cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Michael Heltzer
Elulugu
Michael Heltzeri kirjutas üle 300 teadustöö, eelkõige Iisraeli ajaloo Pärsia perioodist , foiniikia ja piibliajastu epigraafikast ja ugaritoloogiast. Tartu ülikoolis usuteaduskonnas pidas ta külalisprofessorina loenguid alates usuteaduskonna taasavamisest 1993. aastal kuni 2009. aastani, muuhulgas Vana-Iisraeli ajaloo, piibli eksegeesi ja vanaheebrea raidkirjade teemal.
Aron Lande
Aron Lande (vene Аро́н Соломо́нович Ла́нде; kirjutatud ka Ljande (vene Ля́нде; pseudonüüm Aleksandr Izgojev (vene Александр Самойлович Изгоев); 11. aprill 1872 Vilnius – 11. juuli 1935 Haapsalu) oli vene jurist, poliitik ja publitsist.
Pärast Oktoobrirevolutsiooni võitles ta bolševismi vastu, ent novembris 1918 arreteeriti. 1922 pagendati ta Saksamaale.
Ta suri 11. juulil 1935 Haapsalus. Ta on maetud Haapsalu vanale kalmistule.
Rampsilaid
Rampsilaid (ka Rampsi laid) on Saare maakonnas Saaremaa vallas Rannaküla küla alal Saastna lahes asuv 22,5 hektari suurune saar (laid). Laiu rannajoone pikkus on 3,2 kilomeetrit.
Saare koordinaadid on. Laid asub Kahtla laiust kirdes. Laiul kasvab rohttaimestikku ja võsa.
Laid kuulub Kahtla-Kübassaare hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.
Jolly Roger
Jolly Roger (e.k. “Lõbus Roger”) on lipp, millel kujutatakse koljut ja mille all on ristis luud. Lipul on must taust. See lipp hoiatas teisi laevu, et kui nad ei anna alla, siis kõik inimesed pardal tapetakse ära. Kasutusel oli ka üleni punane lipp, mis teavitas teisi laevu, et kõik pardal surevad ja ei anna võimalust alla anda. Jolly Rogeri lippu kasutasid piraadid 18. sajandil, piraatluse kuldajastul. Kasutusel olid ka teised versioonid, kus oli kujutatud luukeresi, mõõku ja veritsevaid südameid. Tihti lehvitati rahvusvahelisi lippe, et petta laevu. Viimasel momendil vahetati riigilipp välja Jolly Rogersi vastu ja rünnati. Jolly Roger lipu nime päritolu pole täpselt teada. Üks võimalus on, et sel perioodil seostati nime “Roger” deemoniga.Võimalik, et lipp pärineb Newportist, Rhode Islandilt, kus tegutses piraatide seltskond, kes kasutasid lippu, mis kujutas luukere koos liivakellaga ja veritseva südamega. Seda kutsuti “Old Roger” (e.k. “Vana Roger”). Teine võimalus on, et lipp pärineb ühelt kõmri päritolu piraadilt, kelle nimi oli Bartholomew Roberts. Ta sai kuulsaks kuna kandis lahingus säravast punasest siidist riideid, mistõttu prantslased andsid talle hüüdnime “le jolie rouge”, mis tähendab “ilus punane”. Roberts oli tuntud ka selle poolest, et tema laevastikud lehvitasid lippu, millel olid kujutatud kolju ja ristis luud.
Esimene kirjalik teade Jolly Roger lipu kasutamisest pärineb aastast 1700, mil Emmanuel Wynne kasutas seda oma laeval.Seda laeva nähti Santiagos. Jolly Roger lippu kasutasid põhiliselt Briti ja Ameerika piraadid 18. saj. esimesel veerandil. Igal piraadil oli enda lipp.
Christopher Condent- Lehvitas lippu kolme koljuga ja kolme paari ristis luudega.
Henry Jennings- Samamoodi lehvitas tänapäevast Jolly Roger’ti.
Bartholomew Roberts- Lehvitas lippu, kus oli peal tema ja luukere või deemon. Nende kujutav ühine tegevus oli veini joomine.
Edward Teach (Musthabe)- Lehvitas lippu, kus kujutati luukere ja ta hoidis ühes käes tassi ja teises oda, mille hakkab lööma läbi südame.
Vana-Kaarli kalmistu kabel
pisi|Vana-Kaarli kalmistu kabel Vana-Kaarli kalmistu väravaehitis-kabel on Tallinna Vana-Kaarli kalmistul asuv sakraalehitis.
Kabel projekteeriti 1883. aastal baltisaksa arhitekti Friedrich Axel von Howeni poolt, kasutades eeskujuna Tõnismäel asuvat Tallinna Kaarli kirikut.
Niikneem
Niikneem (ka Niigneem) on neem Harju maakonnas Kuusalu vallas Suurpea külas.
Worthi maakond (Iowa)
Worthi maakond (Worth County) on maakond Ameerika Ühendriikides Iowa osariigis.
Maakonna halduskeskus on Northwood.
Ajalugu
Maakond moodustati 15. jaanuaril 1851. See sai nime kindral William J. Worthi järgi.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 7598.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
RM
RM või Rm või rm on lühend, mis võib tähendada järgmist:
Halinga metskond
Halinga metskond (kuni 1939. aastani Hallingu metskond).
Rauarahu
Rauarahu on 368 m² suurune saar Väinameres Heinlaiust 1 kilomeeter lõunas, halduslikult Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Sarve küla alal. Rahu rannajoone pikkus on 102 meetrit.
Saar on liivase pinnamoega, kuulub Väinamere hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.
Mārciena mõis
Mārciena mõis (saksa keeles Martzen, läti keeles Mārcienas muiža, ka Mārcienas pils) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Bērzaune kihelkonnas. Tänapäeval asub mõis Lätis Madona piirkonnas Mārciena vallas; mõisakompleksid paiknevad Mārcienas ja Lejas Patmalniekis.
Ajalugu
Mārciena mõis rajati 16. sajandil. Mõis kuulus Fermoritele, Fromholditele, Transehedele ja enne võõrandamist, alates aastast 1885 Maydellidele.
Mõisaansambel
pisi|left|Mārciena mõisa häärber 2000. aastal Peahoone oli rajatud 1830. aastal, ent Maydellid asusid mõisa radikaalselt uuendama. Peahoone sai historitsistlik, kasutati rokokoo ajastu elemente. Peahooneid oli kaks, esimene Mārcienas ja teine 1,5 kilomeetrit eemal Lejas Patmalniekis, viimane rajati 1906. aastal. Mārciena peahoone juures olid piimatööstus ja sepikoda. Lejas Patmalnieki peahoone juures asusid tallid, aedniku maja, aidad. Lejas Patmalniekis asub praegu kuurort.
Kivipuravik
Kivipuravik (Boletus) on puravikulaadsete seltsi puravikuliste sugukonda kuuluv seente perekond.
Teaduslikult kirjeldas seda perekonda esimesena rootsi mükoloog ja botaanik Elias Magnus Fries 1821. Esialgu arvas ta sinna kõik seened, mille kübara alaküljel on torukesed. Sellest ajast on kirjeldatud hulk teisigi perekondi, mis on kivipuraviku perekonnast eraldatud.
Perekonna nimi, ladinakeelne sõna Boletus tähendab 'seen'. See on laenatud vanakreeka sõnast βωλιτης, mis omakorda pärineb sõnast βωλος 'klomp, kamakas'. Kuid näiteks Galenos kasutas sõna boletus tähenduses Amanita caesarea, mis tänapäeval arvatakse kärbseseente perekonda.
Kivipuravikud on paksud ja lihakad, jalg on enamasti jäme ja nuiakujuline, jala läbimõõt kuni 8 cm. Mõhkjat jalga katab võrkjas tekstuur. Kübar on kumer, tavaliselt paljas ja kuiv, mõnel liigil kleepuv.
Kübara läbimõõt võib olla kuni 30 cm. Alaküljel on svammi meenutav torukeste kiht, mille värvus varieerub valkjast kollaseni (punakani). Seeneliha värvub lõikepinnal siniseks või rohekaks.
Mitu liiki kivipuravikke moodustavad mükoriisat laialehiste puudega, eriti tammega, ja on lubjalembesed, seetõttu on nad meil enam levinud Põhja- ja Lääne-Eestis ning läänesaartel.
Kõik kivipuravikud on söödavad ja maitsvad. Selles osas on kõige tuntum harilik kivipuravik, kuid ka näiteks Boletus aereus.
Galunggung
Galunggung on tegev kihtvulkaan Indoneesias Jaava saare lääneosas.
Vulkaani geograafilised koordinaadid on.
20. sajandi alguses äratasid geoloogide tähelepanu vulkaani kagunõlvale kuhjunud künklikud moodustised, mida hakati nimetama Tasikmalaya kümneks tuhandeks künkaks. Hollandi geoloog Berend George Escher püstitas hüpoteesi, et muhklikud setted tekkisid, kui kunagine kraatrijärv kraatrist välja murdis. Alates 1980. aastatest on piirkonda põhjalikumalt uuritud ning küngaste põhjustajaks peetakse ulatuslikku maalihet.
Galunggungi esimene teadaolev purse registreeriti 1822. aastal, kui plahvatusliku purske tagajärjel hukkus 4011 inimest. Vulkaan paiskas välja 22 miljonit m³ materjali, mis kattis 25 660 km² suuruse ala. Tekkisid ulatuslikud mudavoolud. Vulkaan purskas ka 1894. aastal.
Jüri Poljans
Jüri Poljans (sündinud 24. novembril 1958 Kuressaares) on Eesti endine aerutaja.
Osakese kiirus
Definitsioon
Osakese kiirust tähistatakse v, ja valemi kujul on ta kus δ on osakese siire.
Heliosakese kiiruse tase
Analoogselt helirõhutasemega defineeritakse heliosakese kiiruse tase, mis võrdub kümme korda kümnendlogaritm heliosakese kiiruse ruutude keskmise suhtest määratud kontrollväärtusesse  ehk valemina
Heliosakese kiiruse taset esitatakse ühikutes detsibell (dB).
Äraütlemine
alt=|pisi|315x315px|Kehtestav käitumine suhtlusoskuste skeemil (ESTÜ, 2007) Äraütlemine on eitava vastuse andmine teise inimese soovile, palvele või ettepanekule. Ei ütlemine tähendab oskust tunnetada ja seada isiklikke piire, seda peetakse oluliseks võtmeoskuseks selges eneseväljendamises ja kehtestavas käitumises.
Äraütlemise keerukus
Äraütlemist peetakse üheks keerulisemaks suhtlemistehnikaks, sest ta on seotud ebameeldivate emotsioonidega nagu süütunne, hirm haiget teha, solvata, kaotada hea inimese maine jms.
Inimesed, kellel on raske ära öelda, põhjendavad seda tavaliselt järgmiselt :
Tegelikult on igal inimesel õigus igas olukorras kas nõustuda (anda jah-sõnum) või ära öelda (anda ei-sõnum). Samas reageerivad inimesed oma elu eri perioodidel rohkem kas jah- või ei-vastustega.
Enam emotsioone tekitab äraütlemise vajadus siis, kui mingiks kindlaks ajavahemikuks on kaks valikut, näiteks naabri abistamine ja oma planeeritud tööde ärategemine, kuivõrd valiku tegemine on seotud inimese väärtustega.
Äraütlemise vormid
Järgnevad äraütlemise vormid kuuluvad selge eneseväljendamise alla, olles samal ajal kehtestava käitumise komponendiks.
Jõgeva adventkoguduse hoone
AKEL Jõgeva adventkoguduse hoone on kirik Jõgeva maakonnas Jõgevas aadressil Pargi tänav 23. . Kirikut kasutab Jõgeva adventkogudus.
Äraütlemine
Äraütlemise vormid
Kui olete juba otsustanud ära öelda, siis ei ole mõtet lasta end sellest kõrvale juhtida väljapressivate (manipulatiivsete) kommentaaridega nagu: “Ja seda pärast kõike, mis ma sinu heaks olen teinud.” Sellistel märkustel pole tegemist teemaga, mis on parasjagu arutusel.
Jõgeva adventkoguduse hoone
Hoone oli algselt elumaja, mis on ümber ehitatud kirikuks. .
Äraütlemine
Äraütlemise vormid
Kuid äraütlemisprotsessis võib juhtuda, et ei muutub jah-iks. Meil kõigil on olemas teemasid, mille puhul oleme kindlalt ei-seisukohal. Samas on teemasid, mille puhul teatud tingimustel on vastuseks ei, teatud tingimustel jah. Kui teine osapool esitab argumendi, mis kuulub minu jah-poolele, on täiesti asjakohane liikudagi ei-vastusest jah-vastuse poolele.
Äraütlemiseks valmistumine
Mõned soovitused inimestele, kellel on keeruline ära öelda.
Äraütlemise mõjutamine
Äraütlemise mõjukust vähendab
Tripimadu
Tripimadu (Thamnophis) on maoperekond.
Levila
Need maod on levinud Põhja-Ameerikas ja Guatemalas.
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Thamnophis seisuga 3.01.2014.
Metsasääsk
Metsasääsk (Aedes ja Ochlerotatus) on perekond kahetiivalisi putukaid sugukonnast pistesääsklased (Culicidae).
Metsasääskede alamperekond Ochlerotatus on hiljem tõstetud perekonna staatusesse, ent siis vahel jälle alamperekonnaks tagasi.
Perekonnas on kokku umbes 700 liiki. Kui perekond on kaheks jaotatud, siis jääb perekonda Aedes 28 liiki.
Metsasääsed on tavalisimad verd imevad sääsed.
Kloun
pisi|Kloun Kloun on iseloomulikult kostümeeritud koomiline etendaja, kes oma tegevusega püüab publiku meelt lahutada.
Metsasääsk
Eesti liigid
Eestist on teada 19 liiki metsasääski. Neist tavalisimad on O. communis, O. punctor ja O. cataphylla.
Kloun
Tavaliselt kuuluvad klouni kostüümi juurde värviline parukas, suur punane ümmargune nina, üleloomulikult suured jalanõud ja groteskne grimm. Mõnedel lastel esineb klounihirm ehk koulrofoobia. Klounidele on hirmuäratava kuvandi andnud ka Ameerika Ühendriikide sarimõrvar John Wayne Gacy (hüüdnimega Killer Clown).
Klounid võivad töötada tsirkuses, teatris, laatadel, pidudel.
RL
RL või Rl või rl on lühend, mis võib tähendada järgmist:
Ukuaru
"Ukuaru" on Veera Saare 1969. aastal ilmunud romaan.
Selle järgi tehti film "Ukuaru".
Palganeem
Palganeem on neem Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Käsmu külas.
Nisukollane
Nisukollane on kergelt murtud keskmine kollane värvitoon, sarnane küpse nisu värvusega.
Värvus on karakterilt soe ja särav, seostub loomulikkus, tervislikkuse, maaeluga. Värvinimetust kasutatakse muuhulgas juuksevärvuse kirjeldamiseks.
Variatsioonid
Pantone värvikaardi toon 13-1016 Wheat on hele pruunikas beež, toon 14-1038 New Wheat ligikaudu hele pruunikas ookerkollane.
RAL Design värvivaliku toon 075 80 20 Hellweizengelb on ligikaudu beež.
Veebivärv Wheat on hele kuni kahvatu oranžikas beež.
Hallingu metskond
Hallingu metskond (alates 1939. aastast Halinga metskond) loodi 1922. aastal Audru metskonna (Kalli, Võrungi, Parasmaa, Koonga, Jõõpre, Rüntali vahtkond) ja Kõnnu metskonna (Sõmerlaane, Annamõisa, Enge, Roodi, Sahamaa, Hallingu, Are, Kraavi, Kaelaste vahtkond) maadel. Kantselei asus Pärnu-Jaagupis.
Reaktsiooni mehhanism
Mehhanism on reaktsioonietappide järjestus, mis näitab, kuidas reaktsioon kulgeb, see on lähteainetest produktideni ülemineku vaheühendite ja siirdeolekute kirjeldus. Kõikides keemilistes reaktsioonides toimub mingite keemiliste sidemete katkemine ja uute sidemete tekkimine. Näiteks bensoiini kondensatsioonireaktsiooni mehhanism. Siin on kasutatud painutatud nooli näitamaks elektronide liikumist sidemete katkemisel või tekkel.
Reaktsiooni mehhanismi – keemiliste sidemete katkemist ja uute sidemete teket – vaadeldakse lähtudes erinevatest seisukohtadest.
a) Keemiliste sidemete katkemise ja uute sidemete tekke viisid tulenevalt elektronide ümberpaiknemisest:
b) Reaktsiooni tee iseloom ehk reaktsioonikoordinaadil esinevad energeetilised barjäärid ja reaktsiooni staadiumid: siirdeolekud, intermediaadid, elementaarreaktsioonid, kiirust limiteeriv staadium, reaktsiooni järk. Selle alusel võib välja tuua mõned lihtsamad mehhanismid:
Korporatsioon Talavija
pisi| Korporatsioon Talavija on 14. detsembril 1900 Riias asutatud Läti üliõpilasorganisatsioon.
Sümboolika
Korporatsioon Talavija värvid on valge-roheline-kuldne, mis väljendavad järgmisi põhimõtteid: karskus, haridus, rahvus.
Korporatsioon Talavija deviisid on roku rokā (käsikäes) ja darbs ceļ vīru (töö teeb mehe paremaks).
Ajalugu
Korporatsioon Talavija asutasid korporatsioon Lettonia vilistlase Vilis Olavsi kaasabil 25 Riia Polütehnikumi tudengit. Detsembris 1918 otsustati in corpore astuda armeesse ja osaleda Läti vabadussõjas. Korporatsioon Talavija osales koos korporatsioonide Lettonia, Selonija, Lettgallia ja Fraternitas Letticaga Läti meeskorporatsioone ühendava Presiidiumite Konvendi (P! K!) loomisel.
1940. aasta suvel likvideerisid korporatsiooni okupatsioonivõimud. Korporatsioon Talavija tegevus Riias taastati 23. mail 1989.
Dzjubrove
Dzjubrove (ukraina keeles Дзюброве) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Jampili rajoonis. Pindala on 0,277 km². Elanike arv on 46.
Adolf Agthe (insener)
Hermann Adolf von Agthe (vene Адольф Андреевич Агте; 1775 Kuressaare – 1832 Jekaterinburg) oli baltisaksa päritolu vene mäeinsener, leiutaja.
Tema vanemad olid Andreas von Agthe (1733–1806) ja Helena Beata Schröder (1746–1785).
Mihkel Räim
pisi|Mihkel Räim (2018). Israel Cycling Academy Mihkel Räim (sündinud 3. juulil 1993 Kuressaares) on eesti jalgrattur.
Mihkel Räim oli Eesti meister maanteeratta grupisõidus 2016., 2018. ja 2021. aastal.
2010. aastal võitis ta Eesti juunioride meistrivõistlused maanteesõidus.
Mihkel Räim sõidab alates 2022. aastast Hispaania prokontinentaalmeeskonnas Burgos BH
Varasemad klubid:
Rootsiklaid
Laid asub 400 meetrit Kõrksaarest idas. Laiul kasvab rohttaimestikku ja võsa.
Laid kuulub Pärnu lahe hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.
Helmut Pärnamägi
Helmut Pärnamägi (kuni 28. aprill 1937 Lindeberg; 11. august 1930 Vahastu vald, Türi kihelkond, Järvamaa – 5. september 2014) oli eesti ehitusinsener ja õppejõud.
Hariduskäik
Ta lõpetas 1950. aastal kiitusega Tallinna Arhitektuuri- ja Ehitustehnikumi tööstus- ja tsiviilehituse erialal ning asus samas koolis tööle. 1956. aastal lõpetas Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusteaduskonna õhtuse osakonna ehitusinsenerina, spetsialiseerudes ehitusmaterjalidele.
Töökäik
Ta töötas ligi 60 aastat Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumis / Tallinna Tehnikakõrgkoolis ehitusala õppejõuna. Ta on töötanud ka administratiivsetel ametikohtadel.
Looming
Ta on koostanud ehitusalaseid õpikuid:
RKK
RKK on lühend, mis võib tähendada järgmist:
Hõimuhertsogkonnad
pisi|350px|6. sajandi germaanlaste riigid: [[Läänegootide kuningriik|Läänegootide, Frangi ja Idagootide riik ning tüüringite ja bajuvaaride alad]] pisi|350px|[[Ida-Frangi riik nooremate hõimuhertsogkondadega (919-1125): Saksimaa (kollane), Frangimaa (sinine), Baieri (roheline), Švaabimaa (oranž) ja Lotring (roosa)]] Hõimuhertsogkonnad (saksa Stammesherzogtümer) olid varakeskajal põhiliselt vanade saksa hõimude asualad piirkonnas, mida seostatakse Frangi riigiga, eriti idas. Need hõimud olid algselt frangid, saksid, alemannid, burgundid, tüüringid ja ruugid.
5. sajandil liikusid burgundid Rooma riiki ning aastatel 443 ja 458 asustasid Burgundia. Hilisemate hertsogkondadega võrreldes ei olnud need üksused defineeritud kindlate administratiivpiiridega, vaid suurte germaani hõimude asualaga. Nende hertsogid ei olnud ei kuninglikud administraatorid ega maaisandad.
Sakside, bajuvaaride, tüüringite, frankide ja alemannide territooriumitest tekkisid vastavalt Saksimaa, Baieri, Tüüringi, Frangimaa ja Švaabimaa.
Vanemad hõimuhertsogkonnad
Vanemad hõimuhertsogkonnad olid Frangi riigiga seostatud germaani hõimudega asustatud piirkonnad. Hertsogkonnad olid rohkem või vähem iseseisvad üksused, mida valitsesid kohalikud valitsejad, kes olid saanud Rooma tiitli dux. Kõik see lõppes varajaste Karolingide valitsemise ajal.
Vanemad hõimuhertsogkonnad olid:
Mõned hõimud, nagu näiteks friisid, ei moodustanud kunagi hõimuhertsogkonda kultuurilise truudusega üksikule hertsogile.
Nooremad hõimuhertsogkonnad
Pärast hõimuhertsogkondade hävitamist valitsesid Karolingid neid alasid krahvide ja prefektide kaudu või mõnikord jagasid võimu dünastia liikmega, nagu näiteks Ludwig Sakslasega Baieris. Pärast kuningriigi jagamist Verduni (843), Meersseni (870) ja Ribemonti (880) lepingutega moodustasid Baieri, Alemannia ja Saksimaa koos muude Frankide territooriumi idaosadega Ida-Frangi riigi. Kuningriik jagati Ludwig Sakslase poegade vahel suuresti piki hõimupiire. Pärast aastat 899, Ludwig III Lapse valitsemise ajal, lagunes kuninglik võim kiiresti, mis võimaldas kohalikel ülikutel elustada hertsogkonnad kui autonoomsed üksused, valitsedes oma hõime kuninga ülima võimu all. Pärast Karolingide idaharu lõppu (911) võistlesid hertsogid krooni pärast, algul võitsid Frangimaa Konradiinid (911) ja lõpuks võitsid Saksimaa Liudolfingid (919). Kuigi nende ja nende järeltulijate tugevat valitsemist hertsogid sageli vähendasid, jäid hõimuhertsogkonnad suuresti muutumatuks kuni Hohenstaufenite dünastia valitsemiseni.
Nooremad hõimuhertsogkonnad olid:
Hõimuhertsogkonnad Prantsusmaal
Saksa ajaloolased on hõimuhertsogkonna mõistega piirdunud tavaliselt Ida-Frangi riigil koos germaani hõimude mitmekesisusega erinevalt romaniseerunud ja palju ühtlasemast Lääne-Frangi riigist, mille hertsogkondi peeti kohalikeks etnilise ühtekuuluvuseta administratiivüksusteks. Siiski on mõned ajaloolased väitnud, et ka Prantsusmaa hertsogkondadel (Bretagne, Normandia, Gascogne, Akvitaania ja Burgundia) oli etniline baas, enne kui Prantsuse kuningad hakkasid 14. sajandil hertsogeid nimetama. Germaani hõimuhertsogkondade olemust ja rolli iseloomustatakse nüüd sageli vastandina Frangi riigi vanadele hertsogkondadele.
Kaksteist Karl Suure (suri 814) paladiini inspireerisid kaheteistkümne iidse peerkonna loomise, kuus ilmalikku geograafilist üksust (Normandia, Burgundia, Akvitaania, Flandria, Toulouse, Champagne) ja kuus vaimulikku geograafilist üksust (Noyon, Reims, Laon, Langres, Beauvais, Châlons). See süsteem viidi ka ristisõdijate riikidesse, kuna tava oli frankide seas tuntud ja levinud.
Herzogtum
Fügenberg
Fügenberg on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 681 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 58,5 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1363 inimest.
Turism
Aastatel 1494–1497 ehitatud gooti stiilis Sankt Pancrazi kirikut tasub külastada. Fügen-Fügenbergi piirkonnas on kaks suusapiirkonda: Spieljoch ja Hochfügen. Tähtsa talispordikeskuse kõrval on Hochfügen aluseks ka arvukatele mägimatkadele, näiteks 2506 m kõrge Gilfert või 2762 m kõrge Rastkogel.
pisi|tühi|Fügenberg
Ristvalideerimine
Ristvalideerimine (inglise cross-validation) on mudeli statistiline verifitseerimismeetod, mis võimaldab hinnata seda, kuidas statistiline mudel sobib kokku sõltumatu valimiga. Enamasti kasutatakse seda ennustavate mudelite puhul, kui tahetakse vaadata, kui hästi mudel saab hakkama ennustamise probleemiga, kasutades eelnevalt teadmata andmed. Ennustavas ülesandes jagatakse andmestik tavaliselt kolmeks osaks: andmed, millega mudelit õpetatakse (treeningandmed), andmed, mille abil valitakse mudeli kuju ja selle parameetrid (valideerimisandmed), ning tundmatud andmed, mida on kasutatud mudeli testimiseks (testandmed).
Ristvalideerimise puhul jagatakse esimesel sammul andmestik kaheks mittelõikuvaks osaks. Järgmise sammuna teostatakse analüüs andmete esimese osaga ning hinnatakse analüüsi täpsust kasutades andmete teist osa. Selleks, et vähendada variaablust, korratakse neid kaht sammu mitu korda, kasutades andmete erinevat jaotust mudeli treenimiseks ja valideerimiseks. Viimasel sammul valideerimise tulemused keskmistatakse üle kõikide kordamiste, mis võimaldab hinnata ennustava mudeli lõplikku täpsust.
Ristvalideerimist kasutatakse siis, kui tekib andmepuuduse probleem ehk kui andmeid ei ole piisavalt palju, et neid jagada treening- ja testandmeteks ilma mudeli olulisust vähendamata.
Ivo Volt
Haridus
Ta lõpetas Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumi 1993. aastal, Tartu Ülikooli klassikalise filoloogia bakalaureuseõppe 1997. aastal ja magistriõppe 2000. aastal. Ta täiendas end 1996. ja 2001. aastal Göttingeni ülikooli klassikalise filoloogia seminari juures ning läbis 2003. aastal Kesk-Euroopa Ülikooli suveülikooli kursuse "Philosophy and science in the Greco-Roman world".
Ristvalideerimine
Jäta-p-vahele ristvalideerimine
Jäta-p-vahele ristvalideerimisel valitakse p vaatlust valideerimisandmeteks ning ülejäänud vaatluseid kasutatakse treeningandmetena. Seda protsessi korratakse kuni käiakse läbi kõik võimalikud valideerimisandmete kombinatsioonid. Jäta-p-vahele ristvalideerimisel mudel verifitseeritakse C^p_n korda, kus n on esialgne andmevalimi maht ning p on vaatluste arv, mida kasutatakse mudeli valideerimisel.
Ivo Volt
Töökäik
Ivo Volt on töötanud ladina keele õpetajana 1995–1997 Tartu Karlova Gümnaasiumis ja 1998–2001 Miina Härma Gümnaasiumis. Alates 1997. aastast on ta töötanud Tartu Ülikoolis: alguses metoodiku ja projektijuhina, 2001–2013 klassikalise filoloogia teadurina. 2008–2012 oli ta ka Tartu Ülikooli Raamatukogu teaduskeskuse vanemteadur. Alates 1. märtsist 2012 on ta Tartu Ülikooli Kirjastuse peatoimetaja, alates 1. veebruarist 2014 ka Tartu Ülikooli klassikalise filoloogia osakonna lektor.
Ristvalideerimine
Jäta-p-vahele ristvalideerimine
Suure p puhul vajab jäta-p-vahele ristvalideerimise meetod suuri arvutuslikke ressursse, nt kui n= 100 ja p= 30, siis.
Ivo Volt
Töökäik
Ivo Volt oli veebiajakirja Studia Humaniora Tartuensia tegevtoimetaja. Tema asutatud on sariväljaanne Acta Societatis Morgensternianae (Morgensterni Seltsi toimetised), mille esimene köide ilmus 2003.
Ristvalideerimine
Jäta-üks-vahele ristvalideerimine
Jäta-üks-vahele ristvalideerimine on jäta-p-vahele ristvalideerimise erijuht, kus p= 1. Jäta-üks-vahele ristvalideerimisel ei ole sellist probleemi arvutuslikkude ressurssidega nagu jäta-p-vahele ristvalideerimisel, kuna treenimise ja valideerimise protsessi korratakse C^1_n = n korda. Jäta-üks-vahele ristvalideerimine annab peaaegu nihketa hinnangu testveale, sest iga iteratsiooni korral kasutatakse n-1 vaatlust treeningandmete rollis.
Ivo Volt
Tõlked
Ivo Volt on tõlkinud kirjandust, peamiselt luulet vanakreeka, ladina, itaalia, saksa ja katalaani keelest. Eraldi väljaandena on ilmunud Theophrastose teose "Inimtüübid" tõlge ja kommentaarid ("Inimtüübid: antiikaja inimesepilt ja euroopa kultuuritraditsioon", Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2000, kommentaaride ja saatesõna kaasautor Anne Lill). Lisaks on ilmunud tõlkekatkendeid Alkiphronilt, Herondaselt ja Theokritoselt ("Vanakreeka kirjanduse antoloogia", Tallinn: Varrak, 2006) ning Luciliuselt, Luxoriuselt, Priapuse lauludest, Martialiselt, Lucanuselt, Domitius Marsuselt, Furius Bibaculuselt, Valerius Aedituuselt, Lutatius Catuluselt ja Porcius Liciniuselt ("Rooma kirjanduse antoloogia", Tallinn: Varrak, 2009).
Isiklikku
Ivo Voldi abikaasa on olnud muusikateadlane Kaire Maimets.
Ristvalideerimine
K-korda ristvalideerimine
K-korda ristvalideerimisel on mitu olulist eelist jäta-üks-vahele ristvalideerimise ees. Esiteks, iga vaatlus esineb valideerimisandmetes ainult üks kord. Teiseks on teoreetiliselt k-korda ristvalideerimise puhul väiksem hälbimus. See järeldus põhineb sellel asjaolul, et jäta-üks-vahele ristvalideerimise korral treenitakse iga kord mudelit sarnaste andmetega, seega iga iteratsiooni tulemus on tugevalt korreleeritud eelmiste iteratsioonide tulemustega. Lõpuks kasutatakse k-korda ristvalideerimise rakendamisel vähem arvutuslike ressursse, kuna mudel rakendatakse ainult k korda, mille väärtus tavaliselt varieerub 5st kuni 10ni.
Robert Nilsson
Robert Åke Nilsson (sündinud 21. veebruaril 1990 Vetlandas) on Kanadas sündinud Rootsi jäähokimängija, kes mängib keskründajana Šveitsi kõrgliiga klubis ZSC Lions.
2003. aastal valiti ta NHL-i draft'is New York Islandersi poolt 15. valikuna. Islandersi meeskonnas debüteeris ta NHL-is hooajal 2005–06. Järgmisel hooajal ta Islanderi meeskonda enam ei mahtunud ning ta mängis American Hockey League'is Islandersi noorteklubis Bridgeport Sound Tigers. 2007. aasta veebruaris siirdus ta Edmonton Oilersi, kus ta mängis kuni hooaja 2009–10 lõpuni.
2010. aasta juulis sõlmis Nilsson lepingu KHL-i klubiga Ufa Salavat Julajev. 2011. aastal võitis ta Ufaga Gagarini karika. Hooaja 2011–2012 keskel siirdus ta Nižni Novgorodi Torpedosse.
Alates 2013. aastast on Nilsson mänginud Lionsis. 2014. aastal tuli ta klubiga Šveitsi meistriks.
2011. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta Rootsi jäähokikoondise koosseisus hõbemedali.
Tema isa Kent Nilsson on endine jäähokimängija, kes mängis mitmeid aastaid NHL-is.
Andrei Spînu
pisi|Andrei Spînu (2022) Andrei Spînu (sündinud 10. juunil 1986 Ratușes Telenești rajoonis) on Moldova poliitik, ta on erakonna Tegevus ja Solidaarsus liige.
Ta on lõpetanud Moldova Majandushariduse Akadeemia.
Ta on 6. augustist 2021 Moldova taristu- ja regionaalarenguminister (ning ühtlasi Moldova asepeaminister).
Augustin Meyerberg
Vabahärra Augustin Meyerberg (1622 Sileesia – 1688) oli Saksa-Rooma riigi diplomaat.
Augustin Meyern teenis Saksa-Rooma riigis, apellatsioonikohtu nõunikuna Głogówis ja seejärel Saksa-Rooma keisri (1657–1705) Leopold I teenistuses diplomaadina. Keisri esindajana viis ta läbi ca 20 diplomaatilist missiooni erinevate Euroopa ja Aasia valitsejate: Türgi sultani Mehmet IV, Poola kuninga Jan II Kazimierz Waza, Venemaa tsaari Aleksei I Mihhailovitši juurde.
Tema suurem panus varauusaegsetesse ajalooallikatesse on aastatel 1661–1663 Moskva tsaaririigi ja Rzeczpospolita vahel 1658. aastal taasalanud sõjas vaherahu saavutamiseks teostatud diplomaatilise missiooni käigus koostatud reisikirjeldused ja joonised, mis kajastavad 17. sajandi Venemaa elu-olu, reisi ajal nähtud ja kogetut. Augustin Meyerni saatkond kulges Moskvasse läbi Kuramaa, Liivimaa, Vene-Rootsi 1656–1658 aastate sõja tulemusel Moskva tsaaririigi võimu all olevate Koknese, Alūksne ja Petseri, Pihkva, Novgorodi ja Tveri.
1666. aastal Augustin Meyern aadeldati nimega Meyerberg ning talle anti vabahärra tiitel.
Põltsamaa adventkoguduse hoone
AKEL Põltsamaa adventkoguduse hoone on kirik Jõgeva maakonnas Põltsamaas aadressil Kreutzwaldi tänav 1. . Kirikut kasutab Põltsamaa adventkogudus.
Kahe siduriga käigukast
pisi|Volkswagen Grupi kuuekäiguline kahe siduriga DSG käigukast|250x250px Kahe siduriga käigukast (ka topeltsiduriga käigukast, levinud on ka lühendid DCT, inglise keeles dual-clutch transmission ja DSG, inglise keeles direct-shift gearbox, saksa keeles Direktschaltgetriebe) on automaatkäigukasti tüüp, mis ehituselt sarnaneb manuaalse käigukastiga. Selles on kasutusel kaks eraldiseisvat sidurit paaris ja paaritute käikude jaoks. Fundamentaalselt saame kirjeldada sellist süsteemi kahe manuaalse käigukasti koostööna ühes korpuses eraldi siduritega. Kuigi käigukast töötab automaatrežiimil, on võimalus käike vahetada ka manuaalselt poolautomaatrežiimis, kuigi käiguvahetus töötab elektrohüdraulilisel süsteemil.
Ajalugu
Sellise käiguvahetuse süsteemi leiutas prantslane Adolphe Kégresse vahetult enne teist maailmasõda, kuigi ta ei jõudnud kunagi töötava mudelini. Esimese sellise käigukasti arendustöö algas 1980. aasta alguses, selle arendamist juhatas Harry Webster autoosi tootvus ettevõttes Automotive Products. Prototüüpe kasutati sõidukites Ford Fiesta Mk1, Ford Ranger ja Peugeot 205. Kontrollsüsteemid põhinesid analoog-digitaalelektriskeemil, mis patenteeriti 1981. aasta juulis. Esimese arvutitega juhitud käigukasti võttis kasutusele Porsche aastal 1983.
Ülevaade
Käiguvahetusi on võimalik läbi viia ilma jõumomenti kaotamata, kuna jõudu on võimalik avaldada mõlemale sidurile üheaegselt. Selline käigukasti tüüp on kõige kiirema käiguvahetuse ajaga. Kahe siduriga käigukastil kõige kiirem registreeritud käiguvahetus üles on 8 ms.
Sidurite tüübid
Kahe siduriga käigukastidel kasutatakse kahte tüüpi sidureid: kas kahte märga (õlis töötavat) mitmekettalist sidurit või kahte kuivalt töötavat ühekettalist sidurit. Märja siduri süsteem sobib suurema jõudlusega mootoritele, aga kuivsiduri süsteemidel on kütusekulu väiksem.
Raudteevagun
Kahe siduriga käigukasti süsteeme kasutatakse ka raudteevagunites. Raudteevagunis sissetuleval ja väljamineval teljel asetseb sidur, käiguvahetusel ühendatakse mõlemad sidurid lahti ja käigukastis oleva piduriga pannakse kasti ülekanded seisma, mis võimaldab käiguvahetuse.
Post
pisi|1918. aasta Eesti [[postmark]] Post või postiteenistus on süsteem kirjade ja muude esemete transportimiseks. Kõige sagedasemad postisaadetised on kirjalikud paberdokumendid, mis on tavaliselt ümbrikus, ajakirjandusväljaanded (ajalehed ja ajakirjad) ja väikepakid. Postiks nimetatakse ka posti teel transporditavaid saadetisi.
Postiteenistus võib olla riiklik või põhineda erafirmadel. Sageli seavad valitsused erapostifirmadele piiranguid. 19. sajandi keskpaigast on postiteenistused tavaliselt riiklikud monopolid, mille teenuste eest maksavad tarbijad ette. Maksu tasumist tõendab tihti saadetisele kleebitav postmark, kuid masspostituse jaoks kasutatakse ka frankeerimismasinat.
Tihtipeale osutab postiasutus kirjade kohaletoimetamise kõrval muidki teenuseid. Nii on postisüsteem mõnes riigis ühendatud telegraafi- ja telefoniteenistusega, teisal osutab see ka pangandusteenuseid ja menetleb passitaotlusi.
Eestis on postiteenuste turg avatud ning varasema monopoli Eesti Posti kõrvale on tekkinud teisigi postifirmasid, näiteks Itella SmartPOST ja Express Post.
Ajalugu Eestis
pisi|[[Postkast ja kirjakastid Alajõe külas]]
Riiklik postiteenus sai Eestis alguse osana 1636. aastal asutatud Rootsi riiklikust postisüsteemist, mis juurutati Eesti- ja Liivimaal 1638. aastal kuninganna Kristiina eestkostevalitsuse postimääruse alusel.
Enne 1917. aastat oli Eesti Vabariigi territooriumil 157 postiasutust, lisaks kolm iseseisvat riigi telefonikeskjaama.
25. veebruaril 1918 võtsid Saksa okupatsioonivõimud Tallinna postkontori üle ja likvideerisid senise postisüsteemi.
Anna Haava mälestustuba
Anna Haava mälestustuba on aastal 2006 loodud väljapanek Anna Haava elu ja loomingu kohta, mis asub alates 2019. aastast Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Kodavere Pärimuskeskuses. Varem oli väljapanek samas vallas asuvas Assikvere seltsimajas, seejärel lühemat aega Anna Haava nimelises Pala koolis. Endises Pala vallamajas asuvast Kodavere Pärimuskeskusest jääb Anna Haava talu – Haavakivi talu – linnulennult 4 km kaugusele.
Mälestustuba asutati, et säilitada ja koguda Anna Haavaga seotud materjale.
Jaama Püha Nikolause kirik
Jaama Püha Nikolause kirik on 1904. aastal rajatud õigeusu kirik Jaama külas Illuka vallas Ida-Virumaal.
Kirikuhoone ja selle juures paiknev kinnistu kuuluvad Eesti riigile, kuid on antud 50 aastaks Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku Jaama Püha Nikolause koguduse kasutusse.
Kiriku eestseisja on iguumen Konstantin Novgorodtsev.
Kogudusemajas töötab ka raamatukogu ja õigeusufilmide videoteek, suviti toimub seal pühapäevakool.
Alois Dryák
Dryák on enim tuntud juugendstiilis meistriteoste dekoratiivse detaili kujunduse poolest, nagu 1905. aastal Tšehhis Prahas asuva hotelli "Europa" (tuntud ka kui "hotell Evropa", endise nimega "Hotel Šroubek") ümberkujundamine, mis tehti koos kaasarhitekti Bedřich Bendelmeieri ja arhitektuurse skulptori Ladislav Šalouniga.
Fordi maakond
Fordi maakond (Ford County) on maakond USA-s Illinoisi osariigis.
Alois Dryák
Europa ja teine Dryáki komisjon, hotell "Garni", asuvad mõlemad Vaclavi väljakul, kus domineerib Püha VáclavI ratsakuju. Dryak kujundas selle kuju ehitud pjedestaali. Tema tööd võtsid osa 1932. aasta suveolümpiamängude kunstivõistluse arhitektuuriüritusest.
Fordi maakond
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Paxton.
Maakonna pindala on 1259 km², millest 2 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 14 081. Aastal 2000 oli elanike arv 14 241.
Ajalugu
Fordi maakond moodustati 17. veebruaril 1859. aastal 102. Illinoisi maakonnana. Maakond on saanud nime Illinoisi kuberneri Thomas Fordi järgi.
Kliima
Madalaim kuu keskmine temperatuur jaanuaris on maakonna halduskeskuses Paxtonis −10 °C (14 °F) ja kõrgeim juulis 29 °C (85 °F). Madalaim temperatuur on mõõdetud 1999. aasta jaanuaris −32 °C (−25 °F) ja kõrgeim temperatuur 1988. aasta juulis 39 °C (102 °F). Keskmine kuu sajuhulk varieerub 36 mm veebruari ja mai 111 mm vahel.
Sīļi
Sīļi (ka Tālie Sīļi) on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Amata vallas. Aastail 2000–2021 kuulus küla Amata piirkonda.
Sīļi asub valla idaosas merepinnast 193 meetri kõrgusel Amata jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Ģikšist 6 ja Riiast 95 kilomeetri kaugusele.
Aastal 2007 oli külas 3 elanikku.
RK
RK või Rk või rk on lühend, mis võib tähendada järgmist:
Vahelik (täpsustus)
Vahelik võib tähendada mitut asja.
Ilmatar (koor)
Ilmatar on harrastuskoorina tegutsev Eesti segakoor, mis loodi Suure-Jaanis 1890. aastal.
Nime sai koor 1887. aastal Joosep Kapi eestvedamisel loodud laulu- ja mänguseltsilt Ilmatar. Joosep Kapp koos abikaasaga valiti koori auliikmeks ning esimeseks dirigendiks sai Juhan Mein. Kooris oli 35 lauljat.
Ajalugu
Suure-Jaani ärksa vaimuelu aluseks oli üldisemaltki tuntud avaliku elu tegelane ja koolimees Joosep Kapp (1833–1894), kes aastal 1853 tuli Suure-Jaani kösterkooliõpetaja J. Petschi abiliseks ja 1857 valiti kihelkonna kantriks ning kohapealse kihelkonnakooli juhatajaks. Enne segakoori oli Suure-Jaanis tegutsenud meeskoor (asutati 1862 Joosep Kapi algatusel), 1890. aastal võtsid ka naised asja aktiivsemalt käsile ja loodi segakoor. Lauljaid ei olnud esialgu küll palju, kuid koor oli väga tegus – kindlasti mõjusid üldisele erksale vaimsusele läbi aegade ka Suure-Jaani suur dünastia, heliloojad Kapid, ja Hüpassaare laulik Mart Saar.
1891. aastal toimus Tartus IV üldlaulupidu, mis sai Ilmatari segakoorile esimeseks laulupeoks ning siiani on koor kõikidest laulupidudest osa võtnud. 1894. aastal korraldati Suure-Jaanis esimene laulupidu ja sellest sai traditsioon. 1950. aastatel oli kooril Stalini-aegses surutises mõnd aega keelatud Ilmatari nime kanda. Kaua keeld ei kestnud.
Uno Jürisson: "Aga nüüd tuli metsamajandisse tööle Ain Erik ja hakkas aktiivselt segakoori organiseerima. Dirigendikepp usaldati Ain Eriku abikaasa ja keskkooli muusikaõpetaja Mare Eriku kätte. Üldse hakkas nüüdsest sedasi olema, et kes aga muusikaõpetajaks Suure-Jaani tuli, see "Ilmatari" dirigendiks ja koorijuhiks ka pidi hakkama. Koor sai 70 liikmeline ja töö läks lahti. Innustas ka see, et kooril lubati hakata kandma jälle endist nime "Ilmatar". Vahepeal oli see ära keelatud. Oli saabunud aasta 1962 ja 8. juulil peeti XVII piirkondlik laulupidu koos "Ilmatari" 75. aasta juubeliga. Sügisel oli kontsert Mart Saare 80. juubeli puhul, millest võttis ka juubilar isiklikult osa. Juhtus aga nii, et järgmisel aastal Mart Saar suri. 1963. aastal tähistati "Ilmatari" audirigendi Villem Kapi 50. juubelit ja järgmisel aastal suri ka tema. Siis arutati tõsimeeli, et ei julgegi enam kellegi juubelit tähistada, läheb viimaks ka manalasse."
"Sügisest 75 seisis koori ees Ülle Ernits ja 1976. aastast Albert Pettinen. 1977. aasta 9. juulil toimus Lembitu linnamäel XIX piirkondlik laulupäev ja "Ilmatari" 90. aastapäev. 1979. aasta 20 jaanuaril tähistasid Suure-Jaani "Ilmatar" ja Olustvere "Lehola" ühise kontserdiga Gustav Ernesaksa 70. juubelit. Juubilariga ei juhtunud midagi hullu. 1. detsembril andsid Tallinnas ühise kontserdi võõrustaja "Tungal," "Ilmatar" ja "Kajakas" Saaremaalt. Esines ka "Ilmatari" meesansambel. 1980. aasta laulupeol oli "Ilmatari" lauljaid 45."
Koorivanem Ain Erik meenutab Villem Kapi huvi ja kaasaelamist koori tööle:
"Üks meeldejääv külaskäik oli 1963. a septembrikuus Tallinnas tema kodus Kungla tänaval. See toimus peale tema 50 a juubelikontserti Estonia kontsertsaalis (27. sept), mil ta tegi meie koori esindusele (Mare, Jaan Joandi ja mina) ettepaneku teda kodus külastada. Nii me ka tema soovil tegime, ehkki kartsime teda juubeliõhtul segada. Tema aga pidas oma kodupaiga külalisi kõige tähtsamateks ja nii see kodune sundimatus õhkkonnas toimunud õhtu (ja ka osa ööst) toimuma sai. Eelnevalt olime juubilari tervitanud Estonia laval ja koos lilledega üle andnud ka kena kristallvaasi. Aga selle viimasega oli niisugune lugu, et esimest korda andsime selle talle juubeliõhtul Suure-Jaanis (14. sept). Ta keelas meil uut kingitust osta ja kulutusi selleks teha ja andis sama vaasi meile teistkordseks üleandmiseks!"
Dirigendid
2019. aasta seisuga on koori liikmete arv küll taas vähenenud, kuid koor püsib. Dirigent on Riina Mankin.
Patimaja poolsaar
Poolsaare tipus asub Triigi nina.
Poolsaarel asub RMK hallatav Ninanuki metsaonn.
Korrelatsioon
Korrelatsiooniks (keskladina keeles correlatio, vastastikune seos) nimetatakse statistikas juhuslike suuruste X ja Y vahel esinev statistiline seos. Teise definitsiooni alusel on korrelatsioon vastastikune seos ehk suhteseos, mis tähistab kahe või enama objekti, sündmuse, olukorra või funktsiooni seost. Kui korrelatiivne seos on tugev, vihjab see küll põhjusliku seose võimalusele, ent ei tõesta veel selle olemasolu.
Guilcer
pisi|[[Nuraag "Iloi" Sedilos]]
Guilcer ehk Guilcier on ajaloolis-geograafiline piirkond Itaalias Sardiinia saare keskosas. Nimi on tuletatud endisaegse ringkonna (dipartimento) Parte Cier Real keskuse nimest Guilarze (praegune Ghilarza).
Piirkonnas on üheksa Oristano provintsi valda: Abbasanta, Aidomaggiore, Boroneddu, Ghilarza, Norbello, Paulilatino, Sedilo, Soddì ja Tadasuni. Guilcer piirneb Barigadu, Campidano di Oristano, Marghine ja Montiferru piirkonnaga.
Piirkonna elanike arv on 14 280 ja pindala 348,18 km².
Apollo Group
Apollo Group OÜ on Eesti haldusfirma, millele kuuluvad Apollo raamatukauplused, Apollo kinod, O'Learyse meelelahutuskeskused, Blenderi mahlabaarid, IceCafe jäätisekohvikud ja filmilevitusfirma Baltic Film Distribution.
Firma omanikud olid 2019. aasta algul Margus Linnamäe oma haldusfirma UP Invest OÜ kaudu (55 protsenti aktsiaist) ja Ivar Vendelin firma Sandbach OÜ kaudu (45 protsenti aktsiaist).
2019. aasta veebruaris teatas Apollo Group OÜ restoraniketi KFC frantsiisi omandamisest.
2019. aasta augustis teatas Apollo Group OÜ Piano Group OÜ omandamise soovist. Sellele ettevõttele kuuluvad Vapiano restoranid Baltimaades ja Soomes.
Pennulaiu nina
Pennulaiu nina on nina Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Riia mägi
Riia mägi (ka Riiamägi) on Tartus Emajõe orundi nõlv Riia tänava kohal. Riia mäeks kutsutakse Riia tänava piirkonda alates Kalevi tänava ja Ülikooli tänava ristmikust kuni Riia tänava ja Võru tänava ristumiseni Väike-Tähe tänavaga.
Eesti vähemusrahvused
Eesti vähemusrahvusteks nimetatakse Eestis elavad rahvusgruppe (vähemusrahvuseid), kes erinevad riigi põhirahvusest etnilise kuuluvuse, keele, usu või kultuurilise omapära poolest.
Vähemusrahvuste kaitseks on Eesti muuhulgas vastu võtnud Euroopa Nõukogu "Vähemusrahvuste kaitse raamkonventsiooni", millega liituti 2. veebruaril 1995. Vähemrahvuste õiguseid määratletakse ka 1993. aastal vastu võetud "Vähemusrahvuse kultuuriautonoomia seaduses".
Vähemusrahvuste kaitse
Vähemusrahvuste õigusi kaitseb rahvusvaheline kriminaalseadus. 1. veebruaril 1995 Strasbourgis koostatud "Vähemusrahvuste kaitse raamkonventsioon" võeti Eestis vastu 2. veebruaril 1995 ning selle kohaselt käsitatakse vähemusrahvusena Eesti kodanikke, kes:
Vähemusrahvuste õigused
Eestis määratleb vähemusrahvuste õiguseid 1993. aastal vastu võetud "Vähemusrahvuse kultuuriautonoomia seadus".
Seaduse järgi on vähemusrahvusest Eesti kodanikel õigus:
Rahvastik
Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmeil 31. detsembri 2011 seisuga 180 vähemusrahvust. Nende seas olid arvukamad kogukonnad venelased (326 235), ukrainlased (22 573), valgevenelased (12 579) ja soomlased (7589). 2017. aasta 1. jaanuaril elas Eestis statistikaameti andmeil 330 206 venelast, 23 183 ukrainlast, 11 828 valgevenelast ja 7591 soomlast.
Ajalugu
Aastal 1934 (sealt pärinevad viimased sõjaeelsed rahvaloenduse andmed) oli Eestis rahvusvähemuste esindajaid kokku 134 000 (12% riigi rahvastikust). Selle 12% moodustasid viis suuremat etnilist rühma: venelased, sakslased, rootslased, juudid ja lätlased. Saksa vähemus kadus aastal 1939, kui sakslased oma kodumaale naasid (Umsiedlung), enamik Eestis elanud juute põgenes üha laieneva Saksamaa eest aastal 1941 Nõukogude Liidu aladele ning rootslased põgenesid sõja-aastatel Rootsi. Lätlased põgenesid samuti; need, kellel ei õnnestunud põgeneda, saadeti vene või saksa sunnitöölaagritesse. Eestis elanud suurim rahvusvähemus venelased jäi pärast Nõukogude ja Saksa repressioone osaliselt Eestisse püsima. Suur osa vene vähemusest jäi Eesti aladelt välja seoses Eesti piiride muutmisega 1944. ja 1945. aastal (Narva-tagune ja suurem osa Petserimaast). Eestisse jäi alles vene kogukond, mis oli koondunud peamiselt Peipsi järve kaldale.
Pärast 1945. aastat, kui Eesti oli osa NSV Liidust ja rahvastiku liikumist kontrollisid Nõukogude Liidu ametivõimud, võis näha taas sisserännet Eestisse. Immigratsiooni põhjusteks oli esmalt hävitatud tootmishoonete ülesehitamine ning Nõukogude võimu kinnitamine, mis tõi Eestisse palju kommunistliku partei liikmeid ning Nõukogude Armee sõjaväelasi ja militaartöötajaid. Hiljem said peamisteks tõmbekohtadeks tööstus ja ehitus, kuna neis sektorites oli vaja rohkelt tööjõudu. Eesti rahvaarv aga oli väike ning eriti jõudsalt ei kasvanud. Sealjuures suundusid paljud eestlased töötama põllumajandusse. Suunatud immigratsioon Eestisse ning sellega seotud rahvusvähemuste arvukuse kasv kestis kogu sõjajärgse aja, kuid hääbus vaikselt ja asendus tasapisi isikuliste immigratsioonipõhjustega (perekond ja lähisuhted).
Merioon
pisi|[[Merioone allikas Tilleorg]] alt=Merioone allika üldvaade, 17. september 2022|pisi|Merioone allika üldvaade, 17. september 2022 Merioon on allikas Ahja jõe ääres, Tilleorus.
Eesti vähemusrahvused
Ajalugu
Pidev, kuigi aastatega järjest vähenev sisseränne 50 okupatsiooniaasta jooksul suurendas Eestis elavate mitte-eestlaste ehk rahvusvähemuste esindajate arvu ja osakaalu. Mitte-eestlasi elas 1945. aastal Eestis 23 000 (3% Eesti kogurahvastikust) ja 1989. aastal 602 000 (39% Eesti kogurahvastikust). Kui 1991. aastal taastati Eesti Vabariik, küündis mitte-eestlaste osakaal kogu rahvastikus peaaegu 40%-ni.
Merioon
Merioone allikas asub Varbuse oja suudme lähedal ürgoru läänepoolse nõlva kaljupaljandis.
Eesti vähemusrahvused
Ajalugu
Pärast Nõukogude Liidu lagunemist 1991. aastal naasid paljud ukrainlased ja valgevenelased oma kodumaale. Nende arv Eestis vähenes ligikaudu 40%.
Merioon
"Oon" tähendab siinse kandi murdes lõhet liivakivikaljus ja "meri" viitab legendidest pärit seosele merega.
Eesti vähemusrahvused
Rahvusvähemuste päritolu ja rahvus
Enne teist maailmasõda olid Eestis peamisteks suuremateks rahvusvähemusteks peale venelaste sakslased, rootslased ja juudid. Nõukogude okupatsiooni ajal said Eestis levinumaks rahvusvähemuseks aga venelased ja vene keelt kõnelevad inimesed. Koguni 97% Nõukogude perioodil Eestisse elama tulnud välismaalastest pärinesid Nõukogude Liidu liiduvabariikidest.
Kui 1940. aastatel olid ülekaalus Loode-Venemaalt sisse rännanud rahvusvähemused, siis hiljem, kui väljaränne nendest piirkondadest vaibus, kasvas sisserändajate osakaal nii kaugemalt Vene NFSV aladelt kui ka mitte-vene liiduvabariikidest nagu Ukraina, Valgevene, Moldova, lisaks Kaukaasiast ja Kesk-Aasiast.
Olenemata sellest, et immigreeruti ka kaugematelt aladelt, olid venelased siiski kogu Nõukogude okupatsiooni aja vältel (ja ka praegu) Eesti suurim rahvusvähemus. Selle üheks põhjuseks võib lugeda venelaste suurema liikuvuse Nõukogude Liidu territooriumil ja valmisoleku töökoha pärast ka elukohta vahetada (ja ümberpöördult). Teisalt on oluliseks teguriks ka asjaolu, et kogu rändepoliitika oli Nõukogude võimu poolt kontrollitud ning poliitilistel kaalutlustel eelistati muude rahvuste segunemist venelastega, mistõttu suunati venelasi elama Nõukogude Liidu mitte-vene liiduvabariikidesse (nii ka Eestisse).
Jalanets (küla, Beršadi rajoon)
Jalanets (ukraina keeles Яланець) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Beršadi rajoonis. Elanike arv on 2338.
Olli Mäki
Olli Johan Oskari Mäki (22. detsember 1936 Kokkola – 6. aprill 2019 Kirkkonummi vald) oli Soome poksija.
Eesti vähemusrahvused
Rahvusvähemuste päritolu ja rahvus
Sellest olenemata ei suurenenud Eestis mitte ainult venelaste osakaal, vaid kasvas ka ukrainlaste ja valgevenelaste arv. Ukrainlased ja valgevenelased olid nüüd sellel positsioonil, kus enne teist maailmasõda asusid sakslased, rootslased ja juudid.
Olli Mäki
Mäki oli kokku neljakordne Soome meister – sulgkaalus (kuni 57 kg) 1955. aastal ja kergekaalus (kuni 60 kg) aastatel 1957–1959.