cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Batmani tagasitulek
Kiirustades filmitud linateoses on märgata mõningast loo lihvimatust, mis on tulnud eri käsikirjavariantide ühendamisest. Väiksem kommertsedu "Batmaniga" võrreldes, liigne süngus noorte vaatajate jaoks ning peaosatäitja Michael Keatoni suured nõudmised viisid järgnenud Batmani filmide laadi ja tegijate väljavahetamiseni.
Jan Uuspõld läheb Tartusse
Filmi käis kinodes vaatamas esimese kuu jooksul peale esilinastust üle 63 000 kinokülastaja. Vaatajate arv kinos linastamise aastal 2007 oli 73 336. Vaatajate arv televisioonis esilinastusele järgneval aastal oli 116 000.
Sisukokkuvõte
Andekas, kuid alkoholi tõttu tippvormi kaotanud näitleja Jan Uuspõld otsustab lõpetada teleklouni mängimise ning võtta vastu tõsise rolli Vanemuise teatris. Tartu-sõidust saab aga tavatu, kohati liialdustesse kalduv teekond läbi tänapäeva Eesti elu ja Uuspõllu teekond Tartusse osutub aga pööraselt seiklusterohkeks. Oma eksirännakutel kohtab Jan popstaare, poliitikuid, kiimalisi naisi, hulle prohveteid, tapahimulisi maamehi ja tagatipuks koguni Toomas Hendrik Ilvest. Pole siis imestada, et ühel hetkel ei saa Jan enam isegi aru, et kes ta on ja kuhu ta õigupoolest üldse läheb .....
Väljamõeldud tegelaste kõrval astub filmis üles palju Eestis üldtuntud inimesi iseenda, teiste kuulsuste või näitlejate esituses. Peaosalise filmisaatus on inspireeritud tema reaalsest elukäigust.
Festivalid
Filmi osalemine festivalidel:
Hiva Oa
thumb|Hiva Oa asukoht Hiva Oa on saar Prantsuse Polüneesias, suuruselt teine saar Markiisaartel, Lõuna-Markiisaarte suurim saar. Samuti on seal Markiisaarte kõrgeim tipp, Temetiu, mille kõrgus on 1213 (või 1190) m üle merepinna. Saarel asub pikk Atuona mäeahelik. Saare pindala on 316 km² ja seal elab umbes 2000 inimest. Saarel elasid ka Paul Gauguin ja Jacques Brel. Mõlemad on maetud Atuonas asuvale Calvary kalmistule. Atuonas asub ka Paul Gauguini kultuurikeskus.
Luise Karoline (Hessen-Kasseli printsess)
pisi Luise Karoline (ka Louise Karoline; 28. september 1789 Gottorp – 13. märts 1867 Ballenstedt) oli Hessen-Kasseli printsess ja Schleswig-Holstein-Sonderburg-Glücksburgi hertsoginna.
Ta sündis Hessen-Kasseli mittevalitseva maakrahvi Karli ning Taani ja Norra printsessi Louise tütrena.
Abielust Schleswig-Holstein-Sonderburg-Glücksburgi hertsog Friedrich Wilhelmiga sündis 10 last:
Louise Caroline lastelaste hulka kuuluvad Taani kuningas Frederik VIII, Suurbritannia kuninganna Alexandra, Vene keisrinna Maria Fjodorovna, Kreeka kuningas Geórgios I ja Hannoveri kroonprintsess Thyra.
Komöödiafilm
pisi|[[Marilyn Monroe filmis "Džässis ainult tüdrukud"]] pisi|[[Clark Gable ja Claudette Colbert filmis "See juhtus ühel ööl"]] pisi|[[Jack Lemmon ja Shirley MacLaine filmis "Korter"]] pisi|[[Tom Hanks filmis "Forrest Gump"]] Komöödiafilm on mängufilmižanr, mille põhitunnusteks on huumor ja nali
Ajalugu
Esimese komöödiafilmi "Le Jardinier (l'Arroseur Arrosé)" tegid juba vennad Auguste ja Louis Lumière. Lustakatele trikkidele toetusid ka tummkomöödiad, milles oli tihti peaosatäitja (koomik) ka filmi autor. Tuntumad tummfilmikoomikud on inimlik Charlie Chaplin, jahmerdav Harold Lloyd ja nüansseerituma huumoriga Buster Keaton.
Komöödiafilmi alaliigid
Sõltuvalt karakterist ja koomika laadist eristatakse komöödiafilmidel mitmeid alaliike, näiteks:
Internet Movie Database
Andmebaasi Internet Movie Database edetabel "Best Comedy" (september 2011).
AFI's 100 Years...100 Laughs
2000. aastal avaldas Ameerika Filmiinstituut parimate komöödiafilmide edetabeli "AFI's 100 Years...100 Laughs".
Birger Brosa
thumb|Jarl Birger Brosa kujutis|right Birger Brosa (surnud 9. jaanuaril 1202 Visingsöl) oli Rootsi jarl aastatel 1174–1202.
Brosa tähendab 'naeratav' ja seda lisanime kasutatakse Lääne-Skandinaavia allikates alates 13.-14. sajandist. 1180. aastatel tituleeriti teda kui dux Sweorum (Rootsi hertsog).
Birger Brosa oli Bengt Snivili ja Birgitta Haraldsdotter Gille poeg. Üks tema vendadest oli Magnus Minnesköld, Birger Jarli isa.
Ta oli oma aja võimukaim mees Östergötlandis, sest ta omas lisaks oma suguvõsa mõisale Bjälbos veel mitut mõisa Östergötlandis, Närkes ja Värmlandis. Tõenäoliselt omas ta mõisaid ka Södermanlandis. Birger Brosa oli Riseberga kloostri suur rahaline toetaja.
Tema suur võim aitas Rootsis pikka aega rahu hoida. Pärast tema surma puhkes kohe verine võimuvõitlus.
Birger kasutas oma vapil liiliat.
Kujutamine kirjanduses
Rootsi kirjaniku Jan Guillou triloogias Arn Magnussonist on Birger Brosa Arni isa Magnuse poolvend. Teda kehastab filmides "Arn – templirüütel" ja "Arn – Riik tee lõpus" Stellan Skarsgård.
PzKpfw V Panther
PzKpfw V Panther ehk Panzerkampfwagen V Panther (tänapäevaselt ka Panzer V Panther või siis lihtsalt Panther) olid Saksamaal, aastatel 1943–1945 toodetud keskmised tankid, mis olid relvastatud 75 mm kahuriga. Põhiehituse järgi asus nende mootor taga, keskel oli torn relvastuse ja laskemoonaga, ees juhi ja kuulipilduri vahel asus käigukast. Mootor ja käigukast olid omavahel ühenduses piki tanki põhja kulgeva kardaaniga, käigukastist oli jõuülekanne esiteljele ja esitelg koos esiratastega oligi vedav. Tanki toodeti põhiliselt kolmes variandis (D, A ja G) ning valmimisjärgus olid ka F-mudel ja Panther II.
Sangaste loss
pisi|300px|Sangaste loss pisi|300px|Sangaste loss pisi|300px|Sangaste loss
PzKpfw V Panther
Masin oli tootmises 11. jaanuarist 1943 kuni 23. aprillini 1945 ning selle ajaga jõuti valmis ehitada kokku 5996 masinat. Pantheri tootmisega tegeles firma Henschel und Sohn septembrini 1943, MNH (Maschinenfabrik Niedersachsen Hannover) märtsini, Daimler-Benz aprillini ning MAN (Maschinenfabrik Augsburg-Nürnberg) aprilli lõpuni 1945, kes valmistas ka kokku kõige rohkem – 2048 tanki.
Sangaste loss
Sangaste loss on kunagise Sangaste mõisa härrastemaja Lossikülas Otepää vallas, mõisakompleksi tähelepanuväärseim ehitis.
PzKpfw V Panther
Eellugu
Kui Teises maailmasõjas Nõukogude-Saksa rindele ilmusid nõukogude tankid T-34, moodustas Saksa relvastusministeerium nõukogude tankide uurimiseks komisjoni, mille etteotsa määrati Heinz Wilhelm Guderian. Uurimise tulemusena otsustati luua uus keskmine tank, mille soomusplaadid oleks paigutatud kaldu sarnaselt T-34 omadega.
Sangaste loss
Hoone projekteeris arhitekt Otto Pius Hippius 1874. aastal. Ta võttis eeskujuks Tudorite-aegse hilisgootikat ja renessanssi sünteesiva arhitektuuristiili. Ehitus kestis 1879–1881 ja ehitusmeister oli F. Maag.
PzKpfw V Panther
Eellugu
18. juulil 1941 anti firmale Rheinmetall korraldus luua 75 mm pikaraudne kahur, mille mürsk läbistaks 1000 m pealt 140 mm soomust, ning sama aasta 25. novembril said firmad MAN ja Daimler-Benz ülesande konstrueerida 35-tonnine tank. Etteantud tehniliste tingimuste järgi pidi masina pikkus olema 3151 mm, kõrgus 2990 mm, mootori võimsus 650–700 hobujõudu, soomuse paksus 40 mm ja maksimaalkiirus 55 km/h. Projekti koondnimeks sai "Panther".
pisi|Panthri nn. malekorras paigutatud rattad
Sangaste loss
Legendi järgi loss võlgneb oma olemasolu krahv Friedrich Bergile noorpõlves osaks saanud solvangule. Nimelt olevat ta Inglismaal ühe krahvi tütart kosida püüdes saanud loodetud äiapapalt vastuse: “Mina oma tütart metslasele Venemaalt ei anna!”
Viimaseks lossi eraomanikuks oli 1888–1938 Friedrich Georg Magnus von Berg.
PzKpfw V Panther
Eellugu
MAN-i tank VK3002(MAN) oli Saksa tankidele omase ehitusega, selle mootor asus taga, käigukast koos vedavate ratastega ees, torn aga masina keskosas. Seda masinat eelistasid relvastusameti eksperdid.
Iive
Iive ehk absoluutne iive on mingi piirkonna (riigi, maakonna, valla vms) rahvaarvu muutumine kindla ajavahemiku (tavaliselt aasta) jooksul.
PzKpfw V Panther
Eellugu
13. mail 1942 esitleti mõlemat masinat Hitlerile. Selgus MAN-i tanki paremus ja füürer oli sunnitud leppima ekspertide eelistusega. Siiski nõudis Hitler, et esimene masin peab valmima juba juulis ja kaks järgmist augustis. Ühe Pantheri hinnaks ilma relvastuseta kujunes 117 000 Reichmarka (PzKpfw III maksis 96 163 ja Tiger I 250 000 marka).
Sangaste loss
Pärast krahv Bergi surma hakkas Valga ärimees Schein lossi lammutama. Sel puhul rõhutati, et Sangaste loss pole väärtuslik mitte niivõrd oma välimuse ja ehitusstiili, kuivõrd kvaliteetse ehitusmaterjali (telliskivide ja puidu) poolest.
Iive
Iibe arvutamiseks tuleb liita omavahel loomulik iive ja rändeiive. Iivet saab arvutada järgmise valemiga:
PzKpfw V Panther
Eellugu
11. jaanuaril 1943 väljus firma MAN tehasest esimene seeria Panthereid, need esimesed 20 masinat 0-seeriast said tähiseks Ausf. A ning ei erinenud millegi poolest prototüüpidest. Torni lael olev komandöritorn paiknes torni parempoolsel küljel, suurtükil oli ühekambriline suudmepidur, mootoriks "Maybach HL 210P30", käigukast "Zahnradfabrik ZF7" ning esisoomuse paksuseks 60 mm. Need masinad jäid Pantheri meeskondade väljaõppeks ja sama aasta veebruaris nimetati need ümber Ausf. D1-ks.
Aprill 2004
Aprill 2004, sündmuste kroonika
Sangaste loss
Nõukogude okupatsiooni algperioodil kasutati lossi heinaküünina. 1966. aastast oli see Eesti NSV Kohaliku Tööstuse Ministeeriumi pioneerilaager. 1993. aastal andis majandusministeerium lossi AS-ile Real Reisid rendile. 2000. aastal andis majandusministeerium lossi üle Sangaste vallale, kes lõpetas senise rendilepingu ning asutas sihtasutuse lossi korrashoidmiseks ja arendamiseks. Täna tegutseb loss hotellina ja restoranina ning on populaarne pulma- ja peokoht.
Iive
Vastava haldusüksuse rahvaarvu arvutamiseks iibest tuleb vaadeldava aasta rahvaarvule liita vaadeldava aasta iive.
Sangaste loss
Esimene korrus
Hoone peauks asub kolmelt poolt lahtise võlvitud katusealuse seinas, mille kohal paikneb vaatetorn. Katusealuses võib täheldada huvitavat efekti - seistes näoga katusealuse ühe samba suunas, siis seal sosistatu on selgelt kosta diagonaalis paikneva vastassamba juures.
PzKpfw V Panther
Relvastus
Pantheri pearelvaks oli 75 mm tankikahur 7,5 cm KwK42, mis oli valmistatud firmas Rheinmetall-Borsig Düsseldorfis. Relva raua pikkus oli 70 kaliibrit – 5250 mm ning koos suudmepiduriga 5535 mm. Suurtüki kaal oli 1000 kg, koos suurtükimaskiga 2650 kg. Tagasijooks oli 420 mm, vertikaalselt sai suurtükki liigutada −8 kuni +18 kraadi
Iive
Sõltuvalt loomulikust iibest ja rändeiibest võib iive olla kas positiivne (rahvaarv suureneb) või negatiivne (rahvaarv vähenev).
PzKpfw V Panther
Relvastus
Kasutusel olid mürsud:
Iive
Iive ei võimalda riike omavahel võrrelda. Selleks tuleb kasutada iibe suhtelist näitajat – iibe kordajat – iivet 1000 inimese kohta, mille mõõtühikuks on promillid.
Sangaste loss
Esimene korrus
Peauksest sisendes satutakse suhteliselt tagasihoidliku suurusega, kuid kaunilt kujundatud vestibüüli, kust pääseb edasi peasaali, jahihalli või teisele korrusele.
PzKpfw V Panther
Relvastus
Suurtükiga oli paaris 7,92 mm kuulipilduja MG34. Teine kuulipilduja paiknes korpuse esiseinas radisti ees (A- ja G-mudelil spetsiaalse kuulkinnitusega). A- ja G-mudelil oli võimalik komandöritorni külge kinnitada ka kolmas – õhutõrjekuulipilduja MG34.
Lahingukomplekti kuulusid 79 (Ausf. D ja A) või 82 mürsku (Ausf. G) ning 5100 (Ausf. D ja A) või 4200–4800 (Ausf. G) padrunit.
Sideaparatuur
Kõik Pantherid olid varustatud raadioaparatuuriga Fu 5, mille tegevusraadius telefonina oli 6,4 km ning telegraafina 9,4 km.
PzKpfw V Panther Ausf. D (SdKfz 171)
PzKpfw V Ausf. D (Ausf. D2) seeriamasinad erinesid juba oluliselt prototüübist ja 0-seeria masinatest. Masinal oli muudetud komandöritorni, mis ei ulatunud enam välja torni parempoolselt küljelt, tuleb märkida, et D-mudelite komandöritorn oli analoogne "Tiger I" esimeste masinatega. Suurtüki suudmepidur muudeti kahekambriliseks ning tanki esisoomust oli suurendatud 80 mm-ni. Veermik oli ehitatud nagu Panzer I ja Panzer II raskematel mudelitel, kanderattad paiknesid nn malekorras. D-mudel sai uue 700-hobujõulise mootori Maybachi HL230P30. Relvastuseks sai tank 75 mm kahuri KwK42L/70, mis oli veelgi pikema rauaga, kui projektis ette oli nähtud, ja 2 kuulipildujat MG34. Laskemoona oli kaasas 79 mürsku kahurile ja 5100 padrunit kuulipildujatele. Soomuse paksus korpuse esiküljel oli 80–60, külgedel ja tagaosas 40 ning lael ja põhjal 17 mm. Torni soomus ulatus 17–100 mm.
PzKpfw V Panther Ausf. G (SdKfz 171)
pisi|PzKpfw V Panther Ausf. G Märtsis 1944 läks tootmisse viimane Pantheri seeria mudel, Ausf. G. Selle masina külgedele oli antud senisest väiksem kaldenurk ning esiküljelt kaotati soomusluukidega kaetud juhi vaatepilu, seda asendas periskoop. Tankil suurendati ka soomuse paksust ning sellevõrra läks masin ka raskemaks, nüüd kaalus 45,5 tonni. Mürsuvaru oli suurendatud 82-ni ja padrunivaru vähendatud 4200–4800-ni. Hilisemad G-mudeli tankid said ka uue suurtükimaski. 50 tanki said ka maailma esimesed sõjatehnikale mõeldud öövaatlusseadmed Sperber/FG 1250.
PzKpfw V Panther Ausf. F
1944. aasta mais hakati projekteerima järgmist Pantheri mudelit Ausf. F, millele pidi tulema nn kitsas torn (Schmalturm).
pisi|Panther II G-mudeli torniga
Panther II
1943. aasta veebruaris esitati taktikalis-tehnilised andmed uuele tankile Panther II, mis välimuselt sarnanes samaaegselt väljatöötatava Tiger II-ga. Põhjus oli väga lihtne, mõlemad masinad projekteeriti ühes firmas – Henschel. Panther II-le pidi tulema uus torn Schmalturm nn kitsas torn ja uus korpus, millel soomuse paksus esiküljel oli 100, külgedel 60 ja ahtris 40 mm. Relvastuseks plaaniti paigaldada 88 mm suurtükk KwK 43L/71. Kuna masina kaal oli kasvanud 50 tonnini, oli sellele vaja ka uut mootorit. Välja oli pakkuda vaid kaks mootorit MAN/Argus LD220 võimsusega 700 hobujõudu ja Maybach HL234, Simmering Sla 16 võimsusega 720 hobujõudu. 1945. aasta alguses hakati Panther II-le projekteerima uut 150 mm esisoomusega torni.
Panzer V Panther sõjategevuses
Lahinguristsed said PzKpfw V-d Kurski lahingus, kus väegrupp Süd koosseisus osalesid lahingus 51. ja 52. pataljon, millega oli ühendatud "PantherBrigade 10". Brigaadi koosseisu kuulus 192 tanki, millest kaotati tehnilistel põhjustel ja lahingutegevuses märkimisväärne osa.
Hiljem osalesid Pantherid idarindel ja Itaalias ning pärast liitlaste maabumist Normandias ka Läänerindel.
Massilisuse poolest oli see teine saksa tank ning sõja lõpul sai sellest Hitleri-vastase koalitsiooni vägedele üks peamisi ja ohtlikumaid vaenlasi. 1945. aasta 10. aprilli seisuga kuulus Panzerwaffe koosseisu 627 tanki Panther.
Eksport ja kasutus teistes riikides
Saksamaa liitlastel Panthereid Teises maailmasõjas polnud, kuigi sellekohaseid plaane oli peetud. Nimelt, veebruaris 1943 toimusid Roomas Saksa-Itaalia läbirääkimised litsentsi andmises Itaaliale Pantheri tootmiseks kohapeal. Tootmisse otsustati anda Panther II firmas Fiat ning tellimuses nähti ette igas kuus 50 tanki. Toodetav masin oli ette nähtud Itaalia armee tarbeks. Tootmisraskused (Itaalial ei jätkunud terast ega värvilist metalli) ja Itaalia kapituleerumine tõmbasid sellele plaanile kriipsu peale.
Juulis 1944 tellis ka Saksamaa liitlane Ungari 5 Pantheri G-mudelit, kuid seegi tellimus jäi täitmata. Tõsiselt oli Pantherist huvitatud ka jaapanlased. Ühe Pantheri nad isegi ostsid, nagu ka Tiigri, kuid kumbki masin ei jõudnud Jaapanisse.
Ainuke riik Saksamaa kõrval, kes reaalselt Teise maailmasõja ajal Pantherit omas, oli Šveits (kui välja jätta trofeeks saadud masinad), nimelt 1943. aastal ostis Šveits Saksamaalt PzKpfw V Panther Ausf. A.
Pärast Teist maailmasõda olid Pantherid kasutusel Tšehhoslovakkia (umbes 70 tanki), Ungari ja Prantsuse (50 tanki) armees. Prantsusmaal oli nendega relvastatud kuni 1947. aastani 503. tankirügement, mis paiknes Mourmelon le Grandis.
Olbersdorf
Olbersdorf on vald Saksamaal Saksimaa Görlitzi kreisis.
Professorite Instituut
Professorite instituut oli Tartu Ülikooli juures aastail 1828–1838 tegutsenud institutsioon Venemaa ülikoolidele õppejõudude ettevalmistamiseks.
Professorite instituut loodi 1828. aastal George Frederic Parroti eestvedamisel. Sellekohase taotluse esitas ta tsaar Nikolai I-le 1827. aastal. Vene rahvusest kandidaadid Professorite instituudi kahekümnele kohale valiti katsete alusel Moskva, Peterburi, Vilniuse, Kaasani ja Harkovi ülikoolist. Õpingud Tartu Ülikoolis kohalike professorite juhendamisel kestsid neli aastat, millele järgnes kaheaastane täiendus välismaa ülikoolides. Instituudi teise lennu komplekteerimine algas pärast esimese lennu välismaale saatmist 1832. aastal. Teises lennus oli Tartus kuus kasvandikku, kes suunati 1838. aastal ilma praktikata välismaal tööle Venemaa kõrgkoolidesse. Koolituse Professorite instituudis läbis kokku 22 professorit.
Professorite instituudi töökogemusest sai alguse õppejõudude-juhendajate süsteem teadurite ettevalmistamisel. Instituudi kasvandike väitekirjad olid oluliseks panuseks teaduse arengusse. 1832. aastal kaitsesid instituudi kasvandikud seitse filosoofiadoktori, viis meditsiinidoktori, ühe õigusteaduste doktori ja kolm filosoofiamagistri väitekirja. Teise koosseisu kasvandikud kaitsesid kaks meditsiinidoktori väitekirja ning neli filosoofiadoktori väitekirja – kaks ajaloos ja kaks astronoomias. Tartu ülikooli Professorite instituudi kasvandikeks olid hilisemad tuntud teadlased ja Peterburi Teaduste Akadeemia liikmed kirurg Nikolai Pirogov, ajaloolane Mihhail Kutorga, astronoom Aleksei Savitš.
Hüljatud (täpsustus)
"Hüljatud" on 1862. aastal ilmunud Victor Hugo romaan.
Samanimelise romaani järgi on tehtud:
Ernst von Ratzeburg
Ernst von Ratzeburg (Ernst von Rassburg; surnud 5. märtsil 1279) oli Liivi Ordu maameister aastail 1273–1279.
Ta sai surma 5. märtsil 1279 koos 71 orduvenna ja Taani Eestimaa kapteni Eilard Oberchiga Aizkraukle lahingus, võideldes Leedu vägede vastu.
Eduard Bernstein
Ta kuulus saksa parlamenti 1901–1907 ja 1912–1918. pisi|püsti|vasakul|Eduard Bernstein
REM
Tähekombinatsioonil "REM" on mitu tähendust.
Maavärina magnituud
pisi|Klindijärsaku varing Eestis (15.03.2018 kl 00:10), mis tuvastati magnituudiga 0,9 seismilise sündmusena pisi|[[Haiti pealinn Port-au-Prince 2010. aastal pärast maavärinat magnituudiga 7]] Magnituud Richteri skaala järgi on maavärina võimsuse kümnendsuurusjärk etalonmaavärina võimsuse suhtes.
Maavärina magnituud Richteri skaala järgi ei ole seega mitte füüsikaline mõõtühik (nagu meeter, kilogramm jms), vaid maavärina võimsuse suurusjärk etalonmaavärina võimsuse suhtes.
Tegelikult mõõdetakse seismogrammidelt spetsiifiliste maavärina lainete tekitatud võngete amplituudi.
Maavärina magnituud on defineeritud järgmiselt:"Magnituud = LOG (maavärina energia / etalonmaavärina energia)"Energia on meetodi kasutuselevõtmise aega (1935. aasta) arvesses võttes tihti esitatud ergides.
Etalonmaavärinaks on võetud sellise võimsusega maavärin, mis tekitab seismogrammil 1 μm suuruse võnke 100 km kaugusel maavärina epitsentrist standardse torsioonseismograafi puhul. Ettekujutuse saamiseks olgu öeldud, et see vastab 15 g TNT lõhkemisele.
Leides maavärina toimumise koha ning sügavuse, hinnatakse toimunud tõuke tugevust magnituudides, s.o suhtelist energia hulka, mis on vabanenud maavärina toimumisel.
Näide:
Maavärin magnituudiga 8,6 » energiaga 1026 ergi.
Sellele vastab 100 km kaugusel epitsentrist asuva seismograafi registreeritud seismogrammil võnkumine, mille amplituud on umbes 20 mm (20 000 μm).
Märkus:
Varem kasutusel olnud suhtelisest ühikust "ball" on loobutud.
2004. aasta Oscari auhinnad
2004. aasta Oscari auhinnad ehk '''76. Ameerika Filmikunsti ja -teaduste Akadeemia auhinnad''' jagati 1. märtsil 2004 Ameerika Ühendriikides Los Angeleses Kodaki teatris. Oscari auhindadega tunnustati valikut 2003. aasta parematest filmidest.
Oscari-õhtu juht oli Billy Crystal.
Võitjad ja kandidaadid
Oscareid jagati 24 kategoorias.
Parim film
"Sõrmuste isand: Kuninga tagasitulek"
Parim meesnäitleja
"Saladuste jõgi" – Sean Penn
Parim naisnäitleja
"Koletis" – Charlize Theron''
Parim naiskõrvalosatäitja
"Külmale mäele" – Renee Zellweger
Parim lavastaja
"Sõrmuste isand: Kuninga tagasitulek" – Peter Jackson
Parim algupärane stsenaarium
"Tõlkes kaduma läinud" – Sofia Coppola
Parim mugandatud stsenaarium
"Sõrmuste isand: Kuninga tagasitulek" – Peter Jackson, Fran Walsh ja Philippa Boyens
Parim operaatoritöö
"Kapten ja komandör: Retk maailma äärele" – Russell Boyd
Parim kunstnikutöö
"Sõrmuste isand: Kuninga tagasitulek" – Grant Major, Dan Hennah ja Alan Lee
Parimad kostüümid
"Sõrmuste isand: Kuninga tagasitulek" – Ngila Dickson and Richard Taylor
Parim heli
"Sõrmuste isand: Kuninga tagasitulek" – Christopher Boyes, Michael Semanick, Michael Hedges ja Hammond Peek
Parim filmitöötlus
"Sõrmuste isand: Kuninga tagasitulek" – Jamie Selkirk
Parim helitöötlus
"Kapten ja komandör: Retk maailma äärele" – Richard King
Parimad eriefektid
"Sõrmuste isand: Kuninga tagasitulek" – Jim Rygiel, Randall William Cook, Alex Funke and Joe Letteri
Parim jumestus
"Sõrmuste isand: Kuninga tagasitulek" – Richard Taylor ja Peter King
Parim filmilaul
"Into the West" filmist '''"Sõrmuste isand: Kuninga tagasitulek" – Annie Lennox, Fran Walsh ja Howard Shore
Parim filmimuusika
"Sõrmuste isand: Kuninga tagasitulek" – Howard Shore
Oppachi vald
Oppach on vald Saksamaal Saksimaa Görlitzi kreisis.
2004. aasta Oscari auhinnad
Parim lühifilm
"Two Soldiers"
Oppachi vald
Vallaosad
Oppach, Fuchs, Eichen, Picka ja Lindenberg.
2004. aasta Oscari auhinnad
Parim lühidokumentaal
"Tšernobõli süda"
Parim dokumentaalfilm
"The Fog of War: Eleven Lessons from the Life of Robert S. McNamara"
Parim võõrkeelne film
"Barbarite sissetung" (Kanada)
Parim joonisfilm
"Kalapoeg Nemo"
Oscari ülistusauhind
Blake Edwards
Sylvester Tegetmeyer
Sylvester Tegetmeyer (ka Silvester Tegetmeier; surnud 1552 Riias) oli Liivimaa olulisemaid usureformaatoreid, selle radikaalsema suuna esindaja.
Tegetmeyer pärines Hamburgist, kuid tema noorusest pole midagi teada. 1510. aastatel õppis ta Rostocki ülikoolis ning sai 1519. aastal magistriks. Pärast seda oli ta lühikest aega Rostocki Maarja kiriku kaplan ning seejärel Jakobi kiriku jutlustaja. Seal töötades puutus ta kokku Joachim Slüteriga, kes teda reformatsiooniga tutvustas.
Lõplikult liitus Tegetmeyer reformatsiooniga aga seejärel, kui ta 1522. aastal Riiga saabus. Temast sai Andreas Knopkeni järgija ja peagi ka abiline. Sama aasta sügisel alustas ta juba teise iseseisva jutlustajana Riia Jakobi kirikus tegevust. Ta osutus Knopkenist tunduvalt radikaalsemaks usulevitajaks, kes oli valmis ka vanausulistega tõsisesse konflikti minema. Võimalik, et just tema jutlused põhjustasid Riias pildirüüsteid.
Tegetmeyer lootis reformatsiooni levitada aga ka mujale üle Liivimaa. Oma tegevuses leidis ta tugeva toetaja Riia linnasündik Johann Lohmülleris, kellega koos ta 1525. aastal maapäevale sõitis. Seal jutlustas Tegetmeyer mitu korda päevas ja võitis reformatsioonile rohkelt uusi toetajaid. Samas astus tema vastu tugevalt välja Harju-Viru rüütelkond, kelle esindajad ähvardasid teda noaga ja sundisid kirikust lahkuma. Seejärel jutlustas Tegetmeyer vabas õhus.
1525. aastal puhkesid pildirüüste ja tõsine konflikt linlaste ja piiskop Johann Blankenfeldi vahel aga Tartus. Linnas oli vaid üks luterlik jutlustaja, Melchior Hoffmann, kes oli teoloogilise hariduseta ning kaldus müstitsismi. Linnarahva rahustamiseks palus Tartu raad Riiat endale mõni jutlustaja abiks saata. Tegetmeyer saabuski veebruaris Tartusse ja jutlustas seal üle kahe nädala mitu korda päevas. Ta aitas koostada ka Tartu luterlikku usukorraldust.
Tegetmeyeri plaanides oli ka üle-Liivimaalise luterliku kirikukorralduse koostamine, millest ta andis teada 1526. aastal. See plaan siiski käiku ei läinud, sest 1529. aastal koostasid luterlikes linnades kasutust leidnud kirikukorralduse hoopis Preisimaa reformaator Johann Briesmann ja Knopken. Tegetmeyer asus samas aga Preisimaa-vastaste tegelaste ridadesse, lootes reformatsiooni edendamist Riia kodanike ja Liivi ordu koostöö läbi.
Tegetmeyer jäi Liivimaa üheks olulisemaks kiriku-uuendajaks kuni oma surmani Riias 1552. aastal.
Sisekaitse Operatiivrügement
Sisekaitse Operatiivrügement ehk SOR oli Eesti Vabariigi sõjaväestatud politseiüksus Siseministeeriumi valitsemisalas, mis tegutses ajavahemikul 1. detsember 1991 – 1997.
Asus Jõelähtme vallas Koogi kasarmutes. Märtsis 1992 koliti Tallinna Rahumäe tee 6, kus varem asus Eestis asunud NSV Liidu Siseministeeriumi sisevägede 357. konvoipolk ja seejärel Narva-Jõesuu kasarmutes, Narva piirkonna turvalise tagamisel ning Tallinnas.
Rügemendi komplekteerimisel kasutati ajateenijaid, selle isikkoosseis ulatus kuni 300 meheni.
Sisekaitseüksused: Sisekaitse Operatiivrügement ja Sisekaitse Valverügement moodustati Eesti Vabariigi kaitsejõudude koosseisus, Vabariigi Valitsuse määrusega Nr. 65 5. märtsil 1992. Sisekaitse Operatiivrügement, Eesti Vabariigi kaitsejõudude koosseisus allus otseselt ja vahetult Eesti Vabariigi Riikliku Politseiameti peadirektorile ja viimase kaudu Eesti Vabariigi siseministrile.
Rügemendi funktsioonid oliod vastavalt Sisekaitse Operatiivrügemendi ajutisele põhimäärusele:
SOR likvideeriti, kuna selle käigushoidmine ja väljaõpe oli kallis ning ajateenijate kasutamine igapäevase sisekorra tagamisel ei ole Euroopa õigusruumis levinud.
SOR-i esimene ülem oli Georg Ambach, kes lahkus ülema kohalt 1992. aasta lõpus
Ajateenijate kasutamine Siseministeeriumi valitsemisalas olevas Sisekaitse Operatiivrügemendis lõpetati 1. novembrist 1997. aastal ja Sisekaitse Operatiivrügement liideti Tallinna Politseiprefektuuriga.
Juan Martín del Potro
Elukutseliseks tennisistiks sai ta 2005. aastal. Delpo on paremakäeline mängija, kes on tuntud tugeva servi ja hea eeskäe poolest.
13. augustil 2018 jõudis ta ATP edetabelis karjääri parimale kohale – oli maailma kolmas meestennisist.
Juan Martín del Potro parim saavutus on 2009. aasta Ameerika lahtiste meistrivõistluste võit. Kokku on ta (2020. aasta seisuga) võitnud 22 ATP turniiri.
2012. aasta suveolümpiamängudel Londonis Wimbledoni väljakutel võitis del Potro pronksmedali.
2014.–2015. aastal oli randmevigastuse tõttu paariaastasel vigastuspausil.
2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros võitis ta hõbemedali, kaotades finaalis Andy Murrayle.
2017. aastal jõudis ta USA lahtistel meistrivõistlustel poolfinaali.
Sündinud 1. juunil
''Siin loetletakse 1. juunil sündinud tuntud inimesi.
Juan Martín del Potro
2020. aasta detsembri seisuga on ta ATP edetabelis 154. kohal.
Isiklikku
Juan Martín del Potro (hüüdnimi Delpo) on 198 cm pikk.
CV-Online
CV-Online on eestikeelne töökuulutuste veebisait ja tööalaste elulookirjelduste andmebaas.
Saiti haldab CVO Group OÜ.
CV-Online loodi 1996. aastal personaliotsingu firmana nelja Eesti eraisiku poolt. 1997. aastal arendati välja Interneti-põhine teenus.
CV-Online omab kontoreid ja veebisaite lisaks Eestile Lätis, Leedus, Poolas, Tšehhis, Slovakkias, Ungaris, Venemaal, Rumeenias ja Bulgaarias.
Kübaramoor
Kübaramoor (vene keeles Шапокляк) on tegelane tuntud vene lastekirjaniku Eduard Uspenski raamatust "Krokodill Gena ja sõbrad" (vene keeles "Крокодил Гена и его друзья", 1966). Koos oma roti Larissaga on ta krokodill Gena lugude antikangelane.
Kübaramoori lugu
Äsja kohtunud krokodill Gena, pioneer Galja ja Potsataja otsustavad Gena korteri Sõpruse Majaks nimetada, et viia kokku neid, kes otsivad sõpru. Kõigi ehmatuseks on esimeseks külaliseks väike kräbe vanamoor ja tema suur hall rott. Tuleb välja, et vanamoori nimi on Kübaramoor ja ta kogub halbusi ehk halbu tegusid. Ta tuli otsima abilisi uute pahanduste korda saatmiseks. Kui aga Kübaramoor kuuleb, et meie sõbrad tahavad teha vaid heategusid ja kavatsevad luua isegi Sõpruse Maja, siis kuulutab ta neile sõja.
Oybini vald
Vallaosad
Kuurort Oybin, Hain ja kuurort Lückendorf.
Ahelo jõgi
Ahelo jõgi (ka Ahli oja) on Mustjõe parempoolne lisajõgi, mis saab alguse Ähijärvest.
Ahelo jõe suubumiskoha kaugus Mustjõe suudmest on 28,4 km.
Jõgi läbib oma teel paisjärvelist Alaveski järve (Saru Alaveski järv) ja looduslikku Suurt Pehmejärve. 5,5 km kaugusel suudmest suubub vasakult Ubajärve oja.
Ahelo jõge ületavad Antsla–Haabsaare ja Ahelo–Hürova tee ja Võru–Mõniste–Valga maantee.
Jõe registrikood on 1157400.
Nohipalu Mustjärv
Mustjärv (ka Nohipalu Mustjärv, Nohipalo Mustjärv, Tsernajärv) on järv Põlvamaal Nohipalo külas. Järvest 0,5 km põhja pool on Valgjärv.
Järve kaldad on enamjaolt soised, õõtsikutega piiratud.
Järv on kalavaene.
Mustjärvel tehakse riiklikku seiret.
Vanaadium
pisi|Ülipuhas vanaadium (99,95%)
Vanaadium on keemiline element järjekorranumbriga 23.
Tal on üks isotoop massiarvuga 51. Samuti on tal üks väga pika elueaga (poolestusaeg üle 1017 aasta) radioaktiivne isotoop massiarvuga 50.
Omadustelt on vanaadium metall.
Tema tihedus normaaltingimustel on 6,11 g/cm3 ja sulamistemperatuur on 1902 kraadi Celsiust.
Menoraa
pisi|Menoraa ja [[kipa (juudi mütsike)]] Menoraa (heebrea מנורה menora, mitmuses menorot) on judaismis seitsmeharuline küünlajalg. See sümboliseerib Moosese nähtud põlevat põõsast.
Menoraad on kujutatud ka Iisraeli vapil.
Hanuka ajal kasutatakse 9-harulist küünlajalga, mida nimetatakse hanukiaks.
Tulema-tarind
Tulema-tarind on eesti keeles tarind, millel on järgmine ehitus:
da-infinitiivi ees võivad olla laiendid.
Tarind väljendab kohustuslikkusmodaalsust või paratamatusmodaalsust:
Käändsõna või käändsõna väljendab agenti, da-infinitiivis tegusõna kohustuslikku või paratamatut tegevust vms.
Tulema-verbiga seotud modaaltarind on samas tähenduses kasutatud pidama-tarindi kõrval eesti keele olulisemaid agendikeskse vajalikkuse edasiandmise vahendeid, teatavates tekstitüüpides koguni sagedasim.
Ajalugu
Ajaloos on tulema-verbi puhul ilmselt olnud primaarne liikumistähendus ning see on saanud aluseks ülejäänud tähenduste kujunemisele, seetõttu on loomulik, et tekstides esineb palju näiteid, mille puhul tõlgendus ei ole otsene ning liikumisega võib protsessi seostada üksnes väga tinglikult:
Douglas Adams
Douglas Noel Adams (11. märts 1952 Cambridge, Inglismaa – 11. mai 2001 Santa Barbara, California, USA) oli inglise ulmekirjanik, kes sai maailmakuulsaks sarja "Pöidlaküüdi reisijuht Galaktikas" autorina, mida ta ise nimetas viieosaliseks triloogiaks. Peamiselt kirjutas ta teadusulmet.
Tulema-tarind
Ajalugu
Sepärrast nuttis Jesus sélle ahhastuse pärrast, mis sélle linna peäle piddi tullema, ja wiimseks sai tullema.
Douglas Adams
Ulmekirjanduse BAASis on 13 Douglas Adamsi teost. Neist eesti keelde on tõlgitud viis Pöidlaküüdi-sarja raamatut, mis ilmusid kirjastustes Olion ja Eesti Päevaleht.
Tulema-tarind
Ajalugu
Vana kirjakeele modaalse tõlgendusega lausetes sarnanevad tulema-verbi semantika ja funktsioonid tänapäevastega, mõnel juhul võib oletada, et tarindi tähenduses sisalduvat kohustatust tajuti praegusest veidi nõrgemana:
Douglas Adams
Douglas Adamsi tõlkimata teostest on tähtsaim Dirk Gently detektiiviagentuuri sari.
Tulema-tarind
Ajalugu
Varaseimad modaalse tulema-tarindi näited on pärit 17. sajandi viimasest kümnendist:
Douglas Adams
Mõni aeg enne oma surma rääkis Adams, et Pöidlaküüdi-sarjast on puudu veel üks raamat, kuid see jäigi tal kirjutamata. Küll aga valis Adamsi lesk välja kuuenda raamatu kirjutaja ning tähistamaks sarja esimese raamatu ilmumise 30. aastapäeva, ilmuski 12. oktoobril 2009 Eoin Colferi sulest raamat "And Another Thing..."
Tulema-tarind
Ajalugu
/mis Iutlusse Ammeti monnisuggust Asja Ajamissel tullep Kirko Wisi nink kombe echk monne mu issipeinse Luggu polest tähhelepanna''/.
Unehäire
Unehäire ehk somnipaatia on inimese või looma unerütmi häire. RHK-10 järgi kodeeritakse seda häiret F51 või G47.
Virve Kiple
Virve Kiple (aastast 1951 Virve Parsadanjan, ka Virve Parsadanova; (18. augustil 1927 Mäksa vald – 2. september 2009) oli eesti baleriin, näitleja ja Eesti Televisiooni režissöör.
Kesälahti
Kesälahti on küla Soomes Põhja-Karjala maakonnas Kitees, endise Kesälahti valla kirikuküla.
Unehäire
Düssomniad
Düssomniad on peamiselt psühhogeensed häired, mille korral on häiritud une kestus, kvaliteet ja aeg.
Virve Kiple
Ta õppis aastatel 1940–1942 Tiina Kapperi tantsustuudios ja aastatel 1942–1944 Vanemuise balletistuudios. Lisaks lõpetas ta aastal 1944 Tartu kaubanduskooli. 1944. aastal debüteeris teatri Vanemuine kordeballetis. Neli aastat hiljem mängis draamas "Suur jõud" ja esimeses nõukogude operetis "Üksteist tundmatut". Aastatel 1948–1953 õppis Moskvas GITIS-e eesti stuudios.
Tulema-tarind
Ajalugu
Samalaadne tulema-verbil põhinev modaalkonstruktsioon on olemas ka teistes läänemeresoome keeltes.
Unehäire
Parasomniad
Parasomniate alla kuuluvad häired, mille korral ilmnevad une ajal anormaalsed episoodilised nähtused:
Virve Kiple
Virve Kiple valiti purskkaevu "Rahvaste sõprus" Eestit sümboliseeriva Muhu saare rahvarõivas naisekuju eeskujuks Moskvas endisel NSVL Rahvamajanduse Saavutuste Näitusel.
Ta oli aastatel 1953–1956 Draamateatri näitleja ning aastatel 1956–1958 ja 1984–1986 Vanemuise teatri näitleja. Aastatel 1958–1984 töötas ta Eesti Televisioonis režissöörina. Näitleja- ja režissöörikarjääri lõpetamise järel töötas ta eesti keele õpetajana.
Virve Kiple-Parsadanjan suri 2. septembril 2009 ja maeti 9. septembril 2009 Metsakalmistule.
Isiklikku
Ta oli abielus Boriss Parsadanjaniga.
Germaani mütoloogia
Germaanlased uskusid paljudesse jumalatesse; nende usund oli polüteistlik. Teadmised germaani usundist ja mütoloogiast põhinevad peamiselt muinasskandinaavia luulel, kus kirjanduslik fantaasia on segunenud müütiliste pärimustega. Andmeid pärineb ka antiikautoreilt, ruunitekstidest ja nn Merseburgi loitsudest.
Tarnogski rajoon
Tarnogski rajoon on 2. järku haldusüksus (rajoon) Venemaal Vologda oblastis. Selle keskuseks on Tarnogski Gorodoki küla, kus on 5500 elanikku (2002). Rajoon jaguneb halduslikult 6 kohalikuks omavalitsuseks.
Germaani mütoloogia
Polüteistlik maailmapilt püsis ristiusuga kõrvu elavana u I aastatuhande lõpuni (kõige kauem Skandinaavias ja Islandil); surnukultusele ja viljakusmaagiale toetuvad uskumused ja kombed on osalt säilinud tänini.
Tarnogski rajoon
Suuremad jõed on Kokšenga ja Uftjuga.
Germaani mütoloogia
Erinevatel aegadel on germaani usundit ja mütoloogiat mõjutanud suuresti antiikmütoloogia ja kristlus; skaldiluules leidub rohkesti laene keltidelt.
Mitologia nórdica
Tõeline Jeesuse Kirik
Tõeline Jeesuse Kirik (traditsioonilises hiina kirjas 真耶穌教會) on iseseisev Hiina kirik, mis on saanud alguse nelipühikirikust.
Kirik rajati Pekingis 1917.
Tänapäeval tegutseb see 38 maal. Liikmeid on hinnanguliselt 1,5 miljonit.
Püha Vaim
"Püha Vaimu vastuvõtmine, millest annab tunnistust keeltega rääkimine, tagab meie pärandiosa taevases kuningriigis."
Ristimine
"Veega ristimine on sakrament pattude mahapesemiseks vaimu uuenemiseks. Ristimine tuleb toimetada looduslikus elavas vees, näiteks jões, meres või allikas."
Ristija, kes on juba varem saanud Püha Vaimu ristimise, juhatab ristimist Jeesuse Kristuse nimel. Ristitav tuleb allapoole painutatud peaga ja nägu alaspidi üleni vette kasta."
Jalgade pesemine
"Jalgade pesemise sakrament võimaldab Jeesusega üks olla. See ka tuletab meile pidevalt meelde armastust, pühadust, alandlikkust, andeksandmist ja teenimist. Iga inimene, kes on veega ristitud, peab laskma oma jalgu Jeesuse Kristuse nimel pesta. Mõlemapoolset kristlikku jalgade pesemist võib toimetada siis, kui see on asjakohane."
Armulaud
"Armulaud on sakrament, mida toimetatakse Jeesuse Kristuse surma mälestuseks. See võimaldab meil osa saada oma Issanda verest ja ihust ning olla temaga ühenduses nii, et me saame igavese elu ja meid päästetakse viimsel kohtupäeval. Armulauda toimetatakse alati, kui see on võimalik. Armulaual kasutatakse ainult ühte hapendamata leiba ja viinamarjamahla."
Sabat
"Sabatipäev, seitsmes nädalapäev (laupäev), on püha päev, mille Jumal õnnistas ja pühitses. Seda peetakse Issanda armust Jumala loomistöö ja pääste mälestuseks, lootes igavest puhkust tulevases elus."
Jeesus Kristus
"Jeesus Kristus, Sõna, mis sai lihaks, suri ristil patuste lunastuseks, tõusis üles kolmandal päeval ja läks üles taeva. Ta on inimkonna ainus Päästja ja ainus tõeline Jumal."
Püha Piibel
"Püha Piibel, mis koosneb Vanast ja Uuest Testamendist, on Jumalast inspireeritud, ainus pühakirjatõde ja kristliku elu standard."
Pääste
"Pääste antakse Jumala armust usu läbi. Usklikud peavad toetuma Pühale Vaimule, et taotleda püha elu, austada Jumalat ja armastada inimesi."
Kirik
"Tõeline Jeesuse Kirik, mille rajas meie Issand Jeesus Kristus Püha Vaimu läbi "hilise vihma" ajal, on taastanud apostliteaegse tõelise kiriku."
Viimsepäeva kohus
"Issanda teine tulemine leiab aset viimsel kohtupäeval, mil ta tuleb kohut mõistma maailma üle: õiged saavad igavese elu, aga õelad mõistetakse igavesse hukatusse."
Metallkeraamika
Metallkeraamikaks nimetatakse metallipulbritest paagutamise teel toodete valmistamist.
Meeleoluhäire
pisi|On emotsionaalseid häireid, mis mõjutavad neid, kes teostavad võimu mis tahes vormis, mille hulgas paistab silma hubrise sündroom, megalomaania, hamartia või nartsissism. Meeleoluhäire on psüühikahäire, mida iseloomustab põhiliselt inimese meeleolu või afekti muutus, tavaliselt alanemise e. depressiooni või tõusu e. maania suunas. Sellega kaasneb tavaliselt ka aktiivsuse muutus.
Enamik meeleoluhäireid on korduvad, episoodide algus on sageli seotud stressitekitavate sündmuste või olukordadega.
Ansambel "Mahavok"
"Ansambel "Mahavok"" on ansambli Mahavok 1987. aastal Meloodia plaadivabriku väljaantud kauamängiv heliplaat.
Plaadi kaane on kujundanud Silver Vahtre.
Kroom
Kroom on keemiline element järjenumbriga 24.
Ta esineb looduses nelja isotoobina massiarvudega 50, 52, 53 ja 54. Kroom-50 arvatakse olevat radioaktiivne poolestusajaga üle 1017 aasta.
Omadustelt on kroom metall.
Normaaltingimustel on kroomi tihedus 7,14 g/cm3. Tema sulamistemperatuur on 1857 kraadi Celsiust.
Rainer Paat
Rainer Paat (sündinud 11. detsembril 1978 Tartus) on programmeerija ning robotite ja innovaatiliste seadmete prototüüpide ehitaja.
Ta on õppinud füüsikat.
Rainer Paat elab Tartus.
Digitigu
thumb|Rainer Paadi ja [[Nerva (kunstnik)|kunstnik Nerva loodud robottigu "Digitigu"]] 11. jaanuarist kuni 9. veebruarini 2005 toimus Tartus restoranis Atlantis kunstnik Nerva kultuuriprojekt „KunsTIGUu”, mille eesmärgiks oli viia kunst tehnikahuvilisteni ning tutvustada innovaatilisi tehnikaprojekte kunstihuvilistele. Projekti käigus esitleti raamatut „KunsTIGUu”, Nerva graafikateoseid, näidati elusat aafrika hiidtigu, toimus heategevuslik oksjon ning tutvustati keskkonnasõbralikku mõtte- ja eluviisi. Tigude, tegude ja kunsti teemadel andis üritusel džässkontserdi 4 Tune Quartet ning esinesid Aapo Ilves ja Anti Einpaul.
Spetsiaalselt projekti „KunsTIGUu” tarbeks Rainer Paadi ja Nerva ühistööna valminud patarei- ja akuvaba robotteo "Digitigu” ostis oksjonilt teaduskeskuses Ahhaa, et eksponeerida seda oma näitustel.
Orava Mustjärv
Mustjärv (ka Orava Mustjärv) on järv Võrumaal Võru vallas Orava külas, Solda järvest umbes 100 m loodes.
Järv asub Haanja kõrgustiku kirdeosas ja on kirde-edelasuunaline. Kaldad on valdavalt lausad ja soostunud, järve ümbritsevad metsad.
Aastatel 1905 ja 1933 alandati järve veetaset kokku umbes 1,6 meetrit. Põhi on savine, sellel lasub umbes 0,3 m paksune mudakiht. Vesi on pruun kuni punakaspruun. Taimestik on liigivaene, 1954. aasta andmeil esines umbes 12 liiki makrofüüte ja fütoplanktonit oli vähe. Järve kalastik on ebaselge, esineb hauge ja kokre.
Guinea
Guinea on riik Lääne-Aafrikas. See on endine Prantsusmaa asumaa (Prantsuse Guinea), mis iseseisvus 1958. aastal.
Guinea piirneb läänes Guinea-Bissauga, põhjas Senegali ja Maliga, idas Elevandiluurannikuga, lõunas Libeeria ja Sierra Leonega ning edelas Atlandi ookeaniga.
Haldusjaotus
Riik jaguneb seitsmeks piirkonnaks ja üheks keskalluvusega linnaks:
Piirkonnad jagunevad 33 prefektuuriks.
pisi|Kaart
Rahvatervis
2014. aastal tabas Guinead Ebola viirushaiguse epideemia. ÜRO Lastefondi UNICEF-i 24. märtsi teate kohaselt oli Guineas Ebola viirusega nakatunud 80 inimest ja nendest haigusse surnud 59 inimest.
WHO juunikuu statistika järgi on Aafrikas – Guineas, Sierra Leones, Libeerias ja veel mitmes riigis – registreerinud juba enam kui 500 Ebola viirusega nakatunud patsienti ja enam kui 300 surmajuhtumit.
Väävel
Etümoloogia
Sõna "väävel" on laenatud keskalamsaksa keelest (swevel). Tänapäeva saksa keeles (uusülemsaksa keeles) vastab sellele sõna Schwefel.
Omadused
Väävlil on 4 stabiilset isotoopi massiarvudega 32, 33, 34 ja 36. Väävel on mittemetall. Sel on rohkelt allotroopseid vorme. Tavatingimustes on stabiilne rombiline väävel. See on kollane, rabe, elektrit mittejuhtiv kristalne aine tihedusega 1,96 g/cm³. Vees kristalne väävel ei lahustu, vähesel määral lahustub orgaanilistes lahustites nagu benseen ja etanool. Lisaks halvale elektrijuhtivusele on väävel ka halb soojusjuht. Väävli hõõrumisel naha vastu omandab see negatiivse elektrilaengu. Keemiliselt on väävel aktiivne element. Reageerib normaaltingimustel leelismetallide, leelismuldmetallide, elavhõbeda, vase ja hõbedaga. Soojendamisel kulgevad reaktsioonid ka alumiiniumi, raua, tsingi ja pliiga. Veidi suurem on aktivatsioonienergia väävli reageerimiseks mittemetallidega, mistõttu toimuvad sellised reaktsioonid kõrgematel temperatuuridel. Väävel ei reageeri kulla, plaatina, joodi, lämmastiku ega väärisgaasidega.
Väävli stabiilsemad oksüdatsiooniastmed on −2, 0, 4 ja 6. Oksüdeerivas keskkonnas valdab oksüdatsiooniaste 6; redutseerivas keskkonnas on oksüdatsiooniastmed −2, 0 ja 4 võrreldava stabiilsusega ja lähevad kergesti üksteiseks üle. Väävli oksiidid on happelised. Väävli vesinikühendeist tähtsaim on divesiniksulfiid, mis on nõrk hape ja redutseerivate omadustega.
Allotroobid
Väävel on unikaalne keemiline element oma allotroopsete vormide rohkuse poolest. Väävliaatomitest võivad moodustuda lineaarsed, siksakilised, spiraalsed või tsüklilised struktuurid. Allotroopide rohkus tuleneb sellest, et väävliaatomite sidemetevahelised nurgad ja aatomite vahekaugused võivad olla mitmesugused. Samuti ei ole piiratud struktuuri kuuluvate aatomite arv.
Tavatingimustes on kõige stabiilsem rombiline väävel, mis koosneb tsüklilistest molekulidest ja kuhu kuulub kaheksa väävli aatomit. Rombiline väävel on püsiv temperatuurini 95,4 °C. Edasisel kuumutamisel kristalliseerub väävel ümber monokliinsesse süngooniasse. Rombilist väävlit nimetatakse ka α-väävliks ning monokliinset б-väävliks. Seistes muutub б-väävel taas α-väävliks, mis on väävlile termodünaamiliselt stabiilsem olek.
Väävel polümeriseerub kui vedelat väävlit valada külma vette ehk siis kui teda jahutatakse kiirelt. Tulemuseks on plastiline, amorfne aine, mis koosneb spiraalsetest ahelatest. Aja jooksul kristalliseerub ka see aine rombiliseks väävliks tagasi.
Väävel sulab temperatuuril 119 °C. Madalatel temperatuuridel on sulaväävel vedel ja kollane, koosnedes S8 molekulidest. Temperatuurivahemikus 150–200 °C värvub väävel pruuniks ja muutub viskoossemaks. Põhjus on selles, et väävliaatomitest moodustuvad väga pikad ahelad (500 000 – 800 000 aatomit), mis oluliselt suurendavad sisehõõret. Edasisel kuumutamisel üle 300 °C jääb sulaväävel pruuniks, kuid muutub taas vedelamaks, kuna polümeerid lagunevad. Tavalisel rõhul väävel keeb temperatuuril 445 °C. Keemistemperatuuri lähedastel temperatuuridel on väävli aurus valdavad S8 molekulid, kuid mida kõrgem temperatuur, seda rohkem need lagunevad, moodustades molekule nagu S6 ja S4. Seetõttu pole väävli aurul kindlat molekulmassi. Temperatuuril üle 800 °C valdavad S2 molekulid. Temperatuuril üle 1500 °C on aurus ainult üksikud väävliaatomid.
Levik
pisi|Väävlikristallide moodustumine Väävel esineb looduses nii ehedal kujul kui ka ühendite koostises. Ehe väävel võib esineda näiteks vulkaanilistes piirkondades. Ehe väävel tekib divesiniksulfiidhappe ja vääveldioksiidi vahelise keemilise reaktsiooni käigus: SO2 + 2H2S = 2H2O + 2S. Tavalisim eheda väävli leiukoht on fumaroolide ümbrus, sest fumaroolid paiskavad atmosfääri suures koguses eelmainitud gaase. Ka leidub väävlit maakoores olevates soolakuplites, kus ta moodustub näiteks kipsi reageerimisel nafta ja muude orgaaniliste setetega. Näide: nCaSO4 + CnH2n = nCaCO3 + nH2O + nS. Väävlit on kõigi fossiilkütustena kasutatavate maavarade koostises.
Väävel on tähtis element ka eluslooduses. Ta on mitme aminohappe ja valkude koostises. Keskmisest enam on väävlit juustes, karvades, küüntes, sarvedes ja sulgedes. Juuste koostisest on väävlit umbes 4%. Inimene sisaldab kokku ligikaudu 140 g väävlit. Toiduga siseneb meie organismi keskmiselt 800–900 mg väävlit päevas. Väävlirikkamad toiduained on teravili, herned, oad ja kapsas. Väävlit kasutatakse ka ravimina, näiteks lahtisti ja salvide koostises. Gaasilised väävliühendid on inimesele sissehingamisel mürgised. Samuti põhjustavad nad rohkesti keskkonnaprobleeme, neist üks tõsisemaid on happevihmad.
Väävel mineraalina
pisi|Väävel (kollane) ja [[kips soolakupli ülaosast. Pildil kujutatu laius on 11 cm]] Väävli kui mineraali all peetakse silmas tavatingimustes kõige stabiilsemat eheda väävli allotroopi ehk rombilist väävlit. Väävli kõvadus jääb vahemikku 1,5–2,5, mis vastab umbes kipsi kõvadusele. Väävli erikaal on 2,05–2,09 g, keskmiselt 2,06 g. Väävli kriipsu värvus on valge.
Optiliselt on väävel kaheteljeline ja optiliselt positiivne ehk omab kahte isotroopsuskoridori, mis moodustavad Z-teljega teravnurga. Väävlil esineb nõrk pleokroism (helekollasest tumekollaseni). Tal on tugev positiivne reljeef. Värvuselt on väävel enamasti sidrunkollane, kuid võib olla ka punakas, pruunikas või isegi rohekas. Kristallstruktuuris võib osa väävli aatomeid olla asendunud seleeni või telluuri aatomitega. Väävli lõhenevus oleneb suunast, kuid on enamasti halb. Väävlil on tugev kaksikmurdumine (0,287), mis tähendab, et interferentsvärvused on kõrgemat järku valged.