cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Verijärv
Verijärv on üks ilusaimaid orujärvi ümbruskonnas. Ta paikneb Võrust 3,5 km kagu pool väga järskude veerudega ürgorus, õigemini kahe oru (kagu-loode ja edela-kirdesuunalise) liitumiskohal ning on selletõttu lookja kujuga. Järve absoluutne kõrgus on pärast veetaseme viimast tõstmist kuuekümnendail aastail (½ m) umbes 90 m, ka pindala peaks olema vähemalt, sügavus on kuni 19,4 m (keskmine sügavus 6,3 m). Sügavaim koht on järve keskosast veidi loode pool. Kaldad on järve keskel erakordselt järsud. Järv on olnud veelgi suurem ja sügavam, kuid 1922. aasta kevadel purunes väljavoolule ehitatud pais suurvee tõttu ja veetase langes 1½ m. Järve kallastel kasvab parkmets, kaguotsa lähedale ulatuvad põllu- ja heinamaad. Kaldad on enamasti kõvad, valdavalt liivased või savikast kruusast, ka kaldavööde on kõva ja liivane. Sügavamal katab põhja muda, mille paksus ulatub kohati 1 meetrini.
Läbivool on nõrk. Vesi on tugevasti kihistunud, kollakasroheline ja üsna läbipaistev (3,9 m). Veepinna lähedal on vesi hapnikuga üleküllastunud, põhjalähedased veekihid on ilma hapnikuta.
Järskude kallaste tõttu on taimestikku vähe, kuid liike palju (22). J. Käis on leidnud järvest ka võrdlemisi harva esinevat värd-penikeelt. Fütoplankton on järves üsna rohke ja liigirikas. Zooplankton pole järves kuigi rohke. Leidub tiibsõudikut, kes vajab jahedat hapnikurikast vett. Põhjaloomastik on keskmise ohtrusega. Vähesel hulgal leidub järves jõevähke.
Verijärvega on seotud mitu muistendit. Eriti levinud on jutt kurja Kasaritsa mõisniku uputamisest kutsari poolt, kes tõlla magava härraga Verijärve juhtinud. Veel praegugi olevat see tõld selge ilmaga näha. Verijärve nimi aga tulevat sellest, et orjade peksmisel nende veri järve voolanud.
Aderkas
Aderkas on Liivimaa, Eestimaa ja Saaremaa aadlisuguvõsa. Esimese allikates esineva perekonnaliikmena on teada Riia peapiiskopi vasall Johannes de Adricas (1277).
Gustav Adolph Oldekop
Gustav Adolph Oldekop (2. detsember 1755 Haapsalu – 8. mai 1838 Tartu) oli Eesti vaimulik, luuletaja ja ajakirjanik.
Õppis Tallinna Toomkoolis, alates 12. septembrist 1774 Halle ülikoolis, omandas seal aastal 1780 cand. theol. astme. Ta ordineeriti 19. detsembril 1781 õpetajaametisse.
Aastal 1781 sai ta Põlva koguduse õpetajaks, aastal 1805 nimetati abipraostiks. Loobus aastal 1819 ametist ja asus elama Tartusse, kus ta aastal 1838 suri.
Looming
Koostas Johann Michael Gerhard Grenziuse kirjastuse väljaandel 1796 ilmuma hakanud "Tarto-Ma Rahwa Kalendri" kaks esimest aastakäiku, andis 1806 Johann Philipp von Rothi abiga välja 41 numbrit lõunaeestikeelset ajakirja Tartomaa rahwa Näddali-Lehte, mida peeti pikka aega hävinuks, kuid osad numbrid avastati 1995. aasta Peterburist. Aastal 1824 andis ta Tartus välja veel 5 numbrit Kulutamisse Lehte, mille väljaandmist O.W. Masing jätkas nime "Tallorahwa kulutaja" all. Tema muust loomingust on tähtsamad järgmised eestikeelsed lood: Otto Wilhelm Masingu põhjaeestilise tõlke põhjal koos Ludwig Wilhelm Moritziga tehtud lõunaeestiline "Liiwlandi Marahwa Säedus" (Tartus 1820, 190+21 lk); Sturmi järele, ilmalik-vaimuliku sisuga "Mötlemisse Jummala teggude päle" (ibid. 1822, IV+130+2 lk), neli lõunaeestimurdelist luuletust Johann Heinrich Rosenplänteri Beiträge XVI (a. 1823), neist kaks on tõlked saksa keelest ("Pimmeda innimise kaibdus" ja "Ello rööm") ja kaks küllaltki heal tasemel algupärandit ("Päiwlik" ja "Warblanne"). Tema luuletused (üle 40 lõunaeestikeelse algupärandi ja tõlke) on ilmunud koguna "Suve õdang" (1985).
Pere
Gustav Adolph Oldekop oli kaks korda abielus. Esimese abikaasa Dorothea (1762–1804) vend oli Kanepi Jaani koguduse õpetaja Johann Philipp von Roth. Teine abikaasa oli Dorothea Jürgens (1785–1853).
Jean de La Fontaine
pisi|Jean de La Fontaine pisi|Jean de La Fontaine'i "Fables de La Fontaine", prantsuse keeles Jean de La Fontaine (8. juuli 1621 – 13. aprill 1695) oli prantsuse kirjanik, tuntuim prantsuse valmikirjanik ja üks tuntumaid valmikirjanikke üldse ning on üks loetavamaid XVII sajandi prantsuse luuletajaid.
Oudova rajoon
Oudova rajoon (ka Gdovi rajoon) on haldusüksus Venemaal Pihkva oblastis. Asub Peipsi järve idakaldal.
Jean de La Fontaine
Tema eeskujudeks olid Aisopos ja Horatius.
Oudova rajoon
2023. aasta alguses oli rajooni rahvaarv 8832. 2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli rajooni rahvaarv 17 715.
Haldusjaotus
Rajoonis on Oudova linnaasundus ja 7 külaasundust (valda) kokku 333 külaga.
Vallad ja linna-asundus
19. sajandi lõpus tekkis Oudova ümbrusesse palju eesti külasid.
Storožinetsi külas Juškino vallas asub jõesadam.
Folkungid
Folkungid on Rootsi ja Norra valitsejate, Folkungite dünastia liikmete loetelu:
Vollsmose
thumb|Elamud Vollsmoses Vollsmose on Odense linnaosa kesklinnast umbes 3 km loodes. Selle piir kulgeb mööda Ejbygadet, Kertemindevejd, Åsumvejd ja Vollsmose Alléd.
Linnaosas on 11 518 elanikku.
Linnaosas on muu hulgas 6 suurte kortermajadega elamukvartalit, millest suurim on Bøgeparken, kus on umbes 450 korterit ja 1600 elanikku.
Taanlasi on linnaosas umbes 40%, ülejäänud on immigrandid või nende järeltulijad. Seal elab 80 rahvuse esindajaid. Enamik on pärit Somaaliast, Iraagist või Palestiinast. Kahe suurema kooli õpilased on peaaegu kõik immigrantide lapsed või lapselapsed.
1990ndatel oli Vollsmose tuntud väga suure kuritegevusega piirkonnana. Viimastel aastatel on suudetud kuritegevust tunduvalt vähendada ja linnaosa on oma halva kuulsuse minetanud.
AGA
AGA arengut on tugevalt mõjutanud Gustaf Dalén, kelle leiutised panid aluse ettevõtte edule. 1912. aastal anti Dalénile Nobeli füüsikaauhind.
Alates 2000. aastast on AGA omanikuks maailma juhtiv tööstusgaasi- ja inseneriteadusettevõte The Linde Group, millel on enam kui 50 000 töötajat umbes sajas maailma riigis. Linde peakontor asub Saksamaal Münchenis.
AGA tegevusalad
AGA on läbi aegade tegelenud tööstusgaaside (atsetüleen, hapnik, lämmastik, süsihappegaas, argoon jpt) ning meditsiinigaasidega (nt hapnik, naerugaas).
Tänapäeval on AGA Skandinaavias ja Baltikumis üks juhtivaid tööstusgaasiettevõtteid. Lisaks tööstus-, toiduaine-, meditsiini- ja erigaaside tootmisele ning müügile tegeleb AGA ka uute rakenduste väljatöötamisega. Samuti on kontsernil juhtiv roll vedelgaasisektoris ning jõudsalt arendatakse ka LNG (veeldatud maagaas) valdkonda. AGA on ka aktiivne biogaasi tarnija ning haldab Skandinaavias paljusid biogaasitanklaid.
AGA Eestis
Eestis tegutseb AGA alates 1908. aastast. 1920. aastal asutati Eestis AGA esindus ning aasta hiljem tütarettevõte Eesti AGA, mis 1940. aastal natsionaliseeriti. 1991. aastal Eesti AGA taasasutati ning sellest on saanud Eesti juhtiv tööstus- ja meditsiinigaaside tootja ja müüja.
Domeeninimi
Domeeninimi on tavaliselt füüsilise või juriidilise isiku tähtede ja numbrite kombinatsioon, mis on õiguspäraselt registreeritud, nt Eesti Interneti SA-s viimase poolt volitatud registripidaja kaudu. Domeeninimi internetis peab olema kordumatu (ainulaadne); selle peamine eesmärk on internetiaadresside (IP-aadresside) numbrilisele kujule vastava paralleelse (kasutajasõbralikuma) esitusviisi loomine ehk kajastama kindlat küberruumi osa valdusena. Domeeninimi võib koosneda tähtedest, numbritest ja sidekriipsudest. Nime osi eraldavad punktid.
Tipptaseme domeeninimi (tippdomeen, esimese astme domeen) on igal riigil kahetäheline (.ee Eesti domeenide puhul), lisaks on kasutusel pikemad nimed: .aero, .arpa, .biz, .cat, .com, .coop, .edu, .gov, .info, .mil, .mobi (mobiilteenused), .museum, .name, .net, .org, .pro.
Domeeninimi on domeeni omaniku poolt valitud nimi koos tipptaseme domeeninimega, näiteks "wikipedia.org" (see on teise astme domeen ehk juurdomeen). Domeeninimele saab domeeni omanik lisada täiendavaid nimesid (näiteks "uudised.err.ee" on kolmanda astme domeen ja "images.search.yahoo.com" on neljanda astme domeen).
Eestis kasutusel olevad teise taseme domeenid (alamdomeenid):
Esimene internetidomeen registreeriti 15. märtsil 1985.
Priima (album)
"Priima" on ansambli Vennaskond kogumikalbum 1999. aastast.
Nanaimo
Nanaimo on linn Kanadas Briti Columbia provintsis Vancouveri saarel.
Wilhelm Wundt
Wilhelm Maximilian Wundt (16. august 1832 – 31. august 1920) oli saksa füsioloog, filosoof ja psühholoog.
Teda loetakse koos William Jamesiga üheks eksperimentaalse (sel ajal oli samatähenduslik teadusliku psühholoogiaga) psühholoogia rajajaks: ta asutas 1879. aastal Leipzigi ülikooli juurde esimese eksperimentaalpsühholoogialabori. Tänu laborile sai ta uurida religioossete uskumuste olemust, vaimseid häireid ja hälbelist käitumist ning kindlaks teha kahjustatud piirkondi ajus. Eksperiment oli tema jaoks eelkõige vahend kirjelduse täpsuse saavutamiseks, mitte aga suurte teoreetiliste probleemide lahendamiseks. Uurimisstrateegiat, mis sarnaneb väga tema õpetaja Helmholtzi omaga, võib iseloomustada järgmiselt:
Elulugu
Wilhelm Wundt sündis 16. augustil 1832 Neckaraus Mannheimi lähedal pere neljanda lapsena. Tema vanemad olid luteri pastor Maximillian Wundt ja Marie Frederike. Kui Wilhelm oli umbes nelja-aastane, kolis nende pere Heidelsheimi väikelinna.
1851. aastal astus Wilhelm Wundt Heidelbergi ülikooli, arstiteaduse erialale. Juba 1853. aastal kirjutas ta esimese teadusliku töö (kloriidi sisaldus uriinis). Ülikooli lõpetas ta 1855. aastal ning 1856. aastal jätkas õpinguid Berliini ülikoolis Johannes Mülleri ja Du Bois-Reymondi juures.
Wundt oli aastatel 1857–1874 eradotsent ja 1864. aastal erakorraline professor Heidelbergi ülikoolis.
Kui Helmholtz määrati 1858. aastal füsioloogiainstituudi direktoriks, sai Wundt tema assistendiks.
1862 valmis Wundtil Helmholtzi teadvustamata otsustuste kohta tekst "Beiträge zur Theorie der Sinneswahrnehmung", milles ta kõneleb psühholoogiast kui eksperimentaalsest teadusest.
1865. aastal kirjutas ta õpiku inimpsühholoogiast.
1871. aastal töötas ta Berliini Ülikoolis.
1873/1874 valmis raamat "Grundzüge der physiologischen Psychologie", milles ta käsitleb uut teaduse valdkonda, mis "tugineb anatoomiale ja füsioloogiale, mis ise ei oma veel kindlat jalgealust; samal ajal aga tuleb rõhutada kohe algusest peale psühholoogiliste probleemide eksperimentaalset uurimist".
1874–1875 töötas Wilhelm Wundt Zürichi Ülikooli filosoofiaprofessorina. 1876. aastal naasis ta Leipzigi Ülikooli, kus rajas 1879. aastal esimese eksperimentaalpsühholoogia labori.
1881. aastal asutas ta esimese psühholoogiauurimusi kajastava ajakirja Philosophische Studien.
1889. aastal sai temast Leipzigi Ülikooli rektor.
Wundti mõju psühholoogiale
Wundt uskus, et teaduslik psühholoogia peaks keskenduma teadvuse protsesside uurimisele, indiviidi subjektiivse kogemuse analüüsimisele. Wundti lähenemist arendas edasi tema õpilane Titchener, süsteemi peamise fookusena tõi ta esile psüühika algelementide uurimise. Teadvuse uurimiseks tuleb see jaotada elementaarseteks tajudeks ja tunneteks. Teadvuse sisu uurimiseks kasutas Wundt introspektsiooni, kogemuste subjektiivset jälgimist ja hindamist. Selle meetodi ebausaldusväärsus oli üks põhjuseid, miks sellel lähenemisel ei olnud püsivat edu.
Kuigi Wundti peetakse psühholoogia rajajaks, ei teinud ta ise ühtegi suurt läbimurret fundamentaalsete probleemide lahendamises. Wundti mõju ulatus ka psühholingivistikasse. Tuntud keeleteadlane Leonard Bloomfield toetus oma 1914. aastal avaldatud õpiku kirjutamisel Wundti teooriatele. Wundt arvas, et mentaalne lause määrab lause formuleerimise, seepärast peaks neid sisemisi konstrukte käsitlema keeleüksustena.
Wundti loenguid kuulas umbes 24 000 üliõpilast. Aastatel 1875–1919 kaitses 186 Wundti õpilast doktorikraadi (neist 70 filosoofias ja 116 psühholoogias). Paljud Wundti õpilased said tuntud teadlaseks. Nende hulka kuuluvad: sakslased Oswald Külpe (Würzburgi Ülikooli professor), Ottmar Dittrich (jätkas Wundti psühholingvistikatööd, juhtides fonteetika ja keelepsühholoogia rühma Leipzigi Ülikoolis), Emil Krapelin (professor Tartu Ülikoolis, kaasaegse psühholoogia ja psühhiaatria üks rajajatest); ameeriklased James McKeen Cattell (esimene psühholoogia professor Ameerika Ühendriikides), Granville Stanley Hall (kasvatusteadlane, Clarki Ülikooli rektor), Charles Hubbard Judd, Hugo Münsterberg, Walter Dill Scott (panustas organisatsioonipsühholoogia kujunemisse), Edward B. Titchener, Lightner Witmer; inglased Charles Spearman (tuntud statistikaalaste tööde ja intelligentsuse teooria poolest); rumeenlane Constantin Rădulescu-Motru (filosoof, Bukaresti Ülikooli filosoofiaosakonna dekaan).
1879. aastal asutas Wundt Leipzigi Ülikooli juurde psühholoogialabori. Eksperimente alustati samal aastal. Ülikool võttis labori ametlikult ülikoolilinnaku koosseisu 1883. aastal. Esialgu oli palju vastuseisu psühholoogia teaduslikule uurimisele, sest Wundti mitmed kolleegid seadsid kahtluse alla psüühika uurimise teaduslike meetoditega ja introspektsiooni väärtuse. Hoolimata vastuseisust, labor kasvas ja kolis hiljem uude majja, mille Wundt oli kavandanud spetsiaalselt psühholoogiaalaste uuringute tegemiseks.
Mälestuse jäädvustamine
Tema järgi on nimetatud asteroidid 635 Vundtia ja 11040 Wundt.
Wundti tööviljakus
Wundt on oma elu jooksul väga palju kirjutanud. Boringi arvestuste kohaselt kirjutas Wundt kokku 53 735 lehekülge teksti; 491 iseseisvat tööd, mis teeb kogu elu jooksul 2,2 lehekülge päevas ehk üks sõna iga kahe minuti tagant.
Marselisborgi loss
Marselisborgi loss on Taani kuningliku perekonna residents Århusis.
Aastast 1967 on seda suveresidentsina kasutanud Margrethe II ning traditsiooniks on saanud, et kuninglik perekond veedab seal lihavõtted, suvepuhkused ja vahel ka jõulud.
San Juan Theater
San Juan Theater (varasemad nimed William Fox Audubon Theater ja Beverly Hills Theater) oli teater New Yorgis Washington Heightsis aadressil 3940 Broadway 165th Streeti ja 166th Streeti vahel.
Teatri avas William Fox 1912. aastal. See oli esimene Foxi teatrigrupi vodevilliteatritest ja kinodest Washington Heightsis ja Inwoodis.
William Fox (produtsent)
William Fox (sünninimi Wilhelm Fried; 1. jaanuar 1879 Austria-Ungari (Ungari, Tolcsva) – 8. mai 1952 New York) oli USA filmi- ja teatriprodutsent, firma Fox Film Corporation (praegu 20th Century Fox) asutaja.
Wilhelm Fried sündis Saksa-juudi perekonnas.
Ta emigreerus USA-sse.
Alates 1912. aastast rajas ta New Yorgis Washington Heightsis ja Inwoodis Foxi vodevilliteatritest ja kinodest koosneva teatrigrupi. Esimene nendest oli William Fox Audubon Theater (hilisema nimega San Juan Theater).
Aastal 1915 asutas ta firma Fox Film Corporation.
Alias (mäng)
Mäng on pärit Soomest, seda turustatakse kaubamärgi Tactic all alates 1990. aastate algusest. Mängust on hiljem ilmunud ka mitu variatsiooni.
Mängu käik
Võistkond võib koosneda kahest või rohkemast inimesest. Võistkonnad mängivad kordamööda. Mängukorra ajal seletab üks mängija teisele (teistele) oma võistkonna mängija(te)le enda käes olevast kaardipakist sõnu. Igalt kaardilt seletatakse sõna, mille number vastab võistkonna mängunupu asukohale mängulaual. Sõnu seletatakse järjest kindlaks määratud aja jooksul. Seletamisel ei tohi kasutada kaardil olevat sõna või selle tüve. Kokkuleppeliselt pole lubatud ka sõna vasted teistes keeltes. Liivakella määratud aja lõppedes võivad viimast, parasjagu seletatavat sõna arvata ka teiste võistkondade liikmed ja äraarvamise korral "punkti röövida". Äraarvatud sõnad loetakse kokku ja võistkonna mängunuppu liigutatakse vastava arvu mänguväljade võrra edasi. Mitteäraarvatud sõnad ja "valesti seletatud sõnad" (seletaja kasutas näiteks kogemata seletatava sõna tüve) võib vastavalt kokkuleppele kogutud punktide hulgast maha arvata või mitte. Seejärel läheb mängukord järgmisele võistkonnale. Esimesena viimasele mänguväljale jõudnud võistkond on võitja.
Mänguväljal on ka mõned erimärgistusega mänguväljad. Taolisele väljale pidama jäänud võistkonna seletav liige võtab kaardipakist kuus kaarti ja seletab neil olevaid sõnu (vastavalt mänguvälja numbrile) kõigile mängijatele korraga, kusjuures aeg ei ole piiratud. Iga sõna eest saab punkti selle ära arvanud mängija võistkond.
Mängu pantomiimiga variandis on mängu käik sama, kuid sõnu peab seletama liigutuste, kehakeele, miimika ja teiste mittesõnaliste vahenditega.
"Junior Alias"
"Junior Alias" on "Aliase" variatsioon, mis on mõeldud lastele. Igal sõnakaardil on üks sõna, millele on lisatud sõna kirjeldav pilt. Mängu käik on üldjoontes sama mis tavalisel "Aliasel". Mänguvahendite kujundus on lastepärasem, põhitoon on punase asemel kollane.
Prints Edwardi saar
Prints Edwardi saar on saar ja Kanada väikseim provints.
Kanada statistikaameti andmete kohaselt elab 2020. aasta seisuga provintsis 158 717 inimest. Prints Edwardi saare majanduse selgroog on põllumajandus. Olulised majandusharud on kalandus, turism, biotehnoloogia, IT ja roheline elekter.
Välislingid
🇨🇦
3. august
3. august on Gregoriuse kalendri 215. (liigaastal 216.) päev. Juliuse kalendri järgi 21. juuli (1901–2099).
Johann Ludwig Luberas von Pott
Johann Ludwig von Pott, Luberasi vabahärra (ka Pott von Luberas ; Иоганн Людвиг (Любрас) Люберас-фон-Потт; 1687 – 6. august 1752) oli Vestfaalist pärit Venemaa riigitegelane ja sõjaväelane (insenerikorpuse kindral en chef). Ta oli Tallinna sadama, Paldiski sadama ning Kroonlinna kanali ehitaja.
Ta oli Eesti- ja Liivimaal asunud Kaarli, Koigi, Kriimani (Brinkenhof), Kokmuiža, Silwegen 'i ja teiste mõisate pärushärra.
Elukäik
Pott alustas teenistust Rootsi sõjaväes, kuid 1700. aastal Narva lahingu ajal deserteerus Rootsi sõjaväest ning astus Peeter I sõjaväkke. Vürst Golitsõni alluvuses võttis ta Liivimaal osa sõjategevusest Rootsi vägede vastu. Pärast Eestimaa vallutamist Venemaa vägede poolt määrati Pott 1714. aastal kavandama Tallinna sadama arendamist sõjasadamaks.
Pärast uute riigihaldusasutuste kolleegiumite moodustamist Venemaal oli ta kuni 1722. aastani mäekolleegiumi asepresident. Pärast Uusikaupunki rahu sõlmimist Rootsiga 1721. aastal juhendas ta Paldiski sadama väljaehitamist ning Balti laevastiku baasiks muutmist. 1723. aastal koostas ta Soome lahe kaardi. 1727 ehitas ta bastionaalfordi Naissaarel kindlustustööde polkovniku (полковник от фортификации) auastmes. Samal aastal ülendati kindralmajori auastmesse ning allutati otsesele Ülemsalanõukogule.
1731. aastal lõpetati Paldiski sadama ehitustööd ning Pott saabus tagasi Peterburi, kus määrati maaväe kadetikorpuse asedirektoriks (Сухопутныи шляхетски кадетски корпус). Sellel ametipostil töötas ta 1734. aastani. 1733. aastal saadeti ta feldmarssal Peter von Lacy alluvusse Poolasse, kus ta juhendas maaväeüksusi. Kuna ta keeldus allumast Burchard Christoph von Münnichi käskudele, anti ta sõjakohtu alla. Sealt pääses ta karistuseta tänu uue ülemjuhataja keisrinna Anna Ivanovna soosiku Karl Gustav von Löwenwolde kaitsele. Pärast tagasitulekut Poolast tegeles Narva kindluse kindlustustöödega.
19. jaanuaril 1739 anti talle kindral-porutšiku auaste, 23. jaanuaril kindralleitnandi auaste ning ta suunati Kroonlinna, Viiburi ja Käkisalme kindlustustöödele, millega tegeles ka järgnevatel aastatel.
20. märtsil 1741 pärast Burchard Christoph von Münnichi errusaatmist seoses keisrinna Jelizaveta Petrovna võimuletulekuga, määrati ta Venemaa kõigi insenerikorpuste ja fortifikatsiooniküsimuste eest vastutama, 25. aprillil 1741 anti talle kindrali auaste.
1743. aastal, pärast järjekordset Vene-Rootsi sõda, osales Pott Venemaa delegatsiooni koosseisus Venemaa täievolilise ministri Rootsi ja Vene rahukonverentsil ja Turu rahu sõlmimisel, mille eduka läbiviimise eest talle kingiti kaks mõisa Liivimaal.
Aastail 1744–1745 oli ta Venemaa saadik Rootsis Stockholmis. Tema Rootsi tausta tõttu (isa oli Rootsi ohvitser ja ta ise oli samuti üles kasvanud Rootsis) ei peetud teda usaldusväärseks esindama Venemaad ning üritama takistada Prantsusmaa ja Preisimaa poolseid läbirääkimisi Venemaa-vastase koalitsiooni moodustamiseks. Venemaa kantsleri Aleksei Bestužev-Rjumini tegevuse tulemusena asendati ta uue saadikuga.
Pärast Venemaale tagasitulekut 1746. aastal jätkas ta ehitustegevust ning lõpetas Kroonlinna kanali ehituse, mille eest autasustati Püha Andrease ordeni ja 15 000 rublaga.
Tõenäoliselt Anthony Rabe valmistatud Johann Ludwig von Potti vappepitaaf asub Tallinna Toomkirikus.
Termokarst
Termokarst ehk pseudokarst ehk glatsiokarst ehk ebakarst on igikeltsa laigutine sulamine, mille tagajärjeks on negatiivsete pinnavormide (alasside) kujunemine.
Termokarsti olemus seisneb selles, et pinnase all olev jää sulab aegamööda ning selle kohal olev pinnas vajub tekkinud tühimikku, moodustades negatiivse pinnavormi.
Termokarstil ei ole mingit pistmist karstinähtuse ehk kivimite lahustumisega, sellest ka nimetus pseudokarst. Karstiga on seda nähtust seostatud sellepärast, et termokarsti poolt jäetud pinnavormid sarnanevad karsti langatuslehtritega.
Termokarst oli mandrijää taandumise järel tavaline nähtus ka Eesti alal, sest mandrijääst jäi maha palju irdjää panku, mis pinnakatte all aeglaselt sulasid.
Termokarsti nõgudesse kujunevad tihti termokarstijärved.
Kristina Reineller
Kristina Reineller (sündinud 4. jaanuaril 1969) on eesti kunstnik.
Kristina Reineller õppis aastatel 1984–1988 Tartu Kunstikoolis ja 1990–1995 Eesti Kunstiakadeemias keraamika erialal.
Iisak
pisi|[[Michelangelo Caravaggio "Iisaki ohverdamine"]] Iisak (heebrea keeles יִצְחָק Yiṣḥāq, araabia keeles إسحٰق Ish'aq 'ta saab naerma') on Aabrahami ja Saara poeg ning Eesavi ja Jaakobi isa. Ta lugu on kirja pandud Piiblis, Esimeses Moosese raamatus. Iisak elas vanimaks patriarhidest ning on ainus Piibli patriarhidest, kelle nimi elu jooksul ei muutunud. Ta oli ka ainus patriarh, kes ei lahkunud Kaananimaalt. Võrreldes teiste Piibli patriarhidega, on tema lugu veidi vähem värvikas.
Iisakit on mainitud ka koraanis ning muslimid peavad teda üheks islami prohvetitest. Koraanis kirjeldatakse Iisakit õiglase mehena, Jumala teenijana ja juutide esiisana.
Iisaki elulugu Piiblis
Jumal kuulutas Aabrahamile ja Saarale ette Iisaki sündi. Et Saara oli juba väga vana, liiga vana, et enam lapsi saada, siis ta naeris, kui ta seda ettekuulutust kuulis. Kui aga laps sündis, ütles ta: "Jumal pani mind naerma! Igaüks, kes sellest kuuleb, naerab mind." Sealt tuleb ka Iisaki nimi, "ta naerab". Iisak oli ainus laps Aabrahamil ja Saaral. Aabrahamil oli küll veel üks laps, Ismael, kelle ta oli saanud oma orjatari Haagariga, ent pärast Iisaki sündi Ismael ja ta ema pagendati kõrbesse, et Iisakist saaks ainus pärija Aabrahamile.
Palju aastaid hiljem katsetas Jumal Aabrahami lojaalsust, käskides Aabrahamil Iisak ohverdada. Aabraham allus Jumala tahtele ning tõigi Iisaki Moria mäele, kus ta kinni sidus ja põletuspuudele asetas. Kui ta oli juba käe noaga tõstnud ning oli valmis oma poega tapma, ilmus talle aga Jumala ingel ning keelas tal seda teha, ning teatas Aabrahamile, et Jumal tahtis vaid katsetada ta ustavust ja kuulekust. Aabraham ohverdas selle asemel ühe jäära.
Kui Iisak oli neljakümneaastane, saatis Aabraham ühe oma sulase Mesopotaamiasse, et Iisakile naist leida. Leitigi naine, Rebeka. Rebeka sünnitas Iisakile kaks poega, Eesavi ja Jaakobi. Iisaki lemmikpoeg oli Eesav, kes oli jahimees ja kütt, Rebekale meeldis Jaakob, kes oli kodune.
Mõne aasta pärast oli Iisak sunnitud kolima Gerarisse, kuna maal oli näljahäda.
Iisakist sai aja jooksul väga rikas mees ning tema kari aina kasvas. Peagi hakkasid Geraris elavad vilistid Iisakit kadestama. Nad täitsid kõik kaevud, mille Iisaki teenrid olid kaevanud. Iisak kaevas uued kaevud veidi eemal, aga teda ahistati edasi ning sooviti, et ta maalt lahkuks. Lõpuks Iisak koliski tagasi Beer-Sebasse. Seal ilmutas ennast talle Jumal, uuendas lepingut ning õnnistas teda. Ka Gerari kuningas Abimelek külastas Iisakit, et temaga liitu moodustada.
Iisak elas väga vanaks (137-aastaseks) ning jäi täiesti pimedaks. Vanas eas kutsus ta enese juurde Eesavi, oma vanima poja, ning käskis tal küttida natuke liha ning valmistada sellest mõni maitsev roog, et Iisak saaks oma poega enne surma veel õnnistada. Aga kui Eesav oli jahil, valmistas Jaakob ise talle toidu ning esitles ennast oma pimedale isale Eesavina, pettes nii enesele isa õnnistuse, mis tegi Jaakobist Iisaki peamise pärija. Iisak elas veel natuke aega pärast seda ning saatis Jaakobi Mesopotaamiasse, et too saaks võtta naise oma rahva seast. Siis millalgi ta suri.
Eesti ansamblite loend
Siin on loetletud Eesti ansambleid.
{{veergude loend|laius=20em|
Richard Roht
Richard Johannes Roht (12. aprill 1891 Krootuse vald – 22. august 1950 Tallinn) oli eesti kirjanik.
Elukäik
Õppis Võru linnakoolis,Tartus Hugo Treffneri Gümnaasiumis ja Valga Reaalkoolis.
Looming
Alustas loometeed impressionistlike proosapaladega. Tunnustuse võitis suvitusromaaniga "Hümnid Paanile", mis koos mitme novelli ja romaaniga moodustab Kurgsoo-sarja (nimetatud ka Tuulemäe-sarjaks). Kirjutanud romaane, novelle, mälestusi, jutustusi ja lasteraamatuid.
2004. aasta Euroopa Parlamendi valimised Hollandis
2004. aasta Euroopa Parlamendi valimised Hollandis peeti 10. juunil. Tollased paremtsentristlikud valitsusparteid Kristlik Demokraatlik Üleskutse, Rahvapartei Vabaduse ja Demokraatia Eest ning Demokraadid 66 kaotasid hääli. Samas tugevnes tollal opositsioonis olnud vasaktsentristliku Tööpartei ja sotsialistliku profiiliga Sotsialistliku Partei toetus. Osavõtt valimistest oli 39,1%.
Tulemused
Europawahl 2004
Priit Mägi
Priit Mägi (sündinud 14. aprillil 1975) on eesti trummar.
Ta on mänginud bändides Abigail, The Sun, Brides in Bloom, Kongomania, Ruffus ja Vanilla Ninja.
Ta on pärit Saaremaalt.
Fernando I
Fernando või Fernando I on olnud mitme monarhi nimi:
Kamenskoje
Kamenskoje on küla Venemaal Kamtšatka krais, Penžina rajooni halduskeskus.
Löwenwolde
Löwenwolde (vene keeles Левенвольде, läti keeles Lēvenvolde) oli baltisaksa vana aadlisuguvõsa.
Ajalugu
1299. aastal kinkis Tartu piiskop Bernhard Johann von Levenwoldele Hackus, Kukulin ja Lettikülla nimelised külad Vanal-Liivimaal.
24. oktoobril (4. novembril) 1726 said Venemaa keisrinna Katariina I käsuga, vabahärra Gerhard Johann von Löwenwolde (surnud 1723) pojad, kammerhärra Reinhold Gustav, brigadir Karl Gustav ja Friedrich Casimir Vene krahvitiitli, kuid kuna neil puudusid järglased, siis suguvõsaliin katkes.
25. novembril 1730 (diplom 18. juunil 1740) sai ratsaväekindral Friedrich Casimir von Löwenwolde (1692–1769) riigikrahvi tiitli.
1854 Vene tunnustus parunitiitlile.
Talmadge Hayer
Talmadge Hayer (ka: Talmadge X Hayer; sünninimi: Thomas Hagan) on organisatsiooni Nation of Islam liige, kes osales Malcolm X-i mõrvamises 21. veebruaril 1965 New Yorgis Auduboni tantsusaalis.
Aastal 1961 arreteeriti ta huligaansuse eest ja aastal 1963 varastatud tulirelvade omamise eest.
Mõrva ajal oli ta 22-aastane. Ta oli 180 cm pikk ja kaalus 180 naela. Ta oli organisatsiooni Fruit of Islam liige ja elas New Jersey osariigis Patersonis.
Ta mõisteti süüdi ja eluks ajaks vangi.
Ajavaim
Ajavaim (saksa keeles Zeitgeist) on üldine kultuuriline, intellektuaalne, eetiline, vaimne või poliitiline kliima koos moraali ja moega mingis kultuuris mingil perioodil.
Mõiste päritolu
Mõiste pärineb Johann Gottfried Herderilt, kes aastal 1769 kirjutas kriitika filoloog Christian Adolph Klotzi teosele "Genius seculi" ning võttis selles kasutusele saksakeelse sõna Zeitgeist ladinakeelse väljendi genius seculi (ladina keeles: genius – 'vaim', ja saeculi – 'sajandi') tõlkena. Selle mõiste võtsid kasutusele ka teised saksa romantikud, kuid laialt tuntuks sai see Hegeli ajaloofilosoofia kaudu.
Vaapo Vaher
pisi|Vaapo Vaher Kirjanike Liidu üldkogul Tartus 23. märtsil 2012 Vaapo Vaher (sündinud 27. jaanuaril 1945 Tallinnas) on eesti kriitik, kirjandusuurija, esseist ja luuletaja.
Elukäik
Ta on õppinud Tallinna 17. Keskkoolis, 1954 siirdus Hiiumaale, kus lõpetas Kärdla Keskkooli. Aastatel 1965–1968 õppis Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumis arhitektuuri. Töötanud laadijana, puusepana, maalrina, teetöölisena, betoneerijana. 1974–1976 Hiiumaa Keskraamatukogus vanembibliograaf. 1976–1978 ajalehe Nõukogude Hiiumaa keelekorrektor. 1979–1982 Õhtulehe korrespondent. 1982–1985 ajakirja Pikker vanemtoimetaja. 1992–1996 ajalehe Eesti Aeg ja 1996–1999 ajakirja Luup kultuuritoimetaja. Edaspidi vabakutseline. Eesti Kirjanike Liidu ja Eesti Kirjanduse Seltsi liige.
Isiklikku
Vaapo Vaher on olnud abielus luuletaja Ave Alavainu ja tõlkija Tiia-Mai Nõmmikuga ning elanud koos raadioajakirjanik Lea Veelmaga. Praegu on ta abielus muusikateadlase Evi Arujärvega
Sten Kivistik
Sten Kivistik (sündinud 30. juunil 1983) on eesti muusik. Ta on basskitarrist Gerli Padari bändis Glive. Õppinud Saue Gümnaasiumis ja Tallinna Tehnikaülikoolis.
Kaitseväikepingetrafo
Kaitseväikepingetrafo ehk kaitseeraldustrafo on pinget madaldav eraldustrafo, mis on ette nähtud elektriahelate toiteks kaitseväikepinge maandamata süsteemis (SELV) ja kaitseväikepinge maandatud süsteemis (PELV).
Kaitseväikepingetrafo primaar- ja sekundaarmähised on teineteisest eraldatud kahekordse või tugevdatud isolatsiooniga, et vähendada ohtu, mida võiks põhjustada maa ja elektripaigaldise pingestatud osade juhuslik üheaegne puutumine.
Leesi–Tammistu tee
Leesi–Tammistu tee (registrinumbriga 4230018) on kohalik maantee Kuusalu vallas. Tee pikkus on 2 km. Tee saab alguse Kuusalu–Leesi tee lõpus ja Leesi–Hara tee alguses Leesi külas ning lõpeb Tammistu külas Salu ristil.
Fernando II
Fernando II nime all on tuntud mitu monarhi:
Funktsioon (matemaatika)
Funktsioon ehk kujutus on matemaatikas binaarne seos, mis seob ühe hulga iga elemendi üheselt määratud elemendiga teisest hulgast (need kaks hulka võivad ka kokku langeda). Varem on funktsioonide all mõistetud peamiselt arvude hulkade vahelisi kujutusi.
Funktsiooni mõistel on keskne koht peaaegu kõikides matemaatika harudes ja kvantitatiivseid meetodeid kasutavates teadusharudes.
Definitsioon
Funktsioon on "masin", mis teisendab mis tahes korrektse sisendi üheksainsaks väljundiks. Näiteks f(x)=x−1 teisendab iga arvu, mis ei võrdu nulliga, selle arvu pöördarvuks. Selles näites ei ole arv 0 korrektne sisend.
Formaalne definitsioon seose kaudu
Formaalselt võib funktsiooni f sisendväärtuste hulgalt X võimalike väljundväärtuste hulka Y (kirjutatakse f: X → Y) defineerida binaarse seosena X ja Y vahel, mille puhul on täidetud järgmised tingimused:
Seda definitsiooni saab lühemalt väljendada nii: funktsioon hulgast X hulka Y on otsekorrutise X × Y alamhulk f, mille korral iga elemendi x puhul hulgast X on hulgas Y niisugune üheselt määratud element y, et järjestatud paar (x, y) on hulga f element.
Kõnepruuk ja tähistused
Iga sisendväärtuse x korral määramispiirkonnast tähistatakse vastavat üheselt määratud väljundväärtust y kõigi võimalike väljundväärtuste hulgast avaldisega f(x).
Seda olukorda kirjeldatakse teiste sõnadega veel järgmistel viisidel:
Ajalugu
Sõna "funktsioon" kasutas hiljem (18. sajandi keskel) Leonhard Euler argumentidega avaldiste ja valemite kohta, näiteks f(x) = sin(x) + x3.
19. sajandil hakkasid matemaatikud kõiki matemaatikaharusid formaliseerima. Karl Weierstrass pooldas matemaatilise analüüsi rajamist aritmeetikale, mitte geomeetriale, mistõttu Euleri definitsiooni eelistati Leibnizi omale (vaata matemaatilise analüüsi aritmetiseerumine).
19. sajandi lõpupoole hakkasid matemaatikud katsuma formaliseerida kogu matemaatikat hulgateooria abil ning püüdsid iga matemaatilist objekti defineerida hulgana. Tänapäeval kasutatava formaalse definitsiooni andis funktsioonile Peter Gustav Lejeune Dirichlet.
Dirichlet' definitsiooni järgi on funktsioon seose erijuht. Enamiku praktiliste rakenduste puhul ei mängi erinevused Euleri ja Dirichlet' definitsiooni vahel peaaegu mingit rolli.
Ühe muutuja funktsioonid
Kui igale muutuja x (argumendi) väärtusele mingisugusest piirkonnast X on vastavusse seatud üks muutuja y(funktsiooni) kindel väärtus piirkonnast Y, siis muutujat y nimetatakse muutuja x funktsiooniks.
Funktsioone saab esitada: ! x !! y
Pöördfunktsioon
Pöördfunktsiooni saame, kui vaatleme funktsiooni \,y=f(x) muutujat \,x muutuja \,y funktsioonina. Pöördfunktsiooni graafiku saame funktsiooni \,y=f(x) graafiku peegeldamise teel sirge \,y=x suhtes. Kõigil funktsioonidel ei leidu pöördfunktsiooni.
Liitfunktsioon
Kui kõigepealt rakendada argumendile x funktsiooni f : X → Y ja seejärel rakendada tulemile funktsiooni g : Y → Z, saame liitfunktsiooni, mida nimetame funktsioonide f ja g kompositsiooniks ja märgitakse nii: g o f : X → Z. See funktsioon on defineeritud järgmiselt: ( g o f )( x ) := g ( f ( x )) mis tahes x korral hulgast X.
Oletame näiteks, et lennuki kõrgus ajahetkel t on antud funktsiooniga h ( t ) ning et hapniku kontsentratsioon kõrgusel x on antud funktsiooniga c ( x ). Siis ( c o h )( t ) on funktsioon, mis kirjeldab hapniku kontsentratsiooni lennuki ümber ajahetkel t.
Kui Y ⊂ X , siis saab rääkida funktsiooni f kompositsioonist iseendaga; mõnikord märgitakse seda nii: f 2. (Sel juhul ei peeta silmas funktsiooni väärtuse korrutist iseendaga nagu näiteks avaldises cos² x.)
Määramispiirkond ja muutumispiirkond
Informaatikas määravad funktsiooni (alamprogrammi) määramispiirkonna argumentide andmetüübid ning võimalike väärtuste hulga tagastusväärtuse andmetüüp. Seega on muutumispiirkond ja võimalike väärtuste hulk piirangud, mis funktsiooniga algusest peale seostatakse.
Funktsiooni graafik
pisi|Kuupfunktsioon Funktsiooni f graafik on kõikide järjestatud paaride (x, f(x)) hulk, kus x on määramispiirkonna X element.
On teoreeme, mida on kõige lihtsam sõnastada ja tõestada graafiku mõiste kaudu, näiteks kinnise graafiku teoreem.
Kui X ja Y on reaalsirged, siis see definitsioon vastab tavalisele funktsiooni graafiku mõistele.
Kujutised ja algkujud
Elemendi x∈X kujutis funktsiooni f korral on väljund f(x).
Alamhulga A ⊂X kujutis funktsiooni f korral on hulga Y alamhulk, mis defineeritakse nii: Funktsiooni f muutumispiirkond on selle määramispiirkonna kujutis f(X). Ülaltoodud funktsiooni puhul on hulga {2,3} kujutis funktsiooni f korral f({2, 3}) = {c, d} ja funktsiooni f muutumispiirkond on {a, c, d}.
Siintoodud definitsiooni järgi tuleb välja, et kujutis f on funktsioon, mille määramispiirkond on hulga X kõikide alamhulkade hulk (ehk hulga X astmehulk) ja mille võimalike väärtuste hulk on hulga Y astmehulk. Algsel funktsioonil f ja kujutisel on sama tähistus. Kontekstist tuleb aru saada, mida silmas peetakse.
Hulga B ⊂ Y algkuju funktsiooni f korral on hulga X alamhulk, mis defineeritakse nii:
Selle definitsiooni järgi tuleb välja, et f−1 on funktsioon, mille määramispiirkond on hulga Y astmehulk ja mille võimalike väärtuste hulk on hulga X astmehulk.
Nendest definitsioonidest järeldub, et:
Need seosed kehtivad määramispiirkonna suvaliste alamhulkade A, A1 ja A2 ning võimalike väärtuste hulga suvaliste alamhulkade B, B1 ja B2 korral.
Kujutiste ja algkujude seosed ühisosade ja ühenditega kehtivad mitte ainult alamhulkade paaride, vaid alamhulkade mis tahes kogumite korral.
Injektiivsed, sürjektiivsed ja bijektiivsed funktsioonid
Järgmised mõisted on väga kasulikud:
Mitme muutuja funktsioonid
Rakendustes on sageli tarvis mitme muutuja funktsioone: nende väärtused sõltuvad mitmest eri tegurist. Matemaatika nõuab, et funktsionaalses seoses (funktsionaalses sõltuvuses) oleksid kõik sõltumatud muutujad välja toodud: "varjatud" tegurid ei ole lubatud.
Matemaatika seisukohast ei ole ühe ja mitme muutuja funktsioonidel põhimõttelist erinevust: näiteks kolme reaalarvulise muutuja funktsiooni saab vaadelda reaalarvude järjestatud kolmikute funktsioonina. Järgmises lõigus öeldakse sedasama formaalsemas keeles.
Kui funktsiooni määramispiirkond on n hulga otsekorrutise alamhulk, siis nimetatakse seda funktsiooni  n -aarseks funktsiooniks ehk  n muutuja funktsiooniks. Näiteks seose dist määramispiirkond on R × R ning seetõttu ta kujutab endast binaarset funktsiooni (2-aarset funktsiooni ehk kahe muutuja funktsiooni). Sellistel juhtudel ei kirjutata tavaliselt mitte dist(( x, y )), vaid lihtsalt dist( x , y ).
Mõnda liiki mitme muutuja funktsioone nimetatakse teheteks. Abstraktses algebras väljendatakse binaarseid funktsioone tehtemärkide (näiteks "*" abil). Näiteks avaldis x*y märgib õigupoolest funktsiooni *(x,y), kuid teeb seda mugavamal viisil (infiksnotatsioonis). Ka näiteks tavaline liitmistehe arvudega kujutab endast funktsiooni: me võiksime kirjutada "2+3" asemel +(2,3), kus + on funktsioon.
Mitmeväärtuseline funktsioon ja osaline funktsioon
Seos hulkade X ja Y vahel, mille puhul on täidetud tingimus (1), on mitmeväärtuseline funktsioon. Iga funktsioon on mitmeväärtuseline funktsioon, kuid iga mitmeväärtuseline funktsioon ei ole funktsioon.
Seos hulkade X ja Y vahel, mille puhul on täidetud tingimus (2), on osaline funktsioon. Iga funktsioon on osaline funktsioon, kuid iga osaline funktsioon ei ole funktsioon.
Vaatame järgmist kolme näidet:
Intuitiivne sissejuhatus
Intuitiivselt võib funktsiooni all mõista "eeskirja", mis seab igale antud sisendile vastavusse üheselt määratud väljundi. Toome mõned näited:
"Eeskirja", millega funktsioon on määratud, saab väljendada valemi (funktsiooni üldavaldise abil, seose abil või lihtsalt tabeli abil, mis loetleb sisendid ja neile vastavad väljundid.
Funktsiooni kõige iseloomulikum omadus on see, et ta on deterministlik: samale sisendile vastab alati sama väljund. Seetõttu võib funktsiooni kujutleda "masinana" või "musta kastina", mis muundab lubatava sisendi üheselt määratud väljundiks. Sisendit nimetatakse sageli funktsiooni argumendiks ning väljundit funktsiooni väärtuseks.
Kõige tavalisemal juhul on nii argument kui ka funktsiooni väärtused arvud, funktsionaalset seost (funktsionaalset sõltuvust) väljendatakse valemiga ning funktsiooni väärtuse saamiseks asendatakse argument otseselt valemisse. Vaatame näiteks funktsiooni
Funktsiooni mõistet saab üldistada nii, et funktsioon võib sõltuda mitmest argumendist. Näiteks on funktsioon, mis võtab kaks arvu x ja y ning seab neile vastavusse nende korrutise xy. Võib paista, nagu sel juhul poleks tegemist funktsiooniga ülalkirjeldatud mõttes, sest see "eeskiri" sõltub kahest sisendist. Ent kui me võtame need kaks sisendit kokku üheksainsaks järjestatud paariks (x, y), siis me võime tõlgendada asja nii, et g on funktsioon, mille argument on järjestatud paar (x, y) ning mille väärtus on xy.
Teaduses on sageli tegemist funktsioonidega, mis ei ole esitatud valemitega. Võtame näiteks temperatuuri jaotuse maapinnal eri aegadel: see on funktsioon, mille argumentideks on koht ja aeg ning mis annab väljundiks temperatuuri antud kohas antud hetkel.
Nägime, et intuitiivne funktsioonimõiste ei piirdu arvutustega, mis kasutavad üksikuid arve, ega üldse arvutustega. Matemaatiline funktsioonimõiste on veel üldisem ega piirdu olukordadega, kus on tegemist arvudega. Funktsioon seob oma määramispiirkonna (sisendite hulga) oma võimalike väljundite hulgaga nõnda, et igale määramispiirkonna elemendile seatakse vastavusse täpselt üks element võimalike väljundite hulgast. Allpool näeme, kuidas funktsioone abstraktselt defineeritakse seoste kaudu. Nii üldiselt mõistetud funktsioon on fundamentaalne mõiste peaaegu kõikides matemaatika harudes.
Näiteid
Kõige tavalisemate matemaatiliste funktsioonide seas on liitmine, jagamine, astendamine, logaritmid, korrutamine, polünoomid, juured, lahutamine ja trigonomeetrilised funktsioonid. Mitteelementaarfunktsioonid (erifunktsioonid) on näiteks Besseli funktsioonid ja gammafunktsioonid.
Kollane ülane
pisi|Õis Kollane ülane (Anemone ranunculoides) on ülase perekonda kuuluv taimeliik.
Tegemist on mitmeaastase taimega, mis on levinud Mandri-Euroopas ja Väike-Aasias, veidi vähem Vahemere aladel. Kasvab leht- ja segametsades, metsaservadel, põõsastikes jõe- ja ojakallastel. Levikut takistavad varisevad lehed ja tihe samblakiht.
Kirjeldus
Taim kasvab 5–15 sentimeetri kõrguseks, õie läbimõõt võib olla kuni 1,5 sentimeetrit. Kroonlehed õiel puuduvad, selle asemel on viis kuni kaheksa tupplehte. Taimel leidub palju tolmukaid ja emakaid. Kollane ülane õitseb märtsist kuni maini.
Õiest pisut allpool asuvad ainsad varrelehed. Kollase ülase lehed on peaaegu ilma kaitsekihtideta, kuna taim vajab neid vaid paaril kuul – lehed on suureks ahvatluseks putukatele ja seentele. Vili on kollasel ülasel kõvera nokaga, karvane, umbes 4 mm pikkune pähklike.
Kollane ülane paljuneb nii seemnetega kui ka vegetatiivselt – risoomi abil. Seemnete peamiseteks levitajateks võib lugeda sipelgaid. Risoomi külgharudest arenevad uued taimed, kuid vaid juhul, kui risoomiharu kaotab ühenduse emataimega.
Mürgisus
Kollane ülane on mürgine taim ning pärast taime korjamist ei tohiks kindlasti käega silmi või nägu hõõruda. Mürgistuse võib saada isegi sellest, kui taime kaua käes hoida, kuna taimemahl pääseb kätele. Peamiselt põhjustavad nad nahal vesiville, mis lõhkevad mõne aja pärast ja tekitavad väga raskesti paranevaid haavu. Eriti mürgine on risoom, millega kunagi surmati isegi loomi.
Kasutus rahvameditsiinis
Kollase ülase mürke on kasutatud juba mõnda aega. Eestlased on ravinud nende mürkidega eelkõige reumat ja peavalu – pannes välispidiselt nahale värskeid taimeosi. Kollane ülane on väidetavalt aidanud ka teisi haigusi ületada nagu näiteks: astma, rahhiit, silmahaigused, läkaköha, halvatus, vesitõbi, süüfilis jt. Samuti on kollase ülase lehti tarvitatud higistamist soodustava vahendina ning neerude ja kopsude töö tugevdajana.
Ravimisega peab olema muidugi ettevaatlik, sest mürgise taimega võib endale kasu asemel ka suurt kahju tekitada.
Üldmõiste
Üldmõiste on mõiste, mille maht on mingi tunnuse või tunnuste kogumiga määratletud klass.
Vaaaata
"Vaaaata" on Jääääre 2006. aasta album.
Erko Laurimaa
Erko Laurimaa (sündinud 23. jaanuaril 1987) on eesti kitarrist, kes on mänginud bändides Shanon, Glive, Spido ja alates 2013. aasta juulist ka Smilers.
Ta on pärit Raplast.
Akashi-Kaikyō sild
thumb thumb thumb Akashi-Kaikyō sild (明石海峡大橋, Akashi Kaikyō Ō-hashi) on rippsild Jaapanis, mis läheb üle Seto, ühendades Honshūd Kōbe lähedal Awaji saarega. See oli aastatel 1998-2022 maailma pikim rippsild, mille kogupikkus on 3911 m. Pikim sildeava on 1991 m.
Silda hakati ehitama 1988 ja see avati liikluseks 5. aprillil 1998. Enne silla valmimist käis saarte vahel praam. Silla ehitust nõuti juba 1950ndatel, kui 1955. aastal toimunud praamiõnnetuses hukkus 168 koolilast.
Silla ehitamine oli tehniliselt väga raske, sest väin on rohkem kui 100 m sügavune ning seal esineb sageli torme ja maavärinaid.
Vabaduse plats
Nime Vabaduse plats all on tuntud mitu väljakut:
Filosoofilised uurimused
"Filosoofilised uurimused" ("Philosophische Untersuchungen") on üks Ludwig Wittgensteini kahest tähtsamast teosest kõrvuti "Loogilis-filosoofiline traktaadiga".
Wittgenstein töötas selle raamatu kallal aastaid ning see avaldati 1953 saksa-inglise paralleelväljaandena. Trükkitoimetajad olid G. E. M. Anscombe ja Rush Rhees. Inglise keelde tõlkija oli Anscombe ning raamatu pealkiri inglise keeles on "Philosophical Investigations".
"Filosoofilisi uurimusi" peavad paljud 20. sajandi, kui mitte kõigi aegade filosoofia üheks tähtteoseks.
Raamatul on filosoofiale ainulaadne lähenemine. Enamik filosoofiaraamatuid teeb kokkuvõtte juba mõeldud mõtetest; Wittgenstein toob lugeja mõttelaborisse, kus tal tuleb teha mõttelisi eksperimente, seega ise filosofeerida. Filosoofilistele järeldustele peab lugeja ise tulema.
Wittgensteini meelest tulevad filosoofilised probleemid sellest, et filosoofid mõistavad keele reegleid vääriti. Filosoof küsib näiteks: "Mis on ilu?", eeldades, et peab olema mingi olemuslik asi, mis teeb ilusad asjad ilusaks. Wittgensteini järgi on aga tegemist grammatikaveaga, mis tuleneb küsimuse "Mis on ilu?" vormist. Wittgenstein osutaks tavakogemusele viidates, et sõna "ilus" õigeks kasutamiseks ei ole tarvis mõista ilu olemust. Grammatika poolt eksitatuna räägivad nad veidraid asju, millest keegi teine ei saa aru. Wittgenstein paneb ette hoopis vaadata, kuidas sõna "ilus" tegelikult kasutatakse, sealhulgas seda, kuidas lastele selle sõna kasutamist õpetatakse.
Wittgensteini ideed sõnastatakse tavaliselt nii: tähendus ongi kasutus. Sõnade tähendust ei määratle asjad, vaid sõnade kasutamise viis. Ei ole tarvis postuleerida, et lisaks ilusatele asjadele on olemas veel ilu. Sellega raamatu sisu siiski ei piirdu.
Wittgenstein teeb lugejale ettepaneku defineerida sõna "mäng". Selgub, et ei ole olemas tunnust, mille alusel saaks mänge eristada mittemängudest. Ometi me oskame sõna "mäng" kasutada. Kuigi meil puudub definitsioon, oskame öelda ka seda, millal sõna "mäng" kasutatakse valesti.
Kuidas see võimalik on?
Eesti keeles on raamat ilmunud 2005. aastal Andres Luure tõlkes (Tartu: Ilmamaa, ISBN 9985-77-080-3).
Heinrich (Orsini ja Rosenberg)
Heinrich Johannes Friedrich Maria Orsini und Rosenberg (29. jaanuaril 1925 Welzenegg – 11. detsember 2011) oli Orsini ja Rosenbergi titulaarne vürst alates 7. veebruarist 1932.
20. juulil 1947 Gradischis abiellus ta Goëßi krahvinna Eleonorega (16. mai 1928 Ebenthal – 21. mai 2004 Grafenstein), kellega tal oli neli poega ja kolm tütart: