cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
CEV Cup
Eesti meeskonnad
Pärnu võrkpalliklubi on osalenud sarjas viiel korral, nendest eelringi on pidama jäätud kolmel korral. Hooajal 2002/03 võideti sarjas oma alagrupp ning jõuti veerandfinaali, kus tuli tunnistada hilisema sarja võitja, Hollandi meeskonna Apeldoorni Piet Zoomersi paremust (kusjuures kodumäng võideti 3:2, kuid võõrsilmäng kaotati 1:3).
Lääne-euroopastumine
Lääneeuroopastumine ehk läänestumine on protsess, mille käigus ühiskonnad kas satuvad täielikult Lääne mõju alla või võtavad ise nende kultuuri osaliselt omaks sellistes valdkondades nagu tööstus, tehnika, õigusteadus, poliitika, majandus, eluviis, toitumine, keel, tähestik, usk, filosoofia ja/või teised väärtused.
Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskond
Tallinna Tehnikaülikool annab majandusharidust aastast 1941. Suurima majandusülikoolina Eestis omab Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskond olulist rolli rahvusliku konkurentsivõime tagamisel. Õppetöös pööratakse võrdset tähelepanu teoreetiliste teadmiste ja praktiliste oskuste omandamisele.
Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskond on rahvusvaheline: seal õpib üle 700 välismaalase rohkem kui 70 riigist ning enam kui veerandi teaduskonna töötajatest moodustavad tippteadlased välismaalt.
August Karjus
August Karjus (3. oktoober 1906 Tallinn – 29. aprill 1970 Baltimore) oli eesti tšellist ja muusikapedagoog.
Johann II (Mecklenburg)
Johann II (u.1250 – 12. oktoober 1299) oli 1264. aastast kuni oma surmani Mecklenburgi isand.
Lääne-euroopastumine
Läänestumine on viimase paari sajandi jooksul olnud küllaltki laiahaardeline ning maailmas üha kiireneva mõjuga. Tavaliselt on see kahepoolne protsess, mille käigus Lääs mõjutab ja tekitab huvi ühiskonnas olla rohkem nende moodi ning teisalt ühiskond ise soovib muutuda mõnes osas Läänega sarnasemaks. Sellise teguviisiga loodab läänemaailm kasvatada oma populaarsust või vähemalt mõningaid selle elu aspekte.
Johann II (Mecklenburg)
Ta oli Johann I ja tema naise Luitgardi noorim poeg. Pärast seda, kui tema vend Heinrich I palverännakul vangi võeti, võttis ta 1275. aastal koos oma venna Nikolaus III-ga üle Mecklenburgi regentluse ja Heinrichi poegade eestkoste.
August Karjus
Ta alustas muusikaõpinguid mandoliinimänguga. Aastal 1934 lõpetas ta Tallinna Konservatooriumis Raimond Bööcke tšelloklassi, täiendas end aastal 1937 Pariisis Maurice Maréchali juures ja aastal 1943 Salzburgi suvekursustel.
Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskond
Vilistlased
Tallinna Tehnikaülikooli vilistlased on püsinud viimased viis aastat Eesti palgatabeli tipus. Nende keskmine töötasu oli 2018. aastal 26 protsendi võrra kõrgem kui teistel avalik-õiguslike ülikoolide lõpetajatel.
Vilistlastega ühenduse hoidmiseks on teaduskond välja töötanud vilistlasportaali.
Heinrich I (Mecklenburg)
thumb|100px|Mecklenburgi vapp
Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskond
Õppetöö kõrvalt
Praktikakohtade vahendamiseks on loodud Majandusteaduskonna praktikaportaal. Rahvusvahelised praktikapakkumised on kättesaadavad Higheredi keskkonna kaudu. pisi|Majandusteaduskonna aatrium|alt=|338x338px
CEV Cup
Eesti meeskonnad
Bigbank Tartu on osalenud karikasarjas kolmel korral, kuid edu saavutatud pole. Meeldejäävad olid hooajal 2021/22 mängud 1/32 finaalis Tartus (mõlemad mängud peeti seal) Venemaa tippklubi Kaasani Zeniti vastu, kes lõpuks jõudis sarja finaali.
Tõstamaa Maarja kogudus
EELK Tõstamaa Maarja kogudus on luterlik kogudus Tõstamaal, mis kasutab Tõstamaa kirikut.
Kogudus kuulub Pärnu praostkonda.
Johann II (Mecklenburg)
1283. aastal on teda mainitud kui Gadebuschi isandat. Tõenäoliselt sai ta Gadebushi apanaažiks.
Tartu Ülikooli ajaloo ja arheoloogia instituut
Tartu Ülikooli ajaloo ja arheoloogia instituut on Tartu Ülikooli humanitaarteaduste ja kunstide valdkonna allüksus (kuni 2015. aasta lõpuni kuulus instituut Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna alla). Ajaloo ja arheoloogia instituudis saab õppida arheoloogiat, arhiivindust ja museoloogiat, Eesti ajalugu, kunstiajalugu, uusima aja ajalugu (lähiajalugu) ja üldajalugu.
Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskond
Üliõpilaselu
Tallinna Tehnikaülikooli Majandusteaduskonnal on oma üliõpilaskogu. Organisatsioon esindab majandusteaduskonna üliõpilaste huve ning pakub ülikooliõpingutele vaheldust meelelahutus- ja haridusürituste näol.
Lüdersfeld
31. detsembril 2017 elas seal 1083 inimest.
August Karjus
Ta on esinenud solistina (saatjateks Karl Sillakivi, Elsa Avesson, Helju Tauk ja teised pianistid) ja ta mängis peaaegu kõigis Tallinnas tegutsenud kammeransambleis, sealhulgas Eesti Akadeemilise Helikunstnike Seltsi keelpillikvartetis (koos Rudolf Palmi, Herbert Laane ja Artur Saadiga), aastatel 1944–1962 Tallinna Riikliku Konservatooriumi kvartetis (koos Vladimir Alumäe, Endel Lippuse ja Herbert Laanega) ning trios koos Herbert Laane ja Elsa Avessoniga. Ta oli paljude Eesti heliloojate (Eduard Oja, Heino Elleri, Eugen Kapi ja teiste) tšello- ja kammerteoste esmaettekandja (Erich Jalajas on tema mälestusele pühendanud tšellosonaadi). Kriitikud esile tõstnud tema avarat, pehmekõlalist ja kandvat tooni.
Tõstamaa Maarja kogudus
2010. aasta seisuga on koguduse hooldajaõpetaja Tiina Janno, organist Evi Vaher ning juhatuse esimees Valev Randmäe.
Jumalateenistus toimub kuu esimesel ja kolmandal pühapäeval ning suurtel kirikupühadel algusega kell 14.00 Tõstamaa kirikus.
Johann II (Mecklenburg)
Ta suri 12. oktoobril 1299 ja maeti Doberaner Münsterisse.
Tartu Ülikooli ajaloo ja arheoloogia instituut
Instituudi juhataja on arheoloogiaprofessor akadeemik Valter Lang, lisaks töötavad instituudis professorid Aivar Kriiska (laboratoorse arheoloogia professor), Aigi Rahi-Tamm (arhiivinduse professor), Tõnu-Andrus Tannberg (Eesti ajaloo professor, akadeemik), Juhan Maiste (kunstiajalugu), Eero Medijainen (uusima aja professor), Anti Selart (üldajaloo professor), Mati Laur (uusaja professor) ja Olaf Mertelsmann (Ida-Euroopa ajaloo professor).
Elmina Otsman
Elmina Otsman (nimekujud ka Elmiine ja Elmine) (14. november 1924 Leningradi oblast, Luga rajoon – 17. märts 2012 Viljandi) oli Eesti NSV üks esimesi kutselisi naismehhanisaatoreid, töökangelane.
Ta oli Eesti NSV esimene naistraktorist ja -kombainer ning organiseeris Eestis esimese naistraktoristide brigaadi. Otsman sai esimese eestlasena vaid naismehhanisaatoritele mõeldud üleliidulise autasu: Paša Angelina büsti. Auhinnaga kaasnes 300 rubla ja võimalus kohtuda kosmonautidega. Paša Angelina oli esimene väljaõppe saanud naistraktorist Nõukogude Liidus.
Elukäik
Elmina Otsman sündis 14. novembril 1924 Venemaal Luga rajoonis Betkovo külas Venemaa eestlaste peres. Otsmanide kodune keel oli eesti keel. Paari aasta pärast kolis pere Goruška külla, kus asuti tööle Znamja (eesti k 'lipp') kolhoosis. See oli vene küla, kus Otsman hakkas rääkima vene keeles. Kooliteed alustas ta vene koolis, edaspidi käis Luga eesti koolis, kuid sõja tõttu kokku ainult 5 klassi. 1937. aastal Luga eesti kool suleti ja õpetajad likvideeriti. Ajastule tüüpiliselt alustas Otsman varakult tööinimese elu. 13-aastaselt asus Otsman tööle Znamja kolhoosis hobustega, 16-aastaselt Luga masina-traktorijaamas ja 1941. aastal õppis isa kõrvalt 17-aastaselt traktorit juhtima. Samal aastal osales Otsman Luga masina-traktorijaama evakueerimisel trajektooril Luga – Tšudovo – Hvoinaja – Tšerepovetši linn ‒ Hvoinaja, kokku üle 1000 km traktoritel. Liiguti vaevaliselt, aeglaselt, nälgides, üle laipade ja saksa lennukite pommirahes. Pärast sõda suunati Otsman Boksidogorski linna tööstuskooli nr 9 mehaanikute kursustele ja sealt Leningradi traktoriremonditöökotta lukksepaks. 1945 tehti Otsmanile ettepanek minna Eestisse, kus olevat töökäsi vaja. Alguses olid traktorijaamad alles loomisel, lisaks ei usaldatud Otsmani traktorirooli ja ta teenis leiba mitmesuguste töödega, näiteks postipakkide vedajana erisides. 1948. aastal lõpetas Otsman Viljandi masina-traktorijaamas mehhanisaatorite kursused ja oma esimesed vaod Eestimaa põldudele kündis ta Elmar Purga abilisena Tarvastu vallas kolhoosis Punane Koit 1948. aasta kevadel. 1949. aastal lõpetas Otsman edukalt esimese naisena Eesti esimese kombainerite kursuse Helme Põllumajanduse Mehhaniseerimise koolis ja asus tööle kombainerina Viljandi rajoonis, kus ta koristas vilja järgnevatel aastakümnetel mitmes majandis. 1952 juhtis naistraktoristide brigaadi. Talle saadeti elu jooksul Rostovi tehasest kaks nimelist kombaini. Elmina Otsman oli Eesti NSV Ülemnõukogu III koosseisu saadik, Ülemnõukogu Presiidiumi liige, NSV Liidu Ülemnõukogu IV ja V ja IX koosseisu saadik. Aastatel 1966–1976 oli ta EKP Keskkomitee liige. Ta oli NLKP XXII kongressi delegaat. Samuti oli Otsman Eesti NSV Rahukaitsekomitee liige ja Viljandi rajooni naistöökomisjoni liige. Korduvalt valiti teda Viljandi rajooninõukogu saadikuks.
Kombainiga töötamise lõpetas 1979. aastal
Perekond
Elmina Otsman oli abielus Aleksiga ja kolme lapse ema. Traktoristiks kujunemisel oli talle eeskujuks isa Peeter Otsman. 1951. aastal koristas ta isaga vilja 400 hektarilt. 1954. aastal võistles Elmina Otsman viljakoristamises oma isa Peeter Otsmaniga.
Johann II (Mecklenburg)
Dokumenteeritud on kolm tema last:
Elmina Otsman
Hobid
Elmina Otsman pidas eluaeg (65 aastat) päevikut. Mahukas päevikukollektsioon sisaldab enesereflektsiooni, olustikukirjeldusi ja avab kildhaaval naiskombaineri eluilma. Päeviku põhjal on Otsman kirjutanud mitu raamatut ja artikleid, näiteks: "Põldude kutse" on pälvinud positiivse arvustuse kultuurilehes Sirp. Elmina Otsmanist on avaldatud mitmeid käsitlusi:
Christian Reif
Christian Reif (sündinud 24. oktoobril 1984) on Saksamaa kergejõustiklane (kaugushüpe).
Heinrich I (Mecklenburg)
Heinrich I (hüüdnimega Palverändur; u 1230 – 2. jaanuar 1302) valitses Mecklenburgi aastatel 1264–1275 ja 1299. aastast kuni oma surmani.
Elmina Otsman
Hobid
Otsman oli kõrge eani ühiskondlikult aktiivne: andis intervjuusid ja käis vabariiklikel naismehhanisaatorite kokkutulekutel. 2003. aastal kohtusid endised naismehhanisaatorid Otsmani kodus Välustel.
Lüdersfeld
Kuulub Lindhorsti ühisvalda.
Christian Reif
Euroopa meistrivõistlustel
2010 15px Euroopa meister (8.47)
Heinrich I (Mecklenburg)
Taust
Ta oli isand Johann I vanem poeg. Pärast oma isa surma valitses ta esialgu üheskoos oma venna Albrecht I-ga. Pärast Albrechti surma 1265. aastal valitses Johann üksi. 1259. aasta paiku abiellus ta Pommeri hertsogi Barnim I tütre Anastasiaga.
Elu
Alates 1266. aastast nõudis ta Wismari juutidelt kaitseraha maksmist. Samal aastal alustas ta programmi "leiva ja veini annetamine", mille käigus tarniti Wismari raekoja poolt 20 Ilenburgi piirkonna kirikule armulaua veini ja leiba. Paljude piirkonnas asuvate kirikute jaoks on see määrus nende esmakordne mainimine dokumendis. 1270. aastal korraldas ta ristisõja Leedu vastu, mis ei olnud sel ajal ristiusustatud.
1271. aastal tegi ta palverännaku pühale maale. Teel olles võeti ta vangi ja viidi Kairosse, kus araablased teda 27 aastat vangistuses hoidsid. Tema eemalolekul valitsesid Mecklenburgi tema vennad Johann II ja Nikolaus III, pärast võitlust vendade ja nõbudega regentluse ja laste eestkoste üle. Pärast Johann II surma 1283. aastal valitses Nikolaus III üksi, kuni Heinrich II 1290. aastal täisikka jõudis.
August Karjus
August Karjus suri 29. aprillil 1970 Baltimore'is, olles külaskäigul USA-s sugulaste juures.
Heinrich I (Mecklenburg)
Elu
Heinrich I naasis Mecklenburgi 1298. aastal Morea ja Rooma kaudu. 1299. aastal jätkas ta ametlikult oma valitsemisaega, ehkki tõenäoliselt jättis ta valitsuse peamiselt oma poja Heinrich II hooleks.
Heinrich I suri 1302. aastal ja maeti Doberaner Münsterisse.
Tartu Ülikooli ajaloo ja arheoloogia instituut
Ajalugu
Ajalooõpetuse korraldus Tartu ülikoolis kehtestati Academia Dorpatensise (1632) põhikirjaga. Kesksel kohal oli üldajaloo s.o maailma universaalajalugu (universalis mundi historia) õpetamine. Selle kõrval käsitleti ka nn partikulaarajalugu (historia particularis). Rootsi kuningriigi Tartu ülikooli esimene (üld)ajaloo professor Friedrich Menius pani aluse Liivimaa ajaloo uurimisele. 1689. aasta Tartu ülikooli põhikiri asetas ajalooõpetuses rõhu Rootsi ajaloole.
Tartu ülikooli ajaloo osakonna alguseks võib lugeda 1803. aastat, mil taasavatud Tartu ülikoolis (Der Kaiserliche Universität zu Dorpat 1802) rajati üldise ajaloo, statistika ja geograafia ning Venemaa, eriti Eesti-, Liivi- ja Kura- ning Soomemaa ajaloo, statistika ja geograafia (s.o. regionaalajaloo) professuur. Ajalugu ning statistika ja geograafia eraldati omaette professuuriks 1820. aastal. Ajalooprofessuuri ülesandeks jäi peamiselt üldajaloo õpetamine, regionaalajaloo kateeder praktiliselt likvideeriti. Iseseisev Vene ajaloo professuur taastati 1853. aastal. 1880. aastal loodi üldajaloo paralleelprofessur, mille tulemusena keskaega ja uusaega hakkasid õpetama eraldi professorid. Arheoloogiat õpetas 19. sajandi esimesel poolel klassikalise filoloogia professor, etnograafiat aga geograafia ja statistika professor.
Tunnustatumad üldajaloo professorid Tartu ülikoolis olid: medievist Richard Hausmann (1870-1897) ja uusaja professor Jevgeni Tarle (1913-1918), Vene ajaloo professoritest aga Johan Philipp Gustav Ewers (1810-1826), Carl Schirren (1856-1869), Alexander Brückner (1872-1891) ja Jevgeni Šmurlo (1891-1903).
Eesti Vabariigi Tartu Ülikooli filosoofiateaduskond
pisi|[[Hans Oldekop]]
1. detsembril 1919 alustas Tartu ülikool tööd eestikeelse Eesti Vabariigi Tartu Ülikoolina. 1919. aastal alustati õppetööd viie teaduskonnaga: õppida sai arstiteadust, filosoofiat, matemaatika- ja loodusteadusi, veterinaariat ja põllumajandust. Peatselt lisandusid usuteaduskond ja õigusteaduskond. 1919. aastal tegevust alustanud TÜ Filosoofiateaduskonnas õpetati ajalugu kahe põhiainena, üldajaloo ja esmakordselt ülikooli õppekavasse võetud Eesti- ja Põhjamaade (hiljem Eesti ja naabermaade) ajaloona. TÜ Filosoofiateaduskonnas oli 1925. aasta ülikooliseaduse järgi oli üldajaloo alal ettenähtud üks professor ja 2 dotsentuuri ning Eesti- ja Põhjamaade ajaloo alal üks professuur ja üks dotsentuur. Lisaks üldajaloo korralistele õppejõududele tegelesid õpetamisega õppeülesande täitjad ja eradotsendid. 1938. aasta ülikooliseadus üldajaloo alal ette 2 professuuri- üks kesk- ja teine uusaja ajaloo alal ja eesti ja naabermaade ajaloos samuti 2 professuuri- üks vanema ja teine uuema ajaloo alal.
Üldajaloo professuuri täitsid Hans Oldekop (professuuri kt. 1919–1924), kohakaasluse alusel soomlane Arno Rafael Cederberg (1924–1928) ja Peeter Tarvel (kuni 1935 Peeter Treiberg). (prof. kt. 1930–1936 ja prof. 1936–1941). Eesti ja põhjamaade ajaloo professoriteks olid Arno Rafael Cederberg (1919–1928) ja Hans Kruus (1932. aastast prof. kt. ja 1934–1941 korraline professor). Aastatel 1920–1928 õpetati välja terve põlvkond noori eesti ja baltisaksa ajaloolasi, kellest olulisemateks võiks pidada Hans Kruusi, Hendrik Seppa, Peeter Tarvelit, Evald Blumfeldti, Nigolas Loonet, Arnold Soomi, Jaan Konksu, Juhan Vasarat, Otto Liivi, Richard Kleisi ja Georg von Rauchi.
Ajaloo uurimise ja selle tulemuste publitseerimise keskuseks ülikoolis oli Akadeemiline Ajaloo Selts (1920–1940), mis andis välja 4 korda aastas ilmunud “Ajaloolist Ajakirja“ (aastatel 1922–1940).
EV Tartu ülikoolis hakati esmakordselt peale Eesti- ja Põhjamaade ajaloo, õpetama ka arheoloogiat, etnograafiat ja kunstiajalugu. 1920. aastast avati arheoloogia alal Eesti ja Põhjamaade arheoloogia professuur ja selle juurde moodustati Arheoloogia kabinet  ning 1921. aastast ka Arheoloogia Muuseum.
Arheoloogia professoriteks olid soomlane Aarne Michaël Tallgren (1920–1923), rootslane Birger Nerman (1923–1925) ja Harri Moora (1930. aastast prof. kt., 1938. aastast korraline muinasteaduse professor).
1921. aastal alustas tööd Kunstiajaloo õppetool, mille esimeseks korraliseks professoriks oli rootslane Helge Kjellin (1921–1924), kes rajas 1922. aastal ülikooli juurde ka kunstiajaloo kabineti. 1933–1940 oli korraliseks professoriks rootslane Sten Karling ja 1942–1944 Armin Tuulse.
Saare Maakonna Keskraamatukogu
pisi|Saare Maakonna Keskraamatukogu 2019 Saare Maakonna Keskraamatukogu on Saare maakonna suurim raamatukogu. See asub Kuressaares aadressil Tallinna 6.
Tartu Ülikooli ajaloo ja arheoloogia instituut
Eesti Vabariigi Tartu Ülikooli filosoofiateaduskond
Etnograafia alal moodustati algselt dotsentuur, 1924–1928 oli dotsentuuri juhi ametikohal Eesti Rahva Muuseumi direktor soomlane Ilmari Manninen. Tema lahkumise järel vakantseks jäänud dotsentuur muudeti 1938. aastal korraliseks professuuriks ja seda täitis 1939–1944 Gustav Ränk.
Saare Maakonna Keskraamatukogu
Raamatukogu eelkäijaks on 1907. aastal tegevust alustanud Kuressaare Eesti Seltsi Hariduse Osakonna raamatukogu, millega liideti hiljem ka teisi Kuressaares tegutsenud raamatukogusid.
Oktoobris 2017 ühinesid Saare maakonna 11 valda ja Kuressaare linn Saaremaa vallaks. Detsembris 2018 kinnitati Saare Maakonna Keskraamatukogu uus struktuur, mis jõustus 1. jaanuarist 2019 ning selle kohaselt muudeti Saaremaa valla 26 külaraamatukogu Saare Maakonna Keskraamatukogu haruraamatukogudeks.
Tartu Ülikooli ajaloo ja arheoloogia instituut
ENSV TRÜ ajaloo-keeleteaduskond
Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu määrusega 9. oktoobril 1940 sai ülikooli ametlikuks nimetuseks Tartu Riiklik Ülikool (TRÜ). 1940. aasta põhikirja kohaselt oli ajaloo-keeleteaduskond üks kuuest TRÜ teaduskonnast. 26.12.1940 kinnitas hariduse rahvakomissar TRÜ teaduskondade osakondade ja kateedrite nimekirja, mille kohaselt nähti ajaloo-keeleteaduskonna ajaloo osakonnas ette järgmised kateedrid: üldise ajaloo, NSVL rahvaste ajaloo, Eesti ajaloo, Eesti ja üldise arheoloogia, Eesti ja üldise kunstiajaloo ja pedagoogika kateeder.
Eesti Omavalitsuse Tartu Ülikooli filosoofiateaduskond
Saksa okupatsiooni ajal Eesti Omavalitsuse Tartu Ülikooli ajaloo-keeleteaduskond omaette teaduskonnana likvideeriti ja taastati filosoofiateaduskond, mis alustas tööd 15. oktoobril 1942. aastal.
Alan Sillitoe
thumb|Alan Sillitoe (2009) Alan Sillitoe (4. märts 1928 Nottingham – 25. aprill 2010 London) oli Suurbritannia kirjanik.
Tartu Ülikooli ajaloo ja arheoloogia instituut
ENSV TRÜ ajaloo-keeleteaduskond
1944. aastal oli TRÜ ajaloo-osakonnas NSV Liidu ajaloo (aastatel 1940–1941, 1944–1949 NSV Liidu rahvaste ajaloo kateeder), Eesti ja üldise arheoloogia, Eesti ja üldise kunstiajaloo ja üldajaloo kateeder. 1949. aastal ühendati NSV Liidu ajaloo kateedriga Eesti ajaloo ja 1950. aastal arheoloogia kateeder. TRÜ Kunstiajaloo kateeder liideti 1950. aastal Lääne-Euroopa kirjanduse kateedriga, 1955. aastal toodi see tagasi NSV Liidu ajaloo kateedri koosseisu. Kateedri juures tegutses kunstiajaloo kabinet.
Alan Sillitoe
Ta kirjutas peamiselt romaane, novelle ja luuletusi, kuid ka lasteraamatuid ja näidendeid.
Tartu Ülikooli ajaloo ja arheoloogia instituut
ENSV TRÜ ajaloo-keeleteaduskond
Ajaloo osakonnas töötas Eesti NSV algaastail 5 kateedrit:
Alan Sillitoe
Sillitoe sündis töölisperekonnas. Tema isa töötas Raleigh' jalgrattafirmas. Ta lahkus 14-aastaselt koolist ja töötas neli aastat samas ettevõttes. Aastal 1946 astus ta Suurbritannia õhujõududesse, teenides Malaias raadiosideoperaatorina.
Pärast naasmist Inglismaale avastati tal tuberkuloos. Ta veetis 16 kuud lennuväe haiglas, saadeti 21-aastaselt erru ja hakkas saama pensioni 45 šillingit nädalas. Järgmised 7 aastat elas ta tervisele sobivama kliimaga maades: Prantsusmaal ja Hispaanias. Ta tutvus USA luuletaja Ruth Fainlightiga, kellega abiellus. Neil on lihane poeg David ja lapsendatud tütar Susan.
Tartu Ülikooli ajaloo ja arheoloogia instituut
ENSV TRÜ ajaloo-keeleteaduskond
Õppetöö ajaloo-keeleteaduskonnas viidi vaba valikuga ainesüsteemilt üle üleliiduliselt unifitseeritud õppekavadega kursusesüsteemile (5 kursust ehk õppeaastat statsionaarses ja 6 kursust kaugõppes). Õppetöö peasuunaks sai ajalooõpetajate koolitamine.
Alan Sillitoe
Tema esikromaan "Saturday Night and Sunday Morning" ("Laupäeva öö ja pühapäeva hommik") ilmus 1958. See on mõningate Hemingway mõjudega stiilis ning räägib Raleigh' tehase noorest töölisest, kes vaba aja sisustab naiste jahtimisega ja peab mitut armukest korraga. Romaani tõeline teema on lootuste kadumine sõjajärgsel Inglismaal ja tööliste valikuvõimaluste puudumine. 1960. aastal see film ekraniseeriti.
Tartu Ülikooli ajaloo ja arheoloogia instituut
ENSV TRÜ ajaloo-keeleteaduskond
Aastatel 1950–1989 tegutses ajaloo osakonnas vaid 2 kateedrit: NSV Liidu ajaloo kateeder ja üldajaloo kateeder, kus kauaaegsed õppejõud olid prof. Jaan Konks, prof. Herbert Ligi, prof. Sulev Vahtre, prof. Helmut Piirimäe, dots. Julius Madisson.
Alan Sillitoe
1959 valmis tal lühijutt "The Loneliness of the Long Distance Runner" ("Pikamaajooksja üksindus"), mis räägib noortevanglas oleva poisi, kel on annet pikamaajooksus, protestist ühiskonna vastu. See lühijutt pälvis samal aastal iga-aastase Hawthorndeni ilukirjandusauhinna. 1962 valmis selle jutu põhjal samanimeline film.
Hartvig Helilaid
Hartvig Helilaid (24. aprill 1910 Venemaal Novgorodi kubermangus – 15. mai 1973) oli eesti vaimulik.
Tartu Ülikooli ajaloo ja arheoloogia instituut
ENSV TRÜ Ajalooteaduskond
16.04.1973. aastal moodustati TRÜ rektori 29.08.1973 käskkirjaga ajaloo-keeleteaduskonna baasil kaks eraldi teaduskonda: ajalooteaduskond ja filoloogiateaduskond. Tartu Riikliku Ülikooli Ajalooteaduskonda kuulus: 1) ajaloo osakond NSVL ajaloo ja üldajaloo kateedriga, 2) psühholoogia (loogika ja psühholoogia kateeder) ja 3) defektoloogia osakond (eripedagoogika kateeder). Kõigis osakondades oli ka kaugõppevorm.
Alan Sillitoe
Niisuguste teoste tõttu nimetasid kriitikud Sillitoed nooreks vihaseks meheks, ehkki Sillitoele endale see nimetus ei meeldinud – nagu ei meeldinud see nimetus teistelegi, kelle kohta seda kasutati.
Hartvig Helilaid
Hartvig Helilaid sündis Venemaal Novgorodi kubermangus Pelgeri vallas Malinovka külas, kus tema isa oli kooliõpetaja ja täitis ühtlasi köstri kohustusi. Aastal 1922 kolis pere Eestisse Järvamaale. Pärast Karinu algkooli lõpetamist õppis Hartvig Rakvere Õpetajate Seminaris ja Tartu Õpetajate Seminaris. Pärast lõpetamist asus õpetajana tööle Tartu linna 3. algkoolis ja õppima Tartu Kõrgemas Muusikakoolis ning hiljem Tallinna konservatooriumis, kus lõpetas eksternina oreliklassi. 1934–1936 töötas Hartvig Helilaid õpetajana Nabala algkoolis.
Detsembris 1935 valiti Hartvig Helilaid Viru-Jaakobi koguduse organisti-asjaajaja ametisse. Lisaks pidi ta täitma ka köstri kohustusi (lapsi ristima, surnuid matma, leeritunde andma ning õpetaja äraolekul jumalateenistusi pidama. Lisaks oli ta sealse noortekoondise juhataja.
1944. aasta alguses mobiliseeriti Helilaid Saksa sõjaväkke ja viidi voorikoosseisus Saksamaale. Pärast väljaõpet pandi ta tööle laatsaretti, kuni ta pärast Saksamaa langemist kodumaale repatrieeriti. Septembris 1946 sai ta taas asuda oma endisele kohale Viru-Jaagupis. 1. novembril 1948 vabastati Helilaid omal soovil Viru-Jaakobi köstri ametist.
Juulis 1948 valiti Helilaid Märjamaa Maarja koguduse jutlustajaks, aga sama aasta juunis oli ta vastu võetud EELK Usuteaduse Instituuti. Harjutusaastal määrati aseõpetaja kutse kandidaat Raplasse õpetaja Evald Saagi juurde, kes iseloomustuses kirjutas, et kandidaat on "võitnud tubli ja asjaliku mehena koguduse ja valitsusorganite usalduse ja rahulolu".
1949 ordineeriti Hartvig Helilaid Tallinna toomkirikus aseõpetajaks. Tööle jäi ta Märjamaa Maarja Koguduse juurde. Õpetaja kutseõiguse sai ta aastal 1959. Aastast 1968 surmani oli ta Lääne praostkonna abipraost.
Tartu Ülikooli ajaloo ja arheoloogia instituut
ENSV TRÜ Ajalooteaduskond
1989. aastal nimetati Tartu Riikliku Ülikooli NSV Liidu ajaloo kateeder ümber NSV Liidu rahvaste ajaloo kateedriks ja loodi Eesti ajaloo kateeder.
TÜ filosoofiateaduskond
Eesti Vabariigi taasiseseisvumise käigus toimunud Tartu Ülikooli ümberkorraldustega taastati 1. jaanuaril 1992 TÜ ajaloo- ja filoloogiateaduskonna ühendamise teel TÜ filosoofiateaduskond, mille koosseisu kuulus ka ajaloo-osakond. 1990. aastate esimesel poolel oli ajaloo osakonnas seitse õppetooli: arheoloogia, arhiivinduse, Eesti ajaloo, etnoloogia, kunstiajaloo, lähiajaloo ja üldajaloo õppetoolid.
Madison Mars
Madison Mars, kodanikunimega Madis Sillamo, on Pärnust pärit Eesti DJ ja produtsent, kes loob elektroonilist tantsumuusikat.
Ta tegi debüüdi 2016. aastal plaadifirmas Hexagon lugudega "Theme O", "Milky Way" ja "Ready or Not".
A Beautiful Lie
"A Beautiful Lie" on ansambli 30 Seconds to Mars 2005. aasta album.
Territoriaalseisus
Territoriaalseisus oli korporatiivne riigivalitsuslikku võimu kandev seisus.
Hahkmärslane
Hahkmärslane (Sterrhopterix fusca) on märslaste sugukonda kuuluv liblikaliik.
Liblikat on ka Eestis.
Tallinna FC Twister
Tallinna FC Twister on Eesti jalgpalliklubi.
Pealelugemine
Pealelugemine on audiovisuaalsete teoste helindamise tehnoloogia, mida kasutatakse raadios, videos ja teleülekannetes.
Kasutades näitlejate, diktorite, sünkroontõlkide häält, loetakse kaadrile peale kas tõlge või kommentaarid, jättes originaalhääled ja -tekstid taustal kuuldavaks.
Saare maakonna vapimärk
Saare maakonna vapimärgiga autasustatakse isikuid Saare maakonnale osutatud eriliste teenete eest ja väljapaistvate saavutuste tunnustamiseks, samuti Saare maakonnale au ja tuntust toonud saavutuse tunnustamiseks. Autasustamise otsustab ja autasu annab kätte Saare maavanem.
Liisi Koikson (album)
"Liisi Koikson" on Liisi Koiksoni 2003. aastal avaldatud heliplaat. Plaadifirmaks oli Metronom. Plaadil teevad kaasa veel Andre Maaker (kitarr) ning Karel Kasak (kitarr, klaver, bass).
385 eKr
Aasta 385 enne Kristuse sündi ehk meie ajaarvamist. Vana-Roomas oli see CCCLXIX (369.) aasta ab urbe condita.
Blender
Blender on mitmetähenduslik sõna.
Michael Jakobsen
pisi|Michael Jakobsen (2013) Michael Jakobsen (sündinud 2. jaanuaril 1986 Kopenhaagenis) on Taani jalgpallur, kes mängib keskkaitsja või kaitsva poolkaitsjana Austraalia kõrgliiga klubis Adelaide United.
Ta alustas klubikarjääri Taani klubis Boldklubben af 1893. Aastatel 2003–2005 kuulus ta Hollandi kõrgliiga klubisse PSV Eindhoven, saades klubi meeskonnas Hollandi kõrgliigas kirja ühe mängu.
Love, Lust, Faith and Dreams
"Love, Lust, Faith and Dreams" on ansambli 30 Seconds to Mars 2013. aasta album.
Michael Jakobsen
Aastatel 2005–2010 mängis Jakbosen Taani kõrgliiga klubis AaB Fodbold. Hooajal 2007–08 tuli ta AaB-ga Taani meistriks. 2010. aastal liitus ta Hispaania kõrgliiga klubiga UD Almería. Hooajal 2011–2012 mängis ta Almeríaga Hispaania esiliigas.
2012. aastal naasis Jakbosen Taani kõrgliigasse, liitudes FC Københavniga. 2013. aasta teises pooles mängis ta Københavnist laenul FC Nordsjællandis. Seejärel siirdus ta Esbjergi. 2016. aasta alguses suundus ta laenule Norra kõrgliiga klubisse Lillestrøm SK.
2016. aasta septembris sõlmis Jakobsen lepingu Austraalia kõrgliigasse kuuluva Melbourne Cityga. Samal aastal võitis ta klubiga Austraalia karika. Hooajal 2016–17 valiti ta Austraalia kõrgliiga sümboolsesse koosseisu.
2018. aasta mais sõlmis ta kaheaastase lepingu Adelaide Unitediga. Aastatel 2018 ja 2019 on ta Adalaide Unitediga võitnud Austraalia karikavõistlused. Hooaegadel 2018–19 ja 2019–20 on Jakobksen Adelaide Unitedis mängides valitud Austraalia kõrgliiga sümboolsesse koosseisu.
Taani jalgpallikoondises debüteeris Jakobsen 2009. aastal.
TalTech (saalihoki)
TTÜ/Team Exel on Tallinnas tegutsev Eesti saalihokiklubi, mis mängib Meistriliigas. Klubi asutati 1997.
Klubi on tulnud Eesti meistriks aastatel 2008 ja 2015.
Seljauim
Seljauim ehk dorsaaluim on paaritu uim kalade ja mõnede teiste vees elavate selgroogsete selja keskosas. See aitab tasakaalu säilitada.
Anatoomia
Seljauim võib olla üksik uim uimekiirtega või ilma nendeta või hoopis koosneda kahest seotud või sidumata osast – teravatest ogakiirtest ja lülinenud kiirtest ning pehmetest hargnenud kiirtest. Seljauim toetub uimekiirte tugiluudele ehk basaalidele, mis on luised alusplaadid. Tugiluid on kaladel sama palju kui uimekiiri.
Enamasti on seljauimi üks või kaks, kuid kaladel võib olla neid kuni kolm. Haidel on enamasti 2 seljauime. Seljauimede arv ja ehitus varieerub liigiti ja taksoniti. Näiteks luukalad jagunevad sagaruimsete ja kiiruimsete klassiks ning kummalgi on seljauime ehitus (nagu ka teiste uimede ehitus) erinev.
Funktsioonid
Peamine seljauime ülesanne on organismi stabiliseerimine vees, mis takistab vees keerlema hakkamist ehk aitab hoida õiget asendit ning on abiks äkiliste pöörete teostamisel. Kuid mõnedel rühmadel on tekkinud omapärased lisafunktsioonid seljauimele. :
Bioloogid kasutavad tihti spetsiifiliste vaalaliste määramiseks kriimustusi ja kulumisjälgi seljauimel. Seda meetodit kasutades võib teha kindlaks konkreetse isendi.
Seljauime kollaps
Mõõkvaaladel võib seljauim küljele ära vajuda. Üldiselt juhtub see vangistuses elavatel loomadel, kuid pole välistatud ka looduslikes tingimustes. Samuti on see rohkem levinum isaste puhul, sest nende seljauim kasvab suuremaks. Looduslikult mõõkvaalad ujuvad pikki vahemaid, ujudes kiirelt ja sügaval. Sel moel avaldab vesi suurt survet seljauimele ning aitab seda püstisena hoida. Kuid vangistuses veedavad nad palju aega veepinnal ning ei uju pikki vahemaid, seetõttu on surve väiksem ning uim vajub küljele. Teisteks põhjusteks võivad olla ka uime koe ülekuumenemine tänu soojale veele ja temperatuurile, vangistusest tingitud stress, muutus toitumises, vähenenud aktiivsus, mis põhjustab madalat vererõhku.
Hele-koimärslane
Hele-koimärslane (Dahlica triquetrella) on liblikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Liblikat on ka Eestis.
Boston Corbett
pisi|Boston Corbett Thomas P. Corbett (1832 – oletatavalt 1. september 1894) oli Ameerika Ühendriikide kodusõja Uniooni ehk Põhja armee sõdur, kes tappis Abraham Lincolni mõrvari John Wilkes Boothi.
Beckedorf
Beckedorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Schaumburgi kreisis.
Valla pindala on 9,83 km².
31. detsembril 2017 elas seal 1453 inimest.
Kuulub Lindhorsti ühisvalda.
Tuhala Kaarli kogudus
Tuhala kirikus on jumalateenistused igal pühapäeval kell12:00. Lõikustänupühast kuni ülestõusmispühadeni teenistused talvekirikus (Oru mõisas).
Kogudus kuulub Ida-Harju praostkonda.
Koguduse õpetaja on Tauno Kibur. Juhatuse esimees Laidi Suumann, aseesimees Arvo Rodi.
Jaak Valdre
Jaak Valdre (sündinud 15. märtsil 1957 Põltsamaal) on eesti spordiajaloolane.
Ta lõpetas 1975. aastal Põltsamaa Keskkooli ja 1987. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia metsamajanduse erialal.
America (album)
"America" on ansambli 30 Seconds to Mars 2018. aasta album.
ÜRO Preventiivsed Jõud
ÜRO Preventiivsed Jõud (UNPREDEP) loodi 31. märtsil 1995 Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 983, et asendada ÜRO kaitsejõud (UNPROFOR) Põhja-Makedoonia Vabariigis. UNPREDEPi mandaat jäi sisuliselt samaks: jälgida ja teavitada kõikidest arengutest piirialadel, mis võivad õõnestada usaldust ja stabiilsust riigis ning ohustada selle territooriumi. Laialdaselt peetakse seda ÜRO rahuvalvejõudude edukaks operatsiooniks. Operatsioon lõpetati 28. veebruaril 1999 pärast selle viimast pikendamist resolutsiooniga 1186, kui Hiina pani 1999. aastal selle uuendamisele veto pärast seda kui Põhja-Makedoonia Taiwani diplomaatiliselt tunnustas.
Uusmauri stiil
pisi|[[Manguinhose palee, mis asub Rio de Janeiros]] Uusmauri stiil on historitsistlikult eksootiline arhitektuuristiil, mida iseloomustab mauri stiili elementide taaskasutus. Seda võtsid eelkõige omaks Euroopa ja Ameerika arhitektid pärast romantismi vaimustust kõigest idamaisest. See saavutas oma populaarsuse kõrgpunkti pärast 19. sajandi keskpaika.
Näiteks on uusmauri stiilis ehitatud Sarajevo raekoda ja Thbilisi Ooperi- ja Balletiteater.
Virosi järv
pisi|Virosi järv Virosi järv (ka Viroste järv, Viruste järv, Viiruste järv) on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Võiardi külas. Veekogu pindala on 11,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 3023 m.
Sparta Team Automaailm
Sparta Team Automaailm on Tallinnas tegutsev Eesti saalihokiklubi, mis mängib Meistriliigas. Klubi asutati 2010.
386 eKr
Aasta 386 enne Kristuse sündi ehk meie ajaarvamist. Vana-Roomas oli see CCCLXVIII (368.) aasta ab urbe condita.
Liisa Kruusmägi
pisi|Liisa Kruusmägi rääkimas [[Maarja Merivoo-Parroga oma maalidest Telliskivi Loomelinnaku kohvikus Fika (taustaks on Kruusmägi maal "Kiisu" Foto: Ave Maria Mõistlik, 26. juuli 2020 ]] Liisa Kruusmägi (sündinud 8. veebruaril 1988 Tallinnas ) on eesti maalikunstnik.
Ta õppis Eesti Kunstiakadeemia bakalaureuseastmes maali ja lõpetas joonistamise magistrantuuri 2013. aastal.
Kruusmägi on täiendanud end USA-s Rhode Island School of Designis. Ta on osalenud residentuuri programmides Kanadas Vancouveris James Black Gallerys, AIRY’s ja Yosugas Jaapanis ja Kitokia Grafika risotrüki stuudios Leedus.
Isikunäitused on toimunud Portugalis, Rootsis, Kanadas, Jaapanis, USAs, Leedus, Lätis, Saksamaal ja Eestis.
Peter Koch
Peter Koch (8. juuni 1620 Tallinn – 18. aprill 1669 Tallinn) oli Eesti vaimulik.
Õppis kuni 1639. aastani Tallinna gümnaasiumis, seejärel pastor Reiner Brocmanni juures Kadrinas. Sai Tallinna linnalt stipendiumi stuudiumiks. Immatrikuleeriti 11. märtsil 1640 Tartu Ülikooli, ssejärel 15. septembril 1641 Königsbergi Ülikooli, kus õppis kuni 1647.
Tallinna Püha Vaimu koguduse abiõpetajaks kutsuti aastal 1650, õpetajaks sai aastal 1658.
Ta on kirjutanud pühendus- ja õnnitlusluulet.
Algarve
pisi|Algarve asend pisi|Vaade rannikule
Algarve on Mandri-Portugali lõunapoolseim regioon. See piirneb lõunas ja läänes Atlandi ookeani, idas Hispaania ja põhjas Alentejo regiooniga.
Selle piirkonna pindala on 5412 km² (2090 ruutmiili), püsielanikke on umbes 451 000.
Regiooni alal on 16 valda:
Transvaali tänav
Transvaali tänav on tänav Kuressaares.
Tänava pikkus on ligikaudu 1 km. See algab sujuva üleminekuga kurvis Kungla tänavast Transvaali tänavaks, ristub A. Kitzbergi, Vahe, Kaevu, L. Koidula, Jaama, Karja ja Ida tänavaga ning lõpeb Kuressaare bussijaama lähedal Pihtla teega ristudes.
Romain Barras
Euroopa meistrivõistlustel
2010 15px Euroopa meister (8453)
Võitleja (ajakiri, 1891)
Võitleja oli 1891-1892 Narvas ilmunud väljaanne. Väljaanne oli Narva Eesti Karskuse Seltsi häälekandja. Väljaannet trükkis Jüri Reinvald.
Soome-koimärslane
Soome-koimärslane (Dahlica fennicella) on liblikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Aisne'i jõgi (Belgia)
Aisne on jõgi Ardennides. See suubub Ourthe'i jõkke Bomali küla juures Luxembourgi provintsis Belgias.
Soome-koimärslane
Liblikat on ka Eestis.
390 eKr
Aasta 390 enne Kristuse sündi ehk meie ajaarvamist. Vana-Roomas oli see CCCLXIV (364.) aasta ab urbe condita.
Raseiniai vald
Raseiniai vald (leedu keeles Raseinių seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Raseiniai rajoonis
Valla pindala on 137 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3277 inimest. Valla keskus on Raseiniai linn, mis aga valla koosseisus ei kuulu. Vallamaja asub aadressil Maironio g. 38. Vallavanem on Rolandas Klusas.
Hambaniit
thumb|Hambaniit Hambaniit on hambavahede puhastamiseks kasutatav abivahend. See eemaldab edukalt toidujäänused hambavahedest, kuhu hambahari ei ulatu.
Robert Kirss
Robert Kirss (sündinud 3. septembril 1994 Pärnus) on Eesti jalgpallur (ründaja). Ta mängib Eesti Premium liiga klubis Tallinna FCI Levadia.
Koondisekarjäär
A-koondise debüüdi tegi Kirss 11. jaanuaril 2019 sõpruskohtumises Soome vastu. Samas mängus tegid oma debüüdi veel Henrik Pürg, Rasmus Peetson, Markus Poom ja Tristan Koskor.
Klubi
''Uuendatud seisuga 10. aprill 2021''
Koondis
''Uuendatud seisuga 10. aprill 2021''
Metsküla raamatukogu
Metsküla raamatukogu on rahvaraamatukogu Saare maakonnas Saaremaa vallas Metsküla külas. Saare Maakonna Keskraamatukogu haruraamatukogu.
Tapa lennuväli
pisi|NSV Liidu lennukid MiG-23 Tapa lennuvälja kohal. Foto 1980. aastate lõpust Tapa lennuväli on endine NSV Liidu õhuvägede sõjalennuväli, mis jääb Tapa linnast mõni kilomeeter lõuna poole.
Lennuvälja ICAO kood oli EETA, kuid Tapa lennuvälja enam lennuväljana ei kasutata.
1951. aastal laiendati Tapa lennuvälja ja 1952. aastal formeeriti Leningradi Sõjaväeringkonnale allunud 81. hävituslennuväediviis, mille koosseisus oli 609., 655. ja 656. hävituslennuväepolgud, 901. ja 902. üksikut lennuväetehnikapataljon ja paar väiksemat väeosa (sh 249. lennuväepolügoon). 1. juulist 1960 saadeti 81. hävituslennuväediviisi juhtkond laiali, kaks polku ja kaks lennuväetehnikapataljoni jäid Tapale alles ning anti 14. õhutõrjediviisi koosseisu. 1961. aastal baseerus 655. hävituslennuväepolk ümber Pärnu lennuväljale, kus varem olid Nõukogude Balti laevastiku merelennuväeosad. pisi|[[Mikojan-Gurevitš MiG-19]] pisi|left|Hävitaja [[Mikojan-Gurevitš MiG-23|MiG-23]]
Tapal ja Tapa lennuväljal, Tapa sõjaväelinnakus paiknesid järgnevalt:
Tapa lennuvälja raadiomajakad asusid Jootmel, Imastus (Loksul) ja Kikus, tagavarakütuseladu Jootmel, laod Moel ja Räsnal (Suugal). Raadiojaam asus Räsnal. Tapa väeosale kuulus Rutja varulennuväli.
Vastavus (matemaatika)
Vastavus on matemaatikas eeskiri, mille kohaselt hulga X (lähtehulga) igale elemendile x vastab hulga Y (sihthulga) kindel element y või elementide kogum.
Vastavust tähistatakse noole abil: näiteks x \to y
Rakvere lennuväli
Rakvere lennuväli (ICAO kood: EERE) asub Rakvere põhjaosas Papiaru tänavaga paralleelselt. Raja pikkus on 750 meetrit. Rada kasutavad vahel hobilendurid. Rada avati 2004. aastal, mil korrastati unarusse jäetud heinamaa. Rakvere lennuväli (ka Kahula lennuväli) oli sõjaväelennuväli Rakvere linna lääneosas.
Kallaspapp
Kallaspapp oli kogenud kalur, kes kõrgelt kaldalt kalaparvi jälgis ja kalastamist juhtis.
Kallaspapid tegutsesid Virumaa pankranniku piirkonnas kevadise noodapüügi juhtidena. Nende ülesanne oli jälgida paekalda servalt loodusmärkide järgi räimeparvede liikumist meres, anda kalda all viibivale nootkonnale märku püügi alustamiseks nooda vettelaskmisega ning sobivas kohas ka nooda tõmbamiseks. Ta suunas püüdjate tegevust žestidega hoides käes mütsi, valget lippu vms. Õhtupimeduses tähistas tulega randumispaiga. Püügijuht sai suurema püügiosa kui teised nootkonna liikmed. Mõnikord oli suurt kogemust nõudev kallaspapi töö päritav. Kallaspapiga noodapüük hääbus 20. sajandi alguseks.
Läänerannikul oli sama ülesanne räimetundjatel ehk -vaatajatel, kes kõndisid kaldal või sõudsid merel, et merevee värvuse, lindude lennu vms järgi kalaparvi leida.
Sinalepa lennuväli
Sinalepa lennuväli oli Lääne maakonnas Sinalepa külas asunud NSV Liidu õhuvägede sõjalennuväli. Lennuväli paiknes Haapsalust 12 km lõunas.
15. mail 1940 Moskvas sõlmitud Sõjaväelise kokkulepe alusel Eesti Vabariigi ja NSV Liidu vahel eraldati Vabariigi valitsuse otsusega 21. novembril 1939 NSV Liidu õhujõududele lennuväljade ehitamiseks maa-alad seitsmes kohas. Laoküla ja Klooga pidid saama Paldiski rajooni paikneda lubatud üksuste lennuväljadeks, Ungru Haapsalu lähedal ja Sinalepa umbes 14 km Haapsalust lõunas Haapsalu rajooni lennuväljadeks ning Kuusiku ja Kehtna operatiivlennuväljadeks väljaspool tavalisi paiknemisrajoone.
44. lennuväebaas asus ehitama Sinalepa lennuvälja ja esimesed stardi-maandumisrajad (300 x 850 m) valmisid Sinalepas 17. detsembriks.
Émile Bernard
Émile Henri Bernard (28. aprill 1868 Lille – 16. aprill 1941 Pariis) oli postimpressionistlik prantsuse maalikunstnik ja kirjanik, kellel olid sõprussidemed Vincent van Goghi, Paul Gauguini ja Eugène Bochiga ning hiljem ka Paul Cézanne'iga.
Suurem osa tema tähelepanuväärsetest töödest on tehtud noores eas, aastatel 1886–1897. Teda seostatakse ka kahe 19. sajandi lõpu kunstisuunaga, kloisonnismi ja süntetismiga. Vähem tuntud on Bernardi kirjanduslik looming, mis hõlmab näidendeid, luulet ja kunstikriitikat ning kunstiajalooteemalisi seisukohti. Viimased sisaldavad vahetut teavet moodsa kunsti perioodi kohta, millele Bernard oli kaasa aidanud.
391 eKr
Aasta 391 enne Kristuse sündi ehk meie ajaarvamist. Vana-Roomas oli see CCCLXIII (363.) aasta ab urbe condita.
Kihelkonna raamatukogu
Kihelkonna raamatukogu asub Saare maakonnas Kihelkonna alevikus aadressil Pargi 2. Saare Maakonna Keskraamatukogu haruraamatukogu.
Paul P. Harris
Paul Percy Harris on Ameerika Ühendriikide advokaat (19. aprill 1868 – 27. jaanuar 1947). Ta oli esimese Rotary klubi asutaja.
Plakatikunstnik
pisi|Plakat aastast 1883 Plakatikunstnik (prantsuse keeles affichiste) on plakatite graafiline kujundaja.
Haapsalu sõjaväelennuväli
Kiltsi lennuväli ehk Haapsalu lennuväli on kunagine NSV Liidu õhutõrjevägede 14. õhutõrjediviisi 425. hävituslennuväepolgu 2,5 km betoonrajaga lennuväli, mis asub Haapsalu linnast 4 km edelas, Kiltsi küla kõrval. Paralepa lennuväli (Haapsalu, Ungru) asus Läänemaal Ridala vallas Haapsalu ja Rohuküla vahel. Lennuväli laius ligikaudu 800 ha suurusel maa-alal, praegu mahajäetud. Lennuvälja lähedal asub kunagise Ungru mõisa varemetes barokne härrastemaja. pisi|[[Kaponiirid (varjend-angaarid) Haapsalu sõjaväelennuväljal (avade eest on puudu lükandterasväravad)]] Lennuvälja rajamist alustati 1939, kui Vabariigi valitsuse otsusega eraldati 21. novembril 1939 NSV Liidu õhujõududele lennuväljade ehitamiseks maa-alad seitsmes kohas. Laoküla ja Klooga pidid saama Paldiski rajooni paikneda lubatud üksuste lennuväljadeks, Ungru Haapsalu lähedal ja Sinalepa umbes 14 km Haapsalust lõunas Haapsalu rajooni lennuväljadeks ning Kuusiku ja Kehtna operatiivlennuväljadeks väljaspool tavalisi paiknemisrajoone. Õhuvägede sissetoomine Saaremaale, Haapsallu, Paldiskisse ning Kuusiku ja Kehtna mõisate maadele rajatud lennuväljadele toimus ajaliselt veidi hiljem, kuna dislotseerumisbaaside ettevalmistamine tehnilistele väeosadele nõudis põhjalikumaid ettevalmistusi. pisi|left|Jak-9UM
Aka
Aka on Birma võitluskunst.
Haapsalu sõjaväelennuväli
Lennuvälja kasutasid Nõukogude lennuväeosad ka pärast Teist maailmasõda kui 275. hävituslennuväediviis, jäi pärast 1944. aasta Moonsundi ehk Muhu väina dessanti, Haapsallu koos kahe polguga: 14. kaardiväe hävituslennuväepolgu ja 159. Tallinna hävituslennuväepolguga Ungru lennuväljal, koos lennuväljateeninduspataljoniga. 159. hävituslennuväepolk baseerus Ungrust ümber 1940. aastate lõpus Kuusiku lennuväljale. 14. hävituslennuväepolk lahkus 1957. aastal ja siirdus Ungarisse. Hävituslennuväediviisi relvastuses olid aastail 1944–1951 hävituslennukid Jak-9 ja Jak-9U.
1960. aastate lõpupoolel jõudis Eesti NSV juhtkond NSV Liidu Kaitseministeeriumiga kokkuleppele, et Eesti NSV ehitab välja Haabsalu külje alla uue lennuväebaasi Tallinnas baseerunud 425. lennuväepolgu jaoks. 1970. aastal koliski see sõjaväeosa täies koosseisus uuele Kiltsi küla lähedale rajatud baaslennuväljale. Vabanenud Lasnamäe lennuvälja maa-ala Lasnamäel läks Tallinna linna käsutusse. pisi|[[Mikojan-Gurevitš MiG-19|MiG-19]] pisi|[[Mikojan-Gurevitš MiG-23|MiG-23]] Kiltsi lennuvälja suurus oli 325 ha, betoonkattega rajad on 2500 m pikad, lennukite tarbeks oli 28 varjend-angaari. Enamus sõjaväelinnaku lagunenud hooned lammutati 2013. aastal. Lennurajast lõunas, läänes ja idas asusid angaarid. Rohuküla lähistel Rohuküla–Haapsalu raudtee ääres asus 23 hektari suurune, 1 kilomeetri pikkune ja umbes 200 meetri laiune Kiltsi lennuvälja 102. üksiku tehnohoolduspataljoni (s/o 42094) kütuseladu.
Haapsalus lendas lennuväepolk jätkuvalt samade lennukitega MiG-19, millega Tallinnaski lennati, kuni aastani 1977, mille järel sai polk uuemad lennukid MiG-23. Vahetult enne Vene vägede lahkumist taasiseseisvunud Eestist oli lennuväljal 38 MiG-23 tüüpi sõjalennukit.
Samuel Blais
Samuel Blais (sündinud 17. juunil 1996 Montmagnys, Québeci provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis St. Louis Blues ründajana vasakäärel.
Aastatel 2014–2016 mängis Blais Kanada noorteliigas Quebec Major Junior Hockey League.
2014. aastal valis St. Louis Blues ta NHL-i draft'is 176. valikuna. Hooajal 2016/17 mängis Blais American Hockey League'is (AHL) Bluesi tütarklubis Chicago Wolves. NHL-is debüteeris Blais 14. oktoobril 2017 mängus Tampa Bay Lightningi vastu. Esimese värava lõi ta NHL-is sama aasta 26. novembril mängus Minnesota Wildi vastu. Hooajal 2017/18 sai Blais NHL-is kirja 11 mängu. Enam sai sel hooajal mänguaega AHL-i klubis San Antonio Rampage, kus ta mängis ühes ründekolmikus koos Tage Thompsoni ja Zach Sanfordiga. 2018/19. põhihooajal osales Blais 32 mängus. Samal hooajal kuulus Blais Bluesi koosseisu ka väljalangemismängudes ning ta aitas Bluesil esimest korda klubi ajaloos võita Stanley karika. Hooajal 2020/21 tegi Blais NHL-is seni oma resultatiivseima hooaja, kui lõi 36 mänguga kaheksa väravat ja andis seitse väravasöötu.
2021. aasta juulis kaubeldi Blais koos tulevase draft'i valikuga Pavel Butšnevitši vastu Bluesist New York Rangersi. Hooaja 2021/22 alguses sai ta vigastada, mistõttu ta sel hooajal väljakule enam ei naasnud. Sel hooajal jäi tema arvele 14 mänguga neli väravasöötu. Rangersi meeskonnas jäigi Blaisil värav löömata, sest järgmisel hooajal suutis ta 40 mänguga kirja saada vaid viis väravasöötu.
2023. aasta veebruaris kaubeldi Blais Niko Mikkola ja Vladimir Tarassenko vastu tagasi Bluesi. Blais suutis seejärel teha allesjäänud hooajaga oma seni edukaima NHL-is, kui ta lõi 31 mänguga üheksa väravat ja andis 11 väravasöötu.
Kanada jäähokikoondise koosseisus osaleb Blais 2023. aasta maailmameistrivõistlustel.
2018.–2019. aasta maailma karikasari vigursuusatamises
2018.–2019. aasta maailma karikasari vigursuusatamises oli 40. ametlik vigursuusatamise maailma karikasarja hooaeg, mis algas 5. septembril 2018 ning lõppes 30. märtsil 2019. Võistlused toimusid kuuel distsipliinil: big air, mogulsuusatamine, pargisõit, rennisõit, suusakross ja vigurhüppamine. Hooaja põhisündmus oli 2019. aasta vigursuusatamise maailmameistrivõistlused.
Tüve-koimärslane
Tüve-koimärslane (Dahlica charlottae) on liblikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Liblikat on ka Eestis.
Boris Trull
Boris Trull (28. august 1914 Võru – 24. november 1996 Tallinn) oli eesti ajakirjanik.
1. novembrist 1945 kuni veebruarini 1990 oli ta ajalehe Sirp ja Vasar (hiljem Reede) vastutav sekretär.
Isiklikku
Tema õde oli luuletaja Debora Vaarandi.
Damien Duff
pisi|Damien Duff (2009) Damien Anthony Duff (sündinud 2. märtsil 1979 Ballybodenis) on Iirimaa jalgpallikoondise endine äärepoolkaitsja ja ääreründaja.
Damien Duff mängis Inglismaal 7 hooaega Blackburn Roversis, 3 hooaega Chelseas, 3 hooaega Newcastle'is ja 5 hooaega Fulhamis. Seejärel mängis ta ühe hooaja Austraalias Melbourne Citys. Karjääri lõpetas ta 2015. aastal kodumaal Shamrock Roversis.
Noortekoondised
Damien Duff esines Iirimaa eest 1997. aasta U-18 MM-il. Valikgrupis, kus lisaks Iirimaale olid veel Taani ja Poola jalgpallikoondis, lõppesid kõik mängud viigiga. Poola jäi kolmandaks, sest oli löönud teistest vähem väravaid. Iirimaa edestas Taanit, sest oli löönud võõrsil rohkem väravaid, ja pääses finaalturniirile Islandile. Seal sattus Iirimaa alagruppi, mille Prantsusmaa läbis täiseduga. Iirimaa alistas Šveitsi ja viigistas Iisraeli jalgpallikoondisega, tuli alagrupis teiseks ja pääses pronksmedalikohtumisele Hispaania vastu, mille kaotas 1:2.