cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Dera keel
Dera keel on senagi keelkonda kuuluv paapua keel, mida kõneldakse 13 külas, mis asuvad Indoneesia Paapua provintsi ja Paapua Uus-Guinea piirialadel.
Dera keele mengva murdes on 5 vokaalfoneemi (a, e, i, o, u) ja 15 konsonantfoneemi (p, t, k, b, d, g, m, n, f, s, h, l, r, y, w).
Nõrk tehisintellekt
Nõrk (kitsas) tehisintellekt on tehisintellekti liik, mida saab kasutada kindla raamistikuga piiratud ülesande lahendamiseks. See simuleerib inimese kognitsiooni ja on võimeline automatiseerima aeganõudvaid ülesandeid ning analüüsima andmeid viisil, mida inimesed mõnikord ei suuda. Nõrk tehisintellekt võib jätta mulje, et see mõtleb nagu inimene, aga tegelikult pole ta oma olemasolust üldse teadlik. Nõrga tehisintellekti eesmärgiks pole vajadus olla inimene, vaid inimese käitumise jäljendamine. Kõik süsteemid, mis tänapäeval (2020) kasutavad tehisintellekti, on just nõrga tehisintellektiga varustatud.
Nõrga tehisintellekti kasutamine igapäevarakendustes
Tänapäeval (2020) kasutatakse nõrka tehisintellekti paljudes kohtades, sest masinõppe lahendused juhivad paljusid elemente meie elus. Selle abiga on võimalik leida väga suurtest andmehulkadest mustreid ning teha selle põhjal ennustusi. Tänu sellele on see konkreetsete ülesannete täitmisel väga edukas ning ületab inimvõimete piire.
Võimalus süsteemi rikke korral inimelule ohtlikke vigastusi tekitada
Sellest tulenevalt ka probleem vastutuse määramisel. Kas on tegemist rikkega või disainiveaga.
Suur maksumus
Nõrga tehisintellekti koostamine ja ülalpidamine on kallis. Tarkvara vajab pidevalt uuendamist mitmesuguste keskkonna mõjutegurite tõttu. Kuna tegu on keeruliste masinatega, siis ka nende remont on kallis ja aeganõudev, kui osa andmeid on kaotsi läinud.
Ei asenda inimest
Nõrgal tehisintellektil puuduvad emotsioonid ja moraalsed väärtused. See täidab seda, mis on programmeeritud, ega suuda otsustada õige või vale üle. See ei suuda otsuseid vastu võtta, sattudes võõrasse olukorda.
Algne loovus puudub
Tehisintellekt ainult jäljendab, kõik selle looming on ainult modifitseeritud algmaterjal.
Inimeste töökohad kaovad
Automatiseeritud robotid, mida juhib tehisintellekt, on võimelised täitma ülesandeid inimesest kiiremini, paremini ja odavamalt.
Inimesed muutuvad laisaks
Inimesed võivad tehisintellekti juhitavatest aparaatidest liiga sõltuvaks saada. Nende loovus võib väheneda ning mugavust hakatakse kuritarvitama.
Kamajai vald
Kamajai vald (leedu keeles Kamajų seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Rokiškise rajoonis.
Valla pindala on 200 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 2074 inimest. Valla keskus on Kamajai alev, kus aastal 2011 oli 577 elanikku. Vallamaja asub aadressil Vilniaus g. 4. Vallavanem on Laimutė Vilimavičienė. Vallas asuvad veel Duokiškise alev, kus aastal 2011 oli 180 elanikku, ja Salose alev, kus aastal 2011 oli 152 elanikku.
pisi|Vallamaja pisi|Kamajėliai pisi|Duokiškise kirik pisi|Kamajai kabel pisi|Šetekšna jõgi pisi|Salose kirik
Paapua provints
Paapua provints (indoneesia keeles Papua) on 1. järgu haldusüksus (provints) Indoneesias. See hõlmab suurema osa Uus-Guinea saare lääneosast. Provintsi keskus on Jayapura.
2002. aastani oli provintsi nimi Irian Jaya. 2003. aastal eraldati Paapua provintsist Lääne-Paapua provints.
2010. aasta rahvaloenduse järgi elas provintsis 2 833 381 inimest, kuid 2016. aastal hinnati elanike arvuks juba 4 229 287.
Provintsis asub 4884 m kõrgune Jaya mäetipp ehk Carstenszi Püramiid, mis on Indoneesia ja Okeaania kõrgeim tipp.
Milena Jesenská
pisi|Milena Jesenská Milena Jesenská (10. august 1896 – 17. mai 1944) oli tšehhi ajakirjanik, kirjanik, toimetaja ja tõlkija.
1916. aasta sügisel tutvus ta saksakeelse juudi rahvusest literaadi Ernst Pollakiga. Pollak töötas sel ajal ühe välispanga korrespondendina Prahas. Milena isale ei meeldinud, et ta tütar tahtis abielluda endast kümme aastat vanema juudiga ning 1917. aasta juunis laskis ta oma tütre paigutada Veleslavini hooldus- ja raviasutusse, närvihaigete sanatooriumisse Praha lähedal. 1918. aasta märtsis vabanes ta sealt.
Milena abiellus Ernst Pollakiga ning nad kolisid 1918. aastal Viini. Pollak asus tööle sama panga peakontoris, mille filiaalis ta Prahas töötanud oli. 1919. aastal hakkas Milena Jesenská tegema kaastööd Praha ajalehtedele Národní listy ja Tribuna.
1919. aasta oktoobris kirjutas Milena Jesenská Franz Kafkale ja palus luba tema jutustusi tšehhi keelde tõlkida. 1920. aastal said nad Kafkaga isiklikult tuttavaks. Suhe Kafkaga ei kestnud kaua. Milena ei olnud valmis abielu Pollakiga lõpetama, Kafkat hirmutas Milena kirglik ja ohjeldamatu iseloom. Frank Kafka lõpetas suhte Milenaga 1920. aasta novembris. Viimast korda kohtusid nad juunis 1923. Kafka kirjad Milenale ilmusid saksakeelses väljaandes 1952. aastal ja ingliskeelses tõlkes 1953. Eestikeelne tõlge ilmus 1996. aastal.
1924. aastal lahutas Milena abielu Ernst Pollakiga ning 1925. aastal pöördus ta Prahasse tagasi. 1927. aastal abiellus ta arhitekt Jaromír Krejcariga, 1928. aastal sündis neil tütar Jana. Abielu kujunes probleemseks seoses Milena raske haiguse ja morfiinitarvitamisega. 1931. aastal astus ta Tšehhoslovakkia Kommunistlikku Parteisse. Kuid ta pettus kommunismis ja 1936. aastal heideti ta stalinismi kriitika eest parteist välja.
1938–1939 oli ta poliitika- ja kultuuriajakirja Přítomnost toimetaja. Tšehhoslovakkia okupeerimise järel arreteeris Gestapo ta 11. novembril 1939. Esialgu hoiti teda kinni Praha ja Dresdeni vanglates. 1940. aasta novembris saadeti ta Ravensbrücki koonduslaagrisse, kus ta 1944. aastal neerupuudulikkuse tagajärjel suri.
Lucas Ocampos
pisi|Lucas Ocampos [[AS Monaco FC|Monaco särgis]] Lucas Ariel Ocampos (sündinud 11. juulil 1994 Quilmesis) on Argentina jalgpallur, kes mängib ääreründajana Hispaania kõrgliiga klubis Sevilla.
Ta alustas klubikarjääri 2011. aastal Argentina klubis River Plate.
2015. aasta veebruaris suundus ta laenule Marseille Olympique'i, kellega sõlmis sama aasta juunis püsilepingu. Hooajal 2016–17 mängis ta laenul Itaalia kõrgliiga klubides Genoa ja AC Milan.
2019. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Sevillaga.
Teine Puunia sõda
Teine Puunia sõda (218–202 eKr) oli teine ja otsustavaim kolmest sõjast ülemvõimu pärast Vahemere lääneosas tõusva Rooma riigi ja Kartaago vahel. Sõda peetakse üheks antiikaja kõige ohvriterohkemaks, mille käigus hukkus tõenäoliselt sadu tuhandeid inimesi ja purustati sadu linnu. Võit sõjas tähendas Rooma jõulist suurriigina maailmaareenile kerkimist.
Eellugu
Kartaago ja Rooma, kes olid varasemates sõdades ka liitlased olnud, muutusid aina enam teineteise rivaalideks, sest mõlema poliitilised ja majandushuvid piirkonnas kattusid. Rooma oli ligi pooleteist sajandi jooksul jaga ja valitse (divide et impera) taktikaga peaaegu kogu Itaalia vallutanud või liidulepingutega endaga sidunud. Järgmise loogilise sammuna pöörasid roomlased tähelepanu viljakale Sitsiilia saarele, mille lääneosa oli Kartaago valduses. Rünnakuga Messina linnale 264 eKr algaski Esimene Puunia sõda, mille peamiseks tegevusväljaks järgmise 23 aasta jooksul kujunes Sitsiilia saar, Vahemere lääneosa ja Aafrika põhjarannik. Sõjas osutus võidukaks Rooma, mis purustas Kartaago mereväe ja vallutas Sitsiilia (välja arvatud idapoolne Sürakuusa). 241 eKr sõlmiti rahuleping, mille kohaselt Kartaago jäi Sitsiilia valdustest ilma ja maksis võitjale tribuuti.
Kolm aastat hiljem 238 eKr allutas Rooma endale põliselanike Kartaago-vastast mässu ära kasutades Sardiinia ja Korsika saared. thumb|left|Hannibali [[büst Capuast (Rahvusmuuseum, Napoli). Tõenäoliselt tehti see tema auks juba tema eluajal]] Kaotuste tõttu pöörasid kartaagolased oma pilgud Ibeeria poolsaarele, kuhu nad olid oma esimesed kolooniad rajanud juba 6. sajandil eKr. Väejuht Hamilkar Barkas vallutas kiiresti ja ühtset vastupanu kohtamata poolsaarel suuri alasid. Hamilkar Barkase järglane väejuhina, Hasdrubal asutas Uus-Kartaago linna Ibeeria poolsaare idarannikul, millest sai järgnevalt puunlaste peamine tugipunkt Hispaanias. Uute vallutustega sai Kartaago uusi juurdepääse hinnalistele hõbedakaevandustele, mis võimaldasid tal roomlastele suuri kontributsioone maksta ning uuesti suure sõjaväe üles ehitada. 226 eKr sõlmisid Rooma ja Kartaago lepingu, mille kohaselt nimetati Ebro jõgi kahe rivaali huvialade vaheliseks võimupiiriks. Hasdrubali mõrvamise järel, valis sõjavägi uueks juhiks 221 eKr Hamilkar Barkase 25-aastase poja Hannibali.
Teise Puunia sõja algus
thumb|left|220px|Hannibali sõjakäigu teekond Saguntumist [[Apenniini poolsaarele]] 218 eKr ületas Hannibal suure väega Ebro jõe, tungis roomlastele ootamatult üle kahe massiivse mäestiku (Püreneed ja Alpid) Itaalia aladele. Hannibal oli kokku koondanud lisaks kartaagolastele ka gallid ning tema väes võis hinnanguliselt olla 50 000 sõdurit, 10 000 ratsaväelast. Üle Alpide toodi ka 37 sõjaelevanti, kuid viimaste propagandaväärtus oli suurem kui sõjaline kasu otseses lahingutegevuses. Selle käiguga nurjas Hannibal roomlaste plaanid kanda sõjategevus Põhja-Aafrikasse. Hannibal vältis osavalt Rooma kahe konsuli vägesid ning purustas need Trebia lahingus (218 eKr) ja konsul Flamininuse juhitud väed Trasimenuse järve lahingus (217 eKr). Flamininus ja suur osa roomlastest langes, ülejäänud andsid end vangi.
Kaotustest õppisid roomlased, et Hannibalile otse vastu minna on liiga ohtlik ning järgmine väejuht, diktaator Quintus Fabius Maximus kasutas uut viivitamisel ja taganemisel põhinevat taktikat, et otsustavat lahingut mitte vastu võtta, vaid kartaagolasi põletatud maa taktika ja sissirünnakutega kurnata. Hannibal võttis seepeale suure ringiga Roomast möödudes ette rüüsteretke Itaalia lõunaossa Rooma liitlaste aladele, lootes et see pöörab viimased roomlaste vastu.
Cannae lahing
thumb|300px|[[Cannae lahingu skeem]] Rooma oli vahepeal kogunud selle aja kohta väga suure väe – umbes 80 000 jala- ja 6000 ratsaväelast ning otsustas Hannibalile suure lahingu anda. 2. augustil 216 eKr toimus Aadria mere ranniku lähedal Lõuna-Itaalias sõja veriseim Cannae lahing, kus peaaegu kogu roomlaste vägi purustati täielikult, hukkunutena kaotati 50 000 meest.
Rooma vastupidamine ja initsiatiivi haaramine
Cannae lahingu võidu järel tekkis olukord, kus väejuhid kannustasid Hannibali Roomat vallutama, et sellega sõjakäik lõplikult võita. See oli linna jaoks väga kriitiline hetk, mis on ajalukku jäänud väljendiga Hannibal ad portas (Hannibal on väravas!). Cannae lahingu võiduga sai Hannibal endale uusi liitlasi nii Itaalias, kus mitmed Rooma sõltlased (Sürakuusa valitseja Hieronymos) üle tulid, kui ka ülemere Makedoonia kuninga Philippos V näol, kes arvas, et roomlased on piisavalt nõrgestatud. Hispaania sõjatandril oli Rooma saavutanud edu ning laevastiku toel vallutanud Saguntumi. Sellega säilitas Rooma ülemvõimu merel ja ei võimaldanud Hannibalile lisavägede ega varustuse juurdetarnimist. Ehkki Hannibal tegi panuse sellele, et mitmes järjestikuses lahingus kümneid ja kümneid tuhandeid mehi kaotanud Rooma kukub ise kokku, siis seda ei juhtunud. Rooma tugevus seisnes selles, et tema loodud liitlassuhted püsisid ning nende toel kogus Rooma uue väe.
Söandamata siiski otseselt Hannibali vastu minna, rünnati tema liitlasi, lõigates tema varustusteid üha enam ära. 215–205 eKr rünnati ja võideti Kartaago liitlast Makedooniat, 214–212 eKr piirati Sitsiilias Sürakuusa linna, mille kaitsmisele roomlaste vastu andis erinevate sõjamasinate ehitamisega oma panuse ka kuulus teadlane ja leiutaja Archimedes, kes linna vallutamisel Rooma sõduri poolt tapeti.
209–206 eKr suutsid Rooma väed Publius Cornelus Scipio juhtimisel kartaagolased Hispaaniast välja suruda. Hannibali vend Hasdrubal kogus Hispaanias teise väe, et Hannibali retke korrata ning vajalikke piiramisvahendeid ja lisavägesid tuua, kuid Itaaliasse jõudes tabas teda 207 eKr Metauruse jõe lahingus hävitav kaotus ja Hasdrubal langes lahingus. thumb|left|150px|Publius Cornelius Scipio
204 eKr otsustas Rooma oma väe konsuliks valitud Publius Cornelius Scipio Africanuse juhatusel Põhja-Aafrikasse viia. Viimane sõlmis liidulepingu Numiidiaga ning suundus sõjakäiguga pealinn Kartaago poole. Hannibal oli aastaid Lõuna-Itaalias oma väeriismetega liikvel olnud, kuid uue hädaohu kerkides kutsus Kartaago oma andekaima väejuhi 203 eKr Aafrikasse koju tagasi.
Zama lahing
Teise Puunia sõja viimases, 202 eKr 19. septembril toimunud Zama lahingus osutus Hannibali taktikast edukamaks Scipio Africanuse oskuslik reservide ja roomlaste poole asunud Numiidia kuninga Massinissa ülekaalukas ratsavägi, mis otsustas lahingu saatuse ning roomlased saavutasid otsustava võidu.
Rahu sõlmimine
Kartaago palus pärast Zama lahingu kaotust rahu ning talle suruti lepinguga peale rasked ja alandavad tingimused. Riik loovutas oma Hispaania alad, oma sõjalaevastiku, pidi maksma ränka kahjunõuet, ei tohtinud Rooma loata sõdu pidada – viimane punkt andis 50 aastat hiljem Roomale ettekäände Kolmandas Puunia sõjas Kartaago täielikult hävitada. Rahulepinguga ei nõudnud roomlased Hannibali väljaandmist, kuid nähes tema edukust reparatsioonimaksete kogumisel ja Kartaago ülesehitamisel muutsid nad enda meelt, mille järel põgenes ta Seleukiidide riiki ja hiljem edasi Bitüüniasse.
Rooma kerkis Teise Puunia sõja võiduga Vahemere lääneosa vaieldamatuks valitsejaks ning Kartaago kaotas jäädavalt oma endise ülemvõimu.
Ärtukuningas
"Ärtukuningas" on Ott Leplandi teine singel tema viiendalt seni ilmumata stuudioalbumilt. Viisi autoriteks on Ott Lepland ja tema bändi liikmed Kaspar Kalluste, Kristjan Kaasik, Viljar Norman, Tarvi Kull, Marvi Vallaste, sõnad on kirjutanud Taavi Paomets.
Dobrodzień
Dobrodzień (saksa Guttentag) on linn Poolas Opole vojevoodkonnas Olesno maakonnas, Dobrodzieńi valla halduskeskus.
Dobrodzień sai linnaõigused 1384. aastal. Kuni 1945. aastani oli Saksamaa koosseisus.
Säsilõhe
Säsilõhe on lüli- või küpspuidus tekkivad radiaalsuunalised (südamikust välispinna suunas sirutuvad) lõhed.
Rapla (Nepal)
Rapla (nepali रप्ला) on asula (külaarenduskomitee, Village Development Committee, nepali keeles गाउँ विकास समिति gāun bikās samiti) Nepali lääneosas, Mahākālī ringkonna Dārchulā maakonnas.
Riigikohtu juures asuv distsiplinaarkolleegium
Riigikohtu juures asuv distsiplinaarkolleegium on viieteistkümnest kohtunikust koosnev kohtunike omavalitsuskogu, mis lahendab kohtunike distsipliini rikkumise kaasusi.
Distsiplinaarsüütegu on kohtuniku süüline tegu, mis seisneb ametikohustuste täitmata jätmises või mittekohases täitmises, samuti kohtuniku vääritu tegu.
Rapla (Nepal)
Asula paikneb Nepali loodepiiril Indiaga. Põhjas piirneb see Byashiga, idas Ghusaga ning lõunas Sunsera ja Sitaulaga. Rapla koordinaadid on 29°57′N 80°43′E.
Riigikohtu juures asuv distsiplinaarkolleegium
Koosseis
Distsiplinaarkolleegiumisse kuulub viis riigikohtunikku, viis ringkonnakohtunikku ja viis esimese astme kohtunikku.
Distsiplinaarkolleegiumi esimehe ja teised riigikohtunikest liikmed nimetab Riigikohtu üldkogu kolmeks aastaks, esimese ja teise astme kohtunikest liikmed valib kohtunike täiskogu niisamuti kolmeks aastaks. Distsiplinaarasja lahendamiseks moodustab kolleegiumi esimees viieliikmelise kohtukoosseisu, kuhu kuulub kolm riigikohtunikust, üks ringkonnakohtunikust ja üks esimese astme kohtu kohtunikust liige.
Giedra Radvilavičiūtė
Giedra Radvilavičiūtė-Sùbačienė (sündinud 5. märtsil 1960 Panevėžysis) on leedu kirjanik.
Elukäik
Ta lõpetas 1983. aastal Vilniuse Riikliku Ülikooli leedu keele ja kirjanduse erialal.
Aastatel 1983–1986 töötas ta külakooliõpetajana ja 1986. aastast toimetajana ajakirjas Šeima.
Aastatel 1994–1997 elas ta koos abikaasa (keeleteadlase Giedrius Subačiuse) ja tütrega USA-s Chicagos; abikaasa on õppejõud Illinoisi ülikoolis Chicagos.
1997. aastal naasis ta Leetu, elab Vilniuse vanalinnas.
Looming
Ta debüteeris jutustustega 1986. aastal. Laiema tuntuse saavutas ta oma esseedega. 2002. aastal ilmus tema esseesid esseekogumikus "Siužetą siūlau nušauti" ('Soovitan süžee kustutada'), aastal 2004 ilmus esseepõimik "Suplanuotos akimirkos" ('Planeeritud hetked'), aastal 2010 ilmus kogumik "Šiąnakt aš miegosiu prie sienos" ("Täna öösel magan mina seina pool"), aastal 2018 avaldas ta raamatu "Tekstų persekiojimasː Esė apie rašytojus ir žmones" ('Tekstide jälitamine. Esseed kirjanikest ja inimestest').
"Täna öösel magan mina seina pool" ilmus eesti keeles 2019. aastal Loomingu Raamatukogus Tiiu Sandraki tõlkes. Tema loomingut on tõlgitud inglise, saksa, vene, prantsuse, poola, ungari, rootsi, norra, taani, hollandi, horvaadi, bulgaaria ja eesti keelde.
Kahedimensionaalne tuumamagnetresonantsspektroskoopia
Olemus
Iga eksperiment koosneb raadiosageduslike lainete pulssidest, mille vahel on kindlaks määratud ooteajad. Erinevaid TMR eksperimente saabki eristada pulsside ajastuse, nende sageduse ja intensiivsuste järgi. Peaaegu kõigil 2D-eksperimentidel on neli etappi: ettevalmistusperiood, kus magnetisatsiooni koherentsus luuakse raadiosageduslike lainete pulsside järjestusega; evolutsiooniperiood ehk kindel ajavahemik, mil ühtki pulssi ei rakendata ning tuumaspinnid saavad vabalt pretsesseeruda (roteeruda); segunemisperiood, kus järgmise pulsijärjestuse kasutamine manipuleerib koherentsust ning saadakse mõõdetav signaal; detekteerimisperiood, kus vaba induktsiooni hääbumisest saadud proovi signaali mõõdetakse ajast sõltuva funktsioonina (ajafunktsioonina) sarnaselt nagu 1D FT-NMR puhul.
2D TMRi eksperimendi käigus saadud kaks dimensiooni on sagedusteljed, mis väljendavad keemilist nihet. Kumbki sagedustelg on seotud ühe või kahe ajamuutujaga: evolutsiooniaeg ja detekteerimisaeg. Mõlemad teisendatakse ajast sõltuvast funktsioonist sagedusest sõltuvaks funktsiooniks. Seda on võimalik teha 2D Fourier’ teisendusega. Üks kahedimensiooniline eksperiment saadakse järjestikuste ühedimensiooniliste eksperimentidega, millel on erinev, kuid kindlaks määratud evolutsiooniaeg järjestikustes eksperimentides. Lisaks registreeritakse kogu detektsiooniperioodi kestus iga eksperimendi käigus.
Lõpptulemuseks saadakse 2D spekter, mis kirjeldab intensiivsuse väärtust iga sageduse muutuja paari jaoks. Spektri piikide intensiivsuseid saab esitada kolmanda dimensiooni kasutuselevõtuga. Enamasti kasutatakse kolmanda mõõtme asemel intensiivsuse väljendamiseks kontuurjooni või erinevaid värve.
Homonukleaarsed sidemepõhised korrelatsioonimeetodid
Homonukleaarsete sidemepõhiste korrelatsioonimeetoditega ilmneb magnetisatsiooni ülekanne sama tüüpi tuumade vahel läbi J-lõhenemise. Uuritavad tuumad paiknevad teineteisest kuni mõne sideme kaugusel.
Korrelatsioonispektroskoopia (COSY)
link=https://et.wikipedia.org/wiki/Pilt:Espectro_RMN_COSY.png|pisi|1H COSY spekter. Spektri diagonaalil paiknevad diagonaalpiigid. Kui kahest diagonaalpiigist moodustub spektrile diagonaal, on vastavad tuumad omavahel seotud Tavalises COSY eksperimendis nii ettevalmistus- (p1) kui ka segunemisperioodid (p2) koosnevad üksikust 90° pulsist. Nende vahel on evolutsiooniaeg t1 ja resonantssignaal proovist mõõdetakse detekteerimisperioodi käigus aja t2 jooksul.
Esimene ja kõige populaarsem kahedimensiooniline TMR-eksperiment on homonukleaarne korrelatsioonispektroskoopia (COSY) järjestus, mida kasutatakse omavahel lõhestunud spinnide identifitseerimiseks. COSY koosneb üksikust raadiosageduslikust pulsist (p1), millele järgneb evolutsiooniaeg (t1), millele omakorda järgneb teine pulss (p2) ning mõõteperiood (t2).
Kahedimensiooniline spekter COSY eksperimendist näitab ühe konkreetse isotoobi sagedusi. Kõige tihemini kasutatakse vesinikku (1H) mõlemal teljel. On ka välja mõeldud tehnikaid, et saada heteronukleaarne korrelatsioonispekter, kus teljed vastavad erinevatele isotoopidele, näiteks 13C ja 1H. COSY spektris on kaht tüüpi piike. Diagonaalsetel piikidel on samad sageduskoordinaadid mõlemal teljel ja need paiknevad spektri diagonaalil. Ristpiikidel on aga erinevad väärtused iga sageduskoordinaadi suhtes ning need ei paikne diagonaalil. Diagonaalsed piigid vastavad piikidele, mis saadakse 1D-TMR mõõtmise käigus, ristpiigid aga näitavad tuumasid, mis on omavahel seotud ja lõhestavad teineteist. 1D TMR spektris näitab lõhestumisi multiplettide kuju.
Ristpiigid saadakse magnetisatsiooni ülekandest. Nende olemasolu näitab, et kaks tuuma erineva keemilise nihkega lõhestavad teineteist. See kajastub spektris piigina, mille koordinaadid saadakse vastavatest keemilistest nihetest. Igast lõhenemisest saadakse spektrisse kaks piiki, mis on sümmeetrilised diagonaali suhtes. Ristpiikide kasutamine on oluline struktuuranalüüsis, sest nende kaudu saab kindlaks määrata, missugused aatomid on omavahel otseselt või läbi mõne keemilise sideme seotud.
Paremal on näide COSY TMR spektrist. Horisontaal- ja vertikaalteljel on näha spektrit, mis vastab tavalisele ühedimensioonilisele vesinikuspektrile (1H TMR). Suur osa piikidest paikneb diagonaalil, ristpiigid paiknevad sümmeetriliselt diagonaalist all- ja ülespool.
Täiskorrelatsioonispektroskoopia (TOCSY)
TOCSY eksperiment sarnaneb COSYga, selles mõõdetakse üksteist lõhestavate prootonite ristpiike. Ristpiike mõõdetakse nii otseselt kui ka kaudselt lõhestavate tuumade vahel. Nii muutub meetod kasulikuks suuremate vastastikku seotud spinn-lõhenemiste võrgustike tuvastamisel. See võime saavutatakse segamisperioodi vältel korduva pulsside seeria sisestamisel, mis põhjustab isotroopset segunemist. Mida pikem on isotroopse segunemise aeg, seda kaugemate sidemeteni saab polarisatsioon levida. Näiteks oligosahhariidides on iga suhkrujääk isoleeritud spinn-süsteem, mis teeb võimalikuks kindla suhkrujäägi juurde kuuluvate prootonite eristamise.
Kõrvuti paiknevate 13C-süsinike korrelatsioonispektroskoopia (INADEQUATE – Incredible natural-abundance double-quantum transfer experiment)
Tegemist on meetodiga, mida kasutatakse enamjaolt 13C lõhenemiste leidmiseks kõrvuti paiknevate süsiniku aatomite vahel. Kuna looduslikult on 13C esinemissagedus umbes 1%, siis kahe molekulis paikneva 13C aatomi jaoks on leidumistõenäosus umbes 0,01%. Tõenäosus, et kaks 13C aatomit paiknevad molekulis kõrvuti, on 100 korda väiksem. Väike leidumistõenäosus muudab eksperimendi ajakulukaks, sest prootonspektriga võrdväärselt hea spektri saavutamiseks tuleb mõõteandmeid koguda kordades kauem.
Vältimaks üksikute 13C aatomite signaale, kasutatakse korrelatsioonivaliku meetodeid. Kaht 13C aatomit sisaldavate molekulide signaalid on umbes 100 korda nõrgemad kui need, mis saadakse vaid üht 13C aatomit sisaldavast molekulist. Kahekordse kvandi ülekandel saadavat spektrit registreerides saab keskenduda vaid huvipakkuvatele kaht 13C aatomit sisaldavatele molekulidele.
Heteronukleaarsed sidemepõhised korrelatsioonimeetodid
Heteronukleaarses korrelatsioonispektroskoopias tuleneb signaal kahe erineva tuuma omavahelisest lõhestamisest. Tihti kasutatakse ühe tuumana vesinikku (1H spektrit). Enamasti on magnetiliselt aktiivsed heterotuumad väikse loodusliku sisaldusega. See põhjustaks vesinikuspektris palju signaale molekulidest, kus pole aktiivseid heterotuumi, mis teeb omakorda kasutuks oodatud lõhestunud signaalide jälgimise. Ebavajalikke signaale on võimalik maha suruda, kasutades pöördkorrelatsioonieksperimente (HSQC, HMQC ja HMBC). Ajaloolistel põhjustel kutsutakse pöördeksperimentideks neid meetodeid, kus detektsiooniajal salvestatakse prootoni, mitte heterotuuma spektrit. Tavaline heteronukleaarne korrelatsioonispekroskoopia, kus registreeritakse heterotuuma spektrit, kannab nime HETCOR.
Heteronukleaarne ühe sideme korrelatsioonispektroskoopia (HSQC)
link=https://et.wikipedia.org/wiki/Pilt:HSQC-NMR.tiff|pisi|Fragment valgu NleG3-2 HSQC 1H-15N spektrist. Iga piik vastab seotud N-H paarile, sellele vastavad koordinaadid näitavad tuumade keemilisi nihkeid HSQC detekteerib korrelatsioone kahe erineva tuuma vahel, mis paiknevad üksteisest ühe sideme kaugusel. Sel meetodil saadakse üks piik tuumade paari kohta, mille koordinaadid on vastavate aatomite keemilised nihked.
HSQC toimib magnetisatsiooni ülekandel I-tuumalt (tavaliselt prooton) S-tuumale (tavaliselt heteroaatom), kasutades INEPT pulsijärjestust. Prootonil on suurem tasakaaluoleku magnetisatsioon ning nõnda saadakse tugevam signaal. Seejärel magnetisatsioon areneb ja viiakse tagasi mõõtmiseks tuuma P. Lisaks võidakse kasutada spinn-kaja meetodit, mis eraldab signaalid ning lihtsustab spektrit multiplettide muutumisest üheks piigiks. Ebavajalikud paardumata signaalid eemaldatakse eksperimendi teist korda läbiviimisel, kus ühe kindla pulsi faas on vastupidine. Niimoodi saadakse soovitud piikidele vastandväärtused, kuid mitte ebavajalikele piikidele. Kahe spektri omavahelisel lahutamisel saadakse ainult soovitud piigid.
Heteronukleaarne mitme kvandi korrealtsioonispektroskoopia (HMQC) võimaldab saada täpselt samasuguse spektri kui HSQC, kuid teise meetodiga. Need kaks meetodit annavad sarnase tulemuste kvaliteedi väikese kuni keskmise suurusega molekulide korral, kuid HSQC annab suuremate molekulide korral parema tulemuse.
Heteronukleaarne mitme sideme korrelatsioonispektroskoopia (HMBC)
HMBCga on võimalik detekteerida korrelatsioone 2–4 sideme kauguselt. HSQC ja HMQC järjestused sisaldavad kindlat ooteperioodi pulsside vahel, mis võimaldab tuvastada ainult teatud vahemikku kindla lõhenemiskonstandi suhtes. Ühe sideme korrelatsioonimeetodite jaoks pole tegemist probleemiga, sest lõhenemiskonstandid on üsna samas järgus. Mitme sideme kaugusel paiknevate aatomite lõhenemiskonstandid aga võivad olla üsna erinevad ning neid pole võimalik kõiki salvestada ühe HSQC või HMBC eksperimendiga.
HMBC puhul piisab takistuste ületamiseks ühe ooteperioodi väljajätmisest HMQC järjestusest. See suurendab lõhenemiskonstantide ulatust, mida on võimalik detekteerida, ning lisaks vähendab signaalikadu relaksatsioonist. HMBC meetodit saab modifitseerida nii, et ühe sideme signaalid on alla surutud ning spektrisse jäävad ainult mitme sideme kaugusel olevate tuumade signaalid.
Ruumipõhised korrelatsioonimeetodid
Ruumipõhiste korrelatsioonimeetoditega on võimalik tuvastada korrelatsioone tuumade vahel, mis asuvad üksteisele lähedal, hoolimata sellest, kas nende vahel on või ei ole keemiline side. Spinn-võre relaksatsiooniga sarnast mehhanismi kasutab tuuma Overhauseri efekt (NOE), kus lähestikku paiknevad aatomid (umbes 5 Å) ristrelakseeruvad.
Tuuma Overhauseri efekti spektroskoopia (NOESY)
NOESY korral kasutatakse segunemisperioodi ajal Overhauseri ristrelakseerumist tuumaspinnide vahel, et saaksid tekkida korrelatsioonid. Tulemuseks saadakse COSYga sarnane spekter diagonaal- ja ristpiikidega, kusjuures ristpiigid ühendavad nende tuumade resonantsi, mis paiknevad pigem ruumiliselt lähedal, mitte mõne sideme kaugusel. NOESY spektris on lisaks telgpiigid, mis ei anna lisainformatsiooni ning neid saab kõrvaldada lisaeksperimendiga, kus pööratakse esimese pulsi faas vastupidiseks.
Pöörleva raami tuuma Overhauseri efekti spektroskoopia (ROESY)
ROESY on sarnane NOESYga, kuid algne olek on teine. Selle asemel, et mõõta ristrelaktseerumist algfaasi z-magnetisatsioonist, pööratakse tasakaalu magnetisatsiooni x-telje suhtes. Välise magnetvälja mõjul spinn lukustatakse, et see ei saaks pretsesseerida. Niisugune meetod on kasulik kindlate molekulide jaoks, mille pöörlemise korrelatsiooniaeg langeb vahemikku, kus NOE on liiga nõrk selle detekteerimiseks. Enamasti on tegemist molekulidega, mille molekulmass on umbes 1000 daltonit. ROESY puhul on sõltuvus korrelatsiooniaja ja ristrelaksatsiooni määra konstandi vahel erinev. NOESY korral ristrelaktsatsiooni määra konstant muutub positiivsest negatiivseks korrelatsiooniaja tõustes, mispuhul saadakse vahemik, kus see on nullilähedane. ROESY puhul ristrelaksatsiooni määra konstant on alati positiivne.
Rohkemadimensioonilised meetodid
Võimalik on läbi viia ka 3D- ja 4D-eksperimente. Selleks saab näiteks pulsijärjestust kasutada järjest kahe või kolme 2D-eksperimendi jaoks. Paljud tihti kasutatavatest 3D-eksperimentidest on kolmikresonantsi eksperimendid, mida kasutatakse tihti valkude TMRis.
Nowogard
Nowogard (saksa Naugard) on linn Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas Goleniówi maakonnas, Nowogardi valla halduskeskus. Nowogard asub Goleniówist ligi 22 km kirdes.
Asulat on esmamainitud 1268. aastal, linnaõigused sai 1309. aastal. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus.
Renessansiaja humanistide loend
pisi|[[Raffaeli fresko "Ateena kool", kus kõrvuti Pythagorase ja Aristotelesega on kujutatud Leonardot ja Bramantet]]
Allpool on loetletud renessansiaja humanistid kronoloogilises järjekorras. Üksikute humanistide elukäik heidab valgust liikumisele tervikuna.
Ringlõhe
Ringlõhed esinevad nii lüli- kui ka küpspuidus, need sirutuvad piki aastarõngaid – palgi otsast on need nähtavad kaarena või ringjatena.
Kazliškise vald
pisi|Kazliškise kirik
Lisaks küladele on vallas ka paar huutorit.
Mõlu
pisi|Mõlu. Ülal kinnine, all lahtine Mõlu on koos puiduga üleskasvanud surnud puidu osa, mille pinnal on lõhe. Kinnine mõlu on välispinnalt kinni kasvanud ja on nähtav otspinnal. Lahtine mõlu on palgi välispinnal.
Lehternahkiselaadsed
Lehternahkiselaadsed (Thelephorales) on selts seeni, mis kuulub klassi Agaricomycetes.
Lauderi
Lauderi (ka Lauders) on küla (vidējciems) Lätis Ludza piirkonnas, Lauderi valla halduskeskus.
Lauderi tekkis Lauderi mõisa keskuse juurde (häärberis asub lastekodu). Aastal 1949 sai külast Lauderi külanõukogu, hiljem aga Lauderi valla halduskeskus. Küla oli Lauderi sovhoosi keskasulaks. Aastail 2009–2021 kuulus küla Zilupe piirkonda.
Aastal 2015 oli külas elanikke 214, aastal 2017 oli neid 202, aastal 2020 aga 196. pisi|tühi
Valeri Heletei
Valeri Heletei (ukraina keeles Валерій Вікторович Гелетей Valeri Viktorovõtš Heletei; sündinud 28. augustil 1967 Verhni Koropetsis) on Ukraina sõjaväelane, oli alates 2014. aasta 3. juulist kuni 12. oktoobrini Ukraina kaitseminister ning juhtis pärast seda presidendi ihukaitset.
2007. aastast juhtis ta presidendi ihukaitsega tegelevat Ukraina Riigikaitse Osakonda (Управління державної охорони України) ning jätkas selle juhtimist 2014. aastal pärast lühikest ametiaega kaitseministrina. Astus ametist tagasi ja president Zelenskõi vabastas ta ametist 29. mail 2019.
President Petro Porošenko pressiteenistus teatas Valeri Geletei esitamisest kaitseministri kandidaadiks 2014. aasta 2. juulil. Ministrikandidaadi esitlemisel Ülemraadale märkis president, et Geletei mitte üksnes ei ole õppinud, kuidas sõdida, vaid on ka ise sõjas osalenud ning saab aru sellest, mis asi on hübriidsõda ja teab, kuidas seda võita. Ülemraada kinnitas kindralpolkovnik (2008) Valeri Geletei Ukraina kaitseministriks 2014. aasta 3. juulil. Vastse kaitseministri kinnitusele, et Ukraina võidab ja võiduparaad viiakse läbi Ukraina linnas Sevastopolis, vastasid saadikud aplausiga.
Isiklikku
Heletei on abielus, perekonnas on kaks poega.
Pärnu Halduskohus
Pärnu Halduskohus oli Eesti Vabariigi esimese astme kohus, mis lahendas avalik-õiguslikus suhtes tekkinud vaidlusi või andis loa haldustoiminguks.
Pärnu administratiivkohus asus aadressil Rüütli tänav 19, Pärnu linn ning tema tööpiirkond oli Pärnu maakond ja Saare maakond. Kohtu lahendeid vaatas apellatsiooni korras läbi Tallinna Ringkonnakohus.
Kohus alustas tegevust 1. jaanuaril 2000, mil sinna oli ettenähtud 3 halduskohtuniku ametikohta. Enne halduskohtute reformi olid maa- ja linnakohtutes eraldi halduskohtunikud, välja arvatud Tallinnas ja Tartus. Pärnu ja Saare Maakohtus oli enne reformi kummaski 1 halduskohtunik.
Pärnu administratiivkohtu esimees oli kohtunik Aivar Koppel.
Pärnu Halduskohus likvideeriti 1. jaanuarist 2006 ning tema tööpiirkonna haldusasjad allusid edaspidiselt Tallinna Halduskohtule.
Kaksiksäsi
pisi|Kaksiksäsi Kaksiksäsi on kahe või enama säsi esinemine palgis.
Toonoja (rabasaar)
Toonoja on raba(pool)saar Kuresoo rabas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Karjasoo külas.
Saarel voolab Toonoja. Varem asus saarel Toonoja küla.
Diskreetne sündmuspõhine simulatsioon
Diskreetne sündmuspõhine simulatsioon modelleerib süsteemi tööd kui lõplikku sündmuste jada ajas. Iga sündmus toimub kindlal ajahetkel ning tähistab süsteemi oleku muutust. Tavaliselt kasutatakse aja arvestamiseks sündmuspõhist ajakulgu, sest võib arvestada, et järjestikuste sündmuste vahel süsteemis muutusi ei toimu ning seetõttu võib simulatsiooni aeg automaatselt järgmise sündmuse toimumise juurde hüpata.
Lisaks sündmuspõhisele ajakulgemisele on olemas alternatiivne lähenemine, mida nimetatakse astmelist ajakulgu, kus aeg on jagatud väikesteks ühikuteks ning süsteemi olekut uuendatakse vastavalt sündmustele, mis selles ajaühikus juhtuvad. Kuna iga ajahetke ei ole vaja simuleerida, siis sündmuspõhise ajakulgemisega simulatsioon on tavaliselt palju kiirem kui vastav astmelise ajakulgemisega simulatsioon.
Mõlemad diskreetse sündmuspõhise simulatsiooni vormid vastanduvad pidevsimulatsiooniga, kus süsteemi oleku muutusi jälgitakse pidevalt aja kulgedes, tavaliselt diferentsiaalvõrranditel põhinevate arvutusute põhjal.
Näide
Üks hea viis, kuidas seletada diskreetse sündmuspõhise simulatsiooni toimimist, on modelleerida järjekorda, näiteks kui kliendid saabuvad restorani ning ootavad teenindamist. Sel juhul süsteemi olemid oleks klientide järjekord ja teenindajad. Süsteemi sündmused oleks kliendi saabumine, kliendi teenindamine ja kliendi lahkumine. Süsteemi olekud, mida need sündmused muudavad, oleks näiteks klientide arv järjekorras ja teenindaja staatus (hõivatud või vaba). Muutujad, millest süsteemi töö sõltub, on näiteks kui palju teenindamisele aega kulub ning kui kaua aega kliendid restoranis viibivad.
Mudel
Simuleeritava süsteemi mudel koosneb mitmetest komponentidest.
Olek
Süsteemi olekud on muutujad, mis hoiavad vajalikku infot süsteemi uurimiseks. Süsteemi olekud võivad aja jooksul muutuda sündmuste toimumisel.
Aeg
Simulatsioon peab sündmuste toimimiseks arvestama aja kulgu, kas siis sündmuspõhiselt või astmeliselt.
Sündmused
Mudelis hoitakse vähemalt ühte sündmuste järjendit. Selles järjendis on eelseisvad sündmused, mida põhjustasid eelnevad sündmused ning mida ennast pole jõutud veel simuleerida. Sündmust kirjeldab aeg, millal ta juhtub ning tüüp, mille põhjal jooksutatakse vastavat koodi, mis sündmust simuleerib.
Kui sündmused toimuvad hetkeliselt, siis tegevused, mis kestavad pikemat aega modelleeritakse sündmuste järjekorrana. Mõned sündmused võivad kesta ka intervallina, sel juhul on sündmuse juures ära märgitud algus- ja lõppaeg.
Sündmuste järjend on tavaliselt prioriteet-järjekord, mis on sorteeritud sündmuste algusaja põhjal. Seetõttu on alati teada, mis on järgmine sündmus ning süsteemi aeg võib otse hüpata vastavalt järgmise sündmuseni.
Tavaliselt lisatakse sündmuste järjendisse uusi sündmusi dünaamiliselt vastavalt simulatsiooni kulgemisele. Simulatsiooni käivitamiseks on üldiselt algsed sündmused varem ette määratud.
Juhusliku arvu generaator
Simulatsioonil on üldiselt vaja genereerida erinevaid juhuslikke muutujaid, vastavalt võimalikkudele sündmustele.
Simulaatori loogika
Simulaatori töö näeb välja umbes selline:
Kasutusalad
Sellist simulatsiooni võib kasutada igas valdkonnas, kus on vaja mingit tegevust optimeerida. Selleks võib olla näiteks tootmise kitsaskohtade leidmine, töögraafikute optimeerimine vastavalt nõudlusele, arvutivõrgu testimine või mängudes tulemuse maksimeerimine.
Toimetulekuvõime
Toimetulekuvõime ehk taastuvus on elussüsteemi võime muutuste ebasoodsa mõjuga toime tulla või sellega kohaneda (kohanemisvõime). Süsteemi toimetulekuvõime on seda suurem, mida väiksem on tema haavatavus. Mida mitmekesisemad on ökoloogilised ja majanduslikud süsteemid, seda kiiremini taastuvad nad negatiivsete mõjurite põhjustatud stressist.
Jiaozhou
Jiaozhou (hiina lihtsustatud kirjas 胶州, hiina traditsioonilises kirjas 膠州, pinyinis Jiāozhōu) on Shandongi provintsi linn Hiinas.
Giórgos Samarás
Giórgos Samarás (kreeka keeles Γιώργος Σαμαράς; sündinud 21. veebruaril 1985 Irákleios) on endine Kreeka jalgpallur, ründaja
Debüüdi Kreeka rahvuskoondises tegi Samarás nädal pärast oma 21. sünnipäeva 28. veebruaril 2006 sõprusmängus Valgevene vastu, kus ta lõi koondises esimese ja mängu ainsa värava.
2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel lõi ta viimases alagrupimängus 24. juunil penaltist värava Elevandiluuranniku vastu, mis viis Kreeka esmakordselt kaheksandikfinaali.
Avaliku teenistuse tippjuhtide valikukomisjon
Tippjuhtide valiku komisjoni esimees on riigisekretär ja selle koosseisu määrab Vabariigi Valitsus. Tippjuhtide valikukomisjon on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtavad osa komisjoni esimees ja vähemalt pooled liikmetest. Tippjuhtide valiku komisjon võtab otsuse vastu koosolekust osavõtjate häälteenamusega. Häälte võrdse jagunemise korral otsustab esimehe hääl.
Koosseis
=== märts (2022) ===
Dębno
Dębno (saksa Neudamm) on linn Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas Myślibórzi maakonnas, Dębno valla halduskeskus.
Dębno sai linnaõigused 1261. aastal, linnaõigused sai 1562. aasta paiku. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus.
Barlinek
Barlinek (saksa Berlinchen) on linn Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas Myślibórzi maakonnas, Barlineki valla halduskeskus.
Barlinek sai linnaõigused 1278. aastal, kuni 1945. aastani oli Saksamaa koosseisus.
Mihkel Pill
Mihkel Pill (7. jaanuar 1884 Kuressaare küla, Tarvastu vald – 19. juuni 1951 Jõgeva) oli eesti põllumajandusteadlane ja sordiaretaja, Eesti NSV Teaduste Akadeemia liige (1946).
Elukäik
Pärast isa surma 1909. aastal oli ta 1910–1911 vanematekodus talunik, 1912–1919 Eesti Põllumeeste Seltsi ja Põhja-Liivimaa Põllumeeste Keskseltsi seemnevilja toimkonna asjaajaja.
Ta abiellus 1914. aastal Marie Tomsoniga, neil sündis 1918. aastal tütar Ilme.
Aastatel 1919–1940 oli ta Eesti Seemnevilja Ühisuse asutaja ja juhatuse liige, 1920–1951 Eesti Sordiparanduse Seltsi Jõgeva sordikasvanduse juhataja.
1947. aastal sai ta põllumajandusdoktori kraadi.
1946. aastast oli ta Eesti NSV Teaduste Akadeemia korrespondentliige.
Teadustöö
Uuris teraviljade ja lina agrotehnikat ja sorte, õlleodra ja nisu omadusi ning nisu saiajahuks sobivust. Tema uurimis- ja selgitustöö tulemusena suurenes Eestis nisu külvipind mitu korda, teda kutsuti „eesti saia isaks”. Säilitas rukkisordi 'Sangaste' ja levitas seda. Aretas 19 teraviljasorti, sh rukki-, talinisu-, suvinisu-, odra- ja kaerasorte ning 1 linasordi. Oli tänapäeva geneetika teooria esimesi rakendajaid maailmas. Avaldas üle 400 artikli ja raamatu.
Kotijooks
pisi|Kotijooks [[Iraak|Iraagis]] pisi|[[Indoneesia lapsed kotijooksul]] Kotijooks ehk kotisjooks on sportlik ja meelelahutuslik rahvapärane võistlus, kus võistlejad läbivad määratud distantsi, olles jalgupidi kuni puusani kotis. Korraga võib osaleda kaks või rohkem võistlejat. Esimesena distantsi läbinu on võitja, mitme jooksu puhul võidakse üldvõitja välja selgitada ka ajavõttu kasutades.
Kotina võib kasutada mis tahes materjalist ja otstarbega sobivas suuruses kotte, traditsiooniliselt on kasutatud näiteks kartulikotte.
Distantsi läbimisel võib kasutada vastavalt soovile jooksmis- või hüppamistehnikat.
Kotijooksu üks variatsioone on selline, kus samas kotis on mitu võistlejat.
Valge lipp
Prantsusmaa lipp kuni revolutsioonini oli valge lipp, mis muutus seejärel rojalistide partei lipuks.
1930. aastail heisati Saksamaa linnades valge lipp, kui sealt oli lahkunud viimane juut.
Złocieniec
Złocieniec (saksa Falkenburg) on linn Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas Drawsko Pomorskie maakonnas, Złocienieci valla halduskeskus. Złocieniec asub Drawsko Pomorskiest ligi 14 km idas.
Horvaatia ajalugu
pisi|Horvaatia 21. sajandil Käesolevas artiklis antakse ülevaade Horvaatia alade ajaloost.
Esiaeg
Praeguse Horvaatia ala asustati juba kiviajal, keskmise paleoliitikumi ajal elasid Krapinas neandertallased, varases neoliitikumis kujunesid Starčevo, Vinča, Sopoti ja Hvari kultuurid.
Vanaaeg
pisi|vasakul|[[Illüürlased|Illüüria hõimud enne Rooma vallutust]] Pannoonia
Rooma riigis
pisi|[[Rooma provintsid Balkani poolsaarel: Noricum, Pannoonia, Dalmaatsia, Möösia, Daakia, Makedoonia, Traakia]] pisi|Rooma riik 3. sajandil Rooma leegionid alistasid pärast kahte sõjakäiku Istria poolsaare viimaks aastal 177 eKr. Piirkonnas leidub hulgaliselt muistsete sadamate ja asulakohtade varemeid, kõige enam Ankarani, Hrvatini, Izola, Koperi ja Pirani piirkonnas.
I ja II Puunia sõja vahelisel ajal laiendas Rooma vabariik oma valitsusalasid mööda Aadria mere idarannikut Illüürias praeguse Serbia aladeni. 3. sajandil eKr olid illüürlased tuntud mereröövlitena. Nad rüüstasid Itaalia ja Kreeka rannikualasid ning röövisid Aadria merel liikuvaid kaubalaevu. Kreeklased palusid Roomalt abi, kuid illüürlased lükkasid roomlaste hüvitusnõuded tagasi. Illüürlased siiski alistusid pärast kaht Rooma-Illüüria sõda (229–228 eKr ja 220–219 eKr). 229–228 eKr, 220–219 eKr ja 168–167 eKr
Rooma vabariik lõi Solini provintsi Spliti lähedal. Keiser Augustus laiendas Rooma impeeriumit ja lõi Illüüria provintsi praegustel Dalmaatsia ja Bosnia aladel ja Pannoonia provintsi Horvaatia aladel. Keiser Traianus jagas aastal 103 Pannoonia kaheks provintsiks: Pannonia Superior ja Pannonia Inferior, viimase pealinnaks sai Sirmium. pisi|vasakul|[[Pannoonia ja Dalmaatsia alad Rooma keisririigis]] pisi|[[Pannoonia ja Dalmaatsia alad Rooma keisririigis, 4. sajandil]] 285. aastal otsustas Vana-Rooma keiser Diocletianus loobuda oma kindlusest Splitis, see on praeguseni suurim rooma varemete paik Ida-Euroopas. Aastal 293, seoses tetrarhia loomisega, jagati Rooma keisririik neljaks osaks. Aastal 296 reorganiseeris Diocletianus Pannoonia neljaks provintsiks: Pannonia Prima, Pannonia Valeria, Pannonia Savia ja Pannonia Secunda, ning Sirmium sai Pannonia Secunda pealinnaks. Ta ühendas need Noricumi ja Dalmaatsiaga, et rajada Pannoonia diötsees, mille pealinn oli samuti Sirmium.
pisi|vasakul|Lääne-Rooma keisririik aastal 395 pisi|[[Kagu-Euroopa alad aastal 450]]
Lääne-Rooma keisririigis
395. aastal kui Rooma impeerium jagunes, jäid praegused Sloveenia, Horvaatia ning Bosnia ja Hertsegoviina alad Lääne-Rooma keisririiki ning Serbia, Kosovo ja Põhja-Makedoonia jäid Ida-Rooma keisririik (hiljem tuntud kui Bütsantsi riik).
Idagootide kuningriik
pisi|Idagootide kuningriik, 525. aastal
Avaari khaaniriik
pisi|vasakul|Avaari khaaniriik, 582–612
Umbes 580. aastaks kehtestas avaari khaan Bajan I ülemvõimu enamuse slaavi, hunni-bulgaari ja germaani hõimude üle, kes elasid Pannoonia tasandikul. 600. aastaks olid avaarid rajanud nomaadliku suurriigi, mis valitses paljude rahvaste üle ja ulatus tänapäeva Austriast läänes Musta mere – Kaspia stepini idas.
Umbes 625. aastal saabusid Horvaatia aladele slaavi hõimud praegustelt Poola aladelt. Horvaadi hõimud liikusid Horvaatia aladele ja hõivasid endised Rooma provintsid: Dalmaatsia ja Pannoonia põhjas. Serblased liikusid Kagu-Serbia aladele ja laiendasid oma mõjualasid läände ja lõunasse. riik, Serbia vürstkond (keskaegne)
Pannoonia Horvaatia vürstkond
pisi|vasakul|[[Avaari mark Ida-Baieris Doonau (Donau) ja Drava (Drau) jõgede vahel]] pisi|300px|Frangi riigi alad (481–814) , Avaari mark, Friuli mark
Rida frankide kampaaniaid 790. aastatel, mida juhtis Karl Suur, lõppesid Avaari riigi vallutamisega, enamuse Pannoonia võtmisega Tisza jõeni. Avaaride okupatsioon lõppes, kui slaavi-horvaadi vägi vürst Vojnomir juhtimisel ja frankide abiga käivitas aastal 791 vasturünnaku. Pealetung oli edukas ja avaarid aeti Pannoonia Horvaatiast välja. Horvaadi alad liideti Frangi riigi Friuli margiga. Karl Suur võttis ka teise suure võidu avaaride vastu aastal 796.
pisi|Horvaatia hertsogkond u. aastal 850. Savia oli arvatavasti frankide otsese võimu all 9. sajandi alguses võtsid mõlemad asundused omaks kristluse, kuid põhjahorvaadid langesid Frangi riigi mõju alla ning Dalmaatsias elavad horvaadid Bütsantsi riigi mõju alla. 9. sajandi keskel tungisid Horvaatia rannikule moslemid, Bütsantsi keisri Basileios I esimestel valitsemisaastatel suutis Bütsants siiski edukalt tagasi tõrjuda araablaste rünnakuid Dalmaatsia rannikualadele ning keisririik saavutas taas kontrolli selles piirkonnas.
Horvaatia kuningriik
Trpimir, Domagoj Dalmaatsia vürst Tomislav ühendas 925. aastal alad ühtseks keskaegseks Horvaatia kuningriigiks, mis kestis pea 200 aastat. Horvaatia ülendati kuningriigiks millalgi 925. aasta paiku. Tomislav oli esimene Horvaatia valitseja, keda Rooma paavsti kantselei austas tiitliga "kuningas". Kuigi puuduvad Tomislavi ürikud tiitli kinnituseks, kinnitavad hilisemad ürikud ja hartad, et tema 10. sajandi järglased kutsusid end "kuningateks".