cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Telomeer
Telomeeri ja telomeraasi ehitus
Telomeerid esinevad peaaegu kõigil eukarüootsetel rakkudel. Prokarüootidel selline struktuur puudub, sest erinevalt eukarüootidest on neil rõngaskromosoom. Telomeerid koosnevad kuni mitmest tuhandest lühikese korduva struktuuriga järjestusest. Inimese puhul on nendeks TTAGGG järjestused, mis on omavahel seotud spetsiifiliste valkudega. Erinevatel organismidel on pisut erinevad järjestused. Näiteks on korduvaks järjestuseks putukatel TTAGG ja kõrgematel taimedel TTTAGGG. Guaniini (vastasahelas tsütosiini) on kordustes rikkalikult ja ühe korduse pikkus jääb enamjaolt vahemikku 6–8 aluspaari. Ka telomeeride pikkus varieerub olulisel määral, alates ligikaudu 300 aluspaarist pärmil kuni mitme tuhande aluspaarini inimesel. Telomeersed otsad ei ole sugugi lineaarsed, vaid moodustavad keerukaid struktuure, mida nimetatakse telomeeri lingudeks ehk T-lingudeks. Esmalt moodustub suur ring, mis on stabiliseeritud telomeeri seostusproteiinidega (TRF1). Telomeeri otsas olev üheahelalise DNA jupp on aga paardunud kaheahelalise telomeeri alaga, segades selle paardumist heeliksiks. Selle tulemusel tekib kolmeahelaline piirkond, mida nimetatakse T-linguks. pisi|T-ling Telomeraas on nukleoproteiin, mis inimesel sisaldab telomeraasi pöördtranskriptaasi aktiivsust (hTERT) ja telomeraas RNA-d (hTR). Pöördtranskriptaasid on sellised ensüümid, mis sünteesivad RNA-lt DNA-d. See on keskse molekulaarbioloogia dogma erand, sest tavaliselt sünteesitakse DNA-lt RNA ja RNA-lt omakorda valgud. hTR koosneb üheteistkümnest kordusega komplementaarsest aluspaarist ja käitub matriitsina pöördtranskriptaasile. Selle tulemusel lisatakse kromosoomi DNA 3´ otstele uusi kordusi.
Ülesanded
Telomeerid on vajalikud ka selleks, et rakkude jagunemist ei peatataks liiga vara. Nimelt toimib rakus kontrollsüsteem, mis tuvastades DNA lahtise otsa või katke, peatab rakujagunemise. Selline kontrollsüsteem on üldiselt vajalik vältimaks paljude mutatsioonide edasikandumist. Telomeerid katavad kromosoomi otsi nii, et kontrollsüsteem ei tuvasta neid DNA katketena. Telomeerid kaitsevad kromosoome ka tuumas olevate ensüümide lagundava toime eest. Samas on takistatud ka kromosoomide omavaheline kokkujäämine.
Telomeerid ja vähk
Juhul kui rakutsükli kontrollpunktid ei toimi korrektselt, võib rakk läbida rakujagunemise peatumise faasi ja jätkata jagunemist. Sellised rakud lähevad faasi, mida nimetatakse kriisiks. Kriisis on telomeerid lühenenud, aga rakud püüavad endiselt jaguneda. Selles faasis on rakkude jagunemine ja suremine tasakaalus. Lühenenud telomeeridega rakkude kromosoomid muutuvad ebastabiilseks. Mitmed kromosomaalsed ümberkorraldused hakkavad toimuma. Sellised suured muutused võivad viia kasvaja supressormehhanismide kaoni, apoptoosist hoidumiseni ja ka telomeraasi uuesti aktiivseks muutumiseni. Kui telomeraas on taasaktiveeritud või rohkem aktiivne, siis see võib viia rakkude seas erinevate tulemusteni. Esiteks, kui telomeraasi ei produtseerita piisavalt, siis pole need rakud võimeliselt pikaajaliselt jagunema ja suurt pahaloomuliste vähirakkude hulka ei moodustu. Teiseks, telomeraasi toodetakse liias, sel juhul telomeerid pikenevad kiiresti. Selliseid olukordi tekib reaalses elus aga suhteliselt harva, seda esineb vähem kui 10% vähkidel. Kõige sagedasem on olukord, kus telomeeride pikkus vähirakkudes on sama või väiksem kui vastava normaalse koe rakkudes. Sel juhul areneb pahaloomuline kasvaja.
Telomeraasi on leitud ligikaudu 90% kasvajarakkudes ja see on sageli ka 10–20 korda aktiivsem kui tavalistes rakkudes. Telomeraasi abil saavutavad rakud surematuse. Kui rakud paljunevad kontrollimatult, võivad need tungida lähedastesse kudedesse ja neid kahjustada. Mõned kasvajarakud võivad kehas liikuda uutesse piirkondadesse ja algatada uute kasvajate arengu.
Pärnu maantee viadukt
Pärnu maantee viadukt ületab Tallinna–Narva raudtee, Tallinn-Väikse ja Balti jaama vahelise raudteelõigu ning Koidu, Tehnika ja Kauba tänava. Üle viadukti kulgevad ka Tondile suunduvad ja Tondilt tulevad trammiliinid.
Telomeer
Teraapiad
Kuna telomeraas ei ole aktiivne enamikus tavalistes inimese rakkudes, siis püüavad mitmed teadlased üle kogu maailma välja töötada telomeraasi abil toimivat vähiteraapiat. Proovitakse eri viisidel inhibeerida telomeraasi. Mitu strateegiat, mis on suunatud kas telomeraasi RNA komponendi (hTR) või katalüütilise ühiku (TERT) vastu, on praegu jõudnud kliiniliste katsete faasi. hTR-le suunatud ravi toimub antisense oligonukleotiidide ja ribosüümide abil. Antisense oligonukleotiidid on komplementaarsed osaga hTR-ist ja seetõttu oligonukleotiid paardub hTR-ga. See takistab telomeraasi seondumist telomeerile või hoopis algatab RNA lagundamise. Ka ribosüüm seondub komplementaarsuse alusel ja lagundab RNA-d. hTERT-i inhibeerimiseks kasutatakse erinevaid pöördtranskriptaasi inhibiitoreid, näiteks BIBR1532, mis on sünteetiline molekul, kuid inhibeerivaid komponente on leitud ka puuvõrgus ja rohelises tees.
Pärnu maantee viadukt
Ajalugu
Viadukti Pärnu maantee raudteeülesõidukohale plaaniti juba tsaariajal. 1915. aastal oli see viadukt "uude linnaplaneerimise projekti üles võetud". Pärnu maantee viadukti ehitamine algas siiski alles 1958. aastal ja see 300 m pikkune, 18,5 m laiune ja keskelt 6 m kõrgune ehitis valmis 1959. aastal. Nõukogude okupatsiooni ajal nimetati Pärnu maantee viadukti rahva seas ka Hendriksoni küüruks, kuna viadukti valmimise ajal juhtis linna Tallinna TSN Täitevkomitee esimees Aleksander Hendrikson. Peale selle oli nn Hendriksoni küür praegusest viaduktist poolteist korda lühem ja märgatavalt järsem, mistõttu talviti ei saanud sageli autobussid viaduktist üle sõita. Viadukti kritiseeriti juba selle ehitamise ajal, kuna see ei vastanud isegi toonastele vajadustele, aga ka hiljem, sest viadukt oli rajatud minimaalse, kahe, sõidureaga ning kippus jääma kitsaks pudelikaelaks 1964.–1965. aastaks kavandatud Pärnu maantee laiendamisele. Viadukti ehituses oli tehtud üks tõsine elementaarne viga, millele keegi ehitamise ajal tähelepanu juhtida ei julgenud. Nimelt armeeriti viadukti talad üle (sillatalad armeeriti tugitalade peal kokku). Seda tüüpi taladest ehitati üle Nõukogude Liidu paarkümmend viadukti, mis kõik ära lagunesid. Tallinna oma demonteeriti neist viimasena.
1982–1986 asendati viadukti uue topeltlaia viaduktiga. Uue silla projekteerisid Leningradi insenerid. Esmalt ehitati vana viadukti kõrvale uue viadukti linnast väljuva suuna osa ja alles vana viadukti lammutamise järel selle asemele ka uue viadukti kesklinna suunduvate sõiduradadega osa. Seoses uue viadukti ehitamisega lammutati Pärnu maantee ja raudtee ristumiskoha lähedale (Pärnu maantee 96) 1937. aastal Suur-Pärnu maanteele ehitatud neljakorruseline Liisa Borni maja, kus ehitamisest peale oli tegutsenud linnaelanikke teenindanud avalik saun (nn Koidu saun), ja veel kaks 1930-ndate lõpus ehitatud maja, mis jäid oluliselt laienenud ja pikenenud viaduktile ette. Uus viadukt on vanast oluliselt laugem. See on väga moodsa konstruktsiooniga Egerti-tüüpi läbijooksva 300-meetrise pikkuse talaga plaatsild. Silla tala libiseb kõikidel vahetugedel ning on jäigalt kinni üksnes kesklinnapoolse samba küljes. Nõmme-poolse samba kohal on kandetalade ja sillaplaadi otsas terasest sõrmplaatidega konsoolvuuk, mille temperatuuri muutustest tingitud liikumine on kuni 16 sentimeetrit.
Viadukti värskendati põhjalikult 2014. aastal, mil AS Teede REV-2 remontis viadukti kandetalad, servaprussid, kaldasambad, vahesambad, viadukti piirded, trepid ja pandused ning uuendas katendid.
Märt Tiru
Märt Tiru (10. oktoober 1947 Tallinn – 18. oktoober 2005) oli Eesti sõjaväelane.
Ta õppis Tallinna Polütehnikumis ja Kiievi kõrgemas sideinseneride sõjakoolis. Seejärel teenis ta Nõukogude armees Kaliningradi oblastis ja Odessa sõjaväeringkonnas.
Aastal 1989 naasis ta Eestisse. Ta töötas Rapla sõjakomissariaadi jaoskonnaülemana ning seejärel Raplamaa Riigikaitse Osakonna ülemana.
Aastal 2000 oli ta lühikest aega Kaitseväe juhataja kohusetäitja.
Johann VII (Nassau-Siegen)
thumb|Johann VII Johann VII (7. juuni 1561 Dillenburg – 27. september 1623 Siegen) oli Nassau-Siegeni krahv 1606–1611.
Märt Tiru
30. juunil 2000 ülendati ta "seoses kaitseväe juhataja kohusetäitja ülesannete eduka täitmise ja Eesti rahvusvahelise kaitsealase koostöö arendamisega" brigaadikindraliks.
Aastatel 2001–2005 oli ta Eesti Vabariigi kaitseatašee Ameerika Ühendriikides ja Kanadas.
Märt Tiru lahkus kaitseväe teenistusest omal soovil ja määrati reservi alates 1. septembrist 2005. Teenistusest lahkumisel tunnustas kaitseminister Jaak Jõerüüt teda kaitseministeeriumi teeneteristi esimese klassiga.
Johann VII (Nassau-Siegen)
Johann võttis osa Poola-Rootsi sõjast, kus ta juhatas Rootsi vägesid.
Märt Tiru
Märt Tiru suri 18. oktoobril 2005 pärast rasket haigust.
Johann VII (Nassau-Siegen)
Tema lell oli Oranje Willem.
Perekond
Esimese abikaasa surma järel abiellus Johann 27. augustil 1603 Holstein-Sonderburg-Plöni printsessi Margarethaga (1583–1638), kes oli Schleswig-Holstein-Sonderburgi hertsogi Johanni tütar. Abielust sündisid: Viide:
Eugene Cernan
Eugene Andrew Cernan [juudžin ändrju söörnan] (14. märts 1934 Chicago – 16. jaanuar 2017 Houston, Texas) oli endine USA mereväelane, elektriinsener, lendur ja astronaut.
Cernan osales kolmel kosmoselennul, milleks olid Gemini 9A, Apollo 10 ja Apollo 17. Ta oli missiooni Apollo 17 komandör ja ta on seni viimane inimene, kes on Kuu pinnal kõndinud.
Haridus
Cernan lõpetas Illinoisi osariigis Maywoodis Proviso linnaosa keskkooli. 1956. aastal lõpetas ta bakalaureusekraadiga Purdue Ülikooli elektrotehnika alal. Seejärel astus ta USA mereväkke ja õppis mereväe reservohvitseride väljaõppekorpuses, kust sai sõjaväelenduri kutse ja töötas pärast seda hävituslennuki piloodina. California osariigis Montereys asuvast U.S. Naval Postgraduate Schoolist sai ta 1963. aastal lennundusinseneri kutse ja magistrikraadi lennundustehnika alal.
Kosmonaudikarjäär
Cernan oli NASA teenistuses 17. oktoobrist 1963 kuni 1976.
Ta osales kolmel kosmoselennul. Juunis 1966 oli ta Gemini 9A teine piloot. Mais 1969 oli ta Apollo 10 kuumooduli piloot. Ta kuulus Gemini 12, Apollo 7 ja Apollo 14 lennu varumeeskonda.
Detsembris 1972 juhtis ta Apollo 17 komandörina siiani viimast kuulendu. Tema meeskonda kuulusid juhtimismooduli piloot Ronald Evans ja kuumooduli piloot Harrison Schmitt, kes oli esimene ja ainuke Kuul käinud geoloog. Koos Schmittiga käis Cernan Kuu pinnal kolm korda, uurides Taurus-Littrow orgu ning läbides kuuauto Roveriga kokku 34 km. Oma Apollo-lendudest ja Kuust kirjutas ta mälestusteraamatu "The Last Man on the Moon" ("Viimane inimene Kuul").
Peale selle oli ta seotud Gemini 7, Gemini 6A, Gemini 9 ja lennuga.
Cernan lahkus NASAst 1976. aastal ning oli pärast seda tegev äris ja televisioonis.
Isiklikku
Tema abikaasa oli Jan Nanna Cernan. Neil oli kolm tütart, sealhulgas Teresa Dawn, kes sündis 4. märtsil 1963.
Ta armastas hobuseid. Ta harrastas ka mitut spordiala, jahil- ja kalalkäimist ning lendamist.
Thomas Campion
Eluloolist
Sündis Londonis 1567. aastal John ja Lucy Campioni pojana. Vanemad surid, kui ta oli laps ja 14-aastasena saadeti ta koos kasuvennaga Cambridge'i. Pärast stuudiumi Cambridge'i ülikoolis aastail 1581–1584, mis jäi lõpetamata, õppis Campion Londonis Gray's Inni juurakoolis õigusteadust ja on teada, et ta osales seal lavastustes ja maskides, kuid ta ei töötanud hiljem kunagi juristina. Kuni aastani 1606 on temast vähe teada, millalgi siis omandas ta meditsiinihariduse ja kraadi Caeni ülikoolis Prantsusmaal. Arstina töötas ta 1606. aastast kuni oma surmani.
Looming
Thomas Campioni esimene trükitud teos olid viis anonüümselt ilmunud laulu Philip Sidney luule piraatkogumikus "Astrophel and Stella" 1591. aastal. 1595. ilmusid tema ladinakeelsed epigrammid pealkirja all "Poemata" ja 1601. aastal kahasse Philip Rosseteriga lautolaulude kogumik "A Booke of Ayres", kus enamik tekstidest ja muusikast oli Campioni loodud. Ta kirjutas ühe maski 1607. aastal ja 1613. aastal veel kolm. 1613. aastal ilmusid oletatavasti ka teine laulukogumik "Two Bookes of Ayres". 1617. aastasse on dateeritud tema aastaarvuta traktaat kontrapunktist ja "Third Booke of Ayres" ning "Fourth Booke of Ayres".
Campioni lüüriline luule ja lautosaatega laulud moodustavad kõige huvipakkuvama osa tema loomingust. Tema muusikateooriad pole ajale vastu pidanud, kuid tema muusikaline mõtlemine orienteerus loomulikult moodsas helistikesüsteemis minoorsete ja mažoorsete helistikega, jättes kõrvale vanaaegse laadisüsteemi.
Campioni luule peegeldab tema musikaalsust ja oskust kasutada rütmi- ja meloodiastruktuure sõnalise värsi ülesehituses. Oma luuleteooria sõnastas Campion teoses "Observations in the Art of English Poesie" (1602). Selles töös kritiseeris ta riimitud rõhuliste meetrumite kasutust, kinnitades selle asemel, et värsi ülesehituse põhielemendiks on ajastus ja heli kestus. Ta tõendas, et ingliskeelses värsis saavad suuremad ühikud, nagu read ja salmid säilitada ajalise stabiilsuse ja üldise korrastatuse, nii et värsi jalad ja silbid võivad neis raamides varieeruda.
Sõdur
pisi|Sõdurid 2014. aastal Tapa sõjaväelinnakus sõdurite maja juures. pisi|Sõdurid 2014. aastal Tapa sõjaväelinnakus sõdurite maja juures laulmas. Sõdur on allüksuse rivikoosseisu põhivõitleja üldnimetus.
Sõduri kutse iseärasused
Lihtsõdur on iga sõjaväe peamine edasiviiv ja otsustav jõud, millest sõltub lahingutegevuse, väljaõppe või igapäevateenistuse tegelik efektiivsus. Sõduri tegevus ja teenistus eeldab head vastupidavust, julgust ja järjekindlust, kuid sisaldab vähemal määral vastutust.
Tavaliselt alustavad kõik sõjaväelased oma väeteenistust sõdurina. Esmalt läbitakse sõjaline baasväljaõpe ja seejärel erialane ettevalmistus.
Sõduriauastmed Eesti kaitseväes
Eesti kaitseväe maa- ja õhuväe sõduriauastmed:
Eesti kaitseväe mereväe sõduriastmed:
Kasutusel on olnud madalaima auastmena ka noor – reakoosseisule, kes pole sõduri baaskursust veel läbinud. Alates 1999. aastast auastet enam ei eksisteeri.
Sõduriauastmed USA relvajõududes
1) On samal palgaastmel koos Corporaliga, mis on nooremallohvitseri auaste.
2) Vastav auaste on nooremallohvitseri auaste.
Välislingid
Militaire
Västerås
Västerås on linn Rootsis, Västmanlandi lääni ja Västeråsi valla keskus. Asub Mälareni kaldal, 100 km Stockholmist läänes.
Västerås on üks Skandinaavia vanemaid linnu, linna kohal oli viikingite asula juba enne aastat 1000.
Aastal 1623 avas Johannes Rudbeckius seal Rootsi vanima gümnaasiumi Rudbeckianska Gymnasiet.
Õnneseen
"Õnneseen" on Venda Sõelsepa luuletus, millest tehtud lauluga sai lapslauljana tuntuks nelja-aastane Maarja-Liis Ilus. Maarja-Liis Ilus laulis seda koos Jaanus Nõgistoga.
Otepää energiasammas
Otepää Energiasammas on skulptuur Otepääl Apteekrimäe kõrval Mäe tänaval.
Sammas avati 1. oktoobril 1992. Skulptuur kujutab endast palgist sammast, millele on kinnitatud 12 karuteemalist sepist, mis valmistati Otepääl 3. juulil 1993 toimunud seppade konkursiks. Samba ja selle lähedusse mäenõlvale paigutatud istepinkide asukoht on sensitiivide valitud.
Energiavälja tähistamise algatas tolleaegne Otepää linnapea Jaanus Raidal. Energiasammas sümboliseerib väidetavate positiivsete energiaväljade olemasolu Otepääl.
Richard Pallas
Richard Pallas (14. november 1908 Harjumaa, Kuivajõe – 18. veebruar 1952 Tšiili, Santiago) oli eesti kunstnik.
1931. aastal lõpetas kiitusega Riigi Kunsttööstuskooli dekoratiivmaali erialal, töötas peamiselt reklaamikunstnikuna. Ta on kujundanud vaateaknaid ja näitusi, tegi kaastööd ajalehtede ja ajakirjadele, näiteks Huvitav Žurnaal, kuhu valmistas peamiselt kaanekujundusi.
1937. aastal viibis riigi stipendiaadina Pariisis, misjärel töötas ta Riigi Kunsttööstuskoolis õppejõuna.
21. augustil 1946 jõudis põgenikepaadil Inanda USAsse Miamisse. 1950. aasta kevadel saadeti ta USAst välja.
Aastatel 1950–1952 elas Tšiilis Santiagos. 18. veebruaril 1952 sooritas atentaadi USA konsulile Santiagos, kuna talle ei vormistatud viisat USA-sse, misjärel ise hüppas seitsmenda korruse aknast alla.
Maidla valla vapp
thumb|[[Maidla vald|Maidla valla vapp]]
Maidla valla vapp on Ida-Viru maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Maidla valla vapp.
Vapp oli kasutusel 11. veebruarist 1994 kuni 27. oktoobrini 2013, mil vald ühines Püssi linna ja Lüganuse vallaga ühtseks Lüganuse vallaks. Uue valla vapina võeti kasutusele Maidla valla vapp.
Vapi autor on Tiit Saare.
Põhjendus
Vallale nime andnud Maidla küla nimi pärineb vanaeestikeelsest sõnast "maidel", millega tähistati Purtse jões elavat mageveekala rünti ehk hürilast. Esimest korda Taani Hindamiseraamatus mainitud Maidla nimi oli 14. sajandil aluseks arvatavasti eesti päritoluga vasallisuguvõsa Maydelli suguvõsanimele. Maidla ja Maydelli nime seost kaladega väljendab selgesti Maydelli perekonnavapp, mis on ajaloos esimene "eesti keelt kõnelev vapp". Algsel, 14. sajandist pärineval vapil olid kujutatud ainult kalad (kolm), 16. sajandil lisati seitse kuldset sõõri, mis sümboliseerisid leibasid. Vappi seostati Evangeeliumi nende kohtadega, kus räägitakse Kristust kuulama tulnud rahva toitmisest kolme kala ja seitsme leivaga (igas evangeeliumis on erinevad arvud).
Valla vapi kinnitamisel võeti aluseks Maydelli suguvõsavapi algne kujundus, mis pärineb 1389. aasta pitsatilt ning väljendab kõige ehedamalt seost Maidla ja sellelt laenatud suguvõsanime vahel. Et pitsatil puudus vapivärvide tähistus, lähtuti värvide valikul järgmisest:
Loch Ness
thumb|Vaade järvele Loch Ness (gaeli Loch Nis) on sügav järv Šotimaal Highlandis, Invernessist edelas ja Fort Augustusest kirdes.
Järv on tuntud seal väidetavalt elava legendaarse järvekoletise Nessie järgi.
Lõks
Lõks on mitmetähenduslik sõna.
Lõks on perekonnanimi:
Loch Ness
Loch Ness asub geoloogilises rikkes, mille nimi on Great Glen. Seda läbib algusest lõpuni Kaledoonia kanal, mis ulatub kirdest, Põhjamerest edelasse, Iiri merre. Sellest üks osa on Loch Ness.
Järve voolab sisse Oichi jõgi ja välja Nessi jõgi.
Igal aastal korraldatakse järve kaldail Loch Nessi maraton.
2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus
Eurovisiooni lauluvõistlus 2009 oli 54. Eurovisiooni lauluvõistlus, mis toimus 2009. aasta 12., 14. ja 16. mail Venemaa pealinnas Moskvas. Lauluvõistluse korraldajaks oli Vene riiklik telekanal Pervõi kanal ning see toimus spordikompleksis Olimpiiskii. Lauluvõistlusel osales 42 riiki, nende hulgas naasis võistlema Slovakkia. Sel aastal ei osalenud lauluvõistlusel majanduslikel põhjustel San Marino. Ka Läti ja Gruusia ütlesid esialgu, et nad ei osale, kuid hiljem teatas EBU mõlema riigi osalemisest. Olenemata sellest otsustas Gruusia hiljem võistlusest kõrvale jääda, sest Euroopa Ringhäälingute Liit (EBU) lükkas tagasi Gruusiat esindava laulu, väites, et see rikub lauluvõistluse reegleid. Lauluvõistluse reeglistikus tehti muudatusi. Üle aastate said võitja valimisel kaasa rääkida rahvuslikud žüriid, kelle arvamuse osakaal oli iga riigi punktides 50 protsenti. Võitis Norra lauluga "Fairytale", kogudes Eurovisiooni ajaloo suurima punktide arvu – 387 punkti. Teine oli Island ja kolmas Aserbaidžaan. Eesti sai kuuenda koha.
Toimumiskoht
Venemaa Föderatsioon sai õiguse korraldada 2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistlust tänu Venemaa esindaja Dima Bilani võidule 2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Belgradis. Venemaa peaminister Vladimir Putin kinnitas lauluvõistluse toimumiskohaks riigi pealinna Moskva. Pervõi kanal esitas EBU-le toimumiskohaks Moskva olümpiakompleksi Olimpiiskii. Euroopa Ringhäälingute Liit kiitis areeni heaks ja kinnitas selle 54. lauluvõistluse toimumispaigaks. Areeni peadirektor Vladimir Tšurilin lükkas ümber kuulujutud hädaabirekonstruktsioonide osas, sõnades, et areeni Eurovisiooni jaoks ei muudeta, sest suudetakse mahutada 25 000 pealtvaatajat.
Formaat
Lauluvõistluse finaal toimus 16. mail 2009 Moskva spordikompleksis Olimpiiskii. Sellele eelnesid kaks poolfinaali 12. ja 14. mail. Kolmkümmend seitse riiki osalesid kahes poolfinaalis ning suur nelik (Prantsusmaa, Saksamaa, Hispaania ja Suurbritannia) ja Venemaa automaatsete finalistidena finaalis. Koos poolfinaalist edasipääsenutega osales lauluvõistluse finaalis 25 riiki. Diskussioonid 2009. aasta formaadi üle said alguse EBU kohtumisel Ateenas, kus tehti ettepanek kaotada suure neliku automaatsed kohad finaalist. See jäigi vaid ettepanekuks ning suur nelik osales Eurovisiooni finaalis automaatsete finalistidena.
Hääletamine
Finaalis koosnesid iga riigi punktid 50% viieliikmelise rahvusliku žürii arvamusest ja 50% televaatajate hääletuse põhjal. Poolfinaalist kvalifitseerujate valimise meetod jäi mullusega võrreldes samaks. Üheksa edasipääsejat valis rahvas ning üks edasipääseja valiti rahvusliku žürii abil. Iga riigi žürii koosnes viiest avalikkusele tuntud inimesest, kellel kõigil on mingisugune seos muusikaga. Eesti žüriisse kuulusid Owe Petersell, Lea Liitmaa, Heidy Tamme, Elmar Liitmaa ja Ivan Makarov.
Osalevad riigid
Euroopa Ringhäälingute Liit (EBU) kinnitas 54. lauluvõistluse osalejateks 42 riiki, nende hulgas ka Slovakkia, kes naasis lauluvõistlusele pärast 11-aastast pausi.
Iga riik otsustas ise, kuidas riiki esindav laul valitakse. Enamik riikidest kasutas laulude valimisel rahvuslikku eelvooru, kus rahvas sai valida artisti, laulu või mõlemad. Mitmed riigid kasutasid ka n-ö sisemist valikut, kus esindatava laulu ja/või esindaja valis ringhääling ise.
Gruusia teatas esialgu 2009. aasta lauluvõistlusest kõrvalejäämisest protestiks Venemaa välispoliitika vastu 2008. aasta Lõuna-Osseetia sõjas, kuid otsustas naasta lauluvõistlusele inspireerituna võidust 2008. aasta Laste Eurovisiooni lauluvõistlusel ja seal Venemaalt saadud 12 punktist. Gruusia loositi osalema lauluvõistluse esimesse poolfinaali ning Gruusia ringhääling viis läbi rahvusliku eelvooru, mille võitjaks kuulutati Stefane & 3G lauluga "We Don't Wanna Put In". Laul sai suurt vastukaja, sest laulusõnad viitavad Venemaa Föderatsiooni peaministrile Vladimir Putinile. Euroopa Rahvusringhääling lükkas laulu tagasi, põhjendades otsust liigse poliitilise seotusega, mis tähendab selget reeglite rikkumist. EBU pakkus Gruusia Rahvusringhäälingule laulusõnade muutmist või uue laulu valimist. Gruusia Rahvusringhääling keeldus laulu või laulusõnu muutmast, väites, et laul ei sisalda poliitilist sõnumit. Gruusia teatas mitteosalemisest 11. märtsil 2009. EBU ei kommenteerinud riigi eemaldumist.
2008. aasta lõpus ja 2009. aasta alguses käisid kuulujutud San Marino osalemise ja Monaco naasmise üle. Monaco rahvuslik ringhääling Télé Monte Carlo (TMC) kinnitas, et EBU ja ringhäälingu vahel on toimunud arutelu Monaco naasmise üle. Samal ajal olid liikvel kuulujutud, et San Marino ringhääling Radiotelevisione della Repubblica di San Marino (SMRTV) eemaldub lauluvõistluselt halva tulemuse tõttu 2008. aasta lauluvõistlusel. Hiljem kinnitas SMRTV lauluvõistlusest kõrvalejäämist, kuid mitte halva tulemuse, vaid finantsiliste probleemide tõttu.
Läti ringhääling Latvijas Televīzija (LTV) teatas 2009. aasta lauluvõistlusel mitteosalemisest 17. detsembril 2008, kolm päeva pärast tähtaega. Selle põhjustas eelarvekärped rohkem kui 2 miljoni lati eest, mis ei võimaldanud Lätil maksta osalustasu. LTV kinnitas, et teatas EBU soovist finantsiliste probleemide tõttu eemalduda. LTV tegi EBUga läbirääkimisi, leidmaks võimalust hoida riik lauluvõistlusel. 20. detsembril 2008 teatas LTV, et Läti ei osale lauluvõistlusel ning EBU ja Pervõi kanal nõustus jätma ringhäälingu hilise eemaldumise eest trahvimata. LTV teatas samal ajal oma soovist osaleda 2010. aasta võistlusel. 12. jaanuaril 2009 kinnitas EBU, et Läti osaleb siiski 2009. aasta lauluvõistlusel.
2009. aasta lauluvõistlusel osales kaks artisti, kes on ka varem eurolaval üles astunud. Üks naasnud artistidest oli Chiara, kes esindas edukalt Maltat 1998. ja 2005. aastal, ning teine Sakis Rouvas, kes esindas Kreekat 2004. aastal Istanbulis.
Finaal
Lauluvõistluse finaal toimus Venemaa pealinnas Moskvas 16. mail 2009. Õhtujuhid olid Alsou ja Ivan Urgant. Lauluvõistluse finalistid olid järgmised:
Grupid
30. jaanuaril 2009 otsustati loosi teel, millised riigid osalevad esimeses ja millised teises poolfinaalis. Sarnaselt eelmise aasta süsteemiga olid riigid jaotatud kuude gruppi vastavalt nende eelnevate aastate hääletustavadele. Loos korraldati selleks, et tavaliselt üksteisele kõrgeid punkte andvad riigid ei osaleks samas poolfinaalis. Loosiga otsustati, et Saksamaa, Hispaania ja Suurbritannia hääletavad esimeses poolfinaalis ning Prantsusmaa ja Venemaa teises.
Esimene poolfinaal
Esimene poolfinaal toimus 12. mail 2009. Automaatsetest finalistidest hääletasid selles poolfinaalis Saksamaa ja Suurbritannia. Soome pääses finaali žürii otsusega.
Teine poolfinaal
Teine poolfinaal toimus 14. mail 2009 Moskva Olimpiiskii spordikompleksis. Teises poolfinaalis said hääletada automaatsetest finalistidest Venemaa, Hispaania ja Prantsusmaa. Horvaatia pääses finaali žürii otsusel.
Malevkond
pisi|Malevkonna pealiku ametikoha tunnus
Malevkonna liikmete põhjal koostatakse kooskõlas vajadusega maleva koondüksusse lahingallüksusi või sisekaitseallüksusi. Samuti korraldatakse malevkonnana spordi-, kultuuri-, väljaõppe- ja seltskonnaüritusi.
Malevkonda juhib malevkonna pealik.
Kaitseliidu põhikirja järgi võib malevkonna moodustada 300 tegevliikmest, selle peab kinnitama Kaitseliidu ülem maleva pealiku ettepanekul. Malevkondade piirid määrab kindlaks Kaitseliidu ülem, väiksemate üksuste piirid määrab kindlaks maleva pealik. Operatiivselt jaotatakse malevad ja malevkonnad üksusteks analoogiliselt kaitseväeosade ja -üksustega (jaod, rühmad, kompaniid, pataljonid jne).
Enne Teist maailmasõda loeti malevkond sõjaväelise organisatsioonina vastavaks pataljonile.
Noorte kotkaste organisatsioonis on malevkonna suuruseks 100 liiget.
Denotatsioon
Denotatsioon on esmane, otsene tähendus, annab vastusele küsimusele "mis?". See erineb konnotatsioonist kui teisesest, kaudsest tähendusest. Denotatsiooniks nimetatakse suhet leksikaalse üksuse ja igasuguse tähistatava objekti vahel. Denotatsioonid on igaüks omaette konventsionaalne norm. Võib öelda, et see on märgi otsene tähendus ehk 1. astme tähendus – kindel, stabiilne.
J. S. Milli teooria semiootikas
Termin on denotatiivne, kui see hõlmab definitsiooni, mis püüab mõistet ammendada, hõlmates kõiki tema laiendeid, on J. S. Milli teooria. Nii näiteks on lingvistiline ühik denotatiivne juhul, kui ta subsumeerib kõik oma esinemisjuhud.
Laiemas mõttes omistatakse denotatiivne tunnus nendele komplekssetele objektidele, mis on semiootikad, seni kui nad täidavad empirismi printsiipi (täpsemalt, ammendavuse nõuet).
Hjemslevi teooria semiootikas
Hjelmslevi jaoks on denotatiivne semiootika (ja vaid selle definitsiooni algetapil) selline, mille ükski plaan ei ole ise semiootika. Kui üks kahest plaanist koosneb omakorda väljendus-* ja sisu plaanist, ei saa sellist semiootikat enam vaadelda kui denotatiivset.
Selline definitsioon ei lisa midagi juurde kaheplaanilise semiootika definitsioonile (semiootika kuulsa Taani lingvisti terminoloogias). Seetõttu Hjelmslev hülgab selle denotatiivse semiootika definitsiooni täielikult, et välja pakkuda uus eristus teadusliku* ja mitteteadusliku* semiootika vahel. Ta ise selgitab seda nihet terminoloogias sellega, et oma definitsiooni rajamisel oli ta eelduseks võtnud ideaalse teksti ning postuleerinud, et seda iseloomustab strukturaalne homogeensus. Ent sellist teksti ei eksisteeri. Iga tekst kui produkt kuulub mitmesse süsteemi. Seega (a) teksti ei saa vaadelda a priori kui homogeenset entiteeti. Vastupidi, see on konstrueeritud vastavalt valitud kohasuse/vastavuse tasandile analüüsi* arenedes. (b) loomulik keel ei ole denotatiivne semiootika ja manifesteeritud diskursus kuulub mitmesse süsteemi (semiootika, konnotatiivsed semiootikad, mitteteaduslikud metasemiootikad jne); (c)”igapäeva keel” ei ole semiootiline kontsept. Seega ei saa seda identifitseerida denotatiivse semiootika kontseptiga, mis tervikuna võttes oleks “tähistaja”, millel oleks tähistatav, mis teeks sellest konnotatiivse semiootilise süsteemi (või konnotatsiooni keele).
Kompositsiooni vaatenurgast
Objektid ja motiivid.
Mis objektid on pildil (denotatsioon)?
1) Kogu pildi väli tuleb läbi analüüsida.
3) Milline on objektide omavaheline suhe, asend.
Peirce'i triaad ja motiivid:
Ikoonid – objekt kui asi ise, näiteks lill on fotol kui lill, inimene on fotol kui inimene jne.
Indeksid – kaudne viide objektile vari, nt jäljed teel jne. Sümbolid (semiootiline tähendus), näiteks asja asemel tootjafirma logo, madu kui ohu sümbol jne. Lumm, näiteks mõtteinstinktid (alateadvuse motiivid).
Kohrutamine
Kohrutamine on metallitöötlustehnika, kus plekk asetatakse pehmele materjalile, tavaliselt sulatatakse pigipannile ning eri otsareljeefiga metallpulkade ehk punslite ja haamriga materjal soovitud vormi.
Monokromaatiline laine
Monokromaatiline laine (soovitatava lühivormina monokroomne laine) on ühevärviline ja kindla sagedusega valgus- ehk elektromagnetlaine. Selle sagedus ega lainepikkus ei muutu ajas.
Tavalises valges valguses on palju erineva sagedusega ja erineva pikkusega lainejadasid, seetõttu ei ole see monokromaatiline. Laserid annavad suurima monokromaatilisusega kiirgust.
Tsenter (masinaehitus)
Tsentrite jagunemine
Konstruktiivselt tsentrid jagunevad terviktsentriteks ja pöörlevateks tsentriteks. Terviktsentreid kasutatakse treipinkidel eesmise tsentrina, ümarlihvpinkides ka tagumise tsentrina, ning nad on valmistatud karastuvast tööriista või legeerterasest. Sabaosa on morsekoonusega või ka meeterkoonusega. Pöörlevad tsentrid on põhilised tagumised tsentrid toorikute töötlemisel treipinkides. Need võimaldavad töödelda toorikuid suurtel kiirustel ja omavad küllaldast täpsust. Valmistamise täpsuse järgi jagunevad nominaal- ja kõrgendatud täpsusega tsentriteks.
Vald (täpsustus)
Vald on mitmetähenduslik sõna.
Haldusüksuste tüübid:
Muu:
Eric Cartman
Eric Theodore Cartman on animasarja "South Park" üks neljast peategelasest.
Sarjas viidatakse talle tavaliselt perekonnanimega. Ta on kooliõpilane, kes elab koos oma emaga.
Tema häält mängib Trey Parker.
South Park
Kobraslased
Kobraslased (Castoridae) on näriliste sugukond, kuhu kuulub tänapäeva ainult üks perekond – kobras.
Lisaks kobraste perekonnale kuulub sellesse sugukonda neli fossiilset perekonda kobraslasi:
Trugimine
Trugimine on metalllehe või toru vormimine treipingis.
Trugimise abil on võimalik valmistada lehtmetallist (või torust) kvaliteetseid koonilisi, silindrilisi ja sfäärilisi õõnesvorme, mida käsitsi valmistada oleks liiga aeganõudev.
Tagalateenistus
Tagalateenistus on asutuste ja väeüksuste kogum ja korraldatud süsteem sõjanduses, mille eesmärk on vägede teenindamine ning varustamine.
Tagalateenistuste põhiülesanded on:
Tagalateenistus jagatakse kaheks põhiharuks:
Somme'i lahing
thumb|Inglased kaevikus Somme'i lahingus Somme'i lahing toimus Esimeses maailmasõjas 1916. aastal prantslaste, inglaste ja sakslaste vahel.
Somme'i lahing peeti 1. juulist 18. novembrini 1916 Somme'i jõe kallastel Põhja-Prantsusmaal. Inglased ja prantslased ründasid kokku 86 diviisiga, sakslastel oli vastas 67 diviisi. 15. septembril kasutasid inglased Somme'i lahingus esimest korda tanke. Liitlaste pealetung takerdus ja nad kaotasid 794 000, sakslased 538 000 meest (nende hulgas nii hukkunud, haavatud, vangivõetud kui ka teadmata kadunuks jäänud). Kumbki pool ei saavutanud edu. See oli suurima võitlejate arvu ja kõige suuremate inimkaotustega lahing Esimeses maailmasõjas.
Tank Mark I
pisi|Tank Mark I Tankid töötati välja väga salajastes tingimustes. Nimetust "tank" kasutati julgeolekukaalutlustel ("tank” tähendab inglise keeles paaki, tsisterni), et petta vastase luuret ja mitte ära anda selle masina peamist eesmärki. Ametlikes dokumentides räägiti ainult aparaadist, mis transpordib Vene vägedele vett. Kõige esimene tankimudel oli Mark I ning esimest korda kasutati seda Somme'i lahingus 15. septembril 1916. Vägedel olemasolevast 49-st Mark I tüüpi tankist oli liikvel ainult 18 ja lahingus osales neist ainult 5.
Kui Mark I ilmus lahingus, siis kõigepealt see andis psühholoogilist mõju vastasele ja kui masinad jõudsid sakslaste kaevikuliinini, siis nad olid juba tühjad, kuna sakslased ei teadnud, kuidas neid tõrjuda. Masina peal olid kuulipildujad ja 57 mm kahur. Masina soomus pidas vastu ainult käsitulirelvadele ning sakslased said üsna varsti aru, et tanke saab kahjustada kaudtule ja käsigranaatidega.
Tankide vähesuse tõttu ei saavutatud rindel täielikku läbimurret. Sellegipoolest ilmnesid uue tehnika võimalused ja oli selge, et tankidel on sõjapidamises suur tulevik. Seega tuli hakata mõtlema, kuidas neid arendada ja efektiivselt kasutada.
Planeerimine ja ettevalmistused
Plaan oli vastu võetud 10. veebruaril ning kolme Prantsuse ja kahe Briti armeega alustati pealetungi eesmärgiga purustada sakslaste väed Põhja-Prantsusmaal. Verduni lahingu tõttu kaotas Prantsusmaa kümneid diviise ning Somme'i plaani hakati korrigeerima. Pealetungirinde pikkus lühendati 70 kilomeetrilt 40 kilomeetrile ja peamine roll oli Briti 4 armeel ja 6 Prantsuse armeel saavutada toetus löök. Üldise juhtimisega tegeles kindral Foch.
Operatsiooni plaan oli nagu raske ja veniv lahing, mille mõte oli sakslaste kaitse läbimurdmine aste astme kaupa ühest piirist teiseni, sellise printsiibiga, et kaudtule üksused puhastavad ja jalavägi pressib peale.
Tehnilised ja materjali ettevalmistused toimusid 5 kuud, mehitatud oli vajalik infostruktuur, iga suurtüki relva kohta oli mürsu kogus 1700 kuni 3000. Kaudtule relvade läbimurde ajal oli ligikaudu 3500. Üle 300 lennuki ja paralleelselt üksustega läbisid taktikalisi ettevalmistusi, kuidas teostada rünnakuid kaudtule toetusega.
Sakslaste kaitsest läbimurde lõik oli mehitatud 2 armee poolt, keda juhtis kindral von Below. Sakslastel oli piisavalt aega, et oma kaitsepositsioonid ette valmistada. Sakslased jõudsid ehitada betoon punkrid, tugipunktide süsteeme, iga positsioon oli kaetud 30-40 meetrise lõiketraadiga ja suur rõhk oli pandud kuulipilduja pesadele.
Lahingu käik
1. juuli alustasid liitlased pealetungi sakslaste kaitseliinile pärast viiepäevast kaudtule ettevalmistust (umbes 1,6 miljonit mürsku). Liitlaste kaudtule eesmärk oli hävitada sakslaste kaitsetõkkeid ja suruda maha sakslaste kaitse eesliini, et liitlased saaksid kerge vaevaga sakslaste kaitseliinile sisse. Lisaks sellele pidi Briti armee 46 ja 56 pataljon teostama põhjatiival diversioonirünnakuid eesmärgiga hävitada saksa vägede tagalat ja seeläbi kurnata vastast. Lisaks sellele plaaniti kasutada suitsukatet sakslaste eesmise liini peale, eesmärgiga pimestada sakslasi ja lihtsustada oma pealetungi veelgi rohkem. Pealetungi ajal pidi kaudtuli toetama liitlasi üks etapp eespool ja kui sakslaste eesliinile on sisse rünnatud kannab suurtükk oma kaudtule järgmise liini peale (üks samm edasi). Juba esimesel päeval britid kaotasid 21 tuhat sõdurit ja 35 tuhat haavatut, eriti kõrge number oli ohvitseride seas, kuna nende vorm oli väga hästi eristatav tavalisest sõdurist ja seersandi koosseisust.
Liitlaste plaan ei õnnestunud nagu see oli planeeritud ja tulemuseks oli täielik häving. Liitlaste plaan toetus liiga palju kaudtule üksuste peale, mis ei olnud aga piisav ja olid ebakvaliteetsed mürsud. Suurtükk ei suutnud hävitada sakslaste kaitsetõkkeid ja paljud mürsud mis maha lasti üldsegi ei plahvatanud. Lisaks sai saatuslikuks jalaväe ja kaudtule üksuste vaheline põhimõtteliselt olematu sidevõimekus ja kommunikatsioon.
Planeeritud suitsukate mis pidi toetama liitlaste pealetungi ja pimestama vastast ei olnud sakslaste eesliini peal vaid eesliini ees ja see oli pigem takistuseks liitlasvägedele. Britid olid ise pimedad ja kaotati suunataju ja paljud eksisid suitsu sisse ära. Lisaks sellele kartsid liitlasväed anda käsitulirelvadest kattetuld, sest arvati et võidakse lasta oma üksusi.
Saades aru, et rünnak on ebaõnnestunud, sest sakslaste tõkked on endiselt heas korras ja oodatud tulemust ei saavutatud olid liitlasväed sunnitud taanduma tagasi oma positsioonidele. See info aga ei jõudnud suurtükivägedele ja kaudtuli kandus sakslaste järgmisele liinile jättes eesmise liini ilma maha suruva tuleta. Sakslastel ees oma üksusi ei olnud ja said vabalt tulistada liitlasi ja tapeti rohkelt liitlaste sõdureid (57 tuhat).
Pealetung edenes väga aeglaselt ja suurte kaotustega. Juuli lõpus britid viisid sisse 4 uut diviisi ja prantslased 5. Sakslased hakkasid samuti tugevdama enda vägesid, ning pidi Verdunist osad väed ära tooma, et peatada liitlaste pealetung. Augusti operatsioonis osales juba 51 liitlaste diviisi ja 31 sakslaste diviisi, ning 500 liitlaste ja 300 sakslaste lennukit.
Lahing kestis 18. novembrini, kuid kumbki pool mingit sõjalist edu selles ei saavutanud. Lisaks kasutasid liitlased selles lahingus esimest korda ajaloos tanke kuid halva kvaliteedi ja vähese kogemuse tõttu nad suurt edu lahingus ei toonud.
Lahingu tulemused
Prantslaste ja brittide pealetungi operatsioon Somme'i jõel oli üks kõige suurimatest operatsioonidest Esimeses maailmasõjas. Seda tuntakse kui kogu sõja verisemat lahingut ja Briti armee häbiplekiks. Nelja kuu jooksul lahingus võttis osa 51 brittide, 32 prantslaste ja 67 sakslaste diviisi, kuni kümme tuhat kaudtule relva, umbes üks tuhat lennukit.
Liitlaste vägedel õnnestus tungida läbi rindest 10 km laiusel lõigul sakslaste alale. 17. veebruaril 1917. aastal sakslaste väed oli viidud Hinderburgi liinile, ning seetõttu liitlased said endale suurt ala.
Mõlemad pooled kandsid suuri kaotusi operatsiooni ajal: prantslased – 204 253 inimest, britid – 419 654 inimest, kokku 623 907 inimest, nendest 146 631 inimest surnud ja lahingus kadunud. Sakslaste kaotuseks hinnatakse 465 000 – 650 000 inimest, nendest 165 055 inimest surnud ja lahingus kadunud. Briti diviisidel enamus sõdurid oli suhteliselt vähe välja õpetatud ja ei olnud kogemust, ning sakslaste diviisides sõdis kaadri koosseis. Sakslaste jaoks need kaotused olid nii suured, et peale Somme'i ja Verduni lahinguid ei suutnud nad enam taastada endist lahinguvõimekust ja vägede moraali.
Tsenter
Tsenter on keskpunkt, teravik, kese. Sõna on kasutusel mitmes valdkonnas terminina.
Somme'i lahing
Lahingu tulemused
Taktikaline ettevalmistus operatsiooni alguses oli prantslastel sobilikum pealetungiks, võrreldes brittidega. Kui prantslased suutsid kiiresti edeneda koos kaudtule toetusega sakslaste positsioonidele, siis britid samal ajal olid aeglasemad, sest igal võitlejal oli kaasas liiga kohmakas ja raske varustus, mis kaalus umbes 30 kilogrammi, ning nende üksusi väga hästi tõrjuti kuulipildujaga.
Strateegiline tähtsus
Ajaloolased arvavad, et lahingu strateegiline tähtsus oli selles, et kui sakslaste staap läks kokku maismaal, siis otsustati tugevdada rünnakuid allveelaevadega Atlanti laevastiku vastu, mis omakorda ajendas USA-d liituma Antantiga.
Tšistopoli rajoon
Tšistopoli rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tatarstanis. Rajooni keskus on Tšistopoli linn.
Lünett (masinaehitus)
Lünett on rakis, mida kasutatakse täiendava toena pikkade, vähese jäikusega võllide töötlemisel treipinkides.
Tšistopoli rajoon
2016. aastal oli rajooni elanike arv 78 790.
Lünett (masinaehitus)
Lünettide klassifikatsioon
On kahte tüüpi universaalseid lünette: liikumatu ja liikuv lünett. Liikumatu lünett on kinnitatud jäigalt pingi sängile ja on orienteeritud sängi juhtpinnalt. Liikuv lünett on kinnitatud pikisupordile ja liigub töötlemisel lõiketera taga kaasas. Mõlemad lünetid omavad kolme reguleeritavat tuge.
Tšistopoli rajoon
2010. aasta seisuga olid elanikest 59,6% tatarlased, 34% venelased ja 4,9% tšuvašid.
Einar Sanden
Einar Sanden (sünninimega Fred Einar Ein aastani 1959 ; 8. september 1932 Tallinn – 18. aprill 2007 Cardiff, Wales) oli eesti meremees, proosakirjanik, luuletaja ja kirjastaja.
Xubuntu
Nimi
Nimi Xubuntu tuleb nimede Xfce ja Ubuntu ühendamisest. Xfce on lühend sõnadest XForms Common Environment (XVormide üldine keskkond) ning sõna "ubuntu" tähendab bantu keeltes, sh suulu ja xhosa keeles, 'inimlikkust teiste suhtes'. Nimel Xubuntu pole mingit erilist tähendust.
Einar Sanden
Oli Briti Konservatiivide Partei (1953), Eesti Põllumeeste Kogu (1997), Briti Kuningliku Kirjandusseltsi (1960), Välismaise Eesti Kirjanike Liidu (1970), PEN-klubi (aastast 1976 Inglise Keskuse ja aastast 1987 Eesti), Eesti Kirjanike Liidu (1995) ja Eesti Akadeemilise Sõjaajaloo Seltsi liige, Korp! Sakala vilistlane.
Xubuntu
Paketihaldus
Xubuntu kasutab Ubuntu repositooriume, seega saab selle kasutaja soovi korral paigaldada kõiki programme, mis neis leiduvad. Töölaua koostamisel kasutatakse võimalikult palju GTK2 baasil ehitatud programme.
Einar Sanden
Elukäik
Fred Einar Ein sündis Tallinnas ohvitser Johannes Eini ja Rita Eini (neiuna Simon) pojana. Eestis õppis ta Tallinna Prantsuse Lütseumis (1939–1940) ja Tallinna Õpetajate Seminari algkoolis (1940–1944).
Xubuntu
Paketihaldus
Xubuntut levitatakse ühel CD-l, mis toimib nii LiveCD-na kui ka installimise CD-na.
Einar Sanden
Elukäik
1944. aastal põgenes Eini perekond Saksamaale. Võõrsil jätkas noormees aastatel 1945–1948 õpinguid eesti laagrikoolides ja kohalikus gümnaasiumis Schleswig-Holsteini liidumaal. Sealt siirdus ta 1948. aastal Suurbritanniasse, kus omandas 1952. aastal kõrghariduse Walesi Ülikooli Teaduse ja Tehnoloogia Instituudis (University of Wales Institute of Science and Technology) Cardiffis, õppides majandusteadust, keeli ja kirjandust (MA ja PhD 1983). Töötas mõnda aega meremehena ja oli Eesti Meremeeste Uniooni Inglismaa esinduse sekretär aastatel 1951–1968. 1984. aastal sai ta Columbia Pacific Universityst Ameerika Ühendriikides humanitaarteaduste doktorikraadi.
Xubuntu
Paketihaldus
Kõik Xubuntu paketti kuuluvad rakendused saab olemasolevale Ubuntu süsteemile lisada ka uut süsteemi paigaldamata. Kui valida järgmisel sisselogimisel seansiks "Xfce", ongi kasutajal ees Xubuntu töölaud.
Einar Sanden
Elukäik
1975. aastal omandas ta vanima välismaal tegutsenud eesti kirjastuse Boreas Publishing House (asutatud 1939. aastal), mida juhtis kuni 1999. aastani.
Xubuntu
Paketihaldus
Lisaks graafilisele keskkonnale on võimalus pakette paigaldada ka ilma graafilise liideseta, sisestades terminali.
Süsteemi töönõuded
Xubuntu paigaldatakse kahest CD-kettast ühelt. Kumbki nõuab 1,5 GB ruumi kõvakettal. Desktop CD nõuab 192 MB RAM-i. Alternate CD, mis kasutab tekstipõhist installerit, nõuab vähemalt 64 MB RAM-i ja annab ühtlasi juurdepääsu installimise lisavõimalustele.
Kui Xubuntu on installitud, siis saab ta töötada 192 MB RAM-i abil, kuid tungivalt soovitatakse vähemalt 256 MB RAM-i olemasolu.
Einar Sanden
Isiklikku
Einar Sanden oli teises abielus poolatar Elzhbieta (Elizabeth) Gorelliga, kes halveneva tervisega mehe eest väga hoolitses. Alates 1973. aastast elas Sanden vaheldumisi Walesis ja Hispaanias, 1993. aastast ka Tartus. Abielupaari eluviisiks kujunes järgmine aastatsükkel: neli kuud Tarragonas Hispaanias, neli kuud Tartus Eestis ja neli kuud Cardiffis Suurbritannias.
Kyle Broflovski
Kyle Broflovski on animasarja "South Park" üks peategelastest.
Jahtklubi
right|222px|thumb|Baieri jahtklubi hoone ja selle lähim ümbrus Jahtklubi on klubi, mille liikmete peamine harrastus on purjetamine, olgu siis spordi või merematkamisena.
Sõna "jahtklubi" kasutatakse nii ühingu, klubihoone ja sadamarajatiste kohta.
Jahklubidel on oma lipp, mida on klubiliikmetel õigus oma jahtidel heisata.
Eesti jahtklubisid
Eesti jahtklubisid ühendab Eesti Jahtklubide Liit.
Eestis on mitmeid jahtklubisid:
Statistika mõisteid
''Siin on loetletud statistika mõisteid.
The Washington Post
pisi|The Washington Post 21. juuli [[1969]] The Washington Post on ajaleht, mida antakse välja Ameerika Ühendriikide pealinnas Washingtonis.
Päevaleht alustas ilmumist 1877. aastal. 1880. aastal sai see linna esimeseks ajaleheks, mis ilmus seitsmel päeval nädalas.
Tsangpadrun
Tsangpadrun on rakis, mis leiab kasutamist põhiliselt varbmaterjali töötlemisel revolvertrei- ja APJ treipinkides. Tooriku kinnitus toimub mehaaniliselt, kas pneumo- või hüdromehhanismi abil. Padruni korpus on morsekoonusega ja paigaldatakse spindli koonusavasse. Korpuses asetsev vahetatav kinnitustsang on avaga tõmbevarda kaudu ühendatud jõumehhanismiga. Tsangid valmistatakse tööriistaterasest, õhukeseseinalised vedruterasest ning karastatakse.
Toivo Tulev
Ta lõpetas 1990. aastal Tallinna Konservatooriumi professor Eino Tambergi õpilasena, täiendas end Sven-David Sandströmi juures Stockholmi Kõrgemas Muusikakoolis (1991) ja elektroakustilise muusika alal Kölni Kõrgemas Muusikakoolis (1996) ning Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia magistriõppes (1995–1998).
Tegevus
Toivo Tulev on Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia kompositsiooni eriala õppejõud, alates 2005. aasta sügisest kompositsiooniosakonna juhataja ning alates 2018. aastast heliloomingu juhtiv professor.
Mäluauk
Mäluauk tähendab kõnekeeles amneesiat. Enamasti mõeldakse selle all alkoholijoobest tingitud mälukaotust.
HarperCollins
pisi|Kirjastuse kontor [[Londonis, The News Building London Bridge'i lähedal]] HarperCollins (ametlik nimi HarperCollins Publishers LLC) on kirjastus.
Selle peakorter asub USA-s New Yorgis. Kirjastus tegutseb ja sellel on harukontorid mitmetes riikides.
Kirjastuse nimekirjas on palju tuntud autorite teoseid.
Praeguse nime all tegutseb kirjastus alates 1989. aastast, pärast mitmeid liitmisi.
Ajude Gümnastika
Ajude Gümnastika oli ristsõnamõistatuste ajakiri, mis ilmus 1933 – 1940. aastatel Tallinnas.
Ajakiri ilmus 1 kord nädalas, hinnaks 15 senti. Väljaandjaks oli kirjastus Vaba Maa.
Vastutavad toimetajad:
Aas-karukell
pisi|Äraõitsenud aas-karukell [[Roomassaares]] Aas-karukell (Pulsatilla pratensis) on tulikaliste sugukonda karukella perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim.
Aas-karukella rahvapärased nimetused on karukäpad, karvalilled, kurjaelaja juur ja piibutops.
Teaduslikult kirjeldasid aas-karukella esimestena Linnaeus 1753 ja Philip Miller.
Aas-karukell kasvab Kesk- ja Ida-Euroopas Kagu-Norrast, Taanist ja Ida-Saksamaalt kuni endise Jugoslaavia põhjaosa ja Lääne-Bulgaariani, ida suunas enamuses Venemaa Euroopa-osast. Eesti asub tema levila põhjapiiril. Põhjas kasvab ta ainult meretaseme lähedal, lõunas kuni 2100 m kõrgusel mägedes.