cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Erik Eriksen
pisi|Erik Eriksen Erik Eriksen (20. november 1902 Ringe – 7. oktoober 1972 Esbjerg) oli 1950–1953 Taani peaminister.
Erik Eriksen oli ametilt talupidaja.
Erikseni peamine saavutus oli 1953. aasta parlamendivalimistega koos korraldatud 1953. aasta Taani referendum, millel võeti vastu Taani põhiseaduse muudatused. Selles muudeti pärimisseadust nii, et Taani kuningatrooni võisid pärida ka naised. Ühtlasi tähendas see, et kuningas Frederik IX, kel oli kolm tütart, surma järel pärib trooni Margrethe II, mitte kuninga vend Knud. Taani parlament muudeti ühekojaliseks ja seda suurendati 179 liikmeni.
Venstre liige, endine peaminister Knud Kristensen lõi Venstrest lahku ja asutas oma erakonna Sõltumatu Partei. Liberaalsete jõudude killustatuse tõttu saavutasid 1953. aasta parlamendivalimistel võidu Sotsiaaldemokraadid, kelle liider Hans Hedtoft moodustas järgmise valitsuse.
Eriksen jätkas opositsiooniliidrina, aga tema liit konservatiividega takistas koostööd erakonnaga Radikaalne Venstre. 1965 astus Eriksen erakonna juhi kohalt tagasi ja tema järglaseks sel kohal sai Poul Hartling.
1956. ja 1961. aastal oli ta Põhjamaade Nõukogu president.
Punane Lipp
Punane Lipp oli 1907–1908 Peterburis ilmunud ajakiri. Ajakiri oli Venemaa Sotsiaaldemokraatliku Töölispartei Eestimaa Ühenduse Keskkomitee häälekandja. Partei oli ka ajakirja väljaandja.
AirPort Time Capsule
Ajakapsel on Apple'i väljatöötatud seade, mille tööpõhimõte seisneb spontaanselt andmete varukoopiate tegemises ja nende talletamises. Ajakapsel on seade, mis talitleb lüüsruuterina ja kasutab võrgupõhist andmetalletust koostöös Apple'i loodud tarkvarautiliidiga Time Machine.
Ajalugu
Ajakapslit esitleti 15. jaanuaril 2008 üritusel Macworld Conference & Expo ning see tuli müügile 29. veebruaril 2008. 500 GB versiooni esmane müügihind oli 299 USA dollarit (199 Inglise naela) ning 1 TB versiooni müügihind oli dollarit (329 naela). Tegemist oli Apple’i esimese traadita võrku ühendatava andmekandjaga, mis oli ühtlasi ka traadita lüüsruuter.
Esimese generatsiooni Ajakapsel sisaldas täielikku AirPort Extreme baasjaama 802.11n traadita interneti toega, Ethernet WAN porti, kolme Ethernet LAN porti ning üht USB porti. USB porti saab kasutada välise kõvaketta või printeri üle võrgu jagamiseks. Kasutades kolmandate osapoolte USB-jaoturit, on võimalik võrgu kaudu jagada nii välist kõvaketast kui ka printerit.
Uurdekivi
pisi|Kivi [[Ojamaal Ronehamnis]] pisi|Lahdentaka Kirkkovalkama kivi Tyrväntös Uurdekivi on eelkõige Põhjamaades levinud muistne kivi, millesse on uuristatud üks või mitu 50–100 cm pikkust siledapõhjalist süvendit. Uurete laius on paar sentimeetrit. Soomest leitud kivide uurded on olnud maksimaalselt 5 cm sügavused. Põhjamaades on kive nimetatud mõõgaterituskivideks.
AirPort Time Capsule
Ajalugu
2009. aasta oktoobris teatasid mitmed uudisteportaalid, et paljud esimese generatsiooni Ajakapslid lõpetasid 18 kuu möödumisel töötamise. Mõnede kasutajate väidetel põhjustas seadmete riknemise viga toiteplokis. Apple kinnitas, et 2008. aastal müüdi veebruari ja juuni vahel Ajakapsleid, mis ei käivitu korralikult või võivad ootamatult välja lülituda. Apple parandas või vahetas välja kõik vigased seadmed.
2010. aastal tuli müügile kolmanda generatsiooni Ajakapsel, mille ainus muudatus seisnes seadme sisemise võrguantenni ümberseadistamises, mis Apple’i teatel tingis eelmiste seadmetega võrreldes 50% tõusu võrgujõudluses ning 25% tõusu võrgulevis.
Uurdekivi
Põhjamaadest leitud uuretega kivide tekkimise viis ja aeg on siiani ebaselge. Usutakse, et need valmistati rauaajal või hiljem. Soomes seostatakse kive viikingiajaga, sest need paiknevad tolle aja matmispaikade läheduses. Tõenäoliselt ei kasutatud kive praktilisel otstarbel. Uurijad on oletanud, et kivid on seotud Skandinaavia muinasusundiga. Sama tüüpi uurdeid on kohatud ka mujal kui Põhjamaades, kuid mõõgaterituskivideks on tavaliselt nimetatud ainult Põhjamaadest leitud kive.
AirPort Time Capsule
Ajalugu
Neljanda generatsiooni Ajakapsel toodi müügile 2011. aasta juunis ning oli suurendatud WiFi-levialaga. Seadme sisemine WiFi-kaart vahetati Marvelli WiFi kiibilt suurema jõudlusega Broadcom BCM4331 kiibi vastu. Lisaks suurendati Ajakapslite kõvaketaste andmemahtu 1 terabaidilt 2 terabaidile ning 3 terabaidilt 4 terabaidile. Seadmete hind ei muutunud.
Uurdekivi
Kivide asukohad
Kõige rohkem uuretega kive on Ojamaal. Suhteliselt palju on neid ka mujal Rootsi lõunaosas. Kive leidub ka Norra lõunaosas ning Taanis Sjællandi ja Bornholmi saarel. Soomes on mõõgaterituskive leitud eranditult Kanta-Hämest, seega üldse mitte rannikult, kus naabermaade mõju kõige suurem on olnud. Soomest on kokku leitud kuus kivi ja neistki üks ei pruugi sama tüüpi kivi olla. Seevastu Ojamaalt on leitud üle kahe tuhande mõõgaterituskivi.
AirPort Time Capsule
Seadme kirjeldus
Saadaolev neljanda generatsiooni Ajakapsel koosneb 802.11n kaheribalise töörežiimiga WiFi-pääsupunktist. Kõik üht WiFi sagedusriba jagavad kasutajad peavad töötama madalaima kiirusega kasutajaga ühel kiirusel. Ajakapsli kaheribaline pääsupunkt võimaldab eraldada kasutajad kahte eraldiseisvasse, kuid üheaegselt toimivasse WiFi sagedusribasse. Esimene sagedusriba on 802.11n kasutajatele ning madalama kiirusstandardi, nagu näiteks 802.11g, kasutajatele on teine sagedusriba. Kuna esimene sagedusriba on ainult 802.11n kasutajatele, siis madalama standardi kasutajate kohalolu ei mõjuta 802.11n kasutajaid. Ajakapsel toetab Sleep Proxy teenust. See tehnoloogia lubab võrgu kasutajatele energia kokkuhoidmise eesmärgil ennast osaliselt välja lülituda, kuid olla samas jätkuvalt reageeriv võrguliiklusele.
Uurdekivi
Kivide asukohad
Nii Ojamaa kui ka Häme kivid asuvad veekogude lähedal. Soome kivid paiknevad siseveekogude ääres, Ojamaal aga mere ääres kunagisel veepiiril, allikate, ojade või jõgede kallastel või lausa rannaäärses vees.
Rootsi kivid
pisi|Kivi Ojamaal [[Hajdebys]] pisi|vasakul|150px|Kõik Soome kivid on leitud [[Kanta-Häme territooriumilt]] pisi|vasakul|Uurded Ojamaa [[piltkivis]] Ojamaalt on teada umbes 3600 uuret. Neist umbes 700 on uuristatud lubjakivikaljudesse ja ülejäänud on umbes 800 kivis. Kõige rikkalikum leiukoht on Ronehamn Ojamaa lõunaosas, kust leiti 1866. aastal koguni 52 uuretega kivi. Neist oli 1934. aastaks säilinud ainult 13. pisi|Uurded Skånes Gantofta kaljuseinas pisi|Uurded muistse matusepaiga kivis Ojamaal [[Burgsvikis]] Lõuna-Rootsis on uuretega kive kõige rohkem Hallandis ja Skåne põhjaosas. Kõige tähelepanuväärsem leiukoht on Skånes Gantoftast lõunasse jäävas jõeorus, kus on tuhandeid vertikaalseid ja kaldseid uurdeid, millest osa on raskesti ligipääsetavas kohas kõrge eenduva serva alumisel küljel. Terve kaljusein on uuretega kaetud. Sellist seina ei ole mujalt leitud.
Soome kivid
pisi|vasakul|[[Tyrväntö Lahdentaka Ristiinanhovi kivi]] pisi|Polissoir Prantsusmaal [[Ossey-les-Trois-Maisonsis]] Soomes on leitud kolm uurdega kivi Hattulas Tyrväntös,, kaks Hämeenlinnas Lammis ja üks Loppis. Kaks kivi on hävinud: Lammi kivi purustati 1933. aastal, kui maanteed ehitati, ja Loppi kivi millalgi 20. sajandi esimesel poolel. Lieso noorteselts kaevas 1972. aastal välja osa Lahdenpohja kivi õhkimisel laiali lennanud tükke.
AirPort Time Capsule
Seadme kirjeldus
Üks Ajakapsli põhiomadustest on juhtmeta võrku kasutades süsteemiseadetest ning failidest varukoopiate tegemise võimekus, mis kõrvaldab vajaduse välise varuketta ühendamiseks. See võimekus vajab kasutajate arvutites operatsioonisüsteemi OS X 10.5.2 või uuema olemasolu. Varukoopiate tegemiseks kasutatavat tarkvara nimetatakse Apple’i Ajamasinaks, mis teeb vaikimisi igal tunnil muudetavatest failidest koopia ning tihendab ruumi kokkuhoiu eesmärgil vanemaid varukoopiaid. Esmane varukoopiate tegemine võtab märkimisväärselt aega ka juhul, kui kasutada 802.11n traadita või gigabitist kohtvõrguühendust. Apple’i väitel võtab esmane varukoopiate tegemine aega "ööpäeva või rohkem". Järgnevad varukoopiate tegemised on lisanduvad ning võtavad tavaliselt vähem aega, kuna sisaldavad ainult muudetud faile. Mac OS X Snow Leopard kasutajad saavad esmase varukoopiate tegemise toimingu teha kaks korda kiiremini, kui Leopardi kasutajad. Varukoopiaid on võimalik teha ka Windowsi-põhistes arvutites ning neid on võimalik hallata ka MAC OSist erinevate operatsioonisüsteemiga, nagu näiteks Windowsiga.
Uurdekivi
Soome kivid
Kõik Soome kivid asuvad või on kunagi asunud vee ääres. Tyrväntö kivid olid kunagi Vanajavesi rannas, kuid et järve veetase on mitu meetrit langenud, paiknevad kivid nüüd rannajärsakul. Vähemalt Tyrväntö Kirkkovalkama kivi võis ka vanasti suurvee ajal vee alla jääda. Lammi Vanhakartano kivi asub Ormajärvi rannas, Lammi Lahdenpohja lõhutud kivi Kuohijärvi Tollikonlahti rannas ja Loppi Sajaniemi Pälsi kivi on asunud Loppijärvi rannas Sajaniemes.
Samuli Kosminen
pisi|[[Kimmo Pohjonen ja Samuli Kosminen]] Samuli Kosminen (sündinud 1974) on soome löökpillimängija.
Uurdekivi
Uurded kirikuhoonetel
Samasuguseid uurdeid on Rootsis leitud ka kirikuhoonetel, näiteks Ojamaa Sjonhemi kirikus. Süvendid võidi uuristada kiriku seina sisse, kuid võidi ka juba ehitamisel kasutada uuretega kive. Samasuguseid uurdeid on leitud Hallandi 12. sajandi ristimiskivilt, mis võib olla pärit Snöstorpi kirikust.
Samasuguseid uurdeid on muu hulgas Saksamaa, Prantsusmaa, Luksemburgi ja Tšehhi kirikutel. Arthur Nordéni sõnul on Saksamaal Brandenburgi Püha Gotthardi kiriku graniitseina paigaldatud kaks liivakivist plokki, et rahvas saaks neisse süvendeid uuristada.
Samuli Kosminen
Ta esindas ansambli Edea koosseisus Soomet 1998. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel.
AirPort Time Capsule
Seadme kirjeldus
Ajakapslis kasutatav kõvaketas on tavaliselt Hitachi Deskstar, mida müüakse eraisikutele. Ettevõtetele müüdavates Ajakapslites on tavaliselt Hitatchi Ultrastar. Apple märgistas Ajakapsli reklaammaterjalides seadmes kasutatavad kõvakettad server-klassi kõvaketasteks ning kasutas neid ka enam mittetoodetavates Xserve serverites. Apple’i väitel täidab Hitatchi Deskstar server-klassi kõvakettaks kvalifitseerumise tingimused.
Samuli Kosminen
Ta on ka islandi bändi múm liige.
Uurdekivi
Kiviuurded väljaspool Põhjamaid
Lääne-Euroopas on palju kive leitud näiteks Luksemburgist, kus need paiknevad eelkõige kaljuõõnsuste seintel. Uurete kuju ja asetus on teistsugune kui Põhjamaades. Prantsusmaal levinud kivi ('polissoir') on välimuselt üsna Põhjamaade kivide sarnane. Arvatakse, et seda kasutati neoliitikumis kiviesemete lihvimiseks. Väljastpoolt Põhjamaid leitud kive peetaksegi üldjuhul kiviajast pärinevateks ja tõenäoliselt võidi neid kasutada kivist tööriistade vormimiseks. Üsna sarnaseid jälgi on kividest leitud muu hulgas Austraalias ja Ameerika Ühendriikides.
Kivide vanus
Skandinaavia kivide uurete sünniajaks peetakse rauaaega, sest enamik kive asub rauaaegsel rannajoonel. Ojamaa kivid paiknevad kohtades, mis tõusid merepinnast kõrgemale alles 5. sajandil. Uurete vanuse kindlaksmääramiseks pole õieti head meetodit peale merepinna taseme muutumisest tingitud rannajoone arvestamise. Ojamaal asuvalt kivilt leitud söekiht dateeriti radiosüsiniku meetodil 10. sajandisse. Uurdeid leidub ka Ojamaa rauaaegsetel piltkividel. Ojamaa uurded on tavaliselt dateeritud viikingiaega (9. kuni 11. sajandisse).
Mecklenburgi laht
pisi|Vaade Mecklenburgi lahele Mecklenburgi laht (saksa keeles Mecklenburger Bucht ehk Mecklenburgische Bucht; taani keeles Mecklenburg Bugt) on laht Läänemere edelaosas. Piirneb põhjas Lollandi ja Falsteriga, läänes Fehmarniga, lõunas Euroopa mandriosaga. Fehmarn Beldi ja Fehmarni väina kaudu on ühenduses Kieli lahega, Kadetrinneni kaudu Läänemerega. Pindala u. 3500 ruutkilomeetrit, sügavus kuni 27 m.
Uurdekivi
Kivide vanus
Ka Soome uurded on kivide läheduses paiknevate muististe põhjal dateeritud hilisrauaaega. Peale Lammi hävinud kivi on kõigi Häme kivide lähedusest leitud viikingi- ja ristiretkede ajast (800–1150) pärinevaid matmispaiku. Ka asjaolu, et kivide kohta pole rahvasuus säilinud mingeid pärimusi, viitab sellele, et need on pärit väga ammusest ajast.
Uurdega kivide otstarve
Osa uurijaid arvab, et uurdekive võidi kasutada sepistamise juures. Selle järelduseni on viinud asjaolu, et Ojamaal esineb kivide läheduses tihti metallitööga seotud kohanimesid ning kivide ümbrusest on leitud rauaräbu. Ka ühest liivakivisse uuristatud süvendist on leitud raua jälgi. Teiste uurijate arvates võidi kivide vastu lihvida käiakive või luiske, kiviaegseid kirveid või tõepoolest mõõku. Kiviaeg ei tule aga Rootsi kivide puhul kõne alla ainuüksi seetõttu, et sel juhul ei klapi kivide asukoht tolleaegse rannajoonega.
Rituaalse otstarbe kasuks räägib asjaolu, et paljud uurded paiknevad praktilise kasutamise seisukohalt tülikas kohas, näiteks vertikaalpindadel, ja mõnikord ristuvad omavahel. Uurdeid on leitud kohtadest, kus nende seos rituaalidega tundub ilmne. Näiteks Ojamaal Öjas on neid leitud kalmete kividelt ja piltkividelt. Soomes pole uurdega kivide ümbruses arheoloogilisi kaevamisi tehtud. Kui lohukivide kohta on rahvasuus liikuvaid pärimusi, siis uurdekivide kohta neid eriti pole ei Soomes ega Rootsis. Mõnest kivist on leitud nii uurdeid kui ka lohke. Näiteks Loppi hävinud kivi tipus oli lohke.
Kuidas uurded tehti
pisi|Uurde põhja profiil Uurete loomise kohta on mitu teooriat. Üks võimalus on see, et need tekkisid mingi eseme hõõrumisel vastu kivi. Sören Gannholm oletab, et Ojamaa kivide süvendid võidi tekitada pendlilaadse eseme abil, Skåne uurded aga umbes meetrise läbimõõduga ratta abil. Arheoloogid on arvanud, et uurded on tehtud kiviga hõõrudes.
Kivide uurimise ajalugu
pisi|C. A. Gottlundi 1857. aastal avaldatud pilt Lammi Ormajärve kivist
Rootsis
Teadaolevalt esimest korda mainib uurdekive Hans Nilsson 1632. aastal ilmunud teoses "Guthilandiske Cronica". Ta kirjutab kividest, mille pealispind näeb välja nagu voltidega padi. Nilssoni arvates on need looduslikud, Jumala loodud. Esimene asjalikum käsitlus oli 1866. aastal Rootsis ilmunud Pehr Arvid Säve kirjeldus. Säve ja tema kaasaegsed nimetasid kivi "lihvijakiviks" (sliparesten), kuid peagi hakati kive tolleaegsele tõlgendusele vastava otstarbe järgi nimetama mõõgalihvimiskivideks.
20. sajandi alguses juurdus arusaam, et uurded pärinevad kiviajast ja et need tekitati esemeid vastu kivi hõõrudes. 1930. aastatel heitis kivide sünniloole uut valgust geoloog Henrik Munthe, kes dateeris Ojamaa kivid rannajoone asukoha muutumise põhjal. Munthe avaldas järgnenud aastatel Gotlandi kivide kohta mitu põhjalikku artiklit väljaandes "Ymer- ja Gotländskt Arkiv". Umbes samal ajal pakkus John Nihlén välja hüpoteesi, et uurdekivid on seotud rauaaegse kultusega. Torsten Mårtensson avaldas 1936. aastal ajakirjas Fornvännen arvamust, et uurded kivides võisid tekkida luiskude töötlemise tagajärjel. Aasta hiljem kritiseeris Mårtenssoni järeldusi Oskar Lidén, kes väitis, et uurded pärinevad kiviajast, põhjendades seda neisse kogunenud huumuse kogusega. Mårtenssoni teooria vastu oli ka Arthur Nordén, kes väljendas poolehoidu rituaalsete kivide teooriale ning võrdles uurdeid 1942. aastal välismaal kividelt leitud uurete ja lohkudega. Pärast seda on arutelu peetud eelkõige Ojamaa muinsuskaitse aastaraamatus "Gotländskt Arkiv", kus näiteks K. J. Johansson avaldas 1965. aastal arvamust, et uuretes võidi tõepoolest mõõku teritada. Lennart Swanström seostas oma 1995. aastal ilmunud kirjutistes Ojamaa kive viikingiteaegse rauatöötlusega. Sören Gannholm avaldas 1993. aastal raamatu "Gotlands slipskåror – Stenålderns kalendrar?", kus ta püüab tõestada, et uurdeid kasutati kiviajal kalendrina.
Soomes
pisi|Tyrväntö Suotaala Anttila kivi pisi|Tyrväntö Lahdentaka Kirkkovalkama kivi pisi|Lammi Ormajärvi Vanhakartano kaheksa uurdega kivi Esimesena on Soome uurdega kive maininud Carl Axel Gottlund aastal 1857 ajalehes Finlands Allmänna Tidning. Gottlund kirjeldab Lammi Ormajärvi Vanhakartano kaheksa uurdega kivi, mille uurdeid peab muistseks kirjaks. Järgmine märge kivide kohta on pärit alles aastast 1935, kui Nils Cleve dateeris kaks tollal tuntud kivi neid ümbritsevate muististe abil viikingiaega. Pärast Clevet on selle teemaga tegelenud muu hulgas Sakari Pälsi ja Aarne Äyräpää ning hiljutisel ajal Sirkka-Liisa Seppälä ja Jyri Saukkonen.
AirPort Time Capsule
Toote numbrid
Ajakapsli seerianumbri esimesed 5 sümbolit näitavad, mis toote versiooniga on tegu ning ülejäänud sümbolid näitavad regiooni kus konkreetset eksemplari müüakse. Nende viimaste numbrite erinevus sõltub näiteks riigis kasutatava elektrivõrgu pingest.
Seni on kõikidel toote generatsioonidel olnud müügis 2 mudelit, üks kõrge mahtuvusega kõvakettaga ja üks väiksema mahtuvusega. Hind on alati jäänud samaks vastavalt kõvaketta suurusele: 299 dollarit väiksema kõvaketta eest ja 499 dollarit suurema kõvaketta eest.
Õismäe raba
Õismäe raba on raba Tallinnas Haabersti linnaosas Õismäe asumis.
Raba on tekkinud mandrijää taandumise järgse jäänukjärve kinnikasvamisel.
Raba pindala on 40 ha.
Õismäe raba turbalasundi paksus on keskmiselt 2 meetrit, rabas on mitmeid endisi turba lõikamise auke. Raba on kuivendatud kuivenduskraavide rajamisega.
Õismäe raba läbivatele metsateedele rajati 2019. aastal 2 km pikkune valgustatud terviserada, mis kuulub SA Eesti Terviserajad võrgustikku.
Mustafa paša sild
Mustafa paša sild (bulgaaria keeles Мост на Мустафа паша, ka Старият мост 'vana sild') on Maritsa jõge ületav kaarsild Lõuna-Bulgaarias Svilengradis.
Sild ehitati 16. sajandil Osmanite riigi vesiiri ja beilerbei Mustafa Paša tellimusel. Sild kuulus koos karavanseraide, mošee, basaari ja hammamiga vesiiri vakufi (fondi) omanduses oleva ehituskompleksi koosseisu. Sõidukitele ja jalakäijatele mõeldud sild oli Osmanite riigi õukonnaarhitekti ja ehitusinseneri Mimar Sinani esimene tähelepanuväärne teos. Ehitust rahastas sultani vesiir Damad Mustafa Paša. Vesiiri vakufi rajatistest on tänaseks täielikult säilinud sild ja aurusaun (hammam).
Mustafa paša sild on rajatud 706-st peaaegu ühesuurusest tahumata kivist, kummalgi poolel 353 tükki. Silla pikkus on 259 m ja laius umbes 6 m ning selle 20 (ka 21) kaart ja rinnatis on kaetud siledaks tahutud kividega. Peaaegu horisontaalse ja laia sõiduteega kaarsild on oma aja sillaehituse tähelepanuväärne saavutus ja sellisena parimaid ajaloolisi esindajaid Kagu-Euroopas. Tänapäeva Bulgaaria, Kreeka ja Türgi piiri kokkupuutepunkti lähedal paiknev sild lõi ühenduse üle laia Maritsa jõe Balkani, Euroopa ja Lähis-Ida tähtsamate kaubateedega.
Mustafa Paša rajatud ehitiste ümber hiljem tekkinud uusasundus ja asula kandis nime Cisr-i Mustafapaşa kuni 1912. aastani, mil see nimetati ümber Svilengradiks. Tänutäheks kohalikele elanikele tehtud heateo ja töö eest on silla keskkohta 6 m kõrgusele asetatud reljeefne marmorplaat ülistusega "sultanitest suurima Selim Khani poja Suleiman Khani kalifaadi vesiirile Mustafa Pašale tema igavesti kestva heateo eest". Silla ehitusaasta järel on kaks viimast sõna: Hasana Abadie 'igavene hea töö'.
Mustafa paša sild on 2003. aastast Bulgaaria rahvuslik kultuurimälestis.
See Svilengradi sümbol ja atraktiivne turismimagnet restaureeriti hiljuti. Ajaloolise ehitise saneerimise käigus eemaldati muuhulgas vees olevate sammaste ümber ja müüritisel kasvavad puud ja põõsad, tehti aurupuhastus silla fassaadile ning biotsiidipuhastus sammalt, samblikku ja seeni täis kavanud kividele. 5–20 cm paksune vana ja kulunud asfalt eemaldati ning 500-aastane sild sai uue katte. 2016. aasta detsembris lõpetatud restaureerimistööd kestsid 21 kuud ja nende kogumaksumus oli 1 036 568,46 eurot.
Kursi kihelkonnamuuseum
pisi|Kursi pastoraadi peahoone Kursi kihelkonnamuuseum on aastal 1995 asutatud muuseum, mis asub Põltsamaa vallas.
Muuseumi moodustab endise Kursi kirikumõisa kui Kursi kihelkonnakeskuse säilinud hoonete kompleks, mille esinduslikemaks komponentideks on pastoraat koos kõrvalhoonetega.
Siret Talve
Siret Talve (sündinud 2. juulil 1970 Tallinnas) on eesti keskkonnateadlane.
Ta lõpetas 1988. aastal Tallinna 4. Keskkooli ning õppis aastatel 1988–1993 Tallinna Tehnikaülikoolis, mille lõpetas veevarustuse ja kanalisatsiooni erialal.
Aastatel 1993–1996 õppis ta TTÜ magistriõppes, 1996–2000 aga doktorantuuris. Kaitses 2001. aastal Helsingi Tehnikaülikoolis väitekirja "Feasibility and Limitations of Applying Life Cycle Assessment in Estonia" ning sai doktorikraadi.
Ta on olnud õppejõud TTÜ-s ning alates 2014. aastast ka Tallinna Tehnikakõrgkoolis.
Friedrich Hist
Friedrich Voldemar Hist (7. november 1900 Kaika – 4. november 1943 Solikamsk) oli eesti maalikunstnik ja poliitik, IV Riigikogu liige.
Hist sündis Kaikal Vana-Antsla vallas taluniku perekonnas. Ta on õppinud Valga linnakoolis, aastatel 1916–1918 Pensa kunstikoolis, aastatel 1919–1921 Pallase kunstikoolis Tartus ja aastal 1921 pool aastat Riias Läti Kunstiakadeemias.
Ta töötas aastatel 1922–1923 Võrus ja Paldiskis. Aastal 1923 osales ta Eesti Kunstnikkude Rühma asutamises. Osales 1922 esimesel eesti kubistide näitusel ja 1924 esimesel Balti riikide kubistide näitusel.
Ta oli pahempoolsete poliitiliste vaadetega. 1. detsembril 1926 läkitas ta Otto Skulmele postkaardi, paludes Romans Suta aadressi ja teatas oma kavatsusest asuda alatiseks Nõukogude Liitu. Ta astus aastal 1928 Eesti Tööliste Parteisse, kuuludes ka partei juhtkonda, oli aastatel 1929–1930 Tööliste Klubi ja maalrite ametiühingu liige. Aastal 1929 valiti Eesti Tööliste Partei III kongressil juhatuse sekretäriks (esimeheks valiti Valter Kaaver). Samuti valiti ta IV Riigikogu liikmeks. Kuid sügisel 1929 heideti ta parteist välja. Ta nimelt ei soovitanud kohalikel parteirakukestel korraldada 1. augustil, rahvusvahelisel sõjavastasel päeval meeleavaldusi, kuna politsei oli need ära keelanud. Pärast õnnetult lõppenud ekskurssi poliitikasse pühendus ta Antsla vallas Kaika külas omandatud Käokingu talule, kuhu ta rajas 100 õunapuuga aia.
22. novembril 1940 arreteeriti ta NKVD poolt, tribunal mõistis 28. mail 1941 § 58–13 järgi talle 8-aastase vanglakaristuse. Arreteerimise otseseks põhjuseks arvatakse olevat 1930-ndate lõpus tülliminek Karl Särega. Hist suri 4. novembril 1943 Ussollagis Solikamskis Permi oblastis.
Enugu osariik
Enugu osariik on 1. järgu haldusüksus (osariik) Nigeeria lõunaosas.
Osariik eraldati 1991. aastal Anambra osariigist.
Jaguneb 17 omavalitsusalaks.
Suuremad linnad on Enugu, Agbani, Awgu, Udi, Oji-River ja Nsukka.
Suurem osa elanikest on hõivatud põllumajanduses. Selle kõrval on olulised majandusharud ka kaubandus ja teenindus.
Kanab
Kanab on linn USA-s Utah' osariigis, Kane'i maakonna halduskeskus. See asub Colorado lisajõe Kanab Creeki kadal Arizona piiri lähedal. Linna läbib maantee Route 89.
Elanike arv on 2020. aasta seisuga 4757. 2010. aasta rahvaloenduse kohaselt oli elanikke 4312.
Kanab asutati 1864. aastal, mil Kanab Creeki idakaldale rajati kaitseks indiaanlaste eest kindlustis Fort Kanab. Indiaanlaste rünnakute tõttu jäeti see juba kaks aastat hiljem maha. 1870. aastal kolisid Kanabi alale kümme mormooni perekonda, kes pani aluse praegusele linnale.
Pikka aega oli Kanab riigi üks eraldatuimaid paiku, kuna lõunas oli see äralõigatud Colorado jõega ja sinna jõudis ainult raskesti läbitavate pinnasteede kaudu.
Zane Grey kirjutas Kanabis oma romaani "Riders of the Purple Sage" (1912).
Kanabis paikneb Arizonale tüüpilise vahemerelise kliima ja USA lääneosa mägistele aladele iseloomuliku poolkõrbelise kliima piiril. Kõige kuivem on aprillist juunini, mil õhutemperatuur tõuseb päeval üle 25 °C, kuid ka mais võib öösiti õhutemperatuur langeda miinusesse. Suvel võivad Põhja-Ameerika mussooniga kaasneda tugevad vihmahood ja äike. Päeval tõuseb õhutemperatuur suvel üle 30 °C. Talved on jahedad, päeval tõuseb õhutemperatuur enamasti plusspoolele, kuid öösel langeb miinusse ja on esinenud ka alla –20 °C õhutemperatuuri. Lumesadu võib esineda novembrist aprillini, kuid ka talvel langeb suur osa sademetest vihmana. Aastane sademete hulk on 380 mm.
Kanab on tuntud "Väikese Hollywoodina" ("Little Hollywood"), kuna linnas ja selle ümbruses on filmitud palju filme ja telesarju, eelkõige vesterne, näiteks "Postitõld" ("Stagecoach"; 1939), "El Dorado" (1966), "Ahvide planeet" ("Planet of the Apes"; 1968), "Mackenna kuld" ("Mackenna's Gold"; 1969), "Lindprii Josey Wales" ("The Outlaw Josey Wales"; 1976) ning telesarjad "The Lone Ranger" (1949–1957), "Death Valley Days" (1952–1975) ja "Gunsmoke" (1955–1975).
Teated (ajakiri, 1917)
Teated (täispealkirjaga Teated : Narva Tööliste ja Soldatite Saadikute Nõukogu poolt) oli 1917 Narvas ilmunud ajakiri. Ajakiri oli Narva Tööliste ja Soldatite Saadikute Nõukogu häälekandja. Ajakirja esimene number ilmus 4. märtsil 1917 ja viimane ehk 6. number 23. aprillil 1917.
Taldrikureegel
Taldrikureegel on tervisliku toitumise põhimõtetest lähtuv toitumisreegel selle kohta, milliseid toiduainerühmi millises vahekorras peaks leiduma taldrikul olevas toiduportsjonis. Eri dieetides ja toitumispõhimõtetes on taldrikureeglid erinevad.
Peamiselt tähendab see toidu mitmekesisust ja tasakaalustatust.
Viie värvi reegel
Viie värvi reegel tähendab, et taldrikul peaks olema viit värvi toitu. Sellise värvirikkuse saavutamiseks soovitatakse varieerida eeskätt salateid.
Bootstrap (statistika)
Bootstrap-meetod (ingl bootstrap method) on arvutusmahukas statistiline meetod, mis põhineb taasvalikul. Bootstrapi abil saab hinnata mingit üldkogumi parameetrit (näiteks dispersiooni, keskväärtust või asümmeetriakordajat) või leida selle usaldusvahemikku. See meetod võimaldab hinnata peaaegu kõikide statistiliste parameetrite jaotust kasutades juhuslikku taasvalikut tagasipanekuga olemasolevatel andmetel. Võimalik on eristada parameetrilist ning mitteparameetrilist bootstrappi.
Bonson (Alpes-Maritimes)
Bonson (hääldus bonson) on asula ja vald Prantsusmaal Alpes-Maritimesi departemangus. See kuulub Vence'i kantonisse Nice'i ringkonnas.
Bootstrap (statistika)
Levinum kahest variandist on mitteparameetriline bootstrap selle matemaatiliselt lihtsa sisu tõttu. Nagu nimi viitab, ei tehta mitteparameetrilise bootstrapi puhul suuri eeldusi jaotuse (ja selle parameetrite) kohta. Eeldatakse vaid seda, et üldkogum on sama jaotusega nagu olemasolevad andmed.
Bonson (Alpes-Maritimes)
Linna territoorium asub 119–841 meetri kõrgusel üle merepinna. Vallas asub püha Benediktuse kirik (Église Saint-Benoît).
Bootstrap (statistika)
Parameetrilise bootstrapi puhul eeldatakse, et valim on mingist jaotusest (näiteks normaaljaotusest). Parameetrilist bootstrappi eelistatakse tavaliselt juhul, kui taustateadmistele tuginedes saab teha eelduse valimi ja üldkogumi jaotuse kohta. Samuti on parameetriline bootstrap abiks siis, kui andmeid on väga vähe (alla 10 andmepunkti).
Bootstrap-meetodi idee
Bootstrap põhineb ideel, et valimi andmete põhjal saab teha järeldusi üldkogumi parameetri \theta käitumise kohta, kui valimi andmeid piisavalt palju juhuslikult taasvalida.
Bonson (Alpes-Maritimes)
Vallavanem on Jean-Marie Audoli.
Bootstrap (statistika)
Bootstrap-meetodi idee
Tavaliselt ei teata, mis jaotusest andmed pärinevad ja seega millised on õiged eeldused andmete jaotuse kohta. Seetõttu on tänapäeval küllaltki populaarsed meetodid, mis võimaldavad vähemalt ligikaudselt hinnata huvipakkuvaid suuruseid ainult olemasolevate andmete põhjal. Selliseid meetodeid nimetatakse taasvaliku meetoditeks.
Üldjuhul kasutatakse bootstrap-meetodit siis, kui on teada vaid andmete empiiriline jaotus ning õige jaotus on tundmatu. Kui õige jaotus oleks teada, siis saaks probleemile (nt keskväärtuse/standardhälbe leidmisele) ka analüütiliselt läheneda. Paraku on aga keerulisemate probleemide puhul analüütiline lähenemine tihtipeale võimalik ainult siis, kui teha ebareaalseid või tõestamata eeldusi. Seega keerulisemaid probleeme on mõistlik lahendada simuleerimismeetodeid kasutades.
Johannes Hirv
Ta õppis 1923–1931 Kõrgemas Kunstikoolis Pallas Ado Vabbe juures maalimist ja Anton Starkopfi ateljees skulptuuri. Lõpetas kooli skulptuurierialal 1931 ning sooritas ka joonistamisõpetaja kutseeksami.
Bootstrap (statistika)
Bootstrapi algoritmi kirjeldus
Oletame, et tahame hinnata üldkogumi keskväärtust. Olgu meil valim (andmestik) X, mille elemendid on. Bootstrap meetod põhineb taasvalikul, mis seisneb selles, et konstrueeritakse uus valim X', kuhu võetakse juhuslikult tagasipanekuga uusi elemente algsest valimist X. Seejärel leitakse valimi X' keskväärtus. Seda protsessi korratakse väga palju kordi (minimaalselt N=1000 kordust, aga soovituslik oleks vähemalt N=10000 kordust) ning tulemus keskmistatakse. Selline teguviis annab meile aimduse sellest, kuidas üldkogumi parameeter käitub (nt mis vahemikku võiks parameeter jääda ja mis on parameetri standardhälve).
Bonson (Alpes-Maritimes)
pisi|tühi|Bonsoni plaan ja valda ümbritsevad vallad
Johannes Hirv
Hirv töötas joonistusõpetajana aastatel 1931–1938 Valgas, hiljem Tartu koolides. Ta oli Tartu Riikliku Kunstiinstituudi õppejõud.
Bootstrap (statistika)
Bootstrapi algoritmi kirjeldus
Sarnase algoritmiga saab ka leida muud infot üldkogumi keskväärtuse kohta. 95% usaldusintervalli üldkogumi keskväärtusele saame leida, kui võtame kõikidest valimi N keskväärtusest 0,025 ja 0,975 kvantiili väärtuse vastavalt alumiseks ning ülemiseks usalduspiiriks.
Töö Hääl
Töö Hääl on olnud mitme eestikeelse väljaande nimi:
Bootstrap (statistika)
Bootstrapi vajalikkusest ja ajaloost
Bootstrap-meetodit tutvustas esimesena Ameerika statistik Bradley Efron 1979. aastal ilmunud artiklis "Bootstrap Methods: Another Look at the Jackknife". Bootstrap-meetodi ("saapapaela meetodi") nimi pärineb Bradley Efronilt: "Pulling oneself up by one's bootstraps", mis peaks ilmestama, et hakkama tuleb saada vaid omaenda vahenditega (andmetega).
Lennart Heljas
Lennart Albert Heljas (aastani 1935 Helenius; 13. mai 1896 Viiburi – 9. märts 1972 Kuopio) oli Soome luteri kiriku pastor ja poliitik, Maalaisliitto liige.
Johannes Hirv
Johannes Hirve looming sisaldab põhiliselt portreid, materjalidest eelistas ta marmorit.
Kuulus kunstiühingusse Pallas ja oli Eesti Kunstnike Liidu liige.
Lennart Heljas
26. märtsist 1946 kuni 26. maini 1948 oli ta sotsiaalminister, 26. maist kuni 29. juulini 1948 ja 17. märtsist 1950 kuni 20. septembrini 1951 oli ta Soome haridusminister.
1957. aastal oli Lennart Heljas Põhjamaade Nõukogu president.
Joosu Savijärv
Savijärv (ka Joosu Savijärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Joosu külas. Veekogu pindala on 8,9 ha.
Kakumäe raba
Kakumäe raba on raba Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis Kakumäe poolsaarel.
Raba pindala on 27 ha.
Kakumäe raba servas asuvad Peeter Suure merekindluse rannakaitsepatarei nr 4 rajatised.
516 eKr
Aasta 516 enne Kristuse sündi ehk meie ajaarvamist. Vana-Roomas oli see CCXXXVIII (238.) aasta ab urbe condita.
Sękowa
Sękowa on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Gorlice maakonnas Sękowa vallas. Sękowa asub Gorlicest ligi 5 km kagus.
Piazza del Duomo (Milano)
pisi|350px|Vaade piazza'le selle kirdenurgast. Muuhulgas paistavad [[Milano toomkirik (paremal) ja võlvkaar, mis tähistab sissepääsu ühte maailma vanimasse kaubanduskeskusse, mil nimeks Galleria Vittorio Emanuele II (vasakul).]] Piazza del Duomo ("Toomkiriku väljak") on Milano peamine piazza (linnaväljak). Väljakule on antud nimi seal asuva ja selle üle domineeriva Milano toomkiriku (Duomo) järgi. Väljak märgib Milano keskpunkti nii geograafiliselt kui ka oma kunstilise, kultuurilise ja ühiskondliku tähtsuse poolest. Ristkülikukujulise väljaku pindala on 17 000 ruutmeetrit ja väljaku äärde jäävad nii mõned Milano (ja üldse kogu Itaalia) kõige tähtsamad hooned kui ka mõned kõige prestiižsemad kaubanduspinnad. Lisaks on tegemist ka linna kõige tähtsama turismiatraktsiooniga.
Kuigi väljak rajati 14. sajandil ja see on sellest ajast alates järk-järgult edasi arenenud (koos toomkirikuga, mille valmimine võttis umbes kuus sajandit), tekkis selle üldine plaan tänapäevasel kujul tänu arhitekt Giuseppe Mengonile ja see pärineb 19. sajandi teisest poolest. Kui arvata välja toomkirik ise ja kuningapalee (Palazzo Reale di Milano), lähtuvad väljakut ääristavad suurejoonelised hooned Mengoni kavanditest. Tema tähelepanuväärseim lisandus väljakule on Galleria Vittorio Emanuele II arkaad.
Ajalugu
pisi|250px|Giuseppe Mengoni plaan. Plaan peegeldub tänapäevase piazza väljanägemises olulisel määral; kõige tähelepanuväärsem on lõunapoolse triumfikaare (mis pidanuks olema sümmeetriline Galleria Vittorio Emanuele II sissekäiguga) puudumine. Piazza del Duomo tekkeloo saab viia tagasi Milano valitseja Azzone Visconti (valitses 1329 kuni 1339) visioonideni. Aastal 1330 käskis Azzone lammutada Milano kahe tollase keskse kiriku Basilica di Santa Maria Maggiore ja Basilica di Santa Tecla ümber asunud tavernid, et tekitada Piazza dell'Arengo nime kandnud turuplats ehk tänapäevase Piazza del Duomo esimene kehastus. Väljak sai oma tollase nime seal asunud arengario (tuntud ka nimega broletto) ehk kohaliku valitsuse asukoha järgi. Säilinud ei ole aga ühtegi algset Piazza dell'Arengario hoonet.
Azzone järglane valitseja ametis oli Gian Galeazzo Visconti, kes suurendas väljakut veelgi, käskides lammutada nii piiskopi maja (aastal 1385) kui San Giovanni alle Fonti baptisteeriumi (aastal 1387). Järgnevatel kümnenditel väljakut olulisel määral edasi ei arendatud, kuid kuna juba oli alanud Duomo ehitus, lammutati üks algsetest basiilikatest (Santa Maria Maggiore). Aastal 1458 andis paavst Pius II Francesco Sforza'le ja organisatsioonile Veneranda fabbrica del Duomo di Milano (mis vastutas toomkiriku ehitamise eest siis ja vastutab selle haldamise eest ka praegu) volitused di Santa Tecla basiilika lammutamiseks, et luua toomkiriku majesteetlikkusega sobiv suurem väljak. Mõnevõrra mõttetult ehitati kirik järgnevatel aastatel osaliselt uuesti üles, et see 16. sajandil taas maha lammutataks.
Väljaku järgmine suurem muutmine toimus 18. sajandi teisel poolel kui arhitekt Giuseppe Piermarini rekonstrueeris põhjalikult endise arengario, muutes selle kaasaegseks kuningapaleeks. Piermarini plaani kõrvalmõju oli teise väiksema kõrvalväljaku tekitamine, mis seega suurendas avatud ruumi.
19. sajandil palkas Austria keiser Ferdinand I arhitekt Giulio Beccaria piazza järjekordseks ümberkujundamiseks. Beccaria peamine panus piirkonna linnaplaneeringusse oli toomkirikust kagus asuv palee, millest sai seejärel organisatsiooni Veneranda Fabbrica del Duomo di Milano peakorter.
Oluline pööre piazza arengus tuli peale aastal 1859 toimunud Itaalia teist iseseisvussõda. Aastal 1860 avaldas linnavalitsus kava kujundada väljak radikaalselt ümber ja luua kuningas Vittorio Emanuele II ülistamiseks uus suur avenüü. Järgnesid mitmed arhitektuurivõistlused ja nende abil võttis uue väljaku plaan järk-järgult kuju. Piazza ümberehitamine anti viimaks arhitekt Giuseppe Mengoni ülesandeks ja tööd algasid aastal 1865.
Vahemikus 1865 kuni 1873 kõigepealt suurendati Mengoni plaanide järgi väljakut (selleks lammutati terve Rebecchino kvartal ja populaarne sammastatud hoone Coperto dei Figini) ja seejärel sai väljak juba enamuse oma tänapäevastest tunnustest, sealhulgas Galleria Vittorio Emanuele II arkaadi (ehitati aastatel 1864-1867) ja väljaku lõuna- ning põhjapoolsete piiride tähistamiseks kaks "Portico paleed" (Palazzi dei Portici).
Mengoni töö ei edenenud aga tõrgeteta. Tööde eest vastutavat ettevõtet City of Milan Improvements Company of London tabasid lõpuks majanduslikud raskused nii, et Milano valitsus pidi juhtimise üle võtma. Osa Galleria piirkonnast müüdi eraomanikele, kuid seda kohustusega lõpetada tööd vastavalt Mengoni kavandile. Aastal 1875 kui kaks "Portico paleed" viimaks valmis said, seadsid uued finantseerimisprobleemid ohtu kahe plaanis olnud triumfikaare teostamise ning Mengoni otsustas viimaks nende ehitust ise finantseerida. Kui ta aga aastal 1877 suri, oli kaartest valmis vaid see, mis asus Galleria sissepääsu ees. Teise kaare ehitamisest loobuti. Mengoni suri Piazza del Duomo väljakul, kukkudes tööde juhatamise ajal tellingutelt alla.
Aastal 1896 avati piazza keskel olev kuningas Vittorio Emanuele II ausammas. See tähistas linnavõimude poolt aastal 1860 algatatud väljaku ümberehitamise lõppemist.
Arabella (eesnimi)
Arabella on naisenimi.
2022. aasta algise seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 353. naisenimi; eesnimi Arabella oli 411 naisel. Arabella oli keskmiselt 7 aasta vanune (mediaanvanus oli 5). Kõige populaarsem oli eesnimi Arabella vanuserühmas 0–4, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 23,28.
Sarir
pisi|Kaukaasia aastal 1124. Sarir paremal all nurgas Sarir või Serir oli keskaegne kristlik riik 5. - 12. saj. tänapäeva Dagestani mägipiirkonnas. Selle nimi pärineb Araabia sõnast "troon" ja viitab kuldsele troonile, mis oli nähtud sümbolina majesteetlikule autoriteedile.
Thunder Bay Eesti Selts
Thunder Bay Eesti Selts (inglise keeles Thunder Bay Estonian Society) on Kanada eestlaste selts, mis tegutseb Kanadas Ontario provintsis Thunder Bays. Seltsi esimees on Linda Mäehans.
Hõljukrong
Hõljukrong on ratasteta rong, mis liigub monorelssteele moodustataval madalal õhkpadjal. Hõljukrongide kiirus on 350–400 km/h.
Avesta vald
Avesta vald on vald (2. järgu haldusüksus) Rootsis Dalarna läänis.
Leegitest
thumb|Vaskkloriid gaasileegis.
Leegitest on kvalitatiivne anorgaaniline keemilise analüüsi meetod. Gaasipõleti leegis hoitav sool värvib leegi, leegi värvus sõltub soola koostises olevast metallist.
Kuumuse mõjul ergastatakse soola metalliaatomeid, mis jahtudes kiirgavad spetsiifilisel lainepikkusel valgust, mida inimsilm näeb värvunud leegina. Tüüpilised leeki värvivad soolad on keedusool naatriumkloriid NaCl – kollane leek, kaltsiumnitraat Ca(NO3)2 – telliskivipunane leek, kaaliumnitraat KNO3 – violetne leek, vaskniraat Cu(NO3)2 või vasksulfaat CuSO4 – sinakasroheline leek, strontsiumnitraat Sr(NO3)2 – purpurne leek, baariumnitraat Ba(NO3)2 – kollakasroheline leek, liitiumnitraat LiNO3 – vaarikapunane leek.
Metalliühendite omadust värvida leeki kasutatakse ilutulestikus.
NSV Liidu õhukaitseväed
NSV Liidu õhukaitseväed (Войска ПВО СССР, Войска противовоздушной обороны) oli NSV Liidu relvajõudude Nõukogude armee osa, mille ülesanne oli kaitsta NSV Liidu õhuruumi ja territooriumi ning täita iseseisvalt ja koostöös maa- ja merevägedega NSV Liidu relvajõudude Kindralstaabi määratud ülesandeid.
Juhid
1949. aastast eraldi väeliigina tegutsenud NSV Liidu õhukaitseväed koosnesid kolmest komponendist:
Õhukaitsevägede teenistus oli jagatud piirkondlike sõjaväeringkondade õhuarmeede tegevuspiirkondade (Valgevene, Ukraina, Baltikum ja Kesk-Aasia) alusel. 1960. aastal moodustati aga piirkondade kaitseks 7 õhuarmeed: 2., 4., 6., 8., 10., 11., 14., 19. õhukaitsearmee. 1963. aastal moodustati täiendavalt ka 12. õhukaitsearmee. Eraldi õhukaitse sõjaväeringkonnad olid moodustatud pealinna Moskva ja Apšeroni poolsaare naftatööstuspiirkonnakaitseks Bakuu lähedal.
Asustusüksus
Asustusüksus on omavalitsusüksuse asustuslik jaotis. Eestis loeti enne 2017. aasta haldusreformi asustusüksuse liikideks asula (valdades) ja asum (linnades). Haldusreformi järel võivad ka omavalitsuslikud linnad asulateks jaguneda ning asumeid ei loeta enam asustusüksusteks. Eesti asustusüksused kuuluvad Eesti haldus- ja asustusjaotuse klassifikaatorisse (EHAK).
2003. aastal oli Eestis 4660 asustusüksust.
Tööliste Sõna
Tööliste Sõna oli eestikeelne ajakiri, mis ilmus 1914. aastal Narvas. Ajakirja väljaandja oli Alide Sakkeus ja vastutav toimetaja Ida Karus. Ajakirja ilmus kaks numbrit.
Triangel
pisi|Triangel Triangel on ebamäärase helikõrgusega löökpill.
Triangel on võrdkülgseks kolmnurgaks painutatud terasvarras, mis on otstest lahti jäetud, et see võnguks täies pikkuses. Harilikult ripub triangel nööri küljes, et muud võnked mõju ei avaldaks. Trianglit lüüakse samast materjalist pulgaga.
Ajalugu
Triangel oli Egiptuse sistrumi järeltulija. Algul oli triangel rahvapill. Keskaja Euroopas mängiti triangleid nii vaimulikus kui ka tantsumuusikas.
Algul oli triangel rütmipill, kuid saavutas 19. sajandi keskel iseseisva orkestripilli koha, kui Liszt kirjutas sellele soolo oma "Klaverikontserdis Es-duur" 1853. aastal.
Konstitutsioonipartei
Konstitutsioonipartei või Konstitutsioonierakond on/oli mitme erakonna nimi:
517 eKr
Aasta 517 enne Kristuse sündi ehk meie ajaarvamist. Vana-Roomas oli see CCXXXVII (237.) aasta ab urbe condita.
Tänavapuhastuse AS
pisi|Tänavapuhastuse AS masinad [[Raekoja plats (Tartu)|Tartu raeplatsil 2016. aastal]] Tänavapuhastuse AS on Tallinnas tegutsev aktsiaselts, mis tegeleb Tallinna teehoiu, heakorratööde, haljastus tööde ja jäätmekäitlusega.
Ettevõte registreeriti Äriregistris 19. detsembril 1997. Vahetult enne seda oli ümber korraldatud Tallinna Spetsialiseeritud Autotranspordibaas. Autotranspordibaasi ajalugu ulatub aastasse 1946, kui asutati Tallinna Linna Puhastuskontor.
Umbaed
Umbaed oli ajalooliselt Eesti aladel üksik eraldiseisev aiaga piiratud põllulapp.
Sellist piirdega eraldatud põllumaad nimetati umbaiaks peamiselt Lääne-Eestis ja Hiiumaal, Saaremaal ja Muhus oli see tuntud kui saat, Põhja-Eestis kui sõõrd.
Töörahva Hääl
Töörahva Hääl on olnud mitme eestikeelse väljaande nimi:
Vaindlo
EML Vaindlo M416 oli Eesti mereväe Frauenlob-klassi miinitraaler.
2003 jõudis miinitraaler kingitusena Eestisse ning see oli kasutuses Mereväes koos sõsarlaevade Kalevi ja Oleviga kuni 2005. aastani.
Vaindlo ja Olev seisid miinisadamas 2008 aastani kuni nad maha müüdi. Laevad seisid lennusadamas kuni Vaindlo pukseeriti Hara sadamasse. 2020 võeti laevalt sild maha.
Vaindlo uppus pooleldi 2022. aasta aprillis.
vasakul|pisi|287x287px|Vaindlo Tallinnas aastal 2002
Alpi kuslapuu
Alpi kuslapuu (Lonicera alpigena) on kuslapuuliste sugukonda kuslapuu perekonds kuuluv taimeliik.
Toronto Eesti Selts
Toronto Eesti Selts (inglise keeles Toronto Estonian Society) on Kanada eestlaste selts, mis tegutseb Kanadas Ontario provintsis Torontos. Seltsi esimees on Anne Liis Keelmann.
Kubija paisjärv
Kubija paisjärv on järv Võru maakonnas Võru linnas ja Meegomäe külas. Veekogu pindala on 1,6 ha.
518 eKr
Aasta 518 enne Kristuse sündi ehk meie ajaarvamist. Vana-Roomas oli see CCXXXVI (236.) aasta ab urbe condita.
Siary
Siary on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Gorlice maakonnas Sękowa vallas. Siary asub Gorlicest natuke vähem kui 4 km lõunakagus.
Mosaic (Galvanic Elephants'i album)
"Mosaic" on Eesti alternatiivroki ansambli Galvanic Elephants 2014. aasta aprillis ilmunud debüütalbum. Album lindistati Tartu stuudios Ö Stuudio ja masterdati stuudios Forwards Studio.
Albumi esimene singel "Handshakes" ilmus 2014. aasta aprilli alguses. Album ilmus digitaalsel kujul 29. aprillil ja füüsilisel kujul jõudis ansambli enda välja antud album müügile 2014. aasta mais.
Troonide mäng (telesari)
"Troonide mäng" (inglise "Game of Thrones") on Ameerika Ühendriikide telesari. Sarja loojad on Ameerika produtsendid David Benioff ja D. B. Weiss. Telesari põhineb George R. R. Martini romaanisarjal "Jää ja tule laul", sarja pealkiri pärineb romaanisarja esimese raamatu pealkirjast "Troonide mäng". Sarja filmitakse Belfasti stuudios, välivõtted filmitakse Horvaatias, Islandil, Maltal, Marokos, Põhja-Iirimaal, Hispaanias, Šotimaal ja Ameerika Ühendriikides. "Troonide mängu" esimene osa läks eetrisse 17. aprillil 2011 telekanalil HBO ja viimane osa oli eetris 19. mail 2019.
"Troonide mängu" muusika on loonud saksa helilooja Ramin Djawadi.
2011. aastal sai "Troonide mäng" 13 Primetime Emmy nominatsiooni, aga võitis ainult ühe auhinna. Auhinna sai Peter Dinklage draamasarja parima meeskõrvalosatäitja kategoorias. Sari on viie hooaja peale kokku võitnud 190 auhinda, nende seas 26 Emmyt.
Sarja jaoks loodud dothraki keel põhineb osaliselt eesti keelel, teisteks keelteks olid vene, türgi, inuktituti ja suahiili keeled.
Sarja teise hooaja avaosa esilinastus HBO kanalil 1. aprillil 2012. Eestis on telesarja näidanud televisioonikanalid ETV2 ja Fox Eesti. Sarja 4. hooaeg jõudis vaatajateni kanalil Fox 7. aprillil 2014. Sarja 6. hooaeg jõudis teleekraanidele 24. aprillil 2016, Eestis esilinastus hooaja avaosa 25. aprillil kanalil Fox.
Pingviin (tegelane)
pisi|Burgess Meredith Pingviinina 1966. aasta Batmani telesarjas Oswald Chesterfield Cobblebot, tuntud ka kui Pingviin (inglise keeles Penguin), on tegelane Batmani koomiksites ja muus meedias. Tema karakteril on mitu inkarnatsiooni, igalühel neist oma juured. Üks lugu räägib, et Oswaldit kiusati koolis, kuna tal olevat pikk nina nagu linnu nokk, ta on lühikest kasvu ja peale selle käskis ta ema isa surma pärast imelikel, vihmaga seotud põhjustel alati Oswaldit vihmavarju kaasas kanda, ning nende asjade pärast hakati teda kutsuma Pingviiniks. Peale selle olid tal ka lemmikloomadeks linnud ja see viis ta kolledžisse ornitoloogia eriala õppima. Teine lugu räägib aga, et ta alustas kuritegusid pärast oma ema surma ja linnud läksid siis ta ema võlgade katteks. Ta kannab pikka torukübarat, monoklit ja smokingit.
Le Broc (Alpes-Maritimes)
Le Broc [lö bro'k] on asula ja vald Prantsusmaal Alpes-Maritimesi departemangus. See kuulub Nice 3. kantonisse Nice'i ringkonnas.
Linna territoorium asub 91–1024 meetri kõrgusel üle merepinna.
pisi|tühi|Le Broc'i plaan ja teda ümbritsevad vallad
Jõeveere-Himmiste
Jõeveere-Himmiste oli küla Võrumaal, ajalooliselt Vastse-Koiola mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Himmiste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Himmiste külaga. Suur osa praegusest Himmiste külast oli varem Jõeveere-Himmiste küla ala.
Johann V (Werle)
Johann V (1338. ja 1340. aasta vahel - enne 9. septembrit 1378) oli Werle-Güstrowi kaasvalitseja 1365. aastast kuni oma surmani.
Ta oli Nikolaus III ja tema naise Agnese poeg.
Pärast tema isa surma 1360. või 1361. aastal valitses tema vend Lorenz üksi, arvatavasti Johanni alaealisuse tõttu. 21. septembril 1365 sõlmisid Lorenz ja Johann ühise valitsemise leppe.
Tema naine oli Heinrich III tütar Euphemia, kuid ta jäi lastetuks ja suri noorelt.
Kalmari Eesti Selts
Kalmari Eesti Selts oli Rootsi eestlaste selts, mis tegutses Rootsis Kalmaris. Seltsi asutaja ja esimees oli August Laisk.
519 eKr
Aasta 519 enne Kristuse sündi ehk meie ajaarvamist. Vana-Roomas oli see CCXXXV (235.) aasta ab urbe condita.
Sisendseade
pisi|Klaviatuur – tüüpiline sisestusseade Sisendseade on osa arvuti riistvara seadmetest, mida kasutatakse, et saata andmeid ja kontrollsignaale informatsiooni töötlevale süsteemile.
Sisendseadmed on näiteks on sõrmistikud, arvutihiired, skannerid, mikrofonid, digitaalkaamerad ja juhtkangid.
Osutusseadmed, mis on sisendseadmed, mida kasutatakse, et täpsustada kindlat kohta ruumis, saab liigitada: Otsene sisend on peaaegu kindlalt absoluutne, kuid kaudne sisend võib olla kas aboluutne või realtiivne.
Klaviatuur
Klaviatuurid on kasutajaliidese seadmed, mis on kujutatud nuppude paigutusena. Igat nuppu saab kasutada, kas selleks, et sisestada lingvistiline sümbol või et kutsuda esile kindel funktsioon arvutis. Klaviatuur on peamine viis teksti sistemiseks teksti sisestamisliidesse paljudele kasutajatele. Traditsioonilised klaviatuurid kasutavad vedru põhjal töötavaid nuppe, kuid on ka uusimaid variante, kus klaviatuur kujutatakse virtuaalsete nuppudene või koguni projekteeritud nuppudena.