cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Tigran Petrosjan
Petrosjan sai 1952. aastal FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse. Suurmeistriks sai ta samal aastal 23-aastaselt. Ta oli kolmekordne Armeenia NSV (1946–1948) ja neljakordne NSV Liidu (1959, 1961, 1969, 1975) malemeister.
Ta võitis 1962. aastal Curaçaol peetud maailmameistrivõistluste pretendentide turniiri (edestades Jefim Gellerit ja Paul Kerest poole punktiga) ning 1963. aastal Moskvas tiitlimatši Mihhail Botvinnikuga. 1966. aastal kaitses Petrosjan Moskvas maailmameistritiitlit matšis Boriss Spasskiga, kuid 1969. aastal kaotas ta tiitli Spasskile.
1971. aastal kaotas Petrosjan Buenos Aireses pretendentide matšturniiri finaalis Robert Fischerile, 1974. aastal Odessas pretendentide matšturniiri poolfinaalis Viktor Kortšnoile ja 1977. aastal Lucca provintsis peetud pretendentide matšturniiri veerandfinaalis taas Kortšnoile.
Petrosjan mängis 1983. aastal Tallinnas Paul Kerese IV mälestusturniiril, kus jagas koos Jaan Ehlvestiga 3.–5. kohta.
Ta võitis maleolümpiatel Nõukogude Liidu meeskonna koosseisus 9 kuldmedalit.
Alates aastast 2018 on Tigran Petrosjani kujutatud Armeenia 2000-drammisel paberrahal.
Harilik jahumardikas
Harilik jahumardikas (Tenebrio molitor) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Kalnmuiža (Irlava vald)
Kalnmuiža on küla (mazciems) Lätis Tukumsi piirkonnas Irlava vallas.
Küla asub valla keskosas Abava jõe kaldal ja jääb valla keskusest Irlavast 2,8, piirkonna keskusest Tukumsist 18,8 ning Riiast 84,2 kilomeetri kaugusele.
Erika Tammpere
Elukäik
Erika Tammpere on lõpetanud Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi 1966. aastal.
Tammpere on 1992. aastast vabakutseline ja 2011. aastast pime.
Liikmesus
Erika Tammpere kuulub 1972. aastast Eesti Kunstnike Liitu ja 1987. aastast Üleliidulisse Disainerite Liitu. 1989. aastal sai temast Eesti Disainerite Liidu liige ja 1993. aastal Eesti Tekstiilikunstnike Liidu liige. 2005. aastast kuulub Põhja-Eesti Pimedate Ühingusse.
Klaipėda mäss
Klaipėda mäss oli mäss jaanuaris 1923 Memeli piirkonnas (ehk Klaipeda piirkonnas). Nemunasest põhja pool asuvad alad eraldati Versailles' rahulepinguga Saksa Keisririigi Ida-Preisimaast ning sellest sai Rahvasteliidu mandaat. Piirkond määrati kuni alalise lahenduse väljatöötamiseni Prantsusmaa administratsiooni alla. Leedu tahtis piirkonda, mis on osa Väike-Leedust, endale, kuna seal elas palju Preisi leedulasi ning Klaipėda oleks olnud Leedu pääs Läänemerele. Kuna Suursaadikute konverentsil otsustati teha Klaipedast Danzigi vabalinna sarnane sõltumatu ala, otsustasid leedukad korraldada mässu.
Mässust jäeti kohaliku rahvastiku ülestõusu mulje ning ei Saksa politsei ega Prantsuse sõjavägi ei avaldanud erilist vastupanu. Mässulised määrasid ametisse leedumeelse valitsuse, mis avaldas soovi Leeduga liituda. Rahvasteliit juhtunule pretensioone ei esitanud ning 17. veebruaril 1923 liideti Klaipeda Leedu Vabariigiga. Ametlik rahvusvaheline leping, Klaipėda konventsioon, allkirjastati mais 1924. Konventsiooniga tunnustati Leedu suveräänsust, kuid ka Klaipeda laialdast autonoomsust. Piirkond jäi Leedule kuni see pärast Saksamaa ultimaatumit märtsis 1939 Natsi-Saksamaale läks.
Snapji
Snapji on küla (mazciems) Lätis Tukumsi piirkonnas Irlava vallas.
Hypsirhynchus
Hypsirhynchus on maoliste alamseltsi kuuluv maoperekond.
Klassifikatsioon
Hypsirhynchus perekond liigitatakse roomajate andmebaasis järgmisteks maoliikideks :
Levila
Nad elavad Antillidel.
Snapji
Küla asub valla keskosas ja jääb valla keskusest Irlavast 3,3, piirkonna keskusest Tukumsist 20,5 ning Riiast 85,9 kilomeetri kaugusele. Küla on tekkinud endise Snapji mõisa (Friedrichsberg) keskuse juurde.
Oleiny Linares Nápoles
pisi| Oleiny Linares Nápoles (2008)
Snapji
Külas asub Snapji bussipeatus. . tühi|pisi|Snapji
Saturni kaaslaste skandinaavia grupp
pisi|[[Phoebe on Saturni kaaslaste skandinaavia grupi suurim liige]] Saturni kaaslaste skandinaavia grupp (Norse group) on Saturni kaugete retrograadse orbiidiga kaaslaste rühm. Sellesse kuuluvad taevakehad on saanud nimed skandinaavia mütoloogia tegelaste järgi, välja arvatud Phoebe, mis on võetud Kreeka mütoloogiast.
Oleiny Linares Nápoles
Oleiny Linares Nápoles (sündinud 9. mail 1983) on Kuuba maletaja, naiste suurmeister (2010).
Saturni kaaslaste skandinaavia grupp
Nende keskmine kaugus Saturnist on 12...24 miljonit km, orbiidi kalle Saturni ekvaatori tasandist 136...176°, orbiidi ekstsentrilisus 0,12...0,77.
Oleiny Linares Nápoles
Linares Nápoles on kahekordne Kuuba naiste malemeister (2010, 2016). Ta mängis Kuuba naiskonna koosseisus kahel naiste maleolümpia (2008, 2010).
Ta sai FIDE-lt 2008. aastal naiste rahvusvahelise meistri ja 2010. aastal naiste suurmeistri nimetuse.
Sündinud 1963
''Siin on loetletud 1963. aastal sündinud tuntud isikuid.
Rahvusmaastik
Rahvusmaastik on mingi piirkonna väärtuslik maastik, mis on vastavalt tunnustatud.
Saturni kaaslaste skandinaavia grupp
Orbiitide retrograadsuse ja suure ekstsentrilisuse tõttu arvatakse, et nad ei ole tekkinud Saturni ümbritsevast tolmukettast akretsiooni teel, vaid on Saturnist möödumisel jäänud kinni selle raskusvälja.
Rahvusmaastik
Soomes valiti 1992. aastal riigi iseseisvuse 75. aastapäevaga seotult 27 rahvusmaastikku.
Saturni kaaslaste skandinaavia grupp
Keskmiste kauguste ning orbiidi kallete ja ekstsentrilisuse suurte erinevuste tõttu arvatakse, et tegu ei ole üheainsa kokkupõrkel lagunenud taevakeha tükkidega. Võib-olla on nad mitme taevakeha tükid.
Rahvusmaastik
Eestis kavatsetakse rahvusmaastikud valida 2018. aastal riigi iseseisvuse 100. aastapäevaga seotult.
Eesti rahvusmaastikena on esitatud näiteks
Saturni kaaslaste skandinaavia grupp
Füüsikaliste ja orbitaalsete tunnuste põhjal arvatakse selles grupis eristuvateks veel vähemalt kaks alagruppi. Skathi alagruppi kuuluvad kaheksa kaaslast, mille orbiitide kalded varieeruvad 147° ja 158° vahel. Omaette alagrupi moodustab koos Bestlaga veel Narvi.
Keskuurimisbüroo
Politsei Keskuurimisbüroo (lühend KUB) oli Eesti Politseiameti alluvuses tegutsenud riigiasutus.
Saturni kaaslaste skandinaavia grupp
Skandinaavia gruppi kuuluvad Saturni kaaslased (järjestatud alates Saturnile lähimast kuni kaugeimani):
Krewe
Krewe on New Orleansi vastlapäeva ja sellele eelnevaid karnevaliparaade korraldav selts.
Keskuurimisbüroo
1993. aastal politseiseaduse muutmisega ja Vabariigi Valitsus 1993. aasta 31. mai määrusega nr 165, moodustati Riikliku Kohtueelse Uurimise Ameti baasil Riigi Politseiameti alluvuses Politsei Keskuurimisbüroo.
KUBil olid oma territoriaalsed uurimisbürood politseiprefektuurides, sh Tallinna Uurimisbüroo, direktor Kalle Järvekülg.
1. veebruarist 1998 muudeti Politseiameti Keskkriminaalpolitsei tegevusvaldkondi ja allosakondade struktuuri. Keskkriminaalpolitsei tegevusvaldkond olid: kuritegude ennetamine, tõkestamine ja avastamine käesolevas põhimääruses sätestatud juhtudel ning kriminaalasjade kohtueelne uurimine kriminaalkohtumenetluse korras ja käesolevas põhimääruses sätestatud juhtudel. 1. juulil 1998 liideti KUB koos mitme teise asutusega Keskkriminaalpolitseiga.
KUBi maakondlikud uurimisbürood liideti maakondade politseiprefektuuridega.
98 eKr
98. aasta eKr oli 98. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi ab urbe condita DCLVI (656).
Õud-lõgismadu
Õud-lõgismadu ehk kaskavela (Crotalus durissus) on lõgismao perekonda kuuluv maoliik. Teda peetakse mürkmaoks.
Sölkupi keel
1994. aasta hinnangu järgi kõneles sölkupi keelt ligikaudu 1570 inimest Obi ja Jenissei jõe vahel Siberis.
Õud-lõgismadu
Klassifikatsioon
Õud-lõgismaol klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised alamliigid :
Sölkupi keel
2010. aasta rahvaloenduse andmetel oskas Venemaal sölkupi keelt 1023 inimest.
Dohren
Dohren on mitme koha nimi:
Sölkupi keel
Sölkupi kirjakeel loodi 1930. aastate algul, esialgu kasutati ladina kirja. Hiljem mindi üle kirillitsale. Alates 1950. aastate keskpaigast sölkupi kirjakeelt praktiliselt peaaegu ei kasutatud. Uuesti hakati sölkupi kirjakeelt kasutama 1980. aastate lõpus.
Voika järv
Voika järv (ka Voika paisjärv) on järv Tartu maakonnas Nõo vallas Voika külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 956 m. Järve läbib Voika oja.
Õud-lõgismadu
Levila
See maoliik on levinud Mehhikos, Belize'is, Guatemalas, Hondurases, El Salvadoris, Nicaraguas, Brasiilias, Venezuelas, Colombias, Guyanas, Surinames, Prantsuse Guajaanas, Argentinas, Paraguays, Boliivias ja Uruguays.
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Crotale cascabelle seisuga 04.01.2014.
Subaru Forester
Subaru Forester on Subaru väike maastur, mis on tootmises 1997. aastast ning mida on toodetud 5 põlvkonda. Kõik Foresterid kasutavad sama platvormi, mida kasutab ka Impreza. Teist põlvkonda tutvustati 2002. aasta Chicago autonäitusel.
Kolmas põlvkond jõudis Euroopasse 2008. aastal.
Sotecle linnus
Sotecle linnus oli 13.–14. sajandil Tālavas, tänapäeva Põhja-Lätis asunud linnus.
Apriķi
pisi|left Apriķi on küla (vidējciems) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas, Laža valla halduskeskus. Küla asub paigas, kus Alokste suubub Tebra jõkke, asudes merepinnast 31 meetri kõrgusel. Küla jääb Riiast 190 ja endisest piirkonna keskusest Aizputest 13 kilomeetri kaugusele.
Sotecle linnus
Soteclet on esmamainitud Henriku Liivimaa kroonikas, mille järgi see oli 13. sajandi alguses latgali üliku Russini elupaigaks ja ilmselt ka Sotecle linnusepiirkonna keskus. Teist ja viimast korda mainitakse seda 1318. aastast pärinevas dokumendis.
Apriķi
Külas asuvad rahvamaja, põhikool ja raamatukogu. Seal on ka bussipeatus.
Sotecle linnus
Kuna kumbki allikas linnuse täpsemat asukohta ei avalda, siis on erinevad autorid paigutanud seda paljudele erinevatele linnamägedele. Levinuim on arvamus, et see asus Kvēpene linnamäel Raiskumsi lähedal. Sellele vaidleb vastu Läti ajaloolane Ēvalds Mugurēvičs, kes juhib tähelepanu asjaolule, et kroonika ja 14. sajandi dokumendi teksti tõlgendades võib väita, et linnus pidi asuma Koiva vasakul kaldal, kuna Sotecles elanud Russinit on vastandatud jõe parema kalda latgalitele ja liivlastele, ja hilisemal Riia peapiiskopi maal. Kvēpene linnamägi neile kriteeriumitele ei vasta. Mugurēvičsi arvates on kõige tõenäolisem Sotecle linnuse koha kandidaat Rauna Tanīsa linnamägi. Selle kasuks räägivad ka arheoloogilised leiud, mille kohaselt oli tegemist 13.–14. sajandil kasutuses olnud latgali elanikkonnaga kindlusega. Samuti asub see suhteliselt lähedal Võnnule, mis seletab Russini tihedaid sidemeid sealse komtuuri Bertoldiga, ja samas eemal peamisest liiklussoonest Riia–Pihkva teest, mis seletab, miks kroonikas Soteclet nii vähe mainitakse.
Veel mõned usutavamad linnuse asupaiga spekulatsioonid seostavad seda Nītaure linnamäega, kus samuti leiduvad 13.–14. sajandist pärinevad latgali asustusele viitavad leiud, kuid tegemist on hilisemal ordumaal ja Võnnust kaugemal asunud kohaga. Vecpiebalga lähedane Ineši valla Lejasburkāni linnamägi jääb Võnnust veel kaugemale ja on õhukese kultuurikihiga. Vijciemsi Celītkalns ja Kauguri Pekaskalns asuvad samuti ordu territooriumil. Mõned varasemad autorid on Soteclet paigutanud näiteks ka Urga mõisa kohale Aloja lähedal (13. sajandi kindlustused puuduvad ja jääb liivlaste asualale), Plāņi mõisa lähedale (latgali asustus puudus) ja isegi Tartu lähistele.
Apriķi
Looduskaitse all on tammed ümbermõõduga 4,01, 4,02, 4,59, 5,55, 4,73, 4,49, 4, 4,35 ja 4,63 meetrit, saared ümbermõõduga 3,69 ja 3,7 meetrit, hõberemmelgas ümbermõõduga 4,74 meetrit ja pärnad ümbermõõduga 4,24 ja 3,85 meetrit.
Küla asus 1253. aastani kuralaste Piemare muinasmaakonnas. Piirkonna jagamisel jäi Apperate asula ordule, seal asuv Dzintare ehk Dzintari linnamägi (Dsintern, Sintelîn) aga Kuramaa piiskopkonnale. 1261. aastal toimus selle all lahing piiskopkonna ja ordu vägede ning linnuses kindlustunud ülestõusnud kuralaste ja nende Leedu liitlaste vahel, mis lõppes ristisõdijatele võidukalt.
1742. aastal rajati sinna mõis, mille keskuse juurde on kujunenud ka tänapäevane Apriķi küla. Aastani 2021 kuulus küla Aizpute piirkonda.
Seal on elanud vaimulik Wilhelm Karl Eduard Grüner ja üks Läti esimesi poeete Pime Indriķis.
Külas puidutööstusettevõtte juures asub mälestusmärk Teises maailmasõjas hukkunud Voldemars Baronsile.
2015. aastal oli külas 83 elanikku. 2018. aastal oli elanikke 88, 2020. aastal aga 76.
Niidu mõis (Ambla)
Niidu mõis (saksa keeles Nido) oli Tapa mõisa karjamõis Ambla kihelkonnas Järvamaal.
10. üksik mägiründebrigaad
10. üksik mägiründebrigaad Edelveiss (ukraina keeles 10 окрема гірсько-штурмова бригада "Едельвейс") on Ukraina maavägede väeüksus.
Ajalugu
2022. aasta juulis näitas brigaad, et nende relvastuses on raketiheitja RM-70. 2023. aasta jaanuari seisuga oli briaadi relvastuses miinipilduja MO-120-RT. Alates 14. veebruarist 2023 on üksuse nimi 10. üksik mägiründebrigaad Edelveiss.
Iecava
Iecava on linn Lätis Bauska piirkonnas. Linn asub merepinnast 21 meetri kõrgusel. Iecavas oli endise Lieliecava mõisa (Groß-Eckau) ja endise Iecava piirkonna keskus.
Iecavat mainiti esimest korda 1492. aastal. 1952. aastal sai Iecavast alev, 1990. aastal küla ja 2021. aastal linn.
Tänapäeval on Iecavas piirkonnavalitsuse hooned, koolidest on seal keskkool, spordikool ja muusikakool. Linnas on nii luteri kui ka katoliku kirik. Suurim ettevõte on aktsiaselts Balticovo.
Linna läbib Iecava jõgi. Iecava jõkke suubub asula kohal Ģedulise jõgi.
Linnast põhja poole jääb Iecavas stacija, mida läbib raudtee ja kus asub Iecava raudteejaam.
Atractosporocybe
Atractosporocybe on šampinjonilaadsete seltsi heinikuliste sugukonda kuuluv seente perekond.
Ehtenõel
Ehtenõel ehk ehisnõel on tikja kehaga, tavaliselt kaunistava peaga ehe, millel võis olla ka rõivast kinnitav funktsioon. Eestis olid luust ja metallist ehtenõelad rõivakinnitusvahendina kasutusel eelrooma rauaajast läbivalt kuni hilisrauaajani.
Tagatisfond
Tagatisfond on aastast 2002 tegutsev Eesti fond. Fondi eesmärk on muu hulgas hoiustajate, investorite ja kohustusliku pensionifondi osakuomanike (rahaliste) vahendite kaitse.
Hain Helde
Hain Helde (sündinud 21. märtsil 1972 Kohilas) on eesti aerutaja.
Tagatisfond
Fond on 1998 asutatud Hoiuste Tagamise Fondi õigusjärglane. Tagatisfond asutati 1. juulil 2002 tagatisfondi seadusega.
Hain Helde
Ta osales 1996. aasta Atlanta OM-il ühesüstal, kus sai 500 m distantsil 19. ja 1000 m distantsil 13. koha. Ühesüstal osales ta ka 2000. aasta Sydney OM-il, kus sai 500 m distantsil 25. ja 1000 m distantsil 18. koha.
Sündinud 1994
''Siin on loetletud 1994. aastal sündinud tuntud inimesi.
Mehhiko naiste jalgpallikoondis 2004. aasta suveolümpiamängudel
Mehhiko naiste jalgpallikoondis 2004. aasta suveolümpiamängudel
Vaata ka
Jalgpall 2004. aasta suveolümpiamängudel
Sinilaugas
pisi|Sinilaugas Maa-ameti kaldaerofotol 2018. aasta sügisel Sinilaugas (ka Väike Sinijärv, Väike Sindi järv) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Kärde külas Kaasikjärve rabas. Veekogu pindala on 1,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 714 m. Järves on üks saar.
Teet Margna
pisi|Teet Margna 1996. aastal Teet Margna (sündinud 7. augustil 1972 Viljandis) on eesti teleajakirjanik ja -produtsent.
Ta lõpetas 1990. aastal Viljandi Paalalinna Gümnaasiumi ja 1990–1993 õppis Tallinna Pedagoogikaülikoolis näitejuhtimise eriala.
Aastatel 1993–1996 töötas ta EVTV-s, hiljem TV3-s (oli "Kuldvillaku" produtsent ja saatejuht). 2001–2003 töötas ta produktsioonifirmas Ruut (sealhulgas oli "Kahevõitluse" produtsent). Alates 2003. aastast töötab ta produktsioonifirmas Teet Margna, mis on tootnud telesaated "33 küsimust", "Viva Las Vegas", "Jan E. Uuspõld Show’", "Rooside sõda" ja "Püramiid".
Margna on üks jõukamaid eesti televisioonitöötajaid.
Margna on Gordon Grupp OÜ omanik. Ta on tootnud saateid nii Kanal 2 kui ka TV3 jaoks. Näiteks "Kaks kanget Live" ja "Nädalalõpp Kanal 2ga".
Isiklikku
Margna tütar on Martine Margna.
Valmacca
Valmacca on vald Itaalias Piemonte maakonnas Alessandria provintsis, Po kallastel.
97 meetri kõrgusel merepinnast asuva Valmacca asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Valmacca piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Bozzole, Breme (PV), Frassineto Po, Pomaro Monferrato, Sartirana Lomellina (PV), Ticineto.
Krista Viirand
Ta on lõpetanud Jõgeva Keskkooli ja 1980. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (9.lend).
Ta töötas aastatel 1980–1990 näitlejana Vanalinnastuudios. Hiljem on ta lõpetanud Tallinna Meditsiinikooli ja töötanud massöörina.
Literaturnaja Gazeta
pisi|Ajalehe logo Literaturnaja Gazeta (vene keeles Литературная газета) on Venemaa nädalaleht, mis käsitleb kirjanduse, ühiskonna ja poliitikaga seotud teemasid.
Ajaleht ilmub aastast 1929. Ajalehe peatoimetus asub Moskvas.
Ajalehe tippajal (1989) oli selle tiraaž üle 6,5 miljoni eksemplari. 2013 oli tiraaž 148 000 eksemplari.
Sāti
Sāti on küla (vidējciems) Lätis Tukumsi piirkonnas Irlava vallas.
Küla asub valla põhjaosas Abava jõe kaldal ja jääb valla keskusest Irlavast 4,5, piirkonna keskusest Tukumsist 14 ning Riiast 79,4 kilomeetri kaugusele. Küla on tekkinud endise Akmeņmuiža mõisa (Steinhof) keskuse juurde.
Philologia Estonica Tallinnensis
Philologia Estonica Tallinnensis on Tallinna Ülikooli humanitaarteaduste instituudi väljaanne (endise nimega Tallinna Ülikooli Eesti Keele ja Kultuuri Instituudi Toimetised).
Sāti
Sāti luteri kirik, selle piirdemüür, väravad, orel, kantsel, oreli noodivihik, pihitool ja altar on kultuurimälestistena riikliku kaitse all. Külas asub Sāti bussipeatus. .
Nurme mõis (Muhu)
Nurme mõis (saksa keeles Nurms) oli riigimõis Muhu kihelkonnas Saaremaal.
Philologia Estonica Tallinnensis
Ajakirjas avaldatakse artikleid kõigist lingvistika ja kirjandusteaduse valdkondadest. Samuti on väljaandesse teretulnud kirjutised eesti keele ja kirjanduse õpetamise ning keelelise kommunikatsiooni alalt. Väljaande artiklid on eesti, soome ja inglise keeles.
Nurme mõis (Muhu)
Nurme mõis asutati 1750. aastatel Suuremõisa mõisast eraldatud alast.
Philologia Estonica Tallinnensis
Philologia Estonica Tallinnensise eelkäija Tallinna Ülikooli Eesti Keele ja Kultuuri Instituudi Toimetised ilmus alates 2004. aastast (esimene väljaanne ilmus Tallinna Pedagoogikaülikooli Eesti Filoloogia Osakonna Toimetiste nime all, kirjandusalased uurimused ilmusid esialgu instituudi eraldi kogumikena).
Sāti
Aastal 2015 oli külas 306 elanikku, aastal 2028 aga 287 elanikku. Aastal 2020 oli elanikke 277.
Philologia Estonica Tallinnensis
Ajakiri ilmub kord aastas oktoobris, artiklite toimetusele saatmise tähtaeg on 1. mai. Kõik artiklid läbivad pimeretsenseerimise: iga artiklit hindab anonüümselt kaks retsensenti (nii väljaande kolleegiumist kui ka väljastpoolt). Väljaande peatoimetaja on Reili Argus, tegevtoimetaja on igal numbril erinev.
Krahvinna Mariza
"Krahvinna Mariza" (saksa keeles "Gräfin Mariza", ungari keeles "Marica grófnő") on Imre (Emmerich) Kálmáni kolme vaatusega operett. Teose libreto kirjutasid Julius Brammer ja Alfred Grünwald. pisi|"Krahvinna Mariza" Stockholmi 1941. aasta lavastuse plakat
Philologia Estonica Tallinnensis
Philologia Estonica Tallinnensise artiklitele on toimetiste kodulehel vaba juurdepääs. Lugejad võivad artikleid alla laadida, lugeda, kopeerida või printida ilma toimetuselt või autorilt selleks luba küsimata.
Sāti
tühi|pisi|Sāti pood
Philologia Estonica Tallinnensis
Kolleegium
Ajakirja toimetuskolleegiumi kuuluvad Lars Gunnar Larsson (Uppsala Ülikool), Maisa Martin (Jyväskylä Ülikool), Kaili Müürisepp (Tartu Ülikool), Helle Metslang (Tartu Ülikool / Tallinna Ülikool), Meelis Mihkla (Eesti Keele Instituut), Renate Pajusalu (Tartu Ülikool), Helena Sulkala (Oulu Ülikool), Urmas Sutrop (Tartu Ülikool / Eesti Kirjandusmuuseum), Marija Vojeikova (Moskva Riiklik Ülikool), Cornelius Hasselblatt (Groningeni Ülikool), Epp Annus (Eesti Kirjandusmuuseum /Ohio State University).
Krahvinna Mariza
Faktoloogia
Esmaettekanne 28. veebruaril 1924 Viinis Theater an der Wienis.
Rollide loojad: Hubert Marischka (Tassilo), Betty Fischer (Mariza), Max Hansen (Zsupán), Elsie Altmann (Lisa), Richard Waldemar (Populescu), Hans Moser (Penizek). Dirigent Anton Paulik.
"Krahvinna Mariza" on väga meloodiline, tantsuline ja rikkalike ungari tšardaaši rütmidega Viini hõbedase koolkonna loojanguperioodi väljapaistvaim operett. Seda on nimetatud kõige ungaripärasemaks teoseks Kálmáni loomingus.
Selles on täpselt järgitud kõiki Viini klassikalise opereti komponeerimise ja ülesehituse reegleid. On suursugune ja särav kõrgemast seltskonnast pärit noormees, kapriisne kangelanna, romantiline tütarlaps-subrett ja tema lihtsameelse võitu noormees. Väärikalt astub üles soliidne ja elukogenud daam ning tema kaasast eakas krahv, kes lisaks oma kõrgele seisusele on ka huumorimeelega. Paljudes stseenides esinevad lapsed ning kooril on pidevalt tööd. Koor ühtlasi on ka peamine rahvuslike tantsude esitaja koos solistidega.
"Krahvinna Mariza" kujunes kiiresti helilooja üheks populaarsemaks ja pidevalt esitatud teoseks, mis pole väljatulekust peale operetilembeste maade teatrite tähelepanu alt eemal olnud. Väljatulekul levis see kohemaid paljudesse Austria, Saksamaa ja Ungari teatritesse. Teos võeti mängukavva Londonis ja New Yorgis, Põhja-Euroopas, Eestis, Lätis ja Nõukogude Venemaal.
Eestis on seda operetti ette kandnud kuus teatrit 12 lavastuses: Estonia 1925, 1935, 1959 ja 1990, Vanemuine 1930 ja 1955, Endla 1929, 1937 ja 1945, Narva teater 1934, Kannel 1934 ja Kuressaare teater 1937.
Faabula
Tegevus toimub 20. sajandi alguses Ungaris. Krahv Tassilo on pidanud maha müüma kogu varanduse, et tasuda isa võlgu. Et teenida elatist ja pakkuda lahedat elu oma Budapesti pansionaadis elavale õele Lisale, võtab ta endale ülevaataja koha Ungari krahvinna Mariza mõisas. Kuid ta varjab oma tegelikku päritolu. Tassilo sõber Karl Stephan teatabki, et varandus on müüdud ja võlad tasutud. Tassilo otsustab esialgu sellest Lisale mitte rääkida, et teda mitte isa varanduse kadumise pärast kurvastada.
Tassilo kohtub õega ja seletab talle asjade tegelikku seisu. Lisa lubab varjata oma sugulussidemeid Tassiloga. Mariza räägib oma sõbranna Ilkale, et tegelikult pole tal mingit peigmeest, vaid ta kasutab Zsupánit tollega kokkuleppel, et hoida tema raha jahtivaid pealetükkivaid noormehi eemal. Parun Zsupán oli nõus olema Mariza fiktiivseks peigmeheks.
Zsupán aga sarnaneb väga Johann Straussi opereti "Mustlasparun" tegelasega. Ootamatult teatatakse, et parun Zsupán palub end vastu võtta. Ta on tuntud seakasvataja, kellel on 20 000 põrsast ja nüüd loodab ta nende arvu Mariza majapidamise arvel suurendada. Ta palub Mariza kätt. Lisa armub aga Zsupánisse, kes pole ka neiu vastu ükskõikne. Kuna Zsupán näeb Lisat sageli Tassiloga kohtumas, muutub ta armukadedaks, sest ta ei tea, et Lisa on Tassilo õde.
Samamoodi armukadetseb ka Mariza. Mariza leiab Tassilo kirja sõbrale, kus ta pihib oma keerulisest majanduslikust olukorrast. See vihastab Marizat, kes on nüüd veendunud, et mees otsib temaga suhteid tõesti vaid raha pärast. Zsupán on aga väga rahul Lisaga. Pealegi on tema isa testamendis öeldud, et ta peab abielluma vaese tüdrukuga. Kuna Lisa on vaene, siis on kõik korras ja mõlemad õnnelikud.
Kirjusüsik
Kirjusüsik (Diaperis boleti) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Krahvinna Mariza
Faabula
Saabub Tassilo tädi vürstinna Božena Guddenstein, kes teatab, et ta on ostnud perekonna varanduse tagasi. Mariza leebub ning tema armastus Tassilo vastu võib taas täie jõuga õitsele puhkeda. Mariza vabastab Tassilo ülevaataja ametist ning läheb talle mehele.
Kirjusüsik
Putukat on ka Eestis.
Despacito
Despacito (Ameerika hispaania [despa'sito], 'aeglaselt') on Puerto Rico laulja Luis Fonsi ning räppari Daddy Yankee laul. Laul avaldati 12. jaanuaril 2017.
2017. aasta aprillis avaldas laulust remiksi Justin Bieber.
Ardo Arusaar
Ardo Arusaar (sündinud 24. juunil 1988) on Eesti maadleja.
Saavutused
Kuuekordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (2010, 2011. aastal absoluutkaalus ja 2010, 2012. aastal kehakaalus 96 kg. 2014 ja 2015. aastal kehakaalus 98 kg).
2007. aasta Eesti meistrivõistlused – 2. koht;
2009. aasta Eesti meistrivõistlused – 2. koht
Saavutas 2012. aasta Londoni olümpiamängude valikturniiril Sofias Kreeka-Rooma maadluses kehakaalus 96 kg teise koha ja tagas sellega Eestile pääsme olümpiamängudele poolraskekaalus.
2012. aasta Londoni olümpiamängudel saavutas Arusaar Kreeka-Rooma maadluses poolraskekaalus 8. koha. Arusaar võitis esimeses matšis Venezuela maadleja Caraballo Cabrera vastu 2-0. Teises matšis oli tema vastaseks 2011. aasta Euroopa meister ja 2010. aasta MM-il hõbemedali võitnud Valgevene maadleja Timofei Dzejnitšenko kellele Arusaar kaotas 1–2.
Maailmameistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
2007. aasta – Peking kehakaalus 84 kg – 16. koht (osavõtjaid 31) (juuniorid);
2008. aasta – İstanbul kehakaalus 84 kg – 18. koht (osavõtjaid 30) (juuniorid);
2009 Hering kehakaalus 84 kg – 16. koht (osavõtjaid 33);
2011 İstanbul kehakaalus 96 kg – 29. koht (osavõtjaid 43);
Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
2004. aasta – Albena kehakaalus 63 kg – 11. koht (osavõtjaid 23) (kadetid);
2007. aasta – Belgrad kehakaalus 84 kg – 5. koht (osavõtjaid 25) (juuniorid);
2008. aasta – Košice kehakaalus 84 kg – 3. koht (osavõtjaid 24) (juuniorid);
2011 Dortmund kehakaalus 96 kg – 12. koht (osavõtjaid 24);
2014 Vantaa kehakaalus 98 kg – 20. koht (osavõtjaid 25)
OM valikturniir
2008 Rome-Ostia – 28. koht (osavõtjaid 35);
2012 Sofia – 2. koht (osavõtjaid 18);
Rahvusvahelised turniirid
Põhjamaade meistrivõistlused
2005. aasta – 3. koht (kadett)
2006. aasta – 3. koht (juunor)
2007. aasta – 1. koht (juunor)
2009. aasta – 4. koht;
2011. aasta – 2. koht.
Golden Grand Prix
2011. aasta – 13. koht (96 kg);
Iisaku seltsimaja
Iisaku Rahvamaja on Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Iisaku alevikus aadressil Tartu mnt 22 asuv seltsimaja. Mändidega kaunistatud mäenõlval olev maja on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.
Ardo Arusaar
Rahvusvahelised turniirid
2012. aasta – 15. koht (96 kg).
Iisaku seltsimaja
Ühekorruseline viilkatusega puust hoone ehitati sealsetele seltsidele ühiselt ja Iisaku Muusika ja Kirjanduse Seltsi nime peale. Seltsimaja saadi valmis 31.oktoober 1910, mille sisseõnnistamiseks korraldati suur peoõhtu koos söögi ja tantsuga. Etendati Georg Engeli draamat "Sadamas". Seltsi protokollide järgi müüdi eeskavale 368 ja tantsule 75 piletit, mis tolleaegse Iisaku kohta oli suur arv.
Ardo Arusaar
Rahvusvahelised turniirid
Grand Prix of Germany
Iisaku seltsimaja
Maja ehitas Abel Maasik ja maja läks maksma ligi 2857 rubla.
Ardo Arusaar
Rahvusvahelised turniirid
2008. aasta – 5. koht;
2012. aasta – 3. koht;
2014. aasta – 5. koht.
2008. aasta – 1. koht;
2011. aasta – 1. koht;
2013. aasta – 6. koht.
Vantaa Painicup
2010. aasta – 1. koht.
2013. aasta – 1. koht.
2010. aasta – 1. koht
Wladyslaw Pytlasinski Cup
2009. aasta – 5. koht;
PostGIS
PostGIS on avatud lähtekoodiga tarkvara, mis järgib ISO ja OGC standardit Simple Features. PostGIS lisab geograafiliste objektide haldamise vabavaralisele PostgreSQL andmebaasihaldurile. PostGIS on saadaval erinevatele platvormidele.
Enne PostGISi – 2000
PostgresSQL sisaldab geomeetrilisi andmetüüpe, mis on limiteeritud võimalustega geoinfosüsteemide andmetele ja nende analüüsimiseks. Geomeetria andmetüüp on loodud akadeemilisteks uuringuteks ja sobib paremini arvutigraafika kui GISi jaoks. Refractions osutas aastatel 2000 ja 2001 andmehaldusteenust Briti Columbia omavalitsusele. Enamus tööst tehti andmete salvestamise abil failidesse, aga ruumilise analüüsi jaoks oli selline meetod keeruline. Kohandatud andmebaasiga on palju lihtsam hallata ruumilisi andmeid. OpenGIS dokument annab ruumiandmete sisestamiseks andmebaasi kaks võimalust: kohandada geomeetria relatsioonilisse mudelisse või luua andmetüüp "geomeetria". Valiti lihtsam moodus – geomeetriliste andmete tükeldamine ja kohandamine olemasolevatesse andmetüüpidesse. Selline meetod muutis süsteemi väga aeglaseks. 2001. aastal otsustati koostada andmetüüp "geomeetria".
Ardo Arusaar
Rahvusvahelised turniirid
2011. aasta – 32. koht.
Dan Kolovi ja Nikola Petrovi nimeline turniir
2014. aasta – 3. koht
Ivan Poddubnõi mälestusvõistlused
PostGIS
Funktsioonid
PostGIS kasutab kõige väiksemat geomeetria ja indeksite esituse struktuuri, et maksimeerida jõudlust. Väiksemad andmepaketid kiirendavad andmeedastust ja võimaldavad hoida rohkem infot vahemälus, kus see on lähemale protsessorile, et parandada kiirust. Ruumiliste andmete salvestamine andmebaasi lubab lihtsat ligipääsu andmetele kõikides programmides, mis oskavad suhelda SQLis. PostGIS realukustus võimaldab mitmel protsessil kirjutada ruumiandmete tabelisse ilma tervikut teadmata ja garanteerides andmete terviklikkuse. PostGIS sisaldab täiskomplekti geomeetriliste päringute operatsioone. Lisaks on päringud kiirendatud R-puu indeksi abil, mis on täielikult PostgreSQLi päringute planeerimisse sisse ehitatud. GISi analüüsi saab läbi viia kasutades ruumilisi ühendusi, puhvrit, ristumisi, hulknurkade ja joonte koostamist ning veel teisi funktsioone. PostGIS toetab andmete importi OGC vahenditega MapInfo tab, dgn, dxf, GML ja teistest failivormingutest ning samuti saab eksportida andmeid paljudesse vormingutesse. PostGIS sisaldab selliseid geomeetria tüüpe nagu punkt, joon, hulknurgad, punktid, jooned, hulknurgad ja geomeetriliste objektide kogumit. Samuti sisaldab PostGis ruumiliste andmete tehteid mõõtmete jaoks nagu pindala, vahemaa, pikkus ja perimeeter. Lisaks veel georuumilised tehted nagu ühend, vahe, sümmeetriline vahe, puhver.
Ardo Arusaar
Rahvusvahelised turniirid
2012. aasta – 3. koht.
PostGIS
Kasutajad
PostGISi andmebaasi kasutada oskavat tarkvara on rohkesti, nende seas:
Ardo Arusaar
Rahvusvahelised turniirid
Kristjan Palusalu mälestusvõistlused
2007. aasta – 2. koht;
2008. aasta – 15. koht;
2010. aasta – 1. koht;
Georg Lurichi mälestusvõistlused
2006. aasta – 3. koht;
2007. aasta – 3. koht;
2009. aasta – 1. koht;
2011. aasta – 1. koht.
Looduskapitalism
"Looduskapitalism: uue tööstusrevolutsiooni algus" (originaalpealkiri "Natural Capitalism: Creating the Next Industrial Revolution") on 1999. aastal ilmunud Paul Hawkeni, Amory Lovinsi and Hunter Lovinsi raamat.
Raamatut on tõlgitud rohkem kui 12 keelde. Eesti keelde tõlkis raamatu Marek Dreving ja selle avaldas 2003. aastal kirjastus Tänapäev.
Raamat on peaasjalikult kriitika traditsioonilisele, 1750ndail tekkinud industriaalkapitalismile.
Raamatus kirjeldatakse globaalset majandust loodusressurssidest ja ökosüsteemsetest teenustest sõltuvana. Autorite järgi ei hakka inimühiskonna arengut piirama mitte näiteks nafta- ega vasevarud, vaid elu ise.
Biorafineerimistehas
Biorafineerimistehas on tehas, mis hõlmab biomassi muundamisprotsesse ja seadmeid biomassist kütuste, soojus- ja elektrienergia ning suure lisandväärtusega toodete nagu kemikaalid, tselluloos ja selle derivaadid ning paberi tootmiseks. Biorafineerimine on jätkusuutlik protsess, mis eraldab ja väärtustab biomassi keemilisi komponente ja vähendab kasvuhoonegaaside emissiooni.
Biorafineerimine on kompleksne lahendus tootmaks biomassist erinevate ja omavahel integreeritud tehnoloogiliste lahenduste abil kütuseid, energiat ja kemikaale.
Maritza Arribas Robaina
pisi| Maritza Arribas Robaina (2008)
Maritza Arribas Robaina (sündinud 2. juulil 1971 Santiago de Cubas) on Kuuba maletaja, naiste suurmeister (1999).
Lisandra Teresa Ordaz Valdés
Lisandra Teresa Ordaz Valdés (sündinud 25. novembril 1988 Pinar del Ríos) on Kuuba maletaja, naiste suurmeister (2011).
Maritza Arribas Robaina
Arribas Robaina on 11-kordne Kuuba naiste malemeister (1992, 1997, 2001–2004, 2007–2009, 2013, 2015).
Ta on mänginud kuuel naiste maailmameistrivõistluste turniiril (64 osavõtjat, nokautsüsteem). 2001., 2004. ja 2008. aastal ta avaringist edasi ei saanud: kaotas 2001. aastal Zhaoqin Pengile, 2004.aastal Irina Krushile ja 2008. aastal Hoang Thanh Trangile.
2000., 2006. ja 2012. aastal pääses Arribas Robaina MM-i turniiril 32 parema hulka. 2000. aastal New Delhis sai ta turniiritabelis 58. asetuse. Ta võitis avaringis Anna Zatonskihhi, kuid teises ringist edasi ei pääsenud. 2006. aastal Jekaterinburgis võitis ta avaringis hiljutise naiste maailmameistri Zhu Cheni, kuid teises ringis kaotas Nino Hurtsidzele. 2012. aastal Hantõ-Mansiiskis võitis ta avaringis Bela Hotenašvili, kuid teises ringis kaotas Marija Muzõtšukile.
Arribas Robaina on mänginud Kuuba naiskonna koosseisus 12 naiste maleolümpial (1988, 1990, 1994–2002, 2006–2014).
Ta tegutseb ka maletreeneri ja malekohtunikuna. Ta sai FIDE-lt 2010. aastal FIDE treeneri ja 2017. aastal FIDE arbiitri nimetuse.
Lisandra Teresa Ordaz Valdés
Ordaz Valdés sai FIDE-lt 2004. aastal naiste rahvusvahelise meistri, 2011. aastal naiste suurmeistri ja 2018. aastal rahvusvahelise meistri nimetuse.
Ta on mänginud Kuuba naiskonna koosseisus neljal naiste maleolümpial (2008–2014).
Ordaz Valdés tegutseb ka maletreenerina. Ta sai 2014. aastal FIDE-lt FIDE treeneri nimetuse.
Biorafineerimistehas
Biokemikaalid
Biokemikaalide tootmisel on olulisel kohal metanool, etanool ja butanool. Metanooli võib saada lähtudes biomassi gaasistamise tehnoloogiast ja teda kasutatakse peamiselt formaldehüüdi saamiseks, aga ka paljudel muudel eesmärkidel, kaasa arvatud mootorikütuses. Etanooli saamiseks on eelistatum ensümaatilise hüdrolüüsi ja fermenteerimise tehnoloogia. Nii metanoolist kui ka etanoolist võib saada olefiine plastitööstuses polüetüleeni ja polüpropüleeni valmistamiseks. Etanool sobib ka butanooli valmistamiseks.
Tselluloositehas
Tselluloositehas biorafineerimistehasena (puidurafineerimistehasena) võib toota tehnilist sulfaattselluloosi paberitööstusele või eelhüdrolüüsi tehnoloogia kasutamisel kõrge puhtusastmega tselluloosi, mis sobib keemiliseks töötlemiseks tselluloosi derivaatideks. Nendest olulisemad on ksantogenaattselluloos viskooskiu valmistamiseks, atsetüültselluloos atsetaatkiu, elektriisolatsioonmaterjalide ja plasttoodete valmistamiseks, nitrotselluloos lõhkeainete, lakkide, värvainete ja liimide valmistamiseks ning nanotselluloos kasutusvõimalustega väga paljudes valdkondades alates paberist ja komposiitidest ning lõpetades meditsiini, farmaatsia ja kosmeetikaga. Sulfaattselluloosi tootmise tavalisteks kõrvalsaadusteks on puiduvaigu komponentidest saadav tallõli (kasutus emulgaatorina, liimide komponendina, kampoli valmistamiseks jne) ja tärpentin. Sulfaatkeedu mustast leelisest võib eraldada ligniini, mille keemiline töötlemine võimaldab saada süsinikkiudu, mootorikütust, liimvaiku ja kemikaale. Eelhüdrolüüsi tehnoloogia puhul on võimalik ka hüdrolüsaadi sisalduvatest hemitsellulooside laguproduktidest saada etanooli, butanooli ja piimhapet. Butanooli saab kasutada paljude tööstuslike kemikaalide valmistamiseks, piimhappest saab biolagunevat polümeeri ning kasutusvõimalused on ka farmaatsias, kosmeetikas ja toidutehnoloogias.
Energia tootmine
Energia tootmine biorafineerimistehases võib toimuda süngaasi baasil. Kui aga biorafineerimistehases toodetakse tselluloosi, siis saadakse musta leelise põletamisel soojus- ja elektrienergiat sellises koguses, mis ületab tunduvalt tehase sisemised vajadused ja ülejäägi võib müüa väljapoole.
Marginal Tietê
pisi| Marginal Tietê (ka Via Professor Simão Faiguenboim) on kiirtee Brasiilias. See läbib São Paulot. Kiirtee on saanud nime Tietê jõe järgi, mille ääres see asub.
See avati aastal 1957 ja laiendati 2010. aastal.
Teelõigu pikkus on 24,5 km. See on riikliku kiirtee SP-15 osa.
Robbie van Leeuwen
Robbie van Leeuwen (sündinud 29. oktoobril 1944 Haagis) on Hollandi muusik, kelle põhiinstrumentideks on kitarr, sitar ja mandoliin, samuti on ta laulukirjutaja ja taustalaulja.
Ta on olnud Hollandi ansamblite The Motions, Shocking Blue ja Galaxy-Lin põhiliseks laulude autoriks. Tema Shocking Blue'le kirjutatud lugudest tuntuimad on "Venus" (1969), mis on juhtinud edetabelit Billboard Hot 100 nii 1970. ja ka 1986. aastal tüdrukuteansambli "Bananarama" esitatuna, "Love Buzz" (1969), millest sai "Nirvana" debüütsingel 1988. aastal, ning "Daemon Lover" (1970).
1960. aastatel mängis ta ansamblites The Atmospheres ja The Ricochets. Seejärel tegutses ta Nederbieti viljelenud ning The Rolling Stonesist ja The Pretty Thingsist mõjutusi saanud ansambli The Motions kitarristina. Pärast tüli The Motionsi solisti Rudy Bennettiga asutas ta 1967. aastal ansambli Six Young Riders. Ansambel andis välja singli "Let the Circle Be Unbroken" ja lagunes veel selsamal aastal. Seejärel otsustas ta moodustada ansambli Shocking Blue, mis oli Hollandi ekvivalent Jefferson Airplane'ile, ühendades raske roki ja võimsa ja atraktiivse naisvokaali. Bändi lugudest tuntumad on veel "Mighty Joe", "Never Marry a Railroad Man", "Hello Darkness", "Shocking You", "Inkpot", "Long Lonesome Road" ja "Blossom Lady".
1973. aastal lahkus ta ootamatult ansamblist ja alustas soolokarjääri. 1970. aastate keskel liitus ta folk-džässiansambliga Galaxy-Lin. Robbie produtseeris ka endise Shocking Blue lauljatari Mariska Veresi singlid "Too Young" ja "Lovin' You". 1979. aastal tegi van Leeuwen edutu katse Shocking Blued uuesti kokku tuua, samuti on üritas ta seda veel 1984. ja 1994. aastal.
Renda vald
pisi|Abava jõgi Renda vallas Renda vald (läti keeles Rendas pagasts) on vald Lätis Kuldīga piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Kabile ja Rumba vallaga, samuti Ventspilsi piirkonna Usma vallaga ja Talsi piirkonna Abava ning Ģibuļi vallaga.
Eesti-Vene Kaubanduskoda
Eesti-Vene Kaubanduskoda 1923. aastal loodud organisatsioon, mis korraldas Eesti ja Nõukogude Liidu kaubandussuhteid.
Renda vald
Valla pindala on 263 km². 2016. aasta seisuga elas seal 993 inimest. Valla keskus on Renda küla. Vallavanemaks on Kristīne Kuzmina.
Ajalugu
Vald moodustati üheksa mõisavalla liitmisel. Selle algne saksakeelne nimekuju oli Rönnen. Aastal 1935 oli valla pindala 226,6 km² ja seal oli 2437 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Renda ja Tīreļi külanõukogud, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Renda külanõukoguga likvideeritav Tīreļi külanõukogu, aastal 1958 aga Abava külanõukogu kolhoosi «Abava» maad. Aastal 1975 korrigeeriti Abava, Renda ning Ģibuļi külanõukogude piire, kaks aastat hiljem aga korrigeeriti Rumba ja Renda külanõukogude vahelist piiri. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub Renda vald Kuldīga piirkonda.
Loodus
Suuremad jõed on Riežupe jõgi ja Abava jõgi. Valla loodepiiriks on Usma järv, mis jääb aga täielikult Usma valda. Vallas asuvad Sluja järv (53,7 ha), Segliņi järv (29 ha), Gulbis (24,6 ha), Dzilonis (16,4 ha), Mežmuiža järv (12,2 ha), Sviriņezers (10,5 ha), Mordaiķezers (6,8 ha) ja Linmārks (2 ha). Soodest on suuremad Ozoli soo (681 ha) ja Graudupe raba (222 ha); samuti valda jääva Kuradiraba (Velna purvs) turbakihi paksus (12,5 m) on üks suuremaid Lätis. Vald asub Kursi madalikul, selle kõrgeim koht asub valla kirdeosas (71,7 m).
Looduskaitse all on Jāši pärn, Brasliņi tamm, Vilmaņi tamm, Lielrenda vaher, Tālejase künnapuu, Tālejase tamm, Tālejase vaher, Tālejase pärn, Strēļi tamm, Strēļi saar, Īvande kärestik ja Pērkoņi pärn. Lisaks jääb valla aladele arvukalt nimetuid põlispuid. Valda läbib Abava ürgoru maastikukaitseala.
Muinsusmälestised
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Mežmuiža ait, Renda linnamägi, hiiepaik Māra kambri koobas, Avotiņi muinaskalmed ja Lielrenda Kuradilaeva muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on Renda luteri kirik, selle kirikaed ja väravad, Usma luteri kirik, Slujase muinaskalmed, Zviedri muinaskalmed, Goskalnsi muinasasula, Mordaiķi linnamägi ja Krojase muinaskalmed.
Asustus
Aastal 2011 elas vallas 890 lätlast, 28 venelast, 12 valgevenelast, 12 ukrainlast, 3 poolakat ja 20 leedulast.
Valla külad on:
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Yuleisy Hernandez Moya
Yuleisy Hernandez Moya (sündinud 1992) on Kuuba maletaja, naiste suurmeister (2017).
Viljandi kreis
Viljandi kreis (saksa keeles Der Fellinsche Kreis, vene keeles Феллинский уезд) oli Riia asehaldurkonna ja Liivimaa kubermangu haldusüksus Lõuna-Eestis Viljandimaal aastatel 1783–1796 ja 1888–1917.
Yuleisy Hernandez Moya
Hernandez Moya sai FIDE-lt 2007. aastal naiste FIDE meistri, 2012. aastal naiste rahvusvahelise meistri ja 2017. aastal naiste suurmeistri nimetuse.
Viljandi kreis
Kreis ehk maakond piirnes põhjas Tallinna asehaldurkonna / Eestimaa kubermangu Tallinna kreisi ja Rakvere kreisiga, idas Riia asehaldurkonna/Liivimaa kubermang Tartu kreisi ja läänes Pärnu kreisiga.
Yuleisy Hernandez Moya
Ta tegutseb ka maletreenerina. FIDE andis talle 2012. aastal rahvusliku instruktori nimetuse.
Viljandi kreis
Asehalduskorra ajal 1783–1796 moodustati Pärnu kreisi kirdepoolsetest kihelkondadest Viljandi kreis ja Pärnu kreisist eraldati mitu kihelkonda. 1797. aastal asehalduskorra likvideerimisel kujunes Pärnu-Viljandi kaksikmaakond, mille alad olid jaotatud kaheks sillakohtu piirkonnaks. Viljandi kreis eraldati taas 1888. aastal.
Territoorium
Viljandi kreisilinn oli Viljandi, 19. sajandi keskel kuulus kreisi kaheksa kihelkonda:
1911. aastal eraldati Viljandi kihelkonnast Kõpu kihelkond (Kirchspiel Fellin-Köppo).
Sillakohtupiirkonnad
Viljandi ja Pärnu kreisi kihelkonnad olid jaotatud sillakohtupiirkondadeks (Fellinsches Ordnungsgericht, Pernauer Ordnungsgericht):
Herbert Norkus
Herbert Norkus (26. juuli 1916 Berliin – 24. jaanuar 1932 Berliin) oli Saksamaal Hitlerjugendi liikmena tuntuks saanud märter.
Elukäik
Herbert Norkus sündis Berliinis Tiergartenis töölisperekonnas. Tema isa oli Esimese maailmasõja veteran. Ema suri aasta enne Herberti surma haigusse. Gümnaasiumis oli Norkus tavaline õpilane. Arvatavalt tegeles klaverimängu ja joonistamisega.
Norkus ühines Hitlerjugendi merendusallüksusega Berliinis. Muuhulgas kuulus ta hilisema Hitlerjugendi juhi Artur Axmanni noortesalka. Hüüdnimeks oli Quex, mis tulenes sõnast quecksilber ehk elavhõbe, sest ta täitis kiirelt käske.
1932. a 23./24. jaanuari öösel valmistas Norkus Moabiti linnaosas koos kaaslastega ette natsionaalsotsialistide demonstratsiooni ja tegeles lendlehtedega. Samal ajal ründasid neid noored kommunistid, kes said Norkuse kätte ja vigastasid teda raskelt noalöökidega. Ohvril, kes oli jäänud üksi, ei õnnestunud öösel abi saada. Norkus viidi hommikul vereloigust leituna haiglasse, kuid teda ei suudetud enam päästa.
Norkus maeti tseremooniaga 29. jaanuaril Berliini Plötzensee kalmistule. Politsei andmetel oli matustel 5000 osalejat.
Tapjatel õnnestus põgeneda Nõukogude Venemaale, kuid kohut peeti siiski tapjatele lähemal seisnud isikute üle.
Propaganda
Natsionaalsotsialistid kasutasid Herbert Norkuse surma osavalt ära oma propagandaeesmärkidel, tehes temast kiirelt üleriikliku märtri ja kangelase sarnaselt Horst Wesseliga.
Herbert Norkuse nimi anti ka 1939. aastal vette lastud saksa õppe-purjelaevale, mis jäi aga sõja käigus lõpuni valmis ehitamata.
Süsinikskelett
Süsinikskelett näitab orgaanilise ühendi molekuli struktuuri, see on aatomite paigutust molekulis. Mõistet „süsinikskelett” kasutatakse kahes tähenduses:
Peetsu Kaanjärv
Peetsu Kaanjärv (ka Kaanjärv, Peetsu järv) on järv Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Kõnnu külas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 343 m.
Atšagua keel
Atšagua keel on Colombias räägitav keel, mis kuulub aravaki keelkonda. Seda räägitakse Meta jõe äärsetel aladel.
Kõnelejate arv
Atšagua keelt räägib hinnanguliselt umbes 250 inimest.
Fonoloogia
Atšagua keeles on 5 lühikest ja 5 pikka vokaalfoneemi ning 19 konsonantfoneemi.
Süntaks
Põhisõnajärg lauses on SVO, näiteks:
Töönarkomaan
Töönarkomaan on isik, kellele töötamine on sundkäitumine. Tavaliselt mõeldakse töönarkomaani all inimest, kes naudib oma tööd, aga see võib ka tähendada, et ta on lihtsalt sunnitud seda tegema. Meditsiinis ei ole töönarkomaaniale kui seisundile definitsiooni, kuigi mõned stressi vormid ja obsessiiv-kompulsiivsed isiksusehäired võivad olla töötamisega seotud.
Töönarkomaani tegutsemises on erinevaid käitumismustreid, mis omavad eraldi tähendusi. Näiteks öeldakse töönarkomaan inimese kohta, kes on oma karjäärile pühendunud positiivses mõttes, kuid tavaliselt on töönarkomaania siiski negatiivne käitumismuster ja inimesed arvavad, et sellega seondub liigne tööle kulutatud aeg, sisemine sund kõvasti tööd teha ja pereelu ja muude sotsiaalsete suhete hooletussejätmist.
Kaitseliidu keskjuhatus
Kaitseliidu keskjuhatus on Kaitseliidu täitevorgan, kes liidu keskkogu koosolekute vaheajal korraldab liidu mitmesuguseid tegevusi.
Töönarkomaan
Kliiniline psühholoog Bryan E. Robinson tõi esile kaks töönarkomaania hindamise põhilist telge: töö alustamine ja töö lõpuleviimine. Ta seondab käitumist prokrastinatsiooniga nii nende puhul, kes ei suuda uut tööd alustada ega vana lõpetada, kui nendega, kel on tähelepanuvajadus ja nad küll suudavad väga hästi uusi tegevusi alustada, aga lõpetada ei suuda. Lisaks jaotab ta veel töönarkomaane "Buliimik" ja "Järelejätmatu" kes mõlemad suudavad väga hästi projekte lõpule viia.
Kaitseliidu keskjuhatus
Keskjuhatuse ülesannete seas on: liidu eelarve koostamine ja selle esitamine keskkogule, keskkogu ja liidu vanematekogu koosolekute töö korraldamine, Kaitseliidu ettevõtete valitsemine.
Töönarkomaan
Töönarkomaaniat peetakse Jaapanis tõsiseks sotsiaalseks probleemiks, mis viib varase surmani, tihti töökohal ja mille jaapanikeelne nimi on karōshi. Ületöötamist peeti 2000. aastal insulti surnud Jaapani peaministri Keizō Obuchi surma põhjuseks. Surm ületöötamise tagajärjel ei ole vaid Jaapani nähtus – 2013. aastal suri Bank of America Londoni büroos inimene pärast 72 tundi järjest töötamist.