cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Venemaa Föderatsiooni Välisluureteenistus
Pooltevahetajad välisluurest
Viktor Makarov, kes viibis aastail 1987–1992 vangis Venemaal Nõukogude-vastase spionaaži eest, kasutas vabanenuna võimalust ja põgenes Inglismaale; (2000) Sergei Tretjakov SVR New Yorgi legaalse residentuuri resident (1995–2000); 2010. aastal põgenes Venemaaltvälisluure peavalitsuse "S" 4. osakonna (illegaalne luure Ameerika Ühendriikides) polkovnik Aleksander Potejev ja avalikustas Venemaa illegaalse luurevõrgustiku Ameerikas. Moskva kohus tunnistas endise luureohvitseri Aleksandr Potejevi tagaselja süüdi kümme "magava" agendi (sh  Anna Chapman jt) reetmises USA-le ja deserteerimises
Kurioosumid
Aastail 1999–2001 püüdis SVR endine kaadritöötaja Sergei Žirnov kohtu korras saada KGB välisluureakadeemia lõpetamise diplomit ja õppe tulemusel saadud spiooni kvalifikatsiooni.
2002. aastal teatas SVR juht Sergei Lebedev, et enam ei ole SVRis diversioonitegevusega tegelevaid üksusi. (Vaata Vimpel).
Eurosüsteem
pisi|[[Euroopa Keskpank|Euroopa Keskpanga hoone Frankfurdis]]
Eurosüsteem on euroala rahapoliitika teostaja, mis koosneb Euroopa Keskpangast ja euroala riikide keskpankadest.
Eurosüsteemi esmane eesmärk on säilitada hinnastabiilsus euroalal. Samuti on Eurosüsteemi ülesanne kaitsta finantsstabiilsust ja edendada Euroopa finantslõimumist.
Eurosüsteem on osa Euroopa Keskpankade Süsteemist, millesse kuuluvad kõigi Euroopa Liidu liikmesriikide keskpangad.
Pomplamoose
Pomplamoose on Ameerika Ühendriikide indie-duo, mille liikmed on Jack Conte ja Nataly Dawn. Ansambel sündis 2008. aasta suvel ning on saanud tuntuks eelkõige YouTube'i kaudu. Duo mõlemad liikmed on teinud ka soolokarjääri.
Mantel (neuroanatoomia)
Mantliks (lad pallium) nimetatakse selgroogsete loomade peaajus paiknevat suuraju poolkerade perifeerset osa.
Mantel koosneb (väljast sissepoole) hallainest koosnevast suurajukoorest ja tema all paiknevast valgeainest.
Mantel katab suuraju ülejäänud osasid, nagu suuraju tuumad, haistmisaju, külgvatsakesed.
Vassõl Slipak
Vassõl Jaroslavovõtš Slipak (ukraina keeles Василь Ярославович Сліпак, 20. detsember 1974 – 29. juuni 2016) oli Ukraina baritonist ooperilaulja. Alates 1994. aastast esines ta sageli Prantsusmaal sellistes kohtades nagu Pariisi Ooper ja Opéra Bastille. Slipak pälvis oma ooperilavastuse eest mitmeid auhindu, sealhulgas "Parima meessoost esituse" Toreadori laulu eest. Ukraina sõjaväe vabatahtlik Slipak hukkus Donbassi sõja ajal Bahmuti oblastis Luhanske küla lähedal Vene snaipri poolt. Ta pälvis vabatahtliku sõdurina tehtud töö eest postuumselt Ukraina kangelase tiitli.
Ooperi karjäär
1974. aastal Lvivis sündinud Slipakile meeldis lapsepõlvest saati laulda. 11-aastaselt liitus Slipak Lvivi lastekoorirühmaga Dudarik. Pärast seda jätkas ta oma haridusteed Lvivi konservatooriumis. Õppimise ajal osales Slipak vokaalikonkursil Prantsusmaal Clermontis, võites selle konkursi. 1996. aastal sai Slipak kutse esineda Pariisis Opéra Bastille'is. 1997. aastal lõpetas Slipak Lvivis Lõssenko muusikaakadeemia ja kutsuti seejärel Pariisi ooperisse, kus temast sai ooperilaulja. 2011. aastaks oli ta oma ala tipus, pälvides Ungaris Szegedis toimunud Armeli ooperikonkursil ja -festivalil parima meesesineja preemia Toreadori laulu esitamise eest ooperist Carmen.
Surm
Slipak naasis Ukrainasse ja osales 2014. aastal Euromaidanil. 2015. aastal liitus Slipak paremsektori vabatahtliku Ukraina korpuse 7. pataljoni koosseisus võitlustega venemeelsete separatistide vastu. Ta võttis sõjaväe kutsungi Mif, mis viitab tema lemmik aariale Mefistofelesele ooperist Faust (tema mitteametlik kutsung oli Müüt ). Pärast sõda Donbassis kavatses Slipak jätkata karjääri Pariisis.
29. juunil 2016 kella 6 paiku hommikul tapeti Slipak Luhanske lähedal snaiprilasuga. Slipaki elulugu oli põhiteema 2018. aasta dokumentaalfilmis Müüt.
Ukraina president Petro Porošenko andis Slipakile postuumselt Ukraina kangelase tiitli.
Rubén Gallego
Rubén David González Gallego (vene keeles Рубен Давид Гонсалес Гальего; sündinud 20. septembril 1968 Moskvas, Nõukogude Liidus) on Hispaania ja Venezuela päritolu venekeelne kirjanik.
Rubén Gallego ema oli varem Nõukogude Liidus pagenduses viibinud Hispaania kommunisti Ignacio Gallego tütar Aurora (Esperanza) Gallego Rodríguez, ta isa pärines Venezuelast. Rubén Gallego sündis tserebraalparalüüsiga, mistõttu vanaisa tundis tema pärast häbi ning lasi lapse viia invaliidide lastekodusse ja öelda emale, et laps suri.
Ehkki Gallego käed ja jalad olid halvatud, pidas ta Nõukogude laste- ja vanadekodudes vastu täiskasvanueani, lõpetades Novotšerkasski kaubandustehnikumi õigusteaduse alal. 1980. aastatel, kui lastekodudesse jõudsid vabatahtlikud, aitas üks neist tal lastekodust välja saada ning sai tema esimeseks naiseks. Hiljem õppis Rubén Gallego ka inglise filoloogiat. Tema kahest esimesest abielust Nõukogude Liidus sündis kaks tütart, Nadežda ja Maija, kes mõlemad elavad Venemaal ja tegelevad balletiga. Gallego ise töötas arvutispetsialistina 2001. aastani, mil ta otsis uuesti kontakti oma perekonnaga, kohtus Prahas emaga, kes tollal töötas seal raadiojaamas Vaba Euroopa ajakirjanikuna, ning hakkas elama koos ema ja õega. Lastekodudes veedetud lapsepõlvest kirjutas Rubén Gallego oma esimese raamatu "Valge mustal" ("Белое на чёрном"), mis ilmus 2003. aastal ja sai Venemaa Bookeri auhinna. Gallego elas seejärel Saksamaal Freiburgis, 2007. aastast Ameerika Ühendriikides Washingtonis ning 2014. aastast koos oma kolmanda naise Rina González Gallegoga Iisraelis Ashkelonis, kus nende autistist tütar saab käia autistidele mõeldud erikoolis.
"Valge mustal" on avaldatud enam kui 20 keeles, sealjuures prantsuse keeles 2002., inglise keeles 2003., soome keeles 2006. ning eesti keeles 2020. aastal Valdek Kiiveri tõlkes.
2005. aastal ilmus Rubén Gallego teine raamat "Istun jõekaldal" ("Я сижу на берегу", pälvis Monacos auhinna Kuldne Ettur parima maleraamatu eest), 2017. aastal koos abikaasaga kirjutatud "Laupäevaküünal Iraagis ehk Operatsioon Miki-Hiir" ("Субботняя свеча в Ираке, или Операция «Микки-Маус»") ning 2018. aastal "Igavene külaline" ("Вечный гость").
Rubén Gallego emaotsinguist räägib Algis Arlauskase dokumentaalfilm "Kiri emale" ("Carta A Mi Madre", 2002, Hispaania).
Valentinois' hertsog
pisi|Esimese Valentinois' hertsogi Cesare Borgia vapp Valentinois' hertsog (Duc de Valentinois) on Prantsusmaa aadlitiitel.
Tiitlit on loodud neli korda: Louis XII 1498. aastal Cesare Borgiale, Henri II 1548. aasta Diane de Poitiers'le, Louis XIII 1643. aastal Monaco vürstile Honoré II-le ja Louis XV 1716. aastal Monaco troonipärijale Jacques I-le. Monaco vürstide ja Prantsusmaa Valentinois' hertsogite meesliin suri välja 1949. aastal, kuid 1919. aastal nimetas vürst Albert I Valentinois' hertsoginnaks oma poja vallastütre Charlotte'i, kelle järglased on Monaco vürstid ja Valentinois' hertsogid tänaseni.
Lode (Arona vald)
Lode on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Madona piirkonnas Arona vallas.
Lode asub valla keskosas merepinnast 205 meetri kõrgusel Arona jõe kaldal. Asula jääb valla keskusest Kusast 2, piirkonna keskusest Madonast 10 ja Riiast 153 kilomeetri kaugusele. Sinna jääb Lode bussipeatus.
Lode on tekkinud endise Lode mõisa keskuse juurde. Küla oli kunagise Kusa valla halduskeskuseks.
AT-1
AT-1 on Nõukogude Liidus, aastatel 1934–1937 projekteeritud ja katsetatud liikursuurtükk.
Lode (Arona vald)
Küla jääb osaliselt Vestiena maastikukaitsealale. Sealsed Arona kruusakarjääri muinaskalmed on muinsusmälestistena kohaliku kaitse all.
AT-1
„Артиллерийский танк-1“ ehk AT-1 (tõlkes „suurtükiväe tank-1“) hakati projekteerima 1934. aastal Nõukogude Liidus S. M. Kirovi-nimelises tehases nr 185. Aluseks võeti tank T-26. Uus masin pidi välja vahetama tanki T-26-4, mille tootmine ei sujunud plaanipäraselt. Uue masina pearelvaks valiti 76 mm suurtükk PS-3, mis oli projekteeritud spetsiaalselt tankikahuriks ning oli varustatud panoraam- ja teleskoopsihikuga. Projekti juhiks määrati Pavel Sjatšintov. Kevadel 1935 valmis kaks katsemasinat. Katsetused, mis viidi läbi kevadel ja suvel, olid üsna edukad ja 1936. aastal plaaniti välja lasta 10 masinat. Hiljem lükati nende valmimise tähtaeg edasi 1937. aastasse. Kuid 1936. aasta lõpus arreteeriti selle projekti juht süüdistatuna spionaažis ja kõik tööd masina kallal lõpetati, ehkki kahes tehases oli AT-1 tootmist juba alustatud.
Lode (Arona vald)
Aastal 2007 oli külas 6 elanikku.
pisi|tühi|Lode mõisa häärber aastal 2001
Valter Kraner
Valter Kraner (24. oktoober 1907 Peterburi – 20. oktoober 1997 Mjölby, Rootsi) oli eesti loomaarst.
Ta õppis aastail 1930–1936 (lõpetas) Tartu ülikooli loomaarstiteaduskonnas, EYS Veljesto vilistlane.
Valter Kraner töötas aastail 1938–1944 loomaarstina Valjalas, Orissaares, Kuressaares ja Varblas.
1944. aastal põgenes ta Rootsi. Ta oli ka harrastuskunstnik ja filatelist.
Haapsalu Tagalaht
pisi|Tagalaht Tagalaht (ka Haapsalu Tagalaht) on Haapsalu lahe osa, mis asub linnast kirdes. Tagalahega on seotud Haapsalu lahe kaugeimad sopid Saunja laht ja Tahu laht.
Tagalahe suurim sügavus on 2 m.
Madalasse lahte koguneb muda, lämmastik ja fosfor. 2010. ja 2012. aastal võetud proovide võrdlus näitas, et lahe seisund järjest halveneb ning seda peetakse Eesti rannikumere lahtedest kõige halvemaks. Lahe kinnikasvamine on ohuks laevadele, millega juhtuvad õnnetused võivad omakorda ohustada lahte hõlmavat Silma looduskaitseala.
Härgmäe kirikumõis
Härgmäe kirikumõis ehk Ērģeme kirikumõis (saksa keeles Ermes Pastorat, läti keeles Gulbenes mācītājmuiža) oli kirikumõis Liivimaal Valga kreisis Härgmäe kihelkonnas. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi paikneb Lätis Valka piirkonna Härgmäe vallas.
Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal üks adramaa, sellele allus 23 mees- ja 24 naishinge. Ka aastail 1688, 1734, 1758 ja 1823 oli mõisa suurus üks adramaa. Aastal 1832 oli mõisal 3/5 adramaad, aastal 1881 allus mõisale 60/80 adramaad mõisadele kuuluvate talude valduses.
Soome ralli
Soome ralli, ametlikult peasponsori järgi Neste Rally Finland või Neste Ralli, igapäevases kõnes ka Jyväskylän MM-ralli ja Jyväskylän ralli on Soomes Jyväskyläs toimuv autoralli maailmameistrivõistluste etapp. Seda autorallit on peetud aastast 1951. Minevikus on seda tuntud ka nimede järgi Jyväskylän Suurajot ('Jyväskylä Suursõit'), Rally of the Thousand Lakes ('tuhande järve ralli'), 1000 Lakes Rally ja Neste Oil Rally Finland või Neste Oil Ralli.
Ajalugu
Jyväskylä Suursõit korraldati esimest korda 1. septembril 1951. Ralli peeti Monte Carlo ralli katsevõistlusena. Võistlusel oli ainult kaks kiiruskatset ja kõik 26 startinud autot jõudsid finišisse. Marsruut kulges Lapimaale, kus Rovaniemis oli pöördepunkt. Tagasi sõideti Kajaani ja Kuopio kaudu, kus oli esimene kiiruskatse. Teine kiiruskatse toimus Jyväskyläs finišisirgel Yliopistonkatu tänaval, kus oli 250-meetrine kiiruskatse. Ralli võitis Arvo Karlsson Austin Atlanticul.
1952. aastal toimunud Jyväskylä Suursõidul osales 44 võistlejat ja aasta hiljem oli neid juba 68. 1954. aastal hakkas võistlus omandama rahvusvahelist iseloomu, kui osalejate hulgas oli 6 rootslast. 1955. aastal peeti kogu ralli Kesk-Soomes. Jyväskylä Suursõidu esimene välismaine võitja oli Saabil sõitnud rootslane Erik Carlsson 1957. aastal. Sel aastal oli kümne parima hulgas lausa seitse rootslast.
1959. aasta ralli kandis esimest korda Euroopa meistrivõistluste tiitlit. Tootjate maailmameistrivõistluste sarja on Jyväskylä etapp kuulunud algusest peale, see tähendab alates 1973. aastast. Kui 1979. aastal algas autojuhtide maailmameistrivõistluste sari, kinnitus see kohe ka Soomes toimuvatele etappidele. 1980. aastal võisteldi ainult autojuhtide MM-ralli punktidele. Maailmameistrivõistlustel rakendatud rotatsioonisüsteemi ajal 1995. aastal oli Soome ralli vaid kaheliitriste kaherattaveoliste autode MM-ralli.
1980. aastal sai ralli rahvusvaheline nimi vähehaaval lühema kuju 1000 Lakes Rally, ehkki vana pikk versioon Rally of the Thousand Lakes jäi ametlikus logos alles. Tuntumad kiiruskatsed on teiste hulgas Urria, Laajavuori, Harju ja Ouninpohja.
Humalamäki kiiruskatse on marsruudi kaardilt eemaldatud 1984. aasta õnnetuse tõttu, kus Suurbritannia sõitja Julian Rodericki auto Vauxhall Chevette sööstis rahva sekka ja mitmed said vigastada, sealhulgas Roderick ise ja ta kaardilugeja. Osaliselt kaotati Humalamäki kiiruskatse ka tohutute hüpete ja järskude kurvide tõttu küngaste taga, kus õnnetuse oht on suur.
Matenadaran
Matenadaran on üks maailma suurimaid vana- ja keskaegsete käsikirjade kogusid. Ta sisaldab muu hulgas suurimat armeeniakeelsete käsikirjade kogu armeenia miniatuurikunsti suurepäraste näidetega.
Matenadaranis on üle 17 000 käsikirja ja ligi 300 000 arhiividokumenti ajaloo, geograafia, filosoofia, matemaatika, keemia, meditsiini, kirjanduse, kosmograafia ja muudelt aladelt vanaarmeenia, araabia, aramea, vanakreeka, pärsia ja teistes keeltes.
Matenadarani ajalugu ulatub tagasi 5. sajandisse Etšhmiadzini matenadaran 'i ja armeenia kirja loomiseni püha Mesrop Maštotshi poolt 405. või 406. aastal.
Etšhmiadzini evangeliaar aastast 989 on peaaegu rahvuslik reliikvia.
Matenadaran on esimeste seas kantud 1997. aastal UNESCO maailma mälu registrisse. 1940. aastast annab instituut välja armeeniakeelset teaduslikku kogumikku "Banber Matenadarani" (armeenia keeles Բանբեր Մատենադարանի 'Matenadarani Sõnumitooja'), kokkuvõtetega vene ja prantsuse keeles.
Ajalugu
pisi|"Rõõmukuulutamine". Armeenia miniatuurmaal [[evangeeliumist. 1287, Matenadaran, Ms. 197]] Matenadaran tähendab vanaarmeenia keeles käsikirjade kogu ning ühtlasi käsikirjade ümberkirjutajate tööruumi (skriptooriumi). Keskajal leidus neid paljudes Armeenia kloostrites. Teadaolevalt kõige varem on seda sõna kasutanud 5. sajandi ajaloolane Ghazar Pharpetshi, märkides, et Etšhmiadzini kloostris on matenadaran, kus hoitakse kreeka- ja armeeniakeelseid käsikirju.
Sõdades hävis arvukalt käsikirju. 1441. aastal, seoses kirikukeskuse kolimisega endisest pealinnast Sisist Vagharšapati, viidi sinna ja paigutati ümbruskonna kloostritesse ka raamatukogu. Et Armeeniast oli saanud lakkamatute sõdade tallermaa, siis rüüstati Etšhmiadzini raamatukogu korduvalt, viimati 1804. aastal. Venemaa võimu algusajal ajaloolise Armeenia idaosas järgnes rahulikum aeg ka Etšhmiadzini matenadaran 'ile, kuni 1915. aastal saadeti 4660 käsikirjani kasvanud kogu Esimese maailmasõja eest varjule Moskvasse. 17. detsembril 1920 konfiskeerisid bolševikud Armeenia Apostlikult Kirikult kõik varad, sealhulgas käsikirjade kogud, ning kuulutasid need riigi omandiks. 1922. aasta 6. märtsi dekreediga otsustati, et Moskvasse viidud kogu tuleb tagasi tuua Armeeniasse, ja sama aasta aprillis jõudis see koju. Peagi täienes see käsikirjadega Moskva Ida Keelte Instituudist, Thbilisi Nersesi vaimulikust seminarist, Armeenia Etnograafia Ühingust ja Jerevani Kirjandusmuuseumist. 1939. aastal viidi käsikirjad Etšhmiadzinist Jerevani ja paigutati Alekhsandr Mjasnikjani nimelisse Riiklikku Raamatukokku. 3. märtsil 1959 asutas Armeenia NSV Ministrite Nõukogu praeguse Muistsete Käsikirjade Instituudi. 1962. aastal sai see armeenia tähestiku looja Mesrop Maštotshi nime.
Matenadarani hoone projekteeris arhitekt Mark Grigorjan. Ehitus algas 1945. ja lõppes 1957. aastal. Linnasüdamest veidi põhja poole jääv Matenadaran paikneb künka jalamil ning on üks Jerevani tuntumaid hooneid. Selle välisviimistluses on kasutatud basaltkivi, siseviimistluses ka muid materjale, nagu marmor. 1960. aastatel püstitati hoone esiküljele armeenia õpetlaste Toros Roslini, Grigor Tatevatsi, Anania Širakatsi, Movses Khorenatsi, Mkhitar Goši ja Friki kujud; Mesrop Maštotshi ja tema õpilase kujud paigutati hoone terrassi jalamile. Aastatel 2009–2011 ehitati peahoone kõrvale juurdeehitus, mille arhitekt on Arthur Mestšian.
Pavlo Ištšenko
Pavlo Ištšenko (ukraina keeles Павло Олегович Іщенко; sündinud 30. aprillil 1992 Petropavlovsk-Kamtšatskis Venemaal) on Ukraina ja Iisraeli poksija.
Bayesi teoreem
Tõenäosusteoorias ja statistikas kirjeldab Bayesi teoreem sündmuse toimumise tõenäosust eeldusel, et sündmus on kuidagi seotud eelnevalt toimunud sündmustega – Bayesi teoreem arvutab tingimusliku tõenäosuse. pisi|Sinine kiri näitab Bayesi teoreemi definitsiooni
Looduse kroonine romaan
Sarja raamatud
3.Strindberg, A. Mere rüpes (1929)
4.Ewers, H.H. Alraune (1929)
5.Gárdonyi, G. Nägematu inimene (1929)
6.Dostojevski, F. Kuritöö ja karistus I (1929)
7.Dostojevski, F. Kuritöö ja karistus II (1929)
8.Dostojevski, F. Kuritöö ja karistus III (1929)
9.France, A. Thais (1929)
10.Zilahy, L. Surmav kevad (1929)
11.Barbusse, H. Põrgu (1929)
12.Waltari, M. Suur illusioon (1929)
Bayesi teoreem
Definitsioon
Bayesi teoreem on kirja pandud järgmiselt:
Looduse kroonine romaan
Sarja raamatud
13.Zola, È. Sa ei pea mitte abielu rikkuma (1930)
Bayesi teoreem
Kasutus
Tänapäeval kasutatakse Bayesi teoreemi nii meditsiinis kui ka masinõppe tehnikates, näiteks rämpskirjade tuvastamiseks. Kui filtrile on seadistatud rämpskirjade tingimused, kasutab filter rämpsu leidmiseks kindlate sõnade esinemist e-kirjades.
Looduse kroonine romaan
Sarja raamatud
14.Undset, S. Kevad (1930)
Bayesi teoreem
Kasutus
Bayesi järeldamine on esitatud teadusliku meetodi mudelina, milles toimub algsete uskumuste ajakohastamine hüpoteeside suhtelise usutavuse testimise teel.
Pavlo Ištšenko
2001. aastal kolis pere Ukrainasse Hersoni.
Bayesi teoreem
Bayes teoreemi tõlgendused
Bayesi teoreemist on olemas erinevaid tõlgendusi, näiteks Bayesi tõlgendus, milles tõenäosus mõõdab usu taset, kuid kuna uskumused on alati subjektiivsed, siis on ka Bayesi tõenäosusteooria tingimuslik. Teiseks on olemas sageduslik tõlgendus, milles tõenäosus mõõdab paljude samadel tingimustel tehtud katsete tulemusi.
Kopli Kinokompanii
OÜ Kopli Kinokompanii on Eesti filmitootja. OÜ asutasid 2006 Anneli Ahven ja Kaspar Kaljas, et toota reklaam-, dokumentaal- ja mängufilme.
Sobothi kuru
Sobothi kuru (1347 m) on kõrge mäekuru Alpides, paiknedes Austria ja Sloveenia vahelisest piirist põhja pool Kärnteni ja Steiermargi liidumaades, ühendades Sobothi ja Lavamündi.
Bayesi teoreem
Ajalugu
Thomas Bayes oli Inglise kirikuõpetaja, kes tundis huvi matemaatika vastu ja õppis Edinburghi ülikoolis loogikat ja teoloogiat. Thomas Bayesi tööd said tuntuks tänu Richard Price'ile, kes Bayesi märkmed läbi uuris ning täiendas ja avaldas need kaks aastat pärast tema surma. Ta täiendas Bayesi peamist tööd, mis kandis nime "An Essay Toward Solving a Problem in the Doctrine of Chances" ("Katse lahendada üht juhuseõpetuse probleemi") ja mis sisaldab ka Bayesi teoreemi. Tänu Richard Price'ile said tuntuks näiteks:
Bayesiaanlus on filosoofias seisukoht, mille kohaselt matemaatiline tõenäosusteooria käib väidete usutavuse kohta ehk määra kohta, millega ratsionaalsed toimijad usuvad väidete tõesusse. Kuid ei ole teada, kas Bayes ka ise seda pooldas.
Pavlo Ištšenko
Ukraina meistrivõistlustel
Ta oli Ukraina meister 2011. aastal sulgkaalus (kuni 56 kg) ja 2012. aastal kergekaalus (kuni 60 kg).
Looduse kroonine romaan
Sarja raamatud
15.Herczeg, F. Kuldviiul (1930)
16.Mirbeau, O. Toaneitsi päevik I (1930)
17.Mirbeau, O. Toaneitsi päevik II (1930)
Pavlo Ištšenko
Iisraeli meistrivõistlustel
Ta oli aastatel 2017–2018 Iisraeli meister kergekaalus (kuni 60 kg).
Kaasaegsetel olümpiamängudel
Ta osales sulgkaalus (kuni 56 kg) 2012. aasta Londoni olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Euroopa meistrivõistlustel
Ta võitis Ukraina esindajana kuldmedali kergekaalus (kuni 60 kg) 40. Euroopa meistrivõistlustel (Minsk, 2013) ja tuli Euroopa meistriks.
Ta sai Iisraeli esindajana pronksmedali kergekaalus (kuni 60 kg) 42. Euroopa meistrivõistlustel (Harkiv, 2017), kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Gabil Mamedovile (Venemaa) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja.
Elukutselisena
Ta poksis septembrist 2015 kuni veebruarini 2016 elukutselisena. Ta pidas kokku 3 kohtumist ning võitis need kõik (neist 2 nokaudiga).
Kuidas ta pärast elukutselisena poksimist sai osaleda harrastajate Euroopa meistrivõistlustel, pole teada.
Looduse kroonine romaan
Sarja raamatud
18.Meyrink, G. Golem (1930)
19.Ehrenburg, I. Trust D. E. (1930)
20.Tolstoi, A. Aeliita (1930)
21.Galsworthy, J. Tume õis (1930)
23.Valtonen, H. Noore naisõpetaja abiventiil (1930)
24.Männik, E. Hall maja (1930)
25.Bennett, A. Armastus haua varjus (1931)
26.Hamsun, K. Hulkurid I (1931)
27.Hamsun, K. Hulkurid II (1931)
29.Farrère, C. Kultuurinimesed (1931)
30.Lagerlöf, S. Hüljatu (1931)
31.Benoit, P. Koenigsmarck (1931)
32.Van Vechten, C. Neegrite taevas (1931)
33.Strobl, K.H. Matthias Merenuse neli abielu (1931)
34.Maupassant, G. de. Ilus sõber I (1931)
35.Maupassant, G. de. Ilus sõber II (1931)
36.Tormay, C. Vana maja (1931)
38.Sinclair, U. Õli! II (1932)
39.Dorgeles, R. Puuristid (1932)
40.Bojer, J. Suur nälg (1932)
41.Busson, P. Hingede rännak (1932)
42.Loti, P. Naine haaremist (1932)
43.Jacobsen, J. Ühe naise saatus (1932)
44.Bourget, P. Armastuse kuritegu (1932)
45.Conrad, J. “Narcissuse” neeger (1932)
46.Benoit, P. Soolajärv (1932)
47.Kibuvits, L. Soomustüdruk (1932)
48.Bojer, J. Viimne viiking (1932)
49.Tamási, Á. Murdunud tulihing (1933)
50.Insúa, A. Naine, torero ja härg (1933)
51.Benoit, P. Hiiglaste tee (1933)
52.Romains, J. Kamraadid (1933)
53.Louÿs, P. Aphrodite (1933)
54.Nikitin, N. Kiirik Rudenko roim (1933)
55.Herczeg, F. Paganad (1933)
56.Fabricius, J. Neiu sinise kübaraga (1933)
57.Orzeszko, E. Häda võidetuile! (1933)
58.Colette. Kallim (1933)
59.Gárdonyi, G. Vene šrapnell (1933)
60.Kibuvits, L. Rahusõit (1933)
61.Delafield, E.M. Hukutav naine (1934)
62.Deledda, G. Lia ja mehed (1934)
63.Molnár, F. Flöödipuhuja ingel (1934)
64.Blasco Ibañez, V. Neetud maa (1934)
65.Webb, M. Kuldne mürk (1934)
66.Bartsch, R.H. Igatsus (1934)
69.Flaubert, G. Madame Bovary (1934)
70.Sieroszewski, W. Korea tantsijatar (1934)
71.Kibuvits, L. Paradiisi pärisperenaine (1934)
72.Hint, A. Pidalitõbi (1934)
73.Istrati, P. Onu Angel (1935)
74.Brody, L. Perekonnapea (1935)
76.Maugham, W.S. Kirev loor (1935)
78.Kessel, J. Pimedad valitsejad (1935)
79.Erdös, R. Helisev koidik (1935)
80.Kennedy, M. Ustav haldjas (1935)
81.Strug, A. Aumärk vapruse eest (1935)
82.Vachell, H.A. Watling pakub ainult väärtkaupa (1935)
83.Paludan, J. Linnud tule ümber (1935)
85.Daudet, A. Sappho (1936)
86.Lagerlöf, S. Ühe mõisa lugu (1936)
87.Hamsun, K. Aja lapsed (1936)
88.Turgenev, I. Isad ja lapsed (1936)
89.D’Annunzio, G. Nauding (1936)
90.Kipling, R. Valgus kustus (1936)
91.Schnitzler, A. Casanova kojusõit (1936)
92.Wells, H.G. Armastus ja mr. Lewisham (1936)
93.Bennett, A. Trumpäss (1936)
94.Farrère, C. Uued inimesed (1936)
95.Romains, J. Lucienne (1936)
96.Blasco Ibañez, V. Surnud käsivad (1936)
97.Talvio, M. Kured (1937)
98.Galsworthy, J. Hõbelusikas (1937)
99.Istrati, P. Mõru vili (1937)
100.Maurois, A. Kolonel Bramble’i vaikimised (1937)
101.Bartsch, R.H. Hannerl ja ta armsamad (1937)
102.Byrne, D. Timuka maja (1937)
103.Bedel, M. Armastus põhjalaiuse 60. kraadil (1937)
104.Lie, J. Komandöri tütred (1937)
105.Loti, P. Ramuntcho (1937)
106.Järventaus, A. Taevane puusepp (1937)
107.Alvaro, C. Aspromonte rahvas (1937)
108.Mann, H. Sinine ingel (1937)
109.Pérez Galdós, B. Vennatapu tallermaal (1938)
110.Valtonen, H. Asenaine (1938)
111.Farrère, C. Leinamarss (1938)
112.Maugham, W.S. Kitsas nurgake (1938)
113.Galsworthy, J. Luigelaul (1938)
115.Maurois, A. Doktor O’Grady kõned (1938)
116.Webb, M. Õnnenool (1938)
117.Žeromski, S. Võõra ikke all (1938)
118.Voynich, E.L. Kiin (1938)
119.Stolpe, S. Surma ootetoas (1938)
120.Feuchtwanger, L. Inetu hertsoginna (1938)
121.Pärli-Sillaots, H. Improvisatsioon mängutoosis (1939)
122.Lie, J. Ikka edasi (1939)
123.Laidsaar, E. Kiri noorusmaalt (1932)
124.Valtonen, H. Vallakirjutaja (1939)
125.Greig, M. Tütarlaps peab abielluma (1939)
126.Nurme, M. Kentaurid (1939)
127.Ammers-Küller, J. van. Vaikne võitlus (1939)
128.Sepp, A. Raisatud suvi (1939)
129.Kurlents, A. Kindluseehitajad (1939)
131.Saretok, V. Väike süda (1939)
132.Kaal, A. Mamma ja mina (1939)
133.Valtonen, H. Tarvaala peretütar (1940)
134.Siwerts, S. Reis Paabelisse (1940)
135.Salminen, T. Vabrikutüdruk (1940)
136.Valmre, E. Kitsas tee (1940)
137.Baum, V. Grand-hotell (1940)
138.De Coster, C. Pulmareis (1940)
139.Solovjov, L. Kõrgrõhk (1940)
Adderall
Adderall on mitmeotstarbeline preparaat, mis koosneb amfetamiinisoolade segust. Seda kasutatakse näiteks psühhotroopse ravimina, narkootikumina jms.
Adderalli koostisosad on dekstroamfetamiinsulfaat, dekstroamfetamiinsahharaat, amfetamiinsulfaat ja amfetamiinaspartaat.
Adderall XR (geneeriline nimetus amfetamiin/dekstroamfetamiin) on ettevõtte Shire US Inc. kaubamärk.
Nimetused ja tähised
CAS-i registreerimisnumber on 300-62-9. PubChemi number on 3007.
Valem: C9H13N
Farmakoterapeutiline grupp: psühhoanaleptikumid. ATC-kood: N06BA02.
Retseptiravimina
pisi|Adderall XR, 25 mg
Adderall XR on kesknärvisüsteemi stimulant ning leiab psühhotroopse retseptiravimina kasutust mitme näidustuse puhul. Seda kasutatakse täiskasvanutel ning lastel alates 6. eluaastast aktiivsus- ja tähelepanuhäire korral. Pakendis on kehtivate ravimieeskirjadega kooskõlastatud ravijuhend, mida soovitatakse lugeda enne ravimi manustamist.
Ravimivorm ja annused
Annustamisjuhised varieeruvad:
Vastunäidustused
Adderall XR-i vastunäidustustena on tootjad esile toonud:
Kui lapsel esineb loetelus toodud seisundeid, siis ei tohiks talle Adderall XR-i manustada.
Adderall XR-i kasutamist alla 6-aastastel lastel pole uuritud. Ravimit ei soovitata manustada alla 3-aastastele lastele.
Soome-ugri rahvaste maailmakongress
Soome-ugri rahvaste maailmakongress on soome-ugri ja samojeedi rahvaste esindusfoorum, mille tegevus tugineb 1992. aastal Sõktõvkaris vastu võetud maailma soome-ugri rahvaste koostöödeklaratsioonil. Maailmakongress on nende kodukorra järgi valitsustest ja parteidest sõltumatu.
Adderall
Hoiatused ja ettevaatusabinõud
Adderall XR-i tarvitajatel on esinenud mitmeid soovimatuid kõrvatoimeid, kuid ettevaatusabinõude all nimetatu on mõeldud eelkõige hoiatuseks. Nii näiteks ei sure mitte kõik Adderall XR-i tarvitajad äkksurma ja kõigil ei esine kasvupeetust.
Soome-ugri rahvaste maailmakongress
Maailmakongressi täitevorgan on soome-ugri rahvaste konsultatiivkomitee, kelle kaudu on maailmakongress esindatud ka ÜRO inimõiguste komitee põlisrahvaste töörühmades.
Adderall
Hoiatused ja ettevaatusabinõud
Normannustes kesknärvisüsteemi stimulantide kasutamisel on esinenud äkksurmajuhtumeid: stimulante ei tohiks manustada patsiendid, kellel on tuvastatud südame struktuurseid kõrvalekaldeid, kardiomüopaatiat, tõsiseid südame rütmihäireid, südame-veresoonkonnahaigusi või muid tõsiseid probleeme südamega. Täiskasvanutel on teatatud ka insuldist ja müokardi infarktist.
Patsientidel, kellel võib problemaatiliseks osutada vererõhu tõus, tuleks kapsleid manustada ettevaatlikult. Lisaks tuleks jälgida vererõhku ja südame rütmi.
Soome-ugri rahvaste maailmakongress
Maailmakongressi eesmärke on arendada ja kaitsta soome-ugri rahvaste kultuure ja keeli ning edendada soome-ugri rahvaste omavahelist koostööd.
Adderall
Hoiatused ja ettevaatusabinõud
Adderall XR võib seespidisel tarvitamisel esile kutsuda psüühika- ja käitumishäireid. Toksilisust ja psüühilisi sümptomeid võib Adderall (XR) põhjustada juba 2 mg juures, normkogus on aga 2,5–40 mg päevas.
Patsientidel, kellel varem pole nimetatud seisundeid esinenud, võivad stimulandid esile kutsuda ravimtekkelist psühhoosi (amfetamiinipsühhoos) või maaniaga sarnanevaid sümptomeid; amfetamiinipsühhoosiga patsientidel võib ravim ATH esile kutsuda sümptomide ägenemist. Tuleb uurida agressiivse käitumise esinemist.
Ravimi tarbimise ajal tuleb kindla intervalliga jälgida kasvuveas patsientide pikkust ja kaalu.
Võib alaneda krambilävi, krampide korral tuleks ravimi manustamine katkestada.
Adderall XR-i pakendiga käib kaasas amfetamiinisõltuvuse hoiatus.
Adderalli ja Adderall XR-i tarvitamisel esinevaid soovimatuid kõrvaltoimeid seostatakse allergiliste reaktsioonidega. On teatatud urtikaaria, sügeluse, ülitundlikkusreaktsioonide (sh angiödeemi ja anafülaksise), tõsiste nahareaktsioonide (sh Stevensi-Johnsoni sündroomi ja toksilise epidermaalse nekrolüüsi) esinemist.
Adderalli ja Adderall XR-i tarbimist seostatakse soovimatute kõrvaltoimetega, nagu impotentsus, libiidomuutused, sagedased ja sitked erektsioonid.
Adderall XR-i kasutatakse narkolepsia korral.
Kognitiivne võimekus
Adderalli retseptita tarvitamine on tänapäeval levinud ka paljude üliõpilaste seas keskendusvõime, mälu ja õppimisvõime parandamiseks. Oxfordi Ülikoolis tehtud uurimusest selgus, et ligi 18% vastajaist (207. üliõpilasest) oli kasutanud nn kognitiivse võimekuse suurendamise eesmärgil selliseid ravimeid nagu Modafinil, Adderall ja Ritalin.
Adderalli tarvitamine kinnitab amfetamiini narkotestis narkootilise aine kasutamist.
Lev Kuznetsov
Lev Kuznetsov (1. juuni 1930 Moskva – 16. märts 2015) oli vene vehkleja ja vehklemistreener.
Ta võitis pronksmedalid individuaalses ja meeskondlikus espadronis 1956. aasta suveolümpiamängudel Melbourne'is.
Lamarkism
Lamarkism on Prantsuse loodusteadlase Jean-Baptiste de Lamarcki seisukohtadele tuginev evolutsiooniteooria, mille kohaselt on eluslooduse areng toimunud algelisimate olendite isetärkamisest inimese kujunemiseni.
Uute suurte organismirühmade (hõimkondade ja klasside) teket on Lamarck seletanud kõigele elusale sisemiselt omase täiustusmiskalduvusega. Oluliseks evolutsiooniteguriks pidas ta elutingimusi, kusjuures vahetult adekvaatseid muutusi põhjustavad need ainult taimede ja alamate loomade ehituses, kõrgematele loomadele toimivad kaudselt, muutes esmalt nende vajadusi ja harjumusi. Organismide otstarbekohase tegevuse tagajärjel tekkinud muutused päranduvad järglastele, kui need muutused on mõlemal vanemal.
Pjotr Tšaikovski mälestuspink
pisi Pjotr Tšaikovski mälestuspink on Haapsalus Tagalahe ääres Pjotr Tšaikovski puiesteel asuv pingikujuline monument Pjotr Tšaikovskile.
Pingi valmistas Haapsalus elanud skulptor Roman Haavamägi 1940. aastal. Pink on paigutatud kohta, kus helilooja Haapsalus sageli istus ja päikeseloojangut jälgis. Pingil on kujutatud viisikatket eesti rahvalaulust "Kallis Mari", mis jõudis Tšaikovski 6. sümfooniasse.
Līdēre
Līdēre on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Arona vallas.
Līdēre asub valla loodeosas merepinnast 200 meetri kõrgusel Lielais Līdērise järve kaldal. Asula jääb valla keskusest Kusast 8, piirkonna keskusest Madonast 16 ja Riiast 148 kilomeetri kaugusele. Sinna jääb Līdere bussipeatus.
Küla on tekkinud endise Līdere mõisa (Lüdern) keskuse juurde. Līdēres asuvad ka Līdēre õigeusu kirik ja XIX sajandil ehitatud vallakooli hoone.
Aastal 2007 oli külas 16 elanikku.
pisi|tühi|Līdēre õigeusu kirik aastal 2021
Haidad
thumb|200px|Haidade asuala Haidad on Põhja-Ameerika indiaanirahvas, kes räägivad haida keelt. Üldarv umbes 3000. Nende asuala on Vaikse ookeani rannikul USA Alaska osariigis ja Kanada Briti Columbia provintsis. thumb|200px|Haida rahvuslipp
Kääbus-seedermänd
Kääbus-seedermänd ehk maadjas seedermänd (Pinus pumila) on männiliste sugukonda männi perekonda kuuluv okaspuu. Ta kuulub viieokkaliste mändide hulka (alamperekond Strobus).
Narva Eesti Selts Ilmarine
Ilmarine (ka Narva Eesti Selts "Ilmarine") oli 1874–1940 Narvas tegutsenud laulu- ja mänguselts.
Kääbus-seedermänd
Kirjeldus
pisi|vasakul|Okkad ja noored käbid Kääbus-seedermänd on juurekaelast hargnev tõusvate harudega kõrge põõsas või jõgede madalikel kasvav kuni 6 m kõrgune puu. Männi kõrgus sõltub eelkõige kasvukoha avatusest tuultele, ning nad võivad kasvada ainult ligi 30 cm kõrguseks, et tugevatele tormituultele vastu panna. Tüve jämedus maapinna lähedal on 12−16 (28) cm, tüve koor on hallikaspruun, kestendav.
Narva Eesti Selts Ilmarine
Narva eestlaste seltsi edendajaiks olid Narva seltskonnategelased Hans Ots ja Gustav Holstein, seltsi põhikiri kinnitati 5. juulil 1874. aastal. Selts üüris tegevuskohana korterit Peetri platsil Tallinna maantee ääres G. Larionovi pärijate majas. Aastatel 1894–1898 juhtis Narva Eesti Seltsi tööd Jaan Reinvald.
Kääbus-seedermänd
Kirjeldus
Kasvab aeglaselt ja elab 150−250 (300) aasta vanuseks. Juurestik on tavaliselt maapinnalähedane, mis on tingitud eelkõige õhukesest kasvupinnasest. Värsketes ja paksemates mullahorisontides ulatub juurestik oluliselt sügavamale. Noores eas omab ka peajuurt, mis hiljem ära kuivab.
Levikuala ja ökoloogia
vasakul|pisi|Kääbus-seedermännid [[Siberi põhjaosas]] Kääbus-seedermänd on levinud laialdasel territooriumil järgmistes piirkondades: Venemaa Kaug-Ida (k.a. Sahhalin ja Kuriilid), Mongoolia põhjaosa, Hiina kirdeosa, Korea poolsaar, Jaapani saared Hokkaido ja Honshū (levikukaarti vt välislinkides). Mandril asuva levila põhjaosas kasvab 0–600 (800) m kõrgusel merepinnast, lõunaosas tõuseb Sihhote-Alinis 1500–2000 m ja Changbai Shani mägedes 2000–2500 m kõrgusele. Saartel kasvab ta Honshūl 2600–3200, Hokkaidol 1900–2100 ja Kunaširil 1000–1500 m kõrgusel. Nendest kõrgustest allpool esineb teda tuultele avatud mäetippudel ja seljandikel. Kääbus-seedermänni metsade pindala on Euraasias umbes 40–50 miljonit hektarit.
Kliima
Areaalis valitsevad küllalt rasked ilmastikuolud. Iseloomulikud on pikad ja külmad talved (ranniku lähedal ka lumerohked), tugevad tuuled ning lühikesed ja jahedad suved. Talvel laskuvad oksad maapinnale lähemale ja kattuvad lumega, et karmidele ilmaoludele paremini vastu panna, seetõttu on lumikatte esinemine kasvukohas hädavajalik. Aasta kõige külmema kuu keskmised temperatuurid langevad mandril Jakuutias kuni –50 °C, saartel mägede kõrgeimatel tippudel langevad temperatuurid Hokkaidol kuni –25,6 °C ja Honshūl –21,5 °C. Aasta keskmine sademete hulk on vahemikus 200 mm Magadani oblasti keskosas kuni 1000–3000 mm Jaapani saarte mägedes.
Kasvupinnas
Mullastiku suhtes on kääbus-seedermänd vähenõudlik, võib kasvada mägede kaljupinnastel, kivistel rusukalletel, liivaluidetel ja rannaliivadel ning tundras igikeltsa aladel. Kasvupinnas on saarte mägede nõlvadel üldjuhul kuiv ning mandril kuiv kuni parasniiske. Veega küllastunud pinnast talub halvasti. Muldade lähtekivimitest on esindatud andesiit, basalt, graniit, lipariit, kiltkivi, liivakivi, konglomeraat, rüoliit, kristalne kilt ja ultraaluselised kivimid.
Kääbus-seedermänni metsad
pisi|vasakul|Kääbus-seedermänni tihnikutes elab palju punaoravaid Kääbus-seedermänd moodustab mägede metsavööndi kõrgemas osas tihedaid, raskesti läbitavaid tihnikuid, kasvab kaljustel nõlvakutel ja kohati ka liivmuldadel. Kasvukoha mäenõlvad on üldjuhul tugevatele tuultele avatud lääne- ja loodesuunalised nõlvad. Võib kasvada ka kõrgmägede okaspuuvööndi alusmetsas ja hõredamas heitlehiste puude metsas. Esimeses rindes esineb sageli dauuria lehis (Larix gmelinii). Teda esineb ka geisrite lähedal, kus kasvab veel sookail (Rhododendron tomentosum). Põõsarindes esinevad sageli koos kääbus-seedermänniga lühiviljaline rodo (Rhododendron brachycarpum ), kuldrodo (Rhododendron chrysanthum), kuriili kirsipuu (Prunus kurilensis), leedrilehine pihlakas (Sorbus sambucifolia). Jaapanis on kääbus-seedermänni metsad kaitse alla võetud ja suurimaks ohuks on neile seal vaba aega veetvad inimesed. Mujal on suurimaks ohuks metsapõlengud. Laialdaselt karmides kliimaoludes kasvavad kääbus-seedermänni metsad on väga olulised pinnase erosiooni tõkestajad.
Kääbus-seedermänni metsades elab palju puu rammusatest seemnetest toituvaid jäneseid, oravaid ja soobleid. Seemned on oluliseks lisatoiduks ka karudele.
Paljunemine
pisi|[[Pähklimänsak aitab seemneid levitada]] Kääbus-seedermänd on ühekojaline okaspuu ning paljuneb nii seemnete abil kui ka vegetatiivselt. Puud hakkavad viljuma 20−30 aasta vanuselt. Looduslikus levilas toimub tolmlemine juunis-juulis. Kultiveerituna tolmleb ta harilikust männist mõned päevad hiljem. Käbid valmivad sõltuvalt kasvukoha ilmastikutingimustest augustist novembrini. Head seemneaastad korduvad 2−4 aasta järel. Tihedas võsastikus paljuneb kääbus-seedermänd peamiselt vegetatiivselt alumiste okste juurdumisega. Avatumas kasvukohas paljuneb edukalt ka seemnetega ja väga oluline abiline on tal seejuures seedrimänsak, kes peidab korraga 10–15 seemet. Olulisemad seemnete levitajad on ka väikenärilised (näiteks Eutamias sibiricus), kes samuti koguvad ja varuvad peidupaikadesse märkimisväärsel hulgal seemneid. Tõusmed vajavad kasvuks täisvalgust või poolvarju, tihedama tihniku täisvarjus nad hukkuvad.
Kasutamine
Kääbus-seedermänni puit on peamiselt kohaliku tähtsusega. Väga hinnatud on tema seemned, mis sisaldab kõrgekvaliteedilist õli kuni 59%, mille omadused ei jää alla siberi ja korea seedermänni seemnetest saadud õlile. Ühelt hektarilt on võimalik heal seemneaastal koguda kuni 200 kg seemneid, tavalistel aastatel mõnest kilogrammist kuni 50 kg. Seemne tuum sisaldab rikkalikult tärklist, valke ja süsivesikuid. Kääbus-seedermännid sobivad hästi nõlvade kindlustamiseks ja kasutamiseks parkide ja koduaedade haljastuses.
Narva Eesti Selts Ilmarine
Selts taasasutati 1988.
Kääbus-seedermänd
Kasvatamine Eestis
Kääbus-seedermänd toodi Euroopasse 1807. aastal ja Eestisse 19. sajandi lõpus või 20. sajandi alguses. Väga laialdaselt pole meil levinud. Talvel on puu meil täiesti külmakindel, kuid aeg-ajalt kipub talle okaspuu-võrsevähk liiga tegema. Suuremaid puid saab näha Tallinna Botaanikaaias, Tartu Botaanikaaias, Luua arboreetumis jm.
Filmiturism
pisi|Filmi "Rand" võttepaik Tais Phi Phi Le saarel Filmiturism (ka kinoturism) on turismiliik, mille käigus turistid külastavad filmi/sarja või selle võtetega seotud sihtkohti, et kogeda keskkonda ja kultuuri, mis on linateosest kuulsaks saanud. See on postmodernistlik turismiliik, nii-öelda nišiturism, sest reisil saadud kogemused ja tõlgendused on individuaalsed.
Narva Eesti Selts Ilmarine
Seltsi põhikirjas on märgitud seltsi ülesanneteks:
Filmiturism
Filmiturismi sihtkohaks võib olla paik, kus linateos on filmitud, ekskursioon stuudiosse ja teemaparki, filmi esilinastus või auhinnatseremoonia, filmifestival või muu üritus, aga ka praktilised kogemused filmitehnikaga ning linateoses osalenud inimeste kodud. Maailma tuntumad filmituristide sihtkohad on näiteks Uus-Meremaa (fantaasiafilmide "Sõrmuste isand" ja "Kääbik" mõjul), New York (sarja "Seks ja linn" mõjul), Alnwicki loss Inglismaal (fantaasiafilmide "Harry Potter ja tarkade kivi" ja "Harry Potter ja saladuste kamber" mõjul) ning Pariis (põneviku "Da Vinci kood" mõjul).
Filmiturismis mängivad suurt rolli koht, esitlus ja personaalsus: koht peab tunduma ahvatlev, esitlus (ehk lugu ja selle sisu) andma võimaluse põgeneda tegelikust maailmast fantaasiamaailma ning personaalsus tähendama võimalust kohtuda filminäitleja või mõne teise tuntud inimesega.
Filmiturism turisti vaatepunktist
Filmiturist on inimene, kes valib reisisihtkoha konkreetsest linateosest lähtudes, olgu tegu sellest tuntud koha, ürituse või tegelaskujudega. Filmituristid liigitatakse kolmeks:
A due
A due (itaalia keeles), prantsuse keeles a deux, lühendina a 2, eesti keeles 'kahele', on muusika noodikirjas juhend esitada partituuri ühele noodijoonestikule kirjutatud kahe muusikainstrumendi partiid unisoonis.
Filmiturism
Filmiturism turisti vaatepunktist
Filmiturist ei taotle sihtkohta külastades sellist autentsust nagu tavaturist, vaid hindab isiklikke tundeid ja kogemusi. Rõhk on eelkõige fantaasiamaailmal, mille ta oma peas on loonud.
Filmiturism sihtkohariigi vaatepunktist
Filmiturism toob sihtkohariigi jaoks kaasa palju positiivset: sihtkoht saab reklaami, kasvab sihtkoha kultuuriline väärtus, filmis esinev paik kogub populaarsust, avarduvad teadmised sihtkohast ja väheneb turismi sõltuvus hooajast. Selle heaks näiteks on Uus-Meremaa, kus filmiti "Sõrmuste isanda" triloogia (2001–2003) ja seejärel "Kääbiku" triloogia (2012–2014). Riikliku turismiameti korraldatud uuringu tulemused näitavad, et igal aastal külastab ainuüksi filmide võttepaiku 47 000 inimest. Pärast "Sõrmuste isanda" linastumist märkis umbes kuus protsenti välisturistidest (120 000 – 150 000 inimest), et see film oli nende jaoks peamine riigi külastamise põhjus, ning üks protsent, et see oli üks või ainuke põhjus. Selline populaarsuse hüppeline kasv üllatas ka kohalikke turismikorraldajaid.
Filmiturismi mõju sihtkohariigile võib olla ka vastuoluline. Näiteks komöödia "Borat" (2006), kus tögatakse Kasahstani, tekitas riigis algul suure skandaali, selle linastamine sooviti keelata ja ähvardati filmi autor koomik Sacha Baron Cohen kohtusse anda. 2012. aastal märkis tollane välisminister siiski, et riigi külastajate hulk on vahepealse aja jooksul kümme korda kasvanud. 2019/2020. aastal, veidi enne järgmise Borati-filmi esilinastumist otsustas Kasahstani turismiamet filmi menu enda kasuks pöörata ning korraldas riiki reklaamiva kampaania, kus kasutati esimesest filmist tuttavat väljendit "Very nice" ('väga kena').
Mõningad riigid, näiteks Suurbritannia ja Uus-Meremaa, arendavad sihipäraselt filmiturismi, et riiki reklaamida. Suurbritannia andis 1996. aastal välja esimese nn filmikaardi, kuhu on märgitud riigis leiduvad filmisihtkohad. Selle abil ühelt poolt suunati turistid kindlatesse kohtadesse ja teisalt kaardistati huvi sellise turismiliigi vastu.
Filmiturism Eestis
Eestis pole rahvusvaheline filmiturism veel eriti levinud, sest Eestit pole rahvusvahelistes filmides tegevuskohana palju kasutatud. Lisaks pole filmiturismi ja selle mõju turismile ja majandusele laiemalt uuritud.
Osa Eesti filmide või Eestis filmitud filmidega seotud kohti on hakanud siiski filmituristide seas tuntust koguma. Filmide seas on tuntumad näiteks
Antanas Merkys
Antanas Merkys (20. jaanuar 1887 Bajorai – 5. märts 1955 Vladimiri oblast) oli Leedu poliitik.
Antanas Merkys lõpetas gümnaasiumi eksternina Riias. Õppis Tartu Ülikoolis õigusteadust, lõpetas 1916. aastal Kiievi Ülikooli õigusteaduskonna. Esimese maailmasõja ajal mobiliseeriti Vene armeesse.
1919. aastal astus ta vabatahtlikult Leedu armeesse. Ta oli Leedu kaitseminister 12. märtsist 1919 kuni 21. augustini 1919 ja 17. detsembrist 1926 kuni 9. augustini 1927.
1927–1932 oli Antanas Merkys Klaipėda piirkonna kuberner. 1933–1939 oli ta Kaunase linnapea. Ta oli 1936–1940 Leedu Seimi liige. Pärast Vilniuse piirkonna üleandmist Leedule oli ta seal valitsuse täievoliline esindaja.