cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Tartu Ülikooli loodus- ja tehnoloogiateaduskond
Füüsika Instituut
1995. aastal sai FI-st riigiteadusasutus, avalik-õiguslik juriidiline isik Haridusministeeriumi valitsemisalas. 1997. aastal ühines Tartu Ülikooliga ning temast sai Tartu Ülikooli teadus- ja arendusasutus Tartu Ülikooli füüsika instituut (TÜFI). 2008. aastal ühines Tartu Ülikooli füüsika-keemiateaduskonna füüsika osakonnaga, lisaks Tartu Ülikooli teadus- ja arendusasutuse staatusele hakkas FI kuuluma Tartu Ülikooli loodus- ja tehnoloogiateaduskonna (LOTE) koosseisu.
Mereinstituut
Eesti Mereinstituut loodi 3. märtsil 1992 Eesti Kalandusinstituudist ja Eesti Teaduste Akadeemia Ökoloogia ja Mereuuringute Instituudi üksustest.
1996. aastal muudeti Eesti Mereinstituut Keskkonnaministeeriumi teadusasutuseks ning alates 2001. aastast on see Tartu Ülikooli koosseisus. 2008. aastast on see loodus- ja tehnoloogiateaduskonna instituut (varem oli bioloogia- ja geograafiateaduskonna instituut).
Füüsika instituut
Füüsika instituudi peamisteks teadustegevuste valdkondadeks on materjaliteadus ja aine süvastruktuuri teooria, laserfüüsika ja laseroptilised tehnoloogiad, keskkonnafüüsika ja biofüüsika ning uudsete funktsionaalsete materjalide väljatöötamine arvestades kõrgtehnoloogilise tööstuse vajadusi.
FI alla kuuluvad materjaliteaduse, eksperimentaalfüüsika, teoreetilise füüsika ning bio- ja keskkonnafüüsika osakonnad.
FI alla kuulusid Tähe 4 ja Riia mnt 142 hooned, kuni 2014. aastal valmis uus õppehoone Ravila tänaval (Physicum).
Keemia instituut
Keemia instituudi peamisteks teadustegevuse valdkondadeks on anorgaaniline, orgaaniline, bioorgaaniline, analüütiline ning kolloid ja keskkonnakeemia, füüsikaline keemia ja molekulaartehnoloogia.
Uues Chemicumis on pinda üle 12 000 m², millel paikneb neli suurt auditooriumi, teaduslaborid, teadustöötajate kabinetid, õppelaborid, õppejõudude kabinetid, erialaraamatukogud ning ka kohvik ja muud abiruumid.
Mereinstituut
Mereinstituudi peamisteks teadustegevuse valdkondadeks on mereoptika ja kaugseire metodoloogia, põhjataimestiku kaardistamine ja sinivetikate õitsengute dünaamika Läänemeres, mere hüdrodünaamiliste protsesside analüüs, Läänemere ökosüsteemide dünaamika, energia- ja aineringe Läänemeres ja kalastik.
Molekulaar- ja rakubioloogia instituut
Molekulaar- ja rakubioloogia instituudi peamisteks teadustegevuse valdkondadeks on molekulaarbioloogia, geenitehnoloogia, molekulaarmeditsiin, evolutsiooniline bioloogia – inimpopulatsioonide fülogeograafia, bioinformaatika – geneetiliste metoodikate arendamine populatsioonide geneetiliste erinevuste uurimiseks, mikroobigeneetika ja.–füsioloogia, mikroobide geneetiline adapteerumine muutuvate keskkonnatingimustega ja rakubioloogia.
Instituudi teadustöö toimub peamiselt TÜMRI hoones (Riia mnt 23) ja tehnoloogiainstituudi hoones ning loodus- ja tehnoloogiateaduskonna peamajas (Vanemuise 46).
Tehnoloogiainstituut
Tehnoloogiainstituudi koosseisu kuuluvad biomeditsiinitehnoloogia, materjali- ja keemiatehnoloogia, info- ja haridustehnoloogia ning keskkonnatehnoloogia arenduskeskused. Tuumiklaboreid on viis – energiatõhuse ehituse, transgeense tehnoloogia, rakendusviroloogia, proteoomika ja teadusaparatuuri ehitamise tuumiklaborid.
TÜTI koosseisu kuulub ka innovatsioonikeskus.
Ökoloogia- ja maateaduste instituut
Ökoloogia- ja maateaduste instituut jaguneb neljaks osakonnaks: botaanika, geograafia, geoloogia ja zooloogia osakond, millest igaühel on mitu peamist teadussuunda.
Õppimine
Loodus- ja tehnoloogiateaduskonnas on võimalik omandada bakalaureuse-, magistri- ja doktorikraad loodus- ja reaalteaduste erialadel.
Bakalaureuse õppekavad
Arvutitehnika on teadusharu, mis hõlmab kõrgtehnoloogiliste süsteemide või seadmete tarkvara ja riistvara komponentide disainimist, ehitamist, rakendamist ja hooldamist. Tavaliselt vaadeldakse arvutitehnikat kui kombinatsiooni informaatikast ja elektroonikast. Selline omalaadne kooslus annab tudengile mitmekülgse ettevalmistuse tegelemaks mistahes tehnoloogiaga seotud valdkonnas.
Bioloogia õpingute käigus kujuneb arusaam loodusseaduste toimimisest, põhjus-tagajärg seostest raku ja organismi tasanditel. Praktikumides omandatakse laboratoorse töö võtted ja kogemused, tutvutakse loomade ja taimede anatoomia ja füsioloogiaga. Tõelist loodusega kokkusulamist võimaldavad zooloogia, floristika ja maateaduste aluste välipraktikumid.
Füüsika on teadusharu, mille vahendusel inimene püüab mõista loodusnähtuste olemust ja rakendada neid oma teenistusse. Seepärast arvatakse ka, et tänases muutlikus kõrgtehnoloogilises infoühiskonnas on kõige parem alusharidus just füüsika. Tundes ühteviisi hästi nii fundamentaalseid loodusseadusi, tehnoloogia aluseid kui ka vajalikke matemaatilisi võtteid, suudab füüsik kiiresti analüüsida uudseid ja keerukaid probleeme.
Geenitehnoloogia õpingute käigus kujuneb arusaam eluslooduse molekulaarsel tasandil toimimisest, luuakse tugev põhi reaalainetes elu molekulaarsete aluste mõistmiseks ning antakse teoreetilised ja praktilised alusteadmised bioteadustes, süvendatakse teadmisi kitsamal erialal biotehnoloogia, molekulaarbioloogia, bioinformaatika, viroloogia ja paljudes teistes valdkondades, mis kõik on pärmide ja bakterite, viiruste, taimede ja loomade geenidega töötamise aluseks. Suurt rõhku pannakse inimese genoomi uurimisele ja biomeditsiinile.
Geograafia ühendab loodus- ja sotsiaalteaduslikku lähenemist matemaatilise mõtlemisega. Geograafia uurimisteemad omavad kontakte pea kõigi olulisemate loodus- ja humanitaarteadustega, aga ka paljude tehnika ja kunstivaldkondadega, peamiselt uuritakse asjade paiknemist ja selle asukoha mõjust. Laias saab seda teadusharu jagada geoinformaatikaks ja kartograafiaks, inimgeograafia ja regionaalplaneerimine ning loodusgeograafia ja maastikuökoloogia.
Geoloogia kui teadus koosneb väga paljudest valdkondadest, mis uurivad nt Maa ja ka maaväliste kehade mineraloogiat, settimisprotsesse, pinnavormide kujunemist ning elu tekkimist ja arengut. Geoloogia on piirteadus, mis omab väljundeid paljudesse teadusvaldkondadesse alates füüsikast-keemiast ja evolutsioonibioloogiast ning lõpetades arheoloogiaga.
Keemia on teadusharu, mis annab vastuseid küsimustele, miks ja kuidas protsessid toimuvad ning kuidas neid meie kasuks tööle panna, kuidas valmistada materjale väga erinevaks otstarbeks, alustades implantaatidega inimorganismide tarbeks ning lõpetades kütuseelementidega, kuidas sünteesida uusi aineid, kuidas vähendada inimtegevuse mõju loodusele ja kuidas ennustada ainete omadusi arvutiprogrammide abil.
Keskkonnatehnoloogia on interdistsiplinaarne eriala ning hõlmab ettevalmistust nii loodusteadustes, sh keemias, bioloogias, geograafias ja füüsikas kui ka insener-tehnilistes distsipliinides. Keskkonnatehnoloogia valdkond võimaldab lahendada keskkonnakaitsega seonduvaid probleeme nii ettevõtetes kui ka piirkondlike arengukavade väljatöötamisel, tööstusettevõtete keskkonnaalast nõustamist ning keskkonnajuhtimise meetmete ja keskkonnaseire projektide juurutamist.
Materjaliteadus on moodsa füüsika, keemia ja inseneriteaduse puutekohas kiiresti arenev teadusharu, mille rakenduslikuks eesmärgiks on uute materjalide väljatöötamine kõige erinevamate valdkondade tarbeks (elektroonika, energeetika, transport, meditsiin jne). Materjali all mõistetakse seejuures vajalike füüsikaliste ja keemiliste omadustega ainet või ainete segu. Tehnika ajalugu veenab meid selles, et sobivate omadustega materjalide olemasolu või puudumine määrab enamasti uute tehniliste ideede saatuse.
Ökoloogia ja elustiku kaitse tegeleb eri tasanditel toimuvate protsessidega, alates üksikorganismi seostest teiste eluvormidega ja eluta keskkonnaga ning lõpetades ökosüsteemi kui terviku ehituse ja talitusega. Ökoloogia võimaldab aru saada biosüsteemide funktsioneerimisest organismide ja koosluste tasandil, elusa ja eluta looduse seostest, looduse mitmekesisust jpm.
Keskkonnakorralduse ja planeerimise on ala, kust tulevad eluruumi kujundajad, kes töötavad keskkonnaspetsialistide, planeerijate ja arendustöötajatena peamiselt ettevõtetes, riigiasutustes ja omavalitsustes.
Magistriõppekavad
Magistri tasemel lisanduvad veel gümnaasiumi loodusteaduste õpetaja, biomeditsiin ja rahvusvaheline rakendusliku mõõteteaduse erialad.
Doktoriõppekavad
Doktorantuuris keskendutakse teemadele nagu botaanika ja ökoloogia, füüsika, geenitehnoloogia, geograafia, geoloogia, keemia, keskkonnatehnoloogia, loodusteaduslik haridus, materjaliteadus, molekulaar- ja rakubioloogia, tehnika ja tehnoloogia, zooloogia ja hüdrobioloogia.
Sighetu Marmației
Sighetu Marmației (kuni 1964. aastani Sighet; ungari keeles Máramarossziget) on linn Rumeenias Maramureși maakonnas. Linn on ajaloolise Marmaatia piirkonna keskus.
Linna haldusalasse kuulub viis küla: Iapa (Kabolapatak), Lazu Baciului (Bácsiláz), Șugău (Sugó), Valea Cufundoasă (Mélypatak) ja Valea Hotarului (Határvölgy).
Asulat on ürikutes esimest korda mainitud 1326. aastal, linnaõigused sai 1352. aastal.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Sighetu Marmației elanikest rumeenlasi 76,07%, ungarlasi 11,73%, ukrainlasi 1,99%, mustlasi 1,3% ja teistest rahvustest inimesi 0,24%. Rahvus oli teadmata 8,65%-l inimestest.
Sighetu Marmațieis on sündinud kirjanik ja poliitiline aktivist Elie Wiesel (1928–2016).
Johann Georg Albrechtsberger
pisi|Albrechtsberger [[Leopold Kupelwieseri maalil]] Johann Georg Albrechtsberger (3. veebruar 1736 Klosterneuburg – 7. märts 1809 Viin) oli austria helilooja, muusikateoreetik ja -pedagoog.
Ta töötas algul Austria väikelinnades. Alates 1772. aastast oli Viini karmeliitide kloostri kooriregent ja koguduse organist, alates 1792. aastast Püha Stephani koguduse kapellmeister. Seal olid tema oreliõpilasteks teiste hulgas Beethoven, Czerny, Fries ja Hummel.
Albrechtsbergeri pedagoogilised seisukohad töödes (enamik käsikirjas) olid autoriteetsed. Ta avaldas klaveriõpiku. Weinzierlis parun Fürnbergi mõisas oli ta koos vend Antoniuse, Haydni, paruni enda ja teistega kaastegev ühes esimestest keelpillikvartettidest Alam-Austrias.
Looming
Ta lõi umbes 224 teost, nende hulgas
Lapiotsa–Soldina tee
Lapiotsa–Soldina tee (registrinumbriga 13149) on kõrvalmaantee Lääne-Viru maakonnas. Tee pikkus on 3,5 km.
Tee algab Tallinna–Narva maanteelt Lapiotsa paikkonna juurest (varem Lapiotsa küla) ja lõpeb Soldina küla juures.
Saarelomp
Saarelomp (ka Toru Saarelomp, Valgjärve tiigid) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Pikareinu külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 546 m. Järves on 1 saar.
Lindhorsti ühisvald
pisi|Ühisvalla asend Schaumburgi kreisis
Lindhorsti ühisvald (Samtgemeinde Lindhorst) on ühisvald (Samtgemeinde) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis. Selle pindala on 34,34 km². 31. detsembril 2017 elas seal 7822 inimest. Selle keskus on Lindhorst.
Lindhorsti ühisvald koosneb järgmistest valdadest:
Harilik punapoi
Harilik punapoi (Gonioctena viminalis) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Lapsevanker
pisi|Ema lapsevankriga Eesti Vabariigi aastapäeval 2012. aastal Lapsevanker on kinnine või poolkinnine ratastega sõiduk väikelapse transportimiseks.
Erinevalt lahtisest lapsekärust saab vankris transportida ka lapsi, kes ei suuda veel iseseisvalt istuda. Tavaliselt on lapsevankritel neli ratast. Lapsevankri rattaid valmistatakse 12–14 tollistena, millel on õhkrehvid, metallist kodarad, kroomitud või must valuvelg, kuullaagrid ja piduriketas. Lapsevankril on ka käepide vankri lükkamiseks ja vari, mis kaitseb last päikese ja vihma eest. Vankril on reeglina pidurid ja koht asjade hoidmiseks.
Enamjaolt on lapsevankrid mõeldud ühele lapsele, kuid leidub ka vankreid, kuhu saab kõrvuti asetada kaks last.
470 eKr
Aasta 470 enne Kristuse sündi ehk meie ajaarvamist. Vana-Roomas oli see CCLXXXVI (284.) aasta ab urbe condita.
Massu tee
Massu tee (registrinumbriga 16188) on kõrvalmaantee Lääne maakonnas. Tee pikkus on 1,3 km.
Tee algab Massu küla juurest, läbib Mäense küla ja lõppeb Ridase–Saastna teega ristumisel.
Apple Watch
Kell on puutetundliku ekraaniga ja sellega saab jälgida oma tervist, lugeda e-kirju, vastata kõnedele ja sõnumitele. Apple Watch töötab Bluetoothi abil ning miinimumnõuded kella kasutamiseks on iPhone 6s, millel on IOS 13.
Apple Watchi operatsioonisüsteemiks on WatchOS.
Krishna Leela
"Krishna Leela" on Cheb i Sabbah' teine stuudioalbum, mis anti välja 4. juunil 2002. Album on inspireeritud india usust ja kultuurist.
Apple Watch
Riistvara
Apple Watchil on 32 GB sisemälu ja 1 GB muutmälu ja Bluetooth 5 ja Wifi ning 4G ühendus. Samuti on kellal kõlarid ja GPS.
Kel-Tec RFB
Kel-Tec RFB on gaasiga ümberlaadiv Ameerika Ühendriikide bullpup-poolautomaatvintpüss, mida toodab Florida kaitsetööstusettevõte Kel-Tec. Veebruaris 2008 teatasid Kel-Teci esindajad Las Vegase relvamessil "SHOT Show", et RFB jõuab tavakasutajateni 2008. aasta lõpus. Hiljem lükkus RBB väljatulek karmistatud relvaseaduste tõttu edasi. Relv jõudis turule 2009. aastal.
Andrea Ghez
Andrea Mia Ghez (sündinud 6. juunil 1965 New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide astronoom.
2020. aastal sai temast neljas naine, kellele on antud Nobeli füüsikaauhind. Ta jagas poolt auhinda Reinhard Genzeliga Linnutee keskel oleva supermassiivse kompaktse objekti avastamise eest. Teise poole auhinnast sai Roger Penrose.
Rein Randlane
Rein Randlane (sündinud 20. juulil 1946) on eesti karateka.
Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli bioloogina.
Surnud 2015
''Sellel leheküljel on loetletud 2015. aastal surnud tuntud inimesi ja loomi.
Palgasõdur. Üksik hunt
See kandideeris Apollo raamatupoodide keti 2013. aasta parimaks eesti autori ilukirjandusteoseks.
Kriminaalpõnevik põhineb 1990. aastate tõestisündinud lugudel, kuid pole autobiograafiline ega dokumentalistika. Tegu on triloogia esimese osaga, mis räägib kriminaalsest allilmast, KGB ja GRU juhitud terrorioperatsioonidest ja ebaseadusliku äri telgitagustest.
Romaan oli Kalle Klandorfil seisnud käsikirjana mitu aastat sahtlis, enne kui ta otsustas selle avaldada, pühendades teose abikaasa Merle Klandorfile, kellega tutvumisest oli neil möödunud 39 aastat.
Morfoloogia (bioloogia)
Morfoloogia ja taksonoomia
Enamik taksoneid erineb keha- või selle osade kujult teistest taksonitest. Taksonoomiliselt lähedased liigid erinevad üksteisest vähem kui taksonoomiliselt kauged liigid, kuigi on erandeid. Näiteks võivad väga erineva päritoluga liigid muutuda kujult üksteisesarnaseks evolutsiooni või mimikri tulemusel. Samuti võivad välimuselt eri liikidena paistvad organismid või populatsioonid olla geneetiliselt siiski samast liigist.
Sars
Sars on alev Venemaal Permi krais Oktjabrski rajoonis. Asub Sarsi jõe ülemjooksul 7 km kaugusel rajoonikeskusest Oktjabrskist.
Asula tekkis 1864 rajatud klaasitehase juurde. Alev alates 1939. aastast.
Küttekaabel
Küttekaabel on madalatemperatuuriline küttekeha. Küttekaabel on kahe või ühe elektrit juhtiva soonega. Enamasti kasutatakse kahesoonelisi küttekaableid, kus takistuselement on kahe heast elektrijuhist (vask) kaablisoone vahel.
Valmistatakse mittereguleeruvaid (püsiva takistusega) ja isereguleeruvaid (muutuva takistusega) küttekaableid.
Püsiva takistusega küttekaabel
pisi|Joon. 1. Mittereguleeruva küttekaabli läbilõige: 1 – vasksoon, 2 – takistustraadist kütteelement, 3 – elektriisolatsioon, 4 – tinatatud vaskpunutis (varje), 5 – plastist väliskate Mittereguleeruvas kaablis ühendatakse takistustraat 2 kahe juhtmesoone 1 vahele (joonis 1). Küttekaabli pikkuse võib valida vastavalt vajadusele lõikude kaupa, sest iga kaablilõik kujutab endast terviklikku kütteelementi, mille küttevõimsus on määratud kaabli pikkusega. Selliseid kaableid valmistatakse erivõimsusega vahemikus 7,5…40 W/m. Kogu kaabli maksimaalne võimsus (pikkus) on piiratud soonele ja kaitselülitile lubatava vooluga. Tavaliselt on kaablisoone ristlõige 1,5 mm2.
Ühe võimaluse kohaselt on kroomnikkel takistustraat keeratud ümber isoleeritud voolujuhtide (N – neutraaljuht ja L – faasijuht) ja ühendatud nendega kindla vahemaa tagant, seega ühenduspunktid määravad küttetsooni pikkuse. Kaabli varje 4 (joonis 1) ühendatakse kaitsejuhiga PE. Tänu kaabli ümarale kujule on kerge seda paigaldada, kaablite ülekate ei ole lubatud ja sisselülimisvool on väike. Tööpinge on kuni 415 V, töötemperatuur kuni 235 °C, kuumustaluvus kuni 260 °C ja ahela pikkus kuni 330 m.
Ühesooneline küttekaabel on valmistatud takistustraadist soonega ja kaabli pikkus tuleb valida vastavalt toitepingele ning takistusele. Kaabli erivõimsus sõltub soone takistusest, tavaliselt on see 0,1...6 oom/m, selles vahemikus takistusega valmistatakse eri võimsusega kaableid. Silikoonisolatsiooniga kaableid valmistatakse töötemperatuurile kuni 170 °C ja erivõimsusega kuni 40 W/m.
Isereguleeruv küttekaabel
Isereguleeruva kaabli kütteelement võib olla kahe vasksoone vahel lindi kujul või ka ümarjuhtme kujuline mähituna isoleeritud voolujuhtivate soonte ümber (Joonis 2 ja 3). Esimesel juhul kasutatakse isereguleeruvas kaablis juhtivast materjalist terakestega täidetud polüetüleenist või floorplastist kütteelementi 2, mille temperatuuritegur on palju suurem kui metallidel. Kuumenev aine koosneb erilisest polümeermassi ja süsiniku segust, kus materjalis tekivad elektrit juhtivad sidemed (takistid). Sidemeid läbiva elektrivoolu toimel aine kuumeneb. Temperatuuri tõustes sidemed katkevad ja kuumutusvõimsus väheneb (Joonis 3). Isereguleeruva kaabli takistus sõltub oluliselt kaabli, seega ka köetava keskkonna temperatuurist. Näiteks kaabli temperatuuri tõusuga küttevõimsus väheneb, nii et täiendavat temperatuuriregulaatorit ei ole vaja. Isereguleeruvaid kaableid saab lõigata täpselt mõõtu, pikkusest sõltub kogu küttevõimsus. Mistahes pikkusega kaabel talub nimipinget.
Tänu järsule küttegraafikule (Joonis 4) saab neid vajadusel paigaldada ventiilidele, toruäärikutele ja seadmetele ka mitmekordse ülekattega. Tööpinge kuni 277 V, töötemperatuur kuni 150 °C, kuumustaluvus kuni 215 °C, ahela pikkus kuni 245 m. pisi|Joon. 4. Isereguleeruva küttekaabli erivõimsus sõltuvalt temperatuurist: A, B, C – erinevate kaablite tunnusjooned Teise võimaluse kohaselt on isereguleeruv element keeratud ümber isoleeritud voolujuhtide (N ja L) ja ühendatud nendega kindla vahemaa tagant, seega ühenduspunktid määravad küttetsooni pikkuse (Joonis 1 ja 2). Neid kaableid iseloomustab tänu kõrgele väljundvõimsusele väiksem kaablikoguse vajadus, kõrge töötemperatuur ja kuumuskestvus. Tänu lamedamale küttegraafikule on sisselülitusvool väiksem, lubatud on kaablite ühekordne ülekate. Tööpinge kuni 480 V, töötemperatuur kuni 235 °C, kuumustaluvus kuni 260 °C, ahela pikkus kuni 450 m.
Sõltuvalt küttegraafikust on võimalik valida erinevaid isereguleeruvaid kaableid. Eri marki isereguleeruva kaabli erivõimsuse sõltuvus temperatuurist on esitatud graafikutega A, B ja C joonisel 3.
Küttekaabli kasutamine
Elekterküttekaableid kasutatakse:
Suurema erivõimsusega küttekaabeleid (25 W/m) kasutatakse välialade (autoteed, kaldteed, kõnniteed ja muude õuealade) kütmiseks. Torus vedelike külmumise või hangumise vältimiseks saab küttekaableid paigaldada nii torude sisse kui ka nende peale. Torupealse mittereguleeruva kaabli jooksva meetri võimsus ei tohi olla suurem kui 10 W. Kaabliga varustatud toru kaetakse soojusisolatsiooniga. Isereguleeruva küttekaabli korral võib erivõimsus olla ka suurem, sest temperatuuri kasvades selle võimsus väheneb ning puudub ülekuumenemise oht.
Joogiveetorudes tuleb kasutada spetsiaalseid joogiveekaableid, mille väline isolatsioonikiht sobib joogivette panemiseks ega anna sellele kõrvalmaitset. Tavakaableid, mis on mõeldud näiteks põranda jaoks, ei tohi sinna panna. Joogiveetorukaablid viiakse torusse ¾- või 1-tollise läbiviiguga, mille abil on neid lihtne paigaldada. Torusisene kaabel on sageli pääseteeks juhul, kui kaabli vajadus selgub alles pärast ehituse lõppu. Näiteks päästab see varem valatud põranda lõhkumisest, kui selgub, et seal all kipuvad torud külmuma.
Köetava pinna erivõimsus W/m2:
Küttekaablina on Eestis kasutatud 1970-ndatel ka polüvinüülkloriid- ja polüetüleenisolatsiooniga terastraati (telefonside õhuliini traat), mis paigutati betoonpõrandasse ja pingestati juhtme kummastki otsast. Seda kasutati loomapidamishoonetes noorloomade lamamisala soojendamiseks (sigalas põrsaste lamamisalal).
230V ja 400V küttekaablitele toide ühendatakse läbi liig- ja reeglina ka rikkevoolukaitse.
Paigaldatud küttekaablite rikke, (katkestuse või lühise korral) on võimalik Eestis tellida küttekaabli paranduse teenuse, mille pakkujad otsivad üles vigastatud koha, teevad paraja augu ja asendavad vigastatud koha 2-e spetsiaalse kaablijätku ja paranduskaabli lõiguga.
Püsivõimsusega küttekaabli vigase osa võrra lühendamine n% tõstab kaabli küttevõimsust vähemalt n% ja seetõttu langeb küttekaabli vastupidavus protsentuaalselt veel rohkem, kui välja lõigatud osa kaabli kogupikkusest.
Põranda ja ruumi temperatuuriregulaatorid
Kasutades küttekaableid täiendusena olemasolevale küttesüsteemile saab küttekaabli abil sooja põranda (näiteks vannitoas). Põranda temperatuuri hoidmiseks mingil väärtusel tuleb termoregulaatorit kasutada koos põranda temperatuurianduriga. Kui küttekaabel on peamine kütteallikas ja on vaja hoida optimaalne õhutemperatuur kogu korteris või majas, on parim lahendus kasutada temperatuuriregulaatoreid, näiteks: Temperatuuriregulaatoreid võivad olla:
Paju-kollapoi
Paju-kollapoi (Lochmaea caprea) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Pensionärist maalermeistri mõistatus
"Pensionärist maalermeistri mõistatus" (inglise keeles "The Adventure of the Retired Colourman") on Arthur Conan Doyle'i jutustus, milles astuvad üles detektiiv Sherlock Holmes ja doktor Watson. Jutustus ilmus 1926. aastal ajakirja Liberty ja 1927. aastal Strand Magazine'i külgedel. "Pensionärist maalermeistri mõistatus" kuulub kogumikku "Sherlock Holmesi märkmeraamat".
Don Juan Tallinnas
"Don Juan Tallinnas" on 1971. aastal filmistuudios Tallinnfilm valminud mängufilm. Filmi stsenaarium põhineb Samuil Aljošini näidendil "Tookord Sevillas".
Filmil oli esimese linastusaasta jooksul NSV Liidu kinodes 12,2 miljonit vaatajat. Samas valiti see Nõukogude Liidu selle aasta kolme halvima filmi sekka.
Filmi režissöör Arvo Kruusement ei soovinud seda filmi teha, aga kuna Tallinnfilmi eelmine film oli jäänud kahjumisse, siis pandi stuudio fakti ette ning nii ei jäänud ka Kruusemendil valikut.
Nenndorfi ühisvald
pisi|Ühisvalla asend Schaumburgi kreisis
Nenndorfi ühisvald (Samtgemeinde Nenndorf) on ühisvald (Samtgemeinde) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis. Selle pindala on 51,4 km². 31. detsembril 2017 elas seal 17 259 inimest. Selle keskus on Bad Nenndorf.
Nenndorfi ühisvald koosneb järgmistest valdadest:
Löök (muusika)
Löök (inglise keeles beat, saksa keeles Schlag) on muusikas ajaühik helikestuste või helivältuste rühmitamiseks. Lööki kirjeldatakse helikestuse või helivältuse abil.
Taktimõõt esitatakse hariliku murruna, milles murru lugeja tähistab löökide arvu taktis ja nimetaja tähistab löögi vältust.
Metronoom näitab löökide arvu minutis ehk tempot.
Löök võib olla rõhuline või mitterõhuline. Rõhuliste ja rõhutute löökide suhet nimetatakse meetrumiks.
Enoolid
Enoolid (ka alkenoolid) on alkeenid, mille molekulis sisaldub hüdroksüülrühm kaksiksidemega seotud süsiniku aatomi juures. Seega enoolid on α-hüdroksüalkeenid üldvalemiga R1R2C=CR3OH.
Enoolid on tasakaalus isomeerse aldehüüdi või ketooniga, kuid on tavaliselt palju vähem stabiilsed kui aldehüüdid või ketoonid. Siin on tegemist enoolidele iseloomuliku keto-enooltautomeeria nähtusega.
Keto-enooltautomeeria
See on enooli osaline üleminek vastavaks karbonüülühendiks (ketooniks või aldehüüdiks) ja vastupidi karbonüülühendi üleminek enooliks, kuna üks prooton molekulisiseselt muudab asukohta. Tulemuseks on enool- ja keto-vormi tasakaalulise segu moodustumine (reeglina lahustes). Enamuse seda tüüpi ühendite korral on keto-vorm termodünaamiliselt soodsam ja seega tasakaaluolekus ülekaalus. Näiteks atsetooni korral on enool-vormi vaid 0,0002%.
Enolaadid
Enolaatioonid ehk enolaadid saadakse tavaliselt madalal temperatuuril vastavatest karbonüülühenditest ja esinevad reaktsiooniprotsessis intermediaatidena. Enolaatioonid on stabiliseeritud tänu laengu delokalisatsioonile üle kolme aatomi.
Elis Ask
Elis Johan Ask (hüüdnimi Negru; 1. aprill 1926 Helsingi – 12. märts 2003 Helsingi) oli Soome poksija.
Ask osales harrastajana 76 kohtumisel, millest võitis 70. Ta oli kokku kolmekordne Soome meister – kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg) 1944. aastal ja kukk-kaalus (kuni 118 naela ehk 53,5 kg) aastatel 1945–1946.
Madalmaade koolkond
Madalmaade koolkond (inglise keeles ka Franco-Flemish School, Netherlandish School, Burgundian School, Low Countries School, Flemish School, Dutch School või Northern School), ka franko-flaami koolkond on muusikastiil, mis ühendab aastatel 1420–1620 loodud renessanssmuusikat ja seda kirjutanud heliloojaid.
Madalmaade koolkonna keskuseks olid Burgundia Madalmaad ehk piirkond, mis osaliselt kattus tänapäeva Belgia, Hollandi, Luksemburgi ja Põhja-Prantsusmaaga. Aja jooksul levis Madalmaade koolkond ka mujal Euroopas.
Elis Ask
Ask poksis detsembrist 1946 kuni oktoobrini 1957 elukutselisena. Ta pidas kokku 62 kohtumist, millest võitis 40 (neist 16 nokaudiga) ja kaotas 17 (neist 4 nokaudiga); 5 kohtumist jäi viiki. Ta oli elukutseliste kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) Euroopa meister 24. juunist 1951 kuni 4. jaanuarini 1952.
Madalmaade koolkond
Madalmaade koolkonna heliloojad kirjutasid eelkõige vaimulikku polüfoonilist vokaalmuusikat.
Elis Ask
Ask tegutses aastatel 1957–1974 poksipromootorina, muuhulgas on ta olnud ka Pekka Kokkose, Risto Luukkose ja Olli Mäe mänedžer.
Madalmaade koolkond
Madalaamade koolkonna põhilised muusikažanrid olid missa, motett ja ilmalik laul, mida Prantsusmaal nimetati šansooniks, Itaalias madrigaliks, Inglismaal song ' iks ja Saksamaal Lied ' iks.
Madalmaade koolkonna muusika stiilimudel
Madalmaade koolkonna muusikas sulandusid nii eri maade kui ka eelnevate sajandite muusikalised saavutused. Lihtsustades võib öelda, et Tulemuseks oli uudne imitatsioonilise polüfoonia tüüp, mida iseloomustas kõigi häälte võrdsus ja võimalikult ideaalne harmooniline ühtesulamine.
Madalmaade koolkonna muusikas hakkas kasvama ka polüfoonilises faktuuris osalevate häälte arv. Aegamööda kujunes välja tänapäevane neljahäälne faktuur, milles hääli nimetatakse sopraniks, aldiks, tenoriks ja bassiks.
Muusikat esitati ühtaegu nii lauljate kui ka muusikainstrumentide poolt. Mõiste a cappella, mis tänapäeval tähendab laulmist ilma pillisaateta, tähendas toona laulmist "koos kapelliga" ehk koos pillidega. Pillid võisid kas dubleerida või asendada vokaali.
Madalmaade koolkonna imitatsioonilise polüfoonia olulisimaks kompositsioonimeetodiks kujunes kaanon.
Madalmaade koolkonna muusika stiilimudel ajaloolises arengus:
Penuoja
Penuoja (ka Penuja oja) on oja Sakala kõrgustiku lõunaosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas ja Läti põhjaosas.
Madalmaade koolkond
Madalmaade koolkonna heliloojad
Madalmaade koolkonna heliloojad jagatakse viide põlvkonda:
Madalmaade koolkonna muusikažanrid
Madalaamade koolkonna põhilised muusikažanrid olid missa, motett ja ilmalik laul.
Penuoja
Oja pikkus on 11,6 km (koos lisaharudega 12,3 km) ja valgla pindala 26,1 km². Oja saab alguse 82,5 m kõrgusel Saate külas ja suubub Lätti. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Oja on avalik veekogu.
Penuojasse suubub ka Kassikuru tiigist ja Penuja järvest lähtuv kraav.
2023. aasta 14. jaanuari õhurünnak Dnipro korterelamule
Venemaa Kaluga oblasti Šaikovka sõjaväelennuväljalt õhku tõusnud pommitajalt Tu-22M3 välja lastud Kh-22 tiibrakett tabas Dnepri paremkaldal asuvat üheksakorruselist kortermaja, hukkus vähemalt 46 inimest. Sama tüüpi raketti kasutati ka Krementšuki kaubanduskeskuse ründamisel 2022. aasta 27. juunil.
Ristimägi
Ristimägi on koha- ja perekonnanimi. See võib tähendada
Ristimägi mõistena võib tähistada ka "kohta, kust lahkunud hinged kaugemale ei saa tulla, sest matuste ajal tehtud ristid puul ei lase neid edasi".
Ķāķišķe
Ķāķišķe (ka Līgupe) on küla (vidējciems) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas Rucava vallas.
Küla asub valla keskosas Līgupe jõe kaldal. See on tekkinud endise Ķāķišķe mõisa (Kakischken) keskuse juurde. Aastal 1848 sündis seal Läti ühiskonnategelane Aleksandrs Vēbers. Aastani 2021 kuulus küla Rucava piirkonda.
Külas kasvavad tammed ümbermõõtudega 4,51 meetrit ja 4 meetrit ning pärn ümbermõõduga 3,98 meetrit, rabe remmelgas ümbermõõduga 5,72 meetrit ja hobukastan ümbermõõduga 3,4 meetrit on looduskaitse all.
Kanarbiku-kollapoi
Kanarbiku-kollapoi (Lochmaea suturalis) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Eestis tavaline.
Veebruar 2023
Veebruar 2023, kroonika.
2023. aasta veebruar algas kolmapäeval ja lõppes 28 ööpäeva hiljem teisipäeval.
648 eKr
Aasta 648 enne Kristuse sündi ehk meie ajaarvamist. Vana-Roomas oli see CVI (106.) aasta ab urbe condita.
Andrei Butkevitš
Andrei Butkevitš (sündinud 18. veebruar 1987) on Eesti muusik. Ta on trummar bändis Aklemator ja Peeter Jõgioja tule-ja trummišõus. Varem osalenud bändides Driven, Venno Loosaare nu metal bändis Cookies, Jetpack Stanley, Sick Dog, Digital Digital ja Deformation. Trummimängu alustas 1998. aastal Alatskivi Kunstide Koolis Kalle Kostabi juhendamisel. Muusikakooli tee lõppes 2001. aastal, edasi jätkas harjutamist ja õppimist omal käel. Teda on iseloomustatud kui omanäolise käekirjaga trummarit.
Olelusringi hindamine
Olelusringi hindamine ehk elukaare hindamine (inglise keeles life-cycle assessment, life-cycle analysis, lühendatult LCA) on keskkonnajuhtimisvahend, millega hinnatakse toote või teenuse täielikku keskkonnamõju kogu olelusringi vältel.
Oleluseringi hindamiseks tuleb summeerida sisendid (eelkõige materjalikulu ja energiamahukus) ning väljundid (heitvesi, heitgaas, jäätmed) kogu toote või teenuse olelusringi vältel ning hinnatakse kõikide sisendite ja väljundite tekitatud mõju, sh kogu tsüklis toimuva transpordi keskkonnamõju.
Olelusringi hindamise protsessi nõuded on kehtestatud ISO standarditega 14040, 14041, 14042, 14043.
Õepa ohvrikivi
Õepa ohvrikivi on ohvrikivi Mihkli kihelkonna Õepa külas.
Kivi on ligikaudu kolm meetrit pikk ja kaks meetrit lai ning poolteist meetrit kõrge. Muinsuskaitseameti hinnangul võib ohvrikivi traditsioon ulatuda I aastatuhandesse pKr, jätkudes 19. sajandini või isegi 20. sajandi alguseni. Rahvapärimuse järgi olla kivile ohverdatud. Samuti tehtud kivi peal igal jaanipäeval jaanituld, mistõttu on osa kivist purunenud.
Õepa ohvrikivi on muinsuskaitse all ajaloolise loodusliku pühapaiga ja arheoloogiamälestisena. See arvati ajalooliste looduslike pühapaikade mälestiste hulk Eesti kultuuriministri Tiit Teriku 21. veebruari 2022. aasta käskkirjaga nr 36.
John Stanley
pisi|John Stanley Charles John Stanley (17. jaanuar 1712 – 19. mai 1786) oli inglise organist ja helilooja.
Elu
John Stanley sündis 17. jaanuaril 1712 Londonis. Seitsme-aastaselt hakkas õppima muusikat Maurice Greene'i juures, kes oli Londoni Saint Pauli katedraali helilooja ja organist. Üheksa-aastaselt hakkas Stanley mängima orelit All Hallows Bread Streetis, kus pärast tollase organisti surma 23. septembril 1723 sai 11-aastane John Stanley oma esimese organistikoha, mille eest talle maksti 20 naela aastas. 14-aastaselt sai ta organisti koha Püha Andrease kirikus (St. Andrews Holborn). 17-aastaselt sai John Stanley kõige nooremana muusika bakalaureuse kraadi Oxfordi Ülikoolis. 1734. aastast kuni oma surmani 1786. aastal oli Stanley organist Templi kirikus (Temple Church). Tema briljantset oreli- ja klavessiinimängu märkasid paljud muusikud.
1738. aastal abiellus John Stanley Sarah Arlondiga, kes oli Ida-India Kompanii kapteni Edward Arlondi tütar. Edward Arlond andis John Stanleyle 7000 naela aastas. Naise õde Ann Arlond kirjutas John Stanley noodid üles, kuna John oli pime, ehkki tal oli suurepärane mälu.
John Stanley suri 19. mail 1786. aastal 74 aasta vanuses oma kodus Hatton Gardenis.
Looming
John Stanley tuntud teosed. Ooper "Teraminta", dramaatiline kantaat "The Choice of Hercules", 12 kantaati John Hawkinsi tekstidele, oratooriumid "Jephta", "The Fall of Egypt", "Zimri", 3 kogumiku voluntary'sid op. 5, 6, 7 (1748, 1752, 1754). Oma suured vokaalteosed, nagu ooperi, kantaadid ning oratooriumid, kirjutas John Stanley nii piibli kui ka antiigi süžeedele.
Emsland
Emsland on piirkond Emsi jõe ääres Alam-Saksimaa lääneosas ja Nordrhein-Westfaleni põhjaosas. See jaguneb niinimetatud Hannoveri ja Vestfaali Emslandiks.
Jakobselva
Jakobselva (tähendus: Jakobi jõgi, vene keeles Ворьема, soome keeles Vuoremijoki) on jõgi, mis eraldab Norra Sør-Varangeri valda Finnmargi maakonnas ja Venemaa Petšenga rajooni Murmanski oblastis.
Aastatel 1920–1944 oli jõgi Norra Kuningriigi ja Soome Vabariigi vaheline piir.
John Foster Dulles
pisi John Foster Dulles (25. veebruar 1888 Washington – 24. mai 1959 Washington) oli Ameerika Ühendriikide diplomaat ja poliitik. Ta oli aastatel 1953–1959 USA 52. riigisekretär.
Ta sündis aastal 1888 Washingtonis presbüterliku jutlustaja Allen Macy Dullesi ja tema abikaasa Edithi (neiuna Foster) pojana. Tema isapoolne vanaisa John Welsh Dulles oli presbüterlikuks misjonäriks Indias, emapoolne vanaisa John W. Foster oli aastatel 1892–1893 USA 32. riigisekretär. Tema vend Allen Dulles oli aastatel 1953–1961 Luure Keskagentuuri direktor. Tema poeg Avery Dulles (1918–2008) oli USA katoliku teoloog, jesuiit, kes sai aastal 2001 kardinaliks.
Lepa-ehmespoi
Lepa-ehmespoi (Galerucella lineola) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Ljudinovo
Ljudinovo on linn Venemaal Kaluga oblastis, Ljudinovo rajooni keskus. Asub Lompadi veehoidla kaldal, 181 km Kalugast edelas.
Ljudinovo küla on esmamainitud 1626. aastal. 1938 sai linnaks.
Piirkonnas hävinud
Piirkonnas hävinud ehk piirkonnas välja surnud (inglise keeles regionally extinct – RE) on Rahvusvahelise Looduskaitseliidu punase nimistu kriteeriumitele vastav kategooria, mida kasutatakse liigi väljasuremisohu hindamisel riigi või muu piirkonna tasemel.
Ljudinovo
Peamised tööstusharud on must metallurgia, masinatööstus, aparaadiehitus ja ehitusmaterjalide tööstus.
Kohalik omavalitsus Moskvas
Kohalik omavalitsus Moskvas (vene keeles местное самоуправление в Москве) on omavalitsusliku haldamise teostus Venemaa Föderatsiooni pealinnas Moskvas.
Moskvas moodustatud munitsipaalmoodustised omavad kohaliku omavalitsuse valitavaid tööorganeid, põhimäärust, munitsipaalvara ja kohalikku eelarvet, samuti sümboolikat (vapp, lipp jms). Linnasiseste munitsipaalmoodustiste staatus on määratud Moskva linna põhimääruse, Moskva linna seaduste ja 2003. aastal avaldatud föderaalseadusega "Об общих принципах организации местного самоуправления в Российской Федерации".
1991–2002
Kohalik omavalitsus Moskvas seadustati Vene NFSV Ülemnõukogu Presiidiumi määrusega 1. juunist 1991 "О разграничении компетенции органов власти и управления в городе Москве". Reformi käigus asendati Moskvas ühetasandiline Moskva jaotamine rajoonideks kahetasandiliseks: haldus- ja munitsipaalringkondadeks. Linna territoorium jaotati haldusringkondadeks, need omakorda (v.a Keskhaldusringkond) jaotati munitsipaalringkondadeks. Munitsipaalringkonnad moodustati aastatel 1991–1992. 1992. aasta aprillis Moskva linnapea määrusega määratleti munitsipaalringkond kui Moskva haldusüksus.
Seisuga juuni 1995 oli Moskvas munitsipaalringkondi moodustatud 121.
1995. aasta juulis asendati munitsipaalringkonnad rajoonidega. Moskva 10 haldusringkonda jagunesid 128 rajooniks.
2002–2012
2002. aastal võeti vastu Moskva linna seadus "Об организации местного самоуправления в городе Москве". Selle alusel jaotati Moskva munitsipaalmoodustisteks – territooriumiteks, mille piires teostati kohalikku omavalitsust. Munitsipaalmoodustise liik: keskalluvusega linnade linnasisene territoorium.
Peterburi Eesti Kultuuriselts
Peterburi Eesti Kultuuriselts (vene keeles Санкт-Петербургское общество эстонской культуры) on Peterburi eestlaste selts, mis tegutseb Venemaal Peterburis.
Kohalik omavalitsus Moskvas
2002–2012
Oluline erinevus 2002. aasta seaduse ja 1992. aasta määruse vahel oli see, et 2002. aasta seaduse järgi munitsipaalmoodustised ei ole haldusüksused, vaid nad moodustatakse kindlal territooriumil, mis ei pruugi tingimata kattuda haldusüksuse territooriumiga.
Muudatused 2012. aastal
Aastatel 2002–2012 omasid Moskva munitsipaalmoodustised ühesuguseid volitusi. Pärast Moskva linna laienemist 2012. aastal edela suunas suurenes munitsipaalmoodustiste arv 125-lt 146-le. Sellest ajast eristatakse Moskvas kolme liiki munitsipaalmoodustusi:
Peterburi Eesti Kultuuriselts
Seltsi esimees on Viiu Fjodorova. Selts on Eesti Kultuuriseltside Ühenduse liige.
Kohalik omavalitsus Moskvas
Muudatused 2012. aastal
Seega 2012. aastal ilmus Moskva seadusandlusse taas termin "munitsipaalringkond", kuid nüüd juba mitte haldusringkonna, vaid munitsipaalmoodustise tähenduses.
Kohaliku omavalitsuse organid ja ametiisikud
Kohaliku omavalitsuse organiteks Moskvas on :
650 eKr
Aasta 650 enne Kristuse sündi ehk meie ajaarvamist. Vana-Roomas oli see CIV (104.) aasta ab urbe condita.
Kohalik omavalitsus Moskvas
Kohaliku omavalitsuse organid ja ametiisikud
Kohaliku omavalitsuse organid ei kuulu Moskva riiklike võimuorganite süsteemi. Kohaliku omavalitsemise teostust Moskva riiklike võimuorganite ja nende ametiisikute poolt ei ole üldjuhul lubatud.
Munitsipaalmoodustise pea
Munitsipaalmoodustise juhti nimetatakse munitsipaalringkonna /linnaringkonna / asunduse peaks (глава) ja valitakse kas munitsipaalvalimistel või munitsipaalmoodustise esindusorgani poolt esindusorgani enda liikmete seast. Tavajuhul munitsipaalmoodustise pea Moskvas (erinevalt üleriigilisest tavast) juhib administratsiooni ja ühtlasi täidab esindusorgani esimehe kohuseid.
Munitsipaalmoodustise esindusorgan
Munitsipaalmoodustise esindusorgan – saadikute nõukogu – valitakse munitsipaalvalimistel munitsipaalmoodustise elanike poolt salajasel hääletamisel kooskõlas föderaalseaduste ja Moskva linna seadustega. Saadikute arv on määratud munitsipaalmoodustise põhimäärusega, kuid ei saa olla rohkem kui 10 inimest.
Esindusorgani saadikuks võib valida vähemalt 18-aastase Venemaa Föderatsiooni kodaniku.
Esindusorgani saadik ei saa samaaegselt olla riigivõimu esindusorgani saadik (näiteks Moskva Linnaduuma liige), samuti teiste munitsipaalmoodustiste esindusorganite saadik ega teiste kohaliku omavalitsuse organite ametiisik.
2017. aasta kohalikud valimised Moskvas
2017. aasta septembris peetud kohalikel valimistel Moskvas 125-s munitsipaalmoodustises osales vaid 14,8% hääleõigust omavatest Moskva valijatest. 1502 mandaadile kandideeris üle 7500 kohaliku poliitiku. Ühtne Venemaa võitis 1153, Venemaa Föderatsiooni Kommunistlik Partei 203 ja Jabloko 176 mandaati. Vladimir Žirinovski juhitav Venemaa Liberaaldemokraatlik Partei sai 4 mandaati. Vaatamata Ühtse Venemaa ülekaalukale üldvõidule, ei saanud linna 7 rajoonis Ühtne Venemaa ühtki saadikukohta.
Ühinenud opositsiooni kandidaadid (sealhulgas Jabloko) said enamuse 10-s 125-st munitsipaalringkonnast. Gagarini rajoonis sai opositsioon 100% mandaatidest (12 kohta), Tverskoi (selle territooriumil asub Moskva Kreml) ja Akademitšeski rajoonis 10 kohta 12-st.
Pikajärv
pisi|Pikajärv Pikajärv (ka Pikkjärv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Pikajärve külas. Veekogu pindala on 9,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1953 m.
Ardila jõgi
Ardila jõgi (hispaania keeles Río Ardila) on Hispaania ja Portugali jõgi, Guadiana vasakpoolne lisajõgi. Üks lõik Ardila jõest on ühtlasi ka Hispaania ja Portugali piirijõgi.
Jõe pikkus on 166 km ja valgala pindala 1821 km².
Kirderanniku murded
Kirderanniku murded (ka: kirderanniku murderühm, kirderannikumurre; varem ka: põhjaeesti rannamurre) on üks kolmest eesti murderühmast (teised kaks on lõunaeesti murderühm ja põhjaeesti murderühm).
Kirderannikumurre on kitsal Põhja-Eesti rannikuribal Jõelähtme kihelkonnast Narva-Jõesuuni (Virumaal laiemal alal koguni Peipsi järve ja Soome lahe vahel) kõneldud põhjaeesti murderühm, mida on ühendatud ka vadja ja soome murretega (T-R. Viitso, P. Ariste).
Kirderannikumurde esitamine ühe alana pärineb Arnold Kase 1956. aasta murdeliigendusest. Tänapäeval eristatakse sel alal rannamurret (ka: põhjaeesti rannamurre) ja Alutaguse murret (ka: kirdemurre).
Kirderanniku murretest on eesti kirjakeelde üle võetud na-tunnusega olev kääne.
Eesti tuntumaid kirderanniku murrete uurijaid on Mari Must.
Sergei Furgal
Sergei Ivanovitš Furgal (vene Сергей Иванович Фургал; sündinud 12. veebruaril 1970 Pojarkovos Amuuri oblastis) on Venemaa poliitik ja ettevõtja.
Looritatud üürniku mõistatus
"Looritatud üürniku mõistatus" (inglise keeles "The Adventure of the Veiled Lodger") on Arthur Conan Doyle'i jutustus, milles astuvad üles detektiiv Sherlock Holmes ja doktor Watson. Jutustus ilmus 1927. aastal nii ajakirja Liberty kui ka Strand Magazine'i külgedel. "Looritatud üürniku mõistatus" kuulub kogumikku "Sherlock Holmesi märkmeraamat".
Kiisla lomp
Kiisla lomp on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Pikajärve külas. Veekogu pindala on 1,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 527 m.
Niedernwöhreni ühisvald
pisi|Ühisvalla asend Schaumburgi kreisis
Niedernwöhreni ühisvald (Samtgemeinde Niedernwöhren) on ühisvald (Samtgemeinde) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis. Selle pindala on 64,42 km². 31. detsembril 2017 elas seal 8103 inimest. Selle keskus on Niedernwöhren.
Lumelaud
Lumelaud on spordivahend, millega harrastatakse lumelauasõitu. Laud kinnitatakse sõitja jalgade alla, nii et sellega saab keppe kasutamata sõita alla mööda mäenõlva.
Eri sõidustiilides kasutatakse erisuguseid laudu. Pikema lauaga saab arendada suuremat kiirust ja need on stabiilsemad, lühematega on parem manööverdada ja hüpata. Painduva lauaga on hea järsemaid kurve võtta, ent suurtel kiirustel hakkab see võbisema. Enamik lumelaudu valmistatakse puitsüdamikust, mis kaetakse klaaskiuga. Laua esiots on kergelt üles painutatud, et see saaks lumel paremini libiseda. Ka tagumine ots võib olla üles painutatud, et lauaga saaks sõita tagurpidi. Põhi on kaetud spetsiaalse plastiga ning mõnel juhul immutatud vahaga, et laud paremini libiseks. Laua äärtes on peenike terasriba. Lumelaua pealmisel osal on tavaliselt pilt või muster.
Lumelauad muutusid populaarseks 20. sajandi teisel poolel, 1994. aastast on lumelauasõit ka olümpiaala.
Kompleksjuhtivus
Kompleksjuhtivus (ingl admittance) on kompleksarvu kujul esitatav näivjuhtivus perioodilise harmoonilise (siinuselise) mõjutuse jaoks.
Elektriline kompleksjuhtivus on elektrilise kaksklemmi (kahe väljekontaktiga elektriahela lüli) juhtivus harmoonilise perioodilise vahelduva elektripinge jaoks. Kõige tuntum kompleksjuhtivuse liik on elektrijuhtivus) perioodilise siinuselise vahelduvpinge jaoks ehk vahelduvvoolujuhtivus: Siin G esitab juhtivuse reaalosa, mis vastab Aktiivjuhtivusele, ja B  esitab imaginaarosa, mis vastab reaktiivjuhtivusele. Reaktiivjuhtivus võib olla kas mahtuvuslik või induktiivne. Siinjuures on aktiivjuhtivus G  ja reaktiivjuhtivus jB ühendatud omavahel paralleelselt.
Elektrilist kompleksjuhtivust saab avaldada ka kaksklemmi läbiva voolu ja sellele langeva pinge vahelise faasinihkenurga kaudu: kus on moodul ja φ on faasinurk.
Elektrilise kompleksjuhtivuse kui vektorsuuruse parameetrite kohta kehtivad järgmised üleminekuseosed:
Elektrilise kompleksjuhtivuse parameetrid on sagedusest sõltuvad. Puhtalt kompleksne mahtuvuslik juhtivus on sagedusega võrdeline: BC = ωC. Puhtalt kompleksne induktiivne juhtivus sõltub sagedusest pöördvõrdeliselt: BL = 1/ωL. aseskeemid, mille olemasolu impedantsi mõõtmise tulemuste interpreteerimisel tihti ei saa ignoreerida.
Kompleksjuhtivuse pöördsuurus on komplekstakistus (kompleksne näivtakistus)
Komplekstakistuse puhul on reaalosa ehk aktiivtakistus ja imaginaarosa ehk reaktiivtakistus ühendatud omavahel järjestikku.
Kui kogujuhtivuse ja kogutakistuse vahel kehtib seos, seda ka moodulitele Y = 1/Z, siis reaalosa ja imaginaarosa jaoks lihtne pöördseos ei kehti, sest aktiiv- ja reaktiivtakistuslike osade ühendusviisid on komplekstakistuse ja -juhtivuse puhul erinevad (takistuse puhul järjestikune ja juhtivuse korral paralleelne).
Kõige lihtsam on juhtiva objekti kahekomponendilise järjestikune aseskeem. Enamasti ei kirjelda niisugune aseskeem objekti elektrilisi omadusi piisavalt täpselt ja kasutusel on kolme või enama komponendiga aseskeemid. Näiteks kondensaatori aseskeem sisaldab peale paralleelselt ühendatud mahtuvuse C ja dielektriku lekkejuhtivuse G kolmanda komponendina veel väljaviikude ja plaatide aktiivtakistust r, mis on järjestikune element. Väga keerukateks kujunevad bioloogiliste objektide elektrilise kompleksjuhtivuse või sellele vastava elektrilise bioimpedantsi aseskeemid. Keerukad on aseskeemid ka elektrokeemiliste objektide kompleksjuhtivuse puhul, kus tihti tuleb objekti aseskeemile lisada ka mõõtmise teostamiseks vajalike elektroodide aseskeemid.