cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Andrius Palionis
Ta sündis 1975. aastal Kaunases. Ta lõpetas 1993. aastal Vilniuse Šeškinė keskkooli. 1998. aastal lõpetas ta Vilniuse ülikooli majandusteaduskonna raamatupidamise ja auditeerimise erialal.
Ta töötas aastatel 1994–1995 Leedu statistikaosakonnas, 1995–1996 Leedu aktsiate innovatsioonipangas ja 1996–2000 Hermise pangas. Aastatel 2000–2001 töötas ta SEB panga Leedu filiaalis. Aastatel 2001–2006 oli ta UAB Ginvesta peafinantseerija ja aastatel 2006–2012 UAB BTN direktor.
Turany
Turany (ungari keeles Nagyturány, poola keeles Turanie) on linn Slovakkias Žilina maakonnas Martini ringkonnas. Turany asub Martinist ligikaudu 10 km kirdes. Läbi linna voolab Váhi jõe kaks haru.
Asulat on esmamainitud 1341. aastal. Linnaõigused sai Turany 1397. aastal. Turany kaotas linnaõigused 1918. aastal, kuid 2016. aastal sai need tagasi.
Slovakkia 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oli Turany elanikest slovakke 93,63%, tšehhe 0,36% ja ungarlasi 0,12%. Rahvus oli teadmata 5,53%-l elanikest.
TvN
pisi|tvNi logo TVN (Total Variety Network; stiliseeritud kui tvN) on Lõuna-Korea üleriigiline üldine meelelahutusvõrk, mis kuulub CJ ENM-ile ning on saadaval kaabel-, SkyLife- ja IPTV-platvormidel. Alates 2014. aastast juhib võrku Rhee Myung-han.
Kiili kammerkoor
Kiili kammerkoor on Kiili vallas 1962. aastast tegutsev segakoor. Aastate vältel on koor tegutsenud eri nimede all, Kiili Kammerkoori nime kannab kollektiiv 2009. aasta sügisest.
Ajalugu
Kiili rahvamajas on koorilauluga tegeletud alates 1962. aastast, mil valmis rahvamaja. Kiili koori eelkäija kolhoosi "Rahva võit" segakoor laienes hoogsalt, kui 1963. aasta lõpul asus tollane klubijuhataja Silvia Suursööt segakoori juhatama. Kiiresti värbas ta koori uusi liikmeid nii, et sai kokku 30–40 inimest. Sellega pandi alus Rahva Võidu Segakoorile. Oli tulemas 1965. aasta üldlaulupidu, milleks hakati kiirelt valmistuma. Laulud saadi selgeks ja nii esineti kolhoos Rahva Võidu segakoori nime all, Silvia Suursöödi juhatusel suurel laulupeol. Aastate jooksul on koorilaulu kultuuri Kiilis edendanud koorijuhtidena Hillar Põldoja, Silvia Suursööt, Endel Arike, Elmar Voolaid, Georg Toompea, Karin Rööp, Moonika Klaas, Nele Vendel, Imbi Põldsaar (Kolk), Kaili Lass ja Helen Kivimägi. Alati on esinetud on oma valla ja maakondlikel üritustel. Osa on võetud kõikidest üld- ja juubelilaulupidudest, öölaulupidudest, viimastel aastatel ka jalgpallilaulupeost ja punklaulupeost. Antud on kirikukontserte nii kodukirikus – Jüri kirikus – kui ka Keila, Tallinna Jaani ja Viimsi kirikus. Kontserdireisid on viinud Soome ja Peterburi.
Tänapäev
2008. aasta sügisest on koori dirigent Tuuli Metsoja, kes on koori ellu lisanud uut hoogu nii mitmekesise repertuaari kui ka heal tasemel esinemiste näol. Koori tegevus on viimastel aastatel mitmekülgne: korraldatakse laululaagreid, stiiliüritusi, võetakse osa rahvuslikest koorikonkurssidest. 2009. aastal osaleti üldlaulupeol valikkooride hulgas ja 2014. aasta üldlaulupeol valiksegakooride koosseisus. Kooris laulavad koorilauluhuvilised Kiili vallast ja selle vahetust lähedusest. Koori read on täienenud uute noorte lauljatega, mis on koori kõlapildile väga positiivselt mõjunud. Koor esineb regulaarselt Kiili valla ja rahvamaja korraldatud üritustel.
Tunnustus
Erki Meisteri kantaadi "Anima Horum Bona" esmaettekandega pälviti tunnustus "Kiili valla aasta tegu – 2009". Ettekanne valmis koostöös Kiili Kunstide Kooli kammerorkestriga 2009. aasta sügisel.
Avaldatud helisalvestised
2011. aasta detsembris ilmus Kiili vallavalitsuse ja Eesti Kultuurkapitali toel CD-plaat "Anima Horum Bona". Plaadi materjal on salvestatud Jüri kirikus oktoobris 2010.
Eesti Interneti Kogukond
Eesti Interneti Kogukond (EIK) on 7. oktoobril 2010 asutatud mittetulundusühing, mis kasvas välja avalikust arutelust Eesti domeenireformi teemal.
EIK on võtnud sõna mitmesugustel internetivabadusi puudutavatel teemadel nagu võrguneutraalsus, internetipiraatlus, autorikaitse, privaatsus, avatud standardid ja lähtekoodid, küberkuritegevus, veebimeedia jms. Suuresti EIK-iga seotud protestide tõttu oli sunnitud ametist lahkuma Eesti Interneti Sihtasutuse juht Marek-Andres Kauts. 2012. aasta alguses osales EIK ACTA-vastaste protestide koordineerimises Eestis, ACTA-vastasele petitsioonile kogus EIK üle 7000 allkirja.
EIKi juhatuse esimeheks sai 2013. aasta veebruari üldkoosolekul Saskia Kiisel, aseesimeheks Elver Loho, laekur Joosep Taluväli ning juhatuse liige Kaido Kikkas ning EIK on esindatud Andmekaitse Inspektsiooni nõukojas. Samal üldkoosolekul kinnitati otsus asuda täitma Internet Society kohaliku harukontori rolli.
2017. aasta seisuga on Kiisel juhatuse liikme kohast loobunud ning EIKi koduleht on suletud, Internet Society esindamise on võtnud üle MTÜ Internet Society Estonia.
Oonüks
pisi|Oonüks pisi| Oonüks on mustvalge kontrastsete vöötmetega vääriskivi, kaltsedoni erim. Oonüksit võib vaadelda ahhaadi erivormina.
Oonüksi nimetus tuleneb ladinakeelsest sõnast onyx, mis tähendab sõrmeküünt või küünist.
Oonüksit toodetakse kunstlikult ahhaadi värvimise teel. Kunstlikku oonüksitootmist tundsid juba Antiik-Kreeka ja -Rooma elanikud. Esialgsed hinnangud selle kaltsedoni erimi kohta on kirja pannud Plinius Vanem. Juba Minose kultuuris oli oonüks tuntud, seda kinnitab Knossose palee väljakaevamistel leitud oonüks.
Alfonso Portillo
pisi|Alfonso Portillo Alfonso Antonio Portillo Cabrera (sündinud 24. septembril 1951) on Guatemala poliitik. Aastatel 2000–2004 oli ta Guatemala president.
Alfonso Portillo õppis sotsiaalteadusi Mehhikos, kus hiljem õpetas ülikoolis politoloogiat. Mehhikos elades tappis ta selgusetuks jäänud asjaoludel kaks üliõpilast; ise väitis ta, et enesekaitseks. Süüdistust talle ei esitatud.
Alfonso Portillot süüdistati korruptsioonis ja ulatuslikus rahapesus. Pärast seda, kui ta 2004. aastal oma puutumatuse kaotas, põgenes ta Mehhikosse. Aastal 2008 andis Mehhiko ta Guatemala nõudmise peale välja. Märtsis 2010 otsustas Guatemala omakorda Portillo välja anda Ameerika Ühendriikidele. Mais 2014 mõistis New Yorgi kohus talle 2,5 miljoni USA dollari altkäemaksu võtmise eest viie aasta ja kaheksa kuu pikkuse vangistuse.
Tähniksalamander
Tähniksalamander (Salamandra salamandra) on arvatavasti kõige tuntum salamandri liik Euroopas.
Ta kaalub umbes 40 grammi ja kasvab 15–25 cm pikkuseks.
Tähniksalamander on musta värvi kollaste varieeruvate täppide või triipudega, mõni isend võib olla peaaegu täiesti must, samas võib mõnel teisel isendil domineerida hoopis kollane värv. Olenevalt alamliigist võib isenditelt leida ka eri toonides punast ja oranži.
Levila
Tähniksalamander elutseb peamiselt Lõuna-, Ida- ja Kesk-Euroopas. Lääne-Euroopas võib liiki kohata Hispaanias, Portugalis ning isegi Venemaa lääneosas. Ida pool ulatub tähniksalamanderi leviala Türgist Iisraelini. Ka Ibeeria jääb tema levikualasse, kuid sealsed populatsioonid on tugevalt fragmenteerunud. Liigi levik ulatub veel Põhja-Aafrikasse.
Toitumine
Tähniksalamander toitub enamasti putukatest, ämblikest, vihmaussidest ja nälkjatest, aga vahepeal söövad ka noori vesilikke või väikseid konnasid. Vangistuses söövad nad ka kilke, vihmausse ning vahausside ja siidiusside vastseid. Saaki püüab ta eesmiste hammaste ja keele abil, tänu nende kahe koostööle ei pääse saak minema.
Paljunemine
Tähniksalamandrite sigivad kevadest varasuveni, suguküpseks saavad nad 3.–4. eluaastal.
Kui isasloom on potentsiaalse emase välja valinud, blokeerib ta tema tee. Isasloom hõõrub oma lõuga vastu emast, et näidata huvi emase vastu. Isane proovib emasest kinni haarata ning lasta spermatofoori emaslooma kloaagis paiknevasse spermateeki. Vees paaritudes haarab emasloom koetud spermatofoori kloaagiavaga. Munade viljastumine toimub emase ihus. Munemiseks otsib emasloom puhta veekogu. Emane muneb 25–40 muna. Vastsetel on kolm paari sulgjaid lõpuseid, mis võimaldavad neil vee all hingata. Kolme kuu pärast arenevad vastsetel kopsud ning lõpused kärbuvad.
Ohustatus
Tähniksalamandreid ohustab eelkõige inimtegevus. Peamised ohud on elupaikade hävimine, populatsioonide killustumine, intensiivne metsade majandamine ning loomade kinnipüüdmine kaubanduslikel eesmärkidel. Oluline probleem on veel sigimispaikade reostumine, kuna salamandrid paljunevad vaid selgetes ja puhastes veekogudes. Paljud täiskasvanud isendid surevad ka maanteedel.
Tähniksalamandreid püütakse kodustamise eesmärgil, kuid loomad kohastuvad vangistatud tingimustes väga halvasti ning surevad tihti. Suremise põhjuseks on seen (Batrachochytrium salamandrivorans), mis põhjustab anoreksiat, apaatiat ja ataksiat (Martel et al. 2013 ). Seen avastati alles hiljuti ning teadaolevalt see konnadele edasi ei lähe. Sõltuvalt nakkusega kokkupuutumise viisist surevad loomad 7–27 päeva jooksul.
Mürgisus
Tähniksalamandri põhiline mürk on alkaloidne toksiin samandariin. See mürk põhjustab tugevaid lihasekrampe ja lihasekangestust kombineeritult hüperventilatsiooniga kõikides selgroogsetes. Mürk on piisavalt tõhus, et tappa pisiimetaja, ja võib tekitada probleeme ka kuni koerasuurusele loomale. Inimestele see enamasti suuremaid vaevusi ei põhjusta, kuid pärast salamandri katsumist ei tohiks katsuda enda suud ega silmi, mürgi sattumine sinna võib põhjustada oksendamist või ajutist pimedust.
Tootsi mõis
pisi|Laudahoone varemed Tootsi mõis (saksa keeles Süderhof) oli karjamõis Vändra kihelkonnas Pärnumaal.
Esimesed kirjalikud märkmed Tootsi mõisa kohta pärinevad 1790. aasta Viluvere mõisa kaardilt. Mõis paiknes Viluvere valla lõunatipus ning selle lõunapiiriks oli Mustjõgi (Sauga jõe lisajõgi).
Viluvere mõisa juurde rajatud Tootsi karjamõis oli väike põllumajandusmõis, mille toodanguga (teravili, piim ja liha) varustati Pärnu linna. Mõisa maad olid suhteliselt kesised – niisked ja kivised. Mõisahoonetest on tänapäevaks säilinud vaid maakividest lauda varemed, mis ehitati 20. sajandi alguses. Tootsi karjamõis tegutses Pärnu linna rendimõisana kuni 1940. aastani.
Qandeel Baloch
Qandeel Balochi vend Waseem tappis oma õe "perekonna au" häbistamise eest.
Lapsepõlv
Baloch sündis Dera Ghazi Khanis Punjabi provintsis 1. märtsil 1990. Tal oli kuus õde ja kuus venda.
Eraelu
Baloch abiellus 2008. aastal 17-aastaselt Ashiq Hussainiga ning paaril oli poeg. Baloch jättis mehe maha aasta hiljem, öeldes, et Ashiq oli vägivaldne.
Surm
15. juulil 2016 anti Balochile unerohtu ning seejärel kägistas ta vend Waseem noore naise, kui ta magas. See toimus nende vanematekodus Multanis ning Balochi isa Azeem teatas juhtunust politseile. Lahkamise järel teatati, et Baloch tapeti ööl 15. ja 16. juuli vahel. Selleks ajaks, kui ta keha leiti, oli ta juba 15–36 tundi surnud olnud.
Balochi vend Waseem vahistati 16. juulil. Ta tunnistas, et sooritas mõrva üksinda ning põhjenduseks tõi ta Qandeeli teod, mis häbistasid tema meelest tervet perekonda. Järgnenud kohtukaasuses nimetati ka riik hagejana, et ohvri perekonnal ei oleks võimalik mõrva toimepanijale armu anda.
Väike-Lähtru kool
pisi|Väike-Lähtru kooli hoone (märts, 2011) Väike-Lähtru kool oli kool Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Väike-Lähtru külas. Kooli hoone ehitati 1889. Kool lõpetas tegevuse 1970. Kooli hoone on tunnistatud kultuurimälestiseks.
Narva Täiskasvanute kool
Narva Täiskasvanute kool on gümnaasium Narvas aadressil Kerese 22 ja asub Narva 6. Kooliga ühes hoones. Kooli õppekeel oli vene keel, alates 2017. aastast eesti keel.
Varem kandis kool nime Noorte tööliste kool (Школа рабочей молодёжи) ja Narva Õhtukool (Нарвская вечерняя школа).
Aastani 2008. oli kool aadressil Aleksander Puškini tänav 31, 2008. aasta suvel kolis kool endise Peetri kooli (praegu Narva 6.kooli) majja.
Õpilasi oli 2017. aastal 152.
Kooli direktori kohusetäitja on Jelena Kavrus.
Kana Kitahara
Kana Kitahara (jaapani keeles 北原 佳奈 Kitahara Kana; sündinud 17. detsembril 1988) on Jaapani jalgpallur, kaitsja.
Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2013–2015 9 mängu.
Tüümuse hormoonid
Tüümuse hormoonid (thymic hormones) on endokrinoloogias paljude selgroogsete sisenõrenäärme tüümuse, näiteks tüümuse epiteeli rakkude, poolt eritatavate humoraalsete faktorite koondnimetus, need liigitatakse peptiidhormoonide hulka, ja nende teadaolevateks funktsioonideks on lümfisüsteemi arengu, T-rakkude difefentseerumise ja rakuliste immuunvastuste regulatsioon.
Tüümuse hormoonide süntees, eritus, signaalirajad, geenid, ensüümid, retseptorid ja toime ning roll tüümuses ja teistes elundites asetleidvates normaalsetes füsioloogilistes ja patoloogilistes protsessides on lõpuni uurimata.
Nomenklatuur ja nimetused
Tüümuse hormoonid on eraldatud erinevate imetajate tüümusest, kas inimese ehk vasika tüümusest ja nende nomenklatuuris pole kokku lepitud.
Looduslike tüümuse hormoonide eraldamise järgselt kannavad mitmed toodetud preparaadid samu nimetusi.
Füsioloogiline toime
Tüümuse hormoonid võivad mõjuda hüpotalamuse-hüpofüüsi-neerupealise teljele stimuleerivalt ning reguleerida ajuripatsi hormoonide vabastamist.
Ajuripatsi hormoonid aga võivad osade uurijate arvates osaleda tüümuse involutsioonil.
Ringlevate signaalmolekulide toime tüümusesse
Uuringud näitavad, et tüümuses on tuvastatavad ensüümid ja kofaktorid, mis on vajalikud glükokortikoidi sünteesiks, kuid pole teada kas tüümuses nimetatud steroidhormooni süntees ka toimub.
Osade autorite arvates toimub tppmsues glükokortikoidi süntees, kuid võrreldes neerupealise koorega väga väikestes kogustes.
Tüümuse epiteelirakkudes eksisteerivad nii tüümuse hormoonide kui suguhormoonide retseptorid. Tüümuse hormoonide ekspressiooni ja eritust inhibeerivad manustatud suguhormoonid.
Uurijate arvates võivad glükokortikoidid ja rakuväline kaltsium signaliseerida küpsemata tümotsüütidele enesetapu vajadust.
Tüümusesiseselt võib toimuda hormoonide kasvuhormooni (GH), prolaktiini (PRL), lutropiini (LH), oksütotsiini, vasopressiini ja somatostatiini tootmine (seostatakse retseptoritega).
Tüümuse füsioloogias mängib rolli leptiin. Teatud arenemisjärgus tüümuse T-rakud ekspresseerivad greliini retseptoreid ja eritavad greliini.
Talitluse häired
Suguhormoonide toime tüümusele võib tüümuse rakupopulatsiooni mõjutada soodustavalt kasvajarakkude kasvamisele tüümuse mikrokeskkonnas.
Kütusepiiritus
Kütusepiirituse kasutamine sai alguse leeklampides. Sellepärast oli see kergesti kättesaadav kui 1826 Samuel Morey ja 1860 Nikolaus Otto ehitasid oma sisepõlemismootorid.
Etanool on bensiinist täiesti erinev keemiline aine. Isegi kui bensiinimootoris on teatud muudatuste abil võimalik kasutada ainult etanooli, on mõistlik ehitada mootor, mis saab kasu piirituse omadustest. 1941. aastal ehitati Prantsusmaal riiklikus katsejaamas Bellevue linnas piiritusemootor, mille kasuteguriks mõõdeti 42,2%. See on tuntud kui Brandt'i süsteem. Bensiinimootori kasutegur ei ületa 26%. See tähendab, et kuigi etanool sisaldab ainult 2/3 nii palju energiat kui bensiin, siis piiritusemootor teeb oma tööd efektiivsemalt. Kütusekulu on väiksem kui sama võimsusega bensiinimootoril. Kütusepiiritus teeb ära kõik, mis on ajalooliselt teinud bensiin- ja diislikütused.
Piiritusemootor
Piiritusemootori efektiivsus on saavutatud kasutades ära etanooli omapära kütusena. Esiteks, etanool vajab aurustumiseks kolm korda rohkem soojusenergiat, kui vajab bensiin: vastavalt 663 kJ ja 251 kJ. Piiritusemootoril on vara kolbmootori survetaktil kütuse sissepritse. Survetaktil tekib soojusenergia, mida diiselmootor kasutab süüte eesmärgil. Piiritusemootor kasutab seda energiat kütuse aurustumiseks. See aurustumise energiavajadus on nii suur, et kõik survetaktil kolvi ees jahtub. Jahtuv etanooli/õhu segu tõmbub kokku ja tekitab survetaktil väiksema takistuse kuibensiinimootoril. Energiat ei ole piisavalt, et tekiks süüde nagu diiselmootoris. Nõnda on tarvis süüteküünlaid. Kõrge surveastega mootoril on küünlatelevaja suuremat elektripinget, kui see, mis sobib bensiinimootorile.
Teine etanooli omapära, mida on võimalik kasutada mootori efektiivsuse tõstmiseks on see, et kütusepiiritus talub kõrget mootori surveastet detoneerimata. Surveastme piirmäär on 15:1. Nende kahe etanooli omapära ärakasutamine kompenseerib väiksema energiasisalduse ja nii on etanool konkurent bensiinile.
Mari Laaniste
Mari Laaniste (sündinud 9. mail 1977 Tallinnas) on eesti kunstiteadlane ja kirjanik. Kirjanikuna on ta kasutanud pseudonüümi Hiram.
Mari Laaniste lõpetas 1995. aastal Jakob Westholmi Keskkooli ning 1999. aastal Eesti Kunstiakadeemia kunstiteaduse erialal. Ta kaitses 2001. aastal sealsamas magistrikraadi kunstiteaduse erialal tööga "Koomiksi väärtusküsimus. Eesti koomiksi arengust kultuuriloolises kontekstis". Aastail 2003–2007 oli ta Kunstiakadeemia kunstiteaduse doktorant.
Ta töötab teadurina Eesti Kirjandusmuuseumi keele- ja kirjandusteooria töörühmas. Tema uurimistöö põhisuunad on visuaalsed narratiivid, sõna ja pildi suhe visuaalkommunikatsioonis, koomiks, joonisanimatsioon ja film.
Karl Adra nimeline auhind
Karl Adra nimeline auhind on üks Eesti teatri aastaauhindu, mida Eesti Teatriliit annab draamanäitlejale, kelle korrektne eesti keel, kõnekultuur ja sõnumi selgus jõuab kõige paremini publikuni.
Auhind asutati 2003. aastal Kalju Orro ettepanekul ja Eesti Teatriliidu juhatuse otsusega. Auhind antakse üle Karl Adra sünniaastapäeval, 20. märtsil. Alates 2011. aastast antakse auhinda välja iga kahe aasta tagant.
Karl Adra auhinnaga kaasneb Sándor Sterni joonistuse järgi Vaike Pääsukese kujundatud auaadress ja Eesti Kultuurkapitali rahaline preemia.
Milton Keynes
thumb|Asend Buckinghamshire'is (5) Milton Keynes on tervikomavalitsus Inglismaal Buckinghamshire'i krahvkonnas. Asub umbes 75 km Londonist loodes.
Tervikomavalitsus loodi 1997. aastal.
Krüsopraas
pisi|Ksüsopraas (Poola) pisi|Praasem Krüsopraas on kaltsedoni õunarohelise värvusega erim. Looduses esineb seda harva, teada on leiukohad USA-s, Indias, Venemaal, Poolas, Jugoslaavias ja Kasahstanis. Rohelise värvuse annavad krüsopraasile nikli ühendid. Mineraloogilised omadused ühtivad kaltsedoni omadega.
Krüsopraas oli tuntud juba antiikmaailmas, kus roomlased ja kreeklased valmistasid sellest prosse, käevõrusid, kaelaehteid ja sõrmuseid ning kaunistasid sellega templeid ja hauakambreid.
Leetse pank
pisi|Leetse pank Leetse pank on pank Põhja-Eesti klindi Lääne-Harju klindilõigus Pakri poolsaarel; halduslikult Harju maakonnas.
Krüsopraas
Tema genees toimub serpentiniidimassiivide murenemiskoorikus.
Leetse pank
Panga pikkus on u 8 km ja kõrgus 15–20 m. Pank on Leetse kihistu stratotüübiks.
Sartana
Sartana on alev Ukrainas Donetski oblastis Mariupoli linna Illitšivskõi rajooni koosseisus.
Krüsopraas
Praasem (inglise Prase) on krüsopraasi tumeroheline variatsioon.
Leetse pank
Pank algab Pakri joa lähistel paigas, kus ühtne pangaaastang kaheks jaguneb. See jääb Pakri panga ja Lahepere panga vahele.
Sartana
Läbi alevi voolab Kalmiuse jõgi.
Gentofte vald
Gentofte vald on 2. järgu haldusüksus Taanis Pealinnapiirkonnas. Piirneb Kopenhaageni linnaga ning selle keskus asub Kopenhaageni kesklinnast umbes 9 km põhja pool.
Sartana
Elanikke 2013. aasta seisuga 9887.
Leetse pank
Ülemised 10 meetrit moodustavad erinevad Kesk-Ordoviitsiumi lubjakivid, selle all on Leetse kihistu glaukoniiti sisaldavad liivakivid (kihistu ülemises osas moodustavad kaks kihti siiski ka mergel ja lubjakivi). Allpool on 40 cm Varangu kihistu savi ja panga alumises osas paljanduvad Türisalu kihistu kildad.
Gentofte vald
Vald moodustati mitmest alevist: Charlottenlund, Dyssegård, Gentofte, Hellerup, Jægersborg, Klampenborg, Ordrup ja Vangede.
Sartana
Donbassi sõja ajal, 2014. aasta 14. oktoobril mitmelasuliste raketiheitjate Grad läbi hukkunud matuserongkäigus osalenud rahulike elanike mälestuseks kuulutati 15. oktoober Mariupolis leinapäevaks.
Gentofte vald
Gentofte vald on leibkonna keskmise sissetuleku järgi üks Taani rikkamaid.
Sartana
2015. aasta 16. augusti ööl vastu 17. augustit langes asula valitsusvastaste relvajõudude suurtükiväe rünnaku alla. Hukkus kaks tsiviilisikut, 6 sai haavata. Üks haavatasaanu suri järgmisel päeval haiglas.
Gentofte vald
Vallas asuvad lõbustuspark Dyrehavsbakken, Ordrupgaardi kunstimuuseum, Charlottenlundi loss ja Bernstorfi loss.
Koruste raamatukogu
Koruste raamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Elva vallas Koruste külas.
Plasma (mineraal)
Rooma ajal kasutati plasmat ehete ja pitserite tegemiseks. Seal kasutatud plasma päritolu on teadmata, kuigi Plinius Vanem kirjeldas, et see on pärilt Indiast, kus tegelikult ei ole teada plasma leiukohti. Arvatakse, et see võis pärineda hoopis Türgist, kus on plasma leiukohad.
Koruste raamatukogu
Raamatukogu asutati 1948.
Plasma (mineraal)
Plasma kadus kasutusest II sajandil, kuid uuesti võeti see kasutusele 1950ndatel, kui Zimbabwes Mtoroshanga linna läheduses avastati uued leiukohad.
Alvinellidae
Alvinellidae on hulkharjasusside sugukond seltsist Terebellida, kes elutseb Vaikses ookeanis hüdrotermaalsetel allikatel.
1980. aastal kirjeldasid prantsuse zooloogid Daniel Desbruyères ja Lucien Laubier uue liigi Alvinella pompejana, uue perekonna Alvinella (ainsa liigiga) ja uue alamsugukonna Alvinellinae (ainsa perekonnaga). pisi|left|Alvin, mille järgi Alvinellidae on nime saanud Uus loomarühm avastati aasta varem (1979) 2600 meetri sügavusel ameerika süvamereekspeditsiooni käigus hüdrotermaalsetele allikatele Galápagose saarte piirkonnas allveesukelaparaadiga Alvin. Nimekuju Alvinella tuletati sukelaparaadi nime järgi. Aastal 1986 alamsugukond Alvinellinae kaotas aktsepti ja ta asendati sugukonnaga Alvinellidae.
Alvinellidae esindajad taluvad märkimisväärselt kuumust. Näiteks pompeiuss (Alvinella pompejana) arvatakse olevat üks kõige enam soojust taluvam keeruline organism Maal. Uurimused on näidanud, et mitokondrid hakkavad purunema temperatuuril 50–55 °C. See suurus ilmselt ongi eukarüootide kuumataluvuse ülempiir.
Alvinellidae isendite suurus varieerub vahemikus 15–100 millimeetrit.
Erinevalt teistest hüdrotermaalsetel allikatel elunevatest polüheedidest, omavad Alvinellidae esindajad seedetrakti.
Termoisolatsiooni funktsiooni täidavad neil seljal elutsevad sümbiontidest termofiilid.
ACTA
pisi|300px|ACTA-ga liitunud riigid: roosa – allakirjutanud riigid; oranž – allakirjutanud riigid, keda katab ka Euroopa Liidu allkiri; roheline – alla kirjutamata jätnud riigid, keda katab ka Euroopa Liidu allkiri; sinine – teised riigid, kes võivad lepingule alla kirjutada pisi|300px|ACTA-vastane meeleavaldus Tartus ACTA (inglise keeles The Anti-Counterfeiting Trade Agreement ehk võltsimisvastane kaubandusleping) on mitmepoolne riikidevaheline kokkulepe, mis püüab määratleda rahvusvahelisi norme intellektuaalomandi õiguste jõustamiseks. Salastatud leppe kavandi paljastas 2008. aasta WikiLeaks, sestsaati kutsus see esile palju kriitikat kodanikuühenduste poolt. Lepingu lõppversioon valmis 15. aprillil 2011 ning sama aasta oktoobris allkirjasid selle Austraalia, Jaapan, Kanada,Marokko, Lõuna-Korea, Singapur, Uus-Meremaa ja USA. 2012. aastal liitusid veel mitmed riigid, kuid ühtlasi puhkesid paljudes riikides suured leppevastased meeleavaldused. Euroopa Parlament hääletas aga 2012. aasta juulis selle vastu ning see ei ole kunagi jõustunud.
Leping nägi ette rahvusvahelised standardid autoriõiguse rikkujate karistamiseks, et võidelda võltsimise, piraatluse ja teiste intellektuaalomandi vastaste kuritegudega. Ennetavate abinõudena on pakutud välja vangistust ja trahve. Mustanditega võrreldes oli ettenähtud meetmeid lõpptekstis siiski oluliselt pehmendatud.
Lepingu läbirääkimistel osalesid Austraalia, Kanada, Euroopa Liit, Jaapan, Mehhiko, Maroko, Uus-Meremaa, Lõuna-Korea, Singapur, Šveits ja USA.
Kolm läbirääkimistel osalenud osapoolt (Euroopa Liit, Mehhiko ja Šveits) pole veel lepingule alla kirjutanud, kuid on ühisavalduses kinnitanud kavatsust allkirjastada leping "nii pea kui võimalik".
27. jaanuaril 2012 astus tagasi ACTA Euroopa Parlamendi raportöör Kader Arif, kelle hinnangul võivad leppel olla kodanike elule suured tagajärjed, kuid Europarlamendilt on püütud võtta selles sõnaõigus: "Ma mõistan hukka need protsessid, mis viisid leppe allkirjastamiseni: kõneluste algusest saadik ei peetud mingeid konsultatsioone kodanikuühiskonnaga, teksti allkirjastamise korduv edasilükkamine ilma igasuguste selgitusteta, parlamendi mitmes resolutsioonis tehtud ettepanekute tagasilükkamine."
Härma raamatukogu
Härma raamatukogu on raamatukogu Tartu maakonnas Tartu vallas Kõrvekülas sealses põhikoolis.
ACTA
3. veebruaril 2012 teatas Poola peaminister Donald Tusk, et Poola külmutab ACTA ratifitseerimise riigis nii tänavail kui ka internetis puhkenud massimeeleavalduste tõttu. "Minu arvates on ratifitseerimise vastu esitatud argumendid õigustatud," kommenteeris Tusk.
Härma raamatukogu
Kooliraamatukogu loodi 1903. aastal, kui 26. mail 1903 algkooli ruumes toimunud laada tuludest seotati raamatukogu ja mõned esemed kooli muuseumile. Kõrvekülla 1994. aastal kodanikualgatuse korras loodud rahvaraamatukogu, mis asus vallamajas, liideti hiljem samuti kooliraamatukoguga. 2006. aastal sai raamatukogu uued ruumid seoses Kõrveküla kooli renoveerimisega. 2010. aastast on Härma raamatukogu on Kõrvekülas asuva Kõrveküla raamatukogu (mis on ühtlasi Tartu maakonna keskraamatukogu) haruraamatukogu. 2020. aasta märtsis raamatukogu suleti, kodulehe teatel "kuni uue koolihoone valmimiseni".
Härma raamatukogus on tegutsenud raamatusõprade ringid lastele ja eakatele, Kõrveküla naisselts Miina ja MTÜ Kõrvekülaline.
ACTA
24. jaanuaril 2012 kinnitas Eesti valitsus, et pole ACTA-t veel arutanud ning ei tea, kas see riigikogu heakskiitu vajabki. Eestis vastutab ACTA eest välisministeerium. Hiljem on väidetud, et ACTA Riigikokku saatmise otsustab välisminister Urmas Paet. 8. veebruaril esines Riigikogus ACTA teemal Eesti peaminister Andrus Ansip, kes kinnitas, et ACTA mõjul ei tule Eesti seadusi muuta ning seepärast ei pea ka Riigikogu seda ratifitseerima: "Põhjus, miks Riigikogu pole seda teemat menetlenud – sellepärast, et antud lepinguga liitumine ei too kaasa muutusi Eesti seadusandluses. Kõik!"
11. veebruaril 2012 toimusid ülemaailmsed ACTA-vastased meeleavaldused, Eestis korraldati need Tallinnas ja Tartus. Ajakirjandus on suhtunud neisse toetavalt, 6. veebruaril 2012 ilmunud juhtkirjas kutsus Delfi üles neil osalema.
Lepingu üle ei ole enamikus riikides toimunud avalikku arutelu, selle tähtsust on meedia enamasti hakanud selgitama alles otse enne või isegi pärast lepingule allakirjutamist ning avalikkuse protestid on hilinenud. Nii oli 31. jaanuari seisuga USA-s 35 000 inimest kirjutanud alla Valgele Majale suunatud petitsioonile ACTA peatamiseks, ehkki USA oli lepingule juba alla kirjutanud.
Kriitika
Üks ACTA-vastase kriitika põhipunkte on olnud lepingu ulatus. Rahvusvahelise lepinguna jääb see väljapoole lepinguosaliste riikide õigusruumi. See tähendab, et riigid saavad neid kuritegusid lahendada uues juhtorganis, mis asub väljaspool ÜRO ja teiste institutsioonide tegevuspiirkonda ning on praktiliselt kontrollimatu.
ACTA kriitikat lugedes tuleb silmas pidada, et osa sellest on koostatud lepingu visandite, mitte lõppversiooni põhjal, mida on avalikkuse protestide mõjul mitmes suhtes leevendatud. Samas võivad varasemad visandid lepingu tõlgendamisel siiski oluliseks osutuda (vaata allpool lõiku ACTA).
Surve internetiteenuste osutajatele
Advokaat Karmen Turgi sõnul motiveerib ACTA internetiteenuste osutajaid jälgima kasutajate tegevust. See saavutatakse kolme lepinguartikli koosmõjul, millest üks muudab karistatavaks ka autoriõiguse rikkumisele kaasaaitamise, teine nõuab, et ettevõtted teeksid autoriõiguste kaitsel koostööd ja riik neid selles igati aitaks, ning kolmas kehtestab internetiteenuste osutajate vastutuse kasutajate levitatava sisu eest. Enne ACTA-t pole internetiteenuse osutaja olnud kasutajate loodud sisu eest automaatselt vastutav: vastutus tekib alles hetkel, mil ettevõte saab teada autoriõiguse rikkumisest, ning tal on võimalus autoriõigust rikkuva sisu eemaldamisega vastutusest vabaneda. ACTA muudab aga teenuseosutaja sisu eest vastutavaks, mistõttu tekib ettevõtetel otsene huvi jälgida veebiliiklust ennetavalt.
Seniste leebemate regulatsioonide kehtivust piirab artikli 27 (2) allmärkus, mille kohaselt võivad need kehtima jääda üksnes seni, kuni on tagatud autoriõiguste omanike huvid.
Kuna ACTA soodustab autoriõiguste rikkumise ennetamist jälitustegevusega ning isikuandmete kontrollimatut jagamist, asetab leping autoriõigused kõrgemale õigusest eraelu puutumatusele ja andmekaitsest.
Kriitikat lugedes tuleb silmas pidada, et ACTA otseselt ei kohusta internetiteenuste osutajaid veebiliiklust jälgima. Küll aga loob ACTA selleks eeldused, mida võidakse selliseks tegevuseks ära kasutada. Meetmete tegelik rakendus sõltub lepinguosaliste riikide tegevusest oma seaduste kooskõlastamisel ACTA nõuetega, teenuseosutajate tehnilistest lahendustest ja autorikaitseorganisatsioonide survest.
Geneerilised ravimid
ACTA 3. peatükk "Piirimeetmed" ("Border Measures") muudab üht intellektuaalse omandi õiguse senist põhimõtet, mille kohaselt intellektuaalne omand on tänini olnud territoriaalne: autoriõiguse rikkumine ühes riigis ei pruugi rikkuda seda teises riigis, eri maades on autorikaitse eri ulatusega. Kui ühes riigis kaitstud õigused annavad võimaluse jõustada neid õigusi ka teistes jurisdiktsioonides, on sel mitmesuguseid tagajärgi eri tööstusharudes. Muuhulgas raskendab see Turgi hinnangul geneeriliste ravimite (originaalravimite odavamate analoogide) kättesaadavust arenguriikides.
Turgi arvamust toetab Sean Flynni, Bijan Madhani ja Michael Vasqueze koostatud ACTA mõju analüüs ravimite kättesaadavusele "ACTA and Access to Medicines". Selle kohaselt ACTA küll ei anna alust geneeriliste ravimite keelustamiseks, kuid võimaldab nende tarneid peatada ka nõrgalt tõendatud kahtlustuste korral, nõrgendades süütuse presumptsiooni ja tõstes tõenäosust, et häiritakse ka legaalset ravimikaubandust.
Karistusõigus
Lepinguga seoses muutub ka karistusõigus intellektuaalomandi vastaste kuritegude asjus. ACTA kohustab lepinguosalisi riike kehtestama nende eest karistused kuni vanglakaristuseni.
Paralleelimport
Euroopa Liidu majanduse seisukohalt on tähtis, et ACTA loob võimaluse takistada paralleelimporti: ühte riiki imporditud kaupade transporti ühest Euroopa Liidu liikmesriigist teise ilma autoriõiguste omanikult luba küsimata. Paralleelimport on üks mehhanismidest, mis tagavad Euroopa Liidu ühisturu toimimise. ACTA artikkel 23 (2) kohustab aga riike harmoneerima paralleelimpordiseadusi ning kehtestama kriminaalkaristusi mitte üksnes autoriõiguslike ja kaubamärgikaitse piirangute rikkumise eest impordiga kaubanduslikus ulatuses, vaid ka kodumaises kasutuses.
Seisukohad Eestis
Eesti on üks väheseid riike, kus ACTA teemal on alanud avalik debatt. Tänu sellele on nii Eesti avalikkus kui ka poliitikud ACTA-st mõnevõrra paremini informeeritud. ACTA tekstist on valminud ka ametlik eestikeelne tõlge, ehkki see on pälvinud kriitikat; näiteks on commercial scale ehk "kaubanduslikus ulatuses" tõlgitud "kommertslikes huvides", mis muudab oluliselt teksti mõtet.
Poolt
Eesti justiitsministeerium on korduvalt avaldanud arvamust, et ACTA ei nõua Eesti seaduste ümbertegemist ning sellega ei kaasne teadaolevalt halbu tagajärgi. Justiitsministeeriumi eraõigustalituse juhataja Indrek Niklus on kinnitanud, et ACTA ei nõua Eesti seaduste karmistamist.
Teda on toetanud intellektuaalomandi advokaat Ants Nõmper, kelle hinnangul on ACTA vaid liialt üldsõnaline, Eestis seni infoühiskonna teenuste seaduse alusel kehtivad internetiteenuse pakkuja vastutuse piirangud võivad aga kehtima jääda.
Hiljem on justiitsministeerium siiski taganenud seisukohast, et ACTA Eesti seadusloomet ei mõjuta. Justiitsministeeriumi arvamust ei jaga Eesti peaminister Andrus Ansip, kes 8. veebruaril 2012 Riigikogus esinedes kinnitas, et kuna Eesti seadused ACTA mõjul ei muutu, pole seda vaja ka parlamendis ratifitseerida. Jevgeni Ossinovski küsimusele "Kes poliitikutest või ametnikest andis meie Euroopa Liidu esinduse diplomaadile loa siis see akt heaks kiita?" vastas Ansip: "Ma ei oska praegu konkreetselt nime öelda, aga kui oleks vaja vastutajat, siis ma võiks vastutajaks kas või ise hakata, sest minu meelest on tegemist ülimalt õige asjaga. /---/ Ma ei saa sellest hüsteeriast aru, mis Eestis on ülesse keeratud! /---/ Mõned arvavad, et kui varastamine on hirmus lihtsaks tehtud, no justkui soosib varastamist, siis tulebki varastada, et see justkui teeb varastamise täiesti legaalseks tegevuseks. Mina nii ei arva!"
pisi|Ansipi kriitika ACTA-vastaste aadressil kutsus esile arvukalt vastukaja. Pildil on näha "[[mullivannis" kümblev meesterahvas fooliumist mütsiga Raekoja platsil Tartus]] Muuhulgas väitis Ansip, et ACTA "menetluses on osalenud alates 2007. aastast nii Kultuuriministeerium, Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium, Patendiamet kui ka Justiitsministeerium." Tegelikult alustasid ACTA väljatöötamist 2006. aastal Jaapan ja USA, 2006–2007 liitusid läbirääkimistega Kanada, Euroopa Liit ja Šveits ning ametlikud läbirääkimised algasid alles juunis 2008, kui aruteluga ühinesid Austraalia, Mehhiko, Maroko, Uus-Meremaa, Lõuna-Korea ja Singapur.
Ka Euroopa Komisjoni kaubanduse peadirektoraadi direktor Signe Ratso on väitnud, et ACTA tavatarbijat ei puuduta: "See ei riiva üksikut tarbijat, keegi ei tule tema internetti kinni panema."
pisi|vasakul|ACTA-vastased loosungid Tartus toimunud meeleavaldusel 11. veebruaril 2012
Vastu
Ratso hinnanguga ei nõustunud tehnoloogiaekspert Peeter Marvet: "Hulk firmasid teeb internetis äri – Elion pakub internetiühendust, Youtube ja paljud teised pakuvad võimalust sisu talletada. Kui ACTA mõjutab nende firmade käitumist, hakkavad nemad peagi üsna otseselt mõjutama tavatarbija käitumist, tsenseerima meie vabadust loomingut välja panna. Tõenäoliselt hakkavad firmad oluliselt rohkem sisu jälgima ning seda n-ö igaks juhuks tõkestama." Eesti valitsust IT-küsimustes nõustav ekspert Linnar Viik on kinnitanud, et nõustab Eesti valitsust ACTA lepinguga mitte liituma.
pisi|ACTA-vastane protest Tallinnas ÜRO Interneti Väljendusvabaduse Koalitsiooni koordinaator, advokaat Karmen Turk kirjutas Eesti eurosaadikuid ACTA mõjude eest hoiatavas kirjas: "ACTA asetab autoriõiguste ja tööstusomandi omajate huvid ülemaks kõigist teistest õigustest, sh ka olemuselt olulisematest põhiõigustest, nagu sõnavabadus ja eraelu puutumatus. See ei ole kooskõlas Euroopa ega Eesti konstitutsiooniõigusega."
Eesti poliitikutest on ACTA vastu sõna võtnud veebiettevõtja Andrei Korobeinik, kelle arvates on leping ohtlik sõnavabadusele. Ka Eesti eurosaadik Kristiina Ojuland on pidanud ACTA-t ülearuseks: "Eesti kehtiv seadusandlus katab suurepäraselt valdkonnad, millele ACTA on suunatud, ent ei jäta õiguskeeles vale tõlgendamisvõimalust, mis võiks piirata elanike põhiõigusi ja -vabadusi või ka ettevõtlusvabadust." Parlamendiarutelul 8. veebruaril 2012 suhtusid ACTA-sse kriitiliselt Jevgeni Ossinovski, Heimar Lenk ja Olga Sõtnik. Samuti on lepingu regulatsioon negatiivse mõjuga Elioni eraklientide segmendijuhi Silver Soomre hinnangul: "Põgusa tutvumise pinnalt öelduna tuleb tõdeda, et ACTAs toodud põhimõtted on tasakaalust väljas ning nende jõustumine tooks kaasa olukorra, milles tavapäraste internetikasutajate õigused ja huvid kannataksid."
Eesti Interneti Kogukond on algatanud Eestis ACTA-vastase petitsiooni. Samuti korraldatakse EIK-i eestvedamisel 11. veebruaril 2012 Tallinnas ja Tartus ACTA-vastane meeleavaldus.
Mart Laar ja internetimeem
Isamaa ja Res Publica Liidu auesimees Mart Laar avaldas oma Facebooki-lehel ACTA mõistlikkuse suhtes kahtlust, kuid hiljem kustutati tema Facebooki-lehelt kõik ACTA-ga seotud vestlused ja küsimused. Laar põhjendas kustutamist nii: "Ma küll ei arva, et ma oleks sealt kõik eemaldanud. /---/ Kui sealt midagi on kadunud, siis ilmselt selle tõttu, et ruum kippus vahepeal otsa saama." Põhjendus kutsus omakorda esile avalikkuse kriitika, ruumi lõppemisest internetis sai internetimeem. Muuhulgas loodi Facebooki-lehekülg "Mart Laari ruum" ning veebipõhine mäng "Aita Mardile ruumi koguda".
Salastatus
ACTA väljatöötamise juures on üks silmapaistvamaid eripärasid olnud selle salastatus. Tänaseni on paljud läbirääkimiste dokumendid salastatud, suur osa infost jõudis avalikkuse ette alles WikiLeaksi kaudu. Otsus anda Euroopa Komisjonile volitus allkirjastada leping Euroopa Liidu nimel võeti 16. detsembril 2011 vastu Euroopa Nõukogu põllumajanduse- ja kalandusnõukogu istungil.
Salastatust on peetud ka täiesti iseseisvaks ohuks, kuna ACTA on kirjutatud silmapaistvalt segaselt. Liikumine Anonymous on juhtinud tähelepanu tõigale, et Viini konventsiooni kohaselt tuleb sellistel puhkudel toetuda mõistete tõlgenduses läbirääkimisdokumentidele, mis aga on salastatud. Seega hakkavad ettevõtluses ja eraisikute internetikasutamises kehtima kuni kriminaalvastutuseni viivad reeglid, mida tundma õppida ei saa.
Erinevused SOPA-st ja PIPA-st
SOPA ja PIPA keskendusid internetile, ACTA aga on kaubandusleping ning sellisena märksa laiaulatuslikum. Kriitikute hinnangul kujundab ACTA ümber tänapäevase autoriõiguse alused, tehes mitu olulist muudatust selle põhimõtetes ning asendades nii Genfi konventsioonid autoriõiguse põhialusena.
SOPA-s ja PIPA-s ettenähtud põhimeetmete hulka kuulusid musta nimekirja kantud veebilehtede eemaldamine DNS-ist, otsimootoreist ja reklaamivõrkudest. Selliseid meetmeid ACTA ei soovita.
Teófilo Cubillas
Teófilo Juan Cubillas Arizaga (sündinud 8. märtsil 1949 Limas) on Peruu endine jalgpallur. Teda peetakse kõigi aegade parimaks Peruu jalgpalluriks. Tema tugevad küljed olid head tehnilised oskused ja õnnestunud karistuslöögid. Tema hüüdnimi oli El Nene ('laps').
Ta kuulus 1975. aasta Copa América võitnud Peruu meeskonda. Ta aitas Peruul jõuda 1970. aasta maailmameistrivõistluste veerandfinaali ja taas 1978. aasta maailmameistrivõistlustele. 1972 valiti ta Lõuna-Ameerika aasta jalgpalluriks.
Leegion Venemaa Vabadus
Venemaa vabaduse leegion (vene keeles Легион «Свобода России»; ukraina keeles Легіон «Свобода Росії») on Ukraina relvajõudude koosseisus olev väeüksus, mis koosneb Venemaa kodakondsusega vabatahtlikest ja Vene armeest deserteerunutest.
Ajalugu
Venemaa Vabaduse leegion moodustati Vene armee kompaniist (üle 100 inimese), mis läks vabatahtlikult üle Ukraina poolele. Kompaniiülema sõnul ühinesid nad 27. veebruaril 2022 Ukraina julgeolekuteenistuse abiga Ukraina poolega, et “kaitsta ukrainlasi tõeliste fašistide eest”. Samuti kutsus ta oma kaasmaalasi (Putini armee sõdureid) ühinema leegioniga, et päästa oma rahvas ja riik "alandusest ja hävingust". Leegioni esimesed vabatahtlikud alustasid individuaalset eelkoolitust 2022. aasta märtsi lõpus. Eelkõige harjutasid leegionärid Ukraina relvajõudude instruktorite juhendamisel Rootsi-Briti päritolu kaasaskantava tankitõrjesüsteemi NLAW kasutamist.
Leegioni väljakuulutatud eesmärk on tõrjuda Venemaa sissetung Ukrainasse ja lõpuks kukutada Vladimir Putini režiim. 9. aprillil 2022 avaldas leegion Telegrami kanalil video, millel on näha, kuidas leegioni liikmed transpordivad Vene sõjavange Donbassist oma peakorterisse, kus neile pakutakse võimalust astuda vabatahtlikult leegioni ridadesse. 11. juunil 2022 sai teatavaks, et Gazprombanki peadirektori endine asetäitja Igor Volobujev, kes lahkus Venemaalt sõja puhkedes, on liitunud leegioniga. Leegion sõdib Donbassis ja viib Venemaa territooriumil läbi diversiooniakte. Leegioni sõdurid kannavad käisel valge-sini-valget värvikombinatsiooni.
1. juunil 2023 alustas Leegion sissetungi Venemaa Belgorodi oblastisse ja alustas lahinguid Šebekino linna piiril olevates külades. Vene võitlejad salvestasid videopöördumise, milles lubasid vabastada kogu Venemaa.
Venemaa reaktsioonid
Märtsis 2023 kuulutas Venemaa ülemkohus Leegioni Venemaa Vabadus terroristlikuks organisatsiooniks.
Kurioosne juhtum
pisi|Videopöördumise esitas leegioni komandöri asetäitja [[Maksimilian Andronnikov]] Leegion tegi 5. juunil 2023 avaliku videopöördumise Wagneri grupi juhi Jevgeni Prigožini poole ettepanekuga vahetada Belgorodi oblasti lahinguis vangi langenud Vene sõjaväelased ja piirivalvurid Wagneri poolt kinnivõetud Vene relvajõudude 72. brigaadi komandöri alampolkovnik Roman Vinivitini vastu (tegelikult oli Vene Vabatahtlike Korpus juba teinud otsuse vangilangenud Ukraina poolele üle anda).
Rutulid
Rutulite asualad paiknevad Dagestani lõunaosas. Traditsiooniliselt on rutulite põhitegevusalaks olnud karjakasvatus, maaharimisega on hakatud tegelema hiljem.
Kuni 8. sajandini olid rutulid kristlased. Araabia vallutuse tagajärjel pöörati nad islami usku. Rutulite tavades ja kommetes on säilinud paganluse elemente.
Oma kirjakeelt rutulitel ei ole; 1992. aastast on hakatud seda taaslooma. Asjaajamine ja kooliharidus on venekeelsed.
Martin Fourcade
pisi|püsti|Martin Fourcade (2010) Martin Fourcade (sündinud 14. septembril 1988 Céretis) on Prantsusmaa laskesuusataja,viiekordne olümpiavõitja.
Martin Fourcade osales 2007. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel Itaalias Martellos, kus saavutas sprindis ja jälitussõidus 9., eraldistardis 5. ja teatesõidus 3. koha. Teatemeeskonnas sõitis ta viimast vahetust.
2008. aasta juunioride MM Saksamaal Ruhpoldingis ei kulgenud nii meeldivalt. Ta lõpetas sprindis 11., jälitussõidus 10., eraldustardis 8. ja teatesõidus 5. kohaga.
Oma elu esimesel maailma karikavõistluste etapil osales ta 2008. aastal Oslos. Ta jäi sprindis 61. kohale, tahapoole mõlemast eestlasest, ja esimesena jälitussõidust välja. Kuid järgmisel hooajal sama aasta lõpus läks juba paremini: teine MK-etapp Austrias Hochfilzenis andis 36. koha eraldistardis ja kolmas MK-etapp samas 10. koha sprindis. Järgmisel MK-etapil teatesõidus arvati ta juba Prantsusmaa koondisse ja laskis 3. vahetuses puhtalt (viimast vahetust sõitis Simon). Prantsusmaa saavutas 4. koha.
2009. aasta maailmameistrivõistlustel Lõuna-Koreas Pyeongchangis tegi ta kaasa kõik distantsid ja see oli tema senise karjääri parim võistlus. Ta saavutas eraldistardist 13., sprindis 18., jälitussõidus 8., ühisstardis 15. ja teatesõidus 4. koha. Martin sõitis kolmandat vahetust (viimases jälle Simon) ja tegi 1 möödalasu.
Martin parandas veelgi oma parimat individuaalset tulemust MK-etapil, saavutades 7., siis 5. ja siis 4. koha, aga enne 2010. aasta taliolümpiamänge Kanadas Vancouveris polnud ta kordagi individuaalselt esikolmikusse tulnud. Ka olümpia ei alanud väga paljutõotavalt: 14. kohaga eraldistardis, millele järgnesid 35. koht sprindis ja 34. koht jälitussõidus. Kuid ühisstardis sõitis Martin Fourcade välja hõbemedali Venemaa sportlase Jevgeni Ustjugovi järel. Simon saavutas 1 möödalasuga 14. koha. Teatesõidus sõitis seekord Simon eelviimast vahetust (laskis puhtalt) ja Martin viimast vahetust. Martin tegi teises tiirus 2 möödalasku ja kaotas lõpuspurdis sakslasele Michael Greisile 0,2 sekundiga, jäädes 6. kohale.
Seda, et edu olümpiamängudel polnud juhuslik, näitas Martin järgmistel MK-etappidel. Veel 2010. aastal kogus ta 3 individuaalset MK-etapivõitu ja 2 kolmandat kohta. Esimese MK-etapi võitis ta 14. märtsil 2010 Soomes Kontiolahtis jälitussõidus.
Ta on tulnud maailma karikavõistluste üldvõitjaks seitsmel korral: 2012, 2013, 2014, 2015, 2016, 2017 ja 2018.
Martin on 186 cm pikk ja kaalub 78 kg. Ta oskab lisaks prantsuse keelele veel inglise ja hispaania keelt.
Ta on esimene mees, kes on seitsmekordne maailma karikavõistluste võitja.
14. märtsil 2020 Soomes Kontiolahtis lõpetas ta oma pika karjääri!
Maailma karikavõistlustel
Martin Fourcade on jõudnud MK-etappidel esikolmikusse 150 korral, millest 79 etappi on ta võitnud.
Rand & Tuulberg
Rand & Tuulberg on Eesti ehitusettevõte, mille põhitegevus on ehitusprojektide teostamine peatöövõtu meetodil. Ettevõtte peakontor asub Tartus aadressil Sõbra tänav 54.
Ettevõtte ajalugu aastase 1993, kui Raivo Rand ja Aivar Tuulberg asutasid ettevõtte OÜ RT Invest (ettevõtte Rand & Tuulberg eelkäija). 1994 valmis ettevõtte esimene objekt: Columbia Kivi tehas. 1994 nimetati RT Invest ümber aktsiaseltsiks Ehitusﬁrma Rand ja Tuulberg.
Ettevõtte juhatuse esimees on Taivo Täht.
Laulasmaa pank
Laulasmaa pank (ka: Tornimäe pank) on pank Põhja-Eesti klindi Lääne-Harju klindilõigus Laulasmaa klindipoolsaarel; halduslikult Harju maakonnas.
Tallinna Ülikooli Akadeemilise Raamatukogu kultuurilooline kogu
Tallinna Ülikooli Akadeemilise Raamatukogu kultuurilooline (baltika) kogu on vanimate Tallinnas tegutsenud avalike raamatukogude, baltisaksa teadusseltside, baltisaksa mõisnike ja paljude kultuurilooliselt oluliste isikute raamatupärandid, kaarte, graafikat, eksliibrisi ning fotosid koondav kogu. Kogusse kuulub ka ainulaadne süstemaatiline väliseesti teadlaste, teisisõnu eksiilieestlaste teadusartiklite separaatide kogu.
JTBC
pisi|JTBC logo JTBC (lühend Joongang Tongyang Broadcasting Company; stiliseeritud kui jtbc) on Lõuna-Korea tellimisvõrgu ja ringhäälinguettevõte, mille suurim aktsionär on JoongAng Ilbo/The JoongAng Group, millel on 25% aktsiatest. See käivitati 1. detsembril 2011.
Laulasmaa pank
Pank ääristab 2,5 km pikkust Laulasmaa klindipoolsaart; panga kõrgus on 30–35 m üle merepinna. Panga kirdenõlvalt langeb Keila juga. Tegemist on Pakri tüüpi astanguga, mille jalamiks on Kambriumi liivakivid. Panga jalamil asuv mets on ebatüüpiliselt männik.
Tanel Tamberg
Tanel Tamberg (sündinud 6. juunil 1992 Toila vallas) on Eesti jalgpallur (kaitsja). Ta mängib Eesti Meistriliiga klubis Tallinna Kalev.
Tallinna Ülikooli Akadeemilise Raamatukogu kultuurilooline kogu
Iseloomustus
Kultuurilooline baltika kogu on asendamatu allikabaas Eesti mitmekultuurilise ajaloo uurimiseks ning käsitlemiseks, sest just sellesse kogusse on süstemaatiliselt kogutud nö baltika-kirjandust ehk mitte-eestikeelset Eestis ilmunud ja Eestiga või siinsete elanikega seotud trükisõna. Selle tõestuseks on ka tõsiasi, et just TLÜAR baltika ja vanaraamatute säilitamise osakonnas ning peamiselt kultuuriloolisele kogule toetudes koostatakse Eesti võõrkeelset retrospektiivset rahvusbibliograafiat, teisisõnu ülevaadet Eestis ilmunud (kuni 1830 ning eraldi ka 1830–1940) mitte-eestikeelsest trükisõnast. Viimane on kahtlemata hindamatu allikabaas nii raamatu-, kirjandus- kui ka ajalooteadlastele. Kultuurilooline baltika kogu on ühtlasi ka parim allikabaas kohaliku trükikunsti ja köiteajaloo uurimiseks, rääkimata sellest, et selles kogus on ka rikkalikult Lääne-Euroopa haruldast varatrükist.