cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Hellenite kirik
Keiser Diocletanius
Diocletanus tõstis 259. aastal Mithra henoteistlikuks riigijumalaks. Mithra preestrid ei erinenud sisult kristlikest.
Edukam kui eelpoolnimetatud oli Jamblichos, kes kujundas uusplatonismist "hellenistliku kiriku". (Platonism ja uusplatonism erinevad O. Spengleril organiseerumise astme poolest).
Uusplatonistlik kirik
3. sajandi alguses kavandas uusplatoonilise kiriku teoloogia, range rituuali ja preestrite astmestuse Plotinose suurim õpilane Jamblichos. Jamblichose õpilane keiser Julianus pühendas kogu oma elu uusplatoonilise kiriku riigiusundiks põlistamisele. Ta tahtis luua isegi kloostreid. Leidub pealkirju: "On vaid üks jumal ja Julianus on tema prohvet". Olnuks vaja veel umbes 10 aastat, et sellest kirikust oleks saanud ajalooline tõsiasi. Kristlus ei võtnud üle rooma riigi ehitust, vaid uusplatoonilise kiriku ehituse.
Alustekstid olid Plotinose "Enneaadid" ja Porphyriose "Hinge tagasipöördumine jumala juurde". Õpetuses olid Isa (Nous), Poeg ja keskmine olend, mis kujundati välja Philoni logose õpetuse pinnal. Plotinos ja Origenes õppisid sama õpetaja juures. Mõlemad arendasid edasi Platoni ja Aristotelese tekste kavakindla teisitimõistmise varal.
Uusplatonistliku kiriku juhid ja põhjendajad oli Jamblichos, Proklos, Hierokles. Apollonios kirjutas Pythagorase eluloo, mis algab ja lõppeb palvega. Proklos, sarnaselt kirikuisadega, soovis, et hävitataks kõik filosoofilised tekstid peale Platoni "Timaiose" ja kaldea oraaklite raamatu, mis olid tema jaoks kanoonilised.
Uusplatoonik Asklepiades kirjutas suurteose kõigi teoloogiate võrdsusest. Porphyrios nimetas neljaks jumalikuks elemendiks tõde, lootust, usku ja armastust. Piiskop Synesios muutus uusplatoonilisest kirikuvürstist kristlikuks ilma vormilise usulise pöördumiseta. Nii sarnased olid uusplatooniline ja kristlik kirik.
Helleenide kultuskirik arenes kristliku kultuskirikuga kõrvuti kuni Jamblichose ja Athanasioseni.
Kleine-Levini sündroom
Geneetika
Kleine-Levini sündroomil pole teadaolevaid geneetilisi markereid. Sündroomil pole arvestatavaid valgu ega antikeha markereid, mis võimaldaksid haiguse positiivset diagnoosimist. Mõned teadurid on uurinud pärilikke immuunsusega seotud tunnuseid, mis võivad soodustada KLS-i haigestumist. Üks katse keskendus kaheteistkümneliikmelisele perekonnale, kus isa ja viis last olid haiged. Inimese leukotsüüdi antigeeni (HLA) liigist väljendus, et isa oli identne oma kahe lapsega, kes samuti kannatasid KLS-i all.
Väljendumine ja sümptomid
Haiged muutuvad tihti ärritunuks, letargiliseks ja apaatseks. KLS-i patsientidel võivad esineda suunataju kaotused ja hallutsinatsioonid. Sümptomid on tsüklilised: päevi ja nädalaid (isegi kuid) kestvad haigushood vahelduvad sümptomitest vabade perioodidega, mille ulatus varieerub nädalatest aastateni. Mõningatel haigetel on häire lahenenud edasises elus, kuid need on pigem erandjuhtumid. Kleine-Levini sündroomi peamiseks sümptomiks on hüpersomnia, mis esineb kõikidel haigetel, mistõttu esmalt on neil tihti ravitud unehäireid. KLS-i hoo vältel haige magab keskmiselt 16 tundi ööpäevast, mõned patsiendid magavad veel pikemaid perioode. Sündroomile omaseks tunnuseks on muutunud vaimne seisund haigushoo kestel. Haigeid on keeruline unest äratada ning nad on ärritunud ja agressiivsed, kui takistada magamise jätkamist. Patsientidel esineb sageli tunnetuslikke kahjustusi, segadust, amneesiat sündmuste suhtes, hallutsinatsioone, väärkujutlusi või unesarnase oleku kogemist. Ligikaudu 75% haigetel kaasnevad haigushoogudega muutused toitumisharjumustes, enamikul juhtudel on tegu polüfaagiaga. Ettekanded kirjeldavad, kuidas patsient sööb kõike, mida tema ette asetada, seejuures puuduvad eelistused, tegevus kulmineerub liigsete toidukoguste tarbimisega. Väike arv patsiente on teatanud mingit tüüpi hüperseksuaalse käitumise kogemisest haigushoo käigus, sealhulgas juhuslikke vahekordi, ülemäärast masturbeerimist, sobimatuid seksuaalseid lähenemiskatseid ja muud riskantset, ebatüüpilist käitumist. Hüperseksuaalne käitumine on meeste hulgas tavalisem kui naiste seas, seda seostatakse haiguse pikema kulgemisega. Teised ebatavalised sundseisundid pole haigushoo vältel ebaharilikud.
Esimene haigushoog
Ligikaudu 90% KLS-i patsientidest seostab esimese haigushooga kindlat ajavahemikku. Enamasti on tegu nakkuse või külmetusega, kuid on seostatud ka stressi, unepuuduse, alkoholi, füüsilise pingutuse, peatrauma, reisimise või isegi marihuaana tarvitamisega. Ei ole välistatud võimalust, et võib eksisteerida mingisugune immunoloogiline lüli, kuid puuduvad kindlad tõendid. Patsientidest veerandil on samuti järgnevad haigushood kindlate sündmuste tagajärjel alguse saanud.
Haigushoogude sagedus ja kestus
2005. aasta teaduskirjanduse väitel on haiguse kestus keskmiselt 8 aastat, mis põhineb 186 patsiendi teabel. 65 täielikult taastunud patsiendi seas oli keskmiseks vanuseks 23 aastat ning haiguse kestuseks 4 aastat. Haiguse kestust ei mõjutanud patsiendi vanus esimese haigushoo ajal ega hüperseksuaalne käitumine. Patsiendid kogevad keskmiselt 12 haigushoogu, mis kestavad keskmiselt 12 päeva, kuigi sümptomite vahemik ulatus 2–130 haigushooni ja kestus 2,5–80 päevani. Keskmine paus haigushoogude vahel oli 6 kuud, ehkki varieeruvus oli 5–72 kuud. Sündroomi vaibumisel muutusid haigushood nõrgemaks ja lühemaks, patsient loetakse terveks, kui ta pole kogenud ühtegi haigushoogu 6 või enama aasta jooksul. Eelneva katse autorite edasisest tööst järeldus, et haigus kestis meestel kauem ning ühtlasi nad kannatasid hüperseksuaalsuse all ja sündroom puhkes pärast 20. eluaastat.
Diagnoos
Kleine-Levini sündroomi on keeruline diagnoosida, sest puuduvad sümptomid, mis lubaks panna positiivset diagnoosi. KLS-i diagnoositakse välistamise abil; arst peab esmalt välistama pikast nimekirjast seisundid, millel on kattuvad sümptomid. Hüpersomnia on peamine sümptom, millest tulenevalt saavad patsiendid esmalt ravi unehäire vastu. Võimalikke KLS-haigeid suunatakse esmalt endokrinoloogide juurde, et kontrollida ainevahetushäirete olemasolu. Mitmetel teistel häiretel on sarnased sümptomid Kleine-Levini sündroomiga, kuid nende eksistentsi saab kinnitada MRT-uuringuga, kaasa arvatud haigused, mille põhjuseks on haiguskolded organismis, kasvaja või põletik. Polüskleroosi neuroloogilised komponendid võivad imiteerida Kleine-Levini sündroomi sümptomite profiili. Patsientidel diagnoositakse sageli eksikombel psüühikahäire. Unisuse ja hüperfaagia perioodid ning endassetõmbumine võivad sarnaneda raske depressiooniga, mõned inimesed kogevad pärast haigushooge ajutist energiasööstu, mis meenutab maniakaalset episoodi, seepärast on paljudel haigetel valesti diagnoositud bipolaarset häiret. Haigusega kaasneb mitmeid meeleolumuutusi, mis sobituvad esmaste psüühikahäiretega. Esinevad narkolepsia ja Klüver-Bucy sündroomi nähtudega sarnased haigusnähud. Kleine-Levini sündroomi lõpliku diagnoosi saab kinnitada alles teiste häirete välistamise järel ning sümptomid peavad ühtima KLS-i patsientidele omaste peamiste haigusnähtude klastriga.
Ravi
Kleine-Levini sündroomile puudub üldtunnustatud ravi. Stimulante nagu amfetamiinid, metüülfenidaadid ja modafiniilid kasutatakse unisuse ravil, kuid need ei paranda uimast tunnetust ega teisi muudatusi vaimses seisundis. Sündroomil on sarnasusi bipolaarse häirega; liitium ja karbamasepiin on mõningatel andmetel andnud positiivseid tulemusi, tõrjudes ja lühendades haigushooge, kuid vastus ravile on tihti piiratud. Häiret peab eristama unisuse tsüklitest, mis esinevad teismelistel tüdrukutel menstruatsioonieelsetel perioodidel ning mida kontrollitakse hormonaalsete rasestumisvastaste vahenditega.
Prognoos
Kleine-Levini sündroomiga haigetel on raske igapäevaeluga toime tulla, tihti kogetakse depressiooni. Peamised sümptomid tunduvad esmapilgul paljudele talutavad (rohkesti und, söömist ja aktiivset seksuaalset käitumist), kuid nende mõju on tervisele kurnav. Haigetel on keeruline pidada normaalset töökohta, mõnel juhul nende seksuaalne käitumine on kaasa toonud kriminaalsüüdistusi. Perioodilised kontrollimatud söömised võivad viia kaalutõusuni, patsientidel on tihti üle keskmise kehamassiindeks, kuid kirjanduses ei ole viidatud ülekaalulisusele. Haiged kannatavad sageli sotsiaalsete stigmade tõttu, sest kaaslased ei mõista nende ebatavalisi tegevusi haigushoogude vältel. Paljud patsiendid on teatanud piinlikest olukordadest noorukieas enne KLS-i diagnoosimist. Paljudel juhtudel haigus kaob äkitselt, tihti patsiendi 20. eluaastates. Uuritud patsientidest enam kui 90% kasvavad Kleine-Levini sündroomi sümptomitest välja või haigus omandab edaspidi leebema vormi.
John Slidell
John Slidell (1793 New York – 9. juuli 1871 Cowes, Wighti saar) oli Ameerika Ühendriikide ja Ameerika Riikide Konföderatsiooni poliitik ja diplomaat.
Ta oli Konföderatsiooni esindaja Pariisis, kuid ei saavutanud oma riigile rahvusvahelist tunnustust.
Türi Püha Kolmainu Jumala kirik
Seda kasutab Türi Püha Kolmainu kogudus.
Uus kirikuhoone valmis 2013. aastal Oleg Zemtšugovi ja Nikolai Djatko projekti järgi, ehituse peamine teostaja oli K-Most. Kiriku üldpindala on 100 ruutmeetrit ning kõrgus ilma ristita 13 meetrit. Hoone mahutab kuni 80 inimest. Hoone on õigeusu kirikule tüüpiline klassikalises stiilis neljasambaline ristkuppelehitis.
Ajalugu
pisi|Vana kirikuhoone eestvaade enne lammutamist 2007. aastal Türil Aia tänaval asunud pühakoda alustas tegevust 1908. aastal, mil kogudus kuulus veel Paide õigeusu kiriku koguduse koosseisu. Tänu esimesele preestrile Georgi Podekratile avati 1910. aastal kooli- ja palvemaja. 1912. aasta suvel käis Riia ja Miitavi piiskop, ülempiiskop Joann (Smirnov) saatjaskonnaga kirikut pühitsemas. Kuni 1917. aastani toimusid jumalateenistused iga kuu viimasel pühapäeval. Kui Saksa okupatsiooni kartuses evakueeruma asuti, võttis preester Podekrat endaga Venemaale kaasa suurema osa kiriku varast ning 1918. aastani jäi kirik ilma kindla vaimulikuta.
Pärast Paide kiriku kogudusega liitmist 1965. aastal, vahetusid preestrid ja kiriku seisukord halvenes. 1994. aastal asus Türil tegutsema ülempreester Boriss Merlin, kes 2003. aastani kirikus väiksemaid muudatusi tegi. See hoone lammutati 2007. aastal. Vana puukirik oli aastaid halvas seisukorras olnud: torn oli silmnähtavalt viltu vajunud, hoones oli vamm, kahjustunud oli sisustus, puudus vundament ja parkla.
2007. aastal pandi uuele kirikuhoonele nurgakivi, osalesid Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku metropoliit Kornelius, kümme vaimulikku üle Eesti ja veel ligi poolsada inimest. Vaimulikud pühitsesid kiriku asukoha ja asetasid alusmüüri tahvli kirjaga:
"Isa ja Poja ja Püha Vaimu nimel on rajatud see kirik Püha Kolmainu Jumala auks ja mälestuseks kõrgestipühitsetud Korneliuse, Tallinna ja kogu Eesti metropoliidi valitsemisajal ning asetatud paigale Rakvere preestermärter Sergi säilmed 7515. aastal maailma loomisest, aga Jumala Sõna ihusse sündimisest 2007.07.19."
Uus kirikuhoone, mis on Lasnamäe õigeusu kiriku vähendatud koopia, avati 2013. aastal. Vanast kirikust võeti kaasa ikoonid ja muu kirikuvara, siiski vajab kirik veel ikonostaasi, mida praegu asendab ajutine vahesein.
Munahammas
Munahammas (ladina keeles ruptor ovi) on osade ovipaarsete selgroogsete ülanokal või ülalõual, harvemini alalõual paiknev terav hammas ehk hambataoline sarvestunud köbruke. Munahammast kasutavad embrüonaalses arengustaadiumis loomad selleks, et rebestada neid ümbritsev munakoor. Munahammas on paljudel linnupoegadel ja roomajate poegadel (sh maopoegadel).
Lindudel
Looteeas on ülanoka ülemise poole tipul tekkiv väike sarvestunud köbruke (munahammas) kõigil linnutibudel (va sugukonna Megapodiidae lindudel), selle abiga lõhuvad tibud koorumisel munakoore. Tibude hilisemal arenemisel munahammas irdub.
Madudel
Ovipaarsete maoliikide maopoegadel, areneb ninamiku peal üks munahammas, mis aga hüljatakse juba esimese kestamise käigus.
Zooloogi Aleksei Turovski arvates koosneb munahammas maole kasulikest valkudest, mis paari tunni jooksul peale mmunast koorumist imenduvad maosse tagasi.
Ajaloolist
Lindude munahammast on kirjeldanud esmakordselt tõenäoliselt Aldrovandi 1600. aastal.
Viited
Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Egg tooth seisuga 05.01.2014.
Pedaspää kalmistu
Pedaspää kalmistu on kalmistu Põlvamaal Räpina vallas Pedaspää külas. Ajalooliselt jäi kalmistu Räpina kihelkonda Võrumaal.
Kalmistu on tunnistatud kultuurimälestiseks.
Andrei Volkonski
Vürst Andrei Volkonski (vene keeles Андрей Михайлович Волконский; 14. veebruar 1933 Genf – 16. september 2008 Aix-en-Provence) oli vene helilooja ja klavessinist.
Ta oli üks silmapaistvamaid klavessiinimängijaid Nõukogude Liidus ning oluline vanamuusika propageerija. Ta oli vanamuusikaansambli Madrigal asutaja 1965. aastal.
Minnes vastuollu tolleaegse ideoloogiaga, emigreerus ta 1972. aastal kõigepealt Šveitsi ja seejärel Prantsusmaale.
Teda ühendasid Eestiga poeg ja abielu ning loomingulised sidemed mitmete kultuuriinimestega.
Tema abikaasa on olnud kirjanik Helvi Jürisson ja nende poeg on eesti näitleja, luuletaja ja muusik Peeter Volkonski. Tema isa oli laulja Mihhail Volkonski.
Mait Patrail
Mait Patrail (sündinud 11. aprillil 1988 Põlvas) on eesti käsipallur.
Aastast 2005 on ta Eesti käsipallikoondise liige.
2006–2012 valiti ta Eesti parimaks käsipalluriks.
Välismaa klubides
2008–2011 mängis ta Šveitsi klubis Schaffhausen Kadetten, 2011–2012 Saksamaa klubis Lemgo TBV.
Aastast 2012 mängib ta Saksamaa klubis TSV Hannover-Burgdorf.
Soojusisolatsioon
Soojusisolatsioon on torustikus kasutatav soojus- või heliisolatsioon.
Mineraalvill
Mineraalvilla kasutatakse igat tüüpi torustikus, eriti kõrgematel temperatuuridel töötavates tööstuslikes torustikes.
Klaasvill
Klaasvill on mineraalvillaga sarnane kõrge temperatuuriga kiuline isolatsioonimaterjal, kus klaaskiu anorgaanilised kiud seotakse sideaine abil. Nagu teisi mineraalvilla vorme, saab klaasvillast isolatsiooni kasutada soojus- ja akustilistes rakendustes.
Paindlikud elastomeersed vahud
Need on elastsed suletud lahtriga kummivahtmaterjalid, mis põhinevad NBR- või EPDM-kummil. Paindlikel elastomeersetel vahtudel on veeauru läbipääsu suhtes nii kõrge vastupidavus, et need ei vaja tavaliselt täiendavaid veeauru tõkkeid. Selline kõrge aurutakistus koos kummi kõrge pinnaemissiooniga võimaldab elastseid elastomeerseid vahtusid, et vältida pinna suhteliselt madala paksusega kondenseerumist.
Selle tulemusel kasutatakse jahutus- ja kliimaseadmete torustikes laialdaselt elastseid elastomeerseid vahtusid. Painduvaid elastomeerseid vahtusid kasutatakse ka kütte- ja soojaveesüsteemides.
Sooritust mõjutavad tegurid
Muud tegurid, näiteks niiskusesisaldus ja vuukide avanemine, võivad mõjutada torude isolatsiooni üldist jõudlust. Paljud neist teguritest on loetletud rahvusvahelises standardis EN ISO 23993.
Torude isolatsioonipaksused ja paigalduskaugused
pisi
Penuja kalmistu
Penuja kalmistu on kalmistu Viljandi maakonnas Mulgi vallas Penuja külas.
Kalmistule on maetud teiste seas Eesti õigeusu vaimulik Nikolai (Leisman).
Żyrardów
Żyrardów on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas, Żyrardówi maakonna halduskeskus. Żyrardów asub Varssavi kesklinnast ligi 45 km lääneedelas.
Żyrardów on asutatud 1830. aastal, linnaõigused sai 1916. aastal. Linn on saanud nime piirkonnas tegutsenud prantsuse inseneri ja leiutaja Philippe de Girardi järgi.
Käsilased
pisi|"Käsilaste" põhipahalast kehastav Sandra Bullock "Käsilased" (Minions) on 2015. aastal Ameerika Ühendriikides valminud 3D-arvutianimatsiooniline koomiline lastefilm, eellugu filmidele "Mina, supervaras" ("Despicable Me") ja "Mina, supervaras 2" ("Despicable Me 2"). Filmi tootis Illumination Entertainment stuudiole Universal Pictures, lavastasid Pierre Coffin ja Kyle Balda, stsenarist oli Brian Lynch ning produtsendid Chris Meledandri ja Janet Healy. Filmi peaosades olid dublaažinäitlejad Pierre Coffin (käsilased), Sandra Bullock, Jon Hamm, Michael Keaton, Allison Janney, Steve Coogan ning jutustajana Geoffrey Rush. Esimene vihje "Käsilastele" anti filmi "Mina, supervaras 2" lõputiitrites, kus kolm käsilast Stuart, Kevin ja Bob olid uue filmi katsetel. Filmi pikkus on 1 tund ja 31 minutit.
"Käsilased" esilinastus 11. juunil 2015 Londonis Leicester Square'il ning läks laia kinolevisse USA-s 10. juulil 2015. Kriitikute reaktsioonid on olnud mitmesugused: mõned arvustajad on kiitnud filmi koomilisi aspekte, sama kui teised on leidnud, et nimitegelased ei suuda omaenda filmi välja kanda ning nende vastaseid on kujutatud üheplaaniliselt. Filmi ülemaailmne piletitulu oli üle 861 miljoni USA dollari.
Film kujutab "Supervarga" filmidest tuntud väikeste kollaste käsilaste kujunemislugu ürgaegadest kuni 1960. aastateni, mil toimub "Käsilaste" põhitegevus. Seetõttu on filmis olulisel kohal 1960. aastate muusika ja kultuurilised vihjed (biitlite "Abbey Road" jpm), kuid vähemal määral ka varasemad ajaloolised ja mütoloogilised motiivid ning tegelased (Dracula, Napoleon Bonaparte, Excalibur jts). "Käsilaste" peategelased on käsilased Kevin, Stuart ja Bob.
Eesti keelde dubleeritud "Käsilaste" versioonis andsid tegelastele oma hääle Merle Palmiste (Scarlett Overkill), Priit Võigemast (Scarletti abikaasa Herb Overkill), Tiina Tauraite (Suurbritannia kuninganna), Märt Avandi (Walter Nelson), Haide Männamäe (Madge Nelson), Maiken Schmidt (Tina Nelson), Priit Pius (professor Flux), Tanel Saar (Walter Nelson juunior), Ain Jürisson (kroonivalvur), Tõnu Mikiver (jutustaja). Kaasa tegid ka Tiit Sukk, Kaspar Velberg, Helene Vannari, Mihkel Kabel, Allan Kress, Janek Sarapson, Maria Martin, Siim Rohtla, Inga Leetmaa, Gert Hatsukov, Aleks Tenusaar, Piret Jalakas, Jette Aus, Tobias Teder, Grete Hatsukov. Filmi tõlkis Mihkel Mõisnik. Dublaaži tegi stuudio Orbital Vox, dublaažirežissöör oli Margo Teder, helirežissöör Markku Tiidumaa ja dublaažiprodutsent Jette Aus.
Eestis oli "Käsilased" linastumise ajal üks populaarsemaid filme, juhtides edetabelit filmide "Terminator Genisys", "Ted 2" ja "Jurassic World" ees.
Deminutiiv
Deminutiiv ehk vähendussõna on vähendava, meelitava, hellitleva tähendusega sõna.
Deminutiivi vastand on augmentatiiv ehk suurendussõna. Deminutiivid ja augmentatiivid on hinnangusõnad.
Eesti keel
Lisaks on võimalik deminutiive moodustada ka u-liite abil: poisu, poju, Jaanu (< Jaan), Riku (< Richard), kutsu, notsu, lastekeelsed kätu, kroku, lutu, potu, kõtu, punnu. u-deminutiivide puhul lisab hellust ka palatalisatsioon. Eriti hellitavalt mõjub u- ja kene-liite kooskasutus, nt kiisukene, kätukene, laevukene, lapsukene, naisukene, pojukene, Jaanukene, Lumivalguke, rumalukene. Selliseid sõnu nimetatakse topeltdeminutiivideks.
Adjektiividest on võimalik deminutiive moodustada ldane-liite abil, nt lüheldane, pikaldane, vanaldane, väheldane (= väiksepoolne, väiksevõitu).
Deminutiivide moodustamiseks on võimalik kasutada ka liitsõna eesosi, mis väljendavad omaduse küllust: üliväike, imepisike, ultraväike, pisitilluke, tibatilluke.
Soome keel
Soome keeles on tavalisim deminutiivisufiks -nen, nt tyttönen (< tyttö) 'tüdruk', poikanen (< poika) 'poiss', pienoinen (< pieni) 'väike'.
Hollandi keel
Hollandi keeles on deminutiivide kasutamine väga levinud. Peamisteks deminutiivisufiksiteks on -je -je, tje, -pje, -etje, -kje, nt kopje (< kop) 'tass', duimpje (< duim) 'pöial'. Suulises keeles on võimalikud ka sufiksid -ke, -eke, -ske, -ie.
Lisaks nimisõnadele on hollandi keeles võimalik deminutiive moodustada ka omadus- ja määrsõnadest, nt groentje (< groen) 'roheline', zachtjes (< zacht) 'vaikselt'.
Hollandi keeles leidub ka selliseid sõnu, millest on kasutuses vaid deminutiivvorm, või mille kasutamine ilma deminutiivsufiksita on ebatavaline, nt sprookje 'muinasjutt', poffertje(s) (väikesed Hollandi pannkoogid).
Eesti lastekeel
Deminutiivtuletust peetakse lapse kõnearengu juures oluliseks grammatika harjutamise vahendiks, kuid erinevalt teistest tuletusliidetest, ei ole deminutiivtuletisel lapse sõnavara rikastamise ülesannet. Küll aga hõlbustab u-sufiksi abil deminutiivide moodustamine vormimoodustuse omandamist, nihutades muidu astmevahelduslikud sõnad teise, astmevahelduseta muuttüüpi, kus nimetava ja omastava vorm on ühesugused. On leitud, et vormihomonüümia hõlbustab just arvuka muuteparadigmadega keelte vormimoodustuse omandamist.
Vuosaari metroojaam
Vuosaari metroojaam (soome keeles Vuosaaren metroasema, rootsi keeles Nordsjö metrostation) on maapealne metroojaam Helsingi idaosas Vuosaari linnaosas, Helsingi metroo idaharu lõppjaam.
Jaam asub Vuosaari uues keskuses Columbuse kaubanduskeskuse, sotsiaalkeskuse Albatross, kultuurikeskuse Vuotalo ja Cirrus-tornitalo lähedal. Vuosaari jaam on 1,244 km kaugusel naaberjaamast Rastilast ja 16,157 km kaugusel liini teisest lõppjaamast Ruoholahtist.
Jaam avati 31. augustil 1998 ning see on üks metroo uutest jaamadest.
Barastre
Barastre on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Küla asub 30 km Arrasist kagus, tee D20 ääres. Kogu vald hävitati Esimese maailmasõja ajal.
Ajalugu
Esimese maailmasõja ajal okupeerisid Briti väed küla 1917. aasta märtsis, kuid kaotasid selle aasta hiljem sakslastele. Küla võeti tagasi 5. septembril pärast 42. Briti diviisi (East Lancashire) pealetungi. Umbes 10 Briti sõdurit on maetud selle kalmistule (ühe neist matsid sakslased 1916. aastal). Kalmistu laiendusel on 284 saksa sõduri, 46 prantslase, 39 briti, 4 uusmeremaalase ja 1 austraallase hauad. Vallale anti 1920. aastal Croix de guerre.
Vaatamisväärsused
pisi|tühi|Barastre'i kirik
Kallak (perekonnanimi)
Nimede eestistamisel määrati Kallak uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Kuhlberg, Kuulberg ja Ventsel. Johannes Kallaku palvel kanti Kallak perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 73 all (Siseministeeriumi teadaanne 26. aprillist 1935).
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kallak Eestis 12 mehel ja 16 naisel.
Lage ala
Lage ala (unstocked area) on metsa arenguklass, mis tähistatab ala, kus loodusliku uuenemisega tekkinud peapuuliigiks sobivad puittaimed puuduvad või kuhu on rajatud metsakultuur, kuid kasvavate taimede arv ei ole veel metsa uuenemiseks piisav.
Aamse looduskaitseala
Aamse looduskaitseala on kavandatav looduskaitseala Läänemaal Haapsalu linnas Tammiku, Aamse ja Laheva külas ning Lääne-Nigula vallas Kadarpiku, Kirimäe ja Nihka külas. Kaitseala pindala on 422,9 ha. Kaitseala geograafilised koordinaadid on. Kaitse alla võtmise menetlus on algatatud 3. märtsil aastal 2010.
Aamse looduskaitseala keskkonnaregistri kood on PLO1000685.
Aamse kavandatavas kaitsealas paiknevad mitmed puisniidu alad, Alba karstijärv, Kangru loigu nimeline karstijärvik ja Kaarupipealne soo.
Enschede
Enschede (alamsaksa Eanske) on linn Hollandi idaosas Overijsseli provintsis.
pisi|püsti|tühi|Raekoda
Bobrov
Bobrov on linn Venemaal Voroneži oblastis, Bobrovi rajooni keskus. Asub Bitjugi jõe paremal kaldal, 150 km Voronežist kagus.
Bobrovi on mainitud 1685. aastal kopranahkade kokkuostupunktina, mille juurde tekkinud slobodaa sai nimeks Bobrovskaja (vene бобр 'kobras'). Linnaõigused ja praeguse nimekuju sai asula 1779. aastal.
Kivirusikas
Kivirusikas on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Kivirusikas (Kiwirusikas) on pandud Maidla mõisavallas Hageri kihelkonnas Harjumaal. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Alalispinge
raam|Alalispingeallikate tingmärke Alalispinge on elektripinge, mis kutsub elektriahelas esile alalisvoolu. Alalispingeallikaks on näiteks keemiline vooluallikas, päikesepatarei, alaldi ja alalispingeväljundiga toiteplokk.
Ideaalse alalispingeallika ehk püsipingeallika pinge on koormustakistusest sõltumatu. Reaalsetes vooluahelates sõltub allika pinge koormusvoolust tingituna pingelangust pingeallika sisetakistusel.
Viljandi Ristija Johannese kirik
MPEÕK Viljandi Ristija Johannese kirik on õigeusu kirik Viljandi maakonnas Viljandis aadressil Mäe tänav 8.
Kirik ehitati 1998. aastal ümber endisest surnukuuri hoonest ning kiriku pühitses sisse Tallinna ja kogu Eesti metropoliit Kornelius 1998. aastal. Kiriku on projekteerinud Aili Liik.
Ajalugu
Usuvahetusliikumine õigeusku jõudis Viljandisse 1846. aastal. Pühima Sinodi korraldusel avati Viljandis Viljandis õigeusu kogudus.
28. mail 1846 alustati kiriku ehitamist. 1847. aastal valmis aadressil Vaksali tänav 2 lihtne puukirik, mis pühitseti Issanda Eelkäija ja Ristija Johannese auks. Kiriku ehitusjuht oli arhitekt Tammann. Kiriku ja muude hoonete alla vajalik maa-ala osteti Viljandi mõisa omanikult 1033 rubla eest. 1846. aastal vahetas luteri usu, vene ortodoksiusu vastu ja liitus Viljandi kogudusse 4933 inimest, kolme esimese aasta jooksul võttis õigeusu vastu 6399 isikut.
Viljandi õigeusu kihelkonnakool asus Viljandis. Koguduse teenijata palgad, saadi Vasila kirikumõisast Lolu külas, mis oli koguduse suurimaks sissetulekuallikaks.
1884. aastal novembris lahutati Viljandi kogudusest Tänassilma osa ja asutati iseseisev Tänassilma kogudus. Tänassilma kirik ehitati aastail 1897–1898.
Kaia Triisa
Kaia Triisa (sündinud 23. juulil 1985 ) on eesti seltskonnategelane ja jumestaja.
Ta õppis Euroülikoolis sisekujundajaks.
Vahelduvpinge
frame|vahelduvpinge allika tingmärk pisi|Siinuselise vahelduvpinge iseloomustussurused: 1 – tippväärtus ehk võnkeamplituud; 2 – pinge ulatus ("tipust tipuni"); 3 – efektiivväärtus; 4 – periood. Needsamad suurused iseloomustavad ka siinuselist [[vahelduvvoolu]]
Kaia Triisa
Isiklikku
Triisa elukaaslane oli Tanel Tatter. Hiljem oli tal suhe Kristjan Kasearuga, mis lõppes seetõttu, et neil jäi teineteise jaoks vähe aega.
Vahelduvpinge
Vahelduvpinge on perioodiliselt muutuva polaarsusega pinge. Kõige laiemalt on kasutusel siinusfunktsiooni kohaselt muutuv vahelduvpinge ‒ siinuspinge.
Kaia Triisa
Isiklikku
Koit Toomega sündis Triisal 2008. aastal tütar Rebecca ning 15. aprillil 2017 poeg Richard.
Vahelduvpinge
Vahelduvpinget iseloomustavateks põhisuurusteks on hetkväärtus u, efektiivväärtus U ja amplituudväärtus Um. Siinuspinge efektiivväärtus: U =  ehk U = Um*0,7071.
Amplituudiväärtus Um = 1,4142*U ehk nimipinge 230V efektiivväärtus tähendab 325,2691V amplituudväärtust ehk tippväärtust.
Elektrivõrgu vahelduvpinged
Vahelduvvooluvõrkude pinged on kindlaks määratud standardis EVS-EN 60038:2012.
Madalpingelise vahelduvvoolu elektrivõrgu nimipinge efektiivväärtus on Euroopas 230 V (faasijuhi ja neutraaljuhi vahel) või 400 V (kahe faasijuhi vahel) ning sagedus 50 Hz. Kuni 1987. aastani olid need nimipinged vastavalt 220 V ja 380 V.
Elektritarbija juures võib vahelduvpinge erineda nimiväärtusest standarditega lubatud piires. Näiteks vahemikus 230 V ±10% on võrgupinge piirid 207 V kuni 253 V. Pinge amplituudväärtus on \sqrt{2} ehk 1,4142 korda suurem, seega kuni 325 V.
230V nimipingega elektriseadmete isolatsiooni vastupidavus peab seega olema kontrollitud vähemalt 326 V alalispingega.
Samal põhjusel on inverterite väljundisse kvaliteetse 230V siinuspinge moodustamiseks vaja inverteri sisendisse 325V alalispinget, mille jaoks võib nn. madalpinge inverterisse ehitatud ka sisendpinge muundur.
Vana, enne 1960ndaid ja osaliselt enne Teist maailmasõda ehitatud 3×220V pingesüsteemi on veel kasutusel mõnes Tallinna linnaosas, näiteks kesklinnas ja vanalinnas, aga osaliselt ka Majaka, Kalamaja ja Kopli piirkonnas. Üleminekul 3×220 V süsteemilt 230/400 V süsteemile on võimalik sama peakaitsme nimivoolu juures tarbida 1,7 korda suuremat võimsust; see eeldab ka vastavat juhistikusüsteemi.
Tudulinna vald (Iisaku kihelkond)
pisi|Virumaa valdade piirid enne ja pärast [[1939. aasta vallareformi]] Tudulinna vald (saksa keeles Gemeinde Tuddolin) oli vald Iisaku kihelkonnas Viru maakonnas ja pärast selle maakonna kaotamist aastail 1949–1950 lühidalt vald Jõhvi maakonnas. Vallamaja asus Tudulinnas.
Valla pindala oli 246 km² ja seal oli 1934. aastal 2025 elanikku. Talundeid ja elamuid oli 372 ning neis oli elanikke 1929. aastal 1621. Põllu- ja aiamaad oli 1742 ha. 1933. aastal oli vallas 3 avalikku algkooli.
Vallas sündisid kohtunik ja advokaat Kristjan Haho, vaimulik Albert Roosvalt, kirjanik Juhan Lepasaar, arst Juhan Ehlvest ja põllumajandusteadlane Leo Saluste.
1939. aasta valdade reformiga läks kogu valla maa-ala uue Tudulinna valla koosseisu ehk vald taasloodi samades piirides. Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776):
13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Oonurme külanõukogu ja Tudulinna külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati valla maa-ala Mustvee rajooni koosseisu.
Naistesõnajalg (perekond)
Eestis kasvab üks sellesse perekonda arvatud pärismaine liik: harilik naistesõnajalg (Athyrium filix-fimina)
Traffic (album)
"Traffic" on eesti bändi Trafficu esimene stuudioalbum, mis ilmus 2007. aastal.
Eik Järvi
Eik Järvi (enne eestistamist Edmund-Roman Johanson; 11. juuli 1913 Tallinn, Eesti – 9. september 1998 Toronto, Kanada) oli eesti veiniasjatundja ja -koolitaja.
Elukestev õpe tegi Järvist ühe parima veiniasjatundja Torontos. Kanada eliitklubides loenguid pidanud eestlane on koostanud ka Taani, Rootsi ja Suurbritannia kuningakoja veinikaarte ning võõrustanud majesteetide külalisi.
Elulugu
Eik Järvi sündis Tallinnas, Anna ja Eduard Johansoni pere teise pojana. Tal oli kaks venda – Riho ja Ahto. Nende kodu asus Pelgulinnas. Kuna isa läks sõjakeerises kaduma, tuli poistel endale saabaste ja kooli tarbeks taskuraha teenida: ajalehti müües või raudteel vaguneid tühjaks laadides. Isa jõudis koju 1920. aastal ning läks tööle Volta tehasesse valajaks. Ema Anna töötas Sitsi vabrikus.
Eik õppis Tallinna Linna Poeglaste Kommertsgümnaasiumis.
Karjäär
1928. aasta suvel sattus ta juhuse tõttu uksehoidja ja n-ö sissehüüdjana tööle kõrgklassi restorani Küba. Kõik restorani 200 kohta pidid tulu tootma ja nii oli Eiki töökohustus käia muu hulgas sadamas Stockholmi–Tallinna liinil sõitval Kalevipojal vastas, et välismaalastele lendlehti jagada. Samuti hoolitses ta orkestrantide ja lauljate nootide eest. Kui kaks nädalat sai otsa, pakuti Järvile tööd juba ka sügishooajaks.
Eik Järvi alustas kelneri õpipoisina, pestes nõusid, tassides kelneritele supitirinaid trepist üles, ning tegi köögis ka sinepit ja jäätist. Kevadel lubati ta juba saali laudu teenindama.
Pärast gümnaasiumi lõpetamist suunati ta Narva õppepatareisse suurtükiväkke. Teenistuse lõppedes jätkas Järvi restoranikarjääri, mis viis ta suveks Pärnusse. Naastes avanesid mehe ees juba Astoria ja Gloria uksed. Viimases tutvus ta oma abikaasaga – Leida oli tantsuorkestri solist.
Tänu keeleoskusele, kiirele õppimisvõimele ning oma noorusele valiti Eik Järvi peagi teenindama saatkondade dineesid, riigivanema vastuvõtte ja välisministeeriumi visiite nii Kadrioru kui ka Oru lossis.
1935. aastal läks Järvi Kaubandus-Tööstuskoja ning Haridusministeeriumi stipendiumiga kuueks kuuks Šveitsi stažeerima ning õppis kõike, mida menüü koostamiseks ja esitlemiseks oli tarvis teada, alates juurvilja keetmisest kuni veinivalikuni. Veinikoolituse puhul tehti väljasõite ka Austriasse ja Saksamaale, õpiti eri maade kombeid, muusikat ning seda, kuidas seltskonnas vestlust ülal hoida.
Eestisse naastest Eik Järvi abiellus. Tööpakkumisi oli kaks: kas hakata mõnes populaarses kodumajanduskoolis kombeid ja etiketti õpetama või asuda Aegviidu turistide kodu peaökonomisti kohale. "Järvi valis viimase ning jõudis isegi juba veinikaupmees Kaarmanni ja lihunik Laksiga käed lüüa ... kuid siis maailm muutus."
Põgenemine 1944
Venelaste mobilisatsiooni eest pages Eik esmalt metsa ja Leida varjas ennast Glorias lava all. Pärast sakslaste tulekut alustas Eik Toompeal kaitseväeringkondade peastaabi Ersatzkommando Estland koosseisus ja päev enne Tallinna langemist viis kodumaalt taanduv üksus Järvi Eestist ära. Eik, kes oli SS-vägede autojuhiks määratud, meenutas hiljem, kuidas konkreetse vihje põgenemiseks – "kodu tuleb maha jätta" – andnud talle major Ain Mere, hilisem kolonelleitnant ehk Obersturmbannführer isiklikult.
20. septembril 1944 astusid Eik ja Linda Tallinna sadamast lahkuva Mindeni pardale. Vaid mõni tund Tallinnast eemal said karavani laevad lennukitelt torpeedotabamuse. Mindenil sai vigastada vaid korsten. Neli päeva hiljem jõuti Poola, toonasesse Gotenhafenisse (Gdyniasse).
Aprillis 1945, kui lahingud Berliini jõudsid, taandus kogu komando Odense poole. Ain Mere algatusel pandi Assensis alus eestlaste põgenikelaagrile, kuhu varsti kogunes üle 100 "kroonust ärahüpanu" ning laagriülemaks sai Eik Järvi. Sügise saabudes koliti laager üle Kopenhaagenisse ja peagi avanes meestel võimalus tsiviiltööle asuda. Nii jõudis Eik tagasi hotellialale. Ta õppis selgeks taani keele, tegi ka riigieksami ning pages seejärel Rootsi.
Elu eksiilis
1947. aastal põgenes Eik salaja kalapaadiga Rootsi ja ütles oma sünnijärgsele nimele Johanson viidates, et vajab Rootsi võimude abi abikaasa leidmisel. Kui nad 1949. aastal üle Atlandi ookeani läksid ja Kanadasse Londoni linna jõudsid, tuli veel kord algust teha majateenijatena. Edasi viis elutee Torontosse. Järvi alustas restoranides, jõudes soliidse Granit Clubini. Seejärel spetsialiseerus ta Ontario provintsi Alkoholikontrolli Ameti (The Liquor Control Board of Ontario LCBO) juures veinidele. Järvi pidas erialaseid loenguid Kanada eliitklubides ja ka kaasmaalastele-eestlastele, isegi Metsaülikoolis. Spetsialistina osales ta mitmel korral kohtunikuna veinide hindamise võistlustel Euroopas.
Ta laulis aastaid Toronto Eesti Meeskooris.
Eik Järvi suri 9. septembril 1998 Kanadas eakatekodus Ehatare. Tema põrm toodi Eestisse ja maeti 28. septembril 1998 perekonna rahulasse Tallinna Metsakalmistule.
Isiklikku
Tema abikaasa oli laulja ja näitleja Leida Järvi (1915–1983). Ta oli kunstnik Raivo Järvi onu.
Piringsdorf
Piringsdorf on vald (Gemeinde) Austrias Burgenlandi liidumaal Oberpullendorfi ringkonnas.
Põisjalg
Põisjalg (Cystopteris) on naistesõnajalaliste sugukonda kuuluv taimeperekond.
Eestis kasvab kaks sellesse perekonda arvatud pärismaist liiki: sudeedi põisjalg (Cystopteris sudetica) ja habras põisjalg (Cystopteris fragilis).
Ökoloogiline efektiivsus
Ökoloogiline kasutegur ehk ökoloogiline efektiivsus on toiduahela energiakasutuse ja -kao vahekorda ning produktsiooniprotsessi efektiivsust iseloomustav näitaja.
Ökoloogilist efektiivsust väljendatakse toiduahela mingil troofilisel tasemel assimileerunud energia suhtega sellele eelneval tasemel assimileerunud energiasse protsentides.
Ökoloogilist efektiivsust võidakse väljendada ka kasutegurina.
Iske Čečkabi
Iske Čečkabi (vene keeles Старые Чечкабы, tatari keeles İske Çäçqab, Иске Чәчкаб) on tatari küla Venemaal Tatarstanis Kaibitsõ rajoonis. See asub 100 km Kaasanist edelas. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli küla rahvaarv 442 elanikku.
Iske Čečkabi asutati 14 sajandil.
Rahamägi
Rahamägi on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Rahamägi (Rahhamäggi) on pandud Maidla mõisavallas Hageri kihelkonnas Harjumaal. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Rahamägi Eestis 7 mehel ja 15 naisel.
Varniai regionaalpark
pisi|Medvėgalis Varniai regionaalpark (leedu keeles Varnių regioninis parkas) on regionaalpark Leedus Žemaitijas Telšiai, Šilalė ja Kelmė rajooni aladel.
Varniai regionaalpark asub Žemaidi kõrgustikul ja selle ümbruses. Regionaalpark asutati 1992. aastal, et kaitsta kõrgustiku järvederohket künklikku maastikku, ökosüsteemi ning kultuuripärandit. Regionaalpargi territooriumilt algavad Minija ja Venta jõgi.
Regionaalpargi territooriumil asuvad Žemaidi kõrgustiku kõrgeim tipp Medvėgalis ja arvukalt järvi, neist suurim on Lūkstas. Mitme järve ümbruse soostunud alad on väärtuslikud lindude elupaigana. Regionaalpargile omased lubjarikkad sood on taimeharulduste kasvupaikadeks. Stervase järve ümbruses asub loodusreservaat.
Regionaalpargis kasvavad mitmed Leedu punases raamatus olevad taimed, nende seas Siberi võhumõõk, sale villpea, õievähene tarn, harilik ungrukold, rohekas käokeel, pääsusilm, harilik käoraamat ja järv-lahnarohi. Selgrootutest elavad seal näiteks kaitsealused mustlaik-apollo, vareskaera-aasasilmik, pääsusaba.
pisi|left|Požerė kirik
Regionaalpargi territooriumil asub üksteist suuremat linnamäge, samuti ka mitu hiidu. Ka on linnamägede ümbruses säilinud mitu muistset salateed. Arhitektuurimälestisena on kaitse all Požerė, Pavandenė ja Varniai kirik. Varniai vaimulike seminaris säilitatakse Motiejus Valančiuse elu- ja tööruume. Ka asub regionaalpargi territooriumil Biržuvėnai mõis.
Varniai regionaalpargi halduskeskus asub Ožtakiai külas. Tähtsamad asulad regionaalpargi territooriumil on Varniai linn ning Pavandenė, Luokė, Janapolė.
Kütja (perekonnanimi)
Kütja on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Kütja on pandud Maidla mõisavallas Hageri kihelkonnas Harjumaal. 1.jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Bełchatów
Bełchatów on linn Poolas Łódźi vojevoodkonnas, Bełchatówi maakonna halduskeskus. Bełchatów asub Łódźi kesklinnast umbes 44 km lõunas.
Pärnu Metodisti Kirik
EMK Pärnu Metodisti Kirik (ka Pärnu Agape Kirik) on kirik Pärnu maakonnas Pärnus aadressil Männi 2.
Bełchatów
Asulat on ürikutes esmamainitud 1391. aastal. Bełchatów sai linnaõigused 1737. aastal, kuid kaotas need 1870. aastal. 1925. aastal sai Bełchatów linnaõigused tagasi.
Pärnu Metodisti Kirik
Kirik ehitati 1995 Ilmar Klammeri projekti järgi.
Bełchatów
Bełchatówis asub Euroopa suurim soojuselektrijaam Elektrownia Bełchatów.
Petri Pasanen
pisi|Petri Pasanen (2007) Petri Pasanen (sündinud 24. septembril 1980 Lahtis) on Soome jalgpallikoondise endine kaitsja.
Koondisekarjäär
Soome koondises debüteeris Pasanen 25. novembril 2000. Koondises mängis ta kuni 2013. aastani 76 korral. Ainsa värava koondises lõi ta 22. mail 2002 Helsingis sõprusmängus Läti jalgpallikoondise vastu, mis lõppes 2:1 võiduga
2002. aasta MM-valikgrupis osales Pasanen kahes valikmängus, Inglismaa jalgpallikoondise vastu võõrsil (kaotus) ja Saksamaa jalgpallikoondise vastu kodus (viik), mõlemas algusest lõpuni. Soome tuli Inglismaa ja Saksamaa järel kolmandaks.
2004. aasta EM-valikgrupi lõpetas Soome eelviimase, neljandana. Pasanen tegi kaasa 7 kohtumist 8-st, alati algrivistuses.
2006. aasta MM-valikgrupis saavutas Soome 4. koha 7 meeskonna seas.
2008. aasta EM-valikgrupis oli Soome väga lähedal sellele, et läbi aegade esimest korda pääseda suurvõistlusele. Võimalus oli veel enne viimast vooru, milleks tulnuks võõrsil alistada Portugali jalgpallikoondis, aga mäng lõppes 0:0. Võib ka väita, et edasipääs kadus siis, kui võõrsil kaotati Aserbaidžaani jalgpallikoondisele, mis oligi Aserbaidžaani ainus võit selles valiktsüklis. Soome jäi valikgrupis 4. kohale.
2010. aasta MM-valikgrupis jäi Soome 3. kohale Saksamaa ja Venemaa jalgpallikoondise järel. Enamat takistasid 0:3 kaotused Venemaale nii kodus kui võõrsil ja võõrsil tehtud viik Liechtensteini jalgpallikoondisega.
Rakvere metodisti kirik
pisi|Rakvere metodisti kirik
Rakvere metodisti kirik on kirik Lääne-Viru maakonnas Rakveres aadressil Laada 21.
Ivana Vuleta
2013. aasta maailmameistrivõistlustelt Moskvas võitis ta rahvusrekordiga 6.82 pronksmedali, millega sai temast esimene Serbia sportlane, kes on kergejõustiku maailmameistrivõistlustel medali võitnud.
Rucava vald
Rucava vald (läti keeles Rucavas pagasts) on vald Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas. Vald asub Läänemere kaldal.
Ivana Vuleta
2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros võitis ta rahvusrekordiga 7.08 pronksmedali.
Rucava vald
Vald piirneb sama piirkonna Dunika ja Nīca vallaga. Vald asub Leedu piiri ääres; Leedus piirneb see Skuodase rajooni Lenkimai vallaga, Palanga linnaga ja Kretinga rajooni Darbėnai vallaga.
Ivana Vuleta
2017. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel Belgradis tuli ta teist korda Euroopa sisemeistriks. Finaalis parandas ta Serbia rekordit kahel korral, kui hüppas teises voorus 7.16 ja kolmandas voorus 7.24, millega ta tõusis kõigi aegade edetabelis kolmandale kohale.
Rucava vald
Valla pindala on 238 km². 2011 aasta seisuga elas seal 1134 inimest. Valla keskus on Rucava.
Ivana Vuleta
Aastatel 2016, 2017, 2021 ja 2022 on ta tulnud kaugushüppes Teemantliiga üldvõitjaks.
Rucava vald
Ajalugu
Rucava valla ala asusid Ķāķišķe, Meirišķe ja Rucava mõisad. Aastal 1919 eraldati osa selle külasid Dunika valda. Aastal 1935 oli Rucava valla pindala 268 km² ja seal oli 5021 elanikku.
Ivana Vuleta
Talle kuulub kaugushüppes Serbia rekord nii väli- (7.10) kui ka sisetingimustes (7.24), lisaks 60 meetri jooksu ja viievõistluse siserekord.
Rucava vald
Ajalugu
Aastal 1945 moodustati vallas Pape, Brušvīti, Ķāķišķe, Meirišķe ja Rucava külanõukogud, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Rucava külanõukoguga likvideeritavad Brušvīti, Meirišķe ja Pape külanõukogud. Aastal 1968 liideti külanõukoguga Sikšņi külanõukogus asunud kolhoosi Padomju Latvija territoorium. Aastal 1975 liideti osa Rucava külanõukogust Nīca külanõukoguga. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Rucava piirkonda.
Ivana Vuleta
Aastatel 2013 ja 2015 on ta valitud Serbia aasta naiskergejõustiklaseks.
Rucava vald
Kaitstavad objektid
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Pape majaka torn, Pape Ķoņu ciemsi kaluriküla, Mazgatuži muinaskalmed, Leja muinaskalmed ja ohvriallikas-hiiepaik, hiiepaik Klaustiņi kivi juures, Kalna Urbāni muinaskalmed, Ģeistauti muinaskalmed, Bašķi muinaskalmed, Jūrmalnieki kalurite talu, Gaiļi talu, Žubri talu elumaja, Rucava luteri kiriku orel ning orelirõdu.
Ivana Vuleta
Isiklikud rekordid
Allikas: IAAF
Rucava vald
Kaitstavad objektid
Kohaliku kaitse all on Čukāni kiviaed ja asulakoht, Geči muinaskalmed, Cibuki keskaegne kalmistu ehk Rootsi hauad, Bakupi muinaskalmed ehk Möödashauad, Dzintarnieki keskaegne kalmistu, Balči muinaskalmed, Gauri asulakoht, Timbri muinaskalmed, Pupihaudade muinaskalmed, Öökullihaudade muinaskalmed, Agatnieki talu, Boži talu, Ezermaļi talu elumaja, Rucava luteri kirik, Pape kalatööstuse kalatöötlemistsehh, Jūrkalni talu ning Nida muinaskalmed ehk Rootsi hauad.
Loodus
Vald asub Läänemere kaldal Rannikumadalikul. Kõrgeim koht on Pāļi mägi (35,9 m), mis on kõrgeim vahetult Läänemere kaldail asuv luide. Ligi 30 % valla territooriumist katavad metsad
Suurim jõgi on Šventoji jõgi, teine tähtsam vooluveekogu on aastal 1834 rajatud Pape järve merega ühendav Pape kanal.
Looduskaitse all on Nida mererand, Ezergali jugapuu, Rucava hiidpärn, Rucava vaher, Žvaģi pärn, Dzintarnieki pärn ja Pērkoņi kadakas, lisaks veel arvukalt nimetuid vallas kasvavaid põlispuid. Vallas asuvad Sventāja jõe oru hoiuala pindalaga 409 hektarit ja Ķirba soo hoiuala pindalaga 1103 hektarit, valla loodeosa jääb osaliselt Pape loodusparki.
Asustus
Aastal 2011 elas vallas 1068 lätlast, 15 venelast, 3 valgevenelast, 8 ukrainlast, 4 poolakat ja 34 leedulast.
Valla külad on:
Eesti karikavõistlused korvpallis
Meeste karika võitjad
Kuni 2000/2001 hooajani peeti turniir hooaja lõpus kevadel. 2001. aastast alates peetakse turniir hooaja esimeses pooles, seetõttu toimus 2001. aastal kaks turniiri.
Aastatel 2017–2019 vahele jäänud karikavõistluseid naasid 2020. aastal, mil karikavõitjaks krooniti seitsmendat korda BC Kalev/Cramo.
Ritzing
Ritzing on vald (Gemeinde) Austrias Burgenlandi liidumaal Oberpullendorfi ringkonnas.
Université Paris Cité
Ülikool asutati 20. märtsil 2019 seniste Pariisi 5. ja Pariisi 7. Ülikooli baasil, millega liideti veel mitu väiksemat õppeasutust.
Delphic (1918)
SS Delphic (prefiksiga SS ehk 'aurulaev') valmis kaubalaevana 1918. aastal Belfastis. Algselt kandis aurulaev nime War Icarus, kuid nimetati ümber Mesaba'ks, kui see müüdi 1919. aastal laevakompaniile Atlantic Transport Line.
Alus hakkas kandma uut nime Delphic, kui see 1925. aastal White Star Line'ile edasi müüdi. 1933. aastal suure depressiooni ajal müüdi laev Clan Line'ile ja nimetati Clan Farquhar'iks. Laev müüdi vanarauaks ning purustati Milford Havenis Walesis 1948. aastal.
Akadeemiline Rootsi-Eesti Selts
Akadeemiline Rootsi-Eesti Selts oli Eesti esimesel iseseisvusajal Tartu ülikooli juures tegutsenud teadusorganisatsioon, mis tegeles Eesti-Rootsi küsimustega. Selts andis välja aastaraamatut Svio-Estonica.
Hedy Lamarr
Hedy Lamarr (sündinud Hedwig Eva Maria Kiesler, 9. november 1914 Viin, Austria-Ungari – 19. jaanuar 2000 Casselberry, Florida, USA) oli Austria päritolu Ameerika Ühendriikide filminäitleja ja leiutaja.
Pärast lühikest filmikarjääri Saksamaal, millesse jäi ka skandaalne armustseen filmis "Extase" (1933), põgenes ta abikaasa juurest ning kolis salaja Pariisi. Seal kohtus ta filmistuudio MGM juhi Louis B. Mayeriga, kes pakkus Lamarrile lepingut Hollywoodis. Ameerikas jäi ta filmistaariks 1930ndate lõpust 1950ndateni.
Lamarr mängis paljudes populaarsetes filmides nagu "Algiers" (1938) koos Charles Boyeriga, "I Take This Woman" (1940) Spencer Tracyga, "Comrade X" (1940) Clark Gable'iga, "Come Live With Me" (1941) James Stewartiga, "H. M. Pulham, Esq." (1941) koos Robert Youngiga ning "Samson and Delilah" (1949) Victor Mature'ga. Režissöör Max Reinhardt nimetas Hedy Lamarri "kauneimaks naiseks Euroopas". Teise maailmasõja algul leiutasid Lamarr ja helilooja George Antheil raadiosignaali edastamiseks kasutatava sagedushüplemise süsteemi, mis ei lasknud teljeriikide raadiosegajail häirida liitlaste torpeedode juhtimissüsteeme. Ehkki USA merevägi võttis uue tehnoloogia kasutusele alles 1960. aastail, kasutavad selle põhimõtteid tänapäevane WiFi, CDMA ja Bluetooth.
Hamburgi Eesti Kool
Hamburgi Eesti Kool on eesti kool Hamburgis.
Eesti Kool võtab vastu õpilasi, kelle üheks koduseks keeleks on eesti keel. Kooli põhieesmärgiks on laste eesti keele oskuse arendamine. Õppetöö toimub eesti keeles.
Hamburgi Eesti Kool avas uksed 2005. aasta juunis Kristuskirche koguduse lasteaia ja pikapäevarühma ruumides. Algusaastal oli koolis 22 õpilast ja 3 õpetajat. Kool tegutses algul organisatsiooni Eesti Ühiskond Saksamaa Liitvabariigis kooliprojektina, alates novembrist 2006 on kool EÜSLi allorganisatsioon.
2006. aasta sügisest tegutseb kool Soome Meremeestekiriku ruumides. Seitsme aasta jooksul on Hamburgi Eesti Koolis õppinud 77 last, õppetööd on juhendanud 11 õpetajat.
2012. aasta sügisel on Hamburgi Eesti Kooli neljas õpperühmas 27 last ja 6 õpetajat.
LoRa
pisi|LoRa moodul LoRa (Long Range) on patenteeritud traadita andmete saatmise tehnoloogia.