cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Neippergi krahvkond
Neippergid põlvnevad Schweigerni Bertilost (1120) Niberchi Reingebodusest (mainitud 1. augustil 1241), krahvid alates 5. veebruarist 1726 ja otse keisrile alluvad Švaabi riigikrahvid alates 1766. aastast. Neippergi krahvkond mediatiseeriti 1806. aastal Württembergi poolt, Neippergi krahvid olid alates 1819. aastast Württembergi ülemkoja pärilikud liikmed. Neippergid olid 1530. aastast luterlased, kuid krahv Wilhelm Reinhard naasis katoliku usku 1717. aastal.
Neippergide peamine valdus on Schwaigern praegusel Baden-Württembergi liidumaal. Neipperg-Schwaigerni pealiinist eraldusid Neipperg-Adelshofen (1520–1708), Neipperg-Klingenberg (1652–1672) ja Neipperg-Streichenberg (1581–1649), mis surid kõik välja ja nende valdused läksid tagasi pealiinile.
Kristjan Siigur
Kristjan Siigur (sündinud 2. juulil 1980 ) on Eesti jurist, kohtunik.
2003. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonna. Enne kohtunikuks nimetamist töötas ta Justiitsministeeriumis. Algul kohtute osakonnas, hiljem õiguspoliitika osakonnas.
Neippergi krahvkond
Tuntuim Neipperg on Adam Adalbert (1775–1829), endise Prantsusmaa keisrinna Marie-Louise'i abikaasa. Nende järglased kandsid Montenuovo krahvi ja 1864. aastast vürsti tiitlit, kuid surid meesliinis välja 1951. aastal.
Neippergi krahvid alates 1726. aastast:
Kristjan Siigur
28. novembril 2007 nimetas Vabariigi President Riigikohtu üldkogu ettepanekul Kristjan Siiguri esimese astme kohtunikuks alates 1. detsembrist 2007. Ta asus tööle Tallinna Halduskohtusse.
2020. aasta kohtunike täiskogul valiti ta kolmeks aastaks ühe esindajana kohtute haldamise nõukotta.
Maire Morgen-Hääl
Maire Morgen-Hääl (kuni 1971 Maire Morgen; sündinud 15. mai 1939 Tallinn) on eesti metallikunstnik.
Ta lõpetas 1958. aastal Tallinna 4. keskkooli ning õppis aastatel 1961–1966 ERKI-s, mille lõpetas metallikunsti erialal.
Ta töötas aastatel 1967–1993 TTÜ konstrueerimis-eksperimentaalosakonnas (alates 1970. aastast vanemkunstnikuna). Alates 1993. aastast töötas ta vabakunstnikuna. Ta on ka ehteid valmistanud.
Albu Raamatukogu
Albu Raamatukogu on rahvaraamatukogu Järva vallas Albus. Kogu asub Albu rahvamajaga ühes hoones, kuhu koliti 2002. aasta mais.
Raamatukoguhoidja on Kaja Leidtorp.
Alates 1. jaanuarist 2020 tegutseb raamatukogu Järva Vallaraamatukogu allüksusena.
Horreum
pisi|Taastatud horreum [[Saalburgi kindluses Saksamaal]] Horreum (ladina keeles mitmuses: horrea) oli teatud tüüpi ühiskondlik ladu, mida kasutati Vana-Rooma ajal. Kuigi seda ladinakeelset terminit kasutatakse sageli viljaaitade kohta, kasutati Rooma-aegset horreumi ka mitut teist sorti tarbekauba ladustamiseks. Roomas asunud hiiglaslikku ladudekompleksi Horrea Galbae kasutati lisaks vilja hoiustamisele ka oliiviõli, veini, toiduainete, rõivaste ja isegi marmori hoiustamiseks. Keiserliku ajajärgu lõpuks oli Rooma linnas linna vajaduste rahuldamiseks 300 sellist ladu.
Suurimad horreumid olid ülisuured ja seda isegi tänapäevaste standardite järgi: ainuüksi mainitud Horrea Galbae esimene korrus koosnes 140 ruumist, mille pindala oli umbes 21 000 m². Ühiskondlikuks kasutamiseks mõeldud horreumites olnud kasutatava pinna hulka on võimalik hinnata selle järgi, et kui keiser Septimius Severus aastal 211 suri, olevat ta jätnud linna ladudesse sellise tagavara, millega oleks võinud Rooma rohkem kui miljonit elanikku seitse aastat toiduga varustada. Väiksemad (kuid sarnased) laod olid Rooma linnades ja kindlustes tavapärased üle kogu keisririigi. Hästi säilinud sõjaväe kasutatud horreumi näiteid on välja kaevatud Hadrianuse vallil Inglismaal, eriti Housesteadsis (Vercovicium), Corbridge'is ja South Shieldsis.
Esimesed horreumid ehitati Roomas 2. sajandil eKr ja esimese teadaoleva ühiskondliku horreumi rajas tribuun Gaius Gracchus aastal 123 eKr. Hiljem hakati sõna kasutama mistahes kauba säilitamise koha kohta; seetõttu kasutati seda sageli ka keldrite kohta (horrea subterranea), kuid seda võidi kasutada ka koha kohta, kus hoiti kunstiteoseid või isegi raamatukogu kohta. Mõned avalikud horreumid toimisid mõnevõrra justkui pangad, kus võis hoiustada väärtasju, kuid kõige olulisemad olid ikkagi sellised laod, kus hoiti toiduaineid (teravilja ja oliiviõli) ja kust neid riigi poolt jaotati. Rooma küllastumatu nõudlus toiduainete järele tähendas seda, et mõnest linna horreumist läbi käinud kauba kogus oli tohutu ning seda ka tänapäevaste standardite järgi. Arvatakse, et Roomas Horrea Galbae lao taga asuv antiikaja suuremaid prügimägesid Monte Testaccio sisaldab vähemalt 53 miljoni amfora jääke. Nendega amforatega toodi Roomasse ligikaudu 6 miljardit liitrit õli.
Ehitus ja nimetamine
Rooma horreum ja selle sadam Ostia Antica olid vähemalt kahekordsed ja võimaldamaks kergemat ligipääsu ülemistele korrustele, olid need ehitatud kaldteede, mitte treppidega. Teraviljade säilitamiseks kasutatavad hooned olid ehitatud sammastele tõstetuna, et vähendada niiskuse hoonesse sattumise ja kauba riknemise tõenäosust. Mitmed horreumid paistavad olevat olnud kasutusel ka suurte kauplemisaladena, kus keskse õu ümber asusid väikeste kaupluste (tabernae) read. Mõned neist võisid olla üpris viimistletud ja ehk täita tänapäevaste kaubanduslike passaažidega sarnanevat rolli. Teistel hoonetel, nagu näiteks Ostias asunul, oli õu jaotatud ja kauplused seisid "selg-selja vastu". Lähis-Idas olid horreumid üpris teistsuguse ehitusega ja neis oli vaid üks rida väga sügavaid kauplemisruume, mis kõik avanesid samasse külge. See peegeldas sealsetes paleedes ja templikompleksides juba ammu enne roomlaste saabumist laialdaselt kasutatud arhitektuuristiili.
Hoonete ehitamisel kanti hoolt ka turvalisuse ja tuleohutuse eest. Tulekahjude ohu vähendamiseks ehitati horreume sageli väga paksude seintega (kuni meetripaksustega) ja varaste heidutamiseks olid aknad alati kitsad ja asusid väga kõrgel. Uksi kaitsti keeruliste lukkude ja poltide süsteemidega. Isegi kõige suurematel horreumidel oli vaid kaks kuni kolm välisust, mis olid sageli ka üpris kitsad ja mis ei võimaldanud vankritega sisenemist. Kaupade sisse- ja väljatassimise ning hoone sees liigutamise vaevarikas töö tehti väga tõenäoliselt vaid käsitsi; seega pidi suurimates horreumides olema tohutu hulk töölisi.
Kõigile Rooma horreumidele olid pandud nimed, millest mõned viitasid kaubale, mida seal hoiti (ja ilmselt ka müüdi): näiteks vaha (candelaria), paber (chartaria) ja pipar (piperataria). Teised nimetati jälle kas keisrite või keiserliku perekonnaga seotud inimeste järgi, nagu näiteks juba mainitud Horrea Galbae, mis on ilmselt saanud nime 1. sajandil valitsenud keiser Galba järgi. Tänu Ostias asuvale eriti hästi säilinud horreumil olevatele raidkirjadele on teada, et see nimetati kahe vabakslastud orja (selle oletatavate omanike) Epagathuse ja Epaphrodituse järgi (Horrea Epagathiana et Epaphroditiana).
Kuressaare Täiskasvanute Gümnaasium
pisi|Kuressaare Täiskasvanute Gümnaasiumi õppehoone aadressil [[Garnisoni tänav 16, kus kool tegutses aastatel 1949–1961 ja tegutseb taas alates 2011. aastast]] Kuressaare Täiskasvanute Gümnaasium on täiskasvanute gümnaasium Saaremaal Kuressaares aadressil Garnisoni tänav 16.
Kooli direktor on alates 2004. aastast Ly Kallas.
Koolis saab omandada haridust põhikooli tasemel (8.–9. klass) ning gümnaasiumi tasemel õhtuses osakonnas ja kaugõppeosakonnas.
Ajalugu
Kool loodi 1949. aastal ja kandis siis nime Kuressaare Töölisnoorte Keskkool. Algusaastatel olid õpilased valdavalt venekeelsed, sest nende seas oli palju sõjaväelasi. Kooli vene osakond tegutses Toris, kunagise maakonnahaigla ruumides, väiksemaarvuline eesti osakond aga Kuressaares Saaremaa Keskkooli juures aadressil Garnisoni tänav (tollal 21. juuni tänav) 16. Kuna Pikk tänav 31 gümnaasiumihoone oli Teises maailmasõjas kannatada saanud, koliti peaaegu kõik linna koolid Garnisoni tn 16 majja ümber. Õppetöö toimus kolmes vahetuses ja töölisnoorte keskkool sai ruume kasutada neljal õhtul nädalas kell 19–21.
Kui 1952. aasta mais muutus linna nimi, muutus ka kooli nimi – uueks nimeks sai Kingissepa Töölisnoorte Keskkool. 1961. aastal, kui aadressil Hariduse tänav 13 valmis uus moodne koolihoone – tänapäeval tegutseb selles hoones Kuressaare Hariduse Kool –, sai sinna endale ruumid ka töölisnoorte keskkool.
Aastatel 1970–1988 kandis kool nime Kingissepa Õhtukeskkool. 1975/1976. õppeaastal sai siis juba õhtukeskkool esimesed oma ruumid. Need asusid aadressil Pikk tänav 6 ja seal hakkas tööle kooli kaugõppe osakond. 1978/1979. õppeaastal (see oli kooli 30. tegevusaasta) anti õhtukoolile omaette ruumid linna ühes vanimas koolihoones aadressil Pikk tänav 31 (tänapäeval tegutseb selles hoones Kuressaare Vanalinna Kool).
Kui 1988. aastal ennistati linnale ajalooline nimi, nimetati koolgi jälle vastavalt ümber – Kuressaare Õhtukeskkool. 1997. aasta sügisel kolis kool Kuressaare ringtee ääres asuvasse Saare KEKi hoonesse.
Direktorid
Kooli algusaegadel vahetusid direktorid kiiresti. Esimene direktor oli Raissa Ivanitškina. Talle järgnesid Sivkov, Heino Tiidus, Rattik ja Gurova.
Kalda mõis
Kalda mõis (saksa keeles Kalda) oli Harku mõisa karjamõis Keila kihelkonnas Harjumaal. .
336 eKr
336. aasta eKr oli 336. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi ab urbe condita CDXVIII (418).
Ameerika Ühendriikide põhiseaduse kahekümne teine parandus
Ameerika Ühendriikide põhiseaduse kahekümne teine parandus on Ameerika Ühendriikide põhiseaduse muudatus presidendi ametiaja piiramisest kahe korrani.
Parandus võeti vastu Kongressis 24. märtsil 1947 ning ratifitseeriti osariikide tasemel 27. veebruaril 1951.
Tankitõrje Eesti Kaitseväes enne Teist maailmasõda
1937. a käis jalaväe inspektor kolonel J. Siir Saksamaal tankitõrjega tutvumas, kelle eeskujul ka meie tankitõrjekompaniid loodi. Kompaniid olid määratud väekoondiste juhtide käsutusse ja mõeldud kiirete liikuvate üksustena vastase tankide läbimurrete tõkestamiseks. Toona võeti eesmärgiks luua vastavalt minimaalvajadusele igale sõja korral formeeritavale diviisile motoriseeritud tankitõrjekahuritega relvastatud kompanii. Lisaks nendele pidi paar kompaniid jääma ülemjuhataja käsutusse. Allüksuste väljakoolitamiseks moodustati Vabariigi Presidendi 13.05.1939 otsusega nr 15 1. ja 2. diviisi koosseisu kokku kolm rahuaegset tankitõrjekompaniid.
Relvade hankimine
Tankitõrjevarustuse ostmist piiras etteantud rahasumma, 276 tuhat krooni, ning juba algusest orienteeruti ainult 4-8 näidisrelva soetamisele. Nii J. Laidoner kui N. Reek ja komisjoni liikmed olid üksmeelel, et selle raha eest tuleb tellida 4 Solothurni 20 mm püssi ja 4 Böhleri 47 mm kahurit laskemoonaga ning ostulepinguteni jõuti vastavalt 31.12.1935 ja 14.01.1936.36 Solothurni püssid saabusid Tallinna juba märtsis ja Böhleri kahurid juunis 1936. Selle relvaliigi uudsust ja mõningat tehnilist ning taktikalist määratlematust arvestades ei olnud teabekogumise algusest kuni esimese relvaostu teostumiseni kulunud poolteist aastat liiga pikk aeg. Eesti oli esimesi nende relvade ostjaid ja Solothurni ning Böhleri relvad olid hetkel kahtlemata tankitõrjerelvade viimane sõna.1 1938. a märtsis telliti Saksamaalt 40 - 37 mm Rheinmetalli tankitõrjekahurit lisaks varem hangitud 4-le. Poola sõjaväeatašee andmeil kavatseti osta kokku 96 Rheinmetalli tankitõrjekahurit. Kokku saadi 1938-1939. aastal Saksamaalt 44 Rheinmetalli tankitõrjekahurit ja 14 000 mürsku. Neist kasutusele võeti 27, ülejäänud 17 kahurit jäid mobilisatsiooni korral juurdeformeeritavate kompaniide varustamiseks. Jalaväeüksuste relvastamiseks tankitõrjepüssidega otsustati näidisena ostetud Solothurni püssi kopeerides ehitada oma tankitõrjepüss. 1940. algul ka Arsenali tehases 10 püssi valmis.
Tankitõrje struktuuride moodustamine
Tankitõrje kaadrikoosseisu valmistati 1936. a-st ette Lahingukoolis, kus 1938. a-st oli õpperühmal 3 – 37 mm kahurit.0 Riigikaitse moderniseerimise plaani koostamisel 1937. a lõpus nähti tankitõrjerelvade minimaalvajaduseks igale formeeritavale brigaadile üks motoriseeritud tankitõrjekahurite kompanii. Lisaks peeti vajalikuks Narva rindele üks ja Petseri rindele 2 - 3 motoriseeritud tankitõrjekompaniid ülemjuhataja või diviisi juhatuse käsutuses. Üldse seega 9 - 10 motoriseeritud tankitõrjekompaniid 9 kahuriga, kokku 81 - 90 tankitõrjekahurit ilma tagavarata. Arvestades kergetankide hankimise plaani, loeti otstarbekaks rahuldada vaid 45% tankitõrjerelvade vajadusest.3 Tankitõrjekompaniide formeerimist alustati pärast kahurite kättesaamist 1939. a mai lõpus (koosseisud kehtestati 21. maist). 1. ja 2. tankitõrjekompanii koosseisus olid juhtimisrühm ja 3 kahurirühma aga 3. tankitõrjekompaniis oli juhtimisrühm ja 2 kahurirühma. Igas rühmas oli 3 kahurit. Koosseisu järgi oli rahu ajal ette nähtud 1. ja 2. kompaniis 97 meest, 3. kompaniis 70 meest. Mobilisatsiooni korral pidid 1. ja 2. tankitõrjekompanii eraldama juurdeformeeritava kahe kompanii jaoks kumbki ühe ohvitseri ja 9 allohvitseri. 1. tankitõrjekompaniis Narvas ja 2. tankitõrjekompaniis Võrus oli 9 tankitõrjekahurit, 3. tankitõrjekompaniis Tartus 6 (algselt oli see kompanii mõeldud Ratsarügemendile), Lahingukoolis 3. Kompaniid oli ette nähtud täielikult motoriseerida, 1. ja 2. kompanii pidid saama kumbki 20 erinevat autot (sh 16 maastikuautot) ning 3 mootorratast. 1. kompanii formeerimine lõpetati juba juuni algul, aga 2. ja 3. kompanii said ajateenijad, hobused ning suurtükid alles juuni lõpus-juuli algul. Puudu oli enamus (üle 2/3) kaadriallohvitsere ja sõdureid, kes asendati ajateenijatega. Ajateenijad sõdurid saadi diviiside väeosade arvelt. 1939. a mais nähti ette mobilisatsiooni korral formeerida veel 4. tankitõrjekompanii Rakveres (8 kahuriga) ning 5. tankitõrjekompanii Võrus (9 kahuriga). 1939. a septembris polnud nende kompaniide formeerimine veel ette valmistatud. Juhtnöörid tankitõrjekompaniide komplekteerimiseks reservlastega saadeti sõjaväeringkondade staapidele 22. septembril. Kahurid ja varustus aga kohal polnud. 3. tankitõrjekompanii pidi saama 3 kahurit juurde Lahingukoolist. 30. septembril 1939 esitas Sõjavägede Staabi ülem kindral N. Reek Sõjavägede ülemjuhatajale ettepaneku määrata kõik tankitõrjekahurid rivisse ja motoriseerida.665 Selleks ümberkorralduseks kulus veel mitu kuud. Kokkuvõttes oli 1939. a septembris lahinguüksustes vaid 28 tankitõrjekahurit, sh 4 Böhleri kahurit jalaväerügementides. Ladustatud 17 kahuri kasutuselevõtmist takistasid väljaõpetatud meeskondade ning veovahendite ja eelikute puudus.
Juba 1937. a juunis anti 1. ja 7. jalaväerügemendile kummalegi väljaõppeks üks 47 mm Böhleri tankitõrjekahur (jalaväe saatesuurtükk) ja üks 20 mm Solothurni tankitõrjepüss, mis olid 1936. a hangitud näidisrelvadena. 1. raskekuulipilduri kompanii koosseisus moodustati tankitõrjerühm, milles mõlema relva meeskonnast jaod. 1938. a jagati katterügementidele ka ülejäänud kaks Böhleri kahurit. Tankitõrjepüssid jalaväeüksuste relvastamiseks otsustati valmistada Eestis, kopeerides Solothurni püssi. Paraku valmis esimene seeriapartii (10 püssi) Arsenalis alles 1940. algul.
Väljaõpe
Esialgu takistas tankitõrjealast väljaõpet ajakohaste liikuvmärkidega polügoonide puudumine nii Kurtna laagris, kui ka Narvas. 1939. a augusti keskpaigaks ei olnud kompaniide ajateenijad saanud kahuritest teha veel ühtki laskeharjutust, sest puudusid ka pealepandavad püssirauad. Jalaväe inspektor tahtis seetõttu pikendada tankitõrjekompaniide laagriperioodi kuu aja võrra, kuni 1. oktoobrini.
Jalaväe väljaõppes pöörati samuti palju tähelepanu tankitõrjele. 1939. a suvelaagri väljaõppekavas kästi õpetada ja harjutada üksikvõitlejaid ning üksusi võitlema vaenlase soomusmasinatega nii olemasolevate relvade kui muude abinõudega: moondamine, kaevumine, tõkked, käsigranaadid, leegiheitjad, bensiiniga ülevalamine jne.
Varustus
1940. aastaks oli Eestil kokku:
19 Solothurn/Arsenal 20mm tankitõrje püsse
4 Cannone da 47/32 mod. 1935 (Böhleri) tankitõrje kahurit
22 Rheinmetall 37mm Pak 36 L/50 tankitõrje kahurit
Hinnang
Kuigi relvastus oli moodne, jäi relvade arv liiga väikeseks. Kokkuvõtteks võib Eesti Kaitseväe II maailmasõja eelse tankitõrje võimekuse arengu kohta öelda- liiga hilja, liiga vähe.
Vaata ka
https://dspace.ut.ee/bitstream/handle/10062/1370/tekst.pdf?sequence=24&isAllowed=y
Peraküla peakraav
Peraküla peakraav on kraav Läänemaal Lääne-Nigula vallas Höbringi, Spithami, Tuksi ja Tusari külas.
Peakraavi pikkus on 7,6 km. Peakraavi lähe on Tusari külas Nõva jõe lähedal. Peakraavi valgla on 26,9 km². Kraav suubub Spithami külas Pikane järve. Suue jääb Nõva looduskaitsealale.
Peraküla peakraav on tehislik mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.
Peraküla peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1103800.
Simo Frangén
pisi|Simo Frangén (2008) Simo Juhani Frangén (sündinud 6. septembril 1963 Ulvilas) on soome koomik ja telesaatejuht.
Greta Wieselgren
Margareta "Greta" Viola Wieselgren (kuni 1928 Greta Håkansson; 18. veebruar 1901 Karlskrona – 19. mai 1998 Lidingö vald) oli rootsi filoloog ja ajaloolane.
Simo Frangén
Simo Frangén õppis Tampere ülikoolis sotsioloogiat. Õpingute ajal asutas ta koos kaaslastega bändi Alivaltiosihteeri, millest hiljem sai huumorirühm, kes esitab sketše raadio- ja telesaadetes. Sketšidest on ilmunud ka 15 raamatut.
Greta Wieselgren
Ta õpetas Tartu Ülikoolis rootsi keelt.
Simo Frangén
Laiemalt tuntuks sai Simo Frangén 2000. aastal televisioonimängu "Maailman ympäri" saatejuhina.
American Song Contest
pisi|Logo American Song Contest on Ameerika Ühendriikides toimuv Eurovisiooni-laadne lauluvõistlus.
Laule esitavad võistlusele kõik 50 osariiki, viis territooriumi ja pealinn Washington ning parim laul saab parima algupärase laulu (Best Original Song) auhinna.
2022. aasta võistlus toimus 21. märtsist kuni 9. maini ja oli eetris NBC-s. Saadet juhtisid Snoop Dogg ja Kelly Clarkson.
Karl Zurflüh
Karl Zurflüh (26. jaanuaril 1913 – oktoober 1962) oli Šveitsi poksija.
Zurflüh oli kokku seitsmekordne Šveitsi meister sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) aastatel 1933 ja 1935–1940.
Zurflüh osales sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) 1936. aasta Berliini olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Peterburi sõjaväeringkond
Peterburi sõjaväeringkond (vene keeles Петербургский военный округ) oli 1864. aastal moodustatud Venemaa Keisririigi territoriaalkaitsepiirkond. Peterburi SR-i liideti 1870. aastal enamik Riia sõjaväeringkonnast, 1905. aastast kogu Soome sõjaväeringkond. Sõjaväeringkond piirnes edelas Vilno sõjaväeringkonna ja kagus Moskva sõjaväeringkonnaga.
Esimese maailmasõja algusega 1914. aastal ja Peterburi ümbernimetamisega Petrogradiks nimetati ka Peterburi SR ümber Petrogradi sõjaväeringkonnaks.
Petrogradi SR saadeti laiali 20. märtsil 1918 ning moodustati Tööliste ja Talupoegade Punaarmee Petrogradi sõjaväeringkond.
Sõjaväeringkonna territoorium
Peterburi sõjaväeringkonna koosseisu kuulusid 1914. aastal: Sõjaväeringkonna pindala oli 1 485 475 ruutversta, mis moodustas ligi 1/3 Venemaa Keisririigi Euroopa-osast ning seal elas 14 935 000 elanikku (1912. aasta seisuga). Sõjaväeringkond piirnes Norra, Rootsi ja Läänemerega.
Sõjaväeringkonna juhid
Peterburi sõjaväeringkonna kaardiväeosade ja sõjavägede juhataja (alates 15. augustist 1884 ülemjuhataja)
Delaunay triangulatsioon
Delaunay triangulatsioon (hääldus: delo'nee) on matemaatika ja arvutusgeomeetria mõiste. See on defineeritud kui punktihulga P triangulatsioon pinnal nii, et moodustatavate kolmnurkade sees ei oleks ühtegi punkti ning kolmnurkade tipud ühtivad punktidega.
Delaunay triangulatsioon on nimetatud nõukogude teadlase Boriss Delaunay järgi, kes tegeles selle teemaga alates 1934. aastast. Delaunay triangulatsioon maksimeerib kolmnurkade väikseima nurga, mille läbi välditakse liiga kitsaid kolmnurki.
Delaunay triangulatsiooni ei ole samal sirgel asuvate punktide jaoks. Kui punkti ümber kujutletud ringjoonel on 4 või rohkem punkti (näiteks ringi sisse kujuteldava ruudu diagonaalidel), pole Dealunay triangulatsioon enam üheselt määratud. Sel juhul rahuldavad mõlemad võimalikud triangulatsioonid Delaunay tingimust: tekivad kolmnurgad, mille sisemused jäävad tühjaks.
Võttes arvesse punkte ühendavad ringjooned, saab Delaunay triangulatsiooni defineerida ka kolme- ja enamamõõtmelistele punktihulkadele. Üldistused on võimalikud ka väljapoole eukleidilisi ruume. Sellistel juhtudel on aga võimalik, et Delaunay triangulatsiooni ei eksisteeri või ei ole see ühene.
Kuna lõplike elementide meetod (inglise keeles finit element method) ja piirielementide meetod (boundary element method) muutuvad järjest populaarsemaks, kasvab põhjus arendada automaatseid võrestiku moodustamise meetodeid. Vaatamata paljudele võrestiku moodustamise meetoditele, on võimalik, et nende abil loodud võrestikud tulevad moondunud ja kasutamatud. Selle probleemi lahenduseks on olemas meetodid, mille abil olemasolevat võret parandada. Näiteks võib tuua silumise, mille käigus kontrollitakse üle punkti kuuluvus kolmnurkadesse ja vajadusel muudetakse seda. Seeläbi väheneb võrestiku moone. Venitatud võrestiku meetod on aga selline, kus pärast moonete vähendamist jääb alles enam-vähem regulaarne võrestik, mida saab kiiresti ja kergesti muuta vastavaks Dealunay triangulatsiooni tingimustele.
Seotus Vornoi diagrammiga
Lisaks Delaunay triangulatsioonile kasutab punkte ühendavaid ringjooni ka Vornoi tessalatsioon. Vornoi tessalatsiooni käigus ühendatakse mainitud ringide keskpunktid ja saadakse seeläbi hulknurgad.
D-mõõtmeline Delaunay triangulatsioon
Delaunay triangulatsiooni leidmise d–mõõtmelises eukleidilises ruumis saab muuta punktihulga konveksse keha leidmiseks d+1-mõõtmelises ruumis, andes igale punktile lisakoordinaadi väärtusega |p|2, leides seejärel alumise poole konvekssele kehale ja kaardistades selle tagasi d–mõõtmeliseks ruumiks, kustutades viimase koordinaadi. Kuna konveksne keha on üheselt määratud, on seetõttu ka tekkiv Delaunay triangulatsioon üheselt määratud, seda aga ainult juhul, kui konveksse keha kõik tahud on mitmemõõtmelised tetraeedrid. Kui see tingimus ei ole täidetud, on võimalik selline tulemus saada vaid siis, kui algsetest punktidest d+2 asetsevad samal d–mõõtmelisel hüpersfääril.
Omadused
Kõikide mitmemõõtmeliste tetraeedrite ühendus on kokku punktide konveksne keha.
Delaunay triangulatsioon koosneb O(n(d / 2)) mitmemõõtmelisest tetraeedrist.
Kui pinnal (d=2) on b diagonaali samal konvekssel kehal, siis punktide iga triangulatsioon koosneb maksimaalselt 2n-2-b kolmnurgast ja ühest välisest tahust (lähemalt vaata artiklist Euleri karakteristikud).
Pinnal on igal punktil keskmiselt 6 ümbritsevat kolmnurka. See reegel kehtib üksnes siis, kui punkte on palju.
Delaunay triangulatsioon maksimeerib väikseimat nurka. Võrreldes teiste triangulatsioonidega, on Delaunay triangulatsiooni väikseim nurk vähemalt sama suur kui ülejäänud triangulatsioonide väikseim nurk. See ei tähenda aga, et suurim nurk kindlasti minimeeritaks.
Delaunay kolmnurkade ümberringjoon ei sisalda ühtegi punkti peale nende, mis moodustavad antud punktide Delaunay kolmnurga.
Kui ringjoon ühendab vaid kahte triangulatsioonipunkti, saab selle kaudu teada triangulatsioonikolmnurga ühe serva.
Iga Delaunay triangulatsiooni kolmnurk vastab d+1-mõõtmelisse ruumi projekteeritud konveksse keha tahule ja vastupidi.
Lähim tee kahe punkti b ja p vahel on neid ühendavat triangulatsioonikolmnurga serva pidi.
Visuaalne Delaunay triangulatsiooni definitsioon ja pööre
Ülaltoodud tingimustest saab järeldada, et vaadates kahte kolmnurka ABD ja BCD, mille ühine külg on BD, saab kontrollida nende vastavust Delaunay triangulatsioonile, liites kokku nurgad tippude A ja C juures. Kui summa on väiksem või võrdne sirgnurgaga (selle suurus on 180°), siis vastavad kolmnurgad Delaunay triangulatsiooni tingimustele. Kui summa on aga suurem, saab probleemi lahendada, vahetades ühist külge, mis eespool kirjeldatud juhul oleks külje BD vahetamine AC vastu. See omadus on äärmiselt oluline, kuna laseb kasutada pööret. Kui kaks ühise küljega kolmnurka ei vasta Delaunay triangulatsiooni tingimustele, saab vahetada nende ühist külge.
Pööre on Delaunay triangulatsiooni juures tihti kasutatav meetod.
Algoritmid
Kui on vaja kindlaks teha, kas punkt asetseb Delaunay kolmnurga ümberringjoones, või salvestada andmeid kolmnurkade ja nende servade jaoks, sõltuvad paljud algoritmid, mida kasutatakse Delaunay triangulatsiooni arvutamiseks, operatsioonide sooritamise kiirusest ja andmestruktuuride efektiivsusest.
Kahemõõtmelisel juhul on üks võimalus kontrollida, kas punkt D asetseb punktide A, B ja C ümberringjoones, determinant, mille väärtus on positiivne siis ja ainult siis, kui D asetseb antud ümberringjoones.
Pöörde algoritmid
Nagu juba mainitud, saame Delaunay triangulatsiooni tingimustele mittevastavate kolmnurgapaaride pöördel määratud tingimustele vastavad kolmnurgad. Sellest omadusest järeldub, et Delaunay triangulatsiooni jaoks saab teha kõigepealt suvalise triangulatsiooni ja siis servi pöörata, kuni kõik kolmnurgad vastavad Delaunay triangulatsiooni tingimustele. Kahjuks võib sellise lähenemise jaoks vaja minna O(n2) pööret ning samuti ei laiene see meetod kolmele või enamale mõõtmele.
Lisamine
Kõige tõhusam viis Delaunay triangulatsiooni sooritamiseks on korduvalt ühekaupa tipupunkte lisada, taasluues kolmnurgad graafiku osade kaupa. Kui kolmnurga tipp v lisatakse, jagatakse ümbritsevate punktide vahele ära kolmnurgad ja seejärel kontrollitakse nurkade suurusi. Vajadusel rakendatakse pööret. Kuid on võimalus, et iga punkti lisamisel tuleb pöörata kõiki kolmnurki, seega triangulatsiooni kogu ajakulu oleks O(n2).
Tuleb aga välja, et kui lisada punkte suvalises järjekorras, on iga punkti lisamisel vaja sooritada pööre keskmiselt O(1) kolmnurgas – alati see aga ei tööta ja mõnikord võib olla vaja sooritada palju rohkem pöördeid.
Seega on punkti lisamise meetoditel arenemisruumi. Me saame alles hoida pöörete ajalugu: iga kolmnurga juures säilitatakse viitu punktidele, mis seda kolmnurka muutsid. Leidmaks kolmnurka, millesse lisati punkt v, alustame põhikolmnurgast ja leiame viitade abil, mis viitavad kolmnurgale, kuhu punkt sai lisatud, punkti v, kui leiame kolmnurga, mida ei ole veel muudetud. Keskmiselt on sellegi tegevuse keerukus O(log10n). Kõigi punktide korral võtab see kokku aega O(n log10n). Olgugi et seda meetodit saab üldistada kõrgemate dimensioonide jaoks, nagu on tõestanud Herbert Edelsbrunner ja Nimish Shah, kasvab ajakulu eksponentsiaalselt isegi juhul, kui lõpptriangulatsioon on väike.
Boyeri-Watsoni algoritm pakub aga teistsugust lähenemist lisamismeetodile. See on alternatiiviks pöörde meetodile, kui lisatakse ükshaaval uusi punkte. Selle meetodi jaoks kustutatakse ära uue punkti ümbruses olevad ümberringjooned, misläbi jääb sellesse kohta tähekujuline avaus, kuhu seejärel luuakse uuesti triangulatsioonikolmnurgad, lähtudes Delaunay triangulatsiooni nõuetest.
Jaga ja valitse algoritm
Algoritmi "Jaga ja valitse" (divide and conquer) on kahemõõtmelistel pindadel välja töötanud Der-Tsai Lee ja Bruce Schachter, seejärel täiustasid seda Leonidas Guibas ja Jorge Stolfi, hiljem ka Rex Dwyer. Selles algoritmis jagatakse tipud rekursiivselt kaheks. Delaunay triangulatsioon leitakse iga osa jaoks ja seejärel ühendatakse osad omavahel mööda jagamisjoont. Sobivate võtete abil saab seda teha ajaga O(n), seega kulub kogu triangulatsioonile aega O(n log10n).
Käravete Raamatukogu
Käravete Raamatukogu on rahvaraamatukogu Järva vallas Käravetel endises algkoolihoones.
Enerģētiķis
Enerģētiķis on küla (vasarnīcu ciems ehk suvilapiirkond) Lätis Valmiera piirkonna Brenguļi vallas. Küla asub valla lääneosas Koiva jõe kaldal. Aastail 2009–2021 kuulus küla Beverīna piirkonda.
Käravete Raamatukogu
Ajalugu
Raamatukogu asutati 1925. aastal.
Delaunay triangulatsioon
Jaga ja valitse algoritm
Mõne jaotuse korral, näiteks ühtlane juhuslik jaotus, saab teadlikult valida tippude jagamise koha, mille abil saab algoritmi kiirendada väärtuseni O(n log10log10n), säilitades siiski küllalt hea täpsuse.
Käravete Raamatukogu
Ajalugu
1944. aastal asus kogu Käravete 7-klassilise kooli koridori kappides, hiljem lava peal. Aastatel 1953–1954 Käravete mõisa saalis. 1963. aastast asus raamatukogu taas Käravete mõisas.
Kartulilutikas
Kartulilutikas (Lygocoris pabulinus) lutikaliste alamseltsi kuuluv putukaliik.
Delaunay triangulatsioon
Jaga ja valitse algoritm
On tõestatud, et meetod "jaga ja valitse" on kõige kiirem meetod Delaunay triangulatsiooni saamiseks.
Käravete Raamatukogu
Ajalugu
1973 sai Käravete raamatukogu rändvimpli ja tunnistati parimaks külaraamatukoguks.
Enerģētiķis
Asulas kasvav Bekuri tamm ümbermõõduga 6,5 meetrit on looduskaitse all. Küla ise jääb osaliselt Ziemeļgauja kaitstavale maastikule.
Kartulilutikas
Putukat on ka Eestis.
Delaunay triangulatsioon
Nihkejoon
Fortune'i algoritm kasutab nihkuva joone (sweepline) tehnikat, kus üle punktihulga nihkub punktikaupa edasi joon, milleni triangulatsioon on juba tehtud. Selle meetodiga saab planaarsel juhul saavutada keerukuse O(n log10n).
Käravete Raamatukogu
Ajalugu
1986. aastal sai raamatukogu töö eest rajoonis III ja vabariigis maaraamatukogudest II koha ja raamatukogutöötajate teenetemedali.
Delaunay triangulatsioon
Nihkekeha
Nihkekeha (sweephull) meetod on kiire hübriidtehnika kahemõõtmelise Delaunay triangulatsiooni jaoks, mis kasutab radiaalselt levivat nihkekeha (see on loodud järjestikku radiaalselt sorteeritud kahemõõtmelistest punktihulkadest, mille abil saadakse mittekattuv triangulatsioon) koos iteratiivse kolmnurgapöördega. Empiiriline tulemus täpsele integraal-aritmeetilisele algoritmile kulutab aega ligikaudu poole O(keha) jagu ja sellele on saada vabavaralised rakendused programmeerimiskeeltes C++ ja C#.
Kasutusvaldkonnad
Eukleidiline minimaalse ulatusega puu (Euclidean minimum spanning tree – EMST ) punktihulga jaoks on Delaunay triangulatsiooni alamhulk. Tänu viimasele on EMST leidmine arvutuslikult lihtsustatud ja tõhusam.
Käravete Raamatukogu
Ajalugu
Alates 1991. aastast kuulub Käravete raamatukogu Ambla vallale.
Delaunay triangulatsioon
Kasutusvaldkonnad
Maastiku või teiste sarnaste pindade modelleerimisel on Delaunay triangulatsiooni abil võimalik määratud punktidega leida kergesti kasutatav võre pinna manipuleerimiseks, kuna välditakse liiga kitsaid kolmnurki ka saadakse ebaregulaarne võrgustik, mis kujutab reaalseid pindasid paremini.
Käravete Raamatukogu
Ajalugu
Alates 2003. aastast asub kogu endise algkooli teisel korrusel.
Delaunay triangulatsioon
Kasutusvaldkonnad
Delaunay triangulatsiooni abil saab hinnata punktide tihedust, kasutades Delaunay tesselatsiooni väljahindajat (Delaunay Tesselation field estimator).
Tihti kasutatakse Delaunay triangulatsiooni, et konstrueerida võrestikku füüsikaliste simulatsioonide jaoks, nagu näiteks lõplike elementide meetod või lõpliku mahu meetod (finite volume method), kuna Delaunay triangulatsioonil on nurga suurusele piirangud ja välja on töötatud mitu küllalt kiiret arvutuslikud meetodid triangulatsiooni leidmiseks. Võrestiku numbrilise stabiilsuse saavutamiseks kasutatakse näiteks Rupperti algoritmi.
Hanni Wenzel
Hannelore (Hanni) Wenzel (sündinud 14. detsembril 1956 Straubingis) on Liechtensteini endine mäesuusataja, kahekordne olümpiavõitja ja kahekordne maailmameister. Ta võitis 1976. aasta taliolümpiamängudel Innsbruckis Liechtensteinile esimese olümpiamedali.
Esimest korda võitis Wenzel maailma karikasarja etapi 20. detsembril 1973. Zell am Sees suurslaalomis. 1974. aasta maailmameistrivõistlustel Sankt Moritzis võitis ta slaalomis kulla ja Alpi kahevõistluses hõbeda. 1976. aasta taliolümpiamängudel Innsbruckis tõi ta riigile esimese medali, kui võitis slaalomis pronksi. Sama aasta maailmameistrivõistlustel kavas olnud alpi kahevõistluses võitis ta pronksmedali.
1978. aastal võitis ta üldarvestuses maailma karika. Kõige edukamaks kujunesid 1980. aasta taliolümpiamängud Lake Placidis, kus ta võitis suurslaalomis ja slaalomis kulla ning kiirlaskumises hõbeda. Maailmameistrivõistlustel kavas olnud alpi kahevõistluses võitis ta kuldmedali. Samadel taliolümpiamängudel võitis tema vend Andreas hõbemedali, tänu millele saavutas Liechtenstein taliolümpiamängude üldises medalitabelis kahe kulla ja kahe hõbedaga kõrge kuuenda koha. Lisaks võitsid Hanni ja Andreas Wenzel samal aastal üldarvestuses maailma karika.
Wenzel jäi eemale 1984. aasta taliolümpiamängudest Sarajevos, kuna nõustus võtma vastu raha mitte läbi riikliku suusaliidu. Samuti jäi samal põhjusel nendest taliolümpiamängudest eemale Ingemar Stenmark (Rootsi), kes võitis samuti 1980. aastal kaks olümpiakulda.
Ta lõpetas karjääri pärast 1984. aasta hooaega. Viimasel maailma karikasarja hooajal saavutas ta Erika Hessi (Šveits) järel teise koha. Ta võitis karjääri jooksul kaks olümpiakulda, tuli neljal korral maailmameistriks ja võitis kaks korda maailma karika. Maailma karikasarjas jõudis ta poodiumile kokku 89 korral ja võitis 33 etappi. Aastatel 1971–1984 valiti ta üheksal korral Liechtensteini aasta naissportlaseks.
Isiklikku
Wenzel on abielus Austria endise mäesuusataja Harti Weiratheriga. Nende tütar Tina Weirather on samuti mäesuusataja.
Oliņi
Oliņi (nõukogude perioodil Augstroze) on küla (mazciems) Lätis Limbaži piirkonnas Umurga vallas. Külas asub Oliņi bussipeatus.
Oliņis asus Augstroze vallamaja.
Asula jääb Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale. Aastal 2007 oli külas 30 elanikku.
Tallinna Fotokuu
Tallinna Fotokuu (inglise Tallinn Photomonth) on Tallinnas toimuv rahvusvaheline kunstibiennaal. Biennaalil saab tutvuda fotograafia ja kaamerakultuuri arenguga. Biennaali korraldab Eesti Fotokunstnike Ühendus.
Esimene biennaal toimus 2011. aastal. 2019. aastal toimus Tallinna Fotokuu viiendat korda.
Ahula Raamatukogu
Ahula Raamatukogu on rahvaraamatukogu Järva vallas Ahulas.
Kogul on laenutuspunktid ka Järva-Madisel ja Kaalepis.
2011. aastal liideti Järva-Madise Raamatukogu Ahula raamatukoguga.
Alates 1. jaanuarist 2020 tegutseb raamatukogu Järva Vallaraamatukogu allüksusena.
Toronto Eesti Meeskoor
Toronto Eesti Meeskoor on aastal 1950 August Kiilaspea Torontos asutatud meeskoor.
Aastal 1964 tegi koor kontserdireisi Euroopasse, lauldes näiteks Rootsis ja Prantsusmaal. Aastal 1965 tegi koor samalaadse reisi USA-s.
Tomaszów Lubelski
Tomaszów Lubelski on linn Poolas Lublini vojevoodkonnas, Tomaszów Lubelski maakonna keskus. Tomaszów Lubelski asub Zamośćist umbes 32 km lõunas, Ukraina piirist 21 km kaugusel.
1590. aastatel asutas Jan Zamoyski Rogóźno küla kohale linna, mis sai nimeks Jelitowo. 1612. aastal nimetati linn ümber Tomaszówiks. Hiljem sai linna nimeks Tomaszów Ordynacki ja alates 19. sajandi teisest poolest Tomaszów Lubelski.
Teise maailmasõja ajal toimus Tomaszów Lubelski lähedal 1939. aasta 17. septembrist kuni 26. septembrini Saksa ja Poola vägede vahel Tomaszów Lubelski lahing, mis oli Saksa-Poola sõja suuruselt teine lahing ja suurim tankilahing.
Tomaszów Lubelski kuulus aastatel 1975−1998 Zamośći vojevoodkonna koosseisu.
Bondage
Bondage (inglise keeles bondage 'kinnisidumine, aheldamine' ) on BDSM-subkultuuris partneri sidumise, aheldamise vm ihulise kammitsemise praktika, mille eesmärk on erootiline, esteetiline või somatosensoorne erutus või ärritus.
Kammitsemine võib toimuda nööride, käeraudade, kettide, ahelate, teibi või muude vahendite abil ning see toimub partnerite vastastikusel nõusolekul.
Kuigi sellisel ihulisel kammitsemisel võib olla sadistlikke, masohhistlikke, seksuaalseid, erootilisi, esteetilisi või muid eesmärke, võib enda andmine partneri kontrolli alla füüsilise kammitsemise teel ja sellega kaasnev võimu- ning usaldussuhete intensiivistumine ja kammitsusest vabastamisel tekkiv ihuline nauding olla piisav motivaator bondage'iga tegelemiseks.
Imavere Raamatukogu
Alates 1. jaanuarist 2020 tegutseb raamatukogu Järva Vallaraamatukogu allüksusena.
Romelli pilvik
Romelli pilvik (Russula romelli) on pilvikuliste sugukonda pilviku perekonda kuuluv söögiseen.
Lutsernilutikas
Lutsernilutikas (Adelphocoris lineolatus) lutikaliste alamseltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Piķi
Piķi on küla (mazciems) Lätis Limbaži piirkonnas Umurga vallas.
Küla asub valla põhjaosas ja jääb Riiast 92 kilomeetri kaugusele. Asula jääb Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale. Külas kasvavad Piķi mets-õunapuu ja Dzidrupjise tamm on looduskaitse all.
Aastal 2007 oli külas 10 elanikku.
Kalmer Lain
Kalmer Lain (sündinud 7. juunil 1968 Paides) on eesti ettevõtja ja poliitik, endine Jõgeva linnapea, endine Tabivere vallavanem ja Reformierakonna Jõgeva piirkonna juht. Ta oli ka XII Riigikogu liige 2014–2015.
Kalmer Lain on lõpetanud 1986. aastal Jõgeva 1. Keskkooli. 2006. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli ärijuhtimise erialal ning astus samal alal magistrantuuri.
1990–1993 oli Lain AS-i Carmen kommertsdirektor, 1993–1996 Gamer Kaubanduse OÜ kommertsdirektor ja 1996–2005 tegevdirektor, 2005–2009 Jõgeva abilinnapea ning 2009–2013 Jõgeva linnapea. Ettevõtjana on Lain tegelnud baaripidamise ja ehitusmaterjalide müügiga. 2013. aasta jaanuaris lagunes IRL-i ja Reformierakonna koalitsioon Jõgeva linnavolikogus, Lainile avaldati umbusaldust ning uueks linnapeaks sai IRL-i kuuluv senine abilinnapea Mihkel Kübar. 2013. aasta augustis valiti Kalmer Lain Tabivere vallavanemaks.
2002. aastast kuulub Lain Reformierakonda, 2005. aastast juhib selle Jõgeva piirkonda.
Linnapea ameti kõrvalt on Kalmer Lain olnud SA Jõgeva Haigla nõukogu liige, Jõgeva linna terviseedenduse komisjoni esimees ja Jõgeva maakonna tervisenõukogu liige.
18. novembril 2014 seoses Tartu maavanema Reno Laidre tagasiastumisega sai Lainist XII Riigikogu liige.
Lain oli Jõgeva Ettevõtjate Klubi asutajaliige ja kolme aasta vältel klubi president. Samuti on ta Järvamaa Ettevõtjate Seltsi ja Jõgeva Lyons Klubi asutajaliige.
Läti mõis (Vigala)
Läti mõis (saksa keeles Lisettenhof) oli Vana-Vigala mõisa karjamõis Vigala kihelkonnas Läänemaal. .
Kontekst
Kontekst ehk kaastekst (ld contextus 'ühendumine, side') on sõna vm keelelist (lingvistilist) üksust ümbritsev ümbrus, mis võimaldab seda sõna või muud keelelist üksust tekstis mõista. Samuti võib konteksti mõista kui suhteliselt etteantud kirjaliku või suulise kõne osa, mille sisuline mõte lubab täpsustada eraldi lisanduvate sõnade või lausete tähendust. Teisisõnu, tegu on kõnesisese olukorraga, milles asuvad kindla tähendusega sõnad või väljendid.
Eristatakse verbaalset konteksti (ingl verbal context) ja sotsiaalset konteksti (ingl k social context). Tarbetekstides võib sõna tähendus selguda kontekstist, terminite puhul eeldatakse, et need on kontekstist sõltumatud.
Verbaalne kontekst
Väide, et fraas on "kontekstist välja rebitud", tähendab mittetäielikku tsiteerimist, ilma et oleks arvestatud fraasi kasutamise asjaolusid. Näiteks kui ametnik väidab, et "süsteemis puudub korruptsioon", mängib suurt rolli keskkond, ümbrus ja olukord, milles väljendit kasutati. Selle väitega võis ametnik mõelda järgmist: "Korruptsioon puudub paljudes majandusharudes, kuid kohtades, kus see säilinud on, tuleb sellega kindlasti võidelda." Sensatsioonilisi uudiseid tehes eraldab meedia alatihti kontekstist tähtsate persoonide väljaütlemisi. Selle tõttu esitatakse meedia jälgijatele puudulikku informatsiooni või kujundatakse vale esmamulje (näiteks artiklite pealkirjadega). Ehk kontekst (semantiline olukord) on osa -väljendist, mis sisaldab informatsiooni ning võimaldab tõlgendada edaspidiseid sõnu ja lauseid, arvestades varem saadud teabe sisu.
Konteksti paremaks mõistmiseks on toodud järgmised näideted.
Noormees astub turul tundmatu kartulimüüja juurde ning küsib: "Palju maksab?" Selles kontekstis saavad mõlemad osapooled aru, et räägitakse kartulikottidest.
Kujutame nüüd olukorda, kus sama noormees astub kesklinnas tundmatu inimese ette ja küsib: "Palju maksab?" Selles kontekstis jääb mõistetamatuks, mida sooviti selle küsimusega teada, ning tekib arusaamatus.
Kontekst on seotud mitte ainult verbaalsete, vaid ka füüsiliste ja sümboolsete vm elementidega, millel on kindlas olukorras kindel mõte.
Valarid
Valarid on tegelased J. R. R. Tolkieni teostes, keda inimtegelased teostes nimetavad jumalateks, kujutavad endast kõige Ardal ehk Maal leiduva kõrgemaid valitsejaid, kuid kes on ometi loodud Ilúvatari (Kõige looja) poolt. Nad olid viisteist vaimolendit, kes maailma loomisel võtsid endale maise vormi.
Kontekst
Konteksti mõistmine tõlkimisel
Sõna context võib inglise keelest tõlkida kui "ümbritsev tekst". See tähendab, et kõik see, mis paikneb enne ja pärast teatud sõna või väljendit, omab sõna tähenduse kujundamisel väga suurt rolli. Seega võib öelda, et kindlas kontekstis on nii öeldud kui ka veel ütlemata sõnadel kindel tähendus, mida mõistavad kontekstiväljas viibijad. Sõnal võib olla palju erinevaid tähendusi ja ainult kindlas kontekstis seoses teiste sõnaühenditega, võib mõista analüüsitava sõna tõelist tähendust. Kontekst mitte ainult ei aita avada sõna sisulist struktuuri, vaid lubab luua assotsiatsioone teiste sõnaühenditega. Selle tulemusena saadakse tekstist, kõnest vm õigesti ja ühemõtteliselt aru.
Tänapäeval kasutatakse sõna "kontekst" erinevates teadusvaldkondades: psühholoogias, sotsioloogias, loogikas, eetikas, filosoofias, lingvistikas, filoloogias, keeleteaduses.
Keeleteaduses kasutatakse konteksti tõlkimises. Tõlge peab olema täpne ja vastama lähtetekstile ning selles peab olema tagatud sisuline tõelevastavus sõltumata lähteteksti tõelevastavusest. Tõlge peab olema keeleliselt korrektne ja ühtlustatud, st peab olema tagatud sisemine järjekindlus, vastavus etteantud sõnastikele või terminibaasidele ja vastavus stiilijuhenditele. Võrreldes masinaga suudab inimene eristada sõna tähendust, toetudes vaid kontekstile, seetõttu tundub tõlgitud tekst täpne ja ladus. Tõlkijatel on raske tuua ühest keelekeskkonnast teise esialgset sisumõtet, kui neil puudub tõlgitavate tekstide kontekstuaalne taust, mis lubaks eristada sõnaühendite tähendust.
Näide
Konteksti mõistmist võib illustreerida näitega, kus kaks või enam samakujulist sõna on erineva, omavahel seostumatu tähendusega.
Valarid
Lampide Ajastu ehk Arda Kevad
Kuid üks vala tõstis mässu, purustas valarite Suured Lambid ja hävitas Almareni saare koos selle võluaedadega. Siis lahkusid valarid Keskmaalt ja asusid elama läände Amani mandrile, kus nad piirasid ennast Pelóri mägedega ja rajasid nende taha teise kuningriigi, mille aiad ja kojad olid veelgi kaunimad. Seda kuningriiki nimetati Valinoriks ning selle suurte kodade ja paljude kelladega linn kandis nime Valimar. Sel ajal loodi igavest kuldset ja hõbedast valgust andvad valarite Puud ning kogu Amanit Pelóri mägede taga täitis valgus, nii et kuningriik oli muinasjutuliselt kaunis.
Valarite Puude Ajastu
Yavanna laulab olemisse Kaks Puud, hõbedase Telperioni ja kuldse Laurelini. Aulë loob päkapikkude seitse esiisa. Yavanna loob endid. Melkor rajab Angbandi ning kogub kurje olendeid, sealhulgas Balroge. Varda läidab uued tähed, haldjad, endid ning päkapikud ärkavad. Melkor röövib haldjad ning aretab orkid ning trollid. Valarid saavad sellest teada ning astuvad sõtta Melkori vastu. Puude ajastu lõpeb, kui Melkor ja Ungoliant mürgitavad Kaks Puud, tapavad Finwë ja röövivad Silmarilid
Kontekst
Näide
Näiteks sõna "keel" võib omada mitut erinevat tähendust, sest puudub kontekstuaalne taust. Keel võib olla:
Valarid
Pikk Öö
Valarid loovad Kuu ja Päikese, Kuu tõuseb taevasse, lõpeb Pikk Öö ja algab Arda Teine Kevad.
Valarid
8 esimest neist olid võimsaimad, ehk avatarid.
Kontekst
Näide
1. Pehme osa suu sees, mis liigub, kui sa räägid või sööd
Valarid
Valarid
Nende kõrval oli veel 6
ja siis veel 1, kes astus kurjale teele ja seetõttu on viimane nende seas.
Kontekst
Näide
2. Sõnad, mille abil inimesed räägivad ja kirjutavad (keele valdamine)
3. Traat teatud pillide küljes
Sinine Kõrb
"Sinine Kõrb" on 2012. aasta Eesti eluloofilm priimabaleriin Kaie Kõrbist, mille režissöör on Ruti Murusalu. Autor keskendub filmis Kõrbi elule pärast priimabaleriini karjääri lõppu, taustaks 2011. aasta juubeligala ettevalmistused. Sõna saavad ka Kõrbi kunagised töö- ja lavakaaslased Tiiu Randviir, Helmi Puur, Vladimir Vassiljev, Vjatšeslav Gordejev, Viktor Barõkin ja Maia Plissetskaja.
Portreefilmi loomine sai alguse 2010. aastal, kui režissöör oma ideed Kõrbile tutvustas. Filmi pealkirja – "Sinine Kõrb" jaoks sai režissöör inspiratsiooni Jorma Uotineni tantsuetenduse "Pateetiline" (Ballet Pathetique) tantsunumbrist "Sinine baleriin", mida Kõrb filmi kestel õpib.
Noore arsti märkmed
"Noore arsti märkmed" on musta huumoriga vürtsitatud BBC tragikoomiline telesari, mis põhineb Mihhail Bulgakovi samanimelisel autobiograafilisel novellikogumikul ja kirjeldab äsja arstiteaduskonna lõpetanud noore arsti katsumusi Murijevo maakonnahaiglas. Sarja sündmustik leiab aset 20. sajandi alguses Venemaal ajalugu muutvate sündmuste keerises. Esimese hooaja taustal kruvib pingeid oktoobrirevolutsioon, mis ei ole küll keskseks teemaks, ent tuletab end aeg-ajalt pealinnast saabuvate uudiste kujul siiski meelde. Teine hooaeg on aga tunduvalt rohkem käsitletavat ajalooperioodi peegeldav, kuivõrd haiglasse jõuavad sõdurid Venemaa kodusõja mõlemast leerist – nii bolševike kui ka valgekaartlaste ridadest.
2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiri statistika
Sellest artiklist leiab statistikat 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiri kohta, mis leidis aset 17. juunist 2. juulini 2017. Turniir toimus Venemaal.
Noore arsti märkmed
"Noore arsti märkmed" (novellikogumik)
Nagu eelnevalt mainitud, on sari kirjutatud Bulgakovi samanimelise autobiograafiliste mõjutustega jutukogumiku põhjal. Esimese maailmasõja puhkedes astus noor Bulgakov vabatahtlikuna Punase Risti ridadesse ja sai vähemalt kahel korral raskelt haavata. Kroonilise valu käes vaevlev Bulgakov hakkas leevenduseks endale morfiini süstima. Kirjanik sai siiski 1918. aastaks sõltuvusest jagu ning võitlus narkootikumisõltuvusega on üheks peateemaks 1926. aastal avaldatud "Noore arsti märkmetes".
2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiri statistika
Väravalööjad
16 mängus löödi kokku 43 väravat, mis teeb 2,69 väravat mängu kohta.<section begin="Väravalööjad" />