cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Augustus (lisanimi)
Augustus (ladina keeles 'suursugune') oli Rooma keisrite lisanimi, hiljem sai sellest imperaatori ehk tseesari sünonüüm, näiteks Otto I puhul.
Augustuse lisanime kandjaid on Arvo Mägi nimetanud ülemkeisriteks.
Carlsberg
Carlsberg on taani ettevõte, üks suuremaid õlletootjaid maailmas. Firma rajas 1847. aastal J. C. Jacobsen.
Carlsbergi peakorter asub Taanis Valbys, kuid ettevõttel on tehaseid umbes 50 riigis.
Firma peamine kaubamärk on Carlsbergi õlu, kuid see toodab ka Tuborgi ja kohalikke õllemarke.
Pärast ühinemist Norra pruulimisgrupi Orkla ASA-ga jaanuaris 2001 sai Carlsbergist maailma suuruselt viies õlletootja. Carlsberg annab tööd umbes 31 000 inimesele.
Carlsberg on Eestis tegutseva Saku Õlletehase ainuomanik.
Bodeni vald
Bodeni vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Norrbotteni läänis.
Suuremad asulad on:
Burchard von Hornhausen
Burchard von Hornhausen (ka Hornhusen; surnud 13. juulil 1260) oli Liivi ordumeister aastatel 1257–1260.
Burchard pärines Hornhausenist või Klein-Hornhausenist, mis mõlemad paiknesid Halberstadti lähedal Ida-Saksimaal. Tema täpset perekondlikku kuuluvust ei ole teada, sest neis paikades tegutsesid erinevad aadlisuguvõsad – üks pärines põlisaadli hulgast ja teine ministeriaalidest.
Pegmatiit
thumb|[[Graniitse koostisega pegmatoidne soon moondekivimeis. Punakas mineraal on kaaliumpäevakivi, valge on kvarts.]]
Pegmatiidid on väga jämedateralised tardkivimid.
Pegmatiidid on pegmatoidse struktuuriga tardkivimid, mis tähendab seda, et kivimi koostisse kuuluvate mineraalide läbimõõt ületab vähemalt 20 mm (alternatiivse käsitluse järgi isegi 50 mm). Enamasti on pegmatiidid granitoidse koostisega.
Pegmatiite leidub peamiselt suurte batoliitide servaalal, kuhu migreerus veest ning teistest lenduvatest ühenditest rikastunud magma. Pegmatiitide puhul on tegemist magmakambri kõige hilisema kristallisatsiooniproduktiga, mistõttu on nad rikastunud elementidest, mis tavaliste kivimit moodustavate mineraalide kristallstruktuuri hästi ei sobi. Sellised elemendid on liitium, boor, berüllium, fluor, nioobium, tantaal, uraan, lantanoidid jne. Seetõttu sisaldavad pegmatiidid tihti haruldasi mineraale, näiteks spodumeen, berüll, turmaliin jne. Pegmatiidid on mitmete vääriskivide ning haruldaste metallide peamine allikas, mistõttu leiavad pegmatiidid sageli kasutust maavarana.
Terminit "pegmatiit" kasutas kirigraniidi sünonüümina esimesena René Just Haüy aastal 1822. Tänapäevase tähenduse andis talle Wilhelm Haidinger aastal 1845.
Emil Lenz
Heinrich Friedrich Emil Lenz (24. veebruar/vkj 12. veebruar 1804 Tartu – 10. veebruar 1865 Rooma) oli baltisakslasest füüsik. Ta sõnastas 1833 induktsioonivoolu määramise reegli (Lenzi reegel). Tema järgi on valitud induktiivsuse tähis L.
Ta lõpetas 1820 Tartu Kubermangugümnaasiumi. Aastail 1820–1823 õppis ta Tartu Ülikoolis keemiat ja füüsikat.
1823–26 võttis Lenz osa Otto von Kotzebue kolmandast ümbermaailmareisist füüsikuna. Ta mõõtis külastatud paikades ilma ja merevee füüsikalisi omadusi. Ekspeditsiooni tulemused avaldati 1831 "Peterburi Teaduste Akadeemia Toimetistes".
Tema nime kannab Lenzi neem Taimõri järves.
Hiljem mõõdistas Lenz Kaukaasias Kaspia mere rannikut.
Aastast 1828 kuulus Lenz Peterburi Teaduste Akadeemiasse, esialgu adjunktina, alates 1834 akadeemikuna. 1836. aastast oli ta Peterburi ülikooli õppejõud (aastast 1840 professor ja matemaatika-füüsikateaduskonna dekaan, 1863. aastast surmani rektor). Lisaks õpetas ta 1830–31 St. Petri-Schules, samuti Mihhaili suurtükiväekoolis.
Lenzi loengud füüsikast ja füüsikalisest geograafiast paistsid silma selguse ja range süstemaatilisuse poolest. Sama kehtis tema gümnaasiumide füüsikaõpiku ja füüsikalise geograafia käsiraamatu kohta. Kumbagi anti välja mitu trükki. Eriti levinud oli neist füüsikaõpik.
Lenzi reegli järgi tekitab indutseeritud elektromotoorjõud alati elektrivoolu, mille magnetväli püüab kompenseerida muutusi induktsioonivoolu esilekutsuvas magnetvoos. Selle reegli avaldas ta 1834 artiklis "Über die Bestimmung der Richtung durch elektrodynamische Vertheilung erregten galvanischen Ströme" Füüsika ja Keemia Aastaraamatus ("Annalen der Physik und Chemie", alates 1900 kuni tänapäevani kannab see ajakiri nime "Annalen der Physik").
Elektromagnetismi hakkas Lenz õppima 1831. Lisaks omanimelisele seadusele avastas Lenz James Prescott Joule'ist sõltumatult 1842 Joule'i seaduse ja sellepärast nimetatakse seda Joule'i-Lenzi seaduseks.
Lenz osales agaralt galvanoplastika väljatöötamises. Selle meetodi oli leiutanud tema sõber ja kolleeg Moritz von Jacobi. 1839 valmistas Lenz selle meetodi abil mitu medaljoni. Koos ühe reljeefiga, mille Jacobi samal aastal valmistas, on need maailma esimesed galvanoplastilised skulptuurid.
Füüsikalise geograafia vallas uuris Lenz õhutemperatuuri ja merevee soolsust, Kaspia mere veetaseme kõikumist, õhurõhu muutuse sõltuvust kõrgusest merepinnast, maamagnetismi mõõtmist, magnetilist inklinatsiooni jm.
Isiklikku
Tema vanaisa Friedrich David Lenz oli kirikuõpetaja ning Tartu Ülikooli eesti ja soome keele lektor.
Tema poeg Robert Lenz (1833–1903) oli füüsik, Vene Geograafiaseltsi füüsikalise geograafia osakonna juht, Peterburi Teaduste Akadeemia korrespondentliige ja salanõunik.
Gyda Eiriksdatter
Gyda Eiriksdatter (vanapõhja Gyða Eiríksdóttir) oli Snorri Sturlusoni järgi Hordalandi kuninga Eiriki tütar, üks Norra kuninga Harald Kaunisjuukse abikaasadest.
Saaga järgi kasvas Gyda üles ühe rikka Valdresi talupoja juures. Tulevane Norra kuningas Harald armus temasse ning saatis oma saadikud teda endale kosima, kuid Gyda lükkas ta tagasi kui mitte küllalt vägeva: miks ei ole Harald endale alistanud kogu Norrat? Harald võttis väljakutse vastu ning tõotas mitte enne oma juukseid lõigata, kui ta on Norra ühendanud. Kui see oli tehtud, abiellus ta Gydaga.
Harilik lumikelluke
Harilik lumikelluke (Galanthus nivalis) on taimeliik amarülliliste sugukonnast lumikellukese perekonnast.
Gyda Eiriksdatter
Neil sündisid pojad Ålov Årbot, Rørek Haraldsson, Sigtrygg Haraldsson, Frode Haraldsson ja Torgils Haraldsson.
Harilik lumikelluke
Levik
Pärismaine Lõuna- ja Kesk-Euroopas. Eestis kultuurtaimena, vahel metsistub.
Gyda Eiriksdatter
Gyda järgi on nime saanud Gyda naftaväli (Gydafeltet) ning Gydas vei (tänav Oslos ja mitmel pool mujal).
Märkused
Artikli kirjutamisel on kasutatud norrakeelse Vikipeedia artiklit no:Gyda Eiriksdatter ja "Store Norske Leksikoni" artiklit "Gyda – kongedatter".
Eestlus
Eestlus (ka: eesti rahvuslus, eestimeelsus ) on Eesti ja eestlaste rahvuslik ja kultuuriline eripära. Eesti riigi juhtimises käsitletakse eestlust põhiseaduse järgimisena, tagades eesti keele ja rahvuskultuuri säilimise omariikluse toel
Ehkki eestluse selginemise ja ümberkujunemise üks murranguid toimus rahvusliku ärkamise raames 19. sajandil, ei saanud tollal valdavaks metatasandi mõtlemine eestluse tähendusest. 20. sajandi alguses pälvis laia kõlapinda Noor-Eesti ringkondade kriitika suletud rahvusluse suunas, millest sündis hiljem korduvalt kajastatud ja ümbertõlgendatud üleskutse: "Jäägem eestlasteks, kuid saagem ka eurooplasteks!" Seevastu 20. sajandi teisel poolel, mil Kodu-Eestis valitses Nõukogude okupatsioon ning suur osa eestlastest sai Teise maailmasõja tagajärjel väliseestlasteks, hakati eestlusest sagedamini kui iial varem kõnelema kui millestki hoidmist väärivast. Eestluse hoidmisest on räägitud eriti seoses eesti kultuuri säilitamise ja arendamisega väljaspool Eestit. Eestlusele omastena on mainitud ka nähtusi, mis pole küll Eestile ainulaadsed, kuid mida autorid peavad rahvuslikule kultuurile oluliseteks, näiteks peretalusid ja kõrget raamatukultuuri.
Eestluse olemuse, Eesti ja eestlaste kultuurilise ja keelelisest ainulaadsuse tõlgendamisel on valdavalt pöördutud ilukirjanduse poole. Nii on eestluse parimate iseloomustajate seas nimetatud Anton Hansen Tammsaaret, kes viieköitelises romaanis "Tõde ja õigus" kajastas Eesti elu 19. sajandi lõpust iseseisvusaja alguseni 20. sajandil, mil omariikluse rajamine, haridustaseme tõus, linnastumine ja muud mastaapsed demograafilised ja poliitilised protsessid muutsid järsult nii Eesti igapäevast olustikku kui ka eestluse väljendusvorme. Luules on üks tähtsamaid eestlusest kirjutajaid 20. sajandi teisel poolel olnud Hando Runnel, kelle luuletustes põimuvad maalähedane olustikulisus ja filosoofiline üldistus rahvalaulule lähedaste vormidega. Samas on 21. sajandil peetud oluliseks eestluse kujutajaks ka Andrus Kivirähki, kelle romaanid "Rehepapp" ja "Mees, kes teadis ussisõnu" on küll suuresti eneseiroonilised, kuid tõstatavad olulisi küsimusi traditsiooniliste väärtuste olemuse ja muutumise teemal, ning on avaldanud mõju ka teistele kultuurižanridele.
Esseistikas on eestluse silmapaistvamate käsitlejate seas Oskar Loorits, kes avaldas 1932. aastal raamatu "Eesti rahvausundi maailmavaade" ning 1951. aastal teose "Eestluse elujõud". Suurem valik Looritsa eestluse-teemalisi tekste ilmus 2000. aastal kogumikus "Meie, eestlased". Viimaste aastakümnete üks tuntumaid ja populaarsemaid eestluse mõtestajaid on semiootik ja esseist Valdur Mikita, kes teostesarjas "Metsik lingvistika", "Lingvistiline mets" ja "Lindvistika" vaatleb eestlust nii selle ajaloolisel (ja isegi eelajaloolisel) taustal kui ka tänapäevas, looduseläheduse ja tehnoloogialembuse ristumiskohal.
Jakob Tabur
thumb|Jakob Tabur (Tabbor)
Jakob Tabur (Tabbor), VR II/3 (7. veebruar 1892 Käo talu, Kabala vald, Viljandimaa – 24. august 1919 Moglino) oli Eesti sõjaväelane (ohvitseri asetäitja).
Jakob Tabur teenis Vabadussõjas Kalevlaste Maleva pataljonis ja langes 24. augustil 1919 Pihkva rindel Moglino all Pristani (Podborovje) küla lähedal. Ta on maetud Pilistvere kalmistule ja tema nimi on jäädvustatud Pilistvere Vabadussõja mälestussambal.
Saare keel
Saare keeleks nimetatakse rahvakeeles Saaremaa põliselanike saarlaste murrakuid. Keeleteaduslikult on tegu eesti keele saarte murde Anseküla, Jämaja, Kihelkonna, Kaarma, Karja, Püha, Valjala, Jaani, Mustjala ja Pöide murrakuga, mida murdeliigendustes jagatakse Ida-Saaremaa ja Lääne-Saaremaa murrakurühmaks. Teatud hulga tunnuste järgi on saare keelt võimalik kuulates eristada näiteks keskmurdest ja läänemurdest (nn mandrimeeste keel). Saare keelt on võimalik teiste tunnuste järgi (näiteks intonatsioon) eristada hiiu keelest.
Saaremaa murdekeele üheks tuntuimaks tunnuseks on õ asemel ö hääldamine.
Werner (Liivi ordumeister)
Werner (ka Wernher, Wernerus) oli Liivi ordu maameister aastatel 1261–1263.
Werneri päritolukohta ega suguvõsa pole teada, küll aga on teda võimalik seostada mitme teise samanimelise Liivi ordu vennaga, kes samal ajaperioodil tegutsesid. Nimelt oli 1241. aastal ametis Werneri-nimeline maamarssal või lihtsalt marssal, viimasel juhul oli tegemist mõne suurema orduvalduse valitsejaga ja mitte kogu ordu väeülemaga. 1248. aastast on teada ordufoogt Werner, kes tõenäoliselt resideeris Karksis ning 1254. aastast ka samanimeline rüütelvend. Need kõik võivad olla üks ja sama isik, kuid samas pole välistatud ka nende isikute erinevus. Ainus Werneri nime all tuntud orduvend, kes kindlasti ei olnud ordumeistriga seotud, oli 13. sajandi lõpuaastatel Liivimaal tegutsenud rüütelvend.
1262. aastal oli ordumeister Werneri asetäitjaks Helmerich von Würzburg.
Hiiu keel
Hiiu keeleks nimetatakse rahvakeeles hiidlaste murrakuid.
Keeleteaduslikult on tegu eesti keele saarte murde Hiiumaa murrakurühmaga, mis omakorda jaguneb läänehiiu (Emmaste ja Reigi murrak) ja idahiiu (Pühalepa ja Käina  murrak) rühmaks. Teatud hulga tunnuste järgi on hiiu keelt võimalik kuulates eristada näiteks keskmurdest ja läänemurdest (nn mandrimeeste keel), teiste tunnuste järgi (näiteks intonatsioon) saare keelest.
Keelenäide: ''Kui saap mind tunne, siis ma ütle, et ma ole eht hiidlene ja ma kirjuta riigi keeles. Neh, sa tääd ju küll, et maa ilmes aa kolm mere riiki. Nee aa Hiiumaa, Saaremaa ja Inglismaa. Nenna, et hiiu keel aa riigi keel ja ma kirjuta senne keele Pühalepa murde peel. Mis möted sool muidu pees mölkuved?''
Euro rahatähed
thumb|Euro rahatähed Euro rahatähed on eurotsooni ühisraha euro rahatähed. Paberraha lasti ringlusse 2002. aastal ja seda haldab Euroopa Keskpank. Igal rahatähel on ka Euroopa Keskpanga presidendi allkiri. Euro rahatähtede seeria sisaldab seitsme nimiväärtusega rahatähti: 5-, 10-, 20-, 50-, 100-, 200- ja 500-eurone. Need kehtivad seadusliku maksevahendina kogu euroalal. Erinevalt euromüntidest on rahatähtede mõlemad pooled ühesugused kõikides riikides, ainult seeriatähed näitavad ära, millisest riigist rahatäht on pärit.
2013.-2019. aastatel tulid käibele teise seeria rahatähed, alustades 5-eurosega 2. mail 2013 ja lõpetades 100- ja 200-eurostega 28. mail 2019. Teise seeria 500-eurost rahatähte välja ei lasta.
Üldine
Euro rahatähtede seerias on seitsme väärtusega rahatähti, igaühel on oma iseloomulik värv ja suurus. Rahatähtedel kujutatakse Euroopa ajaloo eri ajastute arhitektuuristiile. Rahatähe esiküljel kujutatakse aknaid või väravaid, tagaküljel sildu. Arhitektuurilised näited on illustratsioonid, mitte olemasolevate monumentide representatsioonid.
Kõikidele rahatähtedele on samuti ühine Euroopa lipp, Euroopa Keskpanga initsiaalid viies versioonis (BCE, ECB, EZB, ΕΚΤ, EKP), tagaküljel Euroopa kaart, sõna "euro" nii ladina kui ka kreeka tähestikus ("ΕΥΡΩ") ja Euroopa Keskpanga presidendi allkiri. 12 tähte Euroopa lipult on samuti kujutatud igal rahatähel.
Euro rahatähtede kujundus valiti välja 44 võistlustöö hulgast konkursil, mille algatas Euroopa Valuutafondi (EMF) nõukogu 12. veebruaril 1996. Võidutöö kuulutati välja 3. detsembril 1996 ja selleks oli Robert Kalina looming.
Rahatähed
Rahatähtede paber on 100% puuvillakiust, mille tõttu on see väga vastupidav.
Turvaelemendid
thumb|200px|20 € rahatäht ultraviolettvalguses Rahatähtedel on palju turvaelemente. Nende abil saab ehtsa rahatähe hõlpsalt kindlaks teha. Mõned nendest on järgmised.
Rahatähe vastu valgust hoidmisel ilmuvad nähtavale vesimärk, turvaniit ja katkendlik number. Need kolm turvaelementi on nähtavad ehtsate rahatähtede esi- ja tagaküljel.
Võltsingud
2010. aastal avastati esimese kuue kuu jooksul 33 700 võltsitud rahatähte, mis on 20% enam kui aastal 2009. 2/3 võltsitud rahatähtedest on 50-eurosed. Saksa Liidupanga sõnul on kuue kuu jooksul tekkinud kahjud ulatunud 1,9 miljoni euroni. 95% kahjusaanutest on väikekaupmehed.
Johann Richard Mucke
pisi|Johann Richard Mucke
Johann Richard Mucke (23. märts 1846 Pirna, Saksimaa – 10. november 1925 Pötzscha) oli saksa teadlane.
Mucke oli kaupmehe poeg. Ta õppis Leipzigi ja Marburgi ülikoolis. Aastal 1878 oli ta eradotsent ja aastatel 1881–1884 professor Greifswaldi ülikoolis. Aastatel 1884–1909 töötas ta Tartu ülikoolis geograafia-, etnograafia- ja statistikaprofessorina.
Ott Tänak
Ott Tänak (sündinud 15. oktoobril 1987 Kärla vallas Saaremaal) on Eesti rallisõitja. Ta on mitmekordne Eesti meister autorallis ning 2019. aasta autoralli maailmameister.
Tänak lõpetas 2004. aastal Kärla Põhikooli ja 2007. aastal automehaanikuna Kuressaare Ametikooli. 2001. aastal hakkas isa juhendamisel tegelema autospordiga. 2007. aastast oli ta juhendaja Markko Märtin.
Tänak tegi oma debüüdi autoralli maailmameistrivõistluste sarjas 2009. aasta Portugali rallil. Talle on pakkunud lepingut mänedžer Timo Jouhki. 2012 liitus ta võistkonnaga M-Sport World Rally Team ning sama aasta Rootsi rallil sai ta oma esimesed kiiruskatsevõidud WRC sarjas. Esimene MM etapivõit tuli 2017. aasta Sardiinia rallil. Sama hooaeg lõpetati 3. kohaga. Ühtlasi valiti Tänak 2017. aastal Eesti aasta sportlaseks.
Aastatel 2018 ja 2019 sõitis Tänak Toyota Gazoo Racing WRT meeskonnas. 2018. aastal võitis ta Argentina, Soome, Saksamaa ja Türgi ralli. 2019. aastal tuli Tänak enne viimast MM etappi uueks ralli maailmameistriks. Aastatel 2018, 2019 ja 2022 valiti rallipaar Ott Tänak – Martin Järveoja Eesti aasta võistkonnaks.
Aastatel 2020–2022 sõitsid Tänak ja Järveoja Hyundai meeskonnas.
Karjäär
2008. ja 2009. aastal tuli ta autorallis N4-klassis Eesti meistriks.
2009. aastal Portugali rallil tegi Tänak WRC debüüdi.
Septembris 2009 võitis ta Pirelli Star Driveri võistluse, mis lubas tal 2010. aastal sõita samas meeskonnas MM-rallidel. 2010. aastal võitis ta PWRC klassis Soome ja Suurbritannia ralli.
2011
2011. aasta hooajal sõitis Tänak seitsmel MM-rallil SWRC klassis Ford Fiesta S2000 autoga MM Motorsport meeskonnas Fordi tehasetiimis. Enne hooaega sõlmis ta Fordiga viieaastase lepingu.
Oma esimesed WRC punktid teenis Tänak 2011. aasta Mehhiko rallilt.
SWRC klassis jäädi teiseks, kaotades Juho Hänninenile 20 punktiga.
Suurbritannia rallil sõitis Tänak esimest korda WRC autoga ja lõpetas 6. kohaga. Kui teised punktikohal lõpetanud sõitsid Michelini rehvidega, siis Tänak kasutas DMACK rehve.
2012
thumb|Tänak Suurbritannia rallil 2012 Tänak sõlmis lepingu M-Sport Ford World Rally Teamiga, saades meeskonna esisõitjaks. Osales kõigil 13 rallil. Parim tulemus oli 3. koht, mis saadi Sardiinia rallilt. Hooaeg lõpetati 52 punktiga 8. kohal.
Rootsi rallil võitis Tänak oma esimesed kaks kiiruskatset.
2013
2013. aastal ei olnud Tänakul võimalik MM-i etappidel sõita ning osaleti Eesti meistrivõistlustel. Kaardilugejaks oli Martin Järveoja.
2014
2014. aastal sai Tänak M-Spordi Ford Fiesta WRC masinaga sõita Rootsis (5. koht) ja Portugalis (katkestas), sama autoga sõideti Drive Dmack tiimis ka Suurbritannia ralli (7. koht). Drive Dmack tiimis sõideti ka Ford Fiesta R5 autoga seitse rallit. Ott Tänaku uueks kaardilugejaks oli Raigo Mõlder.
2015
Avanes uus võimalus sõita M-Sport Ford World Rally Team meeskonnas. Esimene pool hooajast sõideti vana ralliautoga, kuid pärast Argentina etappi tuli välja uus Ford Fiesta RS WRC ralliauto. Pärast väljatulekut näitas juba päris lubavat kiirust, eriti Poolas (kolmas koht). Kiired kiiruskatsed Tänakule sobivad. Parimaks ralliks see jäigi. Hooaeg lõpetati 63 punkti ja 10. kohaga.
thumb|Tänak Soome rallil 2016
2016
Sõlmiti leping taas DMACK World Rally Teamiga. Osaleti kõigil 13. toimunud rallil (Hiina ralli tühistati üleujutuste tekitatud kahjude tõttu). Aasta vältel oli raskusi DMACK rehvidega, mis ei andnud asfaldil ja kuival kruusal nii head pidamist kui konkurentide Michelinid ja kulusid kiiremini. Suuri vigu vältides suutsid Tänak/Mõlder siiski esimeselt kolmelt etapilt punkte koguda. Poola rallil mindi esimese päeva teises pooles rallit juhtima ja seal püsiti kuni eelviimase katseni, kuni purunes rehv. Siiski suudeti saada ralli lõpuks teine koht, Tänak/Mõlderi senise karjääri parim tulemus. Suurbritannia rallil, mille mudased tingimused DMACK rehvidele sobisid, oldi taas kiired. Ralli viimasel päeval võideti kõik kuus kiiruskatset, sealhulgas ka punktikatse, ning saavutati teine koht kõigest 10,2 sekundilise kaotusega võitjale Andreas Mikkelsenile.
Hooaeg lõpetati 88 punkti ja 8. kohaga.
2017
thumb|Tänak Portugali rallil 2017 Ott Tänak ühines taas M-Sporti rallimeeskonnaga, kus tema meeskonnakaaslasteks olid ka Sebastien Ogier ja tema kaardilugeja Julien Ingrassia. 2017. aastast alates on Tänakul uus kaardilugeja, Martin Järveoja, kellega osaleti Eesti meistrivõistlustel aastal 2013. koos saavutati juba hooaja esimesel etapil Monte Carlos 3. koht.
Sardiinia rallil saavutasid Tänak-Järveoja oma esimese MM etapivõidu, mille valis ERR ka aasta spordihetkeks. Augustis võideti ka Saksamaa asfaldiralli.
2018
thumb|Tänak Saksamaa rallil 2018 Tänak sõlmis kaheaastase lepingu Toyota rallitiimiga. Võitis Argentina, Soome, Saksamaa ja Türgi ralli ning lõpetas ka selle hooaja kolmandana. Hooajal võitis ta 13 rallil 70 kiiruskatset, 32,4 protsenti läbisõidetud katsetest (28% kõigist katsetest).
2019
pisi|Ott Tänak Monte Carlo rallil 2019. aastal pisi|Tänak Kataloonia rallil 2019 Peale kolmandat kohta Monte Carlos, Rootsi ralli võitu ning Mehhiko rallil saavutatud teist kohta juhtis Tänak esmakordselt MM-punktitabelit. Hooaja teise võidu saavutas Tänak esmakordselt MM-kalendrisse pääsenud Tšiili rallil. Ott Tänak teenis Portugali MM-rallilt kolmanda etapivõidu. Pärast Sardiinia rallit juhtis Tänak taas MM-punktitabelit. Tänak tuli maailmameistriks peale eelviimast rallit Kataloonias ning temast sai esimene eestlane, kes on võitnud autoralli maailmameistrivõistlused.
2020
Vähemalt ühe kiiruskatse võitnud 35 järjestikusel rallil (Argentina 2017 – Kataloonia 2019) Ott Tänak pidi Monte Carlo ralli neljanda kiiruskatse järel avarii tõttu katkestama. Rootsi rallil ja ka Mehhiko rallil saavutas Tänak teise koha. Peale koroonapandeemiast tingitud pikka pausi võitis Ott Tänak Rally Estonia. Türgi rallil jäi Ott seitsmeteistkümnendaks, kuid sai power stage-l kolm punkti. Sardiinas jäi Ott Tänak kuuendaks. Monza rallil jäi Ott teiseks.
Hooaeg lõpetati 105 punktiga ja 3.kohaga.
2021
Ott Tänak pidi Monte Carlo ralli taas katkestama, kuna tal oli kaks rehvipurunemist kahel katsel ning varurattaid rohkem ei olnud. Tänak pidi ralli pooleli jätma reeglite tõttu, sest hooldusalasse peab jõudma nelja terve rehviga, aga Otil oli üks rehv katki kui ta jõudis hooldusalasse. Arktika rallil võideti ja power stage-is saadi kaks punkti. Horvaatia rallil vale rehvivalikuga alt läinud Tänak pidi leppima neljanda kohaga.
2023
2023. aasta hooajaks ühines Tänak taas M-Sport rallitiimiga ja sõidab Ford Puma Rally1 autoga. Oma esimesel rallil 2023. aastal Monte Carlos saavutas ta viienda koha. Hooaja teisel rallil, Rootsis, noppis Tänak oma esimese võidu Ford Puma Rally1 roolis.
Tulemused
thumb|Ott Tänak ja [[Raigo Mõlder Tallinna ralli Sõmeru etapil 2008. aastal. Sellelt kiiruskatselt saadi esikoht, kuid ralli üldarvestuses jäädi kolmandaks]]
Autoralli maailmameistrivõistlused
* Hooaeg on pooleli
Kaardilugejad
thumb|Ott Tänak ja [[Martin Järveoja.]] Ott Tänaku kaardilugejaks on alates 2017. aasta hooajast Martin Järveoja. Varem on seda rolli täitnud Kuldar Sikk ja Raigo Mõlder.
Isiklikku
Tänak sündis Kärlas, Saaremaal. 2016. aastal abiellus ta Janika Tänakuga. Koos on neil kaks last, Ron ja Mia.
11. aprillil 2019 esilinastus Eesti kinodes Tänaku elulugu kirjeldav dokumentaalfilm "Ott Tänak: The Movie". Film räägib rallisõitja varasest elust Saaremaal ja karjäärist, kirjeldatud läbi intervjuude tema sõprade, lähedaste ja kolleegidega ning filmitud materjali tema möödunud ja toimuvatest rallidest.
Austraalia lipp
Austraalia lipp on Austraalia Liidu ametlik lipp.
Wilhelm Moritz
Ludwig Wilhelm Moritz (28. veebruar 1777 Rõngu – 3. aprill 1830 Tartu) oli Eesti vaimulik ja Tartu Ülikooli eesti keele lektor.
Oli aastatel 1803–1806 Tartu Jaani koguduses eestlaste adjunktõpetaja, 1806–1830 aga õpetaja. Lisaks oli ta eesti keele lektor Tartu Ülikoolis aastatel 1817–1822.
Isiklikku
Tema isa oli Rõngu Mihkli koguduse õpetaja Johann Christian Friedrich Moritz, tema vanem vend Johann Christian David Moritz oli Tori ja Tarvastu Peetri koguduse õpetaja, tema noorem vend Friedrich Gottlieb Moritz oli Urvaste Püha Urbanuse koguduse õpetaja.
Hồ Chí Minh
pisi|Ho Chi Minh (1946) Hồ Chí Minh (19. mai 1890 Nghệ Ani provints – 2. september 1969 Hanoi) oli Vietnami revolutsionäär ja poliitik, Vietnami Demokraatliku Vabariigi peaminister 1945–1955 ja president 1955–1969.
Austraalia lipp
Riigi- ja rahvuslipp
Pärast Austraalia iseseisvumist, jaanuaris 1901, korraldati riigi- ja rahvuslipu saamiseks kavandivõistlus, millest võttis osa üle 30 000 töö, neist kuus sarnanesid võitja tööga. Lipp oli sinine kangas, mille vardapoolsesse ülanurka oli paigutatud Suurbritannia lipp, selle alla aga valge kuueharuline täht. Täht sümboliseeris Austraalia Ühendust. Lehvipoolsele väljale aga lisati viiest tähest koosnev Lõunaristi tähtkuju. Neli suuremat seitsmeharulist tähte olid Alfa, Beeta, Delta ja Gamma. Kõige väiksem, viieharuline täht aga Üpsilon. Praegusel kujul võeti lipp kasutusele 22. mail 1909, siis muudeti Suurbritannia lipu all olev täht seitsmeharuliseks. Tähe harud tähistavad Austraalia halduspiirkondi. pisi|200px|Austraalia aborigeenide lipp Austraalia aborigeenid kasutavad Austraalia aborigeenide lippu.
Austraalia osariikide ja territooriumide lipud
Ka Austraalia osariikidel ja territooriumitel on oma lipud:
Hồ Chí Minh
Ta kuulutas 2. septembril 1945 välja Vietnami DV, lugedes ette Vietnami iseseisvusdeklaratsiooni. Kohe puhkes Vietnami ja Prantsuse väeüksuste vaheline vägivald, mistõttu Briti kindral Douglas Gracey kuulutas välja sõjaseisukorra. 24. septembril kutsus Hồ Chí Minh koos teiste Vietnami DV liidritega üles üldstreigile. Veel enne septembri lõppu saabus Vietnamisse 200 000-meheline Hiina armee, kes käskis kommunistliku partei laiali saata. Sellises olukorras pidi Hồ Chí Minh, kes alati pidas hiinlasi Vietnamile suuremaks ohuks kui prantslasi, 6. märtsil 1946 alla kirjutama lepingule, millega Vietnam sai autonoomseks riigiks Indohiina föderatsiooni ja Prantsusmaa Liidu koosseisus. Lepingu tulemusena lahkusid Hiina väed Vietnamist. Pärast seda algas ülestõus ka Prantsusmaa vastu ja 1954 pärast Điện Biên Phủ lahingut, kus Prantsuse väed purustati, varises Prantsuse Indohiina kokku. Genfi lepinguga tunnustas Prantsusmaa samal aastal Vietnami iseseisvust.
Vietnami sõja ajal keeldus Hồ Chí Minh igasugusest kokkuleppest ameeriklastega ja nõudis jäigalt mitte midagi vähemat kui kõigi võõrvägede lahkumist Vietnamist. Tema valitsuse sõjaliste operatsioonide taktika abil pöördus USA avalik arvamus Vietnami sõja vastu ning lõpuks tõmbasid välisriigid oma väed Vietnamist välja. Hồ Chí Minh seda küll ise ei näinud, sest suri 1969 79-aastaselt südamerabandusse. Avalikkuse eest hoiti tema surma kaks päeva salajas, et uudis sellest ei langeks kokku Vietnami DV aastapäevaga.
Hồ Chí Minhi palsameeritud surnukeha näidatakse graniidist mausoleumis, mille eeskujuks on Lenini mausoleum.
Endine Lõuna-Vietnami pealinn Saigon nimetati tema järgi Hồ Chí Minhiks.
Hồ Chí Minh Eestis
1961. aasta novembris käis Hồ Chí Minh Moskvas toimunud NLKP 22. kongressi järel Tallinnas, külastades muuhulgas vastavatud Tallinna 46. Keskkooli.
Geograafiline tähis
Kaitstud geograafiline tähis on:
Seega hõlmab kaitstud geograafilise tähise mõiste selliseid tähiseid, mis näitavad, et kaup või teenus on pärit teatud geograafiliselt alalt ja kauba või teenuse ning selle valmistamise või osutamise koha vahel on oluline omaduslik seos.
Geograafiline ala geograafilise tähise kaitse seaduse tähenduses on riigi territoorium, selle teatud piirkond või koht. Geograafiline ala ei pea kokku langema samanimelise haldusüksuse või asustusüksusega. Geograafilise ala nimi geograafilise tähisena ei pea vastama selle geograafilise ala praegusele ametlikule nimele.
Kaitstud geograafiline tähis võib vormilt olla kas sõnaline või kujunduslik. Oluline on, et tähis assotsieeruks kauba või teenuse päritolukohaks oleva geograafilise alaga. Seega võib kaitstud geograafilise tähisena kasutada geograafilise ala nime autentsel (nt Cognac) või teisendatud kujul (nt šampanja) või hoopis täiendina (nt Hollandi juust). Samuti võib kaitstud geograafiline tähis olla geograafilise ala ajalooline nimi (nt Reval, Arensburg) muutmata või muudetud kujul või ka täiendina, aga ka mis tahes geograafilisele alale viitav või sellega seostuv sümbol (nt Eiffeli torn, Vana Toomas, Itaalia puhul riigi kartograafiline kuju). Kaitstud geograafilise tähise ja ala seos võib olla tekkinud ka mingi kauba või teenuse vahendusel. Nii loetakse kaitstud geograafiliseks tähiseks feta juustu nimetust (selle nimega geograafilist ala ei ole olemas, kuid tähis feta on pikaajalise ja pideva kasutamise tulemusena muutunud olulisel määral seotuks geograafilise alaga, kus toodet toodetakse).
312
312. aasta
Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand
Aastakümned: 260. aastad 270. aastad 280. aastad 290. aastad 300. aastad - 310. aastad - 320. aastad 330. aastad 340. aastad 350. aastad 360. aastad
Aastad: 307 308 309 310 311 - 312 - 313 314 315 316 317
Kahekümneviieaastane sõda
Kahekümneviieaastane sõda (soome keeles Pitkä viha) oli Liivi sõja ajal 1570 alanud sõda Moskva tsaaririigi ja Rootsi Kuningriigi vahel, mis lõppes Täyssinä rahuga 1595.
pisi|[[Rootsi kuningas (1568–1592) Johan III (1582. aasta maal)]]
Olukord Vene-Liivimaa sõja järel
Liivimaa sõja esimese etapi, Vene–Liivimaa sõja tulemusel oli Vana-Liivimaal vallutanud Moskva tsaaririik: Narva, Tartu ja Alutaguse, mõningad Järvamaa ja Virumaa maakonnad ning Venemaaga piirnevad alad. Rootsi kuningriigi valduses olid, pärast Harju-, Viru- ja Järvamaa rüütelkonna ja Tallinna linna poolt ustavusvande andmist Rootsi kuningale Erik XIV-le: Tallinn, Harjumaa ja pool Virumaad. Taani kuningas Frederik II ostis Saare-Lääne ja Kuramaa piiskop Johannes V Saare-Lääne ja Kuramaa piiskopkonna, mille andis valitseda oma vennale Hertsog Magnusele, kelle omandis oli Saaremaa.
Moskva tsaar oli olnud samaaegselt Rootsi sõjaga, alates 1562. aastast sõjas ka Leedu suurvürstiriigiga ning oli sõlminud 1564. aasta sügisel vaherahulepingu Rootsiga, millega tunnistas Tallinna, Pärnu, Paide ja teiste Eestimaal asuvate alade ja linnuste Rootsi võimu alla minekut. Vaherahuleping sõlmiti 1564. aasta septembris Tartus.
1570. aastal tunnistas Moskva tsaar Ivan IV osa Vana-Liivimaast omandanud hertsog Magnuse, Liivimaa kuningaks Moskva tsaaririigi vasallina. Liivimaa kuningriigi territoorium piirnes põhjas Rootsi kroonile allunud territooriumitega, kagus aga 1561. aastaks Vene tsaaririigi vägede poolt vallutatud Tartu linn (1558), Tartu piiskopkonna ja osa Liivi ordu territoorium, kus suuremal osal vallutatud alast kehtis Moskva tsaaririigi võim kuni 1582. aastani.
Rootsi kuninga Johan III ja Moskva tsaari Ivan IV (Ivan Julm) vaheline sõda algas 21. augustil 1570 rootslaste valduses olnud Tallinna piiramisega ning jätkus rüüsteretkede ja kindlustatud punktide piiramisega ülemvõimu eest Eestimaa alade üle.
Tallinna piiramine
Liivimaa kuningas Magnus piiras koos suure Moskva tsaaririigi sõjaväega Tallinna seitsme nädala jooksul: 21. august 1570 – 16. aprill 1571. Hiljem tuli linna piirajaile lisavägesid. Piiramine jäi aga tulemusteta ning Magnuse väed ja Moskva tsaaririigi väed lahkusid Tallinna alt 16. märtsil 1571.
16. märtsil 1571 toimus Koigi lähedal asunud Ubakalu küla juures Ubakalu lahing, kus Tallinna ja Paide piiramiselt taganenud hertsog Magnuse väejuhi Tiesenhauseni ja Karl Henriksson Horni juhitud Rootsi väeüksuse vahel toimus lahing, mis lõppes rootslaste võiduga.
1571. aastal tungisid Moskva tsaaririigi väed ka Rootsi riiki kuuluvasse Soome hertsogiriiki. Rootsi kuningaks saanud Johan III oli aga seotud Älvsborgi lunaraha maksmisega ega suutnud sõdida Vene väed tegid retki sügavale Soome sisemaal, Soome väejuht oli sel ajal Klas Eriksson Fleming.
Paide piiramine
1573. aastal tulid Moskva tsaaririigi väed suurel hulgal Narva kaudu Järvamaale ja vallutasid Paide linnuse 1. jaanuaril.
Pärast Paide vallutamist siirdus Moskva tsaaririigi 16 000-meheline sõjavägi vallutama Saare-Lääne piiskopkonda, sai aga 23. jaanuaril Koluvere all rootslastelt põhjalikult lüüa. , Koluvere lahing
622
622. aasta
Kahekümneviieaastane sõda
Rüüsteretk Tallinna ja Harjumaale
1574. aastal toimus Moskva tsaaririigi vägede rüüsteretk Eestimaale, Rakvere piiramine, jaanuar–märts 1574
622
Sajandid: 6. sajand - 7. sajand - 8. sajand
Forseti
Forseti on muinaspõhja mütoloogias aasist õigluse-, rahu- ja tõejumal. Ta oli Baldri ja Nanna poeg.
622
Aastakümned: 570. aastad 580. aastad 590. aastad 600. aastad 610. aastad - 620. aastad - 630. aastad 640. aastad 650. aastad 660. aastad 670. aastad
Forseti
Tema kodu nimetus oli Glitnir (särav), mis tuleneb saali hõbedasest laest ja kuldsetest sammastest, mis peegeldasid valgust kaugustesse.
622
Aastad: 617 618 619 620 621 - 622 - 623 624 625 626 627
Forseti
Forsetit peetakse kõige targemaks ja kõneosavaks Asgardi jumalaks.
Kahekümneviieaastane sõda
Pärnu vallutamine
1575. aastal vallutasid Moskva tsaaririigi väed Pärnu, juulis 1575 sõlmiti Siestarjoki vaherahu.
Rüüsteretk Läänemaale
1575. aastal tegid Moskva tsaaririigi väed rüüsteretke Saare-Lääne piiskopkonda.
Lodi provints
Lodi provints on provints Itaalias Lombardia maakonnas. Provintsi keskuseks on Lodi linn.
Kahekümneviieaastane sõda
Rüüsteretk Tallinna ja Harjumaale
1576. aastal rüüstasid Moskva tsaaririigi väed Tallinna ümbrust:
Lodi provints
Lodi provints moodustati 61 Milano provintsi omavalitsusüksusest 6. märtsil 1992.
Kahekümneviieaastane sõda
Tallinna piiramine
1577. aasta 23. jaanuarist 15. märtsini toimus Tallinna teine piiramine Ivan IV vägede poolt. Ivan Šeremetevi juhtimisel piiras Moskva tsaaririigi umbes 50 000-meheline vägi linna 50 suure ja väiksema kahuri ja mortiiriga, millest sai linna pommitada kivi- ja süütepommidega. Piirajad ehitasid linnamüüri ümber tugevad kindlustused ja piiramiskraavid, ning kasutasid ka minööre, kes kaevasid miinikäike linnamüüri juurde. Linnakaitsjad aga sooritasid väljatunge linnast ning hõivasid ka venelaste piiramiskindlustuse. 7 nädalat kestnud piiramise järel, taganesid Moskva väed. Moskva tsaaririigi vägede lähenemisel Tallinnale said ka Rootsi väesalgad korralduse laastada Põhja-Eestit, et likvideerida võimalikud Moskva tsaaririigi vägede varustusallikad ja toiduvarud.
Lodi provints
Viiel omavalitsusüksusel on linna õigused: Lodi, Codogno, Casalpusterlengo, Lodi Vecchio ja Sant'Angelo Lodigiano.
Kahekümneviieaastane sõda
Tallinna piiramine
27. augustil 1577 tegi Rootsi laevastik mitme laevaga reidi Narva jõe suudmesse, kus mitmed majad maha põletasid, paarsada venelast tapsid ja paar laeva sõjasaagiks said.
Forseti
Teda ei mainitud sõdijana Ragnarökis, mistõttu peetakse teda lahingust eemalehoidvaks rahujumalaks.
Lodi provints
pisi|San Cristoforo palee, provintsi haldushoone
Kahekümneviieaastane sõda
Lahingud Liivimaal
21. oktoobril 1578 toimus Võnnu lahing, mille tulemuseks oli Rootsi ja Poola vägede võit. pisi|Loode-Venemaa ja [[Rootsi Ingeri Ingerimaa alad, mille staatuse määras Pljussa vaherahuleping]]
Rüüsteretk Tallinna ja Harjumaale
1579. aastal toimusid Moskva tsaaririigi vägede ja ning nende vasallide, tatarlaste jõukude korduvad rüüsteretked Eestimaale
Forseti
Teda peetakse friiside peamiseks jumalaks või eelkäijaks.
Lodi provints
Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused
Alltoodud tabelis on loetletud Lodi provintsi suurima elanike arvuga omavalitsusüksused (seisuga 31.12.2010). Kõige väiksema elanike arvuga on Maccastorna, kus elab kõigest 64 inimest.
Kahekümneviieaastane sõda
Narva piiramine, 1579
, 6/14. september (ukj) – 28. september 1579
Humal (perekond)
Humal (Humulus L.) on kanepiliste sugukonda kuuluv taimeperekond.
Armeenia lipp
Armeenia lipp on Armeenia Vabariigi riigi- ja rahvuslipp. Armeenias kasutatakse nime "Jeragujn" (Եռագույն 'trikoloor').
Humal (perekond)
Liigid
Humalaid on kolm liiki, millest ühel on viis teisendit:
Õlletööstuses kasutatavad humalad on kultivarid, mida saadakse vegetatiivse paljundamise teel.
Armeenia lipp
Lipu kinnitas Armeenia Vabariigi Ülemnõukogu 24. augustil 1990 seadusega "Armeenia Vabariigi riigilipust". Pärast 15. novembri 2005 konstitutsioonireforme võttis Rahvuskogu vastu 15. juunil 2006 uue seaduse "Armeenia Vabariigi riigilipust".
Kirjeldus
Armeenia lipp on võrdsete horisontaalsete laidudega trikoloor. Ülemine laid on punane (PMS 199C), keskmine sinine (PMS 285C) ja alumine oranž (PMS 021C).
Laiuse ja pikkuse vahekord on 1:2.
Tõlgendus
Ametlik tõlgendus on järgmine. Punane sümboliseerib Armeenia mägismaad, armeenia rahva pidevat võitlust olemasolu eest, kristlikku usku, Armeenia vabadust ja iseseisvust. Sinine sümboliseerib armeenia rahva püüdlust elada rahuliku taeva all. Oranž sümboliseerib armeenia rahva loovat annet ja töökust.
Punane osutab verele, mida armeenlased on eriti türklaste vastu võideldes ohverdanud oma olemasolu eest.
Sinine sümboliseerib lootust ja riigi püsimist nagu taevasina.
Oranž on õnnistusrikka töö värv.
Havelock Vetinari
thumb|Lord Vetinari vapp
Armeenia lipp
Armeenia ajaloolised lipud
Aastatel 1921–1990 oli Armeenia territooriumil eksisteerinud Armeenia NSV lipuks Armeenia NSV lipp.
Kahekümneviieaastane sõda
Narva piiramine, 1581
, 6. november 1581, mis lõppes Rootsi vägede võiduga ja Jaanilinna kindluse vallutamine (17. september).
Havelock Vetinari
Havelock Vetinari (ka lord Vetinari, isand Vetinari, patriits Vetinari) on Terry Pratchetti poolt välja mõeldud Kettamaailma tegelaskuju, Ankh-Morporki linna valitseja. Vetinari tegeaskuju esineb peaaegu kõigis Kettamaailma raamatutes, mille tegevus toimub Ankh-Morporkis.
Kahekümneviieaastane sõda
Sõjategevus Ingerimaal
Sõjategevuses Ingerimaal vallutas Pontus De la Gardie Ingerimaa ja Karjala kannasel 1580 Schlossburgi ning 1581. aastal Jaanilinna, Pähkinälinna ja Jama, Käkisalmi, Koporje, Venemaa tsaaririigilt ning maa-alad liideti Ingerimaa Rootsi kuningriigi valdusse aastatel 1580–1595 Rootsi Ingerina.
Havelock Vetinari
Vetinari on Ankh-Morporki ainuvalitseja ehk türann, kelle ametlikuks tiitliks on patriits. Ta lähtub oma valitsemispraktikas pragmatismist ja efektiivsusest, tema võimu on iseloomustatud ka kui valgustatud türanniat. Vetinari tegelaskuju põhineb suurel osal Niccolò Machiavelli poolt teoses "Valitseja" kujutatud vürsti ideaalkujul, olles valmis oma valitsusala heaolu nimel tegema peaaegu kõike. Vetinari on siiski tuntud ka kui õigustamatu vägivalla vastane, kuid samas toetab ta igati õigustatud vägivalda.
Bahama lipp
Bahama lipp on Bahama Ühenduse ametlik lipp.
Kahekümneviieaastane sõda
Pljussa vaherahu
10. augustil 1583 sõlmiti Moskva tsaaririigi ja Rootsi kuningriigi vahel Pljussa vaherahuleping. Rahulepinguga sai Rootsi kuningriik endale Liivi sõjas Moskva tsaaririigilt vallutatud alad: Eestis: Narva ja Tartumaa; Ingerimaal: Jama, Koporje ja Jaanilinna, koos neid ümbritsevate maakondadega) ja Karjalas: Käkisalmi lääni (rootsi keeles Kexholm, vene keeles Корельский уезд). Pljussa vaherahu sõlmiti kolmeks aastaks, kuid hiljem 1585. aastal pikendati 1590. aastani. Rootsi ja Moskva alade piirijõeks oli Koporje maakonda ja Orehhovo maakondi eraldav Strelna jõgi.
Viru alamvesikond
Viru alamvesikond on Ida-Eesti vesikonna osa.
Kahekümneviieaastane sõda
Vene-Rootsi sõda (1590–1595)
16. sajandi viimasel kümnel oli poliitiline olukord Põhja-Euroopas muutunud, Poola-Leedu troonile oli 1587. aastast tõusnud Rootsi kuninga Johan III poeg Zygmunt III Waza ning kuigi Rzeczpospolita oli sõlminud Moskva tsaaririigiga 15-aastase vaherahu. ei olnud välistatud nende sõjaline liit Moskva tsaaririigi vastu. Algselt püüdis Moskva tsaar taastada Liivi sõja eelseid valdusi läbirääkimiste teel kuningas Johan III-ga.
Sõjategevus jaanuaris–veebruaris 1590
1590. aasta jaanuaris alustasid Vene väed sõjategevust jaanuari alguses rüüsteretkedega Ingerimaale. 18. jaanuaril alustasid Vene väed liikumist Novgordist Ingerimaale ja väesalk liikus ka Kaporjet piirama.
Havelock Vetinari
Vetinari pärineb rikkast aadliperekonnast ning sai hariduse Palgamõrtsukate Gildi koolis. Keerulistest olukordadest väljatulemiseks kasutab ta jõu asemel aga enamasti mõistust ning oskab oma eesmärkide saavutamiseks inimesi väga osavalt suunata. Vetinari lahutamatuks kaaslaseks on tema sekretär Drumknott, kes vastutab linna bürokraatiaaparaadi toimimise eest.
Kahekümneviieaastane sõda
Sõjategevus jaanuaris–veebruaris 1590
Põhiväed jõudsid Jama kindluse juurde ning alustasid selle piiramist, kindluse garnison alistus juba järgmisel päeval (25.01). 30. jaanuaril jõudsid Vene eelväed Jaanilinna alla ja asusid selle piiramisele. Vene vägesid rünnati Rootsi 4000-mehelise piiril asunud väe poolt, kuid rootslased Göran Boije juhtimisel kaotasid lahingu ja taganesid Rakvere suunas, kus asusid rootslaste põhiväed, Eestimaa kuberneri Gustaf Banéri juhtimisel.
Bahama lipp
Riigi- ja rahvuslipp
Lipu saamiseks korraldatud kavandivõistluse võitnud töö kinnitati riigi- ja rahvuslipuks 10. juulil 1973. Sellel on kolm horisontaalset laidu, sinine, kollane ja sinine, ning vardapoolsel küljel on must kolmnurk teravikuga lehvi poole.
Havelock Vetinari
Kaheosalises telefilmis "Võlukunsti värv" kehastab patriitsi Jeremy Irons, "Postiteenistuses" aga Charles Dance.
Kahekümneviieaastane sõda
Sõjategevus jaanuaris–veebruaris 1590
2. veebruaril jõudsid Jaanilinna ja Narva linnuste alla Vene põhiväed ning algas kindluste piiramine, milles kasutati selleks Pihkvast kohale koodud müürilõhkumissuurtükke. Narva ja Jaanilinna piiramise ajal rüüstasid Vene ratsaväed ka Alutaguse ja Rakvere piirkonnas 19. veebruaril tegid Vene väed katse vallutada Narva ja Jaanilinna linnust tormijooksuga, kuid see ebaõnnestus. Rünnakule järgnenud päeval alustasid kindluse kaitsjad Karl Henriksson Horni juhtimisel vaherahuläbirääkimisi.
Vaherahuläbirääkimiste tulemusel, Narva ja Jaanilinna asevalitseja Karl Henriksson Horn nõustus 25. veebruaril sõlmima üheaastase eelvaherahulepingu, millega nõustus tagastama Moskva võimu alla Ingerimaal: Jamas, Jaanilinnas ja Koporjes.
Bahama lipp
Riigi- ja rahvuslipp
Kollane (PMS 115C) kujutab saare päikesepaistet ja liivarandu, mis on maa tähtsaim loodusvara.
Kahekümneviieaastane sõda
Sõjategevus jaanuaris–veebruaris 1590
Rootsi kuningas Johan III keeldus tunnistamast Horni sõlmitud vaherahulepingut ning Karl Henriksson Horn mõisteti Jaanilinna loovutamise eest surma ning Eestimaa kuberner Gustaf Banér tagandati ametist. Vägede ülemjuhatajaks Eestimaale määrati Klas Eriksson Fleming.
Bahama lipp
Riigi- ja rahvuslipp
Must kolmnurk tähistab Bahama peamiselt Aafrika päritolu elanikkonda ja selle ühisjõudu.
Kahekümneviieaastane sõda
Sõjategevus 1590–1591
Kehtiva vaherahulepingu ajal püüdsid Rootsi väed, 1590. aasta novembris vallutada ebaõnnestunult vallutada Jaanilinna, millele järgnes Vene vägede poolne lühiajaline Narva piiramine.
Bahama lipp
Riigi- ja rahvuslipp
Sinise (PMS 312C) värvi eripäraks on see, et see peab olema sama kirgas kui saart ümbritsev meri, seega sümboliseerib sinine saart ümbritsevat merd.
Kahekümneviieaastane sõda
Sõjategevus 1590–1591
1590. aasta detsembris tegid Rootsi väed sõjakäigu Pihkva piirkonda ja rüüstasid ka Jama ja Kaporje piirkonda. Samal ajal alustasid sõjategevust Venemaa vastu ka Rootsi väed Österbotteni asehalduri juhtimisel ning tegid sõjakäigu kuni Valge mereni ja vallutasid Petsamo (venepäraselt Petšenga) vene õigeusu kloostri.
Bahama lipp
Bahama ajaloolised lipud
Enne iseseisvumist oli Bahama Suurbritannia asumaa. Selleaegsed lipud on kõik sarnased. Sinise kanga vardapoolses ülanurgas oli Suurbritannia lipp ja lehvil koloniaalaegne vapp. Ka proportsioonid olid samad, 1:2. Erinevuseks on see, et 1896–1923 oli vapp paigaldatud valgele sõõrile ja 1964. aastal eemaldati vapilt kaunistused nii, et jäi ainult vapikilp. Muidugi kasutati edasi ka vana kujundusega lippu.
Kahekümneviieaastane sõda
Sõjategevus 1590–1591
1591. aasta suvel tegid Rootsi väed uue sõjakäigu Morits Gripi (sv) juhtimisel Oudova- ja Novgorodimaale. Neile vastu saadetud Vene väed vojevood Pjotr Šeremetjevi suurpolk ja vürst Vladimir Dolgorukovi eelpolk purustati lahingus ja V. Dolgorukov võeti vangi. Rootsi väed jõudsid rüüsteretkega kuni Novgorodini. Venemaa olukorda vastupanul raskendas samal ajal Krimmi khaani Ğazı Geray II sõjakäik Moskva vastu.
Sõjategevus oktoobris–novembris 1592
1593. aasta jaanuaris sõlmiti Rootsi ja Moskva vahel Jaanilinnas uus kaheaastane vaherahu, mis kehtis kuni 1595. aasta jaanuarini.
Täyssinä rahu, 1595
pisi|400px|right|Läänemere ja Soome lahe äärsed maa-alad: [[Soome Suurvürstiriik, Ingerimaa ja Eestimaa hertsogkond, 1596. aasta Gerardus Mercatori kaardil]]
1595. aastal sõlmitud Täyssinä rahuleping Vene-Rootsi sõjas oli edukas Moskva tsaaririigile. Vastavalt rahulepingule loovutas Rootsi Ingerimaa koos sealsete linnuste ja linnadega (Jaanilinn, Jam, Koporje, Schlüsselburg) ning Käkisalmi lääni, mis olid kõik saadud Pljussa vaherahuga.
Lepinguga määrati kindlaks Vene-Rootsi piir Soomest kuni Põhja-Jäämereni. Rootsi sai vastavalt lepingule oma kaupmeestele vabade kaubahoovide kasutamise Moskvas, Novgorodis ja Pihkvas. Venemaa sai oma kaupmeetele samad õigused Viiburis, Turus ja Tallinnas.
Inflatsioon
thumb|380px|Inflatsioon 2019 Inflatsioon on raha väärtuse langemine, millest tulenevalt tõuseb kaupade või teenuste hinnatase. Hinnataseme tõus näitab raha reaalse ostujõu vähenemist. Peamine inflatsiooni mõõtmise vahend on inflatsioonimäär, mis mõõdab aasta jooksul hinnaindeksis toimunud muutust protsentides. Eestis mõõdab tarbijahindade inflatsiooni Statistikaamet, kes avaldab igakuiselt andmed tarbijahinnaindeksi ning selle osakomponentide muutuste kohta. Lühiajaline hinnataseme muutuse mõju varahindadele ei ole üheselt määratav, sest varade hinnad sõltuvad paljudest teguritest peale hinnataseme. Pikaajalise ning kõrge inflatsiooni korral on mõju varahindadele negatiivne.
Kuigi lühikest aega võivad hinnataset mõjutada mitmed tegurid, on pikas perspektiivis kõige olulisem hinnataseme determinant rahapakkumine. Rahapakkumine ja intressimäärade reguleerimine võimaldab keskpangal mõjutada majanduses toimuvat. Rahapakkumise suurendamisega ärgitatakse inimesi kulutama ning investeerima, rahapakkumise vähendamisel on vastupidine mõju. Tänapäeval on majandusteadlaste seas levinud arusaam, et stabiilse majanduskeskkonna tagamiseks on kestev kuid madal hinnataseme tõus vajalik. Inflatsioonimäära langemise eest soovitud vahemikku vastutavad üldiselt keskpangad. Nii Euroopa Keskpank kui ka Ühendriikide Föderaalreserv on seadnud eesmärgiks 2% inflatsioonimäära.
Inflatsiooni põhjused
Inflatsiooni tekkimisel võib olla mitmeid põhjuseid, suurel määral mõjutavad inflatsiooni riigi otsused, kuid ka ettevõtted võivad ka mõjutada inflatsiooni kulgu.
Riik saab mõjutada inflatsiooni järgnevalt:
•	Raha trükkimine. Raha trükkimine on peamine põhjus, miks maailmas toimub inflatsioon. Mida rohkem raha on maailmas, seda väiksem on selle väärtus.
•	Maksuinflatsioon. Tarbijate maksustamise üldise taseme tõus, mis on analoogne palgainflatsiooniks pakutavate toodete ja teenuste lõpphinnaga. Kõrgemad maksud tähendavad kõrgemaid tootmis- ja tööjõukulusid, mis tähendab kõrgemat hinda.
Ettevõtte mõjutused:
•	Nõudluse suurenemine toob kaasa hinna tõusu. Kui tootja märkab, et nõudlus toote järele kasvab, siis loomulikult tõuseb toote hind, kuna ettevõte teab, et toode ostetakse. See kehtib eriti siis, kui riigis on vaid mõned olulised tootjad, kes kontrollivad suuremat osa turust; nad saavad "endale lubada" hindade tõstmist. Kui aga üks tootja hinda tõstab, võivad eeskuju järgida ka teised tootjad, kes loodavad hindade tõstmisega ka rohkem raha teenida.
•	Palgainflatsioon. Töötajad otsivad loomulikult paremat palka, kui hinnad hakkavad tõusma. See on praegu Eesti üks tõsisemaid probleeme, kuna palgataseme tõus sunnib ettevõtjaid tegema suuremaid kulutusi, mille tulemusel tõusevad pakutavate toodete ja teenuste hinnad.