cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Vaba Demokraatlik Partei
1960. aastate lõpus saavutas FDP-s ülekaalu sotsiaalliberaalne tiib ja partei moodustas koalitsiooni sotsiaaldemokraatidega. Willy Brandti nn Uus Idapoliitika viis paljude tuntud natsionaalliberaalide (nt Erich Mende) lahkumiseni vabade demokraatide ridadest. SPD ja FDP valitsesid aastatel 1969-1982, kui FDP lahkus koalitsioonist eriarvamuste tõttu majanduspoliitikas. Sellest ajast on FDP olnud föderaaltasandil koalitsioonis ainult paremtsentristliku CDU/CSU blokiga. 1982. aastal lahkus seoses partei uue parempöördega erakonnast rida sotsiaalliberale. Günter Verheugen astus SPD ridadesse; mõned muud sotsiaalliberaalid aga asutasid (pisi)erakonna "Die Liberalen", mis aga osales valimistel ainult ajuti, ja teda tabas siis ebaedu, enamasti on aga kutsunud oma toetajaid lihtsalt üles hääletama SPD poolt.
2011. aasta maist kuni 2013. aasta detsembri alguseni juhtis parteid Philipp Rösler. Rösler astus aga valimiskaotuse tõttu ametist tagasi ja uueks parteijuhiks sai Christian Lindner.
Esplanāde
pisi|Esplanāde asendikaart thumb|Daugavpilsi spordikompleks Esplanāde (vene keeles Эспланада) on Läti linna Daugavpilsi osa. Asub Daugava jõe põhjapoolsel kaldal, Centrsist läänes, Dzelzceļnieksist lõunas ja Cietoksnisest idas. Cietoksnisest eraldab linnaosa Peterburi–Vilniuse raudtee, Dzelzceļnieksist Riia–Viciebski raudtee. Esplanāde tekkis linnaosana Daugavpilsi kindluse rajamisel aastal 1810, mil Daugavpilsi linna ajalooline keskus lammutati. Kindluse ja Centrsi linnaosa vahele rajati suur lage väli ehk esplanaad. Aastal 1949 rajati läbi selle piirkonna kindluse juurde viiv trammiliin. Ala hakati hoonestama alles 1950. aastate teisel poolel, rajati keskkool, elumajad. Vahepeal kutsuti piirkonda analoogse arhitektuuriga Moskva piirkonna järgi Tšerjomuškiks.
Tänapäeval on Esplanāde põhiliselt äripiirkond. Linnaosa territooriumil asub ka Latgale zoopark ehk Daugavpilsi loomaaed.
Jaak Ahelik
Ahelik on olnud trummar mitmes ansamblis, tuntumatest ehk Ultima Thule ja Magnetic Band.
Jaak Ahelik on õppinud Tallinna Pedagoogilises Instituudis joonistamist ja joonestamist.
2015–2017 oli ta Tallinna linnavolikogu liige.
Ahelik on andnud ka trummitunde ja tema õpilane on olnud Paavo Järvi, kes oli tollal Tallinna 21. Keskkooli õpilane.
Seisukohavõte
2021. aastal postitas Jaak Ahelik sotsiaalmeedias peale Terviseameti korraldust kontrollida kaubanduskettidel klientide maskikandmist järgmise loosungi "Soovitus Selverisse minejale: laadige kümme käru kaupa täis, soovitatavalt pudinaid, sõitke kassase ja lahkuge ja nii kümme korda päevas, uskuge tuju läheb heaks, endal."
Eduard Magnus Jakobson
Eduard Magnus Jakobson (Jacobson 24. jaanuar 1847 Torma, Tartumaa – 21. juuli 1903 Tallinn) oli eesti graafik ja baptisti jutlustaja.
Sündis kösterkooliõpetaja Adam Jakobsoni pojana. Tema õde oli Natalie Auguste Johanson-Pärna ja vend Carl Robert Jakobson. Alghariduse omandas Eduard Magnus kodus. 1864. aastal läksid vennad Jakobsonid Peterburi, kus Eduard Magnusest sai August Daugelli puugravüüritöökoja õpilane. Tema esimesed iseseisvad teosed ilmusid 1866. aastal Eesti Postimehes ehk Näddalalehes J. R. Berendhoffi kavandite järgi.
1869. aastal laskis Eduard Magnus Jakobson ristida end baptisti usulahku ning hakkas vaimulikku kirjandust välja andma ja levitama. Aastail 1877–1889 andis ta välja Siioni sõnumetooja lehte, mida ise illustreeris. Veidi enne venna surma 1882. aastal loobus ta oma töökojast Peterburis Vassili saarel ning siirdus rändraamatukaubitsejana Venemaale.
1884. aastal asus Jakobson elama Riiga, kus avas "Kunstpildi leikamise koja", abiellus ning graveeris ja jutlustas oma loomingulise elu kaksteist kõige viljakamat aastat. 1896. läks puugravüüritöökoda koos raamatukauplusega üle tema pojale Adolphile.
Elu lõpu veetis Jakobson Tallinnas, kus pühendas end valdavalt jutlustamisele. Ta suri 1903. aastal ning on maetud Kalamaja kalmistule.
Mälestuse jäädvustamine
Eduard Magnus Jakobsoni 100. sünniaastapäeva 1947. aastal tähistasid raamatukunstnik ning samast aastast Tallinna Riikliku Tarbekunsti Instituudi (hilisema ERKI) tüpograafiaeriala õppejõud Hans Treumann ja kunstnik Märt Laarman Jakobsoni originaalklotsidelt trükitud puugravüüridest koostatud mapiga "Eduard Magnus Jakobson : puulõikeid esimese eesti kunstpildilõikaja säilinud loomingust tema sajandal sünniaastal".
Mobiil-operatsioonisüsteem
Mobiil-operatsioonisüsteem (ehk mobiil-OS) on operatsioonisüsteem, mida kasutavad telefonid, tahvelarvutid, nutikellad ja muud mobiilseadmed.
Kuigi ka sülearvutid on mõneti mobiilsed, ei nimetata neis kasutatavat operatsioonisüsteemi, kuna nad on loodud originaalselt lauaarvutitele, mis olid paiksed ja raskesti liigutatavad (mitte mobiilsed). Mõned uuemad operatsioonisüsteemid on hübriidid mobiilsetest ja mittemobiilsetest, ning kasutatavad mõlemal juhul, seega nende selge rühmitamine on raskendatud.
Mobiil-operatsioonisüsteemis on ühendatud personaalse arvuti operatsioonisüsteemi omadused teiste, nutitelefonidele ja muudele mobiilseadmetele praktiliste lisanditega. Moodsatele nutivahenditele hädavajalike lisandite hulka kuuluvad muu hulgas järgmised: puutetundlik ekraan, mobiilside, Bluetooth, Wi-Fi, krüpteeritud Wi-Fi võrgu kasutusvõimalus (WPA), globaalne positsioneerimissüsteem (GPS), mobiilnavigatsioon, video- ja ühekaadriline kaamera, häältuvastus, diktofon, muusikapleier, lähiühendus, infrapunaliides. Mobiilside suutlikkusega mobiilseadmed (eelkõige nutitelefonid) sisaldavad kahte mobiiloperatsioonisüsteemi – peamine, kasutajapoolne tarkvaraplatvorm, mida täiendab teine, madalatasemeline patenditud reaalaja operatsioonisüsteem, mis haldab raadiot ja ülejäänud riistvara. Teadusuuringud on näidanud, et viimased madalatasemelised süsteemid võivad sisaldada mitmeid turvaauke, mida ära kasutades saavad pahatahtlikud tugijaamad haarata mobiilse seadme üle mõjuvõimu.
StatCounteri veebikasutuse statistika uuringu andmetel kuulub nutitelefonidele (jättes välja tahvelarvutid) turuenamus ning lauaarvuteid kasutatakse palju vähem. Sellest tulenevalt on ka Android palju populaarsem operatsioonisüsteem kui Windows. Sealjuures erineb kasutus mandriti, mõnel mandril on nutitelefonid palju populaarsemad kui teistel – Aasias ja Aafrikas on nutitelefonide turuosa suurem kui lauaarvutite oma, samas kui Põhja-Ameerikas on lauaarvutid jätkuvalt populaarsed. Lisaks esineb operatsioonisüsteemide eelistustes piirkondlikke ja ajalisi erisusi, näiteks esineb lauaarvutite operatsioonisüsteemide vähemus valitud päevadel ka sellistes piirkondades nagu Ameerika Ühendriigid ja Suurbritannia.
Pat Cox
pisi|Pat Cox, 2009 Pat Cox (ka Patrick Cox; sündinud 28. novembril 1952 Dublinis) on Iiri poliitik.
Ta oli aastatel 2002–2004 Euroopa Parlamendi esimees.
3. novembril 2006 anti talle Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Euroopa Parlamendi esimehena ja ühtlasi Eesti Euroopa Liiduga liitumise toetajana.
Andy Griffith
pisi|Saate The Andy Griffith Show kolmanda hooaja 21. jagu Andy Samuel Griffith (1. juuni 1926 – 3. juuli 2012) oli Ameerika Ühendriikide näitleja, koomik, teleprodutsent, gospelilaulja ja kirjanik.
Yunomi
link=//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/30/Karatsu_chawan_MBA_Lyon_E554-371.jpg/220px-Karatsu_chawan_MBA_Lyon_E554-371.jpg|pisi|Yunomi, kivikeraamika, Edo periood, 16.–17. sajand Yunomi (jaapani keeles 湯のみ) on Jaapani teetassi kõrge vorm, mis on tavaliselt valmistatud keraamilisest materjalist ja millel puudub kõrv.
Kirjeldus
Võrreldes ametlikumate teejoomise tassidega on yunomi kõrgem, kitsam ja mahukam. Yunomi toetub jalale, mis on tassist endast natuke kitsam ja massiivsem. Kitsa ja suhteliselt massiivse jala mõte on selles, et kõrva puudumisel vaid peopesale toetuv tass ei oleks käele liiga kuum. Erinevalt ametlikumast chawan 'i teetassist, mida kasutatakse Jaapani teetseremoonia ajal, on yunomi mõeldud igapäevaseks (või mitteametlikuks) teejoomiseks.
Variatsioonid
On olemas ka spetsiaalsed yunomi-paarid, mida nimetatakse meoto yunomi (meoto tähendab abielupaari). Meoto yunomi koosneb tavaliselt kahest ühesuguse mustriga (mõnikord eri värvi), kuid veidi erineva suuruse ja sageli veidi erineva kujuga tassist (suurem tass on mehe ja väiksem on naise tass). Sellised paarikaupa müüdavad tassid on populaarne pulmakink Jaapanis.
Stiil
Paljud kaasaegsed keraamikud, nii idas kui ka läänes, valmistavad yunomi stiilis tasse. Paljud kollektsioneerivad neid.
Viited
<references group="" responsive="1">
Afiinsuskromatograafia
Afiinsuskromatograafia on biokeemias kasutatav meetod, mida kasutatakse ainete eraldamiseks, lähtudes nendele ainetele ainuomastest keemilistest ja immunoloogilistest vastasmõjudest. Meetodi eripäraks on selle suur selektiivsus. Afiinsuskromatograafia on vedelikukromatograafia üks alaliik, mille puhul eraldatavad ained seonduvad esmalt kolonnist täidiseks olevale maatriksile seotud ligandiga ning eraldatakse seejärel kolonnist.
XII noorte laulu- ja tantsupidu
XII noorte laulu- ja tantsupidu, mille teemapealkiri oli "Mina jään", toimus 30. juunist 2. juulini 2017 Tallinna lauluväljakul ja Kalevi Keskstaadionil. Rahvamuusikapidu ehk pillipidu peeti 1. juuli päeval Kalevi staadioni kõrval asuvas Poolamäe pargis.
Afiinsuskromatograafia
Ajalugu
1910. aastal rakendas Emil Starkenstein esimest korda afiinsuskromatograafiat amülaasi selektiivsel seondumisel tärklisega. Meetodi tegi sel ajal keeruliseks püsiva maatriksi ja selle külge kinnitunud ligandi saamine, mistõttu see meetod ei saanud laboratoorses praktikas eriti populaarseks. 1967. aastal avalikustasid Rolf Axén, Jerker Porath ja Sverker Ernback meetodi, mille järgi primaarsed aminorühmad võiksid seostuda polüsahhariidi maatriksitega, mis on eelnevalt aktiveeritud tsüanobromiidiga. Varem ei olnud võimalik näiteks proteiin-proteiin-interaktsioone uurida, kuid see meetod võimaldas avastada valgulisi biomarkereid. See tehnoloogia levis laialdaselt ning seda kasutatakse siiani igas laboris, kus tegeletakse biomolekulidega.
XII noorte laulu- ja tantsupidu
Laulupeo teema idee autorid olid Rasmus Puur ja Veiko Tubin, peadirigent oli Heli Jürgenson. Tantsupeo teema idee autor oli Meelis Kompus koostöös Maian Kärmase, Marju Kõivupuu, Margus Toomla ja Rasmus Puuriga, peo pealavastaja oli Margus Toomla. Pillipeo kunstiline juht Juhan Uppin.
Afiinsuskromatograafia
Kasutusalad
Afiinsuskromatograafiat saab kasutada ainete, näiteks valkude ja ensüümide eraldamiseks ja puhastamiseks mitmesugustest segudest ja lahuse puhastamiseks keskkonna vahetamisel; lisandainete kontsentratsioonide vähendamiseks segudes; bioloogiliselt aktiivsete ainete iseloomustamiseks.
XII noorte laulu- ja tantsupidu
Ideekavandi konkurss
XII noorte laulupeo ideekavandi konkursile esitati 2014. aasta lõpus neli ja tantsupeo konkursile kümme tööd. Ideekavandeid hindasid kaks ekspertkomisjoni, kuhu kuulusid Eesti Kooriühingu ja Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Seltsi eksperdid, laulu- ja tantsupeo korraldajad ning laulu- ja tantsupeo liikumisele kaasamõtlejad. Teiste seas kuulusid komisjonidesse Hirvo Surva, Erika Põlendik, Ilma Adamson, Ülo Luht, Kristjan Kurm, Margus Saar, Andi Heinaste jt.
Afiinsuskromatograafia
Põhimõte
Eraldatav aine ei tohi väljuda kolonnist. Ülejäänud mitteseonduvad lisaained eemaldatakse kolonni pesemise teel. Huvipakkuv aine seondub selektiivsele substraadile (ligandile), mis on kovalentselt kinnitatud kolonnitäidise ehk inertse kandja külge. Lisaainete väljapesemisel kolonnist peab eraldatav aine jääma ligandiga seotuks.
Proovi ettevalmistamine
Afiinsuskromatograafiaks valmistatakse uuritavat valku sisaldav proov. Esmalt määratakse kindlaks bioloogiline kude, milles asub huvipakkuv valk. Kui on tegemist rakusisese valguga, tuleb lõhkuda rakumembraanid, rakuvälise valguga ei pea seda tegema. Vajaduse korral tuleb proov tsentrifuugida või filtreerida, et vältida ummistusi kolonnis. Kui prooviga on kõik nimetatud etapid läbitud, võib proovi kolonni sisestada.
Inertne kandja ehk maatriks
pisi|Esmalt kinnitub ligand maatriksi külge, seejärel seondub uuritav aine ning eemaldatakse lisaained. Kompleks lõhutakse ära ja saadakse kätte puhas aine.|500pxAfiinsuskromatograafias kasutatakse graanulikujulist maatriksit, kuhu seonduvad kovalentsete sidemetega kindlad ligandid. Maatriksi efektiivseks toimimiseks on vajalik selle mittelahustuvus puhvri keskkonnas, keemiline ja mehaaniline stabiilsus. Need omadused peavad olema tagatud piisavalt efektiivse voolukiiruse jaoks. Samas peavad maatriksi osakesed omama suurt pinda, kuhu kinnitada afiinsust tagavad ligandid. Maatriks tehakse tavaliselt näiteks poorsest materjalist agaroosist, klaasist, polüakrüülamiidist või tselluloosist. Osad maatriksid võivad olla saadaval koos kindla afiinsusligandiga, mis on juba immobiliseeritud (näiteks proteiin A). Mittepoorsed materjalid sisaldavad osakesi, mille diameeter on 1–3 µm. Sellised mittepoorsed materjalid võimaldavad küll ainete suhteliselt kiiret puhastamist, kuid tänu väiksele eripinnale on nende abil saavutatav eraldamise efektiivsus väiksem.
XII noorte laulu- ja tantsupidu
Ideekavandi konkurss
Tantsupeo võidukavand kandis tööpealkirja "Koit ja Hämarik", mis põhines Friedrich Robert Faehlmanni samanimelisel muistendil päikeseaasta igavesest kordumisest. Idee autor oli kultuuriministeeriumi kommunikatsioonijuht Meelis Kompus, kes kaasas töörühma muusiku Maian Kärmase, folklooriteadlase Marju Kõivupuu, koreograafi Margus Toomla ja helilooja Rasmus Puuri. Ideekavand keskendus rahvuskultuuri põhiväärtuste hoidmise ja edasiandmise mõttele, mida väljendatakse Koidu ja Hämariku igavese teekonnana koos vanaisaga neljas aastaajas. Pärast katsumusi kingib vanaisa noortele päikese ehk elutule.
Afiinsuskromatograafia
Afiinsuse tagab ligand
Selektiivse substraadi (ligandi) valikul tuleb meeles pidada seda, et ta peab omama spetsiifilist ja pöörduvat afiinsust puhastatava aine suhtes. Ligandil peaksid olema funktsionaalsed rühmad, mis võimaldavad tema kovalentset kinnitumist inertsele maatriksile. Ligandi valikul tuleb arvestada selle ja eraldatava aine vahelise kompleksi dissotsiatsioonikonstandiga (Kd), mille väärtus puhtas lahuses peaks olema vahemikus 10−4–10−8 M.
Siduv õlg
Afiinsuskromatograafia efektiivsemaks tegemiseks kasutatakse selle modifitseerimist – maatriksi ja ligandi vahele lisatakse õlg, mis koosneb süsinikest ja/või teistest aatomitest. Siduv õlg suurendab sidumise tõenäosust, sest muidu asuksid sihtmolekulid sügaval ja oleksid steerilise takistuse tõttu raskesti kättesaadavad. Õlg tagab, et ei tekiks steerilist takistust ligandi ja afiinsuskromatograafia kolonni osakeste vahel. Siduv õlg ei tohi proovi ja ligandi vahelist vastasmõju ei keemiliselt ega struktuurselt mõjutada.
XII noorte laulu- ja tantsupidu
Peo pealkiri "Mina jään"
Väärtuste sõnastamisel ja pealkirjavariantide analüüsimisel jõuti selleni, et peol on mitte pealkiri, vaid hoopis lubadusena mõjuv allkiri. Kevadel 2015 toimunud aruteludes "Mina jään" kui võimalus veel ei kõlanud. Folkloristi Marju Kõivupuu sõnastuses pidanuks otsitav pealkiri kandma igale noorele selget mõtet, et "kultuurikatkestus ei alga minust".
Afiinsuskromatograafia
Afiinsuskromatograafia läbiviimine
pisi|Etapiline seletuskäik|350pxEsmalt valmistatakse ette selektiivne kolonn, mille ligikaudsed mõõtmed on teada. Selleks valitakse välja ligand, mis immobiliseeritakse maatriksile ja määratakse kindlaks kolonni mõõdud. Seejärel süstitakse eelnevalt ettevalmistatud proov silmusesse, kus ta juhitakse automatiseeritud programmiga kolonni. Proovi sisestamise, kolonni pesemise ning voolutuspuhvri kiiruste detekteerimine toimub reaalajas automaatselt. Liiga suure proovi sisestamise kiiruse korral ei seondu eraldatav aine ligandile kvantitatiivselt. Kolonni pesemise kiirus peab seega olema optimaalne, et seostunud proteiin ei väljuks kolonnist koos lisaainetega. Proovi pesemise juures on oluline ka pesemispuhvri pH. Puhvrid ei tohi segada ligandi seostumist maatriksiga.
Läbivoolava kolonni asemel võib afiinsuskromatograafia põhimõtteid rakendada ka katseklaasis. Sellisel juhul lisatakse algne segu tahkele faasile, segatakse ja seejärel eraldatakse tahke faas. Vedelik eemaldatakse, tahke faas pestakse, tsentrifuugitakse, lisatakse elueerimispuhver, tsentrifuugitakse uuesti ja eemaldatakse elueerimispuhver.
XII noorte laulu- ja tantsupidu
Peo pealkiri "Mina jään"
Allkirja "Mina jään" kõrvale loodi mitmesuguseid uusi sõnaühendeid nagu "Minu maa", "Minu juured", "Minu inimesed", "Minu kodu", "Minu aeg" ja "Minu keel". Lähtuvalt nendest salvestati hulk intervjuusid peo idee autoritega ning muude peoprotsessile kaasamõtlejatega (Marju Lauristin, Lenna Kuurmaa, Mihkel Raud, Maian Kärmas, Rasmus Puur, Meelis Kompus jpt), kes avasid neid allkirju lähtuvalt oma isiklikest hoiakutest ja elukogemusest. Videoid kasutati peo allkirjade tutvustamisel avalikkusele.
Afiinsuskromatograafia
Afiinsuskromatograafia läbiviimine
Vahel need protseduurid kombineeritakse. Seondumine viiakse läbi katseklaasis, kuid tahke faas on uuritava molekuliga pakitud kolonni külge. Pesemine ja elueerimine viiakse läbi kolonnis.
XII noorte laulu- ja tantsupidu
Tantsupeo peategelaste konkurss
2016. aasta alguses kuulutas ELT SA välja üleriigilise konkursi tantsupeo noorte peaosaliste Koidu ja Hämariku leidmiseks, ehkki varem oli kaalutud ka võimalust, et peaosalisi kehastavad kutselised lauljad. Kevadeks 2016 jõudis konkurss lõppvoorudeni, mis peeti KUMU auditooriumis ja Salme kultuurikeskuses Tallinnas. Lõplikud peaosalised Jennifer Cohen, Merit Männiste, Jaagup Tuisk ning Hardo Adamson valiti välja kümmekonna lõppvooru jõudnud noore laulja seast.
Afiinsuskromatograafia
Kasutusvõimalused
Kõikides afiinsuskromatograafia alaliikides seondub valguga spetsiifiliselt afiinsusligand, mis on omakorda seotud inertsele maatriksile. See ligand seob puhastatavat valku ning kõik muud komponendid, mis proovis leiduvad, läbivad kolonni ilma sellele seondumata. Kõikige meetodite juures on vaja kolonn tasakaalustada puhvriga, et puhastatav valk saaks seostuda afiinsusligandiga. Afiinsuskromatograafial on mitmeid rakendusvõimalusi, näiteks puhastatakse sellega nukleiinhappeid ja proteiine.
XII noorte laulu- ja tantsupidu
Tantsupeo peategelaste konkurss
Konkursi žüriisse kuulusid näitleja ja koorijuht Reeda Toots, tantsupeo toimetaja Kadri Tiis, idee autor Meelis Kompus, helilooja Maian Kärmas ning pealavastaja Margus Toomla koos assistentide Sille Kapperi ja Karmen Ongiga.
Afiinsuskromatograafia
Immunoafiinsus-kromatograafia
Immunoafiinsus kromatograafia (lühendatult IAC) põhineb antigeeni-antikeha vahelisel afiinsusreaktsioonil. Statsionaarne faas sisaldab antigeeni või antigeeniga sarnast reagenti, samas on võimalik kasutada statsionaarses faasis ka antikehasid. Bioloogiliselt seotud toimeainet kasutatakse valikuliseks puhastamiseks või kindla koostisosa uurimiseks. Antikehade selektiivse ja tugeva sideme moodustumine on suurendanud huvi vastavate ainete vastu. Selle meetodiga on näiteks võimalik eraldada vereseerumist antikehi.
XII noorte laulu- ja tantsupidu
Tantsupeo peategelaste konkurss
Vanaisa osatäitjale konkurssi ei toimunud, kuid lisaks Ivo Linnale kaaluti teisigi võimalikke sobivaid kandidaate.
Afiinsuskromatograafia
Rekombinantsete valkude puhastamine
Immobiliseeritud metalli ioonidel põhinevat afiinsuskromatograafiat (lühendatult IMAC) kasutatakse aminohappe, histidiini seondumisel metallidele. Proteiinid, mis on afiinsed metalli ioonide vastu, jäävad kolonni. Kolonn sisaldab immobiliseeritud metalli ioone. Histidiini sisaldavate proteiinide ja peptiidide puhastamiseks kasutatakse koobaltit, niklit või rauda. Väga paljud looduslikult esinevad proteiinid ei oma afiinsust metalli ioonide suhtes. Immobiliseeritud metalli ioonide asemel saame kasutada rekombinantse DNA tehnoloogiat. Valkudele pannakse külge märgised, mille abil puhastatakse valgud üksteisest. Kõige rohkem kasutatakse afiinsuskromatograafiat rekombinantsete proteiinide puhastamiseks. Kindla afiinsusega valgud on ära märgistatud, et määrata nende puhtus.
XII noorte laulu- ja tantsupidu
Laulupidu
Lisaks laulupeo peadirigendile Heli Jürgensonile on määratud liigijuhid ja dirigendid kõigis koori- ja orkestriliikides. Nende seas oli kokku 17 debütanti.
Ühendkoori esituses tuli peo alguses ettekandele Rasmus Puuri Anna Haava tekstile loodud uudisteos "Meie", millest kujunes peo üks tähtteoseid, kuivõrd lauljad nõudsid selle kordamist ka peo lõpuosas. Lisaks hakkasid lauljad spontaanselt nõudma Ülo Vinteri-Enn Vetemaa "Põhjamaad", mis kanti ette saateta Heli Jürgensoni dirigeerimisel. Laulupeo teadustaja oli näitleja Christopher Rajaveer.
Tantsupidu
Tantsupeo pealavastajat Margus Toomlat assisteerisid tantsujuhid Karmen Ong ja Sille Kapper. Tantsupeo produtsent oli Kadri Tiis, muusikajuht Kristjan Priks, väljakukunstnik Kristjan Suits. Tantsupeo ideekavandi kaasautor Rasmus Puur keskendus pärast laulupeo ideekavandi "Noored juured" väljavalimist laulupeo loomeprotsessile, mistõttu algselt vaid tekstiautorina ideekavandi töörühmas osalenud Maian Kärmas asus kirjutama ka originaalmuusikat. Puuri asemel asus tantsupeo muusikajuhi kohale Kristjan Priks. Tantsupeo loomingulist töögruppi nõustas süžeeküsimustes (tekst ja ülddramaturgia) näitleja Tiina Mälberg.
Kalevi staadioni muruväljaku keskel oli elavate lilledega kaunistatud pöördlava. Sellel kohtusid peategelased Koit, Hämarik ja vanaisa ning sidusid lavastuses kujutatud neli aastaaega pööripäevade abil tervikuks. Väljaku maratoni värava ning kellatorni poolsetel murunõlvadel olid kujundatud ühtekokku neli aastaaega, kuhu vanaisa asetas peotulega tõrviku vastavalt sellele, millisesse aastaaega oldi lavastuses parasjagu jõudmas. Ka Koidu ja Hämariku misanstseenid vihjasid põhjamaise looduse valgusrütmile – talvel olid peategelased väljakul teineteisest kaugel, suvel aga käsikäes. Originaalmuusika ja laulutekstid nii proloogile, finaalile kui ka aastaaegu siduvatele pööripäevadele lõi Maian Kärmas.
Tantsupidu algas proloogiga "Algamine", kus vanaisa tõi tantsuväljakule peotule tõrviku, mis sümboliseeris päikest ehk kullakera. Vanaisa ood päiksele kui valguse ja soojuse andjale avas peo.
On jaaniaeg. Päike peaaegu ei loojugi, ööd on valged ja noorte südamed täis kõige kaunimaid tundeid ja muretut uljast meelt. Suvisel pööripäeval kutsub vanaisa enda ette Koidu ja Hämariku, et need võtaksid temalt üle kullakera hoidmise ja kandmise ülesande – nii nagu Faehlmanni muistendis. Koit ja Hämarik aga loobuvad vanaisa austavast ettepanekust. Nii kordub see sama meloodia ning tekstivariatsioonidega ka sügisesel ja talvisel pööripäeval. Igal kohtumisel tuuakse vanaisale ettekäändeid: kord on noortel aastaajale omaseid argikohustusi täita, siis jälle muid pakilisemaid toimetusi kui kullakera kandmine.
Iga uus pööripäev juhatas sisse järgmise aastaaja. Aastaaegadele anti sisu tantsude abil, milles olid selgelt loetavad pärimuslikud tegevused või rahvakalendrist tuntud rituaalid (noormeeste jaaniõhtu jõukatsumised, siidiräti kinkimine, heinategu, kooliminek, mardi-kadrijooksmine, talvevarude kogumine, nälja peletamine jne).
Hoogsalt kulgev päikeseaasta tardub südatalvel, kui saabub pakane ja pimedus, milleks noored ei olnud oma muretuses osanud valmistuda. Talv on ränk ja pikk, kogutud varud on lõppemas. Koit ja Hämarik jäävad pakase meelevalda, tantsuväljak jäätub ning tuisk matab maa lume alla. Noored mõistavad, et raske aja saab seljatada üksteisele toetudes ja kokku hoides, kui igaüks loovutab oma südamest väikese tulekillu. Seda murdepunkti ilmestas Maian Kärmase kirjutatud uudisteos "Tulitilgad", mille järgi tantsisid gümnaasiuminoorte segarühmad. Saabub uus kevad. Koit ja Hämarik kinnitavad kevadisel pööripäeval vanaisaga kohtudes, et on tänu suurele õppetunnile nüüd valmis kullakera ise kandma.
Pidu lõpeb uues suves. Päikeseaasta on teinud täisringi ning peo alguses kujutatud jaaniajast on möödunud aasta. Vanaisa annab finaaltantsu "Kullakera kandjad" (autor Maian Kärmas, esitajad Ott Lepland ja Lenna Kuurmaa) ajal peotule ehk kullakera üle Koidule ja Hämarikule. Noortest saab uus kullakera kandjate põlvkond. See on au, aga ka vastutus. Oma otsuse kinnituseks lugesid Koit ja Hämarik ette tantsumemm Helju Mikkeli tantsija usutunnistuse "Olen iva Su algusest".
Juveliirikunst
Juveliirikunst on kullassepakunsti haru (mõne allika järgi sama mis kullassepakunst ), mis tegeleb vääriskividest ja väärismetallidest valmistatud esemete kunstilise töötlemisega. Juveliirikunstiga tegelejat (ühtlasi ka nende toodetega kauplejat) nimetatakse juveliiriks.
XII noorte laulu- ja tantsupidu
Tantsupidu
Hämariku rollis astusid üles Jennifer Cohen (peaproov-etendusel ja esietendusel) ja Merit Männiste (viimasel etendusel), Koidu osas Jaagup Tuisk (peaproov-etendusel ja esietendusel) ja Hardo Adamson (viimasel etendusel). Vanaisa kehastas tantsupeo etendustel Ivo Linna.
Juveliirikunst
Eestis tekkis juveliiri eriala 17. sajandil ja esimesed teated vastavate tööde kohta on Tallinnas tegutsenud Wilhelm Christian Hillebrandtist.
XII noorte laulu- ja tantsupidu
Tantsupidu
Tantsijad saatis peol elava muusika ansambel koos solistidega (Liisi Koikson, Meelika Hainsoo, Eeva Talsi, Villu Talsi, Mari Kalkun, Triinu Taul, Lenna Kuurmaa ja Ott Lepland). Laulsid Musamari koor ning ansambel Rüüt. Tantsuväljakul oli teadustajaks Meelis Kompus, kes ütles peole kogunenutele tervitussõnad ning viis viimasel etendusel läbi tänamistseremoonia. Tantsupeo avaetendusel anti üle traditsioonilised juhendajatele mõeldud preemiad ning peolisi tervitas kõnega peaminister Jüri Ratas. Peo viimast etendust austas oma kohalviibimisega president Kersti Kaljulaid.
Peotule süütamine
XII noorte laulu- ja tantsupeo tuli süüdati 16. aprillil C. R. Jakobsoni muuseumis Kurgjal, kus tähistati ühtlasi Eesti Vabariigi 100. aastapäeva tähistamise algust. Ürituse kandis otse-eetris üle ETV, kontserdi lavastas Veiko Tubin.
Tulesüütamisele eelnes minikontsert, mille jooksul kanti ette numbreid nii laulu- kui ka tantsupeo repertuaarist. Lisaks kooridele ja tantsurühmadele osalesid solistid Lenna Kuurmaa, Ott Lepland, Kadri Voorand jt. Kontserdi lõpus laulsid tantsupeo peategelasi Koitu ja Hämarikku kehastavad Merit Männiste, Jennifer Cohen, Hardo Adamson ja Jaagup Tuisk ning vanaisa rolli täitev Ivo Linna ühe pööripäeva muusikanäite tantsupeolt. Kontserdi publiku moodustasid peo üldjuhid, pidude ideekavandi autorid ning Eestimaa ja Liivimaa kubermangu ühendamise aastapäevaks korraldatud rahvamatkadel osalenud inimesed.
Õhtu teises pooles peotule süütamisel kõneles president Kersti Kaljulaid ning tõrvik süüdati lõkkest Pärnu jõe kaldal. Tuli jäi kuni peo alguseni hoiule Ivo Linna kätte.
Isetekkeline tantsupidu Vabaduse väljakul
Laulu- ja tantsupeo proovide nädalal oli ilm Tallinnas päikesepaisteline, kuid reedeks, tantsupeo peaproovide ja esietenduse päevaks saabus pealinna jahe tuul koos tiheda vihmasajuga. Vihm jõudis tantsupeolisteni peaproovi ajal, mis algas reedel, 30. juunil kell 15.00. Paljud tantsijad ei kandnud proovi ajal vihmakeepi ning said märjaks. Vihmahood saatsid ka õhtust peo esietendust, mis algas kell 19.00. Nii peaproovil kui ka esietendusel jäeti kehva ilma tõttu ära osalejate traditsiooniline väljamarss, et tantsijad saaksid varem varju alla ja sooja. Pealavastaja Margus Toomla sellekohane teade võeti kummalgi esituskorral tantsijate seas vastu valju nurinaga.
Laupäeval, 1. juulil oli kavas kaks etendust, kell 13.00 ja 19.00. Peo operatiivstaap, kuhu kuuluvad Päästeameti, politsei, meditsiiniteenistuse, peo korraldustoimkonna ja teiste valdkondade esindajad, otsustasid 1. juuli hommikul kehva ilmaprognoosi tõttu päevase etenduse ära jätta. Südapäeval toimunud pressikonverentsil toodi otsuse põhjenduseks vajadus anda lastele pikem paus eelmisest päevast veel niiskete riiete kuivatamiseks. Ärajäänud etenduse piletid lubati tagasi osta.
Operatiivstaabi otsuse teatavakssaamise järel, paar tundi enne pressikonverentsi, otsustasid tantsuansambli Sõleke liikmed Greete Nippolainen, Kaur Lukki-Lukin, Mathias Kübar, Richard Ploompuu, Antero Noor, Oliver-Marcus Reimann, Kertu Sõerd, Georg-Rasmus Mäe ja Nils Joonas Kristian Saar (tantsuansamblist Sõprus) ja Uku Kert Paidra, et korraldatakse alternatiivne tantsupidu "Tantsime koos". Helitehnika tõi kohale Georg-Rasmus Mäe. Otsus sündis noorte omavahelises Facebooki vestluses. Facebookis tehtud üleskutse ja ürituse leht koguneda kell 14.00 Vabaduse väljakul hakkas kiiresti levima ja populaarsust koguma. Korraldajad toonitasid, et tegemist pole protestipeoga, vaid siiras soov koos tantsida hoolimata ilmast. Facebooki lehel käis paari tunni jooksul aktiivne arutelu ja informatsiooni vahetamine, otsiti tantsupartnereid, lepiti kokku rekvisiitide kasutamine jpm, samas oli üleval avalik registreerimisleht, kuhu rühmad said end liigiti kirja panna. Sotsiaalmeedias levisid teemaviited #tantsimekoos, #tahametantsida, aga ka #muidueijää jmt.
Sõlekese kiire organiseerimise tulemusel hangiti ürituse korraldamise kooskõlastused, need andis Tallinna linnasekretär Toomas Sepp. Helitehnika ja muu vajaliku tõid kohale noored ise. Vabaduse väljakule kogunes eelkõige tänu sotsiaalmeediale, aga ka suust suhu levivale informatsioonile väga suur hulk tantsijaid, nende seas ka nooremate vanuseastmete esindajaid koos juhendajatega. Registreerimislehe järgi osales vähemalt 60–80 tantsurühma, mõni neist väiksemas koosseisus. Publik (hinnanguliselt üle 2000 inimese) võttis kohad sisse Vabaduse väljaku servades, Harjumäe nõlvadel ja Vabadussõja võidusamba trepistikul.
Enne ühistantsimise algust tegid pöördumise peo idee autorid Meelis Kompus ja Maian Kärmas, kes avaldasid tunnustust suurele hulgale kohale tulnud tantsijatele ning märkisid, et toimuv ongi ehe "mina jään", selle peo tegelik põhjus ja mõte. Üritust saabusid vaatama ka mitmed liigijuhid ning peo pealavastaja Margus Toomla. Toimuvast tegid otseülekande Delfi ja Postimees. Eesti Rahvusringhääling viitas hiljem ressursi puudumisele ning piirdus fotode ja uudislooga, mistõttu rahvusringhäälingut hiljem vähese operatiivsuse eest teravalt kritiseeriti.
Vabaduse väljakul tantsiti õiges järjekorras ette peaaegu kogu tantsupeo kava, vahele jäid mõned nooremate rühmade esitused ning paar liikumisrühmade numbrit. Tantsijate rekvisiite (neiduderühmade loorehad, Näljamihklid jm) asendasid noorterühmade poiste tantsus kasutatud tokid või lipud. Kui rekvisiite ei jätkunud, tantsiti kujuteldavate esemetega. Suur osa tantsijast oli vähemalt osaliselt rahvarõivis. Tantsijad järgisid võrdlemisi täpselt väljakumustreid, ehkki joondumiseks vajalikku märgisüsteemi Vabaduse väljakul polnud. Sellest hoolimata said nõlvadel seisnud inimesed hea ettekujutuse Kalevi staadionil toimuvast lavastusest. Ürituse ajal sadas pisut peenikest vihma, kuid mitte häirivalt.
Kohal viibisid Koidu ja Hämariku osatäitjad Jennifer Cohen, Jaagup Tuisk ja Hardo Adamson, neist esimene selgitas publikule toimuva mõtet ka inglise keeles. Hilinemisega jõudis Vabaduse väljakule vanaisa osatäitja Ivo Linna, kes esitas a cappella proloogi "Algamine" ning laulis koos Koidu ja Hämariku osatäitjatega pidu liigendavate pööripäevade muusikat. Ürituse lõpuosas haarati tantsude "Kullakera kandjad" ja "Oige ja vasemba" ajal ringidesse ka pealtvaatajaid, peo üldjuhid ja autorid.
Ootamatult rahvarohkeks ja emotsionaalseks kujunenud Facebookis algatatud peo Vabaduse väljakul lõpetas Ivo Linna taas a cappella lauldud "Eestlane olen ja eestlaseks jään".
Tooma põlispuud
Tooma põlispuud (ka Tooma talu põlispuud, Viirika põlispuud) on kaks kaitsealust puud (tamm ja harilik saar) Rapla maakonnas Rapla vallas Tolla külas Tooma talu alal. Puud võeti kaitse alla 1961. aastal.
Tamme ümbermõõt on 356 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 25 m. Hariliku saare ümbermõõt on 298 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 27 m.
Afiinsuskromatograafia
Lektiinidel põhinev afiinsuskromatograafia
Lektiinid on glükoproteiinid või proteiinid, millel on selektiivne afiinsus sahhariidi molekuli või sahhariidi rühmade vastu. Lektiine kasutatakse lektiinide afiinsuskromatograafias kindlate suhkrute eraldamiseks proovist.
Meetodi eelised ja puudused
Ainete lahutuvus on afiinsuskromatograafia korral väga hea. See teeb kõnealusest meetodist pehme analüüsimeetodi. Suure lahutuvuse korral ei teki analüüsi käigus fragmente, mis võiksid analüüsi segada. Samuti on eeliseks suurte proovikoguste kasutamise võimalus, kuid meeles peab pidama kolonni ruumala ning aktiivsete sidumiskohtade arvu. Kui proovi võetakse liiga palju, siis on oht, et huvipakkuval ainel ei ole kuskile seonduda (varieerides kolonni ruumalaga, saame olla kindlad, et uuritav valk seondub ligandiga täielikult). Afiinsuskromatograafia võimaldab puhastada aineid >95% puhtusega, mistõttu võib seda pidada usaldusväärseks analüüsimeetodiks.
Afiinsuskromatograafia kiirust võib pidada võrdlemisi mõõdukaks, võrreldes teiste vedelikukromatograafia meetoditega.
Oskar Raunam
Oskar Raunam (aastani 1936 Oskar Zahn; 24. mai 1914 Paide – 24. jaanuar 1992 Tallinn) oli eesti maalikunstnik ja pedagoog.
Elulugu
Teise maailmasõja ajal oli mobiliseeritud Nõukogude armeesse. Töötas aastatel 1939–1941 Gustav Adolfi Gümnaasiumi joonistamisõpetajana, 1946–1970 ja 1978–1992 Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi õppejõuna: 1952–1961 õppe- ja teadusprorektor, 1978–1992 üldmaalikateedri juhataja, aastast 1951 dotsent, aastast 1961 professor, 1970–1978 Tallinna Pedagoogilise Instituudi joonistus- ja graafikaprofessor.
Looming
Oskar Raunami maaliloomingule on iseloomulik savipruunikas või sinakas-roheliste varjunditega koloriit. Oskar Raunam paistis silma 1937. aasta Pariisi maailmanäitusel. Arhitekt Aleksander Nürnbergi kavandatud Balti riikide ühispaviljoni üldhalli kujundusena karjanduse, metsanduse, põllumajanduse, kalanduse, laulu- ja jaanipeo teemadel loodud seinapannoode eest pälvis kunstnik maailmanäituse grand prix. Teinud sisekujundusi ka kodumaal: vaateaknaid (1935), Pärnu hotelli Vasa (praegune Tervis) vestibüüli ja puhkeruumi dekoratiivkujundus (1938, hävinud), stendi "Eesti turbatööstused" kujundus põllumajandusnäitusel Tallinnas (1939), Välisministeeriumi (Rüütelkonna hoone) puhke-kaminaruumi dekoratiivne kujundus (1939), Kose sanatoorse vabaõhukooli vestibüüli dekoratiivne kujundus (1939, hävinud).
Sõjajärgsetel aastatel nihkus vabalooming tagaplaanile ning Raunam teostas end kunstipedagoogina. Ta oli hinnatud õpetaja ja kunstiõpikute autor. Koostanud õpikuid ja käsikirjalise monograafia "Eesti tarbegraafika".
Kuulus 1938–1940 Eesti Kujutavate Kunstnikkude Keskühingusse, 1940–1941 Eesti NSV Kunstnike Kooperatiivi, alates 1946. aastast Eesti NSV Kunstnike Liitu, kus oli 1946–1950 ja 1961–1963 maalisektsiooni esimees ja 1963–1967 juhatuse aseesimees.
Rapla Rüblik
Rapla Rüblik on Rapla valla haridusauhind isikule, kelle elutöö või silmapaistev tegevus jooksval õppeaastal ja isiklik eeskuju on oluliselt kaasa aidanud valla hariduselu edendamisele üld- või huvihariduses.
Auhind Rapla Rüblik koosneb tunnuskirjast, meenest ja rahalisest preemiast. Auhind antakse igal aastal kuni kolmele isikule. Isikut, kellele on auhind antud, ei või uuesti auhinnale kandideerima esitada enne 5 aasta möödumist.
Haridusauhinda Rapla Rüblik antakse välja 21. oktoobrist 1998, tunnustamise kord kinnitati 19. detsembril 2008. Auhinna andmise üks algatajaid oli Rapla Linnavolikogu kultuuri- ja hariduskomisjoni esimees Rein Voorel.
Nino Pršeš
Nino Pršeš on Bosnia ja Hertsegoviina laulja.
2001. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Bosnia ja Hertsegoviinat lauluga "Hano".
Akadeemiline Majandusteaduse Selts
Akadeemiline Majandusteaduse Selts oli majandusteadlasi ühendav selts, mis tegutses 1923-1940 Tartu ülikooli juures.
Aastast 1931 andis selts välja väljaannet Majandusteaduslik Ajakiri.
Museum of Arts and Design
Museum of Arts and Design (MAD) on New Yorgis Midtown Manhattanis asuv kunsti- ja disainimuuseum, mis kogub, kuvab ja tõlgendab objekte, mis dokumenteerivad kaasaegseid ja ajaloolisi uuendusi käsitöös, kunstis ja disainis. Oma näitustel ja haridusprogrammides tähistab muuseum loomeprotsesse, mille kaudu materjalid kujundatakse töödeks, mis parandavad kaasaegset elu.
Kallaste paljand
pisi|Paljandi lõunaosa pisi|Kaldapääsukeste pesaaugud Kallaste paljandis Kallaste paljand ehk Kallaste pank on liivakivipaljand Kallaste linnas Peipsi järve läänerannikul, kus paljandub Kesk-Devoni Aruküla lademe keskossa kuuluv roosakas-, kollakas- ja punakaspruun, tihti valgete laikudega põimkihiline pude peeneteraline liivakivi.
Tegemist on Eesti kõige pikema Devoni liivakivi paljandiga, mis on 2001. aasta mõõtmiste põhjal umbes 930 meetri pikkune.
Alustades linna lõunaservast ja liikudes kuni keskväljakuni on näha 11 paljandit, mida eraldavad kinnikasvanud lõigud ning mis jäävad enamasti 1–5 meetri kaugusele veepiirist, olles valdavalt eraldatud liivaribaga. Kui veetase aga kõrgvee ajal tõuseb, siis murravad lained paljandit, mistõttu on liivakivisse tekkinud hulgaliselt koopaid. Neist suuremate kõrgus ületab 1,5 meetrit ja sügavus ulatub kuni 6 meetrini.
Paljandite kõrgus on valdavalt 2–4 meetrit, suurim kõrgus 9 meetrit.
Kõige lõunapoolsem ja kõrgem paljandiosa on alates 1959. aastast looduskaitse all.
Liivakallas pakub head pesitsuspaika kaldapääsukestele, kelle suurim koloonia Eestis asubki Kallaste paljandil.
Paljandist on leitud nii rüükalade, akantoodide, lõuatute, kopskalade kui ka vihtuimsete kalade kivistisi.
Dietrich Behr
Dietrich Behr (u.1505–1575) oli Verdeni piiskopkonnast pärit Taani riigitegelane.
Behr oli Liivi sõja puhkedes Saaremaa stiftifoogt, Saare-Lääne piiskopi nõunik ning aastatel 1561–63 Saare-Lääne ja Kuramaa piiskopkonna kuninglik asehaldur. Hiljem oli ta Verdeni stifti pärusmarssal (Erbmarschall), kameriir ja köögimeister (Küchenmeister) ning Hoya ja Bruchhauseni krahvkonna maadrost (Landdrost).
Talle kuulus Tõlluste mõis Saaremaal.
Perekond
Behr abiellus 1529. aastal Anna Münchhauseniga (surnud 1579), kes oli Haddenhauseni mõisniku Johann von Münchhauseni tütar ning Saare-Lääne ja Kuramaa piiskopi Johanni ja Läänemaa stiftifoogti Christoph von Münchhauseni õde. Abielust sündis 12 last :
Julija Mendel
Julija Mendel (sündinud 3. septembril 1986 Genitšeskis) on Ukraina ajakirjanik ja riigiametnik.
Haridus
Ta on lõpetanud Kiievi Tarass Ševtšenko nimelise Rahvusülikooli.
Töökäik
Ta oli 3. juunist 2019 kuni 9. juulini 2021 president Zelenskõi pressisekretär.
Ernest Borgnine
Ermes Effron Borgnino (õieti Ernest Borgnine; 24. jaanuar 1917 Hamden, Connecticut – 8. juuli 2012 Los Angeles) oli Ameerika Ühendriikide näitleja. pisi|vasakul|Ernest Borgnine (2010)
Elmar Reinhold August Raup
Elmar Reinhold August Raup (19. august 1896 Uue-Antsla vald, Võrumaa – 13. september 1973 Tartu) oli eesti agrokeemik.
Elulugu
Elmar Reinhold August Raup oli ametniku poeg.
Lõpetas 1914 Simbirski 1. Gümnaasiumi ja 1932 Tartu Ülikooli keemia osakonna; keemiamagister (1936, TÜ, ümber atesteeritud keemiakandidaadiks 1949), väitekiri "Tasakaalu uurimusi veest, atsetoonist ja väävelsüsinikust koosneva ternaarse süsteemi kohta". Võttis osa Esimesest maailmasõjast ja Vabadussõjast. Oli 1935–1942 TÜ anorgaanilise keemia labori assistent, 1942–1943 Riikliku Põllumajanduse Uurimis-ja Katseinstituudi vanemassistent, 1944–1946 Põllumajanduse Teadusliku Uurimise Instituudi ja 1946–1956 Teaduste Akadeemia Taimekasvatuse Instituudi Kuusiku filiaali teadur, 1956– Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi (EMMI) Kuusiku katsebaasi teadur.
Teadustöö
Uurimisvaldkond: väetiste ja turba efektiivne kasutamine põllumajanduses.
Arametsa tamm
Arametsa tamm on kaitsealune tamm Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Metsakülas. Puu võeti kaitse alla 1939.
Puu ümbermõõt on 510 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 17,5 m.
Tartu Ülikooli raamatupood
Tartu Ülikooli raamatupood oli Tartu Ülikoolile kuulunud raamatupood Tartus Ülikooli tänav 11, Werneri kohviku kõrval.
Akadeemiline Keemia Selts
Akadeemiline Keemia Selts oli keemia valdkonnas töötavaid inimesi ühendav selts, mis tegutses aastast 1923 Tartu ülikooli juures.
Aastast 1932 andis selts välja ajakirja Keemia Teated.
Tartu Ülikooli raamatupood
Tartu Ülikooli raamatupood avati Ülikooli 11 hoones 13. mail 1996. Ehkki suure osa ülikooli raamatupoe pinnast täitsid ülikooli enda kirjastuse väljaanded ja teaduskirjandus laiemalt, müüdi poes ka kõikvõimalikku muud kirjandust, sealhulgas antikvaarset, kirjatarbeid ja Tartu Ülikooli meeneid. Samuti toimusid poes raamatuoksjonid ning erialaste väliskirjastuste näitusmüügid.
2010. aastal müüs ülikool kahjumis püsinud raamatupoe seni peamiselt veebist tellitud raamatute müügiga tegelenud OÜ-le Krisostomus. Ülikooli raamatupoe kaubamärgi kasutamiseks sõlmiti litsentsileping, mis kehtib 6. märtsini 2018. Postimehe teatel oli poe kahjum poe 2009. aastal 813 000 krooni, 2010. aasta esimesel poolaastal 336 000 krooni; ostusumma võis olla 500 000 krooni.
Ülikooli otsus kauplus sulgeda tekitas mõningat protesti, muuhulgas loodi Facebookis lehekülg "Ülikooli raamatupood ja kirjastus peavad jääma". Ülikooli tänaval tegutsenud Tartu Ülikooli raamatupood lõpetas tegevuse 30. juunil 2012, Tartu Ülikooli kirjastus jätkab raamatute müügiga internetis. Poe ruumidesse kolisid Soome Instituut ja Tartu linnavalitsuse mõned struktuuriüksused. 2012. aasta juulis nimetas OÜ Krisostomus Ülikooli raamatupoeks oma senise kaupluse aadressil Raekoja plats 11.
León (Hispaania)
León on linn Hispaanias, Leóni provintsi keskus.
Kultuur
Suure neljapäeva öösiti toimub purjus mehe Genaríni auks rongkäik. Genarín suri linna esimese prügiauto alla jäämise tõttu. Tava algatas neli inimest, kes pärast Genaríni surma laulsid ja rääkisid temast linna keskväljakul.
Brasa raudteepeatus
pisi|left|Vana Brasa raudteejaama hoone Brasa raudteepeatus on raudteepeatus (endine jaam) Riia–Skulte raudteeliinil Riia linna Brasa asumis aadressil Laktas iela 5.
Igal nädalapäeval peatub seal 25 reisirongi; tööpäeviti 33. Peatus asub Riia raudteejaamast 5,8 km kaugusel. Piletihinnalt kuulub peatus A-tsooni.
Peatus rajati aastal 1872. Algul kandis see Kara hospitālise või Krieghospitali nime. Aastal 1903 ehitati jaama juurest haruraudtee Andrejsala sadamasse, harutee lõpeb Rīga Krasta raudteejaamas. Varem asus selle ääres veel Riia I kaubajaam. Toona ehitati peatus ümber Brasa raudteejaamaks. Üks tee viib peatusest Čiekurkalnsi raudteejaama, see rajati aastal 1907. Aastast 1913 kandis jaam Brasla nime. Brasa nime kannab jaam aastast 1938. Üks tee viib ka peatusest Čiekurkalnsi raudteejaama.
Kui Saksa väed teise maailmasõja ajal Riia okupeerisid, kandis jaam ajutiselt nime Rīgas sporthalle. 20. juulil 1957 hakkasid jaama sõitma elektrirongid. Nõukogude perioodi lõpuaastatel kavandati Siguldani viiva raudtee elektrifitseerimist, nii on ka raudtee Čiekurkalnsi raudteejaama juurde elektrifitseeritud. Raudteejaama hoone valmis aastal 1903.
Turaida mõis
pisi|Mõisavalitseja maja Turaida mõis (läti keeles Turaidas muiža, saksa keeles Treiden, ka Treyden) on endine mõis Lätis Sigulda piirkonnas Siguldas Turaida linnaosas. Mõisakompleks asub aadressil Turaidas iela 10. Venemaa keisririigi lõpuni kehtinud ajaloolise haldusjaotuse järgi asus linnus Liivimaa kubermangu Riia maakonna Krimulda kihelkonnas.
Algselt kasutas mõis Turaida piiskopilinnuse hooneid. Aasta 1776 tulekahjuni linnuses elati. Seejärel linnust ei taastatud, kuid mõisnik laskis linnusehoovi ehitada puidust eluhoone. Mõisa peahoone on tänapäevaks hävinud.
Mõisakompleksi kuuluvad vana ja uus valitsejamaja. Lisaks on säilinud kõrvalhooneid, nende seas kõrts-teemaja, uus ait, tall, teenijate elumaja, kuivati ja õunahoidla. XX sajandi alguses hakati mõisas tegelema kalakasvatusega, sellest ajast on säilinud 14 eri suurusega veekogu.
Mona Sahlin
pisi|Mona Sahlin
Mona Ingeborg Sahlin (neiupõlvenimega Andersson; sündinud 9. märtsil 1957 Sollefteå vallas Västernorrlandi läänis) on Rootsi poliitik, Sotsiaaldemokraatliku Töölispartei juht aastatel 2007–2011
Sahlin on olnud Rootsi parlamendi liige aastatel 1982 kuni 1996 ja uuesti alates 2002. aastast. Ta on pidanud erinevaid ministriameteid (1990–1991, 1994–1995, 1998–2006).
Maximilian Raupach
Maximilian Raupach (28. juuli 1833, Tartu – ? oktoober 1894, Harkiv) oli baltisaksa loomaarstiteadlane.
Elulugu
Lõpetas 1855 TVK. Oli 1855–56 TVK kliiniku assistent, 1856–83 Poltaava kubermangus Karlovka katkujaama veterinaaria-arst. Hiljem tegelenud Harkivis erapraksisega.
Teadustöö
Uurimisvaldkond: veiste vaktsineerimine katku vastu.
Otto Graf Lambsdorff
pisi|Otto Graf Lambsdorff (2001) Otto Graf Lambsdorff (26. detsember 1926 Aachen – 5. detsember 2009 Bonn) oli Lääne-Saksamaa poliitik.
Ta oli 1977–1982 ja 1982–1984 Lääne-Saksamaa majandus- ja tehnoloogiaminister.
Ta on olnud Trilateraalse Komisjoni Euroopa osakonna esimees.
18. novembril 1997 anti talle Maarjamaa Risti I klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Saksamaa Liitvabariigi poliitikuna ja Trilateraalse Komisjoni Euroopa osakonna esimehena.
Adam West
William West Anderson (tuntud lavanimega Adam West; 19. september 1928 Walla Walla (Washington) – 9. juuni 2017 Los Angeles) oli USA näitleja. pisi|vasakul|Adam West (2011)
Robert Piir
Robert Piir (sündinud 21. jaanuaril 1930 Strelka külas Luuga rajoonis Leningradi oblastis) on eesti puuviljandusteadlane.
Elulugu
Robert Piir on talupidaja poeg.
Lõpetas 1950 Tartu Meditsiinikooli, 1953 Tartu 1. Töölisnoorte Keskkooli, 1958 Tartu Riikliku Ülikooli bioloogiaosakonna. Oli 1950–1951 Rõuges velsker, 1951–1953 Tartu polikliinikus ja sõjaväehaiglas vanemröntgenitehnik, 1958–1961 Antsla Keskkooli õpetaja, 1961–1992 Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi (EMMI) Polli katsebaasi teadur.
Teadustöö
Uurinud puuvilja- ja marjasortide keemilist koostist ja sobivust töötlemiseks, introdutseerinud Eestise uusi puuvilja- ja marjakultuuride sorte ning -liike. Rajas Pollis ühe täielikuma pihlakate sordikollektsiooni (endise Nõukogu Liidu ulatuses). Avaldanud artikleid puutaimede puhkeperioodi, õuna-, pirni- ja ploomisortide töötlemiseks sobivuse, uute kultuuride viljade keemilise koostise ning uute puu- ja köögiviljakultuuride kasvatamise kohta. Üle 100 teadustrükise.
Jurjev-Polski rajoon
Jurjev-Polski rajoon (vene keeles Юрьев-Польский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Vladimiri oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Jurjev-Polski linn.
Rajoon piirneb põhjas Ivanovo oblastiga, idas Suzdali rajooniga, kagus Sobinka rajooniga, lõunas Koltšugino rajooniga, läänes Aleksandrovi rajooniga ja edelas Jaroslavli oblastiga.
Jurjev-Polski rajoonis on 149 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Jurjev-Polski linna) ja kolme külaasunduse koosseisu.