cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Muusika mõisteid
A
a – A – a battuta – a cappella – a due – a piacere – a prima vista – a vista – a tempo – a tre – AAC – Aafrika muusika – aaria – ABA – ABACA – ABACABA – ABBA – abiheli – abijoon – abinoot – abreviatuur – absoluutne kuulmine – absoluutne muusika – aburukuwa – accelerando – accompagnato – acid house – acid jazz – acid rock – acid techno – ad lib – ad libitum – adagietto – adagio – adagissimo – Adobe Audition Ardour – ADSR – A-duur – aeglane valss – aer – aerofon – affettuoso – affretando – afroameerika töölaulud – afrobeat – afro-reggae – afro-soul – agitato – Agnus Dei – agoogika – air – ais – aisis - ajastamine – ajaviitemuusika – Akai – akompanement – akolaad – akord – akordi heli - akordi põhikuju – akordi pööre - akordi seis – akordimärk – akordion - akordiväline heli – aktsent – akusmaatiline heli – akustika – akustiline kitarr – akustiline muusika – alamheli - albaania isopolüfoonia – album – aldivõti – aleatoorika – aleatooriline muusika – all antico – alla breve – alla capriccio – alla marcia – allargando – allegretto – allegro - Alleluia – allemande – alpisarv – alt – alteratsioon – alteratsioonimärk – altereeritud heli – alterheli – altereeritud helirida – altereeritud intervall – alternatiivne muusika – alternatiivne kantrimuusika – alternatiivne hiphop – alternative metal – alternatiivrokk – altflööt – altsaksofon – altviiul – alusheli – amabile – Amati – ambient – ambient groove – ambient house – ambient techno – ambitus – ambroosiuse laul – ameerika muusika – ameerika popmuusika – ameetrilisus – a-moll – amoroso – amplifier – amplituud – analoogsalvestus – anarhofuturism – anarho-skinhead – ancora – andante – andantino – anglees – anglikaani kirikumuusika – animato – donna Anna – ansambel – antifon – antrakt – aoid - aphrowe – aplaus – aplikatsioon – aplikatuur – appassionato – araabia muusika – arabesk – archi – arco – ardente – ariett – arioso – ariooso – Armeenia muusika – arpa – arpedžeeritud akord – arpedžo – arpeggio – arranžeerija – arranžeering – ars antiqua – ars nova – ars subtilior – artikulatsioon – artikulatsioonimärk – arvutimängumuusika – arvutimuusika – as – Aserbaidžaani muusika – ases – As-duur – as-moll – assai – assamblaaž – aste – astmeline suurus – ašuug – atonaalne helirida – atonaalne laad – atonaalne muusika – atonaalsus – attacca – attacca al sequel – Audacity – audio mastering – audiovisuaalne muusika – audiovisuaalne süsteem – augmentatsioon – aukhuulik – aulos – Austria muusika – avalik kontserdielu – avamäng – avangardism – avangardmuusika – āvāz – āvāz-e afshārī – "Ave Maria" – avvivando
B
b - back music - backround music - bagatell - bajaan - balalaika - ballaad - ballett - ballettsümfoonia - bandoonium - bandžo - banduura - barbaro - barbiton - bard – bariton – baritonivõti – baritonsaksofon – barkarool – barokkmuusika – barokktrio – barreevõti – bass – bass (pill) – bassettklarnet – bassettsarv – bassflööt – bassi - bassiliin – bassivõti – basskitarr – bassklarnet – basso – batteria – basso continuo – basso ostinato – bass-saksofon – basstromboon – basstrumm – basstrummi pedaal – battuta – bayāt-e Eşfahān – bayāt-e Kurd – bayāt-e Turk – b.c. – B-duur – beatbox – Beatles – bebop – Bechstein – bekaar – bekarr – bel canto – bemoll – bebop – berceuse – big band – bigbänd – biidermeier – biitmuusika – "bis!" – bitonaalsus – black metal – blackened death metal – blue notes – bluegrass – blues – blues ballad – blues rock – blull – bluus - bluusiheli – b-moll – bocca chiusa – Bolshoi – bombardoon – bongo – Bosnia ja Hertsegoviina muusika – Brasiilia muusika – boogie woogie – boolero – bossanoova – boston – branle – brass – brevis – brillante – brio – brioso – britpop – Bsplayer – bufo (ooper) – bugi-vugi – Bulgaaria muusika – burdoon – burlesk – burree – buzuki – buugivuugi – bänd
C
c – C – caccia – cadenza – cakewalk – calando – calypso – cambiare – campane – campanelli – canarie – cantabile – cantata – cantiga – canto – cantus – "cantus est!" – cantus figuratus – cantus firmus – cantus planus – canzone – capo – capriccio – capriccioso – Carnegie Hall – Casio – cassa – castagnetti – cavatina – Cb. – CD – CD-mängija – CD-pleier – CD-ROM – CD-RW – C-duur – celesta – cello – celtic – celtic metal – cembalo – cent – ces – Ces-duur – ceses – C.f. – Cfg. – chaabi – cha-cha – chaconne – Chamberlin – chanson – charleston – chitarra – chiuso – chorus – C.i. – ciaccona – cimbalo – Cimze seminar – cinelli – cis – cisis – Cis-duur – cis-moll – Cl. – clarinetto – clavecin – clavicembalo – clavinet – Clavivox – c-moll – coda (kooda) – col arco – col legno – comes – comodo – con – con amore – con arco – con brio – con forza – con fuoco – con moto – con sordino – concertino – concerto – concerto grosso – conductus – continuo – contrabasso – contrafagotto – cool jazz – coperto – Cor. – cornetto – corno – coro – country music – courante – Credo – crescendo – Cubase – C-võti
D
d – D – d&b – d’n’b – da camera – da capo – da capo al fine – da capo al segno – da chiesa – dal segno – d.c. – dastgāh – DAT – DCC – D-duur – death metal – death rock – death techno – deciso – decrescendo – deetsim – delicato – delicamente – des – Des-duur – deses – des-moll – detašee – diabolus in musica – diapasoon – diatoonika – diatooniline helilaad – diatooniline helirida – diatooniline laad – didžeriduu – diees – digitaalklaver – digitaalne heli – digitaalsalvestus – Digital audio editor – diktaat – diktofon – diminuendo – diminutsioon – dirigeerimine – dirigent – dis – Discman – discotheque – disis – discantus – disko – diskomuusika – diskor – diskoteek – dis-moll – dispositsioon – dissonants – dissonantsi emantsipatsioon – ditüramb – divertisment – divisi – Divxplayer – DJ – d-moll – DNB – do – do-bemoll-mažoor – dodekafoonia – dolce – dolente – doloroso – Do-mažoor – do-minoor – do-diees – Do-diees-mažoor – do-diees-minoor – dolce – doloroso – dombra – dominant – dominanthelistik – dominantkvintsekstakord – dominantsekundakord – dominantseptakord – dominanttertskvartakord – domra – Donaueschingeni muusikapäevad – dooria – doppio movimento – doublé – dramma giocoso – drammatico – drum and bass – drum’n’bas – d.s. – džembe – džiig – džaiv – džässmuusika – dubldiees – dudukk – dudukk (Bulgaaria) – duett – duett (žanr) – dultsimer – dumka – duo – duo – duodeetsim – duool – duur – duurid – duur-moll-süsteem – dux – DVD – DVD-A – dünaamika
E
e – E – easy listening – ecossaise – edetabel – eDonkey – E-duur – eellöök – eelmäng – eeltakt – eeslaulja – eesti džässmuusika – eesti estraadimuusika – eesti folkmuusika – eesti kantrimuusika – eesti koorilaul – eesti lõõtspill – eesti muusika – Eesti Muusikaakadeemia – eesti ooper – eesti operett – eesti popmuusika – eesti punkmuusika – eesti rahvamuusika – eesti räppmuusika – eesti rokkmuusika – Eesti Top 40 – effid – eis – ekspositsioon – ekspressionism – eksprompt – elektrikitarr – elektriorel – elektripillid – elektriviiul – elektroakustiline muusika – elektrofon – elektrooniline muusika – elektrooniline muusikainstrument – elektrooniline rock – elektrooniline trumm – EMI – e-moll – enharmonism – enharmooniline heli – enharmooniline helistik – enharmooniline intervall – éntechno – erhu – ERSO – es – Es-duur – esietendus – esiettekanne – esimene hääl – esimene viiul – esinemine – esinemispalavik – esitus – esituspraktika – es-moll – ESP EX seeria – espressivo – estampii – Estonia (klaver) – Estonia (kontserdisaal) – Estonia (teater) – estraad – estraadiansambel – estraadimuusika – estraadiorkester – etniline džäss – etnodžäss – etnomusikoloogia – etteaste – ettevalmistatud klaver – etüüd – eufoonium – europop – Eurovisiooni lauluvõistlus – Eurovisiooni tantsuvõistlus
F
f – F – fa – fa-mažoor – fa-minoor – fa-diees-mažoor – fa-diees-minoor – fado – fagotikontsert – fagott – failijagamissüsteem – Fairlight CMI – faktuur – falsett – fan-club – fanfaar – fantaasia (muusika) – Fantastiline sümfoonia – fashioncore – faux bourdon – F-duur – Fender Rhodes – fermaat – FF - figuratsioon - figuur – fiidel – fikseeritud vormid – filharmoonia – filmimuusika – fis – Fis-duur – fis-moll – fl – FLAC – flamenko – flažolett – flauto – flauto piccolo – flötist – flöödikontsert – flöödisonaat – flööt – flüügelhorm – f-moll – foks – fokstrott – folk metal – folk music – folk rock – folkmuusika – fono – fonograaf – fonogramm – formant – forminks – forte – forte fortissimo – fortissimo – fraas - fraseerimine – free jazz – freestyle – frottola – fugaato – fugett – funk – funk metal – funktsionaalharmoonia – funktsionaalne harmoonia – fuoco – furioso – fusion – fusion jazz – futurism – fuuga – Fuugakunst – F-võti – fänn – fännamine – fänniklubi
G
g – G – gamelan – gamelani muusika - Ganassi komma – gangsta rap – garaažibänd – garaažimuusika – garage rock – gavott – G-duur – generaalbass – generaalpaus – ges – Ges-duur – gigue – giocoso – Giovane Scuola – gis – giusto – glissando – g-moll – goa – goljaar – gong – gospelmuusika – graafiline notatsioon – grammofon – grammofoniplaat – grave – grazioso – gregooriuse koraal – groupie – grunge – grupetto – Gruusia muusika – güiro – gusli – G-võti
H
h – H – haamerklaver – habaneera – habanera - Halleluuja – hammondi orel – hang – hanon – hardangeri viiul – hard house – hard rock – hardcore hip hop – hardcore music – hardcore punk – hardcore techno – harf – harfist – harjad – harmoniseerimine – harmoonia – harmooniline intervall – harmooniline mažoor – harmooniline minoor – harmoonium – hassápiko – havai kitarr – H-duur – heavy-mehed – heavy metal – hekelfon – heksahord – heksakord – heli – heliintensiivsus – heli põhinimetus – heliallikas – heliaste – helikaart – helikandja – helikestus – heliklass – helikon – helikõrguslik ulatus – helilaad – helilint – helilooja – helilooming – helimass – heliobjekt – helioperaator – helipea – helipilt – heliplaat – helipult – heliredel – helirežissöör – helirea kulgevad astmed – heliriba – helirida – helisagedus – helisalvestus – helispekter – helistik – helistike sugulus – helisüntees – helisüsteem – helitugevus – helivõimendus – helivõimendussüsteem – helivältus – hemiool – heliülesvõte (helisalvestus või fonogramm) – helletus – heptatoonika – Hermann – heterofoonia – hi-hat – hiina muusika – hiina popmuusika – Hiiu kannel – hiphop – hip house – His master’s voice - Hispaania muusika - Hispaania rahvalik muusika – hitt – h-moll – HMV – Hohner – homofoonia – Hornbosteli-Sachsi muusikainstrumentide liigitus – horror punk – Horvaatia muusika – hot – house – house music – huik – hullumisstseen – hully-gully – humoresk – hunt – huulik – hällilaul – hääl – häälekool – häälerühm – häälestus – häältejuhtimine – hümenaios – hümn – hümnoodia
I
I aste - icaro – idiofon – IDM – II aste - iiri muusika – III aste – imitatsioon – impetuoso – impressionism – imprompt – improvisatsioon – improviseerimine – incalzando – India muusika – India klassikaline muusika – India popmuusika – indie pop – indie rock – industrial music – industrial metal – industrial rock – inglise muusika – inglise popmuusika – inglissarv – inglise valss – inspiratsioon – instrument (muusika) – instrumentaalansambel – instrumentaalkontsert – instrumentaalmuusika – instrumentalist – internetiraadiod – interpolatsioon – interpreet – interpretatsiooniteooria – intervall – intonatsioon – intoneerimine – inventsioon – inversioon – isorütmika – Itaalia muusika – itk – IV aste
J
jaapani muusika – jaapani popmuusika – jácara – jahisarv – džäss – jazz blues – jazz fusion – džässmuusika – jazz rap – jauram – jenka – džaiv – joig – JO-LE-MI – joodeldamine – jo-võti – J-pop – juhtseptakord – juhuslik alteratsioonimärk – jungle – juugend – jänesehuik – järellöök – järgnevus
K
kaanon – kabaree – kabuki – kadents – kahekordne lesthuulik – kaheksandiknoot – kaheksandikpaus – kajamasin – kakofoonia – kaksikpedaalnui – kalvinistlik kirikumuusika – kalüpso – kammeransambel – kammerkoor – kammermuusika – kammerorkester – kammipill – kandleansambel – kangelaslaul – kangling – kannel – kantaat – kantri – kantrimuusika – kantrimuusika ansambel – kantsoon – kanuun – kapell – kapellmeister – kapritšo – karaoke – kariljon – karjapasun – karmoška – karnataka muusika – kassettmagnetofon – kassettmakk – kastanjetid – kastraat – kauamängiv plaat – kaunistav heli – kaunistused – kausshuulik – kavantiin – kaver – keel – keelpillid – keelpillikvartett – keelpillikvintett – keelpillitrio – keelpilliorkester – korrelatsioon – kehapill – kellamäng – kerge muusika – keskendatud laad – kestus – kille – kinnor – kirikulaul – kitara – kitarood – kitarr – kitarrist – klaasharmoonika – klahvakordion – klapa – klarnet – klarnetikontsert – klassikaline kitarr – klassikaline muusika - klassikaline naisbluus – klassitsism – klaster – klaver – klaverikontsert – klaverikoondis – klaverikvartett – klaverikvintett – klaverimeister – klaverisonaat – klaveriduo – klaveritrio – klavessiin – klaviatuur – klaviir – klavikord – klavissett – klezmer – klubimuusika – kobarakord – kogumikalbum – kohvikumuusika – kolmas pedaal – kolmekümnekahendiknoot – kolmekümnekahendikpaus - kolmesajandikoktav – kolmkõla – koloratuur – koloratuursopran – komma – kompositsiooni eriala – kompositsioonimeetod – kompuutrimuusika – konkreetne muusika – konn – konservatoorium – konsonants – kontrabass – kontrabassist – kontrabassklarnet – kontrafagott – kontrapunkt – kontratenor - kontserdikoht - kontserdimaja - kontserdipaik – kontserdisaal – kontsert – kontsert (barokk) – kontsert (muusikažanr) – kontsert kahele viiulile – kontsertiin – kontsertiina – kontsertmeister – kooda – koolimuusika – koomiline ooper – koor – koori vanem – koorijuht – koorijuht (peadirigent) – koorimuusika – kopeerimiskaitse – koraal – koraaliprelüüd – kordofon – koreograafia – Korg – kornet – korpuspillid – koto – krihv – kristlik kantrimuusika – kromaatiline helirida – kromaatiline kannel - kromaatiline ring – kromaatilisus – kromatism – kroncong – krotala – krummhorn – ksülofon – kuiv signaal – kuljused – kulminatsioon – kunstmuusika – kuplee – kupüür – kurant – "kurat muusikas" – kuueteistkümnendiknoot – kuueteistkümnendikpaus – kuularid – kuuldelävi – kuuldeline analüüs – kvadrofoonia – kvart – kvartett – kvartett (žanr) – kvartool – kvartsekstakord – kvindiring – kvint – kvintool – kvintsekstakord – kvintett – kvintett (žanr) - kõla – kõlakast – kõlakoda – kõlalaud – kõlapilt – kõlapulgad – kõlapulk – kõlarid – kõlavärvimeloodia – kõnelaul – kõrgusklass - kõrgusparandus – kõrgustähistus – kõrvaklapid – kõrvalheli – käristi – käsikellad – käsitrumm – Küprose muusika – Kyrie eleison
L
la – La Scala – laad – labajalavalss – label – la-bemoll-mažoor – lacrimosa – Ladina-Ameerika muusika – Ladina-Ameerika tantsud – laenamine - lai – laiendatud tonaalsus – la-mažoor – laïká – lambada – lamentoso – la-minoor – larghetto – largissimo – largo – Laste Eurovisiooni lauluvõistlus – lastekoor – lastelaulud – lastemuusika – lastemuusikakool – latin music - lauda – laul – lauleldus – laulik – laulja – laulmine - laulmistreener – lauluhääl – laulukaar – laululava – laulumäng – laulupidu – lauluväljak - lauluõpetaja – lause – lauto – lavaline liikumine – Leedu muusika – leelo – legaatokaar – legatissimo – legato – lehepill – lehest lugemine – lehmakell – leinamarss – leinamuusika – lento – lesthuulik – lestkeel – leviit – levimuusika – libreto – lied – lieder – liedertaffel – liftimuusika – lihtintervall – liikumine – liitheli – liitintervall – liitkontrapunkt – limiit – litaania – literatuur – litofon – liturgiline muusika – live-elektroonika - lo-fi muusika – lokria – lokulaud – loomulik mažoor – loomulik minoor – loop – LP – luterikoraal – luukamber – lõõtspill – löök – lööklaul – löökpillid – löökpillimängija – löökpillinui – lühike arpedžo – lüüdia – lüüra
M
m.d. – m.s. – ma non troppo – maailmaesiettekanne – maailmamuusika – maailmatuur – Madalmaade vokaalpolüfoonia ajastu – madrigal – madrigalikomöödia – maestoso – magister cantandi – magnetofon – magnificat – magnifikaat – Makedoonia muusika – makk – malagassi muusika – mandoliin – mandoliiniorkester – mandoola – manuaal – marakas – marimba – marimbafon – marsimuusika – marss (muusika) – marsirütm – martellato – mastering – masterdamine – masurka – matusemuusika – mažoor – mažoorkolmkõla – mažoorne helirida – mazurka – MD – media player – meditatsiooniline muusika – meelelahutusmuusika – meeskoor – meeskoorilaul – meetrum - mehhanismikomma – melism – mellotron – meloodia – meloodiline intervall – meloodiline mažoor – meloodiline minoor – membraanpillid – membranofon - menestrel – meno mosso – mensuraalnoodikiri – mensuur (noodikiri) – menuett - Mercatori komma – mess – metal – metal rock – metallofon – metronoom – Metropolitan Opera – metsasarv – metsasarvekontsert – metsoforte – metsopiano – metsosopran – metsosopranivõti – mezza voce – mezzo forte – mezzo piano – mf – mi – mi-bemoll – mi-bemoll-mažoor – mi-bemoll minoor – MIDI – mikrofon – mikrointervall – mikrointervallika – mikrokassett – mikropolüfoonia – mikrotonaalsus – miksimine – miksolüüdia – mi-mažoor – mi-minoor – miniatuur – minidisk – minimalism – minimalistlik muusika – minoor – minnesinger – minstrelite muusika – missa – Missa solemnis – mitmehäälsus - mitmetaktiline paus – modaalne laad – modaalne džäss – modaalrütmika – moderaator – moderato – modulatsioon (harmoonia) – modulatsioon (helisüntees) – Moldova muusika – moment – monofoonia – monokord – monoodia – Montenegro muusika – moodswinger – Moog – mordent – morzando – Moskva Konservatoorium – motett – motiiv – mousikē – mp – MP3 – MPEG – MTV – mudel – mudilaskoor - multiplikatsioon – multivalentne muusikaanalüüs – MusE – museem – musica ficta – Musicmatch – mustad klahvid – mustlasmuusika – muusa – muusika ajalugu – muusika elementaarteooria – muusika infootsing – muusika kopeerimine – muusika näidendile – muusika väljendusvahendid – muusika õpetamine – muusika tõmbamine – muusikaakustika – muusikaalbum – muusikaelu – muusikaesteetika - muusikafestival – muusikafilosoofia – muusikafolkloristika – muusikainstrument – muusikainstrumentide liigitus – muusikakeskus – muusikakool – muusikakriitika – muusikakäsikiri – muusikal – muusikalaad – muusikalavastus – muusikaline hulgateooria – muusikaline kirjeldus – muusikaline ootus – muusikaline parameeter – muusikaline pinge – muusikaline seade – muusikaline struktuur – muusikaline täringumäng – muusikaliteratuur – muusikamatemaatika – muusikapala – muusikapaleograafia – muusikapedagoogika – muusikaproduktsioon – muusikaprodutsent – muusikariist – muusikapsühholoogia – muusikasemiootika – muusikastiil – muusikažanr – muusikateadlane – muusikateadus – muusikateater – muusikateooria – muusikatermin – muusikatööstus – muusikavideo – muusikavorm – muusikaõpetaja – muuvi – märg signaal – müra (muusika)
N
Napoli sekstakord – naiskoor – naturaalne häälestus – naturaalpillid – nelikõla – neljal käel mängimine – Néo kýma – neobarokk – neoklassitsism – neoromantism – Nero – Nero showtime – neuma – new age music – nokturn – nomos – nonett – nonett (žanr) – noodigraafika – noodijoon – noodijoonestik – noodikiri - noodilipp - noodipea – noodist laulmine - noodivars – noodivõti - noolnoodikiri – noon – noor koolkond – noot - Noot (väljaanne) – notatsioon – nu metal – number – numbernotatsioon – numbriooper – nummerdatud bass – nuppakordion – näppekeelpillid – näppepillid – nüüdismuusika – nüüdismuusikaansambel – nyckelharpa
O
Oberheim – oboe – oboe d'amore – oboekontsert – oboesonaat – octobass – off-beat - ofertoorium – ofikleid – okariin – oktaav – oktaavmandoliin – oktaavis mängimine – oktav (registripiirkond) – oktett – oktett (žanr) – ondes Martenot – ooper - ooperifestival – ooperilaulja – ooperiteater – oopus – opera buffa – opera seria – operett – oratoorium – orel – oreli pedaal – oreli registrid – orelimängija – orelimuusika – orelivile – orelpunkt – organist – organistrum – organum – originaal – orkester – orkestra – orkestratsioon – orkestreerimine – orkestrijuht – orkestrikellad – orkestriteos – orkestritrummid – ornament – osa – osaheli – ossia – ostinato
P
paaniflööt – paaristants – padespann – paiaan – Paiste – pajupill – pala – Panasonic – paraad – parafoonia – parameeter – pardipill – parkapzuk – parmupill – paroodia – partii – partitsell – partituur - passaaž – passacaglia – passakalja – passioon – pasun – paus – pavaan - peahääl – pedaal – pedaalnoot – pedaalnui – pedalisatsioon – peegel – pentatoonika – performance – periood – Peterburi Konservatoorium – pianissimo – pianist – piano – piano pianissimo – pide – pidekaar – pikk arpedžo – pikoloflööt – pill – pillikeel – pillimees – pillimängija – pillitundmine – pillivõimendi – pilt - pingipill – piraat-CD – piraatlus – piraatmuusika – piraatplaat – pitsikaato – pizzicato – pku – plaadi kirjutamine – plaadi põletamine – plaatinaplaat – Play – plektron – plena – plokkflööt – poco a poco – poistekoor – poistebänd – polka – polkarütm – polonees – polüfoonia – polühümnia - polürütmia – polütonaalsus – pommer – poodium – poogen – poogenkeelpillid – poogenpillid - poolkadents – poolnoot – poolpaus – popkantri – popmuusika – pop-punk – portatiivorel – portato – positiivorel – positsioon – poster – post-rock – posttonaalne muusika – power – power-trio – prantsuse muusika – prantsuse popmuusika – precipitato – prelüüd – prestissimo – presto – priim – primadonna – Pro Tools – producer – produtsent – programmiline muusika – progressiivne džäss – progressiivne muusika – progressive house – progressive metal – progressiivne rokk - proosula – prožektor – protestantlik koraal – psalm – psalmoodia – psalteerium – psühhoakustika – psühhedeelne muusika – psybient – psychedelic chillout – psychedelic folk – psychedelic music – psychedelic reggae – psychedelic rock – psychedelic soul – psychedelic trance – psytrance – pzuk – Ptolemaiose häälestus – puhas häälestus – puhas kvart – puhas kvint – puhas oktav – puhas priim – puhkpill – puhkpillid – puhkpillikvintett – puhkpilliorkester – pulmalaulud – pulmamuusika – punctum contra punctum – punk rock – punkt – punktmuusika – puupill – puäntillistlik muusika – põikflööt – põispill – põsepill – pööre
R
r and b – r&b – raaga - ragga – ragtime – rahvalaul – rahvalauluansambel – rahvalik muusika – rahvamuusik – rahvamuusika – rahvamuusikaansambel – rahvamuusikaorkester – rahvamuusikapidu – rahvapilliorkester – rahvatants – Rahvusromantism – raï'' – rallentando – religioosne muusika Iraanis – repertuaar – RAM – range stiili polüfoonia – räppmuusika – rap metal – rap music – rapsood – rapsoodia – rasta – rataslüüra – ravanahatha – rave – re – re-mažoor – re-minoor – RealPlayer – REAPER – rebekk – rebétiko – re-bemoll-mažoor – re-bemoll-minoor – re-diees minoor – reekviem – refrään – reggae – regilaul – register (muusika) – register (heliallikas) – register (helikõrguspiirkond) – register (hääl) – reinlender – reiv – relatiivne noodisüsteem – remiksimine – re-minoor – renessanss – repriis – resonants – responsoorium – restoranimuusika – retrograad – retsitatiiv – retsiteerimine – revolutsioonilised laulud – rhytm and blues – ricercar – rida – rinforzando - rinnahääl – ritardando – ritenuto – rock and roll – rokkmuusika – rock'n'roll – rockabilly – rockerid – rokkmuusik – rokkooper – Rock Summer – rocksteady – rõhk – rokabilli – rokkimine – rokkmuusika – rokkooper – rokokoo – Roland – romanss – romantiline muusika – romantism – rondellus – rondo – rondeau – rondovorm – Rooma koolkond – roop – Rosegarden – rubato - Ruggiero – rumba – Rumeenia muusika – runolaul – RW – räpp – räppar – räppimine – räppmuusika – rühm – rütm – rütmifiguur – rütmimasin – rütmimuusika – rütmisilbid
S
saade – SACD – sadul - sagedussuhe – sakraalmuusika – saksa estraadimuusika – saksa muusika – saksa popmuusika – saksofon – saksofonist – salm – salmik – salongiorkester – samba – sampler – sankvaltap – saraband – sarangi – satanic rock – saund – Schenkeri analüüs – scherzando – scherzo – scordatura – scratching – seade – seeria – seeriamuusika – segakoor – segno – sekstett (žanr) – sekund – sekundakord – sekst – sekstakord – sekstett – sekstis mängimine – sekstool – sekulaarne muusika – sekund – sekvents – seltskonnatants – semibrevis – senza sordino – septakord – septett – septett (žanr) – septim – septool – Serbia muusika – serenaad – seriaalne meetod – serpent – setu kannel – setu leelo – setu rahvalaul – shashmaqom – si – Si-mažoor – si-minoor – Sibelius – Si-bemoll-mažoor – si-bemoll-minoor – "silencium ad cantum!" – simbel – singel – singspiel – sitar – silpnimetus – skertso - skomorohh – slide – Slovakkia muusika – Sloveenia muusika – smorzando – sol – Sol-bemoll-mažoor – sol-diees-minoor – Sol-mažoor – sol-minoor – solfedžeerimine – solfedžo – solist – solmiseerimine – Solresol – sonaaditsükkel – sonaadivorm – sonaat – sonaat-allegro vorm – sonaat-sümfooniline tsükkel – sonatiin – sonogramm – soolo – soololaul – soome rahvamuusika – soome tango – sopran – sopranivõti – sopransaksofon – sordiin – sordiini all – sostenuto – sotto voce – SoulSeek – sound – sound track – spatsialisatsioon – spinett – spirituaal – staar – stabat mater – staccato – stakaato – standardtants – star – STC – Steinway – stepptants – stereo – stereofoonia – stradivaarius – strihh – stringendo – stseen – subdominant – subito - sugu – sul ponticello – sul tasto – suomisaundi – surf – surf rock – suupill – suur sekst – suur sekund – suur septim – Suur Teater – suur terts – suur trumm – suure trummi pedaal – suured kolmkõlad – suurendatud kolmkõla – suurendatud kvart – suurendatud kvint – suurendatud priim – suurendatud sekst – suurendatud sekund – suurendatud septim – suurendatud terts – sving – sõrmistik – sõrmeseade – sõrmestus – Sweep – swing – sõjaväemuusika – sõu – sämpel – sämpler – sämplimine – süit – süldimuusika – süldimuusikabänd – sült – sümfoniettorkester – sümfoonia – sümfooniaorkester – sümfooniline muusika – sümfooniline poeem – sünkoop – sünkopeerimine – süntesaator - süsteem (noodikiri) – süvamuusika – süürinks – Synclavier
Š
sha‘bī – šalmei – šansoon – šlaager – šofar - šruti
Z
zadžaal – zarzuela – zeïmpékiko – zemirot – zoomusikoloogia
Ž
žiig
T
tabel – tabulatuur – takt – takti paus – taktijoon – taktilöömine – taktimõõt – taldrikud - talk box – tambora – tamburiin – tamtamm – tango – tantsuline žanr – tantsumuusika – tantsusüit – tapeedimuusika – tarantella – taust – taustalaul – taustalauljad – taustamuusika – tavandilaulud – teatri muusika-ala juhataja – teatrimuusika – techno – techno music – teddyboyd – teema – teema variatsioonidega – teine Briti invasioon – teisendusteooria – teismeliste popp – teine viiul – tekno – temperatsioon – tempereerimine – tempereeritud häälestus – tempo _ Tenorlied – tenorsaksofon – tenuto – teremin – terts – tertsdeetsim – tertskvartakord – tertsett – tertsett (žanr) – tertsis mängimine – tervepaus – tervetaktipaus – tessituur – tetrahord – tetrakord – ti – tibutants – tiento – tigu – tiibklaver – timpan – tintinnabuli – tokaata – tom-tom – tonaalne helirida – tonaalne laad – tonaalne muusika – tonaalsus – töölaulud – Toomas-koor – toon – toonika – tooniline suurus – töötlus – top – topelt-tertsid – torm ja tung – torre – torukellad – torupill – tour - tractus – "Traktaat harmooniast" – trance – transkriptsioon – transponeerimine – transponeeriv muusikainstrument – trecento (muusika) – tre corde – treen – tremolo – tremolo-kang – trend – trendimuusika – triangel – tribüün – triller – triloogia – trio – trio – triool – Tristani-akord – tritoon – trombonist – tromboon – trompet – trompetist – troop – trubaduur – trummar – trummikomplekt – trummimasin – trummimängija – trummipulgad – trummitüdrukud – truväär – tsent – tsesuur – tsirkusemuusika – tsitter – tsükkel – tšastuška – tšatša – tšelesta – tšello – tšellokontsert – tšellosonaat – tugiheli - tuplet – tušš – tuuba – tuulekannel – tuulepõhi – tuur – tähtnimetus - täiskadents – täisnoot – täistoonhelirida – tämber – tüdrukutebänd – Türgi muusika – txalaparta
U
u.c. – ukulele – ulatus – una corda – undeetsim – underground music – unisoon – unplugged – USB-mälupulk – ut – uud – uus Viini koolkond – uusbarokk – uusklassitsism – uuskomplekssus – uusromantism – uusvokalism
V
V aste – vaatus – vaba laad – vaba stiili polüfoonia – vagant – vaikus – vaimulik muusika – valged klahvid – Valgevene muusika – valgusmuusika – valiha – valsirütm – valss – vanaaja muusika – vanamuusika – vanamuusikaansambel – Vanemuine – variatsioon – variatsioonid – variatsioonivorm – VCD – veerandnoot – veerandpaus – vene muusika – Veneetsia koolkond – Venemaa muusika – vesper – VI aste – vibraato – vibrafon – vibrato – vihuela – VII aste – Viini klassikaline koolkond – viiul – viiuldaja – viiuli perekond – viiulikontsert – viiulisonaat – viiulivõti – Vikerraadio – vilepill – villancico – villanella – villota – vinüülplaadimängija – vinüülplaat – vioola – viola d'amore – viola da gamba – violino – violoncello – vioola – viola da gamba – violoon – virbel – virbliplank – virelai – Virgin – virginaal – virtuoos – virtuoossus – visand – visual kei – Viva – vivace – vokaalansambel – vokaalansambel (žanr) – vokaal-instrumentaalansambel – vokaalmuusika – vokaalpolüfoonia – vokaalsümfooniline muusika – vokaalteos - vokaaltreener – vokaliis – vokalist – volti subito – voluntary – vuvuzela – võimas rühm – võimendus – võrdtempereeritud häälestus – võtmemärgid – vähendatud juhtseptakord – vähendatud kolmkõla – vähendatud kvart – vähendatud kvint – vähendatud oktav – vähendatud sekst – vähendatud sekund – vähendatud septim – vähendatud terts – vähikäik – väike juhtseptakord – väikekannel – väike sekst – väike sekund – väike septim – väike terts – väike trumm – väikepala – väikesed kolmkõlad – väli – väljenduslaad – vältus
Õ
õllelaulud – õpetus muusikahelidest
Ü
ühehäälsus – ühtlaselt tempereeritud häälestus – üldlaulupidu – ülemheli – ülepuhumine
Y
Yamaha
Nan Shan
thumb|Nan Shan Nan Shan on mäestik Aasias. Piirab kirdest Qaidami nõgu, loodes ühenduses Altun Shaniga. Kõrgus kuni 6346 meetrit.
Qilian Mountains
Meeled
pisi|Viis meelt ja vastavad meeleelundid Meeled (lad sensus, ingl senses) on loomade (sealhulgas inimeste) võime tunnetada välis- või sisekeskkonnast pärinevaid stiimuleid. Meeled vahendavad informatsiooni meeleelundite (näiteks silmad, kõrvad, ninaõõne haistmisepiteel) või hajusalt paiknevate retseptorrakkude (kompimistundlikud retseptorid nahas) kaudu, mis muudavad füüsikalised stiimulid närviimpulssideks. Meeleelundite vahendatavad aistingud võimaldavad loomadel kõrgemates ajukeskustes panna aluse taju protsessidele.
Traditsiooniliselt on eristatud viit meelt: nägemine, kuulmine, kompimine, haistmine ja maitsmine. Nüüdisaegses teaduskirjanduses käsitletakse kompimist somatosensoorse meele modaalsusena. Lisaks kompimisele kuulub somatosensoorse meele modaalsuste hulka veel valumeel, temperatuurimeel, tasakaalumeel ja propriotseptsioon. Eri loomadel võivad meeled olla erinevad ja neid võib olla erinev arv.
Oluline on eristada meelelist informatsioonitöötlust ja taju. Taju sisu võib oluliselt muutuda ilma meelelise informatsioonitöötluse muutuseta (vt joonist "Taju ja meelelise informatsiooni töötlus"). Teaduskirjanduses kasutatakse tihti ka aistingu mõistet, mis võib viidata retseptorrakus aset leidvale füsioloogilisele protsessile, kuid vahel viitab teadvustatud meelelisele elamusele.
Meelte eristamiskriteerium ja arv
pisi|Taju ja meelelise informatsiooni töötlus: pildil võib tajuda kahte näo siluetti või vaasi, kuigi nägemismeele poolt edastatav informatsioon ei muutu Traditsioonilise vaate järgi, mida omistatakse Aristotelesele, on meeli viis: nägemine, kuulmine, kompimine, maitsmine ja haistmine. Hilisemas filosoofilises kirjanduses on juureldud, miks meeli on viis. Meelte loendamiseks peavad olema kriteeriumid, mille järgi erinevad tajud kuuluvad eri meelte alla, ning ühisjooned, mille järgi tajud arvatakse ühe ja sama meele alla. Seega tuleb ka öelda, milles seisneb iga meele loomus. Võimalikud eristustunnused on taju objekt või tajutav omadus (värvus, heli jne), taju elamuslikud omadused, tajus osalev meeleelund ja selle seos ajuga ning taju füüsikalised stiimulid. On vaieldud selle üle, milline on õige kriteerium, ning on autoreid, kes ei pea ühtegi kriteeriumi õigeks.
Eksperimentaalbioloogias defineeritakse meeli stiimulite detektsiooni vahendavate molekulaarsete mehhanismide ning meelelise informatsiooni töötlust vahendavate närvijuhteteede kaudu.
Nägemismeel
Nägemine ehk nägemismeel (ingl k sight, vision) on võime detekteerida ja tõlgendada valgusstiimuleid. Nägemismeel võimaldab eristada valgusintensiivust, värvust, esemete kuju, suurust ja liikumist ruumis. Imetajad detekteerivad muutusi valgusinformatsioonis läbi silmavõrkkestas paiknevate fotoretseptorite.
Kuulmismeel
Kuulmine ehk kuulmismeel (ingl k hearing, audition) on võime eristada helilaineid nende amplituudi ja sageduse alusel mingi spetsiaalse (kuulmis)elundi (tavaliselt kõrva) abil. Kuulmismeel võimaldab teha kindlaks heliallika asukoha ja liikumise ruumis. Imetajates detekteeritakse helilaineid kõrvas, kus mehaaniline vibratsioon konverteeritakse sisekõrvas närviimpulssideks. Kuna kuulmine eeldab mehaaniliste stiimulite (molekulide vibratsioon) detekteerimist, siis sarnaselt kompimismeelega liigitatakse kuulmismeel mehhanosensatsiooni (ingl k mechanosensation) alla.
Haistmismeel
Haistmine ehk haistmismeel (ingl k olfaction) on kemosensoorne meel, mis võimaldab spetsiaalse haistmiselundi või selleks kohastunud haisterakkude abil tajuda ja eristada keskkonnas (õhus ja/või vees) levivaid keemiliste ühendite segusid ehk lõhnu. Selgroogsetel loomadel (sealhulgas inimesel) paikneb haistmiselund koos vastavate rakkudega ninaõõne epiteelis. Selgrootutel paiknevad haisterakud enamasti vastavates haistmisorganites (lülijalgsetel antennides) või kehas hajusalt. Imetajates detekeerivad haistmisretseptorrakud haistmisstiimuleid läbi OR perekonda kuuluvate G-valguga seotud retseptorvalkude. Haistmisretseptorgeene on loomadel reeglina sadu, kusjuures üks haistmisretseptorrakk ekspresseerib reeglina ainult ühte kindlat tüüpi haistmisretseptorgeeni.
Maitsemeel
Maitsmine ehk maitsemeel (ingl k taste või gustation) on kemosensoorne meel, mille eesmärgiks on hinnata lahustunud ainete teatud omadusi, sealhulgas toitainete ja kahjulike ainete sisaldust. Maitsemeel on eelkõige oluline ainete söögi- ja joogikõlbulikkuse hindamisel. Tänapäeval tuntakse imetajatel viit maitseaistingut: magus, kibe, soolane, hapu ja umamimaitse. Maitseaistinguid võib olla veel ning eri loomaliikidel võivad esineda väga erinevad maitseaistingud. Näiteks lülijalgsed võivad maitsemeele abil detekteerida ka rasvu, vett ja lahustunud süsihappegaasi. Maitseretseptorid detekteerivad maitsestiimuleid tänu retseptorvalkudele. Näiteks imetajad detekteerivad magusaid ja kibedaid aineid läbi G-valgu perekonda kuuluvate T1R, T2R perekonna geenide. Hapusid stiimuleid ja soolsust detekteeritakse aga tänu erinevate ioonkanalite.
Kompimine
Kompimine ehk kompimismeel (ingl k touch, tactition või somatosensation) on võime puudutades kindlaks teha esemete kuju, suurust ja mehaanilisi omadusi. Sarnaselt kuulmisega eeldab kompimismeel mehaaniliste stiimulite detekteerimist, mistõttu arvatakse see mehhanosensatsiooni alla.
Mitteklassikalised meeled
Lisaks klassikalistele meeltele on inimestel mitmeid muid meeli, nagu propriotseptsioon, temperatuurimeel, valumeel jm.
Loomade meeled
pisi| [[Õud-lõgismadu|Õud-lõgismao infrapunaelundi avad]] Paljudel loomaliikidel esineb meeli, mis inimestel puuduvad. Näiteks mitmel putukaliigil on polariseeritud valguse meel, mis võimaldab neil keskkonnas orienteeruda. Kalaliikidel, näiteks elektriangerjal, esineb elektriväljatundlikkust (elektrotseptsioon).
Termolokatsioon
Termolokatsioon võimaldab loomadel tunnetada infrapunakiirgust vastava termolokatsioonielundi abil. Termolokatsiooni võime arvatakse olevat nahkhiirtel Desmondus rotundus, teatud putukatel (põlendikuhundlane, Pachliopta aristolochiae, Troides rhadamathus plateni) ja teatud madudel. Termolokatsioonielundil puudub optiline süsteem.
Termolokatsioonielund paikneb lõgismadudel (Crotalus) silmade ja osadel pärisboalastel (silehuulboa, puuboa, Sanzinia) üla- ja alamokakilbiste vahel. Püütonlastel paikneb elund madalate lohukestena ülamokakilbistel, kummalgi pool pead. Aafrikarästikute karikakujulised süvendid paiknevad sõõrmete taga.
Hausjärvi vald
Hausjärvi on vald Soomes Lõuna-Soome läänis, Kanta-Häme maakonnas. Vallas elab 8700 inimest ja rahvastiku tihedus on 22.9 in/km². Hausjärvi naabervallad on Hyvinkää, Hämeenlinna, Hollola, Janakkala, Kärkölä, Mäntsälä ja Riihimäki.
Vallas räägitakse soome keelt.
Külad
Erkylä, Haminankylä, Hikiä, Kara-Lavinto, Karhi, Kirikuküla, Kuru-Nyry, Maitoinen, Mommilankylä, Monni, Oitti, Puujaa, Ryttylä, Torhola ja Turkhauta
pisi|püsti|tühi|Hausjärvi kirik
Aadlisuguvõsa
Aadlisuguvõsa on suguvõsa, mille moodustavad aadliseisusse tõstetud esiisa ja tema järglased.
Aadlisuguvõsa liikmed võivad olla kantud või mitte kantud aadlimatriklisse.
Otsustusinstitutsioonid
Otsustusinstitutsioonid on institutsioonid, mis mõjutavad majanduspoliitikat otseselt. Nende tehtavatest otsustest sõltub asjade käik ja majanduskorraldus üldistes ja põhimõttelistes küsimustes.
Otsustusinstitutsioonid:
1) parlament kui seadusandlik organ;
3) keskpank;
4) kohtusüsteem;
5) kaubandus-tööstuskojad;
6) põllumajanduskojad;
Charlton Athletic FC
pisi|Meeskonna mängijad 2004. aastal (punavalges vormis) Charlton Athletic Football Club on Inglismaa jalgpalliklubi, mis tegutseb Londonis Charltoni paikkonnas. See mängib Inglismaa jalgpalli esiliigas Championship.
Otsustusinstitutsioonid
7) ametiühingud ja tööandjate liidud;
8) rahvusvahelised organisatsioonid.
Charlton Athletic FC
Klubi asutati 1905. aastal.
Inglismaa jalgpalli kõrgliigas mängis Charlton Athletic viimati hooajal 2006–07.
Praegune koosseis
Seisuga 2. august 2019''
Peraküla (Võru)
Peraküla on küla Võrumaal Võru vallas.
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lasva vallas.
Dunga
Carlos Caetano Bledorn Verri (sündinud 31. oktoobril 1963 Ijuíis) on Brasiilia endine jalgpallur, poolkaitsja.
Pärast mängikarjääri lõppu on ta tegutsenud treenerina. Aastatel 2006–2010 ja 2014–2016 on ta olnud Brasiilia jalgpallikoondise peatreener. 2013. aastal oli ta Brasiilia kõrgliiga klubi Internacional peatreener.
Koondisekarjäär
Brasiilia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1987–1998 91 mängu ja lõi 6 väravat.
Milli arhitektuur
Milli arhitektuur (inglise keeles Mill architecture) on uudne üldotsarbelise protsessori arhitektuur, mis on väljatöötamisel Mill Computing, Inc. poolt. Mill on vööarvuti (ingl. Belt machine), mis erineb pinu- ja registripõhilistest arvutitest. Vööprotsessoris puuduvad üldotstarbelised registrid, ning nende asemel on kasutusel nn. registrite vöö (ingl. belt). Vöö kasutamine võimaldab suurendada protsessori efektiivsust, võrreldes x86 ja PowerPC arhitektuuridega, eemaldades suure hulga energiakulukaid ümbernimetusregistreid. x86 ja PowerPC protsessorites on umbes pool kasutatavast elektrienergiast ümbernimetusregistrite jaoks. Milli kavatsetud otstarbeks on olla konkurendiks x86 ja ARM protsessoritele, kuigi 2020. aasta alguse seisuga ühtegi Milli protsessorit füüsilisel kujul veel ei eksisteeri.
Ajalugu
2003. veebruaris alustasid endised Philips Trimedia signaaliprotsessorite arhitektuurimeeskonna liikmed koos Ivan Godardiga Milli arhitektuuri loomist.
2004. jaanuaris panid Milli arhitektuuri loojad oma ühingu nimeks Out-of-the-Box Computing.
Vöö
pisi|Vöölt väärtuste lugemine, summeerimine ja tulemuse vööle kirjutamine. Registrite vöö töötab FIFO või üldisemalt konveierlindi põhimõttel. Vööl olevaid andmeid saab lugeda igalt positsioonilt, kuid uusi väärtuseid saab kirjutada ainult vöö algusesse. Uue väärtuse vööle kirjutamisega liiguvad kõik olemasolevad väärtused ühe koha võrra edasi. Kuna vööl on kindel pikkus siis sellest välja liikunud väärtused kustuvad. Vöö pikkus on 8, 16, 32 registrit olenevalt protsessori implementatsioonist. Vöö on abstraktsioon, mis sarnaneb nihkeregistriga, tegelikkuses riistvaralist nihkeregistrit protsessori ehituses kasutusel ei ole.
Andmed mida läheb vaja hiljem kui vööpikkus seda lubab, saab kirjutada eraldi vahemällu, mida Milli arhitektuuris kutsutakse märkmikuks (ingl. scratchpad). Igal programmil ja alamprogrammil on enda isiklik vöö ja märkmik. Alamprogrammi sisendväärtused paigutatase tema vööle. Kui alamprogrammi sisendid on liiga suured või neid on kokku rohkem kui vööl pikkust on, siis tuleb neid eraldi mälust lugeda. Alamprogrammi lõpetamisel paigutatakse tagastatavad väärtused väljakutsuva programmi vööle, alamprogrammil endal väljakutsuva programmi vööle ega märkmikule ligipääsu ei ole.
Sama tsükli jooksul saab mitu käsku vöölt väärtusi lugeda. Kui vööle on sama tsükli jooksul vaja kirjutada mitut väärtust, siis need kirjutatakse väljakutsumise järjekorras s.t esimesena käivitatud käsk või alamprogramm paigutab enda tulemuse vööle esimesena. Milli arhitektuur toetab mitme väärtuse tagastamist ühest käsust või alamprogrammist.
Aatomnumber
Keemilise elemendi aatomnumber ehk järjenumber ehk laenguarv ehk tuumalaeng (Z) on prootonite arv selle elemendi aatomi tuumas. Aatomnumber saab olla vaid positiivne täisarv, sest aatomi tuumas ei saa olla murdarvulist või negatiivset või olematut kogust prootoneid.
Milli arhitektuur
Käsustik ja toru
pisi|Pikk käsu sõne Mill on laia käsustikuga arhitektuur ning kasutab pikki käsu sõnesid (ingl. very long instruction word) mis on kuni 33 individuaalset käsku pikad, millest iga käsk on kuni 15 bitti pikk. Käske käivitatakse kolmes faasis: lugemine, arvutamine, kirjutamine. Erinevate käskude täitmiseks läheb erinev arv tsükleid, nt. korrutamine võtab 3 tsüklit, liitmine aga 1 tsükli. Teineteisest sõltuvad käsud saavad olla samas torus ning eelneva käsu tulemus on järgneval käsul kohe kasutada, ilma seda väljundisse kirjutamata. Torude tööshoidmiseks on igas torus erinevate tsükliarvudega käsutäitmisüksused. Suure hulga käskude dekodeerimiseks on kasutusel kaks käsu dekoodrit.
Aatomnumber
Ajalugu
Esialgu tähendas elemendi järjenumber tema kohta Mendelejevi tabelis. Kui Dmitri Mendelejev asetas tuntud keemilised elemendid sarnaste omaduste järgi rühmitatuna tabelisse, siis tekkisid aatommasside rangest järjekorrast lähtumisel mõned ebakõlad. Joodi ja telluuri koht tabelis tuli ära vahetada, et omadused paremini kokku klapiksid. Samuti oli Mendelejev, lähtudes keemilistest omadustest, pannud koobalti niklist ettepoole, kuigi nikkel on massi poolest koobaltist pisut kergem. Millest selline ebareeglipärasus järjekorras, seda tolle aja teadmistega seletada ei osatud, (õieti ei saanudki, sest lähtuti aatomi massist, mis polnud kõige täpsem järjestamise alus) kuna puudus arusaam aatomi ehituse kohta. Järjenumbriks hakati nimetama seda järjekorranumbrit, mis elementidel oli tabelis. Kuigi järjenumber osutus aatomi massiga ligikaudu võrdeliseks (eriti just tabeli algusepoolses osas), pidi see nähtavasti kajastama mingit massist erinevat omadust.
Milli arhitektuur
Käsustik ja toru
Käsud on üldised ning saavad töötada erinevate andmesuurustega, näiteks sama summeerimiskäsk oskab summeerida nii baite kui ka ujukomaarve, või neid siis omavahel summeerida. Kõik käsud peale load käsu on kindla ette teatud ajaga, see võimaldab täiendavat koodi optimeerimist kompilaatori poolt.
Aatomnumber
Ajalugu
Esimesena pakkus idee aatomituuma laengu ja perioodilisustabeli järjenumbri samasusest välja hollandi amatöörfüüsik Antonius van den Broek. Ta esitas oma hüpoteesi ajakirja Nature numbris, mis ilmus 20. juulil 1911 ehk umbes kuu pärast seda, kui Ernest Rutherford oli avalikult esitanud oma uue aatomimudeli (peale kuulsat katset-kuldlehe pommitamist alfaosakestega). Henry Moseley olles tuttav Rutherfordi mudeli ja Van den Broeki hüpoteesiga, samuti Niels Bohri töödega kinnitas 1913. aastal eksperimentaalselt (röntgenspektroskoopia abil), et see on tõesti nii ja van den Broeki hüpotees peab paika. Keemilised elemendid, mille karakteerseid kiirgusi Moseley uuris, järjestusid kindlalt ritta. Ta seletas ära ka perioodilisustabelis olevad anomaaliad. Tol ajal oli ebamäärasusi lantanoidide järjestuse ja arvuga. Üks põhjus oli selles, et lantanoidid on keemiliselt väga sarnased. Moseley jõudis katseandmetele toetudes järeldusele, et lantanoide (lantaanist luteetsiumini) on täpselt 15. Ei vähem, ega rohkem. Kinnitust leidnud van den Broeki hüpotees – perioodilisustabeli järjekorranumber vastab täpselt aatomituuma elektrilaengule – tegi järjekorranumbrist reaalse füüsikalise suuruse. 1919. aastal selgitab Rutherford, olles ametlikult avastanud prootoni, et see (keemilise elemendi järjekorranumber, aatomnumber, tuumalaeng) tähendab prootonite arvu tuumas. Selgus, et keemilise elemendi tähtsaim eripära on just tema tuuma elektriline laeng, mitte aatommass.
Milli arhitektuur
Käsustik ja toru
Kõigil andmetel on protsessori siseselt olemas metaandmed, neid muutmällu kirjutades kaasa ei panda. Metaandmed võimaldavad hakkama saada ilma suure hulga käskudetta mis tegeleks nende väärtuste leidmise ja kontrollimisega. Metaandmeteks on skalaarsus, väärtuse suurus baitides, IEEE-754 ujukoma arvu puhul selle staatuslipud ja NaR-bitt (Not a Result). Tavapärases protsessoris salvestataks ujukoma arvu staatuslipud protsessori registritesse, seda võimalust milli puhul ei ole. NaR-bitti tähistab vigaseid andmeid ja seda kasutatakse spekulatiivsete käskude puhul valesti arvutatud väärtuse märgistamiseks. Mill toetab tarkvaralist spekulatiivset käskude käivitust kuid protsessor seda ise suvalises programmis ei tee. Riistvaralise spekulatiivse käivituse puudumine teeb Milli protsessori immuunseks spectre, meltdown ja teiste sarnaste spekulatiivset käivitust kasutavate turvanõrkuste vastu.
Mälu
Milli protsessoris on eraldi L1-vahemälu käskudele ja andmetele, ning üks jagatud L2-vahemälu. Andmete vahemälu kasutab 9 bitti ühe baidi kohta, lisa bitt on kasutusel baidi valiidsuse jälgimiseks. Vahemälus olevad andmed võivad liikuda madalama taseme vahemällu. Vahemälust lugemisel loetakse vastavalt vajadusele andmeid igalt tasemelt, kui esimese taseme vahemälust loetakse baiti millel on valiidsusbitt mittevaliidne, siis otsitakse seda puuduvat väärtust ka teise taseme vahemälust.
Protsessori virtuaalne aadressiruum on 60-bitine, mille kõrged bitid on reserveeritud protsesside vaheliseks mälu isoleerimiseks. Turvalisuse tagamiseks tagastatakse initsialiseerimata mälust lugedes alati väärtus 0, see eemaldab ka vajaduse eraldi mälu nullida või vanu väärtuseid eemaldada.
Kaubamärk
Kaubamärk (inglise keeles trademark) on tähis, mis võimaldab eristada ühe ettevõtja kaupa või teenust teise ettevõtja samaliigilisest kaubast või teenusest.
Kaubamärgile saab taotleda õiguskaitset teatud kaupade või teenuste tähistamiseks selle registreerimise teel. Kaubamärke ei patenteerita, vaid registreeritakse. Registreeritud kaubamärgi omanikul on selle kasutamise ainuõigus kaupade või teenuste loetelus nimetatud valdkonnas. Omanik võib kaubamärgi ainuõiguse rikkumise takistamiseks algatada kohtumenetluse.
Kaubamärgiks nimetatakse kujundlikult ka inimese omadust, mille järgi ta on hõlpsasti äratuntav.
Põhikontseptsioon
Kaubamärgi ainuõigus kehtib tavaliselt teatud kaupade või teenuste suhtes (erandiks võib olla üldtuntud kaubamärk). Kaubad ja teenused on jaotatud 45 klassi märkide registreerimisel kasutatava kaupade ja teenuste rahvusvahelise Nizza klassifikatsiooni alusel, kus on 34 kauba- ja 11 teenusklassi. Selle süsteemi eesmärk on täpsustada ja piirata kaubamärgi kui intellektuaalomandi objekti ainuõiguse ulatust vastavalt kaubamärgi tegelikule kasutusalale ja ühtlustada klassifitseerimine üle kogu maailma.
Muudel alustel
Kaubamärgi liikide hulka kuuluvad ka kollektiivkaubamärk, sertifitseerimismärk ja garantiimärk.