cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Tüümus
Tüümuse siirdamine
Tüümuse siirdamine on elundi siirdamise vorm, mille korral inimese tüümusekude (või osa tüümusest) invasiivse kirurgilise operatsiooni käigus elundidoonorilt elundisaajale siiratakse. Siiratavaid inimese tüümusi teistelt inimestelt spetsiaalselt välja ei lõigata, siirdamiseks kasutatakse vastsündinutelt ja või väikelastelt näiteks avatud südamelõikuse ajal eemaldatud elundeid.
Tüümuse siirdamise järel võib välja kujuneda autoimmuunne sündroom.
Tüümuse piltdiagnostika
Tüümuse patoloogia kahtluse korral võidakse, tuvastamaks tüümuse lesioone ja/või haiguslikke seisundeid, kasutada mitmesuguseid radioloogilisi uuringuid (piltdiagnostika).
Esmase diagnostika vahendina võidakse uuritavale teha kas tüümuse ultraheli, rindkere röntgenipilt (Röntgeniülesvõte rindkere piirkonnast (üks ülesvõte) 9,12 eurot), rindkere kompuutertomograafia või rindkere magnetresonantstomograafia.
Tüümuse lesioonide korral võidakse leviku ja/või ravivastusele kinnituse saamiseks teha – PET/KT jm.
Tüümus rindkere röntgenipildil
pisi|Röntgenipilt: normaalne tüümus noorel lapsel
Tüümuse kujutis rindkere röntgenipildil on varieeruv nii indiviiditi kui ka samal indiviidil – varieeruvad nii kuju, suurus, ka asukoht (ektoopiline tüümus) lesioonide kujutised kui ka tihedus jm.
Loote tüümuse ultraheliuuringud
Naistel võidakse raseduse ajal teostada loote ultraheliuuringuid, mille käigus võidakse vajadusel vastava aparaadi (näiteks värvi-doppler-ehhokardiograaf) kuvarile kuvada ja mõõta ka loote tüümust.
1989. aastal demonstreerisid Felker jt, et tüümust saab vastavate seadmete ja tarkvara ning spetsialistide olemasolul kuvada ja uurida.
Tüümuse kiiritusravi
20. sajandil seostati Ameerika Ühendriikides tüümusega tervet rida haiguslikke seisundeid, mille raviks kasutati kiiritusravi.
1920. aastatel kasutati tüümuse kiiritamist ka psoriaasi ravis.
1945. aastal nimetas ameerika radioloog John Caffey tüümuse kiiritamist, sõltumata vanusest, irratsionaalseks protseduuriks.
Lapseeas saadud tüümuse kiiritusravi võib indutseerida kiirgusest põhjustatud kilpnäärmevähi teket.
Termin
Etümoloogia pole päris selge ja kindlad kokkulepped sõna päritolu kohta ilmselt puuduvad.
Kreeka]sõna θύμος 'thymos' pidavat osade allikate andmetel tähendama nii suitsutaolisust ja vaimu kui ka hinge ja julgust.
Ladinakeelset nimetust thymus seostatakse tüümianitaimega.
Tüümuse varasem eestikeelne nimetus oli harknääre. Termin seostub arvatavasti ühe osaga teadlastest, kes varem kirjeldasid tüümuse funktsioone (mis olid suuresti teadmata) sarnaselt teiste näärmete funktsioonidega.
Harkelund on kantud kehtivasse rahvusvahelisse inimese anatoomia standardisse Terminologia Anatomica ja inimese tsütoloogia ja histoloogia standardsõnavarasse Terminologia Histologica ning inimese embrüonaalse (looteea) arengustaadiumi standardsõnavarasse Terminologia Embryologica-sse.
Tüümuse MeSH number on: A10.549.750.
Tüümuse läbivoolutus ex vivo
,
Subjekt-objekt-suhe
Subjekt-objekt-suhteks nimetatakse psühholoogias ja pedagoogikas inimestevahelist suhet, milles üks inimene ei võta teist mitte vaba isikuna, vaid oma tegevuse objektina, kes selles tegevuses ei osale.
1841
1841. aasta (MDCCCXLI) oli 19. sajandi 41. aasta.
Ventspils
Ventspils (, [vääntspils]) (saksa Windau, eesti Vindavi, liivi Vǟnta) on linn (aastast 1378) Lätis Kurzemes Venta jõe suudmes.
See on 1. järgu haldusüksus – keskalluvusega linn (republikas pilsēta), Lätis elanike arvult kuues linn Riia, Daugavpilsi, Liepāja, Jelgava ja Jūrmala järel. Linn on Ventspilsi piirkonna halduskeskuseks, kuigi ise selle koosseisu ei kuulu.
Ventspils kuulus Hansa liitu. Linna keskel asub Ventspilsi ordulinnus.
Ventspilsi sadam on spetsialiseerunud nafta väljaveole (sadamasse raudteed ja naftajuhet pidi). See on kaubakäibelt suurim sadam Lätis ja üks suuremaid Läänemerel.
Rahvastik
Arvestuslikel andmetel oli Ventspilsi elanikest 1. jaanuaril 2011 lätlasi 55,0%, venelasi 28,8%, ukrainlasi 4,7%, valgevenelasi 4,5%, mustlasi 2,7%, poolakaid 1,1% ja teistest rahvustest inimesi 3,2%.
Loodus
Linna põhjaosas asub Būšnieki järv.
Linna järgi on nime saanud siluri Ventspilsi kihistu, ka on sealne puurauk kihistu stratotüübiks. Puurauk on stratotüübiks veel Tārgale kihistule; kihistu Lūžni ja Gārzde kihtide jaoks on see neostratotüüp.
Kaitstavad objektid
Muinsusmälestistest on linnas riikliku kaitse all Ventspilsi ajaloolise linnasüdame ala, Ventspilsi vanalinn, Ventspilsi raudteejaama peahoone ja veetorn, Lootsitorn, mereäärse vabaõhumuuseumi ajalooliste hoonete kompleks, laoga elumaja aadressil Tirgus iela 5, elumajad aadressidel Pils iela 38, Kuģinieku iela 2, Kuldīgas iela 2, Kuldīgas iela 13, Tirgus iela 11 koos sealsete ustega, Tirgus iela 7, Tirgus laukums 1 koos sealse bareljeefiga, Lielā iela 9, Sofijas iela 8 maja aknad, raekoda, Ventspilsi baptistide kirik, Ventspilsi luteri kirik koos selle dekoratiivpiirete, altari, kantsli, oreli ja noodivihikuga, Ventspilsi ordulinnus, Sinagogas iela 6 maja uksed, uksehinged ja ahi, uksed aadressil Plosta iela 6, uksed ja laevalgustid aadressil Pils iela 60, ahjud, trepid, uksed ja uksehinged aadressil Liela iela 9, kahe lae dekoratiivribad, uksed ja ahi aadressil Kuldīgas iela 2,  uksed aadressil Katrīnas iela 5,  uksed aadressil Kārļa iela 5, ahi aadressil Kārļa iela 9, katoliku kiriku orel, kolme lae dekoratiivribad ja ahjud aadressil Dārzu iela 2 ning Annas iela 13 maja ahi ja uks. Kohaliku kaitse all on Ventspilsi kaubanduskooli hoone, Ventspilsi põhikooli hoone, Ventspilsi gümnaasiumi hoone, õigeusu kirik, Ventspilsi muinaskalmed ja laohoone aadressil Jāņa iela 17. Looduskaitse all on Dampeļi paljand, Staldzene järsakkallas, linna põhjaserva metsas kasvavad mänd ja pärn, hõberemmelgad aadressidel Aizupes iela 5 ja Dīķu iela 34, põldvaher aadressil Dārzu iela 2, harilikud hobukastanid aadressidel Dārzu iela 2 ja K.Valdemāra iela 6, pärn aadressil Rūpniecības iela 33, värdlepad aadressil Kuldīgas iela 138, Reņķu dārzsi nime kandvas pargis kasvavad kaks vahtrapuud, kolm pärna, kolm hobukastanit, neli saart ja künnapuu. Linna jääb ka 51 hektari suurune Būšnieki järvekalda hoiuala.
Isik (õigusteadus)
Isik on juriidilises tähenduses kas füüsiline isik ehk inimene või juriidiline isik.
Greiz
Greiz on linn Saksamaal Tüüringi liidumaal, Greizi kreisi halduskeskus. Asub Weiße Elsteri ääres.
Linna on esmamainitud 1209. aastal (Gradec).
Greiz jaguneb 15 linnaosaks: Caselwitz, Dölau, Gommla, Irchwitz, Kurtschau, Moschwitz, Obergrochlitz, Pohlitz, Raasdorf, Reinsdorf, Rothenthal, Sachswitz, Schönfeld, Thalbach ja Untergrochlitz.
Greiz on olnud tekstiilitööstuse keskus.
Frank Rijkaard
upright|pisi|
Franklin Edmundo Rijkaard (sündinud 30. septembril 1962 Amsterdamis) on endine Hollandi jalgpallikoondise poolkaitsja.
Kõige edukamalt mängis Rijkaard Amsterdami Ajaxis ja AC Milanis.
Pärast jalgpallurikarjääri töötas Rijkaard Hollandi jalgpallikoondise ning klubide Rotterdami Sparta, FC Barcelona ja Galatasaray SK peatreenerina.
2010. aasta oktoobris katkestas hollandlane oma lepingu Türgi jalgpalliklubiga.
2004. aastal valiti ta nimekirja FIFA 100.
Raske vesi
Raske vesi on vesi, mille molekulis on vesiniku aatomitest üks prootiumi ja teine deuteeriumi aatom (valemiga HDO) või mõlemad deuteeriumi (D2O)  aatomid.
Raske vee füüsikalised ja keemilised omadused on küllaltki sarnased hariliku vee omadega.
Loodusvetes on tavaliselt 1 deuteeriumi aatomi kohta 6800 vesiniku aatomit. Loodusvetes esineb valdav osa rasket vesinikku HDO kujul.
Kui vee molekulis on üks või kaks triitiumi aatomit, siis räägitakse üliraskest veest.
Subjekt-subjekt-suhe
Subjekt-subjekt-suhe on inimsuhe võrdsete partnerite vahel, näiteks täiskasvanu suhe täiskasvanuga või lapse suhe lapsega.
Alternatiivpedagoogikas rõhutatakse sageli subjekt-subjekt-suhet õpetaja ja õpilase vahel. Näiteks Rocca al Mare Koolis istuvad esimese klassi õpilased nii, et nende pea on sama kõrgel kui seisva õpetaja pea; see peab tekitama kohe subjekt-subjekt-suhte).
Hanns Heinz Ewers
pisi|Hanns Heinz Ewers Hanns Heinz Ewers (3. november 1871 Düsseldorf – 12. juuni 1943 Berliin) oli saksa proosakirjanik, luuletaja, filmitegija, maailmarändur ja filosoof.
Tänapäeval teatakse Ewersit peamiselt tänu tema õudusjuttudele ja romaanidele, neist tuntuim "Alraune" (1911, e.k. 1929 ja 1994).
Filosoofidest mõjutas teda enim Max Stirner.
München
München on linn Saksamaal, Baieri liidumaa pealinn. See asub Isari jõe ääres Alpide mäestikust põhjas.
München on Saksamaal elanike arvult kolmas linn Berliini ja Hamburgi järel. Linnas elab umbes 1,35 miljonit inimest ning Suur-Münchenis (Müncheni planeerimispiirkonnas, mis hõlmab Münchenit, Dachau kreisi, Ebersbergi kreisi, Erdingi kreisi, Freisingi kreisi, Fürstenfeldbrucki kreisi, Landsberg am Lechi kreisi, Müncheni kreisi ja Starnbergi kreisi) kokku umbes 2,4 miljonit.
1840
1840. aasta (MDCCCXL) oli 19. sajandi 40. aasta.
München
München on paljude finants- ja kirjastusfirmade keskus.
Walter Bauer
Walter Bauer (4. november 1904 Merseburg – 23. detsember 1976 Toronto) oli saksa kirjanik.
München
2010. aastal nimetas ajakiri Monocle Münchenit maailma kõige elamisväärsemaks linnaks.
Walter Bauer
Natside võimuletulekuga Saksamaal keelati tema luule ning ta hakkas algkooliõpetajaks. 1953. aastal emigreerus ta Kanadasse, kus järgmisel aastal sai saksa keele professoriks Toronto Ülikoolis.
Ta kirjutas kuus romaani, kaks luulekogu, neli biograafiat, näidendeid ja esseid.
München
Nimi
Müncheni nime tõlgendatakse tavaliselt 'munkade juures', toetudes linna esmamainimisel kasutatud ladinakeelsele väljendile apud Munichen. Sõna "Munichen" tuleneb nähtavasti vanaülemsaksa sõnast munich. Ammu enne linna rajamist olevat Petersbergli nõlval olnud Schäftslarni kloostrist tulnud munkade asula.
Varem seostati munki Tegernsee kloostriga, kuid sellest on loobutud.
Vaieldavad uurimused on pidanud nime juurt palju vanemaks, pidades seda pärinevaks mõnest praeguse baski keele sugulaskeelest vaskooni keelest. Selle versiooni järgi oli linna nimi juba eelkristlikul ajal Munica ('asula jõeterrassil') ning seda kandis arvatavasti juba enne linna ametlikku rajamist asustatud Petersbergl (Sankt Peter). Sõna mun tähendab baski keeles 'kallas, nõlv, kõrgendik'. Enamik keeleteadlasi siiski kahtleb vaskooni keele olemasolus või eitab seda.
Loodus
München asub Ülem-Baieri tasandikul, umbes 50 km kaugusel Alpide põhjaservast.
Pinnamood
Müncheni kõige kõrgem punkt asub linna lõunapiiril Sollni linnaosas, kus pinna kõrgus ulatub 580,5 meetrini üle merepinna. Kõige madalam punkt asub linna põhjaservas Feldmochingi linnaosas, mis asub umbes 480 meetrit üle merepinna.
Isari jõgi läbib Münchenit 13,7 km pikkuselt suunaga edelast kirdesse. Isaris asuvad Museumsinsel (Muuseumisaar) ja Praterinsel (Prateri saar). Lääne-Münchenit läbib Würmi oja.
Englischer Gartenis asub tehisjõgi Eisbach.
Kliima
München on kontinentaalse kliimaga, mida mõjutab tugevalt Alpide mäestiku lähedus. Linna kõrgus merepinnast ja lähedus mägedele tingivad suure sademete hulga. Tormid saabuvad sageli ootamatult ning on tugevad. Temperatuurierinevused päeva ja öö ning suve ja talve vahel võivad olla väga suured. Soe Alpidest lähtuv tuul (föön) võib muuta temperatuuri oluliselt vaid mõne tunni jooksul ning seda isegi talvel.
Talved kestavad detsembrist märtsini. Talved on Münchenis külmad, kuid tugev vihmasadu on talviti haruldane. Kõige külmem kuu on jaanuar (keskmine temperatuur −1 °C). Lumi püsib talviti vähemalt paar nädalat. Suved, mis kestavad maist septembrini, on suhteliselt soojad ja kuumim kuu on juuli (keskmine temperatuur 23 °C).
Linnaplaneering
thumb|Maarja kuju
Sümbolid ja tähised
Rooma riigi värvid must ja kuldne on Müncheni ametlikeks värvideks alates Ludwig IV valitsusajast.
Müncheni vapp kujutab munka.
Müncheni tähis müntidel on D.
Münchenis registreeritud autode märk on M.
Ajalugu
pisi|Justizpalast 19. sajandi postkaardil Müncheni alad olid asustatud juba Rooma riigi aegadel, kaardile jõudis linna nimi siiski alles 8. sajandil tänu benediktiini munkadele, kes märkisid kaartidele "moniker Munichen", mis tõlkes võiks tähendada munkade asukohta. Linna ametlikuks asutamisajaks peetakse aastat 1158, mil Augsburgi maakogul määrati asula Heinrich Lõvi valitsemise alla.
Aastal 1240 läks võim linnas kuni 20. sajandini Wittelsbachide suguvõsa kätte. Münchenist sai Baieri hertsogi residents 1255 ning juba järgmisel aastal kindlustati ja laiendati linna. Ühtlasi andis hertsog linnale soolamonopoli. Järgneva kahe sajandi jooksul elas linn läbi õitsengu ning temast sai Baieri pealinn 1503. Ainuke must periood oli kolm katkulainet 150 aasta jooksul alates 1349. Katku tõttu pöörati suuremat tähelepanu hügieenile ja linna kanalisatsioonisüsteemi väljaehitamisele. Aastaks 1505 oli linna elanikkond kasvanud 13 500 inimeseni.
Baieri hertsog Wilhelm IV oli reformatsiooni vastane ja seetõttu püsis ka München kindlalt katoliiklikuna, olles vastureformatsiooni pealinnaks Saksamaal.
Kolmekümneaastase sõja jooksul oli München korra rootslaste piiramisrõngas ja alistus neile, misjärel läks Habsburgide valitsuse alla (1705–1714). Napoleoni administratiivsete ümberkorralduste käigus omandas Baieri kuningriigi nimetuse ja suurenes pindalalt umbes kahekordseks. Aastal 1818 sai Baieri esimeseks Saksa liidumaaks, kel oli kirjalik põhiseadus. Kuurvürst Max Joseph krooniti esimeseks Baieri kuningaks ning just tema asutas Oktoberfesti, tähistamaks oma poja Baieri kroonprintsi Ludwigi naitumist 1810.
Linna areng kiirenes 19. sajandil, kui Münchenisse koliti ülikool ja ehitati Saksamaa esimene raudtee. Ludwig I viis ellu suurejoonelise ehitusprogrammi, et muuta München majandus- ja kultuurikeskuseks. Tema valitsusperioodi varjukülgede hulka kuulub ajakirjanduse tsenseerimine.
Münchenis toimusid aastal 1972 suveolümpiamängud. Mängude ajal tapsid Palestiina terroristid (rühmitus kandis nime Must September) üksteist Iisraeli sportlast ja ühe Saksa politseiniku.
Sport
Linnas asub spordiklubi Müncheni Bayern, mille jalgpallisektsioon on maailmakuulus.
München kandideeris koos Annecy ja Pyeongchangiga 2018. aasta taliolümpiamängude korraldajaks, kuid kaotas hääletusel Pyeongchangile.
Linnas asub Müncheni Olümpiastaadion.
Haridus
Linnas on kaks suurt ülikooli: Ludwig Maximiliani Ülikool (Ludwig-Maximilians-Universität) ja Müncheni Tehnikaülikool (Technische Universität München).
Sierra Leone peaminister
Sierra Leone peaminister (inglise keeles Chief Minister) kannab hoolt kõikide Sierra Leone valitsuse ministeeriumite töö eest. Peaministri nimetab ametisse president.
Peaminister annab aru presidendile ning vastutab täidesaatva võimu toimimise eest kõikides ministeeriumites ja nende haldusaladesse kuuluvates ametites ning agentuurides. Lisaks sellele juhib peaminister otseselt kolme sektori ministeeriumeid:
Alates 20. aprillist 2018 on ametis David J. Francis, enne teda täitis peaministri kohuseid 1978. aastal Christian Alusine Kamara-Taylor.
Skafander
pisi|Astronaut [[Michael Fincke skafandris avakosmoses]] Skafander on suletav tehiskeskkond, mille eesmärk on kaitsta astronauti avakosmoses valitsevate tingimuste eest.
Esimesed skafandrid leiutati 1930. aastatel stratosfääris toimuvate õhupallilendude tarbeks, kuna teatud kõrgusest alates polnud lenduritel enam tavalisest hapnikumaskist kasu.
Nõuded
Skafander peab vastama paljudele ohutusnõuetele:
Kosmose mõju ilma skafandrita
Inimene saab avakosmoses skafandrita ellu jääda vaid lühikeseks ajaks. Rõhuta keskkonnas lahkub hapnik vereringest ja inimene kaotab umbes 15 sekundi jooksul teadvuse. Lahtised kehavedelikud (sülg) hakkavad keema, kuid keha sees paiknevad mitte, sest rakud ja nahk on piisavalt tugevad, et seista tekkivale aururõhule vastu. Loomkatsed on näidanud, et elu on võimalik päästa umbes 90 sekundi jooksul, kui ohver ei hoia hinge kinni, mis vaakumis võib lõppeda eluohtliku kopsutraumaga.
Tulevikuvisioonid
Tänapäeval on peamiseks probleemiks skafandrite juures asjaolu, et sees paikneva ülerõhu tõttu on astronautidel end raske liigutada. Selle lahendamiseks on välja pakutud uute (Bio-suit) skafandrite versioone, millel oleks ainult gaasiga täidetud kiiver, kuid ülejäänud kehale tagaks rõhu venivast materjalist liibuv kest. Selline skafander oleks praegustest palju kergem, võimaldaks astronautidel teha kiiremaid liigutusi ning tulevastel Marsi missioonidel keerukal maastikul töötada.
Avril Lavigne
Avril Ramona Lavigne (sündinud 27. septembril 1984 Kanadas Ontario provintsis) on kanada laulja, laulukirjutaja ja näitleja.
Noorpõlv
Lavigne sündis Belleville'is Ontario provintsis. Tema isa Jean-Claude on sündinud Prantsusmaal, ema Judy Kanadas. Tütre nimeks valisid nad Avril, sest see tähendab prantsuse keeles aprilli. Tal on vanem vend Matthew ja noorem õde Michelle. Esimesena märkas tema annet ema, kui Avril hakkas kaheaastaselt koos emaga kirikulaule laulma. Kui Lavigne oli viieaastane, kolis pere väiksesse Napanee linna, kus elas tol ajal umbes 5000 inimest.
1999–2003: Karjääri algusaastad ja "Let Go"
1998. aastal võitis Lavigne konkursil õiguse laulda teise kanadalase Shania Twaini kontserditurneel. Ta laulis koos Twainiga tolle kontserdil Ottawas laulu "What Made You Say That". Esinemise ajal Lennoxi kohaliku omavalitsuse teatris märkas Lavigne'i kantrilaulja Steve Medd, kes kutsus teda oma 1999. aastal ilmunud albumile "Touch the Sky" tausta laulma. Lavigne tegi seda ja laulis ka Meddi järgmisel aastal ilmunud plaadil "My Window to You" kahes laulus.
2000. aasta novembris kutsuti ta plaadiettevõtte Arista Records stuudiosse New Yorgis. Ettevõtte juhid kuulasid teda laulmas ja leping sõlmiti kohe. Kuid tülid tekkisid sellega, et Lavigne'ile pakuti teiste laule, aga ta tahtis laulda enda kirjutatud laule.
Vaidlused kestsid aasta otsa, siis sai Lavigne oma tahtmise ja 4. juunil 2002 ilmus plaat "Let Go", mis tõusis Austraalias, Kanadas ja Suurbritannias edetabeli juhiks ning Ameerika Ühendriikides teiseks. Ta oli siis 17-aastane ja tol ajal noorim solist, kes Suurbritannia edetabelit juhtinud. Aasta lõpuks sai "Let Go" neljakordseks plaatinaplaadiks ja aasta müüduimaks plaadiks ning Lavigne aasta müüduimaks naisartistiks. 2003. aasta mais oli "Let Go" ka Kanadas miljon albumit müünud, 2009. aastaks oli üle maailma müüdud seda plaati üle 16 miljoni, neist Ameerika Ühendriikides üle 6 miljoni. Sellel olnud singel "Complicated" tõusis samuti Austraalias 1. ja Ameerika Ühendriikides 2. kohale, samal plaadil olnud singlid "Sk8er Boi" ja "I'm with You" jõudsid Ameerika Ühendriikides esikümnesse. Kõik kolm jõudsid Billboardi edetabeli tippu ja Lavigne on läbi aegade teine esineja (esimene oli Ace of Base), kelle debüütalbumilt on lausa kolm lugu ("Complicated" 8 nädalaks, "Sk8er Boi" 1 nädalaks ja "I'm with You" 4 nädalaks) Billboardi tippu jõudnud. Kolmandana suutis seda Lady Gaga.
Álvaro de Bazán-klassi fregatid
Álvaro de Bazán klassi fregatid (tuntud ka kui F100 klassi fregatid) on fregattide klass Hispaania mereväe alluvuses.
Avril Lavigne
1999–2003: Karjääri algusaastad ja "Let Go"
Lavigne sai MTV 2002. aasta uustulnuka auhinna, nimetati Juno auhinnale 6 kategoorias, millest võitis 4. Grammy kandidaadiks nimetati ta koguni 8 kategoorias, sealhulgas aasta laulu ("Complicated") ja uustulnuka kategoorias. Oma debüütalbumiga läks ta turneele "Try to Shut Me Up Tour".
2004–2005: "Under My Skin"
thumb|right|upright|Lavigne esinemas [[Burnabys, 2004]] Tema teine album "Under My Skin" ilmus 25. mail 2004. See debüteeris Austraalias, Jaapanis, Kanadas, Mehhikos, Suurbritannias ja USA-s. Seda albumit müüdi üle 10 miljoni eksemplari. Selle esimene singel "Don't Tell Me" tõusis esikohale Argentinas, Mehhikos ja USA-s, esiviisikusse Kanadas ja Suurbritannias ning esikümnesse Austraalias ja Brasiilias. Teine singel "My Happy Ending" tõusis esikohale Mehhikos ja USA-s, esiviisikusse Austraalias ja Suurbritannias ning esikümnesse Billboardi edetabelis. Kolmas singel "Nobody's Home" tõusis esikohale Argentinas ja Mehhikos. 2004. aastal oli Lavigne kõige enam plaate müünud kanada esineja ja maailma parim pop-rokkesineja. 2005. aastal nimetati ta 5 Juno kandidaadiks, millest ta võitis 3, sealhulgas aasta esineja kategoorias. Selle albumiga läks ta turneele "Bonez Tour".
Álvaro de Bazán-klassi fregatid
Fregattide klass on nimetatud Hispaania admirali Álvaro de Bazáni (1526–1588) järgi.
Regulaarvägi
Alalisvägi (sünonüüm regulaarvägi, harvemini regulaarsõjavägi, vananenud terminiga kaadriarmee ) on riigi ametlik (inglise official) relvajõud, mille eesmärk on riiki rahu- ja sõjaajal kaitsta.
Lõuna-Aafrika Vabariigi jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel
Lõuna-Aafrika Vabariigi jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel
Regulaarvägi
Regulaarväe moodustavad tegevteenistuses olevad sõjaväelased ja sõjaajal võidakse väkke võtta ka reservväelasi. Regulaarväe alla ei käi näiteks vabatahtlikud ja eraviisilised sõjalised rühmitused või palgasõdurid.
Eesti regulaarväe ametlik nimetus on Eesti kaitsevägi.
Lõuna-Aafrika Vabariigi jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel
Peatreener
Jomo Sono
Avril Lavigne
2006–2011: "The Best Damn Thing" ja "Goodbye Lullaby"
2010. aastal avaldas ta filmi "Alice imedemaal" heliriba jaoks laulu "Alice". Lavigne'i neljas album "Goodbye Lullaby" ilmus 2. märtsil 2011. Võrreldes tema eelmiste albumitega on "Goodbye Lullaby" rahulikuma kõlaga ning sisaldab palju akustilist kitarri. "Goodbye Lullaby" laulude salvestamine algas novembris 2008. Selle ilmumiskuupäev lükkus mitu korda edasi, mis oli Lavigne'i sõnul tema plaadifirma tõttu. Albumit on müüdud üle 500 000 koopia Ameerika Ühendriikides. Neljanda albumiga läks ta turneele "The Black Star Tour".
2012–praeguseni: "Avril Lavigne", "Head Above Water" ja "Love Sux"
thumb|Lavigne esinemas septembris 2019 Viienda albumi esisingel "Here's to Never Growing Up" avaldati aprillis 2013 ning jõudis edetabelis Billboard Hot 100 top kahekümne sekka. Teine singel "Rock n Roll" avaldati augustis 2013. Album nimega "Avril Lavigne" ilmus 1. novembril 2013 ning on Kanadas müünud üle 500 000 eksemplari. Albumiga läks ta oma viiendale turneele "The Avril Lavigne Tour".
Kuues album "Head Above Water" ilmus 15. veebruaril 2019. Album on suuresti inspireeritud Lavigne'i võitlusest Lyme'i tõvega, mille tõttu oli ta pikka aega voodihaige. Album jõudis esikümnesse Austraalias, Austrias, Kanadas, Saksamaal, Itaalias, Jaapanis, Šveitsis ja Suurbritannias. Kuuenda albumiga läks ta turneele "Head Above Water Tour", mille Euroopa kontserdid lükati koroonapandeemia tõttu edasi.
8. jaanuaril 2021 avaldati Lavigne'i ja Mod Suni ühissingel "Flames". 16. juulil 2021 avaldas Willow Smith oma neljanda albumi "Lately I Feel Everything", mille ühes laulus osaleb ka Lavigne. 3. novembril teatas Lavigne, et ta sõlmis lepingu Travis Barkeri plaadifirmaga DTA Records. Singel "Bite Me" avaldati 10. novembril, teine singel "Love It When You Hate Me" avaldati 14. jaanuaril. Seitsmes album "Love Sux" ilmus 25. veebruaril 2022.
Isiklikku
Aastail 2006–2010 oli Avril abielus Sum 41 bändiliikme Deryck Whibleyga ning aastail 2013–2015 Nickelbacki laulja ja kitarristi Chad Kroegeriga.
Taustabänd
pisi|Avril Lavigne'i kontsert 2014. aastal [[São Paulo|São Paulos]] Praegused liikmed
Endised liikmed
Ibn Sīnā
pisi|Avicenna kuju pärsia õpetlaste paviljonis [[ÜRO esinduse juures Viinis Austrias]] pisi|Trükise esikaas [[Veneetsiast (1520)]] pisi|Avicenna mausoleum [[Hamadanis Iraanis]] Ibn Sīnā (pärsia keeles ابن سینا; läänemaailmas tuntud kui Avicenna; umbes 980 Afshana Buhhaara lähistel (praegune Usbekistan) – juuni 1037 Hamadan, Iraan) oli pärsia filosoof, arst ja luuletaja.
Elu
Abdullah oli poja sünni ajal ühe samaniidi Nuh ibn Mansuri valduste kuberner ja laskis oma poega väga hoolikalt Buhhaaras koolitada. Ibn Sinal oli tähelepanuväärne mälu ja intellekt, mis võimaldas tal juba 14-aastaselt oma õpetajaid ületada. Oma autobiograafias väitis Ibn Sina, et 18-aastaselt polnud enam midagi, mida ta poleks olnud õppinud. 10-aastaselt oli tal juba Koraan peas. India matemaatikat õppis ta india päritolu aedviljamüüjalt.
Teismelisena oli Aristotelese "Metafüüsika" seevastu tema jaoks raske: ta õppis selle pähe, kuid aru sai sellest alles pärast al-Farabi kommentaaride lugemist.
16-aastaselt hakkas ta õppima meditsiini ning mitte ainult teooriat, vaid patsientide tasuta hooldamise käigus avastas ta enda sõnul ka uusi ravimeetodeid. 18-aastaselt tunnistati ta juba täieõiguslikuks arstiks ja tema kuulsus levis kaugele, sest vaeseid inimesi ravis ta üldse tasuta. Ise väitis Ibn Sina oma autobiograafias: "Meditsiin ei ole nii raske ja keeruline kui matemaatika või metafüüsika, niisiis arenesin ma kiiresti. Ma sain väljapaistvaks arstiks ja hakkasin ravima inimesi tunnustatud ravimitega."
Aastal 997 ravis Ibn Sina Buhhaara emiiri terveks ohtlikust haigusest. Ibn Sina keeldus tasuks pakutud rahast ja väärisesemetest, soovides selle asemel juurdepääsu kuninglikule Samaniidide raamatukogule.
Ta valdas lisaks pärsia keelele ka araabia keelt, kuid näiteks türgi keelt ei osanud.
Teosed
Avicennal ei olnud ühtset armastuse kontseptsiooni, vaid armastusest kirjutas ta mitmes kirjutises, peamiselt teoses "Traktaat armastusest" ("Risalah fil-'Ishq"; inglise keeles "Treatise on Love" ja "Treatise on Passionate Love").
Tema "Arstiteaduse kaanon" oli sajandeid idamaadel ja Euroopas üks tuntumaid meditsiinikäsiraamatuid. Ta koostas 18-köitelise filosoofilis-loodusteadusliku entsüklopeedilise teose "Tervekssaamise raamat".
Ta sidus Aristotelese õpetust uusplatonistlike ja müstiliste elementidega, kuid teisalt toetus materialismile, eriti aine ja vormi küsimuses.
Ibn Sina järgi on maailm igavene ning allub vääramatule põhjuslikkuse seadusele. Ta kaitses kahese tõe õpetust, asetades sealjuures filosoofilise tunnetuse kõrgemale religioossest ilmutusest, sest viimane väljendub selleks, et olla üldsusele arusaadav, ainult allegooriais.
Tema vaated mõjutasid Euroopa ketserlikke liikumisi. Albertus Magnus ja Thomas Aquinost nõustusid temaga universaalide tüli küsimuses, kuid taunisid ägedalt tema vaadete materialistlikke suundumusi, sealhulgas keha ülestõusmise eitamist.
Tema tööd arstiteaduses olid peaaegu viis sajandit paljudes Euroopa ülikoolides tähtsaimad meditsiinikirjutised. Arstiteaduslikes kirjutistes tugines Antiik-Kreeka teadlasele Galenosele ja Aristotelese metafüüsikale, mõju avaldas ka traditsiooniline Pärsia ja Araabia mõtteviis.
Aime Pärnakivi
Ta lõpetas 1954. aastal Viljandi Pedagoogilise Kooli ja 1959. aastal Tartu Riikliku Ülikooli raamatukogunduse ja bibliograafia erialal.
Pärast seda töötas ta 1963. aastani sealsamas, esialgu laborandi, hiljem vanemlaborandina. 1963–1967 töötas ta Tartu Riikliku Ülikooli Teaduslikus Raamatukogus, algul osakonnajuhatajana, hiljem peabibliograafina. Eesti Spordimuuseumis töötas ta alates selle loomisest 1967. aastal kuni aastani 2016 mil läks pensionile.
Isiklikku
Tema abikaasa oli jooksja Hubert Pärnakivi.
Lennuväerügement
Lennuväerügement oli Eesti õhuväe väeüksus.
Eesti lennuväeüksus moodustati 21. novembril 1918 Inseneripataljoni juures lennu-poolrooduna.
1. augustil 1920 korraldati lennuvägi ümber lennurooduks.
1. juunil 1921 korraldati lennurood ümber lennuväeks.
15. märtsil 1924 nimetati lennuvägi ümber lennuväerügemendiks. Rügement läks 1928. aastal Õhukaitse alluvusse ja 1. juulil 1930 jagati üksikuteks lennuväedivisjonideks.
Lambivari
pisi|Lambivarjuga [[öölamp]] pisi|Lambivarjuga öölamp Lambivari ehk abažuur on valgusti osa – elektripirni, harvem küünlaid või muid valgusallikaid ümbritsev kate, mille peaülesanne on silmade kaitse otsese valguse eest.
Lambivarju kuju võib olla väga mitmesugune. Levinud on kellukese-, taldriku- või lehtrikujulised, samuti koonuse-, kera- või silindrikujulised lambivarjud.
Lambivarje valmistatakse mitmesugusest materjalist, peamiselt mattklaasist, piimklaasist, vilgust, plastist, paberist, tekstiilist ja metallist.
Ajalugu
Esimesed avalikud õlilambid paigaldati Milanosse 1785. Neid rahastati riiklikest loteriidest. Need laternad koosnesid õlilambist ja mitmest tahist. Lambi peal oli poolkerakujuline peegel, mis suunas valguse allapoole, ning teine, mis paiknes otse lambi all ja oli pisut nõgus, suunas valguse külgsuunas laiali.
Sündinud 15. juulil
''Siin loetletakse 15. juulil sündinud tuntud inimesi.
Transkriptsioon
Transkriptsioon on ümberkirjutus või ümberkirjutamine (transkribeerimine). Sõna on terminina kasutusel mitmes tähenduses:
Asekonsul
Asekonsul (inglise k. vice-consul, saksa k. Vizekonsul) on konsuli ametiaste.
Peedu
Peedu võib tähendada järgmist:
Lainepind
Lainepind ehk lainefront on pind, millel kõik keskkonna punktid võnguvad ühes ja samas lainefaasis.
1838
1838. aasta (MDCCCXXXVIII) oli 19. sajandi 38. aasta.
Tarmo Soomere
Tarmo Soomere (sündinud 11. oktoobril 1957 Kohilas) on eesti mereteadlane ja matemaatik. Ta on Eesti Teaduste Akadeemia liige (alates 2007), president (alates 2014). Ta on Tallinna Tehnikaülikooli küberneetika instituudi täisprofessor tenuuris ja Klaipėda Ülikoolis külalisprofessor.
Mohorovičići eralduspind
600px|pisi|Maailmakaart, mis näitab Mohorovičići eralduspinna sügavust Mohorovičići eralduspind ehk Mohorovičići piirpind ehk Moho ehk Moho piir ehk Moho piirkiht ehk maakoore ja vahevöö piir on pind, mis eraldab Maa vahevööd maakoorest.
Tarmo Soomere
Ta on tegelenud kiirlaevade lainete, solitonide interaktsiooni ja Läänemere lainetuse uurimisega.
Mohorovičići eralduspind
Nimetus tuleb Horvaatia seismoloogi ja meteoroloogi Andrija Mohorovičići nimest. Nime keerukuse tõttu kasutatakse enamasti lühivormi Moho.
Tarmo Soomere
Tarmo Soomere on pälvinud Valgetähe III klassi teenetemärgi ja Tallinna vapimärgi. Teda on valitud pressisõbraks, teadusajakirjanduse sõbraks ja Postimehe aasta inimeseks.
Allikalubi
pisi|Kivistunud lubituff Allikalubi ehk nõrglubi on valdavalt kaltsiumkarbonaadist (CaCO3) koosnev keemiline sete, mida leidub kohtades, kus lubjarikkad allikad maapinnale jõuavad. Veel võib allikalupja leida kuumaveeallikatest, väikestest jõgedest ning soodest. Allikalubi tekib orgaaniliste ja anorgaaniliste protsesside tagajärjel. Kivistunud allikalupja nimetatakse travertiiniks või lubitufiks (mitte segi ajada vulkaanilise tufiga).
Francysk Skaryna
Francysk Skaryna (valgevene Францыск Скарына või Францішак Скарына (Francišak Skaryna); 1490 Połack – 1551 Praha) oli renessansiajastu valgevene ja idaslaavi esmatrükkal, teadlane, valgustaja, tõlkija, kirjanik ja graafik.
Ta sündis kaupmehe perekonnas. Ta astus 1504 Krakówi ülikooli ja lõpetas selle 1506 "vabade kunstide" bakalaureusena, hiljem kaitses doktoriväitekirja "vabades kunstides". 1512 kaitses Skaryna Padova ülikoolis arstiteaduse doktori väitekirja. thumb|vasakul|[[Vanavalgevene keel|Vanavalgevenekeelse piibli lehekülg]]
1517 asutas ta Prahas trükikoja ja andis välja vanavalgevenekeelse psaltri. 1519. aastani trükkis ta 23 eksemplari Piiblit. 1520 sõitis ta Vilniusse ja asutas esimese trükikoja Leedu suurvürstiriigis. Töötas Vilniuse piiskopi arsti ja sekretärina. Ta viibis Saksamaal, kus tutvus Martin Lutheriga. 1530 rajas Skaryna kohaliku hertsogi palvel trükikoja Königsbergis.
1520. aastate teisel poolel abiellus ta oma sponsori lese, kuid rahalist sõltumatust see ei taganud. Kui tema vend Jan suri, polnud Skarynal raha tema võlgade tasumiseks ja võlausaldajad saavutasid 5. veebruaril tema viimise võlavanglasse. 21. novembril 1532 vabastas Poola kuningas Zygmunt I Skaryna vangistusest ja andis välja ukaasi, millega Skaryna sai mitmesuguseid soodustusi.
1534 kolis Skaryna Moskva suurvürstiriiki, kuid sealt aeti ta katoliiklasena välja ja tema raamatud põletati. Umbes järgmisel aastal kolis ta Prahasse, kus töötas kuningalossis arsti ja aednikuna. Tema surmaaeg on teadmata, kuid üldiselt oletatakse, et see juhtus 1551, sest 1552 sõitis tema poeg Simeon Prahasse päranduse järele.
Maria Bonnevie
Anna Maria Cecilia Bonnevie (sündinud 26. septembril 1973 Västeråsis) on Norra-Rootsi näitleja.
Maria Bonnevie sündis Rootsis, kuid ta lapsepõlv möödus Norras Oslos. Tema ema Jannik Bonnevie on Norra näitleja ja isa Per Waldvik Rootsi näitleja. Hariduse sai ta Rootsi Riiklikus Miimika- ja Näitekunstikoolis (Teaterhögskolan i Stockholm), mille lõpetas 1997. aastal.
Esimese tähtsama teatrirolli tegi ta Hrafn Gunnlaugssoni tükis "Den Hvite Viking" ("Valge viiking"). Samal aastal debüteeris ta ka Rootsi Draamateatris (Dramaten), kus mängis Ingmar Bergmani lavastuses "Yvonne".
Esimese filmirolli tegi ta 1991. aastal Ola Solumi filmis "Kvitebjørn Kong Valemon", kuid läbimurdeks osutus 1997. aastal valminud film "Jeruusalemm". Sellele järgnesid filmid "Insomnia", "Øyenstikker" ("Kiil", 2001) ja "Syndare i Sommarsol" (2001). Peaosa eest 2002. aastal valminud filmis "Jeg er Dina" ("Mina olen Dina") pälvis Bonnevie Montréali rahvusvahelisel filmifestivalil auhinna parima võõrkeelse filmi peaosa kategoorias. Samal aastal nimetati ta ka Euroopa filmide tõusvaks täheks.
1999. aastal mängis Bonnevie Olgat filmis "13. sõdalane", 2004. aastal Simon Staho rootsikeelses filmis "Dag och natt" ("Öö ja päev") ning 2007. aastal naisjuhti vene filmis "Pagendus".
Tarmo Soomere
Elulugu
Tarmo Soomere elas nooruses Kohilas. Ta läks kooli kuueaastaselt, jättis seal 7. klassi vahele ja lõpetas 1974. aastal 16-aastaselt, kaks aastat eakaaslastest varem Kohila Keskkooli kuldmedaliga. Kaheksandas klassis (1971. aastal) sai ta vabariiklikul matemaatikaolümpiaadil kolmanda koha, kümnendas klassis (1973. aastal) esikoha ja abituriendina (1974. aastal) teise koha. Keskkooli lõpetamise ajaks oli Soomere Eesti koolinoorte meister orienteerumises ja võitnud üleliidulised võistlused topograafilises kaardistamises.
Aastatel 1974–1977 õppis Tarmo Soomere Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikateaduskonnas matemaatikat. 1977. aastal läks ta üle Moskva Riikliku Ülikooli mehaanika-matemaatikateaduskonda. Pärast ülikooli lõpetamist 1980. aastal jätkas ta 1983. aastani õpinguid Moskvas Širšovi-nimelise okeanoloogia instituudi aspirantuuris okeanoloogia erialal. Ta kaitses seal 1984. aastal füüsika-matemaatikakandidaadi kraadi ja asus 1983. aastal mereuurijana tööle Eesti NSV TA termofüüsika ja elektrofüüsika instituudi Läänemere osakonna noorem-, hiljem vanemteadurina. Aastal 1992 kaitses ta Tartu Ülikoolis matemaatikadoktori kraadi. Doktoritöö pealkiri on "Kinetic theory of Rossby waves" ("Rossby lainete kineetiline teooria").
Aastatel 1992–2002 oli Tarmo Soomere Eesti mereinstituudi merefüüsika osakonna vanemteadur, 1994–1997 Alexander von Humboldti fondi stipendiaat Max Plancki meteoroloogia instituudis Hamburgis, 1999–2000 Uppsala ülikooli Visby stipendiaat. Aastatel 2002–2004 oli ta Tallinna Tehnikaülikooli (TTÜ) meresüsteemide instituudi vanemteadur, sektorijuhataja, asedirektor, 2005–2008 TTÜ küberneetika instituudi vanemteadur, 2005–2010 TTÜ ehitusteaduskonna mehaanikainstituudi hüdro- ja aeromehaanika õppetooli rannikutehnika professor, 2009–2016 TTÜ küberneetika instituudi juhtivteadur, lainetuse dünaamika labori juhataja (alates 2009). 2010. aastal viibis ta külalisteadlasena James Cooki Ülikoolis (Townsville, Austraalia) ning 2011. aastal oli Alexander von Humboldti fondi stipendiaadina Ranniku-uuringute instituudis (Geesthacht). Alates 2012 on ta Klaipeda Ülikooli külalisprofessor.
Aastatel 2017−2019 oli ta TTÜ küberneetika instituudi juhtivteadur, alates 2019 on ta TTÜ täisprofessor tenuuris.
12. detsembril 2007 valiti ta Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks tehnika- ja informaatikateaduste alal, ta kuulub akadeemias informaatika- ja tehnikateaduste osakonda, oli aastatel 2009-2014 sama osakonna juhataja. Aastal 2014 valiti ta Eesti Teaduste Akadeemia presidendiks. Teine kandidaat oli Mart Ustav. Tema inauguratsioon toimus 28. jaanuaril 2015. 2019. aastal valiti ta tagasi teiseks ametiajaks.
Ta on Vabariigi Valitsuse juures asuva teadus- ja arendusnõukogu (TAN) liige, riigi teaduspreemiate komisjoni esimees, Eesti Teadusagentuuri hindamisnõukogu nimetamiskogu liige, Teadus- ja arendustegevuse korralduse seaduse (TAKS) muutmise juhtrühma liige, Arenguseire Keskuse nõukoja liige, Riigiõiguse sihtkapitali nõukoja liige, Eesti teaduste akadeemia mereteaduste komisjoni esimees.
Ta on Euroopa riikide peateadurite võrgustiku ESAF (European Science Advisors’ Forum) eesistuja, Ülemaailmse teadusorganisatsioonide ühenduse ISC (International Science Council) Euroopa rühma eesistuja, Eesti TA esindaja ALLEA peaassambleel, Eesti TA esindaja Euroopa Akadeemiate Teadusnõukoja (EASAC) keskkonnapaneelis, Eesti esindaja Euroopa Merekomitees ning Initsiatiivi Baltic Earth teadusnõukoja liige.
2021. aasta Eesti presidendivalimistel oli Tarmo Soomere üks võimalikest kandidaatidest.
Teaduslik tegevus
Tarmo Soomere teaduslik huvi on koondunud tuule- ja laevalainete mõõtmisele ja modelleerimisele. Oma töös pöörab ta erilist tähelepanu lainetuse dünaamikale rannikutehnikas ja -protsessides ning meremeteoroloogiale.
Laiemale avalikkusele on ta tuntud oma esseede, arvamuslugude ning avalike sõnavõttude kaudu, mis põhinevad tema teadustööl. Ta on teadvustanud merede ja rannikualade olukorda, tuulte ja tormide ning üleujutuste võimalikke tekke- ja toimumis- ning muutumisviise. Samuti on ta sügavuti käsitlenud erinevaid üldinimlikke ja -kultuurilisi ning sotsiaalseid teemasid, alustades teaduse ja ülikoolide ning teadusnõustamise rollist ja vastutusest ning lõpedades väärtuste, töö ja raha, vaimususe ja religiooni, infotehnoloogia ja tehisintellekti ning palju muuga.
Ta on võtnud sõna ka koroonakriisi leevendamise ja sellest väljumise strateegiate, energiajulgeoleku ja energeetika väljakutsete, metsade ja majanduse käekäigu, kliima ja inimõiguste teemadel.
Tunnustus
pisi|Tarmo Soomere kõnelemas 2017. aasta [[Euroopa füüsikaolümpiaadi lõpetamisel Tallinnas]]
Kiriklik ja usuline tegevus
Õppe- ja teadustöö kõrval tegutses Tarmo Soomere aktiivselt ja mitmekülgselt ka vaimulikul alal.
Aastatel 1976–1977 korraldas ta Tartu Ülikooli ühiselamutes noorte kristlaste kogunemisi, kus arutleti teoloogiliste ja kristlike probleemide üle, kuulati muusikat, loeti ja vahetati kirjandust. See tegevus lõppes võimude sekkumise tõttu. Illar Hallaste kui üks korraldajatest heideti ülikoolist välja ning Tarmo Soomere pidi õpinguid jätkama Moskvas.
Tarmo Soomere omakirjastuslik tegevus oli laialdane ja mahukas. Ta trükkis kirjutusmasinal ümber ja levitas Uku Masingu jpt autorite teoseid. Aastatel 1978–1980 andis ta välja omakirjastuslikku ajakirja "ECE", mida ilmus kokku kaheksa numbrit. Selles kajastati kristlike noorte kokkutulekutel avaldatud mõtteid, käsitleti kirikuelu probleeme ja pakuti lahendusi.
Allikalubi
Lubitufi ja travertiini vahel on siiski mõned erinevused. Tuff moodustub karbonaatsete mineraalide väljasadenemisel temperatuuridel, mis on võrdsed ümbritseva keskkonnaga. Travertiin sadeneb aga geotermaalselt kuumutatud allikate veest. Sadenemiskeskkondade erinevusest tulenevalt on lubituff poorsem kui travertiin.
Tarmo Soomere
Kiriklik ja usuline tegevus
1979. aastal algatas Tarmo Soomere kristlike suvemalevate tegevuse, mille abil remonditi ja renoveeriti kirikuid, palvemajasid ja pastoraate.
Allikalubi
Allikalubja tekkimine
Maapinnale jõudes satub põhjavesi olukorda, kus atmosfääris oleva CO2 osarõhk on umbes tuhat korda madalam. Õhu käes lendub süsihappegaas veest tagasi atmosfääri. Lisaks sellele kasutavad veetaimed vees lahustunud süsihappegaasi fotosünteesiks. Teine muutuv tegur peale süsihappegaasi osarõhu on temperatuur. CO2 lahustub nullkraadises vees kolm korda paremini kui kolmekümnekraadises vees. Allikavee temperatuur maapinnale jõudes on umbes 4 plusskraadi, kuid sooja õhu käes tõuseb see kiiresti. Maapinnast välja immitsevate allikate äravool on nõrk ning selle tõttu ei suuda vesi oma temperatuuri kaua hoida. Lubi hakkab veest välja settima, soojadel suvepäevadel kulgeb see eriti kiiresti.
Nõrglubja settimine toimub kas füüsikalis-keemiliste või biokeemiliste protsesside tulemusena. Kui füüsikalis-keemilised protsessid on domineerivad, siis CO2 sisalduse vähenemist vees põhjustavad üleüldine vee turbulents, temperatuuri- ja rõhumuutused. Biokeemiliste protsesside domineerimisel sõltub karbonaadi väljasettimise kiirus fotosünteesist, mis reguleerib vee süsihappegaasi sisaldust.
Lubi vajab settimiseks niinimetatud tekketsentreid. Nendeks võivad olla igasugused mikroorganismid vees, näieks vetikad, bakterid ja mikroseened. Settimise toimumiseks sobivad väga hästi ka taimede varred ning lehed. Eesti allikate nõrglubi on suuremalt jaolt valkja värvusega, mõnikord isegi roosakas või pruunikas (raualisandi esinemise korral) pulbritaoline või peeneteraline pehme lubimass.
Tarmo Soomere
Kiriklik ja usuline tegevus
Tarmo Soomere kirikliku ja usulise tegevuse tõttu korraldasid võimud talle korduvalt ülekuulamisi ja läbiotsimisi ning ähvardasid karistamisega.
Allikalubi
Lubituff
pisi|Lubitufisambad, [[Mono järv, California]] Lubituffi leidub kohtades, kus külm allikavesi maapinnale jookseb. Kuna jahedal allikaveel on suurem orgaanikasisaldus, on tufi tekstuur palju poorsem kui travertiinil. Veest väljasettiv lubi kleepub vees oleva orgaanika külge ning tekitab nende ümber kooriku. Tekkinud koorikud omakorda kleepuvad allika suudmealadel olevate taimede külge, moodustades poorseid kogumikke.
Kaukaasia Emiraat
Kaukaasia Emiraat on tunnustamata virtuaalne islamiäärmuslaste riik Põhja-Kaukaasia Venemaa vabariikides, mis kuulutati välja 31. oktoober 2007 tunnustamata Itškeeria Tšetšeeni Vabariigi endine presidendi Doku Umarovi dekreediga.
Allikalubi
Lubituff
Lubituff võib settida:
Tarmo Soomere
Isiklikku
Tarmo Soomere isa Erich (1909–1972) oli lukksepp ja ema Alide (1922–1998) raamatupidaja. Vanemad olid kristlased.
Kaukaasia Emiraat
Poliitika
Kaukaasia emiraadi kujunemise algus oli 2005. aastal kui tapeti Tšetšeeni Vabariigi president Aslan Mashadov. Mashadov hoidis enda kontrolli all kõiki Tšetšeeni välikomandöre, ainult oli tal konflikt Šamil Bassajeviga.
Tarmo Soomere
Isiklikku
Tal on poolõde Maie Currie (snd 1939), kes elab USA-s ja vend Urmas Soomere (snd 1955), kes on EELK Juuru koguduse jutlustaja ning Hageri Hooldekodu juhataja.
Allikalubi
Allikasood
pisi|Kuresoo Allikasood tekivad tavaliselt kohtadesse, kus maapinnast immitsevad välja langeallikad. Nendes paikades tuleb vesi maapinnale ning valgub laia rindena alale laiali. Enamasti paiknevad väikese vooluhulgaga immitsevad allikad soodes lähestikku.
Kaukaasia Emiraat
Poliitika
Bassajevi suund oli paremäärmuslik ja rahvuslik Tšetšeenia, mis pidi toetuma Saudi Araabiale; ta ei välistanud oma sõjalistest aktides terrorismi millele avaldasid kriitikat kõik lääneriigid, venelased ja Mashadovi valitsus. Mashadovile alluvates välikomandörides olid võimukamad ja enamuses vahhabistid (islamiäärmuslased).
Allikalubi
Allikasood
Soode kujunemist soodustab pinnalähedane põhjavee tase ja olukord, kus sademeid on rohkem, kui neid aurustuda jõuab. Allikasoodes, mis on tekkinud oruveerude jalamile, võib aastatuhandetega olla settinud meetrite paksused allikalubja lasundid. Järskudele veerudele settinud kuue-seitsme meetri paksused lasundid võivad oluliselt muuta veeru morfoloogiat ning kujunevad nn pseudoterrassid. Väga hea näide pseudoterrassidest Eestis on ebaterrass Rõuge ööbikuorus.
Tarmo Soomere
Isiklikku
Nooruses tegeles Tarmo Soomere kõrgel tasemel kabemänguga, oli Eesti noortemeister orienteerumises ning võitis üleliidulisel noortevõistlusel meeskondliku kuldmedali topograafilises kaardistamises. Hiljem on ta tegelenud bridžiga ja tulnud Eesti meistriks segapaaride arvestuses.
Kaukaasia Emiraat
Poliitika
Mõõdukamad Tšetšeenia juhid olid surnud ja neid oli jäänud vaid kaks: Ahmad Zakajev ja Aslan Mashadov. Kui Mashadov 8. märtsil 2005 tapeti, algas võimuvõitlus: mõõdukas ja läänemeelne Zakajev, rahvuslane ja islamist (täpsemalt allus šariaadile Bassajev ja äärmuslane Umarov. Vahhabistide ja mõõdukate liit tegid ettepaneku Bassajevile lõpetada konflikt, moodustada ühine valitsus ja määrata presidendiks välikomandör, vahhabist Abdul-Halim Saidullajev, kes oli pigem marionett teiste käes. nii toimuski, asepresidendiks määras ta Doku Umarovi ja hierarhias sai kolmandale kohale välisminister, Londonis elav Zakajev.
Lääneriigid, teatasid, et Mashadoviga on kadunud inimene kellega läbirääkida ja teatasid, et nad tunnustavad läbirääkimistel ainult Zakajevit. Umarovi juhtimisel tegi Saidullajev valmis uue lipu (emiraadi lipp), mille all ta hakkas esinema, hakkas kokku panema Kaukaasia Rinnet kuhu ta koondas kõik vahhabismi meelsed Põhja-Kaukaasiast. Rinne rajati formaalselt mais 2005. aastal ja sai Saidullajevi dekreediga Itškeeria relvajõududeks (Itškeeria põhiseadus nägi sõjaolukorras ette presidendi täieliku võimu). Tšetšeenia riigivalitsemises tugevnes vahhabistlik võim. CIA liigitas Kaukaasia Rinde terrorirühmituseks.
Tarmo Soomere
Isiklikku
Õpingute ajal Moskvas tutvus Tarmo Soomere seal õppinud Sirje Elevandiga; nende suhtest sündis 10. septembril 1986 poeg Erich.
Allikalubi
Allikasood
Allikasoo läbilõikes võib kõige tavalisemalt näha turba- ja allikalubjakihtide vaheldumist. Allikalubja settimine on väga tihedalt seotud temperatuuri muutustega, seega arvatakse, et allikalubja levikut kujundavad kliimamuutused. On teada, et holotseeni alguses tõusis temperatuur lühikese ajaga mitu kraadi ning täheldatud on ka sademete hulga suurenemist. Samuti teame, et antud ajastikul oli allikalubi laialt levinud. Neid kahte fakti arvesse võttes ilmneb tõesti otsene seos kliimamuutuste ja allikalubja settimise vahel.
Kaukaasia Emiraat
Poliitika
2006. aasta suvel tabas tšetšeene 2 suurt kaotust:
Allikalubi
Allikasood
Allikalubja settimine on viimastel aastatuhandetel mitmel pool märgatavalt vähenenud ning Eestis lausa peatunud. Nende muutuste põhjused pole aga päris selged. Arvatakse, et allikalubja settimine on vähenenud kliima jahenemise ja inimtegevuse tõttu. Inimtegevusest tingituna on paljud metsad raadatud põldudeks, ehk fotosünteesivõimelised taimed on välja juuritud. Sellega on aga otseselt vähendatud süsihappegaasi sisaldust pinnases ning kaltsiumkarbonaadi lahustuvust põhjavees.
Tarmo Soomere
Isiklikku
Praegu on tema elukaaslane Sirje Lapimaa (snd 25. jaanuaril 1953).
Allikalubi
Allikasood
Harvematel juhtudel kujuneb allikasoo tõusuallika ümber, kus lubi ja turvas settivad allikalehtri ümber. Kui maa seest tuleva põhjavee surve on piisavalt suur, moodustub allika ümber mitme meetri kõrgune turba ja allikalubja kuhjatis. Enamus Eesti allikasookuplitest pole enam aktiivsed, sest maa kuivendamise tõttu on paljud toitealad rikutud. Suurim teadaolev allikasookuppel on Soomemägi Torma lähedal, kuid see on juba pikemat aega kuival olnud. Natuke paremas seisukorras on Mustivere allikasookuppel Viljandi lähedal.