cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Anne-Marie
Ametlik staatus pärast 1973. aastat
14. augustil 2004 külastasid Anne-Marie ja Konstantínos endist kuninglikku paleed, mis on alates 1967. aastast presidendipalee. Neid võtsid vastu Kreeka president Kostís Stefanópoulos ja Rahvusvahelise Olümpiakomitee liikmed. Sama aasta detsembris viibis terve kuninglik perekond presidendi kutsel taas Kreekas.
Töö organisatsioonides
1980. aastal asutasid Anne-Marie ja Konstantínos Londoni Hellenistliku Kooli, mis on kreeka- ja ingliskeelne kool, kus ka kuningapaari lapsed õppisid. Anne-Marie on kooli auesinaine.
2003. aastal asutasid Anne-Marie ja Konstantínos Anna-Maria Fondi rahaga, mis Kreeka valitsus neile maksis, kompenseerimaks kuningapere kaotatud maid. Fond tegeleb loodusõnnetuste, näiteks maavärinate ja üleujutuste ohvrite abistamisega. Anne-Marie on fondi president.
Ago Ruus
Ago Ruus (sündinud 4. augustil 1949 Vastseliinas) on eesti filmioperaator.
Marie-Chantal
pisi|Kreeka kroonprintsess Marie-Chantal Kreeka kroonprintsess Marie-Chantal (kodanikunimega Marie-Chantal Miller; sündinud 17. septembril 1968) on lasterõivaste disainer, Kreeka kroonprintsi Pavlose abikaasa.
Perekond ja haridus
Marie-Chantal sündis Londonis, kuid kasvas kuni kümnenda eluaastani Hongkongis. Tema ja ta õed õppisid (kuid ei lõpetanud) Institut Le Rosey erakoolis Šveitsis 1977–1982. Selle asemel lõpetas Marie-Chantal Masters Schooli New Yorgis, mis on ka erakool, ning hiljem õppis kunstiajalugu New Yorgi Kunstiakadeemias ja New Yorgi Ülikoolis.
Perekond
Marie-Chantal abiellus 1. juulil 1995 Londonis Kreeka kroonprintsi Pávlosega. Enne tseremooniat võttis ta vastu õigeusu. Paaril on viis last:
Karjäär
2000. aastal asutas printsess oma lasterõivaste ettevõtte, mis toodab rõivaid kaubamärgiga Marie Chantal LLC. Riideid müüakse Ameerika Ühendriikides, Londonis ja Ateenas.
Temalt on ilmunud lasteraamat "The Frog Prince" ("Konnast prints"), mis on ta enda illustreeritud.
Strømsgodset IF
Strømsgodset IF on Norra Drammeni valla jalgpalliklubi, mis hooajal 2011 mängis riigi kõrgliigas.
Eesti Vabariigi põhiseadus (1938)
'''Eesti Vabariigi 1938. aasta põhiseadus''' oli Eesti Vabariigi kolmas põhiseadus. See jõustus 1. jaanuaril 1938 ja kehtis de facto 21. juunini 1940, mil viimane põhiseaduslik valitsus pidas Nõukogude Liidu okupatsiooni tingimustes viimase koosoleku, de jure aga 29. juulini 1992, kui jõustus 28. juunil samal aastal rahvahääletusel vastu võetud Eesti Vabariigi neljas põhiseadus.
pisi|Francis Lieber Põhiseaduse aluseks on Francis Lieberi raamatus Rahvavabadus ja omavalitsus avaldatud riigiõiguslikud ideed. Raamat on avaldatud eesti keeles Konstantin Pätsi tõlkes 1908. aastal.
Vellavere
Vellavere on küla Tartu maakonnas Elva vallas.
Eesti Vabariigi põhiseadus (1938)
Jaanuaris 1936 tegi riigivanem Konstantin Päts Eduard Laamanile, Hugo Kukkele ja Johannes Klesmentile ülesandeks asuda põhiseaduse eelnõu esialgse kava väljatöötamisele ja selleks vajalikkude materjalide kogumisele.
Põhiseaduse juhtnöörid määrati kindlaks 23., 24. ja 25. veebruaril korraldatud rahvahääletusega, millel vastuvõetud otsuse 2. punkt kõlas, et Eesti jääb rahvavalitsuslikul alusel valitsetavaks vabariigiks, kus kõrgeim võim on rahva käes ja et Eesti riiki juhib valitav riigipea tema poolt ametisse kutsutava valitsuse ning kahekojalise rahvaesinduse tasakaalustatud koostööl.
Vellavere
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Konguta valda.
Eesti Vabariigi põhiseadus (1938)
9. detsembril 1936 nimetas riigivanem Konstantin Päts uue Põhiseaduse kava väljatöötamiseks erikomisjoni, kuhu kuulusid esimees Johannes Klesment, Karl Terras, Anton Palvadre, Ado Anderkopp, Hugo Kukke ja Eduard Laamann. See komisjon pidas 9. detsembrist 1936 kuni 29. jaanuarini 1937 kokku 45 koosolekut ja töötas välja Eesti Vabariigi Põhiseaduse eelnõu kava. Selle kava riigikaitse osa väljatöötamisest võtsid osa kindralmajor Nikolai Reek ja kolonel Oskar Plaks. Ettekandega 8. veebruarist 1937 esitas Johannes Klesment komisjoni poolt esitatud kava läbivaatamiseks Vabariigi Valitsusele, kus kava oli läbivaatamisel 12., 13., 15., 16. ja 17. veebruaril 1937 ja kus selleks ülesandeks kulus kokku üle 30 tunni.
Vellavere
Külas asub Viisjaagu järv ja Vellavere Hiiemägi.
Eesti Vabariigi põhiseadus (1938)
Põhiseaduse võttis vastu Rahvuskogu esimene koda 19. juunil 1937, 15. juulil 1937 ja 22. juulil 1937, teine koda 8. juulil 1937 ja 22. juulil 1937 ning Rahvuskogu üldkoosolek 28. juulil 1937 ning see jõustus 1. jaanuaril 1938. Riigivanem kuulutas põhiseaduse välja 17. augustil 1937 ja see avaldati Riigi Teatajas 3. septembril 1937 (Seaduste Kogu I köite 1. jaos seadusena nr 1). Ametlikud tõlked saksa, inglise, prantsuse ja vene keelde ilmusid 1937. aastal. 1938. aastal ilmus Nikolai Bleesi mitteametlik tõlge rootsi keelde.
Uue põhiseaduse järgi oli Eesti Vabariik rahvavalitsuslikul alusel valitsetav vabariik, kus kõrgeim võim on rahva käes, ja mida juhib valitav riigipea tema poolt ametisse kutsutava valitsuse ning kahekojalise rahvaesinduse tasakaalustatud koostööl. Vältimaks eelmiste põhiseaduste tasakaalustamatusest põhjustatud raskusi, täiendati riigi ülesehitust Riigikogu teise kojaga ja kutsealaste omavalitsustega.
1938. aasta põhiseadus oli Peaministri Vabariigi Presidendi ülesandeis ja Vabariigi Valitsuse eksiilis olemasolu õiguslikuks aluseks.
1938. aasta põhiseadus kaotas kehtivuse 29. juulil 1992 uue põhiseaduse jõustumisega.
Eesti keel
Eesti keel (varasem nimetus maakeel) on läänemeresoome lõunarühma kuuluv keel.
Eesti keel on Eesti riigikeel ja 2004. aastast ka üks Euroopa Liidu ametlikke keeli.
2012. aasta seisuga kõneles eesti keelt emakeelena umbes 922 000 inimest Eestis ja 160 000 mujal maailmas ning võõrkeelena 168 000 inimest. 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oskas eesti keelt 84% Eesti rahvastikust: emakeelena 895 493 inimest ehk 67% ja võõrkeelena 223 950 inimest ehk 17%.
Eesti keelel on kaks suuremat murderühma (põhjaeesti ja lõunaeesti), mõnes käsitluses eristatakse ka kirderanniku murdeid eraldi murderühmana. Liikumisvõimaluste laienemine ning põhjaeesti keskmurde alusel loodud normitud eesti kirjakeele kasutus on põhjustanud murdeerinevuste taandumise.
Nelja piirkondliku põhivariandiga lõunaeesti murderühma käsitletakse vahel ka eraldi lõunaeesti keelena. Lõunaeesti keele suurima kõnelejate arvuga võru murret ehk võru keelt käsitletakse vahel samuti omaette keelena. Setu keelt peetakse enamasti aga võru keele variandiks.
Eesti keele harukordsusi on hääliku kolm pikkusastet: lühike, pikk ja ülipikk. Eri pikkusaste võib anda sõnale eri vormi või tähenduse – näiteks /linn/, /linˑa/ (omastav kääne) ja /lin:a/ (sisseütlev kääne); või /vala/ (käskiv kõneviis sõnast valama), /vaˑla/ (omastav kääne sõnast vaal) ja /vaːla/ (osastav kääne sõnast vaal).
Võrdlevgrammatiliste uurimuste järgi on eesti keel maailma keerukamaid keeli.
Eesti keelt uuritakse Eesti Keele Instituudis, Tartu Ülikoolis, Tallinna Ülikoolis ja veel mitmes teadusasutuses mujal maailmas.
Telemargi kanal
thumb|Henrik Ibseni nimeline laev lüüsis [[Vrangfossis]]
Eesti keel
Ortograafia
pisi|vasakul|300px|Eesti tähestik Eesti keeles on kasutusel ladina kirja eesti tähestik, milles on ladina tähestikule lisatud mõned tähed. Palatalisatsiooni ega kolmandat väldet eraldi ei märgita, on ka teisi erandeid (näiteks sõna müüa [müia]).
Tähestik
Ladina alustähestikku eesti keele vajaduste järgi kohandades on saadud eesti tähestik:
Aa Bb (Cc) Dd Ee Ff Gg Hh Ii Jj Kk Ll Mm Nn Oo Pp (Qq) Rr Ss Šš Zz Žž Tt Uu Vv (Ww) Õõ Ää Öö Üü (Xx) (Yy)
Telemargi kanal
Nimi võeti kasutusele 1990. aastal. Varem räägiti kahest kanalist: Norsjø-Skieni kanal lüüsidega Skienis ja Løveidis ehitati aastatel 1854–1861, Bandak-Norsjø kanal avati aga 1892. aastal.
Eesti keel
Tähestik
Tähed f, š, z ja ž esinevad ainult võõrsõnades (nt šokolaad).
Telemargi kanal
Telemargi kanalis on 18 lüüsikambrit. Selle pikkus on 105 km ja kõrguste vahe on 72 m.
Eesti keel
Tähestik
Nimede kirjutamisel järgitakse originaalkeele kuju, s.t võivad esineda ka muud ladina kirja tähed: å, č, ā, ô, é, ù jne. Nende tähtede puhul ignoreeritakse tähestikulisel järjestamisel diakriitilisi märke.
Murded
Eesti keeles on kaks suuremat murderühma: põhjaeesti ja lõunaeesti, mõnes käsitlustes eristatakse kolmanda rühmana kirderanniku murdeid. Murderühmade erinevused ulatuvad arvatavasti läänemeresoome keelte ühisest algkeelest eraldumise aega. Murrete säilimist soodustas seotus majapidamisega, sellest tulenenud vähene liikuvus ning komme võtta naine kas oma või lähedasest kihelkonnast. Sunnismaisuse tekkega 14.–15. sajandil kitsenesid liikumis- ja suhtlemisolud. See aitas kaasa paikkondlike keelekujude eristumisele kihelkondade piires murrakutena.
Murdeala piir kattubki üldjuhul kihelkonna piiriga. On ka erandeid, kus mõne kihelkonna piires on kasutatud eri keelekujusid ning murdeala piir ei kattu kihelkonna piiriga või läbib seda.
Kohalikku murrakut on nimetatud ka keeleks laiema paikkonna, kihelkonna või koguni küla nime järgi.
Laiemate liikumisolude ning normitud kirjakeele kasutuse tõttu on 20. sajandi algusest murdeerinevused tugevasti taandunud. Kõige enam erineb kirjakeelest Võru murre, k.a. setu murrak.
Murrete liigitus
Traditsiooniliselt on eesti murdeid liigitatud järgmiselt:
Karl Pajusalu, Ellen Niidu ja Tiit Hennoste murdeliigendus on mõnevõrra erinev (keelenäited A. Saareste järgi):
1. põhjaeesti murded 1.1. südaeesti murded 1.1.1. keskmurre Eele öösse olla ööbiku laulu jealt kuuldud
1.1.2. läänemurre Eila üüsi oleja kirigiudu laulu äält kuuldu
1.1.3. saarte murre Eiile öössa olad ööbigu loulu äält kuultud
1.1.4. idamurre Eelä üüsi õlema sisaski laalu iält kuuldod
1.2. kirderannikumurded 1.2.1. rannamurre Eiilä üösse pidä olema sisokaise lauulo äält kuuldu
1.2.2. Alutaguse murre Eiile üööse piäb õlema üööbika lauulu ääld kuuldod
2. lõunaeesti murded 2.1. Mulgi murre Eilä üüse olevet kirigüüdi laulu äält kuultu
2.2. Tartu murre Eelä üüse olevat sisaski laalu elli kuultu
Vahatahvel
Et kirjutatav pind oleks vastupidavam ja selgesti loetav, segatakse vahale hulka värvaineid ja tahkumist suurendavaid lisandeid.
Eesti keel
Murrete liigitus
2.3. Võru murre Iiläq üüse ollõv sisaski laulu hellü kuulda olnuq
Vahatahvel
Soovitud tekst kantakse tahvlile krihvliga. Hiljem on võimalik pind uuesti tasandada ja kirjutamiseks taaskasutada.
Eesti keel
Murrete liigitus
Näide Setu murdest: Eeläq üüse kuuldu sisaski laulu hellü
Vahatahvel
Andmete kaitseks mahakulumise eest on tahvleid tihti seotud kahe (diptühhon) või enama (triptühhon, polüptühhon) kaupa kokku.
Säilivad materjali tõttu kõige paremini niiskes pinnases.
Eesti keel
Murrete liigitus
On kasutatud ka muid liigitusi ja nimetusi, näiteks Mari Must räägib keskmurde kirderühmast nimetuse all Virumaa maamurrakud. Setu murrakurühma on vahel loetud eraldi murdeks.
Ka sõrulased peavad oma murret iseseisvaks: koho sa lihad sedise lidrise teega, tule mo otsa peele, ma karguda sind perikse. (Kuhu sa kiirustad nii porise teega, tule mu (ree) otsa peale, ma viin sind kohale.) Eesti murded erinevad nii sõnavara, fonoloogia, morfoloogia kui lauseehituse poolest. Lõunaeesti murretes on varasem häälikuühend *pts ja *kti muutunud ts-iks, põhjaeesti murretes vastavalt ps-iks ja ks-iks. Põhjaeesti murretes kasutatakse te/de-mitmust, lõunaeesti murretes vokaalmitmust. Sisekohakäänete lõpud on murderühmades erinevad, nt seesütleva käände lõpuks on põhjaeesti murretes -s, lõunaeesti murretes -n, -hn või -h. Lõunaeesti murretes esineb eituspartikli minevikuvorm es. Võru murdes esineb vokaalharmoonia ja kasutatakse kõrisulghäälikut. Tartu murde erijooneks on tugevaastmeline vokaalmitmus. Kirderannikumurde eripära on sise- ja lõpukao puudumine paljudes vormides ning vältevahelduse (teise ja kolmanda välte eristuse) puudumine. Keskmurdes esinevad pikkade vokaalide asemel diftongid. Saarte murdes esineb õ asemel ö, läänemurdes kohati v asemel b.
Vahatahvel
Vahatahvel on kasutusel juba alates antiigist ja läbi keskaja. Leidis laialdast rakendust arvepidamises ja kaubanduses tänu lihtsale käsitsusviisile. Vaatamata teksti suhteliselt viletsale säilivusele ja võimalusele seda kergesti võltsida, on vahatahvlitel mõnikord sõlmitud isegi lepinguid. Kasutusel väga erinevates ühiskonna gruppides koolilastest kuni riigiametnikeni.
Eesti keel
Murdekeele näited
Näited kirjameeste korrastatud põhja ja lõuna kirjakeeltest:
Vahatahvel
Meile kõige lähemal on neid hulgaliselt leitud Novgorodist.
Eesti keel
Murdekeele näited
Meie iza, kes sa oled taewas, pühitsetud sāgu sinu nimi, sinu rīk tulgu, sinu tahtmine sündigu kui taewas nenda kā mā peal; meie igapäewane leib anna meile täna-päew; ja anna andeks meile meie wõlad, kui ka meie andeks anname oma wõlglastele; ja ära sāda meid mitte kiuzatuze sisse, waid peasta meid ära kurjast; sest sinu päralt on rīk, ja wägi ja au igaweste. Amen.
Meije Issa taiwan: pühhändetus sago sinno nimmi. Sinno rikkus tulgo. Sinnu tahtminne sündko, kui taiwan, nida ka ma pääl. Meije päewalikko leiba anna meile täämbä. Nink anna meile andis meija süda, nida kui ka meije andisanname ommille süüdleisille. Ning ärra saatko meid kiusatusse sisse; enge pästa meid ärra kurjast: Sest sinno perralt om rikkus, nink wäggi, nink auwustus iggawetsel ajal. Amen.
Meie ezä taiwah, pühendetüs sāgu sino nimi, sino rīk tulgu, sino tahtmine sündügu kui taiwah nīda kā mā päl; meie päiwälik leib anna meile tämbä; ja anna meile andis meie süüd, nīda kui kā meie andis anname omile südlaizile; ja ärä sāda meid kiuzatuze sisse, enge pästä meid ära kurjast; sest sino perält om rīk ja wägi ja auw igawetsel ajal. Amen.
Ajalugu
pisi|Põhja- ja lõunaeesti murrete päritolu ([[Petri Kallio järgi)]]
Eesti keel kujunes välja muinasaja lõpu paiku kahe või kolme läänemeresoome hõimumurde lähenemise tulemusena. Läänemeresoome algkeele teistest murretest olid need arvatavasti eristuma hakanud ajaarvamise vahetuse paiku. Neile hõimumurretele vastavad eesti keele suuremad murderühmad – põhjaeesti ja lõunaeesti; vahel lisatakse eraldi kirderanniku murre või murderühm. Keeleajaloolaste arvates oli ühtse eesti keele kujunemise üks ajend germaani ja ka balti keelte kasvav mõju.
Novotroitsk
Novotroitsk on tööstuslinn Venemaal Orenburgi oblastis, Novotroitski linnaringkonna keskus. Linn asub Lõuna-Uuralites Uurali jõe ääres.
Eesti keel
Lõunaeesti kirjakeele kadu ja taassünd
Enne eesti kirjakeele loomist oli lõunaeesti keelel märkimisväärne edumaa põhjaeesti keele ees. Tartumurdelise kirjakeele rajaja, Vigala, Tartu ja Sangaste kirikuõpetaja Joachim Rossihniuse (Rossiniuse) lõunaeestikeelsed katekismus, evangeeliumid ja epistlid ilmusid 1632. aastal. Põhja-Eesti vaimuliku Heinrich Stahli põhjaeestikeelsed kodu- ja käsiraamat ning eesti keele grammatika ilmusid mõnevõrra hiljem, 1637. aastal. Adrian Virginiuse lõunaeesti keelde tõlgitud "Wastne Testament" ilmus 1686. aastal, kirikuõpetaja Johann Hornungi põhjaeestikeelne "Uus Testament" aga 1715. aastal (kuid tõlgitud oli see juba 1688. aastal). Tallinna (põhja) ja Tartu (lõuna) keeled olid võrdses seisus ka ilmaliku kirjanduse poolest.
Põhja-Eesti keskosa murdel põhineva kirjakeele rajajaiks peetakse Stahli ja Hornungit, ent kindla võidu kindlustas sellele 1739. aastal põhjaeesti murdel (kesk- ja lääne-eestiliste sugemetega) põhinev Jüri kirikuõpetaja Anton Thor Helle piibli esimene tõlge. Pärast seda suurenes ka tallinnakeelse vaimuliku ja ilmaliku kirjanduse levik.
Novotroitsk
Novotroitsk on asutatud 1920ndate alguses. Linnaõigused sai 1945. aastal.
Eesti keel
Lõunaeesti kirjakeele kadu ja taassünd
19. sajandil tegelesid nii baltisaksa kui ka eesti päritolu literaadid enamasti põhjaeesti keele Tallinna murdel põhineva ühise kirjakeele arendamisega. Tartukeelsete trükiste osatähtsus langes 40%-lt sajandi algul 5%-le sajandi lõpus.
Novotroitsk
Suurim ettevõte on metallurgiakombinaat Uralski Stal.
Eesti keel
Lõunaeesti kirjakeele kadu ja taassünd
21. sajandi alguseks on kodukeelena ja taastärkava kultuurkeelena jäänud püsima vaid võru (võro) keel (ligi 75 000 kõnelejat) ja kodukeelena setu (seto) keel (üle 12 000 kõneleja). Tartu ja mulgi keele valdamine on muutunud haruldaseks, kuid 2011. aasta rahvaloenduse andmeil oli siiski üle 9000 mulgi keele ja 4000 tartu keele oskaja.
Alates 1990. aastaist on eeskätt Võrumaalt pärit aktivistid, aga ka mitu setut ja mulki oma keele kaitseks välja astunud. Nad on olnud ühtlasi seisukohal, et lõunaeesti murrete asemel tuleks kasutada mõistet lõunaeesti keel või eraldi võru (võro), tartu (tarto), setu (seto) ja mulgi keel. On tehtud jõupingutusi lõunaeesti keelte säilitamiseks, arendamiseks ja tunnustamiseks piirkonnakeeltena. Võru, setu ja mulgi keele ja kultuuri kaitseks ja arendamiseks on loodud instituudid (Võru Instituut, Seto Instituut, Mulgi Kultuuri Instituut). Võru kirjakeeles antakse välja ajalehte Uma Leht, ilukirjandust, sõnaraamatuid ja õpikuid, toimib ka võrukeelne Vikipeedia. Omakeelseid raamatuid ja läbinisti omakeelne ajaleht on ka setudel (ajaleht Setomaa) ja mulkidel (Üitsainus Mulgimaa).
Eesti kirjakeel
Eesti kirjakeel on eesti keele normitud allkeel. Normi alus on õigekeelsussõnaraamat (ÕS), mida valitsuse ülesandel koostab Eesti Keele Instituut.
Tiit Hennoste on välja toonud, et eesti keel on neti- ja kõnekeele tasemel väga kirjakeelne.
Kambja valla lipp
pisi|Kambja valla lipp Kambja valla lipp on Tartu maakonnas asuva valla - Kambja valla lipp
Noored kotkad
"Noored kotkad" on üks väheseid enne 1940. aastat valminud eesti filme, mis on peaaegu terviklikult säilinud.
17. juuni
17. juuni on Gregoriuse kalendri 168. (liigaastal 169.) päev. Juliuse kalendri järgi 4. juuni (1901–2099).
Noored kotkad
Aasta on 1918. Paljud vabatahtlikud lähevad kaitsma äsja loodud Eesti Vabariiki. Teiste hulgas astuvad Eesti Rahvaväkke kolm noormeest: üliõpilane, sepp ja talupoeg. Kolmekesi käiakse luurel ja lüüakse raskeid lahinguid. Vaenlane lüüakse pärast paljusid raskeid heitlusi tagasi. Talupoiss langeb, sepp ja tudeng aga naasevad koju. Nad on leidnud sõjateelt endale kallimad ja algab noore riigi ülesehitamine.
Kambja valla lipp
Lipp on kinnitatud 2020. aasta augustis.
Noored kotkad
Film filmiti 1927. aasta suvel Tartus Aia tänav 19 õuestuudios, Tartu tänavatel, Tartumaal, Mustvee lähedal, Värskas ja Petserimaal. Peaosades on Arnold Vaino, Amalie Konsa, Elli Põder-Roht, Vambola Kurh ja Osvald Lipp.
Kambja valla lipp
Lipu kirjeldus
Rohelisel väljal on kollast värvi püstine helihark ja seda ümbritsev viljateradest moodustuv võru. Lipu pikkuse ja laiuse suhe on 3:2.
Roheline värv sümboliseerib loodust, põllundust, noorust ja elu. Roheline on harmoonia, tunnete ja kasvamise värv. Kuldne värv sümboliseerib küpsust ja viljakust ning rikkalikku ajalugu. Kuldne on nii väärikuse, püsivate väärtuste kui ka uuenemise ja uuendamise värv.
Helihark viitab Eesti esimesele laulukoorile. Kambjast on alguse saanud Eesti koorilaul, mistõttu võib Kambjat uhkusega nimetada Eesti koorilaulu hälliks. Lisaks koorilaulu sünnipaigale on vallas hinnatud ja väga kõrgel tasemel Ülenurme muusikakool, mida samuti sümboliseerib helihark.
Viljapeasõõris olevad nelikümmend viis viljatera märgivad ära valla viis alevikku ning nelikümmend küla. Kambja valla suurim nn kullafond on oma kodukohta austavad ning seda väärindavad inimesed. Kuldne värv vapil sümboliseerib Kambja valla heal tasemel koole ning esinduslikke asutusi: Eesti lennunduskõrgkooli - Eesti lennuakadeemiat ning Kambja vallas asuvat rahvusvahelist lennujaama - Tartu lennujaama.
Noored kotkad
Film on taastatud 2008. aastal Digital Film Finlandi ja Taska Filmi koostöös.
Film taaslinastati 22. veebruaril 2008.
Etaan
Etaan (C2H6 ehk CH3CH3) on kahe süsiniku aatomiga alkaan. Etaani sulamistemperatuur on -183 °C, keemistemperatuur -88 °C. Normaaltingimustel on etaan lõhnatu ja värvitu gaas.
Etaan on metaani kõrval üks peamisi maagaasi koostisosi.
Piir
Piir on joon/piirang, mis kas eraldab kahte mõtet/asja üksteisest (eristav, vahepealne piir), on asja lõpetuseks ehk piiriks (raja, äärmine piir) või määrab asja piirid ehk on selle piiritluseks (piiritlev piir). On olemas järgmisi piire:
jne.
Tromsø IL
Tromsø Idrettslag on Norra linna Tromsø jalgpalliklubi, mis hooajal 2009 mängib riigi kõrgliigas.
Tankihävitaja
thumb|[[Norra M113 baasil tankihävitajate rühm tankitõrjeraketisüsteemiga TOW]] thumb|[[Saksamaa|Saksa tankihävitaja Kanonenjagdpanzer 1960-ndatest]]
Tankihävitaja on tankitõrje otstarbeks kohandatud või ümber ehitatud lahinguvõimeline soomusmasin.
Tankihävitajad on peamiselt kaitseotstarbelised relvasüsteemid. Tankihävitaja on varustatud tankitõrjeraketisüsteemiga, harvem tankitõrjekahuriga ning heade vaatlusvahenditega. Tavaliselt puudub soomustatud pöördtorn, mis võimaldab madalama silueti. Enesekaitseks kasutatakse kuulipildujaid ja suitsugranaadiheitjaid.
Tankitõrjesoomuki platvormiks on tavaliselt võetud soomussõiduk:
Tankihävitajad võeti kasutusele teises maailmasõjas ja neid on toodetud peamiselt Saksamaal. Viimase mudelina oli Bundeswehris kasutusel tankitõrjeraketikompleksiga HOT relvastatud tankitõrjetank Jagdpanzer Jaguar.
Sola
thumb|Sola keskus Sola on asum Norra Rogalandi maakonnas Stavanger/Sandnesi asula edelaosas. See on Sola valla keskus.
Elanike arv on 9640 (1. jaanuar 2009).
Solas asub Stavangeri lennujaam.
Maailmapilt
Maailmapilt on maailmavaateliste teadmiste süsteem, mille abil inimene tunnetab ennast ümbritsevat maailma ja näeb tegelikkust. Erinevatel ajastutel ja kultuuridel võib olla erinev iseloomulik maailmapilt. Tänapäeval on tähtis teaduslik maailmapilt, mida tihti vastandatakse mütoloogilise maailmapildiga.
P
pisi P (p) on ladina kirja täht.
Maailmapilt
Mütoloogilises maailmapildis väljendatakse teadmisi/uskumusi maailma toimimise kohta müütidena. Teaduslik maailmapilt toetub teaduses üldomaksvõetud seisukohtadele. Teaduslik maailmapilt jaguneb omakorda üldteaduslikuks, loodusteaduslikuks ja eriteaduslikuks (mingi kitsa eriala seisukohtadel põhinevaks) maailmapildiks.
P
ISO standardiga määratud ladina tähestikus on see 16. täht.
Maailmapilt
Viited
Wereldbeeld
P
IPA-s tähistab [p] helitut bilabiaalset sulghäälikut.
Uus-Lõuna-Walesi lipp
Uus-Lõuna-Walesi lipp on Austraalia osariigi Uus-Lõuna-Walesi lipp.
Valeri Blinov
Valeri Blinov (sündinud 12. augustil 1947) on eesti filmioperaator.
Enn Saar
pisi|Enn Saar (2008) Enn Saar (sündinud 4. märtsil 1944 Tallinnas) on eesti astrofüüsik, Eesti Teaduste Akadeemia liige (alates 2010).
Haridus
Ta lõpetas 1962. aastal Tallinna 21. Keskkooli ja asus 1962. aastal Tartu Riikliku Ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonna füüsika osakonnas astrofüüsikat õppima. See oli esimene kord, kui ülikool komplekteeris astrofüüsika rühma esmakursuslastest. Suure väljalangevuse tõttu pole hiljem sellist eksperimenti korratud. Ülikooli lõpetas ta 1967. aastal teoreetilise füüsika erialal.
1968. aastal astus ta Tartu Riikliku Ülikooli aspirantuuri ja kaitses 1972. aastal füüsika-matemaatika kandidaadi kraadi väitekirjaga "О неоднородностях в космологии" ("Tihedushäiritused kosmoloogias"). Ühes intervjuus on ta kommenteerinud seda nii: "Kirjutasin kandidaaditöö üldrelatiivsusteooriast ja see ongi juba kosmoloogia." Töö juhendaja oli Arved-Ervin Sapar.
1991. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis astronoomiadoktori kraadi väitekirjaga "Geometry of the large scale structure of the Universe" ("Universumi suuremastaabilise struktuuri geomeetria").
Töökäik
Tööle asus ta 1968. aastal Füüsika ja Astronoomia Instituuti Tõraveres (Tõravere observatooriumis).
Ta oli 1968–1971 Eesti NSV TA Astrofüüsika ja Atmosfäärifüüsika Instituudi nooremteadur, 1971–1975 teadur, 1975–1985 vanemteadur, 1985–1991 juhtivteadur, 1991–1992 astrofüüsika osakonna juhataja, 1992–1993 teadusdirektor, 1993–1995 peateadur, 1995–2019 Tartu Observatooriumi vanemteadur, aastast 1998 ka kosmoloogia osakonna juhataja.
Aastal 1980 töötas ta pool aastat Ameerika Ühendriikides Yale'i Ülikoolis. Sellele järgnes seitsmeaastane täielik keeld välismaale minekuks ja isegi välismaalastega suhtlemiseks (невыездной). 1980. aastast on ta olnud külalisuurija ja -professor USA-s, Taanis, Saksamaal, Suurbritannias, Itaalias, Hispaanias ja Rootsis.
Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks valiti Enn Saar 2010. aastal astronoomia alal, kuulub akadeemias astronoomia ja füüsika osakonda.
Teadustöö
pisi|Enn Saar (1982) Enn Saar tegeles oma teadustegevuse algusperioodil teoreetilise kosmoloogiaga, kuid 1970. aastate algul lülitus ta vaatlusliku kosmoloogia probleemidesse. Seejuures saadi vaatlusandmeid teistest observatooriumidest ja galaktikate kataloogidest.
1974. aastal avastasid kolm eesti astronoomi Jaan Einasto, Enn Saar ja Ants Kaasik peaaegu samaaegselt Jim Peeblesi töörühmaga USA Princetoni Ülikoolist tumeaine kroonid galaktikate ümber. Avastust kinnitas mõni aasta hiljem ameerika astronoom Vera Rubin. Tumeaine avastamine põhjustas 1970. aastate keskel suure paradigmamuutuse alguse astronoomias.
Enn Saare algatusel alustati Tõraveres universumi struktuuri arengu numbrilist modelleerimist, lähtudes sellisest universumi mudelist, kus lisaks tavalisele ja tumeainele leidub ühtlane foon, mida tänapäeval nimetatakse tumeenergiaks. Tema eestvedamisel tehtud analüüs näitas, et struktuuril on multifraktaalsed omadused.
Koostöös Hispaania, Prantsusmaa ja USA astronoomidega on Saar osalenud uute statistiliste meetodite väljatöötamisel ja rakendamisel universumi struktuuri uurimisel.
Enn Saar koostöös Elmo Tempeli Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudist ja Radu Stoicaga Prantsusmaalt, Lille'i Ülikoolist on oma viimase aja töödega välja selgitanud, et Universumi kärgstruktuur mõjutab galaktikate arengut. Uurimistöö jätkub, et välja selgitada, kas ja kuidas galaktikate pöörlemisteljed on seotud galaktikate filamentidega ning kas galaktikate endi tekkimine on seotud filamentide tekkimisega?
Ta osaleb Euroopa Kosmoseagentuuri satelliidiga Planck seotud projektis.
Ta on andnud märkimisväärse panuse tumeaine ja Universumi rakustruktuuri avastamisse. Ta on enamiku matemaatiliste meetodite autor, mida Tartu kosmoloogid ja galaktikate uurijad on rakendanud tumeaine ja Universumi ehituse uurimisel.
Alates 1970. aastate teisest poolest on Saar olnud kõigi Tõravere observatooriumi kosmoloogide juhendajaks teoreetilistes ja statistika ning arvutuste metoodika küsimustes. Tema juhendamisel on kaitstud üks kandidaadikraad ja viis doktorikraadi: Jaak Jaaniste (1978); Mirt Gramann (1990), Enn Kasak (1990), Maret Einasto (1991), Ivar Suisalu (1995) ja Elmo Tempel (2011).
Ta on Tartu Observatooriumi kosmoloogia töörühma juhtivteadur ja Eesti Astronoomianõukogu liige.
Teoseid
Ta on kirjutanud kaasautorina monograafia galaktikate jaotuse statistilistest meetoditest, mis on esimene Eesti astronoomi koostatud ülemaailmse tunnustuse pälvinud käsiraamat. Samuti on ta kahe teadusartikli kaasautor, mis avaldati ajakirjas Nature (mõlemad 1974. aastal).
Chapman & Hall avaldas 2002. aastal Enn Saare ja València Ülikooli observatooriumi astronoomi Vicent J. Martíneze kahasse kirjutatud mahuka monograafia "Statistics of the Galaxy Distribution" ("Galaktikate jaotuse statistika"), kus käsitletakse kosmoloogias kasutatavaid statistilisi meetodeid. Seda käsiraamatut kasutavad paljud maailma ülikoolid standardõpikuna.
Teaduspublikatsioone
ta on avaldanud üle 100 teadustrükise.
Alpinist-instruktor
pisi|Enn Saar [[Pamiiri ekspeditsioonil (1982)]]
Enn Saar on olnud kirglik alpinist ja tõusnud selles valdkonnas instruktori tasemele; töötanud ka Pamiiri rahvusvahelises alpinismilaagris ning tõusnud kahel korral üle 7000-meetrise mäe tippu. Alpinisti-instruktori karjääri lõpetas välismaalastega suhtlemise keeld võimude poolt pärast Ameerikast naasmist 1980. aastal.
1974. aastal võttis Saar osa traagiliselt lõppenud ekspeditsioonist Lenini mäetipule (kõrgus 7134 meetrit). Maavärina tõttu liikuma hakanud laviin mattis suurde jääprakku kolm kogenud alpinisti. Enn Saar pääses üle noatera. Neli aastat hiljem (1978) tõusis ta Pamiiris Korženevskaja tippu (7105 meetrit).
Aastatel 1973–1979 tegi Saar kaheksa tehniliselt väga rasket, 5b raskuskategooria tõusu.
Isiklikku
Enn Saar on kaluri poeg.
Enn Saar loeb meeleldi hispaaniakeelset proosat. Ta hindab väga Arturo Pérez-Reverte teoseid; tema loominguga on ta hästi tuttav.
Enn Saar on meistersportlane orienteerumises, spordiühingu Kalev meister, jooksnud Eesti koondises. Tema abikaasa oli väga tuntud orienteerumissportlane, kuulus 20 aastat Eesti koondisse ja 8 aastat Nõukogude Liidu koondisse.
Enn Saar on Veikko Saare isa.
Tasmaania lipp
pisi|Tasmaania lipp Tasmaania lipp on Austraalia osariigi Tasmaania lipp.
Ivanovo oblasti lipp
pisi|Ivanovo oblasti lipp Ivanovo oblasti lipp on Venemaa haldusüksuse Ivanovo oblasti lipp.
Ametlikult võeti lipp kasutusele 3. märtsil 1998.
Tasmaania lipp
Lipp koosneb sinisest plagust, mille vasakus ülanurgas on Suurbritannia lipp ja paremal pool keskel Tasmaania sümbol punane lõvi valgel kettal. Lipu küljepikkuste suhe on 1:2.
Ivanovo oblasti lipp
Lipu kirjeldus
Ivanovo oblasti lipuks on ristkülikukujuline kangas, mis on jagatud vertikaalselt kaheks võrdseks väljaks. Vardapoolne väli on punane, lehvipoolne sinine. Kanga alumises osas on vertikaalselt kogu lipu pikkuses kolm kitsast hõbedast lainelist joont ning lipu keskel laineliste joonte kohal on Ivanovo oblasti vapp. Lipu värvid ja kujundus ühtib vapikilbil olevate heraldiliste värvide ja metalliga.
Sümbolite tähendused
Kolm hõbedast lainelist joont tähistavad oblastit läbivat Volga jõge
10BASE5
10Base5 kutsutakse vahel ka "jämedaks netiks" (ingl Thick Ethernet, ThickWire, ThickNet) ja võrgukaabli värvuse tõttu ka "kollase kaabliga" võrguks. Võrgu füüsiliseks meediumiks on koaksiaalkaabel läbimõõduga 0,4" (=1 cm) ja lainetakistusega 50 oomi, kaabli pingenivoo on ~2,5 V. 10Base5 segmendi suurim lubatud pikkus oli 500 m, võrgu läbilaskekiirus on 10 Mbit/s.
Arvutid ühendatakse võrgukaabliga N-konnektoriga või transiivriga. Kaabli otstesse pannakse N-seeria 50 oomised terminaatorid.
Transiivrid
Arvutiga ühendatakse transiivrid kuni 50 m pikkuse AUI-kaabliga, mis ühendatakse arvuti võrgukaardi pistikupessa. Transiivrit on võimalik AUI-liidese kaudu ühendada ka otse HUBi AUI-pordiga. Ühele kaablisegmendile on võimalik ühendada kuni 100 transiivrit ja need peavad asuma üksteisest vähemalt 2,5 m kaugusel.
Jüri Garšnek
Jüri Garšnek (15. veebruar 1939 Petserimaa – 9. oktoober 1980) oli eesti filmioperaator.
Isiklikku
Tema abikaasa oli modell ja näitleja Mare Garšnek.
Queensberry
Queensberry on 2008. aastal loodud Saksamaa tüdrukutebänd.
Bänd loodi telesaate "Popstars" Saksamaa versiooni "Popstars - Just 4 Girls" seitsmendal hooajal.
Bändi debüütalbum "Volume I" anti välja 12. detsembril 2008 saksa keelt rääkivates Euroopa riikides. Sellele järgnes promosingel "No Smoke".
Esimene singel "I Can't Stop Feeling" anti välja veebruaris 2009. Video esilinastus oli 31. jaanuaril 2009 telekanali VIVA saates "NEU".
Frost
Frost on Tromsøst pärit norra elektroonilise muusika ansambel.
Duo liikmed on Aggie Peterson ja Per Martinsen. Ansambel loodi aastal 1997. Debüütalbum "Bedsit Theories" avaldati aastal 1998. Albumi väljaandmisele aitas teiste hulgas kaasa Röyksoppi laulja Torbjørn Brundtland.
NRK1
NRK1 on Norra Riigiringhäälingu (norra Norsk rikskringkasting) põhikanal. NRK1 hakkas ametlikult tööle 1960. aastal, kuid edastas telesaateid regulaarselt juba 1958. aastast.
Partido Independentista Puertorriqueño
Partido Independentista Puertorriqueño (Puerto Rico Iseseisvuslaste Partei; inglise keeles Puerto Rican Independence Party, PIP) on Puerto Rico partei, mille platvorm on üles ehitatud Puerto Rico iseseisvumise taotlemisele Ameerika Ühendriikidest. Iseseisvuslaste Partei on üks kolmest Puerto Rico suuremast parteist.
Mihhail Dorovatovski
Mihhail Dorovatovski (27. september 1925 – 3. november 1995) oli eesti filmioperaator.
Partido Independentista Puertorriqueño
Partei on asutatud 1946. aastal.
Partei juht (president) on Juan Delmau.
Põhjaterritooriumi lipp
thumb|Põhjaterritooriumi lipp Põhjaterritooriumi lipp on Austraalia haldusüksuse Põhjaterritooriumi lipp.
Victoria lipp
250px|thumb|Victoria lipp Victoria lipp on Austraalia osariigi Victoria lipp.
Queenslandi lipp
pisi|Queenslandi lipp Queenslandi lipp on Austraalia osariigi Queenslandi lipp.
Lipu sinise plagu vardapoolses ülanurgas on Suurbritannia lipp ja teise poole keskel valgel kettal osariigi tunnus (helesinine Malta rist ja selle keskel Ühendkuningriigi impeeriumi kroon).
Nikolai Repnin
thumb|Nikolai Repnin Vürst Nikolai Vassiljevitš Repnin (vene keeles Николай Васильевич Репнин) (11. märts (ukj 22. märts) 1734 Moskva – 12. mai (ukj 24. mai) 1801 Moskva) oli Venemaa diplomaat ja sõjaväelane, Riia ja Tallinna asehaldurkonna kindralkuberner 1792–1798.
Elulugu
Repnin osales Seitsmeaastases sõjas, astudes vabatahtlikuna kindralfeldmarssali Stepan Apraksini armeesse. Ta ilmutas vaprust lahingus Groß-Jägersdorfi all, Königsbergi vallutamisel ja Küstrini piiramisel. 1758 ülendati ta kapteniks, 1760 oli ta juba polkovnik ja osales Zahhar Tšernõšovi korpuse koosseisus Berliini vallutamises. 1762 ülendati ta kindralmajoriks ja 22. septembril 1762 pälvis ta Püha Anna ordeni.
1762–1763 oli Repnin Venemaa saadik Preisimaal ja 1763–1769 Poolas, kus koordineeris nn Repnini seimi tegevust. Vene-Türgi sõjas juhatas Repnin diviisi ja korpust. 1775–1776 oli ta erakorralise saatkonna juht Türgis. Järgmises Vene-Türgi sõjas juhatas Repnin diviisi ja oli ajutiselt (Grigori Potjomkini äraolekul) Vene vägede ülemjuhataja.
Pärast krahv George Browne'i surma oli Repnin 1792–1798 Riia ja Tallinna asehaldurkonna kindralkuberner, samuti Leedu kindralkuberner. 1796. aastast oli Repnin kindralfeldmarssal. Ta juhatas Vene vägesid Kościuszko ülestõusu mahasurumise ajal, kuid rohkem nimeliselt, sest põhivägesid juhatas Aleksandr Suvorov.
1798 saatis Paul I ta Berliini ja Viini, et eraldada Preisimaa Prantsusmaa võimu alt ning ühendada Habsburgide valdused ja Preisimaa sõjaks Prantsusmaa vastu. See missioon ebaõnnestus, misjärel Repnin läks 26. novembril 1798 erru ja suri Moskvas 24. mail 1801.
Maria Theresia von Paradis
Maria Theresia von Paradis (15. mai 1759 Viin – 1. veebruar 1824 Viin) oli austria helilooja, pianist ja laulja.
Varases lapsepõlves jäi ta pimedaks. Ta õppis muusikat Antonio Salieri, Leopold Kozeluchi ja Vincenzo Righini juures ning sai Viinis tuntud pianistiks. Esinemisteks tellis ta klaverikontserte Wolfgang Amadeus Mozartilt ja Joseph Haydnilt.
1808. aastal asutas ta Viinis Muusikalise Kasvatuse Instituudi.
Dwight Frye
thumb|"Dracula" (1931) Dwight Iliff Frye (22. veebruar 1899 Salina, Kansase osariik – 7. november 1943 Hollywood, California osariik) oli USA lava- ja filminäitleja, eriti tuntud vaimselt tasakaalutute inimeste osatäitjana, näiteks Renfieldi rollis filmis "Dracula" ja Fritzi rollis filmis "Frankenstein".
Maria Theresia von Paradis
Ta on kirjutanud 2 klaverikontserti, 12 klaverisonaati, kantaate ja palju väiksemaid helitöid.
Metabasiit
Metabasiit on moondekivim, mille lähtekivimiks on aluselise koostisega tardkivim.
Metabasiidi lähtekivimiks võivad olla basalt, diabaas, gabro jms. Metabasiidid on magneesiumi- ja kaltsiumirikkad kivimid, mistõttu võib juhtuda, et metabasiidiks peetakse ka näiteks moondunud dolomiiti.
Termini "metabasiit" võtsid kasutusele Soome geoloogid.
Hämarik
Eristatakse kaht hämarikku: koit ehk agu on hommikul enne päikesetõusu ning eha ehk videvik on õhtul pärast päikeseloojangut.
Rahvusvaheliselt tuntakse kolme hämarikku:
Kui päike on allpool silmapiiri rohkem kui 18 kraadi, siis on öö ehk pimedus.
Suurtel geograafilistel laiustel ei lange päike suvel isegi mitte öösiti silmapiirist väga palju allapoole. Suvel valitseb Eestiski öö otsa hämarik. Niisuguseid öid nimetatakse valgeteks öödeks.
Lisaks Maale eksisteerib hämarik teistelgi planeetidel ja muudelgi taevakehadel, sealhulgas nendel, mis asuvad väljaspool Päikesesüsteemi.
Marsil kestab hämarik kauem kui Maal: kuni paar tundi enne päikesetõusu ja pärast päikeseloojangut. Selle põhjuseks on asjaolu, et kõrgel atmosfääris olev tolm peegeldab valgust planeedi ööpoolele. Midagi sarnast on näha Maal pärast suuri vulkaanipurskeid, kui õhus on samuti palju tolmu ja vulkaanilist tuhka.
Vaata ka
pisi| hämarikud
18. juuni
18. juuni on Gregoriuse kalendri 169. (liigaastal 170.) päev. Juliuse kalendri järgi 5. juuni (1901–2099).
Neitsinahk
Hüümen (ladina keeles hymen) ehk neitsinahk ehk tupekõld on õhuke membraan, mis poolkuu- või rõngakujuliselt ümbritseb ja osaliselt katab osade imetajatest emasloomade (sealhulgas tütarlaste ja osade naiste) tupesuuet.
Neitsinahk võib rebeneda ka günekoloogilise läbivaatuse käigus, menstruatsiooni ajal tuppe asetatavate tampoonide tõttu või ka masturbeerimise käigus.
Tütarlastel ja naistel tavaliselt esimese penetratsiooniga seksuaalvahekorra käigus hüümen rebeneb. Seda nimetatakse defloratsiooniks. Kultuurides, kus abielueelset seksi peetakse tabuks, on terve neitsinahk muuhulgas tütarlapse vooruslikkuse ja abielukõlblikkuse tunnus ning defloratsiooni loetakse kohustuslikuks pulmaöö riituseks. Tegelikult võib neitsinahk olla piisavalt tugev, et võimaldada penetratsiooni ilma rebendite tekketa; nii ei ole üksnes neitsinaha vaatluse põhjal enamasti võimalik kindlaks teha, kas naine on varem seksuaalvahekorras olnud või mitte.
Tänapäeval tehakse kirurgiliselt ka neitsinaha taastamise lõikusi.
Hiinas toodetakse ka kunstlikku neitsinahka, mis on täidetud kunstverega ja mis paigaldatakse enne pulmaööd tuppe.
Lamington
Lamington on tegev kihtvulkaan Paapua Uus-Guineas.
Vulkaani kõrgus on 1680 meetrit.
Suurim teadaolev vulkaanipurse toimus 21. jaanuaril 1951; selle tagajärjel hukkus umbes 3000 inimest.
Vinci
Vinci on linn Itaalias Toscana maakonnas Firenze provintsis. Vinci sai linnaõigused presidendi 1954. aasta 15. juuli dekreediga.
Vinci linnast 3 km kaugusel Anchiano külas on sündinud Leonardo da Vinci (1452–1519).
13. sajandist pärit Castello dei Conti Guidi kindluses asub Leonardo da Vinci muuseum Museo Leonardiano.
pisi|tühi|Vinci
Soła
thumb|Soła jõgi [[Milówkas]] thumb|Soła jõgi [[Zabłocies]] Soła on jõgi Poola lõunaosas, Wisła esimene parempoolne suurem lisajõgi.
Jõgi saab alguse mitme Żywieci Beskiidide mägioja ühinemisel. Jõe alguseks võib pidada kahe suure mägioja (Rycerka oja ja Ujsoły oja) ühinemiskohta Rajczas raudteejaama lähedal. Sellest kohast alates asendub mägiojade tormiline vool jõele omase rahuliku vooluga. Mõnel kaardil märgitakse jõe alguseks koht 5 km ülesvoolu, kus Sólis suubub Czerna ojja (Czarna Soła) Solanka oja. Neist moodustuv oja on siiski mitu korda väiksem kui Rycerka oja, kuhu see oja pool kilomeetrit enne Ujsoły ojaga ühinemist suubub.
Ta suubub Wisłasse Oświęcimi lähedal.
Jõe pikkus on 88,9 km, valgala 1400 km².
Keskmine vooluhulk on 18 m³/s, minimaalne vooluhulk 1 m³/s, maksimaalne vooluhulk on registreeritud 1958 Tresnas (1382 m³/s).
Soła üleujutuste potentsiaal on väga suur. Ta on selle poolest Wisła Karpaatide lisajõgede seas teisel kohal.
Soła jõe ääres on järgmised asulad: thumb Soła jõele on rajatud kolm veehoidlat:
''Artiklis on kasutatud poola, inglise, itaalia ja ungari vikipeediat seisuga 29. september 2007.''
Kanepi valla lipp
thumb|Kanepi valla lipp
Kanepi valla lipp on Põlva maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Kanepi valla lipp.
Lipp alates 2017
Kanepi valla lipp on kohanimest tulenev sümbol. See on käigus juba aastast 1869, mil Kanepi Laulu ja Mängu Selts käis Eesti esimesel laulupeol. Valged laiud sümboliseerivad Kanepiga liitunud Kõlleste ja Valgjärve valdu.
Lipu normaalmõõdud on 165 x 105 cm.
Lipu kirjeldus
Kanepi valla lipu kangas jaguneb kolmeks osaks: ruudukujulisel rohelisel kesklaiul on rootsudeta valge kanepi leht, äärtes on valged püstlaiud.
Lipp 1997–2017
thumb|Kanepi valla lipp 1997–2017
Lipp kinnitati 18. novembril 1997.
Lipu kirjeldus
Valla lipp on ruudukujuline vapilipp, mille sinisel kanga alaservast tõuseb nõgus teravik, saatena vardapoolsel küljel tammeleht ja lehvipoolsel küljel kannel. Teraviku kohal kaheksaharuline täht, kõik valged.
Kandelipu mõõtmed on 105×105 cm.
Lipu kasutamise kord
Kasutamiskõlbmatuks muutunud valla lipp tuleb hävitada sündsal viisil.
Margus Laidre
pisi|püsti|Margus Laidre (2022)
Margus Laidre (sündinud 18. septembril 1959 Tartus) on Eesti diplomaat ja ajaloolane.
Haridus
Margus Laidre lõpetas 1982. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloolasena ja kaitses 1987. aastal samas ajalooteaduste kandidaadi kraadi. 2000. aastal sai ta filosoofiadoktoriks.
Teadustöö
Margus Laidre on uurinud Eesti ajalugu 17. sajandil ja avaldanud töid diplomaatia ajaloost. Ta on 1995. aastast Rootsi Kuningliku Sõjateaduste Akadeemia välisliige.
Diplomaatiline karjäär
Pärast õppejõutööd Tartu Ülikoolis sai Margus Laidrest 1991. aastal Eesti Vabariigi välisministeeriumi töötaja ja suursaadik.
Rein Kotov
Rein Kotov (sündinud 17. veebruaril 1965 Raasikul) on eesti filmioperaator.
Ta on lõpetanud 1983. aastal Tallinna 7. Keskkooli ja 1991. aastal Üleliidulise Riikliku Kinematograafia Instituudi operaatori erialal.
Paul Haavaoks
Paul Haavaoks (12. juuni 1924 Värska – 30. september 1983 Räpina) oli eesti kirjanik.
Looming
Ta on kirjutanud luuletusi, mis kirjeldavad kodukandi loodust ja inimesi. Tema luule on lihtne. Lisaks on ta kirjutanud ka poeeme ja lasteluulet.
Salisbury katedraal
Salisbury katedraal on Inglismaal Salisbury linnas asuv anglikaani katedraal.
Ajalugu
Esimese katedraali ehitus Old Sarumis algas 1075. aastal. Lahkhelid kirikutegelaste ja valitsejate vahel viisid otsuseni ehitada katedraal mujale. New Sarumi linn, tänapäeval Salisbury, tekkis 1220. aastal koos uue katedraali ehitusega. Katedraali ametlik nimi on Püha Maarja katedraal (Cathedral of Saint Mary).
Kuna ehitus viidi lõpule 38 aastaga, on Salisbury katedraali ehitusel kasutatud ainult ühte arhitektuuristiili – varainglise gooti stiili.
Olulisi muudatusi katedraalis tegi 1790. aastal arhitekt James Wyatt, kes uuendas kiriku kooriosa ja lammutas algse kellatorni. Salisbury on üks kolmest Suurbritannia katedraalist, millel ei ole kellamängu.
1386. aastal pandi katedraalis üles mehaaniline kell, mis on praegu vanim Suurbritannias ja arvatavalt ka vanim töötav kell maailmas.
Katedraali raamatukogus on hoiul üks neljast paremini säilinud Magna Carta koopiast. See jõudis Salisburysse, kuna hilisem Salisbury kanoonik ja ehituse järelevaataja Derehami Elias osales 1215 Runnymede'is, kus kuningas John Maata pitseeris Magna Carta, ja Elias sai ülesandeks jagada laiali mõned originaalid.
Samora Machel
pisi|Samora Machel (1985) Samora Moisés Machel (29. september 1933, Xilembena, Gaza provints, Mosambiik – 19. oktoober 1986, Nkomati lähedal, Natali provints, Lõuna-Aafrika Vabariik) oli Mosambiigi president alates riigi iseseisvumisest 1975 kuni oma surmani.
Ta liitus 1962. aastal FRELIMOga ja juhtis sissirünnakuid Portugali võimude vastu Põhja-Mosambiigis.
Ta sai surma lennuõnnetusel, lennates Lusakast (Sambia) koju Maputosse. Paljud tema poliitilised kaaslased arvasid, et õnnetuse taga on Lõuna-Aafrika Vabariik, kuid Pretoria eitas oma seost õnnetusega.
Samora Machel oli Lõuna-Aafrika üks karismaatilisemaid presidente. Ta võttis vastu majanduslikku abi oma vaesele riigile nii kommunistlikust blokist kui ka läänemaailmast ning isegi Lõuna-Aafrika Vabariigilt.
Calw
Calw on linn Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal, Calwi kreisi keskus. Asub Nagoldi jõe kaldal Schwarzwaldis, 33 km Stuttgardist läänes.
Ajalugu
Calwi on esmamainitud 1075. aastal. Keskajal oli Calw tähtis kaubalinn. 1345 liideti linn Württembergiga ning sai hiljem Württembergi hertsogite suveresidentsiks.
Calwis on sündinud Hermann Hesse ja Rudolf Schlichter.
Linnas on Hermann Hesse muuseum.
Admiral Cowan
Admiral Cowan, pardatähisega M313, on Eesti mereväe koosseisu kuuluv Sandown-klassi miinijahtija.
Alates 2013. aastast, pärast Admiral Pitka teenistusest väljaarvamist, on Admiral Cowan mereväe lipulaev.
Inglismaal
Laev on ehitatud 1987.–1989. aastal Suurbritannias Southamptonis Vosper Thorneycrofti laevatehases oma klassi esimese laevana. Ehitama hakati 2. veebruaril 1987. Laev lasti vette 18. aprillil 1988 ja võeti kasutusele 9. juunil 1989. Laevale pandi nimeks Sandown. Kuni 1992. aasta lõpuni läbis laev täiendavaid katsetusi.
Sandown osales muuhulgas 2000. aastal uppunud kalalaeva Solway Harvester otsingul ja sõjaliste konfliktide järgsetel demineerimistöödel Aadria merel ning Pärsia lahel.
2005. aastal arvati HMS Sandown Suurbritannia mereväe koosseisust välja ja müüdi seejärel Eestile.
Eestis
pisi|Admiral Cowan Lennusadamas 2013 20. oktoobril 2006 toimus Tallinna Vanasadamas tseremoonia, kus visiidil olnud Tema Majesteet Briti kuninganna Elizabeth II ja President Toomas Hendrik Ilves eemaldasid tulevase Eesti miinijahtija vapilt katte.
26. aprillil 2007 heisati Šotimaal Rosythis Babcocki laevatehases laeval Eesti lipp. Tseremoonial viibisid ka Briti esimene merelord admiral Sir Jonathon Band ja kaitseväe juhataja kindralmajor Ants Laaneots.
2008. aastal sai Admiral Cowanist esimene Eesti sõjalaev, mis on sõitnud Vahemerel.
2013. aastal külastas Admiral Cowan koos teiste NATO 1. miinitõrjeeskaadri laevadega Peterburi. Eesti laeva külastasid kohapeal 13 000 külalist ja kõrgemad Vene mereväeohvitserid.
2014. aastal läbis Admiral Cowan Tallinnas põhjaliku plaanilise remondi ja hoolduse, mis kestis 3 kuud.
Sümbolid ja koostöö
pisi|Admiral Cowani vapp Laev on saanud nime Eesti Vabadussõja aegse Briti mereväekomandöri admiral Sir Walter Cowani auks.
Laeva vapp on kujundatud Priit Herodese poolt Walter Cowani perekonna vapi alusel. Juhtlause "Ad Omnia Paratus" tähendab eesti keeles "alati valmis".
Admiral Cowani sõpruslinn on Kuressaare. Laev külastab reeglina Kuressaare merepäevade raames Roomassaare sadamat.
2N2222
2N2222 (tuntud ka kui PN2222) on tavaline väike NPN bipolaartransistor, mida kasutatakse madala võimsusega elektriahelates lüliti või võimendina.