cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Atlantis liivades
Juris Zarins
J. Zarins osales 1990. aastal ekspeditsioonis koos Nichlos Clappi ja Ranulph Fiennesiga. Zarinsi sõnul "Ubar" on hõim, mitte linn, kuid Ubari hõim elasid Shisris leitud linnas, mis oli omal ajastul väga tähtis kaubanduse punkt. Ta leidis huvitavaid keraamika potte, mis tulenesid partiaanlaste impeeriumist, mis tähendab, et partiaanlased olid kunagi kaubelnud Shisri linnas. Arvati, et Ubar oli ühendatud Lääne-Araabiaga, kuid tuli välja, et Ubar oli hoopis ühendatud idaga, mis tähendas, et Ubar oli täpselt Rooma impeeriumi piiri taga.
Ene Ilves
Ene Ilves (6. juuni 1947 Järvselja – 26. august 2010 Luua) oli Luua haljastusgrupi juhataja, kodukaunistamise ideede propageerija ja looduskaitsja.
Ungarikeelne Vikipeedia
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult. keeleversioon, ja lehekülge. Seal on registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja  administraatorit.
Viktor Hambardzumjan
pisi|Viktor Hambardzumjan 100-[[drammisel pangatähel]] Viktor Hambardzumjan (armeenia keeles Վիկտոր Համբարձումյան); venepäraselt Viktor Amazaspovitš Ambartsumjan (vene keeles Виктор Амазаспович Амбарцумян), BGN/PCGNi latinisatsioonis inglispäraselt Viktor Hambardzumyan; 18. september (vkj 5. september) 1908 Thbilisi – 12. august 1996, Bjurakan, Armeenia) oli armeenia teadlane, üks teoreetilise astrofüüsika rajajaid.
Hambardzumjan töötas tähtede ja udukogude füüsika, täheastronoomia, tähesüsteemide dünaamika ning tähtede ja galaktikate kosmogoonia valdkonna, samuti andis ta panuse matemaatilisse füüsikasse. Ta rajas Bjurakani observatooriumi.
Aastatel 1961–1964 oli Viktor Hambardzumjan Rahvusvahelise Astronoomialiidu president, 1966–1972 (kaks korda järjest) Rahvusvahelise Teadusliitude Nõukogu (International Council of Scientific Unions) president.
Bushidō
Ajalugu
Enne sõna bushidō kasutusele võtmist öeldi nende reeglite kohta kas "vibu ja noolte kandjate tavad" või "idapoolsete sõdalaste kombed". Mõningaid bushidō 'le eelnevaid moraaliõpetusi võis leida perekonnasisestes eeskirjades ja ettekirjutustes, näiteks kakun 'is.
Bushidō idee arenes välja Kamakura perioodil (1192–1333). Sel ajal asutas Minamoto perekond Jaapani esimese sõjalise valitsuse (bakufu), mida juhtis šogun. Bushidō koodi täpne sisu varieerus ajalooliselt, kuid muutumatuteks ideedeks olid võitlusvaim, sealhulgas sportlikud ja sõjalised oskused ning lahingus kartmatus vaenlase suhtes.
Pärast Meiji restauratsiooni ja samuraide klassi kaotamist oli bushidō mõnda aega mõjutatud Lääne uuenduslikest ideedest. See mõjutuste periood oli lühike ja 19. sajandi lõpul taaselustati bushidō teadlikult, ja muudeti seda nii, et seda saaks kasutada võitluskunsti ja eetiliste õpetuste levitamiseks kõikidele ühiskonnaklassidele.
Enne teist maailmasõda õpetati bushidō põhimõtteid ka Jaapani koolilastele. Jaapani 1930. aastate militariseerimisega hakati mõningaid sõjalisemaid põhimõtteid levitama ka tsiviilisikute seas. Bushidō õpetused aitavad selgitada jaapanlaste võitlusvaimu ja enesetapurünnakuid.
Translandia
Translandia (end Transgermania, Rosebay, Eurostar, Eurocruiser, Rosebay, Transparaden) oli Eckerö Line'i ro-pax-laev. Laev ehitati 1976 Saksamaal Hamburgis laevatehases J.J. Sietas Werft Lübecki laevakompanii Poseidon Schiffahrts OHG tellimusel. Alates 18. maist 2004 kuni müügini 2013. aasta algul oli Translandia kasutusel Eckerö Line'i Tallinn–Helsingi liinil. Laev lammutati 2014. aastal Indias.
Bushidō
Põhimõtted
Bushidō põhimõtete aluse moodustasid au, vastupidavus, julgus ja valmisolek ohverdada end lahingus või rituaalse enesetapu sooritamisel. Sõdalase vaimu omamine ning hobuse, vibu ja mõõga valdamine oli samuti selle eetikakoodeksi oluliseks osaks.
Bushidō 'd on mõjutanud usunditest pärinevad normid, mis on omavahel niivõrd läbipõimunud, et moodustavad ühe terviku. Näiteks Jaapani animistlikust loodususundist shintō 'st on pärit kokkukuuluvustunne oma rahvaga, mis põhineb ideel, et jaapanlaste esiisadeks on taevased vaimud. Sellest tuleb ka samuraide austus oma esivanemate vastu. Konfutsianismist pärineb kohusetunne, ausus ja lojaalsus iseendale. Zen-budismist on võetud enesevalitsemise idee, et hoida vaos oma meelt, ning selle saavutamiseks olid levinud mitmesugused meditatsioonipraktikad. Zenist tuleneb ka samuraide klassile omane stoiline suhtumine surmasse, mida võiks nimetada ka surmaga sõbraks olemiseks.
Puuvilla tänav (Narva)
Puuvilla tänav on tänav Narvas.
Puuvilla tänav algab Uusküla tänavalt ja lõppeb Kulgu tänavaga ristumisel
Diogenes Apolloniast
Diogenes Apolloniast (vanakreeka keeles Διογένης ὁ Ἀπολλωνιάτης; umbes 499 eKr Apollonia Pontica – 428 ekr) oli Vana-Kreeka loodusfilosoof ja arst, Joonia koolkonna pooldaja.
Elulugu
Diogenes sündis Musta mere äärses Apollonia (Ἀπολλωνία Ποντική) linnas (praegu Sosopol Bulgaarias) ja elas seal suurema osa elust. Tema isa Apollothemis oli tuntud loodusfilosoof. Pole kahtlus, et Ateenas viibides sai ta nii ebapopulaarseks, et tema elu oli aeg-ajalt ohus.
Õpetus
Diogenes oli Anaxagorase kaasaegne. Nagu varasem Joonia loodusfilosoof Anaximeneski, pidas õhku maailma ürgalgeks (archē), kõiki asju ainult õhuks eri kontsentratsioonides. Näiteks muda, millest kõik elusolendid pärinevad, on tugevalt tihenenud õhk. Kuna kõik üksikud asjas tekivad ja hävivad, on ürgalge ise hävimatu.
Tähtsaim sarnasus Anaxagorase õpetusega on see, et Diogenes näeb selle tihenemise ja hõrenemise vallandajana nous'i, intelligentset jõudu, kes sellega universumit korrastab ja valitseb ja nõnda tekitab mõtlemise, hinge ja elu. Nagu ka paljud teised Kreeka filosoofid, eeldas Diogenes lõpmata palju maailmu.
Teosed
Tema tähtsaim töö oli loodusfilosoofiline kirjutis, mida hiljem tsiteeriti pealkirja "Περὶ φυσέως" ('Loodusest', ladina keeles De natura) all ja millest on säilinud pikki fragmente, peamiselt Simplikiose kommentaaris Aristotelese "Füüsikale".
Võib-olla kirjutas Diogenes ka teosed pealkirjadega "Sofistide vastu" ja "Mehe loomus".
Peale selle vihjab  Aristophanes komöödias "Pilved" väidetega, mis ta seal Sokratese suhu paneb, tõenäoliselt Diogenese teooriatele.
Kaelase mõis
Kaelase mõis (saksa keeles Kailes) oli rüütlimõis Pärnu-Jaagupi kihelkonnas Pärnumaal. Nüüdisajal jääb mõis Pärnu maakonda Põhja-Pärnumaa valda.
Mõis sai iseseisvaks 1665, kui talle eraldati Koonga mõisast alasid.
Kaelaase mõis eraldati Koongi mõisast 1665. aastal. Algselt kuulus mõis von Wolfeldile, 1600. aastate lõpus omandas mõisa von Derfelden. 1790. aastal ehitasid nad mõisa varaklassitsismi stiilis.
Hoonet iseloomustas kahekorruselise keskse hiiglasega hoone ees ja taga asuv kolmnurkne sammas, hoone nurka kaunistasid ruudud. Mõisa külge kinnitati palju kõrvalhooneid. 1872. aastal läks mõis üle von Brandti aadliperekonna kätte, kelle see jäi kuni aastani 1919.
Mõisa viimane omanik oli Carl von Brandt. Mõis pandi põlema 1905. aastal, ülestõusu ajal. 1910. aastal taastati hoone osaliselt muudetud kujul. Algsed väljakute imitatsiooniga kaunistatud nurgad asendati uusklassitsistlike labadega, lisaks muutsid nad akende välimust. Hoone peasissekäigu ees oli modernistlikus stiilis võlvitud akendega rõdu.
Alates 1929. aastast on hoone olnud mõisakool. Lisaks säilitati mitu väiksemat kooli omandis olnud hoonet, sealhulgas direktori maja. 2000. aastate alguses renoveeriti mõisakompleks. Veel 1999. aastal majaesises pargis asunud väike puidust vaatetorn on nüüdseks hävinud.
Dionysius Hardwijn
Dionysius Hardwijn ehk Dionysius Harduinus (sündinud 1530, surnud 1605) oli Gentis tegutsenud jurist ja humanist, kes 16. sajandil koondas kokku teabe varasematest Madalmaade maalikunstnikest. Hardwijni tekst pole tänapäevaks teadaolevalt säilinud, kuid teda on korduvalt tsiteeritud allikmaterjalina hilisemates kirjutistes, näiteks Antonius Sanderuse ja Arnoldus Bucheliuse tekstides.
Sõõrike mõis
Sõõrike mõis (saksa keeles Sörik) oli Parasmaa mõisa kõrvalmõis Pärnu-Jaagupi kihelkonnas Pärnumaal. Nüüdisajal jääb mõis Pärnu maakonda Põhja-Pärnumaa valda.
Mõis oli viimased mitusada aastat Parasmaa mõisa kõrvalmõis ja enne seda sajandeid riigimõisa staatuses.
Osterode kreis
thumb|Osterode kreisi paiknemine Alam-Saksimaal thumb|Vapp
Osterode oli kreis Alam-Saksimaal, Saksamaal. Kreisi pindala oli 636 km². 2014. aastal elas seal 73 793 inimest.
Ajalugu
Seda osa Harzi mägedest valitsesid alates 12. sajandist Welfid. Osterode oli Grubenhageni vürstkonna keskus, mis oli üks Braunschweig-Lüneburgi väikeriik. Hiljem sai sellest Hannoveri osa, mis omakorda läks 1866. aastal Preisi kuningriigile. 1885. aastal rajas Preisi valitsus kreisid, Osterode nende seas.
1. novembril 2016 lakkas Osterode olemast eraldi kreis ja ühendati Göttingeni kreisiga.
Geograafia
Rohkem kui 2/3 kreisi pindalast hõlmas Harzi mägede edelaosa, sealhulgas Harzi rahvuspark lõunaosa.
Masako Yoshida
Masako Yoshida (jaapani keeles 吉田 雅子 Yoshida Masako) on Jaapani endine jalgpallur.
Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastal 1981 1 mängu.
Uduvere mõis (Pärnu-Jaagupi)
Uduvere mõis (saksa keeles Uddafer) oli riigimõis Pärnu-Jaagupi kihelkonnas Pärnumaal. Nüüdisajal jääb mõis Pärnu maakonda Põhja-Pärnumaa valda.
Mõis rajati 1620. aastatel.
Tõstamaa muuseum
Tõstamaa muuseum on Pärnu linnas Tõstamaa asulas Tõstamaa mõisahoones olev muuseum, mis tutvustab piirkonna kultuuripärandit.
Johann Printz
Johann Printz (suri 1657) oli Eesti vaimulik.
Printz sündis Västergötlandis Rootsis. Ta immatrikuleeriti Greifswaldi ülikooli usuteadukonda 1618. a.
Ta oli aastatel 1626–1657 Kambja koguduse õpetaja. Tema ametiajal taastati Liivi sõjas kannatanud Kambja kirik. Johann Printz suri just siis, kui Tartut laastas katk.
Johann Printzi head eesti keele oskust võib järeldada Koivaliina eestlaste palvest 1643. aastal. Nimelt koosnes Koivaliina kihelkond nii läti kui eesti keelt kõnelevatest inimestest. Nende õpetaja Georg Lembken jutlustas kordamööda eesti ja läti keeles, kuid läks 1643. aastal Otepää kogudust teenima. Koivaliinlased seisid küsimuse ees: kust leida õpetaja, kes oskaks nii eesti kui läti keelt. Kambja õpetaja Johann Printz oskas eesti keelt ja koivaliinlased uskusid, et ta suudab ka läti keele ära õppida. Õpetaja Printz siiski kutset vastu ei võtnud ja jäi Kambjasse. Koivaliina asus teenima värskelt Tartu ülikooli lõpetanud Michael Hochenius. Hiljem lahendati probleem koguduse jagamisega lätikeelseks Koivaliina ja eestikeelseks Hargla koguduseks.
Vassõlivka (Tšetšelnõki rajoon)
Vassõlivka (ukraina keeles Василівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tšetšelnõki rajoonis. Elanike arv on 79.
Suur ja kõikvõimas Oz
"Suur ja kõikvõimas Oz" (inglise keeles "Oz: The Great and Powerful") on 2013. aastal esilinastunud 3D-ulmeseiklusfilm.
Filmi režissöör on Sam Raimi ning peaosi mängivad James Franco, Mila Kunis, Rachel Weisz ja Michelle Williams.
Kuivatamine
Kuivatamiseks kasutatakse kõige enam füüsikalis-keemilisi meetodeid, näiteks aurustamist, absorptsiooni, adsorptsiooni, destillatsiooni, sublimatsiooni, gaaside puhul kasutatakse ka kondenseerimist. Suurema efektiivsusega, ehkki kallimad, on keemilised meetodid, mille puhul kasutatakse vettsiduvaid (hügroskoopseid) aineid nagu CaCl2, K2CO3, Al2O3, silikageel, Na, P2O5 jm. Vett siduvad agendid on kasutusel eeskätt laborites.
Kuivatamine kestab seni, kuni veeauru rõhk kuivatatava aine pinnal saab võrdseks veeauru osarõhuga ümbritsevas keskkonnas. Absoluutsele lähedase kuivuse saavutamine nõuab suletud süsteemi (näiteks eksikaator) ja paljudel juhtudel spetsiifilist käitlust.
Kuivatamist kasutatakse tihti toiduainete säilitamiseks. Kuna kuivatamine kõrgel temperatuuril kahjustab toiduainete maitset ja vähendab toiteväärtust, siis eelistatakse vaakumkuivateid, kus protsess toimub kiiremini ja madalamal temperatuuril. Veelgi parem on kasutada sublimeerimist – toiduaine külmutatakse ja seejärel kuivatatakse kõrgvaakumis.
Looduses toimub vett sisaldavate avatud süsteemide korral nende paratamatu kuivamine, mis sõltub ümbruskonna temperatuurist, tuulest, õhuniiskusest, päikesekiirgusest, kuivava materjali poorsusest, pinna omadustest jm teguritest. Suhteliselt kuiva aine, kuid suure õhuniiskuse korral toimub vastupidine protsess – aine niiskus suureneb.
Vepsakeelne Vikipeedia
pisi|Logo Vepsakeelne Vikipeedia (vepsa keeles Vepsän Vikipedii) on Vikipeedia vepsakeelne versioon. See sai alguse 1. veebruaril 2012.
Seal on artiklit ja  lehekülge. Seal on registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja  administraator.
Mambae keel
Mambae keel (inglise keeles Mambai, Mambae) on Ida-Timoris kõneldav keel, mis kuulub Austroneesia hõimkonna Kesk-Ida-Austroneesia keelkonna Kesk-Malai-Polüneesia keelte Timori-Babari keelerühma.
Mambae keel on levinud Kesk-Timori mäestikus, Ermera, Aileu ja Ainaro ringkonnas. 131 000 kõnelejaga on see tetumi keele järel suuruselt teine keel Ida-Timoris. Kasutatakse ladina tähestikku, kuid puudub laialdaselt tunnustatud kirjasüsteem. Võrreldes tetumi keelega on mambae morfoloogiliselt väga väheproduktiivne. Keeles on neli peamist murret: Damata, Lolei, Mambae ja Manua murre. Lisaks on põhjamambae ja lõunamambae keeles olulised erinevused. Mambae keel on elujõuline, seda kasutavad näost näkku suhtlemisel kõik põlvkonnad.
Murdeerinevused
Riigi mägiseima piirkonna keelena on mambae killustunud paljudeks kohalikeks murreteks, mis jaotuvad lõuna- ja põhjagruppi. Kui lõunamambae murretes on jäänud austroneesia konsonant /p/ puutumatuks (näit. pat 'neli'), siis põhja murretes muutub konsonant /p/ f-ks (fat). Lõuna murretes on paljud sõnad lühenenud nii sünkoobiliselt kui ka apokoobiliselt. Näiteks Ainaro piirkonna murde sõnad lel 'päike' ja tor 'aasta' on Aileu ringkonna Remexia piirkonna murdes vastavalt lelon ja tonan.
Arvsõnad
Ka arvsõnades on erinevusi. Arvsõnad 1−10:
Aileu murdes:
1 − id
3 − teul
4 − fat
5 − lim
6 − neen 7 − hiut
Tõlkimine
pisi|Tõlkijate kaitsepühak Hieronymus. Michelangelo Merisi da Caravaggio, 1607. Malta Tõlkimine on teksti vahendamine ühest keelest teise. Eesmärk on teksti sisu, stiili ja emotsiooni sihtkeelde ületoomine.
Mambae keel
Arvsõnad
8 − woulu
Tõlkimine
See, kas tuleks eelistada teksti sisu, vormi, stiili, mõju või funktsiooni täpset vahendamist, sõltub žanrist ja eesmärgist. Tõlkimine eeldab tõlkijalt originaalkeele valdamist, et tajuda nüansse, ja oskust arusaadut sihtkeeles sõnastada. Suuline tõlkija on tõlk, kirjalikult teksti tõlkiv inimene on tõlkija.
Mambae keel
Arvsõnad
9 − sia
10 − sakul
Tõlkimine
Eesti kultuuris on tõlkel tähtis roll muuhulgas seetõttu, et piiblitõlke tõttu said kirjakeeles valitsevaks põhjaeesti murded ja juurdusid Eduard Ahrensi keeleuuendused.
Mambae keel
Substantiivid:
suu 		– kukun
juuksed 	– ulun
silm		– matan
isik, persoon 	– ema
toit 		– sauna
Adjektiivid:
halb		– klau
pime, nägemisvõimetu − matan klau
Verbid:
puhuma	– fu
sööma	– mu
lööma	– bob
ujuma 	– nain
Teised keeled Ida-Timoris
998 000 elanikuga Ida-Timoris on 15−25 põliskeelt, mis jagunevad omavahel mitte suguluses olevate paapua ja austroneesia keelte vahel. Ulatusliku kokkupuute tõttu − nii samasse keelkonda kui ka erinevatesse keelkondadesse kuuluvate keelte vahel − on neil palju tüpoloogilisi sarnasusi: ühine sõnavara, fonoloogilised lihtsustused, vähe- või mitteproduktiivne morfoloogia, sarnased grammatilised süsteemid aspekti, aja ja kõneviisi kategoorias ning passiivi puudumine. Kuid austroneesia keeled (sh mambae keel) on rangelt SVO-lausestruktuuriga, paapua keeled aga SOV sõnajärjega.
Runebergi kook
thumb|right|Runebergi kook Runebergi kook (soome keeles Runebergintorttu) on mandlite ja rummi või arrakiga maitsestatud silindrikujuline kook. See on tavaliselt kaetud vaarikamoosiga, mis on omakorda ümbritsetud suhkruglasuuri rõngaga.
Ajalugu
Väidetavalt mõtles Runebergi koogi retsepti välja tema naine Fredrika Runeberg, kes tegi oma mehele nisujahust, leivapurust, küpsisepurust ja mandlitest õunamoosi ja suhkruglasuuriga kaunistatud kooke.
Julius Laas
Julius Laas (7. veebruar 1900 Karksi vald, Pärnumaa – 14. aprill 1959 Filipstad, Rootsi) oli Eesti sõjaväelane (kapten).
Ta teenis Eesti piirivalves, Saksa okupatsiooni ajal oli Eesti Omavalitsuse Sisedirektooriumi Politsei ja Omakaitse Valitsuse Harju-Viru ja Saaremaa prefekt.
Aer Lingus
Aer Lingus on Iirimaa rahvuslik lennuettevõte. Lennukipark koosneb lennukitootja Airbus lennukitest, mis teenindavad sihtkohti Euroopas, Põhja-Ameerikas ja Põhja-Aafrikas. Aer Lingus on Iirimaa vanim siiani tegutsev lennufirma ja suuruselt teine Ryanairi järel. Peakorter ja baas asuvad Dublini lennujaamas.
Aer Lingus on lennufirmade ühenduse Oneworld endine liige. Ta astus ühendusest välja 31. märtsil 2007.
Surnud 15. jaanuaril
Siin loetletakse 15. jaanuaril surnud tuntud isikuid.
Pronksi tänav (Pärnu)
Pronksi tänav on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.
Tänav algab Raua tänavalt ja suundub põhja suunas. Viimase lõiguga pöörab tänav kirdesse ja lõppeb Lõo tänaval.
Tänava pikkus on umbes 280 meetrit.
Volmari Püha Siimoni kirik
Esimene kirik rajati Valmierasse aastal 1224. Kuna see pühitseti Siimona ja Juuda nimepäeval, siis sai kirik Siimona järgi nime.
Aastal 1281 ehitasid Liivi ordumeister ja Riia peapiiskop koos kivist Volmari kiriku, mis keskajal ka linna kaitsesüsteemi kuulus. Wartberge Hermanni Liivimaa kroonikas on mainitud, et kui Johann I von Lunen suri, olid kirikud ehitatud Volmarisse, Astijärvele, Võnnusse ja Trikātasse. Algne hoone oli tõenäoliselt romaani stiilis basiilika.
Aastaks 1613 oli Liivi sõja üle elanud kirik kriitilises seisus. Selle katus oli sisse langenud ja seinad varisemisohtlikud. Selle remont algas rootsi ajal. Aastal 1644 valmis kiriku praegune kellatorn. Põhjasõja ajal rüüstasid aastal 1702 linna Vene väed, kannatada sai ka kirik ja kogu selle sisustus hävis, nii et aastal 1710 tuli hakata kirikut remontima. Seejärel elas kirik enne aastat 1720 üle mitu tulekahju, nii et aastal 1720 alustati taas remonti, mille käigus ehitati tugevamaks hoone võlvid. Aastal 1738 tabas kirikutorni välk ja see hävis tules. Tuli ehitada uus torn, selle käigus pandi torni tippu praegune kukekujuline tuulelipp.
Aastal 1780 annetas Kauguri mõis kirikule oreli. Aastal 1818 remonditi kiriku torni, selle käigus ehitati tornikiiver kõrgemaks. Aastal 1831 tabas kirikutorni välk ja kiivriosa hävis tules. Järgmisel aastal varustati taastatud torn piksevardaga. Esimese lätlasest kirikuõpetaja sai kirik endale aastal 1883, mil õpetajaks sai Jānis Neilands. Aastal 1886 annetas Kokmuiža mõis kirikule selle praeguse oreli. Aastal 1908 remonditi kiriku sisemust, hoone sai uue interjööri.
Aastal 1963 võeti vastu otsus, et kirik tuleb kontserdisaaliks ümber ehitada. Aastal 1964 konfiskeeriti kirik sealselt koguduselt ning aastal 1972 avati hoone kontserdisaali ja Valmiera koduloomuuseumina. Kogudus sai kirikus jumalateenistusi alustada aastal 1988, ametlikult sai see hoone tagasi aastal 1996.
Hongkongi jalgpallikoondis
Hongkongi jalgpallikoondis on Hongkongi rahvuskoondis jalgpallis.
Hejnice
Hejnice (saksa keeles Haindorf) on linn Tšehhis Libereci maakonnas Libereci ringkonnas. Hejnice asub Poola piirist 7 km kaugusel, Liberecist ligikaudu 15 km kirdes.
Hejnice paikneb merepinnast 375 meetri kõrgusel.
Hejnice palverännukirikut on esmamainitud 1211. aastal. 1692. aastal asutati Hejnices frantsisklaste klooster. 16. sajandi rajati küla lähedal rauamaagi kaevandusi. 19. sajandil asutati Hejnices ja ümbruskonnas mitu tekstiilivabrikut. Hejnice sai linnaõigused 31. juulil 1917.
Handtwig
Handtwig oli Rootsist pärit aadlisuguvõsa.
Suguvõsast on teada vabatalupoja järeltulija Jöran Hansson Hanwycki, kes oli Läänemaal Kullamaa kihelkonna Käända mõisa omanik.
Suguvõsa kanti 1774 Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse.
Suguvõsal oli kaks haru: Käända ja Kiviloo mõisa haru.
Engi tiik
Engi tiik on tehisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Ängi külas.
Järve pindala on 1,6 ha, valgla suurus 1 km² ja kõrgus merepinnast 62 m. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu.
Volvo
Volvo Group (Aktiebolaget Volvo, lühendatuna AB Volvo) on Rootsi ettevõte, mis toodab peamiselt raskeveokeid, busse ja ehitusmasinaid. Ettevõtte ametlikuks asutamisajaks peetakse 14. aprilli 1927, kuigi Rootsi ettevõtte SKF all alustati tööd juba 1915. aastal.
Sõna volvo tähendab ladina keeles 'ma veeren'. SKF registreeris selle kaubamärgina 1911. aastal.
Firma peakontor asub Göteborgis.
Halastuslask
Halastuslask on hukkamise käigus tehtud viimane lask. See järgneb vähemalt ühele algsele lasule, mille eesmärk on ohvrit surmavalt haavata või tappa. Seda peetakse "halastavaks" selles mõttes, et see lõpetab hukatava isiku füüsilised kannatused. Halastuslasu kasutamine ei ole universaalne; kuna ohvrite suhtes on piiratud kaastunne või on piiratud laskemoona hulk, jäetakse mõned hukkamisohvrid oma haavadesse surema või lihtsalt maetakse elusalt maha, ilma armulasuta.
Kuzjomkino vald
Kuzjomkino vald on haldusüksus (külaasundus) Venemaal Leningradi oblasti lääneosas Kingissepa rajoonis. Piirneb edelas Eestiga. Suur osa vallast kuulus 1920–1944 Eesti Narva valla koosseisu moodustades Eesti Ingeri.
Põliselanikud on ingerisoomlased ja isurid.
Vallas on 18 ametlikku asulat: Bolšoje Kuzjomkino (Narvusi), Dalnjaja Poljana, Fjodorovka, Gorka, Hannika, Izvoz, Kallivere, Karstula, Keikino, Maloje Kuzjomkino, Novoje Kuzjomkino, Ropša, Saarküla, Strupovo, Udarnik, Vanaküla, Volkovo ja Väiküla.
Heinrich Fabricius noorem
Heinrich Fabricius (Tallinn – 1657 Tartu) oli Eesti vaimulik.
Fabricius sündis kirikuõpetaja perekonnas. Ta immatrikuleeriti Erfurdi ülikooli usuteadukonda 1603. aastal. Oletatavasti pärines Erfurdist Fabriciuse isa. Esialgu teenis noor Heinrich ohvitserina Fahrensbachi rügemendis. Aastatel 1630–1634 oli Fabricius Kambja koguduse õpetaja. Aprillis 1634 suri Fabriciuse isa. Ajutiselt teenis Fabricius Äksi kogudust ning 1637–1642 oli ta Otepää ja 1642–1657 Karula koguduse õpetaja. Heinrich Fabricius suri katku.
Vahenurme mõis
Vahenurme mõis (saksa keeles Wahhenorm) oli rüütlimõis Pärnu-Jaagupi kihelkonnas Pärnumaal.
Mõisast on teateid alates 18. sajandi algusest.
Nügimise teooria
Nügimise teooria (inglise keeles nudge theory) on kontseptsioon psühholoogias, politoloogias ja majanduses, mis hõlmab otsustamise protsesse nii grupi- kui ka individuaalsel tasandil, kasutades positiivselt tugevat mõjutamist ja kaudseid käske. Teooria järgi on nügimine sama efektiivne kui tegevustele sundimine või tugev soovitus.
Nügimise mõiste
Nügimise teooria on tuntud tänu Richard Thaleri ja Cass Sunsteini raamatule "Nudge: Improving Decisions About Health, Wealth, and Happiness", mis avaldati 2008. Raamat sai toetuse USA ja Suurbritannia erasektori ja tervishoiuga tegelevate poliitikute hulgas. 2017. aastal võitis Richard Thaler Nobeli majandusauhinna oma teadustöö eest, milles analüüsis inimese käitumismajandust.
Thaler ja Sunstein on defineerinud oma nügimise mõiste järgnevalt: "Nügimine, nagu me seda nimetame — on iga aspekt otsuse tegemise protsessis, mis kihutab inimesi oma käitumist muutma ennustatavas suunas, sisse kandmata piiranguid valiku tegemises. Nügimist nimetatakse lihtsaks, kui seda on võimalik kergelt vältida. Nügimine ei ole keeld. Näiteks, puuvilja asetamine silma tasandile on nügimine. Rämpstoidu keelamine ei ole."" A nudge, as we will use the term, is any aspect of the choice architecture that alters people's behavior in a predictable way without forbidding any options or significantly changing their economic incentives. To count as a mere nudge, the intervention must be easy and cheap to avoid. Nudges are not mandates. Putting fruit at eye level counts as a nudge. Banning junk food does not. "
Ülevaade
Nügimise teooria (müksud) võimaldab suurendada tõenäosust, et isik teeks teatud valiku või käituks teatud viisil. Selle tulemuse saavutamiseks muudetakse ümbrust nii, et ärritada kognitiivseid protsesse.
Komikeelne Vikipeedia
Seal on artiklit ja  lehekülge. Seal on registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja  administraatorit.
Nügimise teooria
Ülevaade
Inimese käitumine ei ole alati meelelaadne tema kavatsustega. Inimesed tihti käituvad oma huvide vastaselt, isegi kui nad teavad, et käitumine ei vasta nende huvidele.
Ryfylke
pisi|[[Lysefjord]] Ryfylke on Rogalandi maakonna ajalooline rannikuala Norras, mis asub Stavangeri linnast kirdes ja Haugesundi linnast idas.
Nügimise teooria
Ülevaade
Thaler ja Sunstein on esile toonud kaks süsteemi, mis näitavad, kuidas inimesed töötlevad informatsiooni ning miks inimesed tihti käituvad oma huvide vastaselt. Esimese süsteemi järgi informatsiooni töötlemine on kiire, automaatne ning välismõjudele aldis protsess. Teise süsteemi järgi informatsiooni töötlemine on aeglane, kaalutletud protsess, mis arvestab kõki kavatsusi ja eesmärke. Kui on tegemist ülekaaluka kognitiivse võime jaoks situatsiooniga või kui inimene tegutseb surve all, siis tehakse valik esimese süsteemi järgi. Käesolev süsteem toetub valiku tegemise ajal hinnanguid langetavale heuristikale, mis võimaldab teha kiiret valikut. Kahjuks, see võib viia ebasoodsa valiku tegemiseni. Thaler ja Sunstein väidavad, et oma huvide vastane käitumine on seotud sellega, et esimene süsteem lülitab inimese kavatususi ja eesmärke välja.
Nügimise teooria eesmärgiks kasutada hinnanguid langetavat heuristikat nii, et see tooks kasu.
Liigid
Müksud on väiksed muudatused ümbruses ning on väga odavad ja kerged rakendamiseks. On olemas mitu erinevat müksu teostamise viisi, sealhulgas vaikevariant, sotsiaalne tõendus heuristika ning soovitud valikuvõimaluse väljapaistvuse suurendamine.
Vaikevariant on optsioon, mis inimine automaatselt saab, kui ta ise valikut ei tee. Inimesed sageli valivad optsiooni, mis on juba antud vaikevariandiks. Näiteks Pichert & Katsikopoulos leidsid, et suur osa tarbijatest kasutavad taastuvenergiat elektri tootmiseks, kuna see on antud vaikevariandina.
Sotsiaalne tõendus heuristika on suunatud inimestele, kes teevad oma valiku vaadates teiste inimeste valiku peale. Uuringud on näidanud, et sel viisil on võimalik nügida inimesi tervislikult toituda.
Kui inimese tähelepanu on pööratud teatud valiku poole, siis suure tõenäosusega valib inimene just selle variandi. Näiteks suupiste poodides Hollandis valisid ostjad rohkem puuvilju ja tervislikke suupisteid, kui nad olid paigutanud müügileti juures.
Udmurdikeelne Vikipeedia
pisi|Logo Udmurdikeelne Vikipeedia (udmurdi keeles Удмурт Википедия) on Vikipeedia udmurdikeelne versioon. See sai alguse 24. oktoobril 2005.
Seal on artiklit ja  lehekülge. Seal on registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja  administraatorit.
Balti Uurimuste Edendamise Ühing
Balti Uurimuste (Uuringute) Edendamise Ühing (tõlgitud ka kui Balti Teaduste Edendamise Ühing; inglise keeles Association for the Advancement of Baltic Studies, lühend AABS) oli 1968. aastal asutatud teadusorganisatsioon, mis keskendus Baltimaadega seotud teadustegevusele, vastavate teadusväljaannete ja -artiklite väljaandmisele.
AABS-i üks asutajaliikmeid oli Hellar Grabbi.
Aastatel 1992–1994 oli AABS-i president Toivo Ülo Raun.
Hagemeister
Hagemeister (vene keeles Гагемейстер) on Pommerist Grimmenist pärit rae- ja aadlisuguvõsa. Tänapäeval elavad suguvõsaliikmed Saksamaal.
Varasem ajalugu
Suguvõsa kohta on esimesi teateid XV sajandi keskpaigast. 1457. aastal immatrikuleeriti Greifswaldi ülikooli Grimmenist pärit Martinus Haghemester (suri 1505), kellest sai hiljem preester. Suguvõsaliin algab Grimmeni bürgermeistri Heinrich Hagemeisteriga (suri 1546). Tema kolm poega asusid elama naaberlinna Stralsundisse, kus neist said suguvõsa kolme haru rajajad. Vanemast pojast Stralsundi raehärra Matthias Hagemeisterist (suri 1587) põlvnes vanem, Martin Hagemeisterist (suri 1565) keskmine ja nooremast pojast Albrecht Hagemeisterist (suri 1609) noorem liin.
Hagemeisterid rüütelkonna matriklis
Suguvõsa võeti Eestimaa rüütelkonna matriklisse 1746. aasta 21. jaanuaril (vkj). Liivimaal immatrikuleeriti suguvõsa 1747. aastal.
Vapp
Varasemal Hagemeisterite vapil on kujutatud vapikilbil punavalget roosi. Pärast aadliseisusse tõusmist 1692. aastal oli vapil kolm sinist värvi roosi. Poolitatud vapikilbil kujutati veel nooleotsa, mis oli Stralsundi linna vapi motiiv.
Mahajäetud kaev
"Mahajäetud kaev" on Oliver L. Sellersi ja Travers Vale 'i USA-s 1913. aastal loodud tummfilm-vestern.
Nicolas Roy
Nicolas Roy (sündinud 5. veebruaril 1997 Amosis, Québeci provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Vegas Golden Knights ründajana paremäärel.
Aastatel 2013–2017 mängis ta Quebec Major Junior Hockey League'i klubis Chicoutimi Saguenéens. Hooajal 2015/16 oli ta liigas suurim väravakütt (48 väravat). Hooajal 2016/17 pälvis ta liigahooaja parimale kaitsvale ründemängijale antava Guy Carbonneau Trophy.
2015. aastal valis Carolina Hurricanes ta NHL-i draft'is 96. valikuna.
Aastatel 2017–2019 mängis ta põhiliselt American Hockey League'is (AHL) Carolina Hurricanesi tütarklubis Charlotte Checkers. 2019. aastal võitis ta Checkersiga Calder Cup'i. NHL-is debüteeris ta 7. aprillil 2018 põhiturniiri viimases mängus. Hooajal 2018/19 pääses ta Hurricanesi meeskonnas NHL-is väljakule kuues mängus.
2019. aasta juunis kaubeldi Roy Hurricanesist Vegas Golden Knightsi. 27. oktoobril 2019 lõi ta mängus Anaheim Ducksi vastu oma esimese värava NHL-is. Hooajal 2019/20 sai Roy NHL-is 28 mänguga kirja viis väravat ja viis väravasöötu. 2020. aasta aprillis pikendas ta Hurricanesiga lepingut kahe aasta võrra. Hooajal 2021–22 tegi Roy NHL-is ülekaalukalt oma resultatiivseima hooaja, kui lõi 15 väravat ja andis 24 väravasöötu.
Vee mõis
Vee mõis (saksa keeles Wehof) oli riigimõis Pärnu-Jaagupi kihelkonnas Pärnumaal. Nüüdisajal jääb mõis Pärnu maakonda Põhja-Pärnumaa valda.
Mõis rajati 17. sajandil. Mõis oli kogu oma eksisteerimise aja riigimõis.
Aastal 1989 mõis põles, seejärel on ta varemeis.
Friedeburg
Friedeburg on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Wittmundi kreisis. Valla pindala on 164 km². 31. detsembril 2017 elas seal 10 177 inimest. Vald asub umbes 14 km Wittmundist kagus ja 20 km Wilhelmshavenist läänes.
Helje Tamme
Helje Tamme (sündinud 19. aprillil 1953 Vetepere külas) on pedagoog ja Põltsamaa omavalitsuspoliitik.
Tamme lõpetas 1979. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi koolieelse pedagoogika ja psühholoogia õpetajana ning koolieelse kasvatuse metoodikuna. Ta töötas Viisu, Puurmani, Adavere lasteaia kasvatajana ja Põltsamaa lastepäevakodu nr 2 juhatajana. Aastast 1981 on ta Põltsamaa Lasteaia Tõruke juhataja.
Tamme oli aastatel 1993–2013 Põltsamaa linnavolikogu liige.
Rychnov u Jablonce nad Nisou
Rychnov u Jablonce nad Nisou (saksa keeles Reichenau) on linn Tšehhis Libereci maakonnas Jablonec nad Nisou ringkonnas. Rychnov u Jablonce nad Nisou asub Jablonec nad Nisoust umbes 4,5 km lõunas ja Liberecist ligikaudu 11 km lõunakagus.
Rychnov u Jablonce nad Nisou paikneb merepinnast 435 meetri kõrgusel.
Asulat on esmamainitud 1361. aastal. Rychnov u Jablonce nad Nisou sai alevi staatuse 1895. aastal ja linnaõigused 1911. aastal.
Sou Fujimoto
pisi|Sou Fujimoto (aastal 2009) Sou Fujimoto (jaapani keeles 藤本 壮介; sündinud 4. augustil 1971 Hokkaidōl) on jaapani arhitekt.
Ta on lõpetanud 1994. aastal Tōkyō ülikooli ja töötab alates 2000. aastast oma arhitektibüroos.
Zala komitaat
Balatoni lääneots jääb komitaadi piiridesse.
Vasi komitaat
Vasi komitaat [vaši] on 1. järgu haldusüksus Ungari lääneosas. Piirneb Austria ja Sloveeniaga.
Zala komitaat
Komitaadi halduskeskus on Zalaegerszeg, teised suuremad linnad on Nagykanizsa ja Keszthely.
Komitaadis on 257 valda.
29. mail 1919 kuulutati komitaadi territooriumil välja Prekmurje Vabariik, mille 6. juunil 1919 vallutas Ungari Punaarmee.
Vasi komitaat
Lõunaosas asub Őrségi rahvuspark.
Zala komitaat
Välislingid
🇭🇺
Vasi komitaat
Ajalooline Vasi komitaat hõlmas ka tänapäeva Austria ja Sloveenia idaosa.
Välislingid
🇭🇺
Ago Pärtel
Ago Pärtel (3. juuli 1905 Pärnu – 22. aprill 1999 Rootsi) oli eesti arhivaar ja ühiskonnategelane.
Ta oli Kaitseliidu gaasikompanii pealik, 1940–1944 Pärnu ja Pärnumaa õhukaitse instruktor ja staabiülem, osales spordiühingute tegevuses.
Pärast Rootsi põgenemist oli Ago Pärtel arhivaar, Tööstuse Arhiivinõukogu auliige, Balti Arhiivi juhatuse esimees ja alates 1995. aastast auesimees.
Tartu Kunstimuuseumis toimunud näitused
Käesolev artikkel annab ülevaate Tartu Kunstimuuseumis 21. sajandil toimunud näitustest.
Rahvuskogu 18. valimisringkond
'''Rahvuskogu 18. valimisringkond''' asus Harjumaal. Sinna kuulusid Saku, Kurna, Rae, Nabala, Viimsi, Nehatu ja Naissaare vald.
Kandideerisid Kustav Kurg ja Vladimir Roopere. Kustav Kurg sai 2084 ja Vladimir Roopere 2037 häält, seega osutus 18. valimisringkonnast valituks Rahvuskogu valimistel Kustav Kurg.
Brugge madonna
Brugge madonna on Michelangelo loodud skulptuur, mis on välja raiutud marmorist ja kujutab neitsi Maarjat Jeesuslapsega. Raidkuju paikneb Brugge Maarja kirikus Belgias.
Kirjeldus
Skulptuuri kõrgus on umbes kaks meetrit ja see on välja raiutud ühest valge marmori tükist. Kuju valmis umbes 1504. aastal ja pärast valmimist viisid tellijad, rikkad villakaupmehed Giovanni ja Alessandro Moscheroni (kohalikus kirjapildis Mouscron), selle Bruggesse. On arvatud, et see pidi olema paigutamiseks mõnesse altariseina. Itaalia varases 16. sajandi skulptuuris on selgelt äratuntav sama kõrgrenessansile iseloomulik püramiidjas kompositsioon, mis on 15. sajandil loodud madonnapiltidel.
Michelangelo käsitlus sellest stseenist erineb veidi tema eelkäijatest. Kui tavaks oli kujutada Maarjat hoidmas Jeesust käte vahel süles ja vaatamas armastavalt talle otsa, vaatab Michelangelo Maarja küll alla, kuid tema pilk on suunatud lapsest eemale. Maarja istub sirgeselgselt nagu kuninganna, tema näos paistev stoilisus viitaks nagu sellele, et tajudes oma lapse saatuse traagilist paratamatust, püüab ta jääda rahulikuks. Kristuslaps ei istu mitte ema süles, vaid seisab oma jalgadel Maarja ees ja toetub vaid kergelt tema käele. Teme püstine asend viitab tema juhirollile ja missioonile, millele ta nagu astuks vastu. Lapse nägu on tõsine, Michelangelo ei kujutanud teda lapselikult armsana.
Kõrvutused
Brugge madonnat on sageli võrreldud "Pietàga", viis aastat varem valminud Michelangelo skulptuuriga. Sarnasusi on Maarja näojoontes, kallutatud peas ja kleidi voogavas voldistikus. Mõlemas on läbiv tundetoon vaikne resignatsioon.
Teine skulptuurteos, mille puhul on leitud sarnasusi, on Pitti tondo, mis valmis 1503. aastal ja samuti kujutab madonnat Jeesuslapsega. Arvatud on, et Pitti tondol ja Brugge madonnal olid samad modellid, ning Pitti tondo on esimene skulptuurteos, millel Michelangelo rakendas oma hiljem tuntuks saanud käekirja, jätta pinnaviimistluses peitlijäljed kaotamata.
Ajaloost
Brugge madonna on tähelepanuväärne ka selle poolest, et see on ainuke Michelangelo raidkuju, mis viidi Itaaliast välja kunstniku eluajal. Hiljem on see kahel korral Belgiast minema viidud. 1794. aastal saatsid linna kodanikud selle Pariisi ajal, kui Prantsuse revolutsioonisõdades vallutati Austriale kuuluvad Madalmaad. Pärast Napoleoni lüüasaamist tagastati skulptuur 1816. aastal Belgiale. Teise maailmasõja ajal 1944. aastal viisid selle minema Saksa sõdurid, peites selle üle piiri viimiseks madratsitesse mähitult Punase Risti veokisse. Aasta hiljem leiti raidkuju Altaussee soolakaevanduses Austrias. Pärast skulptuuri tagasitoomist paigutati see Brugge Maarja kirikusse.
Kommertsvara
Kommertsvara on enamasti tarkvara, mille kasutamise eest nõutakse tasu ning lähtekood ei ole avalik.
Rahvuskogu 12. valimisringkond
'''Rahvuskogu 12. valimisringkond''' asus Harjumaal. Sinna kuulusid Nõva, Vihterpalu, Pakri, Kloostri, Riisipere, Laitse ja Varbola vald ning Paldiski linn.
Ersakeelne Vikipeedia
Seal on artiklit ja  lehekülge. Seal on registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja  administraatorit.
Rahvuskogu 12. valimisringkond
Kandideerisid Julius Vollmann ja Mari Voore, kellest Julius Vollmann sai 3978 ja Mari Voore 1028 häält, seega osutus valituks Julius Vollmann.
Idioot (Dostojevski)
"Idioot" (Идиот) on Fjodor Dostojevski romaan, mis esimest korda avaldati jaanuarist 1868 jaanuarini 1869 ajakirjas Russki Vestnik.
Esimene osa
26-aastane vürst Lev Nikolajevitš Mõškin naaseb sanatooriumist Šveitsist, kus ta on epilepsiat ravides veetnud mitu aastat. Vürst ei ole vaimuhaigusest lõplikult paranenud, kuid astub lugeja ette siira ja süütu inimesena, kes küll väga hästi mõistab inimsuhteid. Ta sõidab Venemaale oma ainsate sugulaste Jepantšinite juurde. Rongis tutvub ta noore kaupmehe Parfjon Rogožiniga ja eruametnik Lebedeviga, kellele ta jutustab avameelselt kogu oma loo. Vastuseks ta saab teada üksikasju Rogožini elust: ta on armunud rikka aadliku Afanassi Ivanovitš Totski ülalpeetavasse Nastasja Filippovnasse. Jepantšinite juures selgub, et Nastasja Filippovnat teatakse ka nende pool. On kavas panna ta mehele kindral Jepantšini protežeele Gavrila Ardalionovitš Ivolginile, auahnele, kuid keskpärasele inimesele. Vürst Mõškin tutvub kõigi põhitegelastega juba romaani esimeses osas. Need on Jepantšinite tütred Aleksandra, Adelaida ja Aglaja, kellele ta jätab soodsa mulje, jäädes nende pisut pilkliku tähelepanu objektiks; kindraliproua Lizaveta Prokofjevna Jepantšina, kes pidevalt muretseb sellepärast, et tema abikaasa käib läbi Nastasja Filippovnaga, kellel on langenud naise reputatsioon; Ganja (Gavrila) Ivolgin, kes kannatab väga eesseisva Nastasja Filippovna abikaasa rolli pärast, kuigi ta on raha eest kõigeks valmis, ega söanda arendada oma seni veel väga nõrku suhteid Aglajaga. Vürst Mõškin jutustab küllaltki lihtsameelselt kindraliprouale ja õdedele Jepantšinitele sellest, mida Rogožinilt Nastasja Filippovna kohta teada sai, ja vapustab kuulajaid jutustusega oma surmamõistetud ja viimasel hetkel armu saanud tuttava tunnetest. Kindral Jepantšin teeb vürstile, kellel pole kuskil peatuda, ettepaneku üürida tuba Ivolgini majas. Seal tutvub vürst Ganja perekonnaga ning kohtab ka esimest korda Nastasja Filippovnat, kes ootamatult sellesse majja saabub. Pärast inetut stseeni Ganja alkohoolikust isa erukindral Ardalion Aleksandrovitš Ivolginiga, keda poeg väga häbeneb, saabub Ivolginide majja Nastasja Filippovna järel ka Rogožin. Ta tuleb kärarikka seltskonnaga, mis on tema ümber kogunenud täiesti juhuslikult, nagu iga inimese ümber, kes rahaga pillavalt ümber käib. Skandaalse arveteklaarimise lõpus vannub Rogožin Nastasja Filippovnale, et pakub talle õhtul sada tuhat rubla sularahas.
Sel õhtul tahab Mõškin, kes aimab halba, väga pääseda Nastasja Filippovna majja ning loodab alguses vanema Ivolgini peale, kes lubab Mõškini sinna viia, kuid tegelikult ei teagi, kus ta elab. Meeleheitel vürst ei tea, mida teha, kuid ootamatult aitab teda Ganja Ivolgini noorem vend Kolja, kes näitab talle teed Nastasja Filippovna majja. Sel õhtul on Nastasja Filippovna nimepäev, kutsutud külalisi on vähe. On ette näha, et täna otsustatakse kõik ja Nastasja Filippovna annab nõusoleku Ganja Ivolginile mehele minna. Vürsti ootamatu ilmumine hämmastab kõiki. Üks külalistest, Ferdõštšenko, väikese lurjuse tüüp, teeb ettepaneku meelelahutuseks mängida kummalist mängu: igaüks jutustab oma kõige alatuma teo. Järgnevad Ferdõštšenko ja Totski jutustused. Niisuguse jutustuse vormis keeldub Nastasja Filippovna mehele minemast. Järsku ilmub koos seltskonnaga Rogožin, tuues lubatud sada tuhat. Ta pakub Nastasja Filippovnale raha nõusoleku eest saada "tema omaks".
Vürst hämmastab kõiki, tehes Nastasja Filippovnale tõsise ettepaneku temaga abielluda. Meeleheitel Nastasja Filippovna mängib selle ettepanekuga ja äärepealt nõustub. Samas selgub, et vürst saab suure päranduse. Nastasja Filippovna teeb Ganja Ivolginile ettepaneku võtta sada tuhat ning viskab raha kaminatulle. "Aga ainult ilma kinnasteta, paljaste kätega. Tõmbad välja, saad endale, kõik sada tuhat saad endale! Ja mina imetlen sinu hinge, kuidas sa minu raha järele tulle ronid."
Lebedev, Ferdõštšenko ja nendesarnased anuvad Nastasja Filippovnat lubada neil see rahapakk tulest välja võtta, kuid Nastasja Filippovna ei anna järele ning tahab, et seda teeks Ivolgin. Ivolgin hoiab end tagasi ega visku raha järele. Ta kaotab teadvuse. Nastasja Filippovna võtab näpitsatega peaaegu kogu raha välja, paneb selle Ivolgini ette ja sõidab koos Rogožiniga ära. Sellega lõpeb romaani esimene osa.
Mõõgaga mõõdetud maa
"Mõõgaga mõõdetud maa" on Aristarch Sinkeli kirjutatud ajalooliste romaanide triloogia teine teos. Romaani tegevus toimub Põhjasõja ajal. "Mõõgaga mõõdetud maa" ilmus aastal 1959.
Idioot (Dostojevski)
Teine osa
Saabumas on kevad, ja Jepantšinid sõidavad suvilasse Pavlovskisse. Varsti pärast seda sõidab Mõškin Peterburi ning külastab Lebedevi, kellelt ta muu hulgas saab teada Pavlovski kohta, ning üürib suvila samas kohas. Seejärel sõidab vürst külla Rogožinile, kellega tal on raske jutuajamine, mis lõpeb vennastumise ja ristide vahetamisega. Saab ilmseks, et Rogožin on valmis juba tapma kas vürsti või Nastasja Filippovnat; ta on sellele mõeldes juba noa ostnud. Rogožini juures märkab Mõškin ka Hans Holbein noorema maali "Kristus hauas", mis on romaani üks tähtsamaid kunstilisi kujundeid, mida sageli mainitakse ka hiljem.
Mõõgaga mõõdetud maa
Triloogia esimene osa "Musta risti ikke all" ilmus 1956. aastal, kolmas osa "Lembitu" valmis 1967. aastal, kuid ilmus alles 2008. aastal.
Idioot (Dostojevski)
Teine osa
Rogožini juurest tagasi tulles tunneb vürst, et läheneb epilepsiahoog, tema teadvus ähmastub. Ta märkab, et teda jälgivad "silmad", ja see on nähtavasti Rogožin. Rogožini jälgivate "silmade" kujundist saab üks jutustuse juhtmotiive. Kui Mõškin jõuab hotellini, kus ta peatub, põrkab ta kokku Rogožiniga, kes just nagu hakkab juba teda noaga lööma, kuid sel hetkel tabab vürsti epilepsiahoog ja see peatab kuriteo.
Mõškin kolib Pavlovskisse. Kui kindraliproua Jepantšina saab kuulda, et ta on haige, külastab ta teda kohe koos tütardega ja Adelaida peigmehe vürst Štš-ga. Majas ja järgneva tähtsa stseeni juures viibivad ka Lebedev ja Ivolginid. Hiljem ühinevad nendega hiljem saabunud kindral Jepantšin ja Aglaja eeldatav peigmees Jevgeni Pavlovitš Radomski. Sel ajal meenutab Kolja mingit nalja "vaese rüütli" kohta, ka arusaamatuses Lizaveta Prokofjevna sunnib Aglajat lugema ette Aleksandr Puškini tuntud luuletuse, mida too teebki väga ilmekalt, asendades muu hulgas luuletuses rüütli poolt kirjutatud initsiaalid Nastasja Filippovna initsiaalidega.
Edasi leiab aset suur skandaal. Arvuka rühmana sisenevad vürsti külalised, sealhulgas Pavlištševi valepoeg Antip Burdovski, kes kuulutab oma moraalset õigust mingile osale vürsti varandusest, sest tema "isa" kulutas omal ajal suure summa vürsti ravimisele. Koos temaga saabunute seas on Ippolit, kes hiljem veel satub tähelepanu keskmesse. Loetakse valjusti ette ajalehes avaldatud pamflett vürst Mõškini kohta, kus Mõškinit kujutatakse sünnipärase idioodina, kes on võtnud "Pavlištševi pojalt" igasuguse lootuse õnnelikule tulevikule, soovimata oma "miljonilist" pärandust temaga südametunnistuse kohaselt jagada. Ganja Ivolgin, kelle muide Mõškin on selleks palganud, tõestab veenvalt, et Burdovski ei ole üldse Pavlištševi poeg, nagu ta ise sõprade ässitusel ausalt arvab.
Mõškin näitab end kogu selles stseenis vapustavalt hea ja pehme inimesena, millele Jepantšinid annavad osalt sarkastilise hinnangu. Stseeni lõpus langeb kogu tähelepanu tiisikusehaigele Ippolitile, kelle kõigile kohalviibijatele suunatud kõne on täis ootamatuid moraaliparadokse.
Samal õhtul kohtavad Mõškini juurest lahkuvad Jepantšinid ja Jevgeni Pavlovitš Radomski tõllas mööda sõitvat Nastasja Filippovnat, kes sõidu pealt hüüab Radomskile mingite vekslite kohta, kompromiteerides teda Jepantšinite ja tulevase pruudi ees.
Ülejärgmisel päeval külastab kindraliproua Jepantšina ootamatult vürsti, kuigi on tema peale kogu selle aja pahane olnud. Nende vestluse käigus selgub, et Aglaja on Ganja Ivolgini ja tema Jepantšinite läbi käiva õe vahendusel hakanud suhtlema Nastasja Filippovnaga. Vürst lobiseb välja, et on saanud Aglajalt kirja, milles palub teda edaspidi tema silma alla mitte ilmuda. Imestav Lizaveta Prokofjevna, kes saab aru, et siin on asi Aglaja tunnetes vürsti vastu, käsib tal kohe "kiuste" Aglajale külla minna. Sellega lõpeb romaani teine osa.
Kolmas osa
Kolmanda osa alguses on kirjeldatud Lizaveta Prokofjevna Jepantšina ärevust. Ta kaebab endamisi vürsti peale, et tema süül on nende elus kõik "tagurpidi läinud!" Ta saab teada, et tema tütar Aglaja on Nastasja Filippovnaga kirjavahetusse astunud.
Kohtumisel Jepantšinite juures räägib vürst endast, oma haigusest, sellest, et "minu üle ei saa mitte naerda". Aglaja sekkub: "siin ei vääri miski, mitte miski, teie sõrmeotsagi, teie mõistust, teie südant! Te olete kõigist ausam, kõigist õilsam, kõigist parem, kõigist targem!" Kõik on vapustatud. Aglaja jätkab: "Ma ei abiellu teiega mitte mingi hinna eest! Teadke, et mitte mingi hinna eest! Teadke seda!"
Vürst õigustab ennast, et pole selle peale mõtelnudki: "Ma pole kunagi tahtnud, ja mul ei ole kunagi mõttes olnud, saate ise näha; olge kindlad!" ütleb ta. Vastuseks hakkab Aglaja ohjeldamatult naerma. Lõpuks naeravad kõik.
Hiljem kohtavad Mõškin, Jevgeni Pavlovitš ja Jepantšinite perekond raudteejaamas Nastasja Filippovnat, kes teatab valjusti ja väljakutsuvalt Jevgeni Pavlovitšile, et tolle onu Kapiton Alekseitš Radomski on end riigi raha raiskamise pärast maha lasknud. Juures viibiv porutšik Molovtsov, kes on Jevgeni Pavlovitši suur sõber, sõimab Nastasja Filippovnat valjusti. Too lööb teda kepiga näkku. Ohvitser viskub Nastasja Filippovna peale, kuid Mõškin sekkub. Kohale jõudnud Rogožin viib Nastasja Filippovna ära.
Aglaja kirjutab Mõškinile kirjakese, milles ta määrab kokkusaamise pargipingil. Mõškin on erutatud. Ta ei suuda uskuda, et teda võidakse armastama hakata. "Võimalust, et teda, "niisugust inimest nagu tema", armastataks, peaks ta koletuks asjaks."
Vürst Mõškinil on sünnipäev. Sellel lausub ta oma kuulsa fraasi "Ilu päästab maailma", mille peale Ippolit Terentjev kuulutab talle, et teab, miks vürstil on niisugused mõtted: ta on armunud. Seejärel söandab Terentjev lugeda "Minu tarviliku selgituse" epigraafiga "Après moi le déluge".
Edasi toimub kokkusaamine Aglajaga rohelisel pargipingil hommikul.
Lebedev tunnistab, et temalt varastati 400 rubla.