cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Išimbai rajoon
2010. aastal oli rajooni elanikest 42,2% venelased, 41,5% baškiirid, 12,3% tatarlased ja 1,8% tšuvašid.
Sven Wingquist
thumb|200px|Sven Wingquisti büst SKFi peakontori ees Göteborgis. Sven Gustaf Wingquist (10. detsember 1876 Hallsberg – 17. aprill 1953) oli rootsi leiutaja ja tööstur.
Sven Wingquisti peetakse kaasaegsete kuullaagrite isaks. Tema leiutis tõi kaasa murrangu masinatööstuses. 1907. aastal leiutas ta sfäärilise kuullaagri. Ta rajas ka ettevõtte AB Svenska Kullagerfabriken (SKF), mis on siiani maailma juhtiv tööstuslike kuullaagrite tootja.
Vebjørn Rodal
Vebjørn Rodal (sündinud 16. septembril 1972 Berkakis) on Norra endine kergejõustiklane (800 m jooksja). Olümpiavõitja (1996).
Olümpiamängudel
1996 olümpiavõitja (1.42,58)
Maailmameistrivõistlustel
1995 pronksmedal (1.45,68)
Euroopa meistrivõistlustel
1994 hõbemedal (1.46,53)
1. FC Köln
1. FC Köln (1. Fußball-Club Köln 01/07 e. V.) on Saksamaa linna Kölni jalgpalliklubi, mis mängib riigi kõrgliigas Bundesliga.
Klubi on asutatud 13. veebruaril 1948.
Köln on tulnud Saksamaa meistriks kolmel korral, viimati hooajal 1977–78.
Klubi peab kodumänge RheinEnergieStadionil, mis mahutab 49 968 pealtvaatajat.
Praegune meeskond
''Seisuga 15. august 2019''
Jaroslavli Šinnik
Jaroslavli Šinnik on Venemaa jalgpalliklubi.
Kate McGarrigle
pisi|Kate McGarrigle esinemas 2008. aastal Kate McGarrigle (6. veebruar 1946 Montréal – 18. jaanuar 2010 Montréal) oli Kanada folklaulja.
Kate McGarrigle esines koos oma õe Anna McGarrigle'iga.
Ta on lauljate Rufus Wainwrighti ja Martha Wainwrighti ema.
Goldschmidti reeglid
pisi|Al2SiO5 faasi diagramm Goldschmidti reeglid on kolm geokeemilist seaduspärasust, mille sõnastas Victor Moritz Goldschmidt 20. sajandi esimesel poolel.
Goldschmidti reeglid käsitlevad keemiliste elementide käitumist magma kristalliseerudes või kivimite sulades. Teatud elemendid on eelistatult vedelas, teised jälle tahkes faasis. Reeglid käsitlevad kahe erineva iooni valentsi ja ioonraadiuse erinevusest tulenevat erinevat käitumist.
Reegleid tuleb mõista nii, et kui kristallstruktuuris on vaba koht, mille saaksid täita kaks erinevat iooni, siis teeb seda statistiliselt tõenäolisemalt (seega mitte alati) ioon, mis vastab Goldschmidti reeglites sõnastatud tingimustele. Samuti ei arvesta Goldschmidti reeglid ioonide kontsentratsiooni vaadeldavas süsteemis. Seetõttu võib vastava koha kristallstruktuuris hõivata sagedamini ioon, millel on Goldschmidti reeglite kohaselt selleks halvemad võimalused ning seda lihtsalt seepärast, et teda on vaadeldavas süsteemis suuremal hulgal.
Valdemar IV
pisi|Valdemar IV Atterdag thumb|right|Valdemar Atterdag [[Næstvedi kiriku freskol]]
Valdemar IV Atterdag (umbes 1320 – 24. oktoober 1375) oli Taani kuningas 1340–1375.
Valdemar IV andis Tallinna linnale loa ammutada vett kuningale kuulunud Ülemiste järvest. Samuti sai linn loa rajada kanal, mis tooks linna vett, ja ehitada kanalile neli vesiveskit. Töid alustati aastal 1345, kuigi need lõpetati juba ajal, mil Tallinn enam Taani valduses ei olnud.
Valdemar ei suutnud enda käes hoida Taani valdusi Eestis (Harju- ja Virumaad koos Tallinna, Rakvere ja Narva linnustega). Jüriöö ülestõusu järel 1346. aastal müüs ta need Saksa ordu ordumeistrile Goswin von Herikele umbes nelja tonni hõbeda (19 000 Kölni marga) eest. Saksa ordu pantis need alad 1347. aastal omakorda Liivi ordule. Müügitehingu ametlikuks põhjuseks oli Valdemari Eestimaa hertsogist vanema venna Otto astumine Saksa ordusse, samaaegselt loobus vend ka pärilusõigusest Taani troonile. Otto vahendas müügitehingut ja hiljem sai temast Karksi foogt. Valdemar IV sai aga Maarjamaa (jumalaema maa) ehk Taani Eesti valduste müügi pärast paavsti käest karistada. Paavst kohustas Taani kuningat tehtud patu lunastamiseks tegema palverännaku pühasse paika.
Valdemari valitsusajal, 1349. aastal, puhkes Taanis katk, mis hävitas ligi poole maa elanikest. Katk süvendas kriisi põllumajanduses ja rahutusi riigis.
1370. aastal sõlmitud Stralsundi rahuleping oli suureks löögiks Taani rahvusvahelisele mõjule, kuid vabastas kuningas Valdemari riigisisese aadlike vastupanu mahasurumiseks.
Kui Valdemar 1375. aastal suri, ei olnud tema pojad enam elus. Ametlikult astus Taani troonile Valdemari tütre Margrete ja tema abikaasa Norra kuningas Håkon VI poeg Oluf, tegelikuks valitsejaks sai aga Margrete I.
Toce jõgi
thumb|Toce asukohta näitav kaart Toce on jõgi Euroopas. Algab Leponti Alpidest. Ülemjooksul voolab lõunasse. Alamjooksul pöördub itta ja suubub Lago Maggioresse.
Klaanemaa
Klaanemaa (rootsi keeles Lilla Derskogen 'väike Metsküla', eestirootsi hääldus: [lihl deeškun]) oli küla Läänemaal Noarootsi kihelkonnas Metsküla (rootsi keeles (Stora) Derskogen) lähedal. Tänapäevase haldusjaotuse järgi jääb Klaanemaa küla ala Lääne maakonna Lääne-Nigula valla Vanaküla piiresse.
Küla rootsikeelset nime on mainitud 1615 (Lille-Deerskou) ja eestikeelset nime 1798 (Klanema). Carl Russwurm arvas, et küla eestikeelne nimi on sõna Kivilaanemaa lühendus.
Siksälä
Siksälä ehk Siksali on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Aastatel 1945–1954 oli Siksälä küla Pugola külanõukogu keskuseks.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda.
Fibromüalgia
Fibromüalgia on pehmete kudede (lihased, sidekude) krooniline valulik haiguslik seisund.
RHK-10 järgi klassifitseeritakse fibromüalgiat koodiga M79.7
Suurõsuu
Suurõsuu ehk Suuresoo on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda.
Jüri Luik
pisi|Jüri Luik 2022. aasta Arvamusfestivalil pisi|Eesti suursaadik Ameerika Ühendriikides Jüri Luik annab USA Kongressi liikmele [[Dennis Kucinichile üle Maarjamaa Risti II klassi teenetemärgi]] Jüri Luik (sündinud 17. augustil 1966) on Eesti ajakirjanik, diplomaat ja poliitik, aastast 2021 Eesti alaline esindaja NATOs, 2017–2021 kaitseminister Jüri Ratase esimeses valitsuses ja seejärel Jüri Ratase teises valitsuses.
Töökäik
Luik asus 1991. aastal tööle toona Lennart Meri juhitud Eesti välisministeeriumi, tõustes juba järgmiseks aastaks selle poliitikaosakonna peadirektoriks. Enne seda jõudis ta lühikest aega olla ka Eesti saadik Suurbritannias.
Sügisel 1992 valiti ta Riigikokku ning peagi sai temast Mart Laari valitsuse portfellita minister, hiljem kaitseminister ja veelgi hiljem välisminister. Viimast ametit pidas ta ka Laari esimesele ametiajale järgnenud Andres Tarandi valitsuses (1994–1995).
Aastatel 1996–1999 oli ta Eesti erakorraline ja täievoliline suursaadik Beneluxi maade ja NATO juures, saades 1999. aastal taas kaitseministriks (kuni 2002). Aastal 2003 sai temast Eesti suursaadik Ameerika Ühendriikides. Septembris 2007 asus ta tööle Eesti suursaadikuna NATO juures. 11. juunil 2012 kutsus president Toomas Hendrik Ilves ta sellelt ametikohalt tagasi ja nimetas Eesti suursaadikuks Venemaal. 24. jaanuaril 2013 andis ta Venemaa presidendile Vladimir Putinile üle oma volikirja.
Alates 1. augustist 2015 juhtis Luik Rahvusvahelist Kaitseuuringute Keskust. 2015. aastal oli Luik üheks kandidaadiks Teabeameti peadirektori ametikohale, kuid tema asemel osutus valituks Mikk Marran.
2016. aasta presidendivalimiste käigus kaaluti Riigikogus pärast valimiskogus presidendi valimata jäämist Jüri Luige kandidatuuri. Teda toetasid esimese eelistusena Reformierakonna, IRL-i ja Vabaerakonna fraktsioon, kuid EKRE ja Keskerakonna fraktsioon olid tema vastu. Sellepärast võeti tema kandidatuur maha.
17. mail 2017 asus ta tööle välisministeeriumi asekantslerina. 2017. aasta juunis nimetati ta EV kaitseministri kandidaadiks ning Jüri Luik asus kaitseministri ametisse esmaspäeval, 12. juunil 2017. 2021. aasta 26. jaanuaril lahkus ta seoses peaminister Jüri Ratase tagasiastumisega valitsusest ja temast sai Riigikogu liige, hiljem ka riigikogu väliskomisjoni aseesimees.
11. mail 2021 teatas ERR, et juuni algul asub Luik tööle välisministeeriumi juhtkonna nõunikuna, kelle teemavaldkonnaks on NATO strateegilise kontseptsiooni väljatöötamisega seonduv, ja lahkub seetõttu Riigikogust.
25. augustil 2021 andis Luik üle oma volikirja NATO peasekretärile Jens Stoltenbergile. Suursaadik Luik on Eesti alaline esindaja Põhja-Atlandi Nõukogus, alliansi Brüsseli peakorteris (vt välisministeeriumi koduleht).
Isiklikku
Tema isa oli onkoloog Aleksander Gavrilov. Tema ema oli röntgenoloog Lilian Luik, emapoolne vanaisa Karl Luik (1891–1942) oli Eesti sõjaväelane (major).
Izalco vulkaan
Izalco on tegevvulkaan Kesk-Ameerikas El Salvadoris.
Vulkaani kõrgus on 1950 meetrit.
Vulkaani jalamil asub Izalco linn.
Mõra jõgi
Mõra jõgi saab alguse Vastse-Kuustest loodes ja suubub Emajõkke 34,4 km enne suuet. Jõe pikkus on 30,2 ja valgla pindala 93,2 km².
Alamjooksul on jõele paisutatud Kurepalu järv.
Jõe orus on mitmeid paljandeid (Mõra jõeoru paljandid) ja mõnes paljandis on ka koopaid (nt Age koobas).
RSI
pisi| RSI ehk reaalne, sümboolne, kujuteldav (imaginaarne) on Jacques Lacani psühhoanalüüsis inimpsüühikat määravad momendid või – nagu Lacani terminit tõlgitakse – korrad (prantsuse keeles l ' ordre 'kord, korraldus, käsk, järgnevus, kihistus, ordu').
Saudi Araabia jalgpallikoondis
Saudi Araabia jalgpallikoondis on Saudi Araabia rahvuskoondis jalgpallis.
Elevandiluuranniku jalgpallikoondis
Elevandiluuranniku jalgpallikoondis on Elevandiluuranniku rahvuskoondis jalgpallis. Koondise peamine kodustaadion on Stade Félix Houphouët-Boigny Abidjanis.
Elevandiluuranniku jalgpallikoondis on kaks korda osalenud maailmameistrivõistluste finaalturniiridel (FIFA MM 2006 ja MM 2010)
Mängijad
Elevandiluuranniku meeskond 2015. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel.
Vorm
Koondise põhivorm: oranž särk, valged püksid, rohelised põlvikud
Koondise varuvorm: roheline särk, rohelised püksid, rohelised põlvikud
2013. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused
pisi|[[Lužniki staadion]] XIV kergejõustiku maailmameistrivõistlused toimusid 10.–18. augustini 2013 Moskvas Venemaal.
Noodikirja märkide loend
Siin on alfabeetilises järjekorras loetletud noodikirja märke.
2013. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused
Osalevad riigid
2013. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel osalevad riigid koos sportlaste arvuga.
Doominoefekt
Doominoefekt on sündmuste jada, mis tekib üksteise järel püsti asetatud doominokivide puhul: kui üht neist tõugata, siis kukuvad kõik järjest ümber.
Doominoefekti kui kujundlikku väljendit on sageli kasutatud poliitikas.
Muuhulgas põhjendati sellega USA sõjalist sekkumist Vietnami sündmustesse 1960. aastatel, kuna usuti, et Vietnami langemisel kommunistide võimu kätte järgneb doominoefekt ning kommunistide võim laieneb ka naabermaadesse. USA sekkumine ja Vietnami sõda pidi selle ära hoidma.
Tika
Tika on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda.
Jonas Wenström
Jonas Wenström (4. oktoober 1855 Hällefors – 22. detsember 1893 Västerås) oli rootsi insener ja leiutaja.
Wenström leiutas kolmefaasilise vooluahela, mille puhul kasutatakse tavapärase kahe asemel kolme elektrijuhet. Wenströmi ja Nikola Teslat peetakse ka vahelduvvoolusüsteemide loojateks (ühe kohtuotsuse põhjal oli Wenström siiski esimene). Ta tegi ka hulga muid elektrialaseid leiutisi, kaasa arvatud klassikaline alalisvoolugeneraator. Tema leiutised lõid aluse firmale ASEA (millele kuulub tänapäeval 50% Šveitsi-Rootsi firmast ABB), mille areng võlgneb tänu kolmefaasisüsteemi eest saadud patenditasudele.
Jermekejevo rajoon
Rajoonis on 13 külaasundust, kus on kokku 51 asulat.
2010. aastal oli rajooni elanikest 36,4% tatarlased, 28,6% baškiirid, 14,6% tšuvašid, 11,8% venelased, 3,4% mordvalased ja 3% udmurdid.
Palastvere
Palastvere (allikates ka Palasvere) oli küla Tartumaal Torma kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. 1977 liideti Palastvere küla Kõnnu külaga.
Leevi jõgi
Leevi jõgi on jõgi Põlvamaal, Ahja jõe vasakpoolne lisajõgi. Tuntakse ka Tudu jõena, Valgejõena, Tõdu või Matu jõena.
Leevi jõgi saab alguse Ööbikujärvest ja suubub Ahja jõkke 65,2 km enne suuet. Jõe pikkus on 38,4 km pikk ja valgla pindala 163,8 km².
Jõe kesk- ja alamjooks oli varem suures ulatuses Tartu- ja Võrumaa piiriks.
Tiastõ
Tiästõ ehk Teaste ehk Teastõ on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.
Küla kuulub Luhamaa nulka.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Võru maakonna Misso valda.
Võllhammasratas
Võllhammasratas on hammasratas, mis ülekandes on võlliga koos üks detail. Võllhammasratas ei ole istatud või mõnel muul viisil liidetud võlliga. Kui võlli diameeter on lähedane vajaliku läbimõõduga hammasrattale, siis on sageli võllhammasratas otstarbekam kui võlliga liidetud hammasratas.
Peeda jõgi
Peeda jõgi saab alguse Pangodi küla lähedalt ja see suubub Porijõkke 20,1 km enne suuet. Jõe pikkus on 21,9 km ja valgla pindala 103,6 km².
Suuremad lisajõed on Idaoja ja Luhasoo oja.
Peeda jõe kesk- ja alamjooksul on ligi 8 km pikkune lõik kaitse all Peeda jõe – Idaoja hoiualana.
Jõel asuvad Peeda järv ja Suure-Kambja järv.
Stena Superfast VIII
Stena Superfast VIII on Eesti laevakompaniile Tallink kuulunud kiire parvlaev, mis on ehitatud 2001. aastal Howaldtswerke-Deutsche Werft AG laevatehases Kielis Saksamaal laevakompanii Superfast Ferries jaoks kui Superfast VIII. Laev alustas liiklust liinil Hanko–Rostock.
Pärast müüki Tallinkile juunis 2006 sai Superfast VIII Eesti lipu ja kodusadamaks Paldiski ning sõitis liinil Tallinn–Helsingi–Rostock, hiljem liinil Vuosaari–Rostock.
Alates novembrist 2011 on Suurbritannia lipu all laeva kodusadam Belfast ja Stena Superfast VIII sõidab Stena Line'i liinil Belfast–Cairnryan.
Juulis 2017 andis Tallink teada, et on sõlminud müügilepingu laevade Stena Superfast VII ja VIII müügiks ettevõttele Stena Ropax Limited. Laevad anti üle 2017. aasta detsembris ja jätkavad seni sõitmist varem sõlmitud prahtimislepingu alusel.
Moskva Spartak
Moskva Spartak on Venemaa jalgpalliklubi, mis mängib riigi kõrgliigas Premjer Liga. pisi|right|Vaade staadionile.
Moskva Spartak 12 korda tuli Nõukogude Liidu meistriks ja on 10 korda tulnud Venemaa meistriks.
1961. aastal viigistas JK Tallinna Kalev NSV Liidu meistrivõistluste kõrgliigas mängides kodumurul Moskva Spartakiga 2:2.
Mängijad
Aiden McGeady - Sergei Paršivlijuk - Welliton - Demy de Zeeuw - Dmitri Kombarov - Kirill Kombarov
Naltšiki Spartak
Naltšiki Spartak on Venemaa jalgpalliklubi, mis hooajal 2011–2012 mängis riigi kõrgliigas.
Kärt Tomingas
Kärt Tomingas (sündinud 5. aprillil 1967 Tallinnas) on eesti laulja, näitleja ja teatripedagoog.
Teatritee
Kärt Tomingas elas kooliajal Keilas ning lõpetas 1985. aastal Keila 1. Keskkooli. 1990. aastal lõpetas Tallinna Konservatooriumi lavakunstikateedri näitlejana (14.lend). Hiljem omandas samas magistrikraadi ja töötab Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikoolis näitlejameisterlikkuse õppejõuna.
Aastatel 1990–1992 töötas Vanemuises, aastast 1992 vabakutseline näitleja.
1994. aastast on ta mänginud ka Soome teatrites (Helsingi Linnateater, Lilla Teatern) ning saavutanud märkimisväärse tuntuse ja tunnustuse. Üks suuremaid ja rohket tähelepanu pälvinud roll on olnud Maria osa muusikalis "Helisev muusika", aga ka peaosa draamalavastuses "Daam koerakesega" (lavastaja Kama Ginkas) jm.
Telesarja- ja filmirollid
Kärt Tominga üks esimesi filmirolle oli Siiri kõrvalosa Tõnu Virve mängufilmis "Surmatants" (1991).
Kärt Tomingal oli keskne Raimond Valgret imetleva ja toetava baaridaami Lily roll filmis "Need vanad armastuskirjad" (1992).
Soomes on Tomingas osalenud filmis "Lomalla" (2000) ning mänginud aastatel 2005–2007 Soome telesarjas "Kotikatu", kehastades Eestist saabunud juuksurit Heili Reeki.
Ilmar Raagi telesarjas "Klass: elu pärast" (ETV, 2010) mängis ta Andersi ema Katariinat.
Teleseriaalis "Alpimaja" (2012, stsenarist Indrek Hargla) mängis ta üht peategelast Evelin Eriksoni. Ta mängis ka Mihkel Ulki mängufilmis (2014) ja telesarjas "Nullpunkt" rootsi keele õpetajat.
Aastatel 1990–1992 toodetud joonisfilmis "Muumioru lood" luges Kärt Tomingas tegelaste teksti.
Muusikutee
Kärt Tomingas hakkas lauljana esinema juba 1980. aastate keskel, koondades enda ümber ansambli Park. Hiljem on ta avaldanud neli sooloalbumit. Tema tuntumad laulud on "Korallid Emajõel", "Käed", "Vihm", "Aeg", "Lapsed", "Sinisilmselt" jm.
Isiklikku
Kärt Tominga elukaaslane on arhitekt Ülar Mark, kellega neil on ühine tütar. Varasemast kooselust muusik Are Jaamaga on Tomingal samuti tütar.
Victor Hasselblad
Fritz Victor Hasselblad (8. märts 1906 – 5. august 1978) oli rootsi leiutaja ja tööstur.
Hasselbladi unistuseks oli vahetatava objektiivi, filmimagasini ja pildinäidikuga täppiskaamera. Kuueaastase töö tulemusena valmistas ta ühe objektiiviga peegelkaamera. Fotoaparaadi esmakordsel tutvustusel New Yorgis 1948 tekitas see sensatsiooni. Eriliseks tunnustuseks Hasselbladile oli asjaolu, et tema kaamerat kasutasid ameeriklased oma reisil Kuule.
Põhja-Korea vapp
thumb|Põhja-Korea vapp
Põhja-Korea vapp (korea keeles 조선민주주의인민공화국문장) on Põhja-Korea (Korea Rahvademokraatliku Vabariigi) vapp.
Borromeo rõngad
Borromeo rõngad on saanud nimetuse aristokraatliku Borromeo suguvõsa järgi Itaalias, kelle vapil oli kolm rõngast, mida kujutati üksteisega seotuna nii, et iga rõnga kohta kehtib, et see hoiab koos ülejäänud kahte rõngast, mis omavahel seotud ei ole. Kujutlus nii seotud kujunditest on aga märksa vanem ning esineb näiteks Norra ruunikividel 7. sajandist.
Reaalsete mõõtmetega rõngaid niimoodi ühendada ei saa, isegi kui need on eri raadiustega. Niimoodi ühendada saab elliptilisi rõngaid.
Borromeo rõngaid on kasutatud mitmetes valdkondades ühtsuse jõu näitlikustamiseks, näiteks on nende abil kujutatud kolmainsust. Prantsuse psühhoanalüütik Jacques Lacan kasutab võrdlust Borromeo rõngastega inimpsüühika kolme kihistuse põimituse selgitamiseks.
Matemaatikas käsitletakse Borromeo rõngaid topoloogiliste ringidena, mis on üksteisega seotud olemata seejuures paaridena võetult teineteisega seotud. Selliste rõngaste või topoloogiliste ringide iseärasus on selles, et ühe rõnga eemaldamisel vabanevad sõlmest kõik kolm. Sellist sõlme nimetatakse matemaatilises sõlmeteoorias Brunni sõlmeks.
Norra lindude süstemaatiline nimestik
See on Norras esinevate lindude loend. Norras on loendatud 473 linnuliiki, mis on loetletud sugukondade kaupa allpool.
George Vancouver
Noor Vancouver näitas, et ta oskab navigeerida, ja seilas koos James Cookiga tolle teisel ja kolmandal reisil. Vancouver oli tunnistajaks sellele, et Cook suri Hawaiil. Pärast ülikooli läks ta mereväkke, kus valiti diplomaatilisele ja avastusretkele Loode-Ameerika rannikule läbi rääkima hispaanlastega, et nad lahkuksid sellelt territooriumilt.
Tema järgi on nimetatud Vancouveri linn ja Vancouveri saar.
Piigaste oja
Piigaste oja saab alguse Tiido külas ja suubub Leevi jõkke 1,3 km enne suuet. Oja pikkus on 19,8 km ja valgla pindala 35,3 km².
Piigaste oja voolab läbi Janokjärve.
Janauli rajoon
Janauli rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Piirneb läänes Udmurtiaga ja põhjas Permi kraiga. Rajooni halduskeskus on Janaul.
Rajoonis on 18 külaasundust, kus on kokku 104 asulat.
2010. aastal oli rajooni elanikest 43,3% baškiirid, 22,8% tatarlased, 14,1% udmurdid, 11,7% venelased ja 6,9% marid.
Donauwörth
Donauwörth on linn Saksamaal Baieri liidumaal Donau-Riesi kreisis, Doonau jõe lähedal. See asub Augsburgist põhjas ja Münchenist loodes.
Täisühing
Täisühing on äriühing, mille osanikud tegutsevad ühise ärinime all ja vastutavad ühingu kohustuste eest võrdselt kogu oma varaga.
Täisühingu osanik võib olla nii füüsiline isik kui ka juriidiline isik.
Vanuatu riigipeade loend
''Siin on loetletud Vanuatu riigipead alates riigi iseseisvumisest 1980. aastal.
Groznõi Terek
Groznõi Terek (АНО "Республиканский футбольный клуб "Терек" им. А. А. Кадырова") on Venemaa Groznõi linna jalgpalliklubi, mis hooajal 2011–2012 mängis riigi kõrgliigas.
Klubi praegune nimi on pandud Tereki jõe järgi.
Stena Superfast VII
Stena Superfast VII on Eesti laevandusettevõttele Tallink kuulunud kiire parvlaev, mis on ehitatud Howaldtswerke-Deutsche Werft AG laevatehases Kielis Saksamaal laevakompanii Superfast Ferries jaoks 2001. aastal. Laev alustas liiklust liinil Hanko–Rostock.
Pärast müüki Tallinkile juunis 2006 sai Superfast VII Eesti lipu ja kodusadamaks Paldiski ning sõitis liinil Tallinn–Helsingi–Rostock, hiljem liinil Vuosaari–Rostock.
Alates novembrist 2011 on Suurbritannia lipu all laeva kodusadam Belfast ja Stena Superfast VII sõidab Stena Line'i liinil Belfast–Cairnryan. Juulis 2017 müüs Tallink laeva Stena Line'ile.
Borromeo saared
thumb|Isola Bella Borromeo saared (itaalia Isole Borromee) on saarestik Itaalias Lago Maggiores.
Saarte pindala on 18–20 ha.
Isola Bella saarel, mis on nime saanud Borromeo krahvinna Isabella järgi, asub 17. sajandist pärinev uhke Palazzo Borromeo loss ning purskkaevude, skulptuuride ja grottidega aed, mis hõlmab terve saare.
San Giovanni saarel, mis on saarestiku väikseim, asub dirigent Arturo Toscaninile kuulunud villa.
Isole dei Pescatori ehk Isola Superiore saarel asub kalurikülake.
Călărași maakond
Călărași maakond on Rumeenia 1. järgu haldusüksus. Asub Munteenias ja piirneb lõunas Bulgaariaga.
Üle 95% elanikest on rumeenlased, ligi 5% on mustlased.
Rainier III
Rainier III (Rainier Louis Henri Maxence Bertrand Grimaldi; 31. mai 1923 – 6. aprill 2005) oli Monaco vürst 1949–2005.
Ta abiellus 1956 USA filminäitleja Grace Patricia Kellyga, kellega tal oli kolm last:
Metsakuru
Metsakuru on olnud mitme Eesti küla või küla osa nimi:
TSG 1899 Hoffenheim
TSG 1899 Hoffenheim on Saksamaa linna Sinsheimi jalgpalliklubi.
2000. aastal mängis klubi veel Saksamaa viiendas jalgpalliliigas. Alates 2008. aastast mängib klubi Bundesligas. Hooajal 2017–2018 saavutati klubi ajaloo parim koht Bundesligas, kui saadi kolmas koht.
Teleormani maakond
Teleormani maakond on Rumeenia 1. järgu haldusüksus. Asub Munteenias ja piirneb lõunas Bulgaariaga.
Üle 97% elanikest on rumeenlased.
Teleormani maakond on põllumajanduslik piirkond. Peamised tööstusharud on toiduainete-, keemia- ja tekstiilitööstus.
Tomski Tom
Tomski Tom on Venemaa jalgpalliklubi, mis hooajal 2011–2012 mängis riigi kõrgliigas.
Iraagi vapp
thumb|Iraagi riigivapp thumb|Iraagi riigivapp 2004-2007 Iraagi vapp on Iraagi Vabariigi riigivapp. Nüüdne vapp on kasutusel alates 2007. aastast.
Saudi Araabia vapp
right|220px Saudi Araabia vapp (araabia keeles شعار السعودية‎) on Saudi Araabia riigivapp. Vapp on kasutusel alates 1950. Saudi Araabia põhiseaduse järgi koosneb see ristatud mõõkadest ja palmipuust mõõkade ristumiskoha peal. Mõõgad tähistavad Al-Ḩijāzi ja Najdi, mis ühendati ‘Abd al-‘Azīz Āl Sa‘ūdi poolt 1926. aastal. Palmipuu tähistab riigi põllumajandust ja on kõrbeoaasi sümboliks.
Kõzõl
Kõzõl (tõva keeles Кызыл 'punane') on linn Venemaal, Tõva Vabariigi pealinn ja Kõzõli kožuuni halduskeskus. Asub Suur-Jenissei ja Väike-Jenissei liitumiskohas.
Alates 2018. aastast on linnapea Karim Sagaan-Ool.
Kõzõlis asub Mongoolia peakonsulaat.
Ajalugu
Linn asutati 1914 ja kandis alguses nime Belotsarsk.
1918 sai linna nimeks Hem-Beldõr, 1926 Kõzõl, mis tõva keeles tähendab punast.
Haridus
Linnas on Tõva Riiklik Ülikool.
Muuseumid
2008 avati Kõzõlis Tõva Vabariigi rahvusmuuseum, poliitiliste repressioonide muuseum ja rikkalikul arheoloogilistel leidudel põhinev 60 vägilase muuseum.
Teatrid
pisi|Tuva Muusika- ja Draamateater Tuva Muusika- ja Draamateatris on nii vene- kui tõvakeelne trupp. Alates 2013 tegutseb Kõzõlis esimene kutseline nukuteater.
Kõzõlis tegutseb Tuva Riiklik Filharmoonia
Religioon
Kõzõlis on 2 budistlikku kloostrit, 1 õigeusu ja 1 šamanistlik klooster.
System of a Down
System of a Down on USA alternatiivmuusika bänd.
Pühäjõgi
Pühäjõgi (ka Sillaotsa jõgi) on jõgi Valgamaal Otepää vallas ja Põlvamaal Kanepi vallas.
System of a Down
Bänd koosneb neljast liikmest: Serj Tankian (vokaal), John Dolmayan (trummid), Shavo Odadjian (bass), Daron Malakian (kitarr). Kõik liikmed on armeenia päritolu. Ansambel tegutseb alates aastast 1995 ning on välja andnud viis albumit.
Kõzõl
Transport
Kõzõli läbib maantee M54 (Jenissei), mis ulatub loode poole läbi Šušenskoje ja Abakani Krasnojarskisse ning kagu poole Mongooliasse.
System of a Down
Ansambli teine album "Toxicity" sai oma sõjavastase sõnumiga tuntuks pärast 2001. aasta 11. septembri terrorirünnakuid.
Pühäjõgi
Pühäjõe pikim lisaoja on vasakult suubuv Seega oja (14,1 km).
Dolji maakond
Dolji maakond on Rumeenia 1. järgu haldusüksus. Asub Olteenias ja piirneb lõunas Bulgaariaga.
Novotšerkassk
Novotšerkassk on linn Venemaal Rostovi oblastis. Asub Aksai jõe ääres.
System of a Down
Viimased kaks albumit "Mezmerize" ja "Hypnotize" moodustavad mõttelise terviku, kuigi on välja antud erineval ajal.
Dolji maakond
Üle 96% elanikest on rumeenlased, suurim vähemus on mustlased.
Wilhelm II
Tema üks käsi oli sünnitrauma tagajärjel väga nõrk, Wilhelm jaksas seda vaevu tõsta, kuid teine käsi oli seevastu väga tugev.
Ta soovis valitseda oma riiki sisuliselt absolutistlikult ning seetõttu saatis 1890. aastal erru ka riigikantsler Otto von Bismarcki. Ta huvitus väga kõigest sõjaväelisest ning moderniseeris pidevalt Saksa armeed, püüdes isegi luua omal käel uute relvade ja sõjalaevade mudeleid. Tema valitsemisajal hakkas Saksamaa otsima kohta päikese all. Wilhelm arvas, et Saksamaale oleks kohane omada sama palju kolooniaid, kui on Prantsusmaal. See tekitas hulga konflikte, sest enamik maailmast oli juba teiste Euroopa suurvõimude, Jaapani ja USA vahel laiali jagatud. Wilhelm lootis sõjaga olukorda Saksamaa ja selle liitlaste kasuks muuta, kuid väidetavalt ei soovinud ta maailmasõda, sest see viis Saksamaa sõtta kahel rindel ning nõrkade liitlastega. Pärast sõda püüti teda näidata peamise sõjasüüdlasena, et võitjariikidelt vastutus ära veeretada. See tendents jätkub ajalookäsitlustes kohati tänini.
Pärast Franz Ferdinandi mahalaskmist (28. juunil 1914) toetas Wilhelm tugevalt keisrit Franz Joseph I, andes nii Austria-Ungarile võimaluse alustada sõda Serbia vastu. Nähtavasti ei kavatsenud Wilhelm siiski valla päästa üleeuroopalist sõda, sest otsustavatel nädalatel juulikuu alguses läks ta oma jahiga Põhjamerele seilama ning lõikas end nõnda riigiasjust ära. Kui suur sõda juuli lõpus juba puhkemas oli, püüdis ta seda isikliku sekkumisega veel ära hoida, ent tema katsed ei toonud tulemusi.
Novotšerkassk
Linn on asutatud 1805. aastal Doni kasakate pealinnana. Ka tänapäeval peavad kasakad Novotšerkasskit oma pealinnaks.
Wilhelm II
Pärast esimest maailmasõda
pisi|Wilhelm II mausoleum Doornis
Pärast sõda lahkus Wilhelm II Hollandisse eksiili ja elas seal kuni surmani. 1919. aastal ostis ta Doorni endale maja. Holland keeldus teda Antandile välja andmast.
1930. aastail oli ta rikkaim sakslane.
Novotšerkassk
1962. aasta juuni alguses toimusid linnas tööliste protestimeeleavaldused, kus kokkupõrkes sõjaväega hukkus ligi 100 inimest.
Wilhelm II
Pärast esimest maailmasõda
Esialgu toetas ta natsionaalsotsialismi, sest lootis, et natsionaalsotsialistid taastavad monarhia. Kui Adolf Hitler seda ei teinud, loobus Wilhelm tema valitsust toetamast. Teise maailmasõja ajal asetas ta pärjad nii Saksa kui ka Hollandi sõdurite haudadele, et näidata oma neutraalsust. Seetõttu ei saatnud pettunud Hitler tema matustele enamat ühest tagasihoidlikust pärjast. Ekskeiser oli keeldunud ka natsionaalsotsialistliku sümboolika kasutamisest ja riiklikest matustest.
Tegevus ühingutes
Keiser Wilhelm II on Corps Borussia Bonni vilistlane.
Kõzõl
Transport
Linnas on lennujaam ja jõesadam.
Kõzõlil on korrapärane lennuühendus Abakani, Irkutski, Krasnojarski ja Novosibirskiga. 2009. aasta maikuu seisuga toimub kohaliku lennuettevõtte Tuvaavia pankrotimenetlus.
Kõzõlil on laevaühendus mööda Suur-Jenisseid ülesvoolu kuni Toora-Hemini.
Projekteeritakse raudteed Kõzõl–Kuragino.
Wilhelm II
Seos Eestiga
1890. aastal toimunud Venemaa visiidi ajal oli tal määratud pooletunnine kohtumine kohalike võimukandjatega Tallinnas ja seejärel peatumine Narvas luksuslikus Stieglitzi villas. Narvas toimusid keisri ja tsaari osavõtul sõjaväemanöövrid.
Memuaarides meenutab keiser, kuidas tsaar koos perega võttis teda väga sõbralikult vastu. Samuti inspekteeris ta Viiburi jalaväerügementi, mille aujuhataja oli keiser. See oli ta viimane külastus Venemaale enne I maailmasõja puhkemist.
Wilhelm II oli Saksa riigipea muuhulgas ka oktoobrist 1917 kuni 9. novembrini 1918, mil Eesti oli Saksa vägede poolt okupeeritud.
pisi|Wilhelm II kavandi järgi maalitud Saksa kunstniku [[Hermann Knackfussi maal "Kollane oht" (1895), mis kutsub üles Euroopa riike kaitsma end asiaatide eest.]]
Esimene abielu
27. veebruaril 1881 abiellus Wilhelm printsessi Auguste Viktoria Friederike Luise Feodora Jenny von Schleswig-Holstein-Sonderburg-Augustenburgiga. Abielust sündis seitse last. Auguste suri 11. aprillil 1921. Ta maeti Saksamaale, kuhu ekskeiser Wilhelm minna ei saanud.
Teine abielu
9. novembril 1922 abiellus Wilhelm printsess Hermine Reuß zu Greiziga (17. detsember 1887 – 7. august 1947).
Pärand
Antarktikas asub Keiser Wilhelm II maa.
Autoexpress
Autoexpress oli nimi, mille all sõitsid Tallinki kiirlaevad liinil Tallinn-Helsingi. Nende laevade kiirus oli 35-38 sõlme.
Esimene kiirlaev Tallink Express I oli katamaraan üksnes reisijaile.
1999. aastal ostetud Tallink Autoexpress oli autotekiga katamaraan, ehitatud Austali laevatehases Austraalias 1996. aastal ning kandis varem nime CatLink III. See Taani laevafirma DSB Rederi A/S tellimusel valminud laev (IMO nr 9107203) mahutas 586 reisijat ja 150 sõiduautot.
2001. aastal ostetud Tallink Autoexpress 2 oli autotekiga katamaraan. See oli ehitatud Poola laevafirma Polferries tellimusel Austali laevatehases 1997. aastal ning sai nimeks Boomerang.
Töövõime (täpsustus)
"Töövõime" on mitmetähenduslik sõna.
Autoexpress
2004. aastal ostetud Tallink Autoexpress 3 (ex Shannon Alexis, ehitatud 1997) ja Tallink Autoexpress 4 (ex St. Matthew, ehitatud 1996) olid Fincantieris ehitatud ühekerelised autotekiga kiirlaevad samast laevaseeriast, mis oli selleks ajaks Tallinn-Helsingi liinile jõudnud Silja Line´i Superseacati nime all.
Tallink loobus kiirlaevadest, kui valmisid uut tüüpi kiired jääklassiga parvlaevad Star ja Superstar. Uued laevad võimaldavad liiniliiklust aasta ringi, mis alumiiniumkerega kiirlaevadega polnud võimalik.
Töövõime (masinaehitus)
Töövõime on masina olek, mille puhul ta on võimeline normaalselt töötama ehk töötama tehnilises dokumentatsioonis sätestatud tingimustel ja parameetritega. Töövõimelisust ei seostata nõuete ja asjaoludega, mis masina kasutamist otseselt ei sega (näiteks värvkatte vigastus).
Levimuusika
Mõisteid
Eestikeelsed mõisted "levimuusika" ja "süvamuusika" võeti kasutusele 1970. aastate alguses. Varem kasutati mõistet "kerge muusika", mis tähistas peamiselt estraadimuusikat ega sobinud enam sisuliselt paljude levimuusika suundade olemusega.
Levimuusika hõlmab sellises tähenduses popmuusikat, rokkmuusikat, džässmuusikat ning paljusid muid suundi ja stiile.
"Popmuusika" võib olla mõistetud avaramas tähenduses, hõlmates muusikastiile, mis arenesid välja rockabilly 'st, bluusist, rokkmuusikast kuni hiphopi, tekno, trance 'i või house 'ini jne. Michael Jacksoni tiitel King of Pop viitab aga popmuusikale kitsamas tähenduses, ühele muusikastiilide rühmale popmuusika kui laiema nähtuse sees ja tähistab kitsamat, pehmemat, mahedamat, rahvahulkadele enim meeldivat osa. Inglise keeles tehakse neil vahet: pop music tähistab seda kitsamat osa; popular music viitab aga laiemale mõistele, kuhu kuuluvad ka kõikvõimalikud indie, proge ja mittekommertslikud eksperimentaalsed suunad, mille kohta mõnikord öeldakse ka pop-rock.
Alžeeria vapp
thumb|Alžeeria vapp (alates 1976) Alžeeria vapp on Alžeeria riigi ametlik vapp.
Margo Laasberg
Margo Laasberg (29. november 1970 – 13. oktoober 1998) oli eesti filosoof, kelle kompetents analüütilises filosoofias hõlmas nii loogikat, filosoofilist lingvistikat kui ka teoreetilist filosoofiat. Lõpetas 1989. aastal Tallinna 1. Keskkooli (praeguse Gustav Adolfi Gümnaasiumi).
Ta õppis Tartu Ülikoolis inglise filoloogiat (1994 cum laude) ja filosoofiat. Selle kõrval tegutses nii analüütilise filosoofia tekstide tõlkija kui toimetajana. 1996. aastal kaitses ta keelefilosoofias magistritöö "Events and adverbial modification". Margo Laasberg oli aktiivne osaline Tartu analüütilise filosoofia seminaris, ning üks esimesi, kes tutvustas Eestis Donald Davidsoni mõtlemist.
Õppis seejärel CIMO (Centre for International Mobility) stipendiumi toel Helsingi Ülikoolis.
Kuulus EYS Veljestosse.
Männisalu (Väike-Maarja)
Männisalu (aastani 1936 Naraka) oli küla Virumaal Väike-Maarja kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. 1977 liideti Männisalu küla Eipri külaga.
1936 andis Vao valla vallavolikogu külale uue nime (Männisalu) arvatavasti varasema nime (Naraka) halva kõla tõttu; sarnane sõna näiteks närakas.
Küla on mainitud 1490 (Diedrich Virkes von Narenkave), 1492 (Narenkane), 1646 (Narrakall), 1844 (Narraka). 1586. aastast on teade, et Naraka küla (Naroga) kuulus Porkuni mõisale.
Iran Aseman Airlinesi lend 6895
Iran Aseman Airlinesi lend 6895 oli lend Manase rahvusvahelisest lennujaamast Teherani rahvusvahelisse lennujaama. 24. augustil 2008 kell 20.42 (umbes, kohaliku aja järgi) kukkus Itek Airile kuulunud lennuk hädamaandumisel alla. Pardal olnud 90 inimesest 65 said surma.
Õnnetus
Lennuk tõusis õhku kell 20.30 kohaliku aja järgi. 10 minuti jooksul pärast õhkutõusu tekkisid pardal tehnilised probleemid. Meeskond teatas järsust rõhu langusest kabiinis. Lennuk pöördus tagasi, et teha hädamaandumine. 2 km maandumisrajast eemal kukkus lennuk alla ja süttis põlema.
Hukkunud
Pardal olid Kanada, Iraani, Kasahstani, Hiina, Kõrgõstani ja Türgi kodanikud.
Enesestmõistetavus
Enesestmõistetavus ehk iseenesestmõistetavus ehk iseenesest teada olek (ladina keeles esse per se notum, inglise keeles self-evidence) on filosoofias propositsiooni (mõtte, väite) omadus, mis seisneb selles, et sellest pole võimalik aru saada ilma teadmiseta, et see on tõene.
Enesestmõistetavat propositsiooni ei ole tarvis tõestada, kuid tema tõesus ei ole vähem kindel kui juhul, kui ta oleks tõestatud.
Mõned filosoofid eitavad enesestmõistetavate propositsioonide olemasolu võimalikkust.
Minu uskumust, et mul on teadvus, peavad paljud enesestmõistetavaks. Sinu uskumus, et minul on teadvus, ei ole enesestmõistetav.
Tavakeeles tähendab "enesestmõistetav" lihtsalt 'ilmne'.
Mõningaid enesestmõistetavusest lähtuvaid argumenditüüpe peetakse eksijäreldusteks või neid peetakse vaidluses kasutamise puhul ebakorrektseks. Näiteks võidakse sellest, et oponent ei nõustu väidetavalt enesestmõistetava propositsiooniga, järeldada, et ta ei saanud sellest aru. Probleem on selles, et propositsiooni enesestmõistetavus on kahtluse all.
Aristoteles pidas tõestamist võimalikuks ainult lähtudes enesestmõistetavatest propositsioonidest. Ladinakeelse väljendit per se notum kasutas esimesena Boëthius just selles seoses. Teoses De hebdomadibus kasutas ta enesestmõistetavuste kohta väljendit communis animi conceptio 'vaimu ühine kontseptsioon', mis vastab Eukleidese kreekakeelsele väljendile koinē ennoia. Enesestmõistetavus on ühine kas kõigile inimestele või ainult õpetatud inimestele.
Ka aksioome matemaatikas ja eriti loogika seadusi on algselt peetud enesestmõistetavateks. Vähemalt mõne loogika seaduse enesestmõistetavus on tänapäevalgi levinud seisukoht.
Mõnikord öeldakse, et enesestmõistetav propositsioon on propositsioon, mille eitus on vastuoluline. Siin on siiski üks nüanss. Enesestmõistetavat propositsiooni ei saa eitada teadmata, et räägitakse iseendale vastu (eeldusel, et propositsioonist saadakse aru). Analüütilist propositsiooni ei saa ilma vasturääkivuseta eitada, kuid selle vasturääkivuse olemasolu ei pruugita teada, sest võib juhtuda, et see vasturääkivus ilmneb alles pika ja keerulise arutluse tulemusena. Enamik analüütilisi propositsioone on kaugel enesestmõistetavusest. Teiselt poolt, enesestmõistetav propositsioon ei pruugi olla analüütiline: minu teadmine, et mul on teadvus, on enesestmõistetav, kuid mitte analüütiline.
Enesestmõistetavuse mõistele on ette heidetud subjektiivsust: on väidetud, et see, mis ühele on enesestmõistetav, see ei pruugi teisele enesestmõistetav olla. Sisuliselt vaidlustab see etteheide arusaamise ja teadmise vahelise paratamatu seose võimalikkust.
Valgejänes
Valgejänes (Lepus timidus) on jäneslaste sugukonda jänese perekonda kuuluv imetaja.
Rahvapäraselt on valgejänes tuntud ka kui haavikuemand, haavikuisand, pikk-kõrv, välejalg ja kikk-kõrv.
Levik
Valgejänes on Põhja-Euroopa kõige põlisem, kuid mitte kõige levinum jäneslane.
Minevikus oli valgejänese levila märksa laiem. Näiteks pleistotseenis elas ta Krimmis. Levila eraldatud osa Alpides näitab, et tõenäoliselt asustas ta kunagi suuremat osa Lääne-Euroopast.
Välimus
Valgejänes on suhteliselt suur jäneslane. Eriti suured jänesed elavad levila põhjaosas, kus nende keha tüvepikkus on kuni 70 cm ja mass kuni 5,5 kg. Kõige väiksemad valgejänesed elavad Jakuutia taigas, kus nende mass on 2,5–3 kg.
Hele saba, kõrva valge tagaserv ja silma punakaspruunid iirised on valgejänestele liigitunnusteks. Valgejänese kõrvad ei ole väga pikad. Need ulatuvad vaid ninamiku tipuni või pisut üle selle ja on tahapoole painutatud. Saba on lühike ja ümar, kas üleni valge või väheste tumedate karvadega ülapoolel. Käpad on üsna laiad. Tallad on kaetud tihedate jäikade karvadega, mis annab loomale hea toe lumel liikumiseks.
Valgejänes avaldab liikudes maapinnale üsna väikest rõhku: kõigest 9–12 g/cm². See on märksa väiksem kui tema vaenlastel rebasel (40–43 g/cm²), hundil (90–103 g/cm²) ja hagijal (90–110 g/cm²). Seetõttu saab jänes joosta üle sellise pinnase, kuhu tema jälitajad sisse vajumata järele minna ei saa.
Valgejänese värvus on levila eri osades väga erinev. Talvel õigustab valgejänes oma nimetust täielikult, olles puhasvalge ja ainult tema kõrvatipud on värvuselt mustad. Suvel on tema selg roostepruun mustade tähnidega, keha külgmised pooled heledad ja kõht üleni valge. Karvavahetus oleneb sellest, millal isendi elupaigaks valitud kohas lumi maha tuleb. Näiteks Iirimaal, kus püsivat lumikatet ei esine, valgejänes valgeks ei muutugi. Gröönimaal tumeneb ta suvel üsna vähe, kõigest helepruuniks, aga Baffini maal, kus õhutemperatuur on isegi juulis 0...+5 °C, ei lähe ta üldse pruuniks. Talvekarv on tihedam ja pikem, eriti tallaalustel ja sõõrmete ümber. Eriti pikad karvad on talvel jänesel kõhu piirkonnas, mis looma puhkamise ajal puutub kokku lume või külmunud maapinnaga. Sellistel aastatel, mil talv hilineb ja maa püsib kaua lumeta, on valge talvekarvastikuga valgejänesed eriti märgatavad. pisi|Valgejänes koduaias
Meeleelundid
Valgejänesel on kõige paremini arenenud kuulmine. Kuulmine võimaldab tal tajuda ohtu. Nägemine ja haistmine on valgejänestel seevastu nõrgalt arenenud. Avamaastikul liikumatult seisvale inimesele võib valgejänes seetõttu isegi väga ligidale joosta.
Eluiga
Valgejänes võib elada ligi kümneaastaseks. Üksikud isendid on elanud 13-aastaseks, aga tavaliselt looduses nende eluiga ei ületa 3–4 aastat.
Elupaik ja elulaad
Valgejänese elupaiku on mitmesuguseid. Areaali põhjapool kohtab valgejänest erinevates tundratüüpides. Tema eelistatuimaks tundratüübiks on siiski põõsastundra ja seda ka Taimõril. Valgejänest võib kohata mererannikul ja taigavööndi maastikel. Metsas eelistab valgejänes elupaigana põõsatihnikuid, põlendikke ja raiesmikke, sest seal on head võimalused nii toidu kui ka varju leidmiseks. Levila lõunapiiril hoidub ta kasevõsastikesse, roostikku ja tihedasse kõrgesse rohttaimestikku. Alpides elab ta metsapiiril ja alpiaasadel. Nii võib teda leida isegi kaljude ja kivide vahel.
Aastaaegade vaheldumine toob kaasa ka valgejäneste elupaikade muutuse. Talve saabudes koonduvad jänesed põõsastesse ja metsanoorendikesse, kus nad leivad endale talvel põhitoidu. Samuti meelitavad neid ka metsaservad, kus lumi ei ole nii kohev ja liikumisvõimalused on paremad. Valgejänesed, kes elavad mäestikes, laskuvad talvel madalamatesse, vähema lumega kaetud piirkondadesse.
Valgejänes on üldiselt paikne loom. Siiski on tundras nii Lapimaal, Taimõril kui ka Gröönimaal täheldatud aastaajalisi rändeid. Selleks kogunevad jänesed karjadesse, kus on mitukümmend, aga vahel isegi üle saja isendi. Rännete pikkus võib ulatuda kümnetesse kilomeetritesse, vahel isegi üle saja kilomeetri. Rännet põhjustab paks lumikate, mis ei võimalda jänestel madala kasvuga tundrataimi kätte saada. Sügisel rändab valgejänes lõunasse, kevadel põhja.
Valgejänes on ärkvel peamiselt öösel. Kõige rohkem tegutseb ta varahommikul ja varajastel õhtutundidel. Päevasel ajal otsib valgejänes endale varjulise ja ohutu paiga kas mahalangenud puude juurte vahel, põõsastes või tihedas rohus. Püsivat elukohta jänesel siiski pole, iga õhtu otsib ta endale uue magamisaseme. Suvel, päevasel ajal, on valgejänes tavaliselt sügavas metsas, kus leidub palju põõsaid. Sügisel, kui ilmad muutuvad vihmasemaks ja on lehtede langemise aeg, liiguvad valgejänesed metsadest rohumaadele.
Suurte külmade korral teevad jänesed metsavööndis lumme 0,5–1,5 meetri pikkusi koopaid. Hädaohu korral võimaldab koobas magamispaigast kiire põgenemise. Tundras käituvad valgejänesed teisiti. Nad kogunevad aladele, kus on rohkesti lund – näiteks jõeorgude järskudele nõlvadele. Sinna kaevavad nad sügavaid, kuni 8 meetri pikkuseid koopaid, mida nad kasutavad ajutiste varjepaikadena. Ohu korral peituvad valgejänesed koopasse niipea, kui nad midagi kahtlast märkavad. See on vastupidine käitumine metsavööndis elavatele valgejänestele, kes ohtu tunnetades oma lumekoopa hülgavad. Peitu pugenud valgejänest on peaaegu võimatu koopast välja ajada. Sellises olukorras ei aita kisa, paugutamine ega ka lumel trampimine.
Valgejänesed võivad tundras koopaid kasutada ka suvel. Selles olukorras on need kaevatud muidugi pinnasesse. Tavaliselt ei tee jänesed pinnasesse neid koopaid ise, vaid kasutavad polaarrebaste või ümisejate ehitatud mahajäetud urge (Ida-Siberis). Muldkoobaste suvist kasutamist valgejäneste poolt on täheldatud ka Jakuutia taiga põhjaosas.
Enne magamisasemele minekut teeb jänes kaks-kolm korda „haake“. Selleks jääb loom natukeseks ajaks seisma ja liigub mõne aja pärast oma jälgi mööda tagasi ning seejärel teeb ta pika hüppe kõrvale. Seda nimetatakse jahimeeste poolt „jälgede segamiseks“. See meetod raskendab edukalt röövloomadel jänese asukoha leidmist.
Toitumine
Valgejäneste toidulaud erineb aastaajati oluliselt. Suvel toitub valgejänes mitmesugustest rohttaimedest, eelistades liblikõielisi taimi. Meelsasti toitub osjadest ja maa-alustest alamatest seentest (nt. hirvepähklist), mida ta pinnasest hõlpsasti kätte saab. Seetõttu võib metsa sattudes näha rohkesti valgejänese tuhnimisjälgi.
Talvel on rohttaimed valgejänestele kättesaamatud, samuti on juurtel kuivanud rohi vähetoitev. Seetõttu on talviseks põhitoiduks mitmesuguste puude ja põõsaste oksad ning koor. Kõige meelsamini toitub valgejänes pajust, haavast, kasest ja sarapuust. Ida-Siberis on nende põhitoiduks aga noored lehised. Okaspuudest toitub valgejänes harva. Kui valgejänestel on suure järglaskonnaga aasta, siis võib ta Jakuutias hävitada kohati üle 50% noori lehiseid ja pajusid, mõnel pool võib hävitustöö olla koguni täielik.
Kevadel, kui on üle elatud pikk toidunappuse aeg, hakkavad valgejänesed kogunema paikadesse, kus haljendab rohi. Nii kogunevad nad rühmiti (10–30 looma koos) väikestele aasadele innukalt toituma. Selles situatsioonis aga kaotavad nad oma tavapärase ettevaatliku käitumise.
Sigimine ja pesakond
Valgejänes on üsna viljakas loom. Isend saab suguküpseks juba 10. elukuul. Euroopa keskvööndis poegib valgejänes kolm korda aastas: mai alguses, juuni lõpul ja augusti alguses. Euroopa taigas, samuti Lõuna-Siberi taigas toob üks emane ilmale tavaliselt ainult kaks pesakonda, Siberi taiga põhjaosas ja tundras vaid ühe pesakonna. Suurimad pesakonnad on põhjataigas ja tundras elavatel jänestel. Nende pesakonnas võib olla koguni seitse poega. Tihti on seal tabatud emaseid valgejäneseid, kes kannavad 9–10 või isegi 12 loodet. Levila kesk- ja lõunaosades on pesakonnad märgatavalt väiksemad. Sealsetel jänestel on tavaliselt 2–5 poega, üksikutel ka 7–8 järglast. Kokkuvõttes on areaali lõunapoolsetel aladel elavate valgejäneste viljakus veidi suurem kui põhjapoolsetel.
Jooksuaeg on valgejänestel väga tormiline ja isaste isendite vahel toimuvad tihti kaklused.
Emase valgejänese tiinus kestab 47–55 päeva. Nad poegivad tavaliselt maapinnal, põõsastes ja varisenud puude juurte all. Tundras ja kohati ka taigas poegivad nad seevastu urgudes. Sündides kaaluvad pojad 90–130 grammi. Samuti on nad kohe nägijad ja nad on tiheda karvastikuga kaetud. Juba teisel päeval pärast sündi suudavad pojad joosta, 3–4-päevast jänesepoega on peaaegu võimatu kinni püüda. Pesakond hoiab ema ligidale ja ei haju laiali. Võib ette tulla olukordi, kus emane valgejänes, nagu paljud linnudki, teeskleb haavatut või haiget, et meelitada inimest pesakonna juurest eemale. Valgejäneste pojad kasvavad väga kiiresti, sest piim on väga toitev. See sisaldab 12% valke ja 15% rasva. Juba esimese nädala möödudes hakkavad jänesepojad rohtu sööma. On olnud juhtumeid, kus inimesed võtavad jänesepoja oma hoole alla, arvates, et emajänes on ta hüljanud. Tegelikult pole jänesepojad peaaegu kunagi hüljatud. Valgejänese emahool seisnebki ühesainsas imetamiskorras päevas.
Emajänes, kes poegib mitu korda aastas, paaritub üsna varsti, mõnikord kohe pärast poegimist. Kõige viljakamad on valgejänesed 2–7-aastaselt. Seevastu hakkab viljakus vähenema alates neljandast eluaastast.