cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
ÜRO globaalne ränderaamistik
Õiguslik siduvus
Ränderaamistikus on otsesõnu deklareeritud, et see ei ole riikidele õiguslikult siduv ning riigisisese õiguse üle otsustab iga riik ise. Nii kinnitab punkt 15c, et rändepoliitika jääb iga riigi enda pädevusse: "Ränderaamistik kinnitab riikide suveräänset õigust määrata ise oma riiklik rändepoliitika ja reguleerida rännet oma piiride sees kooskõlas rahvusvahelise õigusega. Enda suveräänse alluvusala sees võivad riigid teha vahet korrapärase ja ebakorrapärase migratsiooni staatuse vahel, sealhulgas otsustamaks, milliseid õiguslikke ja poliitilisi meetmeid ränderaamistiku rakendamiseks kasutada, võttes arvesse erinevaid rahvuslikke reaalsusi, poliitikat, prioriteete ja nõudeid riiki sisenemiseks, elamiseks ja töötamiseks, kooskõlas rahvusvahelise õigusega." Analoogseid sätteid sisaldavad raamistiku punktid 7 ja 41. Dokumendis pole ka sätteid, mis kohustaksid riike muutma seaduslikuks tegevusi, mis seni on olnud riigi seadustega keelatud. Eestis tegutsevad rahvusvahelise õiguse spetsialistid ei ole niisugust otsest mittesiduvust kahtluse alla seadnud, samuti on mittesiduvust kinnitanud Eesti õiguskantsler Ülle Madise, kelle hinnangul ei saa ÜRO raamistikku pidada rahvusvaheliseks lepinguks ja sellega ei kaasne lepingule omaseid jõustumissätteid. .
Küll aga on Tartu Ülikooli rahvusvahelise õiguse professor Lauri Mälksoo ja TÜ rahvusvahelise õiguse dotsent René Värk osutanud tõsiasjale, et rahvusvahelise õiguse oluline osa on rahvusvaheline tavaõigus ehk lepingutes otseselt kodifitseerimata, kuid riikide üldise rahvusvahelise käitumise raames kujunevad normid, mida muuhulgas võivad kujundada ka mittesiduvad kokkulepped. Nii võivad riigid võtta endale mitteõiguslikke, kuid poliitilisi ja moraalseid kohustusi, mille täitmise tagatised ei ole otseselt õiguslikud. Nende täitmise korral võib neist aga saada osa rahvusvahelisest tavaõigusest. Võimalikku poliitilist siduvust, mille piirid ja rakendusala seab riik ise, rõhutas ka Madise, kelle sõnul aga ei muutu raamistik tavaõiguse normiks ilma Eesti osalusel sündivate täiendavate kokkulepete ja pikaajalise ühesuunalise praktikata.
Pagulasraamistiku ja ränderaamistiku erinevus
Globaalne pagulasraamistik ja globaalne ränderaamistik tegelevad erinevate küsimustega ning need ei dubleeri teineteist, kuid on omavahel kooskõlas. Ränderaamistik ei keskendu sundrändele ehk pagulastele.
Ränderaamistiku keskmes on seaduslik liikumine nagu töö- või õpiränne ning ebaseadusliku rände vähendamine ning sellest tulenevate probleemide lahendamisele, sealhulgas võitlus inimkaubandusega ja ebaseaduslike migrantide tagasisaatmine.
Pagulasraamistik aga keskendub inimestele, kes vajavad kaitset ehk põgenevad olukordadest (nt sõjad), kus neid ähvardab surm, piinamine, vägistamine või muud kannatused. Rahvusvahelist kaitset vajavatel inimestel ehk põgenikel on rahvusvahelise õiguse kohaselt õigus kaitset paluda, mistõttu nende ränne on seaduslik. Ebaseaduslik ränne toimub teistel, näiteks majanduslikel põhjustel.
Ränderaamistik Eesti poliitikas
2018. aasta 13. märtsil arutas ÜRO globaalset ränderaamistikku Riigikogu väliskomisjon, mille istungit juhatas aseesimees Keit Pentus-Rosimannus, kes protokolli andmeil tunnustas välisministeeriumi info jagamise eest. Ajakirjanduse laiemat huvi see ei pälvinud. 22. märtsil otsustas valitsus välisministri seisukohad ränderaamistiku kohta heaks kiita, otsust novembri keskpaiga seisuga tühistatud ei ole.
Novembris puhkes Eesti sotsiaalmeedias, ajakirjanduses ja poliitikas aga terav poleemika, kui 6. novembril Facebookis avaldatud Lauri Mälksoo kahtlevale seisukohavõtule järgnes 8. novembril Postimehe arvamustoimetaja Marti Aaviku päevakommentaar "Ei Absurdistanile! Miks saadetakse migratsiooni-allkirja andma president?", milles teatati: "Ses dokumendis on potentsiaalseid suuri ohte eelkõige lääne õigusriikidele, sh armsale Eestile." 9. novembril võtsid teema üles opositsioonilise Reformierakonna parlamendiliikmed, väliskomisjoni esimees Marko Mihkelson, kes väliskomisjonis kevadel toimunud arutelule vaatamata väitis, et "valitsus on parlamendist peaaegu täielikult mööda läinud ja pole omal initsiatiivil soovinud nii olulise leppe detaile avada", ning Jürgen Ligi, kes Facebookis nimetas raamistikku "salasobinguks", mis "hakkab otseselt piirama Eesti suveräänsust otsustada asju omal maal ise" ja millest parlamendiga polevat rääkinud ei peaminister, välisminister ega president. "Isegi selle leppe tekst ei ole kättesaadav," väitis Ligi.
16. novembril teatas Sotsiaaldemokraatliku Erakonna esimees Jevgeni Ossinovski, et tegi Keskerakonda kuuluvale peaminister Jüri Ratasele ettepaneku vabastada ametist justiitsminister Urmas Reinsalu, kellele sotsid olid ka juba jaanuaris umbusaldust avaldanud: "Sotside jaoks on tegemist väärtuskonfliktiga. Esimest korda 27 aasta jooksul kahjustati Eesti välis- ja julgeolekupoliitilisi huve." Hiljem rõhutas ta, et kui rändeleppe küsimuses ühisele seisukohale ei jõuta, keeldub SDE olemast valitsuskoalitsioonis koos Isamaaga ning Keskerakond peab valima, kas tahab valitsusse jätta SDE või Isamaa. Justiitsminister Reinsalu vastas teatega, et ta oma seisukohtadest ei tagane: "...kui selle ettepaneku mõte on suruda Isamaad ja mind kõnealuses küsimuses põlvili, siis minult seda oodata ei maksa." Teda toetas ka Isamaa esimees Helir-Valdor Seeder. Vastasseisu eskaleerudes katkestas peaminister Jüri Ratas ringsõidu Ida-Virumaal ja kutsus õhtuks kokku Keskerakonna juhatuse. Nädalavahetuse vältel peetud kõnelused koalitsioonipartnerite vahel ei toonud lahendust, kuid järgneva nädala vältel jõuti sotside algatusel siiski kokkuleppele, et otsus ränderaamistiku asjus suunatakse Riigikokku.
Valitsussõneluste vältel paisus avalik poleemika, lisandus arvukalt ajakirjanike ja poliitikute sõnavõtte. Valdavalt jagunesid poliitikute seisukohad parteilise kuuluvuse liinis: ränderaamistikku toetasid tugevalt sotsiaaldemokraadid, vähem tugevalt Keskerakond (Yana Toom ) ja valdav osa Reformierakonna poliitikuid eesotsas erakonna esimehe Kaja Kallasega (Urmas Paet, Eerik-Niiles Kross ), raamistiku vastu seisid aga Isamaa liikmed (Jüri Luik , Lauri Vahtre ), EKRE (Mart Helme) ja Vabaerakond (Kaul Nurm , Krista Aru ), samuti mõned keskerakondlased (Oudekki Loone , Enn Eesmaa ). Dokumendile avaldasid teiste seas toetust ka Mart Meri, Jaak Jõerüüt , Kristina Kallas ja Margus Tsahkna.
EKRE korraldas 15. novembri hommikul Toompeal Stenbocki maja ees umbes 40 osalejaga piketi ränderaamistiku vastu, mida osalejad nimetasid plakatitel "ÜRO ründepaktiks", "tõsiseks ohuks valgele Euroopale", seostasid massilise islamiseerimisega ja Eestisse suunduva 2,85 miljoni immigrandiga.
Seoses ränderaamistiku toetamisest loobumisega avaldas ajakirja Diplomaatia peatoimetaja Erkki Bahovski arvamust, et Eesti senisel kaval taotleda ajutist kohta ÜRO julgeolekunõukogus, mida 2018. aastal tutvustas paljudes Aasia ja Aafrika riikides president Kaljulaid, ei ole enam šansse, kuna ränderaamistik on neile riikidele oluline. . Eesti Välispoliitika Instituudi direktor Kristi Raik leidis, et raamistikust kõrvalejäämine kahjustab Eesti mainet, suhteid liitlaste ja partneritega ning õõnestab kogu multilateraalset ehk mitmepoolset koostööd.
Eesti peaminister Jüri Ratase sõnul on raamistiku üle peetavas avalikus debatis levitatud palju valeuudiseid ning õhutatud vaenu. Soome välisministeeriumi hinnangul on käimas "üle-Euroopaline vale levitamise kampaania, kus küsimust mõistatakse tahtlikult valesti ja selle kohta levitatakse väärinformatsiooni".
Raamistiku tõlge eesti keelde
12. novembri juhtkirjas möönis dokumendi teemal ka toimetuseliikmete teravaid sõnavõtte avaldanud ajaleht Postimees: "Võibolla poleks üldse lärmiks läinud, kui hakatuseks olnuks tekst kõigile loetav." Kuid välissuhtlust puudutavaid dokumente valdavalt eesti keelde ei tõlgita ja nii pandi ka ränderaamistik eesti keelde alles pärast poliitilise furoori puhkemist.
Välisministeeriumis valminud ränderaamistiku tõlge jõudis Eesti ajakirjandusse 15.–16. novembril. Välisministeeriumi teatel ei ole välislepinguid tavaks eesti keelde tõlkida, kuid seda tehti laialdase avaliku huvi tõttu. . Tõlke sissejuhatuses seisab märge: "Eestikeelse tõlkega tutvumisel tuleks lähtuda ingliskeelsest originaaldokumendist. Ka kõikide ÜRO ametlike keelte puhul, olgugi et need on võrdses staatuses, lähtutakse küsimuste tekkimisel versioonist selles keeles, milles toimusid läbirääkimised ja milles koostati lõpptekst."
Tõlke valmimise järel tõusis mõnevõrra dokumendi kriitikute arv, kes viitasid oma kriitikas dokumendi konkreetsetele kirjakohtadele. Nii osutas Vabaerakonda esindav parlamendiliige Krista Aru raamistiku punktile 10, mis tema hinnangul kehtestab raamistiku liikmesriikides "ideoloogiafiltri" ja "pärineb totalitaarsete režiimide argipraktikast".
Vastukaja teistes riikides
Ränderaamistiku konverentsilt otsustasid puududa Austria, Austraalia , Bulgaaria , Tšehhi Vabariik , Iisrael , Ungari, Poola ja Slovakkia. President Donald Trumpi soovil ei osalenud USA juba läbirääkimistelgi. Kriitiliste avaldustega on esinenud ka Austria kantsler Sebastian Kurz, Saksa parlamendiopositsioon erakonna Alternatiiv Saksamaale juhtimisel , Põlissoomlaste partei Soomes ja mitu Slovakkia koalitsioonierakonda. Šveits on teatanud, et ei ühine raamistiku liikmesriikidega 2018. aastal, kuid võib seda teha hiljem, pärast arutelu parlamendis.
Liidia Petaja
Liidia Petaja (aastani 1971 Liidia Rappu, sündinud 24. septembril 1938 Leningradis) on Eesti tehnikateadlane.
Elulugu
Liidia Petaja on soomlane ja kaubandustöötaja tütar.
Lõpetas 1958 Kohtla-Järve Põlevkivitehnikumi põlevkivi tehnoloogia erialal, 1966 (kaugõppes) Tallinna Polütehniline Instituudi (TPI) keemilise tehnoloogia erialal. Oli 1958–1969 Kohtla-Järve Põlevkivi Teadusliku Uurimise Instituudi (TUI) tehnik ja insener, 1970–1991 nooremteadur ja teadur; aastast 1991 pensionil (elab Soomes).
Teadustöö
Uurinud maailma erinevate leiukohtade põlevkivi, ümbertöötamise tehnoloogiat ja selle arendamist. 27 teadustrükist, 5 autoritunnistust.
Taioste
Taioste on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Taioste 1928. aastal uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Treifeldt alias Treufeldt (Arnold Treifeldtile). Arvo Taioste palvel kanti Taioste perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 255 all (Siseministeeriumi teadaanne 14. juulist 1936).
Selle perekonnanimega on olnud kaks isikut:
Eesti meedia
Eesti meediasüsteemi on mõjutanud nii Nõukogude okupatsiooni aegne tsensuur aastatel 1944–1991 kui ka 1990ndate alguses Eesti meediatööstuse ameerikaliku liberaalse infoturu mudeli omaks võtmine. Selle järgi on info eelkõige müügiartikkel, indiviidi kui tarbija vajaduste rahuldaja ning tema kvaliteet sõltub tarbijate maitsest ja nõudlusest. Meedia eelistustelt on eestlastel 4 lemmiktegevust (eelisjärjekorras): teleri vaatamine, raadio kuulamine, internetikasutus, paberlehtede lugemine. Meedia käesolevas artiklis tähendab massikommunikatsiooni vahendeid, täpsemalt raadiot ja televisiooni. Vaatluse all olevad aastad on valitud selle põhjal, et 1987. aastal algas siirdeperiood ja mõned aastad pärast sajandivahetust oli meediamaastik tänapäevasel kujul välja kujunenud.
Trükimeedia
1980. aastate lõpus oli Eesti meediasüsteemile omane nii tormiline uute väljaannete teke kui ka nende kadumine: 1988–1992 tekkis Eestis 497 uut väljaannet, millest tänaseni on alles vaid 3.
Ajalehed
Suurimad päevalehed: Suurimad nädalalehed on
Ajakirjad
2009. aasta seisuga on aktiivseimad lugejad vanuserühmas 30–39, passiivseimad lugejad on vanuserühmas 50–59. Ajakirjade lugejaskonnast moodustavad 2/3 naised. Rohkem tarbivad ajakirju ka kõrgema sissetulekuga inimesed.
Suurimad ajakirjad:
Siirdeperioodi algus
1987 aastal kerkis üles forforiidikaevandamise teema, mis tänu Eesti raadiole väljus majandussfäärist ja millest sai üldrahvalik probleem, sest raadio hoidis teemat üleval. Raadiol oli selleks ajaks välja kujunenud kindel programm ja ajakirjanikud olid tasemel, samuti oli neil hea stiilitunnetus. See oli aeg, mis nõukogude tsensuur polnud enam nii tugev.
Televisioon
Eestis on kokku 5 üleriigilist eestikeelset telekanalit, aga samal ajal ollakse ka rahvusvaheliste telekanalite mõjuväljas. 1. juulil 2010 lõppes Eesti täielik üleminek digilevile ning vana analoogtelevisioon lülitati välja.
Televisiooni tarbimist Eestis iseloomustab rahvuslik eristumine. Eestlased kasutavad rohkem kohalikke eestikeelseid ja rahvusvahelisi kanaleid, mitte-eestlased aga kohalikke venekeelseid ja Venemaa kanaleid. Märtsis 2010 vaatasid Eesti elanikud televiisorit keskmiselt 4 tundi ja 19 minutit päevas. Eestlased veetsid telerite ees 4 tundi ja 5 minutit, mitte-eestlased 4 tundi ja 49 minutit päevas. Viimasel kümnel aastal on vaatamisaeg pigem kasvanud.
Erakanalid
Esimeseks erakanaliks, mis eraldus Eesti Televisioonist, oli RTV – reklaamitelevisioon. Aeg oli erakanalite tekkeks soodne, sest Ostankino TVst oli vabaks jäänud saatevõrk, samuti oli vaba Peterburi saatevõrk ja Kesktelevisiooni oma, mida oli majanduslikel kaalutlustel huvi kasutada.
Esimesena alustas 1991. aastal Eesti Kristlik Televisioon. 1992 alustas Eesti Reklaamitelevisioon, samal aastal ka Alo TV Tartust. Mitte kõik erakanalid ei jäänud turule püsima. Alustanutest osutusid tugevamateks RTV, Eesti Video ja AS Taska, kelle vahel tekitas pingeid saate võrgu jagamine erakanalite vahel. Sellest sõltusid reklaamitulud ja vaatajaskond. Seda konflikti nimetati ka telesõjaks. Tallinnas tegutses 1995.-1996. aastal piirkondliku leviga (100 km Tallinnast) Tipp TV, mille pankroti järel sai vabanenud kanalil tegutsemist alustada TV1. Antud kanali programm koosnes uudistest ja muusikavideotest.
Programmide poolest üritasid erakanalid 1990 keskel Eesti Televisiooniga võistelda, mis osaliselt ka õnnestus. Põhjus kindlasti selles, et suur osa töötajatest suundus pärast taasiseseisvumist erakanalitesse tööle. 1999–2001 oli telemaastikul kriis. Erakanalite programm muutus järjest meelelahutuslikumaks, see kulutas palju raha. Pärast sajandivahetust olid erakanalid oma koha leidnud ehk keskendunud rohkem meelelahutusele, samas kui Eesti Televisioon oli leidnud oma koha avalik-õigusliku kanalina. Protsess võttis aega ligi 10 aastat.
Kolme suurima telekanali lühike tutvustus:
Raadio
Kui nõukogude ajal oli raadios reklaami vähe, siis pärast taasiseseisvumist sai reklaam raadios olulise koha, sest oli vaja saateid toota. Tekkis palju erakanaleid ja kuulajaskond killustus erinevate jaamade vahel. Raadiojaamad saab jagada kolme gruppi: avalik-õiguslikud (Eesti Raadio, Raadio Kuku, Raadio Pluss B3), lokaalsed (Tartu Raadio, Kagu Raadio jt), kommertskanalid (, Päikeseraadio, Sky jt).
1990 aastatel töötas erinevatel perioodidel üle poolesaja raadiojaama, millest enamik oli pärast sajandivahetust oma töö lõpetanud. Oli palju lokaalseid jaamu. Täheldatav oli ajakirjanike vähenemine raadiojaamades, samuti oli võetud rohkem kommertslik ja meelelahutuslik suund ning tasemel ajakirjandust tehti üha vähem. Programmi formaate on Eestis tegutsevatel raadiojaamadel olnud väga erinevaid. Nt täisautomatiseeritud Spin FMi proframm, milles kõlas põhiliselt muusika, reklaam ja lühiuudised, aga on ka suure originaalprogrammiga jaamu nagu Vikerraadio ja Raadio Kuku.
Esimene eraraadiokanal oli Raadio Kuku (1991), kus töötas palju heal tasemel ajakirjanikke, tehti poliitilise sisuga saateid ja pakuti konkurentsi Eesti Raadiole.
Enamik raadiokanaleid Eestis kuuluvad kodumaistele omanikele ja kaks välismaistele, milleks on AS Trio LSL ja AS Mediainvest Holding.
Avalik-õiguslikud (ERR) raadiokanalid on
Eraraadiokanalid jagunevad järgmiselt: Lisaks on veel hulk väiksemaid raadiogruppe, mis on esindatud ühe regionaalraadiojaamaga.
Kuulatuimad raadiojaamad 02.09.2009 – 01.12.2009 kogu elanikkonnast:
Kuulatuimad raadiojaamad 2009. aastal mitte-eestlaste seas:
Üldtendentsina võib märgata raadiokanalite programmide muutumist aina meelelahutuslikumaks ning kergekaalulisemaks. Kuigi Eesti Raadio (nt Vikerraadio, Klassikaraadio) üritavad hoida intellektuaalset ja tõsisemat joont (uudised, jutusaated, harivad ja silmaringi laiendavad saated), on ka nendes muusika ja meelelahutuse osakaal kasvanud. Erajaamad seevastu panustavadki meelelahutusele ja muusikale.
Mitte-eestlased kuulasid 2009. aastal raadiot 3 tundi ja 36 minutit, siis võrdlevalt eestlased kuulasid 2009. aastal raadiot 4 tundi ja 8 minutit.
Internet
Leibkonnad, kus on interneti võimalus olemas, on iga aastaga tõusnud. 2007. aastal oli leibkondade arv üle 285 000, kahe aastaga tõusis see arv 65 000 võrra. Osatähtsus vastava elukohaga leibkondades on kasvanud 52,9%-lt 63%-ni. Võrreldes 2005. aastaga on 2009. aastal kasutajatehulga kasvamine aeglustunud: vanuses 6–74 eluaastat oli aastal 2009 internetikasutajaid 861 000. Eriti vähe interneti kasutajaid on vanusegrupis 65–74 eluaastat, kus osatähtsus rühmast on 13,7%. Eesti on Euroopas erandlik riik selle poolest, et naiste hulgas on interneti kasutajate osakaal suurem kui meeste hulgas.
Üldtententsid meediakasutuses
Viimase viieteistkümne aasta jooksul on traditsioonilisel kujul meediasisu jälgimine vähenenud. Huvi uudiste vastu on endiselt suur, kuid neid jälgitakse põhiliselt nutitelefonist ja veebist. Alates sajandivahetusest võib murranguliseks pidada aastat 2011, millest alates on aktiivsed meediatarbijad hakanud esmast infot saama elektrooniliste kanalite kaudu. Eriti tugevalt on vähenenud paberkandjal ajalehtede ja ajakirjade lugemine, suurenenud on sotsiaalmeedia kasutamine, kust samuti saadakse infot. Interneti tulek pole mõjutanud mitte ainult noorte meediakasutust, vaid selle mõju on märgatav ka vanemate inimeste puhul. Samuti on suurenenud inimeste hulk, kes ütlevad, et nad üldse telekat ei vaata. Järjest rohkem kasutatakse internetis järelevaatamise võimalust. Samuti on vähenenud meedia roll ajakasutuse tegurina ehk järjest tvähem seatakse oma tegevusi selle järgi, et saaks telekast midagi vaadata. Eestis olevale meediale on iseloomulik ka see, et venekeelne elanikkond elab hoopis teises meediaruumis, jälgib teisi kanaleid ja saab teistsugust infot.
Sambliku kasvukohatüüp
pisi|[[Eesti: Nõmmemets Kaibaldi liiviku lähistel (Pihla-Kaibaldi lka, Kõrgessaare vald, Hiiumaa)]] pisi|[[Cladonia|Cladonia sp., Porosamblik]]Sambliku kasvukohatüüp (SM) on nõmmemetsadele kõige iseloomulikum. Asuvad kõrgematel platoodel, künklikel aladel, sanduritel, jääjõetasandikel ja merelähedaste alade luidete harjadel.
Muld
Muldadeks on mitmesuguse päritoluga liivad (endised mereliivad on jämedateralised, sisemaal jääjõetasandike glatsiofluviaalsed liivad on peeneteralisemad, mistõttu viimastel kasvavad IV boniteedi puistud), kus põhjavesi on sügaval ja muld on intensiivselt soojenev, väga kuiv ja happeline, metsakõdu põhivormiks on kuiv moor. Õhukesed kuni keskmise sügavusega leedemullad (Li, L). Kõduhorisont (O) on 2-6 cm tüse. Järgneb kuni 15 (20) cm tüsedune valkjashall leethorisont (E). Selle ülaosas võib esineda mõne sentimeetri paksune üleminekuline AE-horisont. Sisseuhtehorisont (B) on nõrgalt kuni selgelt välja kujunenud. Muld on happelise reaktsiooniga (kõduhorisondi pH 3.0-4.5) ja madala küllastusastmega.
Veerežiim
Põhjavesi enamasti sügavamal kui 3 m. Liiva vähese aktiivveemahutavuse tõttu muutub pindmine mullakiht sademetevaesel perioodil taimede veega varustamiseks liialt kuivaks.
Puurinne
Koosneb peaaegu eranditult hõredavõitu kasvavatest mändidest (Pinus sylvestris), vaid kohati esineb arukask (Betula pendula).
Põõsarinne
Puudub või koosneb üksikutest kadakatest (Juniperus communis).
Alustaimestik
Alustaimestik on liigivaene, iseloomulik on rohke samblike esinemine. Puhma-, rohu- ja sambla-samblikurinne moodustavad alustaimestiku.
Rohurinne
Moodustavad üksikult/hõredalt kasvavad:
Sambla-samblikurinne
Alpi põdrasamblik jagab sageli kasvukohta teiste samblikega jagada ja see hakkab hästi silma. Kasvab nii liivastel, kui turbamuldadel: nõmme- või palumetsades, liivikutel või rabades. Harilik- ja mahe põdrasamblik on värvilt säravhallid, aga on toonilt veidi erinevad, kasvades nii üksikute „tuttidena“, aga võivad katta pinnast suisa vaibana. Islandi käosamblik on üle Eesti laialt tuntud ravimsamblik. Kasvab ta liivastel nõmmedel ja palumetsades vaheldumisi sammaldega.
Raiestik
Taimkate muutub vähe mõnevõrra suureneb samblike ja eriti
Levik
Põhja-, Loode- ja Kagu-Eestis, läänesaartel, Peipsi põhjarannikul.
Tähtsaim taimekooslus
Samblikumännik (Cladino-Pinetum) — lichen (Cladina) pine forest.
Mohale's Hoeki ringkond
Mohale's Hoeki ringkond on 1. järgu haldusüksus Lesothos.
Mohale's Hoeki ringkond piirneb loodes Mafetengi, põhjas Maseru, kirdes Thaba Tseka, idas Qacha's Neki ja kagus Quthingi ringkonnaga ning edelas Free State'i ja kagus Ida-Kapimaa provintsiga Lõuna-Aafrika Vabariigis.
Lembitu tänav
Lembitu tänav on mitmes Eesti asulas:
Riia maantee (Pärnu)
pisi|Riia maantee augustis 2020 pisi|Riia maantee augustis 2020 pisi|Riia maantee augustis 2020 pisi|Riia mnt 129a Riia maantee on tänav Pärnus Eeslinna, Mai ja Raeküla linnaosas.
Tänava lõik Liivi teest kuni linnapiirini on osa Via Balticast.
Nimi
Riia maantee ajalooline saksakeelne nimi on Rigasche Straße. Seetõttu oli ka tänava eestikeelne nimi algul Riia tänav, kuid 8. märtsil 1935 nimetati see linnavalitsuse korraldusega Riia maanteeks.
Aleksander Käo
Aleksander Käo (7. september 1964 Tallinn – 5. august 2017) oli eesti autosportlane ja rallisõitja.
Riia maantee (Pärnu)
Ajalugu
Keskaegse Pärnu peatänavaks oli Pikk tänav, mis ristus turuplatsil Riia tänavaga. Riia tänav lõppes siis Riia värava juures, mis oli üks seitsmest Pärnu linnaväravast. Värava juurest sai alguse kaubatee Riiga. Esimene Riia värav lammutati ümberehituste käigus 17. sajandi lõpus, Riia tänavast sai siis Nikolai tänav.
Aleksander Käo
Ta õppis 1972–1983 Tallinna 21. Keskkoolis ja lõpetas aastal 1990 Tallinna Tehnikaülikooli.
Riia maantee (Pärnu)
Ajalugu
Pärnust välja on viinud ajalooliselt kaks erinevat Riia tänavat. Neist esimene algas Riia värava juurest ja kulges Karja tänavast lõuna poole. Selle Riia tänava täpne lõpp on teadmata, kuid Suur-Sepa tänav ühendas seda Riia tänavat praeguse Riia maanteega.
Aleksander Käo
Ta hakkas autosporti harrastama aastal 1977, treenides aastatel 1977–1983 Indrek Vanaselja ja aastatel 1987–1991 Jüri Kuuse juhendamisel. Ta võitis aastal 1980 Nõukogude Liidu meistrivõistlustel kardis klassis Pioneer kulla. Tuli 1980 ja 1983 kardis ning 1993 autorallis N, A ja E üle 1600 cm3 klassis Eesti meistriks, võitis autorallis mv-tel 1982, 1992, 1999 ja 2000 hõbeda ning 1989, 1995 ja 1998 pronksi. Kuulus 1980–84 Eesti koondisse. Msp (1980).
Riia maantee (Pärnu)
Ajalugu
Riia tänav, mida tunneme tänapäeval Riia maanteena sai alguse umbes Vingi tänava juures, kus said kokku Suur-Jõe ja Väike-Jõe tänav. Hiljem pikenes tänav jõeni. Jõe kaldal olnud tänavalõik kandis ka Kalda tänava nime, kuid 8. märtsil 1935 ühendati see Riia tänavaga ja uue tänava nimeks sai Riia maantee. 2003. aastal lahutati tänava jõeäärne osa uuesti Riia maanteest. Eraldatud tänavalõigu nimeks sai Lai tänav.
Aleksander Käo
Oli 2008–12 SHV Arendused OÜ ja a-st 2010 Nordtenwest OÜ juhatuse liige.
Riia maantee (Pärnu)
Ajalugu
Linna kasvades ehitati Riia tänava äärde aina uusi hooneid ja tänava ümber tekkinud eeslinna hakati kutsuma selle peatänava järgi Riia eeslinnaks. Riia tänav oli ka tähtis kaubandustänav, kuna maanteed mööda sõitsid linna maaelanikud, kes tegid tänava ääres peatusi.
Aleksander Käo
Isiklikku
Tema isa oli Vladimir Käo, vend tootmisjuht Jüri Käo.
Riia maantee (Pärnu)
Hooned ja kinnistud
Riia maantee ääres asuvad pargid ja kalmistud: Riia maantee ääres asuvad hooned ja asutused:
FK Atlantas
Futbolo klubas Atlantas (ka FK Atlantas) oli Leedu jalgpalliklubi, mis tegutseb Klaipėdas.
Ajalugu
Klubi loodi 1962 (Granitas); 1996 Futbolo klubas "Atlantas".
Tegevuse lõpp 2021.
Stęszew
Stęszew (saksa Stenschewo, 1939–1945 Seenbrück) on linn Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Poznańi maakonnas, Stęszewi valla halduskeskus. Stęszew asub Poznańi kesklinnast umbes 20 km edelas.
Stęszewit on ürikutes esimest korda mainitud 1298. aastal, linnaõigused sai 1370. aastal.
David Alexandre Winter
pisi|David Alexandre Winter David Alexandre Winter (sünninimi Leon Kleerekoper; sündinud 4. aprillil 1943 Amsterdamis) on Hollandi laulja.
1970. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Luksemburgi lauluga "Je suis tombé du ciel", mis ei saanud mitte ühtegi punkti ja jäi viimasele (kaheteistkümnendale) kohale.
Epidermis (täpsustus)
Epidermis võib olla:
Majandusarheoloogia
Majandusarheoloogia juurutamisega tegeles 1930. aastatel Grahame Clark, kes oli vaimustunud sellest, kuidas Skandinaavia arheoloogid uurisid esiajaloolisi kultuure koos nende keskkonnaga (koostöös geoloogide, geograafide ja palünoloogidega) ning püüdis sama lähenemisviisi Briti arheoloogiasse juurutada. Lisaks oli Grahame Clark huvitatud sotsiaalantropoloogiast, üritades selle tulemusi rakendada arheoloogias. 1955. aastal võttis ta tõsiselt eesti-soome päritolu arheoloogi Aarne Michaël Tallgreni esitatud üleskutset, et arheoloogid peaksid muinasesemete asemel hakkama uurima inimesi ja ühiskondi.
1939. aastal ilmus Grahame Clarki teos "Archaelogy and Society", milles ta tõdes, et arheoloogia peab uurima seda, kuidas muistsed inimesed elasid ning selleks on vaja analüüsida järgmisi aspekte:
Puhvel
Puhvel on eesti perekonnanimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Puhvel 6 mehel ja 7 naisel.
NGA
NGA võib tähendada järgmist:
Vuuk
pisi|Telliskivisein. Näha on mördiga täidetud vuugid Vuuk on vahe (vahekoht) ehitise osade (nt müürikivi, tellise, paneelide) vahel. Kuivladumise puhul on vuuk tühi, märgladumise puhul täidetud mördiga.
Lembitu park
Lembitu park leidub mitmes Eesti asulas:
Rachel Kolb
Õpingud
Rachel Kolb õppis Stanfordi ülikoolis ja sai bakalaureusekraadi 2012. aastal. Ta sai Rhodesi stipendiumi Stanfordis inglise kirjanduse õppimiseks (magistrikraad). Ta on Emory Ülikooli doktorant, kes uurib bioeetika ja puuete (eriti kurtide) kajastamise teemasid 20. sajandi Ameerika kirjanduses ja kultuuris.
Isiklikku
Kui inimene ei kuule, kas on võimalik kurdina õppida heaks kõnelejaks ja suhtlejaks. Esimene loomulik võimalus on õppida ära viipekeel ja seda suhtlemisel kasutada. Rachel ja tema vanemad soovisid enamat. Rääkima õppimine eeldab lähedaste inimeste toetust, mitte kunagi ei tohiks pärssida kuulmispuudega lapse soovi õppida rääkima. Kaheksateist aastat kestnud kõneteraapia käigus õppis Rachel järjest paremini rääkima. Tema keeleoskus on treenitud niivõrd eriliseks, et temaga rääkivad inimesed on sageli hämmingus, ega tunne algul ära, kas ta räägib inglise keelt inglise, austraalia või skandinaavia aktsendiga. Kuulmata rääkimine nõuab julgust, isegi kui teistele inimestele tundub, et kurt ei saa teha paljusid asju. Paraku see arusaam on ajendatud ühiskonnas levinud seisukohast suhestuda kurtusesse enam puudesse kui võimesse. Isegi kui kurdi inimese võimed erinevad teiste inimeste võimetest, aitavad ka kuuldeaparaat ja kohleaarimplantaat, lisaks oskus lugeda huultelt ja kasutada viiplemist suhelda võrdselt kõigi inimestega. Kuulmispuudega inimeste suhtlemise võimalused võivad olla isegi mitmekesisemad. Rachel uskus siiralt, et suudab omandada hea keelekasutusvõime, sorava kirja- ja kõnekeele. Kuulmispuudega inimestel on sageli raskusi hariduse omandamisega, ent kuulmispuudega inimesed on tegelikult suutelised tegema kõike seda sama mida hästi kuulvad inimesed, neile pole miski võimatu, välja arvatud kuulmine. Kurdile on kõnelema õppimine väljakutse, ent mitte ületamatu raskus. Rachel julgustab inimesi ennast teostama parimal moel, ära kasutama võimeid mis tal on. Meie rikkus on meie kasutada olevad võimed, oskus neid võimeid ära kasutada. Lihtsalt ei tohi alla anda ega kuuletuda sisemisele häälele, et ma ei saa ega suuda õppida. Kurt inimene suudab õppida soravalt rääkima. Rachel Kolb omandas bakalaureuse- ja magistrikraadi Stanfordi ülikoolis inglise kirjanduse erialal, õppis Oxfordi ülikoolis, omandab Emory ülikoolis (USA) doktorikraadi inglise kirjanduses.
Lääneslaavlased
Lääneslaavlased on slaavlased, kes räägivad lääneslaavi keeli. Tänapäeval on need slovakid, tšehhid, kašuubid, poolakad ja sorbid. Põhja- ehk lehhiidi gruppi kuuluvad koos poola keelega kašuubi ning väljasurnud polaabi ja pomoraani keel. Ülem- ja alamsorbi keeltel on nii lehhiidi kui ka tšehhi-slovaki grupi tunnuseid.
Kasside alumiste kuseteede haigus
pisi|248x248px|Maine cooní tõugu kassid on riskirühmas Kasside alumiste kuseteede haigus (ingl. Feline lower urinary tract disease; lüh FLUTD) – lai termin, mida kasutatakse, et kirjeldada ühe sõnaga mitmeid alumiste kuseteede (lad. viae urinariae) haigusi.
Lääneslaavlased
Kultuuriliselt arenesid lääneslaavlased teiste Lääne-Euroopa rahvaste eeskujul, sidemete tõttu Rooma keisririigi ja läänekristlusega. Seega kogesid nad kultuurilist lõhet teiste slaavi gruppidega: kui idaslaavlased ja enamik lõunaslaavlasi pöördus õigeusku, olles seega kultuuriliselt mõjutatud Bütsantsist, pöördusid lääneslaavlased koos läänepoolsete lõunaslaavlastega (sloveenid ja horvaadid) katoliku usku, minnes seega ladina kiriku kultuurilise mõju alla.
Kasside alumiste kuseteede haigus
Kõige levinumad seda tüüpi haigused on põiekivid ehk urolitiaas, põiepõletik ehk tsüstiit ning osaline või täielik kusetoru sulgus. Need haigused on tihti, kuid mitte alati, levinud täiskasvanute kasside hulgas, mõjutades 0,5–1% asurkonnast. Haiguste kliinilised tunnused on tihti väga sarnased ning neid on raske või isegi võimatu ilma lisauuringuteta diagnoosida.
Lääneslaavlased
Ajalugu
pisi|left|Slaavlaste templi rekonstruktsioon [[Groß Radeni arheoloogiline vabaõhumuuseum|Groß Radenis]] pisi|left|Piiskop [[Absalon kukutab jumal Svantoviti Arkonas Rügeni saarel]] Keskajal kasutati lääneslaavlaste kohta nime vendid (tõenäoliselt Venedi või Venedae, mis võetud Jordaneselt ja Tacituselt). Mieszko I, esimene ajalooline Poola valitseja, oli ka kui "Dagome, vendide kuningas".
Kasside alumiste kuseteede haigus
Kusekristallid või kivid
Uroliidid ehk kusekivid põhjustavad ligikaudu 15–20% FLUTD-juhtumitest, kusjuures kõige levinumaks vormiks on magneesiumammooniumfosfaatkivi (struviit) ja kaltsiumoksalaatkivi. Need on kõige sagedasemad ja esinevad 80–90% juhtudest, kuid on ka olemas teistsuguse koostisega kusekivid. Enamik uroliite asub kusepõies, kuid võivad moodustada ka neerudes ja kuseteedes.
Lääneslaavlased
Ajalugu
Varaslaavlaste ekspansioon algas 5. sajandil ja 6. sajandiks olid grupid, millest tekkisid lääne-, ida- ja lõunaslaavlased, tõenäoliselt jõudnud geograafilisse eraldatusse. Esimesed sõltumatud lääneslaavi riigid tekkisid alates 7. sajandi algusest: Samo riik (623–658), Morava vürstkond (8. sajand – 833), Nitra vürstkond (8. sajand – 833) ja Suur-Määri riik (833 – u 907).
Kasside alumiste kuseteede haigus
Dieet
Paljud uuringud on toonud, et struviidi urolitiaasi põhjus kassidel on esinev magneesium toitumises. Kuid teadlased on uurinud, et uriini pH on olulisem tegur. Happeline uriin aitab lahjendada struviidi urolüüte ning ei moodusta soodsa keskkonna struviidi urolüüte moodustumiseks. Kombineeritud kasside toidud piiravad magneesiumi kogust ja lisavad toidulisandit uriini happelisuse suurendamiseks, vähendades sellega struviidi moodustumise tõenäosust. Struviidi urolüütide langus langeb kokku oksalaatmikroliitide suurenemisega; madala magneesiumi taseme ja uriini pH-ga on mõlemad kaltsiumoksalaadi moodustumise tegurid. Oksalaatide urolüütid ei lahustu kassi uriinis ja neid tuleb kirurgiliselt eemaldada.
Lääneslaavlased
Ajalugu
Läänemere-äärsed sorbid ja teised polaabi slaavlased, nagu obodriidid ja veletid, sattusid keskajal pärast Vendi ristisõda Saksa-Rooma riigi ülemvõimu alla ja saksastusid 19. sajandi lõpuks. Polaabi keel säilis kuni 19. sajandi alguseni seal, kus nüüd on Saksamaa Alam-Saksi liidumaa. Selleks ajaks oli järele jäänud vaid 60 000 sorbi, kes elasid peamiselt Lausitzis, tänapäeva Saksamaa Brandenburgi ja Saksimaa liidumaades.
Kesk-Poola polaanide hõim asutas oma riigi 10. sajandil Poola hertsogi Mieszko I juhtimisel. Mitu sajandit olid Poolal tihedad sidemed oma läänepoolsete naabritega, kus Poola valitseja Bolesław I Chrobry kuulutati Saksa-Rooma keisri Otto III poolt Frater et Cooperator Imperii ("vend ja partner keisririigis").
Kasside alumiste kuseteede haigus
Kusiti sulgus
Täielik ureetra sulgus ehk obstruktsioon võib juhtuda äkki ja on eluohtlik; seetõttu on vaja kohe alustada ravi. Kristallide sadestamine (kõige tüüpilisemad struviidvererid) ja valgu maatriks (lima või vererakud) võivad moodustada kusejuha pistiku ja põhjustada kusejuha täielikku blokeerimist. Kusepõie põletik võib põhjustada valgu maatriksi lekkimise seinast. Isegi ilma kristallide moodustamiseta võib paks valgu maatriks iseenesest põhjustada ureetra takistust. Neerupuudulikkus ja ureemia toimub 36–48 tunni jooksul pärast täielikku ureetra obstruktsiooni. Alates täielikusest takistusest kuni surmani võib olla aega vähem kui 72 tundi.
Lääneslaavlased
Ajalugu
Tšehhide eelkäijad liikusid Čechysse 6. sajandi algul ja rajasid 10. sajandiks mitmeid lääne, kui nende valitsejad muutusid lõpuks (1002) Saksa-Rooma keisrite vasallideks. Tšehhi kuningriik oli keisririigi osa aastatel 1002–1419 ja 1526–1918. Slovakkide eelkäijad läksid pärast 907. aastat (Suur-Määri riigi hukk) Ungari valitsejate ülemvõimu alla üheskoos teiste slaavi gruppidega, nagu horvaadid, sloveenid, dalmaatslased ja russiinid. Nii tšehhid kui ka slovakid olid Habsburgide võimu all aastatel 1526–1804; seejärel Austria keisririigi ning aastatel 1867–1918 Austria-Ungari osa.
Kasside alumiste kuseteede haigus
Kasside idiopaatiline tsüstiit
Hoolimata hästi tuntud FLUTD-i põhjustest, enamikul kassidel (tõenäoliselt umbes 60–70%) pole võimalik identifitseerida idiopaatilise tsüstiidi (Feline idiopathic cystitis; lüh. FIC) – see haigus on kusepõie põletik ilma teadaoleva põhjuseta.
Anatoomilised või neuroloogilised eripärad
Anatoomilised defektid – mõnikord võib alumiste kuseteede defekt põhjustada haiguse tunnuseid. Kõige sagedamini see esineb ureetra mõjutavat löögis, ning siis võivad tervenemisprotsessi ajal tekkida kiulised koed, mis võivad märkimisväärselt piirata ureetra läbimõõtu.
Lääneslaavlased
Lääneslaavi grupid
pisi|Lääneslaavi keeled pisi|left|Lääneslaavi hõimud 9./10. sajandil
Kasside alumiste kuseteede haigus
Kasvajad
Esineb väga harva, eriti vanematel kassidel, kellel on FLUTD-i teised sümptomid juba olemas. Kasvaja tekkimine mõjutab kusepõit. Kõige sagedasem kusepõie kasvaja on "üleminekuraku kartsinoom".
Muud
Sinna kuuluvad sellised haigused nagu: diabeet ja hüpertüreoidism (kilpnäärme üleaktiivsus), mis võivad põhjustada kasside kuseteede haigust.
Kuigi need on palju vähem levinud, võib FLUTD põhjustada ka kuseteede kasvajad, kaasasündinud väärarengud (sünnidefektid) või kuseteede või seljaaju vigastus.
Diagnoos
Põhilised uuringud, mida tehakse, kui on raske teada saada, mis võib olla haiguse põhjuseks, ning et välistada kasvajaid, astsiiti, turset ja muid häireid:
Ravimine
All on toodud ravimismeetodid, sõltuvalt kasside alumiste kuseteede haiguse põhjustest:
Bakteriaalne põiepõletik
Seda ravitakse tavaliselt antibiootikumitega, kuid see konkreetne haiguse põhjus ilmub kassidel väga harva. Nende valik sõltub bakterite kultuurist ja nende tundlikkusest. Tehakse uriinianalüüsi, mis näitab, missugune antibiootikum on kõige sobivam.
Urolitiaas
Struviidi kivide puhul on vaja loomaarstilt nõu küsida, selleks et valida oma kassi jaoks õiget dieeti. Ravitoidud muudavad uriini koostist ja suurendavad veetarbimist nii, et see aitab lahustada olemasolevaid kive. Kaltsiumoksalaatkive ei ole võimalik lahustada, seega tuleb need eemaldada kirurgiliselt. Eridieet on vajalik ka pärast operatsiooni, et vältida edaspidiseid põletikke. Pehme toiduga toitmine ja veetarbimise suurendamine aitab vältida haiguse kordumist.
Kusiti ummistus
Kusiti ummistus sisaldab ureetra kivisid ehk ureetra korke, ning neid eemaldatakse üldanesteesia all loomakliinikus. Ureetra korkide kõrvale toimetamine on väga oluline sellepärast, et vastasel juhul ummistus võib põhjustada ägedat neerupuudulikkust 2–3 päeva jooksul ning õliga täitunud põis võib lõhkeda või tekitada kõhukelmepõletikku. Tugev põletik põhjustab sageli turset ja ka kusitivalendiku lihaste spasme, mis omakorda tekitavad urineerimisraskusi. Seepärast vajavad mõned kassid statsionaarset järelevalvet – patsiendil on vaja vedelikteraapiat ja mitu päevadeks uriinikateetrit, mille eesmärk on leevendada valu, vähendada turset ja likvideerida spasme.
Kasside idiopaatiline tsüstiit
Kasside idiopaatilise tsüstiidi algpõhjus on tegelikult teadmata, seepärast on ravimine ja kontrollimine on üsna keeruline. Sellistel juhtudel tuleb ka kindlasti suurendada veetarbivust ja vähendada keskkonna stressi, kontrollida kassi kehakaalu. Idiopaatiline tsüstiit tihti põhjustab kusiti ummistust.
Kusiti ahenemine ehk striktuur
Kui kusiti on ahenenud, see takistab normaalset urineerimist või tekitab haiguse progresseerimise ohtu, siis probleemi lahendamiseks on vaja teha operatsiooni. Operatsiooni positiivne lõpe sõltub striktuuri tugevusest ja selle asukohast.
Kusepõiekasvaja
Põiekasvajad kassidel ilmuvad harva. Kõige levinum kasvaja, mis esineb peamiselt vanematel kassidel on kartsinoom. Kasvaja kirurgiline eemaldamine sageli on juba võimatu, kui kliinilised tunnused avalduvad hilja.
Keemiaravi
Seda kasutatakse, et vähendada kasvaja suuruse ja parandada kassi elukvaliteedi. Samuti rakendatakse mittesteroidseid põletikuvastaseid ravimeid (NSAID), näiteks meloksikaam. Kartsinoom on üks kasvajatest, mis ravitakse NSAID ravi abil.
Valuvaigistid
Need vähendavad haigusega kaasnevaid valusid.
Ennetamine
pisi|228x228px|Kass sööb märgtoitu Alumiste kuseteede haiguse ennetamine pole alati võimalik. Kuid arvatakse, et märgtoidud suurendavad uriini mahtu ning aitavad loputada uriini ja toksiine kehast välja. Vajalik on sobiv kassiliivakasti koht ning korralik hügieen, samuti peab alati olema vaba juurdepääs mageveele. Ülekaalulised kassid on altid FLUTD-i arendamisele, seega on oluline kaalujälgimine. Kui loomaarst soovitab teie kassil terapeutilist dieeti, siis peate jälgima kindlat toitumist nii kaua, kuni teie loomaarst ei määra teisiti. Ärge muutke ega lõpetage kassi raviotstarbelist toitmist! Alati küsige nõu kõigepealt oma loomaarstilt. Soovitatakse ka vähendada kassi stressi – anda kassile kohta, kus ta võib rahulikult puhata, mängida ning tunda ennast hästi ja turvalisuses.
Edmond Debeaumarché
pisi|240px|Edmond Debeaumarché'i mälestustahvel sünnilinnas [[Dijonis]]
Otepää trükikoda
Otepää trükikoda oli Valgamaal Otepääl tegutsev trükikoda. Trükikoda asutati 1932 aastal ja nimeks oli "Pallas". Omanikud olid Linda Praks ja Elmar Praks.
1938. aastal sai trükikoja omanikuks Elmar Praksi noorem vend Ahto Praks. Trükikoja nimeks sai siis "Ahto Praksi trükikoda".
Trükikojas trükiti Otepää Teatajat ja mingi aeg trükiti ka Elva Elu. Muu hulgas trükiti 1941. aastal seal Otepää postmarke.
Aastatel 1953–1959 oli trükikoja nimeks "Trükikoda nr 43", kus trükiti ajalehte "Kommunismi Lipp".
Texase Kooliõpikute Hoidla
pisi|Dallase Maakonna Administratiivhoone 2005. aastal pisi|Texase Kooliõpikute Hoidla 1963. aastal
Texase Kooliõpikute Hoidla (inglise Texas School Book Depository; praegune nimi Dallase Maakonna Administratiivhoone (Dallas County Administration Building)) on hoone Texases Dallase kesklinna lääneosas aadressil Elm Street 411.
Vastavalt ametlikule versioonile tulistas Lee Harvey Oswald 22. novembril 1963 kell 12:30 kohaliku aja järgi Texase Kooliõpikute Hoidla kuuendalt korruselt lahtises autos möödasõitvat presidenti John F. Kennedyt, haavates teda surmavalt.
Hoone ajalugu
Hoone ehitati 1898. aastal viiekorruselisena. 1901. aastal tabas maja välk ja ehitis põles peaaegu täielikult maha. Maja ehitati 1903. aastal uuesti üles seitsmekorruselisena. Texase Kooliõpikute Hoidla hakkas hoonet rentima 1962. aastal. Texase Kooliõpikute Hoidla kolis hoonest välja 1970. aastal. 20. juulil 1972 püüti hoonet süüdata. Dallase maakonna administratsioon ostis maja 1977. aastal. 1989. aastal avati hoone kuuendal korrusel president John F. Kennedy mõrva teemaline muuseum ("Sixth Floor Museum").
Ruggiero (muusika)
"Ruggiero" (itaalia hääldus [rudˈdʒɛːro]) on muusikaline teema, mida kasutati laialdaselt 16. ja 17. sajandi vokaal- ja instrumentaalmuusikas ning sageli improvisatsioonide alusena. Kasutati ja modifitseeriti nii teema meloodiajoonist kui ka harmooniat. Ottava rima meetrumis teema koosneb neljast lühikesest fraasist ja on tavaliselt G-duuris.
Teema
Bassimeloodia erineb eri allikates ja selle täpset vormi on raske kindlaks teha. Harmoonia jäi sellegipoolest suhteliselt muutumatuks: I – V – V – I rõhulistel taktidel. Kuna harmooniline skeem on stabiilne, on seda nimetatud harmooniliseks ostinatoks. Ülemise hääle meloodia ehk "Aria di ruggiero" ringles teemana koos bassimeloodiaga.
Ajaloost
On peetud tõenäoliseks, et seda meloodiat kasutati Lodovico Ariosto "Raevunud Orlando" retsiteerimiseks. Nime päritolu pakkus välja Alfred Einstein 1911. aastal, viidates ridadele 61. laulus, kus Bradamante Ruggierole kirja kirjutab: "Ruggier, qual sempre fui, tal esser voglio". Et viisi varieeriti suulises traditsioonis ja improvisatsioonides ning et neid eri versioone pandi ka kirja, on tänapäeval keeruline täpselt kindlaks teha kõige algsemat viisivarianti. Harmoonia aga jäi kõigis neis variantides äratuntavalt samaks.
Teoseid
Väljapool Itaaliat kasutasid teemat 17. ja 18. sajandil näiteks Henry Purcell ("Ground in Gamut", Z 645 ja "Let each gallant heart", Z 390), Gottlieb Muffat (Ciacona from Componimenti musicali, u 1739), Georg Böhm, Georg Friedrich Händel ("Chaconne from the Suite in G major", HWV 442, u 1703-1706) ja Johann Sebastian Bach oma "Goldbergi variatsioonides"
Geid Trumpi Toetuseks
pisi|Organisatsiooni logo Geid Trumpi Toetuseks (ingl.: Gays for Trump) on USA LGBT-organisatsioon, mis moodustati 2016. aastal tollase USA presidendikandidaadi Donald Trumpi toetuseks ja pooldab praegu tema administratsiooni. Peter Boykin on asutaja ja president. Paljude toetajate hulgas on ka Milo Yiannopoulos.
Matthew Gray Gubler
Matthew Gray Gubler (sündinud 9. märtsil 1980 Las Vegases) on Ameerika Ühendriikide näitleja, režissöör, fotograaf, kunstnik ja endine modell.
Eesti televaataja teab teda seriaalist "Kurjuse kannul", kus ta mängib dr Spencer Reidi. Samas seriaalis on ta olnud ka viie jao režissöör.
Zerwana
Zerwana on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Krakówi maakonnas Michałowice vallas. Zerwana asub Krakówi kesklinnast umbes 13 km põhjas.
Surnud 12. oktoobril
Siin loetletakse 12. oktoobril surnud tuntud isikuid.
Athena Manoukian
Athena Manoukian (armeenia keeles Աթենա Մանուկյան Athena Manukjan; kreeka keeles Αθηνά Μανουκιάν Athiná Manoukián; sündinud 22. mail 1994 Ateenas) on armeenia päritolu Kreeka poplaulja ja laulukirjutaja.
Ta pidi esindama 2020. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Armeeniat lauluga "Chains On You", kuid konkurss jäi koroonapandeemia tõttu ära.
Taliste
Taliste on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Taliste uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Smidt, Taska, Tau ja Thalheim. Mart Taliste palvel kanti Taliste perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 104 all (Siseministeeriumi teadaanne 3. juunist 1935).
1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Jevgeni Gabovitš
Jevgeni Gabovitš (kasutanud ka nimekuju Eugen Gabowitsch, 30. august 1938 Tartu – 21. jaanuar 2009) oli Eesti matemaatik.
Ta lõpetas aastal 1956 Tartu 4. Keskkooli. Ta lõpetas aastal 1962 Tartu Riikliku Ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonna matemaatikuna. Aastatel 1962–1965 oli ta aspirantuuris Moskva Riiklikus Ülikoolis Aleksandr Kuroši juures, kuid ta katkestas aspirantuuri ja asus tööle NSVL TA Majandusmatemaatika Keskinstituudi Eesti filiaali Tartu laboratooriumi juhtiva insenerina, olles ühtlasi Tartu Ülikooli mittekoosseisuline õppejõud. Taas Tartusse elama asudes jätkas ta uurimistööd algebra alal Jaak Hioni juhendamisel. 19. oktoobril 1967 kaitses ta A. I. Herzeni nimelises Leningradi Riiklikus Pedagoogilises Instituudis väitekirjaga Järjestatud poolrühmad füüsika-matemaatikakandidaadi teadusliku kraadi.
Pärast väitekirja kaitsmist töötas ta veel paar aastat Tartus, kuid asus seejärel Moskvasse. Moskvas elades kaldusid tema huvid üha enam matemaatiliste mudelite valdkonda. Samuti tegeles ta kogu oma matemaatikukarjääri jooksul matemaatika populariseerimisega.
Aastal 1980 asus ta koos perega elama Saksamaale Karlsruhesse. Seal juhatas ta aastail 1981–2003 Karlsruhe Uurimiskeskuse (Forschungszentrum Karlsruhe) matemaatiliste mudelite osakonda. Aastal 2003 läks ta pensionile ja asus elama Potsdami.
Isiklikku
Tema isa oli matemaatik Jakov Gabovitš.
Moderaator
Moderaator (inglise keeles moderator) on eriõigustega isik, kes korraldab internetifoorumi vestlust.
Internet forum
Balti landesraat
Balti landesraat (ka Balti maakogu, Baltimaade Ühendatud Maanõukogu, saksa keeles Der Vereinigte Landesrat für Livland, Estland, Ösel und Riga) oli Liivimaa maapäeva otsusel 22. märtsist 1918 ja Eestimaa maapäeva otsusel 28. märtsist 1918 12. aprillil 1918 moodustatud seisuslik esinduskogu, kuhu kuulusid kõigi elanikkonna kihtide ja rahvusrühmade esindajad. Samas ei olnud maanõukogu liikmete arv proportsioonis nende esindatavate gruppide arvulise suurusega. Esmakordselt kuulus Baltimaade esinduskogusse Petserimaa esindaja.
Võru Täht
AS Võru Täht oli Võru maakonnas Võrus tegutsev trükikoda. Aastal 2017 vahetas ettevõte omanikku ja nüüdsest tegutseb Võru Tähe asemel Võru Trükikoda.
Balti landesraat
Maanõukogusse kuulusid:
Võru Täht
Trükikoja sünnilugu sai alguse aastal 1913.
Võru Trükikoja asub Võru linnas Oja tänav 1. Võru Trükikoda omab OÜ Hedovana.
Balti landesraat
Maanõukogu töökeelteks oli saksa, eesti ja läti keel.
Maanõukogu saatis 12. aprillil 1918 telegrammi teel palve Saksa keisrile ja Preisi kuningale, ühendamaks Baltimaad Saksa riigiga personaaluniooni kujul, ning valis delegatsiooni temale maanõukogu otsuste esitamiseks. Delegatsiooni juhiks valiti Eduard Dellingshausen.
8. novembril 1918 valis maanõukogu Balti regendinõukogu eesotsas Adolf Pilar von Pilchauga.
Paldiski raamatukogu
Paldiski Linnaraamatukogu on raamatukogu Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Paldiski linnas aadressil Rae tänav 38.