cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Plahvatusohtlike esemete likvideerimine
Veealune EOD
Kasvavad probleemid sõdadest jäänud plahvatusohtliku materjaliga rahvusvahelistes vetes on põhjustanud rahvusvaheliste plahvatusohtlike esemete likvideerimise standardite arendamise ning kogemuste jagamise EOD operatsioonidel. Sõjad ja mõtlematu sõjajärgne lahingmoona vette heitmine on viimase sajandi jooksul põhjustanud rahvusvaheliste vete täitumist plahvatusohtlike esemetega (EO – Explosive Ordnance). Selle probleemi suurimateks põhjustajateks on olnud Kuna veekogudeäärsed ehitusprojektid laienevad ning veealuse keskkonna avastamine kasvab samuti, puututakse üha enam kokku ühel või teisel moel vette sattunud lõhkemoonaga. Varem võisid veesiseseid lõhkekehasid eemaldada vaid sõjavägede allüksused, kellel oli vastav luba ning kvalifikatsioon. Mitmel pool maailmas on nüüdseks ka eraorganisatsioonid ja firmad saanud loa selliste ohupiirkondade puhastamiseks ning ohutumaks muutmiseks. Kuigi sõjavägi ning naftatööstus on viimase aastakümne jooksul välja arendanud veealuseid vaatlustehnoloogiaid, mis on suutelised tajuma ning kaardistama veealuseid lõhkekehasid, siis treening, kogemus ja kvalifikatsioon, mis on sellise operatsiooni jaoks vajalik, on sageli puudulik. Sukeldumisoperatsioonid vajavad samuti palju treeningut ning kogemust.
SD – lõhkemoonalao plahvatus
Hoolimata rahvusvaheliste organisatsioonide tööst plahvatusohu vähendamiseks lõhkemoonaladude läheduses, tuleb plahvatusi aeg-ajalt endiselt ette, põhjustades surma ning suuri kahjustusi omandile ja keskkonnale. Suured lõhkemoona kogused võivad saada ohtlikuks, kui nende hoiustamise asukoha riskitase tõuseb või kui need satuvad pahatahtlike plaanidega organisatsioonide kätesse. Maamiinide keelu konventsiooni (APMBC) ja kobarmoona konventsiooni (CCM) kohaselt on kõik allkirjastanud riigid kohustatud hävitama kõik oma inimestevastased miinid ja kobarmoona. Kahjuks keelavad need kaks lepingut ära vaid väikese osa lõhkemoonast, mida hoiustatakse lademetes. Sellised lõhkeainelaod võivad olla ohtlikud ja ebastabiilsed. See probleem esineb eriti tugevalt riikides, kus ei pöörata kuigi palju tähelepanu lõhkemoona turvalisele hoiustamisele ja kasutamisele.
Plahvatused lõhkemoonaladude piirkonnas võivad kaasa tuua suuri inimkaotusi, tõsiseid kahjustusi infrastruktuurile ja saastada suuri alasid paisates keskkonda lõhkemoona ja kahjulikke kemikaale. Aja jooksul võib lõhkemoon ka lekkima hakata ning sel viisil levitada suurel hulgal aineid, mis võivad põhjustada tulekahju- või plahvatusohtu.
ASM – lõhkemoona ohutu kasutamine
Lõhkemoonaladude tekitatud riski vähendamiseks on ülioluline luua tõhus lõhkemoona ohutu kasutamise protokoll (ASM) ja suurte koguste lõhkekehade kahjutuks tegemise plaan. Efektiivne lõhkekehade ohutuse juhend päästab elusid ning aitab hoida keskkonda turvalisena. ASM ja lõhkemoona ladude ohutuse kontrollimine on omavahel ühendatult lõhkemoona ohutu käsitsemise aluseks. Lõhkemoona ohutu kasutamise protokoll (ASM) on loodud, et lõhkekehadega oleks võimalik töötada efektiivselt ning samas turvaliselt, ükskõik, kas tegemist on moonalaoga või üksiku sõjast järele jäänud lõhkekehaga. Selle eesmärk on minimeerida kahjustusi inimestele, omandile ja keskkonnale ning vähendada plahvatusohtu. Lõhkemoona ohutu kasutamise protokolli põhilised elemendid on
Efektiivne ASM hõlmab turvalise hoiustamise, jälgimise, transpordi ja likvideerimise õpetusi. Selle raames on kindlustatud, et kõik hooned ja varustus on turvaline ning vastab rahvusvahelistele standarditele. Kui neid standardeid ei järgita, siis võetakse kohe kasutusele meetmed, et olukorda parandada. Inspekteerimise abil otsitakse välja potentsiaalselt ohtlik lõhkemoon ning likvideeritakse enne, kui see saab muutuda reaalseks ohuks. ASM kindlustab ka, et tegevused, mida tehakse lõhkemoona lao ümbruses oleksid kontrollitud, regulatsioonidega kooskõlas ning et neid teeksid selleks kvalifitseeritud inimesed. Õpetades kohalikke töölisi tegema vajalikke toiminguid vastavalt protokollile kindlustatakse, et tulevikus, kui rahvusvaheline kontroll on lahkunud, jätkub tegevus ohutusreeglitele vastavalt. Lõhkekehade protokolli eesmärk on vähendada riski, mis on seotud lõhkekehade ning sõjast jäänud plahvatusohtlike objektidega. Kohtades, kus sellised objektid takistavad konfliktijärgset taastumist, tähendab lõhkekehadega töötamine ka sotsiaal- ja humanitaarabi andmist. See tähendab inimeste turvalisuse suurendamist ja relvastatud vägivalla vastu suunatud tegevust.
Militaar-EOD – miinivälja demineerimine
Militaar-EOD on selline lõhkemoonaga tegelemine, mis toimub reaalsetel sõjalistel eesmärkidel lahingutegevuse või sõjaliste operatsioonide käigus. Demineerimine kui sõna ongi alguse saanud just sellest alaliigist – miinivälja kahjutuks tegemine sõjalisel otstarbel.
Konventsionaalne lõhkemoon ja lõhkeseadeldis
Konventsionaalne ehk tavapärane lõhkemoon on kehtestatud tehnilistele nõuetele vastav, tööstuslikult toodetud, sõjategevuses sh õhkimisel kasutatav toode, mis reeglina sisaldab lõhkematerjali, pürotehnilist või süüteainet, tuuma-, bioloogilist, radioloogilist või muud ohtlikku ainet.
Lõhkeseadeldis (IED – Improvised Explosive Device) on lõhkematerjali ja/või muud plahvatusohtlikku ainet sisaldav, plahvatust esile kutsuv, käivitusmehhanismi või -süsteemiga varustatud improviseeritud ese või toode, ka süüteseadeldis. Selliste lõhkeseadeldiste likvideerimist nimetatakse IEDD (Improvised Explosive Device Disposal) ehk isetehtud lõhkekehade likvideerimine.
IMAS – International Mine Action Standards
Rahvusvaheline lõhkemoonaga tegutsemise standard (IMAS – International Mine Action Standards) loob juhised, seab paika põhimõtted ja mõnel juhul ka defineerib rahvusvahelised nõudmised ja täpsustused lõhkemoonaga ümberkäimiseks. Need standardid on loodud, et muuta lõhkemoonaga ümberkäimine ohutumaks, efektiivsemaks ja kvaliteetsemaks. Lisaks sellele edendatakse üldtuntud ja järjepidevat lähenemist plahvatusohtlike esemetega seotud operatsioonidel. IMAS on mõeldud põhiliseks juhtnööriks, mida järgida riiklikku lõhkemoonaga ümberkäimise protokolli arendades ja treenides. IMAS-i jälgib ja arendab tehniline komisjon, mida abistavad rahvusvahelised, riiklikud ja mitteriiklikud organisatsioonid. Seda protsessi kontrollib ja jälgib GICHD.
Grant Wilson-Claridge
Enne Londonisse kolimist 1992. aastal, oli Aphex Twini muusika vinüülidel avaldamine pühendumine muusikale, mis meeldis Granti sõprusringkonnale. Tänu nende geograafilisele paiknemisele, ei olnud võimalust pääseda ligi muusikale, mida nad tahtsid kuulata ja seetõttu otsustasid nad selle ise valmis teha.
Grant ise ütleb aastaid hiljem: "Me tegime seda nalja pärast, me teeme seda siiani"
Grant Wilson-Claridge
840. aastad
840. aastad
840. aastad on aastad 840 – 849 pKr.
Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand'''
Kümnendid: 790. aastad 800. aastad 810. aastad 820. aastad 830. aastad - 840. aastad - 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad
Aastad: 840 841 842 843 844 845 846 847 848 849
Valgamaa vapp
thumb|[[Valga maakond|Valga maakonna vapp]] Valgamaa vapp on Eestis asuva Valga maakonna vapp.
Peale Eesti riigivapi kinnitamist (1925) moodustati 17. detsembril 1925 maakondade vappide loomiseks vastav komisjon. 17. juunil 1926 kiideti heaks esialgsed kavandid ajaloolase Paul Johanseni poolt. Esialgsel Valgamaa vapil oli kilbi ülaosa hõbedane, alumine must ja sellel rahvalauludest ja muinasjuttudest tuttav punane-kuldne-sinine vikerkaar, mis oli mõeldud sümboliseerima kahte rahvast ühendavat silda.
Valga maavolikogu ei olnud aga Johanseni kavandiga rahul ning peale mitmete kavandite läbivaatamist kinnitas maavolikogu kohaliku inseneri Saare vapikavandi 1931. aastal. Vapil olev kilp oli jaotatud neljaks väljaks. Ülal-paremal valge väli, millel kuldne V-täht; ülal-vasakul siniselt taustal neli kuldtähte, mis sümboliseerisid nelja maakonda, mille territooriumi osadest 6. septembril 1920. a. Valga maakond moodustati; all-paremal sinisel taustal heinakuhi ja all-vasakult valgel Vabadusristi kujutis. Vappi raamis tammeokstest pärg ja selle kohal ristatud mõõgad. Peale Siseministeeriumi nõudmisel Vabadusristi kujutise eemaldamist kinnitas 15. septembril 1931 maavolikogu vapi lõplikult.
1936. aastal valmistas kunstnik Gustav Reindorff välja uued ja lihtsustatud vapikavandid, mis kinnitati 5. veebruaril 1937 Riigivanem Konstantin Pätsi otsusega.
Põhjendus
Sinisel taustal neli hõbedast tähte sümboliseerivad kihelkondi, millest Valgamaa moodustati.
Eelmine vapp
Aastail 1931–1937 kasutas Valga maakond eelmist vappi, mille Vabariigi Valitsus oli kinnitanud 7. oktoobril 1931.
Järvamaa vapp
thumb|[[Järva maakond|Järva maakonna vapp]] Järvamaa vapp on Eestis asuva Järva maakonna vapp.
Järvamaa vapp kinnitati riigivanem Konstantin Pätsi otsusega 5. veebruaril 1937.
Aluslekkiv laskemoon
paremal|pisi|Skeem BB süsteemist. Ülemine skeemi osa näitab laskemoona põhja ja gaasi välutusavade asukohti. Alumine skeemi pool kujutab läbilõiget gaasi generaatori mehhanismist Aluslekkiv laskemoon (inglise keeles base bleed, lühend BB) on süsteem, mida kasutatakse suurtükiväe mürskudes, et suurendada nende laskekaugust (tavaliselt umbes 30%).
Suurem osa takistusest suurtüki laskemoonal tuleneb selle esimesest otsast, mis peab lükkama õhku oma teelt, liikudes seejuures ülehelikiirusel. Õige kesta kujundus vähendab tekkinud takistusjõudu märgatavalt. Lisaks mürsu esiosale on ka teine suurt takistavat jõudu omav element - mürsu lapik tagumine ots tekitab enda järele madalrõhkkonna, mis vähendab lennukiirust. Et laskemoon ballistiliselt korrektselt lendaks, peab tema esiots olema raskem kui tagumine, mis tähendab, et seda ei saa vormida esiotsaga sarnaselt aerodünaamiliseks.
Aluslekkiva laskemoona puhul on seda takistavat jõudu vähendatud ilma põhja kuju oluliselt muutmata. Laskemoona põhjast eendub väike metallist ring, mille tagumise osa täidab väike gaasigeneraator. Generaator ei anna laskemoonale praktiliselt mitte mingit lisatõuget, vaid suurendab gaasi välja paisates rõhku mürsu taga, vähendades tunduvalt mürsu takistust. Ainus nõrk külg seesuguse tehnoloogia kasutamise juures on mõnevõrra vähenenud täpsus, mille tingib rohkem turbulentne õhuvool, ja kaotus plahvatava kandami mahus, mille hõivab kesta sisse paigutatud BB mehhanism.
Kuna BB suurendab laskekaugust väikese protsendi võrra, on see kasulik vaid suure laskeulatusega suurtükivägedele, kus laskekauguse võimalik kasv on vahemikus 5 kuni 15 km. Kuni 1980. aastateni ei peetud BB süsteemidest saadavat kasu piisavat oluliseks, et seda kasutada. Kaasaegses suurtükiväes, mille laskekaugus on vanematest märksa suurem, on BB laskemoon muutumas üha laialdasemalt kasutatavaks.
Ajalugu
Esialgne tehnoloogia töötati välja 1960. aastate lõpul Rootsi Riiklikus Kaitseuuringute Instituudis ja Kuninglikus Materjalivalitsuses (Kungliga Materielförvaltningen, hiljem Kaitseotstarbelise Varustuse Valitsus) suurtükiväe juhatuses. Nende eesmärk oli ranniku suurtükiväe laskekauguse suurendamine. 1966. aastaks jõuti järeldusele, et väike aeglaselt põlev laeng laskemoona põhjas vähendab tekkinud madalrõhkkonda mürsu taga, suurendades seeläbi laskekaugust vähendades rõhkude erinevust mürsu esi- ja tagaosa vahael. Esimesed täismõõdulised katsed toimusid 1969. aastal modifitseeritud 10,5 cm terasest mürskudega, mis andsid suurepäraseid tulemusi ning viisid Rootsi patenditaotluse esitamiseni 1971. aastal.
Idee realiseeriti kiiresti 7,5 cm laevavastase m/66 laskemoona juures (7,5 cm sjömålsgranat m/66), mida kasutati 7,5 cm tornpjäs m/57 fikseeritud rannasuurtükiväe relvas. Sealt levis see kiiresti kõikidesse Rootsi sõjaväe laevavastastesse süsteemidesse.
Kuna 12 cm laevavastases m/70 laskemoonas (12 cm sjömålsgranat m/70) kasutatavat gaasigeneraatorit hakkas tootma USA-s põhinev firma, tuli patendilt eemaldada salajane klassifikatsioon. Mõne aja pärast müüdi patendi rahvusvahelised õigused Gerald Bulli firmale Space Research Corporation (SRC).
Klass (film)
"Klass" on Ilmar Raagi film koolivägivallast, mis esilinastus 15. märtsil 2007 Tallinna kinos Coca-Cola Plaza.
2010. aastal valmis "Klassile" järg, seitsmeosaline telesari "Klass: elu pärast".
Sisu
Joosep on keskkooliõpilane, keda kiusab kogu tema klass. Kui klassi tuleb uus poiss Kaspar, üritab ta Joosepit kaitsta, aga see laiendab kiusamise ka tema vastu. "Meie klassis ei kaitse Joosepit mitte keegi, on selge?" ütleb talle kiusajate juht Anders. Lõpuks lähevad kiusajad üle piiri ja poisid otsustavad kätte maksta. Nad hangivad relvad ja korraldavad koolitulistamise. Enne politsei saabumist, laseb Joosep end maha, samas kui Kaspar, suutmata enesetappu teha, jääb ootama politseinikke, et ennast üles anda.
Auhinnad
7. juulil 2007 võitis film 42. Karlovy Vary filmifestivalil kaks prominentset auhinda – Euroopa kinoomanike peaauhinna Europa Cinemas Label ja võistlusprogrammi "East of the West" žürii eripreemia.
Varssavi rahvusvahelisel filmifestivalil sai film kolm preemiat.
Juunis 2008 võitis film Festroia rahvusvahelise filmifestivali ametlikus võistlusprogrammis kaks auhinda - žürii eriauhinna Hõbedase Delfiini ja SIGNIS-e žürii äramärkimise.
USA-s Brooklyni 11. filmifestivali programmis võitis filmi režissöör ja stsenarist Ilmar Raag parima stsenaariumi auhinna.
Film arvudes
2007. aasta jooksul kogus film Eesti kinodes 28 900 vaatajat.
Strehla
Strehla on väikelinn Saksamaa idaosas Saksimaal Meißeni kreisis.
Linnaosad
Forberge, Görzig/Trebnitz, Großrügeln, Lößnig, Paußnitz, Oppitzsch ja Unterreußen.
830. aastad
830. aastad
830. aastad on aastad 830 – 839 pKr.
Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand'''
Kümnendid: 780. aastad 790. aastad 800. aastad 810. aastad 820. aastad - 830. aastad - 840. aastad 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad
Aastad: 830 831 832 833 834 835 836 837 838 839
Ilmar Raag
thumb|240px|Ilmar Raag (2007) (foto: Indrek Kasesalu) Ilmar Raag (sündinud 21. mail 1968 Kuressaares) on eesti esseist, filmistsenarist ja -režissöör.
Ta on olnud Eesti Televisiooni peadirektor (2002–2005), Vabariigi Valitsuse strateegilise kommunikatsiooni nõunik ja Tartu Ülikooli vabade kunstide professor. On osalenud tõlgina kaitseväe missioonidel ÜRO rahuvalve vägede koosseisus Kesk-Aafrika Vabariigis (2014) ja Malis (2016). pisi|Ilmar Raag (auditooriumi ees) ja Andres Tennus (fotoaparaadiga) 2018. aastal Tartu ülikooli humanitaarteaduste instituudis Tema tuntumate filmide sekka kuuluvad "Klass", "Eestlanna Pariisis" ja "Kertu".
Elulugu
Tema isa oli maadlustreener ja kunstnik ning ema töötas tervishoiu valdkonnas.
Raag on lõpetanud Kuressaare 2. Keskkooli ja õppinud aastatel 1986–1997 Tartu Riiklikus Ülikoolis kunstiajalugu. Esimese kursuse järel võeti ta kaheks aastaks Nõukogude armeesse, kus teenis aastail 1987–1989. Ta lõpetas Tartu Ülikooli 1997. aastal, olles end vahepeal täiendanud Pariisi ülikoolides VIII Saint Denis ja III La Sorbonne Nouvelle. Seejärel omandas ta magistrikraadi televisiooni ja filmitootmise ning stsenaristika alal USA-s Ohio Ülikoolis. Ta on Eesti Üliõpilaste Seltsi liige.
Ta on töötanud Eesti päevalehtede Rahva Hääl ja Eesti Päevaleht Pariisi korrespondendi, Eesti Televisiooni filmiuudiste saate "Ffriik" (1996–1998) ja "Ffriigiteataja" (1998–1999) ning Kuku Raadio saate "Raadio Ffriik" saatejuhina. Oli pool aastat praktikal Los Angeleses New Regency ja Phoenix Pictures arendusüksustes, kus hindas filmistsenaariume. Pärast Eestisse naasmist töötas Eesti Televisiooni hankeosakonna juhina ja seejärel programmijuhina. Aastatel 2002–2005 oli ta Eesti Televisiooni peadirektor.
Apatiit
thumb|Apatiidikristallid Apatiit on kaltsiumit ja fosforit sisaldav mineraalirühm.
Ilmar Raag
Elulugu
Raag on töötanud Vabariigi Valitsuse kommunikatsioonibüroos strateegilise kommunikatsiooni nõunikuna, kus tegeles kriisiolukordade kommunikatsioonivõimekuse arendamisega. Ta lahkus ametist 2016. aastal, et suunduda kaitseväe missioonile ÜRO rahuvalve vägede koosseisus Malisse. Ta on reservohvitser ja Kaitseliidu liige, Toompea malevkonna pealik.
Ta on õpetanud Tartu Ülikoolis Eesti avalik-õiguslike institutsioonide kursust. Tallinna Ülikoolis on ta lugenud stsenaariumikirjutamise ja meediakriitika kursust. Ta valiti Tartu Ülikoolis vabade kunstide professoriks õppeaastal 2018/2019.
Apatiit
Apatiidi rühma mineraalid on levinud aktsessoorseteks mineraalideks peaaegu kõigis tardkivimeis. Neid esineb ka sette- ning moondekivimeis. Apatiit on kõige levinum fosforit sisaldav mineraal, olles seetõttu ka peamiseks fosfori maagiks. Apatiit on ka oluline biomineraal. Apatiidist koosnevad näiteks inimeste hambad ja skelett ning paljude teiste organismide toesed.
Levinuimad isomorfsed apatiidi erimid on:
Ilmar Raag
Film
Tema esimene filmikatsetus oli naljana mõeldud "Tappev Tartu", mida ta reklaamis kui Eesti kõige halvemat filmi. Kuna filmi tegemiseks ei sõlmitud ühtegi lepingut, siis ei ole seda filmi autoriõiguste kaalutlustel hilisemas kommertslevis näidatud.
Ta oli filmi "Karu süda" üks arendusprodutsente, kuid lahkus projektist.
Apatiit
Neist neljast on fluorapatiit kaugelt kõige levinum ning seetõttu peetakse terminit "apatiit" kasutades silmas sageli just fluorapatiiti. Kokkuvõtvalt väljendatakse apatiidi keemilist koostist enamasti nii: Ca5(PO4)3(OH,F,Cl). Tavaliselt on apatiit fosfaatne mineraal, kuid esineb ka arsenaate ja vanadaate.
Ilmar Raag
Film
Ameerika Filmiakadeemias 23. juunil 2005 lõpetatud Hartley-Merrilli stsenaariumivõistlusel pälvis Raag oma täispika stsenaariumi "Veel üks croissant" eest 3. auhinna. Konkursil osales ligi 2000 käsikirja. Raag kirjutas suhtedraama kahest Pariisis elavast üle keskea naisest, kellest üks tahab surra ja teine keeldub seda lubamast. Pärast korduvaid ümberkirjutusi valmis selle stsenaariumi motiividel film "Eestlanna Pariisis".
Artikleid
pisi|Ilmar Raag 2015. aastal Narvas peetud Arvamusfestivalil
Apatiit
Omadused
Apatiidi kristallidel on klaasiläige.
Ilmar Raag
Poliitiline karjäär
2023. aasta algul astus Raag erakonda Parempoolsed.
Eunice Sanborn
Eunice Allen Sanborn (20. juuli 1896 – 31. jaanuar 2011) oli Ameerika Ühendriikide ülipikaealine.
Puuviljandus
pisi|Õunte korjamine [[Austrias]] Puuviljandus on aianduse haru, mis hõlmab puuvilja- ja marjakasvatust. Puuviljanduskultuurid on mitmeaastased kultuurtaimed, mille vilju kasutatakse toiduks.
Apatiit
Omadused
Kristallid kuuluvad heksagonaalsesse süngooniasse.
Puuviljandus
Vaata ka
Fruktodling
Apatiit
Omadused
Kõvadus Mohsi astmikul 5 (apatiit on Mohsi astmiku etalonmineraal).
Eunice Sanborn
Ta oli üks maailma vanimaid inimesi kuni oma surmani. Ta suri 114 aasta ja 195 päeva vanusena.
Yrjö Leino
Yrjö Kaarlo Leino (28. jaanuar 1897 Helsingi – 28. juuni 1961 Helsingi) oli Soome kommunistlik poliitik, Soome siseminister aastatel 1945–1948.
Ilmar Raag
Poliitiline karjäär
Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 1 (Haabersti, Põhja-Tallinn ja Kristiine) 1130 häält ning ei osutunud valituks.
Yrjö Leino
Yrjö Leino lõpetas Helsingi Normaallütseumi ja 1921. aastal Kurkijoe põllumajanduskooli.
Seejärel töötas ta 1924. aastani õpetajana Liperi valla põllumajanduskoolis. Ta ostis Kirkkonummi valda talu, kuid temast talupidajat ei saanud ja 1930. aastate alguses müüs ta talu maha.
1930. aastate alguses siirdus ta poliitikasse, olles äärmusvasakpoolne. Aastatel 1935–1938 oli ta Moskva kasuks spioneerimise eest vanglas. Vanglas oli ta veel pärast Talvesõda aastatel 1940–1941.
Kuna Nõukogude Liit pidas Jätkusõjas osalenud eestlasi (soomepoisse) Nõukogude Liidu kodanikeks, siis Yrjö Leino eestvõtmisel aastal 1947 arreteeriti ja anti aastal 1948 Nõukogude Liidule välja hulk soomepoisse, teiste seas Sven Ise, Paul Alvre, Paul Saar.
27. detsembril 1947 sõitsid Yrjö Leino ja tema tolleaegne elukaaslane Hertta Kuusinen Aerofloti lennuga Moskva lähistele sanatooriumi. Tagasi Soome saabusid nad 11. jaanuaril 1948 Vene erilennukiga. Mõni päev pärast uut aastat Andrei Ždanovi juurde. Kohal olid ka Georgi Malenkov, tõlk ja Soome Kommunistliku Partei tollane peasekretär Ville Pessi. Pärast tõsiseid etteheiteid Soome Kommunistliku Partei viimaseaegse edutu tegevuse kohta, milles ka Yrjö Leinot süüdistati, olevat Ždanov öelnud: "Nõukogude Liidu valitsus on arutanud teie küsimust ja otsustanud, et teie peate lahkuma siseministri kohalt," ja lisanud, et "seejärel tulete Nõukogude Liitu". Nõukogude Liitu ta siiski ei läinud, kuid kohalt pidi ta lahkuma seoses usalduse kaotuse ja süvenenud alkoholismiga.
Isiklikku
Yrjö Leino oli kolm korda abielus. Esimene abikaasa oli Alli Simola, kellega tal oli ka tütar Lieko Zachovalová (1927–2017), elas Tšehhis. Teine abikaasa oli Ulla Smedberg, kellega tal oli poeg Olle Leino (sündinud 1932, elab Rootsis), kes on kirjutanud raamatud "Kes oli Yrjö Leino" ("Kuka oli Yrjö Leino" / "Vem tackar Yrjö Leino"), Helsingi 1973 ning "Veel üks kiri: Hertta Kuusise dramaatiline elu ja armastus Yrjö Leino vastu" ("Vielä yksi kirje: Hertta Kuusisen dramaattinen elämä ja rakkaus Yrjö Leinoon". Helsinki, 1990). Tema kolmas abikaasa oli Hertta Kuusinen, Otto Wille Kuusineni tütar.
Apatiit
Keemia
F–, Cl– OH– võivad apatiidi struktuuris üksteist igas vahekorras asendada. Kaltsium võib olla osaliselt asendunud mangaaniga. Kaltsiumi võivad asendada ka strontsium ning lantanoidid, eriti tseerium. Mõned apatiidid sisaldavad olulisel määral CO2. Vastav asendumine on järgnev: (CO32– + F–) PO43– vastu.
Leidumine
Apatiiti võib aktsessoorse mineraalina esineda peaaegu kõigis tardkivimeis. Tavaliselt sisaldavad nad apatiiti 0,1...1%. Tardkivimeis esineb apatiit enamasti kas fluorapatiidi või hüdroksü-fluorapatiidina. Apatiit on tavaline mineraal granitoidsetes pegmatiitides, mis peale apatiidi sisaldavad ka paljusid muid, vähem levinud mineraale. Samuti on apatiit tavaliseks mineraaliks leeliskivimeis, eriti süeniitides. Apatiit on levinud ka hüdrotermaalsetes lõhedes.
Maailma suurim magmalise päritoluga apatiidi leiukoht on Hibiinides Koola poolsaarel. Teised tuntud leiukohad on Alnö leeliskivimid Rootsis ja šonkiniidid Transvaalis.
Moondekivimeis esineb apatiiti nii regionaal- kui ka kontaktmoonde läbinud kivimeis. Tavaliselt tekib moondeline apatiit magmaintrusioonide tungimisel kaltsiumi ja fosforit sisaldavatesse settekivimitesse. Kõrgel temperatuuril moodustub intrusiooni ümber moondeoreool, mis koosneb ümberkristalliseerunud ning osaliselt metasomaatiliselt segunenud koostisega mineraalidest, sealhulgas apatiidist.
Apatiit on võrdlemisi tavaliseks mineraaliks ka settekivimites. Fosfaatsed setted tekivad sellistes šelfimeredes, kus tõusuhoovused toovad sügavamalt ookeanist toitainetega rikastunud merevett, mida kasutavad oma toese ehitamiseks paljud mereloomad. Samuti võib apatiit lisanduda ka anorgaaniliselt merepõhja vajunud biogeense tekkega apatiidile, moodustades niiviisi fosfaatseid konkretsioone. Merelise biogeense tekkega fosfaatseid settekivimeid nimetatakse fosforiidiks. Selliseid kivimeid sisaldab ka Eesti maapõu. Eesti fosforiidile annavad tema fosforirikkuse lingulaatide fosfaatsed kojad. Apatiit esineb fosforiidi koostises krüptokristalse, kohati ka amorfse massina, mida tuntakse ka kollofaanina.
Lõu laht
Lõu laht asub Saaremaal Saaremaa vallas, Sõrve poolsaare looderannikul.
Merise madal
Merise madal on madalik Liivi lahes, 3 km Leeltseninast loodes.
Lõu laht
Lõu lahe keskkonnaregistri kood on VEE3268000.
Merise madal
Veepeegli pindala on umbes 2,1 km².
Vähim sügavus on 2 m.
Merise madala keskkonnaregistri kood on VEE3405000.
Lõu laht
Lahe järgi on nime saanud siluri Kaugatuma lademe Lõo kihid.
Portugali kuningas
pisi|Portugali kuningriigi vapp aastatel 1640–1910 Portugali kuningas (või kuninganna) oli Portugali kuningriigi riigipea.
Ebersbachi vald
Ebersbachi vald on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Meißeni kreisis.
Portugali kuningas
Monarhid juhtisid Portugali alates kuningriigi algusest 1139. aastal kuni 1910. aastal toimunud 5. oktoobri revolutsioonini.
Ebersbachi vald
Kuni 2008. aastani kuulus vald Riesa-Großenhaini kreisi.
Portugali kuningas
Kõik Portugali kuningad pärinesid ühisest esivanemast, esimest kuningast Afonso Henriquesest, kuid otsene pärilusliin (vanemalt lapsele) on mõnikord katkenud.
Portugali valitsenud dünastiad:
Ebersbachi vald
Vallaosad
Beiersdorf, Bieberach, Cunnersdorf, Ermendorf, Freitelsdorf, Göhra, Hohndorf, Kalkreuth, Lauterbach, Marschau, Naunhof, Reinersdorf, Rödern (Nieder- ja Oberrödern) ning Ebersbach (Nieder-, Mittel- ja Oberebersbach).
Pärnu mälestusmärkide loend
Pärnu mälestusmärkide loend on loetelu Pärnu linnas asuvatest mälestusmärkidest
Sündinud 5. jaanuaril
''Siin loetletakse 5. jaanuaril sündinud tuntud inimesi.
Jūrmala
Jūrmala [j'uurmala] (tõlkes 'mererand') on linn Lätis Vidzemes Liivi lahe lõunakaldal Lielupe jõe ja mere vahelisel kitsal alal.
Linna on 1930. aastatel eesti keeles nimetatud ka nimedega Riia-Ranna ja Riia Merirand (vrd linna varasema lätikeelse nimega Rīgas Jūrmala ja saksakeelse nimega Rigascher Strand).
Linnal on 33 km katkematut liivaranda.
See on keskalluvusega linn (republikas pilsēta), Lätis suuruselt viies.
Linn moodustati mereäärsete kalurikülade-kuurortasulate ja kahe linna, Ķemeri ja Sloka liitmisel 1959. aastal.
Jūrmala linnaosad on Ķemeri, Jaunķemeri, Kūdra, Brankciems, Bražciems, Bāžciems, Kaugurciems, Sloka, Kauguri, Krastciems, Valteri, Druvciems, Vaivari, Asari, Melluži, Priedaine, Pumpuri, Jaundubulti, Dubulti, Majori, Dzintari, Bulduri, Stirnurags, Buļļuciems, Vārnukrogs ja Lielupe.
Arvestuslikel andmetel oli 1. jaanuaril 2011 Jūrmala elanikest lätlasi 50,7%, venelasi 35,1%, valgevenelasi 3,9%, ukrainlasi 2,7%, poolakaid 1,7%, teistest rahvustest inimesi 4,9% ja rahvus teadmata 1,1%.
Linna jalgpalliklubid FK Jūrmala V.V ja FC Jūrmala mängivad riigi kõrgliigas. Jūrmala sõpruslinnade seas on ka kuulsad Läänemere kuurordid Pärnu ja Palanga.
Linna järgi on nime saanud siluri Adavere lademe Jūrmala kihistu.
Sõpruslinnad
Jūrmalal on 10 sõpruslinna.
Gu (mürk)
Piktogrammist
thumb|160px|right|Endeluukiri: “mürk; lumm” Piktogramm kujutab kolme nõus olevat tõuku (ussi, putukat) ja edastab pilti lohakile jäetud toidunõusse (ka ohvrinõusse) roiskumise ja käärimisega seotult tekkinud elukatest (parasiitidest). Hieroglüüfi tähenduseks on nii mürgised elukad ja parasiidid, kui ka mürk ja hukutavad ained (narkootikumid). Sellest tulenevalt ka lummus, nõidus, laastav ja võrgutav mõju (eriti naise). Tegusõnana tähendab ära nõidumist, ära lummamist ja ära meelitamist. Hiina meditsiinis tähistab see ka kahjulikku kuumust ja mürgist hingust (qi), mis kahjustab tervist. (Nn kuumad tüdrukud …) Kuid ka gu nõiduses süüdistatud isiku, kellel oli pea ära löödud ja teiba otsa pandud, vaim.
Taoistlikus alkeemias
Peale inimese sündi võtavad ta üle võimus kolmes peamises kehakeskmesse asuvad kolm kurivaimu  go’d, kes püüavad ta elusalt nahka panna. Nendeks on: peakeskmes sinine (vana) madu, rinnakeskmes valge preili ja (ala)kõhukekmes verine laip. (Mõneti meenutavad need Ilmutuse raamatu kurja kolmainsust: vana madu (saatan), Baabeli hoora (koos valeprohvetiga) ja metsalist.) Taoistlikule alkeemilisele praktikale aluse panemiseks tuli kõigepealt neist vastava eluviisiga lahti saada.
Muutuste raamatus
Gu on ka 18. kuusjoone nimi. Loo algolekuks on rikutus ja lumm. Selle toova vastupidise kuusjoone Järgimise vorm meenutab veinipitsi. Joonte tekstis käsitletakse vanematelt saadud ja elus järgitavate kahjulike harjumuste parandamist ja nende lummast vabanemist. Eriti raske on kiindumuste tõttu parandada ema poolt rikutut. Loo sisuks on läbi (kõrgemate) pürgimuste rikutuse parandamine ning vanematelt saadu ja enda poolt tehtu lunastamine. Viimasel joonel on juttu juba ajaliku maailma valitsejate teenimisest hoidumisest.
Ivaylo Kalfin
Ivaylo Kalfin (bulgaaria keeles Ивайло Георгиев Калфин; sündinud 30. mail 1964 Sofias) on Bulgaaria poliitik vasaktsentristlikust erakonnast Bulgaaria Taassünni Alternatiiv. Ta on 7. novembrist 2014 Bulgaaria asepeaminister demograafia ja sotsiaalpoliitika alal ning Bulgaaria töö- ja sotsiaalpoliitika minister.
Ta sündis 1964. aastal Sofias. 1988. aastal lõpetas ta Sofias Rahvusliku ja Maailmamajanduse Ülikooli rahvusvahelise majandusteaduse erialal ja 1999. aastal Loughborough' Ülikooli rahvusvahelise panganduse alal.
1990. aastate alguses töötas ta suurettevõtetes majanduskonsultandina.
Poliitiline tegevus
16. augustist 2005 kuni 27. juulini 2009 oli ta Bulgaaria välisminister ning 2009–2014 Euroopa Parlamendi liige. 7. novembrist 2014 on ta Bulgaaria asepeaminister demograafia ja sotsiaalpoliitika alal ning Bulgaaria töö- ja sotsiaalpoliitika minister.
Isiklikku
Ta on abielus ja tütre isa. Tema hobid on squash ja sukeldumine. Lisaks emakeelele valdab ta inglise, hispaania, prantsuse ja vene keelt.
820. aastad
820. aastad
Glaubitzi vald
Glaubitzi vald on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Meißeni kreisis.
820. aastad
Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand'''
Glaubitzi vald
Kuni 2008. aastani kuulus vald Riesa-Großenhaini kreisi.
820. aastad
Kümnendid: 770. aastad 780. aastad 790. aastad 800. aastad 810. aastad - 820. aastad - 830. aastad 840. aastad 850. aastad 860. aastad 870. aastad
Glaubitzi vald
Vallaosad
Marksiedlitz, Radewitz ja Glaubitz.
Tudraõli
Tudraõli on põldtudrast saadav toiduõli.
Süvalõugas
Süvalõugas on Lahetaguse lahe kaugeim sopp.
810. aastad
810. aastad
Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand'''
Kümnendid: 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad 800. aastad - 810. aastad - 820. aastad - 830. aastad 840. aastad 850. aastad 860. aastad
Aastad: 810 811 812 813 814 815 816 817 818 819
Taastumatu ressurss
Taastumatu ressurss ehk taastumatu loodusvara on aine või energiaallikas, mis kasutamise tõttu väheneb ja võib ka otsa saada, kuivõrd seda ökosüsteemi ringeprotsessides ei taaslooda.
Taastumatute ressursside hulka kuuluvad maavarad, näiteks fossiilkütused, metallimaagid jne. Taastumatute energiaallikate hulka kuulub ka tuumaenergia, kuivõrd selle saamiseks kasutatav uraanimaak on taastumatu maavara.
Billboard
Billboard on New Yorgi ettevõtte Prometheus Global Media väljaantav meelelahutusajakiri, mis avaldab uudiseid, arvamusartikleid, arvustusi ja muusikaedetabeleid (Billboard Hot 100 ja Billboard 200). Sama kaubamärgi all korraldatakse üritusi, antakse välja muid väljaandeid ja tehakse telesaateid.
Ajakiri hakkas ilmuma 1894. aastal.
2014. aastal oli ajakirja trükiarv ligi 17 000.
Dáil Éireann
pisi|Dáil Éireanni istungisaal [[Dublinis]] Dáil Éireann on Iirimaa parlamendi (Oireachtas) alamkoda ja parlamendis domineeriv. Seda on nimetatud ka esindajatekojaks.
Selle liikmed valitakse vähemalt iga viie aasta tagant rahvahääletusel, valida võivad vähemalt 18-aastased Iirimaa kodanikud. Kandideerida võivad vähemalt 21-aastased Iirimaa kodanikud.
Alamkojal on õigus Iirimaa põhiseaduse piirnaguid järgides võtta vastu mis tahes seadusi ning ametisse nimetada ja tagandada valitsusjuhti.
Kojal on 158 liiget. Liikmete arvu on ajaloo jooksul muudetud. Põhiseadus seab maksimaalseks arvuks ühe esindaja iga 20 000 elaniku kohta ja minimaalseks ühe esindaja iga 30 000 elaniku kohta.
Vaata ka
pisi| 1918. aasta Briti parlamendivalimise tulemused Iirimaal
Pärtli lõpp
Pärtli lõpp on väike laht Sõrve poolsaare läänerannikul, Nurmeniidi nina ja Pärtlinina vahel.
Besse Cooper
Besse Berry Cooper (sünninimi Besse Berry Brown; 26. august 1896 – 4. detsember 2012) oli Ameerika Ühendriikide ülipikaealine.
Ta oli alates 21. juunist 2011 maailma vanim elusolev inimene.
Ta elas Georgia osariigis Monroes. Seal ta ka suri.
Dripping
Dripping ('tilgutamine'), ka Drip Painting on tehnika, mida hakkas esimesena kasutama Ukraina päritolu Ameerika Ühendriikide kunstnik Janet Sobel. Sobelilt sai mõjutusi ja tegi laiemalt tuntuks Jackson Pollock aastatel 1946–1947. Seda tehnikat kasutades sai ta põhjendada oma teoste suuri mõõtmeid ja seda, et see mis lõuendile jõuab, ei ole pilt, vaid tegevus.
Pollock kirjeldas tehnikat 1947. aastal nõnda: "Minu maal ei tule molbertilt. Ma pingutan oma lõuendi enne alustamist harva raamile. Eelistan seda asetada otse seinale või maha. Vajan kõva pinna vastupanu. Maapinnal tunnen end vabamalt, maalile lähemal, tunnen, et osalen selles suuremal määral, sedamööda, kuidas võin kõndida ümber terve maali, töötada selle kallal kõigist neljast küljest ning olla otseses mõttes maali sees. See sarnaneb Lääne indiaanlaste liivamaalingumeetodiga. Hoidun endiselt traditsiooniliste töövahendite – molberti, paleti, pintslite – eest. Ma eelistan keppe, kellusid, nuge ning vedelat värvi, mis tilgub, või siis pakse liivast, klaasikildudest või muudest segatud materjalidest värvikihte."
Shinmoe-dake
pisi|Shinmoe-dake Shinmoe-dake ehk Shinmoedake (新燃岳) on tegevvulkaan Jaapanis Kyūshū saare lõunaosas.
Ta on Kirishima vulkaaniliste mägede gruppi kuuluv kihtvulkaan.
Vulkaani geograafilised koordinaadid on.
Mäe kõrgus on 1421 meetrit. 1239 meetri kõrgusel asub kraatrijärv.
Viimati hakkas vulkaan purskama 19. jaanuaril 2011.
Purske tulemusena paiskus vulkaaniline tuhk mitme tuhande kilomeetri kõrgusele. Vulkaani ümbrusse on pääs keelatud. Vulkaani kraatrist lendavate kivide ja tuha tõttu evakueeriti vulkaani ümbruses olevate väikelinnade elanikke, näiteks Miyazaki prefektuuri Takaharu linnast evakueeriti 600 elanikku. Nichinani linnas, mis asub samuti Miyazaki prefektuuris, pidid elanikud tuha tõttu kaitsemaske kandma. Plahvatus lõhkus lähedalasuvas linnas koolides ja teistes avalikes hoonetes rohkem kui 200 akent. Miyazaki linna lennujaam suleti.
Shinmoe-dake vulkaani näidati 1967. aasta James Bondi filmis "Elad vaid kaks korda" ("You Only Live Twice"). Filmi järgi asus selle vulkaani sees kurikaela Ernst Stavro Blofeldi peidupaik.
Hirschsteini vald
Hirschsteini vald on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Meißeni kreisis.
Kuni 2008. aastani kuulus vald Riesa-Großenhaini kreisi.
Vallaosad
Pahrenz, Prausitz, Schänitz, Althirschstein, Bahra, Böhla, Boritz, Heyda, Kobeln, Mehltheuer, Neuhirschstein.
Surfing On Sine Waves
"Surfing On Sine Waves" on 1993. aastal Polygon Window artistinime all avaldatud Aphex Twini album.
Albumi tootis Warp Records. Albumi pikkus on 56 minutit 50 sekundit.
Nocturno Culto
pisi Ted Skjellum (tuntud esinejanimedega Nocturno Culto, Nocturno ja Kveldulv; sündinud 4. märtsil 1972 Oppegårdi vallas Akershusi maakonnas) on norra muusik. Ta on tuntud kui black metal ' i bändi Darkthrone laulja ja kitarrist. Ta on olnud ansambli liige alates 1988. aastast.
Isiklikku
Ta töötab kooliõpetajana ning tal on poeg ja tütar.
Veiserahu
Veiserahu on madalik Liivi lahes, 13,5 km Kaavi ninast idas.
Veepeegli pindala on umbes 1,5 km². Vähim sügavus on 1,8 m.
Veiserahu keskkonnaregistri kood on VEE3403000.
Veiserahu olevat nime saanud seal toimunud laevahuku järel. Laev vedanud loomi.
Saint Helena vapp
thumb|Saint Helena riigivapp Saint Helena vapp on Suurbritannia meretaguse ala Saint Helena vapp. Vapp on kasutusel alates 30. jaanuarist 1984.
Vapil on kujutatud stiliseeritud sainthelena tülli (Charadrius sanctaehelenae) ja rannakaljusid purjelaevaga.
Elektrofüüsika
Elektrofüüsika on teadusharu, milles on ühendatud füüsika ja inseneriteadused.
Selle eesmärk on luua füüsikute ideede baasil kasulikke seadmeid ja süsteeme, kasutades selleks põhiliselt elektroonikat ja infotehnoloogiat.
Elektrofüüsika põhivaldkonnad on optika, laserid, andurid, osakeste kiirendid, nanotehnoloogia, magnetism ja elektromagnetlained.
Elektronseadiste, eeskätt pooljuhtide füüsika on füüsika haru, mis tegeleb elektroonikaseadmete toimimise elektrofüüsikaliste printsiipide uurimisega ja nende rakendamisega elektroonikaseadmete loomisel. Seda osa füüsikast võiks nimetada elektronfüüsikaks.
‘Uday Şaddām Ḩusayn at-Tikritī
‘Uday Şaddām Ḩusayn at-Tikritī (عدي صدام حسين التكريتي; 18. juuni 1964 Bagdad – 22. juuli 2003 Mosul) oli Iraagi presidendi Şaddām Ḩusayni ja tema esimese abikaasa Sājidah Ţalfāḩi vanim poeg.
Teda peeti mõnda aega Şaddām Ḩusayni tõenäoliseks järglaseks Iraagi riigijuhina. Ta juhtis Iraagi Rahvuslikku Olümpiakomiteed ja 1995–1996 relvastatud organisatsiooni Fidā'īyū Şaddām. ‘Uday Şaddām andis välja ajalehte Bābil ja tema juhtimisel töötas noorteraadio.
‘Uday Şaddāmi ohjeldamatu käitumise pärast, eelkõige sellepärast, et ta mõrvas 1988. aastal Şaddām Ḩusayni lemmikihukaitsja ning toidumaitsja Kamel Hana Gegeo, otsustas isa teha oma järglaseks hoopis tema venna Quşay Şaddām Ḩusayn at-Tikritī. Selle mõrva eest laskis isa ta vangi panna ja surma mõista ning mõne aja pärast pagendas ta Šveitsi, kust ta 1990. aastal kakluste pärast välja saadeti.
Talle omistatakse palju kuritegusid, sealhulgas vägistamisi, piinamisi ja tapmisi.
Kuktiškėse vald
Kuktiškėse vald (leedu keeles Kuktiškių seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Utena rajooni territooriumil.
Saint Helena lipp
thumb|Saint Helena lipp Saint Helena lipp on Suurbritannia meretaguse ala Saint Helena lipp. Lipp on kasutusel alates 4. oktoobrist 1984.
‘Uday Şaddām Ḩusayn at-Tikritī
Ta tapeti mitmetunnises tulevahetuses USA eriüksuslastega.
Kuktiškėse vald
Valla pindala on 82 km². 2011. aasta seisuga elas seal 762 inimest. Valla keskus on Kuktiškėse alev, kus 2011. aastal oli 435 elanikku. Vallamaja asub aadressil Aukštaičių g. 1. Vallavanem on Aistis Kukutis.
pisi|Vallamaja pisi|Buitūnai pisi|Laut Kuktiškėse külas pisi|Raudoniškis
Kindralpolkovnik
Kindralpolkovnik on sõjaväeline auaste, mis on kasutuses mitme riigi kaitseväes.
Leliūnai vald
Leliūnai vald (leedu keeles Leliūnų seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Utena rajooni territooriumil.
Valla pindala on 153 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2 778 inimest. Valla keskus on Leliūnai alev, kus 2011. aastal oli 412 elanikku. Vallamaja asub aadressil Kauno g. 29. Vallavanem on Renaldas Būga.
pisi|Vallamaja pisi|Antalgė pisi|Ažugiriai pisi|[[Utena raudteejaam]] pisi|püsti|Jasonysi mõisa allee pisi|Liveikiai pisi|Narkūnai linnamägi pisi|Pakalniai kirik pisi|Pakalniai linnamägi pisi|[[Tulpkabel Stabulankiais]] pisi|Utenėlė pisi|Endine raudteesild Narkūnais pisi|Velbiškės pisi|Vosgėliai linnamägi
Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid
Sergius II
Sergius II oli paavst 844–847. Ta oli 102. paavst.
Sergius sündis Roomas Galline Bianche linnaosas millalgi ajavahemikul 785–795. Ta oli Sergiuse poeg ja pärines aristokraatlikust suguvõsast, kust põlvnesid ka paavstid Stephanus IV ja Hadrianus II. Tal oli vend Benedictus, kellest sai hiljem Albano piiskop.
Sergius õppis Lateraani õppeasutuses (schola cantorum), sai Leo III ajal akolüüdiks ja Stephanus IV ajal alamdiakoniks. Ta ordineeriti paavst Paschalis I poolt Rooma Santi Silvestro e Martino ai Monti kiriku preestriks (kardinalpreester) ja Gregorius IV määras ta ülempreestriks.
Sergius põdes podagrat.
Paavstiks saamine
Sergius II valiti paavstiks Rooma aadli toetusel jaanuaris 844 (Salvador Miranda andmetel 25. jaanuaril) San Martino kirikus, kuna Rooma elanikud olid Lateraani palees kuulutanud paavstiks diakon Johannese. Sergiuse toetajad hõivasid varsti Lateraani palee, kuid säästsid tema palvel surma mõistetud Johannese elu, kes saadeti kloostrisse.
Sergius II pühitseti ametisse Rooma Peetri kirikus ilma Frangi keisri Lothar I ametliku tunnustuseta, nagu seda sätestas 824. aasta konstitutsioon. Paavsti valimise kinnitas hiljem Rooma sinod.
Suhted Frangi riigiga
Kuna Sergius II pühitseti ametisse ilma Frangi keisri tunnustuseta, saatis keiser Lothar I 844 Itaaliasse oma poja, Itaalia asekuninga Ludwigi ja Metzi peapiiskopi Drogo, kelle väed rüüstasid paavsti valduseid.
Suhted Itaalia piiskoppidega
Sergius II üritas 846. aastal lahendada Grado patriarhi Veneriuse ja Aquileia patriarhi Andrease vahelist tüli.
Ta nimetas Bari piiskopi Angelariuse Bari ja Canossa piiskopiks.
Sisepoliitika
Paavst pöördus abi saamiseks keisri ja Ludwigi poole, kuid tulemusteta ja araablaste rünnaku lõi lõpuks tagasi Spoleto hertsog Guido.
Uued kardinalid
Sergius II ajal sai kardinaliks kolm vaimulikku: Santi Quattro Coronati vaimulik ja hilisem paavst Leo, vaimulik Fortunatus Amalarius ja diakon Nicolaus.
Onupojapoliitika
Sergius II ordineeris oma venna Benedictuse Albano piiskopiks. Benedictusest sai ka Frangi keisri esindaja Roomas.
Sergius II kultuuriloos
Sergius II ajal ehitati Lateraani basiilika juurdeehitised ja taastati Marcianuse akvedukt.
Donna Woolfolk Cross on Sergiust kujutanud oma teoses "Paavst Johanna", kus ta heidab talle ette õgardlust.
Surm
Sergius II suri 27. jaanuaril 847 ja maeti Rooma Peetri kirikusse.
Harilik angervaks
Harilik angervaks (Filipendula ulmaria) on roosõieliste sugukonda angervaksa perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim.
Nimetus
Harilikku angervaksa on rahvasuus nimetatud mitmeti, näiteks: angerpüdse, angerpüks, hobuseurmarohi, lepavorm, naba-arnikas, püst, risthammas, tuulerohi, vorm.
Taime teaduslik nimetus tuleb ladina keelest. Liiginimi ulmaria tuleb sõnast ulmus "jalakas" ja tähendab "jalakasarnane"'. Tegelikult ei sarnane angervaks jalakaga kuigivõrd. Kuid taim sisaldab nagu punane jalakaski salitsüülhapet, mida on juba ammu kasutatud valuvaigistina, ja võib-olla on see nimetuse valimisel kaasa aidanud. Perekonnanimi filipendula tuleb sõnadest filum "niit" ja pendulus "rippuv". See võib viidata kiulistele juurtele ja perekonnale iseloomulikult rippuvatele juuremügaratele.
Levila ja kasvukoht
pisi|Tüüpiline angervaksa kasvukoht Hariliku angervaks on pärismaine suuremas osas Euroopast ja Lääne-Aasiast. Ta on viidud ka Põhja-Ameerikasse ja seal kohanenud.
Eestis on angervaks tavaline.
Angervaks eelistab niiskeid kasvukohti, teda võib leida näiteks soodest, lodudelt, puisniitudelt ja veekogude kaldailt. Tüüpliigid, kellega ta Lääne-Euroopas koos kasvab, on soo-ohakas Cirsium palustre ja tömbiõieline luga Juncus subnodulosus.
Itk (täpsustus)
Itk võib tähendada järgmist:
ITK võib tähendada järgmist:
Harilik angervaks
Süstemaatika
Teaduslikult kirjeldas harilikku angervaksa esimesena Linnaeus, aga tänapäevase nime all Carl Maximowitz.
Mõningais süstemaatikais eristatakse kahte angervaksa alamliiki :
Kirjeldus
pisi|vasakul|Angervaksa lehed on katkestunult sulgjad
Taime vars on püstine, maapealse varre kõrgus on 60–150 cm. Vars on kortsuline ja punakas.
Taime leheseis on vastak. Tema lehed on pealt tumerohelised, alt heledad ja udemetega kaetud, katkestunult sulgjad. Sulglehekesed on suhteliselt suured, kuni 3 cm pikad ning neid on 3–5 paari. Lehekesed on ebaühtlaselt saagja servaga ning tipmine on teistest suurem ja hõlmine. pisi|Viljad Taime kreemikasvalged ja aromaatsed õied on koondunud varre tipuossa, moodustades ebakorrapärase pöörise. Üksikõis on väga väike ja viietine. Õie läbimõõt on 2–3 cm. Õied on väga tugeva magusa lõhnaga. Vili on kogukukkurvili, mille osaviljad on spiraalselt keerdunud. Õitseaeg on juunist septembri alguseni.
Taime viljaks on koguvili, mis koosneb mitteavanevatest üheseemnelistest kukkurviljadest.
Harilikku angervaksa võib kergesti segi ajada samasse perekonda kuuluva angerpistiga (Filipendula vulgaris), viimasel on lehed aga sõnajala lehtede sarnased. Õisiku sarnasuse pärast võib taime ekslikult ka ängelheina (Thalictrum) liigiks arvata (neist sarnaseim on kollane ängelhein).
Kahjurid
Angervaksa peamine kahjur on erkoranž roosteseen Trifragmium ulmariae, mis tekitab angervaksaroostet. Angervaksarooste põhjustab taime varrel ja keskroodudel oranži paistetust ja muid deformatsioone.
Kasutamine ja meditsiin
pisi|Angervaksaõisiku lähivaade pisi|Angervaksaõis Lõhna tõttu on taime kasutatud mitmesuguste jookide maitsestamiseks.
Angervaks on hea meetaim.
Valgeõielist angervaksa on leitud Lõuna-Walesist pronksiaegsest kääpast, milles oli 3 inimese ja vähemalt ühe looma põletusmatus. Sarnaseid leidusid on välja tulnud ka Lõuna- ja Kagu-Šotimaalt. Pole teada, millisel eesmärgil angervaksa hauda pandi: seda võidi teha meeldiva lõhna tõttu, kuid ka meelõhnalise mõdu või isegi lõhnastatud õlle tähistajana.
Harilik angervaks sisaldab hulgaliselt parkaineid (8–12%), eeterlikku õli (kuni 0,2%, peamiselt õites), C-vitamiini (näiteks värsketes lehtedes 300–400 ), glükosiidi spireiini ja kollast värvainet.
Angervaksa ürdi keedist ja leotist on kasutatud näiteks sisemiste verejooksude ja kõhulahtisuse korral.
Angervaksajuurest saab eraldada looduslikku musta värvainet, kui kasutada vaske värvikinnistina.
1897 eraldas saksa keemik Felix Hoffmann angervaksast salitsiini sünteetiliselt muudetud variandi, mis ärritas seedeelundkonda vähem kui puhas salitsüülhape. See aine oli atsetüülsalitsüülhape, mille Hoffmanni tööandja Bayer AG nimetas aspiriiniks angervaksa vananenud teadusliku nimetuse Spiraea ulmaria järgi. Aspiriin oli esimene paljudest leiutatud mittesteroidsetest põletikuvastastest ainetest. Kooritud ja purustatud juuretükkide närimine toimibki natuke aspiriini moodi, sest juuretükid sisaldavad neid lähteaineid, millest aspiriini valmistatakse, ja aitab valu vaigistada.
Igal viiendal astmaatikul aspiriin tõstab tundlikkust. Sellepärast peaksid astmaatikud teadma, et ka angervaks võib neil haigushoogusid esile kutsuda ja süvendada (vajab viidet).
München (täpsustus)
Vaata ka
Munich (disambiguation) Múnich (desambiguación) fa:مونیخ (ابهام‌زدایی) Munich (homonymie) Munich Münih (anlam ayrımı)
Sündinud 7. jaanuaril
''Siin loetletakse 7. jaanuaril sündinud tuntud inimesi.
Ühinenud Ajakirjad
Ühinenud Ajakirjad on alates 1998. aastast Eestis tegutsev ajakirjade ja raamatute kirjastus.
Kirjastus annab välja ajakirju Tehnikamaailm, TM Kodu ja Ehitus, Kodutohter, Kodu & Aed, Minu Aed, Jõulud, Diivan ning hulgaliselt muid trükiseid.
Korduma kippuvad küsimused
Korduma kippuvad küsimused ehk KKK (inglise keeles Frequently Asked Questions ehk FAQ) on rida küsimusi ja vastuseid teatud teema kohta. See on internetitraditsioon.
Algselt oli KKK kogumik küsimusi, mida mingi teema (tavaliselt veebilehe) kohta on palju küsitud, kuid tänapäeval on see enamasti viis, kuidas lühidalt antakse küsimuste ja vastuse vormis edasi ülevaatlikku informatsiooni.
Vladimir Surovtsev
Ta oli tiibadjutant (1879), kindralmajor (1895) ja Liivimaa tsiviilkuberner 7. märtsist 1896 kuni 21. septembrini 1900.
Talle kuulus 1200 tessatini suurune mõis Saratovi kubermangus Balašovi maakonnas.