cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Lucas Till
Ta alustas näitlemist aastal 2000, on mänginud nii filmides kui ka telesarjades. Tuntumad neist on "Dr. House" ja "Hannah Montana film".
Alates 2016. aasta sügisest mängib ta Ameerika telesarja "MacGyver" uusversioonis nimitegelast.
Felix Gottwald
Felix Gottwald (sündinud 13. jaanuaril 1976 Zell am Sees) on endine Austria kahevõistleja. Kahekordne olümpiavõitja (2006) ja maailmameister (2003).
Maailma karikavõistluste etapivõidud
Felix Gottwald osales karjääri jooksul kokku 171 maailma karikavõistluste etapil, millest poodiumile jõudis 55 korda ja neist 20 korral kõige kõrgemale astmele.
Robert Kagan
thumb|Robert Kagan, aprill 2008 Robert Kagan (sündinud 26. septembril 1958 Ateenas) on Ameerika Ühendriikide ajaloolane ja välispoliitika ekspert.
Isiklikku
Tema isa on USA ajaloolane (on spetsialiseerunud Vana-Kreeka ajaloole) Donald Kagan, ka vend Frederick Kagan on ajaloolane. Ta on abielus Victoria Nulandiga, neil on kaks last.
Aruküla (Lääneranna)
Aruküla on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Polüneesia kosmogoonia
Polüneesia kosmogoonia on polüneesia rahvaste mütoloogiasse kuuluvate loomismüütide kogum (kosmogoonia).
Itaalia Demokraatlikud Sotsialistid
Itaalia Demokraatlikud Sotsialistid (itaalia Socialisti Democratici Italiani, lühend SDI) oli Itaalia sotsialdemokraatliku profiiliga väikepartei. Kuulus Euroopa Sotsiaaldemokraatlikusse Parteisse. SDI liider oli Enrico Boselli.
2004. aasta Euroopa Parlamendi valimistel sai SDI kaks kohta, osaledes Oliivipuu ühisnimekirjas.
Aruküla (Lääneranna)
Mõisa südamest linnulennult umbes 400 m kaugusele lõunaedelasse jääb Uue-Varbla mõisa kalmistu.
Itaalia Demokraatlikud Sotsialistid
2006. aasta Itaalia parlamendivalimistel lahkus SDI Oliivipuu ühisnimekirjast ja otsustas moodustada ühise sotsialistliku ja libertaristliku nimekirja nimega Roos Rinnas koos Itaalia Radikaalidega. Ühisnimekiri kuulus valimistel Romano Prodi valimisliitu ja tuli võimule pärast Prodi valimisliidu võitu valimistel.
2007. aastal ühines partei koos teistega Itaalia Sotsialistlikuks Parteiks.
Jaapani meri
Läänes piirneb see Korea poolsaare, lõunas Kyūshūga, kagus ja idas Honshū, kirdes Hokkaidō ja Sahhaliniga. Ühendatud Ida-Hiina merega Tsushima väina kaudu, Jaapani Sisemerega Shimonoseki väina kaudu, Vaikse ookeaniga Tsugaru väina kaudu, Ohhoota merega La Pérouse'i ja Tatari ning Nevelskoi väina kaudu. Suurim sügavus 3727 meetrit.
Manihheistlik kosmogoonia
Manihheistlik kosmogoonia on Iraanist põlvnev kosmogooniline uskumus, kus maailmaprotsessi käivitab pimedusejõudude kallaletung valgusemaailmale.
Mária Kolíková
Mária Kolíková (sündinud 29. augustil 1974 Dunajská Stredas) on Slovakkia poliitik ja jurist.
Ta on Slovakkia justiitsminister alates 21. märtsist 2020.
Astraalmüüdid
Astraalmüüdid on taevakehadega seotud müüdid.
Leo Frobenius on analüüsinud taevakehadega seotud müütide levikut oma teoses "Wom Kulturreich des Festlandes" ("Kuivamaa kultuurkond"). Nii näiteks levivad Kuuga seotud müüdid parasvöötmes ja suurtel geograafilistel laiustel ning solaarsete kultuuride alal tärkasid 8 esimest tsivilisatsiooni. Astraalmüütide levialade võrdluste järeldused on huvipakkuvad:
Babüloonias (paabelis) sai neist uskumustest ühiskondlik astraalreligioon, mis kujutas kalendrilist süsteemi täpseks ajaarvestamiseks. Astraalreligiooni alus on astroloogia uskumused taevakehade otsesest mõjust ühiskonnale või valitsejale (kes kehastas kogu ühiskonda). Tähistaevas on salakirjas ennustusteraamat lugemiseks väljavalituile, kes on pandud (pühitsetud, väljavalitud, jms) õpetama ja juhtima ülejäänuid.
Borzna
Borzna (ukraina Борзна, vene Борзна) on linn Ukrainas Tšernigivi oblastis, Borzna rajooni halduskeskus. Borzna asub Tšernigivist umbes 83 km idakagus.
Borzna sai Magdeburgi linnaõigused 1634.aastal. 1831. aastal võeti Borznalt linnaõigused ära, kuid anti 1966. aastal tagasi.
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Borzna elanikest ukrainlasi 97,05%, venelasi 2,18%, mustlasi 0,21% ja valgevenelasi 0,16%.
Seto
pisi|[[Satelliidifoto Seto merest]] Seto (jaapani 瀬戸) ehk Jaapani Sisemeri on Vaikse ookeani osa, piirneb Honshū, Kyūshū ja Shikoku saarega.
Kulgeb valdavalt lääne-ida sihiliselt. Läänes ühendatud Jaapani merega Shimonoseki väina kaudu, lõunas Vaikse ookeaniga Bungo väina kaudu, kagus aga Kii väina kaudu. Meres on palju saari, saarestikud jagavad selle mitmeks lagedamaks osaks. Merd ületavad mitmed sillad.
Keskmine sügavus on 37 m, suurim sügavus 105 m.
NBA meistrivõistluste finaalmängud
NBA meistrivõistluste finaalmängud on mängud, millega selgitatakse korvpalliliiga NBA meister.
Mängude tulemused
thumb|upright|The Walter A. Brown Trophy. Sellise karikaga autasustati finaalmängude võitjaid aastatel 1949–1977.
NBA finaalmängude statistika
Alljärgnevas tabelis on kirjas finaalseeriate võidud ja kaotused, mitte eraldi üksikute mängude omad.
Tõusi
Tõusi on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda.
Anna Maria Perez de Taglé
thumb|right|Anna Maria Perez de Taglé
Anna Maria Perez de Taglé (hüüdnimega Wengky, täisnimega Anna Maria Francesca Enriquez Perez de Taglé) (sündinud 23. detsembril 1990 San Franciscos) on Filipiini päritolu Ameerika Ühendriikide näitleja, modell ja laulja.
Teda teatakse rollide järgi seriaalides "Hannah Montana" ja "CakeTV". Filmidest tuntumad on "Rokilaager" ja "Fame".
Paatsalu
Paatsalu on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas. Asub Paatsalu lahe ääres.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda.
Endine Illuste küla on praegu Paatsalu küla osa.
NBA
National Basketball Association (NBA) on kutseline korvpalliliiga, mille klubid asuvad peamiselt USA-s ja Kanadas.
Magnus Moan
Magnus Hovdal Moan (sündinud 26. augustil 1983 Lillehammeris) on Norra kahevõistleja, maailmameister (2005) ja olümpiavõitja (2014).
NBA
Ajalugu
NBA loodi 6. juunil 1946 New Yorgis BAA (Basketball Association of America) nime all. Nime muudeti 1949. aastal, kui BAA-ga ühines mitu NBL-i (National Basketball League) klubi.
Magnus Moan
Maailma karikavõistluste etapivõidud
Magnus Moan on osalenud 216 maailma karika etapil (<small style="color:green;">seisuga 5. märts 2017 ) ja jõudnud poodiumile 54 korral, millest 25 korral kõige kõrgemale astmele.
NBA
Ajalugu
Uus liiga alustas tegevust 17 meeskonnaga, kuid juba pärast esimest hooaega lahkus kuus klubi, kellele järgnes varsti veel kolm, mistõttu mängis hooajal 1954/55 NBA-s ainult kaheksa meeskonda. Samal hooajal muudeti ka mitut mängureeglit, mis kehtivad tänini ja aitasid kaasa profikorvpalli arengule. Nendest olulisim oli reegel, mille järgi anti rünnakuks aega 24 sekundit. See reegel muutis profikorvpalli tempokamaks, jõulisemaks ja pealtvaatajatele nauditavamaks.
NBA hakkas hoolitsema ka selle eest, et võistkonnad püsiksid ligikaudu sama tugevad. Selleks viidi sisse süsteem, mille kohaselt viimaseks jäänud võistkond sai endale NBA draft'is valida üliõpilaskorvpallurite seast täienduse esimesena, eelviimane klubi teisena ja nii edasi.
NBA-le pakkus vahepeal konkurentsi 1967. aastal moodustatud ABA (American Basketball Association), kellega võisteldi aastaid parimate üliõpilaskorvpallurite pärast. 1976. aastal lõpetas ABA tegevuse ja mitu selle võistkonda ühines NBA-ga.
1980. aastatel meelitati õnnestunud reklaami- ja äritegevusega mängudele ja telerite juurde üha enam pealtvaatajaid. Seetõttu hakkasid ka telekanalid ülekannete vastu rohkem huvi tundma, mis omakorda suurendas NBA populaarsust ja tõi liigale rohkem raha sisse.
Tänapäeval on NBA tunnustatuim korvpalli profiliiga maailmas. Sinna kuulub 30 võistkonda, kes on jagatud ida- ja läänekonverentsiks, millest kumbki omakorda jaguneb kolmeks divisjoniks. Idakonverentsi kuuluvad Atlandi, kesk- ja kagudivisjon, läänekonverentsi aga edela-, loode- ja Vaikse ookeani divisjon.
NBA läbi aegade kõige edukamad meeskonnad on Boston Celtics ja Los Angeles Lakers, kes kumbki on tulnud NBA meistriks 17 korda.
2011. aasta tööseisak
1. juulil 2011 algas NBA ajaloo neljas tööseisak, kuna mängijad ja klubide omanikud ei jõudnud mängijate palgatingimustes kokkuleppele. Tööseisak lõppes ametlikult 8. detsembril 2011, hooaja esimesed mängud toimusid 25. detsembril 2011. Tavalise 82 mängu asemel piirduti 2011/12. hooajal 66 mänguga.
NBA tütarliiga
NBA G League (varem NBA Development League) on 2001. aastal asutatud NBA rahastatud ja juhitud korvpalli arenguliiga, kus mängis hooajal 2019/20 kokku 28 võistkonda.
Meeskondade koosseisus on kokku 12 mängijat, 10 (või vähem) G League'i mängijat ja 2 (või rohkem) NBA mängijat. Võistkonna koosseisu kuuluvad eelmise aasta mängijad, mängijad G League'i draft ' ist, iga meeskonna kohaliku piirkonna mängijad ning NBA uustulnukad ja teist aastat profiliigas mängivad korvpallurid. Iga NBA meeskond saab G League'i saata kaks esimest või teist aastat NBA-s osalevat mängijat ja ainuke suurem piirang on, et ühte mängijat võib hooaja jooksul ainult kolm korda G League'i saata. Piirang on seatud põhjusel, et aeg-ajalt kutsuvad põhimeeskonnad oma korvpallureid NBA-sse tagasi, pakkudes neile mänguminuteid põhiliigas või NBA-s karjääri alustava mängija asendamist.
Eestlased NBA-s
Eestlastest on NBA-s mänginud Martin Müürsepp, kelle valis 1996. aasta NBA draft'i esimese ringi 25. valikuna Utah Jazz. Müürsepp esindas aastatel 1996–1998 Miami Heati ja Dallas Mavericksi kokku 83 kohtumises, milles tõi keskmiselt 11,5 minutiga 4,7 punkti ja 2,2 lauapalli mängus.
Natalia Morari
pisi|Natalia Morari (2015) Natalia Morari (rumeenia keeles Natalia Morari, sündinud 12. jaanuaril 1984 Kotovskis Moldovas) on Moldova uuriv ajakirjanik.
Ta kolis Moldovast Venemaale 2002, et õppida Moskva Riiklikus Ülikoolis sotsioloogiat. Ta lõpetas ülikooli 2007.
Ta oli Venemaa alaline elanik kuni väljasaatmiseni 2007 väidetava korruptsiooni avalikustamise eest.
Chad Hedrick
pisi|Chad Hedrick rulluisutamas (2005) Chad Hedrick (sündinud 17. aprillil 1977) on USA kiiruisutaja, olümpiavõitja.
Sportlaskarjääri alguses oli Hedrick edukas rulluisutaja, tulles selles 50 korda maailmameistriks. Pärast seda, kui ta vaatas telerist oma kaasmaalase Derek Parra, kes samuti oli kunagi rulluisutaja, medalivõitu 2002. aasta taliolümpiamängudel Salt Lake Citys, otsustas temagi rulluisutamise asemel hakata tegelema kiiruisutamisega.
Juba 2004 tuli Hedrick maailmameistriks 5 kilomeetris ja võitis pronksmedali 10 kilomeetris ning tuli maailmameistriks viie distantsi kokkuvõttes oma kaasmaalase Shani Davise ees.
Torino olümpiamängud
2006. aasta taliolümpiamängudele Torinosse läks Hedrick ambitsioonika plaaniga korrata Eric Heideni saavutust, kes oli 1980. aasta taliolümpiamängudel võitnud kõik viis kuldmedalit. Heiden abistas teda selles, olles meeskonna arst. Distantse oli 6, kuid lühimal distantsil, 500 meetris, ei pääsenud Hedrick USA koondisse. Hedrick oli enne olümpiat püstitanud 6 maailmarekordit distantsidel 1500–10 000 meetrit, samuti mitmevõistluses. Olümpiale läks ta maailmarekordiomanikuna 1500 meetris, 10 kilomeetris ja mitmevõistluses.
11. veebruaril 2006 toimus esimene distants, 5 kilomeetrit. Hedrick sõitis koos Bob de Jongiga Hollandist Krameri järel ja Davise ees. Hedrick läks kiiresti juhtima ja saavutas suure edu. Viimasel ringil ta väsis ja olümpiarekordist jäi puudu 0,02 sekundit, aga olümpiakulla võitis ta Krameri ees kindlalt. Pronksmedal läks Enrico Fabrisele Itaaliast, kes oli viimastel ringidel kõige kiirem.
15. ja 16. veebruaril toimus meeskonnasõit. Davis keeldus selles osalemast, keskendudes individuaaldistantsidele. Niimoodi nõrgenenud USA koondis kaotas veerandfinaalis Itaaliale, kuigi ületas enne sõitu kehtinud olümpiarekordi. Pettunud Hedrick loobus 5. koha sõidust ja USA kaotas selles Venemaale.
18. veebruaril toimus 1000 m sõit, kus USA saavutas kaksikvõidu, kuid võitis Davis 500 m olümpiavõitja Joey Cheeki ees. Hedrick sõitis 4. paaris ja pärast 18 paari sõitmist oli veel kindel liider (kokku oli paare 21), aga lõpuks tuli leppida 6. kohaga.
21. veebruaril toimus 1500 m sõit. Hedrick oli eelviimases paaris, kuid ei suutnud lüüa Fabrise aega. Fabris tuligi olümpiavõitjaks viimases paaris sõitnud Davise ja Hedricki ees.
24. veebruaril toimus 10 km sõit. Hedrick sõitis viimases paaris koos hollandlase Carl Verheijeniga. Nad said vastavalt hõbe- ja pronksmedali, kaotades Bob de Jongile Hollandist. Kõigest hoolimata sai Hedrickist läbi aegade kolmas ameeriklane, kes võitnud ühtedelt taliolümpiamängudelt kolm medalit.
Vancouveri olümpiamängud
2010. aasta taliolümpiamängudele Vancouveris pääses Hedrick neljal distantsil: kolmel keskmisel individuaaldistantsil ja meeskonnasõidus.
13. veebruaril toimus 5 km distants, kus Hedrick sõitis tiitlikaitsjana viimases paaris. Ta jäi alles 11. kohale, olles küll ameeriklastest parim.
17. veebruaril sõideti 1000 m. Hedrick sõitis 16. paaris koos Lõuna-Korea sportlase Mo Tae-Bumiga ja nad lõpetasid liidritena. Viimases paaris sõitnud Davis võitis kulla, järgnesid Mo ja Hedrick.
20. veebruaril sõideti 1500 m. Hedrick sõitis eelviimases, 18. paaris ja saavutas 6. koha. Davis võitis hõbemedali.
26. ja 27. veebruaril toimus meeskonnasõit, kus USA oli asetatud neljandana. Veerandfinaalis alistas USA Jaapani ja läks poolfinaalis kokku esimesena asetatud Hollandiga, kes oli saanud veerandfinaalis sajandiksekundi pealt sama aja. Kuid poolfinaalis oli USA 0,4 sekundit kiirem ja pääses finaali Kanada vastu. Finaalis oli Kanada 0,21 sekundit nobedam.
Isiklikud rekordid
pisi|Chad Hedrick (2008)
Neist 3, 5 ja 10 km isiklik rekord on 20. juuli 2011 seisuga ühtlasi USA rekord.
Isiklikku
Chad Hedrick on 180 cm pikk ja kaalub 77 kg.
7. juunil 2008 abiellus ta Houstonis Lynsey Elizabeth Adamsiga. Neil on 2009. aastal sündinud tütar Hadley Hedrick.
Hart Island
pisi|Hart Island Hart Island on Pelhami saarestiku saar Long Islandi väina lääneosas, mis jääb City Islandist vahetult itta. New Yorgi põhjapoolseimas Bronxi linnaosas asuvat saart on kasutatud nii treeninguväljana, vangilaagrina, psühhiaatriahaiglana, tuberkuloosisanatooriumina kui ka ühishauana. Ühe miili pikkusele ja kolmandiku miili laiusele saarele on maetud üle miljoni inimese säilmed.
The Blauzes
The Blauzes on Pelhami saarestiku kaks pisikest saart Long Islandi väina lääneosas, kuuluvad New Yorgi haldusalasse.
Saarte nimi pärineb hollandi keelest ning tähendab 'väikesed sinised'.
Chimney Sweeps Islands
Chimney Sweeps Islands on Pelhami saarestiku kaksiksaared Long Islandi väina lääneosas.
Saared kuuluvad New Yorgi haldusalasse Bronxi linnaossa. Saared on asustamata.
Antsla jõgi
Antsla jõgi on jõgi Lõuna-Eestis.
Antsla jõe muud nimed on Ravva-, Piiri- ja Ravva-Suntsi jõgi, Vaabina-Möldri-Toku-Tsiksi-Tiidu oja ning Vana-Antsla magistraalkraav.
A (täpsustus)
A võib olla A-tähte kasutatakse ka tähise või lühendina (vt A).
Mehitatud missioon Marsile
Missioon Marsile on olnud juba teemaks alates 20. sajandist. Marss on võetud järgmiseks sihtkohaks oma sobiva asukoha tõttu, see pole liiga kaugel ega liiga lähedal Päikesele.
Tee Marsile
Marsi kaugus Maast võib varieeruda 55–400 miljoni kilomeetrini. Reisimiseks Marsile tuleb oodata kuni Marss on võimalikult lähedal Maale. See juhtub iga 26 kuu (2 aasta ja 2 kuu) tagant. Seetõttu planeeritakse missioone Marsile just nende lennuakende ajaks. Iga 15 aasta tagant on lennuaknad, mis on kõige väiksema energiakuluga. Lühemad missioonid Marsile ja tagasi võtavad aega 400–450 päeva, kuid on suure energiakuluga. Kõige väiksema energiakuluga teekond Marsile kestaks 9 kuud, 500 päeva ootamist Marsil ja 9 kuud tagasilendu.
Maandumine Marsil
Marsi orbiidile saamiseks on vaja pidurdada. On kaks võimalust, kuidas oribiidini pidurdada: raketid või aerodünaamiline pidurdamine. 93-st uuritud Marsi missioonist 24 kasutasid Marsile või Maale jõudmiseks aerodünaamilist pidurdamist. Aerodünaamilisel pidurdamisel võivad tekkida suured gravitatsioonijõud, mis teeksid selle variandi ebasobivaks mehitatud missioonidele. Inimestel on lubatud kogeda maksimaalselt 5-kordset gravitatsioonijõudu.
Horodnja
Horodnja (ukraina Городня, vene Городня) on linn Ukrainas Tšernihivi oblastis Tšernihivi rajoonis. Gorodnja asub Tšernigivist ligi 50 km põhjakirdes.
Mehitatud missioon Marsile
Uuringud
Turvalise maandumise jaoks on vaja piisavaid teadmisi atmosfäärist ja uuringuid Marsist, et leida sobilikud maandumispaigad. Hiljutised uuringud on tuvastanud kõige tõenäolisemad asukohad, kus leidub vett, mis on tähtsaim ressurss Marsil.
Rahastus
Kõige suuremaks piiravaks teguriks inimeste saatmisel Marsile on rahastamine. Selle missiooni eeldatav maksumus on ligikaudu 500 miljardit dollarit, tõenäoliselt isegi rohkem. Vaieldakse, et kasud, mida saavutataks inimeste Marsile saatmisega, ei kaaluks üles selle missiooni hiiglaslikku maksumust, seda raha saaks suunata kasulikumatele programmidele. Samuti väidetakse, et investeeringud kosmoselendudesse on vajalikud inimese kui liigi ellujäämiseks.
Horodnja
Asulat on esmamainitud 1552. aastal. Rajoonikeskuseks sai Horodnja 1923. aastal, linnaõigused omandas 1957. aastal.
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Horodnja elanikest ukrainlasi 93,84%, venelasi 4,47%, valgevenelased 1,13%, juute 0,10% ja mustlasi 0,08%.
Usundite loend
Suuremad religioonid ja usundilised rühmad (koos järgijate arvuga)
Fatih Dönmez
Ta sündis aastal 1965 Bilecikis Bileciki provintsis. Ta käis koolis (nii alg-, põhi kui ka keskkoolis) İstanbulis. Seejärel lõpetas ta İstanbulis asuvas Yıldızi Tehnikaülikoolis aastal 1987 elektri- ja elektroonikateaduskonna elektrotehnika osakonna.
24. detsembril 2015 määrati ta Türgi energeetika- ja loodusressursside ministeeriumi asekantsleriks.
Isiklikku
Ta on abielus ja tal on kolm last.
Metsapere (Hiiumaa)
Metsapere on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda.
Metsapere küla piirneb idas ja põhjas Kaderna, läänes Laartsa, edelas Kitsa ning lõunas Nurste ja Kuusiku külaga.
Nimi
Kohanimi tuletub talunimest.
Loodus
Küla läbib Kitsa kraav.
Ajalugu
Metsapere kuulus ajalooliselt Emmaste mõisa alla. Küla kujunes välja 19. sajandi keskpaiku. Metsapere kuulus 1977–1997 Kaderna koosseisu.
Taristu
Metsapere piirneb läänes Emmaste–Luidja maanteega.
Baškortostan Kõzõ
Baškortostan Kõzõ (baškiiri keeles Башҡортостан ҡыҙы – 'Baškortostani tütar') on Baškortostanis Ufas kord kuus ilmuv naistele ja peredele suunatud baškiirikeelne ühiskondlik-poliitiline ja kirjanduslik ajakiri. Ajakiri ilmub alates 1968. aastast.
Ajakirja trükiarv oli 2011. aastal 12 000.
Green Flats
pisi|1966. aasta kaart Green Flats on Pelhami saarestiku riff Long Islandi väina lääneosas City Islandi ja Rat Islandi vahel. Halduslikult asub New Yorgi Bronxi linnaosas.
Tõusu ajal on see täielikult vee all ning ohuks veesõidukitele, mõõna ajal nähtav.
Paadrema
Paadrema (ka Paadremaa) on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Paadrema vald
1939. aastani oli Paadrema eraldi vald. 1. aprillil 1939, mil Paadrema vallas elas 1216 inimest, liideti see Varbla vallaga ja sinna kuulus Paadrema 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini.
Valdade liitumise käigus muudeti ka Paadrema valduses olnud Tuhu küla halduslikku kuuluvust, mis liideti Lihula vallaga.
Valla keskuses Hallivannis asusid vallamaja (praegu kasutusel elumajana), rahvamaja (1920. aastal magasiaidast ümber ehitatud), Paadrema algkool, konstaablijaoskond, postiasutus ja abimetsaülema punkt.
Paadrema algkool
1858. aastal asutas Paadrema mõisahärra parun von Uexküll Paadrema vallakooli. 1908. aastal valmis Hallivanni koolimaja, milles tegutses kool aastatel 1908–1976 ja 1981–2002. Aastatel 1976–1981 oli kool suletud. Taasavatud kool kandis ajavahemikul 1981–1990 nime Mõtsu Algkool, seejärel sai kooli nimeks Paadrema Algkool. Paadrema kool on olnud 7-, 6-, 4- või 3-klassiline. 2002. aastal otsustas Varbla vald Paadrema Algkooli õpilaste vähesuse tõttu sulgeda. Majas tegutses seejärel mõnda aega laste mängurühm. 7. oktoobril 2009 asutati Paadrema koolimaja haldamiseks ja Paadrema piirkonna külade koostöö edendamiseks MTÜ Paadrema Külaselts.
Paadrema Püha Kolmainu kirik ja kalmistu
pisi|left|Paadrema Püha Kolmainu kirik
Paadremas asub Paadrema Püha Kolmainu kirik. Paadrema kalmistule on maetud kirjanik Karl Ristikivi.
Kari Traa
Kari Traa (sündinud 28. jaanuaril 1974) on Norra vigursuusataja, olümpiavõitja (2002) ja neljakordne maailmameister küngaslaskumises.
Maailmameistrivõistlustel
Whistler 2001 Deer Valley 2003 Ruka 2005
Mägi-Badahšan
Mägi-Badahšan (tadžiki Кӯҳистони Бадахшон, کوهستان بدخشان) on 2. jaanuaril 1925 NSV Liidu Kesktäitevkomitee määrusega moodustatud autonoomia Tadžikistani (algselt Tadžiki ANSV, hiljem Tadžiki NSV) koosseisus.
Praegu on see autonoomne vilajett (вилояти мухтори), mis hõlmab umbes 45% riigi territooriumist (63 700 või 64 200 km²) ning piirneb Kõrgõzstani, Hiina ja Afganistaniga.
Piirkonna kohta kasutatakse ka nimesid Badahšan ja Pamiir, mis õigupoolest tähistavad Mägi-Badahšanist laiemaid piirkondi. Pamiiriks on nimetatud ka Mägi-Badahšani idaosa, mis kattub Murgobi rajooni territooriumiga.
Mägi-Badahšan on üks isoleerituimaid ja kõige raskemini ligipääsetavaid piirkondi Kesk-Aasias. Ta asub Tadžikistani kõrgmäestikuosas ning on mahajäänud piirkond.
Nõukogude Liidu ajal oli juurdepääs Mägi-Badahšanile rangelt piiratud.
Pakistanist eraldab Mägi-Badahšani kitsas, peaaegu läbimatu Vākhāni koridor.
Vilajeti tähis standardi ISO 3166-2 järgi on TJ-BG.
Loodus
thumb|[[Pamiiri maantee Dušanbe ja Horugi vahel]] thumb|[[Pandži jõgi Kevroni lähedal, Tadžikistani ja Afganistani piiril]]
Pinnamood
Mägi-Badahšan on mägine piirkond, kus paiknevad Pamiiri ja Kesk-Aasia kõrgeimad mäed. Kõrgeimad mäetipud on Lenini mäetipp (Abuali ibni Sino) Kõrgõzstani piiril (7134 m), Ismoili Somoni mäetipp (endine Kommunismi mäetipp; 7495 m) ja Korženevskaja mäetipp (7105 m). Need on kolm endise Nõukogude Liidu Kesk-Aasia viiest üle 7000 m kõrgusest mäetipust. Esimesed kaks kuulusid Nõukogude Liidu kõrgeimate mäetippude hulka.
Kõrge reljeefi tõttu on Mägi-Badahšan hõredalt asustatud ja seal on palju puutumatut loodust.
Veestik
Peaaegu kõik Kesk-Aasia jõed saavad alguse Mägi-Badahšanist.
Looduslikud piirkonnad
Idaosa moodustab Murgobi rajoon. Varem nimetati seda piirkonda Pamiiriks. See on mägikõrb. Taimestik on kidur, puid ei ole.
Ülejäänud rajoonid moodustavad Lääneosa. Seal on suured mäesüsteemid, kuid kitsastes orgudes on taimkate. Kliima on mõõdukas. Kasvavad peaaegu kõik Kesk-Aasias tuntud puu- ja juurviljad.
Maavarad
Mägi-Badahšan on rikas mitmekesiste mineraalsete maavarade poolest. Otsitakse hõbeda, nikli, tina, volframi ja kulla leiukohti. On ka palju vääriskive ja haruldasi metalle.
Palju on soojavee- ja mineraalveeallikaid.
Rahvaarv
Rahvastikutihedus on 3,35 in/km² (2006). Hõre asustus tuleneb sellest, et tegu on kõrgmägede piirkonnaga.
Mägi-Badahšani rahvaarv moodustab 3% Tadžikistani rahvaarvust.
Detsembris 1992 puhkes Tadžikistani kodusõda ning Mägi-Badahšani 210 tuhandele elanikule lisandus 90 tuhat põgenikku.
Asustus
Suurim linn on halduskeskus Horug (33 500 elanikku; 2007), elanike arvult järgmine on Murgob (4000 elanikku).
Rahvuslik koosseis
Elanikkonna moodustavad põhiliselt pamiiri rahvad (kokku 85%), keda ametlikult loetakse tadžikkideks või mägitadžikkideks, ning tadžikid. Pamiiri rahvad räägivad idairaani keelte hulka kuuluvaid pamiiri keeli. Pamiiri rahvaste seas on šugnid, rušanid, bartangid ja orošarid (kokku umbes 40 000), vahhid (umbes 6000), iškašimid (400), sarikolid, hufid, jazgulamid (umbes 200) ja orošarid.
Darvazi ja Vandži rajoonis räägitakse tadžiki keelt, Rušoni, Šugnoni ja Šahdara rajoonis šugni ja rušani keelt. Iškašimi rajoonis räägitakse tadžiki, vahhi ja teisi keeli. Peamiselt Murgobi rajoonis elavad kirgiisid, kuid ka tadžikid.
Mägi-Badahšanis on elanud ka rändkarjakasvatajatest kirgiisid itškiliki hõimu keseki, teiti, kiptšaki ja naimani sugukonnast.
Mägi-Badahšanis elab ka venelasi.
Religioon
Mägi-Badahšani elanikud on islamiusulised. Darvazi, Vandži ja Murgobi rajooni elanikud on sunniidid (hanafiidid). Rusoni, Šugnoni, Šahdara ja Iškašimi rajooni elanikud (enamik elanikke) on šiiidid (ismailiidid, täpsemalt nizariidid).
Tulekummardamise element on ka islamis: surnute mälestamisel süüdatakse tõrvik (tšarogravšankuni).
Kombed
Mägi-Badahšani pamiiri rahvastel on eripärased kombed, näiteks pulmades, tulerituaalis ja kodukolderituaalides. Peigmees, kes läheb pruuti tooma, ja igaüks, kes reisile läheb, peab suudlema kodukollet.
Haldus
4. novembril 1995 võttis Tadžikistani parlament vastu konstitutsiooniline seaduse "Mägi-Badahšani autonoomsest vilajetist", mis määratles vilajeti kompetentsi sotsiaalmajanduslikes, kultuurilistes ja teistes küsimustes.
Mägi-Badahšani autonoomse vilajeti hukumati esimees oli detsembrist 1994 kuni 25. novembrini 2006 Alimamad Nijozmamadov. Alates 26. novembrist 2006 on sellel ametikohal (kuni 12. veebruarini 2007 kohusetäitjana) Kadõr Kassõmov.
Aastatel 1990–1992 oli vilajeti nõukogu esimees Akbaršo Iskandarov, kes oli seejärel 1993 aastani ülemnõukogu esimees.
Piir
Afganistani piiril on alates 2003. aastast Venemaa piirivalvurid, kes püüavad tõkestada narkokaubandust. Üle Pandži jõe toovad Afganistani narkokullerid heroiini. Nad teenivad ühe käiguga 30–50 USA dollarit.
Tadžikistani valitsuse otsusega on Horugi linnas ning Iškašimi ja Darvazi rajoonis korraldatud piirikaubandus naaberprovintsidega Afganistanis. Murgobi rajoonis on kavas piirikaubandus Hiinaga. Horugis on avatud Afganistani esindus.
Poliitika
Tadžikistani president Emomalii Rahmon on sõnastanud järgmise loosungi: "21. sajand on Badahšani sajand, selle mägipiirkonna suurte avastuste sajand." President on teinud Mägi-Badahšani neli visiiti. Tema algatusel on seal kolm korda käinud maailma ismailiitide juht, imaam Aga Khan IV.
Septembris 1999 võttis oblasti hukumat vastu vilajeti sotsiaal-majandusliku arengu kontseptsiooni 2005. aastani.
Tadžikistani valitsus võttis vastu määruse "Mägi-Badahšani sotsiaal-majandusliku arengu kiirendamisest". Kavas on üle minna vilajeti isefinantseerimisele.
Majandus
thumb|Gaasijaam [[Vandžis Vandži rajoonis]] Traditsiooniline tegevusala on karjakasvatus mägikarjamaadel.
Nõukogude Liidu ajal sai Mägi-Badahšan peaaegu kõik vajaliku Moskvast.
Seoses Nõukogude Liidu lagunemisega ja Tadžikistani kodusõjaga toimus suur majanduslangus. Kümned tuhanded inimesed jäid tööta. Kodusõja aastad olid kommunikatsioonide ja infrastruktuuri nõrkuse tõttu väga rasked. Elati põhiliselt humanitaarabist.
Järk-järgult hakati panema alust turumajandusele. 1999. aastaks muudeti ettevõtted aktsiaseltsideks ja aktsiad müüdi oksjonil. Agraarreformi käigus moodustati 58 kolhoosi ja sovhoosi baasil 127 farmimajandit. 73% niisutatavatest maadest on nende omand.
Venemaa, Kanada, Vietnami ja teiste maade investorid tunnevad huvi ühisettevõtete loomise vastu maardlate otsimiseks ja kasutuselevõtuks. Rahvusvahelise koostöö projekte on ka teistes majandusharudes.
Ajalugu
Mägi-Badahšanis on Baktria ja Kušaani riigi kindluste ja piirikindlustuste jäänuseid.
Läbi Mägi-Badahšani kulges kaubatee Hiinasse. Seda mööda levis budism Vākhāni kaudu Hiinasse. Vākhāni koridoris puutusid kokku islami ja hiina tsivilisatsioon. Sugdist viidi Hiinasse sõduritele turvistikke, Šugnonist Hiina keisrile kibuvitsamarju, Baktriast ja Sugdist muusikariistu.
Hiinast tõid karavanid paberit, siidi, marmorit ja muud. Siitkaudu kulgesid Suure Siiditee harud, mis olid seotud Šugnonist leitava spinelli vedamisega Babülooniasse, Egiptusse ja Hiinasse.
Marco Polo nimetas 1271. aastal seda piirkonda maailma katuseks.
Aastal 1876 hakkasid piirkonda tungima venelased. Aastal 1885 rajati Murgobi jõe äärde kindlustus Fort Pamirski (praegu Murgob).
11. märtsil 1895 Suurbritanniaga sõlmitud lepingu järgi läks Mägi-Badahšan Venemaa Pamiiri nime all Venemaa valdusse Buhhaara khaaniriigi koosseisus.
1950ndatel küüditati paljud põliselanikud Tadžikistani edelaossa.
Haridus
Oktoobris 1992 avati Mojenšo Nazaršojevi nimeline Horugi Riiklik Ülikool.
2000. aastal kirjutasid Tadžikistani, Kasahstani ja Kõrgõzstani president alla lepingule Rahvusvahelise Kesk-Aasia Ülikooli rajamise kohta Horugis.
Ajakirjandus
Esimene ajaleht ilmus 1932. Raadiot sai kuulata alates 1956. aastast, televiisorit vaadata 1977. aastast, kui Horugi linna rajati Orbita-süsteemi telejaam ja Ekran-tüüpi jaamad. Edastati kahte vene kanalit. Kohalikud televisioonisaated algasid 1990. aastal.
Esimene vaba ajaleht ilmus Mägi-Badahšanis perestroika ajal, varem kui mujal Tadžikistanis. See oli 8-leheküljeline Farhangi Badahšon, mida riikliku ajalehe Badahšon ajakirjanikud tegid pärast tööd. Lehes olid peamiselt kultuuri-, kirjandus- ja ajalooteemalised artiklid, mis käsitlesid seni keelatud teemasid. Lehe peatoimetaja oli Nadžimildin Šoinbodov. Avaldati ka artikleid pamiiri keeltes. Leht oli väga populaarne. Kui 1992. aastal algas Tadžikistanis kodusõda, siis pidi ajaleht rahaliste ja levitamisraskuste pärast tegevuse lõpetama.
Kodusõja alguseks oli Mägi-Badahšanis oblastileht Badahšon ja kohalik televisioon, mille saated olid nähtavad ainult 33 000 elanikuga Horugis. Et Badahšon oli ainuke ajaleht, siis püüdsid seda kasutada kõik poliitilised rühmitused ning ka bandiidid. Sageli nõuti relva ähvardusel mingite materjalide avaldamist või mitteavaldamist. Toimetaja peksti peaaegu surnuks. 1995. aastani õnnestus ajalehel säilitada demokraatlik joon: kritiseerida võime, avaldada vabalt lugejate arvamusi ning materjale põletavatel teemadel. Ajalehe ilmumine ei katkenud, sest Nõukogude Liidu ajast olid jäänud suured paberivarud.
Detsembrist 1992 kuni 1994. aastani ajalehed mujalt Tadžikistanist Mägi-Badahšani ei jõudnud. Tadžikistani sündmustest saadi teada põhiliselt Venemaa telekanalite ORT ja RTR kaudu. Nende teave ei olnud küll alati objektiivne, aga kohalik telekanal edastas relvastatud rühmituste pöördumisi. Neid tuli mõnikord edastada ka väljaspool saateaega, sest keeldumise korral püüti telemaja õhku lasta. Ajakirjanikke peksti sageli läbi.
Enne 1992. aastat ilmus Mägi-Badahšanis 6 rajoonilehte. Kodusõja ajal lõpetas neist neli mitmesugustel põhjustel ilmumise. Näiteks rajoonilehe Vantša toimetuse ja rajooni trükikoja võtsid enda kontrolli alla opositsioonilised rühmitused. Hakkas ilmuma vaba islamimeelne demokraatlik ajaleht Suruš, mis oli uue valitsusega opositsioonis. Seda lehte ilmus Mägi-Badahšanis 3 või 4 numbrit, seejärel kolis toimetus Afganistani. Iškasimi rajooni ajalehe võtsid enda kontrolli alla põgenikest ajakirjanikud Nojebšo Zurobekov ja Nafasbek Rahmonov. Nad avaldasid julgeid ja tõepäraseid materjale. Kahe aasta vältel, mil seda välja anti, oli see ajaleht Mägi-Badahšanis kõige populaarsem ja loetavam ning selle tiraaž tõusis 2000-ni. Kuni 1999. aastani ilmusid rajoonilehed ainult Šugnoni ja Iškasimi rajoonis ning Horugi linnas. Pärast 2000. aastat hakkasid kõik rajoonilehed jälle ilmuma ning praegu ilmub Mägi-Badahšanis 9 rajoonilehte. Nende eelarvetulud tulevad 40% ulatuses kultuuriministeeriumi dotatsioonist ja 60% ulatuses kohalike omavalitsuste dotatsioonist. Rajoonilehtedel oma trükikodasid ei ole ning nad on vilajetitrükikojale, millele alluvad rajoonitrükikojad, vahendite nappuse tõttu pidevalt võlgu. Rajoonilehtede toimetajad kaebavad trükikoja monopoolse seisundi üle, mis võimaldab neil kontrollimatult hindu tõsta. Rajoonilehed ilmuvad põhiliselt kord kuus. Ajalehes ilmuvad peamiselt kohaliku võimu propagandistlikud materjalid.
Tadžikistani keskajalehed jõuavad Mägi-Badahšani harva. Põhiline infoallikas on Venemaa telekanal RTR. Tadžikistani televisiooni saab 1996. aastast vaadata ainult vilajeti keskuses ja neljas rajoonikeskuses. Novembri teisest poolest mai keskpaigani lülitatakse süstemaatiliselt elekter välja, nii et telerit ei saa vaadata.
Mägi-Badahšan on ainuke vilajett Tadžikistanis, kus eraajakirjandus on vähearenenud. Ainuke eraväljaanne on Tšatri simin, mille tiraaž on 300.
Ajakirjaniku töötasu on keskmiselt 45–150 Eesti krooni (2,88–9,59 €). Komandeeringusse minna ajakirjanikud rahapuuduse tõttu ei saa. Paljud ajakirjanikud on lahkunud ning nende asemel on noored erihariduseta inimesed.
Alates 1997. aastast on ajaleht Badahšon ja vilajeti teleraadiokomitee vilajetivõimude kontrolli all. Paljud saated keelati. Kui mõni saade võimudele ei meeldi, kutsutakse teleraadiokomitee esimees kohe vaibale. Ajalehti kontrollib vilajeti esimehe pressiatašee. Ajakirjandus meenutab 1970.–1980. aastate Nõukogude ajakirjandust.
Muusika
Moskvas tegutseb Badahšanist pärit tööliste ansambel Badahšan.
Välislingid
🇹🇯
Kiiajärv
Kiiajärv (ka Kiia järv) on looduslik järv Harju maakonnas Jõelähtme vallas Aruaru külas.
2006. aasta teatmikus "Eesti järvede nimestik" on järv kirjas kui "nimetu".
Ajalugu
Talviti ja kevaditi veeti Kiiajärvest Haljava mõisa jääkeldrisse jääd. Suviti kasutati seda jääd Tallinnas müüdava piima jahutamiseks.
Folkloor
Legendi järgi viinud Haljava mõisast otse järveni kraav, mida mööda parun paadiga järvele kalastama sõitnud.
Teoloogia summa Ia q. 23
Teoloogia summa esimese osa küsimus 23 on Aquino Thomase teose Teoloogia summa esimese osa (Prima pars) küsimus 23 (Ia q. 23).
Tekst
Küsimus 23
Jumala predestinatsioonist
Eessõna
Ia q. 23 pr. Pärast jumaliku ettehoolde vaatlemist [(22)] peab rääkima predestinatsioonist, ja eluraamatust.
Ja predestinatsiooni kohta küsitakse kaheksat asja.
Esiteks, kas Jumalale on kohane predestinatsioon.
Teiseks, mis on predestinatsioon; ja kas see paneb predestineeritusse midagi.
Kolmandaks, kas Jumalale on kohane mõnede inimeste reprobatsioon.
Neljandaks, predestinatsiooni ja äravalimise võrdlusest; kas nimelt predestineeritud valitakse ära.
Viiendaks, kas teened on predestinatsiooni, või reprobatsiooni, või äravalimise põhjus või põhjend.
Kuuendaks, predestinatsiooni kindlusest; kas nimelt predestineeritud eksimatult pääsevad.
Seitsmendaks, kas predestineeritute arv on kindel.
Kaheksandaks, kas predestinatsioonile võivad kaasa aidata pühakute palved.
Artikkel 1
Kas Jumalale on kohane inimeste predestinatsioon?
Ia q. 23 a. 1 arg. 2 Peale selle, kõiki looduid korrastab nende eesmärkide poole jumalik ettehoole, nagu ülalpool [(22, 1, 2)] öeldud. Aga teiste loodute kohta ei öelda, et Jumal neid predestineeriks. Järelikult ka mitte inimeste kohta.
Ia q. 23 a. 1 arg. 4 Peale selle, heateod, mis Jumal inimestele teeb, ilmutab pühadele meestele Püha Vaim, nagu ütleb apostel (Paulus) Pauluse esimeses kirjas korintlastele 2. peatükis [12. salmis]: Aga meie ei ole saanud maailma vaimu, vaid Vaimu, kes on Jumalast, et me võiksime teada, mida Jumal meile armust kingib. Seega, kui Jumal inimesi predestineeriks, oleks predestineeritutele nende predestinatsioon teada. Mis on ilmselt väär.
Ia q. 23 a. 1 s. c. Aga vastu on see, mida öeldakse Pauluse kirjas roomlastele 8[:30]: Aga keda ta on ette määranud, neid on ta ka kutsunud.
Ia q. 23 a. 1 co. Vastan: peab ütlema, et Jumalale on kohane inimesi predestineerida. Sest kõik allub jumalikule ettehooldele, nagu ülal näidatud [(22)]. Ettehoolde juurde kuulub aga asjade korrastamine eesmärgi poole, nagu öeldud [(22, 1, 2)]. Eesmärke aga, mille poole Jumal loodud asju korrastab, on kaks. Üks, mis ületab loodud looduse proportsiooni ja võime, ja see eesmärk on igavene elu, mis seisneb Jumala kaemises, mis on üle mis tahes loodu loomusest, nagu ülalpool sisaldus [(12, 4)]. Teine eesmärk on aga proportsioonis loodud loodusega, mida nimelt loodud asi suudab saavutada oma loomuse jõu kohaselt. Selleni aga, milleni miski oma loomuse jõul ei suuda jõuda, peab ta viima miski muu; nii nagu noolelaskja saadab noole märki. Mistõttu, õieti öelda, mõistusega olend, kes on võimeline igaveseks eluks, juhitakse sinna just nagu Jumalast viiduna. Kelle viimise logos küll preeksisteerib Jumalas; nii nagu temas on kõikide asjade korrastatus eesmärgi poole, mille me ütlesime olevat ettehoolde. Aga millegi tehtava logos, mis on olemas tegija meeles, on tehtava asja mingi eeleksistents temas. Mistõttu logost, mis on mõistusega olendi ennustatud viimisel [(transmittere)], nimetatakse predestinatsiooniks, sest destinare ['määramine, saatmine'] on mittere ['saatmine']. Ja nõnda on ilmne, et predestinatsioon, oma objektide suhtes, on mingi osa ettehooldest.
Ia q. 23 a. 1 ad 1 Esimese puhul tuleb niisiis öelda, et Johannes Damaskusest nimetab ettemääramiseks paratamatuse pealepanemist; nii nagu see on looduslikes asjades, mis on ühe suunas ette määratud. Mis on ilmne sellest, et  ta lisab: "sest ta ei taha pahet, ega sunni peale voorust". Mistõttu predestinatsioon ei välistu.
Ia q. 23 a. 1 ad 2 Teise puhul tuleb öelda, et mõistuseta loodud ei ole võimelised selleks eesmärgiks, mis inimloomuse ületab. Mistõttu õieti ei saa öelda, et neid predestineeritakse, kuigi mõnikord vales tähenduses nimetatakse predestinatsiooniks [ettemääratust] mis tahes muu eesmärgi suhtes.
Ia q. 23 a. 1 ad 3 Kolmanda puhul peab ütlema, et predestinatsioon on kohane inglile, nagu inimestelegi, kuigi inglid ei ole kunagi olnud õnnetud. Sest liikumine ei võta oma liiki mitte terminilt, millest, vaid terminilt, mille poole, sest valgeks muutumise suhtes ei loe midagi, kas see, mis muutub valgeks, oli must või kollane või punane. Ja samamoodi ei loe predestinatsiooni suhtes midagi, kas keegi predestineeritakse igaveseks eluks õnnetuse seisundist või mitte. Kuigi võib öelda, et igasugune hea andmine üle selle, mis on kohus, kuulub armu juurde, nagu ülal [ (21, 3, 4)] öeldud.
Ia q. 23 a. 1 ad 4 Neljanda puhul peab ütlema, et kuigi mõnedele erilise privileegina nende predestinatsioon ilmutatakse, ei ole ometi kohane, et see ilmutataks kõigile, sest nõnda heidaksid meelt need, kes ei ole predestineeritud; ja kindlus tekitaks predestineeritutel hooletust.
Artikkel 2
Kas predestinatsioon paneb midagi predestineeritusse, ja mis see on
Ia q. 23 a. 2 arg. 1 Teise juurde minnakse nii. Näib, et predestinatsioon paneb midagi predestineeritusse. Sest igasugune tegevus kutsub iseendast esile passiooni. Nii et kui predestinatsioon on tegevus Jumalas, siis ta peab olema passioon predestineeritutes. Ia q. 23 a. 2 arg. 2 Peale selle, Origenes ütleb selle kohta Pauluse kirjas roomlastele 1[:4]: määratud [(kes on predestineeritud)] jne: predestinatsioon puudutab seda, kes ei ole, aga määramine [(destinatio)] puudutab seda, kes on. Aga Augustinus ütleb, raamatus De praedestinatione sanctorum: mis see predestinatsioon muud on kui kellegi määramine? Järelikult puudutab predestinatsioon üksnes kedagi olemasolevat. Ja nõnda ta paneb midagi predestineeritusse.
Ia q. 23 a. 2 arg. 3 Peale selle, ettevalmistus on miski ettevalmistatavas. Aga predestinatsioon on Jumala heategude ettevalmistus, nagu ütleb Augustinus raamatus De praedestinatione Dei [II, 14]. Järelikult predestinatsioon on miski predestineeritavates asjades.
Ia q. 23 a. 2 arg. 4 Peale selle, ajalikku ei paigutata igavese definitsiooni. Aga arm, mis on midagi ajalikku, arvatakse predestinatsiooni definitsiooni, sest predestinatsioon öeldakse olevat armu ettevalmistus olevikus, ja kirkuse ettevalmistus tulevikus. Järelikult predestinatsioon ei ole midagi igavest. Ka nõnda peab see olema mitte Jumalas, vaid predestineeritutes, sest mis tahes on Jumalas, see on igavene. Ia q. 23 a. 2 s. c. Aga vastu on see, et Augustinus ütleb, et ''predestinatsioon on Jumala heategude etteteadmine. Aga etteteadmine ei ole selles, mida ette teatakse, vaid selles, kes ette teab
Ia q. 23 a. 2 co. Vastan: peab ütlema, et predestinatsioon ei ole miski predestineeritutes, vaid ainult predestineerijas. On ju öeldud, et predestinatsioon on mingi osa ettehooldest, aga ettehoole ei ole ettehooldatavates asjades; vaid on mingi logos ettehooldaja arus, nagu ülalpool on öeldud [(22, 1)]. Aga ettehoolde täideviimine, mida öeldakse juhtimiseks, on küll juhitavates asjades passiivselt; aga juhtijas on aktiivselt. Millest on ilmne, et predestinatsioon on mingi Jumalikus meeles olemasolev logos, mis on mõnede korrastatusel igaveseks päästeks. Aga selle korra täideviimine on predestineeritutes küll passiivselt; aga aktiivselt Jumalas. Predestinatsiooni täideviimine on aga kutsumine ja kirgastamine, nagu ütleb apostel [(Paulus) Rooma kirjas 8[:30]: keda ta on ette määranud, neid on ta ka kutsunud; ja keda ta on kutsunud (...) neid on ta ka kirgastanud.
Ia q. 23 a. 2 ad 1 Esimese puhul peab seega ütlema, et tegevused, mis lähevad üle välisesse mateeriasse, kutsuvad endast esile passiooni, nagu näiteks soojendamine ja kuivatamine, aga mitte tegevused, mis jäävad tegijasse, nagu on näiteks arusaamine ja tahtmine, nagu ülal [ (14, 2)]; [(18, 3, ad 1)]  on öeldud. Ja säärane tegevus on predestinatsioon. Mistõttu predestinatsioon ei pane predestineeritavasse midagi. Aga selle täideviimine, mis läheb üle välisteks asjadeks, paneb nendesse mingi tagajärje.
Ia q. 23 a. 2 ad 2 Teise puhul peab ütlema, et määramist (destinatio) võetakse mõnikord kui kellegi reaalset saatmist mingi piirini, ja nõnda ei puuduta määramine midagi muud kui seda, mis on. Teistmoodi võetakse määramist saatmisena [(otsusena)], mida keegi meeles kavandab, mille kohaselt me ütleme määramiseks seda, mida me meelega kindlalt ette paneme, ja sellel teisel viisil öeldakse 2. Makabite raamatu 6. peatükis [20. salmis]: kes kindlasti ära põlgavad seda, mida ei sünni maitsta ka siis, kui on armastus elu vastu [(Elasar määras mitte juhtuda lasta lubamatul eluarmastuse pärast)]. Ja nõnda võib määramine puudutada seda, mis ei ole. Predestinatsioon võib siiski, eelnemise pärast, mille ta kaasa toob, puudutada seda, mis ei ole, ükskõik millisel viisil määramist võetakse.
Ia q. 23 a. 2 ad 3 Kolmanda puhul peab ütlema, et ettevalmistamist on kahesugust. Mingisugune on kannatajal, et ta kannataks, ja see ettevalmistamine on ettevalmistatavas. Mingi muu on tegijal, et ta teeks, ja see on tegijas. Ja säärane ettevalmistus on predestinatsioon; just nagu midagi aru läbi tegija öeldakse valmistavat end tegemiseks ette, kuivõrd ta kavandab ette tehtavat töö logost. Ja nõnda on Jumal igavikust ette valmistanud predestineerides, kavandades mõnede pääste poole korrastatuse logost.
Ia q. 23 a. 2 ad 4 Neljanda puhul peab ütlema, et armu ei arvata predestinatsiooni definitsiooni kui midagi, mis on olemas selle olemuse poolest, vaid niivõrd kui predestinatsioon toob kaasa suhte armuga, nii nagu põhjuse suhte tagajärjega, ja akti suhte objektiga. Mistõttu ei järgne, nagu predestinatsioon oleks midagi ajalikku.
Artikkel 3
Kas Jumalale on kohane mõnede inimeste reprobatsioon
Ia q. 23 a. 3 arg. 1 Kolmanda juurde minnakse nii. Näib, et Jumal ei reprobeeri ühtegi inimest. Keegi ei reprobeeri ju seda, keda ta armastab. Aga Jumal armastab kõiki inimesi, nagu on öeldud Saalomoni Tarkuseraamatus 11. peatükis [25. salmis]: Sest sa armastad kõike, mis iial on olemas, ja su meelest ei ole jäle miski, mis sa oled teinud, sest sa ei ole vihates midagi valmistanud. Järelikult ei reprobeeri Jumal ühtegi inimest.
Ia q. 23 a. 3 arg. 2 Peale selle, kui Jumal reprobeerib mõne inimese, siis peab reprobatsioon suhtuma reprobeeritavatesse samamoodi nagu predestinatsioon predestineeritavatesse. Aga predestinatsioon on predestineeritavate pääste põhjus. Järelikult reprobatsioon on siis reprobeeritute hukatuse põhjus. See aga on väär, öeldakse ju Hoosea raamatu 13. peatükis ([salmis 9]): See on su hukutanud, Iisrael, et sa olid minu, oma abi, vastu. [(sinu hukatus, Iisrael, on sinust; ainult minust sinu abi)] Järelikult Jumal ei reprobeeri kedagi.
Ia q. 23 a. 3 arg. 3 Peale selle, kellelegi ei tohi süüks panna, mida ta ei saa vältida. Aga kui Jumal kellegi reprobeerib, siis too ei saa midagi parata, et ta hukkub, öeldakse ju Koguja raamatu 7. peatükis [(14. salmis)]: mõtle järele: Jumal on teinud nii selle kui teise, et inimene ei teaks, mis tal ees seisab [(pane tähele Jumala töid, et keegi ei saa parandada, mis tema on ära põlanud)]. Seega inimestele ei tohi süüks panna, et nad hukkuvad. See aga on väär. Järelikult Jumal ei reprobeeri kedagi.
Ia q. 23 a. 3 s. c. Aga vastu on see, mida öeldakse Malaki raamatu 1. peatükis [(2. ja 3. salmis)]: Jaakobit ma armastasin, aga Eesavit ma vihkasin. Ia q. 23 a. 3 co. Vastan: peab ütlema, et Jumal reprobeerib mõned. Ülalpool [(artikkel 1)] on ju öeldud, et predestinatsioon on osa ettehooldest. Ettehoolde juurde käib aga mingi puuduse lubamine asjades, mis alluvad ettehooldele, nagu ülal [(22, 2)]  on öeldud. Mistõttu, kuna jumaliku ettehoolde läbi inimesed korrastatakse igavese elu poole, siis käib jumaliku ettehoolde juurde ka see, et ta lubab mõnedel selle eesmärgini mitte jõuda. Ja seda öeldakse reprobeerimiseks.