cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Arhiivinõukogu
Ajalugu
1998. aasta arhiiviseadusega taastati arhiivinõukogu tegevus. Nõukogu esimees oli riigisekretär.
Via Postumia
pisi|380px|Via Postumia on kaardil tähistatud helesinisega. Roomast tulija jõudis teele Placentias, kasutades selleks kahte teist teed: [[Via Flaminia (tumesinine) ja seejärel Via Aemilia (punane)]] Via Postumia oli Itaalia põhjaosas asunud Vana-Rooma tee, mis rajati aastal 148 eKr konsul Spurius Postumius Albinus Magnuse poolt.
Arhiivinõukogu
Ajalugu
Praeguse arhiiviseaduse järgi kuuluvad arhiivinõukogusse avalikke ülesandeid täitvate asutuste esindajad, sealhulgas ülikoolide ja teadusasutuste esindajad ja kohaliku omavalitsuse arhiivi esindaja, ning erialaühenduste esindajad ja arhiivinduse asjatundjad. Arhiivinõukogu koosseisu ja töökorralduse kinnitab valdkonna eest vastutav minister käskkirjaga.
Via Postumia
Tee algas tänapäevase Genova linna juurest rannikult ja kulges edasi läbi mägede Dertona, Placentia (Via Aemilia tee lõpp-punkt) ja Cremona suunas (mis asus veidi ida pool kohast, kus tee Po jõega ristus). Cremonast, mis asus tee peamise haru keskpunktis, kulges tee edasi ida poole Bedriacumi (tänapäeva Calvatone), kus see hargnes.
Tee parempoolne haru suundus Mantovase ja vasakpoolne haru liikus edasi Verona suunas. Viimane ületas Adige jõel oleva Ponte Pietra silla, mis oli tollal ainus Adige jõel olev sild ja lõppes Aquileias, mis oli juba vabariigi ajast alates olnud oluline sõjaväeline piirlinn. Liguuria sõjaline vallutamine sõltus just sellest teest ja mitmed olulised Itaalia linnad võlgnevad oma tekke suuresti just Via Postumia maantee rajamisele.
Arhiivinõukogu
Arhiivinõukogu koosseis
Seisuga 2. november 2021 on arhiivinõukogu koosseis:
Via Postumia
Aastal 13 eKr hakkas keiser Augustus püüdlema Via Postumia ja Via Aemilia Scauri ühendamise poole. Neist moodustunud teele anti nimeks Via Julia Augusta ja nimetatud tee ulatus seejärel Placentiast (tänapäeva Piacenza) kuni Prantsusmaal La Turbie's asunud triumfikaareni. Hiljem pikendati teed Arelateseni (tänapäeva Arles), kus tee liitus Via Domitia nime kandnud teega, läbides Derthona (tänapäeva Tortona), Vada Sabatia (tänapäeva Vado Ligure), Albingaunumi (tänapäeva Albenga) ja Album Intimiliumi (tänapäeva Ventimiglia).
pisi|[[Verona linnas asuva Arco dei Gavi võlvkaare all asuv rekonstrueeritud Via Postumia lõik]]
Antiikajast pärinev Arco dei Gavi võlvkaar tähistab veel tänagi Via Postumia Verona linna viinud haru.
Viited
Chisholm, Hugh, ed. (1911). Encyclopædia Britannica (11th ed.). Cambridge University Press.
Nidwaldeni kanton
Nidwalden on kanton Šveitsi keskosas. Riigiõiguse seisukohalt on Nidwalden poolkanton ja saab saata vaid ühe esindaja Kantonite Nõukogusse. Asub Vierwaldstätterseest lõunas ja läänes.
Kantoni valitsus ja parlament asuvad Stansis.
pisi|tühi|Kantoni valdade kaart
Estline
Estline oli aastal 1989 loodud ja 2001 pankrotti läinud laevakompanii, mis tegeles reisiliiklusega liinil Tallinn–Stockholm.
Ajalugu
1989. aastal asutasid Estline'i Rootsi laevakompanii Nordström & Thulin (90%) ja Eesti ettevõtted (10%), sh Eesti Autoveod, Eesti Maanteed, Tallinna Autobussikoondis jt. Rootsis asuv ettevõte sai nimeks Estline AB ja Eestis asuv ettevõte Estline-Eesti AS.
Rootsi osapoolele kuulus 16. juunil Stockholmist ja 17. juunil 1990 Tallinnast liiklust alustanud parvlaev Nord Estonia. Järgmisest aastast alates renditi ainsa reisilaeva kõrvale (enamasti poole aasta kaupa) mitut ro-pax-laeva. Estline sai ENSV Transpordikomitee juhi Tiit Vähi allkirjastatud otsusega 10 aastaks ainuõiguse käitada Tallinna-Stockholmi laevaliini.
1992. aasta lõpul ühisettevõte reorganiseeriti ja Eesti poolel asuv ettevõte sai nimeks E-Liini AS. Eesti osapooleks asus 50 protsendiga Eesti Merelaevandus ning 1. veebruaril 1993 alustas Rootsi lipuga Nord Estonia asemel liiniliiklust Estline'i omanike ühiselt ostetud parvlaev Estonia.
Pärast Estonia hukku ehitati algselt Estonia kõrvale igapäevaste väljumiste tagamiseks mõeldud parvlaev Mare Balticum esialgu plaanitust põhjalikumalt ümber ning muude ümberkorralduste kõrval vahetati seejärel välja ka ettevõtte logo. Pärast 28. septembril 1994 alanud seisakut taastus liiniliiklus 11. detsembril.
1997. aasta sügisel, pärast Eesti Merelaevanduse erastamist tõid selle uued omanikud Tallinn–Stockholmi liinile parvlaeva Baltic Kristina, esialgu piiratud reisijate arvuga. 1. maist 1998 algas korraline igapäevane liiniliiklus kahe laevaga.
Enne seda oli Eesti Merelaevandus jaanuaris 1998 ostnud Nordström & Thulini osa välja ning nimetanud E-Liini ASi uuesti Estline'iks. Aastal 2000 oli Estline'i reisijate arv kasvanud 445 000ni. Detsembris 2000 sõlmis Eesti Merelaevandus mõlema laeva rendilepingu Tallinkiga ning jaanuaris 2001 jätkus liiklus Tallinn-Stockholmi liinil ühe laevaga Tallinki kaubamärgi all. Laevadeta ja seega sissetulekuta jäänud Estline läks suvel 2001 pankrotti.
Kultuurifilosoofia
Kultuurifilosoofia on kultuuri tähendust ning olemust uuriv filosoofiaharu.
Kultuurifilosoofia kujunes välja 18. sajandil ja 19. sajandi alguses, ehkki kultuurifilosoofilist problemaatikat leidub juba antiigist alates. Kultuurifilosoofia teke oli seotud valgustusliikumise arusaamisega kultuurist kui loodusest väljaspool seisvast nähtusest.
Tänapäeva kultuurifilosoofia tähtsaim osa on filosoofiline kultuurikriitika, mis uurib näiteks industriaalühiskonda, massimeediat ja tehnoloogiat, samuti sõda ja rahu, sotsiaalsete sidemete konflikti sotsiaalse mobiilsusega, globaliseerumist ja keskkonnaeetikat. Kultuuri saab vaadelda ka ühiskondliku olelusvõitlusega, näiteks on eri ühiskonnagruppide ligipääs kultuuritoodetele ja -teenustele erinev. Selliste küsimuste puhul põimub kultuurifilosoofia sotsioloogiaga.
Ajalugu
Klassikalise valgustusliikumise aja kultuurifilosoofia tugines humanismile, ratsionalismile ja historismile. Seda iseloomustas usk inimkonna ja ühiskonna progressisse vabaduse ja mõistuse võidukäigu suunas. Tähtsamad autorid olid Voltaire, Denis Diderot, Nicolas de Condorcet ja Jean le Rond d'Alembert.
Elufilosoofia esindajad esitasid klassikalisele kultuurifilosoofiale äärmusliku väljakutse. Arthur Schopenhauer rääkis ühiskonna paratamatust inimvaenulikkusest ja julmusest, olemise põhja irratsionaalsusest ja intuitsiooni eelistest mõistuse ees.
Friedrich Nietzsche kritiseeris oma filosoofias teaduslikku maailmakäsitust ja moraalinorme, mis võetakse kriitikata omaks, kuigi need on tõsises vastuolus inimteadvuse esteetilise arenguga.
19. sajandi lõpus tekkisid kohalike tsivilisatsioonide teooriad, mis panid rõhku kultuuride unikaalsusele ja struktuurilistele eripäradele. Neid ideid arendasid Nikolai Danilevski, Konstantin Leontjev ning hiljem ka Oswald Spengler, kelle teoreetiliste vaadete kujunemist mõjutas Nietzsche filosoofia, mille järgi inimkonna mõistel ei ole tegelikkuses vastet. Spengleri järgi on igale kultuurile omane terve vaimumaailm, mida väljendab alussümbol ning mis on unikaalne ja võõrale silmale läbipaistmatu. Spengler vastandab kultuurile tsivilisatsiooni kui selle loojangufaasi, ning see vaade mõjutas paljusid 20. sajandi kultuurifilosoofia kontseptsioone.
Kristjan Hirmo
Kristjan Hirmo (sündinud 13. jaanuaril 1976 Alaküla külanõukogus Põlva rajoonis) on eesti raadiosaatejuht ja DJ.
Üks tervest plejaadist kuulsustest, kes on töötanud raadiojaamas Mega FM.
1999. aastast töötab ta raadiojaamas Sky Plus, kus on eetris argipäeviti. Lisaks juhib ta nädalavahetusel eetris olevat tantsu- ja klubimuusikasaadet "Hirmo Faktor".
Aijaži
Aijaži (ka Aijažu muiža) on küla (vidējciems) Lätis Sigulda piirkonna Lēdurga vallas.
Külast läheb läbi maantee V129. Aijaži mõisa lehis ümbermõõduga 3,35 meetrit on looduskaitse all.
Aastal 2013 oli külas 116 elanikku. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Krimulda piirkonda.
Eesti vabariigi valitsemise ajutine kord
Põhiseaduse § 25 kaotas kehtivuse 9. augustil 1920 (RT 1920, 113/114, 244).
§ 12-a jäi kehtima ka pärast uue põhiseaduse jõustumist 21. detsembril 1920 ja kaotati eriseadusega 19. novembril 1921 (RT 1921, 101, 192).
Eesti vabariigi valitsemise ajutine kord.
RT 1919, 44, 91.
I. Üleüldised määrused.
§ 1. Eesti on iseseisev rippumata demokraatlik vabariik.
§ 2. Eesti vabariigi maa-alasse kuulub: Harjumaa, Läänemaa, Järvamaa, Virumaa ühes Narva linna ja ümbruskonnaga, Tartumaa ühes Piirisaarega, Petserimaa (Petseri linn ühes Petseri, Irboska (Isborski), Pankovitsa ja Labotka (Slobotka) vallaga, Võrumaa ühes Vana-Laitsina vallaga, Viljandimaa, Pärnumaa ühes Öpiku (Ipiku), Laatre (Mõisaküla), Araveste, Metsküla ja Heinaste vallaga, Valga linn ühes Valga, Paju, Sooru, Luke, Oomuli, Põdeli ja Ergmäe vallaga ning muud piiriäärsed mannermaakohad, kus Eesti rahvas elamas; Saaremaa, Hiiumaa, Muhumaa, Ruhnu, Kihnu, Vormsi, Osmussaar, Pakri saared, Naissaar, Äigna, Pranglisaared, Suur- ja Väike-Tütarsaar ning teised Lääne mere, Riia ja Soome lahe saared ja leetseljakud, mis seespool järgmist piirkonda: Alates Heinaste valla lõunapiirilt läheb lõuna poolt Greetagrunti läbi Grnw. ida pik. 23° 16' ja p. l. 57° 40' punktini, pöörab sealt Kalgrundi peale ida p. 22° 45' ja p. l. 58° punktini, läheb sealt Sõrvesääre leetseljaku otsa, ida pik. 22° ja p. l. 57° 46' punktini, läheb sealt paralleli mööda kuni 21° meridianini, sealt meridiani mööda kuni p. l. 59°-ni, sealt pöörab Soome lahte ja läheb õigel joonel põhja poolt Revelsteini leetseljakut ida p. 25° ja p. l. 59° 53' punktini, läheb sealt paralleli mööda põhja poolt Suurt Tütarsaart kuni 28° 10' meridianini.
Eesti vabariigi piiride lõpulik kindlaksmääramine naabririikidega mannermaa ja mere poolt sünnib rahvusvaheliste lepingute läbi ja tingimustel, mis lepingutes ette nähtakse.
§ 3. Eesti vabariigi riigikeeleks on Eesti keel.
Nendes kohtades, kus elanikkude enamus mitte Eesti, vaid kohalisel vähemus-rahvusel on, võib kohaliku omavalitsuseasutuste asjaajamise keeleks olla selle vähemus-rahvuse keel, kusjuures igaühel õigus on neis asutustes riigikeelt tarvitada, Kohalikud omavalitsusasutused, kus vähemus-rahvuse keel tarvitusel on, peavad riigikeelt tarvitama omas läbikäimises riikliste asutustega, kui ka nende teiste omavalitsusasutustega, kus mitte sama vähemus-rahvuse keel tarvitusel ei ole.
Kohalikkudest vähemusrahvustest kodanikkudel on õigus riiklistesse keskasutustesse kirjalikult omas keeles pöörata. Vähemus-rahvuste keelte tarvitamine kohtu ja kohalikkudes riiklistes asutustes määratakse ligemalt eriseadustes.
II. Kodaniku õigustest ja kohustustest.
§ 4. Kõik Eesti vabariigi kodanikud on seaduse ees ühetaolised. Seisuslisi eesõigusi ja tiitlid Eesti vabariigis ei ole.
§ 5. Eesti vabariigis on algharidus kõikidele kooliealistele sunduslik ja maksuta. Iga vabariigi kodanik võib omas emakeeles haridust saada.
§ 6. Ühegi Eesti vabariigi kodaniku isiku- ja korteripuutumatust, kirjavahetuse saladust, südametunnistuse-, usutunnistamise-, sõna-, keeletarvitamise-, trüki-, koosoleku-, ühinemise- ja liikumisevabadust ei või kitsendada muidu, kui tingimustel, mis seadustes määratakse.
§ 7. Eesti vabariigis tuleb kindlustada igale kodanikule inimväärilise ülespidamise õigus sellekohases seaduses määratud korras; selle õiguse teostamiseks tuleb kindlustada kodanikkudele õigus maad saada harimiseks ja eluasemeks ning võimalus tööd saada, samuti ema- ja tööjõukaitse ning nooruse, vanaduse, töövõimetuse ja õnnetuste puhul tarviliku toetuse saamine riigilt.
§ 8. Eesti kodanikkude vabadusi ja õigusi kitsendada ning iseäralisi kohustusi määrata võib ainult seaduslikus korras väljakuulutatud sõjaseisukorra põhjal ja sellekohaste seaduste piirides.
III. Võimudest.
§ 9. Eesti vabariigi kõrgem võim kuulub Eesti vabariigi rahvale. Rahva nimel ja tema valikul teostab kõrgemat võimu Asutav Kogu. Vabariigi seaduslikuks esitajaks on Asutava Kogu esimees; riigiesituse küsimustes on Asutava Kogu esimehel õigus saada vabariigi valitsuselt vastavat informatsioni.
Asutava Kogu volitusel ja valve all teostab ülemat valitsuslist võimu vabariigi valitsus. Asutava Kogu volitusel ja vabariigi nimel teostab ülemat kohtulist võimu riigikohus.
Asutav Kogu, vabariigi valitsus ja riigikohus teostavad nendele antud võimu, alalõpmata hoides ja kaitstes vabariigi välist rippumatust ja puutumatust, rahva õigusi ja head käekäiku, sisemist avalikku korda ja julgeolekut, ning kodanikkude õigusi ning vabadusi.
IV. Asutav Kogu.
§ 10. Asutav Kogu seab oma ülesandeks:
Välja anda Eesti vabariigi põhiseadus välja anda ühes kodanikkude õiguste ja vabaduste aluste kindlaksmääramisega; ühtlasi kindlaks määrata maakorralduse ja tähtsamate ühiskondliste uuenduste alused.
§ 11. Kuni jäädavas põhiseaduses ettenähtud seadusandline asutus oma tegevust ei ole alganud, teostab Asutav Kogu riigi seadusandlist ja juhtivat võimu; tema
a) annab välja seadusi;
b) määrab vabariigi sissetulekute ja väljaminekute eelarve, kinnitab vabariigi kontrolöri aruanded, otsustab laenude ja raha tegemist;
d) valib vabariigi valitsuse liikmed ehk ministrid ja nende kohuste täitjad ja vabariigi valitsuse esimehe ehk peaministri ja tema asemiku, riigikohtu liikmed ja esimehe ja riigikontrolöri ja kinnitab ametisse riigi kontroll-nõukogu liikmed;
e) arutab ja kinnitab võõraste riikidega tehtavad lepingud ja liidud; volitab sõda kuulutama ja rahu tegema; kuulutab välja sõjaseisukorra;
g) teostab ülemvalvet vabariigi valitsuse tegevuse üle ja võib temalt ja tema liikmetelt aru pärida ja neid vastutusele võtta ning juhtnööre ja ülesandeid valitsusele anda.
§ 12. Jooksva seadusandluse jaoks eraldab Asutav Kogu oma liikmetest erilise seadusandlise delegatsioni, kelle täita on Asutava Kogu istangute vaheaegadel ka muud Asutava Kogu poolt pealepandud kohustused. Selle delegatsioni korralduse ja võimkonna määrab kindlaks Asutav Kogu ligemalt eriseaduses.
Nõva (perekonnanimi)
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Nõva Eestis 5 mehel ja 11 naisel.
Eesti vabariigi valitsemise ajutine kord
IV. Asutav Kogu.
Selle paragrahvi põhjal vabariigi valitsuse poolt väljaantud seadused ja krediidimääramised lõpetavad oma maksvuse, kui nad kahe nädala jooksul peale Asutava Kogu istumiste vaheaja lõppemist Asutavale Kogule vabariigi valitsuse poolt kinnitamiseks ette pole pandud, ehk kui nad peale ettepaneku Asutava Kogu poolt kinnitamist ei leia.
Sel seadusel on edasilükkamatuse iseloom.
RT 1919, 109, 199.
§ 13. Asutava Kogu seadused, millel edasilükkamatuse iseloom puudub, peab ette pandama rahvale vastuvõtmiseks ehk tagasilükkamiseks, kui 25.000 hääleõiguslist kodanikku ehk 1/3 Asutava Kogu liikmetest seda nõuavad. Asutav Kogu määrab tingimused ja tähtajad, mis rahvahääletamisel täitmisele võtta.
Eesti kodanikkudele kindlustatakse seaduste algatusõigus, kui sellekohane ettepanek tehtakse vähemalt 3000 hääleõigusliku kodaniku poolt, korras, mis lähemalt määratakse sellekohases seaduses.
V. Vabariigi valitsus.
§ 15. Eesti vabariigi ülemat korraldavat ja täidesaatvat võimu teostab vabariigi valitsus. Tema valitseb kõigi vabariigi sise- ja välisasjade üle, kokkukõlas seadustega ja määrustega, mis Eestis maksavad, samuti ka juhtnööridega ja ülesannetega, mis Asutava Kogu poolt temale antakse:
d) hoolitseb vabariigi rahaasjade eest, paneb Asutavale Kogule ette riigi sissetulekute ja väljaminekute eelarved ja aruanded;
e) paneb Asutavale Kogule ette seaduste eelnõud;
f) annab Asutavale Kogule aru omast tegevusest ja kavatsustest.
§ 17. Vabariigi valitsuse tegevust ühtlustab ja valitsuse koosolekuid juhatab valitsuse esimees, ehk tema äraolekul tema asemik, kes mõlemad valitakse valitsuse ametikestvuse ajaks.
Valitsus on otsusevõimuline, kui vähemalt pool tema liikmeid koos on. Valitsuse koosolekud on kinnised.
Vabariigi Valitsuse esimehe ja liikmete vahekorra ja Valitsuse tegevuse korraldamise kohta pannakse maksma lähemad määrused eriseaduse väljaandmise teel.
§ 18. Asjad, mis Vabariigi valitsusele alluvad, jagatakse Asutava Kogu poolt ametkondade ehk ministeriumite järele Valitsuse liikmete vahel ära. Ministeriumid on: 1) haridus-, 2) kaubandus- ja tööstus-, 3) kohtu-, 4) põllutöö-, 5) raha-, 6) sise-, 7) sõja-, 8) teede-, 9) toitlus-, 10) töö- ja hoolekande- ja 11) välisministerium.
VI. Asutava Kogu ja vabariigi valitsuse liikmete õigustest.
§ 19. Asutava Kogu ja vabariigi valitsuse liikmed vastutavad üleüldisel alusel niihästi harilikkude süütegude eest, mis nende poolt korda saadetud Asutava Kogu ehk valitsuse liikmeks olemise ajal, kui ka süütegude eest, mis nende poolt korda saadetud ametikohuste täitmisel ehk täitmise puhul.
Asutavas Kogus ehk tema komisjonides ettekantud mõtteavalduste ja seletuste eest ei või kedagi vastutusele võtta.
§ 20. Asutava Kogu ja vabariigi valitsuse liikmeid võib nende poolt kordasaadetud süütegude pärast vastutusele võtta ehk aresteerida ja nende korterid läbi otsida ainult Asutava Kogu ehk, kui A. K. koos ei ole, § 12. ettenähtud seadusandlise delegatsioni otsuse põhjal. Eitav otsus on lõpulik. Jaatava otsuse põhjal vastutusele võtmise asjus lahkub kaebealune ametikohuste täitmiselt ning asja arutamine allub riigikohtule.
§ 21. Asutava Kogu ja valitsuse liikmed on vabastatud riigikaitse teenistuse kohustest.
VII. Seaduste ja määruste jõud.
§ 22. Kõik senised seadused ja seaduslised määrused jäävad maksma, kuni Asutav Kogu, vabariigi valitsus, ehk muud sellekohased seaduslikud võimud neid seaduslises korrras ei kaota, ei muuda, ega täienda, ehk kui see valitsemise ajutine kord neid ei ole juba kaotanud, muutnud ehk täiendanud.
§ 23. Vabariigi seadused omandavad seadusliku jõu nende vastuvõtmisega Asutava Kogu ehk vabariigi seadusandlise asutuse poolt ja hakkavad maksma "Riigi Teatajas" avaldamise ja kohalejõudmise päevast, kui mitte teist tähtaega ja teistsugust avaldamise korda A. K. poolt ei ole ettenähtud.
VIII. Valitsemise ajutise korra elusseviimine ja muutmine.
§ 24. Seda valitsemise ajutist korda võib muuta ainult siis, kui vähemalt pool Asutava Kogu liikmete üleüldisest arvust sellega nõus on.
§ 25. Vabariigi ajutine kord hakkab maksma tema avaldamise päevast "Riigi Teatajas" ja maksab kuni Eesti vabariigi põhiseaduse väljakuulutamiseni.
Asutava Kogu esimees: A. Rei.
Sekretäär: H. Martna.
Madukaellased (kilpkonnad)
Madukaellased  (Chelidae) on kilpkonnaliste sugukond.
Klassifikatsioon
Madukaellaste sugukond klassifitseeritakse alamsugukondadeks:
Estonian Voices
thumb|Estonian Voices esinemas [[muinastulede öö üritusel Lennusadamas Suure Tõllu pardale ehitatud laval Foto: Ave Maria Mõistlik, 31. august 2019 ]] pisi|Estonian Voicese eestvedaja on Kadri Voorand Estonian Voices on a cappella muusikat viljelev eesti vokaalansambel. Ansambel asutati 2010. aastal.
Vokaalansambel Estonian Voices sündis Jazzkaare ja Euroopa kultuuripealinn Tallinn 2011 algatusel eriprojekti raames koostöös vokaalansambli M-Pacti solisti ja arranžeerija Britt Quentiniga. Algkoosseisu kuulus viis liiget: Kadri Voorand, Mirjam Dede, Mikk Dede, Ott Kartau ja Ott Kask.
Ansambel astus esimest korda lavale 9. mail 2010 Estonia kontserdisaalis emadepäeva kontserdil. Esimene lugu oli «Eriline».
Koosseis
Ansambel esineb tavaliselt sekstetina.
Ansamblis on kaasa teinud:
Paparčiai
Paparčiais asub kaks linnamäge. Paparčiai linnamäge uuriti aastal 1974, see oli kasutusel esimesel aastatuhandel ja teise aastatuhande alguses. Linnamäe kõrgus on 16-18 m, pindala 3-7x25m. Küla ennast mainiti esimest korda XIV sajandil (Pobarthin), aastal 1394 toimus selle all lahing leedulaste ja ristisõdijate vahel. XVII sajandil rajas Stanislovas Beinartas sinna dominiiklaste kloostri, mis suleti XIX sajandil tsaarivõimude vastu suunatud ülestõusude tagajärjel. Tsaariajal kandis küla vene keeles nime Попорце. Aastail 1927-1928 oli sealseks kirikuõpetajaks Alfonsas Petrulis. Aastal 1994 rajati külla peapiiskop Audrys Juozas Bačkise eestvedamisel uus klooster.
Vana-Antsla Kõvvõrjärv
Kõvvõrjärv (ka Vana-Antsla Kõvvõrjärv, Vana-Antsla tiik) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Vana-Antsla alevikus. Veekogu pindala on 2,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1191 m. Veekogus on 1 saar.
Veekogu jääb Vana-Antsla mõisa pargi alale.
Seda läbib Vastsekivi oja.
Jennersdorfi ringkond
Jennersdorfi ringkond (ungari Gyanafalvi járás, horvaadi Kotar Jennersdorf, sloveeni Okrožje Ženavci) on ringkond Austrias Burgenlandi liidumaal.
Haldusjaotus
Ringkonda kuuluvad järgmised vallad:
Hirmo Faktor
"Hirmo Faktor" oli kahetunnine raadiosaade, mis oli eetris reedeti ja laupäeviti raadios Sky Plus.
Saadet juhtis DJ Kristjan Hirmo ning selles kõlas elektrooniline tantsumuusika.
Alisa
Alisa on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 196. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Alisa 942 naisel.
2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Alisa 1148 naisel. Alisa oli populaarsuselt 164. naisenimi.
Olivier Levasseur
Olivier Levasseur (1688 või 1690 – 7. juuli 1730) oli piraat hüüdnimega La Buse või La Bouche (Sisalik), sest nõnda kutsusid teda kaaslased ta varasemates lahingutes merel. Levasseur näitas üles halastamatust.
Elu
Levasseur sündis Calais' linnas rikka kodaniku peres Üheksa-aastase sõja (1688–97) aastatel. Ta omandas hiilgava hariduse ja sai mereväeohvitseriks. Hispaania pärilussõjas (1701–1714) sai ta Prantsuse kuningalt Louis XIV-lt markii tiitli ja Prantsusmaa krooni litsentsi vastaste laevade kaaperdamiseks. Kui sõda läbi oli, keeldus ta koju naasmast ja ühines 1716. aastal Benjamin Hornigoldi mereröövlitega. Hoolimata sellest, et Levasseuril oli vaid üks silm, saavutas ta meeste hulgas kiiresti vajaliku autoriteedi.
Pärast üheaastast edukat röövimist otsustas Levasseur teistest eralduda ja näidata oma oskusi Lääne-Aafrika rannikul. Aastal 1719 tegutses ta koos Howell Davise ja Thomas Cocklyniga. 1720. aastal ründasid nad Ouidah' orjasadamat Benini rannikul ja põletasid selle maha. Sama aasta talvel hukkus tema laev Mosambiigi kanalis ning ta pidi talvituma Anjouanil, ühel Komoori saartest.
1721 rajasid Levasseur, John Taylor ja Edward England Sainte-Marie saarele Madagaskari ranna lähedal oma kindluse. Nad tegid röövretke Lakadiivide sadamatele, müüsid saadud naudi Hollandi kaupmeestele ja teenisid sel kombel 75 000 Inglise naela (2008. aasta vääringus 10,5 miljonit naela). Levasseur ja Taylor tüdinesid peagi Englandi "iiri kõnepruugist" ja jätsid ta maha Mauritiuse saarele.
Varsti pärast seda panid Levasseur ja Taylor toime merendusajaloo suurima röövi, röövides paljaks suure Portugali galeooni "Nossa Senhora do Cabo" ("Meie Neemedaam") ehk "Virgem Do Cabo" ("Neeme Neitsi"). Saagiks saadi hulk kulda ja kalliskive, mis olid kuulunud Goa piiskopile, Portugali India asekuningale ja Ida-Indiate patriarhile. Virgem Do Cabo oli ankurdatud Réunioni saarele, kuna laeva kere, üks raa ja taglas oli saanud tormis tugevalt viga ja tegeldi parandustöödega, aluse 72 kahurit ei olnud laskepositsioonil. Seetõttu hõivasid piraadid laeva ühegi lasuta. (Kogu see intsident kajastub Robert Louis Stevensoni romaanis "Aarete saar" tegelase Pika John Silveri suu läbi, kes räägib galeoonist nimega "Indiate Asekuningas".)
Nende saak koosnes kümnetest kulla- ja hõbedakangidest, mitmest tosinast kuldginide kirstust, teemantidest, pärlitest, siidist, kunstiteostest ja Goa Se katedraalist pärit religioossetest esemetest nagu Goa Tulerist, mis oli valmistatud puhtast kullast ja poole kämbla ulatuses kaetud teemantide, rubiinide ja smaragdidega. Tulerist oli nii raske, et Levasseuri laeva kandsid selle kolm meest. Varanduse koguväärtust hinnati 1968. aastal 100 miljonile naelsterlingile ). Trümmist leitud saak oli nii ulatuslik, et piraadid loobusid isegi laevameeskonna taskute läbiotsimisest.
Saagi jagamisel selgus, et iga piraat oli saanud 50 000 kuldgini (kaasaegses vääringus 7,5 miljonit naelsterlingit) ja 42 teemanti. Ülejäänud kulla jagasid Levasseur ja Taylor pooleks ning Levasseur kahmas endale Tuleristi.
1724. aastal saatis Levasseur oma mehe Bourboni saare (tänapäeva Réunion) kuberneri juurde, saamaks teada, kas vastab tõele, et India ookeani mereröövlid saavad amnestia, kui nad loobuvad röövimisest. See ei vastanud tõele, Prantsuse valitsus soovis pigem röövitud varandust tagasi, mispeale Levasseur varjus ülisalajasse paika Seišellide saarestikus. Lõpuks arreteeriti piraat tänapäeval Tôlanaro nime kandva sadama lähedal Madagaskaril. Ta toimetati Saint-Denis'sse Réunioni saarel ja poodi 7. juulil 1730 kell 17.
Aare
300px|pisi|Olivier Levasseuri krüptogramm pisi|Olivier Levasseur' tähestik Levasseuri krüptogramm on seitsmeteistkümnest reast koosnev salaläkitus, mis algselt oli piraadi kaelavõrul, mille ta rahva hulka viskas ja hüüdis: "Leidku mu varandus need, kes mind mõistavad!" Mis keest sai, ei ole tänapäeval teada. Paljud aardeotsijad on püüdnud seda poolmüütilist varandust leida.
1923. aastal leidis Rose Savy Seišellide Mahé saare Bel Ombre ranna kividele sisse graveeritud veidraid figuure. Nende hulgas olid koera, mao, kilpkonna, hobuse, kärbse, kahe ühinenud südame, lukuaugu, silma, kirstu, alasti naise ja mehepea kujundid. Toonane ajakirjandus seostas neid piraatidega.
Samuti olevat Levasseuri võitluskaaslane Bernardin Nageon de L'Estang (hüüdnimega Le Butin), kes suri seitsekümmend aastat pärast Levasseuri, jätnud testamendi, milles olid Levasseuri tähestiku võti ja viited mõnedele varanduse osadele. Selles oli kaks läkitust ja kolm krüptogrammi: "'Ma olen laevahukus kaotanud palju dokumente. Neli mu varandust on alles. Meie kapten sai haavata, ta teadis, et olen vabamüürlane. Tema varandus on sellega minu käes. Las mu vanim poeg otsib need üles ja paneb meie maja püsti.'"
1947. aastal võttis dokumendid endale uurida briti teadlane Reginald Cruise-Wilkins, kes kohtas krüptogrammi lahendamisel raskusi, mida seal varem ei arvatud olevat. Krüptogramm on kirjutatud vabamüürlaste tähestikus ja on ühtlasi piltmõistatus. Cruise-Wilkins dešifreeris vaid läkituse kaks esimest tähte. Eri ridu kokku viies leidis ta tekstist seejärel viited sodiaagile, Saalomoni võtmele ja Heraklese 12 vägitööle. Varandusekamber olevat kusagil õige sügaval ja hoolikalt kaitstud mereloodete eest, selleni võib viia kivitrepp.
Kuni oma surmani Réunionil kaevas Cruise-Wilkins Mahé saarel. Ta leidis koopa, milles vedelesid kaks vana püstolit, mõned mündid ja tõenäoliselt piraadi sarkofaag. Ta suri 3. mail 1977, enne kui oli dešifreerinud Levasseuri läkituse viimase rea. Tema Seišellide ajaloolasest poeg John otsib varandust ikka veel, keskendudes peamiselt sellele, kuidas on Heraklese vägitööd läkituses reastatud. .
Levasseuri elu pärast 1721. aastat ja tema aarde otsimist kajastab ilukirjanduslikus võtmes Aarne Ruben oma romaanis "Ilusast naisest ei saa head muumiat" (2011).
Iia ristimänd
thumb|Iia ristimänd Iia ristimänd on ristimänd Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Iia külas.
Marvin Friedrich
Marvin Friedrich (sündinud 13. detsembril 1995 Kasselis) on Saksamaa jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Saksamaa kõrgliigaklubis Mönchengladbachi Borussia.
Iia ristimänd
Ümbermõõt 2,6 m, kõrgus 25 m (1998).
Viiruki järv
Viiruki järv (ka Möldri paisjärv, Viiruki paisjärv) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Kõlbi külas. Veekogu pindala on 5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 899 m.
Marvin Friedrich
2018. aasta jaanuaris siirdus Friedrich Saksamaa esiliigaklubisse Union Berlin. Hooajal 2018/19 kindlustas ta klubiga pääsu Saksamaa kõrgliigasse.
2022. aasta jaanuaris sõlmis Friedrich lepingu Mönchengladbachi Borussiaga.
Aastatel 2014–2016 mängis Friedrich Saksamaa noortekoondistes. 2014. aastal tuli Friedrich Saksamaa kuni 19-aastaste koondisega Euroopa omavanuste meistriks.
Iia ristimänd
Männi tüvesse on lõigatud riste.
Lisandra
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 257. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Lisandra 640 naisel.
Lisandra oli keskmiselt 6 aasta vanune (mediaanvanus oli 6).
Plateliai
Plateliai on alev Leedus Plungė rajoonis, Plateliai valla halduskeskus. Alev asub Plateliai järve kaldal. Vene keeles on alevi kohta kasutatud nimekuju Плотеле.
Alevis on raamatukogu, gümnaasium ja jahtklubi. Plateliais asub Žemaitija rahvuspargi administratsioon.
Vaatamisväärsusteks on aastal 1744 valminud kirik ja selle kellatorn, Plateliai mõisakompleks. Alevis on koduloomuuseum, mis asub mõisa aidas. Mõisa pargis kasvab Leedu suurim saarepuu (kõrgus 32 meetrit, ümbermõõt 7,2 meetrit).
Ajalugu
Plateliaid on esimest korda mainitud aastal 1450. Arvatakse, et algselt paiknes alev Plateliai järve saarel, kuhu XVI sajandil ehitati Plateliai kirik. XVII sajandil põlesid sealsed hooned maha.
XVIII sajandi kolmandal veerandil sai alevist Ogińskite valdus. Aastal 1923 hävis peaaegu kogu alev tulekahjus. Nõukogude ajal oli Plateliai kohaliku kolhoosi keskasula. Aastast 2003 toimub alevis igal suvel festival „Roko naktys“ (tõlkes Rockiöö).
Sotsiaalse vastutuse standard SA8000
Sotsiaalse vastutuse standard SA8000 ehk lühendatult SA8000 (inglise Social Accountability 8000) on töötajate õigusi käsitlev vabatahtlik rahvusvaheline standard ja kontrollisüsteem.
SA8000 algatas 1997. aastal rahvusvaheline valitsusväline sotsiaalse vastutuse organisatsioon Social Accountability International.
SA 8000 põhineb Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsioonide, ÜRO inimõiguste deklaratsiooni ja lapse õiguste konventsiooni sätetel.
Standardi kriteeriumid näevad nt ette laste töö ja sunniviisilise töö kasutamise piiramist, nõuded ohutule ja tervislikule töökeskkonnale.
SA8000 saab kasutada igas suuruses asutuses või ettevõttes kõigis majandusharudes.
Pilvi Blankin-Jones
Pilvi Blankin-Jones (aastani 1979 Pilvi Blankin; 1979–2014 Pilvi Blankin-Salmin; sündinud 13. jaanuaril 1955 Rakveres) on eesti vaibakunstnik.
Ta sündis kooliõpetajate perekonnas. Ta õppis Torma Põhikoolis ja lõpetas 1973. aastal Jõgeva Keskkooli. Aastatel 1979–1984 õppis ta ERKIs tekstiili kunstilise kujundamise erialal. Pärast lõpetamist on ta tegutsenud vabakutselise gobeläänikunstnikuna. 2010. aastal omandas ta Tallinna Ülikoolis kunstiõpetaja eriala.
1993–1994 ülemaailmsel näitusel "Tekstiili esteetiline sõnum 20. sajandile" osales ta finaalis, osavõtjaid oli kokku ligi 1000.
Liikmesus
Ta on Eesti Kunstnike Liidu liige ning kuulub ka Eesti Tekstiilikunstnike Liitu.
Isiklikku
Oli abielus illustraatori ja akvarellikunstniku Aleksander Salminiga. Abielus James Jonesiga. Tal on esimesest abielust tütred Joanna Kitsnik ja Elisabeth Salmin. Tal on vennad on Taavi ja Aavo Blankin.
Id Tech 1
id Tech 1 (ka Doom Engine) on avatud lähetkoodiga mängumootor, millel põhinevad ID Software-i arvutimängud Doom ning Doom 2. id Tech 1-te on kasutatud veel järgmistes mängudes: HeXen, Heretic, Strife, HacX.
Eesti filmi andmebaas
Selle eesmärk on põhjalikult kirjeldada Eesti filmipärandit, koguda filmiinfot Eesti filmide, nende tootjate, sisu, teemade, liikide ja žanrite, režissööride, osatäitjate jne kohta ning teha kättesaadavaks võimalikult palju nende filmiteostega ja Eesti filmivaldkonnaga kaasnevat teavet. Filmiteosed on detailselt märksõnastatud, mis võimaldab teabeotsingut paljude sisutunnuste põhjal.
Andmebaas avati 2012. aasta 12. detsembril. 2017. aasta alguse seisuga oli andmebaasis rohkem kui 16 200 täis- ja osakirjet alates 1912. aastast Eestis tehtud filmide kohta. Filmiandmebaas valmib etapiviisi aastatel 2011–2022.
Eesti filmi andmebaasi (elektroonilist rahvusfilmograafiat) koostab MTÜ Eesti Filmi Andmebaas, mille asutasid 2007. aasta lõpus ettevõtte F-Seitse filmiprodutsent Reet Sokmann ning Tallinna Ülikooli Balti Filmi- ja Meediakooli meediaosakonna juhataja Hagi Šein, kes on ka MTÜ juhatuse liikmed.
Sinihall luga
Sinihall luga (Juncus inflexus) on loaliste sugukonda loa perekonda kuuluv õistaim.
2014. aastal Eesti uue taimeatlase välitööde käigus selgus, et sinihalli loa populatsioon Jõhvi juures on endiselt elujõuline. Taimeatlase välitöödel on teda leitud ka Klooga lähedalt (üksik taim) ning suurem elujõuline populatsioon Saaremaal Sõrve poolsaarel.
Derek Riggs
Derek Riggs (sündinud 13. veebruaril 1958 Portsmouthis) on Inglise kunstnik. Tema loodud on Iron Maideni maskott Eddie. Tema kujundatud on mitmed selle ansambli albumite ja singlite kaaned. Ka on ta kujundanud Iron Maideni tribuutbändi The Iron Maidens debüütplaadi "World's Only Female Tribute to Iron Maiden" ning Bruce Dickinsoni sooloalbumi "Accident of Birth" kaaned.
Folk Highlights Orchestra
pisi|Folk Highlights Orchestra festivalil [[Viru Folk (2010)]] Folk Highlights Orchestra on Eesti ansambel. Ansambel asutati 1995. Ansambel lõpetas ajutiselt tegevuse 2001 aastal, kuid taas tuldi kokku 2009. aastal.
Ansambel mängib peamiselt iiri ja šoti rahvamuusikast mõjutatud meloodiaid.
Koosseis
Ansamblis on teiste seas kaasa teinud:
Milana
Milana on naisenimi.
Marten
Marten võib tähendada järgmist:
Milana
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 214. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Milana 801 naisel.
Pavaan (Fauré)
Pavaan oopus 50 on prantsuse helilooja Gabriel Fauré teos, mille ta kirjutas 1887. aastal. Algselt oli see klaveripala, kuid sai tuntuks orkestriversioonis koos kooriga või ilma. Teose rütmi aluseks on 16. sajandi õukonnatants pavaan. Sellele rajatud harmoonia ja meloodia tõusud ning mõõnad moodustavad kokku belle époque ' ile omase lummava elegantsi. Pavaan on orkestreeritud väikesele koosseisule, kuhu kuuluvad keelpillid, kaks flööti, kaks oboed, kaks klarnetit, kaks fagotti ja kaks metsasarve. Esitus kestab tavaliselt umbes kuus minutit.
Ajalugu
Pavaani originaalversioon on kirjutatud klaverile. Helilooja ise nimetas seda elegantseks, kuid muus mõttes ebaoluliseks. Fauré soovis, et seda mängitaks elavamalt, kui seda tavaliselt mängitakse. Dirigent Sir Adrian Boult kuulis mitu korda Fauréd mängimas teose klaveriversiooni ja märkis, et helilooja valis tempoks vähemalt 100 lööki minutis. Reibas tempo pidi rõhutama, et Pavaan ei ole Saksa romantismile omane teos. Hiljem lisatud tekst meenutab tantsijate omavahelist vestlust.
Fauré komponeeris pavaani orkestriversiooni 1887. aasta suvel Le Vésinet's. Ta nägi ette väikese koosseisuga orkestriteost, mida mängitakse kerge repertuaariga suvekontsertide sarja raames. Pärast teose pühendamist oma patroonile, krahvinna Elisabeth Greffulhe'ile, pidas ta vajalikuks muuta seda suurejoonelisemaks. Krahvinna soovitusel lisas ta nähtamatu koori ja võimaluse lisada tantsijad. Tekst koosneb Paul Verlaine'i stiilis kirjutatud seosetutest värssidest, mis väljendavad abitust romantiliste tunnete väljendamisel ja armastuse reetlikkust. Teksti autor on Robert de Montesquiou.
Orkestriversiooni esmaettekanne toimus 25. novembril 1888 Orchestre Lamoureux' esituses. Kolm päeva hiljem esitati kooriga versioon heliloojate organisatsiooni Société Nationale de Musique kontserdil. 1891. aastal aitas krahvinna Greffulhe lavale tuua koori ja tantsijatega versiooni. Sellest kujunes tantsuline etendus, mis kaunistas krahvinna aiapidu Boulogne'i metsas.
Algusest peale oli Pavaan tohutult populaarne, nii kooriga kui ka ilma. Koos Léonide Massine’ loodud koreograafiaga võeti Pavaani balletiversioon 1917. aastal Sergei Djagilevi balletikompanii Ballets Russes repertuaari. Mõned kriitikud nimetasid balletti kahvatuks, kuid Djagilev oli sellesse kiindunud ja hoidis seda kompanii repertuaaris oma elu lõpuni.
Fauré andis eeskuju noorematele heliloojatele, kes kirjutasid oma pavaanid, näiteks Claude Debussy "Passepied" tema "Bergamasque'i süidis" ja Maurice Raveli "Pavane pour une infante défunte" ja "Pavane de la belle au bois dormant".
Lode (Krimulda piirkond)
Lode on küla (vidējciems) Lätis Sigulda piirkonna Lēdurga vallas. Lode asub valla lõunaosas. Asula jääb valla keskusest Lēdurgast 8,5, piirkonna keskusest Siguldast 23,5 ja Riiast 60 kilomeetri kaugusele. Seal asub Atmoda raamatukogu.
Looduskaitse all on Lode tamm, Lode mõisa tamm ja Lode allee pärnad.
2022. aastal oli külas 143 elanikku. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Krimulda piirkonda.
1937. aasta Eesti-Soome maavõistlus poksis
1937. aasta Eesti-Soome maavõistlus poksis oli maavõistlus poksis Eesti ja Soome vahel 1937. aastal. See toimus Tallinnas 4. novembril 1937. Eesti võitis 5:3.
Kärbeskaal (kuni 50,8 kg): Olli Lehtinen (FIN) - Hans Gutman (EST) 3 - 0
Kukk-kaal (kuni 53,5 kg): Veikko Huuskonen (FIN) - Karl Käbi (EST) RSC 2
Sulgkaal (kuni 57,2 kg): Arvo Siponen (FIN) - Evald Seepere (EST) 3 - 0
Kergekaal (kuni 61,2 kg): Nikolai Stepulov (EST) - Erkki Kaartinen (FIN) RSC 1
Kergekeskkaal (kuni 66,7 kg): Karl Vahi (EST) - Sulo Rossi (FIN) 2 - 1
Keskkaal (kuni 72,6 kg): Valentin Issajev (hiljem Vallo Leet) (EST) - Viljo Suhonen (FIN) 3 - 0
Poolraskekaal (kuni 79,4 kg): Bernhard Salong (EST) - Hannes Koivunen (FIN) 2 - 1
Raskekaal (üle 79,4 kg): Martin Linnamägi (EST) - Eric Holmberg (FIN) RSC 2
Blackpink
Blackpink, stiliseeritult BLACKPINK või BLΛƆKPIИK (korea keeles 블랙핑크), on Lõuna-Korea tüdrukuteansambel. Bänd koosneb neljast liikmest: Jennie, Lisa, Jisoo ja Rosé. Nende ametlik debüüt oli 8. augustil 2016 albumiga "Square One". Nende uusim album on 'BORN PINK', millel on 8 laulu.
BLACKPINKi asutas YG Entertainment ja ansambel tegutseb praegugi selle all.
BLACKPINKi fänniklubi nimi on BLINK või BLIИK.
Nikolai Kõtškin
Nikolai Kõtškin on olnud mitme tuntud inimese nimi:
Oberpullendorfi ringkond
Oberpullendorfi ringkond (horvaadi Kotar Gornja Pulja) on ringkond Austrias Burgenlandi liidumaal.
Haldusjaotus
Ringkonda kuuluvad järgmised vallad (sulgudes horvaadi- või ungarikeelne nimi):
Chelodininae
Chelodininae on kilpkonnaliste alamsugukond.
Klassifikatsioon
Chelodininae alamsugukond klassifitseeritakse perekondadeks :
Salvarsaan
pisi|Arsfenamiini struktuur Salvarsaan ehk 606 ehk arsfenamiin (ka Ehrlich 606; magic bullet) on arseenipõhine ravim, mis võeti kasutusele süüfilise ravis 1910. aastal.
Moodne perekond
"Moodne perekond" (inglise "Modern Family") on Ameerika Ühendriikide komöödiasari. See linastus esmakordselt ABC telekanalil 23. septembril 2009. Sari oli üheteistkümne hooajaga eetris kuni 8.aprillini 2020. Sarja loojateks on Christopher Lloyd ja Steven Levitan. Sarja tegevus keskendub perepea Jay Pritchetti ja tema perekonna elule Los Angelases. Peategelased on Jay uus abikaasa ja lapsed ning tema kaks täiskasvanud last koos enda peredega.
Salvarsaan
Nimetused ja tähised
CAS-i number: 139-93-5.
Moodne perekond
"Moodne perekond" on võitnud mitu Emmy auhinda.
Salvarsaan
Nimetused ja tähised
Muud nimetused: 3,3′-Diamino-4,4′-dihydroxyarsenobenzol (Dimer) 4,4′,4′′,4′′′,4′′′′-pentahydroxyarsenobenzol (Pentamer)
Keemilised valemid:
Ajaloolist
Salvarsaani sünteesis esimesena Paul Ehrlichi laboris Alfred Bertheim 1907. aastal. Süüfilisevastase toime avastas samas laboris Jaapani bakterioloog Sahachiro Hata 1909. aastal.
Kirjandus
Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit de:Arsphenamin seisuga 13.04.2015.
Harry Nyquist
Harry Theodor Nyquist (7. veebruar 1889 Nilsby – 4. aprill 1976) oli Rootsi päritolu Ameerika füüsik ja elektroonikainsener.
Ta emigreerus Ameerika Ühendriikidesse 1907. aastal.
Ta andis olulise panuse matemaatilisse kommunikatsiooniteooriasse.
Tööotsija õigus saada riiklikke toetuseid sihtriigis
Euroopa Liidus elaval isikul on õigus vabalt valida töö- ja elukoht liikmesriigis. Selleks, et isik saaks seda õigust teise riiki tööd otsima minnes tõhusalt kasutada, on vajalik tagada talle sotsiaalne kaitse, sh õigus saada töötushüvitist. Isikute võrdse kohtlemise ja vaba liikumise tagamiseks on liikmesriikide sotsiaalkindlustussüsteemid selleks vajalikul määral koordineeritud. Töötushüvitiste suurus ja nende saamise tingimused on aga liikmesriikides erinevad. Kuna enamik liikmesriike soovivad tööotsija/töötuhüvitisi maksta üksnes isikutele, kes nende riiklikkusse sotsiaalkindlustussüsteemi eelnevalt ka ise panustanud on, siis kehtib üldjuhul põhimõte, et isik saab toetust riigist, kust ta viimati töötas. Seetõttu on põhiline kohustus teise liikmesriiki suunduvale tööotsija rahaliseks toetamiseks asetatud sellele liikmesriigile, kust isik tööd otsima suundub, töötutoetuse maksmiseks eksporditakse see tööotsija sihtriiki. Siiski võib isikul aga teatud tingimustel tekkida ligipääs ka sihtriigi töötushüvitistele, samuti ka spetsiaalsetele tööotsija toetustele juhul kui sihtriik neid võimaldab.
Heinkel He 162
pisi|Heinkel He 162 Heinkel He 162, tuntud ka kui Volksjäger ('rahva hävituslennuk') oli Teise maailmasõja aegne reaktiivmootoriga Saksa hävituslennuk.
Tööotsija õigus saada riiklikke toetuseid sihtriigis
Isikute vaba liikumise põhimõte ja sellest tulenev sotsiaalkindlustuse koordineerimise kohustus
ELTL artikkel 48 seab Euroopa Parlamendile ja Euroopa Nõukogule kohustuse võtta töötajate liikumisvabaduse tagamise eesmärgil sotsiaalkindlustuse valdkonnas vastu vajalikke meetmeid. Sotsiaalkindlustuse korraldus on vaba liikumise tagamiseks äärmiselt oluline, kuna selleks, et isik saaks probleemideta ühest Euroopa Liidu liikmesriigist teise kolida, peab talle olema tagatud sotsiaalkaitse, nt õigus saada arstiabi või ka hüvitist töötuse korral. Euroopa kohus on rõhutanud, et ELTL artikkel 48 näeb ette liikmesriikide õigusaktide kooskõlastamise, mitte nende ühtlustamise. Seetõttu ei mõjuta antud säte sisulisi erinevusi erinevate riikide sotsiaalkindlustussüsteemide ja nendega isikutele tagatud õiguste vahel. Sellest tulenevalt on erinevates Euroopa Liidu liikmesriikides hüvitiste maksmine, sh ka töötushüvitiste maksmine ja muud sotsiaalkindlustusteenused korraldatud väga erinevalt, erinevad ka hüvitiste suurused, nende maksmisperioodid ja taotlemise kriteerium.
Heinkel He 162
Esmalend toimus vaid kolm kuud pärast 8. septembril 1944 väljakuulutatud Volksjägeri programmi nõuete esitamist, 6. detsembril 1944. Lennuk pidi olema ühe mootoriga, väike ja soodsa hinnaga, kaaluma mitte üle 2000 kg, lihtsa konstruktsiooniga ja mittedefitsiitsetest ehitusmaterjalidest valmistatav, lennuajaga vähemalt 30 minutit, kiiruselt ületama vaenlase hävituslennukeid, relvastatud ühe või kahe automaatkahuriga, lihtsa tehnohoolduse ja lihtsate piloteerimisomadustega ka vähekogenud lenduritele.
Tööotsija õigus saada riiklikke toetuseid sihtriigis
Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimine Euroopa Liidus: piiriülese tööotsija õigused töötushüvitistele
Töötajate vaba liikumise ja isikute võrdse kohtlemise ning sotsiaalse kaitse tõhusaks tagamiseks olukorras, kus isik teise liikmesriiki tööd otsima asub, on vajalik erinevate Euroopa Liidu liikmesriikide sotsiaalkindlustussüsteemide teatav kooskõlastamine kindlate eeskirjade alusel. Sellised eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta. Määrust nr 883/2004 kohaldatakse muuhulgas õigusaktide suhtes, mis reguleerivad töötushüvitiste maksmist isikule, kes suundub teise liikmesriiki tööd otsima. Oluline on teada, et isik saab töötutoetust saada samaaegselt vaid ühe riigi sotsiaalkindlustussüsteemi järgi.
Töötushüvitiste eksport
Põhiline rahalise toe võimalus piiriülesele tööotsijale tuleneb määruse 883/2004 artiklist 64, mille järgi töötul isikul säilib õigus töötushüvitisele kolme kuu jooksul alates kuupäevast, mil töötu isik ei olnud enam kättesaadav selle liikmesriigi tööhõivetalitustele, kust ta lahkus. Seejuures ei tohi hüvitise saamise kestus ületada perioodi pikkust, mil tal oli õigus hüvitisele selle riigi õigusaktide alusel. Sisuliselt sisaldab see tööotsija jaoks võimalust eksportida riiklikult tagatud töötushüvitis teise liikmesriiki, et seal tööd otsides jätkata samasuguse töötushüvitise saamist, mida isik sai varem riigis, kust ta lahkus. Hüvitise maksmist jätkab seega riik, kus isik töötas enne kui ta suundus teise riiki tööd otsima.
Heinkel He 162
Lennuki tiivakonstruktsioon, sabaosa juhtpinnad koos tüürpindadega olid puidust, kaldtüürid tiival ja lennuki kere duralumiiniumist. Lennukit plaaniti ehitada suurel hulgal (algul 1000 lennukit kuus, hiljem 4000 kuus) ning seda pidid piloteerida suutma isegi purilennukoolitusega hitlerjugendi liikmed. Sõja lõpuks oli valmis ehitatud ligi 320 lennukit.