cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Washingtoni järv
Washingtoni järv on järv USA-s Washingtoni osariigis. See on osariigi suuruselt teine järv pärast Chelani järve. Järvest läände jääb Seattle'i linn, itta Bellevue ja Kirkland, lõunasse Renton ning põhja Kenmore'i linn.
Tihashein
Tihashein (Scutellaria L.) on taimede perekond huulõieliste sugukonnast.
Budism
Budism Läänes
Budismi esimesed kokkupuuted lääne tsivilisatsiooniga toimusid 4. sajandil eKr seoses Aleksander Suure vallutustega, misjärel rajasid kreeklased valdavalt budistlikke linnu ja kuningriike Baktrias ja Indias. Nende kultuuriliste kontaktide läbi arenes kreekapärane budism ja kreeka-budistlik kunst, seda eriti Gandhara tsivilisatsioonis, mis hõlmas suure osa tänapäevase Pakistani põhja- ja Afganistani idaosa.
19. sajandil hakati Euroopas tõsisemalt huvituma budismist ning teistest mitte-euroopalikest usunditest ja filosoofiatest. Samal ajal ilmusid juba ka esimesed akadeemilised uurimused budismi kohta ning tekstide tõlked sanskriti ja paali keelest.
Budistlik õpetus
Buddha on korduvalt ütelnud, et ta õpetab ainult üht asja: rahulolematuse lõpetamist (dukkha nirodha).
Neli õilsat tõde
Neli õilsat tõde on budismi põhitõed, mida Buddha kuulutas oma esimeses jutluses "Seadmuseratta käimapanemine". Neid teese tunnustavad kõik budistlikud koolkonnad ja need on järgmised:
Budismi aluseks on tõdemus, et on olemas kannatus ehk rahulolematus ja et sellest on võimalik vabaneda, kuna selle põhjuseks on janu ja meeleplekid.
Kogu edaspidist budistliku mõtteloo arengut ning ülirikkalikku kirjandust ja mütoloogiat mahajaanas võib käsitleda nende põhiseisukohtade arenduse ja laiendusena, eriti just neljanda õilsa tõe edasiarendusena ehk püüdega leida teed kannatusest välja.
Olemasolu kolm tunnust
Olemasolu kolm tunnust (paali k. tilakkhaṇa) on
Buddha on öelnud Anattālakkhaṇasutta's:
Kõik tingitud nähtused on pidevas muutumises, kuna neid saab jagada algosadeks, mille omavahelised suhted pidevalt teisenevad vastavalt ümbritsevatele tingimustele. Nii füüsilised kui ka mentaalsed nähtused (meeleseisundid, mõtted, tunded) on püsimatud, nad tekivad vaid kindlate tingimuste olemasolul ning lakkavad olemast, kui tingimused on muutunud.
Sellest johtuvalt ei ole nähtustel ega ka elusolenditel püsivat omaolekut, muutumatut fikseeritud identiteeti. Inimesel puudub see, mida nimetatakse iseks, minaks või hingeks. "Mina" on vaid asesõna, kuid sellega määratletav on pidevalt muutuv koostisosade kogum. "Mina" pidamist püsivaks ja selle järele kippumist peetakse budismis kannatuse põhjuseks.
Tingitud olemasolu ei saa pakkuda lõplikku rahuldust, sest rahulolu pakkuvad objektid ise on püsitud ning nende kadumisel lakkab ka nendest tingitud õnneseisund.
Punane
Punane meditsiinis
pisi|vasakul|Punane Rist ja Punane Poolkuu pisi|Erütrotsüüdid Inimeses on umbes 20–30 triljonit vere punaliblet ehk erütrotsüüti (kreeka erythros 'punane' ja kytos 'sissevajunud, õõnes'). Nende punane värvus tuleneb hemoglobiini sisaldusest, mis võimaldab neil hapnikku transportida.
Punane Rist (islamimaades Punane Poolkuu) on ülemaailmne vabatahtlik organisatsioon, mille ülesandeks on abistada haavatud ja haigeid sõjaväelasi ja sõjategevuse või loodusõnnetuste tagajärjel kannatanud tsiviilelanikke.
Punetised on viiruslik nakkushaigus. Haiguse mõjul tekib haige kõrvade taha ja näole kahvaturoosa lööve, mis levib üle keha. Iseloomulik on lümfisõlmede valulik suurenemine kaelal, kuklal ja kõrvade taga. Haigusega kaasneb palavik. Peiteaeg 2–3 nädalat.
Punane mütoloogias
Kuradit on juba keskajast peale kujutatud punases rüüs. Seetõttu sümboliseerib punane ka põrgutuld ja ohjeldamatut iha.
Neljast apokalüptilisest ratsanikust üks sõitis tulipunasel hobusel. Punane on vere ja sõja värv, nõnda oli ka tolle ratsaniku ülesandeks külvata vägivalda ja surma.
pisi|vasakul|[[Punane roos on sotsiaaldemokraatide tüüpsümbol]]
Punane poliitikas
Punane on sotsiaaldemokraatide ning kommunistide värv.
Punase saamine
Punast värvi on läbi ajaloo saadud põhiliselt ookermuldasid kasutades ja raudoksiidide abil. Levinumad punase pigmendid on olnud alisariin, karmiin ja kinaver, mille järgi on tuletatud ka vastavad punase toonid.
Punase saamiseks on kasutatud ka koršenilltäisid ja meritigusid ning taimedest siiltsesalpiiniat ja veripuud.
Punane riigilippudel
Riigilippudes esineb 74% punast värvi. Samuti on riigilippudel laialt levinud valge (71%) ja sinine (50%). 15. juunil 1219 kukkus Tallinna lähedal taevast Taani lipp Dannebrog, mis on Euroopa vanim riigilipp. Tolle legendi järgi oli just Dannebrog see, mis pööras lahinguõnne taanlaste kasuks ja võimaldas neil lahingu võita.
Valdo Randpere
Ta lõpetas aastal 1976 Tallinna 16. Keskkooli. 1982. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna cum laude.
Sixtus IV
Suhted kiriku institutsioonidega
Ambrosiaanid
Valdo Randpere
Ta töötas aastatel 1983–1984 ELKNÜ Keskkomitee propaganda- ja kultuuriosakonna instruktorina. 1984. aasta augustis välismaal viibides jättis ta koos abikaasa Leila Milleriga Nõukogude Liitu naasmata ja asus elama Rootsi. Eestisse jäi nende tollal aastane tütar Kaisa Randpere, keda Nõukogude Liit lubas alles 1986. aastal minna vanemate juurde. See võitlus pere ühinemise nimel leidis palju kõnepinda ka Rootsi ühiskonnas ja eriti ajakirjanduses, toetust Randperele ja Millerile avaldasid teiste hulgas ka kirjanik Astrid Lindgren ja isegi tolleaegne USA president Ronald Reagan. 1998. aastast elab Randpere Eestis ja töötas kuni 2009. aastani OÜ Eesti IBM juhina.
Poliitiline tegevus
Augustis 2009 astus ta Reformierakonda. Ta on 12. detsembrist 2009 Reformierakonna juhatuse liige ja 30. jaanuarist 2010 Reformierakonna Tallinna piirkonna juhatuse liige.
Sixtus IV
Suhted kiriku institutsioonidega
Ta tunnustas 1474 ambrosiaani nunnaordut.
Valdo Randpere
Poliitiline tegevus
Ta oli XII, XIII ja XIV Riigikogu liige.
Oktoobrist 2009 on ta Tallinna Linnavolikogu Reformierakonna fraktsiooni aseesimees. 2013. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel oli ta Reformierakonna Tallinna linnapeakandidaat.
Budism
Sansaara ja nirvaana
Virgumisele viiva tee alguse ja lõpu kirjeldamiseks kasutab budism India kultuurikontekstis ka teistes õpetustes levinud termineid: sansaara (paali k. saṃsāra) ja nirvaana (paali k. nibbāna). Sansaara tähistab tee algust ehk seda seisundit, millest soovitakse eemalduda – kannatust põhjustavate meeleseisundite keerist. Nirvaana on tee siht, seisund, kuhu soovitakse jõuda – see on kannatust põhjustavate meeleseisundite vaibumine, kannatusest vabanemine. See on teadvuse kõrgeim võimalik seisund, kuhu jõutakse dharma harjutamise kaudu.
Sixtus IV
Suhted kiriku institutsioonidega
Augustiinlased
Valdo Randpere
Poliitiline tegevus
Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 2 (Tallinna Kesklinna, Lasnamäe ja Pirita linnaosad) 1169 häält ning ei osutunud valituks.
Budism
Tegu ja teovili
India teiste mõttesuundadega sarnased on budismis ka teo (paali k. kamma, sanskriti k. karma) ja teovilja (paali k. kammavīpaka, sanskriti k. karmaphala) mõisted. Teo ja teovilja kontseptsioon tähendab üldiselt seda, et igal teol on tagajärg. Olenevalt tegudest on nende tagajärjed kas oskamatud ehk halvad (paali k. akusala) või oskuslikud ehk head (paali k. kusala). Teovilja võib jagada kaheks: teo vahetu tagajärg ja harjumuse tekkimine, kalduvus sarnaseid tegusid uuesti teha. Inimene saab valida, milliseid tegusid ta teeb ja sellega oma teovilja ise määrata. Buddhad on karma seadusest vabad, kuna nad ei toimi enam teadvustama tungide ajel, vaid isetult teisi olendeid aidates.
Sõltuvuslik tekkimine
Sõltuvuslik tekkimine kirjeldab üldist põhjuslikkuse seadust. Sõltuvusliku tekkimise kohaselt ei teki nähtused (seadmused) iseenesest, vaid sõltuvalt põhjustest ja tingimustest, olles ise põhjuseks teistele seadmustele. Kõige tuntum sõltuvusliku tekkimise ahel on kaheteistkümne-lüliline sansaara ja kannatuse tekkimise kirjeldus olemisratta mandalana.
Tühjus
Tühjuse õpetuse kohaselt puudub kõikidel asjadel ja nähtustel püsiv omaolek, nad on suhtelised ja sõltuvad kontekstist. See kehtib kõikide mõistete, väidete ja seisukohtade, aga ka tajude ja teadvuse seisundite kohta. Seadmused ehk nähtused alluvad muutusele, nad on võimelised toimima ja tänu sellele on võimalik ka virgumine. Budismis ei tähenda tühjus olematust, et midagi ei ole olemas. Nähtused ehk seadmused ei eksisteeri selles mõttes, nagu tavateadvus neid käsitleb – kindlalt piiritletud püsivate üksustena. Just seda väärkujutelma püsivast ja muutumatust maailmast peab budism teadmatuse aluseks ja kannatuse põhjustajaks.
Valdo Randpere
Osalemine meelelahutussaadetes
2008. aastal võitis ta koos Eda-Ines Ettiga Eesti TV3 saatesarja "Laulud tähtedega". Saates osales 9 duetti, kellest üks osapool oli elukutseline laulja ja teine avaliku elu tegelane mõnest muust valdkonnast.
Budism
Buddha, arhat, bodhisattva
Buddha (sanskriti k. 'virgunu') on ülimasse täielikku virgumisse (sanskriti k. anuttara-samyaksambodhi) jõudnud inimene. Buddhale on omane piiritu kaastunne ja muutumatu õnneseisund ning ta on vabanenud kõikidest meeleplekkidest. Sõna "buddha" kirjutatakse eesti keeles väikese algustähega, juhul kui seda kasutatakse üldnimetusena kõikide virgunute kohta, ning suure algustähega, kui sõna viitab konkreetselt Buddha Šākjamunile. Buddhasuse poole püüdlevat isikut nimetatakse bodhisattvaks (sanskriti k. 'virgumisolend'). Bodhisattva eesmärk on saada buddhaks, et aidata kõikidel olenditel kannatustest vabaneda.
Arhat on teadvuse kõrgtasemele jõudnud isik, theravaadas peetakse arhati seisundit isiksuse arengu ülempiiriks, mahajaana vaate järgi ei ole arhati tase aga veel lõplik ning arhat jätkab oma teed bodhisattvana kuni temast saab buddha.
Punane
Punane toiduainetööstuses
pisi|vasakul|Värvi järgi jaotuvad [[veinid punasteks, roosadeks ja valgeteks]] Leidub mitmeid toiduvärve, mida kasutatakse toiduainetele punaka või punase värvuse andmiseks.
Sixtus IV
Suhted kiriku institutsioonidega
1484 avaldatud bullas "Summum silentium" lõpetas ta augustiini regulaarkanoonikute ja eremiitide vahelise tüli.
Budism
Buddha
Eesti keeles kirjutatakse sõna "Buddha" suure algustähega, kui viidatakse konkreetselt Buddha Šākjamunile, ning väikese algustähega, kui seda kasutatakse üldmõistena kõikide buddhade kohta.
Punane
Punane toiduainetööstuses
Punane vein ...
Teadusfilosoofia
Induktsioon
Induktsiooni rakendatavuse seletamisega on olnud raskusi. Deduktsiooni kasutada ei saa, sest induktsiooni eeldustelt induktsiooni järeldusele liikumist ei võimalda ükski süllogism. 17. sajandi bioloogid võisid valgeid luiki küll vaadelda palju kordi ja paljudes eri kohtades, kuid deduktiivset järeldust, et kõik luiged on valged, nad teha ei saanud. Induktiivne järeldus osutuski tegelikult vääraks. Täpselt samuti on põhimõtteliselt võimalik, et homme tehakse vaatlus, mis täheldab, et ühe konkreetse mõjuga ei kaasne vastumõju. Sama kehtib mis tahes muu loodusteadusliku seaduse puhul.
Punane
Punane ja traditsioonid
Eesti vanarahva uskumuste kohaselt sündis punase teki all või koidu ajal lapsetegemise tulemusena laps punaste juustega.
Etolini saar
Etolini saar (inglise Etolin Island) on saar Põhja-Ameerika läänerannikul Aleksandri saarestikus.
Sixtus IV
Suhted kiriku institutsioonidega
Bartolomiidid
Teadusfilosoofia
Induktsioon
On püütud postuleerida deduktsiooni kõrval teist ratsionaalse arutluse vormi, mis ei tugine deduktsioonile. Kui deduktsioon võimaldab jõuda üksikult tõelt üldise tõeni (kõik varesed on mustad; see on vares; järelikult see on must), siis induktsioon lubab kuidagi jõuda üksikute vaatluste seeria juurest ühe üldise tõeni (see on vares ja ta on must; too on vares ja ta on must; järelikult kõik varesed on mustad).
Etolini saar
Saar on 48 km pikk ja 16 kuni 35 km lai. Pindala on 870 km2. See on pindalalt Ameerika Ühendriikide 24. saar.
Sixtus IV
Suhted kiriku institutsioonidega
Ta kohustas 1474 bartolomiite valima oma ülemkindralit 3 aastaseks tähtajaks.
Punane
Punane ja traditsioonid
Eesti regilaulus ei tähista sõna 'punane' enamasti mitte niivõrd värvi kui 'kaunist'.
Torukübar
pisi|Torukübaratega mehed, London 1857 Torukübar ehk silinderkübar (ka silinder) on lameda põhjaga kõrge silindrikujulise rummu ja suhteliselt laia äärega kõvast materjalist kübar.
Etolini saar
Saar on nime saanud Vene Ameerika kuberneri Arvid Adolf Etholéni (tuntud kui Adolf Etolin) järgi.
Sixtus IV
Suhted kiriku institutsioonidega
Benediktiinid
Torukübar
Torukübar oli populaarne peamiselt meeste peakattena 18. sajandi lõpust 20. sajandi keskpaigani. Teatud puhkudel kantakse torukübaraid Suurbritannias veel ka 21. sajandil.
Budism
Dharma
Dharma (sanskriti k., paali k. dhamma), eesti keeles ka "seadmus", on mitmetähenduslik sõna, mis viitab siinkohal eelkõige Buddha õpetusele.
Torukübar
Torukübarat seostati enamasti kõrgklassiga ja see oli karikaturistide töödes levinud sümbol kapitalismi või ärimaailma kujutamisel.
Teadusfilosoofia
Induktsioon
Teadusfilosoofias on väga oluline induktsiooniprobleem: kas induktsioon on õigustatud ja kui on, siis kuidas?
Falsifitseeritavus
Teine võimalus kasutada loogikat loodusteaduslike väidete õigustamiseks on seotud falsifitseeritavusega, mille tõi esimesena välja Karl Popper. Falsifikatsioonide kaudu tuleb jälle mängu deduktiivne arutlus. Üksikjuhtude kohta käivate väidete seeriast ei ole võimalik dedutseerida üldist väidet, küll aga saab üksikjuhu kohta käiva väite abil tõestada mõne üldise väite väärust. Ühe mustluige leidmisest piisab, et näidata üldise väite "kõik luiged on valged" väärust.
Falsitsifeeritavuse juures induktsiooniprobleemi ei teki, sest induktiivset arutlust ei kasutata. Kuid siingi on omad raskused. Pärast falsifitseerimist saab teooriat alati täiendada nii, et teooria jääb falsifitseerimata. Ornitoloogid oleksid võinud lihtsalt väita, et Austraaliast leitud suur must lind ei olegi luik, vaid kuulub hoopis teise perekonda.
Torukübar
Torukübaral on oluline roll traditsioonilises mustkunstis sooritatavates kübaratrikkides.
Sixtus IV
Suhted kiriku institutsioonidega
1473 tunnustas ta Prümi kloostri inkorporeerimist Trieri peapiiskopkonda. Tema korraldusel taastati Couëtsi klooster.
Teadusfilosoofia
Koherentism
Nii induktsiooni kui ka falsifikatsiooni puhul püütakse loodusteaduslikke väiteid õigustada tuginedes teistele konkreetsetele loodusteaduslikele väidetele. Mõlemad peavad jagu saama kriteeriumiprobleemist: iga õigustus peab omakorda olema õigustatud, nii et tekib lõputu regress. Regressiargumendi abil on õigustatud fundatsionismi, üht väljapääsu lõputust regressist. Fundatsionism väidab, et on olemas mõned baasväited, mis õigustamist ei vaja. Nii induktsiooni kui ka falsifikatsiooni puhul on tegemist fundatsionismiga, kuivõrd nad toetuvad baasväidetele, mis tulenevad otseselt vaatlustest.
Etolini saar
2000. aasta rahvaloenduse ajal elas saarel 15 inimest.
Teadusfilosoofia
Koherentism
Alternatiiviks on koherentism, mis väidab, et väiteid saab õigustada sellega, et nad kuuluvad koherentsesse süsteemi. Teaduse puhul võetakse selleks süsteemiks tavaliselt indiviidi või teadlaste kogukonna uskumuste täielik kogum. Koherentistlikku lähenemist teadusele pooldas Willard Van Orman Quine. Veenuse ülemineku vaatlust õigustab see, et ta on koherentne meie uskumustega optikast, teleskoobialustest ja taevamehaanikast. Kui see vaatlus on mõnega nendest abiuskumustest vastuolus, siis tuleb vasturääkivuse kõrvaldamiseks süsteemi kohandada.
Sixtus IV
Suhted kiriku institutsioonidega
Ta tunnustas benediktiini kamalduleeslaste Murano kongregatsiooni.
Punane
Punane ja traditsioonid
Punast kannavad hiina ja india pruudid õnne ja viljakuse märgina.
Punased vääriskivid
Punast vääriskivi rubiini (Al2O3) seostatakse Indias kuninglikkuse, võimu, auväärsuse ning teotahtega. Seal peetakse rubiini kalliskivide kuningaks. Birmas oli aga levinud uskumus, et rubiin (eriti, kui see on opereeritud inimese külge) muutub osaks inimkehast ja muudab inimese haavamatuks.
Punaseid kive on peetud vereringet stimuleerivaks.
Karneooli on läänemaailmas peetud enesekindluse, julguse ja tervise tagajaks, idas aga arvati, et karneool kaitseb teiste inimeste kadeduse eest.
Budism
Sangha
Sangha (paali k. saṅgha; sanskriti k. saṃgha) on Buddha õpetuse järgijatest koosnev kogudus. Koguduse all mõeldakse eelkõige budistlikke munkasid ja nunnasid (paali k. bhikkhu ja bhikkhunī), õpetajaid, aga ka kõiki ilmikutest budiste ja hüvesõpru.
Punane
Punase mõju inimpsühholoogiale
Punast värvi ruumis kipub inimene kaotama ajataju. Sel põhjusel kasutatakse punast värvi tihti kasiinodes.
Budism
Sangha
Bhikkhudel puudub vara ja nende isiklike tarbeesemete hulk on viidud miinimumini. Toitu saadakse almusena ja kehtib tsölibaat. Bhikkhude elukorraldust määrasid 227 reeglit (nende hulk varieerub veidi vastavalt koolkonnale, nunnadel 311). Varased bhikkhud olid rändmungad, neil puudus püsiv eluase. Ajapikku jäi kogudus paikseks ja moodustusid kloostrid (sanskriti ja paali vihāra), mis muutusid tõelisteks kultuuri- ja teaduskeskusteks, klooster-ülikoolideks. Tuntuim neist oli Indias Nālandā. Mungakogudusega koos kujunes välja ka ilmikutest järgijaskond.
Meeleharjutused
"Seadmuste eel käib meel, seadmuste juht on meel, meel on seadmused loonud," ütleb Buddha "Dhammapadas". Seetõttu on just meele (paali k. citta) muutmine olulisim teel virgumisele.
Meele treenimiseks on Buddha andnud kaks põhilist meetodit: Meelerahu arendamise tulemusena tekib seisund, kus meel keskendub ühele objektile ning muutub väga kirkaks, õnnelikuks ja selgeks (sanskriti, paali k. samādhi). Selline seisund on eeltingimuseks vipassana harjutuste edukaks sooritamiseks.
Sixtus IV
Suhted kiriku institutsioonidega
Dominiiklased
Teadusfilosoofia
Ockhami habemenuga
Ockhami habemenuga on saanud nime William Ockhamilt, kes leidis, et eelistada tuleb nähtuse kõige lihtsamat seletust. Ta ei väitnud, et kõige lihtsam seletus on tingimata tõene või tõenäoliselt tõene, kuigi tagantjärele on väga sageli lihtsam seletus osutunudki tõenäolisemalt õigeks.
Ockhami habemenuga on tavaliselt kasutatud lihtsalt rusikareeglina valimiseks võrdse seletusjõuga hüpoteeside (teooriate) vahel mõne vaadeldavate nähtuste klassi kohta. Ent enamasti siiski eri teooriate seletusjõud ei ole täpselt võrdne, nii et Ockhami habemenuga ei saa kuigi sageli kasutada. Tänapäeval on olemas informatsiooniteoorial põhinevad lähenemised, mis püüavad leida tasakaalu seletusjõu ja lihtsuse vahel. Üks nendest minimeerib sõnumi pikkust (minimaalne sõnumi pikkus).
Ockhami habemenuga kasutatakse sageli vääriti. See printsiip ei ütle, et tuleb valida kõige lihtsam seletus, võtmata arvesse seda, kas ta suudab seletada ebatüüpilisi juhtumeid, erandeid ja lähedasi nähtusi. Falsifitseeritavuse printsiip nõuab, et kui mõnda erandit saab usaldatavalt reprodutseerida, siis tuleb loobuda kõige lihtsamast teooriat ning eelistada vähem lihtsat teooriat, mis seletab ka erandit.
Teaduse eksimatus
Teaduse puhul kerkib küsimus, mil määral võib teaduslike teadmiste praegust seisu pidada kriteeriumiks selle kohta, mis on maailmas, kus me elame, tegelikult tõene. Teadlased ei poolda praeguste teadmiste pidamist absoluutselt tõesteks ja vastuvaidlematuteks.
Mitteteadlaste hulgas on aga levinud arvamus, et teadlased peavad teadust eksimatuks.
Teaduse kriitika
Paul Feyerabend väitis, et ükski teadusliku meetodi kirjeldus ei suuda haarata kõiki lähenemisi ja meetodeid, mida teadlased kasutavad. Igasugune ettekirjutatud teaduslik meetod on teaduse progressile takistuseks. Feyerabend väitis, et "ainuke printsiip, mis progressi ei pidurda, on "kõik kõlbab".
Sixtus IV
Suhted kiriku institutsioonidega
1. juulil 1475 lubas ta dominiiklastel omada eraomandit.
Frantsisklased
Sixtus IV oli teine frantsisklasest paavst ja soosis oma ordut. See soosing avaldus nii tema teoloogias kui kirikupoliitikas. Ta kohustas bullas "Dominus Noster" Angelo Clareno da Cingoli järgijaid järgima frantsisklaste ordukindrali korraldusi. 1474 avaldatud bullas "Mare magnum" ja 1479 avaldatud bullas "Bulla aurea" kinnitas ta frantsisklaste privileegid.
Kolettiinid
1482 tunnustas ta Colette’i rajatud kolettiinide ordut.
Minimi
1474 tunnustas ta minimi ordut.
Püha Vaimu ordu
Ta reguleeris 1476 Püha vaimu ordu tegevust.
Kalju Saareke
Kalju Saareke (15. august 1926 Tartu – 20. september 2015 Tallinn) oli eesti balletitantsija, koreograaf ja pedagoog. pisi|Kalju Saareke 2011. aastal
Haridus
Ta lõpetas 1945. aastal Tartu Poeglaste Gümnaasiumi (Tartu 1. Keskkool). Aastatel 1950–1952 õppis Moskva Suure Teatri Balletikoolis. 1958. ja 1967. aastal täiendas end Moskvas NSV Liidu Kvalifikatsiooni Tõstmise Instituudis.
Mälestuse jäädvustamine
Temast on tehtud dokumentaalfilm "Punane varietee" (režissöör-operaator ja stsenarist Manfred Vainokivi, mis esilinastus 27. jaanuaril kinos Sõprus.
Kalju Saareke on maetud Metsakalmistule.
Sixtus IV
Suhted kiriku institutsioonidega
Ta tunnustas 1472 Püha Georgi rüütliordut.
Liturgilised otsused
Sixtus IV sanktsioneeris 28. veebruaril 1476 oma kunagise uurimisteema neitsi Maarja pärispatuta saamise dogmatiseerimist ja soosis dogma austamist katoliku kirikus, mida praegu tähistatakse kirikliku suurpühana 8. detsembril.
Ta kehtestas kõikide pühakute päeva oktaavi.
Ta lubas Meisseni piiskopil vabastada Heimburgi Gregori ekskommunikatsioonist.
Ta sätestas breviaariumis neitsi Maarja templissetoomise püha.
Ta keelas Le Puy piiskopkonnas tähistada kiriklikult Karl Suure mälestuspäeva ja kasutada vastavat offiitsiumit, kuna seda Roomas ei tunnustatud.
The Language Instinct
"The Language Instinct" on Steven Pinkeri raamat aastast 1994.
Árainn Mhór
thumb|right|Árainn Mhóri lähiümbrus Árainn Mhór (inglise k. Arranmore) on saar Iirimaa loodeosas Donegali krahvkonnas.
Sixtus IV
Liturgilised otsused
1472 lubas ta indulgentse püha Osmundi mälestamiseks ja 1481 sätestas tema mälestuspäevana 4. detsembri.
Árainn Mhór
Saar asub Iirimaa saare rannikust 5 km eemal, regulaarse praamiühendusega. Saarel on umbes 500 püsielanikku, suviti elab saarel üle 1000 inimese.
Sixtus IV
Liturgilised otsused
1475 kinnitas ta, et tsistertslastel pole vaja pidada alatist abstinentsi.
Árainn Mhór
Saar on metsatu, ent rikka linnustiku ja taimestikuga.
Kõvakübar
pisi|püsti|[[Vennad Wrightid kõvakübaratega, 1910.]] Kõvakübar ehk oktoober on kumera ilma lohuta põhjaga jäigast vildist kübar.
Sixtus IV
Liturgilised otsused
5. augustil 1480 laiendas ta Porziuncola indulgentsi kõikidele frantsikaanide esimesele ja teisele ordule kuuluvatele kirikutele.
Kõvakübar
Kõvakübar võeti kasutusele 1849. aastal. Viktoriaanlikul ajastul oli see populaarne töölisklassi seas ja hiljem kesk- ja kõrgklassi meeste peakattena Suurbritannias ja Ameerika Ühendriikides.
Sixtus IV
Teoloogilised vaidlused
Sixtus IV mõistis hukka valdeslaste liikumise.
27. novembril 1474 avaldatud entsüklikas "Romani Pontificis" käsitles ta paavsti antavate indulgentside mõju puhastustules olevate hingede kohta.
1479 mõistis ta hukka Pedro Martínez de Osma teesi, milles väideti, et surmapatud on kustutatud ainult patukahetsuse poolt.
Kanoniseerimised
Sixtus IV kanoniseeris 8 isikut ja kuulutas õndsaks 2 isikut.
Suhtumine juutidesse
Sixtus IV käskis 21. veebruaril 1472 maksustada Rooma juudid, et pidada karnevale ja sõda Türgiga.
Onupojapoliitika
Vaesest perest pärit Sixtus IV jagas oma suguvõsa liikmetele tulusaid ametikohti katoliku kirikus ja nimetas 6 sugulast kardinalideks:
Budism
Meeleharjutused
Zen (jaapni k., hiina k. chan) koolkonna peamisteks meeleharjutusteks on kōan'idele (公案, jaapani k. kōan, hiina k. gōng'àn) keskendumine rinzai koolkonnas (hiina k. linji) ning lihtsalt istumine (jaapani k. shikantaza) sōtō (hiina k. caodong) koolkonnas.
Vadžrajaanas kasutatakse lisaks eelkirjeldatule meeleharjutustena ka mantraid ja kujustamist.
Kosmoloogia
Budistlikus kosmoloogias on kolmkümmend üks seisundit ehk olekut, mida jaotatakse mitmel moel olemasolu valdadesse. Sõltuvuslikku teket selgitavas "Liigituste suttas" jagatakse olemasolu (bhava) vallad kolme rühma: (1) meeleliste ihade vald (kāmabhava), (2) vormide vald (rūpabhava) ja (3) vormideta vald (arūpabhava).
"Suures lõvimöirge suttas" antakse valdade viiene jaotus: (1) õnnetu maailm ehk põrguvald (niraya-loka), (2) loomade maailm (tiracchāna-loka), (3) peetade maailm (peta-loka), (4) inimeste maailm (manussa-loka) ja (5) jumalate (deva’de ja brahma’de) maailm (deva-loka).
8.-12. sajandist pärinevas Sri Lanka munga Ācariya Anuruddha Abhidhammattha-sangaha’s kasutatakse valdade kirjeldamiseks paalikeelset sõna bhūmi ning neljast jaotust: (1) viletsuse (õnnetu) vald (apāya-bhūmi), (2) naudingute, õnnelik vald (kāmasugati-bhūmi) (3) vormide vald (rūpāvacara-bhūmi) ja (4) vormideta vald (arūpāvacara-bhūmi).
The Language Instinct
Pinker väidab selles, et inimestel on kaasasündinud keelevõime ning pooldab Noam Chomsky väidet, et keel annab tunnistust kaasasündinud universaalse grammatika olemasolust. Ta peab võimalikuks keeleinstinkti teket loodusliku valiku toimel.
Budism
Kosmoloogia
Mahajaanas, eriti Tiibeti budismis, jaguneb kannatav maailm ehk sansaara kuut tüüpi olendite vahel. Sündimist kolmes madalamas vallas peetakse halvaks ja sündimist kolmes ülemises heaks. Halbade tegude viljana sünnitakse põrgus, loomana või näljase vaimu ehk preetana. Heade tegude tulemusel sünnitakse inimesena, pooljumala ehk asurana või jumalana. Neid kuut olemasolu valdkonda kujutatakse olemisratta mandalal.
Tipiṭaka
Paalikeelne Tipiṭaka (paali k. ti – kolm + piṭaka – korv, kogu) on ainus tervikuna säilinud mitte-mahajaana koolkondade kaanon. Tipiṭaka koostati juba esimesel budismi suurkogul (umbes kolm kuud) pärast Buddha surma ning seda peetakse kõige autentsemaks Buddha õpetuseks. Tipiṭaka’t tunnistavad pühakirjana kõik budismi koolkonnad, eriti oluline on Tipiṭaka theravaada koolkonnas.
Paalikeelne Tipiṭaka koondab kolm suuremat õpetuste kogu:
Traditsiooni kohaselt loodi piṭaka’d esimese suurkogu ajal, kuid tekstide uurijad pole selles osas päris üksmeelel. Esiteks, mitmed pitakades sisalduvad tekstid pärinevad perioodidest pärast Buddha surma. Mõnel juhul saame seda öelda seetõttu, et need seostuvad sündmustega pärast esimest suurkogu, teistel juhtudel aga sisaldavad tekstid õpetusi või õpetuste erivorme, mis arendati välja Buddha surma ajast oluliselt hiljem. Kogu Abhithamma Piṭaka on viimaste heaks näiteks, mida kinnitab juba tõsiasi, et varasemad viited kaanonile kui tervikule räägivad vaid dhamma-vinaya’st.
Mahajaana suutrad
Peale Tipiṭaka austatakse mahajaanas pühakirjana veel suurt hulka suutraid, mille autorluse osas ei ole saavutatud lõplikku üksmeelt. Neid on peetud nii Buddha Šākjamuni originaalõpetuseks kui ka hilisema aja virgunud õpetajate loominguks. Hiina ja Jaapani budismis on mahajaana suutrad olnud oluliselt mõjukamad kui Tipiṭaka. Olulisemate mahajaana suutrate hulka kuuluvad "Ületava mõistmise suutrad" (skr Prajñāpāramitā-sūtra), nende hulgas "Teemantsuutra" ja "Südasuutra"; "Lootossuutra", "Vimalakīrti õpetuse suutra" ja "Lillevaniksuutra" (skr Avataṃsaka-sūtra).
Sangha jagunemine
Varajane sangha oli üks. Need, kes soovisid, võisid Buddha järgijateks saada kolme kalliskivi (paali k. tiratana) kaitse alla minnes. On tõendeid selle kohta, et esialgu tehti seda läbi lihtsa kahekordse tõotuse Buddhale ja Dharmale, kuid hiljem asendus see meile tuttava kolmekordse tõotusega, kuna ka sangha tähtsus oli kasvanud.
Aja jooksul levis Buddha õpetus aina laiemal territooriumil ning geograafiline äralõigatus soodustas jagunemist koolkondadeks. Lahknemise otsesteks põhjusteks olid enamasti minoorsed erinevused käitumisjuhistes ja kloostrielu reeglistikus. Tänini on säilinud seitse vinajat, nende erinevused puudutavad pisidetaile nagu mungarüü värvus ja kandmise viis.
Aja jooksul tekkisid ka õpetuse osas erinevad seisukohad. Seda soodustas asjaolu, et Buddha ei nimetanud endale ühtegi järeltulijat, kes oleks saanud peale tema surma sangha juhiks. Seetõttu kujunes sangha mittetsentraliseeritud struktuuriks. Buddha soovitas igaühel jääda iseendale saareks: "Niisiis, Ānanda, nii nüüd kui ka peale minu lahkumist, kes te ka olete, peate te jääma omaenda saareks, omaenda kindluseks, nii, et dharma on teie saar ja dharma on teie kindlus, ning mitte muretsema teiste saarte ja teiste kindluste pärast." Koolkondade teket soodustas ka õpetuse tõlkimine ja säilitamine eri keeltes ja dialektides.
Opera buffa
Opera buffa on 18. sajandi keskel tekkinud itaalia stiilis koomiline ooper.
The Language Instinct
Pinker püüab kõigepealt ümber lükata hulga väärarvamusi, nagu näiteks:
Budism
Sangha jagunemine
Paistab ka, et eri mungad spetsialiseerusid konkreetsetele suutratele või suutrarühmadele ning seetõttu hakati eri koolkondadest tähtsustama erinevaid tekste.
Opera buffa
Opera buffa lubas laval suuri vabadusi ja tõmbas paralleele kaasaja või lähiminevikuga.
The Language Instinct
Pinkeri meelest on keel inimestele ainuomane võime, mille evolutsioon on tekitanud selleks, et lahendada konkreetset kommunikatsiooniprobleemi sotsiaalsetel küttidel-korilastel. Ta võrdleb keelt võrgukudumisega ämblikel ja tammiehitamisega kobrastel.
Budism
Theravaada ja teised mitte-mahajaana (hinajaana) koolkonnad
Mittemahajaana, ka hinajaana, on koondnimetus, millega tähistatakse koolkondi, kes ei tunnista mahajaana õpetusi. Tänapäevaks hääbunud mitte-mahajaana koolkondade hulka kuuluvad mahasanghika, sthaviravaada, pudgalavaada, sarvastivaada ja sautraantika koolkonnad. Selle suuna ainus tänini säilinud esindaja on theravaada, mis on levinud eelkõige Kagu-Aasias.
Sixtus IV
Onupojapoliitika
Õepoeg Girolamo Riario della Rovere abiellus Milano hertsogi väljaspool abielu sündinud tütre Caterina Sforzaga ning sai 1471 Bosco krahviks, 1473 Imola ja Forli valitsejaks.
Budism
India koolkonnad
Peamisteks Indias välja kujunenud mahajaana koolkondadeks on madhjamaka ja joogatšaara.
Hiina ja Jaapani koolkonnad
Hiinas, Koreas, Vietnamis ja Jaapanis levib valdavalt mahajaana budism. Peamisteks Hiina koolkondadeks on Peale nende koolkondade esineb Jaapanis veel Nichireni koolkond, mis nagu tendai koolkondki keskendub "Lootossuutrale".
The Language Instinct
Pinker nimetab keelt instinktiks, pidades silmas, et see pole leiutis (nagu on näiteks kiri). Ta viitab esiteks keele universaalsusele ja teiseks sellele, et lapsed leiutavad spontaanselt kooskõlalise grammatikaga kreoolkeele, isegi kui nad kasvavad üles ilma kindla grammatikata pidžini keskkonnas. Kurdid beebid "lalisevad" kätega ning leiutavad spontaanselt tõelise grammatikaga viipekeele. Keel kujuneb lapsel välja ka siis, kui seda ei püüta õpetada ega grammatikavigu parandada.
Budism
Vadžrajaana koolkonnad
Vadžrajaana on mahajaana budismi osa, mis erinevalt ülejäänud mahajaana koolkondadest peab pühakirjadeks ka tantraid ning kasutab rohkelt mantraid ja kujustamisharjutusi. Vadžrajaana, nagu ka muude mahajaana koolkondade, ülimaks eesmärgiks on saada budaks, et kõiki olendeid kannatustest vabastada, kui vadžrajaana pakub eesmärgini jõudmiseks kiiremat ja vahetumat teed. Tänapäeval on vadžrajaana levinud eelkõige Tiibetis, kus see jaguneb nelja peamisse koolkonda, milleks on Peale Tiibeti esinedab vadžrajaanat ka Jaapani shingoni (Hiinas zhenyani) koolkond.
The Language Instinct
Pinker eristab keelt üldisest mõtlemisvõimest, rõhutades, et tegemist on spetsialiseeritud "vaimumooduliga".
Pinker eristab keeleteadlaste arusaama grammatika reeglitest, mida õpetatakse hea keele õpikutes. Et viimaseid tuleb spetsiaalselt õpetada, ei ole nad tegeliku suhtlemise seisukohast olulised.
Budism
Budism Eestis
Budoloog Alexander Staël von Holstein (1877–1937) ja filosoof krahv Hermann von Keyserling (1880–1946) olid väljapaistvad teadlased ja mõtlejad, kuid neid ei saa pidada otseselt Eesti budistliku kultuuri alusepanijateks, sest oma töid kirjutasid nad enamasti saksa keeles ning avaldasid väljaspool Eestit. Budismi praktilist külge esindas budismi propageerija Karl Tõnisson ehk Vend Vahindra (1873–1962), kes 1893. aastal oli Burjaatias mahajaana budismiga kokku puutunud.
The Language Instinct
Pinkeri järgi on lapse ajus spetsiaalsed struktuurid, mis tunnevad ära teiste inimeste kõne üldised reeglid, näiteks kas omadussõnaline täiend käib nimisõna ees või järel. Pärast emakeele omandamise perioodi vabastatakse vastavad ajuosad teiste ülesannete tarbeks.
Budism
Budism Eestis
1960ndate lõpul hakati budistlikke tekste algkeeltest eesti keelde tõlkima. Tõlkijad on olnud Linnart Mäll, Andres Herkel, Maret Kark, Märt Läänemets, Teet Toome, Martti Kalda, Alari Allik ja Rein Raud.
Sixtus IV
Kardinalide pühitsemised
Sixtus IV pühitses oma ametiajal 34 kardinali 8 konsistooriumil, kaasa arvatud tulevased paavstid Innocentius VIII ja Julius II. Lisaks itaallastele sai kardinalideks 6 prantslast, 5 hispaanlast, 1 sakslane ja 1 portugallane. 1477 rajas ta San Niccola fra le Immagini titulaarkiriku.
Opera buffa
Opera buffa oli vastuvõetav ja huvitav lihtrahvale. Ainestik võeti rahva elust, kangelane oli tavaliselt lihtne teener, sõdur või talumees, kes oma kavalusega rikka üle trumpab.
Budism
Budism Eestis
1970. aastatel sagenesid ekspeditsioonid NSV Liidu piirkondadesse, kus oli säilinud elav budistlik traditsioon ja kultuur. Sel perioodil kujunesid traditsiooniks Tartu Riikliku Ülikooli juures tegutsenud orientalistikakabineti korraldatud orientalistikapäevad. Orientalistikapäevade budismiteemalised loengud olid üheks teguriks, mis kinnistasid kuulajates budismihuvi ka tulevikuks.
1982. aastal asutas Vello Väärtnõu Tallinnas esimese organiseeritult toimiva budistliku grupi Eestimaa Budistliku Vennaskonna ehk Taola, mis järgis Tiibeti budismi ningma koolkonna õpetust. 1980. aastatel rajas vennaskond Eestisse neli stuupat ning tõlkis peamiselt inglis- ja venekeelseid budismiteemalisi kirjutisi. Tänu Burjaatias loodud kontaktidele saabusid paaril korral Eestisse ka sealsed laamad. 1980. aastate lõpupoole, Eesti jaoks murrangulisel perioodil, hakkasid mõned vennaskonna liikmed osalema poliitikas (vt Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei), mis tõi kaasa vennaskonna põhiliikmete Eestist lahkumise ja organisatsiooni lagunemise.
Opera buffa
Koomiline ooper ei olnud virtuooside ooper. Aariad olid lähedased rahvalauludele ning tehniliselt lihtsad. Opera buffa sündis opera seria vaheaegadest.
Sixtus IV
Sixtus IV kultuuriloos
pisi|Sixtus IV määrab [[Bartolomeo Platina Vatikani raamatukogu prefektiks. Melozzo da Forlì fresko]] Sixtus IV oli oma valitsemisajal tunnustatud patroon. Ta lasi Roomas ehitada või taastada Ponte Sisto silla, Santa Maria del Popolo kiriku, Santa Maria della Pace kiriku, Santa Maria in Traspontina kiriku, San Vitale kiriku ja Sixtuse kabeli. Tema ajal renoveeriti Sassia Ospidale di San Spirito. Ta lasi sillutada ja laiendada Rooma tänavaid ning arendada Rooma kanalisatsioonisüsteemi. Ta rajas Vatikani arhiivi ja määras Bartolomeo Platina Vatikani raamatukogu prefektiks, Platina kirjutas paavsti soovitusel teose "Vitæ Pontificum Platinæ".
Ta oli Sandro Botticelli ja Melozzo da Forlì patroon. Ta kutsus Rooma Josquin des Prezi. Forlì on paavsti kujutanud 1477 valminud freskol. Kunstnik Justus van Gent on paavsti kujutanud 1473–1475 valminud maalil.
Ta määras Regiomontanuse revideerima juliuse kalendrit.
Ta lubas piiskoppidel anda arstidele meditsiinilisteks uuringuteks hukatud kurjategijate laipu.
Ta vähendas Rooma ülikooli professorite palka.
Sixtus IV tiaara oli valmistatud Bartolomeo di Tomaso poolt.
Ta mõistis hukka ennustamise, kuid tunnustas astroloogiat. Ta oli esimene paavst, kes lasi endale koostada horoskoobi.
1473 tunnustas ta Firenze ülikooli sulgemist ja Pisa ülikooli taasavamist. 1482 andis ta privileege Heidelbergi ülikoolile. Ta tunnustas William Waynflete rajatud kolleegiumi statuuti. 1483 tunnustas ta Sigüenza kolleegiumi.
Sixtus IV rajatud ülikoolid
Surm
Sixtus IV suri paavsti tseremooniameistri Johann Burchardi andmetel 12. augustil 1484 hommikul kella 4 ja 5 vahel Roomas arvatavasti podagra tõttu tekkinud tüsistustesse. Ta maeti frantsiskaanirüüsse riietatuna Vatikani basiilikas olevasse kabelisse. 1635 maeti tema säilmed ümber.
Hinnang
Stefano Infessura kritiseeris Sixtus IV tegevust oma kroonikas "Diarium urbis Romae".
Khūzestāni provints
Khūzestāni provints (eestikeelses kirjanduses ka Huzistan) on 1. järgu haldusüksus (provints) Iraanis. Piirneb läänes Iraagiga ja lõunas Pärsia lahega.
Khūzestān asub vanaaja Elami riigi alal, selle üks ajalooline nimi on ka Susiana, mis tuleneb Elami pealinna Susa nimest.
Provints jaguneb 23 maakonnaks.
Välislingid
🇮🇷
Kroonilisest haigusest tingitud aneemia
Kroonilisest haigusest tingitud aneemia ehk kroonilise haiguse aneemia on aneemia vorm. See kujutab endast vere hemoglobiinitaseme langust, mida põhjustab mingi infektsioon või krooniline haigus. Tavaliselt lühendab haigus või infektsioon punaliblede eluiga ja vähendab punaliblesid tootva luuüdi aktiivsust, mille tagajärjel tekib kerge või mõõdukas aneemia.
Kassi
Kassi on kahe küla nimi:
Kroonilisest haigusest tingitud aneemia
Tekkepõhjused
Sagedamini põhjustavad aneemiat järgmised haigused:
Ravi
Haigusest tingitud aneemia korral tuleb kõigepealt välja ravida põhihaigus, tavaliselt taastub organismi normaalne rauatasakaal siis juba ise. Mõnikord antakse raviks erütropoetiini.
Muud aneemiad
Rauavaegusaneemia
Megaloblastiline aneemia
B12-vitamiini puudusest tulenev aneemia
Pernitsioosne aneemia
Foolhappe vähesusest tulenev aneemia
Immuunne hemolüütiline aneemia
Idiopaatiline autoimmuunne hemolüütiline aneemia
Aplastiline aneemia
Sirprakuline aneemia
Krasnaja Gorka operatsioon
Krasnaja Gorka ehk Ingeri operatsioon oli 1919. aasta oktoobris ja novembris Eesti Vabadussõja ajal toimunud Eesti Rahvaväe 1. diviisi pealetung Krasnaja Gorka fordi vallutamiseks Punaarmee 6. diviisi käest.
Operatsiooni eesmärk oli katta Loodearmee põhjatiiba, samas loodeti fordi suurtükkide abil hävitada ka Balti laevastik, et ei punane ega valge Venemaa saaks seda tulevikus kasutada Eesti vastu. See Eesti Merejõudude juhataja admiral Johan Pitka juhtimisel toimunud operatsioon kukkus aga läbi.
Eesti väekoondis, mis toodi kohale sõjalaevadel, oli liiga nõrgalt varustatud suurtükiväega vastase kindlustatud kaitsepositsioonide edukaks ründamiseks. Maaväe tegevust toetas küll oma tulega Eesti ja Briti sõjalaevastik, muuhulgas ka monitor Erebus oma 15-tollistest suurtükkidest. Kõik see ei kõigutanud aga fordi vastupanu ja Krasnaja Gorka jäigi vallutamata.
Eellugu
1919. aasta sügisel alustas Vene valgete Loodearmee kindral Nikolai Judenitši juhatusel pealetungi Petrogradi vallutamiseks. Loodearmee pealetungi toetasid Eesti väed, organiseerides pealetungi Krasnaja Gorka fordile ja korduvaid lühikesi kallaletunge Pihkva suunas, Velikaja jõel ja Põtalovole.
Krasnaja Gorka fordi vallutamisega lootis Eesti vägede ülemjuhatus kergendada Loodearmeel Petrogradi vallutamist, ent operatsioonil oli samal ajal ka teine, salajane eesmärk, mis nägi ette Balti laevastiku hävitamist. Pärast fordi vallutamist pidid Briti ja Eesti laevastik fordi suurtükitule toel tungima Kroonlinna ning hävitama seal seisvad Balti laevastiku alused. See pidi garanteerima, et Nõukogude Venemaa või võidukad Vene valged ei saaks tulevikus laevastikku relvana Eesti vastu kasutada.
Krasnaja Gorka vallutamiseks määras sõjavägede ülemjuhataja Johan Laidoner sõjalaevastiku, Ingeri polgu, Kuperjanovi partisanide pataljoni, Scoutspataljoni, soomusrongi nr 3 dessantkompanii ja Soomusrongide Diviisi eskadroni, kokku umbes 2200 rindevõitlejat, 51 kuulipildujat ja 4 välisuurtükki. Operatsiooni üldjuhiks määrati merejõudude juhataja admiral Pitka. Maaväeosa tegevust juhtis Soomusrongide diviisi ülem alampolkovnik Karl Parts. Silmas pidades kevadise pealetungi kogemusi, lootis admiral Pitka, et kindlustatud fort suudetakse vallutada kiire ootamatu kallaletungiga.
pisi|vasakul|Loodearmee pealetung Petrogradile oktoobris 1919. Krasnaja Gorka operatsioon Pealetungi nõustus merelt toetama Briti sõjalaevastik admiral Walter Cowani juhatusel, kes pidi Loodearmee Petrogradi jõudes võtma enda võimu alla Kroonlinna kindluse ühes Nõukogude Vene Läänemere laevastikuga.
Operatsiooni läbiviimine
Alates 10. oktoobrist koondus kogu Eesti Läänemere sõjalaevastik ühes veolaevadega Narva ja Lauga lahte. Ettenähtud operatsiooni läbiviimiseks otsustas admiral Pitka viia kõik maaväeosad peale Ingeri polgu laevadel Narvast Koporje lahte, kus laevastiku tule toetusel otsustati teha dessant Kernovos. Lisaks 40-mehelisele Meredessantkomandole oli laevastik Tallinnast peale võtnud ka Aegna saare 12-tollise patarei ohvitserid ja meeskonna.
Dessant
pisi|vasakul|Ingeri polgu positsioone Peipija juures oktoobris 1919 13. oktoobri hommikul jõudis admiral Pitka laevastikuga Peipija lahte. Ööl vastu 14. oktoobrit maabusid Peipija sadamas Eesti esimesed dessantosad – Kuperjanovi partisanide pataljon ühes välipatareiga nr 14 alamkapten Jaan Undi juhatusel, soomusrongi nr 3 dessantmeeskond alamkapten Oskar Luiga juhatusel ja Meredessantkomando. Eriliselt raske oli hobuste, voorivahendite ja suurtükkide maale toimetamine, sest sadama tamm oli ümmargustest lahtistest katmata munakividest, millel kitsarööpmelise raudtee rööpad liipritega peal. Väsitava tööga saadi kõik väeosad 14. oktoobril kella 5-ks maale. Laevad ja praamid sõitsid kohe tagasi Narva, et kohale toimetada järgmist ešeloni.
Kuna maabumine toimus Eesti rindeüksuste tagalas, polnud sellel vastase poolt vähimatki takistust. Admiral Pitka käsutusse oli koondunud koos Ingeri polguga 1621 meest ning 2 kuuetollist ja 2 kolmetollist suurtükki. Samal ajal võis mereäärses piirkonnas asuvaid vastase jõude hinnata 3000 mehele; neid toetas 12 suurtükki. Vastane oli Babino–Glubokoje–Kopeni järvede joonelt, kus ta Loodearmee pealetungi alul asus, taandunud ja sillad Sista jõel ära lõhkunud.
Operatsioonist osa võtvad maaväeüksused koondusid Sisto-Palkino piirkonda, kust 14. oktoobri hommikul laevastiku toel asuti piki rannikut pealetungile Kernovo suunas. Vaatamata sellele, et vastane Krasnaja Gorka ja Seraja Lošadi fordi raskepatareidest Eesti laevastikku ägedasti pommitas, purustati siiski laevastiku tulega punaste Kalištše patarei. See kergendas märkimisväärselt Eesti maaväe edasitungimist. Kernovo vallutati.
pisi|Välipatarei nr 14 (Kuperjanovi partisanide patarei) tulistab vastast Maastik võimaldas Krasnaja Gorkale läheneda ainult kahte teed mööda, mistõttu jagunes Eesti väekoondis Kernovo juures kahte gruppi. Vasakpoolne grupp, millesse kuulusid Kuperjanovi partisanide pataljoni kaks roodu, soomusrongi nr 3 dessant ja Meredessantkomando välipatarei nr 14 toetusel, liikus alamkapten Undi juhatusel üle Dolgovo Kalištše peale, eesmärgiga rünnata Krasnaja Gorkat lääne poolt. Parempoolne grupp, millesse kuulusid Kuperjanovi partisanide pataljoni kaks roodu ja Soomusrongide diviisi eskadron, liikus Kuperjanovi partisanide pataljoni ülema abi leitnant Johannes Soodla juhatusel üle Lužki ja Lopuhhinka Ust-Ruditsõ peale, eesmärgiga rünnata Krasnaja Gorkat lõunast. Koos selle grupiga tegutses samal suunal ka Ingeri polgu II pataljon.
Mõlemaid gruppe lahutas teineteisest 15 km laiune soo, mis raskendas omavahelist sidepidamist ja koostööd. Sügiseste vihmadega olid metsavahelised teed muutunud poriseks ja see omakorda aeglustas liikumist. Ka ei jõudnud väeosadele õigeks ajaks järele laevadelt viimastena mahalaaditud voorid, mis raskendas isikkoosseisu toitlustamist.
Ingeri polgu I pataljon sai ülesandeks liikuda Koporjesse üle Nakkovo ja Itsepino. Lähenemisel vastase kindlustatud kaitsepositsioonidele oli siin-seal vähemaid kokkupõrkeid ta eelosadega.
pisi|vasakul|Briti laevastik Koporje lahes pommitamas vastase patareid Kalištše juures oktoobris 1919 14. oktoobri varahommikul väljus Peipija sadamast Eesti sõjalaevastik – hävitajad Lennuk ja Vambola ning suurtükilaevad Lembit, Tasuja, Meeme ja Laine ühes viie traaleriga – ja sõitis Kalištše lahte. Sõidu eesmärk oli tulistada koos Briti laevastikuga ranna läheduses asetsevaid vastase kindlustusi. Tulistamise ajal oli laevastik ise Krasnaja Gorka ja Seraja Lošadi fordi ning ühe rannikupatarei tule all. Viimase hävitamiseks sõitis laevastiku lipulaev Lennuk võimalikult mereranna lähedusse, kus võttis rannikupatarei ägeda tule alla kõigist suurtükkidest, sundides patarei vaikima.
Briti ja Eesti laevastiku võimas suurtükitule toetus aitas kaasa sellele, et dessantvägede vasakul grupil õnnestus 15. oktoobril vallutada vastase poolt kindlustatud Kalištše küla piirkond. Eesti vägedele oli saagiks langenud kuus purustatud rannikusuurtükki ning 8 rikutud välikahurit, mida punased olid ilmselt samuti rannikukaitseks tarvitanud.
Scoutspataljon jõudis Narva 14. oktoobri hommikul. Seal laaditi kaks kompaniid, jalamaakuulajate ja sidekomando ühes köökide ja laskemoonakaarikute ning toidumoonaga, aga ilma hobusteta, aurikule Baltonia. Rohkem sellele laevale ei mahtunud. Kaks kompaniid, töö- ja ratsakomando ja kõik hobused jäid esialgu Narva jaama vagunitesse ootama laevu ja praame, mis nad võtaks peale. Kalištše sadamas saadeti skaudid alampolkovnik Adolf Aalbergi juhatusel 15. oktoobril Baltonialt maale. Samal päeval sõitis teine ešelon skaute Narvast välja ja jõudis Kalištše sadamasse järgmise päeva hommikul. Meri oli mõlema ešeloni sõidu ajal kaunis tuuline ja enamik skaute kannatas kõvasti merehaiguse käes.
Pealetungi takerdumine
Scoutspataljoni lisandumisega suurenes Eesti dessantvägede arv 590 mehe ja 48 kuulipilduja võrra. Pataljon asus tegevusse vasaku grupi koosseisus. Grupi üldjuhi alamkapten Undi käsutada olid Kuperjanovi partisanide pataljoni 1., 3. ja 5. rood, soomusrongi nr 3 dessant, Meredessantkomando, Scoutspataljon (4 roodu ühes jalamaakuulajate komandoga) ja välipatarei nr 14 kaks raskesuurtükki, kokku ümmarguselt 1100 meest, 71 kuulipildujat ja 2 suurtükki.