cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Jelena Janković
2007. aasta
2007. aastal võitis Jelena Janković karjääri teise Tier IV turniiri – ASB Classic Tournamenti Aucklandis Uus-Meremaal, võites finaalis venelanna Vera Zvonarjova. Lisaks jõudis ta järgmisel Tier II Medibank International turniiril samuti finaali, kus aga pidi alistuma Kim Clijstersile.
Järgnenud Austraalia lahtistel meistrivõistlustel jõudis ta neljandasse ringi, kus kaotas tulevasele võitjale Serena Williamsile 3:6, 2:6. Hoolimata kaotusest jõudis ta esimest korda WTA esikümnesse – 10. kohale.
Veebruaris 2007 jõudis Janković ilma raskusteta Dubai turniiri poolfinaali, kus aga andis vigastatuna loobumisvõidu Amélie Mauresmole. Järgnevalt jõudis ta Doha turniiril poolfinaali, kus kaotas Justine Henin-Hardenne'ile kolmesetilises mängus. Sellega ta tõusis WTA edetabeli 9.kohale.
Miami turniiril jõudis Jankovic kolmandasse ringi, kus ta pidi tunnistama itaallanna Mara Santangelo paremust kolmes setis.
Liivaväljakute hooaja 2007. aastal avas Jelena Janković Amelia Islandi turniiriga, kus veerandfinaali jõudnuna kaotas kaasmaalanna Ana Ivanovićile 5:7, 3:6. Järgmisel turniiril Charlestonis USA-s võitis ta oma esimese Tier I taseme turniiri, alistades finaalis venelanna Marat Safini õe Dinara Safina 6:2, 6:2. Selle võiduga tõusis Jelena Janković 7. kohale WTA edetabelis.
Ta osales edukalt ka mõnel järgmisel turniiril, kus jõudis nii veerand- kui ka poolfinaali, kuid järgmise turniirivõidu viis ta koju Roomas toimunud Internazionali BNL d'Italia turniirilt, kus ta finaalis alistas teisena asetatud venelanna Svetlana Kuznetsova 7:5, 6:1. See võit tõstis ta WTA edetabelis 4. kohale.
Tal oli mais toimunud Prantsusmaa lahtistel meistrivõistlustel neljas asetus, kuid pidi poolfinaalis tunnistama Justine Henini paremust kahes setis 2:6, 2:6. Hoolimata kaotusest tõusis Janković edetabelis 3. kohale 11. juunil 2007.
Wimbledoni turniiril jõudis Jelena Jankovič neljandasse ringi, kus pidi tunnistama prantslanna Marion Bartoli paremust 6:3, 5:7, 3:6. Samal aastal võitis ta aga segapaarismängus Jamie Murrayga selle turniiri, alistades finaalis viienda asetusega paari rootslase Jonas Björkmani ja austraallanna Alicia Moliki 6:4, 3:6, 6:1.
Seejärel suundus Serbia tenniseneiu Aasias toimuvatele turniiridele – 2007 Commonwealth Bank Tennis Classicu turniiril jõudis ta veerandfinaali, kuid kaotas seal endisele maailma esireketile Lindsay Davenportile 4:6, 6:2, 2:6. Pekingi turniiril jõudis ta finaali, kus pidi tunnistama Ungari tennisepiiga Ágnes Szávay paremust 6:7, 7:5, 2:6. Ta osales veel mõnel turniiril, kuid võitudeta.
Aastalõputurniir 2007. aasta WTA Tour Championshipsil Madridis, kuhu kutsutakse maailma jooksva edetabeli kaheksa paremat naistennisisti, kujunes talle aga katastroofiliseks. Täiesti üllatuslikult kaotas ta kõik kolm kohtumist: esimese Justine Heninile 2:6, 2:6; teise venelanna Anna Tšakvetadzele 4:6, 6:0, 3:6 ning kolmanda prantslanna Marion Bartolile (1:6, 0:1 loobumisvõit).
2008. aasta
pisi|Jelena Janković 2008. aastal Ehkki Janković oli aasta varem võitnud Uus-Meremaal toimuva Aucklandi turniiri, otsustas ta seekord osaleda hoopis Hopman Cupil koos kaasmaalase, meeste ATP kolmanda reketi Novak Đokovićiga. Hoolimata võistlemisest vigastusega jõudsid nad koos finaali, kus nad kaotasid USA paarile Serena Williams ja Mardy Fish.
Enne Austraalia lahtisi meistrivõistlusi osales ta 2008. aasta alguses Medibank Internationali turniiril, kus ta kaotas kolmandas ringis Nicole Vaidišovále.
18. mail 2008 võitis Janković profikarjääri kuuenda WTA turniiri, Roomas toimunud Internazionali BNL d'Italia. Finaalis alistas ta prantslanna Alizé Cornet' 6:2, 6:2.
Karjääri lõpp
Oktoobris 2017 käis Janković seljaoperatsioonil, mistõttu ta 2018. ja 2019. aastal ei võistelnud. Mais 2018 läbis ta silmaoperatsiooni. Hiljem pikendas tema eemalolekut tippspordist koroonapandeemia. 2020. aastal (ehk pärast kolmeaastast võistluspausi) mängis ta Belgradis näidissegapaarismängu koos Novak Đokovićiga, kuid WTA turniiridel pole ta enam osalenud.
Eraelu
Jelena Janković on sündinud Belgradis (endises Jugoslaavias, praeguses Serbias). Ta on majandusteadlaste Veselin ja Snežana Jankovići kolmas laps. Jelenal on vennad Marko ja Stefan.
Janković õpib Belgradis ülikoolis Megatrend univerzitet primenjenih nauka majandust.
Tennisemaailmas on tekitanud elevust seik 2007. aasta Wimbledoni turniiri segapaarismängu poolfinaalis, kus Janković palus enda kõrvale istuda ühel pallipoisil ning hakkas temaga rääkima, samal ajal kui tema mängukaaslane Briti tennisist Jamie Murray tualetipausil viibis. Pallipoiss lahkus, kui Murray tagasi tuli. Briti pressi arvates on Jankovićil Murrayga romantiline suhe, kuid kumbki pool pole seda kinnitanud.
Muu
5. detsembrist 2007 on Jelena Janković Serbiast valitud UNICEF-i hea tahte saadik. Lisaks temale sai samal aastal sama auameti ka teine serblannast naistähtmängija Ana Ivanović.
Aruvälja (Lüganuse)
Aruvälja (18. sajandi kaartidel Arruwälli) on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.
Küla juures on Ojamaa jõgi (18. sajandi kaartidel Aidu Suur Jöggi).
Küla on kuulunud Lüganuse kihelkonda.
Elenktika
Elenktika ehk elenktiline meetod oli Platoni dialoogides meetod, millega Sokrates viis vestluskaaslased kimbatusse ja nõutusse (apooriasse).
Conakry
Conakry on Guinea pealinn ja suurim linn. Asub Atlandi ookeani rannikul.
Prantslased vallutasid linna 1887. aastal. Conakry oli Prantsuse Guinea pealinn, 1958. aastast on iseseisva Guinea pealinn.
pisi|tühi|Conakry
Timo Steiner
pisi|Timo Steiner 2022. aasta Arvamusfestivalil Timo Steiner (sündinud 6. mail 1976) on eesti helilooja ja koolijuht.
Timo Steiner on lõpetanud 1994. aastal Tallinna Muusikakeskkooli kompositsiooni erialal (õpetajad René Eespere, Toomas Trass, Mati Kuulberg) ja 1999. aastal Eesti Muusikaakadeemia (juhendaja Jaan Rääts). Aastatel 1999–2001 õppis ta Eesti Muusikaakadeemia magistrantuuris Raimo Kangro käe all.
1997. aastal asutas Timo Steiner Poogenklaveri Ansambli ning oli selle kunstiline juht kuni tegevuse lõpetamiseni aastal 2000.
1996. aastast töötas Steiner Tallinna Muusikakeskkoolis kompositsiooni ja muusikateoreetiliste ainete õpetajana, alates 2005. aasta sügisest kuni 2021. aasta kevadeni oli ta ka Tallinna Muusikakeskkooli direktor. 13. aprillil 2021 valiti Timo Steiner Tallinna Muusika- ja Balletikooli direktoriks. Sellesse ametisse astus ta 2. mail 2021.
Eesti Heliloojate Liidu liige aastast 1999.
Aastatel 2012–2015 oli ta Eesti Televisiooni muusikasaate "MI" autor ja saatejuht ning 2005–2006 eesti heliloojaid portreteeriva ETV saatesarja "Elus helid elus" autor ja saatejuht. Ta on olnud saatejuht või esineja ka muudes kultuurisaadetes.
Soojusvöö
Soojusvööndite piiriks loetakse kõige soojema kuu samatemperatuurijooni +20 °C, +10 °C ja 0 °C. Varem peeti soojusvöötmete piirideks ka polaarjooni ja pöörijooni.
Soojusvööd vana klassifikatsiooni järgi:
Tony Bennett
Tony Bennett (sünninimega Anthony Dominick Benedetto; 3. august 1926 New York – 21. juuli 2023 New York) oli Ameerika Ühendriikide tunnustatud pop- ja džässlaulja, kes võitis Grammy auhinna 17 korral.
Soojusvöö
Maal eristatakse järgmisi soojusvööndeid:
Tony Bennett
2014. aastast laulis ta duette koos Lady Gagaga.
Ta viljeles ka maalikunsti.
Harilik tõrvalill
Harilik tõrvalill (Lychnis viscaria L.) on nelgiliste sugukonda tulinelgi perekonda kuuluv taimeliik.
30–60 cm kõrgune harilik tõrvalill on püstise veripunase varrega. Juurmised lehed moodustavad lehekodariku, varrel aga on lehed vastakuti asetsevad. Õitseb mais, juunis.
Tõrvalill on suurepärane meetaim, õied purpurpunased, neid tolmeldavad päeva- ja ööliblikad, kes oma pikkade tundlatega jõuavad meeni ja samal ajal tolmeldavad õisi. Et nektarit ei ihkaks muud putukad, kes lihtsalt roomavad mööda taime, kuid ei tolmelda õisi, kaitseb tõrvalill end eritades varrele kleepainet. Nende omaduste tõttu on tõrvalill omandanud oma rahvapärased nimetused: tõrvanelk, tõrvakann, unilill, kurjakubjapisarad. Õitsemise lõpus taim enam kleepainet ei eralda. Kultuuristatult esineb valgete õitega sorte.
Kasvab kuivadel rohumaadel. Eestis sage.
Tahat
Tahat (araabia keeles جبل تاهات) on mägi Sahara kõrbes, Ahaggari mägismaa ja Alžeeria kõrgeim punkt (3003 m).
Lähim linn Tamanrasset asub 56 km lõuna pool.
Tahati lõunajalamilt algab vadi, mis kulgeb lääne suunas ja lõpeb Ténérés. Ahaggari mägismaalt algavad vadid igas suunas.
Tahat on kustunud vulkaan.
Tahati ümbrusest on leitud kaljumaalinguid, mis on dateeritud 10 000 ja 4000 aasta vanuseks.
Laugrannik
Laugrannik on lauge reljeefiga rannik.
Rannikute reljeefi alusel eristatakse laugrannikuid ning järskrannikuid. Laugrannikud jagunevad omakorda järsak- ja lauskrannikuks.
Brands Hatch
thumb|Brands Hatchi skeem Brands Hatch on motospordiringrada [Suurbritannias Kentis.
Esimesed võistlused peeti sela 1920. aastatel. Aastatel 1964–1986 peeti seal korduvalt Vormel-1 Briti GP võistlusi. Tänapäeval peetakse seal paljude mootorispordisarjade võistlusi, näiteks Briti Vormel 3, Briti GT ja Superbike'ide MM.
Luleå vald
Luleå vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Norrbotteni läänis. Asub Põhjalahe kaldal Luleälveni suudmes.
Valla suuremad asulad on:
Evald Maltenek
Evald Leonard Johannes Maltenek (28. jaanuar (vkj)/ 9. veebruar 1887 Tsooru vald, Rõuge kihelkond, Võrumaa – 31. märts 1938 Tallinn) oli eesti tehnikateadlane.
Hariduskäik
Ta lõpetas Võrus algkooli, 1906. aastal Tartu Reaalkooli ja 1911. aastal Riia Polütehnilise Instituudi masinaehitusosakonna І järgu insener-tehnoloogi diplomiga. Diplomitööna koostas elektrijaama projekti koos auruturbiini täielike arvutustega. Akadeemiliselt oli ta Vironia korporatsiooni liige, on olnud vilistlaskogu aseesimees.
Töökäik
Oli 1910. aastal praktikal ASEA tehastes Rootsis. Oli Tallinnas tehas Volta insener 1911–1912; Tallinna Linna Elektri Keskjaama tehniline juhataja 1912–1914; tehnikabüroo V. Reinok & Ko töödejuhataja 1914–1918; töötas insenerina mitmes ettevõttes 1921–1928. On olnud AS F. Krulli Masinatehase juhatuse liige ja AS Eesti Turbatööstuste nõukogu liige.
Tallinna Tehnikumi õppejõud (õppeained: auruturbiinid, aurukatlad, soojusmajandus) ja elektrotehnikaosakonna juhataja 1919–1921; soojusjõu laboratooriumi juhataja 1929–1934; Riikliku Katsekoja soojustehnilise laboratooriumi juhataja 1929–1934; tehniliste kursuste lektor 1934; Tartu Ülikooli tehnikateaduskonna jõumasinate ja soojusmajanduse erakorraline professor 1935–1936.
Ta kinnitati veel enne Tallinna Tehnikainstituudi avamist 1. juulist 1936 prorektoriks ja õppejõuks, 10. novembril 1937 nimetati ta korraliseks professoriks. Tallinna Tehnikainstituudi esimene prorektor 1936–1938; soojustehnika laboratooriumi juhataja 1936–1938; jõumasinate ja soojusmajanduse korraline professor 1937–1938.
Suvel 1937 ta haigestus ja ravist hoolimata ei tervenenud. Ta loobus prorektori ametikohast, asus aga veebruaris 1938 uuesti õppetööle. 31. märtsil 1938, pärast pikaleveninud teaduskonnakogu koosolekut Koplis, olles keeldunud professor Vladimir Paaveli ettepanekust lasta end koju sõidutada, varises Maltenek kokku.
Evald Maltenek on maetud Osula kalmistule.
Teadustöö põhisuunad
Soojustehnika, põlevkivi kasutamine energeetikas ja elamu soojusmajanduses.
Ta oli soojusenergeetikute koolkonna rajajaid ja Eesti kõrgema tehnikahariduse edendaja; arendas füüsika ja raadiotehnika oskussõnavara; juhendas uurimistöid turba kütusena kasutamise alal. Eesti raadioasjanduse pioneere, raadiotehnika asjatundjana konstrueeris ja ehitas raadiovastuvõtjaid.
Teosed
Temalt ilmus publikatsioone elektroonika, soojusmajanduse, insenerihariduse ja raadioasjanduse alal, sealhulgas esimene eestikeelbe raadioamatööri käsiraamat (1925). Ta oli ka koolifüüsikaõpikute kaasautor.
Anders Södergren
Södergren sai 2003. aasta maailmameistrivõistlustel Val di Fiemmes 50 km distantsil vabastiilis hõbemedali, kaotades võitjale Martin Koukalile 15 sekundiga. Lisaks sõitis ta 4×10 km teatesõidus avavahetuse Rootsi meeskonnas, kes sai Norra ja Saksamaa järel pronksmedali. 2006. aasta olümpiamängudel Torinos sõitis ta teatesõidus teist vahetust ja sai jälle pronksmedali. 2007. aasta MM-il Sapporos tuli järjekordne pronksmedal teatesõidus. 2009. aasta MM-il Liberecis võitis Södergren hõbemedali. 2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris aitas ta teatesõidus Rootsil võita kuldmedali; Södergren kolmandat vahetust. 2011. aasta MM-il Oslos suusatas ta samuti kolmandat vahetust, kui võideti hõbemedal.
2014. aasta taliolümpiamängudel avatseremoonial Sotšis oli Rootsi lipukandja.
Maailmakarikavõistlustel on Södergren võitnud kolm etappi. Esimese etapivõidu sai ta 50 km vabatehnikadistantsil Holmenkollenis 11. märtsil 2006. Lisaks on ta olnud neli korda teine ja seitse korda kolmas (seisuga 15. jaanuar 2015).
Maailma karikas
Anders Södergren on osalenud ( <FONT COLOR=PURPLE>seisuga 28. märts 2015</FONT> ) 164 korda maailmakarikavõistluste etappidel ja jõudnud poodiumile 14 korda, millest kolmel korral kõige kõrgemale astmele.
Närilised
Närilised on suhteliselt väikesed ja lühikeste jalgadega. Nende kehapikkus varieerub 5 cm-st (Aafrika pisihiir) 130 cm-ni (kapibaara).
Süstemaatika
Näriliste seltsi kuulub 33 sugukonda umbes 480 perekonda umbes 2280 liigiga. Seega moodustavad närilised umbes 42% kõigist imetajate liikidest.
Sugukondi
pisi|Näriliseliikide jaotus sugukondadesse. Üle poole liikidest kuulub hamsterlaste või hiirlaste sugukonda.
Eesti Metodisti Kiriku Teoloogiline Seminar
Eesti Metodisti Kiriku Teoloogiline Seminar (EMKTS) on riiklikult akrediteeritud rakenduslik erakõrgkool, mis asutati 1994. aastal.
EMKTS annab kõrgemat usuteaduslikku haridust rõhuasetusega praktilisel teoloo­gial, piibliõppel ja misjonil. Õppida on võimalik eesti, vene või inglise keeles.
Seminari lõpetajad töötavad vaimulikena, kaplanitena, üldhariduslike koolide reli­giooniõpetuse õpetajatena ja kutsetöötajatena mitmesugustes kristlikes töövaldkondades (misjonitöö, laste- ja noortetöö, diakooniatöö, hingehoid, nõustamine jne).
Seminaris õpivad eri konfessioonidest ja rahvustest üliõpilased. Lisaks põhiõppejõududele õpetavad külalislektorid teistest kõrgkoolidest, sh välismaalt. Aka­deemiliste õppeainete kõrval on õppekavas ka praktiline vaimulik kursus juhendatud teenimise näol. Kõrghariduse kõrval saab seminaris õppida ka üheaastasel praktilise teoloogia põhikursusel. Õpe toimub moodulõppe süsteemis.
Viini Setsessioon
thumb|Viinis asuv [[setsessioonihoone, mille rajas arhitekt Joseph Maria Olbrich 1897. aastal rühmituse näituste jaoks]] Viini Setsessioon (saksa keeles Wiener Secession; tuntud ka kui Vereinigung Bildender Künstler Österreichs ehk Austria kunstnike ühendus) on 1897. aastal loodud rühmitus Viini Kunstnike Majas (Künstlerhaus Wien), mille moodustasid Austria Kunstnike Liidust välja astunud Austria kunstnikud. See liikumine hõlmas maalikunstnikke, skulptoreid ja arhitekte. Setsessiooni esimene president oli Gustav Klimt ja aupresidendiks sai hiljem Rudolf von Alt. Setsessiooni ametlik häälekandja oli ajakiri Ver Sacrum.
Ajalugu
pisi|Kuplile keskenduv vaade [[Setsessioonihoonele]] Viini setsessiooni rajasid 1897. aasta 3. aprillil kunstnikud Gustav Klimt, Koloman Moser, Josef Hoffmann, Joseph Maria Olbrich, Max Kurzweil, Wilhelm Bernatzik jt. Kuigi arhitekt Otto Wagnerit peetakse sageli üheks Viini setsessiooni olulisemaks liikmeks, ei olnud ta rühmituse asutajaliige. Setsessiooni kunstnikud olid vastu Künstlerhausis valitsenud konservatismile, mis oli juba traditsiooniliselt orienteeritud historitsismile. Viini liikumisele eelnesid Berliini ja Müncheni setsessioon, mille esimesed näitused korraldati 1898. aastal.
Setsessiooni iseloomustasid teistsugused näituste korraldamise põhimõtted, nii näiteks tutvustati Viini publikule ka Prantsuse impressioniste. Eriti kuulus oli setsessiooni 14. näitus, mille kujundas Josef Hoffmann ja mis oli pühendatud Ludwig van Beethovenile. Näituse keskpunktis seisis Max Klingeri skulptuur Beethovenist ja selle ümber oli paigaldatud Klimti Beethoveni-teemaline friis. See Klimti friis on restaureeritud ja asub setsessioonihoone galeriis.
1903. aastal rajasid Hoffmann ja Moser kunstiühenduse Wiener Werkstätte, mille eesmärk oli tarbekunsti reformida.
1905. aasta 14. juunil lõid mitmed kunstnikud, sealhulgas ka Gustav Klimt, vaadetega seotud eriarvamuste tõttu Viini setsessioonist lahku.
Stiil
pisi|[[Juugendstiilis öökullid – detail Setsessioonihoone fassaadilt. Need hoone fassaadi kaunistavad kujunduselemendid omistatakse Koloman Moserile.]] pisi|vasakul|Klimti "[[Beethoveni friis" asub Setsessioonihoone alumisel korrusel]] Erinevalt teistest liikumistest ei olnud Viini setsessioonil ühtset kõigi liikmete teoseid ühendavat stiili. Setsessioonihoonet võib pidada liikumise sümboliks. Hoone sissekäigu kohale on paigutatud tekst "Der Zeit ihre Kunst. Der Kunst ihre Freiheit" ('Igale ajastule oma kunst. Kunstile tema vabadus'). Setsessiooni kunstnikud kandsid eelkõige hoolt väljaspool akadeemilisi traditsioone asuva kunsti võimaluste uurimise eest. Nad lootsid luua uue stiili, mis ei võlgneks midagi ajaloolistele mõjutustele. Nii olid nad vägagi kooskõlas sajandivahetuse Viini vanu tõekspidamisi ründava vaimsusega; tegemist oli ka aja ja kohaga, kus ilmusid Freudi esimesed kirjutised.
Setsessiooni stiili tutvustati rühmituse ajakirjas Ver Sacrum, mis sisaldas ajastut iseloomustavaid vägagi dekoratiivseid teoseid.
Arhitektuur
Lisaks maalikunstnikele ja skulptoritele oli Viini setsessiooniga seotud ka mitu prominentset arhitekti. Sel ajal olid arhitektid keskendunud puhtamate geomeetriliste vormide toomisele oma hoonete projektidesse. Kuigi neil oli oma projekteerimisstiil, said nad inspiratsioon uusklassitsistlikust arhitektuurist, millele lisandusid lehed ja motiivid loodusest. Selle liikumise kolm peamist arhitekti olid Josef Hoffmann, Joseph Maria Olbrich ja Otto Wagner.
Setsessiooniga liitunud arhitektid kaunistasid oma hoonete pinda sageli lineaarsete kaunistustega, mida tavaliselt kutsutakse kas piitsa- või angerjastiiliks (kuigi Wagneri hooned kaldusid suurema lihtsuse suunas ja teda on peetud ka modernismi teerajajaks).
1898. aastal ehitati Karlsplatzi lähedale rühmituse näitusemaja. Joseph Maria Olbrichi projekteeritud näitusehoone sai peagi tuntuks lihtsalt kui "Setsessioon" (die Sezession) ja sellest sai liikumise sümbol. Hoones pandi välja ka paljude teiste mõjukate kunstnike (sh Max Klinger, Eugène Grasset, Charles Rennie Mackintosh ja Arnold Bocklin) teoseid.
Wagneri viis muuta juugendkaunistusi klassikalisel viisil ei leidnud just kõigi tema õpilaste toetust, need teisitimõtlejad eraldusid setsessionistide rühmitusest. Üks neist oli Josef Hoffmann, kes moodustas pärast lahkumist kunstnike kogukonna Wiener Werkstätte. Hea näide tema teostest on Stoclet' palee Brüsselis (1905).
pisi|150px|2004. aastal välja antud Viini setsessioonile pühendatud kullast ja hõbedast mälestusmünt
Mälestus
Viini setsessiooni liikumine on valitud ka ühe mälestusmündi teemaks: 2004. aasta 10. novembril anti Austrias välja sajaeurone kullast ja hõbedast mälestusmünt.
Ka Austria 50-sendise euromündi esiküljel on kujutatud Setsessioonihoonet: mündil ringi sees olev hoone sümboliseerib juugendi sündi ja uut ajastut riigis.
Tolmuimeja
pisi|Põrandatolmuimeja pisi|Varstolmuimeja pisi|Robottolmuimeja Tolmuimeja on kodumasin tolmu ja peene prügi eemaldamiseks puhastatavalt pinnalt koos masinasse imetava õhuvooluga.
Ehitus
Tolmuimeja põhiosad on hõrendust tekitav ventilaator, seda käitav elektrimootor, tolmumahuti (enamasti mikrokiust tolmukott). Tolmumahuti on puhastusotsakuga ühendatud kas imivooliku vahendusel (põrandatolmuimejal) või on tolmumahuti puhastusotsaku varre küljes (varstolmuimejal); kasutusel on ka käsitolmuimejad, mille osad on käepideme sees või küljes. Vars- ja käsitolmuimejad on sageli akutoitega (vt akutööriist).
Tolmuimeja vahetatav filter hoiab ära tolmu sattumise mootorisse ja väljuvasse õhku. Eriti tõhusalt kaitsevad mootorit ja puhastavad tolmuimejast väljuvat õhku HEPA-õhufiltrid (ingl High-Efficiency-Particulate-Airfilter).
Toodetakse ka keeristolmuimejaid, mis ei vaja tolmukotti. Prügi koguneb tsentrifugaaljõu mõjul keeriskambrisse, mida muidugi tuleb aeg-ajalt tühjendada. Vahetatavad puhastusotsakud on kohandatud erisuguste omadustega pindade puhastamiseks ja spetsiifilise prügi (nt koduloomakarvade) kõrvaldamiseks, mõnel mudelil on ka eriseadised pindade pesemiseks ja kuivatamiseks. Kui tarvikute hulgas on tsüklonfilter, saab seda kasutada jämedama prügi eraldamiseks (enne tolmukotti).
Imemisvõimsus ja tarbimisvõimsus
Tolmuimeja põhiparameeter on imemisvõime, mida võidakse väljendada mitmel moel, nt
Imemisvõimsus jääb tolmuimeja elektrimootori poolt tarbitavast võimsusest märksa väiksemaks mitmel põhjusel: peale mootori kasuteguri oleneb tekitatav hõrendus masina tüübist, selle õhutrakti aerodünaamikast, tihendustest ja tolmu filtreerimise süsteemist.
Euroopa Liidu määrusega on uute kodus kasutatavate tolmuimejate maksimaalne tarbimisvõimsus alates 2014. aastast 1600 W ja alates 2017. a 1. septembrist 900 W. Mitmesuguste tehniliste täiustuste toel on imemis- ja tarbimisvõimsuse suhe – imemisefektiivsus − järjest paranenud. Põrandatolmuimejate imemisvõimsus jääb enamasti vahemikku 250−500 W. Üldreeglina on suurema efektiivsusega kallimad mudelid.
Energiatõhususe poolest kuuluvad alates 2014. aastast toodetud põrandatolmuimejad enamasti energiaklassi A (vt Energiamärgis).
Kesktolmuimeja
Kesktolmuimeja paikneb elamu kõrvalruumis (nt keldris, garaažis) ja sellest läheb torustik kogu majja. Ruumis asuvasse tõmbepessa ühendatakse pikk (kuni 10 m) voolik ja selle otsa vajalik koristustarvik. Torustiku kaudu tolmuimejasse jõudnud õhust eraldab tsüklonfilter koristatud tolmu ja prügi, mis suunatakse toru kaudu välja kogumiskohta.
Kesktolmuimemissüsteemi korral on välditud tavaliste tolmuimejate puudus – filtrit läbiv peen tolm ja mikroosakesed ruumi tagasipuhutavas õhus.
Robottolmuimeja
Alates sajandivahetusest toodavad paljud firmad nn robottolmuimejaid, mis iseseisvalt põrandalt tolmu eemaldavad. Kettakujulised akutoitega automaadid (läbimõõt umbes 35 cm, kõrgus 12 cm) liiguvad ja töötavad erisuguste sensorite signaalide järgi. Kallimad mudelid on puldist õpetatavad teatud ajal ja ruumiosas töötama. Mõnel mudelil on ka pesemisfunktsioon.
Enamik mudeleid liigub töö lõppedes ise laadimisseadise juurde. Robottolmuimejate imemisvõimsus on palju väiksem kui võrgutoitega seadmetel, kuid selle eest töötavad need pikemat aega (ühe laadimisega 1−2 tundi).
Niisugune robot töötab tõhusalt suhteliselt suure vaba põrandapinnaga ruumis, kuid ka siis asendab ta tavalist tolmuimejat vaid osaliselt, sest juba oma kuju tõttu ei pääse igale poole, probleeme võib tekkida ka paksema vaiba puhastamisel.
Pala vald
Pala vald oli vald Jõgeva maakonna idaosas, Peipsi järve kaldal.
Ajalugu
Pala vald sai omavalitsusliku staatuse 30. aprillil 1992. Eesti omavalitsuste haldusreformiga moodustati 2017. aastal Alatskivi valla, Kallaste linna, Pala valla, Peipsiääre valla ning Vara valla ühendamisel uus haldusüksus – Tartu maakonda kuuluv Peipsiääre vald. Pala Vallavolikogu ei soovinud vabatahtlikult ühineda, vaidlustades sundliitmise Riigikohtus. Riigikohtu põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegium jättis vallavolikogu taotluse rahuldamata.
Asustus
Vallas oli 23 küla: Assikvere, Haavakivi, Kadrina, Kirtsi, Kodavere, Kokanurga, Lümati, Metsanurga, Moku, Nõva, Pala, Perametsa, Piibumäe, Piirivarbe, Punikvere, Raatvere, Ranna, Sassukvere, Sõõru, Sääritsa, Tagumaa, Vea ja Äteniidi.
Haridus
Vallas oli üks kool: Anna Haava nimeline Pala Kool.
Viievürtsisegu
pisi|Viievürtsisegu Viievürtsisegu (hiina keeles 五香粉; pinyinis wǔxiāngfěn) on Hiina köögist pärit terav vürtsisegu, milles viis vürtsi on segatud rangelt kindlaksmääratud vahekorras:
Antud vürtsisegu on jahvatatud ja pakendatud kujul saadaval suuremates kauplustes ka lääneriikides.
Viievürtsisegu kasutatakse laialdaselt Lõuna-Hiina ja Vietnami roogade valmistamisel.
Juunioride jalgpalli maailmameistrivõistlused
Juunioride jalgpalli maailmameistrivõistlused (alla 20-aastastele) toimuvad alates 1977. aastast.
Robert Fulton
Robert Fulton (14. november 1765 – 24. veebruar 1815) oli Ameerika Ühendriikide insener ja leiutaja.
Aastatel 1793–1797 konstrueeris ta Prantsusmaal esimese kasutamiskõlbliku allveelaeva Nautilus.
Aastal 1807 ehitas ta esimese kasutuskõlbliku aurulaeva, ratasauriku North River Steamboat, mis sai hiljem tuntuks Clermontina. pisi|left|Robert Fulton
202
Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand
Aastakümned: 150. aastad 160. aastad 170. aastad 180. aastad 190. aastad - 200. aastad - 210. aastad 220. aastad 230. aastad 240. aastad 250. aastad
Salehard
Salehard on linn Venemaal, Jamali Neenetsi autonoomse ringkonna keskus. Linn asub Obi ääres Polui jõe suudmes paremal kaldal Arktikas põhjapolaarjoonel.
2006. aastal elas linnas 39 400, 2009. aastal 42 500 ja 2010. aastal 43 500 inimest.
Rahvastik
Salehardi elanikkonna rahvuslik koosseis 2010. aasta rahvaloenduse andmetel.
Ajalugu
Linn asutati 1595. aastal kindlusena Obi kaldal. Kuni 1933. aastani oli linna nimi Obdorsk (sõnast "Ob"). Nimi Salehard on venepärane vorm neenetsi nimest Саля' харад, mis tähendab asula neemel.
Kliima
Linn asub lähisarktilise vöötme ja parasvöötme piiril. Kõige külmem kuu on jaanuar keskmise õhutemperatuuriga –25 °C, kõige soojem kuu on juuli keskmise õhutemperatuuriga 15 °C. Sademeid on 433 mm aastas.
Transport
Lähim raudteejaam on Obi vastaskaldal asuv Labõtnangi, millega on praamiühendus. Linnas on jõesadam ja lennujaam. Linnal on praamiühendus Hantõ-Mansiiski ja Omskiga. Valmimas on autotee Nadõmi.
Lendoravlased
Lendoravlased (Pteromyidae) on sugukond näriliste seltsis, mis mõnes süsteemis on eraldatud oravlaste sugukonnast.
Sagedamini moodustatakse sama rühm oravlaste sugukonna alamsugukonnana Pteromyinae või triibusena Pteromyini.
Kulja
Kulja on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.
Viljandi tänavate loend
Viljandi tänavate nimekiri 2021. aasta seisuga:
Toit
pisi| Toit on igasugune elusorganismidele söögiks ja joogiks kõlbav töödeldud või töötlemata toiduaine, mis sisaldab selliseid eluks vajalikke olulisi toitaineid nagu süsivesikud, rasvad, valgud, vitamiinid, mineraalid ning mikro- ja makroelemendid. Toit seeditakse ning omastatakse organismi ja rakkude poolt selleks, et varustada organismi eluks ja kasvuks vajalike toitainete, vee ja energiaga.
Põllumajandusloomade toitu nimetatakse tavaliselt söödaks.
Euroopa Parlament ja Euroopa Nõukogu esitavad mõistele "toit" alljärgneva kitsama määratluse:
Mõiste "toit" tähendab töödeldud, osaliselt töödeldud või töötlemata ainet või toodet, mis on mõeldud inimestele tarvitamiseks või mille puhul põhjendatult eeldatakse, et seda tarvitavad inimesed.
Mõistega "toit" hõlmatakse joogid, närimiskumm ja muud ained, kaasa arvatud vesi, mis on tahtlikult lülitatud toidu koostisse tootmise, valmistamise või töötlemise ajal.
Inimese toit võib olla taimset (teravili, kaunvili, köögivili, puuvili, marjad, suhkur jne) või loomset (liha, kala, piim, munad) päritolu. Erinevad toidud sisaldavad inimese organismile vajalikke toitaineid ja energiat erisugusel hulgal.
Taimset päritolu toiduained
pisi|
4 (Tallinna trolliliin)
Marsruut
Liin läbib 4 linnaosa : Kesklinn, Põhja-Tallinn, Kristiine ja Mustamäe. Marsruut kulgeb mööda järgmiseid tänavaid: Keskuse tänav, Ehitajate tee, Sõpruse puiestee, Tulika tänav, Tehnika tänav, Paldiski maantee, Endla tänav, Toompuiestee, Rannamäe tee.
Keskuse – Balti jaam
Keskuse, Liivaku, Vambola, Lepistiku, Siili, Linnu tee, Tedre, Koskla, Taksopark, Ülase, Ristiku, Tehnika, Toompark, Balti jaam.
Balti jaam – Keskuse
Balti jaam, Kelmiküla, Tehnika, Endla, Koskla, Tihase, Tedre, Linnu tee, Siili, Lepistiku, Vambola, Liivaku, Ehitajate tee, Männi, Keskuse.
Trolliliini ajalugu
thumb|Trolliliini lõpp-peatus. [[Balti jaam, Toompuiesteel.]] 1966. aastal sai selgeks, et Mustamäele trammiliine ei tule ja nii alustati trolliliinide välja arendamist. Balti jaama liini said trollid hakata proovima 6. novembrist 1970. Kuna trollipargi ehitus oli pooleli ja 79 trollist käiku antud vaid 56, ei jätkunud esialgu trolle Mustamäe – Balti jaama liini jaoks. Nii hakkas 15. detsembrist sõitma liin nr 4 Balti jaamast Estonia teatrini.
24. märts 1971 lasti käiku kavandatud Balti jaama liin nr 4. Liikudes mööda Sõpruse puiesteed kuni Mustamäe lõppjaama. Endine 4. liin (Estonia – Balti jaam) suleti, kuna sõitjaid oli vähe ja liin kattus bussiliiniga nr 22 (Balti jaam – Lennujaam).
1982. aastal kavandati välja ehitada täiendavad kontaktliinid Sõpruse puiesteele. 1987 valmis Keskuse tänaval lõppjaam, mis anti käiku 1991.
Trolliliini ajaloolised marsruudid
1970–1971 sõitis liinil Estonia – Balti jaam, marsruudil Estonia puiestee – Võidu väljak (tänapäeval Vabaduse väljak) – Aleksandr Suvorovi puiestee (tänapäeval Kaarli puiestee) – Juri Gagarini puiestee (tänapäeval Toompuiestee) – Balti jaam.
1991 kuni tänaseni sõidab liin nr 4 marsruudil Keskuse – Balti jaam. Kuni 1992. sisenesid trollid uude lõppjaama Keskuse tänavale Sõpruse puiesteelt peale Liivaku peatust. Alates 28. novembrist 1992 kulgeb liin ümber Männi pargi mööda Ehitajate teed ja Keskuse tänavat.
Noorte jalgpalli maailmameistrivõistlused
Noorte jalgpalli maailmameistrivõistlused (alla 17-aastased) toimuvad alates 1985. aastast.
Noorte maailmameistrivõistluste finaalid:
Loitev tulinelk
Loitev tulinelk (Lychnis chalcedonica) on nelgiliste sugukonda tulinelgi perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim.
Loitev tulinelk on pikaealine pilkupüüdev püsilill, mis esineb Eestis naturaliseerunult Peipsi kaldal.
Püstised varred on 60–100 cm kõrged. Piklikud varreümbrised vastakad lehed on kaetud karvakestega.
Tartu Ülikooli filosoofia osakond
Tartu Ülikooli filosoofia osakond on Tartu Ülikooli filosoofia ja semiootika instituudi allüksus, kus õpetatakse filosoofia eriala (bakalaureuse-, magistri- ja doktoriõppes) ning pakutakse filosoofialoenguid teiste erialade üliõpilastele kõrvaleriala, vaba- või valikainetena.
Filosoofia osakond avati 1992. aastal filosoofiateaduskonna koosseisus. Enne seda oli Tartu Ülikoolis filosoofia kateeder.
Filosoofia kateedri juhatajad
Kateeder kandis nime dialektilise ja ajaloolise materialismi kateeder.
Oravlased
Oravlased (Sciuridae) on imetajate sugukond, mis kuulub näriliste seltsi.
Perekonnad
Oravlaste hulka kuulub 51 retsentset perekonda, kokku ligikaudu 300 liigiga.
Eesti liigid
Eestis elab oravlasi pärismaisena kaks liiki: Sciurus vulgaris – harilik orav ja Pteromys volans – lendorav. Teise liigituse järgi kuulub lendorav lendoravlaste sugukonda.
Hirmuse
Hirmuse on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.
Hirmuses oli mõis (Hirmus)
Küla on kuulunud Lüganuse kihelkonda.
Överkalixi vald
Valla suuremad asulad on:
Valda läbib maantee E 10.
Albert Einstein
Albert Einstein (14. märts 1879 Ulm, Saksamaa – 18. aprill 1955 Princeton, USA) oli Saksamaalt pärit ning hiljem Šveitsi ja Ameerika Ühendriikide kodakondsusega juudi rahvusest füüsikateoreetik. Paljud peavad teda 20. sajandi suurimaks teadlaseks.
Juba noorelt hakkas Einstein arvama, et Newtoni seadustest ei piisa klassikalise mehaanika seaduste ühendamiseks elektromagnetvälja seadustega. See seisukoht viis ta lõpuks erirelatiivsusteooria väljatöötamisele. Seejärel taipas ta, et relatiivsuse põhimõtet saab laiendada gravitatsiooniväljale, ja seejärel avaldas ta 1916 üldrelatiivsusteooria. Ta jätkas tööd statistilise mehaanika ja kvantmehaanika alal, mis viis ta osakeste teooria ja Browni liikumise selgitamiseni. Ta uuris ka valguse soojuslikke omadusi ja pani aluse footonite teooriale. 1917 rakendas ta üldrelatiivsusteooriat kogu universumi mudelile tervikuna.
Oma saavutuste tõttu nimetatakse Einsteini vahel kogu kaasaegse füüsika isaks. Ta on 20. sajandi kõige mõjukam füüsik. Einstein avastas massi ja energia vahelise seose E = mc², mida on nimetatud isegi maailma kõige kuulsamaks võrrandiks. 1921. aastal sai ta Nobeli füüsikaauhinna teenete eest teoreetilise füüsika alal (fotoefekti seletuse eest, mille ta avaldas 1905). 1905. aastat nimetatakse ka ladinakeelse nimetusega annus mirabilis, mis tähendab imepärast aastat. Põhjus on selles, et sel aastal avaldas Einstein neli kaasaegse füüsika jaoks kaalukat teadusartiklit saksakeelses teadusajakirjas Annalen der Physik. Need olid fotoefekti, Browni liikumise, erirelatiivsusteooria ja sellest tuleneva valemi E = mc² kohta. Avastused olid tõepoolest revolutsioonilised, olles aluseks kaasaegsetele füüsika arusaamadele ruumi, aja, massi ja energia kohta.
Einstein sai maailmakuulsaks pärast üldrelatiivsusteooria sõnastamist 1915. aastal. Hiljem ületas tema kuulsus kõikide teiste teadlaste oma ning popkultuuris on Einsteini nimi hakanud tähendama erakordset intellekti ja geniaalsust.
1933. aastal, ajal, mil Saksamaal tuli võimule Adolf Hitler, oli Einstein parajasti Ameerika Ühendriikides ega läinud tagasi Saksamaale, kus ta oli olnud Berliini Teaduste Akadeemia professor. Ta jäi USA-sse elama ja sai 1940. aastal USA kodanikuks. Teise maailmasõja künnisel aitas ta hoiatada president Franklin Roosevelti, et Saksamaa võib välja töötada tuumarelva, ja soovitas USA-l endalgi alustada sellesuunalisi uuringuid. Lõpuks viis see Manhattani projekti loomiseni. Maailmasõjas toetas Einstein liitlasi, aga mõistis hukka äsjaavastatud tuumalõhustumise kasutamise relvana. Hiljem kirjutas ta koos filosoof Bertrand Russelliga alla Russelli-Einsteini manifestile, milles rõhutas tuumarelvade ohtlikkust. Kuni surmani 1955. aastal töötas Einstein New Jersey osariigis Princetonis Perspektiivsete Uuringute Instituudis.
Lapsepõlv
Einstein sündis Württembergi kuningriigis. Tema isa Hermann oli elektriinsener ja ettevõtja, kes tootis alalisvooluseadmeid. Muu hulgas võitis Hermann Einstein 1885. aastal konkursi Oktoberfesti valgustamiseks elektrivalgusega – see oli esimene valgustatud Oktoberfest. Kuid 1894. aastal pidi tema ettevõte tegevuse lõpetama, sest alalisvool jäi alla vahelduvvoolule.
Einsteinil oli 2½ aastat noorem õde Maria, keda hüüti Majaks. Albert ja Maja olid omavahel väga lähedased kogu elu jooksul.
Kuigi Einsteini mõlemad vanemad olid juudid, ei olnud perekond usklik. Viieaastaselt hakkas Albert käima katoliiklikus algkoolis, olles selle ainus juudi soost õpilane, ja kaheksa-aastaselt Luitpoldi gümnaasiumis, mis tänapäeval asub Münchenis ja kannab Albert Einsteini gümnaasiumi nime.
12-aastaselt, uurides Eukleidese geomeetriat, leidis Einstein uue, teravmeelse tõestuse Pythagorase teoreemile.
Noorpõlv
Pärast gümnaasiumi lõpetamist 16-aastaselt plaanis Einstein astuda ETH Zürichisse. Kuid mitmes aines jäid tema teadmised sisseastumiseksamitel kasinaks, mistõttu teda ei võetud vastu, kuigi füüsikas ja matemaatikas olid tema tulemused väljapaistvad. Polütehnikumi rektori soovitusel jäi ta üheks aastaks Aarau kantonikooli, et oma teadmisi täiendada. Ühtlasi loobus ta 1896. aasta jaanuaris Württembergi kodakondsusest, et teda sõjaväkke ei värvataks, ja kuni 1901. aasta veebruarini, mil ta omandas Šveitsi kodakondsuse, oli ta kodakondsuseta isik. 1896. aasta septembris tegi ta ära Šveitsi küpsuseksamid peamiselt heade hinnetega ning astus kõigest 17-aastaselt ETH Zürichisse matemaatika ja füüsika erialale.
Sellele erialale võeti sel aastal vastu kuus õpilast. Nende seas oli ka üks neiu, serblanna Mileva Marić. Õpingute jooksul armusid nad teineteisesse ja abiellusid 1903. aasta jaanuaris. Abielust sündis kolm last: tütar ja pojad Hans Albert ja Eduard. Tütar Lieserl sündis enne abiellumist 1902. aastal ja tema saatus on teadmata, tõenäoliselt suri ta väga noorelt sarlakitesse. Abielu lahutati 1919. aastal pärast seda, kui abikaasad olid viis aastat lahus elanud.
Mileva läbis küll ettenähtud kursuse, kuid ei kaitsnud diplomitööd. On väidetud, et ta on vähemalt osalt oma mehe 1905. aastal avaldatud teoste kaasautor, aga füüsikaajaloolased, kes seda teemat on uurinud, pole leidnud sellele oletusele kinnitust.
2. juunil 1919 abiellus Einstein oma nõo Elsa Löwenthaliga.
Surm
17. aprillil 1955 kaebas Albert Einstein valu rinnus ja ta toimetati Princetoni haiglasse. Einsteinil tekkisid kõhuaordianeurüsmi rebendi tagajärjel sisemised verejooksud. Operatsioonist olevat ta keeldunud ja surnud 18. aprillil Princetoni haiglas veidi pärast kella ühte päeval.
Lahkamisel eemaldas patoloog Thomas S. Harvey Einsteini aju ja jättis enda juurde hoiule.
Poliitilised ja religioossed tõekspidamised
Einstein pooldas sotsialismi ja oli kriitiline kapitalismi suhtes. Oma poliitilistest vaadetest kirjutas ta näiteks essees "Why Socialism?". Arvestades Einsteini sidemeid Saksamaa, sionismi ja kommunistidega, samuti ta sotsialistlikke ideaale, pidas FBI teadlase kohta toimikut, mis lõpuks oli 1800 lehekülje paksune.
Einstein distantseeris end ateismist ja pidas end agnostikuks. Ta ütles, et tema nägemus jumalast sarnanes Baruch Spinoza "panteistliku" jumalaga, kuid ta ei uskunud isikustatud jumala olemasolusse.
Marita Koch
thumb|200px|Marita Koch (1984). Marita Koch (tänapäeval Marita Meier-Koch; sündinud 18. veebruaril 1957 Wismaris) on endine Ida-Saksamaa kergejõustiklane (100 m, 200 m ja 400 m jooksja). Olümpiavõitja (1980), kolmekordne maailmameister (1983) ja kümnekordne Euroopa meister. Kehtiva 400 m maailmarekordi (47,60) valdaja.
Koch on IAAF-i kuulsuste halli liige.
Olümpiamängudel
1980 olümpiavõitja 400 m 48,88 ja hõbemedal 4x400 m 3.20,4
Maailmameistrivõistlustel
1983
Euroopa meistrivõistlustel
1978 Euroopa meister 400 m 49,94 ja 4x400 m 3.21,2 1982 Euroopa meister 400 m 48,15 ja 4x400 m 3.19,05 1986 Euroopa meister 400 m 48,22 ja 4x400 m 3.16,87
Paenasti
Paenasti (18. sajandi kaartidel Painast) on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas.
Timothée Chalamet
Rolli eest filmis "Call Me by Your Name" oli ta 2017. aastal nomineeritud parima meespeaosatäitja Oscarile.
Lapsepõlv ja õpingud
Chalamet sündis New Yorgis Manhattanil ja veetis lapsepõlve sealses Hell's Kitcheni rajoonis. Tema vanemad on Nicole Flender (The Corcoran Groupi kinnisvaramaakler ning endine Broadway tantsija) ja Marc Chalamet (UNICEFi toimetaja). Tema ema, kolmanda põlvkonna newyorklane, on juut (pärit Vene juutide ja Austria juutide perekonnast). Tema isa on Nîmesist pärit protestantliku taustaga prantslane. Chalameti vanem õde Pauline (sündinud 1992) on näitleja, kes elab Pariisis. Chalameti emapoolne onu Rodman Flender on filmitegija, tema emapoolne tädi Amy Lippman on teleprodutsent ja kirjanik, emapoolne vanaisa Harold Flender oli stsenarist ja emapoolne vanaema Enid Flender on endine Broadway tantsija. paremal|pisi| Chalamet õppis New Yorgis Fiorello H. LaGuardia muusika- ja etenduskunstide keskkoolis Chalamet räägib vabalt inglise ja prantsuse keelt. Tal on topeltkodakondsus Ameerika Ühendriikides ja Prantsusmaal. Lapsena veetis Chalamet suved Le Chambon-sur-Lignonis, väikeses Prantsuse külas Lyonist kahe tunni kaugusel, oma isapoolsete vanavanemate kodus. Tema isapoolne vanaema oli kanadalanna, kuid ta kolis hiljem Prantsusmaale. Chalamet tõdes, et tema Prantsusmaal veedetud aeg tõi temas esile kultuuriidentiteedi konflikte. "Kui ma seal olin, muutusin ma enda prantslasest versiooniks," rääkis ta ajalehele La Presse. "Imbusin täielikult kultuuri ja nägin isegi unenägusid prantsuse keeles." Chalamet lapsepõlveunistus oli saada elukutseliseks jalgpalluriks. Ta oli 13-aastaselt Prantsusmaal laste jalgpallilaagris treener.
Paenasti
Paenastis asub Eesti geograafiline keskpunkt, kui arvestada seda Eesti äärmiste punktide järgi neljas põhiilmakaares.
Timothée Chalamet
Lapsepõlv ja õpingud
Chalamet õppis PS 87 William T. Shermani algkoolis ja hiljem kõrgetasemelises Delta programmis MS 54 Booker T. Washingtoni põhikoolis. Delta programmi kogemust nimetas ta "viletsaks kolmeks aastaks", kuna kooli akadeemilises keskkonnas puudus tal loominguline väljund. Vastuvõtt Fiorello H. LaGuardia muusika- ja kunsti- ning etenduskunstide keskkooli sai tema näitlemisarmastuse alguseks. Harry Shifmanile, ühele LaGuardia draamaõpetajale, avaldas Chalameti prooviesinemine nii suurt muljet, et too nõudis Chalameti vastuvõtmist kooli, ehkki vestlusvoorus oli tema vastuvõtust juba keeldutud. Ta lõpetas kooli 2013. aastal ja mängis koolimuusikalides "Kabaree" ja "Sweet Charity". Ta on ka YoungArtsi projekti vilistlane.
Paenasti
Küla juures oli Paenasti mõis (saksa keeles Pajusby).
Timothée Chalamet
Lapsepõlv ja õpingud
Pärast keskkooli (17-aastaselt) õppis Chalamet ühe aasta Columbia ülikoolis kultuuriantropoloogiat. Hiljem vahetas ta koole, et vabamalt jätkata oma näitlejakarjääri, kuna tal oli pärast filmis "Tähtedevaheline" mängimist keeruline uuesti Columbia ülikooli ellu sulanduda. Columbiast lahkudes, kolis Chalamet Bronxi linnaossa.
Näitlejakarjääri alustas ta 2007. aastal lühifilmides mängimisega ja siis 2012. aastal kõrvalosaga draamasarjas "Homeland". Kaks aastat hiljem debüteeris Chalamet oma esimeses täispikas draamafilmis "Men, Women & Children" ning näitles Christopher Nolani ulmefilmis "Tähtedevaheline" ("Interstellar").
Paenasti
Ajalugu
Erinevalt teistest praeguse Kõo valla küladest, mis olid varem Pilistvere kihelkonna koosseisus, kuulus Paenasti Kolga-Jaani kihelkonda.
Timothée Chalamet
Lapsepõlv ja õpingud
2017. aastal kehastas Chalamet Elio Perlmani Luca Guadagnino armastusfilmis "Call Me by Your Name". Pärast seda võis teda näha dramaatilistes noortefilmides "Hot Summer Nights" ja "Lady Bird" ning vesternis "Hostiles".
Paenasti
Ajalugu
1939. aastal liideti Kolga-Jaani kihelkonda kuulunud Paenasti küla Kõo vallaga ning Otiküla ja Oiu said Tänassilma valla osaks.
Timothée Chalamet
2008.–2016. aasta filmid
Lapsena tegi Chalamet kaasa mitmes telereklaamis ning näitles lühiõudusfilmides "Sweet Tooth" ja "Clown". Seriaalidebüüdi tegi ta sarjas "Law & Order" (2009), mängides seal mõrvaohvrit. Sellele järgnes väike roll telefilmis "Loving Leah" (2009). 2011. aastal tegi ta oma teatridebüüdi Off-Broadway noortekomöödias "The Talls", kus ta mängis seksuaalselt uudishimulikku 12-aastast Nicholat. New York Daily Newsi teatrikriitik kirjutas: "Chalamet tabab lõbusalt äsjase teismelise ärkavat uudishimu seksi kohta." 2012. aastal olid tal rollid draamasarjas "Royal Pains" ja kriitikute tunnustatud spioonipõnevikus "Homeland", milles mängis asepresidendi mässumeelset poega. Chalamet koos ülejäänud osatäitjatega nomineeriti Screen Actors Guild Award for Outstanding Performance by an Ensemble in a Drama Seriesi auhinnale. vasakul|pisi|Chalamet 2014. aastal Toronto rahvusvahelisel filmifestivalil 2014. aastal tegi Chalamet oma täispika filmi debüüdi kõrvalosatäitjana Jason Reitmani komöödias "Men, Women & Children". Samal aastal mängis ta Christopher Nolani filmis "Tähtedevaheline" Matthew McConaughey tegelaskuju poega Tom Cooperit. Filmi hinnati kõrgelt, kriitikud kiitsid osatäitjate etteasteid ja see teenis üle 675 miljoni dollari. 2014. aastal mängis Chalamet peategelase nooremat versiooni komöödiafilmis "Worst Friends". 2015. aastal mängis Chalamet Andrew Droz Palermo fantaasiapõnevikus "One & Two", kehastades Zaci, kes koos oma õega hakkab uurima nende ebatavalisi võimeid ja tumedaid peresaladusi pärast nende ema haigestumist. Film esilinastus Berliini filmifestivalil, kus see sai nii kiitvaid kui ka laitvaid arvustusi. Chalameti järgmine roll oli näitleja James Franco tegelaskuju Stephen Elliotti teismelise versiooni mängimine Pamela Romanowsky filmis "The Adderall Diaries". Oma 2015. aasta viimases rollis mängis Chalamet Charlie Cooperit, Diane Keatoni ja John Goodmani tegelaskujude tusast pojapoega jõulukomöödias "Love the Coopers", mida arvustati negatiivselt.
Chalamet on märkinud, et pärast tema rolli filmis "Tähtedevaheline", millest ta lootis oma karjääri tõelist õide puhkemist, ebaõnnestusid paljud tema katsed rolle saada filmides nagu näiteks "Neoondeemon", "Kõiksuse teooria, "Miss Peregrine's Home for Peculiar Children" ja "White Boy Rick".
Paenasti
Tuntud isikuid
Paenastist on pärit kultuuritegelane Eduard Heinrich Schönberg.
Timothée Chalamet
2008.–2016. aasta filmid
2016. aastal mängis ta peaosa John Patrick Shanley autobiograafilises näidendis "Prodigal Son". Selle näitlejatöö eest võitis Chalamet Lucille Lorteli auhinna ning ta oli nomineeritud auhinnale Drama League Award.
Paenasti
Tuntud isikuid
Elanike arvu areng:
Timothée Chalamet
2008.–2016. aasta filmid
Chalamet kehastas narkomaanist teismelist draamafilmis "Beautiful Boy" (2018), mille eest oli ta nomineeritud BAFTA parima meeskõrvalosatäitja auhinnale. 2019. aastal kehastas Chalamet draamafilmides "The King" ja "Little Women" vastavalt kuningas Henry V ja Theodore Laurence'it.
Auhinnad ja nominatsioonid
Chalamet oli nomineeritud rolli eest filmis "Call Me by Your Name" parima meespeaosatäitja Oscarile, BAFTA auhinnale, Kuldgloobuse auhinnale, Ekraaninäitlejate Gildi auhinnale ja Critics' Choice auhinnale – kõik parima meespeaosatäitja kategoorias. Rolli eest filmis "Lady Bird" sai ta nominatsioonid Critics' Choice filmi auhinnale ja Ekraaninäitlejate Gildi auhinnale koos oma kaasnäitlejatega. Rolli eest filmis "Beautiful Boy" oli ta nomineeritud Kuldgloobuse auhinnale, BAFTA auhinnale Ekraaninäitlejate Gildi auhinnale ja Critics' Choice auhinnale – kõik parima meeskõrvalosatäitja kategoorias.
IRWIN Industrial Tools
IRWIN Industrial Tools ehk IRWIN Industrial Tool Company ehk Irvin) on USA puidutöötlemise tööriistade ettevõte alates 1885. aastast. Ettevõtte peakontor asub Ohio osariigis Martinsville'is.
Koolma (Lüganuse)
Koolma (18. sajandi kaartidel Kolma) on küla Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.
2000. ja 2011. aasta rahvaloenduse andmetel külas püsielanikke ei olnud.
Küla läbib Purtse jõgi.
Küla on kuulunud Lüganuse kihelkonda.
Seniit
pisi|O – vaatleja, Z taevakeha seniidis
Seniit ehk lagipunkt ehk lagitäpp (araabia keeles semt) on kujuteldav punkt taevasfääril otse maapealse vaatleja kohal.
Seniidi vastandpunkt on nadiir.
Päike seniidis
Kui Päike on seniidis, siis maapealsed objektid heidavad varju ainult otse alla.
Taevakeha seniidis
Mõnikord kasutatakse terminit seniidis ka taevakeha kõrgeimas positsioonis olemise tähenduses tema ööpäevases näivas liikumises antud vaatluskohalt nähtuna.
Välislingid
Vikisõnastiku artikkel "seniit".