cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Dennis Everberg
2014. aasta mais sõlmis ta kaheaastase lepingu NHL-i klubiga Colorado Avalanche. NHL-is tegi ta debüüdi 9. oktoobril 2014 hooaja avamängus Minnesota Wildi vastu. Esimese värava lõi ta liigas sama aasta 2. novembril mängus Anaheim Ducksi vastu. Hooajal 2014–15 sai ta NHL-is kokku kirja kolm väravat ja üheksa väravasöötu. Suurem osa hooajast 2015–16 mängis ta American Hockey League'is (AHL) Avalanche'i noorteklubis San Antonio Rampage, lüües 25 väravat. NHL-is pääses Everberg sel hooajal väljakule 15 mängus, kuid ei teeninud nendes ühtegi resultatiivsuspunkti.
Hooajal 2016–17	mängis ta Rootsi kõrgliiga klubis Växjö Lakers. 2017. aasta mais sõlmis ta üheaastase lepingu KHL-i klubiga Omski Avangard. 2017. aasta detsembris siirdus ta Nižnekamski Neftehimiki.
2019. aasta aprillis sõlmis ta viieaastase lepingu Röglega.
Aastatel 2017 ja 2018 tuli Everberg Rootsi jäähokikoondise koosseisus maailmameistriks. Ta kuulus Rootsi koondisse ka 2018. aasta taliolümpiamängudel.
Endrik Üksvärav
pisi|Dirigent ja laulja Endrik Üksvärav. Foto: Egert Kamenik Endrik Üksvärav (sündinud 9. novembril 1980 Lihulas) on eesti dirigent ja laulja.
Ta on lõpetanud Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia kooridirigeerimise erialal (2004, Olev Oja dirigeerimisklass) ning omandanud samal erialal ka magistrikraadi (2011, Hirvo Surva dirigeerimisklass). Õppinud lisaks trompetit (Aavo Ots) ja metsasarve (professor Kalervo Kulmala).
Endrik Üksvärav on juhatanud mitut puhkpilliorkestrit, kammerorkestrit ja kammerkoore. 2010. aasta sügisel pani ta aluse kammerkoorile Collegium Musicale.
Endrik Üksvärav on osalenud Neeme Järvi, Paavo Järvi, Jorma Panula, Eri Klasi, Anders Eby ja Ervin Ortneri meistriklassides. Samuti on ta mitmel korral osalenud tunnustatud barokilaulja Peter Kooij (Holland) juhendatud Bachi laulmise meistrikursustel. 2012. aastal alustas Endrik Üksvärav õpinguid Haagi Kuninglikus Konservatooriumis vanamuusika laulu erialal (õpetajateks Peter Kooij, Michael Chance, Jill Feldmann ja Maria Acda-Maas) ning jätkas 2014. aastal samas magistriõppes.
Hugo Jürgenson
Hugo Jürgenson (21. september / 3. oktoober 1894 Rakvere – 8. detsember 1918, Kõrve lahing) oli Eesti ohvitser.
Jürgenson oli esimene vabadussõjas hukkunud Eesti ohvitser. Talle on Toila vallas püstitatud mälestussammas.
Elulugu
Hugo Wilhelm Leonhard Jürgenson sündis vana kalendri järgi 21. septembril 1894 (uue kalendri järgi 3. oktoobril) Rakveres käsitöölise-rätsepmeistri Herman Jürgensoni pojana. Üldhariduse omandas ta Rakvere linnakoolis.
Esimese maailmasõja puhkemisel astus Jürgenson 7. novembril 1914 vabatahtlikuna Venemaa Keisririigi väkke 1. jalaväe tagavara pataljoni. 26. mail 1915 komandeeriti ta 2. Petrogradi lipnike kooli, kus lõpetas 15. augustil kolmekuulise kursuse ja sai lipniku auastme. Kursuse lõpetamise järel saadeti Jürgenson teenima 223. Odojevski jalaväepolku, mille koosseisus osales lahingutes Saksamaa vägede vastu. Ta sai lahingutes põrutada ja gaasimürgistuse ning vapruse eest anti talle Stanislavi 3. järgu orden.
Rihu-peenlook
Rihu-peenlook (Descurainia sophia) on õistaimede liik ristõieliste sugukonnas peenlooga perekonnas.
Hugo Jürgenson
Elulugu
1. detsembril 1918 jõudis Jürgenson oma üksusega Viru rindel olevasse Oru jaama, kus ta määrati 4. jalaväepolgu ülema polkovnik Seimanni käsutusse. Pataljoni ülesandeks oli pealetungivate punavägede eest kaitsta raud- ja maantee vahelist piirkonda Oru jaamast kuni Kõrve kõrtsini. 8. detsembril sai Jürgenson Jõhvi lähedal Kõrve kõrtsi juures toimunud lahingus vaenlase kuulist kõhtu haavata, kuid ta jätkas lahingu juhtimist. Varsti tabas teine kuul teda pähe surmavalt. Tema surnukeha kandsid lahingukaaslased küll metsa, kuid ei saanud seda taandudes evakueerida, mistõttu see jäi lahinguväljale. Kolm kuud hiljem, kui Virumaa oli vabastatud, läksid Rakvere kaitseliitlased Jürgensoni surnukeha ära tooma, kuid seda ei leitud. Arvatavasti maeti punategelaste käsul koos teiste langenutega naabruses asuvale Edise mõisa surnuaiale ühishauda, mille täpne asukoht on siiani teadmata.
Eesti riik autasustas kapten Jürgensoni postuumselt I liigi 3. järgu ja II liigi 3. järgu Vabadusristiga ja 50 000 Eesti margaga.
Katri Ots
Katri Ots (sündinud 23. mail 1971 Tallinnas) on eesti metsateadlane.
Elulugu
Katri Ots on tööliste tütar.
Lõpetas 1989. aastal Tallinna 44. Keskkooli, 1993 Eesti Põllumajandusülikooli metsamajanduse erialal, 1994–1996 EPMÜ magistrant, metsandusmagister (1996, samas), väitekiri "Okaspuude kasv ja areng leeliselise tööstusliku õhusaaste tingimustes", EPMÜ doktorant 1996–2001, põllumajandusdoktor (2002, EPMÜ), väitekiri "Impact of air pollution on the growth of conifers in the industrial region of Northeast Estonia". Oli 1993–1996 Tallinna Pedagoogikaülikooli Ökoloogia Instituudi vaneminsener, 1996–1998 teadur, 1998–2004 EPMÜ Metsandusliku Uurimisinstituudi teadur, 2005– EMÜ metsandus- ja maaehitusinstituudi vanemteadur.
Teadustöö
Uurinud peamiselt inimtekkelise tolmusaaste (leeliseline tsemenditolm) ning põlevkivi töötlemise ja elektrijaamade piirkonna õhusaaste mõju erivanuseliste okaspuude kasvule ja arengule. Osalenud juhtivalt mitme ministeeriumi või asutuse uurimisprojekti täitmisel. Eesti Vabariigi teaduspreemia (2004, kollektiivis). Üle 40 teadustrükise.
Tallinna entsüklopeedia
"Tallinna entsüklopeedia" on 2004. aastal ilmunud kaheköiteline entsüklopeedia, mis kirjeldab Tallinna linna.
Entsüklopeedia toimetas Jaan Tamm, kirjastas Eesti Entsüklopeediakirjastus. Algataja, kontseptsiooni ja märksõnastiku koostaja ning põhiautor oli ajaloolane Robert Nerman, kes kogus pooled ja kirjutas viiendiku artiklitest. Märksõnastiku korrastas Leino Pahtma.
Raamatu märksõnastik hõlmab paljusid valdkondi Tallinna piirkonna geoloogilisest kujunemisest ja tänapäevaste sündmusteni, lähemalt on käsitletud linna kujunemislugu, arhitektuuri, kunsti- ja kultuurilugu. Kokku on märksõnu üle 2300, illustratsioone 1400. Teise köite lõpus on aine- ja isikuregister. Töö "Tallinna entsüklopeediaga" algas 1996. aastal, esimest köidet esitleti Tallinna raekojas 8. detsembril 2004.
Teatmeteose väljaandmist toetas Tallinna linnavalitsus 500 000 krooniga. 2007. aastal leidis linnapea Edgar Savisaar, et 2011. aastaks, mil Tallinn on Euroopa kultuuripealinn, võiks tõlkida "Tallinna entsüklopeedia" põhilistesse Euroopa keeltesse ning luua ka veebiversiooni.
"Tallinna entsüklopeedia" eelkäija oli 1980. aasta Moskva olümpiamängude eel ilmunud 500 artikliga lühientsüklopeedia.
Birjo
Birjo on naisenimi.
Karp Tiisik
Päritolu ja haridus
Karp Tiisik sündis Pärnumaal Audru kihelkonnas Jõõpre mõisapiirkonnas vabadiku ja rätsepa Hindrik Tiisiku ja tema naise Mari pojana. Ristiti 28. veebruaril (vkj) Audru Püha Risti kirikus. Üks ristiisadest oli kohalik pastor Karl Friedrich Paul. Õppis 1853–1863 Riia Vaimulikus Koolis ja Seminaris ning 1866–1870 Moskva Vaimulikus Akadeemias, mille lõpetas usuteaduste kandidaadi kraadiga.
Muu tegevus
Karp Tiisik oli 1883. aastast alates kreekakatoliku kirikuteenistuse raamatute eesti ja läti keelde tõlkimise toimetuskomitee redaktor, aastatel 1885–1919 Baltimaade vennasteseltsi Eestimaa osakonna esimees. 1889. aastast alates oli ta Tallinna Eesti Põllumeeste Seltsi auliige. 1893. aastal kuulus Tallinna linnavolikokku vaimuliku ametkonna esindajana, olles üks esimesi eestlasi selles ametis. 1917. aastal oli Tiisik Riia piiskopkonna esimese eesti-läti-vene täiskogu juhataja. Lisaks oli ta õigeusu kiriku ajalehe toimetaja ning mitme raamatu autor, toimetaja ja tõlkija.
Karp Tiisikut on iseloomustatud kui "kõva eestlast" ja rahvuslast. Oma vaadete ja meelsuse tõttu sattus ta mitmel korral kohalike kõrgemate riigivõimu esindajatega vastuollu. 1913. aasta 24. augustil Estonia teatrimaja õnnistamise puhuks peetud õigeusu jumalateenistusel esines Karp Tiisik eestikeelse kõnega, seda kuberneri juuresolekul. Eestimaa kuberner Korostovets nõudis seepeale Tiisiku tagandamist, kuid ülemprokuröri eestkostel lahenes olukord Tiisiku kasuks.
Võlu
Võlu on eesti perekonnanimi.
Väino Puura (geoloog)
pisi|Väino Puura 2006. aastal Väino Puura (6. august 1935 Lutsu, Võrumaa – 14. jaanuar 2018) oli eesti geoloog.
Ta lõpetas 1959. aastal Tartu Riikliku Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna.
Ta on olnud Tartu Ülikooli professor.
Ta uuris Läänemere piirkonna geoloogiat ja tektoonikat, tektooniliste rikkevööndite ja meteoriidikraatrite geoloogiat, mineraloogiat ja geokeemiat.
Isiklikku
Väino Puura oli paleontoloog Ivar Puura ja geoloog Erik Puura isa.
Tema vanavanaisa poolvenna pojapojapoeg on laulja Väino Puura.
Nelgirevolutsioon
Nelgirevolutsioon (portugali keeles Revolução dos Cravos) oli 25. aprillil 1974 Portugali pealinnas Lissabonis toimunud veretu sõjaväeline riigipööre, millega kukutati peaminister Marcello Caetano valitsus ja koos sellega alates 1933. aastast Portugalis kehtinud Estado Novo režiim.
Riigipöörde organiseerisid valitsusega ja iseäranis koloniaalsõjaga rahulolematud ohvitserid, kes olid koondunud organisatsiooni Relvajõudude Liikumine (portugali keeles Movimento das Forças Armadas). Sündmuse nimi tuleb sellest, et sõdurid, kes tähistasid tänavatel riigikorra muutust, kandsid püssitorudes ja vormidel nelgiõisi. Revolutsioon lõpetas kohe koloniaalsõja ehk Portugali vägede relvastatud vastupanu iseseisvusliikumiste relvajõududele Angolas ja Mosambiigis.
Nelgirevolutsioon juhatas sisse kaheaastase üleminekuperioodi (1974–1976), kui riiki juhtisid sõjaväelased. Üleminekuvalitsus sattus 1975. aastal peaaegu täielikult kommunistide mõju alla, sel ajal anti pikemate läbirääkimisteta iseseisvus kõigile Portugali kolooniatele Aafrikas ja algatati massiline riigistamiste programm, millega tekitati tõsist kahju Portugali majandusele. 1976. aastal toimunud parlamendi- ja presidendivalimistega pöörduti tagasi demokraatliku valitsemisvormi juurde.
Revolutsiooni aastapäeva tähistatakse 25. aprillil vabaduse päeva nime all ja see on üks Portugali riigipühadest.
August Rull
August Rull (1898 Tarvastu vald, Viljandi kreis, Liivimaa kubermang – 1968) oli eesti päritolu Nõukogude Liidu meresõjaväelane, kontradmiral (1947).
Tegevus
Septembris 1915 astus vabatahtlikuna mereväkke ja jungade kooli Kroonlinnas. Oktoobrist 1916 määrati ta Kroonlinna galvanööride kooli suurtükiväe õpperühma juurde.
Teenistust jätkus katkestamata Punalaevastikus selle loomisest alates. Detsembris 1917 määrati ta teenima liinilaevale Gangut galvanööride (suurtükielektrikute) vanemana suurtükitornis, kus ta teenis kuni aprillini 1918.
Pulbervärvimine
pisi Pulbervärvimine on värvimismeetod, kus värvid on pulbrilises olekus ja lahustivabad. Peamiselt pulbervärvitakse metallesemeid, aga ka muid materjale: keraamikat, puitu, plasti jne.
August Rull
Tegevus
Veebruaris 1917 võttis Kroonlinnas osa Veebruarirevolutsioonist ja juunis 1917 osales Kroonlinna meremeeste rühma liikmena Petrogradis ajutise valitsuse vastasel demonstratsioonil.
Pulbervärvimine
Värvi kinnitamine kuumutusahjus
Värv kinnitatakse pinnale kuumutusahjus 200 kraadi juures. Pinna kvaliteedi määrab pinna eeltöötlus, mis hea lõpptulemuse saavutamiseks peab olema korralik.
August Rull
Tegevus
Oktoobrirevolutsioonist võttis osa Kroonlinna meremeeste rühma koosseisus Petrogradi Balti vaksali ja linna telegraafi/telefonijaama hõivamisel. Osales ka Talvepalee vallutamisel, kus asus ajutine valitsus.
Pulbervärvimine
Värvi kinnitamine kuumutusahjus
Levinud on ustega kuumutusahjud, aga kasutatakse ka Power & Free konveiersüsteemidega ahje, kus kuumtöötlus on järkjärgulise viimistlusprotsessi osa.
August Rull
Tegevus
Novembris-detsembris 1917 võttis osa lahingutest Kerenski vägede vastu Krasnoje selo all Gattšinas.
1918. aasta kevadel pani ennast vabatahtlikuna kirja kommunistide rühma, mis läks Kroonlinnast Põhjarindele. Oli juba varem bolševike partei liige.
Aprillist septembrini 1918 tegutses Petrograadis seltsimees Utsinski korraldusel rühmas, mis võitles Petrogradis kontrevolutsionääride vastu.
Sügisel 1918 astus vastavatud Mereväe Juhtivkoosseisu õppeasutusse.
Pulbervärvimine
Pulbervärvimise eelised
Pulbervärvimine on keskkonnasõbralik, värvi saab taaskasutada, see sobib eri keskkondades kasutamiseks.
August Rull
Tegevus
Aprillis-mais 1919 sõdis Põhja-Lääne rindel kuulipildurina kooli poolt moodustatud erirühmas Judenitsi vägede vastu Koporje rajoonis Jamburgis.
Maist septembrini 1919 võitles inglise laevastiku vastu kaldakindlustuses "Hall hobune", mis asus Soome lahe ääres. Oli samaaegselt suurtükipatarei ülem ja komandör. Rühma kuulus 400 eri ametites mereväelast ja telefonside ülem.
Septembrist novembrini 1919 osales taas Põhja-Lääne rindel kooli kursantide löögirühma koosseisus kuulipidujakomandörina Gattšina all.
Novembrist 1919 kuni veebruarini 1921 õppis taas Juhtivkoosseisu koolis, kust ta saadeti Kroonlinna mässu maha suruma.
Veebruarist märtsini 1921 teenis kaldakindlustuses "Krasnaja gorka" (praegu Krasnoflotiiski) suurtüki komandöri kohustes.
Aprillist 1921 õppis taas Mereväe juhtivkoosseisu komandöride koolis, mille lõpetas juunis 1922 mereväe suurtükiväe punaste komandöride esimese lennu seas.
Sophie Caldwell
pisi|Sophie Caldwell (2018) Sophie Shuell Caldwell (sündinud 22. märtsil 1990 Rutlandis Vermonti osariigis) on USA murdmaasuusataja.
Caldwell osales maailma karikasarja etapil esimest korda 2012. aasta detsembris Québecis vabatehnikasprindis. Esikümnesse jõudis ta esimest korda 15. detsembril 2013 Davosis vabasprindis. Esimest korda jõudis ta poodiumile 1. märtsil 2013 Lahtis vabatehnikasprindis.
Esimese võidu MK-sarjas pärvis 2016. aasta Tour de Ski sprindietapil 5. jaanuaril Oberstdorfis. Ta sai sellega esimeseks ameeriklannaks, kes on MK-sarjas võitnud klassikaetapi.
2013. aasta maailmameistrivõistlustel Val di Fiemmes saavutas Caldwell klassikasprindis 20. koha. 2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis oli ta vabasprindis kuues. 2015. aasta maailmameistrivõistlustel Faluns oli ta klassikasprindis kümnes.
Tema onu Tim Caldwell ja vanaisa John Caldwell on samuti taliolümpiamängudel osalenud.
Maailma karikasarjas
Sophie Caldwell on individuaalarvestuses osalenud (<FONT COLOR=PURPLE> seisuga 16. märts 2018</FONT> ) 95 maailma karikasarja etapil ja jõudnud esikolmikusse viiel korral, neist kaks etappi on ta võitnud.
Eduard Meemann
Eduard Meemann (13. mai 1919 Sooalevi talu, Kaagjärve vald, Valgamaa – 11. august 2018) oli Eesti kaitseväelane, kes 21. ja 22. juuni öösel 1940 võttis Eduard Kuuskoriga osa Raua tänava lahingust.
Diogo Freitas do Amaral
pisi|Diogo Freitas do Amaral (2005) Diogo Pinto de Freitas do Amaral (21. juulil 1941 – 3. oktoober 2019) oli Portugali poliitik ja professor. Ta oli 1980–1981 ja 2005–2006 Portugali välisminister.
Eduard Meemann
Meemann teenis Sidepataljonis ajateenijana. Raua tänava lahingus osalemise eest anti talle 2017. aastal Kotkaristi IV klassi sõjalise teenetemärgi.
Diogo Freitas do Amaral
28. novembril 2005 anti talle Valgetähe I klassi teenetemärk
Alex Younger
Sir Alexander William Younger KCMG (sündinud 4. juulil 1963 Westminsteris) on Briti luureteenistuse Secret Intelligence Service'i (MI6) ohvitser, kes teenis Sir John Sawersi pensionile jäämisel MI6 juhina 2014. aasta 1. novembrist kuni 2020. aasta 30. septembrini. 2019. aasta aprillis pikendas valitsus Youngeri lepingut, et säilitada stabiilsus Brexiti läbirääkimiste ajal, mis tegi temast 50 aasta jooksul kõige kauem ametis olnud MI6 juhi.
Märts 2012
Märts 2012, kroonika
2012. aasta märts algas neljapäeval ja lõpeb 31 ööpäeva pärast laupäeval.
Vooljas pargitatar
Vooljas pargitatar ehk vooljas konnatatar ehk vooljas kirburohi ehk jaapani kirburohi (Reynoutria japonica) on tatraliste sugukonda kuuluva perekonna pargitatar (Reynoutria) liik.
Wöhrmannshof
Wöhrmannshof oli karjamõis Pärnumaal Tori kihelkonnas, mis kuulus Sindi mõisa alla.
Township 12
Township 12 on vald (Township) mitmes USA maakonnas.
Alexion Pharmaceuticals
Alexion Pharmaceuticals Inc. on Ameerika ravimifirma.
Tuuleõis
Tuuleõis on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Tuuleõis uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Heimar, Soorsk ja Sorsk (kõik Kaisma vallas Pärnumaal). 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
2018. aasta Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus
2018. aasta Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus olid 24. Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus, mis toimusid 6.–12. augustini Saksamaal Berliinis. Võistlused peeti Berliini olümpiastaadionil. See oli esimene kord, kui Euroopa meistrivõistlused toimusid Berliinis, ja kolmas kord, kui need toimusid Saksamaal.
Võistlustel osales 1572 sportlast 49 riigist, Venemaa sportlased võistlesid neutraalsete sportlastena. Eestit esindas 22 sportlast.
100 meetri jooks
Finaal: 7. august Osavõtjaid: 48 Maailmarekord: 9,58 Usain Bolt, Jamaica (16. august 2009 Berliin) Euroopa rekord: 9,86 Francis Obikwelu, Portugal (22. august 2004 Ateena) EM rekord: 9,99 Francis Obikwelu, Portugal (8. august 2006 Göteborg) Euroopa meister 2016: 10,07 Churandy Martina, Holland Ametlikud tulemused: [ Eeljooksud] – [ Poolfinaalid] – Finaal
200 meetri jooks
Finaal: 9. august Osavõtjaid: 30 Maailmarekord: 19,19 Usain Bolt, Jamaica (20. august 2009 Berliin) Euroopa rekord: 19,72 Pietro Mennea, Itaalia (12. september 1979 México) EM rekord: 19,85 Konstantínos Kentéris, Kreeka (9. august 2002 München) Euroopa meister 2016: 20,45 Bruno Hortelano, Hispaania Ametlikud tulemused: [ Eeljooksud] – [ Poolfinaalid] – Finaal
400 meetri jooks
Finaal: 10. august Osavõtjaid: 39 Maailmarekord: 43,03 Wayde van Niekerk, LAV (14. august 2016 Rio de Janeiro) Euroopa rekord: 44,33 Thomas Schönlebe, Saksa DV (3. september 1987 Rooma) EM rekord: 44,52 Iwan Thomas, Suurbritannia (21. august 1998 Budapest) Euroopa meister 2016: 45,29 Martyn Rooney, Suurbritannia Ametlikud tulemused: [ Eeljooksud] – [ Poolfinaalid] – Finaal
800 m jooks
Finaal: 11. august Osavõtjaid: 33 Maailmarekord: 1.40,91 David Lekuta Rudisha, Keenia (10. august 2012 London) Euroopa rekord: 1.41,11 Wilson Kipketer, Taani (24. august 1997 Köln) EM rekord: 1.43,84 Olaf Beyer, Saksa DV (31. august 1978 Praha) Euroopa meister 2016: 1.45,18 Adam Kszczot, Poola Ametlikud tulemused: [ Eeljooksud] – [ Poolfinaalid] – [ Finaal]
1500 meetri jooks
Finaal: 10. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 3.26,00 Hicham El Guerrouj, Maroko (14. juuli 1998 Rooma) Euroopa rekord: 3.28,81 Mo Farah, Suurbritannia (19. juuli 2013 Monaco) EM rekord: 3.35,27 Fermín Cacho, Hispaania (9. august 1994 Helsingi) Euroopa meister 2016: 3.46,65 Filip Ingebrigtsen, Norra Ametlikud tulemused: [ Eeljooksud] – [ Finaal]
5000 meetri jooks
Finaal: 11. august Osavõtjaid: 24 Maailmarekord: 12.37,35 Kenenisa Bekele, Etioopia (31. mai 2004 Hengelo) Euroopa rekord: 12.49,71 Mohammed Mourhit, Belgia (25. august 2000 Brüssel) EM rekord: 13.10,15 Jack Buckner, Suurbritannia (31. august 1986 Stuttgart) Euroopa meister 2016: 13.40,85 Ilias Fifa, Hispaania Ametlikud tulemused: Finaal
10 000 meetri jooks
Finaal: 7. august Osavõtjaid: 32 Maailmarekord: 26.17,53 Kenenisa Bekele, Etioopia (26. august 2005 Brüssel) Euroopa rekord: 26.52,30 Mohammed Mourhit, Belgia (3. september 1999 Brüssel) EM rekord: 27.30,99 Martti Vainio, Soome (29. august 1978 Praha) Euroopa meister 2016: 28.18,52 Polat Kemboi Arikan, Türgi Ametlikud tulemused: Finaal
Maraton
Finaal: 12. august Osavõtjaid: 72 Maailmarekord: 2:02.57 Dennis Kipruto Kimetto, Keenia (28. september 2014 Berliin) Euroopa rekord: 2:05.48 Sondre Nordstad Moen, Norra (3. detsember 2017 Fukuoka) EM rekord: 2:10.31 Martín Fiz, Hispaania (14. august 1994 Helsingi) Euroopa meister 2014: 2:11.08 Daniele Meucci, Itaalia (17. august 2014 Zürich) Ametlikud tulemused Võistkondlikuks arvestuses sai esimese koha Itaalia (6:40.48), teise koha Hispaania (6:42.43) ja kolmanda koha Austria (6:49.29).
110 m tõkkejooks
Finaal: 10. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 12,80 Aries Merritt, USA (7. september 2012 Brüssel) Euroopa rekord: 12,91 Colin Jackson, Suurbritannia (20. august 1993 Stuttgart) EM rekord: 13,02 Colin Jackson, Suurbritannia (22. august 1998 Budapest) Euroopa meister 2016: 13,25 Dimitri Bascou, Prantsusmaa Ametlikud tulemused: [ Eeljooksud] – [ Poolfinaalid] – [ Finaal]
3000 m takistusjooks
Finaal: 9. august Osavõtjaid: 29 Maailmarekord: 7.53,63 Sayf Sa‘īd Shāhīn, Katar (3. september 2004 Brüssel) Euroopa rekord: 8.00,09 Mahiedine Mekhissi-Benabbad, Prantsusmaa (6. juuli 2013 Pariis) EM rekord: 8.07,87 Mahiedine Mekhissi-Benabbad, Prantsusmaa (1. august 2010 Barcelona) Euroopa meister 2016: 8.25,63 Mahiedine Mekhissi-Benabbad, Prantsusmaa Ametlikud tulemused: Eeljooksud – Finaal
4×100 meetri teatejooks
Finaal: 12. august Osavõtjaid: 16 võistkonda Maailmarekord: 36,84 Jamaica (Nesta Carter, Michael Frater, Yohan Blake, Usain Bolt; 11. august 2012 London) Euroopa rekord: 37,47 Suurbritannia (Chijindu Ujah, Adam Gemili, Daniel Talbot, Nethaneel Mitchell-Blake; 12. august 2017 London) EM rekord: 37,79 Prantsusmaa (Max Moriniere, Daniel Sangouma, Jean-Charles Trouabal, Bruno Marie-Rose; 1. september 1990 Split) Euroopa meister 2016: 38,17 Suurbritannia (James Dasaolu, Adam Gemili, James Ellington, Chijindu Ujah) Ametlikud tulemused: Eeljooksud – Finaal
4×400 meetri teatejooks
Finaal: 11. august Osavõtjaid: 16 võistkonda Maailmarekord: 2.54,29 USA (Andrew Valmon, Quincy Watts, Butch Reynolds, Michael Johnson; 22. august 1993 Stuttgart) Euroopa rekord: 2.56,60 Suurbritannia (Iwan Thomas, Jamie Baulch, Mark Richardson, Roger Black; 3. august 1996 Atlanta) EM rekord: 2.58,22 Suurbritannia (Paul Sanders, Kriss Akabusi, John Regis, Roger Black; 1. september 1990 Split) Euroopa meister 2016: 3.01,10 Belgia (Julien Watrin, Jonathan Borlée, Dylan Borlée, Kevin Borlée) Ametlikud tulemused: Eeljooksud – Finaal
50 km käimine
Finaal: 7. august Osavõtjaid: 36 Maailmarekord: 3:32.33 Yohann Diniz, Prantsusmaa (15. august 2014 Zürich) Euroopa rekord: 3:32.33 Yohann Diniz, Prantsusmaa (15. august 2014 Zürich) EM rekord: 3:32.33 Yohann Diniz, Prantsusmaa (15. august 2014 Zürich) Euroopa meister 2014: 3:32.33 Yohann Diniz, Prantsusmaa (15. august 2014 Zürich) Ametlikud tulemused
Kõrgushüpe
Finaal: 11. august Osavõtjaid: 28 Maailmarekord: 2.45 Javier Sotomayor, Kuuba (27. juuli 1993 Salamanca) Euroopa rekord: 2.42 Patrik Sjöberg, Rootsi (30. juuni 1987 Stockholm) 2.42 Bogdan Bondarenko, Ukraina (14. juuni 2014 New York) EM rekord: 2.36 Andrei Silnov, Venemaa (9. august 2006 Göteborg) Euroopa meister 2016: 2.32 Gianmarco Tamberi, Itaalia Ametlikud tulemused: Kvalifikatsioon – Finaal
Teivashüpe
Finaal: 12. august Osavõtjaid: 36 Maailmarekord: 6.16 Renaud Lavillenie, Prantsusmaa (15. veebruar 2014 Donetsk) Euroopa rekord: 6.16 Renaud Lavillenie, Prantsusmaa (15. veebruar 2014 Donetsk) EM rekord: 6.00 Rodion Gataullin, Venemaa (11. august 1984 Helsingi) Euroopa meister 2016: 5.60 Robert Sobera, Poola Ametlikud tulemused: Kvalifikatsioon – Finaal
Kaugushüpe
Finaal: 8. august Osavõtjaid: 30 Maailmarekord: 8.95 Mike Powell, USA (30. august 1991 Tōkyō) Euroopa rekord: 8.86 Robert Emmijan, Nõukogude Liit (22. mai 1987 Tsaghkadzor) EM rekord: 8.47 Christian Reif, Saksamaa (1. august 2010 Barcelona) Euroopa meister 2016: 8.25 Greg Rutherford, Suurbritannia Ametlikud tulemused: Kvalifikatsioon – Finaal
Kolmikhüpe
Finaal: 12. august Osavõtjaid: 24 Maailmarekord: 18.29 Jonathan Edwards, Suurbritannia (7. august 1995 Göteborg) Euroopa rekord: 18.29 Jonathan Edwards, Suurbritannia (7. august 1995 Göteborg) EM rekord: 17.99 Jonathan Edwards, Suurbritannia (23. august 1998 Budapest) Euroopa meister 2016: 17.20 Max Hess, Saksamaa Ametlikud tulemused: Kvalifikatsioon – Finaal
Kettaheide
Finaal: 8. august Osavõtjaid: 26 Maailmarekord: 74.08 Jürgen Schult, Saksa DV (6. juuni 1986 Neubrandenburg) Euroopa rekord: 74.08 Jürgen Schult, Saksa DV (6. juuni 1986 Neubrandenburg) EM rekord: 68.87 Piotr Małachowski, Poola (1. august 2010 Barcelona) Euroopa meister 2016: 67.06 Piotr Małachowski, Poola Ametlikud tulemused: Kvalifikatsioon – Finaal
Vasaraheide
Finaal: 7. august Osavõtjaid: 30 Maailmarekord: 86.74 Juri Sedõhh, NSV Liit (30. august 1986 Stuttgart) Euroopa rekord: 86.74 Juri Sedõhh, NSV Liit (30. august 1986 Stuttgart) EM rekord: 86.74 Juri Sedõhh, NSV Liit (30. august 1986 Stuttgart) Euroopa meister 2016: 80.93 Paweł Fajdek, Poola Ametlikud tulemused: Kvalifikatsioon – Finaal
Odavise
Finaal: 9. august Osavõtjaid: 28 Maailmarekord: 98.48 Jan Železný, Tšehhi (25. mai 1986 Jena) Euroopa rekord: 98.48 Jan Železný, Tšehhi (25. mai 1986 Jena) EM rekord: 89.72 Steve Backley, Suurbritannia (23. august 1998 Budapest) Euroopa meister 2016: 86.66 Zigismunds Sirmais, Läti Ametlikud tulemused: Kvalifikatsioon – Finaal
Kümnevõistlus
pisi|Arthur Abele pärast kümnevõistluse viimast ala Finaal: 7.–8. august Osavõtjaid: 28 Maailmarekord: 9045 Ashton Eaton, USA (29. august 2015 Peking) Euroopa rekord: 9026 Roman Šebrle, Tšehhi (27. mai 2002 Götzis) EM rekord: 8811 Daley Thompson, Suurbritannia (28. august 1986 Stuttgart) Euroopa meister 2016: 8218 Thomas van der Plaetsen, Belgia Ametlikud tulemused
100 meetri jooks
Finaal: 7. august Osavõtjaid: 37 Maailmarekord: 10,49 Florence Griffith Joyner, USA (16. juuli 1988 Indianapolis) Euroopa rekord: 10,73 Christine Arron, Prantsusmaa (19. august 1998 Budapest) EM rekord: 10,73 Christine Arron, Prantsusmaa (19. august 1998 Budapest) Euroopa meister 2016: 10,90 Dafne Schippers, Holland Ametlikud tulemused: [ Eeljooksud] – [ Poolfinaalid] – [ Finaal]
200 meetri jooks
Finaal: 11. august Osavõtjaid: 34 Maailmarekord: 21,34 Florence Griffith Joyner, USA (29. september 1988 Seoul) Euroopa rekord: 21,63 Dafne Schippers, Holland (28. august 2015 Peking) 21,71 Heike Drechsler, Saksa DV (29. juuni 1986 Jena, 29. august 1986 Stuttgart) EM rekord: 21,71 Heike Drechsler, Saksa DV (29. august 1986 Stuttgart) Euroopa meister 2016: 22,37 Dina Asher-Smith, Suurbritannia Ametlikud tulemused: [ Eeljooksud] – [ Poolfinaalid] – [ Finaal]
400 meetri jooks
Finaal: 11. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 47,60 Marita Koch, Saksa DV (6. oktoober 1985 Canberra) Euroopa rekord: 47,60 Marita Koch, Saksa DV (6. oktoober 1985 Canberra) EM rekord: 48,12 Marita Koch, Saksa DV (8. september 1982 Ateena) Euroopa meister 2016: 50,73 Libania Grenot, Itaalia Ametlikud tulemused: [ Eeljooksud] – [ Poolfinaalid] – [ Finaal]
1500 meetri jooks
Finaal: 12. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 3.50,07 Genzebe Dibaba, Etioopia (17. juuli 2015 Monaco) Euroopa rekord: 3.52,47 Tatjana Kazankina, Nõukogude Liit (13. august 1980 Zürich) EM rekord: 3.56,91 Tatjana Tomašova, Venemaa (13. august 2006 Göteborg) Euroopa meister 2016: 4.33,00 Angelika Cichocka, Poola Ametlikud tulemused: [ Eeljooksud] – [ Finaal]
5000 meetri jooks
Finaal: 12. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 14.11,15 Tirunesh Dibaba, Etioopia (6. juuni 2008 Oslo) Euroopa rekord: 14.23,75 Lilija Šobuhova, Venemaa (19. juuli 2008 Kaasan) EM rekord: 14.52,20 Alemitu Bekele, Türgi (1. august 2010 Barcelona) Euroopa meister 2016: 15.18,15 Yasemin Can, Türgi Ametlikud tulemused: [ Finaal]
10 000 meetri jooks
Finaal: 8. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 29.31,78 Wang Junxia, Hiina (8. september 1993 Peking) Euroopa rekord: 29.56,34 Elvan Abeylegesse, Türgi (15. august 2008 Peking) EM rekord: 30.01,09 Paula Radcliffe, Suurbritannia (6. august 2002 München) Euroopa meister 2016: 31.12,86 Yasemin Can, Türgi Ametlikud tulemused: [ Finaal]
Maraton
Finaal: 12. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 2:15.25 Paula Radcliffe, Suurbritannia (13. aprill 2003 London) Euroopa rekord: 2:15.25 Paula Radcliffe, Suurbritannia (13. aprill 2003 London) EM rekord: 2:25.14 Christelle Daunay, Prantsusmaa (16. august 2014 Zürich) Euroopa meister 2014: 2:25.14 Christelle Daunay, Prantsusmaa [ Ametlikud tulemused] Võistkondlikuks arvestuses sai esimese koha Valgevene (7:21.54), teise koha Itaalia (7:32.46) ja kolmanda koha Hispaania (7:44.06).
100 m tõkkejooks
Finaal: 9. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 12,21 Jordanka Donkova, Bulgaaria (20. august 1988 Stara Zagora) Euroopa rekord: 12,21 Jordanka Donkova, Bulgaaria (20. august 1988 Stara Zagora) EM rekord: 12,38 Jordanka Donkova, Bulgaaria (29. august 1986 Stuttgart) Euroopa meister 2016: 12,62 Cindy Roleder, Saksamaa Ametlikud tulemused: [ Eeljooksud] – [ Poolfinaalid] – [ Finaal]
400 m tõkkejooks
Finaal: 10. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 52,34 Julija Petšonkina, Venemaa (8. august 2003 Tula) Euroopa rekord: 52,34 Julija Petšonkina, Venemaa (8. august 2003 Tula EM rekord: 52,92 Natalja Antjuhh, Venemaa (30. juuli 2010 Barcelona) Euroopa meister 2016: 55,12 Sara Slott Petersen, Taani Ametlikud tulemused: [ Eeljooksud] – [ Poolfinaal] – [ Finaal]
3000 m takistusjooks
Finaal: 12. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 8.58,81 Gulnara Samitova, Venemaa (17. august 2008 Peking) Euroopa rekord: 8.58,81 Gulnara Samitova, Venemaa (17. august 2008 Peking) EM rekord: 9.17,57 Julia Zaripova, Venemaa (30. juuli 2010 Barcelona) Euroopa meister 2014: 9.18,85 Gesa-Felicitas Krause, Saksamaa Ametlikud tulemused: [ Eeljooksud] – [ Finaal]
4×100 meetri teatejooks
Finaal: 12. august Osavõtjaid: 15 võistkonda Maailmarekord: 40,82 USA (Tianna Madison, Allyson Felix, Bianca Knight, Carmelita Jeter; 10. august 2012 London) Euroopa rekord: 41,37 Saksa DV (Silke Gladisch, Sabine Rieger, Ingrid Auerswald, Marlies Göhr; 6. oktoober 1985 Canberra) EM rekord: 41,68 Saksa DV (Silke Möller, Katrin Krabbe, Kerstin Behrendt, Sabine Günther; 1. september 1990 Split) Euroopa meister 2016: 42,04 Holland (Jamile Samuel, Dafne Schippers, Tessa van Schagen, Naomi Sedney) Ametlikud tulemused: Eeljooksud – Finaal
4×400 meetri teatejooks
Finaal: 11. august Osavõtjaid: 16 võistkonda Maailmarekord: 3.15,17 Nõukogude Liit (Tatjana Ledovskaja, Olga Nazarova, Marija Pinigina, Olga Brõzgina; 1. oktoober 1988 Seoul) Euroopa rekord: 3.15,17 Nõukogude Liit (Tatjana Ledovskaja, Olga Nazarova, Marija Pinigina, Olga Brõzgina; 1. oktoober 1988 Seoul) EM rekord: 3.16,87 Saksa DV (Kirsten Emmelmann, Sabine Busch, Petra Müller, Marita Koch; 31. august 1986 Stuttgart) Euroopa meister 2016: 3.25,05 Suurbritannia (Emily Diamond, Anyika Onuora, Eilidh Doyle, Seren Bundy-Davies) Ametlikud tulemused: Eeljooksud – Finaal
20 km käimine
Finaal: 11. august Osavõtjaid: 30 Maailmarekord: 1.25.02 Jelena Lašmanova, Venemaa (11. august 2012 London) Euroopa rekord: 1:25.02 Jelena Lašmanova, Venemaa (11. august 2012 London) EM rekord: 1:26.42 Olimpiada Ivanova, Venemaa (7. august 2002 München) Euroopa meister 2014: 1.27:56 Elmira Alembekova, Venemaa Ametlikud tulemused
50 km käimine
Naiste 50 km käimine oli Euroopa meistrivõistlustel kavas esmakordselt. Finaal: 7. august Osavõtjaid: 19 Maailmarekord: 4:04.36 Liang Rui, Hiina (5. mai 2018 Taicang) Euroopa rekord: 4:05.56 Inês Henriques, Portugal (13. august 2017 London) Ametlikud tulemused
Kõrgushüpe
Finaal: 10. august Osavõtjaid: 25 Maailmarekord: 2.09 Stefka Kostadinova, Bulgaaria (30. august 1987 Rooma) Euroopa rekord: 2.09 Stefka Kostadinova, Bulgaaria (30. august 1987 Rooma) EM rekord: 2.03 Tia Hellebaut, Belgia (9. august 2006 Göteborg) 2.03 Venelina Veneva-Mateeva, Bulgaaria (9. august 2006 Göteborg) 2.03 Blanka Vlašić, Horvaatia (1. august 2010 Barcelona) Euroopa meister 2016: 1.98 Ruth Beitia, Hispaania Ametlikud tulemused: Kvalifikatsioon – Finaal
Teivashüpe
Finaal: 9. august Osavõtjaid: 27 Maailmarekord: 5.06 Jelena Isinbajeva, Venemaa (28. august 2009 Zürich) Euroopa rekord: 5.06 Jelena Isinbajeva, Venemaa (28. august 2009 Zürich) EM rekord: 4.81 Ekateríni Stefanídi, Kreeka (9. juuli 2016 Göteborg) Euroopa meister 2016: 4.81 Ekateríni Stefanídi, Kreeka Ametlikud tulemused: Kvalifikatsioon – Finaal
Kaugushüpe
Finaal: 11. august Osavõtjaid: 27 Maailmarekord: 7.52 Galina Tšistjakova, Nõukogude Liit (11. juuni 1998 Leningrad) Euroopa rekord: 7.52 Galina Tšistjakova, Nõukogude Liit (11. juuni 1998 Leningrad) EM rekord: 7.30 Heike Drechsler, Saksa DV (28. august 1990 Split) Euroopa meister 2016: 6.94 Ivana Španović, Serbia Ametlikud tulemused: Kvalifikatsioon – Finaal
Kolmikhüpe
Finaal: 10. august Osavõtjaid: 29 Maailmarekord: 15.50 Inessa Kravets, Ukraina (10. august 1995 Göteborg) Euroopa rekord: 15.50 Inessa Kravets, Ukraina (10. august 1995 Göteborg) EM rekord: 15.15 Tatjana Lebedeva, Venemaa (9. august 2008 Göteborg) Euroopa meister 2016: 14.58 Patrícia Mamona, Portugal Ametlikud tulemused: Kvalifikatsioon – Finaal
Kuulitõuge
Finaal: 8. august Osavõtjaid: 23 Maailmarekord: 22.63 Natalja Lissovskaja, Nõukogude Liit (7. juuni 1987 Moskva) Euroopa rekord: 22.63 Natalja Lissovskaja, Nõukogude Liit (7. juuni 1987 Moskva) EM rekord: 21.69 Vita Pavlõš, Ukraina (20. august 1998 Budapest) Euroopa meister 2016: 20.17 Christina Schwanitz, Saksamaa Ametlikud tulemused: Kvalifikatsioon – Finaal
Kettaheide
Finaal: 11. august Osavõtjaid: 29 Maailmarekord: 76.80 Gabriele Reinsch, Saksa DV (9. juuli 1988 Neubrandenburg) Euroopa rekord: 76.80 Gabriele Reinsch, Saksa DV (9. juuli 1988 Neubrandenburg) EM rekord: 71.36 Diana Sachse, Saksa DV (28. august 1986 Stuttgart) Euroopa meister 2014: 69.97 Sandra Perković, Horvaatia Ametlikud tulemused: Kvalifikatsioon – Finaal
Vasaraheide
Finaal: 12. august Osavõtjaid: 28 Maailmarekord: 82.98 Anita Włodarczyk, Poola (28. august 2016 Varssavi) Euroopa rekord: 82.98 Anita Włodarczyk, Poola (28. august 2016 Varssavi) EM rekord: 78.76 Anita Włodarczyk, Poola (15. august 2014 Zürich) Euroopa meister 2016: 78.14 Anita Włodarczyk, Poola Ametlikud tulemused: Kvalifikatsioon – Finaal
Odavise
Finaal: 10. august Osavõtjaid: 23 Maailmarekord: 72.28 Barbora Špotáková, Tšehhi (13. september 2008 Stuttgart) Euroopa rekord: 72.28 Barbora Špotáková, Tšehhi (13. september 2008 Stuttgart) EM rekord: 67.47 Miréla Maniáni, Kreeka (8. august 2002 München) Euroopa meister 2016: 66.34 Tatsiana Khaladovich, Valgeene Ametlikud tulemused: Kvalifikatsioon – Finaal
Seitsmevõistlus
Finaal: 9.–10. august Osavõtjaid: 29 Maailmarekord: 7291 Jackie Joyner-Kersee, USA (24. september 1988 Seoul) Euroopa rekord: 7032 Carolina Klüft, Rootsi (26. august 2007 Osaka) EM rekord: 6823 Jessica Ennis, Suurbritannia (31. juuli 2010 Barcelona) Euroopa meister 2016: 6626 Anouk Vetter, Holland Ametlikud tulemused
Medalitabel
{{legend|#ccccff|Korraldajariik (Saksamaa)|border=solid 1px #AAAAAA}}
Prümli vallakool
Prümli vallakool oli kool Ambla vallas Prümli külas (praegune Jõgisoo küla), kus A. H. Tammsaare õppis aastatel 1888–1891.
Vallakool asus praeguse Jõgisoo küla territooriumil, mis moodustati osalise Roosna asunduse, Prümli küla ja Jõgisoo küla liitmisel.
Prümli vallakooli asus 1888. aastal õppima rahvakirjanik A. H. Tammsaare. Prümlis käis ta koolis kolm aastat ning õppis õpetaja Ants Tissi käe all vene keelt, ajalugu, maateadust ja looduslugu.
Laasi vald
thumb|Laas thumb|Laasi valla paiknemine Lõuna-Tiroolis Laas (itaalia: Lasa) on vald (comune) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 50 km Bolzanost läänes. Valla pindala on 110,1 km².
Prümli vallakool
Prümli koolimaja täitis ka valla- ja kohtumaja ülesandeid ning koolmeister oli ka vallasekretär. Seetõttu oli kooli rehetoas ahju taga ka nn arestikamber.
Laasi vald
2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 3983 inimest. 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 98,09% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 1,67% itaalia keelt ja 0,4% ladiini keelt.
Božena
Božena on naisenimi.
Prümli vallakool
Kool, mille asukohta meenutab praegu ainult paar puud, oli eelmisel sajandivahetusel tuntud ärksa kohana. Näiteks tegutses seal aastatel 1869–1906 keelpillikvartett – 2 viiulit, vioola ja tšello.
Koit (selts)
Koit oli 1869. aastal Viljandis asutatud selts, mis tegeles algselt peamiselt koorilaulu ja näitemänguga. thumb | Jaan Adamson
Xenophoni klooster
pisi|Xenophontose klooster (2005)
Xenophontose klooster on Kreekas Áthose kloostrikogukonnas asuv klooster.
Koit (selts)
Ajalugu
Selts asutati 1865. aastal Jaan Adamsoni eestvedamisel.
1902. aastal ostis selts hoone Harjutuse (tänapäeval Koidu) ja Veske (tänapäeval Carl Robert Jakobsoni) tänava nurgal ja ehitas selle ümber umbes 500 inimest mahutavaks seltsimajaks (Kultuuriseltsi "Koit" maja).
1940. aasta sügisel selts suleti.
1991. aastal selts taastati õigusliku järjepidevuse alusel ja Viljandi Linnavalitsus tagastas seltsimaja seltsile 1994. aastal.
Božena
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 3694. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Božena 6 naisel.
Timut (perekonnanimi)
Nimede eestistamisel määrati Timut uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Thimoteus (1936. aastal Tudulinna vallas Virumaal). 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Laasi vald
Vallas on järgnevad frazione-d (alljaotused, peamiselt külad ja asundused): Allitz (Alliz), Eyrs (Oris), Tanas ja Tschengls (Cengles).
Laas on tuntud puhta valge marmori poolest, mida kaevandatakse mägedes külast lõuna pool, ja mida on ehitamisel kasutatud ülemaailmselt, sealhulgas Victoria memoriaali juures Londonis.
Laas seisab ühel suurimal koonilisel rusukuhilal Alpides, tuntud kui Gadriamure, mis kerkib kitsast orust Allitzi küla kohas. See kuhil võib olla katastroofilist päritolu ja tekkinud mäe kokkuvarisemisel praeguse Gadriatali kohal. Kuhil blokeerib Vinschgau peaoru ja surub Etschi jõe selle lõunaküljele, kus seda lõikab kuristik, mis paljastab 7300 aastat vanu maetud palke. Kuhil toetab nüüd niisutatavaid puuviljaaedu.
NETS
NETS või Nets võib märkida:
Kahjum
Kahjum on raamatupidamiskohustuslase aruandeperioodi tulude ja kulude vahe.
Harri Lumi
pisi|Harri Lumi 1988. aastal Harri Lumi (sündinud 7. veebruaril 1933 Tallinnas) on Eesti ettevõtja ja endine Tallinna Linna RSN Täitevkomitee esimees (1984–1990).
Elulugu
Harri Lumi on sündinud 1933. aastal Tallinnas. Ta lõpetas 1952. aastal Tallinna 17. Keskkooli ja 1957. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusteaduskonnas tööstus- ja tsiviilehituse erialal insenerina.
Aastatel 1977–1979 oli Lumi Vabariikliku Ehituse Organiseerimise Trusti juhataja.
1979. aastal määrati Lumi Tallinna Linna RSN Täitevkomitee esimehe esimeseks asetäitjaks, kellena ta töötas kuni 1983. aastani.
Aastatel 1983–1984 oli Harri Lumi Eesti NSV ehitusminister.
Aastatel 1984–1990 oli ta Tallinna Linna RSN Täitevkomitee esimees. 1985–1990 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseisu liige.
Pärast Eesti taasiseseisvumist oli ta 1990–1992 ühisettevõtte Estkompexim ehitusdirektor ning aastatel 1992–1995 riikliku aktsiaseltsi Tööstusehituse Trust juhataja asetäitja. 1994. aastal oli ta üks aktsiaseltsi Parmeron asutajaid ning kuulub siiani omanikeringi.
Kahjum
Majanduslik kahju on termin, mida kasutatakse asjaolude kirjeldamiseks, kui üksikisik või organisatsioon kaotab raha. Mõiste hõlmab ka finantskahju, mis on tavaliselt bilansis või muus finantsaruandes nähtav. Kuigi majanduslik kahju hõlmab isiku või ettevõtte sissetuleku kaotuse juhtumeid, ei hõlma see juhtumeid, kus sissetuleku kaotus tuleneb füüsilisest või isikukahjustusest. Majanduslik kahju võib olla põhjustatud loodusõnnetusest, näiteks orkaanist või teise osapoole hooletusest.
Ettevõtete omanikud ja juhid kasutavad üldiselt mõistet "kasumi kaotus", et viidata arvule kasumiaruandes. Majanduslik kahju hõlmab sageli laiemat muutuja ulatust. Näiteks majanduslik kahju võib tuleneda kasumi kaotusest või kahjustatud või kaotatud varast. Üldiselt tuleb kasumi kaotus soovimatu tagajärjena ja ettevõtte eesmärgiks on kasumit teenida.
Majanduslik kahjum
Lihtsustatult, kasumi kaotust ja majanduslikku kaotust tuleks kasutada sünonüümselt, aga kasumi kaotus tavaliselt viitab ettevõttele, mis peamiselt tegeleb kasumiga. Majanduslikku kaotust rakendatakse pigem siis, kui see viitab sellisele kahjule, mille all kannatavad eraisikud, ühiskond ja valitsus. Näiteks, laastav torm võib tekitada hävitusliku kaose linnas ja meedia teeb postituse majanduslikust kaotusest. Selle aja jooksul võib seal olla tosinaid kuni sadu ettevõtteid, kes ka kannatavad majandusliku kaotuse all ning peavad jätkuvalt kannatama oma ettevõtte kasumi kaotust, mis on jätkuv tulemus majanduslikule kaotusele. Kokkuvõttes on nende kahe mõiste erinevuseks on kontekst ja põhjuslikkus.
Viited
__SISUKORDEES__
Saint Martin's School of Art
pisi|Saint Martin's School of Art Saint Martin's School of Art oli kõrgem kunstikool Londonis.
Kool rajati algselt St Martin-in-the-Fieldsi kiriku egiidi all 1854. aastal. 1859. aastal see iseseisvus kirikust. 1986. aastal sai sellest osa Londoni Instituudist ning kolm aastat hiljem liideti see Central School of Art and Designiga, misjärel formuleerus Central Saint Martins College of Arts and Design.
Õgu
Õgu on eesti perekonnanimi.
Luang Pu Sodh Candasaro
Luang Pu Sodh Candasaro (10. oktoober 1884 – 3. veebruar 1959), ka Phramongkolthepmuni (tai keeles พระมงคลเทพมุนี), oli tunnustatud meditatsiooni meister, Tai budismi edendaja ning Dhammakaya liikumise rajaja.
Alates 1916. aastast kuni surmani oli ta Wat Paknam Bhasicharoen kloostri ülem, mistõttu on ta tuntud ka kui Luang Pu Wat Paknam ehk "auväärne Wat Paknami isa".
Maguskirss
pisi|Küpsed maguskirsid Maguskirss on magusa kirsipuu (Prunus avium) vili.
Kaubandusvõrgus nimetatakse maguskirssi sageli ekslikult mureliks. Viimane on tegelikult murelipuu (Prunus cerasus var. austera) vili.
Kasutamine
Magusa kirsipuu erinevaid kultivare kasvatatakse laialdaselt maguskirsside saamiseks. Aretatud kultivaride maguskirsid on maitsvad, magusad, mahlased. Metsikuna kasvavatel puudel on viljad väiksemad ning vähem magusad ja mahlased. Oluliselt hapumad on teised tuntud kirsid – hapukirsid. Maguskirsse süüakse eelkõige värskelt, kuid neid kasutatakse ka hoidiste, kastmete, likööride jm valmistamisel.
Värskete viljade toodang, toiteväärtus ja biokeemiline koostis
Toodangutabelis on antud järgmiste kirsside toodang kokku: maguskirsid (metsikute puude ja kultivaride viljad), südakirsid (var. juliana) ja kõhrkirsid (var. duracina). 2012. aastal toodeti maailmas 2,2 miljonit tonni maguskirsse.
Rabarber (perekond)
Rabarber (Rheum) on taimeperekond tatraliste sugukonnas.
Bronislovas Lubys
pisi|Bronislovas Lubys (2005) Bronislovas Lubys (8. oktoober 1938 Plungė – 23. oktoober 2011 Druskininkai) oli Leedu ettevõtja ja poliitik. Ta oli 1992–1993 Leedu peaminister. Aastail 1985–1999 oli ta keemiatehase Azota (hiljem Achema) direktoriks.
4. oktoobril 2004 anti talle Valgetähe II klassi teenetemärk.
Virton
Virton on linn ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis. Belgia lõunapoolseim linn Virton on ühtlasi Luxembourgi provintsi halduspiirkonna ja Valloonia piirkonna pealinn.
Asulad
Belmont, Bleid, Chenois, Èthe, Gomery, Grandcourt, Latour, Ruette, Saint-Mard, Saint-Remy.
Barca raport
Barca raport (inglise Barca report, pikemalt: An agenda for a reformed Cohesion Policy) on Euroopa Komisjoni regionaalpoliitika peadirektoraadi (DG REGIO) nõudmisel koostatud sõltumatu teaduslik uuring Euroopa ühtekuuluvuspoliitika reformimisest, mille koostas Itaalia majandus- ja rahandusministeeriumi peadirektor Fabrizio Barca ning mis avalikustati 27. aprillil 2009.
Barca raporti struktuur ja peamine eesmärk
Barca raport püüab vastata järgmisele küsimusele: kas ühtekuuluvuspoliitika oma senise ülesehitusega on olnud sobilik senistele väljakutsetele? Raporti peamine raskuskese asub ettepanekutel, mis peaksid ühtekuuluvuspoliitikale andma võtmerolli Euroopa integratsiooni dünaamikas. Raporti võib jagada viieks osaks, mis sisaldavad katkeid majandusteooriast, poliitilisest visioonist ja praktilistest kaalutlustest. Kommenteeritud kokkuvõte esitleb kümmet halduspoliitika reformimiseks ettenähtud sammast. Barca raporti väärtus seisneb aga pigem selle äärmiselt põhjalikus diskussioonis selle üle, mis teeb ühtekuuluvuspoliitika eeskujulikuks poliitikaks, milliseid selle poliitika elemente tuleks säilitada ning edaspidi veelgi enam süvendada, millised liialdused ja väärarusaamad tuleks eemaldada või teistmoodi väljendada.
Esimene osa
Barca raporti esimene osa on pühendatud Euroopa Liidu kohapõhise arengupoliitika õigustuseks ja selle eesmärkide tutvustamiseks. Siinkohal tuuakse võrdlus Ameerika Ühendriikidega, vaidlemaks vastu ettepanekutele asendada ühtekuuluvuspoliitika valdkondliku poliitikaga ning viitab kohapõhise poliitika vajadusele, mis on defineeritud kui (1) pikaajaline arengustrateegia, võitlemaks ressursside täispotentsiaali alakasutuse ning püsiva sotsiaalse ebavõrdsusega antud piirkonnas; (2) poliitika, mis on keskendunud avalike hüvede ja teenuste integreeritud tootmisele, mis on paika pandud piirkondlike eelistuste ja teadmistega läbi osalusdemokraatia; (3) süsteem, mis toetab mitmetasandilist valitsemist, hõlmates rangeid tingimusi raha liikumisele.
Kolmas osa
Kolmas osa keskendub raporti ettepanekute täpsustamisele. Raport viitab senise poliitika suunamuutmise vajadusele, mis põhineb viiel üldisel printsiibil, lähtudes eelnevatest kogemustest: ressursside kontsentreeritus, toetuste orienteeritus tulemuste saavutamiseks, mobilisatsioon ja õppimine, Euroopa Komisjoni tugevdamine ning kõrgetasemelise kontrolli ja tasakaalu süsteemi tugevdamine. Rõhutatakse, et tehtud ettepanekuid ei saa rakendada järk-järgult, vaid tuleb täide viia üheaegselt.
Neljas osa
Barca raporti neljas osa tegeleb prioriteetidega, millele ühtekuuluvuspoliitika peaks keskenduma. Välja on toodud kuus keskset prioriteeti: innovatsioon, kliimamuutused, migratsioon, lapsed, oskused ja vananemine.