cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Carl XVI Gustaf
Perekond
Abikaasadel on kolm last:
Ostsilloskoop
Signaalisisendid
Ostsilloskoobid võivad olla ühe- ja mitmekanalilised. Ühekanalilised ostsilloskoobid saavad ekraanil kuvada ainult ühe signaali graafiku, ent mitmekanalilised ostsilloskoobid võimaldavad erinevaid signaale omavahel võrrelda. Võrrelda saab lainekujusid, sagedusi ja amplituude.
Carl XVI Gustaf
Perekond
Carl Philip sündis troonipärijana, 1. jaanuaril 1980 jõustus põhiseaduse muudatus, mis andis troonipärimisõiguse vanimale lapsele, olenemata soost. Victoriast sai Rootsi kroonprintsess.
Carlos Gomes Júnior
10. maist 2004 kuni 2. novembrini 2005 ja 25. detsembrist 2008 kuni 10. veebruarini 2012 oli ta Guinea-Bissau peaminister.
Ostsilloskoop
Kujutiserežiimid
Ostsilloskoopidel on vähemalt kaks kujutiserežiimi: automaatne režiim ja ooterežiim.
Carlos Gomes Júnior
Gomes, kes esimest korda valiti parlamenti aastal 1994, on üks Guinea ja Roheneeme Sõltumatuse Aafrika Partei (PAIGC) liidritest ja oli aastatel 2002–2014 partei esimees. Gomes on pankur ja ärimees. Tema isa oli Carlos Domingo Gomes. Teda peetakse Guinea-Bissau kõige rikkamaks inimeseks. Peaministriks sai ta pärast seda, kui (PAIGC) võitis parlamendivalimised.
Vieira astus presidendi ametisse 1. oktoobril 2005. Esimene kohtumine Vieira ja Gomesi vahel toimus oktoobri keskel. Kuigi esialgu tundus, et president ja peaminister on vaatamata oma varasematele väljaütlemistele võimelised koos töötama, otsustas president Vieira saata Gomesi valitsuse 28. oktoobril 2005 laiali. Uus peaminister astus ametisse 2. novembril 2005.
Kui jaanuari algul 2007 mõrvati endine mereväe komandör Mohamed Lamine Sanha, süüdistas Gomes atentaadi tellimises praegust presidenti. 10. jaanuaril anti välja Gomesi arreteerimiskäsk, kuid tal õnnestus saada varjupaik Bissaus asuvas ÜRO hoones. President Vieira pressiesindaja süüdistas Gomesit Guinea-Bissau olukorra destabiliseerimises. Et Gomes on Guinea-Bissau parlamendi liige, siis on tal saadikupuutumatus. Seetõttu võttis president Vieira tagasi Gomesi arreteerimiskäsu ning võimud lubasid tagada Gomesi julgeoleku, kui ta ÜRO hoonest väljub. Pärast sellist võimude lubadust lahkus Gomes ÜRO hoonest 29. jaanuaril 2007 ja suundus koju.
10. veebruaril 2012 astus ta peaministri ametist tagasi, et osaleda kandidaadina presidendivalimistel.
Jaan Miländer
pisi|Jaan Miländer
Jaan Miländer (29. august 1866 Pati vald, Pärnumaa – 25. märts 1940 Tartu) oli eesti akušöör-günekoloog.
Lovisa von Burghausen
Lovisa von Burghausen (20. detsember 1697 Narva – 30. jaanuar 1734 Njurunda, Medelpad, Västernorrlandi lään ) oli baltisaksa päritolu Rootsi memuaarikirjanik.
Ostsilloskoop
Kujutiserežiimid
Kui ooterežiimis pole signaali või see on nõrk, siis puudub ekraanil kujutis. Kui uuritakse impulssprotsesse, isegi kui need ei ole perioodilised, annab ooterežiim ekraanil liikumatu pildi. Sel juhul on võimalik saada kujutis mitte uuritava signaali järgi, vaid sellega sünkroonse signaaliga, milleks võib olla näiteks impulssgeneraatori signaal. Sel juhul antakse käivitav signaal ostsilloskoobi lisasisendisse, mida nimetatakse sünkroonimissisendiks.
Mõnel ostsilloskoobimudelil on ka kolmas, ühekordne režiim. Selles režiimis aktiveerub kujutise generaator lihtsalt vastavale nupule vajutamisel. Pärast režiimi käivitust ilmub kujutis ekraanile ainult üks kord. Selleks et seda veel kord teha, on vaja uuesti nupule vajutada. Režiim on kasulik, kui on vaja uurida mitteperioodilisi protsesse, nagu näiteks loogikalülituste signaale. Kuna kiir ilmub ekraanile ainult üks kord, siis on raske jälgida signaale, mis kujunevad liiga kiiresti. Selles olukorras tehakse ekraanist tihti pilt, et siis tulemusi põhjalikumalt uurida.
Seadistamine
Selleks, et saada stabiilne kujutis, on igal ostsilloskoobil sünkroonimislülitus. Kui kujutis ei ole uuritava signaaliga sünkroonitud, muutub ekraani pilt "jooksvaks" või halvasti nähtavaks.
Carl XVI Gustaf
Kuninga kohustused ja huvid
thumb|Carl XVI Gustaf Rootsi admirali vormis Kuninga kohustused on esinduslikud ja tseremoniaalsed. Ta sooritab välisvisiite ning võtab väliskülalisi vastu, avab parlamendi aasta esimese istungi, juhatab valitsuse vahetuse ajal tegutsevat erinõukogu, peab ministritega korrapäraseid nõupidamisi, juhatab välissuhete nõukogu, määrab ametisse ja vabastab diplomaate.
Lovisa von Burghausen
Perekond
Ta sündis Rootsi-aegses Narvas ooberstleitnandi ja aadliku Gustaf von Burghauseni (surnud 1732 Vihtis) ja Dorothea Margareta von Brunderti tütrena. Tema vanaisa Herman von Burghausen oli Eestimaal sündinud Rootsi aadlik (enne aadeldamist 1652 perekonnanimi von Husen) ja Karjala rügemendi ooberst, kes hukkus Skåne sõja Lundi lahingus 1676, ning oli Karl IX teenistuses olnud kapteni ja Haapsalus läänivaldust omanud Hans von Huseni (ka Hausen) poeg.
Lovisa abiellus Venemaal Solikamskis 1720. aastal endast ligi 30 aastat vanema Västerbotteni rügemendi pastori, magister Lars Östen Sandmarkiga. Pärast abikaasa surma abiellus ta 1731. aastal magister Petrus Olai Sundbergiga.
Helmstedt
thumb|Juleum Novum, endise [[Helmstedti Ülikooli hoone]]
Helmstedt on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaa idaservas, Helmstedti kreisi keskus.
Carl XVI Gustaf
Kuninga kohustused ja huvid
Ta külastas Eestit riigivisiidil 22.–24. aprillil 1992, lisaks eravisiidil 2002. aastal. 2023. aasta 2.–4. mail külastas ta kuninganna Silviaga riigivisiidil taas Tallinna ja Tartut ning lisaks Arvo Pärdi Keskust, SOS Lasteküla ja Tammistu perekeskust.
Kuninga ja ta perekonna peamiseks residentsiks on Drottningholmi loss, Stockholmis on tema käsutuses Stockholmi kuningaloss, kus asub ka kuninglik muuseum.
Ta on tundnud huvi keskkonna, tehnoloogia, põllumajanduse, kaubanduse ja tööstuse vastu. 1994 ütles ta vastuseks Norras toimuvale hülgepoegade ebaseaduslikule jahtimisele, et peaminister, kes ei suuda hülgepoegade eest hoolitseda, ei saa olla hea ka oma rahva eest hoolitsemises. Norra viitas vastuseks kuninga teadaolevale huvile põdrajahi vastu.
Kuningas on Kuningliku Teaduste Akadeemia patroon. Ta on maailma skaudiorganisatsiooni auesimees ning võtab osa skautide üritustest Rootsis ja välismaal. Igal aastal annab ta kätte Nobeli auhinnad ja Polari muusikaauhinna.
Nagu teisedki kuningliku perekonna liikmed, huvitub kuningas autodest. 2005. aasta suvel elas ta Norrköpingi lähedal üle raske liiklusõnnetuse.
Düsleksia
Ajakirjanikud panid tähele, et oma troonipärimise dokumendile kirjutas ta oma nime valesti ning 1973, külastades Faluni söekaevandust, kirjutas ta oma nime taas valesti. 1997. aastal andis tema abikaasa Rootsi televisioonile intervjuu, kus kuninga düsleksia avalikustati. Kuninganna Silvia ütles: "Kui ta [kuningas] oli väike, ei pööranud inimesed sellele probleemile tähelepanu. Ta ei saanud abi, mida ta vajas." Kuninganna mainis, et ka tema lastel on "väikseid" probleeme düsleksiaga.
Helmstedt
Helmstedt asub Elmi ja Lappwaldi mäe vahelises lohus, mis on üleminekuala Harzi põhjapoolsete eelmägede ja Põhja-Saksa madaliku vahel. Seda ümbritseb Elm-Lappwaldi maastikukaitseala. Kesklinn paikneb umbes 36 km Braunschweigist idas, 45 km Magdeburgist läänes ja 90 km Hannoverist idas.
Jaan Miländer
Ta õppis Jäärja vallakoolis ja Saarde kihelkonnakoolis, 1878–1880 Pärnu linna algkoolis, 1880–1885 Pärnu linna gümnaasiumis. 1886. aastal sooritas eksternina lõpueksamid Tallinna Aleksandri Gümnaasiumi juures. Aastatel 1887–1893 õppis Tartu Ülikoolis arstiteadust (lõpetas).
Ostsilloskoop
Seadistamine
Seadistamine tähendab eelkõige kanalite kalibreerimist. Selleks on vaja, et pingeskaala üks volt vastaks näiteks neljale skaalaühikule, seega üks skaalaühik oleks umbes 250 millivolti. Pärast seda lülitatakse mõõtepinge sisse ja ekraanile ilmub signaali lainekuju. Edasi seadistatakse ekraani kujutist nii, et näha oleks signaali 5–7 perioodi; siis saab juba otsustada, kas signaal on pidev ja kas signaali amplituud mahub y-teljele.
pisi|350px|Digitaalostsilloskoop pisi|350px| USB-ostsilloskoop, mis kasutab arvuti ekraani
Digitaalostsilloskoobid
Tänapäeval on valdavalt kasutusel digitaalostsilloskoobid. Ostsilloskoobi sisendis on analoog-digitaalmuundur, mis jaotab pideva sisendpinge (analoogpinge) üksteisele suure sagedusega järgnevateks pingeväärtusteks (sämpliteks) ja väljendab need kahendkoodis (koodisõna pikkus nt 8 bitti diskreetimissagedusel 500 MHz). Nii saadud digitaalsignaali töötleb üks või mitu signaaliprotsessorit (DSP). Seadistuste sisestamiseks on juhtplokk. Sisendsignaalide kujutised (lainekujud) on näha LCD-ekraanil või arvutikuvaril. Valmistatakse ka ilma ekraanita USB-ostsilloskoope.
Digitaalostsilloskoobid on võimelised salvestama lainekujud jm mõõteandmed oma andmekandjale (mäluplokki) edaspidiseks kasutamiseks. Seega on tegemist salvestava seadmega (ingl k digital storage oscilloscope, lühend DSO).
Digitaalostsilloskoobi eeliseid:
Jaan Miländer
Aastatel 1894–1896 töötas Tartu Ülikooli naistekliinikus assistendina. 1896. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis doktoriväitekirja ja sai meditsiinidoktori kraadi.
Aastail 1897–1920 oli ta Penza kubermangu semstvohaigla naisteosakonna ja heitlaste varjupaiga juhataja, ämmaemandate kooli õpetaja ja Penza arstide seltsi üks asutajaid. Aastatel 1901, 1907 ja 1912 töötas lühemat aega kirurgia- ja naistekliinikutel Berliinis, Breslaus ja Münchenis. Korduvalt täiendas end Moskvas ja Peterburis. 1920. aastal valiti ta Tartu Ülikooli sünnitusabi ja naistehaiguste professoriks ja ülikooli naistekliiniku juhatajaks ning töötas selles ametis 1937. aastani. 1920–1935 oli ta ka naistekliiniku juures asunud ämmaemandate kooli juhataja.
Ta rajas röntgen- ja raadiumravi kabineti.
Ta kuulus Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlaskonda. Aastatel 1921–1924 oli ta Tartu Eesti Arstide Seltsi esimees.
Teadustöö
Tema uurimistöö teemade hulka kuulusid sünnitusjärgne aeg, emakaväline rasedus, abort ja selle mõju naise tervisele, emaka- ja munasarjakasvajad ning vähktõve ravi röntgenkiiritusega.
Jaan Miländer on maetud Tartus Vana-Jaani kalmistule.
Helmstedt
Haldusalasse kuuluvad paikkonnad Barmke ja Emmerstedt, mis mõlemad liidendati 1974. aasta haldusreformiga, ning Büddenstedt, mis liidendati 2017. aastal, samuti kuurortlinn Bad Helmstedt, umbes 3,5 km kesklinnast idas.
Ats Purje
Ats Purje (sündinud 3. augustil 1985 Tallinnas) on Eesti jalgpallur (ründaja), kes võib mängida ka ääre kohapeal.
Helmstedt
Ajalugu
Asulat Saksimaa hertsogiriigis on esmamainitud kui Helmonstede 952. aasta dokumendis, mille andis välja Saksa kuningas Otto I. Varem kutsuti linna ka Helmstädt, linn arenes benediktlaste Sankt Ludgeri kloostri läheduses, mille Liudger asutas 800. aasta paiku misjonijaamana. Helmstedti linnaõigus pärineb 1247. aastast. Linn kuulus 1490. aastani Werdeni abtkonnale, mil selle ostis Braunschweig-Lüneburgi hertsogkond. Aastatel 1576–1810 asus seal Helmstedti Ülikool.
Ats Purje
Klubikarjäär
2021. aasta jaanuaris liitus ta Eesti Esiliigasse kuuluva JK Tallinna Kaleviga.
Koondisekarjäär
Eesti koondises on ta mänginud 69 korda ja löönud kümme väravat.
Seitse venda
pisi|Soome [[Nurmijärvi vald|Nurmijärvi valla vapil on kujutatud seitset venda.]] "Seitse venda" on Aleksis Kivi romaan, mis ilmus 1870. aastal.
Helmstedt
Ajalugu
1940. aastate lõpust kuni 1990. aastani oli linnas suur piiripunkt Lääne-Saksamaa ja Ida-Saksamaa vahel. Peamine raudtee ja Autobahn Lääne-Saksamaa ja Berliini vahel, läbi Ida-Saksamaa, algas Helmstedt–Marienborni piiripunktist, tuntud ka kui Checkpoint Alpha. Ametlik sõjaväeline liiklus NATO riikidest Lääne-Berliini oli lubatud vaid seda teed pidi.
Seitse venda
Teose tegevus toimub Soomes Lõuna-Hämemaal Toukola külas ja selle ümbruskonnas. Täpset tegevusaega pole välja toodud, arvatavasti langeb see 18.–19. sajandisse. Teos jutustab Jukola talu seitsme venna elukäigust ja juhtumistest.
Helmstedt
Tuntud isikuid
thumb|upright=0.7|Victor von Bruns, 1878 thumb|150px|Paul Gottlieb Werlhof, 1742
Seitse venda
Vennaste nimed olid Juhani, Tuomas ja Aapo (kaksikud), Simeoni, Timo ja Lauri (kaksikud) ning Eero. Nende isa suri oma parimates aastates – ta oli kirglik jahimees ning teda tabas surm võitluses karuga. Ema suri samuti poiste noorusaastatel. Poisid olid iseloomult üsna sarnased – laisad, kangekaelsed ja kõvapäised. Esile võiks tõsta vaid Aapo, kes oli teistest märgatavalt mõistlikuma jutuga, Lauri, kes on omamoodi mõistatuslik karakter, ning Eero, kes oli noorim, kõige kavalam ja teravama keelega – mis talle sageli ka häda kaela tõi.
Teose tegevus algab Jukola talus. Räägitakse poiste esimestest vempudest – näiteks kui nad Männiku-moori kanapesast munad ära varastasid ning seetõttu mõnda aega redus viibisid. Üsna pea aga sureb nende ema ning esimest korda mõtlevad vennad tulevikule. Vanem vend Juhani valitakse juhiks ning otsustatakse talu uuesti väärilisse korda seada. Mõeldakse ka naisevõtule, tuleb lagedale tõde, et kõigile poistele meeldib üks ja sama neiu – nimelt Männiku-moori noortütar Venla. See tõde viib neid peaaegu võitluseni, kuid Aapo jõuab õigel ajal vahele ning poisid jätavad jonni.
Otsustatakse õppida lugema, muretsetakse aabitsad. Enne kooliminekut minnakse läbi Männiku-moori kodust, et Venla kosida. See ebaõnnestub, vendade tuju on rikutud. Edasi minnakse kirikukooli poole, et lugema õppida. Äkitselt satuvad nad kokku Toukola küla noortega, kes neid pilkavad – see põhjustab kakluse, mis lõpeb vendade võiduga. Vennad üritavad kirikukoolis lugema õppida, see ei lähe aga kuigi kergelt. Kõvema peaga noored pannakse nurka ning kõiki koheldakse suhteliselt karmilt. Nii otsustavad vennad kirikukoolist põgeneda – nad lõhuvad akna ning pagevad.
Vennad löövad kirikukooli lähedal “laagri” püsti, söövad ja mõtlevad tulevikule ning räägivad üksteisele muinasjutte. Neist möödub “Rajamäe rügement” – vaene rändav perekond, keda nad pilkavad ning saadavad nende kaudu veel kihelkonna praostile inetu sõnumi, saades nõnda endale veel vaenlasi. Nad jäävad sinnasamasse magama. Öösel lööb välk kirikumõisa rehesse, tekitades väga hirmsa olukorra ja segaduse. Nad asuvad ööseks Tammiku talu Küösti juurde magama, kes jäi neile lõpuni heaks sõbraks.
Ajades linnas asju, tekib kähmlus Tammiku talu õuel, mis kasvab tõsiseks konfliktiks. Jukola talu vennad jäävad siiski peale ja suunduvad tagasi koju, juhtumi pärast küll süümepiinu tundes. Kodus on vennad üpris mures toimunu pärast. Saabub nimismees linnast, kes teatab, et kõik nende pahateod on unustatud ja andeks antud. Selle peale toimub vendade mõtteis pööre. Nad ehitavad välja taluhooned, harivad põlde, saavad koos üle kõigist raskustest – kuivendavad lähedase Sompio soo, saavad üle mitmest külmast ja saagivaesest aastast ning muudestki takistustest. Nii parandavad nad pikapeale oma maine. Vahepeal on möödunud kümme aastat Jukola talust ärakolimisest. Vennad naasevad külla ning taastavad head suhted köstriga. Nad kutsuvad kokku kolimispeo, kus lepivad ära ka igipõliste vaenlaste toukolastega ning inimesed muudavad enamikus oma suhtumist neisse. Teos lõpeb vendade järgneva elu kirjeldusega – kõik on saanud justkui “jalad alla”. Enamik vendadest on abiellunud, talukohad on ära jagatud ja elatakse sõbralikult, kohusetundlikult ja töökalt. Lõpetatakse teos idüllilise koosolemisega jõuluõhtul Jukola talus.
Kirjutusmasin
thumb|right|250px|Kirjutusmasin [[Smith Premier, 19. sajandi lõpp]] Kirjutusmasin ehk kirjuti on mehaaniline, elektromehaaniline või elektrooniline seade teksti kandmiseks paberile tärkide (tähemärkide) kaupa. Oli kasutusel 19. ja 20. sajandil. Personaalarvutite leviku tõttu tänapäeval kirjutusmasinat praktiliselt enam ei kasutata.
Kutselist kirjutusmasinal kirjutajat nimetati masinakirjutajaks ja tulemust masinakirjaks.
Olukorras, kus põrandaalune sõltumatu kirjandus (vt samizdat) sai Nõukogude Liidus levida vaid käsitsi paljundatuna, oli kõige enam kasutatud meetodiks kirjutusmasinal paljundamine läbi kopeerpaberi.
Kaali
Kaali on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pihtla valda.
Seal asub Kaali kraater ja Kaali mõisahoone vundamendile ehitatud hoones Kaali Kool, Presidentide tamm, Ivan Reinwaldi ja Agu Aaloe mälestuskivi.
Avdal
Avdal on laki mütoloogias jahijumal, kes vastab mõningate teiste Dagestani rahvaste jahijumalale Abdalile.
Kui enne jahti ei ole Avdali poole palvetatud, siis ei lase Avdal looma tappa, tõrjudes nooled või kuulid kepiga tagasi.
Bill Russell
William Felton Russell (12. veebruar 1934 – 31. juuli 2022) oli USA elukutseline korvpallur ja treener, kes mängis kogu 13-aastase NBA karjääri Boston Celticsis ja tuli rekordiliselt 11 korda NBA meistriks.
Celticsi treenerina veel kaks kord NBA meistriks tulnud Russell tuli USA koondisega 1956. aastal ka olümpiavõitjaks.
Keskkool ja ülikool
Russell mängis aastatel 1948–1952 McClymondsi keskkooli meeskonnas. Ta valiti USA keskkooliõpilaste 1951. ja 1952. aasta sümboolsesse koondisse.
Russell mängis San Francisco ülikoolis 1952–1956. Ülikooli korvpallimeeskonnaga tuli ta 1955. ja 1956. aastal USA üliõpilaskorvpalliliiga NCAA meistriks. Russell viskas 79 mänguga 1636 punkti (keskmiselt 20,7 mängus) ja noppis 1606 lauapalli (keskmiselt 20,3 mängus). 1955. aastal valiti ta ühtlasi NCAA kõige silmapaistvamaks mängijaks ning 1956. aastal NCAA sümboolsesse koondisse ja NCAA aasta mängijaks.
USA rahvuskoondis
1956. aasta suveolümpiamängudel kuulus Russell USA olümpiakoondisse. USA alistas kõik vastased ülekaalukalt, kogudes tavaliselt vastasest enam kui poole rohkem punkte. Kõige rohkem suutis vastupanu osutada Nõukogude Liidu korvpallikoondis, kes kaotas USA-le vahegrupis 55 : 85 ja finaalis 55 : 89.
NBA karjäär
pisi|Bill Russell (ca 1960) 1956. aasta NBA draft'ist kolmandana Bostoni Celticsisse valitud Russell mängis seal kogu oma NBA karjääri (1956–1969). Ta tuli 13 hooaja jooksul 11-kordseks NBA meistriks, jäädes tiitlita üksnes 1958. ja 1967. aastal.
Bill Russell mängis NBA-s põhihooajal kokku 963 mängu. Nende jooksul võttis ta 21 620 lauapalli, mis on Wilt Chamberlaini järel NBA läbi aegade paremuselt teine ja Celticsi parim tulemus. Russelli nimel on NBA rekord: 32 lauapalli ühel poolajal (16. novembril 1957).
NBA väljalangemismängudel on Russell osalenud 165 kohtumises ja võtnud neis 4104 lauapalli (keskmiselt 24,9 mängus), mis tähistab NBA rekordit. Russell on vähemalt 40 lauapalli võtnud seitsmes mängus ja püstitas isikliku rekordi 5. veebruaril 1960, kui noppis 51 lauapalli.
Treenerikarjäär
Russell oli kaheksa aastat ka treener: Celticsis 1966–1969, Seattle SuperSonicsis 1973–1977 ja Sacramento Kingsis 1987–1988. Kokkuvõttes saavutasid tema treenitud meeskonnad 341 võitu ja 290 kaotust (võiduprotsent 54,0%) ning tuli Celticsiga 1968. ja 1969. aastal NBA meistriks.
Kserofüüdid
pisi|Kserofüütsed potitaimed Kserofüüdid ehk kuivustaimed on taimed, millel ehituslikud ja talitluslikud kohastumused võimaldavad aktiivsel elujärgul pikka aega taluda õhu ja mulla kuivust. Kserofüüdid on iseloomulikud ariidsetele aladele (stepid, kõrbed, poolkõrbed), samuti leidub neid kuivadel nõlvadel ja liivikuil.
Kuivustaimed on näiteks harilik kadakas, harilik mänd, läikiv hõbepuu, harilik robiinia.
Kserofüüte saab jagada kolmeks: kseromorfsed, eukserofüüdid ehk päriskuivustaimed ja turdtaimed ehk sukulendid.
Anu Reidak
Anu Reidak (sündinud 2. septembril 1958 Järva-Jaanis) on eesti endine näitleja.
1976. aastal lõpetas ta Vändra Keskkooli. 1976–1977 õppis ta Viljandi Kultuurharidustöö Koolis, 1977–1979 Endla õppestuudios ja 1979–1981 Ugala õppestuudios.
Aastatel 1980–1994 töötas ta Ugala teatris. Lisaks näitlejaametile oli ka ringreisikassapidaja (1980–1981) ning vanemadministraator, riietur, masinakirjutaja.
Limpa ja mereröövlid
"Limpa ja mereröövlid" on Andrus Kivirähki lasteraamat. Raamatu illustraator on Anni Mäger.
Raamatu esmatrükk ilmus kirjastuses Varrak 2004. aastal. Seejärel on ilmunud arvukalt kordustrükke (2006, 2009, 2013, 2018). 2009. aastal ilmus raamatust ka venekeelne tõlge "Лимпа и пираты" (Varrak 2009).
Eesti Lastekirjanduse Teabekeskuse korraldataval üle-eestilisel Nukitsa konkursil said esikoha nii "Limpa ja mereröövlid" tekst (autor Andrus Kivirähk) kui ka illustratsiooni (autor Anni Mäger).
Matthias Flacius
thumb Matthias Flacius Illyricus (3. märts 1520 – 11. märts 1575) oli luterlik kirikureformaator.
1415
1415. aasta
Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand
Aastakümned: 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad 1390. aastad 1400. aastad - 1410. aastad - 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad 1450. aastad 1460. aastad
Aastad: 1410 1411 1412 1413 1414 - 1415 - 1416 1417 1418 1419 1420
Luisa Diogo
thumb|Luisa Diogo (2009) Luisa Dias Diogo (sündinud 11. aprillil 1958) oli Mosambiigi peaminister 17. veebruarist 2004 kuni 16. jaanuarini 2010, Mosambiigi esimene naispeaminister.
Tema eelkäija oli Pascoal Mocumbi, kes oli selles ametis 9 aastat. Diogo järglane on Aires Ali.
Diego on õppinud majandust Maputos Eduardo Mondlane Ülikoolis. Tal on bakalaureusekraad 1983. aastast. 1992 sai ta magistrikraadi rahanduses, mida õppis Londoni Ülikoolis.
Enne peaministriks saamist oli ta rahandusminister ja seda ametit pidas ta peaministri koha kõrvalt kuni 2005. aasta veebruarini. Ta kuulub parteisse Mosambiigi Vabastusrinne (FRELIMO), mis on maad valitsenud alates iseseisvumisest 1975. aastal.
2005. aasta septembris osales ta külalisena Briti Leiboristliku Partei konverentsil.
2007. aastal avaldas ajakiri Forbes maailma 100 kõige mõjuvõimsama naise nimekirja, kus Diogo oli 89. kohal.
Neuermühleni lahing
Neuermühleni (Ādaži) lahing oli 1491. aastal Liivi ordu ja Riia linna vahelise sõja lõpetanud relvakonflikt, mille võitsid ordu väed.
Abdal
Abdal on avaari, tsahhi ja dargi mütoloogias jahijumal, kaukaasia kaljukitsede, metskitsede ja põtrade kaitsja. Laki mütoloogias vastab talle Avdal.
Neuermühleni lahing
Liivi ordu ja Riia konflikt oli alanud juba 1484. aastal, mil Riia raad lasi Riia ordulinnuse maha kiskuda ja ajas orduametnikud linnast välja, mõned neist ka tapeti. See oli seotud kaubandusprivileegide ja vastuoludega Kirchholmi lepingu pärast, mis andis linna Riia peapiiskopi ja ordu kaksikvõimu alla. Esialgu püüti konflikti lahendada diplomaatiliste vahenditega, kuid kuna mõlema poole seisukohad olid kardinaalselt erinevad, ei tulnud sellest midagi välja. Riia otsis endale liitlasi välismaalt ja hävitas ka Dünamünde ordulinnuse (Daugavgrīva), mis blokeeris Daugava suuet.
Abdal
Abdali on seostatud gruusia jahijumalanna Daliga, keda Dagestani mägilased on arvatavasti austanud. On arvatud, et ta on muutunud meesjumalaks.
Vasarhai
Vasarhai (Sphyrna) on perekond vasarhailaste sugukonnast.
Neuermühleni lahing
1491. aastal otsustas ordu seetõttu asja lahendada sõjaliselt ja suutis nõusse saada ka enamiku teisi Liivimaa valitsejaid. Maamarssal Wolter von Plettenbergi juhitud väed liikusid Riia peale, kuid riialased kogusid kokku enda väe ja püüdsid ordut Ādažis tõkestada. Järgnes lahing, mille orduväed kindlalt võitsid. Pärast lüüasaamist otsustas Riia linn ordu tingimustega nõustuda ja Kirchholmi leppe järgne olukord taastati, samuti ehitati taas üles Riia ja Dünamünde ordulinnused.
Mati Unt
Mati Unt (1. jaanuar 1944 Linnamäe küla, Voore vald, Tartumaa – 22. august 2005 Tallinn) oli eesti kirjanik ja teatrilavastaja. Unt õppis 1951–1958 Leedimäe koolis, lõpetas 1962. aastal Tartu 8. Keskkooli ja 1967. aastal Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia erialal. Ta töötas aastatel 1966–1972 Vanemuise teatris ning 1975–1981 Eesti NSV Riikliku Noorsooteatri kirjandusala juhatajana, 1981–1991 Noorsooteatris lavastajana, aastatel 1992–2003 töötas Draamateatris lavastajana, pärast seda jäi vabakutseliseks. 2005. aastal oli ta Tartu Ülikooli vabade kunstide professor.
Keibu laht
Keibu laht on laht Läänemaa ja Harjumaa piiril, Soome lahe mereosa.
Abdal
Kui jaht õnnestus, ohverdati Abdalile tapetud looma süda ja maks. Luud jäeti alles ning neid ei põletatud, sest usuti, et Abdal taaselustab looma luude järgi.
Keibu laht
Lahesuue on Toomanina (läänes) ja Ristinina (kirdes) vahel. Lahe laius ninade vahel on umbes 4,5 km. Suurim sügavus sellel joonel on 11,6 m. Laht on 3 km pikkune. Keibu lahe veepeegli pindala on 13,56 km². Lõunarannas laskub merepõhi suhteliselt laugelt, 2 m sügavusjoon asub seal kaldast kuni 500 m kaugusel. Sügavus lahe keskel on umbes 7–8 m. Lahe kirde- ja edelakalda lähedal on meres palju suuri rändrahne, kagukallas on liivane. Toomanina juures on Nõva sadam.
Abdal
Abdal võtab raseda naise üsast sündimata lapse välja, et teha ta kaukaasia kaljukitsede karjaseks.
Keibu laht
Keibu lahte suubuvad Keibu peakraav, Lepajõgi, Veskijõgi ja Nõva jõgi.
Abdal
Tsahuri mütoloogia
Abdal hoolitseb metsloomade eest ning karjatab ja lüpsab neid.
Keibu laht
Lahte hõlmab Nõva-Osmussaare hoiuala. Lahe idakaldale jääb Keibu-Ristna hoiuala ja kagukaldale Nõva maastikukaitseala. Lõunakaldast umbes 250 m lõunasse jääb Lepaauk (rannajärv).
Keibu lahe keskkonnaregistri kood on VEE3143000.
Mati Unt
Mati Undi looming hõlmab üle 15 romaani ja jutustuse, üle 10 näidendi ja dramatiseeringu, filmistsenaariume, esseistikat ja sadakond teatrilavastust.
Vasarhai
Taksonoomia
Perekonna esmakirjeldaja on Constantine Samuel Rafinesque-Schmaltz (1810).
Elupaigad
Vasarhaid elavad soojades vetes rannikul ja mandrilaval.
Välimus
Vasarhaide pikkus on 2...6 m.
Kõigil liikidel on kummalgi pool pead eend, mistõttu neil loomadel on lamedaks löödud peaga vasara kuju. Silmad ja sõõrmed paiknevad nende kehaosade otstel.
Suu on neil suhteliselt väike.
Füsioloogia
Varem arvati, et vasarhaide vasarakujuline pea toimib nagu tiib, mis aitab täpselt manööverdada ning teha järske pöördeid tasakaalu kaotamata. Nüüd on aga leitud, et pöördeid õigesti teha võimaldab neil selgroog. Arvatakse ka, et pea kuju aitab kaasa elektrolokatsioonile, sest nii saavad elektroretseptorid asetseda üksteisest kaugel. Nad suudavad registreerida elektrisignaali, mille pinge on pool miljardiku volti. Samuti on vasarhaidel peakuju tõttu suurem ninaõõs, mille tõttu on nende lõhnatundlikkus kümme korda suurem kui tavalistel haidel.
Toitumine
Vasarhaid söövad kalu, sealhulgas raisid ja haisid, peajalgseid ja vähilisi.
Nad toituvad suure osa ajast merepõhjas.
Käitumine
Päeval kogunevad vasarhaid parvedesse, mis võivad olla rohkem kui sajapealised.
Õhtul peavad nad üksinda jahti.
Liigid
Perekonnas on 9 liiki:
Mati Unt
1980. aastal kirjutas ta alla 40 kirjale. Maetud Tallinna Metsakalmistule, teatrirahva kvartalisse.
Teosed
pisi|Mati Undi mälestustahvel
Näidendid
pisi|Mati Undi mälestuspink Mustamäel
Lavastused
Vanemuise teatris
Noorsooteatris
Soome Rahvusteatris
Endla teatris
Von Krahli teatris
2000. aasta ujumise lühiraja maailmameistrivõistlused
2000. aasta ujumise lühiraja maailmameistrivõistlused olid 5. maailmameistrivõistlused lühiraja ujumises, mis toimusid 16.–19. märtsini 2000 Ateenas Kreekas.
Mati Unt
Lavastused
Rakvere teatris
Vanalinnastuudios
Isiklikku
Aastatel 1965–1968 oli ta abielus ajakirjanik Ela Tomsoniga ja 1968–1982 näitleja Mare Puusepaga. Ta elas aastaid koos näitleja Kersti Kreismanniga. Tema viimane abikaasa oli Lii Unt.
Mati Undil on poeg Indrek (sündinud 1969), kes on abielus olnud Pille Mineviga.
Cornelis van der Aa
pisi Cornelis van der Aa (ristitud 22. oktoobril 1749 Leidenis, surnud 26. oktoobril 1815 Amsterdamis) oli hollandi raamatukaupmees ja kirjamees.
Kirjamees Pierre Jean Baptiste Charles van der Aa oli tema poeg.
Tele2
pisi|Ettevõtte logo Tele2 on Rootsi päritolu 1993. aastal asutatud rahvusvaheline telekommunikatsioonikontsern, mis tegutseb ka Eestis (Tele2 Eesti).
Ettevõtte peakontor asub Rinkeby-Kista piirkonnas Stockholmis. Ettevõttes töötab 2021. aasta seisuga üle 4500 inimese.
Lisaks Rootsile tegutseb Tele2 ka Eestis, Lätis, Leedus ja Saksamaal. Varem on tegutsetud näiteks Venemaal (kuni 2013), Hollandis (kuni 2018), Austrias (kuni 2018), Horvaatias (kuni 2019) ja Kasahstanis (kuni 2019).
Ettevõtte aktsiad on noteeritud Stockholmi börsil ja selle suurim osanik on Rootsi investeerimisfirma Kinnevik.
Daugavgrīva
pisi|Daugavgrīva Riia kaardil pisi|vasakul Daugavgrīva (saksa ja eesti Dünamünde, eesti keeles ka Väina-Jõesuu, poola Dynemunt, vene Усть-Двинск (Ust-Dvinsk)) on Daugava (Väina) jõe suudmes asuv ajalooline asula, mis alates 1959. aastast on Riia asum Kurzeme rajoonis.
Seal asuvad Daugavgrīva (Dünamünde) kindlus ja Läti Mereakadeemia.
Ajalugu
Daugavgrīva piirkonnas elasid 13. sajandil liivlased.
Piiskop Alberti ajal rajati sinna Dünamünde klooster (lätipäraselt Daugavgrīva klooster), mille esimeseks abtiks oli hilisem Lihula piiskop Theoderich.
20. augustil 1228 rüüstasid Daugavgrīva kloostri kohalikud elanikud.
Daugavgrīva abtid:
pisi|Rootsi armee pommitamas [[Dünamünde ordulinnus|Dünamünde linnust, 1701. aasta 21/11. detsembril. Johann Christoph Brotze kogust]] 1305. aastal ostis Dünamünde Liivi ordu, kes rajas sinna Dünamünde ordulinnuse ja komtuurkonna. pisi|[[Daugavgrīva kihelkond|Daugavgrīva uus kirik, 1797. aastal. Johann Christoph Brotze]] 15. sajandi lõpul liideti viimane Liivi ordu maamarssali valdustega. Linnus sai rängalt kannatada ordu ja Riia linna vahelises sõjas 1480. aastatel, mil see sisuliselt hävitati. 1491. aastal, kui Wolter von Plettenberg oli riialasi võitnud, kohustas ta neid selle uuesti üles ehitama.
Nii klooster kui ka linnus asusid vanasti Daugava vasakul kaldal, kuid aastal 1567 murdis Daugava läbi rannaluidete merre uue tee. Kuni aastani 1681 kasutati Riiga sõitmiseks jõe vana sängi, kuid tasahilju see ummistus ja tänapäeval ei ulatu jõe vana säng enam mereni. Tänapäeva asum on jõe uue sängi kaldal, linnus ja klooster jäävad Vecdaugava asumi territooriumile.
Liivi sõja ajal otsene sõjategevus Daugavgrīvani ei ulatunud ja ta kuulus alates 1562. aastast Rzeczpospolita, 1600–1605 ja alates 1621. aastast aga Rootsi kuningriigi võimu alla. Aastal 1608 on ajalooallikates esimest korda märgitud ka uue jõesuudme kaitseks Daugavgrīvasse ehitatud kantsi, millest sai hiljem alguse Daugavgrīva kindlus. 1710. aastal langes asula koos kindlustega Põhjasõjas koos Riiaga Moskva tsaaririigi valdusse.
Aastal 1872 valmis Riia-Bolderāja raudtee, mis avati ametlikult järgmisel aastal. Linnaosa piires avati sellel raudteel Daugavgrīva raudteejaam ja Skanste raudteepeatus.
1959. aastal liideti Daugavgrīva Riia linnaga ja ta on sellest ajast alates Riia linna rajoon. Tänapäeva Daugavgrīva asum koosneb Daugava jõe vasakul kaldal asuvatest aladest Daugavgrīva kindluse ümber.
Evjevatnet
Evjevatnet ehk Evjevatn on järv Norras Agderi maakonnas.
Kõrgus merepinnast on umbes 240 m.
Herman Aa
pisi Herman Aa (sündinud 2. detsembril 1943 Raaltes) on hollandi loomaarst.
Ta on tuntud Martin Gausi telesaatest "Dierenmanieren".
Loodusajakiri
pisi|MTÜ Loodusajakiri logo MTÜ Loodusajakiri on Eesti kirjastus (mittetulundusühing), mis annab välja Eestis ilmuvaid loodus- ja teadusteemalisi ajakirju. Need on Eesti Loodus, Horisont, Eesti Mets ja venekeelne Gorizontõ Estonii. Aastail 2007–2015 ilmus ka Loodusesõber (1997–2006 nimega Loodus).
Drivheia
Kõrgus merepinnast on 441 m.
Mäe juures korraldatakse suusatamis- ja orienteerumisvõistlusi.
Loodusajakiri
Vastutavad väljaandjad on olnud 2001–2013 Indrek Rohtmets, 2013–2015 Tiina Talvi ja 2015–2017 Triinu Raigna. Alates 2017. aasta märtsist on kirjastuse tegevjuht Riho Kinks.
George VI
George VI (Albert Frederick Arthur George; 14. detsember 1895 – 6. veebruar 1952) oli Windsori dünastiast Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi ja meretaguste Briti dominioonide kuningas 1936–1952, viimane Iirimaa kuningas 1936–1949 ja India keiser 1936–1947. Ta sai kuningaks pärast oma venna Edward VIII troonist loobumist 1936. aastal ning valitses surmani.
Loodusajakiri
MTÜ Loodusajakiri juhatuse liikmed on Toomas Kukk ja Ulvar Käärt.
George VI
Sünd ja perekond
George sündis 14. detsembril 1895 Sandringham House'is Yorki hertsog George'i ja Yorki hertsoginna Mary teise pojana. Ta ristiti St Mary Magdalene'i kirikus ning tema ristivanemad olid: kuninganna Victoria, Mecklenburgi suurhertsog Friedrich Wilhelm, printsess Augusta Sophia, Taani kroonprints Frederik, prints Arthur, Connaughti ja Strathearni hertsog, Tecki prints Adolphus ja Fife'i hertsoginna Louise.
Loodusajakiri
Loodusajakirjade ilmumist on toetanud Keskkonnainvesteeringute Keskus, kelle toel on mittetulundusühing kirjastanud ka looduse ja teaduse aastaraamatu sarja "Lehed ja tähed" ning raamatusarja "Looduse raamatukogu". Horisondi väljaandmist toetab alates 2017. aastast Haridus- ja Teadusministeerium.
George VI
Sünd ja perekond
Prints George oli oma vanemate teine poeg; 23. juunil 1894 oli sündinud prints Edward, kes oli Briti troonipärimisjärjekorras kolmandal kohal. Seega oli George alles neljandal kohal.
Loodusajakiri
2018. aasta 22. jaanuaril uuendati Loodusajakirja kodulehte. Lisati Kuku Raadio saate "Loodusajakiri" järelekuulamisvõimalus.
George VI
Sünd ja perekond
George sündis oma vanavanaisa, prints Alberti surma-aastapäeval. Kuna polnud kindel, kuidas Alberti lesk kuninganna Victoria uudisesse suhtub, otsustati vastsündinule panna nimeks Albert. See rõõmustas vana naist, kes väljendas kannatamatust poissi näha.
Risfjell
Risfjell on mägi Norras Agderi maakonnas Gjerstadi valla põhjaosas.
Kõrgus merepinnast on 503 m.
Mäel on kivionni (Steinhytta) jäänused. Tipust paistab loodes Solhomfjelli torn. Mäele korraldatakse matku.
George VI
Sünd ja perekond
Kuigi George oli kuningate järeltulija, sai ta troonile tänu juhuste kokkulangevusele. Tema isa, tulevane George V, oli Walesi printsi noorem poeg ning temast ei pidanud kunagi kuningas saama. Kuid prints Albert Victor suri 1892. aastal kopsupõletikku ning Yorki hertsogist sai troonipärija ja hilisem George V.
Lapsepõlv
Lapsena oli George tihti haige ning teda kirjeldati kui "kergesti ehmuvat ja nutma puhkevat poissi". Tema vanemad, Yorki hertsog ja hertsoginna ei kasvatanud lapsi ise, mis oli kuninglikes perekondades tavapärane. See andis aga guvernandile võimaluse domineerimiseks ning naine eelistas kõiges George'i venda Edwardit. George'il kujunes raske kõnehäire, mis kestis aastaid; samuti olid tal probleemid põlvedega. Teda sunniti kirjutama parema käega, ehkki oli tegelikult vasakukäeline.
Ta kasvas üles täielikult oma venna varjus, kelle käitumine mõjutas printsi iseloomu kujunemist kõige rohkem. Prints Edward oli erakordselt karismaatiline ning nooremate vendade-õdede jaoks oli ta omamoodi jumaldamisobjekt. Lapsepõlves järgisid nad kõiges teda, noorte meestena aga imetlesid Edwardit.
Kuninganna Victoria lapselapselapsena oli George Tema Kõrgus Yorki prints Albert. 1898 välja antud seadusega sai aga ta tiitli Tema Kuninglik Kõrgus. Kuninganna Victoria suri 22. jaanuaril 1901 ning George'i vanaisast sai kuningas Edward VII. Yorki hertsogist sai troonipärija ja Walesi prints, Edward oli troonipärimisjärjekord teisel ning George kolmandal kohal.
Sõjaväeline karjäär ja haridus
George teenis ka Esimeses maailmasõjas HMS Collingwoodi pardal, võttes osa Jüüti merelahingust. 1917. aastal liitus George Kuninglike Õhujõududega, kuid ei osalenud enam aktiivselt sõjateenistuses.
Pärast sõda õppis George Cambridge'i ülikoolis aasta aega ajalugu, majandust ja tsiivilõigust. 1920. aastal sai temast Yorki hertsog, Invernessi krahv ja Killarney parun. Selle järel võttis ta enda kanda ka kuninglikke kohustusi, esindades oma isa erinevatel üritustel.
Abielu
George'il oli kaasa valimisel suur valikuvabadus. 1920 kohtas ta leedi Elizabeth Bowes-Lyoni ning seadis endale eesmärgiks temaga abiellumise. Leedi keeldus abieluettepanekust kahel korral, kuid George oli järeleandmatu ning viimaks Elizabeth nõustus. Nad abiellusid 26. aprillil 1923 Westminster Abbeys. Leedi Elizabethist sai abielu järel Tema Kuninglik Kõrgus Yorki hertsoginna. Paaril oli kaks last:
Vastumeelselt kuningas
Hertsog ja hertsoginna elasid tagasihoidlikult ja vaikselt Londonis. 20. jaanuaril 1936 kuningas George V suri ja tema asemel tõusis troonile Edward VIII. Kuna kuningal polnud lapsi, oli George eeldatav pärija kuni ajani, mil Edward pidi abielluma ja järeltulijaid soetama. Kuid Edward loobus troonist 11. detsembril 1936, et abielluda Wallis Simpsoniga, kes oli kaks korda lahutatud ameeriklanna. Seega sai printsist kuningas George VI. Vastsele monarhile oli roll vastumeelne, kuid ta võttis selle siiski enda kanda.
George krooniti 12. mail 1937 – samale päevale oli olnud kavandatud ka Edwardi kroonimine. Ka leskkuninganna Mary viibis tseremoonial, lõhkudes sellega traditsiooni ning näidates toetust pojale.
Valitsusaeg
left|thumb|Kuningas ja kuninganna Kanadas
George VI valitsusaeg algas küsimustega, mis saab edasi Edwardist, kes oli võtnud tagasi tiitli prints Edward. George tegi temast Windsori hertsogi, kuid see tiitel ei laienenud Edwardi abikaasale ega võimalikele järeltulijatele. Edward suundus Prantsusmaale, kus ta mõni kuu hiljem Wallisega abiellus.
Sõja puhkemise võimalikkus varjutas George VI valitsemisaega. Kuningas ja kuninganna võtsid Adolf Hitleriga rahu sobitamise seisukoha, toetades Neville Chamberlain'i poliitikat. Kui Chamberlain 1938 Müncheni kokkuleppe sõlmimiselt tagasi jõudis, näitas ta end koos kuningliku paariga Buckinghami palee rõdul, mis põhjustas pahameelt rahuvastaste parlamendiliikmete hulgas. On arvatud, et kuningas ja kuninganna tahtsid vältida sõda Saksamaaga, lootes, et see on vastukaal kommunistlikule Nõukogude Liidule.
1939. aastal viibisid kuningas ja kuninganna ringreisil Ameerika Ühendriikides ja Kanadas. Kuninglikku paari saatis reisil Kanada peaminister William Lyon Mackenzie King, mis tähendas, et abikaasad viibisid seal kui Kanada kuningas ja kuninganna. Visiidi poliitiline eesmärk oli aga Atlandi-äärsete riikide toetuse saavutamine eelseisva sõja varjus, mis ka õnnestus. Kuninglikku paari võtsid soojalt vastu nii kanadalased kui ameeriklased.
Kui puhkes sõda, jäid George ja Elizabeth Londonisse, ehkki valitsus soovitas neil põgeneda Kanadasse. Hiljem taheti sinna saata printsesse, kuid selle peale ütles kuninganna: "Lapsed ei saaks minna ilma minuta, mina ei lähe kuningata ja kuningas ei lahku kunagi." Perekond jäi Buckinghami paleesse, põgenedes vahel Windsorisse, et saada kaitset pommirünnakute eest. Sõja ajal reisisid kuningas ja kuninganna Suurbritannias, külastades pommitada saanud linnu; külaskäigud tõstsid rahva moraali ja eneseusku.
Loodusajakiri
Uudistaja
MTÜ annab välja e-postiga saadetavat uudiskirja Uudistaja. Uudiskiri sisaldab muu hulgas MTÜ välja antud ajakirjade sisukokkuvõtteid. Uudiskiri ilmub vähemalt kaks korda kuus ja reedeti. Esimene uudiskiri ilmus 22. novembril 2005.
George VI
Elu lõpuaastad
Sõda oli võtnud oma lõivu kuninga tervisest, mis halvenes veelgi suitsetamise ja edasi areneva kopsuvähi tõttu. Isa tervise halvenemisel võttis kuninglike kohustuste täitmise üle printsess Elizabeth.
Impeeriumist Rahvaste Ühenduseni
George VI valitsusajal hakkas lagunema Briti impeerium; protsess oli alanud juba 1926. aastal, kui sündis Rahvaste Ühendus ning endistest dominioonidest said 1931. aasta seadusega sõltumatud riigid. Protsess kiirenes pärast Teist maailmasõda. Transjordaaniast sai 1946 Jordaania osa, 1947 iseseisvusid Palestiina, Iisrael ja Myanmar, kes astusid välja ka Rahvaste Ühendusest. Indiast sai iseseisev dominioon, George VI loovutas India keisri tiitli ning jäi lühikeseks ajaks India kuningaks, kuni riik võttis 1950 vastu põhiseaduse, mis ütles, et India on vabariik (riik jäi siiski rahvahääletuse tulemusena Rahvaste Ühenduse liikmeks kui vabariik ning tunnustas George VI ühenduse peana). Samuti jäi ta Pakistani kuningaks, talle järgnes tütar Elizabeth II, kuni 1956. aastal võttis ka Pakistan vastu põhiseaduse, mis ütles, et Pakistan on vabariik.
George VI oli ka viimane Iirimaa kuningas (1936. aastast kuni 18. aprillini 1949, millal Iirimaast sai vabariik ning riik lahkus Rahvaste Ühendusest).
Külakool
pisi|[[Kalbu külakooli hoone.]] Külakool on 17. ja 18. sajandil kihelkonnakeskustest eemal, külas, asunud talurahvakooli nimetus ja 19. ja 20. sajandi alguses luteri usu vallakooli rahvapärane nimetus.
Külakool oli esimese astme talurahvakool, kus õpetati ühe küla või selle lähema ümbruse lapsi.
Sotsiaalmaks
Sotsiaalmaks on Eestis riiklik maks pensionikindlustuse ja ravikindlustuse rahastamiseks. Sotsiaalmaksu maksavad tööandjad töötajatele väljamakstud töötasudelt ja muudelt tasudelt ning füüsilisest isikust ettevõtjad oma ettevõtlusest saadud tulult.
Sotsiaalmaks moodustab osa tööjõukuludest. Igalt brutopalga 100 eurolt peab tööandja maksma täiendavalt 33 eurot sotsiaalmaksu ja 0,8 eurot töötuskindlustusmakset (aastatel 2021–2024). Seega tööandja tööjõukulud brutopalga iga 100 euro kohta on 133,8 eurot.
Sotsiaalmaksu halduriks on Maksu- ja Tolliamet.
Kleivvatn
Kleivvatn‎ ehk Kleivvatnet ehk Kleivvannet on järv Norras Agderi maakonnas Gjerstadi vallas.
Ta on jõekese kaudu ühendatud Otertjerni järvega.
Järvel tegeldakse sportliku kalapüügiga.
Vladimir Maljavin
pisi|Vladimir Maljavin Vladimir V. Maljavin (sündinud 13. septembril 1950 Moskvas) on vene sinoloog. Ta peamisteks uurimisvaldkondadeks on hiina filosoofia (peamiselt taoism) ning hiina vana ja keskaegse kultuuri ajalugu. Paljude hiina teoste vene keelde tõlkija. Ajalooteaduste kandidaat (1977), doktor (1988).
Elulugu
Sündis 1950 Moskvas. 1972 lõpetas Ida Keelte Instituudi ja oli aasta internatuuris Singapuris. Pärast seda õpetas 14 aastat Moskva Riiklikus Ülikoolis. Seejärel töötas ta Teaduste Akadeemia allasutustes: algul Etnograafia Instituudis, siis Kaug-Ida Instituudis ja Inimese Instituudis. Teinud uurimusi ja õpetanud Jaapanis, Hiinas, USA-s, Prantsusmaal ja mujal. Praegu Taiwani Tamkangi Ülikooli vene keele ja kirjanduse professor ning selle Vene Uuringute Instituudi direktor.
Välislingid
• Blogi
Kurtna Kool
Ajalugu
Esimene kool Kurtna külas alustas tegevust arvatavasti alates 1880. aastast. Kurtna kooli asutamise mõtte algatasid kohalikud taluperemehed. Nende algatust toetas kohalik mõisahärra Fridrich Adolph Glänström, kes eraldas koolile krundi ja ehituseks tasuta palgid, ahju- ja pliidikivid.
Kuni 1976. aasta suveni tegutses Kurtnas algkool, mis seejärel suleti. Sel ajal oli õpilasi vaid 4. Koolihoone on endiselt alles ja asub Tagadi–Kurtna tee ääres.
Lasteaed-algkool alustas Kurtnas tegevust 1. septembril 1989. Tööd alustas kaks lasteaiarühma 30 lapsega ja kaks klassi 29 õpilasega. Edaspidi on laste ja õpilaste arv pidevalt kasvanud. Kõigepealt 5-klassiliseks kasvanud koolis avati 2001. aastal ka 6. klass ning 2004. aastal kolmas lasteaiarühm.
Novembris 2007 alustati senise koolihoone renoveerimis- ja juurdeehitustöid. Laste arvu kasvamine Saku vallas on nõudnud järjest enam lasteaia- ja koolikohti. Kurtna Lasteaia-Algkooli kujundati seetõttu ümber lasteaiaks-põhikooliks nimega Kurtna Kool. Uuenenud hoone ja õppekavaga kool alustas tööd 1. septembril 2008. Terve koolikompleks avati 30. novembril 2008. Uuel Koolimajal on teadaolevalt Baltikumi suurimad päikesepatareid, 250 meetri pikkune jooksuring, jalgpalli staadion ja on ehitatud loodussõbralikest materjalidest.
2017. aastal õpib Kurtna Koolis 202 õpilast.
Tunnustus
Kurtna Lasteaed-Algkool tunnistati 1998. aastal Kauni Kodu konkursil kaunimaks ühiskondlikuks hooneks Harjumaal, mida meenutab president Lennart Meri autogrammiga taldrik.
Barendrecht
pisi|250px|Barendrechti asukoht Lõuna-Hollandis pisi|200px|Barendrechti veetorn Barendrecht on linn Hollandis Lõuna-Hollandi provintsis. Elanike linnas on 43 104 (1. jaanuar 2007), pindala on 21,72 km², millest 1,45 km² hõlmavad siseveekogud.
Barendrechti linnas on järgmised linnaosad: Smitshoek, Barendrecht-Carnisselande, Barendrechtse Veer, Koedood, Middeldijk ja Noldijk.
Linnapea ametis on Jan van Belzen.
Ajalugu
Praegune Barendrechti linn asub kolme vana asula Ida-Barendrechti, Lääne-Barendrechti ja Carnisseni kohal. Vanim teade Ida-Barendrechtist on juba 1264. aastast. Prantsusmaa valitsemise ajal ühinesid asulad üheks suureks Barendrechti linnaks. Prantslaste valitsemise järel Ida- ja Lääne-Barendrecht eraldusid, kuid 1836. aastal ühineti jälle üheks linnaks.
Palėvenė mõis
pisi|Mõisa peahoone Palėvenė mõis (ka Paulianka mõis või Stirniškiai mõis, leedu Palėvenės dvaras) on endine mõis Leedus Kupiškise rajoonis Subačiuse vallas Stirniškiais. Mõisakompleks asub Lėvuo kaldal ja on nime saanud lähedalasuva Palėvenė alevi järgi.
Ajalugu
Mõis on alguse saanud väikese karjamõisana XV sajandi lõpus. Leedu rahvusraamatukogus on tallel dokumendid mõisa esimeste omanike kohta aastail 1592–1694. Algul vahetusid omanikud kiiresti – nende seas olid Pelyšad, Gradauskased, Pamarnackid, Kontrimavičiused, Mohlid, Hilchenid ja Römerid.
Komarid
Aastal 1654 sai mõisa omanikuks Võnnu vojevoodkonna väeülem Mykolas Komaras. Sestpeale oli mõis Komarite (leedupäraselt Komaraste) suguvõsa valduses. Pärast Mykolase surma aastal 1703 (teistel andmetel 1701) jättis tema lesk Kotryna mõisa tema poegadele Mykolasele ja Andriusele.
Aastal 1708 jagasid vennad mõisa omavahel kaheks võrdseks osaks. Võrdselt jagati kogu maa – nii haritav kui ka muu maa, metsad, põllud, heinamaad ning mõisale kuuluvate Žižmariškise, Radžiūnai, Padvarininkai, Ožkiniai, Maugarai, Gorupė ning Slabada küla talupojad. Mykolas noorem liitis oma osaga ka Upytė maakonnas asunud ja Mstsisłavi laekuritele Baikauskitele kuulunud mõisa. Aastal 1934 suri Andrius ja kogu mõis jäi Mykolase valdusse. Mykolas oli abielus Teresę Sakalauskaitèga ning neil olid pojad Ignotas ja Antanas (1744 – u 1798) ning kolm tütart: Ieva, Konstancija ja Kotryna. Aastal 1740 pärandas ta oma raha tütardele, kinnisvara aga poegadele. pisi|Kontorihoone
Aastal 1774 sai Ignotasest jurist ja nii pärandas isa uue testamendiga Palėvenė ja ka Raguvėlė mõisa Antanasele. Antanas oli kaks korda abielus ning tema abikaasadeks olid I. Stankevičiūtè ja Sofiją Korff. Viimasest sai aastal 1798, mil tema abikaasa suri, ka mõisa uus omanik. Seejärel sai omanikuks tema kohtunikuametit pidav poeg Jurgis Komaras, kes suri ilmselt lastetult, sest mõisa päris seejärel Antanase poeg Juozapas Komaras (?–1847), kes oli sõjaväelane ja oli olnud Napoleoni armee ridades. Too omandas veel mitu mõisat, näiteks Baisogala mõisa. Tal oli kolm poega: Konstantinas, Vladislovas ja Teofilius. Testamendiga jättis ta Konstantinas Komarasele (1812–1880) Palėvenė ja ka Raguvėlė mõisa.
Just nimelt Mykolase algatusel rajati ka praegune mõisakompleks. Tõenäoliselt projekteeris peahoone Cesare Anichini – ürikuist on näha, et ta viibis lossi ehitamise ajal seal kohal.
Aastal 1882 kuulus mõisale 1259 tiinu haritavat ja 248 tiinu mitteharitavat maad.
Aastal 1894 sai mõisa omanikuks Jurgise poeg Bogdanas Komaras (1884–1962). Too oli kaks korda abielus (esimene naine Maria suri aastal 1910, teise naise Ksenia Katalõmovaga (1884–1962) oli tal aga kaks tütart, Irena ja Maria). Ta õppis Peterburis ja Krakówi ülikoolis.