cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Vabariigi Presidendi Kantselei
Vabariigi Presidendi Kantselei on Vabariigi Presidendi juures tegutsev riigi ametiasutus, mille põhiülesandeks on Vabariigi Presidendi abistamine Eesti Vabariigi põhiseaduses ja seadustes sätestatud ülesannete täitmisel, protokolliliste toimingute sooritamisel, teiste ametiasutuste ja avalikkusega suhtlemisel, teenetemärkide andmise ja sellega seotud tegevuse korraldamisel jne. pisi| Kantselei ülesanded, struktuur ja juhtimine on sätestatud Vabariigi Presidendi töökorra seaduses (5. ptk) ja Vabariigi Presidendi Kantselei põhimääruses.
Kantselei asub Tallinnas aadressil A. Weizenbergi tänav 39.
Ajalugu
Vabariigi Presidendi Kantselei moodustati praegusel kujul Riigikogu otsusega 1992. aastal.
Samalaadne ametiasutus oli moodustatud ka Vabariigi Presidendi Kantselei seadusega 1938. aastal. Vabariigi Presidendi Kantselei ülesanneteks toona oli: Vabariigi Presidendi kantseleilise asjaajamise korraldamine, niivõrd kui see ei kuulu Riigikantselei ülesandeisse; Vabariigi Presidendi käsutuses olevate ameti- ja esindushoonete (Kadrioru loss, Kadrioru Administratiivhoone, Oru loss) ja nende juurde kuuluvate maa-alade ja ehitiste valitsemine; Vabariigi Presidendi käsutuses olevate summade arvepidamine ja Vabariigi Presidendi ametikohaga seoses oleva majandusliku ala korraldamine; au- ja teenetemärkidega seoses oleva asjaajamise korraldamine; Vabariigi Presidendi eriõigusel tehtavaisse otsustesse puutuva asjaajamise korraldamine, niivõrd kui seaduste või Vabariigi Presidendi määruste või muude korralduste järgi ei toimu teiste ametiasutiste või ametiisikute kaudu, nende otsuste teatamine vastavaile ametiasutistele ja -isikuile ning korralduste tegemine nende täitmiseks; Vabariigi Presidendi poolt talle pandavate muude ülesannete täitmine. Kantselei juures asus Teenetemärkide Büroo.
Vabariigi Presidendi käskkirjaga 27. aprillist 1938 pandi kantselei ülesanded Riigikantseleile. Kantselei alustas tegevust iseseisva asutisena 19. septembril 1938 Kadrioru Administratiivhoones. Kantselei ülem oli Elmar Tambek ja tema alaline asetäitja Vabariigi Presidendi vanem käsundusohvitser Herbert Grabbi.
1. aprillil 1938 jõustunud ametnikkude koosseisu järgi kuulusid kantselei koosseisu kantselei ülem, Vabariigi Presidendi vanem käsundusohvitser, sekretär (ühtlasi Teenetemärkide Komitee sekretär), pearaamatupidaja, abisekretär, laekahoidja, korrespondent ja registraator. Vabateenijate koosseisu Kadrioru lossi ja Vabariigi Presidendi Kantselei alal kuulus perenaine-majahoidja, vanem uksehoidja, presidendi vanem teenija, 2 uksehoidjat, mehaanik-kütja, montöör-kütja, kojamees-kütja, vanem autojuht, autojuht ja vanem kantseleiametnik ning Oru lossi alal autojuht, motorist-elektrik, 2 motoristi abi, hobusemees, 2 valvur-töölist, aednik, asjaajaja, 2 abiaednikku.
Eesti taasiseseisvumise järel võttis Riigikogu 18. novembril 1992 vastu otsuse Vabariigi Presidendi Kantseli moodustamise kohta ning kinnitas selle struktuuri ja koosseisu.
Puursüdamik
Puursüdamiku ajalugu
Tõenäoliselt pani puursüdamike võtmisele alguse maavarade otsimine. Seda uurimismeetodit hakati kasutama ookeani põhja uurimisel. Samuti hakati meetodit rakendama järvede, liustike, mulla ja isegi puidu uurimiseks. Väga vanadelt puudelt võetud puursüdamikud annavad infot nende aastaringidest, seejuures pole vaja puud maha saagida.
Puuraukude ja puursüdamike ajalugu Eestis
Puurauke on Eestis puuritud juba 19. sajandist, enamasti kaevudeks. Puursüdamikke hakati puuraukudest võtma 20. sajandi alguses seoses põlevkivi ja fosforiidi uuringutega. Eesti vanimad säilinud puursüdamikud pärinevad Jõhvi magnetanomaalia alal puuritud 505 meetri ja 721 meetri sügavusega puuraukudest aastatel 1937–1938. 1950. aastatel põlevkivi ja fosforiidi uurimise käigus rajati Virumaal tuhandeid puurauke. Enamik sellest ajast pärinevaid kuursüdamike kogusid on hävinenud – mõned hävitati vahetult pärast tööde lõppu ja mõned väljas ajutistel hoiuplatsidel seisnud hävisid kastide kõdunemise tõttu.
Aastatel 1958–1975 puuriti sügavaid puurauke mõõtkavas 1:200 000 geoloogilise kaardistamise käigus, millest paljud avasid kristalse aluskorra kivimeid. Ka need südamikus on suures osas hävinenud (välja arvatud kristalsest aluskorrast puuritud osad).
Aastatel 1960–1985, mida võiks nimetada geoloogiliste uuringute kõrgajaks, puuriti aastas puursüdamiku võtmisega kuni 30 kilomeetrit, millest kümmekond kilomeetrit on pikaajalist hoiustamist väärt.
1990. aastal puuriti Kärdla meteoriidikraatri keskmesse Hiiumaal, mille tulemuseks on Eesti kõige pikem puursüdamik. See pärineb 815,2 meetri sügavusest Soovälja puuraugust numbriga K-1. Järgmine pikkuse poolest on Ruhnu puuraugust 787,4 meetri sügavusest saadud puursüdamik. See puurauk tehti saare keskosas 1972. aastal nafta ja gaasi ilmingute otsingul.
Viimasel 20 aastal on Eestis puursüdamikke võetud vähem kui 1 kilomeeter. Tänapäeval puuritakse peamiselt maavarade uurimise eesmärgil, kus puuraukude sügavus on tavaliselt alla 15 meetri ning samuti ka puurkaevude rajamiseks ja energiapuuraukude rajamiseks, mis ei anna piisavalt andmeid riiklikult oluliste geoloogiliste tööde eesmärkideks.
Puursüdamiku omadused ja analüüs
Puursüdamiku analüüsimisel kirjeldatakse mis kivimist või kivimitest koosneb puursüdamik, selle värvist, struktuurist, tekstuurist, mineraalsest ja keemilisest koostisest, fossiilidest ja jäljefossiilidest, katkestustest ning lõhedest. Täisväärtusliku puursüdamiku kriteeriumideks on selle väljatoomise protsess ning struktuuri, koostise, fluidi ja muude omaduste säilimise aste kivimite lasumise looduslike tingimuste suhtes. Puursüdamiku saagis määratakse protsentides puuritud metraažist. 100% saagis võimaldab täieliku usaldatavusega uurida kivimeid, mida puurauk on läbinud ja määrata |maavara varud. Puursüdamikku uuritakse ja analüüsitakse (keemiline, spektraalne, petrograafiline ja muud analüüsid) laboratooriumis mitmesuguste meetodite ja seadmetega olenevalt sellest, milliseid tulemusi soovitakse saada. Tavaliselt kasutatakse analüüsimiseks väikest osa puursüdamikust. Teatud aja möödudes vähendatakse (likvideeritakse) vastavalt juhenditele osa puursüdamikust, millel ei ole olulist tähtsust. Puursüdamiku dateerimiseks on palju mooduseid. Dateerimise järel võib saada hinnalist infot kliima ja maastiku muutumisest. Nii näiteks on ookeani põhjast, maapõuest ja liustikelt võetud puursüdamikud täielikult muutnud meie arusaamist pleistotseeni geoloogilisest ajaloost. Puursüdamiku analüüs võimaldab näiteks määrata selle nafta- ja gaasisisaldust. Siiski võetakse puursüdamik puuraugu kogu pikkuses ainult erakordsetel juhtudel, kuigi see tugevalt oleneb puurimise eesmärgist. Mõnedel juhtumitel on puurimise lõpetamist kohustuslikuks protseduuriks puuraugu uurimine geofüüsiliste meetoditega. Puursüdamik on tähtis geoloogilise informatsiooni allikas, mis võimaldab täita paljusid geoloogilisi ülesandeid. Puursüdamikust saadud informatsiooni põhjal koostatakse teadustöid ja -aruandeid. Puursüdamikul määratakse kindlaks kivimikihtide omadused – mineraalne ja keemiline koostis, struktuur, järjestus, paksus, vanus ja muud omadused, mis sõltuvad geoloogilise uurimise eesmärkidest. Puursüdamiku järgi võib näiteks hinnata teataval geoloogilises ajastus esinenud kliima muutumist, geodünaamilist seisundi, saada teavet eksisteerinud fauna ja floora liikide kohta ning maakoore settelisest ehitusest. Maa pinna dünaamilised muutused on suuremal osal aladest tsüklilised, eriti puudutab see temperatuuri ja sademeid.
Puurimine
Vaatamata geofüüsiliste meetodite suurtele võimalustele maapõue uurimisel, võimaldavad ainult täisväärtuslikud puursüdamikud usaldusväärselt määrata kivimite koosseisu, füüsilis-mehaanilisi omadusi ja kivimite vanuse, argumenteeritult kinnitada näiteks nafta ja gaasi varud, koostada põhjendatud projektid puuraukude puurimiseks ja leiukohtade ekspluateerimiseks tervikuna.
Kivimi purustamise iseloomu järgi jagatakse puurimisviisid kaheks: mehaaniliseks, milles puurimisinstrument purustab otseselt kivimit; mittemehaaniliseks, milles toimub purustamine ilma mõjutusallika otsese kontaktita kivimiga (näiteks plahvatus). Mehaanilised puurimisviisid jagatakse keerdpuurimiseks ja löökpuurimiseks (ka keerd-löök- ja löök-keerdpuurimiseks). Keerdpuurimisel puruneb kivim selle vastu surutud instrumendi pöörlemise arvel. Sõltuvalt kivimi tugevusest rakendatakse keerdpuurimisel lõikavat tüüpi kivimit purustavat instrumenti (peitelpuuri ja puurkrooni); teemantpuuri; haavelpuuri, mis purustab kivimit haavlite abil (haavelpuurimine). Puuraugu kivimite purustamine toimub kogu puuraugu pinna ulatuses või rõngaspinnal koos puursüdamiku väljavõtmisega (südamiku puurimine). Puurimise tehnilised vahendid koosnevad põhiliselt puurmasinatest (puurseadmetest) ja kivimit purustavast instrumendist.
Puurimine arenes ja spetsialiseerus kohandatuna kolmele tehnika valdkonnale: kõige sügavamad puuraugud (mitu kilomeetrit) puuritakse nafta- ja maagaasitööstuses, nafta ja gaasi saamiseks, vähem sügavad (sajad meetrid) tahkete maavarade otsimiseks ja luureks, puurauke sügavusega mõni meeter kuni kümned meetrid puuritakse lõhkeainelaengute paigaldamiseks (peamiselt mäeasjanduses ja ehituses). Enamikul juhtudel toimub puursüdamiku võtmine kivimi puurimisel tühja terastoruga, mida nimetatakse südamikutoruks, puursüdamiku võtmisega puurimist ennast aga südamiku puurimiseks. Südamikutoru sees asub südamiku vastuvõtja (proovel). Proovel koosneb põhiliselt peast, südamikutorust ja südamikumurdelist. Proovelid on mitmesugused, kuna tuleb võtta mitmesuguste kivimite südamikke eri tingimustes. Kivimi puurimine puursüdamiku võtmisel toimub rõngakujuliselt ja proovel justkui roomab rõnga sees moodustuvale kivimi südamikule. Puursüdamiku näidised võetakse torusse suhteliselt kahjustamata seisundis. Purustatud kivim (hiib), mis ei satu proovelisse, viiakse pinnale pesuvedeliku või suruõhuga (gaasiga), mida surutakse puurauku puuri pumba või kompressoriga. Puursüdamik kiilutakse kinni, rebitakse see küljest ära ja tõstetakse pinnale. Pärast puursüdamiku väljavõtmist torust paigutatakse see puursüdamiku kastidesse rangelt puuraugus olnud geoloogilises järjestuses. Kogu tõstetud puursüdamik kirjeldatakse detailselt ja antakse üle puursüdamikuhoidlasse.
Hoiustamine
pisi|Eesti geoloogilise läbilõike puursüdamiku kirjeldamine Arbavere välibaasis Puuraukude puurimine on kallis ning nendest saadud puursüdamikel on väärtus. Ühe keskmise sügavusega puuraugu südamiku maksumust hinnatakse sadakonnale eurole meetri kohta. Kasulik on kalli raha eest toodetud puursüdamik ka edaspidisteks uuringuteks säilitada. Hoiustatud puursüdamike kasutamine vähendab kavandatavate geoloogiliste tööde maksumust, milleks võivad olla geoloogiline kaardistamine, hüdrogeoloogiaga seotud tööd või maavarade uuringud. Samuti täieneb maapõue geoloogilise ehituse uurimise usaldusväärsus. Kastidesse ladustatakse puursüdamik järjest vasakult paremale, puuraugu sügavuse kasvamise järjekorras, kindlalt vastandavalt selle asukohaga puurtorus. Puursüdamiku hoitakse koos puurimise protsessis tehtud "birkadega" ehk etikettidega spetsiaalsetes ühe meetril pikkusteks veergudeks jagatud kastideks. Paekivist puursüdamiku enamlevinud läbimõõt on 9 cm ja kristalsest aluskorrast kivimitel 4 cm, olenevalt puursüdamiku läbimõõdust võib ühes kastis olla 4–10 meetrit puursüdamikku, seega näiteks keskmise sügavusega (200–400 meetrit) puuraugust võetud puursüdamiku mahutamiseks läheks vaja keskmiselt 50 kasti. Puursüdamiku markeeritakse (sügavus, stratigraafia), dokumenteeritakse, võetakse proove ja pildistatakse.
Puursüdamikuhoidlad Eestis
Eesti riigi omandis olevad puursüdamikud on koondatud nelja hoidlasse. Üleüldse Eestis on säilinud umbes 30 000 puursüdamikukasti, hoidlates on ligikaudu 25 000 kasti ja ligikaudu 145 000 meetrit puursüdamikku. Hoidlate asukohad on Arbavere (Lääne Virumaa), Keila ja Tuula (Harjumaa) ning Turja (Saaremaa). Hoiustatavatest puursüdamikest on uurimiseks saadaval vaid 20%.
Andmebaasid
Eesti puursüdamike andmebaaside hulka kuulub Eesti Geoloogiakeskuse puursüdamike andmebaas, maa-ameti geoportaalist leitav andmebaas ja Eesti geokogude infosüsteemi puursüdamike andmebaas.
Naljaleht (Tartu)
alt=Naljaleht 1901 esikaas|pisi|Naljaleht 1901 esikaas Nalja- ja pilkeajalehe "Naljaleht" üks ja ainus number ilmus 1901. aasta detsembris Tartus. Naljalehe väljaandjateks oli nn "Rahva Lõbulehe" ringkond, kuhu kuulusid Hendrik Saar , Richard Aavakivi, Andres Alver, Otto Münther, Mihkel Martna, Johannes Leopold Jüris. Illustratsioonid ja naljapildid olid valmistatud puugravüüris Andres Kuuselt.
Ajalehte trükiti 2000 eksemplari Tartus T. Kukk'e trükikojas. Hinnaks oli 30 kopikat.
Caspar Matthias Rodde
Caspar Matthias Rodde (28. juuni 1689 Narva – 9. juuni 1743 Narva) oli Eesti vaimulik.
Rodde õppis Narva toomkoolis. Aastal 1708 küüditati ta koos teiste Narva kodanikega Vologdasse. Aastal 1711 oli ta Moskvas, aasta 1716 alguses ta vabastati. Usuteadust õppis ta (immatrikuleeriti 25. augustil 1716, oli kohal veel juulis 1719) Halle Ülikoolis. Ordineeriti aastal 1719 Magdeburgis vaimulikuks.
Ta oli aastal 1719 Magdeburgis Vene kindral Adam von Weide koduvaimulikuks. Aastatel 1720–1723 oli ta Narva Johannese koguduse adjunktõpetaja, aastatel 1723–1743 oli ta sama koguduse õpetaja. Ta oli ka Narva linnakooli Vana Testamendi keelte heebrea ja kaldea keele õpetajana. Kultuurilises tegevuses oli ta August Hermann Francke Venemaa poliitika aktiivne teostaja, tema kirju on säilinud Francke asutuse pearaamatukogu käsikirjade kogus. Teda on oma sõbraks nimetanud Sangaste Püha Andrease koguduse õpetaja Chilian Rauschert, kes kinkis talle aastal 1714 Moskvas Heinrich Stahli postill. Tema suur raamatukogu läks aastal 1744 Peterburis oksjonile, kus ostis raamatuid hilisem Narva Johannese koguduse õpetaja Johann Heinrich Lange.
Rodde tõlkis pietistide töid vene keelde, ka August Hermann Francke traktaadi Kristliku õpetuse algusest. See trükiti esimest korda Narvas, kordustrükk aga Halles. Tõlkis ristimise traktaadi vene keelde ja saatis selle Hallesse. Katariina I tegi talle ülesandeks välja selgitada erinevused lääne kiriku ja kreeka (õigeusu) kiriku vahel.
1960. aasta NSV Liidu meistrivõistlused jääpurjetamises
1960. aasta NSV Liidu meistrivõistlused jääpurjetamises  toimusid  26. märtsil Riias.
Tulemused
Võistkonnad: 1. Volna 16 331 2. Kalev 15 913 3. Daugava 15 174
Ringküla
Ringküla on külatüüp, kus taluõued paiknevad põldude vahel ringikujuliselt ja ümber küla kulgeb peatee. Küla keskel võib asuda näiteks tiik.
Eestis leidus ringkülatüüpi kõige rohkem Viru- ja Järvamaal.
Kesäranta
300px|thumb|Kesäranta villa Meilahtis, 2013.
Kesäranta on Soome peaministri residents Helsingis Meilahtis. Kesäranta oli algselt arhitekt Frans Ludvig Caloniuse (1833–1903) suvevilla. Hoone valmis 1873 ning sai nimeks Villa Bjälbo. Hiljem sai see nimeks Kesäranta.
Ajalugu
Arhitekt Frans Ludvig Calonius projekteeris ja ehitas oma suvevilla valmis 1873. aastal. See asetses väljaspool Helsingi linna piire Meilahtis, kuhu paljud jõukad helsinglased ehitasid oma suvekodud 19. sajandi lõpul. 1887. aastal läks Kesäranta Soome Panga laekuri Carl Robert Ignatiuse (1846–1904) omandusse. Uus omanik laskis teha põhjalikud ümberehitustööd ehitusmeister Elia Heikeli juhatusel ning nii lisati hoonele 20 meetri kõrgune torn ja veranda merepoolsel küljel. 1904. aastal ostis valitsus maja Ignatiuselt ära ja see kohandati Soome kindralkuberneri ametikorteriks. Selle esimeseks elanikuks oli Nikolai Bobrikov, kes sai villas elada üsna lühikest aega, sest ta mõrvati juba samal suvel. Seejärel elasid majas N. Bobrikovi ametijärglased Ivan Obolenski, Nikolai Gerhard, Vladimir von Boeckmann ja Franz Albert Seyn. Pärast Soome kodusõda elas hoones Saksa Läänemere-divisjoni komandör Rüdiger von der Goltz ja hiljem riigihoidja Carl Gustaf Emil Mannerheim.
Soome iseseisvumise järel on Kesäranta toiminud Soome peaministri ametikorterina ning nn valitsuse õhtukoolina. Viimane nimetus pärineb 1930. aastate lõpust, mil peaminister A. K. Cajander hakkas kutsuma ministreid oma residentsi, arutamaks järgmisel päeval Riiginõukogu plenaaristungitel käsitlemisele tulevaid küsimusi.
Kesäranta residentsis on elanud peaministrid Jyrki Katainen, Mari Kiviniemi , Paavo Lipponen , Esko Aho, Urho Kekkonen, Sanna Marin.
Arhitektuur
Algupärane F. L. Caloniuse projekteeritud suvevilla moodustab Kesäranta hoone põhiosa. C. R. Ignatius uuendas seda 19. sajandil ehitusmeistri E. Heikeli plaanide kohaselt, lisades hoonele 20 meetri kõrguse torni ja veranda merepoolsele küljele. Kui valitsus maja ära ostis, tehti arhitekt Johan Jacob Ahrenbergi projekti kohaselt juurdeehitis, kuhu sisustati köök; valmis ka merepoolne klaasveranda. 1950. aastatel saneeris valitsus Kesäranta uutele ajanõuetele vastavaks. Ehitustööde käigus lammutati halvas seisukorras torn ning vana mööbel vahetati kaasaegse vastu välja. Aastatel 1981–1983 tehtud renoveerimistööde käigus püüti hoonele anda endisaegne väljanägemine. Vanu fotosid abiks võttes ehitati torn uuesti üles ning maja sisustati taas kindralkuberneriaegse mööbliga. Viimati leidsid suuremad remondi- ja renoveerimistööd aset aastatel 2003–2004.
Residentsi juurde kuuluvad 1950. aastatel ehitatud rannasaun ning majandushoone, vahimaja, lehtla, sadamakai ja tenniseväljak.
Praegu on Kesäranta Riiginõukogu otsuse kohaselt kultuuriajaloolise tähtsusega hoone.
Kalchedoni kirikukogu
Kalchedoni kirikukogu (ka Chalkedoni kirikukogu) oli neljas oikumeeniline kirikukogu, mis toimus 8. oktoobrist kuni 1. novembrini 451 pKr Kalchedonis (praeguse İstanbuli alal).
Kirikukogul võeti vastu Kalchedoni dogma.
451. aasta oktoobris tuli Kalchedonis kokku uus üleriigiline kirikukogu. Otsuste aluseks võeti 433. aastal Antiookia ja Aleksandria vahel sõlmitud kokkulepe ning paavst Leo kristoloogilised arusaamad. Efesose kirikukogu (toimus aastal 449) kirikukogu otsused tühistati. Halkedoni kirikukogul võeti vastu usuvormel, mida nimetatakse ka Kalchedoni vormeliks. Selles püüti vältida nii monofüsiitlikke kui ka nestoriaanlikke äärmusi ning selle kohaselt Kristus on üks isik kahe loomusega – jumaliku ja inimliku loomusega. Need kaks on temas täielikul kujul. Mõlemad loomused on koos segunematult ja muutumatult, eraldamatult ja lahutamatult. Kirikukoguliste arvates selline kahe loomuse olemasolu, nende segunematuse ja muutumatuse rõhutamine välistas monofüsiitluse ning loomuste eristamatuse ja lahutamatuse rõhutamine välistas nestoriaanluse.
Kalchedoni vormeli sõnastus on negatiivse loomuga. Kristuse kahe loomuse neli põhiomadust on segunematus ja muutumatus, eraldamatus ja lahutamatus. Sõnastatakse kuidas need kaks loomust ei ole koos, aga nad ei sõnastata midagi selle kohta, kuidas nad koos on. Selline negatiivne, eksiteid välistav funktsioon on üldiselt omane kiriklikele dogmadele. Algselt polnud nende eesmärgiks sundida kristlasi teatud kindlat teed käima, vaid näidata, millised teed on umbteed.
Kalchedoni kirikukogu ei suutnud oma otsusega vaidlusi ja tülisid Bütsantsi impeeriumis lõpetada. Seetõttu püüdsid keisrid pikema aja jooksul üldse loobuda igasugustest arutlustest selle üle, kui palju ja kuidas on Kristus jumal ning kui palju ja kuidas on ta inimene. Seega püüti probleem surnuks vaikida. See aga ei õnnestunud ning hiljem, kui valitsema hakkas Justinianus I, kuulutati Kalchedoni kirikukogu otsus terves keisririigis riigiseadusena kehtivaks. Ometi ei uskunud paljud impeeriumi kristlased Kalchedoni ette kirjutatud kombel. Terve hulk arvas, et Kristusel on ikkagi üks, jumalinimlik loomus, mis oli küll pärit kahest loomusest – jumalikust ja inimlikust –, aga ometi on Jeesus Kristus üks. Kalchedoni kirikukogu dogmas nähti nestoriaanlikku eksiõpetust: arvati, et rääkides kahest segunemata loomusest, räägitakse paratamatult kahest isikust, kahest pojast. Sellel viisil uskuvaid kristlasi hakati nimetama monofüsiitideks, keda oli märgataval hulgal just Süürias ja Egiptuses, mis tollel ajal olid Bütsantsi impeeriumi osad. Neis piirkondades oli tihti nõnda, et kreekakeelsed kristlased järgisid Kalchedoni vormeli, aga koptid ja süürlased kaldusid monofüsiitlusse.
Roostevaba teras
Tuntuimad roostevaba terase tüübid on roostevaba kroomteras ja kroomnikkelteras.
Roostevabast terasest on nt valmistatud agressiivse keskkonna mõjutatud masinaosi, ehitusdetaile ja arstiriistu.
Ivo Sanader
pisi|Ivo Sanader (2009) Ivo Sanader (sündinud 8. juunil 1953 Splitis) on endine Horvaatia poliitik, peaminister aastatel 2003 kuni 2009. Ta oli Horvaatia Demokraatliku Liidu esimees.
2009. aasta 1. juulil teatas ta ootamatult, et lahkub ametist ja poliitikast. Partei andis talle eluaegse auesimehe tiitli.
Levisid kuulujutud, et Sanader on segatud mitmesse kriminaalasja.
2010. aasta 3. jaanuaril teatas Sanader, et soovib aktiivsesse poliitikasse tagasi tulla. Järgmisel päeval otsustas Demokraatliku Liidu juhatus ta peale pikki arutelusi parteist välja heita.
Oktoobris palus Sanader taastada oma ametivolitused parlamendis. 9. detsembril võttis parlament Korruptsiooni- ja Organiseeritud Kuritegevusega Võitlemise Büroo taotlusel Sanaderilt saadikupuutumatuse, kuid pisut enne hääletust ületas Sanader Sloveenia piiri. Sanader kuulutati kohe rahvusvaheliselt tagaotsitavaks ja vahistati 10. detsembril Salzburgis.
2011. aasta 18. juulil andis Austria Sanaderi Horvaatiale välja. Teda süüdistatakse korruptsioonis ja ametiseisundi kuritarvitamises. 20. novembril 2012 mõisteti Sanader mitme miljoni euro ulatuses altkäemaksude võtmises süüdi ja talle määrati karistuseks 10 aastat vangistust.
Roostevaba teras
Vastupidavuse tõttu kasutatakse roostevaba terast kunstis ja kirjanduses mõnikord metafoorina, näiteks sai sel viisil pealkirja Harry Harrisoni ulmejutustuste sari "Roostevabast terasest rott" ("Stainless Steel Rat"). Samuti viitab terasele Eno Raua jutustus "Roostevaba mõõk".
Isokliin
Isokliin ehk samakaldejoon on samajoon, mis ühendab kaardil punkte, kus magnetiline inklinatsioon on ühesugune.
Joont, millel magnetiline inklinatsioon on 0 ehk nullisokliini, nimetatakse magnetiliseks ekvaatoriks ehk akliiniks.
Heleri All
Heleri All (sündinud 22. mail 1995 Tootsis) on eesti ajakirjanik.
Ajakirjandust ja kommunikatsiooni on ta õppinud Tartu Ülikoolis, mille lõpetas 2017. aastal.
Töö ja ühiskondlik tegevus
Töötab Eesti Televisioonis alates 2017. aastast, saadetes "Maahommik", "Aktuaalne kaamera", "Ringvaade".
Pieter van Klaveren
Van Klaveren osales I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 1952. aasta Helsingi olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Van Klaveren osales I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 9. Euroopa meistrivõistlustel (Milano, 1951), kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise hilisemale hõbemedalivõitjale Marcello Padovanile (Itaalia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Isiklikku
Ka Pieter van Klavereni vanem poolvend Lambertus oli tuntud Hollandi poksija.
Saaremaa vallavolikogu
Saaremaa vallavolikogu on Saaremaa valla omavalitsusorgan, mis valitakse hääleõiguslike kodanike poolt kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel. Saaremaa vallavolikogul on 31 liiget.
Saaremaa vallavolikogu esimees on Jaanus Tamkivi ning aseesimees Kristiina Maripuu.
Saaremaa vallavolikogu esimene esimees oli Tiiu Aro.
Jaanus Tasuja
Ta oli III, IV ja V Riigikogu liige.
Château-Gontier
Château-Gontier (hääldus šatö gont'jee) on linn Prantsusmaal Mayenne'i departemangus Pays de la Loire'i regioonis. See on departemangu üks alamprefektuurist (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ühe kantoni keskus.
Linna territoorium asub 26–99 meetri kõrgusel üle merepinna.
pisi|Château-Gontier' plaan ja linna ümbritsevad vallad
Tuumikküla
Tuumikküla on külatüüp, mille moodustavad tihedalt paiknevad tuumikosa taluõued ja tuumikuosa ümber märksa hiljem rajatud hajali või väikeste rühmadena taluõued.
Eestis kujunesid tuumikkülad välja 19. sajandil, ehkki Saaremaal leidus neid ka varem, 18. sajandi lõpust alates.
Trifoorium
Trifoorium (keskaja ladina keeles triforium sõnadest tri 'kolme-' ja foris 'uks', 'sissepääs', 'läbikäik') on siseruumi suunas avanev galeriitaoline kitsas käik romaani või gooti basiilikas kesklöövi, transepti või kooriruumi seinas. Kõrgseina kolmevööndilise seinajaotuse korral asetseb trifoorium arkaadi kohal ja neljaosalise seinajaotuse puhul empoori kohal. Trifooriumi siseruumi avanev külg on kujundatud peentele sammastele toetuva lahtise kaaristuna, milles kaared on tavaliselt kahe- või kolmekaupa rühmitatud.
Kui trifooriumi kaaristu moodustub petikarkaadist või petikniššide reast ning selle taga puudub müürikäik, on tegemist pseudotrifooriumiga.
Ingeri vapp
pisi|Ingeri vapp Ingeri vapp (soome keeles Inkerin vaakuna) on Ingerimaa kui etnograafilise ja ajaloolise piirkonna vapp.
Aja jooksul on Ingerimaa vapina kasutatud mitmeid vappe. Esimest Ingerimaa vappi mainib Laurentius Petri oma 1581. aasta kroonikas.
Nüüdisaegse vapi mõtles välja E. J. Haapakoski. See vapp võeti kasutusele Põhja-Ingeri vabariigi ajal. Vapi elementide tähendus: sinine on vesi, kivid on Nevanlinna (rootsi keeles Nyenskans) linnuse telliskivimüürid või Ingeri punased kivid ning kuldkollane on viljapõld või Ingeri tüdruku juuksed. Algselt oli Ingeri vapp teiste värvidega ja kujutas Narva jõe mõlemal kaldal seisvat Narva Hermanni ja Jaanilinna linnust. Kroon on võetud kuningas Karl XII järgi.
C&A
C&A Mode GmbH & Co. KG (lühinimi C&A) on Brenninkmeijeritele kuuluv valmisriiete kaupluste kett peakorteritega Düsseldorfis ja Brüsselis, Euroopa suurim jaekaubandusettevõte.
Ketis on 1400 kauplust.
Firma on asutatud 1841. Töötajaid on üle 36 000, käive oli 2011./12. aastal 6,8 miljardit eurot.
Kalasport
Kalasporti kõrvutatakse mõnikord tööndusliku kalapüügiga (inglise commercial fishing), kus eesmärgiks on tulu teenimine.
Pajukorgik
Pajukorgik (Antrodia macra) on Fomitopsidaceae sugukonda kuuluv seeneliik.
5 (Tallinna bussiliin)
Tallinna bussiliin 5 sõidab Männiku asumi ja Pirita-Kose (Metsakooli tee bussipeatuse) vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub kõigil päevadel.
Cà Mau lennujaam
Cà Mau lennujaam (Sân bay Cà Mau, Cảng hàng không Cà Mau) on lennujaam Vietnamis Cà Mau provintsi keskuses Cà Maus.
Cà Mau lennujaama IATA kood on CAH, ICAO kood VVCM.
Lennujaama kasutab lennukompanii Vietnam Airlines.
Stravinski purskkaev
Stravinski purskkaev on Igor Stravinskile pühendatud purskkaevude kompleks Pariisis Pompidou keskuse lähedal Stravinski väljakul.
Purskkaevukompleksi autorid on kunstnikest abielupaar Jean Tinguely ja Niki de Saint-Phalle. See valmis 1982–1983.
Galerii-G
Galerii-G OÜ (harvemini Galerii G või G-galerii) on Eesti kunstiettevõte, mis müüb kunstimaterjale ja kunstiteoseid.
Ettevõte asutati aastal 1989 ja samal ajal avas ettevõte Tallinnas aadressil Narva maantee 2 ka kauplus-salongi. Aastatel 2002–2007 oli ettevõttel Vabaduse väljakul oma näitustesaal.
Janar Holm
pisi|Janar Holm 2021. aasta Arvamusfestivalil pisi|"Riigikontrolli seaduse" § 20 järgi astub riigikontrolör ametisse ametivande andmise Riigikogu ees. Janar Holm andis ametivande Riigikogu saalis 9. aprillil 2018 Janar Holm (sündinud 17. augustil 1976 Kuressaares) on Eesti ametnik, riigikontrolör (alates 2018).
Haridus
Ta õppis aastatel 1991–1994 Saaremaa Ühisgümnaasiumis. Aastatel 1994–1998 õppis Tartu Ülikooli õigusinstituudi bakalaureuseõppes, mille lõpetas cum laude, ja aastatel 2000–2005 magistriõppes.
Töökäik
Ta oli aastatel 1997–1999 Eesti Kaupmeeste Liidu tegevdirektor, 1999–2000 Haridusministeeriumi nõunik, 2001–2004 Haridus- ja Teadusministeeriumi õigusosakonna juhataja, 2004–2006 Riikliku Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskuse direktor, 2006–2007 Haridus- ja Teadusministeeriumi üld- ja kutsehariduse asekantsler, 2007–2008 Haridus- ja Teadusministeeriumi haldusala asekantsler, 2008–2017 Haridus- ja Teadusministeeriumi kantsler ning alates märtsist 2017 Sotsiaalministeeriumi tööala asekantsler.
Riigikontrolöriks saamine
27. jaanuaril 2018 esitas president Kersti Kaljulaid Riigikogule tema kandidatuuri riigikontrolöri ametikohale. Riigikogu nimetas Janar Holmi salajasel hääletusel riigikontrolöriks 7. märtsil 2018. Tema poolt oli 64 Riigikogu liiget ja vastu 10. Ta loeti ametisse astunuks ametivande andmisega Riigikogu ees 9. aprillil 2018.
Riigikogu otsustas 7. veebruaril 2023 nimetada Janar Holmi uueks viieaastaseks perioodiks riigikontrolöriks ning uue ametivande andis ta Riigikogu ees 11. aprillil 2023.
Cody Eakin
Cody Eakin (sündinud 24. mail 1991 Winnipegis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib keskründajana Šveitsi kõrgliigaklubis SCL Tigers.
Aastatel 2007–2011 mängis Eakin Western Hockey League'is (WHL), suurema osa ajast Swift Current Broncosist, viimasel hooajal lisaks Kootenay Ice'is, kellega tuli 2011. aastal WHL-i meistriks.
2009. aastal valis Washington Capitals ta NHL-i draft'is 85. valikuna. Hooaja 2011/12 alguses asus ta mängima American Hockey League'is (AHL) Capitalsi tütarklubis Hershey Bears. NHL-is debüteeris Eakin 2. novembril 2011 mängus Anaheim Ducksi vastu. Esimese värava lõi ta liigas kaks päeva hiljem mängus Carolina Hurricanesi vastu. Hooajal 2011/12 sai ta NHL-is 30 mänguga kirja neli väravat ja neli väravasöötu.
2012. aasta juunis kaubeldi Eakin Dallas Starsi. Ta kindlustas kohe pärast seda, kui NHL-i hooaeg 2012/13 tööseisaku järel algas, enda koha Starsi põhikoosseisus. 48 põhihooaja mänguga lõi ta sel hooajal 7 väravat ja andis 17 väravasöötu. Kõigil kolmel järgmisel hooajal lõi ta liigas vähemalt 16 väravat ja kogus vähemalt 35 resultatiivsuspunkti. Hooajal 2016/17 segas teda vigastus ning ta tegi sel hooajal vaid 3+9.
2017. aasta juunis valis Vegas Golden Knights Eakini Expansion Draft'is. Kohe esimesel hooajal jõudis ta Knightsiga Stanley karikavõistlustel finaali, kus kaotati Eakini esimesele NHL-i klubile Capitals. Hooaeg 2018/19 oli Eakini NHL-i karjääri kõige resultatiivsem (22+19). Hooaeg 2018/19 osutus aga oluliselt tagasihoidlikumaks ning 2020. aasta veebruaris kaubeldi Eakin Winnipeg Jetsi, kus ta mängis vaid hooaja lõpuni.
2020. aasta oktoobris sõlmis Eakin kaheaastase lepingu Buffalo Sabresiga.
2015. aastal tuli Eakin Kanada jäähokikoondisega maailmameistriks. Eakin lõi turniiril neli väravat ja andis ühe väravasöödu.
Piret Hartman
Piret Hartman (sündinud 10. augustil 1981 Ida-Virumaal Püssis) on Eesti poliitik. Alates 18. juulist 2022 kuni 17. aprillini 2023 oli ta Kaja Kallase teises valitsuses kultuuriminister.
Hartman lõpetas 2003. aastal Eesti Põllumajandusülikooli põllumajandusökonoomika ja -ettevõtluse erialal, 2006. aastal magistriõppe Eesti Maaülikoolis ökonoomia ja ettevõtluse erialal ning 2022. aastal Tallinna Tehnikaülikooli magistriõppe erialal digimuutused ettevõttes.
Hartman on töötanud Eesti Üliõpilaskondade Liidu juhatuse esimehena ning Eesti Sotsiaaldemokraatliku Erakonna tegevjuhi ja fraktsiooni nõunikuna. Aastatel 2014–2016 oli Hartman kultuuriminister Indrek Saare nõunik.
Aastatel 2015–2021 oli Integratsiooni Sihtasutuse nõukogu liige ja aastatel 2021–2022 nõukogu esimees ning aastatel 2004–2007 oli ka Eesti Filmi Sihtasutuse nõukogu liige. Aastatel 2016–2022 oli ta kultuuriministeeriumi kultuurilise mitmekesisuse asekantsler, vastutades lõimumise valdkonna eest.
Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 7 (Ida-Virumaa) 993 häält ning ei osutunud valituks.
Triple Threat (Annihilatori album)
"Triple Threat" on Kanada thrash metal-bändi Annihilator 2017. aastal avaldatud box set. Karbi esimene plaat on kontsertsalvestis 2016. aasta "Bang Your Head!!!" festivalilt ja teine plaat on stuudioalbum, millel on bändi lugude akustilised salvestised. Eriväljaannetel on kaasas ka DVD või Blu-ray plaat kontsertsalvestistega.
CD 2
Unplugged: The Watersound Studios Sessions
Rethel
Rethel [re(ö)tel] on linn Prantsusmaal Ardennesi departemangus. See on departemangu üks alamprefektuure (sous-prefecture) ehk ringkonna halduskeskus. Linn on ühe kantoni keskus.
Linna territoorium asub 67–146 meetri kõrgusel üle merepinna.
pisi|tühi|Retheli plaan ja linna ümbritsevad vallad
Potilaat
Potilaat oli endisajal päev enne laadapäeva toimunud turg, kus kaubeldi kõigega, v.a loomadega. Potilaadal müüdi peamiselt savinõusid (igas suuruses kausid-potid) ja pardikujulisi savivilesid, mida tõid turule potisetud. Müüdi ka plekk nõusid ning savi- ja puunõusid, mida pakuti vankrist või mis asetati otse tänavale.
Anatoomianomenklatuurid
Anatoomianomenklatuurid on erinevate, ka anatoomiaga seotud, rahvusvaheliste organisatsioonide poolt komplekteeritud ja ühtlustatud, nii inimese kui looma anatoomia, nomenklatuurid ja standardid, mis lähtuvad oskussõnadest ladina keele baasil.
Baseli anatoomianomenklatuur
Tuntuim anatoomiliste tähiste nomenklatuur on Baseli anatoomianomenklatuur (BNA) (Basel Nomina Anatomica). BNA kinnitati 1895. aastal Baselis toimunud Saksa Anatoomide Seltsi kongressil. Baseli nomenklatuuril põhinevad anatoomilised terminid, millega kirjeldatakse inimese keha elundite ja nende osade asendeid ja paiknemist. Enamik neist põhinevad ladina keelel, mõned ka kreeka ja araabia keelel. Hiljem on nimekirja vähesel määral täiendatud.
Peterseni graaf
pisi|vasakul|Peterseni graaf pisi|Peterseni graafi teistsugune, isomorfne kujutus Peterseni graaf on üks lihtne, kuid huvitavate omadustega regulaarne graaf, mille konstrueeris 1898. aastal Taani matemaatik Julius Petersen kontranäitena ühele tollasele regulaarseid graafe puudutavale teoreemile. Selle graafi omadusi on uuritud eri aspektidest ja uurimine veel jätkub.
Üldised parameetrid
Peterseni graaf on harilik (st mittesuunatud) kuupgraaf (st 3-valentsregulaarne). See 10-tipuline ja 15 servaga graaf on konstrueeritav kui 5-täisgraafi servagraafi täiend. Selle kromaatiline arv on 3, kromaatiline klass 4, st ei kujuta endast kolme 1-faktori summat.
Regulaarsused ja sümmeetria
Peterseni graaf on 3-valentsregulaarne, 2-distantsregulaarne ja 5-vööregulaarne. Kolmevalentseid vööregulaarseid graafe nimetatakse kage’ks (inglise: cage). Peterseni graafis on kaksteist 5-vööd. Iga tipp esineb 6 vöös ja iga serv esineb 4 vöös.
Peterseni graafi 'täiend' on 4-klikkregulaarne, selles on viis lõikuvat 4-klikki. Iga tipp esineb kahes klikis ja iga serv esineb ühes klikis.
Peterseni graaf ja selle täiend on transitiivne ja sümmeetriline. Sellest tuleneb ka nende n-ö tugev regulaars, mis antud juhul tuleneb otseselt nende bisümmeetriast (kõik bisümmeetrilised graafid on tugevregulaarsed, kuid mitte vastupidi).
Graafi automorfismirühm on S5.
Teisi omadusi
pisi|vasakul|Peterseni graafi servade 4-värving pisi|Peterseni graafi tippude 3-värving Peterseni graaf on mittetasandiline ja hüpohamiltonlik. See graaf on seotud värvitavuse probleemiga (inglise: vertex and edge colouring). Räägitakse Peterseni fenomenist ja Peterseni perekonnast graafides. Viimase puhul on püütud konstrueerida 14-, 18-, … tipulisi graafe, mis säilitavad 5-vööregulaarsuse (kuid ei säilita bisümmeetriat).
Peterseni graafi nagu mõnda teistki on uuritud erinevate inimeste poolt väga spetsiifilistest külgedest. Kokkuvõtvat kirjutist sellest ei leidu. Üks kokkuvõtlikumaid suundi näitavaid artikleid sellest on inglise Wikipedias.
Graafi struktuuri ja sümmeetriaomaduste uurimiseks sobivad nende semiootilised mudelid.
Robin Olsen
pisi|Robin Olsen 2018. aasta MM-il Robin Patrick Olsen (sündinud 8. jaanuaril 1990 Malmös) on Rootsi jalgpallur, kes mängib väravavahina Inglismaa Premier League'i klubis Aston Villa ja Rootsi jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri Rootsi madalamate liigade klubides. 2012. aastal liitus ta Rootsi kõrgliiga klubiga Malmö FF, kellega tuli seejärel aastatel 2013 ja 2014 Rootsi meistriks. 2014. aastal valiti Olsen Rootsi kõrgliiga hooaja parimaks väravavahiks.
2015. aasta juulis sõlmis ta lepingu Kreeka kõrgliiga klubiga PAOK. Aastatel 2016–2018 mängis ta Taani kõrgliiga klubis København. Hooaegadel 2015–16 ja 2016–17 tuli ta Københavniga Taani meistriks. 2016. aastal valiti Olsen Taani kõrgliiga aasta parimaks väravavahiks.
Rootsi jalgpallikoondises tegi Olsen debüüdi 15. jaanuaril 2015 sõprusmängus Elevandiluuranniku vastu. Ta on kuulunud Rootsi koondisse 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel, 2018. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel.
Sander joon
Sander Joon, sündinud ... 1990 Tallinnas on Eesti animaatror ja režissöör. Sander Joon spetsialiseerub absurd loojutustamises ja on olnud režissöör neljale auhinna võitnud lühifilmile, seal hulgas "Sierra", mis oli ka Eesti esimene Oscari shortlist’is olev lühifilm. Tema debüütfilm "Velodrool" (2015) tegi juba suuri samme ja tekitas publikus elevust Kanada, Austraalia ja Prantsusmaa filmifestivalidel. Sellele järgnes "Moulinet" (2017) ja "Sounds Good" üks aasta hiljem.
Lisaks oli Sander Joon 2D kunstnik mitmete auhindadega pärjatud filmile "Vanamehe multikas" (2019). Aastast 2020 on Sander Joon olnud oma eelmises koolis, Eesti Kunstiakadeemias, traditsioonilise joonisfilmi lektor.
Auhinnad
2022 ÍCARO International Film Festival - Best International Animated Short Film for "Sierra"
2022 Animateka - Jury Grand Prix for "Sierra"
2022 Animateka - Audience Award for "Sierra"
2022 Lobo Fest - Best Film Byteen Award for "Sierra"
2022 Exground Filmfest - Best International Short Film for "Sierra"
2022 PÖFF Shorts - Jury Mention in National Competition for "Sierra"
2022 Still Voices Film Festival - Best Animation Award for "Sierra"
2022 Ljubljana International Film Festival - Main Short Film Prize for "Sierra"
2022 AFI Fest - Grand Jury Prize for Animated Short for "Sierra"
2022 Sweaty Eyeballs Animation Festival - Jury Citation for "Sierra"
2022 Bit Bang Fest - 1st Mention for "Sierra"
2022 Kaohsiung Film Festival - Special Mention for "Sierra"
2022 Fredrikstad Animation Festival - Grand Prix Award for "Sierra"
2022 Viborg Animation Festival - Best Short Award for "Sierra"
2022 Encounters Film Festival - Special Mention for Animated Encounters Grand Prix for "Sierra"
2022 Primanima - Most Popular International Short film for "Sierra"
2022 Primanima - PrimaSound Special Mention for "Sierra"
2022 Primanima - PrimAlter Award for "Sierra"
2022 Primanima - Best First Film for "Sierra"
2022 Galician Freaky Film Festival - Special mention from the audience for "Sierra"
2022 Ottawa International Animation Festival - Wacom Public Prize for "Sierra"
2022 Lille International Short Film Festival - Second International Award for "Sierra"
2022 Orvieto Cinema Fest 2022 - Best Animation Award for "Sierra"
2022 Fantoche International Animation Film Festival - New Talent Award for "Sierra"
2022 Turku Animated Film Festival - Audience Award for "Sierra"
2022 Turku Animated Film Festival - Best Professional Animation for "Sierra"
2022 Countryside Animafest Cyprus - Grand Prix for "Sierra"
2022 Valencia International Film Festival, Cinema Jove - Best Short for "Sierra"
2022 Desertscape International Film Festival - Best Animation for "Sierra"
2022 Palm Springs ShortFest - Best of The Festival for "Sierra"
2022 Short Waves Festival - Second Award for "Sierra"
2022 GwangHwaMun International Short Film Festival - Golden Prize for "Sierra"
2022 Animatricks - Best International Animation for "Sierra"
2022 Anibar International Animation Festival - Special Mention for "Sierra"
2022 San Francisco International Film Festival - Best Animated Short for "Sierra"
2022 2Annas ISFF - Best Baltic Short for "Sierra"
2022 Filmfest Dresden - Youth jury’s Special Mention for "Sierra"
Kaplinna Eesti Selts
Kaplinna Eesti Selts on Lõuna-Aafrika Vabariigis Kaplinnas tegutsev Lõuna-Aafrika Vabariigi eestlasi ühendav selts.
Sander joon
2022 Filmfest Dresden - ARTE Short Film Prize for "Sierra"
Egeri tähed
"Egeri tähed" on Géza Gárdonyi ajalooline romaan. "Egeri tähed" on üks populaarsemaid ja kuulsamaid ungari kirjandusteoseid.
Sander joon
2022 Ismailia International Film Festival - Special Mention for "Sierra"
Egeri tähed
Géza Gárdonyi oli ungari kirjanik, keda tuntakse eelkõige ajalooliste romaanide autorina. "Egeri tähed" (ungari keeles "Egri csillagok") avaldati originaalkeeles 1899. aastal. Sellest ajaloolisest romaanist on ilmunud ka kaks filmiversiooni: 1923. (režissöör Pįl Fejös) ja 1968. aastal (režissöör Zoltįn Vįrkonyi). Raamat ilmus eesti keeles 1958. aastal, selle tõlkis Tiiu Kokla, kaane kujundas Heldur Laretei ja illustratsioonid tegi Erik Vaher. Romaani tegevustik leiab aset 16. sajandi rahutus Ungaris ja hõlmab umbes 20-aastast perioodi (1533–1552). Põhilisteks sündmusteks on Egeri piiramine türklaste poolt 16. sajandi keskel ja peategelase Gergely Bornemissza elus toimuv.
Sander joon
2022 Glasgow SFF - Special Mention for "Sierra"
Egeri tähed
Kokkuvõte
Gergely oli vaeslaps, kes elas oma ema ja vanaisaga Mecseki orus asuvas tiheda metsaga ümbritsetud külas. Gergely mängukaaslaseks oli Éva Cecey, kes oli kohaliku üliku väike tütar. Ühel päeval läksid Gergely ja Éva hobusega jalutama, metsa mängima ja jõeäärde ujuma, kuid varsti tabas neid täbar üllatus – nende ujumispaiga lähedusest möödus türgi janitsar Jumurdzak, kes nad röövis ning viis lapsed ja hobuse seejärel koos endaga türklaste laagrisse. Samal ajal saabus Gergely kodukülla viieliikmeline ratsasalk eesotsas Dobóga, kes teenis Bálint Töröki juures. Bálint Török oli aga omakorda ülik, kes kuulus Ferdinandi vägedesse. Pimeduse saabudes õnnestus lastel koos oma hobusega, kelle nimi oli Hall, ning türklase hobusega koos põgeneda. Lapsed saabusid tagasi külla ning kogu küla rõõmustas laste saabumise üle, kuna päeval oldi neid paaniliselt taga otsitud. Gergely oli öösel kuulnud, et nende vangistajatest türklased plaanivad tema koduküla rünnata ning ta andis sellest Éva isale, Ceceyle teada. Kohe hakkasid Dobó ja Cecey koostama külakese kaitsmiseks suurt plaani. Lahing türklastega võideti ning suur osa türgi janitsare tapeti ja võeti vangi. Lahingus sai aga surma ka Gergely ema, seetõttu võttis Dobó lapse endaga kaasa ja viis ta Töröki juurde, kes ta lapsendas ja võimaldas talle hea hariduse.
Sander joon
2021 Riga IFF Forum - Test Screening Award for "Sierra"
Egeri tähed
Kokkuvõte
Aeg möödus ning aastal 1541 läks Gergely koos oma õpetajast pastoriga kodukülla, mida ta polnud kaheksa aastat külastanud. Sama teed liikusid ka sultani väed ning seetõttu otsustas pastor neil teel pommi õhkida, sultani teekonna katkestada ja sultani hukata. Kahjuks läks plaan nurja ning Gergely sattus jälle türklaste kätte vangi. Kavalust kasutades suutis Gergely järjekordselt põgeneda. Gergely sai teada, et Éva on koos oma isaga Buda kindlusse kolinud ja kuninganna plaanitses Éva panna mehele ühele oma leitnandile, Adam Fürjesele. Éva ja Gergely põgenevad ning abielluvad, vahepeal on Gergely teada saanud, et türklased on ta kasuisa röövinud ja viinud İstanbuli. Gergely läheb Ottomanide linna koos Éva ja oma sõpradega, kuid neil ei õnnestu Törökit päästa ja nad pöörduvad tagasi Ungarisse.
Sander joon
2019 Kaboom Animation Festival - Best Student Short for "Sounds Good"
Egeri tähed
Kokkuvõte
Aasta on 1552 ja käes on september. Sel suvel olid türklaste väed purustanud mitmeid kindlusi Ungaris ning nüüd lähenesid türklased Egeri kindlusele lootuses see alistada. Türklaste kindlaks eesmärgiks oli võtta kogu Ungari sultani võimu alla ja järgmiseks sammuks oli vallutada Egeri kindlus, mida peeti lihtsaks saagiks. 9. septembril oli 200 000 (tegelikus elus 40 000) türgi sõjameest lähenemas Egerile, mida oli kaitsmas vaid pelgalt 2000 sõdurit. Egeri kaitsjate vähesus oli tingitud sellest, et Dobó abipalvele vägesid juurde saata ei vastatud. Gergely liitub Dobó ja tema meeskonnaga ning asub Egerit kaitsma. Samal ajal jääb Gergely abikaasa Éva koju koos nende ühise väikese lapsega, kes röövitakse võõra poolt. Pärast vähest nuputamist tuleb Éva mõttele, et tegu on selle sama Jumurdzákiga, kes nad aastaid tagasi röövis. Viimane tuli eesmärgiga tagasi varastada amulett, millest Mecseki lahingus oli ilma jäänud. Amulett omas talle suurt tähtsust, kuna ta pidas seda õnnetoovaks elemendiks, ilma milleta tal ei oleks lahingus õnne olnud. Éva otsustab maskeeruda meheks ning püüab siseneda Egeri kindlusse. Liikudes mööda maa-alust käikupidi õnnestub tal jõuda lõpuks ka kindlusse ning seal liitub ta ühes teistega (võitluses on ka teisi naisi) koos kindlust kaitsma. Kindlust tabavad üle 12 000 kahurikuuli ning peetakse maha mitu suurt lahingut, millele Egeri kindlus oma tugevate seintega ja vaprate kaitsjatega vastu peab. Vahetult enne lahingu lõppu vahetati Gergely ja Éva väike poeg ühe türgi poisi vastu ning pere on jälle koos. Kindluse kaitsemeeskond, eesotsas kapten Dobóga, organiseeris Gergely abiga väga tõhusa kaitse tervele ehitisele ning türklastel ei õnnestunud seda kindlust vallutada. Pärast ligikaudu kuuajalist piiramist põgenesid türklased Egeri kindluse alt ja jätsid endast maha suure hulga varustust. Pärast lahingu lõppu nõudis kuningas, et Dobó jätkaks kindluse komandandina, kuid viimane loobus sellest pakkumisest. Dobó asemel nimetati Egeri kindluse komandandiks Gergely.
Sander joon
2019 SUPERTOON - Best Student Film for "Sounds Good"
2019 Animocje, Poland - Special Mention for "Sounds Good"
2018 Animateka, Slovenia - Jury Special Mention for "Sounds Good"
2018 PÖFF Shorts, Estonia - Best Student Animation for "Sounds Good"
2018 Prime the Animation!, Spain - Special Mention for "Sounds Good"
2018 TOFUZI, Georgia - Best Student Film Award for "Moulinet"
2017 PÖFF Shorts, Estonia - Best Film in PÖFF Shorts National Competition for "Moulinet"
2016 Melbourne International Animation Festival, Australia - Best of the Festival for "Velodrool"
2016 Viborg Animation Festival, Denmark - Staff Pick / Ginger Award for "Velodrool"
2016 IndieLisboa, Portugal - Special Mention for "Velodrool"
2016 PIAFF, France - Special Mention for "Velodrool"
2015 Fredikstad Animation Festival, Norway - Grand Prix for "Velodrool"
2022 Short animation "Sierra". 15'57". Režissöör ja animaator.
2018 Short animation "Sounds Good". 9'50". Režissöör ja animaator.
2017 Short animation "Moulinet". 5'51". Režissöör ja animaator.
Töö
2015— BOP! Disainer, animaator
2011— GIF Visuals, VJ kunstnik
2015 Nexd, Disainer, animaator
2010—2015 SmileMotion, Animaator
7 (Tallinna bussiliin)
Tallinna bussiliin 7 sõidab Seli asumi ja Sõjamäe asumi vahel. Liini teenindab Tallinna Linnatranspordi AS ning liiklus toimub esmaspäevast laupäevani.