cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Valgepea-merikotkas
Levik
Valgepea-merikotka looduslik levila hõlmab suurem osa Põhja-Ameerikast, sh suurema osa Kanadast, kogu Ameerika Ühendriikide mandriosa ja Põhja-Mehhiko. Ta on ainuke endeemne liik merikotka perekonnast Põhja-Ameerikas. Asustab mitmesuguseid elupaiku alates Louisiana soostunud maastikust (bayou) kuni Sonora kõrbeni ning idas Québeci ja Uus-Inglismaa heitlehisteste metsadeni. Põhja pool elavad valgepea-merikotkad on rändlinnud, lõunapoolsed isendid aga paikse eluviisiga. Väikseima arvukuse perioodil 1950. aastatel piirdus valgepea-merikotka levila Alaska, Aleuudi saarestiku, Põhja- ja Ida-Kanada ning USA Florida osariigiga.
Alates 1967. aastast on valgepea-merikotka arvukus järjekindlalt suurenenud nii liigi pesitsemis- kui ka talvitumisaladel. 2007. aastal oli teada liigi pesitsemine igas USA mandriosa osariigis. Kanadas pesitseb suurem osa valgepea-merikotkaid Briti-Columbia rannikul. Rohkesti leidub neid ka Alberta, Saskatchewani, Manitoba ja Ontario provintsi metsades.
Talviti esineb valgepea-merikotkaste koondumist teatud aladele. Näiteks talvitab novembrist veebruarini üks kuni kaks tuhat lindu Kanada Briti-Columbia provintsi Squamishi piirkonna jõgedel, kuhu neid meelitavad kudema tulevad lõhed. Selliseid kogunemisi on täheldatud ka lõhede kudealadel USA põhjasosas.
Euroopas on valgepea-merikotkast kohatud paaril korral eksikülalisena Iirimaal (1973 ja 1987).
Välimus
Täiskasvanud linnu keha on tumepruun, pea ja saba valge. Emas- ja isaslinnud on sulestikult sarnased, aga emased on isastest umbes 25% suuremad.
Tal on suurte küünistega kollakad jalad ja kongus kollane nokk. Ka silma vikerkest on kollane. Jalgadel puudub sulgkate. Eriti võimas on tagumise varba küünis, mida lind kasutab saaklooma surmamiseks. Eesmiste varvastega hoiab ta saaki samal ajal kinni.
Noorematel lindudel on kuni viie aasta vanuseks saamiseni tiibadel tavaliselt valged tähnid.
Valgepea-merikotka kehapikkus on 79–94 cm ja tiibade siruulatus 1,78–2,29 m. Täiskasvanud emaslind kaalub keskmiselt 5,8 kg, isaslind 4,1 kg.
Valgepea-merikotka sulestik võib kaaluda 700 g, s.o. kaks korda rohkem kui linnu skelett.
Elupaigad ja pesitsemine
Valgepea-merikotkas elutseb merede, jõgede, suurte järvede, ookeanide ja teiste kalarohkete veekogude lähedal.
Valgepea-merikotkas ehitab Põhja-Ameerika lindudest kõige suurema pesa ja kõikidest loomadest kõige suurema puul asetseva pesa – pesa sügavus võib ulatuda 4 meetrini, laius 2,5 meetrini ja kaal ühe tonnini. Suurim teadaolev pesa avastati Guinnessi rekordite raamatu järgi 1963. aastal Florida osariigist ning see oli 2,9 meetrit lai, 6 meetrit sügav ja kaalus hinnanguliselt kaks tonni. Linnud kasutasid 34 aastat, enne kui pesa puu otsast alla kukkus.
Käitumine
Valgepea-merikotkas sööb peamiselt kala. Vaikse ookeaniga piirneval USA loodeosas ja Kanadas on valgepea-merikotka põhitoit forelli ja lõhe kude. Eriti talvel toitub valgepea-merikotkas loomakorjustest. Sageli eelistavad linnud napsata teiste püütud saaksi selmet ise kalastada. Näiteks ahistavad nad saagiga lendavaid kalakotkaid kuni need selle pillavad, misjärel valgepea-merikotkas kala õhust endale haarab.
Valgepea-merikotkad häälitsevad nõrgalt säutsudes ja vilistades. Nooremad linnud vilistavad võrreldes täiskasvanutega kiledamalt.
Valgepea-merikotka eluiga on looduses umbes 20 aastat, vanimad linnud elavad kuni 30-aastaseks. Vangistuses on elanud 47-aastaseks.
Ohud ja kaitse
Valgepea-merikotka populatsiooni suuruseks on 18. sajandi alguses hinnatud 300 000–500 000 isendit. 20. sajandi teisel poolel oli valgepea-merikotkas Ameerika Ühendriikide mandriosas jõudnud peaaegu väljasuremise äärele – 1963. aastal hinnati liigi arvukuseks üksnes 417 paari. Arvukuse langusel oli mitu põhjust.
20. sajandi esimesel poolel mõjutas valgepea-merikotka arvukust negatiivselt küttimine ja elupaikade hävitamine. 1930. aastal kirjutas New Yorgist pärit ornitoloog, et eelnenud 12 aasta jooksul on Alaskal kütitud ligikaudu 70 000 valgepea-merikotkast. Lindude tapmise peamiseks põhjuseks oli laialt levinud ja ammune uskumus, et kotkad haaravad oma küünistesse lambatallesid ja isegi väikseid lapsi. See ei vasta tõele. On teada, et lambaid kütivad valgepea-merikotkad harva ja arvatakse, et inimesi need linnud ei ründa.
Üheks suuremaks ohuks oli putukatõrjevahendi DDT kasutamine taimekasvatuses. DDT ei ole täiskasvanud linnule otseselt surmav. Nii võib bioakumulatsiooni tulemusel sattuda organismi suurem kogus mürki. Aine sattub kaltsiumi ainevahetusse, mis põhjustab munade koore õhenemist. See omakorda tähendab, et munad ei talu hauduva linnu raskust ja purunuevad. Ka võib DDT põhjustada viljatust.
Valgepea-merikotkaid võivad ohustada ka plii- ja muud mürgistused, kokkupõrked mootorsõidukitega ja elektriliinidesse lendamine.
Juba 1940. aastal võttis USA Kongress vastu valgepea-merikotka ja kaljukotka kaitse seaduse (The Bald and Golden Eagle Protection Act), mis keelas lindude tapmise ja vangistamise. 1967. aastal kuulutati valgepea-merikotkas USA-s ohustatud liigiks.
Valgepea-merikotka arvukuse taastumises on kõige suuremat rolli mänginud DDT keelustamine Ameerika Ühendriikides (1972) ja Kandas (kasutuse piirangus alates 1970ndate lõpust, täielik keelustamine 1989).
Valgepea-merikotkas arvati Ameerika Ühendriikides ohustatud liikide seast välja 29. juunil 2007. aastal. Sel ajal pesitses USAs hinnanguliselt 9789 paari valgepea-merikotkaid. Viimaste ametlike hinnangute kohaselt on valgepea-merikotka arvukus (andmed aastatest 2018–2019) USAs 316 700 isendit, kes moodustavad 71 467 pesitsevat paari.
Vaatamata sellele, et liik on arvatud välja USA ohustatud liikide nimestikust, on see endiselt kaitse all. Lindude tapmine, häirimine ja nende munade hävitamine on keelatud.
Kultuuriline tähtsus
Valgepea-merikotkas on Ameerika Ühendriikide rahvuslind alates 20. juunist 1782, mil Kontinentaalkongress kinnitas Ameerika Ühendriikide suure pitsati kujunduse. Sellel on kujutatud valgepea-merikotkast, kes hoiab ühes jalas 13 noolt ja teises jalas õlipuu oksa, millel on 13 lehte. Valgepea-merikotka kujutis on suuremal osal Ameerika Ühendriikide ametlikest pitsatitest, USA presidendi lipul ja mitme föderaalagentuuri logol. Valgepea-merikotka valimisel määras rolli asjaolu, et jõuline ja väärikas vabadusesümbol elab vaid Põhja-Ameerikas.
Ameerika põlisrahvaste seas on valgepea-merikotkas püha lind. Tema suled, nagu ka kaljukotka suled, on kesksel kohal mitme põlisrahva religioossetes tavades. Mitmes kultuuris arvatakse, et kotkad on inimeste ja jumalate vahelised sõnumitoojad. Pow-wow tantsijad kannavad kotka küünist talismanina. Navaho-indiaanlaste usundis on kotkasulgedel kaitsvad omadused ning sealsed ravitsejad valmistavad kotka tiiva- ja jalaluudest tseremoniaalseid vilesid. Lakotad omistavad kotkasule isikule, kes on saanud mõne tähtsa ameti või ülesande. Tänapäevalgi tuleb ette, et kotkasulg antakse noorele kooli lõpetamise puhul. Poonid peavad kotkaid viljakuse sümboliteks. Tšoktodel on valgepea-merikotkas rahu sümbol.
Ameerika Ühendriikides kehtiv "Kotkasule seadus" ("Eagle feather law") annab erandkorras inimestele, kes tõestatult kuuluvad 562 föderaalselt tunnustatud põlisrahvaste hulka, õiguse omada kotkasulgi usulistel või kultuurilistel eesmärkidel.
Friedrich Gottlieb Bartling
thumb|Friedrich Gottlieb Bartlingi hauasammas [[Göttingenis]] Friedrich Gottlieb Bartling (9. detsember 1798 – 20. november 1875) oli saksa botaanik.
Ta õppis Göttingeni ülikoolis loodusteadust. Aastal 1818 käis ta uurimas Ungari ja Horvaatia taimestikku. Aastal 1822 asus ta Göttingeni ülikoolis õpetama, 1837 sai temast ülikooli botaanikaaia direktor.
Tema järgi sai nime liblikõieliste perekond Bartlingia.
Friedrich Gottlieb Bartlingi kirjeldatud taksonite juurde märgitakse autorilühend Bartl..
Kauai
thumb|Kauai asend Hawaii saarte seas thumb|Waimea kanjon saare lääneosas
Kauai on saar Vaikses ookeanis, üks Hawaii saartest. Pindala 1430 km². Saar on mägine, kõrgus kuni 1598 meetrit. Kauai on vulkaanilise päritoluga.
Nótis Mitarákis
pisi|Nótis Mitarákis (2012) Panagiótis (Nótis) Mitarákis (kreeka keeles Παναγιώτης (Νότης) Μηταράκης; sündinud 7. oktoobril 1972 Ateenas) on Kreeka poliitik, ta kuulub erakonda Uus Demokraatia. Ta on 15. jaanuarist 2020 Kreeka immigratsiooni- ja asüüliminister.
Kauai
Saarel asuva Waiʻaleʻale mäe ümbrus on üks maailma kõige sademeterikkamaid piirkondi. Keskmine aastane sademetehulk on 11 684 mm. Keskmiselt sajab seal 335 päeval aastast.
Nótis Mitarákis
Ta on 6. maist 2012 Kreeka parlamendi liige. 21. juunist 2012 kuni 28. jaanuarini 2015 oli ta Kreeka arengu- ja konkurentsivõime aseminister. 9. juulist 2019 kuni 15. jaanuarini 2020 oli ta Kreeka töö- ja sotsiaalaseminister.
Kauai
2008. aastal elas saarel 63 689 inimest. Suurim asula on Līhuʻe, mis asub saare kagurannikul.
Nótis Mitarákis
15. jaanuarist 2020 on ta Kreeka immigratsiooni- ja asüüliminister.
Isiklikku
Ta on abielus Maria Douridaga, neil on tütar. Usu poolest on ta õigeusklik.
Kauai
Wailua on Hawaii saarte ainuke laevatatav jõgi.
Kuulub Ameerika Ühendriikide Hawaii osariiki.
Eeter
Eeter võib tähendada mitut asja.
Sõltumatu Tantsu Ühendus
Sõltumatu Tantsu Ühendus (lühendina STÜ) on 2005. aastal loodud mittetulundusühing, mis produtseerib nii kohalikke kui ka rahvusvahelisi tantsuteatri lavastusi ning esineb seal ja ka muudel üritustel.
Eesti tantsuorganisatsiooni kuuluvad Fine 5 Tantsuteater, Tantsuteater Zick, Pärnu Kaasaegse Tantsu Ühing ja Saltatores Revalienses. STÜ eesmärk on tantsuteatri kui kunstiliigi tutvustamine, teadvustamine ja edendamine ühiskonnas, Eesti professionaalse tantsuelu arendamine, koordineerimine ning koostöövõimaluste leidmine teiste riikide tantsuorganisatsioonidega. STÜ kureerib festivali "Tantsuveski" ja programmi "Tantsukunst Kumus".
STÜ pakub tegevusväljundit, arenguvõimalusi ja korraldustuge nii oma organisatsiooni liikmetele kui ka teistele loovisikutele, tantsurühmitustele, koreograafidele ja tantsijatele, kelle tegevuse aluseks on kehakeskne, füüsilisele ning vaimsele treenitusele suunatud tantsumõtlemine.
STÜ on IETM-i (rahvusvaheline kaasaegsete etenduskunstide võrgustiku) liige.
Piibe
Piibe on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rakke valda.
Külas on endise Piibe mõisa kompleks.
Mõisa järgi on nime saanud küla läbiv Piibe maantee. Piibe küla maad ulatuvad Endla looduskaitsealasse.
Päikesevarjutus (Meyer)
"Päikesevarjutus" (ingl "Eclipse") on Stephenie Meyeri romaanisarja "Videvik" kolmas raamat. "Päikesevarjutuse" eestikeelne tõlge ilmus 2009. aasta juulis.
Hannibal Smith
Hannibal on A-Rühma liider. Ta sai oma hüüdnime Kartaago väejuhi Hannibali järgi. Teda on lihtne ära tunda selle järgi, et ta suitsetab sigarit, kannab musti nahkkindaid ja käitub tihti koomiliselt. Tema tuntuim fraas on "I love it when a plan comes together."
4. jaanuar
4. jaanuar on Gregoriuse kalendri neljas päev. Juliuse kalendri järgi 22. detsember (1901–2099).
Hannibal Smith
Ta võitles nii Korea kui ka Vietnami sõjas.
Hannibal nimetab ennast maskeerimise meistriks. Kui keegi tuleb A-Rühma palkama, kehastab Hannibal kedagi oma alias' ' test. Tema tuntuim alias on hiina pesumaja omanik härra Lee.
Väljaspool A-Rühma töötab Hannibal näitlejana, mängides väikese eelarvega filmides koletisi, kuid olles tagaotsitav, saab ta mängida ainult neid osasid, kus tema nägu ei ole näha.
Agence tous risques
Luup (ajaleht)
Luup oli Vihula valla eluolu käsitlev ilmuv veebiväljaanne, mis ilmus 2001-2007 ning oli opositsioonis kohaliku omavalitsusega.
Lehe toimetaja oli Sergei Klaasen.
Samuel Frederick Gray
Samuel Frederick Gray (10. detsember 1766 – 2. aprill 1828) oli Briti botaanik ja farmakoloog.
Ta kirjutas teose "A Natural Arrangement of British Plants" (1821).
Tema pojad John Edward Gray ja George Robert Gray olid zooloogid.
OMX Tallinn
OMX Tallinn (lühendatult OMXT; kuni 2005. aastani TALSE) on NASDAQ OMX Tallinna börsi (varasema nimega Tallinna Väärtpaberibörsi) üldindeks, millesse kuuluvad kõik põhi- ja lisanimekirja aktsiad. Indeks iseloomustab aktsiate hindade keskmist muutust.
TALSE indeksit hakati arvutama 3. juunil 1996, algväärtuseks oli 100 ja indeksisse kuulus 11 väärtpaberit.
2005. aastal sai TALSE uueks nimeks OMX Tallinn (OMXT).
Fiiberbetoon
Fiiberbetoon ehk kiudbetoon on betoon, mis sisaldab kiulist materjali. Selle tagajärjel suureneb betooni tugevus. See sisaldab lühikesi kiude, mis on ühtlaselt jaotatud ja juhuslikult orienteeritud. Materjal koosneb terasest, klaasist, sünteetilistest ja looduslikest kiududest, millest igaüks annab betoonile erinevaid omadusi.
Kiudbetooni eelised armeeringu ees:
Aksioom
Aksioom ehk postulaat on matemaatikas väide, mis võetakse tõestuseta aluseks deduktiivse teooria ülejäänud väidete tuletamiseks.
Olenevalt kontekstist, võib mõistele omastada erinevaid tähendusi. Klassikalises filosoofias määratletuna tähendab aksioom väidet, mis on nii ilmne või hästi väljendatud, et seda võetakse tõena selles kahtlemata. Kaasaegses matemaatilises loogikas tähistab aksioom aga arutluse eeldust või selle alguspunkti.
Matemaatikas kasutatakse mõistet aksioom kahes omavahel seotud, kuid üksteisest erinevas tähenduses: loogilised aksioomid ja loogikavabad aksioomid. Loogilised aksioomid on tavaliselt väited, mille tõesus on eeldatud selles loogikasüsteemis, kus nad defineeruvad, ning mida tihti esitatakse sümbolkujul (nt (A ja B) järeldub A). Loogikavabad aksioomid (nt a + b = b + a) on aga sisulised väited kindla matemaatilise teooria (nt aritmeetika) valdkonna elementide kohta. Üldiselt ei ole loogikavaba aksioom iseenesestmõistetav tõde, vaid pigem formaalne loogiline väljendus, mida kasutatakse deduktiivse teooria ülesehitamiseks.
Teadmiste süsteemi aksiomatiseerima tähendab näitama, et selle süsteemi väited tulenevad lihtsatest ja arusaadavatest lausetest ehk aksioomidest. Mõlemas tähenduses on aksioom matemaatiline väide, mis on teiste loogiliselt tuletatud väidete lähtepunktiks.
Loogilised aksioomid
Need on formaalses keeles kindlad valemid, mis on üldkehtivad, st valemid, mida rahuldavad ükskõik millised väärtused.
Lausearvutus
Need on aksiomaatilised skeemid ehk reeglid, mille alusel saab koostada lõpmatu arvu teisi aksioome. Näiteks, kui A, B, ja C on lausearvutuses muutujad, siis ja  on mõlemad 1. aksiomaatilise skeemi näited, ning on ka järelikult aksioomid. On võimalik näidata, et ainult nende kolme aksiomaatilise skeemi ja modus ponens järeldusreegli kaudu saab tõestada kõik lausearvutuslikud tautoloogiad. Samuti on võimalik tõestada, et ükski paar nendest kolmest skeemist ei ole piisav tõestamaks kõiki tautoloogiaid modus ponens järeldusreegliga. Teised aksiomaatilised skeemid sisaldades samu või teisi lauseloogika konnektoreid on sarnaselt moodustatavad. Sellised aksiomaatilised skeemid on kasutusel ka predikaatarvutuses, aga kvantifikatsiooni lisamiseks arvutusse on vaja täiendavaid loogilisi aksioome.
Loogikavabad aksioomid
Loogikavabad aksioomid on valemid, mis täidavad teooriaspetsiifiliste eelduste rolli. Kahe erineva struktuuri, näiteks naturaalarvude ja täisarvude kohta järelduste tegemine võib hõlmata samu loogilisi aksioome; loogikavabade aksioomide eesmärk on aga näidata, mis eristab kindla struktuuri (või struktuuride gruppi) teistest. Seega ei ole loogikavabad aksioomid erinevalt loogilistest aksioomidest tautoloogiad. Loogikavabu aksioome nimetatakse ka postulaatideks. Peaaegu iga tänapäevane matemaatiline teooria algab teatud loogikavabade aksioomide kogust. Loogikavabu aksioome nimetatakse matemaatikas tihti ka lihtsalt aksioomideks. See ei tähenda, et neid peetakse täielikult tõeseks. Näiteks on mõnes rühmas rühmaoperatsioon kommutatiivne ja seda saab kinnitada täiendava aksioomi kasutuselevõtmisega, kuid ilma selle aksioomita suudame välja töötada üldisema rühmteooria. Seega on aksioom põhiliseks aluseks formaalsele loogikasüsteemile, mis koos järelduste reeglitega määratleb deduktiivse süsteemi.
Aritmeetika
Peano aksioomid on ühed enimkasutatavad aksiomatiseeringud predikaatloogikast. Nad on aksioomide kogumid, mis on piisavalt tugevad, et tõestada mitmeid olulisi väiteid arvuteooriast. Nende abil sai Kurt Gödel tõestatud oma teise mittetäielikkuse teoreemi. Olgu antud keel ja signatuur, kus 0 on konstant ja S on unaarne tehe, ja järgnevad aksioomid:
Harilik struktuur on kus \N on naturaalarvude hulk, S on järglaste leidmise funktsioon ja 0 tõlgendatakse numbrina 0.
Filosoofia
Vana-Kreeka filosoofias nimetati aksioomiks  niisugust väidet, mille tõesus on arusaadav ilma tõestuseta.
Koidukuma
Eesti keeles avaldati "Koidukuma" Marge Paali tõlkes kirjastuses Pegasus 2009. aastal.
Dubrovõtsja
Dubrovõtsjat on esmamainitud 1005. aastal, linnaõigused sai 1940. aastal.
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Dubrovõtsja elanikest ukrainlasi 96,98%, venelasi 1,89%, valgevenelasi 0,73% ja poolakaid 0,10.
Monika Übner
Monika Übner (sündinud 10. novembril 1965 Pärnus) on eesti keskkonnateadlane ja õppejõud.
Sportlane
pisi|Sportlane kaugust hüppamas (2013) Sportlane (ka atleet) on inimene, kes võistleb ühes või mitmes spordialas. Mõnikord eristatakse elukutselisi ja harrastussportlasi. Elukutselistel sportlastel on näiteks isiklik treeningukava ja kindel toitumisrežiim.
Eclipse
Eclipse (inglise keeles 'varjutus') on mitme asja nimi:
Viiratsi
Viiratsi on suurim alevik Viljandimaal Viljandi vallas, mis asetseb Viljandi ürgorust ja Viljandi linnast idas.
Viiratsi alevik oli 2013. aastani eksisteerinud Viiratsi valla halduskeskus, seal elas ligi 40% valla elanikkonnast.
Viiratsis asuvad 6-klassiline Viiratsi Kool, kaubanduskeskus, Viiratsi rahvamaja, eakate tugikeskus,Viiratsi Raamatukogu, perearstikeskus, lasteaed ja kaks vanurite pansionaati.
Arvestades Viljandi linna lähedust, võib Viiratsit pidada Viljandi eeslinnaks.
B.A. Baracus
'''Seersant Bosco Albert "B.A." (Bad Attitude) Baracus''' on üks "A-Rühma" peategelasi. Teda kehastas 1980. aastatel Mr. T ja 2010. aasta filmis kehastab teda maadleja Quentin Jackson.
B.A. on tiimi mehaanik ja oskab paljudest tavalistest või vanadest asjadest teha relvi, autosid ja muid tarvilikke asju. Kord ütles Hannibal tema kohta, et "tangide ja vaid natukese ajaga oskab ta parandada kõike peale õhtusöögi". Ta oskab ka hästi võidelda. Teda on kerge vihale ajada. Tema võitlusskeem on vastase haaramine, viimase enda pea kohale tõstmine ja siis tolle õhku heitmine.
B.A. armastab lapsi. Ta ei joo kunagi alkoholi, eelistades sellele piima. B.A. kardab lendamist, eriti siis, kui lennuki või helikopteri piloodiks on Murdock. Sealt pärineb ka tema tuntuim fraas "I ain't gettin' on no plane!" - "mina ei lähe ühegi lennuki peale!". Transpordiprobleem lahendatakse tiimis kas teda uinutades, uimaseks lüües või ühes episoodis ka hüpnotiseerides.
B.A.-l ja Murdockil on sama veregrupp: AB-negatiivne, kõige haruldasem veregrupp.
B.A. sõidab 1983. aasta GMC Vandura kaubikuga. Ta saab vihaseks, kui tema kaubik saab vigastada. Tavaliselt juhib ta seda ise, kuid tihti on seda juhtinud ka teised A-Rühma liikmed. B.A. ütleb tihti: "Nobody drives my van, but me!" - "keegi ei juhi mu kaubikut, peale minu enda".
Rastafarianism
thumb|Rastafarianismi lipp on vana Etioopia lipp Rastafari (rastafarianism, rastafariaanlus, rasta) on Jamaical sündinud usulis-ühiskondlik liikumine, mille keskmes on Etioopia keisri Haile Selassie I (1892–1975) austamine jumala ja messiana, mustanahaliste orjastamiseelse Aafrika vaimse pärandi ja vabaduse väärtustamine ning vastuseis läänemaailmale.
Rastafari nimetus tuleneb Haile Selassie I kroonimiseelsest nimest ras Tafari Makonnen (ras on amharakeelne kõrgema seisuse tiitel).
Rastafari liikumine ei ole olulisel määral poliitikas osalenud. Rastade sõnul on nad üle kõikvõimalikest ismidest, sealhulgas kommunismist ja kapitalismist. Varasematel kümnenditel keeldusid rastad põhimõtteliselt ka valima minemast.
Uskumused
Lühikokkuvõte uskumustest, mida jagab enamik rastafarisid: mustanahalised on Aafrikast pärit Iisraeli hõim, kelle valged mehed on orjastanud ning kodumaalt ära viinud. Valgete eluviis ja kristlik kirik on korrumpeerunud, Jamaica on maapealne põrgu ja Paabel, Etioopia on tõotatud maa, maine paradiis ja Siion. Etioopia keiser Haile Selassie I põlvneb kuningas Saalomonist ja Seeba kuningannast, ta on ühtaegu Jumal (Jah, Jah Rastafari) ning Lunastaja või tema taaskehastus, kes viib rastafarid tagasi Aafrika kodumaale. Rastafarid ei usu surma olemasolu, nende keeruka müstilise seletuse järgi on inimese näiline surm tegelikult üleminek uuele tasandile.
Suunad
Rastafaris on kolm peamist suunda või sekti: Nyahbinghi, Bobo Ashanti ja Iisraeli Kaksteist Hõimu. Nyahbinghi, mille nimetus tuleneb kunagisest Ida-Aafrika vabastusliikumisest, on vanim sekt, Iisraeli Kaksteist Hõimu kõige vabameelsem. Bobo Ashanti liikmete eluviis järgib paljus juutide käsuõpetuse norme.
Allikad ja eeldused
Üheks esimeseks nn musta messianismi Etioopiaga seostajaks peetakse 19. sajandi lõpul Jamaical tegutsenud H. E. S. Woodsi (hüüdnimega Shakespeare) – kohaliku baptistliku sekti (nn bedwardism) preestrit, prohvetit ja ravitsejat. Sellele võis kaasa aidata asjaolu, et Etioopia Õigeusu Kirik on geograafilise ja kultuurilise eraldatuse tõttu arenenud muust kristlikust maailmast lahus. Muuhulgas tunnistab Etioopia Õigeusu Kirik kõiki Etioopia kuningaid tõepoolest kuningas Saalomoni järglastena.
Progress (täpsustus)
Progress on millegi edu, areng, muutuva süsteemi kindlasuunaline kvalitatiivne teisenemine (arenemine).
Rastafarianism
Allikad ja eeldused
Etioopias elab ka mustanahaliste juutide (falashade) kogukond, kelle läänemaailma jaoks avastas 19. sajandil Joseph Halevy. Uudis mustanahalistest juutidest Etioopias toitis Ameerika mustade usku, et nad võivad kuuluda äravalitud rahva sekka. Nii sündis mitmeid kogudusi ja usulisi liikumisi, mis praktiseerisid keerukat segu judaismist, kristlusest ja mustast natsionalismist.
Rastafari sünniks lõi soodsa keskkonna 1930. aastatel Jamaical valitsenud vaesus, rassiline ja klassiline diskrimineerimine. Ühiskond oli kultuuriliselt ja rassiliselt heterogeenne ja pluralistlik, puudus ühendav rahvuslik identiteet. Kalurite ja käsitööliste elukorralduse aluseks oli majanduslik individualism, mis peegeldub ka usulises individualismis. Suur osa jamaicalasi elas lootusetus vaesuses riigile kuuluval jäätmaal; nende jaoks sai rastafari osaks vaesuse kultuurist.
Pühad tekstid
1924 ilmus trükist Robert Athlyi Rogersi "The Holy Piby" (tuntud ka kui "Musta mehe piibel", inglise "Black Man’s Bible") – okultistlik tekst, mis legendi kohaselt on tõlgitud amhara keelest. Raamat rõhutas vajadust hävitada valgete Paabel ning naasta Siionisse. 1935. aastal andis Leonard Percival Howell välja oma õpetusliku teksti "The Rasta Bible". Need on rastafaride tähtsamad usulised tekstid; neile lisaks peetakse aus kuningas Jamesi piiblitõlget (esmatrükk 1611) ning pseudonüümi Gangun-Guru Maragh all ilmunud Howelli teost "Tõotatud võti" ("The Promised Key").
Rastafarianismi sünd
1930. aastal krooniti ras Tafari Makonnen Etioopia keisriks nime all Haile Selassie I (nimi tähendab tõlkes "Kolmainu vägi") traditsiooniliste tiitlitega nagu Kuningate Kuningas, Isandate Isand, Juuda Hõimu Võidukas Lõvi jt. Rasta tänavajutlustajad leidsid, et tegu on Kristuse taastulekuga. Kuuldus levis Jamaical kulutulena, põhjustades rahva seas rahutusi ning võimude seas pahameelt. Rastafarisid vaenati ning liikumist püüti maha suruda.
Kommuunid
1940. aastal asutas end prohvetiks pidav Leonard Howell koos oma poolehoidjatega Kingstoni lähedal Pinnacle kommuuni. Ta kuulutas, et must rass on valgest kõrgem ning valgeid ootab tehtud ülekohtu eest kättemaks. Samuti kutsus ta eitama Jamaica valitsust ning otsima vabadust tagasipöördumises Aafrikasse. Howell uskus, et Haile Selassie I on mustade suurim juht ning elav jumalus maa peal. 1954 Howell vahistati ning paigutati vaimuhaiglasse, tema küla suleti.
Väljarändamine
1950. aastate teisel poolel lubas Selassie Etioopia vabaduse eest võidelnud mustadele maad ning eraldas selleks oma isiklikust maavaldusest 500 aakrit Etioopias Shashemes. Paljud vaesed rastad müüsid oma vara ja kogunesid sadamatesse ootama laevu, mis nad tõotatud maale viiks. Paaril tuhandel rastafaril õnnetuski jõuda Shashemesse, kuid vaesus ja usuline tõrjutus kahandasid nende arvukust kiiresti.
1960. aastail rändasid paljud vaesed jamaicalased töö otsingul Suurbritanniasse, osa aga moodustas Jamaical relvastatud salku, et Paabeli vastu võidelda.
Haile Selassie külaskäik
1966. aastal külastas Haile Selassie Jamaicat, kus teda võtsid vastu tuhanded vaimustunud inimesed. Kuigi Selassie (erilise innuta) kinnitas, et ta pole Jumal ega messias, ei kõigutanud see rastade usku.
Tänapäev
1975. aastal suri riigipöördega troonilt tõugatud Selassie. Samal ajal hakkas rastafaris juurduma arusaam "vabadus enne kojupöördumist" ("liberation before repatriation"). Selassie jumalikustamine ja Aafrikasse naasmise idee jäi kõrvale, keskseks sai Jamaica kui Paabeli mõiste. Liikumine kasvas hoogsalt ning oli oma lihtsa ideoloogiaga paljudele vaestele mustadele identiteedi ja väärikuse allikaks.
Samal ajal toimus nn muusikaline ärkamine – rastafari seondus reggae-muusikaga, mille särav täht Bob Marley tutvustas liikumist üle kogu maailma. Alates 1970.-1980. aastatest on must natsionalism rastafaris taandunud.
Rastafarianismi põhimõtteid või väliseid sümboleid on üle võetud ka läänemaailma subkultuuridesse. Enam levinud sümboliteks on Etioopia lipu värvid ja kanepilehe kujutis, samuti rastapatsid, reggae muusika jpm.
Pühad ja pidustused
Rastafaride peamised usulised pühad on 7. jaanuar (Etioopia jõulud), 21. aprill (Haile Selassie I Jamaica-visiidi aastapäev), 23. juuli (Haile Selassie I sünniaastapäev), 17. august (Marcus Garvey sünniaastapäev), 11. september (Etioopia uus aasta) ning 2. november (Haile Selassie kroonimise aastapäev).
Usulisi tseremooniaid on kahte liiki: lihtsamaks on kõnekoosolek (reasoning), kus suitsetatakse kanepit ning arutatakse usulisi, eetilisi ja ühiskondlikke küsimusi. Suuremaks pidustuseks on nyahbinghi, binghi, grounation ehk groundation, kus lauldakse, tantsitakse, palvetatakse ja pidutsetakse.
Tavad ja kombed
Rastafari usulise praktika lahutamatu osa on kanepi suitsetamine. Jamaicale jõudis kanep 19. sajandi keskel, usulistesse riitustesse arvatavasti 1940. aastate alguses. Rastad ei pea kanepit meelemürgiks vaid tarkuse ja vaimse vabanemise allikaks; selle kinnituseks toovad nad mitmeid piiblitsitaate. Kuna ametlikult on kanepi kasutamine keelatud, on see ühtlasi üks võimalus välja astuda vaenuliku Paabeli süsteemi vastu.
Suitsetades küll kanepit põlgavad rastad valdavalt alkoholi ja tubakat ning eelistavad nn ital-toitu (sõnast vital, st elav). Ei kasutata soola, välditakse suhkrut, õli, kohvi ja piima. Paljud toitumistavad langevad kokku juutide koššer-toidu reeglitega. Kuna inimese keha peetakse osaks jumalikust tervikust, püütakse seda hoida saastumast kahjulike ainetega. Tähtsustatakse looduslikkust ja loomulikkust, eitatakse aborti ja sündimuskontrolli. Oma naisi nimetavad rastad küll kuningannadeks, kuid peavad neid usklikena ja ühiskondlikus mõttes meestest alamateks. 20. sajandi lõpupoole on naiste sõnaõigus ja vabadus siiski mõnel määral suurenenud.
Rastafaridele on omane eriline inglise keele kasutus, mida inglise keeles nimetatakse I-talism. Rastad kasutavad enda kohta ainult nimetavat käänet (I), umbes nagu kuningas ütleb enda kohte "meie". Tihti öeldakse nii "meie" kui "mina" tähenduses I-an’-I (mina ja mina). Ka Haile Selassie nimele järgnevat rooma ühte hääldavad rastad samuti nagu sama kirjapildiga ingliskeelset sõna "mina". Jumala nimeks on rastadel Jah. Paabel tähistab valgete läänemaailma ühiskonnakorraldust, Siion on aga maapealne paradiis, tõotatud maa, Etioopia. Kõnes on oluline koht metafooridel ja sõnamängudel, mis väljendavad uskumusi ja suhtumist.
Sümboolika
Rastade maailmapilti iseloomustavad järgmised opositsioonipaarid:
Punane, kollane ja roheline on pärit Etioopia lipult. Lisaks neile on olulisteks sümboliteks Taaveti täht, mis sümboliseerib ühtsust Taaveti ja Saalomoni sooga, ning lõvi kui Aafrika valitseja sümbol.
Lõvilakka meenutavad ka rastade patsid ehk õudulokid (dreadlocks) – pikkade käharate juuste vildi kombel kokku vanunud salgud. See Aafrikast pärit soengustiil muutus Jamaica rastade seas populaarseks 20. sajandi keskpaiku. Usutakse, et käsuõpetusest tuleneb keeld juukseid lõigata. Ilma lõikamata ja kammimata ning ainult puhta veega pestes kujunevad mustanahalistel rastapatsid; selle saavutamine nõuab aega ja kannatust ning sümboliseerib ühtlasi vaimset pühendumist eesmärgile.
Muusika
Rastafari algne rituaalne muusika oli nyabinghi muusika, mille tähtsaimas osaks olid trummid ja nende saatel laulmine. Trumme peeti jumaliku energia kandjateks ning Aafrika pärandi osaks.
Alates 1970. aastatest sai rastafari lahutamatuks muusikaliseks saatjaks reggae-muusika, eriti nn roots reggae. Rastafari ülemaailmne tuntus võlgneb suuresti tänu Bob Marley ja ansambli The Wailers muusikale. Mõned konservatiivsemad rastad siiski ei tunnista reggae ' t ning peavad seda kommertsmuusikaks ja enda Paabelile mahamüümiseks.
Binokkel
pisi|275px|Porro-prismadega binokkel pisi|275px|Katusprisma
S&P 500
pisi|S&P 500 indeks aastatel 1950–2016 S&P 500 on börsiindeks, mille moodustavad New Yorgi börsil ja NASDAQil noteeritud Ameerika Ühendriikide 500 suurima börsiettevõtte aktsiad.
Binokkel
Binokkel (ladina keele sõnadest bini kahekordne + oculus silm) on kahest omavahel ühendatud pikksilmast koosnev optikaseade, mida kasutatakse kaugel asuvate esemete vaatamiseks kahe silmaga.
S&P 500
S&P on lühend indeksi looja ja haldaja, krediidireitinguid ja muid finantsteenuseid pakkuva ettevõtte Standard & Poor'si nimest. Indeksisse kuuluvad USA 500 turuväärtuselt suurima börsiettevõtte aktsiad, kuid sellest reeglist on erandeid. Näiteks Berkshire Hathaway on turuväärtuselt USA ettevõtete tippkümne hulgas, kuid ei kuulu S&P 500 nimekirja. Selle põhjuseks on asjaolu, et ettevõtte ühe aktsia väärtus on üle 100 000 dollari, mis teeb nendega kauplemise vähese likviidususe tõttu keeruliseks. S&P 500 nimekirja kuuluvad ka mõned ettevõtted väljastpoolt Ameerika Ühendriike.
Binokkel
Binokli kummaski pooles on läätsedest objektiiv, mille kaudu valgus siseneb, ja okulaar, mille kaudu valgus tuleb vaataja silma. Objektiiv koondab vaateväljalt valgust ja annab esemest ümberpööratud (alaspidise) kujutise. Selle õiget pidi pööramiseks on objektiivi ja okulaari vahel prismad. Okulaar suurendab kujutist (sellega vaadatakse objektiivi tekitatud kujutist kui luubiga). Okulaari ja objektiivi vahelise kauguse muutmisega saab seada objektiivi tekitatud kujutise okulaari fookusesse, seega kujutist teravustada.
S&P 500
S&P 500 indeksi ajalugu ulatub aastasse 1957. Tänapäevaks on indeksist saanud Dow Jonesi tööstuskeskmise kõrval maailma kõige jälgitum börsiindeks. S&P 500 on palju laiapõhjalisem kui 30 ettevõtte aktsiat kaaluv Dow Jonesi tööstuskeskmine, mistõttu peetakse teda sageli aktsiaturu sünonüümiks ning USA majanduse käekäigu indikaatoriks. Kui öeldakse, et USA aktsiaturg tõusis päevas 1,57 protsenti, siis peetaksegi sellega tavaliselt silmas S&P 500 indeksi 1,57-protsendilist tõusu.
Binokkel
Binoklites kasutatakse peamiselt kaht tüüpi prismasid:
S&P 500
Valiku kriteeriumid
Alates 2005. aastast arvestab indeks vabalt kaubeldavate aktsiate arvu. Praktikas on paljudel 500 börsil noteeritud ettevõttest indeksi tulemuslikkusele piiratud mõju. S&P 500-s kümne suurima aktsiafondi osakaal indeksis oli 2021. aasta juuni lõpus umbes 26,6%.
S&P 500 indeksisse kaasamise kriteeriumid:
Binokkel
Porro-prismaga binoklid on suuremad ja raskemad, kuid annavad veidi parema sügavustaju. Katusprismaga binoklid on kompaktsemad ning kukkumistele ja löökidele oluliselt vastupidavamad.
S&P 500
Valiku kriteeriumid
Kui ettevõte ei vasta enam ülaltoodud nõuetele, ei kaasne sellega kohest kustutamist. Indeksist eemaldamise peamine põhjus on müük või ühinemine.
Binokkel
Binoklite tähtsaimad omadused on suurendus (kordades) ja objektiivi läbimõõt (millimeetrites), mis antakse korrutisena, näiteks 10×50. 10-kordse suurendusega binoklist paistavad 100 meetri kaugusel asuvad objektid nagu oleksid nad 10 meetri kaugusel. Objektiivi suurusest sõltub, kui palju valgust ta on võimeline koguma ja vastavalt kui heleda pildi ta annab. Objektiivi läbimõõdu ja suurenduse jagatist nimetatakse väljundavaks ehk pupilliks (näitejuhul on see 50/10 = 5 mm). Pupilli läbimõõt jääb enamasti vahemikku 2,5–5 mm.
Binokli oluline iseloomustaja on ka vaatevälja laius, mis väheneb koos suurenduse kasvuga, Vaatevälja väljendatakse kraadides või vaatevälja laiusena 1000 m kaugusel, kusjuures 1° vastab 17,5 meetrile. Kui vaateväljaks on antud 100 m, siis näiteks 200 m kaugusel on näha objekte 20 m laiuses alas.
Kõige levinumad on binoklid suurendusega 7–10. Üle 10-kordse suurenduse korral kasutatakse stabiilse kujutise saamiseks statiivi või siis sisseehitatud pildistabilisaatoriga binoklit.
S&P 500
Võrdselt kaalutud versioon
Alates 2003. aasta algusest on olnud S&P 500 EWI, milles kõigil 500 osalejal on võrdne kaal 0,2%. Indeksit korrigeeritakse kord kvartalis.
Binokkel
Koos objektiivi läbimõõduga kasvab ka binokli kaal. Näiteks kompaktne 8×20 binokkel kaalub vaid umbes 250 g, 8×32 binokkel 500–600 g, 8×55 jahimehebinokkel näiteks kuni 1000 g.
Saadava pildi heledus ja selgus sõltub optika vääristusastmest. Valguskadude vähendamiseks võivad binoklitel olla ühe- või mitmekihilise vääristusega läätsed ja prismad.
Välislingid
Jumelles
Vakuraamat
pisi|Vakuraamat Hiiumaalt ([[1612)]] Vakuraamat oli talude ja nendel lasuvate koormiste (peamiselt maksude) nimekiri Eesti ja Läti aladel.
Sõna ise tuleneb vakusest, mis oli muinasaegne haldus- ja maksustusüksus. Alates 16. sajandist oli vakus lähestikku asunud külade kokkutulek, et maksta feodaalile makse ja pidada vakupidu.
14. ja 15. sajandil märgiti vakuraamatusse talupoegade võlad, milleks olid peamiselt saamata jäänud andamid, alates 16. sajandist kõik talul lasuvad koormised ja nende täitmine. Mõisate reduktsiooni ajal riigistatud mõisates sisse seatud vakuraamatud ühtlustasid koormised ja välistasid maksude meelevaldse tõstmise. Sealsed koormiste normid muudeti kohustuslikuks riigimõisates 17. sajandi lõpus ja eramõisates 1804.
Pärast pärisorjuse kaotamist kaotati ka vakuraamatud, mida asendasid talude rendilepingud.
Paljud vakuraamatud on säilinud ja on Baltimaade põllumajanduse ajaloo tähtsad allikad.
Mihkel Holland
Mihkel Holland (27. detsember 1901 Tahkuranna, Pärnumaa – 23. veebruar 1985 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kapten, 1940).
Teenis Õhukaitse suurtükiväegrupis.
Emakeelepäev
Emakeelepäevaks valiti Kristjan Jaak Petersoni sünnipäev, kuna Peterson oli üks esimesi eestikeelseid kirjanikke. Ka pööras ta oma oodis "Kuu" tähelepanu just eesti keelele kui kirjanduskeelele.
Ajalugu
1995. aastal alustas Sonda kooli endine direktor ja emakeeleõpetaja Meinhard Laks allkirjade kogumist emakeele kaitseks. Ta on ise väitnud, et sai innustust 1994. aastal Kadrinas avatud emakeele ausambast.
7. detsembril 1995 andis Meinhard Laks Riigikogu kultuurikomisjoni esimehele üle ettepaneku keelepäeva riiklikuks tähtpäevaks muutmiseks. Ettepaneku lisas oli 185 lehekülge toetuskirju ja -allkirju. Toetusallkirju oli kokku 175. Riigikogu kultuurikomisjon aga loobus ettepanekuga edasi tegelemisest.
Mitteametlikult tähistati emakeelepäeva mõnes paigas juba 1995. aastal ja veel laiemalt alates 1996. aastast. Ametlik tunnustamine jäi aga tulemata. Kui 1998. aastal võeti Riigikogus arutlusele riigipühade seaduse muutmine ning eesti emakeele ja rahvuskultuuri päeva seal ei olnud, esitas Meinhard Laks sama aasta detsembris Raoul Üksvärava kaudu küsimuse emakeelepäeva riikliku staatuse kohta.
22. detsembril 1998 toetas valitsus esitatud ettepanekut ja 11. veebruaril 1999 kinnitas Riigikogu ühehäälselt emakeelepäeva riiklikuks tähtpäevaks. President Lennart Meri kuulutas seaduse välja 17. veebruaril 1999 ja see jõustus 24. veebruaril 1999. Samal aastal tähistati emakeelepäeva esmakordselt riikliku tähtpäevana.
Traditsioonilised üritused
Emakeelepäeva aegu korraldatakse mitmesuguseid üritusi, näiteks:
Pentium 4
pisi|Intel Pentium 4 Willamette pisi|Pentium 4 alumine pool Pentium 4 on Inteli mikroprotsessorite seeria, mida toodeti 2000–2008.
Selles protsessoris kasutati läbinisti uut x86 arhitektuuri 7. põlvkonda kuuluvat NetBursti mikroarhitektuuri, mis oli esimene suur edasiarendus pärast Pentium Pro's kasutatud P6 mikroarhitektuuri (Pentium II, III jne. aastast 1995). Tänu väga sügavale käsukonveierile (instruction pipeline) võimaldas NetBurst saavutada kõrgeid taktsagedusi (kuni 3,8 GHz). Kiirust piiras vaid kõrge soojuseraldus, mille tingis protsessori suurenenud võimsus (Prescotti seerial kuni 115 W).
Esimesed Pentium 4 tuumad koodnimega "Willamette" anti välja 2000. aasta novembris ja nad töötasid taktsagedustel vahemikus 1,3–2,0 GHz. Tähelepanuväärne oli esisiini (FSB) taktsagedus 400 MHz. See tähendab, et sagedusel 100 MHz sooritati ühes taktis 4 mäluoperatsiooni. Samal ajal oli AMD Athloni esisiini kiirus 200 või 266 MHz. Hiljem toodi turule NetBurstil põhinev versioon algtaseme Celeroni protsessorist (mida tihti nimetati Celeron 4-ks) ning kõrgtaseme Xeon protsessor tööjaamadele ja SMP konfiguratsioonidele. Kahetuumaline versioon sai nimeks Pentium D.
Pentium 4 kasutas esmakordselt SSE2 ja Prescotti seeria ka SSE3 käsustikku, mis võimaldas kiirendada arvutusi, multimeediarakendusi ja mänge. Hiljem võeti kasutusele Hyper-Threading ehk ühe füüsilise protsessori kasutamine kahe loogilise protsessorina. Aastal 2004 laiendati 32-bitist käsustikku 64-bitiste käskudega (x86-64).
Pentium 4 järeltulijaks sai Intel Core 2, mis kasutab Core mikroarhitektuuril põhinevat Conroe tuuma. See anti välja 27. juulil 2006.
Arhitektuur
Testides ei olnud NetBrust arhitektuuri eelised selged. Hoolikalt optimeeritud koodiga oli P4 sooritus tõepoolest parem kui Inteli kiireimal Pentium III-l, nagu oligi oodatud. Kuid vananenud ja paljude hargnemis- või x87 ujukomakäskudega rakendustes oli P4 vaid samaväärne eelkäijaga või sellest isegi aeglasem. Peale selle eraldas NetBursti arhitektuur rohkem soojust kui ükski varasem Inteli või AMD protsessor.
Tulemuseks oli see, et Pentium 4 võeti vastu vastakate arvamustega: arendajad põlgasid uut protsessorit, sest tekkis hulk uusi koodi optimeerimise reegleid. Näiteks matemaatilistes rakendustes saavutas palju madalama taktsagedusega Athlon kergelt ülekaalu. Pentium 4 jõudnuks järele ainult siis, kui tarkvara oleks rekompileeritud SSE2 toetusega. Kogenud arvutikasutajatest tarbijad vältisid Pentium 4-ga varustatud arvuteid kõrge hinna ja küsitava kasu pärast. Tooteturustamise seisukohast oli Pentium 4 ainsuslik rõhk taktsagedusele (üle kõige muu) justkui turustaja unelm.
Kaks klassikalist protsessori suutlikkuse mõõdustikku on IPC (instructions per cycle ehk instruktsioone tsükli kohta) ja taktsagedus. IPC-d on koguseliselt keeruline mõõta (testimisprogrammi instruktsioonisegu pärast), samas on taktsagedus lihtne absoluutarvuline suurus. Kogenematud ostjad seostasid lihtsalt kõrgeima taktsageduse parima tootega ja Pentium 4 oli kõigutamatu megahertsitšempion. Kuna AMD oli selliste reeglite järgi võimetu konkureerima, loodi Inteli turunduseelisele vastukaaluks "Megahertsi müüdi" kampaania. AMD tooteturundus kasutas PR-reitingu süsteemi määrates väärtusarvu, mis näitas selle suutlikkust võrreldes reamasinaga.
Pentium 4 käikulaskmisel teatas Intel, et NetBurst jõuab eeldatavasti 10 GHz-ni (üle mitme tootmisprotsessi põlvkonna), ent NetBursti arhitektuur jõudis sageduslaeni kõvasti allpool oodatud taset: tippkiiruseks jäi vaid 3,8 GHz. Intel ei näinud ette transistori energialekke järsku tõusu. Leke hakkas toimuma, kui kiip jõudis 90 nm ja väiksemate tootmisprotsessideni. See uus võimsuslekke fenomen koos tavalise soojuseraldusega lõi jahutuse ja taktsageduse suurendamise probleeme sedamööda, kuidas taktsagedused suurenesid. Nendele ootamatutele takistustele reageerides üritas Intel mitut edasiarendust (eriti just Prescotti) ja uuris uusi tootmismeetodeid, mitut tuuma, kõrgemat FSB kiirust, vahemälu suurendamist ning lühemat ja tõhusamat käsukonveierit madalama taktsageduse juures. Miski nende probleeme ei lahendanud ja ajavahemikus 2003–2005 nihutas Intel arenduse Netburstilt eemale, et keskenduda jahedamalt töötavale Pentium M arhitektuurile. 2006. aasta alguses kuulutas Intel välja Core arhitektuuri, mis pani suuremat rõhku energiatõhususele ja jõudlusele taktsageduse kohta. Viimased NetBurstil põhinevad tooted anti välja 2007 ja kõik järgnevad tootepered läksid üle üksnes Intel Core'i arhitektuurile.
Lomma vald
Lomma vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Skåne läänis. Ta asub Malmöst põhja pool.
Praegune vald moodustati 1963. aastal, kui Lomma linnaga ühendati Flädie maaomavalitsus.
Vallas asub Alnarpi loss.
Olof Swartz
thumb|Olof Swartz (umbes 1810) Olof Peter Swartz (21. september 1760 Norrköping – 19. september 1818 Stockholm) oli rootsi botaanik.
Ta astus 1778. aastal Uppsala Ülikooli, kus õppis peamiselt botaanikat; tema stuudiumi ajal oli seal professoriks Carl von Linné poeg Carl von Linné noorem. 1781. aastal sai Swartz doktorikraadi arstiteaduse alal.
Aastatel 1780–1782 rändas Swartz taimi uurides Rootsis ringi. Esimene reis toimus Lapimaale. See oli ekspeditsioon koos teiste botaanikutega taimenäidiste otsimiseks. 1783. aastal sõitis Ameerikasse, kus tegutses esialgu Bostonis ja Philadelphias, seejärel Suurtel Antillidel. Aastatel 1786–1787 tegi ta uurimistööd Londonis Briti Muuseumis, pärast seda naasis Rootsi.
1791. aastal sai temast Stockholmi Bergiuse botaanikaaia esimene juhataja, 1789 sai ta Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia liikmeks ning 1811–1818 oli akadeemia alaline sekretär. 1813. aastal sai ta loodusteaduste professoriks Karolinska Instituudis.
Swartzi kuuest tuhandest näidisest koosnevat kollektsiooni säilitatakse Rootsi loodusloomuuseumis. Ta uuris palju sõnajalgtaimi, samblaid, seeni ja samblikke. Ta avastas, et enamikul käpalistest on üks tolmukas, kuldkingadel aga kaks.
Famous Last Words
See ilmus 22. jaanuaril 2007. See on üldse bändi kümnes singel.
Selle videot näidati esmakordselt 11. jaanuaril 2007 USAs telesaates "Total Request Live" (TRL).
Olof Swartz
Olof Swatzi kirjeldatud taksonitele lisatakse autorilühend Swartz või Sw..
Hiidlinnastu
Hiidlinnastu ehk linnaahel ehk megalopolis ehk megapolis ehk megapol on suurlinnast ja selle ümbrusse koondunud väiksematest linnadest tihedalt kokku kasvanud kogum, millel maailmamajanduses on olulise tähtsusega ülikeskuse roll.
Hiidlinnastut võib lugeda linnastumise kõrgeimaks astmeks.
Hiina
pisi|Shanghai
Jaapan
pisi|Tōkyō Jaapanis puutuvad hiidlinnastud omavahel kokku ja vahest ka kattuvad. Taiheiyō vöö hiidlinnastu koosneb omakorda kahest eraldi linnastust.
Lõuna-Korea
pisi|Taipei
Ameerika Ühendriigid
pisi|Hiidlinnastud [[Ameerika Ühendriigid|Ameerika Ühendriikides]]
Euroopa
pisi|Euroopa hiidlinnastud
Aeg elada, aeg armastada
Sisu
Kudumisvabrikus töötav nooruke Regina saab liiklusõnnetuses raskelt vigastada ja langeb koomasse. Arstid Puudersell ja Melts ei usu tema toibumisse. Debora murest murtud ema loodab imele ega nõustu andma allkirja elundite loovutamise kohta. Debora neerud võiksid päästa professor Talviku, kellel on vähe aega elada jäänud. Kuid dr Talvik, kes ka lootusetult haigena jätkuvalt tegeleb patsientidega, toob riskantse sekkumisega Debora surma lävelt tagasi. Deborat hämmastab professori isiksus, kuid alles koju jõudes saab ta teada tõe enda ellujäämisest. Selle teadmisega ei saa ka Debora jääda enam endiseks.
Pestovo
Pestovo on linn Venemaal Novgorodi oblastis, Pestovo rajooni keskus. Asub Mologa jõe ääres.
Pestovo asutati 1918 raudteejaama juurde, linnaõigused sai 1965. aastal.
Paaritu puiduüraja
Liiki kirjeldas 1792 Johan Christian Fabricius.
Isased valmikud on 1,8...2 mm pikkused, emased 3...3,5 mm pikkused. Keha on poolsilindrilise kujuga. Eestiivad on tumedad, säravad ja pikitriipudega.
Umbes viis nädalat pärast koorumist tõugud nukkuvad. Nad ei uurista käike, vaid toituvad käiguseintes kasvavatest ambroosiaseentest (täpsemalt liigist Ambrosiella hartigii), kelle eoseid toovad emased.
Pärast nukkumist, mis kestab umbes kaks nädalat, veedavad valmikud ülejäänud suve ning sügise ja talve liikumatult käikudes, kuni nad järgmisel kevadel peret heidavad.
Kogu elutsükkel kestab seega ühe aasta.
Paaritu puiduüraja ründab paljusid puuliike (tamm, pöök, vaher, kastan, plataan, kreeka pähklipuu jt), kuid eelkõige viljapuid (õunapuu, pirnipuu, aprikoosipuu, ploomipuu, virsikupuu jt).
Kõige haavatavamad on viljapuud, sealhulgas heas seisukorras eksemplarid. Paaritu puiduüraja rünnak viib sageli vanade puude kuivamiseni, kuid ka noored puud võivad hukkuda. Väga tugevad noored puud peavad hästi vastu.
Paaritute puiduürajatega võitlemiseks kasutatakse insektitsiidide pihustamist pereheitmise ajal, kahjustatud okste äralõikamist ning viljaaia mõõdukat sõnnikuga väetamist puude kasvu soodustamiseks ja vastupanuvõime suurendamiseks.
Jalgrattasport 1976. aasta suveolümpiamängudel
Jalgrattasport 1976. aasta suveolümpiamängudel Montréalis hõlmas võistlusi 18.–26. juulini.
Sprint
Olümpiavõitja 1972: Daniel Morelon (Prantsusmaa). 25 võistlejat.
I Don't Love You
"I Don't Love You" on My Chemical Romance'i kolmas singel ja kuues laul nende kolmandalt stuudioalbumilt The Black Parade.
Jalgrattasport 1976. aasta suveolümpiamängudel
Individuaalne
Olümpiarekord: Xaver Kurmann (Šveits) 4.39,42 (1968). Olümpiavõitja 1972: Knut Knudsen (Norra) 4.45,74. 25 võistlejat.
Meeskondlik
Olümpiarekord: Saksa FV 4.15,76 (1968). Olümpiavõitja 1972: Saksa FV 4.22,14. 16 meeskonda.
Individuaalne
Olümpiavõitja 1972: Hennie Kuiper (Holland) 4:14.37. 180,6 km, 14 riiki. 134 võistlejat.
Meeskondlik
Olümpiavõitja 1972: NSV Liit 2:11.17,8. 102,5 km. 28 meeskonda.
Saba jõgi
pisi|300px|Saba jõgi (Саба) Lauga jõe lisajõena Saba on jõgi Venemaal Leningradi oblastis, Lauga vasakpoolne lisajõgi.
Saba jõe pikkus 90 km, see suubub Lauga jõkke 102 km kaugusel selle suudmest.
5. jaanuar
5. jaanuar on Gregoriuse kalendri viies päev. Juliuse kalendri järgi 23. detsember (1901–2099).
Johannes Aia
Johannes Aia (11. august 1895 Vee vald, Pärnumaa – 10. august 1941 Mammaste, Põlvamaa) oli Eesti sõjaväelane (major).
Teenis Vabadussõjas soomusrongil nr. 1 ja 1. ratsapolgus.