cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Tõnu Mikk
Ta töötas aastatel 1965–1982 näitlejana Eesti NSV Riiklikus Noorsooteatris. Aastatel 1982–1990 töötas ta Eesti Telefilmis filmirežissööri assistendina (teinud dokumentaalfilmi „Lend Singapuri”, 1991) ja 1992–2014 Eesti Rahvusringhäälingus vanemadministraatorina. 1991. aastal oli ta Teleteatri koosseisuväline autor. Ta on esinenud telelavastustes, filmis ja teleseriaalides.
Isiklikku
Tema isa oli kunstnik Lepo Mikko, ema kunstnik Agnes Lamp-Mikk.
Makedoonia (Kreeka geograafiline piirkond)
Keskasula on Thessaloníki.
Makedoonia hümn on "Makedonía ksakustí".
Haldusjaotus
pisi|Makedoonia Makedoonia ei ole tänapäeval haldusüksus.
Makedoonia hõlmab kolm piirkonda, mis jagunevad kokku 14 piirkonnaüksuseks. Piirkonnad on:
Peale selle on Makedoonias autonoomne piirkond, mungavabariik Ágio Óros.
Kesennuma
Kesennuma (jaapani 気仙沼市, Kesennuma-shi) on linn Jaapanis Miyagi prefektuuri põhjaosas. Asub Vaikse ookeani rannikul.
2011. aasta Sendai maavärinas ja sellele järgnenud tsunamis hävis suur osa linnast.
Elanike arv oli enne tsunamit 73 300 (2011).
Nikolai Baskov
Nikolai Viktorovitš Baskov (vene k. Николай Викторович Басков; sündinud 15. oktoobril 1976 Moskvas) on vene ooperi- ja estraadilaulja (tenor). Ta on ka näitleja ja saatejuht ning muusikapedagoog (professor). Ukraina rahvakunstnik (2004), Moldova kunstimeister (2007), Venemaa Föderatsiooni rahvakunstnik (2009).
Elulugu
Nikolai Baskov on sündinud 15. oktoobril 1976 Moskvas. Pere vahetas sageli elukohta ja seetõttu tuli Baskovil õppida eri koolides (Siberis, Saksamaal). Novosibirski muusikakoolis õppis Baskov mängima klaverit. Vanemates klassides õppis ta Moskva muusika-koreograafia kallakuga koolis, mille lõpetas kuldmedaliga.
1998–1999. aastal võitis Baskov Venemaa noorte ooperilauljate võistluse ja sai teise koha Grande Voce konkursil Hispaanias. Pärast seda pakuti talle Lenski rolli Tšaikovski ooperis “Jevgeni Onegin”. Nii jõudis Baskov 2000. aastal Moskva Suure Teatri truppi.
2000. aastal kohtus ja esines Baskov Montserrat Caballéga. Ooperidiiva pakkus noorele Baskovile võimalust koos esineda. Samuti oli ta nõus hakkama Baskovi mentoriks, aidates lihvida, parandada ja täiustada noormehe vokaaltehnikat. Baskov oli Caballé õpilane, samuti ka lavapartner mitmeid aastaid, koos esineti Itaalias, Hispaanias, Saksamaal, Šveitsis ja teistes riikides.
2006. aastal tegid Nikolai Baskov, Montserrat Caballé ja Monserrat Marti kontserditurnee Venemaa linnades.
2008–2009 said kümned tuhanded inimesed osa Nikolai Baskovi grandioossetest esinemistest: kontsertprogrammid “Корабль судьбы” (eesti k. “Saatuse laev”) Peterburis ja “Не только о любви” (eesti k. “Mitte ainult armastusest”) Moskvas. Pärast neid toimus laulja kontserttuur Venemaa läänepiirist idapiirini.
2012. aastal toimus Moskvas Aleksandr Žurbini uue, Théophile Gautier’ süžee põhjal valminud ooperi “Альберт и Жизель” (eesti k. “Albert ja Gisell”) esietendus. Nikolai Baskov inspireeris heliloojat teost kirjutama ja Baskov ise mängis ooperis peaosa (krahv Albert).
Klassikalise repertuaariga kontsertprogramm “Звёздное трио” (eesti k. “Kuulus trio”) (Nikolai Baskov, Monserrat Caballé, Monserrat Marti) esitati 2013. aasta oktoobris Kremlis.
2016. aastal esitas Baskov publikule oma uut, Aleksei Sechenovi lavastuse põhjal valminud sõud “Игра” (eesti k. “Mäng”). Kõik kolm etendust (7.–9. oktoobril 2016) toimusid Kremlis suure eduga. Varsti pärast seda läks Baskov kontserttuurile: kontserdid toimusid Peterburis, Kaliningradis, Minskis ja Balti riikides – Eestis, Lätis ja Leedus. 2017. aasta alguses toimus sõu Saksamaa kontserdisaalides ning hiljem jätkus Venemaal. 2018. aasta kevadel esitati sõud “Игра” taas Peterburis ja Moskvas.
Looming
Nikolai Baskovit peetakse esimeseks vene artistiks, kes on töötanud nii ooperi-, vokaali-, populaarklassika- kui ka estraadi- ja popmuusika žanrites. Baskovi loominguline ulatus on tohutult suur; ta esitab edukalt žanre aariatest rahvalaulude ja popmuusikahittideni.
Euroopa Liidu põhivabaduste piiramise lubatavus
Euroopa Liidu põhivabaduste piiramise lubatavus on Euroopa Liidu nelja põhivabaduse suhtes loodud erandid.
Euroopa Liidu neli põhivabadust on inimeste, kapitali, teenuste ja kaupade vaba liikumine. Teatud alustel on võimalik neid põhivabadusi piirata ning piiramise lubatavus saab tulla vaid Euroopa Liidu liikmesriikide omavahelistest lepingutest, Euroopa Liidu direktiividest ja määrustest ning Euroopa Kohtu kohtuotsustest.
Kaupade vaba liikumise piiramise lubatavus
Euroopa Liidus (EL) on kaupade liikumine üks neljast põhivabadusest. Vaba liikumine ei tähenda aga ilmtingimata täielikku vabadust. Teatud piiranguid on EL-i õigusega kooskõlas siiski võimalik kaupade vabale liikumisele seada.
Aluslepingust tulenevad erandid
Kaupade vaba liikumist võib piirata juhul, kui see on proportsionaalne ja vajalik selleks, et tagada avalik kord, julgeolek või kõlblus. Euroopa Kohus on öelnud, et juhul, kui kaubad on mingil viisil sündsusetud või siivutud, siis võib nende liikumist kõlbluspõhjenduse tõttu piirata. Millised aga on kõlbelised ja kõlbmatud kaubad, on jäetud siseriiklikku reguleerimisalasse. Julgeoleku kaalutlustel on Euroopa Kohus põhjendatuks pidanud strateegiliselt tundlike kaupade veo piiramist.
Piirangud on võimalikud ka inimeste, loomade või taimede elu ja tervise kaitse eesmärgil. Euroopa Kohus on öelnud, et siia alla ei kuulu siseriikliku õiguse tavad ja eeskirjad, kui mingite teiste meetoditega on tulemus sama, kuid see piirab vähem kaupade vaba liikumist. Kaupade piiramisel inimeste, loomade või taimede elu ja tervise kaitse eesmärgil peab liikmesriik tõendama (näiteks statistiliste andmetega), et piirang on vajalik.
Oluline on, et inimeste, loomade või taimede elu ja tervise kaitse eesmärgil kaupade vaba liikumise piiramine on õigustatud ka siis, kui arvatakse, et oht võib tekkida, kuid ei ole veel tekkinud. Euroopa Kohus on öelnud, et sellisel eesmärgil piirangute seadmine on vastuvõetav ka kahtluse korral. Riik ei pea ära ootama, et oht ka päriselt avalduks.
Kaupade vaba liikumist võib piirata ka selleks, et kaitsta rahvuslikke rikkusi, millel on kunstiline, ajalooline ja/või arheoloogiline väärtus. Millised on need rahvuslikud rikkused, on jäetud liikmesriikide endi otsustada. Näiteks võivad sellised rikkused olla maalid, raamatud jne.
Ka tööstus- ja kaubandusomandi kaitsmiseks on võimalik seada piiranguid. Nendeks võivad olla näiteks autoriõigused, patendid või kaubamärgid. Näiteks juhul, kui õiguse omanik ei ole andnud oma nõusolekut või ei ole toodet ise liikmesriikide turul müünud, siis ei tohi sellist kaupa importida.
Kaupade vaba liikumist on võimalik piirata ka muudel viisidel. Selles artiklis välja toodud alused ei ole ammendavad. Kaupade vabale liikumisele võib seada piiranguid, mis ei lähe EL-i õigusega vastuollu, ning juhul, kui need piirangud on proportsionaalsed ja põhjendatud.
Euroopa Kohtu loodud erandid
Euroopa Kohus on Cassis de Dijoni lahendis välja toonud täiendavad erandid lisaks aluslepingu artiklis 36 nimetatud eranditele. Selles lahendis ütles kohus, et muu hulgas võib kaupade vaba liikumist piirata siseriiklikest õigusaktidest tulenevate sätete alusel, juhul kui puuduvad üldised reeglid mingi küsimuse reguleerimisel. Need piirangud peavad olema proportsionaalsed ning põhjendatud. Eelkõige võivad sellised piirangud olla vajalikud, et kaitsta rahvatervist, tagada ausus äritehingute tegemisel, tarbijakaitse ning tõhus fiskaaljärelevalve.
Teenuste vaba liikumise piiramise lubatavus
Teenuste vaba liikumine EL-i liikmesriikide piires võimaldab EL-i riikide ettevõtetel luua ja pakkuda teenuseid teistes EL-i liikmesriikides.
Teenuste pakkumise piiramine on lubatud, kui tehtavad piirangud ei kitsenda EL-i liikmesriigi kodanike asutamisvabadust mõnes teises liikmesriigis. St lubatud ei ole ka piirangud, mis keelavad isikutel teises liikmesriigis asutada esindusi, filiaale ja tütarettevõtteid.
Euroopa Ühenduse (EÜ) asutamislepingu artiklist 49 tulenevad teenuste pakkumisele kohaldatud keelatud meetmed. Neile on sätestatud ka erandid, mis juhtudel võib teenuste osutamise vabaduse piiramist lubada.
Teenuste osutamise vabaduse piiramise lubatavus
1. Kui teenuste pakkumisel on jätkuv või ajutine otsene ja eriline seos avaliku võimu teostamisega. Seda välja arvatud juhul, kui ametniku tegevust on täielikult võimalik eraldada ametialasest tegevusest. Näiteks on Euroopa Kohus öelnud, et kui advokaat õigusnõustab või esindab kedagi kohtulikult, siis ta ei teosta avalikku võimu.
2. Kui tahetakse tagada avalikku korda või julgeolekut ja rahva tervishoidu, on lubatud kohelda kohalikke elanikke ja teiste liikmesriikide kodanikke erinevalt. Avaliku korra või julgeoleku ja rahva tervishoiu tagamine on täpsemalt seletatud isikute vaba liikumise lubatud piirangute all.
3. Eelnevates punktides on toodud ammendav loetelu erandite aluseid – st neid ei või tõlgendades juurde luua. Sellest hoolimata on aga veel piiranguid, mis on lubatud teenuste vabaks liikumiseks. Euroopa Kohus on selle jaoks loonud kohtupraktikas uue rühma "üldisel huvil põhinevad sundivad asjaolud", et seadusandlust heaks kiita. Rühma peamine eesmärk on kaitsta riigi ja selle kodanike ühiseid huvisid. Euroopa Kohus on lisanud eesmärkideks mh ka avaliku korra ja julgeoleku säilitamise, majandusliku tasakaalu tõsise kõikumise ohu, töötajate kaitse, kohtuasutuste tegevusega seotud põhjused ning asjakohase menetluse äritegevuses. Eeltoodud asjaolusid võib kasutada vaid siis, kui siseriiklikke meetmeid rakendatakse kohalikele ning välismaistele juriidilistele ja füüsilistele isikutele sarnaselt. St Euroopa Kohus on leidnud, et kaitsmaks eeltoodud huve ja põhjusi, on vaja veel tingimusi, mis lubaks piirata teenuste osutamise vabadust. Näiteks kui ettevõtjad rikuvad tahtlikult või ettevaatamatusest mõnd asutamislepingu artiklit ja see rikkumine tuvastatakse, peab komisjon tagama oma meetmetega hoiatava mõju. Trahvi suurus tuleb määrata piisavalt suur, et lisaks karistamisele oleks sel ka hoiatav mõju. See põhineb üldisel huvil.
Isikute vaba liikumise piiramise lubatavus
Ühise siseturu aluste loomise juurde kuulub lepingute kohaselt ka kogu EÜ-d hõlmav isikute liikumisvabadus. See sisaldab õigust lahkuda kodumaalt, asuda vastuvõtvasse riiki ja viibida selles riigis ning see õigus laieneb ka pereliikmele. Tähtsaim liikumisvabadusest tulenev õigus on õigus otsida ning töötada teises EL-i riigis. Isikute vaba liikumise piiramise lubatavused tulenevad EL-i toimimise lepingu artiklist 45, direktiivist 2004/38/EÜ, 90/364, määrusest nr 492/2011 ja Euroopa Kohtu otsustest.
Põhikohtuasi ja eelotsuse küsimus
Ühendkuningriigis 23. juunil 2016 toimunud rahvahääletusel hääletas enamik selle poolt, et kõnealune liikmesriik Euroopa Liidust lahkuks. Olles saanud 2017. aasta seaduse alusel Euroopa Liidust väljaastumisest teatamise kohta vastava volituse, teatas Ühendkuningriigi peaminister, 29. märtsil 2017 Euroopa Ülemkogule Ühendkuningriigi kavatsusest astuda ELL artikli 50 alusel liidust välja.
Põhikohtuasja avaldajad, kelle hulgas on üks Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi parlament, edaspidi "Ühendkuningriigi parlament" liige, kaks Šoti parlament liiget ja kolm Euroopa Parlamendi liiget, esitasid 19. detsembril 2017 Esitasid Šotimaa tsiviilkohtus kohtuliku kontrolli avalduse tuvastusotsuse tegemise nõudes, et kohus täpsustaks, kas, millal ja kuidas on võimalik kõnealust teadet ühepoolselt tagasi võtta. Avaldajad, kelle toetuseks astusid menetlusse veel kaks Ühendkuningriigi parlamendi liiget, kes soovivad teada saada ELL artiklis 50 sätestatud teate võib enne selles artiklis ette nähtud kaheaastase perioodi möödumist ühepoolselt tagasi võtta. Nad palusid Šotimaa kõrgemal tsiviilkohtul esitada selle kohta eelotsuse küsimus Euroopa Kohtule. Euroopa Liidust väljaastumise eest vastutav riigisekretär väitis vastu, et küsimus on hüpoteetiline ja akadeemiline, arvestades Ühendkuningriigi valitsuse seisukohta, et teadet ei võeta tagasi.
Lord Ordinary ehk Ühendkuningriigi esimese astme kohtunik keeldus 8. juuni 2018. aasta otsusega Euroopa Kohtu poole pöördumast ja jättis kohtuliku kontrolli avalduse rahuldamata esiteks põhjendusel, et Ühendkuningriigi seisukohta arvestades on küsimus hüpoteetiline ja asjaolusid, mille alusel Euroopa Kohtule küsimus esitataks, ei ole võimalik kindlalt tuvastada, ning teiseks põhjendusel, et küsimus sekkub parlamendi suveräänsusse ja selle lahendamine ei kuulu liikmesriigi kohtu pädevusse.
Põhikohtuasja avaldajad esitasid selle otsuse peale apellatsioonkaebuse eelotsusetaotluse esitanud kohtule.
Eelotsusetaotluse esitanud kohus rõhutab, et vastavalt 2018. aasta seaduse Euroopa Liidust väljaastumise kohta artiklile 13 on vajalik Ühendkuningriigi parlamendi nõusolek Ühendkuningriigi ja liidu vahel ELL artikli 50 alusel toimunud läbirääkimiste tulemusele. Väljaastumislepingu saab nimelt ratifitseerida üksnes juhul, kui see leping ning Ühendkuningriigi ja liidu tulevaste suhete raamistik on heaks kiidetud alamkoja resolutsiooniga ning kui ülemkoda on seda arutanud. Kui heakskiitu ei saada, peab Ühendkuningriigi valitsus selgitama, kuidas tema hinnangul tuleks edasi toimida. Kui peaminister teatab enne 21. jaanuari 2019, et kokkulepet ei ole põhimõtteliselt võimalik saavutada, peab valitsus taas teada andma, millise toimimisviisi ta välja pakub, ja esitama selle ettepaneku Ühendkuningriigi parlamendi mõlemale kojale.
Eelotsusetaotluse esitanud kohus märgib, et kui Ühendkuningriigi ja liidu vahelist võimalikku lepingut heaks ei kiideta ja midagi muud ei toimu, lakkavad aluslepingud selle liikmesriigi suhtes kehtimast 29. märtsil 2019 ja liikmesriik lahkub liidust sel kuupäeval automaatselt.
21. septembri 2018. aasta kohtumäärusega rahuldas eelotsusetaotluse esitanud kohus Lord Ordinary, kes on esimese astme kohtunik otsuse peale esitatud apellatsioonkaebuse ja põhikohtuasja avaldajate nõude esitada ELTL artikli 267 alusel eelotsusetaotlus. Eelotsusetaotluse esitanud kohus leiab, et ei saa pidada akadeemiliseks ega ennatlikuks Euroopa Kohtule esitatavat küsimust, kas õiguslikult on liikmesriigil võimalik ELL artikli 50 lõike 2 alusel esitatud teade ühepoolselt tagasi võtta ja liitu jääda. Eelotsusetaotluse esitanud kohus on seisukohal, et selles küsimuses esineb kahtlusi ja et Euroopa Kohtu vastus teeks selgeks, millised valikuvõimalused on alamkoja liikmetel, kui nad peavad Ühendkuningriigi ja liidu vahel saavutatud võimaliku lepingu suhtes seisukoha võtma. Täpsemalt võimaldab niisugune vastus teada saada, kas ei ole olemas mitte kaks, vaid kolm valikuvõimalust: liidust väljaastumine ilma lepinguta, liidust väljaastumine lepinguga, mis on alamkojale esitatud, või väljaastumise kavatsuse kohta esitatud teate tagasivõtmine ja Ühendkuningriigi jäämine liitu.
Neil asjaoludel otsustas Ühendkuningriigi kõrge tsiviilkohus teise astme kohtuna, Šotimaa esimene koda, menetluse peatada ja esitada Euroopa Kohtule järgmise eelotsuse küsimuse:
"Kas juhul, kui liikmesriik on Euroopa Liidu lepingu artikli 50 kohaselt teatanud Euroopa Ülemkogule oma kavatsusest astuda Euroopa Liidust välja, võimaldab liidu õigus teate esitanud liikmesriigil selle teate ühepoolselt tagasi võtta, ning kui võimaldab, siis millistel tingimustel ja milliste tagajärgedega liikmesriigi Euroopa Liitu jäämisele?"
Ühendkuningriigi valitsus taotles eelotsusetaotluse esitanud kohtult luba kaevata edasi käesoleva kohtuotsuse 21. septembri 2018. aasta kohtumääruse ja 3. oktoobri 2018. aasta kohtumääruse peale, millega kõnealune kohus esitas käesoleva eelotsusetaotluse. Kuna loataotlus jäeti 8. novembri 2018. aasta otsusega rahuldamata, palus valitsus Ühendkuningriigi kõrgeim kohus luba nende kahe kohtumääruse peale edasi kaevata. Ühendkuningriigi kõrgeim kohus 20. novembri 2018. aasta määrusega keelduti talle luba andmast.
Menetlus Euroopa Kohtus
Eelotsusetaotluse esitanud kohus taotles Euroopa Kohtu kodukorra artikli 105 alusel kiirendatud menetluse kohaldamist.
19. oktoobri 2018. aasta kohtumäärusega Wightman jt (C‑621/18, EU:C:2018:851) rahuldas Euroopa Kohtu president selle taotluse.
Aluslepingust tulenevad erandid isikute liikumisvabaduse piiramiseks
Liikmesriikidel on õigus piirata vaba liikumist, kui see on seotud avaliku korra, julgeoleku või rahvatervishoiuga. Vastavad alused annavad õiguse piirata ligipääsu riigi territooriumile, jätta isiku viibimisluba uuendamata või saata isik riigist välja. Sellekohane otsus peab olema proportsionaalsuse põhimõtte kohane ehk kasutusele tuleks vajaduse korral võtta kõige leebem meede. Nimetatud probleemidele ei pea viitama vaid liikmesriik, vaid seda võib teha ka füüsiline isik. Avaliku korra mõiste puhul lähtutakse siseriiklikust seadusandlusest, sest Euroopa Kohus ei ole selget määratlust andnud. Siiski tuleneb direktiivist määratlus, et avaliku korra alusel seatud piirangud ei saa olla seotud majandusliku kasuga, nagu tööturu häired või madal tööhõive. Meetmed, mida liikmesriik kasutab, peavad olema suunatud konkreetse isiku käitumisele ning neid ei saa kasutada üldise seaduskuulekuse tõstmiseks. Perekonna puhul lubab direktiivi 90/364 nõuda, et oleks kõiki riske hõlmav ravikindlustus ja piisavad elatusvahendid selleks, et mitte koormata elamisperioodi vältel vastuvõtva liikmesriigi sotsiaalabisüsteemi.
Riiki sisenemisest keeldumise põhjuseks ei saa olla varem kantud kriminaalkaristused. Raskemate kuritegude puhul on võimalik ka vastavas riigis võtta tarvitusele ettevaatusabinõud. Julgeolekut võivad õõnestada aga näiteks narkosõltuvus ja tõsine vaimuhaigus.
WHO tervishoiualastest eeskirjadest tulenevad rasked nakkushaigused, tuberkuloos või süüfilis võivad olla põhjuseks rakendada isiku liikumisvabaduse keeldu. Ühtlasi ei või pärast haiguse ilmnemist rakendada näiteks väljasaatmist või keelduda loa pikendamisest.
Piirangud seoses tööga välisriigis on seotud avaliku teenistusega osas, mis puudutab avaliku võimu teostamist. Sinna alla kuuluvad teatud ülesanded julgeoleku, õigusasutuste, maksuameti ja välisministeeriumite haldusalas. Artiklis 45 toodud erand avaliku teenistuse kohta ei tähenda, et on lubatud sätestada diskrimineerivaid töötingimusi.
Euroopa Kohtu loodud erandid isikute liikumisvabaduse piiramiseks
Euroopa Kohus on Bosmani otsuses leidnud, et asutamislepingu artiklis 39 olev erandlike asjaolude loetelu ei ole ammendav. Isikute vaba liikumist võidakse kitsendada ka siis, kui piirangutega taotletakse EÜ lepingule vastavat, kõigiti lubatud eesmärki, ja kui nimetatud piiravate õigusaktide aluseks on sundivad põhjused, mis on seotud üldise heaoluga.
Ühtlasi saab kohus luua erandid, mis on objektiivselt õigustatud. Näiteks maksusüsteemi terviklikkuse ja keelepoliitikaga seonduvad küsimused töötajate puhul. Proportsionaalsust arvesse võttes võivad erandid töötajatele olla lisaks seotud veel keelenõuetega, eelarveliste piirangutega ja integreerumise nõudega. Keelenõue on seotud konkreetselt keele edendamise ja hoidmisega teatud valdkondades töötamisel. Eelarvelised piirangud on seotud näiteks õppelaenuga, misjuures on tingimuseks integreerumise nõue. Sel juhul tuleb juhinduda proportsionaalsusest ja kaaluda olukordi.
Menetluslikud tagatised
Põhilised menetluslikud tagatised tulenevad direktiivist 2004/38/EÜ. Kui isiku liikumisvabadust on piiratud ning ta sellega ei nõustu, on tal Eestis võimalik see otsus vaidlustada haldusmenetluse seadustikust tulenevatel alustel. Lisaks otsuse vaidlustamisele on võimalik esitada ka ajutise korralduse taotlus vastava otsuse täitmise peatamiseks. Enne selle taotluse otsust ei tohi riigist välja saata muul juhul kui direktiivi artiklis 31 sätestatud korras.
Kapitali vaba liikumise piiramise lubatavus
Kapitali vaba liikumine on üks EL-i neljast põhivabadusest, mis seisneb otseinvesteeringute ja kinnisvarainvesteeringute, väärtpaberitehingute, jooksvate ja hoiukontodega seotud tehingute ning finantslaenude ja -krediidi vabas ümberpaigutamises nii liikmesriikide kui ka liikmesriikide ja kolmandate riikide (riigid, mis ei kuulu EL-i) vahel. Põhimõtte õiguslikuks aluseks on EL-i toimimise lepingu artiklid 63–66. Kapitali vabal liikumisel on teatud erandid nii EL-i siseselt kui ka EL-i ja kolmandate riikide vahel.
Euroopa Kohtu järgi võib kapitali vaba liikumise põhimõtet piirata ainult siseriiklike eeskirjadega, mida õigustab ülekaalukas avalik huvi. Seejuures ei tohi kasutatavad meetmed kujutada endast suvalise diskrimineerimise vahendit ega varjatud piirangut kapitali ja maksete vabale liikumisele. Siseriiklikud eeskirjad peavad tagama taotletava eesmärgi saavutamise ja vastama proportsionaalsuse kriteeriumile. Seetõttu ei tohiks kapitali ja laenude vaba liikumist piirata siseriiklikud õigusnormid, mis võivad takistada asjassepuutuvatel isikutel läheneda teises liikmesriigis asutatud pankadele. Lisaks on Euroopa Kohus rõhutanud, et oht avalikule julgeolekule õigustab kapitali vaba liikumise piiramist juhul, kui see on "tegelik ja piisavalt tõsine".
EL-i toimimise lepingu artikli 64 järgi võib kolmandate riikide suhtes kohaldada piiranguid, mis käsitlevad kapitali liikumist kolmandatesse riikidesse või kolmandatest riikidest seoses otseinvesteeringutega (k.a investeeringud kinnisvarasse), asutamisega, finantsteenuste osutamisega või väärtpaberite lubamisega kapitaliturgudele. EL-i toimimise lepingu artikkel 66 sätestab, et kolmandate riikide suhtes võib võtta kuni kuueks kuuks kasutusele ajutised kaitsemeetmed, kui kapitali liikumine kolmandatesse riikidesse või kolmandatest riikidest põhjustab või ähvardab põhjustada tõsiseid raskusi majandus- ja rahaliidu toimimises. Samuti võivad Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Parlament otsustada otseinvesteeringute, asutamise, finantsteenuste osutamise ja väärtpaberite kapitaliturgudele lubamise üle.
Rakendus Eesti kohtupraktikas
Isikute liikumisvabadust on käsitlenud põgusalt Riigikohus. Riigikohus on selgitanud, kuidas tuleb suhtuda EL-i kodaniku ja väljaspool EL-i elava inimese kooselusse ning elamisloa andmisse: eespool mainitud direktiivi ning Euroopa Liidu kodaniku seaduse alusel võib ka samasooliste abielu puhul anda elamisloa pereliikmele, kes on abielus EL-i kodanikuga, ning abielu või kooselu on lähteriigis korrektselt vormistatud. Riigikohus on ka teises kohtuasjas lisanud, et proportsionaalsuse põhimõtet tuleb kohaldada olukorras, kus haldusorgan peab tunnistama kehtetuks või keeldub elamisloa väljastamisest isikule, kes ei ole Euroopa Liidu kodanik Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 20 tähenduses, juhul kui temaga sõltuvussuhtes olev Eesti kodanik jääks selle tagajärjel ilma tegelikust võimalusest kasutada Euroopa Liidu kodakondsusest tulenevaid põhilisi õigusi.
Ka kapitali vaba liikumist on Riigikohtu praktikas käsitletud väga lühidalt. AS Tallinna Vesi kaebas kohtusse Konkurentsiameti, sest AS Tallinna Vesi tahtis tõsta veeteenuse hinda, kuid Konkurentsiamet jättis AS-i Tallinna Vesi taotluse rahuldamata. Kaebaja väitis, et ühisveevärgi ja -kanalisatsiooni seaduse (ÜVVKS) muudatused lubavad vee-ettevõtjal teenida põhjendatud tulu vaid ettevõtja investeeritud kapitalilt. Kaebaja arvates on sellisel viisil regulatsiooni muutmine vastuolus kapitali vaba liikumise ja asutamisvabadusega. Riigikohus aga ÜVVKS-i muutusi EL-i õigusega vastuolus olevaks ei pidanud, sest regulatsioon on selge ning täpne. Regulatsioon ei mõjuta ühelgi viisil potentsiaalseid investoreid Eesti veesektorisse investeerimast. Riigikohtu hinnangul oli nende reeglite eesmärk ühtlustatud hinnaregulatsiooni tagamine kogu Eestis ning seetõttu ei saa neid reegleid diskrimineerivateks pidada.
Vello Viisimaa
Vello Viisimaa (1935. aastani Vello Vismann ; 1. jaanuar 1928 Tallinn – 14. veebruar 1991 Tallinn) oli eesti opereti- ja estraadinäitleja.
Ta töötas aastatel 1944–1980 Estonia teatris: 1944–1949 näitleja ja inspitsiendina ning aastail 1950–1980 operetisolistina. Hiljem tegutses Pajusi rahvamaja juhina.
Ta mängis tuntud filmides "Mehed ei nuta" ja "Noor pensionär".
1991. aastal pälvis ta postuumselt Meie Matsi mälestusauhinna.
Isiklikku
Tema isa oli Aarne Viisimaa, abikaasa oli eesti baleriin Teesi Viisimaa.
Surulaeng
Surulaeng ehk kamuflettlaeng on selline lõhkelaeng, mis pannakse plahvatama maa all ning selle toimel moodustub maapõue kas kerakujuline või vaba pinna suhtes väljavenitatud tühemik ehk kamuflett. Lõhkelaengu toime ei jõua maapinnani.
Førde vald
Førde vald oli vald Norras Sogn og Fjordane maakonnas Sunnfjordis. Vald piirnes Põhjamerega Førdefjordeni sopi ääres ning ulatus sellest lõuna, kirde ja ida poole. Valla kirde- ja idaosa (Angedaleni ja Haukedaleni) vahele oli kiilutud Jølsteri valla lääneosa.
Valla pindala oli 590 km². Elanike arv oli 11 838 (2009).
Loodus
pisi|püsti|[[Førde kirik]]
Minski traktoritehas
Minski traktoritehas (valgevene keeles Мінскі трактарны завод, lühend МТЗ; eesti keeles lühend MTZ) on peamiselt traktorite Belarus valmistamise poolest tuntud tootmisettevõte Valgevenes Minskis.
Lisaks traktoritele Belarus toodetakse metsaväljaveotraktoreid, haagiseid, kommunaaltehnikat ja atru. Tootevalikus on ka muid tooteid alates haamritest kuni tabalukkudeni.
Førde vald
Loodus
Fjordist ida pool asetseb kõigepealt Holsendaleni org, seejärel Rørvikfjelli mägi (543 m), Haukedaleni org, Grovebreeni liustik, millel asetseb valla kõrgeim punkt (1636 m). Liustiku edelapoolsed harud on moodustanud eraldi liustiku Jostefonni. Holsedalenist voolab Førdefjordenisse Jølstra jõgi, Haukedalenist Dalsfjordenisse Gaula jõgi.
Minski traktoritehas
Ajalugu
pisi|250x250px|MTZ-2 Minskis Minski traktoritehas asutati 29. mail 1946. Algusaastatel ehitati roomikutega traktoreid, 1953. aastal alustati õhkrehvidega ratastraktorite väljatöötamist. 14. oktoobril 1953 väljus tehasest esimene ratastraktor, milleks oli mudel MTZ-2. 1958. aastal toodeti traktor, mis kandis järjekorranumbrit 100 000.
Førde vald
Loodus
Valla endise ala kirdeosas on Kupefjelleti mägi (1287 m) ja Angedaleni org.
Minski traktoritehas
Ajalugu
Minski traktoritehas oli Nõukogude Liidus kõrgelt hinnatud ja pälvis auhindu: 1966. aastal autasustati Belarusi Lenini ordeniga uue masina disaini loomise ja moodsa tehnoloogia väljaarendamise eest. 1971. aastal saadi Oktoobrirevolutsiooni orden edu eest traktorite valmistamisel. 1972. aastal tuli tehasest välja traktor järjekorranumbriga 1 000 000. 1995. aastal autasustati tehast Valgevene riikliku autasuga masinate eesrindliku arendamise eest.
Førde vald
Loodus
Orgude madalamad osad langevad laugjalt. Orupõhjad on laiad ja metsased. Orgudes on kruusa- ja liivaterrassid. Eriti lai org on Førde juures, kuhu on kuhjunud palju kruusa ja liiva. Orgude nõlvad on järsud.
Minski traktoritehas
Ajalugu
Traktorite Belarus baasil loodi kommunaal- ja metsamasinaid, kaevanduste transpordi- ja laadimismasinaid. 2000. aastal sai tehas ISO 9001 sertifikaadi, mis tähendas, et toodangu kvaliteet vastab rahvusvahelistele nõuetele.
Førde vald
Geoloogiline ehitus
Aluspõhi koosneb gneissidest ning on mõjutatud Kaledoonia kurrutusest.
Haldusajalugu
2020. aastal liideti Førde vald Sunnfjordi vallaga.
Haldus
Valla keskus oli Førde, mis asetseb Førdefjordeni sopi ääres.
Rahvastik
Pärast Teist maailmasõda kasvas elanike arv oluliselt.
Asustus oli koondunud peamiselt Førdesse ning piki orgu kuni Moskogini. Asustust oli ka teistes orgudes ning hõredamalt fjordi ääres.
Tsinkõhkelement
thumb| Tsinkõhkelemendid Tsinkõhkelement on leeliselemendi eriliik, mille positiivseks elektroodiks on mangaandioksiidi asemel aktiivsüsi ja elektrokeemilises protsessis osaleb õhuhapnik. Tsinkõhkelementide energiatihedus (erienergia) on oluliselt suurem kui teistel galvaanielementidel, kuid suure sisetakistuse tõttu saab neid koormata vaid võrdlemisi nõrga vooluga.
Alamsorbi keel
pisi|Alamsorbikeelne teeviit Dissenis Alamsorbi keel on lääneslaavi keel, mida räägitakse Saksamaal Brandenburgi liidumaal Cottbusis ja mõnedes selle ümbruse külades, valdavalt Spree-Neiße kreisis. Keel on üks ohustatumaid Euroopas, selle leviala ja kõnelejate arv on viimastel sajanditel tunduvalt vähenenud.
Alamsorbi keel on Saksamaal ametlikult tunnustatud vähemuskeel.
Alamsorbi keelt kirjutatakse ladina kirjas mõnede lisamärkidega.
Tähestik:
Alamsorbi keeles materjale ilmub nädalalehes Nowy Casnik.
Külvi
Külvi on eesti naisenimi.
2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Külvi 46 naisel. Külvi oli levikult 1172. naisenimi. Vanim Külvi oli vanuserühmas 85+, noorim vanuserühmas 35–39. Külvi oli keskmiselt 60 aasta vanune (mediaanvanus oli 57).
Strilkove
260px|right|thumb|Radooniallikas Kolizei (tõlkes Colosseum)
Strilkove (ukraina keeles Стрілкове) on küla Ukrainas Hersoni oblastis Henitšeski rajoonis.
Küla asub Arabati säärel.
Ajalugu
1945. aastani oli küla nimi Tšokrak (vene Чокрак, krimmitatari Çoqraq, Чокъракъ). Aastal 2001 elas külas 1372 inimest. Pindala on 205,923 km².
15. märtsil 2014 tungisid külla Vene väed.
Annuiteet
Annuiteet (ingl annuity) on võrdsete intervallide järgi toimuvad võrdse suurusega maksed kindla tähtaja jooksul. Annuiteet on üks raha ajaväärtuskontseptsiooni levinumaid rahavooge.
Harilik annuiteet
Harilikuks annuiteediks või tavaannuiteediks nimetatakse rahavoogu, mille osamaksed toimuvad makseperioodi lõpus. Harilik annuiteet on näiteks tüüpiline pangalaen: iga kuu makstakse pangale tagasi täpselt sama summa, kuhu on sisse arvestatud ka intress.
Hariliku annuiteedi nüüdisväärtus
Hariliku annuiteedi nüüdisväärtuse arvutamiseks kasutatakse valemit
,
kus
Näide
Noor investor soovib paigutada raha üheks aastaks kogumisfondi, mis teeb väljamakseid iga kuu ja on reklaaminud enda kuiseks intressimääraks 2%. Investor soovib iga kuu fondist saada 300 eurot. Kui palju peab noor investor aasta alguses fondi raha paigutama?
eurot
Hariliku annuiteedi tulevikuväärtus
Hariliku annuiteedi tulevikuväärtuse arvutamiseks kasutatakse valemit
,
kus tähised on samad, mis nüüdisväärtuse arvutamiseks kasutatud valemis.
Näide
Noor investor soovib hakata raha koguma ja leiab endale kogumisfondi, mille aasta intressimäär on 6%. Investor plaanib iga aasta fondi kanda 500 eurot. Kui palju raha on investoril fondis viie aasta pärast?
Rentannuiteet
Rentannuiteediks ehk avanssannuiteediks nimetatakse rahavooge, mille osamaksed toimuvad makseperioodi alguses. Rentannuiteedi nüüdis- ja tulevikuväärtuse valemid on sarnased hariliku annuiteedi omaga. Kuna osamaksed toimuvad makseperioodi alguses, tuleb osamakse läbi korrutada veel ühe perioodi liitintressiga. Vastavad valemid on
.
Pangalaenu kuumakse arvutamine
Kui pangalaenu suurus on 5000 eurot ja kuine intressimäär 0,5% ning laenu pikkus on viis aastat, saab igakuise osamakse leida hariliku annuiteedi nüüdisväärtuse valemi abil.
eurot
Sellise pangalaenu kuumakse koos intressiga oleks 96,66 eurot, arvestades, et makseperioode oleks 5*12=60.
Kasvav annuiteet
ja
, kus g on rahavoo kasvumäär.
Kui rahavoo kasvumäär on võrdne intressimääraga r, siis taanduvad valemid lihtsamale kujule:
.
Näide
Noorele investorile pakutakse võimalust paigutada raha kogumisfondi aastase intressimääraga 4%. Ta otsustab raha koguda viis aastat ja kanda iga aasta fondi 5% rohkem raha kui eelmisel aastal. Investori esimene sissemakse on 200 eurot. Kui palju on investoril fondis raha viie aasta pärast?
Seega on noorel investoril viie aasta pärast kogumisfondis 1192,57 eurot.
2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste koosseisud
See artikkel toob 2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste osalejariikide võistkondade koosseisud.
Egiptus
Peatreener Héctor Cúper
Venemaa
Peatreener: Stanislav Tšertšessov
Saudi Araabia
Peatreener Juan Antonio Pizzi
Uruguay
Peatreener: Óscar Tabárez
Iraan
Peatreener Carlos Queiroz
Maroko
Peatreener Hervé Renard
Portugal
Peatreener: Fernando Santos
Hispaania
Peatreener: Fernando Hierro
Austraalia
Peatreener Bert van Marwijk
Prantsusmaa
Peatreener: Didier Deschamps
Peruu
Peatreener Ricardo Gareca
Argentina
Peatreener: Jorge Sampaoli
Horvaatia
Peatreener: Zlatko Dalić
Island
Peatreener: Heimir Hallgrímsson
Nigeeria
Peatreener Gernot Rohr
Brasiilia
Peatreener: Tite
Costa Rica
Peatreener: Óscar Ramírez
Serbia
Peatreener: Mladen Krstajić
Šveits
Peatreener: Vladimir Petković
Saksamaa
Peatreener: Joachim Löw
Mehhiko
Peatreener Juan Carlos Osorio
Lõuna-Korea
Peatreener: Shin Tae-yong
Rootsi
Peatreener: Janne Andersson
Belgium
Peatreener Roberto Martínez
Inglismaa
Peatreener: Gareth Southgate
Panama
Peatreener Hernán Darío Gómez
Tuneesia
Peatreener: Nabil Maâloul
Colombia
Peatreener José Pékerman
Jaapan
Peatreener: Akira Nishino
Poola
Peatreener: Adam Nawałka
Senegal
Peatreener: Aliou Cissé
Dieter Noll
pisi|Dieter Noll (1955) pisi|Dieter Noll (1966) Dieter Noll (31. detsember 1927 Riesa – 6. veebruar 2008 Zeuthen) oli saksa kirjanik.
Dieter Noll oli pärit apteekri perekonnast. Tema ema oli pooleldi juudi rahvusest. 1944. aastal võeti ta Lennuväe Abiteenistusse. Alates 1944. aasta lõpust teenis ta Wehrmachtis. Sõja lõpus langes Noll Ameerika vägede kätte vangi, ta oli lühikest aega vangilaagris. Sõja järel lõpetas ta poolelijäänud gümnaasiumiõpingud. 1946. aastal astus ta Saksamaa Kommunistlikku Parteisse, mis samal aastal läks Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei koosseisu. 1948. aastal alustas ta õpinguid Jena Ülikoolis. 1950. aastast alates elas ta Berliinis ning töötas ajakirja Aufbau ja ajalehe Neues Deutschland toimestuses. Alates 1956. aastast oli ta vabakutseline kirjanik.
Dieter Nolli põhiteos on autobiograafiline romaan "Die Abenteuer des Werner Holt" (1. kd. 1960, 2. kd. 1963; eesti keeles "Werner Holti seiklused", 1967–1968). Romaani põhjal valmis 1965. aastal film.
1979. aastal kirjutas Dieter Noll avaliku kirja Erich Honeckerile, milles ta kritiseeris teravalt mitmeid dissidentlikke kirjanikke.
Elu lõpuperioodil elas Dieter Noll tagasitõmbunult Königs Wusterhausenis.
Isiklikku
Dieter Nolli poeg Chaim Noll (sündinud Hans Noll, 1954) elab Iisraelis ja on saksa-iisraeli kirjanik.
Lõhkelaeng
pisi|Kujulaengu paigaldamine Lõhkelaeng ehk laeng on plahvatuseks ette valmistatud ja sihipäraselt paigaldatud lõhkeaine kogus.
Lõpplüliti
Lõpplüliti ehk piirlüliti ehk teekonnalüliti on binaarväljundiga asendiandur, mis väljastab signaali, kui teatav liikuv objekt (nt töödeldav ese, masinaosa) saavutab kindlaksmääratud positsiooni. Väljundsignaal võib olla elektriline, hüdrauliline või pneumaatiline.
Muul
thumb|[[Portlandi sadama merre ehitatud muulid Edela-Inglismaa lõunarannikul]] pisi|Pärnu muul 2019. Muul ehk lainemurdja on sadamasse ehitatud tamm, mis kaitseb sadamat või jõe suuet lainetuste (eriti murdlainete) ja uhtainete eest.
Muul võib olla rajatud nii vette kui ka maa ja mere piirile. Muuli üks külg on mõnikord muudetud kaiks. Kai ongi üsna sarnane ehitis, ainult sel pole lainete murdmise ülesannet, muulil aga pole silduvate meresõidukite vastuvõtmise ülesannet.
Lõhkelaeng
Laengu suurust mõõdetakse massiühikutes ja see sõltub nii kasutatava lõhkeaine kui ka lõhatava materjali omadustest, lõhatava objekti mõõtmetest ja kujust, laengu paigutusest ning lõhkamise eesmärgist. Lõhketööde tegemisel arvestatakse laengusuuruse arvutamisel nii lõhkeaine erikulu kui ka plahvatusel moodustuva purustusala vajalikku suurust.
Lisaks massile iseloomustab lõhkelaenguid veel laengutihedus, mis väljendab laengu massi ja ruumala suhet. Lõhkeaine detonatsioon toimub kõige kiiremini optimaalse laengutiheduse juures. Kui see on liiga väike, võib detonatsiooni asemel toimuda plahvatuspõlemine või plahvatus. Kui see on liiga suur, väheneb jällegi detonatsioonikiirus, kuna keemilise reaktsiooni levik on raskendatud.
Lõpplüliti
Piirlülitid tuvastavad mehaanilise liikumise erinevaid faase, nagu teatud vahemaa läbimist, asendit teatud punktis või ühesuunalise liikumise lõppemist. Piirlülitiks võib olla kas lihtne elektromehaaniline lüliti või kontaktivaba andur. Piirlülitid võivad olla kas lineaarse või pöördliikumisega.
Lõhkelaeng
Igasugune laeng on tõhusam, kui see on paigutatud maksimaalselt suletud keskkonda, et energia ülekanne laengult teda ümbritsevale oleks võimalikult suur.
Lõhkelaenguid initsieeritakse kas leegi, elektrisädeme või detonatsioonilainega.
Laengute liigitamine
Laenguid võib liigitada nende ehituse, kuju, paigutuse, toime või valmistusviisi järgi.
Pumpi
Pumpi on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Arona vallas.
Lõhkelaeng
Laengute liigitamine
Ehituse järgi saab laenguid jagada pidevateks, mille üksikosad ei ole omavahel eraldatud, ja hajusateks, mille osade vahel on kas õhk, topis (liiv, savi jm) või vesi.
Pumpi
Pumpi asub valla põhjaosas.
Lõhkelaeng
Laengute liigitamine
Kujust tulenevalt eksisteerivad koondlaengud, piklikud laengud ja kujulaengud. Neist viimased matkivad üldjuhul purustatava objekti vormi. Piklikud ja koondlaengud erinevad üksteisest külgede suhte poolest – piklikel laengutel on külgede suhe 1:4 või suurem.
Pumpi
Aastal 2007 oli külas 2 elanikku.
Lõhkelaeng
Laengute liigitamine
Paigutuse järgi on olemas sise- ja välislaengud. Seejuures saab välislaengud liigitada kontaktlaenguteks ja puutevabadeks laenguteks. Välislaengu eriliigi moodustab kumulatiivlaeng.
Toimest sõltuvalt võib pinnase ja kivimite lõhkamisel kasutatavaid laengud jaotuda suru-, kobestus- ja väljapaiskelaenguteks.
Lukáš Hrádecký
Lukáš Hrádecký (sündinud 24. novembril 1989 Bratislavas) on Slovakkia päritolu Soome jalgpallur, väravavaht. Ta kuulub Bundesliga klubi Leverkuseni Bayeri koosseisu ja on Soome jalgpallikoondise kapten.
Lõhkelaeng
Laengute liigitamine
Valmistamisviisi järgi liigitatakse laengud omavalmistatuteks ja tööstuslikult valmistatud standardlaenguteks.
Lukáš Hrádecký
Aastatel 2013−2015 mängis ta Taani kõrgliiga klubis Brøndby IF. 2013. aastal valiti ta Taani liiga parimaks väravavahiks.
Aastatel 2016, 2017 ja 2018 on ta valitud Soome aasta jalgpalluriks. Jaanuaris 2021 valiti ta 2020. aasta Soome aasta sportlaseks.
Tema vennad Tomáš Hrádecký ja Matej Hrádecký on samuti jalgpallurid.
Krõstsina Tsimanovskaja
Krõstsina Tsimanovskaja (sündinud 19. novembril 1996 Klimavičys) on valgevene kergejõustiklane, sprinter.
Xenodon
Xenodon on maoperekond.
Klassifikatsioon
Perekonda Xenodon klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid :
Muul
Genovas on 490 meetri pikkune üle tuhande aasta vanune muul, mis kaitseb linna tormide eest.
Tõnu Tamm (näitleja)
Tõnu Tamm (22. november 1942 Tartu – 14. august 2021) oli eesti näitleja ja kunstnik.
Xenodon
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Xenodon seisuga 05.12.2013.
Krõstsina Tsimanovskaja
2017. aastal võitis ta Euroopa kuni 23-aastaste meistrivõistlustel Bydgoszczis 100 meetri jooksus 11,54-ga hõbemedali. 2019. aasta suveuniversiaadil Napolis võitis ta 200 meetri jooksus esikoha tulemusega 23,00.
Muul
Ajalooliselt hakati sõna "muul" (inglise keeles mole) kasutama San Franciscos olevate sadamaehitiste kohta. Kolm raudtee-ettevõtet rajasid sadamasse 4 muuli, et rongide ja laevade vahele ei jääks mudatasandikku, vaid et laevadelt saaks kohe kaupu rongidele laadida. Selles mõttes oli tegu pigem kaidega. Ükski neljast esimesest muulist pole tänapäevani säilinud. Kunagine rannikumadalik on täidetud pinnasega ja need neli muuli on saanud osaks sellest.
Kobestuslaeng
pisi|Kivimi lõhkamine, ilma et see laiali paiskuks Kobestuslaeng on selline lõhkelaeng, mille plahvatamisel moodustub maapõue plahvatuslehter, kus kivim kobestub, aga lehtrist välja ei paisku.
Krõstsina Tsimanovskaja
Tsimanovskaja kvalifitseerus osalema 2021. aastal toimunud 2020. aasta suveolümpiamängudel 100 ja 200 m jooksus, osales 100 m eeljooksus, keeldus osalemast 4 × 400 m teatejooksus, toimetati Valgevene olümpiadelegatsiooni liikmete poolt sportlase tahte vastaselt 1. augustil 2021 Haneda lennujaama, keeldus naasmast Valgevenesse, sportlase varjupaigataotluse rahuldas Poola, kuhu sportlane jõudis lennureisiga Austriast 4. augusti õhtul.
Luuraja
Luuraja on spioon ehk nuhk kes töötab rääkija kasuks ehk "õigluse eest võitlev" spioon.
Tõnu Tamm (näitleja)
Tõnu Tamm lõpetas 1961. aastal Tartu 1. Keskkooli ja 1965. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri 2. lennu. Lavakunstikateedri 2. lennu lõpetajatest kokku pandud teatritrupp asus pärast lõpetamist 1965. aastal tööle Voldemar Panso eestvedamisel loodud Eesti NSV Riiklikus Noorsooteatris. Tõnu Tamm töötas seal 1975. aastani näitlejana.
Aastatel 1975–1976 töötas ta Viru varietees.
Aastatel 1976–1992 oli ta Eesti Draamateatris näitleja, 1977–1988 ka lavastaja assistent. Aastatel 1994–1998 töötas ta Eesti Nuku- ja Noorsooteatris näitlejana ning aastatel 1999–2010 Estonia teatris lavastaja assistendina.
2013. avaldas ta raamatu tantsupedagoogist ja koreograafist Helmi Tohvelmanist – "Helmi, õpeta meid tantsima!".
Tõnu Tamm tegeles ka maalimisega, tuntud on tema maalid orhideedest. Ta oli 1968. aastast ka Eesti Orhideekaitse Klubi liige.
Isiklikku
Tõnu Tamm oli Mari Lille abikaasa ning neil on tütred lastearst Katariina Tamm ja näitleja Elisabet Reinsalu.
Amaury Cordeel
Vormel 4
2017. aastal debüteeris ta üheistmelises Prantsusmaa Vormel 4 Meistrivõistlustel. 2018. aastal sõitis ta mitmel FIA Vormel 4 Meistrivõistlustel, Araabia Ühendemiraatide sarjas saavutas ühe võidu ja kolm poodiumikohta, jõudes edetabelis kaheksandale kohale, koos Lucas Alecco Roy ja Charles Weerts. Itaalia sarjas, Hispaania sarjas, Venemaa sarjas ja Saksamaal ei võita ta ühtegi punkti, koos Niklas Krütteni, Ido Coheni, William Alatalo, Leon Köhleri, Patrick Schotti, Isac Blomqvisti, Nazim Azmani ja László Tóth. Hispaania sarjas võitis ta neli võitu ja võitis meistritiitli neljapunktilise eduga Javier Gonzáleze ees.
Vormel Renault
2019. aastal tegi ta debüüdi Vormel Renault Eurocupil koos MP Motorsport meeskonnaga koos Victor Martinsi, Lorenzo Colombo ja Matteo Nanniniga. Ta saavutas edetabelis 27 punktiga 15. koha ja parima tulemusena Paul Ricardi seitsmenda koha. Järgmisel aastal siirdus ta koos Abbi Pullingu ja Tijmen van der Helmiga Fernando Alonso meeskonda FA Racing. Ta lõpetab siiski edetabelis 15. koha ja saavutab Monzas kuuenda koha.
Vormel 3
2019. aastal osaleb ta Vormel 3 Aasia talvesarjas Pinnacle Motorsport meeskonnaga koos David Schumacheri ja Akash Nandyga, saavutades Burirami ringrajal kümnenda ja neljanda koha. 2020. aasta esimestel kuudel oleks ta pidanud Toyota Racing Series sõitma koos Spike Kohlbeckeri, Axel Gnose, Kaylen Frederick, José Blanco ja Franco Colapintoga, kuid hooaja esimesel vabatreeningul saadud vigastus takistab tal jätkamist. Kuu aega hiljem osales ta koos MP Motorspordi meeskonnaga kolmel FIA Vormel 3 Aasia Meistrivõistlustel osavõistlusel koos Filip Ugrani, Eduardo Barrichello, Callum Hedge ja Caio Colletiga.