
Kallio kirik on üks Helsingi silmapaistvamaid ehitisi.
Artur Taska
Elukäik
Aastatel 1933–1938 oli ta ajalehe Lõuna-Eesti toimetaja Valgas, hiljem Päevalehe toimetuses ,peale juunipööret ajalehe Kommunist kompartei elu osakonna kaastööline, seejärel  1941–1944 Kalurite Keskuse ametnik.
Kallio
Kallio jaguneb kolmeks piirkonnaks: Siltasaari, Linjat ja Torkkelinmäki.
Artur Taska
Elukäik
1944. aastal põgenes Suure põgenemise ajal Rootsi.
Kallio
Transport
Kallios on kaks metroojaama: Hakaniemi ja Sörnäinen. Linnaosa läbib 5 trammiliini ja üle 60 linna- ja lähibussiliini.
Hape
Hape on keemiline aine, mis vesilahustes dissotsieerudes (lagunedes) annab lahusesse vesinikioone. Selle happeteooria lõi Rootsi keemik Svante Arrhenius ja seda nimetatakse elektrolüütilise dissotsiatsiooni teooriaks.
Protolüütilise teooria ehk Brønstedi-Lowry teooria järgi on hape keemiline aine, mis keemilise reaktsiooni käigus loovutab prootoni, ehk hape on prootoni doonor.
Lewise teooria ehk elektronteooria kohaselt on hape osake, mis käitub elektronpaari aktseptorina. Seega happel peab olema vaba orbitaal.
Omad puudused on kõigil kolmel teoorial. Neist kõige laiemalt kasutatakse protolüütilist teooriat. Arrheniuse teooria kõlbab ainult vesilahuste uurimiseks.
Hans Kõrgesaar
Hans Kõrgesaar (1. veebruar 1883 Võisiku vald, Viljandimaa – 10. jaanuar 1940 Tallinn) oli Tallinna Majaomanikkude Panga direktor.
Artur Taska
Elukäik
1945–1946 oli Eesti Komitee büroojuhataja ja 1946–1962 Svenska Diamant-Bergborrnings AB ametnik Stockholmis.
1952. aastal sai Taska õigusteaduste doktorikraadi, kui oli kaitsnud Kieli Ülikoolis doktoritöö "Die Grenzen des Küstenmeeres Estlands".
Ta oli E.E.L.K. Stockholmi koguduse esimees.
Alates 1988. aastast Eesti Üliõpilaste Seltsi auvilistlane.
Maetud Elva kalmistule.
Wölpe krahvkond
Wölpe krahvkond (saksa: Grafschaft Wölpe) oli ühe aadliperekonna territoriaalne isandkond keskajal Weseri keskjooksu piirkonnas Nienburgi lähistel, mis lõpetati aastal 1302. Wölpe krahvide residents oli Erichshagen-Wölpe lossiasemel Wölpe jõe ääres, Nienburgi alevis Põhja-Saksamaal. Lossi ennast pole enam alles.
2004. aasta Euroopa Parlamendi valimised Kreekas
Tulemused
Registreeritud valijaid: 9 938 863; hääletas: 6 283 637 ehk osavõtuprotsent: 63,22%; kehtivaid sedeleid: 6 122 632 ehk 97,44% kõikidest sedelitest; kehtetuid sedeleid: 75 658 ehk 1,20% kõikidest sedelitest; tühje sedeleid: 85 347 ehk 1,36% kõikidest sedelitest.
Vuosaari
thumb|Korruselamud Vuosaaris Vuosaari on linnaosa Helsingi idaosas. See on peamiselt elurajoon, töökohti on linnaosas vaid umbes 4000.
Vuosaari oli varem küla Vantaa vallas. 1966. aastal valmis Vuosaari sild ning Vuosaari liideti Helsingiga.
1998. aastast ulatub Vuosaarisse Helsingi metroo (Rastila ja Vuosaari metroopeatused).