cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Aed-mustköömne seemned
Teadusuuringud
Erinevates katsetes on ekstraktid avaldanud inhibeerivat toimet ka kooleravibrioonile (Vibrio cholerae).
Nigella sativa toimet on uuritud opioidisõltuvuse asendusravis ja see katse osutus efektiivseks.
Eesti Karismaatiline Osaduskirik
EKOK Põlva Püha Peetri Kogudus
Põlva Püha Peetri Kogudus kuulub Eesti Karismaatilisse Osaduskirikusse, mille lühend on EKOK (inglise keeles Estonian Charismatic Church of Fellowship). Koguduse eesmärgiks on kuulutada evangeeliumi kõigile inimestele. Evangeeliumi Jeesusest Kristusest kuulutatakse erinevate jumalateenistuste kaudu, millest peamine on armulauajumalateenistus. Koguduse usuelu väljendub liturgilise jumalateenistuse, sakramentaalse usukäsitluse ja karismaatilise liikumise kogemuste omavahelises põimumises.
Põlva Püha Peetri kogudus tahab ühendada erinevaid kristlikke vagadustraditsioone, milleks on liturgiline jumalateenistus, evangeelne Jumala Sõna kuulutamine ja Püha Vaimu töö ning andide (karismade) kasutamine. Kogudus koondab erineva spirituaalsusega usklikke, kellele on oluline Pühakirja mõistmine kaasaja kontekstis ja vaimulik elu oma mitmekesisuses. Samas on kirik avatud kõigile inimestele.
Kiriku ajalugu
Kiriku ja koguduse rajajaks on Benjamin Georg Lillemäe (sünd 18. aprillil 1953), kes on EKOK patriarh. Põlva Püha Peetri koguduse tööd juhatab preester Leevi Lillemäe.
Õpetus ja sakramendid
Põlva Püha Peetri koguduse õpetuslikud ja liturgilised põhialused tuginevad Piiblile. Vana ja Uut Testamenti tunnistatakse kui lõplikku autoriteeti kõikides usu- ja kirikuelu küsimustes. Lisaks Pühakirjale tunnistab kogudus usualustena Kiriku ajaloolises traditsioonis kujunenud kolme usutunnistust: Apostlikku usutunnistust, Nikaia usutunnistust ja Püha Athanasiuse usutunnistust.
Põlva Püha Peetri kogudus tunnistab kahte evangeeliumi sakramenti: ristimist ja armulauda. Lisaks neile kahele tunnistab kogudus veel viit sakramenti: konfirmatsioon (leer), abielu, õliga võidmine/tervistusteenistus, piht, ordinatsioon. Armulauaga jumalateenistust pühitsetakse igal pühapäeval. Kogudus usub Kristuse tõelisse kohalolusse armulauatalituses. Armulaud on avatud kõigile kristlastele olenemata konfessionaalsest kuulumisest. Samas eeldatakse, et armulauale tulija usub Jeesusesse Kristusesse kui päästjasse ja lunastajasse. Koguduses ristitakse nii täiskasvanuid kui ka lapsi. Traditsiooniline ja enamlevinud ristimise läbiviimise kord on veega piserdamine, kuid viiakse läbi ka vee alla kastmisega ristimist. Põlva Püha Peetri kogudus tunnistab teiste kristlike kirikute ristimist, mis on teostatud Isa, Poja ja Püha Vaimu nimel.
Robert Harting
Robert Harting (sündinud 18. oktoobril 1984) on Saksamaa kettaheitja. Ta on kettaheites kolmekordne maailmameister (2009–2013), olümpiavõitja (2012) ja kahekordne Euroopa meister (2012 ja 2014).
2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros segas teda seljavalu ja ta jäi seetõttu finaalist välja, saades kvalifikatsioonis 62.21-ga 15. koha.
Harting on võitnud Saksamaa meistrivõistlused kettaheites 2007–2014. 2009. aasta IAAF-i finaalvõistlustel saavutas ta teise koha ja 2008. aasta IAAF-i finaalvõistlustel kolmanda koha. Euroopa võistkondlikud meistrivõistlused on ta võitnud 2010, 2011, 2013 ja 2014.
Hartingi isiklik rekord kettaheites on 70.66 meetrit, mis on heidetud 22. mail 2012 Turnovis ja millega ta paikneb kõigi aegade edetabelis 18. kohal. Tema isiklik rekord kuulitõukes on 18.63 meetrit, mis on tõugatud 6. juulil 2007 Gothas.
Aastatel 2012–2014 valiti ta Saksamaa aasta meessportlaseks.
Eisacktal
thumb|Eisacktali ringkond (roheline) Lõuna-Tiroolis; must-kollane viirutus tähistab oru geograafilist ulatust
Eisacktal (itaalia: Valle Isarco; saksa: Eisacktal) on ringkond (itaalia: comprensorio; saksa: Bezirksgemeinschaft) Lõuna-Tiroolis Itaalias. Sellesse kuulub Eisacki jõe oru keskmine osa Franzensfestest põhjas Waidbruckini lõunas.
Ülevaade
thumb|left|Vaade Barbianist Klausenile
Eisacki jõe org ulatub Brenneri mäekurust lõunasse Adige jõkke suubumiseni Bolzano juures. Ülemine org Franzensfestest põhjas on tuntud kui Wipptal, samas alumine osa kuulub Salten-Schlern ringkonda. Org on osa suurest transporditeest üle Ida-Alpide, mida läbivad Autostrada A22 (Euroopa tee E45 osa) ja paralleelne Brenneri raudteeliin.
Haldusjaotus
Järgmised vallad kuuluvad Eisacktali ringkonda:
thumb|350px|Eisacktali ringkonna vallad
Jamesi-Lange teooria
Jamesi-Lange teooria pakub hüpoteesi emotsioonide päritolu ja olemuse kohta. See on üks esimesi emotsiooniteooriaid modernses psühholoogias. Teooria lõid 19. sajandil üksteisest sõltumatult William James ja Carl Lange. Selle kohaselt tekitab füsioloogiline erutus subjektiivse emotsiooni kogemuse. Füsioloogilised muutused on primaarsed, emotsioonid tulenevad aju reageerimisest kehalistele muutustele.
Teooria
Emotsioone nähakse sageli kui hinnanguid situatsioonile, mis põhjustavad tundeid ja füsioloogilisi muutusi. 1884. aastal pakkus filosoof William James välja, et hoopis füsioloogilised muutused eelnevad emotsioonidele, mis väljendavad meie subjektiivset kogemust füsioloogilise muutuse põhjal. Neid muutusi tõlgendatakse tunnetena.
Arst Carl Lange jõudis 1885. aastal samasugustele järeldustele. Mõlemad teoreetikud defineerisid emotsioone läbi stiimulitest tulenevate füsioloogiliste muutuste, kuid nad keskendusid erinevatele emotsioonide aspektidele. Kuigi James rääkis emotsioonidega seotud füsioloogilistest muutustest, keskendus ta rohkem teadvustatud emotsioonidele ja teadvustatud emotsiooni kogemusele. Näiteks tekib kurbus alles pärast nutma hakkamist. Lange operatsionaliseeris Jamesi teooria, st ta tegi selle testitavaks ja rakendatavaks igapäevastele olukordadele. Mõlemad olid nõus, et kui saaks eemaldada füsioloogilised aistingud, siis ei oleks emotsioonide kogemine võimalik. Füsioloogiline erutus põhjustab emotsioone.
James kirjeldas ka spetsiifilisi mehhanisme emotsioonide kogemisel. Objektid omavad efekti tundeorganitele, mis edastab saadud informatsiooni aju korteksile. Aju saadab informatsiooni lihastele ja soolestikule, mille tulemusel tekib lihastes ja soolestikus vastus saadud stimulatsioonile. Lõpuks saadetakse impulss lihastest ja soolestikust tagasi korteksisse, muutes tajutud objekt "lihtsalt tajutud objektist" "emotsionaalselt tunnetatud objektiks". James argumenteeris, et see teooria on tavaettekujutusele vastupidine. Näiteks võiks arvata, et karu nägemine tekitab esialgu hirmutunde ja seejärel tahtmise ära joosta. Jamesi kohaselt on füsioloogiline reaktsioon enne. Kõigepealt tekib värin, mis põhjustab hirmu tekkimist.
Varajane kriitika
Cannon rõhutas, et füsioloogilised muutused kehas ei oma loomade emotsionaalsele käitumisele mõju. James uskus, et füsioloogilised muutused organismis on kesksel kohal emotsioonide kujunemisel. Cannon uuris Sherringtoni tehtud katseid, kus Sherrington eraldas koertel seljakeeliku ja uitnärvi kõikidest muudest ühendustest ja leidis, et emotsiooniväljendused ei muutu selle tulemusel. See veenis Cannonit, et soolestik ei oma vaadeldavat mõju koerte emotsionaalsele käitumisele.
Cannon rõhutas, et füsioloogilised muutused kehas toimuvad nii erinevate emotsioonide kogemisel kui ka emotsioonide puudumisel. Näiteks saab seostada suurenenud südame löögisagedust, higistamist ja pupillide laienemist nii viha kui ka hirmuga. Samuti on need muutused seotud külma tundega ja hingamisraskustega. Need füsioloogilised muutused on liiga üldised, et seostada spetsiifiliste emotsioonidega. Cannon tõi esile, et elunditest ja soolestikust tulenevad vastused on liiga aeglased ja liiga nõrgad, et kutsuda esile emotsionaalset vastust. J. N. Langley näitas, et pärast chorda tympan ' i närvi stimuleerimist läks kaks kuni neli sekundit süljeerituse tekkimiseks. Seega Cannon argumenteeris, et soolestiku stimulatsiooni ja füsioloogilise reaktsiooni vahel on liiga pikk viivitus, et see saaks eelneda emotsionaalsele reaktsioonile.
Kaasaegne kriitika
Lisa Feldman Barrett testis Jamesi-Lange teooriat elektriliste stimulatsioonidega. Ta leidis, et stimulatsiooni ja emotsiooni kategooria vahel ei ole üksühest vastavust. Sama piirkonna stimulatsioon kutsub esile erinevaid mentaalseid seisundeid, sõltuvalt indiviidi varasemast mentaalsest seisundist ja vahetust keskkonnast. Barrett järeldas, et emotsioonide kogemine on keerulisem protsess kui lihtsalt füsioloogiline reaktsioon.
Paramootor
Esimesena võttis selle väljendi kasutusele inglane Mike Bryne aastal 1980, kui motovarjuga lendamine oli veel oma algusaastates.
Kasutus Eestis
Motovarjuga lendamine on aina rohkem populaarsust koguv hobi. Mägisemates riikides harrastatakse laialdaselt mootorita tiibvarjuga lendamist. Kuna Eestis on vähe mägesid, on siin just motovarjuga lendamine levinum nähtus. Eestis harrastatakse seda enamasti hobi korras, kuid Saaremaal on korraldatud ka paraplaanide navigatsioonilennu Euroopa meistrivõistlusi.
Ehitus
Seljas kantav paramootor – väiksem ja kergem paramootori variant – koosneb metallist raamist, kahetaktilisest bensiinimootorist, kütusepaagist, propellerist, turvavõrgust ja operaatori istmest. Suurematel, trike-tüüpi paramootoritel on suurem raam, tavaliselt 3–4 ratast ja kuni kahe inimese istekohad. Enamasti on mootorid käsitsikäivitatavad, kuid leidub ka variante, mis käivituvad starteri abil. Sellisel juhul kuulub paramootori juurde ka starteri aku. Paramootor kaalub tavaliselt umbes 23 kg, väiksemate kaal võib olla kuni 18 kg ning raskeimad võivad kaaluda kuni 34 kg.
On valmistatud ka elektrilisi paramootoreid, kuid need pole oma lühema efektiivse tööaja tõttu eriti levinud. Kindlasti tulevikus kui akude tehnoloogia areneb, on aina enam näha elektrilisi paramootoreid.
Jõuallikas
Hea töökindluse ja kiirenduse tõttu valitakse jõuallikaks enamasti kahetaktiline mootor. Kasutusel olevad mootorid on 80–350 cm3 töömahuga ning kulutavad keskeltläbi 3,7 l kütust tunnis. Täpne kütusekulu sõltub aga lennustiilist, mootori kubatuurist, paramootori ja piloodi kaalust, ilmast ning paljudest muudest faktoritest.
Raam
Paramootori struktuuri põhiline osa on metallist raam. See hoiab kõiki paramootori elemente koos ning annab lennumasinale teatava kuju ja vormi. Enamasti on raam valmistatud alumiiniumist või terasest.
Raami küljes on ka varuvarju kinnituskohad. Varuvarju pole küll kohustuslik kaasas kanda, kuid see on soovituslik. Varuvarjuga on võimalik turvaliselt maanduda, kui peamine vari kokku kukub või lennu ajal puruneb. pisi|Trike-tüüpi kolmerattaline paramootor Trike-tüüpi paramootori raam on tunduvalt suurem ja raskem kui tavalise paramootori raam.
Iste
Tavaliselt on paramootoril kokkuvolditav tekstiilist iste. See kinnitub raami külge. Istme alumist osa saab kokku voltida, et maa peal, näiteks õhkutõusu ja maandumise ajal, oleks paramootorit seljas hoides võimalik kerge vaevaga joosta või kõndida. Kui paramootor on õhku tõusnud, tõmbab piloot istme tavaasendisse, et end lennu ajal ennast mugavamalt tunda.
Istme all on tavaliselt väike tõmblukuga panipaik, kuhu on võimalik paigutada varjukott, hädavajalikud tööriistad või muud esemed, mida piloot soovib kaasa võtta.
Trike-tüüpi paramootorite istmed ei ole kokkuvolditavad, sest piloot ei pea maandumiseks ega õhkutõusuks istmelt püsti tõusma, vaid on kogu lennu vältel istuvas asendis.
Turvavõrk
Turvavõrk on vajalik eelkõige piloodi ohutuse tagamiseks. Turvavõrk takistab pilooti kogemata propelleri vastu minemast ja kaitseb propellerit ennast purunemise eest.
Võrgud võivad olla tehtud nöörist, trossist või alumiiniumtorudest.
Heltermaa ülemine tulepaak
Heltermaa sihi ülemine tulepaak on tulepaak Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Heltermaa sadamas.
Helgi Ilo
Helgi Ilo (sündinud 6. juulil 1942 Tallinnas) on eesti endine raadiodiktor ja näitleja.
Ta õppis aastatel 1949–1950 Pööravere algkoolis ja 1950–1960 Pärnu-Jaagupi Keskkoolis, kus ta oli ka esimene kuldmedaliga lõpetaja. Aastatel 1961–1965 õppis ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedris (2.lend).
Ta töötas aastatel 1965–1975 Eesti NSV Riiklikus Noorsooteatris näitlejana, seejärel 1976–1993 Eesti Raadios diktorina ja 1993–2002 Statistikaametis personalijuhina.
Ta on mänginud filmis "Ühe suve akvarellid" (1967, Eesti Telefilm).
Isiklikku
Ta on olnud abielus teatrikunstniku ja graafiku Vello Tammega.
Heltermaa ülemine tulepaak
Tulepaagi geograafilised koordinaadid on.
Tulepaak moodustab sihi Heltermaa alumise tulepaagiga. Märkide vahekaugus on 314 m ja sihi asimuut on 254,7°.
Paramootor
Juhtimine
Kõige keerulisem aspekt motovarju juhtimise juures on maapealne tegevus. Seda kutsutakse lohetamiseks (sõna tuleneb tuulelohest) ja selle peavad motovarju piloodid esimesena ära õppima. Lohetamine seisneb varju troppide kaudu juhtimises, ise samal ajal maal seistes. Eesmärk on püüda varju tuules hoida nii, et ta külje peale ei vajuks või tuule puuduse tõttu kokku ei variseks.
Real Zaragoza
Real Zaragoza, S.A.D. on Hispaania jalgpalliklubi. Klubi asutati Zaragozas 18. märtsil 1932.
Tony Blair
thumb|Tony Blair (2010)
Anthony Charles Lynton Blair (sündinud 6. mail 1953 Edinburghis) on Suurbritannia poliitik.
Tony Blair oli Suurbritannia peaminister 2. maist 1997 kuni 27. juunini 2007. Ta oli Leiboristliku partei esimees aastatel 1994–2007. Tema järeltulija mõlemal kohal on Gordon Brown. Tony Blairi juhtimisel võitsid leiboristid järjest kolmed parlamendivalimised.
Pärast peaministriametist lahkumist nimetasid Euroopa Liit, ÜRO, USA ja Venemaa ühiselt Tony Blairi erivolitustega saadikuks Lähis-Idas.
Poliitika
thumb|Tony Blair kohtumas USA riigisekretäri [[Condoleezza Rice'ga]] Tony Blair pani oma ametiajal rõhku hariduse ja tervishoiu arendamisele. Välispoliitikas oli ta George W. Bushi liitlane terrorismivastases sõjas ja Iraagi sõjas.
Isiklikku
Tony Blairil on abikaasa Cheriega pojad Euan, Nicky ja Leo ning tütar Kathryn.
Hüüdnimed
Kriitikud on teda kutsunud George W. Bushi välispoliitika toetamise tõttu Bushi puudliks, 51. osariigi kuberneriks, USA välisministriks ja Tony Bliariks (liar – 'valetaja').
Myria Benedetti
Myria Alexandra Benedetti (tai keeles มีเรีย เบนเนเด็ดตี้; sündinud 6. veebruaril 1975), lavanimega Nat Myria (นัท มีเรีย), on šveitsi päritolu tai laulja ja näitleja.
Leo Kunnas
Leo Kunnas (sündinud 14. novembril 1967 Põlva maakonnas Kliima külas) on eesti erusõjaväelane (kolonelleitnant), kirjanik ja poliitik (XIV ja XV Riigikogu liige).
Haridus ja varasem elukäik
Aastal 1984 püüdis ta NSV Liidust põgeneda, aga jäi piiril vahele ja mõisteti vangi. Pärast vabanemist läks ta vabatahtlikuna Nõukogude sõjaväkke, teenis siseväes vangivalvurina.
Sõjaväeline karjäär
2007. aastal läks ta reservi.
Kirjanikuna
Ta on 2015. aastal linastunud filmi "1944" stsenarist.
Poliitiline tegevus
2011. aasta Riigikogu valimistel kogus ta üksikkandidaadina 3269 häält ehk 3,7% 4. valimisringkonnas antud häältest. Sellest ei piisanud Riigikokku pääsemiseks.
Ta on kandideerinud Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna nimekirjas ja ta on Riigikogu liige.
Ta on esinenud tihti saates "Vaba mõtte klubi".
Ta kandideeris 2023. aasta valimistel EKRE nimekirjas Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 2 (Tallinna Kesklinna, Lasnamäe ja Pirita linnaosad) 3393 häält ning osutus valituks.
Isiklikku
Tal on lapsed Grete Laura, Karl Rudolf ja Astrid Juulia.
Mathibestad
Mathibestad on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Bojanala Platinumi ringkonnas Moretele vallas.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mathibestadi elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,74%, India või Aasia päritolu inimesi 0,09%, värvilisi 0,03%, valgeid 0,03% ja teisi 0,11%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 51,72% inimesi, tsonga keelt 18,83%, pedi keelt 14,74%, sotho keelt 3,32%, ndebele keelt 3,16%, suulu keelt 2,96%, inglise keelt 1,35%, venda keelt 1,07% ja viipekeelt 0,92%.
Zeelandi krahvkond
Zeelandi krahvkond oli Saksa-Rooma riigi krahvkond Madalmaades. See hõlmas ala Schelde ja Maasi deltas, mis laias laastus vastab tänapäeva Hollandi Zeelandi provintsile. Zeelandi krahvkond ei hõlmanud Zeelandi Flandria piirkonda, mis oli Flandria osa; teisalt, praegune Zeelandi provints ei sisalda Sommelsdijki, mis oli ajalooliselt Zeelandi krahvkonna osa.
Ajalugu
pisi|vasakul|Zeelandi krahvkond, 1477
pisi|vasakul|Zeelandi krahvkond, [[Jacob van Deventer, 1580. aasta paiku]]
pisi|Zeelandi krahvkond [[Gerardus Mercatori kaardil, 1613]]
Ala on alati olnud oma tugevamate naabrite, Hollandi krahvkonna, Hainaut' krahvkonna ja Flandria krahvkonna saak. Aastal 1012 läänistas keiser Heinrich II Zeelandi Prantsuse Flandria krahvile Balduin IV-le, misjärel valitseti mõlemat krahvkonda personaalunioonis, mida põhjapoolne Holland alguses vaidlustas. Aastal 1167 puhkes krahvkondade vahel sõda, misjärel tunnistas Hollandi krahv Floris III Flandria krahvi Filipsi ülemvõimu Zeelandis. Hollandi krahv Floris IV (1222-1234) vallutas Zeelandi, mida alates Willem II pojast, krahv Floris V-st aastal 1256 valitseti personaalunioonis Hollandiga.
1323. aasta Pariisi lepinguga Flandria ja Hainaut-Hollandi vahel taganes Flandria krahv nõuetest Zeelandile ja tunnistas Hollandi krahvi Zeelandi krahvina. Sellele vaatamata jäi Zeeland eraldi haldusüksuseks, mis omakorda oli Hollandi krahvide halduses.
Aastal 1432 annekteeriti see Burgundia hertsogi Philippe Hea poolt ja sai Burgundia Madalmaade osaks. Pärast Burgundia Marie surma aastal 1482 oli Zeeland vastavalt Senlise lepingule üks Seitsmeteistkümnest provintsist, mida haldasid Habsburgid ja mis aastal 1512 ühendati Saksa-Rooma riigi Burgundia ringkonda.
Pärast Kaheksakümneaastast sõda oli Zeeland üks aastal 1581 rajatud Hollandi Vabariiki ühendatud provintsidest. Nii enne kui ka pärast Hollandi iseseisvumist jagas Zeeland mõningaid institutsioone Hollandi ja Lääne-Friisimaa staatidega, nagu ülemkohus, Hollandi, Zeelandi ja Lääne-Friisimaa ülemnõukogu, pärast eraldasid põhjapoolsed provintsid end keisrivõimust ja Mecheleni suure nõukogu alluvusest.
Pärast generaalstaatide loomist aastal 1583 sai esindukogu kohaks esialgu Middelburg. Aastast 1585 alates kogunes see Haagis. Olles (teoreetiliselt) sõltumatu (osa)riik, lakkas Zeelandi krahvkond olemast Bataavia Vabariigi ajal aastal 1795, kui sellest sai departemang. Üheskoos Zeeuws-Vlaandereniga moodustab see täna Zeelandi provintsi.
Zeelandi krahvkonna linnad
Väikelinnad (puudus koht Zeelandi staatides):
Ri Yong-ho (poliitik)
pisi Ri Yong-ho (hangulis 리용호; sündinud 10. juulil 1956) on Põhja-Korea poliitik ja diplomaat. Ta oli 13. maist 2016 18. jaanuarini 2020 Põhja-Korea välisminister.
Ta lõpetas 1973. aastal Pyongyangis keskkooli, seejärel lõpetas ta Pyongyangi Võõrkeelte Ülikooli inglise keele erialal.
Ta on töötanud aastast 1978 Põhja-Korea välisministeeriumis. Aastatel 1979–1983 töötas ta Põhja-Korea saatkonna sekretärina Zimbabwes, aastatel 1985–1988 Põhja-Korea saatkonna sekretärina Rootsis.
13. maist 2016 oli ta Põhja-Korea välisminister.
Hobulaiu lõuna-tulepaak
pisi|Hobulaiu lõuna-tulepaak
Hobulaiu lõuna-tulepaak on tulepaak Lääne maakonnas Ridala vallas Hobulaiu lõunatipus.
Tulepaagi geograafilised koordinaadid on.
Tulepaak moodustab sihi Rukkirahu tuletorniga. Hobulaiu lõuna-tulepaak on sihi alumine märk. Sihi asimuut on 213,7°.
Rokiškise maavald
Rokiškise maavald (leedu keeles Rokiškio kaimiškoji seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Rokiškise rajoonis. Vald piirneb põhjas Lätiga.
Valla pindala on 285 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 4686 inimest. Valla keskus on Rokiškise linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu. Vallamaja asub aadressil Respublikos g. 94. Vallavanem on Dalia Janulienė. Vallas asub Čedasai alev, kus aastal 2011 oli 196 elanikku.
Valla territooriumile jäävad Kavoliškise mõis ning Čedasai ja Žiobiškise kirikud. Martiniškėnai ja Moškėnai külas asuvad linnamäed. Valla territooriumil asub ka Čedasai ornitoloogiline kaitseala.
pisi|Čedasai kirik pisi|Degsniai pisi|Kabel Kalneliškiai kalmistul pisi|Martiniškėnai linnamägi pisi|Mälestussambad Miliūnais pisi|Mitragalys pisi|Moškėnai linnamägi pisi|Žiobiškis
Lisaks küladele on vallas ka mitmed huutorid:
Therèse
"Therèse" on Victor Sjöströmi poolt Rootsis 1916. aastal loodud tummfilm.
Gvardiiske sõjalennuväli
Gvardiiske (Gvardeiskoje) sõjalennuväli on sõjaväelennuväli Ukrainas Krimmi poolsaarel, Gvardiiske (ukraina keeles Гвардійське, vene keeles Гвардейское) asula lääneserval, 4 kilomeetri kaugusel Simferopoli lennujaamast põhjaloodes, 18 kilomeetri kaugusel Simferopolist põhjas.
Lisaks muudele üksustele paikneb Gvardiiske militaarkompleksis ka 43. üksiku mereväe ründe-lennusalga (18 hävituslennukit Su-24M; 4 Hävituslennukit Su-24MR) staap.
2014. aasta 28. veebruaril teavitas Ukraina poliitik Sergii Kunitsõn ajakirjanikke 13 VFle kuuluva sõjaväetranspordilennuki IL-76 maandumisest lennuväljale. Iga lennuk võib võtta pardale umbes 225 inimest või kuni 45 tonni lasti või kuni 3 soomukit.
Viljandimaa Kammerkoor
Viljandimaa Kammerkoor on Viljandis tegutsev kammerkoor. Koori dirigendid on Kadi Ritsing ja Jüri Liiva.
Käsmu kogudus
EELK Käsmu kogudus on luterlik kogudus Käsmus Haljala kihelkonnas, mis kasutab Käsmu kirikut.
Koguduse õpetaja on Urmas Karileet, organist Külli Erikson, juhatuse esimees Heino Laanemets.
Jumalateenistused toimuvad pühapäeviti kell 15 Käsmu kirikus.
Ohtliku elu aasta
"Ohtliku elu aasta" on 1982. aastal valminud Austraalia mängufilm. Filmi stsenaarium põhineb Christopher Kochi samanimelisel romaanil.
Sisu
Filmi tegevus toimub 1965. aastal Indoneesias. Noor Austraalia ajakirjanik Guy Hamilton suunatakse tööle Jakartasse. Ta tutvub oma kolleegidega Suurbritanniast, Ameerika Ühendriikidest ja Uus-Meremaalt. Esialgu on tal raske oma töösse sisse elada, kuna tema eelkäija ei viinud teda asjadega kurssi. Kuid tänu oma uuele tuttavale Billy Kwanile õnnestub Hamiltonil teha mitu head intervjuud ja reportaaži. Ta tutvub Briti saatkonna töötaja Jill Bryantiga, kellega tal tekib vähehaaval suhe. Samal ajal muutub poliitiline olukord Indoneesias üha pingelisemaks.
Teemant
pisi|[[Udatšnõi teemandikaevandus Venemaal]]
Teemant (vanakreeka sõnast ἀδάμας adamas 'purunematu') on süsiniku allotroopne vorm. See on kuubilise süngoonia mineraal, mille lõhenevuspindade vahele jäävad osad on oktaeedrilised. Lõhenevuse tõttu on teemant habras, eriti löökkoormustel, ning seda omadust kasutatakse ära teemantide lihvimisel.
Tema tihedus on 3,5 g/cm³. Teemant on kõige kõvem looduslik mineraal. Teemandist kõvem on vaid selle tehislik nanokristalliline vorm hüperteemant. Samas on teoreetiliste arvutustega näidatud, et ka mõned looduslikult mitte esinevad boornitriidi vormid peaksid olema teemandist kõvemad.
Teemant on läbipaistev, kui defektid või lisandid tema läbipaistvust ei vähenda. Tal on suur murdumisnäitaja ja tugev dispersioon, ent kuubilise süngoonia tõttu puudub kaksikmurdumine. Puhas teemant ei juhi elektrit, kuid juhib väga hästi soojust – paremini kõigist tahketest ainetest, kaasa arvatud metallid.
Kuumutamisel reageerib teemant hapnikuga ja muude ainetega, samuti lahustub sulatatud metallides. Normaalrõhul on teemant metastabiilne, kuid teemandi muundumine grafiidiks toimub inertses keskkonnas märgatava kiirusega alles temperatuuridel üle 1200 °C. Mitmed süsinikku lahustavad metallid, sealhulgas raud, kiirendavad seda protsessi.
Teemandi lihvimisel saadakse hinnalisim vääriskivi – briljant. Viimaste turuväärtust on märgatavalt kasvatanud ulatuslik turundus.
Teemandid tekivad vahevöö ülaosas, kus nende moodustumiseks on piisav rõhk ja temperatuur. Samas suudetakse laborikeskkonnas valmistada sünteetilisi teemante ning nende aastatoodang ületab oluliselt looduslike teemantide toodangut.
Maailma suurimad teemandikaevandused asuvad Botswanas ja Venemaal. Põhilised lihvimis- ja müügikeskused on Antwerpen, New York, Tel Aviv ja Amsterdam. Madalama kvaliteediga teemante lihvitakse eelkõige Indias.
Ajalugu
Muistses Indias oli teemantidel religioosne väärtus. Samuti kasutati teemante eelajaloolisel perioodil graveerimisvahendina.
Antiikajal toodi teemante Euroopasse Indiast. Neid kasutati graveerimiseks. Lihvitud teemantide kasutamine ehtekivina ei ole leidudega tõendatud, aga kui neid poleks ehtena kasutatud, siis jääks arusaamatuks, miks peeti antiikajal teemanti kõige väärtuslikumaks kalliskiviks.
Prantsuse keemik Antoine Lavoisier tõestas 1772. aastal katse abil, et teemant koosneb süsinikust. Katse käigus suunas ta läätsede abil koondatud päikesekiired teemandile, mis asetses hapnikurikkas keskkonnas. Põlemisprotsessi tulemusena eraldus vaid üks komponent – süsinikdioksiid. Aastal 1797 kordas ja täiendas sama katset Smithson Tennant, tõestades, et teemanti ja grafiidi põletamisel eraldub võrdne kogus süsihappegaasi.
Antiikajast kuni tänapäevani kasutatakse lihvitud teemante eelkõige ehetena. Valguse lahutumine spektriks (dispersioon) on vääriskivide peamine gemmoloogiline näitaja. 20. sajandil on gemmoloogid välja töötanud meetodid teemantide ja teiste kalliskivide väärtuse hindamiseks. Selleks kasutatakse peamiselt nelja tunnusjoont: massiühik karaatides, lõige (lihvi tüüp ja kvaliteet), värvus ja puhtus.
Looduslik moodustumine
Teemantide looduslikuks moodustumiseks on vajalikud väga spetsiifilised tingimused – süsinikurikaste materjalide sattumine keskkonda, kus on kõrge rõhk väärtusega 45–60 kbar (4,5–6 GPa) ja temperatuur 900–1300 °C. Need tingimused on täidetud Maa litosfääris (suhteliselt stabiilsete laamade all) ja meteoriitide kokkupõrke kraatrites.
Spektraalanalüüs
Spektraalanalüüsi eelised keemilise analüüsi ees:
Teemant
Moodustumine kraatonites
Teemantide looduslikuks tekkeks vajalik rõhk ja temperatuur esineb litosfääris sügavusel 140–190 km, kuigi aeg-ajalt võivad nad moodustuda umbes 300 km sügavusel. Maa geotermiline gradient (temperatuuri muutus sügavuse kasvamisel) erineb märkimisväärselt erinevates geograafilistes piirkondades. Eriti kiiresti tõuseb temperatuur ookeanipõhja alustes Maa kihtides, ületades teemantide tekkeks vajalikku temperatuurivahemikku. Teemantide moodustumiseks vajalikud tingimused on täidetud kraatonis, milles pikaajaline viibimine võimaldab teemandikristallidel suuremaks kasvada.
Süsiniku isotoopide uuringud (sarnased radiosüsiniku meetodiga, v.a stabiilsed isotoobid 12C ja 13C) on näidanud, et teemantides sisalduv süsinik on nii orgaanilise kui ka anorgaanilise päritoluga. Teemandid võivad moodustuda anorgaanilisest süsinikust peridotiidist sügaval Maa vahevöös ja orgaanilisest süsinikust (detriidist), mis on läbi maakoore subduktsiooni käigus allapoole surutud. Nendel kahel erineval teemanti tekkematerjalil on erinevad 13C ja 12C väärtused. Maapinnale sattuvad teemandid on üsna vanad – alla miljardi kuni 3,3 miljardi aasta vanused (moodustab 22–73% Maa vanusest).
Muu tekkepäritoluga teemandid
pisi|vasakul|Carbonado-tüüpi teemant
Mitte kõik Maalt leitud teemandid pole meie planeedil tekkinud. Aafrikas ja Lõuna-Ameerikas leitud carbonado-tüüpi teemandid (ehk mustad teemandid) võisid Maale sattuda asteroididega umbes 3 miljardit aastat tagasi. Need teemandid võisid moodustuda tähtedevahelises keskkonnas, kuid tänapäeval puudub teadlaste vaheline konsensus, kus nad tegelikult tekkinud on.
Vahevööst maapinnani jõudmine
pisi|Vulkaanilõõri abil jõuavad teemandid maapinnani
Lucas Neill
Lucas Edward Neill (sündinud 9. märtsil 1978 Sydneys) on Austraalia endine jalgpallur, kaitsja.
Teemant
Vulkaanilõõrid – teemantide transpordikoridorid
Teemanti kandev kivim jõuab vahevööst maapinnale sügavate vulkaanipursete käigus. Sellise vulkaani magma peab asuma teemantide moodustumise, s.o rohkem kui 150 km sügavusel, mis on ligi kolm korda suurem sügavus kui tavalistel vulkaanidel. Vulkaanikraatrid on tavaliselt väikese läbimõõduga ning on ühendatud magmakambriga vulkaanilõõri abil, kus vulkaanipurskeid toimub üsna harva. Pursete vaheajal on lõõrid täitunud tardunud vulkaanilise ja muu materjaliga. Pursete ajal kraatrid avanevad ja toimub vaba tsirkulatsioon, mille tõttu on lõõridest leitud palju ksenoliite, aga ka puitu ja fossiile. Teemante kandvad vulkaanilõõrid on lähedaselt seotud vanima ja jahedaima kontinentaalse maakoorega (kraatonid). Seda seetõttu, et kraatonid on üsna paksud ja ulatuvad piisavalt sügavale, kus teemandid on stabiilses olekus. Mitte kõik vulkaanilõõrid ei sisalda teemante ning veel vähem on selliseid, kust teemantide kaevandamine osutub majanduslikult tasuvaks.
Lucas Neill
Koondisekarjäär
Austraalia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1996–2013 95 mängu. Ainsa värava lõi ta rahvuskoondises 11. juunil 2013 2014. aasta MM-i valikmängus Jordaania vastu.
2011. aasta Aasia meistrivõistlustel võitis ta Austraalia koondisega hõbemedali. Neill valiti lisaks turniiri sümboolsesse koosseisu.
Teemant
Teemante kandvad kivimid ja indikaatormineraalid
Vulkaanilõõridesse tungiv magma on tavaliselt ühte tüüpi (kahest levinumast), mis kivistub vulkaaniliseks kivimiks – kimberliidiks või lamproiidiks. Magma ise ei sisalda teemante, vaid toimib selle asemel nn elevaatorina, mis kannab sügaval moodustunud kivimeid (ksenoliite), mineraale ja vedelikke ülespoole. Iseloomulikult kannavad need kivimid rikkalikult magneesiumisisaldusega oliviini, pürokseeni ja amfibooli rühma mineraale, mis on purske ajal ja pärast purset tihti muundunud kuumuse ja vedelike koosmõjul serpentiiniks.
Meenikunnu Suur Suujärv
Suur Suujärv on düstroofne järv. Meenikunnu rabas Räpina vallas Põlvamaal. Järv on osa Meenikunno looduskaitsealast. Suur Suujärv on võrdlemisi ümmarguse kujuga soojärv, mille pindala on 4,7 ha ja mille sügavus ulatub 2–3 meetrini.
Lucas Neill
Koondisekarjäär
Ta esindas Austraaliat koondise koosseisus veel ka 2006. ja 2010. aasta maailmameistrivõistlustel, 2007. aasta Aasia meistrivõistlustel ning 2005. aasta FIFA konföderatsioonide karikavõistlustel.
Teemant
Teemante kandvad kivimid ja indikaatormineraalid
pisi|vasakul|[[Kimberliit koos teemandiga]]
Lucas Neill
Koondisekarjäär
Aastatel 2006–2013 oli ta Austraalia koondise kapten.
2000. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril kuulus ta Austraalia olümpiakoondisse.
Teemant
Teemante kandvad kivimid ja indikaatormineraalid
Teatud indikaatormineraalid esinevad tüüpiliselt koos teemante sisaldava kimberliidiga ning nende olemasolu kontrollivad teemandiotsijad vulkaanilõõrides. Need mineraalid sisaldavad rikkalikult kroomi või titaani, mis annavad mineraalidele eredama värvuse. Kõige levinumaks indikaatoriks on kroomi sisaldavad granaadid (tavaliselt punane püroop), eklogiidi granaadid, oranž titaan-püroop, punased kõrge kroomisisaldusega spinellid, tume kromiit, ereroheline kroom-diopsiid, klaasjas roheline oliviin, must ilmeniit ja magnetiit. Kimberliidi sügavamad setted sisaldavad rohkem serpentiini ja on sinakad, maapinna lähedased setted on aga kollakad ja sisaldavad savimineraale, karbonaatkivimite murenemise ja oksüdatsiooni protsessi jääkprodukte.
Liikumise kiirus
Arvatavalt tõuseb magma kraatonist kiirusega paar sentimeetrit aastas. Teemandid peavad jõudma üles oluliselt kiiremini, sest vastasel juhul nad põleksid mõne päeva jooksul ära maakoores valitsevate tingimuste tõttu. Laborites tehtud katsed on näidanud, et teemante ümbritsevad sulakivimid toimivad omamoodi katalüsaatorina, mille lagunemisel eralduv süsinikdioksiid kiirendab oluliselt vääriskivide liikumiskiirust. Granaatide ja kimberliidiga tehtud katsed näitasid võimalikku liikumiskiirust vastavalt kuni 60 ja 14 km/h. Selliste kiiruste juures jõuaksid teemandid 140–200 km sügavuselt maapinnani vähem kui ühe ööpäevaga.
Peamised leiukohad
Kui teemandid on transporditud maapinna lähedusse, siis võivad nad erosiooniprotsessi tõttu sattuda vahetult maapinnale ning kanduda laiali suurele territooriumile. Vulkaanilõõre peetakse esmatähtsaks teemantide leiuallikaks. Tähtsuselt teisel kohal on leiukohad, kus teemandid on erosiooni tõttu maapinnal paljastunud ning vee ja tuule abil teatud kohtadesse kogunenud. Nende piirkondade hulka kuuluvad jõesetted ja setted olemasolevatel ja endistel rannikutel, kuhu teemandid võivad oma suuruse ja tiheduse tõttu akumuleeruda. Harva võib teemante esineda ka liustikusetetes (äramärkimist väärivad Wisconsin ja Indiana), kuid võrreldes jõesetetega pole nende kaevandamine majanduslikult otstarbekas.
Teemandi struktuur
pisi|Teemandi [[kristallstruktuur ehk kuubiline süngoonia]] pisi|[[N-V-tsentrid teemandis|Lämmastik-vakantstsenter teemandi kristallvõres on kõige levinum defekt teemandi struktuuris]]
Teemandi kristallivõre moodustavad süsiniku aatomid, mis on omavahel ühendatud kovalentsete sidemetega. Sellist kristallivõre tüüpi nimetatakse aatomvõreks. Iga süsiniku aatom on kristallivõres seotud nelja naaberaatomiga, moodustades korrapärase tetraeedri kujulisi ühendusi. Kõigi nelja naaberaatomi omavaheline nurk on 109,5°.
Kollektiivkaubamärk
Kollektiivkaubamärk on teovõimelisele isikute ühendusele kuuluv kaubamärk, mida selle ühenduse liige kasutab oma kaupade ja teenuste tähistamiseks kollektiivkaubamärgi põhikirjas sätestatud tingimustel ja korras. Kollektiivkaubamärgi või garantiimärgi registreerimise taotluses peab sisalduma kollektiivkaubamärgi või garantiimärgi põhikiri (edaspidi põhikiri). Kollektiivkaubamärk või garantiimärk registreeritakse juhul, kui puuduvad õiguskaitset välistavad asjaolud
Teemant
Teemandi struktuur
Kõige levinumad defektid teemandi struktuuris on lämmastikudefektid ja lämmastik ise võib teemandi massist moodustada kuni 1%. Sellisel juhul asendab süsinikku aatomit lämmastiku aatom ja vastavat teemantvõre punktdefekti nimetatakse lämmastik-vakantstsentriks. N-V-tsentrid on leidnud laialdast kasutust biomarkeritena ja neid püütakse rakendada uudsetes elektroonika ja arvutiteaduse valdkondades, sealhulgas kvantkrüptograafias ja spintroonikas.
Tähtsamad omadused
Teemant on leidnud laialdast kasutust eelkõige tänu oma erakordsetele füüsikalistele omadustele. Nendest peetakse väga oluliseks kõvadust, soojusjuhtivust (900–2320 W·m−1·K−1), keelutsooni ja optilist dispersiooni. Vaakumis või hapnikuvabas keskkonnas hakkab teemant muunduma grafiidiks rohkem kui 1700 °C juures. Õhus algab sama protsess temperatuuril ligikaudu 700 °C. Teemandi süttimistemperatuur on hapnikus 720–800 °C, õhus 850–1000 °C. Looduslike teemantide tihedus on 3,15–3,53 g/cm3, puhtal teemandil ligilähedane väärtusele 3,52 g/cm3.
Kõvadus
pisi|vasakul|Teemandi lihvimine
Teemant on teadaolevalt kõige kõvem looduslik materjal Mohsi astmikus, kus mineraali kõvadus määratakse tema vastupanu järgi kriimustamisele ning seda hinnatakse skaalal ühest (kõige pehmemad) kümneni (kõige kõvemad). Teemandi kõvadus on selle skaala järgi 10. Selle vääriskivi kõvadus on tuntud antiikajast saadik.
Teemandi kõvadus sõltub tema puhtusest, kristallilisest täiuslikkusest ja orientatsioonist: kõvadus on kõige suurem veatutel, täiuslikel kristallidel, mis on orienteeritud kristallivõre struktuuri (oktaeedri) kõige pikema diagonaali suunas. Teemant on kõige pehmem paralleelselt kristallstruktuuri kuubikpindadega. Seetõttu saab teemante lihvida vaid kõige tugevamate materjalidega, milleks on nt boornitriid, teised teemandid ja nanokristalliline hüperteemant.
Teemandi kõvadus sobib hästi selle vääriskivi kasutajatele, kuna seda saab kriimustada vaid teiste teemantidega ning seetõttu säilitab teemant oma lihvi hästi ka igapäevasel kasutamisel. Tänu sellele on lihvitud teemantidega (briljant) sõrmused leidnud laialdast kasutamist kihla- ja abielusõrmustel.
Kõige kõvemad looduslikud teemandid pärinevad peamiselt Copetoni ja Bingara väljadelt Uus-Lõuna-Walesis Austraalias, kus teemandid on reeglina väikesed, kristallivõre struktuuris korrapärase oktaeedriga. Nende teemantide kõvadus on seotud kristallide ühestaadiumilise kasvuga. Enamik ülejäänud teemantidest kasvab mitmes staadiumis, mille tõttu tekivad neile lisandid, mõrad ja kristallivõre defektsed tasandid, mis omakorda mõjutavad vääriskivide kõvadust. Tavaliste teemantide töötlemisel kõrge temperatuuri ja rõhu tingimustes on võimalik nende kõvadust tõsta suuremaks kui indikaatoritena kasutatavatel teemantidel.
Kõvadus on mõnevõrra seotud veel ühe mehaanilise omadusega – sitkusega (omadus taluda enne purunemist deformeerumist). Loodusliku teemandi sitkus on vahemikus 7,5–10 MPa·m1/2. See väärtus on väga hea võrreldes muude vääriskivide sitkusega, kuid üsna kehv võrreldes enamiku inseneriehitustes kasutatavate materjalidega. Nagu kõikide materjalide puhul, nii määrab ka teemandi vastupanuvõime purunemisele tema makroskoopiline geomeetria. Lõhenevuse tõttu on teemant teatud suundades (kuubik) hapram kui teistes (oktaeeder) ning seda omadust kasutatakse ära teemantide lihvimisel. "Sitkus kokkupõrkel" on üks peamisi parameetreid sünteetiliste teemantide kvaliteedi määramisel.
Elektrijuhtivus
pisi|[[Boori sisaldus annab kuulsale Hope'i teemandile sügavsinise värvuse – sinised teemandid on looduslikud pooljuhid]]
Enamik teemante on väga head elektriisolaatorid (nad ei juhi elektrit), kuid mõned sinised teemandid on looduslikud pooljuhid. Nende teemantide elektrijuhtivus ja sinine värvus tuleneb boori sisaldusest. Boor asendab teemandi kristallivõres süsiniku aatomeid, jättes vabad nn augud valentstsooni. Augud käituvad nagu positiivse laenguga osakesed, võttes osa elektrijuhtivusest.
Pinna omadused
Teemandi pind on hüdrofoobne ja lipofiilne. See tähendab, et tema pind ei märgu veega kokkupuutumisel, kuid märgub ja kleepub kokkupuutel õliga. Viimast omadust saab ära kasutada sünteetiliste teemantide valmistamisprotsessi ajal teemantide fragmenteerimisel.
Keemiline stabiilsus
Teemandid on keemiliselt väga stabiilsed. Toatemperatuuril ei reageeri nad ühegi keemilise ühendiga (kaasa arvatud mitmesugused happed ja alused). Teemandi pinda on võimalik kõrgetel temperatuuridel (alla 1000 °C) vaid veidi oksüdeerida väheste oksüdeerijatega. Seetõttu saab happeid ja aluseid kasutada sünteetiliste teemantide rafineerimisel.
Värvus
pisi|vasakul|Pruunid teemandid [[USA Riiklik Loodusloomuuseum|USA Riiklikus Loodusloomuuseumis Washingtonis]]
Teemandil on lai keelutsoon väärtusega 5,5 eV, mis vastab sügavale ultraviolettkiirguse lainepikkusele 225 nm. See tähendab, et puhas teemant annab edasi nähtavat valgust ning paistab nagu värvitu ja puhas kristall. Teemandi erinevad värvid on tingitud kristallivõre defektidest ja ebapuhtusest. Teemandi kristallivõre on väga tugev, mistõttu märkimisväärsetes kogustes (aatomprotsent ja rohkem) võivad ainult lämmastiku, vesiniku ja boori aatomid sattuda teemandi sisse kristallide kasvamise perioodil. Üksikuid metallide (nikkel ja koobalt) aatomeid lisatakse kõrge temperatuuri ja rõhu toimel sünteetilistesse teemantidesse; nikli maksimaalne kontsentratsioon on seejuures 0,01% ning koobalti oma veelgi väiksem. Praktiliselt on võimalik ioonide siirdamisega viia teemandisse mistahes elementi.
Émile Benveniste
Émile Benveniste (27. mai 1902, Aleppo – 3. oktoober 1976, Pariis) oli prantsuse lingvist ja semiootik.
Ta oli Rahvusvahelise Semiootika Assotsiatsiooni esimene president (1969–1972).
Teemant
Värvus
Kõige levinum lisand teemantides on lämmastik, mis annab vääriskivile kollaka ja pruunika värvuse. Boor aga annab sinise tooni. Teemandid võivad oma värvuse saada veel kahest lisaallikast. Kiirituse toimel (tavaliselt alfakiirgus) saab teemant rohelise värvuse ning kristallstruktuuri plastne deformatsioon annab pruunika ja võib-olla ka punase või roosa tooni. Kõige levinumad teemandid on kollased, neile järgnevad pruunid, värvitud, sinised, rohelised, mustad ning kõige haruldasemad on roosad, oranžid, purpurjad ja punased. "Mustad" ehk carbonado-tüüpi teemandid pole tegelikult päris mustad, vaid pigem tumedad nendes sisalduvate rohkete tumedate lisandite tõttu.
pisi|Teemantide värvus enne ja pärast [[kiirituse toimet]]
Kuna värvilistele teemantidele annavad värvuse mitmesugused lisandid ja kristallivõre defektid, siis peaaegu puhtad teemandid on värvitud ja läbipaistvad. Enamiku mittepuhaste teemantide kristallivõres on süsiniku aatomid mingil määral asendunud lisaainete aatomitega. Levinuim ebapuhtuse põhjustaja on lämmastik, mille erinev kontsentratsioon annab teemandile kerge või intensiivse kollase värvuse. Ameerika Gemmoloogia Instituut (GIA) klassifitseerib nõrga kollase ja pruuni värvusega teemante kui "normaalse värviulatusega" ning annab neile väärtuse "D" (värvitu) kuni "Z" (helekollane). Muude värvidega teemante klassifitseeritakse erinevalt.
Haruldaste värvitoonidega suuremate teemantide turuväärtus on tänapäeval suurem kui kümme miljonit USA dollarit.
Identifitseerimine
Teemante saab identifitseerida nende kõrge soojusjuhtivuse abil. Samuti võib indikatsiooniks kasutada nende kõrget murdumisnäitajat, kuid paljudel materjalidel on see näitaja ligilähedane teemandile. Teemandiga saab klaasi lõigata, kuid sama saab teha ka kvartsiga, mille kõvadus on Mohsi astmikul klaasi omast suurem. Teemante saab kriimustada teise teemandiga, mis aga võib kahjustada ühte või teist vääriskivi. Praktilises gemmoloogias kasutatakse kõvaduse määramise teste harva nende purustava toime tõttu. Teemandi väga suure kõvaduse ja kõrge väärtuse tõttu lihvitakse neid aeglaselt, ettevaatlikult ja suure tähelepanelikkusega, sarnaselt muude vääriskividega. Selle tulemusena valmivad ekstreemselt lamedad tahud, millel on erakordselt teravad servad. Lisaks arvestatakse teemandi identifitseerimisel tema kõrge murdumisnäitaja ja hea dispersiooniga. Kõik need omadused mõjutavad lihvitud teemanti ning enamik teemanditootjatest kasutab vääriskivide määramisel kogenud silma ja luubi abi.
Vääriskividena kasutatavad teemandid
Maailmas toimub ulatuslik lihvitud teemantide ehk briljantide kaubandus. Briljandid pole tavalised finantsturgudel müüdavad kaubad, nagu on näiteks tänapäeval väärismetallid kuld ja plaatina, vaid pigem luksuskaubad, sest neid müüakse suure juurdehindlusega ning vääriskivide järelturg pole kuigi aktiivne. Briljantide edasimüügiks on hästi väljakujunenud müügivõrk (nt pandilaenutegevus, oksjonid, kasutatud juveeltoodete kauplused, juveelitootjad, börsid jne). Üheks briljantide müügivõrgu tunnusjooneks on muljetavaldav kontsentratsioon: teemantide lihvimine ja müük toimub vaid vähestes maailma paikades. Näiteks 2003. aastal lõigati ja lihviti juveelitööstuse tarbeks 92% teemantidest Suratis Indias. Teiste tähtsamate lihvimis- ja müügikeskuste hulka kuuluvad Antwerpen, kus asub Rahvusvaheline Gemmoloogia Instituut, New York, Tel Aviv ja Amsterdam. Üks ettevõte – De Beers (tegutseb Johannesburgis ja Londonis) – kontrollib teemandikaubanduses olulist osakaalu. Üheks kaasaaitavaks teguriks sellele on teemandileiukohtade geoloogiline iseloom: mitmed suured kimberliiti sisaldavad vulkaanilõõridega kaevandused annavad olulise osa maailma kogutoodangust. Näiteks annab üks De Beersi Jwanengi kaevandus Botswanas aastatoodangut 12,5 miljonit karaati (2500 kg) kuni 15 miljonit karaati (3000 kg). Samas on jõesetetega teemandileiukohtadel palju erinevaid operaatoreid, kuna setted on jaotunud laiali suurtele maa-aladele (nt jõesetted Brasiilias).
Briljantide tootmine ja müük on koondunud väheste võtmetähtsusega tegijate kätte ning toimub maailma traditsioonilistes teemandikeskustes. Nendest kõige tähtsam on Antwerpen, kust käib läbi 80% lihvimata, 50% lihvitud ja ligi 50% kõikidest teemantidest, sh tööstuslikud teemandid. See teeb Antwerpenist maailma "teemandipealinna". Veel üks oluline teemandikeskus asub New Yorgis, kus müüakse peaaegu 80% maailma briljantidest, kaasa arvatud oksjonimüügid.
Teemandi kaevandajatest kuulub liidriroll De Beersile juba firma asutamisest saadik aastal 1888 (asutaja Cecil Rhodes). De Beers kontrollib olulist osa maailma teemandikaevandustest ja briljandimüügikanalitest. De Beers ja tema tütarettevõtted toodavad umbes 40% maailma teemanditoodangust aastas. Peaaegu kogu 20. sajandi jooksul toodetud lihvimata teemantidest langes ligi 80% De Beersi arvele, kuid aastatel 2001–2009 vähenes tema osakaal umbes 45%-ni. De Beers müüs suure osa oma teemandivarudest 1999. aastate lõpus – 2000. aastate alguses.
Ķūļciems
Tegemist on vana Nurmuiža mõisale kuulunud kalurikülaga, mille vanad nimekujud on Kuhlzeem, Kalezeem ja Kuhle-Zeem. Aastal 1892 valmis sealne õigeusu kirik, aastal 1892 kujunes küla õigeusu kihelkonna keskuseks. Nõukogude ajal oli küla kolhoosi Cerība (varem – Lāčplēsis) keskasulaks. Lisaks vallamajale on külas raamatukogu, rahvamaja ja postkontor. Külas asub Ķūļi bussipeatus.
Teemant
Vääriskividena kasutatavad teemandid
Enne briljantide müüki teemandid lõigatakse ja lihvitakse. Töötlemisel üle jäänud materjali kasutatakse ära tööstuses abrasiivina. Toorteemantide lihvimine ja poleerimine on väga spetsialiseerunud oskus, mille kasutamine on kontsentreerunud limiteeritud maailma paikades. Traditsioonilised töötlemiskeskused on Antwerpenis, Amsterdamis, Johannesburgis, New Yorgis ja Tel Avivis. Viimastel aegadel on neile lisandunud keskused Hiinas, Indias, Tais, Namiibias ja Botswanas.
Madala tööjõukuluga teemantide lihvimiskeskused (nt Gujarāt Indias) käitlevad suurel hulgal väikesemõõdulisi teemante, kuid suuremaid ja väärtuslikumaid teemante töödeldakse ennekõike Euroopas ja Põhja-Ameerikas. Vääriskivide ettevalmistustööstuse hiljutine laienemine madalama tööjõukuluga Indiasse on võimaldanud väiksemaid toorteemante ümber töödelda palju suuremas mahus, kui see varem majanduslikult võimalik oli.
Toorteemantidest valmistatud briljante müüakse 28-l teemantidele spetsialiseerunud börsil üle maailma. Börsid on viimaseks hästi kontrollitud ahelaks teemantide varustusketis. Hulgimüüjad ja isegi jaemüüjad on võimelised börsidelt ostma vaid suhteliselt väikseid briljantide koguseid, pärast mida valmistatakse need ette viimaseks müügiks tarbijatele. Briljante müüakse nii juveeltoodetes kui ka "lahtiselt".
Lõikamine ja lihvimine
pisi|Maailma suurimate teemantide hulka kuuluv [[Darya-ye Noor on näide ebatavalisest teemantlõikest]]
Kaevandatud toorteemandid töödeldakse ümber kalliskivideks mitmeastmelise protsessi käigus. Teemandid on küll väga suure kõvadusega, kuid samal ajal ka haprad, mistõttu on neid võimalik lõhestada ühe tugeva hoobiga. Seepärast kirjeldatakse teemantide lõikamist traditsiooniliselt kui väga õrna tööd, mille läbiviimiseks on vajalikud vilunud oskused, teaduslikud teadmised, spetsiaalsed töövahendid ja kogemused. Selle töö tulemusena valmib mitmetahuline kalliskivi, mille tahkude spetsiifilised nurgad toovad välja briljandi optimaalse sära, valge valguse dispersiooni, samal ajal kui tahkude arv ja pindala määravad lõpp-produkti massi. Massi kadu on teemandi töötlemisel küllaltki oluline, see võib ulatuda kuni 50%. Lõikamisel on võimalik briljandile anda mitu erinevat kuju, kuid lõplikku otsust mõjutavad nii teaduslikud kui ka praktilised kaalutlused. Näiteks kasutatakse lihvitud teemante lihtsalt vaatamiseks või kandmiseks, sõrmuses või kaelakees, üksikuna või koos teiste vääriskividega, kindla värvi ja kujuga.