cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kristjan Palusalu
Euroopa meistrivõistlused
1937. aasta Euroopa meistrivõistlustel Pariisis Palusalu külmetus ning oli kerges palavikus. Seetõttu ta sai esimestes ringides ainult punktivõidud Georg Gehringi (3:0) ja ungarlase Gyula Bóbise üle (2:1). Ka loosiga tal ei vedanud: ta ei jäänud loosiga ainsaski ringis vabaks, ent Josef Klapuch ja John Nyman koguni kaks korda!
Vehklemine 1976. aasta suveolümpiamängudel
Meeskondlik florett
Olümpiavõitja 1972: Poola (M. Dabrowski, J. Kaczmarek, L. Koziejowski, Wytold Woyda, A. Godel) 14 meeskonda
Kristjan Palusalu
Euroopa meistrivõistlused
Kolmandas ja neljandas ringis sai Palusalu seljavõidu Léon Charlier’ (Belgia) ja Robert Herlandi üle. Nyman seljatas neljandas ringis Klapuchi ning juhtis 0 punktiga, Palusalul oli 2 ja Klapuchil 4 punkti.
Viiendas ringis võitis Palusalu Nymani 3:0, kuid see ei tähendanud veel suuremat saavutust. Klapuchi võit viimases matšis andnuks kulla rootslasele ja Palusalule pronksi. Meistriks tulekuks oli vaja Pajusalul Klapuch selili panna.
Vehklemine 1976. aasta suveolümpiamängudel
Individuaalne espadron
Olümpiavõitja 1972: Viktor Sidjak (NSV Liit) 46 võistlejat
Meeskondlik espadron
Olümpiavõitja 1972: Itaalia (Michele Maffei, Mario Aldo Montano, Mario Tullio Montano, Rolando Rigoli, Cesare Salvadori). 14 meeskonda.
7.-8. Ameerika Ühendriigid 7.-8. Prantsusmaa
Kristjan Palusalu
Euroopa meistrivõistlused
I koht Palusalu, II Nyman, III Klapuch.
Ago Neo sai hõbeda, Voldemar Väli pronksi. Riikide arvestuses oli I Rootsi (13 punkti), II Soome (9 punkti; 3 kulda), III Saksamaa (9 punkti; 1 kuld), IV Eesti (6 punkti), V Tšehhoslovakkia (4 punkti), VI Holland (1 punkt).
Filipp Golikov
Teise maailmasõja ajal oli Filipp Golikov Nõukogude Sõjalise Missiooni (luurealased kontaktid) esindaja Suurbritannias ja Ameerika Ühendriikides ja alates oktoobrist 1941 rindeväeosade juhatajana: 10. armee juhataja Läänerindel, osaledes 1941. aastal Moskva kaitselahingutes; 1942. aastal 4. löögiarmee juhataja Kalinini rindel ning Brjanski ja Voroneži rinde juhataja.
1942. aasta augustis määrati ta 1. Kaadriväearmee juhatajaks, Kagu- ja Stalingradi rindel, kus osales Stalingradi lahingus. Oli Stalingradi rinde juhataja asetäitja ja Looderinde juhataja.
16. oktoobrist 1942 oli Golikov lühikest aega Punaarmee Kindralstaabi Luure Peavalitsuse (GRU) ülem, kuid määrati oktoobris uuesti tegevarmeesse Voroneži rinde juhatajaks.
Alates 1944. aasta oktoobrist oli ta NSVL RKN-i volitatu NSV Liidu kodanike Saksamaalt ja Saksamaa poolt okupeeritud riikidest repatrieerimise asjus. Repatrieerimine seisnes pärast Oktoobrirevolutsiooni ja Teise maailmasõja ajal NSV Liidust lahkunud ning Saksa okupatsioonivõimude poolt sunniviisiliselt tööle toimetatute "kodumaale" meelitamises ja hilisemas filterlaagritesse paigutamises ning sageli represseerimises "kodumaa reetmise" – Saksamaa kasuks töötamise ja Saksa võimudega tehtud koostöö eest.
1961. aastal sai Golikov Nõukogude Liidu marssali auastme.
Filipp Golikov suri 1980. aastal ning on maetud Moskva Novodevitšje kalmistule.
Kristjan Palusalu
Karjääri lõpp
7. jaanuaril 1938 juhtus õnnetus. Palusalu heitis Voldemar Roolaant, proovis vältida raskemana vastasele pealekukkumist ja sealjuures tuli Palusalu õlg liigesest välja. Kui sama vigastus kordus maavõistlusel Soomega, tähendas see Palusalu maadlejakarjääri lõppu.
Palusalu tuli märtsi alguses Tallinnas Eesti meistriks Kreeka-Rooma maadluses Kotka ja Karklini ees.
14. märtsil kaotas Eesti A-koondis Helsingis Soome A-koondisele 2:5 (võitsid Roolaan ja Palusalu, kaotasid Juhan Looaru, Evald Sumil, Väli, Puusepp ja Neo) ning Eesti B-koondis Soome B-koondisele samuti 2:5 (Kotkas võitis Nyströmi). Palusalu vastane oli Arvo Niemelä, kes tundis Palusalu vastu aukartust ja seetõttu kulges algpüstimaadlus Palusalu juhtimisel. Parteris läks aga vigastatud õlg uuesti paigast. See tõmmati kohe paigale ning Palusalu viis tahtejõu varal matši võiduka lõpuni (3:0).
Edaspidi
1941. aastal mobiliseeriti Palusalu Punaarmeesse nagu enamik eesti raskejõustiklastest. Umbes 200-meheline eestlaste rühm saadeti Vene NFSV-sse Kotlasesse tööpataljoni, hiljem sealt edasi Krasnoborski linna. Pärast põgenemiskatset septembris (koos veel mitme eestlasega) määrati talle esialgu surmanuhtlus, mis asendati Karjala rindele eesliinile saatmisega.
31. oktoobri õhtul 1941, pool tundi pärast rindele jõudmist, põgenes ta koos kahe kaaslasega üle rindejoone Soome poolele. Vangivõetud Palusalu tundis ära Soome võimleja Heikki Savolainen, kes oli sõja ajal rindehaigla peaarst, seetõttu oli vastuvõtt väga sõbralik. 1. jaanuaril 1942 saabus Palusalu koos teiste Soome rinnetel vangi langenutega tagasi Tallinna. Ülejäänud sõjaaja veetis ta oma Kungla talus Pillapalu külas Järvamaal.
Saksa ajal lehtedes kirjutatu tõttu oli ta pärast sõda 12. jaanuarist1945–29. augustini 1946 vahistatud Keskvanglas (Patareis) Tallinnas ja oli uurimise all. Ta pääses siiski kergelt, süüdistus "kodumaa reetmises" tühistati ning ta vabanes süüdistust saamata 29. augustil 1946. Võim püüdis teda unustada ning vaikis kuni 1950-ndate teise pooleni täielikult maha. Alles Palusalu 50. sünnipäeval lubati ta jälle avalikkuse ette ning sportlasest kirjutati lehtedes.
Palusalu töötas hiljem treeneri ja ehitustöölisena. Ta võistles veel paar korda, näiteks 1948. aastal Eesti NSV spordiühingutevahelisel turniiril Spartaki ridades.
Alates 1962. aastast, mil Martin Kleini medalivõidust Stockholmis möödus 50 aastat, peeti Tarvastus Martin Kleini mälestusvõistlusi, mille alaline peakohtunik oli Kristjan Palusalu.
1966. aastal sai ta vabariikliku kategooria maadluskohtunikuks. Suri Tallinnas, maetud Metsakalmistule kabeli lähedusse.
Mälestuse jäädvustamine
Alates 1988. aastast korraldatakse Tallinnas rahvusvahelisi Kristjan Palusalu mälestusvõistlusi Kreeka-Rooma maadluses.
Vehklemine 1976. aasta suveolümpiamängudel
Meeskondlik espadron
Finaal: NSV Liit – Itaalia 9:4. Pronksimatš: Rumeenia–Ungari 9:4. 5. koha matš: Kuuba–Poola 9:6.
Lauselühend
Lauselühend on aluse ja öeldiseta lause moodustaja, mille peasõna on tegusõna käändeline vorm.
Vehklemine 1976. aasta suveolümpiamängudel
Individuaalne epee
Olümpiavõitja 1972: Csaba Fenyvesi (Ungari). 64 võistlejat
Lauselühend
Eesti keel
Lauselühend on teisejärguline sündmust väljendava moodustaja tüüpe. Lauselühendid pole laused. Neil on ühisjooni lausega aktantse koosseisu, aktantide vormi ja lause grammatiliste kategooriate osas.
Vehklemine 1976. aasta suveolümpiamängudel
Individuaalne epee
Esikolmiku paremusjärjestuse selgitamiseks korraldati järelvõistlus.
Lauselühend
Eesti keel
Lauselühendid jagunevad ehituse järgi:
Vehklemine 1976. aasta suveolümpiamängudel
Meeskondlik epee
Olümpiavõitja 1972: Ungari (S. Erdös, Gyözö Kulcsár, Csaba Fenyvesi, Pál Schmitt, István Osztrics. 19 meeskonda
Kristjan Palusalu
Mälestuse jäädvustamine
1989. aastal sai Kristjan Palusalu nime Eesti Riikliku Merelaevanduse suurim laev (Kristjan Palusalu).
Vehklemine 1976. aasta suveolümpiamängudel
Meeskondlik epee
Finaal: Rootsi – Saksa FV 8:5. Pronksimatš: Šveits-Ungari 9:3. 5. koha matš: NSV Liit – Rumeenia 9:2.
Individuaalne florett
Olümpiavõitja 1972: A. Ragno-Lonzi (Itaalia). 48 võistlejat
Järelvõistluses võitis Schwarczenberger Collino 5:4.
Naiskondlik florett
Olümpiavõitja 1972: NSV Liit (Jelena Belova, Galina Gorohhova, Tatjana Samussenko, Aleksandra Zabelina, Svetlana Tširkova. 13 naiskonda.
7.-8. Rumeenia 7.-8. Suurbritannia
Finaal: NSV Liit – Prantsusmaa 9:2. Pronksimatš: Ungari – Saksa FV 9:4. 5. koha matš: Itaalia–Poola 9:7.
Kristjan Palusalu
Mälestuse jäädvustamine
10. märtsil 2009 avati Tallinnas Kristjan Palusalu mälestussammas.
Lauselühend
Infiniittarind
Infiniittarind on lauselühend, mille peasõna on tegusõna käändeline vorm. Infiniittarindi liigid:
1) da-tegevusnime tarindid, mille peasõna on 2) ma-tegevusnime tarindid, mille peasõna on 3) des-vormi tarind, mille peasõna on 4) kesksõnatarindid, mille peasõna on
Absoluuttarind ehk verbita lauselühend
Absoluuttarind on sekundaartarindi liik, millel puudub selge morfoloogiline peasõna. Absoluuttarind tähistab põhilause sündmusega samaaegset sündmust ja esineb lauses vaba laiendina.
Aljava
Aljava on küla Saare maakonnas Muhu vallas.
Lauselühend
Absoluuttarind ehk verbita lauselühend
Need nud- ja tud-tarindid, millesse pole kuidagi võimalik sõnavormi olles lisada, polegi tegelikult nud- ja tud-lühendid, vaid hoopis verbita lauselühendid. Näiteks:
Enamasti eraldatakse koma(de)ga
Verbita lauselühendid:
Töövõtuleping
Töövõtuleping (inglise keeles contract of service) on võlaõiguslik leping, mis sõlmitakse töövõtja ja tellija vahel. Lepinguga kohustub töövõtja täide viima töö ja saavutama kokkulepitud tulemuse, nagu uue asja valmistamine, muutmine või mõni muu töö, mida viiakse läbi tellija asjaga (näiteks transportimine, paigaldamine). Tellija seevastu kohustub töövõtjale tehtu eest tasuma. Töövõtulepinguga määratakse ka töö tähtaeg.
Töövõtulepingu alaliik on tarbijatöövõtuleping, mille poolteks on majandus- või kutsetegevuses tegutsev töövõtja (ettevõtja ) ja tarbijast tellija. Tarbijatöövõtulepingu objektiks saab olla ainult vallasasi ehk miski, mis ei ole maatükk ja mille asukohta võib vahetada ilma, et objekt saaks kahjustada. Töövõtja osutab seega teenust tarbija asja suhtes, teenuse osutamise alla kuulub näiteks ka tarbijale kokkulepitu valmistamine.
Töövõtja kohustused
Töövõtja põhikohustused on lepingukohase töö tegemine ja kokkulepitud tulemuse saavutamine. Juhul, kui töö tulemus vastab lepingu tingimustele, siis loetakse sõlmitud leping täidetuks eesmärgipäraselt ja nõuetekohaselt.
Kuni üleandmiseni vastutab töö juhusliku hävinemise eest töövõtja.
Tasu maksmine
Tellija peamine kohustus on töövõtjale maksta tasu tehtud töö eest. Tasu suurus määratakse tavaliselt lepingus pooltevahelise kokkuleppega. Kokkuleppe puudumisel makstakse välja tavapärane töötasu. Tasu makstakse välja vaid siis, kui tehtud töö vastab nõuetele. Vastasel juhul võib tellija lepingust taganeda ja jätta tasu maksmata.
Töö vastuvõtmine
Tellija kohustus on töö tegijalt vastu võtta. Tellija on kohustatud seda tegema, kui töö vastab kokkulepitud tingimustele või kui töö üleandmine oli kokku lepitud. Juhul, kui tellija alusetult keeldub tööd vastu võtmast töövõtja poolt antud tähtaja jooksul, loetakse töö sellegipoolest vastuvõetuks.
Töö ülevaatamine ja mittevastavusest teatamine
Töö ülevaatamise kohustus kehtib eelkõige tellijale, kes on sõlminud tarbijatöövõtulepingu. See tähendab, et leping on sõlmitud tellija majandus- või kutsetegevuses ja tal on kohustus töö esimesel võimalusel üle vaadata.
Töös ilmnenud puudustest on tellija kohustatud teavitama töövõtjat mõistliku aja jooksul alates teada saamisest või teada saama pidamisest. Tarbijatöövõtulepingu puhul tuleb töövõtjat teavitada kahe kuu jooksul, seejuures peab tellija kirjeldama avastatud puudusi piisavalt täpselt. Lepingutingimustele mittevastava töö korral võib tellija anda võimaluse töö parandamiseks või uue töö tegemiseks.
Tööleping versus töövõtuleping
Töövõtulepinguga töötaval inimesel ei ole õigust puhkuseseaduses sätestatud puhkustele, näiteks põhipuhkusele, ega puhkusetasudele. Samas teeb töövõtja tööd vabalt valitud ajal, kuid tähtajaks. Üle kolmekuuse tähtajaga või tähtajatu töövõtu-, käsunduslepingu või muu teenuse osutamiseks sõlmitud võlaõigusliku lepingu alusel töö või teenustasusid saav isik on kaetud ravikindlustusega. Kindlustuskaitse kehtib 2 kuud pärast töö- või teenistussuhte/volituste lõppemist.
Akadeemia (ajakiri)
Akadeemia (alapealkirjaga Eesti Kirjanike Liidu kuukiri Tartus) on Tartus riigi toel ilmuv kultuuriajakiri, mille eesmärk on "vahendada eri teadusharude tänapäevast taset ja arengut".
Ajakirjas avaldatakse filosoofiliste, teaduslike ja populaarteaduslike artiklite ja esseede tõlkeid ning algupäraseid artikleid ja esseesid, vähem ilukirjandust ja graafika reproduktsioone. Ilmub ka retsensioone.
Ajakiri hakkas ilmuma sagedusega kord kuus 1989. aasta aprillist. Alates 1990. aastast ilmub 12 korda aastas.
Akarnanos
Akarnanos oli vanakreeka mütoloogias Alkmaioni ja jõejumala Acheloosi tütre Kallirrhoe poeg, Akarnaania maakonna rajaja ning kuningas.
Akadeemia (ajakiri)
Akadeemia 1937–1940
Praeguse ajakirja Akadeemia eelkäija oli Tartus 1937–1940 ilmunud üliõpilasseltside ajakiri Akadeemia, mis esindas tollasele autoritaarsele režiimile vastanduvat demokraatlikku hoiakut ning sarnanes taotlustelt praeguse ajakirjaga. Ajakirja andis välja Üliõpilasseltside Vilistlaskogude Liit.
Akarnanos
Alkmaion oli abielus Arkaadia kuninga Phegeose tütre Alphesiboiaga. See abielu läks lõhki. Alkmaion leidis endale uue naise Kallirrhoe ja läks Arkaadiasse oma ema Eriphyle ehete järele. Phegeos laskis oma poegadel teda jälitada ja tappa, sest see oli väiksem häbi kui lahutus.
Pärast Alkmaioni surma sünnitas Kallirrhoe kaksikud pojad Amphoterose ja Akarnanose. Ta palus Zeusilt, et pojad kiiremini suureks kasvaksid, et võiksid isa eest kätte maksta. Zeus täitis naise soovi. Vennad lõid maha nii Phegeose, tema naise kui ka kõik nende pojad, ja viisid Eriphyle ehted Acheloosile.
Amphoteros asutas Arkaadias uue dünastia, millest väitis end põlvnevat Atika aristokraadisuguvõsa alkmaioniidid. Seevastu Akarnanos naasis Acheloosi jõe kallastele, mis tollal voolas läbi Aitoolia ja suubus seal ka merre. Ta eraldas Aitoolia maakonna vähearenenuma osa, mis jäi Acheloosist läände (jõgi oli piiriks), sai uue maakonna, mida tema järgi nimetati Akarnaaniaks, ja hakkas seda koos emaga valitsema. Pole teada, et tal naist või järglasi oleks olnud.
Seep
thumb|Vahune seep kivil pisi|Seebi reaktsioon õliga Seep on pesemisvahend, mille efekt tuleneb vees lahustuvatest rasvhappesooladest.
Seep on üks vanemaid pesemisvahendeid. Seda hakati valmistama Vanas Babüloonias umbes 2000 aastat e.m.a., esialgu tuhast ja rasvast, hiljem soodast ja rasvast. Seebi valmistamine suuremates kogustes sai võimalikuks alles 18. sajandi lõpul, mil avastati viis sooda tootmiseks keedusoolast. Seepi valmistatakse väga paljude sortidena: majapidamis-, sauna-, tualett-, laste-, kosmeetilised ja ravimseebid. Tualettseepidele lisatakse mitmesuguseid värv- ja lõhnaaineid, ning ravimseepidele mitmesuguseid ravimeid, nagu tõrv (tökat), vaik, glütseriin jt.
Seebi kvaliteet oleneb valmistamiseks kasutatavatest rasvainetest ja lisanditest.
Ajalugu
Eestis omandati seebikeetmise oskus arvatavasti keskajal baltisakslastelt. Kodudes keedeti seepi 19. sajandini loomsetest rasvadest kanges lubjaga segatud tuhalehelises. Lehelist tehti sõelutud lehtpuutuhast segades seda kuuma veega, siis keedeti ja selitati või kurnati. 19. sajandil hakati lehelisele lisaks või selle asemel järjest enam kasutama seebikivi. Taludes kasutati omakeedetud seepi veel pärast Teist maailmasõda.
Kodune seebivalmistamine
Seepi keedeti suures pajas tavaliselt sügisel, kui oli loomade tapmise aeg, ning ära kasutati kõik toiduks kõlbmatud rasvad. Eesti saartel oli laialt levinud ka hülgerasva kasutamine. Hülgerasvast tehtud seep oli must ja haises vängelt, kuid pesi hästi plekid välja. Tihti keedeti seebiks ka surnud loomad. Lambarasv läks küünalde valmistamiseks.
Seebikeetmisprotsess koosnes kolmest etapist. Rasvade seebistamist oli soovitatav alustada mitte liiga kange leelisega, vaid osa lisada hiljem, muidu võis juhtuda, et kogu rasv ei seebistunud. Edasi toimus seebi väljasoolamine, soola lisati jälle portsjonite kaupa. Seejärel keedeti seep puhtaks ehk klaariks. Kui keetmine oli lõpetatud, lasti seebil pajas jahtuda. Pärisseep kogunes peale ja hangus tahkeks, seebipära ehk soop jäi alla. Seebist lõigati noaga tükid, mis pandi soojemasse kohta vähemalt kuueks nädalaks kuivama. Saadud seep kõlbas tarvitada aastaid ja isegi aastakümneid.
"Perenaiste käsiraamat" (Tallinn, 1929) pakkus järgmist retsepti: "Kõik rasvajätted võib tulusalt ära tarvitada majapidamises, kui need keedetakse seebiks. 2 kg rasva pääle võetakse 400 gr seebikivi, pannakse 3 liitrit kanget lehelist juurde ja lastakse keeda tund aega. Siis pannakse veel 2–3 liitrit kanget lehelist juurde, riputatakse 1–2 peotäit soola sisse ja lastakse kõik veel pool tundi keeda, kuni leheline välja jookseb. Seep võetakse nüüd tulelt, lõigatakse pääle täielist jahtumist ja hangumist tükkideks ja pannakse lauale kuivama."
Kodune seebivalmistamine 21. sajandil
Käsitööseepide populaarsuse tõttu on kodune seebitegu taas ausse tõusnud. Tänapäeval on võimalik seebi valmistamisel kasutada täpset mõõtmist ning seetõttu on seebi valmistamine muutunud kiiremaks ja lihtsamaks. Põhiliselt valmistatakse kosmeetilise otstarbega seepe, mille peamiseks koostisaineks on taimsed õlid, mitte loomsed rasvained. Suurt rõhku pannakse seebi efektsele välimusele ja meeldivale lõhnale.
Praegu on kodus seebi valmistamisel kasutusel kaks tehnoloogiat: külmmeetod ja kuummeetod. Külmmeetodi puhul segatakse seebi komponendid kokku ning saadud segu valatakse vormi tahkuma. Kuummeetodi puhul kuumutatakse seebisegu pärast kokkusegamist. See kiirendab seebi valmimisprotsessi.
Hobi korras seebi valmistajatele on välja töötatud ka valmis seebimass, mis on juba valmis toode ja ei vaja ise kodus seebikivi kasutamist. Seda on võimalik hõlpsasti üles sulatada ning lisada sobivad ja lõhnaained ja värvid.
Seebivalmistamine kui keemiline protsess
RCOOCH(CH2OCOR)2 + NaOH →Rasvade seebistamine→ 3RCOO-Na+ + HOCH(CH2OH)2
Seepia
Seepia ehk tindikala (Sepia) on peajalgsete klassi kuuluv limuste perekond seepialaste sugukonnast.
Tuntuim seepia on harilik seepia (Sepia officinalis).
Seepia on ööloom, kes toitub kaladest ja väikestest vähilaadsetest. Seepia on osav jahimees ja põgeneb oskuslikult oma vaenlaste eest. Päeval varjab ta end pragudes ning muudab pidevalt oma keha värvust, et keskkonnaga ühte sulada.
Süstemaatika
WoRMS-i andmeil (2023. aasta juuli seisuga) kuulus perekonda umbes 60 liiki.
Noorsootöö
Eestis vastutab riigi tasandil noorsootöö kavandamise eest Haridus- ja Teadusministeerium ning rakendamise eest Haridus- ja Noorteamet. Põhivastutus noorsootöö arendamise ja korraldamise eest on kohalikel omavalitsustel.
Noorsootöö põhimõtted
Noorsotöös lähtutakse järgmistest põhimõtetest:
Avatud noorsootöö
Avatud noorsootöö eesmärk on toetada noorte aktiivset ja vabatahtliku osalemist ühiskondlikus elus. Avatud noorsootööd iseloomustab on noorte kaasatus ja isetegemine. Avatud noorsootöö põhineb inimsuhetel, tegutsetakse noortelt noortele põhimõttel või koos noortega, mentoriks on noorsootöötaja. Tegemist on pikaajalise protsessiga, mis aitab noortel täiskasvanuks saada. See annab võimaluse luua positiivne keskkond, kus noored tunnetavad oma tähtsust ühiskonnas.
Avatud noorsootöö korral:
Noorsootöö struktuurid
Noortekeskus on kohalike omavalitsuste või mittetulundusühingute korraldatav noorsootöö organisatsioon. Noortekeskus on peamine noorsootöö elluviija. Noortekeskused võivad töötada eri vormides, seejuures kasutab enamik keskusi noortega töötamiseks avatud meetodit. 2021. aastal tegutses Eestis ligikaudu 300 noortekeskust.
Huvikool on noorsootöö valdkonnas tegutsev õppeasutus, mis loob võimalused huvihariduseks ja isiklikuks arenguks, sealhulgas oma keele ja kultuuri viljelemiseks erinevates huvihariduse valdkondades.
Noorteühendus on mittetulundusühing, mille liikmetest vähemalt kaks kolmandikku on noored ning mille eesmärk on noortega töö korraldamine ja läbiviimine. Hinnanguliselt on noorteühingutega seotud 10% noortest.
Parima mäed
Parima mäed (hispaania Sierra Parima, portugal Serra Parima) on mäestik Guajaana mägismaal Lõuna-Ameerika kirdeosas.
Noorsootöö
Noorsootöö struktuurid
Noortemalev on noorte konkurentsivõimet toetav töökasvatuslik projekt, mis ühitab töötamise ja noorsootöö võimalused. Maleva eesmärk on noorte konkurentsivõimet suurendatakse noore tööalaste oskuste ja teadmiste arendamise kaudu.
Parima mäed
Parima mäed paiknevad Guajaana mägismaa lääneosas, jäädes Brasiilia põhjaossa ja Venezuela lõunaossa, ning moodustavad piiri nende kahe riigi vahel. Ühtlasi on see mäestik Amazonase ja Orinoco jõe veelahe: mäestiku läänenõlvadelt voolab vesi Orinoco jõkke ja idanõlvadelt Rio Brancosse, mis on Amazonase lisajõe Rio Negro lisajõgi.
Rudolf Anschober
pisi|Rudolf Anschober (2020) Rudolf Anschober (sündinud 21. novembril 1960 Welsis) on Austria poliitik, ta kuulub erakonda Rohelised – Roheline Alternatiiv. Ta on 7. jaanuarist 2020 Austria sotsiaal-, tervishoiu-, hooldus- ja tarbijakaitseminister.
Parima mäed
Parima mägedest kirde pool paiknevad Pacaraima mäed.
Parima mäed on janomamide elupaik.
Noorsootöö
Noorsootöö struktuurid
Noorte püsi- ja projektnoortelaagrid on umbes 60 päeva kestvad tervise- ja arengupuhkust pakkuvad laagrid, mis kestavad vähemalt kuus päeva. Noorte püsilaagril peab olema kehtiv tegevusluba, projektlaager peab oma tegevuse kooskõlastama kohaliku omavalitsusega. Noortelaagri ühisprojekti koordineerib Eesti Noorsootöö Keskus.
Noorte osalusnõukogude eesmärk on võimaldada noortel osaleda otsuste tegemisel ja oma huvide eest seista neid puudutavates valdkondades. Osaluskogul harilikult puudub õiguslik staatus. Osalusnõukogudesse saavad noored kas valimiste või delegeerimise kaudu.
Noorsootöö koolis on üldhariduskoolis ja kutsekoolis tehtav noorsootöö, mis aitab kaasa kooli õppekava eesmärkide saavutamisele ja põhineb õppekavavälisel tegevusel. Noorsootööd korraldavad kooli huvijuht, kooli õpilasesinduse esindaja ja ringijuhid.
Igaküla
Külas asub Igaküla Mualjakivi.
Väike-Ula
Väike-Ula on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Salme valda ja kandis nime Ula.
Väike-Ula on pindalalt Sõrve kõige väiksem küla.
Lähimast linnast Kuressaarest asub Ula küla umbkaudselt 38 km kaugusel. Autoga sõidab sinna Kuressaarest umbes 40 minutit, bussiga 60 minutit ning jala käies kulub 7–8 tundi. Lähim pood asub Rahuste külas 2,2 km kaugusel. Lähim vallakeskus Salmel asub 17,3 km kaugusel.
Ajalooliselt asus küla Jämaja kihelkonnas.
Brooklyn Nine-Nine
pisi|Sarja logo. "Brooklyn Nine-Nine" on Dan Goori ja Michael Schuri loodud USA politseikomöödiaseriaal. Sarja peategelane on Jake Peralta (Andy Samberg), lapsik kuid võimekas New Yorgi politsei väljamõeldud 99. Brooklyni piirkonna uurija, kellel tekib tihti lahkhelisid uue ülemuse kapten Raymond Holtiga (Andre Braugher). Lisaks Sambergile ja Braugherile mängivad seriaalis ka Stephanie Beatriz (kes kehastab Rosa Diazt), Terry Crews (Terry Jeffords), Melissa Fumero (Amy Santiago), Joe Lo Truglio (Charles Boyle), Chelsea Peretti (Gina Linetti), Dirk Blocker (Michael Hitchcock) ja Joel McKinnon Miller (Norm Scully).
Telekanal FOX tellis alguses 13 osa, hiljem veel 9. "Brooklyn Nine-Nine" esilinastus 17. septembril 2013. Pärast viit hooaega, 10. mail 2018, tühistas FOX tellimuse. Juba järgmisel päeval taaselustas NBC sarja ning tõi 10. jaanuaril 2019 vaatajate ette kuuenda hooaja. Seitsmes hooaeg esilinastus 6. veebruaril 2020. Novembris 2019 sõlmiti leping ka kaheksandaks hooajaks.
Kriitikud on tunnustanud sarja näitlejaid, eriti Sambergi, Beatrizi, Fumerot ja Braugherit. Seriaal on võitnud kaks Creative Arts Emmy auhinda ning kuldgloobuse parima muusika- või komöödiasarja kategoorias. Samberg on võitnud kuldgloobuse parima muusika- või komöödiasarja meesnäitleja kategoorias. Braugher on kolmel järjestikusel aastal nomineeritud Primetime Emmy parimaks komöödiasarja meeskõrvalosatäitjaks ning võitnud kaks Critics' Choice Television Awardi parima komöödiasarja meeskõrvalosatäitja kategoorias. Seriaali on kiidetud vastuoluliste teemade käsitlemise eest huumorivõtmes. LGBT kogukonna kajastamise eest on võidetud GLAAD meediaauhind.
Seeria kolis NBC-sse 2019. aastal.
Ivar Viil
Ivar Viil (12. jaanuar 1930 Tallinn – 12. jaanuar 1991 Tallinn) oli eesti keemik ja raadioajakirjanik.
Ta on õppinud Prantsuse Lütseumis, Tallinna 27. algkoolis ja Tallinna 10. Keskkoolis, mille lõpetas aastal 1948. Lõpetanud TPI keemiainsenerina.
Ivar Viil oli ka Eesti Raadio "Tarkade klubi" liige.
Ivar Viil suri 12. jaanuaril 1991 Tallinnas ja ta maeti 17. jaanuaril 1991 Tallinna Aleksander Nevski kalmistule.
Töid
И. Вииль, М. Корв, И. Кудрявцев, А. Мянник, Г. Степанова, Т. Томсон, И. Тянав, С. Файнгольд, А. Ханнус. Получение опытных партий моющих веществ на сланце-химическом комбинате "Кивиыли". Научно-технический отчет. Autoriseeritud masinakiri 1961
Kildad
pisi|[[Paljandumine|Paljanduv kristalne kilt Šotimaal]] Kildad on kivimid, mida iseloomustab kildalisus ehk kildaline tekstuur.
Kiltadeks nimetatakse kivimeid, mis on suunatud rõhu ehk stressi tingimustes omandanud kihilise või plaatja väljanägemise, kusjuures kihid on orienteeritud risti stressi suunale. Seejuures ei ole tähtis, kas kivim on alles diageneetilises staadiumis või juba moondunud. Seepärast nimetatakse kiltadeks nii savikilta, kilta, fülliiti kui ka kristalset kilta. Savikilda ligilähedasteks sünonüümideks on savikivim ja argilliit. Tegemist on kildalise ilmega settekivimitega. Fülliit on läikiva pinnaga peitkristalliline moondekivim. Fülliit ja kilt ei sisalda enam savimineraale, vaid need on asendunud vilkudega, mis annavadki neile läikiva ilme. Kristalses kildas on aga kristallid, millest kivim koosneb, palja silmaga näha. Kildalise tekstuuriga moondekivimiteks on ka näiteks kloriitkilt ja glaukofaankilt.
On olemas ka konkreetne kivim, mida nimetatakse kildaks. Selle kivimi puhul on tegemist selgelt moondekivimiga, mis ongi andnud aluse väitele, et kildad peavad tingimata olema moondunud.
Lykurgos
Lykurgose nime kannab mitu ajaloolist ja mütoloogilist tegelast:
Xunzi
Xunzi [süntsõ] (荀子 (Xúnzĭ); umbes 310 eKr – umbes 220 või 237 eKr) oli Zhanguo ajastu hiina filosoof, kes tegutses saja koolkonna ajastul.
Nimi
Tema algne nimi oli Xun Kuang, viisakusnimi Xun Ching. Et Xunzi on olnud minister, on teda hüütud ka "Xun Xing" 'minister Xun'.
Elulugu
Teated Xunzi elu, sealhulgas eluaastate kohta on vastuolulised.
Xunzi sündis Jini riigi (晉) osas Zhao riigis (趙) ning läks noore mehena õppima Qi riiki (齊), kus filosoofia oli eriti arenenud. Nähtavasti tutvus ta seal kõigi kaasaegsete hiina mõttevooludega. Hiljem rändas ta mööda Hiinat ringi, töötades ametnikuna mitmes riigis.
Umbes 248 eKr sai ta Qi riigis haridusala suurametniku (祭酒, jijiu, jìjiŭ) koha. Laimu tõttu ja seoses tema isanda mõrvamisega sattus ta ebasoosingusse ning temast sai arvatavasti 238 eKr Lanlingi (蘭陵, Lánlíng; praegu Zaozhuang) kuberner. On võimalik, et ta jõudis ära näha Hiina ühendamise Qini dünastia võimu alla 221 eKr.
Õpetus
Tema teooriad ühiskonna ja riigi kohta arendavad edasi konfutsianismi.
Xunzi õpetuse järgi on inimestel loomulik kalduvus isekusele, ja kui seda kalduvust ei ohjeldata, tekib ühiskondades anarhia, lõputu sõda ning kaos.
Xunzi oli üks esimesi mõtlejaid, kelle järgi moraal on sotsiaalne konstruktsioon, ning kes rõhutas loomuse ja kasvatuse vahelist erinevust. Xunzi järgi on headust võimalik saavutada ainult kasvatuse ning staatusekohase käitumise teel.
Taevas
Erinevalt traditsioonilisest vaatest, et taevas (天) kui maailmade valitseja reageerib teadlikult inimeste tegudele ning karistab halba käitumist või annab hoiatuse mingi loodusnähtusena (näiteks päikesevarjutusena), õpetab Xunzi, et Taevas on kindlate reeglite järgi toimiv loodus: "Taeval on kindlad reeglid, maal (地) kindlad määratlused." (XI, 14v)
Oma raamatu 17. peatükis "Arutlus Taevast" või "Arutlus loodusest" kummutab Xunzi teised arusaamad Taevast, eriti motistide oma. Taevas ei tasu headele kuningatele rahu ja õitsenguga ega karista türanne, laskes nad kukutada. Nende tagajärgede põhjuseks on valitsejate eneste head või halvad otsused. Hea viljasaak ja toidu küllus ei ole Taeva soosingu märk, vaid targa põllumajanduspoliitika tulemus. Varjutused ja üleujutused ei ole Taeva pahameele märgid, vaid asjad, mis lihtsalt mõnikord juhtuvad. Need nähtused on küll ebaharilikud, kuid neil puudub endeline iseloom. Taeva soosingu pärast pole mõtet muretseda, parem on valmistuda kõigeks, mis võib juhtuda, sealhulgas loodusõnnetusteks, et vältida nendest tulenevat kahju. Nõnda võib tema õpetust võrrelda ratsionalismiga. Kuigi Xunzil on loodusest ning ka vaimudest ja jumalatest säärane "ratsionalistlik" arusaam, peab ta ohverdusi, ennustamist ja muid üleloomulike olenditega seotud rituaale siiski vajalikuks, sest nad on osa rituaalisüsteemist, mis konsolideerib ühiskonda. Tulemusi pole siiski mõtet oodata: "Te palvetate, et hakkaks sadama, ja hakkabki sadama. Miks? Ma ütlen, et erilist põhjust ei ole. Lood on samamoodi, nagu te poleks vihma pärast palvetanud ja ikkagi oleks sadama hakanud." Ometi peavad ametnikud põua ajal vihma pärast palvetama, sest see avaldab rahvale mõju.
Veel rohkem kui teised konfutsiaanid propageerib Xunzi looduse kujundamist inimese kasuks. Siiski ei pea ta silmas looduse röövmajandamist, sest ka tema propageerib tegutsemist aastaaegade kohaselt, pidades nähtavasti silmas ka jätkusuutlikku tegutsemist.
Tee
Tee (dao) on üks Xunzi filosoofia põhimõisteid. Seda sõna kasutatakse ka teistes hiina filosoofia koolkondades, igal pool mõnevõrra erinevalt. Xunzi peab silmas hea valitsemise viisi ja õiget käitumisviisi.
Tee on kätte näidanud targad. Pärandatud Tee järgimine tagab stabiilse, õitsva ja rahumeelse ühiskonna, sellest hälbimine on ühiskonnale hukatuslik. Jääb lahtiseks, kas tee luuakse või avatakse, kuid mõned selle koostisosad, nagu konkreetsed rituaalid, on kindlasti inimeste poolt loodud.
Tee on Tee sellepärast, et ta on inimestele hea, mitte Taeva heakskiidu tõttu.
Inimene on loomult halb
Erinevalt Mengzist, kes õpetas, et inimene on loomult hea (性善説 xìngshànshuō), oli Xunzi seisukohal, et inimene on loomult kuri (性惡説 xìng'ĕshuō). See vastandlikkus ei ole siiski nii suur, kui see esmapilgul paistab, sest nii Mengzi kui ka Xunzi olid seisukohal, et inimeses kätkevate vooruste esiletoomiseks või vastavalt kurja inimese vooruslikkusele kallutamiseks on tarvis õppimist (學 xué). Mengzi rõhutab rohkem inimlikkust ja õiget tegutsemist (仁義 rényì), Xunzi aga, kes inimloomust ei usalda, pigem kombekust ja õiget tegutsemist  (禮義 lĭyì).
Ilma Tee õppimiseta on inimeste himud ohjeldamatud ning see tekitab vältimatult konflikti inimeste vahelt. Loomust järgides satuvad inimesed kaosesse, vaesusse ja tülidesse.
Inimloomus on see, mis on kaasa sündinud ja mida pole tarvis õppida. Kui inimesed oleksid loomult head, siis poleks tarvis rituaali ega ühiskondlikke norme. Targad ei oleks siis pidanud neid looma ega pärandama. Rituaal ja normid ongi loodud sellepärast, et loomu poolest inimesed neid ei järgi.
Inimesed soovivad head; soovitakse seda, mida veel pole; järelikult inimesed ei ole head. Inimesed ei riku meelega moraalireegleid, tundes sellest äraspidist naudingut. Loomu poolest on nad moraali suhtes pimedad. Konflikt ei teki soovidest mitte sellepärast, et inimesed konflikti naudiksid, vaid teadmatusest. Et inimesed konflikti ei naudi, soovivad nad head korda, mille tekitavad tarkade loodud rituaalid.
Sellele, et hoolimata inimese kurjast loomusest ei valitse alati suva, rahutus ja häving, on Xunzil kaks seletust. Ühelt poolt püüdlevad inimesed just sellepärast hea poole, et nad on loomult halvad ning tajuvad seda puudusena (XVII, 4v). Teiselt poolt jääb pikas perspektiivis püsima ainult vooruslik võim, kuna aga ainult ahnusest juhinduv võim langeb lõpuks omaenese rumaluse tõttu, nii et lõpuks pääseb maksvusele vooruslik võim.
Nagu ka Mengzi, leidis Xunzi, et kõigi inimeste algne loomus on ühesugune (Kong Fuzi järgi on mõnel inimesel parem loomus kui teisel). Nii targal kuningal Yaol kui ka türann Jiel oli algselt ühesugune loomus, ainult et Yao parandas seda, Jie mitte. Alati on võimalik end parandada, kuid alati ei saa see teoks. Enamasti peab inimene ise astuma esimese sammu paranemise teel. Inimest ei saa sundida seda tegema ning inimene võib osutuda praktiliselt võimetuks seda teed valima.
Õppimine
Õppimine seisneb heaks inimeseks saamises, mitte niivõrd faktide omandamises. Xunzi koostas mineviku tarkade teostel põhineva õppekava õige rituaalse käitumise õppimiseks ja moraaliprintsiipide omandamiseks.
Õppekavas oli tähtis koht praktikal. Rituaali ei tulnud ainult õppida, vaid ka praktiseerida, et loomus saaks muutuda. Ilma praktikata pole võimalik rituaali ilu mõista ega hinnata tema enese pärast, mis ongi õpingute eesmärk.
Ühiskonna korrastamine rituaali abil on ainuke viis, kuidas inimesed saavad rahuldada osagi oma soovidest. Rituaali õppimine on üksikisikule parim viis oma soovide rahuldamiseks.
Rituaal muudab inimese motiive ja iseloomu. Algul on rituaal õppija jaoks vahendiks, hiljem saab see omaette eesmärgiks Tee osana.
Raamat "Xunzi"
Xunzi kirjutistest pandi hiljem kokku raamat pealkirjaga "Xunzi". Selles on 32 peatükki (編) 20 köites (巻). Vaieldamatult pärineb suurem osa raamatust Xunzi enda sulest; väike osa on õpilaste poolt lisatud. Umbes 25 peatükki peetakse täielikult või suuremalt jaolt Xunzi kirjutatuks. Ülejäänu annab edasi Xunzi mõtteid, kuigi võib-olla mitte tema sõnastuses.
Erinevalt varasemate õpilaste töödest on enamasti kasutatud dialoogivormi asemel artiklivormi.
Selle raamatu peatükkide hulgas on suure filosoofilise tähtsusega muuhulgas "Arutlus Tianist", "Arutlus li 'st, "Kinnismõtete hajutamine", "Sõnade õige tarvitamine" (zhengming) ja "Inimlikud kalduvused on vastikud" (xing e). Viimane eitab Mengzi väidet, et inimestel on loomulik kalduvus headusele. Kong Fuzi, kes ütles lihtsalt, et inimesed on loomult sarnased, ei väljendunud küllalt selgesti.
Raamatu iga peatükk on pühendatud eri teemale. Õpetus on selgelt põhjendatud. Xunzi kritiseerib sageli taoismi ja motismi ning konkureerivaid koolkondi konfutsianismi raames. Nõnda on see raamat ilmsemalt filosoofiline kui enamik teisi tolle ajastu hiina filosoofiateoseid.
Järelmõju
Xunzi konfutsiaanlikul õpetusel oli taoismi ja budismi kõrval otsustav mõju valitsemisele Hani dünastias. Kindel kohustuslik lektüür (kaanon) seati sisse Xunzi idee põhjal.
Xunzi ja Mengzi õpetus on olnud au sees kordamööda. Nii hakati pärast Hani dünastiat hindama rohkem Mengzi õpetust, 19. sajandi lõpuks aga jälle Xunzi ratsionalistlikumat õpetust.
Xunzi õpetust on sageli peetud ortodokssest konfutsianismist kõrvalejäävaks, osalt võib-olla sellepärast, et tema õpilaste Li Si ja Han Feizi kaudu seostati teda legismiga, kuigi Xunzi enese õpetus ei olnud nii autoritaarne. Igatahes tugines legism tema ideedele.
Samuti ei aktsepteeritud enamasti Xunzi seisukohta, et inimene on loomult halb.
Seesmine vägi
2. Õilis, kes teab hästi, et puudulikku ja ebapuhast õppimist ei saa pidada tubliks, kordab ja loetleb oma õppetükke, kuni need savad talle tuttavaks, mõtiskleb nende üle ja uurib neid, kuni nende tähendus saab täiesti selgeks, harjutab ise, kuni nad jäävad temasse püsima, ja kõrvaldab endat kõik kahjuliku, kuni ta õpib õppetükkidest kinni pidama ja neist toituma. Nõnda muutub tema silmale vastkuks see, mis õppetükkidega kooskõlaks pole, tema suule vastikuks rääkida midagi õppetükkidele vasturääkivat, ja tema meelele vastumeelseks mõtiskleda asjade üle, mis on õppetükkide vastaseks. Kui ta jõuab säärase täiuslikkuse piirini, teeb see talle rõõmu. Siis naudib tema silm rohkem viit värvi, tema kõrv naudib rohkem viit heli, tema suu naudib rohkem viit maitset ja tema meel sab vallata kõike maailmas.
Sellepärast ei saa teda mõjutada aja ja koha nõuded ega isikliku kasu kaalutlused, kildkonnad ja kambad ei saa teda kallutada ning kogu maailm ei saa teda hirmutada. Ta sündis seda järgima ja ta sureb seda järgides: seda saab tõesti nimetada otsusekindluseks seesmisest väest. Jää otsusekindlaks seesmisest väest, sest ainult siis saad sa olla eesmärgikindel. Ole eesmärgikindel, sest ainult siis saad sa kõigele tundlikult reageerida. Seda, kes suudab nii olla eesmärgikindel kui ka kõigele tundlikult reageerida, saab tõesti nimetada täiustunud inimeseks. Nii nagu Taeva väärtust tuleb näha tema säras ja Maa väärtust tema hiigelavarustes, tuleb õilsas väärtustada tema täielikkust.
Määratlused
3. Teiste juhtimist heaga nimetatakse kasvatamiseks. Teistega nõustumist hea pärast nimetatakse üksmeeleks. Teiste juhtimist mitteheaga nimetatakse meelitamiseks. Teistega nõustumist mittehea huvides nimetatakse lipitsemiseks. Õige tunnistamist õigeks ja väära tunnistamist vääraks nimetatakse tarkuseks. Õige pidamist vääraks ja väära pidamist õigeks nimetatakse rumaluseks. Laim on auväärse inimese vastu ülekohtune olemine; pahategu on talle kahju tegemine. Otsekohesus on õige nimetamine õigeks ja väära nimetamine vääraks. Röövimine on omandi vargus, pettus on varjav käitumine ja kiitlemine on sõnadega kergemeelne ümberkäimine. Seda, kelle kalduvused ja vastumeelsused on heitlikud, nimetatakse muutlikuks. Kes kaitseb omakasu, hüljates oma kõlbelise kohuse, seda nimetatakse äärmiselt kuritahtlikuks. Kes on palju kuulnud, see on lai; kes on vähe kuulnud, see on kitsas. Kes on palju näinud, see on kultiveeritud, kes on vähe näinud, see on provintslik. Kellel on raske ametikõrgendust saada, see on venitaja; ja kes kergesti unustab, see on pimeduses kobaja. See, kes teeb küll vähe, kuid järgib oma tegevuse korrastamisel loomulikke printsiipe, on hästi organiseeritud; see, kes teeb küll palju, kuid kelle tegevuses puudub korrastav printsiip, on segaduses.
Tsitaate
"Ma püüdsin kord terve päeva mõtelda, kuid leidsin, et see on vähem väärt kui ühe hetke õppida. Ma püüdsin kord kikivarvul kaugele vaadata, kuid leidsin, et kõrgele ronides näen palju kaugemale."
"Kes püüab kahte teed korraga käia, ei jõua mitte kuskile."
"Kui leiad endas head, kiida see kohe otsustavalt heaks. Kui leiad endas halba, põlga seda nagu midagi vastikut." "Et suurest pildist õigesti aru saada, tuleb igaühel karta, et tõe tükike haarab tema meele ja teeb selle tuhmiks."
"Mengzi ütles, et inimloomus on hea. Mina ei ole sellega nõus."
"Kui see, mida süda heaks kiidab, vastab õigetele kommetele, siis olgu soove kui palju tahes, mis kahju võivad nad teha heale korrale?"
"Inimloomus on halb ja headust põhjustab teadlik tegevus. Inimene sünnib kasuarmastusega. Kui ta sellele järele annab, viib see ta tülidesse ja riidudesse, ja ta hülgab igasuguse viisakuse ja alandlikkuse vaimu. Inimene sünnib kadeduse ja vihkamisega. Kui ta nendele järele annab, viivad need ta vägivalla ja kuritegudeni ning ta hülgab igasuguse ustavuse ja hea usu vaimu. Inimene sünnib silma- ja kõrvahimuga ning ilusate vaadete ja helide armastusega. Kui ta neile järele annab, viivad need ta ebakõlbluse ning ohjeldamatuseni, ta hülgab igasuguse rituaalipõhimõtete ja sündsuse vaimu. Nii et igaüks, kes järgib seda loomust ja annab selle seisunditele järele, satub tülidesse ja riidudesse ning eksib ühiskonna kokkulepete ja reeglite vastu ja lõpetab kurjategijana. Sellepärast peab inimene kõigepealt õpetaja juhendamisel ning rituaaliprintsiipide valguses muutuma. Alles siis saab ta järgida viisakuse ja alandlikkuse reegleid ning jõuda korrani."
Svetlana Masterkova
Svetlana Masterkova (sündinud 17. jaanuaril 1968 Atšinskis) on Venemaa endine kergejõustiklane (distantsid 800 m kuni 1 miil). Ta on kahekordne olümpiavõitja (1996), maailmameister (1999) ja Euroopa meister (1998).
Xunzi
Tsitaate
"Muusika on fantastiline maailma rahuvalvaja, ta on tarvilik harmoonia jaoks ning inimtunnete vältimatu alus."
Svetlana Masterkova
Masterkova on IAAFi kuulsuste halli liige.
Maailmameistrivõistlustel
1999
Euroopa meistrivõistlustel
1998
Välislingid
Pilte Svetlana Masterkova
Lubjakivialpid
Lubjakivialpid (saksa: Kalkalpen) on Alpide mäestikesüsteem Kesk-Euroopas.
Geograafia
Need on umbes 600 km pikad. Kaks peamist rühma, Põhja- ja Lõuna-, kulgevad paralleelselt peamiste Austria Kesk-Alpide (tuntud ka kui Kesk-Ida-Alpid) mäestikega, sellest põhjas ja lõunas. Koos Austria Kesk-Alpidega moodustavad Lubjakivialpid Ida-Alpide kõige läänepoolsema osa.
Lubjakivialpide mäeprofiilid on väga mitmekesised ning ulatuvad sakilistest tippudest ja püstloodis kaljuseintest kõrglavamaade ja ulatuslike karstimoodustisteni.
Rühmad
Lubjakivialpid moodustavad Alpiklubi Ida-Alpide klassifikatsioonis kolm neljast peamisest piirkonnast. Siiski ei kasutata neid kavandatud SOIUSA klassifikatsioonisüsteemis.
Geoloogia
Lubjakivialpid koosnevad kergematest ja poorsematest kivimitest. Lisaks lubjakivile on seal ka dolokivi, merglit ja liivakivi. Erinevalt Kesk-Alpidest, mis koosnevad peamiselt kristallilistest kivimitest (graniit ja gneiss) või kiltkivist.
Tsüanobakterid
Tsüanobakterid (Cyanobacteria; traditsiooniline nimetus Cyanophyta) ehk tsüanoprokarüoodid ehk sinivetikad ehk sinikud on peamiselt vees elavate bakterite hõimkond. Tsüanobakterid on autotroofid, energiat saavad nad valdavalt fotosünteesi teel.
Orlando Bloom
pisi|Orlando Bloom 2005. aastal Toronto filmifestivalil
Tsüanobakterid
Tsüanobakterid ei ole lähedases suguluses teiste vetikateks nimetatavate organismidega. Tsüanobakterid on prokarüoodid, nagu kõik bakterid, teised vetikad on aga kõik eukarüoodid. Ent eluviisilt, välimuselt ja ökoloogiliselt rollilt sarnanevad nad rohkem vetikatega, mistõttu ökoloogiakirjanduses kasutatakse väga tihti terminit "sinivetikad", vaatamata nende taksonoomilisele kuuluvusele.
Orlando Bloom
Orlando Jonathan Blanchard Bloom (sündinud 13. jaanuaril 1977 Canterburys Inglismaal) on inglise filminäitleja, UNICEF-i hea tahte saadik.
Tuntust on ta kogunud eelkõige "Sõrmuste isanda" ja "Kääbiku" triloogiaga ning filmidega "Kariibi mere piraadid: Musta pärli needus" (2003), "Kariibi mere piraadid: Surnud mehe aardekirst" (2006) ja "Kariibi mere piraadid: Maailma lõpus" (2007).
Tsüanobakterid
Nagu levinud nimetus "sinivetikad" näitab, elavad tsüanobakterid peamiselt veekogudes, aga leidub neid peamiselt kõikjal, kus leidub ka vett – niiskel pinnasel, lompides, liustikel, puukoorel ja mujal. Mõned liigid suudavad elada ka kuumaveeallikates.
Orlando Bloom
Ta on kaasa teinud filmides "Wilde" (1997), "Allatulistatud "Black Hawk"" ("Black Hawk Down", 2001), "Ned Kelly" (2003), "Trooja" (2004) ning "Haven" (2004).
Tsüanobakterid
Tsüanobakteritel on suur osatähtsus ka ookeanide fütoplanktonis. Levinud on nad enamuses troopilistes aga ka parasvöötme meredes olles kohati peamised orgaanilise aine ja hapniku tootjad. Polaarmeredes on tsüanobaktereid seevastu vähe.
Orlando Bloom
Esimese peaosa sai filmis "The Calcium Kid" (2004), sellele järgnesid ristisõdadest kõnelev eepos "Taevane kuningriik" (2005) ja romantiline komöödia "Elizabethtown" (2005).
Aime Mäemets
Aime Mäemets (29. september 1930 – 7. juuli 1996) oli eesti hüdrobotaanik.
Elukäik
1954. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia erialal.
1961–1996 oli ta Eesti Teaduste Akadeemia Zooloogia ja Botaanika Instituudi teadur.
Ta uuris Peipsi ja teiste järvede baktereid ja makrofloorat, samuti osales Eesti järvede kompleksuuringutes. Ta oli Euroopa üks tunnustatumaid penikeeleliste tundjaid.
Isiklikku
Tema abikaasa oli bioloog ja limnoloog Aare Mäemets, nende tütar on limnoloog Helle Mäemets.
Tsüanobakterid
Mõned tsüanobakterid elavad sümbioosis teatavate seentega, moodustades samblikke. Tavaliselt on samblike fotosünteesivaks osaks (fotobiondiks) rohevetikas, kuid harvadel juhtudel võib fotobiondiks olla ka tsüanobakter.
Materjaliteadus
Materjaliteaduse eesmärk ei ole juhuslikult otsida ja avastada uusi materjale ning siis nende omadusi kasutada. Üritatakse õppida materjale mõistma ja seeläbi disainida uusi materjale, mille omadused vastaksid mingi konkreetse rakenduse vajadustele.
Tsüanobakterid
Väidetavalt on tsüanobakterid Maal elanud juba ligi 3,5 miljardit aastat, olles seega ühed vanimad elusorganismid, kellest on jälgi leitud. Praegugi on nad ökoloogiliselt vast olulisim elusorganismide rühm biosfääris kuna nad on peamised atmosfääri hapnikuga rikastajad – koos vetikatega toodavad tsüanobakterid ligi 75–85% õhuhapnikust. Tsüanobakteritele võlgneme me üleüldse hapnikku sisaldava atmosfääri, väga tõenäoliselt olid nad esimesed organismid, kes üldse hapnikku eraldama hakkasid, ürgses atmosfääris hapnikku praktiliselt ei leidunud. Paljudel tsüanobakteritel esineb ka võime õhulämmastikku siduda, mistõttu on nad olulised veekogude lämmastikuga rikastajad.
24. jaanuar
24. jaanuar on Gregoriuse kalendri 24. päev. Juliuse kalendri järgi 11. jaanuar (1901–2099).
Materjaliteadus
Materjaliteadus kui eraldiseisev teadusharu kujunes välja 20. sajandi jooksul, saades tihti alguse ülikoolide metallurgia osakondadest.
Materjaliteadus on viimastel aastakümnetel muutunud eriti tähtsaks, sest mitmete teoreetiliselt väljamõeldud tehniliste rakenduste jaoks pole sobivaid materjale (ülijuhid, kosmoselift). Samuti seisavad mitmed küsimused energeetikas sobivate materjalide puudumise taga (näiteks tuumaenergeetika vajab paremaid materjale efektiivsemate kütuste ja reaktorite valmistamiseks ning jäätmete ohutumaks hoiustamiseks; uusi materjale otsitakse efektiivsemate päikesepatareide jaoks, vesinikkütuselementide valmistamiseks ja ülijuhtide valmistamiseks, mis võimaldaks elektrienergiat transportida oluliselt väiksemate kadudega).
Ajalugu
Tööriistade ja relvade valmistamiseks põhiliselt kasutatav materjal defineerib tihti ajastu. Heaks näiteks on kiviaeg, pronksiaeg ja rauaaeg. Materjaliteadus on saanud alguse keraamika valmistamisest ja metallurgiast ning on seega üks vanimaid inseneri- ja rakendusteaduse vorme. Tänapäevane materjaliteadus on arenenud otse metallurgiast, mis omakorda arenes tõenäoliselt kaevandamisest ja keraamikast ning tule kasutamisest. Suur läbimurre materjalide mõistmises toimus 19. sajandi lõpus, kui USA teadlane Josiah Willard Gibbs demonstreeris, et termodünaamilised omadused, mis on seotud aatomi struktuuriga aine erinevates faasides, on seotud materjali füüsikaliste omadustega. Mitmed olulised tänapäevase materjaliteaduse elemendid on kosmoseralli tulemus: selle läbi õpiti mõistma metallisulamite, räni- ja süsinikmaterjalide valmistamist, mida kasutati kosmosesõidukite valmistamisel. Materjaliteadust on edasi tõuganud selliste revolutsiooniliste materjalide nagu plastide, pooljuhtide ja biomaterjalide kasutuselevõtmine.
Enne 1960. aastaid ja mõnikord veel aastakümneid hiljem, tegeleti materjaliteadusega põhiliselt metallurgia osakondades, kuna 19. sajandil ja 20. sajandi alguses pandi suurt rõhku metallidele. Sellest ajast alates on tööpõld oluliselt laienenud ja tegeldakse igasuguste materjaliklassidega: keraamika, polümeerid, pooljuhid, magnetilised materjalid, meditsiinilised implantaadid ja biomaterjalid.