cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Karusloomakasvatus
Karusloomakasvatuse ajalugu Eestis
1936. aasta hilissügisel avasid Norra karusloomakasvatajad Harjumaal Karjakülas karusloomakasvanduse. Norra karusloomakasvatajad tõid endaga Norrast kaasa 850 hõberebast. Sama aasta lõpu seisuga oli Eestis 40 hõberebasekasvandust, kus kasvatati 2000 hõberebast.
1930. aastate teisel poolel läks kõige paremini Raku, Mustjõe, Uuejärve, Vääna, Saku-Murumäe, Pääsküla, Tartu eksporttapamaja Rebase, Võhma eksporttapamaja Navesti ja Prillimäe karusloomakasvandustel. 1939. aastaks planeerisid karusloomakasvandused eksportida 10 000 hõbe- ja sinirebase nahka. Samal aastal kasvatas naaritsa- ja nutriakasvatus oma käivet. Eesti Vabariigi esimesel perioodil 1930. aastatel ei toetanud riik rahaliselt karusloomakasvatust. Eesti hõberebasekasvatajad müüsid sel perioodil 600 karusnahka aastas. Enamik neist müüdi välismaale.
1940. aastal riigistas Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liit tapamajade juures asuvad karusloomakasvandused. Sama aasta 3. detsembril riigistati 6248 loomaga üheksa karusloomakasvandust. Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liit asutas Põllutöö Rahvakomissariaadi alluvusse karusloomakasvatussovhoosid. 1940. aasta lõpuks läksid karusloomakasvatussovhoosid NSV Liidu Kaubanduse Rahvakomissariaadi Karusnahamajanduse Peavalitsuse Glavpušnina alluvusse. Karusloomakasvatussovhoose pandi juhtima vene eksperdid,
1980. aastate lõpuks tegutses ja kuulus Eesti Tarbijate Kooperatiivide Vabariiklikku Liitu Audru Karusloomakasvandus ja Tõrma Karusloomakasvandus. Lisaks neile tegutsesid veel Raku tõukarusloomakasvatussovhoos, Salutaguse karusloomakasvatus, Hulja sovhoosi karusloomafarm, Ed. Vilde nim kolhoosi karusloomafarm, Vambola kolhoosi karusloomafarm, Rahu Eest kolhoosi karusloomafarm ja Pärnu Kalurikolhoosi karusloomafarm.
1991. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eesti karusloomakasvandustes 11 101 hõberebast, 16 871 sinirebast ja 67 103 minki. Sama aasta lõpuks tootsid Eesti karusloomakasvatajad 224 500 mingi-, 92 600 sinirebase- ja 32 800 hõberebasenahka. Lisaks toodeti 32 817 hõberebase, 89 157 sinirebase ja 222 409 naaritsa karusnahka.
1992. aastal tootsid Eesti karusloomakasvatajad 26 534 hõberebase, 73 556 sinirebase ja 151 065 naaritsa karusnahka. Samal aastal toodi esmakordselt ühte Eesti karusloomakasvandusse Ameerika Ühendriikidest tšintšiljad. See kasvandus lõpetas varsti ebaõigete söötmis-pidamistingimuste tõttu tegevuse. Pärast kasvanduse sulgemist hukati osa tšintšiljasid, ent mõned ellujäänud jagati tšintšiljahuvilistele.
1993. aastal tootsid Eesti karusloomakasvatajad 11 553 hõberebase, 41 650 sinirebase ja 55 300 naaritsa karusnahka.
1994. aastal pankrotistus hõberebaseid, sinirebaseid ja minke kasvatanud Raku tõukarusloomakasvatus. Samal aastal toodeti 12 419 hõberebase, 49 654 sinirebase ja 49 372 naaritsa karusnahka. 1994. aasta seisuga oli Helsingi oksjonikeskuse andmeil Eestis hõberebase naha keskmine hind 38,75 krooni (kogutulu 481 236 krooni), sinirebase naha keskmine hind 57 krooni (kogutulu 2 830 278 krooni) ja mingi naha keskmine hind 11,50 krooni (kogutulu 567 433 krooni). Karusloomakasvandusega tegelev perekond Kirs ostis 1994. aastal Ameerika Ühendriikidest kümme tšintšiljat.
Eesti riik rahastas tšintšiljakasvatajaid nõuandetoetusega, mille eest toimusid karusloomakasvatusega seonduvad õppused.
1995. aastal tootsid Eesti karusloomakasvatajad 16 141 hõberebase, 55 537 sinirebase ja 47 372 naaritsa karusnahka. 1995. aasta aprillis loodi Eesti Tšintšiljakasvatajate Ühing.
Assotsiatsioon Eesti Karusnahk kutsus Eesti karusloomakasvatusi külastama Norra Karusloomakasvatajate Assotsiatsiooni. Norra assotsiatsiooni esindajad pidasid Eestis nähtut elusaks karusloomakasvanduse ajalooks.
1996. aastal pankrotistus sinirebaseid ja minke kasvatanud Salutaguse karusloomakasvandus. Samal aastal läksid Assotsiatsioon Eesti Karusnahk liikmed Norra karusloomakasvandustega tutvuma. Külastuse tulemusena allkirjastas Assotsiatsioon Eesti Karusnahk Norra Karusloomakasvatajate Assotsiatsiooniga koostööprojekti. 1996. aasta lõpuks tootsid Eesti karusloomakasvatajad 15 000 mingi, 66 000 sinirebase ja 14 400 hõberebase karusnahka. Võrreldes 1991. aasta seisusega oli minkide karusnaha tootmine vähenenud 15 korda, sinirebaste tootmine 1,4 korda ja hõberebaste tootmine 2,3 korda.
1997. aastal loodi Eesti Karusloomakasvatajate Selts. Sama aasta 10. mail toimus Harjumaal Kiili vallas Luige aleviku Luige baasis Eesti esimene tšintšiljade näitus.
1998. aastal pankrotistus hõberebaseid ja sinirebaseid kasvatanud ning AS Amarollile kuulunud Hulja sovhoosi karusloomafarm.
1999. aastal pankrotistus hõberebaseid, sinirebaseid ja minke kasvatanud Pajusti Farm (endine Ed. Vilde nim kolhoosi karusloomafarm). Samaks aastaks oli perekond Kirsi tšintšiljade kasvandus suurenenud 60/500? isendini. 1999. aasta 3. aprillil toimus Harjumaal Kiili Vallas Luige aleviku Luige baasis tšintšiljade näitus.
2002. aastast juhib karusloomakasvatajate tööd Eesti Karusloomakasvatajate Aretusühing.
2003. aastal pankrotistus sinirebaseid ja minke kasvatanud Minkfox (endised nimed: Rahu Eest kolhoosi karusloomafarm ja ReNa Farm).
2005. aastal pankrotistus hõberebaseid ja sinirebaseid kasvatanud UÜ Rebaseaed (endine Vambola kolhoosi karusloomafarm).
2008. aastal pankrotistus hõberebaseid, sinirebaseid ja minke kasvatanud Audru Karusloomakasvandus.
Karusloomakasvandusi pärast Eesti taasiseseisvumist tabanud pankrotilaine põhjusteks olid kohalike loomsete söötade nappus, kalli importsööda ostmine, transpordikulu, käibemaks, kasvanduste kaasajastamise ja töötajate koolitamise vajadus ning kõiki tehtud kulutusi mitte katnud karusnahkade hind.
2014. aastal töötas Eesti mingi- ja rebasefarmides täiskohaga 74 töötajat.
2015. aastal hoiti Eesti karusloomafarmides 175 000 karuslooma (rebased, mingid, tšintšiljad). Neist tapeti 131 000.
Karusloomakasvatuse keelustamine
Karusloomakasvatuse vastu on Eestis mitmel korral kogutud tuhandeid allkirju, korraldatud meeleavaldusi ning kampaaniaid ja seda teemat on arutanud mitmeid kordi Riigikogu.
Esimest korda tõstatati Riigikogus karusloomafarmide keelustamise teema 2009. aastal.
Peamisteks argumentideks karusloomakasvatusest loobumiseks toodi karusloomakasvatuse ebavajalikkus riietusmaterjalina, kuivõrd on olemas häid alternatiive ning loomade põhjendamatu kannatamine nendele mitteloomuomastes tingimustes puurides, aga ka ökoloogiline mõju, nt Euroopa naaritsa väljasuremisohtu viimine karusnahaloomana sisse toodud ning farmidest põgenenud mingi ehk Ameerika naaritsa tõttu. Karusloomafarmide säilitamise kasuks tuuakse argumendina tavaliselt majanduslikku külge ning töökohtade kadu, kuigi sektori üldise hääbumise taustal on see argument väidetavalt ära langemas.
Karusloomafarmide keelustamist Eestis on pooldanud ka endine Tallinna Loomaaia direktor Mati Kaal, zooloog Aleksei Turovski ja teised loodusteadlased. Minkide kasvatamise lõpetamist karusloomafarmides on pooldanud ka Tallinna Loomaaia direktor Tiit Maran.
15. oktoobril 2020 läbis karusloomafarmide keelustamise eelnõu Riigikogus esimest korda ka esimese lugemise. 2. juunil 2021 muutis Riigikogu looduskaitseseadust, millega keelustati karusloomakasvatus Eestis. Enne seaduse vastuvõtmist väljaantud tegevusload kehtivad kuni 2025. aasta lõpuni. Samas on näiteks Balti Karusnahk juba tootmise lõpetanud ja neile sai saatuslikuks koroonakriis.
Sage Kotsenburg
2010 ja 2012 sai Kotsenburg teise koha ekstreemspordivõistlusel X Games pargisõidus. 2011 saavutas ta samadel võistlustel vigurhüpetes kolmanda koha.
Calgary ülikool
pisi|Ülikooli hoone Calgary ülikool (inglise keeles University of Calgary) on ülikool Kanadas Alberta provintsis Calgarys.
Ülikool on asutatud 1966. aastal.
Ülikoolis õpib üle 31 000 üliõpilase.
Sõtšovka
Sõtšovka on linn Venemaal Smolenski oblastis, Sõtšovka rajooni keskus. Asub 234 km Smolenskist kirdes Vazuza jõe ääres.
Sõtšovkat on kirjalikult esmamainitud 1448. aastal.
1776. aastal sai asula linnaõigused ning koos sellega Smolenski asehaldurkonna, 1796. aastast aga Smolenski kubermangu Sõtšovka maakonna maakonnalinnaks.
1989. aasta rahvaloenduse andmetel oli linnas 9643 elanikku. 2018. aasta alguses oli Sõtšovkas 8220 elanikku.
Sõtšovkat läbib raudteeliin Vjazma–Ržev.
Tantsuteraapia
Tantsuteraapia on Ameerika Tantsuteraapia Ühingu definitsiooni järgi liikumist ja tantsu psühhoterapeutilist toimet kasutav loomeprotsess, mis soodustab indiviidi emotsionaalset ja füüsilist lõimumist ning sotsiaalset segunemist. Olulised tegurid on keha, tantsu ja loovuse terapeutiline suhe.
Lühikirjeldus
Tantsuteraapia põhineb eeldusel, et keha ja meeled teevad koostööd. Tantsuterapeudid usuvad, et vaimsed ja emotsionaalsed probleemid on kehas tallel lihasepinge ja piiratud liikumismustrite vormis. Keha seisund võib mõjutada suhtumist ja tundeid nii positiivselt kui ka negatiivselt, tants suudab edendada heaolu ja tugevdada immuunsüsteemi läbi lihasetegevuse ja psühholoogilise protsessi. Tants tingib inimest andma järele, elimineerima või vältima pinget, kroonilist väsimust ja muid seisundeid, mille on esile kutsunud stressi mõjud.
Tantsuteraapia eesmärk on aidata inimestel saavutada suurem eneseteadvus ja positiivne tunnetus heaolust. Idee põhineb sellel, et läbi autentse liikumise saab igaüks ennast väljendada ja saavutada kontakt oma isiksuse alateadvuslike ja teadvuslike osade vahel. See kontakt aitab viia leppimiseni iseendaga.
Füüsilisel tasandil annab tantsuteraapia võimaluse treeninguks, parandab tervist, lihaskoe toonust ja koordinatsiooni ning aitab inimestel füüsiliselt vormis püsida.
Emotsionaalsel tasandil aitab tantsuteraapia inimestel tunda end rõõmsamalt ja enesekindlamalt. Annab võimaluse läbi elada erinevaid tundeid, näiteks viha, frustratsiooni, kaotusvalu, mida võib sõnaliselt olla liiga keeruline väljendada.
Vaimsel tasandil aitab tantsuteraapia suurendada kognitiivseid oskusi, motivatsiooni ja mälu.
Ajalugu
Tantsuteraapiat mainiti esimest korda kui võimalust treeninguks Briti autorite poolt 16. ja 17. sajandil. Päriselt eksisteerima hakkas see alles 19. sajandil seoses moderntantsu ja psühhoteraapia levikuga. 1930ndatel ja 1940ndatel ehk samal ajal, kui hakati psühhoanalüüsi laiemalt aktsepteerima, hakkas ka tantsuteraapia esile kerkima. Samal ajal kui psühhoanalüüsis kasutati alateadvust läbi verbalisatsiooni, siis tantsijad hakkasid kasutama oma keha liikumist sarnase eneseväljendusvahendina. 1940ndatel tegeleti tantsuteraapiaga põhiliselt psühhiaatriahaiglates. 1950ndatel hakkas arenema uus suund tantsuteraapias: tantsu loomulik lõimumine eneseväljendusega. Tantsuteraapia üks rajajaid oli Marian Chace, kes 1966. aastal oli ka üks Ameerika Tantsuteraapia Ühenduse asutajaid.
Index Scriptorum Estoniae
Index Scriptorum Estoniae (lühend: ISE) on bibliograafiline andmebaas, mis sisaldab teavet peamiselt Eestis ilmuvate ajalehtede, ajakirjade, artiklikogumike ja jätkväljaannetes ilmunud artiklite kohta. Andmebaasi haldab MTÜ ELNET oma mitme liikme osavõtul. Kasutatav tarkvara on raamatukogusüsteem Sierra, Sierra tarkvara arendab firma Innovative Interfaces, USA.
Andmebaasist leiab:
Võru Politseiprefektuur
Võru Politseiprefektuur oli Eesti politsei territoriaalne politseiprefektuur, mis tegutses aastatel 1990–2003.
Prefektuur asus Võru linnas aadressil F. R. Kreutzwaldi tänav 52. Prefektuuri tööpiirkond oli Võru maakond.
2004. aasta 1. jaanuaril moodustati Võru Politseiprefektuuri, Jõgeva Politseiprefektuuri, Viljandi Politseiprefektuuri, Põlva Politseiprefektuuri, Tartu Politseiprefektuuri ja Valga Politseiprefektuuri baasil uus politseiprefektuur Lõuna Politseiprefektuur.
Võru politseiprefekt alates 1991. aastast Harry Tuul ja seejärel 1994. aastast Kalev Ilves.
pisi|tühi|Politseiprefektuuri hoone Võrus aadressil Kreutzwaldi 52
Diane Keaton
pisi|Diane Keaton (2012) Diane Keaton (sünnipäraselt Diane Hall; sündinud 5. jaanuaril 1946 Los Angeleses) on Ameerika Ühendriikide filminäitleja, -režissöör, produtsent ja stsenarist.
Tema esimeseks suuremaks filmirolliks oli Kay Adams-Corleone roll filmis "The Godfather" ("Ristiisa", 1972). Seejärel algas tema koostöö Woody Alleniga ning ka komöödianäitlejana. Nii mängis ta kaasa Alleni filmides "Play It Again, Sam" ("Mängi seda veel, Sam", 1972, režissöör Herbert Ross), "Sleeper" ("Unimüts", 1973) ja "Love and Death" ("Armastus ja surm", 1975). Oma neljanda Alleni lavastajakäe all valminud filmiga "Annie Hall" (1977) sai ta Oscari parima näisnäitleja kategoorias. Hiljem on ta pälvinud veel kolm Oscari nominatsiooni, seda filmide "Reds" ("Punased", 1981), "Marvin's Room" ("Marvini tuba", 1996) ja "Something's Gotta Give" ("Parem hilja, kui mitte kunagi", 2003) eest.
2017. aastal pälvis ta Ameerika Filmiinstituudi elutöö auhinna.
IU
"IU" on mitme tähendusega sõna ja lühend:
Muu
iu
Saría
Saría (kreeka Σαρία) on Kreekale kuuluv saar ja asula Egeuse meres Kárpathose saare põhjaosa rannikul, millest eraldab teda 100 m laiune väin.
Tuulse
Tuulse on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel anti perekonnanime Tuulse isikutele, kelle perekonnanimi oli varem Neumann, Tenson ja Tõns. August Tuulse palvel kanti perekonnanimi perekonnanimede kaitseregistrisse nr 215 all.
Selle nime tuntud kandjate seas on:
Aasta kergejõustiklane
Aasta kergejõustiklane on Eesti Kergejõustikuliidu välja antav auhind, millega tunnustatakse Eesti aasta silmapaistvaimaid mees- ja naiskergejõustiklasi. Auhinnad antakse välja Eesti Kergejõustikuauhindade galal. Aasta kergejõustiklased valitakse hääletamise teel EKJL liikmesklubide, spordiajakirjanike, kergejõustikutreenerite ja EKJL juhatuse poolt.
Kategooriad:
Kristiina Johanson
Kristiina Johanson (sündinud 1. märtsil 1980) on eesti arheoloog, Tartu ülikooli ajaloo ja arheoloogia instituudi teadur.
Tema peamiseks uurimisteemaks on arheoloogilised taimejäänused (arheoloogilistest setetest makroskoopiliste taimejäänuste ja arheoloogilistele esemetele nende kasutusprotsesside käigus jäänud mikroskoopiliste taimejäänuste nagu tärkliseterad, fütoliidid, oksalaadid määramine), neoliitikumi ja varase pronksiaja asustusküsimused ja esemete sekundaarne kasutamine.
Doktorikraadi kaitses ta 2018. aastal Tartu ülikoolis väitekirjaga "Missing Interpretations. Natural and Residual Finds in Estonian Archaeological Collections" ("Puuduvad tõlgendused. Looduslikud ja jäänukleiuna interpreteeritud esemed Eesti arheoloogiakogudes").
Publikatsioone
Kristiina Johanson ja Mari Tõrv (toim.) (2013). Man, his time, artefacts, and places: Collection of articles dedicated to Richard Indreko. Tartu: Tartu Ülikooli ajaloo ja arheoloogia instituut.
Camerino ülikool
pisi|Ülikooli hoone Camerino ülikool (itaalia keeles Università degli Studi di Camerino) on ülikool Itaalias Camerinos.
Ülikool asutati 1336.
Ülikoolis õpib üle 10 000 üliõpilase.
Piimašokolaad
Piimašokolaad on šokolaaditüüp, mis koosneb kakaoubadest, suhkrust ja piimast. See on levinuim šokolaaditüüp ning seda kasutatakse šokolaaditahvlites, batoonides ning mitmetes teistes kondiitritoodetes.
Erinevalt mõrušokolaadist sisaldab see vähem kakaoube, samas sisaldab see sarnaselt valgele šokolaadile piimapulbrit.
Piimašokolaadi leiutas 1875. aastal Šveitsi šokolaadimeister Daniel Peter. Ta segas kokku kakaopulbri, kakaoõli, suhkru ja kondenspiima, mille leiutas ta naaber Henri Nestlé. Valmistamisprotsessi arendas edasi konšeerimistehnoloogia leiutanud Rodolphe Lindt.
Artur Akavov
Artur Akavov (vene Артур Арсенович Акавов; sündinud 14. detsembril 1985 Novotšerkasskis) on Venemaa ja Eesti poksija.
Ikram Adõrbekov
Ikram Adõrbekov (kasahhi Икрам Адырбекұлы Адырбеков; sündinud 8. juulil 1950) on Kasahstani riigiametnik ja diplomaat.
Castelletto Molina
Castelletto Molina on vald Itaalias Piemonte maakonnas Asti provintsis.
Ikram Adõrbekov
1997–2002 oli ta Kasahstani suursaadik Eestis.
Artur Akavov
2006–2009 kuulus ta Eesti poksikoondisse.
Castelletto Molina
Castelletto Molina kõrgus merepinnast on keskmiselt 227 meetrit. Asustus­tihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Castelletto Molina piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Alice Bel Colle (AL), Castel Rocchero, Fontanile, Quaranti.
Maretz
Maretz on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Le Cateau-Cambrésis' kantonis.
Artur Akavov
2003. aastast elab ta Pihkvas.
Maretz
pisi|tühi|Maretzi kirik
Hernando maakond
Hernando maakond (Hernando County) on maakond Ameerika Ühendriikides Florida osariigis.
Āvāz-e afshārī
Āvāz-e afshārī (pärsia keeles آواز افشاری) on üks Dastgāh-e Šur 'i harusid Iraani traditsioonilises muusikas. Minevikus võeti seda kui iseseisvat Iraani muusika modaalsüsteemi. Afshārī 'd kirjeldatakse kui "kurbust täis" laadi. Selles laadis on üldiselt kurbuse, kaeblikkuse ja rahulolu tundega täidetud meloodiaid.
Hernando maakond
Maakonna halduskeskus on Brooksville.
Āvāz-e afshārī
Harud
Selles muusikalaadis on erinevaid harusid:
Hernando maakond
Ajalugu
Maakond moodustati 1843. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 172 778.
Valeri Zorkin
Valeri Dmitrijevitš Zorkin (vene keeles: Валерий Дмитриевич Зорькин; sündinud 18. veebruaril 1943 Konstantinovkas Oktjabrski rajoonis Primorje krais Vene NFSV-s NSV Liidus) on Vene kohtunik, jurist; Venemaa Konstitutsioonikohtu esimees (1991–1993 ja uuesti 2003. aastast).
Õigusteaduse doktor, professor. Venemaa Föderatsiooni teeneline jurist (2000).
Ta sündis 1943. aastal sõjaväelase perekonnas.
Prefektuur
Prefektuur (ladina sõnast praefectura 'asehalduspiirkond; ülemaamet') on mitmetähenduslik sõna:
Alentejo
pisi|Alentejo asendikaart pisi|Castro Verde asula ja Alentejo sisemaale tüüpilised avarad tasandikud
Theodosius
pisi| Theodosius (vene keeles Феодосий Печерский; ukraina keeles Феодосій Печерський) oli 11. sajandil tegutsenud õigeusu vaimulik, rajas koos püha Antoniusega Kiievi koobaskloostri.
Alentejo
Esimese astme haldusüksustest kuuluvad täielikult Alentejo piirkonda Beja ringkond, Évora ringkond ja Portalegre ringkond, osaliselt Lissaboni ringkond, Santarémi ringkond ja Setúbali ringkond. Suuremad linnad Alentejo regioonis on Évora, Elvas, Portalegre, Beja, Moura ja Sines.
Alentejo pindala on 31 551,2 km² ja 2011. aasta andmetel elas seal 758 739 inimest. Niivõrd täpset arvestust selle traditsioonilise piirkonna kohta võimaldab pidada asjaolu, et tegemist on ka Euroopa Liidu statistilise üksusega, mille piirid on täpselt määratud ja mille lõikes kogutakse statistilisi andmeid.
Big Hero 6
Big Hero 6 on superkangelaste tiim Marvel Comicsi maailmas.
Wilhelm (Hachberg-Sausenberg)
Hachberg-Sausenbergi markkrahv Wilhelm (11. juuli 1406 – 15. august 1482) oli markkrahv Rudolf III ja Anna von Freiburg-Neuenburgi poeg. Ta valitses aastatel 1428-1441 ja loobus 21. juunil 1441 troonist oma alaealiste poegade Rudolf IV ja Hugo kasuks. Alaealisuse tõttu oli nende eestkostjaks nende nõbu Freiburg-Neuenburgi krahv Johann.
Abielu ja lapsed
Wilhelm abiellus Montfort-Bregenzi krahvi Wilhelm VII tütre Elisabethiga. Abikaasa sugulased sekkusid tema priiskava elustiili tõttu ja ta pidi lubama, et ei pane ilma nende nõusolekuta naise kaasavarast varasid hüpoteeki. Sellegipoolest viis tema elustiil 1436. aastal lahutuseni. Nad said vähemalt kolm last: kaks poega, Rudolf IV ja Hugo, kes olid tema järglased troonil, ja tütar Ursula.
Kuna Wilhelm oli pidevalt võlgades ja tema võlausaldajate surve kasvas, leidis ta lõpuks, et suudab oma esivanemate maad perekonnas hoida vaid siis, kui loobub troonist oma poegade kasuks.
Ehitustegevus
Pärast seda, kui tema isa oli laiendanud Röttelni linnust, pühendus Wilhelm Sausenburgi linnuse laiendamisele.
thumb|left|200px|Hachberg-Sausenbergi markkrahvi Wilhelmi pitser.
Riigi suveräänsuse laiendamine
Ta ostis 1432. aastal alama õigusemõistmise Efringenis, Kirchenis, Eimeldingenis, Holzenis ja Niedereggenenis.
3. novembril 1437 andis Hachbergi markkrahv Wilhelm foogtina Cüne am Bühel õigused Königsfeldeni kloostri abtissi valvurile Waldshutile, kolmanda osa viljakümnisest Birkingenile, kümnise Eschbachile ja Schönenbüheli veinikümnise Waldshutil. Ta oli ostnud need õigused Albrecht Merlerilt, kes elas Kadelburgis. Millal ta need õigused ostis, pole teada.
Diplomaatilised teenused
Oma nõbu Freiburg-Neuenburgi Johanni kaudu pääses Wilhelm Burgundia hertsogi õukonda Dijonis. Baseli kirikukogul kutsuti teda vahendajaks Austria ja Burgundia vahele ning hiljem Burgundia ja Prantsusmaa vahele. 1432. aastal määras kirikukogu kaitsja Baieri hertsog Wilhelm III Hachbergi Wilhelmi kohusetäitjaks. 1434. aastal määras Burgundia hertsog Philippe III ta nõunikuks ja kammerhärraks.
1437. aastal määras Austria hertsog ta Austrian valduste kuberneriks Sundgaus, Alsace'is ja Freiburgis. Kaugema Austria kubernerina osales ta keiser Friedrich III ja Vana Šveitsi Konföderatsiooni vahelises sõjas. Pärast seda, kui šveitslased 1443. aastal Sankt Jakob an der Sihli lahingus austerlasi võitsid, saatis keiser Wilhelmi Prantsusmaa kuninga Charles VII juurde abi paluma. Prantsusmaa saatis 40 000 palgasõdurit, niinimetatud armanjakid.
Masnières
Masnières on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Le Cateau-Cambrésis' kantonis.
pisi|tühi|Masnières'i raekoda
Hugo (Hachberg-Sausenberg)
Hachberg-Sausenbergi markkrahv Hugo (suri 1444) oli markkrahv Wilhelmi ja Montfort-Bregenzi Elisabethi noorem poeg. Pärast isa surma 1441. aastal valitses ta koos oma vanema venna Rudolf IV-ga.
Hugo suri 1444. aastal, olles olnud vaid kolm aastat kaasvalitseja. Tal ei olnud pärijaid; pärast tema surma valitses Rudolf IV üksi.
Canterbury ülikool
pisi|Ülikooli hoone Canterbury ülikool (inglise keeles University of Canterbury) on ülikool Uus-Meremaal Canterbury piirkonnas Christchurchis.
Ülikool asutati 1873.
Ülikoolis õpib üle 15 000 üliõpilase.
Tabla
pisi| Tabla on populaarne India löökpill membranofonide perekonnast.
Pill sarnaneb bongoga. Seda kasutatakse Hindustani klassikalises muusikas ja India popmuusikas. Termin tabla tuleneb araabia sõnast tabl, mis tähendab trummi. Mängutehnika hõlmab sõrmede ja peopesade erinevaid asendeid, et luua mitmekülgseid helisid. Rannet kasutatakse surve avaldamiseks või liikumiseks teisele trummile, nii et see võimaldaks helikõrgust madaldada.
Ehitus
pisi|Naine mängimas tablat. Kivinikerdus. [[Bhaje koopad, Maharashtra, India, 200 eKr.]] Instrument koosneb kahest käsitrummist, mis on erineva suuruse ja tämbriga. Mõlema trummi nahad on valmistatud kitsenahast. Nahad kinnitatakse ja pingutatakse kitse- või kaamelinahast tehtud nööridega, mida reguleeritakse gatta-nimeliste puukiilude abil. Häälestamine toimub spetsiaalse haamrikese abil.
Mõlema trumminaha peal on tärklisest valmistatud must shāī (ka gāb), mille kuju mõjutab trumminaha võnkumisest tekkivaid helisid ning annab tablale tema iseloomuliku heli. Shāī kvaliteedist oleneb iga individuaalse pilli hind.
Dāyāñ
Bāyāñ
Suurem trumm kannab nime bāyāñ. Kasutatakse ka nimesid dagga, duggī ja dhāmā. Bāyāñ on valmistatud reeglina messingist, kuigi kasutatakse ka odavamaid materjale nagu alumiinium ja teras. Ka vask on hinnatud kui tihti liiga kallis materjal. Vanemad bāyāñid võivad olla ka puust. Bengali piirkonnas esineb ka savist bāyāñ-trumme.
Ajalugu
Tabla sünnimaaks on India, instrumendi täpne sünnilugu on tuliste arutelude teemaks. Rebecca Stewart on oletanud, et tõenäoliselt saadi pill olemasolevate trummide – pakhhawaj, mridangam, dholhak ja naqareh – koosmõjul. Tabla repertuaaris, ehituses ja mängutehnikas on sarnasusi eelnimetatutega. Võimalikuks tabla leiutajaks peetakse 13. sajandi India luuletajat Amīr Khusrowd. Ta lahutas mridangami ja pakhawaji kaheks.
Tabla ehitus, mis meenutab Lääne savitrumme ja timpaneid, üldiselt toetab seisukohta, et tabla on hilisem leiutis. Esimene tõestatav tabla trummide mängija oli Ustad Suddhar Khan Delhist.
Oktoober (trükikoda)
Trükikoda alustas tegevust 1923. aastal nime all ''Ed. Ladzinski & Ko trükikoda''. Kui trükikoja omanik vahetus, siis nimetati see ümber R. Tohver & Ko trükikojaks. Pärast 1940. aasta natsionaliseerimist sai nime Oktoober.
Valga Politseiprefektuur
Valga Politseiprefektuur oli 1990–2003 tegutsenud Eesti Politsei territoriaalne politseiprefektuur.
Prefektuur asus Valga linnas aadressil Puiestee tänav 4. Prefektuuri tööpiirkond oli Valga maakond. 2004. aasta 1. jaanuaril moodustati Valga Politseiprefektuuri, Jõgeva Politseiprefektuuri, Viljandi Politseiprefektuuri, Põlva Politseiprefektuuri, Tartu Politseiprefektuuri ja Võru Politseiprefektuuri baasil uus politseiprefektuur Lõuna Politseiprefektuur.
Telegraafside
Telegraafside (tuleb Kreeka keelest tele – τηλε ehk 'kaugele' ja graphein – γραφειν ehk 'kirjutamine') on sõnumite edastamine pika distantsi taha ilma füüsilist sõnumikandjat edastamata.
18. sajandi lõpupoole võeti kasutusele semafortelegraaf. Kuid selle kasutegur oli väike ja tegevuspiirkond piiratud. Suur murrang sõnumite edastamise ajaloos toimus koos elektri kasutuselevõtuga. Ühe esimestest elektrivoolul töötavatest telegraafidest leiutas 1809. aastal saksa arst ja leiutaja Thomas Samuel von Sömmering. pisi|vasakul
1837. aastal konstrueeris ameeriklane Samuel Morse elektromagnetilise telegraafiaparaadi, millega sai edastada punkte ja kriipse, mille vastasjaama vastuvõtuaparaat paberilindile kirjutas. Sõnumite edastamiseks töötas Morse välja erilise koodmärgisüsteemi – tänapäevani tuntud Morse tähestiku.
Telegraafi arengut pidurdas tugevasti 1914. aastal alanud I maailmasõda. Sõja lõppedes küll telegraafi areng jätkus, kuid sellele oli tekkinud vahepeal jõudsalt arenema hakanud telefoni näol uus ja tõsine konkurent. Kiiresti arenev ja tihe telefoniühenduste võrk põhjustas telegrammide arvu järsu vähenemise.
Inglismaa Eestlaste Ühing
Inglismaa Eestlaste Ühing (inglise keeles Association of Estonians in Great Britain) on 1947 asutatud organisatsioon Inglismaal, mille tegevuseks on toetada eestluse säilitamist ja tutvustada Eestit. Ühing on Ülemaailmse Eesti Kesknõukogu liige. Ühingu esimees on Reet Järvik]].
Olustikumaal
Olustikumaal ehk žanrimaal on inimest igapäevases elu- ja tegevuskeskkonnas kujutav maal; vastav maalikunsti liik.
Ventspilsi piirkond
Ventspilsi piirkond (läti keeles Ventspils novads) on 1. järgu haldusüksus Lätis Kuramaal.
Piirkonna suuremad jõed on Venta, Abava, Užava, Irbe ja Lūžupe. Suurim järv on Usma järv.
Piirkond moodustati 2009. aastal Ventspilsi rajooni Piltene linnast ja 10 vallast. Piirkonna keskus on Ventspilsi linn, mis ei kuulu piirkonda.
Arvestuslikel andmetel oli 1. jaanuaril 2011 oli Ventspilsi piirkonna elanikest lätlasi 89,93%, venelasi 5,00%, ukrainlasi 1,52%, leedulasi 1,00% ja muust rahvusest inimesi 2,56%.
2021. aasta haldusreformi järel säilis piirkond endistes piirides.
Lepatriinude jõulud
"Lepatriinude jõulud" on Eesti 2001. aasta animafilm. Filmi režissöörid on Janno Põldma ja Heiki Ernits. Filmi tootis Eesti Joonisfilm.
Mihhail Aksjonov
pisi|Mihhail Aksjonov Mihhail Aksjonov (vene Михаил Васильевич Аксёнов; 1864–1912) on vene pedagoog, kodu-uurija.
Ta on uurinud Smolenski kubermangu haridusajalugu.
1891–1895 oli ta vene keele ja kirjanduse õpetaja Kuressaare Poeglaste Gümnaasiumis.
Tiiu Usk
Tiiu Usk (22. november 1936 – 10. juuli 2022) oli eesti pianist ja muusikapedagoog.
Ta on lõpetanud Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli klaveri ja kooridirigeerimise erialadel ning Tallinna Riikliku Konservatooriumi klaveri erialal professor Heljo Sepa klassis.
Alates 1968. aastast on Tiiu Usk töötanud Heino Elleri nimelise Tartu Muusikakooli klaveriosakonnas eriaine, kammeransambli ja kontsertmeistri klassi õpetajana.
Kontsertmeistrina on ta töötanud kõikides osakondades. Paljudest erialastest ja muudest täienduskoolitustest osavõtnuna on Usk olnud ise koolitaja Lõuna-Eesti noorte pianistide suvekoolides.
Tiiu Usk on Heino Elleri päevi korraldanud ja läbi viinud üle 20 aasta.
34 aastat oli ta Tartu Poistekoori kontsertmeister ja jätkas kontsertmeistrina Eesti Maaülikooli meeskoori "Gaudeamus" juures.
Isiklikku
Lavastaja Maria Usk (sündinud 12. märtsil 1972) on tema tütar.
Marili Toome
Marili Sokk; sündinud 23. septembril 1975) on eesti kunstnik, filmilavastaja, animaator, nukujuht ja teatrikunstnik.
Põhja-Eesti Pimedate Ühing
Põhja-Eesti Pimedate Ühing (lühend PPÜ) on nägemispuudega inimesi ühendav organisatsioon. PPÜ peakontor asub Tallinnas.
Ühingu eelkäija on Tartus tegutsenud Eesti Pimedate Hoolekandeseltsi "Pimedate abi" Tallinna haruselts.
2013. aasta jaanuari seisuga oli PPÜs umbes 530 liiget.
Kutsekool
Kutsekool (ka kutsehariduskool) on kool, mis annab õpilasele kutsehariduse konkreetsel erialal. Sõltuvalt erialast võtavad Eesti kutsekoolid õpilasi vastu põhihariduse või keskhariduse baasil. Kutsekooli, mis annab kutse kõrval ka keskhariduse, nimetatakse kutsekeskkooliks.
Ehkki kutsekooli sünonüümina pole seni soovitatud sõna "ametikool" kasutada, on see kaasatud mitme tänapäeva Eesti kutsekooli ametlikku nimetusse (nt Kuressaare Ametikool, Tallinna Kopli Ametikool, Rakvere Ametikool).
Vichy valitsus
Vichy Prantsusmaa ehk Vichy valitsus (prantsuse keeles Régime de Vichy) oli Prantsusmaa kollaboratsionistlik valitsus, mis tegutses Teise maailmasõja ajal sakslaste ja itaallaste poolt okupeerimata jäänud Prantsusmaa territooriumil. Philippe Pétaini juhtimisel organiseeritud režiim valis oma keskuseks Vichy kuurortlinna, millest tuleb ka riigi nimetus. Vichy valitsus kontrollis Prantsuse emamaast vaid lõunapoolseid alasid, Põhja- ja Kagu-Prantsusmaa okupeeris Natsi-Saksamaa ning Kagu-Prantsusmaal okupeeris piirialasid Itaalia. Režiim lähtus Saksamaa võidust maailmasõjas ning tegi koostööd teljeriikidega, vältides siiski otsest sõjalist liitu liitlasriikide vastu. 1944. aastal kollaboratsioonivalitsus pages Prantsusmaalt Saksamaale ja läks 1945. aastal eksiilis laiali.
Ajalugu
Sakslased jätsid Pariisi de jure Prantsusmaa pealinnaks. Prantsusmaa valitsus otsustas aga linnast lahkuda. 10. juulil 1940 kogunesid Rahvuskogu ja Senat Vichy linnas Pariisist umbes 360 kilomeetri kaugusel lõunas. Kuigi Lyon Prantsusmaa suuruselt teise linnana tundunuks loogilisem valik, peeti linnapea Édouard Herrioti liiga seotuks Kolmanda vabariigiga; Marseille'il oli organiseeritud kuritegevuse reputatsioon ning Toulouse oli liiga eraldatud ja liiga vasakpoolse mainega, samas kui Vichy oli hästi ligipääsetav ja seal oli palju hotelle ministritele. Vichyst sai de facto Prantsusmaa pealinn. Vichy valitsuse valduses oli ligi kolmandik Prantsusmaa territooriumist, mida nimetati "vabatsooniks" (zona libre) ning mille koosseisus oli ka Prantsusmaa koloonia Alžeeria. Sakslased aktsepteerisid juulist 1940 kuni novembrini 1942 Vichy valitsust kogu Prantsusmaa nominaalse valitsusena.
Vichy valitsust juhtis marssal Philippe Pétain. Tema tee võimu tippu oli kulgenud kiiresti pärast 18. maid 1940 kui algas saksa vägede pealetung lääne suunas. Pétain määrati peaminister Paul Reynaud asetäitjaks. 22. juunil 1940 kirjutas ta, olles siis juba 84-aastane, alla vaherahu lepingule Saksamaaga. Pétain kohtus 24. oktoobril 1940 Hitleriga, kes andis tema kollaboratsionistlikule valitsusele vabad käed. Mõiste "kollaboratsioon" ongi Pétaini kasutusele võetud termin, mida ta kasutas 30. oktoobril 1940 oma raadioesinemises, milles kutsus rahvast tegema koostööd okupantidega. Pétaini valitsus kujunes kiiresti autoritaarseks ning rääkis "rahvuslikust taassünnist". Ametiühingud olid valitsuse range kontrolli all. Konservatiivsed katoliiklased said tegutsemisvabaduse ning koolides süvendati usuõpetust. Pariis kaotas oma juhtiva rolli Euroopa kunsti- ja kultuuripealinnana. Meediat kontrolliti põhjalikult. Propageeriti antisemitismi ning pärast 1941. aasta juunit, kui algas Saksamaa sissetung Nõukogude Liitu, ka antibolševismi.
Vichysse evakueerunud Rahvusassamblee nimetas Pétaini 10. juulil 1942 Prantsusmaa riigipeaks (Chef d'État Français) ning andis talle täielikud volitused. Pétain juhtis esialgu valitsust ise, kuid siis määras peaministriks Pierre Jean Marie Lavali, jäädes ise sisuliselt diktaatoriks.
Saksamaa hoidis sel ajal sunnitöövangis kaks miljonit prantsuse sõdurit. Nad olid pantvangid tagamaks, et Vichy valitsus vähendaks oma sõjaväge ja maksaks Saksamaale kullas, toiduga ja toorainetarnetega suurt kontributsiooni. Prantsuse politseil kästi arreteerida juute ja teisi ebasoovitavad isikud, nagu kommunistid ja poliitilised põgenikud. Suur osa Prantsusmaa elanikkonnast toetas esialgu Vichy valitsust, hoolimata selle ebademokraatlikkusest ja tihedatest suhetest sakslastega. Oldi veendunud, et nii saab säilitada Prantsusmaa autonoomia ja territoriaalse terviklikkuse.
Pétaini osaliselt fašistlikku režiimi viljelev valitsus abistas innukalt Gestapot juutide lähetamisel surmalaagritesse ja mittejuutide toimetamisel sunnitöölaagritesse. Vichy valitsus arreteeris üle 135 000 ja interneeris 70 000 inimest, deporteeris 76 000 juuti ja saatis 650 000 prantslast tööle Saksamaale.
Kui sakslased ja itaallased okupeerisid 1942. aasta novembris Vahemere rannajoone kaitsmise vajadust rõhutades ka Lõuna-Prantsusmaa, jäi Pétaini valitsus Vichysse resideerima ning jätkas koostööd sakslastega. Liitlaste sissetungi tõttu Prantsusmaale juulis 1944 kaotas Vichy valitsus faktilise võimu ja oli sunnitud juulis 1944 põgenema Saksamaale Sigmaringenisse Baden-Württembergis, kus eksisteeris pagulasvalitsusena sümboolselt kuni sõjategevuse lõpuni Euroopas.
Viimased Vichy valitsuse liikmed võeti Sigmaringenis de Gaulle'i soomusdiviisi võitlejate poolt vahi alla 1945. aasta aprillis. Pétain naasis Šveitsi kaudu vabatahtlikult Prantsusmaale. Ta võeti vahi alla, degradeeriti ja tema üle mõisteti kohut. Talle mõisteti esialgu surmaotsus, kuid tollane Prantsuse Vabariigi ajutise valitsuse esimees Charles de Gaulle muutis selle otsuse eluaegseks vangistuseks. Pétain paigutati Yeu saare vanglasse kus ta 1951. aastal 95-aastaselt suri. Ta on maetud mereväe kalmistule vangla lähedal. On olnud ettepanekuid ta maised jäänused matta Pariisi.
Kuna pärast Teist maailmasõda püüti Prantsusmaal koostööd natsirežiimiga õigustada, rõhutades ja idealiseerides seda kui vastupanuliikumist või üldrahvalikku võitlust, siis vaid neli Vichy kõrgemat ametnikku mõisteti inimsusvastaste kuritegude eest süüdi, ehkki paljud teised olid osalenud inimeste saatmisel koonduslaagritesse, vangide väärkohtlemises ja vastupanuliikumise võitlejate vastu suunatud aktsioonides. Vichy valitsuse peaminister Pierre Laval mõisteti surma ja otsus viidi ka täide. Paljud kultuuritegelased, kes olid end sidunud Vichy režiimiga, said karistuseks "ühiskondliku hukkamõistu".
Pärnu Ülejõe Algkool
Pärnu Ülejõe Algkool oli algkool Pärnus.
Kool asutati 1850. aastal Pärnu eeslinnas tollase Rääma valla piirile. Sellest annavad tunnistust Pärnu Eliisabeti koguduse pastori Ernst Wilhelm Woldemar Schultzi kirjavahetus Pärnu magistraadiga aastal 1848 ning Eesti kihelkonnakoolide inspekteerimismaterjalid aastatest 1848–1951.
Ajaloost
Kool kandis asutamisel nime Pärnu Eesti Vallakool ja asus praegusel J. V. Jannseni tänaval majas nr 37, kus nüüd asub Lydia Koidula Memoriaalmuuseum. Esimene koolijuhataja oli Vändrast Pärnusse asunud Johann Voldemar Jannsen, kes elas selles majas kuni ametist lahkumiseni aastal 1863. Algul oli õppekeeleks eesti keel, kuid saksastamise ajajärgul muudeti kool 1864. aastal saksakeelseks ning sai nimeks Pärnu Linna Poeglaste III Algkool.
1876. aastal valmis uus kivist koolihoone, nn Laadaplatsi kool. 1880. aastatel alanud venestamiselainega muudeti kool aastail 1887–1889 venekeelseks; see hakkas kandma nime Pärnu Linna Poeglaste II Algkool.
1917. aastal ühendati poeglaste II ja samas Jannseni tänaval asunud 1874. aastast tegutsenud tütarlastekool (asukohaga W. Jannseni tänav nr 39) Pärnu Linna II Algkooliks. 1918. aastal muudeti kool taas eestikeelseks. 1923. aastal toimunud kooliruumide laiendamise järel sai kooli punane tellistest kahekorruseline hoone (asukoht: Laadaplats; ka Noorte väljak) selle kuju, mis on tal praegugi.
1943. aastal anti Laadaplatsi koolihoone Saksa armee laatsareti käsutusse, mistõttu koolipere kolis taamale Räämale teise koolimajja, kus õpiti õhtuses vahetuses. 1944. aastal pääses koolipere senisesse koolimajja tagasi. 1946. aasta kevadel sai kool nimeks Pärnu 2. Mittetäielik Keskkool.
1958. aasta septembrist reorganiseeriti Pärnu koolid seoses uue koolihoone ehitamisega Ülejõele ja õpilased läksid sealsesse keskkooli (praegune Pärnu Ülejõe Gümnaasium) üle. Seega tegutses Pärnu Ülejõe Algkool (rahvasuus kutsutud ka “papa Jannseni kooliks”, Laadaplatsi kooliks) erinevate nimede all kokku 108 aastat.
Õpetajad
Pärnu Ülejõe Algkoolis on eri aegadel õpetajatena tegutsenud Juhan Juksaar, Karp-Kaarli Karolin, Hans Kotkas, Marie Lekstein, Pauline Estamm-Leps, Jakob Martson-Matsalu, Heinrich Meri, Ksenia Muinaste, Aleksander Teearu, Markus Univer, Linda Vabi-Lõhmus, Aado Velmet jt
Õpilased
Pärnu Ülejõe Algkoolis on eri aegadel lühemat või pikemat aega õppinud Rein Eglon, Mattias Johann Eisen, Kaido Jaanson, Kalle Kurg, Heinrich Laretei, Malle Leis, Leon Lindau, Eve Neem, Mati Merimaa, Ilmar Moss, Märt Org, Endel-Eduard Pillau, Valdur Roots, Helene Siimisker, Olev Siinmaa, Heikki Silvet, Mart Sooberg, Ants Säde, Enn Säde, Ilka Veide-Tomingas jt.
Toompea tulekahju
Toompea tulekahju oli 6. juunil 1684 Tallinnas Toompeal puhkenud tulekahju, milles sai kannatada suurem osa Toompea hoonetest.
Tulekahju sai 6. juuni hommikul alguse tallmeister Peter Brohmanni majast. Kuna puhus tugev lõunatuul, kandus tuli peatselt lähedalasuvatele puithoonetele. Tugevneva tuule tõttu ei õnnestunud ka põlengule piiri panna, lisaks said peagi veest tühjaks Toompea kaevud.
Sädemeist võtsid tuld ka mõned hooned all-linnas, kuid seal suudeti tulele piir panna.
Tulekahjude kartuses keelas Eestimaa kindralkuberner Toompea elanikel passita isikuid ulualla võtta ning kõiki Toompea ja selle eeslinna elanikke kohustati muretsema endale redeleid, tuletõrjekonkse, käsipritse, veeämbreid ja muid tuletõrjevahendeid. Samuti keelati rangelt ära puithoonete rajamine Toompeale.
Tulekahju järel hakati kohe taastama toomkirikut, mille rahastamiseks viidi mitmel pool Rootsi riigis läbi korjandusi. Paraku ei toonud see erilist tulu. Kiriku toetuseks kehtestas Eestimaa rüütelkond oma liikmetele vastava maksu. Eestimaa konsistoorium laenas Uue Testamendi trükkimiseks ettenähtud rahast 600 hõbetaalrit. Alles kahe ja poole aasta pärast oli Toomkirik sellises korras, et seal sai jälle jumalateenistusi pidada.
Kujutlusvõime
Kujutlusvõime on loominguline oskus, mille käigus kujutletakse pilti millestki, mis pole sellel hetkel meelte abil tajutavad. Kujutlusvõime aitab probleeme paremini lahendada ning omavahel õpinguid ja kogemusi liita.
Kujutlusvõime on inimese suutlikkus kujutleda. Kujutlusvõime ja tegelikkus on seotud neljal viisil. Kuigi üldlevinud seisukoha järgi on lapse kujutlusvõime rikkam kui täiskasvanul, sest lapse kogemus kasvab pidevalt, pole see seisukoht leidnud teaduslikku kinnitust. Kuna see, kui keeruline, peen ja mitmekesine on inimese suhe keskkonnaga, mõjutab kujutlusvõimet kõige enam ning kuna just need aspektid on lapse puhul tagaplaanil, siis võib väita, et lapse kujutlusvõime on täiskasvanu omast vaesem. Kujutlusvõime saavutab küpsuse alles täiskasvanueas. Erinevalt täiskasvanust usaldab laps oma kujutlusi aga rohkem ja kontrollib neid vähem, mistõttu võivad lapse kujutlused olla kõrgelennulised ja seega vähem tõepärased.
Bayāt-e Kurd
Bayāt-e Kurd (pärsia keeles بیات کرد) (kurdi keeles بیاتی کورد) on osa Dastgāh-e Šur 'ist Iraani traditsioonilises muusikas. Minevikus käsitleti seda kui Chahargah 'i haru. Nimi viitab tõigale, et sellel on kurdi folkloori juured.
Toronto Vana-Andrese kogudus
Toronto Vana-Andrese kogudus (ka Toronto Esimene Eesti kogudus) on Eesti Evangeeliumi Luteri Usu Kiriku kogudus Torontos.
Aastail 1951–2014 kasutas kogudus Toronto Vana-Andrese kirikut. Nüüd kasutab Agricola Finnish kirikut.
Koguduse õpetajad on olnud:
Capilano ülikool
Ülikool asutati 1968. aastal.
Ülikoolis õpib üle 8000 üliõpilase (inglise undergraduates).
Collins Fai
Ta alustas klubikarjääri Kamerunis. Aastatel 2011–2013 kuulus ta Kameruni klubisse Union Douala.
Ulgkivi
pisi|Ulgkivi [[Tallinna vanalinnas Viru tänav 3 asuval hoonel]] Ulgkivi on seinast välja ulatuv kandva funktsiooniga konsoolitaoline kivi, millele võib toetuda ka võlvkaar või -roie. Tihti on see kasutusel vaid dekoratiivsetel eesmärkidel. Liigendub pealisplaadiks ja S-kujulise profiiliga kandeosaks.
Collins Fai
Aastatel 2013–2016 mängis ta Rumeenia kõrgliiga klubis Bukaresti Dinamo.
Hooaja 2015–16 teises pooles liitus ta Belgia kõrgliiga klubiga Standard Liège. Aastatel 2016 ja 2018 võitis ta klubiga Belgia karika.
2022. aasta jaanuaris liitus ta Al-Taiga.
Kameruni jalgpallikoondises debüteeris Fai 2012. aastal. 2017. aastal võitis ta koondisega Aafrika rahvaste karikavõistlused. Ta on kuulunud Kameruni koondisse ka 2019. ja 2022. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel ning 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril.
Maurois
Maurois on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Le Cateau-Cambrésis' kantonis.
pisi|tühi|Maurois' kirik
Kivisaar (perekonnanimi)
Kivisaar on eesti perekonnanimi.
Statistika
Kivisaar oli levinumaks nimeks vanuserühmas 55–59 aastat, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 2,17. Nime kandja oli keskmiselt 42 aasta vanune.
19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Halliste kihelkonna Kaubi, Kihelkonna kihelkonna Paju ja Viru-Jaagupi kihelkonna Roela mõisavaldades talupoegadele perenimeks Kiwwisaar ja Kiwisaar.
1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus võeti Kivisaar uueks nimeks kokku 32 korral, kui loobuti nimedest Sakk kolmel ja Saks ning Sack kahel juhul, samuti nimedest Aaduberk, Ehrenbusch, Jerrsusk, Karuauk, Köbler, Krebsbach, Kuulmann, Kuuskmann, Sipp, Tscheteschin jne.
Piret Silm
Piret Silm (aastani 1990 Piret Kalmet, sündinud 27. juuli 1965 Tartus) on eesti sõudja. 174 cm, 63 kg.
Lõpetas 1983. aastal Tartu 3. Keskkooli ja õppis 1985–1989 Tartu Riiklikus Ülikoolis kehakultuuri.
Sõudmine
Sportima hakkas 1975 Tartu LNSK-s Tiiu Jurkatamme kergejõustikurühmas, 1977–1980 treenis Tartu korvpallikoolis Maire Sulgi juhendamisel.
Sõudma hakkas 1980 Anne Freimuthi käe all, hiljem (1981–85) oli tema treener Inge Pind.
Berumbur
Valla pindala on 6,42 km². 31. detsembril 2015 elas seal 2700 inimest.
Aivola
Aivola on eesti perekonnanimi.
Berumbur
Valda kuuluvad allosad Kleinheide, Berumbur ja Holzdorf.
Aivola
Nimede eestistamise ajal anti Augustin Anslangile (1904–1975) uueks perekonnanimeks Aivola ja kanti see tema palvel perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 237 all.
Kachchhi laht
pisi Kachchhi laht (gudžarati કચ્છનો અખાત) on Araabia mere laht India läänerannikul Gujarāti osariigis. Laht ulatub umbes 180 km pikkuselt kirde suunas sisemaale eraldades Kāthiāwāri poolsaart Kachchhi piirkonnast põhjas.
Berumbur
Berumbur kuulub valdade ühendusse Hage.
Kachchhi laht
Lahe suurim sügavus on 122 m.
Berumbur
Vallas on palju kalajärvi, kaks otse Berumburis. Kõige kuulsam järv on suur Kiessee, mida kasutatakse suplemiseks (omal vastutusel).
Kachchhi laht
Suurim linn lahe ääres on Jāmnagar.
Tuvi
Tuvi (Columba) on perekond linde sugukonnast tuvilased.
Vanurite Eneseabi- ja Nõustamisühing
Vanurite Eneseabi- ja Nõustamisühing" (lühend VENÜ) on organisatsioon, mis ühendab ettevõtlikke pensionäre. VENÜ tegutseb Tallinnas aadressil Jaan Poska tänav 15.
VENÜ alustas tegevust 1995, kuuludes tollal Eesti Heategevusfondi juurde.
VENÜs on umbes 400 liiget.
VENÜ valiti 2001 Eesti parimaks mittetulundusühinguks. VENÜ pälvis 2013 auhinna Aasta Liberaal.
Salamína laht
pisi|Salamína saare kaart pisi|Salamína saare kaart Salamína laht (kreeka keeles Όρμος Σαλαμίνος) on laht Kreekas Salamína saare läänerannikul, Saroni lahe osa. Lahe suurim pikkus on umbes 9 km läänest itta, laius 4 km põhjast lõunasse.
Lahe kirderannikul asub Salamína saare keskasula Salamína, lahe lõunarannikul on Eántio küla.
Salamína lahe rannikut ümbritsevad lamedad küngad.
Mazinghien
Mazinghien on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Le Cateau-Cambrésis' kantonis.
Duncan Haldane
Frederick Duncan Michael Haldane (sündinud 14. septembril 1951 Londonis) on Briti teadlane, 2016. aasta Nobeli füüsikaauhinna laureaat.
Bāterava
Bāterava (ka Bātarava) on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Mālupe vallas.
Bāterava asub valla idaosas Igrīve jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Mālupest 11, piirkonna keskusest Alūksnest 27 ja Riiast 229 kilomeetri kaugusele. Seal asub Katrīnburga bussipeatus.
Külas asuvad riikliku kaitse all olevad Betereva muinaskalmed.
Aastal 2007 oli külas 7 elanikku.
Asulakoht
pisi|[[Lehmja asulakoht|Lehmja asulakoha ehitiste kontuuride rekonstruktsioon]] Asulakoht on arheoloogiatermin, mis tähistab tänapäeval teadaolevat muistset asula- (ka muinasasula), elu- või peatuspaika, kus leidub muinasehitiste jälgi, tuleasemeid, esemeid jms. Asulakoht on olulisimaid muistise liike.
Fourier' pöördteoreem
Fourier' pöördteoreem (inglise keeles Fourier inversion theorem) on teoreem, mille kohaselt paljude eri tüüpi funktsioonide puhul on võimalik taastada funktsiooni selle Fourier' teisendusest. Seega kui on olemas kogu teave laine sageduse ja faasi kohta, saame algse laine täpselt rekonstrueerida.
Kui meil on teatud tingimusi rahuldav funktsioon f:\R \to \C ja kasutame Fourier' teisendust kujul siis
Teisiti väljendades ütleb teoreem, et
Üks võimalus teoreemi väljendamiseks on ka see, et kui R on pöördoperaator, s.t, siis