cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Twitter
Omadused
Säutsud on vaikimisi nähtavad kõikidele, kuid autorid saavad siiski piirata sõnumite lugemist ainult enda jälgijatele. Kasutajad saavad säutsuda Twitteri veebilehe või väliste rakenduste (näiteks nutitelefonide) kaudu või saates SMS-i, kui kasutaja koduriik seda võimalust toetab. Kuigi teenus on tasuta, võtavad mobiilioperaatorid SMS-säutsude eest tavasõnumi hinna.
Twitter lubab kasutajatel muuta oma profiili ka mobiiltelefonist, kas SMS-i saatmisel või väliste rakenduste kaudu.
2009. aastal ajakirjas Time avaldatud Steven Johnsoni essee kirjeldab Twitteri põhimehaanikat kui "märkimisväärselt lihtsat":
Juunis 2008 algatas Twitter tõendamisprogrammi, mis lubas kuulsustel siduda oma Twitteri konto enda isikuga. Kuigi algul oli see mõeldud selleks, et tuvastada, millised kontod tehti kuulsuste endi poolt (seega mitte võltsitud kontod), kasutatakse seda tõendamisvõimalust ka erinevate asutuste ja avaliku elu tegelaste tõendamiseks, kes võivad ka mitte säutsuda, kuid soovivad siiski Twitteri kontot oma nimega – näiteks dalai-laama. Tõendatud kontosid saab identifitseerida valge linnukese (tõendamismärgise) järgi sinisel taustal kasutaja täisnime järel profiilis või nime järel otsingutulemustes.
Sõnumid
Kasutajad saavad rühmitada postitusi teema, tüübi või teemaviidete (ingl hashtags) järgi – need on sõnad või liited, millel on ees #-märk. Sarnaselt kasutatakse ka @-märki, millele järgneb Twitteri kasutajanimi, et mainida neid või vastata nende säutsudele. Selleks, et taaspostitada mõni sõnum teiselt Twitteri kasutajalt ning jagada see oma säutsude hulka, on kasutusele võetud täheühend RT (retweet).
Ühe säutsu pikkuselimiit on 140 märki, et see sobiks SMS-i pikkusepiiranguga. See piirang sundis säutsujaid kasutama slängi ja lühendeid. 140 märgi piirang suurendas ka veebiaadresside lühendajate, nt bit.ly ja sisumajutussaitide, nt Twitpici kasutatavust, et muuta URL lingina lühemaks kui 140 märki. Twitter kasutab oma teenust t.co automaatse veebiaadresside lühendajana.
Säutsude sisu
San Antonios tegutsev turu-uuringute ettevõte Pear Analytics analüüsis 2000 säutsu (mis olid USA-st pärit ja inglise keeles) kahenädalase perioodi vältel augustis 2009 ning jagas tulemused kuude kategooriasse: pisi|püsti|alt=Osakaal.|Säutsude teemad graafikuna Suhtlusvõrgustike uurija Danah Boyd kommenteeris seda küsitlust. Ta ütles, et "mõttetut möla" saab paremini nimetada "sotsiaalseks arenemiseks" ja/või "väliseks teadlikkuseks" (mille kohta ta kirjeldab, et inimesed "soovivad teada, mida neile lähedased inimesed mõtlevad, teevad ja tunnevad, isegi kui koosolemine pole võimalik").
Sisu lisamine ja jälgimine
Sisu lisamiseks, haldamiseks ja jälgimiseks on mitu võimalust, sh Twitvid videote jagamiseks, Tweetdeck, salesforce.com, Hootsuite ja Twitterfeed. Alla poole kõikidest säutsudest postitatakse interneti kaudu, enamik kasutab siiski väliseid rakendusi.
Autentimine
31. augustist 2010 peavad välised Twitteri-rakendused kasutama OAuth autentimismeetodit, mis ei nõua kasutajatelt parooli sisestamist. Varem oli see autentimismeetod vabatahtlik, kuid nüüd on see kohustuslik ja tavaline kasutajanime-parooli sisestamise meetodi kasutamine on lõpetatud. Twitter väidab, et OAuthi peale üleminek tähendab suuremat turvalisust ja paremaid kasutusvõimalusi.
Demograafia
Jeremiah Owyang (tööstusanalüütik, kes õpib suhtlusmeediat) on väitnud, et Twitterit kasutavad peamiselt vanemad täiskasvanud, kes võib-olla polegi varem suhtlusvõrgustike saite kasutanud. Täiskasvanud püüavad saada noortega, kes on kasutanud erinevaid võrgustikke juba aastaid, samale järjele. comScore järgi on vaid 11% Twitteri kasutajatest vanuses 12–17. Selle põhjenduseks tuuakse Twitteri "varane kohanemisperiood", mil suhtlusvõrgustik kogus populaarsust ärikeskkondades, mis tõmbas peamiselt vanemaid kasutajaid. Kuigi hiljem on comScore väitnud, et Twitter on hakanud üha enam "sulanduma peavoolu" ning "koos sellega tulid kuulsused nagu näiteks Britney Spears ja Ashton Kutcher".
Sysomosi uuringu järgi kasutas juunis 2009 Twitterit veidi rohkem naisi kui mehi, nad moodustasid kasutajaskonnast 53%. Uuring märkis ka, et 5% kasutajatest teeb ära 75% kogu toimingutest Twitteris ja et kõige rohkem Twitteri kasutajaid on New Yorgis.
Quancasti uuringu järgi kasutas 3. septembril 2009 USA-s Twitterit 27 miljonit inimest. 63% kasutajatest on alla 35 aasta vanad, 60% kasutajatest on europiidid, kuid keskmisest suurem on afroameeriklaste (16%) ja hispaaniakeelsete (11%) kasutajate osakaal. 58%-l Twitteri kasutajatel on leibkonna sissetulek vähemalt 40 000 eurot aastas.
7. septembril 2011 teatas Twitter, et võrgustikul on 100 miljonit aktiivset kasutajat, kes logivad sisse vähemalt korra kuus ja 50 miljonit liiget, kes logivad sisse iga päev.
2015. aasta mais oli Twitteril ligi 500 miljonit kasutajat, millest aktiivsed 332 miljonit kasutajat. 2016. aasta alguses postitatakse Twitters 500 miljonit säutsu päevas ehk 350 000 minutis.
Teostus
Twitteri veebiliides kasutab Ruby on Rails raamistikku, mis on ehitatud täiendatud jõudlusel põhinevale Ruby Enterprise Editionile, mis omakorda on arendatud edasi programmeerimiskeelest Ruby. Kevadest 2007 kuni 2008. aastani haldas sõnumeid Rubyl põhinev server Starling. Kuid aastast 2009 on liides järk-järgult vahetatud Scalas kirjutatud tarkvaraga. Teenuse rakendusliides lubab teistel veebiteenustel ja rakendustel Twitteriga suhelda. 2012. aastast on mootorina kasutusel Java.
Kasutajaliides
30. aprillil 2009 muutis Twitter oma veebiliidest, lisades otsinguriba ja küljeriba aktuaalsete teemade jaoks – säutsudes kõige sagedamini esinevate fraaside jaoks. Biz Stone selgitab, et kõik säutsud on kohe indekseeritud ja et "selle uue võimaluse abil on Twitterist saanud midagi ootamatult olulist – informatsiooniteenus, mis lubab näha, mis maailmas hetkel toimub".
URL-i lühendamine
t.co on veebiaadressi lühendamise teenus, mis loodi Twitteri poolt. See on saadaval vaid Twitterisse postitatud linkidel ja seega mitte üldiseks kasutamiseks. Kõik Twitterisse postitatud lingid saavad t.co aadressi. Twitter loodab, et see teenus annab võimaluse kaitsta kasutajad pahavarasaitide eest, samas kasutab Twitter seda ka klikkide lugemiseks.
Olles eelnevalt kasutanud teiste osapoolte teenuseid nagu TinyURL ja bit.ly, hakkas Twitter oma lühendajaga katsetama märtsis 2010, kasutades twt.tl domeeni enne seda, kui hakkas kasutama t.co domeeni. Teenust testiti Twitteri põhilehel kontodes @TwitterAPI, @rsarver ja @raffi. Septembris 2010 saadeti Twitteri kasutajatele e-kiri teenuse laiendamisest ka tavakasutajatele ja 7. juunil 2011 tehti see ka teoks.
Integreeritud fotojagamisteenus
1. juunil 2011 teatas Twitter oma integreeritud fotojagamisteenusest, mis lubas kasutajatel laadida foto ja lisada see oma säutsu. Nüüd on kasutajatel võimalus lisada pilte Twitteri otsingusse, lisades säutsudele teemaviite. Twitter plaanib hakata pakkuma ka galeriiteenust, mis on mõeldud fotode kogumiseks, mis on kasutaja poolt laaditud Twitterisse ning kolmanda osapoolte teenustesse, nagu näiteks TwitPic.
Detsentraliseeritud arhitektuur
Traditsiooniline klient-server arhitektuur pole kasutajate nõudmistele vastanud, server on pahatihti ülekoormatud ja teenus kättesaamatu. Kuid on olemas ka detsentraliseeritud arhitektuur, et mastaabitavust parandada, näiteks Fethr ja Cuckoo. Fethr kasutab täielikult detsentraliseeritud süsteemi, mis ühendab mikrokirjastajad ühte globaalsesse võrgustikku. Kasutajad kontakteeruvad üksteisega otse läbi HTTP. Cukoo kasutab partneriabi arhitektuuri, et töötlemise ja mahukulusid serveris vähendada. Cukoo jagab mikroblogijad kahte kategooriasse: suhtlusvõrgustiku kasutajad ja uudistemeedia kasutajad. Väheste jälgijatega suhtlusvõrgustiku kasutajate säutsud saadetakse otse jälgijatele punktist punkti edastust kasutades. Suure hulga jälgijatega uudistemeedia kasutajate säutse saates kasutatakse kuulujutu meetodit, mis lubab jälgijatel jagada uusi säutse üksteisega. Samal ajal hoitakse serveri pilve kõrge andmesaadavuse ja terviklikkuse huvides.
Twitteri kasutamine ja sotsiaalne mõju
Twitterit on kasutatud väga paljudeks eesmärkideks mitmetes valdkondades ja olukordades. Näiteks on Twitterit kasutatud protestide korraldamiseks, mida on mõnikord nimetatud ka Twitteri revolutsioonideks ning mille hulka kuuluvad 2011. aasta Egiptuse revolutsioon, 2010–2011 Tuneesia protestid ja 2009–2011 Iraani valimisprotestid. Vastuseks blokeerisid Iraani ja Egiptuse valitsused Twitteri.
Twitterit kasutatakse ka televisiooni sotsiaalsemaks muutmisel. Efekti nimetatakse ka virtuaalseks jahutuseks või sotsiaalseks televisiooniks. Twitterit on edukalt kasutatud Oscarite jagamise, Super Bowli ja MTV muusikaauhindade vaatamise reklaamimiseks, kuid see strateegia pole toiminud nõnda hästi tavaliste iganädalaste sarjade ja saadete reklaamimiseks. Näiteks Prantsusmaal on Twitteri kasutamine sellise salareklaami jaoks keelatud.
2008. aasta mais kirjutas The Wall Street Journal suhtlusvõrgustikest, mille hulka kuulub ka Twitter, et need kutsuvad esile vastakaid tundeid tehnoloogiainimestes, kes teenust varakult kasutama hakkasid. Fännid ütlevad, et suhtlusvõrgustikud on hea viis suhelda sõpradega, kes on tihti hõivatud. Kuid mõned kasutajad tunnevad ennast "liiga ühendatuna", kui nad otsivad sõnumeid võrgustikest kas või öötundidel, näevad aina suurenevaid mobiiliarveid või peavad ütlema oma sõpradele, et nad ei postitaks infot sellest, mida nad õhtuks söövad.
IT-ajakirjanik Bruce Sterling avaldas 2007. aastal arvamust, et Twitteri kasutamine "haritud suhtluseks" on "sama usutav kui raadiosaatjasüsteemi töölepanemine ja kuulmine, et seal loetakse ette Iliast." Septembris 2008 ütles ajakirjanik Clive Thompson ajakirjas New York Times, et teenus on sisendanud nartsissismi uuel tasandil – kuulsustega rikutud uue nooruse generatsiooni, kes usuvad, et iga nende lause on vapustav ja väärt maailmaga jagamist. Vastupidi ütles ajalehe Vancouver Sun kolumnist Steve Dotto, et Twitteri võlu on väljakutses avaldada selliseid sõnumeid suurte piirangutega. Ka Jonathan Zittrain, kes on Internetiõiguse professor Harvardi juurakoolis, ütles, et Twitteri omadused, mis muudavad näiliselt võrgustiku mõttetuks ja tühjaks, teevad tegelikult Twitteri nõnda võimsaks.
2009. aastal kirjutas Nielsen Online, et Twitteri säilitamise 40% oma kasutajatest. Paljud inimesed lõpetavad teenuse kasutamise pärast ühte kuud ja seetõttu võib sait jõuda ainult kümnendikuni kõikidest internetikasutajatest. 2009. aastal võitis Twitter ka Webby auhinna "Aasta uustulnuk". Ameerika raadiosaates toimunud diskussiooni käigus ütles ajakirjanik Daniel Schorr, et Twitter vastutab nende sündmuste eest, millel pole karmi faktikontrolli ja muid toimetuse ülesandeid. Vastuseks andis Andy Carvin Schorrile kaks näidet eriuudistest, mis teatati Twitteris ning ütles, et kasutajad tahavad lugeda paljastavaid lugusid. Ajakiri Time tunnustas Twitteri kasvavat mõju 2010. aasta eriväljaandes. Mõju mõõtmiseks kasutati valemit, mis põhineb kuulsatel suhtlusvõrgustikel, näiteks Twitteril või Facebookil. See nimekiri hõlmab nii Barack Obamat ja Oprah Winfreyd kui ka Lady Gagat ja Ashton Kutcheritit.
Meedias ilmusid väited, et teemaviited #wikileaks ja #occupywallstreet on tsenseeritud, kuna neid ei leidunud Twitteri hetketeemade nimekirjas. Twitter vastas sellele teatega, et teemaviiteid ei tsenseerita, kui neis pole roppusi.
2023. aastal lisas X mitme meediaväljaande külastusele viiesekundilise viivituse, teiste seas väljaannetele The New York Times ja Reuters, mida Elon Musk oli varem kritiseerinud. Samuti aeglustati ühendusi ühismeediaplatvormidele Facebook, Instagram ja Twitteri konkurentidele Bluesky ja Substack. Pärast selle avalikuks tulekut viivitus kadus. Viivitus puudutas hüperlingi lühendamise teenust t.co. Ühe 2016. aasta Google'i uuringu kohaselt loobub 53 protsenti kasutajatest veebilehe avamisest kui selle laadimine kestab kauem kui kolm sekundit.
Vastuvõtt
Kui Twitter alustas 2006. aastal tegevust, tollal veel nimega Twttr, kommenteeris Michael Arrington tehnoloogiauudiste saidilt TechCrunch, et kuigi talle Twitteri teenus meeldib, tunneb ta ebamugavust selles, et iga kasutaja Twitteri leht on avalikkusele nähtav.
Fookuse muutumine
Twitter hakkas rõhutama oma uudiste- ja informatsioonivõrgustiku strateegiat novembris 2009, kui muutis kasutajatele suunatud staatuseuuenduse küsimuse "Millega tegeled?" küsimuseks "Mis praegu toimub?". Ajakiri Entertainment Weekly pani selle oma kümnendi teise poole "parimate" nimekirja, öeldes: "Piirata ennast 140 märgile, mis on maksimaalne sõnumi pikkus sellel väga sõltuvust tekitaval võrgustikul, on väga lihtne."
22. novembril 2010 avaldas ettevõtte kaasasutaja Biz Stone esimest korda oma idee Twitteri uudiste võrgustikust ehk sellisest uudisteteenuse kontseptsioonist, mille kallal ta on töötanud juba aastaid.
Pooleteramees
Pooleteramees on talupoeg, kes kasutatava maa (rendimaa) eest annab maaomanikule poole oma viljasaagist. s.t maksab pooleterarenti.
Bidache'i vürstiriik
Bidache'i vürstiriik oli suveräänne riik praegusel Prantsusmaal Pyrénées-Atlantiquesi departemangu maa-alal.
Victoria bastion
pisi|Victoria bastion (vasakul) 18. sajandil pisi|Victoria bastioni müürid enne rekonstrueerimist pisi|Victoria bastioni sisevaade. Foto: Andrus Uuetalu pisi|Narva kindlus koos bastionide asukohtadega tänapäeva Narva kaardil. 4 – Victoria bastion Victoria bastion (ladina keeles victoria 'võit') on Rootsi riigitegelase ja sõjaväeinseneri Erik Dahlbergi projekti järgi Narva linnakindlustuse täiendamisel aastatel 1683–1704 ehitatud bastion.
Bidache'i vürstiriik
Bidache oli Navarra kuningriigi läänivaldus, kuulutati sõltumatuks 21. oktoobril 1570, annekteeriti Prantsusmaa poolt 1790. ja vallutati 1793. aastal.
Victoria bastion
Bastion purustati Põhjasõjas 1704. aastal ja taastati pärast sõda.
Narva kindlus demilitariseeriti 1864. aastal ja Victoria bastionile rajati Pimeaed. Park sai nime kõrval asunud Pimevärava järgi.
Victoria bastionis elutseb Narva suurim nahkhiirte koloonia.
Uusküla oja
Uusküla oja on oja Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas. Oja pikkus on 5,8 km. Oja valgla suurus on 7,7 km².
Munandiarter
Munandiarter ehk testikulaararter (ladina aorta testicularis) on paljude suletud südame-veresoonkonnaga selgroogsete isasloomade suure vereringe paarisarter, mis varustab munandeid arteriaalse verega.
Madudel
Isastel madudel varustavad munandiarterid munandeid verega.
Meestel
Munadiarterid saavad alguse kõhuaordist ja laskuvad kubemekanalisse. Kubemekanalist suubuvad seemneväädi koosseisus munandisse ja munandimanusesse.
Ma-ilm ja mõnda, mis seal sees leida on
Ma-ilm ja mõnda, mis seal sees leida on oli 1848-1849 Tartus ilmunud ajakiri; ühtlasi esimene eestikeelne illustreeritud populaarteaduslik ajakiri. Ajakirja andis välja Heinrich Laakmann ja selle toimetaja oli Friedrich Reinhold Kreutzwald.
Sergei Vaht
Sergei Vaht (sündinud 25. veebruaril 1979 Valgevenes) on Eesti vehkleja.
Ma-ilm ja mõnda, mis seal sees leida on
Ajakirja eeskujuks oli J. P. Hebeli rahvaraamat "Schatzkästlein der rheinischen Hausfreundes" (de) ja ajakiri Das Pfennig-Magazin (de) (alustas ilmumist 1833).
Sergei Vaht
Ta lõpetas aastal 1997 Tartu Annelinna Gümnaasiumi.
Meeskondlikult sai ta 2001. aasta MM-il 2. koha ja 2002. aasta MM-il 4. koha. Individuaalselt sai ta 2002. aasta MM-il 12. koha.
Arthur Melo
Arthur Henrique Ramos de Oliveira Melo (mängijanimega Arthur; sündinud 12. augustil 1996 Goiânias) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Itaalia kõrgliiga klubis ACF Fiorentina (laenul Torino Juventusest) ja Brasiilia jalgpallikoondises.
Arthur alustas klubikarjääri kodumaa klubis Grêmio. Brasiilia kõrgliiga hooajal 2017 valiti ta kõrgliiga hooaja parimaks uustulijaks ja samuti hooaja sümboolsesse koosseisu.
2018. aasta juulis sõlmis ta Hispaania kõrgliiga klubiga Barcelona kuue aasta pikkuse lepingu. Debüüdi Hispaania kõrgliigas tegi ta sama aasta 18. augustil kodumängus Deportivo Alavése vastu.
2019. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Juventusega. 2022–2023 oli ta laenul Inglismaa kõrgliiga klubis Liverpool, kus ta mängis vaid 13 minutit.
Suvel 2023 siirdus ta laenulepingu alusel Fiorentinasse.
Eristusdiagnoos
Eristusdiagnoos ehk diferentsiaaldiagnoos (ingl differential diagnosis) on meditsiiniteaduses kasutatav haiguslike seisundite, klassifikaatorite ja laboratoorsete analüüside täpsustamise ja tõlgendamise protsess. Kogutud andmete ja analüüsitulemuste alusel püütakse panna diagnoos. Eristusdiagnoosimine seisneb diagnoosi valimises kahe ja/või enama sümptomitelt sarnase haigusliku seisundi seast.
Meedias
Teleseriaalis "Dr House" näidatakse Dr House'i tiimi töö kaudu kliinilise meditsiini eristusdiagnoosi protseduuri karikatuurset vormi.
Kasutatud publikatsioonid
Diagnose
344 eKr
Aasta 344 enne Kristuse sündi ehk meie ajaarvamist. Vana-Roomas oli see CDX (410.) aasta ab urbe condita.
Saagikus
Põllumajanduses tähendab saagikus nii põllu- või aiakultuuri saaki kasvupinnaühiku kohta kui ka seemne saaki ühe kasvatatud taime kohta( kui ühest idanema pandud seemnest annab taim 3 seemet siis on saagikus suhe 1:3). Suhet 1:3 peetakse põllumajanduses ka minimaalseks jätkusuutlikuks saagikuseks, et säiliks inimkond.
Üks kolmest seemnest tuleb panna kõrvale järgmiseks istutamishooajaks, järelejäänud kaks tarbib kasvataja või läheb üks inimtarbeks ja teine loomasöödaks. Mida suurem ülejääk, seda rohkem karja on võimalik üleval pidada. See suurendab ka farmeri ja tema perekonna heaolu. Suurem ülejääk suurendab ka veoloomade hulka – hobuseid ja härgi. See omakorda kergendas ka talupidaja elu. Suurem saagikus vähendas tööliste vajadust taludes ning vabanenud tööjõud suundus tööstusse ja kaubandusse. See omakorda viis linnade tekkimiseni ja suurenemiseni.
Linnade teke ja kasv tekitas linnainimestel vajaduse osta toit endale talunike käest. Kasvav turg tähendas intensiivsemat maa harimist, uute ja efektiivsemate meetmete rakendamist ning vajadust kvaliteetsema seemne järgi. See kõik tõi kaasa saagikuse kasvu tänu millele kasvas põllumeeste sissetulek.
Mõõtühik
Põllusaagikust mõõdetakse kilogrammi või tonniga hektari kohta.
Ajalugu
Suur saagikuse kasv põllumajanduses leidis aset 18. sajandi alguses vanaaja lõpul, ebaökonoomne 3-väljaline maaviljelussüsteem, kus kolmandik maast jäeti sööti igal aastal ning inimeste söök, loomade söök ja tootmine võeti välja.
See asendati 5-väljalise külvikorraga, mis on loodud Inglismaal 1730. aastal Charles Townshendi ja Viscount Townshend II poolt Briti põllumajandusrevolutsiooni ajal, nagu see oli kutsutud varajaste arvustajate sõnul.
Esimesel aastal sai nisu või kaer külvatud; teisel aastal oder või kaer; kolmandal aastal ristik, rukis, kaalikas ja/või lehtkapsas; neljandal aastal naeris, kuid see ei koristatud. Selle asemel aeti lambad naerise põllule saaki sööma ja järele jäänu trampisid mullaga segamini jalge all ning nii tehes väetasid ka põldu oma väljaheidetega. Viiendal aastal (või esimesel aastal uue rotatsiooni puhul) tsükkel algas uuesti nisu või kaera külvamisega ning keskmiselt oli 30% saagi tõus.
Emre Güngör
pisi|Emre Güngör (2013) Emre Güngör (sündinud 1. augustil 1984 İstanbulis) on Türgi jalgpallur, kaitsja.
Ta on terve klubikarjääri mänginud Türgi klubides, sh 2008–2010 Galatasarays.
Rõmeda–Põdruse tee
Rõmeda–Põdruse tee (registrinumber 17174) on kõrvalmaantee Lääne maakonnas. Tee pikkus on 16,4 km.
Tee algab Tallinna-Narva maanteelt Rõmeda küla lähedalt ja lõpeb Põdruse küla lähedal.
Enne pikendamist kandis tee nime Liiguste–Põdruse tee ja oli 14,7 km pikkune.
Tihasheinapoi
Tihasheinapoi (Phyllobrotica quadrimaculata) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Tallinna kodaniku raamat oma sõpradele maale
Tallinna kodaniku raamat oma sõpradele maale (originaalpealkirjaga Tallinna koddaniko ramat omma söbbradele male) oli 1854-1857 Tallinnas ilmunud väljaanne. Väljaande koostasid Friedrich Nikolaus Russow ja Johann Daniel Petenberg. Väljaanne kajastas Krimmi sõjaga seotud teateid eesti maarahvale.
Lea Dali Lion
pisi|Lauljanna, muusik ja helilooja Lea Dali Lion (foto aastast 2014) Foto: Jaan Künnap pisi|Lauljanna, muusik ja helilooja Lea Dali Lion, foto autor: Külli Rummel (oktoober 2020) vasakul|pisi|Lauljanna, muusik ja helilooja Lea Dali Lion, foto autor: Viktor Koškin Lea Dali Lion (neiupõlvenimega Lea Teemets, 2014. aastani Lea Liitmaa ; 28. veebruar 1974 Rapla – 21. aprill 2021 Tallinn) oli eesti poplaulja, muusik ja helilooja.
Ansambel Blacky
Lea Dali Lion oli 1998. aastal asutatud ansambli Blacky asutaja ja solist kuni ansambli tegevuse lõppemiseni 2013. aastal. Lea Dali Lion sai tuntuks ühe oma esimese hitiga "Ära piina mind", mis ilmus 1999. aastal. Ansamblis Blacky musitseeris ta koos oma esimese abikaasa Elmar Liitmaaga.
2000. aastal ilmus ansambli debüütalbum "Blacky". Sellelt albumilt on pärit ka tuntud laul: "Kanna mind veelkord kätel". Samalt albumilt pärineb ka üks Blacky tuntumaid hitte "Ära piina mind", millest sai Eesti raadiojaamades kõige sagedamini mängitatud Lea lugu.
2000. aastal ühinesid ansambliga Blacky naisrokkmuusikud, millega sellest sai Eesti esimene vaid naistest koosnev instrumentaal-rokkansambel.
Soft rock 'i ansambel oli tuntud ka välismaal. Näiteks rändas Blacky 2003. aastal kontserdireisil mööda Lätit koos lõunanaabrite ansambliga Brainstorm, samuti esinesid nad Stockholmi Eesti Majas, Helsingis ja Moskvas. 2006. aastal andis Blacky kontserdi Eesti rahusõduritele Kosovos.
Uued väljundid ja saavutused
2002. aastal tulid Lea Liitmaa ja Jaagup Kreem Eesti Eurovisiooni eelvoorusaates "Eurolaul" 9. kohale lauluga "What if I fell".
2003. aastal valiti Lea ajakirja Kroonika aasta seksikaimaks naiseks.
2007. aastal oli ta ajakirja Playboy Eesti esikaanel. Samal aastal avaldas ta sooloalbumi "Armastus".
Tegevus sooloartistina ja võitlus vähiga
2014. aastal osales ta Kanal 2 telesaates "Laula mu laulu", kus teise hooaja seitsmendas osas esitasid tema laule Tõnis Mägi, Eda-Ines Etti, Birgit Õigemeel, Jaagup Kreem, Jarek Kasar ja Ott Lepland.
2015. aastal ilmus temalt raamat "Joonista valgus. See on kõige uue algus", milles ta kirjeldas oma võitlust rinnavähiga. Vähihaigena võttis ta 2014. aastal endale uue nime Lea Dali Lion.
2021. aasta jaanuaris andis Lea intervjuu, kus ta rääkis oma lapsepõlvest ja elust. 2021. aasta märtsi lõpus oli Lion ravil Põhja-Eesti Regionaalhaigla koroonahaigete intensiivraviosakonnas.
Esoteerikahuvi
Ta tundis huvi esoteerika ja alternatiivmeditsiini vastu. Õppis Intuitiivteaduste Koolis reikit, kristalliteraapiat ja qigong ' i, uskus endal olevat selgeltnägija võimed ning tegeles pildamise ja ingliteraapiaga.
Isiklikku
Aastatel 2000–2006 oli ta abielus kitarrist Elmar Liitmaaga. Tal on poeg ja kooselust Silver Ulvikuga kaks tütart.
Mälestuse jäädvustamine
28. veebruaril 2022, Lea Dali Lioni sünniaastapäeval, ilmus temast raamat "Tahaks veel midagi öelda... Lea Dali Lion", mille autoreiks on Marek Sadam ja Inge Pitsner. Raamat sisaldab Lea Dali Lioni sõpradelt ja kolleegidelt pärit lugusid lauljatari kohta.
22. märtsil 2022 toimus muuseumis Fotografiska Tallinn Lea Dali Lioni mälestuskontsert "Tahaks veel midagi öelda...". Kontserdil esitasid Lea Dali Lioni laule Jarek Kasar, Teele Viira, Tuuli Rand, Laura Prits ja Katre Randmaa-Tamm.
Sulõndu järv
Sulõndu järv (ka Piigandi tiik) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Piigandi külas. Veekogu pindala on 1,1 ha.
Bernhard Laipmani monument
Monument asub Haapsalus aadressil Vaikne kallas 12 ning on arvele võetud ajaloomälestisena.
Monument püstitati 1933. aastal. Selle autor on kunstnik Roman Haavamägi.
102 eKr
Aasta 102 eKr oli 102. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi ab urbe condita DCLII (652).
Natalie Alver
Natalie Alver (23. august 1928 Odessa – 24. november 1989 Cluj-Napoca) oli eesti tõlkija. Ta tõlkis rumeenia keelest eesti keelde.
Vabriku oja
Vabriku oja on oja Pärnu maakonnas. Oja pikkus on 2,9 km. Oja valgla suurus on 3,3 km².
Võrguühiskond
Võrguühiskond on mitme nähtuse märksõna, mis on seotud ühiskondlike, poliitiliste ja kultuuriliste muutustega, mida on põhjustanud võrgustatud, digitaalse info- ja suhtlemistehnoloogia levik. 1980. aastatest pärit oskussõna loojaks peetakse mitut teadlast (vt allpool), samuti on terminil mitu võistlevat määratlust. Idee intellektuaalse allika võib leida 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses tegutsenud sotsioloogi George Simmeli tööst, kes analüüsis moderniseerimise ja tööstusliku kapitalismi mõju kuuluvuse, organisatsioonide, tootmise ja kogemuse keerukatele mustritele.
Päritolu
Termini network society, nettsamfunn 'võrguühiskond' mõtles välja Norra sotsioloog Stein Bråten, kes kasutas seda oma raamatus "Modeller av menneske og samfunn" (1981). Hiljem võtsid selle kasutusele Hollandi sotsioloog ja kommunikatsiooniteadlane Jan van Dijk raamatus "De Netwerkmaatschappij" ("Võrguühiskond")(1991) ja Manuel Castells raamatus "The Rise of Network society" ("Võrguühiskonna teke")(1996), mis oli tema triloogia "The Information Age" esimene osa.
Wellman, Hiltz ja Turoff
Sotsioloog Barry Wellman Toronto ülikoolist uuris võrguühiskonda. Tema esimene ametlik töö selles vallas oli 1973. aastal ilmunud "The Network City" ("Võrgulinn"), millele ta 1988. aastal lisas ulatusliku teoreetilise argumentatsiooni. Alates 1979. aastal avaldatud tööst "The Community Question" ("Kogukonna küsimus") on Wellman väitnud, et ühiskonda on igas mastaabis kõige parem vaadelda kui võrgustikku (ja "võrgustike võrgustikku"), selle asemel et käsitleda seda rühmade hierarhilise kooslusena. 1978. aastal ilmus Roxanne Hiltzi ja Murray Turoffi "The Network Nation" ("Võrgurahvas"), mis tugines otsesõnu Wellmani kogukonnaanalüüsile ja võttis pealkirja jaoks eeskuju Craveni ja Wellmani raamatult "The Network City". Raamat väitis, et arvutikommunikatsioon suudab ühiskonda ümber kujundada. See oli tähelepanuväärselt ettenägelik, kuna oli kirjutatud kaua enne interneti tulekut.
Jan van Dijk
Van Dijki järgi on "võrguühiskond" ühiskond, kus suhteid korraldatakse üha enam meediavõrgustikes, mis järk-järgult asendavad näost näkku suhtlemise sotsiaalvõrgustikke või täiendavad neid. Digitaalne tehnoloogia asendab vahetut suhtlust. See tähendab, et sotsiaalsed ja meediavõrgustikud kujundavad tänapäeva ühiskonna peamist korraldust ja ülesehitust.
Van Dijki "The Network Society" ("Võrguühiskond") kirjeldab võrguühiskonda praegu ja tulevikus. Raamatu olulisim järeldus on, et tänapäeva ühiskond on kujunemas võrguühiskonnaks. See tähendab, et internetis saavad kokku isikutevaheline, organisatsiooni- ja massikommunikatsioon. Inimesed on üksteisega püsivalt seotud, saavad kogu aeg suhelda ning pääsevad informatsioonile ligi. Interneti kasutamine toob "kogu maailma" koju ja töökohale kätte. Lisaks, kui meedia ja internet veelgi edasi arenevad, saab neist 21. sajandi esimesel kümnendil "tavaline meedia" – neid kasutab siis suurem osa elanikkonnast ning need teenivad ettevõtluse, poliitika ja kultuuri põhilisi huve. Ta väidab, et paberil kommunikatsioonivahendid aeguvad, ajalehti ja kirju hakatakse pidama infolevitamise iidseks vormiks.
Koostoime uue meediaga
Uus meedia tähendab digimaailma uusi kommunikatsioonimeetodeid, mille puhul väiksemad inimrühmad saavad internetis koonduda ning jagada, müüa ja vahetada kaupu ja informatsiooni. Ühtlasi saab selle kaudu rohkem inimesi teha oma hääle kuuldavaks kogukonnas ja maailmas. Uue meedia kõige tähtsam struktuurne omadus on telekommunikatsioonitehnoloogiate lõimimine. Teine omadus on interaktiivse meedia esiletõus. Interaktiivsus on tegevuse ja reaktsiooni järgnevus. Allalaaditud link või veebilehe pakkumine, interaktiivne televisioon ja arvutiprogrammid tähendavad palju enamat kui lihtsalt link või kasutaja tehtud otsing. Kolmas uuele meediale iseloomulik omadus on digitaalne kood. Uut meediat määratletakse kõigi nende omaduste kaudu korraga: "See on 20. ja 21. sajandi vahetuse meedia, mis on ühtaegu lõimitud ja interaktiivne ja kasutab digitaalset koodi."
Võrguühiskond on sotsiaalne struktuur, mis põhineb võrgustikel, mida hallatakse kommunikatsioonitehnoloogiate kaudu, mis põhinevad mikroelektroonikal ja digitaalsetel arvutivõrkudel, mis loovad, töötlevad ja jagavad informatsiooni võrgusõlmede kaudu. Võrguühiskonda võib määratleda kui ühiskondlikku moodustist koos ühiskondliku ja meediainfrastruktuuriga, mis võimaldavad esmajärgulist korraldust kõigil tasanditel (isiklikul, rühma, organisatsiooni ja ühiskonna). Üha enam ühendavad võrgustikud sellise ühiskonna kõiki ühikuid või osi. Lääne ühiskonnas saab võrku ühendatud üksikisikust võrguühiskonna põhiühik. Ida ühiskonnas võib võrku ühendatud olla siiski veel rühm (perekond, kogukond, töökollektiiv). Tänapäevases individualiseerimisprotsessis on võrguühiskonna põhiühikuks üksikisik, kes on võrgustikega seotud. Üksikisiku muutumist võrguühiskonna põhiühikuks on põhjustanud mastaabi samaaegne suurenemine (riigistumine ja rahvusvahelistumine) ja vähenemine (väiksemad elu- ja töökeskkonnad). Esile kerkivad teistsugused kogukonnad. Igapäevased elu- ja töökeskkonnad muutuvad väiksemaks ja heterogeensemaks, samas kui tööjõu, isikutevaheline suhtlemise ja massimeedia leviku ulatus suureneb. Seega on võrguühiskonna mastaap ühtaegu suurem ja väiksem kui massiühiskonna oma. Võrguühiskonna tegevuspiirkond on ühtaegu globaalne ehk üleilmne ja lokaalne ehk kohalik, vahel kasutatakse sel puhul terminit "glokaalne" (ingl glocal). Ühiskonna osade (üksikisikud, rühmad, organisatsioonid) korraldus ei ole enam seotud kindla aja ega kohaga. Need eksistentsi koordinaadid saab informatsiooni- ja kommunikatsioonitehnoloogia abil ületada ja luua virtuaalseid aegu ja kohti ning tegutseda, tajuda ja mõelda samal ajal globaalsetes ja lokaalsetes terminites.
Võrgustikes pole midagi uut. Uus on elektrooniline võrgutehnoloogia, mis muudab ühiskonnakorralduse vanad vormid – võrgustikud – võimekamaks. Ajaloos on võrgustike peamine probleem olnud suhtlemine teiste ühiskondlike organisatsioonidega. Ajaloos kuulusid võrgustikud eruelu valdkonda. Digitaalne võrgutehnoloogia aitab võrgustikel üle saada nende ajaloolisest piiratusest. Tänu oma võimele hajutada toimimine võrgu sõltumatutesse komponentidesse suudab see olla paindlik ja kohanev ning samal ajal siiski koordineerida kogu seda hajutatud toimimist ühise eesmärgi nimel. Tööstuslikud tehnoloogiad ei määra võrgustikke, kuid võrgustikud ilma nendeta mõeldamatud. 21. sajandi algaastatel ei ole võrguühiskond enam informatsiooniajastu esilekerkiv sotsiaalne struktuur, vaid seadistab juba meie ühiskonna tuuma.
Võrguühiskonna kultuuri kujundavad paljuski sõnumid, mida vahetatakse mitmekihilise elektroonilise hüpertekstina, mis on loodud erinevate siderežiimide tehnoloogiliselt ühendatud võrgustikes. Võrguühiskonnas on virtuaalsus sotsiaalse kommunikatsiooni uute vormide kaudu reaalsuse alus. Ühiskond vormib tehnoloogiat olenevalt nende inimeste vajadustest, väärtustest ja huvidest, kes seda tehnoloogiat kasutavad. Peale selle, informatsiooni- ja kommunikatsioonitehnoloogia on eriti tundlik mõjude suhtes, mis tulenevad tehnoloogia enda ühiskondlikust kasutamisest. Interneti ajalugu pakub hulgaliselt tõendust selle kohta, et kasutajad, eriti esimesed tuhanded kasutajad, olid suurel määral selle tehnoloogia loojad. Siiski, tehnoloogia on vajalik, kuigi mitte piisav tingimus, et kerkiks esile uus, võrgupõhine ühiskonnakorraldus, mis tähendab, et digitaalsetel kommunikatsioonivõrkudel põhinev võrgustumine levib kõigis tegevusvaldkondades.
Viited
See artikkel on tõlgitud ingliskeelse Vikipeedia artikli "Network society" põhjal (21.04.2014).
Don Knotts
Don Knotts (õieti Jesse Donald Knotts; 21. juuli 1924 Morgantown, Lääne-Virginia – 24. veebruar 2006 Los Angeles, California) oli Ameerika Ühendriikide näitleja.
357 eKr
Aasta 357 enne Kristuse sündi ehk meie ajaarvamist. Vana-Roomas oli see CDXXX (397.) aasta ab urbe condita.
Suur-maakirp
Suur-maakirp (Phyllotreta nemorum) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Rhadinella
Rhadinella on Colubridae sugukonna maoperekond.
Suur-maakirp
Putukat on ka Eestis.
Rhadinella
Levila
Need maod elavad Mehhikos ja Kesk-Ameerikas.
Penijärv
Penijärv on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Voorepalu külas. Veekogu pindala on 0,8 ha.
Rhadinella
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Rhadinella seisuga 31.05.2014.
Säästva arengu haridus
Säästva arengu haridus (inglise keeles education for sustainable development) on teadmiste, oskuste, hoiakute ja väärtushinnangute süsteem, mis võimaldab teadvustada looduse, majandus- ja sotsiaal-kultuurilise keskkonna seoseid ja järgida säästva arengu põhimõtteid.
ÜRO on kümnendi 2005–2014 kuulutanud säästva arengu haridust toetavaks perioodiks.
Säästva arengu hariduse ülesandeks toetada inimestes parema tuleviku visioneerimise ning selle saavutamiseks kriitilise ja süsteemse mõtlemise, koostöö- ja jõustamisoskuste kujunemist.
Säästvat arengut toetav haridus on kujunenud vastuseks globaalsetele väljakutsetele. Säästvat arengut toetav haridus abistab noortel paremini mõista nende enda ja laiemalt ühiskonna tegutsemise võimalusi ja tagajärgi nii globaalsel kui ka kohalikul tasandil, edendab kriitilist mõtlemist ja tulevikuga arvestamist.
Säästev areng eestis
Eesti säästva arengu põhimõtted pandi paika säästva arengu riikliku strateegiaga ,,Säästev Eesti 21 ''. Antud strateegia alused tulenevad säästva arengu seadusest, mille võttis vastu 1995. aastal Riigikogu ning see näeb ette looduskeskkonna ja loodusvarada säästliku kasutamise alused.
Eesti säästva arengu valdkondadeks on Eesti kultuuriruumi elujõulisus, heaolu kasv, sidus ühiskond ja ökoloogiline tasakaal. Need eesmärgid on sõnastatud 2005. aastal ja on heaks kiidetud riiklikus strateegias ,,Säästev Eesti 21 ''. Strateegia alused tulenevad säästva arengu seadusest, mille Riigikogu võttis vastu 1995. aastal ning mis näeb ette looduskeskkonna ja loodusvarade säästliku kasutamise alused.
Säästev arendustegevus Euroopa Liidus
Euroopa uuendatud säästva arengu strateegia võeti vastu 2006. aastal. Selle üldine eesmärk on kindlaks määrata ja arendada välja meetmeid, mis võimaldaksid Euroopa Liidul nii praeguste kui tulevaste põlvkondade elukvaliteeti järjepidavalt parandada.
Selle strateegia jaoks luuakse kogukonnad, mis:
Säästva arengu strateegia määrab kindlaks seitse peamist väljakutset koos vastavate ülesannet, tegevuseesmärkide ja meetmetega:
Boris Pistorius
Boris Ludwig Pistorius (sündinud 14. märtsil 1960) on saksa advokaat ja poliitik, alates 19. jaanuarist 2023 Saksamaa kaitseminister.
1980–1981 läbis ta Bundeswehris maaväe õhutõrjevägedes ajateenistuse Steubeni sõjaväelinnakus Alam-Saksi liidumaal. Ta õppis õhutõrjesoomuki Gepard juhiks, kuid määrati oma väeüksuse ülema autojuhiks. Ajateenistuse lõpetas vanemkapralina (obergefreiter).
Ta kuulub Saksamaa Sotsiaaldemokraatlikusse Parteisse (SPD), aastatel 2013–2023 oli ta Alam-Saksi sise- ja spordiminister, 2017–2023 kuulus ta Alam-Saksi Maapäeva.
Jumala kartuse kool, mis Riia linna Vaimulikus Seminaris välja antakse
Jumala kartuse kool, mis Riia linna Vaimulikus Seminaris välja antakse (algupärases kirjaviisis Jummala kartusse kool, mis Ria linna Waimolikko Seminariumis wälja antakse) oli ajakiri, mis ilmus aastatel 1856–1867 Riias.
Väljaande toimetaja oli 1863–1865 arhimandriit Jefrem ja 1866–1867 arhimandriit Modest.
VLT Survey Telescope
pisi| VLT Survey Telescope (VST) on Euroopa Lõunaobservatooriumi (ESO) Paranali observatooriumis asuv teleskoop.
Jumala kartuse kool, mis Riia linna Vaimulikus Seminaris välja antakse
Väljaandes on paralleeltekst vene keeles.
VLT Survey Telescope
VLT Survey Telescope-i peapeegli diameeter on 2,6 meetrit ja abipeegli diameeter 93 cm. VST on projekteeritud töötama nähtava valguse lainepikkustel. Teleskoobi eesmärgiks on toetada Väga Suure Teleskoobi vaatlusi. VST esimesed pildid avaldati 2011. aastal.
Irkutski sünagoog
pisi|Irkutski sünagoog Irkutski sünagoog (vene keeles Иркутская синагога) on sünagoog Venemaal Irkutskis, aadressil Karl Liebknechti tänav 23.
Irkutski sünagoog on vanim tegutsev sünagoog Venemaal.
Luba sünagoogi ehitamiseks saadi 1878. aasta aprillis. Hoone plaan kinnitati 10. mail 1878. Tõenäoliselt oli hoone arhitekt poola rahvusest katoliku usku Vladislav Kudelski. 1879. aasta kevadeks oli sünagoogihoone valmis ehitatud ja esimene jumalateenistus toimus 5. aprillil. 1879. aasta 22. juunist kuni 24. juunini toimus Irkutskis suur tulekahju, mille tagajärjel põles maha praktiliselt kogu kesklinn. Sealhulgas hävis tules ka sünagoogihoone, millest jäid järele ainult seinad. 1881. aastal alustati taastamistöid ja 1882. aasta lõpus oli hoone taastatud. 1890. aastate keskpaiku loodi sünagoogi juurde raamatukogu, milles oli 1915. aastaks 4200 raamatut. 1920. aastal sünagoogi hoone natsionaliseeriti ja anti kogudusele "tähtajatuks tasuta kasutamiseks". 1933. aastal võtsid Nõukogude võimuorganid sünagoogihoone koguduselt ära. Vastutasuks anti kogudusele väiksem hoone, kuid 1938. aastal suleti ka uues hoones tegutsenud sünagoog. 1947. aastal anti sünagoogihoone teine korrus juudikogukonna käsutusse, kuid võeti 1958. aastal uuesti ära. Alates 1981. aastast sai kogudus hoonet kasutada ja 1990. aastatel tagastati sünagoogihoone kogudusele. 2004. aasta juulis toimus hoones tulekahju. Restaureeritud sünagoog avati uuesti 24. veebruaril 2009.
367 eKr
Aasta 367 enne Kristuse sündi ehk meie ajaarvamist. Vana-Roomas oli see CCCLXXXVII (387.) aasta ab urbe condita.
Lilu järv
Lilu järv (ka Lillu järv, Lillo järv, Heinjärv) on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Prangli külas. Veekogu pindala on 1,5 ha.
Sternstrahl
Sternstrahl (Rootsis tuntud kui Stiernstråle) oli Rootsist Strängnäsist pärit Liivimaa aadlisuguvõsa.
Ajalugu
Suguvõsaliin algab Erik Johanssoniga, kes oli XVII sajandi alguses Rootsis Strängnäsi linnakodanik. Tema poeg Tartu ülikooli õigusteaduste professor Johan Eriksson (1607−1686) sai 1652. aastal aadlitiitli ja perekonnanime Stiernstråle (Liivimaal suguvõsa hiljem tuntud kui Sternstrahl). Rootsi rüütelkonda introdutseeriti 1654. aastal. Edaspidi oli suguvõsa seotud Liivimaaga. 1747. aastal võeti suguvõsa Liivimaa rüütelkonna aadlimatriklisse. Suguvõsa kustus XIX sajandi keskpaiku, teistel andmetel 1891. aastal.
Rémy Martin
pisi| Rémy Martin on aastal 1724 asutatud Prantsusmaa konjakitootmisettevõte.
Ristipuu
thumb|[[Iia ristimänd]] pisi|Rist [[Mustahamba tammel]]
Ristipuu on eesti rahvausundis suurem puu, mille koorde on surnu mälestuseks lõigatud rist. Komme on olnud tavapärane eelkõige Lõuna-Eestis, kus see on paiguti tuntud tänapäevalgi.
Saaremaa lääneosas on vahel risti asemel lõigatud puu koorde ka lahkunu peremärk.
Ajaloost
Andmeid ristipuude kohta on Eestis juba 17. sajandist. Samalaadseid teateid on ka Läti alade ja Soome idaosa kohta. Rist lõigati puusse enamasti teel surnuaiale, harvemini tagasiteel. Seejuures rüübati lonks viina. Mälestusohvrina riputati ristipuude külge ka värvilisi lõngu ja paelu. Usuti, et ristipuu takistab surnu koduskäimist.
Setud panid ristipuu alla kõdunema lautsi lauad (surnulava lauad), surnuõled ning surnu pesemiseks kasutatud viha. Mõnikord põletati need tseremoniaalselt.
Vabariigi Valitsuse määrus
Vabariigi Valitsuse määrus on Vabariigi Valitsuse õigusakti liik.
Vastavalt Vabariigi Valitsuse seadusele on Vabariigi Valitsuse määrus õigustloov akt, mida Vabariigi Valitsus annab seaduse alusel ja täitmiseks.
Let's Get Loud (Suntribe)
"Let's Get Loud" on Sven Lõhmuse laul, mis esindas Eestit 2005. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel. Laulu esitas Suntribe. Poolfinaalis sai laul 31 punkti ja jäi 20. kohale ega pääsenud sellega finaalvõistlusele.
Vabariigi Valitsuse määrus
Määruse kui õigusaktiga sätestatakse sageli seaduse rakendamise detailsem kord. Vabariigi Valitsus annab määrusi ka valitsusasutuste ülesehituse, asjaajamise ja töö korraldamiseks, samuti teenistusliku järelevalve teostamiseks.
Vabariigi Valitsuse määrused peavad tuginema seaduses või Euroopa Liidu õigusaktis antud volitusnormile ning olema kooskõlas seaduses või Euroopa Liidu õigusaktis sätestatud volitusnormi piiride, mõtte ja eesmärgiga.
Vabariigi Valitsuse määruse allkirjastavad peaminister, määrusega reguleeritavate küsimuste valdkonna eest vastutav minister ja riigisekretär. Vabariigi Valitsuse määrused avaldatakse Riigi Teatajas.
Aardlapalu prügila
Aardlapalu prügila oli prügila Tartu maakonnas Haaslava vallas Aardlapalu külas.
Prügila suleti 2009. Prügilasse viidi muu hulgas Tartu jäätmed.
Tänapäeval tegutseb endise prügila juures jäätmekäitluskeskus.
Cadillac BLS
Cadillac BLS oli kompaktne keskklassi auto, mida tootis Euroopas General Motorsile kuuluv Cadillac. BLS ehitati GM Epsilon (General Motorsi keskmise suurusega esiveoline auto) platvormile ning see oli tegelikult muudetud välisdisainiga Saab 9-3. Arendustöö tegi Saab ja see maksis rohkem kui miljard Rootsi krooni (umbes 140 miljonit dollarit ja 109,6 miljonit eurot). Seda toodeti Trollhättanis, Rootsis, koos Saab 9-3 ja 9-5-ga. Sedaanide müük algas märtsis 2006 ja 2007 lisandus tootmisse ka universaalkere. 2007. aasta mudelit tutvustati Araabia, Mehhiko, Lõuna-Aafrika ja Lõuna-Korea turgudele, aga Põhja-Ameerika ja Kanada turul BLS-i ei müüdud.
BLS ei olnud edukas: 2007. a toodeti 2772 autot Trollhättani tehases, millest 282 müüdi Saksamaal. Sel aastal müüdi neid üle maailma ainult 3,15 miljoni dollari eest. 2006 toodeti 3257, kuid 2007 langes toodang juba 2772-le. BLS-i tootmine peatati 2009 seoses halva läbimüügiga.
Tehnilised andmed
BLS oli saadaval diiselmootoriga (1,9-liitrine turboga R4) ja kahe bensiinimootoriga (2,8-liitrine turboga V6 ja 2,0-liitrine variant, kahe eri võimsusega).
Mootorid:
Usukultusasjade Nõukogu
Usukultusasjade Nõukogu (täieliku nimega NSV Liidu Ministrite Nõukogu juures asuv Usukultusasjade Nõukogu, vene keeles  Совет по делам религиозных культов при Совете Министров СССР) oli Nõukogude Liidus aastatel 1944–1965 eksisteerinud riiklik ametkond, mis tegeles religioonipoliitika elluviimisega ja jälgis usuühingute tegevust puudutavate õigusaktide täitmist.
Usukultusasjade Nõukogu alluvusalasse kuulusid kõik NSV Liidus tegutsevad usuühingud peale Vene Õigeusu Kiriku, mille jaoks oli 1943. aastal loodud eraldi Vene Õigeusu Kiriku Asjade Nõukogu.
Usukultusasjade Nõukogu eksisteeris maist 1944 kuni detsembrini 1965, mil see ühendati Vene Õigeusu Kiriku Nõukoguga ja sai uueks nimeks Usuasjade Nõukogu. Nõukogu kompetentsi kuulus usuühingute ja koguduste registreerimine, nende registrist kustutamine, lubade väljastamine palvemajade ja kirikute avamiseks ning sulgemiseks, vaimulike registri pidamine, suhete korraldamine riigivõimu ja usuühingute vahel.
Reaalselt oli Usukultusasjade Nõukogu oli oma tegevuses sõltuv NLKP Keskkomitee ja julgeolekuorganite instruktsioonidest. Aktiivse religioonivastase võitluse perioodil 1950. aastate lõpus ja 1960. aastate alguses oli Usukultusasjade Nõukogu üheks oluliseks instantsiks riigipoolse repressiivpoliitika elluviimisel (näiteks koguduste ja kirikute sunniviisiline sulgemine, vaimulike registreerimisest keeldumine jne).
Usukultusasjade Nõukogu tegevust juhtis esimees. Selle eksistentsi kestel olid esimehe ametis järgmised isikud:
Kohtadel esindasid Usukultusasjade Nõukogu volinikud, keda on lühidalt nimetatud ka usuasjade volinikeks või usuvolinikeks. Eesti NSV-s olid Usukultusasjade Nõukogu volinikeks järgmised isikud:
2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus
2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus on 58. Eurovisiooni lauluvõistlus, mis toimus Rootsis Malmös Malmö Arenal.
Rootsi avalik-õiguslik telekanal SVT sai õiguse korraldada Eurovisiooni lauluvõistlust tänu Rootsi laulja Loreeni võidule Bakuus 2012. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel, kes kogus seal lauluga "Euphoria" 372 punkti. Lauluvõistluse poolfinaalid olid 14. ja 16. mail ning finaal 18. mail.
Esimest korda 20 aasta jooksul ei pääsenud finaali ükski endise Jugoslaavia vabariik. Võistluse võitis Taani lauluga "Only Teardrops", mis sai 281 punkti. Eesti sai 19 punktiga 20. koha.
thumb|300x300px|{{legend|#782167|Osaluse kinnitanud riigid}}
Lipa–Mõisamaa tee
Lipa–Mõisamaa tee (registrinumbriga 20166) on kõrvalmaantee Rapla maakonnas. Tee pikkus on 18,1 km.
Eesti kohanimeraamat
Eesti kohanimeraamat on Eesti Keele Instituudi, Võru Instituudi ja Eesti Kirjandusmuuseumi koostöös 2016. aastal Eesti Keele Sihtasutuse väljaandel ilmunud toponüümiline teatmeteos, mis sisaldab artikleid Eesti asulanimede ja loodusnimede kohta.
Lipa–Mõisamaa tee
Tee algab Lipa külast, läbib Metsküla ja lõppeb Mõisamaa küla juures. Mõisamaa juures ületab tee Vigala jõe.
Eesti kohanimeraamat
Raamat sisaldab 6211 nimeartiklit, mille koostajateks on Marja Kallasmaa (3096 artiklit), Evar Saar (903), Peeter Päll (745), Marje Joalaid (315), Arvis Kiristaja (281), Enn Ernits (269), Mariko Faster (175), Fred Puss (168), Tiina Laansalu (88), Marit Alas (79), Valdek Pall (72), Marianne Blomqvist (59), Marge Kuslap (40), Anželika Šteingolde (5), Karl Pajusalu (1) ja Urmas Sutrop (1). Raamatu toimetajad on Peeter Päll ja Marja Kallasmaa.
Kaardid
Raamatus on 1056 lehekülge teksti, millele järgneb 54 lehekülge kaarte. Kaardid katavad kogu Eesti ilma Narva jõe taguse alata, kuid koos Petserimaaga. Eraldi kaardid on Leivu, Lutsi ja Kraasna piirkonna kohta. Kaartide mõõtkava on 1:175 000, mis on palju suurem kui Suure maailma atlase Eesti kaartidel (1:500 000). Kaartidel on maanteid vähem kui suures maailma atlases, aga asulanimesid rohkem: suures maailma atlases on kõik ametlikud külanimed, kohanimeraamatus on ka mitteametlikke. Pisisaarte seas leidub nii neid, mis on suures maailma atlases, aga mitte kohanimeraamatus (Manijast lõunas asuv Anilaid ja Abrukast lõunas asuv Kirjurahu) kui neid, mis on kohanimeraamatus, aga mitte suures maailma atlases (Kihnust loodes asuvad Sjõll-laid, Küll-laid, Urgõ, Ülträ ja Iedikrava).
Prantsusmaa kõrgkoolide loend
Siin on loetletud Prantsusmaa kõrgkoole
Josh Risdon
Joshua Robert Risdon (sündinud 27. juulil 1992 Bunburys) on Austraalia jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Austraalia kõrgliiga klubis Western United ja Austraalia jalgpallikoondises.
Austraalia kõrgliigas debüteeris ta 2010. aasta novembris Perth Glory meeskonnas. Hooajal 2011–12 valiti ta Glory hooaja parimaks mängijaks. Austraalia kõrgliigas lõi Risdon esimese värava 23. märtsil 2013 mängus Melbourne Victory vastu. 2015–16 valiti ta Austraalia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.
Aastatel 2017–2019 mängis ta Austraalia kõrgliigas Western Sydney Wanderersi ridades. 2019. aasta veebruaris sõlmis ta kaheaastase lepingu Western Unitediga, mis debüteeris Austraalia kõrgliigas hooajal 2019–20.