cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Eesti NSV advokaatide kolleegium
Esimene üldkoosolek
Esimene Eesti NSV Advokaatide Kolleegiumi üldkoosolek toimus 1. märtsil 1941. aastal. Koosolekul osales 114 inimest. Liikmeks soovis astuda 473 inimest, neist 145 võeti vastu. Sama aasta juunis alanud II maailmasõja ja sakslaste pealetungi tõttu advokaatide kolleegiumi tegevus lõpetati ning taastati alles sõja lõppedes. Koosolekul valiti 7-liikmeline presiidium ning sama suur revisjonikomisjon. Presiidiumi esimeheks valiti Mihkel Mihkelson, revisjonikomisjoni esimeheks Jakob Lurje. On kaheldav, et tegu oli siiski tõeliste valimistega, tõenäolisemalt kinnitati kõrgemal varem kooskõlastatud nimekiri.
II maailmasõja järgne aeg
Eesti NSV Advokaatide Kolleegium taastati 1944. aasta oktoobris, mil Nõukogude väed olid naasmas Eesti aladele. Kolleegium pidi alustama sisuliselt puhtalt lehelt, sellesse vastuvõttu pidid taotlema kõik. Kuuluvus varasematesse advokatuuridesse ei olnud oluline. Suurem osa vastu võetud isikuid oli Eestis sündinud, kasvanud, lõpetanud Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, juba advokaadina või advokaadiabina töötanud ja ei kuulunud ühessegi parteisse. Advokaatide Kolleegiumisse ei saanud kuuluda ükski endisaegse advokatuuri liider. Eestisse jäänud advokaadid võttis kohtu rahvakomissariaat arvele ning neile väljastati ajutised tõendid.
1944. aastal peeti esimene kolleegiumi üldkoosolek pärast sõda. Koosolekul valiti ka uuesti kolleegiumi presiidium. Eesti NSV Advokaatide Kolleegium oli oma olemuselt advokatuuri alal tegutsevate kodanike vabatahtlik ühing. Linnades ja rajoonides asutati õigusnõuandlaid, et kolleegiumi tööd organiseerida ning elanikele ja asutustele soovi korral juriidilist abi osutada. Kolleegium tegutses Eesti NSV Kohtuministeeriumi alluvuses 1952. aastani. Paljud advokaadid vahetusid 1947. aastal alanud ideoloogilise puhastustöö käigus. Advokaadid, kes olid varem töötanud Eesti Vabariigi aegsetes advokatuurides ning seejärel viibinud sakslaste okupeeritud territooriumil, pidid poliitilistel põhjustel lahkuma. Samuti langesid soosingust välja üliõpilaskorporatsioonidesse kuulunud advokaadid. Leidus ka olukordi, kus kolleegiumist visati välja kutse-eetikat rikkunud advokaadid ning need, kes väljendasid vastuhakku kõrgema võimu tahtele.
1952. aastal jõudis lõpule Eesti NSV Advokaatide Kolleegiumi tegevus kooskõlas Eesti NSV Ülemnõukogu seadlusega.
1953. aastal alustas Eesti NSV Kohtuministeeriumi alluvuses taas tegevust Eesti NSV Advokaatide Kolleegium, mis sai uueks nimeks Eesti NSV Advokatuur. Nimemuutus toimus Eesti NSV ministrite määruse järgi, mille alusel kehtestati ka Eesti NSV Advokatuuri üldine määrustik. Eesti NSV presiidium vahetas samuti nime ning kandis edaspidi nimetust Eesti Advokatuuri Nõukogu. Uued nimemuutused tulid aastal 1961, kui kehtestati uus põhimäärus. Eesti NSV Advokatuuri nimeks sai taas Eesti NSV Advokaatide Kolleegium ning Eesti NSV Advokatuuri Nõukogu kasutas samuti edaspidi varasemat nime Eesti NSV Advokaatide Kolleegiumi Presiidium.
1961. aasta põhimäärusega algas advokatuuri tegevuses etapp, mida võib nimetada selle kuldajaks. Kohtumõistmisest eemaldusid mitmed isikukultuse harrastajad, samuti vähenes kõrgema võimu sekkumine advokatuuri korraldusse. Siiski säilis teatud määral kommunistliku partei poolvarjatud järelevalve.
Uus põhimäärus jõustus 1966. aastal ning edaspidi allusid kõik õigusorganid Eesti NSV Ministrite Nõukogu juurde kuuluvale juriidilisele komisjonile. 2. novembril 1970. aastal moodustati Eesti NSV Justiitsministeerium.
1970. aastatel suurendati jällegi täitevvõimu kontrolli advokatuuri tegevuse üle. Kolleegiumi tegevuse üle tegi järelevalvet ka EKP Keskkomitee administratiivosakond, kes omakorda allus Moskvas asuvale partei keskaparaadile. Partei ja ministeeriumi esindajad hakkasid osalema kolleegiumi presiidiumi koosolekutel, nendesse ka sekkuma. Advokatuurile hakkas saabuma järjest enam juhtkirju ja aruandmiskohustusi. Kuna advokatuuril oli oma valdkonnas aastakümnetepikkune kogemus, oli selline jälgimine ja õpetamine solvav.
1980. aastatel hakati kõnelema nõukogude ühiskonna revolutsioonilisest ümberkorraldusest ning sellest ideest hakkas lähtuma ka advokaatide kolleegium. Tähelepanu suunati süüdistatavate kaitseõiguste laiendamisele, dokumentide väljanõudmise kergendamisele, bürokraatia vähendamisele, ka töötingimuste parandamisele. Oluline oli, et presiidium esitaks organitele ettepanekud advokatuuri põhimääruse muutmiseks, mille eesmärk oli omakorda arendada advokatuuri tegutsemise demokraatlikke põhimõtteid.
1980-ndate lõpul jätkas advokatuur aktiivset ühiskondlikku tegevust, hakati järjest enam rääkima õigusriigist. 1991. aastal avaldas advokatuur märkimisväärset toetust Eesti õigussüsteemi puhastamiseks NSV Liidu ideoloogiast. 1992. aastal kujundati tolleks hetkeks juba Eesti advokaatide kolleegium ümber ja taastati Eesti Advokatuuri tegevus, millest sai ka kolleegiumi õigusjärglane.
Liikmed
Kõrgharidusega advokaate oli II maailmasõja lõppedes umbes 98%. 110 advokaadist oli 1959. aastaks tööle jäänud vaid 81. Neist kolmandikul puudus kõrgharidus. Suur advokaatide väljaheitmine leidis aset NSV Kohtuministeeriumi otsusel aastail 1944–1951. Sellel ajavahemikul loobuti 71 advokaadi teenustest. (1990. aastal toimunud Advokaatide Kolleegiumi Presiidiumi istungil tunnistati advokaatide väljaheitmine põhjendamatuks.) Pärast 1951. aastat hakkas advokaatide arv järk-järgult kasvama. 1965. aastal oli kolleegiumis advokaate 128, kuid 1979. aastaks juba 155. Taasiseseisvumise ajaks oli kõrgharidusega advokaatide arv kasvanud 183-ni. Vastuvõetavate advokaatide arvu otsustab üldkoosolek, kus määratakse igal aastal, mitu uut advokaati vastu võetakse.
Chersonesos
Hersonesos ehk Chersonesos (vanakreeka Χερσόνησος, ladina Chersonesus; Bütsantsi kreeka keeles lühinimi Χερσών Cherson, vanaslaavi Корсунь, Korsun; tänapäeva ukraina Херсоне́с) on Krimmis, tänapäeva Sevastopoli lääneservas paiknev kunagine Kreeka koloonia.
Ajaloost
Hersonesos rajati aastail 422–421 eKr. See oli algul demokraatlik, kuid alates 1. sajandist aristokraatlik orjanduslik vabariik. Elanike põhitegevusalad olid viljakaubandus, käsitöö, kala töötlemine ja veini valmistamine. Alates 2. sajandi lõpust eKr sõltus Hersonesos Pontose kuningriigist, aastast 63 eKr Roomast. 4. sajandi lõpust oli Hersones Bütsantsi riigi osa; 989. aastal vallutas Ηersonese Kiievi suurvürst Vladimir Svjatoslavitš. 13. sajandi lõpus purustasid linna mongoli-tatari väed; lõplikult hävis ja hüljati linn 15. sajandi keskpaiku pärast türklaste vallutust.
1783. aastal asutas Katariina II kunagise linna kõrvale Sevastopoli, kunagist linna ei taastatud ega ehitatud ümber. Arheoloogilisi kaevamisi alustati Hersonesose alal 1827. aastal. Linnast on säilinud tornide ja väravatega linnamüür, amfiteater jm; osa tänavaid on restaureeritud. 1978. aastast on Hersones riikliku kaitse all, 2013. aastast kuulub see UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Laur Kaunissaare
Laur Kaunissaare (sündinud 16. aprillil 1982) on eesti dramaturg.
Ta lõpetas 2004. aastal Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli lavastaja erialal (21.lend).
Aastatel 2007–2008 töötas ta Tallinna Linnateatris dramaturgina ja oli muu hulgas ka teatrifestivali “Talveöö unenägu” kunstiline juht. Aastatel 2008–2009 oli ta Kanuti Gildi SAALi dramaturg, aastatel 2009–2012 Euroopa kultuuripealinn Tallinn 2011 etenduskunstide ja interdistsiplinaarsete projektide koordinaator. Aastatel 2012–2018 oli ta Teater NO99 dramaturg.
29. juunist 2021 töötab Laur Kaunissaare Kultuuriministeeriumi teatrinõunikuna.
Huddersfield Town AFC
Huddersfield Town Association Football Club on Inglismaa jalgpalliklubi. See mängib Inglismaa jalgpalli esiliigas Championship.
Klubi kodustaadion on alates 1994. aastast Kirklees Stadium, mis mahutab 24 121 pealtvaatajat. Klubi on asutatud 1908. aastal.
Aastal 1926 sai Huddersfield Town esimeseks Inglismaa klubiks, mis oli tulnud kolm korda järjest kõrgliiga meistriks. Aastal 1922 võitis klubi nii FA Cupi kui ka FA Charity Shieldi.
2017. aastal jõuti esimest korda pärast 45 aastast tagasi Inglismaa kõrgliigasse. Hooajal 2018–19 jäädi kõrgliigas viimaseks ja langeti tagasi esiliigasse.
Praegune koosseis
''Seisuga 8. august 2019''
Üheksas laine (romaan)
"Üheksas laine" (vene keeles "Девятый вал") on vene Nõukogude kirjaniku Ilja Ehrenburgi romaan, mis on kirjutatud 1950. aastal.
Romaani põhisisu on "rahuvõitlus", mis oli kirjaniku põhiline tegevus neil aastatel. Nõukogude kriitikud hindasid romaani tingimusteta positiivselt, kuid autor ise pidas seda ebaõnnestunuks. Romaani tegevus leiab aset 1940. aastate lõpus Nõukogude Liidus, Ameerika Ühendriikides, Koreas, Prantsusmaal ja teistes riikides. Romaanis kajastub jõujoonte kujunemine Euroopas NATO ja Euroopa Liidu loomise eel. Käsitletakse muuhulgas saksa armee taasloomist, mis väldiks Punaarmee pealetungi üle Elbe jõe ja Ida-Euroopa osalist tagasivõitmist läänemaailmale. Põhiliini kõrval kirjeldatakse ka prantsuse revolutsionääre, kes soovivad oma riigis rahvademokraatiat ning tublisid nõukogude inimesi, kes neid ja rahuvõitlust toetavad. Autori kirjanduslikuks võtteks on kajastada kahte paralleelset süžeed, mida ühendab raudne eesriie. Eesti keeles ilmus teos 1956. aastal, kirjastas Eesti Riiklik Kirjastus, tõlkis Felix Kauba, 904 lk.
Tšõngõz Ajtmatov
Tšõngõz Ajtmatov (kirgiisi keeles Чыңгыз Айтматов (Çıňğız Aytmatov), vene keeles Чингиз Торекулович Айтматов; 12. detsember 1928 Şeker, Talasi oblast, Kirgiisia – 10. juuni 2008 Nürnberg) oli kirgiisi ja vene keeles kirjutanud kirgiisi kirjanik ning Nõukogude Liidu ja Kõrgõzstani diplomaat ja ühiskonnategelane.
Ajtmatovi isa oli kirgiis ja ema tatarlane. Vanemad olid riigiametnikud. 1937. aastal isa vahistati süüditatuna kodanlikus natsionalismis ja hukati 1938. aastal. Pärast põhikooli lõpetamist lõpetas Ajtmatov kiitusega Džambuli veterinaariatehnikumi, seejärel õppis Kirgiisia põllumajandusinstituudis, mille lõpetas aastal 1953. Aastal 1958 lõpetas ta Maksim Gorki nimelise Kirjandusinstituudi.
Pärast põllumajandusinstituudi lõpetamist töötas ta kolm aastat loomaarstina. Aastatel 1959–1965 töötas ta ajakirja Literaturnõi Kirgizstan peatoimetajana.
1990–1993 oli ta Nõukogude Liidu ja Venemaa suursaadik Belgias. 1994–2006 oli ta Kõrgõzstani suursaadik Beneluxi maades, Prantsusmaal ning UNESCO ja NATO juures.
Teosed eesti keeles
pisi|Tšõngõz Ajtmatov 1987. aastal
Siim-Markus Post
Siim-Markus Post (sündinud 13. veebruaril 1997 Kohtla-Järvel) on Eesti korvpallur.
Persona
Ka tänapäevastes suhtlusvõrgustikes loovad kasutajad virtuaalse persona, mida nimetatakse ka interneti- või veebiidentiteediks.
Turunduses
Mõned turundusspetsialistid soovitavad luua turundus-persona, mis esindab klientide gruppi nii, et ettevõte saab keskenduda oma jõupingutustele.
Reklaamiettevõtted rajanevad mõnedele interneti-personade ärimudelitele. Nad jälgivad pilte, sirvivad ajalugu ja reklaame, millele internetis surfavad inimesed üldiselt tähelepanu pööravad või otsustavad klõpsata ning tuginedes andmetele saavad nad kohandada oma kauba vastavalt sihtrühmale. Tasuta suhtlusvõrgustiku lehtedel tehakse ettevõtetele reklaami põhimõttel "olla pidevalt pildil" ehk tuletada end potentsiaalsetele klientidele pidevalt meelde. Nad teevad koostööd, et arendada andmete jagamise lepingutingimusi nii, et mõlemad osapooled saaksid informatsioonist kasu. Seega on interneti-personadel ka oht saada kelmuse sihtmärkideks.
Majanduslike, sotsiaalsete ja kultuurialaste õiguste rahvusvaheline pakt
Majanduslike, sotsiaalsete ja kultuurialaste õiguste rahvusvaheline pakt (ICESCR) on rahvusvaheline leping, mille võttis 16. detsembril 1966 vastu ÜRO Peaassamblee. Vastav resolutsioon 2200A (XXI) jõustus 3. jaanuaril 1976. Sellega liitunud riigid on võtnud kohustuse edendada mitteomavalitsuslike territooriumite ja üksikisikute majanduslikke, sotsiaalseid ja kultuurialaseid õiguseid, mh tööõiguseid, õigust tervisele, haridusele ja piisavale elatusstandardile. Jaanuaris 2023 oli paktiga liitunud 171 osapoolt (mh Eesti). Neli riiki on pakti allkirjastanud, kuid mitte ratifitseerinud.
ICESCR ja selle fakultatiivne protokoll moodustavad koos Inimõiguste ülddeklaratsiooni ja Kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvaheline paktiga (ning selle esimese ja teise fakultatiivse protokolliga) Rahvusvahelise inimõiguste deklaratsiooni.
Pakti üle peab järelevalvet ÜRO majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste komitee.
Sándor Rozsnyói
Sándor Rozsnyói (24. november 1930 Zalaegerszeg – 2. september 2014) oli Ungari kergejõustiklane.
1956. aasta suveolümpiamängudel Melbourne'is võitis ta 3000 meetri takistusjooksus tulemusega 8.43,6 hõbemedali. Olümpiavõitjaks tuli Suurbritannia kergejõustiklane Chris Brasher. Rozsnyói isiklik rekord oli sel distantsil 8.35,6, mis ühtlasi oli ka maailmarekord ajavahemikul 16. september 1956 – 2. august 1958.
Peugeot 108
Peugeot 108 on Peugeot' pool toodetav väike linnaauto, mida esitleti 2014. aasta Genfi autonäitusel ning see jagab platvormi ja tehnikat Citroën C1 ja Toyota Aygoga.
Peugeot 2014. aastast toodetava mudeli 108 disainis on arvestatud põhimõttega, et auto oleks kompaktne, isikupärane, mugav ja keskkonnasõbralik. Peugeot 108 jaoks saab valida nelja ökonoomse kolmesilindrilise mootori seast. Kõige säästlikum neist paiskab õhku 88 g CO2/km.
Peugeot 108-l on nutikas Mirror Screen süsteem (töötab 7-tollisel ekraanil), mis võimaldab auto kasutajal ühendada oma nutitelefoni autoga, kasutades mugavalt kõiki telefonirakendusi. Mirror Screeni süsteemiga töötavad Android, RIM, Windows ja iOS operatsioonisüsteemi kasutavad nutitelefonid.
Peugeot 108 on saadaval kolme- ja viieukselisena ning kahes versioonis: klassikalise kõvakatusega ja pehme tekstiilkatusega poolkabrioletina. Lisaks on võimalik valida kolme värvi vahel sisekujunduses ning varieerida väliste ja sisemiste dekoratiivsete detailidega, et muuta auto isikupäraseks.
2021. aastal lõpetati Peugeot' 108 ja Citroën C1 tootmine ja autodele järgmist põlvkonda ei plaanita seoses PSA ja FCA liitumisega.
Underberg
Underberg on bitter, mida toodetakse Rheinbergi linnas Saksamaal.
Tootest
Underbergi hakkas 1846. aastal tootma Hubert Underberg-Albrecht. Tootes kasutatakse ürte 43 riigist. Laagerdumine toimub paar kuud Sloveeniast pärit tammevaatides.
Hepstedt
Hepstedt on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Rotenburgi kreisis.
Valla pindala on 29,95 km². 31. detsembril 2017 elas seal 996 inimest.
Hepstedt kuulus 1180. aastal rajatud vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esialgu personaalunioonis Rootsi krooniga – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast Hannoveri krooniga. 1807. aastal annekteeris üürike Vestfaali kuningriik hertsogkonna, 1810. aastal annekteeris selle Prantsusmaa. 1813. aastal anti hertsogkond tagasi Hannoveri kuurvürstkonnale, mis – pärast Hannoveri kuningriigiks ülendamist 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ning hertsoglikust territooriumist, sealhulgas Hepstedtist, sai uue 1823. aastal loodud Stade regiooni osa.
Kõltsi
Kõltsi oli küla Järvamaal, ajalooliselt Lokuta mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kolu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Türi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kolu külaga.
20. sajandi algul eksisteeris Kõltsi karjamõis (saksa keeles Kölzi). Hiljem moodustati karjamõisa aladest küla.
Rudolf Faehlmann
Rudolf Faehlmann (ka Fählmann; 26. detsember 1864 Tallinn – 3. september 1942 Posen) oli Eesti laevakapten ja purjetaja.
Ta oli 20. sajandi alguses Eestimaa Merejahtklubi asekommodoor ja Balti Purjespordiliidu loomise innustajaid.
Kysucké Nové Mesto
Kysucké Nové Mesto (saksa keeles Kischützneustadt, Oberneustadl, ungari keeles Kiszucaújhely) on linn Slovakkias Žilina maakonnas, Kysucké Nové Mesto ringkonna halduskeskus.
Geograafiline asend
Linn asub Kysuca jõe ääres, Žilinast ligikaudu 10 km põhjas.
Ajalugu
Asulat on esmamainitud 1254. aastal. Linnaõigused sai Kysucké Nové Mesto 1325. aastal. 19. sajandil ja 20. sajandi alguses sai linn kannatada üleujutusete (1813, 1821) ja tulekahjude (1823, 1904) tagajärjel.
Rahvastik
Slovakkia 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kysucké Nové Mesto elanikest slovakke 93,89%, tšehhe 0,61% ja ungarlasi 0,1%. Rahvus oli teadmata 4,97%-l elanikest.
Tychy
Tychy (saksa Tichau) on maakonna õigustega linn Poolas Sileesia vojevoodkonnas. Tychy kuulub Ülem-Sileesia linnastusse ja asub Katowicest lõunas.
Kaneelpruunik
Seent on leitud ka Eestist.
Seen on mürgine.
Tychy
Küla on esmamainitud 1467. aastal. Õllepruulikoda rajati Tychys 16. sajandi lõpul. 1922. aastal läks Tychy rahvahääletuse tulemusel Poola koosseisu. Linnaõigused sai Tychy 1951. aastal. 1975. aastal liideti Tychyga Bieruńi, Imielini ja Lędziny linnad. Bieruń sai iseseisva linna staatuse tagasi 1991. aastal, Imielin 1995. aastal ja Lędziny 1991. aastal.
Kolu-Rae
Kolu-Rae (varem ka Rae) oli küla Järvamaal. Küla jääb tänapäeval Änari küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Änari külaga.
Külast on teateid alates 1945 (Rae).
Ahjuluud
Ahjuluud oli Eesti talurahva majapidamises väike luud, mis tehti varre külge takuse nööriga seotud kasevihast.
Kirjeldus
Ahjuluuda kasutati ahjupõranda puhastamisel enne leivaküpsetamist. Pühkimise eel niisutati ahjuluuda vees. Oli kasutusel 20. sajandi keskpaigani, kui lõppes kodune leivaküpsetamine.
Muhus tehti ahjuluud kadakatest, Pöides hanepajust. Ahjuluudasid tehti ka kuuse ja männi okstest ning vanadest saunavihtadest. Enamasti seisis ahjuluud aia najal.
Maarja Saulep
Maarja Saulep (sündinud 9. mail 1991 Kohtla-Järvel) on Eesti jalgpallur.
Kohalik Leht
Kohalik Leht (inglise keeles Local Sheet) on lähipiirkond Universumis, kus Kohaliku Galaktikarühma liikmesgalaktikad (teiste seas ka meie Linnutee tähesüsteem) ning teised galaktikad omavad sarnast pekuliaarkiirust (kiirus lokaalse taustsüsteemi suhtes).
Kohalik Leht on gravitatsiooniliselt omavahel mitteseotud galaktikarühmade kogum. Siia kuulub mitu rühma, sealhulgas (lisaks Kohalikule rühmale) Kujuri galaktikarühm.
Kohaliku Lehe suurust iseloomustavad piirkonna raadius umbes 7 megaparsekit (23 miljonit valgusaastat) ja paksus 0,46 megaparsekit (1,5 miljonit valgusaastat).
Kohalik Leht on osa Kohalikust Mahust (inglise keeles Local Volume), see omakorda on osa Kohalikust Superparvest. Kohaliku Superparve massiivseim element Neitsi galaktikaparv asub Kohaliku Lehe keskmest 17 megaparseki (55 miljoni valgusaasta) kaugusel.
Kohaliku Lehe naabriks on praktiliselt galaktikavaba hiiglaslik Kohaliku Tühimiku piirkond. Sisuliselt moodustab Kohalik Leht Kohaliku Tühimiku ääristava galaktikatest seina.
Mõnikord liigitatakse Kohalik Leht galaktiliseks filamendiks.
Amharid
pisi|Amhari lapsed Amharid (varem ka amhaarad) on semiidi rahvas Etioopias. Kõnelevad afroaasia keelkonna semiidi rühma kuuluvat amhara keelt. Nad on suuruselt teine rahvas Etioopias oromode järel, kuid amharid on riigi kultuuriliselt mõjukaim rahvus. Samuti on amharid ajalooliselt kuni hiljutise minevikuni olnud Etioopias poliitiliselt juhtival positsioonil.
Amharite üldarvu on mõnevõrra raske tuvastada, kuna mitmed väiksemad Etioopia rahvas on võtnud omaks amhari keele. 2007. aasta rahvaloendusel loendati Etioopias 19 867 817 amharit (26,9% riigi elanikkonnast).
Amharate asualad paiknevad valdavalt Etioopia mägismaal riigi kesk- ja põhjaosas. Suurem osa amhareid järgib alates 4. sajandi keskpaigast monofüsiitlikku Etioopia õigeusku, vähesel määral on ka islamiusulisi.
Antropoloogiliselt esindavad amharid etioopia rassitüüpi, mis on tekkinud europiidide ja negriidide segunemise tulemusena.
Taevast
"Taevast" (kreeka keeles Περὶ οὐρανοῦ; ladina keeles De Caelo) on Aristotelese kosmoloogiat käsitlev trakaat, mille ta kirjutas 350. aastal eKr.
Amharid
pisi|Amhari tähestik
Taevast
5. raamat
271b
Aga kui nüüd selle kohta on selge, tuleb mõelda ülejäänu üle, ja esiteks, kas on mingi lõpmatu keha, nagu enamik vanu filosoofe arvas, või see on võimatu; selle [küsimuse] jaatav või eitav [lahendus] nii või teisiti ei tähenda tõevaatluse seisukohast vähe, vaid tähendab kõik. Sest see on enam-vähem kõikide lahkarvamuste allikas neil, kes midagi on öelnud looduse kui terviku kohta, ja nii see on olnud ja peakski olema, sest väikegi möödalaskmine tõest saab edaspidi tuhandekordseks kaugelejäämiseks. Nagu näiteks, kui sa mõtled, et on mingi vähim suurus; sest see sissetoodud vähim paneb liikuma suurimad asjad matemaatikas. Selle põhjus on see, et algus on suurem võimalikkuses kui suuruses, sellepärast saab see, mis on alguses väike, lõpuks hiiglaslikuks. Ja ka lõpmatusel on alguse võimalikkus, ja "kui palju" puhul kõige suurem, nii et pole üldse kohatu ega mõttetu,
Eduards Pāvuls
Eduards Pāvuls (7. juuli 1929 Jūrmala – 14. juuli 2006 Jūrmala) oli läti näitleja.
Von der mannigfachen Bedeutung des Seienden nach Aristoteles
"Von der mannigfachen Bedeutung des Seienden nach Aristoteles" ("Oleva mitmetisest tähendusest Aristotelese järgi") on Franz Brentano filosoofiline teos.
Eduards Pāvuls
Eduards Pāvuls lõpetas 1949. aastal Läti Kunstiteatri õppestuudio. 1949–1984 oli Eduards Pāvuls Läti Kunstiteatri näitleja.
Eesti Fotoklubi
Eesti Fotoklubi (ka Eesti Foto Klubi, lühend EFK) oli aastatel 1921–1933 tegutsenud fotoklubi. Aastal 1933 ühines EFK ja Tallinna Fotoühing ning alus pandi Tallinna Fotoklubile.
Eduards Pāvuls
Alates 1957. aastast mängis Eduards Pāvuls mitmekümnes filmis.
Von der mannigfachen Bedeutung des Seienden nach Aristoteles
Sissejuhatus
Iga algus on võime poolest suurem, kui ta tegeliku suuruse poolest on. See, mis on alguses väike, on lõpus sageli väga suur. Ja nõnda juhtub, et see, kes alguses natukenegi tõest kõrvale kaldub, jääb üha kaugemale, nii et vead lähevad tuhat korda suuremaks.
Eesti Fotoklubi
EFK asutasid 1921. aastal Tallinnas vennad Parikad (Johannes-Georg Parikas ja Peeter Parikas).
1920ndatel oli EFK Eesti suurim fotoühendus, kuhu kuulunud kutselisi ja amatöörfotograafe oli üle 70.
Eesti Fotokunstiühing
Eesti Fotokunstiühing (kirjutatud ka Eesti FotokunstiÜhing; lühend: EFÜ) on aastal 1987 asutatud ühing, mis koondab enda alla kutselisi ja amatöörfotograafe ning fotograafiaga tegelevaid ühendusi.
EFÜ peamised tegevusalad on näituste korraldamine ja vahendamine ning fotograafiaühenduste ühistegevuse tugevdamine.
Paistevälja
Paistevälja oli küla Järvamaal. Küla jääb tänapäeval Jalgsema küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Järva-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Jalgsema külaga.
Raivo Küüt
pisi|Raivo Küüt 2012. aastal presidendi vastuvõtul Raivo Küüt (sündinud 11. märtsil 1969) on Eesti riigitegelane. Ta on siseministeeriumi rahvastiku-, kodanikuühiskonna ja perepoliitika asekantsler. Politseikindralinspektor. Aastatel 2010–2013 oli ta Politsei- ja Piirivalveameti peadirektor.
Harilik tõrvis
Harilik tõrvis (Ischnoderma benzoinum) on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Walsrode
Walsrode on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Heidekreisi kreisis. Valla pindala on 270,68 km². 31. detsembril 2017 elas seal 23 089 inimest.
Ad Kalendas Graecas
Ad Kalendas Graecas (ka ad Calendas Graecas 'Kreeka kalendidel') on ladinakeelne väljend, mis tähendab ülekantult "mitte kunagi", kuna kalendid on rooma kalendri mõiste, mis tähistab kuu esimest päeva, Kreeka ajaarvamises aga kalende ei tuntud.
Walsrode
Varauusaeg
pisi|püsti|Elusuuruses Herman Lönsi kuju Walsrodes
Ad Kalendas Graecas
Suetoniuse järgi armastas seda väljendit kasutada Augustus, rääkidest inimestest, kes ei kavatse kunagi võlga tagasi maksta, sest Roomas olid kalendid ka võlgade tagasimaksmise päev.
OSPARi konventsioon
OSPARi konventsioon ehk Kirde-Atlandi merekeskkonna kaitse konventsioon (inglise OSPAR Convention ehk Convention for the Protection of the Marine Environment of the North-East Atlantic) on hetkel (2011) kehtiv õigusakt, reguleerimaks rahvusvahelist keskkonnaalast koostööd Kirde-Atlandi piirkonnas.
OSPARi konventsiooni toimimist ning selle rakendamise kontrolli teostab OSPARi komisjon, mis on moodustatud viieteistkümnest konventsiooni osalusriigi ning Euroopa Komisjoni esindajatest.
Punnissaare
Punnissaare oli küla Järvamaal, ajalooliselt Särevere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Vilita küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Türi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vilita külaga.
Süsteem (noodikiri)
Sõltuvalt partituuri kujundusest võib ühel leheküljel olla üks või mitu süsteemi.
Noodikirjas tähistab süsteemi akolaad.
Emajõe forsseerimine Kastre suunal
Eellugu
1944. aasta 17.–26. septembril viisid Punaarmee 2. löögiarmee ja 8. armee ellu Tallinna pealetungioperatsiooni. 2. armee tungis Emajõe joonelt Tapa-Rakvere suunas ja 8. armee tungis peale Narva suunas. Eesmärk oli Kirde-Eestis paiknevatel Saksa väeüksustel taganemistee ära lõigata ning 2. ja 8. armee koostöös hävitada Kirde-Eestis paiknevad Saksa üksused.
2. löögiarmee koosnes neljast laskurkorpusest (11 diviisi): 107 814 tääki, 600 tanki ja liikursuurtükki, 3085 miinipildujat ja suurtükki. Koosseisu kuulus ka 8. laskurkorpus ehk 8. Eesti laskurkorpus, mille ülesandeks oli armee paremal tiival forsseerida ühe diviisiga Emajõge Kastre lõigus ja liikuda piki Peipsi järve ning hõivata Mustvee-Vaimastvere joon operatsiooni viiendaks päevaks. Laiendatud eesmärk oli vallutada Tallinn.
Veepoliitika raamdirektiiv
Veepoliitika raamdirektiiv (ka vee raamdirektiiv, lühendatult VRD; inglise Water Framework Directive ehk lühendatult WFD) ehk Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik on Euroopa Liidu üks raamdirektiividest, mis kehtestab liikmesriikidele ülesande jõuda kõigi veekogude (kaasa arvatud mereakvatoorium kuni ühe meremiili kauguseni rannikust) hea kvalitatiivse ning kvantitatiivse seisundini aastaks 2015. Traditsiooniliste piirväärtuste määramise asemel kirjeldab raamistik ühist eesmärki ning meetmeid selle saavutamiseks.
Emajõe forsseerimine Kastre suunal
8. Eesti laskurkorpus
11.–13. septembril koondati 8. Eesti laskurkorpus Kastre piirkonda. Korpust toetati suurtükiväe, miinipildujate, reaktiivmiinipildujate, tankide ja liikursuurtükkidega. Vasakul tiival oli 30. kaardiväe laskurkorpus ja paremal tiival viieteistkümnest kaatrist koosnev 25. jõelaevade brigaad, mis tegutses Peipsi järvel.
8. Eesti laskurkorpuse plaan oli ületada Emajõgi Kastre lõigus 7. laskurdiviisi ehk nelja pataljoniga. Diviisil kästi sooritada läbimurre Koosa-Alatskivi suunal. Temale järgnev 249. diviis pidi asuma 7. diviisi vasakule tiivale.
Veepoliitika raamdirektiiv
Direktiiv defineerib termini "pinnavee seisund" kui üldmõiste, mis tähistab pinnaveekogu seisundit, mis määratakse kindlaks tema ökoloogilise või keemilise seisundi põhjal olenevalt sellest, kumb on halvem. Seega on "pinnavee hea seisund" saavutatud juhul, kui nii selle ökoloogiline kui ka keemiline seisund on vähemalt "hea". Ökoloogilise seisundi kaudu väljendatakse pinnavete veeökosüsteemide struktuuri ning toimimise kvaliteeti. Kuna vesi (ja selle puhtus) on tähtis kõige elusa ülevalpidamisel, siis kehtestab direktiiv muu hulgas standardid, et tagada ohutu juurdepääs veele kui ressursile.
Emajõe forsseerimine Kastre suunal
8. Eesti laskurkorpus
Pealetungi lõigus oli korpusel rõhuv ülekaal sakslaste ees. Tehnikas valitses täielik ülekaal nii maal kui õhus.
Veepoliitika raamdirektiiv
Direktiiv nõuab liikmesriigilt kuue rakendamisaasta jooksul mitut võtmedokumenti. Olulisimad neist on vesikonna veemajanduskavad, millest esimene tuli avalikustada aastal 2009, teine ja kolmas tuleb avalikustada vastavalt 2015. ja 2021. aastal. Veemajanduskava projekt tuleb avalikustada konsultatsiooniks ning märkuste tegemiseks vähemalt aasta enne kavas käsitletava ajavahemiku algust.
Emajõe forsseerimine Kastre suunal
8. Eesti laskurkorpus
90% korpuse meestest olid eestlased.
1. piirikaitserügement
1. Eesti Piirikaitserügement oli mobiliseeritud eelneval kuul Põhja-Eesti meestest. Piirikaitserügemendile oli operatiivselt allutatud ka tema vasakul tiival paiknev Eesti 42. pioneeri-politseipataljon. Rügement oli laial lõigul ja tal puudusid varud/vahendid vasturünnakuks. Toetuseks olid paarkümmend suurtükki, mis toetasid ka naabreid. Soomusmasinad puudusid täielikult.
Lahingu algus
17. septembril kell 07:30 tabas tugev ettevalmistav suurtükituli Emajõe põhjakallast, kus oli kaitsele asunud 1. Eesti Piirikaitserügement.
Punaarmeelane Fjodor Paulman kirjeldab võimsat tulelööki niimoodi: "Vastase eesliinil lõhkesid tuhanded mürsud. Kõik oli suitsu ja tuld täis. Traattõkked lendasid tükkideks, hävisid tulepunktid, mürskudega lõhutud kivimüüridest tõusis punane telliskivitolm.”
Vastaspoolelt on Hamilkar Mengel kirjeldanud, kuidas turmtuli piirikaitserügementi tabas: "…Õhk võngub ja vabiseb, mattes kõik hääled enda alla nagu oleks orkaan lahti pääsenud… Tuhanded granaadid, mis langevad minutis, rammivad eesliinil 1. rügemendi vastupanu-positsioone."
Korpuse mehed on kirjeldanud, et sakslaste suurtükivägi vastas Punaarmee tulelöögile väga nõrgalt.
Emajõe ületamine
Juba ettevalmistava tule ajal kandsid Punaarmee sõdurid Emajõe kaldale forsseerimisvahendid, mis olid eelnevatel õhtutel metsa all valmistatud. Näiteks 7. laskurdiviis valmistas ette 340 parve inimeste ja 20 parve suurtükkide üleveoks; 8 paati, millest igaüks mahutas 25 sõdurit ja 4 ründesilda.
Kell 08:20 alustasid 7. diviisi 27. ja 354. laskurpolk paatide, parvede ja ründesildadega Emajõe ületamist. Üks ründesild suudeti üle jõe tõmmata 15 minutiga. 1. piirikaitserügemendi positsioonid olid suures osas juba raskerelvade tulega hävitatud ja korpuslased kohtasid jõe ületamisel vähest vastupanu. Nii kandis 27. laskurpolk jõe ületamisel väikseid kaotusi: kõigest 3 surnut ja 37 haavatut (Punaarmee andmed). 354. laskurpolgu 6. rood sattus lõunakaldal miiniväljale ning vastaskaldal oma miinipilduja tule alla ning kandis kaotusi. 4. rood, nähes 6. roodu saatust, ei tahtnud rünnakule asuda. Lõpuks ületas rood siiski jõe ja seda ilma kaotusteta. 09:20 oli üle jõe jõudnud 7. laskurdiviisi 2 polku ja kell 10:30 olid kõik 3 polku üle jõe. Seejärel ületas jõe ka 249. Eesti Laskurdiviis. Pontoonsillal toodi üle jõe suurtükid ja tankid.
Läbimurre ja edundamine
27. laskurpolgule jõudsid järele Emajõe ületanud 152. üksiku tankibrigaadi tankid, mis transportisid 27. laskurpolgu mehed Koosa teedesõlme vallutama. Koosa teederistis osutas neile vastupanu 200–400 meheline Saksa üksus. Hetkeks rünnak seiskus, kuni 152. üksiku tankibrigaadi tankid Koosa ees hargnesid ning ründasid 1. piirikaitserügemendi saatekahurite patareid, mis koosnes viiest kahurist. Punaarmee üksuseid toetas ka lennuvägi. Ellu jäänud saksa sõdurid eemaldusid Alatskivisse. Koosa juurest liikus 27. laskurpolk üle Varnja Nina suunas, astudes Varnjast läänes lahingusse Tartu Omakaitse üksustega, kes tegelesid parajasti Peipsi ranna kaitsmisega. Ka nemad suruti tagasi Alatskivi kanti. Õhtul, kui 300. laskurpolk koos 152. tankibrigaadi pataljoniga Alatskivi ründas, oli seal umbes 170 saksa võitlejat.
Hamilkar Mengel iseloomustab piirikaitserügemendi tegevust ja laiali hajumist järgnevalt: „Esimese ja Teise pataljoni riismed taanduvad võideldes tahapoole. Metsadest väljuvad punased eestlased karjuvad taanduvaile väeriismetele: „Kuradid, andke alla!““
18. septembril jätkas 2. löögiarmee esimesel lahingupäeval saavutatud edu arendamist kogu rindel. 8. Eesti laskurkorpus sundis sakslasi järjepanu taanduma. Keskpäeva paiku vallutas piki Peipsi läänekallast liikuv 7. Eesti laskurdiviisi 354. laskurpolk Kallaste. Omedu ja Kääpa jõele lähenedes tekkis 8. Eesti laskurkorpusel uuesti tõsisemaid kokkupõrkeid Saksa katteosadega. Päeva lõpuks jõudsid nad Mustvee joonele.
Tagajärjed
pisi|Emajõe forseerimise mälestuskivi [[Veskimäe (Kastre)|Veskimäe külas Kastre vallas]] Kiire ning eduka pealetungiga aitas 8. Eesti laskurkorpus luua eeldused Tallinna vallutamiseks Punaarmee poolt.
Pikkmetsa
Pikkmetsa oli küla Järvamaal, ajalooliselt Särevere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Põikva küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Türi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Põikva külaga.
Külast on teateid alates umbes 1900 (Пикмецъ).
Emajõe forseerimine Kastre suunal
INDEKSIGA
Golgi kõõlusorgan
pisi|Golgi kõõlusorgani diagramm Golgi kõõlusorgan ehk Golgi organ (organum sensorium tendinis) on selgroogsete loomade liigutusi reguleeriv organ.
Vanessa L. Williams
pisi|Vanessa Lynn Williams aprillis 2010 Vanessa Lynn Williams (sündinud 18. märtsil 1963) on Ameerika Ühendriikide laulja, näitleja, produtsent ja endine modell.
Golgi kõõlusorgan
See asub lihase kõõluseks ülemineku kohas. Tas asuvad propriotseptiivsed retseptorid.
Vanessa L. Williams
1983 krooniti ta Miss Ameerikaks. Kui ajakiri Penthouse ostis ja avaldas tema alastifotod, puhkes skandaal ning ta loovutas tiitli kiiresti järgmise koha võitjale.
Juhan Vakkermann
Juhan Vakkermann (30. juuli 1881 Taali vald, Pärnumaa – 17. märts 1967 Tallinn) oli Eesti maadleja ja raskejõustikutegelane.
Golgi kõõlusorgan
Organ on saanud nime itaalia arsti Camillo Golgi (1843–1926) järgi.
Vanessa L. Williams
Ta on võitnud Grammy, Emmy ja Tony auhinna.
Juhan Vakkermann
Aastal 1907 tuli ta Kreeka-Rooma maadluses kergekaalus Baltimaade meistriks.
Vanessa L. Williams
Ta mängis enesekeskset diivat ja endist supermodelli Wilhelmina Slaterit seriaalis "Inetu Betty". Pärast selle filmimise lõppu avaldas ta, et toetab kindlasti "Inetu Betty" filmi.
2010–2012 mängis ta seriaalis "Meeleheitel koduperenaised" Renee Perryt. 2012. aastal alustas ta Olivia Dorani mängimist seriaalis "666 Park Avenue".
Isiklikku
Intervjuus Barbara Waltersile, mis jõudis eetrisse 24. veebruaril 2008, tunnistas Williams Botoxi kasutamist ning nimetas seda imeks, mis iluprotseduurina ei nõua lõikust ega midagi.
Williams on roomakatoliiklane.
Roskilde rahu
pisi| Punaselt : Halland, mis oli [[Brömsebro rahuga (1645) 30 aastaks Rootsile antud, loovutati nüüd jäädavalt. Kollaselt : ka Skåne, Blekinge ja Bohuslän said Rootsi omanduseks. Lillalt : Trøndelagi ja Bornholmi provintsid, mis küll aastal 1658 Rootsile loovutati, kuid kus toimunud ülestõusu järel naasid provintsid aastal 1660 Taani-Norra valitsemise alla. Leping muutis jõudude tasakaalu Skandinaavias jäädavalt, tehes Rootsist võimsaima Skandinaavia riigi nii rahvaarvu kui pindala poolest]]
Roskilde rahu sõlmiti Teise Põhjasõja ajal vkj 26. veebruaril/ukj 8. märtsil 1658 Taani-Norra kuninga Frederik III ja Rootsi kuninga Karl X Gustavi vahel Taani linnas Roskildes. Leping lõpetas 1657–1658 toimunud Taani-Rootsi sõja. Pärast hävitavat kaotust oli Taani-Norra sunnitud riigi ülejäänud osade päästmiseks kolmandiku oma territooriumist loovutama. Loovutatud alade hulka kuulusid Blekinge, Bornholm, Bohuslän (Båhuslen), Skåne ja Trøndelag ning 1645. aastal sõlmitud Brömsebro rahu järel veel ka Halland.
Pärast rahu jõustumist jätkasid Rootsi väed oma kampaaniat ülejäänud Taani-Norra aladel, kuid pidid Taani-Norra ja Hollandi liidu eest Taani saartelt ja Trøndelagist taanduma. Kopenhaageni rahuga anti 1660. aastal Bornholm tagasi Taanile ja Trøndelag tagasi Norrale, kuid teised Roskilde lepinguga loovutatud alad kuuluvad tänaseni Rootsile.
Taust
Kuigi Rootsi tungis ka Norra lääneosas asuvasse Romsdali piirkonda, hakkasid kohalikud talupojad söakalt vastu Rootsile maksude tasumisele ja Rootsi sõjaväkke võtmisele. Rootsi kuberner oli sunnitud maksude kogumiseks saatma sinna kompanii sõdureid ja koos nendega 50-pealise ratsaväe. Okupatsioon ei olnud edukas.
Tingimused
pisi| Roskilde rahu allkirjastamisele järgnenud rahubankett [[Frederiksborgi lossis 1658. aastal]] Rahu tingimuste hulka kuulusid:
Kopenhaagen
Rootsi kuningas ei olnud selle rabava võiduga rahul ja 7. juulil Gottorfi lossis peetud riiginõukogul otsustas kuningas Karl X Gustav oma tülika rivaali Taani-Norra Euroopa kaardilt minema pühkida. Ilma mingi hoiatuseta ja rikkudes rahvusvahelist lepingut andis ta oma vägedele käsu Taani-Norra riiki teist korda rünnata. Seal järgnes rünnak riigi pealinnale Kopenhaagenile, mille elanikud end aga hollandlaste abiga edukalt kaitsesid. Viimased pidasid kinni 1649. aasta lepingust kaitsta Taanit provotseerimata sissetungi eest, saates välja ekspeditsioonilaevastiku ja -armee ning alistades Rootsi laevastiku Sundi lahingus, vabastades ühtlasi ka riigi pealinna. Kuna tema armee oli ülekaalukate Taani ja Hollandi vägede (viitseadmiral Michiel de Ruyter'i juhtimise all) tõttu osaliselt lõksus Landskronas ja osaliselt Taani saartele isoleeritud, oli Karl X Gustav sunnitud 1659. aastal tagasi tõmbuma.
Bornholm ja Trøndelag
Samal ajal õnnestus Norra vägedel Rootsi vallutajad Trøndelagist välja lüüa. Viimaks andis 1660. aasta Kopenhaageni rahu Trøndelagi tagasi Norrale ja Bornholmi tagasi Taanile.
Trøndelagi loovutamine Kopenhaageni rahuga peegeldab tugevat kohalikku vastuseisu Rootsi võimu all olemisele. Kuigi Rootsi sissetungi algul tervitati või vähemalt ei hakatud sellele vastu, andsid rootslased Trøndelagis välja väkkevõtmise käsud ja sundisid 2000 meest ja kuni 15-aastast poissi Poolas ja Brandenburgis võitlevate Rootsi vägedega liituma. Kuningas Karl X Gustav kartis, et Trøndelagi elanikud tõusevad Rootsi vallutajate vastu üles ja pidas targaks sammuks hoida suur osa sealsetest meestest kodust eemal. Vaid kolmandik meestest naasis üldse kunagi oma kodudesse. Mõned neist pidid asuma Eesti Rootsile kuulunud ossa, kuna rootslased arvasid, et seal on Trøndelagi elanikke kergem valitseda. Suur osa Trøndelagi meestest oli juba Taani-Norra armees ja mereväes nii, et Rootsi poolt peale sunnitud sõjaväkke võtmine tegi Trøndelagi meestest peaaegu tühjaks. Tulemus oli laastav, kuna taludes ei olnud enam piisavalt töökäsi vilja koristamiseks põldudelt ja piirkonda tabas nälg. Mõned Trøndelagi kohalikud ajaloolased on nimetanud seda Trøndelagi elanike vastu suunatud genotsiidiks.
Mõnekuine kogemus Rootsi-poolse maksustamise ja nekrutite võtmisega jättis endast nii kibedad tunded, et see tugevdas Taani-Norra ühtsust ja patriotismi, tugevdades seeläbi vastupanu Rootsi sissetungidele Taani-Norra riiki veel järgmised 80 aastat.
Skåne
Vastavalt Roskilde rahu üheksandale paragrahvile, mis loovutas Skåne Rootsile, kindlustati sealsetele elanikele nende privileegid, vanad seadused ja kombed. Ent need alad integreeriti aegamööda Rootsi kuningriiki. Sealne aadelkond liideti peagi Rootsi aadelkonnaga ja nad võeti Rootsi rüütelkonda vastu samade õiguste ja privileegidega kui algsed Rootsi aadlisuguvõsad. Provintsiaalne Skåne õigus asendati riikliku Rootsi õigusega aastal 1683. Samal aastal jõustus Taanis riiklik Taani õigus, millega asendati provintsiaalsed õigused ka seal. Rootsi kirikuseadus võeti Skånes kasutusele aastal 1686.
Panotėniai
pisi|Mälestusmärk metsavend Adolfas Jakštasele Panotėniai (žemaidi Panuotienē) on küla Leedus Skuodase rajoonis Notėnai vallas Notė jõe ääres. Jõe järgi on küla ka nime saanud.
Ajalugu
Küla on esmamainitud XVIII sajandil. Küla kuulus Gintališkė mõisale. XIX sajandi teisel poolel moodustati pärisorjuse kaotamisel 386 krunti, mille omanikud jäid siis Gintališkė mõisa omanike Leduchowskite võlglasteks.
1969. aastal on külas sündinud Leedu tõstja Antanas Abrutis.
Ants Nurmekivi
Ants Nurmekivi (sündinud 25. juulil 1941 Tallinnas) on Eesti sporditeadlane ja endine kergejõustiklane.
Elulugu
1959. aastal lõpetas Nurmekivi Järva-Jaani Keskkooli, 1963 Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna; 1971–74 TÜ aspirant, pedagoogikakandidaat (1974, TÜ), väitekiri "Kestvus- ja mäkkejooksu kasutamisest kesk- ja pikamaajooksjate treeningus ettevalmistaval perioodil".
Nurmekivi oli 1974–75 TÜ kergejõustiku kateedri õpetaja, 1975–81 vanemõpetaja ja 1981–92 dotsent, 1992–96 treeninguõpetuse instituudi juhataja, korraline professor, 1996–2002 treeninguõpetuse õppetooli dotsent, 2002– treeninguõpetuse õppetooli juhataja, korraline professor.
Sport
Ants Nurmekivi on silmapaistev pikamaajooksja, NSV Liidu üliõpilasmeister (1962), 14-kordne Eesti meister, suurmeister (1968). Tema nimel on siiani 1970. aastal püstitatud Eesti tipptulemus 30 km maanteejooksus 1:36.26.
Teadustöö
Ants Nurmekivi on avaldanud uurimusi kesk- ja pikamaajooksu treeningumetoodika, treeninguvahendite toime hindamise ning treeningu teooria ja metodoloogia valdkonnast. Eesti Olümpiaakadeemia asutajaliige, olnud akadeemilise teadusnõukogu sekretär ning tippspordiuuringute toimkonna liige. Üle 190 teadustrükise, neist 50 rahvusvahelise levikuga ajakirjades, mitu raamatut (kaasautorina).
Brad Marchand
Bradley Kevin Marchand (sündinud 11. mail 1988 Hammonds Plainsis, Nova Scotias) on Kanada jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Boston Bruins vasakul äärel.
2006. aastal valiti ta NHL-i draft'is Bruinsi poolt 71. valikuna. Enne karjääri NHL-is mängis ta Quebec Major Junior Hockey League'i klubides. Bruinsi meeskonda on ta kuulunud alates hooajast 2009–10.
2011. aastal tuli ta Bruinsiga Stanley karika võitjaks.
Josip Broz Tito Gümnaasium
Josip Broz Tito Gümnaasium (makedoonia keeles СУГС Гимназија "Јосип Броз Тито") on riigigümnaasium Põhja-Makedoonia pealinna Skopje kesklinnas. Kool asub Makedoonia väljakust 5-minutise jalutuskäigu kaugusel. Jugoslaavia presidendi Josip Broz Tito nime kandev keskkool on üks Põhja-Makedoonia suurematest ja parematest riigigümnaasiumitest. Lisaks riiklikule õppekavale saab seal õppida ka rahvusvahelises International Baccalaureate'i programmis.
Kool alustas tegevust 1945. aastal ja on sellisena üks vanematest riigigümnaasiumitest Põhja-Makedoonias.
2001/2002 õppeaastal õppis seal 1400 õpilast.
Brad Marchand
2016. aastal tuli ta Kanada jäähokikoondise koosseisus maailmameistriks.
Herbert Schilling
Herbert Schilling (20. juuni 1930 Frankfurt – 24. oktoober 2004 Frankfurt) oli Saksamaa ühendvõistkonna ja Lääne-Saksamaa poksija.
Schilling oli kahekordne Lääne-Saksamaa meister I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) aastatel 1951–1952.
Schilling osales Saksamaa ühendvõistkonna eest võisteldes I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 1952. aasta Helsingi olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Schilling võitis Lääne-Saksamaa eest võisteldes I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg)  10. Euroopa meistrivõistlustel (Varssavi, 1953) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks.
Schilling poksis novembrist 1957 kuni septembrini 1963 elukutselisena ning pidas kokku 34 kohtumist. Ta võitis neist 14 (neist 9 nokaudiga), kaotas 17 (neist 9 nokaudiga) ja viigistas 3 kohtumist.
Eduard Vanaaseme
Eduard Vanaaseme (25. juuli 1898 Tartu – 2. märts 1991 Tallinn) oli Eesti tõstja.
Aastal 1919 tuli ta tõstmise kergekaalus Eesti esivõistluste võitjaks ja aastal 1922 Eesti meistriks.
Mittevõrdus
Mittevõrduseks nimetatakse matemaatikas valemit, mis väidab, et kahe avaldise väärtused pole võrdsed.
Pealetung Kiievile
Pealetung Kiievile (ukraina keeles Бої за Київ) oli 2022. aasta 24. veebruaril alanud Venemaa sissetungi käigus Ukrainasse toimunud lahingutegevus, mille eesmärk oli kehtestada kontroll Ukraina pealinna Kiievi ja oblasti üle ning moodustas osa Vene-Ukraina sõja põhjarindest.
Sündmuste käik
Venemaa relvajõud sisenesid Ukraina-Valgevene piiri suunalt Ukrainasse, kus alustasid sõjategevust Ukraina regulaarväega. Kiievi oblastis asusid riigi valitsus ja sõjaline väejuhatus. Pealetung koosnes mitmest lahingust, millest üks oli Kiievi lahing.
24. veebruar
24. veebruari hommikul algas rünnak Kiievi peamisele lennujaamale Borõspili rahvusvahelisele lennujaamale. Samal päeval tabas Vene raketilöök ka Vassõlkivi lennuväebaasi.
24. veebruaril vallutasid Valgevenest põhjasuunalt sisenenud Vene väed Tšornobõli tuumaelektrijaama.
24. veebruaril 2022 ründasid Venemaa õhu- ja kosmosejõudude (VKS) helikopterid Antonovi lennujaama Hostomelis ning ühtlasi algas samal päeval Antonovi lennujaama lahing.
25. veebruar
Keskhommikul sisenesid Ukraina sõjaväevormi riietunud Vene diversandid Kiievi põhjapoolsesse Oboloni rajooni. 25. veebruar algas Hostomeli lahing, mis kestis 1. aprillini 2022.
27. veebruar
27. veebruaril algas Irpini lahing, mis lõppes 2022. aasta märtsis.
28. veebruar
28. veebruaril toimus Butšas lahing Ukraina relvajõudude ja Novokuznetski OMONi vahel.
Märtsi algus
Märtsi alguses vabastasid 14. üksik mehhaniseeritud brigaad ja 95. dessantbrigaad Kiievist eemal asuva Makarivi. Hiljem pidid taanduma.
31. märts-3. aprill
31. märtsil lahkusid Vene väed Hostomelist ja Hostomeli lennujaama territooriumilt. 1. aprillil 2022 teatas Butša linnapea Anatoli Fedoruk, et linn ei ole enam Vene okupantide käes. Samal päeval taastasid Ukraina relvajõud kontrolli Ivankivi üle. 2. aprillil 2022 alustas Ukraina Rahvuspolitsei eriotstarbeline polk Safari Butša linna puhastamist diversantidest ja Vene vägede kaasajooksikutest. Ukraina teatas kontrolli taastamisest Kiievi oblasti üle 2022. aasta 2. aprillil. 3. aprillil 2022 võtsid Ukraina dessantvägede üksused enda kontrolli alla Prõpjati piirkonna.
Puramäe
Puramäe oli küla Järvamaal, ajalooliselt Röa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Röa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Türi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Röa külaga.
Külast on teateid alates umbes 1900 (Пурамяэ), ent pärimuse järgi olevat see küla üle 250 aasta vana.
Pradžnja
Pradžnja ehk mõistmine (sanskriti keeles prajñā; paali keeles pañña; tiibeti keeles shes rab; hiina keeles 般若 banruo, 智慧 zhihui; jaapani keeles hannya, chi’e) on India õpetustes, eriti budismis, nii meeleharjutus kui ka selle tulemusel tekkinud teadvuse kõrgeim seisund.
Arvutileksikoloogia
Arvutileksikoloogia on arvutilingvistika osa, mis tegeleb arvutite kasutamisega leksikoloogilises uurimistöös, keskendudes leksikonide arvutiesitustele, leksikaalsete andmete arvutitöötlusele ja ühelt poolt leksikoni(de) ja teisalt keeletöötlussüsteemide muude komponentide vahelistele seostele.
Pradžnja
Mõistmine koos kõlbluse ja mõtlusega on üks budismi kolmest alusmõistest. Kaheksaosalises tees on mõistmine õige vaate ja õige kavatsuse ühisnimetajaks.
Arvutileksikoloogia
Arvutileksikoloogia iseseisva valdkonnana tekkis ühendamaks arvutilingvistikat ning masinloetavate sõnastikke 1960. aastatel. Tänapäeval tuntakse arvutileksikoloogiat eelkõige seoses Wordneti ja tema rakendustega. Arvutite võimsuse kasvades kasvasid ka arvutileksikoloogia kasutusvõimalused tekstide töötlemisel.