cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Mart Kalling
Mart Kalling lõpetas 1959. aastal Tartu 8. Keskkooli ja 1967. aastal Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi arhitektuuri alal.
Tema projekteeritud on 1978. aastal valminud Narva-Jõesuu puhkebaas Noorus ja Kehra kauplus.
Ta oli üks Tartu Riikliku Ülikooli Pearaamatukogu hoone (valminud 1982) projekteerijaid koos arhitektide Kalju Valdre ja Ülo Sirbiga.
Tema karikatuure ilmus aastatel 1963–1976 ajakirjas Pikker.
6. Kütidiviis
6. Kütidiviis oli Eesti Vabadussõja ajal Nõukogude Venemaa Punaarmee koosseisus moodustatud ning hiljem ka Punaarmeele allunud ETK Eesti Punaarmee koosseisu kuulunud eesti rahvusväeosa.
Studia Vernacula
Studia Vernacula on Viljandi Kultuuriakadeemia rahvusliku käsitöö osakonna ajakiri.
Ajakiri ilmub kord aastas. Esimene number ilmus 2013. aastal.
Ajakirja toimetajad on olnud Priit-Kalev Parts ja Kadri Tüür.
J. B. Metzler
J. B. Metzler on saksa kirjastus.
Kirjastus on spetsialiseerunud humanitaarteadusliku kirjanduse väljaandmisele.
See on üks vanimaid kirjastusi maailmas. Kirjastuse asutas 1682. aastal August Metzler Stuttgardis. Aastast 1716 juhtis kirjastust tema poeg Johann Benedikt Metzler, kelle järgi on kirjastus tänini nimetatud.
Aastal 1998 omandas kirjastus kirjastuse Böhlau.
Westchesteri maakond
Maakonna halduskeskus on White Plains ja suurim linn Yonkers.
Maakonna pindala on 1280 km². Veepindala on 180 km². Maakond asub Hudsoni jõe orus. Maakond piirneb idas ja kirdes Connecticuti osariigiga ning lõunas New Yorgi linnaosaga Bronx.
Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse järgi 1 004 457. 2010. aastal oli elanike arv 949 113 ja 2000. aastal 923 459. See on elanike arvult New Yorgi osariigis seitsmendal kohal. Keskmine asustustihedus on 780 in/km². Westchesteri maakond on üks kõige tihedamini asustatud maakondi USA-s.
Ajalugu
Esimeste eurooplastena uurisid Westchesteri maakonna piirkonda Giovanni da Verrazzano 1524. aastal ja Henry Hudson 1609. aastal. Sel ajal elasid maakonna territooriumil algọnkinid. Inglise asunikud jõudsid Uus-Inglismaale 1640. aastatel. Westchesteri maakond on üks kaheteistkümnest algsest maakonnast New Yorgi osariigis. Maakond moodustati 1683. aastal.
Tänapäeval on Westchesteri maakond mitmekesine piirkond, nii majanduslikult kui ka rahvastikult. Näiteks Yonkersis, Port Chesteris, Elmsfordis ja Mount Vernonis asuvad olulised mustanahaliste ja ladinaameeriklaste kogukonnad.
Omavalitsused
pisi|Westchesteri maakonna omavalitsused
Linnad
Westchesteri maakonnas on kokku kuus linna:
Vallad
Westchesteri maakonnas on kokku 19 valda (town):
Viinamarjasortide loend
''See loend loetleb viinamarjasorte.
Muda-alss
Muda-alss (Eleocharis mamillata) on lõikheinaliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Taim kasvab näiteks veekogude turvastunud kallastel, sookraavides. Eestis leidub teda mandril hajusalt, saartel on ta haruldasem.
Aukštadvarise vald
Valla pindala on 213 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2835 inimest. Valla keskus on Aukštadvarise alev, kus aastal 2011 oli 977 elanikku. Vallavanem on Laimis Kvedaravičius.
Aastal 2001 olid 76,7 % valla elanikest leedulased, 20,3% aga poolakad.
Lisaks küladele on vallas ka mitmed huutorid
Aadusoo
Nimede eestistamisel anti seda isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Adoson, Adusson ja Zoom.
2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Aadusoo 15 mehel ja 21 naisel. Perekonnanime Aadusoo kandja oli keskmiselt 46 aasta vanune (mediaanvanus oli 45).
Juuni 2022
Juuni 2022, kroonika.
2022. aasta juuni algas kolmapäeval ja lõppes 30 ööpäeva hiljem neljapäeval.
Jeruusalemm
pisi|[[Kaljutempel]] Jeruusalemm (vanemas kirjaviisis Jeruusalem) on Iisraeli pealinn (vaata Jeruusalemma seadus) ja riigi suurim linn. Pealinnana ei tunnusta Jeruusalemma paljud riigid ja ka ÜRO vastavalt Julgeolekunõukogu resolutsioonile nr 478 20. augustist 1980. Riigi tegeliku pealinnana toimib Tel Aviv, kus on välisriikide saatkonnad ja paljud ametiasutused. 6. detsembril 2017 tunnustas Ameerika Ühendriikide president Donald Trump Jeruusalemma Iisraeli pealinnana. Ametlikult võttis Ameerika Ühendriikide Kongress saatkonna Jeruusalemma kolimise seaduse vastu juba 23. oktoobril 1995, kuid seaduse kohaselt võis president kolimist edasi lükata kuue kuu võrra. Presidendid Clinton, Bush ja Obama pikendasid seda kogu aeg kuue kuu võrra, ka Trump tegi seda, viimast korda detsembris 2017. Ametlikult avati Ameerika Ühendriikide saatkond Jeruusalemmas Iisraeli 70. aastapäeval, 14. mail 2018. Jeruusalemma on saatkonna ümber toonud ka Guatemala, seda plaanib teha ka Serbia. Ka Kosovo on pärast diplomaatiliste suhete sõlmimist Iisraeliga (4. septembril 2020) otsustanud saatkonna Iisraelis avada Jeruusalemmas, saades nii esimeseks muslimite enamusega riigiks, millel on Jeruusalemmas saatkond.
Linnal on pikk ja rikas ajalugu. Jeruusalemmas asub juutide pühapaik Nutumüür. Jeruusalemma vanalinn ja selle müürid kuuluvad alates 1981. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Jeruusalemm on judaismi, kristluse ja islami tähtis kultusekeskus ning palju inimesi üle maailma peab Jeruusalemma kõige pühamaks linnaks maailmas.
Esiaeg ja vanaaeg
Ajal u 3000 eKr jagas Urantia raamatu järgi saja aasta jooksul Jeruusalemma mäel, selle ümbruses asuvatele hõimudele vaimseid õpetusi üks planeedi kaheteistkümnest vaimsest hooldajast Machiventa Melkisedek. Selleks pidi ta kehastuma inimeseks.Tema annetumise sümboliks sai kolm kontsentrilist ringi, mis märkisid inimeste, inglite ja Jumala riiki.
Umbes 2000 eKr mainiti Jeruusalemma (nimega Rusalimum) esimest korda. Teda mainiti Vana-Egiptuse Keskmise riigi vaenlaste nimekirjas. Semiidi tüvi S-L-M võib tähendada rahu, mis tänapäeva araabia keeles on salam ja heebrea keeles shalom, või kananiitide koidujumalat Shalimi.
Varaseimad arheoloogilised tõendid linnamüürist Jeruusalemma ümber pärinevad ajast u 1700 eKr.
Perioodil 1550–1400 eKr ühendas Uus riik kogu Egiptuse Ahmosis I ja Thutmosis I ajal ning allutas endale ka Levandi. On avastatud umbes aastast 1330 eKr pärinevad Jeruusalemma valitseja kirjad vaaraole Amenhotep III-le, mille põhjal Jeruusalemm oli tollal Egiptuse Uue riigi vasall. 1178 eKr võitis Egiptus Djahy lahingus Ramses III juhtimisel mererahvaid, kes Egiptusse tungida soovisid, aga see võit polnud nähtavasti otsustav: sellele järgnes pronksiaja kollaps, kus üleminekul pronksiajalt rauaajale varisesid tollased riigid üldiselt kokku ja ka Jeruusalemm vabanes peatselt Egiptuse võimu alt.
Seejärel valitsesid Jeruusalemmas jebusiidid, kes kuulusid hetiitide hulka. Tänapäeva palestiinlased väidavad end pärinevat jebusiitidest.
Jeruusalemm oli enne 1000 eKr Kaananis linnriik. Piibli traditsiooni kohaselt õnnestus Taavetil umbes 1000 eKr linn vallutada ning Juuda–Iisraeli suurriigi pealinnaks nimetada. Saalomoni ajal ehitati Saalomoni tempel. Pärast riigi lõhenemist 926/925 eKr oli ta Juuda pealinn.
5 aastat pärast riigi jagunemist vallutas Jeruusalemma Egiptuse vaarao Shishak, kes on ühtlasi esimene Piiblis nimepidi mainitud Egiptuse kuningas. Shishak rüüstas linna ja võttis ära kõik Saalomoni templi ja kuningalossi aarded.
Järgneva paari sajandi jooksul vallutati ja rüüstati linna veel korduvalt. Aastal 732 eKr muutus Jeruusalemm Assüüria vasalliks pärast seda, kui kuningas Aahas palus Assüürialt kaitset oma teiste vaenlaste vastu. Lõpuks vallutas Assüüria kuningas Tiglatpilesar III enamiku Levandist. 627 eKr varises Assüüria riik kokku ja asendus Babülooniaga. 609 eKr vallutas Jeruusalemma Egiptuse vaarao Necho II. 605 eKr võitis Uus-Babüloonia kuningas Nebukadnetsar II Necho II-t lahingus ja taastas kontrolli Jeruusalemma üle. Aastal 539 eKr lakkas Babüloonia olemast: Ahhemeniidide soost Kyros Suur vallutas selle riigi ja saavutas ka kontrolli Jeruusalemma üle. 350 eKr hakkas Jeruusalemm koos teiste Levandi linnade ja Küprosega Artaxerxes III vastu mässama, aga Artaxerxes surus ülestõusu maha ja põletas Jeruusalemma. Ülestõusu toetanud juudid saadeti Kaspia mere äärde Hürkaaniasse.
Seleukiidide ajal püüti juutide usku välja juurida: ümberlõikamine ja sabati pidamine kuulutati seadusevastaseks, Jeruusalemma tempel rüüstati ja sinna rajati Zeusi altar. Juutide ülestõusud, millest suurim oli Makabeide ülestõus, suruti maha.
Rooma riik vallutas Pompeiuse juhtimisel Jeruusalemma 63 eKr. 40 eKr vallutas linna Pärsia, kuid 38–37 eKr võttis Rooma selle Publius Ventidius Bassuse juhtimisel tagasi. Jeruusalemm sai Juudamaa pealinnaks.
Jeruusalemm oli juutide poliitiline ja kultuurikeskus kuni Juudi sõjani, mil Titus ta purustas. 135 pKr sai Jeruusalemm Rooma sõjaväekolooniaks.
259 vallutas Jeruusalemma Palmyra riigi kuningas Odaenathus, kuid 272 vallutas Aurelianus pärast võitu Emessa lahingus Palmyra riigi ja võttis Jeruusalemma tagasi.
Vana-Rooma keiser (306–337) Constantinus Suure ajal sai Jeruusalemm kristlaste pühaks linnaks. 638 vallutasid linna araablased, kes olid võimul kuni Ristiretkede alguseni 11. sajandil.
Pärast Esimest ristisõda asutati 1099. aastal Jeruusalemma kuningriik, mis kestis aastani 1291, kui Akko linn langes. Jeruusalemma kuningas valitses Jeruusalemma kuningriiki aastatel 1100–1291, Jeruusalemma linn kuulus kuninga võimu alla reaalselt ainult aastatel 1100–1187 ja 1229–1244. Aijubiidide sultani As-Salih Aijubiid palgatud väed vallutasid 11. juulil 1244 ristisõdijatelt Jeruusalemma. Taaveti torn vallutati 23. augustil, kõik kristlikud ristisõdijad saadeti linnast välja. Pärast seda alustati Euroopast seitsmendat ristisõda, kuid kristlased ei suutnud enam kunagi Jeruusalemma tagasi vallutada. Jeruusalemm jäi moslemite kontrolli alla 1917. aastani, kui britid selle Ottomanidelt okupeerisid.
"Taevalik Jeruusalemm" on juudi ja kristlikus apokalüptilises kirjanduses eshatoloogiline mõiste.
Rahvastik
2009. aastal elas Jeruusalemmas 769 400 inimest.
2006. aasta seisuga moodustasid juudid 65%, moslemid 32% ja kristlased 2% rahvastikust.
Sport
Kohalik jalgpalliklubi Beitar Jerusalem FC mängib Iisraeli jalgpalli kõrgliigas. Jeruusalemma korvpalliklubi HaPo'el mängib Iisraeli korvpalli kõrgliigas.
STS-6
Meeskond
Missiooni meeskonnas oli neli liiget ja see oli viimane neljaliikmeline missioon enne Space Shuttle'i programmi viimast missiooni STS-135. Missiooni STS-6 komandöriks oli Paul J. Weitz, kellele see oli teine missioon.
Enne missiooni
Missioon pidi algselt startima 20. jaanuaril 1983, kuid probleemid peamootoritega lükkasid stardi edasi. Pärast ühe mootori väljavahetamist ja ülejäänud kahe parandamist sai probleem lahendatud.
Mootorite remondi ajal saastus laadungiks olnud satelliit ja selle puhastamine ja kontrollimine lükkas missiooni veelgi edasi. Lõpuks sai stardi ajaks aprill 1983.
Missioon
Challenger startis 4. aprillil 1983, kell 13:30 kohaliku aja järgi. See oli esimene missioon, kus kasutati uusi ja kergeid tahkekütusekiirendeid ja välispaaki.
Ajavahemikus 7.–8. aprill väljusid Musgrave ja Peterson avakosmosesse, kus nad olid 4 tundi ja 17 minutit.
Laadungiks olnud satelliidi paigutamine kosmosesse oli edukas, kuid viga satelliidis paigutas selle liiga madalale orbiidile. Siiski suutsid insenerid satelliidi enda tõukurite abil selle õigel orbiidile viia.
Challenger naasis Maale 9. aprillil 1983 ja maandus kell 10:53 kohaliku aja järgi, Edwardsi õhujõudude baasis. Challenger tegi missiooni ajal 80 tiiru ümber Maa ja läbis 3 370 437 kilomeetrit.
Õuesõpe
pisi|Õuesõpe [[Varbola Jaanilinnas 2012. aastal]] Õuesõpe ehk väliõpe on vabas õhus korraldatud õppetöö vorm. Õuesõpe ei eelda selleks eraldi ehitisi. Õuesõppe eeliseks on ära kasutada olemasolevaid parke, looduskauneid kohti, jne...
Õuesõpe võimaldab (siseruumides korraldatud õppega võrreldes) paigaseoste ja ökosüsteemsete suhete paremat esiletoomist; samuti on oluline otsesem seotus tegevustega, liikumisega ja enamate meelte aktiivse kaasamisega.
Õuesõppel võidakse kasutada õpperadu.
Ratsutamine 2012. aasta suveolümpiamängudel
Võistlusalad
Koolisõidus läks võistlema 50 sportlast ja 50 hobust. Takistussõidus ja kolmevõistluses osales vastavalt 75 sportlast ja samapalju hobuseid. Koolisõidus ja takistussõidus lubati kasutada ka varuhobuseid, kusjuures koolisõidus oli selleks 10 hobust ja takistussõidus 15, ehk 1 hobune võistkonna peale.
Aed-mustjuur
Aed-mustjuurt kasvatatakse köögiviljakultuurina.
Juurvili (vähesel määral ka taime lehed) sisaldab suhkruid (umbes 20%), C-, B1-, B2-vitamiini, kaaliumsoolasid, mangaani, rauda, vaske, tsinki, fosforit ja kaltsiumi. Aed-mustjuure peamiseks väärtuseks on suur inuliini sisaldus juurikas (umbes 10%) ning asparagiini ja levuliini sisaldus. Lisaks sisaldab mustjuure juurikas kuni 2% pektiinaineid.
pisi|left|Aed-mustjuure juurikad
Elektrotehniline teras
pisi|Vaheldumisi paigutatud E- ja I-kujulistest trafoplekkidest koostatud südamik Elektrotehniline teras on väikese (kuni 0,1%) süsinikusisaldusega teras, mis sisaldab kuni 5% räni ning vähesel määral mangaani ja muid lisandeid. Niisugust terast kasutatakse laialdaselt elektrotehnikatööstuses pehmemagnetmaterjalina, s.t magnetmaterjalina, millel on väike ümbermagneetimiskadu (kitsas hüstereesisilmus).
Elektrotehnilist terast toodetakse peamiselt 0,35 mm ja 0,50 mm paksuse lehtmaterjalina, millest lõigatakse või stantsitakse trafoplekke elektrimasinate, trafode ja elektromagnetite magnetsüdamike koostamiseks.
Diodoros (täpsustus)
Diodoros on mitme isiku nimi:
Rand Paul
alt=|pisi|Rand Pauli 2015 Randal Howard Paul (sündinud 7. jaanuaril 1963 Pittsburghis Pennsylvanias USAs) on USA senaator Kentucky osariigist. Ta on USA Vabariikliku Partei liige ning endise Texase senaatori ja presidendikandidaadi Ron Pauli poeg.
Esimest korda pälvis ta üleriigilist tähelepanu 2008. aastal, kui esines poliitiliste kõnedega oma isa toetuseks, kes kandideeris Vabariikliku Partei presidendikandidaadiks. Rand Paul on esimene USA senaator, kes on olnud Esindajatekojas ametis samal ajal oma vanemaga.
2010. aastal kandideeris Paul Vabariikliku Partei liikmena senatisse kohale, mille jättis vabaks pensionile läinud senaator Jim Bunning Kentuckyst. Paul võitis Kentucky osariigi riigisekretäri Trey Graysonit esimeses voorus. Ehkki ta polnud varem olnud ühelgi poliitilisel ametikohal, võitis ta ka Kentucky peaprokuröri Jack Conwayd. Tea Party liikumise pooldajana on ta avalikult toetanud poliitiliste ametikohtade maksimumaegade kehtestamist, tasakaalustatud riigieelarvet ning föderaalkulutuste ulatuslikku kärpimist ja maksude langetamist. Ta on saanud tuntuks sõltumatute seisukohtade poolest paljudel poliitilistel teemadel, väideldes tihti nii vabariiklaste kui ka demokraatidega.
Lõuna tee
Lõuna tee on tänava nimi mitmes Eesti asulas:
Georgi mõõk
Georgi mõõk (ka Püha Georgi mõõk; vene keeles Золотое оружие «За храбрость»; enne 1913. aastat (Georgi) kuldmõõk) oli Vene keisririigi autasu.
Autasu hakkas 1720. aastal välja andma Peeter Suur. Autasu anti 1917. aastani. Aastatel 1913–1917 kandis see nime Georgi mõõk (vene Георгиевское оружие) ja neil lõpuaastatel peeti seda autasu Georgi ordeni üheks järguks (klassiks).
Väike alss
Väike alss (Eleocharis parvula) on lõikheinaliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Taim kasvab mererannas, harvem järvede kallastel. Eestis leidub teda Põhja- ja Lääne-Eestis, ent harva.
Tööturuteenus
Tööturuteenus (inglise keeles labour market service, vene keeles услуга рынка труда) on „teenus, mida osutatakse töötule ja tööotsijale töö leidmiseks ja tööalase arengu soodustamiseks ning tööandjale sobiva tööjõu saamiseks“.
Mõisted
„Tööotsija on isik, kes otsib tööd ja on tööotsijana arvele võetud Eesti Töötukassas.“
Gild (ansambel)
Gild oli Eesti ansambel, mille eesotsas oli Igor Garšnek.
Tööturuteenus
Mõisted
„Puudega töötu on töötu, kellel on puue puuetega inimeste sotsiaaltoetuste seaduse § 2 tähenduses või keda on nimetatud sama seaduse § 21 lõike 2 punktis 2 või kes on tunnistatud püsivalt töövõimetuks riikliku pensionikindlustuse seaduse alusel“.
Tööturuteenuste osutaja
Riiklikke tööturuteenuseid pakub Eesti Töötukassa oma piirkondlike osakondade kaudu.
Tööturuteenuste sihtrühm
Riiklikke tööturuteenuseid osutatakse:
2) töötajale, et soodustada tööalast arengut;
3) tööandjale, et ta leiaks sobiva tööjõu.
Tööturuteenuste liigid
Eesti Töötukassa pakub järgmisi teenuseid.
1. Teavitamine tööturu olukorrast ning tööturuteenustest ja -toetustest
Teenus hõlmab info jagamist tööturu seisu ja muudatuste, tööturuteenuste sisu ja nende saamise tingimuste ning tööturutoetuste kohta.
2. Töövahendus
Töövahendus on nii töötule kui ka tööotsijale sobiva töö leidmine ning tööandjale sobiva töötaja leidmine.
3. Tööturukoolitus
Koolitust saab isik, kel puuduvad erialased oskused või kelle oskused vajavad täiendamist või kelle eesti keele oskus või digioskused on ebapiisavad. .
4. Karjäärinõustamine
Karjäärinõustamisel saavad osaleda kõik inimesed. Teenus on mõeldud edasiste valikute, karjääri, õppimise või töötamise võimaluste analüüsimiseks.
5. Tööpraktika
Teenus on mõeldud praktilise töökogemuse ja oskuste saamiseks tööandja juures. Tööpraktika vajaduse aitab välja selgitada töövahenduskonsultant või juhtumikorraldajaga, arvestades varasemaid töökogemusi, oskusi, teadmisi ja töösoove.
6. Tööharjutus
7. Palgatoetus
Seda teenust pakutakse tööandjale pikaajalise töötu, noore, vähenenud töövõimega inimese, rahvusvahelise kaitse saaja või hiljuti vanglast vabanenud isiku töölevõtmiseks. Töötukassa hüvitab tööandjale osaliselt töötaja töötasu.
8. Ettevõtluse alustamise toetus
Õpperada
pisi|[[Tolkuse raba õpperada]] Õpperada on jalutusrada või matkarada, mis on varustatud õppeotstarbelise teabematerjaliga.
Tööturuteenus
Tööturuteenuste liigid
9. Tööruumide ja -vahendite kohandamine
Dubrovka teatri pantvangikriis
Dubrovka teatri pantvangikriis (tuntud ka kui "Nord-Osti" pantvangikriis) oli 23.–26. oktoobril 2002 toimunud pantvangikriis Moskvas Dubrovka teatris, kui umbes 50 pommivööd kandnud tšetšeeni mässulist (sh 19 naist ) võtsid pantvangi muusikali "Nord-Ost" pealtvaatajad ja teatri töötajad. Mässulisi juhtis Movsar Barajev. Kriis venis kolme päeva pikkuseks ja see lõppes alates kriisi teisest päevast kavandatud Vene eriüksuste rünnakuga. Rünnak oli katastroofiline, sest kasutati tundmatut gaasi ja selle tagajärjel hukkus ligikaudu 130 pantvangi. Kõik terroristid tapeti.
Õpperada
Õpperajad toetavad õuesõpet.
Loodusõpperadadel ei keskenduta vaatamisväärsustele, vaid ökoloogiliste koosluste seostele, looduskaitselisele mõtteviisile ja paiga kultuuriloole.
Juhised loodusrajal liikumiseks
Võimaluse korral on tuleks kavandada loodusraja läbimist hoolikalt. Tänu sellele on võimalik säästa keskkonda ning olla kursis rada ümbritseva piirkonnaga. Soovitatav on järgida järgmisi näpunäiteid.
Nohipalu-Ilumetsa loodusrada
Loodusraja pikkus on 8 km ja rada kulgeb Nohipalu Mustjärve kaldalt Valgejärve kaldani ning jõuab Ilumetsa meteoriidikraatrini. Ilumetsa kraater, mis avastati 1938. aastal, on tekkinud meteoriidilöögi tagajärjel. Kraatri juures asub infopaviljon, kust leiab teavet Eesti meteoriidikraatrite kohta.
Keila-Joa loodusrada
Loodusrada, mille pikkus on 4 km, algab maanteesilla lähedalt autoparklast, mis asub jõe vasakul kaldal. Rajal on viis infostendi, mis annavad rajaläbijale informatsiooni loodusobjektide ning pargi ajaloo kohta ning tutvustab Keila-Juga. Rada viib läbi uusgooti stiilis mõisakompleksi, rippsildade, joaaluse kanjoni ja kallastel asuva pargi. Parki on mitu korda rekonstrueeritud ning viimati tehti seda pärast 1967. aasta augustitormi.
Rebastemäe loodusrada
Rebastemäe õpperaja pikkus on 1,5 km ja rada asub Hiiumaal Kõpu maastikukaitsealal. Loodusrada saab alguse Kärdla-Kõpu maantee 61. kilomeetril asuvast trepist, mis viib Rebastemäele. Rajal tutvustatakse erinevaid metsatüüpe (näiteks palu- ja salumetsad) ning iidset luitemaastikku. Kõrgeimaks punktiks teekonnal on Kaplimäe, kus kasvavad kuslapuu, lodjapuu ja kukerpuu ning luitevalli jalamitel harilik näsiniin, mis on looduskaitsealune taim. Loodusrada on tähistatud puude külge kinnitatud sinister lintidega.
Vaata ka
pisi|[[Selli-Sillaotsa õpperada ]]
Lahingukord
pisi|USA Mereväe laevad lahingupaigutuses. Vahemaa laevade vahel on vähendatud foto tarvis Lahingukord on sõjanduses kasutatav termin vägede paiknemise kohta lahingus ning nende kasutamise järjekorra kohta.
Dubrovka teatri pantvangikriis
Hiljem on kriisi uurinud lisaks ametivõimudele ka vene poliitik Natalia Pelevina.
Rünnak
23. oktoobril 2002 oli käimas muusikali "Nord-Ost" teine vaatus, kui Dubrovka teatrit ründas 40–50 Tšetšeeni terroristi, kes võtsid pantvangi teatri töötajad, saalis olnud publiku ja muusikali trupi, kokku umbes 900 inimest. Teatri ette sõitis kolm relvastatud ja maskeeritud mehi täis väikebussi. Nad elimineerisid valvurid, murdsid teatrisaali ja nõudsid näitlejatelt lavalt lahkumist. Mõned inimesed, kes olid lava taga puhanud, pääsesid aknast välja hüpates põgenema ja alarmeerisid politseid. Kokku pääses umbes 90 inimest majast põgenema või sai peitu minna. Ründajad (kes nimetasid end "29. diviisi enesetapukomandoks"), ütlesid pantvangidele, et välismaalaste vastu pole neil midagi ja lubasid vabastada igaühe, kes näitab välismaa passi. Vene läbirääkijad (sh Anna Politkovskaja ) keeldusid pakkumisest ja soovisid kõigi pantvangide vabastamist rahvust arvestamata. Pantvangistajad keeldusid vabastamast 13-aastast Kristinat, kuna ta oli nende arvates liiga vana, et kuuluda vabastatavate väikeste laste hulka.
Nõudmised
Terroristide peamine nõudmine oli sõja lõpetamine Tšetšeenias ja selle täitmiseks anti aega üks nädal. Nõudmiste täitmata jätmise korral lubati teater õhku lasta ja eriüksuste rünnaku korral lubati pantvangid tappa.
Kõiki pantvange hoiti saalis koos ja orkestriauku kasutati WC-na. Seis saalis oli pingeline ja see muutus vastavalt pantvangistajate tujule. Pantvangidel polnud keelatud telefonikõnesid teha ning nad said pereliikmetega mobiiltelefonitsi rääkida ja ründajate relvade kohta infot anda. Võimudele paluti edasi öelda ka seda, et teatri ründamine kujuneks veresaunaks. Sel ajal piirasid teatrimaja sajad politseinikud ja eriüksuslased.
23. oktoober – esimene öö
Ründajad vabastasid 150–200 inimest, nende hulgas lapsi, rasedaid naisi, moslemeid, välismaalasi ja inimesi, kes vajasid mõni tund pärast kriisi algust arstiabi. Kaks naist pääses põgenema (üks neist sai põgenemise käigus viga). Terroristid lubasid tappa 10 pantvangi iga ründaja surma eest.
Olga Romanova
Kella poole 1 paiku kõndis piiramisrõngast läbi teatrisse noor naine Olga Romanova (26). Ta hakkas pantvange julgustama, et need oma vangistajatele vastu hakkaksid. See üleskutse tekitas saalis segadust ning tšetšeenid eemaldasid naise saalist ja hukkasid ta kui FSB agendi.
24. oktoober – 2. päev
Venemaa valitsus pakkus pantvangistajatele vaba väljapääsu, millest terroristid keeldusid. Kriisi tõttu tühistas Putin välisvisiidi, mille käigus oleks ta kohtunud ka George W. Bushi ja teiste riikide tippjuhtidega.
FSB andmetel vabastati tol päeval 39 pantvangi, aga samas korrati hoiatust, et pantvange hakatakse hukkama, kui nende nõudmisi tõsiselt ei võeta.
25. oktoober – 3. päev
25. oktoobril lubati vabastada 75 väliriigi kodanikku nende kodumaade esindajate juuresolekul, kuid julgeolekujõu nõudsid endiselt rahvuse mittearvestamist. Vabastati 15 Venemaa kodanikku, kelle hulgas oli kaheksa last (vanuses 7–13). Hiljem vabastati 4 välismaalast, tõstes pääsenute arvu 19le.
26. oktoober – gaasi ja eriüksuste rünnak
26. oktoobri varahommikul kell 5 lülitati välja prožektorid, mis olid teatri sissepääsu valgustanud. Majja hakati pumpama tundmatut gaasi. Majas viibinud pantvangid ja pantvangistajad arvasid algul, et tegu on põlengusuitsuga. Kui saadi aru, et tegu on gaasiga, tekitas see saalis paanika. Kõik gaasi sisse hinganud inimesed kaotasid teadvuse.
Pool tundi pärast gaasirünnaku algust sisenesid eriüksused. Terroristid lasti maha. Kell 7 hakati maja evakueerima ja vigastatuid haiglasse viima. Võimud eitasid laste ja välismaalaste hukkumist (tegelikult neid hukkus) ja surmad aeti terroristide kaela. Ellujäänute sõnul ei hukanud terroristid sel ajal kedagi. Veel eitati väiteid, et paljud ohvrid surid gaasimürgitusse. Hiljem teatasid arstid, et peaaegu kõik pantvangid, kes hukkusid, surid gaasimürgitusse.
Hukkunud
Kokku hukkus Dubrovka teatri pantvangikriisis üle 170 inimese, kellest vähemalt 130 olid pantvangid. Kõik terroristid lasti maha ja tõenäoliselt osa oli hukatud. Hukkunute hulgas oli 17 "Nord-Osti" näitetrupi liiget, kellest kaks olid lapsed (13-aastased Arseni Kurilenko ja Kristina ). Venemaa valitsus on keeldunud avaldamast gaasi koostist ja seetõttu pole teada, millesse täpselt pantvangid surid. Lahkamisi teostanud haigla nimetas 13-aastase Kristina hukkumise põhjuseks surmavat haigust.
Teoutilitarism
Teoutilitarism ehk otsene utilitarism ehk tegude utilitarism ehk äärmuslik utilitarism (inglise keeles act utilitarianism, act-utilitarianism, direct utilitarianism, extreme utilitarianism) on utilitarismi variant, mis hindab sooritatavat tegu sõltumata taustast: tegu on õige siis, kui selle tagajärjeks on vähemalt niisama palju hüvet kui mis tahes mõeldaval alternatiivil.
Näiteks Jeremy Benthami eetikateooria oli teoutilitaristlik.
Samael
Samael (ka Sammael, Semiel) on judaistlikus Talmudi traditsioonis ja ka kristlikus mütoloogias esinev ingel, kes võib olla nii positiivne kui ka negatiivne, enamasti pigem viimane. Tihti käsitletakse Samaeli ka ühe peainglina, samuti aga surmainglina. Mitmes kirjutistes on Samaeli peetud ka Saatana käsilaseks ning nimetatud ka deemoniks.
Teoutilitarism
Üks teoutilitarismi raskusi seisab selles, et selle järgimine võib viia üksikisiku inimese huvide (isegi tema elu) ohverdamise kollektiivi heaks. Teine raskus on sellise eetika rakendamise praktiline komplitseeritus, sest konkreetse teo tagajärgi on raske ette näha.
Ģibuļi vald
Ģibuļi vald (läti keeles Ģibuļu pagasts) on vald Lätis Talsi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Talsi linnaga ning Lībagi, Valdgale ja Abava vallaga, Kuldīga piirkonna Renda vallaga ning Ventspilsi piirkonna Puze ja Usma vallaga.
Teoutilitarism
Need raskused on viinud alternatiivsete utilitarismi variantide (kaudse utilitarismi, sealhulgas reegliutilitarismi) väljatöötamisele.
Ģibuļi vald
Valla pindala on 320 km². 2016. aasta seisuga elas seal 2385 inimest. Valla keskus on Pastende küla. Vallamaja asub aadressil Skolas iela 2, vallavanem on Kitija Vecmane.
Teoutilitarism
Teoutilitarismis nähakse sageli utilitaristliku ideaali kõige loomulikumat tõlgendust.
Samael (täpsustus)
Samael on judaistlikus ja kristlikus mütoloogias esinev üleloomulik tegelane, kelle järgi on nime saanud ka: ...
Teoutilitarism
Kasu maksimeerimine
Kui iga tegu, mille me sooritame, toob rohkem kasu kui iga alternatiiv, siis kõigi meie tegude summaarne kasu on maksimaalne. Sellepärast tulebki utilitaristlikku printsiipi rakendada igale teole eraldi.
Reeglipõhine moraal ei ole paindlik
Traditsioonilised moraalikoodeksid on sageli reeglistikud teotüüpide kohta. Kuigi näiteks kümnel käsul on erandeid, on käskude vorm absoluutne. Ka filosoofilistes moraalikoodeksite on tavaliselt absoluutsed reeglid. Näiteks Immanuel Kanti järgi on valetamine alati väär, isegi kui see päästaks kellegi elu. Teoutilitaristid lükkavad jäiga reeglipõhise moraali tagasi, väites, et terveid tegue klasse pole õige pidada õigeteks või vääradeks, sest tegude tagajärjed olenevad kontekstist ja moraal peab keskenduma konkreetsete tegude tõenäolistele tagajärgedele, mis määravad teo õigsuse või vääruse. Teoutilitaristid tunnistavad moraalireegleid kirvereeglitena, mis kirjeldavad seda, mis on tavaliselt õige või väär, kuid mida tuleb rikkuda iga kord, kui on oodata, et nii tehakse rohkem head.
Tööturuteenus
Tööturuteenuste liigid
10. Töötamiseks vajaliku abivahendi tasuta kasutada andmine
Teoutilitarism
Moraaliotsustuste objektiivne õigsus
Teoutilitarism näitab, kuidas moraaliküsimustel saavad olla objektiivselt tõesed vastused, kuigi moraali peetakse sageli subjektiivseks, ainult inimeste soovidest ja siirastest uskumustest olenevaks. Kõik otsused sõltuvad olemasolevate alternatiivide tegelikest või ettenähtavatest tagajärgedest, ja kui me neid teame, siis on meil võimalik ka teada, kas tegu on õige või väär.
Vastuväitele, et heaolu suuruse mõõtmise võimalus on kaheldav, vastatakse, et elus otsuste tegemisel hinnatakse sageli võrdlevalt heaolu suurust. Jeremy Bentham esitas "hedoonilise arvutuse", mis näitas kuidas naudingu ja valu koguse määramisel tuleb arvestada seitset tegurit.
Väärad vastused
Kõige tavalisem argument teoutilitarismi vastu on see, et see annab moraaliküsimustele väärad vastused, lubades tegusid, mille kohta kõik teavad, et need on moraalselt väärad. Mõned tuntud näited on niisugused:
Usalduse õõnestamine
Utilitaristid ütlevad, et traditsioonilised moraalireeglid on liiga jäigad, aga kriitikud väidavad vastu, et see jäikus on inimestevahelise usalduse alus. Kui kohtunike, arstide ja lubaduste andjate kohus on teha seda, mis parajasti maksimeerib heaolu, siis keegi ei saa usaldada, et kohtunikud järgivad seadusi, arstid ei kasuta ühe patsiendi elundeid teiste kasuks ja lubaduste andjad peavad sõna. Kui kõik usuksid, et moraal lubab valetamist, lubaduste murdmist, petmist ja seaduste rikkumist, kui see annab hea tulemuse, siis keegi ei saaks usaldada, et inimesed neid reegleid järgivad. Inimeste käitumisel puuduks ennustatavus ja järjekindlus, mis on usalduse ja ühiskonna stabiilsuse jaoks vajalik.
Erapooletus
Utilitarism nõuab erapooletust ja kõigi inimeste huvide võrdset arvestamist. Nii et kui keegi tahab osta midagi iseendale või sõbrale või perekonnaliikmele, siis ta peab kõigepealt kindlaks tegema, kas ei saaks tekitada rohkem heaolu, kui annetada see raha hoopis tundmatute haigete või vaeste aitamiseks. (Järjekindel teoutilitarist Peter Singer, et raha tuleb annetada puudustkannatajatele, kuni jõutakse punktini, kus teistele andmine tekitab annetajatele rohkem kahju, kui see vastuvõtjatele head teeb.) Aga peaaegu kõik usuvad, et meil on oma lähedaste ja kallite vastu eriline moraalne kohus ning seetõttu nad lükkavad utilitarismi tagasi.
Tööturuteenus
Tööturuteenuste liigid
Kui vähenenud töövõimega töötaja vajab terviseprobleemide tõttu töötamise jätkamiseks või tööle asumiseks abivahendit, siis töötukassa hangib selle. Abivahendite hulka kuuluvad näiteks ekraanilugemistarkvara, punktkirjaklaviatuur, tõste-, teisaldamis- ja kallutusabivahendid.
Teoutilitarism
Teoutilitaristide võimalikud vastuväited
Teoutilitaristid võivad väita, et "väärad vastused" ongi väärad: need ei järeldu teoutilitarismist, sest need ei maksimeeri kasu.
482
482. aasta
Teoutilitarism
Teoutilitaristide võimalikud vastuväited
Teine võimalus on öelda, et "väärad vastused" tulenevad teoutilitarismist küll, aga vastuolu tervemõistusliku moraaliga iseenesest ei näita, et utilitarism on väär. Selle näitamiseks tuleb näidata, et tervemõistuslikud moraaliuskumused on väärad. Omalt poolt nad põhjendavad, miks paljudest tavalistest moraaliväidetest tuleks loobuda.
Lahingukord
Lahingukord sõltub kasutatavatest väeliikidest, paiga iseärasustest, kus lahingut peetakse, andmetest vastase kohta, lahingu pidamise tavadest, lahingu iseloomust (pealetung, vastupealetung, taganemine). Lahingukord sätestatakse sõjaväe siseste dokumentidega.
Ģibuļi vald
Ajalugu
Ģibuļi vald asub sõjaeelsete valdade – Spāre, Pastende ja Stende valla – alal. Varem kuulusid valla maad kolmele suguvõsale: Hahnidele, Grotthussidele ja Brüggenitele. Pastende vallast läksid praeguse valla koosseisu Pastende mõis koos Barzdupe, Grenčmuiža, Jaunmuiža (Kurši), Kažiņi, Laukmuiža, Remplīne, Silēbirģise ja Vecmuiža (Turkmuiža) karjamõisadega, lisaks veel Kaleši mõis koos Kāņi karjamõisaga. Stende vallast läksid praeguse valla koosseisu Stende mõisa Muneji, Ģibuļi ja Vīceža karjamõisad, lisaks veel Kārgadase mõis. Spāre vallast läksid praeguse valla koosseisu Spāre mõis ning Mazspāre ja Ropiķi karjamõisad. pisi|left|Ģibuļi valla alad aastal 1945
Aastal 1945 moodustati Stende vallas Ģibuļi, Kaleši ja Stende külanõukogu, Spāre vallas Mazspāre ja Spāre külanõukogu, Pastende vallas aga Pastende ja Talsciemsi külanõukogu. Vallad ise likvideeriti aastal 1949. Aastal 1954 liideti Ģibuļi külanõukoguga likvideeritav Kaleši külanõukogu, samal ajal liideti Talsciemsi külanõukoguga likvideeritav Pastende külanõukogu. Aastal 1961 liideti Ģibuļi külanõukoguga likvideeritavad Talsciemsi külanõukogu (välja arvatud kolhoosi Lībagi alad) ja Spāre külanõukogu. Aastal 1975 liideti külanõukoguga osa Abava ja Usma külanõukogu maid, väike maalapp Kāņupe jõest idas liideti aga Usma külanõukoguga. Aastal 1977 liideti osa külanõukogu maadets Talsi linnaga, samuti reguleeriti piiri Laidze ja Valdgale külanõukoguga. Aastal 1980 sai Ģibuļi asemel külanõukogu uueks halduskeskuseks Pastende. Külanõukogus asus kolhoos Draudzība, mis oma pindalaga 14 752 hektarit oli suurim kolhoos Läti NSV aladel. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Talsi piirkonda.
Loodus
Ģibuļi vald asub Kura madalikul, ulatudes keskmiselt 30–40 meetrit üle merepinna. Valla suurim jõgi on Abava, teised tähtsamad jõed on Stende jõgi, Spāre jõgi ja Kāņupe jõgi. Suurim järv on Spāre järv, teised suuremad järved on Gulbītis ja Mordanga-Kāņi järv. Valla lääneosa ulatub Usma järveni.
Kaitstavad objektid
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Pastende mõisa keskus (sealhulgas häärber koos selle vapibareljeefi säilmetega, teenijate maja ja mõisavalitseja maja), Līkumi talu (sealjuures ait, elumaja ja põllumajanduslik tootmishoone), Spāre luteri kirik, Spāre mõisa elumaja trepi käsipuud, hiiepaik Māra kamber ning Munejase muinaskalmed ehk Hõbeküngas. Kohaliku kaitse all on kaks Pastende mõisa majandushoonet, Strautmaļi keskaegne kalmistu ja Spāre linnamägi.
Looduskaitse all on Tiltiņi pärn, Tiltiņi elupuu, Vecdārznieki vaher ja Spāre Suurpärn, lisaks jääb valda veel arvukalt nimetuid põlispuid. Valda jääb 83 hektari suurune Plunči järve metsade hoiuala, valla lõunaosa jääb Abava ürgoru maastikukaitsealale.
Asustus
Aastal 2011 elas vallas 2157 lätlast, 33 venelast, 24 valgevenelast, 19 ukrainlast, 10 poolakat ja 9 leedulast.
Lahingukord
Lahingukorda võidakse muuta ka lahingu käigus vastavalt vajadusele.
Ģibuļi vald
Asustus
Valla külad on:
Lahingukord
Ajalugu
Keskaja sõdadest Euroopas on teada, et lahingukord sõltus peamiselt komandöri asukohast. Samamoodi olid paigutatud laevad Seilamise ajastul. Hiljem koos püssirohu kasutuselevõtuga hakkas lahingukord tähendama reakujulist paiknemist. Napoleoni sõdades muutus süsteem keerulisemaks, kuna sõdivate osapoolte armeed olid väga suured. Napoleon käskis oma sõjaväelastel süstematiseerida lahingutes saadud info ning sellest kujunes hiljem välja sõjaväeline luure.
Ģibuļi vald
Asustus
Ülejäänud valla elanikud elasid küladesse mitte kuuluvates taludes.
Lahingukord
Briti kogemus
Brittide ajalugu on oluline kuna nad on kasutanud inglise keelt ning sõdinud globaalselt läbi ajaloo. See on tekitanud võimaluse kasutada sarnaseid termineid ning omada võrdlusmaterjali. Britid kasutavad akronüümi ORBAT enda ja vaenlase lahingukorra jaoks.
Operatsioon Quicksilver oli peamiselt suunatud desinformatsiooni levitamisele lahingukorrast Normandia dessandi ajal.
Tööturuteenus
Tööturuteenuste liigid
11. Abistamine töövestlusel
Lahingukord
Carl von Clausewitz
Carl von Clausewitz defineeris lahingukorda kui "Armee eri osade või terve armee paiknemine ning nende üldine asukoht ja paiknemine nii, et see on normatiiv kogu operatsiooni või sõja ajal".
Tööturuteenus
Tööturuteenuste liigid
Teenus on mõeldud vähenenud töövõimega inimesele, kes vajab abi tööandjaga suhtlemisel töövestlusel. Abi osutatakse näiteks kuulmis- või kõnepuude või muude suhtlemisprobleemide korral.
Lahingukord
USA armee
USA armeel on olemas käsiraamat (TACSOP), mis kirjeldab ära tegutsemismallid tüüpsituatsioonideks, mis võivad tekkida lahingute käigus.
Tööturuteenus
Tööturuteenuste liigid
12. Tugiisikuga töötamine
Teenus on mõeldud vähenenud töövõimega inimestele, pikaajalistele töötutele, sotsiaalsete erivajadustega või sõltuvusprobleemidega inimestele, kes vajavad abi ja juhendamist tööl.
13. Tööalane rehabilitatsioon
Teenus on mõeldud vähenenud töövõimega inimestele, kellel on tema terviseprobleemide tõttu mitmeid takistusi tööle asumiseks või töö jätkamiseks ning kes vajab seetõttu erinevate spetsialistide ehk rehabilitatsioonimeeskonna abi.
Tööhõiveprogrammiga kehtestatud tööturuteenused
Tööhõiveprogrammi 2017–2020 alusel osutatakse peale tööturuteenuste ja -toetuste seaduses sätestatud teenuste järgmiseid tööturuteenuseid.
1. Karjääriinfo vahendamine
2. Tööotsingunõustamine
3. Individuaalne töölerakendamine
4. Nõustamine töölesaamise takistuste kõrvaldamiseks
4.1. Psühholoogiline nõustamine
5. Töövalmiduse toetamine
6. Vabatahtlik töö
7. Tööklubi
8. Kvalifikatsiooni saamise toetamine
9. Tasemeõppes osalemise toetus
10. Koolitustoetus tööandjale
11. Ettevõtluse toetamine
Tööturuteenuste rahastamine
Tööturuteenuste rahastus saadakse peamiselt töötuskindlustusmaksetest ja riigieelarvest ja Euroopa Sotsiaalfondi toetustest. Teenuseid, mis on mõeldud vähenenud töövõimega inimestele, kaasrahastatakse Euroopa Liidu sotsiaalfondist.
Naujoji Akmenė maavald
Naujoji Akmenė maavald (leedu keeles Naujosios Akmenės kaimiškoji seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Akmenė rajoonis. Vald piirneb põhjas Lätiga.
Valla pindala on 240 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 2329 inimest. Valla keskus on Naujoji Akmenė linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu. Vallamaja asub aadressil L.Petravičiaus a. 2 (samal aadressil nagu Naujoji Akmenė linnavalitsuski). Vallavanem on Viktorija Malinauskienė.
pisi|Menčiai paemurd pisi|Sablauskiai pisi|Ramučiai. Vaade Naujoji Akmenėle
Avatud toimik (ansambel)
Avatud toimik oli Eesti punkansambel.
Desio lahing
Desio lahing peeti 1277. aasta 21. jaanuaril Della Torre ja Visconti suguvõsade vahel Milano ja seda ümbritsevate maapiirkondade kontrolli pärast. Lahinguväli asus Lombardias, tänapäevase Desio linna lähedal, mitte kaugel Milanost endast.
Adra tänav (Tartu)
Adra tänav on tänav Tartus Raadi-Kruusamäe linnaosas.
Tänav algab Kruusakuru tänavalt, ristub Vao ja Künni tänavaga ning lõpeb Nurme tänaval.
Tänava pikkus on 210 meetrit.
Desio lahing
Taust
13. sajandi Milano poliitiline elu kulges sarnaselt paljude teiste Itaalia kogukondadega, kus leidis aset järjest kasvav sisemine killustumine ja kasvas korruptsioon. Lahingule eelnenud kümnenditel oli Della Torre (või Torriani) aadlipere saanud Milanos enda kätte kõige tähtsamad poliitilised positsioonid, tehes sel viisil olematuks algse keskaegse kogukonna demokraatlikud ideaalid. Della Torred olid küll algatanud ühiskondliku elu parandamisele ja sõjalisele laienemisele suunatud programmi, kuid see tõi kaasa Milano laostumise. Rahvastiku meeleolu muutis veelgi negatiivsemaks sageli hoolimatu palgasõdurite kasutamine ja see kõik tõi kaasa järjest suureneva toetuse Della Torre suguvõsa põlistele vaenlastele Viscontidele.
1262. aasta 22. juulil määras paavst Urbanus IV Ottone Visconti Milano peapiiskopiks (Visconti vastaskandidaat oli olnud Della Torre suguvõssa kuuluv Como piiskop Raimondo della Torre). Viimane hakkas seepeale levitama jutte Visconti väidetavast lähedusest ketserlikele kataritele ja süüdistas teda riigireetmises. Viscontidel, kes süüdistasid Della Torresid omakorda samades süütegudes, keelati seepeale Milanos viibimine ära ja nende varad konfiskeeriti. Sellele järgnenud kodusõda, mis kestis rohkem kui kümnendi, tõi Milano majandusele ja elanikele täiendavat kahju.
Lahing
pisi|230px|Peapiiskop Ottone Visconti oma vägesid lahingusse juhtimas pisi|230px|Peapiiskop ja tema väed sisenevad triumfeerides Milanosse Kartes, et mässajad ja nende põhjapoolne liitlane Como võiksid Milanost põhja poole jääva Brianza piirkonna linnades olevaid kindlustusi tugipunktidena kasutada, olid milanolased neist suurema osa hävitanud. Samas olid nad säästnud Milanost ligikaudu 30 km põhja pool oleva Desio kindlustusi, kuna seal ühinesid kolm olulist kaubateed (Como, Erba ja Lecco suunal).
20. jaanuaril asus Milano 500-liikmeline raskeratsavägi teele Desio suunas, eesmärgiga asula vallutada. Seal pidi nendega liituma veel 500 raskeratsaväelast, kes olid just lükanud tagasi mässajate rünnaku Civates, ja 400 jalaväelast. Tõenäoliselt oli nende plaaniks rünnata umbes 1200 mehest (peamiselt jalaväelased ja vibulaskjad) koosnevat Visconti eelväge ja see kerge väevaga alistada. Järgmine samm oleks olnud mässajate baasiks oleva Como hävitamine.
Ent kuna Milano valitsejad olid selleks hetkeks juba vihatud valitsejad, ei toetanud Desio elanikud neid ning Visconti kiirustas külla, enne kui Milano abiväed jõudsid saabuda. Visconti edu seletatakse traditsiooniliselt kahel moel: teda oli kas Desio elanike poolt ette hoiatatud või viis Visconti rünnak selleni, et linnaelanikud hakkasid Milano sõjaväe vastu mässama.
Ükskõik, kas Visconti teadis juba ette, et mis teda ootab, või ikkagi mässasid külaelanikud, on fakt see, et 21. jaanuari koidikul ette võetud üllatusrünnak valitsusvägede vastu õnnestus ja Desio küla suudeti vallutada. Väravad avati ning mässajad alistasid Milano armee: Francesco della Torre tapeti ja tema vend, Milano valitseja Napoleone della Torre, vangistati Comos asuvasse Castello Baradello kindlusse, kus ta järgmisel aastal suri.
Vaatamata lahingu väiksusele oli Napoleone della Torre kinnivõtmine Torre suguvõsale saatuslik löök. Viscontid vallutasid Milano kerge vaevaga ja panid endi toetajad kõige tähtsamatele ametikohtadele, tugevdades sel viisil järk-järgult oma võimu, mis püsis kuni 15. sajandi keskpaigani.
Nudism
Nudism kodus
pisi|Carl Larsson "Modell postkaarte kirjutamas" (1906) Nudismi harrastatakse sageli oma kodus või koduaias, kas siis üksi või pereringis.
On erinevaid seisukohti selle kohta, kas ja mil määral peaksid vanemad oma laste ees alasti olema. Betty Gordoni ja Carolyn Schroederi andmetel ei ole midagi valesti selles, kui vanemad suplevad oma lastega koos alasti või on mõnes muus olukorras nende ees ilma riieteta, märkides, et see võimaldab vanematel anda oma lastele väärtuslikku teavet, ilma et sellest rääkima peaks. Nende seisukoha järgi hakkab lastel 5–6 aasta vanuselt tekkima oma keha häbenemise tunne ning nad soovitavad vanematel sellest ajast alates oma laste vajadustele vastu tulla ja sellest ajast end oma lastele vähem ilma riieteta näidata.
Nõelalss
Nõelalss (Eleocharis acicularis) on lõikheinaliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Nudism
Nudism kodus
Barbara Bonner soovitab vältida nudismi kodus, kui laps hakkab harrastama mingeid probleemetekitavaid seksuaalseid mänge.
Nõelalss
Taim kasvab veekogude kallastel, mererannas madalas vees. Eestis leidub teda hajusalt.
Nudism
Nudism kodus
Ameerika seksuoloog Alfred Kinsey tehtud uuringu järgi teatas 75% küsitletutest, et kasvas kodus, kus kunagi alasti ei oldud. 5% vastas sellele küsimusele "harva", 3% "tihti" ja 17% jaoks oli see täiesti tavaline. Selle uurimuse järgi ei olnud meeste ja naiste antud vastustel selles osas vahet.
1995 avaldas Paul Okami seksiuuringute ajakirjas Journal of Sex Research, et puudub igasugune tõendusmaterjal selle kohta, et vanemate nudism lastele kuidagi halvasti mõjuks. 1998 avaldas ta seksuaalkäitumise arhiivis (Archives of Sexual Behaviour) 18 aasta pikkuse uurimuse tulemused, mille järgi oli vanemate nudismi mõju lastele peaaegu olematu või kergelt positiivne, viimast eriti poistele.
Ümarmaterjal
Ümarmaterjal on metsanduses pikisuunas lõhestamata või lahti lõikamata metsamaterjal.
Amuurimaa
pisi|Amuuri jõgikond (kollasega). Amuurimaa on piirkond Amuuri jõest põhja pool ehk jõe vasakul kaldal Amuurimaa (vene Приамурье) piirkond Kaug-Ida Venemaa osas, mis jääb Amuuri jõest alates selle kesk- ja alamjooksust põhja poole ehk jõe vasakule kaldale. Tänapäevase Venemaa haldusjaotuse järgi jääb Amuurimaa Habarovski krai, Amuuri oblasti ja Juudi autonoomse oblasti territooriumile.
Aianduse tänav
Aianduse tänav on tänav Tartus Ropka linnaosas.
Tänav algab Võru tänavalt, ristub Piima ja Pihlaka tänavaga ning lõpeb Ülenurme tänava otsa juures.
Tänava pikkus on 350 meetrit.
Oosäär
Oosäär (ka Oossaar, Kuradisäär, Oossäär) on 1,83 hektari suurune laid Liivi lahes Paatsalu lahe suudme ees. Laid kuulub Paatsalu küla koosseisus Lääneranna valda.
Laid on väga kitsas (5–10 m) ja pikk (umbes 2,3 km). Rannajoone pikkus on 3,4 kilomeetrit. Laid on liivase pinnamoega ja lõunatipus on maasäär.
Laid kuulub Väinamere hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.
Kodusoomukas
Kodusoomukas (Thermobia domestica) on väike harjashännaliste seltsi kuuluv putukas, kellel on majasoomukaga sarnased elukombed. alt=|pisi|248x248px|Kodusoomukas (Thermobia domestica)
Eestis leitud ühel korral, 2005. aastal.
Välimus
Kodusoomukas on 12 mm pikkune, majasoomukast veidi kogukam, värvuselt pruunikashall, tiivutu ja pikkade tundlatega putukas. Tagakeha tipul paikneb kolm pikka ja kaks lühikest jätket. Emane kodusoomukas on isasest suurem.
Elutsükkel
Emane soomukas muneb elu jooksul kuni sada muna, korraga üks kuni kolm. Vast munetud munad on pehmed ja valkjad. Olenevalt temperatuurist kooruvad munadest vastsed 3–6 nädala jooksul. Järglaste kasvukiirus sõltub keskkonna temperatuurist. Ideaalsetes oludes saab munast koorunud vastsest täiskasvanud soomukas 43 päevaga, kuid mõnel juhul kulub selleks isegi kuni kolm aastat.