cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Maurice de Vlaminck
Fovism
"Hiina astrid" on üsna kunstniku elu lõpus valminud teos (aastal 1955). Selgelt on näha maali sarnasus van Goghi "Päevalilledega". Lilled, vaas ja muu pildil kujutatu tekitab neid kahte pilte võrreldes tõelise déjà-vu tunde. Pintslitõmbed ja värvikäsitlus on väga iseloomulik 19. sajandi lõpu impressionistidele. Vlaminck oli oma karjääri alguses väga omanäoline ja julge, hiljem aga püüdis sarnaneda teiste autoritega. See ei tähenda, et tema loomingu võlu oleks vähenenud, sest andekas oli ta kogu oma eluaja.
Puolanka vald
Puolanka on vald Soomes Oulu läänis Kainuu maakonnas. Vallas räägitakse soome keelt.
Aramea keel
Aramea keel on semi keelte hulka kuuluv keel. Jeesuse Kristuse ajal oli see Palestiinas üldlevinud kõnekeel. Piibli Vana Testamendi mõned kohad on algselt kirja pandud ka aramea keeles. Tänapäeval räägitakse mitmeid uusaramea keeli ja murdeid.
Puolanka vald
Puolanka vallas asub Soome kõrgeim juga Hepoköngäs.
Külad
Aittokylä, Askankylä, Auho, Joukokylä, Kivarinjärvi, Kotila, Kongasmäki, Leipivaara, Lylykylä, Naulaperä, Puokio, Puolanka, Rasinkylä, Suolijärvi, Väyrylä, Yli-Oterma, Törmänmäki.
Sonda mõis
Sonda mõis (saksa keeles Sonda) oli karjamõis Viru-Nigula kihelkonnas Virumaal, Satsu küla  lähedal  Lüganuse vallas Ida-Viru maakonnas.
Njördr
pisi|Njördr Njördr (vanapõhja keeles Njörðr) on üks vaanidest,  merepiiril oleva viljaka maa, meresõidu  ja purjetamise jumal Skandinaavia mütoloogias. Ta on Skaði mees ja Yngvi-Freyr ja Freyja isa. Ka tema õe nimi võib olla Njördr, arvestades Tacituse germaanide jumalanna tõlget ladina keelde kui Nerthus (=Njörðr). Njördr on seotud ka viljakusega, nagu kõik vaanid.
400
400. aasta
Ristijärvi vald
Ristijärvi on vald Soomes Oulu läänis Kainuu maakonnas. Vallas räägitakse soome keelt.
Külad
Hiisijärvi, Jokikylä, Karhulankylä, Koskenkylä, Mustavaara, Möttölänniemi, Peuravaara, Pihlajavaara, Pyhäntä, Ristijärvi, Tolosenjoki, Tuliharju, Uva
Märjamaa Maarja kogudus
EELK Märjamaa Maarja kogudus on luterlik kogudus Märjamaal.
Kogudus kuulub Lääne praostkonda.
Koguduse õpetaja on Illimar Toomet, organist Marika Kosubenko. Juhatuse esimees on Johannes Arjakse.
Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11 Märjamaa kirikus.
Ilmandu-Sepa pärn
Ilmandu-Sepa pärn on Raplamaal Märjamaa vallas Kivi-Vigala–Avaste tee ääres 4,7 kilomeetri kaugusel Kivi-Vigalast Ilmandu-Sepa talu juures asuv põlispuu.
Puu on seest pehkinud.
Puul on kaks haru, mis 1990. aastatest vajuvad aasta-aastalt üha enam laiali.
1990. aastate alguses murdus äikesetormis ühe haru latv. Enne seda oli Ilmandu-Sepa pärn 35 meetri kõrgune ja sellega üks Raplamaa kõrgeimaid lehtpuid.
Maateaduste mõisteid (V)
Sellele leheküljele on koondatud lingid maateaduslikele artiklitele, mille pealkirjad algavad V-tähega.
189
189. aasta
Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand
Aastakümned: 130. aastad 140. aastad 150. aastad 160. aastad 170. aastad - 180. aastad - 190. aastad 200. aastad 210. aastad 220. aastad 230. aastad
Aastad: 184 185 186 187 188 - 189 - 190 191 192 193 194
Lembi Vaher
Lembi Vaher (sündinud 11. veebruaril 1987) on eesti teivashüppaja.
Pisarviljak
Pisarviljak (Dacrycarpus) on okaspuude perekond kivijugapuuliste sugukonnast.
Lembi Vaher
Tema nimel oli naiste teivashüppe Eesti rekord 4.23 (25. veebruar 2012), kuni Reena Koll 5. veebruaril 2013 selle ühe sentimeetriga ületas.
Pisarviljak
Perekonda kirjeldas Stephan Ladislaus Endlicher.
Lembi Vaher
Isiklikku
Tema isa on tsirkusejuht Vello Vaher, ema Aita Vaher on vabakutseline näitleja, draama- ja kõnetehnika õpetaja, laulja ja tsirkusekloun. Ta noorem õde Endla on tulnud Eesti noorte meistriks teivashüppes, kuid on tuntud enam fitnessi harrastajana ja rühmvõimlejana, vanem õde Linda on näitleja ja kõige noorem laps Lemme on tegelenud rühmvõimlemisega, nagu vanem õde Endla, ja trampoliini hüpetega.
Žemaitija
pisi|Etnograafilise Žemaitija ala Žemaitija (žemaidi keeles Žemaitėjė; nimetatud ka Žemaitia) on ajalooline ja etnograafiline piirkond Leedu lääneosas Žemaitija kõrgustikul. Muust Leedust eraldatud jõgederohke Kesk-Leedu madalikuga.
Suuremad keskused: Šiauliai, Telšiai, Leedu ajaloolises piirkonnas Žemaitijas elasid balti hõim žemaidid.
Rannu vald
Vald liideti 2017. aastal Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus naabervaldadega Elva vallaks.
Asustus
Vallas oli 19 asulat: 17 küla ja 2 alevikku.
Ajalugu
Rannu valla omavalitsuslik staatus kinnitati aastal 1991.
Majandus
Piimatootmine ( lehma), juustutööstus, teravilja- ja rapsikasvatus, heinaseemnekasvatus, palkmajade ehitus, järveteadus.
Maateaduste mõisteid (W)
Sellele leheküljele on koondatud lingid maateaduslikele artiklitele, mille pealkirjad algavad W-tähega.
Gabino Rey
Gabino Rey (8. jaanuar 1928 Marín, Pontevedra provints – 2. mai 2006 Barcelona) oli hispaania maalikunstnik.
Galiitsias sündinud Rey läks Hispaania kodusõja ajal Barcelonasse, kus oli maalikunstnik Ramon Rogenti õpilane. Rey pidas oma eeskujuks Francisco de Goyat.
Rey maalis peamiselt maastikke ja lilli. Ta oli meisterlik valguse kujutaja. Tema kõige kuulsam maal on "El Port" 1977. aastast, mis kujutab Barcelona sadamat.
Teine Compiègne'i vaherahu
Teine Compiègne'i vaherahu sõlmiti Saksamaa ja Prantsusmaa vahel pärast kuu aega kestnud Teise maailmasõja lahinguid Prantsusmaal. Vaherahu sõlmiti 22. juunil 1940 kell 18.50 (Saksa suveaja järgi) Compiègne'is.
Vaherahu allkirjastati Compiègne'i metsas, selle koha oli Adolf Hitler valinud sihilikult. Nimelt oli Saksamaa sealsamas alistunud 1918. aastal.
Kui Hitler sai teada, et Prantsuse valitsus tahab sõlmida vaherahu, valiski ta välja Compiègne'i metsa. Kuna Compiègne'i metsas oli sõlmitud 1918. aastal vaherahu, mis lõpetas I maailmasõja ja oli Saksamaale alandav, nägi Hitler selles head võimalust Prantsusmaa alandamiseks Saksamaa poolt. Hitler otsustas vaherahu sõlmida samas salongvagunis, kus 1918. aastal sõlmiti Esimene Compiègne'i vaherahu. Aga preambuli viimasesse lausesse lisati, et "Saksamaa ei kavatse vaherahu tingimusi ja kokkuleppeid kasutada, et alandada nii vaprat vastast" (mis tähendas Prantsuse sõjaväge). Lisaks oli 3. artikli 2. punktis kirjas, et sakslased ei kavatse Loode-Prantsusmaad okupeerida, kui vaenutegevus Suurbritanniaga on lõppenud.
Sarnasusi 1918. ja 1940. aasta Compiègne'i vaherahu vahel oli veelgi. Nimelt teisaldati täpselt sama salongvagun, milles sõlmiti 1918. aasta Compiègne'i vaherahu, vaherahu puhul muuseumist ja paigutati täpselt samasse kohta, kus see seisis 1918. aastal. Hitler istus samas toolis, kus istus marssal Ferdinand Foch, kui ta 1918. aastal kirjutas alla Esimesele Compiègne'i vaherahule. Preambuli ära kuulanud, lahkus Hitler, tehes üleoleva liigutuse Prantsuse esindajate poole, vagunist just nagu Foch 1918. aastal ja jättis läbirääkimised Wehrmachti ülemjuhataja Wilhelm Keiteli hooleks.
Prantsuse kindral Charles Huntziger kaebas, et Prantsusmaale esitatud rahutingimused olid karmimad 1918. aastal Saksamaale esitatutest. Nimelt soovis Saksamaa kolme viiendikku Prantsusmaa territooriumist, mis oli põhjas ja läänes mööda Genfi, Toursi ja Hispaania piiri jooksvast liinist, et tagada Kriegsmarinele (Saksa mereväele) ligipääs kõigile Prantsusmaa La Manche'i väina ja Atlandi ookeani sadamatele. Lisaks tuli Saksa võimudele üle anda kõik inimesed, kellele oli lubatud poliitilist varjupaika. Veel tuli prantslastel maksta Saksamaale okupatsioonitasu 400 miljonit franki päevas. Aga siiski lubati ka minimaalsel Prantsuse armeel tegutseda. Prantsuse merevägi pidi relvad loovutama, aga mitte alistuma, sest Hitler arvas, et kui Prantsusmaad liiga palju sundida, võivad prantslased jätkata Prantsuse Põhja-Aafrikas sakslaste vastu võitlemist. Saksamaa poolt okupeerimata regioon zone libre jäi vabaks, seda pidi hakkama valitsema Vichys baseeruv marssal Pétaini nukuvalitsus.
Prantsuse delegatsioon eesotsas Huntzigeriga püüdis vaherahu leevendada, mispeale Keitel vastas, et prantslased peavad kas rahulepinguga nõustuma või sellest keelduma sellisel kujul nagu see on. Otsustades Prantsusmaa sõjalise situatsiooni üle, pidi Huntziger nõustuma. Saksamaa oli esitanud ka nõude, et kõik Prantsuse sõjavangid jäävad vangideks, kuni sõjategevus Suurbritanniaga lõpeb. Kuna Prantsuse delegatsioon arvas, et nüüd, kui Suurbritannia ja tolle Rahvaste Ühendus võitlevad üksi, ei kesta sõjategevus kauem kui mõni nädal, ei vaieldud sellele vastu, mistõttu pidid ligi miljon prantslast veetma järgnevad viis aastat sõjavangilaagrites (ligi kolmandik Prantsusmaa umbes pooleteisest miljonist sõjavangist vabastati sakslaste poolt enne sõja lõppu). 25. juunil 1940 kell 00.35 hakkas vaherahu kehtima.
Vaherahu 19. artikli kohaselt tuli kõik riigis olnud mitteprantslased anda üle Saksa võimudele ja nad deporteeriti seejärel koonduslaagritesse.
Kolm päeva pärast vaherahu sõlmimist hävitati rahupaik Hitleri käsul ja vagun viidi trofeena Berliini, koos suure kivitahvli tükkidega, millele oli prantsuse keeles kirjutatud: "Siin alistus 11. novembril 1918 Saksa Reichi kuritegelik uhkus. See võideti vabade rahvaste poolt, keda Saksamaa tahtis orjastada." Alsace-Lorraine'i monument, millel oli kujutatud Saksa Keisririigi kotkast mõõgaga läbitorgatuna, hävitati ja kõik tõendid sellest kaotati peale marssal Fochi kuju. Hitler ise käskis selle jätta puutumatuna, et see austaks ainult kõnnumaad. 1945. aastal viidi vagun Crawinkelisse Tüüringis, kus selle hävitasid SS-lased ja matsid maha säilmed.
Surnumeri
Surnumeri (heebrea keeles ים המלח Yam HaMelaẖ 'soolameri', araabia keeles البحر الميت‎ al-Baḥr al-Mayyit 'soolameri') on soolajärv Lähis-Idas.
Järve soolsus on 340‰.
Järve voolab 29 jõge või oja, neist suurim on Jordani jõgi. Väljavoolu järvest loomulikult ei ole, sest tegemist on madalaima kohaga Maa pinnal.
Kliima
Sademeid langeb 25–50 mm aastas. Alissovi kliimaklassifikatsiooni järgi on Surnumeri troopilise ja lähistroopilise kliimavöötme piiril. Köppeni kliimaklassifikatsiooni järgi kuulub Surnumeri BWh kliimatüübi alla. Seda kliimatüüpi iseloomustab palavus ja vähe sademeid ehk kõrbekliima. Talvel järv ei külmu.
Geoloogia
pisi|Inimene püsib Surnumeres raskusteta veepinnal
Surnumeri paikneb Araabia ning Aafrika laama nihkepiiril, mida tuntakse ka akronüümi DST kaudu (Dead Sea Transform), mis tõlkes tähendaks Surnumere transformset murrangut. Murrang on vasakukäeline ehk Araabia laam liigub Aafrika laama suhtes põhja poole. Murrang moodustus Miotseenis. DST ühendab laamadevahelist lahknemispiiri Punases meres orogeense vööndiga ehk kokkusurvevööndiga Türgis. Kaks laama on piki seda piiri üksteise suhtes tänaseks nihkunud 105 kilomeetrit. DST on mõnevõrra sarnane teise kuulsa maismaalise transformse murrangu – San Andrease murranguga, kuid erineb selle poolest, et laamad mitte ainult ei nihku üksteise suhtes, vaid liiguvad pisut ka teineteisest eemale (ilmselt Punase mere basseini laienemisest tulenevate venituspingete mõjul), mis võimaldabki nn lahtitõmbebasseinide (inglise pull-apart basin) tekke. Sellised rombikujulised basseinid moodustavad aheliku piki murrangut ning on Surnumere põhjaks.
Transformsete murrangutega on seotud tugevate, kuid suhteliselt madalafookuseliste maavärinate esinemine. Et tugevat maavärinat pole antud piirkonnas kaua olnud, oletavad seismoloogid selle peatset toimumist. Ka Soodom ja Komorra hävisid geoloogide arvates just maavärina ning võimalik, et sellega seotud pinnase vedeldumise (inglise liquefaction) tagajärjel.
Elustik
Surnumeri on liiga soolane, et seal võiks elada kalad, kuid ta pole siiski päris surnud. Avastatud on ekstremofiilseid baktereid, vetikaid ja arhesid, mis on kohastunud eluks sedavõrd soolases keskkonnas. Sissevoolavate jõgede suudmeis kasvab ka taimi.
Ajalugu
Piibli järgi on Surnumeri ujutanud üle Siddimi oru. Seal asusid Soodom, Gomorra, Adma ja Seboim, kuni nad hävitati põleva väävli sadamisega taevast elanike pattude tõttu.
Einar Tammur
Einar Tammur (1960 Tartu – 4. märts 2004 Tartu) oli eesti ornitoloog ja looduskaitsja.
Rio Grande do Norte osariik
thumb|Osariigi haldusjaotuse kaart Rio Grande do Norte on Brasiilia 1. järgu haldusüksus riigi kirdeosas.
Einar Tammur
1978. aastal lõpetas ta Kanepi gümnaasiumi.
Rio Grande do Norte osariik
Osariik asub Atlandi ookeani ääres. Rannikualadel domineerivad liivadüünid ja mangroovitihnikud, sisemaal on säilinud vihmametsa.
Einar Tammur
Ta õppis Luua metsanduskoolis ja Eesti Põllumajandusakadeemias metsandust. Tegeles kotkaste ja toonekurgede kaitsega.
Rio Grande do Norte osariik
Olulised majandusharud on turism ja puuviljakasvatus. 70% Brasiilia melonitest on kasvatatud Rio Grande do Nortes.
Elanikest 37% on europiidid, 2% negriidid ja 60% segaverelised.
Maateaduste mõisteid (Õ)
Sellele leheküljele on koondatud lingid maateaduslikele artiklitele, mille pealkirjad algavad Õ-tähega.
Annelies Kammenhuber
Annelies Kammenhuber (19. märts 1922 Hamburg — 24. detsember 1995 München) oli saksa keeleteadlane, anatoolia keelte jt Väike-Aasia keelte (hati keel, hurri keel jt) uurija. Eriti tuntud oli hetitoloogia eriteadlasena. Mitmed Kammenhuberi teosed on tõlgitud võõrkeeltesse.
Andrus Ausmees
Andrus Ausmees (16. oktoober 1960 – 26. detsember 2008 Rootsi) oli eesti füüsik.
Ta lõpetas 1979. aastal Kingissepa keskkooli ja 1984. aastal Tartu ülikooli tahkisefüüsikuna. Seejärel läks ta tööle Teaduste Akadeemia füüsika instituuti. Tema esimese teadustöö teemaks oli elektronemissiooni ergastusspektrite uurimine ja elektron-foononrelaksatsiooni arvutimodelleerimine. Aastal 1989 võttis ta osa eksperimendiseeriast Lundi Ülikooli sünkrotronkiirguse laboris MAX-lab. 1991. aastal kaitses Ausmees doktoritöö teemal "Röntgenelektronemissioon ja elektron-foonon-vastastikmõju leelishalogeniidkristallides", mis oli esimene füüsikaalane doktoritöö taasiseseisvunud Eestis. 1992. aastal asus ta tööle Uppsala ülikooli, kus ta jätkas eksperimente sünkrontonkiirguse laboris Max-lab.
Ausmees andis oma teadusliku tegevusega märkimisväärse panuse röntgenikiirguse resonantse mitteelastse mittekiirgusliku (Auger-Ramani1) hajumise uuringutesse. Tsiteerimiste indeksi Web of Science3 järgi on Andrus Ausmees 1986–2001 ilmunud kuuekümne teadusartikli kaasautor.
Ta on maetud Kudjape kalmistule.
Nugeri mõis
Nugeri mõis (saksa keeles Nuggers) oli karjamõis Viru-Nigula kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Nugeri küla lähedal Viru-Nigula vallas Lääne-Viru maakonnas.
Alpikann
Umbes 20 liigiga taimeperekond, mis on liigitatud nurmenukuliste (Primulaceae) sugukonda, mürsiineliste (Myrsinaceae) alamsugukonda.
Alpikann on mitmeaastane mugultaim, mis looduslikult kasvab Vahemere regioonis, Lähis-Idas ja Kirde-Aafrikas. Neid leidub ka Kaspia ja Musta mere lõunapoolseil rannikualadel, Kreeta, Rhodose ja Chíose ning Baleaari saartel ja Põhja-Aafrika hõredates leht- ja okaspuu mäestikumetsades.
Alates 17. sajandist potilillena kasvatatava alpikanni esivanem on vahemere alpikann (Cyclamen persicum). Alpikanni kultuuristamine sai alguse Prantsusmaal ja Hollandis.
Adolf Tillo
Adolf Andrejevitš Tillo (vene Адольф Андреевич Тилло; 11. november 1846 – oktoober 1918 Saratov ) oli Venemaa riigitegelane.
Ta oli kolleegiuminõunik, Eestimaa kubermangu asekuberner 28. märtsist 1885 kuni 19. detsembrini 1885, riiginõunik, Saraatovi kubermangu asekuberner 19. detsembrist 1885 kuni 24. novembrini 1888, tõeline riiginõunik, Stavropoli kubermangu asekuberner 24. novembrist 1888 kuni 18. veebruarini 1893.
Vaala vald
Vaala on vald Soomes Põhja-Pohjanmaa maakonnas. 2016. aastani kuulus Kainuu maakonda. Vallas elab 2016. aasta seisuga 3063 inimest ja rahvastiku tihedus on 2,35 in/km². Vaala naabervallad on Kajaani linn, Kestilä, Liminka, Muhos, Paltamo, Puolanka ja Utajärvi. Vallas räägitakse soome keelt.
Maateaduste mõisteid (Ä)
Sellele leheküljele on koondatud lingid maateaduslikele artiklitele, mille pealkirjad algavad Ä-tähega.
Kia
Kia Corporation (korea keeles 기아자동차(주); 起亞自動車(株) [hjondee džadongtša (džu)]; varasemad nimed ka Kyungsung Precision Industry ja Kia Motors Corporation) on tehnikat ja tehnikaseadmeid ning autosid tootev suurkorporatsioon Lõuna-Koreas.
Ettevõtte nimi tuleb hiina-korea sõnast ki 'välja tulema, tõusma', millele lisandub a, mis tähendab Aasiat. Niisiis tähendab ettevõtte nimi umbkaudu 'Aasiast tõusma' või 'Aasiast välja tulema'.
Kia Motors on Lõuna-Korea vanim autotootja. See asutati 9. juunil 1944 terasest torusid ja jalgrattaosi tootva ettevõttena Kyungsung Precision Industry. 1951 hakkas ettevõte tootma jalgrattaid. 1952 võttis ta endale praeguse nime. 1957 hakkas ta tootma mootorrattaid, 1962 veoautosid ja 1974 sõiduautosid. Kia tootis mitmesuguseid sõiduautosid peamiselt Mazda põhjale ning müüs neid nii kodu- kui välismaal. 1986 algas koostöö Ford Motor Companyga ja 1994 sisenes Kia ka USA turule.
1997 toimunud Aasia finantskriisi käigus läks Kia pankrotti. 1998 korraldati pankrotivara oksjon, millel osalesid Ford ja Hyundai Motor Company. Viimane tegi suurema pakkumise ja omandas ettevõttest 51%. Kia jätkas tootmist, aga viimasel ajal on Hyundai teinud ettevõttesse divesteeringuid, mistõttu tema omandus ettevõttes oli 2011. aasta seisuga 49,2%.
2015. aasta lõpuks on Hyundai Motor Company omanduses 33,88% Kia Corporationist.
Eesti turul on Kia olnud alates aastast 1995.
Kia autode tootmise kronoloogia
thumb|Kia Motorsi Lõuna-Korea tehas|alt=|250x250px
Paskal
Paskal (Blaise Pascali järgi), tähis Pa, on rõhu mõõtühik SI-süsteemis. 1 Pa on rõhk või mehaaniline pinge, mille tekitab 1 m2 suurusele pinnale ühtlaselt jaotunud 1 N suurune jõud:
ehk SI põhiühikutes
Hurtja mõis
Hurtja mõis, ka Prüningi poolmõis (saksa keeles Ulrichsthal) oli karjamõis Viru-Nigula kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Viru-Kabala küla  lähedal Vinni vallas Lääne-Viru maakonnas.
Hurtja mõis eraldati Kabala mõisast enne 1809. aastat
Almanahh
Almanahh on regulaarselt, ebaregulaarselt või ainukordselt avaldatav koguteos, mis tihtipeale käsitleb mingit valdkonda või eluala. Näiteks koolialmanahh, kirjandusalmanahh, bibliofiilia ja raamatuloo almanahh, mulkide almanahh jne.
Lõpmatus
Lõpmatus (sümbol \infty) on omadus, mis seisneb piiramatuses. Lõpmatuks nimetatakse tavaliselt seda, millel pole ruumilist ega ajalist piiri.
Matemaatikas eristatakse lõpmatuse astmeid, sest on võimalik näidata, et ühtedel lõpmatutel hulkadel on suurem võimsus kui teistel. Georg Cantor rajas transfiniitsete arvude süsteemi, milles esimene transfiniitne kardinaalarv on alef-null (\aleph_0), mis on naturaalarvude hulga võimsus.
Antiikaegne arusaam lõpmatusest
Traditsiooniline arusaam pärineb Aristoteleselt:
''... on alati võimalik mõelda suuremast arvust; sest suurust saab poolitada lõputu arv kordi. Seetõttu on lõpmatus potentsiaalne, mitte kunagi aktuaalne; osade arv, mida saab võtta, ületab alati iga etteantud arvu.'' ("Füüsika" 207b 8)
Seda nimetatakse sageli potentsiaalseks lõpmatuseks.
Ajalugu
Muistsetel kultuuridel oli mitmeid ideid lõpmatuse olemusest. Iidsed indialased ja kreeklased ei määratlenud lõpmatust täpse formaalsusega nagu seda teeb tänapäevane matemaatika. Selle asemel lähenesid nad lõpmatusele kui filosoofilisele kontseptsioonile.
Varajane Kreeka
Varasem kirje lõpmatuse ideest tuleb Anaximandroselt, kes oli Mileetosest pärit kreeka filosoof. Ta kasutas sõna apeiron, mis tähendab lõpmatu või piiramatu. Esimesed matemaatilised tõestused lõpmatusest tulevad Zenon Eleastilt. Aristoteles kutsus teda dialektika leiutajaks. Ta on kõige tuntum oma paradokside poolest.
Vastuolus Aristotelese traditsioonilise seisukohaga eelistasid hellenistlikud kreeklased üldiselt potentsiaalset lõpmatust tegelikust lõpmatusest eristada.
Varajane India
Džainistlik matemaatiline tekst "Surya Prajnapti" liigitab kõik arvud kolmeks: loendamatu, lugematu ja lõpmatu. Igaüks neist jagatakse kolme järjestusse:
Selles töös eristatakse kahte lõpmatu arvu põhitüüpi. Nii füüsilistel kui ka ontoloogilistel alustel tehti vahet rangelt piiritletud lõpmatusega asamkhyata 'lugematu ja arvutu' ja vabalt piiritletud lõpmatusega ananta 'lõpmatu ja piiramatu' vahel.
Matemaatika
Hermann Weyl ütles 1930. aastal tehtud matemaatikafilosoofilises pöördumises, et matemaatika on lõpmatuse teadus.
Lõpmatuse sümbol
Lõpmatuse sümbol kujutab lõpmatuse ideed. Sümboli võttis kasutusele John Wallis 1655. aastal ja sellest ajast alates kasutatakse seda ka väljaspool matemaatikat.
Jada piirväärtuse arvutamine
Jada {aₓ} piirväärtuse jaoks on kolm võimalust:
Ipoh
Ipoh on linn Malaisias, Peraki osariigi keskus. Asub Malaka poolsaare lääneranniku lähedal Kinta jõe orus, 200 km Kuala Lumpurist põhja pool.
Lõpmatus
Jada piirväärtuse arvutamine
Määramatus on see, kui tekivad järgmised olukorrad:
Ipoh
Linnaelanikest on 70% hiinlased, 17% malailased ja 12,5% India päritolu.
Lõpmatus
Jada piirväärtuse arvutamine
Määramatusest vabanemiseks tuleb kasutada teisendusi.
Füüsika
Füüsikas kasutatakse reaalarvude ligikaudseid väärtusi pidevateks mõõtmisteks ja naturaalarve diskreetseteks mõõtmisteks (loendamine). Seetõttu eeldavad füüsikud, et ühelgi mõõdetaval kogusel ei ole lõpmatut väärtust. Arvatakse, et ühelgi kehal ei saa olla lõpmatu mass või lõpmatu energia. Olemas on lõputute asjade ettekujutused, nagu näiteks lõpmatu plane wave, kuid nende realiseerimiseks pole õigeid vahendeid.
Ipoh
pisi|tühi|Maja Ipohis
Louis de Funès
Tema vanemad olid pärit Hispaaniast Sevillast, kuid emigreerusid 1904. aastal Prantsusmaale. Tema isa oli Sevillas advokaat, kuid Prantsusmaal tegutses kui teemandilihvija. Tema ema oli pärit Hispaaniast Galiitsiast ning tal olid ka portugali juured. Louis' isa oli Carlos Luis de Funès de Galarza, hispaaniapäraselt Carlos Luis de Funes y de Galarza. De Funes on perekonnanimi, de Galarza emapoolse perekonna nimi. Louis de Funesi ema oli Leonor Soto Reguera, hispaaniapäraselt Leonor Soto y Reguera, kus Soto on perekonnanimi ja Reguera emapoolse perekonna nimi.
De Funesid on Argonist pärit aadliperekond. Louis säilitas oma perekonnanimes isapoolse variandi põhjusel, et markii de Galarza perekond olid aadlikud, kes esivanemate kaudu pärit Itaaliast Chierist ja kes Hispaanias teenisid välja markii tiitli. Louis de Funesi emapoolne vanaisa Teolindo Soto y Barro oli Hispaaniast Galiitsiast pärit poliitik. Ta oli saadik Lugost ja senaator Pontvedrast. Ta oli Hispaania kuningliku perekonna usaldusalune ja kuningate Alfonso XII ning Alfonso XIII lähedane kaastöötaja.
Louis de Funesi esimene abikaasa oli Germaine Louise Élodie Carroyer, kellest ta lahutas 1942. aastal. 1943. aastal abiellus ta Jeanne Augustine de Barthélemy de Maupassant'iga, kelle vanaonu oli kirjanik Guy de Maupassant. Esimesest abielust oli tal poeg Daniel (1937–2017), teisest abielust pojad Patrick (1944) ja Olivier (1949).
Tema näitlemisstiili iseloomustavad ülienergilisus ja kannatamatus, samuti grimassid. Väidetavalt suutis ta teha 40 erinevat grimassi ühe minuti jooksul.
Tema tuntuim roll oli sandarm Ludovic Cruchot Sandarmi-seeria filmides.
Eesti NSV järglasriik
Eesti NSV järglasriik on mõiste, mida kasutavad praeguse Eesti Vabariigi kohta need, kes leiavad, et 1991. aastal ei taastatud 1918. aastal loodud Eesti Vabariiki, vaid loodi uus riik, millel puudub õigusjärglus 1918. aastal loodud Eesti Vabariigiga.
Seda mõistet kasutavad peamiselt registreerimata Eesti Kodanike Keskerakonna liikmed ja selle loodud tunnustamata nn Nõmme valitsuse toetajad.
Nikolai von Essen
Nikolai von Essen on olnud mitme Essenite suguvõsa liikme nimi:
Karel Appel
Karel Appel (25. aprill 1921 Amsterdam – 3. mai 2006) oli hollandi maalikunstnik.
Karel Appel oli üks CoBrA grupi asutajatest. Karel Appelile ja tema sõpradele meeldis džässmuusika, see inspireeris teda. Tema pildid on erksavärvilised.
Yukoni jõgi
Yukoni jõgi on jõgi Põhja-Ameerikas Kanadas ja USAs Alaska osariigil. Voolab valdavalt loodesse ja läände. Suubub Beringi merre.
Yukoni lähteks peetakse enamasti Llewellyni liustikku Rannikuaheliku põhjaotsas asuva Atlini järve lõunatipu lähedal.
Jõe pikkus on 3185 km koos Nisutlini ja Tesliniga, 2554 km ilma nendeta.
Tiit Sepa
Tiit Sepa (1. juuli 1964 – 22. mai 2017) oli eesti harrastuskunstnik ja kirjanik.
Elulugu
Märjamaal elanud Sepa tegeles peamiselt akvarellide, pastell- ja õlimaalidega ning puuskulptuuridega.
Yukoni jõgi
Suuremad lisajõed on Koyukuk, Tanana, Pelly ja Teslin.
Tiit Sepa
Elulugu
Tema esimesed jutud avaldati varjunime all ajakirjas Maarja. Aastal 2002 osales teosega "Ajatu elu" kirjastuse Ersen romaanivõistlusel ning debüütromaan ilmus sama aasta septembris. Järgnenud aastatel ilmus mitu Tiit Sepa põnevus- ja kriminaalromaani, mille peategelased olid kunstnik Hinno ja tema armsam salapolitseinik Synne.
Aastal 2006 kirjutas ta krimisarja "Kelgukoerad" avaosa "Kiusamine koolis".
Tiit Sepa juhendas kohalikku luuleklubi.
Tiit Sepa hukkus ööl vastu 22. maid 2017 kodus toimunud tulekahjus.
Maateaduste mõisteid (Ü)
Sellele leheküljele on koondatud lingid maateaduslikele artiklitele, mille pealkirjad algavad Ü-tähega.
Üterbium
Üterbium (sümbol Yb) on keemiline element järjekorranumbriga 70.
Tal on 7 stabiilset isotoopi, massiarvudega 168, 170, 171, 172, 173, 174 ja 176.
Omadustelt on üterbium lantanoid ja haruldane muldmetall. Tema tihedus normaaltingimustel on 6,57 g/cm&sup3 ja sulamistemperatuur on 824°C.
Yukoni jõgi
Jõe järgi on nime saanud Kanada föderaalterritoorium Yukon.
Sõna "Yukon" tähendab Gwich'in'i keeles "suur jõgi".
Jõel läbitakse aerutamismaratoni.
ICarly
"iCarly" on Ameerika Ühendriikide telesari kanalil Nickelodeon.
Sari räägib Carly Shayst – tüdrukust, kes teeb koos sõbranna Sam Pucketti ja sõber Freddie Bensoniga veebisõud. Carly elab koos oma vanema venna Spencer Shayga. Spencer on skulptor, kellel on alailma pööraseid ideid, näiteks kahemeetrise kohvitassi ehitamine.
Sam on Carly parim sõbranna, kellele meeldib inimesi kiusata ning süüa sinki, veiseliha ja ribi. Freddie on poiss, kes on terve oma elu olnud Carlysse armunud. Nad elavad ühes kortermajas ja on naabrid. Nende sõus võib näha kõike, näiteks üritatakse teha maailma pikima sõu maailmarekordit, mistõttu sõu peaks kestma 24 tundi ja 8 minutit. Kui oli täis juba 24 tundi, tuli elektrikatkestus ja ettevõtmine luhtus.
Ulysses S. Grant
Ulysses Simpson Grant (sünninimi: Hiram Ulysses Grant; 27. aprill 1822 – 23. juuli 1885) oli Ameerika Ühendriikide sõjaväelane ja 18. president aastail 1869–1877, kui riigis toimus kodusõjajärgne taasülesehitus. Ta oli Vabariikliku Partei liige.
Ameerika kodusõja ajal teenis Grant põhjaosariikide vägedes. 1864. aastal määrati ta Uniooni armee ülemjuhatajaks. Positsiooni tõttu oli ta auaste armeekindral (General of the Army).
Tunnustus
Ulysses Simpson Grant valiti 1868. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks.
Jaan Õmblus
Jaan Õmblus on lõpetanud Tartu Ülikooli majandusteaduse erialal 1995. aastal.
Ta on Keskerakonna liige alates 2000. aastast.
Ges
Ges (tähtnimetus) ehk sol-bemoll (silpnimetus) on noodinimed. Ges on saadud g noodi altereerimisel pooltooni võrra alla (madaldamisel).
2010. aasta taliolümpiamängude medalitabel
raamita|paremal|Olümpiarõngad right|pisi|250px|Vasakult paremale: [[Tina Maze (Hõbe), Andrea Fischbacher (kuld) ja Lindsey Vonn (pronks) 2010. aasta OM-il mäesuusatamise autasustamistseremoonial]] right|thumb|250px|Vasakult paremale: [[Martins Dukurs Läti (hõbe), Jon Montgomery Kanada (kuld) ja Aleksander Tretijakov Venemaa (pronks) meeste skeletoni autasustamistseremoonial]]
2010. aasta taliolümpiamängude medalitabel. Riikide paremusjärjestus on algul kuldmedalite arvu järgi, siis hõbe- ja lõpuks pronksmedalite arvu järgi. Kui selle järel riikide medalite arv on sama, siis riikide koht selgub tähestikulises järjekorras vastavalt ROK-i riikide koodile.
Meeste laskesuusatamise 20 km eraldistardiga sõidus anti välja kaks hõbemedalit.
Thukydides
thumb|Thukydides
Thukydides (umbes 460 eKr – 396 eKr) oli Vana-Kreeka klassikalise ajajärgu silmapaistvaim ajaloolane, kelle elutööks oli "Peloponnesose sõja ajaloo" kirjutamine.
Thukydides oli Traakia päritolu Ateena aristokraat, kullakaevanduste omanik Traakias ja Ateena riigimehe Miltiadese sugulane.
Ta tegeles enne ajaloolaseks hakkamist poliitikaga. Ta osales strateegina Peloponnesose sõjas, kuid ebaedu tõttu Amphipolise kaitsmisel ta 424 eKr pagendati 20 aastaks. Traakias eksiilis olles hakkas ta uurima poliitika ja ajaloo kulu seaduspärasusi ja asus kriitiliselt ning täpselt kirja panema ka toonase tähtsündmuse – Peloponnesose sõja kulgu. See käsitleb sõda kuni aastani 411 eKr; sõja hilisemast käigust on kirjutanud Xenophon. Teos avaldati 8 raamatuks jagatuna postuumselt ja on säilinud.
Teose esimene raamat "Arheoloogia" (sõja eellugu) on ülevaade Kreeka ajaloost, etnograafiast ja majandusest. Sellele on lisatud metodoloogilisi näpunäiteid ajaloolastele. Ta kirjutas oma teose selleks, et ajaloo najal saaks õppida, ning selle huvides püüdis ta olla võimalikult erapooletu. Tema arvates peabki ajaloolane kajastama sündmusi "nii, nagu need tegelikult olid ja inimloomust arvestades ka tulevikus samamoodi või sarnaselt ette tulevad" ("Meetoditest", I peatükk).
Ajaloolasena olid Thukydidesele esmatähtsad sündmused ja nende vahetud põhjused. Ta andis kõrvu sündmuste üksikasjaliku ja kainelt hindava kirjeldusega ka toimunu põhjustest tuletatud poliitilisi juhtnööre. Ta oli esimene ajaloolane, kes käsitles sündmusi ja nende tekkepõhjusi ajaloolises arengus ja vastastikuses seoses. Ta jättis kõrvale mütoloogilised arusaamad ning vaatles tegelikkust kriitiliselt, püüdes leida sündmuste põhjusi ja ajendeid.
Thukydides kirjeldas poliitiliselt mõjukaid isikuid, kes tema meelest ajaloo käiku kõige enam mõjutasid. Nende iseloomustamiseks valis Thukydides nende kõned. Nii tõi ta "Peloponnesose sõja ajaloos" ära hulga suurmeeste kõnesid, mis on ilmselt fiktiivsed, kuigi saadetud märkusest, et kõned on kirjas nii hästi, kui mälu lubab. Näiteks toob Thukydides ära sõja esimeste lahingute järel peetud kuulsa matusekõne Perikleselt, kus too kirjeldab ülistavalt Ateenat ja ateenlasi ning õigustab oma polise demokraatlikkust. Need kõned annavad tabava pildi 5. sajandi ühiskondlik-poliitilisest võitlusest. Mõnikord tõlgendas ta sündmusi inimeste eluhoiakust ja psühholoogiast lähtudes ning seostas need poliitiku ja väejuhi loomupäraga (kuulsusejanu, omakasupüüdlikkuse, ahnusega), kuid tegi seda pahatihti ühekülgselt ja haiglaslikke kalduvusi rõhutades.
Thukydides rajas pragmaatilise ajalookirjanduse, mis ületas varasema, Herodotosele omase eepiliselt avara, jutustava historiograafia. Juba antiikajal oli ta teistele ajaloolastele peaaegu ületamatu eeskuju. Selline uurimisstiil kestis ajalookirjutuses üldjoontes kuni 18.-19. sajandini (muidugi neil juhtudel, kui üldse sai rääkida teaduslikust ajalookäsitlusest).
Avaste oja
Avaste oja on oja Pärnumaal Lääneranna vallas Parasmaa külas ning Raplamaal Märjamaa vallas Avaste, Kojastu ja Ojapere külas. Kohalikud rööpnimed on Must jõgi ja Sookraav, samuti Pere-Naartse peakraav, Tõigava oja ja Võhma-Kuresselja peakraav. Oja ajalooline nimi on Pärasoo jõgi ehk Pärase jõgi.
Thukydides
Thukydidese "Peloponnesose sõja ajalugu" eesti keeles
"Sissejuhatus" (I, 1), "Peloponnesose sõja iseloomustus" (III, 82), "Periklese kõne esimeste Peloponnesose sõja alguses langenud sõjameeste ühishaual" (II, 35–41). Tõlkinud Richard Kleis – Kreeka kirjanduse antoloogia. Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus 1964, lk 432–437.
II raamat: "Periklese kõne esimeste Peloponnesose sõja alguses langenud sõjameeste ühishaual" (37–41), III raamat. 82. peatükk. Tõlkinud Richard Kleis – Vanakreeka kirjanduse antoloogia. Tallinn: Varrak 2006, lk 271–274.
Avaste oja
Avaste oja algab Kesu rabast läänes. Edasi voolab ta mööda Avaste soo idaservast ning suubub Kojastu külas vasakult Velise jõkke (1,1 km suudmest). Oja on 9,5 km pikk. Kesk- ja alamjooks on oja valdavalt õgvendatud.
Thukydides
Thukydidese "Peloponnesose sõja ajalugu" eesti keeles
"Ateenlaste ja meloslaste dialoog" (V, 84–116). Tõlkinud Kaarina Rein, järelsõna autor Mait Kõiv. – Akadeemia 2009, nr 9, lk 1635–1646.
"Epideemia Ateenas" (II, 47–52). Thukydidese teose katkendid Florian Stegeri artiklis "Atika epideemiast Covid-19 pandeemia ajal", tõlkinud Maie Toomsalu ja Kaarina Rein. – Akadeemia 2022, nr 12, lk 2140–2151.
Avaste oja
Varem arvati Avaste oja ülemjooksuks Allika jõe ja nüüdse Avaste oja vaheline kraav. Nüüdne ülemjooks arvati keskkonnaregistris varem omaette vooluveekoguks (Avaste kraav), mille pikkus oli 2,9 km ja valgla pindala 20,6 km².
Avaste oja registrikood on VEE1115400.
Geses
Geses (tähtnimetus) ehk sol-dublbemoll (silpnimetus) on noodinimed. Geses on saadud g noodi altereerimisel tervetooni võrra alla (madaldamisel).
Maasika mõis
Maasika mõis (saksa keeles Masika) oli karjamõis Viru-Nigula kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Ulvi küla lähedal Vinni vallas Lääne-Viru maakonnas.
Vöötkakk
Tunnustatakse kolme alamliiki: S. u. tianschanica, S. u. ulula ja S. u. caparoch.
Välitunnused
Vöötkakk on keskmist kasvu, pika saba ning pruuni-valge sulestikuga kakuline. Rind on kaetud heledaviiruliste sulgedega, tiibadel on valged laigud. Pea on ümar ning valget nägu ümbritseb tume raam. Tiivad on üsna kitsad ja ümaraotsalised. Vöötkakul on kollased silmad ja kõver kollane nokk. Täiskasvanud linnu pikkus on 36–45 cm, tiibade siruulatus 69–82 cm. Täiskasvanud vöötkakud kaaluvad umbes 300–340 g ja võivad elada kuni 10-aastaseks. Lennul võib lindu segamini ajada raudkulliga, kellel on sarnane vöödiline sulestik.
Levik ja elupaik
Vöötkakk on levinud nii Euraasia kui ka Põhja-Ameerika okasmetsades ja metsatundras. Vöötkakk võib elutseda ka raiesmikel ja kultuurmaastikel. Läbirändajad linnud on liikuvad, aga talvituja võib saagi olemasolul tegutseda paigatruult, vaid mõnel ruutkilomeetril. Eestis võib vöötkakku kohata talviti, kui ta rände käigus kaugelt tundrast meile satub.
Pesitsemine
Pesitsusperiood on märtsist septembrini. Pesakoht on varieeruv, hõlmates suuri õõnsusi puudes, murdunud tüüblite latvu või teiste lindude, näiteks vareste või kullide vanu pesi. Munemise aeg võib olla väga erinev – märtsi algusest kuni juuni alguseni. Munade haudumine kestab 25–30 päeva. Sel ajal kaitseb isaslind pesa ning toob emasele süüa. Pojad lahkuvad pesast hiljemalt kahe ja poole kuu vanuselt.
Toitumine
Vöötkakk on karnivoor. Toitub peamiselt pisinärilistest, väikestest imetajatest ning lindudest. Vaenlasteks on suuremad röövlinnud. Saaki püüab peamiselt päeval.
Vöötkaku päevane jahipidamine sobib kokku ka raudkulli tegemistega. Jahti peetakse enamasti avamaastikul, põllumassiividel või raielankidel, kus närilisi jagub. Vöötkakud peavad lugu kõrgetest vaatluskohtadest. Vöötkakk suudab näha saaki liikumas pea kilomeetri kauguselt. Ka tema kuulmine on erakordselt hea. Hiire liikumist kuuleb vöötkakk isegi mitmekümne sentimeetri paksuse lumekihi alt. Iseloomulik on ka paigal- ehk rappelend.
Oksepalle ehk räppetompusid võib leida loomade puhkepaikade ja pesade läheduses olevate vaatepunktide juurest. Enamik linde väljutab oksepallid kaks korda päevas. Tavaliselt teevad nad seda enne lendu tõusmist. Räppetomp on enamasti kuivem kui imetajate väljaheited, sageli mõlemast otsast ümara kujuga, ning sisaldab karvu, sulgi, putukate jäänuseid ning luude osi. Vöötkaku räppetombu pikkus, laius ja kõrgus on keskmiselt: 41×22×19 mm.
Häälitsused
Hoiatushüüd: "ki-ki-kikikikiki". Mangumishüüd: "kšuu-lip". Mänguhüüd: "lülülülülülülülülülü...". Poegade mangumishüüd: "psssss-lip".
Kohtamine ja kaitse Eestis
Vöötkakke võib Eestis kohata talveperioodil. Talvituvate vöötkakkude arvukust aastatel 2003–2007 on Eestis hinnatud 0–5 linnuni. Vöötkakk kuulub Eestis kaitstavate liikide III kategooriasse.
Eestis on vöötkaku pesitsemine tõestatud 9 korral: 1893. aastal leiti pesa koos pojaga Saaremaal, enne 1897. aastat leiti pesa Harjumaal Leholas. 20. sajandist on kolm pesaleidu: 1942. aastast Tartumaalt Ilmatsalu lähedalt (pesa 3 pojaga), 1947. Järvamaalt (pesa 4 munaga) ja 1974. aastast Loode-Eestist Nõmmemaalt (paari lennuvõimelise pojaga). Pikema vahe järel leiti 2013 Räpina lähedalt vöötkaku pesa, kus kasvas üles kolm poega ja 2014 pesitses Eestis teadaolevalt kolm paari (kokku 11 poega).
Nynäshamn
Nynäshamn on linn Rootsis Södermanlandi maakonnas Stockholmi läänis. Nynäshamni valla keskus asub pealinnast Stockholmist umbes 60 km kaugusel lõunas. Linna teenindavad Nynäshamni raudteejaam ning Gröndalsvikeni ja Nynäsgårdi raudteepeatused.
1912. aasta suveolümpiamängude purjeregatt toimus linna lähistel Läänemerel. Tänapäeval on sealse sadama terminalidest praamiühendused nii Visbyga kui ka Ventspilsiga, Gdańskiga ja Rostockiga.
Linnas on sündinud jäähokimängija Kent Nilsson ja laulja Meja.
Gerald Götting
pisi|Gerald Götting (1989) pisi|Gerald Götting (1961) Gerald Götting (9. juuni 1923 Nietleben (tänapäeval Halle linnaosa) – 19. mai 2015 Berliin) oli Saksa DV riigitegelane.
Gerald Götting oli pärit äriteenija perekonnast. 1941. aastal lõpetas ta gümnaasiumi. 1942–1945 oli ta Riigi Tööteenistuses ja teenis Luftwaffes. 1945. aastal oli ta lühikest aega ameeriklaste käes sõjavangis. 1946. aastal astus ta Kristlik-Demokraatlikku Liitu ja Saksa Vaba Noorsoo Liitu. 1946–1947 töötas ta Halle Sõjakahjude Ametis. 1947–1949 õppis Götting Halle-Wittenbergi Martin Lutheri Ülikoolis filosoofiat, vanu keeli, germanistikat ja ajalugu.
325
325. aasta
Gerald Götting
1947. aasta märtsis valiti ta Kristlik-Demokraatliku Liidu Saksi-Anhaldi allorganisatsiooni juhtkonda. 1947. aasta septembris sai ta Kristlik-Demokraatliku Liidu Peavalitsuse liikmeks. 19. oktoobril 1949 sai Gerald Götting Kristlik-Demokraatliku Liidu peasekretäriks. Suure töökoormuse tõttu katkesid ta ülikooliõpingud. 3. mail 1966 sai Gerald Götting Kristlik-Demokraatliku Liidu esimeheks. 1949–1950 oli ta Ajutise Rahvakoja ja 1950–1990 Rahvakoja (parlamendi) liige.
1953. aasta juuni töölisülestõusu Ida-Berliinis iseloomustas Götting, kes kiitis heaks ka nõukogude tankide kasutamise ülestõusnute vastu, 1953. aasta juulis muu hulgas järgmiselt: "Rahvastiku rahulolematust Berliinis kasutasid ära kinnimakstud jõmmid Lääne-Berliinist, kes olid varustatud jalgrataste ja müürseparõivastega ning kasutasid neid demonstratsioone teretulnud ajendina, et röövida ja hävitada.
325
Aastakümned: 270. aastad 280. aastad 290. aastad 300. aastad 310. aastad - 320. aastad - 330. aastad 340. aastad 350. aastad 360. aastad 370. aastad
Gerald Götting
12. maist 1969 kuni 29. oktoobrini 1976 oli Gerald Götting Rahvakoja president (parlamendi juhataja). 1976–1989 oli ta Rahvakoja asepresident (parlamendi asejuhataja). 1960–1989 oli ta üks Saksa DV Riiginõukogu aseesimeestest. 2. novembril 1989 astus Gerald Götting Kristlik-Demokraatliku Liidu esimehe kohalt tagasi. 17. novembril 1989 astus ta tagasi Saksa DV Riiginõukogust. 1989. aasta detsembrist kuni 1990. aasta veebruarini oli ta eeluurimisvangistuses kahtlustatuna partei raha isiklikel eesmärkidel kuritarvitamises. 1991. aasta veebruaris arvati ta Saksamaa Kristlik-Demokraatliku Liidu koosseisust välja. 9. juulil 1991 karistas Berliini Maakohus teda partei raha kuritarvitamise eest 18-kuulise tingimisi vabaduskaotusega.
Taasühinenud Saksamaal kirjutas ta alla mitmele SDV-d õigustavale avalikule pöördumisele.
325
Aastad: 320 321 322 323 324 - 325 - 326 327 328 329 330
Vastand
Vastandid (vanakreeka keeles enantia, ainsuses enantion) on omavahel vastandlikkuse suhtes olevad asjad.
Vastandid on eelkõige teineteist välistavad omadused: nad ei saa olla korraga ning ühes ja samas suhtes ühe ja sama asja omadused. (Asi võib kasvada väikesest suureks või kahaneda suurest väikeseks, kuid ei saa olla korraga suur või väike. Asi võib olla võrreldes ühe asjaga suur ja võrreldes teise asjaga väike, kuid ei saa olla ühes ja samas suhtes suur ja väike.)
Aristoteles
Aristotelese raamatu Kategooriad 10. peatükis öeldakse nii:
''Edasi, vastandid (kui on olemas võime neid vastu võtta) võivad teineteiseks üle minna, kui just millegi pole loomu poolest omane miski üks, näiteks tulele olla kuum; tõepoolest, ka terve võib haigestuda, ja valge võib saada mustaks, ja külm soojaks, ja täpselt samuti muutuda heast halvaks ja halvast heaks. Sest kui suunata halb inimene heale tegevusele ja vestlustele, siis ta astub kas või väikese sammu paremuse poole. Ja kui ta kord astub väiksegi säärase sammu, siis ta võib ilmselt kas täiesti muutuda või saavutada väga suurt edu. Tal on järjest kergem kalduda voorusele, kui tühine esimene samm ka polnud; sellepärast on loomulik, et ta saavutab suurt edu. Ja kui see pidevalt jätkub, viib see teda lõpuks vastandliku seisundini, kui aeg teda ei takista.''
11. peatükk jätkab: ''Heale vastandub paratamatult kuri. Seda näitab induktsioon igal üksikjuhul; näiteks tervisele vastandub haigus, vaprusele argus, ja samamoodi teistel juhtudel. Kuid kurjale vastandub mõnikord hea, mõnikord aga kuri; tõepoolest, puudusele, mis on kuri, vastandub ülemäärasus, mis samuti on kuri; täpselt samuti vastandub mõõdukus, mis on hea, nii esimesele kui ka teisele. Ent seesugust vastandit võib näha üksnes vähestel juhtudel, enamasti aga vastandub kurjale hea.''
Selge on ka see, et loomu poolest kuuluvad vastandid selle juurde, mis on liigi või loogika poolest samased: haigus ja tervis on eluka kehas, valgesus ja mustus lihtsalt kehas, õiglus ja ebaõiglus aga inimese hinges.
''Teisest küljest, kõik vastandid peavad kuuluma kas ühte ja samasse sukku või vastandlikesse sugudesse või on nad ise sood. Tõepoolest, valge ja must kuuluvad ühte ja samasse sukku (sest nende sugu on värv), õiglus ja ebaõiglus vastandlikesse sugudesse (sest ühe sugu on voorus, teisel pahe), ning hea ja kuri ei kuulu mingitesse sugudesse, vaid on ise muu sood.''
Hellen
Hellen oli müütiline hellenite esiisa, keda peeti harilikult Deukalioni ja Pyrrha pojaks. Tema pojad Doros, Aiolos ja Xuthos (Ioni ja Achaiose isa) olevat kreeka hõimude doorlaste, aioollaste, joonlaste ja ahhailaste esivanemad.
Rinkeby-Kista
thumb|Rinkeby-Kista asukoht Stockholmis Rinkeby-Kista on Stockholmi põhjapoolseim linnaosapiirkond. See koosneb järgmistest linnaosadest: Rinkeby, Akalla, Husby, Kista ja Hansta.
Rinkeby-Kista moodustati 1. jaanuaril 2007 Rinkeby ja Kista linnaosapiirkondade liitmise teel.
Elanike arv on umbes 46 000.
Päsula mõis
Päsula mõis (saksa keeles Pesula) oli karjamõis Viru-Nigula kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Nüri küla lähedal Lüganuse vallas Ida-Viru maakonnas.
Ristijärvi
Ristijärvi on küla Soomes Kainuu maakonnas Ristijärvi vallas.
Maakonnakeskus Kajaani on 43 km kaugusel. Külas on raudteepeatus Kontiomäki–Ämmänsaari raudteel, peatus avati 1939. aastal. Praegu seda reisirongid ei läbi. Jaamahoone on eraomanduses.
Gisis
Gisis (tähtnimetus) ehk sol-dubldiees (silpnimetus) on noodinimed. Gisis on saadud g noodi altereerimisel tervetooni võrra üles (kõrgendamisel).
860
860. aasta
Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand
Aastakümned: 810. aastad 820. aastad 830. aastad 840. aastad 850. aastad - 860. aastad - 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad
Aastad: 855 856 857 858 859 - 860 - 861 862 863 864 865
Hisis
Hisis (tähtnimetus) ehk si-dubldiees (silpnimetus) on noodinimed. Hisis on saadud h noodi altereerimisel tervetooni võrra üles (kõrgendamisel).
Heses
Heses (tähtnimetus) ehk si-dublbemoll (silpnimetus) on noodinimed. Heses on saadud h noodi altereerimisel tervetooni võrra alla (madaldamisel).
Enchiridion (Augustinus)
Enchiridion ad Laurentium (Käsiraamat Laurentiusele) ehk De fide, spe et caritate (Usust, lootusest ja armastusest) on Augustinuse teos.
Tekst
III Jumal, kõige Looja, ja kõige loodu headus
Et kristliku usu usutavus ei ole rajatud asjade loomustele, vaid Looja headusele.
3. 9. Nii et kui küsitakse, mida tuleb uskuda, mis religioonisse puutub, siis ei tule uurida loodust (asjade loomust) nõnda nagu need, keda kreeklased hüüavad füüsikuteks, ega muretseda, kui kristlane ei tea mõnd asja elementide jõust ja arvust, taevakehade liikumisest, korrast ja kadumistest, taeva kujust, loomade, põõsaste, kivide, allikate, jõgede, mägede loomusest ja liikidest, aegade ja kohtade vahemikest, ähvardavate tormide märkidest, ja musttuhat säärast asja, mis nad kas on leidnud või arvavad, et on leidnud: sest isegi nemad, nii silmapaistvalt andekad, vaimustunud uurijad, kellel oli külluses jõudeaega, kes uurisid midagi inimlike oletuste abil, midagi aga ajaloolise kogemuse põhjal, ei leidnud kõike üles, ja selles, mille leidmisega nad uhkustavad, on rohkem arvamusi kui teadmist.
Kristlasel piisab uskumisest, et kõikide loodud asjade, taevaste või maiste, nähtavate või nähtamatute põhjus ei ole miski muu, kui Looja, ainsa ja tõelise Jumala headus, ja pole mingit loomust, mis ei oleks kas tema või temast: tema on Kolmainsus, ja nimelt Isa, Poeg ja Püha Vaim, kes lähtub sellestsamast Isast, aga on seesama Isa, Poeg ja Püha Vaim.
Destilleerimine
300px|pisi|Laboratoorne [[destilleerimisseade.
1 – soojusallikas, 2 – destillatsiooni kolb, 3 – destillatsiooni pealis (deflegmaatoriga), 4 – termomeeter, 5 – Liebigi jahuti (kondensaator), 6 – jahutusvee sisend, 7 – jahutusvee väljund, 8 – destillaadi vastuvõtja, 9 – ühendus vaakumpumbaga, 10 – allonž (piip), 11-13 – küttekeha koos temperatuuri ja segamiskiiruse regulaatoritega, 14 – õli- (või liiva- või vee-)vann, 15 – magnetsegaja (või muud inertsed lisandid ühtlase keemise tagamiseks), 16 – jahutusnõu]] Destilleerimiseks ehk destillatsiooniks nimetatakse vedeliku aurustamist keetmisel ja sellele järgnevat kondenseerimist vastuvõtjasse. See on vedelate segude korral kasutatav lahutamise (puhastamise) meetod, mis põhineb keeva segu komponentide lenduvuse erinevusel. Destillatsioon on füüsikaline lahutusmeetod, mitte keemiline reaktsioon.
Seadet, mille abil vedelikke eraldatakse lahusest, nimetatakse destilleerimisseadmeks ehk destillaatoriks.
Südamelihas
Südamelihas ehk müokard (myocardium) on lihas, mis ehituselt ja talitluselt sarnaneb skeletilihasega. Südamelihaste talitlus ei allu inimese tahtele. Töötavad automaatselt, st tõmbuvad rütmiliselt kokku välisärritustest sõltumata.
Destilleerimine
Selle protsessi puhul lahutatavat segu keedetakse. Aurufaas on kergemini lenduvate komponentide poolest rikkam kui vedel faas, tekkivad aurud kondenseeritakse ja kogutakse destillaadina, mille koostis sarnaneb aurufaasi omaga.
Eri ainetel on erinev keemistemperatuur. Aine hakkab keema temperatuuril, mille juures tema aururõhk saab võrdseks välisrõhuga. See kehtib ka ainete segu korral. Komponendi aururõhk sõltub tema moolkontsentratsioonist ainete segus. Raoulti ja Daltoni seadustest tuleneb valem: kus X on komponendi moolkontsentratsioon vedelas faasis; PA0 on puhta komponendi A aururõhk; PA komponendi aururõhk segus. Reaalsetes süsteemides kehtib see valem ligikaudu.
Keemialaborites ja keemiatööstustes on destillatsioon väga palju kasutatav protsess ning välja on töötatud erinevaid võimalusi pakkuvad meetodid. Destilleerida võib nii pideva (tavaliselt tööstuses) kui ka tsüklilise (tavaliselt laboris) protsessina.
Vöötlihas
pisi|Skeletilihas Vöötlihas koosneb kimpudeks koondunud vöödilistest lihaskiududest.
Vöötlihased on näiteks skeleti- ja südamelihased.