cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Fu'ād II
Fu'ād II (أحمد فؤاد Aḥmad Fu'ād; sündinud 16. jaanuaril 1952 Kairos) oli viimane Egiptuse ja Sudaani kuningas 23. juulist 1952 kuni 18. juunini 1953.
Aḩmad ibn ‘Alī Āl-Thānī
Aḩmad ibn ‘Alī Āl-Thānī (1917 –  25. november 1977 London) oli Katari emiir.
1384
1384. aasta
Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand
Aastakümned: 1330. aastad 1340. aastad 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad - 1380. aastad - 1390. aastad 1400. aastad 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad
Halifax
Halifax on linn Kanadas, Nova Scotia provintsi ja Halifaxi piirkondliku omavalitsuse keskus.
Fairview Lawni, Mount Oliveti ja Baron de Hirschi kalmistutele on maetud 150 Titanicu hukkunut, mis on veidi alla poole eales leitud surnukehadest.
Northwest Airlines
Northwest Airlinesi peakorter oli Minnesota osariigis Eaganis ning peamised sõlmlennujaamad Minneapolises/Saint Paulis, Detroitis, Memphises, Naritas ja Amsterdamis.
Ettevõte ühines aastal 2009 Delta Airlinesiga ning alates jaanuarist 2010 lõpetas tegevuse Northwest Airlinesi nime all.
Mark Hoppus
Markus Allen Hoppus (sündinud 15. märtsil 1972 Ridgecrestis California osariigis) on Ameerika Ühendriikide muusik, tuntud kui üks bändide blink-182 ja +44 asutajaid. Ta mängib basskitarri ja laulab.
Eraelu
Mark abiellus Skye Everlyga 2. detsembril 2000. Neil on poeg Jack Hoppus (s 2002). Markil on ka kaks koera ja kass "mudakott" ("dirtbag"), kelle ta leidis stuudio tagant tänavalt. Ta elab Los Angeleses Californias. Seal on tal ka oma stuudio, kus ta lindistab uut +44 albumit.
"Hi, my name is Mark"
"Hi, my name is Mark" on Hoppuse taskuhääling. Selle saateid võib leida aadressilt himynameismark.com. Iga kahe nädala tagant lisatakse sinna uus saade, kus ta mängib oma meelisbändide lugusid, intervjuusid tema lemmikbändidega ja lugusid tema igapäevaelust. Aastal 2005 võitis ta auhinna "Best Podcast", edestades paljusid tänapäevaseid populaarseid podcaste.
Ettevõtted
Mark Hoppusele ja Tom DeLonge'ile kuuluvad ettevõtted Atticus ja MacBeth. Viimati ilmunud intervjuus teatas Hoppus, et kavatseb oma aktsiad ära müüa mõlemas firmas, samuti ka loserkids.com
blink-182
Vokaal ja basskitarr kõikides albumites.
(+44)
Vokaal ja bass tervel albumil
Rivo Kingi
pisi|Rivo Kingi esinemas [[Sunfest 2010|Sunfestil 2010 Pirita kloostri varemeis]] Rivo Kingi (sündinud 14. märtsil 1987) on laulja.
Kingi oli üks telesaate "Eesti otsib superstaari" esimese hooaja üheksast finalistist.
Rivo on olnud bändi Paingreed solist. 2010. aastast mängib ta süntesaatorit ansamblis Epordwerk, mille solist on tema vend Karl-Kristjan Kingi.
Ta on näidelnud krimisarjas "Ohtlik lend".
Üldpatoloogia
Üldpatoloogia on patoloogia haru, mis vaatleb haigusprotsesside mehhanisme, põhjuseid, kulgu ja lõpet üldistatult, jättes tagaplaaniline nende regionaalsed iseärasused.
Tuntumad patoloogid, kes on töötanud Tartu Ülikoolis: Johann Below, Jacob Friedrich Below, Olaus Oestenius, Sebastian Wirdigi ja Heinrich Friedrich Isenflamm.
Meriküla mõis (Viru-Jaagupi)
Meriküla mõis (saksa keeles Merreküll) oli Inju mõisa kõrvalmõis Viru-Jaagupi kihelkonnas Virumaal.
Mõisast on teateid alates 1527.
Ants Paju
pisi|Ants Paju 2006. aastal pisi|Ants Paju esinemas [[TEDxTallinn konverentsil 2009. aastal]] Ants Paju (kuni 1955 Ants Valdman; 10. september 1944 Tamsi küla Pajusi vald – 28. juuni 2011) oli Eesti kergejõustiklane, ajakirjanik ja poliitik.
Aastatel 1949–1955 oli ta küüditatuna Siberis.
Aastail 1979–1984 oli Paju Jõgeva rajoonilehe Punalipp asetoimetaja. Aastatel 1984–1990 oli ajakirja Eesti Loodus peatoimetaja, sel ajal langes pidevalt Eesti Looduse trükiarv, mis oli saavutanud kõrgseisu endise peatoimetaja Linda Pootsi ametiajal.
Tegevus NLKP-s
Aastatel 1974–1990 kuulus ta NLKP-sse.
Ta lõpetas 1979. aastal Leningradi Kõrgema Parteikooli ajakirjanikuna.
Poliitiline tegevus
Paju oli aastal 1988 üks Eesti Rohelise Liikumise asutajaid. Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti Kongressi ja Ülemnõukogu ja 1995. aastal VIII Riigikogu liige. Aastatel 1993–1999 kuulus ta Keskerakonda ning aastast 2000 Isamaa ja Res Publica Liitu.
Ta oli aastatel 2000–2001 Jõgeva linnapea ja 2004–2005 Jõgeva linnavolikogu esimees.
Valentin Kuik on temast teinud filmi "Kümme isamaa kõnet".
Paju oli 20. Augusti Klubi liige.
Fataḩ
Fataḩ (araabia keeles فتح‎) on konservatiivne Palestiina partei, Palestiina Vabastusorganisatsiooni suurim fraktsioon, Sotsialistliku Internatsionaali vaatlejaliige.
Algselt kasutas organisatsioon oma eesmärkide saavutamiseks muuhulgas terrorismi. 1993. aasta Oslo rahuprotsessi käigus tunnustas Yāsir ‘Arafāti poolt juhitud Fataḩ Iisraeli olemasolu ja loobus terrorismi kasutamisest.
Magister Wigbold
Magister Wigbold (umbes 1365 – tõenäoliselt 1401) oli saksa mereröövlite ehk vitaalivendade üks juhtidest.
Wigboldi hüüdnimi tulenes kahest alamsaksakeelsest sõnast: wig ehk tüli ja bold ehk vapper. Tema tegelik nimi on teadmata. Ka tema elukäigust enne mereröövliks saamist pole teada midagi kindlat. Väidetavalt oli ta enne seda kloostris, kus ta õppis kirjatarkust ja teisi oskusi, mistõttu teda hiljem hüüti ka "seitsme kunsti magistriks". Samuti olevat Wigbold õppinud Oxfordi ülikoolis.
Erinevalt vitaalivendade teistest juhtidest, Klaus Störtebekerist ja Gödeke Michelsist, oli Wigbold üpris lühike, nõrga kehaehitusega ega võtnud võitlustest isiklikult osa. Seevastu olid tema kavandatud erinevad plaanid ja läbirääkimised vastastega, millega vitaalivennad Lääne- ja Põhjamerel suurt edu saavutasid.
Pärast pikaajalist vitaalivendade võimutsemist Lääne- ja Põhjamerel suutis Hansa Liit nad 15. sajandi alguses hävitada. 1401. aastal tabati ja hukati Störtebeker, järgmisel aastal ka Gödeke Michels ning magister Wigbold, kes nagu Störtebekergi Hamburgi juures Grasbrooki saarel hukati.
Ḩamad ibn ‘Īsá Āl Khalīfah
pisi|Ḩamad ibn ‘Īsá Āl Khalīfah (2007) Ḩamad ibn ‘Īsá Āl Khalīfah (araabia keeles حمد بن عيسى آل خليفة; sündinud 28. jaanuaril 1950 Ar-Rifā‘s Bahreinis) on Bahreini kuningas (varem emiir), emiir ‘Īsá ibn Salmān Āl Khalīfah' poeg.
Elulugu
Isa määras Ḩamadi 27. juunil 1964 troonipärijaks. 1968 määrati ta Niisutusnõukogu esimeheks ja Manama munitsipaalnõukogu esimeheks. 16. veebruaril 1968 määrati ta Bahreini rahvuskaarti ja samal aastal hiljem rahvuskaardi ülemaks. Rahvuskaardi ülem oli ta seni, kuni ta 1969 määrati Bahreini sõjaväe ülemjuhatajaks. 1970 sai ta Bahreini kaitseministriks ja jäi selleks 1988. aastani. Lisaks oli ta 1970–1971 Bahreini haldusnõukogu aseesimees.
1977. aasta oktoobris hakkas ta õppima helikopterijuhtimist. 1978. aasta jaanuaris saigi ta juhiloa. Seejärel töötas ta Bahreini õhujõudude moodustamise nimel. Kuigi õhusõidukeid oli Bahreini sõjaväel juba alates 1977. aastal, moodustati õhuvägi eraldi väeliigina 1987. aastal.
Isa surma järel sai ta 6. märtsil 1999 Bahreini emiiriks. Kohe valitsusaja alguses korraldas ta hulga poliitilisi reforme. Ta vabastas kõik poliitvangid, saatis laiali riigi julgeolekunõukogu ja tühistas 1974. aastast kehtinud seaduse julgeolekumeetmete kohta riigis. Paljudel Bahreini kodanikel lubati kodumaale tagasi pöörduda pärast aastaid kestnud eksiili.
2002 kuulutas ta ennast Bahreini kuningaks ja krooniti selleks 14. veebruaril 2002.
Ta oli ainus riigipea, kes osales Charles Mountbatten-Windsori ja Camilla Parker-Bowlesi pulmas 9. aprillil 2005. Seevastu William Mountbatten-Windsori ja Catherine Middletoni pulma ta ei läinud. Inimõiguste aktivistid lubasid tema visiidi Inglismaale kibedaks teha, sest ta oli 2011. aasta alguses oma riigis lasknud kodanike demonstratsiooni laiali ajada.
pisi|Ḩamad ibn ‘Īsá Āl Khalīfah (2004)
Perekond
Ḩamad ibn ‘Īsá Āl Khalīfah'l on neli abikaasat. Neist üks on pärit Bahreinist, üks Kuveidist ja kaks Katarist. Kuningal on 7 poega ja 5 tütart.
Sabika bint Ibrāhīm Āl Khalīfah'ga abiellus ta 9. oktoobril 1968 ning neil on kolm poega ja tütart:
Sheia bint Hassan Al-Khrayyesh Al-Ajmiga, kes on pärit Kuveidist, on tal kaks poega:
Kolmanda abikaasaga, kes on pärit Katarist, on tal kaks poega ja neli tütart:
Neljanda abikaasaga, kes on pärit Katarist, tal lapsi ei ole.
Steep Holm
thumb|Steep Holm (2006) Steep Holm on saar Keldi mere Bristoli lahes.
Kuulub Suurbritanniale.
Riverside'i maakond
Riverside'i maakond (Riverside County) on maakond Ameerika Ühendriikides California osariigis. Asub osariigi lõunaosas sisemaal. Koos San Bernardino maakonnaga moodustab Riverside'i maakond Inland Empire'i piirkonna.
1385
1385. aasta
Riverside'i maakond
Maakonna pindala on 18 910 km². Veepindala on 250 km². See on pindalalt California neljas maakond. Maakonna pikkus idast läände on 290 km. Maakonna idapiiri moodustab Colorado jõgi.
1385
Aastakümned: 1330. aastad 1340. aastad 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad - 1380. aastad - 1390. aastad 1400. aastad 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad
Riverside'i maakond
Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse järgi 2 418 185. Aastal 2010 oli elanikke 2 189 641. See on elanike arvult osariigi neljas ja riigi 10. maakond. Asustustihendus on 127,9 in/km².
Lugu Igori sõjaretkest
pisi|Loos kujutatud sündmuste 800. aastapäeva puhul välja antud mark "Lugu Igori sõjaretkest" (vanavene keeles: Слово о пълку Игоревѣ; vene keeles: Слово о полку Игореве; ukraina keeles: Слово о полку Ігоревім) on anonüümne eepiline lugulaul, mis on kirjutatud vanas idaslaavi keeles 12. sajandi lõpul.
1385
Aastad: 1380 1381 1382 1383 1384 - 1385 - 1386 1387 1388 1389 1390
Riverside'i maakond
Suurem osa maakonna kesk- ja idaosast on kaetud kõrbetega. Maakonnas asub Joshua Tree rahvuspark. Maakonna kõrgeim mägi on San Jacinto Peak (3302 m). Maakonna madalaim koht asub merepinnast 71 meetrit madalamal.
Lugu Igori sõjaretkest
Lugu jutustab Rjurikute soost Igor Svjatoslavovitši (1151–1201/1202) retkest turgi rändrahva polovetside vastu 1185. aastal.
Riverside'i maakond
pisi|Riverside'i maakonna kohtumaja
Lugu Igori sõjaretkest
Lugulaulu taasavastas 1795. aastal Aleksei Mussin-Puškin, kes avaldas selle 1800. aastal. Originaal hävis aga 1812. aastal tules, kui Moskva Napoleoni sissetungi ajal maha põles.
Aleksandr Borodin lõi 1887. aastal selle loo põhjal ooperi "Vürst Igor", mille esmaettekanne oli 1890. aastal.
Riverside'i maakond
Ajalugu
Praeguse maakonna alal elasid algselt luiseño, cupeño ja kahuilja indiaanihõimud.
Maakond moodustati 9. mail 1893 San Bernardino ja San Diego maakonna osadest. Maakond on saanud nime Riverside'i linna järgi.
Kaitsealad
pisi|[[Tääkliilia Joshua Tree rahvuspargis]]
Maakonnas asub lisaks 19 ürgloodusala (wilderness area).
Turvas
pisi|Turbaraba Hiiumaal pisi|Turba kaevamine Šotimaal pisi|Turbaimur Eestis Turvas on mittetäielikult lagunenud taimejäänustest koosnev konsolideerumata sete. Inimese jaoks on turvas oluline maavara. See maavara kujuneb soodes surnud taimeosakestest, kus nood vees hapnikuvaegusel täielikult ei lagune. Turvas moodustub peamiselt turbasamblast (Sphagnum), aga samuti kõigi teiste rabataimede (nt tupp-villpea) jäänustest.
Sood, eriti kõrgsood, on kõige olulisemad turbaallikad. Samas ka teistes märgalade tüüpides, nagu lodudes ja rabametsades, esineb märgatavates kogustes turvast. Turbaaladel kasvavad kanarbikulised, turbasamblad ja tarnad. Kuna orgaaniline aine koguneb tuhandete aastate jooksul, siis turbavarusid saab kasutada arhiivina minevikus esinenud taimede ja kliima kohta. Niiviisi annab turvas informatsiooni keskkonna mineviku ja kunagiste inimeste maakasutuse kohta.
Ta katab 2% maailma maismaast, maailmas arvatakse olevat 4 triljonit m3 turvast, mille energiaväärtuseks hinnatakse 8 miljardit teradžauli. Mõne fossiilkütuse, näiteks kivisöe moodustumisel tekib esmalt turvas. Maailma eri paigus kasutatakse turvast kütusena.
Üldiselt ei loeta turvast taastuvaks energiaallikaks, kuna teda kogutakse suuremates kogustes, kui ta jõuab tagasi tekkida. Turba taastumisajaks loetakse üldiselt üks millimeeter aastas. Lisaks on spekuleeritud, et turba taastumine toimub ainult 30–40% turbaaladest.
Turbast eralduva süsinikdioksiidi (106 g CO2\MJ) heitekoguse intensiivsus on suurem kui söel (94,6 g CO2\MJ) ja maagaasil (56,1 g CO2\MJ).
Absoluutne kõrgus
Absoluutne kõrgus ehk üldkõrgus ehk altituud on mingi koha kõrgus kindlaksmääratud keskmisest merepinnast. Merepinnast kõrgemal asuva koha absoluutne kõrgus on positiivne ja merepinnast madalamal asuva koha absoluutne kõrgus ehk absoluutne sügavus on negatiivne.
Turvas
Geograafiline jaotus
Turbarabad on maa-alad, kus on looduslikult tekkinud turbakiht. Turbarabasid leidub vähemalt 175 riigis üle maailma ning nad võtavad enda all neli miljonit km2 ehk 3% maailma maismaa kogupindalast. Euroopas on turbarabade pindala 515 000 km2.
Absoluutne kõrgus
Eestis loeti keskmiseks meretasemeks kuni 31. detsembrini 2017 Kroonlinna nulli. Alates 1. jaanuarist 2018 arvestatakse Eestis kõrgusi Amsterdami nulli järgi.
Turvas
Geograafiline jaotus
Turbavarusid leidub paljudes paikades üle maakera, sealhulgas Euroopas ja Põhja-Ameerikas. Lisaks leidub turvast isegi Uus-Meremaal, Falklandi saartel ja Indoneesias. Maailma suurimad turbarabad asuvad Lääne-Siberi madalikus, Hudsoni lahe madalikus ja Mackenzie jõe orus. Samas on Indoneesias maailma suurimad troopilised turbarabad, kuid Indoneesia märgalade pindala väheneb aastas 10 000 hektarit. Lõunapoolkeral on vähem turvast kui põhjapoolkeral.
Moodustumine ja koostis
pisi|Kahte eri liiki turbasamblad Kui tingimused on happelised ja anaeroobsed, ei saa taimed niiskuses täielikult laguneda ning tekib turvas. Enamasti tekib turvas aladele, kus kliima on niiske ja temperatuur jahe. Turvas koosneb peamiselt põõsastest ja märgalade taimestikust, nagu samblad ja tarnad. Turvas hoiab vett, seetõttu on turbaraba ümbrus niiske ning raba laieneb.
Enamik tänapäeva turbarabasid moodustus kõrgetel laiuskraadidel pärast viimast jääaega 12 000 aastat tagasi. Turvas tekib aeglaselt, üldiselt loetakse tema kasvuks üks millimeeter aastas. Maailma turbarabad sisaldavad 550 gigatonni süsinikku. Kui turvas mattub ja tiheneb, võib temast saada kivisüsi.
Kolesterool
Nomenklatuur
pisi|Kolesterool pisi|Kolesterool Kolesterool ja selle vormid kuuluvad lipiidide rühma.
Turvas
Moodustumine ja koostis
Moodustumistingimuste järgi eristatakse madalsooturvast (tekkinud madalsoos) ja rabaturvast (kujunenud rabas).
Kolesterool
Nomenklatuur
dodekahüdro-1H-tsüklopenta[a]fenantreen-3-ool;
Üldandmed
Keemiline valem: C27H46O
Turvas
Moodustumine ja koostis
Turbad jagunevad madalsoo-, siirdesoo- ja rabaturvaste tüüpideks, viimased omakorda märe-, metsa-märe- ning metsaturvaste alltüüpideks.
Kolesterool
Inimene
Kolesterool on vajalik enamiku bioloogiliste organismide elutegevusel.
Turvas
Moodustumine ja koostis
Turvas on suure veesisaldusega (88–92%) orgaaniline aine, mis koosneb süsinikust (50–60%), vesinikust (6–7%), hapnikust, sisaldab alati lämmastikku (2–3%), fosforit (<0,2%) ja mittepõlevaid koostisosasid.
Kolesterool
Biosüntees
Kolesterooli komplekteerib inimorganism de novo atsetüülkoensüüm A-st, 70–90% ulatuses ise, ülejäänud komplekteeritakse toidu ning joogimaterjali (alkohol on tahke sterool) kaudu.
Turvas
Kasutusviisid
Turvas on pehme ja kergelt kokkusurutav. Rõhu all surutakse vesi turbast välja, tema kuivatamisel saab turvast kasutada kütusena. Turvas on tööstuslikult tähtis paljudes riikides, nende hulgas ka Eestis, Soomes ja Iirimaal. Paljudes riikides, nagu Iirimaal ja Šotimaal, on turvast kasutatud küttematerjalina. Tänapäeval kasutatakse turvast väetisena taimekasvatuses ja mulla lisana.
Turvas võib tekitada nii kasu kui kahju. Turvas on äärmiselt tuleohtlik, seda ka märjana. Ta võib põleda isegi maa all, kui tal on ligipääs hapnikule. Lisaks on turbaga kaetud aladele äärmiselt raske midagi ehitada. Turvas on kergelt kokkusurutav, seega on pind ebastabiilne.
Kolesterool
Ringlus peaajus ja seljaajus
Peaaju ja seljaaju kolesterooli ning kolesterooliühendite ringlus moodustab teadlaste arvates omamoodi kinnise ringi, millel puudub keha ülejäänud rakkude ning geenidega, mis osalevad kolesterooliühendite ringluses, otsene side. Kohati räägitakse nn hematoentsefaalsest barjäärist, kuid mitte tingimata kõigis peaaju piirkondades ja mitte kõigide lipiidide ja kolesterooli ühendite puhul (nt oksükolesterool jne). Inimese peaaju kolesterooli sisaldus on väga suur (ligi 3–17%) ja tema käive äärmiselt aeglane, hinnanguline half-life aastaid. Erinevad hüpoteesid pakuvad võimalusi kolesterooli ühendite metabolismi kirjeldamiseks. Vähem on selgitusi selle kohta kuidas kolesterooli ühendid neuronitele edastatakse.
Turvas
Kasutusviisid
Pronksi- ja rauaajal oli turbarabadel eriline tähendus, paljud rahvad pidasid neid vaimude ja haldjate koduks. Turbarabasid on kasutatud ka ohverdamiseks, Euroopas on mitmetelt rabaaladelt leitud peaaegu täielikult säilinud laipu (rabalaibad). Tänu happelisele keskkonnale on turbarabad head säilituskeskkonnad, mistõttu püsivad loomsed jäätmed erakordselt hästi. Turbarabadel oli minevikus ka metallurgiline tähtsust, nad olid peamised soorauaallikad. Viikingid kasutasid näiteks soorauda peamiselt mõõkade ja soomuste loomiseks.
Kolesterool
Astrotsüüdid
Peaajus paiknevad ajurakud astrotsüüdid (enamus) võtavad vastu, komplekteerivad, eritavad ja varustavad ajurakke kolesterooliühenditega. Astrotsüüdid eritavad kolesterooli seotuna apolipoproteiini E-ga (apoE) (kõrgtihedusega lipoproteiinide (HDL)- laadsete osakeste vormis jne) kompleksina ATP kaudu.
Turvas
Kasutusviisid
Sõltuvalt turbatüübist on tal eri kasutusalasid. Põhjaveest toitunud hästilagunenud madalsooturvast kasutatakse peamiselt kütteturbana, vähem väetise ja komposti valmistamiseks ning meditsiinis. Sademetest toitunud vähelagunenud kõrgsoo- ehk rabaturvast kasutatakse põllumajanduses alusturbana, vähem aianduses ning absorbeerivate materjalide tootmises.
Kolesterool
Vere kaudu
Veres liigub kolesterool ringi rasvast ja valgust koosnevate külomikronite ehk lipoproteiinikerakeste ja teiste lipoproteiinide, nagu VLDL-, LDL- (kolesterooli osakaal suur), HDL- (kolesterooli osakaal väike) ja IDL-kolesterooli vahendusel.
Turvas
Eestis
pisi|Turba kogumine [[Tõnumaa rabas]] Eestis asuvad suured turbavarud, suurimad neist on Ida-Virumaal ja Pärnumaal. Eestis toodetakse peamiselt freesturvast ja turbabriketti. Turbabrikett on ümardatud külgedega püstprismakujuline plokk, mis koosnevad tihedalt kokkusurutud kuivast turbast. Suurem osa Eestis toodetud turbast eksporditakse. Aktiivset turba reservvaru on Eesti turbamaardlates kokku 774 miljonit tonni, passiivsete varude suurus on 618 miljonit tonni. Viimase aastakümne jooksul on Eestis turvast kaevandatud umbes üks miljon tonni aastas, seadusega reguleeritud turba maksimum kogumismaht aastas on 2,6 miljonit tonni. Eestis on umbes 10 000 hektarit tootmisalust raba, kust igal aastal freesitakse keskmiselt paar sentimeetrit turvast. Turba tootmist reguleerib säästva arengu seadus.
Kolesterool
D3-vitamiini metabolismil
7-dehüdrokolesterool on kolesterooli sünteesil tekkiv vaheühend, mis on D3-vitamiini eelvorm D3. Eelvitamiin D3 fotolüüsub spontaanselt kolekaltsiferooliks.
Turvas
Eestis
Turba uueks kasutusviisiks on keskkonnareostuse (näiteks õlide ja naftasaaduste) vee seest eemaldamine kuivast ja vähelagunenud turbast valmistatud turbamattidega.
Kolesterool
Kolesterool ja haiguslikud seisundid
Kolesterooli ja selle ühendite transpordi ning komplekteerimis- ja saamishäiretega, ka sellega seotud perekondlike haiguslike seisunditega, seostatakse inimestel üldiselt paljusid haiguslikke seisundeid nagu :
Turvas
Soomes
Soome kliima, geograafia ja keskkond soodustavad turba teket, seetõttu on Soomes suures koguses turvast. Mõnede hinnangute järgi on Soome turbavarud kaks korda suuremad kui kogu Põhjamere nafta varud. Soomes põletatakse soojuse ja elektri tootmiseks tavaliselt turvast puiduga segamini. Turvas katab hinnanguliselt 6,2% Soome energiatoodangust, suurem turba kasutamise protsent energeetikas on vaid Iirimaal. Turba süsinikdioksiidi heitekogus Soomes ei ületa kümmet miljonit tonni, mis on võrdne kõigi sõiduautode heitekogusega Soomes. pisi|Turbal põhinev elektrijaam Soomes
Venemaal
Energiatootmises kasutati Nõukogude Liidus turvast enim 1965. aastal, kuid pärast seda on turba kasutamise maht vähenenud. 1929. aastal toodeti Nõukogude Liidus üle 40% elektrist turbast, kuid 1980. aastaks oli see langenud 1%-ni. Tänapäeval hõlmab Venemaa turbatööstus 17% kogu maailma turbatoodangust, 1,5 miljonit tonni sellest ehk 20% kogumahust kasutatakse energia tootmiseks. Shatura elektrijaam Moskva oblastis ja Kirovi elektrijaam Kirovi oblastis on kaks maailma kõige suuremat turbal töötavat elektrijaama.
Iirimaal
Iirimaal on turba tööstuslik kasutamine laialt levinud. Lisaks on seal loodud riigifirma Bord na Móna, mis haldab turbatootmist. Iirimaal toodetakse peamiselt freesturvast, mida kasutatakse elektrijaamades, ning brikett-turvast, mida kasutatakse kodumajapidamistes kütmiseks.
Muud turba kasutusviisid
Turvas on tähtis põllumajandustootjatele ja aednikele, kes segavad seda mullaga, parandades pinnase struktuuri ning suurendades selle happelisust. Turbal on hea omadus säilitada niiskust kuivas mullas; samas hoiab ta liigniiskuse korral ära taimede juurte hävingu, imades niiskust. Kuigi turbal ei ole mingit toiteväärtust, võib ta endas hoida taimedele vajalikke toiteaineid.
Keskkonna- ja ökoloogiaprobleemid
Oma eriliste ökoloogiliste tingimuste tõttu on turbarabad tähtsaks elupaigaks paljudele loomadele, lindudele ja taimedele. Turbarabad, sood ja muud märgalad taastuvad äärmiselt aeglaselt, mistõttu on tähtis neid hoida ja kaitsta. Hiljutiste uuringute kohaselt väheneb Lääne-Siberis asuva maailma suurima turbaraba pindala esimest korda 11 000 aasta jooksul. Hinnatakse, et maailma turbarabad sisaldavad kuni 550 gigatonni süsinikku.
Drenaaž
Tänapäeval kuivatatakse suuri turvast sisaldavaid märgalasid põllumajanduse, metsanduse ja turbatootmise eesmärgil. See protsess toimub üle maailma. Märgalade kuivendamise protsessi käigus ei kao ainult paljude liikide elupaigad, vaid seetõttu muutub palju ka kliima. Turba kuivatamise protsessi käigus eraldub palju süsinikku, mis on veest turbasse tuhandete aastate jooksul imendunud. Kuivendamisel puutub süsinik kokku õhuga ning laguneb, muutudeks süsinikdioksiidiks CO2. Ülemaailmne CO2 heitekogus kuivendatud turbaaladel on kasvanud 1,058 megatonnilt 1990. aastal 1,298 megatonnile 2008. aastal. Nendest hinnangutest on välja jäetud turba tulekahjude jooksul eralduv CO2.
Kaitse
2002. aasta juunis alustas ÜRO arenguprogramm märgalade ökosüsteemi ja troopiliste turba rabade metsade taastamise projekti. Projekt pidi kestma viis aastat (2007. aastani) ning tema eesmärk oli koordineerida ja ühendada eri organisatsioonide pingutusi.
2008. aasta juunis avaldas International Mire Conservation Group raamatu "Peatlands and climate change", sellega võeti kokku praegu turba kohta teadaolev.
Turbatootmisväljade taastamiseks kasvatatakse neis jõhvikaid ja ahtalehist mustikat.
Kolesterool
Kolesterooli ja selle ühendite ning mõnede ravimpreparaatide kõrvaltoimed
Imendumist pärsivad: ravimpreparaatide (klass HMG-CoA reduktaasi inhibiitorid: statiinid jpt) kestev tarbimine
Putukad
Paljude putukate jaoks on kolesterool asendamatu mikrotoitaine, kuna nende organism pole võimeline steroolide biosünteesiks.
Yukon
See on Kanada kolmest territooriumist läänepoolseim ning pindalalt kõige väiksem territoorium. Ühtlasi on see ka Kanada hõredaima asustusega piirkond ning 2020. aastal elas seal 42 052 inimest. Yukon asub riigi loodeosas ja piirneb läänes Ameerika Ühendriikide Alaska osariigiga, idas Loodealade ja lõunas Briti Columbiaga.
Ala moodustati 13. juunil 1898, mil see lahutati Loodealadest. Aastatel 1898–2003 oli haldusüksuse ametlik nimi Yukoni ala (Yukon Territory). Yukoni ametlikud keeled on inglise ja prantsuse keel, kuid Yukoni valitsus tunnustab ka kohalike põlisrahvaste keeli.
Yukon asub ajavööndis UTC−7:00.
Välislingid
🇨🇦
‘Īsá ibn Salmān Āl Khalīfah
‘Īsá ibn Salmān Āl Khalīfah (3. juuni 1933 Jasra – 6. märts 1999 Manama) oli Bahreini valitseja alates 1961. aastast kuni surmani.
Ta oli oma isa, Bahreini ḩākimi Salmān ibn Ḩamad Āl Khalīfah' kolmest pojast vanim. Pärast isa surma sai ta tema asemel ḩākimiks.
Aastatel 1961–1971 kandis ta Bahreini ḩākimi tiitlit. Pärast Bahreini iseseisvumist Suurbritannia võimu alt võttis ta 16. augustil 1971 endale emiiri tiitli. Samal aastal sai tema noorem vend Khalīfah ibn Salmān Āl Khalīfah Bahreini peaministriks ja on seda tänapäevani.
Esialgu pidi Bahrein hakkama kuuluma Araabia Ühendemiraatidesse, kuid Īsá loobus sellest, sest polnud rahul AÜE põhiseaduse projektiga. Teine riik, mis keeldus Araabia Ühendemiraatidesse astumast, oli Katar.
Īsá püüdis juurutada mõõdukat parlamentaarset demokraatiat ja andis 1973. aasta parlamendivalimisteks kõigile oma riigi meestele valimisõiguse. Kuid 1975. aastal saatis ta parlamendi laiali, sest see keeldus vastu võtmast valitsuse esitatud riigi julgeoleku seadust. Selle seadusega sätestati valitsuse õigus inimesi vahistada ja ilma loata kuni 3 aastat kinni pidada kuritegude eest, mis puudutavad riiklikku julgeolekut. Samuti sätestas see seadus tingimused, millel kinnipeetut piinata tohib. See seadus kehtis kuni Īsá surmani (tühistati ülejärgmisel aastal pärast seda) ja samuti ei taastatud kuni tema surmani parlamenti ja ta koondas võimu kuningliku perekonna kätte.
Īsá pühendas ennast riigi majandusolukorra parandamisele ja selles saavutaski ta suurt edu. Tema 38 valitsusaasta jooksul muutus Bahrein vaesest saareriigist Pärsia lahe rahanduskeskuseks. Ise uskus ta, et tema suurim saavutus on silla ehitamine, mis ühendas Bahreini Saudi Araabiaga.
Īsále oli surmanuhtluse kasutamine vastumeelne ja sageli keeldus ta alla kirjutamast surmaotsuseid. Üks erand esines 1996. aastal, kui ta andis järele julgeolekujõudude survele ja laskis hukata mehe, kes oli tapnud sõduri.
Īsá suri ootamatult 1999. aastal. Ameerika Ühendriikide president Bill Clinton väljendas tema surma puhul "sügavat kurbust" ja nimetas teda "rahu heaks sõbraks". ÜRO peasekretär Kofi Annan väljendas samuti "suurt kurbust" ja nimetas teda "stabiilsuse jõuks" piirkonnas.
Īsále järgnes troonil tema vanim poeg Ḩamad ibn ‘Īsá Āl Khalīfah.
Šilutė
Šilutė (endine nimi Šilokarčiama) on linn Leedus, Šilutė rajooni ja Šilutė valla halduskeskus.
Šilutė asub Kaliningradi oblasti piiri lähedal Läänemere rannikumadalikul Väike-Leedus viie tee ristmikul. Teed viivad linnast põhja Klaipėdasse, itta Tauragėsse, kakku Sovetskisse, edelasse Rusnėsse ja loodesse Kintaisse. Linna läbib Klaipėda–Sovetski raudtee.
Šilutės on arenenud infrastruktuur. Seal on harrastusteater, muuseum, 3 kirikut, mõned hotellid ja palju kohvikuid, restorane ning baare. Üks vanemaid ettevõtteid selles piirkonnas on 1842 asutatud või- ja juustutööstus Šilutės Rambynas. Šilutės Durpės (asutatud 1882) ekspordib aastas umbes 50 000 m³ turvast. Šilutės Baldai (asutatud 1890) toodab mööblit. Märksa nooremad ettevõtted toodavad jõusööta, liha ja alkoholi.
Georg Pelisaar
Georg Pelisaar (sündinud 7. detsembril 1958 Selisel) on Eesti ajakirjanik ja poliitik.
Šilutė
Investeeringute suurendamiseks on kohalik omavalitsus investoritele kehtestanud maamaksusoodustused.
Georg Pelisaar
Ta on lõpetanud Puurmani Keskkooli 1977. aastal ja Tartu Riikliku Ülikooli 1982. aastal ajakirjanduse erialal.
Šilutė
Šilutė sõpruslinnad on Emmerich Reini ääres (Saksamaa), Ljungby (Rootsi), Nakskov (Taani), Ostróda (Poola) ja Slavsk (Venemaal Kaliningradi oblastis).
Georg Pelisaar
Ta on töötanud Eesti Raadio erikorrespondendina, Põlva Raadio peatoimetajana, AS Kaguraadio juhatuse esimehena ja Tallinna linnavolikogu pressiesindajana. Ta on Eesti Televisiooni saatesarja "Maahommik" algataja ja autor.
Šilutė
Ajalugu
Esimest korda mainiti Šilutėt 13. sajandil. Tema saksakeelne nimi Heydekrug tuleb tema asukohast poolel teel Memeli ja Tilsiti vahel, kus paiknes rändurite jaoks kõrts: "Heyde" tähendab 'nõmm' ja "krug" on arhailine sõna kõrtsi kohta.
Georg Pelisaar
Pelisaar oli Tallinna Televisiooni nõukogu juht.
Šilutė
Ajalugu
1511 ostis Georg Tallat kõrtsi koos ümbritseva maa ja kalastamise õigusega ning avas kalaturu, mis sai kuulsaks. 1550 rajati kõrtsi lähedale kirik. Nende ümber tekkis asula, mis 1721 ja 1725 taotles linnaõigusi, kuid ei saanud neid Memeli ja Tilsiti vastuseisu tõttu. XVIII sajandil kasutasid Preisimaal elavad leedulased asula kohta nimekuju Szillokarszmo. 1910 liideti asulaga kolm naaberküla Werden (Verdainė), Szibben (Žibai) ja Cynthionischken (Cintjoniškiai), kuid linnaõigusi ei saanud ta endiselt.
Georg Pelisaar
Poliitiline tegevus
Aastatel 1989–1993 oli ta Põlva maakonna volikogu liige. Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti Kongressi liige.
Šilutė
Ajalugu
Pärast Esimest maailmasõda ja Saksamaa territooriumi jagamist Versailles' rahulepingu järgi jäi Šilutė 1920 Suursaadikute konverentsi haldusalasse. 1923 liitis Leedu Memeli territooriumi enda riigi koosseisu. 1939 nõudis Saksamaa pärast Molotovi-Ribbentropi pakti sõlmimist Memeli territooriumi tagasi. Ühtlasi läks ka Šilutė Saksamaa koosseisu; see andis talle aastal 1941 linnaõigused. Teise maailmasõja ajal 1943–1944 paiknes linnas Saksamaa kõige põhjapoolsem sõjavangide laager, kus paiknesid inglastest ja ameeriklastest vangid. 1945 anti Memeli territoorium koos Šilutėga Leedule tagasi.
Georg Pelisaar
Poliitiline tegevus
Alates 1991. aastast kuulub ta Eesti Keskerakonda.
Šilutė
Ajalugu
Linn oli aastal 2011 Leedu kultuuripealinnaks.
Georg Pelisaar
Poliitiline tegevus
Pelisaar on olnud Põlva Linnavolikogu liige 1999–2006 ja esimees 2002–2006. Ta oli IX Riigikogu liige 1999–2003. 28. augustil 2006 sai ta juulis surnud Robert Lepiksoni asendusliikmena X Riigikogu liikmeks. Alates juulist 2009 oli ta XI Riigikogu liige Vilja Savisaare asendusliikmena.
Šilutė
Tuntud elanikke
pisi|püsti|Katharina Szelinski-Singer
Georg Pelisaar
Poliitiline tegevus
Ta kandideeris ka 2011. aasta Riigikogu valimistel, sai 509 häält, kuid valituks ei osutunud.
11. mail 2011 valiti ta Põlva linnapeaks. 2013. aastast on ta Põlva vallavanem.
Suhteline kõrgus
Suhteline kõrgus ehk relatiivne kõrgus on maapinna punkti (näiteks künka tipu) kõrgus pinnavormi jalamist.
Ohepalu looduskaitseala
pisi|[[Ohepalu raba varahommikul]] Ohepalu looduskaitseala on looduskaitseala Lääne-Virumaal Kadrina ja Tapa vallas ning Harjumaal Kuusalu vallas.
Ohepalu looduskaitseala loodi 1973. aastal.
Looduskaitseala maismaapindala on 5804,5 hektarit, siseveekogusid on 130,1 hektarit. Harjumaale jääb kaitsealast 2534,1 ha, Lääne-Virumaale 3400,5 ha.
Looduskaitseala väärtustest väärivad erilist tähelepanu I ja II kaitsekategooria linnuliigid, käpaliste kasvualad, ala huvitav geomorfoloogia, sood ja rabad, maalilised veekogud, mitmekesised metsad ning maastik tervikuna.
Asukoht
Haldusjaotuslikult asetseb looduskaitseala Ridaküla, Ohepalu, Kõrveküla, Mõndavere, Arbavere, Uku ja Harju maakonnas Pala ja Kolgu küla maadel.
Geograafiliselt asub looduskaitseala Põhja-Eestis, Vahe-Eesti ehk Kõrvemaa tasandiku äärmises kirdeosas, ulatudes ühtlasi Pandivere kõrgustiku loodejalamile ja paiknedes Valgejõe ja Loobu jõe keskjooksu vahelisel territooriumil. Valgejõgi on u 5 km ulatuses ka ala edelapiiriks.
Ohepalu looduskaitseala hõlmab Ohepalu ja Tuksmani sood ja Udriku raba ning Tapa-Pikassaare ja Ohepalu-Viitna oosistuid.
Looduskaitsealal asuvad veekogud
Udriku Suurjärv (Suur-Udrikjärv, Suur Udriku järv, Udriku järv) on 23,1 ha suurune kuni 6,9 m sügavune kirde-edela suunas piklik järv, mille edelakalda moodustab metsane Tapa-Ohepalu oosistusse kuuluv vallseljak, mujalt ümbritseb järve raba. Kaldad on turbased ja järsult vette laskuvad. Vallseljaku all esineb liivane kaldavööde, mujalt on põhi turbane. Järv on kraavi kaudu ühendatud Udriku Väikejärvega, kraavi kaudu toimub ka väljavool edela suunas Valgejõkke.
Udriku Väikejärv (Väike Udrikjärv, Väike Udriku järv) on Udriku Suurjärvest vahetult ida pool keset raba asuv 14,4 ha suurune ja 5,5–5,8 m sügavune järv, mõlemad Udriku järved on kunagi moodustanud ühise veekogu.
Vohnja Kõverjärv (Vatku Kõverjärv), mille pindala on 2,9 ha ja suurim sügavus 4,5 m, on umbjärv. Väiksematest järvedest asuvad seal veel Esimene Kaanjärv ja Tagumine Kaanjärv, Ämmassaare Haugjärv, Lossijärv ehk Kurisoo järv, Linajärv ja Udriku laugasjärv.
Absoluutne sügavus
Absoluutne sügavus ehk üldsügavus on koha sügavus allpool merepinda.
Gita Kalmet
Gita Kalmet lõpetas 1978. aastal Tallinna 1. Keskkooli ja 1984. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (11.lend). Ta on õppinud Eesti Diplomaatide Koolis ja Oxfordi Ülikoolis.
Alates 1993. aastast töötab ta Eesti välisministeeriumis. Aastatel 1999–2002 töötas ta Eesti saatkonnas Pariisis, 2006–2011 oli Eesti suursaadik Hollandis. Ta on ka Eesti alaline esindaja Keemiarelvade Keelustamise Organisatsiooni juures.
1. augustil 2013 nimetas president Toomas Hendrik Ilves ta erakorraliseks ja täievoliliseks suursaadikuks Kanadas.
15. juulil 2021 nimetas president Kersti Kaljulaid Kalmeti Eesti Vabariigi erakorraliseks ja täievoliliseks suursaadikuks Tšehhi Vabariigis.
Kalmet resideerib Prahas ning on Tšehhi Vabariigi kõrval akrediteeritud alates 25. novembrist 2021 ka Sloveeniasse ja alates 3. märtsist 2022 ka Horvaatiasse.
Isiklikku
Gita Kalmeti abikaasa on lavastaja ja näitleja Madis Kalmet.
Pojad Henrik ja Karl-Andreas Kalmet lõpetasid 2012. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli ja töötasid Tallinna Linnateatris.
Hanna Pakarinen
Hanna Helena Pakarinen (sündinud 17. aprillil 1981 Lappeenrannas) on soome laulja, Soome esimese televisioonikonkursi (2004) "Idols" võitja.
Saate finaalis esitas ta Tina Turneri loo "Simply the Best", kohtunike valitud Banglesi loo "Eternal Flame" ja konkursi võitjale tehtud laulu "Tulin voittamaan".
Ta esindas lauluga "Leave Me Alone" Soomet 2007. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Helsingis, kus saavutas 53 punktiga 17. koha.
Giovanni van Bronckhorst
Giovanni van Bronckhorst (sündinud 5. veebruaril 1975 Rotterdamis) on Hollandi jalgpallitreener ja endine jalgpallur.
Ta mängis suurema osa oma karjäärist poolkaitsjana, karjääri lõpus ka vasakkaitsjana.
Hollandi jalgpallikoondises mängis van Bronckhorst 106 korda. Ta oli 2010. aasta maailmameistrivõistluste finaalis Hollandi meeskonna kapten.
Aastatel 2015–2019 oli ta Hollandi klubi Feyenoord peatreener. 2020. aastal juhendas ta Hiina kõrgliiga klubi Guangzhou R&F. 2021. aasta novembris sai ta Šotimaa kõrgliiga klubi Rangers peatreeneriks; Rangersis oli ta klubikarjääri jooksul ka ise mänginud.
Klubikarjäär
Van Bronckhorst mängis sellistes klubides nagu RKC Waalwijk, Feyenoord, Rangers, Arsenal ja Barcelona.
Ta võitis 2005–06 hooajal Barcelonaga UEFA Meistrite Liiga, mängides finaalis oma endise koduklubi Arsenali vastu.
Koondisekarjäär
Hollandi jalgpallikoondises on van Bronckhorst mänginud 106 korda ja löönud 6 väravat. Debüüt koondises oli 31. augustil 1996, kui mängiti Brasiiliaga viiki 2:2.
Van Bronckhorst on Hollandit esindanud 1998., 2006., ja 2010. aasta maailmameistrivõistlustel ning 2000., 2004., ja 2008. aasta Euroopa meistrivõistlustel.
2010. aasta MM-il lõi ta poolfinaalis Uruguay vastu mängu avavärava, Holland võitis selle mängu 3:2 ja pääses finaali. Finaalis Hispaania vastu oli van Bronckhorst koondise kapten. Holland kaotas finaalis lisaajal 0:1.
Isiklikku
Giovanni van Bronckhorst oli sportlasena 178 cm pikk ja kaalus 75 kg.
Düstroofiad
Düstroofia (ladina dystrophia) on üldnimetus paljudel loomadel (sh inimestel) esineda võivate patoloogiliste ainevahetushäirete, toitumishäirete ja arengupeetuse kohta.
Düstroofiat võib põhjustada mõne koe, elundi või kogu organismi toitumise puudulikkus.
Liigitus
Lokalisatsiooni alusel jaotatakse düstroofiad:
Põhjused
Näiteks rakkude ja vaheaine kahjustused on tingitud ainevahetuskomponentide (valgud, lipiidid, mineraalained, süsivesikud, pigmendid) kvantitatiivsetest ja kvalitatiivsetest muutustest. Düstroofiad tekivad ultrastruktuuri kahjustuste järel.
Düstroofiate peamised põhjused:
Kvantitatiivsest aspektist lähtudes võib esineda metaboliitide liigne kuhjumine või defitsiit.
Metaboliitide liigne hulk mõjutab organismi tervislikku seisundit kahel viisil:
Mullastik
Mullastik ehk muldkate on mingile territooriumile iseloomulike muldade kogu. Näiteks saab rääkida põllu, riigi jne mullastikust.
Kemolitotroofid
Kemolitotroofid (ka kemosünteesijad, kemosünteesijad bakterid, kemolitotroofsed bakterid, kemolitotroofsed mikroobid) on mikroorganismid (peamiselt bakterid), kes saavad energiat keemiliste sidemete energiast (erinevalt autolitotroofidest, kes saavad energiat valguskiirgusest) ja kasutavad elektroni doonorina anorgaanilisi ühendeid (erinevalt kemoorganotroofidest, kes kasutavad selleks orgaanilisi ühendeid).
Kemolitotroofid on näiteks tioonbakterid, vesinikubakterid, sulfaatijad bakterid.
Pallika (Märjamaa)
Pallika küla asub Märjamaa vallas Enge jõe lõunapoolsel kaldal. Küla idapiir kulgeb piki Tallinna–Pärnu magistraalteed. Küla läbib Jädivere-Naravere kohalik tee.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vigala valda.
Küla asub suurel maa-alal asuval laugete nõlvadega aluspõhjalisel kõrgendikul (Pallika mäel; 25,7 meetrit üle merepinna), mille põhjaossa on Enge jõgi uuristanud kuni 4 meetri kõrguse paljanduvate siluri kivimitega astangu (tuntud Jädivere paljandina).
Ajalooliselt asus tänapäevase Pallika küla kohal kaks küla: Pallika ja Kivinuki. 1970ndatel toimunud asulastiku reformimise käigus liideti Pallika, Kivinuki ja Jässi-Leibre Leibre külaks. 1996. aastal eraldati Leibrest Pallika küla, mille territooriumile jäid ka endise Kivinuki küla alad (tänapäevase Pallika idaosas).
Kõrvukfaasan
thumb|Sini-kõrvukfaasan Tallinna loomaaias Kõrvukfaasan (Crossoptilon) on kanaliste seltsi faasanlaste sugukonda kuuluv lindude perekond.
Kõrvukfaasanid on monogaamsed ning moodustavad eluaegsed paarid.
Liigid
Perekonnas on neli liiki:
Veestik
Veestik (ka vetevõrk) on mingil kindlal territooriumil asuvad veekogud (ojad, jõed, järved jt). Näiteks Eestis asuvad veekogud moodustavad Eesti veestiku.
AVR
AVR on
Demetülatsioon
Demetülatsioon on keemiline protsess, mille tulemusena keemilisest ühendist eraldatakse metüülrühm – CH3.
Demetüleerimist katalüüsib sageli mõni tsütokroomi P450 isoensüümidest. Näiteks amitriptüliini demetüleerimisel osalevad tsütkroom P450 isoensüümid CYP2C19 ja CYP3A.
John Heitinga
Jalgpalli hakkas Heitinga noorteklassis mängima Ajaxi ridades. Debüüt profina toimus 26. augustil 2001 mängus Feyenoordiga.
Debüüdi Hollandi rahvuskoondises tegi Heitinga 18. veebruaril 2004 sõprusmängus USA vastu, keda võideti 1:0.
Esimese värava lõi ta rahvuskoondises 28. aprillil 2004 sõprusmängus Kreeka vastu. Koondises mängis ta aastatel 2004–2013 kokku 87 korda ja lõi seitse väravat.
Isiklikku
Johnny Heitinga on 180 cm pikk.
Äänekoski linn
Äänekoski on linnaks (kaupunki) nimetatav kohaliku omavalitsuse üksus Soomes Lääne-Soome läänis Kesk-Soome maakonnas. Asub Keitele järve kaldal. Äänekoski naabervallad on Kannunkoski, Konnevesi, Laukaa, Saarijärvi linn, Uurainen, Vesanto ja Viitasaari linn.
Äänekoski vald loodi 1911. aastal. 1932. aastal jagati see Äänekoski aleviks ja vallaks ning Suolahti aleviks. 1969. aastal liideti Äänekoski vald aleviga. 1973. aastal sai Äänekoski linnaõigused. 1993. aastal liideti linnaga Konginkangase vald. 2007. aastal liitusid Äänekoski ja Suolahti linn ning Sumiaineni vald, moodustades Äänekoski linna. Linna vapiks sai endine Suolahti vapp.
Henn-Jüri Uibopuu
Henn-Jüri Uibopuu (11. oktoober 1929 Tartu – 21. oktoober 2012) oli eesti päritolu austria õigusteadlane, Salzburgi ülikooli audoktor, Eesti Teaduste Akadeemia välisliige.
1969. aastast töötas Henn-Jüri Uibopuu Salzburgi Ülikoolis, algul assistendi ja hiljem õppejõuna. 1974. aastal habiliteeriti ta rahvusvahelise ja nõukogude riigiõiguse alal ning 1977. aastal sai temast rahvusvahelise ja võrdleva riigiõiguse erakorraline professor. Aastatel 1977–1995 töötas Henn-Jüri Uibopuu Salzburgi Ülikooli Rahvusvahelise ja Võrdleva Avaliku Õiguse Instituudi osakonnajuhatajana. 1995. aastast oli ta Salzburgi Ülikooli õigusteaduskonna rahvusvahelise ja võrdleva õiguse auprofessor.
Henn-Jüri Uibopuu on trükis avaldanud üle 150 teadustöö (5 monograafiat) rahvusvahelise õiguse, inimõiguste, põgenike õiguste, lepinguõiguse ja võrdleva riigiõiguse alalt. Ta on olnud Eesti Vabariigi Presidendi nõuandja õigusloome alal ning Vabariigi Valitsuse põhiseaduse juriidilise ekspertiisi komisjoni liige.
1995. aastal valiti ta Eesti Teaduste Akadeemia välisliikmeks õigusteaduse alal.
1992. aastast täitis Henn-Jüri Uibopuu Eesti Vabariigi aukonsuli kohuseid Austrias ning oli surmani aupeakonsul Salzburgis.
Andy van der Meyde
Andy van der Meyde (sündinud 30. septembril 1979 Arnhemis) on Hollandi jalgpallikoondise endine poolkaitsja.
Hollandi rahvuskoondises mängis van der Meyde aastatel 2002–2004 kokku 17 korda ja lõi 1 värava. Debüüt koondises toimus 19. mail 2002, kui mängiti USA-ga ja võideti 2:0.
Isiklikku
Andy van der Meyde on 183 cm pikk.
1945
1945. aasta (MCMXLV) oli 20. sajandi 45. aasta.
Mai
thumb|Montreal Daily Star: "Germany Quit", 7. mai 1945
Lääne-Siberi laika
Lääne-Siberi laika on koeratõug.
Miyuni linnarajoon
Miyuni maakond (密云区 Miyun Qu, varem Miyuni maakond (密云县 Miyun Xian)) on linnarajoon Hiina pealinna Beijing Shi haldusalas.
Halduslikult jaguneb 2 kvartaliks, 17 aleviks ja 1 rahvusvallaks.
Madalik
Madalik on tasandik, mille absoluutne kõrgus on kuni 200 m.
Orogenees
Orogenees ehk mäeteke on protsesside kogum, mis viib maakoore paksenemise ning mäestike tekkeni.
Orogenees tekib survepingete tõttu maakoores. Selle põhjuseks on laamade kokkupõrked. Näiteks India ja Euraasia mandrilise maakoorega laamade kokkupõrge on tekitanud Himaalaja mäestiku.
Aruküla vapp
Aruküla vapp loodi Aruküla Muinsuskaitseseltsi eestvedamisel Aruküla 700. aastapäevaks. Selle tähistamiseks 21. ja 22. juulil 1991 toimunud Aruküla päevadel kasutati Ülo Udumäe loodud sümboolikat mitmel pool lipukestel ning plakatitel. Siis loodud vappi on hiljem kasutatud Aruküla järgnevate aastapäevade tähistamisel. Algselt oli vapi keskele joonistatud Harjumaa ajalooline vapp (Punasel kilbil hõbedane rist), 2006. aastal seoses Aruküla 715. aastapäevaga vahetati see aga Raasiku valla vapi vastu.
Andres Õunmaa
Andres Õunmaa (sündinud 12. septembril 1974 ) on eesti taimekasvatusspetsialist.
Aastatel 1995–2000 töötas ta Eesti Põllumajandusülikooli Eksperimentaalbioloogia Instituudis algul agronoomina, alates 1998. aastast teadurina.
Alates 1997. aastast on ta olnud Eestirootslaste Kultuuriseltsi Paslepa Rahvaülikooli õpetaja, alates 1999. aastast OÜ Hansaplant meisteraednik.
Alates 23. aprillist 2001 oli ta Eesti Vabariigi Põllumajandusministeeriumi põllumajandusosakonna juhataja asetäitja (osakond nimetati 15. septembrist 2004 ümber põllumajandusturu korraldamise osakonnaks). 17. detsembrist 2004 kuni 2005. aastani oli ta taimetervise osakonna juhataja asetäitja.
Ta kuulus kuni 2006. aastani Põllumajanduskultuuride Geneetiliste Ressursside Nõukogusse, geenitehnoloogiakomisjoni ja Polli Aianduse Instituudi teadusnõukogusse.
Fujinomiya
pisi pisi|Shiraito joad Fujinomiya on linn Jaapanis Shizuoka prefektuuris. Asub Fuji mäe jalamil.
2010 liideti Fujinomiyaga Shibakawa linn.
Paimio lahing
Paimio lahing oli üks otsustavamaid Soome territooriumil Rootsi 16. sajandi lõpu sisesõja raames toimunutest. See peeti 28. augustil 1599 Paimio küla juures kuningas Sigismundi toetajate ja hertsog Karli vägede vahel.
Eelnevalt oli hertsog maabunud Turu all ning selle sisse piiranud. Toonane Soome ja Eestimaa asehaldur Arvid Eriksson Stålarm ja tema väejuht Axel Kurck taandusid oma vägedega ja püüdsid liikuda Hämeenlinna suunas. Kuid Karl jõudis nende põhivägedele järgi ning toimunud lahingus saavutas ta täieliku võidu, kuningameelsete väed purustati ning Stålarm ja Kurck põgenesid. Nad püüdsid organiseerida vastupanu Hämemaal, lootes Eesti alalt saabuvatele abivägedele. Kuid Karl oskas saadud võidu ideaalselt ära kasutada ning ei andnud neile aega vägesid uuesti koondada, vallutades järgneva kuu jooksul kogu Soome. Samuti langesid tema kätte vangi nii Kurck kui ka Stålarm.
Võib öelda, et Paimio lahing otsustas suures osas Rootsi impeeriumi saatuse, sest kuninga pooldajate võidu korral oleksid nii Soome kui ka Eesti võinud jääda Sigismundi kätte ja too võinuks need liita Poolaga.
Fu'ād I
Fuad I (فؤاد الأول Fu'ād al-Awwal, 26. märts 1868 – 28. aprill 1936) oli Egiptuse ja Sudaani sultan alates 9. oktoobrist 1917 ja esimene Egiptuse ja Sudaani kuningas alates 11. novembrist 1922 kuni surmani.
Hüdroksülatsioon
Hüdroksülatsioon on keemiline protsess, mille tulemusena keemilisele ühendile liidetakse juurde hüdroksüülrühm – OH. Hüdroksüleerimist katalüüsitakse sageli ensüümide poolt, mida kutsutakse hüdroksülaasideks.
Tereki jõgi
pisi|Tereki jõgi thumb|right|Tereki jõgi ülemjooksul Põhja-Gruusias Terek (vene Терек; gruusia თერგი, Tergi; avaari Терек) on jõgi Aasias Põhja-Kaukaasias. Algab Kaukasusest. Ülemjooksul voolab itta. Seejärel pöördub põhja ja murrab Dariali kuristikus läbi Kõrvalaheliku. Vladikavkazis laskub tasandikule ja pöördub loodesse, seejärel itta, alamjooksul aga kirdesse. Suubub Kaspia merre, moodustades delta.
Pikkus 623 km, valgla 43 200 km².
Michael C. Polt
pisi|Michael C. Polt Michael Christian Polt (sündinud 1954 Austrias) on Ameerika Ühendriikide diplomaat. Ta oli aastatel 2009 kuni 2012 Ameerika Ühendriikide suursaadik Eestis.
Ta on lõpetanud Tennessee ülikooli avaliku halduse alal.
Aastatel 2004–2006 oli ta USA suursaadik Serbias ja Montenegros, seejärel kuni 2007. aastani suursaadik Serbias. Varem on ta muu hulgas töötanud saatkondades Saksamaal, Šveitsis, Panamas, Mehhikos ja Taanis.
Novembris 2009 kinnitas Ameerika Ühendriikide Senat Michael C. Polti suursaadikuks Eestis ning 10. detsembril andis ta oma volikirja üle president Toomas Hendrik Ilvesele.
Tema teenistusaeg Ameerika Ühendriikide suursaadikuna Eestis lõppes 22. juulil 2012. Tema järglane sellel ametikohal on Jeff Levine, kes esitas volikirja presidendile 17. septembril 2012.
1388
1388. aasta
Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand
Aastakümned: 1330. aastad 1340. aastad 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad - 1380. aastad - 1390. aastad 1400. aastad 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad
Aastad: 1383 1384 1385 1386 1387 - 1388 - 1389 1390 1391 1392 1393
Sass Henno
Sass Henno (sündinud 13. septembril 1982 Tartus) on eesti kirjanik.