cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Sotsiaalpsühholoogia
Hoiakud
1983. aastal Abraham Tesseri väljakäidud hoiakute kujunemise hüpoteesi kohaselt on tugevad meeldimised ja mittemeeldimised juurdunud meie geenidesse. Tesser arutles, et inimesed on kallutatud teatud hoiakuteks sõltuvalt kaasasündinud füüsilistest, sensoorsetest ja kognitiivsetest oskustest, temperamendist ning isiksuseomadustest. Hoolimata looduse poolt antud kalletest, kujunevad meie kõige hinnalisemad hoiakud kokkupuutest hoiakuobjektiga. Tähtsat rolli mängivad premeerimise ja karistuse ajalugu; meie vanemate, sõprade ja vaenlaste hoiakute väljendus; sotsiaalne ja kultuuriline kontekst, milles me elame ning teised isiklikud kogemused. Lihtsamalt öeldes kujunevad hoiakud läbi õppimise. Mitmed uuringud on näidanud, et inimesed suudavad kujundada tugeva positiivse või negatiivse hoiaku neutraalse objekti suhtes, mis on mingil määral seotud emotsionaalselt laetud stiimuliga.
Hoiakud on seotud ka mitmete teiste distsipliini valdkondadega nagu konformsus, inimestevaheline külgetõmbavus, sotsiaalne tajumine ja eelarvamus.
Veenmine
Põhiartikkel: Veenmine
Veenmise teema on viimastel aastatel saanud palju tähelepanu. Veenmine on aktiivne mõjutamise meetod, mis püüab teisi inimesi juhatada võtmaks omaks hoiakut, ideed või käitumist kasutades ratsionaalseid või emotsionaalseid vahendeid. Veenmine tugineb pigem "veetlusele" kui tugevale survele või sundlusele. On leitud mitmeid tegureid, mis mõjutavad veenmise protsessi. Need saab jagada viite suurde kategooriasse: kes ütles mida kellele ja kuidas.
Veenmise kahe protsessi teooriad (nt lahtimõtestamise tõenäosuse mudel) väidavad, et veenmise protsess on mõjutatud kahest erinevast teest: tsentraalsest ja perifeersest. Tsentraalne marsruut on pigem faktipõhine ja väljendub pikemaajalises muutuses, kuid vajab motivatsiooni töötlemiseks. Perifeerne marsruut on pinnapealsem ja väljendub lühemaajalises muutuses, kuid ei vaja nii palju motivatsiooni töötlemiseks. Perifeerse marsruudi veenmise näide võib olla poliitik, kellel on rinnas lipumärki, kes naeratab ja kannab lumivalget särki. Ta ei vaja mingit motivatsiooni, et olla veenev, kuid veenvuse mõju peaks kestma vähem kui tsentraalse marsruudi puhul. Kui see sama poliitik kirjeldaks oma uskumusi ja varasemaid hääletamistulemusi, siis oleks see tsentraalse veenmise kasutamine, mis väljendub pikemaajalises muutuses ja vajaks rohkemat motivatsiooni töötlemiseks.
Sotsiaalne kognitsioon
Sotsiaalne kognitsioon on sotsiaalpsühholoogias arenev valdkond, mis uurib, kuidas inimesed tajuvad, mõtlevad ja mäletavad informatsiooni teiste kohta. Paljud uuringud on jõudnud tulemusele, et me mõtleme teistest inimestest ja mittesotsiaalsetest sihtmärkidest erinevalt. Seda väidet toetavad uuringud isikutega, kellel esinevad sotsiaalsed kognitiivsed puudujäägid näiteks Williamsi sündroomi või autismi tõttu.
Sotsiaalse kognitsiooni suureks uurimise osaks on atributsioon. Need on seletused, mille me omistame kas enda või teiste inimeste käitumistele. Me võime omistada käitumise lookuse kas sisemistele või välimistele teguritele. Sisemine või kalduvuslik atributsioon seletab käitumist inimesest tulenevate omaduste kaudu (nt isiksuseomadused või võimekus). Välimine või situatsiooniline atributsioon sisaldab olukorrast tulenevaid tegureid (nt ilm). Samuti võime eristada atributsioone nende stabiilsuse järgi – püsivad vs mittepüsivad (kas käitumist korratakse või muudetakse sarnastes tingimustes). Kolmandaks võib käitumisi omistada kas kontrollitavatele või kontrollimatutele teguritele sõltuvalt sellest, kui palju saab inimene olukorda kontrollida.
Atributsioonide töötlemise juures on avastatud mitmeid kalduvusi. Üheks tuntumaks on fundamentaalne atributsiooniviga, mis viitab kalduvusele ületähtsustada sisemisi põhjuseid ja alahinnata situatsioonilisi tegureid teiste inimeste käitumise hindamises. Osaleja-vaatleja kalle on selle edasiarendus, mille kohaselt enda käitumist seletatakse pigem välimiste tegurite kaudu ja teiste käitumist sisemiste tegurite kaudu. Ennast teeniv kalle tähendab seda, et enda edu korral omistavad inimesed põhjuslikkuse pigem sisemistele omadustele, aga ebaedu korral välistele mõjutajatele. Uuringud on leidnud, et mõõduka depressiooniga indiviididel see kalle puudub, mistõttu võib neil olla realistlikum reaalsuse tajumine.
Heuristikud on kognitiivsed otseteed, mis aitavad meil otsuseid vastu võttes aega ja energiat säästa. Kättesaadavuse heuristik esineb siis, kui inimesed hindavad tulemuse tõenäosust vastavalt sellele, kui kergesti nad suudavad seda tulemust ette kujutada. Eredaid ja hästi meeldejäävaid võimalusi tajutakse tõenäolisemana kui neid, mida on raskem ette kujutada. Representatiivsuse heuristik on otsetee, mida inimesed kasutavad kategoriseerimiseks tuginedes sellele, kui suur on sarnasus neile tuntud prototüübiga.
Veel üks võtmeidee sotsiaalse kognitsiooni valdkonnas on eeldus, et reaalsus on liiga keeruline, et seda lihtsalt tajuda. Selle tagajärjena kaldume maailma nägema lihtsustatud skeemide järgi. Skeemid on üldistatud vaimsed representatsioonid, mis organiseerivad teadmised ja juhivad informatsiooni töötlust. Skeemid toimivad sageli automaatselt ning võivad põhjustada kaldeid tajus ja mälus. Ootused skeemide suhtes võivad panna meid nägema midagi, mis tegelikult ei olele. Skeemid käitumiste kohta on skriptid.
Nedzingis
Nedzingis (ka Nedingis) on järv Leedus Varėna rajoonis. Järv asub Nedzingė külast põhja pool ja kuulub Merkysi vesikonda. Nedzingise põhjakaldal asub Alytuse rajooni kuuluv Purveliai küla. Järve kaldad on madalad ja kohati ka soostunud.
Aastal 1967 loodi järve juurde ornitoloogiline kaitseala. Nedzingise kaldal asub kiviaegne asulakoht.
Järve nimi on arhailine, see tuleneb indoeuroopa algkeelest, kus vormid *neid- ja *nid- tähistavad voolamist.
Lõuna-Kivu provints
Lõuna-Kivu provints on 1. järgu haldusüksus (provints) Kongo Demokraatlikus Vabariigis.
Lõuna-Kivu asub riigi idapiiril ning piirneb Rwanda, Burundi ja Tansaaniaga. Põhjas piirneb see Põhja-Kivu, läänes Maniema ja lõunas Tanganyika provintsiga.
Provintsi halduskeskus on Bukavu. Teine suurem linn on Uvira – sadamalinn Tanganjika järve ääres järve põhjatipus.
Lõuna-Kivu ametlik keel on suahiili keel.
Lõuna-Kivu on üks piirkondi, mis on aastaid kestnud kodusõjas kõige rohkem kannatanud.
Juulis 2010 hukkus Lõuna-Kivu provintsis Burundi piiri lähedal paakauto plahvatuse tagajärjel puhkenud tulekahjus vähemalt 220 inimest ja mitusada sai vigastada.
Rosice
Rosice paikneb merepinnast 326 meetri kõrgusel.
Rosicet on esmamainitud 1259. aastal, linnaõigused sai 20. septembril 1907.
Kajar Kase
pisi|Kajar Kase 2021. aasta Arvamusfestivalil pisi|Kajar Kase [[Arvamusfestivalil (2014).]] Kajar Kase (sündinud 29. mail 1980) on eesti ajakirjanik ja suhtekorraldaja.
Ta lõpetas 2005. aastal Tartu Ülikooli ajakirjanduse erialal.
Johannes Rudbeckius noorem
Johannes Rudbeckius (3. märts 1623 Rootsi – 22. mai 1667 Falun, Rootsi) oli Rootsi vaimulik, kes tegutses ka Eesti alal.
Aastatel 1655–1657 oli ta Liivimaal sõjaväe ülemvälipastor.
1657. aastal oli ta Narva rootsi koguduse pastor ja Narva triviaalkooli usuõpetuse lektor.
1658. aastal sai ta Ingerimaa superintendendiks.
Kaitseliidu lipkond
Kaitseliidu lipkonnad olid Kaitseliidu 1990. aastal moodustatud territoriaalsed üksused, mis tegutsesid Eesti NSV rajoonide piirides. Tänapäeval on lipkonnad ümber nimetatud malevateks.
Chiusano di San Domenico
Chiusano di San Domenico on asula ja vald (comune) Itaalias Campania maakonnas Avellino provintsis.
700 meetri kõrgusel merepinnast asuva Chiusano di San Domenico asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta. Chiusano di San Domenico piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Castelvetere sul Calore, Lapio, Parolise, Salza Irpina, San Mango sul Calore, Volturara Irpina.
Stawisza
Stawisza on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Gorlice maakonnas Uście Gorlickie vallas. Stawisza asub Slovakkia piirist 7,3 km kaugusel ja Gorlicest ligi 19 km lõunaedelas.
Bukovel-AD
Bukovel-AD (ukraina keeles Буковель-AD) on Ukrainas välja töötatud elektroonilise sõjapidamise süsteem.
Ajalugu
Ukraina ostis neid süsteeme 2021. aastal.
Bill Byrge
William "Bill" Byrge (sündinud 16. juulil 1932 Nashville'is Tennessee osariigis) on Ameerika Ühendriikide koomik ning filmi- ja seriaalinäitleja.
Vohilaiu kihistik
Vohilaiu kihistik (inglise Vohilaid Member) on ordoviitsiumi ladestu Porkuni lademe Ärina kihistusse kuuluv kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Arvo Rõõmusoks aastal 1967. Kihistik on nime saanud Vohilaiu järgi.
Kihistiku stratotüüp on Vohilaiu kirderannikul asuv paljand, kus paljandub savikas kivististerohke lubjakivi. Kihistik koosneb valdavalt käsijalgsete, sammalloomade ja okasnahksete purdosakestest.
Vohilaiu kihistik on Ärina kihistu alumine kihistik, sellel lasub Siuge kihistik ja selle all lamab vahel samuti Ärina kihistusse arvatud Röa kihistik.
Taranaki
Taranaki (ka Egmont) on kihtvulkaan Uus-Meremaa Põhjasaarel.
Vulkaan asub saare lääneosas Taranaki ringkonnas, umbes 25 km New Plymouthist lõuna pool. Mäe geograafilised koordinaadid on.
Mäe kõrgus on 2518 meetrit.
Vulkaani ümbritseb Egmonti rahvuspark.
pisi|tühi|Taranaki satelliidipildil
Schoberi rühm
thumb|Schoberi rühma kirdeosa, vaade Grossglockneri Kõrg-Alpi teelt koos Alwitzschi, Bretterköpfeni, Hoher Seekampi ja Karlkampiga (vasakult)
Schoberi rühm (saksa: Schobergruppe) on Kõrg-Tauerni mägede alammäestik Kesk-Ida-Alpides, Austria Tirooli (Ida-Tirooli) ja Kärnteni liidumaade vahelisel piiril. Enamus mäestikust asub Kõrg-Tauerni rahvuspargi territooriumil. See on nime saanud Hochschoberi mäe (3242 m) järgi, kuigi selle kõrgeim tipp on Petzecki mägi (3283 m).
Geograafia
Mäestik koosneb Kõrg-Tauerni keskosast Glockneri rühmast ja Alpide veelahkmest lõunas. Lõunas ulatub see Ida-Tirooli pealinna Lienzini ja Drava oruni. Idas viib Grossglockneri Kõrg-Alpi tee Großkirchheimi kaudu Hochtori kuruni.
Naabermäestikud
Schoberi rühm külgneb Alpides järgmiste mäestikega:
Tipud
Kõik nimega kolmetuhandesed tipud Schoberi rühmas:
thumb|upright=2.5|Schoberi rühm vaadatuna Straßbodenilt (2401 m). Vasakul [[Debanttal]]
Õnnetus
8. septembril 2016 vahetult pärast õhkutõusu Elberfelderi hüti varustusreisilt tagasilennul kukkus kopter alla ja piloot Hannes Arch hukkus. Hütijuht, kes oli spontaanselt otsustanud Archiga kaasa minna, sai vigastada, kuid suudeti päästa.
Tiiu Ohvril
Tiiu Ohvril (aastani 1962 Tiiu Nikker, 1962–74 Tiiu Nikitina; sündinud 28. augustil 1941 Rakveres) on eesti majandusteadlane.
Elulugu
Tiiu Ohvril on kaevuri ja teenistuja tütar.
Lõpetas 1959 Tartu Pedagoogikakooli, 1971 Tartu Ülikooli geograafiaosakonna majandusgeograafia erialal, 1978 aspirantuuri EPA-s, 1993 TÜ majandusteaduskonna välismajandussuhete alal; majandusmagister (1996, EPMÜ), väitekiri "Sissejuhatus põllumajandusturundusse. Makrokäsitlus". Oli 1959–66 mitmel pool koolijuhataja ja õpetaja, 1971–74 EPA põllumajandusökonoomika kateedri nooremteadur, 1974–75 TÜ majandusgeograafia kateedri nooremteadur, 1978–80 EPA vanemteadur, 1980–90 põllumajanduse ökonoomika kateedri assistent, 1990–2001 EPMÜ agraarökonoomika kateedri vanemõpetaja, 2001–04 majandus- ja sotsiaalteaduskonna dekaan, aastast 2004 majandus- ja sotsiaalinstituudi õppedirektor. Õpetanud maailma põllumajandust, turundust, rahvusvahelist majandust.
Teadustöö
Uurimusi põllumajandusökonoomika ja maaelu arengu valdkonnast. 75 teadustrükist, sh 3 õppevahendit.
Papercut
Vasilis Nakis, esinejanimega Papercut, on Kreeka muusik ja laulukirjutaja.
Vasilist tuntakse tema eriliselt kõlava elektroonilise muusika järgi, samuti on palju tähelepanu pälvinud tema remiks Melina Merkoyri laulust "Agapi pou gines dikopo mahairi".
Enne soolokarjääri alustamist oli ta ansamblite Winter Watercolours ja Monitor liige.
Nimevalik
Vasilis on oma intervjuudes maininud, et ta mõtles oma esinejanime välja 2000. aastal, mil ta sai õnnetuse käigus viga ning oli sunnitud pikemalt kodus olema. Oma valikut kommenteeris ta nii: "Ma valisin selle nime, sest see on justkui meeldetuletus kõikidest pisiasjadest, mis on meile kunagi haiget teinud".
Juozas Grušas
Juozas Grušas (16. november 1901 Žadžiūnai küla, Šiauliai vald – 21. mai 1986 Kaunas) oli leedu kirjanik, tõlkija, esseist ja kultuuritegelane.
Ilgis
Ilgis on järv Leedus Varėna rajoonis Merkinė vallas. Järv asub Merkinėst 11 kilomeetrit põhja pool ja kuulub Nemunase vesikonda. Ilgise kaldal asuvad Ilgininkai, Kampai, Davainiškės, Ilgai, Laukininkai ja Mantvilai külad. Järve kaldajooone pikkus on 20 kilomeetrit. Ilgise kaldad on kõrged ja metsased, välja arvatud soostunud loodekallas. Järve lääneosas asub saar pindalaga 0,45 hektarit.
Järve ümbritseb lai kaldataimestiku riba. Kaldad on liivased, kohati ka savised. Sügavama koha moodustab mudane sulglohk. Vee läbipaistvus on 1,5-1,7 meetrit.
Kaladest elavad järves haug, särg, koger, latikas, ahven, nurg, linask, säga, angerjas, koha ja viidikas.
Tannheimer Tal
thumb|Vaade Tannheimer Talile [[Hahnenkamm (Tannheimi mäed)|Hahnenkammilt. Nesselwängle, Haldensee järv, Grän ja Tannheim on näha]] thumb|Tannheimer Tal talvel
Geograafia
Tannheimer Tal hargneb ülemisest Lechi orust ripporuna Weißenbachi juures, kulgeb Gaichti kuru ja Haldensee järve kaudu Oberjochi kuruni Saksamaa Baieri liidumaal. Haldensee ja Nesselwängle vahel on see orupõhja veelahe umbes 1140 m kõrgusel. Sellest idas voolavad Lechi Nesselwängler Ache, Warpsbach ja Weißenbach, läänes voolavad läbi selle Berger Ache ja Vilsi jõed. Vils voolab laia kaarega ümber Tannheimi mägede ja suubub Vilsi linna juures samuti Lechi.
Viktor Agudin
Viktor Agudin (29. september 1928 Petseri – 28. detsember 2012 Tallinn) oli Eesti tõstetreener ja sporditeadlane.
Ta lõpetas 1948. aastal Tallinna 32. Keskkooli ja 1953. aastal Leningradi Lesgafti-nimelise Kehakultuuri Instituudi. 1972. aastal kaitses ta pedagoogikakandidaadi väitekirja.
Viktor Agudin suri 28. detsembril 2012 Tallinnas ja ta põrm maeti 23. mail 2013 Tallinna Aleksander Nevski kalmistule.
Isiklikku
Viktor Agudini tütar on eesti arst Jelena Agudina.
Giorgi Arveladze
thumb|right|Giorgi Arveladze Giorgi Arveladze (გიორგი არველაძე; sündinud 10. juulil 1978 Thbilisis) on Gruusia poliitika- ja meediategelane, telekanali Imedi peadirektor, endine majandusminister ja presidendi administratsiooni juht.
Lõpetanud Kiievi Riikliku Ülikooli rahvusvaheliste suhete erialal.
Osales 2003. aasta Roosirevolutsioonis ja juhtis 2004. aastal Mihheil Saakašvili presidendivalimiste kampaaniat.
Biograafiad (Gu)
Biograafiad (Gu) loetleb Vikipeedias olemasolevaid või kavatsetavaid artikleid isikutest, kelle nimi algab tähtedega "Gu".
Giorgi Arveladze
Võltsreportaaž Venemaa sissetungist
2010. aastal lasi Arveladze juhitav Imedi eetrisse libareportaaži Venemaa sissetungist Gruusiasse, põhjustades riigis paanika. Reportaaži kohaselt oli president Saakašvili tapetud ja opositsioonipoliitikud Nino Burdžanadze ja Zurab Nogaideli Venemaaga kampa löönud. Imedi sattus ränga kodu- ja välismaise kriitikatule alla. Hiljem avaldati internetis lindistus, millel Arveladze veenab kolleegi libareportaaži eetrisse laskmise eel, et kanal peaks vältima selgitavate subtiitrite lisamist ülekandele ja et seda olevat soovinud Mihheil Saakašvili isiklikult. Arveladze väitis, et lindistuse on võltsinud Vene luure.
Oitme jõgi
Oitme jõgi (ka Oitme oja) on jõgi Saaremaa põhjaosas.
Jõgi on 13,1 km pikk, valgla pindala 35,3 km². Jõgi algab Selja soost ja suubub edelast Triigi lahte.
Perets
Perets (ukraina keeles "Перець", eesti keeles 'pipar') on Ukrainas ilmuv satiiri- ja huumoriajakiri, mis ilmus aastatel 1927–1934 ja 1941–2013 ning alates 2017. aastast ilmub taas.
Ajakirja algne nimi oli Червоний Перець ('punane pipar') ning see asutati 1927. aastal Harkivis ja ilmus kuni 1934. aastani väljaande Известия ВУЦИК lisana. Ajakirja tiraaž oli 27 150 eksemplari ja selle toimetaja oli Vasilje Chechvyansky.
1920. aastate lõpus ja 1930. aastate alguses oli NSV Liidu olukord politiseeritud, mille tulemusena oli ajakirjas kriitiliste artiklite väljaandmine väga piiratud. 20. oktoobril 1929 mõistis kommunistliku partei (bolševike) keskkomitee ajakirja Червоний Перець nr 15 hukka ja otsustati kogu toimetuse koosseis üle vaadata. Alates 1933. aastast algasid ajakirja Червоний Перець toimetuses vahistamised, toimetuse liikmeid süüdistati terrorismis ja Ukraina Kommunistlik Partei juhtide mõrvakatsete ettevalmistamises ja toimetuse liikmed vahistati. Repressioonide tõttu lakkas ajakirja väljaandmine.
Ajakirja hakati uuesti välja andma uue nimega "Perets" 14. mail 1941 Kiievis. Kuid pärast suurt isamaasõda, kui intelligentsi hakati taga kiusama, algasid ka uuesti rünnakud ajakirjale. 27. septembril 1946 kritiseeris Ukraina Kommunistlik Partei satiirikirja, mille tulemusena määrati uueks toimetajaks Fedor Makivchuk.
Alles koos "Hruštšovi sulaga" tuli Peretsisse huumorit ja elavnes satiir. Ajakirja suurim tiraaž oli 1986. aastal 3,3 miljoni eksemplariga.
Alates jaanuarist 2017 ilmub nimega "Перець. Весела республіка" ('pipar. rõõmus vabariik').
Gibbsiit
Gibbsiit on monokliinne hüdroksiidsete mineraalide kuuluv habras mineraal. Gibbsiidi keemiline valem on n korda Al(OH)3.
Gibbsiit on oluline boksiidi koostisosa ja seda kasutatakse alumiiniumi tööstuslikuks tootmiseks. See esineb sageli koos limoniidi ja götiidiga. Vahel esineb seda kihiti illiidi, kaoliniidi ja montmorijoniidi lademete koosseisus.
Mineraali kirjeldas esimesena John Torrey 1822. aastal. Gibbsiit sai nimetuse USA kaupmehe George Gibbsi järgi, kes oli harrastusgeoloog ja mineraalide koguja. Selle tüüpleiukohaks on USA-s Massachusettsi osariigis Berkshire'i maakonnas Richmondis (sooraua lademes).
Lechtal
thumb|Ülemine Lechi org thumb|upright=1.35|Lechtal Tiroolis Austrias
Lechtal on alpiorg Austrias, millest suurem osa kuulub Tirooli liidumaasse ja väiksem osa Vorarlbergi. Lechi jõgi voolab läbi oru.
Asukoht
Org on geograafiliselt ümbritsetud Lechtali Alpidega lõunast ja Allgäu Alpidega põhjast. Ülemine Lechi org, mille asulad on Zürs ja Lech Vorarlbergis, on tuntud suusapiirkond, samas ülejäänud org on turismiks suhteliselt vähem arenenud. On olemas tööstus- ja kaubanduskeskused, eriti Reutte basseinis.
Lechtalist hargneb mitu külgorgu, sealhulgas vasakul küljel Hornbachtal ja Tannheimer Tal. Paremal ühendab tee läbi Namlostali Stanzachi Berwangi ja Bichlbachiga. Tee läbi Bschlabertali läheb Bschlabsi, Bodenisse ja üle Hahntennjochi kuru Imsti. Gramaistal ja Kaisertal on samuti külgorud Lechtali paremal küljel. Füsseni lähedal läheb org üle Baieri Alpi eelmäestikuks.
Tirooli Lechi oru asulad on Steeg – Hägerau – Holzgau – Stockach – Bach – Elbigenalp – Häselgehr – Elmen – Martinau – Vorderhornbach – Stanzach – Forchach, külad külgorgudes on Namlos – Hinterhornbach – Bschlabs – Boden – Gramais – Kaisers.
Majandus ja turism
Ülemine org on tuntud Lechi/Zürsi suusapiirkonnana Arlbergis. See piirkond on oluline piirkondlik tööhõivepaik orus ning tuntud oma luksuslike ja eksklusiivsete klientide poolest, nagu Hollandi kuningakoda. Lechi kesklinnas on palju rahvusvahelisi luksusbrände ja seetõttu on Lechi ostujõud üks kõrgemaid Austrias (6,11 € inimese kohta).
Taliturism on oluline tegur oma 275 000 ööbimisega ja keskmiselt 5,2 ööbimisega inimese kohta aastas. Arlbergist saavad kasu paljud linnad ja suusarajad on omavahel hästi ühendatud. Turistid saavad suusatada, matkata, räätsadega matkata, murdmaad suusatada, tegeleda freeride'ga, heliskiing'iga ja lumelauasõiduga 17 takistusega lumepargis Lech am Schlegelkopf.
Siiski on Lechtal aastaringne sihtkoht. Lechtali rahvuspark pakub palju soojemateks aastaaegadeks palju võimalusi, nagu linnuvaatlus, matkamine, maastikurattasõit jne. Lechtali matkarada (saksa: Lechweg) on 125 km pikkune rada, mis algab Formarinsee järve äärest Lechis Vorarlbergis ja viib koseni Füsseni lähedal Saksamaal. Osa Lechtalist pakub suurepärast vaadet orule ja suunab külastajad läbi ühe viimase metsiku jõemaastiku Euroopas.
Murded
thumb|320px|Lääneülemsaksa (=alemanni) murde traditsiooniline jaotusala 19. ja 20. sajandil. Austria Lechi org asub selle piirkonna kaguservas. Austria Lechi oru jagunemine 3 murdepiirkonna vahel on selgelt näha.
Lechi oru Austria osa on tähelepanuväärne, kuna see on koduks kolmele väga erinevale murdepiirkonnale. Oru ülemise otsa vallad kuni Steegi ja Kaisersini (kaasaarvatud) kuuluvad mägialemanni murdealasse. Keskmine Lechtali org Holzgaust Stanzachini on osa baieri keelealast. Madalaim osa orust alates Forchachist, idas kuni Lähnini (Bichlbachi vald) on valdavalt švaabi keelealas. Mägialemanni ja švaabi alad on osa alemanni murdealast.
Tirooli Lechtali Rahvuspark
1997. aastal algas tõsine töö ettepanekuga luua rahvuspark Tirooli Lechi orus. Nationalpark Tiroler Lechtal pidi hõlmama 41,38 km² ja ulatuma Steegi vallast Vilsini Saksamaa lõunapiiril. See hõlmab metsiku Lechi jõe koos kõigi luhtade, külgorgude, lammide ja osaga ümbritsevatest segamägimetsadest ning on üks viimaseid metsikuid jõemaastikke pidevalt nihkuva jõesängiga.
Rahvuspargi ametlik hindamisprotsess algas 2003. aasta veebruari alguses, kuid 2004. aastal otsustas Tirooli liidumaa valitsus rajada hoopis loodusreservaadi ja anda sellele maastikukaitseala staatus. Otsus maastikukaitseala kasuks ja rahvusvaheliselt tunnustatud rahvuspargi vastu oli osaliselt selle tõttu, et ei sekutaks jahipidamisse, mida rahvuspark oleks põhjustanud.
Taimestik ja loomastik
Mainimist väärt on alpi jõemaastikud oma kadakatega, Myricaria (Myricaria germanica) kasvukohad, mitmed linnud ja vähemalt 1160 tuvastatud metsalille.
Pikasääre ots
Pikasääre ots (ka Virbi ots, Virbu ots) on neem Harju maakonnas Naissaarel.
Neeme koordinaadid on.
Kütid-korilased
pisi|[[Inuitid hülgejahil 1821. aasta paiku]] Kütid-korilased on rahvad, kes saavad oma peatoiduse küttimisest ja korilusest, mitte ei tegele põllupidamisega. Suur osa tuntud kütte ja korilasi on rändrahvad ehk nomaadid. Tänapäeval on selliste eluviisidega rahvaid säilinud vähe, kuid enne olid kõik inimesed kütid ja korilased.
Rangluumurd
pisi|Tangentsiaalne (altpoolt 30- kuni 40-kraadise nurga alt) [[röntgeniülesvõte jalgrattaõnnetuse tagajärjel murdunud rangluust]] Rangluumurd (ladina keeles fractura claviculae) on luumurd rangluus.
Väljasurnud keel
Väljasurnud keel on keel, millel pole enam kõnelejaid.
Keelte elujõulisust hindava skaala EGIDS järgi on keel välja surnud kui see kuulub EGIDSi kümnendasse ehk hääbunud keele kategooriasse. Kategooriatesse 6b kuni 9 kuuluvaid keeli peetakse ohustatud keelteks.
Keelekogukonnad on sellest probleemist teadlikud ja väljasurnud keelte kohta teadlikkuse tõstmiseks on avaldatud raamatuid. Arvatakse, et aastaks 2100 on enamik maailma keeltest välja surnud, suurem osa nendest on põlisrahvaste keeled.
Rangluumurd
See tekib inimesel õla peale kukkumisel, otsese (ka väikese) surve tõttu rangluule või (palju harvem, kui varem arvati) kukkumisel väljasirutatud käsivarrele.
Väljasurnud keel
Keele surm ja selle põhjused
Tihti tunnistatakse keel väljasurnuks juba enne seda kui selle viimane emakeelena kõneleja on surnud. Kui keelel on alles jäänud vaid üksikud kõnelejad, kes ei kasuta seda keelt enam suhtluses, siis peetakse sellisesse etappi jõudnud keelt peaaegu surnuks. Kui mõni kogukond seostab oma identiteeti selle keelega, kuid seda kasutatakse vaid sümboolsetel eesmärkidel võib selle keele liigitada EGIDSi 9. kategooria järgi uinunud keeleks.
Tihtipeale ei ole vaja oodata keele viimase kõneleja surma, et keel väljasurnuks tunnistada. Piisab ka sellest, kui kõneleja ei oska keelt piisavalt soravalt või ei räägi seda sageli.
Keele surma taga on mitmeid põhjuseid: keele vastu ei tunta enam huvi, rohkem räägitakse teistes keeltes. Ka looduslikud katastroofid, majanduslikud põhjused ja globaliseerumine mõjutavad keele välja suremist.
Rangluumurd
Levik
Rangluumurd esineb kõige sagedamini vastsündinutel (sealhulgas rasketel sünnitustel) ja üldse lastel (umbes pool kõigist rangluumurdudest) ning noorukitel. Samuti esineb see sõltumatult east nende spordialade harrastajatel, millele on iseloomulik kehaline kontakt teise inimesega, ning sellistel spordialadel nagu suusasport, lumelauasõit, jalgrattasport ja ratsasport. Mootorratturitel võib kukkumisel rangluu murduda löögist kiivri alumiselt servalt.
Väljasurnud keel
Keele surm ja selle põhjused
Kõige levinum viis kuidas keeled surevad, on keele järkjärguline surm. Üldiselt juhtub see siis kui mingit keelt kõnelevad inimesed suhtlevad kõrgema prestiižiga keele kõnelejatega. See rühm inimesi muutub esmalt kakskeelseks ning uute põlvkondadega keeleoskuse tase väheneb kuni lõpuks pole enam emakeelena kõnelejaid. Kui keelt ei kasutata enam emakeelena, ehk lastele ei õpetata seda keelt enam esimese keelena, on keele edasiandmine lõppenud ning see ei kandu enam edasi järgnevatele põlvkondadele.
Suurt rolli mängib ka maade koloniseerimine ja lääne majanduskasv. Samas ei arvestata sellega, milline mõju ja võim on majanduskasvul ja ka poliitikal väikeste keelte üle.
Rangluumurd
Levik
Rangluumurd esineb
Sümptomid
Rangluumurru esimesed sümptomid on nähtav ja kombitav ümar või astmeline koht luus, käsivarre näiv pikenemine ja muutunud peahoiak. Kannatanu tunneb surve ja liigutamise korral valu. Ta hoiab ebateadlikult õlavart ebaloomulikus asendis, mille korral valu on väiksem; seetõttu on õlg nähtavalt ettepoole kaldu.
Harva esineb lahtine luumurd (luu ots tungib nahast läbi). Sel juhul saavad mõnikord kannatada närvid ja veresooned. Veresoonte kahjustus võib põhjustada suure nähtava verevalumi.
Väljasurnud keel
Keele surm ja selle põhjused
See, kuidas oma emakeelde suhtutakse on väga oluline. Kui oma keelde suhtutakse nii, et see on tähtis ja kasulik, siis on väiksem võimalus, et see keel asendatakse mõne muu keelega. Samas paljud vähemusrahvused suhtuvad oma keelde nagu see oleks märk sellest, et nad on vähem arenenud kui teised keeled. Siis on ka suurem tõenäosus, et hakatakse rääkima mõnda muud keelt ning oma emakeel unustatakse täielikult.
Rangluumurd
Diagnoosimine
Sageli pannakse diagnoos juba kliinilise uurimise järel; sümptomiteks võivad olla ümarus või astmeline koht rangluus, valu surve korral, kombitavad luuotsad naha all ning krepitatsioon.
Väljasurnud keel
Väljasurnud keelte näiteid maailmast
Tuntuim surnud keel on ladina keel. Kuigi maailmas on veel umbes 100 inimest, kes räägivad ladina keelt, peetakse seda siiski surnud keeleks. Ladinakeelsed terminid on tänapäeval kasutuses näiteks meditsiinis ja bioloogias.
Rangluumurd
Diagnoosimine
Diagnoosi kinnitab röntgeniülevaade.
Väljasurnud keel
Väljasurnud keelte näiteid maailmast
Teadaolevalt on maailma vanim väljasurnud keel sumeri keel. Vanimad sumerikeelsed tekstid pärinevad ajast umbes 3500 eKr. Sumeri keel asendus järk-järgult akadi keelega, kuid seda kasutati edasi kirjandusliku, tseremoniaalse, teadusliku ja sakraalkeelena kuni 1. sajandini.
Liivi keel
Liivi keel on liivlaste emakeel, mis kuulub läänemeresoome keelterühma. Liivlased elavad tänapäevase Läti Vabariigi aladel. Teadlased on arvanud, et liivi rahvas oli üks esimesi läänemeresoome rahvaid Läänemere ääres.
Liivlased said kõvasti kannatada I ja II maailmasõjas. Paljud lahkusid oma kodudest ning noor Läti Vabariik ja nõukogude võim ei soodustanud rahvuse edasikestmist.
Viimane liivi keelt emakeelena kõnelenud inimene Grizelda Kristiņ suri 2. juunil 2013. Tänapäeval oskab liivi keelt vaid mõnikümmend inimest, kuid see pole nende emakeel.
Rangluumurd
Ajalugu
Ühel Vana-Egiptuse papüürusel on kirjeldatud rangluumurru ravina õlgade laialeajamist seliliasendis allaviidud abaluudega.
Väljasurnud keel
Liivi keel
Tänapäeval räägitakse liivlaste asualadel liivi murret, mis on läti keele dialekt.
Keele taaselustamine
Keele taaselustamine kaasab erinevaid programme, mis aitavad keelt tagasi ellu tuua nendes keelekogukondades, kus seda enam ei kasutata ega räägita.
Keele taaselustamine on keeruline ja raske protsess, kuid see on peaaegu alati võimalik. Väiksem kogukond ei suuda nii palju teha kui suuremad kogukonnad. Tihti puuduvad kogukondades ressursid, et keelt tagasi ellu tuua. Sel juhul seatakse väiksemad eesmärgid, näiteks luuakse keeleõppe programme, mille eesmärk ei ole keele täielik valdamine või keele kasutamine peamise suhtluskeelena.
Kõige tavalisemateks programmideks on õhtused kursused, millest saavad osa võtta just täiskasvanud. Koolides õpitakse väljasurnud keelt lisakeelena. Tunniajased kursused või klassid ei ole piisav, et keel täielikult selgeks saada, aga see aitab inimestel keele vastu rohkem huvi tunda ja seda väärtustada.
Boffzeni ühisvald
thumb|Samtgemeinde Boffzeni paiknemine Holzmindeni kreisis
Väljasurnud keel
Keele taaselustamine
Erinevad organisatsioonid, sihtasutused ja valitsusorganid toetavad keele taaselustamise programme. Üheks selliseks on SIRL (Supporting Indigenous Language Revitalization), kes toetab põlisrahvaid, et nende keeled välja ei sureks.
Laatre Lasteaed-Algkool
Laatre Lasteaed-Algkool oli algkool Valga maakonnas Tõlliste vallas Laatre alevikus aadressil Pargi 9. Kool suleti 2005. aastal.
Boffzeni ühisvald
Boffzen on valdade ühendus (Samtgemeinde) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Holzmindeni kreisis. Selle pindala on 37,8 km². 31. detsembril 2017 elas seal 6796 inimest. Selle keskus on Boffzen.
Laatre Lasteaed-Algkool
Ajalugu
Laatre kihelkonnakool asutati Laatre Apostelliku Õigeusu kiriku juurde 1850. aastal. Tegelik hariduselu algas küll varem: 1688. aastal tegutses Laatre luteri kiriku juures köstrikool, mis Põhjasõja puhkedes 1702. aastal põles koos kiriku ja kirikumõisaga maani maha. Veel mainitakse kooli Laatres ka 1768. aasta kirikuvisitatsioonides, kuid edaspidised andmed koolielust puuduvad. 1847. aastal asus Laatre koguduse preestri kohale Aleksei Troitski, kellest sai ka 1850. asutatud kihelkonnakooli esimene õpetaja. Palgaks oli 1300 rubla aastas ja 20 tessatini maad. 1877. aastal asus õpetajana tööle Teodor Kuldsaar, kes sai köstrina (salmilugejana) palka 250 rubla aastas. Kool asus majas, mis oli ehitatud kohalike vahendite arvel. Koolimaja asus kiriku lähedal. Abikoolid asusid Tagulas (avati 1858), Sangastes, Tõllistes (avati 1866) ja Laatres (1867, õpetaja Andrei Päiv). Laatre kihelkonnakoolis oli koolide inspektori von Mevesi 1878. aruande põhjal siis 24 õpilast (poisse 20, tüdrukuid 4). Tsaari-Venemaa ja Eesti Vabariigi ajal oli kooli juhatajaks Mihkel Kaska. Venestamise ajal ei tohtinud eesti keeles rääkida. Ühel talvel tuli kooli kontrollima inspektor. Kaska oli sõitnud hobusega Valga linna sealiha realiseerima. Inspektor küsitles lapsi ning sai teada, et õpetaja seletab ajalugu ja loodusõpetust ka natuke eesti keeles. Inspektor vihastas ja vehkis rusikaga karjudes: "Jeesti jonni jätta maha!"
Boffzeni ühisvald
Samtgemeinde Boffzen koosneb järgmistest valdadest:
Laatre Lasteaed-Algkool
Ajalugu
Esialgne vähese õpilaste arvuga Laatre kihelkonnakool kasvas aegade jooksul isegi 7-klassiliseks – tollal nimetati sellist kooliastet mittetäielikuks keskkooliks. Seda tiitlit sai kool vähe kanda, sest pärast uue kooli ehitamist Tsirguliina jäi Laatresse vaid algkool, mis likvideeriti vähese õpilaste arvu tõttu 1971. aastal. 1991. aastal taasavati Laatre Algkool samas asukohas, kuid uues hoones, sest vana koolihoone oli tules hävinud.
Alates 1998. aastast tegutses kool koos kõrvalasuva lasteaiaga ühise juhtimise all ja ühise eelarvega. Laatre Algkool suleti 2005. aastal.
Rangluumurd
Ajalugu
Hippokrates kirjeldas tänapäeval konservatiivseks nimetatavat ravi – fikseerimist.
Väljasurnud keel
Eesti keel
Eesti keel on riigikeel. 2021. aasta seisuga elab Eestis 895 200 inimest, kes räägivad eesti keelt emakeelena. Seega on eesti keel EGIDSi skaala järgi elujõuline.
Eesti keel ei näita märke väljasuremisest, kuid keele arendamine vajab ikkagi tähelepanu. Keele tuleviku tagab see, kui keelt antakse edasi järeltulevatele põlvedele.
Avro Avian
Avro Avian oli Briti kerglennukite perekond, mis olid projekteeritud ja ehitatud Avro poolt 1920. ja 1930. aastatel. Kuigi tegemist oli igati korralike ja kaasaegsete lennukitega, jäid nad kommertsedult de Havilland Mothile ja tema järglastele alla.
Arendus ja tootmine
Avro 581 Avian prototüüp projekteeriti ja ehitati Lympne'i kerglennukite konkursil osalemiseks, mis toimus septembris 1926. Selle puidust kere pärines Avro 576 autožiirolt, kuid oli tavaliste biplaan tiibadega ja 70 hj (50 kW) Armstrong Siddeley Genet mootoriga. Lennuk esines hästi, kuid langes mootoririkke tõttu konkursilt välja. 1927. aasta alguses vahetati selle algne mootor 85 hj (63 kW) ADC Cirrus vastu, nimetati Avro 581A ja müüdi Bert Hinklerile.
Avro Aviani toodeti litsentsi alusel Kanadas Ottawa Car Manufacturing Company tehases Ottawas Ontario provintsis ja Ameerika Ühendriikides Whittesley Manufacturing Co. tehases Bridgeportis Connecticuti osariigis.
Kasutus Eestis
Eesti lennuvägi ostis 1929. aastal kuus Avro 616 Avian IVM lennukit hävituslendurite treeninglennukeiks. Need kandsid tehasenumbreid 363–368 ning said Eestis pardanumbrid 116–121. Lennukid olid Armstrong Siddeley Genet Major mootoritega.
Algul kuulusid lennukid Lennukooli teenindanud 9. eskadrilli koosseisu, 1930. aastal läksid äsjaloodud 3. üksiku lennudivisjoni koosseisu, mille iga salk sai omale kaks Aviani treeninglennukeiks. Üks õnnetuses purunenud Avian (nr 117) ehitati Aviotöökojas sisuliselt uuesti ning võeti arvele kui uus lennuk (nr 153).
Aavo Kokk
thumb|Aavo Kokk esinemas Balti Raamatumessil 7. mail 2010 Aavo Kokk (sündinud 4. oktoobril 1964) on eesti ajakirjanik.
Aavo Kokk on lõpetanud Tartu Ülikooli ajakirjanduse erialal 1990. aastal.
Ta on tuntud kui konverentsikorraldaja; uue meedia, turunduse ja teiste konverentse korraldava ASi Pärnu Konverentsid juhatuse esimees.
Samuti on Aavo Kokk Eesti Reservohvitseride Kogu asutajaliige.
Mossi metallitööstus
pisi|[[Mossi juga ja metallitööstus John William Edy maalil (1800)]] pisi|Maja [[Mossis, kus asus ettevõtte kontor ja kus allkirjastati Mossi konventsioon]] Mossi metallitööstus (bokmål Moss Jernverk, algul Moss Jærnværk) oli Norras Mossis aastatel 1704–1873 tegutsenud metallurgiaettevõte.
Ettevõtte loomise algatus tuli Taani võimudelt, kes soovisid lõpu teha Rootsi metallurgiaettevõtete domineerimisele. Ettevõtte asutas Taani riigiametnik ja ettevõtja Ernst Ulrich Dose.
Mossi metallitööstus kasutas Mossi joa energiat ning töötles peamiselt Arendalsfeltetis kaevandatud rauamaaki. Ta oli paljude aastate jooksul linna suurim ettevõte. Ümbruskonna talupoegadel oli kohustus metallitööstust puusöega varustada.
Ettevõttel oli aastatel 1758–1873 oma kool ja töötajatele anti tasuta eluase. Aastal 1762 elas ettevõtte korterites 270 inimest, 1781. aastal 281 inimest ja 1825. aastal 340 inimest. Juhatusel oli õigus töötajaid väiksemate õigusrikkumiste eest süüdi mõista ja neid ettevõtte vanglas kinni pidada. Oli ka haigekassa, arst ja ämmaemand.
Ettevõte tootis algul malmahje. Alates 18. sajandi keskpaigast oli Mossi metallitööstus Norra suurim relvatootja. See oli ka esimene ettevõte Norras, kes võttis kasutusele kõrgahjud ning hakkas terast valtsima, kahureid valama ja naelu valmistama.
Toodeti peamiselt kahurikuule ja kahureid, kuid ka alaseid, malmahje, tünnivitsu, keedupotte, naelu, mitmesuguseid tööriistu.
Norra kodakondsus
Norra kodakondsus määratleb isiku suhte Norra riigiga. Norra kodanikuks võib saada sünniga või naturalisatsiooni korras.
Põletus
Põletus on kõrge temperatuuri, söövituse, elektri või elektromagnetkiirguse põhjustatud kudede kahjustus. Tekkemehanismi alusel jaotatakse need kontaktpõletuseks või termiliseks põletuseks (kokkupuude leegi, tulise vedeliku või esemega), elektripõletuseks (elektrivooluga kokkupuutel tekkinud kahjustus), kiirguspõletuseks (päikese või solaariumi elektromagnetkiirgus) või keemiliseks põletuseks (kemikaalide tekitatud söövitus).
Norra kodakondsus
Norra kodakondsuse taotlemine
Väliskodanikel on võimalik Norra kodakondsust taotleda järgmistel tingimustel:
Mossi metallitööstus
Ettevõtte peakontoris kirjutati 1814. aastal alla Mossi konventsioonile.
Põletus
Ajalugu
paremal|pisi|Guillaume Dupuytren (1777–1835) täiendas põletusastmete kategooriaid Enam kui 3500 aastat vanades koopamaalingutes on kirjeldatud põletusi ja nende ravi, Egiptuses leitud vanemates talletustes on kirjeldusi põletuse ravimisest poja saanud emade piimaga, 1500 a.eKr on soovitatud kasutada mett ja vaigusalvi, Hippokrates on kirjeldanud 400 a e.Kr ravi veini ja mürriga. Prantsuse 1500-aastate habemeajaja-kirurg Ambroise Paré oli esimene, kes jaotas põletused kategooriatesse, Guilaume Dupuytren täiendas neid kategooriaid kuue erineva raskusastmega 1832. aastal. Esimene põletusravile keskendunud haigla avati Londonis 1843. aastal ning tänapäevane põletuste ravi arendamine algas 19. sajandi lõpul. Esimese maailmasõja ajal lõid Henry D. Dakin ja Alexis Carrel põletushaavade naatriumhüpokloriidi lahusega puhastamise ja desinfitseerimise standardi, mis vähendas märkimisväärselt suremust.
Põletusastmed
pisi|Teise astme põletuse paranemine kahe nädalaga Kudede kahjustamine sõltub põletuse temperatuurist, selle kestusest ning õige esmaabi andmise kiirusest. Sügav põletus tekib näiteks 70 kraadi puhul ühe sekundiga ja 48 kraadi puhul viie minutiga. Kiire jahutus aitab vältida sügavat põletuskahjustust. Esimene ja teine põletusaste on pindmised, kolmas ja neljas on sügavad põletused, mille puhul nahk on läbivalt kahjustatud ning ravida saab operatsiooniga, ehk nahasiirdamisega.
Norra kodakondsus
Norra kodakondsuse taotlemine
Kodakondsuse taotlemine on tavalisest erinev, kui isiku elukaaslasel või abikaasal on Norra kodakondsus. Sellisel juhul tuleb lisaks eelnevale täita järgmised tingimused:
Põletus
Termiline põletus
Kõrge temperatuuri tekitatud vigastused on enimlevinud põletuse põhjus, peamiselt saadakse trauma tuliste vedelike ja leegiga, vähem kuumade asjadega. Lastel, eriti väikelastel, juhtub enim õnnetusi tuliste vedelikega. Ohustatuimad ongi lapsed ning enam kui 65 aastat vanad inimesed. Termilist põletust võivad põhjustada tulised söögid-joogid, boilerite ja torude lõhkemised, saunatoimingud, inhalatsioonivedelikud. Leegipõletusi tekitavad näiteks tulekahju, küünlaleek, lõke, grill, süttivate ainete plahvatus. Kontaktpõletust põhjustavad näiteks triikraud, tuline ahjuuks, tuline pliit, tuline radiaator, mootorratta sumbuti, saunakeris.
Norra kodakondsus
Norra kodakondsuse taotlemine
Vastupidi Eestile lubab Norra 2020. aasta alguses tehtud otsusega Norra kodanikel omada topeltkodakondsust. Siiski ei saa Eesti kodanik omada Norra kodakondsust, kuna selleks peavad mõlemad riigid lubama topeltkodakondsust.
Põletus
Termiline põletus
Peamiselt on kannatanud mehed, erinevates lääneriikides jääb nende osakaal vahemikku 65–71%, Põhja-Eesti Regionaalhaiglas on 2/3 põletuspatsientidest mehed.
Elektripõletus
Elektripõletus tekib hooletu seadmete kasutamisega, ohutusi eiravatel elektritöödel, katkise elektrikilbi pärast või kehvalt paigaldatud ning halvasti isoleeritud kaablite ja pistikute tõttu. Enim juhtub kõrgepingekahjustusi elektritöödega tegelevatel inimestel ja ka metallivarastel. Elektripõletusi saavad ka piksest tabatud inimesed.
Elektripõletused jagunevad:
Keemilised põletused
Keemilised põletused tekivad söövitava aine sattumisel nahale, neid võivad tekitada näiteks kontsentreeritud leelised (seebikivi, värske betoon), happed (akuhape, torustiku puhastusvahend, äädikas), kaaliumpermanganaat, taimsed mahlad (ülased).
Kiirguspõletus
Kiirguspõletuse levinuim põhjus on päikesekiirgus, aga ka solaarium ja kvartslambid. Päikesekiirguse põletuse oht suureneb Eestis enim suvel, aga samuti võib kiirgust võimendada kevadine lumi, rannaliiv või ka mägedes peegeldav lumi.
Ravi
Olenevalt juhtumist kasutatakse konservatiivset (toetatakse kehaosa iseeneslikku taastumist, infektsiooni vältimine, piisav niiskustase, ühtlane temperatuur) ravi I–IIb astme põletuste puhul, IIb–IV põletus nõuab operatiivset ravi, nahasiirdamist. Operatsiooniks sobivaim on 3–5 traumajärgne päev.
Keemilise põletuse korral eemaldatakse kehaosalt võimalikult palju kahjustust põhjustavat ainet, seda loputatakse seda veega – happe puhul kuni kaks tundi, leelise puhul kuni 12 tundi. Neutraliseerivat ainet ei kasutata, kuna tekkiv reaktsioon süvendab põletust.
Mitmeparteisüsteem
Mitmeparteisüsteem on parlamentaarne poliitiline süsteem, milles on lubatud mitu parteid. Suur osa mitmeparteisüsteemidest on tänapäeval demokraatlikud, kuid leidub ka autoritaarseid või isegi totalitaarseid riike, kus tegutseb korraga rohkem kui üks legaalne partei. Sel juhul domineerib tavaliselt üks valitsev partei, teiste parteide tegevus on aga rangelt piiratud ja riikliku kontrolli all. Näiteks tegutses rohkem kui üks partei sotsialistlikus Poola Rahvavabariigis.
Johann Robertus von Geldern noorem
Johann Robertus von Geldern (1555 Tallinn – 29. märts 1603) oli Eesti vaimulik.
Tema isa oli Tallinna superintendent Johann Robertus von Geldern.
Aastatel 1584–1586 oli ta Tallinna toomkooli õpetaja.
1594. aastast oli ta Tallinna Pühavaimu koguduse praost-adjunkt, 1599. aastast diakon ja 1601. aastast praost.
Georg Müller nimetas ta Pühavaimu koguduses oma printsipiaaliks.
Different Light
"Different Light" on Ameerika pop rock ' i ansambli Bangles teine stuudioalbum. Album anti välja 1986. aasta jaanuaris.
Album on Banglesi tuntuim album, sellelt pärinevad lood "Manic Monday" ja "Walk Like an Egyptian", mis jõudsid Billboardi edetabelis vastavalt teisele ja esimesele kohale. "Walk Like an Egyptian" oli ka Billboardi 1987. aasta edetabeli esikohalaul. Albumi muud singlid on "If She Knew What She Wants", "Walking Down Your Street" ja "Following". Edetabelis Billboard 200 jõudis album teisele kohale. Albumit on müüdud USA-s enam kui kolm plaatinaplaadi normi.
Laulu "Manic Monday" autor on pseudonüümi Christopher kasutanud Prince. Nime Christopher kandis 1986. aasta filmis "Under the Cherry Moon" Prince'i kehastatud tegelane. Laul oli mõeldud duetina ansambli Apollonia 6 albumile, kuid jäi avaldamata.
Mikstat
Mikstat (saksa Mixstadt) on linn Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Ostrzeszówi maakonnas, Mikstati valla halduskeskus.
Pikasääre ots (Saare maakond)
Neeme koordinaadid on.
Palupera Põhikool
pisi|Koolihoone, mis asub alates 1933. aastast [[Palupera mõisa peahoones]] Palupera Põhikool on põhikool Tartu maakonnas Elva vallas Palupera külas.
Kool asutati 1765.
Kooli nimed:
Codor (laev, 1951)
Codor (vene keeles Кодор, ametliku latinisatsiooni järgi Codor, tõlkes tõenäoliselt 'Kodori') oli pärast Teist maailmasõda Soomes sõjakahjutasukuunarina ehitatud kolmemastiline puust purjelaev.
Ajalugu
Codor ehitati 1951. aastal Soomes Turus (Pansios) Laivateollisuus-laevatehases sõjakahjude korvamiseks NSV Liidule. Kokku ehitati Soomes sõjakahjudeks 91 puukuunarit, Codor oli selle tehase 38. laev (kogu sarja nr 78).
Ta teenis kuni 1982. aastani Leningradi kõrgema mereinsenerikooli õppelaevana.
1983. aastal viidi ta Kaspia merele ning tema kodusadamaks sai Bakuu. Kuni 1986. aastani viibis ta filmivõtete tõttu korduvalt Mustal merel.
Virumaa Suvesaund
Virumaa Suvesaund on konkurss, kus omavahel võistlevad Lääne-Virumaa artistide loodud muusikapalad. Konkurss kuulutatakse välja märtsi keskel ning võitjad selguvad juunikuu alguses. Konkurssi korraldavad Virumaa Teataja ja Postimees Grupp.
Konkursi lõpus selgitatakse võidulugu, mille autor(id) saavad peaauhinnaks 500 eurot puhtalt kätte. Samuti valitakse Rahva lemmik, kellele antakse üheks aastaks Virumaa Teataja paber- ja digilehe tellimuse, ning jagatakse neli eriauhinda. Kõik võitjad hõigatakse välja konkursi lõppüritusel, mis toimub Rakvere linnapäevade ajal. Auhinnagalale eelneb kontsert, kus esinevad selle aasta artistid.
KONKURSI AJALUGU
Playlist 2021: https://youtube.com/playlist?list=PLBnyRjAnxTkuDcN8FJmXBM5VUvY-zGwag
Tulemused 2021: https://virumaateataja.postimees.ee/7272111/esimene-virumaa-suvesaund-sai-valitud
Playlist 2022: https://www.youtube.com/watch?v=_AxOrvNn81k&list=PLBnyRjAnxTkudCF8DtjjInjVljC1rm7SK
Tulemused 2022: https://virumaateataja.postimees.ee/7543936/virumaa-suvesaund-2022-suvi-algas-ja-konkurss-loppes
- Kolmas Virumaa Suvesaund toimus 2023. aastal. Osales 23 lugu. Peavõidu saavutas Fliin & Tuuli Pruul – "Sierra", rahvahääletuse võitis Wispels – "Mustvalge". Suvesaundi lõppkontsert ja auhinnagala peeti Rakvere Art Cafe sisehoovis.
Playlist 2023: https://www.youtube.com/playlist?list=PLBnyRjAnxTksQZZRPKcHt_hRtHY_e4hg-
Tulemused 2023: https://virumaateataja.postimees.ee/7793306/virumaa-suvesaund-2023-joudis-voiduka-lopuni
2022. aastast alates saab üks osalev artist ka esinemiskutse Tallinna Vanalinnapäevade raames Harjumäel toimuvale üritusele Plaadimägi. 2022. aastal sai kutse Kain, kes osales konkursil palaga "Out of office".
ŽÜRII
Virumaa Suvesaundile saadetud lugu läbib kõigepealt eelžürii, kes veendub, et lugu vastaks tingimustele. Seejärel lisatakse lugu avalikku playlisti YouTube'is.
Võistluslugusid hindab 8-liikmeline professionaalne žürii. Selle liikmed vahetuvad igal aastal, kuid esindavad alati muusikamaastiku erinevaid nurki. 2021. aastal olid žüriis Kelly Vask, Remi Prual, Gunnar Viese, Jaune Kimmel, Andres Pulver, Päär Pärenson, Triin Niinemets ja Maie Orav. 2022. aastal olid žüriis Elisabeth Tiffany, Leekpea, Kalvik, Liisi Rohtung, Morten-Endrik Milder, Kadri Voorand, Teno Kongi ja Ahto-Lembit Lehtmets.
MEEDIAKAJASTUS
https://virumaateataja.postimees.ee/7543936/virumaa-suvesaund-2022-suvi-algas-ja-konkurss-loppes
https://virumaateataja.postimees.ee/7543951/vaata-suvesaundi-auhinnagala-jaoks-tehtud-vaheklippe
https://virumaateataja.postimees.ee/7533876/suvesaund-saadab-uhe-osaleja-tallinna-vanalinna-paevadele
https://virumaateataja.postimees.ee/7476822/muusikakonkurss-virumaa-suvesaund-kaivitus-taas
https://virumaateataja.postimees.ee/7272111/esimene-virumaa-suvesaund-sai-valitud
https://virumaateataja.postimees.ee/7220171/vaata-ise-virumaa-teataja-ajakirjanikud-osalesid-muusikavideos
https://virumaateataja.postimees.ee/7186256/virumaa-teataja-ootab-suve-ja-otsib-saundi
Eschershausen-Stadtoldendorfi ühisvald
thumb|Samtgemeinde Eschershausen-Stadtoldendorfi paiknemine Holzmindeni kreisis