cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Advokaaditasu
Fikseeritud tasu (tulemustasu) puhul võib advokaadil jääda ajast puudu, mis tingib ebakvaliteetse tulemuse. American Law & Economics Association Conference'i uuringu põhjal ei tööta fikseeritud tasuga advokaadid nii efektiivselt kui tunnitasu saavad advokaadid. Tulemustasu saavate advokaatide töötundide arv on umbes 30% väiksem ja tõenäosus kohtusse minna on umbes 20% väiksem.
Enamik advokaadibüroosid pakub esimest konsultatsiooni soodsama hinnaga kui järgnevaid konsultatsioone.
Kulude kandmine
Kohtumenetluse põhimõtte kohaselt maksab kaotaja enamasti võitja kulud. Kui kohus leiab, et kulud on ebamõistlikud, siis võib ta hüvitatavat summat vähendada. Olukorras, kus klient on ise olnud nõus kohtu arvates liiga kõrge advokaaditasuga, tuleb kliendil ka võites tasuda kohtu arvates liigne.
Klient peab pöörama tähelepanu sellele, et kliendilepingus ja arvel oleksid kirjas võimalikult detailsed bürookulud. Vastasel juhul on hiljem menetluskulusid raske kindlaks määrata. Arvel võiks kajastuda teenuse osutamisega kaasnevad kulutused nagu sõidu- ja majutuskulud.
Advokaaditasu ja õigusteenuskulude vaidlustamine
Kui kliendi arvates pole advokaaditasu mõistlik või puuduvad nõude põhjendused, siis võib ta seda advokatuuri aukohtus vaidlustada.
Riigi õigusabi
Riigi advokaadile maksab teenuse eest Eesti Advokatuuri kaudu riik. Riik on kohustatud abi andma, kui taotleja on kahtlustatav või süüdistatav kriminaalmenetluses. Riigi õigusabi osutaval advokaadil pole õigust kliendilt tasu nõuda.
Riik võib otsustada, et klient peab osaliselt või täielikult õigusabi eest tasuma. Kriminaal- või väärteo asja ning isiku süüdimõistmise puhul peab isik kulud kandma ise.
Valge siumari
pisi|Actaea pachypoda Valge siumari (Actaea pachypoda) on äärmiselt mürgine õistaime liik, mis kuulub Actaea perekonda ja omakorda Ranunculaceae sugukonda.
Advokaaditasu
Riigi õigusabi
Riik võib keelduda riikliku advokaadi andmisest isikule, kes on ise võimeline kaitsma oma õigusi või õigusabi kulud ise kandma. Teenuse summa ja selle maksmise korra määrab kohus kindlaks pärast õigusabi andmist.
Valge siumari
Liigi rahvapärane nimetus on nukusilmad.
Taime levila hõlmab Põhja-Ameerika ida- ja keskosa. Kasvamiseks eelistab taim kõrgustikul asuvat jämedat liivsavist pinda koos leht- või segametsaga.
Ämmulaid
Ämmulaid on Saare maakonnas Saaremaa vallas Kahtla laiu lähedal asuv väike saar (laid).
Laiu koordinaadid on.
Virmalaid
Laiu koordinaadid on.
Saar on kruusase pinnamoega, seal kasvab rohttaimestik.
Saar kuulub Kahtla-Kübassaare hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.
Foneem
Foneem on häälikusüsteemi väikseim üksus, mille abil eristatakse ühe sõna tähendust teisest. Kui asendada sõnas üks foneem teisega, võib tulemuseks saada uue tähendusega sõna. Asendades näiteks sõnas lina esimese foneemi /l/ foneemiga /n/, saame tulemuseks teisetähendusliku sõna nina.
Allegany maakond (New York)
Allegany maakond (Allegany County) on maakond USA-s New Yorgi osariigis.
Foneem
Häälduses võib iga foneem realiseeruda erinevate variantidena, mida nimetatakse allofoonideks.
Vilhelmine Klementi nimeline 32. Kutsekeskkool
'''Vilhelmine Klementi nimeline 32. Kutsekeskkool''' oli kutsekeskkool Tallinnas. Kool tegutses 1945–1990. Viru väljakul/Keskväljakul majas nr 2, Tallinnas. pisi|32. kutsekeskkooli hoone, endine [[Rotermanni kaubamaja ja Tallinna Aleksandri Gümnaasiumi hoone (pärast ümberehitust)]]
Allegany maakond (New York)
Maakonna halduskeskus on Belmont.
Vilhelmine Klementi nimeline 32. Kutsekeskkool
Vilhelmine Klementi nimelisse Tallinna Linna Kutsekooli võeti õppima vähemalt 15-aastasl noori individuaal- ja massitoodangu rätsepa erialale. Õppeaeg 2 ja 3 aastat ..
Allegany maakond (New York)
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 48 946. Aastal 2000 oli elanike arv 49 927.
Vodja vald
Vodja vald (saksa keeles Wodja mit Arrohof) oli vald Järvamaal Peetri kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Esna vallaga.
Allegany maakond (New York)
Ajalugu
Allegany maakond moodustati 1806. aastal Genesee maakonna osast. Maakonna halduskeskuseks sai Angelica, poole sajandi pärast sai selleks Belmont.
Artur Tiki
Artur Tiki (22. november 1914 (ukj) – 28. jaanuar 1992) oli eesti koolijuht.
Andrus Murumets
Andrus Murumets (sündinud 20. juulil 1978 Üksnurmes Saku vallas) on eesti rammumees.
Artur Tiki
1935. aastal lõpetas ta Läänemaa Õpetajate Seminari. Töötas seejärel Nissi Algkooli õpetajana. 1938. aastal lõpetas ta Sõjakooli.
Andrus Murumets
Ta on osalenud võistlusel "Maailma tugevaim mees" (inglise World's Strongest Man).
Artur Tiki
1936. aastast oli ta Kaitseliidu Harju maleva Riisipere kompanii liige, 1939. aasta veebruarist Saue kompanii liige, 1939. aasta maist Saue kompanii õppepealik.
1939–1940 oli ta Jõgisoo Algkooli juhataja.
Teise maailmasõja ajal teenis Punaarmee ohvitserina.
1946. aastast töötas Harju rajooni koolide inspektorina. Aastatel 1949–1959 oli ta Tallinna 27. Keskkooli direktor.
Aastatel 1959–1978 oli ta Tallinna 21. Keskkooli direktor.
Ta oli ka Eesti NSV Haridusministeeriumi õppekorralduse komisjoni juht ja Tallinna Pedagoogilise Instituudi nõukogu liige.
Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.
Tsüklotronresonants
Tsüklotronresonants on aatomifüüsika nähtus, mis avaldub elektromagnetlainete resonantspeegeldumise või -neeldumisena staatilise magnetvälja asetatud tahkises, milles on vabu laengukandjaid. Resonants tekib seejuures sagedusel, mis on pöördvõrdeline laengukandja massiga. See võimaldab tsüklotronresonantsi kasutada mikroosakeste efektiivmassi määramiseks.
Nimetus tuleneb tsüklotronist: selles osakeste kiirendis liiguvad osakesed tsüklotroni resonantsisagedusega ringorbiidil.
Raudteemuuseum
pisi|Eksponaat [[Moskva raudteemuuseumis]] Raudteemuuseum on raudteetranspordi ajaloo uurimise, jäädvustamise ja eksponeerimisega tegelev muuseum.
Haapsalus tegutseb Raudtee- ja Sidemuuseum.
Amme Rock
Amme Rock on iga-aastane rokkmuusikaürituste sari Eestis, mis leiab aset Vasulas Tartumaal ja on traditsiooniliselt alati tasuta. Üritus sai esimest korda teoks 1997. aastal, mil toimus sünnipäevapidustuste raames avalik jämmimine. Nimi "Amme Rock" on tulnud Amme jõe järgi, mille kaldal üritus toimub.
Amme Rock 2010
Üritus toimus 16.–17. juulil 2010.
Amme Rock 2011
Üritus toimus 15.–16. juulil 2011.
Amme Rock 2014
pisi|Muusikafestivali Amme Rock 2014 lava, festivaliplats ja külastajad. Esinema hakkab Wrath Mocha Amme Rock toimus 18.–19. juulil 2014.
Amme Rock 2015
pisi|Muusikafestivali Amme Rock 2015 lava ja külastajad. Esineb Six Feet Club Amme Rock toimus 10.–12. juulil 2015.
Amme Rock 2016
pisi|Muusikafestivali Amme Rock 2016 lava ja külastajad. Esineb Nyrok City Amme Rock toimus 8.–9. juulil 2016.
Güromagnetiline suhe
Güromagnetiline suhe väljendab osakese või osakeste süsteemi magmetmomendi ja impulsimomendi suhet; tähis \gamma ja ühik rad/(s·T) või C/kg.
Elementaarosakeste impulsimomenti põhjustab nende spinn \vec{S}. Osakese magnetmomendi \vec{\mu} saab siis esitada kujul
Keava kahar mänd
thumb|220px|Keava kahar mänd 2007. aastal Keava kahar mänd on looduskaitsealune põlispuu (harilik mänd) Raplamaal Kehtna vallas Linnaaluste külas.
Männi ümbermõõt on umbes 2,2 m ja kõrgus 8,0 m.
Sulcise saared
Sulcise saared (itaalia keeles Arcipelago del Sulcis) on Itaaliale kuuluv saarestik Vahemeres. Saared asuvad Sardiinia saare edelaranniku ääres Sardiinia maakonna Carbonia-Iglesiase provintsis.
Kaks peamist saart on Isola di Sant'Antioco (108 km², pindalalt Itaalia neljas saar) ja Isola di San Pietro (51 km², pindalalt Itaalia kuues saar). Väiksematest saartest on ainsana asustatud Piana saar (0,2 km²).
Ülejäänud saared on Toro, Vacca, Il Vitello, Corno, isola dei Ratti ja mitmed pisemad saared.
Juan Paredes
Juan Paredes Miranda (sündinud 29. jaanuaril 1953 Azcapotzalcos Méxicos) on Mehhiko endine poksija.
Paredes sai sulgkaalus (kuni 57 kg) 1976. aasta Montréali olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Ángel Herrerale (Kuuba) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja.
Paredes poksis juulist 1977 kuni veebruarini 1988 elukutselisena. Ta pidas kokku 34 kohtumist, millest võitis 23 (neist 19 nokaudiga) ja kaotas 11 (neist 2 nokaudiga) kohtumist.
Voose vald
Voose vald (saksa keeles Wosel) oli vald Läänemaal Hanila kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Massu vallaga.
Siniring-kaheksajalg
pisi|[[Hapalochlaena lunulata varieeruvad rõngasmustrid]] Siniring-kaheksajalg (Hapalochlaena) on kaheksajalaliste perekond, millesse kuulub neli väga mürgist liiki, kes elutsevad India ookeani ja Vaikse ookeani jääkvetes ja korallrahudes Jaapani saarestikust Austraaliani. Nende eristavad tunnused on kollakas nahk ja iseloomulikud sinised ja mustad rõngad, mis ohu korral võivad dramaatiliselt värvi muuta. Nad söövad väikseid loomi, sealhulgas krabisid, erakkrabisid, krevette ja muid koorikloomi.
Klassifikatsioon
Perekonda kirjeldas Briti zooloog Guy Coburn Robson 1929. aastal. Kinnitatud on neli liiki ja uuritakse veel kuut võimalikku liiki:
Mürgisus
Neid peetakse maailma kõige mürgisemateks mereloomadeks. Vaatamata väiksusele (12 kuni 20 cm) ja tagasihoidlikule kuulekusele on nad inimestele ohtlikud, kui neid provotseerida või kätte võtta. Nende mürk sisaldab tugevat neurotoksiini tetrodotoksiini.
Paul Bérenger
Paul Raymond Bérenger (26. märts 1945) on Mauritiuse poliitik. 2003–2005 oli ta Mauritiuse peaminister.
1991–1993 ja 1995–1997 oli ta välisminister ja 2000–2003 rahandusminister.
.
Mälupesa
thumb|[[DRAM|Dünaamilise mälu element, mis koosneb ühest väljatransistorist (FET) ja kondensaatoritest (C)]]
Mälupesa on arvuti mälu väikseim adresseeritav üksus. Mälupesa aadressi abil on võimalik mälupesale ligi pääseda andmeüksuste kirjutamiseks ja lugemiseks.
Mälupessa mahtuv andmeüksus – andmesõna – koosneb bittide jadast. Biti väärtusi 1 või 0 realiseerivad mälupesas transistorlülitina töötavad mäluelemendid. Iga elemendi väljundpinge tase on vastavalt biti väärtusele kõrge või madal (näiteks 1,8-voldise toitepinge korral on vahemikku 1,2–1,8 V jääva väljundpinge puhul biti väärtus 1 ja vahemiku 0–0,6 V puhul 0).
Mäluelementide arv pesas määrab andmesõna pikkuse. Esimestes arvutites oli sõnapikkus 8 bitti (ehk 1 bait), nüüdisaegsetes arvutites on see 32 või 64 bitti.
Mälupesa elementi kui mälu elementaarkomponenti on nimetatud ka mälu pesikuks ja mälu rakuks (ingl memory cell). Mõnes käsitluses on terminit mälupesa kasutatud mäluelemendi (transistorlüliti) tähenduses (nt artiklis Muutmälu).
Telemeetria
Telemeetria ehk kaugmõõtmine on objekti talitlust iseloomustavate tunnussuuruste kindlaks tegemine eemalt, sealjuures ka kauge maa tagant. Telemeetriat kasutatakse näiteks mõõteandmete vastuvõtmiseks liikuvalt objektilt (lennukilt, tehiskaaslaselt), ilmaandmete saamiseks õhupallil asuvalt ilmasondilt, tervisenäitajate kaugjälgimiseks.
Mõõteandmed saadakse mõõtemuundurilt ja edastatakse elektrisignaalina, enamasti raadiolainete vahendusel, sealhulgas ka GPSi abil. Kaugmõõtekanaleid võidakse kasutada ka objektide kaugjuhtimiseks ja -kontrolliks.
Clostridium botulinum
Clostridium botulinum on grampositiivne, vardakujuline, anaeroobne, eosega liikumisvõimeline bakter, mis toodab neurotoksiini botuliini.
Veskikoorlane
Veskikoorlane (Tenebroides mauritanicus) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Ð
Ð (ð) on ladina kirja täht, mis on kasutusel fääri ja islandi keeles. Seda kasutati ka vanainglise ning vanapõhja keeles.
Zavadovski
Zavadovski oli Väikevene päritolu Venemaa aadlisuguvõsa, mis kustus 1856. aastal
Ajalugu
Suguvõsa rajajaks oli XVII sajandi keskpaigas elanud Volõõnia šlahtitš Jakov Zavadovski, kes asus elama Ukrainasse. Tema järeltulija Pjotr Vassiljevitš Zavadovski (1738−1812) oli keisrinna Katariina II favoriit; aastatel 1802−1810 oli ta esimene Venemaa keisririigi rahvaharidusminister. Püha Rooma keiser Franz II andis talle ning tema vendadele Jakovile (suri 1794) ja Iljale (suri pärast 1819) 1794. aasta 27. juunil (vkj) krahvitiitli. Keiser Paul I andis talle ja Iljale 5. aprillil (vkj) 1797 ka Venemaa keisririigi krahvitiitli. Suguvõsa kustus meesliinis 1856. aastal kammerjunkur krahv Aleksandr Petrovitš Zavadovski (1794−1856) surmaga.
Sugupuu
Jakov Zavadovski (suri enne 1705), polkovnik; abiellus NN Lapitskajaga
Kossakivka
Kossakivka on mitme asula nimi:
Võhma vald
Võhma vald (saksa keeles Wechma) oli vald Saaremaal Mustjala kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Mustjala vallaga.
Luke Shaw
2014. aasta juunis liitus ta 30 miljoni naela eest Manchester Unitediga.
Esimese värava Inglismaa kõrgliigas lõi ta hooaja 2018–2019 esimeses mängus 10. augustil 2018 Leicester City vastu. Samal hooajal valiti ta fännide poolt Manchester Unitedi hooaja parimaks mängijaks.
Esimest korda mängis ta Inglismaa jalgpallikoondises 5. märtsil 2014 18-aastaselt. Ta kuulus Inglismaa koondisse 2014. aasta maailmameistrivõistlustel. Ta pääses platsile alagrupiturniiri viimases mängus Costa Rica vastu. Ta oli noorim mängija turniiril.
Parisnik
Parisnik oli varem hangeldaja, sahkerdaja üldine nimetus.
Parisnik oli eeskätt hobusekaupmees, kes rändas laadalt laadale. Eestis olid parisnikud peamiselt venelased (nagu rändkaubitsejad üldse). Sageli kasutasid parisnikud hobusemüügil petuvõtteid, mis olid rahvusvaheliselt kujunenud, sellest ka nimetus (vene keeles on барышник 'liigkasuvõtja'; 'sahkerdaja', 'hangeldaja' ; see on tulnud vene sõnast барыш 'vaheltkasu').
Parisnike tegevus lõppes Eestis valdavalt 20. sajandi keskpaiku, kui kadusid hobuselaadad.
Lisaks hobuseparisnikele on olnud levinud ka kalaparisnikud ja metsaparisnikud.
Hordijivka
Hordijivka on mitme asula nimi:
Nõukogu
Nõukogu on valitud või määratud isikutest koosnev korraldav, täidesaatev või nõuandev organ mingi organisatsiooni või asutuse juures.
Kriminaalkoodeks
Kriminaalkoodeks (ingl k Criminal Code) on Eestis kehtinud seadus, mis määras kindlaks kriminaalkorras karistatavad teod ja karistused. Eestis on kehtinud kolm kriminaalkoodeksit: Vene NFSV, Eesti NSV ja Eesti Vabariigi kriminaalkoodeks.
Vene Nõukogude Föderatiivse Sotsialistliku Vabariigi kriminaalkoodeks
Peale Nõukogude Venemaa okupatsiooni algust Eestis 1940. aastal esitasid Eesti, Läti ja Leedu NSV palve Vene Nõukogude Föderatiivse Sotsialistliku Vabariigi (NFSV) Ülemnõukogule võtta kasutusele Vene NFSV kriminaalkoodeks (VNFSV KrK), palve rahuldati 6. novembril 1940. Eestis kinnitati koodeksi kehtestamiseks vajalik seadlus 30. detsembril, mille allkirjastasid Eesti NSV Ajutise Ülemnõukogu Presiidiumi esimees Johannes Vares ja sekretär Voldemar Telling. Seadluse kohaselt hakkas Vene NFSV 1926. aasta kriminaalkoodeks kehtima tagasiulatuvalt Eesti NSV-s 16. detsembrist.
Vene NFSV kriminaalkoodeks koosnes nii üld- kui ka eriosast. Üldosa liigitus kuueks osaks, mis olid jaotatud 57 paragrahviks. Üldosas sätestati kriminaalkoodeksi ülesanded, kehtivuspiirkonna, kriminaalpoliitika alused, sotsiaalse kaitse vahendi kohaldamise, tingimisi süüdimõistmise, enne tähtaega tingimisi vabastamise ja erinevate kuritegude liigid (nt riiklikud kuriteod). Eriosa liigitus kümneks peatükiks ning need 152 paragrahviks.
Vene NFSV kriminaalkoodeks ei lähtunud nullum crimen nulla poena sine lege põhimõttest, mis tõlkes tähendab "pole kuritegu, pole karistust ilma seaduseta". Seaduse rõhuasetus oli kuriteo ühiskonnaohtlikkusel. Süüteo mõiste põhitunnus oligi ühiskonnaohtlikkus. Kriminaalkoodeksi üldosa kolmanda jao kuues paragrahv sätestas: "Ühiskonnaohtlikuks loetakse iga tegu või tegevusetust, mis on sihitud nõukogude korra vastu või mis rikub kommunistlikule korrale ülemineku ajaks töölis-talupoegade võimuga seatud õiguskorda." Koodeksi alusel jagunesid kuriteod esimese liigi kuritegudeks ehk kõige ohtlikumateks ja ülejäänud kuritegudeks. Juhul kui kuritegu oli kergema iseloomuga ja ei kujutanud ühiskonnaohtlikkust, siis ei loetud seda kuriteoks, isegi kui see vastas koodeksi eriosas mõne paragrahvi tunnustele. See tulenes asjaolust, et koodeks ei lähtunud legaliteediprintsiibist.
Vene NFSV kriminaalkoodeks sätestas 14 karistuse liiki. Alustades raskeimast olid need järgmised:
Vene NFSV kriminaalkoodeks kaotas kehtivuse Eesti NSV-s 1961. aastal, kui jõustus ENSV kriminaalkoodeks.
Eesti Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi kriminaalkoodeks
NSVL muutis kõikidele liiduvabariikidele kohustuslikuks luua kriminaalkoodeksid, milleks olid määratud üleliiduliselt ühised seadusandluse alused. Käsk tulenes asjaolust, et kriminaalseadusandlus ei olnud ühtselt ja rahvusvaheliselt kehtiv, vaid üldjuhul igas rahvusriigis erinev. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium moodustas koodeksi väljatöötamiseks erikomisjoni. Eesti NSV kriminaalkoodeks kinnitati 6. jaanuaril ja kehtestati 1. aprillil 1961. aastal. Uus koodeks oli demokraatlikum ja taastas ka nullum crimen nulla poena sine lege põhimõtte.
ENSV kriminaalkoodeks koosnes üld- ja eriosast, millest esimene jagunes kuueks peatükiks ja 61 paragrahviks. Üldosa peatükid olid üldsätted, kuritegu, karistus, karistuse mõistmine, karistusest vabastamine, meditsiinilise ja kasvatusliku iseloomuga sunnivahendid. Eriosa koosnes 11 peatükist. ENSV kriminaalkoodeks sarnaselt VNFSV kriminaalkoodeksiga määratles süütegu ühiskonnaohtlikkuse kaudu, mis oli sätestatud seitsmendas paragrahvis lõikes üks: "kuritegu on käesolevas koodeksis ettenähtud ühiskonnaohtlik tegu (tegevus või tegevusetus), mis ründab NSV Liidu ja Eesti NSV ühiskonnakorda, nende poliitilist ja majandussüsteemi, sotsialistlikku omandit, üksikisikut, kodanike poliitilisi, tööalaseid, varalisi ja muid õigusi või vabadusi, samuti muu sotsialistlikku õiguskorda ründav ja käesolevas koodeksis ettenähtud ühiskonnaohtlik tegu." Kuriteod jagunesid järgmiselt:
ENSV kriminaalkoodeks kaotas kehtivuse 1992. aastal, kui jõustus Eesti Vabariigi kriminaalkoodeks.
Eesti Vabariigi kriminaalkoodeks
Eesti Vabariigi kriminaalkoodeks oli eelneva (ENSV kriminaalkoodeksi) redaktsioon, mis võeti vastu 7. mail ja jõustus 1. juunil 1992.
Vokatiiv
Vokatiiv on üttekääne, mis leidub indoeuroopa keeltes, nagu näiteks ladina keeles ja läti keeles, ja kartveli keeltes, näiteks gruusia keeles.
Kriminaalkoodeks
Eesti Vabariigi kriminaalkoodeks
Eesti Vabariigi kriminaalkoodeksis olid tehtud eelkõige vajaminevad muudatused, mis seondusid Eesti taasiseseisvumisega ja sotsiaalse õigusriigi tunnustega. Mõned struktuurilised muudatused olid järgmised: ENSV kriminaalkoodeksi eriosa 2. peatükk "Kuriteod riigi ja ühiskonna vara vastu" kaotas täielikult kehtivuse; 1. peatüki pealkiri "Eriti ohtlikud riiklikud kuriteod" muudeti "Riigivastasteks kuritegudeks"; 1. peatükis kaotasid kehtivuse paragrahvid "Terroristlik akt", "Diversioon", "Kahjurlus", "Nõukogude vastane agitatsioon ja propaganda", "Eriti ohtliku riikliku kuriteo toimepanemisele suunatud organisatsiooniline tegevus, samuti osavõtt nõukogudevastasest organisatsioonist", "Banditism" ja paljud muud.
Vokatiiv
Vokatiivi kasutatakse kellegi või millegi kõnetamisel, näiteks legendi järgi Gaius Julius Caesari veidi enne tema mõrvamist öeldud lauses "tu quoque, Brute" ('ka sina, Brutus') on Brutuse nimi vokatiivis.
Keeleajalooliselt on peetud vokatiivi indoeuroopa käänesüsteemi osaks. Vokatiiv on olemas lisaks ladina keelele ka näiteks sanskriti keeles, paali keeles ja vanakreeka keeles. Hulgas tänapäeva indoeuroopa keeltes on vokatiiv kadunud, kuid vokatiiv on säilinud balti keeltes, osas keldi keeltes ja suuremas osas slaavi keeltes (kuid näiteks mitte vene keeles).
Kuigi tänapäeva keeleteadus eesti keeles vokatiivi ei erista, on kõige varasemates eesti keele grammatikates ladina keele käändesüsteemi eeskujul eeldatud vokatiivi olemasolu, nagu ka teisi ladina keele käändeid. 1637. aastal ilmunud Heinrich Stahli grammatika toob vokatiivi näideteks eesti keeles määramata artikliga ainsuses "o üx Jummal" ja mitmuses "o öhet Jummalat" ning määratud artikliga ainsuses "o se Innimenne" ja mitmuses "o needt Innimesset".
Kriminaalkoodeks
Eesti Vabariigi kriminaalkoodeks
Suured muudatused võrreldes ENSV kriminaalkoodeksiga olid järgmised:
Kriminaalkoodeks kaotas kehtivuse 2002. aastal, kui jõustus karistusseadustik.
Aavilaid
Aavilaid (ka Havilaid) on Saare maakonnas Saaremaa vallas Muraja lahes asuv väike saar (laid).
Helmi Viitol
Helmi Viitol (neiuna Helmi Mohrfeldt, ka Helmi Viitol-Mohrfeldt, aastast 1936 Helmi Viitol-Mäevälja; 19. märts 1892 Novgorod – 23. aprill 1970 Valgejõe) oli eesti pianist ja muusikapedagoog.
Ta õppis klaverit aastatel 1911–1917 Petrogradis Jossif Borovka eramuusikakoolis V. Vissendorfi juhendamisel ning lõpetas 1917. aastal eksternina Petrogradi konservatooriumi.
Ta töötas algul eraõpetajana. Aastatel 1919–1944 oli ta Tallinna Konservatooriumi klaveriõppejõud. Tema õpilased olid Dagmar Kokker, Ellen Kansa, Violetta Ostapovskaja, Marta Pebre, Evald Aav, Udu Topman, Julius Vaks ja Ludvig Juht.
Ta esines aastatel 1918–1920 solistina sümfooniakontsertidel, hiljem peamiselt abikaasa Karl Viitoli klaverisaatjana.
Helmi Viitol suri 23. aprillil 1970 Valgejõel ja ta maeti 24. aprillil 1970 Rahumäe kalmistule.
Isiklikku
Tema abikaasa oli laulja Karl Viitol. Tema isa oli pastor Aleksander Mohrfeldt-Mäevälja; pastorid olid ka vanaisa Jakob Hurt ja onu Rudolf Hurt. Onu Max Hurt oli Kaubandus-tööstuskoja direktor.
Larry Kramer
thumb|Larry Kramer (2010) Larry Kramer (kodanikunimi Laurence David Kramer; 25. juuni 1935 Bridgeport, Connecticuti osariik – 27. mai 2020 New York) oli juudi päritolu USA ingliskeelne kirjanik, stsenarist ning tervise- ja seksuaalvähemuste õiguste aktivist.
Tema romaan "Faggots" (1978) kujutab USA geide elu. Näidend "The Normal Heart" kujutab kriisi, mille AIDS-i epideemia tõi geide ellu.
Aastal 1987 asutas ta AIDS-ivastase võitluse aktivistide grupi ACT UP.
Ta oli HIV-iga nakatunud.
Ida-Euroopa platvorm
Ida-Euroopa platvorm, ka Ida-Euroopa lava, ka Vene settelava , on Euraasia laama lääneosas asuva Ida-Euroopa kraatoni osa.
Ida-Euroopa platvorm piirneb loodes Fennoskandia kilbiga. Platvormil paikneb enamik Ida-Euroopa lauskmaast.
Geoloogilises läbilõikes iseloomustab platvormi kahekorruseline ehitus. Alumisel, kurrutatud, moondunud ja arvukalt intrusiive sisaldaval kristalsel aluskorral lasuvad horisontaalselt või peaaegu horisontaalselt moondumata ja kurrutamata platvormse pealiskorra settekivimid.
Umbes 1,8 miljardit aastat tagasi jäigastus peaaegu kogu Ida-Euroopa kraaton, üldise kerkimisega kaasnes intensiivne kulutus. Umbes 0,6 miljardit aastat tagasi algas vajumine, merede pealetung ja ulatuslik setete kuhjumine; hakkas kujunema pealiskord – tekkis Vene settelava.
Ida-Euroopa lava piires eristatakse suhteliselt suurema pealiskorra kivimite paksusega piirkondi – sünekliise (näiteks Moskva ja Balti sünekliis) ja õhema pealiskorraga antekliise (Voroneži ja Valgevene antekliis).
Jevgeni Bobrov
pisi| Jevgeni Aleksandrovitš Bobrov (5. veebruar 1867 Riia – 12. märts 1933 Rostov Doni ääres) oli vene filosoof, kirjandus- ja filosoofiaajaloolane, Gustav Teichmülleri õpilane. Enda filosoofiadoktriini nimetas ta kriitiliseks individualismiks.
Ida-Euroopa platvorm
Ida-Euroopa platvormi on varasemas kirjanduses (venekeelses kirjanduses ka tänapäeval) samastatud Ida-Euroopa kraatoniga.
Jevgeni Bobrov
Elulugu
Jevgeni Aleksandrovitš Bobrov sündis Riias talumehe peres. Ta lõpetas Jekaterinburgi gümnaasiumi, seejärel õppis Kaasani ülikoolis ning Tartu (Jurjevi, Derpti) Ülikoolis filosoofia ning ajaloo-filoloogia teaduskondades. Tartu Ülikoolis kuulas ta Gustav Teichmülleri loenguid, kellest sai Bobrovi põhiõpetaja. Bobrovi õpetus kujutab endast vaid Teichmülleri ideede edasiarendust.
1889. aastal sai Bobrov vene kirjasõna kandidaadiks, 1890. aastal filosoofia kandidaadiks, 1892. aastal filosoofiamagistriks.
1893. aastast oli Bobrov Tartu Ülikooli filosoofia kateedri dotsent, 1895. aastal kaitses magistri dissertatsiooni.
1896. aastast oli ta filosoofia professor Kaasani ülikoolis ja 1903. aastast Varssavi ülikoolis.
1915. aastal pärast Varssavi ülikooli evakuatsiooni kolis Bobrov Rostovisse Doni ääres, 1917. aastast oli ta professor Rostovi ülikoolis ning seejärel Põhja-Kaukaasia Ülikoolis. Jevgeni Bobrov suri 12. märtsil 1933. aastal Rostovis Doni ääres.
Õpetus
Oma õpetuses peab Bobrov filosoofiat kriitilise mõtlemise osaks. Tema arvates õige filosoofia ajastu algas Descartesist, kes esmakordselt rõhutas seda, et tõelise teadmise allikaks on mõtleva "mina" eneseteadlikkus. Tema filosoofiat nimetas Bobrov kriitiliseks individualismiks.
Olemuse õpetuses arendas Bobrov Teichmülleri ideid kolmest olemuse liigist. Antud liigid on: ideeline olemus, reaalne olemus ja tegelik ehk substantsionaalne olemus. Ideeliseks olemuseks on meie teadvuse sisu, reaalseks olemuseks on teadvuse aktid ning substantsionaalseks olemuseks on teadvus ise, ehk meie "mina", mis seob ühtseks meie akte ja nende sisu. Nendele kolmele olemuse liigile lisas Bobrov omalt poolt ka neljanda, mida ta nimetas korrelatiivseks ehk koordinaalseks. Koordinatsioon on seadus, mis valitseb maailmas, hinges ja mõttes. Kosmiline koordinatsioon seob omavahel eraldiolevaid olendeid, psüühiline koordinatsioon seob hingeakte ning loogiline seob omavahel erinevaid teadvuse elemente. Ilma koordinatsioonita ei eksisteeri ei mõtteid, ei isiksust ega universumi. Koordinatsioon seob omavahel ülejäänud kolme olemuse liiki.
Pilvik
Pilvik (Russula) on pilvikuliste sugukonda kuuluv seente perekond.
Kirjeldus
Pilvikute viljakehad on lihakad, kübara ja keskse jalaga, keskmised kuni suured. Erinevalt riisikatest pole pilvikutel piimmahla. Seenekübarad on enamasti väga värviküllased, haprad, rabedad, valdavalt õhukeselihalised. Kübara alaküljel on eoslehekesed, mis on enamasti jalale kinnitunud või külge kasvanud, harvem laskuvad. Loor ja tupp puuduvad. Pilvikute maitse on kibe või mahe.
Kasvukoht
Kasvavad kõikjal metsades ja puisniitudel, nii mineraal- kui soostuval pinnasel. Kõik pilvikud on mükoriisaseened, tihti väga kitsalt spetsialiseeritud.
Kasutamine
Tegu on tuntud ja hinnatud söögiseentega. Üldiselt saab pilvikud maitse alusel jagada kolme rühma: mahedamaitselised liigid, mida saab metsavärskelt toiduks valmistada, kibekad, mida on enne söömist vaja kupatada, ning ebameeldiva kopitanud lõhna ja maitsega liigid, mida ei saagi süüa. Ohtlikult mürgiseid liike meie pilvikute seas ei esine. On küll üksikuid kirbe maitsega liike, mis metsavärskelt sööduna võivad seedehäireid põhjustada, kuid nende probleemne mõju kaob kupatamisel.
Eesti liike
2004. aasta seisuga oli Eestis määratud 45 liiki pilvikuid, tegelik arv on ilmselt umbes 200, kuna suure varieeruvuse ja välise sarnasuse tõttu valmistab nende määramine isegi spetsialistidele raskusi.
Grant Park
Grant Park on park USA-s Chicagos Loopi linnaosas. Pargi pindala on 1,29 km² ning see hõlmab Millennium Parki, Maggie Daley Parki, Buckinghami purskkaevu, Petrillo Music Shelli, Chicago Kunstiinstituudi ja Museum Campusi, kus asuvad paljud Chicago muuseumid.
Pargi nimi oli algselt Lake Park. 1901. aastal nimetati see Ameerika Ühendriikide 18. presidendi Ulysses S. Granti järgi.
Tammepuurlane
Tammepuurlane (Lymexylon navale) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Grant Park
21. juulil 1993 kanti park USA ajalooliste paikade riiklikku registrisse (National Register of Historic Places).
Karjala Vabariik (1919–1920)
Karjala Vabariik oli 1919. aastal välja kuulutatud riiklik moodustis, mis seadis eesmärgiks ühendada üheks rahvusriigiks Aunuse ja Arhangelski kubermangus elavad karjalased. Tegemist oli esimese riikliku moodustisega Karjala pinnal, mis taotles karjalaste iseseisvumist rahvuste enesemääramise põhimõttel. Vabariigi tuumiku aladel asub tänapäeval Venemaa Föderatsiooni koosseisus olev Karjala Vabariik.
Vabariik eksisteeris natuke üle aasta ega suutnud ühendada kogu regiooni oma võimu alla – oma võimu tipul olles hoidis Karjala Vabariik enda kontrolli all vaid kõigest osa Valge mere Karjala regioonist.
Ajendid
Karjalaste rahvuslik liikumine tõhustus pärast 1905. aasta revolutsiooni. Kõige agaramalt tegutsesid Valge mere karjalased ning 1906. aastal asutati Tamperes esimene karjalaste rahvuslik organisatsioon – Viena-Karjalaste Liit. Rahvuslik tegevus sai suurema hoo sisse 1917. aastal pärast veebruarirevolutsiooni, mil rajati Tamperes uuesti Karjala Haridusselts, mille sihiks ametlikult oli karjalaste harimine ning kultuuri ja majanduse edendamine. Seltsis olid peamiselt aga soomemeelselt meelestatud karjalased ja soomlased, kes peamiselt nägid Karjala tulevikku Soome koosseisus. Samuti töötas 1917. aasta juulis Uhtuas haridusselts välja autonoomia konstitutsiooni projekti, milles esitleti Karjalat kui osa Venemaast, millel on suur autonoomia. Projekti Petrogradis ignoreeriti
Vene kodusõda osutus karjalaste jaoks väga kurnavaks. Toimus mitu võimuvahetust (Keisririigi võimu alt Vabariigi võimu alla, siis enamlaste võim, mille kukutasid Inglise interventsiooniväed, kes andsid võimu üle Vene valgetele. Sellele lisaks tegid Soome vabatahtlike väed regiooni mitu sõjaretke) ning enamasti nõudis uus võim regioonist meeste armeesse mobiliseerimist, toitu, hobuseid karusnahkasid jne. 1919. aastaks olid ligi pooled karjala mehed eri vägedesse mobiliseeritud. Oli ka midagi positiivset; britid lasid enamlaste vastu võitluseks luua Karjala polgu, kuhu koondus 3000 karjalast. Valgete võimu all olles muutus juba enne kriitiline toidupuudus Karjalas aina kriitilisemaks.
Karjala omariikluse väljakuulutamine
16.–18. veebruaril Kemi linnas toimunud karjalaste kongress. Otsustati rajada viieliikmeline rahvakomitee, kelle ülesandeks oli Karjala Asutava Kogu kokku kutsuda. Karjala Rahvakomiteesse valiti järgnevad liikmed: Jegor Lesojev, Iivo Ahava. Aleksander Markojevitš, Ivan Gavrilov ja Semen Jestivanov. Samuti paluti komiteega liituda Karjala polgu ülemal major G. Lesojev. Kongressi lõpptulemusena kuulutati Karjala iseseisvaks riigiks. Riigi tulevik kas iseseisvana või hiljem Soome või Venemaaga liitudes pidi jääma tulevate kongresside otsustada. Karjalast pidi saama vabariik, kus hääleõigus pidi olema kõikidel meestel ja naistel, kes on vähemalt 20aastased. Rõhutati veel, et Karjala loodusrikkused peavad Karjala rahvale kuuluma ja pandi paika riigi tulevased piirid: Süvari jõgi lõunas, Äänisjärv ja Valge meri idas ja Põhja-Jäämeri põhjast. Esialgu hoidis komitee enda kontrolli all siiski vaid väikest alal Põhja-Karjalas. Esimeseks rahvakomitee tööks määrati 2 saadikut Pariisi rahukongerssile, et nõuda seal Karjala iseseisvuse toetamist. Iseseisvuskuulutus tekitas segadust Karjalas, sest siiani oli soomemeelne Karjala Haridusseltsi end pidanud karjalaste esindajaks, kuid selts oli Kemi kongressilt kõrvale jäetud ning rahvakomitee Kemis karjalaste ainukeseks ametlikuks esindajaks kuulutatud seltsiga suhtlemata.
Iseseisvuskuulutusele reageerisid etteheitvalt nii okupeerivad Briti väed kui ka Vene valgete võimu esindajad. Venelaste soovil korraldasid britid okupatsiooni ajal loodud Karjala polgu ümber nii, et seda juhiks venelased, mistõttu polk kaotas oma populaarsuse ning oli 1919. aasta juuni lõpuks laiali saadetud. Paljud karjalased võtsid aga lahkudes relvad ja laskemoona kaasa, olles valmis vajadusel Karjala armeesse astuma. Sellegipoolest ei üritanud valgete väed karjalasi mitte alla suruda väega, vaid kuulutasid kongressi otsused õigustühiseks kohtu kaudu. Ka karjalased sarnaselt eestlastega pöördusid toetust otsides brittide poole ja pakkusid neile protektoraadiks hakkamist kaitse ja toetuse eest. Britid keeldusid.
Riigi tegevus
21. juulil kogunesid karjalased taas, seekord Uhtuas, kus asutati Valgemere Karjala Ajutine Komitee, mille etteotsa sai Antti Vierma. Valitsus koosnes seitsmest liikmest. Karjala valitsuse esimesed mured olid toidupuuduse lahendamine ja iseseisvuse kindlustamine. Selleks saadeti maakondadesse palve, et need oma vajadustest valitsust teavitaks. Karjala sõdureid kutsuti loobuma valgekaartlaste väes teenimisest. Samuti sooviti siiani Briti nõudmiste tõttu suletud piiri avamist Soomega, sest Soome oli valmis Karjalat toetama nii rahaliselt kui ka toiduga. Korraldati ka läbirääkimisi Karjala Haridusseltsiga, mis kuhugi ei viinud. Kui need mured saab lahendatud, lubas valitsus pühenduda ülejäänud Karjalat tõsiselt kiusavatele probleemidele: teede ja koolide ehitus, põllumajanduse arendamine, maareform ja postiteenuse rajamine.
Valitsusena toimiv komitee hakkas tööle Uhtua Õpetajate Seminarihoones. Komitee oli laias plaanis jagatud kolmeks. Esimene osakond tegeles sõjaväe, vanglate, õiguse ja tervishoiu haldamisega. Teine osakond keskendus majandusele, finantsprobleemide ja kaubanduse (sealhulgas toidu muretsemise) arendamisele. Kolmas osakond tegeles hariduse, sisehalduse ja põllumajanduse korrashoiuga. Kõige rohkem tähelepanu sai valitsuse lühikese tegutsemisaja jooksul aga kahtlemata näljahäda.
Detsembris 1919 hakkas komitee välja andma ajalehte Karjala Valvur, milles on näha esialgset katset riigi identiteeti üles ehitada. Vene võimu all oldud aega käsitleti lehes negatiivselt ning kutsuti üles võitlema saavutatud iseseisvuse eest. Kutsuti üles karjalastama või soomestama oma venepäraseid nimesid. Ajaleht ilmus esialgu põhjakarjala murdes, aga kasutati ka soome keelt, eriti ajalehe hilisemates numbrites.
Karjala-Soome suhted
Karjala iseseisvuse väljakuulutamise ajal oli suhtumine Soomesse ettevaatlik. Soome hõimusõdades tehtud sõjaretked Karjalasse ei olnud väga edukad olnud ning karjalaste arvamust Soomest tegelikult alla toonud. Kardeti, et Soome ei ole mitte vabastaja, vaid vallutaja, ning et ühinemine ei toimuks mõlema rahva vahelise lepinguga, vaid ühepoolselt soomlaste vallutuse käigus. Muret tekitasid ka soomekeelsed koolid ja luterlus, karjalased eelistasid oma keelt ja usku – õigeusku. Samuti pani sakslastesse tõrjuvalt suhtuvaid karjalasi kahtlema soomlaste suhe sakslastega ja plaan kutsuda Saksa prints Soome valitsejaks.
Suhtumine Soomesse paranes 1919. aasta suvel, kui oli juba selge, et Soome jääb vabariigiks ning oli valmis Karjala riiki toetama raha ja toiduga, erinevalt inglastest ja venelastest. Soome oli ka muutnud oma suhtumist Karjalasse ega proovinud ala enam liita sõja jõuga, vaid toetada karjalaste iseseisvuspüüdeid.
Raske on täpselt määratleda Soome-Karjala hilisemat suhete tasakaalu. 1919. aasta septembrist kuni Uhtua vallutamiseni 1920 märtsis esindas komitee juures poolametlikult Soome valitsust kohapeal Tuomo Tuisku, lisaks oli Soomest kohal veel mitu valitsuse esindajat. Tuisku tööst ja dokumentidest ei ole aga näha mingeid Karjala valitsusele esitatud määrusi ega nõudmisi, vaid peamiselt on ta saatnud Soome kirju, kus soovitab Karjalat rohkem toetada.
Rahuaja lõpp
1919. aasta hilissügisel otsustasid liitlasväed lahkuda Loode-Venemaalt, jättes regioonis võimule valgekaartlased. Vene valgekaartlased aga asusid oma võimete kohaselt korraldama Karjalasse karistusoperatsioone iseseisvusliikumise mahasurumiseks. Rünnati karjalaste külasid, lootuses karjalastelt relvad ära võtta ning nad kuulekaks hirmutada. Seetõttu pidi Karjala valitsus keskenduma esimese asjana sõjaväeüksuste loomisele, meeste relvastamisele, relvaladude ülevõtmisele ja Karjala teede valvamisele. Valgete rünnakud lõppesid enamasti venelaste kaotusega, näiteks parun Emil von Tiesenhauseni Kemi poole liikunud väeosa sai karjalastelt lüüa ja 80 inimest langes karjalastele vangi. Selle ning halva olukorra tõttu kodusõjarindel olid valged valmis Karjala seisundi üle läbirääkimisi pidama.
Läbirääkimised toimusid 13.–18. veebruaril 1920. Vene valgete armeed esindas kindralleitnant Nikolai Klyuev. Läbirääkimistel oli eelis karjalastel. Karjala riik oli kasvamas, nüüd esitas ka Paanajärvi piirkond liitumistaotluse; valgekaartlased olid lahinguid kaotamas nii karjalaste kui ka punaste vastu ning üritasid peaaegu iga hinna eest karjalasi liitu saama, autonoomiat Karjalale lubati juba jaanuaris. Läbirääkimistel keeldusid karjalased rääkimast vene keelt, nõudes selle asemel oma keele kasutust. Läbirääkimised kukkusid läbi.
Läbirääkimiste ajal olid enamlased suutnud valgekaartlasi lahingus alistada ning vallutasid Arhangelski. Samuti jõudsid nad Karjala piiresse. Esimesena vallutati Muurmani raudtee ja Kemi linn. Karjalased organiseerisid samal ajal kongressidel lubatud maakonnapäeva organiseerimist, mis kogunes lõpuks 21. märtsil. Kohal oli 118 demokraatlikult valitud saadikut piirkondadest, mis olid soovinud vabariigiga liituda, lisaks esindaja Repolast ja paar esindajat liitumist taotlenud piirkondadest. Kogu kongressi jooksul olid enamlaste väed tegevad Karjalas ning hõivasid Karjala külasid. Ka jõudis 200meheline üksus Uhtuasse, kuid punavägi lubas kongressil toimuda, lootes et nad suudavad kongressi enda kasuks suunata. Enamlased pidasid pikki kihutuskõnesid ja üritasid kongressi üle võtta, kuid edutult. Lõpuks toetasid karjalased hääletuselt peaaegu ükshääleselt riigi iseseisvust (2 vastuhäält) ja nõudsid punaste lahkumist Karjalast. otsustasid Venemaast lahku lüüa ja ajutise valitsuse luua. Selliseid tulemusi enamlased ei tunnustanud. 1920. aasta mais vallutati ülejäänud Valge mere Karjala ära ning ajutine valitsus pages Soome.
Kongressil pandi paika ka Karjala valitsemise ülesehitus. Moodustati Karjala Ajutine Valitsus, mis pidi koosnema esimehest ja viiest liikmest. Piirkondasid pidid haldama piirkonnanõukogud, piirkonna koosolekud oli plaanitud toimuma 4 korda aastas. Karjala metsadest pool pidi kuuluma riigile, 25% omavalitsustele ja 25% eraisikutele. Õigeusk kuulutati Karjala peausuks, kaubandust oli plaanis korraldada vaid ühistulistes tegevustes, erakaubandus ei olnud lubatud. Haridus oli plaanitud olema kõigile kohustuslik, tasuta ja kättesaadav emakeeles. Taristu ehitamisel oli kõige olulisemaks plaaniks kahe raudtee ehitamine Soome-Karjala vahele. Pärast kongressi tunnustas Soome Karjalat ka de jure ning andis 8 miljonit marka riigilaenu.
Pärand
Karjala ühendamine oli ambitsioonikas plaan, mida saavutada oli raske. Regioon on pindalalt suur, aga rahvastikutihedus regioonis on väga väike – vabariigi loomise ajal ei elanud kogu Karjalas üle 150 000 inimese.
Unistus iseseisvast Karjalast ei kustunud Karjala riigiga. 1921. aastal korraldasid karjalased veel ülestõusu, et vabaneda enamlaste võimu alt. Ülestõus suutis kõnetada karjalasi esimesest iseseisvuskatsest natukene enam, suures osas võib põhjuseks lugeda ebameeldivaid kogemusi esimese punase aasta järel ning enamlaste tühist lubadust regioonile autonoomia anda. Ülestõusu edenedes kolis ka Karjala valitsus eksiilist tagasi ja tegutses karjalaste esindajana.
Nõukogude käsitlus Karjala iseseisvusliikumisest on väljakuulutatud vabariiki enamasti ignoreerinud. Karjala Vabariiki kas ei mainita üldse või tuuakse seda välja vaid kui soomlaste katset regioonis oma vasallriiki luua. Karjala allutamist käsitletakse kui ühte Soome-Vene sõdadest kodusõja ajal. Karjala omariikluse algust käsitletakse hoopis Karjala Töörahva Kommuuni loomisest peale, mida peetakse esimeseks karjalaste omariiklikuks moodustiseks ning millega rahuldati karjalaste vajadus autonoomia järele.
Auseklis
Ta lõpetas aastal 1871 Cimze seminari.
Tema järgi on nimetatud tänav Riias. Alojas on Auseklisi-nimeline keskkool, mille ette on püstitatud luuletaja auks graniidist mälestussammas (kujur M. Lange).
Albilaid
Albilaid on Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Muriste külas asuv väike saar (laid). Laiu pindala on 1,03 hektarit ja rannajoone pikkus 1,17 kilomeetrit.
Laiu koordinaadid on.
Clostridium tetani
pisi|Clostridium tetani
Clostridium tetani on grampositiivne, vardakujuline, anaeroobne, eosega liikumisvõimeline bakter. See elab pinnases või loomade seedetraktides. Haava sattudes toodab see botuliini tetanospasmiini, mis häirib motoorseid neuroneid, tekitades teetanust. Haigust on võimalik ennetada vaktsiiniga, selle vastu vaktsineeritakse üle maailma tihti juba lapseeas.
Bosnia ja Hertsegoviina Jalgpalliliit
Bosnia ja Hertsegoviina Jalgpalliliit (bosnia keeles ja horvaadi keeles: Nogometni Savez Bosne i Hercegovine (NSBiH); bosnia keeles ja serbia keeles Фудбалски Савез Босне и Херцеговине (ФСБиХ)/Fudbalski Savez Bosne i Hercegovine (FSBiH)) on Bosnia ja Hertsegoviina jalgpalli katusorganisatsioon, mis korraldab kohalikke jalgpallimeistrivõistlusi (sh Bosnia ja Hertsegoviina Premijer liga), haldab eri koondisi (sh esinduskoondist).
Bulgaaria Jalgpalliliit
Bulgaaria Jalgpalliliit (BFU) (bulgaaria keeles Български футболен съюз, БФС, Bŭlgarski futbolen sŭyuz) on Bulgaaria jalgpalli katusorganisatsioon, mis korraldab kohalikke jalgpallimeistrivõistlusi (sh Parva Liga), haldab eri koondisi (sh esinduskoondist).
Andrus Sabiin
Andrus Sabiin (sündinud 25. veebruaril 1986 Pärnus) on Eesti sõudja.
Lõpetas 2005. aastal Pärnu Ülejõe Gümnaasiumi, on õppinud aastast 2010 Tartu Ülikooli Pärnu Kolledžis.
Aastast 2017 on ta OÜ SBN Haldus juhatuse liige.
Sõudmine
Sõudmistreeninguid alustas 2000 Mihkel Leppiku juhendamisel.
Saavutused M8+ paadiklassis:
Juunioride MM-il paarisaerulisel neljapaadil 2003 15. ja 2004 9. koht.
Lee Krasner
Ta oli abstraktse ekspressionismi New Yorgi koolkonna üks rajajaid.
25. oktoobril 1945 abiellus ta Jackson Pollockiga.
Brahim Díaz
Brahim Abdelkader Díaz (snd 3. augustil 1999) on Marokost pärit Hispaania jalgpallur, kes mängib ründajana Itaalia kõrgliiga klubis AC Milan, kus ta on laenul Hispaania kõrgliiga klubist Real Madrid.
Fredericki maakond (Virginia)
thumb|Fredericki maakonna kohtumaja Winchesteris
Fredericki maakond (Frederick County) on maakond USA-s Virginia osariigis.
Maakonna halduskeskus on Winchester.
Maakonna pindala on 1076 km², millest 3 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 78 305. Aastal 2000 oli elanikke 59 209.
Ajalugu
Fredericki maakond moodustati 1743. aastal Orange'i maakonna osast. Maakond sai nime Walesi printsi Fredericki järgi.
Georges Dumézil
Georges Edmond Raoul Dumézil [žorž dümez'il] (4. märts 1898 Pariis – 11. oktoober 1986 Pariis) oli prantsuse võrdlev keeleteadlane ja usundiloolane, kelle tööd panid aluse mütoloogia võrdlevale uurimisele. Eelkõige on ta tuntud indoeurooplaste nn sotsiaalse kolmikjaotuse teooria poolest. Dumézil oli alates 1978. aastast Prantsuse Akadeemia liige.
Dumézili tuntumaid õpilasi on Jaan Puhvel.
Eesti keeles on ilmunud tema raamat "Indoeurooplaste müüdid ja jumalad" (koostanud ja kommenteerinud Hervé Coutau-Bégarie, prantsuse keelest tõlkinud Marri Amon ja Lembe Lokk, järelsõna Jaan Puhvel; Tallinn: Varrak, 2001).
Married Love or Love in Marriage
"Married Love or Love in Marriage" on briti teaduri ja naisõiguslase Marie Stopesi kirjutatud teos. Raamatu avaldas trükis 1918. aastal üks väikekirjastus. Suuremad kirjastused olid sisu vastuolulisuse tõttu keeldunud seda avaldamast.
"Married Love or Love in Marriage" oli esimene raamat, kus kirjeldati, et naise suguiha langeb kokku ovulatsiooniga ja ajavahemikuga vahetult enne menstruaaltsüklit. Raamatus väideti, et abielu ja abieluseks peaks olema mõlema partneri osalusega võrdne partnerlus ning sugukülmus võib olla meeste tundetuse tagajärg. Ametlikult põlatud (USA-s kuulutati nilbeks) raamatust ilmus 19 trükki. 1931. aastaks oli müüdud 750 000 eksemplari.
1935. aastal USA akadeemilistes ringkondades läbi viidud uuringu kohaselt oli "Married Love" viimase 50 aasta mõjukaim teos, edestades selliseid tuntud teoseid nagu Albert Einsteini "Relativtätsthorie", Sigmund Freudi "Die Traumdeutung", Adolf Hitleri "Mein Kampf" ja John Maynard Keynesi "The Economic Consequences of the Peace".
Perliit
pisi|paremal|Perliitstruktuur Perliit on ferriidi ja tsementiidi eutektoidsegu süsinikusisaldusega 0,8%, mis esineb rauasüsinikusulamites, milles süsinikusisaldus on suurem kui 0,02%.
Perliit tekib austeniidi (süsinikusisaldusega 0,8%) lagunemisel temperatuuril 727 °C: A → P (F+T). Perliidi avastas Henry Clifton Sorby, kelle järgi nimetati see sorbiidiks. Populaarsemaks osutus alternatiivne nimetus perliit (pärlisarnane), kuna mikrostrukuuriliselt on sarnasusi pärlmutriga.
Vianney Bureau
Vianney Bureau ehk Vianney (sündinud 13. veebruaril 1991, Pau, Prantsusmaal) on prantsuse laulja ja laulukirjutaja.
Perliit
Eutektoidmuutus
Raudsüsiniku segu kuni 6,67% süsinikku eutektikum esineb temperatuuril 727 °C. Antud juhul on eutektikum mehaaniline segu, mis koosneb samal ajal eraldunud terade tardfaasidest. pisi|Raudsüsiniku diagramm Temperatuuril 727 °C on A (austeniit), F(ferriit) ja T(tsementiit) samaaegselt. Temperatuuri langedes austeniit, mille koostis vastab punktile S (0,8% C), laguneb eutektoidmuutuse A → F + T tulemusena ferriidi ja tsementiidi seguks – eutektoidiks. Seda nimetatakse perliidiks (ing k pearlite) (P) ehk A → (F + T)=P. Seega eutektoidteraste struktuuriks on puhas perliit. Austeniidist eutektoidmuutuse tulemusena tekkinud perliit on kihilise struktuuriga – vaheldumisi paiknevad ferriidi ja tsementiidi lamellid. Selles perliidis oleva ferriidi kogus ületab tsementiidi koguse, mistõttu on tegemist kogu struktuuri ulatuses oleva ferriitse maatriksiga. Nii perliit kui ka tema põhimassi koostises olev ferriit on väga hästi survetöödeldavad ja üsnagi sitked, perliit on küll ferriidist märgatavalt kõvem. Allajahutamisel temperatuurideni 400...500 °C ja enam moodustub eutektoidmuutuse tulemusena austeniidist hajusam ferriidi ja tsementiidi segu, mis on tuntud beiniidina.