cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Baranavičy
Elanike arv on 178 400 (2013) ja oli 169 500 (2007). Augustis 2012 laiendati linna piire, liites linnaga 11 asulat 7700 elanikuga.
Baranavičy külast on esimesed teated aastast 1706. Sel ajal asus küla Poolas. Poola jagamise käigus läks asula Venemaale. Linn tekkis raudteede sõlmpunktina 19. sajandi 70. aastatel, ametlikuks asutamisajaks loetakse 1871. aastat. 1897 oli linnas 4600 elanikku, kellest umbes pooled olid juudid.
Vilivalla (Lääne-Harju)
Külas asub Vilivalla kalmistu.
Baranavičy
1916 toimus linna lähedal Baranavičy lahing, milles hukkus 80 000 vene sõdurit. 1919 sai linnaõigused. 1921 läks linn Riia rahulepingu järgi Poolale ja kandis poolapärast nime Baranowicze (praktikas kuulus linn alates 1919. aastast Poolale, välja arvatud lühike hetk 1920. aastal poolakate võidetud Poola-bolševike sõja ajal, samal ajal kui Riia rahu kinnitas linna kuulumist Poolale ja poolakatele). 1938. aastal moodustasid poolakad Baranowicze elanikest 47%, juudid 36%, valgevenelased 11%, venelased ja teised vähemused 4%. Septembris 1939 okupeerisid linna Nõukogude väed ja Baranavičyst sai oblastikeskus Valgevene NSV koosseisus. 1941–1944 kestis Saksa okupatsioon. Baranavičy oli oblastikeskus kuni 8. jaanuarini 1954, mil Baranavičy oblast likvideeriti ja tema territoorium liideti Bresti oblastiga. Aastast 1991 on Baranavičy iseseisva Valgevene Vabariigi koosseisus.
Tudulinna kalmistu ühishaud
Tudulinna kalmistu ühishaud on ühishaud Tudulinna kalmistul Iisaku kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Tudulinna külas Alutaguse vallas Ida-Viru maakonnas.
Ühishauda on maetud märtsis 1918 tapetud neli Tudulinna valla elanikku: August Blok, Oskar Iiesaar, Daavet Kiikajon ja Jaak Uuk.
Pole teada, miks nad Saksa esimese okupatsiooni ajal hukati. Nõukogude ajal esitatud versioon, et tegu oli "valgekaartlaste poolt elajalikult mõrvatud Eesti Töörahva Kommuuni aegsete aktivistidega", ei saa olla õige, sest märtsis 1918 polnud Eestis valgekaarti ega olnud veel olemaski Eesti Töörahva Kommuuni.
Mälestusmärk ühishauale (betoonist valatud alusel on kunstmarmorist tahvel) rajati arvatavasti 1960. aastatel, sest siis üldiselt püstitati väiksematel kalmistutel selliseid mälestusmärke. Millalgi Nõukogude ajal on see ühishaud kuulutatud ajaloomälestiseks. Uuesti on ühishaud kuulutatud riiklikuks kultuurimälestiseks 1. juunil 1995.
Johan Nordahl Brun Grieg
thumb|right|Johan Nordahl Brun Grieg Johan Nordahl Brun Grieg (tuntud ka Nordahl Grieg; (11. november 1902 Bergen – 2. detsember 1943) oli norra kirjanik ja ajakirjanik.
Ta kirjutas nii proosat, luulet kui ka näidendeid.
Kirjanikudebüüdi tegi ta 1922. aastal teosega "Omkring Kap det gode Haab".
Griegi kirjutised olid fašismivastased ja kommunismi pooldavad.
Kui Saksamaa ründas Norrat 1940. aastal, põgenes Grieg Inglismaale. Ta reisis sinna sama laevaga, kus oli ka Norra kuninglik perekond.
Inglismaal läbis ta ohvitserikursused ja sai kapteni auastme. Tal lubati minna kaasa inglise pommituslennukil Berliini pommitama, kuid tagasiteel sai lennuk tabamuse ning kukkus alla.
Tema järjepidev natsionaalsotsialismivastane kriitika Norra vallutamise suhtes tegi temast rahvuskangelase.
Tema mälestussammas, mis on loodud Roar Bjorgi poolt, asub Bergeni teatri idaküljel.
Asmara
Asmara on Eritrea pealinn ja suurim linn.
Mahajaana suutrad
Mahajaana suutrad on mahajaana budismi pühakirjad, mis ei kuulu Tipiṭaka'sse. Suutrate tegelasteks on enamasti Buddha, tema inimsoost järgijad ja bodhisattvad. Võrreldes Tipiṭaka suutratega on mahajaana suutrad tunduvalt mahukamad. Nende tegevustik võib toimuda nii tavalises maailmas kui ka ajaloolisest ajast ja kohast väljaspool seisvas arhetüüpsete kujude maailmas. Suutrates ei anta õpetust edasi mitte ainult ratsionaalsel ja loogilisel kujul, vaid ka värvikate mõistulugude ja kujutluspiltide kaudu.
Asmara
Ajalugu
1880. aastateni oli Asmara väike küla, seejärel viidi sinna üle Etioopia Hamaseni provintsi valitsus. 1889. aastal okupeerisid linna Itaalia väed ja tegid sellest 1897 Itaalia koloonia Eritrea pealinna. 1993. aastal sai Asmarast iseseisva Eritrea pealinn.
Mahajaana suutrad
Uued suutrad ilmusid mitme sajandi jooksul alates 1. sajandist e.m.a kuni vähemalt kuuenda sajandini m.a.j. Varasemad mahajaana suutrad on kirja pandud keskindoaarja keeles. Hiljem sai mahajaana suutrate peamiseks keeleks sanskrit. Osa tekste on säilinud ka kahe ülalnimetatud keele seguna, mida tuntakse budistliku hübriidsanskriti nime all. Tänapäevani on säilinud umbes 600 mahajaana suutrat.
Asmara
Ajalugu
Linnas asub Eritrea Rahvusmuuseum ja Asmara Ülikool.
Asmara lennuväljal oli võtmetähtsus Eritrea iseseisvussõja ajal, sest selle kaudu varustati Etioopia sõjaväge.
pisi|tühi|Asmara
Mahajaana suutrad
Päritolu
Tänapäeval on leitud, et need ei ole meile teada oleval kujul küll Buddha õpetatud, kuid kätkevad endas siiski autentset Buddha õpetust, mis jäi mingil põhjusel paali kaanonist ehk Tipiṭaka'st välja ning said oluliseks alles mitu sajandit hiljem. Sellise vaateviisi järgi on Buddha õpetus orgaaniliselt arenev süsteem, kus uute tekstide lisandumine on loomulik ja vajalik, et muutuvas kultuurikontekstis kohaneda ning konkreetse inimese isikupäraste vajadustega sobituda.
Säilimine
Mahajaana suutrad on säilinud peamiselt kirjalikul kujul, erinevalt paali kaanoni tekstidest, mis säilisid pikka aega üksnes suulises pärimuses. Kõige vanemad säilinud katkendid olid kirja pandud palmilehtedele. Väga paljud algupärased tekstid on hävinud ja säilinud üksnes katkendite, tsitaatide ning hiina- või tiibetikeelsete tõlgetena. Enamik neist on "tagasi tõlgitud" sanskriti keelde.
Ületava mõistmise suutrad
Varasemad ületava mõistmise suutrad (skr Prajñāpāramitā-sūtra) kuuluvad esimeste mahajaana suutrate hulka, ning seega on ületava mõistmise suutrad avaldanud väga suurt mõju ka mahajaana kui terviku arengule. Kokku on meieni jõudnud umbes 30 Prajñāpāramitā-sūtra 't. Prajñāpāramitā-sūtra 'te üheks oluliseks ideeks on dharmaśūnyatā ehk dharmade (jagamatute osakeste) tühjuse kontseptsioon, mille järgi dharmadel ei ole lõplikku viimase taseme omaolekut, vaid nad on olemas ning kirjeldatavad vaid mingi süsteemi osadena.
Teemantsuutra
Suutra tegelik pealkiri on "Teemantvälguna lõikav ületava mõistmise suutra" (skr Vajracchedikā Prajñāpāramitā Sūtra), mis on Euroopa keeltes taandunud lühemaks "Teemantsuutraks". Suutra pealkiri viitab suutra eesmärgile: purustada teemantvälguna inimese harjumuspärane eksiarvamustest koosnev mõttemuster, kasutades selleks paradoksaalset loogikat ning tekitada inimeses [tavaloogikat ja arusaamu] ületav mõistmine kui teadvuse kõrgem võimalik seisund.
"Teemantsuutra" esimese hiinakeelse tõlke tegi viiendal sajandil Kumārajīva, suutra ise ilmus tõenäoliselt II-IV sajandil. "Teemantsuutra" 11. mail 868 trükitud hiinakeelset versiooni loetakse kõige varajasemaks tervikuna säilinud trükitud raamatuks.
"Teemantsuutra" eesti keelde tõlkinud Linnart Mäll kirjutab suutra kommentaariks: "Sisu ja vormi poolest tundub "Teemantsuutra" Euroopa lugejale esialgu harjumatuna. See tunne hajub, kui mõistame, et suutras ei taheta üldse midagi tõestada, midagi väita. Tema eesmärgiks on vabastada teadvus mõistete ja sõnade orjusest, näidata, et sõnad ja ideed ei tohiks olla inimeste peremehed. Ometi ei propageeri "Teemantsuutra" ka totaalset nihilismi või anarhismi. Tema loogika ei vastanda A-le Ā-d (mitte-A-d). A on ikka A, seda on ta aga vaid selle tõttu, et ta on samal ajal ka Ā. Seega on nii dogmatismil kui ka nihilismil jalad alt löödud. Muud suutra ei taotle. [...] Asju ja nähtusi on vaja kirjeldada, kuid ükski kirjeldus ei ole lõplikult adekvaatne. Veel enam on see nii, kui räägib Buddha, ja Buddhat kuulama tulnud inimesed püüavad kuuldut edasi rääkida või seda isegi kirja panna. Sellepärast on ka siin suutras esitatu mitte lõplik tõde, vaid võimalus edasi mõelda."
Südasuutra
"Ületava mõistmise südasuutra" on üks lühemaid ületava mõistmise tekste. Suutrast on säilinud kaks versiooni – pikem, mille puhul on säilinud traditsiooniline suutravorm, ning lühem, mis on au sees Hiinas ja Jaapanis.
Suutras palub arhat Śāriputra bodhisattval mahāsattval Avalokiteśvaral selgitada Ületavat Mõistmist, mispeale Avalokiteśvara annab õpetuse tühjuse (skr śūnyatā) olemuse kohta. "Südasuutrast" pärinevad õpetusread "Kuju on tühjus, tühjus ongi kuju; tühjus ei ole kujust eraldi, kuju ei ole tühjusest eraldi. Mis on kuju, see on tühjus, mis on tühjus, see on kuju. Nõnda on ka tunne, mõiste, kujutlused ja teadvus tühjus."
Lootossuutra
„Lootossuutra“ (skr Saddharma-puṇḍarīka-sūtra, tõlkes "Tõelise seadmuse valge lootose suutra") on kogu Ida-Aasia populaarsemaid budistlikke tekste, mis kätkeb õpetust upāya’st ning sätestab arhati, bodhisattva ja pratyekabuddha vahekorra, seega ka mahajaana positsiooni mitte-mahajaana koolkondade suhtes. Suutra õpetab, et virgumine on kättesaadav kõikidele elusolenditele, neis peitub buddhaloomus, mis on ühest küljest võime saavutada buddhasus ning samas ka olendi algne, rikkumata ja puhas olemus. Eriti mõjukas on "Lootossuutra" Hiina ja Jaapani budismis.
"Lootossuutra" tekkeaeg on 100 e.m.a – 100 m.a.j. See on kahest osast koosnev liittekst, millest esimene puudutab upāya 't ning ekayāna 't ning teine Buddha elu. Upāya ehk "oskuslikud vahendid" on suutra keskne teema ning see kirjeldab, kuidas Buddha oma õpetust vastavalt kuulajaskonna vaimsele võimekusele kohandab. Seega sõltub õpetuse väärtus selle mõjust õpilase meelele. See idee sai mahajaanas väga oluliseks ning seda kasutatakse erinevates suutrates kätketud õpetuste ühtseks tervikuks sidumiseks ning suutrates leiduvate vastuolude selgitamiseks: suutrad õpetavad eri tasemega tõdesid, mis on mõeldud erineva valmisolekuga kuulajatele.
Ekayāna ehk „ühe tee“ õpetus kinnitab, et kolm yāna’t – śrāvaka-yāna („kuulaja tee“ ehk mitte-mahajaana tee), pratyekabuddha-yāna („buddha iseendale“, nende tee, kes jõuavad üksinda virgumisele ega õpeta teisi), bodhisattva-yāna – ei kujuta endast erinevatele eesmärkidele viivaid teid, vaid on kõik ühe ja sama yāna avaldused, milleks on mahajaanale omane bodhisattva-yāna, mis kätkeb endas kuut ületavat toimingut ning viib lõpliku buddhasuseni. Ülejäänud kaks yāna’t on Buddha upāya’d ehk erineva vaimse suutlikkusega inimeste jaoks loodud kohandused.
11. peatükis ilmub buddha Prabhūtaratna, kes annab teada, et tegemist ei ole uue suutraga, vaid loendamatud buddhad on seda loendamatute aegkondade jooksul ikka ja jälle kuulutanud. Tema ilmumine annab ka tunnistust sellest, et ühel ja samal ajal saab ühes paigas olla mitu buddhat korraga, mis vastandub varasemale vaatele, mille järgi saab ühes maailmasüsteemis olla korraga vaid üks buddha. Lisaks kinnitab Prabhūtaratna ilmumine, et buddha parinirvaana ei muuda teda juurdepääsmatuks, kuna Prabhūtaratna vaibus nirvaanasse juba loendamatuid aegkondi tagasi.
Hiina tiantai koolkonnas peetakse „Lootossuutrat“ Buddha ülimaks kõikehõlmavaks õpetuseks. Väidetavalt oli tegu eelviimase suutraga, mida Buddha enne parinirvaanasse vaibumist kuulutas. "Lootossuutrale" keskendub ka tiantai koolkonna Jaapani versioon tendai, samuti Jaapani nichireni koolkond, kus oluliseks harjutusviisiks on vormeli "Pühendan end Lootossuutrale" (jp Nam-myoho-renge-kyo) retsiteerimine.
"Lootossuutra" on oluline ka muudes mahajaana koolkondades, kuid ei oma seal keskset positsiooni.
Õnnemaa suutrad
Õnnemaa suutrad (ka puhta maa suutrad, skr sukhāvatī-vyūha suutrad) on eriti olulised jingtu ehk õnnemaa (puhta maa) koolkonnas.
Olendid saavad Sukhāvatīsse ümber sündida ennast Buddha Amitābhale pühendades, Amitābha nime korrates ning Sukhāvatī'd kujustades.
Õnnemaa suutrad on eriti populaarsed Hiina ja Jaapani puhta maa koolkondades, kuid Amitābha kultus on levinud ka mujal, Amitābha't mainib juba mahajaana tuntuim teoreetik Nāgārdžuna, keda Hiinas peetakse ka puhta maa koolkonna esimeseks esiõpetajaks.
Vihterpalu
Vihterpalu on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.
Aastatel 1992–2017 kuulus küla Padise valda.
Küla juures oli Vihterpalu mõis (saksa keeles Wichterpal). Külast voolab läbi Vihterpalu jõgi. Vihterpalus on viimastel aastakümnetel esinenud kõige rohkem metsapõlenguid.
Relv
Relv on loodud seade/ese või suvaline kättesattuv vahend, mida kasutatakse enese (ka kodu) kaitseks, vallutustel teiste inimeste allutamiseks/hävitamiseks (sõjandus) või ulukite küttimiseks (jahindus). Relv koosneb tavaliselt otseselt kahjustavast osast ning olenevalt relva liigist, selle sihtmärgini läkitamise vahendist. Toimeviisi järgi eristatakse massihävitusrelvi ja tavarelvastust
Relvad liigituvad:
Lubatuvuselt jagunevad relvad:
Automatiseerituse järgi jaotatakse relvad:
Relvade keerukus on väga erinev - relv on nii kumminui kui ka tuumalõhkepeaga mandritevaheline ballistiline rakett.
Relvana võib kasutada ka suvalist kättesattuvat eset.
Annette Bening
Annette Bening (sündinud 29. mail 1958) on Kuldgloobuse ja Briti Akadeemia auhinnaga pärjatud ning Oscarile esitatud Ühendriikide filminäitleja.
Tema tuntumate filmirollide hulka kuuluvad osatäitmised filmides "Valmont" (1989), "The Grifters" ("Petturid", 1990), "Bugsy" (1991), "The American President" ("Presidendi pruut" 1995), "American Beauty" ("Tabamatu ilu", 1999), "Being Julia" ("Imeline Julia", 2004) ja "Running with Scissors" ("Kääridega plehku!", 2006).
Vintse
Vintse on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.
Henri Poincaré
pisi|Henri Poincaré Jules Henri Poincaré (29. aprill 1854 Nancy – 17. juuli 1912 Pariis) oli prantsuse matemaatik, astronoom, füüsik ja teadusfilosoof. Pariisi ülikooli professor.
Vintse
Aastani 2017 kuulus küla Padise valda.
Henri Poincaré
Poincaré ema oli Eugénie Launois, tema isa Léon Poincaré tegutses Nancy ülikooli meditsiiniprofessorina. Léoni venna, Antoine Poincaré pojast Raymond Poincarést sai tuntud riigitegelane. Henri Poincaré õde Aline oli abielus filosoof Emile Boutroux'ga.
Poincaré uurimisvaldkonnad olid mitmekesised, mistõttu teda tihti nimetatud matemaatika "viimaseks universalistiks". Poincaré on avaldanud olulisi töid arvuteooria, algebra, topoloogia, teoreetilise füüsika, matemaatilise füüsika, taevamehaanika ja teadusfilosoofia alalt. Kombinatoorse topoloogia ja diferentsiaalvõrrandite kvalitatiivse teooria aluste ning konventsionalismi rajaja. Sõnastas 1904–1905 Einsteinist sõltumatult relatiivsusteooria põhivõrrandid. Arendas kolme keha probleemi.
Mälestuse jäädvustamine
Jules Henri Poincaré järgi on nimetatud muuhulgas Poincaré kraater Kuul ja Henri Poincaré Instituut.
Mulberry
pisi|Programmi kuvatõmmis Mulberry on e-posti klientrakendus.
Aastatel 1995–2005 turustas seda Cyrusoft ja tarkvara oli suletud lähtekoodiga. 1. oktoobril 2005 kuulutas Cyrusoft välja pankroti ja lõpetas tegevuse. 2006. aasta augustis omandas lähtekoodi õigused programmi autor Cyrus Daboo. Samal kuul avaldati versioon 4.0.5, sellest peale oli tarkvara tasuta, kuid siiski veel suletud lähtekoodiga. Seni viimane versioon 4.0.8 ilmus 23. veebruaril 2007. Sama aasta 21. novembrist on programmi lähtekood avalik Apache litsentsi 2.0 alusel.
Algselt loodi tarkvara Apple'i Macintoshile, nüüd on olemas versioonid ka Microsoft Windowsi ja Linuxi jaoks (X window süsteemiga).
Mulberry tugevad küljed on täpne sobivus erinevate interneti standarditega, näiteks IMAP, LDAP, IMSP, ACAP ja iCalender, unikaalne graafiline kasutajaliides Sieve'i (e-posti filtreerimiskeel) skripti jaoks ja tugi IMAP-i ühenduseta toimingute jaoks.
Kohtla-Nõmme
Kohtla-Nõmme on alev Ida-Viru maakonnas Toila vallas. Kohtla-Nõmme on maakonnakeskusest Jõhvist 18 kilomeetri kaugusel, Kohtla-Järve linna keskusest 10 kilomeetri kaugusel.
Aastatel 1937–2001 tegutses Kohtla-Nõmmel Kohtla kaevandus. Nüüd tegutseb samal territooriumil Eesti Kaevandusmuuseum, mis on piirkonnas oluline vaatamisväärsus.
Kohtla-Nõmmel asub Kohtla-Nõmme Kool.
Ajalugu
Kohtla küla on Odri nime all kirjas juba Taani Hindamisraamatus. Keskajal tekkis küla kõrvale Kohtla mõis ja selle taha Roodu küla. 19. sajandi keskel kadus Odri küla nimi käibelt ning asendus Kohtlaga. Peterburi raudtee rajamise aegu kerkis mõisa ja küla vahele Kohtla jaam. Peale Vabadussõda jaotati mõisamaa taludeks ning küla kõrvale ja mõisa ümbrusse tekkis Kohtla asundus.
Sõjaeelset Kohtlat, selle inglaste asutatud kaevandust ja õlitööstust ei tohi ajada segamini tänasele Kohtla-Järvele rajatud Riigi Põlevkivitööstuse kaevanduste ja õlivabrikuga, mis asusid Kohtla mõisa maadel ja mida kutsuti seetõttu samuti Kohtla kaevanduseks ja Kohtla õlivabrikuks.
Koos vabrikuga rajasid inglased Roodu küla ja Kohtla mõisa vahele ka töölisasula, mida kutsuti Roodu-Nõmmeks. Töölisasula ja õlivabriku karjääri vahele rajati aga õlivabriku inglasest direktori William Dunni algatusel Eesti esimene golfiväljak.
1941. aasta 12. augustil, kui Kohtla-Nõmmele lähenesid Saksa väed, põletati kommunist Otto Milderi eestvedamisel pea kogu tekkida jõudnud asula maani maha ja õlivabrik lasti õhku. Saksa okupatsiooni ajal rajati Kohtla-Nõmmele Vaivara koonduslaagri harulaager. Kui sakslased lahkusid, õhiti vahepeal taastatud õlivabrik uuesti.
Kohtla-Nõmmest kujunes ainuke põlevkivitööstusasula, mille rahvastikus domineerisid eestlased. Kohtla-Nõmme rahvamajast sai piirkonna eestikeelse- ja meelse kultuurielu kese.
1984. aastal alustas tööd Kohtla-Järve uus 247 meetri kõrguse mastiga raadio-televisioonisaatejaam.
Kohtla-Nõmme omavalitsuslik alevvalla staatus kinnitati aastal 1993.
pisi|[[Eesti Kaevandusmuuseum. Vaata lähemalt 360°-panoraampildi vaaturis ]] Kohtla kaevandus suleti 1. aprillil 2001. Seal alustas tegutsemist Eesti Kaevandusmuuseum.
2014. aasta detsembris avati Kohtla-Nõmme põhjaküljel uus Kohtla-Nõmme raudteepeatus.
Tänavad jm aadressikohad
Heina tänav, Jaama tänav, Juurdeveo tänav, Jõe tänav, Kaare tänav, Kaasiku tänav, Kaevurite puiestee, Karikakra tänav (endine Punase Lipu tänav), Klubi tänav, Kooli tänav, Kopli tänav, Kreegi (endine Jaan Kreuksi tänav), Kure tänav, Käbi tänav, Arnold Maureri tänav, Männiku tänav, Pilviku tänav, Posti tänav, Raudtee tänav, Raudteemaja, Savi tänav, Seene tänav, Sügise tänav, Taime tänav, Tuhamäe, Tähe tänav, Vabriku tänav, Väike tänav, Väljaku, Õnne tänav (endine Kure tänav).
Alexander Lascelles, vikont Lascelles
Alexander Lascelles (Alexander Edgar Lascelles) (sündinud 13. mail 1980) on Harewoodi krahvi David Lascelles'i ja tema esimese naise Margareti kolmas laps ja teine poeg. Tema õde Emily Lascelles (sündinud 1976) ja vend Benjamin Lascelles (sündinud 1978) on sündinud väljaspool abielu ja seega pole neil õigust ühelegi tiitlile. Lisaks on tal noorem vend Edward Lascelles (sündinud 1982).
Oma isa kaudu on Alexanderil õigus Harewoodi krahvi tiitlile. 11. juulil 2011 sai ta pärast vanaisa surma tiitli "vikont Lascelles", mida selle ajani oli kandnud ta isa.
Briti troonipärimisjärjekorras on ta 2011. aasta seisuga 48. kohal.
Kesk-Siberi kiltmaa
thumb|300px|[[Ida-Siberi taiga]] Kesk-Siberi kiltmaa on kiltmaa Aasia idaosas. Kesk-Siberi kiltmaa asub kogu ulatuses Venemaal Leena ja Jenissei jõe vahel. Kesk-Siberi kiltmaal paiknevad Jakuutia, Krasnojarski krai ja Irkutski oblast.
Läänes piirneb see Lääne-Siberi madaliku, põhjas Põhja-Siberi madaliku, idas Verhojanski aheliku ja Kesk-Jakuutia madaliku ning lõunas Lõuna-Siberi mäestikega (Ida-Sajaanid jt).
Kesk-Siberi kiltmaa keskmine kõrgus on 500–700 meetrit üle merepinna, kõrgeim punkt on Kameni mägi (1701 m) Putorana platool.
Edvard Grieg
Edvard Hagerup Grieg (15. juuni 1843 Bergen – 4. september 1907 Bergen) oli norra helilooja ja pianist, keda peetakse üheks romantismiajastu juhtivaks heliloojaks. Grieg kasutas oma muusikas palju norra rahvamuusika elemente, pälvides sellega Norra muusikale rahvusvahelise kuulsuse ja aidates edendada rahvuslikku identiteeti sarnaselt Jean Sibeliusega Soomes ja Antonín Dvořákiga Böömimaal.
Elukäik
left|thumb|270x270px|Edvard Griegi vanemad Gesine ja Alexander Edvard Hagerup Grieg sündis Norras Bergenis 15. juunil 1843. Tema vanemad olid Alexander Grieg (1806–1875), Bergeni kaupmees ja asekonsul; ja Gesine Judithe Hagerup (1814–1875), muusikaõpetaja ja Edvard Hagerupi tütar. Perekonnanimi Grieg (algselt Greig) pärineb Šotimaalt. Griegi vanavanaisa põgenes Šotimaalt pärast 1746. aasta Cullodeni lahingut, liikus seejärel palju ringi ja jäi püsivalt Norrasse umbes 1770. aastal, hakates Bergenis äri ajama.
Griegi kasvatati musikaalses keskkonnas. Tema ema oli tema esimene klaveriõpetaja ja õpetas ta 6-aastaselt klaverit mängima, 12-aastaselt alustas Grieg iseseisva komponeerimisega.
1858. aasta suvel kohtus Grieg silmapaistva Norra viiuldaja Ole Bulliga, kes oli ühtlasi perekonnasõber – Bulli vend oli abielus Griegi tädiga. Bull märkas 15-aastase Griegi andekust ja veenis tema vanemaid, et nad saadaksid poja Leipzigi konservatooriumi, mille klaveriosakonda juhatas Ignaz Moscheles.
Grieg astuski konservatooriumisse, õppides seal klaverit, muusikateooriat ja kompositsiooni ning nautis Leipzigis kontserte. Talle oli konservatooriumiõpingute jooksul vastumeelt sealne distsipliin. Erandiks oli orelitund, mis oli klaveriõpilastele kohustuslik aine.
1860. aasta kevadel elas Grieg üle eluohtliku tuberkuloosi. See tähendas aga, et ta pidi terve ülejäänud elu elama kahjustunud vasaku kopsuga. Ta põdes tihti hingamisteede haigusi, mis viisid lõpuks kopsu- ja südamepuudulikkuseni. Halva tervise tõttu oli Grieg tihti ravil spaades ja sanatooriumides nii Norras kui ka välismaal. Paljudest tema arstidest said hiljem tema head sõbrad. thumb|260x260px|Edvard ja Nina Griegi pulmapilt 1861. tegi Grieg debüüdi kontsertpianistina Karlshamnis Rootsis. 1862. aastal lõpetas Grieg õpingud Leipzigis ja andis esimese kontserdi oma kodulinnas Bergenis, kus oli kavas Beethoveni klaverisonaat nr. 8. Pärast edukaid klaverikontserte kodumaal siirdus Grieg 1863. aastal Kopenhaagenisse, kus ta viisistas mitmeid Hans Christian Anderseni luuletusi, ja jäi sinna kolmeks aastaks. Seal kohtus ta Taani heliloojate J. P. E. Hartmanni ja Niels Gadega, kuid ka Norra helilooja Rikard Nordraakiga, kellest sai Griegi hea sõber ja inspiratsiooniallikas, õhutades teda huvi tundma rahvusliku muusika vastu. Pärast Nordraaki surma 1866. aastal kirjutas Grieg tema auks "Leinamarsi Nordraaki mälestuseks". Pärast seda pühendus Grieg täielikult norra rahvuslikule muusikale.
1866. aastal oli Grieg Christiania Filharmooniaühingu juht ning osales 1867. aastal Norra Muusikaakadeemia asutamises.
11. juunil 1867 abiellus Grieg oma nõo Nina Hagerupiga ja nad asusid elama Christianiasse (Oslo). Järgmisel aastal sündis nende ainus laps, Alexandra. Seejärel veetis pere meeldiva suve Taanis Søllerøcis, kus Edvard koges erilist loomingulist puhangut, mille tulemusel sündis klaverikontsert a-moll (op. 16). Klaverikontserti esmaettekande tegi Edmund Neupert 3. aprillil 1869 Kopenhaagenis, kus Grieg ise ei saanud kohal viibida. Edvardi ja Nina tütar Alexandra suri 1869. aastal meningiiti.
Grieg andis kontserte näiteks Saksamaal, Itaalias, Prantsusmaal ja Inglismaal. Vaatamata üldisele kuulsusele, ei loetud teda kodumaal keskpärasest heliloojast kõrgemaks.
1868. aastal kirjutas ungari helilooja Ferenc Liszt, kes polnud Griegi kordagi kohanud, tema kohta kiidukirja Norra haridusministeeriumile, kus rääkis Griegi andekusest, kirjeldades muuhulgas seda, kui hästi talle meeldis norra helilooja 1. viiulisonaat (Op. 8). Selle abil sai Grieg reisistipendiumi, et sõita Lisztiga kohtuma. See sai teoks 1870. aastal Roomas. Liszti toetus avas Griegi jaoks seni suletud uksi ning julgustas teda edasi kirjutama.
1880–1882 oli Grieg Bergeni Filharmoonia Orkestri muusikajuht.
Aastal 1885 rajas ta Bergenisse Troldhaugeni-nimelise ehitise, kus praegu asub tema majamuuseum.
1903. aastal mängis Grieg Pariisis oma klaverimuusikat üheksale grammofoniplaadile (78 pööret minutis). Kõik need ajaloolised plaadid on vinüül- või CD-plaatidel uuesti välja antud ning näitavad vaatamata piiratud salvestuskvaliteedile helilooja kõrget kunstilist taset pianistina. Samuti mängis ta muusikat sisse Welte-Mignon isemängiva klaveri jaoks ning seegi on tänapäevani täielikult säilinud ja kuulatav.
Helilooja suri Bergenis südameataki tagajärjel.
Grieg oli valitud ka Oxfordi ja Cambridge'i Ülikooli audoktoriks.
Looming
Grieg kirjutas 140 soololaulu, klaverisonaate ja -kontserte ning kammermuusikat. Griegi looming on läbi põimunud Norra loodusest ja rahvalikest elementidest: julge karakter, südamlik huumor. Sageli kajastavad tema helitööd muinasjutulisi karaktereid, üleküllates neid soojade rütmide ja fantaasiaga.
Teosed klaverile
Klaveritsüklid
Änglema
Änglema (18. sajandi kaartidel Engel külla) on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.
Küla läbib Harju-Risti – Riguldi – Võntküla tee.
Aastani 2017 kuulus küla Padise valda.
Espenhain
Espenhain on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Leipzigi kreisis Espenhaini vallas.
526
526. aasta
Irakli Alasania
thumb|Irakli Alasania Irakli Alasania (gruusia ირაკლი ალასანია; sündinud 21. detsembril 1973 Bathumis) on Gruusia poliitik ja diplomaat, 2009. aastast partei Meie Gruusia – Vabad Demokraadid juht.
11. septembrist 2006 kuni 4. detsembrini 2008 oli Alasania Gruusia alaline esindaja ÜRO juures. Alasania on tegutsenud presidendi eriesindajana Gruusia-Abhaasia kõnelustel.
Elulugu
2004. aasta sügisel määrati Alasania Abhaasia eksiilvalitsuse juhiks. Seda ametit pidas ta 2006. aasta märtsini. 2005. aastal sai ta ühtlasi presidendi eriesindajaks Gruusia-Abhaasia kõnelustel. 2006. aastal sai temast presidendi nõuandja konfliktide reguleerimise küsimustes. Alasania töötas välja suhete reguleerimise plaani, mis võitis Lääne diplomaatide poolehoiu, kuid mida Gruusia presidendi administratsioon heaks ei kiitnud.
11. septembril 2006 sai Alasaniast Gruusia alaline esindaja ÜRO juures.
2008. aasta detsembris loobus Alasania sellest ametikohast. Pärast loobumist teatas ta, et ühineb Mihheil Saakašvili valitsusele vastanduva opositsiooniga. Ta nõudis Saakašvili taandumist ametist ja teda peeti üheks tõenäolisemaks presidendikandidaadiks pärast Saakašvilit.
2009. aasta veebruaris sai Alasaniast opositsiooniliste parteide ühenduse Allianss Gruusia Eest juht. Juulis asutas ta allianssi kuuluva partei, mis kannab nime Meie Gruusia – Vabad Demokraadid. Allianss lõpetas tegevuse 2010. aasta juunis, mõni nädal pärast mai lõpus toimunud kohalikke valimisi.
Avinurme vald
Avinurme vald oli vald Ida-Viru maakonnas.
Irakli Alasania
Elulugu
Kohalikel valimistel kandideeris Alasania Thbilisi linnapeaks, jäi aga senisele linnapeale Gigi Ugulavale selgelt alla, ehkki sai opositsiooni kandidaatide seas parima tulemuse. Eristudes radikaalsematest opositsioonipoliitikutest, kellest mõnigi valimistel kandideerimisest keeldus, teatas Alasania ka kaotatud valimiste järel, et väljakutse valitsusele saab esitada üksnes valimiste kaudu ja muud teed viivad kaose ning anarhiani.
Avinurme vald
Avinurme viimane vallavanem oli Aivar Saarela.
Asustus
Avinurme valla keskus oli Avinurme alevik. Vallas asus 16 küla.
Irakli Alasania
Elulugu
Erinevalt paljudest Saakašvilile vastanduvatest Gruusia poliitikategelastest on Alasania väljendanud toetust presidentaalsele riigikorrale. Ta on end ettevaatlikult määratlenud tsentristina.
Avinurme vald
Külad
Adraku, Alekere, Kaevussaare, Kiissa, Kõrve, Kõrvemetsa, Kõveriku, Laekannu, Lepiksaare, Maetsma, Paadenurme, Sälliksaare, Tammessaare, Ulvi, Vadi, Änniksaare
Ajalugu
Avinurme vald moodustati 1992. aasta 13. veebruaril.
2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus moodustati Avinurme valla, Kasepää valla, Lohusuu valla, Mustvee linna ja Saare valla ühinemisel uus omavalitsusüksus – Jõgeva maakonnas asuv Mustvee vald.
Irakli Alasania
Isiklikku
Irakli Alasania on abielus, tal on kaks last; tema abikaasa Natia isa Guram Pandžikidze (1933–1997) oli gruusia ulmekirjanik, abikaasa õde Maia Pandžikidze oli aastatel 2012–2014 Gruusia välisminister.
Alasania isa Mamia Alasania hukkus 27. septembril 1993 Suhhumi langemisel Abhaasia separatistide kätte. Sellest hoolimata tunnustasid abhaasid Irakli Alasaniat tasakaaluka ja usaldusväärse läbirääkijana.
TuleTulemine
TuleTulemine ehk laulu- ja tantsupeo tuleteekond on ettevõtmine, mille käigus tuuakse laulu- ja tantsupeotuli Tartust Tallinna. Ajalooliselt süüdatakse laulupeo tuli Tartus Narva mäel laulupeokivi juures. Tule toomist on aastate jooksul korraldatud väga erinevalt: hobustega, autodega ja muud moodi. Tavaliselt on korraldajaks olnud Eesti Meestelaulu Selts.
Enam kui 1000-kilomeetrine teekond kulges Tartust läbi Tartu-, Jõgeva-, Ida- ja Lääne-Virumaa, Järva-, Rapla- ning Harjumaa Tallinna.
Tartu Meeskoor koos naiskooriga Emajõe Laulikud sai Eesti Laulu- ja Tantsupeo Sihtasutuse korraldatud avaliku ideekonkursi võitmisel austava ülesande viia 2014. aasta laulu- ja tantsupeo tuli Tartust Tallinna. Mõlemal kooril on edukas TuleTulemise korraldamise kogemus aastast 2009, kui ajalooliste veesõidukitega viidi peotuli Tartust Pärnusse. Vastutusrikas ülesanne sai teoks ligi saja vabatahtlikuna töötava koorilaulja toel.
Peotuli süüdati Raadil 15. juuni päiksetõusul ja see jõudis tantsupeole 4. juuli õhtuks.
TuleTulemise teekond 2014
TuleTulemise puhuks kavandasid tulejalgratta Tartu Kõrgema Kunstikooli tudengid Rainer Klement ja Helen Teigar, keda juhendas Jaanus Paaver.
Peotule pidulik teekond läbis kümneid kultuuriloolisi ning laulu- ja tantsupeoga seotud paiku, mida on tähtis meeles hoida. Näiteks mindi tulega Eesti koorilaulu sünnipaika Kambjasse, Tantsumemme Helju Mikkeli koju Haldja tallu Luke lähedale, helilooja Miina Härma tallu Kõrvekülas, helilooja Tuudur Vettiku maadele Väike-Maarja lähistel ning helilooja Alfred Karindi sünnikoju Alutaguse metsade keskel. Peotule liikudes külast külasse ja käest kätte said seda puudutada ka need, kellel seekord ise suurpeole kohale minna ei olnud võimalik. TuleTulemine oligi laulu- ja tantsupidu nende kodukohas, samas meedia kaudu südamlik kaasaelamisvõimalus kõigile Eesti elanikele ja kogu maailmale.
2009
2009. aastal toimus TuleTulemine esimest korda mööda ajaloolist Hansa veeteed Tartust Pärnusse (Pärnu–Viljandi–Tartu veetee) ja sealt edasi jahtal Ruhnu Karu, peatustega Kuressaares, Haapsalus, Kärdlas ja Lohusalus, Tallinna Admiraliteedi basseini. Laulupeotuli süüdati Tartus 13. juunil laulupeokivi juures, see ühendati 23. juunil Kihnus jaanilõkkest süüdatud tantsupeotulega ja peo ühine tuli jõudis Tallinna 2. juuli õhtul, kus selle saabumisega kuulutati avatuks 25. laulu- ja 18. tantsupidu "Üheshingamine".
Teekond
pisi|TuleTulemine Pärnus 2009. aasta TuleTulemine korraldati 13. juunist 2. juulini mööda Emajõge, Võrtsjärve, Tänassilma jõge, Viljandi järve, Raudna, Halliste, Navesti ja Pärnu jõge ning läbi Lääne-Eesti saarestiku Tallinna. Teekonna kogupikkus on ligikaudu 920 km, millest 380 km läbitakse mööda siseveeteid ja 540 km meritsi.
Ajakava
Veesõidukid
2009. aasta TuleTulemisel kasutatakse erinevaid ajaloolisi veesõidukeid:
Korraldajad
Eesti Laulu- ja Tantsupeo Sihtasutus, Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Selts, Eesti Meestelaulu Selts, Eesti Puhkpillimuusika Ühing, Eesti Naislaulu Selts, Eesti Segakooride Liit, Eesti Kooriühing, Tartu meeskoor Akadeemiline Emajõgi ja Tartu naiskoor Emajõe Laulikud.
Kohustus
Juriidiline kohustus on käitumine, mida tuleb teostada õigustatud isiku huvides. Käitumise määra kohta annab ettekirjutuse vastav õigusnorm. Kuna subjektiivset õigust valdaval subjektil on õigustus midagi teha, korrespondeeruvad sellele juriidilised kohustused. Absoluutse subjektiivse õiguse rikkumisel tekib õigussubjektil relatiivne e nõudeõigus kolmanda isiku vastu, kellel tekib sellega vastav juriidiline kohustus taastada endine olukord, ehk õigussubjektile anda tagasi absoluutne subjektiivne õigus (nt tagastada kolmanda isiku valduses olev subjekti omand). Samas eksisteerib juriidiline kohustus ka ilma nõudeõiguseta. Nimelt peavad isikud alati silmas pidama teise isiku absoluutseid subjektiivseid õigusi.
Iisaku vald
Iisaku vald oli vald Ida-Viru maakonna lõunaosas.
Iisaku valla keskus oli Iisaku alevik.
Vald liideti Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus 2017. aastal naabervaldadega Alutaguse vallaks.
Alevik
Iisaku
Külad
Alliku – Imatu – Jõuga – Kasevälja – Kauksi – Koldamäe – Kuru – Lipniku – Lõpe – Pootsiku – Sõrumäe – Sälliku – Taga-Roostoja – Tammetaguse – Tärivere – Vaikla – Varesmetsa
Ajalugu
Iisaku vald moodustati 1991. aasta 26. septembril.
2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus moodustati Alajõe, Iisaku, Illuka, Mäetaguse ja Tudulinna valla ühinemise teel uus haldusüksus – Alutaguse vald.
Eesti jalgpalli 2004/2005. aasta karikavõistlused
'''Eesti jalgpalli 2004/2005. aasta karikavõistlused''' võitis Tallinna FC Levadia.
1/16 finaalid
!colspan="3" align="center"| 1. september 2004
1/8 finaalid
!colspan="3" align="center"| 7. november 2004
Poolfinaalid
!colspan="3" align="center"| 27. aprill ja 4. mai 2005
Aspen
Aspen on linn USA-s Colorado osariigis, Pitkini maakonna halduskeskus. Linna tuntakse talispordi- ja kultuurikeskusena.
Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse seisuga 7004. Aastal 2010 oli elanikke 6871. Elanikest 95% on valged.
Chicago ärimees Walter Paepcke märkas Teise maailmasõja järel kaevanduslinna ilu ning otsustas rajada linna suusakeskuse, Aspeni Instituudi ja algatas Aspeni muusikafestivali. Tänapäeval on Aspen soositud turismipaik.
Linnas on elanud palju kuulsaid inimesi, teiste seas Michael Douglas, Martina Navrátilová, Jack Nicholson ja Don Johnson. John Denver kolis Aspenisse 1970. aastate alguses ning elas seal kuni oma surmani 1997. aastal.
Großpösna
Großpösna on asula Saksamaal Saksimaa Leipzigi kreisis Großpösna vallas.
Aspen
Aspenis on üks USA parimaid mäesuusakeskusi ja seal peetakse MK-etappe mäesuusatamises.
Großpösna
Großpösnas asuvad kirik, botaanikaaed ja kaevandustehnika park.
Maggie Gyllenhaal
thumb|Maggie Gyllenhaal Maggie Ruth Gyllenhaal (sündinud 16. novembril 1977 New Yorgis) on filmiauhinnale Kuldgloobus nomineeritud USA filminäitleja.
Aspen
pisi|Aspeni keskus
Linna asutasid 1879. aastal hõbedakaevurid. Esialgne nimi oli Ute City, kuid juba järgmisel aastal nimetati linn Aspeniks. Linn on nime saanud hariliku haava ingliskeelse nimetuse "aspen" järgi, kuna seda puuliiki kasvab selles piirkonnas rohkesti. 1881. aastal sai Aspen linnaõigused. Hõbedakaevandus arenes kiiresti, eriti pärast 1890. aastal vastu võetud Shermani hõbedaostmisakti, mistõttu valitsus hakkas poole rohkem hõbedat ostma. Aastal 1891 ja 1892 oli Aspen USA kõige enam hõbedat tootev asula. Juba 1893. aastal oli Aspenis pank, haigla, kaks teatrit, ooperimaja ja elekter.
Maggie Gyllenhaal
Maggie vend on näitleja Jake Gyllenhaal ning vanemad lavastaja Stephen Gyllenhaal ja stsenarist Naomi Foner. Tema esimeseks filmirolliks oli osa isa Stepheni lavastatud filmis "Waterland" (1992). Oma läbilöögi saavutas ta filmiga "Secretary" (2002), mille eest pälvis ka Kuldgloobuse nominatsiooni.
Aspen
Aastal 1893 tühistas president Grover Cleveland Shermani akti ja see tõi kaasa Aspeni majandusliku krahhi. Mõne nädala jooksul suleti paljud Aspeni kaevandused ja tuhanded kaevurid jäid tööta. Hõbeda tootmine ei lõppenud täielikult, kuid 1930. aasta rahvaloenduse järgi oli Aspenis veel 705 elanikku. Pärast seda on elanike arv püsivalt tõusnud.
Maggie Gyllenhaal
Tema tuntumate filmirollide hulka kuuluvad osatäitmised filmides "Sherrybaby" (2006), "World Trade Center" ("Maailma kaubanduskeskus", 2006) ja "Mona Lisa Smile" ("Mona Lisa naeratus", 2003). 2008. aastal mängis ta Christopher Nolani lavastatud kassahitis "The Dark Knight" ("Pimeduse rüütel").
Aspen
Esimene katse muuta Aspen suusakuurordiks tehti 1930-ndate lõpus, kuid sõja tõttu valmisid talispordikeskused alles 1950. aastate lõpus.
Aspenil on seitse sõpruslinna: Abetone Cutigliano (Itaalia), Bariloche (Argentina), Chamonix (Prantsusmaa), Davos (Šveits), Garmisch-Partenkirchen (Saksamaa), Queenstown (Uus-Meremaa) ja Shimukappu (Jaapan).
Lagrange'i funktsioon
Dünaamilise süsteemi Lagrange'i funktsioon ehk lagranžiaan L on skalaarne funktsioon, millega määratakse süsteemi dünaamika. Mõiste on nime saanud Joseph Louis Lagrange'i järgi.
Tundes süsteemi Lagrange'i funktsiooni, saab leida süsteemi liikumisvõrrandid, mida väljendatakse Euleri-Lagrange'i võrrandite kaudu. Viimased on teatud tüüpi osatuletistega diferentsiaalvõrrandid.
Ustõluh
Ustõluh (ukraina Устилуг, poola Uściług) on linn Ukrainas Volõõnia oblastis Volodõmõri rajoonis. Ustõluh asub Poola piiri lähedal, Volodõmõrist umbes 12 km läänes.
Ustõluhi on esmamainitud 1150. aastal, Magdeburgi linnaõigused sai 1653. aastal.
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ustõluhi elanikest ukrainlasi 96,79% ja venelasi 2,15%.
Peipsiääre valla lipp
thumb|Peipsiääre valla lipp Peipsiääre valla lipp on Eesti haldusüksuse Peipsiääre valla lipp.
Lipu kirjeldus
Peipsiääre valla lipp on ruudukujuline vapilipp. Sinisel kanga alaservas kollane lainelõikeline laid, milles sinine ortodoksse usutunnistuse kaheksaharuline rist. Kanga ülemisest servast (sinisel väljal) laskub kiilukujuliselt valge kalavõrk.
Sinine sümboliseerib Peipsi järve ning on lootuste, rahu ja armastuse värv. Kollane värvus tähistab liivast järveranda ja päikest ning on ka õnne, ülluse ja taevase tõe värv. Valge tähistab puhtust ja ausust. Kaheksaharuline rist märgib oma usku, kombeid ja soovi säilitada Peipsi-äärset vanausuliste kogukonda.
Lipu normaalmõõdud on 105×105 cm.
Ferenc Gyurcsányi esimene valitsus
Ferenc Gyurcsány esimene valitsus tuli Ungaris võimule 4. oktoobril 2004, lahkus valimiste tõttu 9. juunil 2006.
Valitsuse koosseis
* NB! Ametinimetused pole ametlikud tõlked!
Valentin Serov
Valentin Aleksandrovitš Serov (vene Валентин Александрович Серов; 19. jaanuar 1865 Peterburi – 5. detsember 1911 Moskva) oli vene maalikunstnik, graafik ja portreekunstnik.
Valentin Serov sündis Peterburis helilooja Aleksandr Serovi peres. Aastatel 1878–1979 õppis maalikunsti Ilja Repini juhendamisel. Aastatel 1880–1885 õppis Peterburi Kunstide Akadeemias. Aastatel 1897–1909 töötas pedagoogina Moskva Maali-, Raid- ja Ehituskunstikoolis, kus üheks tema õpilaseks oli Kuzma Petrov-Vodkin.
Aastast 1894 oli ta üks peredvižnikutest.
Aastast 1898 oli Valentin Serov Mir Iskusstva liige.
Valentin Serov on maetud Moskvasse, Novodevitšje kalmistule.
Leukoplast
Leukoplastid on värvusetud plastiidid. Nende ülesanne on varuainete talletamine. Nad peavad talletama eelkõige tärklist. Kõige enam on leukoplaste taimede maa-alustes osades. Need võivad olla juurtes, risoomides või mugulates.
Millennium Tower (Viin)
thumb|200px|Millennium Tower Millennium Tower on Austria pealinnas Viinis asuv 202 meetri kõrgune kahe silindri kujuline pilvelõhkuja. Kui katusele paigaldatud antenne mitte arvestada, on torni kõrgus 171 m.
Ehitise geograafilised koordinaadid on 49°14'24" N, 16°23'13" E.
Kõrghoonel on kokku 51 maapealset korrust. See avati 1. jaanuaril 2000. Hoone arhitektid on Gustav Peichl, Boris Podrecca ja Rudolf Weber. Hoones on põrandapinda 47 200 m², sellest 38 500 m² bürooruume. Hoones on 120 ettevõtte kontorid, sealhulgas Agip, Cisco ja Xeroxi Ida-Euroopa osakonna keskus. Hoones on ka eluruume. Esimesel korrusel asuvad ostukeskus Millennium City, restoranid ja kino.
Millennium Tower on Austria kõrgeim pilvelõhkuja, Viini kõrguselt kolmas ehitis Donauturmi (252 m) ja DC Tower 1 (250 m) järel. Kogu Austrias on ta kõrguselt viies (kõrgeim on Bisambergi saatemast, 265 m).
Tähelepanuväärne on hoone ehitamiskiirus: keskmiselt valmis nädalas 2,5 korrust.
25. juulil 2003 müüdi hoone 360 miljoni euro eest. Täpsemalt tuleb ostjal maksta 15 aasta jooksul 24,5 miljonit eurot aastas.
Asulad (Ž)
Asulad (Ž) loetleb Vikipeedias olemasolevaid ja kavatsetavaid artikleid asulatest, mis algavad Ž-tähega.
Pheres
Pheres oli vanakreeka mütoloogias Iolkose kuningapoeg, Kretheuse ja Tyro poeg, Aisoni vend, Peliase ja Neleuse poolvend, Admetose isa.
Kretheus sai teada, et tema naisel oli enne abiellumist jumalaga vahekord olnud, ja tühistas seetõttu abielu. Ta võttis naiseks oma teenija Sidero ning Tyro pidi Siderot teenima. Sidero kohtles oma endist käskijannat väga halvasti, kuid Aisonit ja tema venda Pherest ta ei kiusanud; küllap seetõttu, et tal endal lapsi ei olnud.
Margaret Mead
Margaret Mead (16. detsember 1901 Philadelphia, USA – 15. november 1978 New York) oli ameerika kultuuriantropoloog. Margaret Mead õppis modernse ameerika antropoloogia looja, Franz Boasi käe all. Boas ja tema järgijad (sealhulgas Margaret Mead) olid veendunud, et inimloomus on "impulsside vormitu tühjus", mida vormib isiksuseks ühiskond. Nende arvates oli isiksus sotsiaalne konstrukt, mis ei tulene geneetikast, vaid kultuurist. Kultuur oli nende vaate kohaselt justkui mehaaniline press, milles kõiki indiviide vormitakse. Oma vaatega vastandusid nad eugenistidele, kes välistasid keskkonna mõju ning rõhutasid pärilikkuse olulisust.
Etnograafiline uurimus Samoa saare noortest
pisi|Margaret Mead välitööl Samoal Mead käis ekspeditsioonil Polüneesias asuvatel Samoa saartel, kus ta uuris kohalikke noori. Välitöödel pani ta kirja oma vaated isiksuse ja kultuuri seoste kohta, millest järeldus, et eri kultuurides toimub inimese areng erinevalt, see ei ole universaalne. Mead täheldas, et Samoa noortel ei esinenud teismeea probleeme ning järeldas, et tormiline murdeiga on lääne kultuuri leiutis. Avalikkust enim köitev tähelepanek seisnes samoalaste seksuaalkäitumises – Meadi kirjelduste järgi pidasid nad seksuaalakti kunstiks, seadmata piiranguid soole või suhtestaatusele. Armukadedus oli nende jaoks patt ning abieluvälised kõrvalhüpped lubatud.
Pheres
Pärast Kretheuse surma sai Aison kuningaks. Kuid siis ilmusid välja Tyro abielueelsed pojad Pelias ja Neleus. Pelias tappis Sidero, makstes kätte oma ema julma kohtlemise eest.
Margaret Mead
Etnograafiline uurimus Samoa saare noortest
Meadi etnograafiline uurimus aitas 1920. aastatel lahendada geenid-keskkond vaidlust, jättes peale keskkonna olulisuse. Samuti tõstis Meadi töö esile kujutluse seksuaalse vabaduse ja ideaalse õnne utoopiast, mis taaselustati aastakümneid hiljem 1960. aastatel, mil Meadist oli saanud antropoloogia elav ikoon. Keskkonnale keskendumine inimese arengus mõjutas muuhulgas ka psühholoogide rolli, kasvatuse ja ühiskonna mõjukust arvestades ja uurides sai psühholoogidest keskne lüli uue ühiskonna rajamisel.
Pheres
Pelias tõukas ka Aisoni troonilt ja hakkas ise Iolkost valitsema. Neleus pagendati, kuid Aisoni, tema naise ja ühe poja Promachuse Pelias vangistas. Teist poega Iasonit ta ei saanud kätte, sest Aison oli tolle saatnud Cheironi juurde õppima.
Margaret Mead
Tunnustus
Margaret Mead valiti 1977. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks.
Pheres
Pheres suutis samuti põgeneda. Ta asutas Tessaalias Phera linna.
Margaret Mead
Isiklikku
Margaret Mead oli abielus Luther Cressmaniga (1923–1928), Reo Fortune'iga (1928–1935) ja Gregory Batesoniga (1936–1950).
Hüdrovõimendi
Hüdrovõimendi on seade, mida kasutatakse hüdroajamites lähtejõu võimendamiseks.
Tööpõhimõte
Hüdrovõimendi töö põhineb hüdrostaatilise rõhu omadusel, et vedelikule tekitatud rõhk mõjub igas suunas võrdse jõuga. Põhimõtteliselt koosneb võimendi kahest erineva läbimõõduga hüdrosilindrist. Silindrites paiknevad kolvid. Kui väiksemale kolvile, mille pindala on A1 m2, rakendada jõud F1, siis tekitatakse vedelikus hüdrostaatiline rõhk Pa. Rõhk kandub teise silindrisse ja avaldab seal kolvile, mille pindala on A2, jõudu, siit: N.
Reaalsetes seadmetes kulub osa rakendatud jõust kolbide liikumisel tekkivate hõõrdejõudude ületamiseks. Seda võetakse arvesse seadme mehaanilise kasuteguri kaudu. Kasuteguri väärtus sõltub seadme konstruktsioonist. Lihtsamatel seadmetel on kasutegur üle 0,9. Nii saame lõpliku valemi:, kus \eta_m on seadme mehaaniline kasutegur.
Hüdroajami idee on meelitav. Vähendades piiramatult väiksema silindri pindala võiksime saada väga suuri jõude. Kuid kuna tegemist on lihtmehhanismiga siis niipalju kui võidame jõus niipalju kaotame ka teepikkuses. Seega, ehk , kus s_1 ja s_2 on vastavalt väikse ja suure kolvi käigupikkused. See eeldab väikse kolvi mitmeid kordi suuremat käigupikkust võrreldes suurema kolvi käiguga. Töösilindri kolvi suurte käigupikkuste korral asendab väikest silindrit pump, mis annab oma väikestes tööruumides kokkusurutud vedeliku pideva voolu töösilindrisse.
Lüganuse vald (2013)
Lüganuse valla, Maidla valla ja Püssi linna ühendamise teel moodustati 27. oktoober 2013 uus omavalitsusüksus – Lüganuse vald.
2017. aastal otsustas Vabariigi Valitsus liita Lüganuse valla haldusreformi käigus moodustatava Lüganuse vallaga. Lüganuse vallavolikogu ei nõustunud vabatahtlikult liitumisega ja vaidlustas sundliitmise Riigikohtus, kuid jäi seal kaotajaks.
Lüganuse vald piirnes põhjas Soome lahega, läänes Kiviõli linna, Aseri, Sonda ja Vinni vallaga, lõunas Tudulinna vallaga ning idas Kohtla ja Mäetaguse vallaga.
Lüganuse vallavanem oli märtsist 2015 Viktor Rauam. Eelmine vallavanem oli Allar Aron.
Rahvastik
Vallas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 1363 elanikku. Neist 702 olid mehed ja 661 naised. Neist 212 oli alla 18-aastased ja 365 olid 65-aastased ja vanemad.
87,5% elanikest on eestlased.
Seisuga 01.01.2014 on vallas 3232 elanikku.
Asustus
Valla maa-alal on üks vallasisene linn – Püssi, üks alevik – Lüganuse ning 39 küla.
Alevik
Lüganuse elanike arv on 439 (2011).
Külad
Aa, Aidu, Aidu-Liiva, Aidu-Nõmme, Aidu-Sooküla, Aruküla, Arupäälse, Aruvälja, Hirmuse, Irvala, Jabara, Koolma, Kopli, Kulja, Liimala, Lipu, Lohkuse, Lümatu, Maidla, Matka, Mehide, Moldova, Mustmätta, Oandu, Ojamaa, Piilse, Purtse, Rebu, Rääsa, Salaküla, Savala, Sirtsi, Soonurme, Tarumaa, Uniküla, Varja, Veneoja, Virunurme ja Voorepera.
Loodus
Varja rändrahn
Ajalugu
Lüganuse valla omavalitsuslik staatus kinnitati aastal 1991.
Lüganuse vald hõlmab ligikaudu ajaloolise Lüganuse kihelkonna ala.
2013. aastal liideti vallaga Püssi linn ja Maidla vald.
Ettevõtlus
Mustmätta, Varja ja Aa piirkonda kavandatakse 33 ruutkilomeetrile tuuleparki.
Aldebaran
pisi|Aldebarani ja Päikese suuruse võrdlus Aldebaran (α Tau / α Tauri) on täht Sõnni tähtkujus, üks tähistaeva kirkamaid tähti (heleduselt 14.).