cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Valdas Adamkus
Leedu president
7. märtsil 2005 tegid Adamkus ja Eesti president Arnold Rüütel ühisavalduse: kumbki luges samal päeval oma maa presidendilossis ette avalduse, milles teatas, et ei sõida 9. mail Moskvas toimuvatele Suure Isamaasõja lõppemise 60. aastapäeva pidustustele. Kumbki oli selleks enda juurde kutsunud Venemaa suursaadiku. Seevastu Läti tollane president Vaira Vike-Freiberga osales nendel pidustustel.
Tobraselja
Tobraselja on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Külas elab 70 inimest.
1945. aastal oli küla nimekirjas Tobra-Selja nime all, alates 1977. aastast Tobraselja. Külanimi on tuletatud Tobra ja Selja talu nimedest, millest Tobra on vana ja Selja olevat rajatud pärast Karula mõisa jagamist.
Silla talus on registreeritud Furniteks OÜ, mis valmistab puidust uksi, aknaid, kööke, garderoobe.
Aleksandr Ivanov
Aleksandr Ivanov on olnud mitme tuntud isiku nimi:
628
628. aasta
Gunnar Grapsi Grupp
Gunnar Grapsi Grupp (GGG või G.G.G.) oli eesti rokkansambel.
Lugu
1985. aastal sai Magnetic Band esinemiskeelu ja ansambel jätkas sisuliselt sama koosseisuga Gunnar Grapsi Grupi nime all. Kui Magnetic Bandi repertuaar oli laia ampluaaga, siis GGG viljeles rohkem raskemat rokki. Umbes 1989. aastal läks ansambel sisetülide tõttu laiali.
Saarepeedi
Seal asub kauplus, Saarepeedi põhikool ja rahvamaja. Rahvamaja hoones tegutseb Saarepeedi raamatukogu.
Saarepeedi oli aastatel 1992–2013 eksisteerinud Saarepeedi valla keskus.
Külast voolab läbi Viru oja, millele on paisutatud Viru järv. Ojja suubub seal Rootsi kraav
Brad Delson
Bradford Phillip Delson tuntud ka kui Big Bad Brad (sündinud 1. detsembril 1977 Agoura Hills, California) on USA muusik, ansambli Linkin Park kitarrist.
Ta on peaaegu terve elu sõbrustanud Mike Shinodaga, kellega koos ta lõpetas 1996. aastal keskkooli. Samal aastal kujunes ka bänd Xero. Nende sõprussidemed säilisid isegi siis, kui nad läksid eri kolledžitesse. Brad läks UCLAsse. Ta jagas seal ühikatuba basskitarrist Dave Farrelliga. Brad kutsus Dave Xerosse, mis oli alles muutnud oma nime Hybrid Theoryks. Nad lindistasid 1997. aastal oma esimese kasseti Xero Sampler Tape Mike'i kodustuudios.
Ta lõpetas aastal 2000 bakalaureusekraadiga kommunikatsiooni erialal ja ta plaanis minna õiguskooli, kuid see eesmärk ei teostunud, kuna peagi sai Hybrid Theory plaadilindistamislepingu ja oli tõusu teel Linkin Parki nime all aastal 2000.
Kirjandusteoste tegelaste loend
See artikkel loetleb kirjandusteoste tegelasi.
626
626. aasta
O.C.
"O.C." on aastatel 2003–2007 toodetud USA telesari, mis räägib teismeliste elust ja nende peredest Orange'i maakonnas Californias.
Eestis on telesarja näidanud Kanal 2.
Süžee
Ryan Atwood (Benjamin McKenzie) on California nooruk, kes koos vanema venna Treyga (Bradley Stryker) satub pärast varastatud autoga tehtud avariid kohtupinki. Vanem vend mõistetakse kolmeks aastaks vangi, temast noorem Ryan jääb aga ühiskondliku kaitsja Sandy Coheni (Peter Gallagher) järelevalve alla. Nii satub Ryan rikkasse Orange'i maakonda, kus tal algab täiesti uus elu rikaste ärahellitatud Cohenite ja Cooperite seltskonnas, kuhu Ryan peab sisse elama ja kelle heakskiidu ta peab leidma.
Korporatsioon Fraternitas Estica
Korporatsioon Fraternitas Estica (lühendatult korp! Fraternitas Estica, samuti C!F!E!) on 1907. aastal Eesti Üliõpilaste Seltsist lahkunud liikmete loodud esimene eesti üliõpilaskorporatsioon Tartus (Korporatsioon Vironia on asutatud varem, 1900. aastal, kuid Riias). Korp! Fraternitas Estica on eesti rahvusse kuuluvaist akadeemilistest isikutest koosnev meesorganisatsioon.
Eesmärk ja ideoloogilised alused
pisi|auvil! K. Pätsi 136. sünniaastapäev
Korp! Fraternitas Estica asutamine
Korporatsioon Fraternitas Estica lugu algab sellest, kui aastal 1870 alguse saanud "Kalevipoja-õhtutest" kasvas välja mõte asutada eesti soost üliõpilastest koosnev korporatsioon. Esimene katse tehti aastal 1881 seni omavahel kasutatud nime "Vironia" all. Balti-saksa korporatsioonide koostöökogu Chargiertenconvent seisis aga selle vastu ja luba ametlikult tegutseda ei saadud. "Vironia" tegevuse legaliseerimiseks registreeriti aastal 1883 hoopis "Verein studierender Esten" (Eesti Üliõpilaste Selts), kinnitatuna ülikooli poolt kui teaduslik ühing.
Järgmine katse tehti aastal 1890 kui taotleti luba luua korporatsioon Fraternitas Viliensis, värvideks võeti sini-must-valge. Korporatsiooni vapil olid: sinimustvalged värvid, korporatsiooni sirkel kahe ristatud rapiiriga, kolm viljapead, lahtine raamat kirjaga "Carpe diem!" ja ümber tammelehtedega pärg, millel olid esimesed tähed lausest "fortiter in re, suaviter in modo". Chargiertenconventilt (Ch!C!) tuli jaatav vastuvõtmisotsus. 9. septembril 1888 peeti korporatsiooni koosolek, kus valiti eestseisus, mis koosnes: senior Oskar Kallas, I kirjatoimetaja E. Linde ja II kirjatoimetaja K. Koppel. 11. novembril 1890 jättis Liivimaa õpperingkonna kuraator Nikolai Lavrovski korporatsiooni asutamise kinnitamata. Kuraator Lavrovski ei soovinud enam uute korporatsioonide asutamist, sest need tegelesid tema arvates poliitikaga.
27. veebruaril 1891 teatas korp! Fraternitas Viliensis Ch! C!–le, et kuna nad kuraatori kinnitust ei saanud, lähevad nad laiali ning jätavad endale õiguse nimele, vapile ja värvidele. Lühike kiri lõppes teatega, et allakirjutanud garanteerivad enne ja garanteerivad ka tulevikus üldkommaani. Tollast Fraternitas Viliensise vappi kasutab Eesti Üliõpilaste Selts ka tänapäeval.
Sajandivahetuseks olid endised korporatsiooni asutamise mõtet pooldavad vilistlased Jaan Tõnisson, Oskar Kallas ja Villem Reiman aga oma seisukohti vahetanud ning seisid vastu EÜS-i korporatsiooniks muutmisele. Fraternitas Viliensise asutamise nõue esitati EÜS-i koosolekutel veel aastatel 1900 ja 1904, kuid enamus lükkas otsuse tagasi. Ei nõustutud ka ideega luua korp! Fraternitas Viliensis EÜS-i allorganisatsioonina.
Olles kaotanud lootuse ametlikult kinnitada Fraternitas Viliensist, esitas 1904. aasta novembris grupp EÜS-i liikmeid taotluse registreerida ametlikult korp! Aestia, seekord juba eraldiseisvana EÜS-ist. Revolutsiooni tõttu korporatsiooni ametlik kinnitamine aga venis ning alles aastal 1907 asutati Tartus esimene Eesti pinnal tegutsev ja eesti soost üliõpilasi koondav korporatsioon Fraternitas Estica. Et EÜS keeldus uuele korporatsioonile andmast korp! Fraternitas Viliensise värve sini-must-valget, mis EÜS-i käes hoiul olid, võttis ka vastloodud korporatsioon omale värvideks sini-rohe-valge.
Jaan Treumann: "Olime otsustanud 26. aprillil 1907. a. (vkj) kell 12 rektor Passeki juures pidulikult üles astuda. Selleks sõitis esimene eestseisus. Arnold Laur, Karl Ploom ja mina, kaetud värvidega, kahehobuse voormehel Karlova uulitsasse rektori juurde. Rektor ühes prof. Graber’iga võttis meid vastu. Laur pidas lühikese kõne, mille lõppedes tõmbasime mütsidelt katted maha. Rektor oli lasknud pudeli champagneri laual tuua. Pudelit avades veristas Laur oma käe. Graber rahustas, see olevat „duell“ „Fr. Estica“ esimehe ja ülikooli rektori vahel."
Korp! Fraternitas Estica algusaastad ja vabadussõda
pisi|1913/1914 Alguses kohtas uus organisatsioon küllaltki jahedat suhtumist nii EÜS-i kui ka saksa korporatsioonide poolt. Vastuseis oli tugev, kuid korp! Sakala eraldumine EÜS-ist näitas, et Eesti Üliõpilaste Selts pole ainus eesti üliõpilaste esindaja, ning ajapikku ületati ka takistused saksa korporantidega suhtlemisel. Käidi läbi ka teiste mitte-eestlaste korporatsioonidega, sõlmiti sõprusleping lätlaste korporatsiooniga "Lettonia" 15. septembril 1908. Tihedalt suheldi ka Poola üliõpilaste korporatsiooniga Polonia, kes astus järjekordselt üles samal ajal Fr. Esticaga. Koos korp! Vironiaga oldi Eesti Korporatsioonide Liidu mõtte algatajateks. Sellise liidu loomine tähendas eesti üliõpilaskonna mõjuka osa konsolideerimist – üheskoos oldi tugevamad.
Esimene maailmasõda tõi korporatsiooni ellu suuri muutusi. Sõjatandril viibis 20 kaasvõitlejat, kellest kaks jäid sinna igaveseks. Saabus Saksa okupatsioon ning kerkis esile okupantide avatava Landesuniversität’i küsimus. Asuti seisukohale, et kuna vabariik on välja kuulutatud, siis tuleb Tartu ülikoolile vaadata kui eesti ülikoolile, mis on ajutiselt okupeeritud sakslaste poolt. Leiti, et kogu eesti üliõpilaskond peaks astuma in corpore ülikooli, esitama oma nõudmised eestikeelse õppekava suhtes ning nõudmiste mittetäitmisel lahkuma demonstratiivselt.
Kuid teised üliõpilaste organisatsioonid jõudsid samal ajal vastanduvale seisukohale ning nõndaviisi juhtus, et kuna mõned korporatsiooni liikmed olid juba jõudnud ülikooli astuda, boikoteeriti Fraternitas Estica teiste üliõpilasorganisatsioonide poolt.
Kuid sündmused arenesid kiirelt, ja juba paari kuu pärast võeti esimese üliõpilasorganisatsioonina vastu otsus astuda in corpore Vabadussõtta. Sõjast võttis osa 77 esticust, lahingutandrile jäi neist kolm.
Sisemine lõhe ja Ugala eraldumine
Juba esimesel aastal tekkis korporatsiooni liikmeskonnas lõhe. Osa liikmeid nägi korporatsiooni tegevuse peamiste eesmärkidena liikmete kasvatamist kindla struktuuriga ja rangete reeglitega suhteliselt suletud organisatsioonis. Rahvuslikkuses nähti eelkõige olulist vahendit liikmete kasvatamisel. Teine osa kaasvõitlejaid seadis eesmärgiks rahvuslike ideede realiseerimise aktiivse kultuurilise ja poliitilise tegevuse kaudu, lähenedes oma taotlustes EÜS-i suunale.
1911 saavutasid vastuolud uue taseme. Nn. rahvuslik pool loobus rangetest sisemise elu reeglitest (näiteks vehklemistundidest) ja hakkas oma ettekujutust korporatsioonist propageerima rebaste ja lihtliikmete seas. Selline tegevus oli vastuolus korporatsiooni ühtsuse ideega ning nõndaviisi heideti 1912. aastal käremeelsed "rahvuslased" korporatsioonist välja.
Kõigest hoolimata ei hüljanud väljaheidetud liikmed aga korporatiivset mõttelaadi: juba 1913. aastal asutasid nad korp! Ugala.
Esimese Eesti Vabariigi aeg
Iseseisvuse algusaastail elavnes konvendi tegevus, kiiresti kasvas ka rebaste arv ning suurenes korporatsiooni autoriteet. Vilistlaste abiga üüriti avar korter Lihaturu 7.
1920. aastate esimese poole üliõpilaselu oli romantiline – rebasdressuur, õlleõhtud sõpradega, mensuurid, laulutunnid, väljasõidud naisorganisatsioonidega. Kohati jäi seetõttu kannatavaks pooleks õppetöö. Selles suhtes sai kainestavaks kogemuseks 1924. aasta riigipöördekatse. Riigipöördega kõige lähemalt puutus kokku vil! Friedrich Akel, kes oli sel ajal Eesti riigivanem ning pääses napilt riigipöörajate plaanist kõigepealt tappa riigi juht.
Tihedasti käidi läbi sõprusorganisatsioonidega. Sõprussidemed jätkusid Tartus asutatud ning parajasti Vilniuses tegutseva poola korporatsiooniga Polonia ning Kaunases asuva Neo-Lithuaniaga. Poloniaga sõlmiti 10 aastane kartellileping 11. novembril 1933. 1930. aastal sõlmiti sõprusleping Helsingi Ülikooli Savolainen Osakuntaga. Viimastega oli läbikäimine eriti tihe – Fraternitas Estica liikmeid võeti vastu Savo osakonda ning Savo meesliikmeid Fraternitas Esticasse. 1930. aastate keskpaigas tekkis koondis Tallinna. Omandati ruumid ja 1940. aasta alguseks oli Tallinnas juba 108 vilistlast ja 42 kaasvõitlejat.
Pagulusaastad
pisi|Kanada koondise värsked värvikandjad laulu tegemas Nõukogude okupatsioon tabas rängalt kõiki üliõpilasorganisatsioone. Fraternitas Estica konvent ja vilistlaskogu saadeti laiali, maja natsionaliseeriti, suurem osa varadest läks uute võimukandjate kätte. Kõige väärtuslikum osa varast suudeti peita ja säästa.
Nõukogude ja Saksa okupatsiooni ajal korp! tegevus ametlikult ei jätkunud. Peeti paremaks suuremaid kokkutulekuid mitte korraldada, tihe oli vaid üksikute ksv!! omavaheline läbikäimine. Siiski oli üks erand: kuni 1944. a. sügiseni korraldati igal aastal nii Tallinnas kui Tartus erakorterites vennastuspidu. Jõudumööda aidati neid, kes võimu hammasrataste vahele olid jäänud, anti peavarju vangistatute ja töötute perekondadele, varjati põgenikke.
Organisatsiooni tegevus jätkus vaikselt "põranda all". Ei organiseeritud ühist põgenemist läände, mistõttu kaotused olid suured – 1941. aastal viidi Venemaale 109 fraaterit, sakslaste poolel jäi kadunuks 49, üldse pääses 438 liikmest põgenema vaid 192 – peamiselt Saksamaale ja Rootsi.
Eriti tihedaks kujunes fraaterite läbikäimine Rootsis. 1946 asutati Fraternitas Estica Rootsi koondis. Kuigi aastate möödudes jäid paljud aktiivsed fraaterid isiklikel põhjustel konvendi tegevusest kõrvale, kasvas peale uus, paguluses korporatsiooni vastu võetud põlvkond, kes pikkamisi võttis enda kätte kõik tähtsamad ametid. Liikmeskond suurenes esialgu üsna jõudsalt, nii liitus aastatel 1944–1957 korporatsiooniga 156 uut fraaterit.
Saksamaalt emigreerusid fraaterid aga edasi üle ookeani. 1950 alustasid tegevust Kanada ja USA koondised. 1957 loodi koondis Austraalias. Hakati perioodiliselt välja andma ringkirju ja jagama liikmete nimekirju. Hoiti ka suhteid sõprusorganisatsioonidega. Hoolimata paljude aktiivsete kaasalööjate eemalejäämisest kasvas liikmete arv jõudsalt, asendades ajapikku "vanad olijad" väliskoondises liitunutega.
1991. aastaks oli Fraternitas Estical Rootsi koondises 96, Kanadas 119, USA-s 80, Austraalias 16, Brasiilias 13, Inglismaal 2, Norras 2, Prantsusmaal 1, Saksamaal 4, Šveitsis 2 ja Soomes 4 fraaterit.
Taasasutamine
pisi|Fraternitas Estica konvendihoone Tartus, Vanemuise 54 Mõte taastada Fraternitas Estica tema sünnikohas Tartus tekkis ajakirjandusüliõpilastest sõpruskonnal 1988.a. kevadel. Asuti uurima korp! ajalugu ja selgeks tegema kunagisi põhimõtteid ja käitumisreegleid. Eestis oli elus peaaegu 30 vilistlast. Kohtumised nendega olid ülimalt õpetlikud ja andsid kõigile kindlust juurde. Selgus, et karmide aegade kiuste said fraaterite kooskäimised alguse juba 1960. aastatel.
Saanud nii Eesti vilistlastelt kui koordineerivalt koondiselt Rootsis loa asutada konvent Tartusse, esitati Fraternitas Estica põhikiri kinnitamiseks ülikooli nõukogule. Pärast kinnitamist jätkusid ettevalmisted ülesastumiseks, vastu võeti ka esimesed rebased. Ülesastumispäevaks valiti 6. mai 1989.a. Kuuele ksv! anti värvid, sellele järgnes konvendi lipu õnnistamine vil! Robert Kannikese poolt Peetri kirikus ja pidulik lõuna.
Omaette eeposeks kujunes võitlus konvendimaja tagasisaamise üle Eesti Televisiooni Tartu stuudiolt. Tunnustada tuleb vil!ksv! Tauri Soku ja Martin Kruusi ning paljude teiste fraaterite panust nii Eestis kui välismaal, erti suureks kujunes vil!vil! Vallo Nuusti ja Ainar Juhti panus. Nemad olid esimesed kes seisid pidades ülimalt keerulisi ja tagasilööke tulvil läbirääkimisi Eesti Televisiooni juhtkonnaga nii Tartus kui ka Tallinnas. Julgelt võib öelda, et nende poolt kättevõideldud positsioon oli see, mis võimaldas hiljem juba teistel konfraateritel võidukalt läbi murda ja saavutada konvendihoone tagastamine 1996. aastal.
Korp! Fraternitas Estica tänapäeval
pisi|Ajalooline Tartu konvendihoone Nüüdseks on Fraternitas Estica juba astunud üle sajanda aastapäeva läve. Tartu konvent on ennast sisse seadnud oma ajaloolises hoones ning Tallinna konvent Raekoja platsis. Kuid mitte uhked ruumid ei tee Fraater Esticust – ka hingelt tuleb olla uhke oma korporatsiooni ja oma kodumaa üle. Oma liikmete kasvatustöö heade kommete ja isamaalise meele osas on ehk tänapäeval veelgi olulisem kui kunagi varem. Suureks ja tugevaks on kasvanud ka vilistlaskogu. Korraldati mitmesuguseid üritusi ja elati muidu lõbusat akadeemilist elu.
Värvid
Sinine, roheline ja valge on korp! Fraternitas Estica värvideks, mis sümboliseerivad auvil! dr Heinrich Rosenthali poolt luuletatud lipulaulu järgi vennastust, vaimuvabadust ja haridust.
Sirkel
Sirkel ehk vääntäht on moodustatud fraasi "Vivat, Crescat, Floreat Fraternitas Estica!" algustähtedest (ladina keeles: elagu, kasvagu, õitsegu eesti vennaskond!). Iga fraater esticus peab oskama oma korporatsiooni sirklit ühe joonega joonistada.
Sirkel on kujutatud ka värvitekli põhjal ning rebased kannavad oma musta tekli küljel kuldset sirklit. Samuti kasutati sirklit dokumentidel, esemetel jne.
Vapp
Vapikilbil on kolmnurkne hõbeäär, millel on 16 naelapead. Kilbi ülemisel, sinisel osal on kahes reas kuldsete tähtedega lipukiri: "Teos õiglane ja vahvas, ustav sulle Eesti rahvas!", mille autoriks on Karl Eduard Sööt. Paremal, rohelisel osal on kujutatud kullast sirkel koos kahe ristatud värvirapiiriga. Vasakul, valgel osal on kujutatud kuldne ketiahel 16 lüliga ning ülesastumise kuupäev vana kalendri järgi. Üle vapi on paigutatud roheline tammepärg ning vapi keskkohal on värvirapiir. Vapist aga on nii paremal kui vasakul kolm kullatud odaotstega Fr. Estica lippu.
Sõprusorganisatsioonid
Esimene sõprusleping on korporatsiooniga Lettonia aastast 1908.
1930. aastal sõlmiti sõprusleping Helsingi Ülikooli Savolainen Osakunta’ga. Viimastega oli läbikäimine eriti tihe – Fraternitas Estica liikmeid võeti vastu Savo osakonda ning Savo meesliikmeid Fraternitas Esticasse.
Konwent Poloniaga sõlmiti 10 aastane kartellleping 11. novembril 1933. Kartelllepe uuendati 11. novembril 2008 Gdańskis
Kartellleping on ka korporatsiooniga Vironia.
Liikmeskond
Korp! Fraternitas Estica liikmeskonna võib laias laastus jagada kaheks: värvikandjad ja mustad majad. Esimestel on õigus kanda korporatsiooni värve, teistel aga mitte. Värvikandjad on kaasvõitlejad ja vilistlased ning ka värvikandjad rebased. Mustad majad on rebased, lihtliikmed ja lihtvilistlased.
Tähtsamad daatumid
1900. aasta augustis esines vil. dr. Aleksander Paldrok EÜS-i vilistlaskoosolekul ettepanekuga esitada EÜS kinnitamisele korporatsioonina, kuid mõte ei leia toetust.
1904 avaldasid 12 EÜS-i tegevliiget soovi eraldi korporatsioon moodustada.
1906 esitati Tartu Ülikooli rektorile palvekiri uue korporatsiooni asutamiseks.
9. mail 1907 (vana kalendri järgi 26. aprillil) toimus pidulik ülesastumine, see kuupäev võeti ka korporatsiooni ametlikuks aastapäevaks.
1912 heideti välja 11 kaasvõitlejat, kes asutavad korporatsiooni Ugala.
1918 mindi in corpore Vabadussõtta.
1932 omandati koos majaga Tartus Aia tänav 54 krunt (tänapäeval Vanemuise tänav 54).
1988 otsustasid kolm Tartu Ülikooli ajakirjandustudengit, Vallo Nuust, Margus Sanglepp ja Jaan Murumets, võtta enda sihiks korp! Fraternitas Estica taasasutamise. Peeti mitmeid koosolekuid, põhiprobleemiks jäi kontakti puudumine C!F!E! vilistlastega.
1989 ilmus Edasis artikkel auvilistlane Konstantin Pätsi elust, mille autoriteks olid korporatsiooni veel elus olevad vilistlased. Sealtkaudu saadi ka kontakt ülejäänud vilistlasperega.
1989. aasta märtsi lõpus kinnitas ülikool korporatsiooni põhikirja. 6. mail toimub pidulik ülesastumine.
1996 saavutati pikkade läbirääkimiste tulemusena konvendihoone (Vanemuise 54) tagastamine Eesti Televisiooni Tartu stuudiolt.
Põhjagermaani keeled
pisi|Põhjagermaani keelte levila: {{legend|#6D1EAE|[[taani keel}} {{legend|#004080|rootsi keel}} {{legend|#0080FF|norra keel}} {{legend|#2ECC72|fääri keel}} {{legend|#54B618|islandi keel}} {{legend|#1C1C1C|norni keel†}}]] Põhjagermaani keeled ehk skandinaavia keeled on läänegermaani keelte ja väljasurnud idagermaani keelte kõrval üks kolmest germaani keelte harust.
Neid kõneldakse Taanis, Norras, Rootsis, Soomes, Fääri saartel, Islandil ja mingil määral Gröönimaal, samuti immigrantide seas Põhja-Ameerikas ja Austraalias.
Keeltegruppi on mõnikord nimetatud ka Põhjamaade keelteks, see on otsetõlge levinud terminist, mida kasutavad Taani, Rootsi ja Norra õpetlased. Skandinaavias kasutatakse terminit "Skandinaavia keeled" ka viidates vastastikku mõistetavatele keeltele kolmes Skandinaavia riigis. Skandinaavia mõiste kasutamine tõusis 18. sajandil varajase keelelise ja kultuurilise skandinavismi liikumise tulemusel, viidates inimestele, kultuuridele ja keeltele kolmes Skandinaavia riigis ning rõhutades oma ühist päritolu. Mõistet "põhjagermaani keeled" kasutatakse geneetilises keeleteaduses, samas kui mõiste "skandinaavia keeled" esineb kaasaegse standardkeele õpingutes ja Skandinaavia murretes.
Umbes 20 miljonile inimesele Põhjamaades on skandinaavia keeled emakeelteks, kaasa arvatud Rootsi vähemused Soomes. Keeli, mis kuuluvad põhjagermaani keelepuusse, räägitakse mõningal määral Gröönimaal ning immigrantide gruppide poolt peamiselt Põhja-Ameerikas ja Austraalias.
Päritolu ja tunnused
Germaani keeled jagatakse tavaliselt kolme gruppi: lääne-, ida- ja põhjagermaani keeled. Väheste tõenditega ruunides pealiskirjadest on raske täpset sugulust kindlaks teha, need jäid vastastikku mõistetavaks terve Rahvarände perioodi kestel, nii et mõningaid eraldiseisvaid erinevusi on raske liigitada. Murded, mis on tunnuste poolest määratud põhjakeelte gruppi, moodustusid alggermaani keelest hilisel eelrooma rauaajal.
Alates aastast 200 on põhjagermaani haru kõnelejad muutunud eristatavaks teistest germaani keelte kõnelejatest. Selle haru lahknemisest annavad tunnistust ruunikirjad.
Keeled
Kõik põhjagermaani keeled pärinevad muinaspõhja keelest. Nad jagunevad kaheks keelerühmaks:
Bud Grace
Bud Grace omandas 1971. aastal Florida osariigi ülikoolis füüsika alal doktorikraadi.
Ta alustas joonistamist 1979. aastal ning koomiksidebüüdi tegi 1987. aastal.
Tivat
Tivat on linn Montenegros Kotori lahe ääres, Tivati valla keskus.
Tivatis asub Tivati lennujaam, mis on üks Montenegro kahest rahvusvahelisest lennujaamast.
Lichtenberg (Kesk-Saksimaa)
Lichtenberg on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis Lichtenbergi vallas.
624
624. aasta (DCXXIV) oli Juliuse kalendri järgi liigaasta, mis algas pühapäeval.
623
623. aasta
Elan
Elan on spordikaupu tootev Sloveenia ettevõte. Elan on tuntud suuskade ja lumelaudade tootjana.
Ettevõte asutati 1945. Peakorter asub Begunjes.
Elani tütarettevõtted toodavad purje- ja mootorpaate.
Rob Bourdon
pisi|Rob Bourdon Robert Gregory Bourdon (sündinud 20. jaanuaril 1979) on USA muusik, ansambli Linkin Park trummar.
Anarhistliku kirjanduse loend
Anarhistliku kirjanduse loend loetleb anarhistlikku ja anarhismiteemalist kirjandust, st trükiseid, mis käsitlevad mingit teemat anarhistlikult positsioonilt või anarhismi/anarhiste mingilt teiselt (tavaliselt poliitiliselt) positsioonilt.
1924 ilmumise lõpetanud bülletäänid, ajakirjad ja ajalehed
Anarchism
Emaskulaator
pisi|Emaskulaatori kasutamine kastreerimisel Emaskulaator on isaste kariloomade kastreerimiseks kasutatav kirurgiline instrument.
Hastings Kamuzu Banda
Hastings Kamuzu Banda (1896? – 25. november 1997) oli Malawi diktaator aastatel 1964–1994.
Noorpõlv
Kamuzu Banda sündis Kasungu lähistel Malawis (siis Briti Kesk-Aafrika). Tema isa oli Mphonongo Banda ja ema Akupingamnyama Phiri. Tema täpne sünniaeg on teadmata, kuna tolajal Malawis sünde ei registreeritud. Hastings Kamuzu Banda biograafi Philip Shorti arvates sündis ta veebruaris 1898. Hastings Kamuzu Banda ise pidas oma sünnipäevaks 14. maid 1906 ning seda kuupäeva on kasutatud ka mitmetes tema elulookirjeldustes. Siiski Hastings Kamuzu Banda surmatunnistusel seisab, et ta suri 99-aastaselt, kuigi liigub kuulujutte, et ta võis ta surra 101-aastaselt. pisi|püsti|vasakul|Hastings Kamuzu Banda
Umbes 1915–1916 ta lahkus kodust koos õpetaja Hanock Msokera Phiriga. Nad läksid jala Lõuna Rodeesia linna Hartlisse (tänapäeval Chegutu Zimbabwes), kus asus Hanock Msokera Phiri kool. 1917 läks Hastings Kamuzu Banda jalgsi Lõuna-Aafrikasse Johannesburgi. Ta töötas seal erinevatel töökohtadel kaevandustes ja raudteel. 1925. aastal läks Banda New Yorki, teda toetas Bishop W.T Aafrika Metodistide kirikust.
1925–1958
Banda õppis Wilberforci instituudis (praegu Central State University), mis asub USA Ohio osariigis Wilberforce'is, ja lõpetas selle 1928. aastal. Seejärel õppis ta Indiana Ülikoolis neli semestrit meditsiini ning läks Chicago Ülikooli ajalugu õppima. 1931. aastal lõpetas Banda Chicago Ülikooli ja õppis edasi Mehhary meditsiinikolledžis Tennessee osariigis, mille lõpetas 1937. aastal.
Kermit
Kermit on protokoll failide transportimiseks kahe arvuti vahel. Selle arendust alustati 1981 Columbia ülikoolis New Yorgis, eesmärgiga saata teksti- ja kahendfaile üle mitmesuguste arvutitüüpide ilma vigadeta, kasutades potentsiaalselt ebaturvalisi ühendusviise.
Kermiti protokolli kasutab samanimeline Columbia ülikooli Kermiti projekti sidetarkvara komplekt.
Protokolli nimi on pärit roheliselt konnalt, kes on „Muppet Show” tegelane. Selle kasutamiseks on saadud luba sarja autoriõiguste omanikult Henson Associates, Inc.
Ohlokraatia
Ohlokraatia (kreeka keeles jõuguvalitsus) on demokraatia väärastunud vorm, kõige halvema ja amoraalsema massi valitsus.
Mõiste võttis kasutusele Vana-Kreeka kirjanik Polybios. Sellega on tegemist juhul, kui rahvamassid hakkavad vägivallatsema ning seaduslikkus ja kord kaovad (Venemaa pärast 1917. aasta veebruarirevolutsiooni).
620
620. aasta
Ivan Artobolevski
Tema isa oli vaimulik ja teoloog Ivan Aleksejevitš Artobolevski.
1946. aastal valiti ta NSV Liidu Teaduste Akadeemia akadeemikuks.
1932–1949 oli ta Moskva Riikliku Ülikooli professor.
Artobolevski oli "Polütehnilise sõnaraamatu" ("Политехнический словарь") peatoimetaja. See raamat ilmus 1981 eesti keeles "Tehnikaleksikoni" pealkirjaga.
Njeguši
260px|pisi|Küla 19. sajandi lõpus Njeguši on küla Montenegros Cetinje vallas.
Njegušist on pärit 1696 kuni 1918 Montenegrot valitsenud Petrović-Njegoši dünastia.
Küla asub Lovćeni mäe nõlvadel.
Martti Raide
Martti Raide (sündinud 4. jaanuaril 1965 Tallinnas) on eesti pianist.
Haridus
Martti Raide alustas klaveriõpinguid 1972. aastal Tallinna Muusikakeskkoolis, kus tema õpetaja oli Ell Saviauk. Aastail 1983–1990 õppis ta Tallinna Konservatooriumis professor Bruno Luki klaveriklassis. EMTA magistrantuuris jätkas Raide saateklassi erialal Vilma Mallese juures ning sai 1997. aastal muusikamagistri kraadi tööga klaveripartii faktuurist Robert Schumanni vokaalkammerloomingus.
Erialane tegevus
Martti Raide töötab pedagoogina EMTA kammermuusika osakonnas ning Tallinna Muusikakeskkoolis, kus ta on ka klaveriosakonna juhataja. Aastal 1997 viibis Raide Eesti Richard Wagneri Ühingu stipendiaadina Bayreuthis. Aastast 1998 on ta Eesti Richard Wagneri Ühingu esimees. Tegutseb kammermuusikuna. Tema osalusel on esiettekandel kõlanud üle 20 eesti helilooja uudisteose, autoriteks Mägi, Sumera, Kangro, Kõrvits, Tally, Siimer, Remme, Lattikas jt. 2002. aasta aprillis ilmus tal koostöös Villu Valdmaaga CD ”20. sajandi Eesti vokaalkammermuusika”.
Tunnustus
1980. aastal pälvis Martti Raide Tšehhis Ústí nad Labeis toimunud noorte pianistide konkursil esikoha. Martti Raide on saanud mitu parima kontsertmeistri preemiat, sealhulgas Tiit Kuusiku nimelisel lauljate võistlusel Tallinnas (1995) ja Aleksandr Dombrovski nimelisel keelpillimängijate võistlustel Riias (1998, 1999).
Pablo Bruna
Pablo Bruna (22. juuni 1611 Daroca – 27. juuni 1679 Daroca) oli hispaania organist ja helilooja.
Lapsepõlves põdes ta rõugeid. Hiljem halvenes tema nägemine ja seetõttu sai ta tuntuks "pimedana Darocast" (El ciego de Daroca). Darocas elas ta kogu elu.
Alates 1631. aastast oli ta organist kirikus Colegiata de Santa María la Mayor y de los Corporales de Daroca.
Ta töötas alates 1674. aastast kuni surmani koorijuhina.
Brunalt on säilinud 32 oreliteost. Enamik neist on tientod, paljud neist on kirjutatud jagatud klaviatuurile (tiento de medio registro).
Must vihm (Jaapani film)
"Must vihm" (jaapani 黒い雨; Kuroi ame) on jaapani filmilavastaja Shōhei Imamura 1989. aastal valminud film.
Filmi tegevus toimub Hiroshimas pärast tuumapommi plahvatust.
Stsenaariumi aluseks on Masuji Ibuse romaan.
Film on mustvalge, pikkus 123 minutit. Filmi muusika on kirjutanud Tōru Takemitsu.
Tiento
Tiento (hispaania keeles tentar) tähendab 'puudutama'. Nimetus tuleneb klahvi puudutamisest. Esialgu oli tiento eri pillidele mõeldud pala.
Tiento esineb 15. sajandi keskel Hispaanias levinud flamenkomuusika stiilis.
16. sajandi lõpul kirjutati tiento`sid klahvpillidele: klavessiinile ja orelile. Edaspidi hakati neid kirjutama rohkem orelile.
Tiento`sid on kirjutatud ka 20. sajandil. See traditsioon levis Hispaanias. Euroopas võib hispaania tiento`ga võrrelda näiteks tokaatat, fantaasiat, ritšerkaari ja isegi fuugat. Tiento on improvisatsiooniline teos.
Tiento`sid on kirjutanud Antonio Cabezón, Pablo Bruna ja Juan José Cabanilles.
Olga Levina
Isiklikku
Ta isa on luuletaja Vadim Levin.
Toksovo
Toksovo (soome Toksova) on alev Venemaal Leningradi oblastis Vsevoložski rajoonis. Asub Peterburist 20 km põhja pool.
Toksovot on esmamainitud 16. sajandi alguse Novgorodi maksuraamatutes. See oli Põhja-Ingeri suurim kihelkonnakeskus. 1928–1939 oli asula Kuivaisi ingerisoome rahvusringkonna keskus. Ametlik keel oli soome keel. 1942. aastal küüditati kogu elanikkond. 1953. aastal lubati soomlastel tagasi tulla, kuid vähesed kasutasid seda võimalust.
Alevis ilmub alates 2000. aastast soomekeelne ajaleht Toksovan Sanomat.
Toksovos on luteri ja õigeusu kirik ning mäesuusakeskus.
Proof
"Proof" [pruuf] tähendab inglise keeles 'tõestus'.
Proof oli USA räppar (õieti DeShaun Holton).
Proof on ka müntide valmistamise tehnika.
Lavassaare valla vapp
pisi|Lavassaare valla vapp
Lavassaare valla vapp on Pärnu maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Lavassaare valla vapp.
Vapp kinnitati Eesti Vabariigi Riigikantselei riigisümboolika osakonna poolt 14. mail 2004 ning oli kasutusel 20. oktoobrini 2013, kui Lavassaare vald ühines Audru vallaga. Uue valla nineks sai Audru vald ning kasutusele jäi Audru valla vapp. Lavassaare valla vapp anti hoiule Lavassaare Külaseltsile.
Lavassaare valla vapi autor on Priit Herodes.
Vapi kirjeldus
Lavassaare valla vapi rohelisel kilbil on siseäärisena kuldne ehisnöör, mille kaunistused koosnevad sõõrikujulistest marjadest ja lehtedest. Kilbi parempoolses ülanurgas on kuldne ruut kahe diagonaalse musta joonega. Mustad jooned langevad paremalt vasakule.
Põhjendus
Roheline sümboliseerib loodust ja elu. Kollane ääris tähistab valda ning seda ümbritsevad lehed ja marjad valla rikkusi. Kollane ruut kahe musta diagonaalse joonega tähistab Pärnu maakonda, kohalikku turbatööstust, kitsarööpmelist raudteed ning Lavassaares asuvat raudteemuuseumi.
Justin Bieber
pisi|Justin Bieber (2009) Justin Drew Bieber (sündinud 1. märtsil 1994 Londonis Ontario provintsis) on Kanada laulja.
Bieber alustas karjääri YouTube'is, kust ta leidis oma tulevase mänedžeri Scooter Brauni. Braun lendas Bieberiga Atlantasse, et konsulteerida Usheriga. Peagi sõlmisid nad lepingu Island Recordsiga. Esialgu ei soovinud Usher Justiniga kohtuda, aga kui kuulas Youtube'ist tema laulmist, palus poisil uuesti Atlantasse lennata. Justin Timberlake ja Usher võistlesid omavahel, kumb poisi endale saab ning Bieber otsustas Usheri kasuks.
Justini debüütalbumi "My World" esimene osa avaldati 17. novembril 2009. aastal. Albumilt on avaldatud neli edukat singlit, mis vallutasid iTunesis müügiedetabelite tippe: "One Time", "One Less Lonely Girl", "Love Me" ja "Favorite Girl".
Albumi teine osa ilmus 2010. aasta märtsis ja osutus esimesest edukamaks. "My World 2.0" jõudis Billboard 200 tippu ja Bieber oli kõigi aegade noorim laulja, kes edetabeli vallutas. "My World 2.0" edukaimad lood olid "Baby" ja "Eenie Meenie" koos Sean Kingstoniga.
Bieber võttis osa 2009. aasta MTV VMA jagamistest, kus esines ja juhatas koos Nickelodeoni sarja "iCarly" staari Miranda Cosgrove'iga sisse Taylor Swifti esinemise.
Edukas oli ka album "Believe", mis avaldati 15. juunil 2012. aastal. Sellel albumil on muu hulgas singlid "Boyfriend", "As Long as You Love Me" (koos Big Seaniga), "All Around the World" (koos Ludacrisiga) ja "Believe".
Bieber kriitika, vempude ja paroodiate sihtmärgina
Bieber on sageli sattunud internetikasutajate ebaterve tähelepanu keskpunkti. Teda on kritiseeritud noorusliku välimuse ja kõrge hääle pärast. Bieberile pööravad sageli tähelepanu nii blogijad kui uudisegrupid.
Tema turnee veebilehel oli küsitlus, missugusesse maailma riiki peaks ta (lisaks turneel külastatavatele riikidele) järgmisena sõitma. Internetikeskkonnas 4chan hakkasid levima üleskutsed hääletada Põhja-Korea poolt ja peatselt kerkiski Põhja-Korea esikohale, võites ka kogu hääletuse. Kuna Põhja-Koreas puudub enamikul inimestel internetiühendus ja kogu meediale on suured piirangud, on ebausutav, et Bieber Põhja-Koreast üheainsagi hääle sai.
Bieberi vaenlased on levitanud internetis kuuldusi tema liiklusõnnetuses hukkumisest, ususektiga ühinemisest või tema emale pakutud 50 000 USA dollarist, et ta Playboyle alasti poseeriks. Bieber suhtleb oma fännidega Twitteri vahendusel ja kummutab vahetevahel kuulujutte. Häkkerid on rünnanud Bieberi videoid sisaldavaid veebilehti, et seostada neid pornosaitidega.
Eraelu
2010. aastal oli Bieberil suhe Jasmine Villegasega. 2010. aastast 2012. aasta novembrini oli tal suhe Selena Gomeziga. Hiljem on korduvalt teatatud nende taasühinemisest ja uuest lahkuminekust. 2018. aastal avalikustati Bieberi abielu modell Hailey Baldwiniga.
Diskograafia
pisi|Justin Bieber (2010) pisi|Justin Bieber (2010)
Filmid ja teleesinemised
Bieber on osalenud filmides ja telesaadetes, mängides tavaliselt iseennast, lauldes või olles saatekülaline (nt saates "The Ellen Show"). Bieber on osalenud telesarjas "CSI: Kriminalistid". 2011. aastal tuli välja Bieberi esimene eluloofilm "Never Say Never" ning 2013. aastal teine eluloofilm "Believe".
Libiido
Libiido (ladina libido 'iha, himu') on psühhoanalüüsist pärit termin, millega tähistatakse suguihaga seotud psüühilist energiat. Suguiha sünonüümina on see algselt spetsiifiline termin tulnud kasutusele ka tavakeeles.
John Lindley
John Lindley (8. veebruar 1799 – 1. november 1865) oli inglise botaanik. pisi|vasakul|John Lindley
Tema kirjeldatud liikide juurde märgitakse autorilühendina "Lindl.".
Raudtee
pisi|[[Odawara raudteejaam Jaapanis]] pisi|Raudtee puhastamine lumest Raudtee on rööbasteega transpordisüsteem inimeste veoks (ühistransport) või kaubaveoks. Raudtee on ehitatud rongide, trammide ja muu rööbastranspordi liiklemiseks.
Raudteeinfrastruktuur ehk raudteetaristu koosneb maatükiga püsivalt ühendatud rööbasteede võrgustikust ja nende juurde kuuluvatest rajatistest (hooned, raudteerajatised) ning tehniliste süsteemide seadmetest.
Raudteerajatised
Raudteerajatised on
Tee tähtsamad osad on muldkeha ja pealisehitised.
Pealisehitised
Pealisehitised on
Tehnilised seadmed
Tehnilised seadmed on kontaktvõrgud, turvangu-, side-, valgustus- ja energiaseadmed ning tehnorajatised. Tehniliste seadmete hulka kuuluvad pöörmete juhtimisseadmed, semaforid, foorid, tõkkepuud, elektrivõrgud, sidesüsteemid, automaatsed pidurdussüsteemid jms. Turvanguseadmed jaotuvad jaama elektritsentralisatsiooni seadmeteks, jaamavahe automaatblokeeringu seadmeteks, jaamavahe poolautomaatblokeeringu seadmeteks ja jaamavahe kombineeritud teeblokeeringu seadmeteks. Kombineeritud teeblokeeringu seadmetes on kasutusel lisaks poolautomaatblokeeringu seadmetele veel teljeloendussüsteemid.
Ajalugu
pisi|Raudtee kaubajaam [[Portlandis]]
Maailma pikim (2298 km) kiirraudteeliin avati 26. detsembril 2012 Hiinas Pekingi ja Guangzhou vahel.
Eesti
Tallinnas 1880. aastal Raudtee Tehnikakool. Tänapäeval korraldab ametialast koolitust Tallinna Transpordikool.
Raudteevõrgustikud maailmas
pisi|Rattamatkajad [[Edelaraudtee reisirongis]] Tänapäeval on 1435 mm rööpmelaiusega 65% maailma raudteevõrgust (enamik Euroopa, Põhja-Ameerika, Hiina, Lähis-Ida riike). Erandid on Iirimaa (1600 mm), Hispaania ja Portugal (1676 mm).
Eestis ja kogu endise NSV Liidu alal ning Mongoolias on rööpmelaius sirgel teelõigul 1520 mm, mis tuleneb endise Vene impeeriumi alal kasutatud 5-jalasest (1524 mm) rööpmelaiusest (11% maailma raudteevõrgust). Soomes olev 1524 mm rööpmelaiusega raudtee on samuti Vene impeeriumi pärand.
15% maailma raudteevõrgust kasutab kitsarööpmelist raudteed, enamasti rööpmelaiusega 1000 või 1067 mm.
pisi|Raudteede rööpmelaiused
Hooned
Raudtee juurde kuulub mitmesuguseid hooneid:
Raudteeliiklus
Raudteedel kui transpordisüsteemis veetakse reisijaid ja kaupu. Ronge ja vedusid haldavad tavaliselt operaatorfirmad. Raudteeliiklus raudteeliinidel võib toimuda riigisiseselt või rahvusvaheliselt.
Raudteeveerem
Raudteeveoks kasutatakse jõuallikaga veeremit – vedurid (auru-, diisel- ja elektrivedurid), elektrirongid ja diiselrongid ning jõuallikata veeremit – vaguneid (reisi- ja kaubavagunid). Lisaks eriveeremid – dresiinid, lumesahad, lumekoristus- ja teeremondimasinad, raudteekraanad jms.
Kaitseumbteed
Kaitseumbteed on kaitsepöörangust hargnev umbtee (raudteeharu), millele suunatakse iseenesest liikuma hakanud või juhtimise kaotanud veerem.
Kaitsevöönd
Kaitsevöönd on vöönd raudtee kaitseks, korrashoiu ja häireteta liikluse tagamiseks ning raudteelt keskkonnale lähtuvate kahjulike mõjude vähendamiseks. Linnades ja asulates on vööndi laius 30 meetrit, väljaspool linnu ja asulaid 50 meetrit äärmise rööpme teljest.
Küberstuudio
Küberstuudio on flötist Monika Mattieseni ümber koondunud multidistsiplinaarne vahelduva koosseisuga ansambel.
Koosseis
Küberstuudio koosseisus on esinenud helilooja Margo Kõlar, flötist Monika Mattiesen, dirigent Erki Pehk, pianist Martti Raide, tšellist Aare Tammesalu.
Küberstuudioga on teinud koostööd valgus- ja videokunstnikud Airi Eras, Ivika Kivi, Ene-Liis Semper ja Jaan Toomik.
String
Stringid on stringiteooria järgi ühemõõtmelised elementaarobjektid, mille võnkumisolekud on elementaarosakesed.
Aegruumis moodustavad nad maailmalehed ehk maailmapinnad.
Stringi võnkumise energia tekitab osakese massi. Massita osakesed vastavad kõige "rahulikumatele" võnkumisolekutele. Võnkumisolek määrab ka osakese teised omadused, sealhulgas spinni ja elektrilaengu. Üks ja seesama string saab anda kõik standardmudeli osakesed. Keerukamatel osakestel on suurem mass, sest vastav võnkumisolek vajab rohkem energiat.
Stringi pinge on pöördvõrdeline tema pikkuse ruuduga. Lühemal stringil on suurem pinge ja ta vajab kõige lihtsamate võnkumisolekute realiseerimiseks rohkem energiat. Stringi minimaalne pikkus on 10–35 m.
On erinevaid stringiteooriaid, paljusid neist ühtsustab M-teooria.
Stringi kirjeldused
Stringi saab kirjeldada mitmel samaväärsel moel.
Stringide tüübid
Kinnine string on otsteta, lahtine string on kahe otsaga. I tüüpi stringiteooria järgi on olemas ainult lahtised stringid.
Stringil on orientatsioon, mis määrab tema võnkumissuuna. Stringi, mille mõlemad orientatsioonid annavad ühesuguse võnkumise, nimetatakse mitteorienteeritud stringiks, teistsugust stringi orienteeritud stringiks.
Kui stringi kirjeldav funktsionaal sõltub ainult bosonmuutujatest, nimetatakse seda bosonstringiks, kui ainult fermionmuutujatest, siis fermionstringiks. Kui funktsionaal sõltub nii boson- kui ka fermionmuutujateks, nimetatakse seda supersümmeetria korral supersümmeetriliseks stringiks ehk superstringiks. Kui supersümmeetria nõue on osaliselt mittetäidetav, nimetatakse seda heterootiliseks stringiks.
Vastastikmõjud
Topoloogilise kuju muutumise seisukohast jagunevad stringide teoreetilised võimalikud elementaarsed lokaalsed vastastikmõjuaktid viieks klassiks ja nende pöördprotsesside klassideks:
200 meetri vabaujumine
200 m vabaujumine on ujumise ala, kus 200 meetri distantsi ujutakse vabas stiilis.
Häätaru
Häätaru (kohalik hääldus Häätarõ) on küla Põlva maakonnas Kanepi vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõlleste valda.
SARS-CoV
Ägeda raskekujulise respiratoorse sündroomiga koroonaviirus ehk SARS-CoV on viirus, mis põhjustab SARS-i.
Balti jaam
pisi|Vaade Balti jaamale kaugliinide perroonilt pisi|Vaade Balti jaamale põhjast, [[Kopli tänava poolt (2009)]] pisi|Balti jaam enne II maailmasõda
SARS-CoV
See on RNA-viirus, mis nakatab kopsude epiteelkudesid ning siseneb peremeesrakku, seondudes ACE2 retseptoritega. SARS-CoV on nakkav inimestele, nahkhiirtele ja tsiibetitele.
Balti jaam
Balti jaam (ka Tallinna reisijaam; vene keeles Балтийский вокзал, saksa keeles Baltischer Bahnhof / Hauptbahnhof von Tallinn) on raudteejaam Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kelmiküla asumis laiarööpmelise raudtee ääres. Jaam piirneb Tallinna vanalinnaga ja asub aadressil Toompuiestee 37.
SARS-CoV
16. aprillil 2003 teatas Maailma Tervishoiuorganisatsioon (WHO), et 10 riigi 13 labori koostöö tulemusel tuvastati, et SARS-i haiguspuhangu põhjus on uus koroonaviirus, mis polnud varem inimeste seas levinud. Ameerika Ühendriikide Haiguste Kontrolli ja Tõrje Keskus ja Kanada riiklik mikrobioloogia laboratoorium tuvastasid SARS-CoV genoomi aprillis 2003. Lõpliku kinnituse, et haiguspuhangu põhjustas SARS-CoV andis Erasmuse Rotterdami ülikooli labor, mis tõestas makaakide peal, et viirus põhjustab SARS-i.
Balti jaam
Jaamast väljuvate rongide esimesed peatused eri suundades on Lilleküla, Kitseküla ja Tallinn-Väike. Algselt oli tegu läbisõidujaamaga, tänapäeval on Balti jaam tupikjaam.
SARS-CoV
2006. aastal tõestasid Hiina teadlased, et SARS-CoV kandus inimestele üle loomadelt, tuvastades tsiibeti viiruse vaheperemehena. 2017. aastal tõestasid Hiina teadlased, et viirus pärines Yunnani provintsi nahkhiirtelt.
Balti jaam
Tegemist on Eesti suurima reisijaamaga, kus asub kokku 13 raudteeharu ja 46 pööret.
SARS-CoV
2019. aastal põhjustas SARS-CoV-iga suguluses olev SARS-CoV-2 2019.–2020. aasta koroonaviirushaiguse pandeemia.
Balti jaam
Balti jaam on nii linnalähi- kui ka kaugrongide lõppjaam. Samas asuvad linnalähiliinide bussijaam ning linnaliinide bussi-, trammi- ja trollipeatus.
Go Hotel Shnelli ja Eesti Raudtee peahoone vahel asub 1953. aastal Kolomna tehases ehitatud auruvedur L-2317.
Jaamast vanalinna pääseb Toompuiestee alt jalakäijate tunneli kaudu. 2005. aastal avati üle Toompuiestee ja Nunne tänava ristmiku fooriga jalakäijate ülekäik.
Balti jaama kinnistu, millel asuvad jaamahoone, Go Hotel Shnelli ja lähirongide paviljon, omanik on Go Groupi tütarettevõte OÜ RealWay.
Peahoone
pisi|Balti jaama peahoone trollipeatuste poolt (september 2016) Algselt kavandati Balti raudtee jaamahoone Lillekülla, kuid Tallinna linnavalitsuse nõudel toodi see kesklinnale ja Tallinna sadamale lähemale Schnelli koplisse. Balti raudteel oli Balti jaam ainus I klassi jaam. Jaamahoone avati 1870. aastal (arhitekt Rudolf von Knüpffer), kuid ehitustööd lõppesid alles kevadel 1871.
pisi|vasakul|Balti jaam 1964. aastal Balti jaama kahekorruseline paekivihoone (kuni 1965. aastani) oli sümmeetrilise fassaadiga. Üldilme andsid seinapinda liigendavad risaliidid, nurgaliseenid ja suured kaaraknad. Samas stiilis on ehitatud Tallinn-Väike jaamahoone.
Sisenedes jaama peasissepääsust (kesklinna poolt), jõuti vestibüüli, kus asusid piletikassad (iga klass eraldi) ja pagasiruum. Paremasse tiiba jäi I ja II klassi reisijate ootesaal, restoran ja daamide ruum. Vasakul oli ootesaal III klassile. Mõlemast tiivast pääses otse perroonile.
Teisel korrusel paiknesid jaamaülema korter, kontorid ja Balti Raudtee Seltsi juhatuse ruumid.
1941. aastal pani taganev Punaarmee jaamahoone põlema, ent hoone taastati 1945. aastal osaliselt. Aastail 1965–1967 ehitati jaamahoone täielikult ümber. Hoone ümberehitamisel (1965–1967) muudeti selle välisilmet tundmatuseni: aknad ehitati suuremaks, dekoor kadus ja katus muudeti lamedaks. Esimesele korrusele ehitati kaks ootesaali, piletikassad, posti- ja muud ametiruumid. Teisel korrusel asusid restoran, puhkeruumid emadele lastega ja transiitreisijatele. Peasissepääsu ees ja ootepaviljoni perroonide pool on varikatus.
2004. aastal toimus jaamahoones põhjalik ümberehitus. Toompuiesteelt perroonile tulid otseuksed. Piletikassad koondusid ühte kohta. Hoone otsa (vana taksopeatuse ja parkla kohale) ehitati kahetärnihotell, mis on ühendatud tunneli ja kolmanda korruse klaasgaleriiga. Ümberehituse projekti koostas OÜ Arhitektid Muru & Pere ning sisekujunduse autoriks oli Taisi Kadarik.
Peahoone esimesel korrusel on elektroonsed infotablood ja kassad koos piletimüügiautomaatidega, toidupood ja postkontor. Teisel korrusel on restoran Travel, meremiiniga kaminasaal ja Shnelli Day Spa & Salon. Jaamahoones on Wi-Fi leviala. pisi|Jaamahoone sisevaade aastal 2009 2005. aasta juulis avas peahoones remondi järel reisikeskuse hoone omandanud aktsiaselts Go Group, kelle juht Tiit Pruuli tahtis teha Balti jaamast "rahvusvahelise reisimiskeskuse – rännumeeste paradiisi hotelli, reisibüroo, restorani ja spaaga". Jaama kõrval avati Go Groupile kuuluv hotell Shnelli, mille nimekuju tekitas ajakirjanduses poleemikat. Investeeringu kogumaksumus oli 93 miljonit Eesti krooni.
Go Groupile tasus ootesaali ülalpidamiskulud samasse kontserni kuuluv Edelaraudtee. 2014. aasta algusest läks reisirongiliiklus üle riigiettevõttele Elron, kes Go Groupi sõnul pidas piisavaks väiksemat, 73-ruutmeetrist ootesaali; Elroni väitel algatas ootesaali vähendamise just Go Group, ehkki Elroni turundusjuhi Norbet Kaareste hinnangul "kasutatakse ootesaali vähe ning vajadus selle järele võib tekkida vaid eriolukordade puhul". Nii või teisiti, 2013 avati Balti jaama reisikeskuses Selveri ketti kuuluv toidupood. . Sel ajal tegutsesid jaamas ka postkontor, internetipunkt, restoran, reisibüroo ja osutati muid teenuseid.