cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Tegelike kasusaajate avalikustamine rahapesu vältimise eesmärgil
Sobivus
Esmalt kontrollis kohus, kas üldsuse juurdepääs tegelikke kasusaajaid käsitlevale teabele on sobiv taotletava üldist huvi pakkuva eesmärgi saavutamiseks. Kohus jõudis seisukohale, et see on sobiv, aidates tõkestada rahapesu ja terrorismi rahastamist. Teabe juurdepääsu avalikkus ja sellest tulenev suurem läbipaistvus aitavad kaasa keskkonna, mille kasutamine rahapesuks on vähem tõenäoline, loomisele.
Vajalikkus
Teiseks kontrolliti, kas eesmärki oleks võimalik sama tõhusalt saavutada vähem riivavate meetmetega, st kas riive on vajalik. Euroopa nõukogu ja komisjon nentisid, et direktiivi alusel on vaja õigustatud huvi, et tutvuda tegelike kasusaajaid käsitleva teabega. Siiski ei ole kohtupraktikas defineeritud “õigustatud huvi” määratletus, mistõttu on olnud praktikas raskusi selle tõendamisega. Vältimaks juurdepääsust tekkivat riivet, arvasid Euroopa nõukogu ja komisjon, et mõistlik on eelnev tingimus ära kaotada.
Eelnevast tulenevalt paluti kohtuistungil komisjonil märkida, kas nad on kaalunud võimalust teha ettepanek “õigustatud huvi” mõiste ühtse määratluse kohta. Ebamäärane mõiste võib luua ülemäärased piirangud kasusaajate teabega tutvumisel. Siiski otsustas komisjon loobuda mõistele „õigustatud huvi“ legaaldefinitsooni andmast, kuna mõistet on raske rakendada ning selle kohaldamine võib viia meelevaldsete otsusteni.
Kohtu arvates ei põhjenda raskuste esinemine rahapesu juhtumite kindlaksmääramises seda, et üldsusele antakse juurdepääs isikuandmetele. Samuti ei põhjenda kohtu arvates komisjoni poolt toodud põhjendused, et kõnealune riive oleks tingimata vajalik. Põhjendustes on märgitud, et üldsuse juurdepääs tegelikke kasusaajaid käsitlevale teabele võimaldab kodanikuühiskonnal teavet tõhusamalt kontrollida. Selle all on mõeldud ajakirjandust ja kodanikuühiskonna organisatsioone, kellel võib olla probleeme teabele ligipääsuga. Tegelikult on neil sellele teabele ligipääsuks õigustatud huvi, kui neil on seos rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise vastu võitlemisega. Sama kehtib ka nende isikute suhtes, kes plaanivad äriühingute või muu juriidilise isikuga tehinguid teha. Seetõttu ei tohiks neil olla probleemi vajalikule infole ligipääsemisel.
Proportsionaalsus
Kolmandana hinnati proportsionaalsust, st kas asjasse puutuvate põhiõiguste riive raskus on üldist huvi pakkuva eesmärgi olulisusega tasakaalus.
Direktiivi järgi peab juurdepääsetav teave tegelike kasusaajate kohta sisaldama vähemalt sünniaega või kontaktandmeid. Kohus leidis, et sõna „vähemalt“ kasutamine ei vasta selguse ja täpsuse nõudele, sest võimaldab teha kättesaadavaks ka need andmed, mis ei ole piisavalt määratletud ega identifitseeritavad.
Arvestades rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise eesmärgi olulisust, võib see kohtu arvates põhjendada harta artiklitega 7 ja 8 kaitstud põhiõiguste riiveid. Teisalt on rahapesu vastane võitlus ühelt poolt avalik-õiguslike asutuste ja juriidiliste isikute ülesanne. Näiteks on sellised juriidilised isikud krediidi‑ või finantsasutused, kellele nende tegevusest tulenevalt on selles valdkonnas pandud konkreetsed kohustused. Seetõttu on direktiivi alusel antud teabele juurdepääs piiranguteta pädevatele asutustele.
Kohus järeldas, et ei saa tõendada, et oleks tasakaal eesmärgi ja riive vahel tegelike kasusaajaid käsitleva teabe kättesaadavaks tegemisel. See tähendab, et teabe kättesaadavus ei võimalda kasusaajatel end tõhusalt isikuandmete kuritarvitamise ohu eest kaitsta.
Kohtujuristi arvamus
Kohtujurist käsitles oma ettepanekus läbipaistvuse põhimõtet. Läbipaistvuse põhimõte tähendab andmete töötlemisega seotud teabe arusaadavust, selgust, kättesaadavust. Piir avaliku ja eraõigusliku sfääri vahel võib olla ähmane. Läbipaistvuse põhimõtte kontekstis märgiti, et piiri ähmasuse tõttu võivad omavahel konflikti sattuda isikuandmete kaitse ja läbipaistvuse vajadus. Läbipaistvuse tagamine tegelike kasusaajate avalikustamisega omakorda riivab õigust isikuandmete kaitsele ja eraelu puutumatusele. Sellegipoolest leidis kohtujurist, et üldsusele kättesaadavad tegelike kasusaajate andmed on vähem tundlikud kui muud isikuandmed.
Samuti hindas kohtujurist riive proportsionaalsust. Hindamisel toodi välja, et iseenesest registri pidamine, mis sisaldab üldsusele kättesaadavaid andmeid, ei ole õigusega vastuolus. Seejuures tuleb arvestada sellega, et liidu õiguse järgi peavad liikmesriigid arvestama sellega, et neil on kohustus kehtestada erandid üldsuse juurdepääsule. Liikmesriikide organid, kes registri pidamise eest vastutavad, peaksid olema teadlikud registri juurdepääsu kasutavate isikute identiteedist. Lisaks eeltoodule leidis kohtujurist, et liikmesriikidel on kaitsekohustus ning see hõlmab ebaproportsionaalset ohtu, mis kaasneb põhiõiguste rikkumisega.
Seega nentis kohtujurist, et viies rahapesu tõkestamise direktiiv on kehtetu osas, milles näeb ette, et üldsus saab vabalt tutvuda tegelike kasusaajate kohta käiva teabega. Järelikult ühtis Euroopa Kohtu arvamus kohtujuristi arvamusega.
Seos Eesti õigusega
Eestis reguleerib rahapesu eest karistamist karistusseadustiku (KarS) § 394 lg 1, mis nõuab ühtlasi eelkuriteo olemasolu. Eelkuritegu tähendab tululoovat kuritegu. Eestis on olemas rahapesu tõkestamiseks Finantsinspektsioon, Rahapesu Andmebüroo ning Politsei- ja Piirivalveamet. Lisaks aitavad tõkestamisele kaasa nii prokuratuur kui ka kohtud. Finantsinspektsioon vastutab finantssektori turvalisuse ja usaldusväärsuse eest, samuti lasub asutusel järelevalve teostamine. Rahapesu Andmebüroo kogub informatsiooni kahtlaste tehingute kohta ning edastab informatsiooni uurimisasutustele. Seejärel sekkub vajadusel Politsei- ja Piirivalveamet koostöös Prokuratuuriga.
Eesti kuulub Euroopa Liitu, mistõttu on Eesti õiguse osaks Euroopa Liidu õiguse allikad. Allikate alla kuuluvad nii direktiivid kui ka põhimõtted, mille on loonud Euroopa Kohus. Direktiivid tuleb riigisisesesse õigusesse üle võtta. Euroopa Kohtu otsus on siduv sarnast küsimust lahendava liikmesriigi kohtu suhtes. Seega ei tulene otsusest keeldu liikmesriikidele. Järelikult, kui Eesti kohtud peaksid lahendama küsimust seoses tegelike kasusaajate avalikustamisega, rakendatakse eelpool mainitud Euroopa Kohtu otsus.
Euroopa Liidu õiguse kontekstis on rahapesu tõkestamisel keskse tähendusega rahapesu tõkestamise neljas direktiiv, mille eesmärgiks on tagada finantssüsteemi stabiilsus. Eesti õiguses reguleerib tegelike kasusaajate avalikustamist rahapesu ja terrorismi tõkestamise seadus (RahaPTS). RahaPTS redaktsiooniga võeti üle Eesti õigusesse rahapesu tõkestamise neljas direktiiv. .
Rahapesu tõkestamise neljandat direktiivi muudeti rahapesu tõkestamise viienda direktiiviga. Mainitud direktiivi järgi peavad liikmesriigid tagama tegelike kasusaajate teabe kättesaadavuse üldsusele. Rahapesu tõkestamise viies direktiiv kohustas looma eraldi registrit tegelike kasusaajate andmete kogumiseks, ent Eesti ei rakendanud nõudeid tähtajaks. Tegelikke kasusaajaid puudutav osa võeti hiljem üle RahaPTS muudatustega.
Ahvirõuged
pisi|Ahvirõuged lapsel pisi|Ahvirõugete [[viirusosakesed elektronmikroskoobi all 2003. aasta proovist: vasemal on küpsed virioonid.]] pisi|Ahvirõugete levik 2022. aasta juulis Ahvirõuged on loomade viirusnakkushaigus, mis võib kanduda inimesele. Seda põhjustab ahvirõugete viirus Orthopoxvirus simiae, mis levib piisknakkusena, otsesel kontaktil haigega või haige eritistega saastunud pindade kaudu. Ahvirõugete viirus kuulub poxviridae ehk poksviiruste sugukonda, ortopoksviiruste perekonda koos rõugete, lehmarõugete ja vaktsiiniaga. Selle endeemiline piirkond on Lääne- ja Kesk-Aafrika troopilistes vihmametsades, kuid haigestunuid on leitud ka näiteks Euroopast ja alates 2003. aastast USA-st.
Haiguse nimetus on tulnud sellest, et 1958. aastal toimus uuringu tarvis peetud ahvide kolooniates kaks rõugetetaolise tõve puhangut. Haiguse peamised levitajad on aga närilised.
Georg Iltal
Georg Edgar Iltal (26. september 1917 Tartu – 25. jaanuar 2009 Toronto) oli Eesti ja Saksa sõjaväelane ning pedagoog Kanadas.
Elukäik
Ta lõpetas aastal 1936 Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Seejärel teenis aastatel 1937–1938 sõjakooli suurtükiklassis aspirandina, aastal 1939 ülendati lipnikuks. Aastatel 1938-1940 õppis ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas (ei lõpetanud), tegutsedes samaaegselt Kaitseliidu tegevteenistuses Tartu maleva instruktorina. Oli Tartus Noorte Kotkaste noortejuht ja 1940. aastal ka noorteinstruktor. Akadeemiliselt kuulus Korporatsiooni Fraternitas Liviensis ridadesse.
Teises maailmasõjas astus Eesti Leegioni ja lõpetas Bad Tölzi junkrukooli. 20. eesti diviisis oli ta Paul Venti käsundusohvitser, hiljem suurtükiväegrupi 1. patarei vaatleja, seejärel suurtükiväegrupi ülema Sturmbannführer Aleksander Sobolevi käsundusohvitser. Aastatel 1944–1945 oli 20. eesti diviisi suurtükiväerügemendi 1. grupi 1. patarei ülem, Obersturmführer. 19. veebruaril 1945 sai raskelt haavata. Sõja lõpus oli Schwerinis, seejärel oli DP-laagris läänetsoonis.
Tegelike kasusaajate avalikustamine rahapesu vältimise eesmärgil
Seos Eesti õigusega
Eraõiguslikul juriidilisel isikul on tegeliku kasusaaja andmete hoidmise kohustus. Kohustus tuleneb RahaPTS § 76 lg-st 1. Lähtudes eeltoodust, näeb seadus ette andmed, mis tegelike kasusaajate kohta peavad äriregistri infosüsteemi olema esitatud. Loetelu on toodud RahaPTS § 77 lg-s 1.
Tegelike kasusaajate avalikustamist reguleerib RahaPTS § 78. Sättest tuleneb, et tegelike kasusaajate andmed avalikustatakse äriregistri infosüsteemis ning tegelike kasusaajate andmeid väljastatakse tasuta näiteks kohustatud isikule ja kohtule. Järelikult on üldsusel võimalik tasu eest tegelike kasusaajate andmeid näha, andmed on avalikud. Teisalt on tegelikul kasusaajal võimalik taotleda andmete kättesaadavuse piiramist, kui esineb mõni seaduses nimetatud erandlik juhtum. See õigus tuleneb RahaPTS § 79² lg-st 1.
Ahvirõuged
Haiguse sümptomid ja kulg
Haigustunnused ilmnevad nakatunul 1–3 nädalat pärast nakatumist (peiteperiood on tavaliselt 6–13 päeva, kuid võib kesta kuni 21 päeva). Haigus kestab ligi kaks nädalat. Sümptomid sarnanevad tavaliste rõugete omadega, aga on leebemad. Esimeses etapis võivad tekkida palavik, pea- ja seljavalu, lihasevalu, külmavärinad, lümfisõlmede turse, väsimus.
Lööve, mis tekib 1–10 päeva pärast nakatumist, teeb läbi mitu arenguetappi: maakulid (laigud) -> paapulid (kergelt kõrgenenud sõlmekesed) -> vesiikulid (selge vedelikuga täidetud põiekesed) -> pustulid (kollase vedelikuga täidetud mädapõiekesed). Kõigepealt tekib villiline lööve näole, hiljem muudele kehaosadele, kaasa arvatud suguelunditele – algul meenutab lööve süüfilist või rõugeid, hiljem kattub koorikuga, mis pärast eemaldub ja siis pole inimene enam teistele nakkusohtlik.
Suurem osa nakatunuist paraneb mõne nädalaga. Rasked juhtumid esinevad sagedamini lastel. Surmaga lõpeb haigus selle ühe vormi korral kuni 10 protsendil lastel ja noortel täiskasvanutel, samuti immuunsusprobleemidega haigetel.
2022. aasta haiguspuhang
pisi|Ahvirõuged Suurbritannias 2022. aastal 2022. aasta ahvirõugete puhangu käigus levima hakanud haiguse vorm on tõenäoliselt leebe. Sellega kaasnev suremus on alla ühe protsendi. 2022. aasta 22. mai seisuga oli maailmas registreeritud inimestel 120 ahvirõugete haigusjuhtu. Sama aasta juuni lõpuks oli haigusesse nakatunud üle 4000 inimese ja genoomi uuringutest ilmnes, et tõbi on viimastel aastatel kiiresti muteerunud, tõenäoliselt kiirenes viiruse arenemine 2017. aastal.
Eesti esimene ahvirõugete juhtum tuvastati 28. juunil 2022. 29. juulil teatas Hispaania Euroopa esimesest ahvirõugete surmajuhtumist. Varasemad surmajuhtumid olid registreeritud Aafrikas.
Ennetus ja ravi
Haiguse kulg on reeglina kerge, haigus on tavaliselt iseparanev. Ahvirõugete vastu peaks kaitsma tavaline rõugevaktsiin, rõugete vastu vaktsineerimine kaitseb umbes 85 protsendil ahvirõugete vastu; vaktsiini saab manustada ka juba nakkusega kokku puutunud inimesele, et vältida tema haigestumist. Ahvirõugeid ravitakse antiviraalse ravimi tekovirimaadiga, mis on näidustatud täiskasvanutel ja lastel kehakaaluga vähemalt 13 kg järgmiste viirushaiguste raviks:
Toimeainena tekovirimaati sisaldav ravim Tecovirimat SIGA on näidustatud ka vaktsiiniaviiruste replikatsioonist põhjustatud tüsistuste raviks. (Eestis seda ravimit ei turustata.) Ahvirõugete ravi keskendub peamiselt sümptomite leevendamisele.
Ajalugu
Esimest korda avastati haigus loomadel, täpsemalt ahvidel 1958. aastal. Inimesel tuvastati see esimest korda 1970. aastal, ühel Kongo lapsel. USA-s tuvastati see esimest korda 2003. aastal seoses Ghanast toodud loomadega.
Juuli lõpus 2022 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) ahvirõugetega seoses välja hädaolukorra, nimetades nakatumisriski üleilmselt mõõdukaks ja Euroopas kõrgeks – registreeritud oli 16 000 nakatumist 75 riigis, surnud viis inimest.
Rahvusnimekiri
Rahvusnimekiri on Eestis elavate või Eestis elanud vähemusrahvustesse kuuluvate või kuulunud isikute nimekiri. Terminiga tähistatakse nii 1925. aasta vähemusrahvuste kultuuromavalitsuse seaduse kui ka 1993. aasta vähemusrahvuse kultuuriautonoomia seaduse alusel koostatatud nimekirju.
1925. aasta seadus
Esimesena käsitleti rahvusnimekirjadesse puutuvat 1925. aasta 12. veebruaril vastu võetud vähemusrahvuste kultuuromavalitsuse seadus ja sama aasta 8. juunil vastu võetud rahvusnimekirjade pidamise määrus. Rahvusnimekirja kandmine oli kultuuromavalitsuse liikmestaatuse saamise alus ja selleaegne register koosnes kahest osast: täiskasvanuid hõlmav register A ning register B laste jaoks. Nimekirja kandmise eeldus oli Eesti Vabariigi kodakondsus. Selleks, et end ise registrisse kanda, pidi inimene olema 18 aastat vana. Lapsed lisati registrisse koos vanematega ning pärast 18-aastaseks saamist tuli neil aasta jooksul kinnitada oma soov jääda liikmeks.
1931. aastal seadust muudeti, tõstes rahvusnimekirjadesse kandmise ea 20. eluaastani. Aasta hiljem muutus kohustuslikuks isikute elukohaandmete kandmine rahvusnimekirjadesse.
1993. aasta seadus
Rahvusnimekiri on oluline vähemusrahvuse kultuuriomavalitsuse valimistel, kuna nimi kantakse valijate nimekirja just rahvusnimekirja alusel. Kui nõusoleku enda nime kandmiseks valijate nimekirja annab vähem kui pool rahvusnimekirja kuuluvatest isikutest, siis kultuuriomavalitsuse valimisi korraldada ei saa.
Kehtiva seaduse alusel peab valitsus lõpetama sellise kultuuriomavalitsuse tegevuse, milles alaliselt Eestis elavate vähemusrahvusse kuuluvate isikute arv on rahvusnimekirja alusel viimase viie aasta jooksul olnud alla 3000. Seaduses ei käsitleta aga kõiki vähemusrahvusi võrdsetel alustel. Nimelt võivad selle järgi moodustada oma vähemusrahvuse kultuuriomavalitsuse: "saksa, vene, rootsi ja juudi vähemusrahvusest isikud ja nendest vähemusrahvustest isikud, kelle arv on üle 3000". See on üks põhjustest, miks Eestis elavatel soomlastel on raskusi oma kultuuriomavalitsuse loomisega. Samas said rannarootslased moodustada oma Eestirootslaste Kultuuriomavalitsuse vaatamata sellele, et rahvusnimekirja kuulus 2016. aasta seisuga ligikaudu 600 inimest, kellest vaid 450 olid kantud ka valimisnimekirja.
1993. aasta seadusest lähtuv rahvusnimekirjade pidamise ja kasutamise kord kinnitati valitsuses 1996. aastal. Sellega pandi vähemusrahvuse kultuuriomavalitsusele kohustus kontrollida ja täpsustada rahvusnimekirja iga aasta esimesel kvartalil.
Skíathose saar
pisi pisi Skíathos (kreeka keeles Σκιάθος) on Kreekale kuuluv saar Egeuse meres, läänepoolseim Põhja-Sporaadidest.
Saar on keskmiselt 12 km pikk ja 6 km lai, pindala on ligi 50 km². Maastik on mägine, kõrgeim koht on 433 m merepinnast. Saarel on palju liivarandu ja männimetsi. Enamik randu ja asustust on saare lõunaosas.
Suurim linn on Skíathos saare kirdeosas (5000 elanikku). Kogu saarel elab umbes 6000 inimest.
Saar on populaarne turismisihtkoht.
Pampierstad
Pampierstad on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Frances Baardi ringkonnas Phokwane vallas.
Pampierstad on asutatud 1960. aastate lõpus. Kuni 1994. aastani kuulus linn Bophuthatswana bantustani koosseisu.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Pampierstadi elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,91%, värvilisi 0,49%, India või Aasia päritolu inimesi 0,31%, valgeid 0,02% ja teisi 0,26%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 83,35% inimesi, inglise keelt 4,74%, koosa keelt 3,97%, afrikaani keelt 1,91%, suulu keelt 1,78%, ndebele keelt 1,51% ja sotho keelt 1,09%.
9,5-millimeetrine film
thumb|right|9,5-millimeetrise filmi fragment 9,5-millimeetrine film on vanim kitsasfilmi formaat.
Üürnik
Üürnik on füüsiline või juriidiline isik, kes võtab kasutusse kinnis- või vallasvara asja, makstes selle kasutamise eest asja omanikule kokkulepitud üüri.
9,5-millimeetrine film
Formaadi võttis 1922. aastal kasutusele Pathé firma, et valmistada odavaid filmikoopiaid kodukasutajatele, kuid hiljem leiutati ka vastav kaamera.
Üürnik
Üüri ja kõrvalkulude maksmise kohustus
Üürniku põhikohustus on kokkulepitud tasu (üüritasu) maksmine üürieseme kasutamise eest. Üüritasu suuruse saavad pooled vabalt kokku leppida. Üldjuhul peab üürnik maksma üksnes üürieseme eesmärgipärase kasutamise eest. Pooled võivad ka kokku leppida selles, et üürnik peab hüvitama ka asja kasutamisega seotud kulud (kõrvalkulud). Kõrvalkulu on tasu üürileandja või kolmanda isiku teenuste ja tegude eest, mis on seotud asja kasutamisega. Kõrvalkuludeks on tavaliselt eluruumide puhul kütte-, vee-, elektri-, teekoristuskulud jne. Remondikulud kõrvalkulude hulka ei kuulu ning sellist kokkulepet tuleb pidada üürniku kahjuks kõrvalekalduvaks. Remondikulud kuuluvad pigem üürileandja korrashoiukohustuste hulka, mistõttu ei saa jätta neid üürniku kanda.
9,5-millimeetrine film
Erinevalt teistest filmiformaatidest on 9,5-millimeetrisel filmil perforatsiooniaugud filmi keskel kaadrite vahel, mitte äärtes. Niisugune paigutus võimaldab filmilindi laiust paremini kasutada (9,5-millimeetrise filmi kaader on peaaegu sama lai kui 16-millimeetrisel filmil), kuid kaasneb suurem kriimustuste oht.
Üürnik
Üüri ja kõrvalkulude maksmise kohustus
Üürnikul on õigus nõuda üürileandjalt võimalust tutvuda kõrvalkulusid tõendavate dokumentidega. Lisaks sellele peab üürileandja suutma tõendada kõrvalkulude tekkimist ja nende suurust, vastasel juhul ei saa üürileandja üürnikult kõrvalkulude katmist nõuda.
9,5-millimeetrine film
Filmi laius valiti selline, sest 35-millimeetrisest filmist saab pärast perforeeritud äärte eemaldamist valmistada kolm 9,5-millimeetrist filmilinti.
Pärast Teist maailmasõda 9,5-millimeetrise filmi populaarsus vähenes 1960. aastail miinimumini odavama, kuid tunduvalt halvema pildikvaliteediga 8-millimeetrise filmi konkurentsi tõttu ning seda jäid kasutama vaid vähesed entusiastid. Väike pühendunud 9,5-millimeetrise filmi kogukond eksisteerib tänaseni (2023).
Üürnik
Üürniku hoidmis- ja hoolsuskohustus
Üürniku põhikohustuste hulka kuulub veel üürilepingu esemeks oleva asja hoolsuskohustus. Üürnik peab asja kasutama hoolikalt ja vastavalt sihtotstarbele, millest üürileandmisel lähtuti. Eseme kasutamise sihtotstarbelisust hinnatakse lepingust lähtuvalt. Kui üürieseme sihtotstarbelisuses ei ole pooled kokku leppinud, siis lähtutakse üürilepingu esemest ja üürilepingu sõlmimise eesmärgist. Üürileandja ei vastuta asja nende puuduste eest, mis on tekkinud seetõttu, et üürnik on rikkunud hoidmis- ja hoolsuskohustust.
Üürniku hoolsuskohustuse all mõistetakse seda, et üürnik kasutab üürieset nii, nagu üks tavaline hoolikas üürnik kasutaks. See tähendab, et üürniku kohustuseks on teha (või tegemata jätta) toimingud üürieseme korrashoiu eesmärgil. Samuti peab üürnik teavitama üürileandjat üüriesemel ilmnenud puudusest. Kui üürnik rikub teavitamiskohustust, siis ei vastuta üürileandja puuduste kõrvaldamata jätmise eest ning lisaks annab see üürileandjale õiguse rakendada üürniku suhtes õiguskaitsevahendeid.
Eelmainitud hoidmis- ja hoolsuskohustus on tihedalt seotud kohustusega tagastada üüritud eset, kui üürileping on lõppenud. Hoolsuskohustuse järgi peab üürnik lepingu lõppedes tagastama asja seisundis, mis vastab asja lepingujärgsele kasutamisele. Kui üüritud eseme seisund on lepingu lõppedes tunduvalt halvenenud seetõttu, et seda pole kasutatud lepingule vastavalt, siis vastutab üürnik üüritud eseme halvenemise eest.
Üürieseme tagastamise kohustus
Üürnik peab pärast üürilepingu lõppemist üüritud eseme viivitamatult tagastama. Kui üürnik ei anna asja pärast lepingu lõppemist tagasi, võib üürileandja nõuda üürnikult kuni asja tagastamiseni kokkulepitud üüri. Samas võib üürileandja esitada üürnikule ka kahju hüvitamise nõude, mis kaasnes üürniku tagastamise kohustuse rikkumisega. Näiteks, kui üürileandja on sõlminud teise üürnikuga uue üürilepingu, kuid ei saa seda täita, sest eelmine üürnik viivitab üüritud eseme tagastamisega, siis võib üürileandjal tekkida seetõttu leppetrahvi maksmise kohustus. Samuti kui uus üürnik lepingust taganeb üürieseme saamata jäämise tõttu, kaotab üürileandja uue lepingu sõlmimise võimaluse ning saab sellel juhul eelmiselt üürnikult nõuda saamata jäänud tulu hüvitamist.
Üürniku õigused
Üürnikul on õigus saada üürileandjalt kasutamiseks lepingutingimustele vastav üüriese ja seda lepingu kestel kasutada. Asi peab olema lepingujärgseks kasutamiseks sobivas seisundis. Samas peab üürileandja hoolima sellest, et üürnik saaks üürieset kogu üürilepingu kehtivusajal kasutada ning ise hoiduma tegudest, mis võiksid asja kasutamist takistada.
Üürnikul on õigus teha üüritud esemele parendusi ja muudatusi, kuid seaduse järgi üksnes üürileandja nõusolekul, mis on esitatud kirjalikus vormis. Kui parendused on asja kasutamiseks vajalikud, ei või üürileandja nõusoleku andmisest keelduda. Vastasel juhul võib üürnik üürileandja nõusolekut hageda.
Eluruumi üürilepingu puhul on üürnikul õigus majutada üürileandja nõusolekul perekonnaliikmeid. Üürileandja nõusolekuta on eluruumi üürnikul õigus majutada oma abikaasat, alaealisi lapsi ja töövõimetuid vanemaid.
Üürnikul on õigus üürileandja nõusolekul anda asja kasutada kolmandale isikule. Samas võib üürnik anda asja allüürile.
Punasoomus-vöödik
Punasoomus-vöödik (Cortinarius bolaris) on šampinjonilaadsete seltsi vöödikuliste sugukonda kuuluv liik seeni.
CD (klassifikatsioon)
CD-rakkude pinnatunnuste klassifitseerimissüsteem (inglise cluster of differentiation; lüh CD) on rakkude pinnal ekspresseeruvate antigeenide numbrilise märgistamise ehk klassifitseerimissüsteem.
CD-klassifikatsioonisüsteem kooskõlastati 1982 aastal Pariisis peetud 1st International Workshop and Conference on Human Leukocyte Differentiation Antigens (HLDA) konverentsil.
Inimestel on klassifitseeritud 350 CD-markerit (2009) (näit CD1, CD2,  CD3, CD4, CD5, CD7, CD8, CD9, CD10, CD11c, CD46, ..., CD150, CD152, CD279,...).
CD-d ehk diferentseerumise markerid
CD-d ehk CD-molekulid täidavad organismis erinevaid ülesandeid, osaledes nii signaalrakkude, retseptoritena, osad vajavad diferenseerumiseks ensüümide kaasabi ja osad markerid leiavad kasutust kliinilises meditsiinis.
Harilikult loetakse või mõõdetakse rakkude diferentseerumise markereid vooltsütomeetria meetodil. Rakkude populatsioon tähistatakse kas '+' või '-' märgiga. Kui eristunud molekul avaldub raku pinnal lisatakse molekuli tähisele ülaindeksiga '+'. Kui diferentseerunud molekuli pinnal diferentseerumise markerit ei tuvastata siis lisatakse molekuli tähisele ülaindeksiga '-'. Näiteks "CD34+ CD31-" on rakk, mille pinnal on ekspresseerunud CD34, kuid mitte CD31 molekul. Diferentseerumismarkereid võidakse kirja panna ka järgmiselt: CD3+CD8- lümfotsüüdid.
Osade rakupopulatsioonide kohta kasutatakse variatsioonide ära märkimiseks ka tähiseid hi, mid või low.
Välisalliad
Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Cluster of differentiation seisuga 04.03.2014.
Punahunt
Kirjeldus
Punahundi tüvepikkus on 88–113 cm, turjakõrgus keskmiselt 50 cm. Kehamass on 12–20 kg. Punahunt meenutab välimuselt koera või rebast, kuid erineb anatoomiliselt mõneti teistest koerlastest. Esijalgade varbapadjandid on erinevalt kodukoerast liitunud. Koerlaste seas ainsana on punahundil alalõuas üks purihammas vähem (kolme paari asemel kaks). Imeteid on kuus või seitse paari, teistel koerlastel on tavaliselt viis.
Eluviis
Punahundid murravad grupina näiteks aksishirvi, muntjakke, metssigu, barasingasid, gaure, jäneseid ja kariloomi. Nad söövad ka marju ja taimi, putukaid, närilisi ja sisalikke. Teadaolevalt ei ole punahunt kunagi rünnanud inimest.
Paljunemine
Tavaliselt saab järglasi vaid klanni dominantne emane, kuid on täheldatud erandeid. Ühe klanni emased võivad kutsikaid kasvatada samas urus. Punahundi tiinus kestab 60–63 päeva ja pesakonnas on kaks kuni kuus kutsikat. Kutsikad kasvavad kiiresti ja võivad esimese 10 elupäeva jooksul oma kehakaalu kahekordistada. Kolmenädalaselt hakkavad kutsikad sööma teiste klanniliikmete oksendatud liha ja 6–7-nädala vanuselt võõrutatakse nad täielikult piimast. Kutsikad püsivad uru juures 70–80 päeva ja neid jääb alati valvama vähemalt üks täiskasvanud loom. Kuuekuuselt hakkavad kutsikad koos täiskasvanutega jahti pidama ja kaheksakuuselt suudavad nad osaleda suurte loomade murdmises.
Liigikaitse
Suurim oht punahuntide jaoks on saakloomade arvukuse vähenemine. Eriti nende levila lõunaosas on sõraliste arvukus üleküttimise tõttu kiiresti vähenenud. Kuna küttimine toimub ka kaitsealadel, on raske punahundi kaitseks midagi ette võtta.
Lisaks ohustavad punahunti elupaikade hävimine, haigused ning konkurents teiste kiskjatega ja hulkuvate koertega.
Georg Kreuks
Georg Kreuks (2. juuli (vkj)/ 14. juuli 1896 Alavere vald, Kose kihelkond, Harjumaa – 7. detsember 1924 Tallinn) oli Eesti poliitik (kommunist), 1. detsembri riigipöördekatsest osavõtnu.
Ta osales aastatel 1915–1918 Esimeses maailmasõjas, lõpetas 1917. aastal pioneeriohvitseride kursused.
1918. aastal astus VK(b)P liikmeks ning tegutses Eesti Vabadussõja ajal aastatel 1918–1920 Eestis illegaalses kommunistlikus liikumises.
Pärast Vabadussõja lõppu läks ta Nõukogude Venemaale, osales Punaarmees Vene kodusõjas ning oli ka VK(b)P Eesti Osakondade Keskkomitee sõjaväesektsiooni juhataja.
Kreuks saadeti 1924. aastal uuesti Eestisse ning ta osales 1. detsembri riigipöördekatses Tallinnas politsei ratsareservi vallutamise katses. Pärast riigipöördekatse läbikukkumist varjas ta end Tallinnas koos Rudolf Pälsoni ja Vladimir Bogdanoviga Jüri Vilmsi tänava majas nr 53, kus hukkus 7. detsembril 1924 tulevahetuses politseiga.
Representatsiooni kriis
Representatsioonikriis on representatsioonile (taasesitamisele/taasloomisele) eelneva presentatsiooni (kohalolu) puudumine. Representatsioon tähendab millegi taasesitamist. Representatsioonikriisi puhul on reaalsus muutunud tähtsusetuks: näiteks mudel, mis on/peaks olema millegi reaalse representatsiooniks, ei ole ratsionaalne, ei vasta tegelikkusele (ja tänapäeval üha enam ei teenigi seda eesmärki). Tegemist on 20. sajandil tekkinud mõtteviisiga kultuuri-, filosoofia- ja semiootikateoorias. Representatsioonikriisi väljendumine erinevates valdkondades (nt kunst, kirjandus, meedia, filosoofia) varieerub, kuid avaldumise vormide piirid on tihti üpris hägused ja tüübid segunevad.
Reaalse kriis
Reaalsusest on kujunenud lõputute representatsioonide võrgustik, kus representatsiooni objektiks ei ole enam mitte eelnev presentatsioon, vaid teine representatsioon, jne. Reaalse kriisi võib märgata näiteks meedias, kus Jean Baudrillardi sõnul toimub "tähenduse implosioon (sissepoole plahvatus, neutralisatsioon)" – elame maailmas, kus on järjest rohkem informatsiooni ja üha vähem tähendust. Reaalsuse olemasolu kriisi on käsitlenud ka näiteks Umberto Eco, kes väidab, et reaalsuse asemel on eelistatud pigem hüperreaalsus, parendatud reaalsus. On toimunud võõrdumine päris maailmast, päris asjade korrast.
Referentsi kriis
Representatsiooni ja representeeritava objekti suhe on muutunud. Toimunud on nihe, kus tähtis pole enam reaalne objekt, mida representeeritakse, vaid representatsioon ise. Rõhk pole enam objektil, vaid esitisel. Koos referentsi kadumisega on kadunud ka tähendus. Jean Baudrillard kirjeldab tähenduse implosiooni meedias, kus informatsiooni on järjest rohkem, kuid tähendust selle võrra üha vähem. Meedia puhul iseloomustab tähenduse kadumist enesele viitavus, kus reaalse edasi andmise asemel toimub edasiandmise lavastamine. Baudrillard nimetab seda simulatsiooniprotsessiks (Simulaakrumid ja simulatsioon). Marshall MacLuhan käsitleb tähenduse implosiooni formuleerides, et meedium on sõnum. Meedia on ise sündmuse loojaks ja kõik tähendused on neeldunud ühte meediavormi (Medium is the Message). Roland Barthes kirjeldab referendi ja tähistaja vahelist suhet, kus tähistatav on märgisuhtest eemaldatud. Reaalsus kui puhas representatsioon osutab vastupanu tähendusele. See on opositsioon elutruu ja arusaadava vahel. Barthes nimetab reaalsuse efekti loomiseks kirjanduse puhul teatavaid kirjeldavaid osi. Tekstuaalsed reaalsuse tähistajad kannavad ilma tähistatavata ainult reaalsuse kontseptsiooni, kuid mitte reaalsust ise (The Effect of Reality).
Teadmise/tunnetuse kriis
Teadmise-tunnetuse problemaatika: Kas on olemas "puhas teadmine"? Keha takistab meid tõeliste "puhaste teadmisteni" jõudmisel (Sokrates). Kas teadmised saavad eksisteerida ka ilma tunnetusliku aluseta? Kas on üldse võimalik tajuda "tõelist reaalsust", kui saame maailmaga kontakti ainult enda subjektiivsuses? Teadmised mõjutavad ja kontrollivad seda, kuidas me maailma ja selle objekte tajume. Samas on teadmised ammutatud maailma tajumise kaudu. Kõige rohkem kasutavad inimesed just neid argikogemusest tulenevaid praktilisi teadmisi. Üldjuhul ei määratleta teadmisi siiski argikogemusest lähtuvalt, teadmine ja tunnetus oleks just kui lahutatud nähtused. Näiteks on prantsuse postmodernistlik filosoof Jean-Francois Lyotard kirjeldanud representatsioonile eelneva reaalsuse kadumist ning esitanud teooria "suurte narratiivide kokkukukkumisest" (The Postmodern Condition: A Report on Knowledge, 1979), milles kirjeldab, kuidas maailmas ei saa eksisteerida suletud, kindlapiirilisi ja ratsionaalseid representatsioonisüsteeme, tähendusi on palju ning tähendussüsteemid pidevas muutumises. Teadmise ja tunnetuse probleeme käsitlevad filosoofias epistemoloogia ja fenomenoloogia. Michel Foucault, kes käsitles diskursuseid kui representatsioonide süsteeme, postuleeris, et diskursus determineerib teema ning selle, milliseid tähendusi luuakse. Tema seisukoht on, et tähendus (see, mida representeeritakse) on konstrueeritud kontekstis ja väljaspool konteksti tähendus puudub. Seega representatsioonile eelnev (re)presentatsioon tähendab seda, mida ta esitab, ainult originaalkontekstis, taasesitusena on kontekst nihkunud.
Koszyce
Koszyce sai linnaõigused 1374. aastal, kuid kaotas need 1869. aastal. 1. jaanuaril 2019 sai Koszyce linnaõigused tagasi.
Piccolo Kvintett
Piccolo Kvintett on Eesti suupilliansambel (kvintett).
Washingtoni maakond (Ohio)
pisi|Asend Ohio osariigis pisi|Marietta Washingtoni maakond (Washington County) on maakond USA-s Ohio osariigis. Geograafilised koordinaadid on
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Marietta.
Maakonna pindala on 1658 km², millest 21 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 61 778. 2000. aastal oli elanikke 63 251.
Ajalugu
Washingtoni maakond moodustati 27. juulil 1788. Maakond on saanud nime esimese Ameerika Ühendriikide presidendi George Washingtoni järgi.
2015. aasta Riigikogu valimised
2015. aasta Riigikogu valimised olid XIII Riigikogu korralised valimised. Valimised toimusid 1. märtsil 2015. Eelhääletamine ja e-hääletamine toimusid 19. veebruarist 25. veebruarini ja neil osales 33% hääleõiguslikest kodanikest.
Júlio César Soares Espíndola
Júlio César Soares de Espíndola (tuntud kui Júlio César, hääldus [ˈʒuʎu ˈsezaɾ]; sündinud 3. septembril 1979 Duque de Caxiases) on Brasiilia endine jalgpallur, väravavaht.
2015. aasta Riigikogu valimised
Valimistulemus
Esialgsed valimistulemused selgusid 1. märtsi hilisõhtul:
Valimisaktiivsus
Valimisnimekirjades oli 899 793 hääleõiguslikku Eesti Vabariigi kodanikku. Neist käis hääletamas 577 910. Valimisaktiivsus Vabariigi Valimiskomisjoni andmetel. Kokku käis valimas 64,2% hääleõiguslikest valijatest.
Júlio César Soares Espíndola
Júlio César alustas karjääri Brasiilia klubis Flamengo. 2005. aastal siirdus ta Itaaliasse Verona Chievosse, aga ei mänginud ühtegi mängu ja pool aastat hiljem sõlmis Milano Internazionalega kolmeaastase lepingu.
2015. aasta Riigikogu valimised
Valimissüsteem
Valimistel võivad osaleda nii erakonnad kui üksikkandidaadid. Erakond saab kandidaadid üles seada kaheteistkümnes valimisringkonnas. Lisaks koostab erakond ka ühtse üleriigilise kandidaatide nimekirja, milles erakond on reastanud kõik ringkondades esitatud kandidaadid.
Valimistulemused tehakse kindlaks kõigepealt valimisringkonna tasandil, kus jaotatakse isiku- ja ringkonnamandaadid ning pärast seda jaotatakse üleriigiliselt kompensatsioonimandaadid. Kokku on 101 mandaati, mis on jagatud 12 ringkonna vahel.
Júlio César Soares Espíndola
2012 läks ta mängima Inglismaale Queens Park Rangersisse.
2015. aasta Riigikogu valimised
Mandaatide jaotus ringkondade vahel
Vabariigi Valimiskomisjon jaotas 27. novembril 2014 mandaadid 12 valimisringkonna vahel järgmiselt :
Erakonnad ja üksikkandidaadid
Eestis oli enne valimisi registreeritud parteisid kokku 11.
Júlio César Soares Espíndola
2014 oli ta laenul Kanada klubis Toronto FC. 2014–2017 mängis ta Portugali klubis Benfica. Ta tuli Benficaga kolmel korral järjest Portugali meistriks.
2018. aasta alguses siirdus ta pärast 13 aastat tagasi oma esimese klubi Flamengo juurde. 21. aprillil 2018 pidas ta Flamengo meeskonnas viimase mängu, kui alistati América Mineiro tulemusega 2:0.
2015. aasta Riigikogu valimised
Eesti Reformierakond
Eesti Reformierakonnal oli detsembris 2014 Riigikogus 33 kohta 101st. Lisaks oli erakonda astunud kaks fraktsioonita Riigikogu liiget. Erakonna esimeheks ja peaministriks tõusis kevadel 2014 pärast Andrus Ansipi tagasi astumist endine sotsiaalminister ja Riigikogu liige Taavi Rõivas, kes oli erakonna esinumber ka 2015. aasta valimistel. Reformierakonnal oli Riigikogus suurim fraktsioon ning valitsuses oli neil ühtekokku 8 ministrit. Nad olid valitsuskoalitsioonis alates märtsist 2014 Sotsiaaldemokraatliku Erakonnaga. Reformierakonna valimisloosung oli "Kindlalt edasi!".
Júlio César Soares Espíndola
Koondisekarjäär
Esimest korda kutsuti Júlio César Brasiilia koondisse 2003. aasta konföderatsioonide karikavõistlustele Prantsusmaale. Ta ei pääsenud veel üheski mängus väljakule, kõigis mängudes oli Brasiilia väravas Dida. Brasiilia sai võidu, viigi ja kaotuse ja jäi alagrupis kolmandaks, kaotades Türgi jalgpallikoondisele võrdsete punktide ja võrdse väravate vahe juures löödud väravate arvuga (3 4 vastu). Türgi pääses poolfinaali, Brasiilia langes välja.
Brasiilia koondises debüteeris Júlio César 2004. aasta Copa Americal, mis toimus Peruus. 8. juulil alistas Brasiilia viimase minuti väravast 1:0 Tšiili jalgpallikoondise ja 11. juulil 4:1 Costa Rica jalgpallikoondise. 14. juulil peeti alagrupivõitjat otsustav mäng, kus Brasiiliale piisas viigist, aga kaotas Paraguay jalgpallikoondisele 1:2. Brasiilia pääses Paraguay järel teisena edasi ja kohtus veerandfinaalis Mehhiko jalgpallikoondisega, kelle alistas 4:0. 21. juulil viigistas Brasiilia poolfinaalis Uruguay jalgpallikoondisega 1:1 ja pääses edasi, sest penaltiseerias ükski brasiillane ei eksinud. 25. juulil peeti finaal Argentina jalgpallikoondisega, kus Brasiilia jäi 87. minutil 1:2 taha, aga viigistas 3. üleminutil. Penaltiseerias oli Brasiilia jällegi eksimatu ja tuli Lõuna-Ameerika meistriks.
2015. aasta Riigikogu valimised
Eesti Keskerakond
Eesti Keskerakonnal oli detsembris 2014 Riigikogus 19 kohta. Erakonnast ja fraktsioonist oli lahkunud pärast 2011. aasta valimisi 7 saadikut. Erakonna esimees oli Tallinna linnapea Edgar Savisaar, kes oli erakonna esinumber. Erakond oli opositsioonis. Keskerakonna valimisloosung oli "Teeme teisiti!".
Isamaa ja Res Publica Liit
IRL-l oli detsembris 2014 suurim opositsioonipartei Riigikogus. Neil oli Riigikogus 22 kohta. Erakonnast ja fraktsioonist oli lahkunud pärast eelmisi valimisi 1 parlamendiliige ning erakonda oli astunud samuti 1 saadik. Erakonna esimees oli Riigikogu liige ja endine kaitseminister Urmas Reinsalu, kuid peaministrikandidaadiks kinnitas erakonna volikogu 21. septembril 2014 endise peaministri ja endise majandus- ja kommunikatsiooniministri Juhan Partsi. IRL oli valitsuses kuni 2014. aasta märtsini, mil Reformierakond vahetas nad sotsiaaldemokraatide vastu välja. IRL-i valimisloosung oli "Parem haridus, parem töö, parem palk.".
Júlio César Soares Espíndola
Koondisekarjäär
2006. aasta MM-valikturniiril osales Júlio César kõigest kahes valikmängus 18-st, nimelt Boliivia jalgpallikoondise vastu kodus (3:1) ja võõrsil (1:1). Brasiilia võitis valikturniiri ja pääses Saksamaal toimunud finaalturniirile. Sinna võeti Júlio César kolmanda väravavahina Dida ja Rogério Ceni järel ega osalenud üheski mängus. Brasiilia võitis kindlalt 4 esimest mängu, aga kaotas veerandfinaalis Prantsusmaa jalgpallikoondisele 0:1 ja langes välja.
Pärast maailmameistrivõistlusi loobusid Dida ja Ceni koondisemängudest ning Júlio César sai Brasiilia esinumbriks. 2010. aasta MM-valikturniiril osales ta 14 valikmängus 18-st. Brasiilia võitis alagrupi ja pääses finaalturniirile.
2015. aasta Riigikogu valimised
Üksikkandidaadid
Valimiskomisjonile esitasid dokumendid enda registreerimiseks 13 üksikkandidaati, kellest registreeriti Ilmar Ibragimov, Jaak Vackermann, Greete Reinson, Marek Ranne, Henn Leetna, Urmo Karusoo, Svetlana Ivnitskaja, Maarika Pähklemäe, Tarmo Porroson, Ege Hirv ja Heli Koit. Toomas Kaldalu ning Toomas Torb jätsid maksmata kautsjoni ja seetõttu neid ei registreeritud kandidaatideks.
Júlio César Soares Espíndola
Koondisekarjäär
2009. aasta konföderatsioonide karikavõistlustel LAV-is võitis Brasiilia kõik mängud ja Júlio César osales kõigis algusest lõpuni. Alagrupis ei antud Brasiiliale ühtegi hoiatuskaarti. Finaalis USA jalgpallikoondise vastu kaotas Brasiilia poolaja 0:2, kuid suutis kogu mängu võita 3:2.
2015. aasta Riigikogu valimised
Kampaania
Välikampaania algas juba novembris, kui Sotsiaaldemokraatlik Erakond pani välja plakatid, millel mitmeid eesti kirjandusklassikuid sotsiaaldemokraatideks nimetati. Lisaks Gustav Suitsule, Eduard Vildele ja Friedebert Tuglasele nimetati sotsiks ka Anton Hansen Tammsaaret. Selle vastu protesteeris A.H. Tammsaare muuseumi direktor Maarja Vaino. Suurem välikampaania algas jaanuari alguses. pisi|A. H. Tammsaaret sotsiaaldemokraadina esitlenud plakat Tallinnas Esimest korda tehti välikampaaniat ka välisriigis – SDE oli Helsingis välja pannud oma valimisplakatid.
Júlio César Soares Espíndola
Koondisekarjäär
2010. aasta maailmameistrivõistlustel osales Júlio César jällegi kõigis Brasiilia mängudes algusest lõpuni. 15. juunil alistas Brasiilia Korea RDV jalgpallikoondise 2:1 ja 20. juunil Elevandiluuranniku jalgpallikoondise 3:1. 25. juunil tehti Portugali jalgpallikoondisega 0:0 viik, mis andis Portugalile alagrupivõidu Brasiilia ees. 28. juunil alistas Brasiilia Tšiili 3:0, aga kaotas 2. juulil Hollandi jalgpallikoondisele 1:0 võidetud poolaja järel 1:2 ja langes välja.
2015. aasta Riigikogu valimised
Prognoosid
"** – 19. veebruari küsitlustulemused tellis Postimees ja seal kasutati TNS Emori uuringut.""* – veebruarikuu küsitluses kasutas Eesti Rahvusringhääling TNS Emori asemel Turu Uuringute AS küsitlust, mille metoodika erineb eelmisest, mistõttu küsitlused ei ole omavahel üks ühele võrreldavad."Ref – Reformierakond; SDE – Sotsiaaldemokraatlik Erakond; Kesk – Keskerakond; IRL – Isamaa ja Res Publica Liit; EKRE – Eesti Konservatiivne Rahvaerakond; Rohe – Erakond Eestimaa Rohelised; Vaba – Vabaerakond
Eelistuseta – iga kuu tuuakse välja küsitluses nende vastajate hulk, kes ei oma eelistust. Need ei ole arvestatud erakondade toetusprotsendis.
Koal – koalitsioonierakondade (Ref ja SDE) toetus; Opo – opositsioonierakondade toetus<!---
Júlio César Soares Espíndola
Koondisekarjäär
Kodumaal peetud 2013. aasta konföderatsioonide karikal võitis Brasiilia kõik 5 kohtumist. Júlio César osales kõigis algusest lõpuni ja laskis sisse 3 väravat.
2015. aasta Riigikogu valimised
Võimalikud erakorralised valimised
Viis kuud peale 2011. aasta Riigikogu valimisi tegi Eesti Iseseisvuspartei esimees Vello Leito oma manifestis viite erakorralistele valimistele. Manifesti III osa ("Väljapääs?") 6. punktis kirjutab Leito selle kohta nii: "Ent päästvaiks võivad osutuda erakorralised valimised. On selgeid märke selle kohta, et Reformierakonna ja IRLi sõprus on vaid näitemäng, tegelikult on REF huvitatud IRLi utiliseerimisest enda kasuks. On vaidlustamatuid märke ka selle kohta, et Keskerakond sellisena ei jätka enam pikalt. On selgeid märke sellegi kohta, et nõrgenenud Keskerakond, IRL ja Sotsiaaldemokraadid suudavad moodustada koalitsiooni ning tõsta võimult Reformierakonna. Selline asjade käik oleks väga vajalik, sest kohutavamat varianti Eestile, kui seda on võimulolev Reformierakond, sellist lihtsalt ei ole."
Leito jätkas teemat sama aasta viimasel päeval avaldatud prognoosides aastateks 2012-13. Nende 7. punkt kõlas järgnevalt: "Isegi kui Reformierakonnal õnnestub vältida erakorralisi valimisi, ei muuda see asjade põhimõttelist kulgu. Sobivaim hetk erakorralisteks on võimulolijate vaatevinklist vaadates 2013. aasta. Erakorraliste puhul ei suudaks ka Keskerakond end SDEga võrdväärselt mobiliseerida ning kukub samuti välja võimunõudlejate nimekirjast." Samas prognooside 5. punkt: "Reformierakond on oma võimalused ammendanud - pendel on paremäärmuses ära käinud. Rahva üle kontrolli säilitamiseks tuleb anda midagi uut ja rahva jaoks usutavat. Ainukeseks alternatiiviks on, nagu ikka inimkonna ajaloos, kui rikkust luua ei suudeta, võetakse rikastelt, et jagada "õiglaselt". Algab teekond tagasi sotsialismi, võimule marsib Sotsiaaldemokraatlik Erakond ja rahvas näebki jälle "päästjat"! SDE esilemarssi ja valimisvõitu prognoosisin juba eelmisteks valimisteks, kuid valitsusest lahkumine ja Jüri Pihli skandaal nõrgestasid SDEd - nende tempo ajutiselt rauges."
Júlio César Soares Espíndola
Koondisekarjäär
Aastatel 2004–2014 esindas Júlio César Brasiiliat 87 koondisemängus. Tema viimaseks suurturniiriks jäi 2014. aasta maailmameistrivõistlused.
2015. aasta Riigikogu valimised
Võimalikud erakorralised valimised
17. jaanuaril 2012 kirjutas Tõnis Bleive EIP kodulehel, et "ülipüüdlikkuse – e-valimiste ning idarahaskandaaliga – saavutati Riigikogus ehk eesti poliitikas täielik ebakõla: kui praegune valitsus tegevuse lõpetab, ei suuda selle asemele uus asuda. Võimuritele on selge, et rahvale ei ole mõtet otse vastanduda, mõttekam on püüda meeldida ja selle varjus rõhuvad otsused vastu võtta, kuid parlamendi koosseis moodustus selline, mille enamus pole rahvale enam mingitegi manipulatsioonide juures vastuvõetav ning vähemus ju valitseda ei suuda. Mina väidan, et erakorralised valimised on 2012. aastal vältimatud; või ei tule enam üldse meil mingeid valimisi."
Sama aasta 26. septembril saatis Vello Leito avaliku kirja Õhtuleht Online'le vastuseks väljaande juhtkirjale. Võtnud taaskord kokku Iseseisvuspartei põhiseisukohad Eesti olukorra osas, möönis erakonna esimees, et loomulikult tuleb valitsus välja vahetada, kuid see "ei ole revolutsiooniline tee, vaid erakorraliste valimiste tee."
Júlio César Soares Espíndola
Eraelu
Júlio César on abielus brasiilia modelli ja näitleja Susana Werneriga. Neil on kaks last, 2002 sündinud Cauet ja 2005 sündinud Giulia.
2015. aasta Riigikogu valimised
SDE üleskutse
Veidi rohkem kui kuu hiljem, 5. novembril 2012 kutsuski Sotsiaaldemokraatliku Erakonna juhatus riigikoguparteisid üles korraldama erakorralised parlamendivalimised. Sotsiaaldemokraatide juhatus tõdes, et võimuparteide võimetus tajuda ühiskonna ootusi ausama ja avatuma valitsemise järele on paisanud Eesti poliitika ühte sügavamasse kriisi taasiseseisvumise järel. Sotsiaaldemokraadid leidsid, et ainus väljapääs Eestis valitsevast poliitilisest kriisist on erakorraliste valimiste korraldamine. SDE esimees Sven Mikser kommenteeris üleskutset ERR-i uudistele: "Kõige mõistlikum on see, et riigikogus esindatud erakonnad tunnistaksid, et Eesti on jõudnud poliitilisse kriisi, ja sellest kriisist väljumine olukorras, kus näeme, kuidas valitsusliikmed, parlamendi liikmed räägivad ebatõdesid, valitsusliikmed on nimetanud mitte üksnes oma poliitikaid, vaid ka iseennast asendamatuteks - selles olukorras ilmselt praeguse riigikogu koosseisuga ei ole võimalik kriisist väljuda."
Poliitikute reaktsioon
Keskerakonna riigikogu fraktsiooni juht Kadri Simson arvas, et ühe kirja kirjutamine valitsusele ei mõjuta mitte midagi. Tema arvates pidanuks opositsioon kasutama hoopis teistsuguseid meetmeid. Ühe võimalusena kutsuda esile erakorralised valimised nimetas ta riigieelarvet. Eesti Vabariigi Põhiseadus ütleb, et kui parlament ei suuda kahe kuu jooksul pärast eelarveaasta algust vastu võtta riigieelarvet, kuulutab Vabariigi President välja erakorralised valimised.
Demokraatide ühenduse esimees Rainer Vakra hoiatas, et erakorralised valimised ei lahendaks riigi ja rahva probleeme - näiteks erakondade rahastamist ega elektrihinna tõusu -, vaid lükkaks need veelgi kaugemale. Tema arvates külvaksid erakorralised valimised ebastabiilsust ning võiksid probleemi hoopis süvendada, kuna suur hulk rahvast on kaotanud usalduse erakondade suhtes ega tea, millise poliitilise erakonna poolt hääletada. See aga võib kaasa tuua olukorra, kus valimisaktiivsus on nii madal, et Reformierakond võtab erakorraliste valimistega kohti parlamendis hoopis juurde. See-eest tegid demokraadid sotsiaaldemokraatidele ettepaneku kaaluda peaministri umbusaldamist - Vakra rõhutas, et oluline on opositsiooni ühtsus.