cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Genfi protokoll
Lämmatavate, mürk- või muude gaaside ja bakterioloogiliste relvade sõja ajal kasutamise keelustamise protokoll ehk Genfi protokoll on rahvusvaheline leping, millega keelustatakse keemiliste ja bioloogiliste relvade kasutamine rahvusvahelistes relvastatud konfliktides.
Stropkov
Geograafiline asend
Stropkov asub Madal-Beskiidide nõlvadel, Poola piirist 19 km kaugusel, Prešovist ligikaudu 37 km kirdes.
Genfi protokoll
Genfi protokoll on täienduseks 1899. ja 1907. aasta Haagi konventsioonidele.
Leping allkirjastati Genfis 17. juunil 1925 ja seda tegid 38 riiki, nende seas kõik Baltimaad ja Põhjamaad.
Stropkov
Rahvastik
Slovakkia 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oli Stropkovi elanikest slovakke 84,84%, mustlasi 2,68%, russiine 2,21%, ukrainlasi 0,36% ja tšehhe 0,2%. Rahvus oli teadmata 9,11%-l elanikest.
Genfi protokoll
Leping jõustus 8. veebruaril 1928. Selleks ajaks oli lepingu ratifitseerinud kolm riiki: Prantsusmaa 10. mail 1926, Libeeria 17. juunil 1927 ja Venezuela 8. veebruaril 1928.
Eesti oli Genfi protokolli üks esialgsetest allkirjastajatest 17. juunil 1925. Ent Eesti ratifitseeris protokolli alles 28. augustil 1931. Sedagi tegi ta reservatsiooniga: Eesti pidas lepingut kehtivaks ainult nende riikide suhtes, kes on samuti Genfi protokolli ratifitseerinud või vähemalt alla kirjutanud. Võrdluseks: Soome ratifitseeris Genfi protokolli 26. juunil 1929, Läti 3. juunil 1931 ja Leedu 15. juunil 1933, kõik ilma reservatsioonideta. Nõukogude Liit ratifitseeris Genfi protokolli viienda riigina maailmas 5. aprillil 1928, ent samasuguse erandiga kui Eesti.
Eesti loobus reservatsioonist 1999, lubades seega mitte kellegi vastu keemilisi ega bioloogilisi relvi kasutada. Nõukogude Liidu õigusjärglane Venemaa võttis samasuguse otsuse vastu 2001.
Surnud 19. mail
Siin loetletakse 19. mail surnud tuntud isikuid.
Rakendusökoloogia
Rakendusökoloogia on ökoloogia valdkond, mis tegeleb ökosüsteemide majandamise ja ökotehnoloogia valdkonna teaduslike probleemidega.
Rakendusökoloogia harud on näiteks
Mustvalge pilvik
Mustvalge pilvik (Russula albonigra) on pilvikuliste sugukonda pilviku perekonda kuuluv seen.
Kübar on noorelt lubivalge, hiljem määrdunudvalkjas, pruun ja lõpuks must; 6–12 cm lai.
Mustvalge pilvik on kupatatult söödav.
Eestis kasvab ta väga harva sega- ja lehtmetsades septembris.
Veljo Kalep
Veljo Kalep (12. detsember 1934 Pumbioja, Vändra kihelkond, Pärnumaa – 26. november 2012 Toronto) oli eesti insener ja sportlane.
Ta lõpetas 1953. aastal Pärnu 1. Keskkooli ja õppis aastatel 1953–1956 Tartu Riiklikus Ülikoolis. 1966. aastal lõpetas ta tööstus- ja tsiviilehituse erialal TPI ning 1990. aastal sildade projekteerimise täiendusõppe Toronto Ülikoolis.
Aastast 1960 oli ta Pärnu ehitusettevõtetes insener.
Ta taotles sotsiaaldemokraatliku partei loomist (saates sellekohase kirja Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumile 1975. aastal) ja kritiseeris üheparteisüsteemi.
Veljo Kalep arreteeriti 1980. aastal ning oli vangilaagris kuni aastani 1984.
1987. aastal emigreerus ta koos perega Kanadasse ning asus Ontario provintsis ametisse insenerina.
Kalep oli aktiivne kirjasaatja ja avaldas kommentaare mitmetes Eesti ajalehtedes. Samuti on tuntud tema sõudealased kirjutised kunagises sõudespordi häälekandjas Eesti Sõudja.
Sportlase ja sporditegelasena
Ta hakkas sõudma 1950. aastal Mihkel Leppiku juhendamisel.
Viktoria Georgieva
Viktoria Georgieva (bulgaaria keeles Виктория Георгиева; sündinud 21. septembril 1997 Varnas), rohkem tuntud mononüümi VICTORIA all, on Bulgaaria laulja ja laulukirjutaja. Aastal 2015 saavutas ta Bulgaaria "X Factori" neljandal hooajal kuuenda koha. Ta pidi esindama 2020. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Bulgaariat lauluga "Tears Getting Sober", kuid konkurss jäi koroonapandeemia tõttu ära. 21. märtsil 2020 teatas BNT, et Georgieva esindab oma riiki ka 2021. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel. 11. märtsil 2021 avaldati ta laul "Growing Up Is Getting Old".
Karjäär
Georgieva hakkas laulma 11-aastaselt. Seejärel õppis laulustuudios Angel Voices, kus ta õpetaja oli Atanaska Lipcheva. Georgieva proovis kolm korda saada Bulgaaria "X Factorisse", kuid ta ei pääsenud sinna, peamiselt vanuse tõttu. Septembris 2015 pääses Georgieva lõpuks otsesaadetesse ja osales seega Bulgaaria "X Factori" neljanda hooaja saadetes. Ta püsis saates üheksa nädalat, kuni ta võistlusest välja kukkus, saavutades kuuenda koha.
Kuigi laulja "X-Factoril" esikohta ei saavutanud, sai ta pakkumise liituda plaadifirma Virgina Recordsiga, kuid ta keeldus. See-eest sõlmis ta lepingu Monte Musicuga ning avaldas selle kaudu oma esimese singli "Nishto Sluchayno" koos VenZy ja Niki Bakaloviga, avaldades ka muusikavideo, mille režissöör oli Bashmotion. Plaadifirma Monte Musicu kaudu ilmus veel kaks tema singlit: "Nezavarshen Roman" aastal 2016 ja "Chast Ot Men" aastal 2017. 2017. aasta lõpupoole lõpetas Georgieva selle plaadifirmaga koostöö.
Aastal 2018 veetis Georgieva kümme päeva Los Angeleses, kus ta kirjutas oma esimese ingliskeelse laulu "I Wanna Know" ja filmis ka muusikavideo, mille režissöör oli Dimitry Stefanov ja produtsent oli Velina Ilieva. Laul avaldati 2019. aasta juunis.
25. novembril 2019 anti teada, et Georgieva esindab Bulgaariat 2020. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Tears Getting Sober". Laul räägib inimeste seesmistest valudest ja raskustest, teemast, mis on Georgievale väga lähedane. Eurovisiooni lauluvõistlus jäeti koroonapandeemia tõttu ära, kuid lauljatar valiti riiki esindama 2021. aasta konkursil.
2020. aasta juunis avaldas Georgieva singli "Alright"; laul kannab sõnumit lootusest ja uuest algusest. Augustis osales ta koos oma meeskonnaga kümme päeva laulukirjutamislaagris, mis toimus Bulgaaria mereäärsetes linnades Burgases ja Primorskos. Seal kirjutati mitu sobilikku laulu 2021. aasta konkursi jaoks. Novembris ilmus laulja kolmas singel "Ugly Cry".
2021. aasta jaanuaris avaldas Georgieva, et tema esimene EP "A Little Dramatic" tuleb välja veebruaris. EP sisaldab viit võimalikku laulu, mis võivad Bulgaariat 2021. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindada. EP ei sisalda eelmist singlit "Ugly Cry", kuid ka see laul võis Bulgaariat esindada. EP esisingel "Imaginary Friend" avaldati 14. veebruaril. 11. märtsil avaldati YouTube'is varem salvestatud kontsert, kus teatati, et Georgieva esindab Bulgaariat lauluga "Growing Up Is Getting Old"
Püssirohuait
Püssirohuait on endisaegne hoone (ait), kus hoiti püssirohtu. Püssirohu hoidmiseks võidi kasutada ka mõne hoone keldrit (püssirohukelder) või spetsiaalset torni (püssirohutorn).
Eesti alal olid püssirohuaidad näiteks Tallinnas (Tallinna püssirohuait), Narvas, Pärnus.
Mõrsjaitk
Mõrsjaitk (ka itkulaul) oli setude pulma komme, mis seisnes mõrsja laulmises.
Mõrsja koos nelja podruskaga laulis oma sugulaste juures neid pulma kutsudes ja ka naabritele pulmapäeva hommikul pulma kutset andes. Kõik kutsutavad annetasid mõrsjale, mehed raha, naised riideesemeid. Kui vakarahvas oli pulmapäeval kohal, laulis mõrsja kõik need sugulased ja külalised läbi, kes veel itkemata olid. Seejärel anti ka pruudimajas ande, millele järgnes söömine vakalauas. Kui saabus saajarahvas, siis itkes mõrsja ka neile (ainult peigmehele mitte).
Paris (Texas)
pisi|Parisi ajalooline kesklinn Paris on linn USA-s Texase osariigi kirdeosas, Lamari maakonna halduskeskus. See asub Dallase ja Fort Worthi linnastust umbes 160 km kaugusel kirdes ning Oklahoma piirist 25 km kaugusel lõunas. Elanike arv on 2015. aasta seisuga arvestuslikult 24 782. 2010. aasta rahvaloenduse kohaselt oli elanikke 25 171.
Linnas on Pariisis asuva Eiffeli torni 20 meetri kõrgune koopia, mille tippu on seatud suur punane kauboikaabu. Eiffeli torni koopia on ehitatud 1993. aastal.
Ajalugu
pisi|left|Paris 1885. aastal Esimesed asunikud saabusid praeguse linna alale 1820. aastate keskel. Linna asutas 1844. aasta veebruaris kaupmees George W. Wright. Samal aastal sai see Lamari maakonna halduskeskuseks. Paris sai linnaõigused 3. veebruaril 1845. Linn on saanud nime Pariisi linna järgi Prantsusmaal. Ameerika Ühendriikide kodusõja eelõhtul elas seal umbes 700 inimest ning linn sai sel ajal karjapidamise- ja põllumajanduskeskuseks.
1893. aastal lintšiti Parisis mustanahaline teismeline Henry Smith. Tema hukkamist kogunes kesklinna vaatama mitu tuhat inimest.
Aastatel 1877 ja 1916 tabasid linna suured tulekahjud, kuid linn ehitati mõlemal korral uuesti üles. 1916. aastal toimunud tulekahju oli nii ulatuslik, et see hävitas peaaegu poole linnast, sh suurema osa linna äripiirkonnast. Tulekahjus hävisid või said tugevalt kannatada pangahoone ja postkontor, Lamari maakonna kohtumaja ja vangla, linnavalitsushoone, paljud ärihooned ning mitu kirikut. Tulekahju tekkepõhjus pole teada. Tugeva tuule tõttu levis tulekahju väga kiiresti.
1980. aastate keskpaigast kuni 1990. aastate alguseni renoveeriti ja uuendati Parisi kesklinna piirkonda. 1990. aastate alguses oli Paris Texase kirdeosa ja Oklahoma kaguosa piirkondlik meditsiinikeskus.
Kliima
Jaanuari keskmine madalaim õhutemperatuur on Parisis −1 °C ja kõrgeim 11 °C. Juuli keskmine madalaim õhutemperatuur 23 °C ja kõrgeim 34 °C. Kõrgeim mõõdetud õhutemperatuur Parisis on 46 °C, mis mõõdeti 1936. aasta augustis. Madalaim temperatuur mõõdeti 1930. aastal, mil oli −15 °C külma. Sademeid langeb 1171 millimeetrit aastas. Lund sajab harva.
Paris paikneb Tornado Alley piirkonnas, mida tabavad sageli tornaadod. Aastal 1982 linna tabanud 4-kategooria tornaado hävitas 1500 kodu ja jättis üle 3000 inimese peavarjuta.
Rahvastik
pisi|Lamari maakonna kohtumaja Parisis Elanike arv on 2015. aasta seisuga arvestuslikult 24 782. 2010. aasta rahvaloenduse kohaselt oli elanikke 25 171. 2000. aastal oli elanikke 25 898.
67,4% elanikest moodustavad valged, 23,4% mustanahalised, 1,5% põlisameeriklased ja 0,9% aasialased. Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) on 8,2%. Parisis on juurdunud tugevad rassiprobleemid.
Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 2014. aastal 33 557 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 19 411 dollarit. 25,8% elanikkonnast elab allpool vaesuspiiri.
Transport
Paris on ajalooliselt olnud raudteesõlm. Aastal 1876 jõudis linna Texas and Pacific Railway, aastal 1887 Gulf, Colorado and Santa Fe Railway ja St. Louis–San Francisco Railway ning 1894. aastal Southern Pacific Railroadi raudteeliin.
Linna läbivad maanteed U.S. Route 82 ja U.S. Route 271. Paris on üks suurimaid Texase linnu, mida ei läbi ükski USA kiirteede süsteemi kiirtee. Linna lähedal asub Cox Fieldi lennuväli.
Eiffeli torn
pisi|püsti|Parisi Eiffeli torn Aastal 1993 ehitati nii Parisi linna Texases kui ka samanimelisse linna Tennessees Eiffeli torni koopia. Aastal 1998 tehti Tennessee linnas asuv torn kümne jala võrra pikemaks, millega sai see 70 jala kõrguseks. Parisi Eiffeli torni kõrgus oli tol ajal 65 aga jalga. Kuna Texase linn nimetas ennast "maailma suuruselt teiseks Pariisiks", tehti Parisi torn Tennessee linna omast kõrgemaks sellega, et selle otsa asetati suur punane kauboikaabu.
1999. aastal ehitati Las Vegasesse omakorda Eiffeli torni koopia, mis on Parisi Eiffeli torni omast ligi kümme korda kõrgem.
Kultuur
Linna järgi on saanud nime 1984. aasta Wim Wendersi lavastatud draamafilm "Paris, Texas", mille tegevus linnas aga aset ei leidnud.
1957. aasta NSV Liidu meistrivõistlused purjetamises
1957. aasta NSV Liidu meistrivõistlused purjetamises toimusid kahes osas: kiiljahtide regatt 13.–25. septembrini Leningradis ja svertpaatide oma 4.–15. septembrini Gorkis.
Eenoki raamat
Eenoki raamatu tekst oli algselt kirja pandud heebrea keeles, millest see oli 3. sajandi paiku e.m.a tõlgitud aramea keelde. Kindel on, et kreeka-, etioopia- ja ladinakeelsed tekstinäited olid tõlked mingist semiidi keelest.
Arameakeelsed käsikirjad leiti Qumranist. Vanim tekstinäide Eenoki raamatust (4QEn = 4Q201) pärineb umbes aastast 170 e.m.a. See käsikiri annab meile aimu Eenoki raamatu jõudmisest esseenide kätte Qumranis. Eenoki raamatust on Qumrani käsikirjade nimistus 11 teksti.
Eenokit on nimetatud Uues Testamendis (Lk 3:37; Hb 11:5; Jd 1:14) ja Jeesus Siiraki tarkusraamatus (44:16; 49:14).
Otto Alexander Webermann
Otto Alexander Webermann (25. detsember 1914/7. jaanuar 1915 Vihula vald Kavastu – 14. veebruar 1971 Göttingen) oli eesti kirjandusteadlane.
Ta sündis aastal 1915 Vihula vallas Kavastu külas taluomaniku pojana. Ta õppis Kavastu ja Vihula algkoolis, aastatel 1930–1935 Rakvere Ühisgümnaasiumis ja aastast 1937 Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas, peaaineks eesti ja üldine kirjanduslugu. Töötas aastatel 1942–1944 ÕES-is, kes suunas ta bibliograafiliste ülesanntega Saksamaale Hallesse. Aastal 1945 mobiliseeriti ta Saksa sõjaväkke, millele järgnes sõjavangilaager.
Ta töötas õpetajana aastatel 1945–1946 Lübeckis ja aastatel 1946–1948 Göttingenis, kus võttis osa koguteose "Estonia" väljaandmisest. Ta õppis lühiajaliselt Halle ja aastast 1948 Göttingeni ülikoolis, sai aastal 1951 doktorikraadi väitekirjaga "Kalju Ahven. Leben und Werk eines estnischen Dichters der Gegenwart"; ta on koostanud Kalju Ahvena luuletuskogu "Kas mäletad?" (Stockholm 1956).
1947. aastast töötas eesti keele lektorina Göttingeni ülikoolis. 1955. aastast Eesti-Saksa ühingu sekretär.
Felipe IV (1626–1628)
"Felipe IV" on hispaania kunstniku Diego Velázqueze (1599–1660) teos.
Tour of Estonia
Tour of Estonia (ka Eestimaa velotuur) on aastast 2013 Eestis toimuv maanteesõiduvõistlus. pisi|Tour of Estonia [[Tartu Grand Prix|Tartu GP tänavasõit 30. mail 2015]] See võistlus on osa UCI Europe Tour'ist.
Felipe IV (1626–1628)
Maalil on kujutatud raudrüüs Hispaania ja Portugali kuningat Felipe IV-t.
Tour of Estonia
Võistlus koosneb kolmest võidusõidupäevast, mille jooksul toimub proloog ja kaks etappi: Tallinna-Tartu GP ja Tartu GP.
Huey Lewis
Hugh Anthony Cregg III (esinejanimega Huey Lewis) (sündinud 5. juulil 1950 New Yorgis) on Ameerika laulja, laulukirjutaja ja näitleja.
Kaupmees (perekonnanimi)
Statistika
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kaupmees 155 inimesel: 76 mehel ja 79 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kaupmees meeste puhul 1196. kohal ja naiste puhul 1279. kohal.
Perekonnanimi Kaupmees oli kõige levinum vanuserühmas 45–49 aastat, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 1,99. Nimi oli kõige sagedasem Põlva maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 3,68 inimest.
19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Sangaste kihelkonna kahes mõisavallas ning Nõo, Karula, Jõhvi, Karuse, Rapla ja Suure-Jaani kihelkonna ühes mõisavallas talupoegadele nimeks Kaupmees.
Pannilöömine
Pannilöömine (ka panni löömine) on eesti rahvakultuuris levinud komme, mis väljendus põlatud inimesele mingi vahendiga (nt panniga) kolistamisega. Eestis tunti seda kogu alal, ehkki oli vähe levinud. Enamasti kasutati kolistamiseks panne, ent seda võidi teha ka adrahõlmadega, ahjupeltidega.
Yushan
Yushan on mägi Taiwani saarel, Taiwani kõrgeim mägi.
Yushani geograafilised koordinaadid on.
Mäe kõrgus on 3952 meetrit.
Zunda Towers
Zunda Towers on kaksiktorn Lätis Riias. Lõuna poole jääv torn on 123 meetri ja põhjapoolne 117,5 meetrit kõrge.
Seal asuvad nii korterid kui ka kontorid. Samuti on hoonetes restoranid, spordiklubi, spaa, bassein.
Hoonekompleksi arhitekt on Helmut Jahn.
Monowi
pisi|Monowi silt maantee ääres Monowi on USA-s Nebraska osariigis Boydi maakonnas asuv küla. USA 2010. aasta rahvaloenduse kohaselt elas seal üks inimene. See on väikseima elanike arvuga kohalik omavalitsusüksus USA-s.
Küla pindala on 54 ha ja see asub 504 m kõrgusel merepinnast.
Küla asub osariigi kirdeosas Missouri ja Niobrara jõe vahelisel alal maantee Nebraska Highway 12 ääres. Lähim asustatud koht on Lynch, mis asub umbes 11 kilomeetri kaugusel läänes.
Sõna monowi tuleneb ühest indiaani keelest ja tähendab õit, kuid täpne keel pole teada. Monowi on saanud nime selle järgi, et küla asukohas kasvas palju lilli.
Ajalugu
Monowi asutati 1902. aastal, kui sinna jõudis Fremont, Elkhorn and Missouri Valley Railroadi raudteeliin. Samal aastal avati seal postkontor, mis töötas kuni 1971. aastani..
Kõige suurem oli elanike arv Monowis 1930. aastatel, kui seal elas ligi 150 inimest. Sel ajal asusid seal keskkool, kaks panka ja kirik. Pärast raudteeliini kadumist hakkas elanike arv langema. Sarnaselt paljude teiste Suure tasandiku linnadega kolisid paljud noored inimesed linnadesse, et leida sealt parem töökoht.
Omer Beriziky
Jean Omer Beriziky (sündinud 9. septembril 1950 Vohemaris) on Madagaskari poliitik ja diplomaat.
Ta oli 2. novembrist 2011 kuni 11. aprillini 2014 Madagaskari peaminister.
Ta on hariduselt ajaloolane ning on töötanud õppejõuna Toamasina Ülikoolis. Aastatel 1995–2006 oli ta Madagaskari suursaadik Belgias ja Euroopa Liidu juures. Ta kuulub parteisse Leader Fanilo.
Chanel
Chanel SA on 1910. aastatel Gabrielle Chaneli rajatud prantsuse ettevõte. 2014. aastal oli ettevõtte käive 7,51 miljardit dollarit.
Huhn
Huhn on mitme suguvõsa nimi:
Hugo Claudio Vallejo Avilés
Hugo Claudio Vallejo Avilés (tuntud kui Hugo; sündinud 15. veebruaril 2000) on Hispaania jalgpallur (poolkaitsja), kes mängib Hispaania esiliiga klubis Málaga. Lisaks kuulub ta Hispaania U19 jalgpallikoondisse.
Kuni 2015. aastani mängis ta Granada noortevõistkondades.
Eesti meteoroloogide loend
Siin on loetletud Eesti meteorolooge.
2S25 Sprut-SD
2S25 Sprut-SD (2С25 Спрут-СД) on Venemaal valmistatud moodne dessantvägedele mõeldud tankihävitaja, kontseptsioonilt klassifitseeritav ka kui kergetank, ujuvtank või dessanttank. GRAU koodnimetus on 2S25.
Taktikalis-tehnilised andmed
Mõõdud ja massid
Jõuseade, liikuvus Relvastus Kaitstus
Meeskond
Seicento
thumb|[[Rooma Peetri kirik, XVII sajand]] Seicento (itaalia keeles: 'kuussada'; lühend arvsõnast milleseicento, '1600') on termin, mida kasutatakse 17. sajandi (1601–1700) Itaalia kultuuriloo (kirjandus, maalikunst, muusika, skulptuur) kirjeldamisel. XVII sajand tähistas sajand vastureformatsiooni algust ja barokki.
2S25 Sprut-SD
Kirjeldus
Sprut-SD on silmapaistev liikuvuse ja mobiilsuse poolest. Masin on täielikult amfiibne ja võib tulistada käigult, sealhulgas ka ujumise ajal laskesektoris +/– 35°. Masinat on võimalik langevarjudega alla visata transpordilennukilt või saata ujudes maale dessantpraamilt. Ehituselt on Sprut-SD sarnane BMD-3 ja BMD-4 tüüpi dessandi lahingumasinatega (keret on küll veidi pikendatud) – lahinguruum paikneb eesosas ja mootor taga. Tagaosas on ka kaks veepaiskurit vees liikumiseks ja keres võimas kuivenduspump. Lumel ja pehmel pinnal liikumise hõlbustamiseks on võimalik kasutada kummiosadega laiendatud roomikud.
125 mm sileraudne madalarõhuline kahur 2A75 on tüüpilise vene tankikahuri 2A46 edasiarendus. Seoses masina lahingutankist märksa kergema kerega on ühtlasi täiustatud taandurmehhanismi. Kahuri laadimine on automatiseeritud ja 40-sest lahingukomplektist 22 lasku paikneb mürsukarussellil tornis. Võimalik on laadida ka manuaalselt. Laskemoonakomplekti kuuluvad lisaks standardsele 125 mm moonale laserjuhitavad mürsud, mille laserjuhtimine toimub komandöri poolt ja laskekaugus ulatub 4 km-ni.
Kolmeliikmeline meeskond koosneb komandörist, sihturist ja juhist. Juht paikneb torni ees, sihtur tornis vasakul ja komandör paremal. Kõigil meeskonnaliikmeil on öövaatlusvõimekus. Komandöril on mõlemas suunas stabiliseeritud optiline vaatlusseade.
Ajalugu
Spruti eelkäijateks olid õhudessantvägedele mõeldud tankihävitaja ASU-85 ja merejalaväele mõeldud ujuvtank PT-76. Lisaks on haubitsa D-30 lafeti baasil valmistatud 125 mm veetav tankitõrjekahur Sprut-B.
Masina (Objekt 9..) väljatöötamist alustati 1990. aastate lõpus Volgogradi Traktoritehases. Kahur valmis 2005 ja kere 2006 (Octopus-SD). Masin otsustati võtta relvastusse 2007 ja samal aastal alustati ka seeriatootmist. Esialgu oli plaanis toota 57 eksemplari, kuid seda plaani on suurendatud.
Masina kasutamise kohta sõjalistes konfliktides esialgu andmed puuduvad, kuid võimalik, et seda on katsetatud Tšetšeenias.
Kasutamine
Sprut-SD on täna Venemaa õhudessantvägede relvastuses arvukusega u 100. Need on mõeldud otsetuletoetuseks dessantroodudele.
Osa masinaid paikneb ilmselt ka Pihkvas 76. õhudessantdiviisis.
Hotell Astoria
Hotell Astoria on Peterburis asuv 213 toaga viietärnihotell, mis avas uksed 1912. aasta detsembris.
Hotell asub Püha Iisaku väljaku ääres. Suurbritannia ettevõttele Palace Hotel Company kuulunud hoone projekteeris vene-rootsi arhitekt Fjodor Lidval stiilis, milles leidus uusklassitsismi ja art nouveaux'  elemente. Ehitise tarindas saksa ettevõte Wais und Freitag.
Theodor Heinrich Beise
Theodor Heinrich Beise (18. jaanuar 1818 Liivimaa – 27. juuli 1878 Tartu) oli baltisaksa jurist ja publitsist.
Theodor Heinrich Beise sündis 1818. aastal Liivimaal ning õppis aastatel 1835–1838 Tartu Ülikoolis õigusteadust.
Aastatel 1838–1839 töötas Liivi-, Eesti- ja Kuramaa kindralkuberneri kantseleis Riias. Aastatel 1839–1851 oli Liivimaa õuekohtu ja raeadvokaat Riias ning 1839–1851 Riia ajaloo seltsi sekretär. Aastatel 1851–1869 oli ta Tartu Ülikooli.
1853. aastal omandas Jena ülikoolis filosoofia alal doktorikraadi. 1859. aastast oli Õpetatud Eesti Seltsi sekretär ja 1860. aastast ÕESi president ja Das Inlandi toimetaja.
Theodor Heinrich Beise suri Tartus 1878. aastal.
Visuaalne juhtimine
Visuaalne juhtimine on Jaapanist pärit (jaapani keeles mieruka) ärijuhtimise üks tehnika, millega antakse informatsioon edasi pigem visuaalsete märkidena kui tekstina või muu meetodiga. See on tähtis, kuna inimeste aju reageerib paremini ja kiiremini värvidele, kujudele, mustritele ja piltidele.
Visuaalne juhtimine on kasutusel igas eluvaldkonnas.
Eesmärk
Visuaalse juhtimise eesmärk on suurendada tegevuse tõhusust. See suurendab ohutust ning teeb protsessi paremini nähtavaks. Teooria visuaalse juhtimise kohta on, et kui midagi on nähtaval ja silme ees, siis püsib hästi meeles. Teine aspekt selle juures on, et kui kõigil on samasugune visuaalne informatsioon, siis suure tõenäosusega saavad kõik sellest samamoodi aru.
Informatsiooni jagamine
Esimene kategooria visuaalses juhtimises on informatsiooni jagamine. Töökohtades kohtab seda tihti. Üheks levinumaks näiteks on teadetetahvel, kus on kirjas töö tulemused või soovitused ülemuselt.
Teine näide, mida saab igal pool kasutada, on värvikoodid, kus igal värvil on kindel tähendus. Tavalisem näide sellest on valgusfoor. Roheline tähendab, et kõik on korras, kollane tähendab, et tuleb teadlik olla ja punane tähendab hoiatust. Tähtis on see, et kõik teaksid tähendust, ja kui peab tähendust küsima, siis pole see enam visuaalne juhtimine, vaid kaunistus.
Standardite jagamine ja loomine
Standardite jagamine ja loomine on tähtis, et kõrvalekalded standardist oleksid võimalikult väikesed. Kui on vaja, et mingit tööd tuleb teha regulaarselt ja peab vastama teatud standarditele, siis on tähtis, et töölised teeksid kõik samamoodi nagu ette nähtud. Näiteks pildid tehtud tööst, kuidas tuleb midagi teha, või mida ei tohiks teha. Tähtis on, et säiliks standardid.
Kõrvalekallete eest hoiatamine
Hoiatada, et kohe on midagi juhtumas, või asjad ei ole paigas nii nagu nad olema peaks. Kõige paremaks näiteks on värvitud varjud. Kui tööriistariiulis pole mõni tööriist oma kohal, siis hakkab see kohe silma. Seda kasutati kuulsas Alcatrazi vanglas, kus valvuritel oli päeva lõpus ülevaade, kas noad on tagasi toodud või veel kellegi käes. Üheks näiteks on vee autol kütusetule pirni süttimine, et kui midagi ette ei võeta, siis tekib probleem.
Probleemide märkamine enne, kui need tekivad
Kasutatakse siis, kui probleem on juhtunud, et anda märku probleemist ja siis see kiirelt kõrvaldada. Need võivad olla nii manuaalsed kui ka automaatsed. Näiteks kui tootmisliinil tekib probleem, siis tootmisliinile paigaldatud valgusfooris süttib punane tuli.
Probleemide ennetamine
Viimane kategooria on probleemide ennetamine enne, kui need tekkida jõuavad, näiteks ettetäidetud dokumendid.
Andmete kuvamine
Andmed antakse edasi ekraanide, tahvlite või siis paberite abil. Informatsioon, mis nendel kirjas, on kergesti mõistetav.
Märkide ja piltidega
Üks lähenemine on märgistada töökohad märkide ja piltidega. Erinevate värvide ja piltidega saab märkida kus mingid asjad asuvad, mida tohib teha ja mida ei tohi teha. Osa märke on ka riiklikult kinnitatud, näiteks radiatsiooni, evakuatsiooni ja liiklusmärgid.
Tööriistadega
Parim visuaalne juhtimine süsteemis on see, kui teave süsteemis on kohe nähtav ja arusaadav. Kõige tavalisem näide on tööriistasahtlid, kus igal tööriistal on oma koht ja kui mingi tööriist on puudu, siis torkab see kohe silma.
Kasutades paigutust
Inimestele antakse teave edasi, kasutades seadmete või muu vara paigutuse läbi. Tootmises on selgesti eristatav tootmise algus ja lõpp, ning on hästi aru saada tootmisvoolust. Üheks näiteks on poodides olevad riiulite vahekäigud, mis on jagatud gruppide kaupa ning klient leiab kiiresti vajaminevad asjad üles.
Kalle Toompere
Kalle Toompere (sündinud 17. oktoobril 1958) on eesti kunstnik, raamatukujundaja.
Ta kuulub Eesti Kujundusgraafikute Liitu, olnud selle juhatuse liige.
Vohemar
Linna geograafilised koordinaadid on.
2001. aastal elas linnas umbes 15 200 inimest.
Vohemaris on sadam ja lennujaam.
Talvitumine
Talvitumine on talve üleelamine selleks mingit eluviisi muutust rakendades.
Kõigusoojastel organismidel on see enamasti seotud madalama ainevahetustasemega.
Loomade talvitumine
Imetajate seas on mitmetel liikidel talvitumise viisiks talveuni (nt nahkhiired) või taliuinak (nt karu, siil, kährik). Paljudel liikidel piirdub talve üleelamine kindlama puhkepaiga kasutamisega ning toiduvarude eelneva kogumisega.
Roomajad võivad olla talveunes.
Putukaist talvituvad paljud liigid munade või nukkudena, ent mõned ka röövikute või valmikutena.
Püssirohu tänav
Püssirohu tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Juhkentali asumis. Püssirohu tänav algab Juhkentali tänavalt ja lõpeb Võistluse tänaval Kalevi Keskstaadioni ääres.
Püssirohu tänav on peaaegu põhja-lõunasuunaline ja ligi 100 meetri pikkune.
Püssirohu tänav kannab praegust nime alates 23. veebruarist 1882. Tänava saksakeelne nimi oli Pulvergasse ja venekeelne Пороховая улица. Tänav sai nime Aafrika tänava (praegu Võistluse tänav) ääres asetsenud püssirohuaida järgi.
Aelia Pulcheria
Aelia Pulcheria (kreeka keeles Πουλχερία; sündinud 19. jaanuaril 398/399, surnud juulis 453) oli Ida-Rooma keisrinna, kes nõustas oma venna keiser Theodosius II valitsemist tema nooruses ja hiljem oli keiser Marcianuse abikaasa alates 450. aastast kuni oma surmani 453. aastal.
Clone Wars
Clone Wars ('kloonide sõda') võib viidata järgnevale:
Detsember 2015
Detsember 2015, kroonika
Lendkeha
Lendkeha liikumapanev jõud
pisi|Jahinduses kasutatav plokkamb kui mehaanilist liikumapanevat jõudu kasutav relv Liikumapaneva jõuna saab kasutada mehaanilist survet, mida avaldab mõni teine keha, näiteks vibunöör avaldatav jõud noolele. Eraldi võib veel välja tuua inimese enda visatavad objektid, nagu odad, kivid jne.
pisi|155 mm välihaubitsa M198 mürsk kui püssirohu plahvatusel vabanevat energiat tõukejõuna kasutav lendkeha Teine variant on kasutada kokkusurutud gaaside või keemiliste reaktsioonide tekitatavat jõudu, näiteks õhk- ja tulirelvadega saavutatu.
pisi|Naval Surface Warfare Center'is rööbaskahuri katsetulistamine 2008 aastal. 3,2 kg lendkeha saavutas kiiruse 2520 meetrit sekundis Kolmas variant on kasutada elektromagnetjõudu (vt elektromagnetism). Näiteks rööbaskahur, mis kiirendab kahe rööpa vahel paiknevat lendkeha rööpa kogu pikkuse ulatuses, võimaldab saavutada väga suuri kiirusi.
USA kaitsejõudude agentuur DARPA arendab välja sellist lahingus kasutatavat relvasüsteemi. Selle planeeritav laskeulatus ületab sada meremiili ja lendkeha kiirused 2000 meetrit sekundis.
Mõned lendkehad tekitavad tõukejõudu ka lennu enda ajal, kasutades reaktiiv- või rakettmootorit.
Kandeotstarbelised lendkehad
Lendkehi, näiteks mürske, saab kasutada ka lõhkelaengute transpordiks sihtmärgini. Kusjuures sihtmärgini jõudnuna plahvatades tekitab kildmürsk omakorda palju kiiresti liikuvaid lendkehi, mille eesmärk on sihtmärgi mõjutamine. Last võib olla ka midagi muud, näiteks keemiarelv.
Kineetilised lendkehad
Lendkeha võib mõjutatada sihtmärki vaid keha enda liikumisest tingitud kineetilise energiaga. Kuju järgi võiks selliseid lendkehi jagada: teravateks (nooled), ümarad (kahurikuulid ja kivid) ning osaliselt ümarad (püstolikuulid). Veel saab kineetilisi lendkehi kasutavaid relvi jagada kehade hulga järgi: üksikud kehad (soomust läbistavad alakaliibrilised mürsud) ja kehade kogumikud (kildmürsud ja ka soomuse vastu suunatud kiirkuulipildujad). Võrreldes soomust läbistavaid alakaliibrilisi mürske ja soomust läbistavat kuulipildujakuuli saab vaadelda mürsu avaldatavat mõju sihtmärgile kui üksiksündmust, kuulipilduja mõju tuleneb aga mitme kuuli koostoimest.
Mõningate (eriti kosmoses paiknevate) sihtmärkide tabamiseks on vaja saavutada väga suur kiirus, sel juhul on võimalik, et sihtmärgi kahjutuks tegemiseks piisab juba lendkeha enda kineetilisest energiast. Sellistel kiirustel toimuvatel kokkupõrgetel ei pruugi tahked materjalid, sealhulgas ka metallid, käituda eeldatult. Ilmnema hakkavad vedelikega sarnased omadused: kraatrite teke, ühe või mõlema osapoole kuju kadu ja/või aurustumine (inglise keeles vastab sellisele nähtusele nimetus hypervelocity impacts).
Selline relv on näiteks atmosfääriväline püüdurliikur, mida kasutatakse mandritevaheliste ballistiliste rakettide kahjutustamiseks. Selline meetod nõuab suuremat täpsust, kuna püüdurliikur peab saama kahjutustatava raketiga füüsilise kontakti.
Jüri-Karl Seim
Jüri-Karl Seim (5. augustil 1951 Stockholmis – 7. mai 2023) oli eesti insener.
Ta lõpetas aastal 1978 Uppsala Ülikooli tehnilise füüsika erialal.
Seim tegeles raudtee signalisatsioonide konstrueerimise ning väljaehitamisega ettevõtetes J-K Seim AB ja LM Ericsson (hilisema nimega ABB Signal AB). Samuti on ta konsulteerinud Rootsi ja Norra raudteed.
Aastatel 1991 ja 1992 oli ta Eesti Vabariigi Valitsuse nõunik.
Robertsi maakond
Robertsi maakond (inglise Roberts County) on kahe Ameerika Ühendriikide maakonna nimi.
Jüri-Karl Seim
2004. aastal valiti ta Eesti raudteeinspektsiooni peadirektoriks. Selles ametis oli ta kuni aastani 2007.
Laulis Uppsala meeskooris "Orphei Drängar".
Osales METROO (Rootsi Metsaülikooli) algatamises ja organiseerimises.
Autasud
2006. aasta veebruaris andis president Arnold Rüütel talle Riigivapi V klassi teenetemärgi.
Isiklikku
Tema isa oli Jüri Seim, ema Mall Seim ja vend Jaan Seim.
Garuda
pisi|Garuda Tai sümbolina Garuda (sanskriti keeles गरुड Garuḍa; paali keeles गरुळ Garuḷa; birma keeles Galon ehk Nan Belu; jaapani keeles Karura) on hinduismis, budismis ja džainismis legendaarne lind või linnulaadne olend.
Suurkiskjad
Suurkiskjad – pruunkaru (Ursus arctos), hunt (Canis lupus) ja ilves (Lynx lynx) – on rahvusvahelise tähtsusega liigid ning Euroopas rangelt kaitstavad. Vahepeal oli nende arvukus väga väike, kuid kaitsemeetmetega reguleeritakse nende arvukust loodusliku tasakaalu suunas. Eestis on nende reguleeritud küttimine lubatud, kuna suurkiskjate asurkonnad on siin ühed Euroopa tugevamad ja elujõulisemad.
Pruunkaru
Pruunkaru kuulub kiskjate Carnivora seltsi karulaste Ursidae sugukonda. Põhivärvus varieerub helepruunist kuni mustjaspruunini, kuid enamus meie karudest on tumepruunid. Pruunkaru elab seal, kus on piisavalt hea toidubaas ja varjetingimused ning mis sobib ka talvitumiseks. Hilissügisest (novembrist) kevadeni (märtsi/maini) veedavad karud taliuinakus, mis on seotud nende kohastumusega elada üle talvine toiduvaene periood. Karu on üksildase eluviisiga territoriaalne loom, kuid ema on siiski koos oma kuni 1,5-aastaste poegadega. Nad on polügaamsed loomad, kus üks isane püüab viljastada mitut emaslooma, koos ollakse ainult sigimisperioodil. Pruunkaru on omnivoor ning põhiline toit on taimne, kuid sööb ka selgrootud, eriti sipelgaid. Ka põdral on oma roll tema toidulaual. pisi|Pruunkaru Looduses on pruunkarude keskmine eluiga 25 aastat. Pruunkarud on umbes 172 cm pikad ning kaaluvad umbes 318 kg. Täiskasvanud pruunkarud on väga võimsad kiskjad, aga suurem osa nende toidust moodustavad pähklid, marjad, puuviljad, lehed ja juured. Lisaks taimsele toidule söövad karud ka teisi loomi, närilistest põtradeni. Pruunkaru esineb Euroopas kõige enam Põhja-Euroopa osas (Soomes, Rootsis, Eestis ja Venemaal), aga samuti Kesk-Euroopas üksikutes piirkondades.
Hunt
Hallhunt kuulub kiskjate Carnivora seltsi koerlaste Canidae sugukonda. Põhivärvus on kollakas-hall, selja ja saba ülapool on põhivärvist tumedam ning põsed, kurgu- ja kõhualune on valkjashallid. Ta on suure kohanemisvõimega liik, kes esineb kõigis põhjapoolkera biotoopides. Elupaigavalik sõltub olulisel määral saakloomade paiknemisest ja asustustihedusest. Hallhunt on karjalise eluviisiga territoriaalne loom, karja võib kuuluda 2–36 hunti, kuid keskmiselt on neid hundikarjas umbes kuus. Hundid on monogaamsed loomad, üks isane viljastab reeglina ühe emase ning paar on püsiv.
Toitumine on üsna mitmekesine ning ta sööb seda, mida leiab, näiteks suuri saakloomi, nagu põder, hirv ja metssiga kui ka pisinärilisi, selgrootuid, raibet ja taimset toitu. pisi|Hallhunt
Hundid on ööloomad. Hundikari koosneb alfaisasest ja emasest ning noortest. Hunt on olnud tagakiusatud loom ulukitele ja kariloomadele tekitatud kahjude eest ning 1920. aastatel oli Soomes ainult paar hunti. 1973. aastal kuulutati hallhunt kaitsealuseks liigiks ning kaitsemeetmeid suurendati järk-järgult. Pärast seda, kui hallhunt kuulutati kaitsealuseks liigist, hüvitas riik huntide tekitatud kahju.
Ilves
Ilves kuulub kiskjate Carnivora seltsi kaslaste Felidae sugukonda. Karva põhivärvus on kollakas-punane, mis on sageli kaetud eri suuruses ja kujuga tumedate tähnidega, kurgu- ja kõhualune on valkjashall. Ilves elab kõikides metsatüüpides, alates vahemere laialehistest metsadest kuni põhja boreaalsete metsadeni. Kodupiirkonna valivad nad sobiva elupaigatüübi ja toidubaasi järgi. Nad on üksiku eluviisiga territoriaalsed loomad, kuid ema on siiski koos oma alla aastaste poegadega. Ilvesed on polügaamsed loomad, üks isane püüab viljastada mitut emaslooma ning paar on koos vaid sigimisperioodil. Peamiseks toiduobjektiks on metskitsed, samuti valgejänesed, koprad, laanepüüd, rebased.
Peamiseks ilvese surma põhjuseks on küttimine, mistõttu ilveste arvukus aastate ringselt kipub vähenema. Ilveseid elab Euroopas enam Põhja-Euroopas, aga esineb ka Kesk-Euroopas üksikutes piirkondades. pisi|Ilves
Oskar Luik
pisi|TMMM 2934TK – Oskar Luige kabe 1930–40. aastatest. Foto: Viivi Järve, Tartu Mänguasjamuuseum, 2021Oskar Luik (12. oktoober 1889 Kastre-Võnnu vald, Tartumaa – 1. oktoober 1941 Sevuralag, Sverdlovski oblast, Vene NFSV) oli Eesti mänguasjatootja ja kirjastaja, kellest kujunes I Eesti Vabariigi ajal suurärimees. Ta oli Eesti esimese mänguasjade töökoja rajaja.
Mänguasjade valmistamine
pisi|left|Rüütli 14, Tartu. Hoone, milles asus Oskar Luige Mängu- ja iluasjade kauplus ning töökoda. Hiljem asus samades ruumides kauplus Mäng ja Kool 1916. aastal asutas Luik Mängu- ja Iluasjadeasjade Tööstuse. 1922. aastal avas Luik Tartus uue kaupluse aadressil Rüütli 6. Mänguasjade valmistamise ja parandamise töökoda asus esialgu Luige enda elumajas Turu 44. Paar aastat hiljem ostis Luik Tartu kesklinna, Rüütli 14 / Gildi 6 kinnisvara ning kolis oma töökoja ja mänguasjapoe sinna. Lisaks mänguasjade tootmisele tegeles Luik lasteraamatute kirjastamisega ning hiljem hakkas tootma ka koolitarbeid ja karpe.
1939. aastal valmis Rüütli ja Gildi tänava nurgal arhitekt Arnold Matteuse projekti põhjal varasemast ühekorruselisest majast ümber ehitatud moodne elu- ja ärihoone, mille esimesel korrusel olid poeruumid. Kõrvalhoones asusid tootmisruumid.
1920. aastatel valmisid Luige mänguasjad käsitööna. Suuri tööstusmasinaid toona töökojas veel kasutuses polnud ning ettevõttes töötas vaid 3 töölist. Samas oli sortimendis üle 400 puidust ja vineerist mänguasja, mida müüdi üle Eesti. 1927. aastaks oli Luige tööstuses juba 4 masinat ja 1 elektri jõul töötav treipink ning 7 töölist. Enne natsionaliseerimist 1940. aastal töötas ettevõttes juba 20 töölist.
Suurema osa Luige toodangust moodustasid puidust ja vineerist mänguasjad, lauamängud ja lasteraamatud. Lisaks toodeti rahakassasid ning karpe. Mänguasjade toodangu sortimendis olid näiteks: doomino, tamka, loto, "Reis ümber maailma", male, pingpong, konksumäng, kirbumäng, "Must Peeter". Lisaks toodeti Luige töökojas ka segamassist peade ja jäsemete ning riidest kehadega nukke. Esemetena pole nukke teadaolevalt säilinud.
Oskar Luige mänguasjad Tartu Mänguasjamuuseumis
Suurim Oskar Luige töökojas valmistatud esemete kogu asub Tartu Mänguasjamuuseumis. Kuigi Luige töökojas valminud nukke muuseumi kogus teadaolevalt pole, siis nukkude valmistamise vormid on mänguasjamuuseumis säilitamisel.
Luige töökojas valmistatud mänguasjadega võib tutvuda muuseumi põhiekspositsiooni teisel korrusel, Eesti tootjate väljapanekus. Tartu Mänguasjamuuseumi digiarhiivis saab näha Oskar Luige töökojas valmistatud esemetest fotosid.
Tunnustus
1922. aastal 1. koha suur hõbeauraha üleriiklikul näitusel Tallinnas
1923. aastal 1. koha kuldauraha riiklikul näitusel Tallinnas
1923. aastal 1. koha suur hõbeauraha Tartus
Vismeistri tänav
Vismeistri tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Vismeistri asumis.
Vismeistri tänav sai nime 18. augustil 2003. Tänav on nime saanud Vismeistri asumi järgi.
Jüri Renter
Jüri Renter (13. märts 1952 Tallinn – 6. juuli 2016) oli eesti arhitekt.
Ta lõpetas aastal 1970 Tallinna 46. Keskkooli ja aastal 1975 ERKI arhitektina.
Neith
thumb Neith on Vana-Egiptuse religioonis ürgjumalanna; jahi- ja sõjajumalanna.
Neith oli Sais'i (vanaegiptuse Zau) linna kaitsejumalanna. Tema kultus koondus Niiluse delta lääneossa ning jäi esimese dünastia perioodi(~3075 eKr– 2890 eKr). Sõjajumalannana õpetas ta sõdalastele relvade valmistamist ja valvas langenute kehasid.
Ta on allikais esinenud Hnumi elukaaslasena.
Neithi on nimeatud Jumalate Emaks ja Põhja Kaitsjaks, hiljem eelkõige Surnute Kaitsjaks. Tema nime tõlgendatakse kui mõistet vesi ja aja jooksul on temast saanud loomisjumalanna - isikustatud ürgvesi. Neithi sümbol ja osa tema hieroglüüfist sarnaneb kangastelgedega. Hilisemates Egiptuse müütides on ta kudumisjumalanna, siis omandas nimi Neith tähenduse 'kuduja'.
Llista de personatges de la mitologia egípcia
Parndorf
Parndorf on vald (Gemeinde) Austria Burgenlandi liidumaal Neusiedl am See ringkonnas. Selle algne nimi Perun tuleneb slaavi jumaluse Peruni nimest.
pisi|tühi|Saint Ladislausi kirik
Tallinna püssirohuait
Tallinna püssirohuait on püssirohuait, mis asub Tallinnas aadressil Uus tänav 37. Hoone on tunnistatud kultuurimälestiseks.
Hoone ehitati tõenäoliselt aastatel 1747–1749. Hoone oli vanuselt teine spetsiaalne püssirohuait Tallinnas. Ühekorruselise paekivihoone välisseinad on 1,8–2,0 m ja lame teravkaarne võlvlagi on 1,8–1,9 m paks. Võlvi lisatugedeks ja aknaavade kaitseks on kummalgi välisküljel neli tugipiilarit.
Aita pääses põhjaotsast eesruumi kaudu, otstes ja külgedel olid tugipiilarite vahel valgustus- ja õhutusavad. Viimased olid põhiplaanis algselt ristikujulised, otseühendust tõkestas risti keskel asuv kiviplokk. Hoonel oli algselt madal kivikattega viilkatus, hoonet piirasid küvett ja palissaad. 1794. aastal viimased ehitati ümber, samuti lihtsustati osa külgavasid.
19. sajandi teisel poolel läks eravaldusse ja jäi laoks. Idaseina murti uus sissepääs.
Hoones on hiljem tegutsenud ka muuseum ja kunstigalerii.
Mihkel Kangur
pisi|Mihkel Kangur 2022. aasta Arvamusfestivalil Mihkel Kangur (sündinud 25. aprillil 1975) on eesti ökoloog ja poliitik, aastast 2023 erakonna Eestimaa Rohelised juht.
Ta on sündinud ja üles kasvanud Eesti NSV Teaduste Akadeemia Zooloogia ja Botaanika Instituudi Limnoloogiajaamas (tänapäeval Eesti Maaülikooli Võrtsjärve õppekeskus) järveteadlaste Külli Kanguri ja Andu Kanguri perekonnas. Ta õppis Rannu Koolis aastatel 1982–1990 ja Nõo Reaalgümnaasiumis 1990–1993. Seejärel õppis ta Tallinna Pedagoogilises Ülikoolis aastatel 1994–1999 bakalaureuseõppes ja 1999–2001 magistriõppes geoökoloogia eriala. Ta kaitses doktoritöö Tallinna Ülikoolis 2005. aastal. Aastatel 1993–1994 töötas ta Ridala Põhikoolis õpetajana. Ta asus tööle Ökoloogia Instituudis 1997. aastal. Samas asutuses töötas ta direktorina aastatel 2005–2015. Ökoloogia instituudi restruktureerimise järel ökoloogia keskuseks juhatas ta seda Tallinna Ülikooli Loodus- ja terviseteaduste instituudi struktuuriüksust aastatel 2015–2018.
Ta töötab Tallinna Ülikoolis jätkusuutliku arengu dotsendina ja ökoloogia vanemteadurina.
Ta on juhendanud nii üliõpilaste bakalaureuse-, magistri- ja doktoritöid kui ka Tallinna Ülikooli ELU projekte.
Ta on pidanud loenguid Eesti Kunstiakadeemias ja CETYS-e ülikoolis Mehhikos.
Teadustöö põhisuunad
Mihkel Kanguri teadustöö keskmes on olnud Eesti taimkatte ja järvede arengumustrite uurimine. Tema doktoritöö keskendus küsimustele, kuidas kajastuvad eritüübilised häiringud ja taimkatte mustrilisus järvesetetesse akumuleerunud õietolmuprofiilides ning kuidas selle informatsiooni põhjal tõsta taimkatterekonstruktsioonide täpsust. Tema andmestik on aidanud valideerida taimkatte kvantitatiivse rekonstrueerimise matemaatilisi mudeleid. Alates 2013. aastast on ta üha rohkem keskendunud jätkusuutliku arengu hariduse küsimustele.
Teaduse populariseerimine
Mihkel Kangur on teadusaasta saadikuna esinenud korduvalt avalike sõnavõttudega meedias teaduse populariseerimiseks ning teaduse positsioonile ühiskonnas tähelepanu juhtimiseks. Ta on pidanud avalikke loenguid, esinenud koolides ja ühingutes.
Ta on järgmiste teadust populariseerivate "Ühe minuti loengute" ja "Teadlane teab" klippide autor:
Poliitilis-ühiskondlik tegevus
Mihkel Kangur kandideeris 2017. aasta kohalike omavalitsuste valimistel Põhja-Tallinnas Sotsiaaldemokraatliku erakonna ridades. Ta on Põhja-Tallinna linnaosakogu liige ning selle maakomisjoni liige. Ta on Elurikkuse Erakonna üks asutajaid ja eestvedajaid, 2019. aastal erakonna peaministrikandidaat.
Honda NSX
Honda NSX (New Sportscar eXperimental lühend) on Honda kaheistmeline keskmootoriga sportkupee.
1. põlvkond (NA1, NA2)
NSX on kaheistmeline keskmootoriga tagarattaveoga sportauto, mida tootis Honda Jaapanis aastatel 1990–2005.
Põhja-Ameerika ja Hongkongi turgudel müüdi seda Acura NSX-i nime all.
2. põlvkond
NSX-i nimi võeti uuesti kasutusele 2015. aastal, kui esitleti Põhja-Ameerika autonäitusel uut tootmisküpset Honda NSX-i.
Tegu on hübriidajamiga sportautoga, millel on 3,5-liitrine kahe turboga V6 mootor ja kolm elektrimootorit. Käigukastiks on 9-käiguline topeltsiduriga automaatkäigukast ja auto on nelikveoline.
Honda lõpetas NSXi tootmise lõpetati 2020. aastal, viidates kesistele müügitulemustele.
Punajalg-pilvik
Punajalg-pilvik (Russula rhodopus) on pilvikuliste sugukonda pilviku perekonda kuuluv seen.
Punajalg-pilvik on kupatatult söödav.
Teda leidub Eestis üsna sageli okasmetsades, eriti kuusikutes, augustist oktoobrini.
Ruvim Pergament
Ruvim Pergament (vene keeles Рувим Самуилович Пергамент; 12. september (vkj 30. august) 1906 Petroskoi – 6. märts 1965 Petroskoi) oli Nõukogude Liidu helilooja, Karjala ANSV rahvakunstnik (1959).
Ta õppis Peterburi (Leningradi) konservatooriumis viiulit (lõpetas 1926), tegeles iseseisvalt heliloominguga, käies sel alal konsulteerimas Rudolf Merwolfiga.
1926. aastast töötas Petroskois viiuldajana, oli mitme kohaliku teatri muusikajuht, esines dirigendina raadios. Pergamendi elus sai oluliseks kohtumine rahvamuusika uurija Viktor Gudkoviga, kes suunas teda Põhja-Venemaa, Pomoori, Karjala ja Vepsa folkloori juurde. Sellest ajast alates kasutas Pergament oma loomingus sageli rahvamuusikatöötlusi. Koos Gudkoviga taaselustas helilooja huvi Karjala rahvapilli kantele vastu ja kirjutas mitu teost neist pillidest koosnevatele ansamblitele.
Pergamendi esimene suurem teos oli sümfooniline poeem "Aino" (1936) orkestrile ja solistile (sopranile). See valmis eepose "Kalevala" esimese väljaande ilmumise sajandaks aastapäevaks. Teos põhineb Karjala pulmalaulul "Lendas kotkas" ja selle variatsioonidel. "Aino" ja kaks aastat hiljem kirjutatud "Karjala süit" on Karjala muusikaajaloo esimesed suuremad orkestriteosed. 1940. aastatel kirjutas Pergament Karjala rahvuslikel ainetel paar ooperit – koomilise "Kumoha" (1944–1946, toimetatud variant 1959) ja heroilise "Kolm venda" (1948–1949), mis algselt said süüdistuse formalismis. Nii jõudis "Kumoha" teatrilavale muudetud kujul alles 1959. aastal, kui Moskvas toimus Karjala ANSV kultuuri ja kirjanduse dekaad. "Kolm venda", mis kandis algul tööpealkirja "Ilmarinen", pole aga tänaseni lavale jõudnud.
Aastatel 1937–1948 oli Pergament Karjala heliloojate liidu esimene esimees. Ta oli ka Karjala-Soome NSV Ülemnõukogu saadik.
Anne Daniel-Karlsen
Ta on lõpetanud 1986. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna pediaatrina.
Ta on aastail 1993–1997 olnud Tartu Maarja Kooli juhataja.
Vally Ojavere
Vally Ojavere (kuni 1966. aastani Valentina Professorova; sündinud 6. juunil 1941 Valgas) on eesti laulutekstide autor ja laulja.
On vähemalt 400 lauluteksti autor. Sealhulgas paljude Vello Orumetsa esitatud lugudel (Kolm kaunist sõna, Maria, Kurzeme, Ära väsi, Näita mulle tähte, Las kallab jne.), Jaak Joala lugudel (Ohe öös, Läks katki naer mu peos), Els Himma lool Millest sa elad ja hingad, Tarmo Pihlapi lugudel (Valgeid roose), Ivo Linna laulul Laintesse heidan end, ans. Laine Ajastu naine, MERL Magab kassipoeg, Tiiu lool Nukuke, Nancy lool Sa muutsid kõik ja paljudel teistelgi.
Ehitusettevõte
Ehitusettevõte on ehitusega tegelev ettevõte. Ehitusettevõtte omanikku või rentnikku nimetatakse ehitusettevõtjaks.
Suur-Laagri tänav
Suur-Laagri tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis.
Rahvaste Sõpruse täht
Rahvaste Sõpruse täht (Stern der Völkerfreundschaft), Saksa DV orden, asutatud 20. augustil 1959. Jagunes kolmeks klassiks: Rahvaste Sõpruse suurtäht kullas, Rahvaste Sõpruse täht kullas, Rahvaste Sõpruse täht hõbedas.
Annetati vähemalt 163 korral, sealhulgas: