cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Merereisija õigused
Hüvitise nõudmine seoses reisi hilinenud saabumisega
Kohus on vastanud küsimusele, kas reisijal, kes on otsustanud lasta hüvitada piletihinna või muutnud marsruuti vastavasse lõppsihtkohta jõudmiseks esimesel võimalusel või hilisemal kuupäeval (artikkel 18), on õigus nõuda hüvitamist seoses reisi hilinenud saabumisega (artikkel 19) , kui vedaja on tühistanud reisijateveoteenuse.
Otto Walther
Ta sündis aastal 1888 Harmil. 1906. aastal lõpetas ta Keiserliku Nikolai I Gümnaasiumi ning aastatel 1907–1911 õppis Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Aastatel 1911–1912 oli taprooviaastal Lüganuse Ristija Johannese koguduses Carl Ferdinand Sigismund Waltheri ja Haljala Püha Mauritiuse koguduse õpetaja Konstantin Leodimir Willingeni juures. Ordineeriti 18. augustil 1912 Tallinnas õpetajaks.
Merereisija õigused
Hüvitise nõudmine seoses reisi hilinenud saabumisega
Vastuse raskuskese paikneb reisija õiguses vedamisele. Reisijaveoteenuse tühistamise käigus tekib reisijale õigus valida lepinguliste suhete jätkamise (marsruudi muutmine) ja lepinguliste suhete lõpetamise vahel (piletihinna hüvitamine). See tähendab, kui reisija valib marsruudi muutmise, soovib ta jätkuvalt veoteenuse osutamist ega loobu seetõttu oma õigusest vedamisele lõppsihtkohta. Muidu kaotab ta oma lõppsihtkohta vedamise õiguse. Seega on reisijal õigus nõuda hüvitamist seoses reisi hilinenud saabumisega ainult siis, kui otsustatakse muuta marsruuti lõppsihtkohta jõudmiseks.
Alternatiivne veoteenus ja lisakulude kandmine
Liikmesriigi kohus on palunud Euroopa Kohtul analüüsida, kas reisijateveo tühistamisel ja samal laevaliinil veoteenuse puudumisel on vedaja kohustatud pakkuma reisijale alternatiivset veoteenust, mida osutatakse teisel teekonnal või kombineerituna teiste transpordiliikidega nagu maantee- või raudteevedu. Teiseks, kas vedaja on sel puhul kohustatud kandma võimalikud lisakulud. Kohus on ammendava vastuse andmiseks tõlgendanud kolme olulist mõistet: marsruudi muutmine lõppsihtkohta jõudmiseks, ilma igasuguse lisatasuta, võrreldavatel tingimustel ja esimesel võimalusel.
Otto Walther
Aastatel 1918–1924 oli ta luterlik vaimulik Lääne-Preisimaal Strasburgi kreisis Grievenhofis, 1924–1925 Lääne-Preisimaal Dreidorfis (praeguse nime ja haldusjaotuse järgi Kaliskas Starogard Gdański maakonnas Pomorze vojevoodkonnas).
Merereisija õigused
Alternatiivne veoteenus ja lisakulude kandmine
Marsruudi muutmisel lõppsihtkohta jõudmiseks on vedajal teatav tegutsemisruum ning mõistliku inimese vaatenurgast tähendab see, et reisija viiakse lepingus kindlaks määratud lõppsihtkohta tingimusteta, et teekond ja transpordiliik peaksid kokku langema. Seega on vedajal lubatud pakkuda reisijateveoteenusena teistlaadi teekonda, veoteenust ümberistumisega või seotuna alternatiivsete transpordiliikidega nagu maantee- või raudteevedu. Marsruudi muutmine lõppsihtkohta peab toimuma ilma igasuguse lisatasuta ehk see ei tohi tuua reisija jaoks kaasa täiendavaid kulusid. Lisakulud nagu kütuse- ja maanteemaksu kulu või kulud, mida on kantud maanteel või raudteel maismaaühenduse käigus, peab kandma vedaja. Võrreldavatel tingimustel on paralleelne mõistega rahuldavatel tingimustel ning selle käigus kõrvutatakse alternatiivse teenuse tingimusi esialgsete põhielementidega nagu reisi kogukestus, sihtkohta saabumise kellaaeg, täiendavate ümberistumiste arv ja pileti klass. Kohtujurist on kommenteerinud seda järgmiselt:“ Arvestades eesmärki tagada tarbijate kõrgetasemeline kaitse, ei tohi reisijat muudetud marsruuti pidi lõppsihtkohta viia mõistagi nii, et see on talle kahjulik, ning seepärast tuleb selle kindlakstegemisel, kas need tingimused on võrreldes veolepingu tingimustega „rahuldavad“, lähtuda selle reisija vaatevinklist.“ Esimesel võimalusel osutab tõsiasjale, et vedaja ei tohi pakkuda marsruudi muutmiseks võimalust kasutada ainult hilisemat mereveoteenust samal teekonnal, kuigi eksisteerivad alternatiivsed viisid, mis võimaldavad reisijal jõuda lõppsihtkohta kiiremini.
Seega on kohus tõdenud, et pidades silmas eesmärki tagada reisijate kõrgetasemeline kaitse, tuues vajadusel kaasa ebamugavuste ühetaolise ja viivitamatu heastamise, on vedaja kohustatud pakkuma marsruudi muutmist lõppsihtkohta ilma igasuguse lisatasuta võrreldavatel tingimustel esimesel võimalusel.
Piletihinna mõiste
Küsimusele, kuidas defineerida mõistet "piletihind", vastates märkis kohus kõigepealt, et määruse nr 1177/2010 artiklis 19 ei ole üheski sättes kirjas, mida tuleb mõista “piletihinna” all. Mõiste tõlgendamiseks on võetud appi artikkel 3 ja artikli 19 lõige 3. Nendest selgub, et “pilet” on defineeritud dokumendina, mis kinnitab vedaja ja reisija vahel sõlmitud veolepingu sõlmimist ühe või mitme reisijateveoteenuse osutamiseks. Artikli 19 lõike 3 põhjal võetakse hüvitise arvutamisel arvesse hind, mille reisija tegelikult reisijateveoteenuse eest tasus. Nii kohus kui ka kohtujurist järeldasid seega, et mõiste “piletihind” all tuleb arvestada kõiki teenuseid, mida vedaja kohustus reisijale makstud hinna eest osutama. Selle alla kuuluvad ka kõik lisanduvad teenused, nagu kajuti või lemmikloomade hoiukoha broneerimine. Samas märkis kohus, et vedajal ei teki reisijateveoteenusest selgelt sõltumatute teenuste osas hüvitamise kohustust, siinkohal tõi kohus näiteks reisiagendile broneerimisel makstud tasud. See kõik on loodud selleks, et reisijatele tagataks kõrgetasemeline kaitse ja see tähendab ka seda, et mõningatel juhtudel on täiesti reaalne, et ettevõtjale tekivad suured negatiivsed tagajärjed.
Erakorraliste asjaolude mõiste
Kas laeva hilinenud kohaletoimetamist võib pidada “erakorraliseks asjaoluks” määruse nr 1177/2010 artikli 20 lõike 4 tähenduses? See küsimus on äärmiselt oluline, sest kui laeva ohutut käitamist takistavad ilmastikutingimused või reisijateveoteenuse osutamist takistavad erakorralised asjaolud, mida ei oleks saanud vältida, isegi siis, kui oleks võetud kõik mõistlikud meetmed, siis vabaneb vedaja hüvitamise kohustusest. Kohus märgib, et Euroopa Kohtu praktika kohaselt võivad erakorraliste asjaolude mõiste alla kuuluda sündmused, mis oma olemuselt ei kuulu veoettevõtja tavapärasele tegevuse alla ja väljuvad tema tegeliku kontrolli alt. Kohus leidis, et laeva ehitamine ja selle tellimine on küll haruldane tegevus, kuid sellegipoolest on see omane reisijate vedaja tavapärasele tegevusele. Veotegevuse raamesse kuulub laevade korrashoid, hooldus ja ka nende tellimine. Kohtu hinnangul on laeva tellimisel selline hilinemine ettevõtjale tavapärane risk, mistõttu ei ole laeva hilinemine erakorraline asjaolu määruse nr 1177/2010 tähenduses.
Tähtajad
Määruse nr 1177/2010 artikkel 24 sätestab määrusega tulenevaid kaebusi. Esiteks on kohustatud vedajad ja terminalioperaatorid omama süsteeme või arvutiprogramme, mille juurdepääs on kergesti kättesaadav. Selle eesmärk on nimetatud määruse suhtes esitatavaid kaebusi suurema vaevata hallata ja käsitleda. Lisaks selgitab punkt 2 kaebuste esitamise tähtaega, milleks on 2 kuud alates kuupäevast, mil teenust osutati või oleks tulnud osutada. Viimane tekitab küsimusi, kas reisijal on kohustus peale hüvitise nõude esitamist esitada ka vedajale kaebus 2 kuu jooksul. Samuti tõstatab see problemaatika, kas hüvitise nõudmise ja kaebuse esitamise tähtaegu tuleb samastada. Euroopa Kohus on aga asunud seisukohale kohtuasjas C-570/19, et ei saa samastada kaebust ja reisija nõuet saada (määruse artiklis 19) ette nähtud hüvitist. Nimelt seisneb kaebuse esitamine olukorras, kus väidetakse, et vedaja on rikkunud eelnimetatud määrusest tulenevat kohustust. Seejärel on vedajal kohustus kaebus üle vaadata, andes reisijale teada kaebuse läbivaatamise edenemisest ühe kuu jooksul (kaebus on põhjendatud, tagasi lükatud või on veel käsitlemisel). Lõpliku otsuse peab vedaja edastama kaebajale kahe kuu jooksul alates kaebuse saamise päevast. Kui määrusest tulenevad hüvitise maksmise tingimused on täidetud, kuulub kaebus rahuldamisele, mis annab reisijale õiguse nõuda hüvitist. Seega ei saa samastada hüvitise nõudmise tähtaega kaebuse esitamise omaga.
Järelevalve
Määruse nr 1177/2010 artikli 25 lõige 1 näeb ette, et iga liikmesriik määrab uue või olemasoleva asutuse või asutused vastutama käesoleva määruse kohaldamise eest seoses tema territooriumil asuvatest sadamatest lähtuvate reisijateveoteenuste ja ristlustega ning seoses kolmandatest riikidest nendesse sadamatesse saabuvate reisijateveoteenustega. Antud säte on mitmeti tõlgendatav, sest ühelt poolt on võimalik seda mõista nii, et määruse kohaldamise üle peab järelevalvet pidama liikmesriik, kus toimub pardaleminek - teisest küljest aga vastupidine ehk järelevalvet teostab liikmesriik, mille territooriumil asub mahatuleku sadam. Kohtuasjas leidis Euroopa Kohus, et edasi-tagasi reisi puhul on mõlemad liikmesriigid piisavalt seotud, tagamaks antud määruse nõuetekohane kohaldamine. Edasi-tagasi veoteenuse korral on mõlema liikmesriigi sadamad nii pardalemineku kui ka mahatuleku asukohtadeks. Seega kui põhjus, miks veoteenus edasi-tagasi suunal tühistati, on mõlema liikmesriigi suhtes sama, on võimalik reisijal vältida mitmekordset menetlust erinevate riiklike täitevastutuse suhtes.
Õiguse aluspõhimõtted
Eelotsusetaotluses on esitatud ka küsimus, mis puudutab õiguse üldpõhimõtteid: võrdne kohtlemine, proportsionaalsus ja õiguskindlus. Üldpõhimõtted on loodud eelkõige eesmärgiga kaitsta kodanikke avaliku võimu eest, kui õigusruumis esinevad normatiivsed lüngad. Õiguse üldpõhimõtete konstitutsiooniõiguslikust staatusest tuleneb, et Euroopa Liidu määrused ja direktiivid (teisene õigus), mis on vastuolus õiguse alusprintsiipidega, tuleb tunnistada kehtetuks. Käesoleval juhul on küsitav, kas hüvitamisnõude alus (määruse nr 1177/2010 artiklid 18 ja 19) on kooskõlas võrdse kohtlemise, proportsionaalsuse ja õiguskindluse printsiibiga või mitte.
Võrdne kohtlemine
Irish Ferries on pidanud mereveoettevõtjatele kehtestatud kohustusi ebaõiglasteks võrreldes sarnases olukorras olevate teiste vedajatega nagu lennu- ja raudteeveoettevõtjad. Selle näitlikustamiseks on tuginetud lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise eest makstavale kahjutasude ettekirjutustele (EL määrus nr 261/2004), mille kohaselt ei ole lennufirma kohustatud hüvitist maksma, kui sellest teatatakse ette vähemalt kaks nädalat. Mereveoettevõtjatele ei ole seda ette nähtud, millest tulenevalt võib teha järelduse, et tegemist on diskrimineerimisega.
Euroopa Kohus Irish Ferries’ seisukohta ei jaga. Transpordiliigid erinevad üksteisest nii toimimisviisi, kättesaadavuse tingimuste, teenindusvõrkude jaotuse ning kasutustingimuste poolest ning seetõttu on loodud ka erisugune tarbija kaitse tase. Lisaks sellele on meritsi reisijate puhul tegemist olukorraga, kus alternatiivsete lahenduste leidmine on tunduvalt raskendatud nii sadamate, laevaliinide piiratud arvu kui ka hooaja tõttu. Arvestades eesmärki tagada meritsi reisijate kõrgetasemeline kaitse, tuleb antud olukorda kohelda asjakohaselt ehk meretransporti on vajalik eristada teistest transpordiliikidest.
Proportsionaalsus
Proportsionaalsus on printsiip, mille põhiliseks kontrollastmeks on legitiimse eesmärgi olemasolu. Nimelt peavad Euroopa Liidu õigusnormidega rakendatavad meetmed olema asjakohaste eesmärkide saavutamiseks sobivad ega tohi minna kaugemale sellest, mis on nende saavutamiseks vajalik. Seega on proportsionaalsuse põhimõte koosmõjus kaalumisega metoodiline vahend, mis aitab lahendada keerulisi kollisioone õigussüsteemis.
Eelnevalt on mainitud, et proportsionaalsus on koosmõjus kaalumisega metoodiline vahend, mis aitab lahendada keerulisi kollisioone õigussüsteemis. See tähendab, et proportsionaalsus on antud juhul abinõu, mis aitab kindlaks määrata, kas hüvitisekohustus on kooskõlas mereveoettevõtjate ettevõtlusvabaduse (Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 16) ja omandiõigusega (Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 17). Tuginedes varasemale kohtupraktikale, on ilmne, et ettevõtlusvabadus ja omandiõigus ei ole absoluutsed eelisõigused, vaid nende puhul tuleb arvestada kooskõla nende ülesandega ühiskonnas. Võttes siinkohal arvesse eesmärki tagada meritsi reisijate kõrgetasemeline kaitse ja seisukohta, et hüvitisekohustus on proportsionaalne, on kohus ka lisanud, et ettevõtlusvabadust ja omandiõigust ei ole rikutud.
Õiguskindlus
Euroopa Liidu Kohus on varem märkinud, et õiguskindluse puhul peab õigusnorm olema selge ja täpne selleks, et õigussubjektid saaksid ühemõtteliselt teada oma õigusi ja kohustusi ning võtta arvesse nende tagajärgi. Rahaliste nõuete puhul on antud printsiibi järgimine rangelt kohustuslik. Käesoleval juhul on Irish Ferries seisukohal, et esiteks puudub hüvitiste maksmiseks õiguslik alus, kuna tekkivad kohustused on ülemäära koormavad vedaja suhtes, ning teiseks on määratlemata mõiste „piletihind“ definitsioon. Siiski on kohus olnud resoluutne ning tuginedes kohtujuristi seisukohale selgitanud, et kriitika õigusliku aluse suhtes on kohatu, arvestades väite universaalset iseloomu, ning õiguskindluse põhimõtte rikkumiseks ei piisa asjaolust, et mõiste „piletihind“ on kohtu tõlgenduse objektiks. Tegelikkuses on võimalik mure lahendada alternatiivsete tõlgendusmeetodite abil.
Tähtsus
Käesolev lahend on esimene, milles paluti tõlgendada määruse nr 1177/2010 sisu. Antud kohtulahend sätestab reisijate kõrgetasemelise kaitse seoses meritsi ning siseveedel reisimisega. Otsusest tuleneb, kuidas õigesti tõlgendada määruse nr 1177/2010 artikleid 18 ning 19, 20 lõiget 4, 24 ja 25. Teadmine, kuidas eelmainitud artikleid õigesti tõlgendada, aitab kaasa tuleviku kaasuste selgemale ning kiiremale lahendamisele – kohtuotsus saab pretsedendiks sarnastele juhtudele tulevikus ning aluseks ka teistele sarnaste asjaoludega lahenditele. Samuti määrab see ära, et erinevad transpordiliigid ei ole võrdsel positsioonil.
Rakendus Eesti kohtupraktikas ja õiguses
Merereisija õigusi on Eesti kohtud vähe käsitlenud, mis võib viidata vähestele vaidlustele antud valdkonnas. Üldiselt on käsitletud merereisija õigusi Eestis võrdeliselt teiste transpordivahendite reisijatega, mille eesmärgiks võib olla võrdne kohtlemine. Seda kinnitab koroonapandeemia ajal Harju Maakohtu lahend, kus Ryanair tühistas lennureisi ning reisija soovis saada hüvitist. Kohus tugines oma lahendis määrusele nr 1177/2010, mis käsitleb meritsi ja siseveeteedel reisijate õigusi, kui ka määrust nr 261/2004, otsustades, et hagejal on õigus saada Ryanair DAC-ilt rahalist hüvitist.
Eestis reguleerib reisijate õigusi võlaõigusseaduse (edaspidi VÕS) 42. peatüki 2. jagu. VÕS ei reguleeri eraldi merereisija õigusi teistest, vaid kõike koos. Erandiks on VÕS § 824 lg 3, mille kohaselt reisijate vedamisele õhus või merel kohaldatakse käesolevas jaos sätestatut üksnes ulatuses, milles seda valdkonda ei ole seaduse või Eestile siduva rahvusvahelise konventsiooniga reguleeritud teisiti. Varem tuvastatuna reguleerib merereisija õigusi määrus 1177/2010, mistõttu tuleb kohaldada võlaõigusseaduse asemel hoopis seda. Seoses asjaoluga, et Eestis puuduvad kohtulahendid, mis oleks otseses seoses merereisija õigustega, jääb veel teadmatuks, millises ulatuses antud määrust kohaldada ning kui palju on võimalik tugineda Eestis kehtivale võlaõigusseadusele.
Yrjö Ollila
Õppis Soome kunstiühingu joonistuskoolis ja täiendas välismaal, elades üheksa aastat Pariisis, Londonis ja Roomas. Pariisis elades maalis Théâtre de l'Œuvre'i lae- ja seinamaalid. 1912. aastal liitus ta soome kunstnikest moodustunud Septemi rühmitusega. Tema kodumaistest töödest on tuntumad Soome Panga (Kansallispankki, 1927), Soome Rahvusteatri (Kansallisteatteri, 1932) ja kahe Helsingi keskkooli laemaalid.
Oletatakse, et kunstnik suri maalimisvahenditest saadud raskmetallimürgistusse. Ta on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.
Yrjö Ollila abikaasa Lyyli Ollila oli samuti kunstnik.
Otto Walther
Isiklikku
Ta abiellus 1915. aastal Viru-Nigula koguduse õpetaja Max Krause tütrega. Hiljem abiellus ta uuesti, teise abikaasa neiupõlvenimi oli von Taube.
Lotte ja kuukivi saladus
"Lotte ja kuukivi saladus" on Eesti anima- ja koguperefilm. Filmi režissöörid on Janno Põldma ja Heiki Ernits. Filmi stsenaristid: Janno Põldma, Heiki Ernits, Andrus Kivirähk. Filmi peategelane on koeratüdruk Lotte. Film esilinastus 26. augustil 2011. Filmi muusika on kirjutanud Sven Grünberg.
Kõrgõzstani Sotsiaaldemokraatlik Partei
Kõrgõzstani Sotsiaaldemokraatlik Partei on partei Kõrgõzstanis. Partei juht on Almazbek Atambajev.
Partei registreeriti 1993. aastal.
2000. aasta presidendivalimistel jäi partei kandidaat Atambajev Askar Akajevi ja Ömürbek Tekebajevi järel 6 protsendiga kolmandaks.
2004. aasta oktoobris ühines partei parlamendivalimisteks valmistudes suurema parteiga (El?).
Sotsiaaldemokraatlikul Parteil oli oluline osa 2005. aasta Tulbirevolutsioonis.
2006. aastal astus parteisse juhtiv parlamendiliige Temir Sarijev, kuid lahkus juba 2007. aastal konflikti tõttu Atambajeviga.
2007. aasta parlamendivalimistel sai partei 11 kohta, teiste seas pääses sotsiaaldemokraatide nimekirjas parlamenti Roza Otunbajeva, kellest 2009. aastal sai sotsiaademokraatide parlamendifraktsiooni juht.
Noa selga löömise müüt
pisi|1919. aasta [[Esimene Austria Vabariik|Austria postkaart, millel on kujutatud juuti, kes lööb Saksa armee sõdurile nuga selga. Keskriikide kapituleerumises süüdistati ebapatriootlikke kodanikke, sotsialiste, bolševikke, Weimari vabariiki ja juute]] Noa selga löömise müüt (saksa keeles Dolchstoßlegende) oli antisemiitlik vandenõuteooria, mida Saksamaal pärast Esimest maailmasõda laialdaselt usuti ja levitati. Teooria järgi ei kaotanud Saksa armee sõda lahinguväljal, vaid armee reetsid teatud kodanikud kodurindel: eriti juudid, revolutsioonilised sotsialistid, kes õhutasid streike ja töörahutusi, ning teised vabariiklastest poliitikud, kes kukutasid aastatel 1918–1919 Novembrirevolutsiooniga Hohenzollernid. Müüdi pooldajad mõistsid 1918. aasta 11. novembri vaherahu allkirjastanud Saksa valitsusjuhid hukka ning nimetasid neid "novembrikurjategijateks" (November­verbrecher).
Kõrgõzstani Sotsiaaldemokraatlik Partei
Partei toetab parlamentaarset riigikorda ja propageerib sotsiaalse suunitlusega arengut.
2010. aasta parlamendivalimiste eelse küsitluse põhjal oli parteil enam kui 10% valijate toetus, mis tähendas, et partei oli üks populaarsemaid.
Oktoobris läbi viidud valimistel oli partei edukas riigi põhjaosas ja sai Ata Džurti järel paremuselt teise tulemuse. Detsembri keskpaigas sõlmitud valitsuskoalitsioonis sai valitsusjuhi koha Atambajev.
NSV Liidu Meditsiiniteaduste Akadeemia
NSV Liidu Meditsiiniteaduste Akadeemia (vene keeles Академия медицинских наук СССР) oli Nõukogude Liidu kõrgeim meditsiiniline teadusorganisatsioon, üks riiklikke teadusakadeemiaid. Eksisteeris aastatel 1943–1991.
Akadeemia loomise idee kuulus tollasele NSV Liidu tervishoiu rahvakomissarile Georgi Miterjovile ja Punaarmee peakirurgile akadeemik Nikolai Burdenkole. Akadeemia alusdokumentide ettevalmistamisel osales arutelus ka Punaarmee sõjalis-sanitaarse valitsuse ülem Jefim Smirnov. Akadeemia asutati 30. juulil 1944 NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu määrusega NSV Liidu Tervishoiu Rahvakomissariaadi juurde. Liikmeteks kinnitati 56 arstiteadlast.
Pärast Nõukogude Liidu lagunemist kujundati akadeemia 1992. aastal Venemaa Föderatsiooni presidendi seadluse alusel ümber Venemaa Meditsiiniteaduste Akadeemiaks.
pisi|150px|[[Nikolai Burdenko]]
Akadeemikuid
pisi|240px|[[Jevgeni Pavlovski]]
Martin Vučić
Martin Vučić (Мартин Вучиќ; sündinud 7. augustil 1982) on Põhja-Makedoonia laulja.
2005. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Makedooniat lauluga "Make My Day".
Tallinna Majaomanike Pank
Tallinna Majaomanike Pank (Tallinna Majaomanikkude Pank) oli Eestis tegutsenud kommertspank.
Krediidiasutus alustas tegevust Tallinna Majaomanikkude Krediitkassana.
Pank alustas tegevust 2. veebruaril 1924 kindlustusseltsi Eeks ruumides Lai tänav 1 ja hiljem Harju tänav 29 ja Vabaduse väljak 10 (hoone algne aadress oli Harju tn 45). Panga esimene peakoosolek toimus 1924. aasta 20. jaanuaril, kus valiti panga juhatusse Johannes Mürk, juhatuse esimehe asetäitja A. Abram, J. Kivisild, Johann Umblia ja J. Soonike.
Ata Meken
Sotsialistlik Partei "Ata-Meken" ('Isamaa') on Kõrgõzstani partei, mida juhib Ömürbek Tekebajev.
Tallinna Majaomanike Pank
Panga nõukogusse valiti Herman Soone, N. Kiiblik, K. Uusmann, Johan Õunapuu, J. Saumann ja M. Tensing.
Ata Meken
Partei asutati 1992. aasta lõpus konservatiivsest parteist Erkin Kõrgõzstan eraldunud liberaalide ja tsentristide poolt. Tänast nime kannab 1998. aastast alates.
Tallinna Majaomanike Pank
1934. aastal kinnitati linnavalitsuse poolt insener Elmar Lohki poolt valmistatud osaühisus „Majaomaniku“ Majaomanikkude pangamaja plaan. Uus pangahoone, mis rajati Harju tänava ja Vabadusplatsi nurgale, Vabadusplatsi serval. Maja on ühest tiivast seitsme- ja teisest neljakordne, pangamajasse kavandati ka ruumid Tallinna Majaomanike Seltsile ja kindlustusselts „Eeks-Majale“. Ehitustööde tehniliseks juhiks oli insener Aleksander Martin, ehitusmaterjalide muretsemine ja majanduslik juhtimine oli T./Ü. „Maja“ ülesandeks.
Ata Meken
Partei pääses parlamenti nii 1994. aastal (5 kohta) kui 2000. aastal (2 kohta). 2007. aasta parlamendivalimistel parlamenti ei pääsetud.
Parteijuht Tekebajev kandideeris 2000. aastal presidendiks ning sai 14% häältest. 1995. aastal kõrvaldas Ülemkohus ta kandidaatide seast. Pärast Tulbirevolutsiooni oli Tekebajev 2005. aasta märtsist 2006. aasta veebruarini parlamendi esimees, kuid loobus kohast president Kurmanbek Bakijeviga vastuollu minnes.
Pärast Bakijevi kukutamist 2010. aasta aprillis oli Tekebajev juulini ajutise valitsuse asepeaminister.
Partei nõuab majandusreforme ja demokraatiat, seda peetakse vasaktsentristlikuks.
2010. aasta oktoobris peetavatel parlamendivalimistel ennustati Ata-Mekenile tulemust 10 kuni 12 protsendi ringis, kuid vaid mõneprotsendilist toetust riigi lõunaosas. Nädal aega enne valimisi korraldatud küsitluse andmetel oli Ata-Meken Kõrgõzstani populaarseim partei. Valimistel kogus partei 5,49% häältest ja sai viienda parlamenti pääsenud erakonnana 120-liikmelises parlamendis 18 kohta.
Ata Meken osales 2012. aasta septembrist 2014. aasta märtsini valitsuskoalitsioonis koos Sotsiaaldemokraatliku Partei ja Ar-Namõsiga. Lahkus koalitsioonist tehes peaminister Džantörö Satõbaldijevile etteheiteid seoses allilmaliidri vanglast vabastamise ja riigist põgenemise ning Kumtori kullakaevandusprojektiga.
Pöördjärjestusega hulgafraas
Pöördjärjestusega hulgafraas on fraas, kus hulgafraasi tavapärane sõnade järjekord on ümber pööratud, nii et hulgasõna ehk kvantor on pärast laiendit.
Arvsõnafraasi pööratud sõnajärg
Näiteks:
Minna oli veel kilomeetrit kümme tähenduses 'umbes kümme kilomeetrit'.
Kohale tuli inimest kakskümmend 'umbes kakskümmend inimest'.
Pöördjärjestus ühiknimisõnaga hulgafraasis
Ühiknimisõnaga hulgafraas on arvsõnafraas, milles hulgasõna on ühiknimisõna (pea, hing, inimene, isik, tükk, õis jms), mis tähistab spetsiaalselt selle hulga üht elementi ja laiend on nimisõnafraas või juhuhulka märkiv nimisõna.
Näiteks:
Kohale oli tulnud mõnikümmend inimest valitsuse toetajaid ja teist samapalju vastaseid.
Palun mulle kümme õit neid roose (seal).
Ühiknimisõnaga hulgafraasides asub hulga nimetus tavaliselt hulgasõnast eespool. Sellised fraasid esinevad ühtse fraasina harva.
Kohale oli tulnud valitsuse toetajaid mõnikümmend inimest ja vastaseid teist samapalju.
Palun mulle neid roose kümme õit.
''Valitsuse toetajaid oli kohale tulnud mõnikümmend (inimest). Neid roose palun mulle kümme (õit)''.
Ühiknimisõnafraas saab esineda vaid juhul, kui arvsõna või arvsõnalise asesõnaga on märgitud ära ühikute arv.
Arvsõna puudumisel on lause grammatiliselt vale, kuigi peaks tähendama sama, mid lause, kus arvuks on üks.
''
Pöördjärjestus nimisõnalise ja määrsõnalise hulgasõnaga fraasides
Pöördjärjestus hulgafraasis võimaldab muuta lause teatestruktuuri.
Nimisõnalise ja määrsõnalise (v. a täis ja tulvil) hulgasõnaga fraasid ei võimalda pöördjärjestust ühtse fraasi piires, küll aga lahkfraasina.
Näiteks:
Aega oli jäänud veel aasta, vrd Aasta aega oli veel jäänud.
Raha oli meil kõigil vähe, vrd Meil kõigil oli vähe raha.
Lahkfraasiga on tegu ka juhul, kui nimisõna paikneb vahetult hulgasõna ees. Seda näitab võimalus paigutada fraasi komponentide vahele muid lauseelemente.
''Ma soovin neid pükse kaks paari. – Ma soovin neid pükse kaasa võtta kaks paari.
''Mul jäi aega paar tundi. – Mul jäi aega üle paar tundi.''
Hulgafraasi tavapärane sõnajärg
Laual on [klaas piima]
Koopiaid jagus [vaid kuuele tudengile]. Vaagen on [värskeid puuvilju täis]
[Pahameelt tulvil] kirjade saabumine ei tahtnud lõppeda. Vaagen on [täis värskeid puuvilju]
Kirjad, (mis olid) [tulvil pahameelt], ärritasid teda kõvasti. Keelatud esemeid avastati [üheksanda klassi õpilastest kahel], vrd Keelatud esemeid avastati [kahel üheksanda klassi õpilastest]
[Uutest hoonetest kolmandikul] on tuvastatud tõsiseid puudusi, vrd [Kolmandikul uutest hoonetest] on tuvastatud tõsiseid puudusi.
Kirjandus
M. Erelt, R. Kasik, H. Metslang, H. Rajandi, K. Ross, H. Saari, K. Tael, S. Vare. ''Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri.'' Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, 1993
Johann Kollowrat
pisi|Johann Kollowrat Johann Nepomuk Karl Joseph Graf von Kollowrat-Krakowsky (21. detsember 1748 – 5. juuni 1816) oli Tšehhi aadlik, Austria väejuht ja feldmarssal.
Varajane elu
vasakul|pisi|154x154px|Michael von Melas Johann Kollowrat sündis 21. detsembril 1748 Prahas. Lapsepõlves sai ta oma vanematekodus jesuiidist õpetaja käest haridust, kuni määrati 1766. aastal tragunirügemendis N. 37 nooremleitnandiks, mille inhaber tema onu oli. Kaks aastat hiljem ostis ta endale kaptenikoha Ungari jalaväerügementi N. 34, mis paiknes Prahas. Tol ajal teenis ta koos ka tulevase ratsaväekindrali Michael von Melasega ning neist said eluaegsed sõbrad.
Rügemendi koosseisus osales Kollowrat ka Baieri pärilussõjas, kuid erilist lahingutegevust ei näinud. Peale sõja lõppu viidi rügement Ungarisse. Kollowrat edutati 1787. aastal ooberstleitnandiks ning järgmisel aastal ooberstiks, olles tol ajal seni noorim selle autasu saaja Austria armees. Samal aastal alanud Austria-Türgi sõjas juhatas Kollowrat jalaväerügementi N. 19 ning näitas selles rollis üles suurt oskuslikkust, saades tunnistust ka Austria feldmarssal Ernst Gideon von Laudoni käest.
30. septembril 1789 toimunud Belgradi piiramisel juhatas Kollowrat kolmandat rünnakukolonni. Kolonni juhatades sai ta peast haavata ning viidi kanderaamil lahinguväljalt minema. Tema kolonn oli siiski läbimurde saavutanud ning surus türklased tagasi. Laudon kiitis Kollowrati jällegi ning sama 9. oktoobril edutati ta kindralmajoriks. Kollowrati juhtida anti järgmiseks üks Böömimaal paiknev brigaad. Kollowrat oli kuni 1791. aastani Belgradi kuberner, mil linn peale Sistova rahu sõlmimist türklastele üle anti.
Osales Prantsuse revolutsioonisõdades
1792. aasta jaanuaris viidi Kollowrat üle kahuriväkke ning ta sai 2. kahurirügemendis inhaberiks. Ta osales sõjategevuses Prantsuse Esimese Vabariigi vastu ning paistis välja väga eduka ja oskusliku kahurieksperdina. 20. mail 1795 ülendati Kollowrat feldmarssal-leitnandiks ning määrati krahv Clerfayti armee kahuriväeülemaks. Selles ametis jagas ta laskemoona erinevatele garnisonidele ning mängis suurt rolli ka kahuripatareide lahingus kasutamises. Tema suurimaks oskuseks oli logistika ning lisaks oli ta kahuriväe ohvitseride seas ka populaarne. Hiljem osales ta Kehli piiramisel. Piiramise juhataja, Maximilien Antoine Baillet de Latour, pani tähele, kui kiiresti Kollowrat piiramiskahurid üles seadis ning kirjutas tema kohta kiituskirja. 15. mail 1797 autasustati Kollowrati Maria Theresia militaarordeni komtuuriristiga. 28. oktoobril 1800 edutati ta kahuriväekindraliks.
12. aprillil 1801 võeti Kollowrat sõjanõukokku ning sai järgmisel päeval riiginõunikuks. 21. aprillil sai ta jalaväerügemendi N. 36 inhaberiks. 1803. aastal sai ta Böömimaa kuberneriks.
Osalus Napoleoni sõdades ja hilisem elu
1805. aastal võttis ta osa kolmanda koalitsiooni sõjast Prantsuse keisririigi ja selle keisri Napoleon I vastu. Pärast 1805. aasta katastroofilisest Ulmi lahingust põgenemisest võttis Kollowrat osa Austerlitzi lahingust. Lahingus juhatas ta neljandat kolonni, mis võitles liitlaste tsentris. Peale lahingut tegeles ta Böömimaal korra hoidmisega.
Opioidiepideemia
alt=Surmajuhtumid, mida on põhjustanud opioidiepideemia|pisi|350x350px|Ajajoon opioidide põhjustatud surmajuhtumitest Ühendriikides aastate lõikes Opioidiepideemiaks nimetatakse olukorda, kui sõltuvust tekitavad opioide sisaldavad retseptiravimid (peamiselt tugevatoimelised valuvaigistid) põhjustavad väärtarvitamise (misuse) ning kuritarvitamise (harmful use) tagajärjel märkimisväärseid meditsiinilisi, sotsiaalseid ja majanduslikke kahjusid, sealhulgas suurenevad märgatavalt üledoosist tingitud äkk -ja juhusurma juhtumid.
Johann Kollowrat
Osalus Napoleoni sõdades ja hilisem elu
Kollowrat osales ka Wagrami lahingus, mille teisel lahingupäeval (6. juuli 1809) ründas enda ja Johann von Klenau kolonnidega Prantsuse vasakut tiiba. Austerlaste rünnak aga peatati ning peale ülejäänud armee ebaedu oli ka Kollowrati kolonn sunnitud taganema.
Opioidiepideemia
Opioidid on erinevad ja väga tugevad valuvaigistid, näiteks oksükodoon (tavaliselt müüakse kaubamärkide all OxyContin ja Percocet), hüdrokodoon (Vicodin, Norco) ja väga tugev valuvaigisti fentanüül, mida sünteesitakse sarnaselt teiste opiaatidega nagu oopiumist saadud morfiin ja heroiin. Miks fentanüülist saadakse surmavaid üledoose? Fentanüül on umbes 80–100 korda tugevam kui morfiin ja 40–50 korda tugevam kui farmatseutilise kvaliteediga 100 protsenti puhas heroiin, seetõttu on üledoseerimine ja surmad nii sagedased. Isegi juhuslik kontakt kasutatud fentanüüliplaastriga võib lapse tappa. Nende ainete tõhusus ja tugevus ning ka kerge kättesaadavus on vaatamata nende suurele sõltuvus- ja üledoosiriskile muutnud need levinuks nii raviprotseduuridel kui ka meelelahutuslike narkootikumidena. alt=molekulaar|pisi|400x400px|Fentanüüli süntees Opioidid on efektiivsed ägeda valu ravimisel, kuid vähem kasulikud kroonilise (pikaajalise) valu ravimisel, kuna riskid kaaluvad sageli kasu üles. Peamine risk on väärkasutamine ja kuritarvitamine. Rahustava toime tõttu piklikaju hingamiskeskusesse võivad opioidid suurtes annustes põhjustada hingamisdepressiooni ja hingamispuudulikkust ning surma.
Ülemaailmne pandeemia
Ülemaailmse pandeemia risk on opioidide kättesaadavust mõjutanud kogu maailmas. Aastas sureb maailmas ilma valu vaigistamata umbes 25,5 miljonit inimest, sealhulgas 2,5 miljonit last, paljud neist juhtudest esinevad madala ja keskmise sissetulekuga riikides. Valu leevendamise kättesaadavuse erinevused on eri riikides praegu märkimisväärsed. USA toodab või impordib 30 korda rohkem valuvaigisteid kui vaja. Madala sissetulekuga riigid, näiteks Nigeeria, saavad vähem kui 0,2% vajaminevast ja maailma rikkaimate riikide 10% kasutab 90% kogu maailma morfiinist. Ameerika opioidiepideemia on põhjustanud opiofoobia, mis segab mõnede Lääne seadusandjate ja heategevusorganisatsioonide esindajate vahelist vestlust “narkootikumide retoorikavastase sõja” vastuvõtmisest, et olla vastu opioidide kättesaadavuse suurendamise ideele teistes riikides, kartuses, et välismaal algavad sarnased opioidiepideemiad. USA moodustatud seireagentuur International Narcotics Control Board (INCB) on sõltuvuse ennetamiseks ja opioidide meditsiiniliseks kasutamiseks piisava kättesaadavuse tagamiseks koostanud opioidide juurdepääsetavust piiravad näidisseadused, mida see julgustab riike kehtestama. Paljud neist seadustest mõjutavad märkimisväärselt madala sissetulekuga riike; näiteks otsustas üks näidisseadus, et opioide võivad pakkuda ainult arstid, mis piiras opioidide kättesaadavust vaesemates riikides, kus arste oli vähem.
Johann Kollowrat
Osalus Napoleoni sõdades ja hilisem elu
Hiljem aitas ta kaasa Böömimaa kaitsele ning edutati 10. septembril 1809 feldmarssaliks. Peale seda ta enam oma halvenenud tervise tõttu lahingutegevuses ei osalenud. Siiski organiseeris ta 1813. aasta sõjakäigu ajal haavata saanute hooldamist. Oma töö eest autasustasid nii Austria kui ka Prantsuse valitsejad teda medalitega.
Opioidiepideemia
Ülemaailmne pandeemia
2018. aastal kritiseeris Hiina riikliku uimastikomisjoni juhataja asetäitja Liu Yuejin USA turu rolli opioidide nõudluse suurendamisel. Meditsiiniuudiste sait STAT teatas 2016. aastal, et kuigi USA-sse smugeldatud heroiini peamiseks allikaks on Mehhiko kartellid, pakuvad Hiina tarnijad nii toores fentanüüli kui ka selle tootmiseks vajalikke seadmeid. Briti Columbias avastas politsei labori, kus valmistati iga kuu 100 000 fentanüüli pille, mida nad vedasid Alberta Calgarysse. 2015. aastal üledoseeris Calgary piirkonnas 90 inimest. Lõuna-Californias paljastasid föderaalagendid kodus töötava kuue pillipressiga narkolabori; iga masin oli võimeline tootma tuhandeid tablette tunnis. Aastal 2018 suri naine Londonis pärast tramadooli retsepti saamist Prahas asuvalt veebiarstilt, kes polnud oma haiguslugu arvesse võtnud. Suurbritannia seadusandjad tunnistasid, et selle kordamise peatamiseks ei saa midagi teha. The Timesi reporter sai 2019. aasta septembris osta viiest veebiapteegist opioide ilma perearstiga ühendust võtmata, täites veebipõhise küsimustiku ja saates oma passi koopia. Tegu on epideemiaga, mis toidab ravimitööstuse huve, mida näitavad ka ravimitööstuse investeeringud opioididega seotud ravimite turustamise kohta. Retseptiga ostetavate opioidide levitajad nagu AmerisourceBergen, Cardinal Health ja McKesson ning ravimitootja Teva Pharmaceutical on peamised levitajad, kes käitlevad umbes 90% USA retseptiravimitest. Ohio ja Summiti maakonnad süüdistasid eelpool mainitud ettevõtteid üleriigilise opioidikriisi õhutamises. Valitsuse andmetel oli opioididega seotud umbes 400 000 USA üledoosiga seotud surmajuhtumit aastatel 1997–2017. Suur opioiditootja on veel Iisraelis asuv ravimitootja Teva. Ühendriikide 2015. aasta opioidiepideemia läks Valge Maja hinnangul maksma 504 miljardit dollarit ehk veidi üle poole triljoni dollari. Majandusnõunike kogu märkis oma analüüsis, et epideemia maksumus oli enam kui kuus korda senistest hinnangutest kõrgem. Varasemad hinnangud ei peegeldanud analüüsi kohaselt tugevate, kuid sõltuvust tekitavate valuvaigistite põhjustatud surmajuhtumite tegelikku arvu (BNS, 2017).
USA 45. president Donald Trump kuulutas opioidipruukimise riiklikuks tervishoiualaseks hädaolukorraks. Valitsuse hinnangul sureb Ühendriikides opioidisõltuvuse tõttu iga päev ligi sada inimest.
Johann Kollowrat
Osalus Napoleoni sõdades ja hilisem elu
Johann Kollowrat suri 5. juunil 1816 Prahas.
Opioidiepideemia
Ülemaailmne pandeemia
=== TOP 15 maailma suurimat biotehnoloogia ja farmaatsiaettevõtet. Tabel 1 ===
Ravi opioidisõltuvusest vabanemiseks
alt=Metadoon (Methadone)|pisi|Metadooni molekul 3D-kujul Opioidisõltuvuse raviks on asutatud kliinikuid ja tugirühmi. Lisaks on välja töötatud opioidisõltuvusest vabanemiseks ravim Suboxone.
Metadoon ja metadoonasendusravi sõltlastele
Põhiliseks ravimeetodiks opioidisõltuvusest vabanemiseks Eestis on metadoonravi. Tervise arengu instituudi (TAI) suuniste järgi peab metadoonasendusravi olema kättesaadav ka kinnipidamisasutustes viibivatele opioidisõltuvusega isikutele. Selle eesmärgiks on see, et vabaduses alustatud ravi ei tohi kinnipidamise tõttu katkeda. Eesti vanglates on metadoonasendusravi võimaldatud alates 2008. aastast. Spetsialistide sõnul viiakse metadooni abil läbi nii võõrutusravi kui ka toetavat säilitusravi, mis on pikemaajalisem ega sea eesmärgiks sõltuvusest vabanemist. Ehk siis on lubatud nö legaalne "pilvesolek", mis ei tekita teistele kahju ning on ohutum võrreldes ebaseaduslike narkootikumidega.
TAI nakkushaiguste ja narkomaania ennetamise osakonna hinnangul on opioidisõltuvus krooniline haigus, mille ravis kasutatakse mitmesuguseid ravimeid ja üheks peamiseks ravimiks on siiski ka metadoon. Metadoonil põhinev asendusravi on tõenduspõhine ning seda rakendatakse maailmas juba alates 1960. aastast. Maailma terviseorganisatsiooni hinnangul on metadoonasendusravi siiani üks kõige efektiivsemaid opioidisõltuvuse ravi meetodeid. Metadoon kuulub ka Maailma Terviseorganisatsiooni eluliste ja oluliste ravimite nimekirja.
Helmholtzi võrrand
pisi|Mittehomogeense Helmholtzi võrrandi lahendi reaalosa ehk amplituudi A kujutus Helmholtzi võrrand on Hermann von Helmholtzi järgi nimetatud lineaarne osatuletistega diferentsiaalvõrrand kujul: kus \nabla^2 on Laplace'i operaator, k on lainearv ja A on amplituud.
Võrrandi päritolu ja kasutus
Helmholtzi võrrand kerkib esile füüsikalisi nähtusi kirjeldavatates aja- ja ruumimuutujaid sisaldavates osatuletistega diferentsiaalvõrrandite lahendamisel. Näiteks eeldades igas ruumipunktis lihtharmoonilisi võnkumisi esitab Helmholtzi võrrand lainevõrrandi ajast sõltumatul kujul ja seeläbi võimaldab lihtsustada lainelevi nähtuse analüüsi keskendudes vaid normaalvõnkevormide ruumimuutlikkuse analüüsile.
Näiteks vaadeldes lainevõrrandit kujul:
Eeldades lihtharmoonilisi võnkumisi on lahendis  aja ja ruumimuutujud eraldatavad:  Asendades viimase algsesse lainevõrrandisse saame muutujad eraldada:
Muutujate eraldamise võtte kohaselt leidub antud harilikule diferentsiaalvõrrandile lahend siis ja ainult siis, kui võrrandi mõlemad pooled võrduvad konstandiga. Valides konstandiks -k^2 saame
ja
Korrutades esimest eraldatud muutujatega diferentsiaalvõrrandit A-ga saame Helmholtzi võrrandi:
Gea Rennel
Gea Rennel (sündinud 9. detsembril 1958) on Eesti diplomaat ja riigiametnik.
Helmholtzi võrrand
Võrrandi päritolu ja kasutus
Oma seotuse tõttu lainevõrrandiga kerkib Helmholtzi võrrand esile paljudes erinevates füüsika valdkondades nagu elektromagnetism, seismoloogia ja akustika.
Gea Rennel
Ta lõpetas 1984. aastal Tartu Riikliku Ülikooli geoloogia erialal diplomitööga "Põhja-Eesti platoo muldade geokeemiast" (juhendajad Valter Petersell ja Aadu Loog).
Regina Guli
Regina Guli (14. detsember 1936 – 29. detsember 2018) oli eesti tekstiilikunstnik.
Gea Rennel
1992. aastal lõpetas ta Eesti Diplomaatide Kooli diplomaatia ja rahvusvaheliste suhete erialal.
1992. aastal asus tööle Välisministeeriumi. Ta on töötanud Välisministeeriumi 1. poliitikaosakonna peadirektorina ja oli Eesti NATOga liitumise läbirääkimiste valitsusdelegatsiooni liige.
Regina Guli
Regina Guli suri aastal 2018 ning ta on maetud Metsakalmistule.
Gea Rennel
Aastatel 2003–2007 oli ta Eesti erakorraline ja täievoliline suursaadik ja alaline esindaja Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) juures Viinis. Aastatel 2007–2011 oli ta Välisministeeriumi siseauditi osakonna peadirektor. Aastatel 2011–2015 oli ta Eesti erakorraline ja täievoliline suursaadik ja alaline esindaja Euroopa Nõukogu juures Strasbourgis. 2015. aastast oli ta Riigikogu Kantselei välissuhete osakonna juhataja.
Regina Guli
Isiklikku
Tema abikaasa oli maalikunstnik Nikolai Guli.
Gea Rennel
Ta on Eesti Geoloogia Seltsi liige.
Aastatel 1972–1976 võitis ta Eesti noorte meistrivõistlustel tennises 5 kulda, 5 hõbedat ja 2 pronksi. Harrastab orienteerumist ja on Harju Orienteerumisklubi liige.
Sergei Mureiko
Sergei Jurjevitš Mureiko (sündinud 2. juulil 1970) on endine Bulgaaria maadleja.
Mureico on võistelnud rahvusvahelistel tiitlivõistlustel Nõukogude Liidu, Moldova ja Bulgaaria meeskonnas.
Klára Jarunková
Klára Jarunková (sünninimi Klára Chudíková; 28. aprill 1922 Červená Skala – 11. juuli 2005 Bratislava) oli slovaki kirjanik.
Nanoantenn
350px|pisi| Joonis 1. Spektraalne [[kiiritustihedus päikesespektris. Punane ala näitab kiiritustihedust merepinna tasemel. Merepinna tasemel on kiiritustihedus väiksem, sest, atmosfäär neelab valgust]]
Klára Jarunková
1940. aastal lõpetas ta gümnaasiumi ja töötas seejärel kaks aastat kooliõpetajana. Hiljem kolis ta Bratislavasse ning töötas linnavalitsuses, õppides töö kõrvalt kaugõppes ülikoolis filosoofiat ja slovaki keelt. 1954. aastast kuni pensionilejäämiseni 1984. aastal töötas ta huumori- ja satiiriajakirja Roháč toimetuses.
Nanoantenn
Nanoantenn on nanoskoopiline antenn (inglise keeles nantenna või optical rectenna), mida arendatakse valguse elektrienergiaks muutmiseks. Selle eksperimentaaltehnoloogia kontseptsioon põhineb alaldaval antennil (rectenna, rectifying antenna), seadmel, mida kasutatakse traadita energiaülekandeks. Alaldav antenn on spetsiaalne raadioantenn, mida kasutatakse raadiolainete alalisvooluks muutmisel.
Klára Jarunková
Põhiliselt kirjutas Klára Jarunková laste- ja noorteraamatuid, kuid kirjutas ka raamatuid täiskasvanutele ja publitsistikat.
Nanoantenn
Valgus koosneb elektromagnetlainetest, mis sarnanevad raadiolainetega, kuid on palju väiksema lainepikkusega. Nanoantenn on väga väike alaldav antenn, mis on valguslainesuurune ja valmistatud nanotehnoloogial. See toimib nagu valguse vastuvõtuanten, muutes valguse elektriks. Loodetakse, et nanoantennide massiivid võiksid edukalt muundada päikesevalguse elektrivooluks, kasutades päikeseenergiat märksa efektiivsemalt kui tavalised päikeseelemendid. Selle idee pakkus esimesena välja Robert L. Bailey aastal 1972. 2012. aastani on ehitatud vaid mõned nanoantenniseadmed ja needki vaid demonstreerivad, et selline energia muutmine on võimalik. Pole teada, kas nad võivad kunagi saada sama kuluefektiivseks kui fotogalvaaniline element.
Sergei Mureiko
Eesti maadlejatest on temaga maadelnud Helger Hallik, kes kaotas 1996 Atlantas punktidega 0–4.
Klára Jarunková
Viited
¨
Nanoantenn
Nanoantenn on elektromagnetiline kollektor, mis on loodud spetsiifiliste lainepikkuste jaoks vastavalt nanoantenni suurusele. Idaho National Laboratories (Idaho riiklik labor) on kavandanud nanoantenni, mis neelab lainepikkusi vahemikus 3–15 μm. Need lainepikkused vastavad footoni energiale 0,08–0,4 eV. Põhinedes antenniteoorial, võib nanoantenn efektiivselt neelata valgust ükskõik millisel lainepikkusel, kui nanoantenni suurus on optimeeritud sellele lainepikkusele. Ideaalis tuleks kasutada nanoantenne, et neelata valgust lainepikkuste vahemikus 0,4–1,6 μm, kuna neil lainepikkustel on rohkem energiat kui kaugetel infrapunalainetel (pikematel lainepikkustel) ning need moodustavad umbes 85% kogu päikesekiirguse skaalast (vaata joonis 1).
Nanoantennide ajalugu
Rober Bailey ja James C. Fletcher said 1973. aastal patendi elektromagnetlainete muunduri eest. Patenteeritud seade sarnanes tänapäeva nanoantennidega. Alvin M. Marks sai 1984. aastal patendi seadmele, mis kasutas submikronilisi antenne valgusenergia otsesel muundamisel elektrienergiaks. Marksi seade oli Bailey omast märkimisväärselt efektiivsem. 1996. aastal tegi Guang H. Lin ettekande resonantsvalguse neeldumisest nanostruktuuri poolt ja nähtavas piirkonnas valguse sageduse muutmisest. 2002. aastal avaldas ITN Energy Systems Inc. ettekande optiliste antennide alasest tööst koos kõrgesageduslike dioodidega. ITN kavatses ehitada nanoantennide massiivi. Kuigi neid ei saatnud edu, saadiparemini aru probleemidest, mis on seotud kõrge efektiivsusega nanoantenni ehitamisega. Uurimistöö nanoantennide teemal kestab edasi.
Nanoantennide teooria
250px|pisi| Joonis 2. Pilt näitab pinnaefekti kõrgel sagedusel. Tume ala pinna lähedal näitab elektronide voolu ja heledam ala (sisemine) näitab väikest või puuduvat elektronide voolu
Nanoantennide teooria on põhimõtteliselt sama mis alaldaval antennil, millega muundatakse mikrolained alalisvooluks. Antennile langev valgus põhjustab antennis olevate elektronide edasi-tagasiliikumise langeva valgusega samal sagedusel. Elektronide liikumine on vahelduvvool antenni vooluringis. Selle alalisvooluks muutmisel tuleb vahelduvvool dioodiga alaldada. Saadud alalisvoolu saab siis kasutada välisel koormusel. Antenni resonantsisagedus on määratud antenni füüsiliste mõõtmetega. Päikesespektri lainepikkused ulatuvad ligikaudu 0,3–2,0 μm. Seega, et alaldav antenn oleks päikesespektris efektiivseks elektromagnetiliseks kollektoriks, peavad saele mõõtmed olema suurusjärgus sadu nanomeetreid.
Kuna tüüpilises alaldava antenni teoorias on kasutatud lihtsustusi, on nanoantennidega seotud aruteludes tõstatud mitmeid probleeme. Infrapunakiirgusest kõrgematel sagedustel surutakse peaaegu kogu elektrivool juhtme pinna ligidale (skinnefekt), mis vähendab juhtme efektiivset ristlõiget.
Teine probleem on see, et dioodid ei tööta terahertside sagedusel kuigi tõhusalt. Suur võimsuskadu tuleneb kontaktmahtuvusest (tuntud ka kui parasiitmahtuvus) nii asub pn-siirdega dioodides kui ka Schottky dioodides; nad saavad efektiivselt töötada vaid sagedustel, mis on madalamad kui 5 THz. Ideaalsed lainepikkused 0,4–1,6 μm vastavad sagedustele 190–750 THz, mis on palju suuremad kui tüüpiliste dioodide võimed. Seega tuleb efektiivseks energia muutmiseks kasutada alternatiivseid dioode. Praegustes nanoantennide seadmetes kasutatakse metall-isolaator-metall- (MIM-) tunneldioode. Erinevalt Schottky dioodidele ei mõjuta parasiitmahtuvus MIM-dioode, sest need töötavad elektrontunnelmeetodil. Seetõttu on MIM-dioodid efektiivsed umbes kuni 150 THz sagedusteni.