cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kaliningradi Hrabrovo lennujaam
FIFA-2018 ümberehitus
Venemaa ettevalmistuste osana 2018. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste korraldamiseks võeti 2017. aasta juulis kasutusele uus terminal. Lisaks kaasajastati lennujaama infrastruktuuri, mis hõlmas lennuraja pikendamist ja tugevdamist, uute raadiotehniliste, valgustus- ja ilmaennustusseadmete paigaldamist ning uute lennukite parkimiskohtade ja kiirruleerimistee ehitamist.
Reisiterminali rekonstrueerimine ja lennuraja laiendamine lõppes ametlikult 27. aprillil 2018. link=//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3b/Khrabrovo_airport.jpg/220px-Khrabrovo_airport.jpg|pisi| Vana ja uue terminali ühendamisjärk link=//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/76/Kaliningrad_-_Khrabrovo_%28KGD_-_UMKK%29_AN1945580.jpg/220px-Kaliningrad_-_Khrabrovo_%28KGD_-_UMKK%29_AN1945580.jpg|pisi| Vana terminali interjöör
Risuvana
Risuvana (Chaetopteryx villosa) on putukaliik ehmestiivaliste seltsist järvevanalaste sugukonnast.
Risuvana valmiku kehapikkus on 5–10 mm, tiibade siruulatus on 15–27 mm (emasel) või 13–25 mm (isasel). Tiivad on karvased. Tundlad on erakordselt pikad.
Brione
Brione on mitme paiga nimi.
Fülogeneetiline mitmekesisus
Fülogeneetiline mitmekesisus ehk fülomitmekesisus (inglise phylogenetic diversity, PD) on bioloogilise mitmekesisuse ehk elurikkuse mõõde, mis näitab seda, kui lähedalt on mingis looduslikus kogumis (näiteks prooviruudus, koosluses, bioomis, regioonis, kontinendil) koos eksisteerivad liigid omavahel suguluses. Kui liigid on lähisugulased, on tegemist väikese fülogeneetilise mitmekesisusega ehk fülogeneetilise klasterdumisega. Kui liigid on omavahel kaugelt suguluses, on fülogeneetiline mitmekesisus suur ehk fülogeneetiline struktuur on hajutunud.
Fülogeneetilise mitmekesisuse eristamise tähtsust liigilisest mitmekesisusest iseloomustab järgmine näide: kui ühel niidul kasvab kümme ühe taimeperekonna liiki ja teisel niidul kümme taimeliiki erinevatest pere- või sugukondadest, siis liigiline mitmekesisus on mõlemal niidul sama (10 liiki), fülogeneetiline mitmekesisus on aga esimesel niidul väiksem kui teisel. pisi|Fülogeneetiliselt vaene kooslus
Mõõtmine
pisi|Fülogeneetiliselt rikas kooslus Fülogeneetilise mitmekesisuse mõõtmiseks on mitmeid võimalusi. Ajalooliselt vanema mõõtmisviisi ehk klassikalise taksonoomia alusel arvutatakse keskmine liikide arv perekonna või sugukonna kohta. Molekulaarsetel meetoditel koostatakse fülogeneesipuud, mis põhinevad liikide tunnuste evolutsioonilisel kujunemisel.
Topoloogiliste indeksitega mõõdetakse liikide omavahelist kaugust fülogeneetiliste sõlmede arvu ehk tunnuste lahknemise kaudu. Fülogeneetilisel kaugusel põhinevate indeksitega mõõdetakse fülogeneesipuul liikide omavahelist kaugust fülogeneetiliste okste pikkuse ehk tunnuste lahknemise kestuse järgi evolutsioonilises ajas. Fülogeneetilisel kaugusel põhinevad meetodid mõõdavad fülogeneetilist mitmekesisust minimaalkauguse puu (inglise minimum spanning tree) või liigipaaride vahelise kauguse abil. Üks liigirikkusest sõltumatu fülogeneetilise mitmekesisuse mõõtmise indeks on keskmine liigipaaride vaheline kaugus kauguste maatriksis (inglise mean pair-wise distance, MPD ).
Fülogeneetilise beetamitmekesisusega mõõdetakse fülogeneetilist kaugust kooseksisteerivate liikide kogumite (näiteks koosluste) vahel.
Ökoloogias
Erineva fülogeneetilise mitmekesisusega koosluste levimise ajaloolised mustrid ja nende tekkimise mehhanismid on siiani selgitamata. On näidatud, et tänapäeva koosluste fülogeneetiline mitmekesisus sõltub selle taimkattetüübi evolutsioonilisest ajaloost, kuhu kooslus kuulub: nendes taimkattetüüpides, kus on toimunud aktiivne liigiteke (nt Lõuna-Aafrikas Kapimaal), on kooseksisteerivad liigid omavahel lähemalt suguluses. Täpselt ei ole ka teada, millised tänapäevased ökoloogilised protsessid suurendavad või vähendavad koosluse fülogeneetilist mitmekesisust. Oletatakse, et keskkonna filtreerimine (sarnaste liikide koondumine) soodustab lähisugulasliikidest koosneva koosluse tekkimist. Konkurentsis aga tõrjutakse kooslusest välja pigem lähisugulastest liigid, tekitades nii fülogeneetiliselt mitmekesise koosluse. Arvatakse ka, et aja jooksul muutub koosluse struktuur pigem fülogeneetiliselt mitmekesisemaks, sest elupaiga filtreerimise osatähtsus väheneb ja suureneb tõenäosus, et konkurentsi tagajärjel tõrjutakse kooslusest välja lähedases suguluses liigid. Ühe hiljutise metaanalüüsiga leiti, et kahekümne neljast uuritud taimekooslusest kolmteist olid klasterdunud, seitse hajutunud ja neli juhusliku struktuuriga. Klasterdumist leiti nii Borneo vihmametsades, Lõuna-Aafrika erinevates taimekooslustes kui ka Suurbritannia rohumaadel , kusjuures klasterdumist tekitavaks mehhanismiks peeti elupaiga filtreerimist.
Fülogeneetilise mitmekesisuse hindamisel looduses on suur roll uuritava ala ruumilisel skaalal, sest fülogeneetiline klasterdumine ja hajutatus sõltuvad skaalast. Kontinentaalsel skaalal (1000 – 10 000 km) võib leida fülogeneetilist klasterdumist, mis on põhjustatud biogeograafilistest protsessidest, mille käigus liigid samast klaadist on koondunud alale, kus klaad on evolutsioonis tekkinud. Regiooni tasemel (10–1000 km) sorteeruvad liigid tunnuste alusel erinevatesse kooslustesse, nagu näiteks märgalad ja mäed. See võib omakorda põhjustada fülogeneetilise klasterdumise või hajutatuse, sõltuvalt sellest, kas tunnused on konservatiivsed või konvergentsed. Koosluste tasemel (100–1000 m) peaksid liigid koonduma vastavalt valitsevale ökoloogilisele protsessile: elupaiga filtreerimine võib tekitada fülogeneetilist hajutatust, konkurents sarnaste liikide vahel fülogeneetilist klasterdumist.
Ka taksonoomilist skaalat arvesse võttes on leitud, et suuremal skaalal (näiteks sugukondadest kõrgemal tasandil) on tihti ülekaalus klasterdumine, väiksemal taksonoomilisel skaalal (näiteks perekondade tasandil) hajutumine.
Looduskaitses
Eluslooduse mitmekesisus on üks looduskaitse alustalasid. Klassikaliselt vaadeldakse mitmekesisust liigirikkuse kaudu. Liikide arvu abil ei mõõdeta aga looduse mitmekesisust erinevate geenide ja tunnuste mitmekesisuse näol. Viimast lähenemist võimaldab liikide fülogeneetilise suguluse arvesse võtmine looduslikes kooslustes. Konstantse liigirikkuse juures võib kooslus olla fülogeneetiliselt mitmekesine ehk koosneda kaugelt suguluses olevatest liikidest või fülogeneetiliselt vaene ehk koosneda lähisugulasliikidest. Fülogeneetiliselt mitmekesised kooslused on looduskaitse seisukohalt esmatähtsad, kuna esindavad suuremat hulka evolutsioonilist ajalugu erinevate geenide ja tunnuste näol.
Fülogeneetilise mitmekesisuse kaugemale ulatuv väärtus looduskaitses on tuleviku bioloogilise mitmekesisuse tagamine. Mida suurem on nüüdisajal hoitud fülogeneetiline mitmekesisus, seda suurem on mitmekesisus tulevikus, sest säilib vajalik geneetiline baas mitmekesise evolutsiooni jätkuks.
Biodiversiteet on maakeral ebaühtlaselt jaotunud ning üksikud väikesed alad, bioloogilise mitmekesisuse tulipunktid, hoiavad endis suurt hulka geograafiliselt haruldasi ehk endeemseid liike. Fülogeneetilise mitmekesisuse seisukohalt sisaldavad tulipunktid endis rohkem evolutsioonilist materjali kui ülejäänud, mitte tulipunktides elavad liigid. Seega on tulipunktid ainulaadse evolutsioonilise materjali allikad ja nende kaitse on üks looduskaitse prioriteete.
Islami Liit
Islami Liit (‏الجماعة الإسلامية‎ al-dšamāʿa al-islāmiyya; DMG: al-ǧamāʿa al-islāmiyya < Islami Liit) on Egiptuse islamistlik terroriorganisatsioon. Rahvusvaheliselt: Islami Grupp (IG).
1970. aastatel loodud Egiptuse Liit sai alguse Moslemi Vennaskonna tudengite ühingutest.
1981 eraldus rühmitus al-Džihaad.
Sa ei vii kõike endaga kaasa (film)
"Sa ei vii kõike endaga kaasa" ("You Can't Take It with You") on 1938. aasta Ameerika Ühendriikide romantiline komöödia, mille lavastas Frank Capra. Filmi süžee põhineb George S. Kaufmanni ja Moss Harti Pulitzeri preemiaga pärjatud 1936. aasta samanimelisel näidendil, mille kohandas filmi jaoks Robert Riskin. Teos räägib mehest, kes pärineb rikkast snooblikust perest ja kes kihlub healoomuliku naisega, kelle pere on ekstsentriline. Peaosades mängivad Jean Arthur, Lionel Barrymore, James Stewart ja Edward Arnold.
Film nomineeriti seitsmele Oscari auhinnale, millest võitis kaks: parima filmi ja parima lavastaja Oscari. Režissöör Frank Capra võitis oma kolmanda parima lavastaja auhinna viie aasta jooksul. Lisaks antud teosele pälvis ta auhinna ka filmide "See juhtus ühel ööl" (1935) ja "Mr. Deeds Goes to Town" (1937) eest.
DisplayPort
DisplayPort on digitaalse kuvamisliidese standard, mille töötas välja Elektrooniliste Videostandardite Assotsiatsioon (VESA). Ühendus hõlmab nii videot kui ka heli. Liidest kasutatakse põhiliselt videoallika ühendamiseks ekraaniga, näiteks arvutikuvari või teleriga. Esimene versioon 1.0 kiideti VESA poolt heaks 3. mail 2006.
Fox Life Estonia
Fox Life on Eestis edastatav telekanal, mille omanik on Fox International Channels Estonia. Kanal on pühendatud eelkõige naistele.
DisplayPort
DisplayPort on mõeldud digitaalvideoliidese (DVI ja graafikaadapteri VGA asendamiseks. Samuti on eesmärk asendada kuvaris ja teleripaneelides asuvad madalapingelised diferentsiaalsignaale saatvad süsteemid (LVDS, ingl low-voltage differential signaling system). DisplayPortil on samasugused funktsioonid nagu HDMI-l (kõrglahutusega multimeediumliidesel), kuid ilmselt seda liidest ta siiski suure eraldusvõimega seadmetes ei asenda. Samas on DisplayPorti eelis HDMI ees see, et elektroonikatootjatel ei ole nii rangeid nõudmisi ja eeskirju seatud, nagu on HDMI puhul.
Fox Life Estonia
Fox International Channelsi (FIC) sõsarkanalid on Fox ja National Geographic Channel Estonia.
DisplayPort
pisi|DisplayPort-pistik kaabliga
Ülevaade
DisplayPort on esimene kuvamisliides, mis põhineb pakettidena saadetavatel andmetel; samamoodi toimivad teised infokommunikatsiooniprotokollid, näiteks Ethernet, USB ja PCI Express. See toetab nii välist (seadmest seadmeni) kui ka sisemist (sülearvuti LCD-paneel) ekraani ühendamist. Erinevalt DVI, HDMI ja LVDS-i standarditest, kus on kindlad diferentsiaalpaarid, et saata RGB piksleid ja taktsignaali, põhineb DisplayPorti protokoll väikestel andmepakettidel ja taktsignaal on juba lisatud. Andmepakettide kasutamine muudab DisplayPorti paindlikumaks, nii et erinevaid lisasid saab ka hiljem juurde panna, ilma et kasutajaliides ise väga palju muutuks.
DisplayPorti ühendus toetab ühte, kahte ja nelja diferentsiaalsete andmete paari, igaühel kiirus vastavalt 1,62 Gbit/s, 2,7 Gbit/s või 5,4 Gbit/s raja kohta ja takt vastavalt 162 MHz, 270 MHz või 540 MHz. Andmed on kodeeringus 8b/10bm, mis tähendab, et 8 bitti informatsiooni on kodeeritud kümnebitisteks sümboliteks. Seega on tegelik andmesidekiirus pärast kodeerimist hoopis 1,296 Gbit/s, 2,16 Gbit/s, või 4,32 Gbit/s raja kohta (seega 80% kogukiirusest).
Fox Life Estonia
Saated
Kanal näitab muu hulgas järgmisi sarju:
DisplayPort
Ülevaade
DisplayPorti saab kasutada kas ainult heli-, ainult video- või nii video- kui ka helisignaali ülekandmiseks. Videosignaalirada võimaldab edastada 6–16 bitti ühe ekraanitõmmise üht värvi šablooni kohta. Helirada võimaldab üle kanda kuni kaheksal kanalil 24-bitist ja 192 kHz diskreetimissagedusega pakkimata helisignaali impulsskoodmoduleeritult (PCM, pulse-code modulation). Audiosignaal võib kokkupakitult olla erinevates helivormingutes. Üks kahesuunaline kanal kannab seadme juhtumis- ja seadeinformatsiooni. Lisaks on liides suuteline saatma ka kahesuunalist USB-signaali.
DisplayPort ei ole ühilduv HDMI-ga ega DVI-ga. Samas on siiski olemas DP++ logoga pordid, mis suudavad ühekordse ühendusega HDMI ja DVI signaale DisplayPorti kaabli kaudu saata. Selleks on vaja lisaks ühendada ka passiivne adapter, mis muundab DVI ja HDMI kõrgema sagedusega signaali DisplayPortile sobivaks. Kahekordse ühendusega DVI ja VGA ühendusi toetab DisplayPort siis, kui lisaks on ühendatud ka aktiivselt konverteeriv adapter.
Tour Areva
Tour Areva on 184 meetri kõrgune büroopindadega pilvelõhkuja, mis asub Pariisi kõrghoonestatud ärikeskuses La Défense'is.
DisplayPort
Versioonid 1.0 ja 1.1
DisplayPort 1.0 toetab kuni 8,64 Gbit/s andmekiirust kuni kahemeetrise kaabliga. DisplayPort 1.1 lubab kasutada ka seadmeid, mis töötavad alternatiivsetel ühendusliidestel, näiteks kiudoptikal, millega on võimalik signaali palju kaugemale edastada, ilma et see nõrgeneks. Samas ei ole alternatiivsed ühendused siiski veel standardiseeritud. 1.1 toetab ka kõrgel ülekandekiirusel toimuvat digitaalse sisu kaitset (HDCP, ingl ''High-bandwidth Digital Content Protection) ja DisplayPorti enda sisukaitset (DPCP).
Tour Areva
Hoone ehitati aastatel 1972–1974. Sellel on 44 korrust ja 102 500 m² põrandapinda.
DisplayPort
Versioon 1.2 ja 1.2a
DisplayPorti versioon 1.2 sai standardiks detsembris 2009. Kõige suurem uuendus oli efektiivse ülekandekiiruse kahekordistamine 17,28 Gbit/s peale, mis lubas suuremaid resolutsioone, värskendussagedusi ja sügavamaid värvitoone. Teiste uuenduste hulka kuuluvad iseseisvad videovood, kuvarite pärgühendus, stereoskoopilise 3D-toetus, erinevate värvisüsteemide toetus ja globaalne ajakood (GTC, ingl Global Time Code), mis aitab kaasa heli ja pildi sünkroonimisele. Lisandus ka Apple'i firma Mini DisplayPorti ühendusliides, mis on palju väiksem, sobides sülearvutitele ja muudele väikestele seadmetele.
Versioon 1.3
Versioon1.3 avaldati septembris 2014. Standard pakub andmekiirust kuni 32,4 Gbit/s, mis võimaldab edastada ultrakõrglahutusega televisiooni (UHD) signaale järgmiste variantidena:
Versioon 1.4 ja 1.4a
eDp (embedded DisplayPort) 1.4 avaldati veebruaris 2015 ja on suuteline edastama 8K UHD-signaali (7680×4320 px). VESA kiitis heaks selle liidese parandatud versiooni 1.4a jaanuaris 2015. Suurendatud on andmekiirust, värvisügavust ja värskendussagedust. VESA lisas ka enda väljatöötatud standardi Display Stream Compression (DSC) versiooni 1.1.
Kaasstandardid
Mini DisplayPort on standard, mille Apple avalikustas 2008. aasta lõpus. Apple teatas ka, et nad ei maksusta seda ühendusliidese tehnoloogiat. Kodeeritud DisplayPort 1.0 standard hakkas kehtima 2008. aasta detsembris. See on mõeldud sisemiseks kuvari ja seadme ühendamiseks (näiteks graafikakaart sülearvuti LCD-ga). Kodeerituse eesmärk on energiasäästlikkus. 1.1 ja 1.1a standard kodeeritud DisplayPortist said teoks 2009. aasta lõpus. 1.2 standard võeti vastu 2010. aasta mais ja see toetab DisplayPort 1.2 andmesidekiirust, 120 Hz kuvareid ja AUX-kanalil (abikanalil, kõrvalkanalil) töötavat paneelide kontrolli protokolli. Versioon 1.3 avalikustati 2011. aasta veebruaris ja see sisaldab uut paneelivärskendustehnoloogiat, mis vähendab energiakulu. Standard Direct Drive Monitor 1.0 kiideti heaks detsembris 2008. Selle liidesega saab ühendada kuvareid, kus paneeli juhitakse otse DisplayPorti signaali pealt. Resolutsioon ja värvisügavus pole aga kuigi head.
Sisemine DisplayPort (iDP, ingl internal DisplayPort) 1.0 kiideti heaks 2010. aasta aprillis. See seob omavahel digitaaltelevisiooni kontrolleri ja ekraani paneeli ajastuskontrolleri. Selle standardi eesmärk on asendada praegu kasutuses olevad LVDS-i rajad DisplayPorti ühendusega. iDP omadusteks on spetsiaalne füüsiline liides ja protokollid, mis ei ole otse ühilduvad DisplayPortiga ja ei ole ka rakendatavad välise ühenduse jaoks. Küll aga pakub see standard väga kõrget resolutsiooni ja värskendussagedust, samal ajal olles lihtne ja muudetav. iDP taktsagedus on konstantne 2,7 GHz ja andmekiirus on 3,24 Gbit/s raja kohta. Korraga saavad ühenduses olla kuni 16 rada, mis tähendab üle kuuekordset kiiruse suurenemist võrreldes LVDS-iga. iDP on lihtsa ehitusega, seega ta ei toeta AUX-kanaleid, sisu kaitset, mitut samaaegset andmevoogu, kuid toetab kaadrite järjestikustamist ja sektsioniseeritud 3D-heli. Kaasaskantav digitaalmeedialiides (PDMI, ingl Portable Digital Media Interface) on ühendusliides dokkimisaluste või kuvarite ja kantavate meediaseadmete vahel. Tegemist on kaherajalise DisplayPort v1.1a ühendusega. See võeti vastu 2010. aasta veebruaris ANSI/CEA-2017-A protkollina.
Juhtmeta DisplayPort (ingl Wireless DisplayPort) on standard, millega saab DisplayPort 1.2 versiooni ühendada 60 GHz sagedusel juhtmeta rakendustega.
Kontaktid
pisi|400px|DisplayPorti kontaktide paigutus
Kontakt 1 –	ML_Lane 0 (p) Kontakt 2 –	Maandus
Kontakt 3 –	ML_Lane 0 (n) Kontakt 4 –	ML_Lane 1 (p) Kontakt 5 –	Maandus
Kontakt 6 –	ML_Lane 1 (n) Kontakt 7 –	ML_Lane 2 (p) Kontakt 8 –	Maandus
Kontakt 9 –	ML_Lane 2 (n) Kontakt 10 –	ML_Lane 3 (p) Kontakt 11 –	Maandus
Cheugugi
Cheugugi on esimene standardiseeritud vihmamõõtur. Cheugugi tähendab korea keeles 'vihmamõõtur' (Hangul: 측우기, Hanja: 測雨器).
DisplayPort
Kontaktid
Kontakt 12 –	ML_Lane 3 (n) Kontakt 13 –	CONFIG1 	(ühendus maandusega)
Cheugugi
Mõõtur on silindrikujuline ja leiutati 1442. aastal.
DisplayPort
Kontaktid
Kontakt 14 –	CONFIG2 	(ühendus maandusega) Kontakt 15 –	AUX CH (p) 	(abikanal) Kontakt 16 –	Maandus
Kontakt 17 –	AUX CH (n) 	(abikanal) Kontakt 18 –	Hot Plug 	(võimaldab ühendust ja eemaldamist restardita)
Ilissa oja
Ilissa oja on oja Sakala kõrgustiku idaosas ja Võrtsjärve madalikul, Viljandi maakonnas Viljandi vallas, Väluste oja parempoolne lisajõgi.
DisplayPort
Kontaktid
Kontakt 19 –	Vooluühendus
Ilissa oja
Oja pikkus on 7 km, valgla pindala 7,2 km², langus 23 m ja lang 3,29 m/km. Oja saab alguse 59,5 m kõrgusel Vanausse külas ja suubub 36,5 m kõrgusel Väluste külas paremalt poolt Väluste ojasse 2,4 km kaugusel selle suudmest. Oja kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda.
DisplayPort
Kontaktid
Kontakt 20 –	DP_PWR 	 (konnektorite toide 3,3 V, 500 mA)
Ühilduvus HDMI/DVI-ga
DisplayPort on suuteline edasi kandma ühepoolset DVI/HDMI-signaali kahesüsteemses režiimis (ingl dual-mode). See on heaks kiidetud VESA poolt. Selleks on vaja üsna lihtsat passiivset adapterit, mis vähendab pinge DisplayPortile sobivaks. Kahesüsteemses režiimis DisplayPorti kiibistik tunneb ära selle adapteri ja lülitub DVI/HDMI-režiimi, kus töötavad neli DisplayPorti põhirada ja AUX-kanali ühendus, millega saadetakse kolm TMDS-signaali ja taktsagedus. Sellised kahesüsteemses režiimis DisplayPortid on märgitud logoga DP++; enamik DisplayPortiga graafikakaarte ja kuvareid toetab seda režiimi. Põhjus, miks DisplayPort toetab ainult ühepoolset ühendumist, on see, et kahepoolse ühenduse jaoks pole piisavalt kontakte, samuti ei ole aktiivset konverterit videosignaali muutmiseks.
Eelised teiste standardite ees
DisplayPortil on mitmeid eeliseid VGA, DVI ja LVDSi ees:
ATI/AMD
AMD/ATI oli esimene firma, mille toodetel oli väline DisplayPorti liides. See oli 790G kiibistikul ja Radeon HD 2000 seeria graafikakaartidel, mis avalikustati 2007. aasta juulis. Seejärel said DisplayPorti vastuvõtja Radeon HD 3600 ja HD 3400. DisplayPorti heli võimalusi tutvustati esimest korda AMD Catalyst 9.12 versioonil. 2011. aasta veebruarist saadi HD 6000 seeria graafikakaartidega ühendada kuvarid ringikujuliselt samast liidesest (DisplayPort 1.2 liides).
Apple
2008. aastal tutvustas Apple mitut toodet, kus mini DisplayPort oli ainuke liides. Tol ajal oli see liides veel firmasisene, alles 1.1a ja 1.2 versioonid muutusid standardiks. Oktoobrist 2009 kuni veebruarini 2011 oli kõikidel Mac’i mudelitel peale Mac mini ja Mac Pro mini DisplayPort ainukeseks videoliideseks. Veebruarist 2011 tuli nende asemele mõne mudeli puhul Thunderbolt, mis suudab ühe pordina ühenduda nii DisplayPortiga kui ka PCI Expressiga.
Alfred Rästas
Ta õppis 1925–1930 (lõpetas) ja 1930–1931 Tartu ülikooli filosoofiateaduskonnas ning 1936–1941 õigusteaduskonnas, Üliõpilasselts Raimla vilistlane.
Alfred Rästas osales Vabadussõjas laiarööpmelisel soomusrongil nr 2. 1930–1935 oli ta Tallinna Majaomanike Seltsi asjaajaja, ajakirja Majaomanik toimetaja, 1933–1935 ajalehe Pealinna Teataja toimetaja. 1935–1940 Majaomanikkude Koja sekretär ja Tallinna linnavolinik, 1939–1940 kindlustusseltsi EEKS-Maja asjaajaja-direktor. 1941–1942 oli ta Sotsiaaldirektooriumi tööosakonna juhataja, 1942–1944 Tallinna Majaomanike Panga asjaajaja-direktor.
1944–1945 teenis Alfred Rästas Saksa armees, taandus 1944 Saksamaale, 1945 siirdus Taani kaudu Rootsi.
Horvaatia meedia
Horvaatia meediasüsteem kuulub massimeedia alla, kuhu kuuluvad ajalehed, ajakirjad, raadio, televisioon ja internet. GfK seltsi korraldatud küsitlus näitab, et horvaadid usaldavad kõigist meediakanalitest enim internetti. Teisel kohal on raadio ja kolmandal televisioon. Nendele järgnevad ajakirjad ja nädalalehed. Päevalehed asuvad viimasel kohal.
Ajalehed
Suurima läbimüügiga Horvaatia leht on 24 sata, mis on tüüpiline tabloidleht ehk kergem ja meelelahutuslikum. Horvaatias on tabloid uus ja värskendav ning see on toonud lehele palju edu. Teised ajalehed on ühelt poolt kvaliteetsed, teiselt poolt aga kollased. Tasuta ajalehtede avaldamine seisab kriisi lävepakul, seetõttu on neid väga vähe alles jäänud. Horvaatias ei usaldata enam ajalehti, sest kvaliteet on hakanud asenduma kollasusega ning lugejate manipuleerimisega.
Ametlikud andmed iseloomustamaks Horvaatia meediamaastikku puuduvad, kuid Europan Journalism Centre'is on mainitud, et ajalehe tootmine väheneb pidevalt; ajalehti müüakse peamiselt uudiste alusel; ajalehed muutuvad üha enam kollasemaks ning turul olevad ajakirjad on põhiliselt suunatud naistele. Suurem osa Horvaatias ilmuvatest lehtedest on meelelahutuslikud. Näiteks koosneb tasuliste lehtede populaarsustabeli tipp ainult tabloidlehtedest. Tüüpiline Horvaatia leht: kajastatakse päevauudiseid ja sporti, kuid kõige suurem osakaal on meelelahutusel.
Kõige suurema lugejaskonnaga päevalehed
Ajakirjad
Suurem osa Horvaatia ajakirjadest on suunatud naistele. Populaarsem naisteajakiri on Story. Loetavamate ajakirjade hulka kuuluvad veel ka Globus ja Nacional.
ERINEVA SUUNITLUSEGA AJAKIRJADE HULK ILMUMISSAGEDUSE JÄRGI
Raadio
2009. aastal oli Horvaatias 146 raadiojaama, millest 6 edastasid oma programmi üle terve riigi. Ülejäänud jaamad olid kas regionaalsed või kohalikud. Kümne kuulatavama raadiojaama hulgas olid kõik kolm üleriigilist avalik-õiguslikku raadiokanalit.
Horvaatia raadiojaamad, mis kuuluvad Horvaatia Rahvusringhäälingu (HRT) alla
Üleriigilised raadiojamaad
Kohalikud raadiojaamad
Rahvusvaheline raadiojaam Kõigil eespool nimetatutel on ühine rahvusringhäälingu koduleht: http://www.hrt.hr/ Teised üleriigilised raadiojaamad
Televisioon
Horvaatia televisiooni turg on üsna võrdselt jaotatud rahvusringhäälingu kanalite ja kahe kommertstelekanali vahel. 2009. aastal oli rahvusringhäälingu HRT osakaal turul 42,8%. Kõige vaadatum kanal on HTV1. Põhilise eratelekanali RTL Televizija (RTL Group) osakaal turul oli 2009. aastal 22,2%. Nova TV (Central European Media Enterprises) jätkas oma turuosa suurendamist, aastal 2009 oli Nova TV turuosa 20,6%. (Auditooriumi andmete allikas: Eurodata TV Worldwide / AGB Nielsen Media Research)
Umbes 17% majapidamistest on kaabeltelevisioon. Horvaatias on rohkem kui 20 kaabeltelevisiooni operaatorit. Peamine operaator on B.NET (juuni 2010 seisuga 104 000 abonenti), kellele järgnevad KDS, Kerman, Magic Telecom ja Optika Kabel TV. Üle 30% kodudest võtab vastu satelliidipilti. Kõige populaarsem satelliidipakett Horvaatias on DigiTV pakett, mida omab Rumeenia ettevõte RCS & RDS SA. Allikas: http://mavise.obs.coe.int/country?id=30
Allikas: Croatian Post and Electronic Telecommunications Agency
Spetsialiseerunud kaabel- ja satelliittelevisiooni kanalid:
Slika Hrvatske; HRT Plus; HRT HD; RTL Plus; Nova HD; Saborska Televizija; Mini TV; Croatian Music Channel (CMC); Kapital Network; MediaTravel.tv; CineStar TV; 24sata TV; Narodna Televizija; OK TV; Deejay TV; Playomania; Dju Dju; Hit TV; Arena Sport 1 Croatia; Arena Sport 2 Croatia
Internet
Juurdepääs internetile on Horvaatias viimastel aastatel pidevalt suurenenud: kui 2005. aasta lõpus oli juurdepääs lairibaühendusega internetile alla 4%-l täiskasvanud elanikkonnast, siis aastaks 2009 oli see 19,7%-l ehk ligi 900 tuhandel kasutajal. Samas jääb see endiselt kõvasti alla Euroopa Liidu keskmisele, mis on ligi 50%. Samuti on suurenenud internetiühendus kodumajapidamistes – aastal 2008 oli 45%-l Horvaatia leibkondadest olemas internetiühendus, aastal 2009 oli see protsent tõusnud 50-ni.
Ligi pool üle 15-aastastest kodanikest (umbes 1 700 000 inimest) kasutab internetti. Peaaegu 1,3 miljonit inimest kasutab interneti otsingumootoreid ja umbes 850 000 inimest kasutab suhtlusvõrgustikke. 2009. aastal kasutas 35% kasutajatest internetti iga päev ning lisaks 10% kasutas seda mitu korda nädalas. Kõige rohkem kasutavad arvutit ja internetti kõrgharidusega inimesed, kõige vähem aga põhiharidusega inimesed.
Žizdra rajoon
Žizdra rajoon (vene keeles Жиздринский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Žizdra linn.
Rajoon piirneb kirdes Duminitši rajooniga, kagus Hvastovitši rajooniga, edelas Brjanski oblastiga ja loodes Ljudinovo rajooniga.
Rajooni pindala on 1250 km². Elanike arv oli 2020. aastal 10 122, 2012. aastal 10 464, 2009. aastal 10 829 ja 2002. aastal 11 725.
Žizdra rajoonis on 95 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Žizdra linna) ja kuue külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Žizdra, Pesotšnja ja Ovsorok.
Kommunikatsioon lennunduses
Mitteverbaalne suhtlus
Mitteverbaalne suhtlus on suhtlus inimeste näoilmete, žestide ja kehakeele kaudu ning see on toeks teistele suhtlusviisidele. Näiteks öeldule või tegevustele saadakse kinnitust noogutusega. Lennunduses kasutavad žeste marssalid, kes annavad pilootidele märku, kuhu suunduda.
Kirjalik suhtlus
Kirjalik suhtlus on tuntud ka kui ühepoolne suhtlus. Lennunduses on see enamasti kasutuses lennunduse regulatsioonides, dokumentatsioonides ja kontrollnimekirjades. See võimaldab edasi anda palju detailset informatsiooni, kuid ohuks on mitmeti mõistetav sõnastamine või mittetähelepanelik lugemine.
Kirjalik ja graafiline suhtlus
Kirjaliku suhtluse juurde võib olla lisatud graafilist informatsiooni, mis aitab paremini mõista kirjapandut. Graafilise informatsiooni alla kuuluvad näiteks graafikud, illustratsioonid, lennukaardid, kokpiti ekraanid ja ohutusjuhendid ekraanidel.
Automatiseeritud suhtlus
Automatiseeritud suhtlus võib toimuda inimese ja masina vahel või ainult masinate vahel. See on kasutuses mitmesugustes süsteemides, et vähendada piloodi töökoormust ning avastada inimvigu võimalikult vara. Piloot edastab käskluse masinale ja see annab käskluse edasi järgmisele instrumendile ning piloot saab keskenduda teistele ülesannetele.
Lennunduse inglise keel
Mitmete lennuõnnetuste põhjus on keelebarjäär. Selleks, et vältida õnnetusi, on võetud kasutusse lennunduse inglise keel. See koosneb umbes 300 lihtsast ingliskeelsest fraasist, mida kombineerides saab edasi anda vajalikku informatsiooni. Piloodid ja lennujuhid peavad tegema enne tööle asumist kohustusliku eksami, kus hinnatakse nende hääldust, arusaamist, lauseehitust ja selgust suhtlemisel.
Kommunikatsioonivahendid
20. sajandi algul, lennunduse algusajal, arvati, et kaks lennukit ei saa kokku põrkuda, sest taevas on avar ja lennukeid vähe. Mida aeg edasi, seda rohkem lennukeid hakkas lendama ning juhtusid esimesed õnnetused, mille põhjuseks oli kommunikatsioonivõimaluste puudumine. Tänapäevaks on arenenud paljud erinevad suhtlusvahendid, millest peamine on raadiosuhtlus eri sagedustel. Kasutuses on ka satelliitside, andmeside ning kokpitis, salongis ja maapealsel meeskonnal eraldi sisetelefonid.
Tour Ariane
Tour Ariane on 152 meetri kõrgune büroopindadega pilvelõhkuja, mis asub Pariisi kõrghoonestatud ärikeskuses La Défense'is.
Rēzekne piirkond (2009–2021)
Rēzekne piirkond (läti Rēzeknes novads) oli 1. järgu haldusüksus Lätis.
Tour Ariane
36-korruseline hoone ehitati aastatel 1973–1975 ja selles on 57 300 m² põrandapinda.
Rēzekne piirkond (2009–2021)
Piirkonna keskus oli Rēzekne linn, mis piirkonda ei kuulunud.
Arvestuslikel andmetel oli 1. juulil 2011 Rēzekne piirkonna elanikest lätlasi 57,8%, venelasi 37,2%, valgevenelasi 1,25%, poolakaid 1,35% ja muudest rahvustest inimesi 2,4%.
Piirkond moodustati 2009. aastal endise Rēzekne rajooni 25 vallast. 2021. aastal moodustati senisest Rēzekne piirkonnast ja Viļāni piirkonnast uus Rēzekne piirkond.
Puhu tuul ja tõuka paatiǃ
"Puhu tuul ja tõuka paatiǃ" (liivi keeles Pūgõ tūļ, läti keeles Pūt vējiņi) on iidne liivi pulmalaul, mis on folkloriseerunud ja mida peetakse läti rahvalauluks. Laul ilmus Väina liivlaste seas Vidzemes. Liivi poiss läks paadiga Kuramaale oma kallima juurde, soovides abielluda. Laul on tuntud ka Eestis.
Laulu "Puhu tuul" sõnad avaldas esimesena 1807. aastal Ruhja pastor Gustav von Bergmann. Laulu meloodia avaldas 1872. aastal Jānis Cimze. Tänapäeval on tuntuim Andrejs Jurjānsi laulu seade aastast 1884 neljahäälsele a capella segakoorile. Populaarseks sai see viiendal Läti üldlaulupeol 20. juunil 1910, kui ühendsegakoor helilooja enda juhatusel esitas selle laulu esmaettekande. "Puhu tuult" lauldi enam-vähem kõigil laulupidudel nii Lätis kui ka paguluses, olles sõjajärgses okupeeritud Lätis kui mitteametlik Läti hümn.
1989. aastal komponeeris välisläti helilooja Kanadas Imants Ramiņš Vancouveri kammerkoori dirigendi tellimusel uue seade laulule. Imants Ramiņši mälestuste järgi "kui Kanada koor Riias seda laulma hakkas, tõusis publik püsti, kuid koorilauljad olid üllatunud, mõistmata, miks.
Tallinna Kirjanike Maja saal
Tallinna Kirjanike Maja saal (ka Tallinna Kirjanike Maja musta laega saal, lühemalt Musta laega saal) on saal Tallinna Kirjanike Majas.
Puhu tuul ja tõuka paatiǃ
Laulu "Puhu tuul ja tõuka paatiǃ" sõnad on eesti keelde tõlkinud Mart Pukits.
Tallinna Kirjanike Maja saal
Maja interjööri (sh saali) kavandas Vello Asi.
Eriti tähelepanuäratavaks sai Kirjanike Liidu koosolekusaali mustaks värvitud kaarjas lagi. Seni oli kumerat lage kasutatud ainult ujulates ja spordihallides. Üleni mustaks olevat see värvitud ehitusmeeste äparduste varjamiseks, kuid üsna kiirelt omandas see saali külastajate jaoks teatud sümboolse tähenduse. Kuna must värv oli Nõukogude ametimeestele vastumeelne, käis Vello Asi Moskvas selle kohta eraldi seletust andmas. Esimest korda saali sisenedes olevat inimesed ruumi värvilahenduse üle imestanud ning parafraseerinud Juhan Liivi luuletust “Must lagi on meie toal ja meie ajal ka…” (1909). Sarnaselt lahendati ka Eesti NSV Teaduste Akadeemia Raamatukogu fuajee. Mustale laele andsid kontrasti juurde kahte ritta paigutatud rippuvad pikkade juhtmetega silinderjad lambid. Saali ruumikujundus taastati suuremalt jaolt 1997. aastal sisearhitekt Taso Mähari poolt.
Andreea Bălan
pisi|Andreea Bălan Andreea Georgiana Bălan (sündinud 23. juunil 1984 Ploieștis) on Rumeenia laulja, ansambli Andrè liige.
Bravo
Bravo võib tähendada mitut asja:
Heard ja McDonald
pisi|Saarte asukoht Heard ja McDonald ehk Heardi ja McDonaldi saarte ala on Austraaliale kuuluv asustamata saarteala India ookeanis.
Saarte kogupindala on 372 km². Suurima saare Heardi pindala on 368 km².
Saared asuvad umbes 3800 km kaugusel Austraalia rannikust, 4200 km kaugusel Lõuna-Aafrika rannikust, 3800 km kaugusel Madagaskarist ja 1600 km kaugusel Antarktikast.
Piiratud teovõime
Piiratud teovõime on alla 18-aastaste isikutel ja isikul, kes vaimuhaiguse, nõrgamõistuslikkuse või muu psüühikahäire tõttu kestvalt ei suuda oma tegudest aru saada või neid juhtida.
Piiratud teovõime seab täiskasvanud isikule kohus, kui selleks vajadus tekib. Kohus tugineb otsuse langetamisel peamiselt kohtupsühhiaatrilise ekspertiisi arvamusele.
Kuigi seaduses sätestatud juhtudel on inimloode õigusvõimeline alates eostamisest, kui laps sünnib elusana, ei ole ta sünnist alates teovõimeline. Ehk siis kuigi seaduse järgi võib isik olla sünnimomendist alates majaomanik, kuid ei saa sellega seoses iseseisvalt tehinguid teha enne kui muutub teovõimeliseks. Teovõime, st õigus teha tehinguid, on füüsilisel isikul alates 18. eluaastast. Eestis tehakse vahet täielikul teovõimel ja piiratud teovõimel.
Vanuse mõiste Eesti õigusaktides
Kuigi vene tuntuim sotsioloog ja psühholoog Igor Koni on vanuse mõiste jaganud nelja kategooriasse (bioloogiline, sotsiaalne, psüühiline ja kronoloogiline), siis kõige kergem on mõõta kronoloogilist vanust, mis algab sünnimomendist käesoleva hetkeni, ning seepärast on ka seadusloome rakendamisel Eestis kasutusele võetud just kronoloogiline arvestus.
Alaealiste arenguperioodid
Alaealiste puhul saame vaadelda imikueast kuni täiskasvanuni erinevaid staadiume. Kõige lihtsam liigitus on Jean Piaget' teooria, mille järgi saab liigitada alaealiste arenguperioodis sensomotoorne, operatsioonide-eelne, konkreetsete operatsioonide ja formaalsete operatsioonide periood.
Sensomotoorne periood (imikuiga, 0–2 eluaastat)
Imiku taju ei ole maailmast informatsiooni hankimiseks adekvaatne. Üleminek imikueast lapseikka toimub vähehaaval ning täpselt määratleda, kus algab üks ja lõppeb teine, on raske.
Pabaži raudteepeatus
pisi|left|Pabaži peatus Pabaži raudteepeatus on raudteepeatus Riia-Skulte raudteeliinil Saulkrasti piirkonnas Saulkrasti linnas.
Piiratud teovõime
Sensomotoorne periood (imikuiga, 0–2 eluaastat)
Näide alaealise (0–17 eluaastat [k.a]) varahooldusest: alaealine jääb vanemateta ning talle on eestkostjaks määratud kohalik omavalitsus. Laps on saanud pärandina kinnisvara, mille ülalpidamine on ebaefektiivne lapse heaolu arvestades ning sularaha. Kohalik omavalitsus avab lapsele pangas konto ning küsib kohtult nõusolekut kinnisasja võõrandamiseks. Kui kohus leiab, et kinnisasja võõrandamine on lapse huvides, siis saab kohalik omavalitsus kohtult nõusoleku kinnisasja võõrandamiseks ja tehingust saadud tulu hoiustamiseks lapse nimel avatud pangakontole. Kui lapsele on kohtu poolt määratud keegi teine eestkostjana, olgu selleks sugulane või muu isik, siis peab ta vara võõrandamiseks samad etapid läbima. Kohus lähtub nõusoleku andmisel ainult lapse huvidest ning tehingust saadud kasu peab lapse huvides kasutama.
Pabaži raudteepeatus
Iga päev peatub seal 23 reisirongi, tööpäeviti 27. Peatus asub Riia raudteejaamast 45,6 km kaugusel. Piletihinnalt kuulub peatus C-tsooni.
Piiratud teovõime
Operatsioonide-eelne periood (varajane lapseiga, 2–7 eluaastat)
Võrreldes imikuga, on väikelaps palju iseseisvam, ta saab hästi aru kõnest ja räägib. Jean Piaget' arvates oskab laps varajases lapseeas sümboliliselt mõelda, kuid ei tule veel toime loogiliste „operatsioonidega“, mis kujundavad teadmised ümber organiseeritud võrgustikeks. Isegi eelkooliealiste laste mõtlemine on kohati veel konarlik ja sageli naiivne kuigi igapäevaelu kogemustel tuginevates ülesannetes avalduvad neil mõned tähelepanuväärsed oskused.
Näited ühepoolsest tehingust, mis on õigustühised:
Pabaži raudteepeatus
Pabaži raudteepeatus avati 1. juunil 1934, jaamahoone valmis 1951. aastal.
Piiratud teovõime
Operatsioonide-eelne periood (varajane lapseiga, 2–7 eluaastat)
Kui alla 7-aastane isik kirjutab üles soovi oma vara teisele isikule jätta pärast enda surma ehk siis koostab testamendi, siis sellel ei ole seadusandlikku jõudu. Samuti ei saa alla 7-aastane isik enda nimel volitada tehinguid tegema kolmandat isikut.
Mitmepoolse tehingu näiteid:
Kui alla 7-aastane isik võtab kodust kapi pealt rahatähe ja läheb sellega poodi mänguasja ostma, siis see tehing on tühine ning vara saab tagastada poodi juhul kui see ei ole juba kahjustada saanud. Kui mänguasi on saanud kahjustatud, siis seda tagastama ei pea ning seaduslik esindaja ei pea seda tagasi viima või selle eest kaupmehele hüvitama sest tegemist on tühise tehinguga. Juhul kui seaduslik vanem või vanavanem andis lapsele mänguasja ostmiseks raha, siis on müügitehing kehtiv ning lapse sooritatud ost seaduspärane.
Ka kinkimine kuulub mitmepoolse tehingu alla. Kui alla 7-aastane laps kingib oma sõbrale talle kuuluva eseme, nt mänguasja lapsevanema nõusolekuta ja/või teadmata, siis on tehing tühine ning lapsevanem saab selle tagasi küsida. Näiteks võtab laps mänguväljakule kaasa mängukaru ja kingib selle sõbrale, siis saab selle seaduslik esindaja tagasi küsida. Kui lapsevanem on andnud eelnevalt loa mängukaru sellele sõbrale kinkida, näiteks sünnipäevaks, siis on tehing kehtiv.
Mõlema eeltoodud näite puhul saab väita, et alla 7-aastaste isikute tehtud ühepoolne tehing on tühine. Samuti on tühine mitmepoolne tehing, välja arvatud juhtudel, kus alaealine täitis tehingu vahenditega, mille andis talle selleks otstarbeks või vabaks kasutamiseks tema seaduslik esindaja või viimase nõusolekul kolmas isik.
Konkreetsete operatsioonide periood (keskmine lapseiga, 7–11 eluaastat)
Paljudes maades, k.a Eestis, langeb haridustee algus kokku keskmise lapseeaga ning lapsed muutuvad teadlikumaks oma mälu võimalustest ja piiranutest. Teadmiste pagas, millele laps keskmises lapseeas tugineb probleemide lahendamiseks, suureneb, ning lapsed hakkavad kasutama loogikareegleid.
Alaealine võtab täisealiselt vastu eseme (kingituse vms), millega ei kaasne kohustust hiljem raha maksta, on tehing kehtiv. Samuti on kehtivad tehingud, kus alaealine täitis tehingu vahenditega, mille andsid talle selleks otstarbeks või vabaks kasutamiseks tema vanemad, eestkostja või nende nõusolekul kolmas isik. Näiteks lapsevanem andis nõusoleku, et alaealine võib vanaemalt saadud raha eest osta arvuti.
Formaalsete operatsioonide periood (teismeiga, 11–15 eluaastat)
Tormiline teismeiga tõstab lapse uude, pooltäiskasvanu seisundisse, millega kaasnevad uued õigused ja kohustused. Steave Keating on välja toonud, et teismeline on võimeline ette planeerima, hüpoteese kaaluma, mõtlema võimalustest, mis ei ole kohe kättesaadavad. Teismelisel on juba välja kujunenud metatunnetus. Vanemad teismelised suudavad arutleda hüpoteetiliselt ja võtta arvesse probleemi erinevaid tahke. Mida rohkem isik kogub teadmisi, kogemusi ja oskusi, seda enam on võimeline ta vastu võtma küpseid ning adekvaatseid otsuseid. Alaealistele seatud piirangud on nende endi õiguste kaitseks kuna nad võivad teadmatusest sõlmida endile kahjulikke tehinguid.
Juhul kui isik on alla 18-aastane, saab rääkida piiratud teovõime, kui kitsenduse, laiendusest juhul kui isik on vähemalt 15-aastane. Kohus saab piiratud teovõime laiendada kui see on alaealise huvides ja alaealise arengutase seda võimaldab. Sellisel juhul otsustab kohus, kui alaealise seaduslik esindaja on selleks nõusoleku andnud, milliseid tehinguid võib alaealine teha iseseisvalt. Juhul kui alaealise esindaja ei ole oma nõusolekut andnud ning nõusoleku andmisest keeldumine on ilmselt vastuolus alaealise huvidega, võib kohus alaealise teovõimet laiendada seadusliku esindaja nõusolekuta. Alaealise piiratud teovõime laiendamise protsessi saab algatada alaealine isik ise oma tahteavalduse väljendamisega. Kohtul on õigus ka mõjuval põhjusel alaealise piiratud teovõime laiendamine täielikult või osaliselt tühistada.
Eesti Vabariigis kehtiva perekonnaseaduse järgi on õigus abielu sõlmida täisealistel isikutel. Perekonnaseaduse § 1 lg 3 ütleb, et „kohus võib alaealise teovõime laiendamise sätete kohaselt laiendada vähemalt 15-aastaseks saanud isiku teovõimet nende toimingute tegemiseks, mis on vajalikud abielu sõlmimiseks ning abieluga seotud õiguste teostamiseks ja kohustuste täitmiseks.“
Lihtsamalt öeldes saab alaealine, kes on vähemalt 15-aastane, sõlmida abielu, abieluga seotud õigusi teostada ning kohustusi täita, kui kohus on tema teovõimet selleks laiendanud.
Kuigi alaealiste puhul võib rääkida kehtivatest kahepoolsetest tehingutest, ei ole need samastatavad piiratud teovõime laiendamisega.
Täisealise isiku piiratud teovõime
Täisealise isiku piiratud teovõime mõjutab isiku tehingute kehtivust üksnes ulatuses, milles ta ei suuda oma tegudest aru saada või neid juhtida ning kui isikule on määratud kohtu poolt eestkostja, siis eeldatakse, et isik on piiratud teovõimega ulatuses, milles talle eestkostja on määratud. Tehingud, mille üheks osapooleks on piiratud teovõimega isik ja mida ei kinnita tema eestkosja, loetakse tühiseks – sellisel tehingul ei ole seaduslikku alust. Kui eestkostja kiidab hiljem tehingu heaks või kui isik on muutunud ise teovõimeliseks ja kiidab pärast seda tehingu heaks, omab seaduslikku jõudu ning tehing omab seaduslikku jõudu. Ka siin kohtab paari erandit – tehing kehtib, kui piiratud teovõimega isikule ei teki tehingust otseseid tsiviilkohustusi või kui piiratud teovõimega isik täitis tehingu vahenditega, mille andis talle selleks otstarbeks või vabaks kasutamiseks tema seaduslik esindaja või viimase nõusolekul kolmas isik.
Kohtu psühhiaatrilise ekspertiisi määramine on välja toodud tsiviilkohtumenetluse seadustiku § 522 all. Kohus peab enne seisukoha võtmist ära kuulama ka isiku, kellele eestkoste taotlemist menetletakse. Kui eestkoste taotlemist menetletakse psüühikahäiretega isikule, siis peab kohus isiku ära kuulama tema jaoks tavalises keskkonnas. Kindlasti peab kohtuotsuses selgelt ja ühemõtteliselt välja toodud olema eestkostja ülesannete konkreetne ulatus ning isiku iseseisva tegutsemisvabaduse ulatus.
Näide:
Isik hr X, elab pinnal, mis kuulub tema omandisse, kuid ei vasta normaalsetele elutingimustele ning talve saabudes võib seal elades hr X elu olla ohus. Hr X on aastaid alkoholi tarbinud ning tema järglased kahtlustavad, et hr X ei ole kõikides otsustes adekvaatne. Järglased pöörduvad eestkoste määramiseks kohtu poole. Kohus tellib psühhiaatrilise ekspertiisi, kus on välja toodud hr X vaimse tervisega seotud asjaolud ning millises osas on isiku teovõime psüühikahäire tõttu piiratud. Kui psühhiaatriline ekspertiis tuvastab kõrvalekalded normidest, siis määrab kohus hr X-le eestkostja(d), eestkostja ülesannete ning hr X iseseisva tegutsemisvabaduse ulatuse. Kui psüühikahäire ei takista hr Xil langetamast igapäevase tavaelu lihtsamaid otsuseid, nt söögi- rõivaste ostmist, kuid ta ei ole võimeline aduma suuremate tehingute, nt kinnisvara müümisega, seotud riske, siis piiratakse hr X teovõimet ainult kinnisvaratehingute juures. Lihtsamalt öeldes võib hr X igapäevaseid lihttehinguid sooritada, kuid kinnisvara müümisel peab ta tehingu juurde kaasama eestkostja, kes tehingu heaks kinnitab.
Staryja Darohi rajoon
Rajoon moodustati 1934. aastal. Aastal 1962 see likvideeriti, aga aastal 1966 loodi see taas.
Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Dražna, Horki, Jazyli, Novyja Darohi, Pałaževičy, Pasieka, Staryja Darohi ja Ščytkavičy külanõukogu. Halduskeskus on Staryja Darohi linn.
2009. aasta seisuga olid elanikest 92,95% valgevenelased, 4,82% venelased, 1,1% ukrainlased ja 1,13% oli teistest rahvustest. 80,53% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 17,61% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kasutas valgevene keelt 50,54% elanikke, vene keelt aga 45,13%.
Sapieha
pisi|Sapiehade vapp Sapieha (poola keeles Sapiehowie) oli vene päritolu Poola-Leedu aadlisuguvõsa. Suguvõsa eksisteeris 15.–17. sajandini.
Suguvõsa esiisa oli Semjon Sapieha (poola keeles Semen Sopiha).
Frank Burnet
Sir Frank Macfarlane Burnet (3. september 1899 – 31. august 1985) oli Austraalia viroloog.
Burnet lõpetas 1924. aastal Melbourne'i Ülikooli meditsiini erialal ja sai 1928. aastal doktorikraadi Londoni Ülikoolist. Pärast ülikooli lõpetamist asus ta tööle Walter ja Eliza Halli meditsiiniuuringute instituuti ning oli aastatel 1944–1965 instituudi direktor. 1965. aastast kuni pensionileminekuni 1978. aastal töötas ta Melbourne'i Ülikoolis.
Burnet andis suure panuse mikrobioloogiasse ja immunoloogiasse. Mikrobioloogias avastas Burnet Q-palaviku ja psitakoosi haigusetekitajad, töötas välja gripiviiruse eraldamise, kultiveerimise ja avastamise analüüsid ja tõestas, et müksomatoosi viirus ei kandu üle inimestele. Burneti väljatöötatud gripiviiruse paljundamise meetod on tänapäeval endiselt kasutusel gripivaktsiinide tootmisel. Burnet avastas koos Peter Medawariga immuuntaluvuse ja sai koos Medawariga 1960. aastal Nobeli meditsiiniauhinna.
Viļāni piirkond
Arvestuslikel andmetel oli 1. juulil 2011 Viļāni piirkonna elanike seas lätlasi 51,5%, venelasi 45,4% ja muudest rahvustest inimesi 3,1%.
Piirkond moodustati 2009. aastal endise Rēzekne rajooni Dekšārese, Sokolki ja Viļāni vallast ning Viļāni linnast. 2021. aastal liideti Viļāni piirkond Rēzekne piirkonnaga.
Cochise'i maakond
pisi|Asend Arizona osariigis pisi|[[Art déco stiilis maakonna kohtumaja Bisbees]] pisi|[[Kartchner Caverns State Park|Kartchneri koopad]] Cochise'i maakond (Cochise County) on maakond USA-s Arizona osariigi kaguosas. Geograafilised koordinaadid on 31°52' N, 109°45' W.
Maakonna halduskeskus on Bisbee ja suurim linn Sierra Vista.
Maakonna pindala on 16 107 km², millest 128 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 131 346. Aastal 2000 oli elanike arv 117 755.
Ajalugu
Cochise'i maakond moodustati 9. veebruaril 1881 Pima maakonna idaosast. Maakond on saanud nime legendaarse tširikahua-apatši sõjapealiku Cochise'i järgi. 1929. aastani oli maakonna halduskeskus Tombstone, sellest ajast on halduskeskus olnud Bisbee. 19. sajandil oli Cochise'i maakond üks Metsiku Lääne tulipunkte.
Eesti Kütus
1994. aastal, kui Venemaa tõstis oma kütusehinnad maailmaturu tasemele, võttis Eesti Kütus Maailmapangalt laenu, et osta diislikütust majade kütteks. Laenu katteks anti Eesti Kütuse tanklakett Shellile, kellelt diislikütust osteti.
Vello Reedik
pisi|Vello Reedik 2014 Vello Reedik (sündinud 13. juunil 1937 Tallinnas) on eesti tehnikateadlane.
Haridus
Ta on õppinud Kastna 6-klassilises Koolis 1944–1949, lõpetanud Pärnu 2. Mittetäieliku Keskkooli kiitusega 1951, Pärnu 2. Keskkooli 1955 (hõbemedaliga), Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) mehaanikateaduskonna masinaehitustehnoloogia, metallilõikepinkide ja -instrumentide erialal 1961 (cum laude); aspirant TPI ja Moskva Lennukiehituse Tehnoloogia Instituudi (NIAT) juures 1968–1971. Tehnikateaduste kandidaat (hüdrauliliste masinate alal, Moskva Energeetikainstituut), väitekiri "Иccлeдoвaниe тoчного следящего контура пневмо(стуйно)-гидравлической позиционной системы числового программного управления") 1972.