cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Guam
Ajalugu
1941. aastal vallutasid saare Jaapani väed, kes 1944. aastal toimunud Guami lahinguga sealt lahkuma sunniti.
Savann
Mullastik
Savannis levivad viljakad punakaspruun- ja pruunmullad. Muldade värvus on tingitud neis sisalduvast raua- ja alumiiniumiühenditest. Kuna temperatuuri aastane kõikumine on seal minimaalne, toimub kivimite murenemine peamiselt keemilise murenemise ehk porsumise tagajärjel. Pika kuivaperioodi tulemusena muutub pinnas savannides väga kõvaks ja kuivaks. Vihmade tulekul, mis seal saabuvad tavaliselt järsku tugevate äikesevalingutena, voolab vihmavesi mööda lõhestatud ja kuivanud maapinda kiiresti madalamatesse kohtadesse. Sellised tugevad vihmavalingud kulutavad kõvasti maapinda. Vihmaperioodil lagunevad pinnasesse sattunud orgaanilised ained kiiresti ning nad uhutakse sügavamale. Põua ajal laguneb orgaaniline aine aeglaselt, kuna ainest lagundavate mikroorganismide elutegevus on kuivusest pärsitud. Savannimullad on tavaliselt üsna viljakad.
Taimestik
pisi|Savannitaimestik [[Tansaanias]] Tüüpilisteks savannitaimedeks on akaatsia, ahvileivapuu, sõrmrohi, purpur-hiidhirss, eukalüpt ja pudelpuu. Rohttaimedest on valdavaks vihmaperioodil kiiresti kasvavad kõrrelised. Põuaperioodil taimede maapealsed osad kuivavad, säilivad vaid maasisesed juured ja alumistes lehetuppedes asuvad pungad. Vihmaperioodil võivad taimed kasvada kuni kahe-kolme meetri kõrguseks, kuid leidub ka kuni viie meetri kõrguseid liike. Tüüpiliste savannikõrreliste varred ja lehed on üsna jäigad ning paindumatud. Kui niiskust on küllaldaselt, kasvavad sealsed rohttaimed väga kiiresti: päevane juurdekasv võib ulatuda isegi kuni paari-kolmekümne sentimeetrini.
Savannides levinud puuliigid hargnevad juba maapinna lähedalt või on lühikese kõvera ja jändriku tüvega. Puude koor on paks ja krobeline. Paljud liigid on heitlehised, ehk heidavad lehed põuaperioodiks maha. Tüüpilises savannis kasvavad puud hõredalt, kuna juurestik laieneb võrast suhteliselt kaugele. Sademetevaesematel aladel asenduvad puud tiheda astelvõsaga.
Loomastik
Arvukalt leidub savannides putukaid, kellest toitub mitmekesine linnuriik. Savannis elavad jaanalind, marabu, kurgkotkas ja kangurlind. Veekogude ääres flamingod, pardid, haned, kured, luiged jne. Omapäraseid ehitisi püstitavad savannidesse sipelgad ja termiidid.
Lõuna-Ameerika savannides leidub suuri rohusööjaid loomi vähem kui Aafrikas. Seal on levinumad hirved, metssead, vööloomad ja palju pisinärilisi. Kiskjatest kohtab jaaguare ja puumasid. Lindudest aga esineb jaanalindu meenutav nandu.
Keskkonnaprobleemid
Loodusliku taimkatte hävimisel asendub savann kõrbega.
Guam
Ajalugu
1960. aastate alguses said saare põliselanikud tšamorrod USA kodakondsuse.
Sport
Guami ROK-i kood on GUM.
Mask (film)
"Mask" (inglise "The Mask") on 1994. aastast pärinev märulikomöödia. Film põhineb samanimelisel koomiksil, mida andis välja kirjastus Dark Horse Comics. Filmi režissöör on Chuck Russell ning produtsentid Dark Horse Entertainment ja New Line Cinema. Peaosades on Jim Carrey Stanley Ipkissina ning Cameron Diaz, kes tegi oma debüüdi Tina Carlyle'ina.
Hamit Altıntop
thumb Hamit Altıntop (sündinud 8. detsembril 1982 Gelsenkirchenis) on Türgi jalgpallur, poolkaitsja.
Klubikarjääri jooksul on Altıntop mänginud Saksamaa kõrgliiga klubides Schalke 04, Müncheni Bayern ja Darmstadt 98, Hispaania kõrgliiga klubis Madridi Real ning Türgi kõrgliiga klubis Galatasaray.
Türgi jalgpallikoondist esindas ta aastatel 2004–2014 ning lõi 82 mängus kokku seitse väravat.
2008. aasta Euroopa meistrivõistlustel jõudis ta Türgi koondisega poolfinaali. Altıntop lisaks ka turniiri sümboolsesse koosseisu.
Asendusreaktsioon
Asendusreaktsioon on keemiline reaktsioon, mille tulemusena keemilise aine molekulis mingi aatom või aatomite rühm asendub mõne teise aatomi või rühmaga. Reeglina mõistetakse asendusreaktsiooni all brutoreaktsiooni, mis võib toimuda üle mitme vahestaadiumi (üle mitme elementaarreaktsiooni).
Anorgaanilises keemias asendusreaktsiooni tulemusena keemilise ühendi molekulis ühe keemilise elemendi aatomid asenduvad teise omadega. Sellise reaktsiooni teine lähteaine ja teine saadus on lihtaine.
Orgaanilises keemias on enamasti tegemist funktsionaalrühma või vesiniku aatomi asendumisega mingi teise rühma või aatomiga. Mõnel juhul võib asendusreaktsiooniga kaasneda isomerisatsioon, s.t molekulis aatomite paigutuse muutumine.
Asendusreaktsioonid jagatakse substraadi molekuli atakeeriva reagendi iseloomu järgi järgmisteks põhitüüpideks:
Hommiku pool Eedenit
"Hommiku pool Eedenit" on ameerika kirjaniku John Steinbecki romaan, mis ilmus 1952. aastal. Tegemist on Kaini ja Aabeli piiblilegendil põhineva perekonnasaagaga, milles käsitletakse selliseid teemasid nagu andestamine ja kättemaks, headus ja kurjus, saatusega leppimine ja sellele väljakutse esitamine.
Ludwig I
Ludwig I ja Ludwigi nime on kandnud mitu valitsejat:
Avogadro arv
Avogadro arv ehk Avogadro konstant (tähis ) on aineosakeste (aatomite, molekulide või ioonide) arv 1-moolises ainehulgas.
Definitsioon
Õigupoolest defineeritakse tänapäeval mool Avogadro arvu kaudu: mool on ainehulk, milles on Avogadro arv aineosakesi.
Avogadro arv ise defineeritakse aatomite arvuna 12 grammis süsiniku isotoobis 12C. Süsinik-12 on aluseks võetud sellepärast, et selle aatommassi on saadud eriti täpselt mõõta.
Avogadro arvu väärtus
CODATA annab 2018. aastal Avogadro arvu täpseks väärtuseks:
Enne seda oli CODATA 2002. a soovituse kohaselt kasutusel Avogadro arvu ligikaudne, piirhälvetega väärtus 6,022 1415 × 1023 ± 0,000 0010 × 1023.
Nimetus ja tähis
Avogadro arv on saanud nime 19. sajandi alguse itaalia teadlase Amedeo Avogadro järgi. Esimest korda seostas seda Avogadro nimega arvatavasti Jean Baptiste Perrin, kes nimetas seda Avogadro konstandiks. Viimast nimetust kasutatakse ka tänapäeval, kuid on ka eristatud Avogadro arvu, mis on dimensioonita suurus, ja Avogadro konstanti, mille dimensioon on mol−1; Avogadro arvu ja Avogadro konstandi arvväärtused langevad kokku.
Saksa keeles nimetatakse Avogadro konstanti Johann Josef Loschmidti järgi ka Loschmidti konstandiks. Loschmidti konstandi all on siiski mõeldud gaasiosakeste arvu ühes kuupsentimeetris (ligikaudu 2,687 · 1019).
Ajalugu
Amadeo Avogadro postuleeris 1811, et eri gaaside ühes ja samas ruumalas sisaldub üks ja seesama arv algosakesi (Avogadro seadus). Avogadro ise ei püüdnud seda arvu kindlaks teha. Seda tegi esimesena 1875 austria füüsik ja keemik Johann Josef Loschmidt, kasutades gaaside kineetilist teooriat.
Rakendused
Et arvutada aineosakeste arvu N antud ainehulgas n, kasutatakse valemit
Avogadro konstant seob omavahel mitmeid teisi konstante.
Gaasikonstant R ja Boltzmanni konstant k on omavahel seotud valemiga
Faraday konstant F ja elementaarlaeng e on omavahel seotud valemiga
1153
1153. aasta
Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand
Aastakümned: 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad - 1150. aastad - 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad
Aastad: 1148 1149 1150 1151 1152 - 1153 - 1154 1155 1156 1157 1158
Joseph Swan
Joseph Wilson Swan (31. oktoober 1828 – 27. mai 1914) oli briti füüsik ja keemik. Ta on peamiselt kuulus esimese hõõglambi leiutamise pärast.
Swan esitles oma lambipirni esmakordselt loengus Newcastle upon Tyne's 18. detsembril 1878, patendi sai ta alles 27. novembril 1880, kui oli teinud parandusi oma originaalsesse seadeldisse. Tema kodu Gatesheadis oli esimene hõõglambiga valgustatud maja maailmas. Tema loeng 1880. aastal on esimene hõõglambivalgel toimunud avalik üritus maailmas. Savoy teater Westminsteris sai 1881. aastal esimeseks ehitiseks, mis oli valgustatud ainult hõõglampe kasutades.
Tunnustus
Swan valiti Suurbritannia Farmakoloogia Seltsi auliikmeks. Ta sai ka Prantsusmaa kõrgeima auastme Auleegioni ordeni, kui ta külastas 1881. aastal Pariisis ülemaailmset leiutiste näitust, kus näidati ka tema enda töid. Pariis sai valgustuse tänu tema elutööle.
1152
1152. aasta
Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand
Aastakümned: 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad - 1150. aastad - 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad
Aastad: 1147 1148 1149 1150 1151 - 1152 - 1153 1154 1155 1156 1157
1150
1150. aasta
Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand
Aastakümned: 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad - 1150. aastad - 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad
Aastad: 1145 1146 1147 1148 1149 - 1150 - 1151 1152 1153 1154 1155
Mary Lines
pisi|Mary Lines (1921) Mary Lines (3. detsember 1893 – detsember 1978) oli Briti kergejõustiklane.
Tema nimel on olnud järgmised naiste maailmarekordid:
Naiste olümpiamängudel 20. augustil 1922 tuli ta 300 m jooksus esimeseks (44,8), 60 m jooksus teiseks (7,7) ja 100 jardi jooksus kolmandaks. 4×110 jardi teatejooksus osales ta ajaga 51,8 võitnud Suurbritannia võistkonnas koos Nora Callebouti, Daisy Leachi ja Muriel Porteriga.
Gucci
Gucci moemaja, ka lihtsalt Gucci, on Itaalia moeajaloo ikoon ja nahktoodete bränd. Sellele pani aluse Guccio Gucci (1881–1953) Firenzes 1921. aastal.
Guccit peetakse üheks maailma kuulsamaks, prestiižsemaks ja tuntumaks moebrändiks maailmas. Läbimüügilt on Gucci maailmas teine moebränd Louis Vuittoni järel, kuid esikohal Itaalias. Guccil on üle maailma ligikaudu 425 oma kaubamaja, kuid tema tooteid müüakse ka suurtes kaubanduskeskustes ja väiksemates poodides.
Gucci on Fur Free Alliance liige.
Ajalugu
Gucci moemaja asutas 1906. aastal Guccio Gucci. Aastal 1938 Gucci laienes ja kaubamaja avati Roomas. Gucci oli vastutav paljude firmade märkimisväärsete toodete disainimise eest. Aastal 1947 tutvustas Gucci bambusest käekotti, mis on tänaseni firma üheks tugisambaks.
Guccio Gucci abikaasa Aida Calvellil oli suur perekond, kokku kuus last, kuid ainult tema neljal pojal oli suur roll Gucci kompaniis. Pärast Guccio surma aastal 1953 oli poeg Aldo see, kes viis firma ülemaailmsele areenile, avades esimesed kaubamajad Londonis, Pariisis ja New Yorgis. Oma toodetega jõudis Gucci Aasiasse 1960ndate lõpus, avades kaubamajad Hongkongis, Tokios ja Koreas.
1972. aastal laiendas Gucci tegevust ka autotööstusse, nimelt hakati esmakordselt maailmas tootma autosid, mille on disaininud tunnustatud moedisainerid. Lisaks sellele oli Guccil hinnatud parfüümisari.
Kui aastal 1983 Guccio poeg Rodolfo suri, jättis ta 50% firmast oma pojale Mauriziole. Neil aastatel algas Gucci majanduslangus, kuid firma päästeti ja peagi suudeti taas tegevust laiendada, sealhulgas Hollandisse. Kuigi rasked aastad olid sassi ajanud nii peresuhted kui ka firma siseelu, otsustas Maurizio Gucci teha firmast firma, mis oleks maailmas tunnustatud, ja aastatega see tal õnnestus.
Louis I
Louis I nime on kandnud mitu valitsejat.
Hans Lippershey
Hans Lippershey (1570 – september 1619), tuntud ka kui Johann Lippershey või Lipperhey, oli saksa-hollandi päritolu prilliklaaside valmistaja.
Teda seostatakse tihti teleskoobi leiutamisega, ehkki pole teada, kas just tema oli esimene, kes teleskoobi valmistamisega hakkama sai.
Elulugu
Hans Lippershey sündis aastal 1570 Weselis Lääne-Saksamaal. 1594. aastal kolis ta Zeelandi provintsi pealinna Middelburgi. Samal aastal ta abiellus. 1602. aastal sai Lippersheyst Zeelandi kodanik. Selle ajaga oli ta saanud meistriks prilliklaaside ja läätsede valmistamises ning asutas prillipoe. Ta jäi Middelburgi kogu ülejäänud eluks.
Teleskoobi leiutamine
Hans Lippershey valmistas teadaolevalt vanima refraktori, mille kohta leidub kirjalikke andmeid. Tema töö optiliste seadmetega sai alguse prilliklaaside valmistaja ametist, erialast, millega tegeleti alates 13. sajandist Itaalias Firenzes ja Veneetsias ning hiljem ka Saksamaal ja Hollandis.
Lippershey pöördus Hollandi parlamenti 2. oktoobril 1608, et saada patent aparaadile, mille abil saab "näha kaugel olevaid asju nii, nagu nad oleksid lähedal". Ta jõudis teisest hollandi leiutajast Jacob Metiusest vaid paar nädalat ette. Lippershey ei saanud patenti, sest sama leiutise patenti tahtis veel mitu leiutajat, kuid Hollandi valitsus tasus talle jooniste koopiate eest heldelt.
Lippershey taotlust patendi saamiseks mainiti saatkonna diplomaatilises aruandes, mille saatis Hollandisse Siiami kuningriigi kuningas Ekathotsarot. Teadet levitati oktoobris 1608 üle kogu Euroopa ning see inspireeris teisigi leiutajaid sarnaseid seadeldisi katsetama. Nende hulgas proovisid telskoopi edasi arendada näiteks itaallane Paolo Sarpi, inglane Thomas Harriot, kes kasutas omatehtud teleskoopi juba suvel 1609, ja Galileo Galilei, kes täiustas aparaati.
Selle kohta, kuidas Lippershey teleskoobi mõttele võis tulla, on erinevaid lugusid. Ühe versiooni järgi nägi ta oma poes kaht läätsedega mängivat last, kes vestlesid omavahel sellest, kuidas nad näevad kaugel olevat tuulelippu palju suuremana, kui vaatavad seda läbi kahe läätse. On ka pakutud, et teleskoobi mõttele võis tulla Lippershey õpipoiss või mõni teine teadlane.
Tema järgi on nime saanud Lippershey kuukraater ja väikeplaneet 31338 Lippershey.
Ludwig Vaga
thumb|Ludwig Vaga [[1888. aasta Saksa kujutisel]]
Ludwig Vaga (sakslastele Ludwig I ja prantslastele Louis I) (778–840) oli Frangi riigi keiser aastail 814–840. Ludwig Vaga oli Frangi riigi kuninga Karl Suure poeg. Karl Suur tegi 781. aastal oma kolmandast, toona kolmeaastasest pojast Ludwigist Akvitaania kuninga. Frangi riigile allutatud uus kuningriik sisaldas Akvitaania, aga ka Gootia ja Karolingide valdused Hispaanias.
Ta oli sügavalt usklik mees, aga samas ka oskuslik väejuht (mida kinnitas Hispaania sõdades) ning valdas ka romaani, germaani, ladina ja kreeka keelt. thumb|300px|Euroopa enne Karolingide kodusõda (840-843): Lääne-Euroopa [[Karl Suure surma (814) ja keiser Ludwig Vaga (suri aastal 840) ajal]] 813. aastal oli Rooma paavsti Leo III ja ta oma isa Karl Suur tõstnud ta kaaskeisriks, kroonides ta oma käega. See pidi näitama keisritiitli ilmalikku ja vaimulikku suveräänsust kõigi teiste, ka paavstluse suhtes. Kuni isa surmani valitses ta Akvitaanias, kust 814. aastal asus elama Frangi keisri keskusse Aachenisse.
Kuid Ludwig lasi end isa surma järel paavstil uuesti kroonida, tunnustades nii paavsti kui Kristuse asemiku vähemasti sakraalset ülimuslikkust, mis tekitas hiljem tõsiseid probleeme Rooma impeeriumit taastada ja universaalmonarhiat luua püüdnud Saksa-Rooma keisritele.
817. aastal kroonis ta oma vanema poja Lothari kaaskeisriks.
Frangi keisrina
Juba pärast Ludwigi trooniletõusu ja tema esialgseid ümberkorraldusi (tähtsamate ametikohtade ümberjaotamine oma poegade vahel) alustas tema onupoeg Bernhard, kes oli seni Itaalia kuningas, tema vastu sõda, mille käigus talle tehti ettepanek paluda Ludwigilt armu. Armuandmiseks Ludwigi juurde minnes ta vangistati ja vangistatuna tal ja ta kaaskondlasel torgati 818. aasta aprillis silmad välja, mille tulemusena nad kahe päeva pärast surid.
Karolingide kodusõda
Pärast Irmegardi surma uuesti abiellunud Ludwigil tekkisid poja Charles sünniga lahkarvamused esimesest abielust sündinud poegadega, kes kartsid põhjendatult, et uus pärija vähendab nende pärandiks jäävaid maavaldusi. Paavst Gregorius IV õhutusel alustas Lothar sõjategevust isa Ludwigi vastu ning paavsti vahendusel toimunud läbirääkimiste tulemusena reetsid Ludwigi väed ta ning liitusid Lothariga. Ludwig alistus ning andis võimu üle Lotharile. Ludwig vangistati ning Judit pügati nunnaks ja suleti kloostrisse.
Lothari poolt kokku kutsutud kogunemisel, millel oli kavas Ludwig lõplikult võimult kõrvaldada, asusid Ludwigit kaitsma tema nooremad pojad Pippin ja Baieri Ludwig, mille tulemusena taastati Ludwigi võim ning ta ennistati keisritroonile.
Juba tema eluajal jagasid ta pojad riigi omavahel, lõplikult sai see siiski teoks pärast Ludwigi surma, 843. aastal Verduni leppega.
Isiklikku ja järglased
Ludwig Vaga oli kaks korda abielus. Tema järglased olid
Shizuoka
Shizuoka (jaapani 'vaikne küngas') on linn Jaapanis, Shizuoka prefektuuri pealinn. Asub Vaikse ookeani Suruga lahe kaldal.
Ajalugu
Shizuokas asus Tokugawa Ieyasu residents tema valitsusaja lõpul. Shizuoka linn moodustati 1. aprillil 1889.
1949. aastal asutati Shizuoka ülikool.
2003. aastal liideti Shizuokaga vahetult idas paiknev Shimizu linn.
Shizuoka on teekaubanduse keskus. Linnas on ka arenenud masinaehitus.
Sõrmed
Sõrmed (digiti manus) on inimese käelaba etteulatuvad osad. Sõrmedeks nimetatakse ka mõne muu looma varbaid.
Inimese sõrmed
pisi|Inimsõrmed vasakul käel Inimese kummalgi labakäel on viis sõrme, mida nummerdatakse alates pöidlast (pollex; esimene sõrm). Järgmised on nimetissõrm (index; teine sõrm), keskmine sõrm (digitus medius, digitus impudicus; kolmas sõrm), nimeta sõrm (digitus annularis; neljas sõrm) ja väike sõrm (digitus minimus; viies sõrm).
Marie Aglaë
pisi|Marie Aglaë Marie Aglaë (saksa keeles Fürstin Marie Aglaë von und zu Liechtenstein, Herzogin von Troppau und Jägerndorf, Gräfin zu Rietberg, sünninimi Marie Aglaë Kinsky von Wchinitz und Tettau; 14. aprill 1940 – 21. august 2021) oli alates 1989. aastast kuni surmani Liechtensteini vürstinna (vürst Hans Adam II abikaasa).
Perekond
30. juulil 1967 abiellus Marie Aglaë Vaduzis tollase kroonprintsi, hilisema vürsti Hans Adamiga.
Nende ühised lapsed on:
Grytten
Grytten on ebamääraste piiridega piirkond Norras Møre og Romsdali maakonnas.
Nimi tuleb vanapõhja talunimest Grýtin (sõnadest grjót 'kivi' ja vin 'aas').
1148
1148. aasta
Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand
Aastakümned: 1090. aastad 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad - 1140. aastad - 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad
1151
1151. aasta
Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand
Zooksantell
Zooksantell (Symbiodinium) on perekond endosümbiontseid vaguviburvetikaid. Zooksantellid elavad sümbioosis mitmesuguste mereloomade ja protistidega, eriti on tuntud nende mutualistlik kooselu korallide, sealhulgas meriliiliate perekonnaga Aiptasia.
1151
Aastakümned: 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad - 1150. aastad - 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad
Zooksantell
Enamik zooksantelle on autotroofid, kes varustavad peremeesorganismi fotosünteesi kasulike produktidega, näiteks mitmete suhkrutega.
1151
Aastad: 1146 1147 1148 1149 1150 - 1151 - 1152 1153 1154 1155 1156
Karjaallikas
Karjaallikas, ka Karja-allikas, oli Tallinnas praeguse Tatari tänava ääres Allika tänava vastas 24. kinnistu hoovis asunud veevõtukoht.
Ajalugu
Algselt kasutati veevõtukohta Tallinna linnamüüri taga karjatatavate linnaelanike kariloomade jootmiseks ja allikalt algasid joogikünad, millest joodeti Karja värava juures kariloomi. Karjaallikalt veeti vaatidega vett Tallinna all-linna jõukamate linnaelanike tarbeks.
1536. aastal pärandas Tallinna suurkaupmees Johan Selhorst testamendiga 400 Riia marka, mille eest ehitati Karjaallikalt algav veekanal, mis kulges kohani, kus tänapäeval asub Tallinna Inglise Kolledži hooneni (Pärnu maantee 13), kuid kuhu toona rajati avalik veekaev, nn Karjakaev.
Karjaallikalt alguse saanud Karjakaevu kasutati kuni 20. sajandi alguseni, kui selgus, et vesi on kasutuskõlbmatu ning kaev suleti.
Karjakaevu ehitised lammutati 1915. aastal enne Tallinna Tütarlaste Kommertskooli hoone ehitamist.
Tomasz Kuszczak
Tomasz Mirosław Kuszczak [t'omaš k'uštšak] (sündinud 20. märtsil 1982 Krosno Odrzańskies) on Poola jalgpallur, kes mängib väravavahina Inglismaa esiliiga klubis Birmingham City.
Klubikarjäär
Kuszczak mängis Wrocławi Śląski ja KFC Uerdingen 05 noorteklubides kuni 2000. aastani.
2000 sõlmis Kuszczak lepingu Berliini Hertha II-ga ja mängis seal 87 mängu. Hertha põhimeeskonnas ei õnnestunud tal üheski mängus platsile saada.
14. juulil 2004 sõlmis Kuszczak lepingu Inglismaa jalgpalliklubi West Bromwich Albioniga (WBA), kes tollal mängis Premier League'is. Esimese mängu pidas ta WBA-s 21. septembril 2004 liiga karikavõistlustel. Selles mängus kaotas WBA 1:2 tugevuselt kolmandas liigas mänginud Colchester United FC-le. Kuid edaspidi tema tulemused paranesid ja pärast klubi senise esiväravavahi Russell Houlti vigastust tõusis Kuszczak klubi esiväravavahiks. Hooaja lõpus tegi Kuszczak mõned väga mõjuvad esitused, mis aitasid klubil liigasse püsima jääda ja lõpetada hooaeg 17. kohaga.
2005/06 hooaja järel langes WBA Premier League'ist välja, jäädes eelviimasele, 19. kohale. Kuid hooaja lõpul sõlmis Manchesteri United laenulepingu, mille kohaselt jätkas Kuszczak mängimist Manchesteris. Üheaastase laenulepingu eest maksis Manchester 2,5 miljonit naelsterlingit. Kahe hooaja jooksul mängis Kuszczak WBA-s 31 kohtumist.
Manchester Unitedis tegi Kuszczak debüüdi 17. septembril 2006 Londoni Arsenali vastu ja ta tõrjus selles mängus penalti, aga Arsenal võitis lõpuks ikkagi 1:0. Esimene mäng algrivistuses toimus liiga karikavõistlustel tugevuselt kolmandas liigas mängiva 25. oktoobril Crewe Alexandra vastu ja lõppes 2:1 võiduga. Selles mängus kandis ta särki, millele tema nimi oli kirjutatud valesti: Zuszczak.
Birmingham Cityga liitus ta 2015. aastal.
Koondisekarjäär
Kuszczak mängis esimest korda Poola jalgpallikoondises 11. detsembril 2003, kui Malta jalgpallikoondist võideti 4:0.
Pärast väljapaistvaid mänge West Bromwich Albionis kutsuti Kuszczak Poola koondisse 2006. aasta MM-iks Saksamaal. Kuid MM-i eelses sõprusmängus Colombia jalgpallikoondise vastu laskis Kuszczak 9. juulil 2006 sisse vastaste väravavahi Neco Martíneze väljalöögi ning seetõttu seisis kõigis MM-i mängudes Poola väravas Artur Boruc. Poola kaotas algul Ecuadorile ja Saksamaale ning alistas siis Costa Rica jalgpallikoondise, kes kaotas kõik mängud.
Kuszczak kutsuti Poola koondisse 2008. aasta EM-ile Austriasse, aga ta pidi sellest seljavigastuse tõttu loobuma. Poola kaotas Saksamaale ja viigistas Austriaga, kaotas Horvaatiale ja jäi alagrupis viimaseks.
Viimase mängu pidas Kuszczak Poola koondises 2012. aastal. Kokku mängis ta koodises 11 mängu, kusjuures ühelgi aastal ei ta pidanud Poola meeskonnas üle kahe kohtumise.
Elektronkiht
Elektronkiht on aatomi elektronkatte osa. Normaalselt võib elektronkattes (sõltuvalt aatomi elektronide arvust) olla 1–7 elektronkihti. Elektronkihtide arv näitab mitmenda perioodi elemendiga on tegemist, teisisõnu perioodi järjekorra number näitab kõikide antud perioodi elementide elektronkihtide arvu.
Peakvantarv
Elektronkihi määrab ära aatomi kvantarv n, mida nimetatakse ka peakvantarvuks. Kuna elektriliselt neutraalsel aatomil on alati vähemalt üks elektronkiht, siis peakvantarvu väärtused võivad olla 1, 2, 3 jne. Teoorias võib aatomil olla lõpmatu arv elektronkihte, kuid reaalselt on kõige suuremal avastatud keemilise elemendi aatomil ergastamata seisundis seitse elektronkihti. Keemilised elemendid, millel on kaheksa ja enam elektronkihti, on avastamiseks ja vaatlemiseks liiga lühikese elueaga.
Elektronkihi koostis
Elektronkihti iseloomustavad järgmised kvantarvud: Igal elektronkihil võib maksimaalselt olla vaid kindel arv elektrone, mis moodustavad paare. Esimesel kihil saab olla kuni 2 elektroni, teisel kihil kuni 8 elektroni, kolmandal kihil kuni 18 elektroni, neljandal kuni 32 elektroni. Kui aatomi välisel elektronkihil on vähem elektrone, kui seal saab olla, on aine keemiliselt aktiivne, luues keemilisi ühendusi teiste aktiivsete aatomitega. See protsess toimub ajani, kuni aine väline elektronkiht täitub maksimaalselt elektronidega nii, et elektronide paarid välisel elektronkihil saavad täis. Viimasel elektronkihil, väliselektronkihil olevaid elektrone nimetatakse valentselektronideks. Valentselektrone saab olla ainult kuni 4 paari ehk 1 kuni 8 elektroni. Üksikute ainete puhul osalevad keemilises reaktsioonis ka eelviimase elektronkihi elektronid.
Hüdroksiidid
Hüdroksiidid on keemilised ained, mis annavad lahusesse hüdroksiidioone. Hüdroksiidid koosnevad metallioonidest ja hüdroksiidioonidest (OH-).
Elektronkiht
Alamelektronkiht
Alamelektronkihi määrab ära elektroni asimuudi kvantarv. Alamelektronkihte tähistatakse s, p, d, f ja g. Tulenevalt Aufbau printsiibist ei ole teadaolevate keemiliste elementide aatomitel elektronkattes g-st suuremaid alamkihte olemas.
Hüdroksiidid
Hüdroksiide liigitatakse vees lahustuvuse järgi:
Elektronkiht
Alamelektronkiht
Kuna iga peakvantarv omab isiklikku asimuudi kvantarvude komplekti, siis tavaliselt kirjeldatakse elektroni asukohta aatomi elektronkattes tema elektronkihi ja alamelektronkihi tähise abil. Näiteks 3s, 2p, 1d. Sellest piisab täiesti elemendi keemiliste omaduste määratlemiseks läbi tema valentskihi täituvuse analüüsi.
Hüdroksiidid
Vees lahustuvate aluste elektrolüütiline dissotsiatsioon toimub astmeliselt:
Elektronkiht
Elektroni energia elektronkattes
Elektroni energia määrab (suures osas) ära tema peakvantarv koos asimuudi kvantarvuga. Reeglina on aatomituumale lähemal asuvad aatomorbitaalid madalama energiaga ning kaugemal asuvad aatomorbitaalid suurema energiaga. Nii on näiteks esimeses elektronkihis asuvad elektronid madalama energiaga kui teises elektronkihis olevad elektronid ja sama elektronkihi s alamkihis asuvate elektronide energia on madalam kui p alamkihis olevatel elektronidel.
Hüdroksiidid
Leelisi võib saada oksiidide reageerimisel veega:
Elektronkiht
Elektroni energia elektronkattes
Elektroni täpse energia määratlemiseks tuleb siiski arvesse võtta ka tema magnetiline kvantarv ja isegi spinn.
Bochum
Bochum on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Ruhri linnastus. Asub Essenist idas ja Dortmundist läänes.
Elektronkiht
Aufbau printsiip
Vastavalt Aufbau printsiibile hõlmavad elektronid ergastamata seisundis aatomi elektronkattes kõige madalama energiaga veel täitmata (Pauli keeluprintsiip) positsiooni. Kuna kolmandast elektronkihist alates on näiteks d alamkiht aatomituumast kaugemal kui neljanda elektronkihi s alamkiht, siis seetõttu valivad elektronid endale neljanda kihi, kuigi kolmas kiht pole veel lõpuni täidetud.
Heraldika
pisi Heraldika on vapindusega tegelev teadusharu ehk vapiteadus, ajalooteaduse osa, mis uurib nii vappide ajaloolist kui ka kunstilist arengut.
Sõna pärineb muinasgermaanikeelsest väljendist harja waldaz ('sõjaväe käsutaja'; vt ka hröpu-waldaz ja habuku), millest tuletati anglonormanni ja hilisladina sõna "herald(us)", mis märgib heeroldit ehk kuulutajat.
Bochum
Ajalugu
Bochumit on esmamainitud 890. aastal. 1321. aastal sai linnaõigused. Linn hakkas kiiresti kasvama 19. sajandi keskel, kui hakati sütt kaevandama.
Linnas asub kuus kõrgkooli, sealhulgas Bochumi Ruhri Ülikool, mis on üks Saksamaa suurimaid.
Avel
Ta oli talupojapäritolu.
Elektronkiht
Elektroni spinn
Kuna elektron on fermion, siis kehtib tema kohta Pauli keeluprintsiip, mistõttu samas süsteemis võib korraga samas olekus olla vaid üks elektron. Kuna eksperimentide tulemusena leiti, et igas lubatud peakvantarvu, asimuudi kvantarvu ja magnetilise kvantarvu kombinatsiooniga määratud positsioonis on mitte üks, vaid kaks elektroni, siis toodi elektronkihi iseloomustamiseks sisse veel üks täiendav kvantarv – spinn, mis võib olla kas −½ või ½.
Kasekedrik
pisi|Isane kasekedrik Kasekedrik (Eriogaster lanestris) on kasekedriku perekonda ja kedriklaste sugukonda kuuluv liblikaliik.
Bochum
Ajalugu
Bochum on suur tööstuskeskus, kus on palju metallurgia-, masinaehituse ja autotööstuse ettevõtteid.
Kasekedrik
Kasekedriku röövikud teevad kollektiivselt puudele suuri võrgendeid.
Heraldika
Heraldika mõiste
Teaduslik heraldika on loonud vapiteaduse põhimõtted ja reeglid ning heraldilise sõnavara, mis on aluseks heraldilise kujunduse uurimisel. Vapiteadur ei vaja kunstiannet, aga kunstistiili ja -ajaloo tundmine tuleks talle kasuks.
Kunstiline heraldika on vapi või muu sümboolika kujundamine (kavandamine, joonistamine, maalimine, vormimine jne) heraldiliste tunnuste järgi, nii uue kujundamine kui ka olemasolevate uuendamine, ka koopiate valmistamine eriotstarbeks või erilisele materjalile, näiteks mündile. Heraldilist kunsti aga ilma teoreetiliste teadmisteta on võimatu luua.
Bochum
Ajalugu
Linnas asuvad kaevandusmuuseum ja raudteemuuseum.
Elektronkiht
Elektroni spinn
Kuigi spinn võeti alguses kasutusel "abistava" kvantarvuna, et põhjendada kahe elektroni viibimist samal positsioonil, siis põhjalikum uurimistöö näitas, et spinn on täiesti reaalne igat elementaarosakest iseloomustav kvantarv.
Heraldika
Heraldika mõiste
Teadus ja kunst üheskoos moodustavad heraldika vundamendi, mis on aluseks vapi loomisel.
Avel
Ta ennustas Katariina II ja Paul I surma kuupäeva ja kellaaega, prantslaste sissetungi ja Moskva mahapõletamist.
Heraldika
Heraldika mõiste
Aja jooksul on heraldika kujundlikkus ja otstarve vaheldunud vastavalt ühiskonna arengule ja tellimusele. Tänapäevaks on kujunenud ranged heraldilised reeglid, mida reguleerivad õigusaktid, nii kohalikud kui ka rahvusvahelised kokkulepped, näiteks Eestis kehtiv riigivapi seadus, kus leidub järgmine heraldiline kirjeldus:
Heraldika ajalugu
Juba muinasajal kasutasid paljud rahvad sõjanduses kaitsekilpidel maalinguid, pilte ja sümboleid, millel oli küll enam maagiline tähendus või mõeldud vaenlase hirmutamiseks. Juba Vana-Egiptuse vaaraode üks võimusümbolitest kotkas oli kujundlikult heraldiline.
Euroopa kultuuris esineb juba antiikajal kilbi ornamentaalne ehtimine. Kreeklaste ja roomlaste sõjandussümboolika oli laiemini kasutusel kui ainult kilpidel. Antiikaegsetel rahadel oli tihti heraldilise kujutamisviisiga sarnaseid tunnuseid loomade-lindude ja taimede kujutistega. Siiski ei olnud see veel heraldika.
Heraldika sai alguse 12. sajandi viimasel veerandil, mil hakati valitsejate ja kõrgaadlike pitserite tagumisele küljele vajutama selle õigsuse tõestamiseks eraldi kilbipildiga pitseripilti nn sekreetumit. Koos pitseripilti raamiva tiitlilegendiga omandas kilbipilt õigusliku tähenduse ja sellest kujunes välja vanem heraldiline vapp, tiitlivapp. Peagi hakati tiitlivappide eeskujul õiguslikult tähtsustama vappidena ka alamate läänimeeste ja rüütlite kilpe. Sellele aitasid oluliselt kaasa turniiride võitlustest osavõtvate rüütlite kilbipilte välja hõikavad ja neid vapirulladele registreerivad heeroldid. Siit sai alguse vappide reeglipärane kujundamine ja kirjeldamine. Lõplikult kujunes heraldika omaette teaduseks 15. sajandil, mil kilp kaotas kaitserelvana oma tähtsuse.
Avel
Oma ennustuste tõttu sattus Avel mitu korda vangi, sealhulgas kindlusvangistusse. Kokku oli ta vangis umbes 20 aastat.
Nikolai I käsul suleti Avel Spasso-Jefimijevi kloostrisse (Спасо-Ефимиев монастырь), kus ta ka suri.
Russkaja Starina 1875. aasta väljaandes ilmus katkendeid tema kirjadest, teosest "Житие" ja teistest teostest ning mõned tema joonistused.
Hüdroksiidid
Rasklahustuvate aluste saamiseks käsitletakse soola lahuseid leelistega:
Alused (välja arvatud KOH, NaOH) lagunevad kuumutamisel vastavaks aluseliseks oksiidiks ja veeks:
Aluste reageerimisel happeliste oksiididega ja hapetega tekivad sool ja vesi:
Amfoteersed hüdroksiidid reageerivad nii hapete kui ka alustega:
Apollo 17
Apollo 17 oli NASA Apollo programmi üheteistkümnes mehitatud missioon, mis sooritas kuuenda ja viimase maandumise Kuule.
1986. aasta ujumise maailmameistrivõistlused
1986. aasta ujumise maailmameistrivõistlused olid 5. maailmameistrivõistlused ujumises. Need toimusid 13.–23. augustini Madridis Hispaanias. Võistlused korraldas Rahvusvaheline Ujumisföderatsioon (FINA).
Apollo 17
Apollo 17 meeskonda kuulusid komandör Eugene Cernan, juhtimismooduli America piloot Ronald Evans ja kuumooduli Challenger piloot Harrison Schmitt. Cernanile oli see kolmas, Evansile ja Schmittile esimene kosmoselend.
Esialgu oli Apollo 17 varumeeskonnaks määratud Apollo 15 meeskond David Scott, Alfred Warden ja James Irwin, kuid NASA tühistas selle pärast ilmsikstulekut, et Apollo 15 meeskond oli NASA teadmata võtnud kosmoselennule kaasa sadu postkaarte, mida nad kosmoses tembeldasid ja pärast lendu osa neist saksa postkaardikaupmehele Hermann Siegerile müüsid. Seejärel määrati varumeeskonnaks Apollo 16 meeskonna liikmed John Young ja Charles Duke ning Apollo 14 liige Stuart Roosa.
1986. aasta ujumise maailmameistrivõistlused
Võisteldi ujumises (meestel ja naistel oli kavas 16 ala), uute aladena olid kavas nii meeste kui ka naiste 50 m vabaujumine ja naiste 4x200 m vabaujumine, vettehüpetes (2 ala nii meestel kui ka naistel), kujundujumises (naistel 3 ala) ja veepallis, kus oli lisaks meeste veepallile esmakordselt kavas ka naiste veepall. right|150px right|150px right|150px right|150px
Apollo 17
Kosmoselaev startis Kennedy Kosmosekeskusest 7. detsembril 1972 kell 5.33,00 UT ja jõudis Kuule 11. detsembril kell 19.54,57. Kuumooduli maandumispaigaks oli Taurus-Littrow (20°11'26.88" N, 30°46'18.05" E).
1986. aasta ujumise maailmameistrivõistlused
50 m vabalt
Finaal: 22. august Maailmarekord: 22,33 (1986) Matt Biondi, USA <br style="clear:left" />
100 m vabalt
Finaal: 19. august Maailmarekord: 48,74 (1986) Matt Biondi, USA <br style="clear:left" />
200 m vabalt
Finaal: 17. august Maailmarekord: 1.47,44 (1984) Michael Gross, Saksamaa LV <br style="clear:left" />
400 m vabalt
Finaal: 21. august Maailmarekord: 3.47,80 (1985) Michael Gross, USA <br style="clear:left" />
1500 m vabalt
Finaal: 23. august Maailmarekord: 14.54,76 (1983) Vladimir Salnikov, NSVL <br style="clear:left" />
100 m selili
Finaal: 22. august Maailmarekord: 55,19 (1983) Rick Carey, USA <br style="clear:left" />
200 m selili
Finaal: 19. august Maailmarekord: 1.58,14 (1985) Igor Poljanski, NSVL <br style="clear:left" />
Apollo 17
Schmitt ja Cernan väljusid Kuu pinnale kolm korda. Nad uurisid Taurus-Littrow orgu, läbides kuuautoga Rover 34 km. Ronald Evans tiirles samal ajal Kuu orbiidil (tema kaaslaseks oli hiir).
Kuult lahkuti 14. detsembril kell 22.54,37 ja Maale tagasi jõuti 19. detsembril kell 19.24,59. Lennu kestus oli 301 tundi 51 minutit ja 59 sekundit ehk 12 päeva 13 tundi 51 minutit ja 59 sekundit.
Cernan ja Schmitt on siiani viimased inimesed, kes on Kuule astunud. Kokku käis Apollo programmi raames Kuul 12 astronauti.
Kosmoselaev maandus Vaiksesse ookeani Ameerika Samoast kagus 1,9 km kaugusel selleks määratud punktist. Astronaudid korjas pardale lennukikandja USS Ticonderoga.
Kapten Cernan võttis kosmoselaeva kaasa Tšehhoslovakkia lipu, sest tema vanemad olid Tšehhoslovakkia päritolu. Hiljem andis ta selle Ondřejovi observatooriumile, mis asub tänapäeva Tšehhis.
Apollo 17 meeskonna logo on keerulisem kõigist teistest Apollo programmi logodest. Logo kujundas kunstnik Robert McCall koos astronautidega. Sellel domineerib vanakreeka päikesejumala Apolloni kujutis. Selleks kasutati Belvedere Apolloni skulptuuri, mis asub Roomas Vatikani galeriis. Selle taga on USA-d sümboliseeriv kotkas, mis on kujutatud valge piirjoonega tumesinisel taustal. Kotka tiival olevad 4 tumepunast triipu sümboliseerivad USA lippu. Ülemise triibu peal on 3 valget tähte, mis sümboliseerivad 3 astronauti. Logo paremas ülaservas on osa kuukettast, paremal keskel Saturn ja paremal all spiraalgalaktika või udukogu. Kotka tiiva piirjoon kulgeb üle kuuketta, sümboliseerides seda, et ameeriklased on juba Kuu peal käinud ja selles mõttes Kuu vallutanud. Kotkas lendab ja Apollon vaatab paremale, Saturni ja galaktika suunas, mis sümboliseerib inimkonna eesmärke külastada planeete ja kaugemas tulevikus võib-olla tähtigi. Logo värvid on USA lipu värvid sinine, punane ja valge ning kollane, mis sümboliseerib Apollo 17 lennuga algama pidanud kosmoselendude kuldajastut. Logo raamib helehall rõngas, mille ülaosas on kiri "APOLLO XVII" ja allosas astronautide nimed "CERNAN EVANS SCHMITT" ning nende vahel taas kolm valget tähte.
NASA plaanide kohaselt jõuab järgmine mehitatud lend Kuule 2021. või 2023. aastal, kui stardib Exploration Mission 2.
1986. aasta ujumise maailmameistrivõistlused
200 m rinnuli
Finaal: 21. august Maailmarekord: 2.13,34 (1984) Victor Davis, Kanada <br style="clear:left" />
200 m liblikat
Finaal: 22. august Maailmarekord: 1.56,24 (1986) Michael Gross, Saksamaa LV <br style="clear:left" />
200 m kompleksi
Finaal: 23. august Maailmarekord: 2.01,42 (1984) Alex Baumann, Kanada <br style="clear:left" />
400 m kompleksi
Finaal: 18. august Maailmarekord: 4.17,41 (1984) Alex Baumann, Kanada <br style="clear:left" />
1149
1149. aasta
1986. aasta ujumise maailmameistrivõistlused
4x100 m vabalt
Finaal: 21. august Maailmarekord: 3.17,08 (1985) USA Scott McAdam, Paul Wallace, Michael Heath, Matt Biondi <br style="clear:left" />
1149
Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand
1986. aasta ujumise maailmameistrivõistlused
4x200 m vabalt
Finaal: 18. august Maailmarekord: 7.15,69 (1984) USA Michael Heath, David Larson, Jeff Float, Bruce Hayes Ametlukud tulemused: Finaal - Eelujumised <br style="clear:left" />
1149
Aastakümned: 1090. aastad 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad - 1140. aastad - 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad
1986. aasta ujumise maailmameistrivõistlused
4x100 m kombineeritult
Finaal: 23. august Maailmarekord: 3.38,28 (1985) USA Pablo Morales, John Moffet, Rick Carey, Matt Biondi <br style="clear:left" />
1149
Aastad: 1144 1145 1146 1147 1148 - 1149 - 1150 1151 1152 1153 1154
1986. aasta ujumise maailmameistrivõistlused
50 m vabalt
Finaal: 23. august Maailmarekord: 25,31 (1986) Tamara Costache, Rumeenia <br style="clear:left" />
100 m vabalt
Finaal: 17. august Maailmarekord: 54,79 (1980) Barbara Krause, Saksa DV <br style="clear:left" />
200 m vabalt
Finaal: 18. august Maailmarekord: 1.57,55 (1986) Heike Friedrich, Saksa DV <br style="clear:left" />
400 m vabalt
Finaal: 19. august Maailmarekord: 4.06,28 (1978) Tracey Wickham, USA <br style="clear:left" />
800 m vabalt
Finaal: 22. august Maailmarekord: 8.24,62 (1978) Tracey Wickham, USA <br style="clear:left" />
100 m selili
Finaal: 19. august Maailmarekord: 1.00,59 (1984) Ina Kleber, Saksa DV <br style="clear:left" />
200 m selili
Finaal: 23. august Maailmarekord: 2.08,60 (1986) Betsy Mitchell, USA <br style="clear:left" />
100 m rinnuli
Finaal: 21. august Maailmarekord: 1.08,29 (1984) Sylvia Gerasch, USA <br style="clear:left" />
200 m rinnuli
Finaal: 18. august Maailmarekord: 2.28,20 (1986) Sylvia Gerasch, Saksa DV <br style="clear:left" />
100 m liblikat
Finaal: 21. august Maailmarekord: 57,93 (1981) Mary T. Meagher, USA <br style="clear:left" />
200 m liblikat
Finaal: 23. august Maailmarekord: 2.05,96 (1981) Mary T. Meagher, USA Ametlikud tulemused: Finaal A - Finaal B - Eelujumised <br style="clear:left" />
200 m kompleksi
Finaal: 22. august Maailmarekord: 2.11,73 (1981) Ute Geweniger, Saksa DV <br style="clear:left" />
400 m kompleksi
Finaal: 17. august Maailmarekord: 4.36,10 (1982) Petra Schneider, Saksa DV <br style="clear:left" />
1147
1147. aasta
1986. aasta ujumise maailmameistrivõistlused
4x100 m vabalt
Finaal: 19. august Maailmarekord: 3.42,41 (1984) Saksa DV Birgit Meineke, Kristin Otto, Karen König, Heike Friedrich <br style="clear:left" />
1147
Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand
1986. aasta ujumise maailmameistrivõistlused
4x200 m vabalt
Finaal: 17. august Maailmarekord: 8.02,27 (1983) Saksa DV Astrid Strauss, Birgit Meineke, Cornelia Sirch, Kristin Otto <br style="clear:left" />
1147
Aastakümned: 1090. aastad 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad - 1140. aastad - 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad
Aastad: 1142 1143 1144 1145 1146 - 1147 - 1148 1149 1150 1151 1152
1986. aasta ujumise maailmameistrivõistlused
4x100 m kombineeritult
Finaal: 22. august Maailmarekord: 4.03,69 (1984) Saksa DV Sylvia Gerasch, Ines Geissler, Ina Kleber, Birgit Meineke <br style="clear:left" />
1145
1145. aasta
Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand
Aastakümned: 1090. aastad 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad - 1140. aastad - 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad
Aastad: 1140 1141 1142 1143 1144 - 1145 - 1146 1147 1148 1149 1150
Elsa María Kristínardóttir
pisi|200px|Elsa María Kristínardóttir (2008)
Elsa María Kristínardóttir (sündinud 1989) on islandi maletaja. Ta on 2011. aasta Islandi naiste malemeister. Islandi naiskonna koosseisus on ta mänginud kahel naiste maleolümpial (2012–2014).
Jakob Pärn
Jakob Pärn (30. oktoober 1843 Lahvardi talu, Torma – 6. oktoober 1916 Elva) oli eesti kirjanik ja pedagoog, eestlaste rahvusliku liikumise tegelane.
Jakob Pärn sai oma alghariduse Carl Robert Jakobsoni isa Adam Jakobsoni käest ja oli hiljem Jakobsoni ideede pooldaja, kes lootis samuti Vene keisrivõimu abiga baltisakslaste positsioone nõrgendada ja eestlaste omi tugevdada.
Jakob Pärn õppis Torma kihelkonnakoolis, 1862–1863 Tartus Oheimi elementaarkoolis, 1863–1865 Tartu kreiskoolis ning 1865–1869 Tartu Elementaarkooliõpetajate Seminaris. Ta töötas 1869–1871 õpetajana Põltsamaal, 1871–1872 oli ta Lihula elementaarkooli juhataja. 1883–1908 Otepää kihelkonnakooli juhataja.
1908–1916 oli ta Lätis Valmiera Õpetajate Seminaris usuõpetuse ja eesti keele õpetaja.
Leivaküna
pisi|Leivaküna Leivaküna oli leivasõtkumise ja hapendamise nõu, mis õõnestati tavaliselt ühest tervikpuust.
Jakob Pärn
Jakob Pärn oli abielus ja tal oli 11 last.
Leivaküna
See oli Euroopas laialt tuntud. Eestis oli leivakünal ka mitmeid piirkondlikke erinimetusi: Põhja-Eestis leivaastja;  Saaremaal, Muhus ja Läänemaal leivalõim; Tartu-, Viljandi- ja Pärnumaal mõhk või mõhe; Setumaal ruih või vasnja.
Leivaküna valmistati enamasti lehtpuust (näit tammest), sest see hapendas kõige paremini. Küna suurus sõltus valmistatava leiva kogusest, sellel oli ümara põhjaga kaan ning käepidemed. Leivaküna seisis harilikult raejalgadel. Eestis asendus see 19. sajandi lõpul astjaga.
Jakob Pärn
Jakob Pärn suri 6. oktoobril 1916 Elvas. Ta on maetud Tartu Raadi kalmistule.
Looming
Pärn kirjutas algul käsiraamatuid ja õpetlikke lastejutte, kuid tuntuks sai jutustusega "Oma tuba, oma luba", mille tõlkis 1882. aastal Carl Gustaf Swani esimese eestikeelse proosateosena soome keelde.
Mälestuse jäädvustamine
26. oktoobrist 1932 kannab tema nime tänav Tallinna Kesklinna linnaosas Torupilli asumis.
Ida-Harju politseijaoskond
Ida-Harju Politseijaoskond asub P.Pinna tänav 4, Tallinn. Teeninduspiirkonnaks on Lasnamäe linnaosa, Kesklinna linnaosa, Pirita linnaosa, Anija vald (sealhulgas Kehra linn), Jõelähtme vald, Kose vald, Kuusalu vald, Raasiku vald, Rae vald, Viimsi vald ning Loksa linn ja Maardu linn.
Jaoskonna koosseisus on üle 200 inimese, kes piirkonnas turvalisuse tagamisse erineval moel panustavad. Et kogukonnale lähemal olla, töötavad 15 piirkonnapolitseinikku maakonnas oma piirkondades asuvates konstaablipunktides ning linnaosi teenindavad 25 piirkonnapolitseinikku P.Pinna 4 ja Kolde pst 65 politseimajades.
Ida-Harju politseijaoskond on üks kahest Põhja prefektuuri territoriaalsest üksusest. Teine on Lääne-Harju politseijaoskond.
A+
A+ (õieti André Levins; sündis 29. augustil 1982 USA-s New Yorgi osariigis Hempsteadis) on USA räppar.
Poissi kasvatas üksikema. Algul huvitus ta jalgpallist.
A+ karjäär algas 1995, kui ta 12-aastaselt võitis plaadifirma "Def Jam Records" korraldatud räpivõistluse. Talle pööras tähelepanu D'Angelo mänedžer Kedar Massenburg, kes valis ta uue plaadifirma Kedar Entertainment esimeseks esitajaks.
Oma esimese albumi "The Latch-Key Child" avaldas  A+ 1996. Laulud rääkisid muuhulgas vaesuses veedetud lapsepõlvest. Plaadil esinesid ka Q-Tip, Prodigy ja AZ. Plaadistamise ajaks palgati talle eraõpetaja.
Plaat äratas kriitikute tähelepanu. Sellest kirjutati ajakirjades Vibe (ajakiri), Rolling Stone, Black Beat ja Right On. Ühel Vibe'is avaldatud fotol näidati A+ koos Mary J. Blige'iga. Teda peeti lootustandvaks räppariks.
Aastal 1999 ilmus album "Hempstead High". Plaadil esinesid ka Chico DeBarge, Erykah Badu, Lost Boyz ja Canibus. Sellel leidub laul "Enjoy yourself", milles A+ ehitab räpi üles Ludwig van Beethoveni viiendale sümfooniale. Selle lauluga jõudis ta rahvusvahelistesse edetabelitesse (veebruaris Suurbritannia edetabelis viies). Kriitikute silmis märgistas see album A+ lähenemist peavoolule.
Vahepeal oli A+ silmapiirilt kadunud, kuid tema uus album ilmus firma Masta Mix Records väljaandel detsembris 2005. 2009. aastal antud intervjuus lubas A+, et järgmine album "Without A Trace" ilmub samal aastal Smith Brothers'i väljaandel.
Chesterfieldi saared
thumb|Chesterfieldi saared thumb|Chesterfieldi saarte satelliidipilt
Saared asuvad 550 km Uus-Kaledoonia põhisaarest loodes. Nad hõlmavad 120 km pikkuse ja 70 km laiuse maa-ala 19. ja 22. lõunalaiuse ning 158. ja 160. idapikkuse vahel, millel on 11 saart ja palju korallriffe. Nad asuvad poolel teel Austraaliast Uus-Kaledooniasse ja on Prantsusmaa valduste läänepiiril: kõik veelgi enam läänes asuvad rifid kuuluvad Austraaliale.
Bellona riff asub Chesterfieldi saartest 60 km lõuna poole. See on Chesterfieldi saartest geoloogiliselt eraldatud, kuid harilikult käsitletakse neid koos. Bellona riffi ei tohi ära segada Bellona saarega, mis asub üsna lähedal, umbes 11° lõunalaiust ja 160° idapikkust ning kuulub Saalomoni saartele Rennelli ja Bellona provintsi.
Saarte pindala on umbes 1 km². Laiud on kõik madalad ja kuuluvad Prantsusmaale.
Chesterfieldi laguun asub 19° ja 20° 30' lõunalaiuse ning 158° 10' ja 159° idapikkuse vahel. Laguuni ümbritsevad rifid, milles on laiad avad. Teistmoodi näeb välja laguuni idakülg, kus on enam kui 30 kilomeetri laiune ava. Laguun on suhteliselt sügav: tema keskmine sügavus on 51 meetrit. Lõunas on ta madalam, põhjas sügavam.
Ajalugu
Esimesena avastati neist saartest Booby riff, mis kuulub Bellona rahude hulka ja on neist üks keskmisi. Selle avastas 1790 Henry Lidgbird Ball teel Sydneyst Bataaviasse (tänapäeva Jakarta). Sellest lõunas olevad rifid avastas veebruaris ja märtsis 1793 Mathew Boyd, kes vangilaeval "Bellona" sõitis Sydneyst Kantonisse (tänapäeva Guangzhou). Laeva järgi ongi need rahud nimetatud.
Järgmise, 1794. aasta juunis randus William Wright Bampton 5 päevaks Chesterfieldi saartele, sõitis esimese eurooplasena saarele (tal oli kaasas indialane Shah Hormuzeer) ning teatas laeva logiraamatus kahest saarest puude ja "hulga eri liiki lindudega laeva ümber, kusjuures mitut neist linnuliikidest võib kohata Norfolki saarel". Laeva järgi ongi need saared nimetatud.