cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Urmas Sõgel
Elukäik
Ta töötas 1976–1980 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituudis, 1980–1983 Partei Ajaloo Instituudis, 1983–1989 oli Tallinna Pedagoogilise Instituudi vanemõpetaja ja dotsent.
1994–1995 Eesti Vabariigi Keskkonnaministeeriumi nõunik. 1996–1999 töötas ta Eesti Vabariigi Kultuuriministeeriumi juhtivates ametites, sh oli 1998–1999 kantsler. 2001–2008 oli ta kirjastus ILO peatoimetaja ja ärijuht.
2007. aastast oli ta MTÜ Kakumäe Seltsi juhatuse esimees.
Isiklikku
Tema isa oli kirjandustegelane Endel Sõgel.
1972 abiellus ta Helve Kaldasega. 1972 sündis tütar Kristin.
Poeg Kristjan Karmo on abielust Eve Karmoga.
Robert Stevenson
Robert Stevenson
Moritz Engelbrecht von Kursell
pisi|Moritz Engelbrecht Kursell Moritz Engelbrecht von Kursell (21. juuni (vkj 10. juuni) 1744 Ehmja mõis – 13. oktoober (vkj 2. oktoober) 1799 Esna mõis) oli baltisaksa poliitik.
Moritz Engelbrecht von Kursell sündis Eestimaa rüütelkonna peamehe Christopher Engelbrecht von Kurselli ja Gertrude Sophie von Schwengelmi pojana.
1767–1777 oli ta Eestimaa rüütelkonna kantselei majandussekretär, 1783. aasta jaanuarist kuni oktoobrini Eestimaa rüütelkonna peamees ja 1783–1786 kubermangu aadlimarssal. Ta oli ka Toomkooli kuraator ja tegelik riiginõunik.
Kursellile kuulus Esna mõis.
Perekond
Moritz Engelbrecht von Kursell abiellus rüütelkonna peamehe Adam Friedrich von Stackelbergi tütre Helene Elisabeth von Stackelbergiga.
Anning
Anning (hiina keeles 安宁市 'Anningi linn' (Anning Shi) on 3. järgu haldusüksus (maakonna õigustega linn) Hiinas Yunnani provintsis, mille keskus asub 28 km Kunmingist edelas. Haldusüksusena moodustab osa Kunming Shi  ringkonna õigustega linnast.
Vahhi keel
Leviala
Vahhi keel on muistses Wakhani maakonnas tänapäeval levinud
Anning
Aastani 1995 oli sel alal Anningi maakond.
Vahhi keel
Murded
Gojali, Ishkomani, Yasini, Yarkhuni ning Tadžikistanis ja Hiinas räägitavad ida-, lääne- ja keskmurre on vastastikku arusaadavad ka eri riikidest pärit kõnelejate vahel. Ühissõnavara: Ishkoman - Gojal 84%, Yasin - Gojal 89%, Ishkoman - Yasin 91%.
Anning
Halduslikult jaguneb linn Lianrani ja Jinfangi, Bajie, Xianjie, Taipingi, Wenquani, Qinglongi, Caopu ja Lubiao aleviks.
Vahhi keel
Keeleoskus
Pakistanis õpetatakse vahhi keelt algkoolis ladina tähestikul põhinevas kirjakeeles. On vahhikeelne raadiosaade. Mehed ja noored oskavad küllaldaselt urdu keelt. Seevastu ääremaadel räägib urdu keelt naistest alla poole ja veel vähem vanureid. Vanem põlv ja Gojali piirkonna segakülade elanikud oskavad burušaski keelt.
Afganistanis oli emakeelne kirjaoskus alla 1%. Praeguseks võivad viimasedki kõnelejad olla riigist põgenenud.
Hiinas hõlmatakse neid tadžiki rahvuse koosseisu. Räägivad ka Hiina riigikeelt.
Tadžikistanis on neist emakeele kõnelejaid veel 70%, laste seas 60%. Kirillitsal põhinevat kirjakeelt eriti ei tarvitata. Emakeelest peavad lugu, kuid kirjakeeleks on tadžiki keel. (Jazgulami, šugni ja vahhi keele andmed on kahtlaselt sarnased ega pruugi olla tõesed.)
Tähestik
thumb|300px|Vahhi tähestik ([[ladina kiri ja kirillitsa)]]
Foneetika
Vahhi keele omapäraks on tserebraalsed konsonandid ja täishääliku pikkuse sõltuvus tema asendist sõnas.
Süntaks ja morfoloogia
Vahhi keeles säilinud ergatiivse konstruktsiooni jäänused on keele praeguses arengujärgus kaotamas sidet öeldise transitiivsusega.
Sõnaliigid
Nimisõnad on käänduvad ainult mitmuses, kus neil on kaks käändevormi. Omadussõnad ei käändu.
Ainsuse 1. isiku asesõnal on neli käänet, ainsuse 2. isiku asesõnal kolm käänet. Teistel asesõnadel on kaks käänet või nad ei käändu üldse. Tavaliselt selgub sõna roll lauseliikmena tema asendist lauses.
Tegusõnade vormide aluseks on olevikutüvi ja minevikutüvi.
Grote
Grote on Alam-Saksimaalt Verdenist pärit kaupmehe- ja aadlisuguvõsa. Tänapäeval elavad Groted Saksamaal.
Groted rüütelkonna matriklis
Asehalduskorra ajal võeti suguvõsa Liivimaa kubermangu aadlisuguvõsaraamatusse. 1797. aastal võeti nad Liivimaa rüütelkonna matriklisse.
Grote suguvõsa kalmistu
Suguvõsa rajas arvatavasti 1860. aastatel Karula kihelkonna Karula mõisasse oma kalmistu.
Kandava foogtkond
pisi|Vana-Liivimaa aastal 1534. Kandava (Kandau) foogtkond on nr 20 Kandava foogtkond oli Liivi ordu valitsusüksus (foogtkond) Kuramaal. Foogtkonda juhtis Kandava foogt. Foogtkonna linnus oli Kandava ordulinnus.
Lajos II
Lajos oli Böömimaa ja Ungari kuninga Ulászló II (Vladislav II) poeg ning pärija. Vastavalt tema isa leppele Habsburgidega pidi ta abielluma Maria von Habsburgiga (lepe oli sõlmitud juba enne tema sündi), kes oli keiser Maximilian I pojatütar, ning tema õde Anna naituma Maria venna Ferdinandiga. 1516, kui Ulászló suri, sai 10-aastase Lajose hooldajaks Maximilian, kes ta adopteeris. Kuid juba 1519 keiser suri ning hooldusõigus läks Georg Hohenzollernile. Samuti oli tema regendiks Poola kuningas ja Lajose onu Zygmunt I Vana.
1522 said topeltabielud teoks ning Lajos kuulutati täisealiseks. Üldiselt polnud ta kuigi osav valitseja, veetes aega oma noore naise seltsis priisates või jahil käies. Kui türklased Suleiman Toreda juhatusel Ungarisse tungisid, asus noor kuningas oma vägede eesotsa ning viis nad Mohácsi lahingusse. See lõppes aga ungarlaste purustamisega, misjärel enamik riigist langes türklaste kätte. Lajosel õnnestus eluga pääseda, kuid taandumisel uppus ta Doonau lisajõkke. Tema laip leiti alles kahe kuu pärast.
Marcel Chevalier
Marcel Chevalier (28. veebruar 1921 Montrouge – 8. oktoober 2008 Vendôme) oli viimane Pariisi timukas aastail 1976–1981 kuni surmanuhtluse kaotamiseni.
Sel ametikohal sooritas ta 1977. aastal kaks viimast hukkamist Prantsusmaal, viimasena giljotineeris ta 10. septembril 1977 Marseilles Hamida Djandoubi.
Sikupilli
Sikupilli on asum Tallinnas Lasnamäe linnaosas. Asum piirneb Kadrioru, Uuslinna, Kurepõllu, Pae, Ülemiste, Juhkentali ja Torupilli asumiga. Sikupilli asumi pindala on 1,35 km².
Kohaliku pärimuse järgi on Sikupilli asum saanud nime selle järgi, et enne suurema asustuse rajamist elasid selles kandis vaesemad inimesed, kes karjatasid kitsi.
Sikupilli asum piirneb Lasnamäe tänava, Laagna tee, Võidujooksu tänava, Pae tänava, Peterburi tee ja Tartu maanteega.
Elanikkond
2016. aastal moodustasid 0–17-aastased asumi elanikkonnast 12–17%, üle 68-aastasi oli 10–19%. Eestlasi oli 18–49%.
Haridus ja kultuur
Sikupilli asumis asuvad Kadrioru Saksa Gümnaasiumi algklasside maja (endine Tallinna Sikupilli Keskkool), Tallinna Pae Gümnaasium ja Tallinna Teeninduskool. Asumis tegutses Tallinna Ärijuhtimise Kolledž, kuid see kool suleti 2011. aastal.
Ajalugu
pisi|Lasnamäe piirkond ja Tallinn 20. sajandi alguse kaardil (1914) Asumi vanim hoone on 1830. aastal ehitatud sõjaväehaigla, mis rajati Tartu mnt 85 krundile. Hiljem on maja kasutatud eri otstarbel – seal on olnud Lasnamäe Vangla naistevangla, tapivangla (sealt saadeti inimesi edasi teistesse vanglatesse), spordihoone ja Vanglate Amet.
Sikupilli asum rajati 20. sajandi algul ning esialgu kolisid sinna elama vaesemad pered, sest maa oli selles piirkonnas kolm korda odavam kui mujal. Kuna selle piirkonna mullakiht oli väga õhuke, toodi Sikupilli aedade jaoks mulda mujalt juurde. Suure osa algsetest elanikest moodustasid Dvigateli töötajad. 1930ndatel oli Sikupilli asumis 210 elumaja, millest 75% olid ühekorruselised. Ainuke kolmekorruseline maja oli Lasnamäe algkool, mida peeti tol ajal Tallinna kõige ilusamaks kooliks.
20. sajandi alguse miljööd on jäänud esindama kolmest lähestikku paiknevast puitelamust – Paekivi 2, Kivimurru 30/Paekivi 3 ja Paekivi 9 – moodustuv kinnismälestiste nn Lenderi tüüpi majade ansambel. .
Maarja-Liis Ilus
Maarja-Liis Ilus (esinejanimega Maarja; sündinud 24. detsembril 1980 Tallinnas) on eesti laulja.
Sikupilli
Ajalugu
Enne II maailmasõda oli Sikupilli piirkond tööstuslikult väga aktiivne, seal asusid J. Buschi vooditööstus, ASi Vennad Tofer puuvilla ketramise ja kudumise vabrik (Raevalla tänav 7), Simsivart ja Ko lubjaahi, ASi Vennad Kimberg traadi- ja naelavabrik jm. Sõja ajal sai Sikupilli asum tugevasti kannatada ning pärast sõda asus seal saksa sõjaväelaste vangilaager.
1950ndate lõpul hakati asumi vanade madalate puitmajade asemele ehitama nn hruštšovkasid.
Maarja-Liis Ilus
Haridustee
Maarja-Liis Ilus on õppinud Tallinna 21. Keskkoolis ja Tallinna Muusikakoolis. Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli Õigusinstituudi. 2007. aastal täiendas ta end USAs Berklee Muusikakolledžis laulu erialal.
Karjäär
Maarja-Liis Ilus sai tuntuks juba Eesti Televisiooni laulustuudio laululapsena. Muusikafilm "Õnneseen" Maarja-Liis Ilusaga peaosas valmis juba aastal 1984.
Ilus võitis lapsepõlves mitu lauluvõistlust ("Laulukarussell", "Täht sügistaevas"). Konkursil "Uus Laul 1994" pälvis ta omakirjutatud looga "Paradiis" publiku lemmiku auhinna.
15aastaselt sõlmis Ilus Eestis esimesena lepingu plaadifirmaga Universal Music ja sai Warnelilt ülemaailmse kirjastuslepingu. Maarja oli esimene eestlane, kelle muusikavideot "First In Line" näidati MTV kanalil. Sama laul oli Jaapanis FM Osaka raadios 1998. veebruaris power play-laul.
Maarja-Liis Ilus on osalenud muusikalides "Miss Saigon" (Ellen), "Kassid" (Grizabella), "Helisev muusika" (Maria), "Evita" (Eva Perón) ja "Rent" (Maureen Johnson).
2005. aasta sügisel osales ta saate "Kaks takti ette" žüriis ning 2013. aastal telesaate "Eesti Laul 2014" žüriis.
Ilus on olnud saates "Eesti otsib superstaari" kohtunik.
Eurovisiooni lauluvõistlus
pisi|Maarja-Liis Ilus (2007) Maarja-Liis Ilus on ainus laulja, kes esindanud Eestit kahel korral Eurovisiooni lauluvõistlusel järjest. Ta oli 15-aastane, kui esitas Eurovisioonil koos Ivo Linnaga laulu "Kaelakee hääl", mis saavutas 5. koha. Aasta hiljem esitas ta Eurovisioonil loo "Keelatud maa", mis pälvis 8. koha.
Eurovisiooni Eesti eelvoorus 1996. aastal osales ta peale "Kaelakee hääle" veel lauluga "Kummalisel teel" koos Evelin Samueliga, Karl Madisega, ja Pearu Paulusega. Laul pälvis 6. koha.
Eurovisiooni Eesti eelvoorus 1997. aastal osales ta peale "Keelatud maa" veel lauluga "Aeg" koos Hanna-Liina Võsa ja Anne Värvimanniga. Laul pälvis 7. koha ja oli televaatajate lemmik.
Tema kirjutatud laul "Homme" osales 2004. aasta Eurovisiooni Eesti eelvoorus. Laul pälvis 4. koha. Maarja on osalenud konkursi Eesti eelvoorus taustalauljana 2003. aastal Koit Toome esitatud võistlusloos "Know What I Feel", mis pälvis 2. koha.
Ilus on üritanud Eurovisioonile pääsu ka Rootsis (Melodifestivalen 2003) lauluga "He Is Always On My Mind", ent ei pääsenud poolfinaalist edasi.
Televisioon
On osalenud telesaates "Laula mu laulu" (3. hooajal), kus Maarja esitas oma versiooni Jaan Söödi repertuaaris olevast laulust "Lumevärv". Tema esitatud versioon "Lumevärv" saavutas ta Raadio Uuno edetabelis esikoha.
Tema karjäärist Jaapanis ja mujal on räägitud Kanal 2 saadetes "Pöörased 90ndad" ja "Eesti staarid suure läbimurde ootel", samuti ETV saates "Tähelaev".
Koomiks
pisi|350px|Mustvalge koomiks (1920) Koomiks on lühikese tekstiga joonistuste sari, mis moodustab seotud narratiivi.
Maarja-Liis Ilus
Televisioon
Maarja on osalenud Kanal 2 tantsusaates "Tantsud tähtedega", kus tema tantsupartner oli Veiko Ratas.
Koomiks
Tekst võib esineda jutu- ja mõttemullidena või pildipealkirjadena. Kõige sagedasemad koomiksitüübid on ajalehekoomiks, koomiksiajakiri ja koomiksiraamat. Ajalehekoomiks koosneb enamasti kolmest-neljast pildist, see on sagedasti mustvalge ja joonistusstiililt lihtne. Mitmed ajalehekoomiksid põhinevad lühikesel naljakal sündmusel, kuid need võivad kujutada ka pikka järjejuttu. Koomiksiajakirjad sisaldavad mitut paari lehekülje pikkust lugu. Koomiksiraamatud jutustavad tavaliselt ühe pika loo. Koomikseid avaldatakse ka veebis.
Pikemaid, teemalt tõsisemaid ja keerulisema joonistusstiiliga koomikseid on nimetatud ka graafilisteks novellideks või koomiksromaanideks.
Ajalugu
Koomiksilaadse narratiivikujutamise sündi on raske ajaliselt kindlaks määrata. Keskajast pärineval Bayeux' vaibal on ajaloosündmusi esitatud piltjutustustena. Ka jutumulli tunti juba keskajal, nii et koomiksi jutustusvõtted on mingil kujul olnud olemas juba ammu. Koomiksialgeid võib leida ka religioossest kirjandusest. Nimelt hakati juba 17. sajandil kujutama Piibli-stseene piltjuttudena.
19. sajandi Euroopa piltjutustusi, millest tuntuim näide on ilmselt sakslase Wilhelm Buschi aastal 1865 avaldatud "Max ja Moritz", võib pidada praeguste koomiksite otsesteks eelkäijateks. Nendes jutustatakse lugu järjestikuste piltidega, mida toetab sageli riimiline tekst.
pisi|left|"The Yellow Kid" Koomiks oma praegusel kujul, mille tunnusteks on muu hulgas järjepidevus ja püsivad tegelased, sündis siiski alles 1890. aastatel Ameerika ajakirjanduses. Selle esimeseks esindajaks peetakse Richard Felton Outcaulti joonistatud koomiksit "The Yellow Kid", mis ilmus esimest korda 1895. aastal. Sarja peategelane oli kiilaspäine poiss kollase öösärgiga, kuhu poisi repliike kirjutati.
Varaseimad kõige kauem ilmunud ajalehekoomiksid olid muu hulgas "The Katzenjammer Kids" (1897, jätkub tänapäevani), mis oli koomiksi "Max ja Moritz" imitatsioon, ning "Mutt and Jeff" (1907–1982).
Aastal 1929 alustasid kangelaskarakterid Buck Rogers ja Tarzan. See tähendas murrangut koomiksiajaloos. Seniajani olid koomiksid peaaegu eranditult olnud koomilised karikatuurid, uued sangarilood püüdsid koomika asemel rõhuda põnevusele ja realistlikumale joonistusviisile. Superman asstal 1938, Batman asstal 1939, Wonder Woman asstal 1941, Hulk asstal 1962 ja Ämblikmees aastal 1962. Teine maailmasõda suurendas koomiksite edu: see oli populaarne ajaviide Ameerika sõdurite seas.
Pärast Teist maailmasõda arenes Jaapanis Ameerika mõjutusel manga. USA-s kogusid populaarsust kriminaal-, ulme- ja õuduskoomiksid. Eriti viimased põhjustasid 1950ndate Ameerika Ühendriikides muret, et koomiksid avaldavad halba mõju lastele ja noortele.
Maarja-Liis Ilus
Televisioon
Poliitilise satiiri draamasarjas "Riigimehed" kehastas ta Lottet.
Koomiks
Ajalugu
Mingis mõttes koomiksirevolutsioon toimus 1960ndate Ameerikas underground-liikumise kaudu. Rohkem hakati käsitlema sotsiaalseid tabusid ning vähem kergeid ja meelelahutuslikke teemasid. See viis koomiksi eemale "laste meelelahutusest", tehes sellest eraldi kunstistiili traditsioonilisemate kõrvale.
Maarja-Liis Ilus
Televisioon
Oli TV3 saate "Otsin uut kodu" saatejuht. 1999. aastal oli ta "Kaks takti ette" saatejuht koos Koit Toomega, 2001. aastal oli ta "7 vaprakest" ühe osa saatejuht.
Grobiņa foogtkond
pisi|Vana-Liivimaa aastal 1534. Grobiņa foogtkond on nr 21 Grobiņa foogtkond oli Liivi ordu valitsusüksus (foogtkond) Kuramaal. Foogtkonda juhtis Grobiņa foogt. Foogtkonna linnus oli Grobiņa ordulinnus.
Maarja-Liis Ilus
Televisioon
Hiljem "Eurolaul 2007" saatejuht koos Marko Reikopiga, "Eesti laul 2022" saatejuht koos Priit Looga ning 2011. aasta Eesti Muusikaauhinnade õhtujuht koos Tanel Padariga.
Koomiks
Ajalugu
Euroopa koomiks oli pikka aega Ameerika varjus, kuid hakkas esile tõusma pärast sõda. Euroopa koomiksid olid vabad Ameerikas välja kujunenud tavast hoida huumor ja põnevus eraldi ja kasutada naljakates koomiksites peamiselt minimalistlikku väljendusviisi.
Maarja-Liis Ilus
Televisioon
Ansambli Regati kaver Maarja-Liisi loost "Kohtumine" on telesarja "ENSV" lõpulaul.
Koomiks
Ajalugu
Eesti koomiksile pani aluse Karl August Hindrey oma piltvärsslugudega ("Jaunart Jauram", "Seene Mikk", "Piripilli-Liisu") 20. sajandi algul. Olulisemad eesti koomiksikunstnikud on Olimar Kallas, Edgar Valter, Romulus Tiitus, Madis Ots jt.
Maarja-Liis Ilus
Diskograafia
Maarja on välja andnud 11 albumit ja 12 singlit, lisaks viis Eurolugu ja konkursi "Uus Laul 1994" osalenud laul "Paradiis".
Esimene eestikeelne diskoalbum ilmus 1996. aastal, see sisaldas põhiliselt kavereid ja Raul Rinki ning Kaari Sillamaa kirjutatud lugusid. Teine, rahvusvaheliselt ilmunud album "First In Line" ilmus aastal 1997, mis saavutas Jaapanis ja Ladina-Ameerikas suurt edu. Plaati müüdi üle 300 000 eksemplari.
Jaapanis ja Ameerikas tehti kaks eraldi väljaannet "First In Line" albumile. Jaapanis ilmus ka teine minialbum "Heart" ja anti välja singleid.
Järgnesid albumid "Kaua veel" (1997) ja teine rahvusvaheliselt müüdud plaat "City Life" (2001).
2004. aasta algusest oli Maarja ansambli Hinkus lauljana, 2005. aasta märtsis ilmus neilt album Hinkus feat. Maarja "Look Around". Plaadil on kokku 8 lugu.
Hiljem algas pikk ja edukas koostöö Rein Rannapiga, mis päädis plaadi "Läbi jäätund klaasi" ilmumisega (2006). 2007. aasta märtsis sai ta fonogrammitootjate ühingu aasta naisartisti auhinna koos Rein Rannapiga tehtud plaadi "Läbi jäätund klaasi" eest.
Album "Homme" ilmus aastal 2008 ning 2009 jõudis müügile uus Maarja album "Jõuluingel", millel on saanud populaarseks laul "Lumeta".
7. detsembril 2012 esitles Maarja-Liis Ilus oma uut albumit "Kuldne põld". 21. märtsil 2013 võitis Maarja Kuldne Plaat 2013 aasta naisartisti auhinna. "Kuldne põld" oli suurima läbimüügiga ja auhinnatud album Maarjalt.
Muusikavideod
Maarjal on 17 muusikavideot, millest enamik on välja antud Universal Musicu artistina. Näiteks lugudele "First In Line" ja "Candle" tehti mitu muusikavideot seoses karjääriga Jaapanis. Ilus osales külalisena ka Trafficu muusikavideos "Sekundiga" ja Karl-Erik Taukari muusikavideos "Seitse pühapäeva".
Ühiskondlik tegevus
Maarja-Liis Ilus oli 1999. aasta 1. juunist UNICEF-i hea tahte saadik.
Isiklikku
Maarja-Liis Ilusa muusikaõpetajast ema Merle Ilus (sündinud Ambre) oli nooruses samuti võrdlemisi menukas laulja. Tema vanaisa Elmar Ilus oli esimene eestlasest Tartu Ülikooli õigusteaduskonna eraõiguse professor. Tema onu Peeter Ilus on kirjutanud Maarja ühele loole eestikeelsed sõnad (albumil "Kaua veel"). Samuti on Peeter Ilusa "Raagus sõnad" ja "Vana vaksal" olnud Maarja albumitel.
Granaatõun
pisi|Granaatõun koos lahtise tükiga thumb thumb|Avatud vili Granaatõun on hariliku granaadipuu vili.
See on tiheda punase koorega, sidrunist veidi suurem 5–12 cm läbimõõduga mari, mis sisaldab umbes 600 seemet. Seemned koos neid ümbritseva mahlaka viljalihaga on söödavad. Kest ja membraan moodustavad granaatõuna kogumassist ligikaudu 44%.
Granaatõuna mahl on ergutava ja immuunsüsteemi tugevdava toimega.
Granaatõun on viljakuse ja võimu sümbol.
Tuumapomm
pisi|Aatomipommi plahvatusel tekkinud "tuumaseen" [[Nagasaki kohal 9. augustil 1945, mis kerkis plahvatuse hüpotsentrist 18 km kõrgusele]] pisi|USA 1950. aastate animatsioon, mis õpetab lapsi tuumapommirünnaku korral varjuma Tuumapomm ehk aatomipomm on sõjanduses kasutatav suure plahvatusjõuga lennukilt heidetav lõhkekeha ehk pomm, mille plahvatamisel tuumaenergia vabaneb raskete aatomituumade lõhustumisel või kergete aatomituumade liitumisel (H-pomm).
Üldlevinud andmetel on see esimene väljatöötatud tuumarelv ja ainuke sõjas kasutatud tuumarelv.
Tööpõhimõte
Tuumapommi tuumalaenguna kasutatakse kõrgelt rikastatud isotoope, mille tuumad kiirete neutronite toimel lõhustuvad kaheks keskmise massiarvuga aatomituumaks. Tavaliselt kasutatakse plutoonium-239; esimeste tuumapommide tuumkütuseks kasutati ka uraan-235, kuid sellised tuumapommid on oma massi kohta oluliselt väiksema purustusjõuga.
Iga tuuma lõhustumisel vabaneb kaks või kolm neutronit ning igaüks neist kutsub omakorda esile ühe tuuma lõhustumise. Lõhustumise kiirus kasvab sekundi murdosa jooksul järsult. Selle kontrollimatu ahelreaktsiooni käigus vabaneb tohutu hulk energiat ja kiirgust.
Selle ahelreaktsiooni käivitumiseks on tarvis teatud minimaalset kompaktselt paiknevat tuumkütuse hulka (kriitilist massi). Kui kütust on liiga vähe (pind on võrreldes massiga liiga suur), siis liiga paljud (spontaansel) lõhustumisel eralduvad neutronid lendavad kütusest välja, mistõttu reaktsioon ei saa jätkuda. Kriitiline mass sõltub kütuselaengu kujust (pinna pindalast); kõige väiksem on see kera puhul: uraan-235-l on see umbes 15 kg (mis vastab 0,8 liitrile). Tuumkütuse kriitilist massi on võimalik alandada näiteks tuumkütusest välja kiiratud neutronite tagasipeegeldamisega neutronpeegli abil ja tuumkütuse tihendamisega, mis suurendab tõenäosust, et vabanenud neutron tabab mõnda tuumkütuse tuuma.
Tuumapommides kasutatavad neutronpeeglid tehakse paari sentimeetri paksusest berülliumikihist (neutroneid peegeldab berüllium kogu kihi paksuselt, mitte ainult oma välispinnaga nagu tavaline peegel). Ilma neutronpeeglita plutoonium-239 kriitiline mass on 11 kg, peegli kasutamise korral on kriitiline mass 190 g.
Kriitilise massi vähendamiseks puhastatakse plutoonium-239 neutronmürkidest, mis neelavad neutroni, kuid ei lõhustu (plutoonium-238, plutoonium-242, ameriitsium-238 ja kuurium-245). Kriitilist massi vähendab ka plutoonium-239 jahutamine absoluutse nulli lähedale, millega lõhustumise ristlõige suureneb.
Tuumapommi plahvatuse (ahelreaktsiooni) käivitamiseks tuleb tuumkütus viia alakriitilisest olekust ülekriitilisse. Uraan-235 kasutavates pommides tõugatakse selleks kaks kriitilisest massist väiksema massiga uraani poolkera tohutu surve ja kõrge temperatuuriga teineteise vastu, kasutades selleks tavalõhkeaine plahvatuse energiat. Plutoonium-239 pommides tihendatakse alakriitiline plutoonium selle ümber sfääriliselt paigaldatud, paljude ülitäpselt üheaegsete pommi keskmesse suunatud tavalõhkeaine kumulatiivsete plahvatuste (implosiooni) abil ülekriitiliseks. Implosioon tekitatakse 32–96 väikese tavalõhkeaine kumulatiivlaengute üheaegse plahvatusega kerakujulise pommi pinnal. Kui kasutatakse neutronpeeglit ja implosiooni, võib uraan-239 kriitiline mass väheneda kuni 50 grammini. Implosioonil põhineva tuumapommi koostisosade valmistamine nõuab äärmist täpsust, mis ületab tunduvalt prilliklaaside lihvimiseks vajaliku täpsuse.
Tuumapommis osaleb tuumareaktsioonis tegelikult ainult murdosa selles leiduvast tuumkütusest, sest tekkiv temperatuur umbes 15 miljonit kelvinit ja rõhk mitu miljonit hektopaskalit aurustab ja hajutab kütuse mõne mikrosekundiga, nii et reaktsioon ei jätku. Plahvatus kestab ainult umbes miljondik sekundit.
Ajalugu
6. augustil 1945 heideti Jaapani linnale Hiroshimale ja 9. augustil Nagasakile.
Poliitika
Tuumapommid arvatakse massihävitusrelvade hulka ning nende kasutamise tõkestamine on tänapäeva rahvusvahelise poliitika üks peaeesmärke.
Bauska foogtkond
pisi|Vana-Liivimaa aastal 1534. Bauska foogtkond on nr 15 Bauska foogtkond oli Liivi ordu valitsusüksus (foogtkond). Foogtkonda juhtis Bauska foogt. Foogtkonna linnus oli Bauska ordulinnus.
Rolandi laul
pisi|300px|Roncevaux' lahing aastal 778. Rolandi surm, [[Jean Fouquet, Tours, v. 1455–1460, Bibliothèque nationale de France]]
Rolandi laul (prantsuse keeles La Chanson de Roland) on prantsuse kangelaslaul, mida peetakse vanimaks prantsuse eeposeks.
"Rolandi laulu" vanim käsikiri (nn Oxfordi käsikiri) pärineb 12. sajandi keskpaigast ning sisaldab 4004 kümnesilbilist värssi, mis moodustavad erineva värsiarvuga stroofe. Eepos võib olla sündinud 10. sajandi lõpul ja saanud lõpliku kuju esimese ristiretke (1096–1099) aegadel.
"Rolandi laul" on ühe poeedi looming, mis põhineb muinasprantsuse luulepärimusel. Sündmustiku aluseks on 778. aasta 15. augustil Roncevaux' kuristikus Pürenee mäestikus toimunud Roncevaux' lahing, kus baskid ründasid frankide kuninga Karl Suure Hispaania sõjaretkelt tagasipöörduva armee järelväge.
"Rolandi laulu" süžee esineb muu hulgas ka fääri traditsiooni kuuluvates lugulauludes kvæði'des.
Hispaania Catarina
Hispaania Catarina (14. jaanuar 1507 Tordesillas – 12. jaanuar 1578) oli Portugali kuninga João III abikaasa 1525–1557.
Ta sündis Burgundia hertsogi Philipp Ilusa ja Kastiilia printsessi Juana tütrena pärast oma isa surma. Tema isapoolne vanaisa oli Saksa-Rooma keiser Maximilian I. Vanaema, Burgundia pärijanna Marie, oli ka surnud. Emapoolne vanaisa oli Aragóni kuningas Fernando II, vanaema aga Kastiilia kuninganna Isabel I. Tal olid vennad Ferdinand ja Karl ning õed Eleonore, Isabella ja Maria.
Tal oli 9 last, kellest ükski ei elanud 18-aastaseks:
Austria Maria
thumb|right|Austria Maria Austria Maria (17. september 1505 Brüssel – 18. oktoober 1558 Cigalo) oli Ungari ja Böömimaa kuninga Lajos II abikaasa.
Ta sündis Brüsselis Burgundia hertsogi Philipp Ilusa ja Kastiilia printsessi Juana tütrena. Ta kasvas üles Kastiilias, mille kuningaks tema isa 1505. aastal sai. Tema isapoolne vanaisa oli Saksa-Rooma keiser Maximilian I. Vanaema, Burgundia pärijanna Maria, oli juba surnud. Emapoolne vanaisa oli Aragóni kuningas Fernando II, vanaema aga Kastiilia kuninganna Isabel I. Tal olid vennad Ferdinand ja Karl ning õed Eleonore, Isabella ja Katharina.
Juba enne aastaseks saamist kihlati Maria Ungari ja Böömimaa kuninga Ulászló II vanima pojaga (selleks hetkeks polnud Ulászlól veel ühtki poega), aga Maria vend Ferdinand kihlati Ulászló II tütre Annaga (mõlemad sündisid 1503). Ulászló poeg Lajos sündis 1506 ja sai kuningaks oma isa surma järel 1516. Nad abiellusid 13. jaanuaril 1522 Budapestis. Nende ühisportree on säilinud ja kummagi pulmarõivaid saab näha Ungari Rahvusmuuseumis.
Maria oli Ungari ja Böömimaa kuninganna 4 aastat ja 7 kuud, kuni tema mees 29. augustil 1526 Mohácsi lahingus Suleiman Toreda juhitud Türgi vägede vastu lüüa sai ja põgenemisel Doonausse uppus. Lapsi neil ei olnud ja mõlemad troonid päris Lajosi õemees, Maria vend Ferdinand.
Rohkem Maria ei abiellunud, kuid 1530 sai ta siiski uuesti valitsejaks. Tema isa õde Austria Margarete, Madalmaade asehaldur, suri ja Maria vend Karl määras Maria regendiks. Madalmaid valitses ta 1555. aastani, mil Karl määras tema asemele Savoia hertsogi Emanuele Filiberto. Maria suri 3 aastat hiljem Cigalos.
Sõjamäe
Sõjamäe on asum Tallinnas Lasnamäe linnaosas. Asum piirneb Ülemiste, Laagna, Tondiraba ja Väo asumi ning Rae vallaga. Sõjamäe asumi pindala on 7,47 km² ja sellega on see suuruselt teine asum Tallinnas Ülemistejärve asumi järel.
Sõjamäe asum on saanud nime Sõjamäe (Weimarshofi) suvemõisa järgi, mis ehitati 1817. aastal ning mille endine asukoht jääb praeguse Tallinna Lennujaama territooriumile. Suvemõisa rajajaks oli Tallinna linnalihunik Johann Weimar.
Asumit läbib Ruunaoja.
Ajalugu
19. sajandi lõpus kuulus Sõjamäe suvemõisale valdav osa Lasnamäe linnapiiridesse jäänud alast. Samal perioodil jagati mõisale kuuluv maa rendikruntideks. 1928. aastal muudeti rendikruntide piire ning selle muudatusega tekkis mõisamaale 362 renditalu, millest enamikul oli vaid 1–3 hektarit maad. Pärast popsiseaduse vastuvõtmist 1926. aastal said kõik rentnikud omandada linnale kuulunud maid ning 1931. aastaks oli mõisa territoorium vähenenud 35 hektarini.
Sõjamäe kõrgendikust idas ja edelas asus Sõjamäe raba, mis on tänapäevaks peaaegu kadunud. Sellest rabast said alguse Ruunaoja ja Hundikuristiku oja. Sõjamäe raba aladele rajati esimesed tööstushooned 1960. aastatel. Üks suuremaid asumis tegutsenud tööstusettevõtteid oli Eesti Tubakas.
1974. aastal alustas asumis tööd Spetsiaalne Konstrueerimis- ja Tehnoloogiabüroo Desintegraator (hiljem teadustootmiskoondis Desintegraator). 1984. aastal rajati asumisse tootmiskoondise Polümeer tsehh. Tänapäeval asub piirkonnas palju hulgiladusid ja teenindusettevõtteid.
Elanikkond
2016. aastal moodustasid 0–17-aastased asumi elanikkonnast 12–17%, üle 68-aastased aga 10–19%.
Olulisemad objektid
Sõjamäel asub Lasnamäe turg ja osa Tallinna Lennujaamast.
Sõjamäe asumi tänavad
Asumis on mitmeid ehitusega seotud tänavanimesid, näiteks Armatuuri tänav, Betooni põik, Betooni tänav, Kriidi tänav jm. Asumis on lisaks veel Gaasi tänav, Asfaldi tänav, Kanali tee, Kesk-Sõjamäe tänav, Kuuli tänav, Nuia tänav, Paneeli tänav, Peterburi tee, Plasti tänav, Punane tänav, Rakise tänav, Ruunaoja tänav, Sarruse tänav, Silde tänav, Silluse tänav, Suur-Sõjamäe põik, Suur-Sõjamäe tänav, Sõstramäe tänav, Tala tänav, Tapri tänav, Vedru tänav, Vesse tänav, Vesse põik, Visase tänav ja Väike-Sõjamäe tänav.
Sebastian Vettel
Sebastian Vettel (sündinud 3. juulil 1987 Saksamaal Heppenheimis) on saksa vormelisõitja, kes sõitis hooaegadel 2007–2022 Vormel 1 sarjas, neljakordne maailmameister (2010, 2011, 2012 ja 2013).
Enne Vormel 1
Aastal 2003 hakkas ta sõitma vormelite klassis ja tuli Saksamaa Vormel BMW sarjas teisele kohale, võites 19 sõidust viis ja kogudes 216 punkti.
Aastal 2004 tuli ta Vormel BMW meistriks, võites enneolematud 18 sõitu 20-st ja kogudes maksimumilähedased 387 punkti.
2005 sõitis ta Vormel 3 sarjas. Ta kogus 64 punkti ja oli viies. Võitis Lewis Hamilton. Vettel ei võitnud küll ühtki etappi, kuid tuli hooaja teisel poolel kuus korda poodiumikohale. Ta valiti aasta uustulnukaks.
Aastal 2006 tuli Vettel Vormel 3 sarjas oma meeskonnakaaslase Paul di Resta järel teiseks. Ta võitis 20 sõidust neli. Samal aastal sai ta BMW Sauberi testisõitjaks ja kolmandaks sõitjaks. Ta hämmastas asjatundjaid, sõites kahel korral, Türgis ja Itaalias, reedesel vabatreeningul päeva kiireima aja.
Vana-Vigala Põhikool
Vana-Vigala Põhikool on üldhariduskool Märjamaa vallas, mis asub ajaloolises Vana-Vigala mõisas. Koostöös Vana-Vigala Tehnika- ja Teeninduskooliga pakutakse ka eelkutseõpet. Koolil on õpilaskodu.
Sebastian Vettel
Enne Vormel 1
2007. aastal osales Vettel Renault' maailmasarjas, kus sõitis seitse esimest etappi. Neist võitis ta ainult ühe, kuid halvim tulemus oli kuues. Seitsme etapi järel oli ta kindel liider. Kogutud 74 punktist piisas üldkokkuvõttes viienda koha saamiseks. Ta ei sõitnud Renault' sarja hooaega lõpuni, sest sai koha Vormel 1 sarjas.
Vana-Vigala Põhikool
Kool peab oma sünniajaks aastat 1841, kui asutati Vana-Vigalas tütarlastekool (Eesti maapiirkondades esimene omataoline). 1853. aastal viidi kool Vanamõisa külla ja reorganiseeriti segakooliks (vt Peru kool).
Sebastian Vettel
2007: BMW Sauber
thumb|Vettel oma debüütsõidul USA-s Sebastian Vettel debüteeris Vormel 1 sarjas 2007. aasta USA Grand Prix'l BMW Sauberi meeskonnas, asendades Robert Kubicat, kes eelmisel etapil Kanadas oli üle elanud ränga avarii. Vettel teenis oma esimesel võistlusel kohe punkti. Ta oli siis 19 aastat ja 349 päeva vana. Temast sai läbi aegade noorim sõitja, kes Vormel 1 sarjas punkte on saanud. Eelmine rekordiomanik oli Jenson Button (20 aastat ja 67 päeva). 2014. aasta hooaja avaetapil Austraalias ületas tema rekordi Daniil Kvjat.
Vana-Vigala Põhikool
20. detsembril 1944 asutati Vigala Algkool Vana-Vigala Jaama külasse.
Aastast 1976 kolis algkool Vana-Vigala mõisa, kus seni oli tegutsenud kutsekool (vt Vana-Vigala Tehnika- ja Teeninduskool).
Sebastian Vettel
2007–2008: Toro Rosso
31. juulil 2007 lõpetas BMW Vetteliga lepingu, et ta saaks ühineda Toro Rosso meeskonnaga. Vettel asendas Scott Speedi, kelle leping lõpetati, sest ta polnud piisavalt kiire ega saanud meeskonna juhtkonnaga läbi. Alates 2007. aasta Ungari Grand Prix'st kuni 2008. aasta lõpuni sõitis ta Scuderia Toro Rosso meeskonnas. Vettel sai kohe poolteise aasta pikkuse lepingu. Tema meeskonnakaaslane oli Vitantonio Liuzzi.
thumb|Vettel [[2007. aastal Itaalias.]] Esimesed sõidud läksid Vettelil halvasti, kuni 2007. aasta Jaapani Grand Prix'l sõitis ta terve ringi liidrina ja sai läbi aegade noorimaks Vormel 1 piloodiks, kes seda suutnud. Ta oli siis 20 aastat ja 89 päeva vana, eelmine rekordiomanik oli Fernando Alonso 21 aasta ja 237 päevaga. Tiheda vihma tõttu kutsuti rajale turvaauto. Vettel oli kolmandal kohal Lewis Hamiltoni ja Mark Webberi järel ning lähedal nii enda kui ka Toro Rosso esimesele finišile poodiumikohal. Turvaauto taga sõitis ta aga Webberi autole sisse ja mõlemad pidid sõidu katkestama. Webber kommenteeris seda teleintervjuus: "Need on need lapsed, eks ole ... Lapsed, kellel pole piisavalt kogemusi. Nad teevad head tööd ja rikuvad siis kõik ära."
Vana-Vigala Põhikool
1989 reorganiseeriti kool Vana-Vigala 9-klassiliseks kooliks ning alates 1991. aastast kannab nime Vana-Vigala Põhikool.
Oru valitseja
"Oru valitseja" on aastatel 2000–2005 valminud Suurbritannia telesari, mis põhineb osaliselt Compton Mackenzie mägismaaromaanide sarjal.
Vana-Vigala Põhikool
I lennu lõpetajate hulgas aastal 1994 oli ka tulevane maailmameister ja olümpiavõitja Gerd Kanter.
Oru valitseja
Telesari on enamjaolt filmitud Põhja-Šoti mägismaa Strathspey ja Badenochi piirkonnas. BBC Scotlandi tellimusel tootis sarja Ecosse Films ning algupäraselt jõudis "Oru valitseja" eetrisse kanalil BBC One.
Sarja vaadatavus oli esimese viie hooaja vältel brittide seas suur, kuid vähenes pärast mitme esialgse peategelase (Archie, Hector) sarjast väljakirjutamist. Kui sarja vaadatavus oli 2004. aastal veelgi vähenenud, otsustas BBC sarja tootmise lõpetada.
Sebastian Vettel
2007–2008: Toro Rosso
Järgmisel etapil Hiinas oli Vettel neljas ja Liuzzi kuues. Need olidki Toro Rosso ainsad punktid hooajal. Hooaja kokkuvõttes oli Vettel kuue punktiga 14., Toro Rosso kaheksa punktiga üheksas. Liuzzi panust ei peetud piisavaks ja tema asemele palgati Sébastien Bourdais.
thumb|Vettel (ees) ja Bourdais (taga) [[2008. aastal Jaapanis vabatreeningul]] 2008. aasta Itaalia Grand Prix'l võttis ta esimese kvalifikatsioonivõidu ja päev hiljem esimese sõiduvõidu nii endale kui ka Toro Rosso meeskonnale. Ta oli siis 21 aastat ning vastavalt 72 ja 73 päeva vana. Sellega sai Vettel kõigi aegade noorimaks vormelisõitjaks, kes võitnud kvalifikatsiooni, tulnud poodiumile ja võitnud sõidu. Kõik kolm rekordit kuulusid varem Fernando Alonsole.
Vana-Vigala Põhikool
=Välislingid=
Oru valitseja
Eestis on telesarja näidanud Eesti Televisioon.
Sebastian Vettel
2007–2008: Toro Rosso
Hooaja kokkuvõttes kogus Vettel 35 punkti ning oli kaheksas. Ta valiti aasta uustulnukaks. Bourdais oli nelja punktiga 16. Meeskondade arvestuses oli Toro Rosso 39 punktiga kuues.
Oru valitseja
Tegevustik
Noor Archie MacDonald naaseb pärast Londonis restoranipidamist kodukohta Šoti mägismaal. Ta võtab üle oma eaka isa Hector MacDonaldi võlgades maavaldused ja Glenbogle'i lossi ning saab ülesandeks lapsepõlvekodu endisaegne hiilgus taastada. Seejuures on talle abiks Glengoble'i palgal olevad Lexie, Golly ja Duncan. Suuri raskusi ja tagasilööke trotsides õnnestub Archiel valdus võlgadest välja tuua.
Peagi leiab Archie, et maaomaniku elu ei paku talle enam rahuldust, ning läheb Uus-Meremaale viinamarju kasvatama. Glenbogle'i võtab üle Archie vend Paul MacDonald.
Sebastian Vettel
2009: Red Bull Racing
2009. aastal sõitis Sebastian Vettel Red Bulli võistkonnas.
Vettel tõi ka Red Bullile läbi aegade esimese võidu. Vettel pole küll ainus, kuid on noorim sõitja, kes toonud kahele meeskonnale esimese võidu.
Ta võitis neli etappi ja sai hooaja kokkuvõttes teise koha.
2010: Red Bull Racing
2010. aastal võitis Sebastian Vettel viis etappi ja tuli 256 punktiga kõigi aegade noorimaks Vormel 1 maailmameistriks.
August Schmidt
August Schmidt on olnud mitme tuntud inimese nimi:
Kertš
pisi|300px|vasakul|Yeni-Kale (Jenikal). Kindlus Kertši linna lähedal pisi|vasakul|300px|Teise maailmasõja mälestussammas Kertšis pisi|258px|Pantikapaioni varemed Kertš on linn Ukrainas Krimmi poolsaare idatipus, Kertši poolsaarel. Asub Kertši väina ääres. Pärast Krimmi annekteerimist märtsis 2014 kuulub de facto Krimmi Vabariigi koosseisus Venemaale.
Kertši kohta kasutati Venemaa Keisririigi ajal nime (Керчь-Еникал) Kertš-Jenikal.
Kreeka kolonistid asutasid Kertši kohale 7. sajandil eKr Pantikapaioni linna.
2001. aastal oli Kertši elanikest venelasi 78,7%, ukrainlasi 15,4%, krimmitatarlasi 1,9%, valgevenelasi 1,1%, moldaavlasi 0,2% ja poolakaid 0,1%.
Klingon
Klingon võib tähendada järgmist:
Völker und Gruppierungen im Star-Trek-Universum
Aizkraukle komtuurkond
pisi|Vana-Liivimaa aastal 1534. Aizkraukle komtuurkond jäi alale nr 2 Aizkraukle komtuurkond oli Liivi ordu valitsusüksus (komtuurkond). Komtuurkonda juhtis Aizkraukle komtuur. Komtuurkonna linnus oli Aizkraukle ordulinnus.
Uuslinn
Uuslinn on asum Tallinnas Lasnamäe linnaosas. Asum piirneb Kadrioru, Kurepõllu ja Sikupilli asumiga. Uuslinna asumi pindala on 0,22 km2.
Uuslinna asum on saanud nime Uuslinna mereväelinnaku järgi.
Uuslinna asum piirneb Valge tänava, Uuslinna tänava ja Laagna teega.
Ajalugu
1796. aastal hakati Kadrioru kohale Kadrimäele (Lasnamäe osa) rajama mereväelinnakut, mille järgi on ka asum nime saanud.
1806. aastal ehitati mereväelinnaku lähedusse tuletorn, mille kehand oli esialgu valget ja katus rohelist värvi.
1842. aastal rajati mereväelinnakusse Tallinna suurkaupmees B. N. Mayeri malmivalutehas, mis hiljem kolis ümber Lastekodu tänava ümbrusse.
1973. aastal rajati praegusse Uuslinna asumisse Linnakutsekool nr 21 uus kompleks.
Elanikkond
2016. aastal moodustasid 0–17aastased asumi elanikkonnast 12–17% ja üle 68aastased 10–19%.
Motala
Motala on linn Rootsis Östergötlandi läänis, Motala valla keskus. Asub Göta kanali ääres Vätterni ja Boreni järve vahel.
Viimsepäevaraamat
Viimsepäevaraamat (inglise keeles Domesday Book) on Suurbritannia vanim arveraamat, mis pandi kirja 1086. aastal ja võtab kokku elu Inglismaal William Vallutaja ajal.
Üheks riigi suuremaks aardeks peetav ladinakeelne Domesday Book koosneb suurest ja väiksest osast ning annab ülevaate peaaegu kogu praegusest Inglismaast. Domesday Book kirjutati sellepärast, et 1066. aastal Inglismaa vallutanud Normandia hertsog William tahtis teada, kui palju kuningriik väärt on.
Ta käskis kirja panna kõik maaomanikud, nende omandi ja selle, kuidas maad kasutati, kõik inimesed orjadest ülikuteni ning kõik tähelepanuväärsed rajatised, sealhulgas linnad, kirikud ja veskid.
Arveraamatu ümberkirjutamiseks kulus 900 lambanahka. Kuningas William ise suri aga järgmisel (1087.) aastal.
Polaris
Polaris võib tähendada mitut asja.
Bodø
Bodø (Lule saami keeles Bådåddjo) on linn Norras, Nordlandi maakonna ja Bodø valla keskus.
Bodø sai linnaks 1816.
Linnas tegutseb jalgpalliklubi FK Bodø/Glimt.
pisi|tühi|Bodø sadam 1880. aastatel
Kalapoeg Nemo
"Kalapoeg Nemo" tegi esimesel nädalavahetusel kõige vaadatuma joonisfilmi rekordi, teenides 70 miljonit dollarit.
Nemo nimi vihjab Jules Verne'i raamatute tegelasele kapten Nemole.
"Kalapoeg Nemo" on pärjatud parima joonisfilmi Oscariga.
Malaja Višera
Malaja Višera on linn Venemaal Novgorodi oblastis, Malaja Višera rajooni keskus. Asub Malaja Višerka jõe ääres Veliki Novgorodist 75 km kirdes.
Asula rajati 1843 Moskva-Peterburi raudtee ehitamise käigus. Linnaõigused sai 1921. aastal.
Linnas on klaasivabrik, elektrotehnikatehas, veduriremonditehas ja puidutööstusettevõtted.
pisi|left|Malaja Višera raudteejaam
Kivi-Vigala Põhikool
Kivi-Vigala Põhikool on üldhariduskool Märjamaa vallas Kivi-Vigala külas.
Ajalugu
Aastal 1854 asutati Sääla külla endisesse Raba kõrtsihoonesse kool. Raba koolina tuntuks saanud õppeasutus kujunes Kivi-Vigala piirkonna tähtsaimaks kooliks. 1863. aastal liideti kooliga Jädivere külas asunud Lepiku kool. 1882. aastal tehti hoones kapitaalremont, mille tulemusena saadud välimus on koolihoonel tänaseni. Raba algkooli juures töötas 20. sajandi algul ka suvekool, mis aitas õpilastel linnakoolidesse edasi minna.
Raba algkool suleti 1972. aastal, kui naabruses valmis kaasaegne Kivi-Vigala koolihoone. Uude Kivi-Vigala põhikooli (siis Vigala 8-klassilisse kooli) viidi üle Raba algkooli, Peru 8-klassilise kooli ning Päärdu algkooli õppevahendid, õpilased ja õpetajad. Esimene direktor oli Jaan Annusver ja õppealajuhataja Elvi Reiner.
2002. aastal tehti Kivi-Vigala koolihoonele kapitaalremont.
Koostöö teiste koolidega
2000. aasta sügisel hakkas kool täiskasvanutele korraldama arvutikursusi. 2002. aasta novembrist 2003. aasta augustini toimunud Vaata Maailma Sihtasutuse algkursustel koolitati 102 inimest.
NLKP KK Sekretariaat
NLKP KK Sekretariaat (vene keeles Секретариат ЦК КПСС) oli Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei KK sekretäride tegevust toetav alaline haldusasutus, NLKP KK koosseisus.
Kivi-Vigala Põhikool
Koostöö teiste koolidega
2005. aastast on kool osalenud ka Vana-Vigala Tehnika- ja Teeninduskooli eelkutseõppes (IX e klass, 02.02.2007. seisuga 19 õpilast).
NLKP KK Sekretariaat
NLKP KK Sekretariaat ja selle eelorganid valiti NLKP Keskkomitee pleenumil koos NLKP KK Poliitbürooga ajavahemikus 1919. märtsist kuni 1991. aasta augustini. NLKP algusaastatel tegutses KK sekretäride (J. Stalin, G. Zinovjev ja L. Kamenev) töö organiseerimiseks ka ÜK(b)P KK Organisatsiooniline büroo.
Kivi-Vigala Põhikool
Koostöö teiste koolidega
Kivi-Vigala kooli sõpruskool on Muhu Põhikool.
NLKP KK Sekretariaat
Vastavalt NLKP põhikirja § 38-le põhiliselt kaadrivaliku ja otsuste täitmise kontrolliga tegelev täitevorgan.
1919. aastal loodi sekretariaadis ÜK(b)P Keskkomitee sekretariaadi vastutava sekretäri (Ответственный секретар);
1922. aastal aga ÜK(b)P Keskkomitee sekretariaadi peasekretäri ametikoht (Генеральный секретар);
1953. aastal muudeti ametikoha nimetust NLKP KK I sekretäriks (Первый секретар ЦК КПСС);
1966. aastal taastati NLKP KK peasekretäri ametikoht (Генеральный секретар ЦК КПСС).
ÜK(b)P/NLKP Keskkomitee Sekretariaadi vastutav sekretär, ÜK(b)P/NLKP KK Administratiivorganite osakonna kuraator: Jossif Stalin (– 17.9.1947), Aleksei Kuznetsov (17.9.1947 – 28.1.1949), Nikita Hruštšov (16.12.1949 – 3.9.1953), Nikolai Šatalin (3.9.1953 – 8.3.1955), Aleksei Kiritšenko (12.1957 – 4.5.1960), Leonid Brežnev (4.1963 – 10.1964), Aleksandr Šelepin (10.1964 – 1966), Mihhail Suslov (1966), Dmitri Ustinov (1966 – 1976), Andrei Kirilenko (1976), Jakov Rjabov (25.10.1976 – 17.4.1979), Konstantin Tšernenko (17.4.1979 – 26.5.1982), Juri Andropov (26.5.1982 – 15.6.1983), Grigori Romanov (15.6.1983 – 1.6.1985), Jegor Ligatšov (1.6.1985 – 28.1.1987), Anatoli Lukjanov (28.1.1987 – 10.1988), Viktor Tšebrikov (1.10.1988 – 10.9.1989), Oleg Baklanov (10.9.1989 – 13.7.1990), Oleg Šenin (13.7.1990 – 8.1991).
ÜK(b)P/NLKP Keskkomitee sekretär, riigikaitse alal: Jossif Stalin (26.3 – 25.4.1949), Leonid Brežnev (10.1952 – 3.1953, 27.2.1956 – 16.7.1960, 21.6.1963 – 1965), Frol Kozlov (4.5.1960 – 10.1964), Dmitri Ustinov (26.3.1965 – 26.4.1976), Jakov Rjabov (25.10.1976 – 17.4.1979), Grigori Romanov (15.6.1983 – 1.7.1985), Lev Zaikov (1.7.1985 – 11.1987), Oleg Baklanov (18.2.1988 – 24.4.1991).
Ajalugu
NLKP KK Sekretariaadi eellane VK(b)P Keskkomitee sekretariaat loodi VK(b)P VIII kongressil märtsis 1919, aga koos partei nimega muutus aja jooksul ka täidesaatva organi nimetus:
KK Organisatsiooniline büroo, 1919–1952
VK(b)P – ÜK(b)P – NLKP KK Organisatsiooniline büroo, 1919–1952
VK(b)P KK Orgbüroo ehk Organisatsiooniline büroo oli VK(b)P VIII kongressil 1918. aastal moodustatud kommunistliku partei KK täitevorgan, mille liikmed valiti Keskkomitee Pleenumitel, partei organisatsioonilise töö juhtimiseks. Esmakordselt moodustati orgbüroo 1919. aastal. Algselt koosnes see 5 keskkomitee liikmest, aga alates 1921. aastast suurendati koosseisu ning liikmete arv ei olnud kindlaks määratud. 1952. aastal toimunud NLKP XIX kongressil vastu võetud otsusega, likvideeriti Orgbüroo ning KK tegevust juhtis NLKP KK Sekretariaat ning KK sekretärid.
Janek Vadi
Janek Vadi (sündinud 15. veebruaril 1979) on eesti näitleja.
NLKP KK Sekretariaat
KK Poliitiline büroo
VSDT(b)P – VK(b)P – ÜK(b)P – NLKP KK Poliitiline büroo
VK(b)P VIII kongressil 1918. aastal moodustatud kommunistliku partei KK poliitiline juhtorgan kandis:
Janek Vadi
Lõpetas Kiviõli 1. Keskkooli 49. lennus. Aastal 1997 astus TTÜ energeetikateaduskonda, kuid pärast aastast õppimist lahkus.
Aastal 2003 lõpetas ta Viljandi Kultuurikolledži teatrikateedri 4. lennu.
Aastatel 2003–2005 oli vabakutseline näitleja, aastast 2005 töötab Ugala teatris.
Hüljatud (film 1995)
Filmi lavastas Claude Lelouch, peaosades mängivad Jean-Paul Belmondo, Michel Boujenah ja Alessandra Martines.
Narva Kreenholmi staadion
Narva Kreenholmi staadion on jalgpalli- ja kergejõustikustaadion Narvas.
Staadioni tribüünid mahutavad 1065 inimest.
Narva Kreenholmi staadion on jalgpalliklubi JK Narva Trans koduväljak.
Johannes Reinola
Johannes Reinola (kuni 1936 Johannes Reinglas, 13. jaanuar 1896 Novgorod – 29. juuni 1942 Norilsk, hukati) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant, 1939).
Õppis aastatel 1936–1938 Prantsuse Kõrgemas Sõjakoolis.
Selja-Põdra hoiuala
Selja-Põdra hoiuala on Natura 2000 võrgustiku kaitseala Märjamaa vallas. Pindala 1531 hektarit.
Kaitsealale ulatub Palase mäe lõunaosa. Kaitseala väärtuseks on vanad puisniidud, väikesed soomassiivid, vanad loodusmetsad, laialehised metsad, kuusikud, soovikumetsad. Alal kasvab ka käpaline kaunis kuldking (Cypripedium calceolus).
Luleälven
pisi|"[[Harsprångeti kosk". Carl Svantje Hallbeck (1856)]] Luleälven (saami Juleveatnu) on jõgi Rootsi Lapimaal.
Luleälven algab Skandinaavia mäestikust Norra piiri lähedalt ja voolab valdavalt kagusse. Ta suubub Perämerre Põhjalahes. Ülemjooksul läbib ta Akkajaure veehoidla ja Stora Sjöfalleti rahvuspargi. Tal ei ole suuri lisajõgesid. Suurimad asulad jõe ääres on Vietas, Porjus, Vuollerim, Harads, Boden ja Luleå.
Vindavi komtuurkond
pisi|Vana-Liivimaa aastal 1534. Vindavi komtuurkond on nr 22 Vindavi komtuurkond oli Liivi ordu valitsusüksus (komtuurkond) Kuramaal. Komtuurkonda juhtis Vindavi komtuur. Komtuurkonna linnus oli Vindavi ordulinnus.
Luleälven
Luleälven on 461 km pikkune. Tema valgla suurus on 25 240 km², millest 695 km² on Norras ja ülejäänu Rootsis.
19. ja 20. sajandil, kui Rootsi valmistus sõjaks Venemaaga, oli Luleälvenile kavandatud suur kaitseliin. Kogu ulatuses ääristasid jõge rohked kaitseehitised. Enamik neist ei ole tänapäeval kasutuses.
Tänapäeval on Luleälven tähtis hüdroenergia allikas. Jõele on rajatud mitu hüdroelektrijaama. Tänapäevalgi on jõel mitu kärestikku. Vanasti kasutati Luleälvenit suures ulatuses palgiparvetamiseks, aga 1980. aastatel see lõppes.
Varnæsi kirik
pisi|Kirik väljast pisi|Kirik seest Varnæsi kirik (Skt. Petri kirik) on Varnæsi kihelkonna kirik Taanis Åbenrå vallas Varnæsi külas. Kiriku aadress on Kirkevej 20.
Kirik on algselt ehitatud romaani stiilis .
Altarimaal pärineb umbes 1475. aastast . Kiriku kõrval on keskaegne puidust kellatorn .
Lauritz Albert Winstrupi projekti järgi ehitati kirik 1888 tugevasti ümber .
Aluliina komtuurkond
pisi|Vana-Liivimaa aastal 1534. Aluliina komtuurkond on nr 7 Aluliina komtuurkond oli Liivi ordu valitsusüksus (komtuurkond). Komtuurkonda juhtis Aluliina komtuur. Komtuurkonna linnus oli Aluliina ordulinnus.