cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Bostoni Ülikool
Ülikoolis on 4000 õppejõudu ja umbes 33 000 üliõpilast. See on suuruselt riigi neljas eraülikool ja linna neljas tööandja. Ülikool pakub bakalaureuse-, magistri- ja filosoofiadoktoriõpet meditsiinis, õigusteaduses ja ärijuhtimises. Ülikoolil on 18 kooli ja kolledžit ning kaks linnakut (kampust). Pealinnak asub Charlesi jõe ääres, Bostoni Fenway-Kenmore'i linnaosas. Bostoni ülikooli meditsiinilinnak asub Bostoni South Endi linnaosas.
Bostoni ülikool on Carnegie klassifikatsiooni (Carnegie Classification of Institutions of Higher Education) alusel kategoriseeritud kui R1-ülikool: doktoriülikool (kõrgeim teadustegevus). U.S. News & World Reporti Ameerika Ühendriikide bakalaureuseõppe koolide edetabelis on Bostoni ülikool 42. kohal ning maailma ülikoolide edetabelis 46. kohal. Magistri- ja doktoriõppes on Bostoni ülikool USNWR-i (U.S News & World Report) edetabeli järgi meditsiinis 30. kohal, õigusteaduses 23. kohal ning rahvatervishoius 6. kohal.
Bostoni ülikooli vilistlaste ning praeguste ja eelmiste õppejõudude seas on olnud 8 Nobeli auhinna võitjat, 23 Pulitzeri preemia võitjat, 10 Rhodesi stipendiumi võitjat, 6 Marshalli teadurit, 48 Sloan Fellow'd, 9 Oscari võitjat ning mitu Emmy ja Tony auhinna võitjat. 1878. aastal leiutas Bostoni ülikooli professor Alexander Graham Bell ülikooli laboris telefoni. Kuulsate vilistlaste hulgas on ka näiteks Ameerika tsiviilõiguste eest võidelnud Martin Luther King, Jr.
Kakofoonia
Kakofoonia (vanakreeka sõnadest κακός ('halb') ja φωνή ('heli')) ehk kolekõla on ebameeldiv kõla muusikas, kõnes või luules.
Kakofoonia vastand on eufoonia.
Leslie Nielsen
Leslie William Nielsen (11. veebruar 1926 Regina – 28. november 2010 Florida, Fort Lauderdale) oli Kanada näitleja.
Nielsen mängis rohkem kui 100 filmis ja 150 telesaates ning kehastas rohkem kui 220 tegelast. Tema näitlejakarjäär algas 1948. aastal televisioonis ja juba kahe esimese aastaga kehastas ta pooltsada tegelast. Esialgu ta koomilisi osi ei mänginud, seda hakkas ta tegema alles vanemas põlves. Karjääri alguses mängis ta draamades, vesternides ja armastusfilmides. Tema selle aja loomingust on kõige tähelepanuväärsemad osad ulmefilmis "Forbidden Planet" (1956) ja katastroofifilmis "The Poseidon Adventure" (1972).
Hiljem mängis ta paljudes komöödiafilmides, nende hulgas "Lennuk!" (Airplane!; 1980), sarja "Palja relvaga" kolmes filmis (Naked Gun; 1988, 1991, 1994), "Valedel jälgedel" (Wrongfully Accused; 1998), "2001: A Space Travesty" (2000) ja sarja "Õudne film" kolmes filmis (Scary Movie 3–5; 2003, 2006, 2008). Ta mängis neis tõsimeelseid tegelasi, kes ei tee väljagi nende ümber oleva olukorra absurdsusest, kuigi ta ise on sageli kaasa aidanud olukorra koomiliseks muutumisele. Kriitikud ei hinnanud tema rolle kõrgelt, teda ei esitatud kunagi ühelegi tähtsale filmiauhinnale kandideerima, aga rahvale tema filmid meeldisid ja sageli olid need rahalises mõttes edukad. Oma karjääri eest sai ta 1988 tähe Hollywoodi kuulsuste alleele ja 2001 Kanada kuulsuste alleele.
Nielsen oli neli korda abielus. Tema esimene abikaasa (1950–1956) oli Dominica ööklubilaulja Monica Boyar, teine (1958–1973) Alisande Ullman, kolmas (1981–1983) Brooks Oliver ja neljas (2001 kuni surmani) Barbaree Earl. Teisest abielust sündisid tütred Maura ja Thea Nielsen.
Nielsen oli suurema osa elust kurt ja kandis kuuldeaparaati. Sellest ajendatuna toetas ta ka Parema Kuulmise Instituuti.
Epicor
Epicor Software Corporation (NASDAQ:EPIC) on keskmise suurusega äriettevõtete tarkvaralahenduste pakkuja, kelle peamised tegevusvaldkonnad on tootmine, hulgi- ja jaekaubandus ning teenusettevõtted.
Ettevõtte peakontor asub Irvine'is, USA California osariigis. Firma asutati 1984. aastal Platinum Software Corporationi nime all. 1999. aasta mais sai firma nimeks Epicor. Eestis on Epicor tegutsenud 14 aastat.
2006. ja 2007. aastal nimetas ajakiri Business 2.0 Epicori 100 kiiremini kasvava tehnoloogiaettevõtte seas. 2006. aastal nimetas ajakiri Fortune Epicori 100 kiiremini kasvava ettevõtte hulgas.
Kaaperdamine
Kaaperdamine võib viidata järgnevale:
Odessa oblast
Odessa oblast on 1. järgu haldusüksus Ukraina lõunaosas Musta mere ääres.
Odessa oblast on asutatud 27. veebruaril 1932.
Odessa oblastis Stara Nekrassivkas asub UNESCO maailmapärandi nimistusse kuuluva Struve geodeetilise kaare kõige lõunapoolsem mõõdupunkt.
Halduslikult jaguneb seitsmeks rajooniks: Berezivka rajoon, Bilhorod-Dnistrovskõi rajoon, Bolhradi rajoon, Izmajili rajoon, Odessa rajoon, Podilski rajoon ja Rozdilna rajoon. Enne 2020. aastal toimunud haldusreformi oli rajoone 26.
Oblastis on 19 linna, neist suuremad on Odessa, Izmajil, Tšornomorsk, Bilgorod-Dnistrovskõi, Podilsk, Južne ja Kilija.
Rahvastik
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Odessa oblasti elanikest ukrainlasi 62,81%, venelasi 20,71%, bulgaarlasi 6,14%, moldaavlasi 5,04%, gagauuse 1,12%, juute 0,55% ja valgevenelasi 0,52%.
2015. aastal elas Odessa oblastis 2 387 282 inimest, millega oli see elanike arvult Ukrainas 1. järgu haldusüksuste seas kuuendal kohal.
Välislingid
🇺🇦
Inglise setter
pisi|Inglise setter Inglise setter on koeratõug. Tema valget keha ilmestavad mustad, oranžpunased või pruunid täpid ja laigud.
Euroopa Keskpank
Euroopa Keskpank asub Saksamaal Maini-äärses Frankfurdis.
Euroopa Keskpanga mandaat on tagada euroala hinnastabiilsus, keskpanga inflatsioonisiht on "alla 2 protsendi, kuid ligi 2 protsenti keskpikal perioodil". Keskpikk periood on määratlemata, kuid seda on mõistetud kui kahte kuni kolme aastat, nii et ajutiselt võib inflatsioon 2 protsenti ületada. Inflatsioonisiht puudutab euroala keskmist inflatsiooni. Hinnastabiilsuse tagamiseks määrab Euroopa Keskpank kord kuus euro baasintressimäära: refinantseerimisoperatsioonide pakkumisintressi alammäära, laenamise püsivõimaluse intressimäära ning hoiustamise püsivõimaluse intressimäära.
Otsuste tegemine ja juhtimine
Vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklile 130 ei tohi Euroopa Keskpanga otsuseid mõjutada ühegi liikmesriigi ega ükski Euroopa institutsioon. Ka liikmesriikides tegutsevad Euroopa Keskpanga liikmeskeskpangad on oma liikmesriikide riiklikest organitest majanduslikult ja poliitiliselt sõltumatud.
Aretus
Aretus ehk aretamine on populatsioonide, liinide, rasside ja sortide mõjutamine kunstliku valiku, ristamise ning mutatsioonide esilekutsumise teel.
Kaiik
Kaiik (türgi kayık) on kerge ja pikk türgi sõudelaev, harvem purjelaev.
Aretus
Aretuse eesmärk on tavaliselt vabanemine soovimatutest tunnustest või soovitud tunnuste esilekutsumine või kinnistamine.
Taimede puhul räägitakse sordiaretusest, loomade puhul tõuaretusest.
Euroopa Keskpank
Otsuste tegemine ja juhtimine
Euroopa Keskpanga täitsaim otsuseid tegev organ on Euroopa Keskpanga nõukogu, kuhu kuuluvad kuus juhatuse liiget ja euroala 19 liikmesriigi keskpanga presidendid.
Inessa Armand
pisi|Inessa Armand (1916) Inessa Armand (sündinud Élisabeth Pécheux d'Herbenville; 8. mai 1874 Pariis – 24. september 1920 Naltšik) oli prantsuse päritolu kommunist, kes veetis suurema osa oma elust Venemaal. Ta oli Vladimir Lenini armuke.
Elukäik
Ta sündis peres, kus prantslasest isa oli ooperilaulja (lavanimega Théodore Stéphane) ja prantsuse-inglise päritolu ema oli Venemaa Keisririigi alam. Pärast isa surma asus ta 1889. aastal koos oma tädiga elama Venemaale. Tädi oli rikka vene tekstiilivabrikantide Armandite koduõpetaja.
19-aastaselt abiellus ta perepoeg Aleksandr Armandiga. Abielupaar avas vaeslaste kooli.
Aastal 1903 liitus ta illegaalse sotsiaaldemokraatide töölisparteiga. Inessa jagas propagandalehti ning ta arreteeriti 1907. aasta juunis. Kohtuotsusega määrati talle kaks aastat riigisisest eksiili Mezenis Arhangelski kubermangus.
Pärast Oktoobrirevolutsiooni oli ta Moskva Nõukogu välisliige. Hiljem oli ta direktor.
Aastal 1920 haigestus ta tuberkuloosi ravides koolerasse ja suri samal aastal, olles 46-aastane.
Euroopa Keskpank
Otsuste tegemine ja juhtimine
Euroopa Keskpanga juhatus on kuueliikmeline. Sellesse kuulub Euroopa Keskpanga president (alates 1. novembrist 2019 Christine Lagarde), asepresident (1. juunist 2018 kuni 31. maini 2026 Luis de Guindos) ja lisaks veel neli juhatuse liiget. Kõik liikmed nimetab ametisse Euroopa Ülemkogu kvalifitseeritud häälteenamusega. Juhatuse liikmed nimetatakse ametisse kaheksaks aastaks ja nende ametiaega ei pikendata. Erandiks oli 1998. aastal ametisse nimetatud esimene juhatus, mille liikmete ametiaeg oli erineva pikkusega, et vältida nende ametiaegade lõppemist samal aastal.
Deka-
Deka- (tähis da) on SI-süsteemi ühikunimetuste detsimaaleesliide. Selle eesliitega moodustatud ühik on alusühikust 10 korda suurem.
Eesliide deka- on kasutusel näiteks vedeliku mahuühikus dekaliiter (tähis dal); 1 dekaliiter on 10 liitrit.
Eesliite nimetus tuleneb kreeka keele sõnast déka (kümme) ja võeti ametlikult kasutusele 1795. a koos meetermõõdustikuga. Eesliite tähis da kehtestati 1960. a, varem olid kasutusel tähised D, Da ja dk.
Maarja Vaino
pisi|Maarja Vaino 2021. aasta Kirjandustänava festivalil pisi|Maarja Vaino esinemas A. H. Tammsaare Muuseumi 9. sügiskonverentsil 29. novembril 2013 Maarja Vaino (neiuna Maarja Helme; sündinud 24. aprillil 1976) on eesti kirjandusteadlane.
2017. aastast Tallinna Kirjanduskeskuse (Tammsaare, Undi ja Vilde muuseumid) direktor, enne seda aastatel 2005–2016 A. H. Tammsaare muuseumi juhataja.
Vaino lõpetas Tallinna Pedagoogikaülikooli eesti filoloogia erialal ning kaitses Tallinna Ülikoolis 2011. aastal doktorikraadi eesti kirjandus- ja kultuuriuuringute alal (doktoritöö teema oli "Irratsionaalsuse poeetika A. H. Tammsaare loomingus", juhendaja Rein Veidemann). Doktoritöö sai üliõpilaste teadustööde riiklikul konkursil valdkondade ja tasemete ülese peapreemia ning valiti Tallinna Ülikooli üliõpilaste teadustööde konkursil humanitaarteaduste doktoritööde kategoorias 2012. aasta parimaks doktoritööks. 2019. aastal valis Tallinna Ülikool Maarja Vaino sajandi vilistlaste hulka.
Doktoritöö täiendatud ja laiemale lugejaskonnale mõeldud versioon ilmus raamatuna "Tammsaare irratsionaalsuse poeetika" (Eesti Keele Sihtasutus, Tallinn 2016, 264 lk; ISBN 9789985796641).
Ümardamata madal tagavokaal
Ümardamata madal tagavokaal ehk illabiaalne madal tagavokaal (IPA täht ɑ, X-SAMPA sümbol <tt>A</tt>, Kirshenbaumi sümbol <tt>A</tt>) on täishääliku tüüp, mida esindab eesti keele a-häälik.
Maarja Vaino
2019. aastal ilmus uurimus Mati Undi loomingust, "Mati Undi hämaruse poeetika" (Eesti Keele Sihtasutus, Tallinn 2019, 191 lk, ISBN 9789949684229).
Ümardamata madal tagavokaal
See kõlab nii: Pilt:Open back unrounded vowel.ogg
Maarja Vaino
Aastast 2015 esineb Vaino ajalehe Postimees kolumnistina. 2016–2020 juhtis Vikerraadios kultuurisaadet "Vasar", 2018. aasta lõpuni koos Peeter Helmega.
2020. aasta sügisest Vikerraadio saate "Loetud ja kirjutatud" üks saatejuht (vaheldumisi Valner Valmega).
2022. aastast ETV2 saate "Kultuuristuudio Arutelu" üks saatejuhte.
Maarja Vaino on Eesti Kirjanike Liidu liige, Eesti Kirjanike Muuseumide Ühingu juhatuse esimees, kirjandusliku rühmituse 14NÜ liige, ICOM ICLM liige ning kuulub Eesti Kultuuriministeeriumi Muuseuminõukogu teaduskomisjoni.
Isiklikku
Maarja Vaino on Sirje ja Mart Helme tütar ning Martin Helme kaksikõde.
Tal on kaks last. Maarja Vaino elukaaslane on Toomas Haug.
Aleksander Promet
Aleksander Promet (28. oktoober (vkj)/ 10. november 1879 Kreenholm, Joala vald, Vaivara kihelkond, Virumaa – 18. september 1938 Tallinn) oli eesti maalikunstnik ja graafik.
Elukäik
Aleksander Promet sündis Kreenholmi Kulgu ühiselamus vabrikutöölise pojana.
Ta õppis aastatel 1894–1901 Peterburis Stieglitzi kunstikoolis tekstiili erialal.
Kooli lõpus sai ta välisstipendiumi, millega tal oli plaanis tutvuda Briti tekstiilitööstusega, kuid viibinud paar kuud Londonis, sõitis ta Pariisi ja Brüsselisse. Pariisis sai ta tuntuks ettevõtmisega, kus ostis Montmartre'i bulvari kaubalettidelt kokku kõik kodujänesed ja kastanid ning lasi kuulutada: "Et iga kunstnik, olgu see millisest rahvusest tahes, võis saada kodujänese prae ja peoga praetud kastaneid." Teade priitoidust levis kulutulena Pariisi kunstnikekvartalites. Kuna ta ei kulutanud raha sihipäraselt, siis lõpetati veebruaris 1906 talle stipendiumi maksmine ning kunstnik naasis Eestisse.
Paar aastat pidas ta Tartus ja Narvas oma kunstistuudiot ning siirdus siis Tallinna Nikolai Gümnaasiumisse kunstiõpetajaks. 1913. aastal läks Venemaale, kus töötas neli aastat kunstiõpetajana ning aastatel 1917–1919 Petrogradis vabakunstnikuna. Tuli läbi rinde tagasi Eestisse, töötas aastatel 1919–1922 Petseris, 1922–1923 Tõrvas ja 1923–1925 Paldiskis joonistusõpetajana. Alates 1925. aastast elas Tallinnas Dunkri tänav 13-6, töötas vabakunstnikuna ja erapedagoogina peamiselt kunstkäsitöö alal. 1920. aastate lõpul juhatas ta kunstkäsitöökursusi Nõmmel.
Oma elu viimased 4 aastat oli veresoonte lubjastumise tagajärjel tekkinud osalise halvatuse tõttu voodihaige.
Looming
Loonud rahvusromantilisi, fantastilisi, osalt painajalikke maale: "Kratt", "Jaaniöö" (1909), stseen "Kalevipojast" (1920) ja "Lembitu" (1930). Eesti Kirjanduse Seltsi 1911. aastal korraldatud "Kalevipoja" illustreerimise võistlustel saavutas ta ergutusauhinna.
Eesti Kunstiseltsi liige. 1907 esines 28 teosega Eesti Üliõpilaste Seltsi näitusel Tartus. Esines II Eesti kunstinäitusel Tartus 1909, kus leidis elavat tähelepanu tema teoste ainestiku uudsus ning rahvuslikkus. 1912. aastal toimusid tema tööde näitused Narvas ja Helsingis. Helsingis olid tema tööd väljas Soome Kirjanduse Seltsi ruumides. Välja olid pandud 27 maali 10 aasta pikkusest loomeperioodist. Tema väljapanekut kirjeldati kui tehniliselt nõrka, kuid aineliselt seda rikkalikumat. Promet võttis Eesti kunstielust elavalt osa, vastandades ennast Noor-Eesti kunstnikerühmale.
Aleksander Promet oli ka üks esimesi karikaturiste, kes hakkas oma karikatuurides kasutama esimesena uudset karakteriseerivat joont. Tema karikatuure avaldati näiteks Juhan Lilienbachi väljaantud trükistes – Sügises ja Lendlehes, lisaks satiiriajalehes Matsi poeg Mats (1908).
Isiklikku
Tema tütar teisest abielust oli kirjanik Lilli Promet.
Rein Rajasalu
Rein Rajasalu (kuni 1935 Johannes Kruhberg, 18. september 1914 Avanduse vald, Virumaa – 29. august 1944 Õvi, Äksi vald, Tartumaa) oli Soome (lipnik) ja Saksamaa sõjaväelane (Untersturmführer).
Ta lõpetas aastal 1935 Rakvere Õpetajate Seminari. Õppis alates 1940. aastast Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonnas agronoomiat.
Jätkusõja ajal läks Soome, teenis Soome 200. jalaväerügemendis, 1944 naasis Eestisse.
Teenis 46. grenaderirügemendi 10. kompaniis (sh kompaniiülemana), langes lahingus.
Tyler Bertuzzi
Tyler Bertuzzi (sündinud 24. veebruaril 1995 Sudburys Ontario provintsis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib ründajana NHL-i klubis Boston Bruins.
Ta alustas karjääri Ontario Hockey League'i klubis Guelph Storm.
2013. aastal valis Detroit Red Wings ta NHL Draft'is 58. valikuna.
2015. aasta aprillis debüteeris ta AHL-is Grand Rapids Griffinsi meeskonnas. Hooajal 2016–17 võitis ta Griffinsiga Calder Cupi. NHL-is tegi Bertuzzi Red Wingsi meeskonnas debüüdi 8. novembril 2016 mängus Philadelphia Flyersi vastu. Esimese värava lõi ta liigas 14. jaanuaril 2018 mängus Chicago Blackhawksi vastu. Hooaeg 2021/22 on olnud tema senise NHL-i karjääri kõige resultatiivsem (30+32).
2023. aasta märtsis kaubeldi Bertuzzi tulevaste draft'i valikute vastu Red Wingsist Boston Bruinsi.
2020. aastal valiti ta NHL-i tähtede mängule.
Auston Matthews
pisi|Auston Matthews (2020) Auston Taylour Matthews (sündinud 17. septembril 1997 San Ramonis Californias) on USA jäähokimängija, kes mängib keskründajana NHL-i klubis Toronto Maple Leafs. Ta on klubi meeskonna asekapten.
2016. aastal valiti ta NHL Draft'is Maple Leafsi poolt esimese valikuna.
2017–2020 on ta valitud neljal aastal järjest NHL-i tähtede mängule.
Matthews kuulus USA jäähokikoondisse 2016. aasta maailmameistrivõistlustel, kus saavutati neljas koht.
Eesti maksusüsteem
Eesti maksusüsteem koosneb maksuseadustega sätestatud ja kehtestatud riiklikest maksudest ning seaduse alusel valla- või linnavolikogu poolt oma haldusterritooriumil kehtestatavatest kohalikest maksudest.
Eesti maksusüsteem on valdavalt proportsionaalne: maksumäärad ei sõltu maksustatavast summast.
Eesti maksud
Eestis on kehtestatud üheksa riiklikku maksu:
Kohalikke makse võib olla kuni kaheksa:
Maksuhaldur
Riiklike maksude haldur on vastavalt Maksukorralduse seadusele Maksu- ja Tolliamet, kohalike maksude maksuhaldur on valla- või linnavalitsus või muu maksumääruses sätestatud valla või linna ametiasutus. maksude haldurid kehtestavad vastavalt seadustele maksude kogumise protseduurid, laekumise tagamise,maksudeklaratsioonide süsteemi ja esitamise ning esitamata jätmise korra ja vastutuse.
Maksudeklaratsioonid
Maksuhaldur kehtestab vastavalt seadustele maksude laekumisega seotud protseduurid ning dokumentatsiooni ja nende esitamise korra: kas elektrooniliselt või paberkandjal. Levinumad maksudeklaratsioonid on
Fidel Castro
Fidel Alejandro Castro Ruz (13. august 1926 Kuuba, Biráni lähedal – 25. november 2016 Havanna) oli Kuuba poliitik. Ta oli 1959–1976 Kuuba peaminister ning aastatel 1976–2008 Kuuba Riiginõukogu ja Ministrite Nõukogu esimees. Ta oli 3. oktoobrist 1965 kuni 19. aprillini 2011 Kuuba Kommunistliku Partei esimene sekretär.
Castro kavandas kaks nurjunud riigipöördekatset Fulgencio Batista parempoolse režiimi vastu ja juhtis revolutsiooni, mis diktaatori 1959. aastal siiski kukutas. Castro tõstis enamiku kuubalaste elatustaset, kuid kohtles karmilt rahulolematuid. Alates aastast 1990, kui Castro režiim jäi ilma NSV Liidu toetusest ja USA pikaajalise kaubandusembargo tagajärjed andsid end tunda, koges ta tugevnevat vajadust reformide järele: 1995 ilmutas ta suuremat paindlikkust, lubades välisomandit tähtsates äri- ja tööstussektorites. Pärast Esindajatekoja demokraatide delegatsiooni visiiti jaanuaris 1996 tundus algavat USA ja Kuuba leppimine, kuigi USA embargot ei tühistatud. 1998 kutsus Castro pretsedenditule külaskäigule Johannes Paulus II.
Rikaste vanematega Castro sai hariduse jesuiidikoolides ja õppis õigusteadust Havanna ülikoolis, mille järel sai tuntuks vaeste klientide kaitsmisega. Ta vastustas Batista diktatuuri ja osales 1953 koos vend Raúl Castroga rünnakus Santiago de Cuba sõjaväekasarmute vastu. Pärast pagulust USA-s ja Mehhikos üritas Castro 1956 salaja Kuubal maabuda, kuid tulevahetuses jäi ellu vaid 11 tema poolehoidjat. Lõpuks kogus ta 5000-mehelise sissiarmee, kes 1. jaanuaril 1959 kukutas Batista. Mõne kuu pärast sai Castrost peaminister, tema vend Raúl nimetati relvajõudude ministriks. Castro valitsus seadis sisse tsentraliseeritud plaanimajanduse, mis põhines suhkru, tubaka ja nikli tootmisel. 1960 riigistas ta rikaste kuubalaste, ameeriklaste ja teiste välismaalaste vara, mis tõi kaasa majandusembargo ja USA katsed Kuuba valitsusel jalad alt lüüa. See vaen kulmineerus Kuuba raketikriisiga 1962. Arenguabi pakkus NSV Liit, kes vahetas USA välja Kuuba tähtsaima kaubanduspartnerina. Castro hülgas 1975 Marxi väljendi "Igaühelt tema võimete järgi, igaühele tema vajaduste järgi" ja andis dekreedi, et iga kuubalane peab saama vastavalt oma tööle. Ta täiustas rahvastiku enamuse haridusvõimalusi, elamistingimusi ja tervishoidu, kuid minetas keskklassi poolehoiu, kellest sajad tuhanded pagesid riigist.
Pärast 1990. aastat jätsid Ida-Euroopa sündmused ja NSV Liidu lagunemise Castro üha suuremasse isolatsiooni ja 1993. aastaks oli USA embargo tõsiselt nõrgendanud riigi majandust, õhutades üha suuremat hulka kuubalasi riigist lahkuma.
Iiri punavalge setter
thumb Iiri punavalge setter on üks neljast setteri tõust. Iiri punavalgel setteril on punakasruuged laigud ja täpid valgel põhjal.
Fidel Castro
Fidel Castro tervis halvenes 2006. aasta suvel, seetõttu määrati ajutiselt Kuubat juhtima tema noorem vend Raúl. Sama aasta 5. septembril teatas Fidel, et kõige hullem on möödas ja ta paraneb, ehkki on kaotanud kaalust ligi 19 kilo
18. veebruaril 2008 teatas Fidel Castro Kuuba Kommunistliku Partei häälekandjale Granma saadetud avalikus pöördumises, et ei naase presidendi ja armee ülemjuhataja ametisse, keeldudes nende ametikohtade vastuvõtmisest 24. veebruaril toimuval Riiginõukogu istungil. Uueks presidendiks valis Riiginõukogu Fidel Castro noorema venna Raúl Castro.
Mälestuse jäädvustamine
2016. aastal nimetati Fidel Castro auks üks Põhja-Osseetia Digora rajooni mäetipp (kuna Castro oli osseetide kangelase, 1960. aastate alguses Kariibi kriisi ajal Kuubal asunud Nõukogude väge juhtinud kindral Issa Plijevi sõber).
Anatahani vulkaan
Anatahan on tegevvulkaan Okeaanias Mariaanide saarestikus. See moodustab Anatahani saare.
Valts Ernštreits
pisi|Valts Ernštreits aastal 2010 Tartus Valts Ernštreits (ka Valt Ernštreit; sündinud 26. mail 1974 Riias ) on liivi kultuuritegelane ja keeleteadlane.
Anatahani vulkaan
Vulkaani kõrgeim tipp on 790 meetrit merepinnast.
Vulkaan on alates 2003. aastast korduvalt pursanud.
pisi|tühi|2003. aasta purse
Valts Ernštreits
Ernštreits lõpetas 1991. aastal Riia 1. gümnaasiumi. Õppis aastatel 1991–1998 Tartu Ülikoolis soome-ugri keeli bakalaureuseõppes ja 1998–2002 magistriõppes. Töötas aastatel 2003–2008 Läti Ülikoolis liivi ja teiste soome-ugri keelte õpetajana. 2018. aastast on ta Läti Ülikooli Liivi Instituudi direktor.
Ta kaitses 10. detsembril 2010 doktoritöö liivi kirjakeele arengust: "Liivi kirjakeele kujunemine" (juhendaja filoloogiadoktor Tiit-Rein Viitso, oponent prof. dr. Eberhard Winkler Göttingeni ülikoolist). Temalt on ilmunud lätikeelne monograafia "Lībiešu rakstu valoda" (Rīga: Latviešu valodas aģentūra, Līvõ Kultūr sidām, 2011), millest on tehtud ka täiendatud ja parandatud eestikeelne tõlge "Liivi kirjakeel" (Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus, 2013).
Ernštreits on portaali livones.lv ja saidi niceplace.lv üks loojaid ning eesti-läti sõnaraamatu toimetaja.
Keila-Joa Sanatoorne Internaatkool
Keila-Joa Sanatoorne Internaatkool oli internaatkool Harjumaal krooniliste somaatiliste haigustega lastele. Asutuses tegutses nii põhikool kui ka gümnaasium.
2015. aastal liideti kool Tallinna Konstantin Pätsi vabaõhukooliga.
Ajalugu
Keila-Joa Sanatoorsele Internaatkoolile pani 1964. aastal aluse doktor Ella Müllerbek. Kool loodi algselt südame-veresoonkonna- ja reumaatilisi haigusi põdevatele lastele. Koolihoone valmis 1976. aastal.
Internaatkool avati 8-klassilise koolina. Alates 1979. aastast mindi üle keskhariduse andmisele.
1979–1984 kandis kool nime Keila-Joa Sanatoorne Metsakool.
Asukoht
Internaatkool asub Harjumaal Harku vallas Türisalu külas, Tallinna–Rannamõisa–Kloogaranna tee 25. kilomeetril. Koolist lääne poole jääb Keila-Joa alevik.
Ramsari rahvusvahelise tähtsusega märgalad
Ramsari rahvusvahelise tähtsusega märgalad ehk Ramsari (märg)alad on Ramsari konventsiooni alusel kaitstavad märgalad.
Seisuga 11. september 2014 on maailmas kokku 2186 Ramsari märgala kogupindalaga 2 086 742 km². 2000. aastal oli 1021, 2007. aastal 1675 ja 2010. aastal 1904 Ramsari märgala. Arvuliselt enim on rahvusvahelise tähtsusega märgalasid Suurbritannias (170) ja Mehhikos (142). Ramsari märgalade kogupindala on suurim Boliivias (148 424 km²) ja Kanadas (130 868 km²).
Eestis on 11. septembri 2014 seisuga 17 Ramsari märgala (sulgudes on toodud ühinemise kuupäev):
Iiri punane setter
thumb|Iiri punane setter Iiri punane setter on üks neljast setteritõust.
Ta on tumepunakasruuge ühevärviline koer. Karv on üsna pikk ja siidine ning see vajab tihti harjamist. Iiri setter on 64–69 cm kõrge, isased kaaluvad 27–32 kg, emased 24–29 kg. Iiri setteri eluiga on tavaliselt 11–12 aastat.
Iiri setter on väga aktiivne tõug ning vajab iga päev pikki jalutuskäike ja vabalt jooksmist. Neid on aga vaja eriti hästi treenida käsklustele ja tagasikutsele kuuletuma.
Iiri setterid saavad hästi läbi laste, teiste koerte ja muude koduloomadega, kuigi väikeloomade puhul võib probleemiks saada iiri setteri jahikoera loomus ning väga väikeste laste jaoks võib ta osutuda liiga ülevoolavalt müravaks.
Iiri setter ei talu pikka üksiolemist, ta vajab inimese seltskonda. Ta ei sobi hästi valvekoeraks, sest ei ole ennastkehtestava ega agressiivse loomuga ning tervitab külalisi rõõmsalt. Küll aga sobib iiri setter hästi abi- või teraapiakoeraks haiglas või koolis.
Puhmik-õlikõrvits
thumb|Viljad thumb|Taim õite ja kollaste viljadega Puhmik-õlikõrvits (Cucurbita pepo subsp. pepo var. oleifera Pietsch; sünonüüm: Cucurbita pepo L. convar. giromontiina (L.) Greb. var. oleifera Pietsch) on kõrvitsa teisend.
Puhmik-õlikõrvitsa viljad on piklikud, enamasti rohelised või kollasetriibulised. Need lõigatakse taimelt ära küpsemata kujul.
Muid nimetusi
Puhmik-õlikõrvitsa argikeelne nimetus on ingliskeelse nimetuse mugandina tsukiini, kirjakeeles seda kasutada ei soovitata. Eesti ja vene keeles kutsutakse teda kabatšokiks (nagu ka rullkõrvitsat), meil üldisema nimetusega aga suvikõrvitsaks (suvikõrvitsad on veel näiteks taldrikkõrvits ehk patisson ja spagetikõrvits).
Sunnitöövangla
Sunnitöövangla on vangla, kus kinnipeetavad peavad tegema tööd.
Läti president
Läti Vabariigi president (läti keeles Latvijas Valsts prezidents) on Läti riigipea. Kuni 1997. aastani oli presidendi valitsusaeg kolm aastat ja pärast 1997. aastat neli aastat. Presidenti asendab Seimi spiiker.
Võrnu Külaselts Waerkun
Waerkun on külaselts Võrnus, mis sai nime küla ajaloolise nime järgi.
Mittetulundusühing Võrnu Külaselts Waerkun loodi 1999. aastal.
Elidurus
Ta valitses kolm korda vaheldumisi oma vendadega.
Rahvusvaheline jadaväljaande standardnumber
ISSN (International Standard Serial Number) on rahvusvaheline perioodiliste väljaannete standardnumber, mis on paika pandud ISO 3297 standardiga. Number antakse nii trükistele kui ka elektroonilistele väljaannetele.
ISSN on kordumatu tunnus, mis koosneb kaheksast neljakaupa rühmitatud ja sidekriipsuga eraldatud numbrist. Numbrites ei sisaldu informatsiooni väljaande keele, ilmumiskoha ega kirjastuse kohta.
ISSN võeti kasutusele 1975. aastal.
Eestis annab väljaannetele ISSN-koodi alates 1995. aastast Eesti Rahvusraamatukogus tegutsev Eesti ISSN Keskus.
Fotosünteetiliselt aktiivne kiirgus
Fotosünteetiliselt aktiivne kiirgus (lühendatult FAK, inglise PAR või PhAR) on päikesekiirguse spektri see osa, mida fotosünteesivad organismid kasutavad fotosünteesi läbiviimiseks. FAK jääb vahemikku 400–700 nm, moodustades seega osa nähtavast valgusest.
Fotosünteetiliste organismide peamine pigment klorofüll seob kõige efektiivsemalt sinist ja punast kiirgust – seetõttu on taimed ka rohelised.
John Lyng
pisi|John Lyng 1932. aastal Trondheimis John Daniel Lyng (22. august 1905 Trondheim – 18. jaanuar 1978) oli Norra poliitik. Ta oli Norra konservatiivse partei Høyre liige ja Norra peaminister 28. augustist kuni 25. septembrini 1963.
Algselt oli ta Venstre liige, kuid 1945. aastal läks ta üle Norra Konservatiivsesse Parteisse.
NBA parimate punktitoojate loend
''Selles tabelis on loetletud karjääri jooksul mängu kohta kõige rohkem punkte toonud NBA mängijad. Andmed on mõõdetud 2005-2006 aasta hooaja lõpus.''
Manuel Zelaya
pisi|püsti|Manuel Zelaya (2006) José Manuel Zelaya Rosales (sündinud 20. septembril 1952) on Hondurase poliitik.
Abbott and Costello Meet the Invisible Man
"Abbott and Costello Meet the Invisible Man" on 1951. aasta USA õuduskomöödiafilm.
Wahli reegel
Wahli reegel ehk von Wahli reegel ehk Wahli märk on seaduspära, mille kohaselt arteriaalse aneurüsmi korral on kuulda vaid süstoolne, arteriovenoosse aneurüsmi korral aga pidev kahin süstoolse aktsenteeritusega.
Reegel on nime saanud Tartu ülikooli arstiteadlase Eduard Georg von Wahli järgi.
Sunnmøre
pisi|Asukoht Møre og Romsdali maakonnas (Sunnmøre on tähistatud punasega) Sunnmøre ('Lõuna-Møre') on piirkond Lääne-Norras Vestlandetis, Møre og Romsdali maakonna edelapoolseim osa. Piirkonna keskus on Ålesundi linn.
See on rannikupiirkond, mis hõlmab 17 valda (Ålesundi, Giske, Harami, Hareidi, Herøy, Norddali, Ørskogi, Ørsta, Sande, Skodje, Stordali, Stranda, Sula, Sykkylveni, Ulsteini, Vanylveni ja Volda vald).
Sunnmøre pindala on 5215 km² ja elanike arv 2020. aasta seisuga 145 732. 1. jaanuaril 2009 oli elanikke 131 535.
Sunnmøre on üks Møre og Romsdali kolmest ajaloolisest piirkonnast (endised foogtkonnad) ning oli varasel viikingiajastul, enne Harald Kaunisjuukse vallutusi, väikekuningriik. Kuigi tänapäeval ei ole Sunnmøre ametlik haldusüksus, on paljudel norra asutustel ja organisatsioonidel (näiteks Norra Jalgpalliliidul ja Norra Politseil) selles piirkonnas eraldi allüksus.
Kõigis Sunnmøre haldusüksustes peale Ålesundi kasutatakse ametlikus asjaajamises uusnorra keelt. Ålesund, mis on piirkonna suurim keskus, on kuulutanud ennast selles osas neutraalseks, kuid peaaegu kõigis haridusasutustes toimub õpe bokmål ' is.
Ålesundis antakse välja piirkonnalehte Sunnmørsposten, lisaks ilmub väiksemaid kohalikke ajalehti.
Regiooni põhilised sissetulekuallikad on merendus, kalapüük, laevaehitus, mööblitööstus, offshore-tehnoloogia naftatööstuse jaoks.
Sunnmøre vaatamisväärsuste hulgas on:
Sunnmøre suuremad keskused (elanike arvu järgi) on:
Välislingid
Selle artikli kirjutamisel on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Sunnmøre ja saksakeelset artiklit de:Sunnmøre.
Kajak
pisi| [[Inuitid|Inuiti traditsiooniline nahast kajak]] pisi|Süstaga [[Kärestik|kärestikult laskumine USA-s Põhja-Carolinas 2018. aastal]] Kajak ehk süst on pealt kinnine veesõiduk, mida aerutatakse edasi kahelabalise aeruga.
Algselt oli kajak loomanahkadest tehtud veesõiduk Siberi põlisrahvastel, eskimotel ja teistel polaaralade ranniku põlisrahvastel.
Innuiidikeelne nimetus qajaq tähendab "jahimehe paati" ja see kandus inglise keelde kujul kayak. Eestis nimetatakse sellist paaditüüpi üldiselt süstaks ja nimetus tuleb arvatavasti kangakudumise süstikult, mis meenutab kujult süsta.
Zulia osariik
Zulia osariik on 1. järgu haldusüksus Venezuela (osariik) lääneosas. Piirneb läänes Colombiaga.
Zulia osariik asub Venezuela lahe ääres. Suurim siseveekogu on riimveeline Maracaibo järv.
Peamine majandusharu on naftatööstus. Osariigis toodetakse 80% Venezuela naftast. Lõunaosas tegeletakse karjakasvatuse ja põllumajandusega.
Halduslikult jaguneb 21 omavalitsusüksuseks.
Carla Bruni
Carla Bruni Tedeschi (sündinud 23. detsembril 1967 Torinos) on itaalia päritolu prantsuse lauljatar ja laulukirjutaja, endine supermodell, Prantsusmaa endise presidendi Nicolas Sarkozy abikaasa. Tema õde on Valeria Bruni Tedeschi.
Carla Bruni on avaldanud kaks šansoonialbumit: "Quelqu'un m'a dit" (2003), produtsent Louis Bertignac; ja "No Promises" (2007. aasta jaanuar).
Herakles, Simson ja Odüsseus
"Herakles, Simson ja Odüsseus" (itaalia keeles "Ercole sfida Sansone"; inglise keeles "Hercules, Samson and Ulysses") on 1963. aastal valminud Itaalia seiklusfilm kreeka mütoloogia ja Vana Testamendi tegelastega.
Eleonora Mitrofanova
Eleonora Mitrofanova (vene keeles Элеонора Валентиновна Митрофанова Eleonora Valentinovna Mitrofanova; sündinud 11. juunil 1953 Stalingradis) on Venemaa poliitik ja diplomaat, föderaalagentuuri Rossotrudnitšestvo juhataja.
Elulugu
Sündis Nõukogude Liidu Riikliku Plaanikomitee juhtiva ametniku Valentin Mitrofanovi peres. 1975. aastal lõpetas Moskva Rahvusvaheliste Suhete Instituudi (MGIMO) rahvusvahelise ökonomisti kraadiga. Aastatel 1976–1991 töötas Sojuzmorniiprojekti meretranspordi uurimisinstituudis. 1991–1993 õigusbüroo Ekoleks peadirektor Moskvas.
1993–1995 Riigiduuma liige (Vladimir Žirinovski juhitava Venemaa Liberaaldemokraatliku Partei nimekirjas). 1995–2001 Vene Föderatsiooni Raamatupidamiskoja audiitor. 2001–2003 UNESCO peadirektori asetäitja administratiivküsimustes Pariisis.
2003–2004 Venemaa välisministri 1. asetäitja. Kureeris välismaal elavate venekeelsete inimeste (nn. kaasmaalased) õiguste eest seismist vastutades Venemaa välisministeeriumi juures asuva Venemaa Rahvusvahelise ja Kultuurikoostöö Keskuse (Roszarubežtsentr) ning ministeeriumis äsjaloodud kaasmaalaste eriosakonna tegevuse eest. Tema ametisse nimetamine oli otseselt seotud asjaoluga, et pärast Föderatsiooni ja Rahvuste Ministeeriumi kaotamist suunati paljud selles osakonnas varem lahendatud probleemid Venemaa välisministeeriumisse.
2004–2009 Venemaa Rahvusvahelise ja Kultuurikoostöö Keskuse (Roszarubežtsentr) juhataja.
2009–2016 Venemaa alaline esindaja UNESCO juures Pariisis (alates 09.02.2010 erakorraline ja täievoliline suursaadik).
2016–2017 Vene Föderatsiooni presidendi eriesindaja kultuurikoostöö alal.
Alates 19. detsembrist 2017 Venemaa föderaalagentuuri Rossotrudnitšestvo juhataja.
Haava tänav (Tallinn)
Haava tänav on tänav Nõmme linnaosas Nõmme ja Rahumäe asumis Tallinna Rahumäe Põhikooli lähedal.
Tänav on ligi pool kilomeetrit pikk, algab mäepealsest tupikust ja lõppeb Vabaduse puiesteega ristudes. Lõikub Liiva, Vahe, Sihi, Kuljuse, Puhma ja Kaevu tänavaga.
Ingenius
Ingenius oli müütiline brittide kuningas 306–299 eKr, Morviduse neljas poeg, Gorbonianuse, Archgallo, Eliduruse ja Pereduruse vend.
Ta kukutas koos Peredurusega Eliduruse ja hoidis teda Trinovantumis vangis. Ta valitses Cornwalli kuni oma surmani seitse aastat, seejärel sai Peredurus kogu Britannia kuningaks.
Palestiina
Palestiina (ametlikult Palestiina Riik, araabia keeles دولة فلسطين 'Dawlat Filasţīn') on osaliselt tunnustatud riik Aasias Lähis-Idas Vahemere idakaldal. 2022. aasta aprilli seisuga on Palestiinat tunnustatud 138 riiki ÜRO 193-st liikmesriigist.
Riiklus
pisi|vasakul|Palestiina iseseisvust tunnistanud riigid Palestiina riiklust on 1. novembri 2018 seisuga tunnustanud 136 ÜRO liikmesriiki ning Vatikan, kuid enamik Lääne-Euroopa ja Põhja-Ameerika riike pole Palestiinat iseseisva riigina tunnustanud. Samas tunnustavad paljud riigid Palestiina Omavalitsust Palestiina elanike esindajana. Eesti pole samuti Palestiina riiklust tunnustanud. ÜRO kavatses Palestiina riigi rajada 1947. aasta otsuse alusel 1948. aastal koos Iisraeli moodustamisega, kuid iseseisvuse väljakuulutamist takistas naaberriikide sissetung Iisraeli ja puhkenud sõda. Palestiina Vabastusorganisatsioon kuulutas Palestiina iseseisvuse välja 15. novembril 1988 Alžeeria pealinnas Alžiiris. 23. septembril 2011 taotles Palestiina Omavalitsus ÜRO Peaassambleelt riigi tunnustamist 1967. aasta Kuuepäevase sõja eelsetes piirides.
Loodus
pisi| [[Jordani oru maastik]]
Pinnamood
Jordani Läänekallas on valdavalt mägine ja seal asub Palestiina Omavalitsuse hallatava territooriumi kõrgeim punkt Nabi Yunise mägi (1030 m). Surnumere kaldal asub territooriumi madalaim punkt – 408 meetrit alla merepinna.
Gaza tsoon on madala pinnamoega, mida ilmestavad liivaluited. Gaza sektori kõrgeim koht, Abu 'Awdah mägi ulatub 105 meetrit üle merepinna.
Veestik
Mageveeressursside valdamine on üks peamisi probleeme Palestiina Omavalitsuse ja Iisraeli vahel. Palestiina territooriumil on vähe siseveekogusid. Läänekalda territoorium piirneb Surnumerega ja peamine mageveekogu on Jordani jõgi, kuid Oslo lepingutega on Palestiina Omavalitsusel piiratud kasutusõigus Jordani jõe veeressursside üle. Gaza tsooni peamine mageveekogu on Vahemerre suubuv HaBesori oja ja Läänekalda pikim oja on Wadi al-Far'a.
Elanikkond saab oma peamised mageveevajadused põhjavee kaudu. Palestiina territooriumi elanikkond kasutab magevee vajaduste rahuldamiseks kolme põhjavee vesikonda. Gaza tsoonis asub 273 avalikku kaevu ja 9 ÜRO Palestiina abiorganisatsiooni (UNRWA) kaevu.
Taimestik
Läänekaldal leidub 26 000 hektarit metsamaad, peamiselt Ţūlkarmi ja Janīni kubernerkonnas. Piirkonna peamised puuliigid on merimänd (Pinus halapensis), pistaatsia, harilik jaanikaunapuu, küpressid ja tammed.
Loomastik
pisi| [[Araabia nektarilind]] Palestiina asub Aafrika, Aasia ja Euroopa loodusgeograafiliste piirkondade kokkupuute alal. Gaza tsoonis on tuvastatud 3 päriskonnalise, 2 kilpkonnalise, 8 sisaliku ja 8 maoliiki. Läänekaldal on tuvastatud 36 roomaja liiki.
Maismaaimetajatest on piirkonnas levinud nuubia kaljukits (Capra nubiana), dorkagasell (Gazella dorcas) ja mägigasell (Gazella gazella). Kiskjatest leidub riigis hunti, leopardi ja vööthüääni. Gaza tsoonis on tuvastatud 15 liiki imetajaid, sealhulgas hunt, šaakal, metskass ja mangust.
Keskkonnakaitse
HaBesori oja märgala on üks peamisi märgalasid Lähis-Idas. Lindude rändetee läbib Gaza tsooni. Jordani Läänekaldal asub 50 loodusreservaati, samuti asub Iisraeli okupeeritud Läänekalda alal omakorda 73 loodusreservaati. Palestiina peamised looduskaitsealad on Umm al-Tuti kaitseala, Al-Hashmi kaitseala ja Wadi al-Quffi loodusreservaat
Palestiina Omavalitsuse hallatava territooriumi suuremad keskkonnaprobleemid on:
Kliima
Palestiinas on valdav lähistroopiline vahemereline kliima, mida iseloomustavad pikk ja kuiv suvi ning lühike, aga sademeterohke talv. Palestiina Omavalitsuse hallatava territooriumi saab topograafiliselt jagada järgmisteks agroklimaatilisteks piirkondadeks: Vahemere rannik, kõrgustikuala, idapoolne kõrbeala ja Jordani jõe org. Sademeid on rohkem Läänekalda loodeosa mägedes. Talvel võib sadada lund. Enamikku territooriumi ala kimbutavad põuad.
Riigikord
pisi|püsti| Palestiina president [[Maḩmūd ‘Abbās]]
Palestiina Omavalitsuse juht on president, kellele kuulub täidesaatev võim ja kelle määrab ametisse Palestiina Vabastusorganisatsiooni kesknõukogu. President määrab ametisse peaministri.
Seadusandlik võim kuulub ühekojalisele Palestiina Seadusandlikule Nõukogule, kus on 132 kohta. 2006. aasta parlamendivalimiste järel sai Hamas 74, Fatah 45, Palestiina Rahvarinne 3, Kolmanda Tee liikumine 2 ja Palestiina Rahvuslik Initsiatiiv 2 kohta. Lisaks pääses parlamenti veel 2 väiksemat parteid ja 4 sõltumatut kandidaati.
Palestiinas kehtib mitmeparteisüsteem, kuid populaarsemad parteid on Fatah ja Hamas. Läänekallas ja Gaza tsoon on alates 2006 parlamendivalimistest eraldi valitsemise all: Läänekallast valitseb Fatah ja Gaza tsooni Hamas. Hamas pole pärast 2016 Gaza tsoonis enam peaministrit ametisse määranud. Oktoobris 2017 sõlmisid Fatah ja Hamas Palestiina ala valitsemise osas kokkuleppe, mis peaks kehtima järgmiste parlamendivalimisteni.
Riigi tähtsaimad alusdokumendid on Palestiina iseseisvusmanifest 1988, Palestiina rahvuslik leping ja Palestiina põhiseadus.
Haldusjaotus
Palestiinlaste Omavalitsuse territooriumide halduskeskus on Rām Allāh' linn, kus asuvad palestiinlaste võimuorganid. Palestiina Riigi ametlik pealinn on Jeruusalemm, kuid Palestiina Omavalitsusel puudub kontroll Jeruusalemma üle. Palestiina Riik jaguneb ametlikult 16 kubernerkonnaks (muḩāfaz̧at), millest 11 asub Läänekaldal ja viis Gaza sektoris.
pisi|300px|Palestiina kubernerkonnad
Riigikaitse
Palestiina tõsisemad julgeolekuprobleemid on terrorism ja konflikt Iisraeliga. Mitmed Palestiina poliitilised organisatsioonid on välja kasvanud sõjalistest üksustest. 1994 moodustati Palestiina riiklikud julgeolekujõud, mida on kimbutanud vastuolud Hamasi ja Fatah vahel.
Rahvastik
Palestiina piirkond on ajalooliselt paljurahvuseline. Sageli on allikates keeruline mõista, kas palestiinlaste all mõeldakse Palestiina ala elanikke või Palestiina araablasi. Palestiina araablaste koguarv on 12,3 miljonit, kellest Palestiina Omavalitsuse hallataval territooriumil elab umbes 4,8 miljonit inimest. Suured palestiinlaste põgenike diasporaad on Jordaanias (2 miljonit inimest), Iisraelis (1,75 miljonit inimest) ja Süürias (560 000 inimest).
2017 rahvaloenduse järgi elas Palestiina Omavalitsuse hallataval territooriumil 4 793 781 inimest. Läänekaldal elas 2 881 957 inimest, kellest 1 470 293 olid mehed ja 1 411 664 naised. Gaza tsoonis elas 1 899 291 inimest, kellest 962 903 olid mehed ja 936 388 naised.
Keeled
Palestiina ametlik keel on araabia keel.
Religioon
Palestiina araablased on moslemid, peamiselt sunniidid. 1% Palestiina Riigi elanikkonnast on kristlased.
Transport
Palestiina Omavalitsuse hallatava territooriumi sillutatud teede kogupikkus on 4686 kilomeetrit.
Palestiina Omavalitsuse peamine sadam on Gaza. Läänekaldal asub 2 ja Gaza sektoris üks lennuväli.
Ajalugu
pisi|püsti| Palestiina endine liider [[Yāsir ‘Arafāt]] Palestiina on maakera vanimaid põllundus- ja karjanduspiirkondi, kust on leitud mesoliitikumi (Natufi kultuur), neoliitikumi (Jeeriko) ja eneoliitikumi aegseid asulakohti. Palestiina Riigi alal asub maailma vanim järjepideva asustusega linn Jeeriko.
Kuna Palestiina ala asub strateegiliselt olulises piirkonnas Aafrika, Aasia ja Euroopa vahel, on erinevad suurriigid läbi ajaloo ihaldanud kontrolli Palestiina üle.
1516–1918 kuulusid Palestiina alad Osmanite riigile. Esimeses maailmasõjas vallutasid Briti väed 1917–1918 Osmanite riigilt kogu Palestiina ja kuni 1948 oli Palestiina Briti mandaatterritoorium.
Pärast Teise maailmasõja lõppu otsustas ÜRO Peaassamblee 29. novembril 1947 resolutsiooniga nr 181 Iisraeli ja Palestiina riikide moodustamise ning alade jaotamise juutide ja palestiinlaste vahel. Palestiina Omavalitsus peab ÜRO Peaassamblee mandaati legaalseks aluseks Palestiina riigi moodustamiseks. 14. mail 1948 kuulutati välja Iisraeli Riik. Sellele vahetult järgnenud Araabia-Iisraeli sõjas hõivas Iisrael umbes 6700 km² araablastele määratud Palestiina osast. Palestiina ülejäänud osa liideti Jordaaniaga.
15. novembril 1988 kuulutas Yāsir ‘Arafāt Palestiina iseseisvaks. 1993. aastal lepiti Oslos kokku, et Iisraeli väed lahkuvad Gazast ja Läänekaldalt ning luuakse Palestiina Omavalitsus. 2005. aastal tõi Iisrael oma väed Gaza piirkonnast välja. 2006. aastal tuli Gazas võimule Palestiina Seadusandliku Nõukogu valimistel võitnud Hamas, mille tulemusena puhkes taas konflikt Iisraeliga. Palestiina ja Iisraeli vahel on tüliküsimusteks ka Iisraeli uusasundused, Jeruusalemma kuuluvus ja vaidlused mageveevarude üle.
Palestiina sai 9. novembril 2012 ÜRO vaatlejastaatuse. 3. jaanuaril 2013 võttis Palestiina Omavalitsus kasutusele Palestiina Riigi nime. 2014 moodustasid Fatah ja Hamas ühisvalitsuse, kuid 2015 läks valitsus laiali. Hamasi ja Fatah vahelise Palestiina sisepoliitilise kriisi lõpetamiseks peaksid peatselt toimuma parlamendivalimised. Gaza tsoonis on Hamas alates 2007 moodustanud kolm valitsust.
Palestiina riiki on tunnustanud 138 ÜRO liikmesriiki ja Vatikan. 55 ÜRO liikmesriiki (nende seas enamus Lääneriike) ei ole Palestiina riiki ametlikult tunnustanud.
Eesti ja Palestiina Omavalitsuse suhted
Eesti pole Palestiina iseseisvust tunnustanud, kuid tunnustab Palestiina Vabastusorganisatsiooni palestiina rahva esindajana rahvusvahelisel tasandil. Eesti määras esimese eriesindaja Palestiina Vabastusorganisatsiooni juurde aprillis 2014, kes resideerib Tallinnas. Palestiinat on väisanud Eesti president Toomas Hendrik Ilves 2010 ning välisministrid Urmas Paet, Marina Kaljurand ja Sven Mikser. Eestis on käinud Palestiina välisminister ning infotehnoloogia- ja kommunikatsiooniminister. 2016 eksporditi Eestist Palestiinasse turvast, kuid import Palestiinast Eestisse puudub. Petlemm on Haapsalu sõpruslinn.
Haridus
Palestiinas õpivad poisid ja tüdrukud eraldi koolides.
Riigi haridussüsteem koosneb põhiharidusest, keskharidusest ja kõrgharidusest.
Riigis on üks kutsekool ja 11 ülikooli, millest vaid üks on avalik ülikool.
Kultuur
pisi|püsti| Jeesuse Sündimise kirik [[Petlemmas]] Palestiina on paljude kultuurilooliste ja Piibliga seotud kohtade asupaik. Seal leidub vanu mošeid ja kirikuid, nagu Rām Allāh Jamal Abdel Nasseri mošee, Wadi Qilti klooster ja Jeesuse Sündimise kirik Petlemmas.
Palestiina araablaste seas on levinud traditsiooniline käsitöö. Kaasaaja kultuurisuundadest on populaarsemad kinokunst ja kirjandus. Palestiina tuntumad filmitegijad on Michel Khleifi, Rashid Masharawi, Ali Nassar ja Elia Suleiman. 2004 avati Gazas teatrimaja.
Palestiina Omavalitsuse sportlased on võistelnud olümpiamängudel alates 1996. aasta suveolümpiamängudest Atlantas. Ükski sportlane pole olümpiamängudelt medaleid võitnud.
Torrese väin
pisi| Torrese väina asendikaart
Torrese väin on väin, mis ühendab Korallimerd Arafura merega ning eraldab Austraaliat Uus-Guineast.
Väina laius on 130 km ja sügavus umbes 14 meetrit. Väinas on palju saari (vähemalt 274, neist 17 asustatud) ja rahusid, sellesse ulatub Suur Vallrahu.
Jääajal oli maailmamere tase madalam ja väina kohal laius maismaasild. Seda mööda pääsesid inimesed kümneid tuhandeid aastaid tagasi Austraaliasse. On näidatud, et Torrese väina saared on olnud asustatud 2500 aastat, kuid tõenäoliselt palju kauem, võib-olla sama kaua kui Austraalia manner.
Aastal 1769 avastas šoti geograaf Alexander Dalrymple Torrese märkmed suure hulga hispaaniakeelsete dokumentide hulgas, mille Dalrymple oli 1762 Filipiinidel omandanud. Dalrymple tõlkis Torrese logiraamatu inglise keelde ja avaldas selle 1770–1771. Ta püstitas hüpoteesi, et Uus-Guineast lõunas asub mingi suurem maismaa-ala, ja andis Torrese väinale praeguse nime.
1823 läbis John Lihou teel Manilast Lõuna-Ameerikasse Torrese väina esimest korda laevaga läänest itta.
Väikese sügavuse tõttu on Torrese väin laevasõiduks ohtlik. Jules Verne jutustas oma raamatus "20 000 ljööd vee all", kuidas allveelaev Nautilus jooksis Torrese väinas mõneks päevaks korallrahu otsa karile.
Pedassaare neem
thumb|Pedassaare neeme läänekülg pisi|Pedassaare neeme asukoht pisi|Eesti vanimad männid asuvad Pedassaarel. pisi|Pedassaare neem Pedassaare neem on üks Vergi poolsaare neemedest.
Kitsukest neeme katab männi enamusega mets. Neeme ümbruses kasvavad ka Eesti vanimad männid.
Pedassaare neem jagab kaheks Pedassaare lahe. Ühele poole neeme jäävad liivaluited ning liivase põhjaga ja väheste kividega nn Suur Laht, teisele poole kividerohkem ja madalam kõrkjatest piiratud Väike Laht.
Neeme pindala on 7,6 ha.
FSB juhtide loend
Siin on loetletud Venemaa Föderatsiooni Föderaalse Vastuluureteenistuse (kuni 1995. aastani) ja Föderaalse Julgeolekuteenistuse juhte ning nende asetäitjaid (alates 1993. aasta detsembrist).
Harry Männil
Elulugu
Ta sündis 1920. aastal rauakaupmehe peres. 1938. aastal lõpetas ta Tallinna Gustav Adolfi gümnaasiumi. Aastatel 1939–1940 ja 1942–1944 õppis majandust Tartu Ülikoolis ja Tallinna Tehnikaülikoolis. Akadeemiliselt oli ta korporatsiooni Vironia liige.