cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
David Fincher
Auhinnad
David Fincher ja tema looming on olnud oma karjääri jooksul väga mitmete auhindade kandidaadid. Hiljuti kandideeris ta 2021. aasta Ameerika filmiakadeemia auhindade Oscarile. Tema film „Mank“ sai kõige rohkemate ehk kümne auhinna kandidaadiks.
Muuhulgas on tema ja ta looming saanud auhindu režissööritöö eest Briti Filmi- ja Telekunsti Akadeemialt (BAFTA). Fincher on saanud parima Ameerika filmi eest Bodili auhinna. Ta on olnud 2007. aastal Cannes’i filmifestivali ja 2021. aastal Austraalia Filmi- ja Telekunsti Akadeemia (AACTA) auhinna kandidaat. Lisaks on teda nimetatud kõige hinnatumatele Primetime Emmy auhindadele, mida ta on ka võitnud.
Isiklik elu
Erinevalt David Fincheri avatusest oma loomingu suhtes on vähe teada tema isikliku elu kohta. Ta abiellus modelli Donya Fiorentinoga 1990. aastal, kuid nad lahutasid viis aastat hiljem, 1995. aastal. Neil sündis 1994. aastal tütar, kelle nimi on Phelix Imogen. Praegu on Fincher koos enda kauaaegse produtsendi Cean Chaffiniga. Nad olid töökaaslased kolm aastat enne kui neist sai paar.
Hawklaw Y Station
Jaama ehitust alustati 1939. aastal ja see valmis 1942. aastaks. Hooned on ühekorruselised, art déco stiilis akendega. Tänapäeval on hoonetekompleks eraomandis.
Kaabu
thumb|Kaabud Amsterdami poes. Kaabu on meeste laiaääreline peakate.
Kaabu on tavaliselt valmistatud vildist.
Vsevolod Merkulov
Vsevolod Merkulov (vene keeles Всеволод Николаевич Меркулов; 6. november 1895 Zaqatala – 23. detsember 1953 Moskva) oli NSV Liidu partei- ja riigitegelane, luuraja.
Merkulov sündis tänapäeva Aserbaidžaani territooriumil asuvas Zaqatalas. Merkulovi isa oli tsaariarmee kapten, ema grusiinlanna; mõlemad vanemad olid aadlisoost. Merkulov lõpetas 1913. aastal kuldmedaliga Thbilisi III poeglaste gümnaasiumi ning jätkas seejärel õpinguid Peterburi keiserliku ülikooli füüsika-matemaatika teaduskonnas, andis 1913. aasta septembrist kuni 1916. aasta oktoobrini eratunde. 1916. aasta oktoobris kutsuti väeteenistusse, lahingutegevuses ei osalenud.
1941. aasta veebruarist juulini oli ta NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Rahvakomissariaadi rahvakomissar, 1943. aasta aprillist 1946. aasta märtsini NSV Liidu Siseasjade Rahvakomissariaadi ülema asetäitja.
Merkulovi panust riigi teenimisel tunnustati mitme autasu ja ametikõrgendusega. Tema vastutusalas olid nii Molotovi-Ribbentropi paktile järgnenud Lääne-Ukraina elanike represseerimine kui ka Katõni veresauna sujuv läbiviimine.
Välisluure alal olid Merkulovi vastutusalas Ameerika Ühendriikides resideerivad Nõukogude luurajad. Üheks töösuunaks oli andmete hankimine Manhattani projekti kohta.
1950. aasta oktoobrist 1953. aasta detsembrini töötas ta NSV Liidu riigikontrolli ministrina. Arreteerimise ajaks 1953. aasta sügisel (seoses Beria ja tema lähikondlaste kohtuasjaga) oli Merkulov elanud üle kaks infarkti.
23. detsembril 1953 mõisteti Merkulovile Vene NFSV Kriminaalkoodeksi § 58 järgi kõrgeim karistusmäär, mahalaskmine. Merkulov lasti maha sama päeva õhtul kell 21.20, surnukeha kremeeriti.
Maria Guinot
Maria Guinot (20. juunil 1945 – 3. november 2018) oli portugali laulja.
1984. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Portugali lauluga "Silêncio e tanta gente", mis kogus 38 punkti ja saavutas 11. koha.
Minu väike poni
Minu väike poni (inglise keeles My Little Pony) on meelelahutuse ja mänguasjade frantsiis, mille on loonud Ameerika mänguasjadefirma Hasbro. Algselt valmistati vaid ponikujulisi mänguasju, hiljem on lisandunud animeeritud sari "Minu väike poni: Sõprus on imeline" ja film "Minu väike poni: Film".
My Pretty Pony
My Little Pony eelkäija oli My Pretty Pony, ponikujukesed, mida Hasbro tutvustas 1981. aastal. Ponid olid tehtud plastikust, umbes 25 cm kõrgused ning nad liigutasid kõrvu, vihistasid saba ja pilgutasid ühte silma. Nendele järgnesid väiksemat sorti ponid, kellel olid taguotsal juba sümbolid nagu tänapäevastele My Little Pony'dele kohane.
1982–1992
Pärast My Pretty Pony'de kehva läbilööki tõi Hasbro veel turule kuus väiksemat eri värvi ponikujukest My Little Pony nime all. Ponide kogujad nimetavad neid kujukesi esimeseks põlvkonnaks.
2003–2009
Uuendatud mängulelud, mis tulid müügile 2003. aastal, olid suunatud väiksematele lastele kui eelmised. Kogujad kutsuvad neid kolmandaks põlvkonnaks.
2010-2021
Neid ponisid kutsutakse mitteametlikult neljandaks põlvkonnaks. Tegevus võtab aset väljamõeldud paigas nimega Equestria, kus peategelasteks on Videvikusära, Astel, Vikerkaare Sööst, Roosa Pirukas, Õunarüüp, Haruldus ja Võbelus. Mänguasjadele lisandus animeeritud sari "Minu väike poni: Sõprus on imeline" ja film "Minu väike poni: Film". Selle ajastu animeeritud sarja edukus tekitas täiskasvanute seas fänkonna.
Vello Andres Pettai
pisi|Professor Vello Pettai kõnelemas Tartu Ülikooli sotsiaal- ja haridusteaduskonna ning Euroopa Kolledži magistriõppe lõpuaktusel Tartu Ülikooli aulas 21. juunil 2011 Vello Andres Pettai (sündinud 23. oktoobril 1968 Mountainside'is New Jersey osariigis USA-s) on Eesti politoloog.
Elulugu
pisi|Vello Pettai 2011. aastal Ta on lõpetanud 1985. aastal Lincoln-Sudbury Regional High Schooli (Massachusetts, USA), õppinud aastatel 1987–1988 Pariisis Institut d'Etudes Politique'is ja 1988–1089 Moskvas Puškini-nimelises Vene Keele Instituudis, lõpetanud 1989. aastal Middlebury College'i (Vermont) politoloogia ja vene keele erialal, M.A. (1993, Columbia Ülikool), Ph.D. (politoloogia, 2004, samas), väitekiri "Framing the Past as Future: The Power of Legal Restorationism in Estonia".
Pettai töötas aastatel 1995–2002 Tartu Ülikooli sotsiaalteaduskonna politoloogia osakonna dotsendina ja aastatel 2001–2004 osakonnajuhatajana, 2005. aastast on ta võrdleva politoloogia professor, 2005–2006 ühtlasi dekaani kohusetäitja. 1999 oli ta Euroopa Ülikooli (Firenzes) külalisuurija. Loengukursused: natsionalism ja etnopoliitika, kodanikuühiskond, USA riik ja ühiskond.
Teadustöö
Vello Andres Pettai uurimisvaldkonnad on võrdlev etnopoliitika, parteid ja parteisüsteemid, valimiskäitumine ning režiimisiirded. Aastast 1999 oli ta mitme uurimisrühma juht (Party Building and Democratisation in the Baltic States jt). Ta on kogumike Deciding on Europe: The EU Referendum in Estonia (Tartu, 2005) ja EU Enlargement. Vol. 2 (Manchester, 2003) kaastoimetaja. Association for the Advancement of Baltic Studies (AABS) liige (1992–), American Political Science Associationi liige (1993–), Poliitikauuringute Keskuse PRAXIS nõukogu esimees (2006–). Üle 50 teadustrükise.
Isiklikku
Vello Andres Pettai on insener Raul Pettai poeg. Tema abikaasa on Eva-Clarita Pettai.
Pettai kui Tallinnas Nõmmel asuva maja omanike järeltulija sai 1995. aasta suvel omandireformi tõttu tagasi Tallinnas Nõmmel asuva maja, mille ühes toas elas Heimar Lengi ema Endla Lenk. Heimar Lengi sõnul aitas Pettai neil välja kolida, andes selleks auto ja raha. Pettai sõnul tegi Endla Lenki väljakolimise ettepaneku Heimar Lenk aasta hiljem pärast maja tagastamist temale, mil Endla Lenk oli veel selle maja toa üüriline. Pettai lubas maja kahe teise toa omanikel tube edasi üürida veel mitu aastat. Pettai sõnul soovib Lenk omandireformi teema käsitlemisega saada Eesti Vabariigilt heastust. Pettai arvamuse kohaselt on kõik võõrandatud vara omanikud tagastamise subjektid hoolimata Eestisse jäämisest või põgenemisest pärast teist maailmasõda.
MCN
MCN võib tähistada:
Mõisapolitsei
Mõisapolitsei oli mõisniku poolt mõisa piirkonnas teostatav politsei- ja kohtuvõim.
Mõisapolitsei ülesanne oli avaliku korra kaitsmine. Seda teostas mõisnik ise või voliniku kaudu, mõisnikel oli õigus mõisapolitsei kohustust teistele isikutele delegeerida, mis ei vabastanud neid vastutusest mõisapolitsei kohustuste täitmise eest.
Mõisapolitsei institutsiooni seadustasid esmakordselt 1816/1819. aastate Eestimaa ja Liivimaa talurahvaseadused ja kuni 1866. aastani allusid mõisapolitseile ka vallad.
Mõisapolitsei kontrollis kogukonnapolitsei tegevust. Mõisapolitsei tegevuse peale võis kaevata kihelkonnakohtusse.
Mõisapolitsei võis määrata rahatrahvi, vangistust või kehalist karistust (kuni 80 kepihoopi kaetud kehale või kuni 100 vitsahoopi katmata kehale, kaotati 1865. aastal).
1866. aasta vallaseadusega jäid
Mõisapolitsei õigusteks ja kohustuseks jäid:
Eestimaa kubermangus allus mõisapolitsei haagikohtule, Liivimaa kubermangus kihelkonnakohtule, alates 1888 aastast allus ta Venemaa keisririigis kubermangude maakondlikule politseivalitsusele.
Vallapolitseil ei olnud enam kõrgemate korrakaitse- ja haldusinstantsidega suhtlemisel vajadust kasutada mõisapolitsei vahendust.
Mõisapolitsei kaotati 1918. aastal, kui pärast Vene Ajutise Valitsuse võimuletulekut 1917. aasta märtsi alguses, seoses Eestimaa kubermangukomissari ametikoha loomisega, määrati miilitsaülemad ja moodustati miilitsakomiteed. 17.04.1917 võttis Vene Ajutine Valitsus vastu määruse miilitsa asutamise kohta, millega määratleti miilitsaasutuste koosseis.
Indrek Kolka
Indrek Kolka (sündinud 15. veebruaril 1948 Viljandis) on eesti astronoom.
Elulugu
Ta sündis kontoriametniku peres.
Ta on lõpetanud aastal 1966 Viljandi 1. Keskkooli ja 1971 Tartu Riikliku Ülikooli füüsikaosakonna. Aastatel 1976–1979 oli ta Astrofüüsika ja Atmosfäärifüüsika Instituudi aspirant, seal kaitses ka füüsika-matemaatikakandidaadi väitekirja "Tähe P Cygni paisuva ümbrise mudelid" (juhendaja Lauri Luud, 1980).
Aastast 1979 töötab Tartu Observatooriumis nooremteadurina, teadurina, vanemteadurina. Aastast 1991 töötanud ka Tartu Ülikooli külalislektorina, lugenud praktilise astronoomia kursust.
Teadustöö
Uurimisala: kuumade üliheledate tähtede spektroskoopia ja fotomeetria ning neid tähti kirjeldavad mudelid. Teinud kindlaks kuumade üliheledate muutlike tähtede prototüübi P Cygni spektrimuutlikkuse iseloomu.
Universumi peenhäälestus
Universumi peenhäälestus ehk Universumi täppishäälestus (inglise keeles Fine-tuned Universe) on teoreetilise füüsika kontseptsioon, mille kohaselt Universumi ja selle koostisosade aluseks ei ole suvalised, vaid rangelt määratletud füüsikakonstantide väärtused. Selliste füüsikakonstantide nimekirja lülitatakse tavaliselt valguse kiirus (c), gravitatsioonikonstant (G), Plancki konstant (h), elementaarlaeng (e) ning elektroni ja prootoni mass (m_e, m_p).
Indrek Kolka
Teadustöö
Eesti Füüsika Seltsi liige. Avaldanud üle 20 teadustrükise ja aimeartikleid.
Universumi peenhäälestus
Universumi peenhäälestamise kontseptsiooni hakkasid teadlased, filosoofid ja teoloogid arutama 1970. aastate esimesel poolel, kuigi selle üksikuid aspekte käsitleti ka varem. Peenhäälestuse põhjus on teadmata; eksisteerib vaid mõni hüpotees selle kohta. Mitmed teadlased ja filosoofid (Paul Davis, Hugh Ross, Richard Swinburne jt) arvavad, et olemasolevad seaduspärasused põhinevad hüpoteetilisel mõistlikul ideel.
Teised teadlased (Martin Rees, Leonard Susskind, Victor Stenger, Igor Novikov, Andrei Linde jt) peavad peenhäälestust juhuslikuks kombinatsiooniks hüpoteetilises multiversumis. Selle hüpoteesi põhiolemus seisneb selles, et on olemas suur hulk (mitte vähem kui 10500) universumeid (või multiversumi piirkondi) kõikvõimalike konstantide ja algtingimuste väärtustega. On küllalt loomulik eeldada, et selle suure arvu seast leidub kahtlemata selline universum, kus konstantide väärtused osutuvad sobilikeks tähtede, galaktikate ja elu tekkeks. On ka teisi oletusi – sealhulgas Lee Smolini kosmoloogilise loomuliku valiku teooria või näiteks nn. üldisem teooria, sest on üsna võimalik, et suur hulk füüsikakonstante, mille "õigetest" väärtustest sõltub meiesarnase elu olemasolu, on lihtsalt üldisema füüsikalise teooria (seni meile teadmata), tagajärg.
Universumi peenhäälestus on tihedalt seotud antroopsusprintsiibiga.
Nikolai Manassein
Nikolai Avksentjevitš Manassein (vene Николай Авксентьевич Манас(с)еин; 19. november 1834 – 16. september 1895) oli Venemaa keisririigi riigitegelane. 1885–1894 oli ta Venemaa justiitsminister. 1880—1895 oli ta Valitseva Senati liige. Tuntud on tema Liivimaa ja Kuramaa kubermangu revisjon (Manasseini revisjon).
Pilguse metsõunapuu
pisi|Pilguse metsõunapuu Saaremaal Pilguse metsõunapuu on kaitsealune metsõunapuu Saare maakonnas Saaremaa vallas Jõgela külas Pilguse haigla õuel. Puu võeti kaitse alla 1960.
Puu rinnasümbermõõt on 186 cm ja kõrgus 9 m.
Leping Eesti Demokraatliku Vabariigi ja Ukraina Sotsialistliku Nõukogude Vabariigi vahel
Leping Eesti Demokraatliku Vabariigi ja Ukraina Sotsialistliku Nõukogude Vabariigi vahel on 25. novembril 1921 Moskvas Eesti ja Ukraina NSV vahel sõlmitud leping.
Kuna Ukraina oli Nõukogude Liidu asutamiseni formaalselt sõltumatu sotsialistlik nõukogude vabariik, ei laienenud temale Tartu rahuleping ja temaga tuli peamiselt opteerumisküsimuste lahendamiseks sõlmida eraldi kokkulepe.
Leping koosneb 18 artiklist ja on koostatud eesti, ukraina ja vene keeles. Lepingule kirjutasid alla Tõnis Vares, Ferdinand Vellner ja Juri Kotsjubinski.
Lepingu I artikli järgi lepinguosalised, loodud oma rahvaste tahtmisel, tunnustavad ilmtingimata teineteist iseseisvaks ja suveräänseks riigiks.
pisi|Ukraina NSV lipp 1919–1929 pisi|Ukraina NSV vapp 1919–1929 IV artikli järgi kumbki lepinguosalistest kohustub teise poole lippu ja vappi, kui sõprusriigi embleemi, tunnustama ja neist lugu pidama.
Lepingu juurde kuulub samal päeval sõlmitud Kokkulepe Eesti Demokraatliku Vabariigi ja Ukraina Nõukogude Sotsialistliku Nõukogude Vabariigi vahel kodakondsuse opteerimise korra kohta.
Leping ratifitseeriti Riigikogu poolt 16. detsembril 1921 ja avaldati Riigi Teatajas (RT 1922, 9/10, 6).
Urmas Petti
Urmas Petti (12. september 1965 Tallinn – 27. jaanuar 2016 Tartu) oli eesti vaimulik ja teoloog.
Elulugu
Urmas Petti oli inseneri poeg.
Ta lõpetas 1989 Tallinna 1. Kaugõppekeskkooli ja 1995 Tartu Ülikooli usuteaduskonna. 1997. aastal sai ta Tartu Ülikoolis teoloogiamagistriks. 1999. aastal kaitses Baseli Ülikooli usuteaduskonnas väitekirja "Martin Luthers Schrift "De captivitate Babylonica ecclesiae praeludium"(1520). Historischer Ort, literarische Konzeption, reformatorischer Ansatz" ning sai teoloogiadoktori kraadi. Ta ordineeriti 6. jaanuaril 2000 diakoniks ja 9. augustil 2001 õpetajaks.
1996–1997 oli Petti Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppeülesande täitja, 1999–2001 ajaloolise usuteaduse lektor, 2001. aastast dotsent, 2001–2005 ka õppetooli hoidja.
Ta oli EELK vaimulik ja aastast 2001 Tartu Ülikooli-Jaani koguduse õpetaja, lisaks oli ta aastatel 2003–2007 Võnnu Jakobi koguduse hooldajaõpetaja.
Teadustöö
Petti peamised uurimisvaldkonnad olid Saksa reformatsiooni ajalugu, Eesti teoloogia mõtte ajalugu, Tartu teoloogia 19. sajandil ning TÜ usuteaduskonna roll Eesti kiriku- ja kultuuriloos. Ta oli Usuteadusliku Ajakirja toimetuskolleegiumi liige (aastast 2000). Ta oli ka Theologische Arbeitskreis für die reformationsgeschichtliche Forschungi (TARF) liige ja Akadeemilise Teoloogia Seltsi liige (esimees 1999–2000, aseesimees 2000–2001). "Eesti teaduse biograafilise leksikoni" teatel on Petti avaldanud 19 teadustrükist.
Paaria
Paaria (originaalis Il paria) on  Gaetano Donizetti ooper (melodramma) kahes vaatuses Domenico Gilardoni libretole, mis põhineb Casimir Delavigne'i näidendile Le Paria (1821) ja Michele Carafa ooperi Il paria (1826) Gaetano Rossi poolt kirjutatud libretole. Esmaettekanne toimus 12.jaanuaril 1829 Napoli Teatro San Carlos. Rollide esmaesitajad olid Adelaide Tosi (Neala), Giovanni Battista Rubini (Idamore). Luigi Lablache (Zarete), Giovanni Campagnoli (Akebare), Edvige Ricci (Zaide) ja Domenico Chizzola (Empsaele). Dirigeeris Nicola Festa.
Ajalugu
Stuudio helisalvestatud 2001 ja 2019. aastal.
Tegelased
-         Neala (sopran), Akebare tütar
-         Idamore (tenor), sõdalaste juht, paaria
-         Zarete (bass), Idamore isa
-         Akebare (bass), ülempreester, Neala isa, brahmaani hõimu pealik
Süžee
Tegevus toimub ammustel aegadel Benareses. Brahmaanide  ülempreester Akebare  kavatseb anda oma tütre Neala naiseks ühele vapratest  sõdalastest. Ta on valinud selleks sõdalaste juhi Idamore, kes on oma võitlejatega alistanud portugallased ja nüüd on naasnud kodumaale. Neala ongi salaja armunud Idamoresse, kuid ei tea oma isa valikust. Idamore on paaria  kuna ta on brahmaanide poolt  vihatud  hõimu  liige. Ta on brahmaanide ees varjanud oma päritolu.
Idamore isa Zarete pole oma poja kohta pikka aega uudiseid kuulnud. Ta saabub inkognito Benaresesse poega otsima. Kohtudes Idamorega saab Zarete teada, et poeg abiellub nende surmavaenlase brahmaanide ülempreestri tütrega. Nende vahel puhkeb tüli. Idamore lubab isale, et põgeneb koos temaga, kuid palub isalt luba jätta kõigepealt Nealaga hüvasti. Idamore paljastab Nealale oma päritolu. Neala nõustub pärast pulmi koos temaga põgenema.
Saades teada, et pulmad ikkagi toimuvad, tungib Zarete templisse ja nõuab, et  paariatel  ja  brahmaanidel peavad olema  võrdsed õigused. Akebare pole sellega nõus ja mõistab Zarete  surma. Idamore on sunnitud teatama, et ta on paaria poeg. Akebare mõistab oma raevus ka Idamore'i surma. Neala anub tulutult isalt neile armu. Akebare mõistab ka oma tütre surma. Neala otsustab ühineda paariatega. Akebare rõõmustab, et siis on impeerium tema oma, kui Idamore on surnud.
Muusikalood
-         Akebare kavatiin kooriga „Al monarca sovrauman”
-         Neala aaria „Parea che mentre l'aloe”
-         Zarete kavatiin kooriga „Tergi, o Dio di pietà, tergi il mio ciglio”
-         Idamore kavatiin „Lontano, più l'amai”
-         Zarete ja Idamore duett kooriga „D'un Akebar la figlia”
-         Neala ja Idamore duett „Amo Idamor. Del caso è l'opra”
-         Zarete aaria kooriga „Qui pel figlio”
-         Finaali ansambel kooriga „Brama, autor de l'universo”
Allikad
-         William Ashbrook. Donizetti and His Operas, Cambridge University Press, 1982
-         Charles Osborne. The Bel Canto Operas of Rossini, Donizetti and Bellini, Portland, London, 1994
-         Bongiovanni. Gaetano Donizetti Il Paria CD, Bologna, 2001
Marili
Marili on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 457. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Marili 252 naisel.
Põldetaguse tamm
Põldetaguse tamm on kaitsealune tamm Saare maakonnas Saaremaa vallas Väike-Pahila külas. Puu võeti kaitse alla 1965.
Puu ümbermõõt on 402 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 14 m.
Freylange
Freylange [frel'aanž] on küla Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis Arloni vallas Heinschi osavallas. Ta jääb valla keskusest loodesse, valla keskuse ja osavalla keskuse vahele.
Loodus
Külas on kalju Hollfrasteen. Küla lähedal on Beynerti mets.
Haldusajalugu
Enne valdade liitmist 1977. aastal kuulus Freylange endisesse Heinschi valda.
Vaatamisväärsused
Loeserbergilt avaneb vaade Arlonile ja Stockemile.
Gerson Santos da Silva
pisi|Gerson 2016. aastal Fluminense särgis Gerson Santos da Silva  (enam tuntud lihtsalt kui Gerson; sündinud 20. mail 1997 Belford Roxos) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib ründva poolkaitsjana Brasiilia kõrgliigaklubis Flamengo.
Ta alustas klubikarjääri Brasiilia klubis Fluminense, millega liitus 2012. aastal. 2014. aastal sai ta klubi põhimeeskonna liikmeks. Debüüdi klubi põhimeeskonnas tegi ta järgmise aasta veebruaris.
2016. aasta jaanuaris suundus ta umbes 15 miljoni euro eest Itaalia kõrgliiga klubisse AS Roma. Hooajal 2018–19 mängis ta laenul teises Itaalia kõrgliiga klubis, Fiorentinas.
2019. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Brasiilia kõrgliiga klubiga Flamengo. Üleminekusumma oli 11,8 miljonit eurot (49,7 Brasiilia reaali), millega sai ta kõige kallimaks Brasiilia jalgpalluriks, kelle Brasiilia klubi on ostnud. Ta tuli 2019. aastal Flamengoga Brasiilia meistriks ja võitis lisaks Lõuna-Ameerika klubide meistrivõistlused. Hooaegadel 2019 ja 2020 valiti Gerson Brasiilia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.
2021. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Prantsusmaa kõrgliigaklubiga Marseille Olympique, kuid juba 2022. aasta lõpus naasis ta Flamengosse.
Brasiilia jalgpallikoondises tegi Gerson debüüdi 2. septembril 2021 MM-i valikmängus Tšiili vastu.
Jaanimardi pärn
Jaanimardi pärn on kaitsealune pärn Rapla maakonnas Rapla vallas Mõisaaseme külas endise Jaanimardi talu alal. Puu võeti kaitse alla 1961.
Henrik Hololei
pisi|Henrik Hololei (2018) Henrik Hololei (sündinud 1. aprillil 1970) on Eesti poliitik ja Euroopa Liidu ametnik.
Jaanimardi pärn
Puu ümbermõõt on 561 cm (mõõdetuna 0,4 m kõrguselt) ja kõrgus 24 m.
Henrik Hololei
Ta oli 1992. aastal asutatud erakonna Isamaa asutajaliige (pärast erakondade lagunemist ning ühinemist hiljem Vabariiklaste ja Konservatiivide Rahvaerakonna liige ning Rahvaerakonna Mõõdukad liige). 15. märtsist 2004 on ta Isamaa ja Res Publica liidu liige.
15. oktoobrist 2001 kuni 28. jaanuarini 2002 oli ta Eesti majandusminister.
6. märtsil 2002 sai temast taas Eurointegratsiooni Büroo juhataja.
16. novembrist 2013 töötas ta Euroopa Komisjoni asepeasekretärina.
1. oktoobril 2015 sai temast Euroopa Komisjoni liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi peadirektor.
Isiklikku
Tema isa oli spordiajakirjanik Gunnar Hololei.
Middleton (Colorado)
Middleton on asula San Juani maakonnas Colorado osariigis Ameerika Ühendriikides. Middleton asub 2985 meetri (9793 jala) kõrgusel üle merepinna.
Middleton on saanud nime selle järgi, et asus Howardsville ja Eureka vahel.
Esimest korda nimetati Middletoni 1883. aastal.
Marilin
Marilin on naisenimi.
Nikolai Köstner
Nikolai Köstner VR III/1 (26. märts 1889 Luunja vald, Tartumaa – 17. veebruar 1959 Kairo, Egiptus) oli Eesti majandusteadlane, poliitik ja diplomaat.
Marilin
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 459. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Marilin 250 naisel.
Nikolai Köstner
Elulugu
Ta õppis Tammistu Vallakoolis aastatel 1896–1899, Tartu Õpetajate Seminaris aastatel 1900–1901 ja ettevalmistusklassis ning Tartu Reaalkoolis aastatel 1901–1907 ja asus seejärel õppima Moskva Kaubandusinstituuti, mille lõpetas 1915. aastal.
Nikolai Köstner oli 1917. aastal esimeses Eesti rahvuslikus valitsuses – Eesti Maavalitsuses Üleüldisadministratiivse osakonna juhataja; aastatel 1918–1920 Konstantin Pätsi teises, kolmandas ajutises valitsuses, Otto Strandmani esimeses valitsuses tööstus- ja kaubandusminister ja teedeminister, aastatel 1918–1919 Tallinna linnavolikogu esimees ning ka aastatel 1919–1920 Eesti delegatsiooni liige Pariisi rahukonverentsil.
Adelaide Ferreira
Maria Adelaide Mengas Matafome Ferreira (sündinud 23. septembril 1959) on portugali laulja.
1985. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Portugali lauluga "Penso em ti, eu sei".
Nikolai Köstner
Elulugu
Aastatel 1922–1927 oli ta Eesti Vabariigi Rahandusministeeriumi nõunik. Aastatel 1926–1927 ja 1931–1935 oli ta Tartu Ülikooli õppejõud, 1932. aastast praktilise poliitilise ökonoomia professor.
Majanduskriisi ajal, aastatel 1928–1932 oli ta valitsuse komissar Eesti Pangas. Aastatel 1932–1940 Rahvasteliidu komissar Bulgaaria Riigipangas.
Pärast 1940. aasta Eesti okupeerimist ja annekteerimist jäi ta välismaale ning oli 1941. aastast kuni surmani Egiptuse Riigipanga teenistuja Kairos.
Nikolai Köstner on maetud Kairo saksa kalmistule vana kopti kvartali lähedal (haud nr 109).
Isiklikku
Tema vennapoeg Ado Köstner oli biokeemik, Tallinna Polütehnilise Instituudi professor.
Ehrwald
Ehrwald on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Reutte ringkonnas. Vald asub 994 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 49,4 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 2584 inimest.
Ehrwald asub Zugspitze (2950 m) lõunapoolsel jalamil, see on Saksamaa kõrgeim mägi, kuid seda jagatakse Austriaga. Linn on Zugspitzega ühendatud Tirooli õhutrammiga.
Viljandi praostkond
Tänapäeval on EELK Viljandi praostkonnas 14 kogudust:
Praostkonna ajalugu
Viljandi praostkond moodustati Venemaa keisririigi asehalduskorra ajal (1784–1796), kui Pärnu 2. praostkond ümber Viljandi praostkonnaks. Venemaa keiser Paul I ukaasiga 26. veebruarist 1797. aastal taastati asehalduskorra-eelne halduskord. 1804. aastal jagati Põhja-Liivimaal asuvate Liivimaa kubermangu praostkondade piirid ümber, sh taastati Viljandi praostkond. Viljandi praostkonda kuulusid Helme, Kolga-Jaani, Paistu, Pilistvere, Põltsamaa, Suure-Jaani, Tarvastu ja Viljandi kihelkond.
19. sajandil kuulusid VELK Liivimaa konsistooriumipiirkonna Viljandi praostkonda Viljandi kreisi kihelkondade ja Viljandi linna kiriku kogudus:
1917. aastal Tartus toimunud I kirikukongressil võeti vastu otsus kiriku korraldamise kohta vaba rahvakirikuna ja 18. veebruaril 1918.aastal ühendati Liivimaa kubermangu Lõuna-Eesti ala ka kiriklikult Eestimaaga. 18.02.1919 kinnitatud Eesti Ajutise Valitsuse määruse põhjal allutati kõik luteriusu kogudused Eestis Eestimaa konsistooriumile.
Rageliai kihistik
Rageliai kihistik (inglise keeles Rageliai Member) on ordoviitsiumi ladestu Pirgu lademe kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Jevlampijus Laškovas aastal 1976. Kihistik on nime saanud Rageliai küla järgi.
Kihistut eristatakse Leedu kesk- ja idaosas. Eestis selle kivimeid ei esine.
Kihistiku stratotüüp on Svedasai 252 puurauk, kus kihistiku kivimid esinevad 570.4..582.4 meetril. Kihistiku suurim paksus on 12 meetrit.
Kihistik on Svedasai kihistu alumine kihistik, millel lasub Salose kihistik. Selle kivimiteks on hall sõlmjas detriiti sisaldav lubjakivi ja mergel.
Middleton
Middleton võib tähendada järgmist:
Drew Barrymore
pisi|Drew Barrymore (2014) pisi|Drew Barrymore [[2007. aasta Tribeca filmifestivalil Foto autor David Shankbone ]] Drew Blyth Barrymore (sündinud 22. veebruaril 1975 Culver Citys) on Ameerika Ühendriikide näitleja, režissöör, produtsent ja modell.
Mais 2007 nimetati ta nälja vastu võitleva ÜRO Maailma Toitlusprogrammi saadikuks. 2008. aastal annetas Barrymore sellele toitlusprogrammile Keenia koolilaste toiduga varustamiseks miljon USA dollarit.
Isiklikku
Tema vanaisa oli filmilegend John Barrymore. Tema isa oli näitleja John Drew Barrymore ja ema oli Ungari näitleja Ildiko Jaid Barrymore.
Tšassiv Jar
Tšassiv Jar (ukraina keeles Часів Яр) on linn Ukrainas Donetski oblastis.
1876. aastal asutatud küla sai 1938. aastal linnaõigused.
Tšassiv Jaris on sündinud laulja Jossif Kobzon.
2022. aasta 9. juulil, Venemaa sissetungi käigus Ukrainasse linna tabanud raketirünnakus hukkus vähemalt 48 tsiviilelanikku.
2023. aasta 14. märtsil kasutasid Venemaa relvajõud linna lõunaserva ründamisel valget fosforit. 25. märtsil hukkus mürsutules üks linnaelanik.
Always
"Always" on USA (pop)rokkbändi Bon Jovi esitatud laul, mille sõnade ja muusika autor on Jon Bon Jovi. "Always" anti välja singli ja muusikavideona.
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Always (Bon Jovi song) seisuga 26.04.2015.
Ajan Suunta
Ajan Suunta oli 1932–1944 ilmunud Soome ajaleht, mis oli erakonna Isamaaline rahvaliikumine häälekandja.
Ajaleht avaldas kriitilisi artikleid ja väljamõeldisi ka Eesti kohta. Näiteks kirjutati 1933. aastal seal järgmist: "Eesti "seaduslik" valitsus ja keskerakonnad on ennast marksistidele ära müünud. Hinnaks olid Eesti Vabadussõjalaste Liit ning Eesti isamaaline rahvas". 16. aprillil 1934 keelas Tallinna 1. jaoskonna rahukohtunik selle ajalehe toomise Eestisse kahe aasta kestel. 22. detsembril 1936 teatas ajaleht, et 18 Eesti poliitikut, sealhulgas riigivanemaid, ministreid ja juhtivaid poliitikategelasi ning riigikogu juhatus, on riigivanem Konstantin Pätsile esitanud järjekordse märgukirja. See märgukiri sisaldanud veel kõvemat arvustust praeguste võimumeeste poliitika ja majanduslikkude sammude kohta kui eelmine; peale selle protesteeritakse seal rahva õiguste piiramise vastu. Riigivanem vastanud märgukirja esitajatele, et sel puhul, kui selle märgukirja sisu peaks avalikkuse ette ilmuma, nii nagu see esimene kord oli, ning kui rahvas peaks selle sisu teada saama, siis sel puhul vangistatakse kõik 18.
Kiirgusdetektor
Kiirgusdetektor on mõõteriist või andur, mida kasutatakse elektromagnetkiirguse voo registreerimiseks. Detektori sisendosa, millele kiirgusvoog vahetult mõjub, on kiirgustajur. See tajur muundab mingi kiirgust iseloomustava suuruse, näiteks kiirguse intensiivsuse ehk kiirgustugevuse teiseks, harilikult elektriliseks signaaliks, mida saab paremini võimendada, töödelda ja edastada.
Paljud kiirgusdetektorid võivad töötada ka kui osakeste loendurid.
Kiirgustajuri talitlus põhineb kiirgusvälja kvantide – footonite – vastastikmõjul tajuri materjali (harilikult väärisgaasi või pooljuhi) aatomite või elektronidega. Kõige sagedamini kasutatakse tajuris kiirgustugevusele vastava elektrisignaali saamiseks fotoefekti. Seejuures valguskvantide mõjul vabanevate elektronide energia on võrdne footoni energia ja aatomi sidemeenergia vahega. Kui vabanev energia on küllalt suur, võib see järgmisi aatomeid ioniseerida, nii et tekib järjest uusi vabu elektrone. Röntgenikiirguse korral on genereeritavate elektronide arv võrdeline langevate footonite energiaga.
Tangerang
Tangerang on linn Indoneesias Banteni provintsis. Linn asub umbes 25 kilomeetrit Jakartast läänes. See on suuruselt kolmas linn Jabodetabeki regioonis pärast Jakartat ja Bekasi. Soekarno-Hatta Rahvusvaheline Lennujaam, mis asub Tangerangis, on üks Indoneesia tähtsamaid lennujaamu, mis teenindab Jakarta metropoli.
Heckbous
Heckbous [ekb'uss] on küla Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis Arloni vallas Guirschi osavallas. Ta jääb osavalla keskusest kagusse.
Naaberkülad on loodes Tontelange, põhjas Guirschi keskus, kirdes Beckerich, Läitrengerhaff, kagus Hobscheid, lõunas Gaichel ning edelas Frassem.
Küla kõrval on Vallée des Trois Moulins (Kolme Veski org).
Enne valdade liitmist 1977. aastal kuulus Heckbous endisesse Guirschi valda.
Külas on Heckbousi Saint-Aubini kabel (1732) ja kivirist 1604. aastast.
Fischer
Fischer (saksa keeles 'kalamees') on saksa päritolu perekonnanimi.
Nimest Eestis
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Fischer Eestis 23 mehel ja 43 naisel. Perekonnanimede levikult oli Fischer meeste puhul 5302. ja naiste puhul 2821. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Fischer vanuserühmas 10–14, kus neid on 10 000 elaniku kohta 0,78.
19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Tartumaal Tartu-Maarja, Maarja-Magdaleena ja Võnnu kihelkondades, Järvamaal Järva-Madise ja Peetri kihelkonnas, Virumaal Väike-Maarja kihelkonnas, Harjumaal Harju-Madise kihelkonnas ning Võrumaal Hargla kihelkonnas kaheksateistkümnel korral nimeks Fischer.
Nimede eestistamisel vahetati aastatel 1935–1940 nimi Fischer kolmeteistkümnel korral uue perekonnanime vastu, milleks olid Aljasmets (2), Kalamees, Kalur (2), Lehemets, Lääne, Põldsalu (2), Randes (2), Randva ja Vallimäe.
Daugėdai vald
Daugėdai vald (leedu keeles Daugėdų seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Rietavase omavalitsuse territooriumil.
pisi|tühi|Rietavase omavalitsuse vallad
Maitse
Maitse on ainete omadus, mis kutsub inimesel või loomal esile maitsmisaistingut.
Maitsmisaisting tekib, kui suus olev aine reageerib keemiliselt keelel olevate maitsmispungade retseptoritega.
Maitsed saab klassifitseerida viieks põhimaitseks: magus, hapu, soolane, kibe ja umami.
Elbigenalp
Elbigenalp on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Reutte ringkonnas. Vald asub 1039 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 33,09 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 886 inimest.
pisi|tühi|Elbigenalp
Nicoleta Alexandru
pisi|Nicoleta Alexandru (2014) Nicoleta Alexandru (esinejanimi Nicola; sündinud 5. novembril 1968 Bukarestis) on Rumeenia laulja.
Porilaste marss
"Porilaste marss" (soome keeles "Porilaisten marssi") on Soome orkestriteos (marss). Marsi nimi on võetud Rootsi ajal tegutsenud Pori lääni jalaväerügemendi (soome keeles Porin läänin jalkaväkirykmentti) tunnuslaulu järgi.
Nicoleta Alexandru
Ta esindas Rumeeniat 2003. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Riias lauluga "Don't Break My Heart". Finaalkontserdil sai ta 73 punktiga 10. koha.
Porilaste marss
Marsi helilooja pole teada, ent arvatavasti on laul pärit 17. sajandist.
Marss on Soome kaitsejõudude (aastast 1918) ja Soome presidendi tervitusmarss. 1921-1923 oli marss ka Eesti riigivanema tervitusmarss. 27. jaanuaril 1923 kehtestati Eesti riigivanema tervitusmarsiks "Pidulik marss".
Globaalne muutuja
Globaalne muutuja ehk globaalmuutuja on informaatikas muutuja, mis asub väljaspool alamprogramme. Globaalset muutujat vastandatakse lokaalsele muutujale, mis defineeritakse alamprogrammi sees.
Vaata ka
Variable (Programmierung)
Marily
Marily on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 881. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Marily 77 naisel.
Põhja-Korea tuumarelvad
pisi|Ameerika Ühendriikide tuumapommi Fat Man makett
Põhja-Korea (ametliku nimega Korea Rahvademokraatlik Vabariik) on andnud teada, et ta omab tuumarelva ja paljud teised riigid usuvad seda väidet. CIA on andnud hinnangu, et Põhja-Koreal on ka lisaks oluline keemiarelva arsenal.
Põhja-Korea kuulus varem Tuumarelvade leviku tõkestamise lepingule allakirjutanud riikide hulka, kuid 2003. aastal, tsiteerides Ameerika Ühendriikide ebaõnnestunud kooskõlastatud raamistiku lepet (Agreed Framework) Põhja-Koreaga. 1994. aastal sõlmitud lepinguga Ameerika Ühendriikide vahel, millega taheti vähendada Põhja-Korea tuumaambitsioone tõi kaasa suhete paranemise ja aitas Põhja-Koreal varustada ennast teatud energiavarudega tuumareaktorite abil.
9. oktoobril 2006 teatas Põhja-Korea valitsus, et esimest korda viidi edukalt läbi tuumakatsetus. Samal ajal tuvastasid USA Geoloogiakeskus ja Jaapani seismoloogilised asutused 4,3-magnituudilise maavärina Põhja-Koreas, seda on ka Põhja-Korea väidetega kinnitanud.
IAEA peadirektor Mohamed El-Baradei avaldas arvamust, et 2009. aasta aprilliks oli Põhja-Koreast saanud "täiemahuline tuumaelektrijaam". Põhja-Korea korraldas 25. mail 2009 järjekordse tuumakatsetuse, mis arvatakse olevat 4,7-magnituudilise maavärina põhjustaja. Katsetuse koha kohta pole avaldatud ametlikku informatsiooni. On arvatud, et see toimus Põhja-Korea kirderegioonis Kilju linna lähedal.
Volksgesetzbuch
Volksgesetzbuch (VGB, Rahva Seaduseraamat) oli rahvussotsialistliku valitsuse aegsel Saksamaal luua üritatud tsiviilseadustik, mis oleks välja vahetanud senise Saksa tsiviilseadustiku (Bürgerliches Gesetzbuch, BGB).
15. mail 1938 Münchenis peetud kõnes püstitas riigiminister Hans Frank Volksgesetzbuchi koostamiseks järgmised põhimõtted:
Volksgesetzbuchi eelnõu koostamine toimus Saksa Õiguse Akadeemias kuni augusti lõpuni 1939 Hermann Lange, seejärel Wilhelm Hedemanni juhtimisel. See pidi koosnema kaheksast raamatust:
Tööd Volksgesetzbuchi koostamisel pandi lõplikult seisma augustis 1944. Osa materjali hävis 1944. ja 1945. aastal sõjategevuse tagajärjel. Seaduseelnõu valminud osad, tööprotsessi kajastavad tekstid, ettekanded, artiklid ja aruanded avaldati 1988. aastal.
Medingėnai
1877. aastal sündis külas Leedu kirjanik Šatrijos Ragana.
Ajalugu
Küla kuulus kuralaste Ceklise muinasmaakonda. Medingėnaid on kirjalikes allikates esimest korda mainitud 1253. aastal Liivi ordu ja Kuramaa piiskopkonna piirilepingus. Kui piirkond läks Leedu valdusse, siis rajati sinna mõis, mis kuulus algselt Kęsgailadele, seejärel aga Gorskistele.
1671. aastal ehitati alevisse esimene kirik. Algselt kuulus asula Žarėnai kihelkonda. Uus kirikuhoone valmis 1902. aastal. 1913. aastal sai külast kohaliku kihelkonna keskus. Nõukogude ajal oli Medingėnai kohaliku sovhoosi keskasulaks.
Terve mõistus
Terve mõistus, ka tavamõistus, ka argimõistus, on varauusaegses filosoofias inimese võime koordineerida erinevate meelte andmeid. Terve mõistuse objektiks on "ühised sensibiilid" (kvaliteedid) nagu näiteks liikumine, mida tajutakse rohkem kui ühe meele abil.
Hiljem hakati terve mõistuse all mõistma igasugust teooriast ja skeptitsismist vaba otsustusvõimet.
Aleksander Ratt
Aleksander Ratt (23. august 1902 Ranna vald, Tartumaa – 5. september 1998 Tallinn) oli eesti põllumajandusteadlane.
Elulugu
Aleksander Ratt oli talupidaja poeg.
Lõpetas 1923 Tartu Reaalkooli ja 1930 TÜ agronoomina; ''mag. agr.'' (1931, TÜ; 1946 ümber atesteeritud põllumajanduskandidaadiks), väitekiri "Katsed kõvade ristiku seemnetega". Olnud 1926–28 TÜ taimebioloogia katsejaama abijõud. Töötas 1927–48 Põllutööministeeriumis taimekaitse ja seemnekontrolli alal: seemnekontrolljaama laborant-kontrolör 1927–31, juhataja abi 1931–40, seemnekasvatuse ja seemnekontrolli osakonna juhataja 1941–44, seemnekontrolli ja taimekarantiini inspektsiooni ja labori juhataja 1945–48, 1934–40 ühtlasi taimekasvatuse nõunik. Olnud 1948–50 aianduskaupluse tööline, 1950–56 sovhooside maaparanduse projekteerimistrusti ökonomist ja 1956–83 Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi (EMMI) põllumajandusökonoomika sektori vanemteadur.
Dora (laulja)
Dora Maria Reis Dias de Jesus (sündinud 1966) on portugali laulja.
1986. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Portugali lauluga "Não sejas mau para mim" ja 1988. aastal lauluga "Voltarei".
Uruste tamm
pisi|Uruste tamm Uruste tamm on kaitsealune tamm Pärnu maakonnas Pärnu linna halduspiirkonnas Kihlepa külas Uruste kiriku juures. Puu võeti kaitse alla 1964.
Puu ümbermõõt on 465 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 27 m.
Déspina Olympíou
pisi|Déspina Olympíou (2013) Déspina Olympíou (kreeka keeles Δέσποινα Ολυμπίου; sündinud 17. oktoobril 1975 Limassolis) on Küprose laulja.
Ta esindas Küprost 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös lauluga "An me thimasai". Oma poolfinaalis sai ta 11 punktiga 15. koha ega pääsenud finaali.
Nevada (ansambel)
Nevada oli Portugali ansambel. 1987. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel Portugali lauluga "Neste barco à vela".
Evengid
pisi|Evengid, 1900 Evengid (vana nimetus tunguusid) on tunguusi-mandžu rahvas Venemaal Siberis ja Kaug-Idas, Hiinas ning Mongoolias. Evenkide asualad on väga laialdased, ulatudes Jenissei jõest kuni Ohhoota mere ja Põhja-Jäämereni.
Evenkide üldarv maailmas on ligi 80 000. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas Venemaal 37 843 evenki (neist Sahha Vabariigis 21 008, Krasnojarski krais 4372, Habarovski krais 4101, Amuuri oblastis 1481, Taga-Baikali krais 1387 ja Irkutski oblastis 1271) Hiinas elas 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 39 534 evenki (enamik nendest Sise-Mongoolias). Mongoolias elas 1995. aastal 1000 evenki.
Antropoloogiliselt kuuluvad evengid mongoliidse rassi baikali ehk paleosiberi rühma.
Evengi keel kuulub tunguusi-mandžu keelte põhjarühma. Venemaal on enamik evenke läinud üle vene või jakuudi keelele. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oskas Venemaal evengi keelt ainult 4802 inimest. Ka Hiinas on evengi keel ohustatud.
Evengid on lähtunud Baikalimaalt, kust nad alates II aastatuhandest on laiali rännanud. Varem olid nad tüüpilised rändeluviisiga põhjapõdrakasvatajad ja kütid. 20. sajandil on nad suuremalt jaolt üle läinud paiksele eluviisile. Juba 17. sajandil võtsid evengid formaalselt vastu õigeusu, kuid kuni 20. sajandi alguseni jäi valdavaks šamanism. Hiinas on evenkide hulgas levinud ka budism.
Ranga kadakas
Ranga kadakas oli kaitsealune kadakas Rapla maakonnas Rapla vallas Lipa külas Ranga talu alal. Puu võeti kaitse alla 1961. Puu on hävinud.
Evengid
Eveenid on evenkide lähisugulased, kuid tegemist on eri rahvastega.
Seymerich
Seymerich (letseburgi keeles Seimerech) on asula Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis Arloni vallas Bonnerti osavallas. Ta jääb valla keskusest vahetult põhja.
Seymerich on Arloni valla keskusega kokku kasvanud. Piir läheb rue du Xème de Ligne'i ja endise Callemeyni kasarmu juurest. Põhja poole jääb Frassem, kagu poole Waltzing.
Seymerich paikneb künkal, millelt avaneb vaade maapiirkondadele põhja pool.
Enne valdade liitmist 1977 kuulus Seymerich endisesse Bonnerti valda.
Märgukirjale ja selgitustaotlusele vastamise ning kollektiivse pöördumise esitamise seadus
"Märgukirjale ja selgitustaotlusele vastamise ning kollektiivse pöördumise esitamise seadus" (kokkuleppeline lühend MSVS) on Eesti Vabariigi seadus, mis määrab kindlaks põhiseadusega füüsilisele ja juriidilisele isikule antud õiguse pöörduda ametiasutuste ja avaliku teenuse osutaja poole.
Seadus (sel ajal "Märgukirjale ja selgitustaotlusele vastamise seadus") võeti vastu 10. novembril 2004, kuulutati välja Vabariigi Presidendi 18. novembri 2004 otsusega nr 719, avaldati 30. novembril 2004 Riigi Teatajas ning viimane jõustus 10. detsembril 2004. Seaduse vastuvõtmise poolt oli 72 Riigikogu liiget, vastu ei olnud keegi, erapooletuks jäi 1 liige.
Seadusega tunnistati kehtetuks "Avaldustele vastamise seadus", mis reguleeris isikute õigust pöörduda ametiasutuste poole senini.
Seadus liigitab pöördumisi nende sisu järgi märgukirjaks, selgitustaotluseks ja kollektiivseks pöördumiseks.
Seaduse kujunemislugu
Õigus pöörduda ettepanekute ja soovidega avaliku võimu organite poole ja saada neile pöördumistele vastuseid on ajalooliselt üks esimesi avalikus elus osalemise võimaldamise eesmärgiga õigusi (sh Magna Carta aastast 1215). Algselt oli see õigus aadli hulka mittekuuluvate inimeste jaoks ainus võimalus oma arvamusi ja seisukohti, eelkõige aga oma huve riigivõimu teostavatele isikutele teada anda, kui valimisõigust veel ei tuntud või see oli piiratud hulgal isikutel. Hiljem kasvasid sellest välja eri õigused haldusmenetluses.
Tänapäeval on selline põhiõigus riikide põhiseadustes harva sätestatud (nt Ameerika Ühendriikide konstitutsiooni esimeses paranduses, mis hõlmab ka usu-, sõna- ja kogunemisvabadust; Saksamaa Liitvabariigi põhiseaduse 17. artiklis; Läti Vabariigi põhiseaduse 104. artiklis, mille järgi on igaühel õigus pöörduda riigi ja kohaliku omavalitsuse asutuste poole seaduses sätestatud korras ning saada lätikeelne vastus).
28. juunil 1992 võttis Eesti Vabariigi kodanikkond tuginedes 1938. aasta põhiseadusele rahvahääletusel vastu uue põhiseaduse, mille § 44 järgi on kõik riigiasutused, kohalikud omavalitsused ja nende ametiisikud kohustatud seaduses sätestatud korras andma Eesti kodanikule tema nõudel informatsiooni oma tegevuse kohta, ja mille § 46 järgi on igaühel õigus pöörduda märgukirjade ja avaldustega riigiasutuste, kohalike omavalitsuste ja nende ametiisikute poole. Õigust riigi poole pöörduda võimaldas Eestis juba esimene, 1920. aastal jõustunud põhiseadus: "Eestis on kindlustatud õigus pöörata kaebustega ja palvetega vastavate avalikkude asutuste poole. Pööramiste kaasas ei tohi käia mingi surveabinõu. Vastavad asutused on kohustatud asjale andma seadusliku käigu".
ENSV Ministrite Nõukogu määruse tühistamisega tekkis regulatsioonis ajutine lünk, s.t pöördumistele vastamist ei reguleerinud enam ükski õigusakt. Teisalt, põhiseaduse § 44 ja § 46 seavad tingimuseks, et pöördumistele vastamise regulatsioon kehtestataks seadusega, seega ei saanuks hierarhiliselt madalamal seisev õigusakt enam avaldustele vastamist reguleerida. 11. mail 1994 esitas Riigikogu liige Epp Haabsaar seaduseelnõu "Märgukirjade ja avalduste läbivaatamise korra seadus", mis 27. juunil 1994 jõustus "Avaldustele vastamise seadusena".
Redaktsioonid
1. jaanuaril 2008 jõustus redaktsioon, mille kohaselt loeti adressaadiks edaspidiselt ka mittetulundusühing, sihtasutus, füüsilisest isikust ettevõtja ja äriühing teabe osas, mis puudutab riigi või kohaliku omavalitsuse eelarvest antud vahendite kasutamist.
1. juulil 2011 jõustus redaktsioon, mille järgi tehti seaduses stilistilised muudatused.
Marilyn
Marilyn on naisenimi.
Nils Ušakovs
pisi|Nils Ušakovs, 2012 thumb|right
Nils Ušakovs (vene keeles Нил Валерьевич Ушаков; sündinud 8. juunil 1976 Riias) on Läti poliitik ja ajakirjanik, erakonna Koosmeel juht, alates 2009. aasta 1. juulist kuni 5. aprillini 2019 Riia linnapea. Ušakovs on rahvuselt venelane.
1999. aastal lõpetas ta Läti Ülikooli bakalaureusekraadiga majandusteaduste eriala. 2002. aastal sai ta Lõuna-Taani Ülikoolis magistrikraadi majandusteaduste erialal.
Aastatel 2006–2009 oli Ušakovs seimi liige.
22. mail 2011 osales Ušakovs Riia maratoni poolmaratoni distantsil. Veidi enne finišit kukkus ta kokku ja kaotas teadvuse. Kiirabi diagnoosis tal tõsise hüpertermia. Haiglas viidi ta kunstlikku koomasse. 25. mail viidi ta intensiivravile Berliini. Kuumarabandusele järgnenud hapnikupuuduse tõttu said tal kannatada kõik siseelundid. Tema seisund oli raske, aga stabiilne. 30. mail toodi ta kunstlikust koomast välja. 9. juulil naasis ta Riiga.
Marilyn
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 758. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Marilyn 100 naisel.
Jevgeni Petuhhov (tehnikateadlane)
Jevgeni Petuhhov (17. veebruar 1921 Narva – 22. september 2003) oli Eesti tehnikateadlane.
Elulugu
Jevgeni Petuhhov oli venelane, puusepa poeg.
Lõpetas 1940 Narva 2. Gümnaasiumi, 1950 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) insenerina kütuste keemilise tehnoloogia erialal, 1953 aspirantuuri, tehnikakandidaat (1954, TPI), väitekiri “Исследование каталитического крекинга паро-газовых продуктов полукоксования эстонских горючих сланцев”. Oli 1953–58 TPI assistent, vanemõpetaja ja dotsent, ühtlasi 1954–58 keemiateaduskonna prodekaan ja dekaan, 1958–82 Põlevkivi Teadusliku Uurimise Instituudi (Kohtla-Järvel) direktor, 1982–91 teadur.