cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Mangold v Helm
Kohtulahendi olulisus
Kohtulahendis viidati, et siseriiklikud kohtud peavad tagama mittediskrimineerimise üldpõhimõtte kaitse ning vajadusel jätma kõrvale siseriiklikud vastuolulised sätted.
Rakendus Eesti kohtupraktikas
Eesti kohtuvaidlustes on mitmel korral viidatud seisukohtades Mangold v Helm kohtulahendile.
Riigikohtu Üldkogu kohtuotsuses 3-4-1-12-10 tunnistati põhiseadusega vastuolus olevaks ja kehtetuks ravikindlustuse seaduse § 57 lõige 6 tekstiosa „ja vähemalt 65-aastasel kindlustatud isikul“. Riigikohus leidis, et Euroopa Liit on vanuse alusel diskrimineerimise keeldu tunnustanud kui liidu õiguse üldpõhimõtet ning viitas siinkohal Mangold v Helm kohtulahendile.
Lisaks Riigikohtule on ka Tartu Ringkonnakohus Mangold v Helm lahendit oma kohtuotsuses 2-11-44316 käsitlenud. Lahendis viidati Euroopa Kohtu seisukohale, et töösuhte stabiilsust tunnustatakse töötajate kaitse keskse elemendina ning seetõttu on põhjendamatu olukord, kus tööandjal oleks õigus tähtajalist renditöölepingut järjestikku piiramatult sõlmida.
Rakendus Euroopa Kohtus
Euroopa Kohus on hilisemates kohtuvaidlustes korduvalt viidanud Mangold v Helm kohtulahendile.
Félix Palacios de la Villa v Cortefiel Servicios SA
Mangold v Helm lahendi kohta on kohus maininud, et Euroopa Liidu liikmesriikidel on vaieldamatult laiaulatuslik kaalutlusõigus sobivate vahendite leidmisel sotsiaal- ja tööhõivepoliitika valdkonda puudutavate eesmärkide saavutamiseks.
Sellist Mangold v Helm kohtuasjas välja toodud lähenemist on kohus kasutanud ka asjas C-411/05 – Palacios de la Villa v Cortefiel Servicios SA, kus on leitud, et liidu riikidel ja riiklikul tasandil tööturu osapooltel on valikute tegemisel lai kaalutlusõigus nii sotsiaalvaldkonna tööhõivepoliitika eesmärgi taotlemisel kui ka nende eesmärkide jaoks vajalike meetmete määratlemisel.
Seda Kücüdeveci v Swedex GmbH & Co. KG
Kohtulahendit Mangold v Helm on käsitletud põhjalikult Euroopa Kohtu otsuses C-555/07 Kücüdeveci v Swedex GmbH & Co. KG.
Lahendis on esmalt viidatud seisukohale, et Euroopa Liidu Nõukogu EÜ artikli 13 alusel vastu võetud direktiivi 2000/78 eesmärk on kehtestada samades valdkondades üldine raamistik, eesmärgiga võidelda erinevatel põhjustel diskrimineerimise vastu, sealhulgas ka vanuse alusel diskrimineerimise vastu.
Toetudes lahendile Mangold v Helm mainis kohus, et direktiiv 2000/78 täpsustab võrdse kohtlemise põhimõtet töö saamisel ja kutsealale pääsemisel. Veel rõhutas kohus, et vanuse alusel diskrimineerimise keeld on liidu õiguse üldpõhimõte ning see kujutab endast võrdse kohtlemise põhimõtete konkreetset rakendamist.
Tuginedes Mangold v Helm lahendile tõi kohus välja, et siseriiklik kohus, lahendades vaidlust vanuse alusel diskrimineerimise keelu põhimõtte üle, peab oma pädevuse raames tagama liidu õigusest tulenevalt isikutele õiguste kaitse. Samuti peab tagama liidu õiguse täieulatusliku rakendamise ning kohaldamata tuleb jätta põhimõttega vastuolus olevad siseriiklikud normid.
Jürgen Römer v Freie und Hansestadt Hamburg
Kohtuasjas C-147/08 Jürgen Römer v Freie und Hansestadt Hamburg rõhutas kohus, toetudes Mangold v Helm lahendile, et EÜ artikli 13 alusel vastu võetud direktiivi 2000/78 eesmärgiks on kehtestada samades valdkondades üldine raamistik eri põhjustel aset leidvate diskrimineerimisjuhtumite vastu võitlemiseks. Direktiiviga eraldi ei kehtesta töö saamise ja kutsealale pääsemise võrdse kohtlemise põhimõtet, need põhimõtted tulenevad niigi erinevatest rahvusvahelistest lepingutest ja ka liikmesriikide ühistest põhiseaduslikest tavadest.
Oherdi
Oherdi on rahvapärane rinnaga puusse surutav kaha- ehk lusikapuur, mida kasutati suuremate aukude puurimiseks.
Kirjeldus
Oherdi koosnes kahest osast: rauast ja peast (käänamisseadisest). Vanad oherdirauad kuulusid kahapuuride hulka, mida iseloomustas mõlemas suunas lõikav puuriteravik. Oherdiraua vart nimetati oherdi sääreks.
Puust oherdipea koosnes käänamispulgaga pärast ning sellega liikuvalt ühendatud kabast. Käänamispulk paigaldati päraga risti. Päras olevasse pessa kinnitati oherdiraud(kaha), mille ülaots oli lapikuks löödud. Kaba tehti enamasti kahest osast - laiast lamedast rinnaalusest, millele puurimisel rinnaga rõhuti ning kaba kaelast.
Vinnal
pisi|Vinnal
Vinnal, ka väntpuur, nagu nimigi ütleb, on vändaga varustatud puur, millega saab käte jõul (tavaliselt puitu) puurida. Ühe käega rakendatakse ülaltpoolt jõudu ja teise käega võttes kinni U-kujulisest haardekohast pannakse puur liikuma, kusjuures tuleb jälgida, et puuri õiget pidi ringi aetaks. Mõlemad haardekohad on vabalt ringi liikuvad, et vältida villide teket kätele. Väntpuuri eeliseks on sellega rakendatava väände suurus teiste käsipuuride ees.
Vinnal võib olla ka muude ülekannetega kui 1:1, kuid selle juures tuleb arvestada, et mida suurem on ülekanne, seda rohkem jõudu tuleb ajaühikus vändale rakendada. Lisaks võib olla sellel ka hammasratassüsteem, millega ei pea tegema puurimiseks täisringe, vaid saab kitsastes oludes ka natukese kaupa edasi puurida. pisi|Puusepp ja vinnal Varaseimad versioonid väntpuurist, millel oli U-kujuline haardekoht, ilmusid vahemikus 1420 ja 1430 Flandrias.
Günter Tembrock
Günter Tembrock (7. juuni 1918, Berliin – 26. jaanuar 2011, Berliin) oli saksa zooloog, etoloog ja zoosemiootik.
Tema teadustöö keskmeks oli biokommunikatsiooni uurimine.
Element (stiihia)
Elementideks nimetatakse Euroopa ja ida traditsioonilistes maailmapiltides maailma ürgalgeid (kreeka arche). Sõltuvalt autorist ja kontekstist võidakse neid tõlgendada materiaalsete algete, printsiipide või vaimsete algetena. Muuhulgas on elemente käsitletud filosoofias, keemias ja alkeemias, meditsiinis ning üldiselt loodusteaduses. Elemendi kui ürgalge mõistest pärineb ka tänapäevane keemilise elemendi mõiste.
Stanislav (eesnimi)
Stanislav (poola keeles Stanisław, tšehhi keeles Stanislav, vene keeles Станислав) on slaavipärane mehenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 100. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Stanislav 1711 mehel.
Element (stiihia)
Elemendid Läänes ja Idas
Kõige levinuma kirjelduse järgi on neid Lääne traditsioonis neli: tuli, vesi, õhk ja maa. Neile lisaks on viiendana nimetatud eetrit ehk kvintessentsi.
Ida traditsioonides on elemente tavaliselt viis. India filosoofias on elemendid (sanskriti keeles bhūta) vaim, õhk, tuli, vesi ja maa; budistlikus tavas kõneldakse ka neljast elemendist (paali keeles cattāro mahābhūtāni), mis on maa, vesi, tuli ja õhk. Jaapani traditsioonis on elemendid (godai, 'viis suurt') maa, vesi, tuli, õhk ja tühjus või taevas. Hiina tavandis on elemendid (五行 wŭ xíng) puu, tuli, maa, metall ja vesi. 18.-16. sajandil eKr kirjutatud Babüloonia tekst "Enûma eliš" loetleb viis kosmilist elementi: meri, maa, tuli, taevas ja tuul.
Elemendid antiiktraditsioonis
Antiikfilosoofias käsitlesid elementide küsimust juba presokraatilise Joonia natuurfilosoofia koolkonna filosoofid, samuti Empedokles, kes nimetas elemente "juurteks" (ῥιζὤματα, rhizōmata). Teadaolevalt esimesena kasutas nende kohta sõna "stiihia" (στοιχεῖον, stoicheion) Platon, kes loetles ka neli klassikalist elementi.
Aristotelese iseloomustuse kohaselt on neli elementi järgmised:
Galenose järgi kasutas nelja elementi Hippokrates, kirjeldades inimkeha nelja huumorit ehk kehavedelikku: kollane sapp (tuli), must sapp (maa), veri (õhk) ja flegma (vesi). Antiikmeditsiinist jõudis nelja huumori teooria ka keskaegsesse Euroopa ja islami meditsiini.
Elemendid Euroopa alkeemias
Keskaegse alkeemiatraditsiooni elemendisüsteemi arendas välja araabia alkeemik Jābir ibn Hayyān. tema algses süsteemis olid neli Vana-Kreeka elementi ning kaks filosoofilist elementi: väävel ja elavhõbe. Šveitsi alkeemiku Paracelsuse arvates kehastusid Aristotelese neli teoreetilist elementi kehades kolme alget (tri prima) ehk metallilise printsiibina: väävel, mis kehastas põlemist ja süttivust, elavhõbe, mis kehastas voolavust ja püsivust, ning sool, mis kehastas tahkust. Ta pidas neid printsiipe fundamentaalseteks ning põhjendas nende vajalikkust kirjeldusega puidu põlemisest. Elavhõbedas on püsivus, seepärast laguneb puit koost, kui see suitsus lahkub. Suitsus on voolavus (elavhõbe) ning leekides põlemine (väävel), järele jääb tahke tuhk (sool).
Elemendid Euroopa esoteerikas
Tarokaartidega ennustamises vastavad kaardimastid karikad, mõõgad, sauad ja mündid veele, õhule, tulele ja maale.
Vaata ka
Classical element
Oherdi
Kirjeldus
19. sajandil oli Eestis kasutusel suurem rataste oherdi (kaha laiusega 2,5 cm), millega puuriti ratastesse rummi auke ja pöidadesse kodara auke ning väiksem regede oherdi (kaha laius 1,5–2 cm), millega puuriti väiksemaid auke (reejalaste kodaraaugud). Veel puuriti palkidesse tapi auke, redeli peeltesse ja paadikaartesse pulgaauke jne.
19. sajandi teisel poolel võeti kasutusele vabrikupuurid, mis tõrjusid oherdi kõrvale. Seejärel hakati oherdiks nimetama lihtsa ristise käänamispulgaga spiraalpuure. Mõnel pool nimetati oherdiks ka vinnalt.
Bernhard II (Braunschweig-Lüneburg)
Bernhard II (u. 1437–1464) oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog, oli aastatel 1452 kuni 1458 Hildesheimi piiskop (kui Bernhard III), samuti Lüneburgi vürst aastatel 1457 kuni 1464.
Päikeseloojangu bulvar
"Päikeseloojangu bulvar" (inglise keeles Sunset Blvd., ka Sunset Boulevard) on 1950. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide film noir, mille lavastas Billy Wilder.
1989. aastal tunnistati film kultuuriliselt oluliseks ning võeti Ameerika Ühendriikide Kongressi raamatukogu National Film Registrysse.
Tunnustus
1951. aastal kandideeris "Päikeseloojangu bulvar" 11. Oscarile ja võitis kolm auhinda :
Samal aastal kandideeris film seitsmele Kuldgloobusele ja võitis neli auhinda :
Gloria Swanson pälvis Norma Desmondi rolli eest Soome filmiauhinna Jussi (Foreign Actress; Diploma of Merit, 1951).
Torquato Tasso
pisi|Torquato Tasso Torquato Tasso (11. märts 1544 Sorrento – 25. aprill 1595 Rooma) oli itaalia luuletaja.
Tasso kirjutas ka pastoraalse poeemi "Aminta" (1573), rüütlieepose "Rinaldo" (1562) ja üheksast raamatust koosneva luulekogu "Rimi" (kirjutatud 1567–1593). Tragöödia "Galealto re di Norvegia" (1573–1574) jäi poolikuks, selle lõpetas Tasso hiljem pealkirjaga "Re Torrismondo" (1587).
Tasso kirjutas ka proosatekste: 1578–1594 avaldas ta 28 dialoogi ("Dialoghi"), mis käsitlevad väga erinevaid teemasid (armastus, voorus, õilsus, ilu, religioon, intellektuaalne vabadus, kristlus, islam jne). 1594 ilmus Tasso poeetika-käsitlus "Discorsi del poema eroico".
Tasso elu on aineseks Johann Wolfgang von Goethe värssdraamale "Torquato Tasso" (1790). Luules on seda käsitlenud veel George Gordon Byron (1819), Ernst Raupach (1833), Paolo Giacometti (1855) ja teised.
Tasso kannatas aastaid psüühikahäirete käes, tänapäeval arvatakse, et tal oli bipolaarne häire.
Kraśnik
Kraśnik on linn Poolas Lublini vojevoodkonnas, Kraśniki maakonna halduskeskus. Kraśnik asub Lublinist ligi 40 km edelas.
Asula oli olemas juba 13. sajandil, linnaõigused sai 1377. aastal. Praegusel kujul eksisteerib linn alates 1975. aastast, kui ühendati Kraśnik Lubelski ja Kraśnik Fabryczny.
Kärgandi
Kärgandi oli küla Tartumaal, ajalooliselt Luunja mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Selgise küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Maarja-Magdaleena kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Selgise külaga.
Ain Amjärv
Ain Amjärv (11. aprill 1927 Vändra – 26. detsember 2010 Tallinn) oli eesti arhitekt.
Kärgandi
Küla nime lähteks võib olla talupoja lisanimi (1721 Kerkande Jaan); 1798 mainitakse nime Kergendo.
Ain Amjärv
Oli Eesti Arhitektide Liidu liige alates 1962. aastast.
Õppis Haapsalus ja Tartus Hugo Treffneri gümnaasiumis, lõpetas 1946. aastal Lihula Keskkooli hõbemedaliga. Samal aastal astus Eesti NSV Tallinna Polütehnilisse Instituuti (TPI) ehitusteaduskonda arhitektuuri erialale, mille lõpetas 1952. aastal. Pärast lõpetamist suunati Karjala NSV pealinna Petroskoisse NSV Liidu Põllumajandusministeeriumi projekteerimiskontori peaarhitektiks, kus põhitegevusalaks kujunes rajoonikeskuste planeerimine.
Vabal ajal tegeles mööblidisaini, motomatkamise ja purjetamisega (ehitas kaks purjejahti).
1956. aastal kolis värske perekonnaga Tallinna, ees ootas töö Balti Raudteekonna ülema asetäitjana arhitektuuri alal. Valmis Tartu Raudteelaste Klubi hoone projekt (1962, Eesti Rahva Muuseumi endine näitusemaja Kuperjanovi tänaval). Päevatöö kõrvalt maalis nii Tallinna, Jalta, Buhhaara kui ka Samarkandi vanalinna, eluolu (raudteelasena oli reisimine lihtsustatud) ja loodust. Jätkas uurimistööd aspirantuuris, teemaks suurfarmid.
1980-ndatest veetis enamiku suvedest Haapsalus maalides ja joonistades, ateljee asus Võnnu tänaval. Projekteeris Haapsalu ja Uuemõisa piiril asuva Aiandus-Mesindusseltsi maja. Sellesse ajajärku kuulub ka romantilises võtmes kuivnõelatehnikas sari Haapsalu ajaloost, millest nii mõnigi leidis omaniku Kivilille Galerii näitusmüükide kaudu.
Pensionipõlves jätkas aktiivset ühiskondlikku elu, kirjutades ajakirjandusväljaannetes nii päevakajalistel kui ka ajalooteemadel. Artikkel Mast Õhtulehes.
Kasside leukeemia
Kasside leukeemia on immuunsüsteemi kahjustav nakkushaigus, mida põhjustab kasside leukeemia viirus (FeLV - Feline leukemia virus).
Ärahoidmine
On olemas vaktsiin, mis aitab vältida püsivat infektsiooni ja surmavaid haigusi. Kasside leukeemia vaktsiin on üks põhi vaktsiine, mis tähendab, et see on kohustuslik kõigile kassidele ja kassipoegadele. Kõige sobivam aeg kassipoegade esimeseks vaktsineerimiseks on 8 nädala vanuselt. Leucogen on üks veterinaarvaktsiin, mida kasutatakse vähemalt 8-nädalaste kasside kaitseks kasside leukeemia eest.
Edasikandumine
Tavaliselt see viirus levib sülje kaudu, kui kassid näiteks lakuvad teineteist, jagavad toidu- või veekausse ja lihtsalt viibivad üheskoos. See võib samuti kanduda edasi teiste kehavedelike, vere, piima kaudu. Kassipojad võivad nakkuse saada emaskassist.
Ravimine
Kuigi praegu ravimit selle haiguse vastu ei ole, on olemas medikamendid ja protseduurid, mis aitavad hoida kassi stabiilset seisundit. Näiteks vereülekanne võib olla vajalik aneemia korral, antibiootikumid bakteriaalsete infektsioonide korral, kemoteraapia on vajalik kasvajate ravimiseks, toidulisandid hea üldseisundi tagamiseks.
Prognoos
Vaatamata sellele, et leukeemia on tõsine haigus, kassid ikkagi saavad elada normaalselt sellega üsna pikka aega. Keskmiselt jääb kass elama veel ~2.5 aastat pärast diagnoosi kinnitamist. Sellise haigusega kass vajab tähelepaneliku jälgimist (kaal, isu, aktiivsus, käitumine üleüldse).
Katus-mägisibul
Katus-mägisibul (Sempervivum tectorum) on paksuleheliste sugukonda kuuluv taimeliik.
The Sims 4
"The Sims 4" on 2014. aastal ilmunud elusimulatsioonimäng, mille arendajaks oli Maxise koosseisu kuuluv Redwood Shores ja väljaandjaks Electronic Arts. Tegu on järjestikus neljanda "The Simsi" seeria mänguga.
"The Sims 4" sarnaneb mängitavuselt seeria varasematele mängijatele. Mängijal on võimalik kontrollida kuni 8 Simmi. Varasemate mängudega võrreldes on mängijal rohkem kontrolli oma Simmide välimuse kujundamisel.
Mängule on ilmunud 10 lisapaketti, neist uusim "Snowy Escape" ilmus 13. novembril 2020. Lisaks on ilmunud 9 "game pack"-i ja 17 "stuff packi", mis lisavad mängu uut sisu.
9. mail 2014 anti Venemaal mängule reiting "18+ (lastele keelatud)", sest mängus kujutatakse samasoolisi suhteid ning riigis kehtiv seadus keelab "geipropaganda" alaealiste hulgas.
Kaspar Mänd
Kaspar Mänd (sündinud 23. jaanuaril 1989 ) on eesti dirigent.
Kaspar Mänd on lõpetanud Vanalinna Hariduskolleegiumi ja VHK Muusikakooli oboe (õpetajad Kalev Kuljus, Aleksander Hännikäinen) ning koorijuhtimise (õpetaja Hirvo Surva) erialal. 2012. aastal lõpetas ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia koorijuhtimise erialal professor Hirvo Surva juhendamisel, õppides samal ajal ka oboed (dotsent Nils Rõõmussaar).
2014. aastal lõpetas ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias magistriõppe orkestridirigeerimise (professor Paul Mägi) erialal. Aastatel 2012–2013 täiendas Kaspar Mänd end Pariisi Konservatooriumis professor Zsolt Nagy dirigeerimisklassis. Ta on osalenud Järvi Suveakadeemias (2009, 2011 ja 2013) ning Eri Klasi ja Risto Joosti meistrikursustel (2010).
2009. aastal asutas Kaspar Mänd segakoori HUIK! ja oli aastatel 2009–2018 selle peadirigent. Aastatel 2011–2014 oli ta kammerkoori Voces Musicales peadirigent. 2016. aastal asutas ta Uue Tänava Orkestri, millega on esitatud kõik Beethoveni ja Mendelssohni sümfooniad.
Kaspar Mänd on olnud segakooride dirigent 2014. aasta üldlaulupeol, 2017. aasta noorte laulupeol ja 2019. aasta üldlaulupeol.
Aastatel 2013–2016 oli ta Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli sümfooniaorkestri dirigent. Alates 2014. aastast on Kaspar Mänd rahvusooper Estonia dirigent.
Kaspar Mänd on teinud koostööd Eesti kollektiividega, nagu Eesti Riiklik Sümfooniaorkester, Vanemuise sümfooniaorkester, Tallinna Kammerorkester, YXUS Ensemble, Üle-Eestiline Noorte Sümfooniaorkester, ning välismaa kollektiividega, nagu Janáčeki filharmooniaorkester (Tšehhi), Tampere filharmooniaorkester (Soome), Miskolci sümfooniaorkester (Ungari), Karlsruhe Noortefilharmoonia (Saksamaa).
Halimede (kuu)
Halimede (kreeka sõnast Αλιμήδη), teise nimega Neptune IX, on Neptuuni kaaslane, mis on nimetatud kreeka usundi tegelaskuju nereiidi Halimede järgi.
Avastamine
Halimede avastasid 14. augustil 2002 M.Holman, JJ Kavelaars, T. Grav, W. Fraser ja D. Milisavljevic. Enne avastusest teatamist 3. veebruaril 2007 kandis kaaslane nimetust S/2002 N 1.
Füüsikaline iseloomustus
Korrapäratu kujuga Halimede läbimõõt on ligikaudu 62 kilomeetrit ja nähtavas valguses paistab see hall. Halimede ja Neptuuni kaaslase Nereidi sarnase värvuse ja Päikesesüsteemis minevikus toimunud kokkupõrgete suure tõenäosuse (41% ) tõttu arvatakse, et Halimede pärineb Nereidi küljest.
Orbiidi iseloomustus
Halimede tiirleb Neptuuni pöörlemisega vastupidises suunas. Orbiidi ekstsentrilisuse poolest on Halimede Neptuuni kuudest teisel kohal ja orbiidi kalde poolest kolmandal kohal..
Valpene
pisi|left|Valpene püramiid Valpene on küla (mazciems) Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub valla lõunaosas. Valpene jääb valla keskusest Dundagast 10 ja Riiast 145 kilomeetri kaugusele.
Küla on kujunenud endise Valpene karjamõisa (Walpönen) juurde. Valpenes asub Krišjānis Baronsi mälestuseks püstitatud maakividest püramiid, sinna jääb ka Valpene kalmistu.
Plintiņi ja Valpene piiril asub Valpene bussipeatus.
Rafael Sóbis
Rafael Augusto Sóbis do Nascimento (sündinud 17. juunil 1985 Erechimis) on endine Brasiilia jalgpallur (ründaja).
Sóbis alustas klubikarjääri 2004. aastal Internacionalis. 2006. aasta hooajal oli 19 väravaga Internacionali parim väravakütt Brasiilia kõrgliigas. Kõrgliigas saadi teine koht ja Sóbis valiti lisaks kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. 2006. aastal võideti Lõuna-Ameerika klubide meistrivõistlused Copa Libertadores.
2006. aasta augustis liitus ta 21,8 miljoni Brasiilia reaali eest Hispaania kõrgliigaklubiga Real Betis. 2008. aasta suundus ta Araabia Ühendemiraatidesse, liitudes sealse kõrgliiga klubiga Al-Jazira. 2010. aasta juulis liitus ta laenulepingu alusel taas Internacionaliga. Sama aasta augustis tuli ta Internacionaliga teist korda Copa Libertadorese võitjaks, kui finaalseerias alistati Mehhiko klubi Guadalajara.
2012. aasta juulis sõlmis ta lepingu Brasiilia kõrgliigaklubiga Fluminense. Samal hooajal tuli ta klubiga Brasiilia meistriks. 2015. aastal liitus ta Mehhiko klubiga Tigres UANL. 2015. aasta sügishooajal tuli ta klubiga Mehhiko meistriks. Copa Libertadorese finaalis kaotati Argentina klubile River Plate.
2016. aasta juunis sõlmis ta kolme aasta pikkuse lepingu Brasiilia kõrgliigaklubiga Cruzeiro. 2019. aastal naasis Sóbis Internacionali. 2020. aasta jaanuaris sõlmis ta lepingu Cearága. 2020. aasta novembris naasis ta Cruzeirosse, mis oli langenud Brasiilia esiliigasse. Ta lõpetas jalgpallurikarjääri 2021. aasta hooaja järel, kui tema lepingu Cruzeiroga lõppes, kuigi Sóbis oli Cruzeiros olnud üks fännide lemmikuid.
Koondisekarjäär
Debüüdi Brasiilia rahvuskoondises tegi ta 3. septembril 2006 mängus Argentina jalgpallikoondis vastu. Ainsa värava Brasiilia koondises lõi ta sama aasta 7. oktoobril sõprusmängus Kuiveidi vastu. Brasiilia koondises mängis ta kuni 2008. aastani kokku kaheksa korda.
Ta kuulus Brasiilia olümpiakoondisse 2008. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril. Sóbis lõi turniiril kaks väravat: teises alagrupimängus Uus-Meremaa ja veerandfinaalis Kameruni vastu. Kolmanda koha mängus alistati Belgia ja võideti pronksmedal.
Nikolai Kormašov
Nikolai Kormašov (28. august 1929 Muromi rajoon, Nižni Novgorodi krai (tänapäeval jääb Vladimiri oblastisse) Vene NFSV – 22. august 2012) oli Eesti maalikunstnik.
Hoya krahvkond
Hoya krahvkond (saksa: Grafschaft Hoya) oli riik Saksa-Rooma riigis, asus tänapäeva Saksamaa Alam-Saksi liidumaal. Selle keskus oli Hoya linn Weseri jõe keskjooksul, Bremeni ja Nienburgi vahel; ala kuulub praegu Nienburgi ja Diepholzi kreisi. Krahvkonna suurim linn oli Nienburg.
Nikolai Kormašov
Elukäik
pisi|püsti|left|Nikolai Kormašov, 1994 Foto: Jaan Künnap Nikolai Kormašov sündis Turgenevos Vladimiri oblastis, 1939. aastal asus pere elama Muromisse. Ta õppis aastatel 1947–1951 Ivanovo kunstikoolis, mille direktor päästis ta sõjaväeteenistusest. 1951. aastal lõpetas ta Ivanovo kunstikooli, tuli Tallinna ja astus Eesti NSV Riiklikku Kunstiinstituuti, kus õppis aastatel 1951–1957. Pärast lõpetamist jäi ta vabakutselisena tööle Tallinna. 1959. aastal Eesti Kunstnike Liitu vastu võetud noorest maalijast kujunes karmi stiili juhtiv kuju eesti kunstis.
Hoya krahvkond
Geograafia
Aastast 1582 piirnes Hoya (alates põhjast, päripäeva) Bremeni linna, Bremeni peapiiskopkonna, Verdeni piiskopkonna, Braunschweig-Lüneburgi hertsogkonna alljaotuste Lüneburgi ja Calenbergi, Mindeni piiskopkonna, Diepholzi krahvkonna, Münsteri piiskopkonna ja Oldenburgi hertsogkonnaga.
Nikolai Kormašov
Elukäik
Kormašovile ei tundunud õigena kunstnikkonna teatav lõhenemine rahvuste järgi 1990. aastatel, kuid ta astus siiski Vene Kunstnike Ühendusse, kujunedes selle autoriteetseimaks liikmeks. Ta oli Eesti Vene Muuseumi liikumapanev jõud, osaledes kollektsioonide loomises ja näituste korraldamises. Ta oli väsimatu ikoonikunsti propageerija. Piirdumata oma ikoonikogu eksponeerimisega Kadrioru lossis, pani ta 1970. aastatel aluse kohaliku ikooni kogule muuseumis. Aastail 1997–2003 oli Mikkeli muuseumis väljas tema koostatud ikooniekspositsioon. Eesti vanausuliste ikooni jõudmine uue kunstiajaloo veergudele on suurelt jaolt tema teene. Suur ja avastuslik oli töö koos poeg Orestiga Tallinna Nikolai kiriku ikonostaasi restaureerimisel. Ta mängis olulist rolli ikoonimaalimise ja -restaureerimise eriala käivitamisel Eesti Kunstiakadeemia kolledžis.
Looming
pisi|Nikolai Kormašov oma stuudios 2001. aastal Foto: Jaan Künnap Kormašovi ekspressiivset ja monumentaalset loomingut seostati 1960. aastatel nn karmi stiiliga – "Kalurid" (1963), "Raudbetoon" (1965), "Noored ehitajad" (1967) jne. 1970. aastatel pöördus ta filosoofiliselt analüütilise maali juurde – "Uue küla inimesed" (1970), "Roheline kevad" (1972), "Leib" (1975) jpt. Nikolai Kormašov oli Eesti maalikunsti üks peenema värvivaistuga koloriste, kes kasutas võrdselt nii tugevaid kontrasttoone ja vastandvärve kui ka pehmeid ja harmoonilisi akorde. 1974. aastal sai ta maalide "Minu Eestimaa" (1973) ja "Pojad I-II" (1972, 1973) eest Kristjan Raua nimelise kunsti aastapreemia. Kormašovi 1980. aastate poeetiline maalikeel põlistas Setumaa ainetel loodud intiimseid külaelustseene, maastikke ja natüürmorte ("Mi olõmi seto´h", 1986–1994). "Mi olõmi seto´h II" see maal on tehtud 1988. aastal ja see on ainulaadne.See on tehtud seeria või kordusena ning visandatud hiljem ja eksponeeritud 2009. Kuid originaal oli olnud Prantsusmaal alates 1990. aastast, kus seda eksponeeriti Eu-s jesuiitide kabelis.
Hoya krahvkond
Ajalugu
thumb|left|Hoya loss
Nikolai Kormašov
Looming
Kormašovi viimasteks isikunäitusteks jäid Tallinna Kunstihoone galeriis 2009. aastal toimunud kunstniku 80. juubelit tähistanud ülevaatenäitus ning Haus Galeriis samal aastal toimunud näitus "Alguses oli etüüd". pisi|Nikolai Kormašov Eestimaa Teed 1986 Kunstniku looming 1960. aastatest kuni 1990. aastateni on talletatud Eesti Kunstimuuseumi, Tartu Kunstimuuseumi, Tallinna Kunstihoone Fondi, Tretjakovi galerii (Moskva), Vene Muuseumi (Peterburi), Ludwigi Muuseumi (Köln), Armeenia Rahvusgalerii (Jerevan) jpt kogudes üle maailma.
Hoya krahvkond
Ajalugu
Aastal 1345 jagasid vennad Gerhard III ja Johann II krahvkonna omavahel; kui Gerhardi vanem haru aastal 1497 hääbus, taasühendati territoorium Johanni järglase Jobst I võimu alla. 16. sajandil sattusid krahvid vägevate Braunschweig-Lüneburgi hertsogite surve alla, kes aastal 1512 nende valdused okupeerisid.
Pärast viimase Hoya krahvi surma aastal 1582 ilma poegi saamata jagati territoorium Braunschweig-Lüneburgi hertsogkonna Lüneburgi vürstkonna, sama hertsogkonna Calenbergi vürstkonna ja Hessen-Kasseli maakrahvkonna vahel. Hoya krahvid olid aastal 1512 juba tunnustanud Welfidest Braunschweig-Lüneburgi hertsogid oma lääniisandaiks.
Pärast Austria-Preisi sõda aastal 1866 annekteeriti ala koos Hannoveri kuningriigiga Preisimaa poolt.
Nikolai Kormašov
Isiklikku
Ta oli abielus keraamik Luule Kormašovaga. Nende pojad on kunstnikud Andrei Kormašov ja Orest Kormašov. Samuti on kunstnik nende minia (Oresti abikaasa) Jaana Kormašov.
Triangle Shirtwaist Factory tulekahju
Triangle Shirtwaist Factory tulekahju lahvatas 25. märtsi pärastlõunal 1911. aastal New Yorgis.
Suurõnnetuses hukkus 146 rõivavabriku töötajat — 123 naist ja neidu vanuses 14–43 eluaastat ning 23 meest. 62 inimest hüppas alla The Triangle Waist Company'ile kuulunud viimase kolme korruse akendest. Enamus hukkunuid oli itaalia või juudi päritolu. Kergemate ja raskemate vigastustega pääses 78 inimest. pisi|left|Allahüpanute surnukehad kõnniteel
Vene immigrantide Max Blancki ja Isaac Harrise omanduses olnud rõivavabrik tootis peaasjalikult naistepluuse.
Pontius Pilatus
Pontius Pilatus (Piiblis Pontius Pilaatus; ladina keeles Pontius Pīlātus; kreeka keeles Πόντιος Πιλάτος Póntios Pilátos) oli Rooma provintsi Juudamaa prefekt aastatel 26/27–36/37 pKr. Pilatus on eelkõige tuntud kui ametnik, kes mõistis Jeesuse ristilöömise läbi surma.
IATE
IATE ehk Euroopa interaktiivne terminibaas (inglise keeles Inter-Active Terminology for Europe) on Euroopa Liidu institutsioonide ja ametite ühine terminibaas.
Pontius Pilatus
Taust
Pilaatuse elust enne Juudamaa prefektiks saamist on vähe teada. Ta kuulus ratsanikuseisusesse ja jäi Rooma keiser Tiberiusele silma ilmselt oma väljapaistva sõjaväeteenistuse tõttu. Ta võis võlgneda oma ametissemääramise pretoriaanide prefektile Lucius Aelius Seianusele, kes oli Tiberiuse usaldusisik. Nimi Pontius viitab päritolule samniidide hõimu Pontia perekonnast, millest olid pärit mitmed isikud, kes mängisid tähtsat rolli Rooma hilise vabariigi ja varase keisririigi perioodidel.
Juudamaa prefekt
pisi|Pontius Pilaatuse vermitud pronksmündid. Mündi tagaküljel on simpulum (rituaalne kulp), mida ümbritsevad kreeka tähed ΤΙΒΕΡΙΟΥ ΚΑΙΣΑΡΟΣ ja aastaarv LIS (aasta 16 = 29/30 pKr). Mündi esiküljel on kreeka tähed ΙΟΥΛΙΑ ΚΑΙΣΑΡΟΣ ja kolm odrapead Juudamaa viienda prefektina oli Pilaatuse ülesandeks tagada seaduste täitmine, kord ja julgeolek Juudamaal, Rooma provintsis, mis oli rajatud aastal 6 pKr. Provintsi asevalitsejana oli Pilaatuse käsutuses viis jalaväekohorti (igaühes 600 meest) ja üks ratsaväerügement, ent vajadusel võis ta abivägesid paluda ka võimsama naaberprovintsi Süüria legaadilt. Prefektina oli tema ülesandeks ka provintsi rahaasjade korraldamine: ta kontrollis maksukogumist ning lasi kolmel korral pronksmünte vermida: 29./30., 30./31. ja 31./32. aastal pKr. Provintsi asevalitsejana resideeris ta provintsi pealinnas Kaisareas (ka Caesarea Maritima), piirkonna tähtsaimat linna Jeruusalemma külastas ta vaid olulisemate juudi pühade ajal. Kuigi piirkonna prefektina oli tal õigus ametisse määrata ka ülempreestreid, pole andmeid, et ta oleks seda teinud. Ülempreester Kaifas oli Pilaatuse prefektiks saades juba ametis ning jäi sellele positsioonile kogu Pilaatuse ametiaja jooksul.
IATE
IATE projekt käivitus 1999. aastal eesmärgiga mõistete kasutamise ühtlustamiseks ja tööde kattumise vältimiseks ühendada eri institutsioonide terminibaasid üheks.
IATE eelkäijad olid:
IATE sisaldab eelkõige ELi-spetsiifilist terminoloogiat ja eurožargooni, kuid ka teiste valdkondade erialatermineid.
Pontius Pilatus
Pilaatus juudi allikates
Kõige põhjalikumateks allikateks Pontius Pilaatuse kohta on juudi õpetlase ja ajaloolase Flavius Josephuse (37/38 – u 100 pKr) teosed “Juudi sõda” (kirjutatud u 75 pKr) ja “Juudi muinsused” (u 95 pKr). Ka Aleksandria juutkonna poliitik ja filosoof Philon Aleksandriast on oma teoses “Läkitus Gaiosele” (u 41 pKr) kirjeldanud üht Pilaatusega seotud sündmust. Autorid on Pilaatuse suhtes pigem negatiivselt meelestatud ning keskenduvad oma kirjeldustes prefekti ja juutide vahelistele pingetele ja konfliktidele.
Trigana Air Service
Trigana Air Service on Indoneesia lennufirma.
Pontius Pilatus
Pilaatus juudi allikates
Allikate kohaselt saatis Pilaatus vahetult pärast oma ametisseastumist Jeruusalemma väeosa, kes kandis keisri pildiga lahingulippu. See kutsus juutide seas esile suure meelepaha ning nad saatsid Pilaatuse residentsi Kaisareasse saadikud, kes nõudsid lahingulipu eemaldamist. Viimane saavutati suurte raskustega. Mõni aeg hiljem soovis Pilaatus laiendada Jeruusalemma akvedukti, milleks kasutas templitest saadud raha. See tekitas Jeruusalemma juutides vastumeelsust ning kui Pilaatus Jeruusalemma külastas, võeti ta vastu rahutustega. Mässu ette näinuna oli Pilaatus rahva hulka paigutanud maskeerunud sõjaväelased, kes märguande peale hakkasid mässajaid peksma, millega kaasnes ohtralt hukkunuid ja haavatuid. “Juudi muinsuste” 18. raamatu 3. peatükis on juttu Kristuse surmamõistmisest.
Trigana Air Service
Ajalugu
Lennufirma alustas lendudega 1991. aasta alguses kahe lennukiga Beechcraft B200C King Air, aasta lõpuks lisandus kaks Bell 412SP helikopterit.
Pontius Pilatus
Pilaatus juudi allikates
Philon Aleksandriast kirjutab, et Pilaatus lasi Rooma pretooriumisse Jeruusalemmas paigaldada kullatud kilbid keiser Tiberiuse auks. See põhjustas taas juutide pahameele. Kuna Pilaatus keeldus järele andmast, pöördusid juudid otse keisri poole, kes käskis kilbid Kaisareasse Augustuse templisse viia.
Trigana Air Service
Sihtkohad
Trigana Air Service lendab 26 sihtkohta Indoneesias.
Pontius Pilatus
Pilaatus juudi allikates
Josephuse viimased kirjed Pilaatusest on tema ametiaja lõpust. Suur hulk mehi kogunes Garizimi mäele, kus end prohvetiks nimetav samaarlane lubas näidata kohta, kuhu Mooses oli kullast anumad peitnud. Ülestõusu kartev Pilaatus saatis meeste vastu oma ratsaväelased, kes surmasid inimesi ja võtsid vange, kes hiljem Pilaatuse käsul hukati. Samaarlased esitasid seepeale Pilaatuse vastase kaebuse Süüria prelaadile Lucius Vitelliusele, kes saatis Pilaatuse Rooma keisrile aru andma. Kui Pilaatus aastal 37 pKr Rooma jõudis, oli keiser Tiberius äsja surnud.
Pilaatus Uues Testamendis
Juudi allikate kõrval on tähtsaimaks Pilaatust käsitlevaks allikaks Uus Testament. Suur hulk Uue Testamendi viiteid Pilaatusele on napid ja piirduvad tema mainimisega, nt Lk 3:1, Ap 4:27 ja 1Tm 6:13. Kõige põhjalikumad on neljas kanoonilises evengeeliumis esitatud Jeesuse kohtupidamise kirjeldused, kus Pilaatus esindab prefekti ja kohtunikuna Rooma keisririiki. pisi|Mihály Munkácsy "Kristus Pilaatuse ees", 1881 Markuse evangeeliumis on kohtumõistmisel kaks stseeni. Esimeses (Mt 15:2–5) küsib Pilaatus Jeesuselt: “Kas sina oled juutide kuningas?” ning paneb Jeesuse vaikimist imeks. Teises stseenis (Mt 15:6–15) nõuab rahvas ülempreestrite ässitusel Barabase vabastamist ja Jeesuse ristilöömist. Markuse evengeeliumi Pilaatus näib olevat erapooletu kohtumõistja, kel pole Jeesuse osas erilist teadmist ega huvi. Markuse evangeelium ei vabasta küll Pilaatust Jeesuse surma süüst, ent suurem süükoorem jääb juudi liidritele. Leidub kommentaatoreid, kes on näinud Markuse evangeeliumi Pilaatuses allaheitlikku nõrkust, ent Samuel Sandmeli järgi on Markuse Pilaatus pigem ükskõikne kui nõrk.
Trigana Air Service
Lennukipark
Seisuga august 2015 oli lennufirmal järgmised lennukid:
Stepan (eesnimi)
Stepan (vene keeles Степан) on venepärane mehenimi.
Pontius Pilatus
Pilaatus Uues Testamendis
Matteuse evangeeliumi kohtumõistmislugu (Mt 27:1–2,11-26) järgib Markuse evangeeliumis kirjutatut, ent sisaldab lisandusi, mis rõhutavad juudi vanemate ja ülempreestrite vastutust ning vähendavad Pilaatuse süüd: Pilaatuse naise uni (Mt 27:19), Pilaatuse sümboolne kätepesemine enda süüst vabastamiseks (Mt 27:24) ja rahvahulga vastus Pilaatusele: „Tema veri tulgu meie ja meie laste peale!” (Mt 27:25). Matteuse evangeelium on ainus, mille kohtumõistmisloo lõpus tuleb Pilaatuse juurde juutide delegatsioon, mis nõuab Pilaatuselt Jeesuse haua valvamist ja saab prefektilt selle tarvis valvesalga (Mt 27:62–65).
Trigana Air Service
EU lennunduse mustas nimekirjas
Trigana Air Service'i lennukitel on keelatud lennata Euroopa Liidus. Keeldu rakendatakse peaaegu kõigile Indoneesia lennufirmadele aastast 2007.
Stepan (eesnimi)
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 321. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Stepan 358 mehel.
Pontius Pilatus
Pilaatus Uues Testamendis
Luuka evangeeliumi kohtumõistmisloos (Lk 23:1–25) tuuakse Jeesus Pilaatuse ette kolme konkreetse süüdistusega: ta ässitavat rahvast, keelavat keisrile pearaha maksta ja väitvat end olevat kuningas Messias (Lk 23:2). Pilaatus ei leia Jeesusel süüd olevat ning saades teada, et Jeesus on galilealane, saadab ta Jeesuse parasjagu Jeruusalemmas viibiva Galilea valitseja Herodes Antipase juurde, et see otsuse teeks (Lk 23:6–7). Kui Jeesus naaseb, annab Pilaatus teada, et Jeesus on süütu nii tema kui Herodes Antipase arvates ja soovib Jeesuse vabaks lasta (Lk 23:14–16). Kui rahvahulk nõuab pühade puhul ühe vangi, mässaja ja mõrtsuka Barabase vabastamist, kordab Pilaatus veel kolmandatki korda, et Jeesus on süütu ning kuulub vabastamisele (Lk 23:17–22), ent annab ta viimaks siiski rahva meelevalda (Lk 23:23–25). Luuka evangeeliumi Pilaatust on nähtud nõrga, kõhkleva ja otsustusvõimetu mehena, kes hoolimata sellest, et leiab Jeesuse süütu olevat, ei suuda oma veendumusele kindlaks jääda ning Jeesust vabastavat kohtuotsust teha, vaid annab rahva tahtele järele.
Johannese evangeeliumis on kohtumõistmine kõige pikemalt ja komplekssemalt kirja pandud (Jh 18:28–19:16). Evangeeliumi seitsmes kohtumõistmisstseenis liigub Pilaatus pretooriumis oleva Jeesuse ning väljas ootavate juudi ülempreestrite ja vanemate vahel. Pilaatus ei soovi vastutust endale võtta ja püüab mitmel korral kohtumõistmist juutidele delegeerida (Jh 18:31;19:6), samuti kordab ta neile kolmel korral, et ei näe Jeesusel süüd (Jh 18:38;19:4;19:6). Pilaatuse dialoogides Jeesusega on kõne all nii taevariik kui tõde (Jh 18:36–37) ning keskseks võib pidada Jeesuse vastust Pilaatusele: "Sinul ei oleks mingit meelevalda minu üle, kui see poleks sulle antud ülalt. Seepärast on suurem patt sellel, kes minu on andnud sinu kätte.” (Jh 19:11). Samuel Sandmel argumenteerib, et Johannese evangeeliumis vabastatakse Pilaatust enam süüst kui sünoptlilistes evangeeliumites. Helen K. Bondi sõnul võib aga loo arenedes näha, et mitte Jeesus, vaid just Pilaatus on see, kelle üle siin kohut mõistetakse ning peagi selgub, et Pilaatuse jaoks on tõest ja õiglusest olulisem lojaalsus keisrile (Jh 19:12–13).
Muud allikad
pisi|Pilaatuse kivi teisel real on loetav TIVS PILATVS. Pilaatus on lühidalt Jeesuse hukkajana mainitud ka Rooma ajaloolase Tacituse peateoses “Annaalid” (2. sajandi algus). Antiookia piiskop Ignatios Antiookiast mainib Pilaatust oma kirjades Magnesia, Smyrna ja Tralleisi kogudustele (kirjutatud vahemikus 105–110 pKr).
Pilaatusest on säilinud ka raidkivi, nö Pilaatuse kivi, mis leiti 1961. aastal Kaisarea varemetest. Samuti on säilinud tema vermitud münte.
Pärand
Pontius Pilaatuse elu ja surm on populaarseteks teemadeks nii apokrüüfides kui kristlikes legendides.
Pontius Pilaatust mainitakse nii Nikaia usutunnistuses kui ka apostellikus usutunnistuses, mida deklameerivad iga nädal miljonid kristlased.
Nagu paljudes teistes keeltes, on ka eestikeelne fraseologism “oma käsi puhtaks pesema” tähenduses “ennast vastutusest vabastama” pärit Uuest Testamendist: "Kui siis Pilaatus nägi, et ta midagi ei võinud parata, vaid lärm läks aina suuremaks, siis ta võttis vett ja pesi rahvahulga ees oma käsi, öeldes: „Ma olen süüta selle verest! Küll te näete!”" (Mt 27:24)
Pontius Pilaatust on rohkelt kujutatud kunstis: kujutavas kunstis, draamas (eelkõige keskaegsetes kannatusmängudes ehk passioonides), kirjanduses ja filmikunstis. Eelkõige on teda kunstis kujutatud tegelasena Jeesuse kohtupidamisel.
Pontius Pilaatus on kuulutatud pühakuks Etioopia kirikus (mälestuspäev 19. juunil) ja kopti kirikus (mälestuspäev 25. juunil).
Cəmilə Novruzova
Cəmilə Həsən qızı Novruzova (vene keeles Джамиля Гасан кызы Новрузова; 9. juuli 1930, Nahhitševani linn, Nahhitševani ANSV, Aserbaidžaani NSV - 24. mai 2011, Bakuu) oli aserbaidžaani kunstiteadlane.
1977. aastal kaitses Novruzova Aserbaidžaani Riiklikus Ülikoolis doktorikraadi kunstiteaduses. 1954–1988 õpetas ta kunstiülikoolis. Ta kirjutas teadusartikleid Aserbaidžaani skulptuurikoolkonna sünnist ja arengust. Kokku avaldas ta 177 artiklit ja 10 monograafiat ning juhendas 28 teaduste kandidaati.
László Bénes
László Bénes (sündinud 9. septembril 1997 Dunajská Stredas) on ungari rahvusest Slovakkia jalgpallur, kes mängib Saksamaa esiliigaklubis Hamburger SV ja Slovakkia jalgpallikoondises.
2007. aastal liitus ta kodulinnaklubiga Dunajská Streda DAC 1904. 2011. aastal siirdus ta Ungari klubisse Győri ETO. Győri põhimeeskonnas debüteeris ta hooajal 2014/15.
2016. aasta juulis sõlmis ta lepingu Saksamaa kõrgliigaklubisse Mönchengladbachi Borussia. 5. aprillil 2017 lõi ta mängus Hertha BSCi vastu oma esimese värava Saksamaa kõrgliigas (mäng lõppeski Hertha 1:0 võiduga). Hooaja 2018/19 teises pooles mängis ta laenul Saksamaa esiliigaklubis Kieli Holstein ja hooaja 2020/21 teises pooles Saksamaa kõrgliigaklubis FC Augsburg.
2022. aasta juunis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Hamburgeriga.
Slovakkia jalgpallikoondises debüteeris 10. juunil 2017 sõprusmängus Leedu vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 1. juunil 2021 sõprusmängus Bulgaaria vastu. Ta kuulus Slovakkia koondisse 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel.
Smilewound
"Smilewound" on elektroonilist muusikat viljeleva Islandi ansambli múm täispikk album, mis ilmus 2013. aasta 6. septembril nii CD-plaadina, vinüülplaadil kui ka digitaalselt. Päev hiljem, 7. septembril ilmus album "Cassette Store Day" ürituse raames ka kassetil.
Albumi lisalugu "Whistle" valmis koostöös Kylie Minogue'iga ning see lindistati 2012. aasta filmi "Jack and Diane" heliriba tarvis. 2013. aasta veebruaris ilmus see ka digitaalse singlina.
Tarass
Tarass on mehenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1200. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Tarass 29 mehel.
Otto Pohla
Otto Pohla (20. märts 1899 Kirna-Kohatu vald, Hageri kihelkond, Harjumaa – 1942) oli eesti maadleja.
Sportlasena
Ta oli nii Kreeka-Rooma kui ka vabamaadluses kokku seitsmekordne Eesti meister. Ta võistles poolraskekaalus ja raskekaalus, välisvõistlustel üksnes Kreeka-Rooma maadluses.
1924
Pohla tuli Eesti meistriks Kreeka-Rooma maadluse raskekaalus.
1926
Eesti alistas Tallinnas maavõistlusel Läti 28:8.
Euroopa meistrivõistlustel osales poolraskekaalus 6 maadlejat. Pohla kaotas esimeses ringis István Döményle (Ungari), kes sai 4. koha, ja teises ringis Josef Urbanile (Tšehhoslovakkia), kes sai hõbemedali. Sellega langes ta välja.
1927
Pohla tuli Eesti meistriks Kreeka-Rooma maadluse raskekaalus ja vabamaadluse poolraskekaalus.
1928
Pohla tuli Eesti meistriks Kreeka-Rooma maadluse poolraskekaalus.
Eesti koondis võitis Riias Läti 4:2. Otto Pohla esines raskekaalus. Kergemates kaaludes tuli võit Eestile, aga just kahes raskemas kaalus tuli vastu võtta kaotus (Aleksander Pohla ja Otto Pohla). Sellegipoolest arvati Otto Pohla olümpiakoondisse.
1928. aasta suveolümpiamängudel Amsterdamis esines Otto Pohla poolraskekaalus. Esimeses ringis seljatas ta Šveitsi maadleja Max Studeri, teises ringis sai punktikaotuse Soome maadlejalt Onni Pelliselt ja kolmandas sai punktivõidu Hollandi maadleja Johan Heijmi üle. Neljandas ringis tuli vastu Saksamaa maadleja Adolf Rieger, kelle seljatamine võis ainsana Pohla veel konkurentsi jätta. Alguses oligi Pohla aktiivsem, kuid väsis ja lõpetas matši ilmetu pusimisega. Kohtunikud andsid võidu sakslasele (sai hiljem hõbemedali) ja Pohla jaoks oli turniir läbi.
1929
Pohla tuli Eesti meistriks Kreeka-Rooma maadluse raskekaalus.
1930
Pohla tuli Eesti meistriks Kreeka-Rooma maadluse poolraskekaalus.
Edasine elukäik
Ta mobiliseeriti Punaarmeesse 22. augustil 1941 ja viidi Leningradi. Pärast jaanuari 1942 polnud temast enam teateid ning ta tunnistati jaanuaris 1943 teadmata kadumise tõttu surnuks.
Enid (Oklahoma)
Enid on linn USA-s Oklahoma osariigis, Garfieldi maakonna halduskeskus. See asub Oklahoma Cityst 110 km kaugusel põhjas. Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse kohaselt 51 308. 2010. aasta USA rahvaloenduse järgi oli elanikke 49 379. See on elanike arvult osariigi üheksas linn.
Enid asutati 1893. aastal Cherokee Outleti piirkonna avamisel, kus elasid tšerokiid. Linn on saanud nime tegelase järgi Alfred Tennysoni teosest "Idylls of the King". Enid sai linnaõigused 1904. aastal. Linn hakkas kiiresti kasvama pärast raudteeliinide ehitamist ja nafta avastamist 1910. aastatel ning Teise maailmasõja järel.
Enidis valitsevad kuumad suved ning külmad ja sageli lumised talved. Kevadel võib esineda tornaadosid. Kõrgeim mõõdetud õhutemperatuur Enidis on 48 °C, mis mõõdeti 1936. aastal. Madalaim temperatuur mõõdeti 1905. aastal, mil oli −29 °C külma. Sademeid esineb 871 mm/a. Kõige enam sajab juunis (132 mm) ning kõige vähem jaanuaris (27 mm).
Peamised majandusallikad on nisu, karjakasvatus ja nafta. Olulised on teravilja jahvatamine, lihatöötlemine, piimakarjandus, naftatöötlemine, soola- ja ammoniaagi tootmine.
Enid on tuntud USA nisupealinnana ("Wheat Capital of the United States").
Aastatel 1906–1998 asus linnas ülikool.
Linna läbivad maanteed Route 81 ja Route 412. Linna lähedal asub Vance'i õhujõudude baas.
Evald Teras
Evald Teras (20. detsember 1929 – 13. november 2009) oli eesti õpetaja, koorijuht ja koduloolane.
Ta lõpetas 1949. aastal Kärdla Keskkooli ja 1972. aastal Tallinna Muusikakooli koorijuhtimise erialal.
Aastatel 1949–1951 oli ta Lauka 7-klassilise Kooli õpetaja. Oli ka Kärdla Keskkooli ajaloo- ja muusikaõpetaja, sh Erkki-Sven Tüüri muusikaõpetaja. Aastatel 1997–2009 juhatas ta EELK Kärdla kiriku segakoori.
Ta tegeles ka Hiiumaa ajaloo uurimisega.
Kaukaasia kitsekakar
Kaukaasia kitsekakar (Doronicum orientale) on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Evald Teras
Ta oli Tobiase Seltsi loomise idee algataja ja seltsi asutajaliige.
Mälestuse jäädvustamine
2012. aastal avati Kärdlas Pika ja Aia tänava ristil tema auks mälestuspink.
Isiklikku
Ta oli Tõnis Lukase onu.
Mets-Torila
Mets-Torila oli küla Tartumaal, ajalooliselt Kokora mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Torila küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kodavere kihelkonda. 1977 liideti Mets-Torila, Suur-Torila ja Väike-Torila küla kokku ja moodustati uus küla: Torila.
Kosova keskaegsed mälestusmärgid
Kosova keskaegsed mälestusmärgid on Kosovos asuv UNESCO maailmapärandi nimistu objektide rühm, neli keskaegset ehitismälestist, mis kujutavad endast Palaiologoste renessansi aegse romaani mõjudega Bütsantsi kirikuarhitektuuri säravaid näiteid. Erilise väärtusega on kirikute seinafreskod Balkanil välja kujunenud ja seal 13.–17. sajandil viljeldud iseloomulikus stiilis.
Mälestiste rühma kuuluvad üksikobjektid on
Ajaloost
2004. aastal kanti UNESCO maailmapärandi hulka Dečani klooster. Kaks aastat hiljem, 2006. aastal lisati sellele veel kolm ehitismälestist samas piirkonnas ja ligikaudu samast perioodist.
2006. aastal kanti ehitised ohustatud maailmapärandiobjektide nimistusse raskuste tõttu neid hallata ja kaitsta piirkonnas kujunenud poliitilise ebastabiilsuse tõttu.
Sovetskaja rajoon
Sovetskaja rajoon (vene keeles Советский район on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti kirdeosas. Rajooni keskus on Sovetskaja staniitsa.
Rajoon piirneb põhjas ja idas Volgogradi oblastiga, lõunas Oblivskaja rajooniga, kagus Miljutinskaja rajooniga, läänes Kašarõ rajooniga ja loodes Bokovskaja rajooniga.
Rajooni pindala on 1200 km². Elanike arv oli 2012. aastal 6623, 2009. aastal 6856 ja 2002. aastal 7449.
Sovetskaja rajooni asulad kuuluvad kolme külaasunduse koosseisu.
Nõžnja Krõnka
Miuse lisajõe Krõnka kallastel asuva Nõžnja Krõnka kõrgus merepinnast on 124 meetrit.
Nõžnja Krõnka asutati 1778. aastal, alev alates 1938. aastast.
XXI sajand
Donbassi sõja ajal, 2014. aasta 17. septembril, sattus asula valitsusvastaste relvajõudude rünnaku alla. Ajavahemikus 8:45 kuni 11:40 tulistati asulat mitmelasulistest raketiheitjatest Grad.
Väidetavalt hukkus vähemalt 10 elanikku, kümned inimesed said vigastusi, hävis 9 elamut.
21. septembril lahkusid valitsusväed alevist ning asula võtsid oma kontrolli alla keskvalitsuse vastased relvajõud.
Põhjamaade Teoreetilise Füüsika Instituut
pisi|[[AlbaNova keskus]] Põhjamaade Teoreetilise Füüsika Instituut (NORDITA; islandi keeles Norræna stofnunin í kennilegri eðlisfræði, norra keeles Nordisk institutt for teoretisk fysikk, rootsi keeles Nordiska institutet för teoretisk fysik, soome keeles Teoreettisen fysiikan pohjoismainen laitos, taani keeles Nordisk institut for teoretisk fysik) on Põhjamaade Ministrite Nõukogu alluvuses tegutsev teadusasutus.
Instituudi eesmärk on edendada Põhjamaade koostööd teoreetilise füüsika vallas, eelkõige astrofüüsika, biofüüsika, kondensaine füüsika ja osakestefüüsika alal. Instituut korraldab kursusi, töötubasid, loenguid ja konverentse nii üksi kui ka koostöös teiste asutustega.
Kuni 2006. aastani rahastasid instituudi tegevust Põhjamaad ühiselt Põhjamaade Ministrite Nõukogu vahendusel, seejärel võtsid finantseerimise üle Põhjamaade Ministrite Nõukogu, Kuninglik Tehnikakõrgkool ja Stockholmi Ülikool.
Instituudi juhatusse kuulub kaks liiget igast riigist. Juhatuse esimees on Islandi ülikooli professor Þórður Jónsson.