cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Eduard Piiroja
Töökäik
TTÜs 1954–1996: polümeeride sünteesi laboratooriumi vaneminsener 1954–1962; orgaanilise keemia kateedri dotsent 1962–1992, kateedrijuhataja 1990–1992; polümeermaterjalide instituudi dotsent ja direktor 1992–1995, TTÜ orgaanilise ja biokeemia kateedri professor 1995–1996.
Teadustöö põhisuunad
Polümeeride keemia ja tehnoloogia,polüeteeni oksüdatsioon ja destruktsioon. Loonud polüeteeni vaba pinnaenergiat tõstes ja adhesiooni parandades sellele trükkimise tehnoloogia, samuti trükivärve, mis on patenteeritud seitsmes riigis. Tema loodud termilise destruktsiooni menetlus võimaldab looduses mittelagunevat materjali kasutada uue toormena. Balti Materjalitehnika Ühingu ja Ameerika Materjaliuuringute Seltsi liige. NSV Liidu Rahvamajanduse Saavutuste Näituse kuldmedal (1968) ja pronksmedal (1975). Üle 100 teadustrükise, õppevahendid, 22 NSV Liidu ja 42 välisriikide patenti.
Isiklikku
Eduard Piiroja oli puusepa poeg.
Ikarus
pisi|Ikaruse trollibuss ([[Ikarus 280T) Tallinnas Sõpruse puiesteel]] Ikarus on Ungari bussi tootmisettevõte. 1960. aastatest kuni 1990. aastateni oli see üks maailma suurimaid bussitootmisettevõtteid. Ettevõtte peakontor asub Budapestis. Ettevõtte ametlik nimi on aastast 1999 IKARUSBUS Co. Ltd ja see on ettevõtete Ikarus Holding ja Irisbus tütarettevõte.
Takayuki Suzuki
Takayuki Suzuki (jaapani keeles 鈴木 隆行 Suzuki Takayuki; sündinud 5. juunil 1976 Hitachis) on Jaapani jalgpallur, ründaja.
Ikarus
Ettevõtte ajalugu ulatub aastasse 1895, mil vennad Uhrid asutasid sepa- ja tõllatöökoja (inglise keeles Blacksmith Workshop and Coach Factory). Ettevõttena registreeriti see 1947.
Takayuki Suzuki
Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2001–2005 55 mängu ja lõi 11 väravat.
Andri Bohdan
pisi|Andri Bohdan (2019)
Andri Bohdan (ukraina keeles Андрій Йосипович Богдан; sündinud 3. detsembril 1976 Lvivis) on Ukraina jurist ja endine Ukraina Presidendi Kantselei ülem.
Valdis Toomast
Valdis Toomast (sündinud 5. märtsil 1969 Keilas ) on ettevõtja ja munitsipaalpoliitik, Isamaa erakonna liige 2002. aastast.
Ta lõpetas 1987. aastal Tallinna 21. Keskkooli.
Ta valiti Saue linna volikokku 1999. aastal, oli Saue linna volikogu esimees aastatel 2008–2017.
Saue linna, Saue valla, Kernu valla ja Nissi valla ühinemise järel 2017. aastal on ta Saue valla volikogu liige (volikogu aseesimees).
Ta oli aastatel 2009–2013 MTÜ Jalgpallihaigla juhatuse liige.
Hotel FM
Hotel FM on rumeenia ansambel.
2011. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Rumeeniat lauluga "Change".
Bruce Baumgartner
Bruce Robert Baumgartner (sündinud 2. novembril 1960) on endine Ameerika Ühendriikide maadleja.
Võitnud 15 korda Ameerika Ühendriikide meistrivõistlustel esikoha vabamaadluses.
Robert Ressler
Ressleri kitsam eriala oli vägivaldsete kurjategijate psühholoogiline profileerimine ja teda peetakse mõiste "sarimõrvar" ('serial killer') juurutajaks inglise keeleruumis.
Bruce Baumgartner
1995. aastal anti talle James E. Sullivani auhind, mida antakse alates 1930. aastast USA amatöörsportlastele väljapaistvate saavutuste eest. Maadlejatest on saanud selle auhinna ka Rulon Gardner ja John Smith.
Robert Ressler
Ta tegeles 1970.–1980. aastatel mitmete Ameerika Ühendriike vapustanud sarimõrvade uurimisega ja aitas luua nende toimepanijate psühholoogilisi profiile. Tuntumatest juhtumitest oli Ressler seotud näiteks sarimõrvarite Jeffrey Dahmeri, John Jouberti ja Richard Chase'i tabamisega.
Bruce Baumgartner
1996. aastal olümpiamängude avatseremoonial oli ta Ameerika meeskonna lipukandja.
Robert Ressler
1988. aastast alates avaldas ta mitu autobiograafilist raamatut, milles kirjeldas oma tööd ja kokkupuuteid sarimõrvaritega. Föderaalsest Juurdlusbüroost läks ta 1990. aastal erru.
Bruce Baumgartner
Pärast tippsportlase karjääri lõppu asus Baumgartner tööle Edinboro Ülikooli Pennsylvanias.
Ovidiu Cernăuțeanu
pisi|Ovidiu Cernăuțeanu (2014) Ovidiu Cernăuțeanu (sündinud 23. augustil 1974 Botoșanis) on Rumeenia laulja.
2010. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel koos Paula Selingiga Rumeeniat lauluga "Playing with Fire".
2014. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel koos Paula Selingiga Rumeeniat lauluga "Miracle".
Mandinga
Mandinga on Rumeenia ansambel.
Silmalaug
Silmalaug  ehk laug  (palpebra, mitm palpebrae) on paljude imetajate, lindude ja roomajate silma lisaelund. Laugude servale kinnituvad ripsmed. Liigutatav naha- ja lihasekurd tõenäiliselt kaitseb ja niisutab silmamuna eestpoolt. Osal loomadest on ka nn kolmas silmalaug (palpebra tertia). Silmalaud on mõlemal silmal ning need liigitatakse:
Kalad
Kaladel silmalaud puuduvad.
Maolised
Madude silmi ei kata liikuvad silmalaud, vaid kokkukasvanud laugudest moodustunud läbipaistev nahk – nahkkile, mis katab sarvkesta ja uueneb üheskoos kestamisega.
Inimene
Laugude välimine pind on kaetud õhukese nahaga. Sisepinda katab aga lau-sidekest.
Lauhaigused
1972. klassifitseeriti lauhaigustena järgmised haiguslikud seisundid: blefariit, blefaroptoos, entroopium, ektroopium, lagoftalm,odraiva, rahetera.
Nüüdisajal on lauhaigused klassifitseeritud Eestis kehtiva RHK-10 alampeatükis H00-H06 – Silmalau, pisaraelundite ja silmakoopa haigusseisundid, mida vajadusel täpsustatakse vastavates alamjaotistes.
Levkiv
Levkiv (ukraina keeles Левків) on küla Ukrainas Žõtomõri oblastis Žõtomõri rajoonis.
2004. aastal elas külas 2886 inimest.
Zang-Zangi
"Zang-Zangi" on neljas stuudioalbum Feruza Jumaniyozovalt. Avaldati 2006.
Heino Piirsalu
Heino Piirsalu (10. märts 1927 Jõgeva vald, Tartumaa – 25. veebruar 1992 Tartu) oli eesti loomakasvatusteadlane ja statistik.
Elukäik
Heino Piirsalu oli väiketalupidaja poeg.
Lõpetas 1948. aastal Kuremaa Loomakasvatuse Tehnikumi, 1953 Eesti Põllumajanduse Akadeemia zootehnika erialal, 1956 samas aspirantuuri, põllumajanduskandidaat (1958, EPA), väitekiri "Erinevate täispiima kogustega üles kasvatatud eesti punase tõu noorveiste kasv, areng ja lihaproduktiivsus". Oli 1952–1954 EPA eriloomakasvatuse kateedri assistent, 1956–1960 põllumajandusloomade aretuse kateedri assistent, 1960–1968 vanemteadur, 1968–1978 majandusküberneetika kateedri vanemõpetaja, 1978–1984 dotsent kohusetäitja; aastast 1984 pensionil. Õpetas põllumajandusloomade aretust, statistikat ja arvutustehnikat, koostas statistikaalaseid metoodikajuhendeid.
Margus Grosnõi
Margus Grosnõi (aastatel 1999–2007 Margus Stalte; sündinud 13. märtsil 1978) on eesti näitleja.
Yazdi provints
pisi|Yazdi provintsi reljeef Yazdi provints (pärsia استان یزد Ostān-e Yazd) on 1. järgu haldusüksus (provints) Iraani keskosas. 2014. aastast kuulub 5. regiooni.
Provints asub Dasht-e Kavīri ja Dasht-e Lūti kõrbete kokkupuutealal. Provintsi kõrgeim tipp on 4055 m kõrgune Shir Kuh.
Margus Grosnõi
Isiklikku
Ta on olnud abielus Julgī Staltega, neil on poeg. 2007. aastal sai Margus tütre. 2022. aasta veebruaris abiellus Margus Grosnõi endast 23 aastat noorema kaasaga, kes kannab tänaseks nime Liisa Vakulenko-Grosnõi.
Yazdi provints
Yazdi provints jaguneb 9 maakonnaks.
Viited
🇮🇷
Noor-Eesti (ajakiri)
pisi|Noor-Eesti 1910 esikaas. [[Nikolai Triik ]] Noor-Eesti (täispealkirjaga Noor-Eesti : Kirjanduse, kunsti ja teaduste ajakiri) oli eestikeelne ajakiri, mis ilmus aastatel 1910–1911 Tartus. Ajakirja andis välja Noor-Eesti Kirjastus ja selle vastutav toimetaja oli Gustav Suits.
See oli esimene kirjanduslik-kultuuriline ajakiri. Sisaldas originaalset ilukirjandust ja tõlkeid, kirjanduslikke artikleid ja retsensioone. Illustratsioonide autorid olid Aleksander Uurits, Konrad Mägi, Kristjan Raud, Nikolai Triik; vinjettide ja initsiaalide autorid olid Karl August Hindrey, Mart Pukits, valgevenelane Aleksander Jakimtschenko ja Roman Nyman. Kujutavate kunstide osakonna toimetaja oli Nikolai Triik.
Ajakirja ilmus kuus numbrit. Kõikide Noor-Eesti albumite ja ajakirjade (välja arvatud nr 2 ja 4) kaaned olid teostatud rahvusromantilises võtmes, need illustreeris Nikolai Triik.
Tullio Ilometsa muinsuskaitseauhind
Tullio Ilometsa muinsuskaitseauhind on 2016. aastal Eesti Muinsuskaitse Seltsi poolt Tullio Ilometsa elutöö auks asutatud auhind. Auhinna valmistas skulptor Mati Karmin.
2019. aasta auhinna pälvis Arnold Unt.
Tullio Ilometsa muinsuskaitseauhinna nr 4 pälvis 2020. aastal Tartu Akadeemilise Muinsuskaitse Seltsi pikaajaline eestvedaja, kultuuriloo koguja ja tutvustaja Ille Palm.
Aksi tulepaak
pisi|Aksi tulepaak 2009. aastal pisi|Aksi tulepaak merelt Aksi tulepaak on tulepaak Aksi saare lõunaosas.
Tulepaagi geograafilised koordinaadid on.
Tulepaak on 15 meetri kõrgune ja tuli ise paikneb merepinnast 21,5 meetri kõrgusel.
Enn Realo
Enn Realo (4. aprill 1939 Viljandi – 15. aprill 2016 Tartu) oli eesti füüsik.
Elulugu
Enn Realo oli teenistujate poeg, Küllike Realo abikaasa.
Lõpetas 1957 Türi 1. Keskkooli ja 1963 TÜ füüsika osakonna; füüsika-matemaatika-kandidaat (1974, TÜ), väitekiri "Мессбауэровская спектроскопия примесных центров железа и олова в некоторых ионных кристаллах". Olnud 1962–92 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Füüsika ja Astronoomia Instituudi ja Eesti NSV Teaduste Akadeemia Füüsika Instituudi (FI) noorem-, vanem- ja juhtivteadur, 1992–2004 Eesti Teaduste Akadeemia FI ja TÜ FI tuumaspektroskoopia labori juhataja, aastast 2005 erakorraline vanemteadur; osakoormusega 1994–96 TÜ dotsent ja aastast 1996 õppeülesande täitja; loengukursused: keskkonnadosimeetria ja kiirguskaitse I ja II; radioökoloogia ja kiirguskaitse. Stažeerinud Moskva Ülikooli Tuumafüüsika Instituudis (1967), Islandi Kiirguskaitse Instituudis ja Risö Rahvuslaboris (1993), Lübecki Meditsiini Ülikooli (aastast 1993 korduvalt), sh DAAD stipendiaadina (1993–94), täiendanud end Zarechny's (1995), Karlsruhes  (2002).
Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: Mössbaueri spektroskoopia ja resonants-gammakiirguse kiired siirdenähtused, sünkrotronkiirguse tuumaresonantne otsehajumine, radionukliidide gammaspektromeetria ja radioökoloogia Eesti keskkonnas, kiirgusliku keskkonnamõju hindamine. Osalenud paljudes Põhjamaade, EL ja kahepoolsetes kiirgusohutuse-alastes projektides, saanud Eesti Teadusfondi grante, toetusi, Deutscher Akademischer Austauschdienst'i (DAAD) ja NATO stipendiume. Olnud Paldiski tuumareaktorite valitsuskomisjoni liige (1993–95), kiirgusseadusandluse töörühma esimees (1994–97) ja liige (aastast 1997), ekspert EL-ga liitumiskõnelustel (1999). Eesti Füüsika Seltsi asutajaliige; Põhjamaade Kiirguskaitse Ühingu liige; Institute of Physics'i (Suurbritannia) liige; OECD/ Andmepanga kontaktisik; EURATOM-i tuumaenergia uurimise ja hariduse eriprogrammi konsultatiivkomiteede liige (aastast 2003); EURATOM-i Teaduse ja Tehnika Komitee liige (2005). Eesti Füüsika Seltsi aastapreemia (1992). Üle 150 teadustrükise, sh 1 sõnaraamat. =Tunnustus=
Ryškėnai
Ryškėnai on küla Leedus Telšiai rajoonis, Ryškėnai valla halduskeskus. Küla asub Telšiai serval. Ryškėnais on kabel, põhikool ja raamatukogu.
Tallinna hobuveski
Tallinna Hobuveski on Tallinna vanalinnas Renteni torni ja Oleviste kiriku juures Laboratooriumi ja Laia tänava ühinemiskohal, aadressil Lai tänav 47 asuv ümara põhiplaaniga paekivist hoone, mis ehitati asuv 14. sajandil. thumb|Tallinna Hobuveski
Ovidiu Anton
Ovidiu Anton (sündinud 24. veebruaril 1983 Bukarestis) on Rumeenia laulja.
2016. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel pidi ta esindama Rumeeniat lauluga "Moment of Silence", kuid EBU ei lubanud Rumeeniat lõppvõistlusele maksmata võlgade tõttu.
Tallinna hobuveski
Hoone täpne ehitusaeg ei ole teada, kuid vanim teade veski olemasolust pärineb 1379. aastast, veskit kasutati algselt jahu jahvatamiseks juhul, kui linna vesiveskeid käivitada ei saanud või linna piirati ja vee vool Ülemiste järvest Harju värava juurde vallikraavi oli takistatud ning linnamüüri kaitserajatiste hulka kuuluvad vesiveskid (Harju värava juures Harju, Karja värava juures Karja ja Viru värava juures Viru veski ) veepuudusel seisid. Hobuveskit kasutati Liivi sõjas ja ka Põhjasõja ajal.
Hoone kasutus
1741. aastal anti lagunenud veski sõjaväele laoruumiks. Veskina töötas hoone 1757. aasta tulekahjuni, hiljem on seda kasutatud Tallinna rae poolt, eelkõige relvahoidlana ja väljarenditava laohoonena. Veskihoone taastati tänapäevani säilinud kujul 1772. aastal. Enne II maailmasõda oli hobuveski kasutusel Oleviste kiriku koguduse surnuvankri kuurina. Oleviste kogudus koosnes põhiliselt sakslastest, kes 1939. aastal umsiedlungi käigus Tallinnast lahkusid. Tollaste seaduste põhjal jäi koguduse vara EELK konsistooriumile.
Pärast II maailmasõda, 1950. aastate alguses anti hoone üle Tallinna muinsuskaitsele ning hoones asusid sinna kogutud Tallinna Linnamuuseumile kuulunud raidkivide ja teiste muinsuskaitseväärtusega detailide hoidla (ühed põnevamad objektid ekspositsioonist on pärast Tallinna 1944. aasta pommitamist kokku korjatud Vaekoja välisseintel linnakodanikke kujutanud medaljonid).
Hobuveski tänapäev
2001. aastal ehitis restaureeriti ning oli kavandatud paekividetailide muuseumiks, kuid 2003. aastast sai hoone Tallinna Linnateatri kasutusse, kes avas hoone "Mandragora" etendusega 2003. aasta aprillis ning korraldab hoones teatrietendusi. Samuti korraldatakse hoones üritusi Tallinna Vanalinna päevade raames ja Dominiiklaste Kloostri Muuseumi poolt.
Zdob și Zdub
pisi|Zdob și Zdub (2011) Zdob și Zdub on Moldova ansambel. Ansambel tegutseb alates 1994. aastast.
2011. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Moldovat lauluga "So Lucky".
Teater NORA
Teater NORA asutasid 2007. aastal Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia kultuurikorralduse eriala üliõpilased Sandra Suurkask, Kristiina Lillepea, Maike Niiduviir ja Anni Õnneleid (Luud).
Kuna neli asutajat olid praktika käigus valdkonnaga kokku puutunud ja teinud erialast tööd ka väljaspool kooli, tekkis vajadus tegevuste jätkamise lihtsustamiseks ning tegevusele läbipaistvuse lisamiseks juriidilise isiku järele, mis oligi NORA asutamise ajendiks. NORA nimi tuleneb sõnapaari "noor rahvas" esitähtedest ning kuigi on kirjasõnas esinenud lühendeid Nora ning NoRa, on siiski ametlikuks lühendiks NORA. Organisatsiooni eesmärk on muutunud koos juhatuse muutumisega. Kui algselt oli eesmärgiks peamiselt muusika- ja lavakunstiürituste korraldamine, siis nüüd on keskendutud neist viimasele, lisandunud on teatrialane koolitustegevus.
Liikmeskond
MTÜ-l on neljaliikmeline juhatus, kuhu alates 2012. aasta sügisest kuuluvad Merlin Ponna, Tarmo Kruus, Janno Puusepp ja Anni Õnneleid. Mittetulundusühingusse kuulub veel viisteist inimest, kellest enamik oli MTÜ tegevusega seotud juba varem, kuid kes astusid MTÜ liikmeks alles ühingu uuendamise ja korrastamise käigus 2012. aasta septembris. Palgalisi töötajaid ühingus ei ole, kuid on viis püsivabatahtlikku, kes tegelevad lavastuste ettevalmistamise, projektijuhtimise, turundamise, lavastamise, välissuhete, tekstide kirjutamise ja näitlemisega.
Tegevuse ulatus
MTÜ pidev tegutsemiskoht oli algul Viljandi ja alates 2010. aasta suvest Tartu, kuid mitme lavastusega on käidud ka Muhu saarel Hellamaa külakeskuses, Teatrilaboris ja klubis Juuksur Tallinnas; Tartust on sõidetud Viljandisse etendust andma klubisse Rubiin, Viljandimaa Vaegnägijate ühingu peole, Otepääl esinetud Tsüstilise Fibroosi Ühingu aastakogunemisel, Laeva, Mustvee, Rannu, Pajusi rahvamajades, Puurmani lossis, Põlva Talurahvamuuseumis, Põltsamaa konvendis. Seega on etendusi antud Viljandi-, Saare-, Harju, Tartu-, Jõgeva- ja Põlvamaal, mis kokku moodustavad Eestist päris suure osa. 2013. aastal käidi projektiga "Ottomar ja Jeebus" kõigis Eesti maakondades ning anti ligikaudu 25 etendust.
Rahastajad, toetajad ja sponsorid
MTÜ NORA tegutseb projektipõhiselt ja peamised finantsvahendid on saadud tänu projektitaotlustele Eesti Kultuurkapitalile, Tartu Kultuurkapitalile, Hasartmängumaksu Nõukogule, Tartu linna reservfondile. Samuti kasutab organisatsioon tegutsemiseks enda teenitud tulu, piletimüügist saadav raha läheb kasutusele järgmiste projektide teostamiseks. Sponsoreid on õnnestunud leida, kuid pikemaajalisi sponsorlepinguid sõlmitud ei ole. Mingil moel on aidanud kas oma toodete või ruumidega või olnud toeks Tiigi Seltsimaja, Emajõe Lodjaselts, Hellamaa Külakeskus, Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia, Tartu Kõrgem Kunstikool, Põlva Talurahvamuuseum, kauplus Õnnelik Juhus, Orto AS, MÖKU, klubi Rock n Roll, Tartu Krematoorium, kohvik Armastus, Eesti Spordimuuseum ja paljud eraisikud.
Lavastused
Lavastaja: Anni Õnneleid
Viljandi Kultuurimaja, Kuressaare Gümnaasium, Teatrilabor
Osades: Liia Mets, Sandra Suurkask, Maike Niiduviir, Kristiina Lillepea, Merlin Ponna, Anni Õnneleid, Argo Vals, Alo Hiet, Hannele Känd.
Hellamaa külakeskuses
Osades: Merlin Ponna, Tarmo Kruus, Kristel Kubber, Kristiina Lillepea, Kätlin Põder, Maarja Kaasik, Maike Niiduviir, Are Tints, Anni Õnneleid.
Emajõe festivalil, lodjal
Autor ja Jokker: Merlin Ponna
Tartu Mart Reiniku Gümnaasiumis
Osades: Mirja Meriste, Anni Õnneleid, Marko Mikk, Pilleriin Mutso, Maike Niiduviir, Andres Tölp, Kristiina Lillepea.
Lavastaja: Kristel Krubber
TÜ Viljandi Kultuuriakadeemias
Osades: Anni Õnneleid, Tarmo Kruus, Margit Vaik, Rihard Roht
Lavastaja: Anni Luud
Osades: Merlin Ponna, Kristel Kubber, Kristiina Lillepea, Sandra Suurkask, Urve Koger, Maike Niiduviir, Liisa Mugra, Andres Tölp, Mario Raska, Tarmo Kruus, Viljar Rosin
Suhtedraama
Lavastaja: Tarmo Kruus
Osades: Janno Puusepp, Anni Õnneleid, Marko Mikk, Merlin Ponna, Raldi Põder, Madis Metsalu
Tabivere tuulikus
Osades: Janno Puusepp, Merlin Ponna, Aire Pajur, Erlend Kollom
Noortefilm
Osades: Tess Pauskar, Anni Õnneleid, Merlin Ponna, Irmen Noormaa, Karolin Minenko, Marko Mikk, Karl Jakob Marken, Kristjan Lüüs, Aire Pajur, Elli-Maria Luud, Kristiina Moosel, Madis Metsalu, Janno Puusepp
Draama
Kunstnikud: Johann-Sander Puustusmaa, Tarmo Kruus
Osades: Rein Annuk, Kristin Uusna (Tartu Üliõpilasteater), Janno Puusepp, Merlin Ponna, Madis Metsalu, Tuuli Rindemaa, Rauno Leets, Anni Luud, Ilona Domaškina
Kunstnik-grimeerija: Merle Nisu
Teater NORA ja Pajusi, Tabivere, Puurmani, Põltsamaa ja Kasepää teatrite ühisprojekt Pajusis
Osades: Tarmo Kruus, Erlend Kollom, Rein Annuk, Marek Ranne, Egle Paju, Karita Lepiste, Kristina Lepiste, Siimar Kivisild, Janno Puusepp, Angela Vahtra, Lea Krass
Komöödia
Lavastaja: Janno Puusepp
Osades: Madis Metsalu, Anneli Mutso, Rauno Leets, Anni Luud, Tarvo Metspalu, Talis Ponna
Lavastajad: Tess Pauskar ja Janno Puusepp
Osades: Anne-Mai Tevahi, Tarvo Metspalu, Anneli Mutso, Maire Luud, Janno Puusepp, Tess Pauskar
Osades: Sander Gering, Elen Kontkar, Anneli Mutso, Maire Luud, Anni Õnneleid, Jasper-August Tootsi, Maike Niiduviir
Vanderlei Luxemburgo
pisi|Vanderlei Luxemburgo (2010) pisi|Vanderlei Luxemburgo (2017) Vanderlei Luxemburgo da Silva (enam tuntud kui Vanderlei Luxemburgo ja Wanderley Luxemburgo; sündinud 10. mail 1952 Nova Iguaçus) on Brasiilia jalgpallitreener ja endine jalgpallur.
Jalgpallurina mängis Luxemburgo aastatel 1971–1978 Flamengos, hiljem veel Internacionalis ja Botafogos. Ta oli äärekaitsja.
Treenerina alustas Luxemburgo tööd 1980. aastatel. Ta on olnud treenerina ligi 20 Brasiilia klubi peatreener. Ta on peatreenerina Brasiilia meistriks tulnud rekordiliselt viiel korral (viiel korral on treenerina Brasiilia meistriks tulnud veel ainult legendaarne Santose peatreener Luís Alonso Pérez). Luxemburgo on võitnud Brasiilia meistrivõistlused 1993. ja 1994. aastal Palmeirasega, 1998. aastal Corinthiansega, 2003. aastal Cruzeiroga ja 2004. aastal Santosega.
2019. aasta detsembris sai ta viienda korda oma treenerikarjääri jooksul Palmeiras peatreeneriks. 2020. aasta augustis võitis Palmeirasega viiendat korda oma karjääri jooksul São Paulo osariigi meistrivõistlused, kuid ta vallandati sama aasta oktoobris. 2020. aasta detsembris sai ta Brasiilia kõrgliiga CR Vasco da Gama peatreeneriks. 2021. aasta augustis naasis ta Cruzeiro peatreeneri kohale.
Tema perekonnanimi on pandud saksa poliitiku ja revolutsionääri Rosa Luxemburgi järgi.
Marianne Kütt
Marianne Kütt (sündinud 26. septembril 1978 ) on eesti näitleja.
Ta lõpetas 2001. aastal Viljandi Kultuurikolledži näitekunsti erialal.
Saadjärve vald (Äksi kihelkond)
Saadjärve vald (saksa keeles Gemeinde Sadjerw) oli vald Äksi kihelkonnas Tartumaal. Vallamaja asus Kõdu külas.
Saadjärve vallas sündisid näitleja Mari Möldre, sõjaväelane Oskar Plaks ja Eesti peaministri asetäitja eksiilis Johannes Sikkar.
1939. aasta valdade reformiga läks valla maa-ala uue Saadjärve valla koosseisu, välja arvatud osa Kärevere metskonna Raadi-Kõnnu metsandiku maa-alast, mis läks Äksi valla koosseisu.
Florence'i maakond
pisi|Asend Lõuna-Carolina osariigis Florence'i maakond (Florence County) on maakond USA-s Lõuna-Carolina osariigis. Geograafilised koordinaadid on 34°02' N, 79°71' W.
Maakonna halduskeskus on Florence.
Maakonna pindala on 2082 km², millest 10 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 136 885. Aastal 2000 oli elanike arv 125 761.
Ajalugu
Florence'i maakond moodustati 1888. aastal. Maakond on saanud nime Florence Harllee järgi.
Ka gängster on inimene
"Ka gängster on inimene" (inglise keeles "Analyze This") on 1999. aastal esilinastunud Ameerika Ühendriikide krimikomöödia depressiooni põdevast maffiabossist, kes on lõpuks sunnitud pöörduma psühhiaatri poole.
Filmi režissöör on Harold Ramis, kes kirjutas ka stsenaariumi koos Kenneth Lonergani ja Peter Tolaniga.
Filmi peaosi mängivad Robert De Niro mafiooso ja Billy Crystal psühhiaatri rollis. Teistes olulisemates rollides teevad kaasa Lisa Kudrow, Chazz Palminteri ja Joe Viterelli.
2002. aastal valmis filmile ka järg "Analyze That" ("Gängster on ikka veel inimene").
Samoginson
SAMOGINSON (kodanikunimega Nikita Samogin ; sündinud 13. veebruaril 2002) on Tallinnast pärit Eesti dj, produtsent ja räppar.
Tema esimene DJ live oli 1. septembril 2018 Tallinna PRIVÈ klubis. Juba 16-aastasena esines ta oma esimesel muusikafestivalil MJ YoungFest`il, mis toimus 7. detsembril 2018 Tondiraba Jäähallis.
19. augustil 2020 räppar AG laadis YouTube’i üles uue videosingli, mis kannab nime “Škoda“. See oli SAMOGINSON'i esimene avalik lugu. Aasta pärast, 12. augustil 2021, tema ning populaarne Eesti räppar ROM on avaldanud muusikavideo loole "Beast".
22. veebruaril 2022 avaldas noormees oma uue singli nimega "Desire". Tegu on SAMOGINSONi esimese elektroonilise muusika looga. Värske lugu “Desire” räägib SAMOGINSONi muusikakirjutamise soovist ja noormees on oma sõnul loo väljaandmise üle väga õnnelik. “Elektrooniline muusika on see, millega ma tahan tegeleda,” märkis DJ intervjuus, lisades et selleks andsid talle tõuke eesti produtsendid, kellega ta viimastel aastatel on tutvunud. Los Angeleses elav Eesti päritolu muusik SVNDRA avaldas juuni lõpus koos inglise R’n’B, hiphop, hybridartisti Sauraga singli “TANGO” ning 12. augustil 2022 on sellest loost teinud Drum & Bass remiksi SAMOGINSON.
Lisaks muusika produtseerimisele jätkab SAMOGINSON aktiivselt esinemist erinevates Eesti ööklubides. Suvel 2022 esines ta koos kaksikvendade Eesti filmitegijatega EskoBros Eesti suurtel Valgeranna ja Kloogaranna Festidel. 2022. aasta novembris korraldas muusik oma esimese peo nimega MOSH Tartus, klubis Shooters.
Kōji Nakata
Kōji Nakata (jaapani keeles 中田 浩二 Nakata Kōji; sündinud 9. juulil 1979 Ōtsus) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.
Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2000–2007 57 mängu ja lõi 2 väravat.
Marie (Burgundia)
pisi pisi Marie Rikas (13. veebruar 1457 Brüssel – 27. märts 1482 Wijnendale loss) oli Burgundia titulaarhertsoginna 5. jaanuarist 1477 kuni surmani.
Ruth Sepper
Ruth Sepper (neiuna Ruth Kivil; sündinud 15. mail 1958 Tallinnas) on eesti arst-pulmonoloog ja arstiteadlane.
Marie (Burgundia)
Ta kuulus Valois' dünastiasse ning oli Charles Südi ja Bourboni Isabella tütar. Kuigi Charles oli kolm korda abielus, oli Marie tema ainus laps.
Ruth Sepper
Haridus
Ta lõpetas aastal 1976 Loksa Keskkooli ja õppis aastatel 1976–1982 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna raviosakonnas; aastatel 1982–1983 oli ta ordinatuuris (Tartu Riikliku Ülikooli Sisehaiguste kliinikus) ja aastatel 1983–1985 kliinilises ordinatuuris (Tartu Riikliku Ülikooli kopsukliinikus). Aastatel 1992–1996 oli ta doktorantuuris Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, aastatel 1993–1997 Helsingi Ülikooli Biomeditsiini Instituudis. Aastal 1997 sai ta Helsingi Ülikoolist väitekirjaga "New approaches to pathogenesis of bronchiectasis with special respect to tissue injury" meditsiinidoktori kraadi.
Marie (Burgundia)
Viimaseks Burgundia hertsogiks peetav Charles Südi suri 1477. aastal Nancy lahingus, misjärel Prantsusmaa kuningas Louis XI kuulutas hertsogkonna lõppenuks ja haaras suure osa selle territooriumist Prantsuse krooni alla. Saksa-Rooma riigi territooriumil asunud Madalmaad ja Franche-Comte'i vabakrahvkond jäid aga Mariele, kes isa surma ajal oli 19-aastane ja vallaline. Tema abielul oleks olnud tohutu mõju Euroopa poliitilisele tasakaalule ja tal oli ka palju kosilasi. Habsburgide keiser Friedrich III kindlustas Marie võõrasema Margareti abiga abielu oma pojale, tulevasele keisrile Maximilian I-le. 16. augustil 1477 nad abiellusidki ning Habsburgid said kontrolli Burgundia pärandi jäänuste üle.
Ruth Sepper
Haridus
Kuni 2000. aastani oli ta Tervise Arengu Instituudis (varasem EKMI) järeldoktorant. Aastatel 2002–2005 õppis ta Estonian Business Schooli magistriõppes.
Töökäik
Tartu Riikliku Ülikooli Sisehaiguste Kliiniku arst-intern 1982–1983; Tartu Riikliku Ülikooli Kopsukliinikus kliiniline ordinaator (praegune residentuur) 1983–1985; pulmonoloog/bronholoog, bronholoogia üksuse juhataja 1985–1990; pulmonoloogia osakonna juhataja 1990–1992; Kliinilise ja Eksperimentaalse Meditsiini Instituudi teadur 1998–2000; Eesti Riikliku Tubakaprojekti programmi direktor 1998–2001; Ida-Tallinna Keskhaiglas pulmonoloog 1999–2001; Tervise Arengu Instituudi vanemateadur, kopsuhaiguste uurimise labori juhataja 2000–2005; Põhja-Eesti Regionaalhaigla sisekliinku juhataja 2001–2005. Tallinna Tehnikaülikoolis 2005–2014: geenitehnoloogia instituudi molekulaardiagnostika õppetooli molekulaarmeditsiini professor 2005–2010, vanemteadus 2005–2007; Tehnomeedikumi Kliinilise meditsiini instituudi direktor, õppetooli juhataja 2007–2014. Biomeditsiiniliste andmete integratsioon ja kaeve KOK varaseks diagnoosimiseks, Tarkvara Tehnoloogiate ja Rakenduste TAK, EAS alaprojekti juht 2009–2014; STACC OÜ, projektijuht 2009–2014; SA Põhja-Eesti Regionaalhaigla, pulmonoloog-bronholoog 2002–...; Euroopa Komisjon, FP7-People teadusprojektide hindaja 2007–...; H2020, Tervise valdkond, Euroopa Komisjon nimetatud ekspert 2007–...; Eesti Ravimtootjate Liidu Eetikakomitee esimees 2009–...; Euroopa Komisjon, REA-FET-OPEN teadusprojektide hindaja 2011–...; Euroopa Komisjon, H2020-INFRASUPP teadusprojektide hindaja 2014–...; Euroopa Komisjon, H2020-MSCA-IF teadusprojektide hindaja 2014–...; Euroopa Komisjon, H2020-EINFRA teadusprojektide hindaja 2014–...
Marie (Burgundia)
Marie on maetud Jumalaema kirikusse Brugges.
Ruth Sepper
Teaduskorralduslik tegevus
Kopsuhaiguste uurimise labori asutaja 1999; HTM Teaduse populariseerimise üliõpilaste teadustööde riikliku konkurssi tervise valdkonna ekspert 2011−2013; Eesti Teadusfondi ekspert 2003−...; TTÜ tehnomeedikum nõukogu liige 2007−...; Euroopa Komisjoni 7. raamprogrammi Inimesed ekspert 2008−...; Gruusia Teadusfondi ekspert 2009−...; TTÜ loodusteaduskonna doktoritööde kaitsmise komisjoni liige,2009−...; TTÜ teaduskomisjoni liige 2010−...; Helsingi Ülikool (Soome)arstiteaduskonna doktori väitekirjatöö hindaja 2011−...; TTÜ Mehhaanikateaduskonna nõukogu liige 2011−...
Tunnustus
Tartu Ülikooli arstiteaduskonna tunnustus 1995. ja 1996. aastal avaldatud teaduspublikatsioonide eest;
Soome Akadeemia, stipendiaat 1993 ja 1995;
CIMO stipendiaat 1994, 1995 ja 1996;
Soumen Kulttuurirahasto, stipendiaat 1996;
Paulo fond, stipendiaat 1995;
Helsingi Ülikool, noorteadlase stipendium 1996;
Eesti Arstide Selts Rootsis, stipendiaat 1996;
Oskar Öflundi fond, stipendiaat 1995 and 1996;
Duodecimi fond, stipendiaat 1997;
Soome Kopsuhaiguste ja Tuberkuloosi fond, stipendiaat 1996;
pulmonoloogi kõrgem arstikategooria, 2001;
tänukiri “Kõige Perearstisõbralikum erialakolleeg 2001”, Tallinna Perearstide Selts.
Hobid
Kunst, dendroloogia, aiandusarhitektuur ja sport.
Usuvahetusliikumine
Usuvahetusliikumine (uuemas ajalookirjutuses ka kirikuvahetusliikumine, rahvapäraselt keisri usku minek) oli 1840. aastatel Liivimaa kubermangus ja 1880. aastatel Eestimaa kubermangu läänepoolsetel aladel aset leidnud sotsiaalne protestiliikumine, mille käigus siirdus märkimisväärne osa nende alade maaelanikkonnast õigeusku.
Rahvas ütles: "Vene papid on meiesugused, nad pole targemad kui meiegi, nendega on hää elada!"
Usuvahetusliikumisega kaasnes uute õigeusu koguduste avamine Balti kubermangudes Riia vikaarpiiskopkonnas (1836–1850):
Usuvahetuse aktiivseimal perioodil 1845–1848 läks Pühima Valitseva Sinodi andmetel Liivimaa kubermangus õigeusku üle 110 222 talupoega, neist 62 898 lätlast ja 47 324 eestlast – kokku umbes 17% kubermangu elanikkonnast.
1865. aastal ühendati Riia piiskopkonnaga Eestimaa kubermangu õigeusu kogudused. 1866. aastal asutati Riia piiskopkonnas Tallinna vikaarpiiskopkond. Narva õigeusu kogudused jäid kuni Eesti iseseisvumiseni Peterburi piiskopkonda.
Kui usuvahetusliikumine soovitud tulemusi ei andnud ja maaomanike tagakiusamine usku vahetanud talupoegade suhtes pigem kasvas, pöördus osa usku vahetanuid tagasi luterlusse. Seda protsessi nimetatakse rekonversiooniks. Kui esialgu toimus see mitteametlikult ja varjatult, sest õigeusust lahkumist takistasid Venemaa seadused, siis pärast 1905. aasta usuvabaduse dekreeti toimus see juba ametlikult.
Connect-R
Ștefan Relu Mihalache (esinejanimega Connect-R; sündinud 9. juunil 1982) on Rumeenia laulja.
Ta esindas koos Natalia Gordiencoi, Arseniumi 2006. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Moldovat lauluga "Loca".
Gigantopithecus
pisi|Suuruse võrdlus Gigantopithecus on väljasurnud hiidinimlaste perekond, kes olid teada olevalt suurimad Maal elanud esikloomalised. Suurim liik G. blacki oli kahele jalale tõustes umbes 3 meetri pikkune ja kaalus 300–500 kg, seega olid nad kaalult 2–3 korda raskemad kui tänapäeva gorillad. Nad elutsesid praeguse Indoneesia, Vietnami, India ja Hiina aladel ligikaudu 9 miljonit kuni 100 000 aastat enne meie aja arvamist.
Nad olid orangutani-sarnased, olles viimaste sugulased. Nad olid rohusööjad ning toitusid peamiselt bambusest. Tõenäoliselt nende populatsioon vähenes seoses vihmametsade taandumisega. Vaid Vietnamist ja Lõuna-Hiinast leitud säilmed kujutavad endast fossiliseerunud hambaid ja lõualuid, mille põhjal saab rekonstrueerida nende arvatavat väljanägemist, toetudes nüüdisaegsete inimlaste koljude eripäradele.
Mõned krüptozooloogiast huvitatud inimesed kahtlustavad, et tõendamata eksistentsiga, kuigi paljude mägirahvaste folkloorist tuntud, lumeinimesed või suurjalad võivad olla gigantopithecuse liikide ellujäänud järeltulijad. Seos on aga väheusutav — pigem kinnitab see vaid seda, et taoline hiiglaslikkus inimlase puhul on olnud võimalik.
Kahe valimi t-test
Kahe valimi t-test on üks statistiline test, üks t-testidest. See kontrollib kahe valimi keskmiste järgi, kas kahe üldkogumi keskmised on omavahel võrdsed (alternatiiviks on see, et üks keskmistest on teisest väiksem).
Kui kaks sõltumatut valimit pärinevad erineva standardhälbega üldkogumitest, siis tuleb kasutada Welchi testi.
Testi idee
Kahe valimi t-test kontrollib (lihtsaimal juhul) kahe valimi keskmiste \bar{x}_1 ja \bar{x}_2 järgi, kas vastavate üldkogumite keskmised on erinevad.
Joonis näitab kahte üldkogumit (mustad punktid) ja kahte valimit (sinised ja punased punktid), mis on üldkogumitest juhuslikult valitud. Valimite keskmised \bar{x}_1 ja \bar{x}_2 saab valimitest, arvutada, üldkogumite keskmised \mu_1 ja \mu_2 on aga tundmatut. Joonisel on üldkogumid nii konstrueritud, et nende keskmised on võrdsed: \mu_1=\mu_2. Nüüd oletatakse ajaloosündmuste tõttu või teoreetilistel kaalutlustel, et üldkogumite keskväärtused \mu_1 ja \mu_2 on erinevad.
Lihtsaimal juhul kontrollib test
center
Kui valimid on sobivalt valitud, näiteks lihtsate juhuvalimitena, siis on valimi 1 keskmine \bar{x}_1 suure tõenäosusega üldkogumi 1 keskmise \mu_1 lähedal ja valimi 2 keskmine \bar{x}_2 suure tõenäosusega üldkogumi 2 keskmise \mu_2 lähedal. See tähendab, kaugus punase ja musta punktiirjoone vahel ning kaugus sinise ja musta punktiirjoone vahel on suure tõenäosusega väikesed.
Täpsed arvutused on järgnevates jaotistes.
Kahe valimi t-test sõltumatute valimite korral
Et uurida kahe võrdse tundmatu standardhälbega \sigma üldkogumi keskmiste vahesid, kasutatakse kahe valimi t-testi. Selleks peavad mõlemad üldkogumid olema normaaljaotusega või valimid nii suured, et rakendub tsentraalne piirteoreem, (valimite suurus ületab 30). Testi jaoks valitakse n-elemendiline valim  1. üldkogumist ja sellest sõltumatult m-elemendiline valim  2. üldkogumist. Vastavate sõltumatute valimimuutujate ja  keskväärtuste kohta kehtib siis    ja, kus \mu_X ja \mu_Y on üldkogumite keskmised. Kui keskmiste vahe jaoks on ette antud arv \omega_0, siis ütleb nullhüpotees, et
ja alternatiivhüpotees, et
Statistiliseks kriteeriumiks osutub
kus ja on vastavad valimikeskmised ja
kaalutud dispersioon, mis arvutatakse valimite dispersioonide ja  kaalutud keskmisena.
kus \bar x ja \bar y on valimist arvutatavad keskväärtused ja kaalutud dispersiooni realisatsioon, mis arvutatakse valimite dispersioonidest   ja.
Teise võimalusena võib sama statistilise kriteeriumiga T testida järgmisi hüpoteese:
Märkus
Kui üldkogumite dispersioonid ei ole võrdsed, siis tuleb teha Welchi test.
Näide 1
Tuleb võrrelda väetisesorte. Selleks kasutatakse 25 väetisena ühesuurust portsjonit, nimelt n=10 portsjonit väetist sordist A ja m=15 portsjonit väetist sordist B. Eeldatake, et saakidel on normaaljaotus ja dispersioonid on võrdsed. Esimese sordi puhul on keskmine saak valimi dispersiooniga  ja teise sordi puhul on keskmine saak  dispersiooniga. Kaalutud keskmiseks saame Siit saame kontrollväärtuse See väärtus on suurem kui 10+15-2=23 vabadusastmega t-jaotuse 0,975-kvantiil. Järelikult saab 95 \%-ise usaldusega väita, et väetisesortide toimes on erinevus.
Kahe valimi t-test mittesõltumatute valimite korral (paarisvõrdluse t-test)
pisi|Seotud ja mitteseotud t-testi [[I tüüpi viga sõltuvalt korrelatsioonist. Simuleeritud juhuarvud pärinevad kahemõõtmelisest normaaljaotusest dispersiooniga 1. Olulisusnivoo on 5 % ja juhtumite arv 60.]] pisi|Seotud ja mitteseotud t-testi [[I tüüpi viga sõltuvalt korrelatsioonist. Simuleeritud juhuarvud pärinevad kahemõõtmelisest normaaljaotusest dispersiooniga 1. Olulisusnivoo on 5 % ja juhtumite arv 60.]]
Siin on und  kaks paarikaupa erinevat valimit, mis on saadud näiteks samade uuritavate üksuste kahest mõõtmisest (korduvmõõtmine). Valimid võivad olla paarikaupa mittesõltumatud ka muudel põhjustel, näiteks kui x-i ja y-i väärtused on partnerluses olevate naiste ja meeste näidud ning huvi pakuvad soolised erinevused.
Selleks et testida nullhüpoteesi, et normaaljaotusega üldkogumil on võrdsed keskmised, võib testida ühe valimi t-testi abil hüpoteesi, et vahede keskmine on null. Praktikas peab väiksemate valimite (n\leq30) korral olema täidetud tingimus, et vahedel on üldkogumis normaaljaotus. Piisavalt suurte valimite korral jaotuvad paaride vahed ligikaudselt normaaljaotusega ümber üldkogumi vahe aritmeetilise keskmise. Tingimuste täidetuse suhtes ei ole t-test kuigi tundlik.
Näide 2
Et testida uut ravimeetodit kolesterooli taseme alandamiseks, määratakse 10 katsealusel kolesterooli tase enne ja pärast ravi. Saadakse järgmised näidud:
Näitude vahede aritmeetiline keskmine on ja valimi standardhälve on. Kontrollväärtuseks saame Et, siis. Seega ei saa nullhüpoteesi, et kolesteriini taseme keskväärtused on enne ja pärast ravi võrdsed, nii et ravil pole toimet, olulisusnivool \alpha=5\% tagasi lükata. Et, siis ka ühepoolne alternatiiv, et ravi alandab kolesterooli taset, statistiliselt oluline. Kui ravil üldse toime on, pole see nii suur, et seda võiks nii väikse valimi pealt avastada.
Welchi test
Welchi testi puhul arvutatakse statistiline kriteerium sarnaselt nagu kahe valimi t-testi puhul:
Ent sellel kriteeriumil ei ole nullhüpoteesi korral t-jaotust, vaid seda lähendatakse t-jaotuse abil vabadusastmete arvu muutmise teel (vaata ka Behrensi-Fisheri probleem):
kus s_x ja s_y on üldkogumite standardhälvete hinnangud valimite järgi ning n ja m on valimite suurused.
Kuigi Welchi test on välja töötatud spetsiaalselt juhtumiks, kus, ei tööta ta hästi, kui vähemalt üks jaotus on mittenormaalne ning juhtumite arvud on väikesed ja väga erinevad n\neq m).
Alternatiivsed testid
t-testi kasutatakse selleks, et testida hüpoteese ühe või kahe tundmatu standardhälbega normaaljaotusega üldkogumitest võetud valimi keskväärtuste kohta.
Rasmus Puur
Haridus
Rasmus Puur on õppinud Jakob Westholmi Gümnaasiumis ja lõpetanud Tallinna Reaalkooli. Lühikest aega õppis ta Tartu Ülikoolis kirjandus- ja kultuuriteadust.
Enne Eesti Muusika- ja Teatriakadeemiasse astumist muretses Rasmus Puur, et muusikahariduse lünklikkuse (neli aastat klaveriõpinguid ja kümme aastat koorilaulu, kusjuures esimese solfedžotunni sai ta alles kõrgkoolis) tõttu ei pruugi ta muusikakõrgkooli pääsedagi. Kuid pääses ning 2014. aastal lõpetas ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia cum laude bakalaureusekraadiga kompositsiooni erialal (õppejõud Tõnu Kõrvits ja René Eespere). Lisaks on ta õppinud dirigeerimist Tõnu Kaljuste juures.
Seejärel õppis ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia magistriõppes, sealhulgas 2021. aasta sügissemestril vahetusüliõpilasena Soomes Sibeliuse Akadeemias. 2022. aastal lõpetas ta EMTA magistriõppe heliloomingu erialal cum laude Tõnu Kõrvitsa õpilasena.
Muusika koolipõlves
Kohe Jakob Westholmi Gümnaasiumi esimesest klassist peale laulis Rasmus Puur poistekoori Revalia ettevalmistuskooris (dirigent Alla Eenma) ja aastatel 1998–2000 poistekooris Revalia (dirigent Hirvo Surva). Aastatel 2001–2010 laulis ta dirigentide Venno Laulu ja Hirvo Surva juhatusel Estonia poistekooris. Kuuenda klassi poisina läks ta vanemate teadmata muusikali "Oliver!" (2003, lavastaja Georg Malvius ) osatäitjate konkursile ja osutus valituks. Sestpeale hakkas ta kaasa lööma peaaegu kõikides muusikalides, mis toona Eestis etendusid.
Reaalmažoor
Puuri ja Tuule juhatusel tegutses noorteorkester Reaalmažoor kuni 2017. aastani, kokku anti üle 80 kontserdi ja salvestati 6 heliplaati.
Töökäik
2015. aastast töötab ta Vanalinna Hariduskolleegiumi Muusikakooli keelpilliorkestri dirigendina. Tema juhatusel on see orkester pälvinud Sümfooniaorkestrite Liidu aastapreemia aktiivse ja mahuka kontserditegevuse eest 2018. aastal.
11. oktoobrist 2021 on ta ka Eesti presidendi Alar Karise kultuurinõunik.
Loominguline tegevus mujal
Rasmus Puur on olnud mitme muusikalavastuse muusikaline juht ja dirigent (nt Jarek Kasari ooper "Katuselt" (2011, NO99 Põhuteater) ja muusikal "Shrek" (2013, NUKU)). Ta on loonud teatrimuusikat Tallinna Linnateatris, Eesti Draamateatris, Rakvere teatris ja Kinoteatris / Nargen Operas.
2019. aastal oli ta Eesti Vabariigi 101. aastapäeva kontsertaktuse muusikaline juht.
Rasmus Puur on ka hinnatud arranžeerija ja orkestreerija (nt Jarek Kasari / Uku Uusbergi "Katuselt" (2011), Priit Pajusaare "Prints ja kerjus" (2013) ja "Lotte unenäomaailmas" (2015, Vanemuine)).
Laulupeod
Rasmus Puur oli 2017. aasta XII noorte laulu- ja tantsupeo "Mina jään" laulupeo teema ideekavandi "Noored juured" autor (koos Veiko Tubinaga), sümfooniaorkestrite liigi dirigent ja peadirigendi assistent, 2019. aasta XXVII üldlaulupeol "Minu arm" aga segakooride liigidirigent. Mõlemal laulupeol ta dirigeeris ja mõlemal esitati ka tema heliloomingut.
Helilooming ja tähtsamad ettekanded
Rasmus Puuri loomingut on esitanud paljud eesti kutselised kollektiivid (sh Tallinna Kammerorkester, ERSO, Rahvusooperi Estonia orkester, Vanemuise sümfooniaorkester, Nargenfestivali orkester, RAM) ja harrastuskollektiivid (sh ETV Tütarlastekoor, RO Estonia poistekoor, Collegium Musicale).
Muusikaline jutustus "Sipsik" ja autoriplaat
2016. aasta kevadel esietendus Rasmus Puuri kirjutatud kogupereteos "Sipsik" (Eno Raua samanimelise jutustuse ainetel), sama aasta lõpuks sai see muusikaline kontsert-jutustus ka CD-plaadi jaoks salvestatud. Teos on kirjutatud tekstilugejale, klaverile ja keelpilliorkestrile. CD-plaadil loeb Eno Raua lasteraamatu tekste näitleja Anu Lamp, teda saadavad Tallinna Muusikakeskkooli õpilane Viola Asoskova klaveril ja Tallinna Kammerorkester Rasmus Puuri dirigeerimisel.
Shakespeare ja teatri draamalavastuste muusika
27. oktoobril 2012 esietendus Tallinna Linnateatri Taevalaval William Shakespeare’i näidend "Hamlet" (lavastaja Priit Võigemast), mille muusika autor on Rasmus Puur.
2016. aastal kirjutas Puur muusika Marc Normani / Tom Stoppardi / Lee Halli näidendile "Armunud Shakespeare". Tüki lavastas Georg Malvius ja see esietendus 27. novembril 2016 Eesti Draamateatri suures saalis.
Nende vahele mahtusid veel järgmised Rasmus Puuri muusikaga draamalavastused:
2018. aasta 6. oktoobril esietendus Ugala teatri Black Boxis Nick Payne’i "Tähtede seis" (lavastaja Ringo Ramul), ka selle muusika autor on Rasmus Puur.
2021. aasta suveks valmis Ugala teatri 100. aastapäeva puhul kogumikplaat Ugala lavastustes kõlanud muusikast, mille on keelpilliorkestrile seadnud Rasmus Puur. Muusikat esitavad džässansambel ja VHK keelpilliorkester, dirigent Rasmus Puur.
Ooper "Pilvede värvid"
2017. aastal jõudis rahvusooperis Estonia lavale tema debüütooper "Pilvede värvid" (Jaan Kruusvalli samanimelise näidendi teemadel, libretist Laur Lomper, lavastaja Roman Baskin). Teos on valminud Eesti Vabariigi 100. aastapäevaks (Puur võitis 2014. aastal rahvusooperi Estonia sel puhul korraldatud ooperiloomingu konkursi ) ning selle maailmaesietendus toimus 22. septembril 2017 rahvusooperi Estonia teatrisaalis. Peaosades olid Jassi Zahharov, Helen Lokuta, Mati Turi, Juuli Lill, Janne Ševtšenko ja Ita Ever. Dirigeeris Kaspar Mänd. Rasmus Puurist sai sellega noorim Eesti helilooja, kelle ooper on jõudnud kutselise teatri lavale. Teos oli Estonia repertuaaris kuni veebruarini 2020, 23. veebruaril 2020 näidati salvestatud ooperietendust esimest korda Eesti Televisiooni põhitelekanalis.
Ooperi idee põhineb Jaan Kruusvalli näidendil "Pilvede värvid" (1983), mis käsitleb eestlaste põgenemist kodumaalt Teise maailmasõja sündmuste keerises. Aeg ei ole Eestist lahkumise puhul aga määrav – mindi sõjaajal, põgeneti Nõukogude okupatsiooni eest ning välismaale minnakse kauaks või päriselt ära ka nüüd, vabaduse päevil.
Muusikakriitik Maria Mölder on esile tõstnud, kui huvitavalt on Rasmus Puur ooperis kokku põiminud mineviku ja tänapäeva: "Puuri meloodiline muusika poeb hinge ning annab sealjuures hästi edasi sündmustiku meeleolu ja tegelaste siseelu. Muusikale lisavad ikka ja jälle värvi tuntud ja vähem tuntud muusikalised tsitaadid: näiteks punkaritega noorte­rahutuste stseenis oli kuulda J.M.K.E. "Tere, perestroika!", ülem­nõukogu otsus Eesti taas iseseisvaks kuulutada kutsus aga esile pühadushetke, millele aitas kaasa Ernesaksa "Mu isamaa on minu arm" meloodia algus. Tervet laulupeo stseeni märkis aga Sarapiku "Ta lendab mesipuu poole" harmoonia: heliloojale ei piisanud lihtsalt neljahäälse kooriseadega mängimisest."
Ooperit "Pilvede värvid" kirjutama hakates oli Rasmus Puur 24-aastane ja ooperi esietenduse ajal 26-aastane.
Muusikalavastus "Kord annan end päriselt ära"
Kevadel 2017 esietendus Kultuurikatlas tänapäeva noorte tunnete ja mõtete üle arutlev muusikalavastus "Kord annan end päriselt ära" (lavastaja Priit Võigemast). Lavastuse keskmeks olid Rasmus Puuri kooritsüklid "Noore naise mõtted" ja "Noore mehe mõtted". Esitajad: neidudekoor Kammerhääled ja RO Estonia noormeestekoor.
"Meie juured ei ole lapsepõlves" – esiettekanne Soomes
22. veebruaril 2018 toimus Rasmus Puuri uudisteose "Meie juured ei ole lapsepõlves" (Karl Ristikivi tekstile) maailmaesiettekanne Helsingis Aleksanterin Teatteris. Kooriteos on kirjutatud Soomes elavale eesti kogukonnale. Helsingi Aleksanteri teatris toimunud kontsert oli Soomes elavate eestlaste kingitus Eesti Vabariigile 100. aastapäevaks. Kontserdi peakorraldaja oli Helsingi Eesti Muusikastuudio.
Kantaat "Unes nägin ma Eestimaad"
Ka kantaat "Unes nägin ma Eestimaad" valmis Eesti Vabariigi 100. aastapäevaks. See on 45 minuti pikkune suurvorm, mis on inspireeritud kunstnik Anu Raua loomingust ja ideedest. Tekstide autor on Doris Kareva. Esiettekanne toimus 23. veebruaril 2018 Pärnu kontserdimajas. Teose esitasid Pärnu Linnaorkester, VHK keelpilliorkester, Pärnu koorid, teksti luges Tõnis Rätsep, vokaalsolistid olid Mati Turi ja Meelika Hainsoo, dirigeeris Rasmus Puur.
Kooritsükkel "Kauged jõulud" ja RAM
2018. aastal tuli Eesti Rahvusmeeskoori jõulukontsertidel esiettekandele Rasmus Puuri ebatraditsiooniline teos – kooritsükkel "Kauged jõulud".