cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Rooma Peetri kirik
Püha Peetruse troon
Ehitustööde-eelse basiilika üheks olulisemaks pühaks esemeks oli puidust troon, millel püha Peetrus olevat legendi järgi istunud, kui ta oma piiskopikohustusi täitis. Arvatakse, et troon kuulus esialgu Karolingide keisrile Karl II Paljaspeale, kes selle hiljem Peetrusele piiskopiametisse nimetamise puhul kinkis. Algne troon toetus neljale võrdse pikkusega vertikaalsele jalale, mida ühendasid omavahel kaheksa väiksemat tala. Trooni seljatugi koosneb ristkülikukujulisest ja kolmnurksest osast. Nelinurkne osa on kaunistatud sambamotiivide ja nendevaheliste võlvidega, kolmnurkses viilus on kolm ringikujulist ava, kuhu kinnitati ilmselt vääriskivid. Trooni on kaunistatud elevandiluust ornamentikaga ning selle alumisele osale on kinnitatud 18 elevandiluust kaunistatud plaati. Plaatidel on kujutatud Vana-Kreeka müütilise kangelase Heraklese 12 vägitegu ning kuut dekoratiivsete motiividega ümbritsetud koletist. Illustratsioonid olid plaatide sisse nikerdatud ning hiljem kulla ja muude väärismetallide või -kividega kaetud. Sajandeid hiljem soovis paavst Aleksander VII Peetruse trooni ka uues basiilikas eksponeerida ning tegi 1657. aastal Gian Lorenzo Berninile ülesandeks see basiilika sisekujunduse ansambliga efektselt liita. Bernini ümbritses esialgse puidust tooli hiiglasliku kullatud trooniga ning jättis mulje, nagu hõljuks see õhus. Trooni ümbritsevad ülal inglid ja all nelja kirikuisa kujud (püha Ambrosius, püha Augustinus, Athanasios Suur ja püha Johannes Chrysostomus). Trooni kohal oleval klaasil on kujutatud Püha Vaimu sümboliseerivat tuvi ning klaasi ümbritsevad kullatud inglid, pilved ja kiired.
Bernini tabernaakel
1629. aasta alguses plaanis paavst Urbanus VIII ehitada Maderno kavandatud löövi parempoolses vahekäigus asuvasse kabelisse pühale sakramendile pühitsetud altari, kaunistada seda ümbritsev ala mosaiikidega ning liita sellele ka suurejooneline tabernaakel. Aastaks 1631 valmis barokk-kunstnik Pietro da Cortona (1596–1669) kavandatud Püha Kolmainsust kujutav altar ning 37 aastat hiljem seda kaunistavad mosaiigid. Bernini, kelle käest oli tellitud kabelisse planeeritud tabernaakel, jõudis oma kavandite realiseerimiseni alles 1674. aastal, olles selleks ajaks ise juba kõrges eas. Lasuriitkivimist ja pronksist tehtud ringikujulise põhiplaaniga tabernaakli tipus asetses väike kuppel, mille ehitamiseks oli Bernini saanud inspiratsiooni Bramante kavandatud Tempiettost. Tabernaakli mõlemal küljel on üleelusuurune põlvitava ingli skulptuur.
Mart Lang
Mart Lang (7. juuni 1862 Kõo vald – 15. juuli 1936) oli Eesti ühistegelane.
Ta oli Viljandimaal Loopre mõisa mõisavalitseja, 1895–1912 Pilistvere mölder, seejärel Kihnu talu omanik.
Võhma Ühispanga ja Eksporttapamaja asutaja ja juhatuse liige, valiti korduvalt Kõo vallavanemaks.
Enno Abel
Enno Abel (sündinud 19. juunil 1935 Tallinnas) on eesti päritolu Rootsi insener, Chalmersi Tehnikaülikooli professor.
Aastal 1944 põgenes koos vanematega Rootsi.
Hariduskäik
Ta on Korp! Fraternitas Estica liige (coetus 1955)
Teoseid
Enno Abel on 80 artikli ja järgmiste raamatute autor:
Isiklikku
Ta vanemad olid kolonelleitnant Karl Abel ja Linda Abel (sündinud Koppel). Ta abikaasa on Eva Abel (sündinud Perlits).
Mängukontroller
pisi|[[PlayStation 3 mängupult]] pisi|[[Super Nintendo Entertainment System|SNES-i pult]] Mängukontroller ehk kontroller on mängudes ja meelelahutussüsteemides kasutatav seade, millega juhitakse tegelast või eset mängus. Kontroller ühendatakse mängukonsooli või arvutiga juhtme abil või juhtmevabalt. Mängukontroller võib olla näiteks klaviatuur, hiir, mängupult, juhtkang jne. Eriotstarbelised seadmed – nagu rool rallimängudeks ja valgusrelv laskmismängudeks – on ka mängukontrollerid. Mängukontrolleri põhiülesanne on juhtida tegelase või objekti liikumist või muul viisil mõjutada sündmusi video- või arvutimängus.
Mängupult
Mängupult (inglise keeles gamepad või ka joypad), on kõige levinum mängukontroller mängukonsoolidel mängimiseks, kuid neid saab ühendada ka arvutiga. Seda kasutatakse mõlema käega mängimiseks ja kasutusel on nii pöidlad kui sõrmed. Mängupuldil võib olla mitmeid toimingunuppe, sealhulgas näiteks mitmesuunalised juhtkangid.
Juhtkuul
pisi|[[Juhtkuul]]
Juhtkuul (inglise keeles trackball) on osutusseadis, mis põhimõtteliselt kujutab endast selja peale pööratud mehaanilist arvutihiirt. Juhtkuuli võib nimetada arvutihiire "sugulaseks". Kursori liigutamiseks ekraanil keeratakse kuuli sõrmede, pöidla või peopesaga. Harilikult on kuuli kõrval ka klahvid või nupud, nagu hiirelgi. Nuppude abil saab menüüst vajalikke funktsioone või ekraanil graafikasümboleid valida. Juhtkuuli kasutatakse ka CAD-tarkvaras.
Juhtkang
pisi|Digitaalne juhtkang QuickShot II Turbo
Juhtkang (inglise keeles joystick) on sisendseade, millel on kahel teljel pööratav kang, mis edastab oma nurka/suunda juhitavale seadmele. Mõnikord on kang ka kolmanda telje ümber keeratav ja sellel on ka juhtnupud. Juhtkange kasutatakse tihti lennusimulaatorite mängimiseks.
Väikesed sõrmega juhitavad juhtkangid on kasutusele võetud väiksemate elektroonikaseadmete, nagu mobiiltelefonide, sisendseadmeks.
Klaviatuur
pisi|Levinuim kombinatsioon mängude mängimiseks klaviatuuril on WASD Klaviatuur ehk sõrmistik on juhtimis- või andmesisestusvahend, mille puhul kasutatakse sõrmedega vajutatavaid klahve ehk sõrmiseid, mis töötavad kas mehaaniliste hoobade või elektriliste lülititena. Vaatamata selliste sisendseadmete arengule, nagu näiteks arvutihiir ja puuteekraan ning arvutustehnika kiiruse kasvule, on klaviatuur jäänud kõige kasutatavamaks ja mitmekülgsemaks arvutiga suhtlemise seadmeks. Tavaliselt on klaviatuuri klahvidele tähemärgid peale graveeritud ning igale klahvivajutusele vastab kindel sümbol. Mõned sümbolid vajavad aga samaaegselt mitme klaviatuuri klahvi vajutamist või all hoidmist ning kindlas järjekorras klahvide vajutamist. Sõrmistiku klahvide vajutamise tulemuseks on tavaliselt tähed, numbrid või erinevad sümbolid, kuid on klahve ja klahvikombinatsioone, mis ka teistsuguseid käske arvutile edastavad. Klahvivajutus trükib teatud teksti või numbri vastavasse tekstitöötlusprogrammi või jäetakse kogu klahvikombinatsioonide ja nuppude vajutamise tagajärjel ekraanile tekkima pidava teksti tõlgendustöö tarkvarale. Arvutiklaviatuur eristab üksteisest kõik klahvivajutused ning raporteerib seejärel vastavale tekstitöötlustarkvarale. Sõrmistikku kasutatakse ka otse arvuti operatsioonisüsteemiga suhtlemisel ning käskude jagamisel käsurea vahendusel. Klaviatuuri võib vaadelda ka andurina, mis vahendab kasutaja tahte seadmele.
pisi|Mänguritele mõeldud A4Tech X7 (X-750F) laserhiir
Huumor
Huumor on satiirist, sarkasmist ja groteskist heatahtlikum.
Plokkmaatriks
Maatriksite teoorias (matemaatika harus) nimetatakse plokkmaatriksiks maatriksit, mille elementideks on omakorda maatriksid. Viimaseid nimetatakse plokkideks. Iga maatriksit saab käsitleda plokkmaatriksina, mis koosneb ühest plokist.
Huumor
Mõiste pärineb Vana-Kreekast, kus kasutati huumori-meditsiini, mis põhines arvamusel, et vedelik, mis hoiab kõiki kehavedelikke tasakaalus on "humor" (ladina keeles humor 'kehavedelik') ja see kontrollib inimese tervist ja emotsioone.
Mängukontroller
Puuteekraan
pisi|Nintendo DS puuteekraan
Huumor
Huumor võib olla verbaalne, visuaalne või füüsiline. Ka näiteks muusika- või kunstiteos võivad olla humoorikad.
Plokkmaatriks
Näide
Maatriksi
saab jaotada neljaks 2×2 plokiks
Huumor
Huumoril on mitmeid erivorme ja väljundeid:
Mängukontroller
Puuteekraan
Puuteekraan – ekraan, mis reageerib puudutuse peale, sest on varustatud puutetundlike sensoritega. Puutetundlikud ekraanid on kasutusel pangaautomaatides, makseterminalides, taskuarvutites, infolettides.
Huumor
Huumori komponendid:
Mängukontroller
Liikumise tunnetamine
pisi|[[Wii Remote]] pisi|[[Kinecti sensor]] Wii Remote ehk Wii pult on uuemat tüüpi mängukontroller, mida tutvustas Nintendo süsteemil Wii. Wii pulti tutvustati esmakordselt Tokyos 14. oktoobril 2005. Seda tüüpi kontrolleri abil on võimalik juhtida mängu lihtsalt puldi liigutamise teel. Lisaks liigutuste tundmisele on sellist tüüpi kontrolleriga võimalik ka osutada objektidele. Lisaks Wii-le on olemas ka teisi sarnaste võimalustega kontrollereid: Microsofti Kinect, Sony Eyetoy jt.
Plokkmaatriks
Näide
Maatriksi A saab nüüd plokkmaatriksina ümber kirjutada:
Mängukontroller
Valgusrelv
pisi|NES Zapper – Nintendo üks esimesi valgusrelvi Valgusrelv on osutusseadis arvutite ja juhtseadmete jaoks arkaad- ja videomängudes. Tänapäeval ekraanidel põhinevad valgusrelvad kiirgavad ekraanile valgust ning relv töötab vaid siis, kui sensor paikneb selles alas, kus on võimalik. Esimene seda tüüpi valgusrelv oli kasutada MIT Whirlwind arvutis. Valgusrelv ja selle järeltulija, valguspliiats, on nüüdseks harva kasutatavad osutusseadmed, suuresti tänu hiire populaarsusele ja muutunud kuvaritele. Tavapärased valguspüssid töötavad ainult CRT-kuvaritega.
Huumor
Huumori meetodid:
Mängukontroller
Terviseprobleemid
Kuna kontroller on kõige levinum viis mänguga suhtlemiseks, siis peab see olema ergonoomiliselt kavandatud ja mugav, enamikule nende potentsiaalsest kasutajaskonnast, et vältida RSI rühma vigastusi või CTS-i. Enamik tänapäeva kontrollereid on loodud pidades silmas käte pingevaba seisundit, mis oli aluseks "harulisele" disainile, mis vähendas valu ja krampe pärast sellist vanemate seadmete kasutamist nagu NES või Sega Master System. Ka "Nintendo sõrmede" all mõisteti 1990. aastate algul seda, kui videomängude mängijad olid oma pöidlad põletanud ja saanud isegi villid nuppude kõvaduse tõttu. Rohkem levinud, aga vähem ohtlik on nähtus, mida tuntakse nimetusega "Nintendo kramp", tähendab pinget pöidlas ja peopesas. See kipub esinema enamasti kasutades eelkõige väikeseid kontrollereid. Viimane võib tegelikult esineda igal sõrmel või käel, kui see on hoitud "võlvitud" asendis pikka aega ning see on palju vähemohtlik kui "Nintendo sõrmed". Praegu on mängijate käte leevenduseks kauplustes saadaval kontroller kindad Wii Remote, Xbox 360 kontrollerite ja DUAL shock 3 kontrollerite jaoks.
Plokkmaatriks
Definitsioon
Olgu iga, jaoks antud mi × nj-maatriks A_{ij} (m_i ja n_j on naturaalarvud, mis sõltuvad vastavalt i-st ja j-st). Plokkmaatriksiks nimetatakse maatriksit ; maatrikseid A_{ij} nimetatakse maatriksi A plokkideks.
Plokkmaatriksite korrutamine
Plokkmaatriksite korrutamist saab teostada plokkide kaudu. Olgu antud m × k-maatriks A, mille ridades on q plokki ja veergudes p plokki
Huumor
Rowan Atkinson dokumentaalfilmis "Funny Business" räägib, et objekt või isik võib muutuda naljakaks kolmel viisil:
Plokkmaatriks
Plokkmaatriksite korrutamine
ning k × n-maatriks B, mille read on jaotatud q ja veerud p plokiks
siis maatrikskorrutise
saab leida plokkhaaval, kusjuures C on m × n-maatriks, mille ridades on q plokki ja veergudes p plokki. Maatriksi C plokid on
Plokk-diagonaalsed maatriksid
Plokk-diagonaalne maatriks ehk kast-diagonaalmaatriks on ruutmaatriks, mille peadiagonaali elementideks on ruutmaatriksid (plokid) nii, et kõik ülejäänud elemendid on nullid. Plokk-diagonaalse maatriksi üldine kuju on
kus iga A_{i} on ruutmaatriks; teisisõnu on see maatriksite A_{1}, ..., A_{n} otsesumma, mida võib tähistada, kui või sarnaselt diagonaalsete maatriksitega. Iga ruutmaatriksit võib käsitleda kui ühest plokist koosnevat diagonaalset plokkmaatriksit.
Plokk-diagonaalse maatriksi determinandi ja jälje jaoks kehtib
Plokk-kolmnurkmaatriksid
Plokk-kolmnurkmaatriksid on kolmnurkmaatriksid, mille elementideks on plokid (ehk maatriksid). Analoogselt kolmnurkmaatriksitega saab rääkida ülemistest ja alumistest plokk-kolmnurkmaatriksitest.
Otsesumma
Iga maatriksi A (m × n-järku) ja B (p × q-järku), saab konstrueerida maatriksite A ja B otsesumma
Näiteks
Paneme tähele, et maatriksite vektorruumide otsesumma on väljendatav maatriksite otsesummana.
Karma (täpsustus)
Karma on hinduismi, budismi ja mitmete teiste religioonide ja filosoofiate mõiste.
Karma on veel:
Süvaveekerge
Süvaveekerge ehk uhkvool (parem kui tõusuhoovus, kerkehoovus, tõusikvool, upwelling, apvelling) on rannikulähedase mere süvakihtidest pärineva külma vee tõus pinnakihtidesse. Süvaveekerke vastandnähtus on pealisvee sukeldumine (inglise downwelling).
Alasid, kus süvaveekerge toimub, nimetatakse süvaveekerkealadeks.
Süvaveekerke põhjustajaks on kas piki randa (nii et põhjapoolkeral olles jääb maa allatuult vaadates vasakule) või maa poolt puhuvad tuuled, mis viivad pealmise sooja veekihi merele. Seda asendab aga kompensatsioonihoovusena enamasti külm ning toitaineterikas vesi süvakihtidest. Põhja Eesti rannikul esineb süvaveekerge peaaegu igal suvel püsivate idatuulte korral, sealjuures võib mere pinnakihi temperatuur ranna lähedal langeda ligi 10-15 kraadi, kuumalainete ajal maksimaalselt kuni 20 kraadi võrra. Talvine süvaveekerge võib Eesti rannikumeres aga põhjustada pinnavee temperatuuri mõnekraadist tõusu, mis omakorda võib takistada mere kinnikülmumist.
Mujal maailmas on tuntuim süvaveekerkeala näide Lõuna-Ameerika läänerannikul. Meri on seal subduktsioonivööndi ja sellega seotud süviku tõttu sügav ning tavaliselt püsivad seal idakaartetuuled, mis vee pinnakihi ookeanile puhuvad.
Siiski esineb mõnel aastal ka vastupidine olukord, kus tuul puhub läänest. Sellist nähtust nimetatakse El Niñoks ja selle tekkepõhjused ei ole täpselt teada. Selle mõju on globaalne, ning seetõttu võib tal olla seos globaalse soojenemisega; viimastel aastatel on täheldatud El Niñode kestuse pikenemist.
Süvaveekerge soodustab kalapüüki, sest süvakihtide vesi on toitaineterikas (peamiselt nitraadid ja fosfaadid). Koos merevees lahustunud süsinikdioksiidiga kasutavad neid ainevahetusel fotosünteesivad bakterid ja protistid, keda nimetatakse fütoplanktoniks. Fütoplanktonist toituvad omakorda mereloomad, keda inimene sageli toidu eesmärgil püüab.
Süvaveekerke tõttu jahtunud meri on tihti teravas kontrastis õhutemperatuuriga. Näiteks California lõunaosas puhuvad mägedest tihti nn Santa Ana tuuled. Olemuselt sarnaseid tuuli nimetatakse Euroopas föönideks ja Kaljumäestikus chinook'ideks. See teeb õhu küll väga kuumaks ja kuivaks, kuid ühtlasi viib ka sooja vee merele, mis inimesi ujuma ei meelita.
Paldiski Lõunasadam
Paldiski Lõunasadam (sadama kood: EE PLS) on ASi Tallinna Sadam koosseisus olev sadam Paldiskis, Pakri poolsaare edelarannikul, Pakri lahe kirdeosas, Paldiski Põhjasadama kõrval. pisi|Paldiski Lõunasadam novembris 2015 Sadama põhitegevusteks on Eesti eksport-, import- ja transiitkaupade käitlemine. Paldiski lõunasadamas käideldakse peamiselt ro-ro-laste, vanametalli, puitu, turvast ja naftasaadusi. Oluliseks tegevusvaldkonnaks on naaberturgudele mõeldud uute autode transiit ja müügieelne teenindus.
Sadama geograafilised koordinaadid on.
Sadama territoorium hõlmab 580 427 m2 maa-ala ja 1 372 000 m2 veeala.
Sadamas on 8 kaid üldpikkusega 1417,5 m. Suurim sügavus kai ääres on 13 m. Suurim võimalik laev: pikkus 230 m, laius 35 m, süvis 12,6 m.
Paldiski lõunasadama tööstuspark
Paldiski lõunasadama tööstuspark kogupindalaga 21 ha asub Paldiski lõunasadamas.
.ro
.ro on Rumeenia Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1993. aastast.
Mõisaküla vapp
pisi|Mõisaküla vapp
Vapi kirjeldus
Mustal kilbil on alasi ja sellele toetuvat vasarat hoidev vasakult ülanurgast lähtuv käsi – mõlemad hõbedased.
Tall ‘Afar
Tall ‘Afar on linn Iraagi loodeosas Nīnawá kubernerkonnas. Enamik linna elanikkonnast on türkmeenid.
pisi|tühi|Kindlus
Via Mare
Via Mare on ro-pax-laev, mis kuulub Eesti laevakompaniile AS Baltic Scandinavian Lines. Laev sõitis alates 3. septembrist 2005 Paldiski–Kapellskäri liinil. 2011. aastal alustas Via Mare Naviraili liinil Paldiski-Vuosaari, kuid alates sügisest 2011 on see liin Paldiski-Hanko.
Laevas on 60 kajutikohta. Kõigis laeva kajutites on WC ja dušš. Reisijate tarvis on ka restoran, baar ja saun.
Ulila
Ulila on alevik Tartu maakonnas Elva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus Ulila Puhja valda.
Küla asub Tartu-Viljandi maanteest 2 km põhja pool. Lähimad külad on Kureküla läänes ja Ridaküla kagus. Muudest paikadest jäävad kagusse Metsaaluse ja lõunasse Väike-Ulila (mõlemad maantee ääres) ning loodesse Pulli. Kaugemale põhja jääb Emajõgi.
Alevikus asub Ulila raamatukogu.
Nimi
Ulilat esmamainiti 1582 kujul Ulilla. 1627 nimetati seda Pullila Kuella, 1638. aastast on teada nimekujud Vl(l)ila ja Vllyla. .
Kohanime päritolu pole selge. E. Päss seostas seda lõunaeesti sõnaga ull(ike), mis tähendab rumalat. Lauri Kettunen tuletas isikunime oletatavast isikunimest Ul(j)i, arvestades 1507 üles tähendatud isikunime Uly ja seda, et Ulila (tollal Uuli) oja nimetati 1627 Uhlische Beche. Sarnase päritoluga võivad olla Uljaste ja Uulu. .
Ajalugu
Küla kuulus esialgu Teilma mõisa alla. 17. sajandil tekkis Ulila mõis, mis 1762 eraldati ametlikult Kavilda mõisast. Mõis kuulus Puhja kihelkonda. Suure-Ulilast eraldus vahemikus 1723–1731 Väike-Ulila mõis.
Väike-Ulila riigimõisa maa-alale rajati 19. sajandil Ridaküla, 1908 jagati kruntideks ülejäänudki mõisamaa. Suure-Ulila maad jagati kruntideks 1921 ja niimoodi tekkis Ulila asundus, mida 1945 nimetati Asunduse külaks.
Ulila elektrijaam valmis 1923 ja see kasutas kütusena turvast. Esialgu oli jaam eraettevõte, ent 1926 sai omanikuks Tartu linn. Peale Tartu varustas jaam elektriga ka Elvat ja Otepääd. Jaam lasti õhku 1944.
1970. aastaks kujunes mõisasüda Ulila alevikuks, aga asunduse hajali osa ühendati 1977 Teilmaga.
Ulila kultuurimaja juures olid 1970-ndate algul laululava ja liigirikas suveaed, mille eest hoolitses aleviku elanik Sulev Nigul. Samal kümnendil põles kultuurimaja maha.
Seal asus Ulila turbatööstuse administratsioon, mis haldas ka enamikku aleviku infrastruktuurist.
Ulila suveaed on inspireerinud Jüri Rosenfeldi ja Peeter Väljakut laulu "Ulila" loomiseks.
Jens Lehmann
Jens Gerhard Lehmann (sündinud 10. novembril 1969 Essenis) on endine Saksamaa jalgpallikoondise endine väravavaht.
Koondises debüteeris Lehmann 18. veebruaril 1998, kui Saksamaa mängis Masqaţis Omaaniga ning võitis 2:0. Ta on Saksamaa jalgpallikoondises mänginud kolmedel maailmameistrivõistlustel. Ta teatas oma tagasiastumisest veidi rohkem kui kuu pärast 2008. aasta Euroopa meistrivõistlusi.
Karjäär
Lehmann alustas karjääri 1988 klubis FC Schalke 04, kuhu ta jäi kümneks aastaks.
Ehkki väravavahid tavaliselt skoori ei tee, lõi ta nende aastate jooksul siiski kaks väravat: 1995 München 1860 vastu 6:2 võidumängus viimase värava penaltist ja 1997 Dortmundi Borussia vastu viimasel minutil viigivärava.
Alates 1999 mängis Lehmann Dortmundi Borussias. Ta aitas oma klubil tulla Saksamaa meistriks 2002 ja jõudes samal aastal UEFA karikafinaali, kus Borussia kaotas Rotterdami Feyenoordile.
Sel hooajal võitles Borussia Saksamaa meistritiitli pärast Leverkuseni Bayeriga. Kohtumises SC Freiburgiga lõi Lehmann vastase ründajat pärast temaga kokkupõrkamist karistusalas. Lehmann sai mängukeelu 4 mänguks. Pärast seda oli hooaja lõpuni jäänud 3 vooru ja Borussia oli Bayerist 5 punktiga taga. Ent võitnud järjest kõik kolm mängu 1. FC Kölni, SV Hamburgi ja Bremeni Werderi vastu, tuli Borussia siiski Saksamaa meistriks. Nendes võitudes oli ka Lehmannil väga oluline osa.
Suvel 2003 läks Lehmann Londoni Arsenali, kus ta vahetas välja David Seamani. Lehmann mängis meistrivõistlustel kaasa kõik kohtumised. Arsenal ei kaotanud neist ühtki ja tuli Inglismaa meistriks. Viimati oli ainsagi kaotuseta meistriks tulnud Prestoni North End 1889.
Järgmisel hooajal ei mänginud Lehmann nii hästi ning mitmes mängus saadeti tema asemel platsile Manuel Almunia, kes aga polnud parem. Inglismaa karikavõistluste finaalis Manchesteri Unitedi vastu esines Lehmann väga mõjuvõimsalt, mistõttu normaal- ja lisaaeg lõppesid 0:0 ning penaltiseerias tõrjus Lehmann Paul Scholesi penalti, mistõttu Arsenal võitis 5:4.
Saavutused
Schalke koosseisus võitis ta 1997. aastal UEFA karika.
AC Milani koosseisus võitis ta 1999. aastal Serie A.
Dortmundi Borussia koosseisus võitis 2002. aastal Bundesliga ja jõudis UEFA karikafinaali.
Londoni Arsenali koosseisus võitis ta 2004. aastal Premier League'i ja Inglismaa superkarika, 2005 Inglismaa karikavõistlused jalgpallis ning jõudis 2006 UEFA meistrite liiga finaali.
Tunnustus
UEFA valis Jens Lehmanni 1997. ja 2006. aastal Euroopa aasta parimaks väravavahiks.
Jalgpalli 2006. aasta maailmameistrivõistlustel valiti Lehmann MM-i sümboolsesse koondisse.
Samal aastal valis UEFA ta klubihooaja parimaks väravavahiks.
Eraelu
Jensa Lehmannil on naine Conny, kellega tal on kaks last, Mats ja Lieselotta, ning kasupoeg Lasse.
Karl Tobro
Karl Tobro (7. mai 1886 Kaarepere – 6. aprill 1960) oli Kaarepere vallavanem.
Ta oli Torma vallasekretär ja Tartu maavalitsuse ametnik, alates 1934. aastast Kaarepere vallavanem. 1939. aastal valiti ta Kaarepere valla aukodanikuks.
As-Samāwah
As-Samāwah on linn Iraagis, Al-Muthanná kubernerkonna keskus.
Mõisaküla lipp
pisi|Mõisaküla lipp Mõisaküla lipp on Viljandi maakonnas asuva Eesti linna Mõisaküla lipp.
Lipp on kinnitatud 24. jaanuaril 1994.
Lipu kirjeldus
Valge ristkülik, mille laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalmõõtmed 105 × 165 cm, keskosas on kaks paralleelset punast horisontaallaidu; lipu värvilaidude laiused on 2, 1, 1, 1, 2 ühikut.
.al
.al on Albaania Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1992. aastast.
Välislingid
Toppdomän
Nordlandia
Nordlandia on parvlaev, mis valmis 1981 AG Weser Seebeckwerfti laevatehases Bremerhavenis Saksamaal.
Tehnilised andmed
Laev on 153,40 m pikk ja 24,71 m lai, süvis on 5,80 m ja kandevõime on 2880 tonni. Laeva masinate võimsus on 15,3 MW ja kiirus on kuni 20 sõlme. Nordlandia jääklass on 1A ehk kõrgeim võimalik. Laev võib peale võtta 1500 rajameetrit lasti ehk 450 sõidukit ja 2000 reisijat, kellest 938 jaoks on laeval magamiskoht.
Nordlandia sõsarlaev on Olau Britannia, mis valmis samas tehases aasta võrra hiljem. Selle tellis samuti Olau Line ja see sõitis samal liinil.
Ehitamine
Esialgu ehitati Nordlandia Suurbritannia ettevõttele Olau Line kui Olau Hollandia. Selle nime all sõitis laev 25. märtsist 1981 kuni 2. oktoobrini 1989 liinil Sherness–Vlissingen. Olau Hollandia oli esimene laev, mis Olau Line'ile üldse oli ehitatud: varem oli Olau Line kasutanud üksnes teistelt ettevõtetelt ostetud või renditud laevu. Niisugune põhimõtte muutus kaasnes 1979. aastal toimunud omanikevahetusega: Olau Line'i ostis ära Saksamaa ettevõte TT-Line. Ühtlasi oli Olau Hollandia rohkem kui poole suurem mis tahes varasemast laevast, mida Olau Line oli kasutanud, samuti suurem igast TT-Line'i kasutatud laevast.
1980-ndate lõpus otsustas Olau Line oma kaks suurimat laeva välja vahetada. Uued laevad pidid kandma samu nimesid: Olau Hollandia ja Olau Britannia. Vana Hollandia müüdi Rootsi ettevõttele Nordström & Thulin, kel oli 10-aastane Gotlandi-liini kontsessioon. Sel liinil tegutses Nordström & Thulin ärinime Gotlandslinjen all. 1. jaanuarist 1990 kuni 1997. aasta detsembrini sõitis see laev Nord Gotlandia nime all liinil Visby–Nynäshamn–Oskarshamn.
1997. aastal toimus laeva masinaruumis tulekahju. Samal aastal võttis Rootsi valitsus vastu määruse, mis reguleeris liiklust Gotlandi ja mandri vahel aastail 1998–2004 ning selle määruse järgi kaotas Nordström & Thulin õiguse korraldada laevareise Gotlandi suunal. Seetõttu oli ettevõttel vaja sellest laevast vabaneda ning Nord Gotlandia müüdi 1997. aasta detsembris Soome ettevõttele Eckerö Line.
Eckerö Line
Eckerö Line andis laevale tema praeguse nime. 1. jaanuaril 1998 lahkus laev Visbyst ja sõitis Naantalisse, kus Eckerö Line selle järgmisel päeval oma valdusse võttis. Alates 10. veebruarist 1998 sõidab Nordlandia liinil Tallinn–Helsingi.
30. aprillil 2003 kahjustas laev Helsingist lahkudes üht oma kruvi, mistõttu tuli minna 5 päevaks Naantalisse dokki. 28. oktoobril 2006 rammis Nordlandia suure tormi tõttu Tallinnas kaid ja see tekitas laevakeresse ülalpool veeliini augu. Kahjustused parandati kiiresti ja juba 1. novembril jätkas laev sõiduplaani kohaseid reise.
Isabella Cruise
11. juunil 2013 teatas Rederi AB Eckerö Nordlandia müügist Belize'i ettevõttele Isabella Cruise Co. Ltd-le. Belize'i lipu all sai laev nimeks Isabella 1.
Soome valdade loend
''See artikkel loetleb Soome valdu 2022. aasta seisuga. Endised vallad on loetletud Soome endiste valdade loendis.''
2022. aasta seisuga on Soomes 309 valda, millest 107 on linnad. Mandrisoomes on 293 valda ja Ahvenamaal 16.
A
Akaa linn (Ackas) - Alajärvi linn - Alavieska vald - Alavuse linn (Alavo) - Asikkala vald - Askola vald - Aura vald
B
Brändö vald
E
Eckerö vald - Enonkoski vald - Enontekiö vald (Enontekis) - Espoo linn (Esbo) - Eura vald - Eurajoki vald (Euraåminne) - Evijärvi vald
F
Finströmi vald - Forssa linn - Föglö vald
G
Geta vald
H
Haapajärvi linn - Haapavesi linn - Hailuoto vald (Karlö) - Halsua vald (Halso) - Hamina linn (Fredrikshamn) - Hammarlandi vald - Hankasalmi vald - Hanko linn (Hangö) - Harjavalta linn - Hartola vald (Gustav Adolfs) - Hattula vald - Hausjärvi vald - Heinola linn - Heinävesi vald - Helsingi linn (Helsingfors) - Hirvensalmi vald - Hollola vald - Huittineni linn (Vittis) - Humppila vald - Hyrynsalmi vald - Hyvinkää linn (Hyvinge) - Hämeenkyrö vald (Tavastkyro) - Hämeenlinna linn (Tavastehus)
I
Ii vald (Ijo) - Iisalmi linn (Idensalmi) - Iitti vald (Itis) - Ikaalineni linn (Ikalis) - Ilmajoki vald (Ilmola) - Ilomantsi vald (Ilomants) - Imatra linn - Inari vald (Enare) - Ingå vald (Inkoo) - Isojoki vald (Storå) - Isokyrö vald (Storkyro)
J
Jakobstadi linn (Pietarsaari) - Janakkala vald - Joensuu linn - Jokioineni vald (Jockis) - Jomala vald - Joroineni vald (Jorois) - Joutsa vald - Juuka vald (Juga) - Juupajoki vald - Juva vald (Jockas) - Jyväskylä linn (Jyväskylä lk) - Jämijärvi vald - Jämsä linn - Järvenpää linn (Träskända)
K
Kaarina linn (St. Karins) - Kaavi vald - Kajaani linn (Kajana) - Kalajoki linn - Kangasala vald - Kangasniemi vald - Kankaanpää linn - Kannonkoski vald - Kannuse linn - Karijoki vald (Botöm) - Karkkila linn (Högfors) - Karstula vald - Karvia vald - Kaskineni linn (Kaskö) - Kauhajoki linn - Kauhava linn - Kauniaineni linn (Grankulla) - Kaustineni vald (Kaustby) - Keitele vald - Kemi linn - Kemijärvi linn - Keminmaa vald - Kempele vald - Kerava linn (Kervo) - Kesälahti vald - Keuruu linn (Keuru) - Kihniö vald - Kinnula vald - Kirkkonummi vald (Kyrkslätt) - Kitee linn (Kides) - Kittilä vald - Kiuruvesi linn - Kivijärvi vald - Kokemäki linn (Kumo) - Kokkola linn (Karleby) - Kolari vald - Konnevesi vald - Kontiolahti vald - Korpilahti vald - Korsholmi vald (Mustasaari) - Korsnäsi vald - Kortesjärvi vald - Koski Tl vald - Kotka linn - Kouvola linn - Köyliö vald (Kjulo) - Kristinestadi linn (Kristiinankaupunki) - Kronoby vald (Kruunupyy) - Kuhmalahti vald - Kuhmo linn - Kuhmoineni vald (Kuhmois) - Kumlinge vald - Kuopio linn- Kuortane vald - Kurikka linn - Kustavi vald (Gustavs) - Kuusamo linn - Kyyjärvi vald - Kärkölä vald - Kärsämäki vald - Kökari vald
L
Lahti linn (Lahtis) - Laihia vald (Laihela) - Laitila linn (Letala) - Lapinjärvi vald (Lappträsk) - Lapinlahti vald - Lappajärvi vald - Lappeenranta linn (Villmanstrand) - Lapua linn (Lappo) - Laukaa vald (Laukas) - Lemi vald - Lemlandi vald - Lempäälä vald (Lembois) - Leppävirta vald - Lestijärvi vald - Lieksa linn - Lieto vald (Lundo) - Liminka vald (Limingo) - Liperi vald (Libelits) - Lohja linn (Lojo) - Lohtaja vald (Lochteå) - Loimaa linn - Loppi vald (Loppis) - Loviisa linn (Lovisa) - Luhanka vald - Lumijoki vald - Lumparlandi vald - Luoto vald (Larsmo) - Luumäki vald
M
Malaxi vald Maalahti) - Mäntsälä vald - Mänttä linn - Mäntyharju vald - Mariehamni linn (Maarianhamina) - Marttila vald ''(St. Mårtens) - Masku vald - Mellilä vald - Merijärvi vald (Sastmola) - Merikarvia vald - Merimasku vald - Miehikkälä vald - Mikkeli linn (St. Michel) - Mouhijärvi vald - Muhose vald - Multia vald - Muonio vald - Muurame vald - Muurla vald - Mynämäki vald (Virmo) - Myrskylä vald (Mörskom)''
O
Orimattila linn - Oripää vald - Orivesi linn - Oulaineni linn - Oulu linn (Uleåborg) - Outokumpu linn
P
Padasjoki vald - Paimio linn (Pemar) - Paltamo vald - Pargase linn (Parainen) - Parikkala vald - Parkano linn - Pedersöre vald - Pelkosenniemi vald - Pello vald - Perho vald - Pertunmaa vald - Petäjävesi vald - Pieksämäki linn - Pielavesi vald - Pihtipudase vald - Pirkkala vald (Birkala) - Polvijärvi vald - Pomarkku vald (Påmark) - Pori linn (Björneborg) - Pornaineni vald (Borgnäs) - Porvoo linn (Borgå) - Posio vald - Pudasjärvi linn - Pukkila vald (Buckila) - Punkalaiduni vald - Puolanka vald - Puumala vald - Pyhtää vald (Pyttis) - Pyhäjoki vald - Pyhäjärvi linn - Pyhäntä vald - Pyhäranta vald - Pälkäne vald - Pöytyä vald (Pöytis)
R
Raahe vald (Brahestad) - Raseborgi linn (Raasepori) - Raisio linn (Reso) - Rantasalmi vald - Ranua vald - Rauma linn (Raumo) - Rautalampi vald - Rautavaara vald - Rautjärvi vald - Reisjärvi vald - Riihimäki linn - Ristijärvi vald - Rovaniemi linn - Ruokolahti vald (Ruokolax) - Ruovesi vald - Rusko vald - Rääkkylä vald
S
Saarijärvi linn - Salla vald - Salo linn - Saltviki vald - Sastamala linn - Sauvo vald (Sagu) - Savitaipale vald - Savonlinna linn (Nyslott) - Savukoski vald - Seinäjoki linn - Sievi vald - Siikaineni vald - Siikajoki vald - Siikalatva vald - Siilinjärvi vald - Simo vald - Sipoo vald (Sibbo) - Siuntio vald (Sjundeå) - Sodankylä vald - Soini vald - Somero linn - Sonkajärvi vald - Sotkamo vald - Sottunga vald - Sulkava vald - Sundi vald - Suomussalmi vald - Suonenjoki linn - Sysmä vald - Säkylä vald
T
Taipalsaari vald - Taivalkoski vald - Taivassalo vald (Tövsala) - Tammela vald - Tampere linn (Tammerfors) - Tervo vald - Tervola vald - Teuva vald (Östermark) - Tohmajärvi vald - Toholampi vald - Toivakka vald - Tornio linn (Torneå) - Turu linn (Åbo) -Tuusniemi vald - Tuusula vald (Tusby) - Tyrnävä vald
Adolfo Rodríguez Saá
Adolfo Rodríguez Saá Páez Montero (sündinud 25. juuli 1947) on Argentina peronistlike vaadetega poliitik. Oli 1983–2001 San Luisi provintsi kuberner, 2001. aasta detsembrikriisi ajal oli lühikest aega (23.–31. detsembrini 2001) Argentina president.
Soome valdade loend
V
Vaala vald - Vaasa linn (Vasa) - Valkeakoski linn - Vantaa linn (Vanda) - Vårdö vald - Varkause linn - Vehmaa vald (Vemo) - Vesanto vald - Vesilahti vald - Veteli vald (Vetil) - Vieremä vald - Vihti vald (Vichtis) - Viitasaari linn - Vimpeli vald (Vindala) - Virolahti vald (Vederlax) - Virrati linn (Virdois) - Vörå-Maxmo vald (Vöyri-Maksamaa)
Ä
Ähtäri linn (Etseri) - Äänekoski linn
Y
Ylitornio vald (Övertorneå) - Ylivieska - Ylöjärvi - Ypäjä vald
Ahvenamaa maakond
Brändö vald - Eckerö vald - Finströmi vald - Föglö vald - Geta vald - Hammarlandi vald - Jomala vald - Kumlinge vald - Kökari vald - Lemlandi vald - Lumparlandi vald - Mariehamni linn (Maarianhamina) - Saltviki vald - Sottunga vald - Sundi vald - Vårdö vald
Ida-Uusimaa maakond
Askola vald - Lapinjärvi vald (Lappträsk) - Liljendali vald - Loviisa linn (Lovisa) - Myrskylä vald (Mörskom) - Pernaja vald (Pernaja) - Porvoo linn (Borgå) - Pukkila vald - Ruotsinpyhtää vald (Strömfors) - Sipoo vald (Sibbo)
Kainuu maakond
Hyrynsalmi vald - Kajaani linn (Kajana) - Kuhmo linn - Paltamo vald - Puolanka vald - Ristijärvi - Sotkamo vald - Suomussalmi vald - Vaala vald
Kanta-Häme maakond
Forssa linn - Hattula vald - Hauho vald - Hausjärvi vald - Humppila vald - Hämeenlinna linn (Tavastehus) - Janakkala vald - Jokioineni vald (Jockis) - Kalvola vald - Lammi vald - Loppi vald - Renko vald - Riihimäki linn - Tammela vald - Tuulose vald - Ypäjä vald
Kesk-Pohjanmaa
Halsua vald - Himanka vald - Kannuse linn - Kaustineni vald (Kaustby) - Kokkola linn (Karleby) - Kälviä vald (Kelviå) - Lestijärvi vald - Lohtaja vald (Lochteå) - Perho vald - Toholampi vald - Ullava vald - Veteli vald (Vetil)
Kesk-Soome
Hankasalmi vald - Joutsa vald - Jyväskylä linn - Jyväskylä vald - Jämsä linn - Jämsänkoski linn - Kannonkoski vald - Karstula vald - Keuruu linn - Kinnula vald - Kivijärvi vald - Konnevesi vald - Korpilahti vald - Kuhmoineni vald - Kyyjärvi vald - Laukaa vald - Luhanka vald - Multia vald - Muurame vald - Petäjävesi vald - Pihtipudase vald - Pylkönmäki vald - Saarijärvi linn - Toivakka vald - Uuraineni vald - Viitasaari linn - Äänekoski linn
Kymenlaakso maakond
Anjalankoski linn - Elimäki vald (Elimä) - Hamina linn (Fredrikshamn) - Iitti vald (Itis) - Jaala vald - Kotka linn - Kouvola linn - Kuusankoski linn - Miehikkälä vald - Pyhtää vald - Valkeala vald - Virolahti vald (Vederlax)
Lapi maakond
Enontekiö vald (Enontekis) - Inari vald (Enare) - Kemi linn - Kemijärvi linn - Keminmaa vald - Kittilä vald - Kolari vald - Muonio vald - Pelkosenniemi vald - Pello vald - Posio vald - Ranua vald - Rovaniemi linn - Salla vald - Savukoski vald - Simo vald - Sodankylä vald - Tervola vald - Tornio linn (Torneå) - Utsjoki vald - Ylitornio vald (Övertorneå)
Lõuna-Karjala maakond
Imatra linn - Joutseno linn - Lappeenranta linn (Villmansstrand) - Lemi vald - Luumäki vald - Parikkala vald - Rautjärvi vald - Ruokolahti vald - Savitaipale vald - Suomenniemi vald - Taipalsaari vald - Ylämaa vald
Lõuna-Pohjanmaa maakond
Alahärmä vald - Alajärvi linn - Alavuse linn - Evijärvi vald - Ilmajoki vald - Isojoki vald (Storå) - Jalasjärvi vald - Jurva vald - Karijoki vald (Bötom) - Kauhajoki linn - Kauhava linn - Kortesjärvi vald - Kuortane vald - Kurikka linn - Lappajärvi vald - Lapua linn (Lappo) - Lehtimäki vald - Nurmo vald - Seinäjoki linn - Soini vald - Teuva vald (Östermark) - Töysä vald - Vimpeli vald - Ähtäri linn (Etseri) - Ylihärmä vald - Ylistaro vald
Lõuna-Savo maakond
Enonkoski vald - Heinävesi vald - Hirvensalmi vald - Joroineni vald (Jorois) - Juva vald - Kangasniemi vald - Kerimäki vald - Mikkeli linn (St. Michel) - Mäntyharju vald - Pertunmaa vald - Pieksämäki linn - Punkaharju vald - Puumala vald - Rantasalmi vald - Ristiina vald - Savonlinna linn (Nyslott) - Savonranta vald - Sulkava vald
Pirkanmaa maakond
Akaa linn - Hämeenkyrö vald (Tavastkyro) - Ikaalineni linn (Ikalis) - Juupajoki vald - Kangasala vald - Kihniö vald - Kuhmalahti vald - Kuru vald - Kylmäkoski vald - Lempäälä vald - Mouhijärvi vald - Mänttä linn - Nokia linn - Orivesi linn - Parkano linn - Pirkkala vald (Birkala) - Punkalaiduni vald - Pälkäne vald - Ruovesi vald - Tampere linn (Tammerfors) - Urjala vald - Valkeakoski linn - Vammala linn - Vesilahti vald - Vilppula vald - Virrati linn (Virdois) - Äetsä vald - Ylöjärvi vald
Pohjanmaa maakond
Isokyrö vald (Storkyro) - Jacobstadi linn (Pietarsaari) - Kaskineni linn (Kaskö) - Korsholmi vald (Mustasaari) - Korsnäsi vald - Kristinestadi linn (Kristiinankaupunki) - Kronoby vald (Kruunupyy) - Laihia vald (Laihela) - Larsmo vald (Luoto) - Malaxi vald (Maalahti) - Närpese linn (Närpiö) - Nykarleby linn (Uusikaarlebyy) - Oravaise vald (Oravainen) - Pedersöre vald - Vaasa linn (Vasa) - Vähäkyrö vald (Lillkyro) - Vöra-Maxmo vald (Vöyri-Maksamaa)
Põhja-Karjala maakond
Eno vald - Ilomantsi vald (Ilomants) - Joensuu linn - Juuka vald - Kesälahti vald - Kitee linn - Kontiolahti vald - Lieksa linn - Liperi vald - Nurmese linn - Outokumpu linn - Polvijärvi vald - Pyhäselkä vald - Rääkkylä vald - Tohmajärvi vald - Valtimo vald
Põhja-Pohjanmaa maakond
Alavieska vald - Haapajärvi linn - Haapavesi linn - Hailuoto vald (Karlö) - Haukipudase vald - Ii vald - Kalajoki linn - Kempele vald - Kestilä vald - Kiiminki vald - Kuusamo linn - Kärsämäki vald - Liminka vald (Limingo) - Lumijoki vald - Merijärvi vald - Muhose vald - Nivala linn - Oulaineni linn - Oulu linn (Uleåborg) - Oulunsalo vald (Uleåsalo) - Piippola vald - Pudasjärvi vald - Pulkkila vald - Pyhäjoki vald - Pyhäjärvi linn - Pyhäntä vald - Raahe linn (Brahestad) - Rantsila vald - Reisjärvi vald - Sievi vald - Siikajoki vald - Taivalkoski vald - Tyrnävä vald - Utajärvi vald - Vihanti vald - Yli-Ii vald - Ylikiiminki vald - Ylivieska linn
Põhja-Savo maakond
Iisalmi linn (Idensalmi) - Juankoski linn - Kaavi vald - Karttula vald - Keitele vald - Kiuruvesi linn - Kuopio linn - Lapinlahti vald - Leppävirta vald - Maaninka vald - Nilsiä linn - Pielavesi vald - Rautalampi vald - Rautavaara vald - Siilinjärvi vald - Sonkajärvi vald - Suonenjoki linn - Tervo vald - Tuusniemi vald - Varkause linn - Varpaisjärvi vald - Vesanto vald - Vieremä vald
Päijät-Häme maakond
Artjärvi vald (Artsjö) - Asikkala vald - Hartola vald - Heinola linn - Hollola vald - Hämeenkoski vald - Kärkölä vald - Lahti linn (Lahtis) - Nastola vald - Orimattila linn - Padasjoki vald - Sysmä vald
Päris-Soome maakond
Alastaro vald - Askaineni vald (Villnäs) - Aura vald - Dragsfjärdi vald - Halikko vald - Houtskäri vald (Houtskari) - Iniö vald - Kaarina linn (St. Karins) - Kiikala vald - Kimito vald (Kemiö) - Kisko vald - Korpo vald (Korppoo) - Koski Tl vald - Kustavi vald (Gustavs) - Kuusjoki vald - Laitila linn - Lemu vald - Lieto vald (Lundo) - Loimaa linn - Marttila vald - Masku vald - Mellilä vald - Merimasku vald - Muurla vald - Mynämäki vald - Naantali linn (Nådendal) - Nagu vald (Nauvo) - Nousiaineni vald (Nousis) - Oripää vald - Paimio linn (Pemar) - Pargase linn (Parainen) - Perniö vald (Bjärnå) - Pertteli vald - Piikkiö vald (Pikis) - Pyhäranta vald - Pöytyä vald - Raisio linn (Reso) - Rusko vald - Rymättylä vald (Rimito) - Salo linn - Sauvo vald (Sagu) - Somero linn - Suomusjärvi vald - Särkisalo vald (Finby) - Taivassalo vald (Tövsala) - Tarvasjoki vald - Turu linn (Åbo) - Uusikaupunki linn (Nystad) - Vahto vald - Vehmaa vald - Velkua vald - Västanfjärdi vald - Yläse vald
Satakunta maakond
Eura vald - Eurajoki vald (Euraåminne) - Harjavalta linn - Honkajoki vald - Huittineni linn - Jämijärvi vald - Kankaanpää linn - Karvia vald - Kiikoineni vald - Kiukaineni vald - Kokemäki linn (Kumo) - Köyliö vald (Kjulo) - Lappi vald - Lavia vald - Luvia vald - Merikarvia vald (Sastmola) - Nakkila vald - Noormarkku vald (Norrmark) - Pomarkku vald (Påmark) - Pori linn (Björneborg) - Rauma linn (Raumo) - Siikaineni vald - Säkylä vald - Ulvila linn (Ulvsby) - Vampula vald
Uusimaa maakond
Ekenäsi linn (Tammisaari) - Espoo linn (Esbo) - Hanko linn (Hangö) - Helsingi linn (Helsingfors) - Hyvinkää linn - Ingå vald (Inkoo) - Järvenpää linn - Karise linn (Karjaa) - Karjalohja vald - Karkkila linn - Kauniaineni linn (Grankulla) - Kerava linn - Kirkkonummi vald (Kyrksläti vald) - Lohja linn (Lojo) - Mäntsälä vald - Nummi-Pusula vald - Nurmijärvi vald - Pohja vald (Pojo) - Pornaineni vald - Sammatti vald - Siuntio vald (Sjundeå) - Tuusula vald (Tusby) - Vantaa linn (Vanda) - Vihti vald
Ba‘qūbah
Ba‘qūbah on linn Iraagis, Diyālá kubernerkonna keskus.
Arne Friedrich
Arne Friedrich (sündinud 29. mail 1979 Bad Oeynhausenis) on endine Saksamaa jalgpallur, kaitsja.
Klubikarjäär
Kuni 2012. aastani mängis mitmes Saksamaa klubis. 2012. aasta märtsis sõlmis lepingu MLS klubiga Chicago Fire. Debüüdi uues klubis tegi 16. aprillil 2012 kohtumises Houston Dynamo vastu. Esimese värava lõi 12. augustil 2012 mängus Philadelphia Unioni vasu.
Juudid Eesti Vabadussõjas
Eesti juudid Vabadussõjas on Vabadussõjas Eesti sõjaväes teeninud juutidest sõjaväelaste loend.
Arne Friedrich
Koondisekarjäär
Friedrich debüteeris Saksamaa rahvuskoondises 21. augustil 2002, kui Sofias mängiti Bulgaariaga 2:2 viiki. Ta esindas Saksamaad kokku 82 mängus ning lõi ühe värava.
Juudid Eesti Vabadussõjas
Selles tabelis on kokku 443 nime, 403  neist on võetud Rahvusarhiivis säilitatavates, 1919 aasta algul Eesti Rahvaväkke tegevteenistusse kutsutud meeste nimekirjadest ja teenistuslehtedest. 38 nime on saadud Eesti Juudi Muuseumi kodulehelt https://muuseum.jewish.ee/history/jews_vabadus.pdf
Praeguseks kindlaks tehtud  Vabadussõjas langenud 9 juudi rahvusest sõdurit.
Kaplan   Scholem            1898-1919
Frank     David                1869-1919                                                     Kovkin/Kofkin/  Boris     1896-1919
Geller   Haim                 1890-1919                                                     Kulman   Samuel             1900-1919
Gorbar Isak                    1883-1919                                                     Pikarevitsch   Boruch     1899-1920
Kahn/Kagan/  Judel      1893-1919                                                     Rosenhaft    Leopold     1898-1919
Fakte.
Vabadussõja mälestusmärkidega autasustatuid -  71 meest ,4 sõdurile  annetati  ka Läti Vabariigi analoogsed mälestusmärgid..
''                                                                                       Nimekirjas on  40 arsti ( 5 naisarsti). Velskreid on kirjas 20 inimest.''
''                                      Riviteenistuses oli - 9 kapralit ;1 veltveebel ;1 junker ; 9 noorem-allohvitseri  ja 2 vanem-allohvitseri. Mereväes teenis 3 vabatahtlikku madrust.''
''Vabatahtlikke teenis ,niipalju kui 100 aastat hiljem on säilinud arhiivide põhjal võimalik aru saada, tõestatult 96 inimest. Arvestades aga ,et rahvaväkke mobiliseeriti mehi  21 aasta vanusest alates ja seega said nooremad  sõjaväkke astuda ainult vabatahtlikena –siis selliseid  nooremaid aastakäike on siin tabelis 126 inimest ja sestap peaks ka vabatahtlikke rohkem olema …    /Kaitseliitu  ja Kooliõpilaste Pataljonidesse mobiliseeriti ka 16 aastaseid poisse /''
Holokausti käigus  mõrvati 90 Vabadussõjas osalenud juuti.
Eesti linnades kanti Vabadussõja  ajal Kaitseliidu nimekirjadesse kokku ka 623 juudisoost meesterahvast / ka 3 naisarsti /, peale patrull-ja valveteenistuse kasutati tarviduse järgi neid ka rahvaväeosades teenistuses.
Rms.—reamees                      M—annetatud Vabadussõja mälestusmärk       S.Ural.Lag.—küüditatud Tomsk`i .
KL.---kaitseliitlane                  Holok--HOLOKAUST
V—vabatahtlik                      H---haavatud
Väidetav autor
Arhiivis töötas Daron Haitov Veebruar 2020.
Ehavere mõis
Ehavere mõis (saksa keeles Ehafer) oli Luua mõisa karjamõis Palamuse kihelkonnas Tartumaal.
Taskunuga
alt=taskunuga|pisi|189x189px|Šveitsi armee taskunuga pisi|196x196px|Šveitsi taskunuga Taskunuga on väike mitmeotstarbeline kokkupandav nuga, mille käepideme sisse mahub vähemalt üks tera. Tera pikkus on tavaliselt 5–15 cm. Algsest ühe teraga taskunoast on arendatud ka mitmefunktsioonilisi taskunuge.
Šveitsi armee taskunuga
Šveitsi armee taskunuga patenteeriti 1897. aastal Carls Elseneri poolt.
Elba
thumb|Elba asendikaart thumb|Elba saar lennukilt vaadatuna Elba (ladina keeles Ilva, etruski keeles 'raud') on Itaaliale kuuluv saar Toscana ranniku lähedal, Korsikast idas.
Elba on jäänuk kunagisest maismaasillast, mis ühendas Korsikat mandriga. Elbast põhja jääb Liguuria meri ja lõunasse Türreeni meri. Saarest idas on Piombino väin, mis eraldab teda mandrist, läänes on Korsika väin, mis eraldab teda Korsikast. Teisel pool Piombino väina asub Piombino linn, kus on elanikke umbes sama palju kui Elbal.
Elba on väga mägine. Kuigi tema pindala on 244 km², ulatub tema kõrgeim tipp 1018 meetrini üle merepinna. Elbalt on näha nii mandrit (Piombino väin on kümmekonna kilomeetri laiune) kui Korsikat (Korsika väin on küll 50 km lai, kuid kummalgi saarel on väina ääres enam kui kilomeetri kõrgused mäed).
Elbal elab 1. jaanuari 2008 seisuga 31 572 inimest. Suurimas linnas Portoferraios elas 12 013 inimest. Saarel on 9 valda (kommuuni).
Hoolimata sellest, et rahvastiku tihedus saarel on üle 100 inimese ruutkilomeetri kohta ja saarel käib palju turiste, elab saarel ikkagi palju loomaliike, sealhulgas muflon ja metssiga.
Elbal valitseb vahemereline kliima. Aastane keskmine sademete hulk on 595 mm. Kõige sajusemad kuud on november (86 mm) ja oktoober (82 mm). Kõige kuivemad kuud on juuli (13 mm) ja juuni (24 mm).
Ajalugu
Saarel leidub rauamaaki. Sellega oli Elba tuntud juba antiikajal. Umbes 1000 eKr asustasid Elba etruskid, kes kaevandasid rauamaaki ning töötlesid seda Elba vastas mandril paiknevais Populonias ja Arretiumis. Rauamaagi töötlemise kõrge tase soodustas etruski kultuuri õitsengut.
Pärast Rooma riigi langust rüüstasid saart barbarid ja saratseenid. 11. sajandi alguses läks ta Pisa vabariigi koosseisu. Kui viimane müüdi 1398 Viscontidele Milanost, omandas saare Appiani suguvõsa, Piombino isandad. 1546 omandas saare Cosimo de' Medici, kes kindlustas Portoferraio ja nimetas selle Cosmopoliks. 1577 tagastati ülejäänud saar Appianidele. 1596 vallutas Hispaania kuningas Felipe II Porto Azzurro ja rajas sinna kaks kindlust. 1802 vallutas saare Prantsusmaa ja saare majandus elavnes.
pisi|Napoleoni vapp Elba valitsejana Alates 3. maist 1814 kuni 27. veebruarini 1815 oli Elbal pagenduses Napoleon I. Ta valitses seda saart keisrina ja tal lubati alles jätta oma isiklik väeüksus, mis koosnes 600 mehest. Napoleon korraldas saarel majanduslikke ja sotsiaalseid reforme: osalt igavuse peletamiseks, osalt siirast soovist saarlaste elukvaliteeti parandada. Elba saarel viibis ta täpselt kolmsada päeva, seejärel lahkus ta Prantsusmaale, kus valitses veel sada päeva, ja pagendati teist korda, seekord Saint Helena saarele. Viini kongress andis saare Toscana suurhertsogiriigile ja 1860 sai see osaks Itaalia kuningriigist.
Prantsuse väed vallutasid Elba uuesti 17. juunil 1944, vabastades selle sakslastest. Vigased luureandmed ja sakslaste tugev kaitse tegid lahingu oodatust raskemaks.
Dahūk
Dahūk on linn Iraagis, Dahūki kubernerkonna keskus.
Transvaal
pisi|Transvaali lipp pisi|Transvaali asendikaart Transvaal (hollandi keeles Zuid-Afrikaansche Republiek 'Lõuna-Aafrika Vabariik') oli iseseisev buuride loodud riik Lõuna-Aafrikas 1852–1902.
Transvaali riigipea oli president. Seadusandlikku võimu teostas 24-liikmeline parlament Volksraad.
Riigi pealinn oli Pretoria, kuid valitsus asus Potchefstroomis.
Transvaal sai nime Vaali jõe järgi. Riik asus jõe vasakul ehk põhjakaldal ja riigi nimi tähendab 'Vaali taga asuv'.
Transvaali riik loodi 17. jaanuaril 1852 Sand Riveri lepinguga, millega Suurbritannia tunnistas 40 tuhande buuri asuniku sõltumatust Suurbritanniast.
Suurbritannia annekteeris Transvaali 1877. aastal. Pärast Esimest buuri sõda tagas Suurbritannia Pretoria konventsiooniga Transvaali autonoomia ja omavalitsuse. Täielik iseseisvus taastati 1884.
30. juulil 1888 võttis Transvaal vastu keeleseaduse, millega Transvaali ainus ametlik keel oli hollandi keel. Kõiki ülejäänud keeli peeti võõrkeelteks. Praktikas kasutati laialdaselt ka afrikaani keelt, inglise keelt ja bantu keeli.