cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Aitoolia-Akarnaania piirkonnaüksus
Piirkonnaüksuse halduskeskus on Mesolóngi.
Imbradas
Ajalugu
Imbradase mõisa on esmamainitud 1677. aastal. 1787. aastal ehitati Imbradase kirik. 1920. aastal avati külas kool. Nõukogude perioodil oli Imbradas Stelmužė sovhoosi keskasulaks.
Aitoolia-Akarnaania piirkonnaüksus
Haldusjaotus
Aitoolia-Akarnaania piirkonnaüksus jaguneb 7 vallaks. Need on:
pisi|150px|left|Aitoolia-Akarnaania piirkonnaüksuse vallad
M30 Luftwaffe Drilling
M30 Luftwaffe Drilling on Saksamaa ellujäämisrelv, mida Luftwaffe teise maailmasõja ajal lennukipilootidele väljastas. Relv oli kasutusel peamiselt Põhja-Aafrikas. M30 oli mõeldud jahipidamiseks ja enesekaitseks metsloomade eest. Relval oli mitmekülgsuse huvides pealpool kaks haavlipüssi toru ja allpool üks laskemoona 9.3×74mmR vintraud. M30 tootis ettevõte JP Sauer.
Iru raamatukogu
Iru raamatukogu oli raamatukogu Harjumaal Iru asulas.
Raamatukogu suleti 1958. Raamatukogu teavikud läksid Randvere raamatukogule.
Carleton-sur-Mer
Carleton-sur-Mer on linn Kanadas Québeci provintsis Gaspésie–Îles-de-la-Madeleine'i halduspiirkonnas.
Jelena Panfilova
pisi|Jelena Panfilova (2015) Jelena Anatoljevna Panfilova (vene keeles Елена Анатольевна Панфилова; sündinud 18. detsembril 1967 Moskvas Nõukogude Liidus) on Venemaa ühiskonnategelane, poliitikateaduste kandidaat.
Tema eestvõttel asutati 2000. aastal rahvusvahelise valitsusvälise korruptsioonivastase võitluse organisatsiooni Transparency International (TI) Venemaa filiaal. 2011. aastal sai ta Transparency Internationali juhatuse liikmeks, 2014. aastal asepresidendiks ja 2017. aasta veebruaris ühtlasi tegevdirektoriks. Kuid 2017. aasta oktoobris teatas ta ametist tagasiastumisest. Panfilova jääb küll edasi TI Venemaa haruorganisatsiooni Transperensi Rossija juhatuse esimeheks, kuid keskendub uurimistööle Kõrgema Majanduskooli korruptsioonivastase poliitika laboris.
Haridus
Ta lõpetas 1989. aastal Lomonossovi-nimelise Moskva Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonna ja 1997. aastal Venemaa Föderatsiooni Välisministeeriumi Diplomaatia Akadeemia rahvusvaheliste suhete erialal.
Isiklikku
Ta valdab võõrkeeltest inglise, prantsuse ja hispaania keelt.
Ararat (linn)
Ararat (armeenia keeles Արարատ; 1947. aastani Davalu) on linn Armeenias Ararati maakonnas, 42 km Jerevanist kagus.
pisi|Teise maailmasõja memoriaal Araratis
Ararati asula kujunes tsemendivabriku ümber, mis asutati 1927. aastal. 1935. aastal liitus vabrikutööliste asundus Davalu külaga. 1939. aastal sai asula ametlikult linnaks Davalu nime all, 1947 nimetati see ümber Araratiks.
Viited
Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit de:Ararat (Armenien) seisuga 15.12.2013.
Mizuho Sakaguchi
Mizuho Sakaguchi (jaapani keeles 阪口 夢穂 Sakaguchi Mizuho; sündinud 15. oktoobril 1987) on Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.
Seansialustusprotokoll
Seansialustusprotokoll (Session Initiation Protocol SIP) on IETF poolt loodud signaliseerimisprotokoll multimeedia seansside algatamiseks ja juhtimiseks internetis.
SIP on rakendustaseme protokoll, mida kasutatakse IP-võrkudes multimeedia seansside algatamiseks, muutmiseks ja lõpetamiseks. SIP-protokoll võimaldab juhtida kõnet (VoIP ehk Voice over Internet Protocol), videot, sõnumivahetust (IM ehk Instant Messaging), olekuteavet (presence) ja muid teenuseid.
SIP kasutab transpordikihis TCP- (Transport Control Protocol, usaldusväärne transpordiprotokoll) või UDP- (User Datagram Protocol, mitteusaldusväärne transpordi protokoll) protokolli ja võrgukihis IP-protokolli (IPv4 või IPv6).
SIP on HTTP (Hypertext Transfer Protocol) protokollil põhinev tekstipõhine protokoll, mille eesmärk on olla sõltumatu edastatavast meediast. SIP-protokolli eeliseks on lihtsus ja loetavus, puuduseks on tekstipõhisest vormingust tulenev suur andmemaht.
SIP meetodid
SIP on päring-vastus tüüpi protokoll (nagu HTTP). SIP-päringuid nimetatakse meetoditeks. 2002. aastal kirjeldas IETF esimeses FRC-s (RFC 3261) 6 SIP meetodit:
Hiljem on lisandunud mitmeid SIP meetodeid:
SIP vastused
SIP-päringutele saadetakse alati vastused, mis koosnevad kolmest numbrist ja tekstilisest selgitusest. Vastused jagunevad järgmistesse kategooriatesse:
SIP päringu vorming
SIP sõnumi päises märgitakse järgmised väljad:
Lisaks päisele on SIP sõnumil ka sisu. Iga SIP sõnum ei pruugi sisaldada sisu. Seansi algatamise päringu (INVITE) sisu osa on reeglina SDP (Session Description Protocol) vormingus ja sisaldab infot algatatava seansi meedia kohta. SDP on spetsifitseeritud dokumendis RFC 2327, mida on hiljem täiendatud dokumendis RFC 3264. INVITE sõnumi SDP osa sisaldab muuhulgas järgmist infot:
SIP päringu näide:
SIP serverid
Kuigi SIP terminalid suudavad omavahel suhelda ilma muude seadmete vahenduseta (P2P SIP ehk peer-to-peer SIP), käib reaalselt enamik suhtlusest siiski läbi serverite. SIP servereid on erinevat tüüpi:
SIP URI
SIP URI (Uniform Resource Identifier) on unikaalne kasutajatunnus, mille alusel kasutajat identifitseeritakse. Igal kasutajal on SIP URI, mida kasutatakse seansside ühendamisel sellele kasutajale. SIP URI kuju on sama mis e-posti aadressil ning see koosneb kasutajatunnusest ja domeenist (näiteks kasutaja@domeen.ee). Päringute marsruutimiseks võib kasutada SIP URI kujul sip: kasutaja@domeen.ee või sip:kasutaja@193.214.150.100. Esimene variant vajab päringu marsruutimiseks DNS-päringuid, teine variant ei vaja, sest sisaldab juba domeeni IP-aadressi. SIP-URI võib sisaldada ka telefoninumbrit (näiteks päringute marsruutimiseks telefonivõrgust või mobiilivõrgust). Sel juhul on SIP URI kujul sip: +3721234567@domeen.ee;useer=phone. Lisaks SIP URI-le võib kasutajal olla ka TEL URI. Sel juhul väljendub kasutajatunnus telefoninumbri kujul, näiteks tel: +3721234567. See on vajalik seansside ühendamiseks telefonivõrgust või mobiilivõrgust.
TEL-URI korral on vaja telefoninumbri ja kasutajatunnuse vastavuse leidmiseks DNS/ENUM funktsiooni (TElephone NUmber Mapping).
DNS-päringud
Selleks, et kasutajatunnuse või telefoninumbri alusel päringuid marsruutida, on vaja teada servereid, mis antud teenuse või kasutajaga tegelevad. Seda infot hoiavad DNS- (Domain Name System) serverid. NAPTR (NAming Authority Pointer) päringut kasutatakse, et leida, millist teenust ja protokolli võrk toetab. Näiteks päring NAPTR domeen.ee annab vastuseks _sip._udp.domeen.ee Järgmisena tehakse SRV (Service Record) päring, et leida server/port, kuhu päring ühendada. Näiteks päringule SRV _sip._udp.domeen.ee tuleb vastus proxy.domeen.ee:5060 (5060 on vaikimisi SIP port). Edasi tehakse päring proxy.domeen.ee IP-aadressi leidmiseks.
Kui päringus kasutatakse TEL URI-t, tehakse esmalt NAPTR päring telefoninumbrile vastava kasutajatunnuse leidmiseks. Selleks viiakse telefoninumber E.164 kujule (+3721234567), pööratakse numbrite järjestus ümber ja lisatakse lõppu e164.arpa. Näiteks numbrist +3721234567 saadakse 7.6.5.4.3.2.1.7.3.2.e164.arpa. Selle alusel tehakse NAPTR päring, millega saadakse teada telefoninumbrile vastav kasutajatunnus (näiteks kasutaja@domeen.ee).
SIP-sõnumite marsruutimine
SIP-teenuste kasutamiseks peab kasutaja alati registreeruma. Selleks saadab kasutaja REGISTER päringu SIP Registrar serverisse, mis salvestab kasutaja oleku (registreerinud) ning seob kasutaja SIP URI ja terminali IP-aadressi.
Kui kasutaja a@domeen1.ee tahab ühendust võtta kasutajaga b@domeen2.ee, siis saadab kasutaja a päringu (INVITE) enda domeeni (domeen1.ee) teenindavale proksi serverile. Juhul kui SIP sõnumis puudub Route väli, vaatab proksi päringu URI-t. DNS päringutega leitab proksi kasutaja b domeeni teenindava serveri (domeen2.ee) ja edastab selle vastava võrgu proksile. domeen2.ee proksi küsib registrar serverilt kasutaja b asukohta (IP-aadressi) ja ühendab päringu kasutajale b.
1. Route välja järgi, selle puudumisel
Vastused marsruuditakse Via päise järgi:
Juhul kui proksi ei soovi jääda päringuid vahendama, siis ta ei lisa enda aadressi päringus Via väljale. Sellisel juhul marsruuditakse päringud vastavalt Contact väljas olevale infole. Selliseid proksisid nimetatakse olekuta proksideks. Proksid, mis jäävad päringuid vahendama kogu seansi ajaks, nimetatakse olekuga proksideks.
Viited
1. IETF. SIP: Session Initiation Protocol. RFC 3261. .
2. Reliability of Provisional Responses in the Session Initiation Protocol (SIP). RFC 3262. .
3. Session Initiation Protocol (SIP)-Specific Event Notification. RFC 3265. .
4. Session Initiation Protocol (SIP) Extension for Event State Publication. RFC 3903. .
5. Session Initiation Protocol (SIP) Extension for Instant Messaging. RFC 3428. .
6. SDP: Session Description Protocol. RFC 2327. .
7. An Offer/Answer Model with the Session Description Protocol (SDP). RFC 3264.
The Model of Love
"The Model of Love: A Study in Philosophical Theology" ("Armastuse mudel: uurimus filosoofilise teoloogia alal") on Vincent Brümmeri filosoofiline raamat. See ilmus 1993 Cambridge University Pressi väljaandel.
Peatükk I: mudelid ja metafoorid
''Armsad, armastagem üksteist, sest armastus on Jumalast ja igaüks, kes armastab, on sündinud Jumalast ja tunneb Jumalat. Kes ei armasta, see ei ole tundnud Jumalat, sest Jumal on armastus. Jumala armastus meie vastu on saanud avalikuks selles, et Jumal oma ainusündinud Poja on läkitanud maailma, et me tema läbi elaksime. ... Ja me oleme tunnetanud ja uskunud armastust, mis Jumalal on meie vastu. Jumal on armastus ja kes püsib armastuses, püsib Jumalas ja Jumal püsib temas.'' (1Jh 4:7–9,16) Kristluses on armastus võti Jumala suhte juurde inimestega ja maailmaga. Meie suhtel Jumalasse on küll teisigi tahke, nagu Jumala vägi võim, õiglus, tarkus, teadmine, püsivus, kohalolu. Ent kõigist teistest tahkudest arusaamisel on armastus keskne. 'Armastus' võiks olla põhiline mõisteline mudel, et struktureerida meie arusaama oma suhtest Jumalaga. Mis sellest järelduks teoloogia jaoks ja Jumala mõiste jaoks. See oleneb sellest, mida mõista armastuse all ja kuidas mõista mõisteliste mudelite rolli teoloogias.
Mis mõttes on inimese mõtlemine metafooriline ja mis sellest järeldub mõisteliste mudelite rakendamise kohta teaduses, usus ja süstemaatilises teoloogias? Kuidas teoloog saaks kontrollida, kas 'armastus' sobib põhiliseks mõisteliseks mudeliks?
I.I Metafoorne mõtlemine
Klassifikatsioon on entiteetide jagamine klassidesse ühisjoonte järgi. Samu entiteete võib liigitada lõpututel viisidel olenevalt joonte valikust. Me võime mis tahes kaks entiteeti ühisesse klassi paigutada, sest neil on alati mõni ühisjoon, kas või see, et me neist praegu mõtleme. Kaks entiteeti saab alati ka eri klassidesse paigutada, sest alati on neil mõni joon, mis neil pole ühine, sest muidu nad poleks erinevad. Asjadevahelised sarnasused ja erinevused on antud meile kogemuses, me ei loo neid ise. Selle, millised jooned aluseks võtta, valib liigitaja lähtudes oma eesmärkidest ja huvidest. Me saame asju klassideks jagada ainult juhul, kui me oskame neid erinevusi ja sarnasusi, millel meie liigitus põhineb, ära tunda. See oskus tuleb meil omandada, see ei ole kaasasündinud. Kõik see kehtib ka selle kohta, kuidas me oma maailmakogemust intuitiivselt korrastame. Meie umbusk tuleb sellest, et iga klassifikatsioon on ühekülgne. Kui me saame ühest asjast aru teise kaudu, siis me teame ka, et see teine asi on paljuski teistsugune. Nii et mõtlemine ja kogemus on fundamentaalselt metafoorne. Sallie McFague'i järgi on metafoor ühe asja nägemine millegi muuna. Kui me ei tea, kuidas asjast rääkida, siis teeme näo, nagu see oleks mingi muu, mittesarnane, kuid tutatavam asi, ning räägime sellest muust asjast, nagu see oleks sarnane. Metafooriline arusaamine on lahtine ja suhteline, metafoorsed ütlused sisaldavad sosinat "on ja ei ole". Alati on oht, et see sosin jääb kuulmata. Kui me harjume teatud klassifikatsiooniga, siis muutume tundlikuks sarnasustele, millel need põhinevad, ja mittetundlikeks erinevustele, mida need eiravad.
Chandler (Québec)
Chandler on linn Kanadas Québeci provintsis Gaspésie–Îles-de-la-Madeleine'i halduspiirkonnas.
Keskküla tänav
Keskküla tänav sai nime 25. septembril 1998. Tänav on nime saanud Keskküla talu järgi.
Magot
Magot on oma perekonna ainus sabata liik ja ühtlasi ainus ahv, kelle levila ulatub Euroopasse. Osa teadlasi peab Gibraltari asurkonda jäänukiks varasemast laiemalt levinud populatsioonist, osa aga Aafrikast ammusel ajal sissetooduks.
A-GPS
A-GPS (Assisted GPS ehk 'abistatav GPS') on mobiilsidevõrgu lisateenus, mis võimaldab kasutaja mobiiltelefoni sisseehitatud ja A-GPS-i toetaval GPS-vastuvõtjal määrata oma asukoha otsekohe, eelnevalt sidesatelliite otsimata, mis võtaks aega kuni mitu minutit. Süsteemist on kasu hädaabiteenuste osutamisel.
A-GPS toimib mobiilse internetiühendusega. Satelliitide andmed edastatakse spetsiaalsest serverist, mis neid reaalajas jälgib.
Eestis toimib A-GPS teadaolevalt EMT ja Elisa Eesti võrgus.
Sõõrmed
Sõõre (ladina naris) on paljudel tetrapoodidel üks kahest avausest ninas, millest algab ninaõõs.
Lindudel
Enamikul lindudel paikneb kaks sõõret nokas.
Maolistel
Madudel paiknevad sõõrmed ninaõõne ees külgmiselt, kuid vees elavatel liikidel paiknevad need selgmiselt.
Inimesel
Inimesel paiknevad sõõrmed nina allosas ja need on eraldatud vaheseina kaudu.
Mustad sõstrad
Mustad sõstrad ehk mustasõstravili (ladina ribis nigri fructus) on nii pärismaise kui ka aretatud musta sõstra rohkeseemnelised viljad (marjad). Musta sõstra marjad leiavad kasutust toiduaine, droog, joogi ja ravimtaimena.
Kabehirv
pisi|Video kabehirvekarjast Saksamaa Granati loomapargis Kabehirv (Dama dama) on hirvlaste sugukonda kuuluv sõraline.
Mustad sõstrad
pisi|Küpsed marjad
Lajos Für
Lajos Für (21. detsember 1930 – 22. oktoober 2013) oli Ungari ajaloolane ja poliitik.
Kabehirv
Tegemist on liigiga, mis pärast viimast jääaega suri Euroopas välja, säilides vaid Vahemere ümbruses üksikute eraldatud asurkondadena. Praegu on arvukus paljude reintrodutseerimiste tulemusel taas suur. Eestis on kabehirv kuulutatud looduslikku tasakaalu ohustavaks võõrliigiks.
Mustad sõstrad
Marju korjatakse kas käsitsi või masinatega (kasvandustes). Viljade läbimõõt on erinevatel musta sõstra sortidel varieeruv.
Lajos Für
Lajos Für oli pärit väiketalupidajate perekonnast. 1954. aastal lõpetas ta Debreceni Ülikooli ajaloo erialal ja asus seejärel tööle samas ülikoolis. Ta osales 1956. aasta Ungari ülestõusus ja oli selle mahasurumisejärel lühiajaliselt interneeritud. 1956. aasta lõpul lahkus ta Prantsusmaale, kuid pöördus 1957. aastal Ungarisse tagasi. Töötas rammatukogus, laadijana ja õpetajana. Alates 1964. aastast töötas ta Ungari Põllumajandusmuuseumis. Magistrikraadi kaitses ta Debreceni Ülikoolis 1971. aastal ja filosoofiadoktorikraadi Budapestis Ungari Teaduste Akadeemias 1983. aastal. Loránd Eötvösi ülikooli dotsendiks sai ta 1987. aastal. 1987. aastal oli ta üks Ungari Demokraatliku Foorumi asutajatest. 1989. aastal sai ta Ungari Demokraatliku Foorumi aseesimeheks ja 1991. aastal tegevesimeheks. 1994–1996 oli ta Ungari Demokraatliku Foorumi esimees. Aastatel 1990–1998 oli ta Rahvuskogu liige. 1990–1994 oli ta Ungari kaitseminister.
Kabehirv
Välimus
Vanematele pullidele on iseloomulikud kühvelsarved. Kõige enam sarnaneb tähnikhirvega, kuid viimase sarvedel ei ole kunagi kühveljat laba ja sabaots ripub "peeglist" umbes 5 cm allapoole. Karvkate on muutliku värvusega: tuhmkollasest mustani, mõnedes piirkondades ilmnevad kindlad värvusvormid.
Mustad sõstrad
Marjade toiteväärtus ja biokeemiline koostis
2,5 dl musta sõstra marju sisaldab sama palju C-vitamiini kui väike apelsin. Uuringud on näidanud, et vitamiini hulk püsib enam-vähem sama ka marjade töötlemisel ja säilitamisel. Lisaks sisaldab mari antioksüdante, mis parandavad inimese vastupanuvõimet haigustele. Marja kestas leidub looduslikku ainet antotsüaniini, mis annab marjadele punase, lilla või sinise värvuse ning aeglustab vähirakkude arengut.
Kabehirv
Välimus
Suurem osa isendeid on suvel kastanpruunid, valgete tähnidega, talvel ühtlasemalt hallikad (tähnid ähmasemad). Osal värvusvormidel täppe pole, nt harvaesinev liivakarva vasikas on täiskasvanuna valge (mitte albiino). Mustadel hirvedel on tähnid, kuid mitte valged, vaid heledamad mustjaspruunid. Peenisetupel silmatorkav karvatutt ("pintsel"), mis on noorte, sarvedeta isaste hea eristamistunnus. Emastel välissuguelundite all u 12 cm pikkune karvatutt. Saba on suhteliselt pikk. Kõige harilikuma värvusvormiga loomadel on saba ülapinnal must triip (heledatel loomadel on see pruun ning valgetel ja mustadel puudub). Enamikul vormidel on valge, musta rõngaga ümbritsetud "sabapeegel".
Mustad sõstrad
Marjade toiteväärtus ja biokeemiline koostis
Marjade toiteväärtus ja biokeemiline koostis on esitatud tabelites.
Kabehirv
Välimus
Karvavahetused on mais-juunis ning septembris-oktoobris. Sarved heidetakse maha aprillis-mais, kohe selle järel hakkavad kasvama uued sarved, mis vabanevad nahast augustis-septembris. Üldiselt suureneb sarveharude arv vanusega ja hakkab vanematel loomadel vähenema, kuid sarvekasvus on ka toidu kvaliteedist ja geneetilistest iseärasustest põhjustatud piirkondlikke erinevusi, nii et looma vanuse määramisel ei ole see kindel tunnus.
Mustad sõstrad
Marjade toiteväärtus ja biokeemiline koostis
Musti sõstraid võib süüa toorelt, sügavkülmutatult, keedetult ja kasutada erinevates magusates küpsetistes, pirukates, valmistada moose, kompotte, tarretisi, siirupit, veini, likööri (cassis), mahla, salateid, jäätiseid, grillikastmeid jms.
Kabehirv
Mõõtmed
Täiskasvanud isaste tüvepikkus on 140–160 cm ja õlakõrgus on 85–95 cm. Emaste vastavad mõõtmed on 130–150 cm ja 75–85 cm. Sabapikkus on 16–19 cm. Kehakaal on kuni 130 kg (isastel 46–80 kg, emastel 35–52 kg). Kevadel sündinud noorloomad kaaluvad keskmiselt 4,5 kg.
Hambavalem: püsivalt 0/3, 0-1/1, 3/3, 3/3 = 32–34, kuid mõnikord on 1 või 2 lõikehambakujulist hammast puudu või 1 või 2 ülemist silmahammast olemas.
Mustad sõstrad
Marjade toiteväärtus ja biokeemiline koostis
Musta sõstart kasutatakse Inglismaal pubides koos siidriga joogis nimega snakebite.
Kui lisada mustasõstrasiirupit valgele veinile, kannab jook nime KIR, ja kui šampanjale, siis KIR ROYALE.
Musti sõstraid sisaldab ka jook RIBENA. Lehti kasutatakse mitmesuguste köögiviljade konservimisel. Nii vilju kui ka lehti kasutatakse traditsioonilises meditsiinis ja värvainete valmistamiseks.
Kabehirv
Levila ja elupaik
Levila laiub Kesk-Euroopas, Lõuna-Rootsis ning Lõuna-Soome ja Briti saartel; eraldatud asurkonnad ka Itaalias ja Pürenee poolsaarel. Kuigi tegemist on Euraasia hirvega, on see liik tänu inimtegevusele sisse viidud ka Põhja- ja Lõuna-Ameerikasse, Austraaliasse ning Uus-Meremaale.
Mustad sõstrad
Mustad sõstrad pudelis
Valminud mustad sõstrad pannakse puhtasse pudelisse või purki, poolest saadik täis, ning neile valatakse keedetud ja jahutatud külm vesi peale. Anum suletakse ja viiakse keldrisse. Vedelikku kasutatakse talvel marjakastmeteks, supiks ja kisselliks. Uut vett lisatakse peale kuni kolm korda, seejärel hõõrutakse marjad läbi sõela ja tarvitatakse.
Droogina
Droogina kasutatakse vilju ja lehti (ribis nigri folium) ja seemneid.
Kabehirv
Levila ja elupaik
Kodupiirkonna suurus sõltub elupaigast ja aastaajast: emahirvedel u 50–90 ha, pullidel u 50–250 ha (suvel). Tegemist on mitteterritoriaalsete loomadega, kelle kodupiirkonnad sageli kattuvad. Asustustihedus on väga varieeruv, tihti sõltub inimtegevusest (küttimisest ja lisasöötmisest). Näiteks Inglismaa idaosas suvel 1 isend 6–8 ha kohta, talvel poole väiksem (1 isend 4 ha kohta).
Gaspé (linn)
Gaspé on linn Kanadas Québeci provintsis Gaspésie–Îles-de-la-Madeleine'i halduspiirkonnas.
Kabehirv
Levila ja elupaik
Kabehirved on populaarsed pargihirved ja neid võib leida mitmetes Euroopa ja Briti saarte heitlehise metsamaastikuga hirveparkides ja looduskaitsealadel. Paljudes maades kasvatatakse farmides.
Eestis on kabehirve kohatud alates 2012. aastast Põlvamaal.
Mustad sõstrad
Droogina
Marjade toime on üldtugevdav, kootav, uriini- ja higieritust soodustav. Tänapäeval soovitatakse musti sõstraid fenüülketonuuria, aga ka kehvveresuse korral.
Kabehirv
Briti saarte populatsioon
Kabehirve levitasid Kesk-Euroopasse roomlased. Kuni hilise ajani arvati, et normannid tõid kabehirve Suurbritanniasse ja Iirimaale eesmärgiga neid kuninglikes metsades jahtida. Hilised leiud näitavad aga, et kabehirv oli Lõuna-Inglismaale sisse toodud juba esimesel sajandil pKr. Pole teada, kas need loomad põgenesid ning moodustasid metsistunud koloonia, või nad surid välja ja reintrodutseeriti normannide poolt.
Kabehirv on tänapäeval Suurbritannias laialt levinud ja asustab alasid Inglismaal ja Walesis, mis paiknevad Washi ja Mersey vahelisest piirist lõunas. Inglismaa põhjaosades pole kabehirv nii laialt levinud, kuid siiski leidub teda tasase maastikuga piirkondades ning isegi mõningates Šotimaa osades, peamiselt Tay orus ja ümber Loch Lomondi.
Mustad sõstrad
Droogina
Musta sõstra seemnetes on haruldast oomega-6-rasvhapete rühma kuuluvat gammalinoleenhapet. Põõsa lehti hinnatakse nende meeldiva lõhna tõttu, kuid lisaks sisaldavad ka need rohkelt C-vitamiini, karotinoide ja baktereid hävitava toimega füntotsiide. Viimased on lenduva, taimse päritoluga fenoolsed ühendid, millel on mikroobe hävitav ja nende elutegevust pärssiv toime.
Kabehirv
Rhodose saare populatsioon
Kabehirve Rhodose populatsioon on keskmiselt väiksem kui Kesk- ja Põhja-Euroopas, kuigi nad on sarnaselt värvunud. 2005. aastal leiti, et Rhodose kabehirv on kõikidest teistest populatsioonidest geneetiliselt erinev ning seoses sellega hakati suuremat tähelepanu pöörama antud populatsiooni kaitsemeetmetele. Rhodose linna sadamasse sisenemisel kaunistavad isase ja emase kabehirve kujud kunagise Rhodose kolossi asukohta.
Mustad sõstrad
Vastunäidustused
Antibiootikumidega koos tarbides suurendavad musta sõstra marjad (eriti lehed) antibiootikumide toimet.
Kabehirv
USA populatsioon
Kabehirv on Ameerika Ühendriikidesse sisse toodud suhteliselt hiljuti. Mõningates Georgia osariigi keskosa piirkondades on kabehirve arvukus looduslike vaenlaste puudumise tõttu kasvanud nii suureks, et nad põhjustavad tõsist kahju noortele puudele. Kabehirv on koos teiste eksootiliste hirveliikidega sisse toodud ka Texase osariiki, kus neid sageli jahitakse ulatuslikes karjafarmides.
Ajaloolised karjad
Üks tuntud ajaloolistest kabehirve karjadest paikneb Ottenby looduskaitsealal Ölandis Rootsis, kuhu Karl X Gustav püstitas 17. sajandi keskel nelja kilomeetri ulatuses müüri eraldamaks kuninglikku kabehirve karja. 2006. aasta seisuga eksisteerib kari siiani.
Teine ajalooline kari paikneb Fööniksi Pargis Iirimaal, kus 400–500-liikmeline kabehirvekari eraldus algsest karjast, mis toodi sisse 1660. aastatel.
Alamliigid
Sageli arvatakse kabehirve alla ka haruldane Pärsia kabehirv kui alamliik (D. d. mesopotamica), samas kui teised peavad seda täiesti erinevaks liigiks (D. mesopotamica). Pärsia kabehirv on praktiliselt välja surnud, asustades ainult väikest ala Khūzestāni provintsis Lõuna-Iraanis, kahte suhteliselt väikest kaitstud ala Māzandarāni provintsis Põhja-Iraanis, saart Urmia järves Kirde-Iraanis, ala Põhja-Iisraelis ja mõningaid Iraagi osasid. Neid võis algselt leida Mesopotaamiast ja Egiptusest kuni Kürenaika ja Küproseni.
Võrreldes kabehirvega on Pärsia kabehirv suurem, tema sarved on suuremad ja vähem käpjad (kujult). Elupaigana eelistavad nad avatud metsamaastikku. Neid aretatakse Iraani, Iisraeli ja Saksamaa loomaaedades ja loodusparkides. Eksisteeriv populatsioon võib kannatada inbriidingu ja geneetilise mitmekesisuse puudumise all. Alates 1996. aastast on neid Karmeli mäe aretuskeskusest pidevalt ja edukalt reintrodutseeritud vabasse loodusesse Põhja-Iisraelis.
Eluviis
Kui ei häirita, tegutseb päeval ja võib mäletsema heita avamaastikul; häirimise korral tegutseb hämarikus ja öösel (vanemad pullid on öisema eluviisiga).
Toitumine
Eelistab maapinnalt rohtu süüa, mets on peamiselt varjepaik ja toituma tuleb sealt avamaastikule. Toiduks on enamasti kõrrelised ja load, kuid sööb ka puude noori lehti, tammetõrusid, pöögipähkleid, marju (nt kitsemurakat, mustikat, kibuvitsa), talvel ka kanarbiku ja astelpõõsa võrseid, maharaiutud okaspuude jt puude koort. Sööb ka teravilja ja juurvilju.
Käitumine
Esineb selge sooline eraldumine (nagu teistelgi hirvlastel). Metsas elutsevad täiskasvanud pullid eraldi karjadena ja täiskasvanud emahirved koos kaaslastega (harilikult vasikate ja mullikatega) 5–7-liikmeliste rühmadena; avamaastikul võivad heal toitumisalal koonduda kuni 80-liikmelistesse karjadesse. Agressiivset käitumist on kõige selgemini näha innaajal turniiriplatside pärast võistlevatel pullidel. Turniiri tulemus otsustatakse harilikult jõudemonstratsiooniga, kuid on ka otsest võitlust. Noored pullid jäävad esimeseks kahekümneks elukuuks emahirvedega ühte karja, seejärel ühinevad mujal pullide rühmaga, naastes innaajal (augustis või septembris) sigimiseks jälle emaste piirkonda. Mõnes populatsioonis jäävad pullid pärast innaperioodi lõppu siiski pikemaks ajaks (kuni aprilli-maini) emahirvede aladele. Teistes populatsioonides (tavaliselt avamaastikel) võivad mõlemast soost loomadest segakarjad püsida koos aasta läbi. Emaste rühmades on harilikult nõrk hierarhia ja neid juhib domineeriv emashirv, ent rühma koosseis muutub tihti.
Kõnnib, sörgib ja galopeerib (hirmununa kargab üles), samuti ujub hästi (nt mandri ja saarte vahet). Ohu korral on väle, kabehirv võib lühikeste vahemaade vahel joosta maksimumkiirusega 45 km/h (võrreldes teiste hirvlastega on aeglasemad, kuna lihasmassi on vähem). Kabehirv võib samuti teha hüppeid 1,75 m kõrgusele ja kuni 5 m kaugusele.
Tegevusjäljed
Tegevusjäljed on sasitud põõsad, mahanühitud koorega noored puud ja nende jalamil varises tugeva lõhnaga kraapimisjäljed (30–300 cm läbimõõduga). Väljaheited on mustad, läikivad, silindrilised pabulad, harilikult ühest otsast teravad, teisest sälgulised (pullidel u 16×11 mm, emahirvedel u 15×8 mm). Väljaheited jäetakse hunnikutesse (nagu teistel hirvlastel). Mänguringid: maapinnal taimedest ja varisest paljaks kulunud ringid (u 3 m läbimõõduga), mis on tekkinud mõlemast soost ja igas vanuses loomade ringiratast jooksmisel (sageli vana kännu ümber; ringjooksu otstarve on teadmata). Tegevusjäljeks on ka karvad okastraadi küljes (poeb tihtipeale traataia alt läbi isegi siis, kui lihtsam oleks üle hüpata). Jäljed u 6,5 cm pikad (vanaloomadel), kuid varieeruvad vastavalt vanusele, soole ja liikumisviisile.
Suhtlemine
Indlevad pullid toovad kuuldele kähedaid oigeid. Ohuhäälitsused on lühikesed haugatused, eriti emastel vasikate lähedalolekul. Emahirved mökitavad. Kabehirvedel on mitmesugused lõhnanäärmed: preorbitaal-, sõrgadevahelised ja pöianäärmed ning indlevatel isastel peenisetupega seotud näärmed. Näevad värve ja võivad objekte märgata kuni 60 m kauguselt. Kaugemale näevad pisut ebateravalt, kuid liikumist märkavad selgesti. Kuulmine ja haistmine on terav.
Sigimine
Paaritumisstrateegiad on eri elupaikades erinevad. Mõned pullid kaitsevad nn. innapaiku, teised koonduvad turniiripaikadesse ja meelitavad emaseid kutsehüüdudega. Paaritumine on oktoobris-novembris, vasikad tulevad ilmale juunis-juulis. Suguküpsus saabub emastel 16-kuuselt, isastel 7–14-kuuselt, ehkki harilikult takistab sotsiaalne hierarhia neid esimestel eluaastatel sigimast. Tiinus kestab 230 päeva. Aastas 1 vasikas (kaksikud on haruldased). Nisasid on kokku 4.
Pojad
Vasikate karvastik sarnaneb emaslooma suvekarvaga. Valged loomad on vasikana heledat liivakarva. Vasikad suudavad emaga kohe sündimisest saadik kaasas käia, kuid tavaliselt lebavad taimestikus peidus. Vasika instinkt sunnib teda püsima vaikselt ja liikumatult, olles oma kaitsevärvi mustri tõttu röövloomade eest varjatud. Ema käib kindlate ajavahemike järel teda imetamas ja viib ta aeg-ajalt uude kohta lamama. Emapiimast võõrduvad umbes 12-nädalaselt. Järglaste eest hoolitsevad ainult emasloomad.
Eluiga
Looduses elab kuni 16. eluaastani (kuid harilikult palju vähem), tehistingimustes on registreeritud vanus 20 aastat. Põhjapoolsetele asurkondadele avaldavad suurt mõju karmid ilmastikuolud (hilja sündinud vasikad ja kurnatud pullid hukkuvad talvel). Surma põhjusteks on veel auto alla jäämine, osa vasikaid langeb kiskjate saagiks. Mõned pullid surevad turniiridel saadud vigastustesse. Vanaloomade looduslik suremus on kuni kõrge eani madal.
Kapsapea (multifilm)
"Kapsapea" on režissöör Riho Undi 1993. aastal valminud multifilm Oskar Lutsu näidendi "Kapsapea" (1913) ainetel.
Multifilmis on Lutsu näidendi tegevus toodud tänapäeva. Samaks on jäänud siiski põhiline tegevusliin, taluperemees Saamuel Pliuhkami soov saada endale au ja kuulsus lesknaise Krõõda hiigelsuure kapsapea eest.
Filmi järgesid "Tagasi Euroopasse" (1997) ja "Saamueli internet" (2000) ühendab Lutsu loominguga juba vaid peategelane Pliuhkam.
Teinakore Teiti
Teinakore Teiti (sündinud 2. aprillil 1983) on Cooki saarte kergejõustiklane (100 m ja 200 meetri jooksja). Tema nimel on 200 meetri jooksu Cooki saarte välisrekord.
Igor Netto
Igor Netto (vene keeles И́горь Алекса́ндрович Не́тто; 9. jaanuar 1930 Moskva – 30. märts 1999 Moskva) oli Nõukogude Liidu jalgpallur ja treener. Teda peetakse üheks aegade parimaks Nõukogude Liidu jalgpalluriks.
Euroopa meister 1960 ja olümpiavõitja 1956. Mitmekordne Nõukogude Liidu meister. Alustas mängijateed vasakäärekaitsjana, kuid ründava mängustiili ja tehnilise osavuse tõttu määrati ta poolkaitsjaks.
Päritolu
Igor Netto sündis Moskvas elanud eestlaste peres. Igori vanemad olid Eestis sündinud. Isa Aleksander Netto oli pärit Valgast ning oli ametilt väärispuidutisler, kes eesti keele kõrval rääkis vabalt ka läti keelt. Aleksander sattus Venemaale revolutsiooni ajal Läti punaste küttide koosseisus. Ema Julia (sünd. Tamm) oli pärit Tartust ja töötas Nõukogude Liidu välisasjade rahvakomissariaadis. Mõlemad olid veendunud kommunistid.
Nettode pere elas Moskvas suures ühiskorteris koos kolme Läti küttide perega. Läbikäimine Moskva eestlastega oli esialgu tihe, kuid pärast 1937. aasta Läti küttide vastaseid repressioone see sisuliselt katkes.
Igori vanem vend Lev (s. 1925) oskas lapsepõlves eesti keelt paremini kui vene keelt. Igor enam eesti keelt selgeks ei saanudki. Vaatamata eestlastest vanematele pidas Igor ennast venelaseks. Netto kaasaegsete mängijate sõnul võis tema huulilt siiski aeg-ajalt eesti keelt kuulda. Lev Netto rääkis eesti keelt ka 90-aastaselt ja tema sõnul oli ühes Igori dokumendis vähemalt 1987. aastal märgitud rahvuseks eestlane.
Jalgpallurikarjäär
Igor Netto jalgpalluritee algas Moskva tänavatel ja hoovides. Olles suur Moskva Dinamo poolehoidja, käis ta poisikesena end klubisse pakkumas, kuid seal ei leidunud treenerit, kes tema talenti osanuks hinnata. Organiseeritult hakkas Netto jalgpalli mängima 1944. aastal. 1946. aastal kuulus ta Krõlja Sovetovi noortemeeskonda.
Moskva Spartak
Moskva Spartak oli ainus klubi, kus Igor Netto täiskasvanute tasemel mängis. Netto on üks Moskva Spartaki suurkujudest, kes mängis klubis 386 kohtumist ja lõi 36 väravat. Ta tuli viis korda Nõukogude Liidu meistriks ja võitis kolm karikat. 1957. aastal autasustati Nettot Lenini ordeniga. Lõpetas mängijakarjääri 1966. aastal. Töötas pärast seda mitme klubi ja ka Iraani koondise treenerina.
Koondis
1952–1965 kuulus Netto Nõukogude Liidu koondisse, 1954–1963 oli ta koondise kapten. Tema juhtimisel võideti 1956. aasta olümpiamängudel kuldmedal ja tuldi 1960. aastal Euroopa meistriks. 1958. aasta maailmameistrivõistlustel tegi ta vigastuse tõttu kaasa vaid ühe mängu. 1962. aasta maailmameistrivõistlustel tegi ta kaasa neli mängu ja meeskond jõudis veerandfinaali. Kokku mängis Netto koondises 54 mängu ja lõi neli väravat.
Huvitav fakt
1962. aasta maailmameistrivõistlustel toimunud kohtumises Uruguay vastu palus Netto kohtunikul tühistada seisult 1:1 löödud Nõukogude Liidu juhtvärava. Nimelt oli Igor Tšislenko löödud pall kohtunikule märkamatult läbi võrgus oleva augu väravasse lipsanud. Lõpuks võitis Nõukogude Liit kohtumise ikkagi Valentin Ivanovi löödud väravast.
Grande-Rivière (Québec)
Grande-Rivière on linn Kanadas Québeci provintsis Gaspésie–Îles-de-la-Madeleine'i halduspiirkonnas.
Mati Gilden
Mati Gilden (7. jaanuar 1942 Tallinn – 29. juuli 2014 Tallinn) oli eesti jalgpallur.
Gilden hakkas spordiga tegelema juba 1940. aastate lõpus. Tema põhiala oli jalgpall, kus tema treener oli kõigepealt Ülo Ollis ja seejärel Hans-Davis Viirmaa. Ta lõpetas 1960. aastal kutsekooli.
Gilden mängis aastatel 1960–1962 Tallinna Kalevi ning 1963–1968 Tallinna Dünamo meeskonnas. Ta tuli 1971. aastal Tallinna Tempo koosseisus Eesti NSV meistriks ning kuulus ründajana 1962–1974 Eesti NSV koondisse.
Gilden mängis aastatel 1960–1961 Tallinna Kalevi koosseisus NSV Liidu kõrgliigas kokku 36 mängu. Ta lõpetas jalgpallurikarjääri 29-aastaselt vigastuste tõttu.
Andrey Batt
Andrey Batt (vene keeles Андрей Батт; sündinud 6. augustil 1985 Tallinnas) on Venemaa räppar, näitleja, produtsent.
Elulugu
Andrey Batt on sündinud Tallinnas. Hiljem kolis Moskvasse. Õppis inglise koolis. Keskkoolis sai huviks muusika.
Pärast kooli lõpetamist hakkas näitlejana filmides mängima. Ta on näidelnud mitmes Venemaa ja Ameerika filmis ja seriaalis.
2016. aastast juhib oma telesaadet «Näitleja seiklused» (vene keeles «Приключения Артиста»).
2013. aastal ta andis välja oma esimese muusikasingli.
Harrastuseks on korvpall. Ta on filantroopiaprojekti «Heategevuspakk» (vene keeles «Благотворительная посылка») asutaja.
Tsolgo raamatukogu
Tsolgo raamatukogu on raamatukogu Võru maakonnas Võru vallas Tsolgo külas. Raamatukogu juhataja on Vaike Rätsepp.
Andres G. Adamson
Andres Adamson (kunstnikunimega Andres G. Adamson) (4. detsember 1963, Tartu) on eesti kunstnik, karikaturist, fotograaf ja joogaõpetaja.
Uaongo Areai
Uaongo Areai (sündinud 1. jaanuaril 1962) on Cooki saarte kergejõustiklane.
Andres G. Adamson
Andres Adamson sündis Tartus, kuid kuni kuuenda eluaastani elas Valgas, misjärel kolis pere Pärnusse. Pärast keskkooli lõpetamist astus EPAsse agronoomiat õppima, kuid pettus valitud erialas juba esimesel semestril ning proovis mitu korda saada Eesti NSV Riiklikku Kunstiinstituuti. 1992. aastal lõpetas hoopis Tallinna Pedagoogilise Instituudi ning suunati Pärnu 6. Keskkooli joonistamisõpetajaks. Karikatuure joonistab Pärnu Postimehele. Illustreerinud mitu raamatut ja korraldanud paar fotonäitust.
Jaak Tamleht
Kuni 1968. aastani oli Eesti Televisioonis diktor. Aastatel 1972–1976 (vaheajaga) töötas ta Eesti Riiklikus Noorsooteatris ja aastatel 1982–1986 Vanalinnastuudios. Vahepeal töötas ehitusel, veoauto- ja taksojuhina Teatrisse tagasi kutsus ta Jüri Karindi. Kuna Vanalinnastuudio oli Viru kolhoosiga šeflussuhetes, käisid näitlejad abiks põllutöödel. Suvel 1986 restaureeris Tamleht Vihula mõisa. Ühel hommikul leidis Egon Nuter Tamlehe surnuna.
Jaak Tamleht on mänginud filmides "Pimedad aknad" (Eesti Telefilm 1968) ja "Don Juan Tallinnas" (Tallinnfilm).
Isiklikku
Ta oli viis korda abielus. Üks tema abikaasadest oli tema grupiõde teatrikoolist Helle Pihlak (hiljem Meri). Abielust Mare Tamlehega sundis tütar Katrin. Katrin Tamleht on samuti tegelenud näitlemisega. Filmis "Naerata ometi" mängis ta heledapäist Katrinit, kes toppis väikese Kerttu passivarguse süüdistusega pesumasinasse. Abielust Vaima Nurmega (neiuna Kiisküla) sündis tütar Kristiina. Abielust Eha Tamlehega on poeg Siim. Abielust Urve Tamlehega on tütar Stina.
Elu allikad
"Elu allikad" on Mihkel Muti 1988. aastal ilmunud irooniline lühiromaan, mis kirjeldab elu Tartu Ülikoolis Nõukogude aja lõpul.
Teos avaldati esmalt järjejutuna ajakirjas Vikerkaar, seejärel 1988. aastal raamatus "Kerge meel" ning kordustrükk 2002. aastal. Juba ajakirjas ilmumise järel sai "Elu allikad" ülimalt populaarseks.
Romaani peategelased on maalt pärit naiivsevõitu üliõpilased Tuuli Botik ja Arved Mahtra ning nende paheline kursuseõde, dekadentliku linnaelu kehastus Polizia Braun. Maalt pärinevat elujõudu sümboliseerib Mahtrale kodust kaasa antud seasink, mis teose lõpus hallitama läheb.
Teos on pikem versioon ajalehe "Sirp ja Vasar" 1976. aasta 45-48 numbris Jussup Mirza Frankenšteini nime all ilmunud üliõpilaste elust rääkivast lühijutust "Tsehh ja tühermaa" kus Polizia Brauni nimelise tegelase nimeks on Helen Elbrus.
Retseptsioon
""Elu allikad", mille asetaksin kõhklemata (ja lühimahule vaatamata) eesti kirjanduse tippteoste hulka, on parajalt tempereeritud, väga kujundlikult orkestreeritud, piisavalt tempokas ja algusest peale läbi selgete karakterite kaasaimev," kirjeldab teost kriitik Paavo Matsin. "Kolmest peategelasest esindab naabobsust selgesti Polizia Braun ja vastandlikku pööbellikku-barakilikku suhtumist (asi on kaunis tabamatu, ma ei ole kindel, kas need on siin kõige paremad sõnad, võib-olla peaks kirjutama "nõukogulikku-leplikku" või "talupoeglikkusingilikku", midagi sellist, keeruline öelda) Arved Mahtra ja Tuuli Botik. Nende kolme kaudu on Mutt tabanud väga hästi mingit kaunis raskesti sõnastatavat Tartus kohati hõljuvat ülikooli vaimu, selle eufoorsust ja paratamatut kaduvust."
"Keegi ei taha eriti uskuda, et minule on selle raamatu tolleaegne menu täiesti mõistetamatu," on Mutt ise nentinud. "Ma ei usu, et teised minu tegelased oleksid tänapäeva noorte inimeste seas nii tuntud kui Polizia Braun või Tuuli Botik. Need nimed on tuntud, kuigi isegi ei teata, mis nad on või kes nad on. Mina muidugi irvitan. See on hirmus, kui paroodiat hakatakse võtma kui meistriteost."
Islandi Teadusselts
Islandi Teadusselts (islandi keeles Vísindafélag Íslendinga, ladina keeles Societas Scientiarum Islandica) on Islandi teadlaste assotsiatsioon, mis loodi edendamaks teaduse arengut riigis.
Islandi Teadusselts on Euroopa akadeemiate ühendus ALLEA liige.
Stelmužė
Stelmužė on küla Leedus Zarasai rajoonis Imbradase vallas. Küla asub Zarasaist 14 kilomeetrit põhja pool Stelmužė järve põhjakaldal. Stelmužė jääb Läti piiri äärde ja kuulus varem Kuramaa kubermangu koosseisu.
Islandi Teadusselts
pisi|150px| Islandi Teadusseltsi esimene president [[Ágúst H. Bjarnason]] Teadusselts asutati Islandi Ülikooli õppejõudude eestvedamisel 1. detsembril 1918, kus juhtrollis olid professorid Ágúst H. Bjarnason ja Sigurðar Nordal (viimane sai hiljem Harvardi Ülikooli professoriks). 19. jaanuaril 1919 valiti seltsi esimene juhatus. Presidendiks valiti Ágúst Bjarnason, sekretäriks Einar Arnórsson ja laekuriks Guðmundur Finnbogason. Esialgne liikmeskond koosnes 13-st ülikooli õppejõust. Põhikirja järgi oli lubatud liikmete arvuks 36.
Stelmužė
Külas asub endise Stelmužė mõisa hoonetekompleks, sealses pargis kasvab Stelmužė tamm. Sealne kirik valmis aastal 1656. Külast läänes asub metsas Lygumai kivi, millest enamus asub maa all ja mida hinnatakse mahult Puntukasest suuremaks. Mõisa pargis asub muinsuskaitsealune esimese maailmasõja aegne Saksa sõjaväe kalmistu.
Islandi Teadusselts
Teadusseltsi tänane seis
Islandi Teaduseltsil on 200 tegevliiget ja 31 välisliiget.
Stelmužė
Küla nimi on kaheosaline. Nime esimene pool võib tuleneda saksakeelsest sõnast stelle (paik), nime teine pool tuleneb lätikeelsest sõnast muiža, mis tähendab mõisa.
Islandi Teadusselts
Teadusseltsi tänane seis
Teadusseltsi president on histoloog Þórarinn Guðjónsson.
Stelmužė
Ajalugu
Stelmužė kohta pärinevad esimesed teated XVI sajandi teisest poolest. Sealne piirkond kuulus XX sajandini Kuramaa kubermangu. Nõukogude perioodil oli Stelmužė sovhoosi keskasulaks Imbradas.
Sergei Parmi
Sergei Parmi (14. juuli 1861 Jamburg – surmaaeg teadmata) oli eesti näitleja ja kirjanik.
Töötas Balti raudteel telefonistina, oli Eestimaa kubermanguvalitsuse ja aastast 1897 Peterburis senati kantselei ametnik. Teatritegevust alustas koolipoisina näitleja ja näitejuhina Narva vene seltsides, asutas 1896 Tallinnas Eesti Näitemängu Sõprade Ühenduse ja 1902 Peterburis Näitemängu Ringkonna. Andis 1909 koos onupoja Johann Parmiga Tallinnas välja Eesti esimest teatriajakirja Näitelava (12 numbrit) ning lavastas samal ajal Lootuse seltsis ja Lutheri rahvamajas oma näitemänge. Poeg Benjamin Parmi (Вениамин Сергеевич Парми) oli vene näitleja, jätkas Johanni klounitrupi "Трио Парми" pärandit grupis "Братья Парми".
Taastuvenergia tasu
Taastuvenergia tasu on sihtotstarbeline maks, mille eesmärk on saada vahendeid nn taastuvenergia tootjate toetamiseks. Taastuvenergia tasu tuleb maksta avalikust elektrivõrgust tarbitud igalt kilovatt-tunnilt, sõltumata elektri tootmisviisist. Taastuvenergia tasu määra arvutab ja avalikustab igaks aastaks põhivõrguettevõtja Elering AS. Taastuvenergia tasu koguvad elektritarbijatelt ja edastavad Elering AS-ile jaotusvõrguettevõtjad. Taastuvenergia tasu lisandus elektriarvetele alates 1. maist 2007. aastal.
Sänna raamatukogu
pisi|Raamatukogu tegutseb endise [[Sänna mõisa peahoones ]] Sänna raamatukogu on raamatukogu Võru maakonnas Rõuge vallas Sänna külas.
Raamatukogu juhataja on Kristi Kalve.
Ajalugu
Raamatukogu loodi 17. juunil 1917. Sänna Rahvaraamatukogu Seltsi raamatukogu asutamist vedas Oskar Leegen (1883–1918) ning Sänna koolimajas toimunud asutamiskoosolekul astus seltsi liikmeks 96 inimest, kes annetasid raha 91 raamatu ostmiseks. Kuni 1932. aastani tegutses raamatukogu koolimajas ja siis toodi see Sänna härrastemajja, mille selts ostis Võru maavalitsuselt.
Alfons Mais
Alfons Heribert August Mais (24. aprillil 1962 Koblenzis) on Saksamaa sõjaväelane (kindralleitnant, 2018). Alates 2020. aastast on ta olnud Saksamaa maaväe ülem (inspektor; Inspekteur des Heeres).
Kaks päeva Viktor Kingissepa elust
"Kaks päeva Viktor Kingissepa elust" on 1981. aastal valminud Eesti Telefilmi kahejaoline telemängufilm.
Sisu
Filmis kujutatakse Eestimaa Kommunistliku Partei rajaja ja juhi, tulihingelise kommunisti Viktor Kingissepa tegevust 1917. aasta oktoobril lõpul. Esimese jao tegevus toimub 23. oktoobril 1917, mil bolševikud alles valmistusid võimu üle võtma, teise jao tegevus leiab aset 27. oktoobril 1917, vahetult bolševike võimuhaaramise järel.
Uno Loit
Uno Loit (30. aprill 1925 Tapa – 2. november 1984 Kihnu) oli eesti näitleja.
Lõpetas 1943. aastal Tallinnas tööstuskooli. Õppis 1943–1945 Draamastuudio eriklassis.
Töötas aastatel 1945–1947 Draamateatris, 1947–1952 ja 1958–1969 Pärnu Draamateatris (seal tegeles ta ka lavastamisega). Oli aastatel 1969–1978 Pärnu Rajooni Kultuurimaja direktor.
Antônio Carlos Zago
Antônio Carlos Zago (sündinud 18. mail 1969 Presidente Prudentes) on Brasiilia endine jalgpallur, kaitsja.
Pärast jalgpallurikarjääri lõppu on ta tegutsenud treenerina. Ta on olnud mitme Brasiilia klubi, sh Palmeirase ja Internacionali peatreener ning töötanud samuti AS Roma ja Donetski Šahtari abitreenerina. 2019. aastal töötas Brasiilia esiliiga klubi Red Bull Bragantino peatreenerina, aidates klubil esmakordselt jõuda Brasiilia kõrgligasse. Sama aasta lõpus asus ta tööle Jaapani kõrgliiga Kashima Antlersi peatreenerina.
Vlasta Parkanová
Vlasta Parkanová (neiupõlvenimi Vlasta Trnovcová; sündinud 21. novembril 1951) on Tšehhi poliitik.
Franz Gotthilf Friedrich Asverus
Franz Gotthilf Friedrich Asverus (13. september 1747 Weimar – 15. juuli 1818 Torma) oli Eesti vaimulik.
Vlasta Parkanová
Vlasta Parkanová lõpetas Karli ülikooli õigusteaduskonna 1975. aastal. Seejärel töötas kuni 1990. aastani juristina.
Franz Gotthilf Friedrich Asverus
1775–1818 töötas ta (introdutseeriti 8. novembril 1775) Torma ja Lohusuu koguduse õpetajana, olles 1803–1814 Tartu praostkonna praost.
Vlasta Parkanová
1990. aastal oli ta Tšehhoslovakkia parlamendi alamkoja liige. 1992–1995 töötas ta Tšehhi Välisministeeriumis osakonnajuhatajana. Aastatel 1995–1997 oli ta Tšehhi siseministri asetäitja sekretariaadi juhataja. Aastatel 1997–2012 oli ta (vaheaegadega) Tšehhi parlamendi alamkoja liige. Aastatel 1997–1998 oli ta Tšehhi justiitsminister. 2007–2009 oli ta Tšehhi kaitseminister ja Tšehhi peaministri esimene asetäitja.
Franz Gotthilf Friedrich Asverus
Asverus asutas mitu kooli ja astus tihti välja rahva kaitseks. Ta andis Lutheri katekismuse välja kolmes trükis, esimene trükk aastal 1790. Samuti tegi ta kaastööd Tartu Eesti kalendrile - Eesti-Ma Rahwa Kalender.
Shannoni maakond (Missouri)
thumb|Jacks Forki jõgi
Shannoni maakond (Shannon County) on maakond USA-s Missouri osariigi lõunaosas.
Maakonna halduskeskus on Eminence ja suurim linn Winona.
Maakonna pindala on 2600 km². Veepindala on 0 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 8411. Aastal 2000 oli elanikke 8324.
Shannoni maakond on vaeseim maakond Missouri osariigis.
Ajalugu
Shannoni maakond moodustati 29. jaanuaril 1841. Maakond sai nime ühe Clarki ja Lewise ekspeditsioonist osavõtja, George Shannoni järgi. 1846. aastal avati Shannoni maakonnas esimene vasekaevandus Missouri osariigis ja Teise maailmasõja ajal avati ainuke osariigi mangaanikaevandus.
Margus Sööt
Ta on males meistrikandidaat.
Paul Kerese Malemaja malekoolis oli tema treeneriks Mari Sammul-Kinsigo. Sööt on mitmete maleraamatute autor ja toimetaja ning kirjutanud malest paljudele meediaväljaannetele.
Mihály Babits
pisi|Mihály Babits (1923). Portree autor [[József Rippl-Rónai]] Mihály Babits (26. november 1883, Szekszárd – 4. august 1941, Budapest) oli ungari luuletaja, romaanikirjanik ja tõlkija.
Aastail 1901–1905 õppis ta Budapesti Ülikoolis õpetajaks. Pärast seda töötas ta õpetajana Bajas (1905–1906), Szegedis (1906–1908), Făgărașes (1908–1911) ja Budapestis (1912–1918). Hiljem töötas mõnda aega taas Budapesti Ülikoolis.
Mihály Babits oli tihedalt seotud kirjandusliku liikumise ja ajakirjaga Nyugat (ungari keeles Lääs). Nyugatis avaldas ta oma luulet ja romaane, hiljem oli ta selle ajakirja toimetaja.
Babits tõlkis ungari keelde Dante Alighieri "Jumaliku komöödia". Lisaks tõlkis ta ungari keelde selliseid autoreid nagu Sophokles, Goethe, William Shakespeare, Oscar Wilde ja Charles Baudelaire.
Emo Mei
Emo Mei (sündinud Emilie Sülluste; kodanikunimi Emilie Meipoom, kuni 1936 Emilie Meibaum; 13. august (vkj)/26. august 1905 Tallinn – 2. detsember 1992 Toronto) oli eesti kirjanik.
Ta sündis meremehe tütrena, lõpetas Tallinna tütarlaste kaubanduskooli, hiljem ka Punane Risti sõjaõdede kursused.
Põgenes aastal 1944 Rootsi, kust aastal 1951 siirdus omakorda Kanadasse, elades surmani Torontos.
Looming
Tema elujaatava hoiaku ja tugevate naiskarakteritega romaanid rõhutavad traditsioonilisi väärtusi ja elu järjepidevust:
Bernard Giraudeau
Bernard René Giraudeau (18. juuni 1947 La Rochelle, Prantsusmaa – 17. juuli 2010 Pariis, Prantsusmaa) oli prantsuse filmi- ja teatrinäitleja, filmilavastaja ning kirjanik.
Elulugu
Bernard Giraudeau sündis 18. juunil 1947 Lääne-Prantsusmaal La Rochelle’i linnas.
1963. aastal astus ta mereväekooli inseneri eriala õppima ning lõpetas selle järgmisel aastal klassi parimana.