cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Olümpose jumalad
Oleneb allikast, keda 12 Olümpose jumala sekka arvestatakse. Mõne puhul loetakse 12. jumaluseks Demeterit (Zeusi õde, vilja- ja põllutööjumalanna), teiste puhul aga Hadest.600px|pisi|Reljeef 12 Olümpose jumalaga Mõne müüdi järgi loetakse 12. jumala hulka veinijumal Dionysust, kes olevat asunud valitsema Hestia asemel, kes loobus troonist.
Zeus (peajumal)
Zeus oli Kreeka mütoloogias taeva-, äikese- ja vihmajumal. Ta oli Olümpia jumalate kuningas ning tähtsaim kaheteistkümnest Olümposel elavast jumalast ja jumalannast. Ta kontrollis ilma, jagas õiglust ning märke ja halvaendelisi ettekuulutusi. Tema ülesanne oli ka korra hoidmine nii jumalate kui ka inimeste vahel. Zeusi peamisteks sümboliteks peetakse piksenoolt, kotkast, pulli ja tammepuud.
Zeus oli abielus oma õe Heraga, kelle ta kavaldas endaga abielluma. Müüdi järgi tekitas Zeus kohutava tormi ning muutis ennast käoks. Hera oli tormi ajal üksinda ekselnud ning istus maha. Kägu laskus naist nähes tema sülle ning Hera kattis ta oma rüüga. Lindu soojendades võttis Zeus oma päris kuju ning vägistas jumalanna, sundides hiljem naist häbist abielluma. Zeusi truudusetu loomuse ning mitmete abieluväliste kõrvalpõigete tõttu ei olnud nende kooselu õnnelik. Zeusil ja Heral oli neli last: Hephaistos, Ares, Hebe, Eileithyia. Samuti oli Zeusil abielust väljaspool mitmeid lapsi. Kuulsaimad neist on Hercules, Hermes, Apollo, Artemis ja Dionysos. Rooma mütoloogias oli Zeusi vaste taevajumal Jupiter.
Poseidon
Poseidon oli Kreeka mütoloogias jõe- ja merejumal. Teda nimetati ka meremeeste kaitsjaks ja looma- ja hobusekasvatuse patrooniks. Ta oli maavärinate ja hävingu põhjustaja ning tormide ja üleujutuste tekitaja. Poseidoni peamisteks sümboliteks peetakse kolmharki, kala ja hobust. Poseidon on Zeusi ja Hadese vend. Ühe müüdi järgi üritas Poseidon koos oma õe Hera ja Zeusi tütre Athenaga Zeusi troonilt tõugata, kuid äikesejumal sai nende plaanidest teada. Karistuseks pidi Poseidon ehitama Trooja müüri.
Merejumal Poseidon oli abielus merenümf Amphitritega, kellega tal oli kolm last. Samuti nagu Zeusil, olid ka Poseidonil abieluvälised suhted, millest sündisid lapsed. Neist kuulsaimad olid Polyphemos ja Pegasos. Rooma mütoloogias oli Poseidoni vaste merejumal Neptun, kes oli algul tuntud kui mageveejumal.
Hades
Hades oli Kreeka mütoloogias surnute ja allmaailma jumal. Samuti oli ta tuntud ka kui jõukuse jumal. Müüdi järgi tõmbas Hades lühima kõrre, mistõttu sattus ta valitsema allmaailma. Hadese peamisteks sümboliteks peetakse võtmeid, koera, madu ja granaatõuna.
Hades oli Zeusi ja Poseidoni vend. Ta oli abielus Persephonega. Müüdi järgi meelitas Hades Persephonet sööma nõiutud granaatõuna seemneid, mistõttu pidi naine iga aasta kuus kuud veetma allmaailmas. Rooma mütoloogias oli Hadese vaste põrgulike piirkondade jumal Pluto, kes on tuntud ka kui Dis Pater.
Vendade Stephanideste "Iidsete aegade lugudes" ei loeta 12 olümpialase hulka Hadest, kes suure osa ajast veetis allmaailmas, vaid põllumajandusejumalanna Demeterit (rooma mütoloogias Ceres).
Hera
Hera oli Kreeka mütoloogias perekonna ja abielu jumalanna. Ta oli tuntud ka kui sünnitavate naiste kaitsja. Samuti oli Hera ideaalse naise kujutus Kreeka mütoloogias. Hera peamisteks sümboliteks peetakse granaatõuna, paabulinnu sulge ja lehma.
Hera oli Zeusi naine ja jumalate kuninganna. Hera jäi alati truuks oma mehele, kuid oli tuntud oma kadeduse poolest, kuna Zeus ei suutnud olla truu. Hera viha oli enamasti suunatud Zeusi armukeste ja abieluväliste laste vastu. Heral oli neli last, kellest ühele, Hephaistosele, andis Hera elu talle üksinda – Hephaistosel ei olnud isa. Müüdi järgi oli Hephaistos nii kole, et Hera viskas ta Olümposelt välja. Hephaistos pidas oma ema vastu viha ning vangistas ta erilisele troonile, kust Hera pääses ainult tänu sellele, et ta lubas Hephaistosele abielu jumalanna Aphroditega. Rooma mütoloogias oli Hera vaste sünnituse ja abielu jumalanna Juno.
Hestia
Hestia oli Kreeka mütoloogias koldejumalanna ning Kronose ja Rhea tütar. Peamiselt kummardati Hestiat kui perekonnakolde jumalannat. Tema peamisteks sümboliteks peetakse kollet ja selle tuld.
Müüdi järgi vandus jumalanna jääda igaveseks neitsiks, kui Apollon ja Poseidon tulid Hestia kätt paluma, ning seetõttu ei olnud tal lapsi. Rooma mütoloogias oli Hestia vasteks koldejumalanna Vesta.
Ares
Ares oli Kreeka mütoloogias sõjajumal. Tema esindas sõja koledamat poolt – verejanu ja brutaalsust –, samas kui Athena esindas sõja üllamat ja strateegilisemat poolt. Ares oli Zeusi ja Hera poeg. Tema sümboliteks peetakse mõõka, oda, kilpi ja kiivrit.
Ares oli kõige ebapopulaarsem jumal Kreeka mütoloogias, sest ta oli tuntud oma rutaka ja agressiivse iseloomu tõttu. Tal olid paljude naistega lapsed, kuid ta ei olnud ise abielus. Arese tuntuim armuke on Aphrodite, kelle ta suutis võrgutada oma hea välimuse ja julgusega. Rooma mütoloogias oli Arese vasteks sõjajumal Mars. Kreeka mütoloogias ei olnud Ares populaarne, kuid Mars ja tema kujutus Rooma mütoloogias olid üsnagi austatud.
Athena
Athena oli Kreeka mütoloogias tarkuse- ja sõjajumalanna. Teda nimetatakse Zeusi lemmiklapseks oma tarkuse ja julguse tõttu. Athenal ei olnud abikaasat ega enda lapsi, vaid ta adopteeris lapse. Tema peamisteks sümboliteks peetakse öökulli, oda, kilpi ja sõjavarustust.
Müüdi kohaselt sündis Athena Zeusi peast. Zeusi oli hoiatatud, et teda ennast ootab sama saatus, mis tema isagi ning tema poeg tõukab ta troonilt. Zeus neelas alla oma abikaasa Metise, kui ta oli rase. Athena sündis jumala peast täiskasvanuna, kandes terviklikku sõjavarustust. Rooma mütoloogias oli Athena vasteks jumalanna Minerva. Algul oli ta ametite ja kunstide jumalanna ning hiljem ka sõjajumalanna.
Apollon
Apollon oli Kreeka mütoloogias muusika, kunstide ja päikesevalguse jumal. Ta oli arvatavasti üks armastatumaid jumalaid Kreeka mütoloogias. Apollon oli nooruse ja ilu kehastus ning ka kunstide patroon. Tema peamisteks sümboliteks peetakse harfi, loorberipärga ja püütonit.
Apollon oli Zeusi ja Leto poeg ning jumalanna Artemise kaksikvend. Apollonil ei olnud abikaasat, kuid tal oli palju lapsi, kellest tuntuim oli Orpheus. Rooma mütoloogias on Apolloni vaste jumal Apollo.
Aphrodite
Aphrodite oli Kreeka mütoloogias ilu, seksuaalsuse ja armastuse jumalanna. Samuti oli Aphrodite austatud kui merereisijate, kurtisaanide ja prostituutide kaitsja. Aphrodite peamisteks sümboliteks peetakse delfiini, tuvi, roosi ja merikarpi.
Aphrodite oli abielus jumal Hephaistosega. Kuna Aphrodite oli sunnitud abielluma, oli tal mitmeid abieluväliseid armulugusid. Kuulsaim neist on armulugu jumal Aresega, kellega ta sai lapsed. Neist tuntuim on armastusjumal Eros.
Üks kuulsamaid müüte Aphroditest on tema sünd. Mõne allika järgi on jumalanna Aphrodite vanemad Zeus ja Dione, kuid levinuma müüdi järgi võib tema isaks nimetada Uranust. Müüdi kohaselt lõikas Kronos ära Uranuse genitaalid ning viskas need merre – Aphrodite sündis merevahust. Rooma mütoloogias oli Aphrodite vasteks armastuse jumalanna Venus.
Hermes
Hermes oli Kreeka mütoloogias kaubanduse, rikkuse, õnne, varaste ja reisimise jumal. Ta oli ka jumalate sõnumitooja ning karjuste patroon. Vanad kreeklased peavad Hermest Zeusi ja nümf Maia pojaks, keda teati juba ammusest ajast. Tema peamisteks sümboliteks peetakse harfi, loorberioksi, tiibadega sandaale või tiibadega kiivrit ja kilpkonna.
Hermesel ei olnud abikaasat, kuid Kreeka mütoloogiale kohaselt olid tal lapsed, kellest tuntuim oli Pan. Rooma mütoloogias oli Hermese vasteks poepidajate ja kaupmeeste jumal Mercurius.
Artemis
Artemis oli Kreeka mütoloogias jahi, looduse ja vooruslikkuse jumalanna. Ta oli inimeste seas väga austatud tänu sellele, et ta oli jahijumalanna. Ta oli Zeusi ja Leto tütar ning jumal Apolloni kaksikõde. Ta oli ka noorte naiste ja tüdrukute patroon ning kaitsja sünnitusel. Tema peamisteks sümboliteks peetakse kuud, kitse, metsa ning vibu ja nooli.
Artemisel ei olnud abikaasat ega lapsi, sest ta oli oma isalt palunud igavest neitsilikkust. Rooma mütoloogias oli Artemise vasteks metsikute loomade ja jahijumalanna Diana.
Hephaistos
Hephaistos oli Kreeka mütoloogias tule, metallurgia ja käsitöö jumal. Ta oli olümplaste seas tunnustatud sepp, kes tegi jumalatele ja jumalannadele relvi, raudrüüsid ning teisi esemeid. Ta ei olnud ilus ja perfektne jumal nagu paljud teised. Tema peamisteks sümboliteks peetakse haamrit ja alasit.
Hephaistos sündis ilma isata, ainult Herast. Tema koleduse tõttu viskas Hera ta Olümposelt välja ning see kukkumine sandistas Hephaistose. Ta oli abielus Aphroditega. Hephaistose tuntuim järeltulija on Epidaurus. Rooma mütoloogias oli Hephaistose vasteks tule- ja vulkaanijumal Vulkaan.
Sileesia keel
Sileesia keel (nimetatud ka poola keele Sileesia murdeks; sileesia: ślōnskŏ gŏdka, ślōnski, po naszymu) on indoeuroopa keelkonna lääneslaavi harusse kuuluv keel, mida kõneldakse peamiselt Ülem-Sileesias (Poola), aga ka Tšehhis ja Saksamaal. 2011. aastal tunnistas sileesia keele oma emakeeleks umbes 509 000 inimest.
Sileesia keel on lähedalt suguluses poola keelega ja osa keeleteadlasi peab seda poola keele murderühmaks. Küsimus on osaliselt politiseeritud ka seetõttu, et osa sileesia keele emakeelena kõnelejaist peab sileeslasi eraldi rahvuseks. Poola riiklikes dokumentides on sileesia keelt määratletud erinevalt. Nii näiteks registreeris Poola administratsiooni- ja digiteerimisministeerium 2012. aastal sileesia keele riikliku kohanimede registri tööd korraldava määruse lisas 1, kuid 2013. aasta novembris tehtud parandusega võeti see loetelust välja. On ka teisi dokumente, kus sileesia keel on määratletud kohaliku keele, vähemuskeele või murdena.
30. juunil 2008 toimus Sileesia parlamendi hoones Katowice sileesia keele staatuse teemaline konverents pealkirjaga "Sileesia keel - kas endiselt vaid murre või juba keel?" (poola keeles "Śląsko godka — jeszcze gwara czy jednak już język?"). Konverentsil osalesid sileesia keele spetsialistid, poliitikud, keeleteadlased ning asjaosaliste organisatsioonide esindajad.
Sileesiakeelne Vikipeedia loodi 26. mail 2008. 2016. aasta augusti seisuga on selles ligikaudu 5000 artiklit.
Lääne-Euroopa
pisi|Idas [[Raudne eesriie|raudse eesriideni ulatuv ÜRO liigituse järgne Lääne-Euroopa]]
Lääne-Euroopa on piirkond Euroopa lääneosas. Tema koosseis ja piirid sõltuvad sellest, millises kontekstis mõistet tarvitada.
Külma sõja aegsesse sotsiopoliitilisse Lääne-Euroopasse kuulusid Ida-Euroopa sotsialistlikele riikidele vastanduvad kapitalistlikud riigid. Seda kasutatakse vähemal määral ka tänapäeval, et eristada riike majanduslikult, poliitiliselt Ida-Euroopast.
Tänapäeval on mõistel vähem tegemist geograafiaga ja rohkem majandusega. Mõistet seostatakse liberaaldemokraatiaga ja kapitalismiga. Lääne-Euroopa riikidel on ühine läänelik kultuur.
ÜRO liigituse järgi kuuluvad Lääne-Euroopasse järgmised riigid:
Louis II (Lääne-Frangi kuningas)
200px|right|Louis II (Lääne-Frangi kuningas) Louis II Kogeleja (prantsuse Louis le Bégue, germaani- ja saksapäraselt Ludwig II Stammler; 1. november 846 – 10. aprill 879) oli Lääne-Frangi kuningas 877–879.
Louis II oli Lääne-Frangi kuninga (843–877), Frangi keisri (875–877) ja Itaalia kuninga (875–877) Charles Paljaspea ja Orléansi Ermetrude poeg.
Keiser Ludwig Vaga oli andnud Akvitaania kuningriigi oma nooremale pojale Charlesile. Karolingide-vahelises võimuvõitluses vangistati Pippin II aastal 852 Charles II Paljaspea poolt, kes varsti pärast seda kuulutas oma poja Charlesi Akvitaania valitsejaks. 845. aastal sõlmitud lepinguga Charles II Paljaspea ja Pippin II vahel vähenes kuningriigi pindala Poitou, Saintonge'i ja Angoumois' kaotuse võrra piirkonna loodeosas, mis anti Poitiers' krahvile. Noore Charlesi surmaga 866. aastal sai Akvitaania kuningriigi tema vend Louis II Kogeleja. 877. aastal marssis Itaaliasse Ida-Frangi kuningas Karlmann, Charles Paljaspea aga suri 877. aastal. Frangi keisri surma järel nõudis Karlmann krooni endale, kuid paavst ei tahtnud seda talle anda. Karlmanni haigestumisel tungisid tema liitlased Spoleto hertsog Lamberto I ja Toscana margi markkrahv Adalberto I Rooma ning vangistasid paavsti, nõudes Rooma elanikelt truudusvannet Karlmannile. Paavst Johannes VIII keeldus okupeerijate nõudmisi täitmast ja põgenes Lääne-Frangi riiki, kus ta kroonis 7. septembril 878 Troyes' kuningaks Louis II.
Frangi keisriks Louis II siiski ei saanud, sest juba järgmise aasta aprillis ta suri, olles valmistumas sõjaretkeks viikingite vastu. Et ta valitsusaeg kestis vaevalt poolteist aastat, ei jõudnud ta midagi erilist korda saata. Allikate kohaselt oli ta viletsa tervise ning suhteliselt vähese poliitilise mõjuga kuningas.
Gustav Heinrich Kellner
Gustav Heinrich Kel(l)ner (1715 Moskva – 20. juuni/1. juuli 1772 Tallinn) oli Eesti vaimulik.
Kellner oli Tallinna toomorbudekodu kasvandik, õppis Tallinna toomkoolis. Ta immatrikuleeriti 23. juulil/4. augustil 1733 Halle ülikooli ja 2. oktoobril/13. oktoobril 1734 Wittenbergi ülikooli. Ordineeriti 1. novembril/12. novembril 1738 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1738–1753 Tallinna Oleviste koguduse abiõpetaja, aastatel 1753–1763 oli ta sama koguduse õpetaja. Oli 12. maist/23. maist 1742 Tallinna koolide inspektor. Aastast 1757 kandis ta Venemaa riigiametnike astmete järgi titulaarpraosti nimetust. Aastatel 1764–1772 oli ta Tallinna linna superintendent (sai superintendendiks 5. mail/16. mail 1764) ja Tallinna Oleviste koguduse õpetaja.
Ta juhtis aastal 1771 ilmunud saksakeelse lauluraamatu trükki andmist; kirjutas, et raamat on sisuliselt uus võrreldes rootsi aja lõpul ilmunuga.
Isiklikku
Gustav Heinrich Kellner oli kaks korda abielus. Tema esimese naise Christiana Maria isa Georg Günther Tunzelmann oli Tallinna Oleviste koguduse õpetaja. Tema väimees (tütre Justina Elisabethi abikaasa) Johann Adam Andreae oli Nissi, Tarvastu ja Helme Maarja koguduse õpetaja; teine väimees (tütre Margaretha abikaasa) Jacob Johann Höppener oli Jüri koguduse õpetaja.
Püha Jüri rist
pisi|Püha Jüri rist [[Inglismaa lipp|Inglismaa lipul]] Püha Jüri rist on servadeni ulatuvate haaradega punane rist valgel põhjal.
Püha Jüri rist on Inglismaa rahvuslipul umbes aastast 1277. Juba ristisõdade ajal kandsid inglise sõdurid oma vormil sellist risti.
Erinevalt Püha Jüri ristist ei ulatu Punase Risti embleemil risti haarad lipu servadeni (nagu ka Šveitsi lipul).
Puss Gets the Boot
"Puss Gets the Boot" oli esimene film multifilmisarjast "Tom ja Jerry". See anti välja 10. veebruaril 1940 USA-s. See osa erines teistest Tom ja Jerry multikatest selle poolest, et selles multifilmis oli Tomi nimi Jasper ja Jerry nimi Jinx. Film kandideeris auhinnale "Academy Award (Oscar) for Best Short Subject: Cartoons", kuid ei võitnud seda.
Punased khmeerid
Punased khmeerid oli Kambodža Kommunistliku Partei liikmete rahvapärane nimetus.
Puss Gets the Boot
Süžee
Selles osas on nimeta pruun hiir põgenemas sinise kassi eest, aga too hoiab hiirt sabast kinni. Hiir pääseb põgenema ning kass joonistab musta tindiga seinale hiireaugu. Hiir tahab sisse joosta, kuid see ei õnnestu. Hiirt jälitades ajab kass ümber lillevaasi ja tema perenaine (hiljem nimetatud Mammy Two Shoes, neegrinaine (hääl Lilian Randolphi poolt)) ütleb (eesti keelde tõlgituna): "Jasper! Jasper! Sa kõlbmatu kass! Üks hetk, sa logardlik, odav karusnahkne kasukas! Vaata nüüd seda segadust, mille sa tekitasid. Nüüd, pane tähele, Jasper. Kui sa lõhud veel ühe asja, siis sa lähed siit majast välja."
Punased khmeerid
Tegevus ja tagajärjed
Punased khmeerid kehtestasid Kambodžas sotsialistliku riigi ideoloogiale tugineva terrorirežiimi. Linnaelanikud küüditati maale sunnitööle. Kaotati raharinglus, kaubandusvõrk ja eraomand, suleti koolid, kaotati perekonna mõiste. Üle kuueaastased lapsed võeti vanematelt ära ja sunniti tööle.
Punaste khmeeride võimul olemise perioodil pandi toime massilisi inimsusvastaseid kuritegusid. Tapeti igaüks, kes julges mõne ettevaatamatu märkuse teha. Senise valitsusega seotud inimesi ning haritlasi hukati vähimagi kahtluse korral. Samuti hävitati vietnamlasi, hiinlasi, taisid ja muid rahvusvähemusi, samuti kristlasi, muslimeid ja buda munki. Poliitilise režiimi ajal tapeti ligi 1,5 miljonit inimest (eri hinnangutel 850 000 kuni 3 miljonit), laias laastus ligi neljandik-viiendik kogu elanikkonnast. Inimesi hukati, neid suri nälga ja hukkus sunnitööl.
Puss Gets the Boot
Süžee
Nüüd püüab hiir teha kõik, et Jasperi välja visataks. Lõpus hoiab Jasper seina ääres seistes igasuguseid kööginõusid. Siis viskab hiir ühe taldriku alla ja lõpuks lööb Jasperit jalaga, et ta kõik asjad maha pillaks. See õnnestubki ja Jasper visatakse majast välja.
Punased khmeerid
Tegevus ja tagajärjed
Punaste khmeeride ideoloogia muutus aja jooksul. Algselt oli see ortodoksne kommunistlik partei ja Vietnami kommunistide juhtimise all. Partei muutus stalinistlikumaks ja antiintellektuaalseks pärast seda, kui Kambodžasse naasis rühm Prantsusmaal õppinud noori, nende hulgas ka tulevane parteijuht Pol Pot. Pärast 1960. aastat arendasid punased khmeerid oma unikaalseid poliitilisi ideid. Punased khmeerid leidsid, et talunik on proletariaat ja töölisklassi õige esindaja. 1970-ndatel tulid ideoloogiasse ka antikolonialistlikud ideed Prantsuse Kommunistlikult parteilt.
Nelja-aastase võimuloleku järel kõrvaldas punased khmeerid võimult 1979. aastal sisse tunginud Vietnami väed. 1985. aasta paiku panid vietnamlased Kambodža-Vietnami piirile maailma pikima miinivälja. 1990-ndatel tegutsesid punased khmeerid veel kui vastupanuliikumine Lääne-Kambodžas, nende organisatsioone asus Tais jm. Pol Pot suri 15. aprillil 1998 ja siis hääbus ka liikumine.
1979. aastal korraldati Kambodžas kohtuprotsess, millel mõisteti Pol Pot ja tolleaegne välisminister Ieng Sary tagaselja surma. 1997. aastal moodustati Kambodža parlamendi otsusega rahvusvaheline tribunal punaste khmeeride tegevuse uurimiseks. Kohtuprotsessid jätkuvad senini.
Sünergia
Sünergia ehk sünergism (kr συνεργός (synergos) 'koostöötamine') on summaarse (või lõpp-) efekti suurenemine mitme mõjuri koostoimel. Sünergia kui samasuunalise koostoime tõttu on lõppefekt (sünergiline mõju) suurem kui üksikmõjutuste summa (liitmõju). Igor Ansoffi raamatus „Corporate Strategy“ on esimest korda selgitatud sünergia mõistet: see tähendab, et ettevõtte allüksuste koostöös saavutatakse midagi paremat kui seda üksi tehes.
Sõna on kasutusel ka terminina:
Alexander von Uexküll
Alexander Rudolf Karl von Uexküll (enamasti lihtsalt Alexander von Uexküll; 1829–1891) oli baltisaksa poliitik ja Tallinna linnapea, 1878–1883. Ta oli 1878–1883 Tallinna linnapea. Talle kuulus Haimre mõis.
Põrstõ
Põrstõ (kirjakeeles varem ka Põrste) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.
Küla kuulub Luhamaa nulka. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Võru maakonna Misso valda.
Tähevärav: Tõelaegas
"Tähevärav: Tõelaegas" on 2008. aasta DVD-film, mis on Robert C. Cooperi kirjutatud ja lavastatud. Eestis esilinastus film 25. juunil 2010 kanalis TV6.
P-rühm
p-rühm ehk primaarne rühm ehk p-primaarne rühm on rühm, mille kõigi elementide järk võrdub fikseeritud algarvu p mõne naturaalarvulise astendajaga astmega.
Teiste sõnadega, p-rühm on rühm, mille kõik elemendid peale ühikelemendi on p-elemendid, see tähendab elemendid, mille aste astendajaga pn võrdub n mingi positiivse naturaalarvulise väärtuse korral ühikelemendiga 1.
Tähistused
Kui jutt on mitmest p-rühmast, mille puhul p väärtus võib olla erinev, siis võidakse kokku leppida kasutada teisi tähti ning rääkida ka näiteks q-, r- ja s-rühmadest. Välditakse n-tähte, et ei tekiks segiajamist n-rühmaga.
p konkreetse väärtuse puhul võib tähise p sellega asendada ning rääkida näiteks 2-rühmast või 3-rühmast.
Lõplikud p-rühmad
Lõplike rühmade teoorias on tegeldud lõplike rühmade kirjeldamisega lõplike p-rühmade kaudu ning lihtsate lõplike rühmade kirjeldamisega 2-rühmade kaudu.
Lõplikke p-rühmi on püütud kirjeldada näiteks Abeli alamrühmade järgi või p-automorfismide kaudu.
Näiteks tsükliline rühm C6 ei ole tsükliline rühm, sest ta sisaldab 6. järku elemente, aga 6 ei ole algarvu aste.
Ka sümmeetriline rühm S3 ei ole p-rühm, sest ta sisaldab 2. ja 3. järgu elemente, aga need järgud ei ole ühe ja sellesama algarvu astmed.
Lõpmatud p-rühmad
p-rühmi on kasutatud Burnside'i probleemi lahendamisel.
On tõestatud, et lokaalselt lõplik p-rühm ei ole lihtne.
Teoreemid lõplike p-rühmade kohta ei pruugi olla üldjuhule ülekantavad. Näiteks on olemas lokaalselt lõplik   p-rühm, millel pole mittetriviaalseid Abeli normaalseid alamrühmi ning lokaalselt lõplik p-rühm, mis langeb kokku oma kommutandiga.
Doku Umarov
Doku Umarov (ka Dokka Umarov ja Abu Usman; 13. aprill 1964 – 7. september 2013 ) ) oli Tšetšeenia sõjaväelane, isehakanud Kaukaasia Emiraadi emiir ja endine Itškeeria Tšetšeeni Vabariigi president. Ta sai presidendiametisse pärast eelmise presidendi Abdul-Halim Sadulajevi tapmist Vene eriüksuste poolt 17. juulil 2006.
1. augustil 2010 teatas ta, et astub tagasi. Uueks emiiriks nimetas ta Aslambek Vadalovi.
4. augustil 2010 lükkas ta teate oma tagasiastumisest ümber.
Augustis teatasid rahulolematud välikomandörid Vadalov, Gakajev ja Gazijev, et ei allu enam Umarovile. Septembri lõpus otsustas Umarov, et neil tuleb šariaadikohtu ette astuda. Oktoobris valisid vastalised välikomandörid Gakajevi oma uueks juhiks.
24. jaanuaril 2011 tekitas enesetaputerrorist pommiplahvatuse Moskvas Domodedovo lennujaamas, milles hukkus 35 inimest. Kavkaz Centre’i kodulehele veebruaris üles riputatud videos võttis selle terroriakti eest vastutuse enda peale Doku Umarov.
Paša
222px|pisi|[[Merzifonlu Kara Mustafa Paşa (1634-1683) ]] Paša (türgi keeles paşa پاشا, pärsia keeles پاشا) oli kõrgemate sõjaväelaste ja tsiviilametnike tiitel Osmanite riigis.
Manaus
Ajalugu
Linn tekkis 1669. aastal portugallaste rajatud São José do Rio Negro tugiposti juurde. 1787 oli seal 300 elanikku. 1832 sai asula linnaõigused ja praeguse nime. 19. sajandil muutus linn kautšukitootmise ja -kogumise keskuseks.
Karl Reits
Karl Reits (1. juuli 1885 Tallinn – juuli 1941 Siimusti) oli 20. sajandi Eesti tuntumaid sõnaprohveteid.
Ta oli Ilmarise tehases treial. 23. juulil 1929 kell 5 hommikul sai ta esimese jumaliku ilmutuse: "Kui teie näete Jeruusalemma sõjaväest ümberpiiratuna, siis rutake mägede peale, sest tema ärakaotamine on ligi." 30. juulil 1930 sai ta teise ilmutuse. Taevalik hääl ütles talle: "Kirjuta oma töökapi uksele – armuaeg lõpeb!". Kolmas ilmutus tuli 3. augustil 1931 kell 8 hommikul Ilmutusraamatu sõnadega: "Jumala nuhtlused on tulemas rahvale, sest rahvas on kuri." Seejärel hakkas Karl Reits kuulutama armu-evangeeliumi – algul kirikutes, pärast sealt väljaheitmist turul. Teda karistati korduvalt arestiga loata koosoleku pidamise eest avalikus kohas ja liiklemise takistamise eest.
Rammuka (Rõuge)
Rammuka on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda.
Konstantin Tšernenko
Konstantin Ustinovitš Tšernenko (vene keeles Константин Устинович Черненко) (24. september (vkj. 11. september) 1911 Šapõpovo Krasnojarski krai – 10. märts 1985 Moskva) oli Nõukogude Liidu parteitegelane, NLKP Keskkomitee peasekretär aastail 1984–1985.
Noorus
Konstantin Tšernenko sündis Siberis Krasnojarski krais. Sai 17-aastaselt komsomoli rajoonikomitee propagandaosakonna juhatajaks.
Anne Kull
Anne Kull on mitme tuntud inimese nimi:
Konstantin Tšernenko
Noorus
Seejärel asus teenima aega piirivalves, kus astus 1931 NLKP liikmeks. Oli piirivalvesalga partorg. 1933. aastal jätkas karjääri kodurajoonis partei rajoonikomitee propagandaosakonna juhatajana, krai poliitmaja direktorina, partei kraikomitee propagandaosakonna juhataja.
Parteikarjäär
1948. aastal määrati ÜK(b)P Keskkomitee inspektoriks. Määramise käskkiri tühistati, kuna selgus, et Tšernenkol on käsil juba viies abielu. Seejärel suunati Tšernenko 1948. aastast Moldaavia Kommunistliku Partei Keskkomiteesse propaganda- ja agitatsiooniosakonna juhataja asetäitjaks ning lühikese aja pärast osakonnajuhatajaks. Parteitööl Kišinjovis sai ta tuttavaks ka tulevase NLKP Keskkomitee peasekretäri Leonid Brežneviga, kes oli sellel ajal Moldaavia KP KK esimene sekretär.
Aastatel 1960–1965 oli ta NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi sekretariaadi juhataja, 1965. aasta septembrist kuni veebruarini Keskkomitee kirjade osakonna juhataja;
1965. aasta märtsist määrati ta NLKP Keskkomitee üldosakonna juhatajaks, selle ametikohal töötas ta ligi 15 aastat.
1966. aastal valiti ta NLKP Keskkomitee liikmekandidaadiks.
1971. aastal NLKP Keskkomitee liikmeks.
1976. aastast oli ta NLKP Keskkomitee sekretär.
1977. aastast NLKP Keskkomitee Poliitbüroo liikmekandidaat, 1978. aastast Poliitbüroo liige.
Pärast Mihhail Suslovi surma juhatas ta NLKP Keskkomitee sekretariaadi istungeid, kuid pidi selle au loovutama mõne aja pärast NLKP KK sekretäriks valitud Juri Andropovile.
Pärast Juri Andropovi valimist NLKP KK peasekretäriks vastutas ideoloogia eest ning juhatas Andropovi haiguse ajal NLKP KK Poliitbüroo ja NLKP KK sekretariaadi istungeid.
Valiti 13. veebruaril 1984 NLKP KK peasekretäriks, kellena töötas kuni 9. märtsini 1985, ja NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi esimeheks.
Ta oli võimule saades juba vana ja haige ega suutnud riigi tugevdamise heaks midagi ära teha. 1983. aasta augustis tabas teda Krimmis puhkusel olles raske mürgistus, mille tõttu ta täielikult invaliidistus.
Tšernenko tegevus riigijuhina
Tšernenko oli nn vana kooli stalinist ning oma valitsemisajal kavandas ta Jossif Stalini taasaustamist, ta ennistas NLKP ridadesse Stalini inimsusvastaste kuritegude kaasosalised: Vjatšeslav Molotovi, Lev Kaganovitši, Georgi Malenkovi ning tegi ettevalmistusi Volgogradi linna taasnimetamiseks Stalingradiks. Ta veenis NSV Liitu naasma ka Stalini tütre Svetlana Allilujeva, kes läks pärast Tšernenko surma uuesti emigratsiooni.
Mälestuse jäädvustamine
Pärast tema surma nimetati tema sünnilinn Šapõpovo ümber Tšernenko järgi ning samuti nimetati ümber Krasnojarski tänav Goljanovo rajoonis Moskva linnas. Linna nimi ennistati 1988. aastal, tänav nimetati aga Habarovski tänavaks.
Palladium
Palladium (20. veebruar 1989 Valgevene NSV – 21. juuli 2006 Viljandi maakond) oli võistlushobune, trakeeni tõugu täkk.
Teda peetakse Eesti kuulsaimaks võistlushobuseks ja ta oli Eesti ainuke eliit-täkk. Eesti parim takistussõidu hobune aastatel 2000 ja 2001. Maailma edetabelis oli Palladium juulis 2002 478. kohal. Euroopa trakeenide hulgas oli ta aga number üks.
Palladium suri ööl vastu 21. juulit 2006, kui peale jalaluumurdu otsustati ta surmata.
Välimus
Palladium oli ilus, elegantset ja kerget tüüpi väikest kasvu hobune, tema turjakõrgus oli 164 cm. Värvuselt oli ta must. Palladiumi sabal oli valge laik, mis tekkis talle siis, kui ta kord transportimise käigus saba ära hõõrus. Asemele kasvanud karvad olid valged. Palladiumil oli lauk, mis paremal küljel ulatus silmani. Tema mõlemal tagajalal olid sokid (valged märgised jala allosas, mis ulatuvad sõrgatsiliigeseni) ning vasakul esijalal oli piire (valge märgis, mis ei ulatu sõrgatsiliigeseni). Märgistel olid ka mustad tähnid, mis on üsna haruldane, kuid väga efektne.
Omanikud, ratsanikud
Palladiumi omanik oli Oliver Kruuda. Gunnar Klettenberg ratsutas Palladiumiga aastast 1996.
Karl-Johann Laurits
Karl-Johann Laurits VR II/2, VR II/3 (18. veebruar (vkj)/ 1. märts 1892 Mätta talu, Tõstamaa kihelkond, Pärnumaa – 23. juuni või 29. juuni 1941 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kolonel, 1933). Teda on nimetatud Eesti sõjaväeluure rajajaks.
Elulugu
Ta õppis Peterburis koduõpetajaks, esimese maailmasõja alguses mobiliseeriti ja õppis Põhjarinde lipnikekoolis. Sõdis Daugavpilsi ja Riia lähistel nooremohvitseri, roodu- ja pataljoniülemana.
1917. aastal oli ta tegev XII armee eesti sõjaväelaste komitees Riias, olles mõnda aega, juunist 1917 komitee esimees. Hiljem oli ta Eesti Sõjaväelaste Ülemkomitee esindaja Põhjarinde staabis.
1918. aastal tuli ta Eestisse ning ta määrati 16. novembrist 1918 Kaitseliidu Pärnu ja Pärnumaa maleva ülemaks.
Vabadussõja puhkedes saadeti ta aprillis 1919 Pärnu kaitsepataljoni. 9. jalaväepolgus oli leitnant Laurits II pataljoni ülem. Ta võitles Lõunarindel nii Läti kui ka Nõukogude Venemaa Punaarmee ning Landeswehriga.
31. jaanuarist 1928 kuni 1. juulini 1934 oli sõjaväeluure ülem (Kindralstaabi, hiljem Kaitseväe staabi, II osakonna ülem).
1. juunil 1934. aastal määrati ta kaitseväe esindajaks Prantsusmaal ja Belgias arvates 1. juulist samal aastal.
Arreteeriti NKVD poolt 20. septembril 1940 ja hukati Tallinnas 23. juunil 1941. Teistel andmetel hukati 29. juunil.
Tunnustus
Vabadussõja teenete eest anti Lauritsale II liigi 2. järgu ja II liigi 3. järgu Vabadusrist ning Läti Karutapja III järgu orden.
Mälestuse jäädvustamine
23. juunil 2010 avati Tõhelas Lauritsa sünnikodus Mätta talus temale mälestusmärk.
Muud
Karl Lauritsale kuulus Mätta talu Männikuse külas Tõstamaa vallas
Abikaasa alates 24. juunist 1920 Maria Laurits (sündinud Kangur, 1896–1981), tütar Naima Laurits (1921–1991) ja poeg Orm Laurits (1924–1999).
Karl-Johann Laurits oli korporatsioon Ugala vilistlane.
Lõplik p-rühm
Lõplik p-rühm on lõplik rühm, mis on p-rühm ehk mille iga element peale ühikelemendi on p-element (st, mingi positiivse naturaalarvu n korral võrdub astendaja pn korral tema aste ühikelemendiga 1; p on algarv).
Omadusi
Lõplik p-rühm on nilpotentne.
Kui lõplik p-rühm ei ole triviaalne, on tema tsentri järk suurem kui 1.
Piiramine
Piiramise käigus tekkivat rindejoont nimetatakse piiramisrõngaks.
Vastandmõiste sissepiiramisele on väljamurdmine.
Louis III (Lääne-Frangi kuningas)
thumb|right|Louis III (Lääne-Frangi kuningas) Louis III (germaani- ja saksapäraselt Ludwig III; u 865 – 5. august 882) oli koos oma venna Karlmanniga Lääne-Frangi kuningas.
Louis ja Karlmann said kuningateks 879, kui nende isa Louis II suri. Louis sai riigi põhjaosa ehk Neustria valitsejaks, Karlmannile jäi lõunaosa. Ent hertsog Boso, kes valiti Provence'i kuningaks, keeldus vendade võimu tunnustamast ning nii puhkes kodusõda. Louis'l ja Karlmannil ei läinud ka nende onu Karl Paksu abiga korda Bosot alistada, tema keskust Vienne'i piirati ebaõnnestunult 880. aasta sügisel. Louis'l läks aga korda saavutada võit viikingite üle, mis leidis ka kajastamist tema auks komponeeritud ülemsaksakeelses poeemis "Ludwigslied".
Augustis 882 suri Louis ootamatult ning Karlmann sai riigi ainuvalitsejaks.
Jagdpanther
Jagdpanther, täisnimetusega Panzerjager V Jagdpanther (Sd.Kfz. 173) on Teise maailmasõja lõpus, aastatel 1944–1945 Saksamaal toodetud tankihävitaja.
Jaanuaris 1944 hakati Jagdpantherit tootma firmas MIAG (Mühlenbau-Industrie AG), novembris lisandus uue tootjana MNH (Maschinenfabrik Niedersachsen-Hanover) ja detsembris MBA (Maschinenbau und Bahnbedarf). Aastatel 1944–1945 toodeti kokku 382 masinat (teistel andmetel ka 425).
Jagdpanther ehitati Pantheri šassiile, masin oli hästi soomustatud, kiire ning võimeline hävitama kõiki selle ajani loodud vaenlase tanke, isegi venelaste rasketanki IS-2. Meeskonnaliikmeid oli Jagdpantheris kokku 5. Liitlased kartsid seda masinat, kuna isegi väikesed Jagdpantheritest koosnevad väesalgad olid võimelised peatama terve soomusdiviisi. Ühe kuu jooksul ei suudetud toota rohkem kui 30 Jagdpantherit.
Hummel
Hummel (kimalane), täisnimetusega Panzerfeldhaubitze 18M auf Geschützwagen III/IV (Sf) Hummel (SdKfz 165) oli Saksamaal Teise maailmasõja ajal toodetud kaudtuleotstarbeline liikursuurtükk.
Hummel oli üks maailma esimesi liikurhaubitsaid, mis ehitati kohandatud šassiile Geschutzwagen III/IV. Selle šassii loomiseks kasutas firma Deutsche Eisenwerke Panzer III Ausf. J rooli- ja juhtimisseadmeid ning Panzer IV Ausf. F veermikku, mootorit ja jahutussüsteemi. Masin oli relvastatud 150 mm haubitsaga, mis oli võimeline tulistama 43,5 kg kaaluvat mürsku 13,3 km kaugusele.
Ennepe-Ruhr-Kreis
Ennepe-Ruhr-Kreis on haldusüksus Saksamaa Nordrhein-Westfaleni liidumaa keskosas. See on osa Lõuna-Ruhrimaast.
Hummel
Hummelid olid tanki- ja soomusgrenaderidiviiside suurtükiväe pearelvadeks alates 1942. aastast. Tänu mobiilsusele said Hummelid rinde eesotsas olevate tankide kannul liikuda ja vajadusel ka oma haubitsate vahendusel tuge pakkuda ning rünnakuid läbi viia, vahetades kiiresti positsiooni. Hummeli meeskond ei olnud eriti hästi turvatud. Puudus katus, halva ilma eest kaitses ainult puldan ning soomus oli vaid 50 mm paks. Vaenlase äkilise rünnakuga oli võimalik masin kiiresti hävitada, näiteks käsigranaadiga.
Rebäse (Misso)
Rebäse oli küla Võru maakonnas Misso vallas.
Ennepe-Ruhr-Kreis
Geograafia
Kreisi nimi kirjeldab selle geograafilist asukohta – see asub Ruhri ja Ennepe jõgede orgudes. Geoloogiliselt on see osa Reini Kiltkivimäestiku kirdeosast, Mittelgebirge; ainult väike osa Wittenist on tasane Vestfaali madalik.
Hummel
Kokku ehitati Hummelit aastatel 1942–1945 firmas Alkett 666 masinat. Aastatel 1943–1944 ehitas firma Deutsche Eisenwerke Hummeli šassiile 150 laskemoonaveokit (Munitionsträger Hummel).
Rebäse (Misso)
2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus liideti küla Häärmäni külaga.
Rebäse külas varjas end kolm metsavenda. Julgeolek korraldas neile haarangu. Et metsavendadel puudus varustus, relvastus ja laskemoon, andsid nad end ilma vastupanuta julgeoleku kätte vangi.
Ennepe-Ruhr-Kreis
Omavalitsused
thumb|250px|left|
Ajalugu
thumb|Kreishaus (kreisi haldushoone) [[Schwelmis]]
Kreis loodi 1929. aastal, kui endise Schwelmi kreisiga ühendati osi endistest Hattingeni ja Hageni kreisidest. 1970. ja 1975. aastal muudeti seda veidi Nordrhein-Westfaleni kreiside reorganiseerimise käigus; märkimisväärseim oli varem iseseisva Witteni linna liidendamine 1975. aastal.
Aasiaati saarestik
Aasiaati saarestik on saarestik Gröönimaa lääneranniku keskosas Disko lahe lõunaosas.
Saarestiku suurim saar on Saqqarliup Nunaa, kus püsiasustus puudub, küll aga on seal ööbimiskohad turistidele. Saare läänetipus on mahajäetud asula Manermiut.
Saqqarliup Nunaast loodes Aasiaati saarel on Aasiaat.
Saqqarliup Nunaast loodes Akunnaaqi saarel on Akunnaaq.
Väikesel Kitsissuarsuiti saarel on Kitsissuarsuit.
Saarestiku kõige läänepoolsem on Vester Ejlandi saar, kus on mahajäetud küla Vester Ejland, mis asub 29 km Aasiaatist kaguläänes.
Neodüüm
Neodüüm (sümbol Nd) on keemiline element järjekorranumbriga 60, haruldane muldmetall.
Neodüüm esineb looduses seitsme stabiilse isotoobina. Nende massiarvud on 142, 143, 144, 145, 146, 148 ja 150.
Omadustelt on neodüüm lantanoid. Selle tihedus normaaltingimustel on 6,8 g/cm³. Neodüüm sulab 1024 Celsiuse kraadi juures ning keemistemperatuur on 3170 °C.
Jack O'Neill
Jack O'Neill on väljamõeldud tegelaskuju Kanada-Ameerika sõjaväeulme põhistes SyFy televisioonisarjades "Tähevärav SG-1", "Tähevärav: Atlantis" ja "Tähevärav: Universum". Teda kehastab ameerika näitleja Richard Dean Anderson. Esmakordselt ilmus Jack O'Neilli tegelaskuju 1994. aasta ulmefilmis "Tähevärav", kus teda kehastas Kurt Russell.
2-eurone münt
Kaheeurone münt on eurotsoonis käibiv suurima väärtusega münt. See on käibel alates 2002. Euromündi avers ehk esikülg on kõigil riikidel ühine, revers ehk tagakülg on riikidel erinev.
Kujundus
Münt koosneb kahest sulamist. Sisemine ring koosneb kolmest kihist: nikkelpronks, nikkel ja nikkelpronks ning välimine osa kuproniklist. See annab mündile kaks värvi, hõbedase ja kuldse. Mündi läbimõõt on 25,75 mm, paksus 2,20 mm ja kaal 8,5 grammi. Servad on peenelt rihveldatud, kuid serva kujundus varieerub riigiti. Mõni riik on servale pannud mündi üldnimetuse või oma riigi nime.
Ühine külg
Mündi pealmise külje on kujundanud Luc Luycx. Sellel kujutatakse Euroopa kaarti, kus pole peal Islandit, Küpros on rohkem läänes kui peaks ja Maltat on suurendatud, et seda näha oleks. Kaarti läbivad mere kohalt 6 põhja-lõunasuunalist joont, mis katkevad maa kohalt. Kõige läänepoolsem joon kulgeb umbes Oslo-Elba meridiaanil, kõige idapoolsem umbes Laadoga-İstanbuli joonel. Joonte mõlemas otsas on täht, kokku on tähti 12 ja need on sellised kui Euroopa Liidu lipul. Risti üle kaardi on idas suurelt sõna EURO ja läänes number 2. Küprose kõrval on disaineri initsiaalid LL.
Rahvuslik külg
Austria mündil kujutatakse patsifisti Bertha von Suttnerit, kes sümboliseerib Austria jõupingutusi võitluses rahu eest paljude aastakümnete vältel.
Belgia euromündid on kujundanud Turnhouti kunstiakadeemia direktor Jan Alfons Keustermans. Mündil kujutatakse kuninga Albert II portreed. Mündil on veel kuninga monogramm ja siseosas mündi väljalaskeaasta. Mündi 1. seeriat vermiti 2002–2007 ja 2. seeriat alates 2008.
Eesti euromüntide kujundamise konkursi, mis korraldati 2004. aasta detsembris, võitis rahvahääletuse teel Lembit Lõhmuse kujundus. Sellel kujutatakse Eesti kaarti ja sõna "EESTI".
Hispaania mündil kujutatakse kuninga Juan Carlos I portreed. Mündi kujundas Luis José Díaz. Mündi 1. seeriat vermiti 1999–2009 ja 2. seeriat alates 2010.
Iirimaa valitsus otsustas kasutada kõigi nimiväärtustega Iiri müntidel ühesugust rahvuslikku kujundit. Müntidel kujutatakse traditsioonilist Iiri sümbolit keldi harfi, mündi väljalaskeaastat ja sõna "Éire", mis tähendab iiri keeles Iirimaad. Harfi kujundas Jarlath Hayes.
Itaalia mündil kujutatakse Raffaeli tehtud portreed Dante Alighierist. Alighieri oli keskaja poeet, keda peetakse itaalia keele isaks, ning Raffael oli renessandiajastu kunstnik ja arhitekt.
Kreeka mündil kujutatakse stseeni Sparta mosaiigilt 3. sajandist eKr, kus sõnni kuju võtnud Zeus röövib Europe. Europe on tegelane vanakreeka mütoloogiast, kelle järgi Euroopa nime sai.
Küprose mündil kujutatakse pronksiajast pärinevat 5 tuhande aasta vanust ristikujulist jumalakuju. See iseloomustab saare eelajaloolist kunsti ning osutab Küprose tähtsusele tsivilisatsiooni ja antiikaja tekkes. Euro võeti Küprosel kasutusele 1. jaanuaril 2008.
Luksemburgi mündid kujundas Yvette Gastauer-Claire Luksemburgi suurhertsogi ja valitsuse tellimusel. Kõigil Luksemburgi müntidel on suurhertsogi Henri portree. Lisaks on müntidel väljalaskeaasta ja sõna "Luksemburg" letseburgi keeles.
Hollandi müntidel kujutatakse kuninganna Beatrixi portreed profiilis ja sõnu „Beatrix, Madalmaade kuninganna” hollandi keeles. Beatrixi ametist tagasiastumise ja uue kuninga ametisseastumise tõttu 2013 on oodata uue kujundusega euromünti.
Malta mündil kujutatakse Sõltumatu Malta Ordu embleemi. 1530–1798, mil ordu Maltal valitses, hakati kaheksatipulist risti seostama saarega ja tänapäeval nimetatakse seda Malta ristiks. Malta liitus eurotsooniga 1. jaanuaril 2008.
Monaco esimesel mündiseerial kujutati vürst Rainier III-t. Tema surma järel 2005 asendati see järgmise vürsti Albert II portreega. Mündi 1. seeriat vermiti 2002–2005 ja 2. seeriat alates 2006.
Portugali müntidel kujutatakse Portugali kindlusi ja vappe, mida ümbritsevad Euroopa Liidu tähed. Need sümboliseerivad dialoogi, väärtuste jagamist ja Euroopa ülesehitamise dünaamikat. Müntide keskel kujutatakse Portugali kuninglikku pitsatit 1144. aastast.
Prantsusmaa mündil kujutatakse Joaquin Jimeneze joonistatud puud, mis sümboliseerib elu, järjepidevust ja kasvu. Puud ümbritsevad kuusnurk ja riigi moto "Liberté, Egalité, Fraternité" ('vabadus, võrdsus, vendlus').
Saksamaa mündil kujutatakse Saksamaa vappi ehk suveräänsuse traditsioonilist sümbolit kotkast ümbritsetuna 12 Euroopa tähest. Motiivi kujundasid Heinz ja Sneschana Russewa-Hoyer.
San Marino mündil kujutatakse valitsushoonet (Palazzo Pubblico). Vasakul on müntimisaasta ja paremal nimi San Marino.
Slovakkia mündil kujutatakse Slovakkia riigivapi motiivi: kahekordset risti kolmel mäel. Kujunduse autor on Ivan Řehák.
Sloveenia mündil kujutatakse luuletaja France Prešereni portreed ja sõnu „Shivé naj vsi naródi” ('Jumal õnnistagu kõiki rahvaid') luuletusest „Zdravljica”, mida kasutatakse ka riigi hümnis.
Soome mündil kujutatakse rabamurakaid ja rabamurakaõisi. Mündi kujundas Raimo Heino. Mündi 1. seeriat vermiti 2002–06 ja 2. seeriat vermitakse alates 2007.
Vatikani müntide kujundus on muutunud kaks korda. Esimesel mündiseerial kujutati paavsti Johannes Paulus II ja nime CITTA DEL VATICANO ('Vatikani linnriik'). Paavsti surma järel loodi uus münt, millel kujutati Camera Apostolica embleemi ja Camerlengo vappi. Kui ametisse valiti Benedictus XVI, siis hakati tema näopildiga münte vermima. Mündi 1. seeriat valmistati 2002–05, 2. seeriat 2005–06 ja 3. seeriat alates 2006. Paavsti tagasiastumise järel 2013 ja uue paavsti ametisseastumise tõttu on oodata uue kujundusega euromünti.
Neumünster
Neumünster on kreisivaba linn Saksamaal Schleswig-Holsteini liidumaal.
2-eurone münt
Mälestusmündid
Kõik euroala liikmesriigid tohivad kord aastas emiteerida 2-eurose nimiväärtusega mälestusmündi. Sellistel müntidel on samad tunnusjooned ja omadused ning sama ühine külg nagu tavalisel 2-eurosel mündil. Eriliseks muudab need mündid mälestust jäädvustav motiiv rahvuslikul küljel. Mälestusmüntide nimiväärtus tohib olla ainult 2 eurot. Need kehtivad seadusliku maksevahendina kogu euroalal ja on kasutusel võrdselt kõigi ülejäänud euromüntidega.
Neumünster
Neumünster rajati 1127. aastal Oldenburgi piiskopi Vizelini poolt.
2-eurone münt
Mälestusmündid
Enamik mälestusmünte tähistab ajaloolisi või kaasaegseid sündmusi. Esimese 2-eurose mälestusmündi emiteeris 2004. aastal Kreeka Ateena olümpiamängude auks.
Müntide kujunduse ja väljaandmise eest vastutavad euroala liikmesriigid. Euroopa Keskpanga ülesandeks on kinnitada nii mälestusmüntide kui ka kõigi teiste väljaantavate müntide maksimaalne emissioonimaht.
Viited
€
Pältre
Pältre (varem Pärtli) on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda.
Vaatamisväärsusi
Pältres kasvab Pältre lühterkuusk. See kasvab Pältre-Viitka tee ääres, Pältre külast 1,5 km Vastseliina poole, teelt 60 meetrit eemal metsas.
Pältre Uibumägi: 215 m, näha Nipernaadi filmimiskoht ja püha Pargimägi.
Supilusikas
thumb|Supilusikas thumb|Hiina portselanlusikad Supilusikas on supi söömise jaoks mõeldud lusikas.
Tänapäeval mõistetakse supilusika all peamiselt kahte tüüpi lusikaid. Lääne traditsioonis on supilusikas suuruselt sarnane dessertlusikaga, kuid sügavama ja ümarama kahaga. Tänapäeval valmistatakse lusikaid peamiselt roostevabast terasest või hõbedast, ajalooliselt on lusikaid tehtud ka puidust või sarvest. Euroopa supilusika kuju ja suurus muutus 19. sajandil enam-vähem standardseks.
Kokanduses kasutatakse supilusikat ka ainete mõõtmisel (supilusikatäis, lühend spl; võrdub 15 ml).
Teine tüüp on lameda põhjaga keraamiline Hiina supilusikas. Hiina supilusikad on kindla kujuga, aga nende suurus ei ole alati ühesugune, mistõttu leidub peaaegu väikese taldriku suurusi supilusikaid.
Lõpe
Lõpe
Vana-Pärnu piiskopilinnus
Vana-Pärnu linnus oli Saare-Lääne piiskopi residents, mis asus Vana-Pärnu linnas Sauga jõe paremal kaldal.
Linnus rajati 1251. aastal, kui Saare-Lääne piiskop Heinrich I otsustas ehitada Pärnu jõe suudme lähedale oma peakiriku ja muutis selle asula omale residentsiks. Seda oli ta kuni aastani 1263, kui leedulased Žemaitija valitseja vürst Treniota juhtimisel, selle vallutasid ja maha põletasid.
Linnuse asupaigas 1965. aastal tehtud proovikaevamised olulisi uusi tulemusi ei andnud, kuid kinnitasid varasemaid, nii rootsiaegseid kui ka 19. sajandil tehtud mõõtmisi. Endised linnuse müürid asuvad maapinnast 1,5–1,8 meetrit allpool. Toomkiriku lääne ja lõuna müürid on laotud tellistest ja põllukividest. Seinte paksus ulatub 2–2,5 meetrini.
Kaevamised kinnitasid, et tegemist olid kastell-linnusega mis sarnaneb Haapsalu linnuse algkavandiga. Vana-Pärnu linnuse ühes tiivas asus toomkirik. Teised kaks tiiba olid madalamad ja kohandatud eluruumideks.
Ole Nydahl
Ole Nydahl (sündinud 19. märtsil 1941 Kopenhaagenis) on tuntud lääne budist, laama, XVI Karmapa õpilane ja lääne-maailmas tunnustatud budismi propageerija ja õpetaja. Ole Nydahli esimene guru oli Lopon Tsechu Rinpoche kagjü koolkonnast. Vastavalt Ole Nydahli enda väidetele kohtas ta XVI Karmapad Rangjung Rigpe Dorjed oma naise Hannah Nydahliga esimest korda 1969. aasta detsembris ning nad olid tema esimesed õpilased läänemaailmast.
Maateaduste mõisteid (C)
Sellele leheküljele on koondatud lingid maateaduslikele artiklitele, mille pealkirjad algavad C-tähega.
Aleksei Nikolajevitš
pisi|Aleksei Nikolajevitš Aleksei Nikolajevitš (30. juuli / 12. august 1904 – 17. juuli 1918) oli Venemaa viimase keisri Nikolai II poeg ja troonipärija. Ta tapeti bolševike poolt koos perekonnaga Jekaterinburgis.
Aleksei põdes hemofiiliat ehk vere hüübimatust. Seetõttu oli iga verejooks talle eluohtlik ning ta oli pidevalt haige. Tema olukorda suutis mõistatuslikul viisil parandada vaid Grigori Rasputin, kes suures osas just tänu sellele saavutas Vene poliitikas väga suure mõju.
On väidetud, et Aleksei tegelikult pääses bolševike korraldatud tsaaripere hukkamisest eluga. Fjodor Semjonov uskus oma elu lõpuni, et tema on Aleksei. Et ta elas Nõukogude Liidus, siis paigutati ta vaimuhaiglasse.
1998. aastal kanoniseeris vene õigeusu kirik Aleksei ja tema perekonna.
1913–1917 oli tema järgi nimetatud Väike-Taimõri saar Laptevite meres. Kirna vald Türi kihelkonnas oli aastail 1916–1917 tema järgi nimetatud Aleksei vallaks.
Louis IV
Tema isa, Charles III kukutati troonilt 922. aastal ning ema otsustas poja oma kodumaale pakku viia. Seetõttu sai Louis hüüdnimeks Meretagune (d'Outremer ehk Transmarinus). 936 kutsuti ta ülikute poolt Lääne-Frangi troonile, kuid peagi sattus ta mitmetesse feodaaltülidesse ning 939. aastal lisandus ka konflikt Lotringi pärast Ida-Frangi ehk Saksa kuninga Otto Suurega. Viimane vastuolu lahenes küll rahumeelselt, sest Louis abiellus Otto õe Gerbergaga, kellega sai kaheksa last, ka troonipärija Lothari.
954 kukkus Louis IV hobuselt ning suri.