cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ḩalafi kultuur
Pitsatid
Pitsatid on kivist või savist templipitsatid geomeetriliste mustrite või sümbolitega. Mõnes leiukohas, näiteks Tell Arpachiyah's, on neid palju, teistes peaaegu mitte. Neid peetakse halduse näitajateks.
Arhitektuur
Ḩalafi kultuuri asulad koosnesid eraldi hüttidest, mida nimetatakse ka tholoi. Nende läbimõõt on 3–7 m ja need koosnevad savitellistest ja tampsavist ja kividest. Tholoi lähedal on sageli ristkülikukujulised väikesed hooned. Et neil on väikesed kambrid, peetakse neid tavaliselt aitadeks. Majad moodustasid väikesi külasid, mille pindala tavaliselt ei ületanud hektarit. Paistab, et ainult mõned külad olid üle 10 ha suurused, need võisid olla piirkondade keskused.
Beamishi muuseum
Beamishi muuseum (inglise Beamish Museum) on vabaõhumuuseum Suurbritannias Durhami krahvkonnas Beamishi külas.
Ḩalafi kultuur
Elatis
Elatusmajanduses tegeldi põllundusega, kasvatades näiteks kultuur-üheteranisu, kaheteranisu ja heksaploidset nisu, ning karjakasvatusega (lammas, kits, siga, koer). Elatusstrateegiad olid eri leiukohtades erinevad. Sademeterikastes piirkondades sai aasta läbi vilja kasvatada, vähemate sademetega piirkondades oli majandus paindlikum. Peale hooajalise põlluharimise peeti jahti ja tegeldi rändkarjakasvatusega.
Beamishi muuseum
Muuseum asutati 1970.
Aastas külastab muuseumi umbes 350 000 inimest.
1987 tunnistati muuseum Euroopa aasta muuseumiks.
Jõe tänav (Narva)
pisi|[[Kreenholmi sadamalaod|Kreenholmi sadamaladude hoone aadressil Jõe 1]] pisi|[[Narva sadam, Jõe 3]]
Tänav sai nime 1982. aastal (vene keeles Речная улица).
Ajalugu
1900. aasta linnaplaanil oli selle tänava nimi vene keeles Береговая улица. 1912. aasta linnaplaanil kandis tänav nime Kalda tänav ja laevasadamast põhja pool nime Sadama tee.
1912. aasta linnaplaanil on Jõe tänav teises kohas, see algab Vestervalli tänavalt, kulgeb kirde suunas, ristub Laeva tänavaga ning lõpeb Kalda ja Tapamaja tänavaga ristudes. 1905. aasta linnaplaanil on selle tänava nimi Наровская улица ('Narova tänav').
Hoonestus
Jõe tänaval asuvad:
Röhitised
pisi|Röhitised Röhitised on gaasi tahtmatud järsud väljumised maost või söögitorust suuõõnde, mõnikord koos vähese hulga maosisaldisega.
Põhjused
Maos on tavaliselt gaasi, mis aitab kaasa mao liigutustele ja maomahla nõristusele. Gaasi kogus sõltub peamiselt koos toiduga kiiruga alla neelatud õhu kogusest. Seda suurendavad gaseeritud joogid ning kapsas, herned, oad ja mõned teised toiduained. Tavaliselt väljub õhk vähehaaval suu või maolukuti kaudu.
Röhitised sümptomina
Kõige sagedamini põhjustavad röhitisi mao ja kaksteistsõrmiksoole haigused. Röhitised võivad tuleneda maolävise ebapiisavast sulgumisest kardiapuudulikkuse, diafragma songa, söögitoru liigutushäire, söögitoru sklerodermia või operatsioonijärgse seisundi tõttu. Neil juhtudel põhjustab röhitisi peamiselt maolävise toonuse alanemine.
Röhitised võivad tekkida ka reflektoorselt maksa- ja sapipõiehaiguste ning vereringehaiguste (näiteks müokardi infarkti) korral.
Gaasiröhitised
Lõhnatud gaasiröhitised esinevad tavaliselt hariliku aerofaagia tõttu või liigse gaasimoodustumise tõttu maos.
Muhabura
pisi|[[Gahinga ja Muhabura (parempoolne)]] Muhabura (ka Muhavura ja Muhavuru) on kustunud vulkaan Rwanda ja Uganda piiril Virunga mägedes.
Röhitised
Gaasiröhitised
Ebameeldiva lõhnaga gaasiröhitised tekivad juhul, kui mao tühjenemine viibib ning maos jõuavad maosisaldise seismajäämise ja lagunemise tõttu moodustuda süsivesinikud ning ammoniaak ja väävelvesinik. Põhjuseks võib olla näiteks maovähk või maohaavandtõbi.
Muhabura
Vulkaani geograafilised koordinaadid on. See paikneb Rwandas Vulkaanide rahvuspargi ja Ugandas Mgahinga gorillade rahvuspargi alal.
Mäe kõrgus on 4127 meetrit. See on mäestiku kõrguselt kolmas mägi Karisimbi ja Mikeno järel.
Röhitised
Toiduröhitused
Hapude röhitiste puhul on tavaliselt tegu mao ülehappesusega, mida enamasti kutsub esile maomahla hüpersekretsioon või käärimine, mida tingib soolhappe puudumine maomahlas.
Muhabura
Vulkaani kraatris on umbes 40-meetrise läbimõõduga järv.
Pole teada, millal vulkaan viimati purskas.
Röhitised
Toiduröhitused
Kibedad röhitised tulenevad sapi paiskumisest makku.
Roiskunud maitsega röhitised tulevad sellest, et maosisaldis jääb makku kauaks seisma ning laguneb roiskudes.
Ravi
Ravitakse põhihaigust.
Dieedist kõrvaldatakse gaseeritud joogid ja gaaside moodustumist soodustavad või makku kauaks seisma jäävad toiduained. Süüa soovitatakse tihti ja vähe korraga.
Maomahla hüpersekretsiooni puhul kasutatakse antatsiide.
Kardiapuudulikkuse korral kasutatakse metokloropramiidi.
打嗝
Toomakristlus
Toomakristlased olid 30. aastatel pKr messialastest moodustunud rühmitus Galileas Palestiinas. Nimetus tuleneb apostel Toomase nimest. Toomakristlastelt on pärit vanim teada olev Uue Testamendi väline tekst Tooma evangeelium.
Toomakristlus Indias
Kui portugallased rohkem kui viissada aastat tagasi piprajahil Indiasse jõudsid, leidsid nad eest tavapäraselt tegutseva kristlaste koguduse.
India toomakristlaste pärimuse kohaselt on nende koguduse Indias rajanud apostel Toomas. See lugu Toomast on tuntud ka läänepoolsete kristlaste seas kirjas pealkirjaga "Tooma teod". Arvatavasti on tekst koostatud 3. sajandi esimesel poolel pKr süüria keeles, kindlasti sisaldab see teos aga ka vanemat pärimust. Pikka aega peeti "Tooma tegudes" kirjapandud lugu väljamõeldiseks. 19. sajandil leiti münte, millel oli India kuninga Gondopharese nimi. Too kuningas oli tõepoolest elanud ajal, mil Toomas oleks pidanud Indias tegutsema. 1. sajandil pKr olid Lähis-Ida ja India vahel üsna tihedad kaubanduslikud sidemed. Need kaudsed ajaloolised tõendid võimaldavad "Tooma tegude" lugu tõepäraseks pidada.
Kirikuloolane Eusebios kirjutab, et Aleksandria katehheetide kooli üks juhte Pantainos külastas 2. sajandi lõpupoole pKr misjonärina Indiat.
India toomakristlaste ühe osa moodustasid väljarändajad Lähis-Idast, eelkõige süürlased ja nende järeltulijad. Teine osa olid põgenikud ristiusuvaenulikust Sassaniidide Iraanist. Indiasse jäi elama ka osa kaupmehi. Teatud osa koguduseliikmeid oli (ja on tänaseni) juudi päritoluga. Indias teatakse lugu, kuidas nestoriaanlik kaupmees Kani (või Kana) Thomas tuli koos vähemalt neljasaja inimesega, nende seas ka vaimulikke ja isegi üks piiskop, Iraani (Pärsia) tagakiusamiste eest Malabari rannikule maapakku. Pärimuse kohaselt juhtus see aastal 345 pKr. Enne teda olid seal juba kristlased, kes uustulnukad sõbralikult vastu võtsid. Aastatel 410–420 pKr allutati otseselt Indiasse suunduvale kaubateele jäänud India kristlikud kogudused Iraani nestoriaanlikule kirikule. 7. sajandi keskel pKr muutus India kirik omaette metropoliitkonnaks, mis allus otse nestoriaanide patriarhile. Toomakristlased kasutasid kirikliku keelena süüria keelt. Süüria keel on tänaseni liturgiliseks keeleks mitmes India toomakristlaste kirikus.
Toomakristlased ehk nasranid elavad Indias tänaseni.
Koonga piiskopilinnus
pisi|Vaade loodeküljelt Koonga mõisahäärberile, märts 2019
Koonga piiskopilinnus (saksa keeles Kokenkau) oli Saare-Lääne piiskopile kuulunud majandusmõis muinasaegse Läänemaa lõunaosas Mihkli kihelkonnas.
Nimekujud
Uurijad on defineerinud sõna lõppu kui "kaev", "kaevu". Sõna alguse tähenduse kohta ühist arvamust ei ole.
Asukoht ja paiknemine
pisi|Vaade Koonga mõisa peahoonele edelast, märts 2019
Mõis asetseb endise muistse suure Soontagana kihelkonna lääneservas vastu tollast Lihula kihelkonda, kuhu XIII sajandil asutati Mihkli kihelkond. Asustused paiknevad seal soodevahelistel voorelaadsetel kõrgendikel ja soosaartel. Koongas, vana mõisahoovi põhjaküljel ristuvad ka Tõstamaa-Pärnu-Jaagupi-Vändra ja Mihkli-Ahaste maanteed.
Ajalugu
pisi|Vana valitsejamaja edelakülg, seinas on näha üks kinnimüüritud väiksem ja üks suurem ukseava On olnud suure piiskopliku ametkonna keskus Lõuna-Läänemaal. Mõisa maad ulatusid Tõstamaani välja.
pisi|Koonga mõis. Võlvkeldri vare mõisahoone edelakülje ees
XIX sajandi algul püstitati Koonga mõisa praegune härrastemaja.
Ehitus
pisi|Künkal asuva mõisahäärberi loodekülg
Vana rootsiaegse mõisaplaani järgi on linnus olnud ida-lääne või loode-kagusuunaline ristkülikukujuline ehitis, mille lõunaküljel on paiknenud ümartorn, võimalik, et ehitatud tulirelvade tarbeks. Vana linnus on asunud hilisema mõisahoone kõrval, sellest lääne pool ja on olnud ilmselt vähemalt kahekorruseline paekivist ehitis. Täpsemalt on paiknemine praeguseks kindlaks tegemata, kuid tõenäolised on 2 varianti: kui linnus asetses praegusel 2–3 m kõrgusel künkal asetseva kivist härrastemaja kohal, siis jäi tollane võimalik, et puidust uus elumaja tollest ida pool paiknevale tasasele platsile. Teise variandi puhul asetses toonane uus elumaja praeguse peahoone kohal ja linnus siis vastavalt sellest lääne pool asetseva valitsejamaja kohal, kus tänapäeval asus hiljuti Koonga vallavalitsus. Linnus sai laiuda ka tervel künkal, asetsedes nii peahoone, kui hilisema valitsejamaja kohal. Linnuseala võisid tollal ümbritseda ka tiigid.
Praegune seisukord
Koongas asetseb endises mõisasüdames praegu loode-kagusuunaliselt 2 ristkülikukujulist pae- ja maakivist telliselisandiga hoonet: 2–3 m kõrgusel künkal asetsev endine mõisahäärber ja sellest lääne pool häärberist tunduvalt madalamal endine valitsejamaja, kus praegu asetseb Lääneranna valla Koonga teeninduspunkt. Mõisahäärberi all asetseb ligi meetripaksuste seintega ja hoone pikisuunas ühe vaheseinaga servjoonvõlvidega täiskelder, mis on praegu kasutusel juurviljalaona. Häärberi idaseina soklikorrusel on näha vana keskaegset paksu tellissillusega aknaava. Selliste sissepoole kaldus tellistega aknaavasid ehitati soklikorrustele keskaja aitadel Vana-Liivimaa linnades nii Riias kui ka Tartus. Ka mõisahäärberi kõrval oleva valitsejamaja välisseinad on peaaegu meetripaksused.
Machado de Assis
pisi|Joaquim Maria Machado de Assis (ca. 1896). Joaquim Maria Machado de Assis (21. juuni Rio de Janeiro 1839 – 29. september 1908 Rio de Janeiro) oli Brasiilia kirjanik. Ta oli Brasiilia kirjanduse tuntumaid autoreid, kes on mõjutanud mitmeid kirjanikke nii oma kodumaal kui ka mujal.
M.I.A.
Mathangi Arulpragasam (sündinud 18. juulil 1975), tuntud kui M.I.A., on briti räppar, laulja, muusikaprodutsent ja aktivist. Tema muusikas on ühendatud alternatiiv- ja tantsumuusika, elektroonilise muusika, hiphopi ja maailmamuusika elemendid. Ta on esimene Lõuna-Aasiast pärit inimene, kes on olnud samal aastal nomineeritud nii Oscari kui ka Grammy auhinnale. 2019. aastal sai Arulpragasam Briti impeeriumi ordu (MBE) liikmeks muusikasse panustamise eest.
Machado de Assis
1877. aastal rajas ta Brasiilia Kirjandusakadeemia, mille presidendiks jäi kuni surmani. 1941. aastal asutas akadeemia tema auks Machado de Assisi auhinna, mis on Brasiilia mainekaim kirjandusauhind.
M.I.A.
Noorpõlv
Mathangi Arulpragasam sündis Londonis Sri Lanka tamilite peres. Kui ta oli kuuekuune, kolis pere Sri Lanka põhjaosas asuvasse Jaffnasse. 1983. aastal algas Sri Lankas kodusõda, mistõttu põgenes pere tagasi Londonisse, kui Arulpragasam oli 11-aastane. Kodusõda oli hiljem M.I.A. loomingu suureks inspiratsiooniks.
Machado de Assis
Eesti keeles on ilmunud Joaquim Maria Machado de Assisi tuntumaid teoseid, originaalis 1899. aastal avaldatud realistlik romaan "Dom Casmurro" (Tallinn: Eesti Raamat, 1973, tõlkinud Aita Kurfeldt), samuti jutustus "Hulluarst" (originaal "O alienista", kogumikus "Papéis Avulsos", 1882; Tallinn: SA Kultuurileht, Loomingu Raamatukogu 40, 2016, tõlkinud Indrek Koff).
M.I.A.
Karjäär
Enne muusikukarjääri alustamist 2002. aastal oli ta visuaalkunstnik ja disainer. M.I.A. saavutas oma edu suuresti põrandaaluse artistina interneti kaudu. 2004. aastal pälvisid tähelepanu tema singlid "Galang" ja "Sunshowers". Tema esimene album "Arular", mis sai nime tema isa järgi, avaldati 22. märtsil 2005. Kuigi seda ei saatnud eriline edu, pälvis see siiski kriitikute tunnustuse ning mõned nimetasid seda 2005. aasta üheks parimaks albumiks. Albumilt avaldati ka kolmas singel "Bucky Done Gun".
2007. aastal avaldas ta teise albumi "Kala", mis sai nime M.I.A. ema järgi. Albumilt ilmusid singlid "Bird Flu", "Boyz", "Jimmy" ja "Paper Planes", millest viimane saavutas edetabelis Billboard Hot 100 4. koha. "Kala" pälvis samuti kriitikute heakskiidu.
Kolmas album "Maya" avaldati 2010. aastal. "Maya" on M.I.A. albumitest edukaim, jõudes mitmes muusikaedetabelis esikümnesse. Tema neljas stuudioalbum "Matangi" (2013) sisaldab singlit "Bad Girls", mis võitis kaks MTV videomuusikaauhinda. Tema viies stuudioalbum "AIM" avaldati 9. septembril 2016 ning kuues stuudioalbum "Mata" 14. oktoobril 2022.
Karma (Valgevene)
Haridust annavad üldhariduskool ja gümnaasium, spordikool ja muusikakool. Alevis on kultuurmaja ja kaks raamatukogu. Karmas on toiduainetetööstuse ja kergetööstuse ettevõtteid, seal valmistatakse ehitusmaterjale. Alevis antakse välja kohalikku lehte Сьвітанак над Сожам.
Vaatamisväärsuseks on mõisakompleksi säilinud osa, juudi kalmistu, aastal 1832 valminud õigeusu kiriku varemed ja alevi ajalooline keskus.
Asula nimi
Karma on saanud nime seal voolava Karmianka jõekese järgi. Selle nimi on omakorda ürgne ja pärineb tõenäoliselt soomeugri keeltest. Võimalik on tulenemine sõnast kurm, mis tähendab lahesoppi, kuurna või kurma (kalapüügivahend).
Ajalugu
Vanimad arheoloogilised leiud selles piirkonnas pärinevad kahekümne kuuendast aastatuhandest enne meie aega. Esimesed kirjalikud teated pärinevad siiski aastast 1665, mil seda mainiti kui alevit Toona jäi see Minski vojevoodkonda ja selle Rečyca maakonda.
Seoses Poola jagamisega läks Karma aastal 1772 Venemaa koosseisu, kus sellest sai vallakeskus Mogiljovi kubermangu Rogatšovi maakonnas. Toona kuulus see Bõkovskitele ja alevis tegutses tellisevabrik. Aastal 1847 oli alevis Tšernigivisse viiva postimaantee hobupostijaam. Aastal 1882 oli alevis õigeusukirik, seal tegutses kolm sünagoogi. Alevis oli vesiveski ja 36 poodi. Aastal 1886 avati seal kool. Toona peeti seal aastas kolm korda laata.
Karma hakkas 25. märtsil 1918 kuuluma Valgevene Rahvavabariiki. 1. jaanuaril 1919 võttis Valgevene NSV juhtkond vastu otsuse, et asula kuulub Valgevene koosseisu. Reaalselt läks alev Valgevene NSV koosseisu aastal 1924, kus sellest sai rajoonikeskus.
Aastal 1919 vallutasid alevi ajutiselt kohalikud enamlaste vastu üles tõusnud talupojad. Samal aastal muudeti Karma alevikuks. Alevi staatuse sai asula taas aastal 1938.
Jaapani lehis
Jaapani lehis (Larix kaempferi) on männiliste sugukonda lehise perekonda kuuluv puu.
Liik on teadusliku nime saanud Jaapanis Hollandi saatkonnas töötanud saksa arsti ja botaaniku Engelbert Kaempferi (1651–1716) järgi, kes mainis esimesena jaapani lehist 1712. aastal oma Jaapani taimestiku ülevaates.
Kirjeldus
Võrseid on kahesuguseid. Pikkvõrse on tüüpiliselt 1–5 dm pikk ja sellel on mitu punga. Lühivõrse on kõigest 1–2 mm pikk ja sellel on üks pung.
Talve alguses on sama aasta võrsed kahvatud kollakaspruunid ja hallika kirmega, hõredate karvadega või päris paljad, aga eelmise aasta võrsed on punakad või ruuged. Puukoor on võrdlemisi õhuke ja pikilõhedega.
Juurestik on väga hästi arenenud, sügavale tungivast peajuurest hargneb rohkesti külgjuuri.
Pungad on tumepruunid ja läikivad. Noored võrsed on punakasvioletjad, kaetud õrna valkja või sinaka vahaga. Okkad on laiade õhulõheribade tõttu sinakasrohelised, sügisel kollased, 2–3 (4) cm pikad, pehmed, tömbi tipuga, pealmisel küljel on kaks 4–6-realist, allküljel 8–10-realist õhulõheriba, lühivõrsetel 40–75 kaupa kimbus.
Isasõisikud on kollakaspruunid ja ellipsoidsed. Käbid on noorelt kollakasrohelised või roosakad, valminult helepruunid, tömbi tipuga, pikkus 2–2,7 (3,0), läbimõõt 1,7–2,4 cm. Seemnesoomused on nahkjad, võrdlemisi õhukesed, lusikakujulised ja purpurjate servadega. Kattesoomused on lillakaspruunid ja ulatuvad välja ainult käbi alusel. Seemned on helepruunid ja 4–5 mm pikad, tiivake on 8–9 mm pikk. Seeme kaalub 3,3–4,5 mg.
Zuiderzee muuseum
Zuiderzee muuseum (hollandi keeles Zuiderzeemuseum) on vabaõhumuuseum Hollandis Enkhuizeni linnas. Muuseum on nimetatud Zuiderzee järve järgi (tänapäeval IJsselmeer).
Jaapani lehis
Levila ja ökoloogia
pisi|vasakul|Jaapani lehise metsad pisi|vasakul|Lehisemetsad on valgusküllased. pisi|vasakul|Õisikud Jaapani lehis on levinud Honshū saare keskosas, kus ta kasvab 500–2900 m kõrgusel merepinnast. Kaaspuuliikidest esinevad koos temaga madalamatel kõrgustel kalmumänd (Pinus densiflora), hondo kuusk (Picea jezoensis ssp. hondoensis), eriokkaline tsuuga (Tsuga diversifolia) ja nikko nulg (Abies homolepis). Suurematel kõrgustel kasvab ta tihti koos jaapani nuluga (Abies veitchii).
Zuiderzee muuseum
Muuseumi ehitised kujutavad endast tüüpilist Zuiderzee-äärset väikelinna ajaperioodil 1700-1900.
Jaapani lehis
Levila ja ökoloogia
Jaapani lehis on naturaliseeritud Sahhalinil.
Zuiderzee muuseum
1984 tunnistati muuseum Euroopa aasta muuseumiks.
Jaapani lehis
Levila ja ökoloogia
Jaapani lehised kasvavad tihti pioneerliikidena õhukese mullakihiga vulkaanide nõlvadel, laviinide tekitatud rusunõlvadel ja veega küllastunud turvasmuldadel rabade ümbruses. Metsad on avatud ja valgusrohked. Metsade leviku ülemisel piiril kasvavad nad tihti põõsakujuliste kääbuspuudena, mille kõrgus 30 aasta vanuselt võib olla kõigest 2–4 dm. Kuna jaapani lehis armastab valgusküllast kasvukohta, siis segametsades tõrjuvad varjutaluvad puud ta järk-järgult välja.
Aasta jooksul kasvab jaapani lehise võra kõrgusse 25 cm, aga laiusse 10–15 cm. Käbisid hakkab ta kandma 15.–20. eluaastal.
Tolmlemine toimub aprillis-mais. Seemned valmivad augustis-septembris. Noored seemikud vajavad kasvuks valgusküllast või poolvarjulist kohta. Täisvarjus ei suuda nad ellu jääda.
Käbid on püstised. Käbil on seemnesoomuseid 30–50. Kui seemned on küpsed, siis käbid avanevad ja puistavad seemned tuulde. Ent vanad käbid võivad puule jääda veel aastateks. Ajapikku muutuvad nad tuhmiks hallikasmustaks.
Talvel talub jaapani lehis külma kuni –29...–34 °C.
Jaapani lehis on lehisevähile oluliselt vastupidavam kui teised lehiseliigid. Kuid 2009 avastati jaapani lehistel Inglismaal, nimelt Cornwallis, Devonis ja Somersetis tamme-äkksurma.
Kasutamine
Jaapani lehist on Euroopas ja Jaapanis laialdaselt kultiveeritud puidu saamiseks. Eriti häid tulemusi annab ta merelise kliimaga piirkondades, mandrilises kliimas jääb oluliselt väiksemaks. Tema puit on läikiv ja heade mehaaniliste omadustega: hea survetugevusega ja vastupidav välistingimustes. Maltspuit on kollakas, lülipuit punakaspruunikas. Puitu kasutatakse laialdaselt ehituskonstruktsioonides, laevaehituses, vesiehituses, postide ja mastide valmistamisel ning mujal. Samuti kasvatatakse jaapani lehist ilupuuna aedades ja parkides. Kasvukohas eelistab jaapani lehis niisket merelist kliimat (soovitav sademete hulk aastas üle 1000 mm) ja kasvab kultiveerituna hästi Lääne-Euroopa rannikualadel. Puu kasvab mitut tüüpi muldadel, välja arvatud kuivas. Samuti talub ta halvasti põuda.
Sordid
pisi|Jaapani lehis [[bonsaina]] Aedades kasvatatakse enamasti madalaid sorte.
Tüvele poogitud lehised vajavad kaua tugesid. Nende võra kasvab kiiresti, aga tüvi jämeneb hoopis aeglasemalt ega pea ilma toeta vastu.
Kasvatamine Eestis
pisi|Eurojaapani lehise käbi Eestis 1861. aastal Euroopasse toodud jaapani lehist kasvatatakse meil alates 19. sajandi lõpust. Ta puhkeb meil kasvatavatest lehiseliikidest kõige hiljem. Sügisel kolletuvad okkad hiljem kui vene lehisel, kuid varem kui euroopa lehisel. Käbid valmivad novembris-detsembris, misjärel peatselt varisevad. Seemned on väga hea kvaliteediga, idanevus on sageli kuni 80%. Puud on meie talvedel võrdlemisi külmakindlad, vaid noorte puude võrsed saavad hilise puitumise tõttu (puu juurdekasv vältab sageli kuni septembrini) aeg-ajalt kannatada sügiseste varakülmade ajal. Mullastiku suhtes pole jaapani lehis eriti nõudlik, kasvab hästi keskmise viljakusega saviliivmuldadel ning on eriti kiire kasvu ja suure tootlikkusega parasniisketel viljakatel liivsavimuldadel. Samuti parandavad puud rohke varisega (kuivanud oksad, käbid ja okkad) mulla viljakust.
Suuri puid kasvab meil Mäksal, Sangastes (parkmetsas on 13 üle 100-aastast puud, kõrgeim 40 m ), Hummulis (puude kõrgused 27–33 m ), Järvseljal (kõrgeim 37 m ) ja mujal.
Ta annab sageli hübriide meil kasvavate teiste lehiseliikidega. Eriti hästi kasvavad Eestis tema hübriidid euroopa lehisega ehk eurojaapani lehised (Larix × marschlinsii), mis on kõige kiirema juurdekasvuga okaspuud Eestis. 2006. aastal Söe arboreetumis mõõdetud 30-aastased eurojaapani lehised olid 21,3–23,3 m kõrged.
Bohemian Rhapsody (film)
pisi|Filmi "Bohemian Rhapsody" näitlejad (vasakult): [[Joe Mazzello, Rami Malek, Gwilym Lee]] "Bohemian Rhapsody" on 2018. aasta biograafiline draamafilm Freddie Mercuryst, Suurbritannia rokkansambli Queeni solistist. See räägib laulja elust alates ansambli moodustamisest kuni 1985. aasta ikoonilise esinemiseni "Live Aidi" kontserdil Wembley staadionil. Filmi lavastas Bryan Singer Anthony McCarteni stsenaariumi järgi ning tootsid Graham King ja Queeni mänedžer Jim Beach.
Filmi peaosas Mercury rollis on Rami Malek, muudes osades Lucy Boynton, Joe Mazzello, Gwilym Lee, Ben Hardy, Aidan Gillen, Aaron McCusker, Allen Leech ja Mike Myers. Filmi valmimisele aitasid kaasa Queeni kitarrist Brian May ja trummar Roger Meddows Taylor. Filmi tootsid 20th Century Fox, Regency Enterprises, GK Films ja Queen Films.
Kui "Bohemian Rhapsody" idee 2010. aastal välja kuulutati, pidi selles peaosa mängima Sacha Baron Cohen. Pärast Baron Coheni ja režissööride vahel tekkinud loominguliste seisukohtade erinevusi 2013. aastal vaibus projekt mitmeks aastaks, kuni 2016. aastal leiti peaossa Malek. Bryan Singer lavastas enamiku põhistseenidest, mille võtted algasid 2017. aasta septembris. Sama aasta detsembris Singer vallandati, sest ta puudus pidevalt ning tal tekkis meeskonna ja näitlejatega erimeelsusi. Dexter Fletcher, kes oli alul valitud lavastama, palgati filmi lõpetama, kuigi Singer jäi kirjade poolest Directors Guild of America juhiste kohaselt ikkagi tegevprodutsendiks. Fletcher sai produtsendiks ning filmimine lõppes 2018. aasta jaanuaris. pisi|"Bohemian Rhapsody" peaosaline [[Rami Malek]] Film esilinastus 24. oktoobril 2018, Ameerikas sama aasta 2. novembril. Film sai mitmesuguseid hinnanguid: kritiseeriti Mercury seksuaalsuse kujutust ja teiste ansambliliikmete elusid, samas Maleki näitlemine ning muusikalised lõigud said palju kiita. Filmis on palju kronoloogilisi ebatäpsusi. Siiski sai linateosest piletikassale suur edu, ületades 50-miljonilist eelarvet 903 miljoni dollariga. Sellega tõusis see üle maailma kuuendaks eelarvet ületavaks 2018. aasta draama- ja biograafiliseks filmiks.
"Bohemian Rhapsody" pälvis palju tunnustust, saades Oscarite jagamisel neli auhinda: Best Actor (Malek), Best Sound Editing, Best Film Editing ja Best Sound Mixing. Film oli nomineeritud ka Best Picture auhinnale, mille võitis "Green Book". Film võitis ka Best Motion Picture – Drama Kuldgloobuse auhinna, lisaks oli see nomineeritud auhindadele Producers Guild of America Award for Best Theatrical Motion Picture ja BAFTA Award for Best British Film. Malek võitis Kuldgloobuse, Screen Actors Guildi ja BAFTA auhinna parima näitlemise eest.
Süžee
Farrokh "Freddie" Bulsara, India parsi põgenik Sansibarist töötab 1970. aastal Londonis Heathrow' lennujaamas pagasikäitlejana ning elab oma vanemate ja noorema õega. Pärast baaris nähtud ansambli Smile kontserti kohtub Freddie Mary Austiniga ning kitarristi Brian May ja trummari Roger Meddows Tayloriga. Kui Freddie kuuleb, et ansambli eeslaulja Tim Staffell on ansamblist lahkunud, demonstreerib ta oma lauluoskusi ja pakub end uueks lauljaks. Freddie ja Mary hakkavad käima.
Pärast seda, kui ansambli lauljaks saab Freddie ja basskitarristiks John Deacon, müüakse Inglismaal kõik kontserdid välja. Freddie julgustab teisi kastist välja mõtlema ja müüb maha ansambli kaubiku, et broneerida Trident Studios, kus salvestada debüütalbum. Kui üks A&R (artist and repertoire) esindaja kuuleb Queeni eksperimenteerimas, palub ta helitehnik Roy Thomas Bakerilt nende demosid. Freddie nimetab ansambli ümber Queeniks ja muudab oma nime ametlikult Freddie Mercuryks.
Bänd kirjutab Elton Johni mänedžeri John Reidiga alla lepingu EMI-ga lepingu sõlmimiseks. Esinemine telesaates "Top of the Pops" toob Queenile nende esimese hiti, "Killer Queeni". Pärast albumi reklaamturneed Freddie ja Mary kihluvad. Album jõuab Ameerikas edetabelitesse ning bänd alustab väljamüüdud turneed Ameerikas, kus Freddie hakkab kahtlema oma seksuaalsuses.
1975. aastal salvestab Queen oma neljandat albumit "A Night at the Opera", kuid katkestab lepingu EMI-ga, sest Ray Foster keeldub välja andmast ooperlikku "Bohemian Rhapsodyt" peasinglina. See olevat liiga pikk – kuueminutiline – ning ta laidab ka selle viisi ja sõnu. Bänd pingutas laulu kirjutamise ja esitamisega palju, mistõttu Freddie viskab kivi Fosteri aknast sisse ja vannub. Freddie laseb DJ Kenny Everettil laulu raadios debüüdina esitada ning vaatamata vastuolulistele arvustustele saab sellest hitt. Queeni ülemaailmsel turneel algab Freddiel oma mänedžeri Paul Prenteriga armusuhe. Mary julgustusel tuleb Freddie kapist biseksuaalsena välja, kuigi Mary kinnitab, et Freddie on gei. Nende kihlus katkeb, kuid nad jäävad sõpradeks. Kui Freddie ostab 1980. aastal ekstravagantse maja, kolib Mary selle kõrvale.
Ansamblis kasvab pinge, sest Freddie laseb end Paulil manipuleerida. Pärast uhket pidu käperdab Freddie ettekandjat Jim Huttonit ja kui Jim sellele negatiivselt vastab, vabandab Freddie ning nad hakkavad rääkima, üsna varsti jagavad ka ühist suudlust. Jim palub, et Freddie otsiks ta üles, kui ta iseendale samuti meeldima hakkab. Umbes samal ajal kirjutab Brian May lugu "We Will Rock You", et publik saaks laulust osa võtta. Pärast edukat kontserti meelitab Paul Freddiet Queenist lahti ütlema, et alustada soolokarjääri. Peale selle tekitab üleüldise tüli ansamblis Freddie ihalus teha klubi- ja diskomuusikat, kuid John Deacon on mõttega rahul ja kirjutab bassirifi, mis viib suure hitini "Another One Bites the Dust". Queeni 1982. aasta albumi "Hot Space" pressikonverentsil pommitatakse Freddiet küsimustega tema isikliku elu kohta.
Freddie kasvab ansamblikaaslastega järjest enam lahku. Nende uus muusikavideo "I Want to Break Free", kus bänd on naisteks riietunud (paroodia kuulsast Suurbritannia seebiooperist "Coronation Street"), keelatakse MTV-s ära. Ta kuulutab teistele, et sõlmis CBS Recordsiga lepingu, mille põhjal saab ta neli miljonit dollarit. See ajab ansambli laiali. 1984. aastal kolib Freddie Münchenisse, et oma esimese sooloalbumi "Mr. Bad Guy" kallal töötada. Ta leiab end narkootikume ja alkoholi tarvitamas ning Pauliga orgiaid pidamas. Freddie jääb väga haigeks. Mary, kes ootab oma uue partneriga last, hakkab Freddie pärast muretsema ning julgustab teda Queeni tagasi minema, sest neile olla pakutud kohta Bob Geldofi heategevuskontserdil Live Aidil.
Kui Freddie saab teada, et Paul on Live Aidi tema eest salajas hoidnud, lõpetavad nad suhtluse. Paul aga läheb selle peale avalikkuse ette Freddie era- ja seksuaalelu lahkama. Freddie kolib Londonisse tagasi ja lepib oma ansamblikaaslastega ära üksmeelsel nõustumisel, et kõik saavad laulude eest võrdselt raha ja et laulud kirjutab Queen tervikuna, mitte üks liikmeist. Queeni uuele mänedžerile Jim Beachile antakse teada, et bänd on nõus Live Aidil esinema. Kui saab teatavaks, et HIV/AIDS on üle maailma levimas, avastab Freddie, et ka tema on nakatunud; ta jagab kurvastavat infot toetavatele ansamblikaaslastele. Kõik on šokis, aga Freddie ütleb neile, et tema haletsemine on ajaraiskamine, mille asemel saaks teha muusikat.
Live Aidi päeval võtab Freddie uuesti ühendust Jimi, Mary ja oma perega. Laval esitab Queen selliseid hittlugusid nagu "Bohemian Rhapsody", "Radio Ga Ga", "Hammer to Fall" ja "We Are the Champions", aitamaks koguda annetusi. Filmi lõputiitrites kirjutatakse, et Freddie jäi Jimi ja Maryga väga lähedaseks oma elu lõpuni 24. novembril 1991, mil ta suri AIDS-ist põhjustatud kopsupõletikku. Aidsihaigete elu kergendamiseks loodi Mercury Phoenix Trust.
Võõpsu külanõukogu
Võõpsu külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s.
Külanõukogude moodustamisel septembris 1945 loodi Võrumaal kaks Võõpsu külanõukogu: üks Mäe vallas, keskusega Võõpsu alevikus, ja teine Räpina vallas, keskusega Võõpsu külas. Hiljem tähistati neid üksteisest eristamiseks Rooma numbritega, vastavalt Võõpsu I külanõukogu ja Võõpsu II külanõukogu.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati nii Võõpsu I kui ka Võõpsu II külanõukogu septembris 1950 Räpina rajooni koosseisu.
Juunis 1954 liideti Võõpsu I ja Võõpsu II külanõukogu Võõpsu külanõukoguks, mille keskus asus Toomasmäe külas. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides kolhoosid "Noorte Tahe", "Rahu Võit" ja kalurikolhoos "Pobeditel". 1958. aastal kolhoosi "Rahu Võit" tegevus lõpetati ja moodustati Räpina sovhoos.
Oktoobris 1960 Võõpsu külanõukogu likvideeriti. Kolhoosi "Noorte Tahe" territoorium läks Alaküla külanõukogu ja Räpina sovhoosi territoorium Mikitamäe külanõukogu koosseisu.
Mike Havenaar
Mike Havenaar (jaapani keeles ハーフナー・マイク Havenaar Mike; sündinud 20. mail 1987 Hiroshimas) on Jaapani jalgpallur, ründaja.
Tema vanemad on hollandlased. Isa Dido Havenaar oli jalgpallur ja jalgpallitreener.
Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2011–2013 17 mängu ja lõi 4 väravat.
Cheonggyecheon
pisi|Cheonggyecheon Seoulis Cheonggyecheon on jõgi, mis läbib Lõuna-Korea pealinna Seouli. See algab Seouli ärirajoonist ja voolab ida suunas. Ida pool muutuvad jõe kaldad avaramaks.
Ajalugu
Algselt oli Cheonggyecheoni jõgi oja, mis voolas hooti, harva nirises kuivadel kuudel ja ajas üle kallaste suvisel vihmaperioodil. 1958. aastal ehitati oja kohale sõidutee, et varjata saastunud oja. 1976. aastal ehitatud kiirteeviadukt peatas oja voolu täielikult.
1990. aastatel üritas akadeemikutest ja inseneridest koosnev rühm oja taasavada.
2002. aastal teatas endine ehitusinsener ja endine Lõuna-Korea president Lee Myung-bak, kes kunagi sulges kiirtee ehitusega oja, oma presidendikampaanias, et oja võiks taastada. 2003. aastal alustati oja taastamist 239 miljoni eurose taastusprojektiga, kus lõhuti kiirteeviadukt ja eemaldati maantee. Hani jõest 120 000 tonni vett päevas tõmbavad pumbajaamad tegid oja voolu pidevaks ning seetõttu nimetatakse oja jõeks. Taastusprojektis säilitati ühes kohas kunagise maantee betoontoendid.
Asurkond
Cheonggyecheoni jões elavad karpkalad ja kalu jahtivad haigrud.
Mõju keskkonnale
Uuringute alusel saab väita, et Cheonggyecheoni jõel on Seouli vihmastel suveperioodidel jahutav toime.
Live in Leipzig
"Live in Leipzig" on Norra black metal ' i ansambli Mayhem kontsertalbum. See salvestati Eiskelleri klubis Leipzigis 26. novembril 1990, aga seda ei avaldatud enne 1993. aastat. Kontserdil esitatud laulud pärinesid demolt "Pure Fucking Armageddon" (1986), "Deathcrush" (1987) ja siis veel salvestamata olnud albumilt "De Mysteriis Dom Sathanas" (1994). See oli bändi üks vähestest ametlikest salvestistest, kus Dead oli vokalist.
Mahsā Amīnī surm
Mahsā Amīnī (pärsia keeles مهسا امینی; ka Jina Amini või Zhīna Amīnī (pärsia keeles ژینا امینی, sorani keeles ژینا ئەمینی) 22. juuli 2000 – 16. september 2022) oli iraani naine, kes 16. septembril 2022 suri 22-aastaselt Iraani pealinnas Teheranis politseivägivalla tagajärjel kahtlastel asjaoludel.
Iraani moraalipolitsei pidas Amini kinni, kuna ta ei kandnud nõuetepäraselt hidžaabi. Politsei sõnul sai naine jaoskonnas südamerabanduse, kukkus põrandale ning suri pärast kahte päeva koomas. Tunnistajate ning Aminiga koos kinni peetud naiste sõnul peksti Aminit jaoskonnas. Pealtnägijate ütlused ja lekkinud arstidokumendid viitavad sõltumatute vaatlejate sõnul peaajuverejooksule ja insuldile.
Amini surma tagajärjel puhkesid kogu riigis laiaulatuslikud meeleavaldused, mis said rahvusvahelist tähelepanu. Iraanis aset leidvale naistevastasele vägivallale viidates tegi avalduse ka ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Amet. Mitmed riigijuhid, organisatsioonid ja kuulsused üle maailma mõistsid juhtunu hukka ja väljendasid meeleavaldajatele poolehoidu. Muuhulgas väljendas Twitteri vahendusel solidaarsust ka peaminister Kaja Kallas. Ameerika Ühendriikide Rahandusministeerium kehtestas Iraani moraalipolitseile ning mitmetele kõrgetele julgeolekuametnikele sanktsioonid.
Iraani valitsus kasutas meeleavaldajate vastu linnulaskehaavleid, metallgraanuleid, pisargaasi, veekahureid. Lisaks blokeeris valitsus juurdepääsu paljudele elektroonilistele suhtlusteenustele, sealhulgas Instagramile ja WhatsAppile ning piiras ligipääsu internetile, et vähendada meeleavaldajate organiseerimisvõimet. Tegu oli Iraani rangeimate internetipiirangutega pärast 2019. aasta meeleavaldusi.
Baaba
pisi Baaba on kõrges ümaras küpsetusvormis valmistatud magus pärmitainast küpsetis.
Anna Žīgure
Haridus
Ta õppis Jūrmala 4. keskkoolis. 1972. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli soome-ugri filoloogia erialal.
Töökäik
Aastail 1972–1978 töötas ta korrektorina ajakirjas Padomju Latvijas Komunists (Nõukogude Läti Kommunist), hiljem oli Läti Kirjanike Liidu konsultant ja juhatuse sekretär (1978–1990). Aastail 1989–1991 oli ta Läti-Soome ühingu esimees.
Aastail 1992–1998 oli ta iseseisvuse taastanud Läti esimene suursaadik Soomes, aastail 1992–1993 ka Eestis.
Ta on tõlkinud kirjandust soome, eesti ja ungari keelest läti keelde (teiste hulgas Jaan Krossi, Holger Puki, Teet Kallase, Ellen Niidu, Aimée Beekmani, Viivi Luige, Heino Välja, Heljo Männi, Jüri Tuuliku teoseid).
Isiklikku
Tema isa oli kirjanik ja tõlkija Jānis Žīgurs, tema emapoolsed vanavanemad kirjanikud ja tõlkijad Edvarts Virza (Jēkabs Eduards Liekna) ning Elza Stērste. Tema abikaasa on Jukka Rislakki.
Auleid Põlluäär
Auleid Põlluäär (22. veebruar 1935 Külma, Saaremaa – 4. september 2006) oli eesti põllumajandus- ja omavalitsustegelane.
Ta töötas kolhoosi Sõrve Kalur kultuuriala töötajana ja Jämajas asunud klubi juhatajana, hiljem Sõrve sovhoosi töökoja juhataja.
1971. ja 1972. aastal saavutas ta vabariiklikul künnimeistrite võistlusel kolmanda koha.
Aastatel 1993–1996 oli ta Torgu vallavolikogu esimees.
Olari Suislep
Olari Suislep (sündinud 5. juunil 1979) on Eesti maadleja.
Saavutused
Üheksakordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (1995, 1999, 2000, 2001, 2003, 2004, 2005, 2008, 2011).
2006. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht;
2007. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht;
Tuntumad konkurendid: Şeref Eroğlu, Sergei Kovalenko, Ion Panait, Kristjan Press, Sergei Kuntarev, Valdemaras Venckaitis
Maailmameistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
1995. aasta Budapest – 51 kg – 22. koht (kadett);
1997. aasta Turu – 60 kg – 28. koht (juunior);
1998. aasta Kairo – 65 kg – 10. koht (juunior);
1999. aasta Bukarest – 63 kg – 19. koht (juunior);
2003 Créteil – 66 kg – 37. koht.
Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
1996. aasta Sofia – 58 kg – 13. koht (juunior);
1999. aasta Budapest – 63 kg – 8. koht (juunior);
2001 Istanbul – 63 kg – 12. koht;
2003 Belgrad – 66 kg – 19. koht;
2004 Haparanda – 66 kg – 20 koht.
OM valikturniir
2000 Faenza – 23. koht (63 kg).
Rahvusvahelised turniirid
Põhjamaade meistrivõistlused
1997. aasta – 2. koht (juunior);
2000. aasta – 2. koht;
2003. aasta – 3. koht;
Georg Lurichi mälestusvõistlused
2001. aasta – 4 koht;
2005. aasta – 3. koht;
2006. aasta – 2. koht;
2009. aasta – 3. koht.
Kristjan Palusalu mälestusvõistlused
2009. aasta – 5. koht;
Peloponnesose rahvakunstimuuseum
Peloponnesose rahvakunstimuuseum (ka Vassilios Papantoniou rahvakunstimuuseum) on rahvakunstimuuseum Kreekas Nafplioni linnas. Muuseumi haldab sihtasutus Peloppenesian Folklore Foundation (kreeka keeles Πελοποννησιακό Λαογραφικό Ιδρυμα).
Sihtasutus asutati 1974. Sihtasutus asutas muuseumi 1981.
Muuseumis on eksponeeritud talurahvakultuuri asju alates 19. sajandi lõpust kuni 20. sajandi alguseni. Kokku on muuseumis umbes 27 000 asja.
1981 tunnistati muuseum Euroopa aasta muuseumiks.
Kukruse vald
Valla alal asus Kukruse mõis.
Karma rajoon
Karma rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Homieli oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 949 km². 2018. aasta seisuga elas seal 13 213 inimest.
Rajoon moodustati 1924. aastal, ent aastal 1962 see likvideeriti. Rajoon moodustati tänapäevastes piirides taas aastal 1966. See koosneb järgmistest külanõukogudest: Baravaja Buda, Barsuki, Kamienka, Karoćki, Lićvinavičy, Łužoki, Starahradi ja Vornaŭka külanõukogu. Lisaks moodustab omaette haldusüksuse veel Karma alev, mis on ka rajooni halduskeskus. pisi|Rajooni täitevkomitee hoone
Tähtsaimaks jõeks on Sož. 37 % rajioonist on kaetud metsaga. Kõrgeim koht ulatub 172 m üle merepinna. Maavaradest leidub rajoonis kriiti.
2009. aasta seisuga oli elanikest 95,29% valgevenelasi, 3,08% venelasi ja 1,63% muust rahvusest inimesi. 85,88% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 13,26% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kasutas valgevene keelt 48,89% elanikke, vene keelt aga 36,89%.
Tšornobõli katastroofi järel saastus suur osa rajoonist, mistõttu tuli 3400 sealset peret ümber asustada.
Metsanduse Teadusliku Uurimise Laboratoorium
Metsanduse Teadusliku Uurimise Laboratoorium oli metsanduslik teadusasutus Eesti NSV-s, Eesti Metsainstituudi eelkäija.
Ajaloost
Ülo Tamm (EMI teadussekretär 1977–1982) meenutab, kuidas 1960. aastate alguses tekkis Nõukogude Liidus suund lähendada teaduslike uurimistööde temaatikat praktikale. Muidugi tuli sama teha ka Eesti metsanduses ning ENSV MN Metsamajanduse ja Looduskaitse Peavalitsuse alluvusse asutati 1963. aastal Metsanduse Teadusliku Uurimise Laboratoorium (juhataja Ivar Etverk).
Ülo Tamme teadustöö oli juba varem keskendunud paplitele ("Paplid, nende kultuurid ja haigused Eesti NSV-s", kaitstud 1965. a). 1966. aastal Metsanduse Teadusliku Uurimise Laboratooriumis koostatud teadusliku uurimistöö põhjaliku eestikeelse plaani üks kolmest põhiteemast, "Majanduslikult väärtuslike puuliikide selektsioon" jäi Ülo Tamme arendada. Alateema oli haava ja paplite selektsioon. Kuna selgus, et paplid Eesti metsadesse ei sobi, asuti haaba täpsemalt uurima. Haava geneetika ja kromosoomide määramiseks oli tollase metoodika kohaselt vaja noori lehti või arenevat sigimikku. Ülo Tamm:
"Omaette katsumuseks kujunes üle 30-meetrise kõrgusega ja umbes 1-meetrise läbimõõduga puude otsast pungade-võrsete kättesaamine. Otsustasin selleks otstarbeks kasutada jahipüssi ja võrsed võrast alla tulistada. Tegin metsas "kõva sõda", sest võrsed jäid kooreribaga kinni ja ei tahtnud kuidagi alla kukkuda. Suure paugutamise peale ilmus peagi kohale metsavaht, kellele tegi tõsist heameelt, et tegemist ei olnud salakütiga, vaid kiindunud teadustöötajaga."
Touwsrivier
Touwsrivier on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Cape Winelandsi ringkonnas.
Asula on rajatud 1877. aastal, linnaõigused sai 1962. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Touwsrivieri elanikest värvilisi 84,91%, mustanahalisi aafriklasi 7,52%, valgeid 6,57%, India või Aasia päritolu inimesi 0,33% ja teisi 0,65%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 93,09%, inglise keelt 2,59%, koosa keelt 1,02% ja tsvana keelt 0,91%.
Valimisliit MEIE Tallinn
MEIE Tallinn (ka Meie Tallinn) oli Tallinnas 2017. aasta kohalike omavalitsuste valimiseks moodustatud valimisliit.
Valimisliidu loonud initsiatiivgrupp koosnes TTE (MTÜ Tark ja Terve Eesti), RÜE (Rahva Ühtsuse Erakond), EVA (Eesti Vabaerakond), Tallinna Rahvuslaste klubi, EKRE (Eesti Konservatiivne Eahvaerakond) ja Vabaduspartei Põllumeeste kogu liikmetest ja vabadest linnakodanikest.
Valimisliit sai 240 häält ehk 0,1% häältest.
Kalju Lepiku luulevõistlus
Kalju Lepiku luulevõistlus on luuletaja Kalju Lepiku mälestuseks alates 2003. aastast korraldatav iga-aastane luulevõistlus Koerus Aruküla mõisahoone saalis.
See toimub luuletaja sünnipäeva järgsel laupäeval. Sel päeval loetakse ette Lepiku luuletusi, austatakse ja mälestatakse tema tegusid.
Massimo Ranieri
pisi|Massimo Ranieri Massimo Ranieri (sünninimi Giovanni Calone; sündinud 3. mail 1951 Napolis) on Itaalia laulja.
1971. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Itaaliat lauluga "L'amore è un attimo".
1973. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Itaaliat lauluga "I giorni dell'arcobaleno".
Vern Oliver Knudsen
pisi|249x249px|Vern Knudsen Vern Oliver Knudsen (27. detsember 1893 – 13. mai 1974) oli ameerika füüsik kes tegutses peamiselt akustika valdkonnas. Knudsen on üks Ameerika akustika ühingu Acoustical Society of America (ASA) kaasasutajatest ja oli ühingu president aastatel 1933–35.
Ristiku tänav (Tallinn)
Ristiku tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelgulinna ja Karjamaa asumis.
Tänav algab Paldiski maanteelt ja kulgeb loodesse. Tänavaga ristuvad Ristiku põik, Sõmera, Saue, Telliskivi, Härjapea, Timuti tänav, Kolde puiestee, Maisi, Kõrre, Auna, Orase, Taime, Nisu, Rukki, Luste ja Kaera tänav. Ristiku tänav lõpeb Kopli tänaval.
Sheela-na-gig
pisi|300px|Sheela-na-gigSheela-na-gig (ka sheela na gig) on muinasaegne figuraalne kujutis alasti naisest (jumalannast), kes näitab oma avatud vulvat. Neid kujusid võib näha kirikutes, kindlustes ja teistes ehitistes, enamasti Iirimaal ja Inglismaal. pisi|300px|Paganlikud tõrjemaagilised sümbolid Karja kiriku laes Sellise algselt paganliku tõrjemaagilise kujutise eesmärgiks on olnud kurjade vaimude ja surma eemale peletamine. See on enamasti paiknenud uste ja akende kohal, et kurjus neist avaustest sisse ei pääseks.
Sarnase tähendusega tõrjemaagilisi sümboleid võib näha ka Eesti kirikutes (näiteks Karja kiriku laemaalingutel).
Ristiku tänav (Tallinn)
Tänava pikkus on 1,8 km.
Hoonestus
pisi|[[Ristiku Põhikooli hoone Foto: Jaanus Silla, september 2009 ]]
Ajalugu
Tänava esialgne nimi oli alates 1910. aastast Oskari tänav (saksa keeles Oskarstraße, vene keeles Оскарская улица). Praeguse nime sai tänav 25. mail 1939. Oskari tänava nimi olevat tulnud Pelgulinna maa-ala endise omaniku raehärra Oskar Gregory eesnime järgi. Oskari tänav / Ristiku tänav 11 asus Jaan Vanaveski tsementesemete tööstus.
Piirkond arenes jõudsalt 1930. aastatel, sellel ajavahemikul laienes oluliselt Pelgulinna hoonestusala. Raudtee kõrval olev ala Oskari tänava piirkonnas täitus põhiliselt eramutega.
Geneetiline häire
Geneetiline häire on haigus, mida põhjustavad muutused indiviidi DNA-s. Mutatsiooni tulemusena toimuvad muutused geeni moodustavas DNA järjestuses ning vastav geen ei suuda enam kodeerida normaalselt töötavat valku. Valgu funktsioonid organismi normaalseks elutegevuseks muutuvad ning tagajärjeks on haigus.
Nautiluspokaal
pisi|Augsburgis valmistatud nautiluspokaal 17. sajandist pisi|Nautiluspokaal, umbes 1575–1625 Nautiluspokaal on merelimuse laevukese (Nautilus) kojast valmistatud luksuslik pokaal, mis on kaunistatud väärismetallist panustega ning sageli ka vääriskividega. Nende valmistamine oli iseloomulik renessansi- ja barokiperioodile, kauneimad näited pärinevad 16. ja 17. sajandi Saksamaalt. Nautiluspokaal oli loodus- ja kunstiobjekti ühendava haruldusesemena kollektsioneerimisobjekt ja neid võis leida ülikute kunsti- ja loodusharulduse kogudes, nn Wunderkammer ' ites.
Geneetiline häire
DNA järjestuse viga ehk mutatsioon võib varieeruda laias ulatuses – üksiknukleotiidsest muutusest kuni ulatuslikuma kromosoomistiku muutuseni. Enamik geneetilisi haigusi on küllaltki haruldased ning mõjutavad vaid ühte inimest mitmest tuhandest või isegi miljonist.
Nautiluspokaal
Kirjeldus
Laevukese koda, mis väärismetalliga raamistatuna ja mõnikord kaanega varustatuna moodustas pokaali kupa, on spiraalselt rulluva kujuga, külgedelt lamendunud, läbimõõduga kuni 20 cm ja laiusega umbes 7 cm. See oli raskesti kättesaadavuse tõttu (laevukesed elavad sügaval meres) 16. sajandil eriline haruldus. Enne pokaaliks kujundamist lihviti maha väliskülje kare lubikiht, nii et nähtavale tuli koja pärlmutrikiht (saksa keeles kutsuti laevukest ka "Irisschnecke", ligikaudne tõlge 'vikerkaaretigu'). Pärlmutterpind kas lihviti lihtsalt siledaks, kaunistati sisselõigatud reljeefkujutistega või tumeda värviga tehtud uurendpiltidega.
Geneetiline häire
Geneetilised haigused võivad olla päranduvad, mis on saadud vanemate geneetilisest materjalist, või ka mittepäranduvad. Päranduvate haiguste puhul on tegemist mutatsioonidega iduteeliinis (sugurakke moodustatakse sugurakkude eellasrakkudest sugurakke moodustavas koes või elundis), mis võtab osa geneetilise informatsiooni ülekandmisest vanematelt järglastele. Mittepäranduvate haiguste põhjustajateks võivad olla uued mutatsioonid või muutused somaatiliste rakkude DNAs. Sama haigus, näiteks mõni vähi vorm, võib olla põhjustatud nii päritavate tegurite, uute mutatsioonide kui ka keskkonnategurite poolt. Kas, millal ja millise tõsiduseni geneetilise defektiga inimesel haigus esineb, sõltub peaaegu alati keskkonnateguritest ja individuaalsest arengust.
Nautiluspokaal
Kirjeldus
Lisaks laevukese kojale koosnes pokaal tugijalast ja alusest. Dekooris oli esiplaanil mereteema, tugijala ja kaane motiivide hulgas on merekoletised, delfiinid, meremaod ja -lohed, hippokampused, Neptun, nereiidid ja merineitsid, kuid esines ka muid motiive, näiteks Herakles, metsmees või faun, puutüvi koos puuraiduriga, eksootilised kaugete maade elanikud. Kooskõlas mereteemaga kasutati kaunistusena sageli vääriskorallioksi ja pärleid, aga lisati ka muid vääriskive.