cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Eesti majandus
Import
Teenuseid imporditi 2016. aastal 3,9 miljardi euro eesti. Maakondadest imporditi teenuseid kõige rohkem Harjumaale ehk 2,10 miljardi euro eest, millest 1,60 miljardit moodustas Tallinna linna import. Teisel kohal oli Tartu maakond 0,16 miljardi euroga, millest 0,15 miljardit eurot imporditi Tartu linna. Kõikide teiste maakondade import oli vähemalt suurusjärgu võrra väiksem. Tegevusala järgi moodustasid suurema osa veondus ja laondus (17%), info ja side (8%) ning hulgi- ja jaekaubandus; mootorsõidukite ja mootorrataste remont (8%).
Bilanss
2016. aastal oli kaubavahetuse puudujääk 1,6 miljardi eurot. Eelneva aastaga võrreldes suurenes puudujääk 62 miljoni euro võrra. Ülejääk oli suurim puidu ja puittoodete ning mitmesuguste tööstustoodete (sh mööbel, kokkupandavad puidust ehitised) kaubavahetuses, puudujääk oli suurim transpordivahendite ning keemiatööstuse tooraine ja toodete kaubavahetuses.
Teenuste bilanss oli 2016. aastal kogu Eesti peale kokku positiivne 1,60 miljardi euroga.
EL struktuurifondide raha ja selle kasutamine
2012. aasta Reutersi uuringute tulemusel oli Eesti on edukaim taristuteks ette nähtud Euroopa Liidu raha kulutaja (Reuters analüüsis 10 Ida-Euroopast pärit liikmesriigi EL-i raha kasutamist). Alates 2007. aastast on Eesti ära kasutanud 41 protsenti ehk 76 miljonit eurot meile eraldatud 185 miljonist eurost.
Muinasajast feodaalajani
9000–8000 eKr kuni 5000 eKr elasid Eesti aladel Kunda kultuuri inimesed, kes tegeles peamiselt koriluse ja küttimisega. Eesti aladel polnud eriti metalle ja pronksi toodi Poolast. Vana-Roomast pärit leidude vähesuse põhjal võib oletada, et siinsed inimesed polnud kuigi jõukad. Paikne põllumajandus tekkis Eesti aladel 100–400 pKr. Viikingid hakkasid läbi Eesti alade viima läbi kaupu Novgorodi ja Kiiev kaubanduskeskustesse. Ajaloolisest Birka linnast Rootsis oli Eesti alade kaudu minnes hea vältida Vahemerel tegutsevad saratseenidest piraate. Metall liikus läbi Eesti alade itta ning karusnahk ja puit läände. Kaubavahetusest annavad tunnistust tuhanded leitud Bütsantsi, Araabia ja Saksa mündid.
Feodaalaeg
13. sajandini oli Eesti aladel elav rahvas iseseisev ja rüüstas isegi Rootsi ja Taani alasid. Põhjala ristisõdade tulemusel jagunesid Eesti maa-alad taanlaste, Liivi ordu ja Saksa ordu vahel. Revalist ja Narvast said olulised kaubanduskeskused. Samal ajal hakkas tekkima pärisorjus. Kohalikud talupojad töötasid suurte mõisate heaks, mis kuulusid sakslastele.
Vene võimu aeg
pisi|vasakul|Eesti mõisates oli juba 1799. aastaks 731 viinakööki. Aastas toodeti kuni 8,2 miljonit liitrit viina ja toodang müüdi suuresti Venemaale. [[Vana-Vigala mõisa viinavabrik]] 1710. aastal ühendati kogu Eesti ala Vene tsaaririigiga. 19. sajandi alguses kaotati pärisorjus, kuid paljud kaasnevad igandid, näiteks teoorjus jäi kehtima. 1857. aastal loodi Kreenholmi Manufaktuur, mis oli 19. sajandi teisel poolel kõige moodsam tööstusettevõte Venemaa Keisririigis ja mitukümmend aastat kõige suurem tekstiilivabrik kogu Euroopas.
Tööstuse areng Eestis kiirenes märkimisväärselt 1890. aastail, kui rakendati hoogsalt Venemaa rahandusministri krahv Sergei Witte Venemaa tööstuse arenguprogrammi. Neil aastail rajasid Peterburi, Moskva ja kohalikud baltisaksa äri- ja raharingkonnad koos välisinvestoritega Eesti territooriumile mitu suurt ettevõtet: vagunitehase Dvigatel (1898), elektromehaanikatehase Volta (1899), Balti Puuvilla Ketramise ja Kudumise Vabriku (1898), tselluloosivabriku Waldhof (1898), tsemenditehase Asserin (1899) jmt. Rekonstrueerimise tulemusena muutusid suurettevõtteiks A. M. Lutheri vineeri- ja mööblivabrik (asutatud 1883), E. Osse ja Ko tselluloosivabrik (1893), E. Johansoni paberivabrik (1887), F. Wiegandi (1859) ja F. Krulli (1865) masinatehas, Narva kalevi- (1819) ja linavabrik (1851), Kunda tsemendivabrik (1870) jmt. 1890. aastate alguses olid Eesti kuus tähtsaimat tööstusharu tekstiili-, metalli- ja masina-, puidu-, mineraalainete töötlemise (AS „Port Kunda” ja AS-i „Asserin” tsemenditehas, Tamsalu ja Rakke lubjatehas), toiduaine- ning paberi- ja tselluloositööstus. 84% tööstustoodangust andis tekstiilitööstus. Eesti puuvillatööstus, valmistas ülevenemaalise tööjaotuse raames puuvillast lõnga Łódźi piirkonna tekstiiliettevõtete ning toorriiet Peterburi ja Moskva sitsivabrikutele. 1900. aastal andsid Kreenholmi Puuvillamanufaktuur ja Balti Puuvilla Ketramise ja Kudumise Vabrik 4,6% Venemaa puuvillase lõnga ja 1,3% puuvillase riide kogutoodangust.
20. sajandi alguseks oli metallitööstuse areng Eestis väga kiire ja tema osatähtsus kasvas 21%-ni, toiduainetööstus tõusis osakaalult kolmandaks. Eesti metalli- ja masinatööstuse ettevõtted (F. Krulli ja Wiegandi masinatehas, Volta elektromehaanikatehas, Dvigateli vagunitehas, Vene-Balti laevatehas jt) valmistasid põllutööriistu ja -masinaid, meiereide, saeveskite ja piiritusvabrikute seadmeid, kanalisatsiooni- ja veetorusid, külmutusseadmeid, aurukatlaid, naftamootoreid, kauba- ja reisivaguneid, allveelaevu, elektriaparaate ja -masinaid.
Vahetult enne I maailmasõda rajati Tallinnasse riiklike tellimuste täitmiseks väliskapitali osalusega kolm suurt laevatehast – Vene-Balti (1912), Bekkeri (1912) ja Noblessneri laevatehas (1913). 1914 moodustas Saksa, Prantsuse-Belgia ja Inglise kapital 28% tööstusettevõtete põhikapitalist, välisinvestorite huviobjektiks olid peamiselt tekstiili-, tselluloosi-, vineeri- ja õlletööstus.
1900. aastal oli 500 ja enama töölisega ettevõtteid 9 (3% tööstusettevõtete üldarvust), kuid nad andsid tööd 66%-le vabrikutöölistest (22 000). 1913. aastal oli selliseid ettevõtteid 15 (7% ettevõtete üldarvust) ning neis töötas ligi 2/3 kõigist tööstustöölistest (42 000). Enne I maailmasõda oli Eestis majanduslikult aktiivsest elanikkonnast 63% hõivatud põllumajanduses, 15% tööstuses ja 22% teistes majandusharudes (sides, transpordis, teeninduses). Eesti ala majandus jäi põhiliselt agraarseks.
Eesti vabariigi aeg 1918–1940
Eesti iseseisvumise järel loodeti ebarealistlikult, et Eesti suudab Nõukogude Venemaa ääretul turul leida omale koha ning olla sillaks Lääne ja Venemaa vahel.
10. oktoobril 1919 võttis Asutav Kogu vastu maaseaduse, mille alusel korraldati üks Euroopa äärmuslikemaid maareforme ja võõrandati üle 90% mõisnike suurmaavaldustest ja loodi 55 000 uut talu. Need olid küll liiga väiksed, et olla majanduslikult tõhusad ja pankrotistumine oli tavaline nähtus.
Venemaa keisririigi aegne metalli- ja keemiatööstus ei suutnud uue majanduskeskkonnaga kohaneda ja varises kokku. Teistest kiiremini suutis uueneda tekstiili- ja paberitööstus, rajati Eestis hulk uusi siseturu jaoks töötavaid väikeettevõtteid. 1920. aastail oli endiselt suurtööstuses esikohal Eestis tekstiilitööstus, andes 20–22% tööstustoodangust. Suurim tekstiilitööstuse haru oli puuvillatööstus, kus olid esikohal tootmise restruktureerinud Balti Puuvilla Ketramise ja Kudumise Vabrik ja Kreenholmi Puuvillasaaduste Manufaktuur. Kasvas toidu- ja maitseainetööstuse osakaal, andes 16–22% tööstuse kogutoodangust. Tavapäraste tootmisharude – jahu-, leiva-, pärmi-, vorsti-, kalakonservi-, õlle- ja piiritustööstuse – kõrvale kerkis maiustustetööstus. Arenes paberi- ja tselluloosi-, täielikult uuenenud metalli- ja masina- ning ehitusmaterjalitööstus, eraviisiline ja riiklik põlevkivi- ja turbatööstus, mis varustas vabrikuid ja tehaseid ning raudteed kütusega. 1921. aastal ehitati katsetehas Kohtlasse, 1924. aastal ehitati Kohtlasse õlivabrik.
1920. aastate keskpaigaks olid Eesti kullavarud otsas ja majandus kriisis, kust ei paistnud väljapääsu. Majandusele andis uue hingamise 1924. aastal rahandusministriks saanud Otto Strandman. Tema juhtimisel kärbiti riiklikke kulutusi, piirati sissevedu, suurendati väljavedu ja karmistati laenusaamise tingimusi. Lisaks lõpetati tööstuse eelisarendamine ja keskenduti hoopis põllumajandusele. Majanduskriisi ajal läks kuni 15% riigieelarvest põllumeestele makstavateks toetusteks. 1920. aastate teisel poolel hakkas Eesti majandus kiirelt arenema. 1920. aastate keskpaigaks oli tööstus stabiliseerunud ning arenes tõusu suunas, saavutades 1928. aastal sõjajärgse kõrgseisu. Tööstuse rekonstrueerimine ja moderniseerimine sai teoks peamiselt välisinvesteeringute abil. Kõige tähtsam tööstuse arengumootor oli eksport. 1920. aastate lõpul veeti ligi 40% tööstustoodangust välja, kõige suurema osa eksporttoodangust moodustasid tekstiiltooted, nende tähtsaimad müügiturud olid Saksamaa, Taani ja Läti. Paberi ja tselluloosi põhilised tarbijad olid Suurbritannia, Prantsusmaa ja USA. 1. jaanuaril 1928 viidi läbi rahareform ja margad asendati kroonidega.
Intensiivse riikliku investeerimise tulemusena suurenes märkimisväärselt riigi osalus tööstuses, 1937. aasta majandusloenduse andmetel moodustas riigile ja omavalitsustele kuuluvate tööstusettevõtete vara väärtus 13% Eesti suur-, kesk- ja väiketööstuse vara koguväärtusest. 1936. aastal kujundati riigi põlevkivi- ja turbatööstus ümber 95-protsendilise riigiosalusega aktsiaseltsideks Esimene Eesti Põlevkivitööstus ja Eesti Turbatööstused. Rajati Lehtse uus turbatehas, laiendati Ellamaa elektrijaama, ehitati mitu elektrijaama ja reorganiseeriti kahjudega töötav AS Virumaa Elekter, mille aktsiatest kuulus 50% riigile. Eesti elektrifitseerimiseks ja sellega seoses olevate ülesannete täitmiseks asutati 1939 AS Elektrikeskus, mille aktsiatest kuulus riigile 80%. Rajati ka riiklikud AS-d Telliskivi Tehased, Kehra sulfaattselluloositehas, Tootsi briketitehas ja Maardu fosforiiditehas. Metsamaterjali töötlemine ja turustamine koondati riikliku AS-i Eesti Metsatööstus ning ehitusmaterjalide müük siseturul riiklikule kaubandusühingule Ehituskivi.
Metallitööstuse alal tegid riigi omanduses oleva Riigi Sadamatehased laevaremonditöid, valmistasid raadiosaate- ja -vastuvõtujaamu, turbalõikusmasinaid, sildkraanasid, koppsüvendajaid, trammi- ja rongivaguneid, neete, polte, mutreid jms. Sõjaministeeriumi alluvuses olev Arsenal valmistas relvi ja sidevarustust sõjaväele. 1937 omandas valitsus Eesti Dvigateli aktsiad. Riigiettevõtete tegevuse kooskõlastamiseks ning majanduse üldküsimuste arutamiseks ja lahendamiseks Riigi Majanduskomitee.
Nõukogude okupatsioon (1940–1941)
1940. aasta suvel alustati Eesti majanduse ühendamist Nõukogude Liidu plaanimajandusega. Tööstus, pangandus ja peagi ka kaubandus riigistati. Põllumajanduses sooviti tekitada uusmaasaajate kihti, mistõttu kärbiti suuremate talude maaomandit ja osa põllumajandusloomi võeti ära. 1941. aastal kohustati talunikke müüma riigile põllumajandussaadusi madalama hinnaga. 25. novembril 1940 viidi läbi rahareform, mille käigus vahetati kroonid rublade vastu. Esmatarbekaupade hinnad tõusid hüppeliselt ning teatud kaupadele kehtestati ostupiirangud.
Saksa okupatsioon (1941–1944)
Saksa okupatsiooni ajal toimis Eesti majandus Saksa riigi huve täitva sõjamajandusena. Hjalmar Mäe juhitud Eesti Omavalitsuse mõju majandusele oli peaaegu olematu. Tööstusettevõtted täitsid Saksa sõjaväe tellimusi, kuid tööjõust oli suur puudus ning rakendati isegi sõjavange. Nõukogude maareform tühistati ning Nõukogude okupatsiooni ajal riigistatud vara tagastati osaliselt. Taludele kehtis toiduainete müügi kohustus, kuid tingimused olid siiski leebemad kui Nõukogude okupatsiooni ajal.
Nõukogude okupatsiooni aeg
Sõjajärgsetel aastatel Eesti majandus riigistati ja kehtestati plaanimajandus. Esimestel sõjajärgsetel kümnenditel investeeriti NSV Liidu eelarvest Eestisse suuri summasid ja Eesti majandus arenes kiiresti. Olulisel kohal oli metalli- ja masinatööstus. Kirde-Eestisse rajati põlevikivikaevandamis- ja energeetikakompleks ning loodi uusi kaevandusi. Ettevõtted jagunesid kolmeksː Moskvast juhitavad, liidulis-vabariiklikud ja vabariiklikud ettevõtted.
1957. aastal kehtestati NSV Liidus rahvamajandusnõukogude süsteem, mis tähendas, et Eesti NSV juhtkonna kaasarääkimisõigus majanduse suunamisel suurenes. 1965. aastal aga nõukogud kaotati. Üleliidulises tööstuses oli Eesti valdkondadeks energeetika, kalapüük ja -tööstus, paberi ja mineraalväetiste tootmine ning puuvillase ja linase riide valmistamine. Neis harudes eksporditi 1960. aastate teise poole seisuga üle 70% toodangust.
1970. aastatel aeglustus majandus märkimisväärselt kogu NSV Liidus ja algas stagnatsiooniaeg. Paljud Eestis asuvad ettevõtted ei sobinud tegelikult siia kas geograafilistel või ökoloogilistel põhjustel või tööjõu nappuse tõttu, kuid Eesti tööviljakus oli NSV Liidu keskmisest kõrgem ja taristu paremini arenenud, mistõttu sooviti ettevõtteid siin hoida. 1970. aastatel oli Eestis umbes 150 kolhoosi ja peaaegu sama palju sovhoose.
Taasiseseisvunud Eesti
pisi|vasakul|1992–2010 kehtisid Eestis [[Eesti kroon|kroonid]] Eesti taasiseseisvumise järel oli Eestis kehtivaks valuutaks rubla ja NSV Liidu hüperinflatsioon mõjutas tugevalt ka Eestit. Pooleteise aastaga tõusid hinnad umbes 10 korda. 20.–22. juunil 1992 viidi läbi rahareform, mille käigus asendati rubla Eesti krooniga. Eesti palga- ja hinnatase oli algul väga madal. Eesti kroonile määratud vahetuskurss ergutas väljavedu. Kuna Vene turg oli muutunud peaaegu maksejõuetuks, pöördus Eesti majandus kiirelt Läände, eelkõige Skandinaaviasse. Tekkima hakkasid uued kodumaisel ja väliskapitalil põhinevad ettevõtted ning riigiettevõtted erastati.
1994. aastal hakkas majandus sügava languse järel taas kasvama. 1. jaanuaril jõustus Euroopa Liiduga vabakaubandusleping. 1996. aastal avati Tallinna Väärtpaberibörs. Eesti ettevõtete aktsiate hinnad tõusid lühikese ajaga väga kiirelt. 1997. aastal sõlmiti Eesti ja Euroopa Liidu assotsieerumise leping.
Kaks aastat pärast Tallinna börsi käivitumist, tabas seda üllatuslik langus ja 1999. aastal järgnes Venemaa 1998. aasta rahanduskriisi mõjul majanduslangus. Aasia finantskriisi mõjul esitlesid 1998. aasta 17. augustil Venemaa Föderatsiooni valitsus ja Venemaa keskpank Venemaa majanduskriisi kriisikava, mis hõlmas rubla devalveerimist, Venemaa sisevõla tasumise tähtajatut peatamist ning teatud välisvaluutades nomineeritud välisvõlgade tasumise peatamist 90 päevaks. 2. septembril loobus Venemaa keskpank rubla kursi kaitsmisest ja lasi selle vabaks, kursi vabakslaskmisele järgnenud kuu jooksul langes rubla väärtus kahe kolmandiku võrra. Kuna tol ajal oli Venemaa Eestile oluline kaubanduspartner, avaldas kriis suurt mõju ka Eestile. Venemaa finantskriis tabas valusalt Venemaale eksportivaid Eesti ettevõtteid. 1998. aasta Venemaa finantskriis mõjutas märkimisväärselt pankade klientide krediidivõimelisust ja kriisi ajal toimus Eestis ulatuslik omandi ümberjaotus, mille käigus müüdi hulk kodumaiseid ettevõtteid välisomanikele. Venemaa kriis põhjustas ühelt poolt pangandussektori konsolideerumise, mille käigus ühinesid Hansapank ja Eesti Hoiupank ning Eesti Ühispank ja Tallinna Pank. Kuulutati välja Eesti Maapanga ja EVEA Panga pankrot. Krooni vahetuskurss seoti euroga. 1999. aasta teisel poole võis täheldada majandusolukorra stabiliseerumist ning tegevusmahtude kasvu järkjärgulist taastumist.
2000. aastal algas uus majandustõus. 1. mail 2004 ühines Eesti Euroopa Liiduga, 2004. aastal ühines Eesti NATO-ga. Teeninduse osatähtsus SKT-s hakkas suurenema ning põllumajanduse ja tööstuse osatähtsus vähenema. Suurettevõtted olid enamasti asendunud keskmiste ja väikeettevõtetega ning erasektor moodustas majandusest 80%. Eesti elatustase lähenes kiirelt Euroopa Liidu arenenumate riikide omale. Samal ajal toimus laenu- ja kinnisvarabuum ning riik paisutas liigselt riigieelarvet.
2009. aastal jõudis Eestisse ülemaailmne suur majandussurutis (Eesti 2008.–2010. aasta majandussurutis). SKT vähenes 14% ja töötus tõusis 6% pealt 15% peale. Oluliselt kärbiti riigieelarve kulusid. Sisetarbimise olulise vähenemise tõttu pidurdus hinnatõus, mistõttu õnnestus Eestil täita eurole ülemineku tingimused. Euroalaga liituti 1. jaanuaril 2011.
Comrat
Comrat (gagauusi Komrat) on linn Moldovas, Gagauusia autonoomse territoriaalüksuse keskus.
Comrat on teada 19. sajandist. Linn aastast 1957. Oli Moldaavia NSV rajoonikeskus. Comratis on traditsiooniliselt tegeldud veinivalmistamise ja vaibakudumisega.
70% elanikest on gagauusid.
Kalmistu
pisi|[[Ritsiku kalmistu Varstu alevikus]] pisi|Kiviristid Vormsi surnuaial Kalmistu ehk surnuaed on paik, kuhu maetakse surnuid kas laibamatustel või tuhastatult urniga.
Kalmud ehk hauad on surnuaial tähistatud hauatähise – hauakivi, hauasamba, hauaplaadi, risti või kenotaafiga.
Sajandeid paiknesid kalmistud koos kirikutega linnade ja külade keskustes. Surnuaiad tekkisid reeglina ümber pühakoja, kuid ka kirikud ise olid läbi aegade hinnatud matmiskohad. Surnuaeda ümbritses tavaliselt kivist müür ning seal võisid paikneda väiksemad kabelid või luukambrid. Keskaegsetel kalmistutel seisid kivist või puust surilaternad, milles põlev tuli kaitses surnuid sümboolselt kurja eest. Maeti ida-läänesuunaliselt, sageli sängitati lahkunud ilma puusärgita, vaid surilinasse mässituna ning hauakoht märgistati puust ristiga.
Luterlikes piirkondades hakati juba 16. sajandi keskel rajama surnuaedu asulatest väljapoole. Eesti aladel keelustati kirikutesse ning külade ja linnade keskustes asuvatesse surnuaedadesse matmine 18. sajandi lõpul. 1772. aastal välja antud Vene keisrinna Katariina II ukaasi kohaselt pidid surnuaiad asuma eluhoonetest vähemalt 600 meetri kaugusel.
Tänapäeva Eesti surnuaiad on enamasti puude, põõsaste ja teeradadega pargid.
Pähklipuu
Pähklipuu (Juglans L.) pöögilaadsete seltsi pähklipuuliste sugukonda kuuluv puude perekond.
Levik
Pähklipuud on levinud Euraasia parasvöötmes Kagu-Euroopast Jaapanini ning Ameerika mandri kirdeosas Kagu-Kanadani, loodes USA California osariigini ja lõunas Argentinani.
Kirjeldus
Pähklipuude perekonda kuulub 23 liiki. Pähklipuud kasvavad 10–40 m kõrgeks. Neil on 2–9 dm pikkused sulgjad lehed, mis koosnevad 5–25 lehekesest. Sarnaselt samasse sugukonda kuuluva perekonnaga Pterocarya on võrsetel säsi kambriteks jagunenud.
Pähklipuude lehed ja õied puhkevad kevadel. Isasurvad on silinderjad, 1 dm pikad ja arenevad eelmise aasta lehtedeta võrsetest. Emasõied ilmuvad kobaratena eelmise aasta lehtedega võrsete tippu. Pähklipuu vili on pähkel. See on teatud tüüpi rüüsvili, täpsemalt pseudoluuvili. Kui luuvilja kate tekib viljalehest, siis pähkli väliskate tekib kandelehest.
Pähklipuud on valgustlembesed ja põuakindad, kuid vajavad kaitset tuule eest.
Kui pähklipuid kasvatatakse pähklite saamiseks, soovitatakse tolmeldamise huvides kasvatada mitut pähklipuud kõrvuti. Mõningad kultivarid on ka isetolmlevad ehk siis õied viljastuvad samalt puult pärit õietolmuga, kuid ka need puud annavad mitmekesi lähestikku kasvades paremat saaki. Euroopas on aretatud mitmeid kultivare, mida saab kasvatada hekina.
Tähtsus
pisi|Musta pähklipuu tüvi Majanduslikult on kõige suurema tähtsusega kreeka pähklipuu, mida kasvatatakse viljade ja puidu pärast, ning must pähklipuu, mida kasvatatakse puidu saamiseks.
Pähklipuude puit on kõva, suure tihedusega ja seda saab väga siledaks poleerida. Puidu värv ulatub kreemikasvalgest maltspuidul kuni tumeda šokolaadi karva pruunini puusüdamikul. Ahjus kuivatatud puit muutub kahvatupruuniks, vabas õhus kuivatatud puit punakaspruuniks. Värvi, kõvaduse ja suure teralisuse tõttu on pähklipuu hinnatud materjal mööbli ja nikerduste valmistamiseks. Pahkasid kasutatakse kausside ja teiste sarnaste esemete valmistamiseks. Pähklipuu on üks hinnalisimaid materjale vineeri valmistamiseks. Seda kasutatakse ka muusikariistade tegemiseks. Aasias kasvavad liigid on pehmemad, väiksema tihedusega, vähem vastupidavad, värvilt kahvatumad ja seetõttu palju odavamad.
Kõigi pähklipuude viljad on söödavad, kasvatatakse pähklite saamiseks üksnes kreeka pähklipuid, sest kreeka pähkel on suur ja pähklikoor õhuke. Kaks kolmandikku maailmaturule ja 99% USA turule jõudvatest pähklitest on kasvatatud USA-s Californias.
Pähklipuid kasvatatakse laialdaselt ka ilupuuna. Neid on hõlbus pähklitest paljundada. Seemikud kasvavad heas pinnases kiiresti. Jaapani pähklipuudel on eriti suured lehed, mis annavad puule troopilise välimuse. Pähklipuude miinuseks on alleopaatiline aine jugloon, mida sisaldavad pähklipuude juured ja langenud lehed. Jugloon on taimemürk, mis takistab teiste taimede kasvu pähklipuu all. Eriti mürgine on jugloon tomatile, õunapuule ja kasele, loomadest hobusele. Jugloon on pähklipuu kaitsemehhanism hoidmaks eemale võistlejad, kes võiksid konkureerida veele, toitainetele ja valgusele. Arvatakse, et jugloon mõjub kogu pähklipuu võra raadiuses, kuid on võimalik, et see mõjub ka kaugemale. Aine mõju võib kesta ka aastaid pärast puu hukku, kuna pähklipuu juured lagunevad aeglaselt ja neist pääseb pinnasesse veelgi juglooni. Eri liiki pähklipuud sisaldavad juglooni eri määral, kõige rohkem must pähklipuu.
Mitmesugused liblikad kasutavad pähklipuu lehti oma röövikute toidutaimena. Paljud loomad, näiteks hiired ja oravad, söövad pähkleid ja koguvad neid talvevarudeks.
Liigid
Eestis kasvatatakse pähklipuid peamiselt ilupuudena:
Liigid mujal maailmas:
Ferdinand Lester
Ferdinand Lester (23. veebruar 1908 – 9. märts 1969 Tallinn) oli eesti poksija.
Ta poksis Tartu Kalevis.
Lester oli kokku neljakordne Eesti meister:
Dracula maja
"Dracula maja" (originaalpealkirjaga "House of Dracula") on 1945. aasta USA õudusfilm.
Süžee
Dracula tuleb dr Edelmanni lossi, et otsida abi vampiiriks olemise vastu. Dr Edelmann on lahkesti nõus ning püüab Draculat aidata, kuidas vähegi võimalik. Nähes aga doktori kena abilist, tekivad Draculal taas kurjad mõtted. Patustamisega jääb ta vahele dr Edelmannile, kes hävitab ta, toimetades kirstu päikese kätte ja avades kirstukaane.
Samal ajal on doktori jutule tulnud ka Larry Talbot, kes taas otsib ravi libahundiks olemise vastu. Ülesanne ei paista lihtne olema ning lüües käega üritab Larry end tappa, hüpates kaljult alla. Talle järgneb dr Edelmann, kes valis ohutuma meetodi laineteni jõudmiseks. Ta leiab veepiiri äärest koopad, kuhu ka imekombel ellu jäänud libahundiks muutunud Larry varjule oli läinud. Rünnates dr Edelmanni muutub Larry inimeseks tagasi ja napilt pääseb doktor eluga. Koos leiavad koobastest ka dr Niemanni luukere ja dr Frankensteini elusa monstrumi. Kuigi monstrum toimetatakse lossi ning pannakse juhtmedki valmis teise üles turgutamiseks, veenab küürakas abiline Nina Edelmanni ümber.
Vereülekanne Dracula ja doktori vahel, mis varem Dracula vampiirineedusest vabastamise eesmärgil tehti, oli hulga vampiiri verd Edelmanni kehasse pumbanud, mis põhjustab doktori isiksuse lõhenemise. Olles aeg-ajalt normaalne, pöörab ta vahel ära tehes tegusid, mida terve mõistuse juures kahetsema peab, sealhulgas püüab kadunud dr Niemanni kombel monstrumit elule tuua.
Lõpuks viib doktor läbi operatsiooni Larryga, mis päästab viimase libahundi nahast. Tänutäheks lubab Larry Edelmannile, et ei räägi välja politseile, kuidas ta nägi doktorit pealt linna peale inimest tapma minemas. Võimu võtab aga taas doktori lõhestunud pool ning jääb küürakale Ninale vahele taas monstrumile elujõudu andmas. Kui Nina aga pahandama hakkab, tapab dr Edelmanni lõhestunud pool teda tappa. Samal ajal jõuab sündmuskohale Larry koos doktori teise abilisega. Larry laseb Edelmanni maha, monstrum muutub vägivaldseks ning rüseluse käigus põlema süttinud lossist pääsevad välja kõik peale Frankensteini monstrumi enda.
2011. aasta Haapsalu lastekodupõleng
2011. aasta Haapsalu lastekodupõleng oli Haapsalu lastekodus (Kastani tänav 9) 20. veebruaril toimunud tulekahju, milles hukkus vingumürgituse tagajärjel kolm tüdrukut, viis 7–16-aastast poissi ja kaks 20–21-aastast hooldusalust. Haapsalu äärelinnas paikneva asutuse kasvandikud on raske või sügava puudega noored inimesed.
Tragöödia on Eesti taasiseseisvusaja ohvriterohkeim tulekahju, kus ohvriteks lapsed.
Sündmuste kulg
Ühekorruselise puithoone põlengust teatati häirekeskusesse kell 14.30, samas hakkas tööle ka tulekahjusignalisatsioon. Kohe reageeris neljaliikmeline päästemeeskond Haapsalust, hiljem lisandusid Risti, Nõva ja Lihula komando mehed. Päästjate kohale jõudes põles maja lahtise leegiga. 20-kraadises pakases tegutsenud tuletõrjujatega liitusid reservpäästerühma liikmed ja kaitseliitlased. Sama päeva õhtuks kell 19.17 lõpetati Haapsalu lastekodu kustutustööd. Hilisem õnnetuspaiga vaatlus näitas, et põleng oli alanud voodihaigete ruumist.
1950. aastal rajatud väikelastekodus viibis tulekahju puhkemise ajal 37 last ja 9 täiskasvanut. Evakueeritud inimesed paigutati kõrval olevasse Haapsalu noortekodusse ja sotsiaalmajja. Edaspidi siirduvad lapsed Vidruka ja Haapsalu sanatoorsesse internaatkooli ning Haapsalu neuroloogilisse rehabilitatsioonikeskusesse. Kohe reageerinud vabatahtlike abiga suudeti majast välja tuua suurem osa asutuse majapidamistarbeist.
Kolmandik hoonest hävis ja umbes 200 ruutmeetrit majast on kasutuskõlbmatu. Haapsalu lastekodu oli kindlustatud 13 miljonile kroonile. Taastamistööde esialgne maksumus võib küündida kuni 1 miljoni euroni.
Kannatanute abistamiseks laekusid rahalised annetused rahandusministeeriumi kontodele, UNICEF-i Eesti annetuskontole (märksõna "Haapsalu lapsed") ja Eesti Punase Risti kontole. Valitsus otsustas eraldada reservfondist raha kannatanute abistamiseks ja hoone taastamiseks.
Hukkunud
Tragöödia ohvrid olid 21-aastane Sergei, 20-aastane Enar ja 16-aastane Liisi, 13-aastased Jan, Maarja ja Sten, 12-aastased Björn, Kristo ja Valeria ning 7-aastane Kevin.
Kurioosumid
Tallinna abilinnapea Taavi Aasa nõunik, Keskerakonna liige Priit Kutser kirjutas 20. veebruaril oma Twitteri kontole "Meid on niigi vähe siin Eestimaal ja nüüd on meid veel 10 võrra vähem! Eesti vajab võimuvahetust!" ning "Haapsalu lastekodu põleng on näiteks sellest, kuidas IRLi ja Reformierakonna valitsuse kärpekirves on laastanud Eesti sotsiaalsüsteemi". Pärast avalikkuse pahameelt see sissekanne kustutati ja asendati kaastundeavaldusega.
Kavadi järv
Järv asub Haanja kõrgustikul. Praeguse kuju sai Kavadi järv 1880. aastal, mil väljavoolu tõkestamise tulemusena liitusid kolm tollast väikejärve, moodustades ühtse Kavadi järve.
Järves on neli saart, Vabrikusaar, Lehesaar ja veel kaks võsastunud saart. Esineb ka ujuvsaari.
Tüpoloogiliselt on Kavadi järv poolhuumustoiteline. Taimestik on liikide arvu poolest keskmine: esineb 15 liiki makrofüüte.
Kaladest domineerib särg, mõnevõrra vähem on latikat, ahvenat, hauge, koha, linaskit. Püütud on ka kiiska, lutsu, roosärge jt.
Suur salm
pisi|Suur salm Aegna ja Kräsuli vahel Suur salm (ka Suursalm) on väin Põhja-Eestis Aegna ja Kräsuli saare vahel. Väina laius on umbes 600 m.
Deemon (ooper)
"Deemon" on vene helilooja Anton Rubinsteini ooper. Ooper "Deemon" valmis aastal 1872 ja esietendus 1875. aastal.
Suur salm
Suurim mõõdetud sügavus 2006, aastal oli 1,5 ja 2 meetri vahel. Tormid kannavad salme liiva.
Deemon (ooper)
Deemon, on lüürilis-psühholoogiline ooper, milles peatähelepanu keskendub Deemoni ja lihtsureliku neiu Tamara armastusdraamale. Ooperi libreto põhineb Mihhail Lermontovi samanimelisel poeemil. Ooper oli eesti baritoni Georg Otsa meelisrolle. Pärast tema surma on Eestis ooperit lavastatud vaid ühel korral – 2005. aastal Pärnu Rahvusvahelise Ooperimuusika Festivali PromFest raames.
Saare järv
Saare järv (ka: Saarjärv, Saarejärv, Saaremõisa järv) asub Jõgevamaal Mustvee vallas Saarjärve külas.
Järv asub Vooremaa kaguosas. Järvest umbes 2,5 km ida pool asuvad Jõemõisa ja Kaiu järv.
Taimestik on liigirikas: esineb 25 liiki makrofüüte.
Saare järv ja seda ümbritsev mets võeti kaitse alla 1968. aastal loodud Saare järve kaitseala loomisega. 2005. aastal korraldati kaitseala ümber Saarjärve looduspargiks.
Kodanlus
Kodanlus (kõnekeeles ka pursuid) on rikas sotsiaalne klass kapitalistlikus ühiskonnas. Selle klassi liikmeid nimetatakse kodanlasteks.
Keskajal peeti kodanluse all silmas linnakodanikkonda, eristades neid üldiselt madalamal haridustasemel olevast maarahvast.
Marksism vastandas omavahel kodanlust, kes omas tööriistu, ja töölisklassi, kes neid ei omanud.
Anarhistidele on kõik kõrgel kohal olevad inimesed, funktsionäärid ja juhid igat tüüpi riigis osa riigi kodanlusest.
Mõnedes kommunistlikes parteides kutsuti neid, kes kodanlusega koostööd tegid, lakeideks.
Seda sõna kasutatakse sageli ka keskklassi sünonüümina.
Viited
Polgárság Porvari
Õhuniiskus
Õhuniiskus on õhus olev veeauru sisaldus. Veeaur on vee gaasiline faas ja on täiesti nähtamatu. Õhuniiskus sõltub paljudest teguritest. Neist olulisimad on päikesekiirgus ja geograafilise piirkonna hüdroloogiline režiim. pisi|Troopilistes metsades on tihti kõrge õhuniiskus Õhuniiskust väljendatakse mitme karakteristikuga:
Absoluutne niiskus
Absoluutne niiskus (tähis a) on veeauru mass antud ruumalas õhus. Absoluutset niiskust arvutatakse valemiga kus a on absoluutne niiskus, m_w on veeauru mass ja V_a on õhu ruumala.
Absoluutse niiskuse mõõtühik on g/m³.
Näiteks kui veeauru on ühes kuupmeetris õhus 25 g, siis õhu absoluutne niiskus on 25 g kuupmeetri kohta (25 g/m³).
Absoluutne niiskus ja õhurõhk
Kui vaadelda mõttelist õhu "mulli" atmosfääris, siis selle tõusmisel või langemisel muutub selle õhukoguse ruumala, sest ümbritsev õhurõhk muutub kõrguse muutumisel. Õhu ruumala kõikumisel muutub ka absoluutse niiskuse number, sest seda väljendatakse ruumalaühiku suhtes (samas kui veeauru sisaldus grammides õhu kilogrammi kohta võib jääda samaks). Seetõttu ei kasutata atmosfääri uuringutel absoluutse niiskuse mõistet kuigi palju.
Absoluutne niiskus ja temperatuur
Absoluutne niiskus sõltub ka temperatuurist. Mida kõrgem on õhutemperatuur, seda enam veeauru suudab õhk kanda, ehk seda suurem on absoluutne niiskusesisaldus numbriliselt väljendades. Madalama temperatuuri korral õhu absoluutne niiskusesisaldus üldjuhul langeb, kui liigne veeaur kondenseerub vedelikuks või jääks.
Seos on avastatud ka absoluutse niiskuse, õhutemperatuuri ja gripi vahel. Kui absoluutne niiskus suureneb, siis gripp taandub. Just külmal aastaajal on absoluutne niiskus õhus väiksem ja gripi oht suurem. Mida väiksem on õhus sisalduva veeauru kogus, seda soodsamad tingimused gripiviirusele. Sellega saab seletada seda, miks Eestis just talvisel, külmal ajal inimesed haigestuvad grippi.
Eriniiskus
Kui veeauru massi, mis sisaldub õhuosakeses, võrreldakse kogu õhuosakese massiga (kaasaarvatud aur), siis tulemust nimetatakse eriniiskuseks (tähis s). Erinevalt absoluutsest niiskusest on eriniiskuse abil võimalik väljendada niiskust sellisel moel, et see ei ole mõjutatud õhu ruumala muutustest.
Eriniiskuse arvutusvalem on, kus s on eriniiskus, m_v on veeauru mass, m_n on niiske õhu mass.
Eriniiskuse ühik on g/kg. Eriniiskus õhuosakeses jääb konstantseks nii kaua, kui veeauru ei ole lisatud ega eemaldatud õhuosakesest. Põhjuseks on see, et molekulide arv jääb samaks isegi, kui õhuosake laieneb või tõmbub kokku. Kuna õhuosakese ruumala muutused ei avalda mõju eriniiskusele, kasutatakse seda laialdaselt atmosfääri uuringutes.
Eriniiskus ja laiuskraad
Eriniiskus muutub sõltuvalt laiuskraadist. Eriti kõrge on eriniiskus soojas ja niiskes troopikas. Liikudes troopikast eemale, eriniiskus väheneb ning kõige madalamad väärtused saavutab polaarlaiustel.
Suhteline õhuniiskus ehk relatiivne niiskus
Suhteline õhuniiskus (tähis r) on õhus oleva veeauru rõhu ja samal temperatuuril õhku küllastava veeauru rõhu suhe.Relatiivne õhuniiskus on kõige kasutatavam karakteristik, kirjeldamaks atmosfääri niiskust, kuid samal ajal kõige valestimõistetum.
Suhtelise õhuniiskuse valem on *100%, kus e on veeauru rõhk ja E on küllastunud veeauru rõhk samal temperatuuril, mille juures tehti mõõtmisi.
Suhtelist õhuniiskust väljendatakse protsentides. Oluline on aru saada, et relatiivse niiskuse protsent ei näita, palju on õhus veeauru, vaid näitab, mitu protsenti moodustab olemasolev veeaururõhk küllastuseks vajalikust.
Näiteks kui suhteline õhuniiskus on 50%, siis see on pool nõutavast niiskusest, mida on vaja küllastumiseks. Kui relatiivne niiskus on 0, on tegu täielikult kuiva õhuga ja 100% korral küllastunud niiske õhuga. Kui suhteline õhuniiskus on suurem kui 100%, on õhk üleküllastunud.
Suhtelise õhuniiskuse muutmine
Relatiivset niiskust saab muuta kahel viisil:
Suhtelise õhuniiskuse päevane käik
Öösel temperatuur langeb ja suhteline õhuniiskus suureneb. Tavaliselt on suhteline õhuniiskus kõige kõrgem varahommikul, kui on päeva kõige külmem osa. Õhutemperatuuri tõustes hakkab suhteline õhuniiskus langema ja saavutab miinimumi umbes pärastlõunal, kui on kõige soojem.
Suhteline õhuniiskus ja inimene
Ka inimesele avaldab suhteline õhuniiskus mõju. Higistamine ja higi aurustumine aitavad inimesel ennast jahutada, kuumal ja niiskel päeval on see aga raskendatud, sest higi aurab kehalt aeglaselt. Inimesel on seetõttu palav ja ebamugav olla. Kui aga ilm on kuum ja suhteline niiskus madal, siis aurustub higi keha pinnalt kiiresti ja see tekitab tunde nagu oleks õhutemperatuur madalam, kui see tegelikult on. Kuuma ja niiske ilmaga võivad inimestel kaasneda mitmed tervisehädad, nt kuumakrambid, kurnatus, peavalud, väsimus, iiveldus ja isegi minestus. Kui kehatemperatuur tõuseb 41 °C-ni võib toimuda kuumarabandus ning kehatemperatuuri edasisel tõusul võib tagajärjeks olla isegi surm.
Veeauru rõhk
Veeauru rõhk on rõhk, mida põhjustavad õhus leiduvad vee molekulid. pisi|Küllastava veeauru rõhu sõltuvus temperatuurist Veeauru rõhu ühik on hPa või mb.
Veeauru rõhk jaguneb järgmiselt:
See on hea karakteristik, iseloomustamaks õhus olevat veeauru hulka, sest kui õhku lisandub veeauru, siis tegelik veeauru rõhk suureneb. Tegeliku veeauru rõhu järgi arvutatakse mitmeid teisi õhuniiskuse karakteristikuid.
Tegeliku veeauru rõhu tähis on e;
Küllastava veeauru rõhu tähis on E.
Küllastava veeauru rõhk sõltub temperatuurist. Mida kõrgem on temperatuur, seda kõrgem on küllastava veeauru rõhk.
Õhuniiskus ja kliima
Õhuniiskust mõjutavad sademed ja tuul, kuid õhuniiskus omakorda mõjutab temperatuuri, ning seda kahel viisil.
Õhuniiskus kodus
Väga madal suhteline õhuniiskus kodus ei ole soovitatav. Näiteks taimedel on seetõttu raske ellujääda, sest taimelehtedelt ja mullalt kaob aurustumise käigus niiskus väga kiiresti.
Ka inimesele põhjustab see ebamugavust. Kiire aurustumise tõttu ihult muutub nahk kuivaks, õrnaks ja lõheliseks. Madal õhuniiskus ärritab ka nina ja kurgu limaskesta, mis võib põhjustada kurguvalu ja neeluärritust. Kodus on võimalik õhuniiskust suurendada veeauru lisamisega õhku, mis tõstab õhuniiskust inimese jaoks mugavamale tasemele. Tänapäeval on paljudes kodudes õhuniisutid, mis lisavad õhku niiskust.
Inimese jaoks mugav niiskustase siseruumides on talvel 25–45% ja suvel 30–70%.
Wilmsi tuumor
Wilmsi tuumor ehk nefroblastoom ehk embrüonaalne vähk on kaasasündinud neerukasvaja, mis ei pruugi väljenduda vastsündinueas. Esineb enamasti vastsündinu east kuni kaheksanda eluaastani, sagedamini esimesel kuni viiendal eluaastal. Mustanahalistel on esinemissagedus suurem. Võib olla ühe- või kahepoolne (1–6% juhtudest). 2% juhtudest on Wilmsi tuumor perekondlik, kombineerub teiste anomaaliatega ning on potentsiaalselt päritav.
Õhuniiskus
Õhuniiskuse mõõtmine
Mõlemat termomeetrit õhutatakse mõni minut. Vesi aurustub riidelt ära ja termomeeter jaheneb. Mida kuivem on õhk, seda suurem on aurustumine ja jahenemine. Kuiv termomeeter mõõdab õhutemperatuuri ja märg näitab madalaimat temperatuuri, mida on võimalik saavutada vee aurustumisel õhku.
Kuiva ja märja termomeetri näitude vahe järgi saab arvutada õhuniiskuse. Kui näitude vahe on suur, siis see näitab, et suur hulk vett saab aurustuda õhku ja suhteline õhuniiskus on madal. Kui vahe on väike, siis see näitab, et aurustumine on raskendatud, õhk on lähedal küllastumisele ja suhteline õhuniiskus on kõrge. Kui kuiva ja märja termomeetri vahe on null, siis see tähendab, et õhk on veega küllastunud ja suhteline õhuniiskus on 100%.
Psühromeetrite liigid: Peamine erinevus seisneb selles, et Assmanni psühromeetri puhul tekitatakse ventilaatoriga konstantne õhuvool kiirusega umbes 2 m/s, Augusti psühromeetri puhul on aga õhuvoolu kiirus muutlik. Hügromeeter on mõõteriist, mida kasutatakse peamiselt suhtelise õhuniiskuse määramisel.
Levinuim hügromeeter on juushügromeeter, mis on koostatud põhimõttel, et inimese juuksekarv pikeneb 2,5%, kui suhteline õhuniiskus tõuseb 0-st 100%-ni. Selle instrumendi juures kasutatakse inimese juukse- või hobuse lakakarvu, mida on eriliselt töödeldud, et need oleks rasvavabad.
Juushügromeeter pole nii täpne kui psühromeeter ja see nõuab pidevat kalibreerimist, eriti kohtades, kus päevane suhtelise õhuniiskuse erinevus on suur.
Friedrich Kerr
Friedrich Kerr (ka Fritz Kerr; 2. aprill 1892 – 9. oktoober 1974) oli Austria jalgpallur ja treener.
1916–1918 mängis ta Austria rahvuskoondises 7 mängu. Aastatel 1924–1955 oli ta erinevate meeskondade treener.
Ta oli Eesti jalgpallikoondise peatreener 1930. aastal.
Foto
pisi|Esimene inimesest tehtud foto. [[Robert Corneliuse autoportree aastast 1839.]] Foto (vanemas kirjanduses ka: päevapilt, ülesvõte) on fotograafilise menetluse teel saadud püsiv kujutis või selle reproduktsioon.
Geoffrey Rush
Geoffrey Rush (sündinud 6. juulil 1951) on Austraalia filminäitleja ja -produtsent.
Auhinnad
Oscar
Ekraaninäitlejate Gildi auhind
Briti Akadeemia auhind
Kuldgloobus
Los Angelese filmikriitikute parima meesnäitleja auhind
Nominatsioonid
Oscari
Briti Akadeemia auhinna
Aleksandr Ljukevitš
Aleksandr Grigorjevitš Ljukevitš (29. august 1867 Zaporižžja – 18. aprill 1928 Voronež) oli vene arstiteadlane.
Väikekodaniku poeg. Õppis Moskva ülikoolis, kus ka töötas. Oli Tartu ülikoolis oftalmoloogia professor 1911–1918, seejärel suundus Voroneži.
Corps Concordia Rigensis
Corps Concordia Rigensis on Hamburgis tegutsev saksa meeskorporatsioon.
Korporatsiooni värvideks on sinine, kollane ja punane. Tekkel on tumesinine ja selle peale on tikitud kuldne, pisut tähte meenutav kujund, balti täht. Rebase tekkel on üleni must.
4179 Toutatis
4179 Toutatis ehk Toutatis on Apollo-tüüpi ja Alinda-tüüpi Marsi orbiidiga lõikuv asteroid.
Tema orbiit on kaootiline, sest tal on Jupiteriga orbitaalresonants 3:1. Ka Maa gravitatsiooniväli mõjutab Toutatist tugevalt, tekitades orbitaalresonantsi 4:1.
Periheel on 0,9201 astronoomilist ühikut, afeel 4,1025 astronoomilist ühikut.
Lähedane möödumine Maast
Et Toutatise orbiidi kalle on kõigest 0,47° ning sideeriline tiirlemisperiood 3,99 aastat (peaaegu täisarv), siis möödub Toutatis iga nelja aasta tagant Maa lähedalt (väikseim kaugus on olnud 0,006 astronoomilist ühikut).
Kõige napim asteroidi möödumine Maast viimasel ajal leidis aset 29. septembril 2004. aastal kell 16.37 Eesti suveaja järgi kauguselt, mis on vaid neljakordne vahemaa Maast Kuuni (0,0104 aü ehk 1 549 719 kilomeetrit). Asteroidi kiirus Maast möödumisel oli 33 000 km/h.
Toutatis pole olnud Maale nii lähedal pärast 1353. aastat ja ei saa uuesti olema nii lähedal enne 2562. aastat. 9. novembril 2008 aastal möödub Toutatis Maast 0,0503 aü kauguselt. 1996. aasta detsembris möödus ta Maast 5,3 miljoni kilomeetri kauguselt, seega 14 korda Kuust kaugemalt kui 2004. aastal.
Pöörlemine
Toutatise pöörlemine on kahe erineva perioodilise liikumise summa, mis on mitteperioodiline. Toutatiselt vaadates paistaks Päike tõusmas ja loojumas näivalt juhuslikes kohtades ja juhuslikel aegadel. Sellist pöörlemist ei ole teada ühelgi teisel asteroidil.
Kuju
Radarvaatlused on näidanud, et Toutatis on väga ebakorrapärase kujuga keha, mis koosneb kahest "sagarast", mille maksimaalsed laiused on vastavalt 4,6 ja 2,4 kilomeetrit. On arvatud, et asteroid on kujunenud kahe keha liitumisel.
Avastamine
Toutatise avastas 1989. aastal Prantsuse astronoom Christian Pollas koos kahe kaaslasega.
Nad andsid asteroidile nime keldi sõjajumala Toutatise (Teutates) järgi, kes figureerib Asterixi koomiksis. Asterix ja tema sõbrad on Toutatise kaitse all, mistõttu nad ei karda mitte midagi peale selle, et taevas võib neile pähe langeda.
Kokkupõrkekartused
Kui Toutatis põrkaks Maaga kokku, vallanduks kümnete tuhandete vesinikupommide plahvatusele vastav energia, mis põhjustaks tohutuid purustusi. Tolmupilved varjaksid päikesevalguse ning tekiks tuumatalve taoline olukord.
Märtsis 2004 levisid kuulujutud, et Maa on Toutatisega kokku põrkamas. Ennustati Kristuse teist tulemist või USA tuumarünnakut asteroidi kahjutukstegemiseks.
Beckwithi-Wiedemanni sündroom
Beckwithi-Wiedemanni sündroom on kaasasündinud patoloogia, mida iseloomustab suurem risk haigestuda vähki varajases lapseeas ning lisaks veel viis tunnust, mida kasutatakse sündroomi defineerimisel. Tunnusteks on makroglossia, makrosoomia, kõhuseina defektid, neonataalne hüpoglükeemia, väliskõrva arenguhäired.
Santiago de los Caballeros
Ajalugu
Santiago de los Caballeros on korduvalt olnud lühikest aega Dominikaani Vabariigi pealinn.
Nils Bielke (1569–1639)
Vabahärra Nils Turesson Bielke (5. november 1569 Hörningsholmi loss, Mörkö saar, Södermanland – 17. detsember 1639 Salsta loss, Uppsala lään) oli Rootsi riigitegelane.
Ta sai 12. augustil 1608 koos Rootsi riigikantslerist venna Svante Turesson Bielkega (1567–1609) Rootsi vabahärraks (nr 6), oli 15. juunist 1623 Turu õuekohtu esimene president.
Perekond
Tema vanemad olid Salestadi ja Kråkerumi härra, Upplandi lagman ja riiginõunik Ture Pedersson Bielke (1507–1577) ja tema teine abikaasa, Stegeholmi ja Västerviki krahvi Svante Stensson Sture tütar, krahvitar Sigrid Svantesdotter Sture (1538–1613).
Ta abiellus Stockholmis 12. märtsil 1605 Ingeborg Oxenstiernaga (1581–1661), kes oli hertsog Karli nõuniku ja asehalduri, Mörby vabahärra Bengt Gabrielsson Oxenstierna (u 1547–1591) ja tema Bogesundist pärit esimese naise Sigrid Gustafsdotteri (Tre Rosor) (u.1548–1586) tütar ning Tallinna asehalduri Gabriel Bengtsson Oxenstierna (1586–1656) õde ja Liivimaa kindralkuberneri Bengt Bengtsson Oxenstierna poolõde.
Abielust sündisid:
Lõuna-Keelingi saared
pisi|Lõuna-Keelingi saared pisi|Vaade lennuväljale Lõuna-Keelingi saared on korallsaarte grupp, mis moodustab Kookossaarte lõunaossa jääva atolli. See koosneb umbes 26 saarest kogupindalaga 13,1 km2.
Asustatud on ainult kaks saart, Home Island ja West Island.
Békéscsaba
Békéscsaba on komitaadi õigustega linn Ungaris, Békési komitaadi halduskeskus.
Aili Vahtrapuu
Aili Vahtrapuu (sündinud 26. jaanuaril 1950) on eesti skulptor ja graafik.
Ta lõpetas 1980. aastal ERKI skulptuuri erialal.
Ta on tegelenud muu hulgas veeinstallatsioonidega.
Antal Mally
Antal Mally (21. september 1890 Budapest – 1958) oli ungari jalgpallur ja jalgpallitreener.
Hooajal 1911/12 mängis ta Terézvárosi TC meeskonnas. Treenerina alustas tööd juba Ungaris. Ta oli Eesti jalgpallikoondise peatreener 1927 ja 1935. Nende aastate vahel töötas ta Itaalias, hiljem ka Belgias ja Tšehhoslovakkias. Eestis töötas ta ka Tallinna võimlemisseltsi Sport juures.
Edgar Friedrich Lüning
Edgar Friedrich Lüning (14. juuni 1843 Pariis – 19. veebruar 1919 Halle) oli õigusteadlane.
Raamatukaupmehe poeg. Õppis Bonni, Heidelbergi ja Leipzigi ülikoolides. Töötas Strasbourgis, oli Tartu Ülikoolis riigi- ja rahvusvahelise õiguse professor 1877–1883, seejärel professor Rostocki Ülikoolis kuni 1919, mil kolis Hallesse.
Ringvassøy
Ringvassøy (põhjasaami keeles Ráneš) on saar Norras Troms og Finnmargi maakonnas. Ta on Norra põhiosa suuruselt kuues saar. Saare pindala on 656 km².
Saar on jaotatud Tromsø ja Karlsøy valla vahel.
Saare kõrgeim punkt Soltindan asub 1051 m kõrgusel merepinnast. Saarel paiknev 10 km pikkune Skogsfjordvatnet on suurim saarejärv Norras.
Alžeeria lipp
Alžeeria lipp on Alžeeria Demokraatliku Rahvavabariigi ametlik lipp.
Maie Kreegipuu
Hariduskäik
Ta lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli meditsiinipsühholoogina 1973. aastal, seejärel töötas Jämejala psühhiaatriahaiglas esialgu täiskoormusega, alates 1990. aastast osakoormusega. 1993. aastal kaitses ta magistrikraadi psühholoogias. Alates 2003 on ta riiklikult tunnustatud kohtupsühholoogia ekspert. 2004 sai ta kliinilise psühholoogi ja psühholoog-psühhoterapeudi kutse.
Alžeeria lipp
thumb|Alžeeria laevastiku lipp. Proportsioonid 2:3. Riigi- ja rahvuslipp võeti kasutusele 3. juulil 1962. Plagu on jagatud vertikaalselt kaheks võrdseks väljaks, varda poolne väli on roheline, lehvi poolne valge. Lipu keskel on punane kuusirp ja viisnurkne täht. Sarnaseid lippe kasutas Alžeeria Rahvuslik Vabastusrinne. On võimalik, et ka Abd el-Kaderi vabadusvõitlejad aastatel 1837–1847 (liikumine Põhja-Aafrika Täht) kasutasid samade sümbolitega lippu. Kui lipp 1962. aastal Alžeeria Rahvapartei poolt kasutusele võeti, siis tähe asetust muudeti.
Roheline (PMS 356C) värv sümboliseerib islamit.
Valge värv sümboliseerib puhtust.
Punased (PMS 186C) poolkuu ja täht on pärit Türgi lipult ning sümboliseerivad samuti islamit.
Bellingshauseni saar
Bellingshauseni saar on Lõuna-Sandwichi saartest üks lõunapoolsemaid ja kuulub Lõuna-Thule saartegruppi. Selle avastas Fabian Gottlieb von Bellingshausen, kelle järgi on saarele ka nimi antud.
Tartu kalmistud
Tartu kalmistud paiknevad praegusajal viies paigas: Raadi, Puiestee, Võru, Jänese tänava ning Räpina maantee ääres.
Endised kalmistud
Varasemad kesklinna kirikute (sh Tartu toomkiriku ja Tartu vana Maarja kiriku) ümber olnud kalmistud on hävinud, samuti ei ole säilinud juudi kalmistu ning islamiusuliste kalmistu Raadi kalmistu servas. Kadunud on ka Riia mäel olnud Püha Anna kalmistu ja kõrval Lille mäel olnud Püha Antoniuse kalmistu.
Seismoloogia
Ajalooliselt olid esimesed seismoloogiliste uuringute jaoks praktiliselt kasutatavad seadised seismograafid, milles seismomeetriga oli ühendatud registreeriv seade. Tavaliselt toimus sellistes seismograafides võnkekeha liikumise registreerimine tindisule abil paberlindile.
Hilisemates seadmetes on registreerimise funktsioon tehniliselt mõõtetulemust sisaldava signaali tekitamise vahendist lahutatud ja seda teostatakse andmeregistraatorite või arvutustehniliste vahendite abil.
Seismoloogilist seadet, milles tekkivad võnkumised on kõrvaga kuuldavad, nimetatakse geofoniks.
Afganistani lipp
thumb|Afganistani Islamiemiraadi lipp. Proportsioonid 2:3 Afganistani lipp on Afganistani riigi (praegu de facto Afganistani Islamiemiraadi) lipp.