cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Vanalinna asum
Haridus ja kultuur
pisi|Vaade Toompea lossile
Riigiasutused
Vanalinnas asuvad mitmed riigiasutused, millest olulisemad on Riigikogu, Vabariigi Valitsus, Maaeluministeerium, Siseministeerium ning Kultuuriministeerium.
Kirikud
Vanalinnas asub kokku 17 kirikut: Kaarli kirik, Tallinna Jaani kirik, Eesti Kristlik Nelipühi kirik, Aleksander Nevski katedraal, Tallinna Rootsi-Mihkli kirik, Niguliste kirik, Tallinna Piiskoplik Toomkirik, Tallinna adventkirik, Püha Vaimu kirik, Tallinna Peeter-Pauli kirik, Tallinna Püha Katariina kirik, Tallinna Rooma Katoliku kirik, Tallinna apostliku õigeusu kirik, Tallinna Issanda Muutmise kirik, Tallinna Nikolai kirik, Oleviste kirik ning Ukraina Kreeka-Katoliku Kolme Käe Jumalaema Kirik Tallinnas.
Haljastus
Vanalinna asum on osaliselt ümbritsetud haljasalade vööndiga, mille osaks on näiteks Hirvepark, Toompark, Rannavärava haljak jm. Toompargis asub Schnelli tiik.
13.-14. sajand
Arvatavasti oli Toompea 12. sajandi lõpus eestlaste puitlinnus. Pärast seda, kui taanlased olid vallutanud 1219. aastal Tallinna, rajasid nad vana puitlinnuse koha peale uue (Taani linnus). Kivilinnus tekkis Toompeale pärast seda, kui Mõõgavendade ordu oli 1227. aastal vallutanud Tallinna.
1229. aastal (teistel andmetel 1239.) saabusid Tallinna dominiiklased, kes lõid Toompeale kloostrihooned (Katariina klooster). Raekoja platsil asus algne raekoda hiljemalt 13. sajandi teisel poolel.
Saksa ordu tagastas 1238. aastal Taanile Tallinna ja muud alad, mille Mõõgavendade ordu oli hõivanud. Toompeal valmis 1240. aastal paekivist kirik, mis kuulutati neitsi Maarjale pühitsetud toomkirikuks. Niguliste kiriku ehitamist alustati 13. sajandil ning samal sajandil on esmamainitud ka Oleviste kirikut. 1249. aastal asusid Suur-Kloostri ja Aia tänava kanti tsistertslased, kes rajasid sinna Mihkli kloostri.
Esialgu kasutati Vanalinna kindlustamiseks puit- ja muldkindlustusi. Aastatel 1310–1320 liideti linnamüüriga Mihkli klooster, aastatel 1340–1355 ühendati müüriga Oleviste kiriku ümbrus ning Niguliste kiriku ja Katariina kloostri vaheline ala. 14. sajandil linna hoonestusala laienes ning sellel ajajärgul ehitati juurde 1,6 km linnamüüri. Samal sajandil sai Raekoja plats linna peaväljakuks ning Pikast tänavast sai peatänav. 14. sajandi lõpus keelati puithoonete ehitamine, sest kardeti tulekahju.
15.–18. sajand
15. sajandi esimesel poolel uuenes väga suur osa vanalinna hoonestusest. 15.–16. sajandil kujunes Tallinna vanalinn jõukaks kaubalinnaks. Keskajal oli all-linnas 325 krunti ja 5000 elanikku ning Toompeal 45 krunti ja 1000 elanikku. 1532. aastal rajati Kiek in de Köki ette 15-16 meetri kõrgune vallehitis. Tollel ajal algas linna kindlustamine uusaegsete kaitseehitistega. 1538. aastal rajati Karjavärava ette Karja vallivärav, mille kindlustamiseks ehitati Luhrenburgi suurtükitorn.
Pärast Vene-Liivi sõda ehitati vanalinnas vähe, tolle perioodi olulisemad rajatised olid Riigisaalihoone, Mustpeade vennaskonna maja ja vaekoda. Aastatel 1671–1710 rajati võimas muldkindlustusvöönd. Pärast 1684. aasta tulekahju toimus peamine elamuehitus Toompeal.
Pärast Põhjasõda vähenes vanalinna elanike arv tunduvalt, paljud hooned jäid aastakümneteks tühjalt seisma. 18. sajandi esimesel poolel kehtestatud kivimajade ehitamise keeld pidurdas vanalinna taastamist. 1732. aastal muudeti Mihkli klooster ümber Issanda Muutmise kirikuks. 1792. aastal rajati Stenbocki maja.
19.–21. sajand
19. sajandi esimese poole ehitised on ehitatud valdavalt klassitsistlikus stiilis. 1810. aastal sai kohustuslikuks tüüpfassaadide järgimine ehitamisel. Kuni 19. sajandi keskpaigani oli valdav osa Tallinna poliitilisest, majandustlikust, religioossest jm elust koondunud vanalinna aladele.
Venemaa lüüasaamine Krimmi sõjas tõi kaasa suuri muutusi ning Tallinna vanalinna tähtsus hakkas pärast seda järk-järgult langema. 19. sajandi teisel poolel kustutati Tallinn kindluste nimekirjast. Tol perioodil ehitati hulgaliselt uusi hooneid, rajati uusi teid, turge jne. Muldkindlustuse välisservale rajati Mere puiestee, Toompuiestee, Kaarli puiestee ja Põhja puiestee. Osa muldkindlustustevööndist tasandati ning sinna asemele rajati uut haljastust (Hirvepark, Lindamägi, Harjumägi). 1870. aastal sai linn raudteeühenduse.
Nendesse vanalinna piirkondadesse, mis said 1944. aasta märtsipommitamises kannatada, on ehitatud nii vanu stiile matkivaid kui ka stalinistlikus stiilis hooneid (näiteks kino Sõprus, Kirjanike maja jm). Harju tänava varemed jäid rahva soovil hoonestamata.
Asumi piirid pandi Vanalinnas paika 1991. aastal ning need kehtestati 1993. aastal.
2009. aastal toimus Vabaduse väljaku täielik rekonstrueerimine ning avati Vabadussõja võidusammas.
712
712. aasta
Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand
Kümnendid: 660. aastad 670. aastad 680. aastad 690. aastad 700. aastad - 710. aastad - 720. aastad 730. aastad 740. aastad 750. aastad 760. aastad
Aastad: 707 708 709 710 711 - 712 - 713 714 715 716 717
Heinrich II (Obergreizi krahv)
Heinrich II (4. veebruar 1696 – 17. november 1722 Greiz) oli Obergreizi krahv alates 1697. aastast kuni surmani.
Ta oli krahv Heinrich VI ja tema teise abikaasa Henriette von Frieseni poeg.
Ta abiellus 22. oktoobril 1715 Bothmeri krahvinna Sofie Charlottega (21. oktoober 1697 Haag – 14. september 1748 Erbach). Neil oli neli poega ja üks tütar, kellest Heinrich XI ühendas Reußi vanema liini valdused ja ülendati vürstiks.
An-Nabaţīyah at-Taḩtā
An-Nabaţīyah at-Taḩtā on linn Liibanonis, An-Nabaţīyah' kubernerkonna keskus.
Nõmme (Väike-Maarja)
Nõmme on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.
Nõmme külas läbib Nõmme jõgi, külas on vesiveski ja Nõmme Veskijärv.
Merike Aarma
Merike Aarma (aastani 1972 Merike Tamverk; sündinud 26. juunil 1950) on eesti koorijuht ja muusikapedagoog.
Ta lõpetas aastal 1969 Tallinna Muusikakeskkooli klaveri erialal (Maie Aasa ja Bruno Luki õpilasena) ning aastal 1974 Tallinna Riikliku Konservatooriumi koorijuhtimiserialal (Harri Ilja klassis).
Ta kaitses aastal 2003 Tallinna Pedagoogikaülikoolis magistritöö muusika alal "Johan Tamverki elu ja vaimulik helilooming 1925–1940" (juhendajad Toomas Paul ja Kerri Kotta; retsensent Vaike Sarv). Ta kirjutab Kerri Kotta juhendamisel doktoritööd kultuuriajaloo alal teemal "Artur Kapi koolkonnast võrsunud vaimuliku muusika loojad, vaimuliku muusika ja vaimulikku muusikat kirjutanud heliloojate koht Eesti kultuuris aastatel 1925–1940".
Ta töötas aastatel 1973–1981 Tallinna 22. Keskkoolis muusikaõpetaja ja koorijuhina. Aastatel 1979–2000 oli ta Tallinna Pedagoogikaülikooli koorijuhtimiseriala vanemõpetaja. Aastast 2000 on ta Tallinna Ülikooli Haapsalu Kolledži metoodik ja didaktikaõppejõud, aastast 2002 ühtlasi TLÜ muusikaosakonna koorijuhtimislektor. Ta õpetab muuhulgas dirigeerimist ning ainet "Muusikaõpetuse teooria ja didaktika 1.–3. klassis".
Ta juhatas (aastatel 1980–1983) segakoori Kungla. Aastast 1997 juhatab ta (seejuures aastast 2003 koos Aivar Leštšinskiga) Tallinna Ülikooli kammerkoori. Ta on aastast 2004 Eesti Koorijuhtide Liidu liige.
Isiklikku
Tema abikaasa oli näitleja ja ajakirjanik Jüri Aarma; neil on poeg Kiur Aarma ja tütar Roosi-Mae Aarma.
Müüriku
Müüriku on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.
Seal asus Müüriku mõis (Marienhof).
1977. aastal liideti Müüriku külaga Kruusiaugu.
Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon
"Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon" (lühend EKABL) on Eesti Entsüklopeediakirjastuses 1996. aastal välja antud biograafiline leksikon, mis sisaldab 1877 Eesti kunstniku, arhitekti ja kunstitegelase eluloolisi andmeid.
Leksikoni peatoimetaja oli Mart-Ivo Eller.
EKABL-i standardnumber on ISBN 589900049x.
711
Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand
Kümnendid: 660. aastad 670. aastad 680. aastad 690. aastad 700. aastad - 710. aastad - 720. aastad 730. aastad 740. aastad 750. aastad 760. aastad
Aastad: 706 707 708 709 710 - 711 - 712 713 714 715 716
Loomade märgistamine
pisi|Vasikas, kes on märgistatud kõrvamärgise ja transponderiga Loomade märgistamine on protseduur kindla isendi tuvastamiseks ja jälgimiseks. Seda võidakse teha eri eesmärkidel: omaniku õiguse tuvastamiseks, bioohutuse kontrollimiseks ja jälgimiseks uurimuslikel või põllumajanduslikel eesmärkidel.
Ajalugu
Hammurabi seadustest võib lugeda, et loomade individuaalset identifitseerimist kehamärgistuste abil on praktiseeritud üle 3800 aasta. Esimesed ametlikud identifitseerimissüsteemide dokumendid pärinevad 18. sajandist. Näiteks Uruguays on säilinud sellest ajast kuummärgistamise (nahale põletamise) register.
Horemheb
thumb|Horemhebi kuju [[Louvre'is]] Horemheb oli Vana-Egiptuse 18. dünastia viimane vaarao. Ta valitses umbes 1319–1292 eKr.
Horemheb arvatakse 18. dünastiasse, kuigi ta ei olnud kuninglikku päritolu, vaid usutavasti pärit lihtrahva seast. Ta oli pärit Herakleopolisest ning oli Tutanhamoni ja Eje ajal Egiptuse sõjaväe ülemjuhataja. Ta oli abielus Amenia-nimelise naisega, aga pole teada, et sellest abielust oleks lapsi sündinud.
Tutanhamon suri teismelisena. Selleks ajaks oli Horemheb määratud kroonprintsiks ja kuninga asetäitjaks, mis tähendab, et ta oli ametlikult tunnustatud kuninga troonipärijana. Kuid elatanud vesiir Eje suutis tema asemel end ise Egiptuse valitsejaks kuulutada. Tema asemel kuulutas Eje oma järeltulijaks armee ohvitseri Nahtmini, kes oli kas Eje lihane või lapsendatud poeg. Siiski ei ole Eje valitsemise lõpuajal Nahtmini mainitud, mis annab alust oletusele, et Nahtmin suri enne Ejet.
Eje valitses 4 aastat ja 1 kuu. Pärast Eje surma kuulutas Horemheb ennast vaaraoks ja võttis naiseks Nofretete õe Mutnodžme. Horemheb laskis Eje haua (WV23) rüvetada, purustades viimase sarkofaagi tükkideks, lastes Eje nime ja kujutised selle seintelt hävitada ja tõenäoliselt hävitades ka Eje muumia. Eje surnukambri templit laskis ta laiendada ja võttis selle kasutusele enese jaoks. Selleks laskis ta enam kui 5 meetri kõrguse kolossi tagaküljelt eemaldada Eje tiitlid, lastes nende asemele sisse raiuda enese omad.
Kuid Tutanhamoni hauda ta kaitses, sest just Tutanhamon oli lasknud tal võimule tõusta ja ta oma troonipärijaks teinud.
Horemheb korraldas riigi ümber. Tema valitsusajal jäeti maha kunagine pealinn Ahetaten ehk Amarna, mis pikkamööda hävines ja mattus kõrbeliiva alla. Ta laskis lammutada Ahetateni rajaja Ehnatoni monumendid, kasutades neid omaenese ehitusprojektide jaoks.
Horemheb jagas riigi halduslikult kaheks, nagu see ajalooliselt olnud oli: Alam-Egiptuseks keskusega Memphises ja Ülem-Egiptuseks keskusega Teebas. Kummaski linnas oli oma asevalitseja ehk vesiir.
Ta suri eeldatavasti lastetuna. Riigi uueks vaaraoks määras ta oma vesiiri Paramessu, kes järgnes talle troonil Ramses I nime all.
Pandivere
Pandivere on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.
Horemheb
Ootamatu trooniletõusu tõttu oli Horemhebil koguni kaks hauakambrit. Esimene valmis ajal, mil ta veel võimul ei olnud, ja see asub Memphise lähedal Sakkaras. Teine hauakamber rajati ajal, mil Horemheb vaarao oli, Teebasse Kuningate orgu ja sinna on ta ka maetud. Horemhebi haua (KV57) leidis 1908. aastal Theodore Davis.
Elafonísi
Saare geograafilised koordinaadid on.
Ba‘labakk
Ba‘labakk on linn Liibanonis Bekaa kubernerkonnas.
Asub Bekaa orus.
Ba‘labakk kuulub 1984. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Määri
Määri on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.
Küla on esimest korda mainitud 1483. aastal (Meyris), küla suuruseks on hinnatud 14 adramaad (~140 ha).
Määri kivikalme (arheoloogiamälestisena riikliku kaitse all), mis tuntud kui Kirikumägi, pärineb I aastatuhande esimesest poolest p.Kr.
Määri küla kirjapandud ajalugu on tihedalt seotud Määri mõisaga. Mõisa esimese omanikuna on teada Wolmar Wrangel.
Mõisal on olnud mitmeid omanikke, kuulsamad on Zöge von Manteuffelid, kes olid ka Määri mõisa viimased omanikud. Määri mõisast pärines väljapaistev arstiteadlane, kirurgia professor Werner Zoege von Manteuffel (1857–1926), kellele on püstitatud ka parki mälestuskivi.
Määrist on pärit ka jalaväekindral krahv Carl Gustaf Dücker (1671–1732), kellele Rootsi ajal kuulusid peale Määri ka Põltsamaa, Adavere, Varangu, Hellenurme ja Eistvere mõis Eestis ning hulk maavaldusi Rootsis.
Määris sündis Karl von Below (1794–1867), kes aastail 1841–1852 oli Eestimaa asekuberner.
IEEE aumedal
IEEE aumedal on Elektri- ja Elektroonikainseneride Instituudi (IEEE) antav kõrgeim tunnustus. Aumedalit antakse välja alates 1917. aastast. Sellega tunnustatakse inimest, kellel on erilisi teeneid või erakordne karjäär elektri- ja elektroonika valdkonnas. Auhind koosneb kuldmedalist, selle pronksist koopiast, sertifikaadist ja tänutasust.
Kohvioad
pisi| Röstitud kohvioad pisi|Kohviuba skaneeriva elektronmikroskoobi all Kohviuba on kohvipuu seeme, kivi, mis on punase kohvipuu vilja sees.
Viljad – kohvimarjad – sisaldavad tavaliselt kaht seemet, mille lamedad küljed on üksteise vastas. Kohviubades on 0,8–2,5% kofeiini, mis on ka üks peamisi põhjuseid, miks seda taime kasvatatakse. Kohvioad on mitme maa väga tähtis ekspordiartikkel.
Enderbury
thumb Enderbury on saar Polüneesias, üks Fööniksisaartest.
Saare pindala on 510 ha. Saar on madal, kõrgus kuni 4 m.
Saar kuulub Kiribatile. Seal ei elata.
Raeküla
Raeküla on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.
Külas asub Raeküla liukivi.
Raul-Levroit Kivi
Raul-Levroit Kivi (1. august 1920 – 20. oktoober 2009) oli eesti arhitekt.
Ta lõpetas 1938. aastal Tallinna Tehnikumi ehitusosakonna tehnikuna. Aastatel 1944–1950 õppis ta TPI-s arhitektuuri, lõpetades selle cum laude.
Aastatel 1950–1972 töötas ta Tartus Eesti Projekti peaarhitekti, brigadiri ja osakonnapeaarhitektina; aastatel 1972–1982 Kultuurimälestiste Riiklikus Projekteerimise Instituudis peaspetsialistina.
Isiklikku
Tema poeg oli arhitekt Raal Kivi.
Araabika kohv
Araabika kohv on araabia kohvipuu (Coffea arabica) röstitud seemnetest ehk kohviubadest saadud kohvi sort, mis on algselt pärit Etioopiast ja Jeemenist.
Araabia kohvipuu viljadest toodetud kohvi peetakse paremaks rohkem viljeldud ja laiemalt tuntud teise kohvipuuliigi, kongo kohvipuu (Coffea canephora) viljadest saadavast robusta kohvist. Araabika kohv sisaldab vähem kofeiini kui ükski teine majanduslikel eesmärkidel kasvatatavast kohvipuuliigi viljadest toodetud kohv.
Ajalugu
Legendi järgi sai kohvipuu kasvatamine alguse sellest, kui Etioopias nähti kodukitsi söömas kohvipuu marju ja lehti, misjärel nad muutusid erakordselt virgeteks ja hüperaktiivseteks. Ka kohalik karjus olevat seda tähele pannud ja õppinud kohvipuust jooki valmistama. Etioopias juuakse tänini jooki, mida saadakse kohvilehtede leotamisel.
Lynch
Lynch on mitme koha nimi Ameerika Ühendriikides:
Sõnal on muid tähendusi:
Araabika kohv
Ajalugu
Esimene kirjalik märge röstitud kohviubadest on pärit Araabia õpetlastelt, kes kirjutasid, et kohv on tõhus vahend, millega töötunde pikendada. Kohv saigi populaarseks just araablaste seas, esialgu eelkõige munkade seas. Araablaste mõte teha jooki röstitud kohviubadest levis kõigepealt Egiptusesse ja türklaste juurde, ning sealt kõikjale maailma.
Kasvatamine
Coffea arabica kohvipuu kasvab umbes seitse aastat ning annab kõige paremat vilja piirkondades, kus sajab ühtlaselt aasta jooksul 1–1,5 m vihma. Seda kasvatatakse tavaliselt 1300–1500 m kõrgusel, aga on ka istandusi merepinna kõrgusel ning ka 2800 m kõrgusel. Taim talub madalat temperatuuri, aga mitte jäidet, parimat vilja kannab Coffea arabica siis, kui temperatuur jääb 20 °C ümbrusse. Majanduslikel eesmärkidel kasvatatavad taimed kasvavad umbes 5 m kõrguseks, kuid need lõigatakse tagasi kuni 2 m pikkuseks, et kergendada saagi koristamist. Erinevalt Coffea canephora ' st, millest saadakse robusta kohvi, meeldib Coffea arabica 'le kasvada varjus.
Kaks kuni neli aastat pärast istutamist valmivad Coffea arabica ' l väikesed, valged, tugeva lõhnaga õied. Õite magus lõhn meenutab jasmiini. Päikesepaistelise ilmaga õied avanevad ja paljastavad viljad. Marju võib kohvipuul olla väga palju, eriti Coffea arabica taimedel, nii et marjade raskus võib taimi ja saaki kahjustada. Marjad on esialgu tumerohelised, küpsedes muutuvad aga esmalt kollaseks, siis punaseks. Valmis marjad on tumepunast värvi, ovaalse kujuga, umbes 1 cm suurused. Marjad valmivad sageli eri aegadel; ühel puul võib samaaegselt olla nii punaseid kui ka rohelisi marju, mistõttu sageli korjatakse marjad käsitsi, et saada vaid täiesti küpseid, mitte rohelisi ega mädakolletega marju.
Kohvipuid pole kerge kasvatada. Iga puu toodab umbes 0,5–5 kg kohviuba aastas, sõltuvalt konkreetse puu iseloomust ning kliima ja muude tegurite soodsusest. Igas marjas peitub kaks kohviuba, mis on tegelikult marja seemned.
Täiuslikes tingimustes, näiteks Jaava saarel, istutatakse puid aastaringselt ning ka korjatakse marju aastaringselt. Vähem ideaalsetes tingimustes, näiteks Brasiilias, korjatakse marju vaid talviti.
Arabika
Raigu
Raigu on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.
Pikevere
Pikevere on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.
Külas oli 20. sajandi algul meierei, pood ja sidejaoskond.
pisi|left|[[Lavka Pikeveres.]]
Seattle Seahawks
thumb|Mäng [[Dallas Cowboysiga koduväljakul, 2006]] Seattle Seahawks on Ameerika Ühendriikide Ameerika jalgpalli liigas NFL osalev meeskond. Tema kodulinn on Seattle ja kodustaadion CenturyLink Field.
Meeskond mängib konverentsi NFC Läänedivisjonis koos Arizona Cardinalsi, Los Angeles Ramsi ja San Francisco 49ersiga.
Seattle Seahawks asutati aastal 1976. Meeskonna värvid on sinine, tumesinine, erkroheline ja valge. Seahawksi logo kujutab kalakotkast, kelle järgi meeskond nime sai.
Oma divisjoni meistriks on Seahawks tulnud aastatel 1988, 1999, 2004, 2005, 2006, 2007, 2010 ja 2013. Väljalangemismängudeni on meeskond jõudnud kaheteistkümnel hooajal. Konverentsi meistriks on Seahawks tulnud 2005. ja 2013. aasta hooajal.
Super Bowlis on Seahawks mänginud kaks korda, enne meistriks tulekut ka veebruaris 2006, mil kaotas Pittsburgh Steelersile.
2010. aasta hooajal võitis Seahawks oma divisjoni. Veerandfinaalis kaotas ta Chicago Bearsile.
Korallid
Korallid on mereorganismid, kes kuuluvad ainuõõssete hõimkonna õisloomade klassi. Nad on koloonialised polüübid.
Süstemaatika
Korallid kuuluvad õisloomade klassi, mis jaotatakse kaheks alamklassiks ja paljudeks seltsideks:
Vana- ja keskaegkonna piiril muutus täielikult korallide koosseis. Vanaaegkonna põhik- ja sarvkorallid ehk tabulaadid ja rugoosid asendusid kuudikkorallidega. Kuid veelgi olulisemaks sai asjaolu, et korallidel arenes välja sümbioos nende kudedes peituvate ainuraksete taimorganismide – zooksantellidega, kes varustasid koralle hapniku ja toitainetega, saades ise vastu süsihappegaasi.
Väätsa valla vapp
Väätsa valla vapp on Järva maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Väätsa valla vapp.
Korallid
Süstemaatika
Koralle on umbes 6500 liiki.
Räägu tänav (Tallinn)
thumb|Räägu ja Mooni tänava ristumiskoht. Taamal tänava uuselamud
Väätsa valla vapp
Vapp kinnitati 30. mail 1995.
Vapi kirjeldus
Kahest ümberpööratud S-lõikest moodustunud kaldjaotusega vasakult poolitatud kuldne-rohelisel kilbil on kaks lõikest lähtuvat vastandvärvides ristikheinalehte.
Räägu tänav (Tallinn)
Räägu tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Mooni ja Linnu allasumis.
Ajalugu
Tänav oli olemas juba 1930. aastatel. Nime sai Räägu tänav 27. augustil 1930. 1950. aastatel ehitas Tallinna Masinatehas oma töötajatele Linnu tee ja Räägu tänava vahelisele alale majad, millest osa on tänini alles.
Marsruut
Räägu tänav algab Mustamäe teelt, ristub Algi tänava, Mooni tänava, Vuti tänava, Varese tänava, Mõtuse tänava, Sõpruse puiesteega, Lehe tänava, Kännu tänava, Tüve tänava, Nõmme tee, Püü tänava, Kiuru tänava ja lõpuks ristub Käo tänavaga. Tänava pikkus on umbes 1,8 km.
Pargid
Räägu tänava, Mustamäe tee ja Algi tänava vahelisel alal asub Löwenruh' park ja huvikeskus Kullo (endine Tallinna Pioneeride Palee). Tüve tänava ja Nõmme tee (Räägu bussipeatus) vahelisele alale jääb Räägu park (1,0 ha, Nõmme tee 52).
Tänava nimi
Tänava nimi on tulnud ruiklaste (Rallidae) sugukonda kuuluvalt väikselt linnult rukkirääk (Crex crex).
Korallid
Toitumine
Korallid toituvad planktonist.
Paljunemine
Korallid võivad olla nii ühe- kui ka kahesoolised (hermafrodiitsed) ning sigida nii sugulisel teel kui ka soota paljunemise abil nagu pungumine.
Ehitus
Ühe koralli suurus on mõnest millimeetrist 2 meetrini.
Harilikult on korallidel lubi- või sarvtoes, mis koosneb osadest (skleriitidest) või moodustab massiivse, kogu kolooniat siduva korallisarra. Sarraga osalevad õisloomad korallrahude moodustamises.
Korallpolüübi kombitsad on varustatud kõrverakkudega.
Korallidel ei ole magu ega sooli. Teadlased nimetavad neid ainuõõsseteks, see tähendab loomadeks, kellel soolte asemel on õõs.
Elupaik
Korallid elutsevad ekvaatori ligiduses, kuna seal on nende eluks kõige paremad tingimused. Nimelt vajavad nad sooja (27–30 °C) ja suhteliselt soolast vett (27–45‰), kus on piisavalt hapnikku ja toitaineid. Sobivaks veesügavuseks loetakse umbes 50 meetrit, kuid kasvu kiirus on suurim paari meetri sügavuses vees, vahetult allpool mõõnavee taset. Oluline on ka, et vesi oleks puhas ja selge. Mõistagi on uute kasvualade koloniseerimise seisukohast oluline kaljune põhi, kuhu oleks võimalik kinnituda, kuid rifid (ja eriti suured rifisüsteemid) arenevad pikka aega samal kohal ja seal arenevad uued kolooniad eelkäijate toestele.
Kuigi korallrahud ei kata maakera pindalast isegi 1%, on nad koduks 25%-le merekaladest.
Korallrifid
pisi|[[Süvaveekorallid|Süvaveekorall Lophelia pertusa kasvavab külmas, sügavas ja pimedas vees ning seda leidub näiteks Norra rannikul.]]
Relatiivsusteooria
Relatiivsusteooria on põhiliselt Albert Einsteini loodud füüsikateooria, mis revideerib Newtoni mehaanikat ja Maxwelli elektrodünaamikat, rajades ühtlasi neid ühendava, seesmiste vastuoludeta teooria. Ta tegeleb ruumi ja aja ehitusega ja gravitatsiooni olemusega, revideerides klassikalise füüsika arusaamu.
Relatiivsusteooria koosneb erirelatiivsusteooriast (avaldatud 1905) ja erirelatiivsusteooriat üldistavast, gravitatsiooni olemust kirjeldavast üldrelatiivsusteooriast (lõpetatud 1916), mis taandab gravitatsiooni aegruumi kõverusele, mida põhjustab muu hulgas mass. Erirelatiivsusteooria kirjeldab muu hulgas ruumi ja aja käitumist üksteise suhtes liikuvate vaatlejate seisukohast ning sellega seotud nähtusi. Aeg ja ruum osutuvad suhtelisteks: kestus ja vahemaa võivad olla eri vaatlejate jaoks erinevad. Aeg ja ruum saavad mõistetavaks ühtse aegruumi raames. Üldrelatiivsusteooria taandab gravitatsiooni aegruumi kõveruse, mida osalt põhjustavad massid.
Korallid
Korallrifid
Kui üks põlvkond koralle sureb, kasvab surnud korallide skelettide peale uus põlvkond. Nii tekivadki korallrifid. Korallide kolooniad kasvavad väga aeglaselt, harva rohkem kui paar sentimeetrit aastas. Kuna korallid on olemas olnud juba miljoneid aastaid, siis on mõnede riffide laiuseks isegi paar kilomeetrit.
Relatiivsusteooria
Sõna "relativistlik" tähendab tavaliselt, et kiirus ei ole võrreldes valguse kiirusega tühine; piiriks võetakse sageli 10%. Relativistlikel kiirustel on üha tähtsamad erirelatiivsusteooria efektid, kõrvalekaldeid klassikalisest mehaanikast ei saa siis enam arvestamata jätta.
Korallid
Korallrifid
Paari viimase aastakümnega on saastatus, liiga suur kalapüük, kiire rannaalade areng ja mitmed muud tegurid hävitanud kümnendiku kõigist maailma korallriffidest. Ja samasuguse tempo jätkudes on tõenäoliselt kolmveerand korallriffidest hävinud juba viiekümne aastaga.
Üleilmse kliimamuutuse uurimisega tegeleva Pew keskuse teatel hävineb 2100. aastaks üle poole maailma korallrahudest juhul, kui nende kaitseks kiiresti midagi ette ei võeta. Pew keskuse aruande kohaselt ohustavad korallrahusid kõrge temperatuur, saastumine, ülekalastamine, haigused ja maalt vette uhutav pinnas.
Kõige hullem on praegu korallide olukord India ookeanis ja Kariibi meres. Kuid ka maailma teistes meredes pole korallide seisund oluliselt parem.
Relatiivsusteooria
Üldarusaadav lühikokkuvõte relatiivsusteooria sisust
Kui 30 km/h sõitvas rongis veereb rongi liikumise suunas pall, mille kiirus vaguni põranda suhtes on 20 km/h, siis raudtee kõrval seisva vaatleja suhtes näib pall liikuvat 20+30 km/h. Kui aga rongi asemel oleks peaaegu valguse kiirusel liikuv kosmoselaev ja palli asemel valguskiir, siis kosmoselaevast väljaspool oleva vaatleja jaoks kiiruste liitumist ei toimu. Valguse kiirus on võrdne kõigi vaatlejate suhtes, sõltumata nende liikumisest valguse allika suhtes – see on Einsteini erirelatiivsusteooria esimene postulaat.
Korallid
Korallrifid
Kõige suurem korallriff on Austraalia rannikul asuv Suur Vallrahu mis on enam kui 2000 km pikkune.
Korallrahusid esineb kolme tüüpi:
Ökosüsteem
Korallrifid on elupaigaks veerandile kogu maailma ookeaniliikidest ning kõrgeima bioproduktsiooniga alad meredes-ookeanides. Seega on korallrifid koos nende juures elavate loomadega vihmametsade järel suuruselt teine ökosüsteem maailmas. Ja kui hävivad korallrifid, satub ka kogu ülejäänud süsteem ohtu.
Relatiivsusteooria
Üldarusaadav lühikokkuvõte relatiivsusteooria sisust
Teise postulaadi kohaselt kehtivad kõigile ühtlaselt liikuvatele vaatlejatele samad füüsikaseadused.
Põhja-Carolina
Põhja-Carolina [ˌnɔrθ kærəˈlaɪnə] on Ameerika Ühendriikide osariik alates 1789. aastast. Piirneb idas Atlandi ookeaniga, põhjas Virginiaga, lõunas Lõuna-Carolinaga, läänes Tennesseega ja edelanurgas Georgiaga.
Osariigi suurim linn on Charlotte.
Haldusjaotus
Osariik jaguneb 100 maakonnaks.
Elsbet Parek
Elsbet Parek (aastani 1930 Elsbet Markus; 10. juuli (vkj)/ 23. juuli 1902 Tallinn – 9. juuni 1985 Pärnu) oli eesti kunstiajaloolane.
Relatiivsusteooria
Üldarusaadav lühikokkuvõte relatiivsusteooria sisust
Mõlemad postulaadid saavad olla tõesed ainult siis, kui universaalset aega ja ruumi ei eksisteeri, vaid kestus ja vahemaa muutuvad sõltuvalt vaadeldava süsteemi kiirusest vaatleja taustsüsteemi suhtes. Kiiresti liikuva objekti aeg aeglustub ja liikumissuunalised mõõtmed vähenevad.
Elsbet Parek
Elulugu
Ta õppis Tartus gümnaasiumis, kuid lõpetas aastal 1922 Tallinna Linna Tütarlaste Kommertsgümnaasiumi. Aastatel 1922–1926 õppis ta Tartu Ülikoolis kunstiajalugu, uuris Järvamaa keskaegseid kirikuid. Lõpetas 1947. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kunstiajaloolasena. Akadeemiliselt kuulus ta Eesti Naisüliõpilaste Seltsi ja EYS Veljestosse.
Relatiivsusteooria
Üldarusaadav lühikokkuvõte relatiivsusteooria sisust
Valguse kiirusest palju väiksemate kiiruste puhul on need erinevused väga väiksed, seepärast on teooria igapäevakogemuse pinnalt raskesti mõistetav. Erinevusi on aga katseliselt kinnitatud, näiteks lennutades ülitäpseid kelli kiiretes lennukites.
Kiiruse suurenedes suureneb ka keha mass, mis kiiruse lähenedes valguse kiirusele läheneb lõpmatusele. Seepärast saab valguse kiirus olla vaid objektidel, mille seisumass on null.
Elsbet Parek
Elulugu
Aastatel 1923–1926 töötas ta Eesti Rahva Muuseumis. Aastast 1931 elas ta Pärnus, oli aastatel 1940–1949 Pärnu Muuseumi direktor.
Korallid
Ökosüsteem
Paljud looma- ja taimeliigid elavadki korallriffidel; paljud muud liigid veedavad riffide kaitsvas varjus oma elu alguse.
Elsbet Parek
Elulugu
1949. aasta märtsis küüditati ta koos ema ja kahe tütrega Novosibirski oblastisse Suzuni rajooni. Novosibirski oblastis oli ta aastani 1951, seejärel kandis karistust vanglas Eestis, kust vabanes 16. aprillil 1953. Tema ema ja tütred olid Novosibirski oblastis aastani 1955.
Relatiivsusteooria
Üldarusaadav lühikokkuvõte relatiivsusteooria sisust
Relatiivsusteooria tuletab meile meelde, et kaugeid objekte ei näe me kunagi sellistena, nagu nad on praegusel hetkel, sest mistahes informatsioonil kulub meieni jõudmiseks aega. Ei ole mingit võimalust kindlaks teha, kas kauged sündmused toimuvad samaaegselt või isegi millises järjekorras nad toimuvad. Ei ole olemas absoluutset paigalseisu ega absoluutset liikumist. Üksteise suhtes liikuvatel vaatlejatel on erinev omaaeg.
Korallid
Ökosüsteem
pisi|Korall-liiv [[Bermudalt. See liiv annab Bermuda randadele roosaka tooni. Roosa värvusega on foraminifeeride Homotrema rubrum kojad. Heledat tooni on korallid, aga ka teised foraminifeerid ning samuti limused (peamiselt karbid). Vasakul all on näha okasnahkse (merisiiliku) fragmenti. Pildil kujutatu laius on 32 mm.]]
Vajalikkus inimesele
Inimesed kasutavad koralle meditsiinis ja kosmeetikas. Teadlased on eraldanud ühe korallidel elavalt koonusteo mürgist aine nimega zikonitiid, mis on ligi tuhat korda efektiivsem valuvaigisti kui morfiin. Korallid ise toodavad ultraviolettkiirguse kaitseks ainet, mida kasutatakse päevituskreemide tootmises.
Korallrifid on paljude riikide jaoks tulutoovateks turismiobjektideks.
Relatiivsusteooria
Üldarusaadav lühikokkuvõte relatiivsusteooria sisust
Erirelatiivsusteooria järgi ei ole olemas eelistatud taustsüsteeme – nimelt võib iga vaatleja lugeda ennast paigalseisvaks ja teisi enda suhtes liikuvaks. Siit tuleneb nn kaksikute paradoks – kujutleme kaksikuid, kellest üks lahkub valguse kiirusele lähedasel kiirusel kosmoselennule ja teine jääb koju. Kui kosmonaudist kaksik Maale naaseb, on tema jaoks kulunud vähem aega ning ta on jäänud nooremaks kui kodune kaksik. Näib, et tegu on paradoksiga, sest kummalgi oleks nagu õigus oletada, et just tema seisis paigal ja teine liikus temast eemale ja vastupidi. Sellele paradoksile on antud erinevaid seletusi, mis valgustavad sama reaalsust eri vaatenurgast, olles ainult näiliselt omavahel vastuolus. Kõige lihtsama seletuse kohaselt on võrdväärsed ainult inertsiaalsed taustsüsteemid; kosmosekaksik pidi aga oma raketti pidurdama ja seega asus ta mitteinertsiaalses taustsüsteemis. Ja kiirendus, erinevalt kiirusest, pole suhteline, vaid absoluutne.
Relatiivsusteoorias kasutatakse Hermann Minkowski poolt välja pakutud ja Albert Einsteini poolt kasutusele võetud neljamõõtmelise aegruumi mõistet. Neljamõõtmelise aegruumi elemendiks on sündmus, millel on ühe ajakoordinaadiga määratud aeg ja kolme ruumikoordinaadiga määratud koht. Joonistel kujutatakse lihtsuse mõttes sageli vaid üht ruumikoordinaati. Neljamõõtmeline aegruumiline intervall sündmuste vahel jääb kõigis taustsüsteemides samaks; valguse kiirusest saab aja- ja ruumiühikute vastastikuse teisendamise abivahend.
Erirelatiivsusteooria sidus suhtelise aja ja ruumi neljamõõtmeliseks aegruumiks. Üldrelatiivsusteooria lisas aegruumile kõveruse, milleks on gravitatsioon. Selle teooria järgi on inertsiaalne ja gravitatsiooniline mass ekvivalentsed, samuti pole võimalik kindlaks teha, kas keha asub kiirendusega liikuvas taustsüsteemis või gravitatsiooniväljas. Mass kõverdab ruumi ja valguskiir järgib seda kõverust; vabalt langevad objektid liiguvad mööda kõvera ruumi geodeetilisi jooni. Gravitatsioon mõjutab lisaks ruumile ka aega, võimaldades järjekordse lahenduse kaksikute paradoksile: gravitatsioonilise "lohu" põhjas käivad kellad aeglasemalt kui "kõrgemal" olevad. Kõvera aegruumi kirjeldamiseks ei sobinud enam Eukleidese geomeetria ja Einstein võttis abiks Bernhard Riemanni loodu.
Ülimassiivsed objektid võivad enda ümber ruumi kõverdada nii palju, et kõverusse sattunud valguskiir (ega ka miski muu) sealt enam välja ei pääse. Neid ruumiauke nimetatakse mustadeks aukudeks; üldrelatiivsusteooria põhjal ennustati nende olemasolu ja astronoomid on seda hiljem vaatlustega kinnitanud. Teiseks omapäraseks relatiivsusteooriast teoreetiliselt tuletatavaks nähtuseks on ussiaugud ehk otseteed kõvera ruumi kaugete piirkondade vahel. Need on ainet andnud arvukatele ulmekirjanikele. Samuti tulenes üldrelatiivsusteooriast asjaolu, et ajal pidi olema alghetk – nn Suur Pauk. Einstein ise püüdis sellest järeldusest mööda pääseda nn kosmoloogilise konstandi sissetoomisega. Hilisemad füüsikud ja kosmoloogid on loonud erinevaid teooriaid ja mudeleid nii aja alguse kirjeldamiseks kui relatiivsusteooria ja kvantteooria ühendamiseks.
Einstein ei väitnud, et "kõik asjad on suhtelised", nagu paljud füüsikat igapäevaellu mugandavad – ta väitis, et suhtelised on (muuhulgas) järgmised asjad:
Valguse jaoks ei möödu hetkegi ühest punktist teise jõudmiseks. Kell käib mäetipus (maa massikeskmest kaugemal) teise kiirusega, kui orus (kontrollitud täpsete kelladega).
Albert Einsteini relatiivsusteooria võrrandid on edasiarendus Maxwelli võrranditest, mis on viidud kokku relatiivsusteooria lähtekontseptsiooniga.
Samuti väitis ta, et kiiruste kokkuliitmiseks ei sobi matemaatika liitmistehe, vaid lisades objektile, mis vaatleja suhtes liigub valguse kiirusele lähedasel kiirusel, veel sama palju kiirust, liigub see objekt vaatleja suhtes endiselt valguse kiirusele lähedasel kiirusel (kahe objekti kiirus üksteise suhtes on alati väiksem, kui valguse kiirus, kui ei ole tegu olematu seisumassiga osakesega, mille kiirus suvalise objekti suhtes on valguse kiirus).
Relatiivsusteooria tähtsus
Relatiivsusteooria on revolutsiooniliselt muutnud arusaama ruumist ja ajast ning on avastanud loodusest seoseid, mida ei saa näitlikult kujutada. Vastavaid protsesse ja omadusi saab siiski matemaatiliselt täpselt kirjeldada ning katsed on neid kinnitanud.
Relatiivsusteooria on üks kahest füüsika teoreetilisest alussambast. Selle ühendamine kvantteooriaga, mis on teine alussammas, ei ole seni täielikult õnnestunud ning on üks teoreetilise füüsika suurimaid probleeme. Mõlemad teooriad sisaldavad oma eelkäijat Newtoni mehaanikat piirjuhuna vastavalt vastavusprintsiibile.
Ilona Lepsalu
Ilona Lepsalu (sündinud 10. oktoobril 1970 Rakveres) on Eesti munitsipaalpoliitik. Ta on alates 1. aprillist 2002 Res Publica liige.
Relatiivsusteooria
Relatiivsusteooria tähtsus
Tänapäeva füüsika standardmudel põhineb erirelatiivsusteooria ja kvantteooria ühitamisel relativistlikus väljade kvantteoorias. Kvantteooriat, mis võtab arvesse ka üldrelatiivsusteooriat, nimetatakse kvantgravitatsiooniks.
Elsbet Parek
Elulugu
Aastatel 1953–1960 töötas ta Türil mitmesugustel ametikohtadel ning aastatel 1973–1975 kunstiajaloolasena Vabariikliku Restaureerimisvalitsuse Tartu filiaalis.
Ilona Lepsalu
Ta lõpetas 1988 Rakvere 3. Keskkooli.
Relatiivsusteooria
Relatiivsusprintsiip
Järgmist kaht väidet võib võtta relatiivsusteooria aksioomidena, millest kõik ülejäänu saab tuletada.
Ilona Lepsalu
1999. ja 2002. aasta valimistel valiti ta nimekirjas Lüganuse valla volikokku.
Ungava laht
thumb Ungava laht on laht Labradori poolsaare põhjakaldal.
Laht ulatub maasse 320 km pikkuselt, laius suudmes on 265 km, sügavus kuni 268 m. Põhjas avaneb Hudsoni väina.
Lahes esineb kõrgeid loodeid, nende kõrgus on umbes 17 m. Sarnase kõrgusega loodeid on ka Fundy lahes, mistõttu ei ole teada, millises mere osas on kõige kõrgemad looded.
Ungava lahes asub Akpatoki saar.
Ilona Lepsalu
1999. aastal kandideeris ta valimisliidus Koduvald ja sai 611 häälest 34.
2002. aastal kandideeris ta Res Publica nimekirjas ning sai 607 häälest 40.
Relatiivsusteooria
Relatiivsusprintsiip
Relatiivsusprintsiibis ei ole iseenesest midagi erilist, sest see kehtib ka Newtoni mehaanikas. Sellest järeldub vahetult, et pole mingit võimalust teha kindlaks vaatleja absoluutset kiirust ruumis ning defineerida absoluutselt paigalseisvat taustsüsteemi. Niisugune liikumatu süsteem peaks millegi poolest kõigist teistest erinema ja see oleks vastuolus relatiivsusprintsiibiga, mille kohaselt füüsikaseadustel on kõigis taustsüsteemides üks ja seesama kuju. Aga enne relatiivsusteooriat põhines elektrodünaamika eeldusel, et elektromagnetlainete kandja on eeter. Kui eeter täidaks tardunud moodustisena ruumi, siis ta määratleks taustsüsteemi, milles oleks füüsikaseadustel vastuolus relatiivsusprintsiibiga eriti lihtne kuju ja mis oleks pealegi ainus taustsüsteem, kus valguse kiirus on konstantne. Siiski nurjusid kõik katsed eetri olemasolu tõestada, nagu näiteks kuulus Michelsoni-Morley eksperiment (1887).
Einsteinil, kes loobus tavapärastest ettekujutustest ruumi ja aja kohta ning hülgas eetrihüpoteesi, õnnestus lahendada näiline vastuolu relatiivsusprintsiibi ja elektrodünaamikast järelduva valguse kiiruse konstantsuse printsiibi vahel. Polnud juhus, et just elektrodünaamikaga seotud katsed ja kaalutlused viisid relatiivsusteooria sünnini. Nii oli Einsteini 1905. aasta artiklil, mis pani aluse erirelatiivsusteooriale, tähelepandamatu pealkiri "Zur Elektrodynamik bewegter Körper" ("Liikuvate kehade elektrodünaamikast").
Ruumi ja aja relatiivsus
Ruumi- ja ajamäärangud ei ole relatiivsusteoorias üldkehtivad korrastruktuurid, vaid kahe sündmuse vaheline ruumiline ja ajaline kaugus on eri liikumisolekutega vaatlejate jaoks erinev. See kehtib ka sündmuste üheaegsuse kohta (üheaegsuse relatiivsus). Liikuvad objektid osutuvad võrreldes paigalseisvatega liikumissuunas lühenenuks (pikkuse kontraktsioon) ja liikuvad kellad aeglustunuks (aja dilatatsioon). Et aga iga ühtlaselt liikuv vaatleja võib võtta end paigalseisvana, siis on need vaatlused vastastikused, st kumbki kahest suhteliselt liikuvast vaatlejast näeb teise vaatleja kella aeglasemalt käivat ja tema meetrietalone liikumissuunas lühenenuna. Küsimus, kumb kirjeldab olukorda õigesti, ei ole seejuures põhimõtteliselt vastatav ning on seetõttu mõttetu.
Pikkuse kontraktsiooni ja aja dilatatsiooni saab suhteliselt näitlikult kujutada Minkowski diagrammi ja kaksikute paradoksi abil. Matemaatiliselt saadakse need Lorentzi teisendusest, mis kirjeldab seost ruumi- ja ajakoordinaatide vahel. Seda koordinaatide teisendust saab otseselt tuletada kahest ülaltoodud aksioomist ja eeldusest, et tegu on lineaarkujutusega.
Kõik need nähtused ilmnevad alles valguse kiirusega võrreldavate kiiruste juures, mistõttu neid igapäevaelus ei täheldata.
Valguse kiirus kui piirkiirus
Ükski objekt ega ükski informatsioon ei saa liikuda kiiremini valguse kiirusest vaakumis. Kui materiaalse objekti kiirus läheneb valguse kiirusele, siis kasvab edasiseks kiirendamiseks vajalik energiakulu piiramatult, sest valguse kiirusele lähenemisel kasvab kineetiline energia üha järsemalt. Valguse kiiruseni jõudmiseks oleks tarvis lõpmatu palju energiat.
See asjaolu järeldub ruumi ja aja ehitusest ega ole objekti omadus (näiteks lihtsalt ebatäiusliku kosmoselaeva puudus). Kui objekt saaks liikuda ülevalguskiirusega A-st B-sse, leiduks alati vaatlejaid, kes tajuksid liikumist B-st A-sse, jällegi ilma et oleks mõtet küsida, kes kirjeldab olukorda õigesti. Siis oleks rikutud põhjuslikkuse printsiip, sest ei saa enam määratleda põhjuse ja tagajärje järgnevust. Niisugune objekt liiguks iga vaatleja jaoks ülevalguskiirusega.
Ruumi ja aja ühendamine aegruumiks
Ruum ja aeg on relatiivsusteooria põhivõrrandites suuresti formaalselt samaväärsed ning seetõttu saab need ühendada neljamõõtmeliseks aegruumiks. See, et ruum ja aeg nähtuvad erinevalt, tuleb inimese tajust. Matemaatiliselt taandub erinevus sellele, et kauguse määramisel ruumikoordinaatide vahede ruudud liidetakse, ajakoordinaadi vahede ruut lahutatakse (eukleidilises ruumis ainult liidetakse). Tavaliste kolmemõõtmelise ruumi vektorite asemel on nelivektorid.
Aegruumis on pikkuste ja ajavahemike relatiivsuse tõttu iga vaatleja jaoks ainult kolm selgelt eristatavat piirkonda:
Massi ja energia ekvivalentsus
kus c on valguse kiirus. See on üks kuulsamaid füüsikavalemeid. Sageli väidetakse eksitavalt, et see tegigi võimalikuks aatomipommi leiutamise, ent aatomipommi tööpõhimõtet ei saa selle valemiga seletada. Siiski arvutas Lise Meitner, juba 1939. aastal, peagi pärast tuumalõhustumise avastamist selle valemi ning aatomite masside põhjal, mis olid juba teada, välja, et vabaneb tohutu energia. See massi vähenemine (massidefekt) leiab aset ka juba keemiliste reaktsioonide puhul, ent erinevalt tuumareaktsioonidest ei olnud see tollaste mõõtmismeetoditega tuvastatav.
Magnetväljad relatiivsusteoorias
Magnetiliste jõudude olemasolu on relatiivsusteooriaga lahutamatult seotud. Elektriliste jõudude Coulombi seaduse isoleeritud olemasolu ei oleks ruumi ja aja ehitusega ühitatav. Nii ei näe vaatleja, kes seisab staatiliste elektrilaengute süsteemi suhtes paigal, magnetvälja, erinevalt vaatlejast, kes selle süsteemi suhtes liigub. Kui teisendada paigalseisva vaatleja vaatlused Lorentzi teisendusega liikuva vaatleja vaatlusteks, siis selgub, et liikuv vaatleja tajub elektrijõu kõrval veel magnetilist jõudu. Nii et magnetvälja olemasolu selles näites taandub ruumi ja aja ehitusele. Sellest vaatekohast tundub ka magnetväljade Biot'-Savarti seaduse võrreldes Coulombi seadusega keeruline ja esmapilgul väheusutav ehitus vähem imekspandav. Relatiivsusteooria valemites saab elektri- ja magnetväljast üks üksus, mille võtab kokku neljamõõtmeline elektromagnetiline väljatugevustensor, samamoodi nagu ajast ja ruumist saab neljamõõtmeline aegruum.
Gravitatsioon ja ruumi kõverus
Üldrelatiivsusteooria taandab gravitatsiooni geomeetrilisele nähtusele kõveras aegruumis, väites, et:
Kui juba erirelatiivsusteooria neljamõõtmeline aegruum ei ole näitlikult kujutatav, siis seda enam kehtib see lisaks neljamõõtmelise kõvera aegruumi kohta. Näitlikustamiseks võib siiski kasutada olukordi väiksema mõõtmega ruumides. Nii vastab kahemõõtmelise kõvera maastiku korral geodeetiline joon trajektoorile, mille läbiks otsesuunas fikseeritud rooliga sõiduk. Kui kaks niisugust sõidukit stardiksid kera ekvaatoril paralleelselt, siis nad kohtuksid põhjapoolusel. Vaatleja, kes ei märkaks Maa kerakujulisust, järeldaks sellest sõidukite vahelise külgetõmbejõu. Tegu on aga puhtgeomeetrilise nähtusega. Gravitatsioonijõude nimetatakse seetõttu üldrelatiivsusteoorias mõnikord ka näivateks jõududeks.
Üldrelatiivsusteooria matemaatiline struktuur
Kui erirelatiivsusteooria mitmed aspektid on lihtsaimas formuleeringus ka väheste matemaatikateadmistega jälgitavad, siis üldrelatiivsusteooria matemaatika on tunduvalt keerulisem. Kõverat aegruumi kirjeldatakse diferentsiaalgeomeetria abil, mis vahetab välja meile tuttava lameda ruumi eukleidilise geomeetria.
Kõveruse näitlikustamiseks paigutatakse enamasti kõver objekt kõrgemamõõtmelisse ruumi. Näiteks kujutatakse kahemõõtmelist kerapinda tavaliselt ette kolmemõõtmelises ruumis. Kõverust saab siiski kirjeldada ilma niisuguse kõrgemamõõtmelise ruumi abita, nagu üldrelatiivsusteoorias ka tehakse. Näiteks on kõverust võimalik kirjeldada selle kaudu, et kolmnurkade sisenurkade summa ei ole enam 180°.
Kõveruse tekkimist kirjeldatakse Einsteini väljavõrranditega. Need on kümnekomponendilise tensorvälja diferentsiaalvõrrandid, mis on analüütiliselt (st valemitena) lahendatavad ainult erijuhtudel. Keeruliste süsteemide puhul kasutatakse seetõttu tavaliselt lähendusi.
Kellad gravitatsiooniväljas
Üldrelatiivsusteoorias ei sõltu kellade käik ainult nende suhtelisest kiirusest, vaid ka nende kohast gravitatsiooniväljas. Mäe otsas käib kell kiiremini kui orus. See efekt on Maa gravitatsiooniväljas küll väike, GPS-is aga tehakse kohamääramise vigade vältimiseks vastav raadiosignaalide sageduse korrektuur.
Kosmoloogia
Kui erirelatiivsusteooria kehtib masside juuresolekul ainult aegruumi osades, mis on nii väikesed, et kõverust võib ignoreerida, siis üldrelatiivsusteoorial seda kitsendust ei ole. Seetõttu saab teda rakendada ka Universumile tervikuna ning tal on keskne koht kosmoloogias. Nii kirjeldatakse Universumi paisumist, mida astronoomid vaatlevad, Einsteini väljavõrrandite Friedmanni lahenditega koos kosmoloogilise konstandiga. Nende järgi algas see paisumine Suure Pauguga, mis uusimate uurimuste järgi toimus 13,7 miljardit aastat tagasi. Seda võib pidada ka ruumi ja aja alguseks, mil kogu Universum oli kontsentreeritud Plancki pikkuse läbimõõduga ruumialale.
Mustad augud
Üldrelatiivsusteooria ennustab musti auke. Neil objektidel on nii tugev gravitatsioon, et nad võivad sisse püüda isegi valgust, nii et see ei saa enam välja. Einstein selle mõttega ei leppinud ning ta arvas, et peab olema mehhanism, mis niisugustel objektidel ei luba tekkida. Tänapäeva vaatlused lubavad aga arvata, et niisugused mustad augud on Universumis tõesti olemas, nimelt väga massiivsete tähtede arengu lõppstaadiumina ja peaaegu kõikide galaktikate keskmes.
Jõhvi kirik
Jõhvi Mihkli kirik on kindluskirik Ida-Virumaal Jõhvis. See on pühitsetud peaingel Miikaelile. Kirikus tegutseb EELK Jõhvi Mihkli kogudus.
Indianapolis Colts
thumb|Meeskond pärast [[2006. aasta meistritiitlit vastu võtmas president George W. Bushi õnnitlusi]] thumb|[[Lucas Oil Stadium]] Indianapolis Colts on Ameerika Ühendriikide Ameerika jalgpalli liigas NFL osalev meeskond. Tema kodulinn on Indianapolis ja kodustaadion Lucas Oil Stadium.
Jõhvi kirik
Ajalugu
Jõhvi (saksa keeles Jewe) Mihkli kirikut, mis asus Taubede suguvõsa maadel, on esmamainitud seoses venelaste rüüsteretkedega 1364. aastal, seega rajati see arvatavasti 14. sajandi keskpaigas. Kirik oli ehitatud kindluskirikuna ja ümbritsetud vallikraaviga.
Jõhvi Mihkli kirik on suurim ühelööviline kirik Eestis (sisemõõtmed 35,15×13,85 m, pindala 485 m²).
Algselt oli see võlvimata nelinurkne kaitseehitis, mille kitsad aknad paiknesid kindlusarhitektuurile iseloomulikult kõrgel ja hoonel oli vaid üks, lääneküljele avanev sissepääs. 16. sajandi esimesel poolel ehitati kirik põhjalikult ümber tulirelvadele, läänefassaadi keskele ehitati veidi eenduv sale 8-korruseline torn ja kogu hoone võlviti ühelööviliseks nelja võlvikuga pikihooneks ning juurde ehitati püssirohukelder.
Jõhvi Mihkli kiriku sisustusest on väärtuslikemad 17. sajandi hõbedane armulauakarikas, 1728. aastal Johann Rabe valmistatud barokk-kantsel ja võidukaare grupp.
Kirik on mitmel korral sõdades kannatada saanud, Liivi sõja algul 1558. aastal kui Põhjasõja ajal 1703. aastal. Peale seda sai kirik endale barokse tornikiivri (paigaldati 1728. aastal). Praegune uusgooti kiivrikuju pärineb 1875. aastast (hävis Jõhvi linna tulekahjus 3.augustil 1943. aastal ja taastati 1984. aastal).
Aastal 1957 valmis vendade Kriisade poolt Jõhvi kiriku jaoks ehitatud orel 2 manuaali ja 25 registriga.