cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Karl Einbundi esimene valitsus
Karl Einbundi valitsus oli ametis (19. juulist kuni 1. novembrini 1932). Hiljem sai Karl August Einbundi nimeks Kaarel Eenpalu.
Valitsuse lubadused
Deklaratsioonikõnes lubas riigivanem võidelda majanduslike raskustega ja koalitsioonirühmad jätavad erakonnapoliitilised lahkhelid kõrvale. Valitsuse tegevuskava peajooned olid: krooni püsiva kursi hoidmine, väliskabanduse tasakaalus hoidmine, tootmises tootmiskulu ja saaduste hindade vahekorra reguleerimine, siseturu korralduse jätkamine, põllumajanduslike laenuprotsentide alandamine, tööstusele edasitöötamisevõimaluste muretsemine, kohtu asjaajamise hõlbustamine ja kiirustamine jpm.
Wesenberg
pisi Wesenberg on linn Saksamaal Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal Mecklenburgische Seenplatte kreisis.
Polüamiid
Polüamiid on polümeer, mille põhiahelas kordub amiidrühm (-CO-NH-). Polüamiid võib moodustuda aminohappe molekulide kui monomeeride polükondensatsioonil.
Sõrmuste isand: Sõrmuse vennaskond
"Sõrmuste isand: Sõrmuse vennaskond" on 2001. aastal valminud fantaasiafilm, mis põhineb J. R. R. Tolkieni samanimelisel romaanil. "Sõrmuse vennaskond" on "Sõrmuste isanda" filmitriloogia esimene film. Linateose lavastas Peter Jackson.
Film on pärjatud nelja Oscari ja viie Briti Akadeemia auhinnaga. "Sõrmuse vennaskonnast" enam piletitulu tõi 2001. aastal sisse vaid "Harry Potter ja tarkade kivi". Samal aastal saavutas "Sõrmuse vennaskond" kõigi aegade suurema piletituluga filmide seas 5. koha. 2009. aasta seisuga on film 15. kohal, olles sisse toonud enam kui 870 miljonit dollarit.
Auhinnad
Oscar (2002)
Briti Filmi- ja Telekunsti Akadeemia auhinnad (2002)
Grammy auhind (2003)
Ekraaninäitlejate Gildi auhind (2002)
Aprilliteesid
pisi|Lenin peab [[Tauria palees kõnet Petrogradi nõukogule (17. aprill 1917)]]
Aprilliteesid on Lenini tegevusplaan bolševikele pärast Veebruarirevolutsiooni. Lenin avaldas teesid 1917. aasta aprillis pärast tagasipöördumist eksiilist Šveitsis.
Teesides kritiseeris ta Venemaa üleminekuvalitsust selle kapitalistlike suundumuste pärast ning nõudis maa ja tootmisvahendite riigistamist, nõukogudel põhineva vabariigi loomist ning rahulepingu sõlmimist Saksamaaga.
Teesid avaldati pealkirja "Proletariaadi ülesannetest praeguses revolutsioonis" all 1917. aasta 20. aprilli (vkj 7. aprilli) Pravdas.
Ikarus 415T
250px|thumb|Juba mahakantud Ikarus 415T Tallinnas Paldiski maantee depoos Ikarus 415T on Ungari trollibussimudel, mida firma Ikarus valmistas aastatel 1992 (prototüüp) ja 1997–2002 kokku umbes 200 eksemplari.
Kasutamine
Tallinnas oli alates 1999. aastast nr 309 all kasutusel just 1992. aastal valmistatud prototüüp, mis kanti sagedaste rikete tõttu maha 2006. aastal. 1997–2002 valmistatud umbes 200 trolli sõidavad Rumeenias. Neil on firma Astra elektrisüsteem, Tallinna prototüüptrollil oli see aga firmalt Ansaldo.
Milton Friedman
Milton Friedman (31. juulil 1912 – 16. november 2006) oli USA majandusteadlane, keda peetakse üheks olulisimaks majandusteadlaseks 20. sajandil. Põhjapanev oli tema töö rahateooria vallas – Friedmani töödest lähtub olulises osas tänapäevane arusaam inflatsioonist ja rahapoliitika sõltumatus valitsusest (ehk keskpankade sõltumatus, kuigi ta ise pooldas rahapakkumise määramist mehaaniliselt ja keskpankade täielikku kaotamist).
Friedman argumenteeris fikseeritud valuutakursside vastu ja (tänapäeval üldlevinud) turu määratud vahetuskursside poolt (vaba kursi ainsa alternatiivina nägi ta valuutakomitee süsteemi ). Lisaks sellele andis ta olulise panuse tarbijakäitumise uurimisse (püsiva tulu hüpotees), majandusajalukku, statistikasse (statistilised mudelid kvaliteedikontrollis) ja majanduse metodoloogiasse. Friedmani teadustöö, mida iseloomustab tugev keskendumine empiirikale, muutis tihti põhjalikult kaasaegset ettekujutust majandusest ja oli aluseks majanduspoliitikat valitsenud keinsismi langusele 1980. aastatel.
Ta oli Newsweeki kolumnist ja on olnud ka USA presidendi nõuandja.
Avaldatud mitteteadustöödest on tähelepanu köitnud "Kapitalism ja vabadus" ning "Valikuvabadus". Tööde avaldamisele on kaasa aidanud abikaasa Rosa.
Elulugu
Friedman sündis Brooklynis (New York) Ungari juudi töölisklassi perekonnas. Friedman kasvas üles Rahways (New Jersey), käis Rutgersi Ülikoolis, mille lõpetas bakalaureusekraadiga majanduses 1932, ja Chicago ülikoolis (lõpetas magistrikraadiga 1933). Filosoofiadoktori kraadi sai ta 1946. aastal, pärast töötamist föderaalvalitsuses ja Columbia Ülikoolis.
Aastatel 1946–1976 töötas ta Chicago Ülikoolis majandusprofessorina. 1975. aastal pidas Friedman loenguid ka Tšiilis militaarse diktaatori Augusto Pinocheti valitsuse ajal. Sel ajal Tšiili ülikoolis doktorikraadi saanuid kutsuti "Chicago poisteks". Kui Friedman sai 1976. aastal Nobeli auhinna majanduses, protestisid just Tšiili valitsuse toetamise pärast paljud demonstrandid Friedmani vastu.
1977. aastast oli Friedman seotud Hoover Institutioniga Stanfordi ülikooli juures.
1981. aastast töötas ta Ameerika Ühendriikide presidendi Ronald Reagani juures majanduspoliitika nõustamise alal. 1988. aastal sai ta Presidendi Vabadusmedali ja Rahvusliku Teaduse medali.
Ühiskondlik tegevus ja poliitilised seisukohad
Friedman võttis osa ühiskondlikest debattidest. 1960. aastatel asus ta kritiseerima kohustuslikku sõjaväeteenistust ning ta kaasati president Nixoni moodustatud sõjaväeteenistuse tuleviku üle arutlevasse nõuandvasse komisjoni (Gates Commission), kus Friedman oli üks juhtivaid sõjaväeteenistusevastaseid. Kohustuslik sõjaväeteenistus kaotati USA-s 1973. aastal (peamine põhjus oli siiski selgelt Vietnami sõjast tulenev ühiskondlik vastuseis, mis oli tinginud ka komisjoni loomise), selle protsessi mõjutamist on Friedman hiljem pidanud oma suurimaks saavutuseks.
Teema, mis oli Friedmanile südamelähedane kogu ta elu jooksul, oli koolisüsteemi reform, kus ta propageeris suuremat valikuvabadust vanematele läbi kooliosakute (vautšerite) kasutuselevõtu. Kooliosakud pidid tagama võimaluse valida koolide vahel ning lõpetama nii-öelda elukohajärgse koolidesse suunamise, tekitades niimoodi koolide vahele konkurentsi (selline süsteem on ekvivalentne riigi määratud pearahaga ja vanemate võimalusega vabalt kooli valida).
2005. aastal kutsus Friedman ühes enam kui 500 majandusteadlasega üles diskussioonile marihuaana legaliseerimise üle. Ta on väljendanud arvamust prostitutsiooni dekriminaliseerimise poolt. Koos teiste tuntud majandusteadlastega võttis ta avalikult sõna autoriõiguste kehtivuse pikendamise vastu USA-s.
Friedman on tuntud kui vabaturumajanduse liberaalsete ideede propageerija. Friedman pooldab valitsuse vähest sekkumist majandusse. Valitsusel on küll kohustus pakkuda selliseid hüviseid, millega turg hakkama ei saa, kuid sekkumiskriteeriumidele vastav hüviste hulk on suhteliselt piiratud ning tema hinnangul on riik võtnud enda kätte tegevusalasid, millega turg paremini hakkama saaks (näiteks postiveo riiklik monopol USA-s).
Kriitikat
Milton Friedmani majanduspoliitilised kriitikud (vasakpoolsed) heidavad talle ette monetarismi järginud Suurbritannia ja Tšiili majandusliku ebastabiilsust ja vaesust (ka suhtelist vaesust). Ja sellest tingitud tagajärgi. Nii tabas Suurbritanniat 1980. aastatel suur tööpuudus (eriti noorte seas: 40%).
Mälestuse jäädvustamine
Alates 2002. aastast annab Cato Instituut USA-s välja Milton Friedmani auhinda vabaduse edendamise eest. Seni on auhinna saanud Peter Bauer, Hernando de Soto, Mart Laar ja Yon Goicoechea.
Peaministrina võttiski Mart Laar eeskujuks Friedmani raamatu "Valikuvabadus", sest see oli ainus majandusteemaline raamat, mida ta oli lugenud.
Bischofshofen
Bischofshofen on linn Austria Salzburgi liidumaa Sankt Johann im Pongau ringkonnas. See on oluline liiklussõlm nii Salzburgi–Tirooli raudteeliinil kui ka Tauern Autobahnil, mis on üle Alpide peaaheliku kulgev suur maantee. Linn asub 547 meetrit üle merepinna.
Bischofshofen asub Põhja-Lubjakivialpides Salzachi jõe orus u 50 km Salzburgist lõunas. Seda ümbritsevad Hochkönig massiiv (läänes), osa Berchtesgadeni Alpidest (Tenneni mäed) (kirdes) ja Salzburgi Kiltkivialpid (kagus).
Linnaosad on Alpfahrt, Bischofshofen, Buchberg, Gainfeld, Haidberg, Kreuzberg, Laideregg, Mitterberghütten, Winkl, Asten.
Ajalugu
thumb|left|Püha Maximiliani kirik
Neoliitikumis kaevandasid kohalikud keldi hõimud lähedalasuvates mägedes vaske ja soola. Hiljem vallutati või assimileeriti keldid laienevasse Rooma riiki, kui ala liidendati Noricumi provintsi. 3./4. sajandil viis Rooma tee Salzachi orust Radstadti Ennsi jõel.
8. sajandil asusid piirkonda Baieri hõimud, mida soodustasid Agilolfingi hertsogid ja piiskop Rupert von Salzburg. Pongau (pongowe) ala on esmamainitud 711. aasta dokumendis, kui Salzburgi peapiiskoppide ja Oberalmi aadliperekonna armust asutati klooster (Cella Maximiliana). Slaavi hõimud purustasid selle kloostri hiljem. Hoveni küla ise ilmus esmakordselt 1151. aastal. 12. sajandil kinkis Salzburgi peapiiskop tänapäevasele Püha Maxmilliani kirikule kulla ja kalliskividega kaetud reliikvia Püha Ruberti krutsifiksi.
Salzburgi Werfeni orust lõuna pool asuvale Bischofshofenile anti 14. sajandil turuõiguse ning sellest sai halduskeskus ja Chiemsee piiskoppide residents. See langes läbi rahutu 16. sajandi koos oma loodusõnnetuste, majanduslanguse ja ususõjaga, mis kulmineerus Saksa talurahvasõjaga (1525–1526). Rohkem kui 2/3 kohalikust rahvastikust saadeti vürstliku peapiiskopi Leopold Anton von Firmiani algatatud vastureformatsiooni meetmete käigus alates 1731. aastast välja. Paljud Salzburgi protestandid leidsid uue kodu Ida-Preisimaal.
Lõpuks tõusis Bischofshofen 19. sajandi lõpul Salzburgi–Tirooli raudteeliini ehitamisega raudteesõlmeks. See ülendati 1900. aastal turulinna staatusesse ja sai 24. septembril 2000 linnaõiguse.
Sport
Traditsioonilise suusahüpete Nelja hüppemäe turnee lõppvõistlus peetakse igal aastal 6. jaanuari paiku Bischofshofenis Paul-Ausserleitner-Schanzes. 1999. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistluste suusahüpete suure mäe võistlus toimus Bischofshofenis.
Bershawn Jackson
pisi|Bershawn Jackson (2008) Bershawn Jackson (sündinud 8. mail 1983 Miamis) on USA kergejõustiklane (400 m tõkkejooksja ja 400 m jooksja).
2002 Jamaical Kingstonis tuli Jackson juunioride maailmameistriks ajaga 50,00.
2003. aasta MM-il Pariisis osales Jackson viimases eeljooksus, kus edasipääsemiseks tuli joosta 49,45, aga Jackson diskvalifitseeriti. USA sportlastest jõudis finaali üksnes Joey Woody, kes võitis hõbemedali.
2004. aasta suveolümpiamängudele Ateenasse Jacksonit ei saadetud. Seal esinesid USA sportlased finaalis nõrgemini kui poolfinaalis ega saanud medalit, James Carter oli parimana 4. Olümpiavõitjaks tuli Félix Sánchez Dominikaani Vabariigist.
Bershawn Jackson tuli maailmameistriks Helsingi maailmameistrivõistlustel 2005. aastal kõigi aegade edetabelis üheksanda tulemusega 47,30. Kõik kolm USA sportlast võitsid oma eeljooksu ning poolfinaalis saavutasid nad kaks võitu ja ühe teise koha. Finaalis tõid Jackson ja James Carter (püstitas isikliku rekordi 47,43) USA-le kaksikvõidu, Kerron Clement oli 48,18-ga jaapanlase Dai Tamesue järel neljas. Edmontoni ja Pariisi MM-il võidutsenud Félix Sáncheze finaal sai otsa pärast esimest sadat meetrit, kui tiitlikaitsja haaras käega parema jala reiest.
"Tahan olla Edwin Mosese moodi," sõnas 22-aastane Jackson, kelle esimeste õnnitlejate seas oli ka kunagine legendaarne tõkkejooksja. "Kohtasin teda siin esimest korda ja nüüd tean kindlasti, et tahan olla selline nagu tema," lisas ta.
2007. aasta MM-ile Ōsakasse läks Jackson juba suurfavoriidina. Ta loositi viimasesse eeljooksu koos Sánchezega ning nad jooksid eeljooksude kaks kiireimat aega (Sánchez 48,70, Jackson 48,87). Nad olid koos ka samas poolfinaalis, kust finaali läks kaks paremat. Sánchez võitis selle poolfinaali 48,35-ga, aga teise koha võttis kreeklane Periklís Iakovákis 48,44-ga. Jackson ei suutnud enamat 48,95-st, mis jättis ta jooksus kolmandaks ja finaalist välja. Finaalis oli küll kolm ameeriklast, kuid Jackson jäi 10. kohale. Clement tuli 47,61-ga maailmameistriks Sáncheze (48,01) ees.
Samal MM-il osales Jackson 4×400 m teatejooksus, kus ta jooksis eeljooksus avavahetust. USA koondis võitis teise eeljooksu, kuigi üksnes eeljooksude 5. ajaga 3.01,46. Finaalis tõkkejooksjad Jackson ja Clement jooksma ei pidanud ning USA tuli 2.55,56-ga maailmameistriks, edestades hõbeda võitnud Bahamat 3,62 sekundiga.
2008. aasta suveolümpiamängudel Pekingis võitis Jackson 49,20-ga oma eeljooksu, kuigi see oli alles eeljooksude 9. aeg. Poolfinaalides jooksid USA sportlased kolm parimat aega ja finaalis saavutasid nad kindla kolmikvõidu. Kulla sai Angelo Taylor (47,25), hõbeda Clement (47,98) ja pronksi Jackson (48,06).
Samal MM-il osales Jackson 4×400 m eeljooksus, kus jooksis kolmandat vahetust. USA saavutas poolfinaalide parima aja 3.01,40. Finaalis Jackson ei pidanud jooksma. USA tuli 2.57,86-ga maailmameistriks, edestades Suurbritanniat ligi 3 sekundiga.
2010 tuli Jackson Dohas 4×400 m teatejooksus maailma sisemeistriks. Eeljooksus teda jooksma ei pandud, ta jooksis üksnes finaalis viimast vahetust. USA võitis 3.03,40-ga Belgia (3.06,94) ees.
2011. aasta MM-il Daegus tuli ta ajaga 49,24 kuuendaks. 4×400 m teatejooksus jooksis ta kuldmedali võitnud USA meeskonna teist vahetust.
Isiklikku
Bershawn Jackson on 170 cm pikk ja kaalub 67 kg.
Ivan Kostov
Ivan Jordanov Kostov (Иван Йорданов Костов; sündinud 23. detsembril 1949 Sofias) on Bulgaaria poliitik, peaminister 27. maist 1997 kuni 24. juulini 2001.
Aacheni vapp
thumb|Kreisivaba linna Aacheni vapp Aacheni vapp on Saksamaa Liitvabariigi Nordrhein-Westfaleni liidumaa Kölni ringkonna kreisivaba linna Aacheni vapp.
Linna värvid on must ja kollane. Vapp sätestati viimati 24. jaanuaril 1980 Aacheni linna peastatuudiga (Hauptsatzung), kuid see on kasutusel juba väga ammu.
thumb|150px|Sellel [[Meyeri konversatsioonileksikonist (1888) pärit kujutisel on kotkal peas kroon, mida vapi kirjeldus ei maini ning mida traditsioonilistel vappidel ei ole.]] Kotkas sümboliseerib riiki ning väljendab asjaolu, et Aachen oli kaua aega Saksa kuningate kroonimispaik. Kõigil riigilinnadel (linnadel, mis allusid otse keisrile, näiteks Besançon, Dortmund, Deventer), on vapil must kotkas kuldsel põhjal. pisi|Aacheni vapp (1774) pisi|Aacheni suur vapp [[Aacheni raekoda|Aacheni raekojas]] Keskaegsetel Aacheni pitseritel on kujutatud troonil istuv Karl Suur. Kõige vanemad pitserid pärinevad 12. sajandist. Samasugust kujutist kasutati 16. sajandini. Siis võeti vapil kasutusele Saksa-Rooma riigi kotkas.
Paul Laasimir
Paul Laasimir (vene Павел Евгеньевич Лазимир) (21. jaanuaril 1891 Novõi Peterhof, Peterburi – 17. mai 1920 Krementšug, Poltava kubermang, Ukraina) oli eesti päritolu Venemaa revolutsionäär, sõjaväevelsker. Venemaa Sotsialistide-Revolutsionääride Partei ja 1918. aastast VSDT(b)P liige.
Noorus
Paul Laasimir sündis Peterburis Novõi Peterhofi linnaosas, kus tema isa teenis Novõi Peterhofis asuvas ulaanipolgus. 7-aastaselt pandi Paul kantonistide kooli, mille lõpetamise järel suunati Paul Laasimir Peterburi sõjaväevelskrite kooli, mille ta lõpetas kiitusega.
Seejärel määrati Paul Laasimir teenistust jätkama Novõi Peterhofis asuvas ulaanipolgus.
Revolutsiooniperiood
1917. aasta veebruarirevolutsiooni ajal astus Paul Laasimir Venemaa Sotsialistide-Revolutsionääride Parteisse ning ta valiti vasakpoolste esseeride esindajana Petrogradi Nõukogu koosseisu.
1917. aastal valiti ta Petrogradi Tööliste ja Soldatite Saadikute Nõukogu Täitevkomitee liikmeks ja Täitevkomitee soldatite sektsiooni esimeheks ning Petrogradi Nõukogu sõjaväeosakonna esimehe asetäitjaks.
Paul Laasimir asus Petrogradi TSSN toimunud riigipöörde ettevalmistamiseks vajaliku Sõjarevolutsioonikomiteede organiseerimise küsimuses relvastatud võimu haaramist toetavate bolševike seisukohal, ta koostas Petrogradi SRK põhimääruse projekti ja oli 21. oktoobril 1917 moodustatud Petrogradi Sõja-Revolutsioonikomitee esimene esimees, asetäitjateks Nikolai Podvoiski ja Vladimir Antonov-Ovsejenko.
Pärast 1917. aasta oktoobrirevolutsiooni tagajärjel võimu haaramist Venemaa Sotsiaaldemokraatliku Tööliste (bolševike) Partei poolt määrati Paul Laasimir algul sõjaasjade rahvakomissariaadi ja hiljem siseasjade rahvakomissariaadi kolleegiumi liikmeks.
Venemaa kodusõda
1918. aasta augustis suunati Paul Laasimir Venemaa kodusõja Lõunarindele, kus ta määrati Revolutsioonilise Sõjanõukogu liikmeks, kuid haigestus kõhutüüfusse ning asus oma ülesandeid täitma alles 1919. aasta jaanuaris. Ta tegeles Lõunarinde piirkonnas Ukrainas Punaarmee poolt Ukraina vallutamiseks ja Ukraina Rahvavabariigi Direktooriumi esimehe Simon Petljura kukutamiseks peetud Nõukogude-Ukraina sõjas Punaarmee erakorralise varustuskomisjoni juhina.
Pärast 1919. aasta detsembris Punaarmee poolt Kiievi vallutamist nimetati Paul Laasimir revolutsioonilise sõjanõukogu poolt "Kiievi sanitaardiktaatoriks", kuid pärast Nõukogude-Poola sõja käigus Poola vägede poolt Kiievi vallutamise järel alanud Punaarmee ja raviasutuste evakuatsiooni käigus haigestus Paul Laasimir uuesti tüüfusse. Ta suri Poltava kubermangus 20. mail 1920 ning maeti Krementšuki linnas ühishauda.
Iso
Sõnal või tähekombinatsioonil Iso või iso või sõna osal iso- või tähekombinatsioonil ISO on erinevaid tähendusi:
Tsõdsõpujaleelo
Tsõdsõpujaleelo on eesti ansambel, mille põhitegevus on peamiselt Supilinnas koos laulda (enamasti neljapäevaõhtuti). Repertuaari kuuluvad eelkõige eesti ja setu regilaulud, kuid selles leidub ka uuemaid rahvalaule ja uusloomingulisi.
Tsõdsõpujaleelo sai alguse ansamblist Sinimaniseele, esindades algul ametlikele kontsertidele järgnenud jämme (sealhulgas kutsuti "Tsõdsõpujaleeloks" ka üht uusloomingulist tantsu) ja mittetäielikke koosseise. Tsõdsõpujaleelo alguseks peavad liikmed Sinimaniseele Vormsi kontserdi järgset laulmist.
Esimene kontsert Tsõdsõpujaleelo nime all peeti Lätis festivalil Ugunslaiks aastal 2002, koosseisu kuulusid Leanne Barbo, Katrin Valk ja Hedvig Priimägi.
Praegune liikmeskond moodustus Sinimaniseele meestiivast, millest osa on nüüdseks Sinimaniseelest lahkunud. Liikmeskond on hajus ja neil puudub üksmeel, kas tegu on ansambliga või mitte. Ühe eestvedaja Oliver Parresti sõnul: "Tsõdsõpujaleelo on loodusjõu nimetus."
Rühma nimi pärineb setu laulumängu "Sinimaniseele" kolmandast refräänist.
Megino-Kangalassõ uluss
Megino-Kangalassõ uluss on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaa Sahha Vabariigi keskosas.
2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli ulussi elanikest 91% jakuudid ja 6,4% venelased.
Alban Berg
thumb|right|Alban Berg Alban Berg (9. veebruar 1885 Viin – 24. detsember 1935 Viin) oli Austria helilooja, Teise Viini koolkonna liige koos Arnold Schönbergi ja Anton Weberniga. Tema loomingus ühineb mahlerlik hilisromantism Arnold Schönbergi vaba atonaalsusega. Hilisemas loomingus kasutab ta dodekafooniat.
Rapla valla lipp
thumb|Rapla valla lipp Rapla valla lipp on Rapla maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Rapla valla lipp.
Lipp 1996–2017
thumb|Rapla valla lipp 1996–2017 Eesti Vabariigi Valitsuse 11. juuli 2002 määrusega moodustati senise Rapla linna ja senise Rapla valla baasil uus omavalitsusüksus Rapla vald, mille lipuks kinnitas Rapla vallavolikogu 13. märtsil 2003 endise Rapla valla lipu.
Lipu kirjeldus
Rapla valla lipuks on valge kangas, mida läbib keskelt roheline horisontaalne triip, mille kõrgus on 1/7 lipu kõrgusest. Ülemisel valgel laiul on kaks ja alumisel üks roheline pügalrist. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11.
Põhjendus
Värvid sümboliseerivad maad ja vaimsust. Pügalristid tähistavad rahvuslikke traditsioone, samuti Rapla omapärast kahe torniga kirikut.
Lipu kasutamise kord
Valla lippu kasutatakse Rapla valla ajaloolistel ja kultuurilistel pidupäevadel ning muudel tähtsündmustel kõrvuti Eesti riigilipuga ning samadel alustel, mis kehtivad riigilipu kohta. Päevad, mil valla lipp heisatakse, määrab kindlaks vallavalitsus. Vallavalitsuse hoonele heisatakse valla lipp alaliselt.
Stefan Sofiyanski
Stefan Antonov Sofiyanski (ka Stefan Antonov Sofijanski; bulgaaria Стефан Антонов Софиянски; sündinud 7. novembril 1951 Sofias) on Bulgaaria poliitik, peaminister 13. veebruarist 1997 kuni 21. maini 1997.
100-protsendiline alkohol
100-protsendiline alkohol ehk absoluutne alkohol ehk absoluutalkohol on puhastatud etanool, mis ei sisalda vett. Tavaliselt käib selle mõiste alla etanool veesisaldusega alla ühe mahuprotsendi.
Absoluutset alkoholi pole võimalik saada lihtsa fraktsioneeriva destillatsiooni teel, sest segu, mis sisaldab umbes 95,6% etanooli ja 4,4% vett (rektifitseerirud piiritus), on aseotroopne segu.
Üks harilik tööstuslik meetod 100-protsendilise alkoholi saamiseks seisneb selles, et rektifitseeritud piiritusele lisatakse pisut benseeni ning saadud segu destilleeritakse. Absoluutne alkohol on kolmandas fraktsioonis, mis destilleerub temperatuuril üle 78,2 °C.
Absoluutne alkohol on väga hügroskoopne.
Inglismaa jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel
Jalgpalli sünnimaa Inglismaa siiani säravaim moment oli 1966. aastast, mil inglastel õnnestus oma kodumaa pinnal peetud MM-i finaalis alistada tollane Lääne-Saksamaa koondis tulemusega 4:2 ja võita ihaldatud auhind. 11. korda finaalturniiril osalev Inglismaa edestas valiksarjas oma pidevat rivaali Saksamaad, võites alagrupis esikohta otsustavas kohtumises sakslasi võõrsil koguni 5:1.
Aberdeen (Washington)
Aberdeen on sadamalinn USA-s Washingtoni osariigis Grays Harbori maakonnas. Ta piirneb Hoquiami ja Cosmopolisiga ning asub umbes 70 km Olympiast lääne pool.
Elanike arv on 2000. aasta rahvaloenduse andmetel 16 461.
Peamised majandusharud on metsatööstus, kalapüük ja konservitööstus. Linn on maakonna majanduskeskus.
Aberdeeni peetakse grunge sünnikohaks, sest sealt on pärit Kurt Cobain ja Krist Novoselic.
Arvo Ylppö
pisi|Arvo Ylppö 1987. aasta Soome postmargil Arvo Henrik Ylppö (27. oktoober 1887 Akaa – 28. jaanuar 1992 Helsingi) oli soome lastearst ja arstiteadlane, Helsingi Ülikooli pediaatriaprofessor.
Teda peetakse Soome lastenõuandlate süsteemi loojaks. Oma enneaegsete laste tervist ja ravi puudutavate uuringutega sai ta rahvusvaheliselt tuntuks.
Ylppö astus 1906 Helsingi Ülikooli ja otsustas spetsialiseeruda lastearstiks. 1912 asus ta praktikale Berliinis Keiserlikus lastehaiglas, kus ta kirjutas väitekirja bilirubiini metabolismist vastsündinutel. See avaldati Saksamaal 1913 ja see äratas rahvusvahelist tähelepanu. Ta lõpetas Helsingi Ülikooli 1914.
Saksamaal keskendus Ylppö laste patoloogilisele anatoomiale. Oma uuringus täheldas ta, et enneaegselt sündinud laste surma põhjustasid tavaliselt ravitavad haigused ja mitte nende vähene areng, nagu tollal üldiselt arvati. See ärgitas parandama enneaegselt sündinud laste ravi.
Aastatel 1920–1963 oli ta Helsingi lastehaigla Lastenlinna peaarst.
1920 sai Ylppö õpetajaks Helsingi ülikooli haiglas. 1925 nimetati see ametikoht ümber pediaatriaprofessoriks.
1952. aastal sai Ylppö Soome arstkonna vanemat tähistava tiitli arkkiatri, mis on kõrgeim arstile antav aunimetus Soomes. Tiitlit võib kanda vaid üks inimene korraga.
Arvo Ylppö elas 104-aastaseks ning tegutses kõrge vanuseni nii arsti kui ka pedagoogina. Ta avaldas rohkelt kirjutisi erialaajakirjades ning oli arvamusliider.
Kõigi aegade suurima soomlase hääletusel 2004. aastal sai Arvo Ylppö kuuenda koha.
Tema on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.
Reneta Indzhova
Reneta Ivanova Indzhova (ka Reneta Ivanova Indžova; bulgaaria Ренета Иванова Инджова; sündinud 6. juulil 1953 Nova Zagoras) on Bulgaaria naispoliitik, Bulgaaria peaminister 1994–1995.
Lehtse raudteepeatus
Lehtse raudteepeatus (kuni 2012. aastani raudteejaam) on raudteepeatus Lääne-Virumaal Tapa vallas Lehtse alevikus (5. hinnatsoon).
Reisirong sõidab Lehtse raudteepeatusest Ülemistele 43 minutit, Tallinna Balti jaama 52 minutit, Tapale 7–8 minutit ja Rakverre 25 minutit.
Ajalugu
pisi|vasakul|Lehtse [[jaamahoone 20. sajandi alguses (toonase nimega Lechts)]] pisi|[[Perroonid Lehtses]] Lehtse jaam rajati aastal 1876 seoses kuus aastat varem rajatud (Paldiski–)Tallinna–Narva raudteega. Jaam jäi avamisel Ambla kihelkonda Lehtse mõisa maadele ja kandis algselt nime Vedruka pooljaam. Esimene jaamahoone valmis kaks aastat hiljem. Lehtse mõisnik seadis aastal 1884 sisse telefoniühenduse jaama ja oma mõisa vahel, mis kujunes Eesti esimeseks telefoniliiniks. Too jaamahoone põles aasta 1890 paiku maha. Uue jaama rajamine kujunes Lehtse ja Pruuna mõisa vaheliseks vägikaikaveoks: kelle maadele pidi uus jaam tulema, selle mõisa nime pidi see ka kandma. Võitis Lehtse mõisnik, kes lasi oma rahaga uue jaamahoone rajada – otse loomulikult oma maadele. Praegu on kivist jaamahoone tühi. Selle analoog asub Kehras.
XX sajandi algusaastatel avati jaamast Lehtse turbatööstuseni viiv 4 kilomeetri pikkune kitsarööpmeline raudtee, mida kasutati nii Lehtse Turbatööstuse turba-, kui ka metsaveoks.
1991. aasta mais hakati ekspluateerima uut raudtee paaristee lõiku liinil Aegviidu-Lehtse, 1992. aasta alguseks pikendati teist teed kuni Tapani. 1991. aastal valmis Lehtses ka uus silikaattellistest elektritsentralisatsiooni post, kuhu viidi üle raudteejaama kollektiiv ning kus asus pöörmete ja signaalide tsentralisatsiooni juhtpult.
Aastani 2005 eelnes Lehtsele Tallinna suunalt Patika raudteepeatus.
Nüüdseks on endisest jaamast saanud peatuskoht, kõrvalteed ja pöörmed on demonteeritud. Samuti on tänaseks lammutatud peale jaama sulgemist kasutuks muutunud silikaadist ET-post.
Raudteepeatus ajakohastati 2012. aastal, mille käigus ehitati kaasaegsed ooteplatvormid pikkusega 100 m.
Jaamahoone
pisi|vasakul|Endine jaama peahoone aastal 2012 pisi|Lehtse jaama elamu Lehtse ühekorruseline madala poolkelpkatusega kivist jaamahoone ehitati 1897. aastal tüüpprojekti järgi analoogselt Kehra, Kohtla ja Auvere jaamahoonetega.
Hoone sümmeetrilist põhiplaani liigendab üldootesaali laiuses kõrgemas eraldi katustatud keskosas eenduv keskrisaliit, mille tähtsust rõhutavad kolm kõrgendatud fassaadiava. Tumedail klinkertellisfassaadidel pakuvad efektset kontrasti valgeks lubjatud detailid: laiad nurgaliseenid, kitsad rõhtvööd ja segmentkaaravade silluspiirded.
Tegemist on ainsa seda tüüpi jaamahoonega Eestis, kus on säilinud originaalkubatuur (teine säilinud hoone Kehras on hiljem ümber ehitatud).
Hoone kuulub AS Eesti Raudteele, kuid alates 1999. aastast, kui jaamas lõpetati piletimüük, on hoone olnud kasutuseta.
Alates 1998. aastast on Lehtse jaamahoone arvel kultuurimälestisena.
2019. aastal avaldatud nimekirja kohaselt kuulub Lehtse jaamahoone ehitiste hulka, millest Eesti Raudtee soovib vabaneda.
Guomindang
Guomindang (Kuomintang) on Hiina Vabariigi mõjukaim ja vanim partei, tähendab Rahvaparteid.
Guomindangi eesmärk on Hiina taasühendamine Hiina Vabariigi võimu taastamise teel kogu Hiinas. Guomindangi esimees oli aastail 1948–1975 Jiang Jieshi (Chiang Kai-shek), kes oli ka Hiina Vabariigi president.
Aastatel 2009–2015 oli Guomindangi esimees Hiina Vabariigi president Ma Yingjiu (Ma Ying-jeou). Pärast Guomindangi kaotust 2014. aasta kohalikel valimistel valiti jaanuaris 2015 erakonna esimeheks Eric Chu. 20. mail 2017 valiti uueks esimeheks Wu Den-yih.
Rising Sun
Rising Sun oli Eesti rokkansambel, mis asutati Tallinnas 2007. aastal.
Ansambli asutasid Janno Klausner (kitarr), Mikk Tivas (kitarr) ja Kristjan Aasamäe (trummid). 2007. aasta suvel tuli bändi lauljaks Renek Sui, kuid ta lahkus sama aasta sügisel ning lauljna jätkas Mikk Tivas. 2008. aastal liitus bändiga Erik Öösalu (basskitarr). Esimene salvestatud lugu kandis pealkirja "Stay That Way" ja ilmus 2009. aasta suvel. Raadio 2 valis laulu suve lõpus nädala demoks. Samuti saavutas "Stay That Way" 40. koha 2009. aasta Raadio 2 Aastahiti valimisel, kogudes 85 häält. Teise R2 nädala demo tiitli sai bänd 2010. aasta alguses lauluga "Still Breathing". 2010. aastal võttis Rising Sun osa Noortebändi võistlusest ning jõudis finaali. 2011. aastal katkestas Rising Sun tegevuse. Bändi solist Mikk Tivas osales saates "Eesti otsib superstaari" ning jõudis seal poolfinaali.
2013. aasta suvel alustati taas aktiivset lindistamist. 2014. aasta kevadel valmis singel "Iialgi", mis valiti Raadio 2-s nädala demoks. Samuti saavutas "Iialgi" 15. koha Raadio 2 aastahiti valimisel 2014. Rising Suni debüütalbum "Seikluste öö" ilmus 01.09.2016.
Maagaas
pisi|Maagaasi jaotamine pisi|Maailma suurimate gaasivarudega riigid 2011. aastal Maagaas on orgaanilise aine lagunemise tagajärjel tekkinud gaasiliste süsivesinike segu, mis asub maakoore tühikuis ja poorseis kihtides. Suurema osa maagaasist moodustab metaan.
Tekkimise järgi jaotatakse maagaasi biokeemiliseks, vulkaaniliseks, metamorfoosseks, atmosfääriliseks, keemiliseks, radioaktiivseks ja termotuumseks. Maagaas on harilikult tekkinud orgaaniliste ainete biokeemilisel lagunemisel ja sellele järgnenud muundumisel geokeemiliste tegurite mõjul.
Maagaasi leidub peamiselt kas koos naftaga naftamaardlates (naftagaas) või gaasikondensaadiga (gaasikondensaadigaasid) või eraldi gaasimaardlates (kuiv põlev gaas). Vähemal määral ka söemaardlates kaevandusgaasina. Maagaasi tekib ka märgalade, prügimägede jms hapnikuvaestes tingimustes orgaanilise aine mittetäielikul lagunemisel. Kuivade põlevate maagaaside põhikomponent on metaan, nafta ja gaasikondensaadigaasid sisaldavad märgatavas koguses ka kõrgemaid süsivesinikke.
Maagaas kuulub fossiilkütuste hulka. Suurim majanduslik tähtsus on põlevatel maagaasidel. Maagaasi kasutatakse elektri- ja soojusenergia tootmiseks, kütusena mootorsõidukites, pliitides ja lokaalsetes kütteseadmetes; samuti keemiatööstuses mitmesuguste toodete (väetised, kangad, klaas, teras, plastid, värvid jne) valmistamisel. Maagaas on puhas ja küllaltki keskkonnasõbralik energiaallikas, sest tema gaasiline olek tagab kütuse täieliku põlemise ilma kahjulike põlemisjääkideta. Maagaasi torutransport säästab loodust – väheneb auto- ja raudteetranspordi koormus ning heitgaaside ja müra hulk.
Maagaasi kasutavad Eesti tarbijad peamiselt soojusenergia saamiseks, elektri tootmiseks, tootmisettevõtetes mitmesugusteks tehnoloogilisteks vajadusteks ja kodumajapidamises. Eestisse tuleb maagaas läbi torustike Leedust Klaipėda terminalist ja Venemaalt.
Maagaasi eripõlemissoojus on olenevalt koostisest 32,5–54,5 MJ/m³.
Maagaasi ülemaailmne varu on umbes 15×1013 m³.
Lisaks Venemaale kuuluvad peamiste maagaasi tootjate hulka Ameerika Ühendriigid, Kanada, Suurbritannia, Alžeeria, Holland, Norra, Indoneesia, Iraan ja Usbekistan.
Eestis on maagaasi kätte saadud Keri, Prangli, Aksi, Kihnu, Rammu ja Koipsi saartelt ning Ihasalu lahest. Gaas on tekkinud viimasest jäävaheajast pärinevate taimejäänuste ja turba lagunemisest ning on suletud savikas moreenis asuvatesse väikestesse läätsedesse. Kihnu puhul aga arvatakse paiknemist aluspõhjaliste Devoni savikihtide vahel. Küll on aga Eestis leiduva gaasi hulk väike ja koostis ebaühtlane ning selle kasutamine ei ole majanduslikult otstarbekas.
Liitumispolümerisatsioon
pisi|400px|Liitumispolümeriastsioon: [[vinüülkloriidi polümerisatsioon]] Liitumispolümerisatsioon on polümerisatsioon, milles monomeeri molekulide liitumise tulemusena moodustuvad polümeersed molekulid ilma kõrvalproduktideta.
Liitumispolümerisatsioonil moodustuvad ainult polümeersed molekulid. Enamasti on siin tegu ahelpolümerisatsiooniga. Üldjuhul ei kuulu siia polükondensatsiooni protsessid (toimuvad astmelise polümerisatsiooni mehhanismi järgi), milles polümeersete molekulide kõrval moodustuvad ka mingid väikesed molekulid. Kuid siia kuulub näiteks polüuretaani moodustumine: see on polükondensatsioon, kus ei eraldu väikest molekuli.
Protsessis osalevate monomeeride arvu järgi eristatakse kahesugust polümerisatsiooni: homopolümerisatsiooni, kus osaleb ainult üks monomeer, ja kopolümerisatsiooni, kus osaleb vähemalt 2 monomeeri.
Liitumispolümerisatsiooni kasutatakse näiteks plastmassitööstuses uute materjalide valmistamisel. Sel teel valmib näiteks PVC (polüvinüülkloriid).
Viited
重合反応
Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon
See artikkel on standardiorganisatsioonist, teiste tähenduste kohta vaata lehekülge iso.
Rahvusvaheline Standardimisorganisatsioon ehk ISO on rahvusvaheline organisatsioon, mis tegeleb kõikide valdkondade standardimisega, v.a elektrotehnika ja telekommunikatsioon. Selle organisatsiooni nime lühikuju ei ole tavaline akronüümne lühend, vaid on valitud nii, et tähed langeksid kokku võõrsõnade alguskomponendi "iso-" tähtedega.
Organisatsioon asutati 23. veebruaril 1946, Eesti Standardikeskus on Eesti esindajana selle organisatsiooni liige alates jaanuarist aastal 1993.
Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon on ülemaailmne rahvusstandardiorganisatsioonide (ISO liikmete) liit. Rahvusvahelised standardid koostatakse tavaliselt ISO tehnilistes komiteedes. Tehnilistes komiteedes heaks kiidetud rahvusvaheliste standardite kavandid esitatakse ISO liikmetele hääletamiseks. Rahvusvahelise standardina avaldamiseks peab kavand saama vähemalt 75% hääletanud liikmete heakskiidu.
Rihmaratas
pisi|500px|Kolmekordne kiilrihmaratas Rihmaratas on masinaelement, millel jookseb lõppematu lint ehk rihm. Rihmarattad valmistatakse kõige sagedamini malmvalust. Inertskoormuse vähendamiseks tehakse kiired rihmarattad kergsulamitest. Üksik- ja saritootmises kasutatakse ka terasest keevisrihmarattaid.
Rihmarataste töötlemine
Rihmarattad, mille välisläbimõõt on väiksem kui 350 mm, kujundatakse avadega või täiskettana (avad vähendavad massi ja hõlbustavad teisaldamist).
Rihmaratastel läbimõõduga üle 200 mm tehakse ketas kooniline, mis parandab gaaside eraldumist ratta valamisel. Vahel toetavad sellist lahendust ka konstruktsioonikaalutlused. Väikestel (välisläbimõõduga alla 350 mm) ja aeglastel rihmaratastel töödeldakse ainult ratta tööpind, pöia ja rummu otspinnad ning võlliava. Töötlemata jäävad pinnad kujundatakse mudeli paremaks vormist eraldamiseks valukalletega.
Väikesed kiired rihmarattad töödeldakse tasakaalustamise huvides üleni. Sel juhul kujundatakse rummu välis- ja pöia sisepind silindrilistena.
Rihmarataste arvutusläbimõõt
Rihmarataste arvutusläbimõõdud valitakse standardreast: 63, 71 ,80, 90, 100, 112, 125, 140, 160, 180, 200, 224, 250, 280, 315, 355, 400, 450, 500 mm.
Üksikkiilrihmarataste puhul kehtib seos da = de - 2b.
Mitmikkiilrihmarataste puhul kehtib seos da = de - b, kus da on rihmaratta arvutuslik läbimõõt, de on rihmaratta välisläbimõõt ja b on rihma suurim laius.
Rihmarataste tasakaalustamine
Rihmaratas tasakaalustatakse tavaliselt aukude puurimisega otspinnale.
Rihmarataste istamine
Rihmaratas istatakse võlli silinder- või koonuspinnale. Pöördemomendi ülekandmiseks kasutatakse liist- või hammasliidet. Rihmade pealepaneku ja vahetamise hõlbustamiseks paigutatakse rihmarattad võlli otsale tavaliselt konsoolselt. Võlli konsoolotsale kinnitatud rihmaratta pöid tuleb paindemomendi vähendamiseks viia laagrile võimalikult lähedale.
Projekteerimine
Kui rihmade pingutusjõust tekitatud paindemoment deformeerib võlli liigselt, konstrueeritakse rihmaratta laagerdus nii, et rihmade pingutusjõud võllile ei kandu. Selleks toetatakse rihmaratas omaette kandurile.
Olavi Virta
pisi Olavi Virta (sünninimega kuni 1926. aastani Oskari Olavi Ilmén; 27. veebruar 1915 Sysmä, Soome – 14. juuli 1972 Tampere) oli soome laulja. Teda nimetatakse soome tangokuningaks.
Aastatel 1939–1966 lindistas ta ligi 600 laulu, millest enamik kuulus soome popmuusika klassikasse, samuti näitles ta mitmes filmis ja töötas teatris.
1950. aastatel oli ta teine tenor kvartetis Kipparikvartetti. Karjääri alguses pälvis ta kolm kuldplaati lauludega "Ennen kuolemaa" ("Avant de mourir" soome versioon), "Tulisuudelma" ("El Choclo" soome versioon) ja "La Cumparsita".
Olavi Virta karjäär sai tagasilöögi 1962. aastal, kui ta arreteeriti joobnuna auto juhtimise eest. Kümme aastat hiljem sattus ta alkoholi küüsi ning elas elu viimased aastad vaesuses.
X-tee
X-tee on tehniline ja organisatsiooniline keskkond Eestis, mis võimaldab turvalist ja tõestusväärtust tagavat internetipõhist andmevahetust riigiasutuste vahel ja erasektoriga. X-tee võimaldab infosüsteemidel kasutada ühtset juba olemasolevat andmevahetuskeskkonda ja ühte ühtset kasutajaliideste kogumit ning autentimissüsteemi. Koos Soome riigiga loodi Põhjamaade Koosvõimelahenduste Instituut (NIIS), et ühiselt arendada X-Road tarkvara, mida X-tee kasutab.
Ajalugu
X-tee projekt algatati aastal 1998 RISO poolt ning aastal 2000 tutvustati pilootprojekti prototüüpi avalikul konverentsil. Oluliseks tõukejõuks X-tee hajutatud arhitektuuri juures oli 1996. aastal avalikkuse ette jõudnud Perli andmebaasi aluseks olnud riiklike andmebaaside lekkimine.
Lyuben Berov
Lyuben Borisov Berov (ka Ljuben Borisov Berov; bulgaaria Любен Борисов Беров; 6. oktoober 1925 Sofia – 7. detsember 2006 Sofia) oli Bulgaaria poliitik, peaminister 1992–1994.
Homininae
Teaduslikult kirjeldas seda alamsugukonda esimesena Briti zooloog John Edward Gray aastal 1825.
Alamsugukonnas Homininae eristatakse kahte rühma. Üks rühm, Gorillini, elas lähisekvatoriaalse kliimaga piirkondades, kus oli nii tihedat metsa kui avatud hõrendikke. Mõnel määral olid nad kohastunud eluks maapinnal. Neil olid tugevad lõualuud ja suured paksu vaabaga purihambad. Teine rühm, Hominini, elas ekvatoriaalses kliimas, vähem aastaaegade rütmile alluvates metsades. Nad elasid peamiselt puudel ja liikusid oksalt oksale rippuvalt hoogeldes. Nende lõualuud olid kergema ehitusega ja hambad polnud nii suured kui eelmisel rühmal. Gorillini ja Hominini lahknesid umbes 7 miljonit aastat tagasi.
Enam ei liigitata orangutane (alamsugukond Ponginae) hominiinide hulka, sest gorilla ja šimpans on inimesega lähemalt sugulased kui orangutaniga.
2012. aasta seisuga ei ole kirjeldatud ühtki väljasurnud gorilla- ega šimpansiliiki. Selle alamsugukonna väljasurnud perekondi ja liike on kirjeldatud küll mitmeid, aga kõik nad on inimestega lähemalt sugulased kui gorilla või šimpansiga. See tuleneb asjaolust, et gorillad ja šimpansid elavad happelise mullaga selvades, kus fossiilid väga halvasti säilivad.
Gorillade, šimpanside ja inimese eellaste ühine esivanem võib olla Nakalipithecus nakayamai. Sellest liigist leitud lõualuu on 10 miljonit aastat vana. See avastati Aafrikas ja see annab kinnitust seisukohale, et alamsugukond Homininae kujunes välja Aafrikas, mitte Aasias.
Alamsugukonnale Hominini on omane tagajalgadel kõndimine. Kui näiteks orangutanid toetavad kõndides end rusikatega, siis gorillad üksnes sõrmenukkidega ning inimesed ja šimpansid ei pea end üldse toetama.
Alamsugukonnale Hominini on omane aju suur mass võrreldes kehamassiga. Eriti kehtib see inimese kohta. Inimeste ajumaht on viimase paari miljoni aasta jooksul oluliselt suurenenud, 600 cm³-st liigil Homo habilis kuni 1500 cm³-ni neandertallasel. Kuid pärisinimese ajumaht on 1250 cm³, mis näitab, et lihtsast ajumahust olulisem on aju struktuur.
Alamsugukonnale Hominini on omane tööriistade kasutamine.
Suguline dimorfism on alamsugukonnas varieeruv. Gorilladel on see selgesti märgatav, inimestel vähene. See võib olla seotud perekonna ülesehitusega: gorilladel peab karja juhtiv isane haaremit, šimpansid on promiskuiteetsed, inimesed tavaliselt monogaamsed.
Valdur Peegel
Valdur Peegel (16. märts 1938 Aruküla – 22. aprill 2017 Soome) oli kohalik ühiskonnaelutegelane ja vabatahtlik korrakaitsja Harjumaal Raasiku vallas.
Lõpetas Aruküla 7-klassilise kooli.
Kuomintangi Revolutsiooniline Komitee
Kuomintangi Revolutsiooniline Komitee ((traditsioonilises hiina kirjas 中國國民黨革命委員會, lihtsustatud hiina kirjas 中国国民党革命委员会; pinyin ' is Zhōngguó Guómíndǎng Gémìng Wěiyuánhuì) on Hiina Rahvavabariigi legaalne väikepartei, mis tekkis 1948. aastal Kuomintangist lahkulöömise tagajärjel.
Valdur Peegel
Pärast kooli töötas Valdur Peegel lühikest aega transporditöölisena Aruküla tarbijate kooperatiivis, seejärel 13 aastat klaasilihvijana Tallinnas vineeri- ja mööblikombinaadis. Hiljem töötas ta Aruküla kolhoosi abiettevõtte Sõprus traaditsehhis ning teeninduskombinaadi Harju Aruküla tsehhis puituste ja -akende valmistajana.
Kuomintangi Revolutsiooniline Komitee
Parteil on 151 000 liiget (2020). Alates 2012. aastast on esimees Wang Exiang.
Valdur Peegel
Enne pensionile jäämist oli ta turvatöötaja algul Ühispanga Aruküla kontoris, seejärel ASis Bodilsen Estonia.
1998 astus ta Kaitseliitu ning liitus kohaliku vabatahtlike korrakaitsjate ühingu MTÜ Raasiku Korrakaitse tegevustega. 1999–2012 oli Raasiku vallavolikogu liige. Alates aastast 2002 oli ta vallavolikogu korrakaitsekomisjoni esimees.
2006–2007 pani ta aluse Aruküla terviseraja vabatahtlike hooldustöödele.
EKI
EKI on lühend, mis võib tähendada järgmist:
Valdur Peegel
2009 anti Valdur Peeglile Raasiku valla aukodaniku nimetus.
2018. aastal valiti Valdur Peegel aktsiooni "Sajandi 100 arukülalast" raames toimunud rahvaküsitluse tulemusel saja meeldejäävama arukülalase hulka.
Filip Dimitrov
pisi|Filip Dimitrov Filip Dimitrov Dimitrov (bulgaaria Филип Димитров Димитров; sündinud 31. märtsil 1955 Sofias) on Bulgaaria poliitik, Bulgaaria peaminister 1991–1992.
Aacheni lipp
thumb|250px
Aacheni lipp on Saksamaa Liitvabariigi Nordrhein-Westfaleni liidumaa Kölni ringkonna kreisivaba linna Aacheni lipp.
Lipul on kaks võrdset horisontaalset laidu: ülal must ja all kollane. Värvid on võetud Aacheni vapilt.
Lipu proportsioonid on 3:5.
Putorana mägismaa
pisi|Vaade Putorana mägismaale helikopterist pisi|Putorana mägismaa ja [[Alam-Tunguska]] Putorana mägismaa ehk Putorana mäed ehk Putorana platoo ehk Putoraana kiltmaa (vene keeles плато Путорана) on rangelt liigestatud mäemassiiv Venemaa põhjaosas Krasnojarski krais Kesk-Siberi kiltmaa loodeosas. Põhjas ja läänes moodustab astangu kõrgusega üle 800 meetrit, lõuna- ja idanõlvad on lamedad. Putorana mägismaa kõrgeim tipp on Kamen (1678 m), teised kõrged mäed on Holokit (1542 m), Kotuiskja mägi (1510 m). Mägismaast põhja pool paikneb Taimõri poolsaar.
1,1-dietoksüetaan
1,1-dietoksüetaan ehk atsetaal (keemiline valem CH3CH(OC2H5)2) on atsetaalide hulka kuuluv keemiline aine, keemistemperatuur 104°C.
Ta kuulub ohtlike ainete hulka, sest ta on kergestisüttiv ja mürgine. Atsetaali kasutatakse solvendina.
Nimetust atsetaal kasutatakse ka ainete kohta, mis kuuluvad atsetaalide klassi.
Joseph Du Hamel
Joseph Du Hamel (ka Duhamel, von Dühamel; vene Осип (Йозеф) Осипович Дюгамель; 2. august 1758 Varssavi – 20. detsember 1840 Peterburi) oli prantsuse päritolu Venemaa keisririigi riigitegelane. Ta oli Kuramaa kubermanguvalitsuse nõunik, riiginõunik, Liivimaa asekuberner 12. oktoobrist 1806 kuni 13. maini 1811, salanõunik, Liivimaa tsiviilkuberner 13. maist 1811 kuni 5. novembrini 1827, tõeline riiginõunik (1812) ja senaator (1828).
Tema suguvõsa oli kantud Liivimaa (Nr.313) ja Kuramaa (Nr.248) rüütelkonda.
Perekond
Tema abikaasaks oli Henriette von Heyking (1774–1862), kes oli Karl von Heykingi tütar. Abielust sündisid:
Sayf Sa‘īd Shāhīn
pisi|Saif Saaeed Shaheen Sayf Sa‘īd Shāhīn (سيف سعيد شاهين ; endise nimega Stephen Cherono; sündinud 15. oktoobril 1982 Keiyos Keenias), on Katari kergejõustiklane (3000 m takistusjooksja).
2003. aasta maailmameistrivõistlustel Pariisis 3000 meetri takistusjooksus Katarile läbi aegade esimese MM-medali toonud ja kuus viimast aastat sel alal triumfeerinud Keenia ülemvõimu lõpetanud Saif Saaeed Shaheen teenis esikoha eest miljon dollarit. Lisaks kindlustas Katar 20-aastasele sportlasele elu lõpuni tuhandedollarilise kuutoetuse. Vähem kui kuu aega varem oli Shaheen Keenia kodanik, kandes nime Stephen Cheruiyot Cherono.
Robert Rathke
Julius Robert Rathke (1836–1920) oli baltisakslasest klaverimeister ja ettevõtja, kes tegutses Tartus ja Peterburis.
1868. aastal asutas ta Tartusse Rüütli tänavale (Rüütli 21) omanimeline klaverivabriku. 1890. aastal oli vabrikus 65 töötajat. Rathke juures õppisid paljud hilisemad klaverimeistrid, nende hulgas Estonia Klaverivabrikule aluse pannud Ernst Hiis. Aastal 1891 põles vabrik maha. Kokku jõuti seal toota ligi 1400 klaverit.
Rathke asus elama Peterburi ja avas seal 1892 uue töökoja, kus valmis üle 6500 klaveri.
1918. aastal pöördus ta tagasi Eestisse, kus tegutses klaverihäälestajana.
Liivapaber
Liivapaber on paber või riie, mille ühele poolele on liimitud peent liiva, mida kasutatakse abrasiivina.
Laiemas mõttes nimetatakse liivapaberiks mis tahes abrasiivpaberit.
Sjass
Sjass (vene Сясь, vepsa Sääs) on jõgi Euroopas Venemaa Novgorodi ja Leningradi oblastis. Algab Tihvini kõrgustikult. Voolab valdavalt loodesse, suubub Laadoga järve. Pikkus 260 km, valgla 7330 km².
Kasõm-Žomart Tokajev
23. novembrist 2021 on ta ka valitseva partei Nur Otan esimees ning 5. jaanuarist 2022 ka riigi julgeoleku nõukogu juht.
Sõltuvus (narkoloogia)
Sõltuvus väljendub kehaliste ja psüühiliste nähtude kompleksis, mille korral sõltuvusaine tarvitamine omandab inimese käitumises kõige suurema tähenduse.
Kasõm-Žomart Tokajev
Ta oli aastatel 1999–2002 Kasahstani peaminister. 20. märtsist 2019 on ta Kasahstani presidendi kohusetäitja, 9. juunil 2019 võitis ta erakorralised presidendivalimised 70,76% toetushäältega.
Sõltuvus (narkoloogia)
Sõltuvusseisundit iseloomustavad järgmised tunnused:
Kasõm-Žomart Tokajev
20. novembril 2022 peetud erakorralistel presidendivalimistel hääletas Tokajevi poolt 81,31% hääletamas käinud kodanikest (6,45 miljonit inimest) ja 26. novembril vannutati ta parlamendi pidulikul istungil presidendiks.
Sõltuvus (narkoloogia)
Eristatakse järgmisi liike:
Alkoholisõltuvus – nii psüühiline kui ka füüsiline, kuid alkoholismi all mõistetakse eeskätt psüühilist sõltuvust. Erinevalt mitmest muust psühhoaktiivsest ainest ei ole alkoholsõltuvus seotud kindla ajupiirkonnaga.
Psüühiline sõltuvus – joomahimu, vältimatu vajadus saada alkoholi, võimetus loobuda, tolerantsus, füüsiline sõltuvus.
Füüsiline sõltuvus – tekib, kui esineb krooniline vähemalt 1-promilline joove.
Viiekroonine münt (1994)
Viiekroonine münt on teine pärast 1992. aasta rahareformi igapäevakäibesse mõeldud meenemünt; see vermiti 1994. aastal.
Münt anti välja Eesti Panga 75. aastapäevaks. Münt oli kasutusel igapäevases käibes.