cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Valdur Hirvesoo
Isiklikku
Tema poeg Avo Hirvesoo (1935–2014) oli muusikateadlane, pojatütar Aet Hirvesoo-Hautamäki on viiuldaja ja muusikapedagoog.
Ta on loonud puhkpillipalu ja marsse, sealhulgas "Pulmatants" (1937), "Pidulik marss Petseri gümnaasiumi XX aastapäevaks" (1939), "Emajõe jutustus" (1939), "Kevad kõnnib" (1939), "Täna oleme vabad" (1939), "Muretu noorus" (1939) ja "Noorusrütmid" (1940). Koorilauludest on tuntuimad "Saaremaa" (seade, 1936), "Noorusmaa" (1936) ja "Igatsus" (1938).
EOL
EOL on lühend, mis võib tähendada
Punktkeevitus
pisi|Punktkeevituse robot
MIG/MAG punktkeevituseks nimetatakse keevitus meetodit, mille puhul keevitatakse kaks üksteise peal asetsevat õhukest paneeli kokku ilma ava ette puurimata. Selle asemel suurendatakse keevitusvoolu ja sulatatakse üles pealmise paneeli pind, tekitades sel teel keevisvanni, mis sulandub kokku alumise paneeliga. Selline keevitusviis ei ole autokere juures tavapäraselt kasutatav, kuid mõnikord tekib selle järele vajadus lisa-kinnituspunkti tekitamiseks.
Tehnoloogia
Punktkeevitus koosneb kolmest etapist; millest esimene hõlmab elektroodide viimist metalli pinnale ja väikese surve avaldamist. Teises etapis rakendatakse korraks elektroodide voolu, misjärel vool eemaldatakse, kuid elektroodid jäävad materjali jahtumiseks paigale. Keevitusaeg on vahemikus 0,01 kuni 0,63 sekundit sõltuvalt metalli paksusest, elektroodi jõust ja elektroodide läbimõõdust.
Omadused
Punktkeevitusprotsess muudab materjali kõvaks, mis põhjustab selle kõverdumist. See vähendab materjali väsimustugevust ja võib materjali venitada ning lõõmutada. Punktkeevituse füüsikaliste mõjude hulka kuuluvad sisemised praod, pinnapraod ja ebaühtlane pind. Keemilised omadused mõjutavad metalli sisemist vastupidavust ja selle söövitavust.
Kasutusvaldkonnad
Punktkeevitust kasutatakse tavaliselt teatud tüüpi lehtmetalli või traatvõrgu keevitamisel. Paksema materjali keevisõmblust on raskem märgata, kuna soojus voolab kergemini ümbritsevasse metalli. Punktkeevitust saab hõlpsasti tuvastada paljudel lehtmetallist toodetel, näiteks metallämbritel. Alumiiniumisulameid saab punktkeevitada, kuid nende suurem soojusjuhtivus ja elektrijuhtivus nõuab suuremat keevitusvoolu. Selleks on vaja suuremaid, võimsamaid ja kallimaid keevitustrafosid.
Punktkeevituse levinuim rakendus on autotööstuses, kus auto kere moodustamiseks, lehtmetall omavahel kokku keevitatakse. Punktkeevitus võib olla ka täielikult automatiseeritud protsess ning paljud koosteliinidel leiduvad tööstusrobotid ongi punktkeevitajad.
Teiseks rakenduseks on punktkeevitusrihmad nikkel-kaadmium, nikkel-metallhübriid või liitium-ioon akuelementidega akude valmistamiseks. Akud ühendatakse õhukeste nikkelribadega punktkeevitamise teel akuklemmide külge. Punktkeevitus ei lase akul minna kuumaks (kuumenemist esineb tavalise jootmise korral).
Roshel Senator
Senator on Kanadas valmistatud soomusauto.
Ajalugu
Roshel alustas Senatori tootmist 2018. aastal.
Sihiline tegusõna
Sihiline tegusõna ehk transitiivverb ehk transitiiv ehk sihiline pöördsõna on tegusõna, mis väljendab sihilist tegevust ja toob harilikult endaga lausesse kaasa sihitise. Sihilisele tegusõnale vastandub sihitu tegusõna ehk intransitiivverb.
Tüüpiline sihilise tegusõnaga lause on näiteks Ma (alus) armastan(öeldis) sind (sihitis).
Lauseid, mille öeldist laiendab sihitis, nimetatakse transitiivlauseteks. Laused, kust sihitis puudub, on intransitiivlaused.
Eesti keel
Näiteks Ema aitab last (sihitis).
Sihitisele vastab lause tähendusstruktuuris enamasti neutraal, harvemini muud osaliste tüübid:
Semantiliselt ehk tähenduslikult on sihitis alati tegevusobjekt, väljendades midagi, millele verbiga määratud tegevus on suunatud.
Akusatiivkeeled ehk A- keeled
Tegusõna on transitiivne ehk sihiline kui sellega liitub kohustuslikult kaks nimisõnafraasi, milles üks märgitakse aluseks ja teine sihitiseks. Akusatiivisüsteem kehtib nendes keeltes, kus transitiiv- ja intransitiivlause alused markeeritakse ühtmoodi, transitiivlause sihitis aga teistmoodi. Näiteks ladina, eesti ja soome keel on akusatiivkeeled ehk A- keeled.
Nt lauses Caesar tuli (ladina k Caesar veni+t) on nii ladina kui ka eesti keeles alus Caesar markeerimata käändes - nimetavas. Lauses Caesar võitis vaenlase (ladina k Caesar host+em vici+t) on sihitis markeeritud, see on ladina keeles akusatiivis, eesti keeles omastavas (võib olla ka osastavas käändes).
Keeletüübinimi akusatiivikeel ei tähenda, et keeles peaks olema morfoloogiline akusatiiv. Nimetus viitab üldisemalt transitiivlause sihitise märgistamisele mingi alusest erineva vormiga.
Rannarootsi Lihatööstus
Rannarootsi Lihatööstus on Eesti kapitalil baseeruv aktsiaselts, mis toodab ja turustab lihatooteid.
Ettevõte kuulub kontserni Maag Grupp. Ettevõtte tehased asuvad Läänemaal ja Virumaal.
Ettevõte asutati 1994.
Ettevõttes töötab umbes 190 inimest.
2013. aastal omandati Soome lihatööstus Pouttu OY.
Savosa
pisi|Savosa vapp Savosa on vald Šveitsis Ticino kantonis Lugano ringkonnas. 2016. aastal elas seal rohkem kui 2200 inimest.
Kuopio toomkirik
pisi|Kuopio toomkirik pisi|Altarimaal "Jeesus ristil", [[Berndt Abraham Godenhjelm, 1843]] Kuopio toomkirik on kirik Soomes Kuopios. See on Kuopio piispopkonna peakirik, Kuopio piiskopi residents.
Kuopio toomkiriku ehitamist alustati aastal 1795. Aastatel 1806–1807 töötas ehitusmeistrina Jacob Rijf; aastaks 1808 jõuti ehitusega katuse kõrguseni, kuid siis puhkes Vene-Rootsi sõda (1808–1809) ja ehitustööd said jätkuda aastast 1812; aastatel 1813–1815 juhtis ehitustöid Pehr Granstedt.
Kirik on uusklassitsistlikus stiilis, võrdsete harudega risti kujulise põhiplaaniga. Idaküljes on torn kahe kellaga. Kõrgus kellatorni katuseni on 35,5 m. Kirikus on istekohti 1500 inimesele.
Kiriku altarimaali "Kristus ristil" on maalinud aastal 1843 Peterburis soome kunstnik Berndt Abraham Godenhjelm.
Vaivariņi
Vaivariņi on küla (vasarnīcu ciems ehk suvilapiirkond) Lätis Saulkrasti piirkonna Sēja vallas. Küla jääb valla keskusest Lojast 27,6 ja Riiast 51,3 km kaugusele.
Küla jääb riigimaanteedest eemale.
Aastal 2017 oli külas 3 elanikku, aastal 2019 oli elanikke 6.
Supp
pisi|Rumeenia kartulisupp Supp on üldiselt soe soolane vedel toit. Seda valmistatakse tavaliselt koostisosi (liha, köögiviljad vm) vedelikus keetes.
5. aprillil tähistatakse rahvusvahelist supipäeva.
Hea valitsemistava
Hea valitsemistava (inglise good governance) on tõhus ja õiglane avalik haldus, mille põhieesmärk on otsused ellu viia inimõiguseid rikkumata. Terminil puudub kindel määrang.
Jan Lepamaa
Jan Lepamaa (sündinud 20. jaanuaril 1971 Tallinnas) on eesti loodusfotograaf.
Hea valitsemistava
Hea valitsemistava hõlmab järgmisi põhimõtteid: õigusriiklus, avaliku sektori aruandekohustus üldsuse ees, selgus ja arusaadavus otsuste tegemisel, tulemuslik otsuste rakendamine, osalusdemokraatiale tuginemine ja konsensusele orienteeritus, avalike teenuste osutamine mõistliku aja jooksul, võrdne kohtlemine ja kaasatus.
Diego Alves
Diego Alves Carreira (sündinud 24. juunil 1985 Rio de Janeiros) on Brasiilia jalgpallur, väravavaht. Ta mängib Brasiilia kõrgliiga klubis Flamengo.
Diego Alves alustas klubikarjääri 2004. aastal kodumaa klubis Atlético Mineiro. 2007. aastal suundus ta Euroopasse, liitudes Hispaania kõrgliiga klubiga Almería. Pärast seda mängis ta aastatel 2011–2017 Valencias.
2017. aasta juulis sõlmis ta kolme aasta pikkuse lepingu Flamengoga.
Ta on tuntud väga hea penaltite tõrjuna. Talle kuulub rekord penaltite tõrjumises Hispaania kõrgliigas: kokku 23 penaltitõrjet.
Koondisekarjäär
Debüüdi Brasiilia rahvuskoondises tegi 10. novembril 2011 mängus Gaboni vastu.
Ta on Brasiilia koondise varuväravavaht 2016. aasta Copa América Centenariol.
Ta kuulus Brasiilia olümpiakoondisse 2008. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril. Ta oli varuväravavaht ja mänguaega turniiril ei saanud.
Valle
Valle võib tähendada järgmist:
Taipei Taoyuani rahvusvaheline lennujaam
pisi|306x306px|Lennujaama logo Taipei Taoyuani rahvusvaheline lennujaam (IATA: TPE, ICAO: RCTP) on rahvusvaheline lennujaam, mis teenindab Taipeid ja Taiwani põhjaosa. Lennujaam asub umbes 40 kilomeetrit Taipeist. Lennujaam on üks viiest regulaarsete rahvusvaheliste lendudega lennujaama Taiwanis.
Ivan Djakov
Ivan Djakov (vene keeles Иван Григорьевич Дьяков; sündinud 9. novembril 1924) on Venemaa endine jalgpallur.
1952. aastal mängis ta klubis JK Tallinna Kalev.
Ranka mõis
pisi|left|Ranka mõisa peahoone varemed aastal 2002 Ranka mõis (saksa keeles Ramkau, läti keeles Rankas muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Jaunpiebalga kihelkonnas. Tänapäevase haldusjaotuse järgi jääb mõisakompleks Gulbene piirkonna Ranka valda Ranka külla.
Mõis läks aastal 1528 Rosenite suguvõsa valdusse.
Häärberisse rajati agraarreformi järel aastal 1923 kodumajanduskool, mis kuulus Ranka Põllumajandusühistule ja Läti Väikeettevõtjate Liidule. Teise maailmasõja ajal muudeti koolihoone Saksa sõjaväe laatsaretiks. Kool tegutses seal aastani 1944. Nõukogude perioodil loodi selle asemele põllumajanduskool, seejärel metsanduskool. Aastail 1886 ja 1990 hoone põles, tänapäeval on sellest säilinud vaid varemed.
Riikliku kaitse all Ranka mõisakompleks ja selle häärber. Kohaliku kaitse all on Ranka mõisa mõisavalitseja ja aedniku maja, kaks teenijatemaja ning majandushoov.
Ago Vilo
Ago Vilo (sündinud 14. septembril 1933 Tallinnas) on eesti geotehnikainsener ja poliitikavaatleja.
1961. aastast on ta olnud Eesti Raadio ja ajalehtede poliitikavaatleja (sh üks Eesti Raadio esimesi väliskommentaatoreid), tõlkinud raamatuid poola ja slovaki (sh František Chorvát ja Juraj Orlík "Meie igapäevaviisakus", 1990) keelest.
EVA Air
EVA Air, ametlikult EVA Airways Corporation, on 1989. aastal Taiwanis loodud lennufirma, mis kuulub erasektorisse. EVA Airi kodulennujaam on Taiwani Taoyuani lennujaam.
Ajalugu
EVA Airi asutas 8. märtsil 1989 Evergreen Groupi esimees Chang Yung-fa. Lennufirma on üks paljudest Evergreen Groupi tütarettevõtetest. Evergreen Groupi kuuluvad lisaks EVA Airile nii maa- ja meretranspordi, hotellinduse kui ka kaubaveoga tegelevad firmad. Lendude alustamiseks telliti 26 lennukit, 12 Boeingult ja 14 McDonnell Douglaselt, kogumaksumusega üle 3,2 miljardi dollari. Esimese lennu tegi EVA Airi lennuk 1. juulil 1991.
Tegevus tänapäeval
EVA Air tegeleb nii reisijate kui ka kaubaveolendudega. Lennufirmal on 68 sihtkohta üle maailma: Aasias (52 sihtkohta), Ameerikas (11 sihtkohta), Euroopas (4 sihtkohta) ja Okeaanias (1 sihtkoht). Viide sihtkohta lendavad ainult kaubalennukid. 2019. aastal lendas EVA Airiga 12 827 305 reisijat ja kaupa veeti 610 411 tonni. See teeb lennukite aastaseks täituvuseks vastavalt 81,58% ja 78,22%. EVA Airi lennukipargi suurus on 84 lennukit. Kasutusel on kaheksa eri tüüpi õhusõidukeid: Boeing 777-300ER (33 lennukit), Boeing 787-9 (4 lennukit), Boeing 787-10 (4 lennukit), Airbus A330-300 (9 lennukit), Airbus A330-200 (3 lennukit), Airbus A321-200 (24 lennukit), ATR72-600 (2 lennukit) ja Boeing 777F (5 lennukit). 2022. aastaks lisandub veel 16 Boeing 797-10 lennukit. EVA Airi juhivad esimees Lin Bou-Shiu ja president Sun Chia-Ming. Ettevõttes on kokku 11 586 töötajat, kellest 1385 on piloodid, 4315 lennusaatjad ja 5866 administratiivtöötajad. EVA Air on alates 2013. aastast Star Alliance’i, maailma suurima lennufirmade ühenduse liige. Ühenduse liikmed teevad koostööd, et pakkuda reisijatele võimalikult palju lennusihtkohti. Praegu saab Star Alliance’i liikmete kaudu reisida enam kui 1300 sihtkohta.
Tunnustus
Viimasel viiel aastal (2015–2019) on EVA Air tulnud Skytraxi koostatud maailma paremate lennufirmade nimistus esikümnesse. Samuti on Skytrax hinnanud EVA Airi viie tärni vääriliseks lennuettevõtteks. Eriliselt on välja toodud esmaklassiline pardateenindus ja lennujaamateenindus Taoyuani lennujaamas. Tripadvisori koostatud maailma parimate lennufirmade nimekirjas oli EVA Air 2019. aastal kolmandal kohal.
Vanemuine (täpsustus)
Vanemuine on laulujumal eesti kunstmütoloogias. Tema järgi on nimetatud ka teisi asju.
Artjom Abramov
Artjom Abramov (sündinud 23. jaanuaril 1990) on Eesti jäähokimängija.
2000ndatel mängis ta muu hulgas Eesti klubides Tartu Big Diamonds ja Tallinna Purikad. Praegu (2013) mängib ta ühes Prantsusmaa kolmanda divisjoni klubis.
Vadõm Dobiža
Vadõm Dobiža (ukraina keeles Вадим Дмитрович Добіжа; 26. veebruar 1941 Spat, Simferopoli rajoon, Krimm – 29. jaanuar 2023 Sillamäe, Eesti) oli Ukraina jalgpallitreener.
Ta on olnud Eesti jalgpalliklubi JK Sillamäe Kalev peatreener 2006–2009, 2014 ja 2017, abitreener ja juhendanud noortevõistkondi. 2010. aastal juhendas ta Kohtla-Järve FC Lootust.
Elulugu
Ta treenis võistkondi "Zarya"(Vorošilovgrad), "Torpedo"(Moskva), "Volga" (Tver). Koos Lev Jašiniga treenis ta NSV Liidu noorte jalgpallikoondist.
Aastatel 1972–1979 oli Dobizha Ukraina NSV noortekoondise treener. "Dawn" tuli 1980. aastal. Meeskonna peatreener oli aastatel 1980–81, 1986–1988, 1988–2000 ja 2001. Tema juhtimisel tuli "Zarya" 1986. aastal Ukraina NSV meistriks ja võitis pileti esimesse liigasse. Luganskaja "Zaryat" juhtivate peatreenerite seas on peetud matšide arvu poolest suurim näitaja – 242.
Aastatel 2002–2005 juhendas ta amatööride tasemel võistkondi "Torpeedo-RG (Moskva)" ja "Volga" (Tver).
2006. aasta aprillis juhtis Aleksander Starodubtsevi kutsel Eesti klubi "Kalev" (Sillamäe), kes mängis tol ajal Eesti teises liigas. Pärast seda, kui meeskond jõudis Dobiža juhtimisel esimesse liigasse, võitis "Kalev" õiguse mängida 2008. aasta hooajal Eesti jalgpalli kõrgliigas, kus "Kalev" sai 6. koha. Alates 2009. aastast oli ta klubi koondise ja noortekoondiste treener. 2014. aasta suvel juhtis ta taas meeskonda, kes debüteeris juulis Euroopa Liigas ja võitis esimese eelringi esimese kodumängu Soome "Honka" vastu (2:1). Taas juhtis ta "Kalevit" 2017. aasta aprillis pärast Algimantas Bryaunise tagasiastumist, kuid sama aasta septembris kaotas ta ametikoha Irfan Ametovile.
29. jaanuaril 2023 teatati, et Vadim Dobiža suri Sillamäel.
Punapiraaja
Punapiraaja (Pygocentrus nattereri), tuntud ka kui ruusveltikala või punakõht-piraaja, on Lõuna-Ameerikas elav kurikuulsate piraajade hulka kuuluv röövkala. Punapiraajasid saab eristada teistest piraajaliikidest neile iseloomuliku punase kõhu järgi.
Levila
Punapiraajate looduslik levila on Lõuna-Ameerika. Nad on levinuimad Amazonase vesikonnas, kuid elavad ka Brasiilia lõunaosa ja Argentina soojemates jõgedes. Punapiraajat on indrodutseeritud ka Põhja-Ameerikasse, kus kala on muutunud invasiivseks võõrliigiks. Punapiraajat on viidud ka Euroopasse, mille veekogudesse on kala sattunud peamiselt läbi akvaariumitest vette laskmise.
Toitumine
Punapiraajasid peetakse üheks ohtlikumaks mageveekalaks. Punapiraajad peavad jahti suures parves. Nad ründavad nii väikeseid kalu kui ka palju suuremaid toiduobjekte, näiteks veelinde. Kuid punapiraajade menüüse kuulub ka maailma suurim näriline kapibaara. Peamiseks toiduobjektiks on punapiraajal siiski kalad, kuid nad söövad meelsasti ka korjuseid. Kõrvaltoiduna sööb punapiraaja ka taimi, putukaid ja vähilaadseid. Väikese saagi neelab punapiraaja tervelt, suurema saagi rebib punapiraajade parv teravate hammastega lõhki. Toidu vähesuse korral on punapiraaja võimeline ka pikemalt nälgima. Punapiraaja on suuteline ühe toidukorraga sööma toidupala, mis on kaheksandik kala enda massist.
Oht inimestele
Punapiraajad on inimesele ohtlikud kalad. Piraajarünnakud inimesele leiavad aset pea alati näljaperioodidel, kui muu toitu pole kättesaadav. Kuigi punapiraajad ründavad inimesi väga harva, on piraajarünnakutel väga kõrge suremuse määr.
Jaunkalsnava mõis
Jaunkalsnava mõis (saksa keeles Neu-Kalzenau, läti keeles Jaunkalsnavas muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Kalsnava kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Madona piirkonnas Kalsnava vallas Jaunkalsnava külas.
Mihkel Võrang
Mihkel Võrang (sündinud 10. märtsil 1990 Tallinnas) on Eesti jäähokimängija.
Ta lõpetas 2009. aastal Tallinna Kristiine Gümnaasiumi.
Mängijana
Ta oli aastatel 2011, 2019 ja 2020 Tartu Kalev-Välgu koosseisus Eesti meister.
Treenerina
Alates sügisest 2018 on ta ka jäähokitreener klubis HC Panter Tallinn.
Rüütli 40
pisi|Rüütli 40 Ringi tänava poolne osa augustis 2020|alt= Rüütli 40 on hoone Pärnus aadressil Rüütli tänav 40.
1866. aastal klassitsistlikus stiilis ehitatud hoone on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.
Siimusti Savikoda
OÜ Siimusti Savikoda on Eesti keraamika ettevõte, mis tegutseb Jõgeva maakonnas Siimusti asulas.
Rüütli 40
Ajalugu
1834. aastal kustutati Pärnu kindluslinnade nimistust ja linnavõim asus Rootsi-aegset kindlust likvideerima. Vana muldvall kühveldati kaitsekraavi.
1963. aastal põles maha Kuninga 3 hoovis asunud Saksa Tütarlastekooli hoone. Uus koolimaja ehitati esimese hoonena tasandatud muldvalli asemele aastatel 1863–1866. Klassitsistlikus stiilis hoone ehitas Tori ehitusmeister Jaan Tammann ja järelevalvet teostas šveitslasest arhitekt Rudolf Maag.
Saksa Tütarlastekool alustas hoones tööd 11. jaanuaril 1866 ja andis seal gümnaasiumiõpet kuni 1904. aastani, mil koliti Nikolai tänava 26 Pärnu Tütarlaste Gümnaasiumi hoonesse. Sel ajal tunti hoonet nimega die weisse Töchtershule ('valge tütarlastekool').
1904–1910 tehti majale juurdeehitused Ringi ja Hommiku tänava poole.
Hiljem asusid hoones mitmesugused asutused ja kauplused, nagu näiteks Pärnu-Tallinna Juurdeveo Raudtee Valitsus, Pärnu Krediitpank, Kaitseliidu Pärnumaa maleva staap, A. & E. Gerbersoni kübarakauplus, õpetajate osaühisuse Liit raamatu- ja kirjatarvete kauplus.
Ajakirjanik
thumb|Reporter Mara Montalbano Ajakirjanik on ajakirjanduses töötav inimene, kes kogub, vahendab, töötleb ja kommenteerib infot toimuvate ürituste ja aset leidnud sündmuste, päevakajaliste inimeste ning muu aktuaalse kohta (uudiseajakirjandus), uurib ja analüüsib lugejatele huvi pakkuvaid teemasid ning teeb neist kokkuvõtteid (uuriv ajakirjandus, olukirjeldused, portreelood jms žanrid). Üldjuhul tunneb ajakirjanik lisaks ajakirjanduse põhitõdedele ja väärtustele ka suhtekorralduse ja kommunikatsiooni aluseid (näiteks oskab kasutada pressiteateid ajakirjandusliku algmaterjalina).
Rüütli 40
Ajalugu
1. juulil 1931 avati hoone ruumides Hommiku ja Rüütli tänava nurgal linnaapteek. Apteegi sisekujunduse ja mööbli projekteeris linnaarhitekt Olev Siinmaa.
Ajakirjanik
Traditsiooniliselt on kirjutavad ajakirjanikud töötanud ajalehtede ja ajakirjade toimetustes, rääkivad ajakirjanikud aga raadios ja televisioonis. Tänapäeval hägustab olukorda nn uus meedia: ka raadio- ja telejaamadel on veebiväljaanded, kuhu kirjutatakse, samas tehakse ajalehtede ja ajakirjade veebi tihti videoid või järelkuulatavaid saateid (nt taskuhäälingusaateid ehk podcast ' e). On uudisteportaale ja muid veebiväljaandeid, mil puudub väljund trükimeedias, raadios või televisioonis (Eestis näiteks Delfi). Ka ei pea ajakirjanikul olema alalist töökohta kindla väljaande toimetuses: juba ajakirjanduse algusaegadest on paljud ajakirjanikud olnud vabakutselised, tehes kaastööd eri väljaannetele tükitööna honorari eest või muude kokkulepete alusel, internetiajastul on hakatud ka sisukamaid blogijaid ja juutuubereid ajakirjanikeks pidama.
Rüütli 40
Ajalugu
1994. aastal avati hoone II korrusel Pärnu esimene ööklubi Mirage.
Majas asunud Linnaapteek kolis sealt välja 2003. aastal.
Apteegi ruumides avati hiljem öölokaal A.P.T.E.K. Samuti tegutseb majas öölokaal Kassa.
Ajakirjanik
Harva on ajakirjaniku ametinimetus "ajakirjanik", pigem on see katusmõiste, millega määratletakse paljusid ajakirjandusliku protsessi osalisi: reportereid, korrespondente, toimetajaid, rubriigi- ja küljetoimetajad, saatejuhte jt. Ajakirjanikuks peetakse siiski vaid neid ajakirjanduses töötavaid inimesi, kes annavad otsese loomingulise panuse väljaande põhisisusse, aga mitte näiteks produtsente, korrektoreid, kujundajaid, assistente, tehnikuid ega reklaamitöötajaid. Ajakirjandustöö keerukuse ja asutuste erineva tööjaotuse tõttu on mõni amet, näiteks diktor, kahe kategooria vahepeal.
Rüütli 40
Ajalugu
Hoone fassaadi remonditi 2018. aastal. Samal aastal suleti ööklubi Mirage.
Ajakirjanik
Haridus
Eestis saab ajakirjanikuks õppida Tartus Tartu Ülikoolis (sotsiaal- ja haridusteaduskonnas õpetatakse nii ajakirjanikuks kui ka suhtekorraldajaks), Tartu Teoloogia Akadeemias (kristliku meedia eriala) ning Tallinnas Tallinna Ülikoolis ja Balti Filmi- ja Meediakoolis (eesti keeles). Enne Teist maailmasõda Eestis ajakirjandusharidust ei antud. Ajakirjandusharidus ei ole siiski ajakirjanikutöö vältimatu tingimus, paljud ajakirjanikud on õppinud muid erialasid ja omandanud ajakirjaniku erioskused töö käigus.
Jaundundaga
Jaundundaga on küla (vidējciems) Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub valla keskosas. Jaundundaga jääb valla keskusest Dundagast 2 kilomeetrit põhja poole ja Riiast 156 kilomeetri kaugusele.
Ajakirjanik
Valdkondlik spetsialiseerumine
Ajakirjandus käsitleb paljusid valdkondi, seepärast on ka ajakirjanikud tihti nende järgi spetsialiseerunud: samas väljaandes võivad olla eri valdkondadel eri toimetajad või terved valdkonnatoimetused, üht valdkonda hästi tundev (enamasti vabakutseline) ajakirjanik võib aga teha samal alal kaastööd mitmele väljaandele. Näiteks võivad majanduslehes olla eraldi börsi-, põllumajandus-, tööstus- ja kinnisvaratoimetaja, üldhuvilehtedes on enamasti iseseisvad sise- ja välisuudiste, majandus-, poliitika-, spordi- ja kultuuritoimetused.
Jaundundaga
Külas asub Jaundundaga bussipeatus, Jaundundaga ja Sūde piiril aga Slimnīca bussipeatus.
Ajakirjanik
Valdkondlik spetsialiseerumine
Niisugusel puhul on sageli palju abi töökogemusest või haridusest konkreetses valdkonnas. Kuna lugejad, eriti aga selle eriala spetsialistid eeldavad ajakirjanikult asjatundlikkust, soovitatakse vahel õppida ajakirjandust alles teise kõrgharidusena. Teisalt on sellisel ajakirjanikul mõnikord raske vahetada vajaduse korral valdkonda või asendada kolleegi toimetuses.
Jaundundaga
Küla on kujunenud endise Dundaga kirikumõisa juurde. Suurem osa sealsetest hoonetest rajati 1920. aastatel. Dundaga kirikumõisa eluhoone ja selle juures asuv park on riikliku muisuskaitse all.
Ajakirjanik
Ohud
Kuna uudisteajakirjanikud peavad vahendama teateid kogu maailmast, tuleb neil sageli viibida sündmuspaigas. Töö poliitiliselt rahutus piirkonnas või sõjaolukorras võib olla eluohtlik. Igal aastal saab vigastada või hukkub mõni sõjaajakirjanik.
Jaundundaga
Aastail 2009–2021 kuulus küla Dundaga piirkonda.
Ajakirjanik
Ohud
Ajakirjanike elu ja tervise võivad seada ohtu ka diktatuurirežiimid, kus ajakirjandusvabadus on piiratud: lisaks tsensuurile võidakse ajakirjanikke "ebasoovitava" info levitamise eest kallutatud kohtusüsteemis süüdi mõista või isegi füüsiliselt rünnata. Uurivaid ajakirjanikke ähvardab ja ründab vahel organiseeritud kuritegevus, kui ajakirjanik seab ohtu kuritegeliku organisatsiooni tegevuse või paljastab selle sidemeid ühiskonnas ja poliitikas. Ohtlikuks võib osutuda ka krimiajakirjandus, näiteks tänavakuritegevuse kajastamine.
Kujundlik slängisõna
Eesti keeles on juba enne Teist maailmasõda kasutatud ajakirjanike kohta kujundlikku slängisõna "leheneeger". Mõnikord peetakse seda halvustavaks, kuid enamasti nimetatakse ajakirjanikke leheneegriteks ilma mingi halvakspanuta või eneseirooniliselt. Ervin Aleve mälestuste kohaselt "käis väljend rohkem noore, uudistejahti pidava reporteri, mitte aga juhtkirju kirjutava toimetaja kohta. Võimalik, et reporteri tööd seostati kunagi Aafrika ja selle elanikkonna orjatööga".
Sõna päritolu kohta on mitmesuguseid oletusi: ühe kohaselt on see seotud trükivärviga, mis vanasti ajakirjanikke määris, teise kohaselt moodustatud saksa sõna Blattneger eeskujul, mis algselt tähistas variautorit.
Andrei Kaissarov
Andrei Sergejevitš Kaissarov (vene keeles Андрей Сергеевич Кайсаров; ((16.) 27. november 1782 Moskva – (14.) 26. mai 1813) oli vene filoloog, publitsist ja luuletaja.
1811. aastal valiti ta Tartu Ülikooli vene keele professoriks. 1812. aastal läks ta sõjaväkke. Hukkus partisanitegevuses.
Neeva laht
pisi|Neeva laht [[Kroonlinna ja Peterburi vahel]] pisi|Vaade lahele [[Peterhofi rannast]]
Neeva laht (vene keeles Невская губа) on Läänemeres asuva Soome lahe kõige idapoolsema osa laht. See paikneb lahte suubuva Neeva jõe suudmesaare Vassili ja meres asuva Kotlini saare vahel.
Lahe pindala on umbes 329 km² ja keskmine sügavus 3 m. Laevaliikluse jaoks on lahte kohati süvendatud. Ülejäänud Soome lahest eraldab seda Peterburi pais.
Neeva lahte ümbritseb täielikult Läänemere suurim linn Peterburi. Lahe ääres asuvad veel miljonilinna ajalooline sõjasadam Kroonlinn ning mitmed tsaaripaleed ja suveresidentsid.
Menon
Menon (umbkaudu 423 eKr – umbkaudu 400 eKr) oli vanakreeka poliitik ja Tessaalia väepealik. Ta juhatas Kreeka abivägesid Kyros Noorema sõjaretkel Pärsia kuninga Artaxerxes II vastu (401 eKr).
Nii Xenophoni kui ka Platoni järgi oli ta surres õitsvas nooruses. Ta oli tõenäoliselt pärit Pharsalosest, kuigi Diodoros paigutab ta sünnikoha Larissasse. Tema isa nimi oli Alexidemos ja rohkem temast teada pole. Tõenäoliselt olid tema sugulased ka kaks varem mainitud Menoni. Esimene neist tuli aastal 476 eKr Kimonile appi ja sai selle eest Atika kodakondsuse. Teine neist juhatas aastal 431 eKr Peloponnesose sõjas Ateenaga liidus olnud Tessaalia ratsaväelasi.
Xenophon kujutab Menoni vaenulikult, väites, et Menon oli ebaaus ja ambitsioonikas noormees, kuigi tema käitumise analüüs seda väita ei võimalda.
Esimesed täpsemad teated Menonist pärinevad tema Pärsia sõjakäigu ajast, kuid ta on tegelane ka Platoni samanimelises dialoogis. See dialoog on tõenõoliselt fiktiivne, selle toimumisaeg on kas aasta 402 eKr või koguni 401 eKr, mil Menon oli juba sõjaretkele asunud ja külastas Anytose kutsel Ateenat. Dialoogi väitel oli Menon Gorgiase õpilane.
Menon oli Tessaaliast pärit 1000 hopliidi ja 500 peltasti juhiks, kes suundusid palgasõduritena toetama Kyros Noorema nõuet Pärsia troonile.
Teel olles juhatas Menon väesalka, mis eskortis Kiliikia kuninganna Epyaxa tagasi Kiliikiasse. Sel retkel kaotas ta paarsada sõdurit, kuna need kas siis eksisid teel ja hukkusid või hukati nad rüüstamise eest.
Kyros varjas algselt kreeklaste eest oma plaane ja andis neist teada alles siis, kui need olid jõudnud Eufrati kallastele. Kui ta siis neid informeeris, et nende kavatsuseks on kuningas Artaxerxes II kukutamine, tõi see kaasa Kreeka vägede pahameele. Kreeklased nõudsid suuremat tasu. Tol hetkel võitis Menon Kyrose poolehoiu, ületades esimesena Eufrati ja lõhestades nii Kreeka vägede üksmeele. Veidi hiljem puhkes konflikt Menoni ja spartalasi juhatanud Klearchose vahel, mille käigus Menoni väed üritasid spartalast kividega surnuks visata. See tõi peaaegu kaasa sõja Menoni ja Klearchose vägede vahel. Nende sündmuste põhjal võib eeldada, et Menoni väes olid suured distsipliiniprobleemid. Xenophoni väitel oli Menoni põhivõtteks oma vägede lojaalsuse tagamisel osalemine nende pahategudes.
Kui Kyros viimaks Kynaxa lahingus Tissapherneselt lüüa sai, pidasid kreeklased endid lahingu võitjaks, sest nemad olid pärslased purustanud. Klearchos asus toetama Kyrose väepealikku Ariaeust, sellal kui see koos Menoniga asus salamisi Tissaphernesega läbirääkimisi pidama. Ktesiase väitel otsustas Menon sel hetkel oma väed reeta. Samas ei olnud Ktesias ise sündmuspaigal ja tema allikaks oli tõenäoliselt Klearchos. Xenophon kirjutab, et Menon üritas pigem Tissaphernese abiga võtta kreeka vägede juhatus Klearchoselt üle. Sherylee Basset oletab, et Tissaphernes kasutas kreeklaste vahelisi lahkhelisid, nõrgestamaks kõige tugevamat lahinguväljale jäänud sõjasalka.
Ariaeus loobus kuningatiitlist ja Tissaphernes kutsus kreeklased läbirääkimistele. Menoni palvel need nõustusidki ja neli kindralit ning 20 ohvitseri suundusid väikese saatjaskonnaga läbirääkimistele. Seal nad reedeti, ohvitserid ja suurem osa sõdureist tapeti, kindralid võeti kinni ning viidi Babüloni, kus nad kõik peale Menoni hukati. Diodorose väitel säästeti tema elu, kuna ta aitas kreeklasi reeta. Ktesias mainib sedasama, kuid ilma põhjenduseta. Tema aruanne on selles mõttes usaldusväärne, et ta viibis hukkamiste ajal Babülonis ja viibis Klearchose hukkamise juures. Xenophon väidab kuuldule tuginedes, et Menonit ei hukatud kohe, teda piinati eelnevalt aasta otsa ja hukati alles siis. Ktesiase ja Xenophoni jutustuste vahel ei pruugi olla vastuolu, kui Menonit tõepoolest kohe ei tapetud ja tema hukkamine viibis veel aasta.
Palsa
pisi|Palsa jõgi [[Ūdrupe küla juures (aprill 2007)]] Palsa on jõgi Põhja-Lätis Vidzemes. Jõe pikkus on 64,6 km. Jõe valgla suurus on 236,3 km².
Labdzere
Külas asub looduskaitsealune Liepniekvalksi (Peldanga) labürint.
Aastail 2009-2021 kuulus küla Dundaga piirkonda.
Nereta piirkond
Nereta piirkond (läti Neretas novads) oli 1. järgu haldusüksus Lätis. Piirnes läänes ja lõunas Leeduga.
Läti Rahvastikuregistri andmetel oli 1. jaanuaril 2012 Nereta piirkonna elanikest lätlasi 75,08%, leedulasi 10,54%, venelasi 10,04%, valgevenelasi 1,70%, poolakaid 1,14% ja muust rahvusest inimesi 1,51%.
Piirkond loodi 2009. aastal neljast vallast. 2021. aastal liideti Nereta piirkond Aizkraukle piirkonnaga.
Nikolajs Zaicevs
Nikolajs Zaicevs (sündinud 1992) on Läti jalgpallur.
2012 mängis ta klubis FC Narva Trans.
Bonanza (Colorado)
Bonanza on linn USA-s Colorado osariigis Saguache'i maakonnas.
Elanike arv on 2020. aastas rahvaloenduse kohaselt 17. Bonanza on teine kõige väiksema elanike arvuga linn Colorado osariigis (vähem elab elanikke ainult Jeffersoni maakonnas asuvas Lakeside'is).
Bonanza on endine hõbedakaevanduslinn. Hõbeda leiukohad avastati Bonanza lähedal 1880. aastal. Juba järgmisel aastal sai Bonanza linnaõigused. USA rahvaloenduse järgi oli Bonanzas suurim elanike arv 1930. aastal, kui seal elas 445 inimest. Pärast seda hakkas elanike arv linnas kiiresti langema ja 1980. aastal elas linnas vaid kaheksa inimest.
Anatoli Ljadov
pisi Anatoli Konstantinovitš Ljadov (30. aprill/12. mai 1855 Peterburi – 15./28. august 1914 Borovitši lähedal) oli vene helilooja, muusikapedagoog ja dirigent.
Ta sündis muusikute peres ja esimese mitteametliku muusikahariduse sai ta oma dirigendist kasuisalt. 1870. aastal astus ta Peterburi konservatooriumi õppima klaverit ja viiulit. Varsti loobus ta pillimänguõppest ning keskendus kontrapunktile ja fuugale, säilitades siiski hea klaverimänguoskuse. Tema annet tunnustas teiste hulgas Modest Mussorgski ja ta suhtles lähedalt heliloojate rühmitusega Võimas rühm. Ta õppis kompositsiooni ka Nikolai Rimski-Korsakovi juhendamisel.
Alates 1878. aastast õpetas ta Peterburi konservatooriumis, tema õpilaste seas oli Sergei Prokofjev ja ka Mart Saar.
1884. aastal ta abiellus.
Eliisa Matsalu
Eliisa Matsalu (sündinud 26. mail 1989) on eesti ajakirjanik.
Eliisa Matsalu on õppinud Väätsa Põhikoolis ja lõpetanud seejärel Paide Gümnaasiumi. Aastal 2011 lõpetas ta Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas semiootika ja kultuuriteooria bakalaureuseõppe.
Ta on töötanud suvereporterina Järva Teatajas ja seejärel Äripäevas. Märtsis 2014 liitus ta Äripäeva uudistetoimetusega. 2021. aasta seisuga töötab ta Äripäeva uuriva toimetuse ajakirjanikuna, teeb ka saateid Äripäeva raadios.
Pierre Chantraine
Pierre Chantraine [pjeer šantr'en] (15. september 1899 Lille – 30. juuni 1974 Pariis) oli prantsuse keeleteadlane ja klassikaline filoloog. Ta on tuntud eelkõige oma vanakreeka keele etümoloogilise sõnaraamatu järgi ("Dictionnaire étymologique de la langue grecque", 1968).
Elu entsüklopeedia
pisi|Elu entsüklopeedia logo
Barrea järv
973 meetri kõrgusel merepinnast asuva järve pindala on 2,25 km², valgla suurus 272 km².
Järve kallastel asuvad Barrea, Civitella Alfedena ja Villetta Barrea.
Zeltaleja
Zeltaleja on küla (mazciems) Lätis Gulbene piirkonnas Stradi vallas. Küla asub valla põhjaosas Mellupe jõe ääres. Asulas on Zeltaleja bussipeatus. Looduskaitse all on külas kasvav Zeltaleja tamm.
Aastal 2007 oli külas 35 elanikku.
Elu entsüklopeedia
Elu entsüklopeedia (inglise keeles Encyclopedia of Life; lühend EOL) on erialainimeste koostatav mitmekeelne veebipõhine entsüklopeedia. Veebientsüklopeedia hakkas tööle 26. veebruaril 2008.
Elu entsüklopeedia ülesandeks on kõikide maailma elusorganismide liikide dokumenteerimine.
Elu entsüklopeedia on vaba juurdepääsuga entsüklopeedia, mille paljud sissekanded sisaldavad nii teksti-, video-, graafilisi kui ka helimaterjale ja pilte.
Elu entsüklopeedia loojad on Field Museum, Harvardi ülikool, MacArthur Foundation, Marine Biological Laboratory, Missouri Botanical Garden, Sloan Foundation ja Smithsonian Institution.
Elu entsüklopeedia on mitmekeelne, seda saab lugeda galeegi, hispaania, hollandi, inglise, malai, prantsuse, rootsi, saksa ja muudeski keeltes.
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Encyclopedia of Life seisuga 25.04.2014.
Vendela Skytte
Vendela Skytte (ka Wendela Skytte; 8. detsember 1608 – 18. august 1629) oli Rootsi aadlidaam, kirjanik ja epistolaar.
Aleksandr Kolossov
Aleksandr Kolossov (sündinud 7. veebruaril 1990 Narvas) on Eesti jäähokimängija.
Urmas Eelmäe
Urmas Eelmäe (sündinud 26. märtsil 1964) on eesti ajaloolane.
Ta on lõpetanud Eesti Humanitaarinstituudi.
Ta on keskülemsaksa keelest tõlkinud, kommenteerinud ja asjakohaste sissejuhatustega varustanud 2003. aastal esimest korda eesti keeles ilmunud olulise ajalooallika – "Liivimaa vanema riimkroonika".
Kroonikatekstiga hakkas Urmas Eelmäe tegelema kümmekond aastat varem, 1994. aastal Eesti Humanitaarinstituudis Priit Raudkivi juhendamisel.
Aleksandr Kolossov
2008–2010 mängis ta klubis Narva PSK. Aastast 2010 mängib ta klubis Tartu Kalev-Välk.
Vendela Skytte
Vendela Skytte vanemad olid Liivimaa kindralkuberner ning Tartu Ülikooli rajaja Johan Skytte ja tema naine, šoti päritolu Marby ja Älvsjö vabapreili Maria Näf. 1626. aasta mais abiellus Vendela Hans Kylega. Tema isa andis tütardele sama hariduse kui poegadelegi ning Vendela oli hea õpilane. Ta valdas soravalt kreeka, ladina, prantsuse ja saksa keelt, oli prosaist ja luuletaja, samuti tunti teda kõrgetasemelise kirjavahetuse poolest, mida ta pidas osalt ladina keeles. Imetleti ka tema õe Anna Skytte head haridust.
Eluajal tunti Vendela Skyttet õpetatud naisena ning haritud naise näitena meenutatakse teda hiljemgi. Teda on nimetatud Rootsi harituimaks naiseks enne kuninganna Kristiinat. Ta pidas salongi, kus ümbritses ennast teadlaste ja kunstnikega ning osales päevapoliitilistes debattides. Vendela tarkust ja vaimukust hinnati kõrgelt ning Georg Stiernhielm nimetas teda "oma aja ja soo imeks" ("Sexus et sæculi miraculum"). Ühe legendi järgi pidas Vendela Braunsbergis õpetatud katoliiklastega debati, kus võitis mehi oma kõneosavusega, "seades oma parema ladina keele abil kahtluse alla katoliikluse kõige pühamad ideaalid".
Vendela Skytte suri Stralsundis katku koos vastsündinud lapsega, temast jäi maha kaks tütart. Tema surnukeha toodi Rootsi ja maeti Uppsalasse. Ka tema tütart Hillevi Kylet tunti ühena riigi õpetatumatest naistest.
1820. aastail avatud Rootsi riiklikus portreegaleriis Gripsholmis oli ta esimese kuue Rootsi ajaloo nimekama naise seas, kelle portree kogusse arvati, kõrvuti püha Birgitta, Hedvig Charlotta Nordenflychti, Barbro Stigsdotteri, Sophia Rosenhane ja Sophia Elisabet Brenneriga.
Sõõrmetevaheline kilbis
Sõõrmetevaheline kilbis  (ladina scutum internasale, sün internasale, mitm scuta internasalia) on paljudel soomuselistel pead katva naha soomus.
Sõõrmetevahelised kilbised on liigiti erineva kuju ning laiuse ja kõrgusega, seetõttu võidakse kasutada neid ka soomuseliste teaduslikul süstematiseerimisel.
Madudel
Madudel paiknevad sõõrmetevahelised kilbised (olemasolul) sõõrmete vahel. Sõõrmetevahelist kilbist kasutatakse maoliste klassifikatsioonil.
Aleksei Jermolov (täpsustus)
Aleksei Jermolov on mitme Jermolovi suguvõsaliikme nimi:
Põhjamaade Vulkanoloogiainstituut
Põhjamaade Vulkanoloogiainstituut (NORDVULK; rootsi keeles Nordisk Vulkanologisk Institut; inglise keeles Nordic Volcanological Center) on vulkanoloogiaga tegelev Põhjamaade uurimisinstituut.
Instituut tegutseb Reykjavíkis Islandi ülikoolis. See asutati 1974. aastal.
Instituudi tegevust rahastab peamiselt Põhjamaade Ministrite Nõukogu, osaliselt ka Islandi riik.
Liubavase vald
Liubavase vald (leedu keeles Liubavo seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kalvarija omavalitsuse territooriumil. Vald piirneb edelas Poolaga.
Valla pindala on 59 km². 2011. aasta seisuga elas seal 800 inimest. Valla keskus on Liubavase küla. Vallavanem on Gintas Baliulis.
pisi|Liubavase kirik
Nõo Lasteaed Krõll
Nõo Lasteaed Krõll on Tartu maakonnas Nõo vallas tegutsev lasteaed.
Kelsey-Lee Barber
Kelsey-Lee Barber (2018. aastani Kelsey-Lee Roberts; sündinud 20. septembril 1991 East Londonis Lõuna-Aafrika Vabariigis) on Austraalia odaviskaja, kahekordne maailmameister.
Ta tegi täiskasvanute tiitlivõistluste debüüdi 2014. aasta Rahvaste Ühenduse mängudel Glasgow's, kus võitis pronksmedali.
2017. aasta maailmameistrivõistlustel Londonis pääses ta finaali ning oli tulemusega 60.76 kümnes.
2018. aasta Rahvaste Ühenduse mängudel Austraalias Gold Coastis võitis ta kaasmaalase Kathryn Mitchelli järel hõbemedali.
2019. aasta maailmameistrivõistlustel Dohas tuli Barber 66.56-ga hiinlaste Liu Shiyingi ja Lü Huihui ees maailmameistriks.
2020. aasta suveolümpiamängudel Tokyos viskas ta 64.56 ning võitis Shiyingi ja Maria Andrejczyki järel pronksmedali.
2022. aasta maailmameistrivõistlustel Eugene'is tuli ta uuesti maailmameistriks, olles visanud finaalis 66.91.
Barberi isiklik rekord odaviskes on 2019. aastal Luzernis visatud 67.70.
Isiklikku
Barber on sündinud Lõuna-Aafrika Vabariigis. Tema perekond kolis Austraaliasse 2000. aastal.
Ta on 2018. aastast abielus kergejõustikutreener Mike Barberiga.
Autoraadio
Autoraadio on autos kasutatav raadio- ja audioseade.
John Chadwick
John Chadwick (21. mai 1920 – 24. november 1998) oli briti keeleteadlane ja klassikaline filoloog. Koos Michael Ventrisega dešifreeris ta lineaarkirja B.
Autoraadio
Algselt oli autoraadio ainult raadiovastuvõtja, ja seda peamiselt kesklainesaatjate monofooniliseks kuulamiseks. Järk-järgult on lisandunud mitut liiki programmiallikaid (kassetimängija, CD-mängija) ja sisendeid väliste andmekandjate (MP3-, USB-, AUX-ühendus, Bluetooth, mälukaart) ühendamiseks, samuti on oluliselt täiustunud helivõimendus- ja kõlarisüsteem. Laiemas mõttes on autoraadio seega muusikakeskus, koosnedes samamoodi nagu kodustereoseade programmiallikatest, helisagedusvõimendi(te)st ja kõlaritest.
pisi|Autoraadio
Kitsamas tähenduses mõeldakse autoraadiona armatuurlauas paiknevat juhtseadet (ingl k head unit) programmiallikate, sisendpesade ja käsitsemisseadistega. Selle külge on peale esi- ja tagakõlarite võimalik ühendada väline mitmekanaliline võimsusvõimendi, aktiivne bassikõlar, signaaliprotsessor ning lisa-programmiallikaid.
Autoraadio eriomadusi
Auto kui kuulamisruumi iseärasused – piiratud maht ja seetõttu difuusse, järelkõlast ja peegeldustest tingitud helivälja puudumine, samuti pidev mootorimüra ja kuulaja seotus kindla istekohaga – eeldavad võimendusseadmetelt vastavalt kohandatud sageduskarakteristikuid, küllaltki kõrget helirõhutaset ning võimenduskanalite arvu suurendamist. Määrava tähtsusega on spetsiaalselt tarindatud valjuhääldite ja kõlarite asjatundlik valik ning paigaldus.
Inga Lunge
Inga Lunge (sünninimi Inga Proode; hiljem Inga Allik; sündinud 11. veebruaril 1981) on eesti näitleja.
Autoraadio
Autoraadio eriomadusi
Madal, 12-voldine akupinge piirab väljundvõimsust või nõuab erilist helivõimendussüsteemi (nt võimsusvõimendite sildühendust) ja väikse nimitakistusega valjuhääldeid (mitte üle 4 Ω). Suure väljundvõimsuse saamiseks tuleb kasutada pinget kõrgendavat energiamuundurit.
Inga Lunge
Ta lõpetas 2004. aastal Eesti Humanitaarinstituudi teatriõppe ja 2011. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli magistriõppe.
Ta on eelkõige tuntud osatäitmisega Eesti vaadatuimas telesarjas "Pilvede all", kus ta mängib alates 2010. aastast.
Ta osales 2016. aasta sügishooajal TV3 meelelahutussaatesarjas "Su nägu kõlab tuttavalt".
Autoraadio
Funktsioone ja võimalusi
Autoraadioseadmestiku juhtseadmes on lisaks FM-tuunerile enamasti CD-mängija ning neljakanaliline helisagedusvõimendi. Raadioandmesüsteem RDS näitab saatja nime jm tekstandmeid ning lülitub automaatselt ümber sama programmi edastavale tugevamale saatjale, EON-toiming lülitab sisse sama võrgu saatja, kui see hakkab edastama liiklusinfot.
Inga Lunge
Alates 2021. aastast on ta Vana Baskini Teatri näitleja.
Autoraadio
Funktsioone ja võimalusi
Olenevalt mudelist ja hinnaklassist võib juhtseadmel olla mitmesuguseid eriomadusi ja võimalusi:
Inga Lunge
Isiklikku
Tema poeg Rasmus on sündinud 2005. aastal. Ta abiellus 21. veebruaril 2012 muusik Toomas Lungega. 11. märtsil 2012 sündis neil tütar Nora Ann.
Autoraadio
Funktsioone ja võimalusi
pisi|300px|Auto [[Hi-Fi-seadmestiku struktuuriskeem]] pisi|300px| Hi-Fi-seadmestik auto pakiruumis
Hi-Fi autos
Kui autoraadiost nõutakse peale uudiste, liiklusteadete ja keskmistel helisagedustel taustamuusika märksa enamat, vajab tavapärane seadmestik mitmeti täiendamist, komponentide asendamist ja lisamist. Selleks on vaja tunda auto heliseadmestiku paigaldamise spetsiifikat, mis sõltub muuhulgas ka automudelist.
Hi-FI-seadmestiku keskseks komponendiks on eraldi võimsusvõimendi). Seadmestikku võib kuuluda ka signaaliprotsessor (DSP). Suure (üle 15 W) väljundvõimsuse saamine eeldab akupingest kõrgema toitepingega toiteallikat, samuti superkondensaatori ja ka lisaaku kasutamist.
Helisüsteem on kvaliteetsematest komponentidest ja oluliselt keerukam, nt:
Vitālijs Ziļs
Vitālijs Ziļs (sündinud 19. augustil 1987 Riias ) on Läti jalgpallur (ründaja).
Ta on mänginud Eesti Meistriliiga klubides JK Narva Trans (2015) ja JK Sillamäe Kalev (2016).
Sokratese vanne
Sokratese vanne (saksa keeles Sokratischer Eid) ehk sokraatiline vanne õpetajatele on vanne, mille koostas arstide Hippokratese vande eeskujul pedagoog Hartmut von Hentig.
Vande tekst
"Õpetaja või kasvatajana võtan endale kohustuse:
Sellest lähtudest on minu kohustus:
Märkus
Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit de:Sokratischer Eid seisuga 30.12.2015.
Jõulumäe
Paikkonnas on Jõulumäe Tervisespordikeskus. Paikkonnas on peetud Jõulumäe rattamaratoni.
Thriller (The Boondocks)
"Thriller" on Eesti indie rock ' i ansambli The Boondocks teine album, välja antud aastal 2016.
Renato Zaccarelli
Renato Zaccarelli (sündinud 18. jaanuaril 1951 Anconas) on Itaalia endine jalgpallur.
Ta on mänginud ka Itaalia jalgpallikoondises.
2003. ja 2005. aastal oli ta Torino klubi peatreener.
Itaalia rahvuskoondisse kuulus ta aastatel 1975–1980. Ta mängis koondises 1978. aasta maailmameistrivõistlustel ja 1980. aasta Euroopa meistrivõistlustel. 1978. aasta maailmameistrivõistluste esimeses alagrupimängus lõi ta värava mängus Prantsusmaa vastu, viies Itaalia 2:1 võidule.
Jaunkalsnava
Jaunkalsnava on küla (lielciems) Lätis Madona piirkonnas, Kalsnava valla halduskeskus.
Küla asub merepinnast 90 meetri kõrgusel Veseta jõe kaldal ja jääb piirkonna keskusest Madonast 28 kilomeetri kaugusele. Jaunkalsnavat läbib Pļaviņas–Gulbene raudteeliin, külas asub Jaunkalsnava raudteejaam. Bussipeatustest jäävad sinna Jaunkalsnava 1 ja Jaunkalsnava. Seal asub ka Kalsnava valla raamatukogu. Ettevõtetest tegutseb seal piiritusevabrik, külas on ka asutuse Latvijas Valsts meži Kalsnava filiaal, mis on välja kasvanud nõukogudeaegsest metsanduskatsejaamast. Külast läänes asub selle Kalsnava arboreetum. Asulasse jääb ka endise Jaunkalsnava mõisa keskus.
Lisaks arboreetumile on looduskaitse all veel Teteri tamm, Teteri mänd, punased tammed ümbermõõtudega 2,33 ja 1,99 meetrit, tamm ümbermõõduga 4,89 meerit, pärn ümbermõõduga 4,02 meetrit, ja kuivanud tamm ümbermõõduga 5,12 meetrit.
Aastal 1832 sündis Jaunkalsnavas läti luuletaja Juris Alunāns. Sealsel teises maailmasõjas hukkunud sõdurite vennaskalmistul on mälestussein.
Aastal 2008 oli külas 770 elanikku. Aastal 2017 oli elanikke 730, aastal 2019 aga 720. Aastal 2022 oli elanikke 642.
pisi|Tiik Jaunkalsnava külas
Põhjamaade energiapoliitika tegevuskava 2010–2013
Põhjamaade energiapoliitika tegevuskava aastateks 2010–2013 on Põhjamaade Ministrite Nõukogu energiapoliitilise töörühma koostatud dokument, mis määrab peamised suunad Põhjamaade energiaalases koostöös.
Islandi, Norra, Rootsi, Soome ja Taani energiaalase koostöö peamised eesmärgid on tagada stabiilne ja usaldusväärne energiavarustus, säästlik areng ja inimeste heaolu Põhjamaades. Oluline on jätkata piirideta siseturu loomist, pöörata erilist tähelepanu hõredalt asustatud piirkondade energiavarustusele ning teha rahvusvahelist koostööd.
Nelja aasta kestel keskendutakse eelkõige järgmisele:
Radisson Blu Hotel Latvija
Radisson Blu Hotel Latvija (varem hotell Latvija, Reval Hotel Latvija) on hotell Lätis Riias. Hotelli haldab hotellikett Radisson Hotels.
Hotelli kõrgus on 85,65 m ja koos katusel oleva ilukonstruktsiooniga 98,26 m. Hotellil on pinda 24 000 m² ja on seetõttu üks suurimaid Läti hotelle.
Põhjamaade energiapoliitika tegevuskava 2010–2013
Plaanitakse edendada säästlikku energiakasutust nii kodudes, transpordis kui ka tööstuses ning innustada säästlike toodete ja tehnoloogiate arendamist. Suurendatakse elektri- ja soojusenergia koostootmist.
Trieri kuurvürstkond
pisi|Rooma sild üle Moseli jõe pisi|[[Konstantinuse basiilika Trieris]] pisi|Peapiiskopkonnad Kesk-Euroopas, 1500 pisi|18. sajandi kaart, [[Frederik de Wit]]
Radisson Blu Hotel Latvija
Nõukogude ajal kandis hotell nime Latvija. Hiljem on hotell on kuulunud hotelliketile Reval Hotelligrupp ‎ja kandnud siis nime Reval Hotel Latvija.
Põhjamaade energiapoliitika tegevuskava 2010–2013
Toetatakse uurimis- ja arendustööd tõhusate, säästlike ja puhaste lahenduste leidmiseks nii energia tootmises, salvestamises, tarnimises kui ka tarbimises. Suurendatakse hüdroenergia, geotermilise energia, bioenergia ja tuuleenergia osakaalu energiatootmises.
Trieri kuurvürstkond
Kuurvürstkonna pealinn oli Trier, kuurvürsti peamine residents oli alates 16. sajandist Koblenz. Kuurvürstkond ilmalikustati aastal 1803 Napoleoni võimu all.
Põhjamaade energiapoliitika tegevuskava 2010–2013
Uusi lahendusi püütakse leida Põhjamaadele iseloomulike hõredalt asustatud alade jaoks. Paljud neist jäävad maadkatvatest võrkudest eemale ja vajavad seega kohalikke energiaallikaid. Eriti rannikualadel plaanitakse paremini ära kasutada mere- ja tuuleenergiat. Erilist tähelepanu pööratakse ka energiasalvestuse tõhustamisele ja uudsete salvestusviiside väljatöötamisele. Salvestatud energiat vajatakse nii hõredalt asustatud aladel kui ka näiteks õhu- ja meretranspordis.