cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Constantinuse kingitus
Võltsingu tõestus
17. sajandi alguses tunnistas kirik Constantinuse kingituse võltsinguks, jäädes siiski seisukohale, et Constantinuse poolt antud õigused on jõus ning et kreeklased on selle dokumendi tõlkimisel ladina keelde teinud vigu. Alles 19. sajandil tõestas õpetlane Ignaz von Döllinger, et viited oskamatule tõlkele ei pea paika. Vatikan kinnitas seejärel, et Constantinuse kingitus on võltsing.
Frederiksbergi loss
thumb|Frederiksbergi loss Frederiksbergi loss asub Taanis Frederiksbergis ja oli kuni 1800ndate keskpaigani kasutusel Taani kuningapere suveresidentsina.
Ajalugu
Loss ehitati aastail 1700–1735 ning pärast kuningaperelt riigile minekut aastal 1869 asub lossis Kuninglik Taani Sõjaväeohvitseride Akadeemia.
Palee ja sellega külgnev kabel on kaunistatud ohtrate stukkidega, laemaalidega.
Kolmanda laine feminism
Ehkki poliitiline õigus valida on saavutatud, jääb siiski püsima sooline ebavõrdsus valitavate vahel. Keskseks teemaks on jätkuvalt patriarhaalsus. Aruteluks on teema, et seksuaalne identiteet ja sugu on ühiskondlikult konstrueeritud nägemus inimesest ning seepärast ei saa inimest kirjeldada vaid terminitega nagu "homoseksuaalne" või "heteroseksuaalne", "mees" või "naine".
Postfeminism ongi tegelikult suunatud feminismi teise laine tegevuse kriitikale. Näiteks Rene Denfeld, kes väidab end olevat võrdsuse feminist ja usub, et naised peaksid omama samu võimalusi ja õigusi kui mehedki, nimetab feminismi totalitaarseks ja jäigaks oma vaadetes, mis meenutavat feminismi varajasi aegu. Teine kriitik Naomi Wolf väidab, et suur osa feminismi ettekujutusest on meedia vastutusel, mis on käiku lasknud vale-, moonutuste- ja karikatuurikampaania selle liikumise vastu, kuid sellele vaatamata ei ole ka feminism ise vaba vastutusest, kuna sel on olnud halb komme tagasi hoida vasturünnakut feminismi kahjustavale meediale, mis loob stereotüüpe, mis paljude naiste arvates on võõrastatavad. Samuti väidab ta, et liikumine peaks olema võimu feminism, mille eesmärgiks peaks olema võrdsus, majanduslik võimustamine ning usaldus tegutseda nii kollektiivselt kui ka individuaalselt, et eesmärke saavutada.
Postfeminismi iseloomustatakse pluralistliku kontseptsiooniga, et see on duaalsuse asendanud erisustega, konsensuse mitmekesisusega, tõstnud esile ka vähemuste nägemused ja sel moel loonud dünaamilise ja intellektuaalse kliima diskussioonideks. Kuid seda iseloomustatakse ka meedia juhitava liikumisena. Ei saa mainimata jätta Germaine Greeri rõhutatud aspekti, et postfeminism on natuke rohkemat, kui turu juhitav fenomen, kuna kõige võimsamaks olevuseks maailmas pole valitsused, vaid hoopiski rahvusvahelised korporatsioonid, kes näevad naist kui oma valdust. See veenab naisi, et naised võivad omada kõike, nii karjääri, emadust, ilu kui ka suurt seksielu.
Prantsuse kolmanda laine feministid tõid feministliku antiteesi organiteta keha filosoofiale. Selleks oli kujutelm organitest ilma kehata. Maskuliinset erootikat ja pornograafiat köidavad naisekehas ainult mõned strateegilised piirkonnad. Ihu on nagu jaotatud erinevateks sotsiaalseteks rollideks kodus, tööl, puhkehetkel, seksides ja sportides. Ülemust huvitab ajumaht ja käte-osavus, treener muretseb ainult hüppeliigese pärast, laps tahab su kallistusi, sõber neljandat kätt kaardilauda, armuke vaid seksi. Ülemaailmne elundikaubandus aga, millega seoses kergitatakse ohtralt eetilisi ja kriminaalseid küsimusi, tunneb sihikindlat huvi ainult nende jäsemete ja elundite vastu, millel on rahakaid tellijaid. Seega ei huvitu keegi enam kehast, küll aga selle tükeldamisest ning organite ja kudede ekspluateerimisest.
Vaata ka
Feminismus
Rein Raudvere
pisi|Rein Raudvere 2015. aastal Rein Raudvere (sündinud 1955 Rein-Erich Raudvere) on Eesti ajakirjanik ja ilmatark.
Ta töötab Maalehes.
Joséphine-Charlotte
Joséphine-Charlotte, Belgia printsess, Luksemburgi suurhertsoginna (Joséphine-Charlotte Ingeborg Elisabeth Maria Josepha/Marie-José Margarethe/Marguerite Astrid; 11. oktoober 1927 – 10. jaanuar 2005) oli Luksemburgi suurhertsogi Jeani abikaasa.
Lapsepõlv
Charlotte sündis Brüsselis kuningapalees Léopold III ja Rootsi printsessi Astridi tütrena ning kasvas üles Stuyvenbergi lossis. Charlotte'i ema hukkus 1935. aastal autoõnnetuses, olles vaid 39-aastane.
Haridus
Haridusteed alustas Charlotte kodus, kus spetsiaalselt tema jaoks pandi kokku väike grupp õpilasi. 1940. aastate lõpul pandi ta internaatkooli, misjärel jätkus ta õpetamine taas eraõpetajate käe all. Stabiilse haridustee katkestasid liitlasväed, kes 7. juunil 1944 Prantsusmaal maabusid, misjärel Charlotte ja ta pere saadeti Saksamaale. Perekond vabastati 7. mail 1945, misjärel nad kolisid Šveitsi. Charlotte jätkas õpinguid Genfis École Supérieure de Jeunes Fillesis, millele järgnesid lastepsühholoogia kursused Genfi Ülikoolis.
Abielu ja lapsed
9. aprillil 1953 abiellus Charlotte Luxembourgis prints Jeaniga.
Ametlikud kohustused ja huvid
Charlottet huvitasid peamiselt laste, pere ja tervisega seotud valdkonnad ning aastatel 1959–1970 oli ta Luxembourgi Noorte Punase Risti president.
Vabal ajal tegeles ta meelsasti aianduse ja aiakunstiga. Lisaks nautis ta ka kalastamist, jahilkäimist, suusatamist ja veesporti.
Elu lõpuaastad
Elu viimastel aastatel põdes Charlotte kopsuvähki ning suri Fischbachi lossis 77-aastaselt.
Budistlik mütoloogia
Budistlik mütoloogia
Budism tekkis Indias, kus mütoloogiline mõtlemine oli arenenud ja traditsiooniks. Budism arvestas selle olemasoluga ja aktsepteeris ka hinduistliku mütoloogiat. Aja möödudes muutus ka budistlik mütoloogia keerulisemaks. Budistlikud filosoofid mõistsid, et reaalselt midagi sellist ei eksisteeri, kuid mõistsid selle mõju inimestele on positiivne. Näiteks Avalokitesvara on kaastunde kehastus, temale mõeldes või teda kujustades tekkivat inimesel kaastunne ka teiste vastu.
Varabudistlik mütoloogia annab hindu jumalustele olulise koha. Tehes nad alluvaks üldisele karma seadusele. Esimesed tekstid, mis on kirja pandud ja mille eesmärk on edasi anda Buddha sõnu, teevad mitmeid vihjeid jumalatele ja deemonitele. Kõige varajasem autentne India allikas on Ašoka sambad, Paljud varabudistlikud monumendid on kaunistatud jumalate, jakšade ja teiste üleloomulike olendite kujutistega.
Kuigi budism jaotatakse kolmeks põhisuunaks, ei erine need algbudismi erinevaid aspekte rõhutavad suunad põhiprintsiipides – seetõttu saab rääkida ka üldisest budistlikust mütoloogiast. Peamine üldbudistliku mütoloogia allikas on "Tripitaka", millest ilmselt kõige rohkem huvi mütoloogia seisukohalt pakub "Vinayapitaka" (käitumisõpetuste korv). Mahajaana mütoloogia seisukohalt on olulisemad "Õilsa seadmuse lootos-suutra" ja "Õnneliku maa suutra" Vadzrajana mütoloogia allikateks on eelkõige aga selle suuna kanoonilised tekstid – tantrad.
Budistlikule mütoloogiale avaldas Buda Šakjamuni ise ilmselt vähem mõju, kui mõnele teisele oma õpetuse valdkonnale, kuid kindlasti pärineb palju juba tema ajast ja ei saa väita, et algupärane budism oleks mütoloogiast täiesti vaba olnud. Budism vaatab mütoloogilisi olendeid ja jumalusi kui teadvuse loomingut. Seetõttu kaasati budistlikku jumalate panteoni ka teiste rahvaste jumalusi ja teisi mütoloogilisi olendeid, kes säilitasid oma funktsioonid, aga olid allutatud budistlikele põhimõtetele. Samuti mütologiseeriti tegelikult elanud inimesi. Kuid budistliku panteoni suurendamise kõige unikaalsemaks viisiks on kunstlik ja täiesti teadlik mütoloogiliste kujude ja isikute loomine. See kulmineerus I aastatuhande teisel poolel m.a.j, mil loodi vadzrajaana peamised jidamid. Need olid loodud kujustamispraktikate jaoks, kuid omandasid peagi mütoloogilise sisu ja kindla koha mütoloogias. Kui eristada Hinajaana ja Mahajaana mütoloogia erinevust võiks välja tuua kolm põhilisemat punkti: Hinajaanas on oluline Meru mäe maailm, Mahajaanas on olulisemad erinevad budade maailmad; Hinajaanas on dharmad – Buddha õpetused, Mahajaanas on Buddha ise olulisemal kohal; Hinajaanas on Buddha ajalooline isik, Mahajaanas on ta üliinimlik.
Hinajaana mütoloogias ilmnesid konservatiivsemad tendentsid, erinevalt algbudismist, mis oli avatum ja dünaamilisem, võimeline oma sisu muutma ning rikastuma. Mahajaana budismi mütoloogiat loetakse üldse rikkamate mütoloogiate hulka maailmas, peaaegu iga suutra esitab mingis mõttes erineva mütoloogia, mida seob ühine lähenemisviis ja hulk põhimõtteid, mille põhjal elemendid välja töötati.
Peab mainima, et Buddha ise ei seletanud kosmoloogiat. Tema õpetus ei sõltu nende maailmade olemasolust ega mitte-olemasolust.
Universumi käsitlus
Budismis sanskritikeelne termin universumi kohta on (loka-dhãtu). See vihjab kohale, mis on tekkinud karma tõttu, mida on tekitanud elavad olendid ja ta ka püsib karma tõttu. Hiljem usuti, et (loka-dhãtu) eksisteeris ainult inimmeeles.
Lugematu hulk maailmu grupeeritakse hiiglaslikeks maailmasüsteemideks (sahãloka), mida on loendamatul arvul. Iga maailm koosneb aga järgmistest osadest:
Purvavideha on poolkuukujuline, Dzambudvipa on trapetsikujuline, Aparagodãníya on ringikujuline ja Uttakuru põhjas on ruudukujuline. Kaheksast merest, mis eraldavad mäeahelikke, seitse sisemist on mageveekogud, aga tohutusuur välimine meri on soolase veega. Cakravãda on mäeahelik, mis ümbritseb ringikujuliselt kuldset kihti ja takistab suure mere vetel tühjusse langemast.
Sansaaral tervikuna ei ole budistlikus mütoloogias algust, iga üksik maailm aga aja jooksul tekib ja areneb ja ka hävib. Ühe maailma olemasolu kestab ühe mahãkalpa, mis jagatakse neljaks kalpaks, igaüks kestab miljardeid aastaid. Kalpasid jagatakse kahesugusteks – sellised, kus ilmuvad Buddhad ja teised, milles nad ei ilmu. Praegune kalpa on Buddhakalpa.
Meru mägi
Seitse mäeahelikku on tehtud kullast, Meru mäel on neli aaret – kuld põhjaküljel, hõbe idaküljel, lasuriit lõunaküljel ja kristall lääneküljel. Kuna Dzambudvípa asub Sumeru mäest lõunas on seal taevas sinine, peegeldades lasuriiti. Meru mäe kõrguseks on ~560 000 km ta on tunduvalt kõrgem kui kõrgeim mägi Himalaajas. Materjal selle kohta leidub Mahãbhãratas. Arvatakse, et budism laenas selle sealt.
Dzambudvipa – India kontinent
Lõunapoolne maa Dzambudvipa on "meie" maailm. Tema erinevad jooned toovad välja sarnasuse India kontinendiga. Näiteks asub põhjapoolses osas mägi nimega Himavat. Mütoloogia kohaselt asub sellest mäest põhjapool järv Anavatapta, millele ei ole täpset geograafilist vastet leitud. Järv on ruudukujuline ja tal on neli "suud": idas voolab välja Ganges kuldse elevandi suust, lõunas voolab välja Indus hõbedase lehma suust, [[Oxus]] (Amu Darja) voolab välja lasuriidist hobuse suust läänes ja põhjas voolab Šítã kristallist lõvi suust. Enne kui jõed võtavad oma tegeliku suuna, teevad nad ringi ümber mäe. Jõed on küll stiliseeritud, kuid enam vähem lähevad kokku tegeliku geograafiaga.
Anavatapta kõrval kasvavad dzambu puud, nende vili olevat väga magus ja nimi Dzambudvipa pärinevat selle puu nimest. Järvest põhjas asub Gandhamãdana mägi. Seal elavad gandharvad, pooljumalad, kes teenivad muusikutena Indrat ja toituvad lõhnadest (gandha). Nende kontrolli all on lugematu hulk kinnarasid, kes etendavad muusikat ja tantsu. Seetõttu on sellel mäel alati muusikat kuulda. Himavati mäest lõunas on kolm gruppi kolmest mustast mäest. Dzambudvipa lõunaosas asuvad veel kaks saart, kummalgi pool maatippu -Cãmara ja Avara -cãmara.
Päike ja kuu
Päikest ja kuud ja tähti kannab ümber nelja maamassi tuul, mis hõljub kõrgel ringina, mille kõrguseks on mäetipu ja merepinna keskpunkt ja ulatub ümber Meru mäe. Kuu ja päike on mõlemad suurusühikutelt umbes sama suured kui Anavapta järv (ühikutelt kuu siiski väiksem). Tähti on erinevas suuruses. Päike ja kuu ei hõlju iseenesest tuules, vaid nad asuvad sõidukeis või nn hoidlates, mida kutsutakse vimãnaks ehk taevaseks paleeks, mille alumine osa moodustab tulepärli ringi, et tekitada päike ja veepärli ringi, et tekitada kuu. Sellepärast siis päike särab eredalt ja kuumalt ja kuu helendab külmalt. Päike ja kuu keerlevad nelja maa kohal. Kui päike on Dzamudvipa kohal lõunas, on Púrvidehas päikeseloojang ja Aparagodãníyas päikesetõus ja öö Uttakurus. Päevade ja ööde erinevaid pikkusi seletatakse päikese liikumisega põhjast lõunasse üle Dzambudvipa, kuu kahanemist ja kasvamist aga lähenemisega päikese majale, mis heidab talle varju.
Stuupa – väike universum
Stuupade sümboolika arenes kahes liinis – kosmilises ja psüühilises. "Nende süntees toimub inimese teadvuses, kus asuvad psüühilised elemendid, loodusseadused ühes oma vaimsete teisikutega, erinevad ilmatasandid (loka) neile vastavate teadvuseastmetega, samuti see, mis neid ületab. "
Hilisemates budistlikes tekstides on öeldud, et stuupade koonuste erinevad kihid vastavad kindlatele psüühilistele võimetele ja teadvuse tasanditele inimese arengus teel valgustatusele, need aga omakorda lähevad kokku vastavate maailma tasanditega. Hästi läheb see kokku ka ilmapuu sümboliga universumi teljel, mis kujutab kõrgemaid ilmu, mis loendamatutes tasandites pealpool Meru mäe tippu laiuvad puu okstena.
Erinevad eksistentsi sfäärid
Surma ja sünni lakkamatu kordumine toimub läbi kuue näiliku valdkonna: põrgu, näjlased vaimud, looma, hiiud, inimesed, jumalad. Valgustusele jõudmata pole võimalik sellest ringlusest vabaneda. Heaks ümbersünniks loetakse kindlasti inimeseks sündimist, aga head teed on ka deevadeks ja asurateks sündinutel. Halvaks ümbersünniks loetakse looma, näljase vaimu või põrguolendina sündimist.
Kontinentidel elavad ka loomad, sügaval maa all preetad, põrgud aga asetsevad veelgi sügavamal. Asurad elavad Meru mäe jalamil. Mäe kohal elavad jumalad.
Põrgud
Põrgu (sanskriti naraka, paali niraya) tõlkes "õnne puudumine", on ümbersünni võimalus budistlikus mütoloogias kõige ja neist ka kõige ebasoodsam. Põrguid on erinevaid tüüpe ja suurusi, samuti on mitmetes suutrates nende loetelud erinevad. Põhiliselt jagatakse põrgud kaheksaks külmaks ja kaheksaks kuumaks põrguks, millele lisanduvad veel juhuslikud ja naabruses asuvad narakad. Külmad põrgud asuvad maailma äärtel. Juhuslikud põrgud võivad asuda igal pool.
Juhuslikud põrgud võivad tekkida mõne üksiku inimese või väiksema grupi karmast. Samuti võivad need olla sellised põrgud, kus ainult ühte inimest piinatakse.
Põrgusse sattuvad igasugused olendid, nende hulgas ka inimesed erinevate halbade tegude eest, millele on ka erinevad karistused. Pärast piinarikast surma põrgus piinamise läbi, ärkavad olendid seal uuesti ning piinad võivad alata otsast peale. Kuid põrgupiinad ei kesta igavesti, Kui on vabanetud karma halbadest viljadest, võib iga olend uuesti sündida uuesti kõrgemas sfääris. Arvatakse, et ka budad ning boddhisattvad võivad minna kaastundest põrgusse, et sealseid olendeid kannatustest vabastada ning nende teadvust kõrgematesse seisunditesse suunata.
Genshin, jaapani munk kirjeldab oma teoses "Essentials of salvation" Samghãta põrgut järgmiselt:
Põrgu deemonid püüavad kinni need, kes on sinna põrgusse kukkunud ja panevad nad elama metsa, milles asuvate puude lehed on teravad nagu mõõgad. Kui kurjategijad vaatavad üles, näevad nad puudelatvades ilusaid, hästi riietatud naisi ja kohe hakkavad üles ronima ja puulehed lõikavad nende kehasid. Kui nad üles jõuavad on nende kehad täiesti katki ja nad avastavad, et naised on äkki hoopis puude all ning vaatavad üles silmis kirg ja suul sõnad "olen just armastusest sinu vastu siia tulnud, miks küll ei tule sa alla, kus mina olen ja ei emba mind". Naisi nähes haarab ka kurjategijaid kirg ning nad hakkavad uuesti alla ronima. Alla jõudes kordub kõik taas. See jätkub 10 triljonit aastat. Nende kannatuse põhjuseks on nende endi meel ja lõputu piinaring nende iha, mis neid taga ajab.
Loomi kirjeldatakse, kui olendeid, kes on võimelised liikuma horisontaalselt. Nad võivad elada vees, maal ja taevas, kuid pärit on nad ookeanist ja hiljem liikusid maale ja taevasse. Budistid usuvad, et olendid sünnivad ümber loomadeks halva karma tõttu. Neil on olemas ka võimalus sündida uuesti inimesena. Peab märkima, et aeg-ajalt elavad mõned loomad näiteks kassid ja koerad paremat elu, kui inimesed tänu nende mineviku heale karmale.
Preetad e. näljased vaimud on surnud hinged. Nälja idee on hiljem liidetud, et rõhutada nende kohutavat olukorda. Nad elavad kas metsades või puude otsas või põgenevad sellest maailmast taevasse; teised elavad aukudes, mis on täidetud väljaheidetega ja kannatavad pideva nälja all. Neid kujutatakse pikkade väljaveninud kaeladega ning kõhtudega, mis ripuvad lotakalt, ja kuigi nende maailm on viljakas ei saa nad kunagi isu täis ja nälgivad kuna nad ei saa nad midagi suu kaudu süüa. Näljaste vaimude valitsejaks on Jama.
Jaapanis on nende nimeks Gaki, kellel on veel lisaks võime võtta ükskõik milline kuju ja, kuigi neil on võime halba teha, vajavad nad inimeste sümpaatiat ja kaastunnet. Bhutaanis ja Birmas on nad tuntud kui Bhutad, Krodha lapsed, kelle mees on Bhuta. Pahatahtlikud vaimud, vampiirid, kes ei salli inimesi ning elavad surnuaedades. Need, kes on surnud vägivaldset surma, sünnivad bhutadena, nad ei puhka kunagi ja sellepärast saab neid vältida maas lamades.
Näljased vaimud ei ole vaimud selles mõttes, et nad oleksid ilma füüsilise vormita – nad on deformeerunud kujult, mis on erinevad suuruselt, kuid on tavaliselt paljale silmale nähtamatud. On olemas spetsiaalne raamat – "Petavatthu", mis tegeleb ainult nende lugudega nendest olenditest.
Neid võib jagada nelja kategooriasse:
Asurate maailm
Asurad on olendid, kes elavad meres, mis ümbritseb Meru mäge. Nad on madalamal kui inimesed, kuid kõrgemal kui loomad. Enamasti on nad hirmuäratavad olendid, kuna nad kasutavad oma suurt jõudu kurjadel eesmärkidel.
Kõige kuulsam asura on Rãhula Asura. Ta valitses Meru mäest põhja jäävat järve, kuid ei olnud rahul sellega, et päike, kuu ja 33 jumalat ületasid kogu aeg tema territooriumi. Niisiis võitles ta Indraga ja ähvardas teha päikesest ja kuust endale kõrvarõngad. Mõnede allikate kohaselt tuleb ta vahel oma riigist välja, et vaadata taevalikke neitsisid, kuid kuna päike on nii ere ja ta ei saa neid näha, siis katab ta päikese parema käega, põhjustades sellega päikesevarjutuse.
Asurad peavad jumalatega igavesti kestvaid lahinguid, Tüli põhjuseks on müütiline puu Tšittapãtãli, mille juured on asurate maailmas, kuid viljad jumalate valduses, kuid nad jäävad alati kaotajateks. Vadzrajaana mütoloogias sümboliseerivad nad kadedust.
Taevad
Nende eelmainitud nelja õnnetu olemisviisi ehk Duggati kõrval on 7 õnnelikku olemist ehk Sugati: Manussa – inimeste maailm ja 6 erinevat taevast. Neid 11 maailma kutsutaksegi ühiselt Kãmaloka’ks. [33]
Jumalad on jagatud gruppidesse. Kõige madalamal elavad "neli suurt valitsejat" (ilmakaarte kaitsjad, kes valitsevat vastavalt gandharvasid, kumbhandasid, naagasid ja jakšasid. Kõrgemal asub "kolmekümne kolme jumala taevas" eesotsas jumal Šakraga (Indra). Õhulossides paiknevad taevad – Jãma, Tusita, Nirmãnarati ja Parinirmitavašavartin. Nendes sfäärides elavad olendid moodustavad "ihade sfääri" (Kãmãvacara e kãmãdhãtu). Ülejäänud jumalad asuvad "kujude sfääris" ja "kujudeta sfääris" Budistlikumütoloogia kohaselt võivad jumalad avaldada maailmale teatavat mõju, kuid alluvad siiski ka karma seadusele. Eksisteerimine jumala kujul on ka üks olemise püsitu vorm samsaaras.
Nelja Suure Kuninga Maailm, Ilmakaare kaitsjad
Meru mäe osa, mis asub merest kõrgemal, on kuubiku kujuga ning neli suurt kuningat ning nende alamad elavad neljal väljaulatuval tasandil selle kuubiku alumisel poolel. Kuningad, keda vahel on kutsutud ka neljaks taevalikuks kuningaks, ja nende teenijad elavad kõige ülemisel terrassil. Need neli kuningat on Dhrtarãstra, ida valvur; Virúdhaka, lõuna kaitsja; Virúpãksa, lääne kaitsja ja Vaišravana põhjakaitsja. Nende alamad elavad alumisel kolmel terrassil ja, seitsmes mäeahelikus, päikesel ja kuul.
Need neli kuningat valvavad sissepääsu Sukhavatisse, budistlikku paradiisi. Algselt peeti neid heasoovlikeks, kuid hiljem kujunesid neist ähvardava kujuga olevused. Tantrismis kujutatakse neid kui trampivaid deemoneid. Nad olevat olnud Buddha Sakjamuni sünni juures, samuti olnud nad tema juures, kui ta põgenes paleest ja hoidnud Buddha hobuse kapju õhus.
Dhritarastra on gandharvade isand. Dhrtarãstra, kes valitseb kevade üle ja hoiab riiki korras. Virudhaka on hiiglaslike deemonite ja gnoomide isand, keda tuntakse Kumbhandadena. Ta hoiab käes mõõka ja elevandi peanahka. Tema värv on sinine ja ta valitseb lõunakaares suve üle. Ta võitleb rumalusega ning kaitseb inimestes peituvad headusealget. Virupaksa värv on punane ning tema hoiab käes madu, juveeli ja hoiulaegast, ta on naagade isand.
Gandharvad
Gandharvad – devade klass, kelle kohta öeldakse, et nemad valitsevad tajumise protsessi üle. Nad on Indra alalhoidjad, neid esitatakse kui jumalikke lauljaid ja muusikuid, kes pidutsevad lõhna üle. Sama terminit kasutatakse aga ka teises tähenduses, kui räägitakse inimeste sünnist siia ilma, siis tähistatakse sellega sobivat olendit, kes, kui tema isa ja ema ühinevad, on valmis siia ilma sündima.
Kumbhanda – on koletis, kelle suguelundid on nii suured, et ta võib neid kasutada istmena ja saab käia ainult siis, kui ta hoiab neid.
Naagad on hinduistlike uskumuste kohaselt maokujulised pooljumalad, kes valvavad maa aardeid. Budistlikus mütoloogias kaitsevad nad sageli budistlikke tekste. Nende kuningad esinevad sageli Buddha Gautama sündi kujutavatel piltide. Nad kontrollivad vihmasid, jõgesid, järvi ja ka meresid. Kuid Naagasid on ka selliseid, kes elutsevad kuival maal. Nad võivad muutuda inimesteks ning astuda armusuhetesse inimestega. Nad on sageli raevukad ning arvatakse, et nende pilk võib tappa ning nende hingus on mürgine. Ka Buddha Sakjamuni olevat enne budaks saamist mitu korda naagana sündinud.
1 yodzan = 14,624 kilomeetrit
IFK Mariehamn
IFK Mariehamn (Idrottsföreningen Kamraterna Mariehamn) on Ahvenamaa linna Maarianhamina spordiklubi, mille jalgpallimeeskond mängib alates 2005. aasta hooajast Soome kõrgliigas. Klubis tegeletakse ka võrkpalli, jäähoki, kergejõustiku, ujumise ja teiste spordialadega.
Ajalugu
Kuigi IFK Mariehamn asutati 1919, siis spordiklubil polnud jalgpalli osakonda kuni 1935. aastani. Algselt osales meeskond peamiselt Ahvenamaa kohalikel turniiridel, ainult sporaadiliselt mängiti teiste Soome või Rootsi meeskondadega. Meeskond on osalenud Soome jalgpalliliigades alates 1945.
Kuni 1970-ndateni mängis IFK Mariehamn peamiselt Soome jalgpalli 3. ja 4. divisjonis. Klubi paremad ajad olid 1975 ja 1976, kui klubi edenes esmalt 2. divisjoni ning sealt kohe 1. divisjoni (Ykkönen) järgmisel aastal. Pärast kahte hooaega 1. divisjonis langes IFK Mariehamn 2. divisjoni, kus nad püsisid kuni 2000-ndateni, väljaarvatud mõned hooajad 3. divisjonis 1990-ndatel.
2003. aastal tõusis IFK Mariehamn uuesti 1. divisjoni. Pärast ainult ühte hooaeg 1. divisjonis tõusis klubi esmakordselt 2005. aasta hooajaks Soome jalgpalli kõrgliigasse, Veikkausliigasse. Oma esimese hooaja Veikkausliigas saavutas IFK Mariehamn 14 meeskonna seas 12. koha. 2006. aastal lõpetas klubi 5. kohal ja aasta hiljem 6. kohal, pärast muljetavaldavat kaotuseta sügis perioodi 2007. aastal.
Peale Veikkausliiga mängude osaleb IFK Mariehamn ka kohalikel Ahvenamaa turniiridel, kus nad on võitnud Ahvenamaa karikavõistlused 44 korda ning Ahvenamaa jalgpalli meistrivõistlused 44 korda. Viimastel aastatel on klubi olnud kõige domineerivam jalgpalliklubi Ahvenamaal, võites 2008. aastal mõlemad võistlused.
23. oktoobril 2016 alistas IFK Mariehamn FC Ilvese tulemusega 2:1, ning tuli saareklubina esimest korda Veikkausliiga meistriks.
Praegune koosseis
''Seisuga 23. veebruar 2020''
Võidurist
Võidurist (Cruz de la Victoria) ehk Pelayo rist on rist, mida legendi järgi kandis tulevane Astuuria kuningas Pelayo otsustavas Covadonga lahingus mauride vastu 722. Sellest lahingust sai alguse rekonkista.
Võidurist on tehtud tammepuust. Ta on kujult ladina rist, otsad kolmeharulised. Keskel on relikviaar. Aastal 908 laskis kuningas Alfonso III Suur Frangi riigi kullasseppadel risti katta kulla ja kalliskividega. See oli annetus Oviedo San Salvadori katedraalile. Risti tagaküljel on sest ajast ladinakeelne kiri "HOC SIGNO TVETVR PIVS. HOC SIGNO VINCITVR INMICVS" ('Selle ristiga kaitstakse vaga. Selle ristiga võidetakse vaenlast'). Risti hoitakse praegu Oviedo katedraali kabelis Cámara Santa.
Heraldikas
pisi|Astuuria rist Risti stiliseeritud kujutis, mida tuntakse ka Astuuria risti nime all, on Astuuria lipul ja Astuuria vapil.
Astuuria kuningriigi vapil oli võidurist, mille kohal oli pealdis HOC SIGNO TUETUR PIUS ja all pealdis HOC SIGNO VINCITUR INIMICUS.
Rita Puidet
Rita Puidet (sündinud 17. augustil 1959) on eesti ajakirjanik.
Ta on ajalehe Eesti Kirik toimetaja.
Groningeni provints
Groningeni provints on Hollandi 1. järgu haldusüksus. Asub riigi põhjaosas Waddenzee ääres. Provints hõlmab ka kolm väikest asustamata Friisi saart: Rottumeroog, Rottumerplaat ja Zuiderduintjes.
Ajalugu
Seitsme Madalmaa (Provintsi) Ühendatud vabariigi Groningeni provintsi asehaldurid:
Villarrobledo
Villarrobledo on linn Hispaanias Castilla–La Mancha autonoomses piirkonnas Albacete provintsi loodeosas. pisi|Villarrobledo asend Albacete pronvintsis
Galil
pisi|5,56 mm Galil ARM Galil on Iisraeli firmas Israel Military Industries Ltd (praegu Israel Weapon Industries Ltd) loodud ja valmistatud automaatkäsitulirelv.
Iisraeli sõjaväe juhtkond valis Galili välja konkursil, millel osales vähemalt 5 ettevõtet. Mitteametlikult võeti Galil kasutusele 1972. aastal, asendamaks tolmu suhtes tundliku FN FAL.
Valmistatud on 5,56 mm ja 7,62 mm kaliibriga relvi. Galili relvi valmistatakse Ramat HaSharoni linnas asuvates tehastes.
2009. aasta seisuga kasutatakse Galili relvi 28 riigi sõjaväes või politseis, Euroopas on need kasutusel ainult Eestis, Portugalis ja Itaalias (viimane toodab neid ise). Esimesed Galilid ostis Eesti nii-öelda Iisraeli relvaostuga, mille korraldas Mart Laari esimene valitsus 1993.
Ajalugu
Varem Iisraeli sõjaväe kasutuses olnud FN FAL automaadid ei toiminud hästi, mis tuli eriti välja aastal 1967 toimunud Kuuepäevases sõjas. Araabia kõrbe peen liivatolm tekitas tulistamisel palju tõrkeid ning lisaks oli FN FAL suur ja kohmakas jalaväelase jaoks. Seega vajati sellist relva, mis peaks kõrbetingimustes paremini vastu, oleks kompaktne, kergesti hooldatav ning oleks tulistamisel sama täpne, nagu FN FAL või ameeriklaste M16. Lisaks pidi uuele relvale sobima 5,56×45 mm NATO laskemoon, sest see oli logistiliselt lihtsam ning valangutega tulistamisel ka täpsem. Kuna Iisraeli riik toetab enda riigis olevat tootmist ning neil oli oma relvatööstus sel ajal juba olemas, siis korraldati uue relva saamiseks siseriiklik konkurss. 1960-ndate lõpu poole viisid Iisraeli kaitsejõud läbi võrdlevaid katsetusi kahe relva vahel, millest ühe konstruktoriks oli Uziel Gal ja teise Yisrael Galil koos Yaacov Lioriga, kelle relv valiti 1973. aastal ka konkursi võitjaks. Uziel Gali loodud relv Uzi oli juba eelnevalt Iisraeli relvajõududes kasutuses.
Torfaen
Torfaen on tervikomavalitsus Walesis.
14,5% elanikest oskab kõmri keelt.
Galil
Ajalugu
Galil oli Iisraeli kaitsejõudude üheks põhirelvaks aastast 1973 kuni 1990-ndate alguseni, kui Iisraeli sõjavägi sai USA-st sõjaväelise abi programmi raames soodsalt automaadid M-16.
SAR
pisi|Eesti sõdur patrullis märtsis 2005, Iraagi sõja ajal, relvaga Galil SAR Short Automatic Rifle'il on lühem vintraud (332 mm) ning seetõttu ka lühem gaasitoru ja gaasikolb. Eestis on SAR peamiselt kasutuses Scoutspataljonis.
Galatz
pisi|Galilli snaiperpüss Galatz Tegemist on Galili snaiperpüssiga. Relv on 7,62 mm kaliibriga. Erinevalt teistest relvadest saab Galatziga tulistada ainult üksiklaskudega standardlaskemoona 7,62×51 mm NATO. Salv mahutab tavaliselt 25 padrunit. Vintraua suudmes on leegisummuti, vajadusel saab kinnitada ka summuti. Maksimaalse tulemuse saavutamiseks tuleb kasutada alahelikiirusega laskemoona. Relva kaba pikkus on reguleeritav vastavalt kasutaja vajadustele. Lisaks on kaba küljes on põsetugi, mida saab samuti vajaduse järgi reguleerida. Kuigi Galatzil on mehaaniline sihik, saab relvale lisada optilise sihiku või optilise öösihiku.
ACE
Galil ACE on Galili relvade modernseim versioon, mis võeti kasutusele esmakordselt aastal 2008. Kuigi ACE mehaaniline toimimispõhimõte jäi samaks, siis pea kõik muud osad said täienduskuuri. Relva kaba ei ole enam klapitav, vaid edasi-tagasi liigendusega. Valmistatakse 5,56x45 mm NATO, 7,62x39 mm ja 7,62x51 mm NATO laskemoonale kohandatud ACE-sid. Relva vintraua pikkus sõltub mudelist, aga jääb 215–508 mm vahemikku. Kasutusele võeti kahejärguline päästik, mis on ka Galatzil. ACE-l on juba tehasest lukukoja küljel siinid, mis võimaldab lisada erinevaid sihikuid. Erinevalt varasemast asub ACE lukuraami vinnastushoob vasakul poolel, millest on endiselt mugav mõlema käega tõmmata, relva vasakul poolel olev kate, mis liigub lukuraami käiguga üles-alla ega lase lukukotta tolmu ega muud sodi.
Relva on praegu kasutusel 12 riigis, enamik neist Lõuna-Ameerikas.
MAR
Micro Assult Rifle töötati välja 1990-ndatel ning see oli pigem mõeldud politseile, sõjaväe staabipersonalile, politsei eriüksusele ja mehhaniseeritud jalaväele. Relva kaliiber on 5,56 mm. Kokkupandud kabaga on relv 465 mm pikk. Lisaks üksiklaskude ja valangute režiimile on relval ka režiim, mis võimaldab tulistada valanguna täpselt kolm kuuli.
Olbia-Tempio provints
Olbia-Tempio provints oli provints Itaalias Sardiinia maakonnas. Ta hõlmas Sardiinia põhjaosa ja väikesaared Sardiinia kirderannikul, sealhulgas Maddalena saare. Provintsi keskused olid Olbia ja Tempio Pausania. 2016. aastal liideti provints Sassari provintsiga.
Galil
Eestis
Galil, mis osteti Eesti Kaitseväele Iisraeli relva- ja varustushanke käigus aastatel 1994–1995, on tõestanud end töökindla ja vastupidava relvana. Relva on kaitseväelased kasutatud nii kõrbetingimustes kui ka karmis külmas.
Olbia-Tempio provints
Haldusjaotus
Olbia-Tempio provints jagunes 26 omavalitsusüksuseks (comune).
Galil
Eestis
Seoses tänapäevaste öövaatlus- ja sihtimisseadmete kasutuselevõtuga alustati 2004. aastal relvade moderniseerimist. Galillidele lisati punatäppsihik või hologrammsihik. Kuna AR-il, SAR-il ja ARM-il puudub kinnitussüsteem erinevate elektrooniliste sihikute paigaldamiseks, siis 2008. aastal asendati standardlaesäär kergsulamist laesäärega, mille külge saab kiiresti kinnitada või vahetada punatäppsihikut, hologrammsihikut, infrapunasihikut, lasersihikut, taktikalist käepide ja vajadusel ka 40 mm relvaalust granaadiheitjat, millega on võimalik granaate tulistada kuni 400 m kaugusele. Erineva modifikatsiooniga relvi kasutab Eestis peamiselt Scoutspataljon. Galil AR, ARM, SAR ja 7,62 mm Galatz on Eesti Kaitseväe põhilised käsitulirelvad.
Konstruktsioon ja tööpõhimõte
Galili automaadi ümberlaadimine toimub kolvile suunatud püssirohugaaside survel ehk püssirohu põlemisel tekkivad gaasid liiguvad vintraua seina 30° nurga all läbiva gaasikanali kaudu gaasikotta, kus lukuraamiga ühenduses olev gaasikolb liigub gaaside survel tagasi, lükates välja vana padrunikesta ning lukuraami ette liikudes haarab pöördlukk kaasa uue padruni, lükkab padruni padrunipessa ning teeb samal hetkel 30° pöörde padruni fikseerimiseks. Samal põhimõttel töötab ka AK-47 ja Rk 62, kuid on lisatud mõned konstruktsiooni täiendused. Näiteks vinnastushoob on lukuraamil nii paremal kui ka vasemal poolel, et relva saaks paremini käsitseda ka vasakukäelised sõdurid. Lisaks on ka tule ümberseadur relva mõlemal küljel, seda saab seada relva mõlemalt poolelt. Kõigist Galili modifikatsioonidest, välja arvatud Galatzi snaiperpüss, saab tulistada nii üksiklaskudega kui ka valangutega. Relva raud on õhkjahutusega.
Relv on konstrueeritud nii, et seda oleks lihtne hooldada ja kerge käsitseda. Seega tuleb mittetäielikul lahtivõtmisel eemaldada ainult 7 osa – lukukoja kaas, taandurmehhanism, lukuraam, lukk, gaasitoru, laesääre kinnitus ja laesäär.
Galili sihik on kaheosaline. Relva esiosas gaasikoja kohal asub kirp ning tagapool lukukoja kaanel asub diopter. Dioptreid on kaks, mis on seadistatud 300 m ja 500 m peale. Lisaks on mõlemal sihikul ka öösihik, mis pimedas helendab ja on 100-meetrise efektiivse sihtimiskaugusega. Galil oli üks esimesi pimedas sihtimiseks sihikule kinnitatava helendava valgustäpiga käsitulirelv. Helendavaks materjaliks sihikul on triitium-fosforfluorosentskapslike. Galili lukukoja väliskülje vasakul poolel asuvatesse soontesse saab kinnitada ka öövaatlusseadmega sihiku.
Kirbu juures vintraua all asub täägifiksaator, kuhu ARM mudelil kinnitud ka harkjalg. Täägiks sobib sinna USA M7 tüüpi nugatääk.
Kaba mehhanism töötab väikese metallpulga ja vedruga. Relva küljele kokkumurdmiseks tuleb kaba enne allasurumise nõksuga nihutada.
Andmed
Eestis kasutuses olevad mudelid.
Kaliiber (võib erineda sõltuvalt mudelist): 5,56 mm või 7,62 mm (sõltuvalt mudelist)
Padrun (võib erineda sõltuvalt mudelist): 5,56×45 mm NATO või 7,62×51 mm NATO (sõltuvalt mudelist)
Tehniline laskekiirus (AR, ARM, SAR, ACE): 650 lasku minutis
Sihikuline/efektiivne laskekaugus standardsihikuga: AR, ARM, SAR, ACE 500 m, Galatz 600 m
Kazuko Shiraishi
Kazuko Shiraishi (白石かずこ Shiraishi Kazuko; sündinud 27. veebruaril 1931 Vancouveris) on jaapani naisluuletaja ja tõlkija.
Shiraishi sündis Kanadas Vancouveris. Seitsmeaastaselt naasis ta vanematega Jaapanisse. 1951. aastal avaldas oma esikkogu "Tamago-no furu machi" (卵のふる街).
Shiraishi õppis Waseda Ülikoolis kirjandust.
Galil
Andmed
Laetud (35/50) metallsalve mass: 710/1000 g
Kazuko Shiraishi
Teismelisena oli ta seotud modernistliku rühmitusega VOU, mida juhtis Katsue Kitazono. Ta sai tuntuks jaapani juhtiva biitluuletajana.
Kenneth Rexroth on teda nimetanud Jaapani Allen Ginsbergiks. Allen Ginsberg on ka tema luulet inglise keelde tõlkinud.
Moustier-en-Fagne
Moustier-en-Fagne on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Fourmies' kantonis.
pisi|tühi|Moustier-en-Fagne'i raekoda
Nassau
Nassau (hääldus [n'ass'au], ka [näso:]) on Bahama pealinn. Asub New Providence'i saarel.
Linnas elab ligikaudu 260 000 inimest, mis moodustab umbes 70% kogu riigi elanikest.
pisi|tühi|Nassau
Relapse
"Relapse" on Eminemi kuues stuudioalbum. See ilmus 2009. aasta mais.
Lood salvestati aastatel 2007–2009 mitmes stuudios.
Album oli edetabelis Billboard 200 oma esimesel nädalal esikohal, seda müüdi nädala jooksul 608 000 eksemplari. Kokku on seda kogu maailmas müüdud üle viie miljoni eksemplari.
Albumilt ilmus kolm singlit.
Lood
Kogupikkus: 76:16
Huilgav Hurtsik
Huilgav Hurtsik on tegevuskoht J. K. Rowlingi Harry Potteri lugudes. See on vana maja Siganurme külas. Küla elanikud kardavad seda maja ja hoiavad sellest eemale, sest arvavad, et seal kummitab. Tegelikult pole majas kunagi kummitanud. Remus Lupin, kes oli libahunt, viidi tema kooliajal täiskuuööl sinna, et ta saaks muunduda ohutult libahundiks. Siganurme elanikud arvasid, et seal kummitab, kuid tegelikult oli see vaid Lupin, kes kord kuus libahundina majas ulgus. Kuigi Lupin lahkus peagi koolist, arvab kohalik rahvas siiski, et majas kummitab, mis sest, et sealt pole juba aastaid ulgumist kuuldud.
Places_in_Harry_Potter
Obrechies
pisi|tühi|Obrechies
Põhja-Hollandi provints
Põhja-Hollandi provints on provints (1. järgu haldusüksus) Hollandis.
Paleotseen
Paleotseen on kronostratigraafiline üksus (ladestik) ning geokronoloogiline üksus (ajastik). Paleotseen vastab ajavahemikule 65,5...55,8 miljonit aastat tagasi.
Paleotseen kuulub Paleogeeni ajastusse, olles selle vanimaks ajastikuks. Paleotseenile eelneb Hilis-Kriit ning järgneb Eotseen.
Operatsioon Sulatina
Operatsioon Sulatina ehk Operatsioon Valatud Tina (heebrea keeles ‏מבצע עופרת יצוקה‎), ka Gaza sõda, oli Iisraeli Kaitsejõudude sõjaline operatsioon Ḩamāsi vastu Gaza tsoonis, mis kestis kolm nädalat 2008.–2009. aasta talvel.
Operatsioon algas Iisraeli Õhujõudude õhurünnakuga 27. detsembril 2008, mida araabia pool nimetab Musta laupäeva veresaunaks. Rünnakut põhjendas Iisrael sellega, et Gaza tsoonist on Qasām- ja Katjuša-tüüpi rakettidega tulistatud Iisraeli linnu. Lisaks oli Iisraeli eesmärgiks takistada relvade importi Gaza tsooni. Palestiina vastas Iisraeli õhurünnakule uute rakettidega. Iisrael ründas politseijaoskondi, sõjalisi sihtmärke ja arvatavaid rakettide stardikohti tihedalt asustatud piirkondades nagu Gaza, Khān Yūnis ja Rafaḩ.
Iisraeli maavägede sissetung algas 3. jaanuaril. 5. jaanuaril hakkasid maaväed tegutsema Gaza linnapiirkondades. Operatsiooni viimasel nädalal (alates 12. jaanuarist) ründas Iisrael põhiliselt varem kahjustatud rajatisi ja Palestiina rakettide stardiplatvorme. Ḩamās intensiivistas oma rünnakut linnade vastu Lõuna-Iisraelis, näiteks kahjustades esimest korda konflikti jooksul linnu nagu Be'er-Sheva ja Ashdod. Rahvusvahelise kriitika ja suuremate kaotuste hirmu tõttu otsustasid Iisraeli juhid mitte liikuda sügavamale Gaza tsooni. Sõda lõppes 18. jaanuaril, kui Iisrael kehtestas ühepoolselt relvarahu. 12 tundi hiljem kuulutas Ḩamās välja nädalase relvarahu. Iisrael lõpetas vägede väljaviimise 21. jaanuaril.
Konfliktis hukkus 1166 kuni 1417 palestiinlast ja 13 iisraellast, kellest 4 hukkusid oma tules. Septembris 2009 leidis ÜRO raport, et nii Palestiina sõdurid kui ka Iisraeli kaitsejõud on süüdi sõjakuritegudes ja võimalikes inimsusvastastes kuritegudes ning soovitas tuua selle eest vastutavad isikud kohtu ette. Jaanuaris 2010 valmis Iisraeli raport, mis seadis ÜRO raporti järeldused kahtluse alla. 2011. aastal kirjutas ÜRO raporti valmistaja Richard Goldstone, et tema arvates ei rünnanud Iisrael Palestiina tsiviilisikuid tahtlikult. Raporti teised autorid ei aktsepteerinud Goldstone'i arvamust.
Enamik ajakirjandust nimetab seda operatsiooni sõjaks. Operatsioon Sulatina on seitsmes sõjaline konflikt Gaza tsoonis Lähis-Ida konflikti raames. Seda alustanud õhurünnak on tõsiseim õhurünnak Lähis-Ida konfliktis 1967. aasta Kuuepäevasest sõjast saadik. Operatsiooni koodnimi on võetud Hajim Nahman Bialiki luuletusest "Hanuka jaoks".
Iisrael otsus kasutada valget fosforit sattus tugeva kriitika alla.
Taust
Aastal 2005 viis Iisrael läbi oma ühepoolse nn Sharoni plaani ning selle edasiarenduse, Ehud Olmerti väljatöötatud nn Olmerti plaani: Iisraeli Relvajõud väljusid Gaza tsooni ning sinna rajatud juudi asundused jäeti maha. Samal ajal eraldati Gaza tsoon Iisraeli territooriumist tõkketaraga (Gaza tsooni piiritara). Gaza tsooni ja Egiptuse piiri ületamine jäi võimalikuks ainult Rafaḩi piiripunkti kaudu. Iisraelis tööl käivatele Palestiina araablastele nähti ette piiripunktid.
Ohain
Ohain on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Fourmies' kantonis.
pisi|tühi|Ohaini kirik
Eotseen
Eotseen on kronostratigraafiline üksus (ladestik) ning geokronoloogiline üksus (ajastik). Eotseen vastab ajavahemikule 55,8...33,9 miljonit aastat tagasi.
Uno Schultz
Uno Schultz (sündinud 8. detsembril 1956) on eesti ajakirjanik, tõlkija, kultuuritegelane, luuletaja, filatelist.
Uno Schultz emigreerus Rootsi 1980. aastate lõpul, seal töötas ta muuhulgas lühidalt Rootsi Raadio eestikeelsete saadete toimetuses. Ta on olnud Rootsi Eestlaste Liidu esinduskogu liige.
Ta oli rootsieestlaste ajakirja Rahvuslik Kontakt toimetuskolleegiumi liige.
2009. aastal ilmus tema kolmas luulekogu "Teed".
Amazonase osariik (Venezuela)
Amazonase osariik on 1. järgu haldusüksus (osariik) Venezuela lõunaosas. Piirneb Colombia ja Brasiiliaga.
Halduslikult jaguneb seitsmeks omavalitsusüksuseks: Alto Orinoco, Atabapo, Atures, Autana, Manapiare, Maroa ja Río Negro.
Indiaanlased moodustavad umbes poole osariigi rahvastikust, neist suurim rahvas on janomamid.
Tšehhi
pisi|Tšehhi kaart Tšehhi ehk Tšehhimaa (tšehhi keeles Česko; enamasti kasutatakse siiski nimekuju Česká republika) on merepiirita riik Kesk-Euroopas (teise liigituse järgi Ida-Euroopas). Piirneb Poola, Saksamaa, Austria ja Slovakkiaga.
Praegune riik tekkis Tšehhoslovakkia lagunemisel Tšehhi Vabariigiks ja Slovaki Vabariigiks. Hõlmab ajaloolised piirkonnad Čechy ja Morava ning osa Sileesiast (Tšehhi Sileesia).
Tšehhi kuulub Euroopa Liitu, NATOsse ja OECDsse.
Haldusjaotus
pisi|Tšehhi maakonnad
Religioon
Umbes 35% tšehhe tunnistab roomakatoliku usku, 9% on hussiidid ja 8% on teisi protestantlike rühmi, näiteks luterlasi. 40% elanikest ei kuulu kirikusse.
Praeguse Tšehhi Vabariigi aladel elas varem ka palju juute. Nad saabusid siia 10. sajandil Saksamaalt ja Ungarist. Tšehhid ei tahtnud neid oma küladesse ja nii pidid juudid ise oma asulad rajama. Neid tekkis peamiselt Praha vanalinna Vltava jõe äärde (Josevof). Juudid pidid sajandite vältel taluma palju tagakiusamisi. 1939. aastal kui Saksa väed tungisid Tšehhoslovakkiasse, viidi tuhanded juudid koonduslaagritesse. Pärast sõda naasis vaid kolmandik. Kommunistliku režiimi ajal ei lubatud juutidel oma kombeid täita, nii lahkusid paljud Tšehhoslovakkiast. Praegu on Tšehhis umbes 6000 juuti.
Kivimite ringe
pisi|300px|Kivimite ringe skeem. Legend: 1 – [[magma; 2 – tardumine; 3 – tardkivimid; 4 – murenemine ja erosioon; 5 – settimine; 6 – seted ja settekivimid; 7 – mattumine ja tihenemine ning moondumine; 8 – moondekivimid; 9 – sulamine]]
Kivimite ringe on järjestikuste protsesside ahel, mis hõlmab kivimite moodustumist, murenemist ja moondumist.
Üks võimalik kivimite ringe võiks välja näha järgmiselt: maakoores on vedel happelise koostisega magma, mis aeglaselt jahtudes hakkab tarduma ning moodustab süvakivimist graniidist koosneva plutooni. Eksogeensete protsesside toimel erodeeritakse graniitse plutooni kohal olevaid kivimeid, mistõttu tõuseb maapind isostaatiliselt kõrgemale. Lõpuks on kõik plutooni kohal olnud kivimid ära kulutatud ning graniit paljandub maapinnal. Graniiti moodustavad mineraalid päevakivi ja kvarts hakkavad murenema ning muutuvad vastavalt savimineraalideks ja liivateradeks, mis vooluvee ja tuule toimel kantakse eemale ja setitatakse settebasseinidesse. Settinud osakestest saab mattumisel ja tihenemisel settekivim. Liivast tekib liivakivi ja savist savikilt. Settekivimid võivad aja jooksul mattuda kilomeetrite sügavusele maakoorde, kus valitseb palju kõrgem rõhk ja temperatuur kui maapinnal. See viib kivimite moondumise ehk tahkes olekus ümberkristalliseerumiseni, sest algsed settekivimit moodustavad mineraalid ei ole muutunud tingimustes enam stabiilsed. Liivakivist saab moondekivim kvartsiit ning savikildast olenevalt moonde intensiivsusest kilt, fülliit, gneiss vms. Kui temperatuur muutub nii kõrgeks, et mineraalid hakkavad sulama, saab moondekivimeist taas magma, mis tähendab, et üks kivimite ringe tsükkel sai täis.
Välja võib pakkuda palju erinevaid taolisi ringeid, kuid põhiidee on neil kõigil sama. Üks konkreetne mineraal ei pruugi muidugi kogu ringi täies mahus läbi teha. Näiteks kvartsiterad võivad olla korduvalt liivakivi koostises ja jälle mureneda, olemata vahepeal tard- või moondekivimite koostisosadeks.
Lõuna-Hollandi provints
Lõuna-Hollandi provints on 1. järgu haldusüksus Hollandis. Lõuna-Hollandi provints on endise Hollandi krahvkonna lõunaosa. Hollandi provints jaotati kaheks 1840. aastal.
Provintsi keskus on Haag. Suurim linn on Rotterdam. Teised tähtsamad ajaloolised linnad on Leiden, Dordrecht ja Delft.
Isabela
pisi|[[Galápagose saared]] Isabela on Ecuadorile kuuluv saar Vaikses ookeanis, suurim Galápagose saartest.
Saar on nime saanud Hispaania kuninganna Isabella auks.
Saare pindala on 4640 ruutkilomeetrit. Saar on mägine ja vulkaaniline, kõrgus kuni 1707 meetrit (kõrgeim tipp on Wolfi vulkaan).
Isabela saar on moodustunud 6 kilpvulkaani (Alcedo, Cerro Azul, Darwin, Ecuador, Sierra Negra ja Wolf) ühinemisel.
Suurim asula on saare kaguosas paiknev Puerto Villamil, kus elab enamik saare umbes 2200 elanikust.
Sami Jauhojärvi
Sami Olavi Jauhojärvi (sündinud 5. mail 1981 Ylitornios) on endine Soome murdmaasuusataja.
2006. aastast esindas ta klubi Vuokatti Ski Team. Varem kuulus ta klubidesse Alatornion Pirkat ja Aavasaksan Urheilijat. Tema treener oli Reijo Jylhä.
Jauhojärvi esindas Soomet Slovakkias Štrbske Plesos toimunud 2000. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel murdmaasuusatamises, kus ta tuli 25. jaanuaril 7. kohale 10 km vabastiilis ja 30. jaanuaril samuti 7. kohale 30 km klassikastiilis.
Järgmisel aastal esindas ta Soomet Poolas Karpacz-Szklarskas toimunud juunioride MM-il. Avadistantsil 30 km ühisstardist vabastiilis sõidus tuli ta 30. jaanuaril maailmameistriks. 1. veebruaril saavutas ta 10 km klassikastiilis kolmanda koha. 3. veebruaril peeti 1 km vabastiilis sprint, kus ta oli kvalifikatsioonis 6. ja finaalis 4. Samal aastal osales ta kahel esimesel maailma karika etapil, aga edutult: ta oli Rootsis Borlänges 10 km vabastiilis 57. ja Rootsis Falunis 15 km klassikas 46.
Tarind (keeleteadus)
Tarind ehk grammatiline konstruktsioon ehk konstruktsioon on keeleüksus, milles konventsionaliseerunud fonoloogiline ja/või morfosüntaktiline mall on seotud spetsiifilise semantilise ja/või pragmaatilise sisuga.
Sami Jauhojärvi
Aasta hiljem osales Jauhojärvi kõigest kahel maailma karika etapil, nimelt Tšehhimaal Nove Mestos. 12. jaanuaril tuli ta 10 km vabastiilis 33. kohale (võitis Fabio Maj Jaak Mae ees) ja järgmisel päeval pälvis esimesed maailma karika punktid, tulles 6×1,5 km paarissprindis koos Sami Pietiläga 6. kohale, olles siiski Soome kolmest meeskonnast viimane (kaksikvõit läks Itaaliasse).
Tarind (keeleteadus)
Tarind on keskne mõiste keeleteooriate peres, mida nimetatakse tarindigrammatikaks. Selliste teooriate järgi koosnevad kõneleja konkreetse keele teadmised lisaks sõnavarale ja kinnisväljenditele veel suurest hulgast tarinditest ehk vähem või rohkem abstraktsetest mallidest, nagu näiteks ühildumine või grammatiliste aegade moodustamine.
Ogliastra provints
Ogliastra provints oli provints Itaalias Sardiinia maakonnas. Provintsi keskus oli Tortolì linn.
Sami Jauhojärvi
Hooaeg hiljem sõitis Jauhojärvi kaasa 8 maailma karika etappi. Individuaalselt tuli ta punktikohale ühe korra: 23. novembril 2002 tuli ta Rootsis Kirunas 10 km vabatehnikas 27. kohale. Aga 1. detsembril sõideti Soomes Kuusamos segateatesõit (2 naist + 2 meest), kus Jauhojärvi võitis viimase vahetuse ja tõstis oma võistkonna 6. kohalt teiseks Soome I järel.
Ogliastra provints
Provints asus Sardiinia idarannikul. Lääneosas asus Gennargentu massiiv.
Sami Jauhojärvi
Järgmine hooaeg tõi progressi üksnes läbisõidetud maailma karika etappide arvus (14), aga mitte tulemustes. Parimaks individuaalkohaks jäi 28. novembril 2003 Kuusamos sõidetud 15 km klassikaetapil saavutatud 27., kusjuures ta oli parim Soome suusataja.