cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Silkeborg
Silkeborg on linn Taanis Kesk-Jüütimaal, Silkeborgi valla halduskeskus.
Linnas elab 42 807 inimest (1. jaanuar 2012).
Silkeborgi muuseumis asub Tollundi mees. pisi|left
Megumi Takase
Megumi Takase (jaapani keeles 高瀬 愛実 Takase Megumi; sündinud 10. novembril 1990) on Jaapani jalgpallur, ründaja.
Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2010–2016 61 mängu.
Monte Vista
pisi|Monte Vista 2012. aasta lõpus|left Monte Vista on linn USA-s Colorado osariigis, Rio Grande maakonna suurim linn.
Rahvastik
2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli Monte Vista linnas 4529 inimest, 1715 leibkonda ja 1212 perekonda.
Rahvastiku tihedus oli 925,5 in/km².
Elamuühikuid (housing units) oli 1854 (keskmine tihedus 378,7/km²).
Rassiline koosseis oli:
Augarten
pisi|Augarteni kaart Augarten on 52,2 hektari suurune avalik park Viini II ringkonnas Leopoldstadtis. Tegu on linna vanima barokkpargiga.
pisi|vasakul|[[Augarteni palee]]
Ropaži kirikumõis
Ropaži kirikumõis (saksa keeles Pastorat Rodenpois, läti keeles Ropažu mācītājmuiža) oli kirikumõis Liivimaal Riia kreisis Ropaži kihelkonnas.
Saint-Basile (Québec)
Saint-Basile on linn Kanadas Québeci provintsis Capitale-Nationale'i halduspiirkonnas.
Kodasoo raamatukogu
Kodasoo raamatukogu oli raamatukogu Harju maakonnas Kuusalu vallas Kodasoo külas. Raamatukogu oli Kuusalu raamatukogu haruraamatukogu.
Lehetu raamatukogu
Lehetu raamatukogu oli raamatukogu Harju maakonnas Nissi vallas Lehetu külas. Raamatukogu suleti 2013.
Wilfried Sanou
Wilfried Sanou (sündinud 16. märtsil 1984 Bobo-Dioulassos) on Burkina Faso endine jalgpallur, poolkaitsja.
Koondisekarjäär
Burkina Faso jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2001–2013 27 mängu ja lõi 5 väravat.
Hammarby Fotboll
Hammarby IF Fotbollförening on Rootsi jalgpalliklubi, mis tegutseb Stockholmis. See on spordiklubi Hammarby IF osa. See mängib Rootsi kõrgliigas Allsvenskan.
Hammarby IF jalgpalli osakond loodi 13. augustil 1915. Hammarby on tulnud Rootsi meistriks jalgpallis korra, 2001. aastal.
Alates 2013. aastast on Hammarby kodustaadion olnud Tele2 Arena, mida jagatakse koos Djurgårdensiga.
Aastatel 2013–2019 oli Hammarby suurima keskmise publikuarvuga jalgpalliklubi Rootsis. 2015. aasta hooajal oli Hammarby kodumängudel publikuarv keskmiselt 25 507, mis oli Rootsi kõrgliigas rekord.
Hammarby naiskond mängib Rootsi naiste kõrgliigas Damallsvenskan. Hammarby on tulnud Rootsi naiste meistriks korra, 1985. aastal. Hammarbyl on ka saalijalgpalli võistkond.
Pragune koosseis
''Seisuga 17. juuni 2022''
Kettaheite Eesti meistrivõistluste medalivõitjad
Kettaheite Eesti meistrivõistluste medalivõitjad.
Meeste Eesti rekord kettaheites on 73.38, mille 4. septembril 2006. aastal Helsingborgis heitis Gerd Kanter. Naiste Eesti rekord on 65.00, mille Elju Kubi saavutas 26. augustil 1987. aastal Tallinnas.
Meeste arvestuses on kõige rohkem Eesti meistritiileid saanud 13 korral Gert Kanter. Naistes seas on Eha Rünne lausa 22 kordne Eesti meister kettaheites. Ja mis eriti tähelepanuväärne, et 20 tiitlit on ta võitnud järjest aastatel 1992-2011.
Ivan Alfejev
Ivan Alfejev (Joann Alfejev; 31. juuli 1896 Ostrovi maakond, Pihkva kubermang – 1962 Tartu) oli Eesti arst.
Ta õppis 1917 ja 1920–1926 Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, mille lõpetas arstina.
Burgwalde
Burgwalde on vald Saksamaal Tüüringi liidumaal Eichsfeldi kreisis.
Viini piiramine (1529)
pisi|[[Bartel Behami gravüür]] Viini piiramine oli Osmanite riigi esimene katse vallutada Austria ertshertsogkonna pealinn Viin. Suleiman I juhatusel jõuti linna alla 1529. aasta septembris, kuid juba vähem kui kolm nädalat hiljem loobuti lahingust. Vastupanu osutas Salmi krahv Niklas.
Mažieji Gulbinai
pisi| Mažieji Gulbinai (tõlkes 'väiksem Gulbinai', poola keeles Gulbiny Małe) on Vilniuse linnaosa, mis asub linna põhjaosas Verkiai valla territooriumil. Mažieji Gulbinai piirneb idas Verkių Riešėga, kirdes Dvarykščiaiga, põhjas Šilinėga, läänes Didieji Gulbinaiga, edelas Santariškėsega ja lõunas Gulbinėliaiga.
Mažieji Gulbinai asub Gulbinase järve ja Riešė jõe ümbruse alal. Linnaosa kirdepoolsem ala jääb Verkiai regionaalparki. Osaliselt asub see Riešė hüdrograafilisel kaitsealal.
Nimi Gulbinai tuleneb Gulbinase järve nimest. XIX sajandil rajati järve äärde Gulbinase karjamõis, mille juurde kujunes kaks küla: Gulbinas ja Mažasis Gulbinas. Hiljem sai esimese nimeks Didieji Gulbinai ja teise nimeks Mažieji Gulbinai. Mažieji Gulbinai küla aladele on kujunenud ka praegune linnaosa, mille maad liideti Vilniusega aastal 1996. Linnaossa on rajatud uuselamuid.
Harald Jäetma
Harald Jäetma (22. september 1927 Martna vald, Läänemaa – 6. veebruar 2008 Harku vald, Harjumaa) oli Eesti aerutaja, Endla Jäetma abikaasa. Lõpetas 1946 Haapsalu Tööstuskooli. Töötas Ilmarises, Standardis, Voltas, Tallinna ehitusorganisatsioonides ja Ranna sovhoosis elektrikuna.
Sportima hakkas 1937 Väike-Rõude koolis, 1950 jätkas Tallinnas, harrastas suusatamist, korvpalli ja sõudmist (juhendaja Jevgeni Fridolin). 184 cm, 82 kg.
Paula Delacherie
Paula Delacherie (neiuna Paula Ilves; 7. aprill 1903 Kehtna – 2. september 2003 Pariis) oli eesti rahvusest Prantsuse arhitekt.
Ta õppis Lenderi gümnaasiumis ja aastatel 1923–1929 Budapesti Tehnikaülikoolis, lõpetades selle esimese naisarhitektina. Seejärel stažeeris ta aasta Ungaris.
Ta asus 1932. aasta lõpul elama Pariisi. Pariisis olles töötas ta sisearhitektina, 1930. aastatel oli menuarhitekt Michel Roux-Spitzi büroos.
Looming
1935. aastal võitis ta funktsionalistliku projektiga Kose-Lükati vabaõhukooli hoone võistluse. Ta projekteeris pangahooneid ja haiglaid; ta tegi projekti Pariisis villa ümberehituse Eesti saatkonnaks, kuid põhitöö oli tal ikkagi sisekujundus.
Isiklikku
Tema abikaasa oli 1933. aastast Prantsuse arhitekt Jacques Delacherie. Pärast abikaasa surma kasutas ta perekonnanime Ilves-Delacherie.
Batümeetriline kaart
Batümeetriline kaart (ka batümeetriline skeem) on veekogu samasügavusjoonte kaart. Batümeetrilisel kaart moodustub ühesugust sügavust märkivatest joontest.
Tsükloid
pisi|318x338px|Tsükloid, mille tekitab sirgel veerev ringjoon Tsükloid on tasandiline kõverjoon, mille kujundab mööda sirget libisemiseta veereva ringjoone punkt.
Võrrandid
Tsükloidi, mis läbib nullpunkti, puudutab x-telge, mille kujundab ring raadiusega r ja mis veereb y-telje positiivsel poolel saab kirjeldada parameetriliste võrranditega
kus t on reaalarvuline parameeter, mis vastab ringi pöördenurgale. Iga t väärtuse korral on ringi keskpunkti koordinaadid (x, y) = (rt, r).
Teisel kujul avaldub tsükloidi võrrand vastavalt
Hilda Maikalu
Hilda Maikalu (21. november 1893 Soosaare vald, Viljandimaa – 1967 New York) oli eesti advokaat.
Ta oli Tartu Ülikooli õigusteaduskonna vabakuulaja 1922. aastal ja üliõpilane 1923–1926 (lõpetas), Korporatsioon Lembela vilistlane.
Hilda Maikalu oli 1927–1928 vandeadvokaat Karl Grau abi Tartus, 1928–1932 Väike-Maarjas, alates 1932. aastast vandeadvokaat Väike-Maarjas.
1944. aastal põgenes ta Saksamaale, kust siirdus 1950. aastal USA-sse.
Francesco Casanova
pisi|right|Ratsaväe lahing, õli lõuendil, [[Louvre, Pariis]] pisi|''Lehm ja lammas karjamaal Francesco Giuseppe Casanova (1727–1803) oli Itaalia maalikunstnik. Ta oli Giacomo Casanova noorem vend.
Francesco Casanova sündis Londonis, õppis Veneetsias Francesco Guardi käe all ning oli seejärel Francesco Simonini õpilane. Kõrvuti lahingustseenidega maalis Casanova ka maastikke loomade ja inimestega ning pastoraalse ainestikuga teoseid. 1751. aastal läks ta Pariisi ning järgmisel aastal Dresdenisse, kuhu jäi kuni 1757. aastani, veetes aega parimate lahingustseenide kopeerimisega kuulsas kuurvürstide galeriis. Pariisi naastes õppis ta mõnda aega Charles Parrocel juures. 1783. aastal suundus ta Pariisist Viini, kuhu jäi elu lõpuni. Sel ajal oli tema õpilaseks Philip James de Loutherbourg.
Ravila raamatukogu
Ravila raamatukogu oli raamatukogu Harju maakonnas Kose vallas Ravila asulas. Raamatukogu oli Kose raamatukogu haruraamatukogu.
Ufa Salavat Julajev
Klubi asutati 1961. aastal. Nõukogude Liidu kõrgliigas mängis see esimest korda hooajal 1978–1979. Aastatel 1992–1996 mängis klubi Rahvusvahelises Jäähokiliigas ja 1996–2008 Venemaa kõrgliigas. Alates 2008. aastast mängib klubi KHL-is.
2008. aastal võitis Salavat Julajev Venemaa kõrgliiga. Hooaegadel 2008–09 ja 2009–10 võitis klubi KHL-i põhihooaja. 2011. aastal võideti Gagarini karikas, kui finaalseerias alistati Moskva oblasti Atlant mängudega 4:1. Hiljem pole Gagarini karika finaali pääsetud, kui kolmel korral on jõutud Idakonverentsi finaali.
Klubi koduväljak asub 8250 pealtvaatajat mahutaval Ufa Arenal.
Klubi peatreener Viktor Kozlov.
Praegune koosseis
''Seisuga 28. jaanuar 2021''
August Jakobson (vaimulik)
Alghariduse sai ta Ulilas kohalikus vallakoolis ja Puhja kihelkonnakoolis. Aastal 1916 astus ta Tartu linna kommertskooli, kust läks varsti üle Tartu reaalkooli, lõpetas aastal 1923 Tartu õhtuühisgümnaasiumi. Ta võttis kooliõpilasena osa Vabadussõjast (kus kaotas oma tervise). Aastatel 1923–1929 õppis ta (lõpetas jaanuaris 1929) Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, Korporatsioon Fraternitas Liviensis vilistlane. Prooviaastal oli ta Tartu Peetri koguduses, Gustav Rutopõldi juures. Ordineeriti 8. septembril 1929 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1929–1930 (kinnitati ametisse 4. septembril 1929) Kihelkonna koguduse õpetaja. Suri Kuressaare haiglas, maeti 19. juulil 1930 Tartu Maarja surnuaiale.
AS O-I Production Estonia
AS O-I Production Estonia (varasema nimega AS Järvakandi Klaas) on 1991. aastal asutatud klaasitootmisettevõte.
Ettevõtte ajalugu ulatub aastasse 1936. 1991. aastal asutatud ettevõtte eelkäija oli kombinaadi Järvakandi Tehased tsehh.
Aastast 2003 on ettevõte omanik USA kontserni Owens-Illinois Soomes asuv tütarettevõte OI Finnish Holdings Oy.
Eesti keele käsiraamat
Eesti keele käsiraamat on Eesti Keele Instituudis koostatud ja 1997. aastal ilmunud käsiraamat, mis pakub üldharivaid teadmisi eesti kirjakeele grammatika ja sõnavara ehituse kohta. See oli praktiline abivahend kirjakeele korrektseks kasutamiseks. Eesti keele käsiraamatut on 2007. aastast võimalik kasutada ka internetis. Käsiraamatu on koostanud Mati Erelt, Tiiu Erelt ja Kristiina Ross.
Värskemat teavet tänapäeva eesti keele kohta leiab eesti õigekeelsuskäsiraamatust "EKI teatmik".
Sander Tamm
Sander Tamm (sündinud 9. jaanuaril 1992) on eesti dirigent ja muusikaprodutsent.
2012–2015 oli Sander Tamm peadirigent Virumaa Poistekoori ja Tallinna Ülikooli Kammerkoori juures. 2013. aasta kevadel võideti II koht rahvusvahelisel koorikonkursil “Tallinn 2013” ning 2013 aasta sügisel toodi kahe kategooria võidud rahvusvahelisel koorikonkursil “In…Canto sul Garda” (Itaalia). “Merelood” kontserdiprogrammiga astuti üles ka Peterburi rahvusvahelisel koorifestivalil. 2015. aastal pälviti II koht V Viimsi JazzPopFesti konkursil, III koht rahvusvahelisel koorifestivalil “Tallinn2015” ning VI koht rahvusvahelisel Corki Fleischmann Trophy koorikonkursil.
2012–2013 aastal juhatas Sander kammerkoori Crede, kellega kanti ette Urmas Sisaski “Jõuluoratoorium” (koostöös segakooriga Vox Populi, solist Endrik Üksvärav ja Kristel Kurik) ning pälviti I koht ning kohustusliku laulu eripreemia XII Türil toimunud Eesti Kammerkooride Festivalil. Samal konkursil nimetati ka Sander Tamm konkursi parimaks dirigendiks.
Hooajal 2013/2014 oli Sander Tamm Eesti Rahvusmeeskoori külalisdirigent.
2015. aastast koordineerib Sander Tamm muusikaalast õppetegevust briti kultuuri tutvustavas Euroasia Education erakoolis Hangzhous (Hiinas), valmistades õpilasi ette ABRSM rahvusvahelisteks eksamiteks. Samuti on ta peadirigent ja kunstiline juht linna esinduskollektiivi The Hangzhou Boys' Choir juures.
Koormeistrina on Sander Tamm ette valmistanud mitmeid projekte: Eesti Filharmoonia kammerkoor, Nargen Festivali koor, Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia koor, Eric Whitacre'i autorikontserdi projektkoor, Eesti Segakooride Liidu suvelaagri projektkoor, E Stuudio kammerkoor, E Stuudio noortekoor, Tallinna Tehnikaülikooli meesansambel, kammerkoor Voces Musicales. Samuti on Sander Tamm dirigeerinud Virumaa laulupeol “Avage Viru väravad” (poistekooride ja naiskooride liigijuht) ning Daugavpilsis toimunud XVII Üliõpilaslaulupeol Gaudeamus (dirigent).
Silmapaistva tegevuse eest on Sander Tamm pälvinud ka Archimedese õpetajakoolituse stipendiumi, Gustav Ernesaksa, Kultuurkapitali noore muusiku ja Kuno Arengu stipendiumi.
Alates 2011. aastast on Sander Eesti Kammerkooride liidu liige, 2015 aastast liidu juhatuse esimees. Samuti kuulub Sander Tamm Eesti Kooriühingu Alaliitude Esimeeste Nõukokku.
Sander Tamm on laulnud nii Rahvusooperi Estonia ooperikooris, Eesti Rahvusmeeskooris kui ka Eesti Filharmoonia Kammerkooris. Ette on kantud R. Wagneri “Parsifal” Noblessneri Valukojas (2011), kontserditurnee “Prantsuse vaimus” (2012), maailma esiettekanne “Valgustatud pimedusejünger” (2013), “Tormis 80 – Sünnisõnad” Noblessneri Valukojas (2015).
Vene Õigeusu Kiriku Tallinna vikaarpiiskopkonna praostkondade ja koguduste loend
Vene Õigeusu Kiriku Tallinna vikaarpiiskopkonna praostkondade ja koguduste loend
Eesti territooriumil asuvad apostliku õigeusu kogudused allusid aastatel 1721–1917 Vene Õigeusu Kiriku kõrgeimale valitsusorganile — Pühimale Valitsevale Sinodile.
Didieji Gulbinai
pisi| Didieji Gulbinai (tõlkes Suurem Gulbinai) on Vilniuse linnaosa, mis asub linna põhjaosas Verkiai valla territooriumil. Didieji Gulbinai piirneb idas Mažieji Gulbinaiga.
Didieji Gulbinai asub samanimelise küla aastal 1996 Vilniusega liidetud lõunapoolsemas osas.
Nimetus Gulbinai tuleneb Gulbinase järve nimest. XIX sajandil rajati järve äärde Gulbinase karjamõis, mille juurde kujunesid kaks küla - Gulbinas ja Mažasis Gulbinas. Hiljem sai esimene nimeks Didieji Gulbinai, teine aga Mažieji Gulbinai. Aastail 1948–2004 asus Didieji Gulbinais suvine puhkebaas.
Gulbinase järve saarel asub Didieji Gulbinai linnamägi.
Ropaži mõis
Ropaži mõis (saksa keeles Schloẞ Rodenpois, läti keeles Ropažu muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Riia kreisis Ropaži kihelkonnas.
Ungari vürstiriik
Ungari vürstkond või Ungari hertsogkond (ungari Magyar Nagyfejedelemség: "Ungari Suurvürstkond") oli varaseim dokumenteeritud Ungari riik Pannoonia tasandikul, mis loodi 895. või 896. aastal pärast 9. sajandi sissetungi.
Näib, et sel perioodil Ungari suurvürsti võim vähenes, hoolimata Ungari sõjaretkede edust üle Euroopa. Hõimuterritooriumid, mida valitsesid Ungari sõjapealikud, muutusid poolsõltumatuteks üksusteks (näiteks Gyula Noorema valdused Transilvaanias). Need territooriumid taasühendati alles István Püha valitsemise ajal. Poolrändlev Ungari rahvastik võttis omaks paikse elu. Pealike ühiskond muutus riigi ühiskonnaks. 10. sajandi teisest poolest hakkas levima kristlus. Vürstkonna järglaseks sai kristlik Ungari kuningriik István Püha kroonimisega Esztergomis 1000. aasta jõulupäeval (teistel andmetel 1. jaanuaril 1001).
Ungari historiograafia kutsub kogu perioodi aastatel 896–1000 "vürstkonna ajastuks".
Nimi
Ungari hõimuliidu etnonüüm on ebaselge. Ühe vaate kohaselt, järgides Anonymuse kirjeldust, kutsuti föderatsiooni "Hetumoger / Seitse madjarit" ("VII principales persone qui Hetumoger dicuntur", "seitse vürstlikku isikut, keda kutsuti seitsmeks madjariks"), kuigi sõna "Magyar" tuleb võib-olla kõige tähtsama Ungari hõimu Megyer nimest. Hõimu nimest "Megyer" sai "Magyar", viidates ungarlastele tervikuna. Kirjutatud allikad kutsusid madjareid "ungarlasteks" enne nende saabumist Pannoonia tasandikule, kui nad elasid veel Ida-Euroopa steppides (aastal 837 mainis "Ungrit" Georgios Monachos, aastal 862 mainis "Ungrit" Annales Bertiniani, aastal 881 mainis "Ungarit" Annales iuvavenses).
Tolleaegsetes Bütsantsi allikates, mis kirjutatud kreeka keeles, oli maa tuntud kui Lääne-Tourkia. Juut Hasdai ibn Šaprut kutsus 960. aasta paiku oma kirjas Josephile riiki Hungrite maaks (ungarlaste maa).
Taust
thumb|220px|Euroopa 900. aasta paiku.
Ungarlaste (madjarite) saabumise eelõhtul 895. aasta paiku valitsesid Pannoonia tasandiku territooriumit Ida-Frangi riik, Esimene Bulgaaria tsaaririik ja Suur-Määri riik (Ida-Frangi riigi vasallriik). Ungarlastel oli selle piirkonna kohta palju teadmisi, kuna neid oli ümberkaudsete riikide poolt sageli palgasõduriteks värvatud ja nad juhtisid sellel alal omi kampaaniaid juba aastakümneid. See ala oli hõredalt asustatud avaaride riigi hävitamisest saati aastal 803 Frangi keisri Karl Suure poolt ja madjarid (ungarlased) said edasi liikuda praktiliselt vastupanuta, rahumeelselt. Äsjaühinenud ungarlased asusid Árpádi juhtimisel Pannoonia tasandikule 895. aastast alates. Ida-Frangi vasall Balatoni vürstkond Doonau taga alistati Ungari kampaania ajal Itaalia suunas 899.–900. aasta paiku. Suur-Määri riik hävitati 902. ja 907. aasta vahel ning osa sellest, endine Nitra vürstkond, sai Ungari riigi osaks. Pannoonia tasandiku kaguosad olid Esimese Bulgaaria tsaaririigi võimu all, siiski kaotasid bulgaarlased oma domineerimise Ungari vallutuse tõttu. Kontroll enne Ungari asustust Solitudo Avarorum territooriumile (peamiselt Alföldi põhjaosa), kus elasid avaaride riismed, ei ole veel täielikult selge.
Sõjalised saavutused
, Suur-Määri riik, Pannoonia mark, Baieri hertsogkond
Vürstkond kui sõdalaste riik koos vastse sõjalise jõuga korraldas jõulisi sõjaretki Konstantinoopolist Kesk-Hispaaniani ja alistas aastatel 907–910 vähemalt kolm suurt Ida-Frangi armeed. Ungarlastel õnnestus suruda de iure Baieri-Ungari piir Ennsi jõeni (aastani 955) ja vürstkonda ei rünnatud sellest suunast sada aastat pärast Bratislava lahingut. Hootised Ungari kampaaniad kestsid aastani 970, siiski tähistasid kaks sõjalist kaotust Saksa-Rooma riigile aastatel 955 (Lechfeld) ja 970 (Arkadiopolis) nihet Ungari vürstkonna arengus.
Üleminek
thumb|220px|[[Kesk-Euroopa|Kesk- ja Ida-Euroopa, u. aastal 950]] thumb|220px|Ungari vürstkond aastal 998.
Hierarhilise pealike ühiskonna muutumine riigi ühiskonnaks oli üks kõige tähtsamaid arenguid sel ajal. Esialgu säilitasid madjarid poolrändleva elustiili, harrastades rändkarjapidamist: nad liikusid piki jõge suve- ja talvekarjamaade vahel, otsides vett oma kariloomadele. György Györffy teooria järgi kohanimedest tuletatuna oli Árpádi talvekorter – selgelt pärast Pannoonia okupeerimist aastal 900 – võib-olla 'Árpádváros' (Árpádi linn), praegu Pécsi komitaadis, ja tema suvekorter oli – nagu on kinnitanud Anonymus – Csepel. Hiljem oli selle teooria järgi tema uus suvekorter Csallóköz, siiski vaieldakse riigi varajase keskuse täpse koha üle. Gyula Kristó järgi paiknes keskus Doonau ja Tisza jõe vahel, aga arheoloogilised leiud viitavad asukohale Tisza ülemjooksu piirkonnas.
Bütsantsi keisri Konstantinos VII 950. aasta paiku kirjutatud De Administrando Imperio püüab määratleda täpselt ungarlaste Tourkia maad. Konstantinos kirjeldas eelmisi Ungari asukaid (näiteks määrlasi), määratles varajase Ungari asustuse, mis paiknes Ungari jõgede (Temes, Maros, Körös, Tisza, Tutisz) ääres, kirjeldas ungarlaste naabreid. Konstantinosel oli rohkem teadmisi Ungari idaosast, seega ühe teooria järgi ei tähendanud Tourkia kogu föderatsiooni maad, vaid ühe hõimu asustust, ja Ungari kirjelduse allikas võis olla Gyula, kelle hõim asus 950. aasta paiku viie jõe ääres. Teise hüpoteesi järgi, mis põhineb peamiselt Konstantinose kirjeldusel, alustasid ungarlased Lääne-Ungari tegelikku asustamist alles pärast 950. aastat, kuna maa idaosa oli palju sobivam rändeluviisile.
Majandusliku olukorra muutumise, karjamaade vähesuse (rändleva ühiskonna toetuseks) ja edasiliikumise võimatuse tõttu hakkas poolrändlev Ungari elustiil muutuma ja madjarid võtsid omaks paikse elu ja hakkasid põllumeesteks, kuigi selle muutuse algust saab dateerida 8. sajandiga. Ühiskond muutus ühtlasemaks: kohalikud slaavi ja muud rahvad ühinesid ungarlastega. Ungari hõimujuhid ja nende klannid rajasid maal kindlustatud keskusi ja hiljem muutusid nende linnused maakonnakeskusteks. Kogu Ungari külade süsteem arenes välja 10. sajandil.
Ungarlaste suurvürstid Fajsz ja Taksony hakkasid võimustruktuure reformima. Nad kutsusid esmakordselt kristlikke misjonäre ja ehitasid kindlustusi. Taksony kaotas vana Ungari vürstkonna keskuse (võib-olla Tisza ülemjooksul) ning otsis uue Székesfehérváris ja Esztergomis. Taksony uuendas ka vanas stiilis sõjaväeteenistust, muutis armee relvastust ja viis ellu Ungari rahvastiku suuremahulise organiseeritud ümberasumise. Ungari riigi konsolideerumine algas Géza valitsusajal. Pärast Arkadiopolise lahingut oli Bütsants peamine ungarlaste vaenlane. Bütsantsi laienemine ohustas ungarlasi, kuna allutatud Esimene Bulgaaria tsaaririik oli sel ajal olnud madjaritega liidus. Olukord muutus vürstkonnale raskemaks, kui Bütsants ja Saksa-Rooma riik aastal 972 liitu asusid. Aastal 973 osales 12 hiilgavat madjari saadikut, kelle Géza oli arvatavasti nimetanud, keiser Otto I korraldatud Riigipäeval. Géza rajas tihedad sidemed Baieri õukonnaga, kutsudes sealt misjonärid ja korraldades oma poja abielu hertsog Heinrich II tütre Giselaga. Géza Árpádi dünastiast, ungarlaste suurvürst, kes valitses vaid osa ühendatud territooriumist, kõigi seitsme madjari hõimu nimeline ülemisand, kavatses integreerida Ungari kristliku Lääne-Euroopaga, ehitades riigi üles vastavalt Lääne poliitilisele ja sotsiaalsele mudelile. Géza vanimast pojast Istvánist sai esimene Ungari kuningas pärast võitu oma onu Koppány üle, kes nõudis samuti trooni. Ungari ühendamine, kristliku riigi asutamine ja selle muutmine Euroopa feodaalseks monarhiaks teostati Istváni poolt.
Riigi ülesehitus
907. (või 904.) aastani oli Ungari riik ühiselt valitsetud (omaks võetud kasaaridelt). Kuningavõim oli jagatud püha kuninga (mõned allikad räägivad vürsti- või khaanitiitlist) Kende ja väejuhi Gyula vahel. Ei ole teada, milline kahest rollist määrati Árpádile ja milline Kurszánile. Võib-olla loobuti pärast Kende Kurszáni surma sellest jaotusest ja Árpádist sai vürstkonna ainuvalitseja. Bütsantsi Konstantinos Porphyrogennetos kutsus Árpádit "ho megas Tourkias archon" (Tourkia suurvürst) ja kõik 10. sajandi vürstid, kes riiki valitsesid, kandsid seda tiitlit. Vanemaõiguse järgi pärisid valitseva klanni vanimad liikmed vürstkonna. Ungari suurvürstid ei kandnud tõenäoliselt ülemvõimu, kuna sõjaliste kampaaniate ajal läände ja lõunasse esialgu tugev vürstivõim vähenes. Veelgi enam, ürikud ei viita suurvürstidele 10. sajandi esimesel poolel, välja arvatud ühel juhul, kui aastal 947 mainitakse Taksonyt, kui 'Ungari hertsogit' (Taxis-dux, dux Tocsun). Väejuhtide (Bulcsú, Lél) roll kasvas tähtsamaks. Árpádi dünastia vürstid kandsid turgi nimesid, nagu ka enamus madjari hõime.
Rahvastik
On erinevaid hinnanguid maa rahvastiku suurusest 10. sajandil. Hinnangud jäävad vahemikku 250 000 – 1 500 000 aastal 900. Puuduvad arheoloogilised tõendid, et Ungari aadel elas 10. sajandil lossides. Arheoloogia näitab vaid ühte kindlustatud ehitist, mis dateeritud 9. sajandi lõpust (Mosapurci loss). Vaid 11. sajandi ehitiste väljakaevamised annavad teatud tõendeid lossiehituse protsessidest. Siiski võib väljakaevamiste tulemus Borsodis tähendada, et prelaadid ja aadlikud elasid 10. sajandil juba kivimajades. Moslemi geograafid on maininud, et ungarlased olid telgiselavad. Telkide kõrval elasid tavalised inimesed koobastes, kuigi on arheoloogilisi tõendeid mitme eluruumiga ning puidust ja kivist majatüüpide ilmumisest.
Veel teooriaid
On ajaloolasi, kes ütlevad, et vürst Árpádi rahvas kõneles turgi keelt ja madjarid olid juba tasandikul (aastast 680). Nende peamine argument on, et tulnukate kalmistud on liiga väikesed, neid ei olnud piisavalt, et täita tasandik madjari keelega. Kuid tundub, et Árpád juhtis megyeri hõimu ja olnuks keeruline, kui megyeri hõim kõnelnuks bulgaari turgi keelt. Muidugi võis kõik juhtuda põhimõtteliselt sümbioosis.
Tõnu Jürgenson
Tõnu Jürgenson (28. november 1941 Laeva vald, Tartumaa – 11. juuni 2018 Tartu) oli Eesti sõudja.
Lõpetas 1961 Tartu 8. keskkooli ja 1970. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia metsamajanduse eriala.
Hakkas sportima Eesti Põllumajanduse Akadeemia spordiklubis Jaan Jürgensteini suunamisel.
Ta saavutas 1966. aastal Tartu Kalevi kaheksapaadil Nõukogude Liidu karikavõistlustel teise koha. 1964. aastal meistersportlane.
Oli ka kümnekordne Eesti meister:
Sainte-Brigitte-de-Laval
Sainte-Brigitte-de-Laval on linn Kanadas Québeci provintsis Capitale-Nationale'i halduspiirkonnas.
Väärtuste realiseerimise teooria
Väärtuste realiseerimise teooria (values-realizing theory) ehk suhtluse kontekstis ka väärtuste pragmaatika teooria (values-pragmatics theory) on Bert H. Hodgesi väljatöötatud taju, tegevuse ja tunnetuse psühholoogiline käsitus, mille järgi väärtused on reaalsed hüved, mis määravad tegevusvälju "ökosüsteemides".
Näiteks autojuhtimisel tekib juhi tegevust suunav turvalise sõidu väli (Gibson, Crooks 1938), mida piiravad takistused (näiteks hooned, puud ja teised autod) ning mille suurus ja kuju pidevalt muutub. See on ka sotsiaalne väli, sest see sõltub teiste juhtide tegevusest. Väärtused määravad tegevusvälja ja on kohustuslikud, sest kui turvalisust, liikumisvabadust, hoolikust (näiteks pikivahe hoidmisel), sallivust ja muid väärtusi piisavalt ei realiseerita, siis tegevusväli sõna otseses mõttes lakkab olemast (Hodges 2007).
Väärtused ei ole inimestes ega asjades, vaid suhtele esitatavad reaalsed nõuded. Väärtused piiravad tegevuse ja taju võimalusi, isegi kui neid nõudeid ei teadvustata või ei tunnistata. Näiteks turvalise sõidu väli ei ole juhi projektsioon, vaid eksisteerib ka siis, kui juht ei vaata. Ta ei eksisteeri mitte asjades, vaid on dünaamiline heade ja halbade võimaluste väli, mis kohustab juhti asjade suhtes pidevalt tegutsema. Väärtused moodustavad reaalsed ontoloogilised, episteemilised ja eetilised nõudes võimalikele tegudele; need ei ole sotsiaalsed normid, isiklikud eelistused ega bioloogilised vajadused. Indiviidid või rühmad võivad konkreetseid paremini või halvemini tähele panna, aga väärtused ei ole nende omad, vaid väärtused määravad hüved, mis teevad nende olemasolu ja tegevuse võimalikuks.
Iga psühholoogilist tegevust kitsendab mitu hüve, asi ei ole kunagi ainult ühes väärtuses, näiteks turvalisuses, täpsuses või tõhususes. Kui hoolitaks ainult turvalisusest, siis ei hakatakski autot juhtima; kui hoolitaks ainult hoolikusest, muutuks juhtimine sallimatuks ja seetõttu ebatõhusaks ja ebaturvaliseks. Autojuhtimist kui väärtusi realiseeriva tegevust ei saa taandada eesmärgi taotlemisele (Hodges, Baron 1992). Väärtused on organiseeritud heterarhiliselt: puudub väärtuste kindel hierarhia, vaid eri aegadel ja eri ülesannete puhul on väärtuste järjekord erinev, et kõik väärtused realiseeruksid (Hodges 2009:632). Näiteks autojuhtimisel on mõnikord esiplaanil kiirus ja hoolikus, mõnikord turvalisus. Tegu pole lihtsalt kompromissiga, sest mõnikord nõuab turvalisus suuremat kiirust ja suuremat hoolikust. Hea autojuhtimine on pidev balansseerimine, et muutuvas olukorras kõiki väärtusi realiseerida.
Sülfoon
pisi|Sülfoone
Sülfoon on õhukeseseinaline lõõtsakujuliselt pikenev või lühenev metallsilinder (toru).
Sülfoonid võivad olla tehtud kas roostevabast terasest, messingist, fosfor- või berülliumpronksist.
Sülfoone kasutatakse nt masinaehituses.
Rolf Wenkhaus
Rolf Wenkhaus (9. september 1917 Berliin – 31. jaanuar 1942 Donegali krahvkond, Iirimaa) oli saksa filminäitleja.
Rolf Wenkhaus oli näitleja Kurt Wenkhausi (1891–1965) poeg. Ühtekokku mängis ta kolmes filmis. Esmajoones on ta tuntud seoses Emil Tischbeini rolliga filmis "Emil ja salapolitseinikud" (1931). 1932. aastal valminud komöödiafilmis "Läbikriipsutatud arve" oli tal väike kõrvalosa. 1933. aasta filmis "SA-mees Brand" mängis ta hitlerinoort Erich Lohnerit.
Teise maailmasõja puhkemise järel astus Rolf Wenkhaus vabatahtlikuna Luftwaffesse. Rolf Wenkhaus hukkus 31. jaanuaril 1942 lahingulennul, kui neljamootoriline pommituslennuk Focke-Wulf Fw 200 Condor, mille meeskonda ta kuulus, Iirimaal Donegali krahvkonnas ranniku lähedal mere kohal alla tulistati.
Freienhagen
Freienhagen on vald Saksamaal Tüüringi liidumaal Eichsfeldi kreisis.
Kõrgessaare raamatukogu
Kõrgessaare raamatukogu on raamatukogu Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kõrgessaare asulas.
Aastatel 2015–2019 oli Kõrgessaare raamatukogu Hiiu valla raamatukogu (Kärdla linnaraamatukogu) haruraamatukogu.
Pendelränne
Pendelränne ehk pendelmigratsioon on inimeste regulaarne liikumine oma alalise elukoha ja töökoha või haridusasutuse vahel. Lisaks sellele hõlmab see ka teisi regulaarseid või sageli korduvaid reisimisi ühest kohast teise, mis ei ole töö ega õppimisega seotud.
Peamine pendelränne toimub linnaregioonis. Linnaregiooni all mõistetakse linna, mis moodustab kirjeldatava regiooni tuuma ja ümbritsevat piirkonda – tema tagamaad. Tagamaa ehk linnalähipiirkond pakub inimestele soodsaid võimalusi oma kodu rajamiseks või soetamiseks ja meelitab seeläbi inimesed tuumiklinnadest välja. Samas kasutavad linnast välja kolinud (tagamaal elavad) inimesed olulises osas linna teenuseid ja linnas pakutavaid töökohti. Erinevad uuringud näitavad, et 15–25% tagamaa elanikest töötavad tuumiklinnas. Lisaks töötamisele veedavad tagamaa elanikud ka suurema osa oma vabast/aktiivsest ajast tuumiklinnas, mis toob kaasa inimeste igapäevase pendeldamise linna ja tema tagamaa vahel.
pisi|Pendelrändajad [[New York|New Yorgi metroos]]
Ajalugu
Pendelränne kujunes välja 19. sajandi teises pooles, kui hakkas arenema raudteetransport. Raudtee areng tõi kaasa inimeste uued liikumismustrid. Rongi hakati kasutama liikumiseks äärelinnast kesklinna. Esimesed paigad, kus pendelränne esines, olid Ameerika Ühendriikide linnad New York, Philadelphia, Boston ja Chicago. Tekkima hakkasid piletisüsteemid rongi korduvkasutajatele. Inimesed, kes iga päev sõitsid kindlal trajektooril, said osta sõidukaardi pikemaks perioodiks. See pilet lubas reisijal, kes sageli kahe koha vahel pendeldas, sõita nii kaua, kuni kehtib pilet. Tavaliselt on ka pilet odavam, kui tal on pikem kehtivusaeg.
Enne 19. sajandit elasid töötajad peamiselt oma töökohast vähem kui tunniajase jalutuskäigu kaugusel. Tänapäeva arenenud ühiskonnas on tavaline, et inimene reisib iga päev pikki teekondi oma kodulinnast või -külast eemale. Seda on mõjutanud kõrged eluasemekulud kesklinnas, korraliku ühistranspordisüsteemi puudumine ja sagedased liiklusummikud. Reisitakse nii auto, mootorratta, rongi, lennuki, bussi kui jalgrattaga.
Äärelinnad
Pendelrändel on suur mõju tänapäeva linnade arengule. Kui varem olid linnad kompaktsed, siis praegu on nad pendelmigratsiooni tõttu kasvanud üüratult suureks ja laialivalguvaks. Varem ei olnud see praktiline, aga tänu transpordi arengule on suurtele linnadele tekkinud eeslinnad ja äärelinnad. Suurlinnad ja linnastud on ümbritsetud pendeldajate vöönditega, mida tuntakse magalate või tagamaade nime all. Tüüpiline pendelränne toimubki iga päev magala ja töö või kooli vahelt.
Valglinnastumine põhjustab ka äripiirkondade kaugenemise keskustest. Uued ettevõtted hakkavad oma tegevust üha rohkem linnade äärealadele paigutama. See toob kaasa vastupidise pendelrände, kus inimene elab kesklinnas ja töötab äärelinnas. Lisaks eksisteerib kolmandat tüüpi pendelränne, kus inimene elab linna lähedal maal ja liigub tööle äärelinna.
Liiklus
Pendelränne toimub enamasti samal kellaajal ning see toob kaasa hommikusel ja õhtusel tipptunnil ummikud teedel. Tavaliselt ei tule ka ühistranspordisüsteem linnades piisavalt hästi toime inimeste nõudmiste ja vajatustega. Näiteks Lõuna-Californias asuv kiirtee Interstate 405 on üks kõige aktiivsemalt kasutatav kiirtee USA-s. Selle läbilaskevõime on sageli pendelrände tõttu häiritud. Inimesed võivad seal tipptunnil kuni kaks tundi oodata ja seista. Lisaks sellele aeglustavad kõik ehitustööd ja avariid teedel inimeste igapäevast liikumist.
pisi|Liiklusummik [[Portugalis (2005)]] Eestis tekitab pendelränne liiklusummikuid peamiselt Tallinnas. Mitmed suurtööstused on pealinnast maale kolinud ja selle tõttu liiguvad paljud oskustöölised iga päev kesklinnast linna äärealadele. Ning spetsialistid, kes on kolinud linna lähiümbruse omavalitsustesse, liiguvad iga päev tööle kesklinna. Enamasti käivadki pealinnas tööl need inimesed, kes on hiljuti lähivaldadesse kolinud, kuid kelle töökoht on jäänud samaks ja kellele uues elukohas neile vastava eriala tööd ei pakuta. See iga tööpäev toimuv kahesuunaline pendelränne Tallinna ja lähivaldade teedel põhjustabki ummikuid.
Tallinna Tehnikaülikooli uuringu tulemustest selgus, et kõige rohkem käib inimesi Tallinnas tööl Saue vallast. Omavalitsuse 8249 inimesest reisib tööpäeviti pealinna ja kodu vahel 79%. Teisel kohal on Viimsi vald, kust 14 252 inimesest sõidab Tallinna tööle 74% ja kolmandal kohal väike Anija vald, kust pealinna sõidab tööle 70% elanikest. Arvuliselt käib inimesi kõige rohkem Tallinnas tööl Viimsi vallast ehk 10 546 elanikku. Statistikaameti andmetel käis 2006. aastal Tallinnast Harjumaal tööl ligikaudu 12 400 inimest. Harjumaalt käis Tallinnas tööl ligikaudu 31 900 inimest ehk 13,2% Tallinnas töötavatest inimestest.
Õhusaaste
Suurenenud liikuvus loob uusi võimalusi majanduse arendamiseks ja elukvaliteedi tõstmiseks, kuid võib põhjustada ebasoodsaid keskkonnamõjusid. USA äärelinnades ja mujalgi maailmas kipub õhk olema eeslinnas vähem saastunud kui kesklinnas, kuigi kesklinnas kasutatakse rohkem ühistransporti. Mõned valitsused ja tööandjad on kehtestanud töötajatele sõidukulude vähendamise programme. See soodustab uute alternatiivide teket. Näiteks on hakanud levima internetiportaalid, kus inimesed otsivad kaasreisijaid. Nad reklaamivad välja oma teekonna ja paluvad inimestel endaga ühendust võtta, et vähendada sõidukulusid. See vähendab massilist liikumist teedel, kus igaüks sõidab üksinda autos, ning samas aitab säilitada kiiruse ja mugavuse.
Autod, milles on vähe reisijaid, ei kasuta kütust ja teid nii tõhusalt kui autod, kus on reisijaid rohkem, või ühistransport. Nad tekitavad ka rohkem liiklusummikuid. Kuid suurem osa inimesi sõidab siiski autos üksi, sest nad arvavad, et nii saab kiiremini. Ja autoga sõitmine on peamine õhusaaste allikas. Kui inimesed, kes pendeldavad iga päev töö- ja elukoha vahel, hakkaksid rohkem autosid ühiskasutama, aitaks see neil kiiremini sihtkohta jõuda. Seega tuleb inimesi julgustada koos sõitma, et vähendada õhusaastet.
Regionaalne pendelrändeuuring
Koostöös Tartu Ülikooli inimgeograafia ja regionaalplaneerimise õppetooliga on Siseministeeriumis 2010. aastal korraldatud regionaalne pendelrändeuuring. Selle uuringu eesmärgiks oli uurida 21. sajandi alguses Eestis kujunenud pendelrännet ja tööjõuareaale ning nendest lähtuvaid muutusi asustussüsteemis. Igapäevase mobiilsuse kaardistamiseks on kasutatud uuenduslikku mobiilpositsioneerimise meetodit. Uurimuse tulemused näitavad, et omavalitsuste piire ületav elukoha ja töökoha vaheline pendelränne on Eestis oluline nähtus. Pendelrändajate hulk on kasvanud läbi ajaloo koos transpordi kättesaadavuse paranemise ja eeslinnastumisega. Selle uuringu tulemusena selgus, et vähemalt 380 000 Eesti elanikku tegutseb iga päev (töö, haridus jms regulaarsed päevased tegevused) väljaspool oma elukoha omavalitsust. Pendelrändajad liiguvad kõige enam suunal maa–linn ja linn–maa, vähem on linn–linn ja maa–maa suunal pendeldajaid. Pendelrändajate hulk sõltub keskusasula suurusest, kõige rohkem on pendelrändamist Tallinna ja lähivaldade ning teiste suuremate linnade ja nende lähiümbruse vahel. See uuring on väga oluline erinevatele avaliku sektori asutustele, selle abil saab paremini edendada regionaalse arengu, planeerimise ja sisejulgeoleku alaseid arutelusid.
Eestis tegutseb iga päev töö või õpingute tõttu väljaspool oma elukoha omavalitsust ligi 1/3 kogu elanikkonnast. Seetõttu on kindlasti vaja mõelda avaliku halduse nüüdisaegsematele lahendustele, kuidas ja kus pakkuda inimestele teenuseid, kuidas juhtida transpordivajadust, kuidas õiglaselt koguda makse ja jagada toetusi. Eriti oluliseks muutub linnaregioonide kui tervikute käsitlemine, linnad moodustavad eeslinnadega terviku ja peaksid eri eluvaldkondades teineteisega rohkem koostööd tegema. Samuti on vaja plaanimisel arvestada kõigi seotud osapooltega ja kõigiga, kellele projektid positiivset või negatiivset mõju avaldavad.
Manami Nakano
Manami Nakano (jaapani keeles 中野 真奈美 Nakano Manami; sündinud 30. augustil 1986) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.
Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2010–2013 12 mängu.
Pilawa
Pilawa on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas Garwolini maakonnas, Pilawa valla halduskeskus. Pilawa asub Varssavi kesklinnast umbes 47 km kagus.
Pilawa on asutatud aastal 1824. Raudteeühenduse sai 1877. aastal. Linn alates aastast 1984.
Bruno Hörschelmann
Bruno Hörschelmann (9. september 1889 Kose – 28. juuli 1946 Regis-Breitingen) oli Eesti vaimulik.
Lõpetas Tallinna Nikolai Gümnaasiumi. Õppis aastatel 1909–1916 Tartu ülikoolis matemaatikat ja usuteadust. Lõpetas ülikooli teoloogiakandidaadi astmega. Oli prooviaastal Lüganuse koguduses. Ordineeriti õpetajaks 14. juulil 1918 Tallinna Toomkirikus.
Oli aastal 1918 Lüganuse koguduse õpetaja Carl Ferdinand Sigismund Waltheri isiklik adjunkt, 1920–1939 Lüganuse Ristija Johannese koguduse õpetaja.
Põgenes aastal 1939 Saksamaale. Oli aastatel 1939–1940 pastor Altfeldes Danzigi lähedal (praegu Stare Pole Malborki kreisis Pomorze vojevoodkonnas) ning 1940–1942 pastor Jeschaus Schwetzi kreisis (praegu Jeżewo Świecki kreisis Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas) Jäi aastal 1942 emerituuri, elades Regis-Breitingenis (Saksimaal). Seal ta ka suri aastal 1946.
Isiklikku
Tema isa oli Kose, Kihelkonna ja Baratajevka koguduse (Samara kubermangus) õpetaja Christfried Otto Hörschelmann, vanaisa Carl Anton Ferdinand Hörschelmann oli Kose Püha Nikolause koguduse õpetaja. Ta oli kaks korda abielus, pärast esimese naise surma abiellus tolle õega, nende isa oli Iisaku koguduse õpetaja Carl Albert Intelmann. Abikaasade vend Reinhold Carl Intelmann oli Iisaku koguduse adjunktõpetaja, vend Carl Helmut Intelmann oli Varbla koguduse õpetaja.
Nikolai Goromulinsky vanem
Nikolai Goromulinsky (6. detsember 1878 – 21. august 1971 Tallinn) oli Eesti arst.
Ta lõpetas 1904. aastal Tartu ülikooli arstiteaduskonna.
Tema poeg oli Nikolai Goromulinsky (noorem).
Elgi Kurul
Elgi Kurul (aastani 1968 Elgi Kaiv, aastatel 1982–1983 Elgi Jürissaar; sündinud 26. augustil 1943 Tartus) on eesti sõudja.
Lõpetas 1963 Tartu 8. Keskkooli.
168 cm, 75 kg. Sõudmistreeninguid alustas 1959 Tartu Kalevi LNSK-s Malle Tammpere õhutusel, hiljem oli tema treener Jüri Kurul.
Isiklikku
Ta on olnud abielus treener Jüri Kuruliga.
Luhamaa Pühavaimu kogudus
Luhamaa Pühavaimu kogudus on õigeusu kogudus Setumaal, mis tegutseb Võru maakonnas Setomaa vallas Määsi külas.
Luhamaa Pühavaimu kogudus eraldus 1920. aastate lõpus Pankjavitsa Nikolai kogudusest ja sai iseseisvaks 6. märtsil 1928.
Kogudus kasutab Luhamaa Pühavaimu kirikut. Koguduse preestrid on Peeter Uibo ja Herodion Niitvägi.
Sagar
pisi|Puidust uks puidust põõnade ja sagaratega, puidust naelu asendavad metallist naelad pisi|Kuusest põõnad ja sagarad Sagar on puidust uksehing, täpsemalt selle konksjas osa, millele toetuvad põõnad ja millel pöörates uks avaneb ja sulgub. Traditsiooniliselt olid talude uksed kõrge lävega ja madalad, löödud kokku vertikaalsetest laudadest ning neid sidusid puidust horisontaalsed põõnad, mis toimisid ühtlasi uksehingede osana, olles kinnitatud sagarate külge.
Astroid
pisi|Astroid thumb|500px|Astroidi moodustumine
Astroid on tasandiline joon, mida ristkoordinaatides saab esitada võrrandiga
Astroid on hüpotsükloidi erijuht.
Vana-Laitsna vald
Vana-Laitsna vald (läti keeles Veclaicenes pagasts; eesti keeles ka Vana-Laitsina, Laits(i)na vald, saksa keeles Gemeinde Alt-Laitzen) on vald Lätis Eesti piiri ääres Alūksne piirkonnas. Ajalooliselt jäi vald Apukalna kihelkonda.
STS-31
STS-31 oli Space Shuttle'i programmi 35. missioon ja kosmosesüstiku Discovery 10. missioon. Discovery startis Kennedy Kosmosekeskusest 24. aprillil 1990 ja viis orbiidile Hubble'i kosmoseteleskoobi.
Vana-Laitsna vald
Vald piirneb sama piirkonna Vastse-Laitsna ja Ziemeri vallaga, samuti ka Smiltene piirkonna Hopa vallaga. Eestis piirneb see Võrumaa Rõuge vallaga (varem Varstu, Rõuge ja Haanja vallaga).
STS-31
Discovery meeskond paigutas Hubble'i orbiidile 25. aprillil ning veetis seejärel ülejäänud aja teaduskatseid sooritades ja IMAX kaameratega missiooni jäädvustades. STS-31 oli pärast 1986. aasta jaanuari esimene missioon, kus stardikompleksis oli samaaegselt kaks süstikut: Discovery, mis asus 39B-s, ja Columbia, mis asus 39A-s.
Vana-Laitsna vald
Valla pindala on 72 km². 2016. aasta seisuga elas seal 378 inimest. Valla keskus on Korneti küla, vallavanem on Iveta Vārtukapteine.
STS-31
Meeskond
Missioon oli algselt planeeritud 1986. aasta augustisse ja seda pidi teenindama Atlantis, aga Challengeri katastroofi järel lükati seda tunduvalt edasi. Missiooni komandöriks pidi olema John Young, kellele see olnuks rekordiline seitsmes missioon, aga ta oli missiooni ajaks juba suunatud kontoritööle ja tema asemel sai komandöriks Loren J. Shriver.
Vana-Laitsna vald
Vald asub Alūksne kõrgustikul. Sealt algab Pärlijõgi. Valla territooriumile jäävad ka Korneti järved.
STS-31
Missioon
STS-31 startis 24. aprillil 1990 kell 8:33 kohaliku aja järgi. Missioon pidi algselt startima 10. aprillil, aga see tuli 4 minutit enne startimist tehnilise rikke tõttu edasi lükata. Vigane seade vahetati välja ja kosmoseteleskoobi akud laeti uuesti täis. 24. aprillil katkestati stardiloendus uuesti, kui Discovery arvutid ei sulgenud starditorni kütusetoru klappi. Insenerid sulgesid klapi manuaalselt ja loendus sai jätkuda.
Vana-Laitsna vald
Valla ajalugu
pisi|Romeškalnsi mõisa härrastemaja, hilisem Vana-Laitsna algkool
STS-31
Missioon
Discovery peamine laadung oli Hubble'i kosmoseteleskoop, mis tuli viia väga kõrgele orbiidile. Seetõttu liikus Discovery üle 500 km kaugusele Maast ja missiooni ajal saavutatud orbiit oli tollal Space Shuttle'i programmi kõrgeim.
Vana-Laitsna vald
Valla ajalugu
Valla alal asus Vana-Laitsna mõis. Vana-Laitsna vald moodustati selle aladele aastal 1866. Aastal 1897 liideti sellega Apukalna vald ja Väike-Laitsna (Mazlaicene) vald.
STS-31
Missioon
Hubble paigutati orbiidile 25. aprillil. Hubble'i orbiidile paigutamise ajal ei avanenud üks selle päikesepaneelidest ja missiooni spetsialistid McCandless ja Sullivan valmistusid avakosmosesse väljuma, juhul kui seda Maalt parandada ei suudeta. Päikesepaneel suudeti siiski raadio teel avada ning Sullivan ja McCandless avakosmosesse ei läinud. Pärast Hubble'i orbiidile paigutamist tegi meeskond kosmosesüstiku pardal mitme valdkonna teaduskatseid.
Vana-Laitsna vald
Valla ajalugu
Aastal 1920 arvati osa vallast Eesti koosseisu, Vana-Laitsna vallana. Aastal 1935 oli valla pindala 79,7 km² ja seal oli 1597 elanikku. 1945. aastal moodustati valda Vana-Laitsna ja Druskase külanõukogud, aastal 1949 likvideeriti aga vald ametlikult. Aastal 1954 liideti Vana-Laitsna külanõukoguga likvideeritav Druskase külanõukogu. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Alūksne piirkonda.
STS-31
Missioon
Kosmosesüstik naasis Maale 29. aprillil ja maandus kohaliku aja järgi kell 6:49 Edwardsi õhujõudude baasis.
Vana-Laitsna vald
Kaitstavad objektid
pisi|Vana-Laitsna õigeusu kirik Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all hiiepaik Vosvi Taevamägi, Zeņģi muinaskalmed ehk Rootsi kalmistu, Tilmani muinaskalmed ehk Rootsi kalmistu, Ķempji muinaskalmed ehk Rootsi kalmistu, Mauliņi muinaskalmed ehk Rootsi kalmistu, Druskase ehk Korneti linnamägi ja Kūriņkalnsi muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on Vana-Laitsna õigeusu kirik, Radziņi muinaskalmed, hiiepaik Dimanti Kirikumägi, Maskaļi muinaskalmed ehk Kalmemägi ja Jāņkalni keskaegne kalmistu.
Asustus
Aastal 2011 elas vallas 311 lätlast, 19 venelast, 1 valgevenelane, 4 ukrainlast ja 1 poolakas, lisaks veel 23 muude rahvaste esindajat.
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Ökoloogiline sobitumine
Ökoloogiline sobitumine (inglise keeles ecological fitting) on koosluse moodustumise protsess, kus organismid paigutuvad kooslusse lähtuvalt sobivusest seal olevate teiste liikide ja tingimustega.
Ökoloogiline sobitumine eristub evolutsioonilisest kohastumisest, mille kohaselt koosluse moodustavad koevolutsioneerunud liigid.
Mõiste võttis kasutusele Daniel Janzen 1985. aastal. Varem on sarnast mõistet kasutanud Jakob von Uexküll (saksa keeles Einpassung, eristades seda evolutsioonilisest kohastumisest – Anpassung).
Sainte-Catherine-de-la-Jacques-Cartier
Sainte-Catherine-de-la-Jacques-Cartier on linn Kanadas Québeci provintsis Capitale-Nationale'i halduspiirkonnas.
Rafael Amos
Rafael Amos (esines ka nimekuju Ralf Amos; 4. august 1950 – 9. november 2012) oli eesti ajakirjanik ja Reformierakonna poliitik, Eesti Ajakirjanike Liidu esimees ning Saue linnavolikogu esimees.
Amos töötas Eesti Filmiarhiivi teaduri, ajakirjaniku, Eesti Telegraafiagentuuri peatoimetaja asetäitja, justiitsministeeriumi ja Harju maavalitsuse osakonnajuhatajana, samuti oli ta Harju maakonna piirkondlik töötülide lepitaja. 1996–2000 oli ta Eesti Ajakirjanike Liidu esimees.
1994. aastal valiti Rafael Amos Harju Maakogu esimeheks. Ta oli Eesti presidendi valimiskogu liige 1996. ja 2001. aastal. Amos oli Saue linnavolikogu kõigi kuue koosseisu liige ning volikogu esimees 1996–2002 ja 2004–2005. Novembrist 2005 kuni 2012. aasta märtsi lõpuni töötas ta Saue linnavalitsuses abilinnapeana.
2002. aastal andis Saue linn Rafael Amosele linna kõrgeima autasu, teenetemärgi pikaajalise tulemusliku töö eest volikogus.
2010 ja 2011 tuli Amos Saue linna mälumängumeistriks.
Folkuniversitetet
Folkuniversitetet on Rootsi haridusorganisatsioon, mis pakub eri valdkonna õppekursuseid Rootsis.
Organisatsioon asutati 1942.
Eestis tegutseb Rootsi organisatsiooni eeskujul MTÜ Folkuniversitetet Tartu
Augud
"Augud" on Louis Sachari 240-leheküljeline tavaformaadis ja pehmes köites raamat. Raamat on kirjutatud 1998. aastal. Eesti keeles ilmus "Augud" 2006. aastal Leelo Märjamaa tõlkes.
Raamatut premeeriti 1999. aastal John Newbery medaliga, millega autasustatakse USAs kirjanikke silmapaistva panuse eest lastekirjandusse. See on kõige esimene lastekirjanduse autasu maailmas, mida on välja antud alates 1922. aastast ning igal aastal läheb see parimale Ameerika Ühendriikides ilmunud lasteraamatule. Samuti sai raamat ilmumisaastal National Book Awardi.
Sisu
Raamatu tegevus viib meid Rohelise Järve laagrisse, noorte paranduslikku kolooniasse, kus poisse mehistatakse sellega, et neid sunnitakse iga päev auke kaevama. Rohelise Järve laagris ei ole järve. Kuid seal on lugematu arv suuri auke.