cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Maa energiasüsteem
Maa energiasüsteem on ... Selleks, et selleks et looduslikud protsessid (õhu-, veeringlus, taimede kasv jm) saaksid Maal toimuda, on vaja energiat. Maa saab energiat päikesekiirgusega ja annab seda ära soojuskiirgusega.
Maakera energiabilanss
Maakera energiabilanssi ehk kiirgusbilanssi nimetatakse maale saabuvat ja maalt lahkuvat energiavoo vahet. Maa energiabilanss kirjeldab tasakaalu Päikeselt Maani jõudva kiirgusenergia ja Maalt tagasi kosmosesse voolava energia vahel. Ligikaudu 30 protsenti päikese sissetulevast energiast peegelduvad pilvede, atmosfääri molekulide ning Maa maa-, lume- ja jääpindade kaudu tagasi kosmosesse. Pinna soojusemissiooni intensiivsus sõltub pinna temperatuurist. Kui Maale jõudva ja Maalt lahkuva päikseenergia hulk on võrdne siis energiabilanss on tasakaalus. Kui energiabilanss on tasakaalus, siis ei toimu soojenemist ega jahtumist ning loodusprotsessid on stabiilsed.
Kui maale jõuab rohkem energiat, kui planeet seda tagasi annab siis energiabilanss on positiivne. Sellises olukorras toimub soojenemine ja loodusprotsessid (nt tormid, üleujutused jm) intensiivistuvad.
Kui maa annab ära rohkem energiat kui ta seda päikeselt saab, siis on energiabilanss negatiive ja toimub jahtumine
Valgamaa lipp
pisi|[[Valga maakond|Valga maakonna lipp]] Valgamaa lipp on Eestis asuva Valga maakonna lipp.
Maa energiasüsteem
Maakera energiabilanss
Kõige paremini saab Maa energiabilanssi kirjeldada termodünaamika seadustega. Kõige olulisem termodünaamika seadus on esimene seadus ehk energia jäävuse seadus. Energia jäävuse seaduse põhimõte on see, et energia ei teki ega kao vaid muundub ühest olekust teise. Termodünaamika teine seadus ütleb, et soojus ei saa liikuda külmemalt kehalt soojemale. Nii liigubki soojusenergia Maal alati soojadelt ekvatoriaalsetelt aladelt külmade polaaralade poole. Seega tasakaalustab planeedi enda energiaringlus Maa eri piirkondade erinevat energiabilanssi maailmaruumiga.
Valgamaa lipp
Lipp on registreeritud 17. septembril 1996.
Maa energiasüsteem
Eksogeensed ja endogeensed protsessid
Maal toimuvad loodusprotsessid võib jagada sisemisteks ehk endogeenseteks ja välimisteks ehk eksogeenseteks, sõltuvalt sellest, kust pärineb protsesse käitav energia.
Valgamaa lipp
Lipu kirjeldus
Valga maakonna lipp koosneb kahest võrdse laiusega horisontaalsest värvilaiust, millest ülemine laid on valge ja alumine roheline. Valge laiu keskel on maakonna eritunnusena Valgamaa vapp.
Maa energiasüsteem
Eksogeensed ja endogeensed protsessid
Endogeensed protsessid lähtuvad Maa sisejõududest: gravitatsioonist ja Maa sisesoojusest. Maa sisesoojus tekib peamiselt siis kui Maa sisemuses olevad radioaktiivsed elemendid aegamööda lagunevad ja eraldavad soojust. Endogeensed protsessid on näiteks laamade liikumine, mäestike teke, vulkanism ja kivimite moondumine. Seega kujundavad Maa sisejõud maakoore kivimilist koostist ning maismaa ja maailmamere jaotumist.
Eksogeensed protsessid lähtuvad Maa välisjõududest. Peamine maaväline energiaallikas on päiksekiirgus, mis paneb liikuma õhu ja vee, need omakorda kulutavad kivimeid ja transpordivaid setteid. Endogeensed protsessid liigestavad Maa reljeefi, eksogeensed aga tasandavad seda. Päiksekiirgusest sõltub ka erinevate paikade kliima ja kogu elutegevus maal: Taimed muudavad fotosünteesides päikseenergia keemiliseks energiaks ning loomade kaudu kes söövad taimi jõuab see energia ka ülejäänud toiduahelasse.
Taastumatud ja taastuvad energiaallikad
Taastumatu energiaallikas on ressurss, mille kogus kasutamisel väheneb. Taastumatute energiaallikate hulka kuuluvad järgmised fossiilkütuse liigid: põlevkivi, maagaas, turvas, kivisüsi, pruunsüsi ja nafta. Nimetatud fossiilkütused on tekkinud geoloogilises minevikus. Fossiilkütuseid moodustub taimede ja loomade jäänustest kogu aeg, moodustumine on aga nii aeglane, et see ei kata inimeste tarbimisvajadust. Taastumatute energiaressursside hulka loetakse ka tuumkütust, sest ka selle allikas, uraanimaak, väheneb kasutamise läbi. Tuumkütusena kasutatavad radioaktiivsed elemendid on pärit aga oma arengu lõppjärku jõudnud tähtede plahvatustest ehk supernoovadest, mis toimusid enne Päikesesüsteemi moodustumist.
Taastuvenergia on energia, mis on saadud Maa loodusvaradest, mis pole piiratud ega ammendavad, näiteks tuul ja päikesevalgus. Taastuvenergia on alternatiiv traditsioonilisele energiale, mis põhineb fossiilkütustel, ja see kipub keskkonnale palju vähem kahjulik olema. Taastuvenergia pakub energiat sageli neljas olulises valdkonnas: elektrienergia tootmine, õhu ja vee soojendamine/jahutamine, transport ja maapiirkondade energiateenused. Taastuvad energiaallikad on järgmised: hüdroenergia, tuuleenergia, päikseenergia, maasoojusenergia ja biokütus.
Sutlepa
Sutlepa ehk Sutlep on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.
Küla kohta kasutati aastal 1507 nime Sutloppe, Szutloppe ja aastal 1540 Sutelep. XVII sajandil rajati sinna Sutlepa mõis. Mõisa maadele kujunes maareformi järel asundus, mis 1940. aastatel Sutlepa külaga liideti. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Noarootsi valda.
Küla nimi on eesti päritolu. Nime lähtekohaks on Andrus Saareste ja Lauri Kettunen pakkunud susi (mitmuse omastavas sute) + lõpp : lõpu või puunimetuse lepp.
17. sajandist pärinev Sutlepa puukabel asub alates 1970. aastast Tallinnas Eesti Vabaõhumuuseumis.
Sutlepas on suured rändrahnud. Külas asub looduskaitsealune rändrahn Väike Patstein. Osa Sutlepast kuulub Silma looduskaitseala koosseisu. Sutlepa kalmistu on muinsusmälestisena kaitse all.
Külas on Sutlepa bussipeatus, Salajõe ja Sutlepa piiril Nõmmküla teeristi bussipeatus, Aulepa ning Sutlepa piiril aga Aulepa bussipeatus.
Lissaboni Benfica
Sport Lisboa e Benfica (tuntud ka SL Benfica, Lissaboni Benfica nimede ja lühendi SLB all, algselt Grupo Sport Lisboa) on spordiklubi, mis baseerub Lissabonis (Portugal). Klubi on enamasti tuntud tänu oma jalgpalli meeskonnale, mis mängib Portugali kõrgliigas Primeira Liga.
Peale jalgpalli klubis tegeldakse korvpalli, rulluisuhoki, saalijalgpalli, võrkpalli, käsipalli, veepalli, jalgrattasõidu ja teiste spordialadega.
9. novembril 2008 tunnustati Benficat Guinnessi rekordite raamatu poolt klubina, millel on kõige enam registreeritud liikmeid (tol ajal 160 398). 23. juuniks 2010 oli registreerinud klubis rohkem kui 218 000 liikme üle kogu maailma.
Saavutused
Primeira Liga
Campeonato de Portugal / Taça de Portugal
Taça da Liga
Supertaça Cândido de Oliveira
Euroopa karikas
Neeme Väli
pisi|Richard P. Mills ja Neeme Väli (paremal, 2011) Neeme Väli (sündinud 1. juunil 1965 Paides) on Eesti sõjaväelane, auastmelt kindralmajor.
Tegevus poliitikas
Neeme Väli on aastast 2022 Keskerakonna liige. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 5 (Hiiu-, Lääne- ja Saaremaa) 159 häält ning ei osutunud valituks.
Kirikuküla (Lääneranna)
pisi|left|[[Viita puisniit Kirikukülas]] Kirikuküla on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Aastatel 1991–2017 kuulus küla Lääne maakonna Lihula valda.
Külas asub ka Tika talu, mille hooned on arvele võetud kultuurimälestistena.
Sealne puurauk on Adavere lademe täiendav stratotüüp ja ka selle Rumba kihistu täiendav stratotüüp,.
Pagasi
Pagasi on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Reini hiidlinnastu
thumb|250px|Reini hiidlinnastu Reini hiidlinnastu on hiidlinnastu Saksamaal Reini - Ruhri - Maini piirkonnas. Administratiivselt kuulub Kesk-Euroopa suurim linnastu Nordrhein-Westfaleni liidumaa koosseisu, mille pealinn on Düsseldorf. Megapolise tuuma moodustavad omavahel kokku kasvanud suurlinnad Dortmund-Bochum-Essen-Duisburg koos väiksemate Gelsenkircheni, Oberhauseni, Mülheimi, Bottropi ja Hernega. Lõuna pool lisanduvad linnastusse Düsseldorf, Köln, Wuppertal, Mönchengladbach, varasem pealinn Bonn ja veidi väiksemad Aachen, Bielefeld, Hagen, Hamm, Krefeld, Leverkusen, Münster, Solingen ja Remscheid.
Utah Jazz
Utah Jazz on USA korvpalliklubi, mis mängib korvpalliliigas NBA. Meeskond kuulub läänekonverentsi loodedivisjoni ja peab oma kodumänge Salt Lake Citys Vivint Smart Home Arenal.
Ajalugu
Klubi ajalugu ulatub aastasse 1974, kui asutati New Orleans Jazz, mis kolis pärast viit hooaega Utah'sse. Jazz oli algusaegadel üks NBA edutumaid klubisid – esimest korda jõuti väljalangemismängudeni alles 1984. aastal ehk kümme aasta pärast korvpalliklubi asutamist.
Jazzi kõige edukamad hooajad jäävad aastaisse 1984–2003, mil ligi kaks kümnendit olid meeskonna tugitaladeks mängujuht John Stockton ja suur ääremängija Karl Malone. 1997. ja 1998. aastal NBA finaali jõudnud Jazz pidi mõlemal korral tunnistama Michael Jordani ja Chicago Bullsi 4 : 2 paremust.
Nabala-Paekna matkarada
Nabala palvemaja
Nabala palvemaja on ehitatud 1926. aastal ja seda peetakse teiseks palvemajaks Paeknas. Esimese hoone ehitusaastaks peetakse 1828, sest maja lammutamisel leiti sarikapenni lõigatud just see aastaarv. Palvemaja ehitasid kohalikud talumehed ja tänu kohalikele on see üks väheseid siiani töötavaid palvemaju Eestis. Nõukogude võimu poolt anti enamik Eesti palvemaju ära muuks eesmärgiks.
Kohaliku mehe sõnul elas tollel ajal üks vallavanem, kes pani täkkusid pihta ning kord ühelt täkult jalaga kubemesse sai. Hiljem ehitatigi palvemaja ning too mees kinkis sinna oreli.
Kalamäe allikas
Kalamäe allikas ehk koht, kus põhjavesi pinnale voolab, on Paeknale oluline veevõtukoht. Kõik allikad Paeknas on saanud nime lähima talu järgi. Arvatakse, et lisaks joogivee saamisele pesti seal ka pesu ning allika ümbrust korrastati, sest allikavett kasutati iga päev talutöödes. Suurvee ajal esines tihtipeale allika ümbruses uputusi.
Kogu Nabala mõisa ümbruse ja Paekna küla aluse tekkis suur järv ja see seisis 8 aastat. Kui vesi alla lasti, oli kogu ala kalu täis. Hobustega veeti kalu sigadele.
1960. aastatel maaparanduse käigus kaevati Kalamäe allikast läbi sügav kraav, mis paljude sõnul rikkus koha uhkuse.
Looba muinasasulakohad ja lohukivi
Arvatakse, et Looba muinasasulas elasid inimesed juba ligi 3000 aastat tagasi. Endistes asulakohtades on muld söe sisalduse tõttu põllumaast tumedam ja seal leidub ka kuumutamisest murenenud raudkive. Arheoloogiliste leidude nagu muinas- ja keskaegne keraamika, šlakitükk ja keskaegne klaashelme põhjal on tõestatud, et inimesed on seal elanud enne ristirüütlite vallutusretki.
Lohukivid on umbes 1–1,5 meetri kõrgused, lohud on läbimõõdult tavaliselt 3–5 cm ja 2–3 cm sügavad ja nende põhi on kausikujuliselt ümar. Lohkude tegemisel kasutati terava otsaga kive. Eesti lohukivide täpne otstarve ja tähendus pole teada, kuid tõenäoliselt olid need seotud viljakusmaagiliste riitustega, kuna suur osa leitud lohukividest asuvad maaviljeluseks sobivates paikades. Sadu aastaid hiljem on üksikutele lohukividele ka ohvriande toodud, näiteks haiguste korral. Mida rohkem on lohkusid, seda rahvarohkem võis olla piirkond.
Kabelimägi
Kabelimäge on nimetatud ka Rebasemäeks, kuna sinna ulatuvad Rebase talu maad. Kabelimäel asub kivikalme, mis oli muinasajal sealse piirkonna tähtsaimaks matusekohaks. Sinna maeti inimesi kuni keskajani. Rahvajutt väidab, et mäele maeti viimati pärast Põhjasõda katku surnud lapsi. Samuto olevat sealses kandis olnud sõdalaste põletuskoht. Ning Kabelimäele lähima maja kõrval olnud surnuaed ning tolle maja aida all ühishaud. Kabelimäest on leitud inimeste luid ja relvatükke, samuti ehteid – pronksist käevõrusid, sõrmuseid ja kette, samuti hobuse suuraua tükke ning odaotsi. Pärimus jutustab mäe ümbruses toimunud suurtest lahingutest ja vereojadest, ümbritsevaid põlde kutsuti Sõdina väljaks.
Varasemal ajal asusid mäel tuuleveskid. 20. sajandi alguses oli järel vaid Rebase talu tuulik. Öösel olevat matusepaigale rajatud veskis käinud vaimud, kes häirisid veskilisi, ning kivikalmest möödudes kuuldud „sahinat”. See oli põhjus tuuliku paigutamiseks talule lähemale. Tuuleveski pea võll oli vahetatud Peterburis 1904. aastal ja kaalunud ligi 100 kilo: "Huvitav kuidas too võll Eestisse transporditi" imestab Paekna kohalik, "Põhja pool surnuaia kohal ehitati 2 tuuleveskit aga neid tööle ei saadud. Arvati, et süüdi olid olud, et veskid oli ehitatud haudadele." Kalmevaret on minevikus lõhkunud aardekütid, nende kaevatud august nähtus, et surnud on maetud umbes 70 cm sügavusele ja peaga läänesuunas. Keset kalmistut olnud umbes 7 m läbimõõduga kividest ring – tuuleveski alus.
Kohalike seas levib lugu, et üks teenija rääkinud, kuidas too taluperemees laudus kiviaeda mitu korda ringi, sest oli sinna kulda peitnud. Talus olev sulane kadus koos selle varandusega. Ka praegugi võib leida Paeknast väärisesemeid.
Sõdinamägi, Sõdina tänav ja Sõdina lohk
Sõdinamäel oli ennemuistsel ajal sõjatallermaa. Seal olevat toimunud rasked lahingud eestlaste ja saksa ristirüütlite vahel – verd voolanud nii palju, et hobused olnud lausa poolest koodist vere sees. Ohvriterohked lahingulood ei kadunud inimestel meelest ning hiljem hakati teed, mis lahingupaigast läbi läks, Sõdina tänavaks kutsuma. Lisaks Sõdina tänavale ja mäele on pärimuses nimetatud veel Sõdina lohku ja Sõdina välja, millel asub ka Kabelimägi. Nabala-Tõdva maantee alates Paekna–Arusta teest kulgeb Tõdva poole üle Sõdina mäe. Kohalik jutustas: "Minu omand ajalooline koht (Sõtina mägi) kus toimus kunagi lahing nii, et veri voolas mäest alla nii, et kogu maa oli punane".
Arheoloog Vello Lõugas oletas, et Nabala rahva jutt on meile säilitanud mälestuse kunagistest, 1000 või isegi 1500 aasta eest toimunud veristest ohvritalitustest. Ilmselt on tegemist seletusmuistendiga, mille tagapõhja saab selgitada ainult arheoloogiliste kaevamistega. Iga leid võib anda väärtuslikku infot selle paiga tähenduse kohta. Sõjalahingukoht Nabala (praegu Paekna) küla põllu sees, kus üks suur ja lai lohk on, keda Sõdina lohuks kutsutakse. Sealt olla kündes sagedaste surnuluid, mõõku ja odasid, sõjakirveid ja muid asju välja tulnud.
Möldri kurisu
Möldri kurisu on märgitud 1786. aasta kaardil kui koht, kust vesi jookseb maa alla ja tõuseb üles Nappeli küla lähedal. Nabala talunik mäletab oma vanaisa surmast järgmist lugu: „30-ndates aastates vanaisa uppus Möldri kuristikku kevadise suurvee ajal enne 1873. aasta jaanipäeva. Oli sõnnikuvedu, tema oskas üksinda ujuda ja käis naljapärast vee alt kuristiku põhjast tüdrukutele kive toomas. Kaks korda tõi, aga kolmandal korral ei tulnud enam veepinnale. Kuna teisi ujujaid ei olnud, ei õnnestunud teda päästa“. Uppunu maeti 3,5 kuud hiljem. Kuidas ja kust ta leiti, on teadmata.
Möldri kurisus neeldub Vana-Angerja jõgi, voolab maa-alustes karstiõõntes Paeknani ja tungib seal uuesti maapinnale Paekna paisjärve toitvate allikate kaudu. Pealinna veevarustuse parandamiseks lahutati Angerja jõgi 1967. aastal Vääna jõest ja suunati Pirita jõkke. Enne seda, kevadise suurvee ajal ei jõudnud Angerja jõgikonnas pinnavesi nii kiiresti neelduda ja kurisud „ajasid üle”. Kurevere väljale tekkis siis uhke veteväli, kus meelt lahutati parvetamisega. Parve kasutasid ka koolilapsed kooliteele jääva välja ületamiseks. Möldri talust kagu suunas oli kalarikas Linaliu järv. Kalapüük toimus seal tavaliselt liiviga, mis kujutas endast puust raamile tõmmatud võrku; kaks püüdjat vedasid püstist liivi edasi ja kolmas hirmutas kalu sisse. Möldri kurisu kohta räägitakse, et kord tõmmanud veekeeris Möldri talu juures härjad koos paarisrakendiga kurisusse. Välja tulnud nad alles 2 km kaugusel asuvast Proosa allikast ehk preagusest Paekna allikajärvest.
Nabala kool
Nabala kooli esimene õpetaja oli Tuhala mõisa möldri poeg Jaan Rutopõld. Nabala kooli juhatajaks oli ta järjest 30 aastat. Kool töötas sel perioodil 3 klassiga, õpilaste arv koolis kõikus 34–70 vahel. Viimasel Kurevere õppeaastal, 1921/1922, töötas koolis 4 klassi, üks õpetaja ja 41 õpilast. 1922. aasta sügiseks koliti kool Nabala mõisa härrastemajja. 16. oktoobril 2010 õnnistati Nabala kooli 140. aastapäeva puhul sisse endise koolimaja asukohta märkiv mälestuskivi.
Kuivajõe karstiorg
Kaheharulist Kuivajõe karstiorgu Nabalas kujutati esmakordselt juba 1796. aastal, kui Tuhalast pärit kartograaf Ludwig August Mellin (1754–1835) märkis selle oma Tallinna reisi kaardil. Varem voolas Kuivajõe karstiorus Järlepa järvest alguse saav Angerja jõgi. Suurvee ajal jõuab vesi Kuivajõe karstioru lõunapoolsesse ossa. Viimane teadaolev varing Nabala karstialal toimus 1962. aastal, kui Kuivajõe talu maadele tekkis 4 meetri sügavune auk.
Lahinguväli
Kohutav lahing Saksa ja Nõukogude armee vahel toimus siin, Nabala ja Piissoo küla piiril pühapäeval, 24. augustil 1941. Saksa armee oli teel Tallinna, mis vallutati 28. augustil. Kohalikud inimesed on jutustanud: Vene sõjavägi ehitas Proosamardi ja Ratassepa talu vahele Piissoo küla poolsesse maanteeserva tihedalt kaevikuid. Lähematest taludest kamandati inimesi oma kodudest lahkuma.
23. augustil põletati mitmed lähikonna talud (Ratassepa, Proosamardi, Sillaotsa, Vareti). Tõenäoliselt tsepeliinide abiga olid sakslased venelaste asukoha avastanud. Pühapäeva hommikul sõitis osa sakslastest kohale kuulipildujatega varustatud külgkorviga mootorratastel Tuhala–Nabala teelt ja osa jalgratastega otse läbi metsa, katkusurnuaia tagant. Lahing toimus Ämmartsu mäe ja venelaste kaevikute vahelisel põllul. Langes 32 venelast ja 4 sakslast. Paekna kohaliku väitel tabas Paeknat kartus, kui Vene väed lahkusid. Rahvas oli peidus Paekna rabas. Hävituspataljon süütas talusid tee ääres ning kohaliku sõnul aeti viimases talus, Kärnaris, rahvas keldrisse, pandi põhk ümber, aga ei süüdatud, sest Saksa väed tulid otse Tuhala mäest läbi vasktankidega ning tsepeliin tuli õhus mööda metsaäärt ja venelased jooksid ära. Talu jäi alles.
Katkusurnuaed
Viimati möllas katk Eestis Põhjasõja ajal. See ongi põhjasõjaaegne katkusurnuaed, mille piire märgib kiviaed. Rahvajutu järgi näinud möödujad kividel hüplemas kahte lambatalle, kes ütelnud ikka „Kai, anna liha!“ Nägemusi oli teisigi, alates valges riides kodukäijatest ja lõpetades kolme vanatüdruku vaimudega, kes harakatena keksinud ja laulnud. Surnuaia tõttu kardeti vanasti ka Ämmarduse mäest pimedas mööduda. Põhjasõda aastatel 1700–1712 tappis must surm Põhja-Eestis rohkem inimesi kui sõjategevus. Praeguse Kiili valla maadel suri katku üle 80% rahvastikust. „Kui taudi ja katku inimene surnud, keda siis matta tuli, nii kardetav ja nakkav omas surnud olekus olnud et neid kasti aetud roigaste ja teivastega, ja kes olnud julgemad siis veel kuidagi lamba nahkse kinnastega ja kui see surnu kasti või kirstu saadud siis põletatud need kindad ja kaikad ära.”
Muinasasulakoht
Kirjalikke tõendeid muinasaja asulatest on vähe. Üheks tähelepanuväärseimaks allikaks on Taani hindamisraamat, mille järgi saab kunagiste külade asupaiku oletada. Appi tulevad arheoloogid: endistes asulakohtades on muld põllumaast tumedam, kuna sisaldab sütt, samuti leidub seal kuumutamisest murenenud raudkive. Tollases muinasasulas elasid inimesed lähestikku – sumbküla tüüpi külaühiskonnas. Sõltuti suuresti omavahelisest koostööst nii põlluharimisel kui vaenlase vastu võitlemisel. Elu oli toona tõeliselt „mahe”: söödi-joodi vaid seda, mis metsast korjatud/kütitud või ise kasvatatud, joogivesi ammutati allikast.
Paekna allikajärv
Paekna järv on paisjärv. Järve pindala 1,8 hektari suurune ning ei ole avalikult kasutatav. Varem voolas järve asemel jõgi, mida kutsuti Nabala jõeks.
Elbiku
Elbiku ehk Ölbäck on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.
Zdolbuniv
Zdolbuniv (ukraina Здолбунів, poola Zdołbunów) on linn Ukrainas Rivne oblastis Rivne rajoonis. Zdolbuniv asub Rivnest umbes 12 km lõunas.
Elbiku
E. Lagman lähtub küla nime tõlgendamisel nimekujust *Älbäcken, millele viitavad nii XVI sajandi kirjapanekud kui ka säilinud murdekuju Älbicken. Lagman tuletab nime algusosa rootsi sõnast äle ehk lepik. Järelosa on rootsi bäck ehk oja, mis kohapealses murdes hääldus bikk. Älbäcken oleks seega algselt lepikus asuvale ojale viitav loodusnimi. XVII sajandi alguseks näib see algne kuju olevat tõenäoliselt rootsi kirjakeelt kasutanud kirjutajatele arusaamatuks muutunud. Seega on nad nime seostanud sõnaga öl, murdes eel, mis tähistab õlut. Hilisem nime õllega seostamine on tõenäoliselt rahvaetümoloogia.
Elbikul asub Roosta puhkeküla, mis on rajatud nüüdseks külaga liidetud kunagisse Roosta külla. Roostal korraldati 1. augustil 1937 eestirootslaste esimene ülemaaline spordipäev. Roosta idaosa tuntakse ühe hajatalu järgi Proostana (rootsi Prosta, varem Prostad).
Zdolbuniv
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Zdolbunivi elanikest ukrainlasi 92,83%, venelasi 5,57%, valgevenelasi 0,48%, poolakaid 0,43%, tšehhe 0,20%, sakslasi 0,07% ja juute 0,05%.
Elbiku
Osa külast kuulub Nõva maastikukaitseala koosseisu.
Külas on Elbiku bussipeatus, Rooslepa ja Elbiku piiril ka Spithami tee bussipeatus.
Lightning pistik
alt=|pisi|Lightning pistik Lighting pistikühendus (inglise keeles Lightning connector) on Apple'i väljatöötatud ja toodetud pistikühendus. 12. septembril 2012 kasutusele võetud eelkäija 30-kontaktise dokkpistiku asendamiseks kasutatakse Lightning pistikut Apple'i mobiilsideseadmetes (nt iPhone, iPad ja iPod) ühendamiseks arvutite, väliste monitoride, kaamerate, USB-akulaadijate ja muude lisaseadmetega. Kasutades 30 viigu asemel 8 viiku, on Lightning pistik kompaktsem versioon vanemast 30-kontaktilisest pistikust, mis oli integreeritud sellistesse seadmetesse, nagu iPhone 4 ja iPad 2. Lightning pistikut võib sisestada pessa, kasutades mõlemat külge. Ilma adapterita ei ühildu see aga eelkäijatele mõeldud kaablite ja lisaseadmetega.
Ajalugu
Lighting pistikut tutvustati 12. septembril 2012 kui uuendusena 30-viigulise dokkpistikult üleminekut 8-viigulisele Lighting pistikule. See integreeriti kõigile uutele Apple'i toodetele, mis Lighting pistikuga koos tutvustati. Esimesed ühilduvad seadmed olid iPhone 5, iPod Touch (5. põlvkond) ja iPod Nano (7. põlvkond).
30. oktoobril 2018 teatas Apple, et nende uus iPad Prosi tootevalik asendab Lightningi USB-C-ga.
Tehnoloogia
Apple pakub erinevaid adaptereid, mis võimaldavad Lightning-pistikut kasutada koos teiste liidestega, näiteks 30-viiguga pistik, USB, HDMI, VGA ja SD-kaardid. Lighting pistiku ühendamine 30 viigulise adapteriga toetab ainult piiratud arv funktsioone: USB-andmed, USB-laadimine ja analoogheli väljund (adapteri DAC-i kaudu).
Ametlikud Lighting pistikud sisaldavad autentimiskiipi, mille eesmärk oli muuta kolmandate osapoolte tootjate jaoks raskeks ühilduvate lisaseadmete tootmine ilma Apple'i heakskiiduta; aga autentimisskeem on purunenud.
Pistiku mõõtmed on 6,7 mm x 1,5 mm.
Võrdlused micro USB-ga
Apple pole micro USB-d avalikult arutanud, kuid erinevates tehnoloogiauudiste veebisaitides väidetakse, et micro USB asemel võidakse Lighting pistikut kasutada, kuna see ühildub dokkide ja kõlarisüsteemidega; võime sisestada kaabel mõlemas suunas toimib kasutaja mugavuse huvides; Apple, kes soovib säilitada kontrolli tarvikute tarneahela üle ja võimalust võtta litsentsitasu; USB-pistikute mehaaniline nõrkus.
10. aprillil 2015 kuulutas Apple välja uue MacBooki mudeli, mis sisaldab USB-C-d, millel on sarnasusi Lightninguga ja eelised microUSB ees. USB-C, nagu Lightning, saab erinevalt eelkäijast microUSB ühendada mõlemas suunas. USB-C ja Lightning ei ole omavahel asendatavad, kuna need on täiesti erinevad pistikühendused, protokollid ja pistikud ning kuni uue MacBooki turuletoomiseni olid adapterid vajalikud omavaheliseks tööks.
Daniel Handler
pisi|Daniel Handler Daniel Handler (pseudonüüm Lemony Snicket; sündinud 28. veebruaril 1970 San Franciscos) on Ameerika Ühendriikide kirjanik, stsenarist ja akordionimängija.
Looming
Kolm oma romaani on ta kirjutanud kodanikunime all: "The Basic Eight", "Watch Your Mouth" ja "Adverbs".
Aastatel 1999–2006 kirjutas ta Lemony Snicketi pseudonüümi all lastele romaanide sarja "Sari õnnetuid lugusid" ("A Series of Unfortunate Events").
Isiklikku
Handler on abielus kunstnik Lisa Browniga, neil sündis 2003. aastal poeg Otto. Perekond elab San Franciscios.
Prenüülkloriid
Prenüülkloriid ehk 1-kloro-3-metüül-2-buteen (C5H9Cl) on terava lõhnaga värvitu vedelik. Prenüülkloriidi keemiline valem on
CH3–С(СН3)=СН–СH2–Cl
Saadakse prenüülkloriid isopreeni gaasilise vesinikkloriidiga hüdrokloorimise produktidest:
СН2=С(СН3)–СН=СН2 + HCl   → CH3–CCl(СН3)-СН=СH2  → CH3–С(СН3)=СН–СH2–Cl
Selle reaktsiooni esmaseks põhiproduktiks on prenüülkloriidi allüülne isomeer 3-kloro-3-metüül-1-buteen, mis protsessi käigus või seismisel või fraktsioneerimisel kergesti isomeriseerub kuni tasakaalu seguni (toatemperatuuril prenüülkloriidi 90%), seega termodünaamiline kontroll viib stabiilsema primaarse kloriidi moodustumisele. Happeline keskkond katalüüsib tasakaalu teket, kusjuures tihti ei ole (olulist) vahet kumba isomeeri edasises sünteesis kasutatakse. Isopreeni hüdrokloriide on kasutatud terpenoidsete produktide sünteesiks telomerisatsiooni meetodil.
Vaakumrektifikatsioonil on saadud eelnimetatud isomeeride eraldamisel põhifraktsioonid järgmiste karakteristikutega:
33–34 ºC/140 mm Hg – 3-kloro-3-metüül-1-buteen 93%; nD20 1,4200; d420 0,887
43–44º C/60 mm Hg – prenüülkloriid 97,6%; nD20 1,4500; d420 0,931
Rinolaalia
Rinolaalia (kreeka rhinos nina + laleo kõnelen) on kõnepuue, mida iseloomustab ninaõõne ebanormaalne funktsioon kõnelemisel. See avaldub kõne liigses nasaalsuses. Rinolaalia põhjused on sõltuvalt vormist erinevad, näiteks võib kõnet moonutada häiritud ninahingamine või õhu pääs ninaõõnde rääkimise ajal.
Anarhokapitalism
pisi| Anarhokapitalism (ingl. anarcho-capitalism; mida on nimetatud ka paleokonservativismiks või laissez-faire 'iks) lähtub kapitalistliku turumajanduse mudelist ja põhineb anarhistlikul ideoloogial.
Teoreetilised käsitlused
pisi|Murray Rothbard Murray Rothbard (1926–1995), ameerika juudi päritolu majandusteadlane ja ühiskonnateoreetik kes kasvas välja austria koolkonnast ja oli Ludwig von Misese õpilane, võttis kasutusele anarhokapitalismi mõiste. Teda on nimetatud ka heterodokseks (alternatiivteooriaid pooldavaks) majandusteadlaseks ja ajaloo revideerijaks. Oma uurimistöös võttis ta kasutusele prakseoloogilise meetodi, mis lähtub inimese käitumisloogikast. Rothbard asutas koos ameerika kirjaniku ja toimetaja Llewellyn Harrisoni alias „Lew“ Rockwell juunioriga (s 1944) ning ettevõtja ja väärismetallidega kaubitseja Burton S. Blumertiga (1929–2009) 1982. aastal Misese Instituudi. Hiljem ühinesid nendega veel ameerika filosoof, õppejõud ja blogija Roderick T. Long (s 1964) ja saksa päritolu ameerika majandusteadlane, poliitteoreetik ja õppejõud Hans-Hermann Hoppe (s 1949). Misese Instituudi ümber koondunud grupi ideoloogiat hakati Ameerikas märkima terminiga paleo-libertarism. See mõiste tuli kasutusele pärast 1989. aastat, mil nad hakkasid end eristama Cato Instituudiga koostööd tegevatest libertaristidest. Viimatinimetatud olid valmis piirama majandusvabadust isikliku ja vähemuste vabaduste suurendamise nimel. Nende eesmärgiks oli taastada II maailmasõja eelne majanduskord.
Rothbard oli veendunud, et eraettevõtjad suudaksid osutada efektiivsemalt ja madalama omahinnaga kõiki riigi poolt osutatavaid teenuseid, mistõttu riigi kui institutsiooni ja sunnivõimu rakendava organisatsiooni likvideerimine oleks igati põhjendatud. Ta väitis, et vabaduse taotlemisel võivad inimesed kasutada iga moraalset meetodit, mis selle eesmärgi saavutamisele kaasa aitab. Samas vastustas ta igasugust sõjalist, poliitilist ja majanduslikku sekkumist teiste inimeste, rahvaste ja riikide ellu.
Rothbard nõudis Kodanikuõiguste seaduse (Civil Rights Act of 1964) tühistamist, kuna see oma täieliku rassilise, soolise, religioosse ja rahvusliku võrdsuse tagamise ning diskrimineerivat töölepalkamist keelava nõudega piiras üksikisikute eneseteostuse vabadust. Samuti vastustas ta koolihariduse ühtlustamise ja rassilise integreerimise tegevuskava, mis tol ajal oli teravate vaidluste objektiks. Ta eitas ka vanemate kohustusi laste ees ning arvas, et laste müümine turul elavdaks majandust ning tooks lõppkokkuvõttes kõigile kasu. Samas tunnustas ta laste õigust põgeneda oma vanemate juurest ning alustada iseseisvat elu niipea, kui nad on selleks võimelised.
Rothbard leidis, et õiguskorda (s.h seadusi) peaks looma ja turvalisust pakkuma konkureerivad eraettevõtjad ning tarbijate ülesandeks jääks nende hulgast parimate väljavalimine. Ta vastustas ka kohtuvõimu ja vangistamisõigust ning leidis, et kuriteoga tekitatud kahju tuleb hüvitada kahekordselt (kasvõi orjusliku teenimise vormis) ning isikuvastaste kuritegude puhul tuleb rakendada veritasu põhimõtet, kusjuures karistuse peaks täide viima kuriteoohver. Põhjusliku determinismi laiendamist inimeste käitumisele ei pidanud ta võimalikuks, sest nii, nagu kõik muugi looduses, lähtub inimkäitumine tema arvates „vabast tahtest“.
Inimõigused tulenevad anarhokapitalistide, nagu ka anarholibertaristide arvates loomuõigusest, kuid esimesed leiavad, et isiku õigused tööga omandatud varale säilivad ka siis, kui isik seda enam aktiivselt ei kasuta ning tal on õigus anda see tasu eest teistele kasutada, s.t panna kapital teenima. See positsioon seob neid propertarianistidega, kes rõhutavad omandiõiguse primaarsust.
Patrick J. Buchanan (s 1938), ameerika paleokonservatismi ja protektsionismi propageeriv poliitik ja kolumnist, kes korduvalt üritas kandideerida presidendi ametikohale. Te kritiseeris teravalt Lähis-Idas toime pandud sõjalisi aktsioone ning kasutab laialdaselt populistlikke meetodeid.
Walter Block (s 1941), ameerika austria koolkonna majandusteadlane ja anarhokapitalist, kelle tuntuim teos on 1976. aastal ilmunud raamat „Kaitstes kaitstamatut“ (Defending the Undefendable). Ta leidis, et vabas ühiskonnas peaks inimesel olema seaduslik õigus müüa end ja oma lapsi orjaks või osta ja hoida orje, kui nad ise endaga toime ei tule. Samuti on ta propageerinud kiirteede erastamist, nõudnud valitsusametnike karistamist ja kaitsnud aktiivselt relvakandmise õigust, vastustades samas agressioone teiste riikide vastu.
Samuel Edward Konkin III (1947–2004) ja tema poolehoidjad, keda hakati nimetama agoristideks, avaldasid 1980. aastal Uue Libertaarse Manifesti, milles propageeriti riikliku sunnivõimu piiramiseks maksumässu (s.t avalikku hoidumist riiklike maksude tasumise kohustusest) ja majandustegevuse üleviimist varimajandusse senikauaks, kuni riik nõrgeneb ja vabaturu pooldajad suudavad selle kukutada.
Bruce L. Benson (s 1949), ameerika majandus- ja õigusteadlane, õppejõud ning anarhokapitalistliku õigusteooria sõnastaja.
George A. Selgin (s 1957), majandusteadlane, õppejõud ja Cato instituudi direktor, kes propageeris raha riigist lahtisidumist ja vabapanganduse edendamist. Ta väitis, et finantskriisid ja äritsüklid on riikliku sekkumise tulem ning nõudis keskpankade raha emiteerimise monopoli lõpetamist. Teada peetakse üheks bitcoini initsieerijaks. 2008. aasta finantskriis järel on pooldanud kvantitatiivse lõdvendamise poliitika laialdasemat kasutamist, s.h ka valitsuse ambitsioonikate projektide finantseerimiseks.
Kurtna mootorrattamuuseum
pisi|Kurtna Mootorrattamuuseum Kurtna mootorrattamuuseum (ka Mootorrattamuuseum) on Kurtna mõisa abihoones asuv muuseum, kus on eksponeeritud mootorrattaid ja nendega seotut. Ekspositsioon põhineb Urmas Teearu erakogul.
Elmar Siirde
Lõpetas 1938 Tartu Ülikooli. Akadeemiliselt kuulus ta Eesti Üliõpilaste Seltsi Põhjala. Oli aastast 1965 samas professor.
Isiklikku
Tema vend oli Tallinna Tehnikaülikooli keemiaprofessor Enno Siirde.
Tsipi Livni
thumb|Tsipi Livni thumb|Tsipi Livni Tsipi Livni (kasutatakse ka nimekuju Tzipi Livni; täisnimega Tsipora Livni, heebrea: ציפי לבני; sündinud 8. juulil 1958 Tel Avivis) on Iisraeli paremtsentristlik poliitik, alates 31. märtsist 2009 opositsioonijuht. Aastail 2006–2009 oli ta Iisraeli välisminister ja ühtlasi peaministri kohusetäitja (täitis peaministri kohustusi tema äraolekul).
Metsküla (Lääneranna)
Metsküla on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Tsipi Livni
Tsipi Livni isa Eitan Livni sündis Hrodnas (praegu Valgevene) ja kuulus pärast Iisraeli asumist sionistlikku rühmitusse ETZEL. Ta oli lühikest aega ka Iisraeli parlamendi Knesseti liige erakonna Likud nimekirjas.
Metsküla (Lääneranna)
Aastatel 1991–2017 oli küla Lääne maakonnas Lihula vallas.
Tsipi Livni
Tsipi Livni teenis Iisraeli armees, kust läks erru leitnandi auastmes. Seejärel oli ta 4 aastat riikliku luureagentuuri Mossad teenistuses (analüütika osakond). Ta on lõpetanud Bar Ilani Ülikooli juristina ning töötas aastaid avaliku ja äriõiguse alal.
Ba (jumalanna)
Ba on hiina mütoloogias põuajumalanna, müütilise keisri Huangdi tütar.
Tsipi Livni
Poliitikas oli Livni aastaid Likudi liige, mille koosseisus valiti ta 1999 esmakordselt Knessetisse. Ta toetas tollase peaministri Ariel Sharoni otsust Likudist lahku lüüa ja astus 20. novembril 2005 Sharoni uude parteisse Kadima.
Metsküla (Lääneranna)
10. jaanuaril 2014 eraldati Metskülast Võigaste küla.
Ba (jumalanna)
Elementide lahingu ajal käskis Huangdi teda ähvardava kaotuse tõttu rünnata Chi Yu vägesid lämbe palavusega. See hävitas Chi Yu vaprad sõdalased peaaegu täielikult. Ba kaotas selle tagajärjel taevasse tõusmise väe ning pidi jääma maa peale elama.
Lemony Snicket
Lemony Snicket on mitmete kirjandusteoste autor ja romaanisarja "Sari õnnetuid lugusid" tegelane. Tema kohta on ilmunud fiktsionaalne autobiograafia "Lemony Snicket: The Unauthorized Autobiography".
Tsipi Livni
2001. aastast on ta olnud eri ametikohtadel Iisraeli valitsuses: regionaalse koostöö minister, põllumajanduse ja maapiirkondade arengu minister, immigratsiooniminister ja ehitusminister. Oktoobrist 2005 maini 2006 oli ta justiitsminister ja alates jaanuarist 2006 ühtlasi välisminister. 4. mail 2006 sai temast ühtlasi asepeaminister Ehud Olmerti uues valitsuses.
Metsküla (Lääneranna)
Külas tegutseb Metsküla raamatukogu.
Lemony Snicket
Romaanisarja järgi tehtud filmis mängib teda Jude Law.
Metsküla (Lääneranna)
Külas tegutseb Metsküla algkool.
Tsipi Livni
Tsipi Livni on Golda Me'iri järel teine naisvälisminister Iisraeli ajaloos.
17. septembril 2008 valiti ta Ehud Olmerti tagasiastumise järel Iisraeli valitseva Kadima partei esimeheks, mis avas talle ühtlasi tee peaministri ametikohale. 22. septembril tegi president Shimon Peres Livnile ülesandeks valitsus moodustada. Edu korral oleks Livnist saanud Iisraeli ajaloo teine naispeaminister. Et Livnil ei õnnestunud valitsust moodustada, soovitas ta 25. oktoobril korraldada ennetähtaegsed parlamendivalimised, kus Kadima kaotas parempoolsele Likudi parteile.
27. märtsil 2012 kaotas ta erakonna esimehe koha sisevalimistel endisele kaitseministrile Shaul Mofazile. Sama aasta 1. mail teatas ta ka oma lahkumisest parlamendiliikme ametikohalt, kuid kinnitas, et jääb edasi poliitikasse. Novembris teatas ta, et naaseb poliitikasse uue vasaktsentristliku partei Hatnua (Liikumine) juhina.
Ta on abielus advokaat Naftali Schnitzeriga ja kahe täiskasvanud lapse ema.
Südamepauna tamponaad
Südamepauna tamponaad on eluohtlik kardioloogiline seisund, mille korral südamepauna koguneb vedelikku, mis võib tekitada paisu südame parema poole ees ning seeläbi viia kardiogeense šoki tekkimiseni.
Südametamponaadi korral on vedeliku eemaldamiseks sageli vajalik teostada perikardiotsenees: nõela abil eemaldatakse (tavaliselt ultrahelikontrolli all) südamepaunast liigne vedelik.
Tammiku (Väike-Maarja)
pisi|Ümberehitatud Tammiku mõisa peahoone pisi|Tammiku mõisa valitsejamaja
Tammiku on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rakke valda.
Ajalugu
Tammikus asus Emumäe piirkonna (Pudiviru) muinasaegne keskus. Tänapäeval on teada Tammiku linnamägi ehk Rahaaugumägi, kaheksa kultusekivi ja 1959. aastal läbikaevatud maa-alune kalmistu Kolgata ehk Pealuumäel. Rahvapärimuste järgi olnud Tammikus veel Taaratammik ja Hiietammik, samuti ja.
18. saj. L.A. Mellini kaardi järgi oli Suur-Tammiku ja Salla mõisa vahelisel teel Laane (Lane) kõrts.
Hõimkond
Hõimkond (ladina phylum või divisio) on bioloogilise taksonoomia suurüksus, mis jaguneb klassideks, mõnikord ka alamhõimkondadeks. Sarnased hõimkonnad moodustavad riigi.
Loomariigis eristatakse umbes 31, taimeriigis 14, seeneriigis 8 ja protistide seas 19 hõimkonda. Bakterite seas tunnustas LPSN 2020. aasta seisuga 41 hõimkonda, kuid neid võib olla sadu. Arhede seas leidub hõimkondi samuti arvukalt, kuid nende täpne arv on väga ebakindel.
Hõimkonnad on näiteks katteseemnetaimed, lülijalgsed, keelikloomad. Inimene kuulub keelikloomade hõimkonda.
Taimede ja seente süstemaatikas peetakse ladinakeelset divisio 't võrdväärseks hõimkonnaga. Loomasüstemaatikas on divisio eestikeelne vaste põhikond, mis on kõrgem kui hõimkond; zooloogias tähistab hõimkonda ladinakeelne phylum.
Tänapäeva loomariigi hõimkondadest on kõige liigirohkem lülijalgsed, kus on üle 1,1 miljoni liigi. Limuseid on 112 tuhat, keelikloomi üle 100 tuhande, ümarusse 80 tuhat kuni miljon liiki. Mõnest hõimkonnast on seevastu teada väga vähe liike: hõimkonnas Placozoa on 1 liik, hõimkonnas Xenoturbellida 2 liiki ja hõimkonnas Cyclophora vähemalt 3 liiki. Kokku arvatakse loomariigis olevat eeldatavasti üle 2 miljoni liigi.
Missugused tänapäevased hõimkonnad esimestena välja kujunesid, see ei ole teada. See sõltub natuke sellest, kuidas hõimkonda määratleda, ja sellestki, kuidas leide interpreteerida. Kambriumist on teada kivistisi, mis meenutavad mõnd tänapäevast hõimkonda, kuid sarnasus võib olla juhuslik. Paljude hõimkondade teke seotakse kambriumi plahvatusega, kuid on võimalik, et mõni neist eksisteeris juba varemgi. Teadaolevalt on kõik loomahõimkonnad tekkinud ookeanis nagu elugi, ehkki ühes tänapäevases hõimkonnas (küüsikloomad) ei ela ookeanis ühtki liiki.
Mõiste ajalugu
18. ja 19. sajandi vahetusel kirjeldasid zooloogid järjest uusi loomarühmi ja Georges Cuvier koondas esimesena sarnased klassid hõimkondadesse. Tema käsitluses oli hõimkondi neli: selgroogsed, lülijalgsed, limused ja kiirloomad.
Wilson Kipketer
Wilson Kosgei Kipketer (sündinud 12. detsembril 1972 Kapsabetas Keenias) on Taani kergejõustiklane (800 m jooksja). Neljakordne maailmameister ja endine maailmarekordiomanik (1.41,11).
Ta on kõigi aegade teine 800 meetri jooksja. 1997. aastal Kölnis jooksis Kipketer üle Sebastian Coe nimel 16 aastat püsinud maailmarekordi (1.41,73) ajaga 1.41,11. Ta domineeris kümmekond aastat 800 m distantsil, jäädes kolme aasta jooksul võitmatuks. Ehkki ta ei saanud 1996. aasta olümpiamängudel võistelda oma karjääri tipphetkel, sai ta 2000. aastal Sydneys hõbeda ja 2004. aastal Ateenas pronksi. Kipketeri 800 meetri jooksu maailmarekord püsis peaaegu 13 aastat. See ületati 22. augustil 2010, kui David Rudisha edestas seda 0,02 sekundiga, joostes 1.41,09. Rudisha suutis lõpuks 800 meetri jooksu maailmarekordi veelgi ületada, olles esimene ja ainus alla 41-sekundilise jooksuga. Kipketer hoiab endiselt 800 meetri jooksu sisemaailmarekordit.
Kipketer esindas oma jooksukarjääri jooksul nii Spartat kui ka KIF-i.
Olümpiamängud
2000 hõbemedal 800 m jooksus 1:45.14 Sydney 2004 pronksmedal 800 m jooksus 1:44.65 Ateena
Maailmameistrivõistlused
1995 maailmameister 800 m jooksus 1:45.08 Göteborg 1997 sisemaailmameister 800 m jooksus 1:42.67 Pariis 1997 maailmameister 800 m jooksus 1:43.38 Ateena 1999 2. koht (sise-MM) 800 m jooksus 1:45.49 Maebashi 1999 maailmameister 800 m jooksus 1:43.30 Sevilla 2003 2. koht (sise-MM) 800 m jooksus 1:45.87 Birmingham
Kuldliiga
2002 1. koht 800 m jooksus 1:42.74 Brüssel 2002 1. koht 800 m jooksus 1:43.76 Monaco 2002 2. koht 800 m jooksus 1:43.59 Zürich 2003 3. koht 800 m jooksus 1:44.36 Zürich 2004 1. koht 800 m jooksus 1:43.88 Rooma
Maailmarekordid
1.41,73 7. juuni 1997 Stockholm 1.41,24 13. juuli 1997 Zürich 1.41,11 24. juuli 1997 Köln
10 paremat tulemust
1:41,11 24. juuli 1997 Köln 1:41,24 13. juuli 1997 Zürich 1:41,73 7. juuni 1997 Stockholm 1:41,83 1. september 1996 Rieti 1:42,17 16. september 1996 Tōkyō 1:42,20 22. juuli 1997 Brüssel 1:42,27 3. september 1999 Brüssel 1:42,32 8. september 2002 Rieti 1:42,51 10. juuni 1996 Nice 1:42,57 4. juuli 1999 Monaco
Peeter Kreitzberg
pisi|Peeter Kreitzberg 2011. aastal Peeter Kreitzberg (14. detsember 1948 Pärnu – 3. november 2011 Pekingi hotellituba ) oli Eesti pedagoogikateadlane ja poliitik. Ta oli Tiit Vähi teises valitsuses kultuuri- ja haridusminister (1995).
Poliitiline tegevus
Ta kuulus aastatel 1994–2004 Eesti Keskerakonda ja oli 1996–1999 Keskerakonna Tallinna abilinnapea. Aastatel 1999–2002 kuulus Vihula vallavolikokku. 1995. aastal oli kultuuri- ja haridusminister. Aastatel 1999–2003 oli Keskerakonna fraktsioonis IX Riigikogus ja ka riigikogu aseesimees. Aastatel 2001–2005 oli X Riigikogus ja selle aseesimees 2003–2005.
2001. aastal kandideeris Keskerakonna poolt Eesti Vabariigi presidendi ametikohale ja jõudis koos kolme kandidaadiga ka valimiskokku. Teises voorus osutus valituks Arnold Rüütel. Aastatel 2003–2005 kuulus ta ka Tallinna Linnavolikokku.
Haridus
pisi|Peeter Kreitzberg. [[Aapo Pukk (2002)]]
15. jaanuar
15. jaanuar on Gregoriuse kalendri 15. päev. Juliuse kalendri järgi 2. jaanuar (1901–2099).
Inglise hiidlinnastu
Inglise hiidlinnastu on hiidlinnastu Suurbritannias Londoni ja Liverpooli vahel.
Väike-Hingan
pisi|Kuuskedega pikitud lehisetaiga Venemaal [[Hingani looduskaitsealal]] Väike-Hingan (Hiinas Xiao Hinggan Ling; (hiina 小兴安岭 (Xiao Xing'an Ling), vene keeles Малый Хинган) on mäestik Aasias Mandžuurias (Hiinas ja Venemaal).
Mäestiku pikkus loodest kirdesse on umbes 500–600 km. Kõrgus kuni 1429 m (Pingding Shan).
Saab alguse teda Changbai mägismaast lahutava Songhua jõe äärest kulgeb Amuuri paremkaldal loode-kagu sihis läbi Hiina Heilongjiangi provintsi Heihe Shi'sse. Ainult mõned lõunapoolsed harud küündivad 1500 m kanti, põhja pool jääb mäestik tunduvalt laugemaks. Teiselt poolt piirab mäestiku Hiina-osa Nun Jiangi org. Jõge piiravad veel Songliao tasandik ja Sanjiangi tasandik.
Idas jätkub mäestik teisel pool Amuuri piki Juudi autonoomse oblasti piiri Amuuri oblasti ja Habarovski kraiga. Seal jääb kõrgus alla 1200 m ning Väike-Hingan läheb põhjas üle Bureja mäestikuks.
Väike-Hingani taimkate moodustab ülemineku Changbai mägismaa segalehtmetsa ja loodes paikneva Suur-Hingani taiga (lehise- ja kasemets) vahel. Väike-Hingani metsad on Birari orotšonide traditsiooniline jahiala.
Spithami
Spithami ehk Spithamn on rannaküla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas, Soome lahe ja Läänemere ühenduskohas.
Küla territooriumile jääb Põõsaspea neem ning mitu järve. Osa külast kuulub Nõva maastikukaitseala koosseisu. Spithamis asub ka looduskaitsealune Põõsaspea neeme rändrahn.
Sadama ja kalapüügialana oli Spithami piirkond kasutusel juba enne rootslaste saabumist. Kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini 2017. aastal kuulus küla Noarootsi valda.
Nimi
Küla varasemate nimekujude seas on Spithaven, Spithave, Spithaff (kõik 1514), Spythave (1564), Spiuthampn, Spithaven (mõlemad 1565) ja Spiuthambre (1798).
Keskaegse rootsi ja alamsaksa keele läheduse tõttu on raske öelda, kumba päritolu Spithami nimi algselt oli, eriti kuna nimi võib pärineda ka mitte kohalikelt elanikelt, vaid meremeestelt. Rootsikeelne nimi Spitham koosneb vanarootsi sõnadest spit 'teivas' (tänapäeval spjut), mis võib tähistada pikka kitsast neeme sadama loodeküljel, ning hamn 'sadam' (saksa vasted on spet ja haven või haff). Vormsi rootslased nimetasid neeme Spjute ([spjũũte]) ja küla Spjutamb ([spjũtamb]). Eesti keeles on küla nimeks olnud Põõsaspea (1922 ka Põesapi), tänapäeval nimetatakse nõnda ainult põhjapoolset neeme.
Harilik vesikanep
Harilik vesikanep (Eupatorium cannabinum) on korvõieliste sugukonda vesikanepi perekonda kuuluv taimeliik.
Kasvukohana eelistab vesikanep liigniisket pinnast, näiteks veekogude kaldaalad, kraavikaldad, raiesmikud, võsastikud, metsasihid.
Eestis tavaline. Leiukohti on viimastel aastakümnetel lisandunud.
Kirjeldus
Vesikanep on suur rohttaim, maapealse varre kõrgus on 50-100 (150) cm. Õied moodustavad kännasja liitõisiku, üksikõis on roosakat, harva ka valget värvi. Õitseaeg on juulis (harva algab juunis ning võib kesta ka kuni septembrini).
Kasutamine
Vesikanepit võiks kasvatada ilutaimena veekogude kallastel parkides. Vars ja lehed annavad sinist värvainet. Varem kasutatud ravimtaimena. Mitte kasutada seespidiselt, sest alkaloidide tõttu on droogil maksa kahjustav ja vähki tekitav mõju. Kokkupuude värske taimega võib põhjustada nahaärritust.
Mihkel Mõttus
Mihkel Mõttus (sündinud 26. jaanuaril 1987) on Eesti ansambli Bedwetters liige, bändis mängib kitarri ja laulab.
Väike-Tammiku
Väike-Tammiku on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rakke valda.
Väike-Tammiku küla oli mõisa ajal talude arvult Suur-Tammiku külast suurem.
Kunila
Kunila on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Lääne maakonda Lihula valda.
Tahhükardia
Tahhükardia ehk südamepekslemine on südame löögisageduse tõus võrreldes tavapärasega. Tahhükardia piiriks loetakse kokkuleppeliselt 100 lööki minutis.
Nagu ka teised südame rütmihäired, esineb tahhükardiat tervetel inimestel sageli ning see ei ole seotud mingi püsiva tervisekahjustusega ega kutsu iseenesest seda esile. Terve inimene talub kaebusteta südame löögisageduse kõikumist vahemikus 40– 160 (ja enam) lööki minutis.
Tahhükardia on sage ärevushäirete sümptom. Terve südame korral tahhükardiat ei ravita.
Tahhükardia võib olla ka südame teatud haiguslike seisundite sümptom.
Settekivim
thumb|[[Põhja-Eesti klint koosneb mitmest erinevast settekivimist. Pildil on (ülalt alla) lubjakivi, glaukoniitliivakivi, graptoliitargilliit ja liivakivi.]]
Settekivim on kivim, mis on tekkinud lahustest (nt mereveest) mineraalainete väljasadestumise ja organismide jäänuste ladestumise teel loodusliku veekogu põhjal või murenemissaaduste kuhjumisel maismaal ja nende setete hilisemal kivistumisel.