cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Viešvilė looduskaitseala
Olulisemad kaitstavad liigid on kollane kivirik, soohiilakas, kõdu-koralljuur, Ceruchus chrysomelinus, Gnorimus variabilis. Sealsetes veekogudes elavad võldas, ojasilm, jõeforell. Looduskaitsealalt on leitud 1004 liiki taimi, 1110 liiki seeni, 3350 selgrootute liiki, seal pesitseb 148 liiki linde. Seal asub 18 tüüpi vääriselupaiku.
Looduskaitsealustest samblikest esinevad seal roheline varjusamblik, puna-tähnsamblik, valkjas tähnsamblik, Arthonia didyma, harilik kopsusamblik, harilik poorsamblik, oliiv-helksamblik, madal porosamblik, kare habesamblik, harilik koobassamblik, Cyphelium tigillare, varem kasvas seal ka Degeni kilpsamblik. Kaitsealustest seentest kasvavad seal võiseen, karulentinell, punapoorik, harkjas puiduharik, neljahõlmane maatäht, pruunjas narmik, pruun toruseen, Hygrophorus atramentosus, ebavöödik, rõngas-tulinutt, kährikseen, roostetorik, volt-tardnahkis, läikvaabik, maksak, urnseen, Boletus aereus, säraliudik ja Geoglossum sphagnophilum.
Kaitsealustest imetajatest elavad looduskaitsealal ilves, saarmas, suurvidevlane, hilis-nahkhiir, kärp, kasetriibik, pruun-suurkõrv, põhja-nahkhiir, valgejänes, Nattereri lendlane ja tõmmulendlane. Kaitstavatest lindudest pesitsevad seal must toonekurg, soopart, soo-loorkull, kalakotkas, tuuletallaja, rüüt, suurkoovitaja, sooräts, laanerähn, hallpõsk-pütt, laululuik, hüüp, luitsnokk-part, herilaseviu, merikotkas, väike-konnakotkas, kanakull, teder, lõopistrik, mustviires, täpikhuik, õõnetuvi, värbkakk, händkakk, karvasjalg-kakk, jäälind, vaenukägu, hallpea-rähn, valgeselg-kirjurähn, hallhani, rukkirääk, sookurg ja hallõgija. Čepkeliai looduskaitseala kõrval on see üks kahest tähtsamast musta toonekure pesitsuskohast Leedu aladel. Roomajaist elab seal harilik silenastik. Kahepaiksetest kaitstakse seal rohekärnkonna ja harivesilikku, kaladest on kaitse all vingerjas. Ämblikest on kaitse all Eresus cinnaberinus ja Dolomedes plantarius. Putukaist on kaitse all Carabus nitens, valgelaup-rabakiil, Agonum ericeti, Gnorimus variabilis, Ceruchus chrysomelinus, Peltis grossa, männisinelane, nahksikk, Synanthedon mesiaeformis, suur-kuldtiib, Maculinea teleius, Brentis daphne, rohusilmik, Capnopsis schilleri, rohe-vesihobu, suur-rabakiil, tõmmuujur, põlendikuhundlane, Ostoma ferruginea, ahas-kiitsaksikk ja pääsusaba.
Looduskaitsealal kasvab harilik ungrukold. Sammaldest on seal kaitse all madal voolusammal, soo-koldsammal, randsirbik, tihe turbasammal, harilik vesilehvik, kallasproonik, lainjas põikkupar, kaljukrussik, läikiv pirnik, nõmme-kaksikhammas, suur rikardia, ketjas peensammal, kolmehõlmaline batsaania, puidu-sagarsammal, läikiv kurdsirbik, kalliklaadium, Wulfi turbasammal, nõgusalehine hõlmiksammal, pehme turbasammal, haisev maakarikas, Helleri narmaskarikas, Drummondi kaksikhammas, roheline kaksikhammas, harilik parbik, viltjas udesammal, ahenev püstparbik, kolmis-tahuksammal, Lyelli tutik, tamarisk-kariksammal ja harkroodne tömptipp. Haruldasematest soontaimedest kasvavad seal vesiroosid, vööthuul-sõrmkäpp, laialehine sõrmkäpp, kollane kivirik, täpiline sõrmkäpp, rohekas käokeel, muda-ojakapsas, raba-jänesvill, sale villpea, kõdu-koralljuur, ainulehine soovalk, palu-karukell, sagristarn, rabaluga, sookäpp, nõmmnelk, kuradi-sõrmkäpp, soohiilakas, väike käopõll, madal kask, vaevakask, harilik luuderohi, tumepunane neiuvaip, niidu-kuremõõk ja mets-kuuskjalg.
Viešvilė looduskaitseala pindala on 3216 hektarit ja seda ümbritseb 2459 ha suurune puhvertsoon.
Kreon
Kreon (vanakreeka keeles Κρέων) oli vanakreeka mütoloogias Teeba regent ja hilisem kuningas.
Kreon ja ta õde Iokaste olid Menoikeus vanema lapsed. Kreonil ja ta naisel Eurydikel olid pojad Megareus, Haimon ja Menoikeus ning tütar Megara.
Kreon oli Teebas mitmel regendiks siis, kui Laios tapeti, ja siis, kui Oidipus linnast lahkus.
Tragöödiaist on Kreon eelkõige tuntud oma tegevuse tõttu pärast Teeba vastu toimunud seitsme väejuhi sõda. Pärast teebalaste rasket võitu käskis Kreon kõik teebalaste poolel langenud suurte auavalduste saatel matta, ent linna rünnanud argoslaste ja nende poolel sõdinute laibad pidid jääma matmata. Kui Antigone keelust hoolimata oma venna Polyneikese mattis, tabati ta teolt ning Kreon mõistis ta selle eest surma elusalt matmise läbi. Kreoni poeg ning Antigone peigmees Haimon palus isalt Antigonele armu, ja ka ennustaja Teiresias teatas, et see otsus pole jumalatele meelepärane, ent Kreon ei andnud järele. Ööl enne hukkamist poos Antigone end oma kongis üles. Haimon sai seejärel kokkupõrkes isaga surma, teiste allikate järgi tappis enese. Pärast seda võttis endalt elu ka Kreoni naine Eurydike.
Axel Disasi
Axel Wilson Arthur Disasi Mhakinis Belho (sündinud 11. märtsil 1998 Gonesse'is) on Prantsusmaa jalgpallur, kes mängib kaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis Chelsea ja Prantsusmaa jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri Prantsusmaa klubis Paris, mille meeskonnas debüteeris ta Prantsusmaa esiliigas 11. detsembril 2015 mängus Lensi vastu. Esimese värava lõi ta liigas 8. jaanuaril 2016 mängus Toursi vastu.
2016. aastal liitus ta Reimsiga, kellega tõusis 2018. aastal esiliigast Prantsusmaa kõrgliigasse. Prantsusmaa kõrgliigas lõi ta esimese värava 23. novembril 2019 mängus Metzi vastu.
Pillapalu Kivijärv
Kivijärv (ka Pillapalu Kivijärv, Koitjärve Kivijärv) on järv Harjumaal Anija vallas Pillapalu külas.
Axel Disasi
2020. aasta augustis siirdus ta 13 miljoni euro eest Monacosse, kellega sõlmis viieaastase lepingu.
Pillapalu Kivijärv
Järv asub Põhja-Kõrvemaa maastikukaitsealal Koitjärve rabas, Piibe maantee ääres asuvast Pillapalu bussipeatusest 2,5 km kirde suunas. Järv on looduslik, kujult ovaalne, selle pikkus on 440 m, laius 280 m ja kaldajoone pikkus 1655 m. Järve pindala on 8,6 ha, suurim sügavus on u 2 m, järve põhi on turbane, järve vesi aga punakaspruun ja väga vähe läbipaistev. Järve kirdeosas on piklik ning kõrgemas osas puudega kaetud 0,82 ha pindalaga saar. Saare ümbruses ja järve lääneosas ulatub madalama veeseisu korral veest välja väiksemaid rändrahne, mis tõenäoliselt on järvele nime andnud. Järv on vaene nii veetaimestiku kui ka kalastiku poolest, kaladest on teadaolevalt leitud vaid kokre ja ahvenat. Järve kaldad on madalad ja turbased, järsult vette laskuvad. Järv on ümbritsetud järvest eemale jäävast rabaalast selgelt eristuva kõrgema männimetsaga, milles leidub sekka ka üksikuid kaski, haabu ja kuuski. Järve edelaotsas on rühm põlised mände jalal surnud.
Axel Disasi
2023. aasta augustis sõlmis Disasi kuueaastase lepingu Chelsega. Üleminekusumma oli 38,5 miljonit naelsterlingit (45 miljonit eurot). Inglismaa kõrgliigas tegi ta debüüdi hooaja avamängus Liverpooli vastu ning lõi kohe ka värava.
2022. aasta novembris valiti Disasi maailmameistrivõistlustel osalevasse Prantsusmaa koondisse, et asendada vigastada saanud Presnel Kimpembet. Prantsusmaa koondises tegi Disasi debüüdi viimases alagrupimängus Tuneesia vastu ning sai pärast 1966. aastat esimeseks, kes on maailmameistrivõistlusel Prantsusmaa koondises debüüdi teinud.
Pillapalu Kivijärv
Kivijärve ümbruses on arvukalt väiksemaid nimeta rabalaukaid. Nimega veekogudest jäävad Kivijärve naabrusesse (2 km raadiuses) lääne suunas Kajakalaugas, Mustlaugas, Vahelaugas ja Kajaka-Pikklaugas, põhja suunas 1,9 ha suurune laugas ning ida suunas Koitjärve Pikklaugas, Pedaslaugas ja raba servas jäänukjärvena Koitjärv.
Marder 1
Marder 1 on külma sõja ajal Lääne-Saksamaal valmistatud jalaväe lahingumasin. Esimesi jalaväe lahingumasinaid NATO-s.
Ajalugu
Esimene seeriamasin valmistati 1971. aastal Rheinstahl AG ja Maschinenbau Kiel koostööna. Kokku on valmistatud umbes 3000 masinat, mis on peamiselt Bundeswehri teenistuses. Kõige levinum Marderi modifikatsioon on A3. Viimane võimalik versioon on Marder 1A5. Edasisest arendamisest on loobutud uue lahingumasina Puma kasuks.
Mardereid kasutati võrdlemisi edukalt lahingutes Talibaniga Afganistanis, aga kuumas kliimas tekitas probleeme konditsioneeri puudumine. Ühes IED-ga rünnatud masinas sai 1 sõjaväelane surma ja 5 vigastada.
Kirjeldus
pisi|Marder 1A3 tagakülg Masin on lihtsa ehitusega, kaalub 33 tonni ja arendab kiirust kuni 50 km/h. Kasutatud on osaliselt tanki Leopard 2 veermiku osi. Relvastuseks on 20 mm automaatkahur, 7,62 mm sünkroonkuulipilduja MG3 ja juhitav tankitõrjeraketisüsteem MILAN 2. Meeskond on 3-liikmeline, kellele lisandub 6–7 jalaväelast.
Tennis olümpiamängudel
right|180px|Olümpiarõngad right|180px|Tennis Tennis kuulus suveolümpiamängude programmi alates esimestest kaasaegsetest olümpiamängudest 1896. aastal Ateenas, kuid jäeti pärast 1924. aasta suveolümpiamänge Rahvusvaheline Tenniseföderatsioon ja Rahvusvahelise Olümpiakomitee vaheliste vaidluste tõttu amatöörmängijate määratlemise vaidluste tõttu. Pärast kahte esinemist demonstratsioonispordina 1968. ja 1984. aastal (U-21 vanusepiiranguga) naasis see täieliku olümpiaalana 1988. aasta suveolümpiamängudel, mis olid avatud kõigile mängijatele, olenemata nende vanusest ja staatusest, ning seda on mängitud sellest ajast alates kõigil suveolümpiamängudel. Tennises antakse olümpiamängudel välja viis medalikomplekti.
1896, 1900, 1904, 1988 ja 1992. aastal jagasid poolfinaali kaotajad pronksmedalid. Kõigil muudel aastatel korraldati pronksmedali play-off-matš.
Varem sai olümpiamängude tulemuste eest edetabelipunkte, mille ATP ja WTA lisasid oma mängijatele selle kalendriaasta iga-aastaste üksikmängude summale. See toimus 2004. aasta Ateenast kuni 2012. aasta Londoni mängudeni. Eelnevate ja 2016. aasta olümpiamängudel Rio de Janeiro turniiri eest ei antud punkte. Kuigi olümpia edetabelipunkte ei võrdsustatud suure slämmi turniiridel antavate punktidega, on olümpiaturniiride tähtsus pärast nende taaskehtestamist suurenenud, kuna mõned mängijad, kriitikud ja spordihuvilised peavad olümpiakulla võitmist sama prestiižseks kui suure slämmi turniiri võitmist.
Serena Williams ja Venus Williams on kumbki võitnud rekordiliselt neli kuldmedalit, kolm neist naispaarismängus. Nad on ainsad mängijad, kes võidavad sama olümpiavõistluse kolmel korral. Kathleen McKane Godfree (üks kuld, kaks hõbedat ja kaks pronksi) ja Venus Williams (neli kulda, üks hõbe) on kõigi aegade rekordiomanikud tennises kõigi olümpiamedalite arvestuses. Andy Murray on ainus mängija, kes on võitnud kaks meeste üksikmängu kuldmedalit, ja ainus üksikmängija, kes on säilitanud olümpiatiitli. Gigi Fernández ja Mary Joe Fernández ning Serena ja Venus Williams saavutasid sama tulemuse naiste paarismängudes vastavalt 1992. ja 1996. ning 2008. ja 2012. aastal.
Väidetavalt on mängija, kes võidab olümpiakulla ja kõik samal aastal toimunud neli suure slämmi turniiri, võitnud kuldse slämmi. Alates 1988. aastast on Steffi Graf selle saavutuse ainus mängija.
Kõige edukam riik on olnud USA: 21 kuld-, 6 hõbe- ja 12 pronksmedalit.
Eesti tennisistid olümpiamängudel
Eesti tennisistid on olümpiamängudel olnud kahel korral: 2004 ja 2008, seejuures mõlemal aastal Kaia Kanepi ja Maret Ani.
Medalid
Kõik aastad (1896–1924, 1988–2016)
Dmitri Kalinin
Dmitri Vladimirovitš Kalinin (vene keeles Дмитрий Владимирович Калинин; sündinud 22. juulil 1980) on Venemaa jäähokimängija, kaitsja.
Kalinin alustas karjääri 1995. aastal Tšeljabinski Traktoris.
1998. aastal valiti ta NHL-i draft'is Buffalo Sabresi poolt 18. valikuna. Põhja-Ameerikasse suundus ta hooajal 1998–99, mängides esmalt Quebec Major Junior Hockey League'i klubis Moncton Wildcats ning seejärel American Hockey League'i klubis Rochester Americans. Sabresi meeskonnas tegi ta debüüdi hooajal 1999–00. Sabresis veetis ta kokku kaheksa hooaega, kuid hooaja 2004–05 Venemaal Magnitogorski Metallurgis. Hooajal 2008–09 liitus ta New York Rangersiga ning hooaja lõpus mängis ta veel Phoenix Coyotesis.
Hooajal 2009–10	liitus Kalinin KHL-i klubiga Ufa Salavat Julajev. Järgmisel hooajal võitis ta klubiga Gagarini karika. Hooajal 2011–12 suundus ta Peterburi SKA-sse. Hooajal 2014–15 võitis ta klubiga Gagarini karika. Aastatel 2016–2019 mängis ta kolm hooaega Moskva Spartaki ridades. Hooajal 2019–20 mängis ta taas Tšeljabinski Traktoris. Hooaegadel 2009–10 ja 2011–12 on ta valitud KHL-i hooaja sümboolsesse koosseisu.
Venemaa jäähokikoondise koosseisus on ta osalenud üheksatel maailmameistrivõistlustel ning tulnud kolmel korral maailmameistriks. Lisaks kuulus ta Venemaa meeskonda 2010. aasta taliolümpiamängudel.
Surnud 1. jaanuaril
Siin loetletakse 1. jaanuaril surnud tuntud inimesi.
Dulovo
Dulovo (ukraina keeles Дулово) on küla Ukrainas Taga-Karpaadi oblastis Tjatšivi rajoonis. Elanike arv on 2420.
Peedi mänd
Peedi mänd ehk Peedi talu mänd on looduskaitsealune (harilik mänd), mis kasvab Pärnumaal, Põhja-Pärnumaa vallas, Kaisma külas.
Peedi mänd kanti looduskaitsealuse objektina põlispuude nimekirja 8. oktoobril 1958 kui omapärase võraga mänd.
Tänapäeval on Peedi mänd kaitstav loodusmälestis.
Melbourne'i Eesti Ühing
pisi|300px|Naiskoor Melbourne'i Eesti Majas Melbourne'i Eesti Ühing Kodu on 1938. aastal asutatud eestlaste ühing Melbourne'is Austraalias, mis jätkas 1914. aastal tekkinud kohaliku eestlaste seltsi tegevust.
Ajalugu
Kohaliku eesti seltsi loomise mõte pärines aastast 1910. Asutamiskoosolekuni jõuti 8. veebruaril 1914 viie osavõtjaga – Jakob Lukats (kokkukutsuja ja valitud esimees), Eduard Birk (kirjatoimetaja), K. Ilves (laekahoidja), Gustav Nessel ja A. Rosenberg. Koosolek kinnitas Lukatsi koostatud põhikirja, mis sõnastas "seltsi otstarbeks Melbourne'is ja ta ümbruses asuwaid eestlasi koguda ühiseks wastastikku waimliseks ja aineliseks toetuseks". See oli esimene eestlaste selts Austraalias.
Järgmine koosolek peeti 15. veebruaril 1914 ja osavõtjaid oli 14. Senine esimees Jakob Lukats teatas lahkumisest Venemaale 10. aprilli 1914 ning uueks esimeheks sai Bernhard Munter. 1917. aastal lahkus veel liikmeid Vladivostoki kaudu tagasi kodumaale. 1918. aasta oli seltsi tegevuses vaikne. 19. juunil 1920 peetud koosoleku protokollis on kirjas, et Melbourne'i Eesti Seltsi tulevik ning esemed jäävad seltsimees J. Kannuluige hooleks.
Manatee maakond
Manatee maakond (Manatee County) on maakond Ameerika Ühendriikides Florida osariigis.
Melbourne'i Eesti Ühing
Ajalugu
4. aprillil 1938 arutati Soome Misjoni majas South Melbourne'is taas organisatsiooni vajaduse küsimusi. 19. juunil 1938 toimus ühingu asutamiskoosolek, mis kinnitas põhikirja ning valis esimese juhatuse koosseisus – esimees Robert Jakobson, abiesimees Vanjo, kirjatoimetaja Hilda Rendit, laekur Lully Seeger, varahoidja Karl Türna. Kooskäimisteks üüriti Soome Misjonilt kaks tuba. 9. juulil 1939 toimunud peakoosolekul arutati esmakordselt ühingu nimelisandit "Kodu".
Manatee maakond
Maakonna halduskeskus on Bradenton.
Melbourne'i Eesti Ühing
Ajalugu
Ühing korraldas pidusid, tähistas rahvuslikke tähtpäevi, teostas korjandusi Punase Risti heaks. Aasta peakoosoleku protokoll 10. juulist 1948 märgib, et ühingul on 28 liiget ning osavõtjate hulgas on ka 9 külalist, kelleks olid juba teise maailmasõja järgsed Saksamaalt saabunud kaasmaalased, ühing oli tähistanud Eesti Vabariigi aastapäeva, ühingu 10 juubelit ning võidupüha. Aasta jooksul kokku oli korraldatud 12 peo ja kohviõhtut.
Tartu Raatuse Kool
Tartu Raatuse Kool (varem Tartu Raatuse Gümnaasium) on Tartus Ülejõe linnaosas aadressil Raatuse 88a tegutsev põhikool.
Manatee maakond
Ajalugu
Maakond moodustati 1855. aastal.
Melbourne'i Eesti Ühing
Ajalugu
6. augustil 1949 peetud peakoosolekul valitud juhatus koosnes peale laekuri juba uustulnukatest. Esimeheks valiti Karl A. Nõmmisto, abiesimeheks Harry Rahni, kirjatoimetajaks August Sirkel, laekuriks Lully Seeger. Ühingul oli 61 liiget. Arutati Eesti Maja vajadust.
Tartu Raatuse Kool
Tartu Tütarlaste Gümnaasium (1919–1937)
Tartu Raatuse Kooli eelkäija oli augustis 1919 asutatud ja 15. septembril 1919 tööd alustanud Tartu Linna Tütarlaste Gümnaasium (ka Tartu Naisgümnaasium). 1920. aasta mais nimetati kool ümber Tartu Tütarlaste Gümnaasiumiks.
Melbourne'i Eesti Ühing
Ajalugu
pisi|vasakul|[[Melbourne'i Eesti Maja]] 1950. aastal lavastati laulumäng, tegevust alustas segakoor. Hakkas ilmuma ühingu esimene "Informatsiooni leht" (täna Teateleht). 1951. aastal alustas eesti täienduskool. 1952. aastal Noortering, Male ja bridžiklubi, eetrisse jõudis esimene eestikeelne raadiosaade. 1953. aastal korraldati esimene eesti kunstinäitus.
Suurimaks ürituseks sai 4. detsembril 1955 toimunud Melbourne'i Eesti Maja avamine. See asus aadressil 67 Sydney Road Coburgis, kuid hoone jäi peagi kitsaks. 1971. aastal osteti uus suur kinohoone 41-45 Melville Road West Brunswickis, kus pärast remonti toimus pidulik avamine 26. novembril 1971. Samas hoones tegutsetakse tänaseni. Hoone järele vaatab Ühistu Eesti Maja (2012. aastast esimees Matti Kiviväli).
Tartu Raatuse Kool
Tartu Tütarlaste Gümnaasium (1919–1937)
Tartu esimene munitsipaalgümnaasium asus aadressil Riia tänav 2. Kooli juhataja oli Markus Univer ja tema asetäitja Olga Ramul.
Tartu 2. Gümnaasium, Tartu 2. Progümnaasium ja Tartu 2. Reaalkool (1937–1940)
1934. ja 1937. aasta koolireformi tulemusel nimetati kool 1937. aasta mais Tartu 2. Gümnaasiumiks, Tartu 2. Progümnaasiumiks ja Tartu 2. Reaalkooliks. Tartu tütarlaste gümnaasium (TTG) jagunes 1934. aasta keskkoolireformi ja sellele järgnenud 1937. aasta muudatuste kohaselt kolmeks koolitüübiks: progümnaasium, reaalkool ja gümnaasium. Kõik kolm asusid ühe katuse all ja olid ühe koolijuhi, Jaan Roosi juhtida.
Melbourne'i Eesti Ühing
Ajalugu
Suurimaks ettevõtmiseks Melbourne'i eestlaskonnale kujunes V Ülemaailmsete Eesti Päevade ESTO'88 korraldamine, mis on ühtlasi ainukesed Austraalias toimunud ESTO päevad senise üheksa ESTO raames.
Tartu Raatuse Kool
Tartu 2. Keskkool (1940–1941) ja Tartu 2. Gümnaasium (1941–1944)
1940 nimetati gümnaasiumid ümber keskkoolideks ja kool hakkas kandma Tartu 2. Keskkooli nime. 19. augustil 1940 nimetati Jaan Konks Tartu II Keskkooli direktori kohuste täitjaks. 1941. aasta oktoobris nimetati kool jälle gümnaasiumiks – Tartu 2. Gümnaasium.
Melbourne'i Eesti Ühing
Ajalugu
pisi|Vabariigi aastapäeva tähistamine 2012. aasta seisuga on ühingul 239 liiget. Ühingu juhatusse kuuluvad – esimees Bruno Metsar, aseesimees Sirje Jõgi, laekur Milvi Vaikma, sekretär Jaanika Tork, liikmete nimekirja pidaja Rein Valling, liige Ants Noormets, liige Maret Wocadlo.
Tegevus
Juhatuse koosolekud toimuvad kord kuus, kõigi liikmete osavõtul tähistatakse vabariigi aastapäeva, emadepäeva, võidupüha-jaanipidu, Välis-Eesti päeva, jõuluid. Lisaks on üsna regulaarseks saanud ka Eesti esinejate üritused. Ühingusse kuuluvad naiskoor, etnograafia-käsitöö ring, rahvatantsurühm, lastegrupp, seenioride klubi, eesti keele klass, arhiiv, spordiring. Seoses töö ja puhkeviisa avamisega eesti noortele Melbourne'i eestlaskond jälle uuenemas. Alustatud on uutele saabujatele mõeldud üritusi (Social Club). Melbourne'i eestlaste ettevõtmised leiavad kajastust üleaustraalialises ajalehes Meie Kodu.
Nevarėnai vald
Nevarėnai vald (leedu keeles Nevarėnų seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Telšiai rajooni territooriumil.
Valla pindala on 132 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1573 inimest. Valla keskuseks on Nevarėnai alev (2011. aastal oli seal 552 elanikku). Vallamaja aadress on Liepų g. 16. Vallavanem on Vilma Šakienė. . Lisaks asub vallas ka Nerimdaičiai alev (2011. aastal 281 elanikku).
Tartu Raatuse Kool
Tartu 2. Keskkool (1940–1941) ja Tartu 2. Gümnaasium (1941–1944)
Sõja-aastail kasutasid koolimaja sõjaväeosad, õppetöö toimus 1. keskkooli ruumes. Koolihoone kannatas 1944. aasta sõjatules ning hiljem hävines.
Tartu 3. 8-klassiline Kool (1965–1969)
1965. aastal lõpetas tollase Tartu Linna 3. Keskkooli viimane lend ja kool nimetati Tartu 3. 8-klassiliseks Kooliks. See oli kakskeelne kool.
Tartu 3. Keskkool (1969–1997)
Tartu Linna TSN Täitevkomitee (tolleaegse Tartu linnavalitsuse) 21. veebruari 1969. aasta otsusega liideti Tartu 3. 8-klassiline ja 13. 8-klassiline kool. Uus kool muudeti taas keskkooliks ning nimetati alates 1. septembrist 1969. taas Tartu 3. Keskkooliks. Kooli asukohaks määrati Puiestee 62, kooli piirkonnaks Ülejõe linnaosa. Õppevahendid ja inventar moodustus mõlema kooli ühisest varast.
13. 8-klassiline Kool oli välja kasvanud 1805. aastal asutatud Ülejõe algkoolist (1905 Tartu Elementaarkool, Tartu Linna II algkool kuni 1940). Tulihingeliste patriootidena soovisid Arnold Kuus ja Andres Pärl ühendatud 3. keskkooli asutamisaastaks lugeda 1805. aastat. Tartu Linnaarhiivi juures olev ajalookomisjon arutas seda taotlust ja otsustas: "jätta kooli asutamisaastaks 1919, jätta kooli nimeks Tartu 3. Keskkool ja lugeda kool Tartu Tütarlaste Gümnaasiumi järglaseks. Lugeda 13. 8-klassiline kool harukoolina liitunuks." Põhjenduseks toodi, et Tartu 3. Keskkoolil on läbi aastate kujunenud suur vilistlaskond, harukoolina liitunud koolist aga on paljud hiljem lõpetanud veel mõne kooli, mille vilistlased nad juba on. Paljud neist on lõpetanud ka Tartu 3. Keskkooli.
Kooli vene osakonnast sai Tartu 6. Keskkool, mille uueks asukohaks sai 1969. aasta sügisel valminud koolihoone Uuel tänaval.
1973. aastal valmis kooli praegune hoone Raatuse tänaval. Samast aastast hakati koolis õpetama süvendatult saksa keelt.
Tartu Raatuse Gümnaasium (1997–2013)
Alates 1. maist 1997 kandis kool Tartu Raatuse Gümnaasiumi nime. Septembrist 1997 kuni juunini 2001 töötas koolis saksakeelne osakond. Mitmeid aineid õpiti saksa keeles ja osakonna lõpetajad said hea lähtepositsiooni, et kandideerida Saksamaa kõrgkoolidesse. Osakonnas töötasid õpetajad Saksamaalt.
2000. aastatel oli populaarne koolidevaheline võistlus Anne Õps (Tartu Raatuse Gümnaasium, Tartu Kommertsgümnaasium, Tartu Descartes'i Lütseum, Tartu Kivilinna Gümnaasium, Tartu Annemõisa Kool, Eesti Ettevõtluskõrgkooli Mainor Tartu Õppekeskus, Tartu Noorte ja Tehnikamaja, Audentese Erakool, Tartu Maarja Kool, Tartu Annelinna Gümnaasium ja Tartu Kroonuaia Kool). Võisteldi korvpallis, võrkpallis, mälumängus, sulgpallis, indiaca ' s ja kombineeritud teatevõistluses.
Tartu Raatuse Kool (2013–)
1. septembril 2013 sai Tartu Raatuse Gümnaasiumist põhikool, samast päevast kannab kool Tartu Raatuse Kooli nime.
2017–2018 aastal läbis hoone põhjaliku remondi, saades futuristliku väljanägemise.
Koolijuhatajad ja direktorid
Koolil on saja-aastase ajaloo jooksul olnud 18 juhatajat ja direktorit:
Ariste (perekonnanimi)
Ariste on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamise ajal, 1927. aastal, anti Paul Bergi uueks perekonnanimeks Ariste ja kanti see tema palvel perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 66 all.
Janusz Jagrym-Maleszewski
pisi|Janusz Jagrym-Maleszewski Janusz Jagrym-Maleszewski (1. mai 1879 – 27. september 1942) oli Poola sõjaväelane.
1934. aastal anti talle Kotkaristi II klassi teenetemärk.
Kopli kaubajaam
Eesti Raudtee Kopli kaubajaam on kaubajaam Tallinnas Tallinna–Keila raudteelõigul, Balti jaamast loodes, Kopli, Telliskivi, Heina ja Ristiku tänava vahelisel alal Põhja-Tallinna linnaosas Pelgulinna asumis, Kopli tänav 23.
Ajalugu
vasakul|pisi|Kopli kaubajaam enne Teist maailmasõda vasakul|pisi|Auruvedurite [[pöördsild|pöördesild Kopli jaamas]] pisi|Kopli kaubajaam vasakul|pisi|Kopli kaubajaam endiselt jalakäijate sillalt aastal 1994. Foto autor: [[Jaan Künnap]] pisi|Endine [[Sorteerimisjaam|vagunite sorteerimismäe dispetšeripost]] vasakul|pisi|Kopli kaubajaama haruteed aastal 1994. Foto autor: Jaan Künnap |pisi|Kopli [[jaamahoone]] pisi|Kopli jaamast vaatega Toompeale Raudtee jõudis praeguse kaubajaama piirkonda kohe pärast Paldiski–Tallinna–Narva raudtee avamist 1870. aastal, mil alustati Balti Raudtee Peatehaste rajamist. Varem asusid looduslikult kõrgemal platool Mäe talu valdused.
Juba enne Esimest maailmasõda oli praegusele asukohale, ehk Heina ja Kopli tänava vahelisele alale, kavas rajada uus kaubajaam ning alustatud eeltöid. Samuti kulges hilisema kaubajaama territooriumile juba ka raudteeharu, mille lähedale rajati kütteladu.
Kopli kaubajaama hakati ehitama 1933. aastal insener Wilhelm Salemanni (1884–1942) projekti järgi aadressil Telliskivi 57b. Balti Raudtee Peatehaste kõrvale rajatava jaama ehitustööd kestsid 1938. aastani ja algselt kandis kaubajaam Telliskivi kaubajaama nime. Kuna rahvasuus hakati seda aga Kopli kaubajaamaks kutsuma, sai sellest peagi ka ametlik nimi.
1941. aasta juunis seisid Kopli kaubajaamas Tallinnast juuniküüditatute kogumise rongid. 27. augustil 1941, Punaarmee taganemisel Tallinnast, süütasid taganevad punaväelased kaubajaamas asunud soomusrongi ja varustusega täidetud sajad vagunid. 9. märtsil 1944 Tallinna elurajoonide pommitamisel jäeti aga lahinguvarustust täis olnud Kopli kaubajaam puutumata.
1947. aastal valmis 9 km pikkune laiarööpmeline Kopli kaubajaam – Veskimetsa – Astangu (haruga Astangu laskemoonaladudesse) – Harku karjäär raudteelõik, olles seeläbi ühenduses Hiiu – Harku karjääri raudteega. Ühendus suleti 1990. aastal.
Lisaks Hiiule suundunud raudteele kulges Kopli jaamast veel mitu haruteed Volta tehasesse, üle Sõle tänava ka Balti manufaktuuri ja enamikku ümbruskonna sadamatesse, teiste seas Vanasadamasse. Praegu suundub harutee kaubajaamast ainult Koplisse ja Paljassaarde, millel liiguvad vähesed kaubarongid.
1969. aastal ehitati Kopli jaama sorteerimismäe tsentralisatsioon.
Kopli jaama territooriumil asus kuni 2005. aastani Tallinna–Kopli veduridepoo ning läheduses (üle Telliskivi tänava) ka Tallinna vagunidepoo (suleti 2015).
Ohtlike olukordade tarvis on jaama manöövridispetšeri hoone katusele paigaldatud häiresireen.
2008. aastal teatas AS Eesti Raudtee, et lõpetab seoses oluliselt vähenenud transiidiga kaupade käitlemise Tallinn-Kopli jaamas. Selle tulemusel suleti ka lõplikult vagunite sorteerimismägi ja -park. Sorteerimismäest vagunite allalaskmine nende iseveeremisel raskusjõuga lõpetati siiski juba mitu aastat varem. Viimastel aastatel toimus vagunite ümberpaigutamine/manööverdamine vaid veduri tagandamisega. Nüüdseks on manöövrimäe seadmed ja sorteerimisjaama teed kuni Ristiku tänavani demonteeritud.
Aastatel 2012–2013 likvideeris Keskkonnaagentuur Kopli kaubajaamas aastakümnete jooksul tekkinud ulatusliku keskkonnareostuse. Jääkreostus tekkis kaubajaama territooriumil seoses kaupade laadimise, vedurite hooldamise, kaubarongide koostamise ning õli ja kütuse hoiustamisega. Jäätmekäitlejale anti üle 3586,49 tonni reostunud pinnast, 3 tonni vedelaid ja 12 tonni püdelaid jäätmeid.
Tänaseks on 36 ha maa alal asuvas Kopli jaamas alles endiselt ulatuslik rööbastik, mille pikkus ühest otsast teise on umbes 1,5 km. Kopli jaam on jaotatud ülesande järgi erinevateks alaosadeks ehk parkideks, näiteks asub jaamas 11 haruga sorteerimispark, kolme haruga sorteer- ja saatepark, nelja teega vastuvõtu-saatepark, seitsme haruga väljapanekupark ja teisel pool jaamahoonet kuue raudteeharuga vana sorteerimispark. Jaamas asub kokku üle 50 foori. Enamus Kopli jaama ulatuslikust teedevõrgust ei ole siiski enam kasutusel. 2016. aasta lõpu seisuga oli Kopli rajooni kõigist teedest kasutusel vaid 36%, samuti on piirkonda läbinud kaubaveomahud olulisel määral kokku tõmbunud.
2019. aasta suvel kasutati Kopli kaubajaama inglise-ameerika põnevusmäruli "Tenet" võttepaigana.
Lähitulevikus on kavas väheneva osatähtsusega Kopli kaubajaam likvideerida ja rajada selle asemel Koplist Astangule viiv 13 kilomeetri pikkune Putukaväil park.
Soomustindik
Soomustindik (Coprinus comatus) on tindiku perekonda kuuluv lehikseen.
Toimkond
Toimkond on rühm isikuid mingi ülesande täitmiseks.
Soomustindik
Seen kasvab sageli sageli asulate haljasaladel.
Jacksoni maakond (Oklahoma)
pisi|Asend Oklahoma osariigis pisi|Jacksoni maakonna kohtumaja Altuses Jacksoni maakond (Jackson County) on maakond USA-s Oklahoma osariigis. Geograafilised koordinaadid on
Zinaida Slavina
Zinaida Slavina (vene Зинаида Анатольевна Славина; 6. aprill 1940 Peterhof – 3. september 2019 Moskva) oli vene näitleja.
Jacksoni maakond (Oklahoma)
Maakonna halduskeskus on Altus.
Toimkond
Sõjaväes moodustatakse toimkondi lühikeseks ajaks (harilikult üheks ööpäevaks) korraliste teenistusülesannete täitmiseks. Sõjaväes on levinud näiteks siseteenistustoimkonna ja tööteenistustoimkonna moodustamine.
Jacksoni maakond (Oklahoma)
Maakonna pindala on 2083 km², millest 4 km² moodustab veepindala.
Sööt (perekonnanimi)
Sööt on eesti perekonnanimi.
Zinaida Slavina
Ta lõpetas 1964. aastal B. Štšukini nimelise Teatriinstituudi. Kuni 1993. aastani töötas ta Taganka teatris. Alates 1993. aastast mängis ta Nikolai Gubenko loodud teatris Taganka Näitlejate Ühendus (Содружество актёров Таганки). Zinaida Slavina mängis filmides alates 1961. aastast.
Sööt (perekonnanimi)
2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Sööt 441 inimesel (207 mehel ja 234 naisel). Perekonnanimede levikult oli Sööt meeste puhul 278. ja naiste puhul 263. kohal. Levinuim oli see Tartu maakonnas, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 9,4.
Zinaida Slavina
Tunnustus
1986 – Vene NFSV rahvakunstnik
Jacksoni maakond (Oklahoma)
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 26 446. Aastal 2000 oli elanike arv 28 439.
Ajalugu
Jacksoni maakond moodustati 16. juulil 1907. aastal Greeri maakonna osast. Maakond on saanud nime kindral Thomas Jonathan Jacksoni järgi.
Einjärve karstinõgu
pisi|Karstilehter Einjärve karstinõos Einjärve karstinõgu (ka Einjärve karstiala) on kaitstav karstinõgu Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas. Karstinõo lähedal asub teine karstiala – Aniste karstinõgu. Need kaks karstinõgu kuuluvad kaitsealuse Savalduma karstiala koosseisu.
Rameški rajoon
Rameški rajoon (vene keeles Рамешковский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tveri oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Rameški asula.
Rajoon piirneb põhjas Maksatihha ja Bežetski rajooniga, idas Kašini ja Kimrõ rajooniga, lõunas Kalinini rajooniga ning läänes Lihhoslavli rajooniga.
Tranøy vald
Tranøy vald (saami Ránáidsuolu) oli vald Norras Tromsi maakonnas Senja saare lõunaosas.
Rameški rajoon
Rajooni pindala on 2510 km².
Tranøy vald
Vallas asus 68 km² suurune Ånderdaleni rahvuspark.
Rameški rajoon
Rameški rajoonis on 306 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse ja kümne külaasunduse koosseisu.
Tranøy vald
Vald jagunes kaheks osapiirkonnaks: Tranøy (891 elanikku 2011. aastal) ja Stonglandet (644).
Vallas oli kaks kooli: Stonglandeti kool ja Vikstranda kool.
2020. aastal liideti Tranøy vald Senja vallaga.
Cerisé
Cerisé [serise] on vald Prantsusmaal Normandia piirkonnas Orne'i departemangus.
Valla territooriumil asub Alençon-Valframbert'i aerodroom.
Arhitektuuriliselt pakub huvi ka kiriku läheduses asuv Bonnefoy mõis XIV sajandi lõpust – XV sajandi algusest. Tänapäeval korraldatakse seal kunstinäitusi.
Universum (ajakiri)
Universum (Universum-Extra) oli ufoloogiline kuukiri, mida aastail 1992–1996 andis Viljandis välja AS Sünnimaa.
Aprillist 1992 kuni novembrini 1996 ilmus kokku 41 ajakirjanumbrit, sealhulgas kuni maini 1994 20 numbrit, aastail 1994–1995 kuus paarisnumbrit (1/2–11/12) ning 1995. aastal 7 ja 1996. aastal 8 numbrit Universum-Extra nimega.
Ero Liivik
Ero Liivik on eesti jurist, kes on kirjutanud uurimusi Eesti riigiõigusest ja õiguse sotsioloogiast.
Ta lõpetas 2000. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, 2017. aastal kaitses doktoritöö "Otsedemokraatia Eestis: õigussotsioloogilisi aspekte."
Ajakirjanduses on ilmunud tema artikleid poliitilistel teemadel, otsedemokraatiast ja omavalitsuskorraldusest.
Vehklemise Euroopa meistrivõistlused
Vehklemise Euroopa meistrivõistlused (inglise European Fencing Championships) on Euroopa meistrivõistlused vehklemises, mida korraldab Euroopa Vehklemise Konföderatsioon (inglise European Fencing Confederation). Võistlusi on peetud igal aastal alates 1981.
Võistlusi peetakse kolme relvaga: epeega, rapiiriga ja sabre 'ga (inglise sabre või saber). Võistlustel on kolm vanusekategooriat: täiskasvanud, juuniorid ja kadetid (inglise senior, junior, cadet).
Seisuga 2017 on kõige edukam riik olnud Itaalia: kokku 167 medalit, millest 63 on kuldmedalid. Eesti on riikide arvestuses 11. kohal oma 16 medaliga (2 kuld-, 7 hõbe- ja 7 pronksmedalit).
Marioni maakond (Florida)
Marioni maakond (Marion County) on maakond Ameerika Ühendriikides Florida osariigis.
Ajalugu
Maakond moodustati 1844. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 331 298.
Blūmreiņi
Blūmreiņi on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Maliena vallas. Blūmreiņi asub valla idaosas Dambīte jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Brencist 3, piirkonna keskusest Alūksnest 14 ja Riiast 216 kilomeetri kaugusele.
Gauchin-Légal
pisi|Gauchin-Légali kirik
Gauchin-Légal (või Gauchin-le-Gal) on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Põllumajansdusküla asub u. 16 km Béthune'ist lõunas ja 47 km Lille'ist edelas, teede D73 ja D341 ristumiskoha ümbruses. Läbi küla voolab väike oja Ruisseau de Caucourt, Lawe jõe lisajõgi.
pisi|tühi|
Transporditeenus
Transporditeenus on teenus, kus teenuse osutaja transpordib teenuse tellija esemeid või inimesi.
Transporditeenuse osutamise käigus kasutab ja kulutab teenuseosutaja ressursse: tööjõudu, transpordivahendeid, kütust, aega jne. Transporditöö järjepidevuse kindlustamiseks peab teenuse tellija hüvitama ressursside kulu. Veoteenuste jätkusuutlikkuse tagab teenuste kasutajatelt saadud õiglane tasu, mis katab transporditeenuste osutamiseks tehtavad kulutused ning tagab teenuse osutajale ka teatud kasumi. Rahaline hüvitis, mida tasuvad vedude tellijad vedajatele nende tehtud või tehtava transporditöö eest, on veotasu. Selle arvutamise aluseks on veosekäive.
Aniste karstinõgu
pisi|Pajustik Aniste karstinõos aprillis 2017 pisi|Aniste karstijärv kevadel 2019 Aniste karstinõgu (ka Aniste karstiala) on kaitstav karstinõgu Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas. Karstinõo lähedal asub teine karstiala – Einjärve karstinõgu. Need kaks karstinõgu kuuluvad kaitsealuse Savalduma karstiala koosseisu.
Philip Waruinge
Philip Waruinge (3. veebruar 1945 Murang'a – 19. oktoober 2022 Nakuru) oli Keenia poksija.
Waruinge osales sulgkaalus (kuni 57 kg) 1964. aasta Tōkyō olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas kohtumise teises ringis hilisemale pronksmedalivõitjale Heinz Schulzile (SÜV).
Waruinge sai sulgkaalus (kuni 57 kg) 1968. aasta México olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Antonio Roldánile (Mehhiko). See oli Keenia esimene olümpiamedal poksis. Ta sai nendel olümpiamängudel ka parima tehnikaga poksijale mõeldud Val Barkeri karika.
Waruinge sai sulgkaalus (kuni 57 kg) 1972. aasta Müncheni olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Boriss Kuznetsovile (NSV Liit).
Waruinge on seni ainuke Keenia poksija, kes on võitnud kaks olümpiamedalit.
Waruinge poksis juulist 1973 kuni veebruarini 1978 elukutselisena, peamiselt Jaapanis (sealse poksijanimega Waruinge Nakayama). Ta osales kokku 25 kohtumisel ning võitis neist 14 (neist 6 nokaudiga) ja kaotas 10 (neist 6 nokaudiga) kohtumist ning 1 kohtumine jäi viiki.
Tiro
Marcus Tullius Tiro [hääldus on ti:ro) (103 eKr – 4 eKr) oli Vana-Rooma poliitiku Marcus Tullius Cicero sekretär ja lähedane sõber.
Ta oli algul Cicero ori, kuid sai 53 eKr vabaks. Teda on sageli mainitud Cicero kirjades. Tiro kohustusteks oli Cicero dikteeritu üleskirjutamine ja käsikirjade ümberkirjutamine, samuti igapäevaste majandusülesannete täitmine. Pärast Cicero surma kirjutas Tiro tema eluloo (seda kasutas Plutarchos), avaldas tema kõned ning kogus ja korraldas tema kirjad. Tiro enda teostest (grammatikakäsitlused, luuleraamatud jne) ei ole midagi säilinud.
Harald Tüür
Harald Tüür (6. oktoober 1934 Haapsalus – 10. jaanuar 2022 Tallinnas) oli eesti kunstnik ja karikaturist.
Aastatel 1957–1960 õppis ta maalimist Tallinna Kunstistuudios.
Esimene karikatuur avaldati Õhtulehes 1957. aastal, sellest ajast on tema karikatuure avaldatud paljudes ajalehtedes ja ajakirjades nii Eestis kui ka välismaal.
Isiklikku
Harald Tüür on Eduard Tüüri vend.
Andra Pärsimägi
Andra Pärsimägi (sündinud 19. juulil 1963  Rakveres ) on Eesti jurist, kohtunik.
Ta lõpetas 1990. aastal õpingud Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonnas. Aastatel 1987–1992 töötas ta Tartu Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee raamatupidaja, kaadriinspektori ja juristina. 1992–1993 töötas ta algul Tartu Maavalitsuse õigusametis spetsialistina, hiljem Tartu Linnavalitsuse korteriametis juhatajana.
Emil Garipov
Emil Ramilevitš Garipov (vene keeles Эмиль Рамилевич Гарипов; sündinud 15. augustil 1991 Kaasanis) on tatari päritolu Venemaa jäähokimängija, kes mängib väravavahina KHL-i klubis Tšeljabinski Traktor.
Andra Pärsimägi
Ta on Eesti Kohtunike Ühingu liige.
Emil Garipov
KHL-is debüteeris ta hooajal 2011–12 Kaasani AK Barsi ridades. Kokku mängis ta AK Barsis kuni 2019. aastani kokku kaheksa hooaega. Hooajal 2013–14 oli liigas parima tõrjeprotsendiga väravavaht (.952) ja lasi ühe mängu kohta sisse kõige vähem väravaid (keskmiselt 1,43 väravat mängus). 2018. aastal võitis ta AK Barsiga Gagarini karika. Samal aastal valiti ta KHL-i tähtede mängule.
2019. aastal liitus Garipov Omski Avangardiga. 2020. aasta detsembris siirdus ta Moskva Dinamosse. 2021. aasta mais sõlmis ta kaheaastase lepingu Tšeljabinski Traktoriga.
2011. aasta taliuniversiaadil võitis ta Venemaa võistkonnaga kuldmedali.
Jacksoni maakond (Oregon)
pisi|Asend Oregoni osariigis pisi|[[Lost Creek Lake]] Jacksoni maakond (Jackson County) on maakond USA-s Oregoni osariigis. Geograafilised koordinaadid on
Christian Bornhaupt
1885–1887 andis ta koos W. Jarmerstedtiga välja ajalehte Rigaer Tageblatt.
Jacksoni maakond (Oregon)
Maakonna pindala on 7257 km², millest 44 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 203 206. Aastal 2000 oli elanike arv 181 269.
Ajalugu
Jacksoni maakond moodustati 12. jaanuaril 1852. aastal. Maakond on saanud nime kindral Thomas Jonathan Jacksoni järgi.
Riina Ries
Põlise õismäelasena käis Riina Ries põhikooli lõpuni Tallinna Järveotsa Gümnaasiumis. 2006. aastal lõpetas Tallinna 32. Keskkooli teatriklassi.
Ta on mänginud filmis "Klass" (Riina, 2007) ning episoodilisi rolle teleseriaalides "Õnne 13" (2009–2014), "Kättemaksukontor" (Grit, 2010) ja "Viimane võmm" (2015).
Riina Ries on töötanud klubides Privé ja Studio.
Martini maakond (Florida)
Martini maakond (Martin County) on maakond Ameerika Ühendriikides Florida osariigis.
Maakonna halduskeskus on Stuart.
Ajalugu
Maakond moodustati 1925. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 146 318.
Tindik
Tindik (Coprinus) on šampinjoniliste (Agaricaceae) sugukonda, šampinjonilaadsete (Agaricales) seltsi kuuluv perekond seeni.
RNA polümeraas II
RNA polümeraas II (RNAP II, Pol II) ehk DNA-sõltuv RNA polümeraas II on RNA sünteesi katalüüsiv valgukompleks. RNAP II on üks kolmest eukarüootsete rakkude RNA polümeraasist ning on neist uurituim tüüp.pisi|Pagaripärmi RNA polümeraas II
Avastamine
2006. aastal sai Roger Kornberg Nobeli keemiaauhinna esmakordse eukarüootse RNA polümeraas II aatomitasemel kirjeldamise eest. Kornberg tegi kindlaks, et DNA transkribeerib mRNAks just RNAP II koos paljude teiste valkude abiga. Kornberg uuris pärmi, mis on eukarüootse raku mudelorganism, ning selle RNAP II ja tegi kindlaks selle rolli transkriptsioonil. Lisaks koostas ta kolmedimensioonilised pildid kasutades selleks röntgenkristallograafiat .pisi|Mediaator koos tsükliin-sõltuva kinaasiga (CDk)
Funktsioon
pisi|384x384px|DNA transkriptsioon
RNAP II katalüüsib enamiku informatsiooni-RNA ehk mRNA prekursorite sünteesi, vähemal määral ka snoRNA, piRNA, miRNA, snRNA ja pikkade mittekedeerivate RNAde sünteesi, kasutades maatritsina ühte DNA ahelat. RNAP II vastutab seega enamiku geenide transkriptsiooni eest. RNAP II on üksinda võimeline DNA lahti harutama, RNAd sünteesima ning DNA ahelad tagasi kokku panema. Üldised trankskriptsioonifaktrid – TFIID, TFIIB, TFIIF, TFIIE ja TFIIH – on aga absoluutselt vajalikud, et RNAP II tunneks ära promootorala ning et toimuks transkriptsiooni initsiatsioon.
Suur valgukompleks nimega mediaator (mediator) on ülioluline trankskriptsiooni toimumiseks. Mediaator seondub otse aktivaator- (activator) ja enchancer-valkudega ning RNAP II ja üldiste transkriptsioonifaktoritega promootoralal, et stimuleerida transkriptsiooni initsiatsiooni. Mediaator vahendab ka negatiivset geeniregulatsiooni.
Edasi toimub DNA biheeliksi lahtiharutamine. RNAP II sünteesib ühele DNA ahelale komplementaarse RNA ahela. See saab toimuda vaid siis, kui RNAP II on mediaatorist lahti lasknud. Kusjuures, mediaator ja üldised transkriptsioonifaktorid DNAst ei eemaldu, vaid jäävad paigale, et uus RNAP II promootoralale kinnitada ja uus transkriptsiooni initsiatsioon läbi viia.
RNA süntees lõpetatakse kui RNAP II jõuab DNA-l geeni lõpuni ehk terminaatorini (protsess nimega terminatsioon). RNAP II laseb DNAst lahti ning RNA molekul vabaneb. pisi|500x500px|RNAP II promootor
Promootor
Initiator element (Inr), mis kattub transkriptsiooni alguskohaga, on TATA-elemendiga sarnase funktsiooniga. Teisisõnu, kui promootoril puudub TATA-element, siis tehakse promootori asukoht kindlaks Inr elementi kasutades. Kui TATA-element on olemas, võimendab Inr promootorit.
Neljas levinud element on DPE (downstream promoter element). Inr ja DPE koos tunneb ära üldine transkriptsioonifaktor TFIID. On näidatud, et transkriptsiooni toimumiseks on vajalik mõlema elemendi olemasolu ja oluline on elementide kaugus teineteisest. DPE puudub pagaripärmil (Saccharomyces cerevisiae).
Subühikud
Nii inimese kui pärmi RNAP II sisaldab 12 subühikut, teistel organismidel jääb see 10 ja 12 vahele. RPB4 ja RPB9 ei ole elutähtsad pärmi kasvatamisel laboris, kuid ilma nendeta ei ela pärm üle stressitingimusi. Subühikud RPB1, RPB2, RPB3, RPB4, RPB7, RPB9 ja RPB11 on omased ainult RNAP II-le. RPB5, RPB6, RPB8, RPB10 ja RPB12 ei ole unikaalsed RNAP II subühikud vaid on omased ka kahele teisele RNA polümeraasi tüübile. CTD (RPB1 C-terminaalne domeen ehk CTD) osalised kärped või tingimuslikud mutatsioonid (conditional mutation) mõnes muus tähtsas subühikus võivad põhjustada külma- ja soojatundlikkust ning inositooli (B8-vitamiin) auksotroofiat. pisi|Alfaamanitiin (punane) seondunud RNA polümeraas II-ga. Aktiivsaidi Mg-ioon on kujutatud lillana
Alfaamanitiin
Alfaamanitiin on tsükliline oktapeptiid, mis koosneb kaheksast aminohappest. Tegu on tõenäoliselt kõige mürgisema amatoksiiniga, mis seondudes RNAP II-ga, inhibeerib transkriptsiooni.
Amatoksiine leidub valges ja rohelises kärbseseenes.
Mürgisus on eriti ohtlik oma peiteaja tõttu. "Esimesed nähud ehk iiveldus, oksendamine, kõhuvalu ja -lahtisus ilmnevad enamasti alles 6–8 tundi pärast seente söömist. Seejärel inimese enesetunne näiliselt paraneb, kuid 24–72 tunni pärast tekivad mürgistuse teises järgus maksa- ja neerukahjustused."
Surmaga võib mürgistus lõppeda juba üheainsa seene söömisel. Letaalseks osutub tavaliselt 0,1 mg alfaamanitiini ühe kg kehakaalu kohta. Surmavaks asjaoluks on neerude ja maksa kahjustus. Ellujäänud vajavad maksasiirdamist.
La Motte-Fouquet
La Motte-Fouquet [la mo't fu'ke] on vald Prantsusmaal Normandia piirkonnas Orne'i departemangus.
Vald asub suuremas osas vesisel ja soisel alal, millega on seletatav ka järvede ja tiikide rohkus.
Vallas asuv ja vallale nime andnud loss château de La Motte-Fouquet ehitati XIII sajandil La Gourbe mõisa maadele. Saksa kirjanik Friedrich de La Motte-Fouqué, kes on kirjutanud teoase "Sigurd et de l'Anneau magique" ("Sigurd ja võlusõrmus"), on pärit La Motte-Fouquet' hugenottide suguvõsast. Pere valdused võõrandati ususõdade käigus Nantes'i ediktiga. Tänapäeval tegeldakse valdustes turismiga.
Droid
B1 lahingudroidid on sõdur-droidid, mis esinevad filmides "Star Wars: Osa I – Nähtamatu oht", "Star Wars: Osa II – Kloonide rünnak" ja "Star Wars: Osa III – Sithi kättemaks".
Droid IG-88 ilmub esimest korda filmis "Impeeriumi vastulöök" ja hiljem ka sarjas "Star Wars Forces of Destiny".
Droid R1-J5 tegutseb filmis "Tähtede sõda".
Nature's Valley
Nature's Valley on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Garden Route'i ringkonnas Bitou vallas. Nature's Valley asub India ookeani rannikul.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Nature's Valley elanikest mustanahalisi aafriklasi 53,70%, valgeid 32,39%, värvilisi 11,52%, India või Aasia päritolu inimesi 1,96% ja teisi 0,43%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 60,00% inimesi, inglise keelt 28,75%, koosa keelt 5,63% ja ndebele keelt 2,50%.
Muru karstiorg
Muru karstiorg on kaitstav karstiorg Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas.
Karstiorg on aluspõhja paekihtidesse lõikunud ja sel on järsud nõlvad. Karstioru põhjas voolab Muru jõgi. Karstioru põhjas ja selle nõlvades on mitmeid langatuslehtreid ja pugemeid.
Gerardo dei Tintori
pisi Gerardo dei Tintori ehk Gerardo Tintore (1134, 1135 või 1140 Monza – 6. juuni 1207 Monza) on katoliku kiriku pühak. Koos Ristija Johannesega on ta Monza linna kaitsepühak.
Grafschaft Bentheimi kreis
Grafschaft Bentheim (saksa: Landkreis Grafschaft Bentheim) on kreis Saksamaal Alam-Saksi liidumaal. Kreisi keskus on Nordhorn.
Gerardo dei Tintori
Ta rajas Monzasse haigla.
Grafschaft Bentheimi kreis
Kreisi pindala on 981 km². 31. detsembril 2015 elas seal 135 662 inimest.
Seda ümbritsevad (läänest ja päripäeva) Hollandi provintsid Overijssel ja Drenthe, Emslandi kreis ning Steinfurti ja Borkeni kreisid Nordrhein-Westfaleni liidumaal.
thumb|[[Bad Bentheimi raudteejaam]]
Linnad ja vallad
Linnad:
Vabad vallad:
Samtgemeinden:
1Samtgemeinde keskus; ²linn
Bothriechis guifarroi
Bothriechis guifarroi on maoliik.
Värvus
pisi|vasakul pisi|vasakul|Bothriechis guifarroi pea pilt pisi|vasakul Bothriechis guifarroi maopoegadel võib esineda kahte värvust- pruun faas ning roheline faas.
Etümoloogia
Bothriechis guifarroi on nimetatud Mario Guifarro auks.
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Bothriechis guifarroi seisuga 27.11.2013.
Kõrveküla kurisud
Kõrveküla kurisud (ka: Kõrveküla kurisute vöönd) on kaitstavad kurisud Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas.
Kurisud paiknevad kuni 4 m kõrguselise aluspõhjaastangu allosas 2 km pikkuse vööndina. Vööndis on 10 suuremat kurisut ja palju väikeseid karstilohke ja lehtreid.
Sviestiņi
Sviestiņi (kohalikus murdes Svīstiņi) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Maliena vallas. Sviestiņi asub valla loodeosas merepinnast 188 meetri kõrgusel. Küla jääb valla keskusest Brencist 6, piirkonna keskusest Alūksnest 16 ja Riiast 218 kilomeetri kaugusele.