cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Lerna järv
Vanakreeka mütoloogia järgi elas järve ääres Lerna hüdra, kelle tapmine oli üks Heraklese vägitöödest. Räägitakse ka, et hüdra valvanud sissepääsu allmaailma, ent pärast hüdra tapmist ei saanud Lerna kuulsaks kohana, kust allmaailma pääseb. Plutarchose sõnul ohverdanud kohalikud elanikud allmaailmale lambaid, visates neid järve, et nad upuksid.
An Essay on Free Will
Peatükk II: Fatalism
Richard Taylor ütleb: näita ette, kuidas sa muudad tõese propositsiooni tuleviku kohta propositsiooniks, mis on alati väär. Autor ei pea seda nõudmist legitiimseks, sest tema võime teha alati tõeseid propositsioone alati vääraks sõltub sellest, et ma pole seda võimet kasutanud, Taylor aga nõuab, et ta näitaks selle võime olemasolu seda kasutades. Fatalism ongi doktriin, et võime saab olla ainult selline, mida tegelikult kasutatakse. Kui öelda, et fatalism on väär sellepärast, et mul on võimeid, mida ma kunagi tegelikult ei kasuta, ning fatalist vastab: "hea küll, kasuta siis mõnd sellist võimet," siis see pole kuigi veenev argument. See on umbes nagu vähevõimekate George Berkeley pooldajate nõudmine: "sa ütled, et objektid on olemas ka siis, kui neid ei vaadelda; hea küll, vaatame siis mõnda".
Richard Tayloril on niisugune argument fatalismi kasuks. Oletame, et ma olen admiral, kes kaalub, kas anda käsk O või mitte anda. Oletame, et tegelikes oludes tooks käsk O kaasa, et homme on merelahing, ja käsu andmata jätmine, et homme ei ole merelahingut. Näitame, et kas minu võimuses ei ole anda käsku O või minu võimuses ei ole käsku O mitte anda. Tõepoolest, i) oletame, et homme merelahingut ei toimu. Siis puudub käsu O andmise tarvilik tingimus, sest kui see, et mina annan käsu O, on homse merelahingu toimumise piisav tingimus, siis homse merelahingu toimumine on selle tarvilik tingimus, et ma annan käsu O. Taylor järeldab kasutades printsiipi (A), et ükski tegija ei saa tegu teha ilma selle tegemiseks tarviliku tingimuseta, et ma ei saa käsku O anda. ii) Oletame, et homme toimub merelahing. Siis analoogselt järeldub, et ma ei saa käsku andmata jätta. Järelikult ma kas ei saa käsku O anda või ei saa käsku O andmata jätta, nii see, kas ma käsu annan, ei olene minust. Kui see argument peab paika, siis saab näidata, et see, kes kaalub, millist teguviisi valida, saab paremal juhul tegelikult ellu viia ainult ühte neist, ja temast ei olene, millise ta ellu viib.
Kui aktsepteerida printsiipi (A), siis saab fatalismi tuletada palju lihtsamalt: sest iga kord, kui ma jätan mingi teo tegemata, siis puudub selle tarvilik tingimus, nimelt tegu ise, ja analoogselt teo tegemise puhul. Erinevus selle vahel, mida ma teen, ja mida ma saan teha, kaob ära. Kas (A) on tõene? (A) on kahemõtteline. Ühes tõlgenduses see on tõene, kuid ei vii Taylori järeldusele; teises tõlgenduses viib see Taylori järeldusele, kuid ei ole alust arvata, et see on tõene. Nimetame võimelauseks täielikku grammatilist väitlauset, mis koosneb aluseterminist, mis tähistab või tahab tähistada isikut, võimekoopulast (näiteks "saan", "võimuses on") ja teistest sõnadest. Määrsõnu või määrsõnafraase sisaldavad võimelaused on sageli kahemõttelised. Näiteks: "Ma saan igal ajal mitte rääkida." Kas "igal ajal" laiendab fraasi "mitte rääkida" või sõna "saan"? Kahemõttelisuse saab kaotada näiteks sulgude abil. Vaatame nüüd (A) juhtumeid. a) "Ma ei saa näppu liigutada, kui näpp ei liigu." See võib tähendada kas b) "Ma ei saa (näppu liigutada), kui näpp ei liigu" või c) "Ma ei saa (näppu liigutada, kui näpp ei liigu)." Tavaline tähendus oleks c), kuid b) oleks ka võimalik, kuigi sel juhul öeldaks pigem "Kui näpp ei liigu, siis ma pole võimeline teda liigutama." a) on tõene, aga b)? Vaatame järgmist juhtumit. Näpp on halvatud, aga ma püüan pidevalt teda liigutada. Vahetevahel hakkab näpp liikuma, siis jääb jälle halvatuks. Siis on b) tõene. Erinevus b) ja c) vahel on ka semantiline. Et aga a) on (A) juhtum, siis nähtavasti on ka (A) kahemõtteline, aga kas selle juhtum on b) või c)? Samamoodi võib küsida, kas d) "Ma ei saa anda käsku O homse merelahingu puududes" tähendab e) "Ma ei saa (anda käsku O) homse merelahingu puududes" või f) "Ma ei saa (anda käsku O homse merelahingu puududes)". Ei saa öelda, kumb neist on (A) juhtum, sest (A) on ise kahemõtteline: (A)1 "ükski tegija ei saa (tegu teha) ilma selle tegemiseks tarviliku tingimuseta" või (A)2 "ükski tegija ei saa (tegu teha ilma selle tegemiseks tarviliku tingimuseta)".
Lerna järv
Aegamööda kandus järve setteid, mis muutsid järve sooks. Seda soodustas metsade maharaiumisega kaasnev erosioon. Soostuvas järves sigisid massiliselt malaaria ja teiste haiguste tekitajad, mistõttu Strabon nimetas seda kanti haiguste Lernaks.
An Essay on Free Will
Peatükk II: Fatalism
Oletame, et (A) tähendab A(2). A(2)-st saab dedutseerida (f), kuid pole alust arvata, et saab dedutseerida e). Kas f)-ist koos propositsiooniga, et homme ei toimu merelahingut, järeldub, et ma ei saa anda käsku O? Sellise arutlusvormi puhul pole alust seda arvata. See, et ma saan näppu liigutada, ja see, et ma saan näppu paigal hoida, on mõlemad tõesed, aga ma ei saa mõlemat korraga teha. Nii et printsiibiga (A)2 ei saa fatalismi tõesust näidata. Seevastu printsiibiga (A)1 saab. Aga pole alust arvata, et (A)1 on tõene. Taylor toob (A) kaitseks niisugused näited: ma ei saa elada ilma hapnikuta, ujuda viis miili, olemata vees, lugeda venekeelset raamatut, oskamata vene keelt, võita valimisi, olemata üles seatud. Nendes näidetes tuleneb tarviliku tingimuse puudumisest mitte ainult mittesaamine mitte teha, vaid ka tegu ise. Ja need ei näita, et (A)1 on tõene.
Lerna järv
Lerna hüdra legendis võib kajastuda lernalaste võitlus järve kuivendamise eest. Legendis tapab hüdra mürgine hingus kõik läheduses elava.
An Essay on Free Will
Peatükk II: Fatalism
Paljud fatalismi käsitlused arutavad välistatud kolmanda seadust. Argumendid fatalismi kasuks kasutavad seda seadust mingis mõttes. Mida see seadus tähendab? On kolm kandidaati. i) Loomuliku keele lause pluss "või pole tõsi, et" pluss see lause väljendab tõest propositsiooni. ii) Iga propositsioon on kas tõene või väär. iii) Iga propositsioon on kas ise tõene või tema eitus on tõene. Kandidaat i) vajab täpsustust ja paistab, et selle tõesus on kontingentne. ii) ja iii) tähendavad enam-vähem sama asja. Kas see on tõene? On tehtud katseid seda ümber lükata, tuginedes kvantmehaanika tõlgendusele või lõpmatute hulkade mittekonstruktiivsetele kirjeldustele. Need kaalutlused pole fatalismi probleemiga otseselt seotud, küll aga küsimus, kas välistatud kolmanda seadus käib propositsioonide kohta, mis räägivad tulevikust. Kas see printsiip lubab mul öelda näiteks, et propositsioon K, et ma sooritan enesetapu, on kas tõene või väär. Kas siis see printsiip on tõene? Kuidas saaks mitte tõsi olla, et ma kas tapan end või ei tapa? Autor leiab, et see on kindlasti tõsi. Mõned autorid, kes on fatalismi kohta kirjutanud, on välistatud kolmanda seadust eitanud, arvates, et see on ainus pääsetee fatalismist. Et aga siduvaid argumente fatalismi kasuks pole, siis see ei pea paika.
Jeju provints
Jeju provints (ka Cheju provints) [tš'edžu prov'ints] on 1. järgu haldusüksus (provints) Lõuna-Koreas. Hõlmab Jeju saare.
Lerna järv
Lõplikult kuivendati Lerna järv 19. sajandil.
Jeju provints
Nimi
Provintsi ametlik koreakeelne nimi on alates 1. juulist 2006 제주특별자치도 (hani: 濟州特別自治道); McCune'i-Reischaueri transkriptsioonis Cheju T'ŭkpyŏl Chach'ido, Lõuna-Korea uues omaladinas Jeju Teukbyeol Jachido). See tähendab Jeju eriautonoomiaprovintsi. Jeju provints on Lõuna-Korea ainuke eriautonoomiaprovints.
Provintsi varasem ametlik nimi oli 제주도 (Hanja: 濟州道; McCune'i-Reischaueri transkriptsioonis Cheju-do, Lõuna-Korea uues omaladinas Jeju-do).
Provintsi koreakeelne lühendnimi on 제주 (Cheju).
Välislingid
🇰🇷
Männipark
pisi|Õhuvaade Männipargile thumb thumb|Trolliliinide 4 ja bussiliinide 72 lõpppeatus. Keskuse tänav 5 Männipark (ka Keskuse parkmets) on Tallinnas Mustamäe linnaosa Mustamäe asumis Ehitajate tee, Sõpruse puiestee ja Keskuse tänava vahelisel alal asuv park.
Pargi pindala on 10,6 hektarit.
Park on aktiivselt kasutatav puhkeala, kus aeg-ajalt korraldatakse ka massiüritusi.
Loodus
Ala on kunagine liivik, mis on looduslikul teel taimestunud.
Taimestik
Puistute kogupindala on 4,3 ha.
Kasvab ainult samblamännikuid.
Esineb mõningaid võõrliikide isendeid.
Puistute seisund on rahuldav. Kohati kannatavad puistud tugeva rekreatiivkoormuse all.
Linnustik
Haudelinnustik on suhteliselt liigivaene. Pesitsejatest on dominantliigid metsvint, musträstas, hallvares ja rasvatihane.
Kaitsealustest liikidest esineb toitekülalisena kanakull.
Probleemliikideks on hallvares ja hakk. Talvepoolaastal on Mustamäe Männipark kujunenud seltsingus ööbivate vareslaste koondumis- ja sageli ka arvuka ühisööbimise paigaks.
Rekonstrueerimine
thumb|Männipargi kõlakoda 1990ndatel nägi linnavalitsus linna üldplaneeringus ette uue Mustamäe keskuse rajamist. Ühe ideena nähti seda keskust Männipargis. Koostati detailplaneering ja projekt. Mustamäe Linna Halduskogu aga otsustas, et Männipark tuleb säilitada muutmata kujul. Uue kohana pakuti Laki tänava, Kadaka tee, Tammsaare tee ja Mustamäe tee vahele jäävat ala.
Mustamäe linnaosavalitsuse ärgitusel korrastasid töömehed (1999) suve lõpus mürtsuga avatavas Männipargis kolme miljoni krooni eest teed ja valgustuse ning rajasid piknikupidajatele kivise kontserdiplatsi, samuti leiavad uuenenud puhkamispaigas koha kaks Tauno Kangro skulptuuri.
Erika Salumäelt pärineb mõte rajada parki mänguväljak-spordikeskus (Taani eeskujul). 1. juunil 2005. arutasid Kivisilla aia ja maastikukujunduse OÜ esindajad ja Mustamäe linnaosavalitsuse töötajad pargi tulevast väljanägemist detailsemalt. Pargi rekonstrueerimine koos liikluslinnaku ja kahe mänguatraktsioonidega väljakuga läheb maksma üle 3 miljoni krooni. Männipark kavandatakse kaks suurt mänguväljakut, keskele liikluslinnak, spordiharrastusevõimalused täiskasvanutele ning ümber pargi jalgratta-rulluisurada.
2003. aastal koostati detailplaneering Keskuse tänav 1-3 / Sõpruse puiestee 252 asuva Mustamäe Männipargi krundi ja Keskuse tänav 5 kinnistu piiride muutmine seoses maa-ala suurendamise ja kinnistule kohviku rajamisega. Keskuse tänav 5 kinnistul on trolliliini lõppjaama dispetšerihoone ja kinnistu praegune maakasutuse sihtotstarve on transpordimaa. thumb|right|"Mõtlik mees", Männipark, Tallinn 2008. aastal valmis parki kõlakoda, mille kavandamisel võeti eeskujuks linna seni ainuke väike kõlakoda Nõmmel Vabaduse pargis Nõmme-Kase 12b. Laulukaare lavaosa on 70-ruutmeetrine ja metallkonstruktsioonidele on ehitatud puust viltune ovaalkatus.
Mõtiskluste aed
2014. aastal avati pargis Mõtiskluste aed, kus nimeplaatidega tähistati nimelised pingid Anton Hansen Tammsaarele, Eduard Vildele, Juhan Sütistele ja Mati Undile. 2015. aastal avati samas nimelised pingid ka Marie Underile ja Silvia Rannamaale.
"Mõtlik mees"
2002. aastal valminud graniidist monumentaalskulptuur. Mõõtmed 4 x 3 x 2,3 m. Kaal 28 tonni. Algselt oli kuju planeeritud Sõpruse puiestee ja Akadeemia tee ringi keskele, kuid see keelati väidetavalt ringtee tulevase likvideerimise tõttu. Kuju avati Mustamäe päevade raames.
Lepa
Lepa ehk Lepä on küla Valga maakonnas Valga vallas.
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Taheva vallas.
Küla lõunapiir kulgeb Võru–Mõniste–Valga maantee kõrval. Küla edelanurgas ühtib piir ühtlasi Eesti-Läti piiriga. Küla põhjapiiri märgib Ujuste oja.
Derartu Tulu
pisi Derartu Tulu (amhara ደራርቱ ቱሉ; sündinud 21. märtsil 1972 Bejokis) on Etioopia kergejõustiklane (5000 m ja 10 000 m jooks ning maraton). Kahekordne olümpiavõitja (1992, 2000) ja seitsmekordne maailmameister.
Olümpiamängudel
1992 olümpiavõitja 10 000 m (31.06,02) 2000 olümpiavõitja 10 000 m (30.17,49) 2004 pronksmedal 10 000 m (30.26,42)
Maailmameistrivõistlustel
1995 hõbemedal 10 000 m (31.08,10) 2001 maailmameister 10 000 m 31.48,81)
Krossijooksu maailmameistrivõistlused
1995 maailmameister pikemal distantsil 1997 maailmameister pikemal distantsil, individuaalne ja meeskondlik 2000 maailmameister pikemal distantsil, individuaalne ja meeskondlik 2004 maailmameister pikemal distantsil, meeskondlik
Suurmets
Suurmets on eesti perekonnanimi.
Pandud kolmes mõisavallas Tartu-, Viljandi- (mõlemal algselt Suurmetz) ja Võrumaal (Suurmötz). Nimede eestistamisel määratud uueks perekonnanimeks isikuile, kelle nimi oli Groosvald, Grossvald, Grosvald, Klemets, Prussakov, Schults, Schulz, Siimann, Sikmann, Suurhans ja Suurmats. 2019. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Suurmets Eestis 51 mehel ja 58 naisel.
Uueveski oja
Uueveski oja (alamjooksul ka Kösti oja) on oja Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas.
Kirjeldus
pisi|Uueveski ojale paisutatud [[Uueveski järv]] Oja pikkus on 14,6 km (koos lisaharudega 15,2 km ), valgala suurus 38 km², langus on 57 m ja lang 3,8 m/km.
Uueveski oja saab alguse 99,5 m kõrgusel Viljandi vallas Auksi külas asuvast Auksi järvest ja suubub 42,5 m kõrgusel Viljandi linnas Viljandi järve kirdepoolsesse Viiratsi otsa. Uueveski oja läbib keskjooksul Võistre järve ja Karula järve ning alamjooksul Viljandi linna idaosas Uueveski basseine, Uueveski paisjärve ja Kösti paisjärve. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.
Uueveski oja ületavad Auksi tee, Imavere – Viljandi – Karksi-Nuia maantee, Karula tee, Viljandi–Põltsamaa maantee, Uueveski tee, Oja tee ja Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme maantee.
Vesirajatised
Oja alamjooksul on asunud mitmed veskid:
Ajalugu
pisi|Uueveski oja [[Aindu külas 1839. aasta Carl Gottlieb Rückeri Liivimaa aluskaardil. Kuuni järvest (Küno) lähtuv Valuoja voolab oma vanas sängis ida suunas Uueveski ojasse endise Tobra vesiveski ligidal.]]
1933. aastal valmisid Uueveskil avalikuks kasutuseks mõeldud ujumisbasseinid, millest ülemine oli 70–80 m pikk.
1930-ndate lõpul süvendati ja õgvendati Võistre järvest Karula järve voolavat Tobra oja (tänapäeval Uueveski oja ülemjooks) ja suurendati sel moel Uueveski oja läbivat veehulka. Samas suunati Kuuni järvest lähtuv ja senimaani Tobra ojja suubuv vesi Valuojasse.
FC Twente
FC Twente on Hollandi Enschede linna jalgpalliklubi, mis hooajal 2013/2014 mängis riigi kõrgliigas.
Praegune meeskond
''Seisuga 27. juuni 2014''
Endiseid mängijaid
Oguchi Onyewu, Bryan Ruiz, Emir Bajrami
Saltser
Saltser ehk tsinkkloriid on jootevedelik, mida kasutatakse erinevate metallide (nagu raud, teras, vask, valgevask, pronks, plii) tinaga jootmisel. Saltser on soolhappe tsingiga küllastatud tsinkkloriidi ZnCl_2 vesilahus.
Ansan
Ansan (안산시, 安山市 Ansan-si 'Ansani linn') on linn Lõuna-Koreas Gyeonggi provintsis.
DNA-põhine nanobioelektroonika
Nanobioelektroonika on kiiresti arenev interdistsiplinaarne valdkond, kus kombineeritakse nanomaterjalid bioloogia ja elektroonikaga ning mis pakub võimalusi bioelektroonika arengus ette tulevatele väljakutsetele vastamiseks.
Iseloomustus
DNA on paljulubav materjal kasutamiseks nanoskaalas konstruktsioonides tänu oma väga heale isekoostumise võimele, väiksele suurusele ja sobivatele mehaanilistele omadustele. Väga spetsiifiline ning ennustatav Watson-Cricki üheahelalise DNA (single stranded DNA ehk ssDNA) aluspaardumine on kasutatav soovitavate kaheahelaliste DNA (double-stranded DNA ehk dsDNA) motiivide programmeerimiseks, mida on seejärel võimalik edasi kasutada suuremate ja komplekssemate struktuuride koostamisel. Neid DNA struktuure on võimalik kasutada ka vormina teiste objektide jaoks. Samuti on sel viisil valmistatavad niinimetatud DNA origamid, mis on kahe- või kolmedimensiooniliselt kokkupakitult organiseerunud DNA vormid.
Olulisus
Pidev fotolitograafilise protsessi viimistlemine on võimaldanud areneda elektroonilistel seadmetel nende keerukuse ja ka dimensioonide vähenemise mõttes väga kaugele. Edasiste sammude rakendamine on aga üha kulukam ja piiratum, mistõttu on nii akadeemiline kui tööstuslik huvi alt-üles (bottom-up) koostatava funktsionaalse elektroonika arendamiseks. DNA pakub mitmeid olulisi omadusi selle kontseptsiooni tarbeks. Tavapärased räniseadmed valmistatakse ülalt-alla (top-down) lähenemisel litografeeritud skeemide järjest peenema töötlemise tehnoloogiaga, samas kui suhteliselt uute alt-üles tootmismeetodite arendamine muutub nüüd järjest vajalikumaks. DNA on oluline biopolümeer, mis kannab geneetilist informatsiooni, kuid on samuti väga huvipakkuv funktsionaalse nanosuuruses materjalina tänu oma iseäralikele omadustele, mida teistes polümeerides ei leidu. DNA omab komplementaarsuse, ehk isekoostumise võimet, mis lubab vesiniksidemete aluspaardumist adeniini ja tümiini (A - T) ning guaniini ja tsütosiini (G - C) vahel, kus aluspaaride reastuvad ühedimensiooniliselt 0,34–0,36 nm intervallidega. Nüüdisajal on tänu sellele isekoostumise omadusele võimalik DNA-d integreerida veavabalt ilma mikrofabrikatsiooni tehnoloogiateta. Intervalle on võimalik kasutada vormina, et reastada molekule ja klastreid nanoskaalas ilma peentöötluseta.
DNA on ühedimensiooniline elektrijuht ja kasutatav niinimetatud molekulaartraatides. Elektrooniliste seadmete ehitamine üksikutest molekulidest on aktiivsete elektrooniliste komponentide ülim miniaturisatsioon. Sellised molekulaarskaalal seadmed tõstaksid elektroonikaskeemidel detailide pindtihedust tuhandeid kordi võrreldes tänapäevaste ränipõhiste tehnoloogiatega, pakkudes lisaks suuremaid vabadusi ja paindlikkust selliste funktsioonide ärakasutamisel ja kaasneval seadmete disainil, mis tavapäraste pooljuhtidega pole võimalik. DNA molekulide kui seadmete aluste sisemised kattuvad elektronorbitaalid koos võimalikkusega programmeerida järjestuse ja pikkuse järgi praktiliselt lõpmatult suurt arvu variatsioone muudab DNA heaks ühedimensiooniliseks süsteemiks.
Kadžaarid
Kadžaaride dünastia, Kadžaarid (Qajars, Kajars. Pärsia: سلسله قاجاریه‎ - or دودمان قاجار - Qâjâr) oli Iraani šahhidünastia, mis oli võimul 1781–1925.
DNA-põhine nanobioelektroonika
Elektrilised omadused
Suure niiskuse korral näitab DNA ioonjuhtivale materjalile iseloomulikke omadusi. Väikese niiskuse või vaakumi korral on aga elektronjuhtivus põhiline faktor elektrontranspordi omaduste määramiseks. Uuringud on näidanud väga erinevaid tulemusi DNA juhtivuse osas, sealhulgas kuulutades selle nii dielektrikuks, pooljuhiks kui ka ülijuhiks sõltuvalt lähenemisest. Erinevused tulenevad erinevatest mõõtmistingimustest ja meetoditest. Üldine arvamus on, et lühike DNA molekul on ühedimensiooniline juht ning on sobiv kasutamiseks molekulaartraatides, kuna piirorbitaalid on π-elektronid molekulaartasandiga ristuvate orbitaalidega. Juhtimist mõjutab suuresti keskkond, eelkõige niiskus, millel on mõju nii konformatsioonile kui ka juhtivusele endale, adsorbeeruvad veemolekulid ümber dsDNA käituvad laengukandjatena.
Elektrontransport sõltub lisaks keskkonnast ka alusjärjestusest, vastasiooni tüübist (puhvrist) ja proovi kujust. Kuna DNA elektriline juhtivus on kontrollitav dopeerimise abil, võib dopeeritud DNA-d pidada pooljuhtivaks molekulaartraadiks. Juhtivuse kontrollimine on keeruline, kuna elektronolekud sõltuvad alusjärjestusest ja struktuurist. Teistpidi vaadates võimaldab see kontrolli mitte ainult läbi dopeerimise, vaid ka muude parameetrite, lubades ehitada sensorseadmeid, mis töötavad teistsugustel printsiipidel võrreldes tavaliste pooljuhtidega. DNA on nanoskaalas elektroonikamaterjal mis töötab elektronide juhina siis, kui see on kasutusel vaakumis ning ioonjuhina kui seda kasutatakse atmosfääris.
Isekoostuvad nanotraadid
Modifitseerimata dsDNA ei juhi elektrit piisavalt hästi elektroonikas kasutamiseks. Üks viis saavutada soovitavat juhtivust on DNA-põhiste nanotraatide valmistamine. DNA kaheahelaline struktuur oma 0,35 nm kaugustega aluspaaride vahel on ideaalse kuju ja suurusega 2 nm läbimõõduga traadi jaoks. Keemiline funktsionaalsus võimaldab mitmeid viise DNA „dopeerimiseks“. Modifitseerides ssDNA-d lisades sinna tioolgrupp, saab siduda ahelale nanoosakesi. DNA-le saab siduda sellisel viisil ka valke, mis loovad edasisi sidemeid metallnanosakestega. Niiviisi saab lasta isekoostuval viisil koonduda osakestel, eeldusel, et need on enne seotud DNA külge, mille aluste järjestus on sobivalt programmeeritud. Edasi: kui valgud on seotud DNA-ga, millel on sobivalt programmeeritud alusjärjestus, siis need omakorda võivad joonduda isekoostuval viisil ning moodustunud süsteeme on seejärel võimalik kasutada vormina nanoosakeste järjestamiseks.
Metallist nanotraatide tootmine
Kõige rohkem on uuritud nanotraatide tootmist kasutades tavalise dsDNA vorme. See on kaheastmeline lähenemine, mis kasutab metal-ioon sidumise omadusi ning sisaldab huvipakkuva iooniga dopeerimist ning seejärel reduktsiooni nullvalentseks metalliks. See lähenemine võimaldab nanotraatide valmistamist 5-10 nm vahemikus laiast metallide valikust, näiteks hõbedast, plaatinast, pallaadiumist, vasest, niklist ja koobaltist.
Juhtiva polümeeriga nanotraadid
Juhtivad polümeerid nagu polüaniliin, polüpürrool ja polüindool võimaldavad samuti DNA- põhiste juhtivate nanotraatide valmistamist. Nende molekulaarsed omadused võimaldavad elektriliste omaduste häälestamist ning funktsionaliseerimist. Selliste vormide tegemine põhineb mittekovalentsetel interaktsioonidel metall-ligand sidestumise asemel. Saadav supramolekulaarne polümeer, milles on anioonne DNA ja katioonne sünteetiline juhtiv polümeer, erineb metallipõhistest süsteemidest ning pakub uusi arhitektuure ja rakendusi. Selle näiteks on DNA-polüpürrool neuraalvõrgustikud. Kasulikkus molekulaarsete juhtivate polümeeride nanotraatide süsteemide puhul avaldub võimaluses lisada uusi funktsionaalgruppe üksikute monomeeride derivatiseerimise teel.
DNA funktsionaliseerimine
Lisaks DNA kasutamisele vormina juhtivate materjalide kasvu kontrollimiseks on DNA-d ennast võimalik modifitseerida funktsionaalrühmadega sarnaselt selliste biomeditsiiniliste rakendustega nagu geenijärjestamine.
DNA-struktuurid vormidena
Kasutades DNA-d vormidena on võimalik kasulikult modifitseerida selliseid võimalikke nanoelektroonikaseadiste komponente nagu süsiniknanotorud (CNT). DNA motiivid on näiteks kasutatavad CNT orienteerimisel molekulaarskaalal transistoride valmistamiseks. Nii näiteks on tõestatud, et saab valmistada isekoostuvad CNT-väljatransistore (FET), mis käituvad tavapäraste p-tüüpi FET-na. Veel on DNA origamid olnud sobivateks platvormideks plasmoonilistele struktuuridele, üksikute molekulide visualiseerimisel ning analüüsil ja keemiliste reaktsioonide juhtimisel.
DNA-l põhinevad seadmed
Isekoostuvad DNA-põhised seadmed on kasutatavad elektrooniliste biosensoritena, näiteks DNA ja alusjärjestuste ära tundmiseks. Tööprintsiipideks sellistel sensoritel võib olla elektrokeemiline äratundmine või elektrisignaali detekteerimine. Näiteks võib tuua DNA väljatransistori (DNA-FET), kus pais on tehtud ss-DNA molekulidest, mis käituvad pinnaretseptorina uuritavate molekulide jaoks. Tahkise nanopoore kasutatakse tihtipeale erinevate molekulide elektrooniliseks äratundmiseks, kuid mõnede rakenduste jaoks on tarvis poori suuruse ja omaduste väga täpne viimistlemine. See on saavutatav DNA struktuuride poorideks inkorporeerimisega, näiteks saab kolmedimensioonilisi (3D) DNA origamistruktuure kasutada koos litograafiliselt valmistatud pooridega.
DNA spintroonika
DNA dupleks võib käituda spinnfiltrina spinn-selektiivseks elektronide transmissioonil. Efektiivne barjäär ebasoodsa spinni jaoks on väiksem lühema oligomeeri jaoks, mistõttu selle spinniga elektronid on suurema juhtivusega. Suurema efektiivse barjääri tõttu pikemates DNA molekulides vool ebasoodsa spinniga blokeeritakse.
DNA piesoelektroonika
Takistuse muutumist mehaanilise jõu rakendamisel kutsutakse piesotakistuseks. DNA puhul on elektrooniline paardumine naaberaluste vahel sõltuv mehaanilisest jõust, millel on mõju π-π sidemele.
DNA termoelektroonika
Termoelektriline efekt on temperatuuride erinevuse otsene muundumine elektriliseks pingeks, mida kirjeldab Seebecki koefitsient. Juhul kui järjestikku on A - T ühikuid vähem kui 4, käitub koht tunnelbarjäärina, koefitsient on võrreldes G - C järjestusega suur ja lineaarselt sõltuv molekulaarsest pikkusest (5 μV/K kuni 8 μV/K). Pikema AT bloki korral muutub juhtivusmehhanism tunnelleerumisest oomiliseks (hopping) ja koefitsient kahaneb (~2 μV/K). DNA termoelektrilised omadused on seetõttu mõjutatud järjestuse ja pikkuse poolt.
Väljakutsed
Seni puuduolev kontroll DNA struktuuri üle erinevates keskkondades on vajalik laengujuhtimise mõõtmiste andmete täpsustamiseks ning pikema eluea ning stabiilsemate DNA-põhiste molekulaarsete seadmete saamiseks. Suurte biomolekulide nagu DNA modelleerimine on keeruline, mistõttu on tarvis täpsemaid teoreetilisi mudeleid ja arvutusalgoritme, et paremini matkida eksperimentaalseid mõõtmisi.
Skelett
Skelett (kreeka sõnast σκέλετoν 'kuivanud') ehk toes ehk skeletisüsteem on organismi elundkond, mis tänu oma jäikusele ja tugevusele võimaldab organismil säilitada kuju.
Skelett võib paljudel juhtudel osaleda organismi liikumises ja/või kaitses.
Skelett esineb mingil kujul peaaegu kõigil elusolenditel, kelle mõõtmed on piisavalt suured selleks, et Maa gravitatsioonijõud neile olulist mõju avaldaks. Bakterite kuju aitab säilitada rakukest või seda ümbritsev limakapsel. Taimede toese moodustavad tselluloosist ja ligniinist koosnevad rakukestad.
Skelett on kõigil selgroogsetel loomadel
Alamate loomade skelett
Loomadel eristatakse sise- ja välisskeletti, levinuim on loomariigis viimane. Paljudel alamatel (vee)loomadel (näiteks ainuõõssetel peale korallide) ja enamikul ussidel skelett puudub. Ainuraksetel (näiteks kiirikloomadel) esineb mineraalsest või orgaanilisest ainest kodasid. Tõelist skeletti kohtame esimesena käsnade juures, kellel see koosneb peamiselt spongiinist või kaltsiumkarbonaadist.
Kadžaarid
Kadžaarid pärinesid Iraani turkmeenidest, kes elasid Ganjas, praeguse Aserbaidžaani alal.
Skelett
Alamate loomade skelett
Paljudel ümarussidel katab keha tugev kutiikula. Okasnahksetest on välisskelett kõige rohkem arenenud merisiilikutel. Lülijalgsed omavad kitiinkesta, mille külge kinnituvad lihased, ning mis on nii toeseks kui ka kaitseks kahjulike välismõjude eest.
Limustest on välisskeletiga varustatud teod ja karbid (lubikojad). Siseskelett on tekkinud keelikloomadel, algselt seljakeeliku näol. Kõrgematel keelikloomadel – selgroogsetel – on selle ümber tekkinud luustunud toes.
Kadžaarid
Kadžaaride võimu ajal tugevnes feodaalide positsioon. Peetud sõjad nõrgendasid riiki ning Iraan jäi suuremasse sõltuvusse Euroopa suurriikidest. Toimusid ka mitmed feodalismi vastased ülestõusud, neist suurim oli 1905 Iraani konstitutsiooniline revolutsioon.
Skelett
Selgroogsete skelett
pisi|[[Kääbusvaala luustik Tartu Ülikooli loodusmuuseumis]] Selgroogsetel esineb keeruline skeletisüsteem (luustik), mis koosneb luudest, kõhredest ja sidemetest ehk ligamentidest. Luud on omavahel ühendatud kas jäigalt (õmbluste abil), pooljäigalt või liikuvalt (liigesed). Üksikutel selgroogsete rühmadel (näiteks kilpkonnadel ja rüükaladel) on sellele lisaks ka kattekudedest tekkinud välisskelett.
Kadžaarid
Kadžaarid tõukas troonilt 1925 Pärsia kasakabrigaadi ohvitser, tulevane šahh Reza Pahlavi.
Skelett
Selgroogsete skelett
Kõhrkaladel esineb primitiivseim skelett, mis koosneb peamiselt kõhrest, puuduvad jäsemeluud, kolju koosneb paljudest omavahel nõrgalt ühendatud osadest, millest olulisimad on lõualuud, ajukolju ja lõpusekaared. Luukaladel on need kolju osad enam-vähem liitunud, toes luustunud, tekkinud uimede luud.
Vihtuimeliste kalade paarilistest uimedest on saanud alguse kahepaiksete jäsemed (alguses vähediferentseerunud). Lisaks eristub luustikus selgelt selgroo rinna-, kaela- ja ristluuosa, õla- ja puusavööde ning saba, koljus saavad endistest lõpusekaartest alguse kuulmeluud.
Roomajate luustik on veel üsna varieeruv, jäsemete skelett võtab lõpliku kuju (varvaste luud ja pöialuud, sääreluud ja reieluu, puusaliigesed ning põlveliigesed), seoses rinnaluu tekkega tekib rinnakorv. Roomajatest põlvnevad linnud, kelle luustikku iseloomustab kohastumine lendamiseks – esijäsemete skelett redutseerub tiibade tekke tõttu, luud on kerged, sisaldavad õhku.
Imetajate luustik on juba üsna vähevarieeruv. See koosneb koljust, mis täiskasvanueas on täielikult liitunud ja mis on liigeste abil ühendatud alalõualuu ja kaelaga ning keeleluuga. Kaelalülisid on 7 (v.a laisikutel) ja neil puuduvad roided (erinevalt roomajatest). Rinnalülisid on 12–15, nende külge kinnituvad roided. Järgnevad 5–7 nimmelüli ja 4–5 ristluuks liitunud lüli. Sabalülide arv varieerub suuresti, teatud nahkhiirtel on neid vaid kolm, soomusloomadel kuni 49.
Inimese skelett
Inimese skelett koosneb 29 koljuluust, 33 selgroolülist (7 kaelalüli, 12 rinnalüli, 5 nimmelüli, 5 ristluulülist (kokkukasvanud), 4 õndralüli), 20 roidest, 4 ebaroidest, kahest abaluust, kahest rangluust, neljast vaagnaluust (kokkukasvanud), (ühe jala kohta) 30 jala- ja (ühe käe kohta) 31 käeluust ja seesamluudest, mille arv on indiviiditi erinev. Seesamluid arvestamata on inimesel kokku 206 luud.
Arunachal Pradesh
Arunachal Pradesh on India osariik, mis piirneb läänes Bhutani, põhjas Tiibeti ja idas Birmaga, lõunas Assami ja Nagalandi osariikidega.
Arunachal Pradesh, mida varem nimetati NEFA (North East Frontier Agency), oli 1987. aastani Assami osariigi osa. Talle anti osariigi staatus, arvestades julgeolekukaalutlusi idapiiril ning Hiina ja India vahelisi pingeid. Hiina peab Arunachal Pradeshi endale kuuluva Tiibeti osaks.
Rahvastik
thumb|Naised apatani hõimust pisi|Dokumentaalfilm Arunachal Pradeshi ühest suuremast rahvast, adidest 2021. aastal Osariigi rahvastik on etniliselt mitmekesine. 2001. aasta rahvaloenduse andmeil oli 64,2% elanikest adivasid, mis on ühisnimetus erinevatele põliselanike hõimudele, mida kokku on osariigis üle 100. Neist 25 on üle 5000 liikmega. Suuremad hõimud on Nissi, Adi Gallong, Wancho, Dafla, Monpa, Tagin, Adi Minyong, Nocte, Adi, Apatani, Galong, Mishmi, Nishang, Tangsa, Abor, Mishing (Miri), Khampti ja Adi Padam. Ülejäänud elanikkond on sisserännanud.
Põliselanikud räägivad erinevaid tiibeti-birma keeli. Immigrantide seas räägitakse enim bengali, nepali ja hindi keelt.
34,6% elanikest on hinduistid, 18,7% kristlased, 13,0% budistid ja 1,9% muslimid. 31,6% tunnistavad teisi, valdavalt animistlikke usundeid.
Haldusjaotus
Osariik jaguneb 18 ringkonnaks:
Lahe (Peipsiääre)
Lahe on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Alatskivi valda.
Tallikeste
Tallikeste ehk Tallikõstõ ehk Tallikese on küla Võru maakonnas Võru vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Vastseliina vallas.
FC Utrecht
FC Utrecht on Hollandi jalgpalliklubi, mis hooajal 2008 mängis riigi kõrgliigas.
Klubi baseerub Utrechtis.
Abar
Abar (vene sõnast обор) ehk abaravõrk (Tartu murdes kimm või kemm, Pärnumaal kimudega mutt), samuti kimu, kimudega võrk, liigsilmadega võrk on eesti rahvakultuuris kalavõrk, mille võrgulinad on kolmekordsed (vahel ka kahekordsed).
Välised võrgulinad on keskmisest kitsamad ja palju suuremate silmadega. Suuruse järgi jagunesid abarad särjeabaraks ja latikaabaraks. Abarvõrk oli tavaliselt 30 m pikk ja kuni 1,5 m kõrge.
Kasutus
Abarat kasutati põhiliselt Lõuna-Eesti veekogudel roostikes suurte kalade püüdmisel, kusjuures kalu hirmutati mütaga. Süvavee- ehk latikaabar oli püügivahendiks ka talvel.
Abar on kasutusel olnud kogu Euroopas.
Varasemas "kalapüügieeskirjas" oli abar määratletud kui "nakkevõrk, millele on ühele või mõlemale küljele juurde rakendatud suuresilmne võrgulina". Alates 2016. a ei kuulu abar enam Eestis lubatud püügivahendite hulka.
Pariisi Ülikool
Pariisi Ülikool, tuntud ka nimega La Sorbonne (sellest ka varasem nimi Sorbonne'i ülikool), loodi juba 12. sajandil. Alates 31. detsembrist 1970 lõpetas Pariisi Ülikool tegevuse ja jagati ümber väiksemateks ülikoolideks.
Tänapäeval on Pariisis kolmteist riiklikku ülikooli, mis alates 1971. aastast on nummerdatud ja sisaldavad oma nimes lisaks järjekorranumbrile ka viidet kas ülikooli ajaloole või asukohale. Järjekorranumbrist nimes on loobunud endine Pariisi 9. Ülikool, mis kannab alates 2004. aastast nime Pariisi Dauphine'i Ülikool (prantsuse keeles Université Paris-Dauphine). Endise Pariisi Ülikooli hoonetes tegutsevad ülikoolid nr 1, 3, 4 ja 5, lisaks Riiklik Ajaloo- ja Arhiivinduskool (École Nationale des Chartes) ja Kõrgem Haridus- ja Teadusinstituut (École Pratique des Hautes Études).
Pariisis asuvad järgmised riiklikud ülikoolid:
Pariisi 1. Ülikool (Université Paris 1 Panthéon-Sorbonne)
'''Pariisi 2. Ülikool' (Université Paris 2 Panthéon-Assas'')
'''Pariisi 3. Ülikool' (Université Paris 3 La Sorbonne Nouvelle'')
Université Paris Cité
Sorbonne'i Ülikool
'''Pariisi 8. Ülikool' (Université Paris 8 Vincennes-Saint-Denis'')
'''Pariisi 10. Ülikool' (Université Paris-Nanterre'')
Université Paris-Saclay
'''Pariisi 13. Ülikool' (Université Sorbonne Paris Nord'')
Andongi Riiklik Ülikool
Andongi Riiklik Ülikool (korea keeles 안동대학교 (andong-daehak-gyeo)) on ülikool Lõuna-Koreas Andongi linnas.
Ühena noorematest Lõuna-Korea ülikoolidest asutati see 21. juulil 1947 Andongi Normaalkoolina.
1962 muudeti kool Andongi Põllumajanduskolledžiks.
Tšišmõ rajoon
Tšišmõ rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Tšišmõ.
Andongi Riiklik Ülikool
18. jaanuaril 1979 muudeti õppeasutus Andongi Riiklikuks Kolledžiks ja rajati kaheksa õppeosakonda: Hiina-Korea, ajaloo, folkloori, ärijuhtimise, rahvusvahelise kaubanduse, muusika, kujutava kunsti ja kodumajanduse osakond.
Tšišmõ rajoon
Rajoonis on 1 linna-asundus ja 15 külaasundust, kus on kokku 104 asulat.
Andongi Riiklik Ülikool
1. märtsil 1979 vannutati ametisse esimene dekaan Kim Hak-su. 1980. aastal lisati ingliskeelse hariduse osakond ja matemaatika osakond.
Kooli juhtkond
Esimesteks koolijuhtideks olid dekaanid, hiljem muudeti koolikorra seadust ja kooli hakkasid juhtima presidendid.
Dekaanid Presidendid
Lutsu (Valga)
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Taheva vallas.
Inari saami keel
right|pisi|Inari saami keele põline levikupiirkond on tähistatud kaardil numbriga 7. right|thumb|Lehekülg E. W. Borgi kirjutatud 1859. aastal ilmunud Inari-saamikeelsest aabitsast
Inari saami keel (Inari saami keeles anarâškielâ) on uurali keelte rühma kuuluv saami keel, mida kõneleb umbes 400 inimest Soomes Inari järve ümbruses.
Emakeelena kõneles aastal 2008 kokku 279 inimest Inari saami keelt.
Inari saami keelt õpetatakse keelepesas, lasteaias ja algkoolis.
Inari saami keeles ilmub ajaleht Anarâš ja ajakiri Kierâš.
Põline leviala
Inari saami keelt on kõneldud ja kõneldakse praeguse Inari valla järgmistes külades (soomekeelsed nimed sulgudes):
Inari saami keel on koos soome keele, koltasaami keele ja põhjasaami keelega Inari valla ametlik keel.
Noomenid
Inari saami keele noomenid käänduvad üheksas käändes kahes arvus: ainsuses ja mitmuses. Käänded on nominatiiv (nimetav), genitiiv (omastav), akusatiiv (sihitav), illatiiv, lokatiiv, komitatiiv (kaasaütlev), abessiiv, essiiv (olev) ja partitiiv (osastav).
Verbid
Inari saami keele verbid pöörduvad kõigis üheksas isikus ja kõigis ajavormides. Aegu on neli: olevik, lihtminevik, täisminevik ja enneminevik.
Peimari
Peimari on väin, mis eraldab Paraise saarestikku (Turu saarestiku osa) Kemiö saarest.
Einar Lundborg
Einar Paul Albert Muni Lundborg (5. aprill 1896 Kolkata – 27. jaanuar 1931 Linköpingi lähedal) oli Rootsi sõjaväelane (kapten) ja lendur. VR II/3.
Ta osales Soome Vabadussõjas, Eesti Vabadussõjas soomusauto Kalevipoeg ülemana ning pälvis rahvusvahelise tuntuse Itaalia kindrali Umberto Nobile päästmisega Põhja-Jäämerelt pärast õhulaeva Italia purunemist 1928. aastal.
Elulugu
Sündis 5. aprillil 1896 Indias Kolkatas Rootsi misjonäri pojana. Ristimisel pandi talle nimeks Einar Paul Albert ja hindu nimi Muni, mis oli tuletatud India usupuhastaja Gautama Buddha lisanimest Šākjamuni. Jõudis kooliajaks siiski Rootsi, kus õppis Uppsala gümnaasiumis ja seejärel Stockholmi sõjakoolis.
Lahkus 15. märtsil 1918 omal soovil sõjaväeteenistusest, et võtta vabatahtlikuna Rootsi brigaadi koosseisus osa Soome Vabadussõjast. Saabus 20. märtsil Rootsi brigaadiga Soome, kus osales 25. märtsist 23. maini brigaadiülema kolonel Harald Hjalmarsoni adjutandina lahingutes Messukylä, Tampere, Lempäälä ja Veno juures. Ülendati 20. märtsil 1918 Soomes lipnikuks ja 28. mail Rootsi brigaadis ülemleitnandiks.
Rootsi brigaadi likvideerimisel lahkus 6. juunil 1918 teenistusest ja astus 20. augustil ülemleitnandina Saksa sõjaväkke, kust revolutsiooni puhkemise tõttu 12. novembril 1918 lahkus.
Eesti Vabadussõjas
pisi|250px|Kapten Lundborg ja soomusauto Kalevipoeg 1919. aasta kevadel Saabus Eestisse 15. veebruaril ja võttis Rootsi vabatahtlike korpusega osa lahingutest Narva rindel. Ülendati korpuses 20. veebruaril ülemleitnandiks ja 1. märtsil kapteniks.
Märtsikuu lõpul toimus Narvas sõjakohus, kus Rootsi vabatahtlike korpuse ohvitserid, nende hulgas Lundborg, mõistsid mahalaskmisele laostavat agitatsioonid teinud leitnant Franchi. Rootsi ajakirjanduses nimetati seda hukkamist mõrvaks ja Rootsi välisministeeriumi nõudel kõrvaldati tolle sõjakohtu koosseisus olnud ohvitserid korpuse juhtimisest. Lundborg komandeeriti edasiseks teenistuseks 1. aprillil laiarööpmelisele soomusrongile nr 5
Viidi 16. aprillist omal soovil üle Soomusautode kolonni I rühma. Määrati soomusauto Kalevipoeg ülemaks, kellena võttis alates 25. aprillist osa lahingutest Lõuna- ja Põhjarindel, Kagu-Eestis, Põhja-Lätis ning Loode-Venemaal, jõudes 25. mail koos Eesti vägedega Pihkvasse ning saades kuulsaks hulljulgete sissetungidega Vene rindejoone taha. . “Kalevipoja” remondis oleku ajal oli kapten E. Lundborg ajutiselt soomusauto “Vibulane” ülem.
Sai septembri alguses suurtüki lõhkemise läbi paremast käest raskesti haavata. Teist korda sai põrutada lahingus Moglino jaama juures, kui soomusauto Kalevipoeg punaste mürsu läbi raskesti vigastati.
Lahkus Soomusautode kolonnist omal soovil enne 27. septembrit. Lahkumise põhjused on teadmata, kuid Soomusautode kolonni ülem kapten August Nieländer pidas võimalikuks, et selleks andis tõuke kibestumine 6. jalaväepolgu II pataljoni taganemise tõttu, millega Vibulane jäi ilma jalaväe katteta ja Lundborg pidas nelja mehega, nende hulgas ka tõlk Reinhold Treumund VR II/2, nelja ööpäeva jooksul punaseid kinni, enne kui soomusauto Pisuhänd kapten Nieländeriga appi jõudis. Esimene punaste rünnak kestis Vibulasele viis ja pool tundi, mille kestel Lundborg tulistas oma raskekuulipildujast välja 42 linti à 250 lasku.
Ilmus Soomusautode kolonnist lahkudes Tallinna, kus ta end 27. septembril sisse kirjutas, märkides elukohana Kuld Lõvi, tuba nr 11. Samal päeval oli ta end registreerinud Vene valgete Loodearmee juures formeerimisel olevasse Rootsi Valgesse Leegioni. Ilmus Loodearmee staabi käsutusse Narva 3. oktoobril 1919, mis daatumit kandis tema registreerimise dokument. Kuid Vene valgete värk ei näinud Lundborgile meeldivat, sest oktoobri keskel oli ta jälle Tallinnas ja hankis seal endale Rootsi sõidu viisa, mis kandis kuupäeva 15. oktoober 1919. Sõitis Rootsi Helsingi ja Turu kaudu.
Teadmata millal tuli ta Eestisse tagasi (väljasõidu viisa oli talle antud 1. novembril 1919) ning astus jälle Eesti sõjaväkke ja Soomusautode kolonni. Selle üksuse koosseisust vabastati ta 21. juunil 1920, kuid sõjaväest vabastamise tunnistus kannab kuupäeva 1. juuni 1920. Lahkus mai lõpul Tallinnast Rootsi, kus ta end registreeris Djursholmi linna fiskaali juures 1. juunil. Kuid 22. juunil oli ta jälle Tallinnas tagasi.
Eesti Vabadussõjas ilmutatud vahvuse eest anti Vabariigi Valitsuse poolt kapten Lundborgile 18. augustil 1920 Vabadusristi II liigi 3. järk ja Vabadussõja mälestusmärk.
Jäi Eestisse kuni 28. septembrini 1920. Enne ärasõitu külastas ta veel oma sõpru, sõjakaaslasi ja tuttavaid.
Rootsi lennuväes
Astus Rootsi naastes jälle sõjaväeteenistusse leitnandina, sest Rootsi ohvitseride teenistusseaduse kohaselt ei tunnustatud välismaade armeedes omandatud teenistuskraade. Määrati teenistusse oma endisse rügementi ja selle likvideerimisel 1925. aastal transpordi lennuväkke. Õppis lendama ja omandas lennukunsti kõigis ta peensustes, saades katselenduriks ja tõustes Rootsi lennuväeski lõpuks kapteniks.
Kindral Nobile päästmine
pisi|250px|Õhulaev Italia aprillis 1928|link=Fail:Bundesarchiv_Bild_102-05738,_Stolp,_Landung_des_Nordpol-Luftschiffes_%22Italia%22.jpg 1928. aastal sai Lundborg rahvusvaheliselt tuntuks oma osalusega Itaalia kindrali Umberto Nobile juhitud põhjanabaekspeditsiooni päästmisel. Nobile oli õhulaeval Italia lennanud põhjapoolusele, kuid tagasiteel Teravmägedele oli õhulaev 25. mail alla kukkunud ja 9 meest jäid triivjääle.
Rootsis hakati Geografiska Sällskapeti algatusel ja kapten L. E. Tornbergi juhtimisel organiseerima kindral Nobile ja tema kaaslaste päästmist. Rootsi lennuväe kaks parimat ja osavaimat lendurit, leitnandid Birger Schyberg ja Einar Lundborg, andsid end üles vabatahtlikena päästeekspeditsioonist osavõtuks.
23. juunil lendas Lundborg oma Fokkeriga Virgo Bayst Murchison Baysse Hinlopeni väinas. Kui Lundborg oli Nobile juures jääl maandunud, seletas kindral Nobile talle kategooriliselt, et ta peab kõigepealt ära viima Nobile neli kaaslast, siis Nobile enese ja lõpuks raadiotelegrafisti. Lundborg keeldus seda soovi täitmast, seletades, et viib kõige esimesena Nobile. Viimane keeldus siiski kaasa minemast, kuna tema kui ekspeditsiooni juhi kohus oli valvata, et kõik teised tema juures viibivad ekspeditsiooni liikmed päästetakse. Lõpuks andis Nobile oma kaaslaste nõudmisel järele ja lahkus 24. juunil Lundborgi lennukil. Lundborgil õnnestus Nobile viia abilaeva Città di Milano pardale.
Mõne tunni pärast pöördus Lundborg tagasi, et raskelt vigastatud Italia meeskonna liiget Natale Cecionit ära tuua, kuid maandumisel jääpangale läks ta lennuk ümber, kusjuures jalased purunesid ja ta jäi kaheks nädalaks Nobile meestele seltsiks. 6. juulil päästis leitnant Schyberg Lundborgi ja tõi ta aurikule Quest.
Italia meeskonna ja kaasalennanud teadlaste päästmisest võttis osa ka Nõukogude Liidu jäämurdja Krassin, mida juhtis eestlasest komandör, hilisem admiral Paul Oras, endine Nõukogude Liidu mereväeesindaja Rootsis, kes spionaaži pärast Rootsist välja saadeti.
Oma kokkusaamisest Orasega jutustas Lundborg oma lähedastele mitmel puhul ja mainis, et nendevaheline vestlus oli peaasjalikult puudutanud Eesti Vabadussõda ja sellega ühenduses olevaid asjaolusid, mis olnud huvipakkuvad selle poolest, et Lundborg võidelnud eestlaste ja Oras punaste poolel.
Hukkumine
pisi|250px|Lundborgi lennuki rusud 1931. aasta 27. jaanuari ennelõunal tõusis Lundborg, siis juba kapten, Malmslätti lennuväljalt Linköpingi lähedal uuetüübilisel ja katsetuste järgus oleval hävitajal Jaktfalk õhku ja langes alla pärast mõneminutilist lendu. Ta toodi lennukirusude alt välja surnuna. Lundborg oli sellal kogenumaid ja hinnatumaid Rootsi lennuväe proovilendureid.
Lundborgi hukkumise põhjuste juurdlemiseks loodud komisjon avastas suure korralageduse Rootsi lennuväes. Järgnenud, kaua aega kestnud kohtupidamise tulemusena pidi omalt kohalt lahkuma lennuväe ülem kindral Amundson, tema staabiülem Lübeck paigutati ümber teisele teenistuskohale.
Auastmed
Rootsi kaitsevägi
Rootsi brigaad
Rootsi korpus / Eesti Rahvavägi
Tunnustus
Eesti Vabadussõda Soome Vabadussõda Vene Loodearmee Saksa sõjavägi
Ringiste
Ringiste on küla Valga maakonnas Valga vallas.
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Taheva vallas.
Külas on Nakatu paikkond.
Ahven (perekonnanimi)
Ahven on eesti perekonnanimi.
Baimaki rajoon
Baimaki rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Baimak.
Ahven (perekonnanimi)
Pandud kuues mõisavallas Harju- (Ahwen), Järva- (Awen), Lääne- (Aawen) Tartu- (Affin) ja Viljandimaal (Achwen, Ahwen). Nimede eestistamisel määratud uueks perekonnanimeks isikuile senise perekonnanimega Klintsevits (Mehikoorma vallas). 2019. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Ahven Eestis 75 mehel ja 81 naisel.
Baimaki rajoon
Rajoonis on 22 külaasundust, kus on kokku 92 asulat.
Covasna maakond
Covasna maakond on Rumeenia 1. järgu haldusüksus. Asub Transilvaanias.
Maakonna elanikest 74% on ungarlased, 23% rumeenlased ja 3% mustlased.
Tomáš Ujfaluši
Tomáš Ujfaluši (sündinud 24. märtsil 1978 Rýmařovis) on Tšehhi endine jalgpallur.
Karjääri alustas Tomáš Ujfaluši klubis Sigma Olomouc.
2011. aastani mängis ta Hispaania klubis Madridi Atlético ja 2013. aastani Türgi klubis Galatasaray SK.
Ta mängis rahvuskoondises aastatel 2001–2009 78 korral, lüües kaks väravat.
Juhan Liivi nimeline Alatskivi Kool
Juhan Liivi nimeline Alatskivi Kool on põhikool Alatskivil. Kooli aadress on Kooli 1.
1977. aastal rajati Kuningvere järvele ujula ning valmis sai kooli staadion. 1983. aastal alustati koolimaja ümberehitamist tsiviilkaitse vajadusteks reserv-sõjaväehaiglaks. 1989. aastal muudeti keskkool 12-klassiliseks. 1990. avati vanas koolimajas Alatskivi Muusikakool.
2018. aastal muudeti kool põhikooliks ja kooli uueks nimeks sai Juhan Liivi nimeline Alatskivi Kool.
Ḩusayn (Jordaania)
Ḩusayn sai kuningaks, kui tema isa kuningas Talal tunnistati vaimuhaigeks. 1967 kaotas oma kuningriigi Jordan jõest lääne poole jääva osa Araabia-Iisraeli sõdades, 1970 surus maha Palestiina Vabastusorganisatsiooni (PVO) sissid, kes tegutsesid Jordani jõe idakaldal, praeguse Jordaania territooriumil. Ḩusayn kujunes mõõdukaks jõuks Lähis-Ida poliitikas, 1994 sõlmis ta Iisraeliga rahulepingu, mis tegi lõpu 46 aastat kestnud sõjaseisukorrale kahe riigi vahel.
FC Volendam
FC Volendam on Hollandi jalgpalliklubi, mis hooajal 2008 mängis riigi kõrgliigas.
Klubi baseerub Volendamis.
Ḩusayn (Jordaania)
Kui Iraak annekteeris 1990 Kuveidi, püüdis Ḩusayn vahendada vaenupooli, riskides rikkuda suhted mõlemaga. 1993 eemaldus ta avalikult Iraagi liidrist Saddam Husseinist. Kuu enne surma kõrvaldas Ḩusayn oma venna troonipärijate hulgast ja troon läks tema vanimale pojale Abdullah ibn Husseinile.
Perekond
Kuningal oli 4 naist ja neil oli 11 last:
Hans Sisa
Hans Sisa (sündinud 30. märtsil 1948 Linzis) on Austria ooperilaulja ja maalikunstnik.