cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Peterburi
Linna asutamine
1703/1704. aasta talvel alustati ka Peterburi läänekülje merepoolsete kaitseehitiste rajamist Kotlini saarel, mis hiljem läksid Kroonlinna kindluse alla.
Esimene inimene, kes Peterburi maja ehitas, oli Balti sõjalaevastiku ülem Cornelius Cruys.
FNB staadion
FNB staadion (FNB Stadium, First National Bank Stadium või ka Soccer City) on jalgpallistaadion Lõuna-Aafrika Vabariigis Johannesburgis Sowetos. Staadion on Aafrika suurim, mahutades 91 141 pealtvaatajat.
Staadioni ehitati aastatel 1986–1989 ning ehitus maksis 3,3 miljonit randi.
1996. aastal peeti staadionil Aafrika karikavõistluste finaalmäng ja veel üheksa mängu.
2008. aasta detsembrist kuni 21. oktoobril 2009 renoveeriti staadioni lähenevateks maailmameistrivõistlusteks. Staadionil peeti maailmameistrivõistluste avatseremoonia ja kaheksa võistluskohtumist, sealhulgas ka finaalmäng.
Hõlm
Hõlm on mitmetähenduslik sõna:
Reinhold von Buxhoeveden (surnud 1664)
Reinhold von Buxhoeveden (surnud 1664) oli baltisaksa päritolu Rootsi sõjaväelane (rittmeister), Saaremaa maanõunik ning mõisnik Saare- ja Eestimaal.
Reinhold von Buxhoeveden sündis Palivere ja Türi-Alliku mõisniku rittmeister Reinhold von Buxhoevedeni ja Sophia von Wehreni pojana.
1650. aastal võttis koos Matthias von Stackelbergi, Bertram von Billingshauseni ja Caspar von Bergiga osa kuninganna Kristiina kroonimispidustustest Stockholmis. Mehed esinesid kuninganna ees palvega kinnitada nende seisusliku privileegid ning seda kuninganna ka tegi.
Talle kuulusid Paadla ja Vennarti mõis Saaremaal ning Oisu, Kärevere ning Türi-Alliku mõis Eestimaal.
Perekond
Reinhold von Buxhoeveden abiellus Sophie Magdalene von Taubega (surnud 1677), kes oli Eestimaa Haljava ja Saksimaa Rothnaußlitzi mõisniku Johann von Taube (1591–1629) ja Saksimaal pärit Agnes von Minckwitzi tütar. Abielust sündisid:
Nikolai Korndorf
Nikolai Sergejevitš Korndorf [kornd'orf] (Николай Сергеевич Корндорф; 23. jaanuar 1947 Moskva – 30. mai 2001 Vancouver) oli vene helilooja ja dirigent.
IPhone
iPhone on nutitelefon, mida toodab arvuti- ja tarkvarafirma Apple. iPhone töötab kaameratelefonina, kaasaskantava video- ja muusikamängijana ning selle abil on võimalik e-posti lugeda ja internetti kasutada. Operatsioonisüsteemiks on Apple iOS, mis on sisuliselt Mac OS X-i lihtsustatud versioon.
Ajalugu
pisi|[[Motorola ROKR E1 ühenduses Apple PowerBookiga]] iPhone sai alguse sellest, et Steve Jobs palus Apple'i inseneridel uurida uue põlvkonna puutetundlike ekraanide omadusi. Algselt oli plaanis hakata tootma tahvelarvuti stiilis personaalarvuteid, millega Apple'il oli kogemusi nende varasema Newtoni pihuarvuti näol.
Siiski märkis Jobs 2003. aastal toimunud konverentsil "D: All Things Digital", et tahvelarvutid ega ka traditsioonilised pihuarvutid ei ole Apple'i jaoks õige suund ja tulevik peitub hoopis mobiilides. 7. septembril 2005 tuli turule Apple'i ja Motorola koostöös sündinud mobiiltelefon ROKR E1. Jobs ei olnud sellega rahul: tema sõnul ei saavat Apple'i insenerid ja disainerid teha Motorolaga koostöös täpselt sellist telefoni, nagu Apple soovis. 2006. aasta septembris lõpetas Apple ROKR-ile toe pakkumise ja andis välja iTunes'i tarkvara uue versiooni, mis sisaldas vihjeid tuleva telefoni kohta. 9. jaanuaril 2007 avalikustas Jobs Macworldi konverentsil iPhone'i ja 11. juunil teatas WWDC konverentsil, et iPhone toetab kolmandate osapoolte loodud programme sisseehitatud veebibrauseri Safari kaudu.
iPhone tuli USA-s turule 29. juunil 2007. Telefoni esimene generatsioon (n-ö iPhone 2G) jõudis müüki ka Euroopas, aga ainult valitud riikides (Inglismaal, Prantsusmaal ja Saksamaal 2007. aasta novembris ning Iirimaal ja Austrias 2008. aasta kevadel). iPhone 3G on telefoni teine põlvkond, mis tuli müüki 11. juulil 2008 ning toetab 3G-andmesidet ja ülemaailmset A-GPS-i asukohamääramise süsteemi.
iPhone 3GS on Apple'i kolmanda generatsiooni nutitelefon, mis tuli müüki 19. juunil 2009. iPhone 3GS on oma eelkäijatega võrreldes kiirema protsessoriga, parema kaameraga (3 megapikslit, video lindistamise võimalus) ja häälkäskude toega.
iPhone 4 tuli 5 riigis müüki 24. juunil 2010. Sellel on tagu- ja esikaamera, mis võimaldab pidada videokõnesid ja videokonverentse FaceTime tarkvaraga.
4. oktoobril 2011 esitleti avalikkusele iPhone 4S, millele töötati välja operatsioonisüsteem iOS 5 koos mitmete tarkvara- ja riistvarauuendustega.
10. septembril 2013 tuli välja iPhone 5s. Selle disain on sama kui iPhone 5-l, aga lisatud on sõrmejäljeluger, kiirem protsessor ja parem kaamera. Tehti ka polükarbonaadist korpusega iPhone 5c, mis on "lahjem" ja "soodsam" versioon iPhone 5s-ist.
Ekraan
pisi|iPhone 4S Telefonil on 3,5-tolline (9 cm) puutetundlik vedelkristallekraan (lahutusvõimega 480×320 pikslit, 163 ppi, HVGA), mille ees on kriimustuse- ja sõrmejäljekindel klaas. Ekraan on 18-bitise värvieraldusega (suudab näidata 262 144 värvi). Puutetundlik osa on mõeldud kasutamiseks ühe või mitme palja näpuga (ei tööta enamiku kinnastega). iPhone 3GS-i ekraan on kaetud ka oleofoobse kaitsekihiga.
Kaamera
iPhone 4-l on 5-megapiksline kaamera (2592x1936 pikslit). Kaamera asub telefoni tagaküljel, mis on varustatud valgustatud sensoriga. See teeb isegi hämaras kvaliteetseid pilte. Samuti LED-välklamp, mis valgustab videosalvestust. iPhone 4 on esimene iPhone, millel on kõrgkvaliteetne pildifunktsioon. iPhone 4-l on olemas ka teine kaamera, mis asub telefoni esiküljel. Sellega on võimalik teha VGA-fotosid ja SD-videosalvestust.
iPhone 4S kaameraga saab teha fotosid, mille suurus on 8 megapikslit ja salvestada 1080p videoid. Sisseehitatud güroskoop stabiliseerib kaamerat video salvestamise ajal. Samuti kasutab iPhone 4S ka täiustatud tagantvalgustusega sensorit, automaatset valge balanssi, täiustatud värvitäpsust, näotuvastust ja liikumisest tingitud hägususe vähendamist. See kõik tähendab, et pole tähtis, kui palju inimesi, kui palju valgust ja kui palju liikumist jäädvustada – kõik näeb välja täpselt nii, nagu peab.
Mobiilside
iPhone toetab GSM, 3G, EDGE, UMTS ja HSDPA mobiilsidetehnoloogiaid ning juhtmevaba Bluetooth- ja WLAN-ühendusi. Jaanuaris 2008 välja antud tarkvarauuendus lubas esimese generatsiooni iPhone'il kasutada mobiilimaste ja Wi-Fi-levialasid, et triangulatsiooni abil oma asukohta määrata. Hiljem toodetud telefonidel on juba sisseehitatud A-GPS ja ka digitaalne kompass.
Mahutavus
iPhone'i esimene generatsioon oli saadaval 4 GB ja 8 GB mudelitena. 2008. aasta septembris lõpetas Apple 4 GB mudeli tootmise ja 2008. aasta veebruaris hakkas pakkuma 16 GB mudelit. Kolmanda põlvkonna iPhone 3GS on ka praegu saadaval 8 GB mudelina. Vanemad mudelid on juba tootmisest maha võetud.
Telefonis on ainult sisemine välkpõhine mälu ja seade ei toeta mälukaarte.
Muud omadused
Telefonil on sisseehitatud liitiumioonaku, mida kasutajal ei ole võimalik vahetada. Laadimine käib USB-liidese kaudu, kas otse arvutist või adapteri kaudu elektrivõrgust.
Telefonil on ka niiskussensor, mis asub kõrvaklapiliidese tagaosas. Apple'i töötajad saavad selle abil näha, kas telefonil on olnud suuremaid veekahjustusi, ning siis otsustada, kas telefoni garantii veel kehtib. Sensori asukoha tõttu on seda võimalik ka kogemata "aktiveerida", näiteks sporti tehes telefoni higises püksitaskus hoides või ka niiskes vannitoas. Sellest tulenevalt on sensori asukohta palju kritiseeritud.
Tarkvara
pisi|Apple [[iOS]] iPhone'i operatsioonisüsteem on iOS, mis põhineb Mac OS X-il. Lisatud on ka Core Animationi tarkvara komponent, mis koos PowerVR riistvaraga (iPhone 3GS-il OpenGL ES 2.0) on telefoni kasutajaliidese kuvamise ja animeerimise taga. iPhone'i operatsioonisüsteem võtab ruumi natuke alla 1,3 GB ja toetab selle jaoks spetsiaalselt kompileeritud arvutiprogramme, kas siis kolmandatelt osapooltelt või Apple'ilt endalt. Telefoni sünkroonimine arvutiga käib iTunes'i kaudu, mille abil on ka võimalik Apple'i tarkvarauuendusi paigaldada ja on ka võimalik otse seadmest uuendada.
Telefoni veebibrauseriks on Safari, mis kuvab veebilehti Maci Safari versiooniga sarnaselt, aga ei toeta ei Flashi ega Javat. Telefonis on ka Apple Mapsi programm, mis oskab kahe punkti vahelise teekonna juhiseid koostada. Apple tegi ka iPhone'i jaoks eraldi YouTube'i programmi, mis enne videote näitamist kodeerib need ümber H.264 formaati.
iPhone'is on e-posti klientrakendus, mis oskab kuvada HTML-vormingus e-kirju ja võimaldab kasutajal nendesse pilte lisada. E-kirja manusena kaasa tulnud PDF-, Wordi, Exceli või Powerpointi faile on võimalik telefonis vaadata. E-posti klientrakendus toetab IMAP-, POP3- ja Microsoft Exchange'i protokolle.
Telefoni on võimalik paigaldada ka kolmandate osapoolte kirjutatud programme App Store'i kaudu.
Siri
Siri on tarkvara, mis on kaasas iPhone 4S-iga ja uuemaga. Selle tarkvara abil saab inimene, kasutades häält, anda iPhone'ile käske (näiteks saata sõnumeid, lisada märkmeid, alustada kõnesid ja muud). Siriga saab rääkida nagu inimesega ning ta saab aru, mida inimene soovib teha. Ta räägib isegi vastu. Näiteks võib Sirilt küsida, kas lähedal asub mõni hamburgerirestoran, ning Siri annab tulemuseks lähimad restoranid, kust saab hamburgerit. Kui nüüd küsida "Aga kuidas oleks takodega?", siis Siri mäletab, et jutt oli söögikohtadest, ning annab ette mehhiko restoranid. Tänu sellele tarkvarale ei pea ka ise kirjutama sõnumeid, see oskab hääle muuta tekstiks. Põhimõtteliselt võib kõik toimingud teha ära häälkäskudega.
Kolmandate osapoolte tarkvara
Ametlikult sai iPhone'ile kolmandate osapoolte tarkvara installima hakata alates iOS 2.0 versioonist, kui Apple lõi App Store'i. Sellise tarkvara loomiseks peab registreerima ennast iOS-i tarkvara arendajaks ning maksma iga aasta liikmemaksu 99 USD aastas. Seejärel on võimalik alla laadida endale tarkvaraarenduskomplekt, mille abil saab hakata kirjutama iOS-ile programme, kasutades programmeerimiskeelena Objective-C-d ja Swifti.
Ametlikele programmidele, mida App Store'i kaudu saab levitada, on palju tingimusi. Need programmid peavad olema spetsiaalselt iOS-i jaoks kirjutatud. Sellest tulenevalt ei lubata levitada programme, mis võimaldavad jooksutada enda sees teisi programme või skripte, mis pole Apple'i poolt heaks kiidetud. Seetõttu on keelatud näiteks Adobe Flash, mitmed emulaatorid ning teiste programmeerimiskeelte interpretaatorid.
Kuni 2010. aasta septembrini oli ka keelatud kasutada programmide loomiseks mitte Apple'i loodud tarkvaraarenduskomplekte. Pärast seda reegleid muudeti ning peamiseks tingimuseks sai see, et programmid ei või lihtsalt interneti kaudu uut koodi alla laadida.
Uute programmide lisamiseks App Store'i peavad arendajad kõigepealt laskma Apple'il see programm mitmesuguste filtrite abil üle kontrollida. Arendajad saavad programme levitada tasuta või määrata summa, mille kasutajad peavad selle allalaadimiseks maksma. Tasulise programmi puhul saab arendaja tulust 70% ja Apple 30%.
Mitteametlik tarkvara
Alates esimesest iOS versioonist on loodud selle jaoks ka mitteametlikku tarkvara, mille kasutamiseks peab iPhone'i jailbreak'ima, mis loob võimaluse seadme kogu failisüsteemile ligi pääseda ning ka uut tarkvara lisada. Kuna iOS 1 puhul ei eksisteerinud viisi ametlikult uut tarkvara hankida, oli mitteametliku tarkvara kasutamine küllaltki levinud. Tavaliselt oli jailbreak'iga kaasas programm, mille kaudu sai otse iPhone'i seest uut tarkvara internetist alla laadida ja installida.
Alates iOS versioon 2.0-st oli juba küll võimalik ametlikku tarkvara installida, kuid kuna mitteametlik tarkvara oli eelmise versiooniga laialt levima hakanud, siis leiti ka viis uuematele versioonidele mitteametlikke programme peale panna.
Mudelite võrdlus
Allolevas tabelis on esitatud iPhone mudelite põhierinevused.
Jailbreak
pisi|Tarkvara nimekiri Jailbreak'i teinud kasutajate jaoks Jailbreak (inglise keeles 'vanglast põgenemine') on ametlikult Apple'i poolt mittetoetatav operatsioon, mis võimaldab tarkvarale ligipääsu iPhone'i failisüsteemi juurde. See aga annab võimaluse aparaadi funktsioone laiendada, näiteks teiste rakenduste (peale AppStore'i) installida või ise vormistamisteemasid valida. Vajaduse korral saab aparaadi esialgse seisu taastada iTunesi programmi abil. Kuna Jailbreak on ainult operatsioonisüsteemi puudutav programm, kaovad kõik Jailbreaki kasutamise jäljed.
Ühest küljest vaadates on Jailbreaki kasutamine kasulik. See võimaldab kompenseerida kasutajatele neid ebamugavusi, mis on seotud Apple'i omanikuõigustega: AppStore'i kasutamise ebamugavused, üks seade – üks arvuti seos, paljude kasulike funktsioonide puudumine (näiteks "must nimekiri"), jne. Ka pärast Jailbreaki kasutamist omandab aparaat need funktsioonid, mis on teistes nutitelefonides juba tavaliseks saanud, kuid mis seni iPhone'is puudusid, näiteks vaba ligipääs failisüsteemile ja MMS-sõnumite saatmine (ei ole lubatud iPhone 2G-s).
Teisest küljest võib Jailbreak ka ebamugavusi põhjustada. Keegi ei ole seda tarkvara testinud ega kontrollinud, seega võib (aga ei pruugi) Jailbreak mõjutada andmete turvalisust või isegi põhjustada andmete vargust. On ka teada, et mõned Jailbreaki kasutajad ei saanud iBooksi teenindust kasutada. Riigiõiguse suhtes sõltub kõik konkreetse riigi seadustest. Näiteks USA-s ei ole Jailbreaki kasutamine Apple'i autoriõiguste rikkumine, kuigi Apple ise arvab, et see on ebaseaduslik.
Protseduurid, mis on sarnased Jailbreakiga iPhone'i jaoks, eksisteerivad ka teiste mobiilplatvormide (Symbian 9 ja Android) ja mängukonsoolide (PS3) jaoks.
Songs of Faith and Devotion
"Songs of Faith and Devotion" on Depeche Mode'i kaheksas stuudioalbum, mis anti välja 1993. aastal.
Album on ansambli varasemast loomingust rokilikum. "Songs of Faith and Devotion" debüteeris nii Suurbritannia kui ka USA edetabelis esikohal.
Maateaduste mõisteid (H)
Sellele leheküljele on koondatud lingid maateaduslikele artiklitele, mille pealkirjad algavad H-tähega.
Basiilika
Antiikbasiilika
Vana-Kreekas oli basiilika basileuse valitsushoone. Vana-Roomas kasutati basiilikat kohtu- ja turuhoonete juures. Antiikbasiilika ühes otsas paiknes portikus ja teises apsiid, kus asus kohtuniku iste või jumala kuju.
Kirikubasiilika
Rooma basiilikad said varakristlaste kogunemiskohtadeks. Hiljem muutus see hoonetüüp kirikute arhitektuuris valdavaks. Eriti suurejoonelised olid keskaegsed romaani ja gooti basiilikad.
Tüüpilises kirikubasiilikas asuvad apsiidi ja pikihoone vahel kooriruum ja risthoone ehk transept. Rist- ja pikihoone ristumiskohas moodustuva nelitise kohal asub kesktorn.
Playing the Angel
"Playing the Angel" on Depeche Mode'i üheteistkümnes stuudioalbum, mis ilmus 2005. aastal.
See on esimene Depeche Mode'i album, kus lugude kirjutamisel osales laulja Dave Gahan. Paljude fännide ja kriitikute arvates on "Playing the Angel" võrdväärne Depeche Mode'i parimate teostega ning et bänd on end viimaks taas leidnud pärast Alan Wilderi lahkumist 1995. aastal. Kui arvamused bändi kahe viimase albumi "Ultra" ja "Exciteri" kohta on seinast seina, siis arvustused "Playing the Angeli" kohta on enamjaolt kiitvad. Album jõudis Suurbritannia edetabelis kuuendale, USAs seitsmendale ja Saksamaal esikohale.
Albumit on müüdud ligi kolm miljonit eksemplari.
Lood
Kõik lood on kirjutanud Martin Gore, välja arvatud tärniga (*) märgitud, mille on kirjutanud David Gahani / Christian Eigneri / Andrew Phillpotti.
Uexküll-Güldenband
Uexküll-Güldenband (ka Üxküll-Gyllenband, Yxkull-Gyllenband, Uexkull-Gyllenband, Uxkull-Gyllenband, Uexküll-Gyldenband) on baltisaksa vabahärrasuguvõsa. See eraldus Uexküllide suguvõsa haruna Rootsis 23. augustil 1648, kui Rootsi kuninganna Kristiina aadeldas Härgla mõisniku, sõjanõuniku, Eestimaa ja Ingeri kindralkomissari Otto von Uexkülli (maetud 1653) ja tema vennapojad oobersti ja Eestimaa maanõuniku Reinhold Johann von Uexkülli (maetud 1672) ja Conrad von Uexkülli (maetud 1663) Paadrema vabahärradeks ning immatrikuleeriti 1652 Rootsi rüütelkonda vabahärrasuguvõsana Nr.30. Samas võeti kaksiknimi Yxkull-Gyllenband.
9. oktoobril 1790 sai Württembergi hertsogiriigi salanõunik, ülemõuemarssal ja Mömpelgardi krahvkonna kuberner Carl Gustav Friedrich von Üxküll-Güldenband (1716–1801) krahvidiplomi.
Reinhold von Buxhoeveden (täpsustus)
Reinhold von Buxhoevedeni nimelisi isikuid oli mitu:
Mara
Māra võib tähendada järgmist:
Adagio
Adagio [ad'aadžo] on noodikirjas kasutatav tempomärge, mis tähendab 'aeglaselt'. Tavaliselt tähendab see tempot vahemikus 66–76 lööki minutis, igal juhul kiiremini kui lento ning aeglasemalt kui adagietto ja andante.
SdKfz 251
SdKfz 251 oli Saksamaal valmistatud poolroomikveermikul soomustransportöör.
Seda ehitati tuhandeid ning kasutati peamiselt soomusjalaväes jaosoomukina. SdKfz 251 oli SdKfz 250 "vanem vend". Ta oli suurem, kaalus rohkem, omas tugevamat soomuskaitset ning suutis transportida rohkem sõdureid või relvastust. Masinast valmistati ühtekokku 22 mudelit.
Kõige tähtsam neist oli SdKfz 251/1, mis oli varustatud kahe kuulipildujaga ning vedas ühte soomusjalaväe jagu. Teistel mudelitel oli näiteks kuus reaktiivpommiraami (Stuka zu Fuss), tankitõrjekahurid, lühikeste torudega haubitsad (Stummel), õhutõrjekahurid ja leegiheitjad.
Tehti ka ilma relvastuseta erimudeleid pioneerivägedele, välihospidalidele ja laskemoona transportimiseks. Masinad ehitati Hanomagi tehases Hannoveris SdKfz 11 kere baasil.
Ivan Kramskoi
Ivan Nikolajevitš Kramskoi (8. juuni (vkj. 27. mai) 1837 Ostrogožsk – 5. aprill (vkj. 24. märts) 1887 Peterburi) oli vene maalikunstnik ja kunstikriitik.
Kramskoi pärines väikekodanluse hulgast. Aastatel 1857–1863 õppis ta Peterburi Kunstide Akadeemias. Ta oli üks akadeemia 14 lõpetajast, kes lahkus akadeemiast lõputööd tegemata, sest neil ei lubatud traditsioonilise mütoloogilise stseeni asemel maalida vabalt valitud teemal.
Talle on iseloomulik teoste lihtne ülesehitus, selged jooned ja psühholoogiline sügavus.
Kramskoi maalis hulgaliselt tuntud inimesi, teiste seas Lev Tolstoid (1873), Ivan Šiškinit (1873), Pavel Tretjakovi (1876), Mihhail Saltõkov-Štšedrini (1879) ja Otto Wilhelm von Struvet (1886). Kogu tema loomingu paremik, sealhulgas kõik nimetatud maalid, asuvad praegu Tretjakovi galeriis.
Kunstnik suri 49-aastaselt doktor Rauchfussi portreed maalides. Korraga kummardus ta ette ja kukkus. Doktor püüdis osutada talle esmaabi, kuid oli juba hilja.
Püffel
Püffel on 2005. aastal Viljandi teatri Ugala juures loodud ansambel.
Ansambli repertuaar koosneb põhiliselt Eesti 1960ndate ja 1970ndate muusikast, millele lähenetakse rokilikus võtmes. Bänd on ka ise lugusid loonud, näiteks luuletaja Contra sõnadele ("Odaviskaja"). Nende esimene singel on "Vana vaksal".
Maateaduste mõisteid (I)
Sellele leheküljele on koondatud lingid maateaduslikele artiklitele, mille pealkirjad algavad I-tähega.
TEU
pisi| 20-jalane konteiner
1 TEU tähistab üht standardset merekonteinerit, mille pikkus on 20 jalga, laius 8 jalga ja kõrgus 4,25–9,5 jalga (tavaliselt on kõrgus 8,5 jalga ehk 2,6 m). Tänapäeval on tavalisimad 40 jala pikkused konteinerid, mida on sõltuvalt kaubaliigist ja täitmisviisist mitut tüüpi.
Kasutusel on ka 45-jalaseid konteinereid. Ka neid nimetatakse 2-TEU-konteinereiks.
Alūksne piirkond
Alūksne piirkond (läti keeles Alūksnes novads) on 1. järgu haldusüksus Lätis. Piirneb Eesti ja Venemaaga.
Piirkond moodustati 2009. aastal Alūksne linnast ja 15 endise Alūksne rajooni vallast (Alsviķi, Anna, Ilzene, Jaunalūksne, Jaunanna, Kalncempji, Liepna, Maliena, Mālupe, Mārkalne, Pededze, Zeltiņi, Ziemeri, Vana-Laitsna ja Vastse-Laitsna vald).
Arvestuslikel andmetel oli 1. jaanuaril 2011 Alūksne piirkonna elanikest lätlasi 82,01%, venelasi 13,94%, ukrainlasi 1,23% ja teistest rahvustest inimesi 2,81%.
Koolialmanahh
Koolialmanahh on koolielu kajastav ja õpilaste loomingut sisaldav kogumik.
Eestis on paljud koolid ja õpilasorganisatsioonid avaldanud trükiseid, mida on enamasti nimetatud almanahhideks või ajakirjadeks, hilisemal ajal ka aastaraamatuteks. Viimasega on kaasnenud ka kooliväljaannete iseloomu muutumine: need on tihti kroonikalised. Koolialmanahhid on sisult ja vormilt lähedased õpilasajakirjadele, mida avaldavad õpilasorganisatsioonid kas iseseisvalt või koolide toel. Pärast Teist maailmasõda ilmus esimesena N.V. Gogoli nimelise Tallinna 21. Keskkooli almanahh. Õige pea hakkas koolide almanahhe ilmuma mitmel pool üle Eesti.
Pärnumaa
Pärnu kandi kooliõpilaste loomingut sisaldavaid trükiseid ilmus enne Teist maailmasõda arvukalt. (Edaspidi nimetatakse esiknumbrite ilmumisaastaid.) Päris trükialmanahhide eelloona ilmus 1923. aastal (šapirograafil paljundatuna) Meie Noored, vististi Pärnu IX algkooli väljaanne. Samal 1923. aastal hakkas ilmuma ka Merkuur (paljundatuna mimeograafil ja opalograafil), õppurite ühingu Kiir väljaanne. Ei ole kindel, kas hilisem 1937. aasta almanahh Merkuur valmis trükitoodanguna või mitte (kaaned trükitud, sisu arvatavalt opalograafil). Pärnu tütarlaste gümnaasiumi ning selle juures tegutsenud õpilasühingu ja kirjandusringi väljaandena ilmus 1929. aastal ajakiri Lotos (seda nimetatute seas ilmselt kõige kauem ilmunud ajakirja paljundati ja trükiti eri trükikodades). 1935. aastal ilmus Saa Paremaks, Pärnu skautide maleva II hundipoegade karja ajakirja esiknumber (paljundatud šapirograafil). Karske Noorus ilmus 1925. aastal Häädemeeste algkooli karskusringi väljaandena (arvatavasti üks eksemplar, ja käsitsi kirjutatud). Pärast 1928. aastal asutatud Pärnu kristlike noorte naisühingu Pärnu Girl Reserve asutamist sündis veel mitu laste- ja noorteorganisatsioone, nood paljundasid oma väljaandeid arvatavasti kirjutusmasinal. 1920. aastatel alanud vaimustus viis ajakirjade, almanahhide, “aegkirjade” ja albumite buumini. Oma häälekandjad olid noorkotkastel ja skautidel (väljaanded Virgats, Peo Sosin, Õppur, Hüüd) ja muudelgi organisatsioonidel ja noorterühmadel (väljaanded Noorus, Õitsev Elu, Helk, Siniroheline, Pungad, Vemmalvärsid, Koit, Lootus jt).
Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasium
Be'er-Sheva
thumb|270px Be'er-Sheva on linn Iisraelis, Lõunaringkonna keskus. Asub Negevi kõrbes.
Kõrgharidus
Linnas asub Ben-Guriyyoni ülikool.
Koolialmanahh
Pärnumaa
Pärnu Ühisgümnaasium (Pärnu 1. Keskkool)
Be'er-Sheva
Sport
Jalgpalliklubi HaPo'el Be'er-Sheva mängib Iisraeli kõrgliigas.
Koolialmanahh
Pärnumaa
Teisi õpilasväljaandeid
Teismeline
Teismeline on laiemas tähenduses 11–19-aastane inimene, kitsamas tähenduses (inglise sõna teenager tõlkevastena) 13–19-aastane inimene.
Pöide linnus
Pöide linnuseks võidakse nimetada
Deutsche Bank
Deutsche Bank on Saksamaa suurim pank.
Eesti Väike- ja Keskmiste Ettevõtjate Assotsiatsioon
Eesti Väike- ja Keskmiste Ettevõtjate Assotsiatsioon (EVEA) on eesti ettevõtjate ühendus.
Ta on asutatud 1988. aastal.
Classix Nouveaux
Classix Nouveaux oli 1979 kuni 1985 tegutsenud inglise uue laine ansambel. Bändi esinemistele andis tooni ekstravagantne laulja Sal Solo. Tuntuimateks hittideks on 1981 salvestatud "Guilty" ja "Tokyo" ning 1982 aasta hitid "Is It a Dream" ja "Because You're Young".
Städteregion Aachen
Aacheni linnapiirkond (saksa: Städteregion Aachen) on haldusüksus Saksamaa Nordrhein-Westfaleni liidumaa lääneosas.
Ajalugu
21. oktoobril 2009 moodustus endisest Aacheni kreisist (Kreis Aachen) ja Aacheni linnast Städteregion Aachen. See on esimene Städteregion, mis moodustati Nordrhein-Westfalenis. Selle staatus sarnaneb Hannoveri regiooni (Region Hannover) omaga Alam-Saksimaal selles, et Aacheni linna võim on veidi väiksem kui kreisivabadel linnadel (Kreisfreie Stadt).
Endine Aacheni kreis loodi 1975. aastal Nordrhein-Westfaleni kreiside reorganiseerimise käigus, kui ühendati eelmised kreisid (Landkreise) Aachen ja Monschau ning mõned osad Düreni, Jülichi ja Schleideni kreisidest, samuti Selfkanti kreis, samas osa endisest kreisist liidendati kreisivaba linna Aacheniga.
Geograafia
Geograafiliselt hõlmab kreis osa Eifeli mägedest lõunas ja Alam-Reini madaliku.
Linnad ja vallad
thumb|300px|left|Linnad ja vallad Aacheni linnapiirkonnas
Padula raudteepeatus
Padula raudteepeatus on raudteepeatus Harju maakonnas Saue vallas Laagri aleviku ja Koidu küla piiril. Peatuse nimi on pandud kunagi naabruses asunud Padula kõrtsi ja talu järgi.
Padula raudteepeatus asub laiarööpmelise Tallinna–Keila raudtee ääres 15 km kaugusel Balti jaamast, jäädes Urda ja Saue raudteepeatuse vahele. Raudtee äärde kummalegi poole on rajatud 30 meetri pikkune perroon, kust rongi siseneda ja sealt väljuda saab ainult rongi C-ala kaudu. Raudteepeatus avati 23. detsembril 2008. Piletihinnalt kuulub peatus II tsooni.
Tööpäevadel peatub raudteepeatuses kokku 24 elektrirongi.
Peatuskoha rajamist Laagri ja Saue vahele Padula paikkonda kavandati juba nõukogude perioodil. Peatus pidi teenindama naabrusse rajatavat aianduskooperatiivi. Nii kooperatiiv kui ka peatus jäid siis rajamata.
Padula raudteepeatust kasutavad peamiselt Koidu küla elanikud. Tulevikus võib lisanduda ka töötajaid Pärnu maantee äärde kavandatavatest tehnoparkidest. 2012. aastal valmis kergliiklustee, mis ühendab peatuse Koidu küla, Laagri aleviku ja Saue linnaga.
Lossifoogt
Lossifoogt (saksa keeles Schloßvogt) oli Toompea linna kohaliku omavalitsuse juht ja lossifoogtikohtu (Schloßvogteigericht) eesistuja.
Ta valiti Toompea kodanike üldkoosolekul literaatide hulgast eluks ajaks Eestimaa kubermanguvalitsuse kinnitusel ja vannutati ametisse Eestimaa kubermanguvalitsuse poolt.
Toompea lossifoogti ametikoht kaotati 1889. aastal.
Lossifoogti tiitlit kasutatakse veel kaasaajalgi Rootsis ja Soomes.
Barokk (muusika)
Barokk (portugali keeles barroco, 'ebaregulaarne või sibulakujuline pärl') on muusikastiil, mis iseloomustab eriskummalist, ülepaisutatud, rõhutatult kaunistatud, efektset ja emotsionaalset muusikat.
Barokkstiili domineerimise aega umbes aastatel 1600–1750 nimetatakse euroopa muusikas barokiajastuks.
Barokkstiilis muusikat nimetatakse barokkmuusikaks.
Barokkstiil 1600. aastatel
Muusikastiili muutumist võrreldes varasemaga tajuti selgelt juba 1600ndate alguses. Leidus heliloojaid, kellele moodi läinud uus muusikastiil ei meeldinud ja kes püüdsid säilitada vana muusikastiili. Vana ja uue pooldajate diskussiooni käigus hakati eelmist muusikastiili nimetama vanaks stiiliks (stile antico) ja sellele vastavat kompositsioonimeetodit esimeseks praktikaks (prima pratica) ning uut muusikastiili moodsaks stiiliks (stile moderno) ja sellele vastavat kompositsioonimeetodit teiseks praktikaks (seconda pratica).
Vana stiili ehk esimest praktikat iseloomustas
Uut stiili ehk teist praktikat iseloomustas
Barokkstiil 1700. aastatel
Mõiste "barokk" muusikastiili nimetusena tuli muusikas käibele alles iroonilises kontekstis seoses Jean-Philippe Rameau ooperi Hippolyte et Aricie esietendusega Pariisis oktoobris 1733, mille kohta ilmus mais 1734 väljaandes Mercure de France anonüümne kriitika (‘Lettre de M*** à Mlle*** sur l’origine de la musique’, pp. 868–70). Anonüümne autor vihjas varjatult, et uues ooperis oli kõik du barocco (moondunud pärli sarnane) ja kurtis, et ooperi muusikal puudusid läbivad meloodiad, see oli dissonantside ja pidevalt muutuvate helistike ning vahelduva meetrumi tõttu ebastabiilne ning selles vahetus kogu aeg kompositsioonimeetod.
Baroki kriitika jätkus ka Jean-Jacques Rousseau "Muusikasõnastikus" (Dictionnaire de musique, 1768) märksõna "barokk" all: "Barokkmuusika on selline, mille harmoonia on segane, üleküllastatud modulatsioonide ja dissonantsidega, laulmine on pingutatud ja ebaloomulik, intonatsioon on raskepärane ja liikumine vaevaline." (BAROQUE. Une Musique Baroque est celle dont l'Harmonie est confuse, chargée de Modulations de Dissonnances, le Chant dur & peu naturel, l'Intonation difficile, & le Mouvement contraint. Il y a bien de l'apparence que ce terme vient du Baroco des Logiciens.)
Barokkstiili kirjeldus tagantjärele
Tagantjärele on barokile omistatud erinevaid tunnuseid:
Siiski enamik neist tunnustest ei ole absoluutsed. Näiteks
Seega need omadused kirjeldavad pigem barokiajastu väga üldist renessansist eraldamist kui piiritlevad barokki võrreldes kasvõi näiteks sellele järgnevate muusikastiilidega.
Barokkmuusikat ja selle vaimsust analüüsides jääb eristava tunnusena pinnale ainult teatud eriline suhtumine muusika emotsionaalsesse väljendusse. 1540. aastatest kuni vähemalt 1720. aastateni kasvas sellise muusika osatähtsus, mida kasutati järjest afektiivsemate seisundite väljendamiseks, olgu need siis inspireeritud tekstist või mitte. Selline heliloojate järjest suurenev ülima emotsionaalse väljenduslikkuse taotlus viiski lõpuks ekstravagantse stiilini, millele 18. sajandi keskel anti kriitikute poolt pilkav koondnimetus "barokk". Samas, kui sellesse pilkesõnasse kodeeritud ebaõnnestumisele, ülevõimendatusele, kummalisusele, grotesksusele ja maneeridele mitte eriti mõelda, on barokkmuusikat võimalik pidada ka lihtsalt ilusaks.
Kompositsioonitehniline kirjeldus
Barokkmuusika pingelisus, dünaamilisus, äärmuslik tundelisus ja efektne teatraalsus kutsusid paratamatult esile muudatusi ka muusika kompositsioonitehnikas:
Ooper
Ooperi sünd 1600. aasta paiku mõjutas oluliselt järgneva sajandi muusikat. Barokkooperi virtuoossed aariad lõid nö "erutatud laulmisstiili". Kuulsaimad ooperiheliloojad olid näiteks Claudio Monteverdi, Alessandro Scarlatti ja Georg Friedrich Händel. 17. sajandi keskel sai alguse sajandipikkune kastraatlauljate kummardamine. Kuulsaim kastraat oli itaallane Farinelli. Kui Itaalias sündis ooper, siis Prantsusmaal õukonnaballett, kus erinevalt klassikalisest balletist oli palju vokaalnumbreid.
Aaria
Ansamblimadrigalide asemel tulid 17. sajandil moodi sooloaaria ja duett generaalbassi või väikese ansambli saatel. Sajandi lõpul tuli Itaalias kasutusele da-capo-aaria.
Kantaat, oratoorium, passioon
Rohkelt kirjutati vokaalseid suurvorme – kantaate, oratooriumeid ja passioone. Kantaate, oratooriumeid, passioone ja oopereid kirjutasid tihti samad heliloojad ja neid esitati samasuguste esituskoosseisude poolt.
Concerto grosso
pisi|[[Evaristo Baschenise maal, millel on kujutatud barokkinstrumente, sealhulgas rataslüüra, klavessiin, viola da gamba, lauto, viiul ja barokk-kitarr]] 17. sajandi instrumentaalmuusikaks oli suurimaks sündmuseks viiuli esilekerkimine soolo- ja ansamblipillina. See oli seotud kuulsa viiulimeistrite koolkonnaga Cremonas (Amatid, Guarnerid ja Stradivarid). Itaalia küpses barokkmuusikas oli kõige tavalisemaks ansamblikoosseisuks barokktrio, millest kujunes välja "itaalia orkester" – kaks võrdse tähtsusega juhtivat viiulirühma, harmooniatäiteks vioolad ja vundamendiks basso continuo. Moodustati ka päris suuri orkestreid. Žanritest kirjutati enim sonaate ja kontserte. Viimase ühe alatüübi, concerto grosso looja oli Arcangelo Corelli. Soolokontsertide meister oli Antonio Vivaldi.
Teised populaarsemad pillid sellel perioodil lisaks viiuli perekonna pillidele olid klavessiin, orel, lauto. Kasutusele võeti oboe, fagott, metsasarv, klarnet.
Tantsusüit
Barokiajastul hakati tantsumuusikat looma ka kontsertteostena. Populaarseim žanr olid tantsusüit.
Klahvpillimuusika žanrid
Barokk ei teinud selget vahet erinevatele klahvpillidele (orel, klavessiin, klavikord, positiivorel) kirjutatud muusikal.
Fuuga
Kuigi barokiajastul peeti polüfooniat juba veidi vanamoeliseks, kujunes välja täiuslikem imitatsioonilise polüfoonia vorm – fuuga. See oli enamasti kahe- kuni viiehäälne ja võis olla nii vokaal- kui ka instrumentaalteos või selle osa. Aegade suurimaid polüfooniameistreid on Johann Sebastian Bach, kes armastas fuugat ja viis selle kõrgeimale tasemele.
Muusikast mõtlemine barokiajastul
Barokiajastul mõeldi muusikast kolmel moel:
Bartholomäus Hoeneke
Bartholomäus Hoeneke (vahel ka Bartholomeus Hoeneke) oli 14. sajandil elanud preester ja Liivimaa noorema riimkroonika autor.
Hoeneket nimetab Johann Renner oma 16. sajandil kirjutatud Liivimaa kroonikas, kus teda kirjeldatakse preestri ja ühe kroonika, mida hiljem hakati kutsuma Liivimaa nooremaks riimkroonikaks, autorina. Konstantin Höhlbaumi arvates oli Hoeneke Järva foogti juures teeniv ordupreester, kes kirjutas oma alamsaksakeelse kroonika eesmärgiga jätkata Liivimaa vanema riimkroonika autori tööd.
Mitmed ajaloolased (sh Sulev Vahtre) peavad teda kolme järjest ametis olnud 14. sajandi Liivi ordumeistri (Eberhard von Monheim, Burchard von Dreileben, Goswin von Herike) kaplaniks. Anti Selart aga rõhutab, et riimkroonika autori kohta esitatud arvamused on siiski vaid oletused. Kui Hoeneke oli pikka aega ordumeistrite kaplan, siis võiks Selarti arvates eeldada tema nime esinemist ka mõnel kaasaegsel dokumendil. Hiljuti avastatud tekstikatked, mida mõned autorid peavad noorema riimkroonika fragmentideks, näitavad, et selle tekst võis olla kirjutatud mitte alamsaksa, vaid idapoolses kesksaksa keeles.
Daniel Tompkins
pisi|Daniel Tompkins Daniel D. Tompkins (21. juuni 1774 Fox Meadows (praegune Scarsdale), Westchesteri maakond, New Yorgi osariik – 11. juuni 1825 Tompkinsville, Staten Island, New York) oli ettevõtja, jurist, kongresmen, New Yorgi kuberner ja USA 6. asepresident aastail 1817–1825.
thumb|Daniel Tompkinsi vapp
Poeem
Poeem on pikk lüüriline või eepiline jutustav luuletus. Olemuselt on poeem värsivormis jutustus. Selle lüroeepilise žanri harude hulka kuuluvad kangelaspoeem ja proosapoeem.
Poeemid muutusid populaarseks romantismi ajal. Neid kirjutasid näiteks George Gordon Byron, Robert Burns, Heinrich Heine, Aleksandr Puškin, Mihhail Lermontov, Vladimir Majakovski, Justinas Marcinkevičius, Aleksandr Tvardovski.
Eesti kirjanduses on poeeme kirjutanud Betti Alver ("Lugu valgest varesest"), Kersti Merilaas ("Poeem Pärnu silgust"), Juhan Smuul ("Tormi poeg", "Järvesuu poiste brigaad", "Poeem Stalinile"), Agu Sisask ("Draakonilend"), Kivisildnik ("Poeem Putinile"), Ivar Sild ("Pealkirjata poeem"), Karl Martin Sinijärv ja Jürgen Rooste ("Tallinna vapipäeva poeem") jpt. Üks esimesi eestikeelseid poeeme oli Friedrich Reinhold Kreutzwaldi menukas Krimmi sõja teemaline regivärsiline poeem "Sõda. Wiru wana Lauliku kenam Kandle-lugu. Eesti-söbradele" (1854; 2. tr. 1861).
Sõna "poeem" kasutatakse vahel laiemas, ülekantud tähenduses, näiteks Anton Makarenko "Pedagoogiline poeem".
Terminit kasutatakse ka muusikas, näiteks sümfooniline poeem.
Välislingid
דיכטונג
American River
pisi| American River on jõgi Põhja-Ameerikas Californias.
Jõgi algab Sierra Nevadast, voolab valdavalt läände ja suubub vasakult Sacramentosse. Jõe suudmes asub Sacramento linn.
Jõe kaldal Folsomis asub Folsomi vangla.
American Riveri kaldalt leiti 1848. aastal kulda.
Eesti hiidrahnude loend
Hiidrahnude mõõtmete allikaks on Enn Pirruse raamat "Hiidrahnud Eestis" '', kui pole viidatud teisiti. Rahnud on järjestatud maapealse osa ruumala järgi. Välja on jäetud veealune Toodrikivi. Teiste näitajate järgi saab hiidrahne järjestada antud näitaja kõrval paiknevale kastile klõpsates.''
Koldkaer
Koldkaer (Trisetum) on kõrreliste sugukonda kuuluv perekond.
Koldkaerasid on umbes 75 liiki. Eestis kasvavad neist aas-koldkaer ja siberi koldkaer.
Ain Kabal
Ain Kabal (sündinud 10. juunil 1962 Pärnus) on eesti majandustegelane ja poliitik.
Kabal lõpetas 1985. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna.
Ta sai aastal 2005 Eesti väike- ja keskmiste ettevõtjate assotsiatsiooni (EVEA) presidendiks.
Kabal kandideeris Riigikogu 2011. aasta valimistel Harju ja Rapla maakonnas ning sai 59 häält.
Terbium
Terbium (sümbol Tb) on keemiline element järjekorranumbriga 65, lantanoid ja haruldane muldmetall.
Tal on 1 stabiilne isotoop, mille massiarv on 159.
Terbiumi tihedus normaaltingimustel on 8,22 g/cm³ ja sulamistemperatuur 1356 Celsiuse kraadi.
Maateaduste mõisteid (J)
Sellele leheküljele on koondatud lingid maateaduslikele artiklitele, mille pealkirjad algavad J-tähega.
Kesk-Euroopa
298px|pisi|Kesk-Euroopa ja selle ajaloolised mõjualad (sh saksa traditsioonis [[Baltimaad ja endise Austria-Ungari äärealad)]] 298px|pisi|Kesk-Euroopa Kesk-Euroopa on kindlalt piiritlemata ala Euroopas.
Holmger Knutsson
thumb|250px|Holmger Knutssoni portree Sko kloostrikirikus Holmger Knutsson (arvatavasti sündinud enne 1220. aastat, surnud 1248) oli Rootsi troonipretendent, kuningas Knut Holmgersson Pika vanim poeg.
Kesk-Euroopa
Kesk-Euroopa mõiste erineb riigist riiki ning on muutunud ajast aega.
Holmger Knutsson
Pärast isa surma 1234. aastal üritas Holmger tõusta troonile, kuid tõrjuti eemale taas troonile tõusnud kuningas Erik Erikssoni jarli Ulf Fase poolt. Pärast seda oli Holmger abiellunud Skost pärit Helena Filipi tütrega. Ajaloolised allikad ei maini nende lapsi.
1247. aastal tegi Holmger Knutsson taas katse troonile tõusta. Ta kaotas otsustava Sparrsätra lahingu ja põgenes, Eriku kroonika kohaselt, Gästriklandi, kus ta vangistati ja hiljem (1248) hukati läbi pea maharaiumise. Tema liitlane Filip Larsson sunniti maapagendusse.
Kesk-Euroopa
Mõistet "Kesk-Euroopa" kasutati juba 19. sajandi algul, aga laiemalt hakati seda tarvitama 20. sajandi algul. Varem ei tuntud sellise määratluse järele vajadust, sest Euroopat jagati religiooni põhjal Lääne-Euroopaks, kus valitses katoliiklus, ja Ida-Euroopaks, kus valitses õigeusk. Seejärel jagunes tollane Lääne-Euroopa pärast reformatsiooni Põhja-Euroopaks, kus valitses protestantism, ja Lõuna-Euroopaks, kus paavstivõim jäi püsima. Omakorda Ida-Euroopa lõunaosa läks muhameedliku Osmanite riigi kätte ja polnud head ühistunnust, mis Kesk-Euroopat eristaks muudest piirkondadest.
Holmger Knutsson
Holmger Knutsson maeti (arvatavasti tema naise hoolitsusel) Skokloostri kirikusse, kus tema pildi (mis on Rootsi esimene kuninglik portree) all seisab kiri:
Sivan Beskin
Sivan Beskin (sündinud 31. augustil 1976 Vilniuses Leedus) on Leedu päritolu Iisraeli luuletaja ja tõlkija.
Kesk-Euroopa
Ühistunnus hakkas tekkima 19. sajandil ja selleks oli saksa rahvus. Tollal oli sakslastega asustatud piirkond mõnevõrra teistsugune kui tänapäeval, ulatudes kaugemale itta. Ühtlasi vähenes 19. sajandil religiooni tähtsus. Kesk-Euroopa tähistas neid piirkondi, mida Saksamaa soovis nii poliitiliselt kui ka majanduslikult kontrolli all hoida. Nii näiteks kuuluvad Baltimaad Saksa traditsioonis samuti Kesk-Euroopasse, sest seal oli saksa vähemus väga mõjukas.
Sivan Beskin
Elulugu
Sivan Beskin kasvas üles Leedus. 28. augustil 1990 kolis ta Iisraeli, kus asus elama Kibbutz Ein Carmelis. Hiljem siirdus ta Krayoti ja sealt Haifasse. Ta õppis kujutavat kunsti, töötas Iisraeli kaitsejõudude arvutuskeskuses Mamramis ning kaitses bakalaureusekraadi majandusteaduses Iisraeli Tehnikainstituudis Technionis. 2002. aastast elab ta Tel Avivis, kus töötab süsteemianalüütikuna.
Kesk-Euroopa
21. jaanuaril 1904 loodi Berliinis Kesk-Euroopa Majandusühendus, mis seadis oma eesmärgiks Saksamaa ja Austria-Ungari majanduskoostöö tihendamise. Hiljem laiendati seda piirkonda, hõlmates ka Hollandi, Belgia, Luksemburgi ja Šveitsi. 1915 avaldas saksa kristlik liberaal Friedrich Naumann raamatu "Mitteleuropa" ("Kesk-Euroopa"), milles kutsus üles pärast maailmasõja lõppu moodustama nende maade majandusliitu. Sinna pidid kuuluma kõik Prantsusmaa ja Venemaa vahel olevad maad. Pärast Saksamaa kaotust maailmasõjas kukkus see idee läbi.
Sivan Beskin
Elulugu
Algselt avaldas Beskin luulet veebiajakirjades Uus Lava ja Anonüümsed Kalad. Hiljem on tema luulet ja tõlkeid avaldanud mitmed ajakirjad nagu Helicon, samuti on saanud populaarseks Beskini laulud, mida on teiste seas tunnustanud kriitikud Menachem Ben and Nissim Calderon.
Sivan Beskin kuulub kirjandusajakirja "Oh!" toimetusse. 2006. aastal avaldas ta esimese luulekogu; 2011. aastal ilmunud teine luulekogu kandis pealkirja "Joona lähetqamine" ning hõlmas ka tõlkeid Marina Tsvetajeva loomingust. Samuti on Beskin tõlkinud Sergei Dovlatovit, Jossif Brodskit, Nikolai Gumiljovi, Velimir Hlebnikovi jt ning seadnud vene keelde Iisraeli luuletaja Leah Goldbergi tekste.
Kesk-Euroopa
Pärast sotsialistliku maailmasüsteemi kokkuvarisemist on paljudes endistes sotsialismimaades hakatud väljendama soovi kuuluda Kesk-Euroopasse, mitte Ida-Euroopasse, samal põhjusel, miks Eestis soovitakse kuuluda Põhja-Euroopasse koos Soome ja Rootsiga, mitte Ida-Euroopasse koos Venemaaga.
Sivan Beskin
Elulugu
Beskini tõlketööd kajastab teiste seas ka Iisraeli režissööri Nurith Avivi 2010. aasta film "Translating"/"Traduire".
Kesk-Euroopa
ÜRO liigituse järgi kuuluvad Kesk-Euroopasse:
Federica Brignone
pisi|Federica Brignone (2010) Federica Brignone (sündinud 14. juulil 1990 Milanos) on Itaalia mäesuusataja.
2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis võitis ta suurslaalomis pronksmedali ja neli aastat hiljem samal alal hõbemedlai.
Esimese etapivõidu maailma karikasarjas sai ta 24. oktoobril 2015 Söldenis suurslaalomis. Hooajal 2019–2020 tuli ta maailma karikasarja üldvõitjaks.
Maailma karikavõistlustel
Federica Brignone on osalenud ( <FONT COLOR=Purple>seisuga 7. veebruar 2022</FONT> ) 270 MK-etapil ja jõudnud poodiumile 47 korda, neist 19 etappi on ta võitnud.
Hagar Hirmus
"Hagar Hirmus" on koomiks, mis esimest korda ilmus veebruaris 1973. Koomiksit on avaldatud 1900 ajalehes 58 riigis ja 13 keeles. "Hagar Hirmus" on humoorikas koomiks, mis räägib Skandinaavia viikingitest. Koomiksi algne autor oli Dik Browne. Pärast tema surma teeb "Hagar Hirmsat" edasi tema poeg Chris Browne. 2010. aastal valmis Hagar Hirmsast ka film.
Tegelased
Hagar Hirmus – koomiksi peategelane Hagar Hirmus on viikingipealik, kes elab lihtsas talumajas koos oma naise Helga ja kahe lapsega. Hagaril on üsna ebatervislikud eluviisid: ta sööb lõputult ja istub tihti kõrtsis õllekannu taga. Hagar on ka üpris räpakas ja lisaks jätab kõik majapidamistööd oma naise teha. Oma nime sai ta sellest, et tema ema kutsus teda lapsena nii. Hagar on viikingite pealik, tal on sarved kiivri peal. Oma salgaga teeb ta rüüsteretki Inglismaale ja Prantsusmaale, kus vallutab kindlusi ja peab lahinguid. Hagar kannab alati valget särki ja selle peal karunahka. Peas on tal alati kiiver ja kogu ta nägu on punase habemega kaetud. Hagar on kirjaoskamatu.
Helga Hirmus – Hagari naine. Ta on hea kokk, kuigi peab kannatama Hagari alalõpmatu hilinemise all õhtusöögile. Ta on tark ja töökas naine ning võitleb pidevalt oma mehe halbade elukommetega. Helgale meeldivad poeskäigud ja kuldesemed, mida Hagar rüüsteretkedelt toob. Erinevalt oma mehest oskab ta kirjutada ja lugeda.
Hamlet Hirmus – Hagari ja Helga umbes 10-aastane poeg. Ta on palju lugenud ja pisut nohiklik. Ta peab tihti tõrjuma oma sõpra Herniat, kes on temasse ilmselgelt armunud. Hamletil on nagu Hagarilgi punased juuksed ja ta kannab karunahka. Ta küsib oma isalt tihti filosoofilisi küsimusi ja Hagar vastab neile oma väärtushinnangute kohaselt.
Aadu Õnnelemb – Hagari parim sõber ja asetäitja rüüsteretkedel. Ta võtab elu üpris lihtsalt ja võib vahepeal tunduda veidi tobuke. Aadu on kindlusele tormi joostes või laevaga sõites alati Hagari kõrval. Aadu kannab punast maani ulatuvat mantlit. Aadu Õnnelemb on vallaline.
Helga vanaisa – täielikult halli habemesse kasvanud vanamees. Vanusest hoolimata meeldivad talle ikka noored tüdrukud. Näiteks palub ta Hagaril rüüsteretkedelt tuua pudeli 20-aastast viskit ... ja 20-aastase baaridaami seda serveerima.
Snert – Hagari koer. Ta on valge-pruunikirju ja ka temal (nagu teistel Hagari pereliikmetel) on kiiver peas. Ta kipub laualt toitu nuruma.
Vend Olav – ristiusu levitaja Hagari naabruskonnast, kes tahab Hagarit võõrutada halbadest kommetest, kuid tal pole selles erilist edu.
Hagar Hirmus ja teised tegelased ei vanane.
Toimumiskoht ja ajaloolised ebatäpsused
Ei ole selge, kus piirkonnas (riikideks ei saa viikingiaegset Skandinaaviat jagada) Hagar elab, kuid arvatavasti jääb see tänapäevase Norra aladele, sest koomiksites võitleb Hagar tihti rootslastega ning enamik tema rüüsteretki toimuvad Inglismaale ja Prantsusmaale, kuhu Norrast oli lihtsam jõuda.
Koomiksis esineb ajaloolisi ebatäpsusi, näiteks:
Katerõna Zelenko
Katerõna Zelenko (ukraina keeles Катерина Михайлівна Зеленко, sündinud 10. augustil 1980 Vinnõtsjas) on Ukraina diplomaat.
Wallis ja Futuna
Wallis ja Futuna on Prantsusmaa meretagune, osalise omavalitsusega ühisala. Asub Vaikses ookeanis Fidži ja Samoa vahel.
Hõlmab kaks saarterühma kolme peasaarega: Wallis põhja pool ja Hoorni saared (Futuna ja Alofi) 260 km lõuna pool.
Hiidrahn
pisi|[[Ehalkivi on Eesti suurim hiidrahn]] Hiidrahn on rändrahn ümbermõõduga 25 või enam meetrit või ühe läbiva mõõtmega, mis on 10 või rohkem meetrit. Hiidrahnude maht jääb vahemikku 100 kuni 1200 m3, kuid nende allapoole maapinda või merepõhja jäävat osa on raske määratleda.
Madrigal
Madrigal (itaalia sõnast madrigale 'emakeelne laul') on renessansiajal (15.–16. sajandil) ja varabarokis (aastail 1600–1750) levinud ilmaliku muusika žanr, tõsise sisuga polüfooniline laul, mille sisuks oli valdavalt armastus või loodus.
Hiidrahn
Eesti ala suurim hiidrahn on Toodrikivi Keibu lahes Läänemaa põhjaranniku lähedal, kuid see jääb tervenisti allapoole merepinda ja selle täpsed mõõtmed pole teada. Hiidrahne on Eestis umbes 150, kogu ülejäänud Euroopa jäätumisalal aga vaid kümmekond.
Madrigal
Madrigali kõrgajaks peetakse 16. sajandit. Varased madrigalid olid neljahäälsed, lihtsa polüfooniaga, hiljem viie- kuni seitsmehäälsed ja keeruka polüfooniaga. Varase madrigali suurim meister oli Jacob Arcadelt.
Heidenreich von Plettenberg
Heidenreich von Plettenberg oli mitme Plettenbergi suguvõsasse kuuluva isiku nimi:
Düsproosium
Düsproosium (sümbol Dy) on keemiline element järjekorranumbriga 66.
Tal on 7 stabiilset isotoopi massiarvudega 156, 158, 160, 161, 162, 163 ja 164.
Omadustelt on düsproosium lantanoid ja sellisena haruldane muldmetall. Tema tihedus normaaltingimustel on 8,55 g/cm³ ja sulamistemperatuur 1407 Celsiuse kraadi.
Esimesena eraldas düsproosiumi Paul Emile Lecoq de Boisbaudran 1886. aastal.
Victoria Alexandra
Printsess Victoria (sünninimega Victoria Alexandra Olga Mary; 6. juulil 1868 – 3. detsember 1935) oli Briti kuningliku perekonna liige, kuningas Edward VII neljas laps ja teine tütar.
Sünd
Printsess Victoria sündis 6. juulil 1868 Londonis Marlborough House'is. Tema isa oli Walesi prints Albert Edward, kuninganna Victoria ja prints Alberti vanim poeg. Tema ema oli Walesi printsess Alexandra, Taani kuninga Christian IX ja kuninganna Louise'i vanim tütar. Briti monarhi lapselapsena oli tema tiitel Tema Kuninglik Kõrgus Walesi printsess Victoria. Perekonnaringis kutsuti teda Toriaks.
Ta ristiti 6. augustil 1868 ning tema ristivanemad olid kuninganna Victoria, Venemaa keiser, Venemaa tsareevitš, prints Arthur, Hesse-Rhine'i prints Ludwig, Hesse-Kasseli prints George, Kreeka kuninganna, Taani leskkuninganna Caroline Amalia, Hesse-Kasseli Marie, Mary Adelaide Cambridge ja Anhalt-Dessau printsess Friedrich.