cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Daniel Bovet
Bovet avastas 1937. aastal antihistamiini, mis blokeerib neurotransmitter histamiini ning mida kasutatakse allergiaravis. 1957. aastal sai ta neurotransmittereid blokeerivate ainete avastamise eest Nobeli meditsiiniauhinna.
Jamāl Khāshuqjī
Jamāl Aḩmad Khāshuqjī (araabia keeles جمال أحمد خاشقجي‎ jamāl ʾaḥmad ḵāšuqjī; türgi keeles Cemal kaşıkçı; kasutatud ka kirjapilti Jamal Ahmad Khashoggi; 13. oktoober 1958 – 2. oktoober 2018) oli Saudi Araabia ajakirjanik, dissident, kirjanik ja uudistekanali Al Arab News juht ja peatoimetaja. Ta oli ka Saudi Araabia progressiivse ajalehe Al Watan toimetaja.
Khashoggi põgenes kodumaalt 2017. aasta septembris ning läks eksiili. Ta väitis, et Saudi Araabia valitsus eemaldas tema konto Twitterist ning hiljem kritiseeris oma artiklites kodumaa võime. Khashoggi kritiseeris teravalt ka Saudi Araabia kroonprintsi Mohammad bin Salmani ning kuningas Salman bin Abdul-Aziz Al Saudi. Ta oli vastu Saudi Araabia juhitud koalitsiooni sekkumisele Jeemenis. 2. oktoobril 2018 mõrvasid Saudi Araabia valitsuse agendid ta Saudi Araabia Istanbuli konsulaadis.
Khāshuqjī mõrv
Khashoggi sisenes Saudi Araabia Istanbuli konsulaati 2. oktoobril 2018, kuid enam sealt ei väljunud. Kui liikuma hakkasid jutud sellest, et ajakirjanik tapeti ja tükeldati konsulaadis, viisid Saudi Araabia ja Türgi ametnikud 15. oktoobril majas läbi uurimise. Alguses väitsid Saudi võimud, et Khashoggi väljus konsulaadist elusana, kuid 20. oktoobril tunnistasid, et ta kägistati seal puhkenud kakluse käigus surnuks. 25. oktoobril tunnistas Saudi Araabia peaprokurör pärast Türgis kohapael käimist, et mõrv oli ettekavatsetud.
16. novembril 2018 teatas USA meedia eesotsas The Washington Postiga, et Luure Keskagentuur (CIA) jõudis oma uurimises järelduseni, et kroonprints Mohammed bin Salman tellis Khashoggi mõrva. 20. novembril vaidlustas president Donald Trump selle järelduse ning ütles, et uurimine peab jätkuma. Kaks päeva hiljem väitis Trump uuesti, et CIA pole jõudnud järelduseni, et Mohammed bin Salman mõrvaks käsu andis.
Kadrina Kunstidekool
Kadrina Kunstidekool on huvikool Kadrina alevikus aadressil Rakvere tee 4.
Kadrina Kunstidekool loodi 1989. aastal tollase Kadrina Keskkooli direktori Otto Ameri eesvõttel. 1992. aastast haldab kooli kohalik omavalitsus. Alates kooli asutamisest töötab direktorina muusikaõpetaja ja dirigent Eve Vunk.
Koolis tegeletakse muusika- ja kunstiõppe ning muu huvitegevusega. Alates kooli asutamisest toimub muusika- ja kunstiõpe (kunstiõpet ei toimunud aastatel 1994–1999). Aastatel 1990–2011 oli õppekavas ka tantsukoolitus ja siis tegutsesid ka rahvatantsuringid.
Viimsepäeva kell
pisi pisi|300px| Kella liigutamine Viimsepäeva kell on Chicago ülikooli teadusajakirja Bulletin of the Atomic Scientists juhtkonna poolt 1947. aastal loodud sümboolne osutitega kell, mis näitab kujundlikult, kui palju on jäänud aega inimkonnale saatusliku katastroofini. Mida lähemal on osutid keskööle, seda lähemal on teadlaste arvates inimkonda ja planeeti ohustav katastroof.
Algselt nähti inimkonna huku põhjustajana ülemaailmset tuumasõda, hiljem on ohuteguritena lisandunud biorelvad, inimtegevuse mõju kliimale ning muud inimese põhjustatud katastroofid.
Ajalugu
Viimsepäeva kella mõttele tuli Ameerika Ühendriikide tuumarelvaprogrammis osalenud tuumafüüsik Alexander Langsdorfi. Viimsepäeva kella aitas kujundada tema abikaasa Martyl Langsdorf. Viimsepäeva kell seati selle loomisel 1947. aastal näitama 7 minutit keskööni. Igal aastal otsustab ajakirja teaduse ja julgeoleku kolleegium koos sponsorite koguga, kas nihutada kella minutiosutit või jätta see paigale. Otsustajate kolleegiumi kuulus 2020. aastal 13 Nobeli auhinna laureaati. Kellaaega muudetakse vastavalt sellele, kuidas muutub geopoliitika.
1949. aastal, kui Nõukogude Liit katsetas oma esimest tuumapommi, nihutati kella neli minutit edasi. 1953. aastal, kui NSV Liit ja USA katsetasid üheksakuulise vahega oma termotuumapomme, nihutati kella veel minut edasi näitamaks aega kaks minutit keskööni.
Rahvusvaheliste pingete vähenedes on kella ka tagasi keeratud. Kell oli kõige kaugemal südaööst 1991. aastal, kui USA ja NSV Liit sõlmisid strateegilise relvastuse piiramise leppe ning NSV Liit lagunes. Kell näitas siis 23:43.
Pärast seda on kella korduvalt edasi lükatud. Ainult 2010. aastal nihutati kella minuti võrra tagasi, kui käisid läbirääkimised tuumarelvastuse piirangute jätkamiseks ning Kopenhaagenis leppisid tööstusriigid ja arengumaad kokku süsinikuheitmete piiramises, et peatada globaalne temperatuuri tõus. Järgnevatel aastatel on kella ikka edasi lükatud ning 2018. aastal jõudis kella minutiosuti uuesti 1953. aasta tasemele – kaks minutit keskööni.
23. jaanuaril 2020 teatas Bülletääni teaduse ja julgeoleku kolleegium, et kella minutiosutit otsustati nihutada veel 20 sekundit keskööle lähemale. Nii jõudis viimsepäeva kell keskööle lähemal kui kunagi varem: keskööni jäi ainult 100 sekundit. Kella nihutamist põhjendati järjest kasvavate eksistentsiaalsete ohtudega. Võimalikule tuumasõjale ja kliimamuutustele on lisandunud infosõda, mis vähendab inimkonna suutlikkust ohtudele vastu seista. Suurriikide juhtide tegevus on viinud uue võidurelvastumiseni. Toimimast on lakanud nii relvastuse piiramise kui ka kliimalepped. 2021. ja 2022. aastal kellaosuteid ei nihutatud.
24. jaanuaril 2023 teatas Bülletääni teaduse ja julgeoleku kolleegium, et kella minutiosutit nihutati 10 sekundit edasi. Nüüd on jäänud keskööni 90 sekundit. Viimsepäeva kell on keskööle lähemal kui kunagi varem. Peamiseks põhjuseks, miks kella edasi nihutati, on Venemaa agressioon Ukrainas ja sellega kaasnev tuumasõja puhkemise risk. Täiendavad ohud on seotud inimtekkeliste kliimamuutustega ja bioloogiliste ohtudega nagu COVID-19 pandeemia.
Tamme tänav (Pärnu)
Tamme tänav on tänav Pärnus Rääma linnaosas.
Tänav saab alguse Raba tänavalt, suundub kagusse ja tupikus. Tamme tänav ristub veel Männi, Õuna, Lina, Kuu ja Pirni tänavaga.
Ilmārs Rimšēvičs
pisi|Ilmārs Rimšēvičs Ilmārs Rimšēvičs (sündinud 30. aprillil 1965 Riias) on Läti pangandustegelane, Läti Panga president (2001–2019).
1990. aastal lõpetas ta Riia Polütehnilise Instituudi.
7. detsembril 2005 anti talle Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Läti Panga presidendina.
Malena Ernman
pisi|Malena Ernman Sara Magdalena Ernman (sündinud 4. novembril 1970 Uppsalas) on Rootsi ooperilaulja.
2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Rootsit lauluga "La voix".
Ernman on abielus näitleja Svante Thunbergiga. Neil on kaks tütart. Vanem tütar Greta Thunberg on tuntud kliimaaktivist. Mõlemal tütrel on autismispektri diagnoosid.
2018. aastal ilmus abikaasaga kahasse kirjutatud raamat "Scener ur hjärtat", milles kõneldakse perekonna kriisidest ja kliima kriisidest.
Orlová
Orlová (saksa keeles Orlau, poola keeles Orłowa) on linn Tšehhis Morava-Sileesia maakonnas Karviná ringkonnas. Orlová asub Poola piirist 6 km kaugusel, Karvinást umbes 8,5 km lääneloodes ja Ostrava kesklinnast ligi 11 km idakirdes.
Orlovát on esmamainitud 1223. aastal. 1844. aastal hakati piirkonnas kivisütt kaevandama. Algas Orlová kiire areng. Raudteeühenduse sai asula 1869. aastal. 20. sajandi alguses sai Orlovást tšehhi ja poola hariduse keskus, paljude kultuuri- ja spordiühingute ning muuseumide asukoht. Linnaõigused sai Orlová 1922. aastal.
Winsen
Winsen võib tähendada järgmist:
Ilona Antoniszyn-Klik
pisi|Ilona Antoniszyn-Klik Ilona Galia Antoniszyn-Klik (sündinud 26. juunil 1975 Wrocławis) on Poola poliitik.
18. märtsil 2004 anti talle Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Poola majandusministeeriumi asekantslerina.
West Coasti ringkond
West Coasti ringkond on Lõuna-Aafrika Vabariigi Lääne-Kapimaa provintsis asuv 2. järgu haldusüksus.
Helli
Helli on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1221. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Helli 42 naisel.
Hiina uusaasta
pisi|Ilutulestik Hongkongis Hiina uusaasta on püha, mis tähistab uue aasta algust Hiina traditsioonilise kalendri järgi. Hiina uusaasta esimene päev algab kuu loomisega 21. jaanuari ja 20. veebruari vahel. Traditsiooniliselt kestab tähistamine uusaasta esimese päeva eelnevast ööst kuni laternafestivalini, mida tähistatakse aasta 15. päeval. 2020. aastal tähistati Hiina uusaastat laupäeval, 25. jaanuaril, millega algas rotiaasta.
Hiina uusaasta on oluline püha, mis on mõjutanud Hiina naaberriikide uusaasta kuu loomise tähistamist. Püha tähistatakse ka ülemaailmselt piirkondades, kus elab märkimisväärselt palju hiinlasi, nagu Singapur, Indoneesia, Malaisia, Myanmar, Tai, Kambodža, Filipiinid, Mauritius ja mitmed kohad Põhja-Ameerikas ning Euroopas.
Hiina uusaasta on seotud mitmete müütide ja tavadega. Traditsiooniliselt on festival aeg, mil austatakse nii jumalaid kui esivanemaid. Hiina piirkondades traditsioonid varieeruvad. Uusaasta eelõhtul on tavaks perekondadel koos süüa iga-aastane õhtusöök. Traditsiooniliselt tehakse kodudes suurpuhastus, mis pidi ära ajama halva ja sisse laskma hea õnne. Tavaks on veel uste ja akende kaunistamine punaste paberkujukeste ja luuletustega, mille teemadeks on hea õnn, rõõm, rikkus ja pikk eluiga. Teisteks traditsioonideks on muu hulgas ilutulestikud ja raha andmine punases ümbrikus. Hiina põhja piirkondades on toitudest esiletõstetud pelmeenid (ingl dumpling), mida serveeritakse tihti esimese toiduna keskööl või aasta esimese päeva hommikul.
Sine loco
Sine loco (lühend s.l.) on ladinakeelne väljend, mis tähendab 'ilma kohata'. Seda kasutatakse bibliograafilistes kirjetes tähistamaks, et raamatu või muud liiki teaviku ilmumiskohta ei ole märgitud.
Silmaava
Silmaava ehk pupill (ladina keeles pupilla) on osade loomade (sh inimeste) silmamuna vikerkesta keskel asuv ava.
Silmaava suurus ja kuju võib erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.
Valgus läbib võrkkestale liikumiseks, nii sarvkesta, silma eeskambri, silmaava ja ka silmaläätse kui ka klaaskeha.
Madudel
Madude pupillide kuju on üsna mitmekesine. Aga lihtsustatult võib öelda, et päevase eluviisiga maod (kes päeval aktiivsed) saavad pupilli vikerkesta lihaste abil ümara hoida ning maod kes öise eluviisiga (videvikus ja öösel tegutsevad) saavad pupilli vertikaalse hoida. Nii on kassmaol (Telescopus fallax), osadel lõgismadulastel, harilikul rästikul vertikaalsed aga harilikul nastikul ümmargused pupillid. Piugmadude pupill on horisontaalne.
Kõiki Euroopa madusid, kellel on kiiluga soomused ja ereda valguse käes hästi märgatav vertikaalne pupill, kuuluvad rästikute (Vipera) perekonda ning on inimeste suhtes mürkmadudeks liigitatavad.
Koduloomadel
Silmaava ülemisel ja alumisel äärel paiknevad vaskulaarsed ripatsid.
Pupill aheneb tugeva valguse, vaatlemise, magamise ja ka mõnede ravimite toimel parasümpaatiliselt innerveeritud silmaavasulguri (m.sphincter pupillae) ja temaga seotud anatoomiliste struktuuride tegevuse tulemina.
Inimestel
Inimeste silmaava on tavaliselt musta värvi ja ümmargune.
Votele Viidemann
Votele Viidemann (19. juuli 1947 Tallinn – 14. september 1992) oli eesti tõlkija.
Ta lõpetas 1965. aastal Tallinna 7. Keskkooli ning asus 1966. aastal Tartu Ülikoolis õppima inglise filoloogiat. Ülikoolis korraldas ta koduseid luuleõhtuid ning oli koos inglise filoloogidest õpingukaaslaste Trivimi Velliste ja Mart Aruga ülikooli tõlkevõistluse algatajaid.
Viidemann lõpetas ülikooli 1971. aastal ning töötas seejärel Eesti Teaduste Akadeemia raamatukogus, hiljem Kergetööstuse Konstrueerimisbüroos. Samuti lõpetas ta Patendiülikooli.
Kohe pärast ülikooli lõpetamist hakkas Viidemann ka tõlkima. Tema elutööks sai Geoffrey Chauceri teose "Canterbury lood" tõlge, mis ilmus postuumselt 2006. aastal.
Votele Viidemann suri maovähki.
Lehe tänav (täpsustus)
Lehe tänav on tänava nimi mitmetes Eesti asulates:
Sõstra tänav (Pärnu)
Sõstra tänav on tänav Pärnus Rääma linnaosas.
Tänava pikkus on ligikaudu 198 meetrit.
Ajalugu
Tänav sai nime 1. detsembril 1998.
Hellika
Hellika on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1298. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Hellika 37 naisel.
Qəbələ linnastaadion
Gäbälä linnastaadion (aserbaidžaani keeles Qəbələ şəhər stadionu) on mitmeotstarbeline staadion Gäbäläs, Aserbaidžaanis.
Kõrvukpütt
Kõrvukpütt (Rollandia rolland) on Lõuna-Ameerikas elav linnuliik pütlaste sugukonnast.
Varteres Samurgašev
Varteres Samurgašev (sündinud 13. septembril 1979) on armeenia päritolu Venemaa maadleja.
Arvīds Pelše
Arvīds Pelše (venepäraselt Arvid Janovitš Pelše (Арвид Янович Пельше); 7. veebruar 1899 Iecava vald, Kuramaa kubermang – 29. mai 1983 Moskva) oli läti päritolu Nõukogude Liidu ja Läti NSV kommunistliku partei ja riigitegelane ning parteiajaloolane.
Varteres Samurgašev
Ta on olümpiamängudel võitnud kuld- ja pronksmedali. Ta on kahekordne maailmameister Kreeka-Rooma maadluses.
Heino Seljamaa
Heino Seljamaa (sündinud 21. aprillil 1952 Türil) on eesti näitleja ja poplaulja.
Arvīds Pelše
Õppejõu- ja teaduskarjäär
Pelše lõpetas 1931. aastal Moskvas punase professuuri instituudi ajaloo erialal, seejärel õppis sealsamas aspirantuuris (1931–1933). Õppimise kõrvalt töötas partei ajaloo õppejõuna NKVD koolis (1929–1932). Õppejõuametis tegutses Pelše Moskvas ka aastail 1937–1940.
Varteres Samurgašev
Kristjan Palusalu mälestusvõistlustel aastal 2003 saavutas ta esikoha.
Heino Seljamaa
Haridus
Heino Seljamaa lõpetas 1970. aastal Türi Keskkooli. Samal aastal astus Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedrisse, kuid langes sealt peamiselt kehva vene keele oskuse tõttu välja. Pärast kaheaastast sõjaväeteenistust astus 1974. aastal uuesti lavakunstikateedrisse (st tegi kõik nõuetekohased eksamid ja katsed uuesti) ja lõpetas selle 8. lennus 1978. aastal näitlejana. Aastatel 1985–1986 õppis ta Tartu Riiklikus Ülikoolis psühholoogiat.
Arvīds Pelše
Õppejõu- ja teaduskarjäär
Arvīds Pelšelt ilmus uurimusi NLKP ajaloo, parteilise organisatsioonilise ehituse, Läti revolutsioonilise liikumise ajaloo ja sotsialistliku ülesehitustöö alalt ning võitlusest kodanlike natsionalistidega.
1946. aastal asutati Läti NSV Teaduste Akadeemia. Arvīds Pelše nimetati akadeemia korrespondentliikmeks.
Heino Seljamaa
Teatrid
Juba põhikooli kõrvalt käis Heino Seljamaa Türi kultuurimaja näiteringis Linda ja Nikolai Paali ning Maiu Bruki juhendamisel näitlemist õppimas. Seljamaa esimene näitemäng Türi kultuurimajas oli Lutsu "Kevade", kus koolivend Andres Oks (hilisem Ugala näitleja) mängis Tootsi ja Seljamaa oli üks saksa poistest.
Kõrgkooli lõpetanuna saadeti Heino Seljamaa riikliku suunamisega nukunäitlejaks Nukuteatrisse, kus ta töötas ligi 20 aastat. Hiljem on ta töötanud draamanäitlejana Ugala ja Rakvere teatris.
1999. aastast annab lasteetendusi rändteatriga Teater Kohvris.
Muusika
Koolipõlves laulis Heino Seljamaa kooli poistekooris. 1963. aasta lõpus alanud biitlimaania vaimustas ka Türi koolipoisse. Ise tehti kitarrid, ise õpiti kuulmise järgi pilli mängima ja pandi kokku ansambel Hades. Seljamaa on kitarri mänginud ja laulnud ansamblis Juku (1968–1970), Paide restorani ansamblis ning ansamblites Andromeeda (1970) ja Kontor (1981–1985).
Isiklikku
Heino Seljamaa on neljandat korda abielus ja tal on viis last (abielust näitleja Liina Tennosaarega on tal poeg Jass Seljamaa ja näitleja Külli Palmsaarega poeg Orm Seljamaa). Augustist 2017 on tema abikaasa raadioajakirjanik Mary-Liis Seljamaa.
2015. aastast on ta näitlejatöö kõrvalt ka Uberi/Bolti taksojuht.
Priit Aimla on tema perekonnanime kirjutanud laulu "Õpeta nagu oma last" eestikeelsetesse sõnadesse ("Keeran teil SELJA MA(A) ..."; laulu autor Chris Rea, esitajad Heino Seljamaa ja ansambel Kontor).
Liigujoomine
Liigujoomine ehk liigud on vana üleeuroopaline talurahva komme, mis tähendas mingi äritehingu või lepingu kinnitamise või mõne töö valmis saamise puhul alkohoolsete jookide joomist.
Prosoodia
Prosoodia on keeleteaduses koondmõiste, mis hõlmab kõnelõikude (häälikute, silpide, sõnade, lausete) kestuse, hääle valjuse ja kõrgusega seotud nähtusi.
Blond (ansambel)
Blond oli Rootsi ansambel. 1997. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel Rootsit lauluga "Bara hon älskar mig".
Imants Freibergs
Imants Freibergs (sündinud 12. märtsil 1934 Valmieras) on läti informaatik. Tema abikaasa on endine Läti president Vaira Vīķe-Freiberga.
7. detsembril 2005 anti talle Valgetähe I klassi teenetemärk.
Meisterdetektiivid
"Meisterdetektiivid" on kirjastuse Kuldsulg aastatel 1994–1996 avaldatud kriminaalromaanide sari.
Eesti autoritelt ilmusid seal 1995. aastal Elmar Valmre "Ööl vastu 18. oktoobrit" ja Vassili Randmetsa "Mõrv Metsamõisas".
Martin Stenmarck
pisi|Martin Stenmarck Martin Olof Jon Stenmarck (sündinud 3. oktoobril 1972 Täbys) on Rootsi laulja.
Sõeru tänav (Pärnu)
Tänava pikkus on ligikaudu 124 meetrit.
Friends (ansambel)
Friends oli Rootsi ansambel. 2001. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel Rootsit lauluga "Listen to Your Heartbeat".
Helliki
Helliki on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 3811. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Helliki 6 naisel.
Majuskel
Ainult majuskeltähtedega ajaloolised kirjastiilid on rooma kapitaal (capitalis monumentalis), rooma majuskelkursiiv, ruutkapitaal, rustika, untsiaal ja pooluntsiaal.
Nendes kirjades, kus on olemas nii majusklid kui ka minusklid, määravad valiku kasutada suur- või väiketähte konkreetse keele või kasutusvaldkonna kokkuleppelised reeglid (ortograafia, traditsioon).
Volgogradi Riiklik Ülikool
Volgogradi Riiklik Ülikool (vene keeles Волгоградский государственный университет) on Venemaa föderaalülikool Volgogradis; ühtlasi üks suurimaid ja tähtsamaid Volgogradi oblasti ülikoole, asutatud 1980. aastal.
Užliedžiai vald
Užliedžiai vald (leedu keeles Užliedžių seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kaunase rajooni territooriumil.
Valla pindala on 34 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3217 inimest. Valla keskus on Užliedžiai küla, vallamaja asub aadressil Ledos g. 2. Vallavanem on Irmantas Šumskas.
pisi|Giraitė
29528 Kaplinski
29528 Kaplinski (1998 AN8) on asteroidide vöösse kuuluv asteroid orbitaalperioodiga 1601,0888116 päeva (4,38 aastat). Asteroidi avastas 10. jaanuaril 1998 Ondřejovi Observatooriumis tšehhi astronoom Lenka Kotková (Šarounová).
Asteroid sai nime eesti kirjaniku Jaan Kaplinski järgi.
Sireli tänav (Pärnu)
Sireli tänav on tänav Pärnus Rääma linnaosas.
Tänav saab alguse Kibuvitsa tänavalt, suundub kirdesse ja lõppeb tupikus. Sireli tänav ristub veel Karikakra ja Nelgi tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 235 meetrit.
Ajalugu
Tänav sai nime 1. detsembril 1998.
Viiruk
Viiruk ehk oliibanum on viirukipuust saadav õhu käes kuivatatud kummivaik. Selle kokkupuutel hõõguvate sütega tekib viirukisuits.
Viirukit kasutatakse kultustes suitsutusrohuna ja rahvameditsiinis ravi otstarbel. Viiruk on jämedateraline kuni tükiline, läbipaistev, pruunikaskollast kuni punakaspruuni värvi.
Tervisemõju
Viirukisuits sisaldab mitmesuguseid saasteaineid, sealhulgas gaasilisi saasteaineid, nagu vingugaas, lämmastikoksiidid, väävli oksiidid, lenduvad orgaanilised ühendid (LOÜ) ja adsorbeerunud mürgised saasteained (polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud ja toksilised metallid). Tahked osakesed jäävad vahemikku 10–500 nanomeetrit.
2001. aastal Taiwanis läbi viidud uuringud seostasid viirukipulkade põletamist potentsiaalsete kantserogeenide aeglase kogunemisega halvasti ventileeritavas keskkonnas, mõõtes budistlikes templites polütsükliliste aromaatsete süsivesinike (sh bensopüreeni) taset. Uuringus leiti viirukisuitsus gaasilisi alifaatseid aldehüüde, mis on kantserogeensed ja mutageensed.
2008. aastal meditsiiniajakirjas Cancer avaldatud uuringus leiti, et viiruki kasutamine on seotud statistiliselt oluliselt kõrgema riskiga haigestuda ülemiste hingamisteede vähki, välja arvatud ninaneeluvähk. Neil, kes kasutasid palju viirukit, oli 80% suurem tõenäosus lamerakk-kartsinoomide tekkeks. Seos viiruki kasutamise ja suurenenud vähiriski vahel ilmnes siis, kui teadlased kaalusid muid tegureid, sealhulgas sigarettide suitsetamist, toitumist ja alkoholi tarbimisharjumusi. Uurimisrühm märkis, et "See seos on kooskõlas paljude uuringutega, mis tuvastavad viirukisuitsus kantserogeene, ning arvestades viiruki põletamisel tekkiva suitsu laialdast ja mõnikord ka tahtmatut kokkupuudet, on neil leidudel oluline mõju rahvatervisele."
2015. aastal leidis Lõuna-Hiina Tehnikaülikool, et viiruki mürgisus hiina hamstri munasarjarakkudele on suurem kui sigarettidel.
Saturni rõngad
pisi|300px|Saturn ja rõngad 2007. aastal Saturni rõngad on Saturni ekvatoriaaltasandil asuv rõngastesüsteem, mis koosneb mikromeetri kuni kilomeetri suurustest osakestest. Saturni rõngad on Päikesesüsteemi suurim rõngastesüsteem. Saturni rõngaste päritolu osas pole ühtset seisukohta, sest mõned tõendid viitavad sellele, et need on üsna noored, kuid teoreetiliste mudelite järgi peaksid olema väga vanad.
Saturni rõngad suurendavad Saturni eredust, kuid rõngad ei ole siiski Maalt palja silmaga nähtavad. 1610. aastal sai Galileo Galileist esimene inimene, kes vaatles Saturni rõngaid. Galilei ei näinud neid kuigi hästi ja seetõttu ei teadnud, mida ta nägi. 1655. aastal vaatles Saturni Christiaan Huygens, kes mõistis, et Saturni ümbritsevad rõngad.
Kuigi laialt arvatakse, et Saturni rõngad koosnevad eraldiseisvatest rõngakestest, siis täpsem oleks kirjeldada seda kui ühte varieeruvate tihedusaladega ketast, milles on vaid üksikud tõeliselt tühjemad piirkonnad. Kahe sellise hõredama ala on loonud Saturni kuud, osade esinemine on põhjustatud kuude tekitatud orbitaalresonantsist ning mõnede tekkelugu pole teada.
Galileo
Saturni rõngaid vaatles esimesena Galileo Galilei, kuid ta ei mõistnud, mida ta oma teleskoobiga vaatles. Galilei kirjutas Toscana suurhertsogile, et Saturn koosneb kolmest osast, mis ei liigu ega puuduta üksteist ning kirjeldas vaadeldut Saturni kõrvadena. 1612. aastal muutusid rõngad ajutiselt nähtamatuks ning Galilei sattus sellest segadusse, mis süvenes kui rõngad muutusid 1613. aastal taas vaadeldavaks.
Rõngateooria, vaatlused ja uurimine
1655. aastal vaatles Christiaan Huygens Saturni endavalmistatud teleskoobiga, mis oli Galilei teleskoobist võimsam ning mõistis, et Saturni ümbritseb rõngas. 1675. aastal vaatles Saturni rõngast Giovanni Cassini, kes määras kindlaks, et Saturni rõngas koosneb tegelikult mitmest väiksemast rõngast, mille vahel on pilud. Suurim Saturni rõngastes olev pilu, A- ja B-rõnga vahel asuv 4800 km laiune pilu, nimetati hiljem Cassini piluks. 1787. aastal tõestas Pierre-Simon Laplace, et üks rõngas oleks ebastabiilne ning pakkus välja, et Saturni rõngas koosneb tegelikult rõngakestest.
Saturni rõngaid on uurinud neli NASA kosmosesondi. Esimese kosmosesondina möödus Saturnist 20900 km kauguselt Pioneer 11, mis avastas F-rõnga. Järgmisena külastas planeeti Voyager 1, mis möödus Saturnist novembris 1980. aastal, lähenedes planeedile kuni 64200 km kaugusele. Sondi pildid olid fotopolarimeetri rikke tõttu planeeritust kehvamad, kuid siiski olid Saturni rõngastest tehtud fotod enneolematu kvaliteediga ning nende abil avastati G-rõngas. Augustis 1980 möödus planeedist Voyager 2. Aastatel 2004 kuni 2017 tiirles Saturni orbiidil kosmosesond Cassini-Huygens, mis tegi rõngastest seni detailseimad fotod.
Kirjeldus
pisi|250px|Arvutikujutis, mis on koostatud Saturni rõngaste raadiolainete abil tehtud mõõtmiste infot kasutades. Rõngad algavad 7000 km Saturni ekvaatorist, mille raadius on 60300 km ja lõpevad ekvaatorist 80 000 km kaugusel. Rõngaste paksuseks pakutakse minimaalselt 10 meetrit ja maksimaalselt kuni 1 km ning need koosnevad 99,9% jääst. Peamised rõngad koosnevad osakestest, mille suurus on 1 cm kuni 10 m. Voyageride kogutud andmete põhjal, on rõngaste mass umbes 3 x 1019 kg, mis moodustab väikese osa Saturni kogumassist ja on veidi vähem kui Saturni kaaslase Mimase mass. Cassini kogutud andmed ja arvutisimulatsioonid viitavad samas võimalusele, et rõngastes osakeste kokkukleepumise tõttu on rõngaste mass seniarvatust kolm korda suurem.
Suurimad Saturni rõngaste pilud, Cassini ja Encke pilud on Maalt vaadeldavad, kuid Voyagerid avastasid möödalendude ajal, et rõngastes leidub tegelikult tuhandeid pilusid ja rõngakesi. Mõned nendest piludest on tekkinud paljude Saturni kaaslaste mõju tõttu ning mõned pilud on olemas, sest Saturni kaaslased hoiavad seda ohustava rõnga oma gravitatsioonijõuga kontrolli all ja stabiliseerivad selle. Encke pilu eksisteerib, sest Saturni kaaslane Pan, hoiab selle muust materjalist vabana ja Prometheus ning Pandora hoiavad koos F-rõngast.
Pearõngaste moodustumine
pisi|Kunstniku kujutis Saturni rõngaste osakestest Saturni rõngad võivad olla väga vanad ja moodustunud koos Saturniga. Rõngaste tekke osas on kaks peamist teooriat. Édouard Roche'i hüpoteesi kohaselt moodustusid Saturni rõngad ühest tema kaaslasest, mille diameeter oli 400 kuni 600 km ja purunes Roche'i piiri ületamisel rõngasteks. Teise versiooni kohaselt purunes kaaslane kokkupõrkel teise taevakehaga. Teise teooria kohaselt moodustusid rõngad samast materjalist, millest moodustus ka Saturn.
Roche'i teooriat arendas edasi USA astrofüüsik Robin Canup, kelle arvates moodustusid rõngad koos Saturniga ja rõngaste materjal eraldus Titani-suurusest kaaslasest, mis põrkas Saturniga kokku. See teooria põhjendaks, miks rõngastes pole kuigi palju kive. Canupi teooria kohaselt olid rõngad algselt palju massiivsemad ja laiemad kui tänapäeval ja rõngaste välisosa osakesed ühinesid Saturni kaaslastega nagu Tethys, mis põhjendaks, miks Saturni kaaslastes on vähe kive. Edasised kokkupõrked või vulkaaniline tegevus Enceladusel, võis jää osakaalu selle koostises vähendada ning suurendada selle tihedust tänapäeva 1,61 g/cm3-ni, mis on suurem kui Mimasel (1,15 g/cm3) ja Tethysel (0,97 g/cm3).
Massiivsete rõngaste hüpoteesi on kasutatud ka Saturni kaaslaste tekke selgitamisel kuni Rhea-ni. Kui esialgsed massiivsed rõngad, sisaldasid kivitükke ja jääd, siis oleksid Saturni kaaslased jääd koguma hakanud ning gravitatsiooni mõjul rõngastest eraldunud ja sattunud laiadele orbiitidele. Roche'i piiril asuvad kivised osakesed on piisavalt tihedad, et koguda lisamaterjali, kuid vähem tihedad osakesed ei ole. Pärast rõngastest eraldumist, võisid Saturni kaaslased jätkata arenemist juhuslike ühinemistega, mis seletaks, miks Saturni lähedal tiirlevatel kaaslastel on silikaadisisaldus suurem kui Saturnist kaugemal tiirlevatel kaaslastel, nagu Rhea. Sel juhul oleks Rhea vanim kuu, mis on moodustunud esialgsetest rõngastest ning Saturnile lähenedes, oleksid kuud järjest nooremad.
Egeuse kultuur
Egeuse kultuur või Egeuse tsivilisatsioon on koondnimetus, mille alla kuulub tegelikult kolm pronksiaegset Kreeka tsivilisatsiooni Egeuse mere ümbruses: Kreetal, Küklaadidel ja Kreeka maismaal.
Saturni rõngad
Pearõngaste moodustumine
Saturni rõngastes leiduva jää eredust ja puhtust on kasutatud tõendina hüpoteesides, mille kohaselt on Saturni rõngad tunduvalt nooremad kui Saturn, sest meteooridest pärinev tolm oleks põhjustanud rõngaste tumenemise. Siiski on uued uuringud näidanud, et B-rõngas võib olla piisavalt massiivne, vähendamaks tolmu mõjul rõngaste tumenemist.
Egeuse kultuur
Kreetal õitses varasel pronksiajal Minose kultuur. Küklaadide tsivilisatsioon sulandus maismaaga varahellaadilisel perioodil ja Kreetaga keskminoilisel ajajärgul. Hilishellaadilisel või hilisminoilisel ajastul, ligikaudu 1450. aastast eKr levis Mükeene tsivilisatsioon Kreeka mandriosalt Kreetale.
Saturni rõngad
Rõngaste pilud ja struktuurid
Saturni rüngaste tihedaimad osad on A ja B rõngad, mille vahel asub Cassini pilu. A-, B- ja C-rõngad moodustavad nö. pearõngad, mis on tihedamad ja sisaldavad suuremaid osakesi kui õhukesed tolmust koosnevad rõngad. Õhukeste rõngaste hulka kuuluvad D-, G- ja E-rõngad. Kõige keerulisem on kategoriseerida F rõngast, mille mõned osad on väga tihedad, kuid see sisaldab ka palju tolmuosakesi. pisi|keskel|900px|Saturni rõngad
Rõngaste füüsilised parameetrid
pisi|300px|Saturni rõngad koos tähistustega
Jüri Raidla
Jüri Raidla (sündinud 2. juulil 1957 Lääneranna vallas Pärnumaal) on eesti õigus- ja riigiteadlane ning Ellex Raidla Advokaadibüroo asutaja ja vanempartner. Jüri Raidla oli taasiseseisvunud Eesti esimene justiitsminister (1990–1992), samuti Eesti Vabariigi põhiseaduse ekspertkomisjoni esimees. Peale selle oli ta 1992. aastal asutatud Eesti Pangaliidu esimene tegevdirektor.
Haridus
Jüri Raidla lõpetas 1975. aastal Pärnu-Jaagupi Keskkooli kuldmedaliga ja 1980. aastal Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna cum laude (1980–1981 TRÜ aspirant). Õigusteaduse kandidaat, kandidaadikraadi sai 1987. aastal (Peterburi Riiklik Ülikool), kandidaaditöö juhendaja Tartu ülikoolis Endel Laasik (1921-1985), mentor Peterburis oli professor Anatoli Sobtšak. 1992. aastal täiendas end Rootsis Lundi Ülikoolis (järeldoktorantuur).
Töökäik
Raidla kuulub Maksumaksjate Klubisse. )
Tegevus
Jüri Raidla on andnud märkimisväärse panuse nii Eesti riigi kui õigusteaduse arengusse.
Eesti Vabariigi põhiseadus
Enne Eesti taasiseseisvumist oli de jure jõus 1927. aasta põhiseadus, mis ei toiminud. Põhiseaduslikud küsimused olid reguleeritud Eesti Vabariigi Ülemnõukogu ajutise töö- ja kodukorraga, mis võeti vastu ning korduvalt muudeti Ülemnõukogu otsustega. 20. augustil 1991 võttis Ülemnõukogu vastu otsuse moodustada uue põhiseaduse väljatöötamiseks ja rahvahääletusele esitamiseks Põhiseaduslik Assamblee pariteetsetel alustel. Jüri Raidla (tollane justiitsminister) tegi ettekande põhiseaduse struktuurist, mis oli praktilise suunitlusega. J. Raidla lõpetas ettekande ettepanekuga moodustada Põhiseaduslikus Assamblees seitse toimkonda, mille vahel jaotada tulevase põhiseaduse peatükid järgmiselt:
Kuna ettepanek oli Põhiseaduse Assamblee liikmetele varem kirjalikult välja jagatud, pandi see hääletusele, mille tulemusel ka vastu võeti. Põhiseaduse Assamblee II istungil kinnitati reglement, toimkondade koosseisud, samuti kuulati ära esimene osa Jüri Raidla ettekandest ning III istungil teine osa, mis selgitas esitatud põhiseaduse eelnõud peatükkide ja paragrahvide kaupa. Taoline jaotus võeti uue (ka tänapäeval kehtiva) põhiseaduse aluseks.
Kokku esitati viis põhiseaduse eelnõud. Viimases (kolmandas) hääletusvoorus jäid alles Jüri Raidla ja Jüri Adamsi eelnõud, valituks osutus Adamsi eelnõu, mis võeti põhiseaduse koostamise aluseks. Kuigi Raidla töögrupi eelnõu kalla töötasid riigi tuntumad juristid, mille tõttu oli see juriidiliselt korrektselt sõnastatud ning nõuetekohaselt vormistatud, peeti seda liialt presidendikeskseks. Raidla on tunnistanud: "Tol hetkel oli kaotus töögrupile suur pettumus, kuid Eesti õigusajaloo ning poliitilise ajaloo seisukohast hea, et nii läks". Peagi tuli moodustada põhiseaduse ekspertiiskomisjon Adamsi põhiseaduse redigeerimiseks. Raidla valiti komisjoni juhiks, samuti kuulus meeskonda suur osa Raidlaga eelnõud koostanud grupist ning tänu sellele said ekspertide poolt vajalikud sätted põhiseaduse eelnõusse sisse kirjutatud. J. Adamsi eelnõu paragrahve muudeti kasutades selleks J. Raidla eelnõu sõnastust. Protsess kujunes protseduuriliselt lihtsamaks (võrreldes sellega, kui võitnud tööks oleks osutunud Raidla grupi eelnõu) ja lõppkokkuvõttes koostatud eelnõud hinnatakse olevat tasakaalustatult ning põhjendatult parlamentaarseks. Raidla on öelnud, et tänapäevani on põhiseadus hea tervise juures, Eesti on põhiseadust hoidnud ja põhiseadus Eestit.
Seaduseelnõud
Jüri Raidla on osalenud 1990. aastail järgmiste seaduseelnõude koostamises ja õigusaktide ekspertiisi tegemises:
Ta on osalenud ka Eesti Arengufondi, inimgeeniuuringute, ravikindlustuse, töötuskindlustuse ja krediidiasutuste seaduste väljatöötamises.
Eesti riigi areng ja 10 käsku
Raidla on aidanud kaasa kohaliku maareformi teostamisele. Ühes oma esinemises tõi Jüri välja kümme teesi kümneks aastaks, mida tuntakse kümne käsu nime all, need on järgmised:
Sellest sai alguse riigireform, mis Raidla hinnangul peaks vastama kolmele tingimusele: sisult radikaalne, toimelt kompleksne, ulatuselt mastaapne. Teema leidis laialdast vastukaja nii meedias kui ka poliitikute seas. Seda Raidla tahtiski saavutada, tegemist oli strateegilise käiguga, et küsimused riiklikul tasandil läbi arutada. Taolist mõjutamist nimetati poliitikute innustamiseks ja positiivseks surveks, probleemid oli vaja tuua rahvani.
Õigusteaduse levitamine
Alates 2016. aastast on Jüri Raidla SA Iuridicumi nõukogu esimees. Tegemist on keskkonnaga, mis võimaldab meediast ja turust sõltumatult koguda akadeemiliselt korrektset õigusinformatsiooni, seda süstematiseerida ning laiemalt levitada. Õigusinfo levitamise eesmärgil jätkatakse ajakirja Juridica arendamist, osalemist rahvusvaheliste konverentside ja Eesti õigusteadlaste päevade korraldamises. Panustatake Eesti õigusliku mõtte arengusse nii lähemas kui kaugemas perspektiivis. Samuti on Raidla osalenud Eesti Vabariigi põhiseaduse kommenteeritud väljaande koostamises, kirjutanud mitmeid artikleid ajakirjades Juridica ja Sirp. Avaldanud üle 20 teadustrükise.
Advokaadibüroo
1993. aastal asutas Raidla õigusbüroo MBA Baltika, mis aastast 1995 tegutses advokaadibüroona Raidla & Partnerid, alates 2015. aastast on tegemist Ellex Raidla Advokaadibürooga. Peamised valdkonnad on äri- ja tsiviilõigus. Tegeletakse õigusvaidluste, tehingute nõustamise ning uue juristide põlvkonna kasvatamisega.
Töömeetod ja uue põlvkonna koolitamine
Aasta ettevõtja nimetuse saamisel on Jüri Raidla öelnud: "...//Meil on ainult head kolleegid, nende mõistus ja mis veelgi tähtsam – nende pühendumus. Seal on kolm olulist mantrat: kiirus, siirus ja kvaliteet. Kui need on olemas, siis inimesed tulevad tagasi, leiavad tee tagasi. Kuid see ei ole piisav, et kolleegid tagasi tuleks. Sa ei saa seda tõugata, vaid pead ise vedama. Suur osa sellest tunnustusest kuulub, kallid kolleegid, ka teile. Ma tahan soovida seda, et järgnevatel põlvkondadel, ka minu lastelastel, oleks hoida sama hea Eesti, kui meil täna ja või veelgi parem."//...
Jüri Raidla on perfektsionist. Tema tegemisi iseloomustab pidev püüd olla parem kui ta oli seda eile. Eduni viib enesetäiendamine, järjepidev eesmärgistatud töö pikema perioodi kestel ning soodsate asjaolude kokkulangemine.
Koolitades nooremat põlvkonda on Raidla korduvalt rõhutanud, et ei ole olemas väikseid ega suuri kliente. Kliendi jaoks on tema mure alati suur. Isegi juhul, kui võidu perspektiiv on 0% ja alaline klient tahab vaatamata sellele kohtusse vaidlema minna, siis klienti murega üksi ei jäeta, minnakse kaasa kasvõi õiguslikku põrgusse. Kaotuse korral ei õigustata oma kaotust. Ainult lühiajalisest kasust lähtudes peaks loobuma kõigist kaasustest, mis vähegi kahtlased paistavad. Probleemiga tuleb tõsiselt tegeleda.
Fame (ansambel)
Fame oli Rootsi ansambel. 2003. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas see Rootsit lauluga "Give Me Your Love".
Enno Raidma
Enno Raidma (8. veebruar 1938 Vana-Antsla vald, Urvaste kihelkond, Võrumaa – 9. juuni 2006 Kohtla-Järve) oli eesti keemik.
Elulugu
Enno Raidma oli Salme Alise Raidma ja Eero Raidma poeg.
Lõpetas 1956. aastal Friedrich Reinhold Kreutzwaldi nimelise Võru 1. Keskkooli ja 1961. aastal Tartu Riikliku Ülikooli. Oli 1969–72 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) aspirantuuris; tehnikakandidaat (1972, TPI), väitekiri "Исследование возможностей получения, свойств и областей применения эпоксидной смолы на базе смесей алкилрезорцинов".
Oli aastast 1961 Kohtla-Järve Põlevkivi Teadusliku Uurimise Instituudis, aastast 1994 juhtteadur.
Teadustöö
Uurimisvaldkond: põlevkiviõliproduktide, eriti alküülresortsiinide koostise eraldamise ja kasutusvõimaluste uurimine.
Teoseid
Ligi 40 teadustrükist, 9 autoritunnistust.
Innari Parts
Innari Parts (14. juuni 1940 Tartu – 10. märts 2003 Tallinn) oli eesti tehnikateadlane.
Elulugu
Innari Parts oli talupidaja, õpetaja poeg ja Romeo Partsi vend.
Lõpetas 1958 Tallinna 22. Keskkooli, 1963 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI), tehnikakandidaat (1967, Moskva Energeetika Instituut).
Oli 1963–1966 TPI assistent, 1968–1974 Tallinna Pedagoogilise Instituudi vanemõpetaja, kateedrijuhataja, aastast 1971 dotsent; poliitilistel põhjustel ei saanud 1974–1991 kõrgkooli õppejõuna töötada, 1991–1992 TPedI dotsent (kohakaaslusega), siis Merehariduskeskuse õppejõud ja Tolliameti tolliosakonna transiiditalituse vanem- ja peaspetsialist, ühtlasi tollialaste koolituste lektor.
Teoseid
Kahe teadusliku kogumiku (1971, 1972) kaaskoostaja. 90 teadustrükist.
Oktoobri Võit
pisi|Ajalehe Oktoobri Võit päis Oktoobri Võit : Tallinna Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja oli 1951–1953 aastatel ilmuv eesti keelne Kose rajooni ajaleht.
Esimene number ilmus 20. märtsil 1951. aastal oli kaheleheline ning ilmus kaks korda nädalas - igal teisipäeval ja laupäeval. Hinnaks 10 kopikat.
Toimetuseks oli Tallinna Masina-Traktorijaam. Toimetajad - E. Raudsep (1951-1952) ja vastutav toimetaja kohusetäitja K. Vunk (1951), I. Serpe (1953). Algselt trükiti ajalehte Tallinna trükikojas "Kommunist", hiljem 1953. aastal tehti ajalehe väljaandmiseks juba oma trükikoda Kosele aadressile J. Lauristini mnt, 1-a. Trükikoja nimeks oli "Kose Rajooni Trükikoda nr. 28". 21 oktoobril 1953 trükiti ajaleht juba uues trükikojas, kuid ajalehe väljaandmine lõppes juba 25. detsembril 1953. Kokku ilmus 103 numbrit.
Columbia jääväli
pisi|Pilt on tehtud kohas, kus Columbia jäävälja liustike serv asus umbes 100 aastat tagasi. Foto: Andres Marandi pisi|Athabasca liustik pisi|Jäävälja külastajad pisi|Athabasca liustiku [[lumebuss]] pisi|Athabasca liustiku lumebuss Columbia jääväli on Kanada Kaljumägedes Põhja-Ameerika kontinentaalsel veelahkmel asuv jääväli.
Osa jääväljast asub Banffi rahvuspargi loodetipus ja Jasperi rahvuspargi lõunaotsas. Selle pindala on umbes 325 km², sügavus 100–365 m ning sellele langeb aasta jooksul kuni 7 m lund.
Jäävälja äärtel asuvad mõned Kanada Kaljumägede kõrgemaist mägedest:
Osa jääväljast on nähtav Icefields Parkwaylt. Athabasca liustik on oma suurimast tänapäevasest ulatusest saati 1844. aastal märkimisväärselt taandunud. Suvekuudel saavad külastajad liustikul käia ja selle tarbeks on ehitatud erilised sõidukid, millega liustikul mugav sõita on. Need on tavaliselt mitmeteljelised, mõned ratastega, mõnel on esimesel teljel suusad ja ülejäänutel rattad. Columbia Icefield on talviti üks mäesuusatajate lemmikpaiku.
Esmakordselt teatasid jäävälja olemasolust 1898 Norman Collie ja Hermann Woolley pärast esmatõusu Athabasca mäele.
Columbia jääväljalt saab alguse Athabasca jõgi, mis voolab Suure Orjajärve ja Mackenzie jõe kaudu Põhja-Jäämerre. Samuti algab Columbia jääväljalt Põhja-Saskatchewani jõgi, mis voolab Winnipegi järve ja Nelsoni jõe kaudu Hudsoni lahte. Hudsoni laht kuulub samuti Põhja-Jäämere vesikonda. Veel algavad Columbia jääväljalt Columbia jõe peamised lisajõed. Columbia suubub Portlandi kandis Vaiksesse ookeani.
On neid, kes peavad Hudsoni lahte Atlandi ookeani osaks. Nende jaoks asub Columbia jääväli kolme ookeani veelahkmel. Suure maailma atlase andmetel asub kolme ookeani veelahe kagu pool 3190 m kõrguse Clevelandi mäe, Watertoni järvede rahvuspargi ja Glacieri rahvuspargi kandis.
Oobolusliivakivi
Oobolusliivakivi ehk oobolusfosforiit on fosforiit, mis kujutab endast käsijalgsete karbipoolmete ja nende osakeste kuhjumit kvartsliivas.
Nimi tuleneb käsijalgsete perekonna Obolus nimest.
Käsijalgsete kodade tükid sisaldavad 35-38% P2O5. (Maapõueseaduses loetakse fosforiidiks kivimit, milles P2O5 keskmine sisaldus on vähemalt 6,0%.)
Lisa Nowak
Lisa Marie Nowak (sündinud 10. mail 1963) on endine mereväelane ja NASA astronaut. Ta liitus 1985. aastal mereväega, kus õppis lenduriks. 1996. aastal valiti Nowak astronaudiks. Nowak osales juulis 2006 missioonil STS-121, kus ta vastutas süstiku ja Rahvusvahelise Kosmosejaama robotkäe juhtimise eest.
5. veebruaril 2007 vahistas politsei Nowaki kahtlustatuna inimröövikatses. Märtsis vallandati Nowak NASA-st ja saadeti tagasi mereväkke. Ta on esimene astronaut, kelle NASA on vallandanud. 2009. aastal tunnistas ta kokkuleppel prokuröriga end süüdi autosse sissemurdmises ja kallaletungis ning prokurör loobus inimröövikatse süüdistusest. Nowak kuulus mereväkke augustini 2010, mil kolmest admiralist koosnev komisjon otsustas ta auastet alandada ning mereväest erru saata.
Johannes Jürgenson
Lõpetas aastal 1922 Tallinna Toomkooli. Õppis Tartu Ülikooli usuteaduskonas aastatel 1922–1927. Lõpetas ülikooli ''mag. theol.'' astmega (Askeetilise elu aade Athanasiuse "Püha Antoniuse elu" järele). Oli prooviaastal Tartu Ülikooli koguduse juures. Ordineeriti õpetajaametisse 29. juunil 1930.
Oli 1922–1927 Vigala Maarja koguduse õpetaja Ferdinand Jürgensoni isiklik adjunkt. Töötas 1929–1932 Kirbla Püha Nikolause koguduse õpetajana.
Isiklikku
Vigala Maarja koguduse õpetaja Ferdinand Jürgenson oli Johannes Jürgensoni vend.
Helvi
Helvi on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 309. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Helvi 492 naisel.
2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Helvi Eestis 473 naisel. Helvi oli populaarsuselt 319. naisenimi. Helvi oli keskmiselt 78 aasta vanune (mediaanvanus oli 81). Kõige populaarsem on eesnimi Helvi vanuserühmas 85+, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 35,05.
Afro-dite
Afro-dite oli Rootsi ansambel. 2002. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel Rootsit lauluga "Never let it go".
Herje
Herje on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 4327. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Herje 5 naisel.
Starboy Nathan
pisi|2011 Nathan Abraham Fagan-Gayle (ka Nathan; sündinud 2. novembril 1986 Lõuna-Londonis) on Suurbritannia R&B-laulja.
Tema tuntumad singlid on "Come into My Room" (2005) ja "Diamonds" (2011).
Ivar Murdmaa
Ta lõpetas aastal 1950 Tallinna 21. Keskkooli ja aastal 1955 Ordžonikidze-nimelise Moskva Riikliku Geoloogiauuringute Instituudi.
Ta on Venemaa Teaduste Akadeemia okeanoloogiainstituudi teadur, maavarade ja paleookeanoloogia labori juhataja ning Venemaa loodusteaduste akadeemia korrespondentliige.
Ta on Eesti Geoloogia Seltsi asutajaliige.
Kääri peakraav
Kääri peakraav (ka Kääri oja) on peakraav Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas, Vastemõisa oja parempoolne lisajõgi.
Kraavi pikkus on 9,7 km, valgla pindala 6,8 km², langus 17,5 m ja lang 2,57 m/km. Kraav saab alguse 69,5 m kõrgusel Kildu külas Vastemõisa – Võlli – Suure-Jaani tee servas ja suubub Ivaski külas 52 m kõrgusel paremalt poolt Vastemõisa ojasse 4,2 km kaugusel selle suudmest. Kraav kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.
Lathen
Lathen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Emslandi kreisis.
Domeikava vald
Domeikava vald (leedu keeles Domeikavos seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kaunase rajooni territooriumil.
Valla pindala on 58 km². 2011. aasta seisuga elas seal 7577 inimest. Valla keskus on Domeikava küla, vallamaja asub aadressil Bažnyčios g. 2. Vallavanem on Lina Stragienė.
Sooidentiteet
Sooline identiteet ehk sooline enesemääratlus on inimese enda soo tunnetamine ja subjektiivne kogemine. Üldiselt kirjeldatakse seda kui enda tunnetamist kas mehe või naisena, mis on kaks peamist aktsepteeritud sookategooriat. Kõikides ühiskondades on sookategooriate kogum, mis võib olla ühiskonnaliikmete sotsiaalse identiteeti tekkimise aluseks. Enamikus ühiskondades on sootunnused jaotatud meeste ja naiste vahel. Kõikides ühiskondades on aga inimesi, kes ei samastu oma bioloogilise soo mõnede (või kõikide) aspektidega.
Enamikus lääneühiskondades eksisteerib sooline binaarsus ehk sotsiaalne dihhotoomia, mis tugevdab kas mehelikkuse või siis naiselikkuse ideaalidele allumist kõikides soolistes aspektides: bioloogilises soos, soolises identiteedis ja soolises väljendamises. Mõningates ühiskondades on lisaks ka kolmandad sookategooriad, mida kasutavad tavaliselt inimesed, kes ei ole endale määratud sooga rahul; teistes ühiskondades võib valida endale sobiva sookategooria olenemata oma soost.
Sooline identiteet kujuneb välja tavaliselt kolmandaks eluaastaks, sellest hiljem on seda äärmiselt raske muuta. Sooline formatsioon lõppeb üldiselt vanuses neli kuni kuus. Soolist identiteeti mõjutavad ümbritsevad inimesed, sotsiaalne suhtlus ning lapse enda isiklik huvi. Soolisusest arusaamise saab jaotada nelja kategooriasse: (1) soolisuse kontseptsiooni mõistmine, (2) soorollide standardite ja stereotüüpide õppimine, (3) oma vanematega samastumine, (4) soolise eelistuse väljakujunemine. Kolmeaastased saavad ennast tunda nii poisi kui tüdrukuna, isegi kui nad ei mõista soolisuse kõiki nüansse.
Sooline identiteet on laste puhul väga muutlik. Uuringud näitavad, et sooline identiteet kujuneb kolmes etapis: esmalt väikelaste ja koolieelikutena õpivad nad ära kindlaksmääratud soopõhised omadused, teine etapp on konsolidatsioon, kus identiteet muutub jäigaks (vanuses 5–7); pärast "jäikuse tippu" muutub identiteet jälle rohkem voolavaks ja sotsiaalselt määratletud soorollid vähem oluliseks.
Sooline identiteet, välimus ja kromosoomid
Kuigi sooidentiteedi moodustumine ei ole täielikult mõistetav, arvatakse siiski, et paljud tegurid mõjutavad selle arengut. Bioloogilised tegurid, mis võivad mõjutada soolist identiteeti, on sünnituseelne või -järgne hormonaalne tase ning geneetiline koosseis. Sotsiaalsed tegurid, mis võivad isiku soolist identiteeti mõjutada, on näiteks pere, autoriteetsete isikute või massimeedia poolt vahendatud ettekujutused soorollidest. Isiku soolist identiteeti mõjutab ka sotsiaalse õppimise teooria, mis eeldab, et laste sooline identiteet kujuneb sooga seotud käitumiste jälgimise ja imiteerimise kaudu, mille põhjal lapsi kas premeeritakse või karistatakse. Mõnel juhul võib inimese sooline identiteet olla vastuolus tema bioloogilise soo tunnustega, sageli kaasneb sellega riietumine või käitumine sellisel moel, mida teised isikud tajuvad kui kultuuri soonormidest väljaastumisena. Sellist soolist väljendamist kirjeldatakse kui transsoolisust, varem ka kui transseksuaalsust.
Kuna sooidentiteedi arengut mõjutavad paljud tegurid, seostatakse seda ka erinevate diagnooside ja seisunditega. Üks peamisi diagnoose on sooline düsfooria (GD). Sooline düsfooria on ametlik diagnoos, millega kirjeldatakse inimesi, kes kogevad olulist düsfooriat või rahulolematust oma sünnijärgselt määratud sooga ning sellega kaasnevate soorollidega.