cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Inflatsioon
Inflatsiooni põhjused
•	Kõrgemad tootmishinnad. Hindu tõstavad mitte ainult lõpptootjad, vaid ka materjalitarnijad. Kui materjalitarnijad tõstavad hindu, tõusevad tootmiskulud, sundides hindu tõstma ka lõpptootjat.
Inflatsiooni küljed
Inflatsioonil on omad plussid ja miinused. Majanduses peetakse inflatsiooni isegi kasulikuks kui see on stabiilne ning madal ehk ligilähedal kahele protsendile.
Eesti Pank nimetab stabiilset inflatsiooni kasulikuks, kuna see toob kaasa läbipaistvuse suurendamise, vähendab tõenäosust, et juriidilised isikud ja eraisikud vähendaksid tootmist ning aitab vältida rikkuse ümberjaotamist.
Inflatsiooni positiivsed küljed
Inflatsioon soosib sageli tootetootjaid. Nad teenivad rohkem raha, kuna saavad oma esemeid kõrgema hinnaga müüa.
Inflatsioon annab investoritele ja ettevõtjatele lisastiimuleid majandustegevuses osalemiseks. Selle tulemusena saavad nad paremat tulu.
Kui tootjad saavad nõuetekohase rahastamise, on neil võimalik toota rohkem kaupu ja teenuseid. Selle tulemusena põhjustab inflatsioon toote/teenuse toodangu kasvu.
Tootmise laienedes on suurenenud nõudlus erinevate tootmismuutujate, sealhulgas personali järele. Selle tulemusena tõusevad tööhõive ja sissetulekud koos inflatsiooniga.
Ettevõte võib jagada oma aktsionäridele dividende, kui ta teenib suuremat tulu, mis on inflatsiooni tingimustes mõeldav. Selle tulemusena võivad omanikud inflatsiooniperioodidel oodata dividenditulu suurenemist.
Raha kaotab inflatsiooni tagajärjel oma ostuväärtuse. Selle tulemusel, kui laenuvõtja maksab inflatsioonimäärast madalamat intressi, saab ta sellest protsessist kasu. See on tingitud asjaolust, et laenuvõtja tagastatud raha tegelik väärtus on väiksem kui laenatud raha väärtus.
Inflatsiooni negatiivsed küljed
Inimese rahatulu ostujõud on tema tõeline sissetulek. See tähendab, et fikseeritud sissetulekuga inimeste, nagu palgatöötajad, pensionärid ja teised, reaalsissetulek väheneb. Teisisõnu öeldes väheneb nende ostujõud.
Ärimeeste ja ettevõtjate kasum suureneb, kui inflatsioon tõuseb. Fikseeritud sissetulekuga rühmadesse kuuluvad inimesed seevastu näevad oma reaalsissetuleku vähenemist. Selle tulemusena on sissetulekute ebavõrdsus sel ajal kõigi aegade kõrgeim.
Inflatsioon tõstab kaupade, toorainete ja teenuste maksumust. Sellest tulenevalt nõuab iga planeerimisperioodil ettevõetud investeerimisprojekt valitsuselt rohkem raha kulutamist.
Märkasime, et võlgnikud võidavad inflatsioonist, kui sellel on positiivne mõju. Selle tulemusena võivad laenuandjad neil perioodidel raha kaotada. Selle põhjuseks on asjaolu, et neile antakse kogus, mille ostujõud on väiksem kui laenatud summa.
Inflatsiooni ajal, kui tooraine ja muude tootmismuutujate hind tõuseb, tõuseb ka eksporditavate kaupade hind. Seetõttu võib nende nõudlus välisturgudel väheneda, mille tulemusena väheneb riigi eksporditulu.
Jimi Hendrix
Jimi Hendrix (sünninimi Johnny Allen Hendrix, hiljem James Marshall Hendrix; 27. november 1942 Seattle, USA – 18. september 1970 London, Suurbritannia) oli USA kitarrist, laulja ja helilooja, kes oli tuntud oma fantaasiarikka ja psühhedeelse kitarrikäsitluse poolest. Teda peetakse üheks mõjukaimaks kitarristiks rokkmuusika ajaloos.
Titan
Lisaks on Titan peale Maa teadaolevalt ainus taevakeha Päikesesüsteemis, mille pinnal on vedelas olekus ainet järvede ja meredena. Sealsed vedelad süsivesinikest koosnevad järved ületavad mahult enam kui sajad korrad maapealsed nafta ja maagaasi varud.
Jimi Hendrix
Juba oma eluajal võitis Jimi Hendrix mitmeid rokkmuusika auhindu; postuumselt, The Jimi Hendrix Experience'i koosseisus, arvati ta 1992. aastal USA Rock'n'rolli Kuulsuste Halli liikmeks ning 2005. aastal Suurbritannia Muusika Kuulsuste Halli liikmeks. 2006. aastal arvati Jimi Hendrixi debüütalbum "Are You Experienced" United States National Recording Registrysse. Mõjukas levimuusikaajakiri Rolling Stone on Jimi Hendrixi korduvalt (viimati 2011. aastal) valinud läbi aegade parimaks kitarrimängijaks (hääletus "Top 100 Guitar Players of All Time"), tema kolm stuudioalbumit "Are You Experienced", "Axis: Bold as Love" ja "Electric Ladyland" aga arvanud kõigi aegade 100 parima albumi hulka.
Titan
Kirjeldus
Saturni ümber tiirlev kosmosesond Cassini on radariga kaardistanud Titani pinna. Nõnda on leitud, et kuu pinnamood on Maaga võrreldes väga tasane ja kõrguste vahe on väike. Titani kõrgeimad mäed ei kerki planeedi keskmisest rohkem kui poole kilomeetri kõrgusele.
Jimi Hendrix
Muusikaline karjäär
pisi|Jimi Hendrixi Gibson Flying V kitarr, mida ta kutsus "Lendavaks ingliks". [[Hard Rock Cafe Museum, London]] Euroopas edukaks osutunud power-trioga The Jimi Hendrix Experience, kuhu peale Hendrixi kuulusid inglise muusikud: bassist Noel Redding ning džässtaustaga trummar Mitch Mitchell, saavutas ta 1967. aastal tuntuse ja rokiajakirjanduse tunnustuse ka USA-s, andes Monterey Pop Festivalil legendaarse kontserdi, mis lõppes popikooniks saanud kitarri põletamise ja purustamisega.
Titan
Kirjeldus
Titani pindala on 83 miljonit ruutkilomeetrit. Pisut väiksem on India ookean, aga Euraasia ja Aafrika kokku on natuke suuremad.
Jimi Hendrix
Muusikaline karjäär
Jimi Hendrixi tähelennu tipuks jäi tõenäoliselt kahetunnine esinemine rokkmuusika ajalukku läinud Woodstocki muusikafestivalil 18. augustil 1969 pea 180 000 inimese ees ansambliga Gypsy Sun and Rainbows, mis kulmineerus USA hümni "The Star-Spangled Banner" sürrealistlik-psühhedeelse töötlusega, – sooloimprovisatsiooniga, mida praegu peetakse üheks 1960. aastate hipiajastu ja kontrakultuuri sümboliks.
Muusikalised mõjutajad
Jimi Hendrixi mõjutajateks olid bluusimängijad B.B. King, Muddy Waters, Albert King ja Elmore James, rhythm and blues 'i ja soulikitarristid Curtis Mayfield, Steve Cropper, samuti mõjutasid teda mitmed modernse džässi esindajad. 1960. aastate lõpuks oli Hendrix rokkmuusika lihtsatest vormidest tüdinenud – ta osales jamsession 'itel koos Roland Kirki ja hiljem Tony Williamsiga, unistas bigbändist taustalauljatega ning enne ootamatut surma tegi ettevalmistusi tööks Gil Evansiga.
Titan
Kirjeldus
Titani atmosfäärirõhk pinnal on 146,7 kPa ehk 1,45 Maa atmosfäärirõhku. Inimene oleks võimeline nii tihedat õhku hingama, kuid Titani atmosfäär on mürgine. Näiteks stratosfääris koosneb see 98,4% lämmastikust ja 1,4% metaanist, aga troposfääri alumises osas 95% lämmastikust ja 4,9% metaanist. Titani gravitatsioon on nii väike ja atmosfäär nii tihe, et inimesed suudaksid Titani atmosfääris lennata, kui nende käte külge kinnitada suured tiivad, mida lehvitada.
Jimi Hendrix
Surm ja matused
Jimi Hendrix suri 18. septembril 1970 27-aastaselt Londonis siiani segastel asjaoludel.
Ametliku versiooni järgi lämbus ta omaenda oksesse pärast eelmisel õhtul toimunud metsikut pidutsemist ning kodus manustatud üheksat Vesperaxi unerohutabletti, mis ületas näidustatud koguse 18 kordselt.
Radikaalsema vandenõu versiooni järgi mõrvas Hendrixi Luure Keskagentuur, kallates talle jõuga sisse suurtes kogustes veini kuni ohvri lämbumiseni – Jimi Hendrix oli LKA jälgimise all toetuse pärast Mustade Pantrite liikumisele, millele LKA oma operatsiooni "CHAOS" käigus püüdis vahendeid valimata lõppu teha.
Titan
Kirjeldus
Titani tiirlemisperiood ja pöörlemisperiood on võrdsed. See tähendab, et Titan on kogu aeg pööratud Saturni poole sama küljega. Poolelt Titanilt ei saa kunagi Saturni näha, seevastu on Titanil koht, kus Saturn kogu aeg on seniidis. (Tegelikult Saturn Titani pinnale ei paista, sest Titani atmosfäär on nii läbipaistmatu.) Titani nullmeridiaan on määratud joonena, mis ühendab poolusi ja punkti, kus Saturn on kogu aeg seniidis.
Jimi Hendrix
Surm ja matused
29. septembril sõidutati Jimi Hendrixi surnukeha lennukiga Seattle'isse. Pärast matuseteenistust 1. oktoobril Dunlopi baptistlikus kirikus maeti ta Greenwoodi surnuaeda Rentonis Washingtoni osariigis oma ema hauakohta. Matusest võttis osa üle kahesaja inimese: perekond ja sõbrad, paljud tuntud muusikud, nagu Mitch Mitchell ja Noel Redding The Jimi Hendrix Experience'ist, Miles Davis, John Hammond ja Johnny Winter.
Kuna Jimi Hendrix suri 27-aastaselt, siis kuulub ta kurikuulsasse 27 Klubisse.
Diskograafia
Eluajal välja antud albumid:
Titan
Kirjeldus
Titani temperatuur on väga madal. Keskmine temperatuur on -180 °C. Kui seal leiduks vett, oleks see kogu aeg külmunud. Seal esinevad küll mõnedki maised nähtused, näiteks mered, vihm, tuul ja isegi luited, kuid meredes on vedel metaan ja vihmana sajab samuti metaani. Metaani sulamistemperatuur on −182,5 °C ja keemistemperatuur −161,6 °C.
Titani raskuskiirendus on 1,352 m/s² (0,14 g ehk seitsmendik maisest, vähem kui Kuul, kus on kuuendik maisest) ja paokiirus 2,64 km/s.
Ajalugu
Titani avastas 25. märtsil 1655 hollandi astronoom Christiaan Huygens, kes avaldas oma avastuse veel samal aastal teoses "De Saturni Luna Observatio Nova" ehk "Saturni kuu uuest vaatlemisest". Huygens nimetas teda lihtsalt Saturni Luna või Luna Saturni ehk teisisõnu Saturni kuuks, sest tollal Saturnil rohkem kuid teada ei olnud.
Aastail 1673–1686 avastas Giovanni Domenico Cassini veel neli Saturni kuud. Pärast seda oli astronoomidel tavaks nimetada neid järjenumbritega, seestpoolt väljapoole Saturn I–V (Titan oli IV). Aastal 1789 avastas William Herschel veel kaks Saturni kuud, misjärel Titani hakati nimetama Saturn VI-ks.
Kõigile Saturni kuudele pani nime William Herscheli poeg John Herschel 1847. aastal. Ta nimetas nad vanakreeka mütoloogia tegelaste titaanide järgi. Hiljem on avastatud veel palju Saturni kuusid. Nendelgi on oma Rooma number, kuid pärast nimede panekut avastatud kuud on saanud numbri avastamise järjekorras, nii et Titan on endiselt Saturn VI, kuigi vahepeal on avastatud kuusid nii Titanist Saturnile lähemal kui ka kaugemal.
Titan on Päikesesüsteemi ainuke kuu, millel on tihe atmosfäär. See selgus alles pärast seda, kui 1979. aastal avastas USA planeetidevaheline automaatjaam Pioneer 11 Saturni 12 pisikest kuud ja 1980. aastal jõudis sinna teine USA planeetidevaheline automaatjaam Voyager 1. Titani tihe atmosfäär ulatub tema pinnast mitme kilomeetri kõrgusele ja sellepärast näib Titan suuremana kui ta tegelikult on. Seetõttu peeti Titani varem suuremaks kui Ganymedest ja seega suurimaks planeedi kaaslaseks Päikesesüsteemis.
pisi|Huygensi maandumine Titanil 14. jaanuaril 2005 maandus Titanil automaatjaamast Cassini eraldunud Euroopa Kosmoseagentuuri maandur Huygens, mis kogus maandumise ajal infot Titani atmosfääri kohta ja edastas Titani pinnalt esimesed fotod. Maandumine õnnestus, näiteks laskus sond kuivale maale, mitte metaanimerre. Huygens lakkas töötamast poolteist tundi pärast maandumist.
Meeksi Ristija Johannese kirik
Meeksi Ristija Johannese kirik on õigeusu kirik Võru maakonnas Setomaa vallas Miikse külas.
Kiriku ehitasid 1953. aastal (veel Jossif Stalini eluajal) ühiskondlikus korras koguduse liikmed vana kiriku asemele. Ehitati öösiti, ehitajad pääsesid huvitaval kombel tagakiusamisest. Hoone pühitseti aastal 1956.
Üldandmed
Kirik on ehitatud puidust ja kaetud puidust laudisega. Viimati renoveeriti hoonet 2013. aastal koguduse poolt. Kiriku ümber asub Miikse kalmistu. Kalmistul paikneb ka Teises maailmasõjas langenute mälestusmärk. Kirik asub Miikse oja kaldal teede ristumispunktis.
Kirikust edelas, 80 meetri kaugusel asub Miikse oja kaldal Jaanikivi, mis on muinasaegne ohvrikivi. Kunagi asus selle ohvrikivi juures ka Miikse Jaanikivi tsässon. Miikse kirikust lõunas, 500 meetri kaugusel asub Miikse külaplats, kus tähistatakse suurima pühana jaanipäeva (vana kalendri järgi).
Misplaced Childhood
Misplaced Childhood on ansambli Marillion kolmas stuudioalbum, mis ilmus 1985. aastal ja on siiani nende kõige paremini müünud album. Juunis 1985 jõudis see Suurbritannia edetabeli esikohale. See oli Marillioni esimene kontseptalbum.
B-pool
1998. aastal ilmunud kaheplaadilise uustöötluse teise CD peal on järgmised lisalood:
Kašelott
Kašelott ehk võidisvaal (Physeter macrocephalus) on kašelotlaste sugukonda kuuluv hammasvaalaline.
Kehaehitus
Ulatusliku vaalapüügi tagajärjel on vähenenud tunduvalt kašelottide suurus, kuna enamasti püüti just võimalikult suuri isendeid. Säilinud skelettide järgi on avastatud, et veel paar sajandit tagasi võis kohata kuni 28-meetriseid kašelotte. Need isendid olid suuruselt võrreldavad heeringavaalaga, mistõttu võiks neid lugeda sinivaala järel suuruselt teisteks loomadeks.
Kašelottidel on väga suur eest tömp ja külgedelt kokkusurutud pea, mis moodustab kuni kolmandiku keha üldpikkusest. Isaste kašelottide pea on suurem kui emasloomade oma. Pikliku kujuga hingats paikneb pea vasakus eesnurgas. Parempoolne ninakanal ei avane välja, vaid ühineb ees ja taga mahukate õhukottidega.
Pea omapärane kuju on tingitud ülalõua kohal paiknevast padjandist, kus toodetakse vaalavõidist ehk spermatseeti.
Kašeloti aju kaalub keskmiselt 7 kg, mis on suurem kui ühelgi teisel loomal.
Suuõõne ehitus võimaldab kašelottidel saaki endasse "imeda".
Kašelottide seljauim sarnaneb paksu madala küüruga ning selle taga leidub veel mitu väiksemat küüru.
Alalõuas paikneb 20–26 paari emailita hambaid, millest suurimad kaaluvad ligi 1,6 kg.
Kehavärvus varieerub hallikaspruunist kuni mustjaspruunini. Keha alumine pool on veidi heledam ning nabapiirkond ja mokad on harilikult valged. On kohatud ka albiinokašelotte.
Eluviis
Kašelotid elavad karjadena peaaegu kogu maailmameres. Isas- ja emasloomad moodustavad reeglina eraldi karju.
Isased on levinud laiemalt kui emased, kuna nad rändavad rohkem. Suvel jõuavad nad põhjas Davise väina, Barentsi ja Beringi merre ning lõunas Antarktika vetesse.
Emased elavad ning sigivad troopikavetes ja ületavad harva subtroopilise vööndi piire. Emaste karjas on harilikult 10–15 emaslooma ja noored, mitte veel suguküpsed, vaalad.
Sigimine ja areng
Suuremad ja tugevamad isased püüavad endale koguda kuni 30 emasest ja nende poegadest koosnevat karja. Selle käigus läheb isastel sageli ägedateks lahinguteks.
Haaremi valitsejaks saanud isasloom paaritub kõigi emasloomadega, välja arvatud tiined või väikeste poegadega emased. Pärast paaritumist püsib isasloom veel mõnda aega koos karjaga.
Kašeloti tiinus kestab 16–17 kuud. Emased sünnitavad üks kord kolme aasta jooksul. Vastsündinud kašelott on tavaliselt 4,5 meetrit pikk ja kaalub 1 tonn. Emasloom toidab poega rasvarikka piimaga.
Väikeste vaalade eest kannab hoolt kogu kari. Kui näiteks üks emasloom siirdub saaki püüdma, siis sel ajal hoolitsevad tema poja eest teised karjaliikmed.
Isased saavad suguküpseks 5-aastaselt ning enamasti on nende pikkus siis 9,5–10 meetrit.
Toitumine
thumb|240px|Kašeloti skelett Kašelotid toituvad peamiselt peajalgseist, kalmaaridest ja kaheksajalgadest. Harva söövad nad ka muid loomi: astelraisid, homaare ning haisid.
Kuna kašelotid püüavad sageli ka väga suuri kalmaare, on kinnipüütud vaalade kehadelt leitud kombitsajälgi, mis näitab, et kalmaar on püüdnud ennast kaitsta.
Toitu püüdes võivad kašelotid sukelduda rohkem kui 2 kilomeetri sügavusele. Ükski teine imetaja ei suuda sukelduda nii sügavale.
Arvukus ja küttimine
Kašelottide arvukus pole täpselt teada, hinnanguliselt võib see olla 200 000–2 000 000 isendit.
Varem kütiti kašelotte peamiselt liha, vaalavõidise ja ambra saamiseks, kuid nüüd on küttimine tunduvalt vähenenud ja arvukus on taastumas.
Nosferatu
"Nosferatu" (originaalpealkirjaga "Nosferatu, eine Symphonie des Grauens") on 1922. aasta Saksamaa õudustummfilm.
Omajagu stseene filmiti Orava linnuses toonases Tšehhoslovakkias.
Kilomeeter
Kilomeeter (tähis km) on SI-süsteemi pikkusühik, mis võrdub tuhande meetriga:
Johann Heinrich Mühlau
Johann Heinrich Mühlau (20. juuni 1839 Dresden – 18. september 1914 Wernigerode) oli saksa usuteadlane.
Ametniku poeg. Õppis Leipzigi Ülikoolis, kus ka töötas, tudeeris veel Erlangeni Ülikoolis. Töötas Tartu Ülikoolis eksegeetika professorina 1871–1895, seejärel oli professor Kieli Ülikoolis kuni 1911. aastani.
Tõlet
Tõlet on taarausuliste kaelas kantav ripats. Ripatsi nimetus on kokku pandud sõnadest tõde, elu ja tee.
Tõlet on taarausu sümboolne märk. Väike, ümmargune kapsel on valmistatud metallist, tavaliselt hõbedast. Ümmarguse kujuga kapsli keskel on sile pind, mida ümbritseb kõrgem äär, ring. Ring on meie teadvuse piiriks. Selle järele tuleb tundmatuskuhu kord võib tungida ka kaugemale, vastavalt inimese vaimsele arenemisele. Üle seesmise sileda pinna läheb joon, kujutab eluteed. Inimene tuleb tundmatusest ja elulõpul läheb samuti tundmatusse. Elutee joonel on stiliseeritud uritule leek, mis valmistatud kullast ."
Tõleti järgi sai nime Hubert Jakobsi 1970ndate lõpul välja antud masinkirjas paljundatud omakirjastuslik kirjandusalmanahh "Tõlet" ja 1980–1990ndail Tartus tegutsenud muinsuskaitseklubi Tõlet, mis koondas taarausu- ja maausuhuvilisi.
Bangladeshi lipp
Riigi- ja rahvuslipp
Praegune riigi- ja rahvuslipp võeti kasutusele 13. jaanuaril 1972, see on roheline kangas, millel on punane sõõr. Sõõr ehk päike ei asetse lipu keskel, vaid on nihutatud veidi varda poole, et see lehvides tunduks keskel olevat. Sõõri keskpunkti kaugus vardapoolsest küljest on 3:4 lipu laiusest. Bangladeshi esimesel lipul, mida kasutati aastatel
Punane (PMS 032C) päike sümboliseerib vabadusvõitluses toodud vereohvrit, ning seda nimetatakse vabaduse päikeseks.
Rohelist (PMS 342C) tõlgendatakse mitmeti, see on islami värv, kujutab viljakust ning riigi noorust ja usku tulevikku.
Ajaloolised lipud
1971–1972 oli kasutusel roheline lipp punase sõõriga, nagu ka praegune lipp, kuid punase sõõri sees oli kollane riigi maakaardi kujutis. Ametlikult aga seda lippu ei kasutatud.
Vaata ka
Bangladeshi vapp
Sondrio provints
Sondrio provints on provints Itaalias Lombardia maakonnas. Piirneb põhjas Šveitsiga. Provintsi keskus on Sondrio linn.
Haldusjaotus
Sondrio provints jaguneb 78 omavalitsusüksuseks (comune).
Suurima elanike arvuga vallad
Sondrio suurima elanike arvuga omavalitsusüksused on järgmised.
Aleksandr Muratov
pisi|Aleksandr Muratov Aleksandr Aleksandrovitš Muratov (vene keeles Александр Александрович Муратов; 18. juuli 1851 Rjazani kubermang – 1918) oli vene arstiteadlane.
Kaupmehe poeg. Õppis Moskva ülikoolis, ka töötas seal. Oli Tartu ülikoolis sünnitusabi ning naiste- ja lastehaiguste professor 1898–1901, hiljem töötas veel Kiievis.
Allan Agrov
Haridus
2001. aastal lõpetas Agrov Tallinna Saksa Gümnaasiumi ning 2005. aastal Tallinna Ülikooli reklaami ja meedia erialal.
Kirjanduslik tegevus
2000. aastal kirjutas ta projekti "Euroopa Noored" raames ingliskeelse lühikirjutise teemal "Eesti noored teel Euroopasse" ("Estonian youths pound for Europe"), millega pälvis oma vanuserühmas Eesti Haridusministeeriumi tunnustuse ja eripreemia.
7. detsembril 2006 ilmus tema debüütromaan "Tõelisust peegeldavad silmad". 12. oktoobril 2007 avaldati noorteromaani esimene peatükk Delfi Noorteka rubriigis "Lärm ja intriig".
2011. aasta Uus-Meremaa maavärin
pisi|Christchurchi keskväljakul asuv anglikaani usu katedraal ehk Kristuse kirik pisi|Maavärina intensiivsuse kaart Uus-Meremaa maavärin oli 22. veebruaril 2011 toimunud looduskatastroof Uus-Meremaa Lõunasaarel.
Allan Agrov
Tegevus lauljana
2002. aastal osales Agrov telesaates "Fizz Superstaar".
2004. aastal kandideeris ta poistebändi FenoMen, mida plaanis luua produtsendifirma Mayor Arts Organizationi esindaja Reno Hekkonens, kes on aidanud rahva ette tuua Kerli Kõivu, Dave Bentoni ja Vaiko Epliku. Selle käigus andis ta koos Silver Laasi ja German Saarega Andri Maimetsale intervjuu, mis ilmus Postimehe lisas Arter. Bänd ise jäi teadmata põhjustel loomata.
2011. aasta Uus-Meremaa maavärin
Kell 12.51 kohaliku aja järgi tabas Canterbury piirkonda 6,3-magnituudiline maavärin. Õnnetuse epitsenter asus Lytteltoni linnast viie kilomeetri kaugusel ja maavärina kolle oli nelja kilomeetri sügavusel.
Allan Agrov
Tegevus lauljana
3. veebruaril 2007 osales Agrov telesaate "Eesti otsib superstaari" Tallinna eelvoorus. Võistlusel jõudis ta teatrivooruni. Samas poisterühmas oli ka Rolf Roosalu, kes samuti teatrivoorust edasi ei pääsenud.
Viited
Allan Agrovi koduleht
2011. aasta Uus-Meremaa maavärin
Purustused ja kahjustused tabasid ka ringkonna keskust ja suurimat linna Christchurchi. Hukkus vähemalt 113 inimest. Teadmata kadunud on umbes 228 inimest.
Oma kaastundekirja saatis ka president Toomas Hendrik Ilves.
Hans Wachtmeister (surnud 1590)
Hans Wachtmeister (surnud 3. mai 1590) oli vanast Eestimaa aadlisoost pärit Pühalepa kihelkonna Aunaku mõisa pärushärra ja Rootsi feldmarssal Kahekümneviieaastase sõja ajal.
28. mail (t.a. 24. märts) 1578 tegi Rootsi kuningas Johan III tema, kui Liivimaa aadlilipkonna rittmeistri, naturalisatsiooni korras Rootsi aadlikuks ja konfirmeeris samal aastal talle Jüri kihelkonnas asunud Lagedi mõisa.
Makroökonoomika
Makroökonoomika uurib majanduse kui terviku käitumist. Riigi majanduseelu mõjutavad üksikute majandussubjektide (ettevõtete, tarbijate ja valitsuse) miljonid individuaalsed tegevused ning makroökonoomika keskendub kogu nende individuaalsete tegevuste uurimisele. Avatud majanduse puhul võetakse arvesse ka välissektori mõju, mis avaldub eelkõige väliskaubanduse ja -investeeringute riigi maksebilansis.
Hans Wachtmeister (surnud 1590)
1579. aastal võitles ta mõne nädala koos Hans Erikssoniga (surnud 1608) Peipsi järve mõlemal kaldal venelaste vastu.
Makroökonoomika
Makroökonoomika uurimisobjektiks on kogunõudlus ja kogupakkumine kaubaturul, kogutoodang ja selle kasv, üldine hinnatase ja selle muutused (inflatsioon), tööpuudus, rahaturg, intressimäärad jms.
Hans Wachtmeister (surnud 1590)
1581 määrati ta Rootsi vägede ülemjuhatajaks Eestimaal ja 27. juunil 1582 sai temast feldmarssal.
Makroökonoomika
Makroökonoomikas ei vaadelda üksikute majandussubjektide käitumise detaile või hindade kujunemist erinevatel turgudel vaid kauba- ja teenuse turgu kui ühtset tervikut, tegemata vahet näiteks põllumajandussaaduste või meditsiiniteenuste turgudel.
Hans Wachtmeister (surnud 1590)
Hans Wachtmeistrile anti pandile seni Heinrich Lieve'le kuulunud Liivi mõis Kullamaa kihelkonnas, kuna Lieven ei allunud Rootsi kuningale rootslaste võimu saabumisel, kuid 1582. aastal ostis mõisa tagasi Heinrichi poeg Eestimaa maanõunik ja oberst Reinhold Lieve.
Makroökonoomika
Riigi neli peamist makromajanduspoliitilist eesmärki:
Hans Wachtmeister (surnud 1590)
1588. aasta juunist kuni 13. oktoobrini oli ta kohusetäitjana ajutine Eestimaa asehaldur.
Makroökonoomika
1) hindade stabiilsus (madal inflatsioon);
Hans Wachtmeister (surnud 1590)
Talle kuulusid peale Aunaku (Ounack) pärusmõisa ja Lagedi mõisa ka Vaemla ja Loodna mõisad.
Makroökonoomika
2) kõrge tööhõive (madal tööpuudus);
Hans Wachtmeister (surnud 1590)
Hans Wachtmeister maeti 8. mail 1590 Tallinnas.
Makroökonoomika
3) pidev majanduskasv (SKP elaniku kohta);
4) stabiilne maksebilanss.
Seega on tähtsamateks makroökonoomilisteks näitajataks majanduse koguprodukt (SKP ja RKP), inflatsioon ja tööpuudus. Kõiki võtmemuutujaid analüüstakse kolmel tasandil: praegusel hetkel, lühikesel ajaperioodil ja pikal ajaperioodil. Riigi arengutaseme ja -tempo iseloomustamiseks kasutatakse kõige sagedamini rahvamajanduse koguprodukti (RKP) näitajat.
Vaata ka
Makroökonomistid
Hans Wachtmeister (surnud 1590)
Perekond
Hans Wachtmeisteri vanemad olid Aunaku mõisnik ja Liivimaa aadlilipkonna ooberst (1543–1550) Claes Wachtmeister ja Regina von Ahlefeldt, kes oli tõenäoliselt Taani oobersti tütar. Hansu vanaisa Axel Wachtmeister oli Aunaku mõisnik ja Kuressaare linnuse komandant 1515–1520.
Risoom
Risoomi ülesanneteks on varuainete säilitamine, taime levik ning vegetatiivne paljunemine. Varuained kogunevad risoomi varreosasse. Taim levib risoomil asuvatest pungadest arenevate harude kaudu ja paljuneb pungadest arenevate maapealsete võsude ehk rametidega. Pungad võivad paikneda risoomil nii kogu ulatuses kui ka vaid sõlmekohtades.
Risoomi kui varre muudendit eristab juurest see, et risoomil esinevad taandarenenud soomusekujulised lehed ja tipus on pung, juure tipus on juurekübar. Küll võivad risoomil tekkida lisajuured. Lisajuured võivad kinnituda risoomile kogu risoomi ulatuses (aediiris) või sõlmekohtades (orashein).
Risoom on:
Tavaliselt risoom vanemas osas sureb ja kõduneb, nooremas osas kasvab ja haruneb. Seega võib üksik risoom elada väga kaua, näiteks paljudel rohttaimedel kümneid või koguni sadu aastaid.
Ühest seemnest kasvanud risoom moodustab klooni ehk geneti. Elusa risoomiosa kaudu ühenduses olevate võsude kogum on kännis.
Hans Wachtmeister (surnud 1590)
Perekond
Ta abiellus Beata Stålarmiga (maetud 1610 Tallinnas), kes oli Soome asehalduri ja riiginõuniku Erik Arvidsson Stålarmi (surn. 1566) ja Uusimaal Karjaas asunud Grabbacka mõisa pärijanna Beata Grabbe tütar. Abikaasa vend Arvid Eriksson Stålarm (1549–1620) oli aastatel 1592–1597 Narva asehaldur ja õde Christina oli abielus soomlasest Tallinna linnuse ja lääni asehalduri Hans Erikssoniga. Abielust Beataga sündis:
Vojvodina lipp
Vojvodina lipp on Serbia lipuvärvides trikoloor, kuid keskmine laid on palju laiem. Sellel olevad kolm kollast tähte sümboliseerivad Vojvodina kolme osa: Bačkat, Banaati ja Sremi.
Lipp on kasutusel alates 24. veebruarist 2004.
Johann Ludwig Müthel
Johann Ludwig Müthel (20. veebruar 1764 Cesvaine – 24. mai 1812 Tartu) oli õigusteadlane.
Vaimuliku poeg. Õppis Halle ja Göttingeni Ülikoolis. Töötas Tartu Ülikoolis kohaliku õiguse professorina 1802–1812.
September 2004
September 2004, kroonika
Bahreini lipp
Bahreini lipp (araabia keeles علم البحرين) on Bahreini ametlik lipp. See on kasutusel nii riigi- kui ka rahvuslipuna.
Praegune lipp on Bahreinis kasutusel alates 2002. aastast. Esimene Bahreini lipp, mida kasutati 18. sajandi lõpus ja 19. sajandi alguses, oli üleni punane. Kui 1820. aastal sõlmis Bahrein Suurbritanniaga merenduslepingu, siis lisati lipu vasakusse serva kahe riigi vahelise rahu märgiks vertikaalne valge riba.
Sakiline serv punase ja valge värvi vahel võeti kasutusele 1932. aastal, et eristada seda muudest sarnastest lippudest piirkonnas. Esialgu moodustasid sakilise serva 28 punase värvi sisse lõikuvat valget kolmnurka. Kindlaks määrati ka lipu proportsioonid, mis olid sel ajal 9:13.
19. augustil 1972 muudeti lipp lihtsamaks, vähendades valgete kolmnurkade arvu sakilises eraldusjoones kahekümne kaheksalt kaheksale.
16. veebruaril 2002 muudeti lippu veel kord, vähendades valgete kolmnurkade arvu sakis viiele. Nende arv vastab nüüd islami viiele sambale, milleks on usutunnistus, palvus, annetamine, palverännak ja paast. Lipu ametlikud proportsioonid on 3:5.
Allianz Arena
thumb|Allianz Arena
thumb Allianz Arena on Saksamaal Münchenis Schwabing-Freimanni linnaosas asuv jalgpallistaadion.
Staadion on jalgpalliklubi Müncheni Bayern koduväljak. Aastail 2005–2017 oli staadion koduks ka klubile TSV 1860 München. Samuti peab staadionil aeg-ajalt oma kodumänge Saksamaa jalgpallikoondis. Staadioni valgustuse abil näidatakse, kes parajasti staadionil mängib. Saksamaa jalgpallikoondise mängude ajal on staadion valge, Bayerni mängude ajal punane ja TSV 1860 mängude ajal sinine.
Staadion valmis 30. mail 2005. Seal on kohti 69 901 pealtvaatajale.
Staadioni omanik on aktsiaselts Allianz Arena München Stadion GmbH, mis asutati 2001. aastal. Aktsiaseltsi omanikud olid võrdse 50%-ga mõlemad klubid, kellele Allianz Arena on kodustaadion. Aprillis 2006 ostis Bayern likviidsusprobleemidesse sattunud TSV 1860-lt tema poole 11 miljoni euro eest ära. Leping võimaldab TSV 1860-l igal ajal oma osa tagasi osta, tasudes 11 miljonit ja intressid.
Staadioni avamänguks oli 30. mail 2005 toimunud sõprusmäng TSV 1860 Müncheni ja 1. FC Nürnbergi vahel. Selles mängus lõi Müncheni mängija Patrick Milchraum esimese värava staadionil. Järgmisel päeval peeti kohtumine Müncheni Bayerni ja Saksamaa rahvuskoondise vahel. Mõlemad mängud olid välja müüdud juba märtsist saadik. 2. juunil peeti rahva tungival nõudmisel Bayerni ja TSV 1860 omavaheline kohtumine, mille TSV 1850 võitis 1:0.
Esimene võistlusmäng, mis Allianz Arenal peeti, oli Bundesliga hooaja avamäng Bayerni ja Mönchengladbachi Borussia vahel 5. augustil 2005, mis lõppes 3:0. Esimese värava võistlusmängus lõi Owen Hargreaves. Esimene külalismeeskond, kes Allianz Arenal värava lõi, oli Teise Bundesliga meeskond Dresdeni Dynamo 9. septembril 2005 TSV 1860 vastu külaliste 2:1 võidetud mängus. Esimese värava võistlusmängus Bayerni vastu lõi alles 5. novembril 2005 Bremeni Werderi mängija Miroslav Klose matši avaminutil, ehkki mängu võitis 3:1 Bayern.
Bayern purustas omaenese järjestikuste väljamüüdud mängude rekordi: ta müüs välja oma 10 esimest Allianz Arenal peetud mängu.
Happeline keskkond
Happeline keskkond on keskkond (näiteks veekeskkond), kus pH väärtus on väiksem kui 7. Keskkonna happelisust nimetatakse happesuseks.
Happeline keskkond saavutatakse tavaliselt lahusele happe lisamisega ehk hapestamisega.
Liidia Poska-Teiss
Liidia Poska-Teiss (6. aprill 1888 Kuressaare – 14. mai 1956 Tartu) oli eesti zooloog, histoloog ja tsütoloog; aastast 1939 bioloogiadoktor (esimene eestlasest naisteadusdoktor).
Elukäik
1914. aastal lõpetas ta Peterburis naiste loodusteaduskursused loodusteaduste õpetamise ja histoloogia alal. Aastatel 1912–1914 oli samas histoloogiaassistendi abi. 1917. aastal töötas V. Behterevi nimelises psühhoneuroloogiainstituudis histoloogia ja embrüoloogia õppejõuna.
1918. aastal alustas õpetajana tööd Tallinnas. 1919. aastast töötas Tartu ülikoolis, kus oli 1919–1926 oli zooloogiakateedri vanemassistent, 1939. aastast dotsent, 1940. aastast professor ja 1941. aastast üldbioloogia labori juhataja. Teise maailmasõja ajal töötas ta sealsamas kateedris assistendina.
Aastail 1944–1956 oli Tartu Riiklikus Ülikoolis tsütoloogia ja geneetika kateedri professor, 1956. aastast arstiteaduskonna histoloogiakateedri juhataja.
Liidia Poska-Teiss on maetud Tartu Raadi kalmistule.
Tema isa, kooliinspektor ja talurahvaasjade komissar Mihhail (Michael) Poska (1860–1892) oli riigimees Jaan Poska (1866–1920) vend. Tema vend Mihhail Poska juunior oli Tartu ülikoolis 1913–1918 Rooma õiguse õppejõud.
Alfons Feger
Alfons Feger (5. aprill 1856 Triesen – 18. juuli 1933 Vaduz) oli Liechtensteini poliitik, 4. maist 1. juunini 1922 valitsusjuhi kohusetäitja.
2. märtsil 1922 valiti ta valitsusjuht Josef Ospelti asetäitjaks. Kui Ospelt 26. aprillil samal aastal Liechtensteini Maapäeva poolt ametist vabastati, nimetati uue valitsusjuhi määramiseni peaministri kohusetäitjaks Alfons Feger. Tema volitused jõustusid sama aasta 4. maist. Teadmata põhjustel lahkus ka Feger ise ennetähtaegselt oma kohusetäitja ametist ja 1. juunil nimetati tema asemel ajutiselt valitsust juhtima Felix Gubelmann.
Alfons Feger jätkas tööd valitsuse liikmena ja oli Gustav Schädleri valitsuses aastatel 1923–1928 taas valitsusjuhi asetäitja.
Nõges
Nõges (Urtica L.) on nõgeseliste sugukonda kuuluv taimeperekond, kuhu kuulub 30–45 liiki.
Levila
Perekond on levinud kõikjal maailmas, kuid põhiliselt parasvöötmes. Nad on peamiselt mitmeaastased, mõned ka üheaastased rohttaimed, mõned ka põõsad.
Kasutamine
Kuigi nõgeste kõrvekarvadega kaetud värsked lehed ja varred põhjustavad kõrvetust ja löövet, ei ole selles enamiku nõgeseliikide puhul midagi tõsist, mis arstiabi nõuaks. Mõned liigid on koguni täiesti ohutud ja neid saab pärast aurutamist süüa nagu salatit.
Rahvameditsiinis, toiduks ja muuks otstarbeks kasutatakse põhiliselt kõrvenõgest. Teiste nõgeseliikide vastavad omadused on läbi uurimata; pole põhjust eeldada, et need on tingimata samasugused kui kõrvenõgesel.
Klorofülli saab toota küll mis tahes taimedest, kuid toiduainete-, farmaatsia- ja parfümeeriatööstuses toodetakse klorofülli harilikult nõgestest.
Mütoloogia
Kui püha Benedictust kiusasid patused mõtted ilusast naisest, viskus ta nendest vabanemiseks alasti nõgesepuhmasse.
Hans Christian Anderseni muinasjutus "Metsluiged" õmbles peategelane oma vendade päästmiseks nõgestest särgid, igaühele ühe.
Liigid
Eestis on levinud kaks liiki:
Kõige levinum liik perekonnas on kõrvenõges. Minevikus on kirjeldatud üle saja nõgeseliigi, aga tänapäeval peetakse enamikku neist kõrvenõgese alamliikideks või teisenditeks. Ka iseseisvatest liikidest on enamik üsna kõrvenõgese moodi.
Liigid ja nende levila
Gustav Schädler
Gustav Schädler (18. november 1883 Triesenberg – 19. juuni 1961 Vaduz) oli Liechtensteini pedagoog ja poliitik, aastatel 1922–1928 Liechtensteini valitsusjuht.
Hariduse omandas Schädler Saulgau õpetajate seminaris ja Šveitsis Zürichi ülikoolis. Zürichis kuulus ta üliõpilasseltsi Manessia. Aastaid oli ta tegev õpetajana.
2. märtsil 1922 valis Liechtensteini Maapäev ta 13 häälega valitsusnõunikuks ehk valitsuse liikmeks. Sama aasta 6. juunil valis Maapäev ta seitsme poolthäälega uueks valitsusjuhiks.
Tema valitsuse ajal viidi 24. mail 1924 sisse ühisturg Šveitsiga ja võeti ametliku maksevahendina kasutusele Šveitsi frank. Schädleri valitsuse 1926. aastal välja töötatud ja Maapäeva poolt kinnitatud rahandusõigus pani aluse Liechtensteini kujunemisele Euroopa oluliseks panganduskeskuseks.
Septembris 1927 tabasid Gamprini ja Ruggelli valda ulatuslikud üleujutused. Valitsusjuhina juhtis Schädler 28. septembril moodustatud keskabikomiteed, mis tegeles üleujutuste tagajärgede likvideerimisega.
Kui 1928. aastal puhkes skandaal Liechtensteini Laenu- ja Hoiukassas avastatud omavoli ümber, viis see Schädleri valitsuse langemiseni. 15. juunil 1928 esitas ta tagasiastumisavalduse, mille vürst ka rahuldas. Aastatel 1928–1931 esitati Schädlerile seoses Laenu- ja Hoiukassa juhtumiga mitmeid süüdistusi ameti- ja järelevalvekohustuste eiramises, milles riigikohus ta lõpuks 14. detsembril 1931 õigeks mõistis.
Hiljem jätkas ta tööd kooliõpetajana. Tema kauaaegseks töökohaks oli Vaduzi Maakool. Aastast 1939 kuulus ta ka kooli nõukogusse.
Soomustransportöör
thumb|[[USA soomustransportöör M113]] thumb|Vene soomustransportöör [[BTR-80]] thumb|Soome soomustransportöör [[Sisu Pasi|Sisu XA-180 ehk Pasi]] thumb|II maailmasõja aegne Saksa soomustransportöör [[SdKfz 251 muuseumis. Tagaplaanil samaaegne USA soomustransportöör]] thumb|[[Pindad Panser Indonesia - ANOA 6X6 APS UN]] thumb|APC [[Indonesia Pindad Panser - ANOA 6X6 APS]]
Soomustransportöör (Armored Personnel Carrier – APC) ehk sotra on kergelt soomustatud, ratastel või roomikul liikuv, isikkoosseisu transpordiks või relvasüsteemi kandmiseks valmistatud universaalkerega ja maastikuläbimisvõimega soomuk.
Iseloomustus
Soomustransportööri põhiülesandeks on kaitsta veetavat allüksust (dessant) või relvasüsteemi meeskonda kuulide ning mürsu- ja miinikildude eest, tagades ühtlasi veetava allüksuse/süsteemi mobiilsuse. Neid kasutatakse põhiliselt järgmistel eesmärkidel (modifikatsioonidena):
Enamik soomustransportööre on amfiibsed ja kergelt relvastatud. Relvaks on tavaliselt kuulipilduja või automaatkahur. Vahetus lahingutegevuses kasutatakse soomustransportööre nende nõrga soomuskaitse tõttu harva ja jalastunud lahinguallüksuse kaitse all. Rünnakul või kaitselahingus kasutatakse soomustransportööri pardarelvastust võimalusel tuletoetuseks eemalt sobivalt tulepositsioonilt.
Ajalugu
Pärast sõda jätkati soomustransportööride arendamist sõjakogemusi arvesse võttes. 1950.–1960. aastail töötati soomustransportööride eeskujul välja raskemini relvastatud ja roomikutel liikuvad jalaväe lahingumasinad, mis vastasid paremini kaasaegses lahingutegevuses osalemise nõetele. Soomustransportöörid arendati aga peamiselt 4- või 3-teljelisteks spetsiaalkerega ratassoomusveokiteks, mille põhiülesandeks ei olnud enam koos veetava allüksusega otsesesse lahingusse astuda. Selle asemel pandi rõhku roomiktehnikast paremale mobiilsusele, ökonoomsusele, lihtsusele ja väiksemale kaalule.
Pingviinlased
pisi|Erakpingviini toidujaht Uus-Meremaal Pingviinlased (Spheniscidae) on lindude sugukond, mis on pingviiniliste (Sphenisciformes) seltsi ainus sugukond. Sugukonda kuulub 6 perekonda kokku 17 või 18 retsentse liigiga.
Pingviinlased on lennuvõimetud veelinnud, kellest enamik elab lõunapoolkeral, eriti Antarktikas.
Soomustransportöör
Ajalugu
Esimesi tänapäevaseid soomustransportööre oli Nõukogude Liidus valmistatud BTR-60. USA konstruktorid roomikutest rataste vastu siiski ei loobunud, vaid tegid oma peamise esimese sõjajärgse soomustransportööri M113 roomikmasinana. Üks esimesi sõjajärgses Euroopas valmistatud tänapäevase ehitusega soomustransportööre oli Saksamaa Liitvabariigis toodetud TPz Fuchs.
Gyda (eesnimi)
Gyda on naisenimi, mis on levinud Norras ja Taanis.
Ta pärineb vanapõhja nimest Gyða, mis on algselt lühikuju nimedest, mille alguses on Guð- (sõnast guð, goð ('jumalad').
Norras on rööpkujud Gjøa, Jødda ja Jåddå.
Nimepäev on Norras 6. juuni.
Nime kandjaid
Artikli kirjutamisel on kasutatud norra-, taani- ja rootsikeelse Vikipeedia andmeid ning "Store Norske Leksikoni" artiklit "Gyda – kvinnenavn".
Kirikulugu
Kirikuloo käsitlusaineks on antiikmaailmas tekkinud kristlike kirikute arengulugu tänapäevani. Akadeemiliselt ei ole enam pädev arusaam, et Jeesus on kirikute rajaja. Pigem tekkisid esimesed kristlikud kirikud mõnede evangeeliumiteks nimetatavate tekstide ümber.
Kirikulugu kui ajalooteadus
Kirikulugu on ajalooteadus oma meetodi poolest. Kirikulugu on seotud ajalooliste allikatega: kirjalikud allikad (ürikud, aktid, kirjad, kroonikad) või monumentaalsed allikad (raidkirjad, kirikud, kloostrid). Kirikulugu saab välja öelda vaid seda, mida ta suudab allikatest lähtuvalt tõestada, teispool allikaid algab ajalooline romaan. Kirjalike allikate ehtsust tuleb uurida, kriitiliselt laitmatute tekstidena välja anda ja kommenteerida. Seda, kui tähtis allikate taoline editsioon on, mõisteti alles 16. sajandil.
Oluline on allikate töötlemine, interpreteerimine ja usutavuse kontrollimine.
Kirikuloo mõisteid
Aabel - Aabraham - Aadam - Apostel - Apostlik suktsessioon - Augustinus
Enchiridion (Augustinus)
Ester - Evangeelium
Jeesus Kristus - Johannese evangeelium - Jumala nimi
Märter
Nelipühad
reformatsioon
Paavst - Patriarh - Paulus - Peapiiskop - Peetrus - Piiskop - Prohvet - Pühitsus
Uus Testament - Vana Testament
Barbadose lipp
Barbadose lipp on Barbadose ametlik lipp.
Riigi ja rahvuslipp
Praeguse riigi- ja rahvuslipu saamiseks korraldatud kavandivõistluse võitis Garantley W. Prescodi väljapakutu, see võeti ka muudatusteta vastu 30. novembril 1966. Lipp on vertikaalsete laidudega trikoloor, sini-kolla-sinine. Kollase laiu keskele oli paigutatud koloniaalaegselt vapilt pärit merejumal Neptunuse kolmeharuline ahing ilma varreta.
Ilma varreta kolmeharuline ahing  sümboliseerib koloniaalsuhete katkemist, kuid ka saareriigi sõltuvust merest. Ahingu kolm haru tähendavad demokraatliku võimukasutuse kolme põhimõtet: võim rahvalt, rahvale, koos rahvaga (of, by and for the people).
Kollane (PMS 123C) sümboliseerib liivarandu.
Lehvipoolne sinine (PMS 280C)aga tähistab saart ümbritsevat merd.
Barbadose ajaloolised lipud
Aastatel 1885–1958 oli kasutusel Briti koloniaal lipp (blue ensign with Neptune), selle lehvipoolsel osale oli paigutatud Barbadose kolooniaaegne vapp, millel oli kujutatud merejumal Neptunus kolmeharulise ahinguga, kahel hobusel maailma meresid valitsemas.
Aastatel 1958–1966 oli "Neptunuse" vapi asemel valge sõõr, millesse oli paigutatud Barbadose vapp.
Planeering
Planeering on vastavalt planeerimisseaduse nõuetele koostatud ja kehtestatud maakasutus-, ehitus-, keskkonna- ja arengutingimusi seadev dokument. Planeerimisseaduse järgset planeerimist kutsutakse ka ruumiliseks planeerimiseks. Selline tegevus on planeerimisseaduse tähenduses on demokraatlik, erinevate elualade arengukavasid koordineeriv ja integreeriv, funktsionaalne, pikaajaline ruumilise arengu kavandamine, mis tasakaalustatult arvestab majandusliku, sotsiaalse ja kultuurilise keskkonna ning looduskeskkonna arengu pikaajalisi suundumusi ja vajadusi.
Eestis koostatakse seaduse järgi nelja liiki planeeringuid.
Planeeringuliigid
Planeeringud planeerimisseaduse järgi on:
Üldisemad planeeringud (üleriigiline planeering, maakonnaplaneering) on suunavad. Neis antud suuniseid võetakse arvesse täpsemate planeeringute koostamisel (nt maakonnaplaneeringu koostamise aluseks on üleriigiline planeering, üldplaneeringu aluseks maakonnaplaneering). Üldplaneering on hajaasustuses projekteerimistingimuste väljastamise aluseks ja annab juhised detailplaneeringute koostamiseks. Detailplaneering on projekteerimise aluseks tiheasustuses või detailplaneeringu kohustusega aladel ja juhtudel.
Üleriigilise planeeringu koostamist korraldab Siseministeerium ja maakonnaplaneeringute koostamist maavanem. Kohalik omavalitsus korraldab projekteerimise, ehituse ja maakasutuse aluseks olevate üld- ja detailplaneeringute koostamist.
Tanatotsönoos
Tanatotsönoos on fossiilsete organismide jäänuste kogum. Need jäänused on tekkinud kas samas paigas kunagi elanud organismidest või on sinna keskkonnategurite (tuule, vee jne) toimel kantud.
Liechtensteini valitsusjuht
Liechtensteini Vürstiriigi valitsusjuht (saksa keeles Regierungschef des Fürstentums Liechtenstein) on Liechtensteini täidesaatva võimu ehk valitsuse juht. Teda nimetatakse ka Liechtensteini peaministriks, kuid see ei ole ametlik nimetus.
Liechtensteini valitsusjuhi nimetab ametisse riigi parlamendi ehk Maapäeva ettepanekul Liechtensteini vürst. Liechtensteinis ei esitata tavaliselt valitsusjuhiks valimised võitnud partei esimeest, vaid selle partei mõni muu mõjukas liige.
Vastavalt Liechtensteini põhiseadusele võib vürst anda isiklikult valitsusjuhile ülesandeid. Põhiseaduse kohaselt kaasallkirjastab valitsusjuht seadused, samuti vürsti ja regendi määrused ning otsused. Ükski neist ei jõustu ilma valitsusjuhi allkirjata. Valitsusjuht annab ametivande kas vürstile või regendile, teised valitsusliikmed aga temale.
Liechtensteini valitsusjuht juhib valitsuse (Regierung) tööd, kuhu peale tema kuulub veel vähemalt neli valitsusnõunikku (Regierungsrat). Üks valitsusnõunikest on ühtlasi valitsusjuhi asetäitja. Asetäitja nimetatakse sarnaselt valitsusjuhiga parlamendi ettepanekul ametisse vürsti poolt.
Liechtensteini esimeseks valitsusjuhiks oli Josef Ospelt, kes nimetati sellesse ametisse 2. märtsil 1921.
Mývatn
thumb|Mývatn vaatega Höfdi looduspargist thumb|Mývatn vaatega Höfdi looduspargist Mývatn on järv Põhja-Islandil Norðurland eystra piirkonnas Suður-Þingeyjarsýsla maakonnas Húsavíkist 54 km ja Akureyrist 99 km kaugusel.
Mývatniks kutsutakse vahel ka kogu järve ümberkaudset asustatud piirkonda. Selles piirkonnas asuvad veel sellised vaatamisväärsused nagu Hveriri mudaaugud, Grjótagjá lõhe, Hverfjalli vulkaanikraater, Dimmuborgiri laavaväli, ja Krafla vulkaaniline piirkond.
Mývatn asub 215 km pikkusel turismimarsruudil Teemantring (Diamond circle), kuhu kuuluvad veel Dettifoss, Ásbyrgi ja Húsavík.
Mývatni järv
Mývatni (Kärbsejärv, sõnadest mý 'kärbes', vatn 'järv') nimi tuleneb tohutust kärbeste hulgast selles piirkonnas. Järv asub 277 m kõrgusel üle merepinna, pindala on 37 km2, keskmine sügavus 2,5 m ning suurim sügavus 4,5 m. Sellel asub umbes 50 saart ja saarekest. Järv ja selle ümbruse märgala on erakordselt rikas veelindude poolest, eriti palju on parte. Piirkonna kaguosas paikneb Höfdi looduspark.
Geoloogia
Mývatn asub Põhja-Ameerika ja Euraasia laama kokkupuutekohas. Laamad eralduvad teineteisest umbes 2 cm aastas. Tekkinud lõhed täidab maapõuest välja voolanud laava. See on läbi aegade põhjustanud suurt vulkaanilist aktiivsust.
Must luik (film 2010)
"Must luik" (inglise "Black Swan") on 2010. aasta Ameerika Ühendriikide film, mille lavastas Darren Aronofsky. Peaosi mängivad Natalie Portman, Barbara Hershey, Vincent Cassel, Mila Kunis ja Winona Ryder.
27. veebruaril 2011 toimunud Oscari galal kandideeris film viiele Oscarile: parim film, parim naispeaosa (Natalie Portman), parim lavastaja (Darren Aronofsky), parim operaatoritöö (Matthew Libatique) ja parim montaaž (Andrew Weisblum).
Näitlejad
Lavanimed Pjotr Tšaikovski balletist "Luikede järv"
Pärnu alamvesikond
pisi|Halliste ürgorus asuv [[Karksi paisjärv. Esimene Eesti tehisjärv (1973)]] Pärnu alamvesikond on Lääne-Eesti vesikonna osa.
Hradčany
Hradčany asub Vltava vasakul kaldal. Hradčanys asuvad Loreto väljak, mitu kirikut, muuseumi ja kunstigaleriid.
Praha lossi hakati rajama 9. sajandil. See on 570 meetrit pikk ja 130 meetrit lai. Väidetavalt on see maailma suurim loss.
Hradčany pindala on 1,51 km². 1. märtsi 2001 seisuga oli seal 212 maja, kus elas kokku 2313 inimest.
Hradčany oli eraldi omavalitsusüksus kuni aastani 1784, mil kõik neli Praha asumit kuulutati ühtseks linnaks. Ülejäänud kolm asumit olid Malá Strana, Staré Město ja Nové Město. Omavalitsuse sai aastal 1320 lossikrahvi Hynek Berka von Dubá ajal ning ta oli vanuselt kolmas omavalitsus Staré Město ja Malá Strana järel. 1598 andis Rudolf II talle kuningliku linna õigused.
Hradčanys on olnud kolm suurt tulekahju: aastatel 1420, 1541 ja 1742. Taastamistöödel on muudetud majade ehitusstiili ja tänapäeval on Hradčanys valdavad barokkstiilis ehitised.
Hradčanys Černíni palees asub tänapäeval Tšehhi välisministeerium.
Belau lipp
Belau lipp on Belau Vabariigi riigi- ja rahvuslipp.
Kavandivõistluse võitnud lipp, mille autor oli Blau Skebong, võeti kasutusele 1. jaanuaril 1981. See on sinine kangas millel on kollane sõõr. Sõõr ei ole lipu keskel, vaid on veidi varda poole nihutatud. Mõne allika põhjal on lipu proportsioonid 5:8.
Struktuurivalem
pisi|100px|[[Isobutaani struktuurivalem]] Struktuurivalem on keemiline valem, mis näitab lihtsustatult ja piltlikult molekuli moodustavate aatomite vastastikust asetust, aatomitevaheliste keemiliste sidemete iseloomu ja aatomite osalaenguid.
Belau lipp
Oma lipp on ka kõikidel Belau osariikidel.
Struktuurivalem
Et aine molekul on ruumiline dünaamiline süsteem, määravad peale aatomite liigi ja arvu molekuli omadusi veel aatomite omavaheline seostatus (sidemed) ja aatomite paigutus üksteise suhtes. Nende aspektide näitamiseks kasutatakse struktuurivalemeid, kus aatomitevahelisi keemilisi sidemeid tähistavad kriipsud.