cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kermode karu
Välimus ja kehaehitus
Täiskasvanud emasloomade tüvepikkus on 130–190 sentimeetrit ning kehamass 50–180 kilo. Isasloomad on aga suuremad ja kaaluvad mõnikord rohkem kui 200 kilo. Tagajalgadele tõustes küünib nende pikkus 250–275 sentimeetrini.
Karvastiku värv varieerub alates oranžist, kastanpruunist, kuldsest ja helekollasest kuni sinakashallini, mõned karud võivad olla ka musta-pruuni-valgelaigulised.
Käitumine
Kermode karud võivad näida sõbralikud, armsad ja lustakad, aga tegelikult võivad nad olla, nagu kõik karud, ettearvamatud ja ohtlikud.
Erich Loit
Erich Loit (20. mai 1928 Erra – 10. jaanuar 2012 Tallinn) oli eesti muusik, dirigent ja muusikapedagoog.
Ta alustas muusikaõpinguid Rakveres, spetsialiseerudes viiulile. Hiljem õppis Tallinna Muusikakoolis muusikateooriat ja orkestridirigeerimist. Muusikakooli lõpetas Loit 1951. aastal. Hiljem omandas ta muusikalise kõrghariduse vioola erialal Tallinna Riiklikus Konservatooriumis, mille lõpetas 1959. aastal.
1954. aastast töötas Erich Loit teatris Estonia vioolamängijana ja oli samas aastatel 1964–1973 ka rühmakontsertmeister. Estoniast siirdus ta pensionile 2003. aastal.
Ühtlasi õpetas Loit Tallinna Muusikakooli ja Tallinna Muusikakeskkooli orkestriklassides.
Aastatel 1964–1994 oli Loit Vabariikliku Noorte Viiuldajate Ansambli dirigent ja kunstiline juht. Ka ansambel asutati tema eestvedamisel. 1985. aastal XX üldlaulupeol, samuti mitmel koolinoorte laulupeol, aga ka rahvatantsu- ja muusikapeol oli ta keelpilliorkestrite juht. 1994. aastal oli ta tantsupeo muusikaline juht.
Lisaks praktilisele muusikalisele tegevusele ja muusika õpetamisele töötas Loit Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumi teadurina. Tema sulest on ilmunud teosed "Muusikainstrumendid ja orkestrid" (1976) ning "Ma ise ilutegija" (2003), samuti on ta koostanud ülevaateteose "Vabariiklik Noorte Viiuldajate Ansambel" (1984).
Erich Loit maeti 14. jaanuaril 2012 Pärnamäe kalmistule.
Karpenísi
pisi|Vaade Karpenísile Karpenísi (kreeka keeles Καρπενήσι) on linn Kreeka lääneosas, Evrytanía piirkonnaüksuse ja Karpenísi valla halduskeskus.
Etna-Troy vald
Etna-Troy vald (Etna-Troy Township) on vald (township) Ameerika Ühendriikides Indiana osariigis Whitley maakonnas.
2010. aastal elas vallas 1899 inimest. 2000. aastal 1833 inimest.
Valla pindala on 93,29 km². Veepindala on 2,25 km².
Čičirys
Čičirys on järv Leedus Zarasai rajoonis. Järv asub Suviekasest 2 kilomeetrit lõunas ja Zarasaist 13,5 kilomeetrit läänes. Čičirys kuulub Daugava vesikonda. Järve põhiosa on edela-kirde sihiline ja 6,84 kilomeetri pikkune, sellega liitub aga lõunaosas suur laht. Järve kaldad on enamasti kõrged ja metsased, suubuvate ojade kohal ka madalad ja soostunud.
Kaldajoone pikkus on 41,6 kilomeetrit. Järves on seitse saart kogupindalaga 17,41 hektarit. Põhjaosas on üks saar pindalaga 0,3 ha; kaks saart pindaladega 0,19 ha ja 0,12 ha asuvad lõunaosast algavas lahes, ülejäänud saared asuvad aga järve lõunaosas. Šienaujama saare pindala on 5,27 ha, Didžioji pindala on 6,83 ha, Perkasasel 4,29 ha ja Astravukasel 0,41 ha. Järve säng asub kahe jääajal tekkinud tunneloru ristumispaigas. Järve põhja katavad savi, lubjakivi, turvas ja muda, kalda ääres on põhja katmas liiv ning kruus.
Čičirysist algab Rauda jõgi, sinna suubuvad Melnyčėlė ja veel 22 oja. Kaladest elavad järves ahven, särg, roosärg, koger, rääbis, meritint, nurg, haug, latikas, rünt, luts, harilik hink, võldas ja linask. Küladest asuvad järve kaldal Vėdariai, Čičiriai, Didėja, Guogiškis, Cibulinė, Meiriškės, Meiriškėlės, Rudinės, Sviriškės ja Bikūnai.
Whitley maakond
thumb|Whitley maakonna kohtumaja Columbia Citys
Whitley maakond (Whitley County) on maakond USA-s Indiana osariigis.
Maakonna halduskeskus on Columbia City.
Maakonna pindala on 875 km². Veepindala on 6 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 33 292. Aastal 2000 oli elanike arv 30 707.
Ajalugu
Whitley maakond moodustati 7. veebruaril 1838. aastal Alleni ja Elkharti maakonna osadest. Maakond on saanud nime William Whitley järgi, kes hukkus Thamesi lahingus 1812. aasta sõjas.
329 eKr
329. aasta eKr oli 329. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi ab urbe condita CDXXV (425).
Coase'i teoreem
Coase’i teoreem on majandus- ja õigusteaduses kasutatav teoreem majandusliku efektiivsuse kohta. Selle autoriks peetakse Ronald Coase'i. Teoreem väidab, et esialgsel omandisuhete jaotusel pole tähtsust efektiivsuse seisukohalt, kui nende omandisuhete muutmisega seotud tehingukulud puuduvad.
Nehatu mõis
Nehatu mõis (saksa keeles Nehhat) oli Tallinna linnamõis Harjumaal Jõelähtme kihelkonnas. Tänapäeval jääb endine mõisasõda Jõelähtme valla Nehatu küla territooriumile.
Mõisa peahoone on säilinud ning kasutusel elamuna. Alles on ka mitmeid ümber ehitatud kõrvalhooneid. Peahoone tagakülg on Pirita jõe poole.
Vanalt Tallinna–Narva maanteelt Irult oli mõisa kahe kilomeetri pikkune sihitee. Tänapäeval on mõisasüda põhja poolt haaratud sirge Tallinna–Narva maanteega ja lõuna poolt Lagedi – Muuga sadama raudteega. Mõisa kunagine sihitee on muutunud Iru elektrijaama kohal kaasaegset ja ajaloolist Narva maanteed ühendavaks lõiguks (Saha-Loo tee).
Kruhlõk (Lutuhõne rajoon)
Kruhlõk asutati 1950. aastal.
Küla kõrgus merepinnast on 237 meetrit.
Kruhlõkis elab 660 inimest, asustustihedus inimest ruutkilomeetri kohta.
XXI sajand
2014. aasta Ukraina kriisi ajal, aprillikuus, võtsid valitsusvastased relvajõud küla oma kontrolli alla.
8. augustil 2014 võtsid valitsusväed asula oma kontrolli alla.
25. septembril 2015 fikseeris OSCE Ukraina spetsiaalne seiremissioon valitsusvastaste relvajõudude kontrolli all oleva asula lähistel Venemaal toodetud raketisüsteemi TOS-1 Buratino kohalolu.
Paslepa seminar
Paslepa seminar oli aastatel 1873–1887 Läänemaal Paslepa mõisas tegutsenud õppeasutus.
Õppeasutus moodustati Eestimaa rüütelkonna ja Rootsi misjoniseltsi eestvõttel eesmärgiga koolitada rootsikeelseid koolmeistreid. Hiljem õpetati koolis ka eestikeelseid koolmeistreid.
Drew Doughty
Drew Doughty (sündinud 8. detsembril 1989 Londonis Ontario provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib kaitsjana NHL-i klubis Los Angeles Kings.
Aastatel 2005–2008 mängis ta Ontario Hockey League'i (OHL) klubis Guelph Storm. Hooajal 2007/08 pälvis ta liiga parimale kaitsemängijale antava Max Kaminsky Trophy.
Aastatel 2012 ja 2014 on ta Kingsiga võitnud Stanley karika. Hooajal 2015/16 pälvis Doughty liigahooaja parimale kaitsemängijale antava James Norris Memorial Trophy. NHL-i hooaja sümboolsesse koosseisu on ta valitud hooaegadel 2015/16 ja 2017/18. NHL-i tähtede mängule on Doughty valitud viis korda (2015, 2016, 2017, 2018, 2019).
2008. aastal tuli ta Kanada kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistriks. Aastatel 2010 ja 2014 tuli Doughty Kanada jäähokikoondise koosseisus olümpiavõitjaks. 2014. aasta taliolümpiamängudel valiti ta turniiri sümboolsesse koosseisu. 2009. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta koondisega hõbemedali.
Veriora sovhoos
Veriora sovhoos oli sovhoos Eesti NSV-s Põlva rajoonis Veriora külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Viluste külas.
Veriora sovhoos moodustati 1960. aastal, kuuludes algselt Räpina rajooni, 1961. aastast Põlva rajooni. 1970. aastal liitus Veriora sovhoosiga Leevi kolhoos.
1989. aasta seisuga oli sovhoosi üldpindala 9900 hektarit, sellest haritavat maad 4800 hektari, metsamaad üle 3100 ha.
Sovhoosi töötajate arv 1976. aasta seisuga oli 490.
Sovhoosi direktor aastatel 1960–1963 oli Jüri Helleste, aastatel 1963–1984 Julius Punison, aastatel 1984–1990 Heino Kostabi ja aastatel 1990–1993 Raivo Siniaas.
Sovhoos likvideeriti 1993. aastal.
Aleksander Keiss
Aleksander Paul Keiss (28. jaanuar 1865 Riia – 1949 Vellavere küla, Konguta vald) oli eesti rahvusliku liikumise ja tulundustegelane.
Elulugu
Keiss sai hariduse Kanepi kihelkonnakoolis ning Viljandi poeglaste elementaarkoolis Friedrich Kuhlbarsi käe all. Kolinud koos perega Tartusse, asus ta õppima arstiriistade ja peenmehaanika meistri H. Wunschi käe all. Sellina rändas ta Lätis, Venemaal ja Soomes. 1893. aastal asutas ta Tartus oma peenmehaanika- ja optikatööstuse. Ta oli Tartu Ülikooli kirurgiliste instrumentide meister.
Keiss oli Tartu metallitöömeistrite tsunfti liige (alates 1900), Eesti Laenu ja Hoiu Ühisuse, Eesti Hüpoteegipanga ja Kauba Panga juhatuse liige, Tartu Peetri koguduse esimees. Ta asutas Eesti Käsitööliste Abiandmise Seltsi ja oli aastaid selle juhatuse liige. Ta oli tegev Tartu Eesti Põllumeeste Seltsis, aidates korraldada Põllumeeste Seltsi näitusi.
Aru mõis
1915. aastal omandas Keiss koos Minni Rüütli, Oskar Virkhausi, Peeter Kase, Heinrich Koppeli, Hans Lellepi, Mihkel Partsi, Evald Steinbergi, Anton Schulzenbergi ja Karl Partsiga Aru mõisa Nõo kihelkonnas Tartumaal. Ta oli selle kaasomanik 1917. aastani.
Aerostaat
[[Pilt:Brockhaus-Efron Aeronavtika.jpg|pisi|240px|Kuumaõhupallid ja dirižaablid.
1. Montgolfier' kuumaõhupall.
2. Charlesi vesinikuõhupall.
3. Blanchardi vesinikuõhupall.
4. Giffardi aerostaat.
5. Giffardi aerostaat (vaba).
6. Dupuy de Lôme'i aerostaat.
7. Henleini dirižaabel.
8. Renardi ja Krebsi aerostaat.]] pisi|Nüüdisaegne kuumaõhupall
Aerostaat (kreeka keelest aero 'õhk' + statos 'seisev'), on õhust kergem, õhukese kestaga õhus püsiv ümara kujuga seadeldis, mille tõstejõud saavutatakse aerostaatilise üleslükke jõul. Aerostaadi ruumala täidab tõstejõudu tekitav õhust kergem gaas või ka ümbritsevast õhust märgatavamalt soojem/soojendatav õhk (vt Archimedese seadus).
Jõuseadmeta aerostaati nimetataks õhupalliks, mis triivib õhuvooludes. Jõuseadme ja (pool)jäiga kestaga juhitavaid aerostaate nimetatakse dirižaabliteks või ka tsepeliinideks (näiteks "Hindenburg").
Anna Czerwińska
pisi| Anna Czerwińska (foto 2015)
Anna Czerwińska (10. juulil 1949 Varssavi – 31. jaanuar 2023) oli poola alpinist.
Ta oli mägironija, kes on tõusnud kaheksa üle 8000 meetri kõrguse mäe tippu. Ta on teine poolatar Wanda Rutkiewiczi järel, kes on seisnud Džomolungma tipul.
Ta on kirjutanud alpinismi teemal mitu raamatut.
Haridustee ja töökäik
Ta lõpetas Varssavi Meditsiiniakadeemia farmaatsia teaduskonna. Pärast kolm aastat kestnud õpinguid doktorantuuris kaitses ta doktoritöö farmaatsia alal. Õpitud erialal töötas ta lühikest aega.
Alpinism
Ta harrastas mägironimist 1969. aastast.
1977. aastal tõusis ta koos Krystyna Palmowskaga Matterhorni tippu põhjaseina kaudu. Järgmisel aastal ronis ta jälle Matterhorni põhjaseinal, seekord tõusis ta koos Krystyna Palmowska, Irena Kęsa ja Wanda Rutkiewicziga esimeste naistena Matterhorni tippu põhjaseina kaudu talvisel perioodil.
Dibëri maakond
Dibëri maakond (Qarku i Dibrës) on 1. järgu haldusüksus (maakond) Albaanias. Piirneb idas Põhja-Makedooniaga.
Anna Czerwińska
Alpinism
Aastatel 1995–2000 ronis ta esimese poolatarina Seitsme tipu klubi kõigile eri paigus asuvaile mäetippudele.
Ħal Saflieni hüpogeum
Ħal Saflieni hüpogeum (inglise keeles Ħal Saflieni Hypogeum; prantsuse keeles  Ipogée de Ħal Saflieni; malta keeles Ipoġew ta' Ħal Saflieni) on 1980. aastal UNESCO maailmapärandi nimistusse kantud objekt, mis asub Maltas Malta saarel pealinnast Vallettast lõunas Raħal Ġdidi (Paola) linnas.
Anna Czerwińska
Tõusud kaheksatuhandelistele
1975. aastal võttis ta osa Poola Karakorami ekspeditsioonist Gasherbrumi mäemassiivi. 1980. aastal üritas tõusta Kanchenjungale (8586 m), kuid tippu ei jõudnud. Ka teisel katsel 1990. aastal, kui ta juhtis ekspeditsiooni, tipputõus ebaõnnestus.
Dibëri maakond
Maakonna keskus on Peshkopia linn.
Ħal Saflieni hüpogeum
Nimetus
Termin 'hüpogeum' on pärit vanakreeka keelest (υπόγειο; 'hypogeion') ja tähendab 'maa-alust (pühamut)'.
Ajalugu
Maailmapärandi objekt on tohutu maa-alune ehitis, mis raiuti kivisse ja ehitati kuivmüüritises kiviplokkidega enne 2500. aastat eKr. Algselt võis see olla pühamu, kuid juba eelajaloolisel ajal sai sellest nekropol. Hinnanguliselt on sinna maetud umbes 7000 lahkunut.
Unustussevajunud ehitis avastati veehoidlat kaevates 1902. aastal. Külastusteks avati ehitis juba 1908. aastal, kui seal veel käisid arheoloogilised väljakaevamised. Hiljem on ehitis olnud korduvalt suletud erinevateks uurimis-, restaureerimis- ja korrastustöödeks.
Maltast võeti 1980. aastal maailmapärandisse kolm objekti, nende seas ka objekt "Ħal Saflieni hüpogeum, Malta". Juunis 2014 nimetati objekt ümber nimega "Ħal Saflieni hüpogeum".
Kirjeldus
Ħal Saflieni hüpogeum koosneb 34 ovaalsest kambrist, mis on seotud koridoride süsteemiga. Uued seinad on laotud hiiglaslikest korallilistest lubjakiviplokkidest ilma mördita. Olulisematel ruumidel on pseudovõlve ning ustele ja akendele viitavaid nišše.
Märkimisväärne on nn Oraakli ruum, kus madala meeshäälega esitatud helid kostuvad kõikides hüpogeumi ruumides ja kõik teised jäävad naaberruumides kuuldamatuks ning kõige alumine ruum, kuhu astmed lõppevad mitme meetri kõrgusel põrandapinnast.
Thorncreeki vald
Thorncreeki vald (Thorncreek Township) on vald (township) Ameerika Ühendriikides Indiana osariigis Whitley maakonnas.
2010. aastal elas vallas 4166 inimest. 2000. aastal 3925 inimest.
D-braanid
D-braanid (inglise keeles D-branes) on stringiteoorias braanid, millele lahtiste stringide otsad kinnituvad.
D-braanid avastasid 1989. aastal Texase Ülikooli Austinis füüsikud Joseph Polchinski, Robert Leigh ja Jin Dai ning neist sõltumatult tšehhi päritolu Petr Hořava (sai hiljem California Ülikooli Berkeleys professoriks). Mõiste pärineb Joseph Polchinskilt. 1995. aastal tuvastas Polchinski D-braanide ja mustade p-braanide samaväärsuse.
D-braane liigitatakse tavaliselt nende ruumilise mõõtme järgi: D0-braan on üksik punkt, D1-braan on joon, D2-braan on pind ja D25-braan täidab bosonstringide teooria raames käsitletavat paljumõõtmelist ruumi.
Definitsioon
pisi|D3-braan seotud stringidega D-braanid ehk Dp-braanid on p-mõõtmelised objekte, mille külge kinnituvad lahtised stringid, mis rahuldavad p+1 mõõtmes Neumanni ääretingimusi (tuletis on otspunktides null) ja ülejäänud 9-p mõõtmes ääretingimusi (väljatugevus on otspunktides null). Mõõde p on ruumiline, lisaks on D-braanil ajamõõde.
D-braane saab tõlgendada ka solitonide erijuhuna. Nende ruumala võib olla lõpmatu, lõplik või isegi null.
D-braanid on BPS-olekud: nad kaovad poolte supersümmeetria operaatorite rakendamisel.
Päritolu
pisi|Kaks D-braani, mida ühendab lahtine string D-braane kujutletakse väiksema mõõtmega dünaamiliste objektidena, mis paiknevad suurema mõõtmega aegruumis. Neid käsitleb stringiteooria (vaata ka M-braanid M-teoorias). Et stringiteooria kirjeldab 10+1-mõõtmelist ruumi, tekib küsimus, miks me tajume (koos ajaga) ainult nelja mõõdet. Seletuseks on braanid.
Stringiteooria järgi on olemas nii lahtised stringid, millel on vabad otsad, kui ka kinnised stringid. Lahtised stringid püüavad "kinnituda" mõnele braanile. Nad ei saa siis enam kõigis mõõtmetes liikuda, vaid on oma braani küljes "vangis". Ka vastastikmõjud "vabade" braanidega on piiratud. Kui meile tuntud universum koosneb sellistest osakestest, mis on braani küljes vangis, ei saa ka inimesed sellest universumist lahkuda ning on piiratud väiksema mõõtmega. See viib ettekujutusele, et meie universum võib koosneda ühest või mitmest D3-braanist. Seotud stringid moodustavad peaaegu kõik elementaarosakesed, sealhulgas footonid, elektronid ja kvargid.
Kinnised stringid aga pole braani külge kinnitunud ning nad eksisteerivad vabalt. Nende vastastikmõju braani osakestega on piiratud. Nende jõud jaotub paljude mõõtmete vahel. Sellise osakese kandidaat on näiteks graviton, gravitatsiooni vaheosake. See seletaks, miks suur ühendteooria haarab seni ainult kolm neljast fundamentaalsest vastastikmõjust ja miks gravitatsioon on võrreldes teiste vastastikmõjudega nii nõrk. Samuti saame elegantse lahenduse tumeenergia ja tumeaine probleemile: et graviton saab braanide vahel liikuda ja mitme braaniga vastastikmõjus olla, saab teine universum olla meie universumiga gravitatsioonilises vastastikmõjus olla, mida meie siis käsitame tumeenergia ja tumeainena. Ent see tähendaks ka hälbeid praegusest gravitatsiooniseadusest.
Kvantefektid ja gravitatsioonilised vastastikmõjud võivad D-braane deformeerida ja võnkuma panna. Seni ei ole selle nähtuse rahuldavat matemaatilist käsitlust. On alust arvata, et D-braanid võivad muutuda ebastabiilseks ja laguneda. On teada ka mõned väga deformeerunud (sfäärilised) D-braanid, mis võivad esineda kõverates ruumides. Kõigi võimalike D-braanide klassifikatsioon on lahtine probleem, millel on suur tähtsus stringiteooria, eriti selle vaakumistruktuuri mõistmiseks.
Teised kaalutlused viivad mõttele, et selliseid braane on palju ja nad kujutavad endast paralleeluniversumeid. Et braanid võivad vabalt ruumis liikuda, võivad nad kokku põrgata. Sel juhul vabaneks nii suur energiahulk, mis on kujutletav ainult Suure paugu puhul. See on viinud ekpürootilise universumi mudelini, mille järgi meie universum tekkiski sellise kokkupõrke tagajärjel.
Tapa vald
Tapa vald on kohaliku omavalitsuse üksus Lääne-Viru maakonnas. Valla keskus on Tapa linn.
Vald moodustati 2017. aasta oktoobris Tapa ja Tamsalu valla liitumisel. Valla pindala on 479,70 km2.
Piirkonnad
Tapa vald jaotub üheksaks kogukondlikuks piirkonnaks:
Ajalugu
Tapa vald hõlmab põhiosa ajaloolisest Ambla ja umbes kolmandiku Järva-Jaani kihelkonnast, samuti vähemal määral Kadrina, Koeru ja Väike-Maarja kihelkonda kuulunud alasid.
Tapa vallas või selle läheduses on mitu muistset asustuskeskust:
Jänedal on asunud ka linnus. Kuna Jäneda linnuse õuelt on avastatud püsiasustusele viitav kultuurkiht, võib oletada, et tegemist oli n-ö korralikult funktsioneeriva keskusega. Arvatav linnus on asunud ka Jalgsema külas (Järva vald, Tapa valla piiril) Siimumäel. Muistse Järvamaa linnuste rollist sõjalise rajatisena pole aga midagi teada, sest Henrik Liivimaa kroonikas seda ei maini ja pole ka andmeid nende piiramiste kohta vallutussõdade ajal 13. sajandil.
Hilisem Ambla ja Järva-Madise kihelkond moodustasid koos ühe muinaskihelkonna – Loppegunde. Tänane Tapa vald koos temaga piirnevate aladega moodustasid Loppegunde tuumala. Loppegunde oli muinas-Järvamaa põhjapoolseim kihelkond. Muinaskihelkonna keskusena on pakutud välja nii Reineveret (Järva vald, piirneb Tapa valla Karkuse külaga) kui Käravetet (Järva vald, Tapa valla piiri läheduses). Priit Lätti peab tõenäolisemaks teist varianti. Reinevere on põhjapoolseim punkt, kuhu jõudis välja kroonik Henrik 13. sajandil.
Keitis (hilisem Järva-Jaani Järva vallas, Tapa valla piiril) oli samuti muinaskihelkonna, mille nime pole aga teada, keskus. Kroonik Henrik mainib samuti Jalgsemat (asub Järva vallas Tapa valla läheduses), mille elanikud olid taanlaste poolt juba ristitud.
1938. aasta valdade reformi järel oli suurem osa tänasest Tapa vallast omaaegse Lehtse valla ja Vajangu valla alal. Tapa linn oli 1938 iseseisev haldusüksus.
"Kõrve"-nimelised kohad
Tapa vallas on mitu ajaloolist kõrve-nimelist küla :
Loodus
Maastikuliselt jääb suurem osa vallast Pandivere kõrgustikule, valla põhja- ja lääneosa aga Kõrvemaale. Tapa vald asub Valgejõe ja Jägala jõe veelahkmel. Suurimad valda läbivad jõed on Valgejõgi, Soodla jõgi ja Jänijõgi.
Tapa vald jääb valdavalt Lääne-Eesti vesikonna Lääne-Eesti alamvesikonda (Pandivere). Soodla jõgi on osa Tallinna veehaardest.
Suurem osa Tapa vallast, va Piibe maanteest (riigi tugimaantee nr 13 Jägala–Käravete) läände jääv ala, asub Pandivere nitraaditundlikul alal.
Haridus
Gümnaasiumid:
Põhikoolid:
Põhikool-lasteaiad:
Lasteaiad:
Riigikoolid:
Erakoolid:
Raudteed
Tapa kui vallasisene linn on raudteesõlmpunkt, kus saavad kokku Tallinna–Tapa, Tapa–Narva ja Tapa–Tartu laiarööpmeline raudtee.
Tamsalu oli aastatel 1920–1972 kitsarööpmelise Türi–Paide–Tamsalu raudtee lõppjaam. Tapa vallas asusid järgmised kitsarööpmelise raudtee jaamad: Tamsalu, Vajangu ja Võhmuta. Praegu arendatakse endisel raudteetammil Türi-Tamsalu matkateed.
Maanteed
Tapa valda läbib riigi põhimaantee number 5 Pärnu – Rakvere – Sõmeru ja järgmised riigi tugimaanteed:
Haldusreform
2017. aasta haldusreformi käigus soovisid endise Ambla valla põhjaosa asulad (Ambla ja Käravete alevik, Jõgisoo, Raka, Roosna, Reinevere, Märjandi, Kukevere ja Sääsküla küla) liituda Järva valla asemel Tapa vallaga. Ambla Vallavolikogu seda soovi ei rahuldanud ning Ambla vald liitus tervikuna Järva vallaks.
2018. aasta maikuus algatasid samad Järva valla põhjaosa asulad üleminekuprotsessi Tapa valla koosseisu uuesti. Järva Vallavolikogu arutas eelmainitud eelnõud esimest korda 11. septembril 2018 otsust tegemata.
Kiraŭsk
Kiraŭsk (transkribeerituna Kiravsk) on linn Valgevenes Mahiloŭ oblastis, Kiraŭski rajooni halduskeskus. Kiraŭsk asub Mahiloŭ linnast 89 kilomeetri kaugusel, merepinnast 136 meetri kõrgusel.
Haridust annavad kaks keskkooli, spordikool ja kunstikool. Linnas on kultuurimaja ja kaks raamatukogu. Kiraŭskis töödeldakse lina, seal valmistatakse juurviljakonserve ja pressitakse õli. Linnas toodetakse ka ehitusmaterjale.
Ajalugu
Linna kohal asunud Kačeryčy küla on esimest korda mainitud XVI sajandil. XIX sajandil rajati sinna karjamõis.
Aastal 1939 rajati Kačeryčy kohale Kiraŭski alevik, ühtlasi sai sellest Kiraŭski rajooni halduskeskus (varem oli see asunud Startsy külas). Aastal 1959 sai asulast alev, aga 4. juunil 2001 sai alevist linn.
AS Paulig Baltic
AS Paulig Baltic on aastal 1992 OY Gustav Paulig AB tütarettevõttena Eestis asutatud kohvi- ja maitseaineettevõte. 1. juunil 1993 avati Sauel Pauligi kohvitehas.
Ettevõtte emaettevõtte ajalugu ulatub aastasse 1876.
Šumõ
Šumõ on küla Ukrainas Donetski oblastis Toretski haldusalas.
2001. aasta 1. jaanuaril elas külas 95 inimest.
5. augustil 2014 toimus küla lähistel relvastatud kokkupõrge valitsusvägede ja valitsusvastase relvajõudude vahel.
Toce mõis
Toce mõis (saksa keeles Tootzen, läti keeles Toces muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Ļaudona kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Madona piirkonnas Ļaudona vallas Toces.
Ajalugu
Mõisat on omanud Laudohnid.
Wolmar Fahrensbach
Wolmar Fahrensbach (ka Woldemar von Farensbach; poola Włodzimierz Farensbach; 9. veebruar 1586 Jaunpils, Kuramaa –19. mai 1633 Regensburg) oli Liivimaa sõjaväelane ja poliitik, Ruhja ja Tarvastu staarost ("starosta rujneńskie i taureńskie"). Jürgen Fahrensbachi poeg.
Ta õppis luterlikus koolis Tartus ja pärast isa surma 1602 astus Poola-Rootsi sõja (1600–1611) ajal ohvitserina Poola teenistusse. 1608 määrati ta Riia linnuse komandandiks. Pärast abiellumist Krystyna Maria Chodkiewiczownaga pöördus katoliku usku ja määrati 1611 Poola Liivimaa kuberneriks. Kuramaa hertsogi Wilhelmi asehaldurina Dünamündes tekkis tal 1616. aastal tüli Poola valitsusega ning ta alustas Rootsi teenistusse astumiseks läbirääkimisi kindralsõjakomissar Adam Schrapferiga Tallinnas.
Süüdistatuna riigireetmises hukati ta pea maharaiumise läbi 1633. aastal.
Ta oli Tarvastu, Karksi, Ruhja ja Auce härra.
Perekond
Wolmar Fahrensbach oli abielus Krystyna Maria Chodkiewiczownaga.
Pärast seda abiellus ta krahvitar Agnes von Eversteiniga (Eberstein-Naungard; (1600–1655; de), kes oli krahv Georg Kasper von Eversteini ja Kunigunde von Schlicki tütar. Abielust sündis Gustav Adolf von Fahrensbach (surnud 1688; de).
327 eKr
327. aasta eKr oli 327. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi ab urbe condita CDXXVII (427).
Sõjakunstiakadeemia
Poola Sõjakunsti Akadeemia (poola keeles Akademia Sztuki Wojennej) on kõrgeim sõjaline õppeasutus Poolas Varssavis.
Maksukiil
Maksukiil (soome: Verokiila) märgib töötasust kinnipeetava ja sellelt täiendavalt tasumisele kuuluvate maksukohustuste kogusummat, mille saab leida, kui jagada töövõtjale laekunud summa tööandja väljamakstava tööjõukulu kogusummaga.
Maksukoormus näitab sama töötasu, s.t tööandja kogupalgakulu ja töövõtja netotulu vahet, kuid seda väljendatakse protsentides.
Mõiste
Maksukiil näitab millise summa võrra muutub tööjõud uuritavas riigis maksukohustuste tõttu kallimaks. Kõige suuremad erisused riikide võrdluses johtuvad siiski sellest, kas sotsiaalkindlustusmaksed teeb töötaja ise oma netopalgast (näiteks Šveits, Ameerika Ühendriigid jm) või kogub neid riigi maksuamet. Kuid maksukiilu suurust mõjutab ka see, kas tulumaks on ühtlase maksumääraga (ingl flat rate) või progresseeruva maksukoormuse ja astmeliselt tõusva maksumääraga.
Teadustöödes on kasutatud ka täpsustavaid mõisteid, näiteks:
Õige vaade
Õige vaade (paali keeles sammā-diṭṭhi, sanskriti keeles samyagdṛṣṭi) on Buddha antud Kaheksaosalise tee esimene osa mida Buddha õpetas Dhammaratta käimapanemise suttas (paali keeles Dhammacakkappavattana sutta)  ja mis kätkeb endas õiget vaadet
Kark
Kark on eesti perekonnanimi.
Statistika
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kark 85 inimesel: 46 mehel ja 39 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kark meeste puhul 2307. kohal ja naiste puhul 3148. kohal.
Perekonnanimi Kark oli kõige levinum vanuserühmas 75–79 aastat, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 1,20. Nimi oli kõige sagedasem Hiiu maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 11,51 inimest.
19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Läänemaal Illuste, Kõrgessaare, Suuremõisa ja Lauka mõisavaldades, Järvamaal Prümli, Albu ja Piibe mõisavaldades, Viljandimaal Sürgavere ja Puiatu mõisavallas, Virumaal Ärina ja Tudu mõisavallas, Tartumaal Uderna, Saaremaal Keskvere ja Harjumaal Raikküla mõisavallas talupoegadele nimeks Kark kokku 14 korral.
Nimede eestistamise käigus võeti Keilas 1936. aastal Kark uueks nimeks, kui loobuti nimest Pilendorf.
Nina Badrić
pisi|Nina Badrić (2007) Nina Badrić (sündinud 4. juulil 1972 Zagrebis) on Horvaatia laulja.
Ta esindas lauluga "Nebo" Horvaatiat 2012. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel. Ta sai oma poolfinaalis 12. koha ega pääsenud finaali.
Välja tänav
Välja tänav on tänav Tartus Raadi-Kruusamäe linnaosas.
Tänav algab Põllu tänavalt, kulgeb alguses loodesse, siis kirdesse ning viimaks kagusse ning lõppeb Põllu, Kruusamäe ja Kummeli tänava ristmikul.
Tänav on umbes 420 meetrit pikk.
Max Factor
pisi|Logo pisi|Max Factori puudritoos Max Factor on kosmeetikatoodete sari firmalt Coty Inc.. Selle asutas 1909. aastal Max Factor & Company-na kosmeetik Maksymilian Faktorowicz.
Max Factor on spetsialiseerunud filmimeigile. 1973. aastal müüdi ettevõte 500 miljoni USA dollari eest. Enne seda kuulus see Factorite perekonna mitmele põlvkonnale, saades selle aja jooksul rahvusvaheliseks ettevõtteks. Procter & Gamble omandas ettevõtte aastal 1991.
Ross Turnbull
Ross Turnbull (sündinud 4. jaanuaril 1985 Bishop Aucklandis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängis viimati klubis Leeds United väravavahina.
Montivipera
Montivipera on maoperekond.
Klassifikatsioon
Perekonda Montivipera klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid :
Levila
Nad elavad valdavalt Lähis-Idas (Türgis ja Aasias).
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Montivipera seisuga 14.12.2013.
Jean-Philippe Toussaint
Jean-Philippe Toussaint [ža(n)fil'ip tuss'ää(n)] (sündinud 29. novembril 1957 Brüsselis) on Belgia kirjanik ja filmirežissöör. Ta kirjutab prantsuse keeles.
Hiljem on elanud veel Madridis ja Berliinis, seejärel Brüsselis ja Korsikal.
Isiklikku
Toussaint tutvus Alžeerias viibides Madeleine Santandréaga, nad abiellusid 1983. aastal, neil on poeg ja tütar.
Sangla tuulik
Sangla tuulik on tuulik Eestis, mis asub Tartu maakonnas Elva vallas Puhja alevikus.
Sangla tuulik rajati 2007. aastal Puhja aleviku servale Tartu–Viljandi maantee lähedale. Selle võimsus on 0,3 MW, see kuulus Sangla Turvas AS-ile.
Arab Ahmeti mošee
pisi|Arab Ahmeti mošee (2019) Arab Ahmeti mošee (türgi keeles Arabahmet Camii) on mošee Küprosel, Põhja-Küprose Türgi Vabariigile kuuluvas Nikosia põhjaosas.
Arab Ahmeti mošee on ehitatud 16. sajandi lõpus. Mošee on saanud nime Osmanite riigi väejuhi järgi, kelle juhtimisel Küpros 1571. aastal vallutati. Mošeed restaureeriti esimest korda 1845. aastal ja teist korda 1990. aastatel.
Villem Kapp
Villem Kapp (7. september 1913 Suure-Jaani – 24. märts 1964 Tallinn) oli eesti helilooja, organist ja muusikapedagoog.
Haridus
Villem Kapp lõpetas Tallinna Konservatooriumi kahel erialal: 1938. aastal August Topmani oreliklassi ning 1944. aastal heliloojana Heino Elleri juhendamisel. Aastatel 1935–1938 ning 1940–1941 õppis ta ka Artur Kapi juures.
Töö
Villem Kapp on tegutsenud koorijuhina, juhatades Tallinna Haridusseltsi segakoori Kalju ja Suure-Jaani segakoori Ilmatar. Ta töötas aastatel 1938–1939 organistina Tartu Peetri kirikus, andnud eratunde klaveriõpetajana ning õpetanud Tallinna Muusikakoolis.
Alates 1944. aastast kuni surmani tegutses Villem Kapp kompositsiooniõppejõuna Tallinna Konservatooriumis (aastast 1956 dotsent, 1957–1964 kompositsioonikateedri juhataja). Tema õpilaste hulka kuuluvad Helmut Rosenvald, Lembit Veevo, Ülo Vinter, Veljo Tormis, Harri Otsa jt.
Ehkki Villem Kapp elas ja töötas pikemat aega Tallinnas, jäi ta siiski seotuks ka Suure-Jaaniga, kus komponeeris suurema osa oma teostest.
Ta oli Eesti Heliloojate Liidu liige.
Looming
Suurim ja populaarseim osa Villem Kapi loomingust on koori- ja soololaulud. Koorilaule on ta loonud umbes 60. Vokaalmuusika komponeerimisel oli Kapi jaoks tähtsal kohal töö tekstiga – ta pööras peatähelepanu kõlavärvidele, tekstist lähtuvale rütmile ja meloodiajoonisele. Kapi laulude meloodiad on sageli lihtsad ja rahvalaululähedased ("Sina, kena tammekene", "Kajakas", "Laena mulle kannelt, Vanemuine"), ehkki helilooja pole otseselt rahvaviise kasutanud (välja arvatud "Hällilaul"). Gustav Ernesaks on öelnud, et helilooja oleks justkui ise partiid läbi laulnud, tema laule on hea laulda, juhatada ja kuulata. Eriti populaarseks on saanud tema heroiline kooripoeem "Põhjarannik" (1958, tekst Kersti Merilaas).
Soololaulude hulgast on eriti tuntuks saanud "Kui lõpeb suvepäeva viimne vine" (tsüklist "Õnnelik päev", tekst Juhan Sütiste), "Lumehelbeke" (Juhan Liiv), "Sa tulid" (Juhan Liiv), "Vang" (Aleksandr Puškin), "Sina, kena tammekene" (rahvaluule) jt.
Oma elutööks pidas Villem Kapp ajaloolise ainestikuga ooperit "Lembitu" (1961, libreto Astrid Pirn Juhan Sütiste järgi, esietendus teater Estonias 1961). Ooperis käsitletakse eestlaste vabadusvõitlust 13. sajandil, Madisepäeva lahingut ja vanem Lembitu kuju – temaatika, mis oli Kapile väga hingelähedane, kuna need sündmused leidsid aset tema kodukohas.
Tema olulisemate teoste hulka kuulub ka kaks sümfooniat, kantaat "Kevadele" ja puhkpillikvintett.
Tunnustus
Mitmed Kapi teosed pälvisid auhindu Kunstide Valitsuse ja kultuuriministeeriumi korraldatud võistlustel. Ta on saanud Eesti NSV teenelise kunstitegelase (1955) ja Eesti NSV rahvakunstniku aunimetuse (1963) ning pälvinud Nõukogude Eesti preemia (1950).
Tema muusikat on salvestatud Eesti Raadios ja ilmunud kogumikplaatidel.
Helga Tõnsoni sulest on Villem Kapist ilmunud raamat sarjas "Eesti heliloojad" (Eesti Raamat, 1967).
1973. aastal avati Suure-Jaanis Heliloojate Kappide Muuseum ning alates 1998. aastast toimub Suure-Jaanis heliloojate Kappide muusikale pühendatud festival.
Isiklikku
Nii tema isa Hans Kapp kui ka vanaisa Joosep Kapp olid Suure-Jaanis kooliõpetaja ja organisti ametis. Tema üks onu oli Tallinna Toompea Kaarli koguduse õpetaja Aleksander Kapp, teine onu oli helilooja ja kompositsiooniprofessor Artur Kapp, ka Artur Kapi poeg Eugen Kapp oli helilooja.
Suure-Jaanis asuvas majas, mille ehitas Hans Kapp ja mis oli koduks Villem Kapile, on Heliloojate Kappide majamuuseum, kus eksponaatide hulgas on ka Villem Kapile kuulunud klaver.
Aastast 1998 toimub Suure-Jaanis jaanipäeva eel Suure-Jaani Muusikafestival, mis on pühendatud heliloojatele Kappidele.
Tolka mõis
Tolka mõis (saksa keeles Tolkenhof, läti keeles Tolkas muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Vestiena kihelkonnas. Tänapäevase haldusjaotuse järgi asub see Lätis Madona piirkonnas Vestiena vallas Tolka asulas.
Ajalugu
Mõisat on omanud Rosenid ja Krögerid.
Mõisaansambel
Mõisa peahoone ehitati 1879. aastal ja see on uusrenessansi stiilis.
Cheikh Hadjibou Soumaré
thumb|right|Cheikh Hadjibou Soumaré Cheikh Hadjibou Soumaré (sündinud 1951 Dakaris) on Senegali poliitik. Ta oli aastatel 2007–2009 Senegali peaminister.
Ta oli aastatel 1991–1995 Bank of Credit and Commerce Internationalis Senegalis halduriks. Seejärel töötas ta Senegali majanduse rahanduse ja planeerimise ministeeriumis.
19. juunist 2007 kuni 30. aprillini 2009 oli ta Senegali peaminister.
Amplituudmanipulatsioon
Amplituudmanipulatsioon (inglise amplitude shift-keying, lühend ASK) on digitaalmodulatsioon, mille korral moduleeritakse kandevõnkumise amplituudi digitaalset informatsiooni kandva signaaliga.
Amplituudmanipulatsiooni vormide hulka kuuluvad OOK, APSK ja MASK.
Modulatsioon
pisi|Siinuselise kandevõnkumise amplituudmoduleerimine (AM) ja sagedusmoduleerimine (FM) Modulatsioon on info edastamiseks kasutatava signaali (kandesignaali) mingi parameetri muutmine ülekantava infosignaali muutumise taktis. Modulatsiooni eesmärgiks on tagada piiratud sagedusalas ülekandekanalis signaali edastamine, vähendada edastatava signaali kuju või tema vajaliku parameetri moonutusi ülekandel ja edastada mitut signaali samaaegselt ülekandekanalites.
ASK
Amplituudmanipulatsioon ehk ASK on digitaalmodulatsioon, mille korral moduleeritakse kandevõnkumise amplituudit digitaalset informatsiooni kandva signaaliga. Selle eesmärgiks on kanda sümbolid üle võimalikult väikeste vigadega. Amplituudmanipulatsiooni puhul on tegu piiratud arv amplituudidega, kus iga amplituud kodeerib võrdne arv bitte. ASK nagu ka AM on lineaarne ja tundlik atmosfääri müradele, moonutustele. ASK on suhteliselt odav protsess. Amplituudmanipulatsiooni kasutatakse näiteks kiudopikas ja ka mõnes kommunikatsioonisüsteemis just tänu selle lihtsusele. ASK-i puhul manipuleeritakse kandelaine amplituud vastavalt binaarse sisendsignaali väärtusele 1 või 0. LED saatja juures, binaarne 1 tähistab lühikest valguse impulssi ja binaarne 0 sümboliseerib valguse puudumist. Kõige lihtsam ja levinum moodus manipuleerida signaali binaarsele süsteemile oleks lülitada amplituudi sisse ja välja. Viimase nimetus on on-off keying ehk OOK. ASK-süsteemi võib jaotada kolme plokki. Esimene neist sümboliseerib saatjat, teine on lineaarne mudel kanali mõjudest ja kolmas näitab vastuvõtja struktuuri.
Manipulatsioon saab toimuda kas NRZ- või RZ-formaadis. NRZ- (non-return.to-zero) formaadi puhul on tegu binaarse koodiga, kus väärtus 1 on esitatud mingi positiivse pingega ning väärtuse 0 juures on tegemist negatiivse pingega, sel juhul on impulssidel rohkem energiat kui RZ-formaadi puhul. RZ (return to zero) kirjeldab olukorda, kus signaali väärtus läheb nulli kõigi impulsside vahel. Kõik impulsid on hõlpsasti eristatavad, kuid RZ puuduseks NRZ ees on see, et RZ kasutab kaks korda suuremat ribalaiust kui NRZ. Samuti on kasutusel mõningates kohtades RZI (return-to-zero, inverted) kus binaarse signaali 0 korral on signaal (mis on lühem kui kella tsükkel) ja kui binaarne signaal on 1 siis impulss puudub.
OOK (On-off keying)
pisi|500px|OOK näide OOK puhul on tegu binaarsüsteemiga mis edastab digitaalseid andmeid kandevsignaali eksisteerimise ja puudumisega. Binaarsüsteemi 1 tähistaks kandevsignaali olemasolu mingi teatud kestusega ja kui signaal puudub, siis oleks tegu 0-ga. On-off keying on kõige lihtsamal kujul kasutatud morsekoodi edastamiseks raadio sagedustel. OOK kasutatakse ka optilistes kommunikatsioonisüsteemides. Lennunduses on OOK kasutusel näiteks lennujaamades kus pole meeskonda, et piloodid saaksid VHF raadio kaudu lülitada sisse maandumisraja tuled. Kõige lihtsam moodus on-off keying-u teostamiseks on kasutada mingit lülitusseadet. OOK puhul toimub koherentne vastuvõtt ning kasutatakse õige sageduse ja faasiga tüüritavat sünkroondetektorit millele järgneb madalpääsfilter.
MASK
Enne MASK-i ehk M-järku amplituudmanipulatsiooni tuleb uurida PAM- ehk impulss-amplituudmodulatsiooni, kuna MASK-i võib pidada PAM-i alamklassiks. Imulss-amplituudmodulatsiooni puhul on informatsioon kodeeritud signaaliimpulsside amplituudidesse. Tegu on analoog-impulssmodulatsiooni skeemiga. Näide: kahebitine modulaator (PAM-4) võtab kaks bitti korraga ja paigutab signaaliamplituudi ühele neljast võimalikust väärtusest, näiteks -3 volti, -1 volt, 1 volt ja 3 volti. PAM on kasutusel internetis (Fast Ethernet 100BASE-T2) ja näiteks ka LED-draiverite puhul. MASK-i puhul on andmete bititd koondatud n arv gruppidesse. Iga grupp on paigutatud amplituudile. MASK kujutab endast n arv erinevate amplituudidega bitte mitte nagu OOK kus edastati signaali ühe biti kaupa. Kui sümboli kestus jätta samaks, vajab MASK-süsteem OOK-ga sama ribalaiust, kuid bittide arv on M-järku amplituudmanipulatsiooni juures n korda suurem.
APSK
APSK ehk amplituud ja faasimanipulatsioon on digitaalne modulasioon kus andmed kantakse edasi kas muutes või moduleerides nii kandevsignaali amplituudi kui ka faasi. See kombineerib amplituudmanipulatsiooni (ASK) ja faasimanipulatsiooni (PSK), et suurendada sümbolite edastamise hulka ühes sekundis. APSK eelis näiteks 16-QAM ees on väiksem arv võimalikke amplituude mis põhjustab vähem probleeme mitte-lineaarsetes võimendites.
Perekonnaleht
Perekonnaleht oli aastatel 1906–1916 Tallinnas ilmunud nädalakiri. Väljaanne oli Päevalehe kaasanne ja aastast 1910 Päevalehe eriväljaannete "Aeg" ja "Koit" kaasanne.
Polýgyros
pisi|Polýgyrose vana raekoda Polýgyros (kreeka keeles Πολύγυρος) on linn Kreeka põhjaosas, Chalkidike piirkonnaüksuse ja Polýgyrose valla halduskeskus.
Perekonnaleht
Perekonnalehe sisu oli mitmekesine ja seostus peretemaatikaga. Esimese maailmasõja ajal avaldas leht rindesõnumeid eestlaste kohta, sh langenute ja haavatute nimesid.
Joseph Iléo
Joseph Iléo (15. september 1921 – 19. september 1994), hiljem tuntud ka kui Sombo Amba Iléo, oli Kongo Demokraatliku Vabariigi poliitik ning kahel korral riigi peaminister.
Elu enne Kongo iseseisvust
Joseph Iléo sündis 15. septembril 1921.
Aastal 1956 oli ta üks manifesti „Manifeste de la Conscience Africaine“, mis nõudis aafriklaste omariiklust, autoritest. Aastal 1958 oli ta üks partei Mouvement National Congolais asutajatest. Kui partei aasta hiljem kaheks lahknes ühines ta Albert Kalonji poolega.
Tegevus pärast iseseisvumist
Märtsist detsembrini 1979 oli ta rahvusassamblee presidendina.
Aprillis 1990 rajas ta partei Parti Démocrate Social Chrétien, mille esimees oli ta oma surmani 19. septembril 1994.
Sten Svetljakov
Sten Svetljakov (sündinud 6. märtsil 1989 Tartus) on eesti kultuurikorraldaja, endine Tallinna Salme Kultuurikeskuse direktor ja asumifestivali KopliFest ellukutsuja. Hetkel töötab Tartu Linnavalitsuse kultuuriosakonna juhatajana.
Elulugu
Ta on lõpetanud Tartu Kivilinna Gümnaasiumi 2008. aastal ja pärast seda omandanud Tallinna Ülikoolis sotsiaalteaduste bakalaureuse kraadi. 2009. aastal asus püsivalt elama Tallinnasse ja 2011. aastal alustas tööd Tallinna Linnavalitsuses. Linnavalitsuses töötas ta peaspetsialisti, kultuuriosakonna juhatajana ja Põhja-Tallinna vanema asetäitjana. 2018. aastal algatas ta Tallinna Linnavalitsuse toel asumifestivali KopliFest, mis on inspiratsiooni saanud kohaliku kogukonna ellu kutsutud Kopli liinide festivalilt. Esimesel kahel aastal oli ta ka festivali peakorraldaja. 2020. aastal alustas ta tööd Tallinna Salme Kultuurikeskuse direktorina ning 2022. aasta oktoobrist Tartu Linnavalitsuse kultuuriosakonna juhina. Hetkel on ta ka lõpetamas õpinguid magistrantuuris Tartu Ülikoolis kultuurikorralduse erialal.
Isiklikku
Sten Svetljakov on MTÜ Käsikäes Ukrainlastele asutajaliige ja praegusel hetkel ka juhatuse liige. Mittetulundusühing asutati koos nelja liikmega, kelleks on Elina Pähklimägi (vabakutseline näitleja ja lavastaja), Aljona Eesmaa (EKA õppejõud ja moeajakirjanik), Tuuliki Oberschneider (tegevprodutsent), Hanna-Liina Võsa (muusikalinäitleja, laulja), hiljem liitus juhatusega ka ettevõtja ja produtsent Alice Järvet. Lisaks kuulub ta Tartu Sport ja SA Tampere maja nõukogusse.
Fulnio keel
Fulnio keel ehk jate keel on Brasiilias Alagoase ja Pernambuco osariigis kõneldav tõsiselt ohustatud keel, millel kindlaid sugulaskeeli ei ole, kuid see on liigitatud makrožee-bororo hõimkonda.
Sten Svetljakov
Isiklikku
Ta elukaaslane on Lilian Kuuslap. Peres kasvab ka kaks poega (2016, 2017).
Fulnio keel
Kõnelejate arv oli 2012. aasta andmetel 1000. Fulnio lapsed räägivad peamiselt portugali keelt.
Georgia osariigi ülikool
Georgia osariigi ülikool (inglise keeles Georgia State University) on ülikool Ameerika Ühendriikides Georgia osariigis Atlantas.
Ülikool asutati 1913. aastal ja seal õpib umbes 32 000 üliõpilast.
Béthonsart
Béthonsart on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Ängi oja
Ängi oja on oja Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas.
Oja pikkus on 12,7 km, valgla pindala 13,6 km², langus 59 m ja lang 4,5 m/km. Oja saab alguse 116 m kõrguselt Sürgavere külas ja suubub 57 m kõrgusel Päraküla ja Lahmuse küla piiril vasakult poolt Lõhavere ojasse 10,2 km kaugusel selle suudmest. Ojale on Nuutre külas paisutatud Nuutre-Kõpu paisjärv ja Suure-Jaani linnas Suure-Jaani paisjärv. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.
Padinad
Padinad on eesti etnograafias naeltega puutallad jääl käimiseks.
Padinate alumisel küljel oli kaks kõrgemat ristliistu. Jalatsite alla seoti nad kevadel ja sügisel poriga käimiseks. Talviti kinnitati ristliistudele rauast teravikud, et oleks võimalik jääl käia. Saartel ja läänerannikul kasutati padinaid talvisel roo lõikamisel jm, merejääl ka talvisel noodapüügil.
Kesk-Eestis nimetati padinateks taku lõngast susse.
Kärnrästik
Klassifikatsioon
Kärnrästikute perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid :
Levila
Nad elavad valdavalt Aafrikas - sh Sambias.
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Causus seisuga 14.12.2013.
Proatheris
Proatheris on maoperekond.
Klassifikatsioon
Perekonda Proatheris klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik :
Levila
Nad elavad valdavalt Tansaanias, Malawis ja Mosambiigis.
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Proatheris superciliaris seisuga 14.12.2013.
Puławy
Puławy on linn Poolas Lublini vojevoodkonnas, Puławy maakonna keskus. Linn asub Visla jõe kaldal, Lublinist umbes 47 km loodes.
Puławyt (Pollawy nime all) on ürikutes esmamainitud 1489. aastal.
1731. aastal läks Puławy Czartoryski perekonna valdusse, kes rajasid aia- ja pargiansambliga barokkpalee.
1846. aastal sai asula nimeks Nowa Aleksandria. 1887. aastal sai asula nimeks Nowa Aleksandrya ja 1899. aastal Nowo-Aleksandrya. 1916. aasta mais sai Puławy endise nime tagasi.
Pulawyle anti linnaõigused 1906. aastal.
Puławys asub keemiakombinaat.
Lisell Jäätma
Lisell Jäätma (sündinud 19. juulil 1999 Türil) on eesti vibulaskur.
Ta lõpetas 2018. aastal Türi Ühisgümnaasiumi ning õpib 2018. aastast Tartu Tervishoiu Kõrgkoolis bioanalüütika erialal.
Ta on mitmekordne Eesti meister ja püstitanud individuaalselt 21 Eesti rekordit.
Isiklikku
Tema vanemad Maarika ja Erki Jäätma on ka tema treenerid. Lisellil on vanem õde Mariel ja noorem vend Robin, kes mõlemad tegelevad vibulaskmisega. Lisell valiti 2020. aastal Eesti Olümpiakomitee järelkasvutiimi.
Cyril Ramaphosa
Matamela Cyril Ramaphosa (sündinud 17. novembril 1952) on Lõuna-Aafrika Vabariigi poliitik, alates 2018. aasta veebruarist riigi president.
Cyril Ramaphosa kasvas üles Sowetos. Gümnaasiumi lõpetamise järel asus ta õppima õigusteadust University of the Northis (tänapäeval Limopopo Ülikool), kus ta osales üliõpilasliikumises. 1974. aastal määrati talle 11 kuud vabaduskaotust. 1976. aasta juunis Soweto rahutuste ajal vahistati ta kuueks kuuks. Vanglast vabanemise järel lõpetas ta 1981. aastal kaugõppe teel Lõuna-Aafrika Ülikooli õigusteaduse erialal. 1981–1982 töötas ta Lõuna-Aafrika Ametiühingute Nõukogu juriidilise nõustajana. 1982. aasta augustis asutas ta Üleriigilise Kaevandustööliste Nõukogu, mille esimeseks sekretäriks ta sama aasta detsembris sai. 1985. aastal valiti ta Lõuna-Aafrika Ametiühingute Liidu peasekretäriks, millisele ametikohale ta jäi kuni 1991. aasta juunini.
5. juulist 1991 kuni 17. detsembrini 1997 oli Cyril Ramaphosa Aafrika Rahvuskongressi peasekretär. 24. mai 1994 valiti ta Konstitutsioonilise Assamblee esimeheks. 1997. aastal hakkas ta tegutsema ettevõtluses. Temast sai New Africa Investments Limitedi direktor.
14. veebruaril 2018 oli senine Lõuna-Aafrika president Jacob Zuma sunnitud ametist tagasi astuma ja presidendi ülesandeid asus täitma senine asepresident Cyril Ramaphosa. 15. veebruaril 2018 valis Lõuna-Aafrika Vabariigi parlament Cyril Ramaphosa Lõuna-Aafrika Vabariigi presidendiks.
Talle on ette heidetud, et ta pole julgenud taha raskeid otsuseid ning tegeleda riiki vaevava korruptsiooniga, mis on süvendanud riigis valitsevat kriisi.
Smalvas
Smalvas on järv Leedus Zarasai rajoonis. Järv asub Visaginasest 1,5 kilomeetrit loodes ja Zarasaist 13,5 kilomeetrit läänes. Smalvas kuulub Daugava vesikonda.
Kaldajoone pikkus on 17,65 kilomeetrit. Järve keskel on saar pindalaga 0,24 hektarit. Järve kaldad on põhjaosas kõrged ja järsud, lõunas aga madalad ja soostunud. Läänes asub Smalvykštise soo pindalaga 328 ha. Kaldaid moodustavad liivaluited ja võsastunud turbaväljad. Järve ümbruskond on valdavalt asustamata, sinna jäävad Pasmalvėse küla ja Dumblynė huutor. Järve põhja katab mudaga segunenud sapropeel.
Smalvase ja Smalvykštise järvede ümbruskonna kaitseks moodustati aastal 1960 Smalvase-Smalvykštise maastikukaitseala. Tänapäeval kuulub see Gražutė regionaalpargi koosseisu.
Smalvasest algab Drūkšiaisse suubuv Smalva jõgi, sinna suubuvad Dulvas ja veel neli nimetut oja. Kaladest elavad järves ahven, särg, roosärg, koger, kiisk, meritint, nurg, haug, latikas, viidikas, säinas, koha, luts, harilik hink, säga ja linask.
Järve nimi tuleneb tõrvast (leedu k. smala).
Smalvase järgi on nimetatud Kunda lademe Pivorai kihistu Smalvase kihistik.
Bongbong Marcos
Ferdinand Romualdez Marcos juunior, tuntud kui Bongbong Marcos (sündinud 13. septembril 1957 Manilas) on Filipiinide poliitik, president alates 2022. aastast.