cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Karwendel
Tipud
Karwendelis on 125 tippu, mille kõrgus on üle 2000 m. Kõige olulisemad on loetletud allpool koos mõne tähtsa tipuga, mille kõrgus on vahemikus 1800 kuni 2000 m.
Alpihütid
Karwendeli 21 alpihütist on 18 Saksamaa või Austria Alpiklubide hallata:
Therme laht
pisi|[[Chalkidike poolsaare kaart]] pisi|Therme lahe rannik [[Néa Moudaniás]] pisi|Therme lahe vana prantsuse kaart (1764) Therme laht (kreeka keeles Θερμαϊκός Κόλπος) on laht Egeuse mere loodeosas, mis ümbritseb Kassándra ja Chalkidike poolsaare ning Kesk-Makedoonia ja Tessaalia piirkonna rannikut.
Laht sai nime lahe kirderannikul asunud antiikaja linna Therme (praegu Thérmi) järgi.
Lahte suubuvad mitmed jõed: Vardar, Aliákmonas, Loudías, Gallikós jt.
Concorde
pisi|Aérospatiale – BAC Concorde Concorde Aérospatiale – BAC 101/102 (prantsuse keeles Concorde, 'ühtsus') on seni ainus regulaarliinidel lennanud ülehelikiiruseline turboreaktiivreisilennuk. Concorde teenindas lennuliine aastatel 1976–2003, põhiliselt üle Atlandi ookeani: Pariis – New York ja London – New York. Esmalend oli 2. märtsil 1969, esimene liinilend 21. jaanuaril 1976. Kokku ehitati 20 Concorde'i lennukit.
Kirjeldus
pisi|Concorde 001 (2. märts 1969) Concorde'i konstruktsioon koosneb enamjaolt alumiiniumsulamitest, kriitilistes paikades aga väiksemas mahus kuumuskindlatest nikkelsulamitest, kvaliteetterasest ja titaanist. Kuna Concorde'i deltatiiva tagumine serv on kere tagatipuga üsna kohakuti, kus eraldi stabilisaator puudub, asuvad kõrgus- ja kaldtüüride pinnad tiiva tagumisel serval. Tavalist kiilul paiknevat pöördetüüri toetab juhtimisel täiendavalt kõrgus- ja kaldtüüri (elevoni) kombinatsioon, mida juhitakse erilise diferentsiaalülekande kaudu. Esmakordselt reisilennunduse ajaloos oli kogu Concorde'i juhtimissüsteem täielikult Fly-by-wire tüüpi.
Reisijatesalong
Concorde'i kahe köögi ja tualettruumidega reisijatesalong mahutas kuni 128 reisijat.
Lennukõrgus ja -teekond
pisi|Trimmimine kütuse ümberpumpamisega Lennul Londonist New Yorki kulges teekond kõrguseni 8400 m allahelikiirusel, jõudes Bristolist lõuna poole, lülitati mootorid järelpõlemisrežiimi ning kiirendati lennuk ülehelikiiruseni, mis saavutati Lundy saarte kohal. Nii hoiti helilained ja ülehelikiiruseline lööklaine maismaast kaugemal. Seejärel kiirendati Concorde kiiruseni Mach 1,7 ja lülitati mootorite forssaaž (järelpõlemine) välja ning aeglaselt kuni 15 000 m kõrguseni tõustes saavutati kiirus Mach 2. Hoides jätkuvalt sellist reisilennukiirust, tõusis Concorde tasapisi 17 700 m kõrgusele.
pisi|400px|Temperatuuri jaotus lennukiirusel [[Mach 2]]
Concorde'i kere pikenes lennukiirusel 2 Mach õhu hõõrdel kere väliskatte pinnal tekkinud soojusest (127°C) ca 14 cm. Samal ajal olid ka salongi illuminaatorid tuntavalt soojad. Reisijatesalongi ja hüdraulikasüsteemi jahutamiseks kasutati konditsioneeri vahendusel lennuki pardal olevat kütust. Kütuse ümberpaigutamist kasutati ka Concorde'i raskuskeskme muutmiseks ehk trimmimiseks ülehelikiiruselisel lennul. Selleks oli lennuki kere tagumises osas eriline trimmimiskütusepaak.
Lendurite kabiin ja visiir
Concorde'i kere ninaosa tipp koosneb hüdrauliliselt langetatavast koonusest ja läbipaistvast soojusekraanist/visiirist. Alla 3000 m kõrgustel, kus lennukiirus oli tavaliselt 460 km/h, langetati ninakoonus 5°, mis tagas pilootidele hea vaatevälja ette, maandumisel aga langetati ninakoonus 12° alla, mis omakorda võimaldas optimaalselt maandumisrada jälgida. Kuna pilootide istmed kabiinis asusid Concorde'i esitelikust 11,2 m eespool, siis stardi-maandumisrajale ruleerimisel kõrgus lennuki ninaosas asuv lendurite kabiin pööramistel tavatult üle rajaäärte ja piirdemärgistuse.
Mõju lennunduse arengule
Concorde'i ehitamine sai suurte arendamiskulude tõttu võimalikuks ainult tänu riiklikele toetustele. Ka kommertslennuliinidel ei osutunud Concorde tasuvaks. Viimane Concorde'i lend tehti Air France'i lennukiga 26. novembril 2003. Osaliselt mõjus Concorde'i lendude lõpetamise otsuse vastuvõtmisele 25. juulil 2000 Concorde'iga Pariisi lähedal toimunud lennukatastroof.
Peamiseks Concorde'i lendude lõpetamise põhjuseks sai siiski majanduslik ebaedu, millele andis lõpliku hoobi reisilennukitega tehtud ennekuulmatu terrorirünnak 11. septembril 2001 Maailma Kaubanduskeskuse kaksiktornidele New Yorgis ning sellele järgnenud reisijateveo reeglite karmistamine reisilennunduses. Concorde'i projekt rajas teed Airbusi ajastule ja soodustas hüppeliselt Euroopa lennukiehituse tehnoloogia arengut.
Tehnilised andmed
right|500px
Soome piirivalve
Soome piirivalve (soome Rajavartiolaitos, rootsi Gränsbevakningsväsendet) on Soome siseministeeriumi haldusalas olev ja Soome riigipiiri valvamise ning kaitsmisega tegelev sõjaväeline valitsusasutus.
Soome piirivalves töötab 2800 inimest. Lisaks on seal aega teenimas 500 ajateenijat, keda ei kasutata rahuajal piiril patrullimises. Mobilisatsiooni ajal muutub asutus osaks Soome Kaitseväest ja isikkoosseis kasvab 11 600 inimeseni.
Ülesanded
Piirivalve kontrolli all on ka 3-5 km laiune piiritsoon Vene piiri ääres. Selle tsooni külastamiseks on piirivalvest vaja taotleda eriluba.
Maas
Maas (prantsuse keeles Meuse, hollandi keeles Maas, vallooni keeles Mouze, ladina keeles Mosa) on jõgi Prantsusmaal, Belgias ja Hollandis. Jõe pikkus on 925 km, valgala pindala 36 000 km².
Maasi jõgi saab alguse 409 m kõrguselt Kirde-Prantsusmaalt Langresi platoolt Bassigny mikropiirkonnast Le Châtelet-sur-Meuse'i vallast Pouilly-en-Bassigny külast, voolab põhjasuunas Sedani ja Charleville-Mézièresini, läbib Ardennid, edasi voolab Belgia territooriumil. Namuri juures pöörab kirdesse, voolab Ardennidest lääne pool, pärast Liège'i pöörab põhja. Belgias suubuvad Maasi ka suuremad lisajõed Sambre ja Ourthe. Seejärel voolab ta mööda Belgia ja Hollandi piiri. Hollandi territooriumil voolab põhjasuunas Venloni ja pärast pöörab läände. Reini haruga ühinedes moodustab ühise delta ja suubub Hollandsch Diepi, endisse Põhjamere lahte.
Jõgi toitub sademetest ja sulaveest. Alamjooksul on keskmine äravool 300–400 m³/s, suurim kuni 3000 m³/s.
Laevatatav ülemjooksuni, kanalite kaudu ühenduses Schelde, Seine'i, Reiniga jt. Sedanist ülesvoolu on rajatud lüüsid. Alamjooksul ületab jõe veetase tasandiku maapinna taset, seetõttu on üleujutuste kaitseks Maasi jõesäng piiratud tammidega.
Maasi kaldal asuvad Neufchâteau, Commercy, Verdun, Sedan, Charleville-Mézières, Nouzonville, Revin, Givet, Dinant, Namur, Andenne, Huy, Liège, Maasmechelen, Maastricht, Ruremonde, Venlo.
Maasis on Belgia suurim saar l'île de Dave. thumb|left|600px|Maasi panoraam Prantsuse Ardennides
Aslı Erdoğan
Aslı Erdoğan (sündinud 8. märtsil 1967 Istanbulis) on türgi füüsik, ajakirjanik, kirjanik ja kodanikuaktivist.
Õlu
pisi|Õlleklaas õllega Õlu on kääritamise teel teraviljast või muust tärkliserikkast toorainest valmistatud alkohoolne jook, milles on 1–7 mahuprotsenti (harva rohkem) alkoholi.
Õlu on maailma kõige populaarsem ja tõenäoliselt kõige vanem alkohoolne jook. Ta on vee ja tee järel kõige levinum jook üldse.
Õlle valmistamist nimetatakse pruulimiseks.
Õlle tooraine
Eestlased valmistavad õlut põhiliselt odrast, kuid eri rahvastel on erinevad õlletoorained: Aafrikas valmistatakse hirsiõlut, Saksamaal nisuõlut, Ida-Aasias riisiõlut, Mehhikos ja Lõuna-Ameerikas maisiõlut. Saksamaal on välja töötatud ka õlle valmistamine kanepist.
Valmistamine
Õlle valmistamiseks kasvatatakse viljast linnased, millest valmistatakse meski, mis segatakse veega ja filtreeritakse ning saadakse virre ja jääkprodukt õlleraba, millest saab loomasööta. Virret keedetakse tavaliselt koos humalatega, mis toimivad konservandina ning annavad õllele iseloomuliku mõrkja maitse. Seejärel virre jahutatakse ja setitatakse ning sellele lisatakse kääritamiseks pärm.
Ajalugu
Õlut valmistati juba Mesopotaamias ja Egiptuses umbes 6000 aastat tagasi. Õlut on mainitud juba muistsetes tekstides, näiteks Hammurapi seadustes ja palvelaulus Mesopotaamia õllejumalannale Ninkasile, mille järgi õllevalmistamise retsepti meeles peeti.
Arheoloogid oletavad, et õllel oli oluline roll tsivilisatsioonide kujunemises. Varaseimad märgid õlle keemilise koostise kohta pärinevad ajavahemikust 3500–3100 eKr Godin Tepe asulakohast Z̄āgrose mäestikus Lääne-Iraanis.
1516. aastal kehtestati Saksamaal Baieris õlle puhtuse seadus (Reinheitsgebot).
Õlle kahjulikud ja kasulikud toimed
Õlu on küllalt suure energeetilise väärtusega ja võib rohkel tarvitamisel põhjustada ülekaalulisust.
Õlles sisalduv alkohol tekitab alkohoolset joovet ja võib pikaajalisel tarvitamisel põhjustada alkoholismi.
Motovari
Kasutamine
Motovarjuga lendamine on ülikerglennunduse ala, kus piloot kannab seljas ranitsmootorikomplekti (ehk paramootorit), mille propeller annab piisavalt tõmmet, et tiibvarju ehk paraplaani (inglise keeles paraglider) kasutades õhku tõusta. Õhku saab tõusta suhteliselt tuulevaikse ilmaga ja tasaselt pinnalt. Piloot saab õhkutõusmisega hakkama üksi ega vaja mingit kõrvalist abi.
Selle lennuviisi suurimad plussid on võimalus lennata madalal, suhteliselt aeglaselt ja ohutult. Lennu ajal puudub piloodi vaatevälja segav kabiin, lennuvarustus on suhteliselt odav ja selle hoolduskulud väikesed.
Motovarju tavaline lennukiirus on 25–70 km/h, n-ö "maapinnale juti tõmbamise" kõrgusest kuni 7589 meetrini (praegu kehtiv FAI maailmarekord), siiski toimub enamik lende 100–150 m kõrgusel maapinnast. Kuna lennukiirus on väike ja tiibvarju tundlikkus turbulentse tuule suhtes küllaltki suur, harrastatakse motovarju lende peamiselt suviti vaikse ilmaga. Propelleriga mootorikomplekti kaaluga 20–35 kg kannab piloot ranitsana seljas. Pärast lühikest (5–20 m) hoojooksu tõstab liikuv tiibvari mootorikomplekti ja selle küljes olevatesse rakmetesse kinnitatud piloodi õhku. Pärast õhkutõusmist sätib piloot end rakmetes istuvasse asendisse ja n-ö ripub lendava tiibvarju all. Tiibvarju saab juhtida kummagis käes oleva pidurdustropi tõmbamise abil, mootori tööd reguleeritakse piloodi rinnal oleva käepidemega. Erivarustust kasutades on võimalik kaasa võtta reisija (tandemlend), kuid paljudes riikides eeldab see eraldi litsentsi olemasolu. Motovarju täiskomplektide (mootorikomplekt, tiibvari, rakmed) hinnad on vahemikus 4000–10 000 eurot.
Reeglid
Paljudes riikides, sealhulgas Eestis, on motovarjuga lendamine minimaalselt reguleeritud. Enamasti tegutsevad motovarjupiloodid lihtsate reeglite alusel, mis säästavad neid varustuse ja pädevuse sertifitseerimise nõuetest. Seadused siiski piiravad lendamist kontrollitavas õhuruumis lennuväljade ümbruses ja asulate kohal jm, mis tihti tingib seda, et piloodid tegutsevad hõredamalt asustatud piirkondades, kus oht inimestele ja teistele lennuvahenditele on minimaalne. Eesti motovarjupiloodid on Eesti Lennuspordi Föderatsiooni liikmed.
Ohutus
Mõned piloodid kannavad alati kaasas päästelangevarju, mis avaneb väga madalal kõrgusel (olenevalt olukorrast isegi 25–30 m) kiiresti. Kogu lennuvarustus võib muutuda ohtlikuks, kui ei järgita tootja kehtestatud tiibvarju lennumassi piiranguid. Samuti võib Eestis harva ette tulla varustuse ja tiibvarju jäätumist talveperioodil, mil tiibvarju lennuomadused võivad muutuda ohtlikuks.
Varustuse purunemist või pigem purustamist piloodi oskamatusest õhkutõusmisel tuleb ette üsna sageli, kuid piloodile ei kujuta see enamasti ohtu. Varustuse purunemist lennu ajal tuleb maailmas ette haruharva, enamasti on siis tegu vigase varustusega.
Liidud
Eestis on enamik motovarjuspordiga tegelevaid piloote koondunud Eesti Tiibvarjuspordi Liidu all tegutsevatesse klubidesse.
Õngu soo
Õngu soo (ka: Tihu soo) on soo Hiiu maakonnas. Soo pindala on 1134 ha. Soo jääb Tihu maastikukaitsealale.
Soo ümbritseb Tihu järvi.
Soome Rahvusteater
pisi|Soome Rahvusteater pisi|Soome Rahvusteater aastal 1920 Soome Rahvusteater (soome keeles Suomen Kansallisteatteri) on teater Helsingis, Soome vanim soomekeelne kutseline teater.
Teater asub Helsingi kesklinnas Rautatientori kõrval aadressil Läntinen Teatterikuja 1.
Soome Rahvusteatrile pandi algus 1872. aastal Poris, 1875. aastast asub teater Helsingis. Algul ehk aastail 1872–1902 kandis teater nime Suomalainen teatteri.
Teatri praegune hoone valmis 1902. aastal Onni Tarjanne projekti järgi. 1939. aastast on teatri ees Aleksis Kivi mälestussammas (skulptor Wäinö Aaltonen).
Basofiil
Basofiilid ehk basofiilsed granulotsüüdid (ladina keeles basophilus) on paljudel selgroogsetel peamiselt verega ringlevad mittefagotsüütilised leukotsüüdid.
Soome Rahvusteater
Teatril on neli saali: suur saal (885 kohta), väike saal (avatud 1954, 309 kohta), Willensauna (avatud 1976, 152 kohta) ja Omapohja (avatud 1987, 78 kohta). Omapohjas ei ole kohad nummerdatud.
Basofiil
Basofiilid on tuumaga rakud ja need tekivad luuüdis, ringlevad veres ja neid on tuvastatud ka põrnas ja uuemate uuringute alusel ka lümfisõlmedes.
Soome Rahvusteater
Teatris mänginud oluliste Soome näitlejate seas on Ida Aalberg, Arthur ja Selma Lundahl, Jalmari ja Joel Rinne, Uuno Laakso, Ella Eronen, Tarmo Manni, Tauno Palo, Pentti Siimes ja Esko Salminen.
Basofiil
Basofiilide ülesandeks on immuunvastuse andmine parasiitide leviku aga ka nakkuse korral. Immuunvastuse andmine seisneb spetsiaalsete IgE retseptorite ühinemisel, mille tulemusel vabastatakse hoiustatud prostaglandiine, serotoniini ja histamiini. Histamiini vabastamise tõttu seostatakse neid ka mitmesuguste ülitundlikkusreaktsioonidega.
Basofiilid sünteesivad vajadusel (rohkem kui T-rakud) tsütokiini IL-4.
Basofiilid saavad väljuda vereringest ning siseneda sidekoesse, kus nad meenutavad nuumrakke (mastotsüüte).
Maolistel
Madude veres liikuvaid basofiile ei ole lõpuni uuritud. Basofiilid on küll tuvastatud kuid ei osata kirjeldada nende täpseid funktsioone. Arvatakse, et nende ülesandeks on histamiini vabastamine.
Madude vereanalüüside basofiilide referentsväärtuste vahemikuks võetakse 0 - 1 %.
Hematoloogia
Inimestel seostatakse basofiilidega mitmeid haiguslikke seisundeid nagu allergia.
Ajaloolist
Basofiilid avastas 1897. aastal Paul Erlich.
Tiin
Tiin ehk tessatin (ehk dessatin) (vene keeles десятина; murretes ka tessand, tessandiin, tessantiin ) on vana pindalaühik. Üks tiin on 2400 ruutsülda või 6 Tallinna vakamaad (1,0925 hektarit). Tiin võrdus kolme Riia vakamaaga.
Murmastiene vald
Murmastiene vald (läti keeles Murmastienes pagasts) on vald Lätis Varakļāni piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Varakļāni vallaga, samuti ka Madona piirkonna Mētriena ja Barkava vallaga ning Jēkabpilsi piirkonna Atašiene vallaga.
Ajalugu
Aastal 1873 liideti Murmastiene vald Barkava vallaga. Aastal 1945 moodustati Barkava vallas Barkava, Borbaļi, Čeržinieki, Murmastiene ja Sumenieki külanõukogud, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1951 liideti Murmastiene külanõukoguga likvideeritava Bērzkalnieki külanõukogu kolhoosi «Uzvara» maad, aastal 1954 aga likvideeritav Borbaļi külanõukogu. Aastal 1962 liideti külanõukoguga Varakļāni linna maaterritooriumi sovhoosi «Varakļāni» maad, aastal 1973 aga osa Atspuki külanõukogust. Aastal 1979 liideti külanõukoguga osa Dekšārese külanõukogu alasid, ent osa külanõukogu maid arvati Varakļāni külanõukogu koosseisu. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Varakļāni piirkonda.
Loodus
Vald asub Ida-Läti madalikul. Kõrgeim koht asub Siksala soosaarel valla lääneosas(115,3 m). Suurim jõgi on Isliena. Valla lääneosas asub osaliselt Teiči soo. Järvedest asuvad seal Mindauga järv (36 ha), Lisiņš (33,5 ha), Lielais Murmasts (29,4 ha), Vērtēzis (19,0 ha), Tolkaja järv (14,3 ha), Siksala järv (14 ha), Isliena järv (11,2 ha), Auka järv (5,3 ha). Teiči soo idaosas asub peaaegu täielikult kinni kasvanud Vabole järv.
Looduskaitse all on Tolkaja tamm ja kaks nimetut põlispuud. Osaliselt jääb valla aladele Teiči looduskaitseala, valla põhjaosa jääb osaliselt Barkava tammesalu hoiualale.
Asustus
Aastal 2011 elas vallas 752 lätlast, 19 venelast, 10 ukrainlast, 1 poolakas ja 3 leedulast.
Valla külad on:
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Lehtma soo
Lehtma soo on soo Hiiu maakonnas Kõrgessaare vallas.
Soo eriilmelisust tingib Lehtma järv, millest ida pool on raba (37 ha) ja järvest põhja pool madalsoo (207 ha). Soo jääb Tahkuna looduskaitsealale.
Leelo (täpsustus)
Leelo võib tähendada järgmist:
EÜSLi projektkoor
EÜSLi projektoor (ka Saksamaa eestlaste segakoor) on organisatsiooni Eesti Ühiskond Saksa Liitvabariigis (EÜSL) juures tegutsenud segakoor (projektkoor), mis on asutatud 2003. aastal.
Aruküla Püha Kolmainu kogudus
Ajalugu
Aruküla Püha Kolmainu kogudus asutati usuvahetusliikumise käigus 1871. aastal Tallinna Issanda Muutmise kogudusest eraldunud Harjumaa Jüri kihelkonna eestlastest õigeusklikele. Koguduse esimeseks vaimulikuks pühitseti 2. oktoobril 1872 Karp Tiisik.
1891. aastal oli koguduses 995 ja 1933. aastal 260 liiget. Kostiveres oli kogudusel oma palvemaja, kuna piirkond oli suur.
1944. aastal süttis kirik Nõukogude lennuki pommitabamusest ja on sellest ajast saadik varemetes.
Enamik Aruküla õigeusklikke oli sunnitud pärast sõda ühinema EELK Juuru Mihkli kogudusega. Pühakojata jäänud õigeusu kogudus registreeriti uuesti 1946. aastal ülempreester Nikolai Kokla õhutusel. Riikliku religioonipoliitika tulemusena otsustas Vene Õigeusu Kiriku Asjade Nõukogu volinik Aleksander Tarassov lõpetada Aruküla õigeusu koguduse 22. veebruaril 1951. Otsus jõustus 22. novembril 1951, põhjusena toodi usklike puudumine koguduses. Teade koguduse lõpetamise kohta ilmus Eesti Õigeusu Piiskopkonna Teatajas juba 15. juunil 1951.
2006. aastal asutati kiriku taastamiseks mittetulundusühing, koguduse taasasutamine pole veel õnnestunud.
Julija Levtšenko
Julija Andrijivna Levtšenko (ukraina keeles Юлія Андріївна Левченко; sündinud 28. novembril 1997 Bahmutis) on Ukraina kergejõustiklane (kõrgushüppaja).
Juba 17-aastaselt osales ta 2015. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel Pekingis, kus ta kvalifikatsioonist edasi ei pääsenud.
Marss ründab
"Marss ründab" ("Mars Attacks!") on 1996. aasta Tim Burtoni film, mis räägib marslaste sissetungist Maale. Filmis teevad kaasa mitmed tuntud näitlejad, sealhulgas Pierce Brosnan, Jack Nicholson ja Michael J. Fox.
Julija Levtšenko
2016. aastal võitis ta juunioride maailmameistrivõistlustel Bydgoszczis 1.86-ga pronksmedali. 2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros ületas ta kvalifikatsioonis 1.92, kuid finaali ei pääsenud.
Väga edukaks kujunes aasta 2017. Märtsis võitis ta 2017. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel Belgradis pronksmedali, püstitades isikliku rekordi 1.94. Juulis tuli ta Poolas Bydgoszczis Euroopa alla 23-aastaste meistriks. Augustis võitis ta maailmameistrivõistlustel Londonis hõbemedali, ületades isiklikku rekordit tähistava 2.01.
2017. aastal valiti ta Euroopa kergejõustiku tõusvaks täheks.
2018. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlustel Birminghamis jäi ta 1.89-ga viiendaks.
Tema isiklik rekord kõrgushüppes on 2.02, mis on püstitatud Euroopa - USA võistkondlikul maavõistlusel Minskis 2019. Sisetingimustes on tema isiklik rekord 1.97, mis on püstitatud 10. jaanuaril 2018 Kiievis.
Lukáš Konečný
Konečný osales I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 2000. aasta Sydney olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas oma kohtumise 1. ringis hilisemale pronksmedalivõitjale Mohamed Allaloule (Alžeeria) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Pulgaaru oja
Pulgaaru oja (ka Loodi peakraav) on peakraav Sakala kõrgustiku lääneosas, Viljandi maakonnas Mulgi ja Põhja-Sakala vallas, Kõpu jõe vasakpoolne lisajõgi.
Lukáš Konečný
Konečný sai I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) pronksmedali 8. maailmameistrivõistlustel (Budapest, 1997), kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Dorel Simionile (Rumeenia) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja ning 10. maailmameistrivõistlustel (Houston, 1999), kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Mahamatkadir Abdullayevile (Usbekistan) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja.
Pulgaaru oja
Kraavi pikkus on 4,4 km, valgla pindala 15,4 km², langus 10,5 m ja lang 2,39 m/km. Kraav saab alguse 47,5 m kõrgusel Supsi külas asuvas Napsi rabas ning suubub samas külas 37 m kõrgusel vasakult poolt Kõpu jõkke 14,9 km kaugusel selle suudmest. Kraav kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.
Lukáš Konečný
Konečný osales I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 32. Euroopa meistrivõistlustel (Minsk, 1998), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Dorel Simionile (Rumeenia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Konečný on poksinud alates juunist 2001 elukutselisena. Ta on pidanud kokku 52 kohtumist, millest on võitnud 48 (neist 23 nokaudiga) ja kaotanud 4 kohtumist. Ta on olnud elukutseliste eri poksiorganisatsioonide Tšehhi, Euroopa ja maailmameister.
Sulgpilved
thumb|Cirrus vertebratus thumb|Cirrus vertebratus Sulgpilved ehk Cirrus vertebratus (Ci vertebratus ehk Ci vert) on kiudpilvede vorm. Nad on tavaliselt läänest itta ulatuvad kõrgel (parasvöötmes kõrgusel 7–10 km, troopikas kõrgusel 17–18 km) paiknevad pikad kitsad pilveribad, mis koosnevad jääkristallidest.
Sulgpilved on läbipaistvad ega kata kogu taevast, neil on iseloomulik katkendlik struktuur: keskel on tihedam pilveriba ja sellest hargnevad kahele poole pilveniidid. Nad esinevad tavaliselt juhul, kui ilm on hea ning on olemas tõusvad õhuvoolud ja õhu turbulentsus.
Sulgpilved said oma nime selle järgi, et sageli sarnanevad nad linnusulega, mille keskset rootsu ümbritsevad kahest küljest õrnad suleebemed.
Pilved meenutavad ka vanaaegset kaartega laeva ja seetõttu on neid kutsutud ka Noa laevaks. Mõnikord on neid võrreldud ka kala skeletiga, sest nad meenutavad kala selgroogu roietega.
Nende kuju võib meenutada ka mäeahelikku satelliidipildil, kus pilved sarnanevad lumikattega mäeahelikuga, mille harjalt voolavad kahes suunas alla jõed.
Kui taevas on sulgpilved, võib ennustada, et mõne aja pärast, näiteks järgmisel päeval, saabub vihm.
Mmakau
Mmakau on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Bojanala Platinumi ringkonnas Madibengi vallas.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mmakau elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,95%, värvilisi 0,36%, India või Aasia päritolu inimesi 0,17%, valgeid 0,09% ja teisi 0,42%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 63,04% inimesi, pedi keelt 8,19%, tsonga keelt 7,75%, suulu keelt 3,09%, inglise keelt 2,36%, venda keelt 2,19%, sotho keelt 2,12%, ndebele keelt 1,91% ja koosa keelt 1,05%.
Tiibvari
pisi|[[Mototiibvari.]] pisi Tiibvari ehk laugurvari on õhukesest õhutihedast kangast (nailon) valmistatud õhusõiduk, mille tarindi moodustavad õmblustega eraldatud kahekihilisest riidest kõrvuti paiknevad poolavatud tunnelid, mis lauglemisel õhuga täitunult moodustavad aerodünaamilise profiiliga tõstejõudu tekitava pehme tiiva, lauglemissuhtega (L/D) 9 kuni 13.
Otep
Otep on Ameerika Ühendriikide heavy metal ' i ansambel Los Angelesest.
Bänd alustas tegevust aastal 2000. Nad on välja andnud kaks EP-d, kuus stuudioalbumit ja ühe kontsertalbumi. 2013. aasta detsembris lõpetasid nad plaadilepingu Victory Recordsiga ja allkirjastasid uue lepingu Napalm Recordsiga.
Esimesed aastad: "Jihad" ja "Sevas Tra" (2000–2003)
Otep alustas bändina Los Angeleses Californias 2000. aasta teises pooles. Nimi Otep on tulnud bändi laulja Otep Shamaya nimest ning see on ka anagramm sõnast "poet" ('luuletaja'). Nad kutsuti 2001. aastal mängima Ozzfestile enne, kui olid allkirjastanud ühegi plaadilepingu, sest Sharon Osbourne oli näinud neid kontserdil ja bänd hakkas talle meeldima. See oli bändi kaheksas kontsert. Alates sellest ajast on nad mänginud Ozzfestil mitu korda. Otep allkirjastas plaadilepingu Capitol Recordsiga pärast mitmeid kontserte. See juhtus ainult tänu kontsertesitustele, sest neil ei olnud ette näidata demosalvestisi. Nad hakkasid veelgi rohkem Los Angelese ümbruskonnas tuuritama ja andsid 2001. aastal välja oma esimese EP "Jihad". Bänd andis oma esimese täispika stuudioalbumi "Sevas Tra" välja koos Terry Date'iga 18. juunil 2002. Selle promomiseks mängisid nad mõned korrad Ozzfestil, kus neid loeti üheks tähtsaimaks ansambliks 2002. aasta turneel. Esimene album jõudis 145. kohale Billboard 200 edetabelis ning 86. kohale edetabelis UK Albums Chart.
"House of Secrets" (2004–2006) ja "The Ascension" (2007–2008)
27. juulil 2004 andis Otep välja oma teise stuudioalbumi "House of Secrets", mille produtsendiks oli Greg Wells. Album jõudis 93. kohale edetabelis Billboard 200 ning 102. kohale edetabelis Syndicat National de l'Édition Phonographique Prantsusmaal. Pärast kolmeaastast tuuritamist allkirjastasid nad 20. märtsil 2007 plaadilepingu Koch Recordsiga ja avaldasid oma kolmanda albumi "The Ascension". Ka selle albumi promomiseks läksid nad kohe turneele koos Static-X-iga, alustades 2007. aasta kevadel. Vaatamata esialgsele väljaandmiskuupäevale lükati album hiljemaks Capitol / Virgin Recordsi ühinemise tõttu. Album jõudis 81. kohale edetabelis Billboard 200 ja 6. kohale edetabelis US Independent Charts. Albumit "The Ascension müüdi esimesel ilmumisnädalal 10 200 eksemplari.
"Smash the Control Machine" (2009–2010), "Atavist" ja "Sounds Like Armageddon" (2011–2012)
2009. aastal kirjutas Otep alla uuele plaadilepingule Victory Recordsiga. Nende neljas album "Smash the Control Machine" anti välja 18. augustil 2009 koos endiste liikmete Mark "Moke" Bistanyga trummidel ja Rob Pattersoniga kitarril. Albumil mängis klaverit Koichi Fukuda, viiulit Emilie Autumn ja loo "You're a Woman Now" meloodia kirjutamisel aitas suuresti kaasa Holly Knight. Ka Otepi laulu "Perfectly Flawed" nende eelmiselt albumilt "The Ascension" aitas Holly Knight lõpuni kirjutada. "Smash the Control Machine" jõudis 47. kohale edetabelis Billboard 200 ja 6. kohale edetabelis US Independent Charts. Bänd osales sügisel 2009 Põhja-Ameerikas toimuval turneel "Shock & Raw Tour" koos 2Centsi, Five Finger Death Punchi ja Shadows Falliga. 30. septembril 2010 lahkus basskitarrist Jay McGuire bändist. 26. aprill 2011 andis Otep välja oma viienda albumi "Atavist". See jõudis 61. kohale edetabelis Billboard 200, 10. kohale edetabelis Independent Charts ja 19. kohale edetabelis US Rock Charts. 6. novembril 2012 andis Otep välja oma esimese kontsertalbumi "Sounds Like Armageddon".
"Hydra" (2013–2014) ja "Generation Doom" (2015–2016)
Ühes intervjuus spekuleeris Otep Shamaya, et "Hydrast" saab bändi viimane ja lõplik album. "Hydra" anti välja 22. jaanuaril 2013 ning see jõudis 133. kohale edetabelis Billboard 200. Hoolimata Shamaya väitest, jätkas Otep esinemist USA idarannikul ja Austraalias oma "Sounds of Armageddoni" turnee raames. 2014. aasta esimeses pooles teatas Otep Facebooki vahendusel, et bändil ilmub ka seitsmes album. Aprillis 2014 kirjutas Otep alla uuele juhtkonna lepingule Kam 9.8 Machlation Groupiga (Slipknoti DJ Sid Wilsoni ja tema äripartneri Synonym Meadi asutatud ettevõte). Leping Kam 9.8-ga jäi septembris 2015 uuendamata ning seejärel teatas Otep Facebookis, et kirjutas hoopis Napalm Recordsi juhtkonnaga uuele lepingule alla ja uus album ilmub 2016. aasta kevadel (ette tellida oli võimalik juba 2015 talvel). "Napalm Recordsiga allkirjastamine on üks kõige põnevamaid liite, mille ma olen kunagi teinud. Ma ei ole tundnud sellist põnevust uue albumi kirjutamisel pärast albumit "Sevas Tra". Mul on palju tööd teha, palju muusikat mida kirjutada, palju asju mida öelda, palju ebaõiglust ja palju hullumeelsust kogumiseks ja püüdmiseks. Sellise püha alkeemia valmistamine koos Howard Bensoni tumeda briljantsusega on täitunud unistus." 4. veebruaril teatas Otep, et albumi nimeks saab "Generation Doom" ja see ilmub 15. aprill 2016. Nad avaldasid Facebookis ka oma uue albumi kaanepildi. 11. aprill 2016 andis Billboard võimaluse inimestel albumit "Generation Doom" täispikkuses kuulata 24 tunni vältel, kuid selle menukaks osutumise tõttu pikendasid nad eelkuulamisaega paarile päevale. Muusikavideot laulule "In Cold Blood" näidati avalikkusele esimest korda Music Choice'i vahendusel 15. aprill 2016. Muusikapoodide päeval 16. aprillil panid plaadipoed müüki "Generation Doomi" vinüülversiooni. 20. aprillil ilmus Napalm Recordsi YouTube'i kanalisse ka internetis vaatamiseks loo "In Cold Blood" video. "Generation Doom" sai 23. aprilli arvestuses müüginumbrite poolest 3. kohale kõigist 8-st Napalm Recordsi plaadist, mis ilmusid samal nädalal. 26. aprillil jõudis "Generation Doom" 7. kohale edetabelis Billboard Rock Chart, 10. kohale edetabelis Independent Chart ja 109. kohale edetabelis Top 200 Albums Chart. 7. mail jõudis album ka edetabelisse Billboard Hard Rock Chart, kus sai 4. koha.
Muusikaline stiil
Otepi stiil on eelkõige nu metal, aga bändi on mainitud ka alternative metal ' i viljelejana. Lisaks sellele on mõned allikad Otepit iseloomustatud gothic metal ' i, rap metal ' i ja extreme metal ' i bändina. AllMusic kirjeldas neid kui "art house nu-metal". Bändi inspireerijateks on olnud Black Sabbath, Tool, Deftones, Korn, The Doors, Slipknot, Slayer, L7, Babes in Toyland, Hole, Marilyn Manson ja Nirvana. Otepi muusika on küll nu metal, aga sisaldab märkimisväärselt death metal ' i elemente.
Auhinnad
Aastal 2004 jõudis nende laulu "Warhead" muusikavideo TOP 10-sse MTV saates "Headbanger's Ball".
2010 oli Otep nomineeritud GLAAD Media Awardi (täpsemalt 21st GLAAD Media Awards) auhinnagalal kategoorias "Outstanding Music Artist"(väljapaistev artist) albumi "Smash the Control Machine" eest.
Tladistad
Tladistad on küla Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Bojanala Platinumi ringkonnas Moretele vallas.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tladistadi elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,90%, valgeid 0,03% ja India või Aasia päritolu inimesi 0,03%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 77,65% inimesi, tsonga keelt 15,26%, pedi keelt 2,26%, suulu keelt 1,30% ja inglise keelt 1,23%.
Tallinna Nõmme Gümnaasium
pisi|Nõmme Gümnaasiumi Nõmme maja remondi lõppjärgus oktoobris 2008 pisi|Nõmme Gümnaasiumi Hiiu maja Tallinna Nõmme Gümnaasium on üldhariduskool Tallinnas Nõmmel.
Aastatel 1940–1991 tegutses kool '''Tallinna 10. Keskkooli''' nime all.
Kooli asutamine ja algusaastad
1926. aastal sai Nõmmest linn, kus elas 10 000 inimest. Nõmmel puudus keskkool ja algkooli lõpetanud noored pidid haridusteed jätkata soovides suunduma keskkooli Tallinnasse.
Nõmme Linna Üldhariduslik Täienduskool
21. veebruaril 1928 võttis Nõmme linna volikogu vastu põhimõttelise otsuse asutada Nõmmele gümnaasium. Selle alusel avati 11. augustil 1929 Nõmme Linna Üldhariduslik Täienduskool, mis alustas tööd aadressil Raudtee tänav 55, s.o tänapäeva Tallinna Nõmme Gümnaasiumi Hiiu majas. Kool oli mõeldud algkooli lõpetanuile ja tegutses humanitaargümnaasiumi õppekava järgi kui üldhariduslik täienduskool.
Nõmme Linna Ühisgümnaasium
Eesti Vabariigi valitsuse otsusega muudeti Nõmme Linna Üldhariduslik Täienduskool 4. juunil 1930. aastal viieklassiliseks Nõmme Linna Ühisgümnaasiumiks. See kool oli Nõmme omavalitsuse ja riigi ühisel ülalpidamisel. Hiljem otsustati 21. veebruaril hakata tähistama kooli aastapäevana, algusaastaks sai aga 1929, kui kool reaalselt tööd alustas. Nõmme Linna Gümnaasiumi esimene lend lõpetas 1934. aastal.
Nõmme Linna Keskkool
1934. aasta koolireformi tulemusel asendas senise kuueklassilisele algkoolile järgnenud gümnaasiumi järk-järgult neljaklassilisele algkoolile järgnev viieaastase õppekavaga progümnaasium (mida 1937. aastani nimetati keskkooliks). Koolireformi tulemusel suleti juba 1934. aastal sügisel Nõmme Linna Ühisgümnaasiumi 1. klass ja järgmistel aastatel järk-järgult teised klassid.
Nõmme Linna Ühisgümnaasiumi nimeks sai Nõmme Linna Keskkool. See oli 5-klassiline gümnaasium.
Nõmme Progümnaasium
1937. aastal nimetati Nõmme Linna Keskkool ümber Nõmme Progümnaasiumiks.
Nõmme Gümnaasium
1937. aasta sügisel nimetati Nõmme Progümnaasium Nõmme Gümnaasiumiks. Uue koolireformi tulemusena koosnes Nõmme Gümnaasium 1937/1938. õppeaastal 5-klassilisest progümnaasiumist ja 3-klassilisest gümnaasiumist. 6-klassilise algkooli lõpetajatele edasiõppimise võimaluste tagamiseks avati Nõmme Linna Erareaalkool. See oli paralleelne õppeasutus Nõmme Gümnaasiumi juures – juhtkond ja õpetajaskond tulid Nõmme Gümnaasiumist ning kooli finantseeriti õppemaksudest.
Uus maja
Nõmme Gümnaasiumi uue maja projekteeris Edgar Velbri koostöös Nõmme linna arhitekti Friedrich Wendachiga. Uuele koolimajale pandi pidulikult nurgakivi Nõmme linnaõiguste 12. aastapäeval 12. novembril 1938. Nurgakivi päeva tähistatakse kooli traditsioonina ka tänapäeval. Suuremad ehitustööd kestsid vähem kui aasta ja 16. oktoobril 1939 kolis Nõmme Gümnaasium uude majja.
Tallinna 10. Gümnaasium teise Saksa okupatsiooni ajal
1941. aastal nimetati Tallinna 10. Keskkool ümber Tallinna 10. Gümnaasiumiks ning selle senises Raudtee tänav 77 majas avati Saksa sõjaväehaigla. Vähendatud mahus koolitöö jätkus Nõmme eri koolimajades.
Tallinna 10. Keskkool kolmanda Nõukogude okupatsiooni ajal
Sügisel 1944 sai kooli nimeks uuesti Tallinna 10. Keskkool.
Tallinna Nõmme Keskkool
1991. aasta mais nimetati Tallinna 10. Keskkool Tallinna linnavalitsuse otsusega ümber Tallinna Nõmme Keskkooliks.
Milivoje Novaković
Koondisekarjäär
Sloveenia jalgpallikoondises on mänginud 79 mängu ja löönud 31 väravat.
Tallinna Nõmme Gümnaasium
Tallinna Nõmme Gümnaasium
Alates 13. juunist 1994 on kooli nimi Tallinna Nõmme Gümnaasium (lühendatult TNG). 1997. aasta sügisel võeti kooli katsete alusel vastu 5. ja 6. klasside õpilasi. 1999. aastal valmis koolimaja juurdeehitisena torn, kus asub kooli raamatukogu ja planetaarium. 2002. aasta veebruaris avati kooli 73. aastapäeval raamatukogus Lennart Meri bareljeef.
Milivoje Novaković
Koondisekarjäär
Ta esindas Sloveeniat koondises 2010. aasta maailmameistrivõistlustel.
Tallinna Nõmme Gümnaasium
Tallinna Nõmme Gümnaasium
Tallinna linnavolikogu 19. juuni 2006. aasta määrusega liideti Tallinna Nõmme Gümnaasiumiga Tallinna Hiiu Põhikool. Liidetud koolis jätkus 1. septembril 2006 õppetöö kahes majas: 1.–6. klass aadressil Raudtee tänav 55 (Hiiu Põhikooli hoone) ja 7.–12. klass aadressil Raudtee tänav 73 (Nõmme Gümnaasiumi hoone).
Aastatel 2007–2008 renoveeriti Raudtee tänav 73 maja.
Õppekorraldus
Tallinna Nõmme Gümnaasiumis saab omandada põhi- ja gümnaasiumiharidust. TNG 1.–6. klass töötab Hiiu majas aadressil Raudtee tänav 55 ja 7.–12. klass Nõmme majas Raudtee tänav 73. Töötatakse ühes vahetuses.
2014/2015. õppeaastal õppis TNG-s kokku 711 õpilast, kellest Paralleelklasse oli TNG-s 2014/2015. õa üks kuni kolm: Gümnaasiumi õppesuunad:
Sümboolika
21. veebruaril 1939 pühitseti kooli lipp. Lipu kinkisid Tallinna Nõmme Gümnaasiumile lapsevanemad ning selle andis üle Johannes Aavik. Lipu ühel poolel on kiri "Nõmme Gümnaasium ja keskkool" ning teisel pool "Mu isamaa on minu arm". Kooli 60. aastapäeval 1989. aasta veebruaris andsid vilistlased koolile üle taastatud lipu.
Kooli rinnamärk on kasutusel autasuna. Hõbetatud rinnamärk antakse õpetajale, kes on koolis töötanud vähemalt 10 aastat või saanud aasta õpetaja aunimetuse. Kullatud rinnamärk antakse õpetajale, kes on koolis töötanud vähemalt 20 aastat.
Kooli laualipp on tänuavaldus kooli tema tegevuses abistanud organisatsioonidele ja üksikisikutele.
Traditsioonid
Tallinna Nõmme Gümnaasiumis peetakse traditsiooniliselt järgmisi sündmusi ja üritusi.
Direktorid
Alates 2006. aastast on Tallinna Nõmme Gümnaasiumi direktor Riho Uulma.
Vilistlased
Tallinna Nõmme Gümnaasiumi on lõpetanud teiste hulgas president Lennart Meri ja helilooja Eino Tamberg, peaminister Jüri Ratas. Kooli vilistlaste hulgas on 11 akadeemikut, nt Endel Lippmaa, Erast Parmasto, Hans-Voldemar Trass, ja kolme kõrgkooli rektorid: Olav Aarna, Peeter Tulviste ja Jaak Kangilaski.
ASSITEJ Eesti Keskus
ASSITEJ Eesti Keskus on Rahvusvahelise Laste- ja Noorteteatrite Assotsiatsiooni (Association Internationale du Theatre pour l\’Enfance et la Jeunesse, ASSITEJ) kohalik, Eestis tegutsev üksus, õiguslikult MTÜ. MTÜ asutati 24. juulil 1997.
Põhikirja järgi on MTÜ eesmärkide seas "koostöö organiseerimine Eestis lastele ja noortele mängivate teatrite vahel, nende töö uurimine, arendamine, saavutuste jäädvustamine ja tutvustamine Eestis, samuti info kogumine ja suhete arendamine rahvusvahelisel tasandil ning osalemine ASSITEJ raames tehtavas rahvusvahelises koostöös".
Valgeaine
Valgeaineks ehk valgeolluseks (ladina keeles substantia alba) nimetatakse paljude selgroogsete loomade kesknärvisüsteemi närvikude. Valgeaines on hulgaliselt aferentseid ja eferentseid juhteteid.
Valgeaine areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.
Inimestel
Seljaajus paikneb valgeaine perifeerselt, moodustades hallaine ümber mõlemal pool eesmise, tagumise ja külgmise seljaajuväädi (funiculus anterior, funiculus posterior, funiculus lateralis).
Seljaajus paikneb ka nii valge- kui hallainest koosnev kiuvõrgustik ehk retikulaarformatsioon (formatio reticularis), mis kontrollib südame-veresoonkonda ja hingamist.
Peaaju sisemuses paikneb valgeollus ja selle sees mitmete eraldi tuumadena paikneb hallollus.
Väikeajus ja suurajukoores paikneb valgeaine kiht tsentraalselt.
Ajutüves paikneb aga valgeaine hallainega võrgutaoliselt vaheldumisi (ajutüve retikulaarformatsioon).
Valgeaine koosneb müeliniseerunud (müeliinkestaga) närvikiududest.
Patoloogia
Inimestel seostatakse valgeainega mitmeid haiguslikke seisundeid.
Polüskleroosi seostatakse enim valgeainega, kuid polüskleroosihaigetel on leitud haiguskoldeid (koeproovides) ka hallaines.
Valgeaine hävingut on täheldatud ka Alzheimeri tõve põdevatel patsientidel.
Valgeainet võivad kahjustada hapnikupuudus ja ka peatraumad. Keemiaravi põhjustab samuti muutusi valgeaines.
Metastaseerunud pahaloomulised kasvajad läbistavad vere-aju barjääri ja võivad põhjustada valgeolluse tursumist.
Glioomid on närvitoendkasvajad, kes kasvavad valgeaines olevatest gliiarakkudest.
Värvus
Valgeaine värvus tuleneb müeliniseeritud aksonitest.
Pihla soo
Soo turbakihi paksus on kuni 5,4 m.
Pihla turbarabast kaevandab turvast AS Hiiu Turvas. Sellega piirnev soo-ala jääb Pihla-Kaibaldi looduskaitsealale.
Ritsa järv
Ritsa järv (ka Suur-Ritsa; abhaasi Риҵа, gruusia რიწა) on järv Abhaasias Suur-Kaukasuse lääneharude vahel 120 km kaugusel Suhhumist. Ritsa järve juures on kuurort.
Ritsa järv on ebaühtlase väljavenitatud ringi kujuline. Suurim pikkus on 1704 m, suurim laius 447 m. Järve pindala on 1,32 või 1,49 ruutkilomeetrit. Suurim sügavus on 115 või 116 m või 135 m. Ümbermõõt on 4,29 km.
Järve ümbritsevad metsased mäenõlvad. Mägede kõrgus on 2200...3500 m. Lääne ja edela poole jääb Pšegišha mägi, põhja poole Atsetuka ja Agepsta mägi, ida poole Rõhva aheliku harud. Kaldad on järsud.
Järve ääres kasvavad pöögi- ja kuuse-nulumetsad.
Ritsa järve voolab kuus jõge, sealhulgas Lašipsa (Lašipse). Ritsa järvest voolab välja Jupšara jõgi.
Ritsa vesi on läbipaistev. Erinevates kohtades on läbipaistvuse aste erinev, mistõttu võib näha erinevaid tumerohelise astmeid.
Vesi on külm.
Järves elab forell.
Ritsa lähedal 1235 m kõrgusel on Väike-Ritsa järv (pindala 0,2 km2). Seda ümbritsevad okas- ja lehtpuumetsad.
Mõlemad järved on Ritsa looduskaitseala territooriumil.
Kliima
Kliima on soe ja niiske metsakliima. Temperatuuri aastane kõikumine on suhteliselt suur. Kevad on külm, sügis soe. Talv on suhteliselt pehme. Mõnel talvel sajab järv lund täis ja jäätub. Suvi ei ole kuum, päikesepaistelisi päevi on palju, õhuniiskus on väiksem kui rannikul, sademeid on suhteliselt vähe. Talvel on palju selgeid päevi, oktoobri keskel langeb ööpäevane keskmine temperatuur 10 kraadini.
Kõige päikesepaistelisem kuu on august (222 tundi), kõige pilvisem on detsember.
Suhteline õhuniiskus on
Ritsa järve äärne kliima mõjub hästi mittetuberkuloossete hingamishaiguste ja mõningate muude haiguste korral. Järve ääres oli Jossif Stalini suvila, kus ta tervist parandas. Praegu on seal vabaõhumuuseum.
Tee rannikult Ritsa järve äärde rajati alles 1936.
Rahvaluule
Legendi järgi oli Ritsa järve kohal org, kus voolas jõgi. Jõeäärsel karjamaal oli karjas kaunis tütarlaps Ritsa, kes oli kolme venna Agepsta, Atsetuka ja Pšegišha ainus õde. Vennad olid päeval jahil, õhtul kogunesid koju. Ritsa tegi süüa, vennad imetlesid teda ja laulsid. Kord läksid vennad kaugele mägedesse jahile ja jäid mitmeks päevaks ära. Ritsa igatses nende järele, vaatas tee poole ja laulis võluva häälega. Seda kuulsid kaks metsas elanud röövlit Gega ja Jupšara. Nad otsustasid kaunitari varastada. Jupšara haaras Ritsa hobuse selga. Vennad kuulsid appihüüdu ja asusid röövleid taga ajama. Pšegišha heitis röövlitele järele vägilasemõõga, kuid ei tabanud. Mõõk kukkus maha ja tõkestas jõe. Jõgi täitis hetkega oru ja muutus järveks. Ritsa rabeles töövlite käest lahti, kuid kukkus järve ja jäigi vee alla. Pšegišha heitis Jupšara järve. Ritsa veed ei võtnud teda vastu, heitsid ta üle Pšegišha mõõga ning kandsid ta merre. Gega jooksis sõbrale järele, kuid ei suutnud teda päästa ja ühines temaga. Vennad muutusid mure pärast mägedeks ja valvavad siiani Ritsa rahu.
Pius XII ametisse nimetatud kardinalid
Pius XII pühitses 56 kardinali 2 konsistooriumil. Tema ajal sai kardinaliks hilisem paavst Johannes XXIII. Enne esimest konsistooriumi 1946 tegutses vaid 38 kardinali. Oma esimesel konsistooriumil pühitses Pius XII 32 kardinali, seni polnud ükski paavst pühitsenud korraga nii palju kardinale, hiljem on veel rohkem kardinale ühel konsistooriumil pühitsenud vaid Johannes Paulus II 2001. Pius XII ajal vähenes kardinalide kolleegiumis itaallaste osakaal. Ta oli kavatsenud 1953 määrata kardinaliks ka Giovanni Montini, kuid too keeldus sellest, teise versiooni järgi ei soovinud Pasqualina Lehnert tema määramist kardinaliks.
25. detsembril 1945 avaldatud apostellikus konstitutsioonis "Vacantis apostolicae" reguleeris Pius XII konklaavi tegevust ja sätestas, et paavstiks valituks osutumisel tuleb saada kaks kolmandikku pluss üks konklaavil osalejate häältest. 25. jaanuaril 1946 moodustas ta San Paolo alla Regola titulaarkiriku.
30. novembril 1952 avaldatud motu proprios "Valde solliciti" sätestas ta kardinalide riietumist.
Valga kihelkond
pisi|püsti|[[Valga Jaani kirik]] pisi|Valga kihelkonna mõisad 1904. aasta kaardil. Väljavõte kaardilt "Wegekarte des Walkschen Kreises mit den Kirchspiels- und Gutsgrenzen" (1904)
Valga kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Walk, läti keeles Valkas draudzes novads) oli haldusüksus Võnnu vojevoodkonnas ja Valga kreisis Liivimaa kubermangus Lätimaal.
Youngi-Helmholtzi värvitaju teooria
Youngi-Helmholtzi värvitaju teooria pärineb 19. sajandist ja põhineb Thomas Youngi ja Hermann von Helmholtzi seisukohtadel värvitaju kohta. Nad eeldasid, et silma võrkkest ehk reetina koosneb kolmest valgustundlikust retseptorist: punasest, rohelisest ja sinisest. Youngi-Helmholtzi teooria ehk trikromaatiline värvitajuteooria seletab, kuidas fotoretseptorid silmas võimaldavad inimestel ja teistel primaatidel tajuda värve. 1802. aastal postuleeris Young kolme fotoretseptori (tuntud ka kui kolvikesed) olemasolu silmas, igaüks tundlik teatud nähtava valguse vahemikule.
Hermann von Helmholtz arendas 1850. aastal seda teooriat edasi. Kolme tüüpi fotoretseptoreid võib liigitada lainepikkuste eelistamise alusel: lühikesi eelistav (sinine), keskmisi eelistav (roheline), pikki eelistav (punane). Kolvikeste registreeritud signaalide tugevuse tõlgendab aju nähtavaks värviks.
Kollane valgus kasutab erineval kogusel punast ja rohelist ning vähe sinist. Kõik värvitoonid sõltuvad nende kolme kolvikese (värvusretseptori) segust. Värvuse tugevust saab muuta värvitooni muutmata, tugevus sõltub ajju jõudnud signaalide sagedusest.
Kolmele erinevale lainepikkusele tundlike rakkude olemasolu demonstreeris esimesena 1956. aastal Gunnar Svaetichin. 1983 kinnitati nende olemasolu inimese reetinas.
STS-134
STS-134 oli NASA Space Shuttle'i programmi eelviimane lend ja kosmosesüstik Endeavouri 25. ning viimane lend.
Endeavour viis ISSi tehnikat ja varustust. Missioon pidi algselt olema programmi viimane lend, aga 2011. veebruaris teatas NASA, et missioon STS-135 toimub igal juhul. STS-134 oli viimane missioon, kus NASA hoidis stardivalmis teise süstiku, mis pidi appi minema juhul kui meeskond poleks saanud Maale tagasi pöörduda.
Endeavouri start lükati korra edasi ja see startis 16. mail 2011 ning maandus 1. juunil plaanipäraselt Kennedy Kosmosekeskuses.
Meeskond
Kuna komandör Mark Kelly abikaasa kongresmen Gabrielle Giffords sai 2011. aasta jaanuaris atentaadis raskelt vigastada, nimetas NASA Kelly asendajaks Frederick Sturckow, kes pidi kosmosesse minema juhul kui Kelly oleks kosmosesse minekust keeldunud või missioonilt eemaldatud.
Roberto Vittori, kes on Euroopa Kosmoseagentuuri astronaut, oli viimane mitte-ameeriklane kosmosesüstiku pardal enne programmi lõppu.
Eesjäse
Eesjäsemete areng, anatoomia, asend, luud, lihased, veresooned ja morfoloogia võivad suuresti erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.
Lindudel on eesjäse muutunud tiivaks.
Madudel on esijäsemed on täiesti kadunud.
Välisanatoomia
Eesjäsemel eristatakse vöödet ja vabaosa.
Alaosad
Eesjäseme alaosad on :
Topograafiline kirjeldamine
Eesjäsemel eristatakse järgmisi piirkondi (regiones articulationis humeri):
Eesjäseme luud
Eesjäseme luud (ossa memberi thoracici) moodustavad õlavöötme, õlavarre, küünarvarre ja eesjala skeleti.
Narva Muuseum
Narva Muuseum on muuseum Peterburi maantee 2, 20308 Narva. Muuseum asutati aastal 1933, kui Peeter I muuseum (asutatud 1865) ja G. ja S. Lavrentsovi nimeline Narva Linnamuuseum (asutatud 1913) ühendati.
Narva muuseumi kunstikogule pani aluse perekond Lavrentsovi kunstikogu, mille Glafiira Lavrentsova pärast oma surma 1913. aastal linnale pärandas. Kunstikogu peeti omal ajal vene kunsti osas Baltimaade parimaks. Lisaks maalidele ja graafikale sisaldas kogu tarbekunsti, miniatuure ning etnograafilisi esemeid.
22. juulil 1950 avas muuseum Narva ajaloo ekspositsiooni.
Aastal 1977 moodustati Narva Muuseumi filiaalina Kreenholmi manufaktuuri muuseum, mis 1992. aastal lõpetas filiaalina tegevuse ning selle kogud omandas Narva Muuseum.
Aprillis 1991 avas muuseum Narva Muuseumi kunstigalerii.
Tarni departemang
Tarni departemang on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Oksitaania piirkonnas.
Tarni departemang jaguneb Albi ringkonnaks (keskus Albi) ja Castresi ringkonnaks (keskus Castres), 23 kantoniks ja 314 vallaks.
Departemangu number on 81.
2015. aastani kuulus departemang Midi-Pyrénées' piirkonda.