cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Nikolai Amossov
Nikolai Mihhailovits Amossov (vene keeles Николай Михайлович Амосов; ukraina keeles Микола Михайлович Амосов, Mõkola Mõhhailovõtš Amossov; 19. detsember (vkj 6. detsember) 1913 Olhovo (küla Tšerepovetsi lähedal), Novgorodi kubermang – 12. detsember 2002 Kiiev, Ukraina) oli Ukraina arstiteadlane, kirurg (kardiokirurg ja torakaalkirurg), bioküberneetik ja kirjanik, Ukraina Rahvusliku Teaduste Akadeemia akadeemik.
Ta oli aastatel 1983–1988 Kiievis asuva südame ja veresoonkonna kirurgia instituudi (praegu Ukraina Rahvusliku TA Amossovi-nimeline Südame ja Veresoonkonna Kirurgia Rahvuslik Instituut) direktor ja 1988–2002 selle audirektor. Esimeste hulgas Nõukogude Liidus hakkas ta sooritama operatsioone, mille puhul rakendati kunstlikku vereringet. Tema kliinikus võeti kasutusele barokambrid südamehaigete ravimiseks. 1963. aastal tegi Amossov Nõukogude Liidus esimese südame mitraalklapi proteesimise operatsiooni.
Aastal 2008 telekanali Inter Ukraina kõigi aegade saja tähtsama suurkuju leidmiseks korraldatud rahvahääletusel (põhines BBC saateformaadil "100 Greatest Britons"; telesaatejuht Savik Šuster) sai Nikolai Amossov Jaroslav Targa järel teise koha.
Amossov on kirjutanud rohkesti raamatuid, põhiliselt tervise teemadel, kuid ta on avaldanud ka mõne ilukirjandusliku teose. 1965. aastal ilmus ajakirjas Nauka i Žizn tema ulmeromaan "Märkmed tulevikust".
Ta oli aastatel 1989–1991 NSV Liidu Rahvasaadikute Kongressi saadik.
Amossov on maetud Baikove kalmistul Kiievis.
Haridus ja töökäik
Amossov lõpetas 1939. aastal päevases õppes Arhangelski Meditsiiniinstituudi kiitusega ja 1940. aastal kaugõppes tööstusinstituudi inseneridiplomiga (samuti kiitusega). Teise maailmasõja ajal töötas ta välihospitalis, kus kirurgina tegi ta üle 4000 operatsiooni.
1947. aastal asus ta tööle Brjanski haiglas kirurgiaosakonna juhatajana, varsti määrati ta Brjanski oblasti peakirurgks. Ühtlasi tegutses ta õppejõuna kohalikus velskrikoolis (praegu Akadeemik Amossovi nimeline Brjanski Meditsiinikolledž).
1953. aastal kaitses ta meditsiiniteaduste doktori kraadi, sai professori kutse ja määrati Bogomoletsi-nimelise Kiievi Meditsiiniinstituudi kateedrijuhatajaks. 1960. aastal kutsuti ta põhitöö kõrval juhtima Ukraina NSV Teaduste Akadeemia Arvutuskeskuse (1962. aastast Küberneerikainstituudi) bioküberneetika osakonda.
1983. aastal asus ta juhtima Kiievis asuvat südame ja veresoonkonna kirurgia instituuti. 1988. aastast kuni oma surmani oli ta selle instituudi audirektor. Pärast tema surma sai instituut Amossovi-nimeliseks.
Tunnustus
pisi|60px| [[Sotsialistliku töö kangelane|Sotsialistliku töö kangelase medal "Sirp ja Vasar" ]]
Isiklikku
Tema tütar Jekaterina Amossova on arstiteadlane ja kardioloog.
Villy Sørensen
Villy Sørensen (13. jaanuar 1929 Frederiksberg – 16. detsember 2001 Kopenhaagen) oli modernistlik Taani kirjanik, filosoof ja kirjanduskriitik.
Sai Põhjamaade Nõukogu kirjandusauhinna aastal 1974 teose "Uden mål – og med – moralske tanker" eest.
Charles de Gaulle'i esimene valitsus
pisi|220px|Prantsuse Vabariigi Ajutise Valitsuse embleem pisi|220px|[[Charles de Gaulle]]
Charles de Gaulle'i esimene valitsus (prantsuse keeles premier gouvernement Charles de Gaulle) oli Prantsuse Vabariigi Ajutine Valitsus 10. septembrist 1944 kuni 21. novembrini 1945.
De Gaulle'i esimese valitsuskabineti koosseis
pisi|220px|Charles de Gaulle'i juhitud ajutine valitsus 2. novembril 1945 [[Pariisis istungit pidamas]]
De Gaulle'i teine valitsus
21. oktoobril 1945 valiti Prantsusmaal Asutav Kogu (alustas tööd 6. novembril 1945). Charles de Gaulle moodustas 21. novembril 1945 uue ajutise valitsuse, mis tegutses kuni de Gaulle'i tagasiastumiseni 20. jaanuaril 1946.
Purilend
pisi|Mäeveerulend: tuul, mäe tuulpealne nõlv ja mäe tuulealune nõlv pisi| (A) [[rünkpilv 1 – päikesekiirgusest soojenenud õhk maapinna kohal; 2 – ümbritsevast õhust soojem õhk tõuseb; 3 – jahenenud õhk laskub (konvektiivliikumine). ]] Purilend ehk purilendamine (inglise gliding, saksa keeles Segelflug) on mootorita vabalend õhust raskemal lennuaparaadil purilennukil, kasutades selleks kõiki tõusvate õhuvoolude liike. Ka linnud, sagedamini röövlinnud, kured ja kajakad, lendavad energia kokkuhoiuks purilennu põhimõttel, kattes niiviisi lennates pikki vahemaid. Purilend on mitmekülgne ja huvitav harrastus. Purilennus peetakse võistlusi, ka maailmameistrivõistlusi.
Robert Artur Holst
Robert Artur Holst (21. detsember 1885 (ukj) Kambja – 19. aprill 1943 Tavda või selle lähedal, Sverdlovski oblast) oli Eestis maailmasõdadevahelise perioodi mõjukamaid ettevõtjaid.
Purilend
Lauglennu eelkäijad
Juba sajandeid tagasi leidus inimesi, kes lindude laug- ja purilennu matkimist võimalikuks pidasid. Tõeliselt tuvastatavad lauglennud tulid inglase George Cayley (1773–1857) töödega. 19. sajandil püüdsid paljud looduseuurijad lindude salapärast purilendu teaduslikult seletada, samal ajal aga lokkasid kõikvõimalikud "pöörased teooriad". Samal sajandil tegelesid lindude purilennu vaatlemisega nimekad teadlased Darwin, Wenham, Baste, Mouillard, Lilienthal ja teised, kes tegid kindlaks, et selline lend põhineb ainuüksi õhu liikumisel. Lauglennu ehk liuglennu tegi 1898. aastal teoks Saksa lennunduspioneer Otto Lilienthal.
Robert Artur Holst
Elukäik
Õppis Tartu reaalkoolis ja Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.
Purilend
Mäeveerulend
Mäeveerulend põhineb tõusval õhuvoolul, mis tekib vastu tuult asuval mäeveerul. Mäeveerulennud olid purilennu algaastail ainukeseks lauglemisaja suurendamise võimaluseks, kuna tollal ei osatud veel kasutada termilisi õhuvoole. Mäeveerulend on võimalik püsivasuunaliste tuulte korral aastaringselt, see ei sõltu aastaaegadest ega kella-ajast.
Robert Artur Holst
Elukäik
Äritegevust alustas 1909. aastal oma isa äri tegeliku juhina. 1909–1918 oli Tartu Krediit Ühisuse nõukogu liige, 1916–1917 Tartu sõjatööstuse komitee kaubajaoskonna juhataja ja pealaekur. 1918. aastast teenistuses toitlusministeeriumis. 1919. aastast kaubandus-tööstusministeeriumi kaubanduse osakonna juhataja.
Purilend
Mäeveerulend
Mäeveerulendudeks sobivad vähemalt üle 1 km pikkused 25 m kõrgused nõlvad, mille kalle on 20 kuni 70 kraadi. Kuplikujulisi mägesid ei saa purilennuks kasutada, kuna tuul suundub neist külgedelt mööda. 100 meetri kõrguseid nõlvakuid saab purilennuks kasutada juba tuulekiirusel 10 kuni 15 m/s.
Robert Artur Holst
Elukäik
1920. aastast alates oli tegev AS Silva asutamisega, aastatel 1920–1922 selle juhatuse esimees. 1921 võttis ta üle Tallinna kaubandusettevõtte Rob. Holst & Ko. 1921 asutas ta koos ettevõtja Jakob Tilloga lennundusettevõte Aeronaut. Oli Aeronaudi juhatuse esimees kuni selle likvideerimiseni.
Purilend
Termiline purilend
Üks tulevase laug- ja purilennu kuulutajaid prantslane Louis Pierre Mouillard (1834–1897) kirjeldab oma raamatus paljude linnuliikide sügavat muljet jätvat termilist purilendu, eriti tundide kaupa ühegi tiivalöögita õhus püsivate kaeluskotkaste ja kurgede lendu. Ta jõudis veendumusele, et inimene suudab vaevalt küll matkida lindude sõudelendu, küll aga laug- ja purilendu. Pärast esimesi edukaid mootorlende 20. sajandi esikümnel, innustas lindude purilend paljusid inimesi jätkuvalt teoreetilisi seletusi ja matkimisviise leidma. Suhteliselt lihtne on seletada nõlvaku- ehk mäeveerulendu, mis oli õnnestunud juba Otto Lilienthalil ja vendadel Wrightidel. Maastiku reljeefi suuremate tõkete, mägede ületamisel on tuul sunnitud neid ületama ning kui mäenõlvakul ülespoole suunatud tuule tõusukiiruse komponent on suurem lauglennuki vajumiskiirusest, siis võib lauglennuk sellises nõlvakutuules kõrgust juurde võita, seda alal hoida ja kuni tuule vaibumiseni õhus püsida. Hoopis raskem oli paikapidavalt seletada lindude niinimetatud termilist purilendu, isegi Otto Lilienthalil ei olnud selget arusaamist lindude purilendu põhjustavaist tegureist.
Robert Artur Holst
Elukäik
1927. aastast OÜ "Riola" šokolaadi- ja kompvekitööstuse juhatuse liige, 1929. aastast direktor. 1930. aastast Aktsia Panga juhatuse liige.
Wilfried Kraack
Wilfried Kraack (2. september 1894 Peterburi – 8. jaanuar 1961 Regensburg) oli Eesti vaimulik.
Robert Artur Holst
Elukäik
Võttis vabariigi valitsuse delegaadina osa esimesest kauba- ja kaablilepingu sõlmimisest Soome Vabariigiga Helsingis. 1922. aastal oli kaubanduseksperdina kaasas Genua konverentsil. AS Aeronaut juhatuse esimehena osales aastatel 1922 kuni 1928 toimunud õhusõidu konverentsidel Berliinis, Stockholmis, Münchenis, Viinis ja Roomas. 1927. aastal osales kaubanduskodade konverentsil Stockholmis.
Purilend
Termiline purilend
Sellise termilise purilennu võimalikkusele, nii nagu rändlinnud seda oma teekonnal teevad, juhtis tähelepanu teadlane Walter Georgh, kelle uurimuste ja tähelepanekute järgi oli hea ilma rünkpilvedega (Cu) kaasnevate termiliste tõusude kasutamine pikemate vahemaade katmiseks võimalik. 1928. aasta juunis kogus Robert Kronfeld esimese purilendurina rünkpilve all sügava kallakuga tiirutades, kõrgust. Kronfeld oli ka esimene purilendur, kes 1929. aastal võttis termilisele purilennule kaasa variomeetri (tõusu-, vajumiskiiruse näidik). Pilvedeta termika, niinimetatud "sinise taeva termika" avastas inimese purilennu jaoks 1930. aastal sakslane Wolf Hirth.
Robert Artur Holst
Elukäik
1922–1932 oli Holst Austria aukonsul Tallinnas.
Wilfried Kraack
Ta lõpetas gümnaasiumi Peterburis. Õppis aastatel 1913–1916 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, lõpetas ülikooli ''cand. theol.'' astmega. Oli prooviaastal 1917–1918 Peterburis, olles selle kõrvalt usuõpetaja Anna koolis. Ordineeriti õpetajaks Tallinnas 14. septembril 1919.
Purilend
Seisevlaine
Sensatsiooniline läbimurre seisevlaine võimaluste kasutamiseks tuli 1937. aasta mais, mil lausa kuus saksa purilendurit ületasid stardikõrguse rohkem kui 5000 meetriga. Selleni ajani kehtinud sakslase Heini Dittmarsi Argentinas püstitatud kõrgusrekord 4350 meetrit oli rohkem kui küllaga ületatud. Tõenäoliselt oleks rekordilisel lennupäeval olnud võimalik saavutada ka 10 000 meetri kõrguse piir, kuid purilennukite puudulik tehniline varustatus – eelkõige puudusid hapnikuseadmed, samuti kõrgust fikseeriv barograaf ja kõrgusnäidik purilennuki armatuurlaual ei olnud selliste kõrguste piirkonna jaoks ehitatud.
Eesti ilmastikus esineb seisevlainet harvem, sest laugja maastiku tõttu ei ole Eestis maapinna reljeefist põhjustatud seisevlainet. Meil tekib suhteliselt madal (kuni 2,5 km) inversiooniga eraldatud õhumasside tuulenihkest tekkiv laineilming - termiliste pilveradade seisevlaine.
Wilfried Kraack
Oli 1919–1939 Narva Johannese koguduse õpetaja, olles selle kõrvalt ka Narva Saksa Erakooli asutaja ja juht.
1939. aastal põgenes Saksamaale. Aastatel 1940–1945 oli ta vaimulik Lääne-Preisimaal Graudenzis, hooldades 1943–1945 Gotenhafeni saksa kogudust (praegu Grudziądz ja Gdynia Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas). Aastatel 1945–1950 oli vaimulik Herrschingis (Baierimaal) ning 1950–1956 pastor Baieri liidumaal Ülem-Frangimaa ringkonna Coburgi kreisi Seßlachi linna Gemünda linnaosas. Ta suri 1961. aastal Regensburgis Baieri liidumaal.
Elof Holstenius
Elof Holstenius (eesnime kirjaviisina kasutatud ka Elaus, Elavus, Olaus; 2. oktoober 1677 Västerås – 18. juuli 1736 Husby) oli teoreetilise filosoofia professor ja Academia Gustavo-Carolina viimane rektor (aastail 1709–1710) Pärnus.
Johann Koehler
Tema isa oli ehitusmeister Heinrich Wilhelm Koehler.
Ta õppis 1821–1824 Tartu ülikooli õigusteaduskonnas, korporatsioon Estonia asutajaliige.
Oli eraõpetaja, 1825–1830 Narva rae sekretär, 1830 õpetatud raehärra ja 1830–1853 justiitsbürgermeister.
Tema abikaasa oli Karoline Zorn.
Reith bei Seefeld
Reith bei Seefeld on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Innsbrucki ringkonnas. Vald asub 1180 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 17,4 km².
1. jaanuaril 2016 elas seal 1325 inimest.
Küla asutati aastal 1350. Sel ajal leiti kiviõli (ehk naftat) ja seda kasutatakse siiani tervendamise eesmärgil.
Christian Bale
pisi|Christian Bale 2009. aastal. Christian Charles Philip Bale (sündinud 30. jaanuaril 1974) on inglise näitleja.
Bale on eelkõige tuntud tänu Batmani rollile Christopher Nolani Batmani triloogias ("Batman alustab", "Pimeduse rüütel", "Pimeduse rüütli taastulek").
Christian Bale võitis 2011. aastal Kuldgloobuse auhinna parima meeskõrvalosatäitja rolli eest filmis "Võitleja".
Iberia Express
pisi|291x291px|Iberia Expressi logo Iberia Express on Hispaania odavlennufirma, mille omanik on Iberia.
Ettevõte opereerib lühi- ja keskmaa lennuliine Madridi Barajase Adolfo Suáreze lennujaamst. Firma asutati 2011. aasta oktoobris. Lennufirmal on 23 lennukit, millega ta opereerib lende 22 sihtkohta.
Rahvastik
Rahvastik on demograafias inimeste kogum, kes elab maakeral (kogu inimpopulatsioon, maakera rahvastik) või mingil kindlal territooriumil (nt mandri, riigi, piirkonna jne rahvastik). Tänu sündimusele toimub pidevalt rahvastiku taastumine.
Rahvastikku uurivad sellised teadusharud nagu sotsioloogia, demograafia, inimgeograafia ja statistika.
Demograafia on rahvastikuteadus, mis uurib statistilisi andmeid rahvaarvu, paiknemise, soolise koostise ja arengu kohta. Lisaks ka rahvastiku haridustaset, religioone ja rahvusi.
Maailma rahvaarv
Maailma rahvaarv on kõikide maailmas elavate inimeste summa. Ameerika Ühendriikide Rahvaloenduse Büroo hindab maailma rahvastiku kella järgi praegu maailmas elavate inimeste arvuks 7 013 892 829. Viimase 50 aastaga on rahvaarv kasvanud kiiremini kui kunagi varem ja isegi tulevikuks ei ennustata sellist hoogsat rahvaarvu kasvu. 1950. aastal elas maailmas 2,5 miljardit inimest ja tänaseks on see number kasvanud üle 7 miljardi. Aastaks 2050 ennustatakse rahvaarvu kasvu kuni 9 miljardi elanikuni. Kõige kiirem on rahvaarvu kasv arengumaades. Kõige rohkem kasvas rahvaarv 1963. aastal, mil rahvastik kasvas aastaga 2,2% aga aastaks 2011 langes kasvuprotsent 1,1%-ni.
Maailma rahvastiku paiknemine
Rahvastik on maakeral jaotunud ebaühtlaselt. 2012. aasta seisuga elas enamik maailma rahvastikust (4,2 miljardit) Aasia mandril, mis on üle 60% kogu maailma rahvaarvust. Enamus Aasia rahvastikust on koondunud kahte riiki: Hiinasse ja Indiasse, kus elab umbes 37% kogu maailma rahvastikust. Teiseks kõige tihedamini asustatud mandriks on Aafrika, kus elab umbes 1 miljard inimest, mis on 15% kogu rahvastikust. Euroopas elab 733 miljonit inimest, seega umbes 11% kogu maailma rahvastikust. Ladina-Ameerikas ja Kariibidel elab umbes 600 miljonit inimest (9%). Põhja-Ameerikas (USA, Kanada) elab 352 miljonit inimest ehk 5% kogu rahvastikust ja kõige hõredamalt on asustatud Okeaania, kus elab 35 miljonit inimest (0,5% kogu maa rahvastikust).
Rahvastiku paiknemist maal iseloomustab lisaks rahvaarvule ka rahvastikutihedus, mis näitab, mitu inimest elab ühes kindlas piirkonnas ühe ruutkilomeetri kohta. Rahvastikutihedust saab arvutada jagades rahvaarv territooriumi pindalaga, mille kohta rahvastikutihedust teada saada soovitakse.
10 kõige suurema rahvastikutihedusega piirkonda maailmas
Sündimus, suremus ja loomulik iive
Sündimust, suremust ja iivet iseloomustatakse demograafias suhtarvu ehk promilliga, mis tähendab näitaja esinemissagedust 1000 elaniku kohta. Suhtarv võimaldab omavahel kõrvutada neid protsesse riikides, kus rahvastik on erineva suurusega.
Nicolae Gh. Lupu
'''Nicolae Gh. Lupu''' (24. veebruar 1884 – 30. aprill 1966) oli Rumeenia füüsik. 1948. aastal valiti ta Rumeenia Akadeemia titulaarliikmeks.
Pärast õpingute lõpetamist Bukaresti ülikooli arstiteaduskonnas töötas Lupu aastatel 1907–1913 dr Ioan Cantacuzino eksperimentaalmeditsiini laboris. 1931. aastal määrati ta arstiteaduskonna anatoomilise patoloogia osakonna professoriks ja 1936. aastal Filantropia haigla professoriks.
Rahvastik
Sündimus, suremus ja loomulik iive
Viimasel ajal on märgata arenenud riikides suremuse suurenemist, kuna on toimunud üldine rahvastiku vananemine. Samuti mõjutavad suremust ka õnnetused ja haigused. Surma näitajad võivad drastiliselt muutuda, kui esinevad suured katastroofid, epideemiad, loodusõnnetused ja sõjad või kui toimub läbimurre meditsiinis.
Demograafiline üleminek
Traditsiooniline põlvkondade vaheldumine (suur sündimus ja suremus) asendub aja jooksul kaasaegse põlvkondade vaheldumisega. Kaasaegsele põlvkondade vaheldumisele on vastupidi traditsioonilisele omane väike sündimus ja suremus. Demograafiline üleminek põhjustab ka rahvastiku vanuselise koostise muutust.
Kui algab demograafiline üleminek: areneb arstiteadus ja paranevad elutingimused, mis toovad endaga kaasa suremuse languse. Sündimus jääb aga omaselt traditsioonilisele põlvkondade vaheldumisele suureks. Nende protsesside koostoimel on tulemuseks rahvastiku kiire kasv. Mida nimetatakse, mille kohta öeldakse demograafiline plahvatus. Sellele protsessile järgneb sündimuse langus. Kuna ühiskond on edasi arenenud ja ei ole enam vajadust suure pere järele. Lapsed ei käi enam tööl vaid koolis, samuti piiravad sündide arvu majanduslikud raskused. Sellised otsused perekondades toovad aja jooksul kaasa ka sündimuste languse, mille tulemusel väheneb iive ja aeglustub rahvaarvu kasvamise protsess. Pikapeale kasvab vanurite osatähtsus ja rahvastik vananeb, seda protsessi tuntakse rahvastiku vananemise etapina. Järgmiseks sammuks on demograafiline kriis. Vananemise etapi lõpul on enamikul perekondadel vähe lapsi (1–3). Tänu headele elutingimustele ja arstiabi kättesaadavusele elab enamik inimesi kõrge vanuseni. Lapsed ja noored moodustavad rahvastikust väikse osa, mis tingib ka madala sündimuse. Kuna vanureid on palju, on ka suremus suhteliselt suur. Nende protsesside koostoimel muutub iive kas nulliks või langeb miinustesse. Rahvastik hakkab vähenema. Kaasaegset põlvkondade vaheldumist iseloomustabki nullilähedane iive.
Rahvastik Eestis ja selle paiknemine
1. jaanuari seisuga 2019 oli Eestis 1 324 820 elanikku.
Eesti rahvastikutiheduse saamiseks jagame rahvaarvu (1 324 820) riigi pindalaga (45 227 km2). Seega on Eesti rahvastikutihedus 29,3 inimest ruutkilomeetri kohta.
Eesti rahvaarv kasvas aastatel 1970–1990 pidevalt, kuid viimase 20 aasta jooksul on Eesti rahvaarv vähenenud ning 2011. aasta lõpus stabiliseerunud, kuid see ei pöördu mitte kasvuks, vaid Eesti rahvaarvule ennustatakse järgnevaks pooleks sajandiks stabiilset vähenemist. Samuti on toimunud Eesti rahvastiku vananemine. Viimase 40 aasta jooksul on vanemate elanike osakaal suurenenud. Vähemalt 65-aastaste elanike arv suurenes kiiresti 1989–2008 ning aastast 2011 saab jälle rääkida stabiliseerumisest.
Välislingid
Penduduk
Byrsonima crassa
Byrsonima crassa on taimeliik Byrsonima perekonnast malpiigialiste sugukonnast.
Saadused
Taime on Brasiilia rahvameditsiinis kasutatud peptilise haavandi korral.
Mastercard
pisi|288x288px|Mastercardi logo Mastercard Incorporated (stiliseeritud MasterCard aastatel 1979–2016 ja mastercard aastatel 2016–2019) on Ameerika rahvusvaheline finantsteenuste ettevõte, mille peakorter asub Mastercard International Global Headquarters kontorihoones Purchase asumis New Yorgi osariigis Ameerika Ühendriikides.
Ülemaailmsete operatsioonide peakorter asub O'Falloni linnas St. Charlesi maakonnas Missouri osariigis. Firma põhitegevuseks on töödelda makseid kaupmeeste, pankade ja kaarti väljastavate pankade või ostjate krediidiühistute vahel, kes kasutavad ostude sooritamiseks brändi debiteerimist, krediiti ja ettemaksu.
Mastercard (algselt Interbank aastatel 1966–1969 ja Master Charge 1969–1979), on loodud mitmete piirkondlike pangakaartide ühenduste liitumisega. See loodi vastuseks BankAmericardile, mille väljaandjaks on Bank of America ja millest hiljem sai Visa krediitkaart, mida väljastab Visa Inc.
Hendrina
Hendrina on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Nkangala ringkonnas Steve Tshwete vallas.
Hendrina rajati 1914. aastal Grasfonteini farmi maadele.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Hendrina elanikest valgeid 66,09%, mustanahalisi aafriklasi 29,25%, India või Aasia päritolu inimesi 1,82%, värvilisi 1,48% ja teisi 1,36%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 68,97%, suulu keelt 11,18%, inglise keelt 5,83%, svaasi keelt 2,40%, pedi keelt 2,01% ja sotho keelt 1.91%.
Djuk-Perevolok
Djuk-Perevolok (ka Djuki; vene keeles Дюк-Переволок) oli küla Venemaal Narva jõe idakaldal, praeguse haldusjaotuse järgi Leningradi oblastis Slantsõ rajoonis Zagrivje külaasunduses. Küla kohal oli Narva jõe ülepääsukoht.
Ajalugu
1856. aastal oli külas neli majapidamist. 1920. aasta Tartu rahulepinguga läks küla Eesti Vabariigile, kus see kuulus Vaivara kihelkonna Raja valda. Vabariigi algaastatel olid maakonnad jagatud kuni 1926. aastani lisaks valdadele ka kihelkondadeks, kuid ametliku jaotusena kihelkondi enam ei eksisteerinud. 1922. aastal oli külas kümme majapidamist45 inimesega. Pärast 1939. aasta valdade reformi alustati ka Narva-taguste alade venepäraste asulanimede eestistamist ja Djuk-Perevolok nimetati Kalakülaks.
1944. aasta lahingutes küla hävis.
Simonetta Sommaruga
pisi|Simonetta Sommaruga (2012) Simonetta Sommaruga (sündinud 14. mail 1960) on Šveitsi poliitik Sotsiaaldemokraatlikust parteist, Šveitsi liidupresident 2020. aastal. Ta on Šveitsi liidunõukogu liige ja Riikliku justiits- ja politseiameti juht. Sommaruga oli Šveitsi asepresident 2014. aastal ning 2015. aastal oli ta esimest korda Šveitsi liidupresidendi ametis.
Uvaravičy
Uvaravičy (transkribeerituna Uvaravitšõ, poola Uwarowicze) on alev Valgevenes Homieli oblastis Buda-Kašalova rajoonis, Uvaravičy külanõukogu halduskeskus. Alev asub Vuza jõe kaldal, oblasti keskusest Homielist 25 ja rajooni keskusest Buda-Kašalovast 21 kilomeetri kaugusel.
Alexander Heinrich Klein
Alexander Karl Heinrich Klein (2/14. september 1800 Kärevere – 4/16. juuli 1837 Tartu) oli Tartu advokaat.
Uvaravičy
Alevis on lastekodu. Uvaravičy juures on savi leiukoht, seal valmistatakse ehitusmaterjale. Haridust annavad keskkool ja muusikakool, alevis on postkontor, kultuurimaja ja kaks raamatukogu.
Alexander Heinrich Klein
Tema isa oli põllumees Friedrich Karl Klein.
Uvaravičy
Ajalugu
Piirkonna varasest asustatusest annavad märki alevi juures asuv linnamägi, 34 kurgaani ja I aastatuhande esimesest poolest Kiievi-Vene ajani kasutusel olnud asulakoht.
Alexander Heinrich Klein
Ta õppis 1820–1823 Tartu ülikooli arsti- ja 1823–1824 õigusteaduskonnas, korporatsioon Estonia asutajaliige.
Uvaravičy
Ajalugu
Uvaravičy kohta on kirjalikke teateid aastast 1483. Kuni XVI sajandi alguseni kuulus see Možaiskite valduses olnud Tšernigovi-Starodubi vürstiriiki. Hiljem läksid Možaiskid Moskva poolele üle, mis tõi kaasa sõja ja vürstiriigi valduste jagunemise Rzeczpospolita ja Moskva vahel, mille käigus sõlmitud lepetes märgiti üles ka kõik vürstiriigi alal asunud asulad. Jätkuv vaenutegevus tõi aga kaasa sealsete alade asustuse järsu vähenemise.
Seoses territoriaal-administratiivse reformiga aastail 1565–1566 hakkas asula kuuluma Minski vojevoodkonda ja Rečyca maakonda. 1540. aastatel ehitati sinna ka õigeusu kirik. Küla oli Poola krooni valduses.
Seoses Poola jagamisega läks asula 1772. aastal Venemaa koosseisu, kus hakkas kuuluma Mogiljovi kubermangu Gomeli maakonda. 1852. aastal sai sellest alev. 1825. aastal hakkasid alevis tegutsema veski ja vanutuskoda, 1859. aastal lisandus veel üks veski. 1860. aastal rajati sinna suhkruvabrik ja viinaköök. 1864. aastal hakkas Uvaravičys tööle kool. 1876. aastal valmis uus kivist kirikuhoone. Aastail 1878 ja 1880 rajati asulasse telliselöövid. 1884. aastal oli alevis magasiait. 1897. aastal oli alevis postkontor, kõrts, sepikoda, viis tuulikut, kaks kooli (kihelkonnakool ja semstvokool), kaks juudi palvemaja ja 18 poodi. Alevis oli ka paberivabrik ja tikandeid valmistav ettevõte. Alevi juures asus samanimeline karjamõis, kus olid kruubiveski ja viinaköök. Strešynis peeti kaks korda aastas laata. 1909. aastal tegutses alevis hoiu-laenuühistu.
1918. aastal hakkas asula kuuluma Valgevene rahvavabariiki, 1919. aastal võttis Valgevene NSV juhtkond vastu otsuse, et alev kuulub Valgevene koosseisu. Reaalselt läks Uvaravičy Valgevene NSV koosseisu 1926. aastal, kus sellest sai samanimelise rajooni halduskeskus. Samal aastal moodustati seal sovhoos.
1945. aasta Prantsuse Asutava Kogu valimised
Pärast 1936. aastal toimunud parlamendivalimisi pidid järgmised valimised toimuma 1940. aastal, kuid jäid sõja tõttu ära. Alles 1945. aastal korraldati uued üleriigilised valimised.
Uvaravičy
Ajalugu
Aastal 1934 asusid Uvaravičys masina-traktorijaam, viinavabrik, tellisevabrik, pagaritöökoda, õlitehas, trükikoda, tuulik ja veski. Aastal 1938 sai vahepeal alevi staatuse kaotanud asula taas aleviks.
1945. aasta Prantsuse Asutava Kogu valimised
21. oktoobril 1945 said Asutava Kogu valimistel kolm parteid üle 20% valijate häältest: Prantsusmaa Kommunistlik Partei (liider Maurice Thorez) 26,2%, Vabariiklik Rahvapartei (liider Maurice Schumann) 23,9% ja Töölisinternatsionaali Prantsuse Sektsioon (liider Léon Blum) 23,5%.
Uvaravičy
Ajalugu
17. oktoobrist 1941 kuni 27. novembrini 1943 oli alev Saksa okupatsioonivägede kontrolli all, kes hukkasid 247 sealset elanikku. Praegune puidust kirikuhoone valmis 1945. aastal. 1962. aastal liideti asula Buda-Kašalova rajooniga.
1945. aasta Prantsuse Asutava Kogu valimised
Kokku valiti Asutavasse Kokku 586 liiget.
Helvikulised
Helvikulised (Marchantiaceae) on lehthelviksammalde klassi kuuluv sugukond.
Kiirkuubimine
pisi|Rubiku kuubiku kinnisilmi lahendamine nõuab lisaks lahendamise kiirusele ka kuubiku lahenduskäigu kiiret meeldejätmist, sest lahendamise faasis ei ole võimalik kuubikut enam näha. Uku Kruusamägi 3x3 kuubiku kinnisilmi lahendamisel võistlusel Estonian Open 2016 Kiirkuubimine  (inglise speedcubing) on Rubiku kuubiku ja teiste sarnaste ruumiliste puslede lahendamine parima tulemuse peale.
Kuubikute lahendamiseks on loodud arvukalt kiirlahendamise meetodeid. Üks esimene ja tänini populaarseim on CFOP. Teiste tuntute seas on näiteks Roux, Zbigniew Zborowski (ZZ), Petrus, Zborowski-Bruchemi (ZB), vöö ning nurgad esimesena meetod ja veerud esimesena meetod. Leidub ka aeglasemaid meetodeid ja mitmesuguseid teisendeid.
Seoses Maailma Kuubikuassotsiatsiooni loomisega, mis peab arvestust ka rekordite üle, on paika pandud ala täpsed reeglid ning seetõttu võib Rubiku kuubiku lahendamist nimetada reguleeritud võistlusspordiks.
Kiirkuubimise võistluse võitmiseks tuleb kirja saada parim keskmine aeg. Selleks sooritatakse viis võistluskatset, võetakse maha parim ja halvim tulemus ning ülejäänud kolme tulemuse põhjal arvutatakse keskmine. Kes on kiireim, on ka võitja. Keskmist aega ei arvestata ainult silmad kinni ja vähimate käikudega lahendamistel. Rekordid lähevad kirja nii parima keskmise kui ka parima üksiktulemuse arvestuses.
Ametlikud võistlusalad on 2x2x2, 3x3x3 (Rubiku kuubik), 3x3x3 ühe käega, 3x3x3 vähimate käikudega, 3x3x3 kinnisilmi, mitme kuubiku kinnisilmi lahendamine, 4x4x4, 4x4x4 kinnisilmi, 5x5x5, 5x5x5 kinnisilmi, 6x6x6, 7x7x7, püraminks, megaminks, Square-1, Skewb ja Rubik's Clock.
Esimene ametlik võistlus Eestis peeti 2009. aastal. Eestlaste abil jõudsid võistlused ka Lätti (2012 ) ja Leetu (2013 ).
Maailma Kuubikuassotsiatsiooni juhtimisel toimuvad ka Rubiku kuubiku lahendamise maailmameistrivõistlused.
Võistlusalad
Kuubiku ühe käega lahendamisel tohib võistleja küll lahendamisele eelneval inspektsiooniperioodil kuubikut mõlema käega katsuda, kuid pärast lahendamise algust võib kuubik kontaktis olla ainult ühe käe või lauga. Võrreldes kahe käe kasutamisega nõuab see eelnevat käe vastupidavustreeningut ja vajalik võib olla osade algoritmide ümber- ning taasõppimine.
pisi|vasakul|5×5×5 kuubiku aja peale lahendamine Vähimate käikudega lahendamises jagatakse võistlejatele paberil kuubiku segamini ajamise valem ning neil on aega 1 tund, et välja pakkuda lühim võimalik lahendus, mis sellises seisus kuubiku lahendaks. Etteantud segamise valemiga sarnanevad lahenduskäigud ei ole lubatud. Tulemuste arvestamisel lubatakse kuni 80 liigutust.
Selle määratlemine, mis on maksimaalne liigutuste arv ükskõik kuidas segatud Rubiku kuubiku lahendamiseks (tuntud ka kui jumala number), on pakkunud huvi ka paljudele matemaatikutele. Arvatakse, et see number on 20.
Pimesi lahendades vaatleb osaleja kõigepealt kuubikut, jättes selle endale meelde, ja siis paneb selle pimesi kokku, kusjuures vaatlemise ja kokkupaneku aeg lähevad mõlemad arvesse. Meeldejätmise etapis on võistlejal keelatud kuubiku lahendamine. Lahendamise etapis on võistleja silmad kaetud ning kohtunik hoiab lisaks sellele võistleja näo ja kuubiku vahel mitteläbipaistvat eset (nt paksemat paberilehte). Erinevalt tavalisest lahendamisest ei ole kinnisilmi Rubiku kuubiku lahendamise juures ette nähtud inspektsiooniaega – puudub võimalus enne aja käivitamist kuubikut vaadelda.
Võistlusalana on samuti olemas mitme kuubiku kinnisilmi lahendamine (Multiple Blindfolded Solving ehk multi BLD). Selle puhul on kinnisilmi lahendatavaid kuubikuid kaks kuni mitu. Meeldejätmiseks ja lahendamiseks on aega kokku kuni 1 tund, aga kui kuubikute arv jääb alla kuue, kehtib ajalimiit 10 minutit kuubiku kohta. Siin on väga oluline lahendatud kuubikute arv ja tulemuse arvestamisel lahutatakse edukalt lahendatud kuubikute arvust lahendamata jäänud kuubikute arv. Näiteks oli üks varasem Eesti rekord, kolm kuubikut kolmest ajaga 16 minutit ja 53 sekundid, Uku Kruusamägi nimel. Samas oli ta võistlusel lahendanud ka neli kuubikut kuuest (aeg 39:52), kuid kuna 4 (lahendatud) – 2 (lahendamata) = 2, on see tulemus rekordite arvestuses kehvem.
Kuni 2012. aasta lõpuni olid ametlikud võistlusalad ka magic ja master magic.
Võistlusalana on esinenud ka Rubiku kuubiku jalgadega lahendamist. Tegemist oli ühe kõige vähempopulaarsema alaga ning aastaid arutati selle võimalikku eemaldamist ametlike võistlusalade seast. Näiteks Eestis lisati see ala pärast 2011. aastat ainult ühel korral võistluste kavva. Ala eemaldati ametlike võistlusalade seast 2020. aasta 1. jaanuaril.
Vahel lisatakse võistluste kavva ka mitteametlikke alasid, nagu näiteks võistkondlik kinnisilmi lahendamine. Võistkonna moodustavad kaks inimest, kellest ühel on silmad seotud ja kes ühtlasi hoiab kuubikut ning teine juhendab teda. Eesti rekord sellel alal kuulub Remo Piheli ja Kaur Tuule nimele ajaga 56,20.
Võistlused
Kui esimesel võistlusel 1981. aastal oli võitja aeg oli 38 sekundit, siis aasta hiljem Budapestis oli võitja aeg juba 22,95 sekundit. 2003. aasta Toronto MM-il kiireim tulemus oli teises voorus püstitatud 16,53 sekundit, kuid võistluste peaala võitja selgitati viie lahenduse keskmist tulemust arvestades (võitis Dan Knights USAst finaalis saavutatud keskmise ajaga 20,00 ja parima üksikajaga 18,76 sekundit).
2005. aastal MM-i võitis Jean Pons Prantsusmaalt uue Euroopa rekordiga 15,10 sekundit ning kaks aastat hiljem saavutas Yu Nakajima Jaapanist keskmise aja 12,46 sekundit. 2009 tuli võitjaks Breandan Vallance Suurbritanniast keskmise ajaga 10,74 sekundit (parim aeg 9,63 s), võistlusalade arv oli jõudnud üheksateistkümneni ja võistlejaid oli 327. Vähem kui kuu pärast Saksamaal peetud MM-i toimusid ka esimesed Eesti meistrivõistlused Rubiku kuubiku lahendamises.
Kui 2011. aastal tuli maailmameistriks Michał Pleskowicz Poolast keskmise ajaga 8,65 sekundit (parim aeg 7,68 s), siis oli esikolmikusse pääsemise piir nihkunud 9,58 sekundi peale (Feliks Zemdegs). Austraaliast pärit Zemdegs tuli võitjaks aga nii juba 2013. aastal (keskmine 8,18 s ja parim aeg 7,36 s) kui ka 2015. aastal (keskmine 7,56 s ja parim aeg 5,69 s).
2017. aasta maailmameistrivõistluste ajaks oli tunnustatud võistlusalasid 18 ning neil võistles kokku 938 osavõtjat. Võitjaks tuli Max Park USAst keskmise ajaga 6,85 sekundit (parim aeg 5,87 s). Kaks aastat hiljem kindlustas Philipp Weyerile Saksamaalt maailmameistritiitli aga 6,74 sekundit (parim aeg 5,97 s). Samal 2019. aastal toimus maailmas juba üle 1300 ametliku võistluse.
Koroonapandeemia piiras 2020. ja 2021. aastal oluliselt võistluste läbiviimist. Näiteks peeti 2021. aastal ülemaailmselt vaid 242 võistlust 49 riigis ning tühistati MM Hollandis. 2022. aastal toimus aga juba 1069 kiirkuubimise võistlust 86 riigis.
Kiribati keel
Kiribati keel (varem ka gilberti, tavara või tungaru keel) on Austroneesia keelte hulka kuuluv keel, millel on 2010. aasta seisuga umbes 102 000 kõnelejat. Seda kõneldakse peamiselt Kiribati Vabariigis, mis koosneb 33 atollist ja väikestest korallsaartest.
Kiribati asub Mikroneesias Fidži saartest põhja pool, seda läbib ekvaator. Kokku moodustavad need saared 811 ruutkilomeetri suuruse maa-ala, mis on hajutatud Vaikses ookeanis rohkem kui 5 miljoni ruutkilomeetri peale.
Ajalugu
Kuni 1979. aastani kandis Kiribati Vabariik nime Gilberti saared, seda kapten Thomas Gilberti järgi, kes avastas selle saarestiku 1788. aastal. "Kiribati" on kohalik versioon Gilbertist. On arvatud, et põlisrahvad nimetasid neid saari nimega Tungaru – siit ka üks eestikeelseid nimetusi seal kõneldavale keelele.
Kiribati keel on tihedalt seotud maršalli, ponape ja kosrae keeltega. Keele päritolu ei ole täpselt teada, kuid tõenäoliselt on see tulnud kas Saalomoni või Vanuatu saartelt.
Kiribati keelt hakati kirja panema 19. sajandi keskpaigas, kui misjonär Hiram Bingham jõudis Gilberti saartele 1857. aastal ja leiutas viisi, kuidas kirjutada sealset keelt ladina tähtedega. Bingham tõlkis piibli kiribati keelde. 1970-ndate keskel loodi Kiribati keelenõukogu, mille eesmärk oli ühtlustada kiribati keele ortograafiat ja grammatikat, koostada ajakohastatud sõnaraamat ning arendada kiribatikeelset kirjandust.
Foneetika ja morfoloogia
Tähestik ja hääldus
Arvsõnad 1–10
Murded
Kiribatil on kaks peamist murret: põhja ja lõuna. Kuigi ametlikult üht teisele ei eelistata, areneb tegelikkuses rohkem lõunadialekt kui standardsem variant. On täheldatud ka teisi väiksemaid murdeid nii riigis sees kui ka kaugemal (Nauru, Saalomoni, Vanuatu ja Fidži saartel).
Häälikud ja õigekiri
Kiribati keele sõnajärg on alus-sihitis-öeldis. Lihtsustatult saab kiribati keeles häälikud jagada kahte rühma: täishäälikud ja konsonandid.
Täishäälikud on:
Täishäälikud võivad esineda nii lühikeste kui ka pikkade häälikutena ja need määravad, millist tähendust sõna kannab. Kiribati keeles tuleb tihti ette, et täishääliku pikkus on kirjas ja kõnes erinev.
Konsonandid on:
Konsonandid esinevad kiribati keeles ainult sõna algul või keskel, mitte kunagi sõna lõpus. Samuti ei seisa nad kõrvuti (kuigi b' hääldadakse nagu bw enne konsonante i ja e).
Nasaalid sarnanevad enamasti nende ingliskeelse hääldusega.
Ülakoma kasutatakse ainult enne a-tähte.
Nimisõnad
Kiribati keele üks iseärasusi sõnamoodustusel on see, et sama vorm võib täita erinevaid funktsioone. Sõna võib esineda nimi-, tegu- või omadussõnana, ilma et kirjapilt muutuks. Näiteks:
Nominaalvormid
Kiribati keeles on võimalik moodustada tegusõnadest nimisõnu, asetades nende ette artikli "te". Samamoodi saab nimisõnu tuletada enamikust omadussõnadest. Näiteks:
Mitmus
Enamikul nimisõnadest puudub eristav mitmuse vorm, kuid nende sõnade puhul, kus see siiski olemas on, pikendatakse lihtsalt esimest täishäälikut. Näiteks:
Nagu inglise või eesti keeles, puudub ka kiribati keeles sõnadel sugu. Kui nimisõna soo näitamine siiski osutub vajalikuks, lisatakse sellele vastavalt mm'aane (meessugu) või aine (naissugu)
Keelenäide
I a butiiko ma kawiiremweko riki n taetae ao tai kaboonganai taeka aika a kaangaanga b'a I aonga ni waetata n rabakau.
Tõlge: palun rääkige aeglaselt ning ärge kasutage keerulisi sõnu, et ma saaksin kiiremini õppida.
Mitmesugust
Erinevalt paljudest teistest Okeaania regiooni keeltest ei ole kiribati keel väljasuremisohus. Peaaegu kõik keeleoskajad kasutavad seda iga päev. Alla 30% Kiribati elanikest räägib puhtalt inglise keelt, mis tähendab, et lähitulevikus pole oodata inglise keele domineerivaks muutumist.
Piibli tõlkimisel oli raske leida vasteid sealsetele mõistetele. Näiteks „mägi“ – geograafiline nähtus, mis oli selleaegsetele Kiribati saarte elanikele tundmatu. Bingham otsustas kasutada hoopis sõna „künkake“, mis pidavat sealsetele inimestele arusaadavam olema. Tegelikult on sellised kohandused omased veel paljudele keeltele, kus modernsed asjad vajavad uute sõnade loomist. Kiribatikeelne mõiste lennuki kohta on „kanuu, mis lendab.“
Karksi põrguallikad
Karksi põrguallikad on allikad Sakala kõrgustikul asuvas Karksi ürgorus, halduslikult Viljandi maakonnas Mulgi vallas Karksi-Nuia linnas.
Ajalugu
1930. aastal oli Karksi-Nuiast Polli viiva teeotsa ligidal nüüdseks kuivanud Jordani allikas, kust veel 20. sajandi alguses veeti alevisse vett ja kust õigeusklikud tõid pühitsetud vett.
Benelli M4
Benelli M4 on Itaalia poolautomaathaavlipüss, mida toodab ettevõte Benelli Armi SpA. See on viimane sarja Benelli Super 90 relv. Benelli M4 kasutab ainulaadset "automaatreguleerivat gaasi jõul ümberlaadivat" (ARGO) süsteemi, mis konstrueeriti eraldi selle relva jaoks. Relva hakati tootma 1999. aastal ning see on kasutuses mitme riigi, sh Itaalia, Ameerika Ühendriikide ja Suurbritannia, relvajõududes. Benelli M4 on kasutatud mitmes relvakonfliktis üle kogu maailma.
Mauri Gross
Mauri Gross (sündinud 20. veebruaril 1969 Raplas) on eesti maalikunstnik.
1988. aastal lõpetas ta Tartu Kunstikooli. Aastatel 1990–1992 õppis ta Tallinna Pedagoogikaülikoolis joonestamise ja kunstiõpetuse eriala. 1997. aastal lõpetas ta Eesti Kunstiakadeemia stsenograafia eriala.
Aastatel 1998–2007 töötas Eesti Kunstiakadeemia graafilise disaini õppejõuna. 2009. aastast on ta vabakutseline kunstnik.
Ta viljeleb peamiselt õlimaali, kuid on tegelenud ka graafilise disaini ja sisekujundusega. Ta on osalenud mitmetel isiku- ja grupinäitustel.
2013. aastast on ta Eesti Kunstnike Liidu liige, 2015. aastast Eesti Maalikunstnike Liidu liige.
2022. aastal Tallinna Kunstihoones toimunud kevadnäituse külastajad valisid tema maali "Pööripäev" publiku lemmikuks.
Rinn
Rinn on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Innsbrucki ringkonnas. Vald asub 918 m kõrgusel merepinnast.
Valla pindala on 10,65 km².
1. jaanuaril 2016 elas seal 1826 inimest.
Vald paikneb 6 km Innsbruckist kagus.
Küla on dokumentides esmamainitud 1250. aastal nimega Runne.
pisi|tühi|Rinn
Krasnoje Selo rajoon
Krasnoje Selo rajoon on haldusüksus (rajoon) Venemaal Peterburis. Rajooni kuulub seitse munitsipaalringkonda, sealhulgas Krasnoje Selo.
Rajoon moodustati 1973. aastal.
Daboia
Klassifikatsioon
Perekonda Daboia klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid :
Levila
Nad elavad valdavalt Lõuna-Aasias ja Põhja-Aafrikas.
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Daboia seisuga 14.12.2013.
Mörkialised
Mörkialised (Moerckiaceae) on lehthelviksammalde klassi kuuluv sugukond.
Nööbi odüsseia
"Nööbi odüsseia" on Eesti 2002. aasta animafilm. Filmi režissöör on Mati Kütt. Filmi tootis Parunid ja Vonid.
Rutu allikas
Rutu allikas on kaitsealune allikas Viljandi maakonnas Mulgi vallas Ainja külas.
Nööbi odüsseia
Film on tõdemusest, et püksinööbist ei saa kunagi frakinööpi. Tegevustik toetub Homerose "Odüsseiale". Peategelaseks on mõtlev nööp, keda vabaduskihk ajab seiklema. Nööp esindab voluntaristide käsitlust vabadusest, kus vabadus oleneb vaid tahtja tahtest. Vormilt on teos valdavalt lamenukktehnikas, kus on kasutatud ära ready-made kunstivõtteid ja kitši atribuutikat.
Rutu allikas
Allikas avaneb Rutu mägede lääneserval.
Kõrgsagedustrafo
Sagedustel üle 10 MHz on trafod üldiselt ilma südamikuta, ehkki induktiivsuse reguleerimiseks võidakse kasutada ferriit- või vasksüdamikku, mis sisse keeramisel induktiivsust vähendab. Sagedustel üle 300 MHz on keerdude arv taandunud kaheks kõrvutiseks juhtmejupiks.
Pascal (täpsustus)
Pascal on prantsuspärane nimi, mille tuntuim kandja on prantsuse teadlane ja filosoof Blaise Pascal.
Haspel (kalandus)
Haspel on vahend õngerakenduse või õngenööri kokku kerimiseks ja kokkukerituna hoidmiseks. Haspel aitab vältida õngenööri sassiminekut. Haspliks ehk haspelrulliks kutsutakse ka teatavat tüüpi (nn loogaga) õngerulli.
Pascal (täpsustus)
Nime/nimetusega "Pascal" võidakse tavaliselt silmas pidada kas Blaise Pascali või mõnda tema järgi nime saanud nähtust:
Teisi selle perekonnanime kandjaid:
See perekonnanimi tuleneb eesnimest, mis omakorda on seotud ladinakeelsete sõnadega paschalis või pashalis ja märgib ülestõusmispühadega seotut. Nime kandjate hulgas on näiteks pühak Paschal Baylon, fotograaf Pascal Sébah, pianist Pascal Rogé ja vormelisõitja Pascal Wehrlein.
Jaan Veidermann
Jaan Veidermann (17. oktoober 1853 Salutaguse küla, Kullamaa kihelkond – 27. aprill /29. aprill 1932 Laiküla, Martna kihelkond) oli eesti õpetaja, haridustegelane ja maanõukogu liige. Tema algatusel kutsuti ellu Kullamaa Muusika Selts, Kullamaa Põllumeeste Selts, Kullamaa Haridusselts, Martna Põllumeeste Selts, Kasari Põllumeeste Selts jt.
Haridus
Lõpetas Kuuda õpetajate seminari 1876. aastal.
Töökäik
Aastatel 1876-1909 töötas Üdruma külakooli õpetajana ja Vaikna kogukonnakirjutajana (tänapäevases mõistes vallasekretär). Üdruma kool oli kuulus terves Kullamaa kihkelkonnas ja lapsi toodi sellesse kooli õppima ka kihkelkonna kaugematest nurkadest.
Ta võttis oma koolis kooliülemuse loata kasutusele Jakobsoni lugemiku ja mõistis seda tekkinud konflikti puhul nii veenvalt kaitsta, et see jäigi Üdruma koolis õpperaamatuks.
Vene rahvakoolide inspektor tagandas Veidermanni õpetajaametist ilma kooli kontrollimata, tuues ettekäändeks tema vene keele puuduliku oskuse. Vald avaldas selle otsuse vastu protseti ning pöördus kaebusega kuraatori poole, mille tulemusel jäeti Veidermann õpetajaametisse tingimusel, et peab endale võtma vene keelt hästi mõistva abilise. Vene inspektorite survel lahkus ta siiski mõne aja pärast siiski õpetajaametist ja hakkas Laikülas põllumeheks.
Ühiskondlik tegevus
Tema algatusel kutsuti ellu Kullamaa Muusika Selts (1884. aastal), Kullamaa Põllumeeste Selts (1899. aastal), Kullamaa Haridusselts (selles tegutses Veidermann agaramalt alates 1907. aastast ), Martna Põllumeeste Selts ja Kasari Põllumeeste Selts. Kasari Põllumeeste Seltsi esimehena tegutses ta peaaegu surmani.
Veidermanni algatusel alustasid tööd ka Rõude Haridusselts, Rõude raamatukogu, Kirbla Põllumeeste Selts ja selle raamatukogu ning sama seltsi puhkpilliorkester, mille ta varustas muusikariistadega. Ta juhtis selle orkestri tööd ning mängis ise pasunal kaasa.
Ärkamisajal kuulus Carl Robert Jakobson leeri, oli "Sakala" lugeja ja levitaja.
"Oleviku" ja "Postimehe" vahelises võitluses oli Veidermann äge "Postimehe" pooldaja ja kirjutas selles lehes sõnumeid Läänemaalt "Lääne-Jaagu" nime all.
1945. aasta Prantsuse Asutav Kogu
pisi|200px|[[Prantsuse Vabariik|Prantsuse Vabariigi embleem]]
Jaan Veidermann
Ühiskondlik tegevus
Tegutses ka Aleksandrikooli Kullamaa komitee juhatuses. Eesti iseseisvuse ajal oli mitmel korral maanõukogu liige.
1945. aasta Prantsuse Asutav Kogu
1945. aasta Prantsuse Asutav Kogu (prantsuse keeles Assemblée constituante de 1945) oli oktoobris 1945 valitud asutav kogu Prantsusmaal, mille ülesandeks oli välja töötada Neljanda Vabariigi põhiseadus, moodustada valitsus ja täita parlamendi funktsioone kuni uue põhiseaduse jõustumiseni.
21. oktoobril 1945 valiti Prantsusmaal 586-liikmeline Asutav Kogu, kus enim saadikukohti said Prantsusmaa Kommunistlik Partei (liider Maurice Thorez) 27,1%, Vabariiklik Rahvapartei (liider Maurice Schumann) 25,6% ja Töölisinternatsionaali Prantsuse Sektsioon (liider Léon Blum) 24,9%.
Jaan Veidermann
Ühiskondlik tegevus
Nõustas Koluvere krahvi rentnikke kuidas kaitsta ennast mõisniku omavoli eest ja sattus seepärast krahviga konflikti (kord maanteel Veidermannist mööda sõites löönud krahv talle piitsaga näkku).
1945. aasta Prantsuse Asutav Kogu
Asutav Kogu alustas oma tööd 6. novembril 1945.
Jaan Veidermann
Isiklikku
Kaotas varakult oma isa. Tema ema oli endine kirikumõisa toatüdruk. Tema poeg Aleksander August Veidermann (Veiderma) oli loodusloo, maateaduse ja keemia õpetaja ning õpikute koostaja. Poeg Johannes Veidermann oli Vabadusristi kavaler.
1945. aasta Prantsuse Asutav Kogu
Põhiseaduse projekt
Asutava Kogu väljatöötatud Neljanda vabariigi põhiseaduse projekt esitati 5. mail 1946 toimunud referendumile. 52,8% referendumil hääletanutest oli selle projekti vastu. See tähendas, et tuli valida uus Asutav Kogu, mis pakub välja põhiseaduse uue projekti.
Jaan Veidermann
Isiklikku
Omas suurt isiklikku raamatukogu.
1945. aasta Prantsuse Asutav Kogu
Asutava Kogu volituste kehtimine
Asutava Kogu volituste aeg oli piiratud seitsme kuuga. Asutav Kogu lõpetas oma tegevuse 10. juunil 1946.
Jaan Veidermann
Isiklikku
Tegeles mesindusega.
Pikkvibu
pisi|Pikkvibuga laskmist õppimas, [[Kanada (1942)]] Pikkvibu on vibu, mis on sama pikk või peaaegu sama pikk selle laskjaga.
Vaaliklaas
Vaaliklaas on sile ja ümar tumedast läbipaistmatust klaasist ketas, mis mahub peopessa. Vaaliklaase kasutati 2.–20. sajandini tekstiilide töötlemisel – nendega triigiti kangaservi ja õmblusi ning rõivaid.
Aasia toompihlakas
Aasia toompihlakas (Amelanchier asiatica) on toompihlaka perekonda kuuluv taimeliik.
Botswana jalgpallikoondis
Botswana jalgpallikoondis on Botswana rahvuskoondis jalgpallis.
Aasia toompihlakas
Kirjeldus
Oma kodumaal võib kasvada kuni 12 m kõrguseks põõsaks või puuks. Võrseid katavad esialgu karvad, kuid hiljem on need ilma karvadeta hallpruuni värvi. Lehekuju on kitasmunajas kuni piklikelliptiline, tipp on teritunud ning serv peensaagjas. Lehe alumine külg on puhkemisel viltjas. Õitsemine toimub maikuus. Vilja läbimõõt on 1 cm, värvus sinikasmust.