cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kergejõustik 1992. aasta suveolümpiamängudel
100 m jooks
Finaal: 1. august. Osavõtjaid: 81 Riike: 66 Maailmarekord: 9,86 Carl Lewis, USA (25. august 1991, Tokyo) Olümpiarekord: 9,92 Carl Lewis, USA (24. september 1988, Seoul) Olümpiavõitja 1984: 9,92 Carl Lewis, USA Tulemused Viimased viis peamist rahvusvahelist meistrivõistlust 100 m jooksus oli kõik võitnud Carl Lewis – 1984. ja 1988. aasta olümpiamängud ning 1983, 1987, ja 1991. aasta maailmameistrivõistlused. Kuid nii 1990. kui 1991. aastal pälvis Leroy Burrell Track & Field News-i valikus maailmas esikoha. 1990. aastal oli britt Linford Christie võidukas nii Rahvaste Ühenduse mängudel kui ka Euroopa meistrivõistlustel. Lewise osalemist 100 m jooksus takistas viirusnakkus. Burrell ja Dennis Mitchell pääsesid mõlemad 100 finaali. Burrell ja Christie näitasid eeljooksus tippvormi, kus Burrell alistas eesjooksus vastutuules Christie 9.97–10.00. Kuid finaalis alustas Burrell pärast kahte valestarti väga aeglaselt ega olnud enam medalikonkurentsis. Christie võitis viimase 50 meetriga üsna mugavalt. Teine oli Namiibiast Frank Fredericks ja pronksmedali võitis Mitchell. <br style="clear:both;" />
200 m jooks
Finaal: 6. august Osavõtjaid: 79 Riike: 65 Maailmarekord: 19,72 Pietro Mennea, Itaalia (12. september 1979, Mexico) Olümpiarekord: 19,75 Joe DeLoach, USA (28. september 1988, Seoul) Olümpiavõitja 1988: 19,75 Joe DeLoach, USA Tulemused Michael Marsh püstitas oma poolfinaalis uue olümpia- ja Ameerika rekordi 19,73 sekundiga. <br style="clear:both;" />
Tore Bjonviken
1996. aastal tegi ta debüüdi maailmakarikasarjas. Kokku õnnestus tal olla 12 etapil kümne parima seas, sealhulgas nii sprindis kui ka 15 km distantsil. Viimast korda võistles ta maailmakarikasarjas 2005. aastal.
Kergejõustik 1992. aasta suveolümpiamängudel
400 m jooks
Finaal: 5. august Osavõtjaid:69 Riike: 52 Maailmarekord: 43,29 Butch Reynolds, USA (17. august 1988, Zürich) Olümpiarekord: 43,86 Lee Evans, USA (18. oktoober 1968, Mexico) Olümpiavõitja 1988: 43,87 Steve Lewis, USA Tulemused <br style="clear:both;" />
800 m jooks
Finaal: 5. august Osavõtjaid:59 Riike: 49 Maailmarekord: 1.41,73 Sebastian Coe, Suurbritannia (1. juuni 1981, Firenze) Olümpiarekord: 1.43,00 Joaquim Cruz, Brasiilia (6. august 1984, Los Angeles) Olümpiavõitja 1988: 1.43,55 Paul Ereng, Keenia Tulemused <br style="clear:both;" />
1500 m jooks
Finaal: 8. august Osavõtjaid:51 Riike: 40 Maailmarekord: 3.29,46 Saïd Aouita, Maroko (23. august 1985, Lääne-Berliin) Olümpiarekord: 3.32,53 Sebastian Coe, Suurbritannia (11. august 1984, Los Angeles) Olümpiavõitja 1988: 3.35,96 Peter Rono, Keenia Tulemused <br style="clear:both;" />
5000 m jooks
Finaal: 8. august Osavõtjaid:56 Riike: 41 Maailmarekord: 12.58,39 Saïd Aouita, Maroko (22. juuli 1987, Rooma) Olümpiarekord: 13.05,59 Saïd Aouita, Maroko (11. august 1984, Los Angeles) Olümpiavõitja 1988: 13.11,70 John Ngugi, Keenia Tulemused <br style="clear:both;" />
10 000 m jooks
Finaal: 3. august Osavõtjaid: 56 Riike: 38 Maailmarekord: 27.08,23 Arturo Barrios, Mehhiko (18. august 1989, Lääne-Berliin) Olümpiarekord: 27.21,46 Brahim Boutayeb, Maroko (26. september 1988, Seoul) Olümpiavõitja 1988: 27.21,46 Brahim Boutayeb, Maroko Tulemused <br style="clear:both;" />
Maraton
Finaal: 9. august Osavõtjaid: 110 Riike: 72 Maailmarekord: 2:06.50 Belayneh Dinsamo, Etioopia (17. aprill 1988, Rotterdam) Olümpiarekord: 2:09.21 Carlos Lopes, Portugal (12. august 1984, Los Angeles) Olümpiavõitja 1988: 2:10.32 Gelindo Bordin, Itaalia Tulemused <br style="clear:both;" />
400 m tõkkejooks
Finaal: 6. august Osavõtjaid:47 Riike: 35 Maailmarekord: 47,02 Edwin Moses, USA (13. august 1983, Koblenz) Olümpiarekord: 47,19 Andre Phillips, USA (25. september 1988, Seoul) Olümpiavõitja 1988: 47,19 Andre Phillips, USA Tulemused <br style="clear:both;" />
3000 m takistusjooks
Finaal: 7. august Osavõtjaid:32 Riike: 23 Maailmarekord: 8.05,35 Peter Koech, Keenia (3. juuli 1989, Stockholm) Olümpiarekord: 8.05,51 Julius Kariuki, Keenia (30. september 1988, Seoul) Olümpiavõitja 1988: 8.05,51 Julius Kariuki, Keenia Tulemused <br style="clear:both;" />
4x100 m teatejooks
Finaal: 8. august Osavõtjaid:104 Riike: 25 Maailmarekord: 37,50 USA (1. september 1991, Tokyo) Carl Lewis, Andre Cason, Dennis Mitchell, Leroy Burrell Olümpiarekord: 37,83 USA (11. august 1984, Los Angeles) Sam Graddy, Ron Brown, Calvin Smith, Carl Lewis Olümpiavõitja 1988: 38,19 NSVL Viktor Brõžgin, Vladimir Krõlov, Vladimir Muravjov, Vitali Savin Tulemused <br style="clear:both;" />
4×400 m teatejooks
Finaal: 8. august Osavõtjaid:102 Riike: 24 Maailmarekord: 2.56,16 USA (20. oktoober 1968, Mexico) Vincent Matthews, Ron Freeman, Larry James, Lee Evans ........................... 2.56,16 USA (1. oktoober 1988, Seoul) Danny Everett, Steve Lewis, Kevin Robinzine, Butch Reynolds Olümpiarekord: 2.56,16 USA (20. oktoober 1968, Mexico) Vincent Matthews, Ron Freeman, Larry James, Lee Evans ........................... 2.56,16 USA (1. oktoober 1988, Seoul) Danny Everett, Steve Lewis, Kevin Robinzine, Butch Reynolds Olümpiavõitja 1988: 2.56,16 USA Danny Everett, Steve Lewis, Kevin Robinzine, Butch Reynolds Tulemused <br style="clear:both;" />
20 km käimine
Finaal: 31. juuli Osavõtjaid: 42 Riike: 23 Maailmarekord: 1:18.13 Pavol Blažek, Tšehhoslovakkia (16. september 1990, Hildesheim) Olümpiarekord: 1:19.57 Jozef Pribilinec, Tšehhoslovakkia (23. september 1988, Seoul) Olümpiavõitja 1988: 1:19.57 Jozef Pribilinec, Tšehhoslovakkia Tulemused <br style="clear:both;" />
50 km käimine
Finaal: 7. august Osavõtjaid: 42 Riike: 20 Maailmarekord: 3:37.41 Andrei Perlov, NSVL (5. august 1989, Leningrad) Olümpiarekord: 3:38.29 Vjatšeslav Ivanenko, NSVL (30. september 1988, Seoul) Olümpiavõitja 1988: 3:38.29 Vjatšeslav Ivanenko, NSVL 	NSVL Tulemused <br style="clear:both;" />
Kõrgushüpe
Finaal: 2. august Osavõtjaid:43 Riike: 27 Maailmarekord: 2.44 Javier Sotomayor, Kuuba (29. juuli 1989, San Juan) Olümpiarekord: 2.38 Gennadi Avdjejenko, NSVL (25. september 1988, Seoul) Olümpiavõitja 1988: 2.38 Gennadi Avdjejenko, NSVL Tulemused <br style="clear:both;" />
Teivashüpe
Finaal: 7. august Osavõtjaid: 34 Riike: 25 Maailmarekord: 6.11 Sergei Bubka, NSVL (13. juuni 1992, Dijon) Olümpiarekord: 5.90 Sergei Bubka, NSVL (25. september 1988, Seoul) Olümpiavõitja 1988: 5.90 Sergei Bubka, NSVL Tulemused <br style="clear:both;" />
Kaugushüpe
Finaal: 6. august Osavõtjaid:50 Riike: 37 Maailmarekord: 8.95 Mike Powell, USA (30. august 1991, Tokyo) Olümpiarekord: 8.90 Bob Beamon, USA (18. oktoober 1968, Mexico) Olümpiavõitja 1988: 8.72 Carl Lewis, USA Tulemused <br style="clear:both;" />
Kolmikhüpe
Finaal: 3. august Osavõtjaid:47 Riike: 32 Maailmarekord: 17.97 Willie Banks, USA (16. juuni 1985, Indianapolis) Olümpiarekord: 17.61 Khristo Markov, Bulgaaria (24. september 1988, Seoul) Olümpiavõitja 1988: 17.61 Khristo Markov, Bulgaaria Tulemused Mike Conley ületas finaali teises voorus olümpiarekordi 17,63-meetrise hüppega. Kuuendas voorus hüppas ta 18.17, mis oleks olnud uus maailmarekord, kuid 2,1 meetrit sekundis tuuleabi oli veidi üle lubatud 2,0 m/s piiri. <br style="clear:both;" />
Kuulitõuge
Finaal: 31. juuli Osavõtjaid: 26 Riike: 18 Maailmarekord: 23.12 Randy Barnes, USA (2. mai 1988, Los Angeles) Olümpiarekord: 22.47 Ulf Timmermann, Saksa DV (223. september 1988, Seoul) Olümpiavõitja 1988: 22.47 Ulf Timmermann, Saksa DV Tulemused <br style="clear:both;" />
Kettaheide
Finaal: 5. august Osavõtjaid:32 Riike: 24 Maailmarekord: 74.08 Jürgen Schult, Saksa DV (6. juuni 1986, Neubrandenburg) Olümpiarekord: 68.82 Jürgen Schult, Saksa DV (1. oktoober 1988, Seoul) Olümpiavõitja 1988: 68.82 Jürgen Schult, Saksa DV Tulemused <br style="clear:both;" />
Vasaraheide
Finaal: 2. august Osavõtjaid:27 Riike: 19 Maailmarekord: 86.74 Juri Sedõhh, NSVL (30. august 1986, Stuttgart) Olümpiarekord: 84.80 Sergei Litvinov, NSVL (26. september 1988, Seoul) Olümpiavõitja 1988: 84.80 Sergei Litvinov, NSVL Tulemused <br style="clear:both;" />
Odavise
Finaal: 8. august Osavõtjaid:32 Riike: 21 Maailmarekord: 91.46 Steve Backley, Suurbritannia (25. jaanuar 1992, North Shore) Olümpiarekord: 85.90 Jan Železný, Tšehhoslovakkia (24. september 1988, Seoul) Olümpiavõitja 1988: 85.90 Jan Železný, Tšehhoslovakkia Tulemused <br style="clear:both;" />
Kümnevõistlus
Finaal: 5.-6. august] Osavõtjaid: 36 Riike: 24 Maailmarekord: 8847 Daley Thompson, Suurbritannia (9. august 1984, Los Angeles) Olümpiarekord: 8847 Daley Thompson, Suurbritannia (9. august 1984, Los Angeles) Olümpiavõitja 1988: 8488 Christian Schenk, Saksa DV Tulemused <br style="clear:both;" />
100 m jooks
Finaal: 1. august Osavõtjaid:54 Riike: 41 Maailmarekord: 10,49 Florence Griffith-Joyner, USA (16. juuli 1988, Indianapolis) Olümpiarekord: 10,62 Florence Griffith-Joyner, USA (24. september 1988, Seoul) Olümpiavõitja 1988: 10,62 Florence Griffith-Joyner, USA Tulemused <br style="clear:both;" />
200 m jooks
Finaal: 6. august Osavõtjaid:51 Riike: 40 Maailmarekord: 21,34 Florence Griffith-Joyner, USA (29. september 1988, Seoul) Olümpiarekord: 21,34 Florence Griffith-Joyner, USA (29. september 1988, Seoul) Olümpiavõitja 1988: 21,34 Florence Griffith-Joyner, USA Tulemused <br style="clear:both;" />
400 m jooks
Finaal: 5. august Osavõtjaid:41 Riike: 29 Maailmarekord: 47,60 Marita Koch, Saksa DV (6. oktoober 1985, Canberra) Olümpiarekord: 48,65 Olga Brõzgina, NSVL (26. september 1988, Seoul) Olümpiavõitja 1988: 48,65 Olga Brõzgina, NSVL Tulemused <br style="clear:both;" />
800 m jooks
Finaal: 3. august Osavõtjaid:36 Riike: 26 Maailmarekord: 1.53,28 Jarmila Kratochvílová, Tšehhoslovakkia (26. juuli 1983, München) Olümpiarekord: 1.53,43 Nadežda Olizarenko, NSVL (27. juuli 1980, Moskva) Olümpiavõitja 1988: 1.56,10 Sigrun Wodars, Saksa DV Tulemused <br style="clear:both;" />
1500 m jooks
Finaal: .8 august Osavõtjaid: 43 Riike: 31 Maailmarekord: 3.52,47 Tatjana Kazankina, NSVL (13. august 1980, Zürich) Olümpiarekord: 3.53,96 Paula Ivan, Rumeenia (26. september 1988, Seoul) Olümpiavõitja 1988: 3.53,96 Paula Ivan, Rumeenia Tulemused <br style="clear:both;" />
3000 m jooks
Finaal: 2. august Osavõtjaid: 33 Riike: 21 Maailmarekord: 8.22,26 Tatjana Kazankina, NSVL (26. august 1984, Leningrad) Olümpiarekord: 8.26,53 Tetjana Samolenko, NSVL (25. september 1988, Seoul) Olümpiavõitja 1988: 8.26,53 Tetjana Samolenko, NSVL Tulemused <br style="clear:both;" />
10 000 m jooks
Finaal: 7. august Osavõtjaid:48 Riike: 28 Maailmarekord: 30.13,74 Ingrid Kristiansen, Norra (5. juuli 1986, Oslo) Olümpiarekord: 31.05,21 Olga Bondarenko, NSVL (30. september 1988, Seoul) Olümpiavõitja 1988: 31.05,21 Olga Bondarenko, NSVL Tulemused <br style="clear:both;" />
Maraton
Finaal: 1. august Osavõtjaid:47 Riike: 31 Maailmarekord: 2:21.06 Ingrid Kristiansen, Norra (21. aprill 1985, London) Olümpiarekord: 2:24.52 Joan Benoit, USA (5. august 1984, Los Angeles) Olümpiavõitja 1988: 2:25.40 Rosa Mota, Portugal Tulemused <br style="clear:both;" />
4x100 m teatejooks
Finaal: 8. august Osavõtjaid:57 Riike: 14 Maailmarekord: 41,37 Saksa DV (6. oktoober 1985, Canberra) Silke Gladisch, Sabine Rieger, Ingrid Auerswald, Marlies Göhr Olümpiarekord: 41,60 Saksa DV (1. august 1980, Moskva) Romy Müller, Bärbel Wöckel, Ingrid Auerswald, Marlies Göhr Olümpiavõitja 1988: 41,98 USA Alice Brown, Sheila Echols, Florence Griffith-Joyner, Evelyn Ashford Tulemused <br style="clear:both;" />
4x400 m teatejooks
Finaal: 8. august Osavõtjaid:62 Riike: 14 Maailmarekord: 3.15,17 NSVL (1. oktoober 1988, Seoul) Tatjana Ledovskaja, Olga Nazarova, Marija Pinigina, Olga Brõzgina Olümpiarekord: 3.15,17 NSVL (1. oktoober 1988, Seoul) Tatjana Ledovskaja, Olga Nazarova, Marija Pinigina, Olga Brõzgina Olümpiavõitja 1988: 3.15,17 NSVL Tatjana Ledovskaja, Olga Nazarova, Marija Pinigina, Olga Brõzgina Tulemused <br style="clear:both;" />
100 m tõkkejooks
Suurfavoriidiks oli 100 meetri tõkkejooksus ameeriklanna Gail Devers, kes oli oma esimese olümpiakulla võitnud viis päeva varem 100 meetri sprindis ilma tõketeta. Devers juhtis jooksu kuni viimase tõkkeni, kuid ta jooksis viimasesse tõkkesse sisse ja kaotas seejärel tasakaalu. Devers suutis lõpetades enne finišijoont kukkumist vältida ja lõpetada viiendana. Üllatuslikult tuli olümpiavõitjaks kreeklanna Paraskeví Patoulídou, kellest sai Kreeka esimene naisolümpiavõitja. Ühtlasi tõi Patoulídou Kreekale kergejõustikus alles kolmanda olümpiakulla: Spyrídon Loúis tuli 1896. aastal olümpiavõitjaks maratonis ja Konstantínos Tsiklitíras 1912. aastal paigalt kaugushüppes. Eesti tõkkesprinter Anu Kaljurand sai oma eeljooksus ajaga 13,81 kuuenda koha ning veerandfinaali edasi ei pääsenud. Finaal: 6. august Osavõtjaid: 37 Riike: 23 Maailmarekord: 12,21 Yordanka Donkova, Bulgaaria (20. august 1988 Stara Zagora) Olümpiarekord: 12,38 Yordanka Donkova, Bulgaaria (30. september 1988, Seoul) Olümpiavõitja 1988: 12,38 Yordanka Donkova, Bulgaaria Tulemused <br style="clear:both;" />
400 m tõkkejooks
Finaal: 5. august Osavõtjaid:27 Riike: 18 Maailmarekord: 52,94 Marina Stepanova, NSVL (17. september 1986, Taškent) Olümpiarekord: 53,17 Debbie Flintoff-King, Austraalia (28. september 1988, Seoul) Olümpiavõitja 1988: 53,17 Debbie Flintoff-King, Austraalia Tulemused <br style="clear:both;" />
10 km käimine
Finaal: 3. august Osavõtjaid:44 Riike: 21 Maailmarekord: 41.56,2 Nadezda Rjaškina, NSVL (24. juuli 1990, Seattle) Tulemused Naiste 10 km käimine oli esmakordselt olümpiaprogrammis <br style="clear:both;" />
Kaugushüpe
Finaal: 7. august Osavõtjaid:35 Riike: 23 Maailmarekord: 7.52 Galina Tšistjakova, NSVL (11. juuni 1988, Leningrad) Olümpiarekord: 7.40 Jackie Joyner-Kersee, USA (29. september 1988, Seoul) Olümpiavõitja 1988: 7.40 Jackie Joyner-Kersee, USA Tulemused <br style="clear:both;" />
Kuulitõuge
Finaal: 7. august Osavõtjaid:18 Riike: 11 Maailmarekord: 22.63 Natalja Lissovskaja, NSVLA (7. juuli 1987, Moskva) Olümpiarekord: 22.41 Ilona Slupianek, Saksa DV (24. juuli 1980, Moskva) Olümpiavõitja 1988: 22.24 Natalja Lissovskaja, NSVL Tulemused <br style="clear:both;" />
Kettaheide
Finaal: 3. august Osavõtjaid:28 Riike: 16 Maailmarekord: 76.80 Gabriele Reinsch, Saksa DV (9. juuli 1988, Neubrandenburg) Olümpiarekord: 72.30 Martina Hellmann, Saksa DV (29. september 1988, Seoul) Olümpiavõitja 1988: 72.30 Martina Hellmann, Saksa DV Tulemused <br style="clear:both;" />
Odavise
Finaal: 2. august Osavõtjaid:25 Riike: 17 Maailmarekord: 80.00 Petra Felke, Saksa DV (9. september 1988, Potsdam) Olümpiarekord: 74.68 Petra Felke, Saksa DV (26. september 1988, Seoul) Olümpiavõitja 1988: 74.68 Petra Felke, Saksa DV Tulemused <br style="clear:both;" />
Seitsmevõistlus
Finaal: 1.-2. august Osavõtjaid: 32 Riike: 22 Maailmarekord: 7291 Jackie Joyner-Kersee, USA (24. september 1988, Seoul) Olümpiarekord: 7291 Jackie Joyner-Kersee, USA (24. september 1988, Seoul) Olümpiavõitja 1988: 7291 Jackie Joyner-Kersee, USA Tulemused <br style="clear:both;" />
Medalid
Korraldajariik
Esimene Moosese raamat
Esimene Moosese raamat (heebrea keeles בְּרֵאשִׁית) (kreeka keeles Γένεσις, ladina keeles Genesis) on Piibli, Vana Testamendi ja Tanahi esimene raamat.
Clarence Darrow
thumb Clarence Seward Darrow (18. aprillil 1857 Kinsmani asula, Trumbulli maakond, Ohio – 13. märts 1938 Chicago) oli USA advokaat.
Esimene Moosese raamat
Raamat on kirjutatud heebrea keeles ning on osa juutluse Toorast ehk kreekapäraselt pentateuhist.
Clarence Darrow
Tema tuntuimad kohtuasjad olid teismeliste mõrvarite Leopoldi ja Loebi kaitsmine 1924 ning Scopesi kohtuasi, milles küsimuse all oli evolutsiooni õpetamise õiguspärasus Tennessee osariigis 1925. Mõlemad mainitud kohtuasjad Darrow kaotas.
Esimene Moosese raamat
Pealkiri
Raamatu heebreakeelne pealkiri בראשׁית (Berešit 'Alguses') on ühtlasi Tanahi esimene sõna.
Clarence Darrow
Clarence Darrow oli Amirus ja Emily Darrow poeg. Tema isa oli abolitsionist ja tema ema oli naisõiguslane.
Esimene Moosese raamat
Pealkiri
Septuagintas on raamatu kreekakeelne pealkiri Γένεσις: 'päritolu', 'tekkimine', mida kasutas ka hellenistlik juudi filosoof Philon Aleksandriast (u 25 e.m.a – 50 m.a.j). Selle järgi sai pealkirjast "Genesis" kõige levinum mitteheebreakeelne pealkiri.
Sisu
Esimene Moosese raamat on kompositsioonilt ajalooteos. Ta alustab maailma loomisest, jutustab inimkonna ajaloo alguse ning iisraellaste varajase ajaloo Iisraeli rahva patriarhide Aabrahami, Iisaki ja Jaakobi ning nende perekondade loo kaudu. Jutustus võtab aluseks iisraellaste rahvuslikud uskumused ja institutsioonid ning juhatab sisse nende ajaloosse, seadustesse, kommetesse ja legendidesse.
Esimesel Moosese raamatul põhinevad dateeringud ja ajalugu
Esimeses Moosese raamatus ja Piibli teistes osades äratoodud genealoogiate põhjal on nii judaistid kui ka kristlased teineteisest sõltumatult välja arvutanud maailma loomise eeldatava aja, mis langeb 4. aastatuhandesse eKr. See dateering põhineb Esimese Moosese raamatu loomislool ning eeldusel, et
Keskajal leidus Maimonidese-suguseid mõtlejad, kes pidasid loomisloo sõnasõnalist tõlgendamist vääraks: kuigi Piibel on Jumala Sõna, on ta mõeldud selleks, et anda edasi sügavaid metafüüsilisi tõdesid universumi kohta, ning Piibli jutustusi tuleb tõlgendada allegooriliselt.
Clarence Darrow
1895 esines ta oma esimeses mõrvaprotsessis, kaitstes Patrick Eugene Prendergasti, kes oli mõrvanud Chicago linnapea Carter Harrisoni. Darrow kaitse rajanes väitele, et Prendergast olevat hull, kuid kohus tunnistas tolle süüdivaks ja mees hukati samal aastal. Darrow' viiekümne mõrvaprotsessi hulgas oli see ainus, kus tema kaitsealune hukati.
Leopold ja Loeb olid kaks väga intelligentset noormeest jõukatest Chicago peredest, keda süüdistati 14-aastase poisi Bobby Franksi tapmiseks. Leopold ja Loeb olevat seda teinud sellepärast, et uskusid endid olevat Nietsche kirjeldatud superinimesed, kelle kohta ei kehti harilikud seadused, ja et nad olevat soovinud sooritada täiuslikku mõrva. Mõlemad mõisteti eluks ajaks vangi.
Doktor Ossian Sweet oli neeger, kes ostis maja linnaossa, mille teised elanikud olid valged. Rassistid püüdsid tema peret kodust välja ajada ja tungisid jõuguna tema koju, kus üks valge mees lasti maha. 11 neegrit vahistati mõrvasüüdistusega. Darrow kaitses neid. Tema sõnul oli mõrvasüüdistus puhas eelarvamus. Kui neegrijõuk oleks proovinud valget peret oma kodust välja ajada ja too ühe neegri tapnud, poleks keegi valgeid süüdistanud, vaid Darrow sõnul oleks neile autasu antud. Darrow viimane sõna kestis 7 tundi ja kõik neegrid mõisteti õigeks.
Esimene Moosese raamat
Autorsus
Teised uurijad leiavad, et kuigi Esimene Moosese raamat pandi varasematest dokumentidest kokku, muudeti neid nii vähe, et säilis ka kirjanduslik traditsioon panna lõppu autori nimi. Nõnda on Mooses küll raamatu autor, nagu pärimus ütleb, kuid mitte selles mõttes, et ta on raamatu koostaja ja toimetaja.
Kristlik tõlgendus
Uues Testamendis tunnistatakse korduvalt Mooses raamatu autoriks ning peetakse seda raamatut sama autoriteetseks nagu kõiki teisi Piibli raamatuid.
Johannese evangeeliumi autor viitab 1. Moosese raamatu algusele, isikustades Jumala Sõna igavese logosena (Sõnana): ''Alguses oli Sõna ja Sõna oli Jumala juures ja Sõna oli Jumal. ... Ja Sõna sai lihaks ja elas meie keskel...'' (1:1, 14). Kristlased tõlgendavad seda näitena apostellikust Kolmainsuse ja Jeesuse Kristuse jumalikkusest, kuid pelgalt 1. Moosese raamatust ei saa seda tõlgendada.
Peamised teemad
On ainult üks Jumal, kes lõi maailma. Jumal kutsus kõik asjad ja olendid olemisse oma Sõnaga.
Jumal leidis, et maailm, mille ta oli loonud, on hea. 1. Moosese raamat väljendab optimistlikku rahulolu ja heameelt maailmas.
Jumal esineb antropomorfse isiklulise olendina, kes ilmub inimestele ja räägib nendega.
1. Moosese raamat ei püüa Jumalat filosoofiliselt rangelt määratleda, vaid kirjeldab teda praktilisest religioossest seisukohast. Jumalast räägitakse ainult seoses maailmaga ja inimesega.
Inimkond on loodu kroon ning on loodud Jumala näo järele.
Kõik inimesed on Aadama ja Eeva järeltulijad. See väljendab inimsoo ühtsust.
Inimene peab suhtuma respektiga Jumala loodusse ega tohi seda isekatel eesmärkidel ära kasutada.
Erinevalt teiste vanaaja idamaade usundite tekstidest postuleerib 1. Moosese raamat, et on olemas üks ja ainult üks olend, kes väärib Jumala nime. Kõiki muid mitteinimestest mõistusega olendeid, keda raamatus mainitakse, saab pidada ainult ingliteks või nendesarnasteks olenditeks. Jumal on üksinda loonud maailma ning eksisteerib väljaspool seda.
Mõne ajaloolase arvates on monoteism enne 1. Moosese raamatut esinenud juba zoroastrismis: nad tõlgendavad käsku "Sul ei tohi olla muid jumalaid minu palge kõrval!" (Teine Moosese raamat 20:3 tõendina juutide kunagisest henoteismist: nende tõlgenduses tähendab see, et juudid ei tohi kummardada teiste rahvaste jumalaid, vaid ainult oma hõimujumalat. Esimene Moosese raamat aga esitab teiste jumalate ja kohalike jumaluste kummardamist kui kõrvalekallet algsest monoteismist.
Raamatu põhitaotlus ei ole ajalooline ega juriidiline, vaid selle eesmärk on selgitada inimese päritolu ning kirjeldada ja tõlgendada tema suhet Jumalaga tema päritolu valguses.
Noa ajal tegi Jumal igavese, murdmatu lepingu kogu inimkonnaga. Seda lepingut tuntakse Noa lepingu nime all. Rööbiti selle hoolitsusega kogu inimkonna eest tegi Jumal teise lepingu Aabrahami järeltulijatega tema poja Iisaki läbi: nende järeltulijatest sai äravalitud rahvas. Jumal ütles Aabrahamile: "Ma teen sind suureks rahvaks ja õnnistan sind, ma teen su nime suureks, et sa oleksid õnnistuseks! Siis ma õnnistan neid, kes sind õnnistavad, panen vande alla selle, kes sind neab, ja sinu nimel õnnistavad endid kõik suguvõsad maa peal!" (12:2, 3). Jumal kordab sageli tõotust, et Aabrahami sugu saab paljuks nagu tähti taevas ja nagu liiva mere ääres.
Paide kihelkond
pisi|[[Paide kirik]]
Paide kihelkond (lühend Pai; saksa keeles Kirchspiel Weißenstein in Jerwen) oli kihelkond Järvamaal ja Eestimaa kubermangu Järva kreisis.
Piirkonna ajalugu
Paide kihelkond rajati 1636. aastal mõnedest Peetri ja Türi kihelkonna aladest.
Alates 1738. aastast oli Paide ja Anna kirikus ühine pastor ning Paide ja Anna kihelkondade piirkonda nimetati Paide ja Anna kihelkonnaks, Paide-Anna kihelkonnaks.
Paide kihelkonna mõisavallad
Paide kihelkonnas 19. sajandi algul moodustatud mõisavallad:
Paide kihelkonna vallad
Paide kihelkonna vallad alates 1866. aastast:
Kihelkonna alad tänapäeval
Tänapäevase haldusjaotuse järgi asusid kihelkonna maad Paide linna territooriumil.
Ketoatsidoos
Ketoatsidoos on ainevahetushäire, mida iseloomustab ketokehade suurenenud sisaldus veres ja metaboolne atsidoos.
Ketokehad ja diabeet
Ketokehad on atsetoained. Inimese organismis on peamised atsetoained atsetoatseaat ja 3-hüdroksübutüraat. Kui organismis on ketogeenne aktiivsus suur, on hingeõhus tunda atsetooni lõhna.
Ketoatsidoos (diabeetiline)
Ketoatsidoos on diabeediga inimestel tekkida võiv ohtlik seisund, mis on põhjustatud insuliinivaegusest või hüpoglükeemiast. Mõlemal puhul on häiritud rakkude glükoosiga varustatus ning kehas aktiveeritakse rajad, mis tõstavad veresuhkru taset (glükoneogenees, glükogenolüüs, rasvhapete lõhustamine ehk β-oksüdatsioon). Mida täielikum on insuliinivaegus, seda intensiivsem on rasvade lõhustamine rasvkoes ja seda enam vabaneb verre ka rasvhappeid. Need liiguvad eeskätt maksa, kus neid lagundama hakatakse, kuid lagundamise käigus tekkiv atsetüül-CoA ei lülitu glükoneogeneesi ega Krebsi tsüklisse, kuna mõlema funktsioon on häiritud. Tekkinud atsetüül-CoA lülitub kuhjudes ketokehade sünteesi. Tagajärjeks on ketoainete põhjustatud happemürgisus (ketoatsidoos), juhul kui organism ei saa kiiresti lisaks vajalikul määral insuliini. Algava ja juba arenenud ketoatsidoosi korral on vere suhkrusisaldus alati suur ja uriinis on alati ohtralt nii suhkruid kui ka ketoaineid. Nende ainete sisaldus veres ja uriinis kasvab kiiresti senikaua, kui süstitakse vajalik kogus lisainsuliini. Ketoatsidoos võib tekkida diabeetikul ka hüpoglükeemia (liiga väike suhkrusisaldus veres) korral, kui veres on liiga vähe glükoosi, ei piisa selle põlemisest rakkudes, et põletada rasvhapped täielikult. Sellises olukorras nimetatakse ketoaineid näljahapeteks.
Ketokehade mõõtmine verest
Ketokehi peaks mõõtma, kui veresuhkur ületab 17 mmol/l või kui veresuhkur on olnud pikemat aega üle 13 mmol/l. Diabeetilist ketoatsidoosi diagnoositakse tavaliselt vere- ja uriinianalüüside abil, mis mõõdavad ketoonide sisaldust veres või uriinis.
Ketokehade testi tulemused
Alla 0,6 mmol /L – normaalne vere ketooni väärtus. 0,6 kuni 1,5 mmol /L – näitab, et toodetakse rohkem ketoone kui tavaliselt, testida hiljem uuesti, et näha, kas väärtus on langenud. 1,6 kuni 2,9 mmol /L – suur ketoonide sisaldus, võib esineda ketoatsidoosi oht. Soovitatav on pöörduda oma raviarsti poole. Üle 3,0 mmol /L – ohtlik ketoonide sisaldus, mis vajab viivitamatut arstiabi.
Karl Ferdinand Karlson
Karl Ferdinand Karlson (16. märts 1875 Laeva vald, Tartumaa – 14. november 1941 Sevurallag, Verhoturje, Sverdlovski oblast) oli Eesti advokaat ja poliitik.
Aastail 1892–1893 oli ta metsavaht Tähtvere vallas.
Ta oli spordiseltsi Kalev esimene esimees. 1919. aastast Sõjaministeeriumis sõjaväe ringkonnakohtu eesistuja.
Ta on kirjutanud sõnad eesti kõige tuntumale segakoorilaulule "Tuljak".
Hermen thor Mölen
Hermen thor Mölen (ka Hermen Thor Möhlen või Hermann zur Mühlen; umbes 1505 – 18. juuli 1559) oli Narva kaupmees ja bürgermeister.
Möleni täpset päritolu pole teada. Tõenäoliselt pärines ta Vestfaalist Münsteri lähedalt ja tuli 1520. aastatel sealt Liivimaale. 1527. aastal viibis ta kukutatud Taani kuninga Christian II saatkonna liikmena Moskvas, kus tegutses ilmselt tõlgina. Seega võib oletada, et ta asus Narvas juba enne seda aastat, kus võis tegutsena näiteks kaubasellina ja vene keele ära õppida. Christian II saatkonnal Moskvas aga hästi ei läinud, sest Gustav Vasa ja Frederik I nõudmisel lasi suurvürst Vassili III saadikud vangistada. Et Mölen poliitikaga seotud ei olnud, pääses ta juba järgmisel aastal vabaks ning naasis Liivimaale.
1550. aastatel oli Mölen ilmselt Narva mõjukaim tegelane. Tema juhitud kaubandusdelegatsioon suutis 1553. aastal lahendada ligi 15 aastat kestnud kaubandustüli Tallinnaga ning samal aastal võeti Möleni väimees samuti raeliikmeks.
Liivi sõja puhkemine tõi Narvale kaasa suure kaubandusliku kahjumi, sest venelased blokeerisid pääsu Soome lahele. Peagi hakkasid nad ka linna piirama ning raad otsustas saata Krumhuseni juhtiud delegatsiooni Moskvasse, et arutada rahu sõlmimise tingimusi. Tõenäoliselt kavatseti läbi rääkida kaubanduslike privileegide osas, näiteks lubada venelastel linnas vabalt kaubelda. Mölen oli delegatsiooni saatmise vastu, sest arvas, et Ivan IV niikuinii ei soovi ühe linna soovide pärast rahu teha. Ivangorodi venelastega suudeti siiski ühekuuline vaherahu sõlmida ja saatkond läkski Moskvasse. Mölen, kes seal korra varem oli käinud, oma vastumeelsuse tõttu sellega aga kaasa ei läinud.
Vaherahu kestmise ajal palus Narva abi ka ordumeistrilt, kes saatiski Viljandi komtuuri Gotthard Kettleri juhitud küllaltki suure väesalga linnale appi. Kuid see jäi linnast kaugemale laagrisse ja kui 11. mail 1558 puhkes linnas tulekahju, ei jõudnud see linna aitama ning järgmisel päeval langes ka ordulinnus venelaste kätte. Seoses tulekahjuga on räägitud ka linnasisesest reetmisest ning tahtlikust süütamisest, kusjuures vandenõu olla organiseerinud Krumhusen ja Mölen. Faktide kriitiline uurimine näitab aga, et Krumhusen oli nende sündmuste ajal alles tagasiteel Moskvast ja Mölen, kelle kohta Kettler väitis, et too olevat lasknud orduvägedele teatada, nagu oleks tulekahju linnas kustutatud ja mingit venelastepoolset ohtu pole. Tallinna raeliikmete ja asjaosaliste abiga selgus siiski peagi, et tegelikult oli Mölen tulekahju puhkemise ajal maganud ja orduvägedele tulekahjust teate toonud mees oli küll tema teener, kuid polnud talt saanud mingeid juhtnööre, sest oli viibinud linnast väljaspool. Valeteade sellest, kui seda üldse oli, tuli alles tunduvalt hiljem, kui ordu eelvägi oli linnale lähenemas. On ka võimalik, et ordu mõtles reetmise loovälja seetõttu, et päästa enda au, kuna ilmselt nähti, et orduvägi ei suuda enam linna päästa. Möleni süütuse kasuks räägib ka see, et ta saatis kogu oma vara ja pere juba sõja alguses Tallinna ega püüdnud venelastega mingeid kontakte luua.
1558. aasta augustis lahkus Mölen koos perega Tallinnast ning asus ümber Lübeckisse, kus juba olid tema vanemad pojad Hermen noorem ja Blasius. Ta püüdis oma ärisid uuesti käima saada ning reisis ka ise ringi, jõudes 1559. aasta suvel Amsterdami. Seal haigestus ta aga äkitselt ja suri.
Mölen oli kaks korda abielus ja tal oli kokku 14 last, kellest viimane sündis 1556. aastal. Tema esimene abikaasa suri tõenäoliselt kas 1550. või 1551. aastal, mil Liivimaad laastas katk ja ta abiellus uuesti paar aastat hiljem. Pärast tema surma asus Möleni järeltulijaid nii Põhja-Saksamaal kui ka Tallinnas.
Pääsulased
pisi|[[Räästapääsuke joob lennult.]] pisi|Pääsukese lend Kõrvemaal, 2015. aasta juunis. Pääsulased (Hirundinidae) on värvuliste seltsi laululindude alamseltsi kuuluv lindude sugukond. Siia kuulub ka eesti rahvuslind suitsupääsuke.
Sugukonda kuulub 19 perekonda umbes 83 liigiga. "Loomade elu" eristas 20 perekonda 79 liigiga.
Pääsulased elavad kõikjal maailmas. Nad puuduvad vaid kõige külmematel aladel ja mõnel ookeanisaarel. Soojal maal elavad pääsukesed on paiksed, külmal maal rändlinnud.
Pääsulaste nokk on lühike ja tüvikuosas lai. Nokalahk on suur. Keha on sihvakas, aga laia rinnaga. Saba on pikk ja tavaliselt harkis. Sulestik on tihe ja seljal tavaliselt metalliläikega. Poegade ja vanalindude sulestik on sarnane, samuti isas- ja emaslindude oma.
Jalad on lühikesed ja nõrgad, maapinnal kulgemiseks nad ei sobi, sest kaks esimest varvast on alusel kokku kasvanud. Siiski on pääsukesed võimelised maapinnal kõndima ja isegi jooksma, ent võimalusel ei tee seda. Rohkem on pääsukeste jalad kohastunud õrrel istumiseks.
Pääsulased on ülihead lendajad. Suurema osa elust veedavad nad lennates. Kehakuju lubab neil lennata väga tõhusalt: sama suurte värvulistega võrreldes kulutavad nad lendamiseks 2–4 korda vähem energiat. Pikk saba suurendab manööverduvõimet ja suitsupääsukeste isaslindudel on saba viiendiku võrra pikem kui emaslindudel. Lennates pääsukesed isegi joovad. Joomiseks sööstavad nad ülespoole hoitud tiibadega veepinna kohale, sirutavad kaela allapoole ja ammutavad vett alanokaga. Maapinnale laskuvad nad vastumeelselt, eelistades istuda okstele, katustele ja traatidele.
Pääsukeste laul on tasane meeldiv sädistamine.
Paljud pääsukesed ehitavad pesa järsakutesse või kaljudele, harvem puu otsa, uuemal ajal hoonete külge. Mõni liik pesitseb urus, mille kraabib kaldajärsakusse. Tavaliselt valmistatakse pesa savist või süljega kokkukleebitud mullast. Aastas on 1–2 kurna. Kurnas on 3–7 muna, millel on valgel taustal mitmesugused kirjad.
Pojad sünnivad pimedate ja paljastena. Millal nad iseseisvuvad, seda ei ole lihtne kindlaks määrata. Mõne nädala vanuselt lendavad pojad pesast välja, aga vanemad toidavad neid veel hiljemgi.
Pääsulased söövad peaaegu eranditult putukaid: kärbseid, sääski, kihulasi, mardikaid jne. Neid hangitakse põhiliselt lennult, kuigi üksikjuhtudel on neid nähtud putukaid noppimas seintelt või maapinnalt. Enamik saakloomi on siiski lendavad putukad, kes ilusa ilmaga tõusevad sooje õhuvoole kasutades kõrgele. Siis lendavad ka pääsukesed kõrgel taeva all. Kui aga õhk on veeaurust küllastunud, eriti enne äikest, siis putukate tiivad muutuvad niiskusest raskeks ja neid "kisub" maa poole. Sel ajal kütivad pääsukesed maapinna ligidal. Veekogude kohal jahivad nad selliseid putukaid, kes sombusegi ilmaga lendavad: kiile, ühepäevikulisi, ehmestiivalisi, mardikaid ja liblikaid. Nad väldivad astlaga putukaid, näiteks mesilasi ja herilasi. Mõnd liiki on täheldatud söömas taimset materjali, näiteks puuvilju. Aafrika liike on nähtud söömas akaatsiate seemneid ja neid isegi poegadele viimas.
Pääsukesed hävitavad suurel hulgal putukaid. Enamik nendest on kahjulikud. Sellega toovad pääsukesed rohkesti kasu.
Marjalutikas
Marjalutikas on 10...15 mm pikkune tugev ning kolmnurkse kilbiga kaetud laia ja lapiku kehaga putukas. Marjalutika seljal on selgepiiriline peamiselt rohekates ja punakaspruunides toonides muster. Selle pinda ilmestavad väikesed mustad täpid. Lutika kattetiibade tipud on kilejad ja paiknevad puhkeolekus teineteise peal. Alakehal ja jäsemetel on peened, ainult luubi abil nähtavad karvakesed. Tundlad koosnevad vahelduvate tumedate ja heledate vöötidega pikkadest lülidest. Jäsemed on helepruunid. Tal on keha alla suunatud lüliline iminokk, mille sees paiknevad pisteharjased. Need surub ta mahla imemiseks taime kudedesse.
Pääsulased
Pääsukesed on julged ja taluvad inimeste lähedust hästi. Mõned neist, näiteks suitsupääsuke, ehitavad pesa inimeste tehtud majade külge. Paljudel maailma rahvastel on uskumus, et katuse all pesitsev pääsuke toob õnne. Pääsukesed lendavad päev otsa putukaid jahtides ringi ja usuti, et oma töökusega annavad nad inimestele head eeskuju.
Marjalutikas
Lutikas toitub taimede mahlast; ta võib elada nii puudel, põõsastel kui ka rohttaimedel, kasutades toitumiseks nii lehti kui ka marju. Häirimisel eritab marjalutikas enesekaitseks vinanäärmetest ebameeldiva lõhna ja maitsega vedelikku. Näärmed paiknevad lutika rindmikus ning avanevad külgedel.
Pääsulased
Meremehedki on pidanud pääsukeste kohtamist heaks endeks. Nimelt on pääsukesed maalinnud ja kui neid siiski merel kohatakse, ei saa maa kaugel olla.
Marjalutikas
Marjalutikas muneb oma munad mitmekaupa lehtede pinnale.
Pääsulased
pisi|[[Suitsupääsukese pesa poegadega]] pisi|[[Kaldapääsukesed traatidel istumas]]
Marjalutikas
Marjalutika valmik on Eestis levinud kogu suve jooksul, eriti aga suve teisel poolel. Marjaga koos suhu sattunud lutika tunneb igaüks eksimatult ära iseloomuliku väga ebameeldiva nn lutikamaitse järgi.
Pääsulased
Eestis elavad pääsulased
Eestis on korra nähtud ka roostepääsukest (Cecropis daurica).
Marjalutikas
Välislingid
thumb|left|Marjalutika munad ja vastsed thumb|Marjalutikad
Pääsulased
Eestis elavad pääsulased
Piirpääsuke kuulub taksonoomiliselt hoopis pikatiivaliste seltsi.
Marty McFly
Martin Seamus "Marty" McFly on filmisarja "Tagasi tulevikku" ("Back To The Future") peategelane, keda kehastas Michael J. Fox.
Marty sündis 1968. aastal USA California osariigis Hill Valleys. Ta on George ja Lorraine McFly kolmest lapsest noorim. Tal on vend Dave, õde Linda ja tüdruksõber Jennifer Parker. Ta parim sõber on teadlane Emmett Brown, keda Marty (ja Jennifer) kutsuvad "Doc". Marty veedab suurema osa ajast väljas Doci, Jenniferi või oma bändi The Pinheads poistega.
Marty on enamiku ajast muretu alaealine. Ta ei ole just kõige parem õpilane, aga ta hinded on head, kuigi tal on kalduvus kooli hilineda. Ta mängib kitarri oma bändis The Pinheads, kuulab Huey Lewis and the Newsi, ZZ Topi ja Eddie Van Haleni muusikat. Samuti on ta andekas rulataja. Ohtlikus olukorras on Marty alati vapper, väga leidik ja kaval. Tema ainuke puudus on kangekaelsus, soov näidata teistele, et ta pole argpüks. Filmi "Back To The Future III" lõpus saab Marty aru, et ta ei pea oma vaprust tõestama.
Konrad I
Konrad I ja Konrad on olnud mitme valitseja nimi:
Suletud süsteem (füüsika)
Suletud süsteem on termodünaamiline süsteem, millel on ümbritsevaga energia-, kuid mitte ainevahetus.
Maa biosfäär on peaaegu suletud süsteem.
Pärispatt
Kontseptsiooni kujunemine
Varakristlik kirik ei määratlenud pattu nii äärmuslikult. Athanasiose järgi on paljud pühakud patust puhtad. Aleksandria Kyrillose järgi sünnivad inimesed patuta. Kuid juba Tertullianus edendab pärispatu õpetust mõistega vitium originis. Augustinus lisab patu mõistele himu (concupiscentia), mis seostub seksuaalsusega ning on algpatu kaudu pärandunud Aadamalt, ehkki Esimese Moosese raamatu vastavas peatükis (1Ms 3:1-24) pole sõnagi patust, pattulangemisest ega seksuaalsusest.
Kontseptsioon
Pärispatt on kristluse olemuslik usutõde. Pärispattu on võimalik mõista vaid jumaliku ilmutuse valguses. Kristliku teoloogia kohaselt on inimene patune juba sündides Aadama pattulangemise tõttu. Inimene on sellest küll lunastatud Kristuse kannatuste ja ristisurmaga, mistõttu on võimalik ristimise ja teiste sakramentide abil sellest vabaneda, ehkki ka see ei pruugi olla lõplik ega täielik. Pärispatt on sünniga kaasasaadud seisund, mitte isiklik sooritatud patt. Pärispatu seisundit, milles kõik inimesed sünnivad, tuleb mõista kui pühadusest ja õiglusest ilmajäetust. Kuna kõik inimesed on üht päritolu, kandub pärispatt Aadamalt järglastele soo jätkamise teel. Seetõttu on iga inimene alati patune.
Eksiõpetused ja pärispatu eitamine
Pärispatu kontseptsioon ei olnud vastuvõetav paljudele. Nii näiteks oli kristlik munk Pelagius (ca 350-420) seisukohal, et Aadama pattulangemine ei riku teisi inimesi. Pelagius rõhutas inimese tahtevabadust ja loomupärast headust, mille abil on inimene ise suuteline valima hea ja kurja vahel. Pelagiuse järgi on jumalik arm seega üksnes abiks headuse valimisel, aga pole hädavajalik lunastuseks, mis on saavutatav ka tahte varal.
Radikaalsed järeldused
Pelagiuse argumendid võimaldasid tal teha hulga radikaalseid järeldusi. Ta väitis, et Aadama patt oli isiklik ja jumalast oleks ebaõiglane teha selle eest vastutavaks kogu inimkonda. Kuna kõik on sündinud patuta, pole ristimisel mõtet, ja kõik lapsed, kes surevad sakramenti saamata, lähevad ikkagi taevasse. Pealegi polevat Jeesuse ohvril, mis on ristiusu nurgakivi, olnud mingit olulist mõju. Tema roll on olla eeskujuks, kuidas elada.
Süüdistus ketserluses
Pelagiuse väited pärispatu vastu olid vastuolus nende põhiliste vaadetega, mille alusel kujunes välja ortodoksne kristlus. Varakristliku õpetuse kaitsjad mõistsid Pelagiuse töö hukka otsekohe, kui see jõudis avalikkuse ette ja 415. aastal anti ta ketserluses süüdistatuna Diosopoli kirikukogul kohtu alla. Pelagius eitas oma tööde tõlgendusi ja esitas nende kohta tavapäraseid selgitusi ning ta tunnistati õigeks. Pärast poliitiliste vastuolude tekkimist saatis keiser Honorius Pelagiuse poolehoidjate juhid 418. aastal Roomast välja. Pelagiuse tööd olid ortodokssetele kristlikele seisukohtadele tõsine väljakutse, aga see probleem lahendati peamiselt kiriku sunnivahenditega ja on tänapäeval peaaegu unustusse vajunud.
Konrad II
Konrad II oli mitme valitseja nimi:
Muike mõis
Muike mõis (saksa keeles Muik) oli Palmse mõisa karjamõis Kadrina kihelkonnas Virumaal. , tänapäeva Muike küla lähedal Haljala vallas   Lääne-Virumaal.
Eedeni aed
Eedeni nime päritolu kohta on esitatud mitmeid hüpoteese. Ühe võimaliku seosena tähendab sumeri eden/edin kõnnumaad või steppi.
Eedeni aia lugu Esimese Moosese raamatu järgi
Eedeni aia loos jutustatakse, kuidas Jumal lõi Aadama ja Eeva, pani nad elama Eedeni aeda ja keelas neil süüa vilju hea ja kurja tundmise puust, ja kuidas need Jumala käsust üleastununa aiast välja aeti. Seejärel pani Jumal aiaväravaid valvama keerubid ning tuld sähviva mõõga, et inimesed ei saaks süüa elupuu vilju.
Esimene Moosese raamat Eedeni aia kohta palju informatsiooni ei jaga. Väidetakse vaid, et Jumal istutanud sinna nii elupuu kui ka hea ja kurja tundmise puu (1. Mo 2:8). Samuti palju muid taimi, mis Aadamale ja Eevale söögiks pidid olema. Tekst annab veel teada, et aiast väljus jõgi, mis hiljem jagunes neljaks haruks: Piisoniks, Giihoniks, Hidekeliks (Tigris) ja Fratiks (Eufrat). Kahe esimese jõe identifitseerimise üle on läbi aegade lõputult vaieldud.
pisi|Eedeni aed [[Hieronymus Boschi maalil 16. sajandi algul]]
Eedeni aia oletatav asukoht
Kõigepealt antakse teada aia rajamisest: Ja Jehoova Jumal istutas Eedeni rohuaia päevatõusu poole ja pani sinna inimese, kelle ta oli valmistanud. (1. Mo 2:8)
Seejärel minnakse aga detailsemaks: ''Ja Eedenist väljus jõgi rohuaeda kastma, sealtpeale jagunedes neljaks haruks: esimese nimi on Piison, see voolab ümber kogu Havilamaa, kus kulda on; selle maa kuld on hea, seal on bedolavaiku ja karneoolikive. Ja teise jõe nimi on Giihon, see voolab ümber kogu Kuusimaa. Ja kolmanda jõe nimi on Hidekel, see voolab hommiku pool Assurit, ja neljas jõgi on Frat.'' (1. Mo 2:10-14)
Kõige täpsemini on identifitseeritavad kolmas ja neljas jõgi Tigrise ja Eufratina. Kui samad jõed kannavad sama nime tänapäevani, siis võiks aia oletatav asupaik jääda kuhugi Iraagi kanti. Inimesed on kadunud paradiisiaeda otsinud sajandeid, kuid tulemusteta. Et Ida-Türgis Eedeni aeda ei ole, nagu seda algselt arvati, sai üsna pea selgeks. Kuid veel 19. sajandil organiseeriti ekspeditsioone Niiluse lätete otsimiseks lootusega sealt Eedeni aeda leida. Lisaks sellele on oletatavate kandidaatidena välja pakutud mitmeid piirkondi, kuid ükski neist teooriatest pole tõestust leidnud.
Dilmuni teooria
pisi|Eedeni aed Johann Elias Ridingeri gravüüril Nimelt oli Dilmun pronksiajal umbes 3000 eKr üks vanaaja jõukamaid kaubanduskeskusi. Samal ajal Pärsia lahe põhjarannikul asunud sumerid, kelle veeuputusmüüt sarnaneb Moosese raamatu omaga, on Dilmuni nimetanud "Elu Maaks" ja "paigaks, kus päike kerkib", viidates selle imelisele rikkusele ja viljakusele. Gilgameši eeposes saab Gilgameš igavese elu otsinguil juhatust Dilmunist, kus elab veeuputuse üle elanud Ziusudra (akkadi Utnapištim, piibli Noa).
Kuhu kadus Eedeni aed?
Mis aga Eedeni aiast peale Aadama ja Eeva väljaajamist edasi sai, seda Piibel ei ütle. Paljud teoloogid arvavad, et Eedeni aed pole kunagi Maa peal asunudki, vaid sümboliseerib taevast Paradiisi. Teised aga väidavad, et kogu Eedeni-aegne maailm hävis täielikult Suure veeuputuse läbi ning seega on võimatu paradiisiaia asukohta veeuputusjärgses maailmas välja selgitada. Sellisel juhul ei ole ka tänapäeva Tigris ja Eufrat identsed Piiblis mainitutega, vaid on kõigest hiljem sama nime saanud. See teooria lahendaks ka probleemi jõgede ühisest lähtekohast, mida tänapäeva oletatavatel piiblijõgede analoogidel kahtlemata ei ole.
pisi|Limbourgi vendade illustratsioon [[15. sajandi algul]]
Pattulangemine
Aadam ja Eeva sõid hoolimata Jumala keelust hea ja kurja tundmise puust ning langesid pattu. Nad ei surnud selsamal päeval, kuid Jumal ajas nad Eedeni aiast välja.
Ja ta ajas Aadama välja ja pani hommiku poole Eedeni rohuaeda keerubid ja tuleleegina sähviva mõõga, et need valvaksid elupuu teed. (1. Mo 3:24)
Eedeni aiast väljaajamist peetakse kristluses üldiselt karistuseks, islamis aga mitte: Jumal tahtis levitada oma sõna maa peal ning hoiatas neid Saatana järgimise eest. Ta tõotas neile, et kui nad elavad Jumala seaduste järgi, tulevad nad kord tema juurde tagasi.
Õigeusu pärimuse järgi võeti Jeesuse sündimise ajast tuleleegina sähviv mõõk Eedeni aia eest ära, nii et inimestel on võimalik paradiisi tagasi pääseda.
Michael Keaton
pisi|Michael Keaton 2004. aastal Michael Keaton (sünninimega Michael John Douglas; sündinud 5. septembril 1951 Coraopolises Pennsylvania osariigis) on USA filminäitleja.
Esiliiga 2009
Esiliiga 2009 võitis Tallinna FC Levadia II, millele oli see juba neljas järjestikune Esiliiga võit. Järgmiseks hooajaks pääses Meistriliigasse Kohtla-Järve FC Lootus, mis oli Tallinna FC Levadia duubli järel parim iseseisev klubi. Kolmanda kohaga lõpetanud Valga FC Warrior pääses üleminekumängudele, kuid kaotas kahe mängu kokkuvõttes 1–2 Paide Linnameeskonnale. Kaheksandana lõpetanud Viljandi JK Tulevik II säilitas oma koha Esiliigas, alistades kahe mängu kokkuvõttes 3–2 II liiga võistkonna Tartu JK Tammeka II. Parimaks väravakütiks oli ülekaalukalt Tõnis Starkopf, kes lõi kokku 32 väravat.
Mängutulemused
Iga meeskond mängis kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 36 mängu.
Saint-Martini saar
Saare peamine lennujaam on Printsess Juliana rahvusvaheline lennujaam.
Dissident
Dissident ehk teisitimõtleja on laiemas tähenduses keegi, kes aktiivselt vastandab ennast valitsevale poliitikale, ideoloogiale või institutsioonile. Religioosses kontekstis on seda mõistet kasutatud alates 18. sajandist.
Poliitilises tähenduses on see mõiste olnud kasutusel alates 1940. aastatest ning 1960. aastate teisel poolel tulid mõisted 'dissident', 'dissidentlus' jmt kasutusele Nõukogude Liidus nende kohta, kes olid hakanud avalikult kritiseerima valitsevat režiimi. Varasematel aegadel kasutati põrandaaluse võitluse taktikat, tegutsedes konspiratiivselt ja esitades oma vaateid ja üleskutseid anonüümselt. Konspiratsioonile ja varjatud tegutsemisele lisandus nüüd uue nähtusena ka avalik väljund – pöördumistele ja üleskutsetele oma nimega alla kirjutavad kodanikud, dissidendid.
Dissidentlik liikumine Nõukogude Liidus juhindus peamiselt Nõukogude Liidu Demokraatliku Liikumise (NLDL) programmist ja taktikalistest alustest. Hoiduti vägivallast, nõuti seadustest kinnipidamist ja avalikustamist. Koostati ja levitati "Jooksvate Sündmuste Kroonikat" ning väga palju muid omakirjastuslikke tekste. Tuntumad dissidendid olid Aleksander Solženitsõn ja Andrei Sahharov.
Dissidentlik liikumine Eestis
Vastupanu Nõukogude okupatsioonivõimule avaldus Eestis okupatsiooni algusest peale paljudes vormides, nii otsese relvastatud vastupanuvõitlusena (metsavennad) kui ka relvastamata vastupanu näol – Eesti iseseisvuse taastamist nõudva kirjanduse, lendlehtede jms levitamisena, rahvuslippude heiskamisena jm tegevusena.
Eesti Demokraatliku Liikumise ja Eesti Rahvusrinde tegelased Artjom Juskevitš, Mati Kiirend, Kalju Mätik, Sergei Soldatov ja Arvo-Gunnar Varato tegutsesid 1970. aastatel veel varjatult ja anonüümselt. Nende kõige olulisemaks väljundiks kujunes "Memorandum ÜRO Peaassambleele" aastast 1972.