cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Astyages
Herodotos Astyagesest
"73. Аlustas aga Kroisos sõda Kapadookiaga järgmistel põhjustel: esiteks maade omandamise kirest (ta tahtis liita oma valdustega ka selle piirkonna), peamiselt aga sellepärast, et usaldades oraakli ütlust, tahtis ta Kyrosele Astyagese eest kätte maksta. Kambysese poeg Kyros võitis Kyaxarese poega, meedlaste kuningat ja Kroisose õemeest Astyagest. Astyages aga sai Kroisose õemeheks järgnevalt. Mässuliste sküüdi nomaadide hord asus elama Meediamaale. Meedlaste kuningas oli sel ajal aga Kyaxares, Phraortese poeg, Deiokese pojapoeg. Kuningas võttis need sküüdid algul sõbralikult vastu, sest nad tulid varjupaika paluma, ning saatis isegi oma pojad nende juurde vibulaskmisekunsti õppima. Ent mõne aja pärast tuli välja nii, et sküüdid, kes tegelesid pidevalt jahipidamisega ja hankisid alati metsloomi, ei tapnud kedagi. Kui nad tühjade kätega tagasi tulid, käis Kyaxares (ilmselt äge inimene) nendega karmilt ja solvavalt ümber. Sküüdid, keda Kyaxares oli niiviisi teenimatult solvanud, otsustasid ühe nende juures õppiva poisi tükkideks raiuda. Seejärel puhastasid nad ta, nagu metsloomi tavaliselt puhastatakse, ning andsid nad Kyaxaresele jahisaagina lauale. Pärast seda tahtsid sküüdid kohe joosta Sardesesse Sadyattese poja Alyattese juurde. Nii see juhtuski: Kyaxares ja tema külalised sõid seda liha, sküüdid aga andsid end Alyattese kaitse alla.
74. Et Alyattes ei tahtnud vaatamata Kyaxarese nõudmistele sküüte välja anda, siis algas küüdlastel meedlastega sõda. Viis aastat kestis see sõda, kus kord olid peal meedlased, siis jälle võitsid lüüdlased, kord isegi mingis öises lahingus. Nii kestis see pikale veniv sõda vahelduva eduga, ja kuuendal aastal muutus ühe lahingu ajal järsku päev ööks. Selle päikesevarjutuse ennustas joonlastele Thales Milletosest ning isegi määras täpselt aasta [ 585 eKr ], millal see saabus. Lio lüüdlased ja meedlased nägid, et päev muutus ööks, siis nad lõpetsid lahingu ja sõlmisid ruttu rahu. Vahendajateks olid kiliiklane Süennesis ja babüloonlane Labynetos. Nemad saavuasidki, et lüüdlased ja meedlased andsid lepitusvande ja kinnitasid seda abielu sõlmimisega. Nad veensid Alyattest panema oma tütar Aryenis mehele Kyaxarese pojale Astyagesele. Sest ilma selliste sugulussidemeteta on rahulepingud tavaliselt ebapüsivad. Ja vandega kinnitatud lepinguid sõlmivad need rahvad samamoodi nagu kreeklased, ja peale selle lõikavad käenahka kergelt sisse ja lakuvad teineteise verd.
75. Selle Astyagese, oma emapoolse vanaisa, Kyros kukutaski. Selle põhjustest räägin ma järgnevas jutustuses."
"107. Tema pärija oli poeg Astyages. Astyagesel sündis tütar, keda hüüti Mandaneks. Astyages nägi unes, et tema tütar kusi nii palju, et ta uputas tema pealinna ja kogu Aasia. Kuningas küsis maagidelt-unenäoseletajalt unetäo tähendust. Kui maagid seletasid talle unenäo täpselt ära, sai kuningas aru ja kohkus. Kui siis Mandanel tuli aeg mehele minna, ei tahtnud Astyages anda teda naiseks ühelegi võrdse päritoluga meedlasele. Hirmust unenäo pärast andis Astyages tütre Kambysese nimelisele pärslasele, valides ta välja ülikupäritolu ja tasase meele pärast, kuigi ta oli keskmisest meedlasest palju alamat päritolu.
108. Just esimesel aastal pärast Kambysese abiellumist Mandanega nägi Astyages jälle und: seekord nägi ta unes, et tema tütre üsast kasvas välja viinamarjaväät ja see väät vohas üle kogu Aasia. Sellest nägemusest teatas kuningas jälle unenäoseletajatele ning käskis siis saata Pärsiasse oma tütre järele, kellel oli varsti laps sündimas. Kohale saabunud tütart käskis Astyages vahi all hoida ja tahtis vastsündinud poisslapse hukutada. Maagid-unenäoseletajad seletasid unenägu talle nii: tema tütre poeg saab tema asemel kuningaks. Tahtes seda ära hoida, kutsus Astyages pärast poisslaps Kyrose sündi oma sugulase Harpagose, kõige ustavama mehe meedlaste seas, ja ütles talle nõnda: "Harpagos! Ma annan sulle tähtsa ülesande. Täida see hoolikalt. Aga ära peta mind, eelistades teiste huvisid minu omadele, et mitte hiljem omal süül hukka saada. Võta laps, kelle Mandane sünnitas, vii ta oma majja ning tapa ta. Pärast mata ta omal äranägemisel." Harpagos aga vastas: "Kuningas! Kunagi pole sul põhjust olnud minuga rahulolematu olla, ja edaspidigi hoidun ma sinu vastu eksimast. Kui see on sinu tahe, siis on minu kohus see hoolsalt täita."
Eiv Eloon
Eiv Eloon (tegelik nimi Lea Soo; sündinud 27. novembril 1945 Tartu) on Eesti ulmekirjanik.
Astyages
Herodotos Astyagesest
109. Nii vastas Harpagos. Kui aga talle anti laps, kes oli juba matuserüüs, läks ta nutuga koju. Seal rääkis ta naisele kõik, mis Astyages oli öelnud. Naine küsis: "Mis sa nüüd siis teed?" Harpagos vastas: "Muidugi ma ei hakka Asryagose käske täitma, ja isegi kui kuningas läheb veel rohkem arust ära ja sõgedaks kui praegu, ei täida ma ikkagi tema ülesannet ega ole kaasosaline nii kohutavas mõrvas. Mitmel põhjusel ma ei taha last tappa. Esiteks sellepärast, et laps on minu sugulane, teiseks sellepärast, et Astyagos on juba vana ja meessoost järeltulijaid tal pole. Kui troon läheb pärast kuninga surma tema tütrele, kelle poja ta mul praegu käsib surmata, kas siis meid ei ähvarda surmaoht? Muide, ohutuse pärast tuleb see laps tappa, kuid tapma peab ta keegi Astyagose meestest, mitte minu mehed."
110. Nõnda ütles Harpagos ja saatis kohe sõnumitooja ühele Astyagose lehmakarjusele, kes, nagu ta teadis, karjatas lehmi mägikarjamaadel, kus on palju metsloomi. Karjuse nimi oli Mitradates. Ta elas seal naisega, kes samuti oli Astyagase ümmardaja. Tema nimi oli kreeka keeles Kyno, meedia keeles Spako ('koer' on meedia keeles spako). Aga karjamaad, kus see karjus oma karju karjatas, olid mäe jalamil Ekbatanast põhja pool Musta mere suunas. Ainult ühes kohas, nimelt saspiiride maa lähedal, oli Meediamaa kaetud kõrgete mägede ja paksu metsaga, kogu ülejäänud Meedia on aga lame tasandik. Kui karjus kutse peale kiiruga kohale tuli, ütles Harpagos talle nõnda: "Astyagos käskis sind võtta see laps ning jätta ta kõige metsikumasse kohta mägedes, et ta seal sureks mida varem, seda parem. Peale selle käskis kuningas sulle öelda: "Kui sa last ei surma, vaid ta kuidagi päästad, siis ootab sind kõige kohutavam hukkamine." Ja mulle on ülesandeks tehtud vaadata, et laps tõesti maha jäetaks."
Eiv Eloon
Õppis Tartu 7. keskkoolis, hiljem Tartu Riiklikus Ülikoolis – aastail 1964–1965 arstiteaduskonnas ning aastail 1966–1972 bioloogia-geograafiateaduskonna bioloogiaosakonnas.
Astyages
Herodotos Astyagesest
111. Karjus kuulas käsu ära, võttis lapse kätele ja läks oma onni tagasi. sel ajal sünnitas tema naine, kes oli just sünnitust oodanud, saatuse tahtel just siis, kui mees linna oli läinud. Mõlemad kartsid teineteise pärast: mees oli mures naise sünnituse pärast, naine aga selle pärast, miks Harpagos oli tema mehe järele saatnud (seda polnud varem juhtunud). Ja kui tagasi jõudnud mees naise juurde läks, siis naine küsis teda ootamatult nähes esimese asjana: miks Harpagos sind nii kiiruga enda juurde kutsus? Ja mees vastas: "Naine! Linna jõudes nägin ja kuulsin ma seda, mida ma poleks tohtinud näha ja mida meie isandatel poleks mitte kunagi pidanud juhtuma. Kogu Harpagose koda oli täis nuukseid. Kohkununa läksin ma siiski majja sisse. Ja niipea kui ma sisse astusin, nägin ma värisevat ja nutvat last. Lapsel olid kuldehted ja tal olid seljas kirju kirjaga riided. Kui Harpagos mind silmas, käskis ta laps kohe kaasa võtta ning jätta mägedesse, kus kihab metsloomadest. Harpagos lisas, et see on Astyagose käsk, tuues ära ka hirmsad ähvardused, kui ma kuninga käsku ei täida. Ma võtsin lapse kätele ja võtsin kaasa, arvates, et see on mõne sulase laps. Ma ei oleks ju eales ära arvanud, kelle laps see tegelikult on. Ma imestasin ainult lapse kuldehete ja luksuslike riiete üle. Ja ka valjuhäälne nutt ja oiged vapustasid mind. Muide, tee peal sain ma teenrilt, kes mind linna saatis ja lapse üle andis, kogu tõe teada. Sulane rääkis mulle, et see on Astyagose tütre Kambysese ning tema abikaasa, Kyrose poja Kambysese poeg ning Astyagos käskis lapse tappa. Vaata, siin ta on!"
112. Nende sõnadega mähkis karjus lapse lahti ning näitas teda naisele. Kui aga naine nägi, kui kogukas ja armas laps see on, heitis ta end kohe mehe jalge ette, vannutades teda last mitte mingil juhul maha jätta. Mees aga vastas, et ta ei saa teisiti teha: Harpagose nuhid tulevad ju kontrollima ning kuninga käsust üleastumise eest langeb talle osaks piinarikas surm. Suutmata meest veenda, söandas naine lõpuks öelda: "Ma ei saa sind veenda last mitte maha jätma, kui aga inimestel on tingimata tarvis näha, et laps on maha jäetud, siis tee nõnda: mina ju samuti sünnitasin, kuid surnud lapse. Võtagi teda ning vii metsloomadele söögiks, aga Astyagose tütre lapse kasvatame üles nagu lihase lapse. Nii ei paljastata sinu üleastumist ja meilgi läheb hästi. Meie surnud laps ju maetakse kuninglikul kombel, ja elus laps jääb elama."
113. Karjus leidis, et naisel on sel puhul täielik õigus, ning ta tegi kohe tema nõuande järgi. Surmale mõistetud lapse, kelle ta kaasa tõi, andis ta naisele, ja omaenda surnud lapse pani korvi, milles ta oli kandnud kuninglikku last. Siis pani karjus surnud lapsele selga kuningliku lapse riided ning viis ta mägedesse kõige üksildasemasse kohta ning jättis sinna maha. Kolme päeva pärast läks karjus linna, jättes koha peale valvama ühe oma abilistest. Jõudes Harpagose kotta, ütles ta, et võib näidata lapse surnukeha. Ja Harpagos saatis sinna lapse surnukeha üle vaatama oma kõige ustavamad ihukaitsjad ning käskis siis karjuse poja matta. Ta maetigi maha, aga teise lapse, keda hiljem hakati kutsuma kuningas Kyrosest, võttis kasvatada karjuse naine ja andis talle mingi teise nime, mitte Kyros.
Eiv Eloon
Ulmes debüteeris 1981. aastal, mil avaldas Eiv Elooni nime all romaani «Kaksikliik», mis pälvis palju tähelepanu, nii positiivset kui ka negatiivset kriitikat ning mis tunnistati ka parimaks sel aastal ilmunud Tartu kirjaniku raamatuks.
Astyages
Herodotos Astyagesest
114. Kui poiss sai kümneaastaseks, tuli tema tegelik päritolu välja niimoodi. Laps mängis just selles asulas, kus härjad oma tallides olid. Ta mängis eakaaslastega tee peal. Ja poisid määrasid mängu ajal kuningaks selle arvatava lehmakarjuse poja. Ja tema määras ühed maju ehitama, teised ihukaitsjateks. Ühel poisil käski ta olla "kuninga silm", teisel käskis teatada kuningale uudiseid: igaühele määras ta ameti. Üks kaasa mänginud lapsi (kõrgest soost meedlase Artembarese poeg) ei täitnud käsku. Siis käskis Kyros teistel ta kinni võtta. Lapsed allusid, ja Kyros käis süüdlasega üsna karmilt ümber, karistades teda piitsaga. Niipea kui süüdlane lahti lasti, jooksis ta väga nördinuna selle pärast, et temaga käidi tema arvates ebavääriliselt ümber, linna oma isa juurde kaebusega selle pärast, et Kyros teda peksis (muidugi ei nimetanud ta teda Kyroseks, vaid "lehmakarjuse Astyagose pojaks"). Ärritunud Artembares läks Astyagosele kaebama ennekuulmatu ümberkäimise pärast tema pojaga. "Kuningas," ütles ta, "vaat kui julmalt toimis temaga sinu sulane, lehmaajaja poeg!" Ja sealjuures näitas ta oma poja õlgu.
Eiv Eloon
Eiv Eloon on üks esimesi soo- ja sugulise identiteedi küsimustega tegelevaid eesti ulmekirjanikke.
Astyages
Herodotos Astyagesest
115. Kui Astyagos seda kuulis ja nägi, käskis ta saata lehmakarjuse ja tema poja järele (austusest Artembarese vastu tahtis kuningas tema pojale rahulduse anda.) Kui nad mõlemad tulid, siis Astyagos vaatas Kyrose peale ja ütles: "Nii et sina, nii tühise inimese poeg, söandasid kõrgelt austatud Artembarese poega nii kohutavalt solvata?" Poiss aga vastas nõnda: "Isand! Ma toimisin temaga niimoodi õigluse pärast. Sest meie küla lapsed (ja nende seas oli ka see poiss) panid mind mängu ajal kuningaks enda üle; nad otsustasid, et ma olen seda tiitlid kõige rohkem väärt. Teised poisid allusid mulle, aga see poiss oli sõnakuulmatu ega pööranud käskudele tähelepanu, kuni teda selle eest karistati. Kui ma olen karistuse ära teeninud, siis olen ma sinu võimu all!"
116. Pärast neid sõnu tundis Astyagos poisi kohe ära. Lapse näojooned olid sarnased tema enda omadele, ja vastus oli sulase kohta liiga uhke ja avameelne. Ja ka aeg, mil tema lapselaps metsloomadele söödaks heideti paistus klappivat poisi vanusega. Õudusest jäi Astyagos mõneks ajaks sõnatuks. Kui kuningas lõpuks toibus, teatas ta, et tahab karjuse nelja silma all üle kuulata, ning saatis sellepärast Artembarese ära. "Artembares," ütles ta, ma püüan anda sulle ja su pojale täieliku rahulduse." Nii saatis kuningas Artembarese ära, Kyrose aga viisid teenrid tema käsul lossi siseruumidesse. Jäänud karjusega omavahele, küsis Astyagos, kust ta on posi saanud ja kes ta talle andis. Karjusid ütles, et see on tema laps, kelle ema elab praegugi tema juures. Asrtyagos vastas karjusele, et tal poleks mõistlik kohutava piinamise alla langeda, ning andis ihukaitsjatele käsu karjus kohe kinni võtta. Piinamise all tuli karjusel kõik üles tunnistada. Ta rääkis kõigepealt tõepäraselt ära, kuidas see juhtus, ning lõpetas armu ja andeksandmise palvetega.
117. Pärast karjuse ülestunnistust ei pööranud Astyagos talle enam tähelepanu, vaid tema raev kandus nüüd üle Harpagosele, kelle ta ihukaitsjatel laskis kutsuda. Kui Harpagos tema ette ilmus, ütles kuningas: "Harpagos! Kuidas sa tookord surmasid lapse – minu tütre poja, kelle ma sulle andsin?" Harpagos aga märkas, et karjus on lossis, ega läinud vale peale välja, kartes paljastamist, vaid ütles: "Kuningas! Kui ma lapse võtsin, siis ma hakkasin mõtlema, kuidas sinu tahet täita, jäädes sinu ees süütuks ja saamata mõrtsukaks sinu tütre ja sinu enda silmis. Sellepärast ma toimisin nii: ma kutsusin siia selle karjuse ja andsin talle lapse, öeldes, et sina käskisid ta surmata. Ja need minu sõnad olid muidugi puhas tõde. See su käsk ju oli. Seejuures andsin ma lapse üle käsuga jätta ta kõrbemäele ning valvata seal, kuni laps sureb. Ma ähvardasin karjust käsust üleastumise eest kohutava karistusega. Karjus allus mulle; ja kui laps suri, saatsin ma oma kõige ustavamad eunuhhidest teenrid kontrollima ja siis matsin ta nende abiga maha. Sellised on, kuningas, asjaolud ja niisugust surma suri laps."
118. Nõnda läks Harpagos avameelsele ülestunnistusele. Astyagos aga varjas oma raevu ning teatas talle algul kõik, mis oli karjuselt teada saanud, ning lisas lõpuks, et laps on elus ja ta ise olevat rõõmus, et kõik hästi läks. "Ma olen väga kannatanud," ütles kuningas muu hulgas, "selle pärast, mis ma sellele poisile olen teinud, ja mul on olnud raske taluda omaenda tütre vihkamist. Et aga nüüd on kõik hästi läinud, saada oma poeg meie "äsjatulnud" lapselapsega mängima. Ise aga tule minu juurde pidusöögile, sest ma tahan tuua lapse pääsemise eest tänuohvri jumalatele, kellele see au kuulub."
119. Neid sõnu kuuldes langes Harpagos kuninga jalge ette. Ta oli õndsuse tipus selle pärast, et hoolimata tema süüst läks kõik nii hästi ja selle rõõmsa sündmuse pärast kutsuti teda isegi pidusöögile. Siis kiirustas Harpagos koju ning saatis poja kohe Astyagose juurde lossi (tema ainus poeg oli umbes 13-aastane) ning käskis tal kõik kuninga käsud täita. Ise aga rääkis ta suure rõõmuga naisele kõik mis oli juhtunud. Niipea aga, kui Harpagose poeg lossi jõudis, käskis ta poisi surmata ja tükkideks raiuda. Osa lihast käskis kuningas küpsetada, osa keeta, ja seda hästi valmistatud rooga valmis hoida. Ja kui tuli pidusöögi aeg, oli teiste kutsutute seas ka Harpagos. Teistele külalistele ja Astyagesele endale pakuti lambaliha, Harpagosele aga anti tema enda poja liha (kõik tükid peale pea ning jalgade ja käte; need kehaosad olid eraldi kinnises korvis). Kui paistis, et Harpagosel on kõht täis, küsis Astyages, kas talle söök meeldis. Harpagos vastas, et see valmistas talle suurt naudingut. Siis tõid teenrid, kellele see oli ülesandeks tehtud, kinnise korvi poisi pea, käte ja jalgadega ning käskisid Harpagosel see lahti teha ning võtta sealt kõik, mida soovib. Harpagos allus ning avas korvi ja nägi seal oma poja jäänuseid. See vaatepilt ei viinud aga Harpagost hämmeldusse ning ta ei kaotanud enesevalitsemist. Siis küsis Astyagos, kas ta teab, millist looma ta maitses. Harpagos vastas, et teab ning et kõik, mida kuningas iganes teeb, on talle armas. Nende sõnadega korjas ta ülejäänud lihatükid kokku ja läks koju. Võib-olla tahtis ta poja jäänused kokku koguda ja maha matta.
120. Nii karistagi Astyagos Harpagost. Siis kutsus kuningas Kyrose saatuse üle nõu pidama needsamad maagid, kes varem talle unenägu seletasid. Maagid tulid, ja Astyagos küsis neilt uuesti unenäo tähendust. Nemad aga kordasid, mis nad esimesel korral ütlesid: kui poeg ei oleks enneaegselt surnud, vaid ellu jäänud, oleks ta kindlasti kuningaks saanud. Astyagos aga vaidles neile vastu: "Poiss ei surnud, vaid on elus. Kui ta elas maal, siis maapoisikesed valisid ta kuningaks. Seejuures käitus ta täpselt nii nagu tõelised kuningad, ümbritsedes end ihukaitsjate, uksehoidjate, sõnumitoojate ja muude teenritega, magu kuningale ongi kohane. Mida see teie arvates ennustab?" Maagid vastasid: "Kui poiss on elus ja isegi sai täiesti ettekavatsematult kuningaks, siis ära karda ja ära muretse: teist korda ta enam kuningaks ei saa. Isegi mõned oraaklite ennustused taanduvad tühiasjadele ja kõikvõimalikel unenägudel ei pruugi tähendust olla." Astyages aga vastas talle: "Mina, maagid, arvan samamoodi: kui poiss juba kord (olgugi nime poolest) kuningas oli, siis on unenägu täide läinud ja rohkem pole mul midagi karta. Kuid ma palun teid ikkagi hästi läbi mõelda ning soovitada mulle, mida minu ja teie koja ohutuse huvides teha tuleb." Selle peale vastasid maagid nõnda: "Kuningas! Ka meile on ju väga tähtis, et troon jääks sulle. Kui aga troon läheb sellele pärsia poisile, siis ta satub võõrastesse kätesse ja meist, meedlastest saavad orjad, pärslased aga hakkavad meid põlgama kui võõramaalasi. Ent kuni kuningaks jääd sina, meie mõttekaaslane, osaleme valitsemises ka meie ja oleme sinu juures suure au sees. Sellepärast ongi meil kõigiti põhjust seista sinu ja sinu võimu eest. Kui me aga näeksime ette sind ähvardavat ohtu, siis me ütleksime seda avameelselt. Et aga unenägu osutus tühiseks, siis ei karda me nüüd ka ise midagi ning soovitame ka sinul hirmud jätta. Korista see poiss silme alt ära ja saada ta vanemate juurde Pärsiasse."
121. Kuuldes maagidelt säärast nõuannet, Astyages rõõmustas, kutsus Kyrose ning ütles talle: "Laps! Ma olen sind solvanud unenäo pärast, mis ei täitunud, kuid saatuse tahtel oled sa ellu jäänud. Mine nüüd elusa ja tervena Pärsiasse, ja mina annan sulle saatjad. Sealt sa leiad isa ja ema – mitte sellised nagu lehmakarjus ja tema naine."
122. Nende sõnadega laskis Astyages Kyrose ära. Ja kui Kyros Kambysese kotta tagasi läks, võtsid vanemad ta vastu, ning teada saades külvasid ta suudlustega üle (nad olid ju arvanud, et ta tookord kohe surmati). Siis hakkasid nad pojalt pärima, kuidas ta ellu jäi. Ja tema rääkis neile, et ta enne midagi ei teadnud ning tal oli oma päritolust isegi valearusaam. Alles teel siia sai ta teada kogu oma kibeda saatuse: ise aga oli ta end pidanud Astyagese karjuse pojaks, kuid teekaaslased rääkisid talle kõik ära; kasvatanud oli teda tema sõnul karjuse naine. Seda lugu jutustades kiitis Kyros teda pidevalt; ainult Kynost ta rääkiski. Vanemad aga võtsid sellest nimest kinni ning selleks, et poja pääsemine tunduks pärslastele veel imelisemana, levitasid nad kuuldust, et maha jäetud Kyrose kasvatas üles koer. Selle Kyno järgi säärane muistend tekkiski.
123. Vahe peal kasvas Kyros meheks ja temast sai kõige vapram eakaaslaste seas. Kõik armastasid teda. Ja ka Harpagos, kes põles soovist Astyagosele kätte maksta, püüdis Kyrose usaldust võita. Ta saatis Kyrosele aina kingitusi, õhutades kättemaksule. Harpagos sai aru, et lihtkodanikuna ta Astyagosele kätte maksta ei saa. Nähes, et Kyros hakkab juba meheks saama, valis Kyros seepärast nooruki liitlaseks, sest Kyros oli ju kannatanud samasuguse õnnetuse käes nagu tema. Algul toimis Harpagos nii: ta sõlmis sidemed kõikide Meedia ülikutega, ärgitades neid kuningat kukutama (Astyages oli ju meedlaste karm valitseja) ning panema kuningaks Kyrose. Kui Harpagosel õnnestus ülikud enda poole võita ja kõik oli valmis, otsustas ta oma kavatsusest Kyrosele teada anda. Kyros aga oli Pärsias, ning kuna kõik teed olid valve all ja teist teed pidi ei saanud sõnumit edasi anda, siis Harpagos leiutas säärase kavaluse. Ta valmistas oskuslikult jäneseroa, nimelt lõikas tal kõhu lõhki, ja pani siis sinna kirja, milles ta oma plaani selgitas. Pärast õmbles ta jänese kõhu jälle kokku ja saatis looma ühe oma ustavama teenriga Pärsiasse, andes talle jahimehevõrgu. Suuliselt aga käskis ta öelda, et Kyros lõikaks jänese kõhu lõhki oma käega ja ilma tunnistajateta.
125. Lugenud selle läkituse häälega läbi, hakkas Kyros mõtlema, kuidas pärslasi kavalamalt kallutada Astyagest reetma. Mõeldes aga otsustas ta nii: ta kirjutas mõeldu üles läkitusse ja kutsus kokku pärslaste rahvakoosoleku. Siis tegi ta läkituse lahti ja luges selle ette, kuulutades pärslastele, et Astyages on määranud ta väepealikuks. Oma kõnes ütles Kyros muu hulgas: "Nüüd, pärslased, käsin ma teil kõigil ilmuda sirbiga relvastatult." Nõnda käskis Kyros. Pärsia hõimusid on palju. Kyros kogus osa neist kokku ja veenis meedlastest lahti lööma. Siin on need hõimud, kellest kõik ülejäänud sõltuvad: pärslased (Πέρσαι), pasargaadid (Πασαργάδαι), marafid (Μαράφιοι), maspid (Μάσπιοι). Kõige õilsamad neist on pasargaadid, kelle hulka kuulub ka Ahhemeniidide suguvõsa (kust on pärit Pärsia kuningad). Teised pärsia hõimud on pantiaalid (Πανθιαλαῖοι), deruusid (Δηρουσιαῖοι), germaanid (Γερμάνιοι). Kõik nimetatud hõimud tegelevad põlluharimisega, teised aga – daid (Δάοι), mardid (Μάρδοι), dropikid (Δροπικοὶ), sagartid (Σαγάρτιοι) – on nomaadid.
126. Kui kõik ilmusid mainitud sirbiga, siis Kyros käskis päeva jooksul puhastada teatud maatüki (teatud osa Pärsia maast, mille pindala oli umbes 18 või 20 staadioni, oli kaetud astelpõõsastega). Pärast selle raske töö lõppu käskis Kyros järgmisel päeval hoolikalt pestuna jälle ilmuda. Vahepeal käskis Kyros kõik oma isa kitsed, lambad ka lehmad ühte kohta kokku koguda, nad veristada ning valmistada roog Pärsia väele kostiks. Peale selle varus ta palju veini ja leiba. Järgmisel päeval, kui pärslased ilmusid, pani Kyros neile ette aasal einestada. Pärast pidusööki küsis Kyros pärslastelt, kumb päev neile rohkem meeldis, eilne või tänane. "Nendel päevadel on muidugi suur vahe," vastasid nad, "sest eilne päev tõi meile ainult häda, täna aga on kõik tore." Kyros haaras nendest sõnadest kinni ja avaldas pärslastele kõik oma plaanid ning ütles: "Pärsia sõdalased! Asi on nõnda: kui te soovite minuga tulla, siis saavad teil olema kõik need hüved, ja veel tuhat korda enam. Kui te aga ei taha, siis ootab teid eilse sarnane raske töö. Sellepärast tulge minuga ja te leiate vabaduse. Ma usun, et olen jumalate tahtel sündinud võtma enda peale teie vabaduse asja. Sellepärast tuleb teil mida varem, seda parem Astyagesest lahku lüüa."
127. Nüüdsest olid pärslased leidnud juhi ning rõõmustasid Meedia ikkest vabanemise pärast. Sest Meedia võimu vihkasid nad juba ammu. Kui aga Astyages sai Kyrose säärastest ettevalmistustest teada, läkitas ta tema juurde saadiku käsuga ilmuda enda juurde. Aga Kyros käskis sõnumitoojal kuningale selgitada, et ta ilmub kuninga juurde varem, kui kuningale meeldib. Kuulnud sellist vastust, kutsus Astyages kogu Meedia rahva relvile ja määras väepealikuks Harpagose (sest jumal ähmastas kuninga mõistuse ja laskis tal unustada kõik, mis ta ise oli Harpagosele teinud). Kui meedlased asusid sõjaretkele ja läksid pärslastega lahingusse, siis võitles ainult üks vägede osa, mis vandenõus ei osalenud, teine läks vabatahtlikult pärslaste poole üle, suurem osa sõdureid aga reetsid oma kohuse ja põgenesid argpüksidena.
129. Siis läks Harpagos vangi võetud Astyagese juurde ja hakkas õnnetu üle kahjurõõmsalt irvitama. Pöördudes vangi poolde salvavate sõnadega, küsis ta temalt muu hulgas: mis on tema riigi kaotus võrreldes pidusöögiga, kui tema, Astyages, pakkus talle kostiks tema enda poja liha. Selle kuriteo eest saigi tema, Astyages, nüüd kuningast orjaks. Astyages aga vaatas Harpagose peale ja märkis omakorda: kas ei omista Harpagos endale Lyrose tegu. Harpagos aga vastas, et ta ise kirjutas Kyrosele sellest, ning sellepärast on see õigluse poolest tema teene. Siis hakkas Astyages tooma argumente selle tõestuseks, et Harpagos on kõige rumalam ja kõige nurjatum inimene maailmas. Kõige rumalam, sest ta pani kuningapärja pähe teisele, kuigi ta oleks võinud ise kuningaks saada (kui riigipööre on tõesti tema kätetöö, nagu ta kinnitab). Kõige nurjatum sellepärast, et "oma pidusöögi pärast" tegi meedlased orjadeks. Kui juba tingimata oli tarvis kellelegi muule tema, Astyagese asemel kuningavõim anda, siis oleks olnud õiglasem jätta see au meedlasele, mitte pärslasele. Nüüd aga on mitte milleski süüdi olevad meedlased saanud isandatest orjadest, endised orjad pärslased on aga nüüd valitsejad.
130. Nõnda jäi Astyages pärast 35-aastast valitsemist võimust ilma. Tema julmuse pärast tuli meedlastel alluda pärslastele. Aga meedlaste võim Aasia üle teisel pool Halyst kestis 128 aastat, välja arvatud slüütide võimu aeg. Hiljem meedlased kahetsesid, et olid end pärslaste allaheitnud ja tõusid Dareiose vastu üles. Aga nad kaotused lahingus ja pidid jälle alluma. Pärslased aga, kes olid Astyagese ajal meedlastest lahku löönud, valitsesid sest ajast saadik Kyrose juhtimisel Aasia üle. Kyros ei teinud Astyagesele midagi halba, vaid hoidis teda enda juures tema surmani. Selline on Kyrose sündimise, lapsepõlve ja troonile tõusmise lugu. Seejärel võitis Kyros ka Kroisost, kes, nagu ma juba ütlesin, teda esimesena ründas. Nõnda saigi Kyros pärast võitu Kroisose üle Aasia valitsejaks."
Kindlustusmatemaatika
Kindlustusmatemaatika asjatundja on aktuaar.
Distsipliini rajajaks peetakse Suurbritannia kindlustusseltsi Equitable Life Assurance Society aktuaari William Morganit.
Hans Christian Anderseni muinasjuttude loend
Hans Christian Anderseni muinasjuttude loend loetleb Hans Christian Anderseni kirjutatud kunstmuinasjutte.
Jukos
Jukos (ОАО НК ЮКОС) oli Venemaa suur naftatöötlusettevõte, mis tegutses aastatel 1993–2007.
1. augustil 2006 kuulutati välja Jukose pankrot. Formaalselt lakkas ettevõte olemast 2007. aasta novembris, mil lõppes ettevõtte varade müük.
2011. aasta septembris langetas Euroopa Inimõiguste Kohus otsuse Jukose endiste aktsionäride, juhtivtöötajate ja võlausaldajate hagis Venemaa Föderatsiooni vastu. Kohus ei pidanud tõendatuks hagejate väiteid, nagu oleks kohtuasi Jukose vastu olnud poliitiliselt motiveeritud ning nagu oleks Venemaa võimud õigusemõistmist Jukose hävitamiseks ja selle varade omastamiseks kuritarvitanud. Küll aga leidis kohus, et Venemaa kohtusüsteem ei olnud Jukose üle kohut mõistes õiglane ja rikkus ettevõtte omandiõigusi. Euroopa Inimõiguste Kohus leidis, et ettevõttele ei antud Venemaa madalamates kohtuastmetes enda kaitse ettevalmistamiseks küllaldaselt aega.
Triboloogia
Triboloogia on teadusharu, mis käsitleb detailide hõõret, määrimist ja kulumist.
Iga triboloogilist probleemi saab käsitleda tribosüsteemi mõiste abil. Kuigi ajalooliselt on see olnud osa inseneriteadustest, on viimase kümnendi jooksul tähtsust kogunud ka nanotriboloogia, mis käsitleb triboloogia põhimõtteid üksikute molekulide tasandil.
Kiiritusravi
pisi|Kiiritusravi, [[Ghana, 2017]] Kiiritusravi ehk radioteraapia (ladina keeles radiotherapia) on meditsiinis (onkoloogia) rakendatav ravimeetod, milles rakendatakse ioniseerivat kiirgust.
Nikolai Baturin
Nikolai Baturin (5. august 1936 Arumetsa küla, Suislepa vald, Viljandimaa – 16. mai 2019) oli eesti ja mulgi kirjanik.
Kiiritusravi
Protseduuri olemus
Kiiritusravi on ravimeetod hea- ja pahaloomuliste kasvajatele toime avaldamiseks ioniseeriva kiirgusega. Ravi eesmärgiks on kahjustada või hävitada kiiritatavas piirkonnas kasvajarakkude DNA-d, säästes sealjuures ümbritsevaid terveid kudesid ning muuta edasine vähirakkude kasv või paljunemine ja metastaseerumine raskemaks ja vahel ka võimatuks.
Nikolai Baturin
Elulugu
Tema mõlemad vanemad olid pärit peipsivenelaste seast – suguvõsa isapoolne liin on pärit Alatskivilt Nina külast, emapoolne vanaisa Varnjast ja vanaema Mustveest. Mulgimaale tulid Nikolai Baturini esivanemad juba tsaariajal.
Arumetsas oli Baturinitel suur tare-tüüpi maja. Praeguse Kaluri talu Kalbuse külas, kus kirjanik elas, jõudis isa vanaisal üles ehitada aidata enne Siberisse saatmist. Pärast isa äraviimist hakati elama vanaisa juures Kaluri talus.
Oma lapsepõlve on ta kunstilisel moel edasi andnud romaanis "Kartlik Nikas. Lõvilakkade kammija".
Kiiritusravi
Protseduuri olemus
Kuna vähirakud kasvavad ja paljunevad kiiremini kui enamik neid ümbritsevaid normaalseid rakke, siis võimaldab radioteraapia ravida erinevaid vähiliike. Terved rakud on samuti kiiritusest mõjutatud, aga erinevalt vähirakkudest taastub enamik neist ravi mõjust.
Kuna kiiritusravi on lokaalse toimega, ja alati ei ole võimalik kasvajakolde allikat kindlaks teha, siis ei ole välistatud ka edasine vähirakkude kasv või paljunemine.
Nikolai Baturin
Elulugu
Nikolai Baturini koolitee sai alguse Viljandi 2. mittetäielikus keskkoolis Saksa okupatsiooni ajal, mil ta oli kaheksa-aastane. Hiljem õppis ta 2. keskkoolis ehk praeguses Viljandi maagümnaasiumis. 1952–1955 õppis ta Vana-Võidu loomakasvatustehnikumis, 1963–1965 Tallinnas 8. töölisnoorte keskkoolis.
Kiiritusravi
Protseduuri olemus
Kiiritusravi võimalused:
Protseduuriks ettevalmistus haiglas
Enne ravi algust peab patsient teavitama raviarsti sellest, kas ja milliseid ravimeid ta tarvitab ning kas tal esineb allergiat; kui jah, siis mille suhtes. Samuti ei tohi patsient hakata iseseisvalt tarvitama ühtegi ravimit, ilma et oleks sellest eelnevalt arsti teavitanud.
Protseduuri kulg
Kiiritusravi teostab eriväljaõppe saanud radioloogiaõde, kes põhiettevalmistuselt on röntgendiagnostik. Enne raviseanssi märgitakse markeriga nahale täpsed ravi vajavad piirkonnad. Radioloogiaõde paigutab spetsiaalsed kaitsevahendid (kiilud, plokid) aparaadi ja kiiritatava kehaosa vahele, et kaitsta terveid kudesid ja elundeid. Patsient viibib ruumis 15–30 minutit, kuid kiiritust saab ta raviplaanis määratud aja. Patsient peab protseduuril püsima liikumatult, et kiiritus toimiks ainult selles ulatuses, mis on märgitud ning mida on kiiritatud. Patsient ei pea hinge kinni hoidma – tuleb hingata normaalselt. Radioloogiaõde lahkub ruumist enne, kui ravi algab, kuid protseduuri jooksul ta jälgib patsienti ning vajadusel saab ka haigega vestelda. Kiiritust edasi andev aparaat on juhitav eemalt ning patsient on jälgitav kõrvalruumist monitori või akna kaudu. Kiiritusravi protseduur ei ole valulik. Võimalikest probleemidest, mis tekivad protseduuri jooksul, tuleks kindlasti rääkida kiiritusravi arstile või õele.
Võimalikud tüsistused ja ohud
Radioteraapiaga kaasnevad kõrvaltoimed on põhjustatud vastava kehaosa kiiritusest. Kõrvaltoimed võivad olla erinevad:
Hilisemad kiiritusravi kõrvalnähud võivad välja kujuneda ka alles aastate pärast ning on tihti progresseeruvad ja kroonilised, kuid ägedad kõrvaltoimed lahenevad aja jooksul.
Kiiritusravi kõrvaltoimed inimorgansimile ei avaldu kiiritatud kasvajapaikme asukohas, nii näiteks tekkis ühel meespatsiendil eesnäärmevähi kiiritusravi järel kopsutuberkuloosi retsidiiv.
Sagedasemad kõrvaltoimed
Kõrvaltoimed olenevad palju ka kasvaja paikmest, st piirkonnast, kuhu kiiritusravi suunatakse, kuid sagedamini esinevad kõrvaltoimed on järgmised:
Pea- ja kaelapiirkonna vähkkasvajate kiiritamise tagajärjel võib tekkida raske kuiva silma sündroom.
Kiiritusravi kõrvaltoimed on kõigil patsientidel erinevad ning ravi jooksul ei pruugi haigel esineda ühtegi kirjeldatud kõrvaltoimetest või esineb mõni väga vähesel määral ja ei põhjusta erilisi vaevusi. Kõrvaltoimed sõltuvad kiiritatavast kehaosast ning saadava kiirituse doosist. Organismi reageerimist kiiritusele ja kõrvaltoimete tekkimist mõjutab ka patsiendi üldine tervislik seisund. Enne kiiritusravi algust selgitavad arst ja õde haigele, millised on raviga kaasnevad kõrvalnähud, kui kaua need kestavad ning kui tõsised need on. Peaaegu kõik vähihaiged, keda ravitakse kiiritusraviga, on ravitsükli eri perioodidel emotsionaalselt rusutud ja ärritunud.
Kiiritusravi võib mõjuda emotsionaalselt kurnatuse või hormonaalse tasakaalutuse tõttu, kuid ravi ise ei põhjusta stressi. On oluline, et patsiendil oleks keegi lähedane inimene, näiteks hea sõber, õde, sotsiaaltöötaja või psühholoog, kellele rääkida oma tunnetest või muredest. Samuti võib küsida raviarstilt nõu rahustavate harjutuste või meditatsiooni kohta, mis aitavad haiget tunda end rahulikumana.
Teadusuuringutes
Mount Sinai Hospitali ja Mount Sinai School of Medicine'i uurijate meeskonna poolt ajalehes Science Daily 24. novembril 2015 avaldatud artikkel pakub välja rakkude võimaliku mehhanismi kiiritusravi vastu võitlemiseks, esialgu küll nn hiiremudeli põhjal.
Uurijad leidsid, et suunates kiiritusravi nahas paljunevatele maliigsetele kasvajarakkudele aktiveeruvad nahas paiknevad spetsiifilised immuunrakud – dermaalsed Langerhansi rakud.
Langerhansi rakud on uurijatele eksponeerinud oma erakordset võimet parandada ioniseeriva kiirguse poolt DNA-le tekkida võivad 'rikked' ja võimaldavad neil talitleda nii, et on tagatud kiiritusravi vastane resitentsus ja võivad tõenäoliselt kutsuda esile immuunvastuseid, mis kulmineeruvad nahavähiga, nagu melanoom, tagamaks molekulaartasandil resistentsuse (kaitse) edasistele raviprotseduuridele. Uurijate arvates 'liiguvad' naha kahjustamisel ioniseeriva kiirgusega Langerhansi rakud näiteks lähimatesse lümfisõlmedesse ja suheldes molekulaartasandil teiste immuunrakkude populatsioonidega komplekteerivad regulatoorsed T-lümfotsüüdid (esmased populatsioonid küpsevad tüümuses) immuunsüsteemi talitlust pärssivate omadustega rakupopulatsioone kes infiltreeruvad kiiritust saanud kasvajasse ja 'katavad' selle kaitseks teiste immuunsüsteemi spetsiifiliste rakkude toime eest.
Nikolai Baturin
Elulugu
Seejärel teenis ta viis aastat NSV Liidu mereväes, töötas kuus aastat Siberis geoloogiaekspeditsiooni liikmena ning oli viisteist aastat elukutseline kütt Siberi taigas.
Samal ajal kirjutas Baturin luulet, proosat, näidendeid, filmistsenaariume, esseistikat jm. Ta on ka oma raamatuid ise illustreerinud ning oma näidendeid lavastanud. Tema teoseid on tõlgitud vene, ukraina ja leedu keelde. Baturini tekstidele on kirjutanud laule Raimond Lätte, Ester Mägi, Gennadi Taniel, Anu Taul jt heliloojad.
Baturin oli Eesti kirjanike liidu liige aastast 1973.
Kvaløya (Finnmark)
Kvaløya (saami keeles Fálá) on saar Põhja-Norras Troms og Finnmargi maakonnas Hammerfesti vallas.
Norra mandriosast eraldab Kvaløyat Kvalsundeti väin. Saart ühendab mandriga Kvalsundi sild.
Saare pindala on 336 km².
Kvaløya lääneosas asub Hammerfesti valla keskus Hammerfest.
Kvaløya kõrgeim tipp on Svartfjellet (629 m).
Kett
pisi|Ajamiketid pisi|Lasti- ja veokett (ümarlülikett) Kett on järjestikku haagitud jäikadest lülidest koosnev painduv tarind.
Ajalugu
Ahel on metallköidise rollis tuntud juba pronksiajast. Ankruketti kasutas Makedoonia Aleksander. Tõstekett leidub Archimedese ja konveierkett Vitruviuse kirjeldataud seadmeis enam kui 2000 aastat tagasi. Kette kirjeldas oma raamatus "Mechanike Syntaxis" ka 3. ja 2. sajandil e.m.a. elanud Philon Byzantionist. Keskajal kasutati ajamilülina traatlülidest kette. Inglane Ph. White patenteeris 1634 ankruketi. 1829. aastal leiutas prantslane André Galle plaatvõlliketi, mis pani aluse kiiremate ja tugevamate plaatkettide arengule. 1874. aastal võeti kasutusele puksliigend, 1880 kaitsti puks rulliga. 1895 ilmus müratu hammaskett. Veerevõllikutega hammaskett ilmus alles sellel sajandil.
Velise
Velise on küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas.
Seal tegutseb Velise Sillaotsa Talumuuseum.
Külas asub Velise Ristija Johannese kirik
Velisel asus Velise vasallilinnus.
Küla põhjapiiri märgib Velise jõgi. Küla kirdenurgas voolab ka Nurtu jõgi.
Küla järgi on nime saanud siluri Adavere lademe Velise kihistu.
Norbert Wiener
pisi|Norbert Wiener Norbert Wiener (26. november 1894 Columbia, Missouri – 18. märts 1964 Stockholm, Rootsi) oli USA matemaatik.
Tema uurimused müra, elektroonika, elektrilise kommunikatsiooni ja juhtimissüsteemide alal olid teedrajavad. Tuntud küberneetika rajajana, tagasiside mõiste toojana inseneriteadusesse, kontrolli süsteemidesse, arvutiteadusesse, bioloogiasse, filosoofiasse ja ühiskonnateadustesse.
Kanepi vald (1939)
Kanepi vald oli vald Võru maakonnas aastail 1939–1950. pisi|300px|Eesti valdade kaart. Musta kontuuriga vanad vallapiirid, punasega 1939. aastal moodustatud vallad Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Erastvere valla maa-alast, välja arvatud Mõrgi küla piirkond ja osa Kõigera küla piirkonnast; senise Põlgaste valla Mäha, Hauka, Ropso ja Sõõriste külade ning Naadi, Prandi, Patupera ja Kurgsoo talude piirkondadest; senise Kõlleste valla Hurmi ja Karaski asunduste osa piirkondadest ning Heisri asunduse Lutumäe ja Järveotsa talude piirkonnast; senise Kooraste valla Jõksi asunduse osa piirkonnast; senise Sõmerpalu valla Peetrimõisa piirkonnast; senise Kärgula valla Saia talu maa-alast; senise Valgjärve valla Tammemetsa talude piirkonnast ja Piigandi metsa maa-alast. .
Vald kuulus Riigivolikogu 80. valimisringkonda, kust valiti Jaan Murro.
Esimene vallavanem oli Hugo Leis, kes valiti 17. aprillil 1939 Võru maavolikogu liikmeks.
Valla täitevkomitee esimees Siegfried Lill (19. september 1908 –9. oktoober 1941) võeti kinni Põhja-Tartumaal, oli EKP liige, üks hävituspataljoni juhte, korraldas rüüstamisi, osales hävituspataljoni tegevuses Põltsamaal ja Tartumaal, hukati Võru Omakaitse välikohtu otsuse alusel.
13. septembril 1945 asutati valla koosseisus Erastvere külanõukogu, Kanepi külanõukogu ja Põlgaste külanõukogu. 26. septembril 1950 arvati valla maa-ala Põlva rajooni koosseisu.
Tartu Vaimse Tervise Hooldekeskus
SA Tartu Vaimse Tervise Hooldekeskus on sotsiaalteenuseid osutav asutus Tartus.
Sihtasutus Tartu Vaimse Tervise Hooldekeskus on Vaimse Tervise Hooldekeskuse õigusjärglane. Sihtasutuse asutamisotsuse tegi Tartu linnavolikogu 13. veebruaril 2003.
Sander Mets
Sander Mets (sündinud 3. oktoobril 1981) on eesti laulja.
Tartu Vaimse Tervise Hooldekeskus
Teenused
Tartu Vaimse Tervise Hooldekeskuse tegevuse eesmärk on psüühikahäiretega ja eakate inimeste elukvaliteedi parandamine või säilitamine. Sel eesmärgil osutab Tartu Vaimse Tervise Hooldekeskus järgmiseid teenuseid:
Sander Mets
2007. aasta aprillis sai ta ansambli The Tuberkuloited solistiks. Sellel ajal õppis ta Tallinna Tehnikaülikoolis arvutisüsteemide ehitust ja tehnikat ning töötas infotehnoloogia vallas.
Tartu Vaimse Tervise Hooldekeskus
Teenused
Rehabilitatsiooniteenuse osutamiseks töötab Tartu Vaimse Tervise Hooldekeskuses rehabilitatsioonimeeskond.
Teadustegevus
31. oktoober – 1. november 2007 toimus rahvusvaheline konverents teemal "Rehabilitatsiooni tulemuslikkuse mõõtmine". Ettekannetega esinesid rehabilitatsiooni arendajad järgmistest asutustest:
27.–28. novembril 2008 toimus rahvusvaheline konverents teemal "Rehabilitatsioon ja toetavad teenused. Parimad näited Eestis, Soomes ja Rootsis".
Werner Schall von Bell
Werner Schall von Bell (surnud detsembris 1560 Moskvas) oli Liivi ordu liige ja viimane Kuldīga komtuur.
Werner oli ordu viimase maamarssali Philipp Schall von Belli vend. Nende päritolu pole suudetud üheselt kindlaks määrata. Werner oli tõenäoliselt noorem vend ja võis ordusse astuda pärast oma venda.
1549. aastal oli Werner kumpan Siguldas, 1551 sai aga Miitavis peameheks. 1555. aastal sai temast viimane Rēzekne foogt, seda ametit pidas ta kuni 1559. aastani, mil linnus anti üle poola väesalgale. Seejärel sai temast Kuldīga komtuur, see ametipost oli ordu tähtsamaid.
Härgmäe lahingus võitles Werner oma venna kõrval ning langes koos temaga venelaste kätte vangi. Mõlemad vennad hukati, nagu ka teised vangi langenud ordukäsknikud.
Pontius Pilatuse naine
Legendi järgi sai ta hiljem kristlaseks. Ta on õigeusu (mälestuspäev 27. oktoobril) ja etioopia kiriku (25. juunil) pühak.
Kellukas
Kellukas (Campanula) on taimede perekond kellukaliste sugukonnast.
Nimi
Perekond on nime saanud kirikukella kujuliste õite järgi. Ka ladinakeelne nimi tähendab väikest kirikukella.
Levik
Perekond on levinud põhjapoolkera parasvöötmes. Suurim liigiline mitmekesisus on Kaukaasias ja Vahemere ümbruses.
Liigid
Perekonnas on kokku üle 300 liigi (arvatavasti alla 450). On aretatud mitmeid hübriide ja vorme, mis esinevad üksnes kultuuris.
Eesti liigid
Eestis kasvab pärismaisena 8 liiki kellukaid.
Liikide, alamliikide ja teisendite ebatäielik nimekiri
pisi|[[Suureõiene kellukas (Campanula persicifolia)]] pisi| [[Mätaskellukas (Campanula cespitosa)]] pisi|[[Kerakellukas]] pisi|[[Campanula alpestris]] pisi|[[Habekellukas]] pisi|[[Altai kellukas]] pisi|[[Pisikellukas]] pisi|[[Campanula forsythii]] pisi|[[Piimjaõieline kellukas]] pisi|[[Keskmine kellukas]] pisi|[[Täpitud kellukas]] pisi|[[Siberi kellukas]] pisi|Campanula sulphurea pisi|Sammaskellukas
Lavongai
Lavongai (ka New Hanover, saksa Neuhannover) on saar Bismarcki saarestikus, asub Uus-Iirimaa saare loodetipu lähedal. Kuulub Paapua Uus-Guinea Uus-Iirimaa provintsi. Pindala 1190 km². Kõrgeim punkt on 960 m üle merepinna. Saarel elab umbes 7000 inimest.
pisi|tühi|Satelliidipilt
Linda Express
Linda Express (ametlik nimi: Lindaexpress) on tiiburkatamaraan, mis kuulus Lindaliini ASile ja sõitis Tallinna-Helsingi liinil. Laev valmis Peterburis Almazi laevatehases ning oli maailma kiireim reisilaev, läbides Tallinna ja Helsingi vahelise teekonna alla tunniga (kiirus 55 sõlme).
Sekeldused laevaga
Laev oli oma seerias esimene ja sel tuli ette palju tehnilisi viperusi. 2002. aasta mais pidi kiirlaev saabuma Tallinn-Helsingi liinile, kuid liiniletulek viibis, sest laeva katsetusel ilmnes vigu (laeva veekahuri tihend lasi õli läbi, laev vajus külili). 27. juunil 2002 jõudis laev edukalt kodusadamasse Patareisadamas. 6. juulil 2002 sattus Linda Express hätta, kui Tallinna madala juures täitus masinaruum veega. Õnnetuse arvatav põhjus oli vees triiviva ajupuu otsa sõitmine, hiljem jõuti järeldusele, et süüdlaseks võis olla rootslaste antud vigane võllitihend. 15. juulil läks laev uuesti liinile, kuid 18. juulil tabas laeva jälle ebaõnn, sest 9 meremiili enne Helsingit lõppes laeval kütus. Seekord jäi süüdlaseks Saksamaal valmistatud elektrooniline kütusemõõdik, mis oli paigast ära, näidates, et laeval on veel 1200 liitrit kütust. 21. juulil saabus laev edukalt Tallinna, kuid siis selgus, et laeval on üles öelnud stabilisatsiooniplokk. 11. augustil 2002 tabas Linda Expressi jälle äpardus, kui laev hilines ühe mootori seiskamise tõttu Helsingisse mitu tundi.
Oktoobrini 2003 tundus kõik minevat viperusteta, kuid 21. oktoobril 2003 purunes laeval Aegna lähistel vasak tiib ning alus naasis Tallinna sadamasse.
Juulis 2004 otsustati Linda Express maha müüa. Tehing õnnestus edukalt ja kiiresti ning laev müüdi firmale Yangshan Tongshan Port Consult, mis pani selle arvatavasti Shanghai ning sellest 35 kilomeetrit eemal asuva saare vahet sõitma.
Hiina lipu all kannab laev nime Shi Ji Kuai Hang.
Tunguusi katastroof
pisi|Plahvatuse epitsenter Tunguusi katastroof (ka Tunguusi plahvatus ja Tunguusi meteoriit) oli 30. juunil 1908 Venemaal Siberi taigas Podkamennaja Tunguska lähedal toimunud hiigelplahvatus, mille põhjused ja olemus on tänapäevani lõplikult välja selgitamata.
Esialgse meteoriidihüpoteesi kõrval on plahvatuse seletamiseks hiljem välja pakutud veel mitmeid hüpoteese ja teooriaid, üks tõenäolisemaid neist on komeedi tuuma plahvatus.
Plahvatus
pisi Plahvatus toimus 30. juunil 1908 (vana kalendri järgi 17. juunil) kohaliku aja järgi kell 7 hommikul Baikali järvest loodes mitme kilomeetri kõrgusel.
Plahvatanud meteoriidi liikumiskiiruseks on arvatud 25 km/s ja läbimõõduks 65 meetrit. Plahvatuse võimsuseks on hinnatud kuni 50 megatonni trotüülekvivalenti (suurusjärgus üle tuhande Hiroshimale heidetud aatomipommi ehk üks suurem vesinikupomm).
Plahvatust kuuldi enam kui 1000 km kaugusel. Plahvatuse tagajärjel murdus üle 2000 km² metsa. Plahvatusele järgnenud kuma atmosfääris jälgiti mitmel järgneval ööl isegi Euroopas.
Plahvatuse uurimine
Kõige põhjalikumalt uuris katastroofipiirkonda Leonid Kulik (1883–1942), kelle juhtimisel toimusid ekspeditsioonid aastatel 1927, 1928, 1929–30 ja 1939.
Hüpoteesid
Plahvatuse selgitamiseks on välja pakutud üle saja hüpoteesi, sealhulgas niihästi teaduslikke kui ka ulmelisi, näiteks kosmilisel kiirusel Maa atmosfääri läbinud raudmeteoriidi- või ufoplahvatus, kosmosest tulnud laserikiir, aatomipomm, miniatuurne must auk, antiainest koosnev taevakeha, Päikeselt pärit plasmoid, ülisuur keravälk, leidur Nikola Tesla salajased eksperimendid.
Oma osa on andnud ulmekirjandus. Näiteks Walter Ernstingi ulmeromaanist "Päev, mil jumalad surid" (Rapla 1993, lk 184) võib lugeda, et Tunguusi plahvatus oli tulnukate poolt energiamürsuga alla tulistatud teiste, neid reetnud tulnukate kosmoselaeva hukkumine ("illegaalsete väljarändajate" karistamine).
Tauragė maakond
Tauragė maakonda kuuluvad järgmised omavalitsused (savivaldybė):
Elanike arv
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tauragė maakonna elanikest leedulasi 98,35%, venelasi 0,66%, ukrainlasi 0,12% ja sakslasi 0,10%.
Välislingid
🇱🇹
Šiva
pisi|Šiva pisi|Šivana kostümeeritud tüdruk [[India|Indias]] Šiva (sanskriti ja hindi शिव šiva – heasoovlik; malajalami ശിവന്‍; tamili: சிவன்) on üks kolmest tuntumast hinduismi jumalusest, mis moodustavad hinduistliku maailmakäsitluse teistlikus osas koos Brahma ja Višnuga jumaliku kolmiku (trimurti, triaadi). Klassikalistes joogatraditsioonides peetakse Šivat ka tegelikult elanud isikuks, esimeseks joogiks, ja jooga leiutajaks.
Šivaistid tähistavad selle sõnaga ka absoluuti ehk Išvarat ehk ainujumalat, mis asub väljaspool kolme gunat (guna, 'omadus, määratlus') Satvat, Rajast ja Tamast.
Šivaismi traditsiooni osaks on kaheksa Bhairava austamine, millest peamine on Kal Bhairava, kes valvab aja kulgemise üle.
Kui Brahma on looja ja Višnu on alalhoidja, siis Šivat seostatakse hävitamise ja transformatsiooniga – ta kehastab hävingut, mis on ainus võimalus uue sünnile. Šiva laiemalt tuntud kehastuste ja vormide atribuudid on muu hulgas hirmutav väljanägemine ja Šiva keha kattev tuhk surnuaedadest, kus asuvad tema järgijad (ganad).