cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Eduard Laugaste
Eduard Laugaste (kuni 1935 Eduard Treu; 22. mai 1909 Taagepera vald, Karjatnurme – 30. august 1994 Tartu) oli eesti folklorist.
Töökäik
Ta töötas õpetajana mitmes koolis, alates 1944. aastast rahvaluule õppejõuna Tartu Riiklikus Ülikoolis, seejuures 1944–1973 dotsendina, 1973–1991 professorina. Aastail 1944–1947 oli ta rahvaluule kateedri juhataja, 1949–1950 ajaloo-keeleteaduskonna prodekaan, 1951–1954 ja 1967–1971 dekaan.
Laugaste oli Akadeemilise Kirjandusühingu, Akadeemilise Rahvaluule Seltsi, Õpetatud Eesti Seltsi, Eesti Kirjanduse Seltsi ja EYS Veljesto liige, Eesti Noorsoo Karskusliidu peasekretär 1930–1936, Eesti Kirjanduse Seltsi abijõud rahvalaulude antoloogia koostamisel 1936–1937, gümnaasiumiõpetaja. 1943–1944 oli ta Eesti Rahva Muuseumi vanemassistent. 1946–1973 oli ta TRÜ eesti kirjanduse ja rahvaluule kateedri dotsent ja professor 1973–1991. Oli ka ENSV TA Keele ja Kirjanduse Instituudi rahvaluule sektori juhataja 1947–1952 ja vanemteadur-konsultant 1971–1975. .
Noorem pronksiaeg
Noorem pronksiaeg on pronksiaja hilisem osa. Eesti alal dateeritakse noorem pronksiaeg ajavahemikku 1100 eKr – 500 eKr. Nooremale pronksiajale eelnes vanem pronksiaeg ja järgnes eelrooma rauaaeg.
Henrik Sepamaa
Henrik Sepamaa (õieti Heinrich Richard Seppik; 9. veebruar 1905 Pärnu – 4. veebruar 1990 Tallinn) oli eesti tõlkija.
Ta õppis 1925–1928 Tartu Ülikoolis eesti ja romaani filoloogiat.
Čaukciems
Čaukciems on küla (mazciems) Lätis Tukumsi piirkonna Lapmežciemsi vallas. Čaukciems asub merepinnast 5 meetri kõrgusel Kaņierise järve ja Slocene jõe vahel. Küla jääb valla keskusest Lapmežciemsist 10, endisest piirkonnakeskusest Smārdest 11 ning Riiast 53 kilomeetri kaugusele.
Henrik Sepamaa
Ta töötas alates 1924. aastast esperanto keele lektorina, 1929–1939 oli Skandinaavia maades ja Tšehhoslovakkias. 1947–1956 oli ta NSV Liidus Komi vangilaagreis. Aastast 1956 töötas vabakutselise tõlkijana.
Čaukciems
Aastal 1783 jagas piirileping küla kaheks osaks. Praeguse Smārde valla aladele jäänud osa külast hakkas kuuluma Kuramaa koosseisu ja tänapäeval küla staatust enam ei oma. Selles osas asub Čauki kalmistu. Praeguse küla moodustab Lapmežciemsi valla aladele jääv osa endisest külast, mis kuulus Vidzeme koosseisu. Aastail 2006-2009 kuulus küla Lapmežciemsi piirkonda, aastail 2009–2021 aga Engure piirkonda.
Henrik Sepamaa
Ta on tõlkinud eesti keelde islandi, norra, rootsi, taani, tšehhi, vene ja esperanto keelest. Lisaks on ta koostanud keeleõpikuid ja sõnaraamatuid ning tõlkinud eesti kirjandust (Friedebert Tuglas, Mats Traat) esperanto keelde. Ta avaldas ka tõlketeoreetilisi ja õigekeelsusalaseid artikleid.
Čaukciems
Küla jääb Ķemeri rahvusparki.
Aastal 2006 oli külas 2 elanikku. Aastal 2020 oli elanikke 6. pisi|tühi|Čaukciems
Dainius Makauskas
Dainius Juozas Makauskas (19. september 1939 Kaunas – 1. detsember 1990 Dhaulagiri, Nepal) oli leedu alpinist.
Ta lõpetas 1968. aastal Kaunase meditsiiniinstituudi.
Ta hakkas alpinismiga tegelema 1956. aastal.
Ta on esimene Balti liiduvabariikide alpinist, kes pälvis aunimetuse "Lumeleopard" ja esimene leedukas, kes on tõusnud kaheksatuhandelise tippu (1990).
Ta hukkus 1. detsembril 1990 Himaalajas laskumisel Dhaulagiri mäetipult (8167 m).
Eesti 2022. aasta taliolümpiamängudel
Eesti osales 2022. aasta taliolümpiamängudel Pekingis 26 sportlasega, kes võistlesid 8 spordialal.
Avatseremoonial olid lipukandjateks Kelly Sildaru ja Martin Himma. Sildaru kandis lippu ka olümpia lõputseremoonial.
Kelly Sildaru võitis pronksmedali naiste pargisõidus. Lisaks sai ta 4. koha naiste rennisõidus. 7. koha sai Marten Liiv meeste 1000 m kiiruisutamises. Kahevõistleja Kristjan Ilves sai 9. koha suure mäe + 10 km võistlusel. Esimest korda jõudsid Eesti sportlased taliolümpiamängudel esikümnesse kolmel alal.
Oskar Baum
pisi|Oskar Baum [[1920. aastad|1920. aastatel]] Oskar Baum (21. jaanuar 1883 Plzeň – 1. märts 1941 Praha) oli juudi rahvusest Austria proosakirjanik, luuletaja ja muusik.
Oskar Baum oli juudi kaupmehe poeg. Ta sündis nägemisprobleemidega. Kaheksa-aastaselt kaotas ta ühest silmast nägemise, üheteistaastaselt jäi ta koolipoiste kakluses saadud vigastuste tõttu täiesti pimedaks. Kuna ta seejärel enam tavakoolis õppida ei saanud, jätkas ta õpinguid Viinis pimedate juutide õppeasutuses. 1902. aastal lõpetas ta õpingud ja pöördus Prahasse tagasi. Seejärel töötas ta orelimängijana ja kantorina sünagoogis, hiljem oli klaveriõpetaja.
1904. aastal tutvustas Max Brod Baumi Franz Kafkale ja Felix Weltschile. Nad sõbrunesid ning Baumi abiellumise järel Margarete Schnabeliga sai abielupaari korter Praha Ringi kohtumiskohaks, kus loeti ka üksteisele ette oma kirjanduslikku loomingut. Sel ajal algas ka kirjavahetus Kafka ja Baumi vahel.
1908. aastal avaldas Baum autobiograafilise romaani "Uferdasein" ('kaldaolek'), millega ta saavutas laialdase tuntuse. Baum tegutses ka ajakirjaniku ja kriitikuna. Baumi kaastööd avaldasid ka Saksamaal ilmuvad ajalehed ja ajakirjad.
Baumi teosed keelustati 1939, kui Saksamaa okupeeris Tšehhoslovakkia. Bürokraatlike takistuste tõttu ei õnnestunud Baumil Palestiinasse sõita. 1941. aastal tehti Baumile soolteoperatsioon, mille tüsistustesse ta hiljem suri. Oskar Baumi abikaasa Margarete Schnabel deporteeriti Theresienstadti koonduslaagrisse, kus ta hukkus. Nende ainuke poeg Leo Baum pääses küll Palestiinasse, kuid hukkus 22. juulil 1946 juudi terroristide rünnakus Kuningas Davidi hotellile Jeruusalemmas.
Kruopiai vald
Kruopiai vald (leedu keeles Kruopių seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Akmenė rajoonis. Vald piirneb põhjas Lätiga.
Valla pindala on 129 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 949 inimest. Valla keskus on Kruopiai alev (aastal 2011 oli seal 508 elanikku). Vallamaja asub aadressil Vytauto Didžiojo g. 4. Vallavanem on Rasa Statkuvienė. pisi|Vallamaja pisi|Dovydžiai tamm pisi|Kabel Laumėnai II külas
Kublitsa järv
pisi|Kublitsa järv Kublitsa järv on väike järv Võrumaal, Võlsi külas (Juba küla lähistel), Võru vallas.
See on 1,3 ha suurune umbjärv.
Järve kaldale on rajatud mitu püsivat lõkkepaika.
Raamatupidamine
Raamatupidamine (inglise keeles accounting, saksa keeles die Buchführung) on kitsamas tähenduses majandusüksuse tegevuste (majandustehingute) ja selle tulemuste kohta arvestuse ehk raamatupidamisregistrite pidamise süsteem.
Raamatupidamine laiemas mõttes on majandusüksuse majandustehingute tulemuste täieliku dokumenteeritud arvestuse süsteem, mille osad on vastastikuses sõltuvuses. Raamatupidamise süsteemi kuuluvad:
Aldo Kals
Ta on uurinud Eesti pimedate ja tüflopedagoogika ajalugu.
Kals on õppinud Pärnu-Jaagupi Keskkoolis ja Tartu Pimedate Laste Internaatkoolis ning aastatel 1967–1972 Tartu Riikliku Ülikoolis ajalugu. 1984. aastast ajalookandidaat ("Eesti ajalooalase eluloolise teatmekirjanduse teke ja areng") ja 1999. aastast filosoofiadoktor ("Hariduse osa Eesti nägemisvaegurite integratsiooni ajaloos").
Raamatupidamine
Raamatupidamismeetod
Eestis reguleerib raamatupidamiskohustuslaste raamatupidamise nõudeid raamatupidamise seadus. EV kehtiva raamatupidamise seaduse kohaselt võib raamatupidamismeetodi jagada alljärgnevalt:
Aldo Kals
Ta on töötanud Tartu Riiklikus Ülikoolis sotsioloogia laboratooriumi ja NSV Liidu ajaloo kateedri nooremteadurina, Eesti Looduskaitse Seltsis, Tartu Ülikooli nägemise tervishoiu laboratooriumi vanemteadurina.
Raamatupidamine
Raamatupidamismeetod
Raamatupidamises kasutatavad arvestuspõhimõtted ning alusprintsiibid ja informatsiooni esitusviis peavad jälgima Eesti head raamatupidamistava.
Aldo Kals
1983. aastast oli ta Eesti Pimedate Muuseumi juhataja ja 1996. aastast on Tartu Nägemisvaegurite Arenduskeskuse juhataja.
Raamatupidamine
Raamatupidamisregistrite pidamine
Raamatupidamisregistrite pidamine on mistahes tahes kandjatel (raamatutes, kaartidel, perfolintidel, raamatupidamisprogrammides, magnetketastel, CD-del, jms) arvestus- ehk raamatupidamisregistrite pidamise süsteem. Nimetatud süsteem peab tagama majandusüksuse tegevuse kohta aktuaalse, olulise, objektiivse ja võrreldava informatsiooni saamise lähtudes Eesti heast raamatupidamistavast.
Aldo Kals
Ta on koos kujur Ado Kochi ja Pärnu-Jaagupi Muinsuskaitse Seltsiga tähistanud aastatel 1979–1995 veerandsada haua- ja mälestuskivi.
Raamatupidamine
Raamatupidamisregistrite pidamine
Majandustehinguid kirjendatakse kahekordse kirjendamise põhimõttel debiteeritavatel ja krediteeritavatel kontodel. Raamatupidamise algdokument on majandustehingu toimumist kinnitav kirjalik tõend. Elektroonilisel kujul säilitatavaid algdokumente peab olema võimalik kirjalikult taasesitada.
Raamatupidamiskohustuslane on kohustatud koostama raamatupidamise sise-eeskirja, mis kehtestab raamatupidamise kontoplaani koos kontode sisu kirjeldusega ning reguleerib muu hulgas majandustehingute dokumenteerimist ja kirjendamist, algdokumentide käivet ja säilitamist, raamatupidamisregistrite pidamist, tulude ja kulude kajastamist kasumiaruande kirjetel, varade ja kohustuste inventeerimist, raamatupidamiskohustuslase kasutatavaid arvestuspõhimõtteid ja informatsiooni esitusviisi, aruannete koostamise korda, arvutitarkvara kasutamist raamatupidamises ning raamatupidamise korraldamisega ja sellega kaasnevate sisekontrolli meetmete rakendamisega seotud asjaolusid.
Raamatupidamist võib teostada kas kassapõhiselt või tekkepõhiselt. Kassapõhine arvestus on majandustehingute kajastamine vastavalt majandustehinguga seotud raha laekumisele või väljamaksmisele. Tekkepõhine arvestus on majandustehingute kajastamine vastavalt majandustehingu toimumisele, sõltumata sellest, kas sellega seotud raha on laekunud või välja makstud. Aruande koostamisel tehakse reguleerimis- ja lõpetamiskanded, mis võimaldavad määrata aruandeperioodi tulud ja kulud.
Francis Hutcheson
pisi|[[Allan Ramsay. Francis Hutchesoni portree. Umbes 1745. Hutcheson kannab pruuni kuue peal musta akadeemilist rüüd. Tal on käes Cicero raamat "De finibus bonorum et malorum".]] Francis Hutcheson (8. august 1694 Saintfieldi vald, Downi krahvkond, praegu Põhja-Iirimaa – 1746) oli Ulsteri-šoti filosoof ja presbüterlik vaimulik.
Tema tuntumad teosed on "An Inquiry into the Original of Our Ideas of Beauty and Virtue" (1725) ja "An Essay on the Nature and Conduct of the Passions and Affections, with Illustrations of the Moral Sense" (1728), mis esmatrükis ilmusid Dublinis anonüümseina. Pärast tema surma avaldas poeg 1744 viimase raamatu uuesti. Aastal 1755 avaldas ta õpiku "A System of Moral Philosophy".
Raamatupidamine
Raamatupidamise aastaaruanne
Raamatupidamise aastaaruanne on raamatupidamiskohustusliku majandusüksuse aastaaruande koosseisus iseseisva aruandena, mille eesmärk on õigesti ja õiglaselt kajastada raamatupidamiskohustuslase finantsseisundit, majandustulemust ja rahavoogusid.
Francis Hutcheson
Hutchesoni tuntuim idee on moraalimeele mõiste. Ta omistas inimesele peale viie välismeele ka sisemeeled, sealhulgas ilumeel, moraalimeel, aumeel ja naljameel. Kõige tähtsam neist, moraalimeel haarab vaistlikult ja vahetult tegude ja tunnete vooruslikkust või pahelisust. Utilitarismi eelkäijana pidas ta teo moraalsuse kriteeriumiks seda, kas sel on kalduvus edendada inimkonna üldist hüvangut.
Tema moraaliteooriat mõjutas lord Shaftesbury, esteetikat John Locke. Tema mõjutas eriti David Hume'i (Hume küsis temalt ka arvamust oma "Traktaadi inimloomusest" osa "Inimmoraalist" mustandi kohta) ja Adam Smithi, teda tsiteerisid ka Thomas Reid ja Immanuel Kant.
Raamatupidamine
Raamatupidamise aastaaruanne
Raamatupidamise aastaaruanne koosneb põhiaruandest ehk bilansist koos kasumiaruandega, rahavoogude aruandest ning omakapitali muutuste aruandest, lisadest ning muudest nõutavatest dokumentidest.
Raamatupidamise aastaaruande periood ja esitamine
Raamatupidamiskohustuslik majandusüksus on vastavalt kehtivale raamatupidamise seadusele (2002) kohustatud raamatupidamise aastaaruande koostama iga lõppenud majandusaasta kohta. Raamatupidamise aastaaruanne tuleb esitada Äriregistrile 6 kuu jooksul pärast majandusaasta lõppu. Alates 2010. aasta 1. jaanuarist tuleb Eestis Äriregistrile raamatupidamise aastaaruanne esitada elektrooniliselt. Elektrooniline raamatupidamise aastaaruanne põhineb Eesti jaoks välja töötatud XBRL-taksonoomiatel.
Francis Hutcheson
Elulugu
Hutchesoni vanemad olid Ulsteri šotlased. Isa ja vanaisa olid presbüterlikud vaimulikud.
Arvatakse, et Hutcheson sündis Downi krahvkonnas Saintfieldi vallas Drumaligis.
Ta õppis algul Killyleaghis ja seejärel kuus aastat (umbes 1711–1717) Glasgow' ülikoolis filosoofiat, klassikalist filoloogiat ja kirjandust, hiljem teoloogiat. Teda mõjutas seal Gershom Carmichael, kes õpetas filosoofiat ja õigusteadust. Üliõpilasena töötas ta Kilmarnocki krahvi koduõpetajana.
Tal ei olnud kahtlase Iiri päritolu ja sidemete tõttu New Lichti teoloogi John Simsoniga erilist lootust Šotimaal vaimulikuna tööd saada, mistõttu ta loobus vaimulikukarjäärist ja pöördus Iirimaale tagasi, asudes elama Dublinisse. Seal asutas ta 1719 eraakadeemia, kus ta õpetas kümme aastat, ja kirjutas oma mõjukamad tööd. Aastal 1719 sai ta Ulsteri presbüterlastelt jutlustamisloa. Tänu oma kirjatöödele sõbrunes ta Iirimaa Kiriku Dublini peapiiskopi William Kingiga, kes keeldus teda peapiiskopi kohtus süüdistamast piiskopi loata koolipidamises. Ka Armagh' peapiiskopi Hugh Boulteriga olid tal nähtavasti sõbralikud suhted.
Aastal 1729, pärast tema õpetaja Gershom Carmichaeli surma nimetati ta Glasgow' ülikooli moraalifilosoofia professoriks, kelleks ta jäi elu lõpuni. Ta astus ametisse 1730, pidades avaloengu "De naturali hominum socialitate", mis ka avaldati. Ta pidas loenguid filosoofiast, poliitikast, õigusteadusest, eetikast ja poliitilisest ökonoomiast. Ta pidas esimese Glasgow' professorina loenguid ladina keele asemel inglise keeles ja oli populaarne õppejõud, keda tuldi kuulama kogu riigist. Teda hüüti filosoofia jutlustajaks. Ta oli ka esimene õppejõud, kes sai üliõpilastele sõbraks, hooldajaks ja pankuriks. Hutchesoni kuulsaim üliõpilane oli Adam Smith, kes õppis tema juures 1737–1740.
Glasgow's oli ta ka populaarne jutlustaja; 1738. aastal vaidlustas Glasgow' presbüterlaste vanematekogu tema väidet, et hea ja kurja tunnetus on võimalik omandada Jumalat tundmata.
Hutcheson on maetud Iirimaale.
Ilumeel
On olemas absoluutne ilu ja kujundid, mis seda ideed tekitavad. Seda me kogeme, tundes ära ühetaolisust mitmekesisuses. Seda võivad ajendada nii matemaatilised kui ka looduslikud objektid. Ka looma või inimese proportsioonid võivad puudutada ilumeelt kui absoluutne ilu. Jäljendavat ilu tajutakse võrdluses millegi muuga või jäljendusena kunstis, luules või isegi idees. Ilumeelt puudutab võrdlus, isegi kui jäljendatav originaal omaette ei ole ilus.
Et sisemeelte olemasolu on silmatorkav nagu välismeelte olemasolugi, siis tekib küsimus, miks seda kahtluse alla seatakse. Üks põhjus võib olla see, et nendel pole tavalisi nimesid nagu kuulmisel ja nägemisel. Ilumeelt on raske kirjeldada.
Moraalimeel
Sisemeelte seas on ka moraalimeel, millele pani nime lord Shaftesbury. Selle abil tehakse moraaliotsustusi. Nagu Shaftesbury'gi, arvas Hutcheson, et inimloomus kätkeb kõike moraaliotsusteks vajalikku ja kalduvusi olla moraalne.
Isiklikku
Dublinis abiellus ta 1725 oma nõo Mary Wilsoniga, kelle isa oli Francis Wilson Longfordist. Kaasavaraks saadud valduste hulgas olid Drumnacross, Garrinch ja Knockeagh Longfordi krahvkonnas. Neil sündis seitse last, kellest jäi elama ainult poeg Francis Hutcheson.
Nahkis
Nahkis (Stereum) on pilvikulaadsete seltsi kuuluv perekond seeni.
Multivalentne muusikaanalüüs
Multivalentne muusikaanalüüs on ameerika muusikateoreetiku James Websteri loodud muusikaanalüüsi kontseptsioon, mille kohaselt muusikateos hõlmab suurt hulka erinevaid valdkondi (domain): tonaalsust, muusikalisi ideid, rütmi, dünaamikat, instrumentatsiooni, registrit, "retoorikat", disaini jne.
James Webster kirjeldab multivalentse muusikaanalüüsi metoodikat raamatu "Musical Form, Forms & Formenlehre: Three Methodological Reflectionson" kolmandas peatükis “James Webster & The Concept of Multivalent Analysis”
Toomas Luhats
Toomas Luhats (sündinud 27. veebruaril 1979) on eesti ajakirjanik, meediajuht ja filmindusekspert.
Toomas Luhats on õppinud Tallinna 4. Keskkoolis. Kõrghariduse on Luhats omandanud Concordia Rahvusvahelises Ülikoolis meedia erialal. Ta on end täiendanud Diplomaatide koolis ning Balti Filmi- ja Meediakoolis.
Eesti Rahvusringhäälingus on Toomas Luhats juhtinud hommikuprogramme nii Eesti Televisioonis kui ka Raadio 2-s ja Vikerraadios. Ta on teinud muusikasaateid ja olnud otseülekannete saatejuht. Ta on olnud Eesti Televisiooni pressiesindaja ja töötanud ERR-i hanketoimetuses.
2013. aastal asus Luhats televisiooni ja multimeedia hankejuhina tööle Elionis, 2016. aastast oli kinoketi Cinamon Holding kommertsdirektor ja juhatuse liige. 2019. aastal naasis ta Eesti Rahvusringhäälingusse, kus hakkas tegelema järelvaatamiskeskkonna arendamisega. Tema töö üks väljund on 2020. aastal avatud ERR-i veebikanal Jupiter, ta ise on Jupiteri peatoimetaja.
17. mail 2022 valis ERR-i nõukogu Toomas Luhatsi ERR-i juhatuse liikmeks, tema ametiaeg algas 1. juunil.
Isiklikku
Toomas Luhatsi isa on Toivo Luhats.
Tema abikaasa on teleprodutsent Triin Luhats, peres kasvab kaks last.
Unnepewe
Unnepewe oli muinaseestlaste vanem Sakala maakonnast, Henriku Liivimaa kroonika teatel Lembitu vend.
Unnepewe nimi esineb kroonikas vaid ühel korral, pärast vanem Lembitu langemist kui Unnepewe sakslastega kolm päeva pärast Madisepäeva lahingut rahulepingu sõlmis:
"Ja nende juurde tuli Lembitu vend Unnepewe koos teistega, kes olid alles jäänud, paludes endise rahu uuendamist."
Nime tõlgendus ja kasutamine kirjanduses
Keeleteadlase ja onomastiku Eduard Roosi järgi on Unnepewe nime tänapäevane tähendus eesti keeles 'Õnnepäev'. Õnnepäeva nimekuju all esineb Unnepewe Julius Mägiste Henriku Liivimaa kroonika tõlkes ning ka raamatus "Kui Lembitu kutsus..." Seda nimekuju kasutas juba Juhan Luiga ning sama tõlgendus on ka ajalooportaalis Histrodamus. Unnepewe = Õnnepäev tõlgenduse toetuseks on esitatud mitmed argumente: kroonikas on u-tähega märgitud ka õ-häälikut (Turme ehk Tõrma), levinuim kroonikavariant sisaldab kahekordset nn-i ja "-päev" on läänemeresoome aluskeelde ulatuv liitnime komponent.
Henriku Liivimaa kroonika 1982. aasta eestikeelset väljaannet teaduslikult kommenteerinud Enn Tarvel on keeleteadlasele Valdek Pallile toetudes arvanud, et 13. sajandi muinaseesti isikunimede puhul ei ole võimalik kindlaks teha nende täpset hääldust. Seetõttu on kroonika väljaandes muuhulgas kasutatud ka nimekuju Unnepewe. Sama nimekuju on kasutatud ka 2012. aastal ilmunud koguteoses "Eesti ajalugu II: Eesti keskaeg". Sulev Vahtre on oma teoses "Muinasaja loojang Eestis" (1990) kasutanud aga nimekuju Unnepeve.
Unnepewe esineb Õnnepäeva nime all Mait Metsanurga romaanis "Ümera jõel" ja Enn Kippeli romaanis "Meelis"; samuti Lembitu nime all Juhan Sütiste näidendis "Ristikoerad" (1961. aastal lavastas selle "Lembitu" nime all Leo Kalmet).
Kroonika tõlgendusi
Kuna kroonik märgib ära Unnepewe ja jätab teised vanemad nimepidi mainimata, on võimalik, et teda peeti teistest ülemaks ning et Unnepewest sai pärast venna surma Lõhavere ja ehk ka Sakala maakonna olulisim vanem. Ent hiljem pole teda kroonikas enam mainitud.
Villem-Johannes Jaanson
Villem-Johannes Jaanson (22. oktoober 1905 Palupera vald, Tartumaa – 25. mai 1983 Stockholm) oli Eesti laskur.
Aastatel 1931–1939 kuulus ta Eesti laskekoondisse.
Ta võitis maailmameistrivõistlustelt meeskondlikult seitse medalit (kolm kulda, kaks hõbedat ja kaks pronksi): 1935. aastal väikepüssist 40 lasku põlvelt ja lamades (1964 silma, maailmarekord) kuld, 1937. aastal sõjapüssist 20 lasku põlvelt hõbe, püsti hõbe ja 3×20 lasku pronks ning väikepüssist 40 lasku lamades pronks, |1939. aastal väikepüssist 40 lasku lamades kuld (1977 silma, maailmarekord). .
Aastatel 1933–1939 tuli ta laskmises kahel korral individuaalselt ja viiel korral meeskondlikult Eesti meistriks.
Vrahovice
Vrahovices on umbes 3800 elanikku.
pisi|tühi|Kirik Vrahovices
Linda Sellistemägi
Linda Sellistemägi (ka Linda Sellistemägi-Moor; 24. mai 1909 Tallinn – 20. aprill 1981 Tallinn) oli eesti ooperilaulja (sopran).
Aastatel 1944–1946 õppis ta Tallinna Riikliku Konservatooriumis Made Pätsi lauluklassis.
Aastatel 1937–1942 laulis Estonia teatri ooperikooris. Aastatel 1942–1974 oli ta Estonia ooperi- ja operetisolist.
Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.
Isiklikku
Ta oli alates 1943. aastast abielus näitleja Felix Mooriga (1903–1955).
Vähi geneetika
Vähkhaiguse geneetika ehk vähkkasvaja geneetika all peetakse silmas paljudel loomadel esineda võivate vähkkasvajate kui geneetiliste häirete ja/või genoomimuutuste tulemusel tekkinud uudismoodustiste geneetilisi aspekte.
Vähk on geneetiline või epigeneetiline ebakorrapära, mille korral on kaotatud raku kasvu normaalne kontroll. Selle peamiseks üldiseks põhjuseks on tugevasti häiritud rakkudevaheline kommunikatsioon. Ent vähi tekkepõhjustel on ka geneetiline komponent, mida vahel on peetud ka võrdlemisi oluliseks.
Viimaste aastate jooksul kirjeldati mitusada vähigeeni, mis osalevad põhilistes radades ja regulatoorsetes võrgustikes, kontrollides niimoodi raku saatust. Vähigeenide ja nende tähtsamate funktsioonide identifikatsioon rakkudes ja kudedes täiendas teadmisi tuumoritest ja nende kasvust. Vaatamata sellele, et seni tuntud vähigeenide loetelu võib suureneda tulevatel aastatel, jäävad vähi geneetika põhiprintsiibid nende geenide puhul ikka samaks.
Vähi geneetiline teooria
Inimorganismi koed koosnevad teadaolevalt 256 rakutüübist (millele lisanduvad neurotroopsed rakud, u 100 liiki). Vähk võib välja areneda ükskõik millisest koest ja koosneda eri tüüpi rakkudest. See aga, mille all me mõistame tavaliselt vähki, on tegelikult laialdane haiguste spekter. Nendest haigustest suur osa viib surmani. Kõige tuntumad vähid täiskasvanud inimestel on epiteelirakkudest (moodustavad kehaõõnsusi ja näärmeid) tuletatud kartsinoomid. Sarkoomid arenevad mesenhümaalsetest kudedest. Melanoomid on arenenud ja paiknevad naharakkudes nimetusega melanotsüütid ja põhjustavad nahavähki, retinoblastoomid – silma võrkkesta rakkudest, neuroblastoomid ja gliiablastoomid arenevad vastavalt neuronites ja neurogliias jagunevatest rakkudest. Vedelad tuumorid ehk lümfoomid ja leukeemiad arenevad kudedes, mis annavad alguse lümfoidsetele ja vererakkudele. Kõikidele nendele haigustele vastab üks termin: vähk.
Uuringute tulemusena on kujunenud vähi geneetiline teooria. See seletab, kuidas nii pärilikud kui keskkonnamõjurid põhjustavad vähki muudatuste kaudu genoomis. See teooria on seotud geneetikal põhinevate strateegiatega vähi ennetamisel, tuvastamisel ja ravimisel.
Vähid on invasiivsed tuumorid
Neoplaasia on mis tahes ebanormaalne rakkude kasvuprotsess, kusjuures kasvaja on neoplasma, mis põhjustab haiguslikku seisundit. Tuumorid on haigused, mille korral geneetiliselt suguluses olevad rakud vohavad ebanormaalselt. Termin "vähk" hõlmab neid kasvajaid, mis tungivad normaalsete rakke ümbritsevate kudede sisse. Eristav tunnusjoon hea- ja pahaloomulise kasvaja vahel põhineb kasvaja sissetungival (invasiivsel) tegutsemisvõimel. Kui selline pahaloomuline kasvaja jõuab verre või lümfisõlmeni, võib vähk metastaseeruda ja kasvada eemalolevates kudedes. Pahaloomuliste kasvajate võime lõhustada teisi kudesid ja seega levida organismis ongi see, mis teeb neid surmavateks.
Arvatakse, et tuumorid arenevad üksikust geneetiliselt muundatud rakust. Edaspidises rakkude jagunemise käigus areneb tuumor ja sellist protsessi tuntakse tuumorigeneesina. Kuna tuumorid kasvavad väikestest healoomulistest vigastustest pahaloomuliste ja seejärel metastaatiliste kasvajateni, siis rakud, mis osalevad selliste kasvajate arengus, muutuvad geneetiliselt ja seega omandavad uusi omadusi. Tuumorigeneesi aluseks ongi vähigeenide omandamine.
Vähk – epigeneetiline haigus
Tuntud ehk teisisõnu klassikalised geneetilised haigused on tavaliselt monogeensed, see tähendab, et nad on põhjustatud ühe defektse geeni poolt. Sirprakuline aneemia on klassikalise geneetilise haiguse näide, mille pärandumise muster on lihtne ja võib olla ennustatav tavaliste Mendeli seaduste järgi. Nagu ka sirprakuline aneemia, võib vähk päranduda monogeense tunnusena.
Suurt osa inimpopulatsiooni mõjutavatest vähkidest ei saa ennustada Mendeli pakutud tavaliste pärandamisprintsiibide järgi. Geenid, mis põhjustavad vähki, ei pärandu tavapäraselt, vaid on pigem spontaanselt omandatud. Selles mõttes on vähk unikaalne geneetiliste haiguste seas. Geenid, mis kutsuvad esile klassikalisi geneetilisi haigusi, kanduvad ühest generatsioonist teise, kuid vähigeenid võivad olla omandatud mitmesuguste täiendavate teede kaudu (vt epigeneetika).
Vähigeenide omandamine
Vähigeen võib olla defineeritud kui geen, mis suurendab vähki haigestumise riski või edendab vähi arengut.
Inimese organismis on kaks rakkudetüüpi: sugurakud on reproduktiivse süsteemi rakud, mis toodavad spermi meestel ja ootsüüte naistel; somaatilised rakud on kõik teised organismi rakud. Arvatakse, et vähigeenid, mis tekivad sugurakkudes, asuvad idutee rakkudes (germline cell). Indiviidid, kes on idutee vähigeenide pärijad, kannavad neid geene igas somaatilises- ja sugurakus. Neid nimetatakse kandjateks (carrier). Huvitav on see, et vähigeenid, mis asuvad somaatilistes rakkudes, ei pärandu järgnevatele põlvkondadele.
Tuumorid omandavad vähigeene samal ajal kui kasvavad. Mutatsioonid, mis eristavad vähigeene, võivad olla omandatud järgmiste teede kaudu:
Geenid ja mutatsioonid
Geenide funktsiooni ja valkude struktuuri võivad mõjutada mutatsioonid eksonite piires. Kõige tuntum tee, mille kaudu mutatsioon on suuteline otseselt mõjutama geeni funktsiooni, on ühe või enama koodoni ja vastavat valku kodeeriva aminohappe järjestuse muutmine. Ka RNA splaissing võib olla mõjutatud. Korrektne RNA splaissing sõltub lühikese splaissingu doonori-, aktseptori ja harupunkti konsensuse (branch point) järjestuste olemasolust. Eksonite vahelejätmised või RNA splaissingu normirikkumine on ülal nimetatud splaissingu saitide piires toimuvate mutatsioonide tulemus. Peaaegu 10% inimeste geenide mutatsioone, mis vastutavad geneetiliste haiguste eest, põhjustavad ebanormaalset RNA splaissingut.
Kõik mutatsioonid, mis teadlased on avastanud ja klassifitseerinud geneetilise haiguse tekitajatena, mõjutavad valke. Mittekodeerivate regioonide roll geneetilistes haigustes on aga jäänud paika panemata.
Vähirakud
Pahaloomulised kasvajad esinevad rohkem eakatel inimestel klonaalse evolutsiooni tulemusena mitme aastakümne jooksul. Kui adenoom jõuab 10 mm paksuni diameetrini ja seega on võimeline arenema pahaloomuliseks kasvajaks, võib ta sisaldada miljard rakku. Võib väita, et kasvavad vähirakud jagunevad kiiremini kui tüvirakud normaalses krüptipesas. Normaalses krüptis vahetuvad epiteelrakud iga 3–4 päeva pärast tüvirakkude vohamise tagajärjel. Sellise kiirusega normaalse krüpti epiteel vahetub igal aastal sadakond korda. Arvestades seda võib öelda, et tüvirakud, mis panevad aluse normaalsele käärsoole epiteelile, vohavad kiiremini ja rohkem kui käärsoolevähi kasvajarakud.
Mõned vähi fenotüübid võivad takistada kasvu. Paljude vähirakkude jagunemise protsess on raskendatud kromosomaalsete anomaaliate poolt. Nendel vähirakkudel on ebanormaalne arv kromosoome, mis on seotud rakutsüklis kromosoomide vale eraldumisega mitoosi käigus.
Vähigeenid – onkogeenid
Onkogeen on normaalse tsellulaarse geeni (protoonkogeen) muteerunud vorm, mis soodustab vähi arengut. Protoonkogeenid reguleerivad tavaliselt rakkude kasvu ja diferentseerumist. Mutatsioonid nendes geenides põhjustavad konversiooni onkogeenideks, mis negatiivselt mõjutavad rakke. Onkogeenid on unikaalsed vähigeenid, sest nende tekkimise mutatsioonid muudavad (aga ei elimineeri) valkude funktsioone, mida nad kodeerivad. Valgud, mida kodeerivad onkogeenid, näitavad tavaliselt biokeemiliste funktsioonide kõrgemat taset võrreldes mittemuteerunud protoonkogeeni valguproduktidega.
Suur osa protoonkogeene kodeerivad ensüüme. Nende ensüümide onkogeensed vormid omavad kõrgemat aktiivsuse taset selle poolest, et afiinsus substraadi suhtes on muutunud niisama või regulatsiooni kaotamise tõttu. Mutatsioone, mis muundavad protoonkogeene onkogeenideks, nimetatakse aktiveerivateks mutatsioonideks.
Antionkogeenid
Tuumorsuppressorgeen ehk antionkogeen on geen, mis kaitseb organismi kasvajate eest. Mutatsioonid selles geenis võivad tekitada kontrollimatut rakkude jagunemist ja sellest koest, milles on toimunud mutatsioon, võib inimesel areneda pahaloomuline kasvaja.
Need geenid kontrollivad kudede stabiilsuse säilitamise protsesse, mis sisaldavad geneetilist puutumatust, rakutsükli progressiooni, diferentseerumist, rakkude omavahelisi interaktsioone ja apoptoosi reguleerimist. Tuumorsupressorgeenide mutatsiooniline inaktivatsioon põhjustab koe homöostaasi kaotust, tulemuseks on neoplaasia areng.
Tuumorsupressorgeenid võivad olla inaktiveeritud üksiku nukleotiidi asendustega, mis muudavad või üldse katkestavad tuumorsupressorgeeni kodeeritud valgu funktsiooni. Geenide amplifikatsioon ja kromosomaalsed translokatsioonid ei kuulu tavaliselt geenide inaktivatsiooni mehhanismide hulka.
Vähiteraapia
Uued ravimid, mida juhitakse konkreetsete sihtmärkideni, on osutunud mõne levinud vähivormi ravis tõhusamaks kui varasem vähiteraapia, mis pole andnud häid tulemusi. Vähigeenide analüüsimine on andnud teadlastele uusi vihjeid ja võimalikke lahendusi niisuguste juhtumite käsitlemiseks, mille puhul varem on ravi ebaõnnestunud.
Soojusläbikandetegur
Soojusläbikandetegur väljendab soojusvoogu, mis läbib materjalikihti või piirdetarindit (näiteks seina), kui temperatuuride erinevus kihi eri poolte vahel on 1 kraad (1 K). Kuna soojusvoo (soojusvoolu tiheduse) ühik on W/m2, siis on soojusläbikandeteguri ühik W/(m2·K). Soojusläbikandeteguri tähis on k (peamiselt masinaehituses ja tehnoloogia valdkondades) või U (ehitusarvutustes).
Soojusläbikandetegur sõltub keskkonna ja pinna vahelisest soojusülekandetegurist ja kasutatud materjali soojusjuhtivustegurist. Nii kandub soojus kõrgema temperatuuriga õhult seina pinnale soojusülekande teel, läbib seina soojusjuhtivuse teel ja kandub seina pinnalt üle madalama temperatuuriga õhule taas soojusülekande teel.
Piirdetarindite soojusläbikandeteguri tähenduses on kasutusel termin U-arv. Näiteks välisseinte U-arvu soovituslik vahemik on 0,12–0,22 W/(m2·K). Mida väiksem on U-arv, seda soojapidavam on sein, katus, aken vms.
Soojusläbikandeteguri pöördsuurus on soojusläbikandetakistus, tähis R_\text{T}, ühik m²·K/W.
Kohalik host
Kohalik host (inglise localhost) on standardne hostinimi, mille aadress viitab samale arvutile, kust päring tehti. Lihtsamalt öeldes: kohalik host tähendab arvutivõrgunduses "seda arvutit ehk minu arvutit".
Lisaks on olemas .localhost – reserveeritud domeeninimi, mitte segi ajada kitsamas tähenduses hostinimega.
Olemus
Kohalik host tähendab alati tagasipöördumise IP-aadressi, mis IPv4 protokollis on <tt>127.0.0.1</tt> ja IPv6 protokollis <tt>::1</tt>.
Kasutamine
Kohalik host on kasutusel, kui on vaja kasutada sama arvuti hostinime. Näiteks süsteemis, kus töötab HTTP-server, vastab aadressile http://localhost serveri koduleht, eeldusel, et server on seadistatud vastama tagasipöördumise aadressile. Vastava seadistuse puudumisel kuvatakse veateade nagu kõikide veebilehtede puhul, mida ei eksisteeri.
Serverites kasutatakse localhosti aadressi, et näha, kuidas veebileht internetist vaadates välja näeb. Sisestades veebibrauserisse teksti localhost, tõlgib arvuti enda DNS selle ümber tagasipöördumise aadressiks ja päring suunatakse tagasi sama arvuti serverisse.
Kogumahutavus
Kogumahutavuse mõiste ja arvutusviis võeti kasutusele 1969. aastal. Vajadus ühise mõiste ja standardse rahvusvahelise laevade mõõtmissüsteemi järele tekkis sama kuju ja suurusega laevade suuresti erineva mahutavuse tõttu; seda silmas pidades kirjutati Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni juhtimisel Londonis 23. juunil 1969 alla rahvusvahelisele laevade mõõtmise konventsioonile (ITCM 1969).
Kogumahutavuse märkimisel ei kasutata ühikut.
Aschersoni kerahein
Aschersoni kerahein (Dactylis glomerata subsp. aschersoniana) on hariliku keraheina alamliik.
Taim kasvab hõredates metsades, parkides, võsas. Taim on Eestis harvaesinev.
Philon (täpsustus)
Philon on mitme isiku nimi:
Maniwalde
Maniwalde (Manivalde, tõlgendatud ka kui Vanevalde, Vanevald; surnud 21. septembril 1217) oli muinaseestlaste vanem.
Klara Hallik
Klara Hallik (aastani 1960 Klara Pantelejeva; sündinud 24. aprillil 1933 Vruda alevis Leningradi oblastis) on eesti politoloog ja poliitik.
Maniwalde
Ta esineb Henriku Liivimaa kroonikas vaid ühel korral, nimelt Madisepäeva lahingus, kus ta koos Lembitu, Wottele ja teiste Sakala vanematega langeb:
Klara Hallik
Ta lõpetas aastal 1948 Kaarepere 7-klassilise kooli ja aastal 1954 Tartu Õpetajate Instituudi. Aastal 1961 lõpetas ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi. Aastal 1965 lõpetas ta aspirantuuri NLKP Keskkomitee juures asuvas Ühiskonnateaduste Akadeemias; samal aastal kaitses ta ajalookandidaadi väitekirja.
Maniwalde
"Ka lätlased, võideldes vasakul tiival, ründasid julgesti koos sakslastega oma vastaseid, nende vastu olid seatud sakalased ühes Lembito ja oma muude vanematega. Haavates paljusid lätlaste hulgast ja mõningaid tappes ja vapralt võideldes, panid nad kaua vastu. Kuid nähes, et sakslased olid keskmise väesalga põgenema pööranud, pöörasid nad ka ise selja. Ja lätlased ajasid neid taga ja tapsid neist paljud ning muud põgenesid. Ja Veko, Roboami vend, tundis Lembitu ära ja ajas teda taga ja tappis ta, võttes ta riided, teised aga, võttes tema pea maha, viisid endaga kaasa Liivimaale. Ja langesid seal ka teised Sakala vanemad, Wottele, Maniwalde koos õige paljude teistega."
Klara Hallik
Ta oli aastatel 1952–1955 ELKNÜ Tartu linnakomitee osakonnajuhataja ja sekretär; aastatel 1955–1962 oli ta ELKNÜ Keskkomitee sekretär.
Maniwalde
Maniwalde nimi on arvatavalt germaani päritolu (Manowald, Manowaldus), kuid Julius Mägiste on oletanud, et Läti Henrik tegi tema nime ülestähendamisel kirjavea ja et tema tegelik nimi oli Vanevald või Vanevalde.
Klara Hallik
16. aprillist 21. oktoobrini 1992 oli ta portfellita minister Tiit Vähi esimeses valitsuses.
Maniwalde
Ilukirjanduses ja filmis
Maniwalde tegelaskuju esineb ka Karl August Hindrey romaanides "Loojak I–II", kus teda kujutatakse manatargana.
Klara Hallik
Ta osales 2001 Eesti sotsiaalteadlaste avalikus pöördumises "Kaks Eestit", milles tunti muret Eesti ühiskondliku arengu pärast.
Maniwalde
Ilukirjanduses ja filmis
Filmis "Malev" kujutatakse Maniwaldet Harjumaa kõige leidlikuma vanemana. Kaadritagune jutustaja kommentaar mainib, et tema hüüdnimi olla leidlikkuse pärast olnud Harju Loogiline.
Michel Qissi
Michel Qissi (sünninimi Mohammed Qissi; sündinud 12. septembril 1962) on Maroko päritolu Belgia näitleja, kelle tuntuim roll on Tong Po võitluskunstide filmis "Kickpoksija".
Lähisantarktiline kliima
thumb|Lähisantarktiline kliima on iseloomulik lähisantarktilisele kliimavöötmele thumb|[[Albatross Lõuna-Jäämeres]] Lähisantarktiline kliima on Alissovi kliimaklassifikatsiooni järgi kliimatüüp, mis on iseloomulik lähisantarktilisele kliimavöötmele. See on levinud Lõuna-Jäämeres ning Vaikse, Atlandi ja India ookeani lõunaosas.
Talvel valitsevad siin antarktilised õhumassid, mis põhjustavad madalaid õhutemperatuure. Suvel esinevad parasvöötme õhumassid, mis on soojemad ja niiskemad.
Suvised õhutemperatuurid on kogu kliimavöötme ulatuses ühtlased – umbes 0 ˚C. Talvised õhutemperatuurid alanevad kliimavöötme põhjapiirist lõuna poole minnes ning ulatuvad kuni −20 ˚С ja madalamale. Selles piirkonnas esinevad sageli tsüklonite keskused. Selle tõttu on pilvisus päris suur, tihti esineb udu ja sajab.
Köppeni kliimaklassifikatsiooni järgi vastavad lähisantarktilisele kliimatüübile Dfc, Dwc, Dfd ja Dwd.
Juht (füüsika)
Juht on füüsikas aine või toode energia edasikandmiseks selle eri vormides: elektrivooluga (elektrijuht), soojusega (soojusjuht) ja lainega (valguslainejuht, raadilainejuht, helilainejuht).
Besnik Mustafaj
pisi|Besnik Mustafaj (2013) Besnik Bajram Mustafaj (sündinud 23. septembril 1958 Bajram Curris) on albaania kirjanik ja endine välisminister.
Ta sündis aastal 1958 Bajram Curris Tropojë ringkonnas Kukësi maakonnas.
Besnik Mustafaj õppis filoloogiat ja omandas 1982. aastal doktorikraadi prantsuse keele ja kirjanduse valdkonnas.
Aastast 1988 töötas tõlkijana marksismi-leninismi instituudis, 1991. aastal osales demokraatlikus opositsiooniliikumises. 2005. aastal määrati Albaania saadikuks Prantsusmaal. 11. septembrist 2005 kuni 24. aprillini 2007 töötas välisministrina Sali Berisha valitsuses.
Kadri Kasak
Kadri Kasak on eesti laulja. Ta on osalenud telesaadetes "Kaks takti ette" ja "Eesti otsib superstaari".
Corticiales
Corticiales on klassi Agaricomycetes kuuluv kandseente selts.
Tiiu Kunst
Tiiu Kunst (sündinud 19. augustil 1958) on eesti muuseumitöötaja.
Ta on Värska talumuuseumi rajamise üks eestvedajaid, muuseumi peavarahoidja.
Eesti imetajad
Eesti imetajad ehk Eesti imetajate fauna ehk Eesti teriofauna on Eesti territooriumil elavad imetajad.
Eesti imetajaid liigitatakse järgmiselt:
20. ja 21. sajandi jooksul on Eestis kohatud 74 liiki pärismaiseid ja vabalt elavaid introdutseeritud (naturaliseerunud) imetajaid (sh. pärisinimene). Nende hulka on arvestatud liigid, keda on kohatud eksikülalistena, nt. vaalalised, ahm, tähnik- ja kabehirv. Kui ka need, kelle esinemise kohta viimastel aastakümnetel andmed puuduvad, nt. unilased, kääbus-karihiir, soo-uruhiir. Liike, kes Eestis teadaolevalt 21. sajandi kolmandal kümnedil elutsevad ja sigivad, on 63.
Jääajajärgsel ajal on Eestis elanud veel mitmeid praeguseks siin väljasurnud liike: tarvas, põhjapõder, euroopa piison, metshobune jt.
Ravila Külaselts
Ravila Külaselts on mittetulundusühing Harju maakonnas Kose vallas Ravila alevikus.
Selts loodi 2012. aasta sügisel.
MTÜ tegeleb Ravila külaelu edendamisega. Tema registrikood on 80345517.
Koorikulised
Koorikulised (Corticiaceae) on klassi Agaricomycetes kuuluv kandseente sugukond.
Vene-Rootsi sõda (1656–1658)
Vene-Rootsi sõda (1656–1658) oli osa aastatel 1656–1661 Moskva tsaaririigi ja Rootsi kuningriigi vahel toimunud sõjategevusest ülemvõimu pärast Liivimaal, osa Teisest Põhjasõjast. Samal ajal pidas Moskva tsaaririik sõda Rzeczpospolitaga.
pisi|left|200px|[[Venemaa tsaar Aleksei Mihhailovitš]] pisi|left|200px|[[Poola kuningas (1648–1668) Jan II Kazimierz Waza]]
Eellugu
1654. aastal algas Moskva tsaaririigi ja Rzeczpospolita vahel Ukraina ja Lõuna-Venemaa territooriumite pärast Poola-Vene ehk Kolmeteistkümneaastane sõda. Moskva tsaaririigi ülekaalukad väed sisenesid, kokkuleppel Ukraina kasakate hetmani Bogdan Hmelnõtskiga, Ukraina aladele ja Leedu Suurvürstiriiki. Olulisim piirikindlus Poola Smolensk langes peagi Moskva vägede kätte ning nende väed rüüstasid tugevalt Leedu alasid. Poola oli võimetu midagi otsustavat selle vastu ette võtma, ehkki viimaks oli hakatud moodustama suuremaid väeüksusi.
Moskva tsaaririigi vägede kiire edu jahmatas aga Rootsit, kes kartis, et Poola täieliku kokkuvarisemise korral haarab too Läänemere idarannikul kiirelt ülemvõimu. Et seda takistada, otsustas kuningas Karl X enne ise kogu läänepoolse Poola vallutada. Rootsi väed liikusid 1655. aastal Ees-Pommerist ja Liivimaalt Rzeczpospolita aladele ning vallutasid kiiresti enamiku Moskva vägede poolt alistamata jäänud aladest. Gustaf Adolf Lewenhaupti juhtimisel hõivasid Rootsi väed Daugavpilsi. Karl kuulutas end ka (Radziwillide toetusel) Leedu suurvürstiks. Aasta lõpuks olid poolakate kätte tähtsamatest linnadest jäänud vaid Lviv ja Danzig. Poola kuningas (1648–1668) Jan II Kazimierz Waza lahkus pagendusse Sileesiasse ja Poolat valmistuti juba laiali jagama (kuningatrooni pakuti seejuures Habsburgidele).
Sõjategevus Ingerimaal
1656. aasta alanud Rootsi-Vene sõjas hõivasid Moskva tsaaririigi väed 1656. aasta alguses Vasknarva ning ründasid ka Narva linnust ja Jamburgi. Ingerimaa ja Käkisalmi lääni kaitset juhendas 1654–1657 kindralkuberner Gustaf Evertsson Horn. 1656. aasta suvel ründasid edelasuunast laevastiku toel dessandiga Pähkinälinna ja põhja pool Laadogat. Põhjapoolne väesalk Aunuse vojevoodi Pjotr Puškini (Пётр Пушкин) ja Novgorodist sõjakäigule saadetud vojevood Jenaklõtš Tšelištšev (Енаклыч Челищев) vallutasid Sortavala ja asusid Koporjet piirama.
Edelapoolne väesalk Pjotr Potjomkini (Пётр Потёмкин) juhtimisel suundus Pähkinälinna ja Nyenit piirama, Nyeni garnison aga taganes ja loovutas Nyeni kindluse ning väesalk pöördus tagasi Pähkinälinna piiramisele.
Sõjategevus Lätis
1656. aasta 17. mail kuulutas Moskva tsaaririik Rootsi kuningriigile sõja ning alustati Moskva tsaaririigi vägede viimist Rootsi Liivimaale. Moskva tsaaririigi väed liikusid Smolenski suunalt Liivimaale üle sõjast haaratud Rzeczpospolita Vitebski ja Polotski. Läti idaküljel asuva Rootsi vägede poolt okupeeritud Kuramaa hertsogiriigi Dünaburgi piiramist alustati 20. juulil ning pärast 11-päevast piiramist alistus kindlus 31. juulil ning linn nimetati Vene tsaari Aleksei I korraldusel Borisglebskiks; 14. augustil vallutasid vene väed Koknese ja linn nimetati ümber Tsarevitš-Dmitroviks.
thumb|[[Magnus Gabriel de la Gardie]] 21. augustil jõudsid Moskva tsaaririigi väed, tsaar Aleksei I üldjuhtimisel Riia linna alla ning 1. septembril pärast piiramisehitiste ja suurtükipatareide püstitamist algas kindral Alexander Leslie juhtimisel linna piiramine. Laevastiku puudumise tõttu aga jäi linn mere poolt blokeerimata ning see võimaldas linna varustamist.
2. oktoobri varahommikul, enne Moskva tsaaririigi vägede planeeritud kindluse rünnakut teostasid Rootsi väed väljatungi kindlusest ning tekitasid rünnakuks valimistuvatele Moskva tsaaririigi vägedele suuri kaotusi ning hõivasid ka 17 lahingulippu. 5. oktoobril lõpetasid Moskva tsaaririigi väed linna piiramise ja taganesid Polotskisse.
Sõjategevus Eestis
Riia linna piiramise ajal suundus Moskva tsaaririigi vägede põhjagrupp 40 000-mehelise väega Kokenhusenist, vürst Aleksei Trubetskoi juhtimisel Lõuna-Eestisse ning 1656. aasta augustis algas Tartu linna piiramine, samal ajal suundusid ratsasalgad rüüsteretkedele maapiirkondadesse. Linna kaitsesid ainult 200 Rootsi soldatit, 200 kodanikku ja 100 ratsameest ning linnale appi tõtanud abiväed löödi tagasi. Tartu langes Moskva tsaaririigi vägede kätte 12. oktoobril 1656 maapealik Lars Flemming alistumise järel.
Afanassi Nasatini väed vallutasid Marienburgi (Alūksne) ja nimetati ümber venepäraselt Alist (Алист) ning pärast ühepäevast piiramist 21. juulil alistus Vastseliina piiskopilinnus (Neuhausen) Moskva tsaaririigi vägedele.
1657. aasta alguses põletasid Moskva tsaaririigi väed maha Narva linna alevid.
9. juunil 1657 toimus Liivimaal Valga lahing, milles Rootsi sõjavägi võitis Pihkva suurvojevood ja kindral Matvei Šeremetevi (1629–1657) juhitud Moskva tsaaririigi väge.
Juulis-augustis 1657 piirasid ja proovisid vallutada Rootsi väed Magnus Gabriel de la Gardie juhtimisel ebaõnnestunult Tartut.
13. märtsil 1658 ületasid Moskva tsaaririigi väed, tolleaegse piiri ja ründasid Rootsi vägede eelposte algselt Joala küla juures ja seejärel piirasid 17.–20. märtsini Narva linna. thumb|260px|Kärde rahumajake
Vaherahu
1658. aasta lõpus sõlmitud Rootsi ja Moskva tsaaririigi vahel Narva lähedal Vallisaare mõisas Vallisaare vaherahuga, lepiti kokku kolmeaastases vaherahus. Vaherahu sõlmimise järel Moskva tsaaririigiga, jätkus aga Rootsi sõjategevus Liivimaa aladel, Teises Põhjasõjas Rzeczpospolitaga.
Vallisaare vaherahulepinguga jäid Moskva tsaaririigi valdusse sõja käigus vallutatud alad ja linnad-kindlused: Koknese, Tartu, Alūksne, Vasknarva, Jama, Rēzekne, Daugavpils.
1661. aastal sõlmitud Kärde rahu tühistas Vallisaare vaherahu ja taastas selle eelse Stolbovo rahuga määratletud piiri Rootsi kuningriigi ja Moskva suurvürstiriigi vahel.
Kuulmispuue
Kuulmispuue on kuulmiskahjustusest tingitud hälve, mida pole võimalik kompenseerida meditsiinilise ja/või meditsiinilistehnilise sekkumise ning abinõudega ja mis piirab või välistab inimese eale, soole, sotsiaalsele ja kultuurilise taustale normaalsete sotsiaalsete rollide täitmist. Kuulmispuude funktsionaalsetest piiranguteks on helide eristamisraskused (inimene ei suuda eristada talle vajalikku heli taustamürast).
Tuntud kuulmispuudega inimesed
صم Bouzar Hearing impairment Niedosłuch Okvara sluha Chứng khó nghe Klausuos sotrėkėms
Vraca piirkond
Vraca piirkond on 1. järgu haldusüksus Bulgaarias.
Piirkond jaguneb 10 vallaks.
Piirkonnas on 8 linna: Bjala Slatina, Kozloduj, Krivodol, Mezdra, Mizija, Orjahovo, Roman ja Vraca.
Liidrik
Liidrik (Coenagrion) on kiililiste perekond, sugukonnast liidriklased.
Liidrikud on enamasti sinise-musta kehaga väikesed taolistiivalised kiilid.
Eesti liigid
Eestis elab 6 selle perekonna liiki.
Johnny Preston
John Preston Courville (18. august 1939 – 4. märts 2011) oli Ameerika Ühendriikide laulja.
Tema tuntuim laul oli "Running Bear".
Ta kuulus Rockabilly kuulsuste halli.
Sliveni piirkond
Sliveni piirkond on 1. järgu haldusüksus Bulgaarias.
Piirkond jaguneb 4 vallaks: Koteli vald, Nova Zagora vald, Sliveni vald ja Tvarditsa vald.
Piirkonnas on 6 linna: Kermen, Kotel, Nova Zagora, Shivachevo, Sliven ja Tvarditsa.
Välislingid
🇧🇬
Tour Saint-Gobain
Tour Saint-Gobain, ka Tour M2, on 178 meetri kõrgune büroopindadega pilvelõhkuja, mis asub Pariisi kõrghoonestatud ärikeskuses La Défense'is.
Chesterfieldi maakond (Lõuna-Carolina)
Chesterfieldi maakond (Chesterfield County) on maakond USA-s Lõuna-Carolina osariigis.
Maakonna halduskeskus ja on Chesterfield.
Maakonna pindala on 2088 km². Veepindala on 18 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 46 734. Aastal 2000 oli elanike arv 42 768.
Ajalugu
Chesterfieldi maakond moodustati 1798. aastal. Maakond on saanud nime Briti poliitiku Philip Stanhope järgi.
Ene Timmi
Ene Timmi (sündinud 12. detsembril 1956 ) on Eesti jurist, endine prokurör.