cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Urmas Viik
Haridus
Lõpetas 1991. aastal Tallinna Kunstiülikooli graafika eriala.
Isiklikku
Metsosopran Tuuri Dede on Urmas Viigi tütar.
Kiri Ruhnust
"Kiri Ruhnust" on 2009. aasta Eesti dokumentaalfilm. Filmi režissöör on Heilika Pikkov. Filmi tootis Silmviburlane.
Film räägib Ruhnu saarele läinud noorest õpetajast Kadrist. Tal tuleb õpetada 1. ja 2. klassi, kus mõlemas on 1 õpilane. Õpetamise käigus tutvub Kadri ka ruhnlaste omapärase eluoluga.
Tallinna Linnahalli kopteriväljak
pisi Tallinna Linnahalli kopteriväljak (ICAO: EECL) on Tallinna Linnahalli juures asuv kopteriväljak. Väljak ehitati ümber Linnahalli basseinist ja valmis 2000. Väljaku mõõtmed on 24 × 24 m.
Vahelevõtja
"Vahelevõtja" (originaalpealkiri "The Closer") on USA 7-hooajaline telesari (krimidraama), mille peaosatäitja on Kyra Sedgwick. CIA minevikuga Brenda Leigh Johnson (Kyra Sedgwick) on Georgia politseiuurija, kes rakendab juhtumite lahendamisel tihtilugu mõneti küsitava väärtusega võtteid.
Sarja viimane, 109. osa (VII hooaja 21. osa), jõudis vaatajateni 1012. aasta 13. augustil.
Osatäitjad
pisi|160px|Kyra Sedgwick [[Hollywoodi kuulsuste alleele tähe saamisel (juuni 2009)]]
Auhinnad ja nominatsioonid
Kuni 2011. aasta Primetime Emmy auhinna jagamiseni tegi Kyra Sedgwick ajalugu, olles ainukene naisnäitleja televisiooni ajaloos, kes on esitatud Emmy, Kuldgloobuse ja Ekraaninäitlejate Gildi auhinna auhinna saajate kandidaadiks igal seriaali linastumise aastal.
Kungur
Kungur on linn Venemaal Permi krais. Asub 90 km Permist kagus. Linn on kuulus oma serval asuva Kunguri jääkoopa poolest.
Vahelevõtja
Auhinnad ja nominatsioonid
Ekraaninäitlejate Gildi auhind:
Kungur
1781. aastal sai linnaõigused.
Vahelevõtja
Auhinnad ja nominatsioonid
Primetime Emmy auhind:
Kuldgloobuse auhind:
Satellite Awards:
Paleoökoloogia
pisi|Kivistunud [[käsijalgsed ja sammalloomad]] Paleoökoloogia on paleontoloogia haru, mis uurib geoloogilise mineviku organismide eluviise ja tingimusi, organismide ja keskkonna vahelisi seoseid ja nende muutusi elu arengu käigus Maal. Geoloogilist minevikku rekonstrueeritakse eelkõige kivististe abil.
Paleoökoloogia rajaja on vene paleontoloog Vladimir Kovalevski.
Rudy-Rysie
Rudy-Rysie on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Brzesko maakonnas Szczurowa vallas. Rudy-Rysie asub Brzeskost ligi 11 km põhjas ja Krakówist umbes 51 km idas.
Struga
Struga (makedoonia keeles Струга, albaania keeles Strugë) on linn ja populaarne turismisihtkoht Põhja-Makedoonia edelaosas Ohridi järve kaldal Musta Drini ääres. See on Struga valla halduskeskus.
Pfalz-Lautern
Pfalz-Lautern oli Saksa-Rooma riigi osariik ümber Kaiserslauterni ja Neustadt an der Weinstrasse tänapäeva Rheinland-Pfalzi lõunaosas, Saksamaal.
Pfalz-Lautern eraldati aastal 1576 pärast Friedrich III surma Pfalzi kuurvürstkonnast tema nooremale pojale Johann Kasimirile. Johann Kasimir võttis vastu hugenottidest põgenikud Prantsusmaalt ja kalvinistlikud pagulased Pfalzist, tehes sellest kalvinistliku tugiposti. Johann Kasimiri veendi Inglismaa kuninganna Elizabeth I poolt looma Saksamaal Protestantlikku Uniooni katoliiklike riikide ja Saksa-Rooma keisri vastu, tehes sellest ühe kõige mõjukama riigi sel ajal. Johann Kasimir suri aastal 1592 pärijateta, nii läks Pfalz-Lautern Pfalzile tagasi.
Emu sõda
Emu sõda, tuntud ka kui suur emu sõda, oli sõjaline operatsioon, mis korraldati 1932. aasta teisel poolel Austraalias, et hävitada ebameeldivaid metsloomi, kes olid kohalike jaoks kahjurid. Põllumeestel oli mure emude pärast, kes tegutsesid Campioni linnaosas ja kahjustasid nende põllusaaki. Ebaõnnestunud katsed ohjeldada Austraalia suuri lennuvõimetuid linde viisid selleni, et Austraalia kaitseministeerium palkas Lewise kuulipildujatega relvastatud sõdurid.
Meedias hakati seda kutsuma emu sõjaks. Emupopulatsioon püsis, kuigi hukkus palju linde.
Eellugu
Austraalia valitsus andis I maailmasõja veteranidele maad, millel tegeleda põllumajandusega. Neli aastat peale I maailmasõda valitses Lääne-Austraalias põud ning suur majanduskriis, mille tõttu ei suudetud niigi kesist viljasaaki maha müüa, sest vilja hind oli madal. Valitsus ei pakkunud farmidele toetust jätkusuutlikuks tegevuseks, kuigi nad olid seda lubanud põua alguses.
Mures põllumehed saatsid veteranidest koosneva esinduse Austraalia kaitseministri George Pearce'i jutule, et paluda probleemi lahendamiseks sõjaväe abi. Veteranid olid ilmasõjas näinud kuulipildujate tulejõudu ja efektiivsust masside vastu, millest tulenevalt arvati, et sõjavägi saaks linnud kiirelt hävitada. Minister nõustus tingimusel, et kuulipildujaid kasutab ainult Austraalia sõjaväe isikkoosseis, talumehed finantseerivad sõdurite toidu, majutuse ja kasutatava laskemoona ning riigivalitsus rahastab sõdurite transpordi. Minister pooldas farmerite ideed ka seepärast, et see oli hea võimalus lasta sõduritel harjutada liikuva sihtmärgi pihta tulistamist. Hiljem on otsust kritiseeritud, väites, et minister nõustus talumeeste ettepanekuga kõigest selleks, et jätta avalikkusele mulje, nagu riik toetaks talumehi, kuigi raha ei olnud raske majandusliku ja poliitilise olukorra pärast.
Sõda
Sõjavägi pidi sekkuma 1932. aasta oktoobris. Sõda juhtis major G. P. W. Meredith, kes oli Austraalia kuningliku 7. raske suurtükipatarei ülem.
Meredithi alluvuses olid seersant S. McMurray ja seersant Gunner J. O'Halloran. Seersandid olid relvastatud Lewise kuulipildujate ja 10 000 padruniga. Tegevus peatus, kui algas suur vihmasadu, mis ajas emud laiali suuremale maa-alale. Vihm lõppes 2. novembril, mil sõda sai jätkuda. Sõduritel kästi lisaks koguda 100 emukasukat, mille sulgedest teha kergratsaväele mütse.
Esimene katse
2. novembril liikusid sõdurid Campioni, kus märgati 50 emu. Kuna linnud olid relvade laskeulatusest väljas, hakkasid kohalikud neid ümber piirama, aga linnud jagunesid väikestesse rühmadesse ja jooksid minema, mistõttu oli neid raske lasta. Kuigi esimene valang oli ebatäpne, suudeti teisel katsel osa emusid tappa. Arvatakse, et 2. novembril hukkus 12 emu.
Järgmine märkimisväärne sündmus oli 4. novembril, kui Meredith oli tammi juurde üles seadnud varitsuse, mille poole nähti jooksmas rohkem kui tuhandet emu. Seekord ootasid sõdurid, et emud tuleks lähemale. Kui linnud olid jõudnud piisavalt lähedale, avasid sõdurid tule, ent relvad kiilusid kinni ja surma sai ainult 12 emu. Tol päeval rohkem emusid ei nähtud.
Järgnevatel päevadel otsustas Meredith liikuda lõuna poole, kus väidetavalt olid rahulikumad emud, ent ka seal ei saatnud sõjaväelasi edu. Neljandaks päevaks oli armee märganud, et igal väiksemal emukarjal on pealik – suurem mustade sulgedega lind, kes seisis valves, kui teised põlde rüüstasid. Kuulipildujat püüti paigaldada ka auto katusele, kuid see ei aidanud, sest auto ei suutnud emudega sammu pidada ja maa oli nii künklik, et muutis relva ebatäpseks. 8. novembriks, kuus päeva peale esimest kontakti, oli raisatud 2500 padrunit, kuid hävitatud vaid 50 lindu, kuigi osa kohalikke väitis, et see arv võis jääda 200 ja 500 vahele. Meredithi sõnul tema sõdurid viga ei saanud. Peale seda sõjavägi eemaldus.
8. novembril arutleti Austraalia parlamendis selle operatsiooni asjakohasuse üle, sest meedias leidus palju negatiivset tagasisidet: väideti, et hukatud on ainult paar emu.
Major Meredith sõnas pärast taandumist: "Kui meil oleks sõjaline diviis, millel oleks nende lindude sarnane võime kuulide tabamusi taluda, seisaks see silmitsi ükskõik millise armeega maailmas. Nad oleksid võimelised jooksma tormi kuulipildujatele tankidega sarnase haavatamatusega. Nad on nagu suulud ..."
Teine katse
Pärast sõjaväe taandumist jätkusid emude rünnakud põllukultuuride vastu. Põllumehed palusid taas toetust, viidates kuumale ilmale ja põuale, mille tõttu tuhanded emud tungisid taludesse. Lääne-Austraalia peaminister James Mitchell oli selle poolt, et taastatakse sõjaline abi. Samal ajal anti välja raport, milles tõsteti esile, et esimeses operatsioonis tapeti 300 emu.
2. kromosoom
Inimese 2. kromosoom sisaldab umbes 243 miljonit aluspaari ehk ligikaudu 8% kogu inimese DNA-st. Geene on leitud 3075, mille hulgast 1223 kodeerivad valke ja 918 on pseudogeenid. Selle kromosoomi sekveneerimisega saadi ühele poole 2005. aastal.
Seoseid on leitud 2. kromosoomis paiknevate geenide ja selliste haiguste vahel nagu Alporti sündroom, Alströmi sündroom, amüotroofiline lateraalskleroos, bronhiaalne hüpertoonia, Ehlersi-Danlos' sündroom, esmane hüperoksaluuria, fibrodysplasia ossificans progressiva, harlequin ichthyosis, kaasasündinud hüpotüroidism, LCHAD puudulikkus, MODY diabeet ja Waardenburgi sündroom.
Emu sõda
Teine katse
Juba 13. novembril 1932 saatis ebakompetentset sõjaväge edu: tapeti umbes 40 emu. 2. detsembriks tapsid sõdurid umbes 100 emu nädalas. Kui Meredith kutsuti 10. detsembril tagasi, raporteeris ta, et tapetud on umbes 986 emu, kulutades selleks 9860 padrunit ehk 10 padrunit iga emu kohta. Lisaks väitis Meredith, et umbes 2500 haavata saanud lindu suri vigastuste tagajärjel.
2. kromosoom
Viimase aja uuringud on andnud vihjeid selle kohta, et 2. kromosoom võib mängida olulist rolli inimese intelligentsuses.
Evolutsioon
left|pisi|Kahe eellaskromosoomi liitumine, mille tulemusena tekkis inimese 2. kromosoom Kõik inimlased peale inimese enda omavad 24 paari kromosoome (inimestel on neid 23 paari). Seda uurides on jõutud järeldusele, et inimese 2. kromosoom on tekkinud kahe kromosoomi üksteise otsa liitumisel.
Seda tõendab:
Sortaal
Sortaal (inglise keeles sortal) on loendatav  nimisõna (näiteks "kass", "rott", "õun"), mida kasutatakse entiteetide, nende olemasolu ning erinevuse ja identsuse üle otsustamisel näiteks individueerimise ja loendamise puhul. Näiteks kui sõrmus sulatatakse üles ja deformeeritakse kangiks, siis sõrmus lakkab olemast, kuid metallitükk jääb alles ning on sama metallitükk (sõna "metallitükk" on siin sortaal) mis varasem sõrmus, kuid mitte sama sõrmus (sõna "sõrmus" on siin sortaal). Varem oli 1 metallitükk ja 1 sõrmus, nüüd on 1 metallitükk ja 0 sõrmust.
Kui näiteks sõna "piim" kasutatakse loendamatu nimisõnana (ei peeta silmas näiteks piimapakki koos piimaga), siis ta ei saa olla sortaal. Ka "asi" ei sobi tavaliselt sortaaliks, sest pole üheselt selge, millisel juhul on tegu eri asjadega). Ka omadussõnad (näiteks "punane", "karvane") ei sobi tavaliselt sortaaliks.
Browni maakond (Kansas)
Browni maakond (Brown County) on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigis.
Ajalugu
Maakond moodustati 1855. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 9984.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Emu sõda
Tagajärg
Vaatamata kaasnevatele probleemidele taotlesid piirkonna põllumehed 1934., 1943. ja 1948. aastal taas sõjalist abi, mille valitsus pidi tagasi lükkama. Selle asemel jätkati 1923. aastal alustatud pearaha süsteemi ja see osutus tõhusaks: 1934. aastal nõuti pearaha 57,034 korda kuue kuu jooksul.
Aastaks 1932 oli lugu emu sõjast jõudnud Inglismaale, kus mõni konservatist protesteeris emude tapmise vastu.
Emud on Austraalias alates 1999. aastast kaitse all. Rahvusvaheline Looduskaitseliit (IUCN) hindab emusid elujõulisteks ja nende arvukus on hinnangute kohaselt 680 000 isendit. Kuigi Austraalia mandril on emud laialt levinud, on Tasmaania ja Kingi saarel elanud alamliigid väljasurnud.
Kõhukilbised
Kõhukilbised võivad olenevalt liigist olla erineva kuju ning suurusega, seetõttu kasutatakse neid ka soomuseliste teaduslikul süstematiseerimisel.
Kõhukilbiste loendamine
Kõhukilbiste loendamisel võetakse esimeseks kõhukilbiseks see kilbis, mis külgneb mõlemal pool madalaima seljasoomuse reaga - selle leidmiseks tuleks jälgida piki kaela kulgevaid seljasoomuste ridu kuni need läevad lahku kõhukilbistest. Kõhusoomuste loendamine peaks lõppema kloaagiavaeesse ehk pärakueesse kilbise ees.
Madudel
Madudel paiknevad kõhukilbised, kaela ja kloaagiavause vahel, kere all kõhu ja kohati külgede peal. Kõhukilbiseid kasutatakse maoliste klassifikatsioonil.
Viited
Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Ventral scales seisuga 20.01.2014.
John Nettles
pisi John Vivian Drummond Nettles (sündinud 11. oktoobril 1943 St. Austellis Cornwallis) on Briti näitleja ja autor.
Tema tuntumad rollid on krimisarjades "Bergerac" (1981–1991) ja "Midsomeri mõrvad" (1997–2011).
Ta on ka lugenud tekste peale mitmetele telesaadetele.
Ta bioloogiline ema oli Iiri medõde, kes töötas Teise maailmasõja ajal Inglismaal. John Nettles kasvas lapsendatult puusepp Eric Nettlesi ja ta naise Elsie peres.
Saurer
Adolph Saurer AG oli Šveitsi õmblusmasinate, veokite ja busside tootja, mis tegutses kaubamärkide Saurer ja Berna (alates 1929) all. Ettevõte asus Arboni linnas ning tegutses aastatel 1903–1982.
Saureri sõidukeid kasutati üle Mandri-Euroopa, nende hiilgeaeg oli sõdadevaheline periood.
Arthur Balfour
Arthur James Balfour (25. juuli 1848 – 19. märts 1930) oli Suurbritannia riigimees ja aastatel 1902–1905 Suurbritannia peaminister.
Teda tuntakse ka Balfouri deklaratsiooni väljaandjana, millega ta andis sionistliku liikumise esindajale lord Rotschildile Palestiinas maad sionistliku rahvusliku kodukoha rajamiseks.
29. aprillil 1925 anti talle Eesti I liigi 3. järgu Vabadusrist.
Roo
Roo (suurtähena Ρ, väiketähena ρ, vanakreeka ῥῶ, uuskreeka ρω) on kreeka tähestiku 17. täht. Roo väärtus kreeka numbrina on 100. Täht on tuletatud foiniikia tähestiku tähest 20px /reš/.
Roost pärineb ladina tähestiku täht R ja kirillitsa täht Р.
Rood kasutatakse tänapäeval teaduses sümbolina paljudes tähendustes:
Złoczew
Złoczew on linn Poolas Łódźi vojevoodkonnas Sieradzi maakonnas, Złoczewi valla halduskeskus.
Złoczewit on ürikutes esimest korda mainitud 1496. aastal, linnaõigused sai 1605. aastal. 1870. aastal kaotas Złoczew linnaõigused, kuid sai need 1919. aastal tagasi.
Teise maailmasõja ajal 3.–4. septembril 1939 mõrvasid 1. SS-Soomusdiviisi Leibstandarte SS Adolf Hitler sõdurid 200 linnaelanikku, 80% linnast põletati maha.
2019.–2020. aasta Hongkongi meeleavaldused
2019.–2020. aasta Hongkongi meeleavaldused on käimasolev protestiliikumiste seeria, mis sai alguse vastumeelsusest Hongkongi valitsuse algatatud väljaandmiseelnõule. Eelnõuga oleksid kohalikud võimud saanud õiguse kinni pidada ja muudele riikidele (sh Taiwanile ja Mandri-Hiinale), millega veel eraldi väljaandmislepinguid sõlmitud pole, välja anda seal tagaotsitavaid kurjategijaid. Meeleavaldajad kartsid, et eelnõuga püütakse Hongkongi elanikele ja külastajatele peale suruda Mandri-Hiina seaduseid ning õõnestada erihalduspiirkonna autonoomiat ja hongkonglaste tsiviilõiguseid. Aja möödudes avaldasid meeleavaldajad viis nõuet: väljaandmiseelnõu tagasi võtmine; protestide käigus aset leidnud väidetava politseivägivalla uurimine; arreteeritud meeleavaldajate vahi alt vabastamine; ametlike avalduste, milles nimetati meeleavaldusi "mässuks" tagasi võtmine ning tegevjuht Carrie Lami tagasiastumine koos üldvalimiste kehtestamisega järgmiste seadusandliku nõukogu koosseisude ja tegevjuhtide valimiseks.
9. juunil 2019 võttis üle miljoni inimese osa eelnõu-vastasest protestimarsist. Meeleavaldusest polnud valitsusele mõju ning uuesti koguneti 12. juunil seadusandliku nõukogu hoonete ees, et takistada eelnõu minekut teisele lugemisele. Alguses rahumeelne meeleavaldus eskaleerus vägivaldseks kokkupõrkeks protestijate ja pisargaasi ning kummikuulidega varustatud politseinike vahel. Vaid päev pärast eelnõu peatamist toimus 16. juunil veel suurem protestimarss, sellel korral avaldati meelt, kuna süüdistati politseid liigses jõu kasutamises eelmisel protestiüritusel. Meeleavalduste pöördepunktiks peetakse 1. juulil, Hongkongi Hiinale üleandmise 22. aastapäeval, aset leidnud tormijooksu seadusandliku nõukogu hoonele. Juulis ja augustis meeleavaldused jätkusid ning teated vägivaldsetest kokkupõrgetest tihenesid. Rahutustesse olid mässitud politseinikud, mõlema poole meeleavaldajad, väidetavalt kuritegelikud triaadi-ühendused, ning iga Hongkongi osa elanikud. Protestide eskaleerumisele aitasid kaasa laiaulatuslikud politseioperatsioonid, süüdistused politseivägivallaga seoses, politsei tegevusetus, kui väidetavad triaadiliikmed 21. juulil Yuen Longis meeleavaldajaid ründasid ning 31. augustil aset leidnud tormijooks Prints Edwardi metroopeatusele.
Lam peatas eelnõu menetlemise 15. juunil ning nimetas 9. juulil eelnõud "surnuks", kuid keeldus seda tagasi võtmast. Suureskaalalised meeleavaldused toimusid 1. oktoobril, Hiina Rahvavabariigi 70. aastapäeval; samal päeval sai 18-aastane meeleavaldaja kuulitabamusest haavata. Et protestijaid ohjeldada, kuulutas Carrie Lam 4. oktoobril, kasutades eriolukordade seadust, välja maskikeelu, mis aga valas õli tulle ning andis oktoobriks meeleavaldustele uue hoo; novembris otsustas ülemkohus, et keeld on põhiseaduse vastane. Väljaandmiseelnõu võeti lõpuks tagasi 23. oktoobril, kuid valitsus keeldus vastu tulemast meeleavaldajate ülejäänud neljale soovile.
Parrest
Parrest on eesti perekonnanimi.
2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Parrest 8 mehel ja 9 naisel. Perekonnanimede levikult on Parrest meeste puhul 14993. ja naiste puhul 14586. kohal.
19. sajandi algul perekonnanimede määramise käigus seda ühelegi perekonnale teadaolevalt ei antud.
1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus vahetati perekonnanimi Paukson perekonnanime Parrest vastu. Samas, nime Parrest mõne muu perekonnanime vastu keegi ei vahetanud.
Fort St. James
pisi|Fort St. James paiknemine Briti Columbia provintsis pisi|Fort St. Jamesi kultuuripärandi paik Fort St. James on asula Briti Columbias Kanadas.
See asutati 1806. aastal ning sellest sai oluline karusnahakauplemiskoht. Vanimad praeguseni säilinud hooned on pärit 1880. aastatest.
Asulas elas 2011. aastal umbes 1700 inimest.
Marquette
pisi|Front Street Marquette'i kesklinnas 1909. aastal pisi|St. Peteri katedraal pisi|Marquette'i maakonna halduskeskus Marquette'is Marquette on linn USA-s Michigani osariigis, Marquette'i maakonna halduskeskus.
Uelsi terjer
Uelsi terjer ehk Walesi terjer on Suurbritanniast Walesist pärinev koeratõug.
Marquette
Elanike arv on 2015. aasta seisuga arvestuslikult 21 297. 2010. aasta rahvaloenduse kohaselt oli elanikke 21 355. See on elanike arvult Ülem-Michigani poolsaare suurim linn. Linn asub Ülemjärve lõunakaldal, mistõttu on see oluline sadamalinn. Peamised majandusharud on metsandus ja rauatööstus.
Marquette'i linn hõlmab mitu Ülemjärves asuvat väikest saart. Ülemjärve kalda ääres asub kaitseala Marquette Underwater Preserve.
Ajalugu
Esimesena saabusid praeguse Marquette'i ümbrusse 17. sajandi lõpul prantsuse misjonärid. Linn nimetati 1850. aastal jesuiidi misjonäri Jacques Marquette'i järgi.
1841. aastal kinnitati praeguse Marquette'i piirkonnas rauamaagi olemasolu. 1846. aastal hakkas tööle esimene kaevandus. Praeguse Marquette'i kohale rajati asula 1849. aastal. Algselt nimetati asula Amos Rogers Harlow' kodulinna Worcesteri järgi Massachusettsi osariigis. Kaevandustegevus hakkas õitsema alates Cleveland Iron Mining Company tegevusajast ning 1854. aastal rajati tänavavõrgustik. 1868. aastal hävitas tulekahju linna äripiirkonna ja suure osa elamukvartalist. Küla ehitati kiiresti üles ja 1871. aastal sai Marquette linnaõigused.
Kliima
Marquette'is valitseb niiske mandriline kliima. Kliima muudab pehmemaks asukoht Ülemjärve ääres. Talved on pikad ja külmad, kuid soojemad kui samal laiuskraadil sisemaal. Jaanuari keskmine õhutemperatuur on −7,3 °C. Aastas langeb umbes 379 cm lund ning Marquette on sellega üks suurima aastase lumehulgaga paiku USA-s. Lund sajab peamiselt novembrist märtsini ning kuude lõikes võrdlemisi ühtlaselt.
Kõige soojemad kuud on juuli ja august, mil keskmine õhutemperatuur on umbes 19 °C. Üle 30 °C tõuseb õhutemperatuur harva. Kevaded ja sügised on harilikult pehmed, kuid ilm võib õhumasside liikumisel kiiresti muutuda. Aastas langeb 737 mm sademeid. Sademed langevad kuude lõikes üsna võrdselt. Kõige enam sajab septembris ja oktoobris (vastavalt 84 ja 79 mm) ning kõige vähem jaanuaris ja veebruaris (vastavalt 46 ja 33 mm).
Kõrgeim mõõdetud õhutemperatuur Marquette'is on 42 °C, mis mõõdeti 15. juulil 1901. Madalaim temperatuur mõõdeti 8. veebruaril 1861, mil oli −36 °C külma.
Haridus
Linnas asub 1899. aastal asutatud osariiklik ülikool Northern Michigan University. Ülikooli spordihoone on 1991. aastal valminud Superior Dome, mille läbimõõt on umbes 163 meetrit ning on sellega suuruselt viies geodeetiline kuppel ja suurim puitkonstruktsiooniga kuppel maailmas.
Religioon
Marquette on Marquette'i roomakatoliku piiskopkonna keskus.
Kultuur
Linnas on toimunud filmi "Mõrva anatoomia" ("Anatomy of a Murder"; 1959) võtted.
Sõpruslinnad
Marquette'i sõpruslinnad on Higashiōmi Jaapanis ja Kajaani Soomes.
Ehitusnurk
pisi|Tugevdatud ehitusnurk Ehitusnurk (steel angle bracket) on L-kujuline terasdetail puitkonstruktsioonide ühendamiseks.
Kasutamine
Ehitusnurka kasutatakse puitehitistes, et ühendada kahte detaili 90-kraadise nurga all. Suuremate raskuste puhul kasutatakse tugevdatud ehitusnurka. Ehitusnurgad on tsingitud (kaitseb rooste vastu) ja seetõttu võib neid kasutada välistingimustes.
Paigaldamine
Paigaldamiseks kasutatakse kruvisid või naelu. Võimalikult suure koormuse talumiseks tuleb kasutada vastava pikkusega naelu või kruvisid.
Valmistamine
Ehitusnurka valmistatakse terasest ning korrosiooni kaitseks kaetakse tsingiga.
Piotrowice
pisi|Piotrowice Piotrowice on küla Poolas Masoovia vojevoodkonnas Otwocki maakonnas.
Pfalz-Mosbach
Pfalz-Mosbach oli Saksa-Rooma riigi osariik Mosbachi ja Eberbachi ümbruses tänapäeva Baden-Württembergi põhjaosas, Saksamaal.
Pfalz-Mosbach loodi aastal 1410 Pfalzi jagamisel pärast kuningas Ruprecht III surma tema pojale Ottole. Aastal 1448 päris Otto poole Pfalz-Neumarktist ja ostis teise poole ning nimetas oma riigi Pfalz-Mosbach-Neumarktiks.
Jan Emmens
Jan Emmensi isa oli Willem Emmens, riikliku põllumajanduskooli (Rijkslandbouwwinterschool) juhataja ning õpetaja, tema ema oli Hendrikje Mulder. Emmens õppis kuninglikus põllumajanduskoolis Zutphenis ning töötas seejärel aednikuna Naaldwijkis Westlandis. Sotsiaaldemokraadina oli ta pikka aega poliitiliselt aktiivne, olles nii provintsitasemel poliitilistes ametites kui ka rahvaesindaja omavalitsuses. Poliitikuna tegeles ta valdavalt põllumajanduse, kalanduse ja veemajandusega. Poliitikast taandus ta alles 1970. aastal, 72-aastaselt.
1930. aastal abiellus Jan Emmens Naaldwijkis Geertje Klinkenbergiga, kellega sai poja ja tütre.
Matuizos
Küla juures kaevandatakse kruusa, savi, merglit ja kvartsiitliiva. Seal asuvad põhikool, postkontor, raamatukogu ja kultuurimaja. Külas asuvad mitmed suured ettevõtted, seal on keraamikatehas, silikaaditehas ja metallitöötlemisettevõtted. Matuizoses asub ka aktsiaselts Taraila, mis valmistab metsamarjadest ja seentest konserve.
Raaltootmine
Raaltootmine ehk CAM (Computer-aided manufacturing ehk arvutipõhine tootmine) on rakendustehnoloogia, mis kasutab masinate tootmisprotsesside hõlbustamiseks ja automatiseerimiseks erinevaid arvutitarkvarasid. Selleks teisendatakse vajalike toodete/kujutiste joonised koodiks, mis võimaldab arvutil otse suhelda masinaga ning toodete valmistamist automatiseerida. See võimaldab luua vajalikku suuruse ja kujuga tooteid odavalt ja kiirelt, võrreldes käsitsi freesimise või treimisega.
Ajalugu
CAM-i hakati arendama 1950. aastate alguses, kui 1949. aastal tehti Massachusettsi Tehnoloogia Instituudis (MIT) ettepanek töötada välja esimene arvjuhtimisega masin (CNC, Computer Numerical Machines). Esimest masinat demonstreeriti kolme aasta pärast. Alates sellest demonstratsioonist muutus CAM-i ja CNC arendamine lihtsamaks, mugavaks ja paindlikumaks. CAM arenes välja sellel ajal käibel olevast arvutisüsteemist, mis hõlmas kodeeritud juhiste kasutamist perforeeritud paberlintidel ja võimaldas juhtida lihtsaid tootmisfunktsioone. Arvutipõhine tootmine on selle idee loogiline laiendus, kuna see võimaldab kõiki tootmisfunktsioone järjestikuselt juhtida.
Protsess
CAM tavaliselt viitab arvprogrammilise tarkvara kasutamisele saamaks detailseid instruktsioone CNC tööpinkide ja masinate tööriistade juhtimiseks tootmises. CAM kasutab arvutiprogrammi, mis võimaldab teha plaani tööriistade mõõtmetele, valmistada et mudelit, kodeerida arvjuhtimisprogrammi, teha masina tööriista simulatsiooni või järeltöötlust.
Parameetrid
Optimaalne kiirus ja ettenihe puurimiseks sõltuvad töödeldava eseme materjalist, tööriista materjalist, augu sügavusest, puuri disainist, tolerantsist ja jahutusvedelikust/-viisist). Tööriistal peaks olema piisavalt hambaid et tagada segamatu kontakt töödeldava detailiga, kuid piisavalt vähe, et lõigatud laastude eemaldamine ei oleks häiritud.
Kuna tööriista teekond on määratud programmis ette antud nullpunkti järgi, siis tuleb enne freesimist tooriku mõõdud sisse mõõta ning anda masinale nullpunkt, mis kattub programmeerimisel antud nullpunktiga.
Eeltöötlus
Eeltöötluse protsessi käigus eemaldatakse toorikult nihke kõrgus ehk see annab lõpp-produkti ülemise pinna.
Vahetöötlus
See protsess annab umbkaudse kuju mudelile ning lõikab etteantud nihkega mudeli külgedelt. Jäetakse väike kogus lisamaterjali, et lõpptöötlusel saaks teha täpse lõikuse.
Parima tööriista eluea saavutamiseks on nõutav madal spindli pöörlemiskiirus ning mõõdukas ettenihe. Kiire spindli pöörlemiskiirus ning keskmine ettenihe annavad parima tulemuse pinnatöötlusel. Kui ettenihe on liiga väike, siis tulemuseks on hõõrdumine, mitte lõikamine ning see vähendab radikaalselt tööriista eluiga. Kui spindli pöörlemiskiirus on väike ja ettenihe liiga suur, siis see lõhub tööriista.
Lõpptöötlus
Selles protsessis tehakse väga ühtlased ja täpsed lõikused, et saada lõpp-produkt. Ettenihe on väiksem ja spindlikiirus suurem, et saada täpsem tulemus.
Probleemsed kohad
CAM-i tegemisel tuleb tähelepanu pöörata sellele, et freesimisel ei ole võimalik lõigata teravaid sisenurki. Kõik nurgad peavad olema ümarad. Kui programmeerimisel on jäetud teravad nurgad, põhjustab see tööriista teekonna muutumist järsult, mis põhjustab hetkelise paigaloleku, mis omakorda takistab laastude eemaldamist ning tööriista jahutamist. Kui ei taheta sisenurka ümardada, tuleb CAMi tehes muuta ära tööriista kiirus nurgas.
Jahutusvedelik
Jahutusvedelikul on mitu otstarvet: lisaks tööriista jahutamisele eemaldatakse jahutusvedelikuga laastu ning see toimib ka määrdeainena.
Kõige olulisem ülesanne jahutusvedelikul on laastude eemaldamine. Üleliigsed laastud lõhuvad tööriista. Kui tekib liigne kuumus, siis laastud võivad keevituda tööriista külge ning tulemuseks on kasutamatu tööriist. Jahutusvedeliku puudumisel kasutatakse ka õhuga laastude eemaldamist.
Määrdeaine aitab lõigata probleemivabamalt ning toodab vähem kuumust. Väga oluline on ka see, et määrimine vähendab üleliigse serva tekkimist.
Jahutamine. Temperatuur on oluline faktor mis mõjutab tööriista eluiga. Vähene kuumus on hea, sest see pehmendab töödeldavat materjali, tehes lõikamise kergemaks. Liiga suur kuumus aga pehmendab ka tööriista.
Hiina Vabariigi suhted Lõuna-Aafrika Vabariigiga
Hiina Vabariigi diplomaatilised suhted Lõuna-Aafrika Vabariigiga loodi 1949. aastal ja need kestsid kuni 1997. aastani.
Pärast Hiina Vabariigi väljaheitmist Ühinenud Rahvaste Organisatsioonist riikidevahelised suhted tihenesid, sest mõlemad asjaomased riigid olid rahvusvaheliselt tõrjutud ja pidasid oma eesmärgiks kommunismivastast võitlust. 1976. aastal ülendati konsulaadid vastastikku suursaatkondadeks. Sõjaline ja majanduslik koostöö oli tihe. President Pieter Willem Botha külastas korduvalt Hiina Vabariiki.
Veduridepoo
thumb|1870. aastal valminud endine [[Aegviidu jaama depoo.]] Veduridepoo (vananenud kirjanduses vedurikuur) on depoo, kus hoitakse ja võidakse remontida vedureid.
Seljakilbis
Seljasoomuste loendamine
Seljasoomuste loendamiseks keha ülapoolel loendatakse väikeste soomuste pikiridu aga kehaga risti, ninamiku ja kloaagiava vahelise ala keskosas, alustades ühe külje kõhusoomustest diagonaalselt ettepoole selja keskpaigani ja seejärel diagonaalselt tahapoole kuni teise külje kõhusoomuseni.
Serino
Serino on vald (comune) Itaalias Campania maakonnas Avellino provintsis. 400 meetri kõrgusel merepinnast asuva Serino asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta. Serino piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Aiello del Sabato, Calvanico (SA), Giffoni Valle Piana (SA), Montella, San Michele di Serino, Santa Lucia di Serino, Santo Stefano del Sole, Solofra, Volturara Irpina.
Olar Pullisaar
Olar Pullisaar (sündinud 29. aprillil 1950 Tallinnas) on eesti arstiteadlane ja südamearst.
Elulugu
Olar Pullisaar on arsti poeg.
Lõpetas 1968 Tallinna 10. Keskkooli, 1974 TÜ arstiteaduskonna. Oli 1974–80 Tallinnas Kivimäe haigla kopsuarst, 1979–89 Tartu Ülikooli üld- ja molekulaarpatoloogia instituudi vanemteadur, 1989–91 TÜ kardiovaskulaarkirurgia Tallinna Teaduskeskuse vanemteadur, 1992–96 töötas Kuopio ja Turu ülikoolide jt Soome keskuste haiglates, aastast 1996 Tallinna Mustamäe haigla kardioloog.
Teadustöö
Uurimisvaldkond: südamehaiguste diagnostika ja ravi. Eesti, Soome ja Euroopa kardioloogide seltside liige. Üle 20 teadustrükise.
Francesco De Fabiani
pisi|Francesco De Fabiani 2014. aastal Sotši olümpiamängudel Francesco De Fabiani (sündinud 21. aprillil 1993 Aostas) on Itaalia murdmaasuusataja.
Tema esimesed tiitlivõistlused olid 2014. aasta taliolümpiamängud Sotšis, kus tema parimaks kohaks jäi suusavahetusega sõidus saadud 22. koht. Järgmisel aastal osales ta oma esimestel maailmameistrivõistlustel Falunis, kus parimaks kohaks jäi 50 km klassikas saadud 32. koht. 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis saavutas ta parima tulemuse taas suusavahetusega sõidus, kuid parandas neli aastat varem saadud tulemust vaid koha võrra.
2019. aasta maailmameistrivõistlustel Seefeldis võitis ta sprinditeates koos Federico Pellegrinoga pronksmedali. Samadel maailmameistrivõistlustel saavutas ta oma tiitlivõistluste parima individuaalkoha, kui oli individuaalsprindis kaheksas.
Adolf Dassler
pisi|Adolf Dassleri skulptuur Adolf Dassler (Adi Dassler; 3. november 1900 Herzogenaurach – 6. september 1978 Herzogenaurach) oli saksa ettevõtja.
Francesco De Fabiani
Maailmakarikavõistlustel debüteeris ta 28. detsembril 2013 Oberhofis. Esimese poodiumikoha ja ühtlasi esimese etapivõidu sai ta juba järgmisel hooajal 8. märtsil 2015 Lahtis 15 km klassikas.
Adolf Dassler
Aastal 1924 rajas ta koos vanema venna Rudolf Dassleriga perettevõtte, mis tootis jalgpallisaapaid ning hiljem ka muid spordijalatseid. Aastal 1948 rajas Adolf vennast eraldi ettevõtte, mis hakkas spordijalatseid tootma kaubamärgi Adidas (Adi Dassleri ees- ja perekonnanimest) all (praegu nimega Adidas AG); vend asutas ettevõtte Puma. 1960ndatel kujunes Adidas juhtivaks spordijalatsite kaubamärgiks.
Francesco De Fabiani
Maailmakarikavõistlustel
Francesco De Fabiani on (<small style="color:Purple;">seisuga 25. veebruar 2019 ) individuaalselt osalenud 108 MK-võistluste etapil ja jõudnud poodiumile kaheksal korral, neist ühel korral on ta võitnud.
Munandimanus
Munandimanus (epididymis) on isaslooma paariline sisesuguelund. Munandimanused, mis paiknevad munandi juures, on enamikul amniootidel. Munandimanused arenevad Wolffi juhadest. Munandimanused on sõltuvad androgeenidest ja östrogeenist.
Madudel
Madudel paikneb munandi ja munandimanusepea vahel lisakanal. Munandimanuses toimub isassugurakkude küpsemine ja säilitamine. Munandimanuse piirkonnas paikneb keerdunult munandimanusejuha.
Imetajatel
Paljudel imetajatel koosneb munandimanus munandimanuse peast, kehast ja sabast.
Inimene
pisi|Täiskasvanud mehe munand koos munandimanusega: A) [[munandimanusepea; B) munandimanusekeha; C) munandimanusesaba; D) seemnejuha.]]
Inimesel eristatakse elundil kolme piirkonda :
Funktsioonid
Seemnerakud, mis sisenevad munandimanusepea piirkonda, küpsevad (nad ei suuda veel ujuda). Neid toidetakse munandimanuses nõrega ja küpsemana liiguvad nad edasi. Seemnepurske ajal liiguvad seemnerakud munandimanuse alumise osa piirkonnast, mis toimib seemnerakkude reservuaarina, seemnejuhadesse.
Munandimanuses talitlevad vere- ja närvivarustus ning lümfivool.
Patoloogia
Levinuim haiguslik seisund on munandimanusepõletik ehk epididümiit. Kuid esineb ka mitmeid healoomulisi kasvajaid nagu kaasasündinud von Hippel-Lindau sündroomi (RHK-10 ja ICD-10 – Q85.8), mille korral kasvajakolle paikneb munandimanuse piirkonnas.
Vladimir Kovalevski
pisi|Nõukogude Liidu postmark Vladimir Kovalevski portreega (1952) Vladimir Kovalevski (vene keeles Владимир Онуфриевич Ковалевский; 2. august 1842 Daugavpils – 15. aprill 1883 Moskva) oli vene revolutsionäär ja paleontoloog-evolutsionist, paleoökoloogia rajaja. Osales lühikest aega Pariisi Kommuuni tegevuses.
Ta kaitses doktoriväitekirja Saksamaal Jena ülikoolis. 1881. aastast oli Moskva ülikooli dotsent.
Lõpetas elu enesetapuga.
Isiklikku
Ta oli zooloog Aleksandr Kovalevski vend ja matemaatik Sofja Kovalevskaja abikaasa.
Krista Simson
Krista Simson (sünninimi Krista Onk; sündinud 27. septembril 1960 ) on eesti graafik ja kunstiõpetaja.
Ta lõpetas 1978. aastal Kohtla-Järve Laste Kunstikooli ja 1985. aastal Eesti NSV Riiklik Kunstiinstituudi graafika erialal.
Ta töötab Kuusalu kunstide koolis.
Pere
Tema abikaasa on kunstnik Aivar Simson. Neil on lapsed Tõll, Hõbe ja Hele.
Cherokee maakond (Kansas)
Cherokee maakond (Cherokee County) on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigis.
Maakonna halduskeskus on Columbus.
Ajalugu
Maakond moodustati 1855. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 21 603.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Hiina Vabariigi ja Venezuela suhted
Hiina Vabariigi ja Venezuela suhted on peaaegu olematud alates 1974. aastast, mil Venezuela tunnustas Hiina Rahvavabariiki. Pärast Hugo Cháveze valimist Venezuela presidendiks 1999. aastal on halvenenud ka seni püsinud mitteametlikud suhted.
Diplomaatilised suhted kahe riigi vahel loodi 1944. aastal. Septembris 1949 evakueerus Venezuela esindaja José Manuel Ferrer koos Hiina Vabariigi valitsusega Taiwani saarele. 1966. aastal ülendasid osapooled vastastikku oma esindajad suursaadikuteks.
1974. aastal lõpetas Venezuela diplomaatilised suhted Hiina Vabariigiga ja sellest alates on Hiina Vabariigil Venezuelas ainult mitteametlik esindus.
D. Mendelejevi nimeline Ülevenemaaline Metroloogia Instituut
D. Mendelejevi nimeline Ülevenemaaline Metroloogia Instituut (vene keeles Всероссийский НИИ метрологии имени Д. И. Менделеева, lühendatult ВНИИМ) on Venemaal Peterburis asuv metroloogiaga tegelev instituut. Instituudis hoitakse Venemaa riigietalone. Instituut on nimetatud vene keemiku Dmitri Mendelejevi järgi.
Instituut asutati 1842.
Nõukogude ajal kandis nime D. Mendelejevi nimeline Üleliiduline Metroloogia Teadusliku Uurimise Instituut.
Tõnu Pullerits
Tõnu Pullerits (sündinud 19. septembril 1962 Võrus) on eesti füüsik.
Elulugu
Tõnu Pullerits on agronoomi poeg.
Ta lõpetas 1981 Friedrich Reinhold Kreutzwaldi nimelise Võru 1. Keskkooli ja 1986 Tartu Riikliku Ülikooli füüsikaosakonna. Ta oli Eesti NSV TA Füüsika Instituudi aspirant ja kaitses 1991 Tartu Ülikoolis filosoofiadoktori kraadi füüsikas väitekirjaga "Primary energy transfer in photosynthesis. Model calculations". Ta täiendas end 1992 Amsterdami Vabas Ülikoolis ning 1993–94 Umeå ja Lundi ülikoolis. Ta oli 1994–97 Lundi Ülikooli keemilise füüsika osakonna külalisteadur, 1997. aastast dotsent ja 2008. aastast keemilise füüsika professor. Loengukursused: füüsikaline keemia ja optilised meetodid molekulaarspektroskoopias.
Teadustöö
Pullerits uuris esmase energia ülekannet fotosünteesis, suunatud ülikiireid dünaamilisi protsesse korrastatud süsteemides, uusi fotoaktiivseid materjale ja päikesepatareisid. Ta on esitanud koos kaastöötajatega fotosünteesi esmase energia ülekande üksikasjaliku kirjelduse ja teinud kindlaks, et ergastatud seisund fotosünteesivas antennis on delokaliseerunud üle mitme klorofüllimolekuli. Ta on Eesti Füüsika Seltsi asutajaliige ja tal on üle 70 teadustrükise.
Ellen Liiger
Ellen Liiger (26. juuni 1918 Tallinn – 4. august 1987 Tallinn) oli eesti näitleja.
Ellen Liiger lõpetas aastal 1937 Tallinna I Tütarlaste Gümnaasiumi ja aastal 1941 Tallinna Konservatooriumi Riikliku Lavakunstikooli.
Ta hakkas aastal 1924 mängima lasteosi teatris Estonia. Aastatel 1941–1960 ja 1967–1987 töötas ta Eesti Draamateatris ning 1960–1966 teatris Vanemuine. Lisaks oli ta Tartu Riiklikus Ülikoolis, Tallinna Pedagoogilises Instituudis ja Draamateatri õppestuudios lavapedagoog.
Isiklikku
Tema poolvend Arnold Liiger (1902–1944) ja vend Eduard Liiger (1907–1977) olid näitlejad teatri Estonia abikoosseisus. Ta oli abielus Ilmar Tammuriga. Nende tütar on kiirabiarst Mare Liiger.
Ingeri (eesnimi)
Ingeri on naise eesnimi.
2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Ingeri 9 naisel. Ingeri on populaarsuselt 2914. naisenimi.
Riistvarakirjelduskeel
Riistvarakirjelduskeel (Hardware Description Language ehk HDL) on keel digitaalelektroonikalülituste formaalseks kirjeldamiseks või modelleerimiseks. Sellega on võimalik kirjeldada loodava elektroonikalülituse funktsioone ja süsteemi ülesehitust. Riistvarakirjelduskeelse mudeli põhjal on võimalik hiljem süsteemi arvutis simuleerida või füüsilise elektroonikalülitusena teostada.
Omadused
Riistvarakirjelduskeelte peaeesmärk on riistvarafunktsioonide kirjeldamine sõltumatult rakendusest. Keeled võimaldavad kirjeldada elektroonikalülituse kasutamist, selle arhitektuuri ja ühesehitust ning testida selle kasutamisvõimalusi arvutisimulatsiooni vahendite abil. Võrreldes tarkvara programmeerimisel kasutatavate keeltega sisaldavad HDL-i süntaks ja semantika täpseid kirjaviise aja ja samaaegsuse väljendamiseks. Signaalide ajaliste seoste kirjeldamine on riistvara puhul võtmetähtsusega.
Kirjeldused võivad põhineda kas lülituse struktuuril või käitumisel.
Keeled, millele on iseloomulikuks väljendada ainult struktuuri, st hierarhiaplokkidevahelisi ühendusi, liigitatakse "netlisti" keelteks.
Kasutus
Riistvarakirjelduskeeli kasutatakse programmeeritavate loogikalülituste, näiteks lihtsate programmeeritavate loogikaseadiste (SPLD) ja keerukate programmeeritavate loogikalülituste (CPLD) funktsioonide kirjeldamiseks elektroonikaseadmetes.
Keele simulaatorprogramm on ettenähtud tõlgendama aluseks oleva semantika abil keele lauseid koos aja kulgemise simuleerimisega. See võimaldab riistvara disaineril modelleerida osa riistvarast enne selle füüsiliselt valmistamist. Taoline võimalus programmi simulaatoril täita tekitab riistvarakirjelduskeele puhul illusiooni et tegemist on "programmeerimiskeelega". Riistvarakirjelduskeeled on täpsemalt määratletud kui spetsifikatsioonikeeled või modelleerimiskeeled. On olemas simulaatoreid koos vastavate HDL keeltega millega saab kirjeldada nii diskreetseid (digitaalseid) sündmusi kui ka analoog-elektrilülituste mudeleid.
Kindlasti on võimalik kirjaldada riistvara semantikat ka traditsiooniliste programmeerimiskeeltega, nagu C++, kuigi sellised programmid peavad olema varustatud ulatusliku ning üheselt tõlgendatava teegiga. Tarkvara programmeerimiseks mõeldud keeltel puuduvad võimalused ühemõtteliselt aega määratleda ning seetõttu pole neil piisavat funktsionaalsust riistvara kirjeldamiseks.
Enne SystemVerilogi kasutati programmeerimiskeele C++ integreerimist loogikasimulaatorisse, mis oli üks väheseid objektorienteeritud programmeerimiskeele (OOP) kasutusi riistvara töövõime kontrollimisel. SystemVerilog oli esimene suurem HDL, mis võimaldas objektorienteeritust ja "prügi kogumist".
Ajalugu
Esimesed riistvarakirjelduskeeled olid ISP (Instruction Set Processor), mis töötati välja Carnegie Melloni Ülikoolis, ja KARL, mida arendati Kaiserslauterni Ülikoolis 1977. aastal. ISP oli siiski pigem tarkvaraarenduskeel, mida kasutati disaini sisendite ja väljundite vaheliste seoste kirjeldamiseks. Seega sai ISP'd kasutada disaini simuleerimisel, kuid mitte lülituste sünteesil. KARL lisas omadused, mis olid vajalikud VLSI (Very-large-scale integration) kiipide struktureeritud riistvaradisainil.
See oli ühtlasi aluseks KARL-i interaktiivsele graafilisele sõsarkeelele ABL, mis loodi telekommunikatsiooni uurimiskeskuse CSELT poolt Torinos Itaalias kui ABLED graafikaga VLSI disaini redaktor. 1980. aastate keskpaiku arendas rahvusvaheline Euroopa firmade konsortsium koos ülikoolidega, VLSI disaini KARL-i ja ABLi peal. Aastal 1973 tutvustati firma Data-I/O poolt keelt ABEL. See oli mõeldud programmeeritavate loogikaseadmete kirjeldamiseks ning seda kasutati peamiselt lõplikel olekumasinatel (finite-state machine).
Esimene kaasaegne HDL oli Verilog, mille tõi turule ettevõte Gateway Design Automation 1985. aastal. Firma Cadence Design Systems omandas hiljem õigused Verilog-Xl-ile ehk HDL simulaatorile. Sellest kujunes järgmise kümnendi de facto standard Verilog simulaatorite seas.
1987. aastal viis Ameerika Ühendriikide kaitseministeeriumi tellimus väga kiirete integraallülituste (VHSIC ehk Very High Speed Integrated Circuit) VHDL-i (lühend sõnadest VHSIC Hardware Description Language) väljatöötamiseni. VHDL põhines programmeerimskeelel Ada. Algselt olid Verilog ja VHDL kasutusel juba olemasolevate elektroonikalülituste disainikirjelduste dokumenteerimiseks ja simuleerimiseks. HDL-simulatsioon võimaldas inseneridel töötada kõrgemal abstraktsioonitasemel kui seda oli sellele eelnenud skeemide tase. Sellega suurendati disaini suurust sadadelt transistoridelt tuhandeteni.
Loogikasünteesi võidukäik tõstis riistvarakirjelduskeeled digitaaldisaini mõistes taustalt esiplaanile. Loogikasüntees tõstis riistvarakirjelduskeeled digitaalse disaini tehnoloogia kesksesse rolli.
Vaid mõne aastaga kerkisid nii VHDL kui ka Verilog elektroonikatööstuses domineerivale kohale, samas vanemad ja väiksemate võimalustega riistvarakirjelduskeeled järk-järgult igapäevakasutusest kadusid. Sellegipoolest on VHDL-il ja Verilogil sarnaseid piiranguid: kumbki keel ei sobi analoog- ja segasignaaliga skeemi simulatsiooniks. Kumbki ei oma keelelisi võimalusi rekursiivselt genereeritud loogikastruktuuride kirjeldamiseks. Spetsiaalsed HDL-id (nt Confluence) tulid turule eesmärgiga ületada spetsiifilisi Verilogi/VHDL-i piiranguid, kuid ükski nendest polnud kunagi mõeldud VHDL-i või Verilogi asendajaks.
Üle aastate on palju panustatud HDL-ide arendamisse. Viimane versioon Verilogist, ametlikult tuntud kui IEEE 1800–2005. SystemVerilogi keel tutvustas paljusid uusi keele võimalusi (klassid, muutujad ning atribuudid ja deklaratsioonid), et rahuldada nõudlust parema disainihierarhia ja objektide taaskasutuse järele. Oodatakse, et uus arenduses olev VHDL keele versioon oleks SystemVerilogi keelega võrdväärsete võimalustega.
Digitaalelektroonikalülituste disain riistvarakirjelduskeeltega
Töö efektiivsuse suurenemine riistvarakirjelduskeelte kasutamisel on viinud selleni, et suurem osa tänapäeva digitaalskeemide disainist põhineb riistvarakirjelduskeeltel. Enamik disainidest algab nõuete komplekti koostamisega või kõrgetasemelise arhitektuurilise skeemina. Kontrolli- ja otsustusstruktuurid on sageli prototüüpidena näidatud voogdiagrammide rakendustes või sisestatud taseme töötlusskeemi või töötlusprogrammi. HDL-i kirjelduse sisestamise protsess sõltub palju skeemi iseloomust ja disaineri eelistusest kodeerimisstiili valikul. Riistvarakirjelduskeel on pelgalt ideede sisestamise keel (capture language) mis võimaldab kõrgetasemelist algoritmilist kirjeldamist nagu C++ või matemaatiline mudelgi. Elektroonikadisainerid kasutavad sageli lisaks skriptimise keeli (nagu Perl), et automaatselt genereerida korduvaid skeemistruktuure riistvarakirjelduskeeltes.
Lisavõimalustega tekstiredaktorid võimaldavad riistvarakirjelduskeeles kirjutatu automaatset värvimist ja automaatseid taandridu sõltuvalt süntaksist. Spetsiaalsetel tekstiredaktoritel on makrodel põhinevad olemite, arhitektuuride ja signaalide deklareerimise laiendused.
Pärast sisestamist läbivad teksti kujul kirjeldused kontrollimise või revideerimise. Elektroonikalülituse loogikasünteesi ettevalmistusena antakse HDL keelne tekst mitmesugustele automaatsetele kontrollimisprogrammidele. Kontrollimisprogrammid raporteerivad kõrvalekalletest standardiseeritud koodi piirmääradest ning tuvastavad potentsiaalelt ebakorrektseid koodi konstruktsioone, enne kui need võivad hakata midagi segama ja kontrollib tavalisi loogikakodeerimise vigu, nagu määramata olekuga ehk "rippuvad" väratid (ports) või lühistatud väljundid. Kontrolliprotsess aitab lahendada probleeme ja parandada disainivigu enne lülituse koodi sünteesimist.
Kui lihtsamate programmeeritavate loogikakiipide (SPLD) puhul tehakse lihtsa riistvarakirjelduskeele kompilaatoriga madalatasemelisest mudelist otse vastavale kiibile sobiv kood, siis tänapäevaste kõrgtasemeliste riistvarakirjelduskeelte ja keerukate loogikakiipide (CPLD) puhul on koodi moodustamine jagatud mitmesse etappi:
Simulatsioon ja vigade kõrvaldamine
Riistvarakirjelduskeelega disainides on väga oluline disaini simuleerimise võimalus. Simulatsioon võimaldab kirjeldusel ehk mudelil läbida disaini kontrollimise. See on oluline vaheetapp, mis valideerib HDL kirjelduses disaini funktsiooni ja rakendamisvõimalused. See annab ühtlasi võimalusi uuteks leidudeks süsteemi arhitektuuri osas. Insener saab eksperimenteerida mitmete disaini variatsioonidega, tehes erinevaid modifikatsioone peadisainist ning seejärel võrreldes nende käitumist simulatsioonis. Seetõttu on simulatsioon eluliselt tähtis osa riistvarakirjelduskeelses elektroonikadisainis.