cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Tallinna teletorn
Tehnilisi andmeid
2010. aasta veebruari seisuga edastatakse Tallinna teletornist järgmisi tele- ja raadioprogramme:
FM-saatjad
GSM-saatjad
Harilik lumilehik
thumb|250px|Harilik lumilehik Harilik lumilehik (Hedwigia ciliata) on samblaliik lumilehiku perekonnast.
Sammal kasvab kividel, mis on avatud maastikul. Teda leidub Eestis väga sagedasti.
1203
1203. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad - 1200. aastad - 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad
Aastad: 1198 1199 1200 1201 1202 - 1203 - 1204 1205 1206 1207 1208
Harilik tömpkaanik
Harilik tömpkaanik (Amblystegium serpens) on samblaliik.
Sammal kasvab tüvedel ja tüvealustel, maapinnal ja huumusega kaetud kividel. Teda leidub Eestis väga sagedasti.
Giorgio Di Centa
pisi|225px|Giorgio Di Centa (ees) [[Tour de Ski Praha etapil 2007. aastal]] Giorgio Di Centa (sündinud 7. oktoobril 1972 Tolmezzos Udine provintsis) on Itaalia murdmaasuusataja.
Di Centa pääses 16-aastaselt Itaalia juunioride koondisse ja täiskasvanute koondises on ta 1995. aastast. Di Centa on osalenud maailma tipus üle 10 aasta. Esimese maailmakarikavõistluste etapi võitis ta 5. veebruaril 2010 Canmore'is, kui võitis 15 km vabatehnikasõidu. Maailmakarikavõistluste üldarvestuses on ta parim koht 2007–2008 hooajal saadud viies koht.
1999. aasta maailmameistrivõistlustel Trondheimis ja 1999. aasta MM-il Ramsaus sai Di Centa Itaalia teatevõistkonnaga pronksmedali. 2002. aasta olümpiamängudel Salt Lake Citys võitis ta teatesõidus hõbemedali.
2005. aasta maailmameistrivõistlustel Oberstdorfis sai ta esimese individuaalse suurvõistluste medali, olles tagaajamisvõistluses hõbemedali vääriline. 2006. aasta olümpiamängudel Torinos tuli Di Centa kahekordseks olümpiavõitjaks, saades kulla nii teatesõidus kui ka 50 km vabastiilis ühisstardiga sõidus.
2010. aasta taliolümpiamängude avatseremoonial Vancouveris oli ta Itaalia lipukandja.
Maailmakarikavõistlustel
Giorgio Di Centa on osalenud (<small style="color:green;">seisuga 17. jaanuar 2015 ) 315 maailmakarikavõistluste etapil ja jõudnud poodiumile 13 korral, millest ühel korral kõige kõrgemale astmele.
Isiklikku
Giorgio Di Centa on abielus Ritaga ja neil on kolm last, Laura, Martina ja Gaia. Tal on õde Manuela Di Centa, kes oli aastaid tagasi maailma paremaid naissuusatajaid.
1202
1202. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad - 1200. aastad - 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad
Aastad: 1197 1198 1199 1200 1201 - 1202 - 1203 1204 1205 1206 1207 1208
Club de Gimnasia y Esgrima La Plata
Staadion
Klubi kodustaadion on Juan Carmelo Zerillo, mis mahutab ligi 33 000 pealtvaatajat.
1206
1206. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad - 1200. aastad - 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad
Aastad: 1201 1202 1203 1204 1205 - 1206 - 1207 1208 1209 1210 1211
Harilik rahnik
pisi|Harilik rahnik Loibenberg, Wachau, Niederösterreich, Austrias Harilik rahnik (Grimmia ovalis) on samblaliik rahniku perekonnast.
Harilik rahnik on kivisammal, mida leidub rändrahnudel.
Teise samanimelise samblaliigi põhinimi on harilik lõhistanukas (Schistidium apocarpum).
1200
1200. aasta
Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand
Aastakümned: 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad - 1200. aastad - 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad
Aastad: 1195 1196 1197 1198 1199 - 1200 - 1201 1202 1203 1204 1205
Välismaa orgude loend
''Siin on loetletud välismaa orge. Eestis asuvaid orge on loetletud leiate Eesti orgude loendis.
Rood-lesiksammal
Sammal kasvab metsas ja kohtades, kus aluspõhi paljandub. Teda leidub Eestis väga sagedasti.
Traadita kohtvõrk
Traadita side kohtvõrk ehk raadiokohtvõrk (inglise keeles wireless local area network ehk wireless LAN ehk WLAN) on selline kohtvõrk, mille puhul peetakse ühendust kahe või enama arvuti vahel raadiokanali kaudu.
Raadioühenduse tehnoloogia üks võimalusi on määratletud IEEE 802.11 standardiga, mida nimetatakse ka Wi-Fi standardiks.
Ajalugu
pisi|vasakul|Ruuteri sisu koos R52 WiFi kaardiga
1979. aastal avaldasid F.R. Gfeller ja U. Bapst paberi, mis näitas IEEE edusamme traadita side kohtvõrgu loomisel infrapunatehnoloogia abil.
...
Standardid
Sõna "traadita" pole terminoloogiliselt õnnestunud, sest elektrivoolu juhivad juhtmed, mitte traadid. Aga kuna kõnekeelne väljend on üldiselt levinud ning seda asendada võivad sõnad "raadio" ja "juhtmeta" on niigi rohkelt kasutatud mitmes tähenduses, siis peetakse sõnaühendi "traadita side" kasutamist IEEE 802.11 standardiga ehitatud raadiovõrkude puhul vastuvõetavaks.
Maateaduste mõistete loendid
Siin on loetletud maateaduslike mõistete loendeid.
1209
1209. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad - 1200. aastad - 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad
Aastad: 1204 1205 1206 1207 1208 - 1209 - 1210 1211 1212 1213 1214
AS Nancy
Association Sportive Nancy-Lorraine on Prantsusmaa jalgpalliklubi, mis hooajal 2011-12 mängib riigi kõrgliigas.
1201
1201. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad - 1200. aastad - 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad
Aastad: 1196 1197 1198 1199 1200 - 1201 - 1202 1203 1204 1205 1206
1204
1204. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad - 1200. aastad - 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad
Aastad: 1199 1200 1201 1202 1203 - 1204 - 1205 1206 1207 1208 1209
Geoloogide loend
Siin on loetletud geolooge.
Horvaatia Eurovisiooni lauluvõistlusel
Horvaatia esindaja Eurovisiooni lauluvõistluseks valitakse popfestivalil "Dora", mis on iga-aastane üritus, mida korraldab Horvaatia rahvusringhääling Hrvatska radiotelevizja (HRT).
Horvaatia parim positsioon seni on olnud 4. koht, mille nad on saavutanud kahel korral: 1996. aastal, kui Maja Blagdan esindas Horvaatiat lauluga "Sveta ljubav", ja 1999. aastal, kui Doris Dragović laulis "Marija Magdalena".
Horvaatia on olnud ka esindatud varem Eurovisioonil. Aastatel 1961–1991 osalesid Horvaatia lauljad mitu korda Jugoslaavia lipu all. Horvaatia oli Eurovisioonil kõige edukam Jugoslaavia vabariik. Horvaadid esindasid Jugoslaaviat 13 korral 27-st. Ka Jugoslaavia ainuke võitja Riva oli horvaat ning tänu sellele toimus 1990. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus Zagrebis.
Osavõtt
* 2009. aastal pääses Horvaatia finaali žürii otsusel.
Hääletamise ajalugu (1993–2019 finaalid)
Horvaatia on andnud kõige rohkem punkte järgmistele riikidele:
Horvaatia on saanud kõige rohkem punkte järgmistelt riikidelt:
1208
1208. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad - 1200. aastad - 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad
Aastad: 1203 1204 1205 1206 1207 - 1208 - 1209 1210 1211 1212 1213 1236
Energia jäävuse seadus
Energia jäävuse seadus on olulisemaid jäävusseadusi füüsikas, mis väidab, et isoleeritud süsteemi energia on ajas muutumatu suurus (energia on jääv). Sellest seadusest järeldub, et energia ei teki ega kao, ta võib vaid muunduda ühest liigist teise ning kanduda ühelt kehalt teisele.
Termodünaamika
Termodünaamikas väljendub energia jäävuse seadus termodünaamika esimeses seaduses: energia, mille süsteem saab väljastpoolt, peab võrduma süsteemi siseenergia muudu ja süsteemist väljuva energia summaga (termodünaamika esimene seadus). Energia jäävuse seadus keelab I tüüpi igiliikuri konstrueerimise.
Erirelatiivsusteooria
Erirelatiivsusteoorias seotakse (seisu)energia ja (seisu)massi jäävuse seadus üheks. Seda väljendab massi ja energia ekvivalentsus kujul kus E on energia, m mass ja c on valguse kiirus vaakumis. Massi ja energia ekvivalentsuse tõttu avastati, et mass võib muutuda energiaks ja vastupidi.
Kvantfüüsika
Kvantmehaanikas on energia proportsionaalne lainefunktsiooni ajalise tuletisega. Asjaolu, et aja operaator ja ajalise tuletise võtmise operaator ei kommuteeru, põhjustab matemaatiliselt järgmise määramatuse relatsiooni: mida pikema aja jooksul süsteemi on võimalik jälgida, seda täpsemalt võib määrata süsteemi energia. Vastupidi: mida lühema aja jooksul meil süsteemi on võimalik jälgida (näiteks süsteem on ebastabiilne ja laguneb lühikese aja jooksul), seda halvemini on määratud süsteemi energia. Täpsemalt öeldes: energia ja aeg moodustavad Fourier' paari.
Calais' väin
pisi Calais' väin (ka Doveri väin; prantsuse Pas de Calais, inglise Strait of Dover) eraldab Suurbritanniat Euroopa mandriosast ja ühendab Põhjamerd La Manche'iga.
Apollo-tüüpi asteroidid
Maa-lähedastel asteroididel on orbiidi pikem pooltelg suurem kui Maal. Mõningatel Apollo-tüüpi asteroididel on siiski ekstsentrilised orbiidid, mis lõikuvad Maa orbiidiga, mistõttu nad on Maale potentsiaalseks ohuks. Mida lähedasem on nende orbiidi pikem pooltelg Maa omale, seda väiksem peab orbiidi ekstsentrilisus olema, et orbiidid lõikuksid. Apollo-tüüpi asteroidide orbiidi ekstsentrilisus on tavaliselt üle 0,5.
Calais' väin
Väina laius kitsaimas kohas on 32 kilomeetrit. Seal on mõlemal kaldal kõrged kriitpangad. Väina keskosas valdavad sügavused 30 meetri ümber, kuid avamerel on ka mitmeid madalikke.
Apollo-tüüpi asteroidid
Asteroidide vööst Marsi ja Jupiteri vahel võivad asteroidid Jupiteri põhjustatud gravitatsiooniliste häirituste tõttu üle minna Apollo-tüüpi orbiitidele.
Calais' väin
Väina alt on läbi kaevatud Eurotunnel.
Apollo-tüüpi asteroidid
Peale 1862 Apollo on tuntumad Apollo-tüüpi asteroidid 2102 Adonis ja 69230 Hermes, mis 1937. aastal möödus Maast 1,5 korda kaugemalt kui Maa ja Kuu vaheline kaugus.
1990. aastal teati 63 Apollo-tüüpi asteroidi, 1999 juba 415, 2003. aasta novembris 1190. See arv kahekordistub umbes iga kahe aasta tagant.
Kõige suurem teadaolev Apollo-tüüpi asteroid on 1866 Sisyphus, mille läbimõõt on umbes 10 km.
1207
1207. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad - 1200. aastad - 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad
Aastad: 1202 1203 1204 1205 1206 - 1207 - 1208 1209 1210 1211 1212
OGC Nice
Olympique Gymnaste Club de Nice Côte d'Azur (lühendatult OGC Nice) on Prantsusmaa jalgpalliklubi, mis mängib riigi kõrgliigas.
Nice on neljal korral tulnud Prantsusmaa meistriks ja võitnud kolmel korral karika.
Praegune koosseis
''Seisuga 27. august 2020''
1205
1205. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad - 1200. aastad - 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad 1250. aastad
Aastad: 1200 1201 1202 1203 1204 - 1205 - 1206 1207 1208 1209 1210
Järva-Jaani vald
Järva-Jaani vald oli kohalik omavalitsusüksus Eestis Järva maakonnas. See moodustati 1991. aastal ning ühines 2017. aastal naaberomavalitsustega Järva vallaks.
Asustus
Järva-Jaani vallas oli Järva-Jaani alev ja 9 küla:
Ajalugu
Vald lähtus ajaloolisest Järva-Jaani kirikukihelkonnast.
2017. aastal ühines Järva-Jaani vald naabervaldadega Järva maakonnast, moodustades Järva valla.
Juhtimine
Järva-Jaani viimane vallavanem oli Arto Saar.
Õru vald
Õru vald oli vald Valga maakonnas.
Õru viimane vallavanem oli Agu Kabrits.
Ajalugu
Õru valla omavalitsuslik staatus kinnitati aastal 1992.
Asustus
Vallas oli üks alevik (Õru) ja 8 küla: Killinge, Kiviküla, Lota, Mustumetsa, Priipalu, Uniküla, Õlatu ja Õruste.
Bütsantsi keisrite loend
Bütsantsi keisrite loend esitab Ida-Rooma keisririigi, mis sai hiljem tuntuks Bütsantsi nime all, valitsejate nimestiku alates Rooma riigi pealinna viimisest Konstantinoopolisse 330. aastal. Seetõttu ei olnud olemas ka Bütsantsi keisreid, vaid läbi selle riigi ajaloo, riigi valitsejad käsitlesid ennast Rooma keisritena.
Riiginimed Bütsants ja Ida-Rooma keisririik võeti kasutusele alles pärast riigi eksisteerimise lõppu. Bütsantsi enda ja tema naabermaade elanike jaoks oli riigi nimi Rooma keisririik või Romania, mis kasvas otseselt välja Rooma riigist ja kus säilisid selle traditsioonid. Bütsantsi eristatakse tänapäeval Rooma riigist eelkõige seetõttu, et riik oli orienteeritud kreeka kultuurile, riigi ametlikuks usundiks oli ristiusk erinevalt Rooma polüteismist ning riigikeeleks oli ladina keele asemel saanud kreeka keel.
Lõplikult jagunes Rooma riik kaheks 395. aastal, pärast imperaator Theodosius I (valitses 379–395) surma. Lääne-Rooma riik pealinnaga Roomas hävitati 476. aastal. Ida-Rooma riik ehk Bütsants püsis kuni Konstantinoopoli vallutamiseni Osmanite poolt 29. mail 1453.
Seadusliku keisriga samal ajal võimule pürginud vastukeisrid on tabelis tähistatud roosa taustavärviga. Kõiki usurpaatoreid ei ole tabelis ära toodud, vaid siin on esitatud ainult need, kes hoidsid reaalselt mingit osa impeeriumist enda kontrolli all ja lasid ennast keisriks kroonida.
Keisrite nimed on antud kuni Justinianuste dünastia lõpuni ladinapäraselt, võttes arvesse, et riigikeelena oli umbes selle ajani kasutusel veel ladina keel. Alates keiser Herakleios I on valitsejate nimed esitatud kreekapäraselt, kasutades nimede esitamisel vanakreeka transkriptsiooni.
Välismaa loodusmälestiste loend
Siin on loetletud välismaa loodusmälestisi.
Mangroov
Mangroov on hingamisjuurtega igihaljaste puude tihnik troopiliste estuaaride ja merede rannikul.
Nimi tuleneb iseloomulike puude mangroovipuude nimest. Need kuuluvad peamiselt perekondadesse avitsennia, manglipuu, sonneraatsia ja Ceriops.
Mangroovid on mudased ning soolased soised metsad. Soolasus tuleneb sellest, et tõusu ajal ujutatakse mangroov mereveega üle. Mangroovipuudele on iseloomulikud õhujuured ehk pneumatofoorid, mille abil saavad puud mõõna ajal õhust hapnikku.
Mangroovide kaitse on tähtis, sest nad kaitsevad rannikut erosiooni eest ning on elupaigaks paljudele liikidele.pisi|Üksik mangroov Indias ([[Ashtamudi järv, Kollam, Kerala)]] 1000px|ääris|vasakul|Mangroovide levik maailmasMangroovi peetakse vahel eraldi bioomiks.
Oberhasli
Oberhasli on:
Holland Eurovisiooni lauluvõistlusel
Holland oli üks Eurovisiooni lauluvõistluse algkoosseisu riikidest, osaledes Eurovisiooni lauluvõistlusel juba 1956. aastast. Holland on seni vahele jätnud vaid neli võistlust.
Viie võiduga on Holland kümne kõige edukama Eurovisiooni riikide hulgas. Märkimisväärselt kõrged saavutused 1980ndatel ja 1990ndatel olid Bernadette'l, Marcha'l, Gerard Joling'ul, Humphrey Campbell'il, Ruth Jacott'il ja Edsilia Rombley'l, kes kõik lõpetasid esikümnes ning olid enne võistlust favoriidid.
Puudumised võistlustelt
Holland on oma Eurovisiooni ajaloo jooksul puudunud vaid neljalt võistluselt. Esimene neist oli 1985. aasta Eurovisioon, mis toimus Rootsis Göteborgis. Võistlus toimus 4. mail, mis on Hollandi hukkunute mälestuspüha, mistõttu ei osaletud võistlusel.
1991. aastal toimus võistlus taas 4. mail ning Holland ei osalenud samadel põhjustel kui 1985. aastal.
1995. ja 2002. aastal ei osaletud samuti Eurovisiooni lauluvõistlusel. Tookord oli põhjus eelnevate aastate kesistes tulemustes: 1994. aastal 23. koht ja 2001. aastal 18. koht.
Hääletamise ajalugu (1975–2019 finaalid)
Holland on andnud kõige rohkem punkte järgmistele riikidele:
Holland on saanud kõige rohkem punkte järgmistelt riikidelt:
B
right|100px B (b) on eesti tähestiku ja ladina tähestiku ning paljude teiste ladina kirja kasutavate keelte tähestike teine täht.
Ajalugu
Ladina tähestiku täht B pärineb kreeka tähestiku tähest beeta.
Tähe B ASCII-kood on 66 ja tähe b ASCII-kood on 98.
Hääldus
B tähistab tavaliselt helilist, bilabiaalset klusiili, eesti keeles tavaliselt helitut nõrka bilabiaalset klusiili.
Vaata ka
ba - bb - bc - bd - be - bf - bg - bh - bi - bj - bk - bl - bm - bn - bo - bp - bq - br - bs - bt - bu - bv - bw - bx - by - bz
Saint Louis
Saint Louise halduspiires elas 2005. aastal arvestuslikult 320 900 inimest, mis asetab linna osariigis Kansas City järel teisele kohale. Linnastu elanike arv oli seevastu 2,6 miljonit. Sellega on Saint Louis Ameerika Ühendriikide linnastute hulgas 19. kohal.
Saint Louis on koos Baltimore'i ja Carson Cityga üks kolmest Ameerika Ühendriikide iseseisvast linnast, mis asub väljaspool Virginia osariiki.
Asula rajati 1764. aastal ja nimetati Prantsusmaa kuninga Louis IX Püha järgi. Linnaks sai see 1822. aastal Saint Louise maakonna osana. Kuna maakonna rahvastikust lõviosa moodustanud linnaelanikud ei soovinud tasuda makse maaelanike pealt ja kurtsid vähemusesindatuse üle maavalitsuses, soovisid nad maakonnast eralduda. Esimene katse tehti 1843. aastal. 1876. aasta augustis toimunud rahvahääletusel hääletas linna ligi 350 000 inimesest koosnev elanikkond napilt maakonnast lahkulöömise poolt, samas maapiirkonna peaaegu 30 000 inimesest koosnev elanikkond hääletas valdavalt eraldumise vastu. Linnaelanikud eraldusid maakonnast 1877. aasta märtsis.
1904. aastal peeti seal maailmanäitus ja kolmandad nüüdisaegsed olümpiamängud.
Kuni 1910. aastateni oli Saint Louis elanike arvu poolest New Yorgi, Philadelphia ja Chicago järel Ameerika Ühendriikide neljas linn ning 1950. aastal 856 796 elanikuga kaheksas linn. Pärast seda hakkas peamiselt valgete rahvaarv järsult vähenema, algas eeslinnastumine. Siiski oli linn endiselt Missouri suurim kuni 1980. aasta rahvaloenduseni. 1990. aastaks oli tol ajal samuti väheneva rahvaarvuga Kansas City koha üle võtnud.
Oberhasli ringkond
Oberhasli ringkond oli 31. detsembrini 2009 ringkond Šveitsis Berni kantonis.
Ringkonna vapil ja lipul on kollasel põhjal krooni kandev must kotkas. Kotkast on Hasli maakonna pitsatil kujutatud juba 1296. aastal. Kotkas sümboliseeris asjaolu, et maakond oli keisri otsevõimu all.
Ringkond hõlmas 6 valda:
Juuru vald
Juuru vald oli vald Raplamaa maakonnas.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas vallas 1511 inimest. Neist 1464 olid eestlased, 33 venelased ja 15 teistest rahvustest.
Juuru vallavanem oli Margus Jaanson.
Ajalugu
Juuru valla omavalitsuslik staatus kinnitati aastal 1991. 11. märtsil 1993 otsustas Riigikogu poolitada Juuru – Kaiu, Kadrina – Saksi, Saku – Kiili, Nissi – Kernu ja Salme – Torgu vallad.
Asustus
Juuru vallas oli üks alevik (Juuru, elanikke 597) ja 14 küla: Atla (91), Helda, Hõreda (80), Härgla (84), Jaluse (40), Järlepa (235), Kalda, Lõiuse (103), Mahtra (99), Maidla (124), Orguse (43), Pirgu (102), Sadala ja Vankse (30).
Võimsus (hulgateooria)
Võimsus ehk kardinaalsus on hulgateoorias hulga elementide arvu mõistet üldistav mõiste, mis on rakendatav ka lõpmatute hulkade puhul.
Võrdvõimsus ja võimsus
Kõigepealt defineeritakse kahe hulga A ja B võrdvõimsuse ehk ekvivalentsuse mõiste:
Kui hulk A on hulgaga B võrdvõimas, siis ka funktsiooni f pöördfunktsioon on bijektsioon, seega on ka hulk B hulgaga  A võrdvõimas. Lõplikud hulgad on omavahel võrdvõimsad parajasti siis, kui neil on ühepalju elemente.
Hulka, mis on võrdvõimas naturaalarvude hulgaga \mathbb{N} (see on lõpmatu hulk), nimetatakse loenduvaks hulgaks. Hulka, mis on kas loenduv või lõplik, nimetatakse ülimalt loenduvaks hulgaks.
Kardinaalarvud
On lihtne näidata, et võrdvõimsus on ekvivalentsusseos. Seetõttu saab anda järgmise definitsiooni:
Alef (\aleph) on heebrea tähestiku esimene täht. See varustatakse indeksiga ja saadakse lõpmatute hulkade kardinaalarvude tähiseid.
Kui hulk A on ekvivalentsusklassi (kardinaalarvu)  \alephi element, siis öeldakse, et hulga A võimsus on   \alephi. Seda märgitakse üles nii:
n elemendist koosneva lõpliku hulga võimsus samastatakse naturaalarvuga n.
Võib küsida, kas kõik lõpmatud hulgad on võrdvõimsad. Juhul kui see oleks nii, oleksid kõik lõpmatud hulgad loenduvad. Selgub aga, et on lõpmatuid hulki, mis ei ole omavahel võrdvõimsad. Näiteks ei ole naturaalarvude hulk võrdvõimas reaalarvude hulgaga. Et reaalarvude hulk on mitteloenduv, seda saab tõestada Cantori diagonaaltõestuse abil.
Allpool näitame, et erinevaid kardinaalarve on lõpmata palju.
Täieliku järjestuse teoreemi kohaselt saab iga kardinaalarvu samastada vähima temaga võrdvõimsa ordinaalarvuga, sest iga hulk on võrdvõimas mõne ordinaalarvuga.
Võimsuste võrdlus
Hulk A ei ole võimsam kui hulk B parajasti siis, kui leidub injektsioon hulgast A hulka B. Hulk A ei ole võimsam kui hulk B parajasti siis, kui leidub sürjektsioon hulgast B hulgale A.
Hulgad A ja B on võrdvõimsad parajasti siis, kui A ei ole võimsam kui B ja B ei ole võimsam kui A.
On ilmne, et |A| < |B| parajasti siis, kui |A| <= |B|, kuid mitte |A| = |B|.
Et naturaalarvude hulk moodustab reaalarvude hulga alamhulga, siis: Saab näidata, et \mathbb{R} on võrdvõimas hulga \mathbb{N} potentshulgaga.
Saab näidata, et naturaalarvude hulgast vähem võimas hulk on lõplik. Samuti saab näidata, et igal lõpmatul hulgal on alamhulk, mis on võrdvõimas hulgaga \mathbb{N}.
Seega on hulga \mathbb{N} võimsus vähim lõpmatu kardinaalarv. Selle tähis on aleph0:
Kontiinuumhüpotees (CH) ütleb, et ei leidu hulka, mis oleks võimsam kui \mathbb{N}, kuid vähem võimas kui \mathbb{R}. Tegemist ei ole teoreemiga. Tavaliste hulgateooria aksiomaatikate (näiteks Zermelo-Fraenkeli aksiomaatika koos valikuaksioomiga) puhul ei saa aksioomidest tuletada ei kontiinuumhüpoteesi ega selle eitust.
Eeldusel, et kontiinuumhüpotees on tõene, defineeritakse \aleph_1 hulga \mathbb{R} võimsusena. See kardinaalarv on võimsuselt järgmine \aleph_0 järel.
Sel juhul kehtib:
Häädemeeste vald (1990)
Häädemeeste vald oli vald Pärnu maakonna lõunaosas, Liivi lahe kaldal.
Häädemeeste valla naabriteks on põhjas Tahkuranna vald, idas Saarde ja Surju vald ning lõunas Läti.
Häädemeeste ja Tahkuranna valla piiril asub Tolkuse raba.
Alevik
Häädemeeste
Külad
Häädemeeste vallas on 20 küla: Arumetsa, Ikla, Jaagupi, Kabli, Krundiküla, Majaka, Massiaru, Metsapoole, Nepste, Orajõe, Papisilla, Penu, Pulgoja, Rannametsa, Sooküla, Soometsa, Treimani, Urissaare, Uuemaa ja Võidu.
Ajalugu
6. detsembril 1990 muudeti Häädemeeste külanõukogu Häädemeeste vallaks. 2017. aastal ühines Häädemeeste vald uue Häädemeeste vallaga.
Vallavanemad
2013–2014 oli Häädemeeste vallavanem Ants Järvesaar. Alates 2014. aastast on vallavanem Magnus Mõttus.
Eesti lahtede loend
Eesti lahtede loend loetleb Eesti lahed ja abajad.
Rennesi Stade
Rennesi Stade (prantsuse keeles ametlikult Stade rennais football club) on Prantsusmaa Rennesi linna jalgpalliklubi, mis mängib riigi kõrgliigas.
Rennesi Stade võitnud Prantsusmaa karika kolm korda, viimati 2019. aastal, kui finaalis alistati valitsev Prantsusmaa meister Paris Saint-Germain. Hooajal 2020–21 osales Rennes esimest korda UEFA Meistrite Liigas.
Rennesi Stade'il on riigi üks edukamaid jalgpalliakadeemiaid. Sealt on jalgpalluriteed alustanud teiste seas Sylvain Wiltord, Yoann Gourcuff, Moussa Sow, Yacine Brahimi, Ousmane Dembélé ja Jimmy Briand.
Klubi kodustaadion on Roazhon Park, mis mahutab 29 778 pealtvaatajat.
Praegune koosseis
''Seisuga 8. oktoober 2020''
Paris Saint-Germain
Paris Saint-Germain (lühendatult PSG, prantsuse keeles ametlikult Paris Saint-Germain Football Club) on Prantsusmaa pealinna Pariisi jalgpalliklubi, mis hooajal mängib riigi kõrgliigas Ligue 1.
1995. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused
1995. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused olid suusatamise maailmameistrivõistlused, mis toimusid 9.–19. märtsini 1995 Kanadas Thunder Bays. Eesti sportlasi oli võistlustules 13.
Paris Saint-Germain
Klubi loodi 12. augustil 1970 klubide Paris FC ja Stade Saint-Germain ühendamisel. Alates hooajast 1974–75 mängib Paris Saint-Germain Prantsusmaa jalgpalli kõrgliigas. Klubi on tulnud üheksa korda Prantsusmaa meistriks ning võitnud 13 korral Prantsusmaa karika. Hooaegadel 2014–2015, 2015–2016, 2017–2018 ja 2019–20 võideti ühe hooaja sees liigatiitel, karikasari ja liigakarikas.
1995. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused
Meeste 10 km klassikalises stiilis
11. märts 1995
Meeste 15 km jälitussõit vabastiilis
13. märts 1995
Paris Saint-Germain
Klubi kodustaadion on alates 1974. aastast Pariisis asuv Parc des Princes. Klubi treeningubaasiks on Saint-Germainis asuv Le Camp des Loges, mille vahetusse lähedusse jääb ka klubi vana (aastail 1904–1974 kasutatud) kodustaadion Stade Municipal Georges Lefèvre.
1995. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused
Meeste 30 km klassikalises stiilis
9. märts 1995
Paris Saint-Germain
Praegune meeskond
''Seisuga 7. oktoober 2020''
1995. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused
Meeste 50 km vabastiilis
19. märts 1995
Meeste 4×10 km teatesuusatamine
17. märts 1995 17 võistkonda
Naiste 5 km klassikalises stiilis
12. märts 1995
Naiste 10 km jälitussõit vabastiilis
14. märts 1995
Naiste 15 km klassikalises stiilis
10. märts 1995
Naiste 30 km vabastiilis
18. märts 1995
Meeskonnavõistlus
11 võistkonda
Normaalmägi
12. märts 1995
Suur mägi
18. märts 1995
Meeskonnavõistlus suurel mäel
17. märts 1995
Pilvemets
pisi|Pilvemets [[Kalimantani saarel]]
Pilvemets ehk udumets on igihaljas troopiline mets, mis kasvab enamasti kõrgemal kui 1500 meetrit merepinnast.
Enamiku ajast on neis metsades suhteline õhuniiskus 100%. Need metsad asuvad otseses mõttes pilvede sees.
Pilvemetsi iseloomustab kõrge endeemsus ning palju epifüütseid taimi.
Puude kõrgus ulatub 25...45 meetrini. Puude kõrgus väheneb kõrguse suurenedes.
Pilvemetsade pindala on viimaste kümnendite jooksul kiirelt vähenenud. Colombia pilvemetsadest on hinnanguliselt 90% maha raiutud ja asendatud põhiliselt karjamaadega. Sellel on palju kahjulikke tagajärgi. Näiteks on pilvemetsade mullad vastuvõtlikud erosioonile, mis tekitab maalihkeid. Samuti on pilvemetsad tähtsad õhupuhastajad.
Nordrhein-Westfalen
Nordrhein-Westfalen ('põhja-Rein-Vestfaal') on Saksamaa liidumaa.
Asend
150px|pisi|Nordrhein-Westfaleni lipp (Landesdienstflagge) pisi|Sendeni loss Nordrhein-Westfalenis thumb|Nordrhein-Westfaleni geograafiline kaart thumb|Vaade [[Reinile Bonni juures]] thumb|Päikeseloojang Reini alamjooksul thumb|[[Reini hiidlinnastu, suurim konurbatsioon Euroopas, rahvaarvuga 11 miljonit]]
Nordrhein-Westfalen hõlmab Reini alamjooksu piirkonna tasandikke ja Mittelgebirge osi Porta Westfalica kuristikust ülespoole. Liidumaa jagab piiri Belgiaga (Valloonia) edelas ning Hollandiga (Limburg, Gelderland ja Overijssel) läänes ja loodes. Sel on piirid Saksa liidumaadega: Alam-Saksi põhjas ja kirdes, Rheinland-Pfalz lõunas ning Hessen kagus.
Planimeetriliselt määratud Nordrhein-Westfaleni keskpunkt asub Dortmund-Aplerbecki lõunaosas Aplerbecker Markis (51° 28' N, 7° 33' E). Selle läänepoolseim punkt asub Selfkanti lähedal Hollandi piiril, idapoolseim Höxteri lähedal Weseri ääres. Lõunapoolseim punkt asub Hellenthali lähedal Eifeli piirkonnas. Põhjapoolseim punkt on Rahdeni lähedal liidumaa kirdeosas. Põhjapunkt asub Põhjamere rannikust vaid 100 km lõunas.
Paljude jaoks on Nordrhein-Westfalen sünonüümiks tööstuspiirkondadele ja linnastutele. Suurimat osa liidumaast kasutab aga põllumajandus (peaaegu 52%) ja metsad (25%).
Loodus
Ligikaudu pool liidumaast asub Vestfaali madaliku ja Reinimaa suhteliselt madalal maastikul, mõlemad ulatuvad laias laastus Põhja-Saksa madalikule. Nendel madalikel on mõned isoleeritud kõrgendikud, teiste hulgas Hohe Mark, Beckumi mäed, Baumberge ja Stemmer Berge. Maapind tõuseb lõuna suunas ja liidumaa idaosas Saksamaa Mittelgebirge osadesse. Need kõrgendikud on Weserbergland – sealhulgas Eggegebirge, Wiehen, Wesergebirge ja Teutoburgi mets idas, Sauerland, Bergisches Land, Siegerland ja Siebengebirge lõunas, samuti Reini vasakkaldal Eifel liidumaa edelaosas. Rothaargebirge tõuseb piirialadel Hesseniga umbes 800 m üle merepinna. Kõrgeimad nendest mägedest on Langenberg (843,2 m üle merepinna), Kahler Asten (840,7 m) ja Clemensberg (839,2 m).
Madalaim looduslik punkt asub Zyfflichi piirkonnas Kranenburgis (9,2 m üle merepinna) liidumaa loodeosas. Madalaim punkt tuleneb siiski kaevandamisest. Hambachi karjäär ulatub Niederzieris sügavusele 293 m alla merepinna. Samal ajal on see sügavaim inimtekkeline lohk Saksamaal.
Paderit, mis voolab täielikult Paderborni linnas, peetakse Saksamaa lühimaks jõeks.
Haldusjaotus
Liidumaal on 5 ringkonda (Arnsbergi, Detmoldi, Düsseldorfi, Kölni, Münsteri), mis jagunevad 31 kreisiks ja 23 kreisivaba linnaks.
Linnaringkonnad (Kreisfreie Städte):
tühi|300px|Ringkonnad
Välislingid
🇩🇪
Boden
Boden on mitme koha nimi:
Samurai
pisi|Samurai mõõgaga (umbes 1860) Samurai (jaapani keeles 侍) oli Jaapani sõdalasest aristokraat.
Samuraid moodustasid oma isanda daimjo ihukaitse, samuti teenijaskonna. Kõige auväärsem ülesanne, mille samurai võis saada, oli isanda mõõga valvur, aga oli teistsuguseidki, nagu vihmavarju valvur või "vee andja hommikul pärast und".
Samuraid kui ühiskonnakiht hakkas tekkima 8. sajandil. Esialgu oli Jaapan haaratud kodusõdadest, lisaks tegutsesid metsades ja mägedes röövlijõugud ja merel mereröövlid, talupoegade ülestõusud olid sagedased. Jaapani keisri väed olid vahel nõrgad ja neile ei saanud alati loota, kõik daimjod ei tahtnudki neile loota. Selle asemel moodustasid nad samuraidest omaenese erasõjaväe.
Samuraide elu juhtis aukoodeks bushidō. See õpetas vastuvaidlematut allumist isandale ja surmapõlgust. Šogunaadiaegne seadus lubas samurail karistamatult tappa lihtinimese, kes ennast samurai suhtes lugupidamatult ülal peab.
Samuraid olid väga mõjukad seni, kuni Jaapanis möllasid kodusõjad. 18. sajandi keskel, kui Jaapanis oli rahu kinnistunud, ei vajatud enam nii suuri armeesid ja samuraide arv vähenes. Mõned samuraid muutusid roniniteks, kes olid oma au kaotanud ja kelle vasallisõltuvus oma isandast oli katkenud. Roninid muutusid sageli linnakodanikeks, tegelesid käsitöö ja kaubandusega. Mõned samuraid muutusid ninjadeks ehk palgamõrvariteks.
Samuraide seisund muutus veelgi halvemaks tööstusrevolutsiooni käigus, mis jõudis Jaapanisse hiljem kui Euroopasse. See lõi suuresti segamini võimu ja rikkuse vahekorrad: mõnedki daimjod sattusid võlgadesse ja vaesusid, samuraid samuti, seevastu madalat päritolu töösturid muutusid nendest rikkamaks.
Samuraid kui ühiskonnakiht kadus 1872. ja 1873. aasta agraarreformi käigus, kui paljud samuraid said selle maa pärisomanikeks, mida nad varem olid rentinud. Endiste samuraide hulgast tuli palju riigiametnikke, nende seast pärines Jaapani armee ja sõjalaevastiku ohvitserkonna põhiosa. Samuraide aukoodeks ja sõjakultus sai Jaapani militarismi ideoloogia põhiosaks ja püsis sellisena kuni Jaapani kaotuseni Teises maailmasõjas.
Ajalugu
pisi|Genpei sõda (1180–1185)
Kamakura ja Muromachi periood
Genpei sõja tulemusena nimetas sõja võitnud klanni liider Minamoto no Yoritomo end šoguniks (Kamakura šogunaat) ja kehtestas ametlikult samuraide üleoleku ülejäänud aristokraatia suhtes. Keisri esinduslik positsioon jäi küll alles, kuid tegelik võim koondus üha enam šoguni kätte ning esimest korda moodustasid samuraid valitsuses tugeva ülekaalu. Kujunes välja ka üldine samuraide ülistamine ja austamine sarnaselt Euroopas samal ajal levinud rüütlikultuuriga. Samuraide populaarsus kasvas veelgi seoses mongolite katsega 1274. aastal Jaapan vallutada. Ligi 40 000 sõdalasest koosnevale armeele suutis Jaapan vastu panna 10 000 samuraid, kuid jaapanlasi soosis ka ilmastik – tugevad äikesetormid mõjusid merelt ründavatele mongolitele hävituslikult. Jaapanlased pidasid torme märgiks, et jumalad aitavad neid ning ka khaan hakkas kartma, et Jaapanit kaitsevad ebaloomulikud jõud. Sissetung peatati ning jaapanlased asusid Hakata lahele edasiste rünnakute eest kaitset ehitama. Pärast mongolite katseid olukorda diplomaatiliselt lahendada (Jaapanisse saadetud diplomaadid hukati kohe), ründasid nad 1281. aastal uuesti 140 000 mehelise armeega. Jaapani 40 000 samuraid ja mongolite laevastikust üle käinud taifuun sundisid mongolid taas taganema. Jaapanlasi kaitsnud tormid nimetati Kami-no-kazeks ehk jumalate tuuleks. Samal ajal jätkusid riigisisesed võimuvõitlused ning alates 1336. aastast sai juhtivaks Ashikaga (Muromachi) šogunaat, mille eesotsas oli šogun Ashikaga Takauji.
Sengoku periood
15. ja 16. sajandit iseloomustab Jaapani tähtsamate klannide pidev omavaheline sõdimine, mistõttu nimetatakse seda ka kodusõdade perioodiks. Iga klann püüdles ideaalis kogu Jaapani valitsemise ning senise klannideks killustunud riigi ühendamise ja tugevdamise poole. Samuraide positsioon ühiskonnas muutus järjest kirjumaks, sest ka teistesse klassidesse sündinud sõdalased said endale lahingutes nime teha ja seeläbi samuraiks saada. Tekkis lõhestumine kõrgema ja madalama positsiooniga samuraide vahel, kuigi eesmärk daimjo maad kaitsta oli kõigil tegelikult ühine. Pideva sõjapidamise tulemusena arenesid kiirelt sõjataktikad ja lahinguvarustus. 16. sajandi keskel jõudsid Jaapanisse tulirelvad ning Sengoku perioodi lõpus valmistati neid juba sadu tuhandeid. pisi|Oda Nobunaga Oda Nobunaga oli Sengoku perioodi üks tuntumaid daimjosid, keda nimetatakse Jaapani esimeseks Suureks Ühendajaks. Tema sõjalise edu tagasid innovatsioonid sõjataktikas ja rohke tulirelvade kasutus. 16. sajandi lõpus kukutas ta võimult Ashikaga klanni, kuid Nobunaga enda kindral Akechi Mitsuhide pöördus tema vastu ja Nobunaga suri 1582. aastal. Mitsuhidele maksis reetmise eest kätte Toyotomi Hideyoshi, kes oli samuti olnud Nobunaga kindral ja keda peeti ka tema õigusjärglaseks. 1586. aastal peaministriks saanud Hideyoshi keelas mittesamuraidel relvade kandmise, lõpetades sellega samurai positsiooni mitmekesistumise. Nobunaga ja Hideyoshi suutsid peaaegu terve tollase Jaapani ühe keskvõimu alla saada. Kasutades ära kodusõdadest kogunenud sõjalisi oskuseid proovis Hideyoshi aastatel 1592 ja 1597 vallutada Koread. Esialgu oli sõjaretk edukas, sest maismaal olid samuraid võimekamad kui Korea sõdalased, kuid Korea tugevam merevägi lõikas ära varustuse Jaapanist, mistõttu jäi vallutusretk seisma. Lõplikult löödi Jaapani armee tagasi 1598. aastal, kui tapeti Toyotomi Hideyoshi. Pärast tema surma moodustus Jaapanis kaks vastandlikku leeri: need, kes arvasid, et võimu peaks pärima Hideyoshi imikust poeg Hideyori, ja teised, kes ei toetanud Toyotomi klanni, eesotsas Tokugawa Ieyasuga. Korea sõdade ajal olid Tokugawa klann ja tema liitlased sellest oskuslikult kõrvale jäänud ja kodusõjaks valmistunud. Toyotomi ja Tokugawa klanni toetajate vahel algasid tihedad kokkupõrked, mis kulmineerusid 1600. aastal Sekigahara lahinguga, mille võitjaks osutus Tokugawa Ieyasu. Jaapani ühendamist võrreldakse riisikoogiga: Oda Nobunaga valmistas selle, Toyotomi Hideyoshi andis talle kuju ning lõpuks sai vaid Tokugawa Ieyasu seda maitsta.
Edo ja Meiji periood
1603. aastast hakkas Jaapanit valitsema Tokugawa šogunaat. Kuna Jaapani ühendamine oli suuremal määral lõpule viidud, algas ligi 250 aasta pikkune rahuperiood, mille tulemusena samuraide militaarne funktsioon järk-järgult taandus. Tänu oma heale haridustasemele said samuraidest õukondlased, erinevad ametnikud, poliitikud, kuid tekkis ka õpetlasi, filosoofe ja kunstiinimesi. Pärast Edo perioodi lõppu 1868. aastal koondus riigivõim taas keisri kätte ning allesjäänud samuraid sattusid riikliku kohtumõistmise alla. Meiji valitsusele ei sobinud, et siiani oli kogu sõjaline ja ka hariduslik võim samuraide käes olnud ning neid hakati teistesse ühiskonnaklassidesse integreerima. Keelati avalikus kohas katana kandmine ning kaotati karistused, mis said osaks lihtrahvale, kui nad olid samuraid solvanud. 1877. aastal toimus Shiroyama lahing, kus suures arvulises vähemuses olnud samuraid astusid viimast korda üles keisri armee vastu, kuid nende väed purustati.
Kultuur
Olles sajandeid Jaapani arvukaim aristokraatlik klass, on samuraid riigi kultuuri tugevalt mõjutanud. Nendega seostatakse Jaapanile iseloomulikku teetseremooniat, tindimaale, Jaapani kiviaedasid ja luulet. Rikkamad samuraid olid olulisteks kunstipatroonideks. Kombed võeti suurel määral üle Hiinalt, kust need zen-munkade abil Jaapanisse jõudsid. Bushidō õpetas neile au, lojaalsust, kohusetunnet ja oskust teenida. Need voorused said eeskujuks lihtrahvale ning on siiani Jaapani ühiskonda juurdunud. Samuraide lahingrüü ja silmatorkav kiiver olid inspiratsiooniks lihtrahva riidemoele.
Haridus
Samuraide väljaõpe hõlmas haruldaselt ulatuslikku kombinatsiooni füüsilistest ja vaimsetest oskustest. Nende kirjaoskus kanjis oli väga kõrgel tasemel ja sama hästi kui nad oskasid käsitseda mõõka või vibu, pidid nad valdama luulet, kunsti ja floristikat. Mõnedel samuraidel oli ka isiklik raamatukogu, kus nad hoidsid oma kirjutisi sõjataktikast ja -tehnikast ning muid olulisi dokumente, mida kodusõdade käigus vaja võis minna. Samuti omasid kõrgemal positsioonil olevad samuraid perekondlikke raamatukogusid, kus hoiti märkmeid perekonna ajaloost, klassikute teoseid ja budistlikke pühakirju.
Bushidō
Bushidō (武士道 'sõdalase tava') oli moraalne koodeks, mis kujundas samurai suhtumist, käitumist ja elustiili. Selle analoogiks on Euroopa rüütlikontseptsioon – rüütlikultuuri väärtused formuleerusid ristiusu põhjal, bushidō'd kujundas zen, shintō ja konfutsianism. Kuigi üldjoontes olid põhimõtted sarnased, oli selliseid koodekseid sajandite jooksul mitmeid ning nimetus bushidō ei viita seega konkreetsele teosele, vaid hõlmab kõiki samuraikultuuri filosoofiaid ja põhimõtteid. Selle eesmärgiks oli tasakaalustada samuraide vägivaldset elu tarkuse, kannatlikkuse ja rahulikkusega. Eri allikate kohaselt oli bushidō's enamasti 7 või 8 voorust: ausus, austus, julgus, au, kaastunne, siirus, lojaalsus ja enesevalitsus. Kõik samuraid käitusid nende väärtuste kohaselt, kuid erinevad tõlgendused varieerusid suuresti klannist klanni ning muutusid ka ajastute jooksul. Samuraid, kes läksid bushidō'ga vastuollu või kaotasid muul moel oma au, olid sunnitud sooritama seppuku (切腹) ehk enesetapu kõhu lahtilõikamise teel.
Abielu
Samuraide abielud olid nende eest korraldatud samal või kõrgemal sotsiaalsel positsioonil oleva vahendaja poolt. Tähtsamate samuraide jaoks oli see hädavajalik, sest suurema osa elust veetsid nad treenides või lahinguväljal ja ei saanud naise otsimisele aega kulutada. Madalamal positsioonil olevate samuraide jaoks oli korraldatud abielu formaalsus, neile oli lubatud ka abielu lihtrahvast pärit naistega. Kaasavara tuli naiselt ning seda kasutati abielupaari uue kodu sisustamiseks. Vabaabielu oli lubatud, kuid konkubiinide tausta kontrolliti hoolega. Tegelikult oli see protsess enamasti analoogne abieluga ning lihtrahvas pidas illegaalset abielu samuraiga paremaks kui legaalset abielu mittearistokraadiga. Kui lihtrahva naine sai samurai konkubiiniks, tõstis see tema pere sotsiaalset staatust ning võimaldas tema lastele samurai positsiooniga võrdväärset seisukorda.
Relvastus
vasakul|pisi|Katana Kõige enam seostatakse samuraisid katanaga (かたな), milles bushidō kohaselt elab nende hing. Katana on kergelt kaardus 60–80 cm pikkune Jaapani kahekäemõõk, mida hakati laialdasemalt kasutama 14. sajandil. Katana eelkäijaks oli tachi (太刀), veidi pikem, kõveram ja teistsuguse mõõgatupega relv, mida hiljem eelistasid kasutada ratsaväelased. Katanaga võitlesid eelkõige jalaväelased. Lisaks katanale kandis jalaväelane ka varumõõka, mida nimetatakse Wakizashiks (脇差). Wakizashi on katanast lühem (30–60 cm) ja seda läks vaja katana kaotamise korral või lähivõitluses, kus katana osutus ebamugavalt pikaks. Tantō (短刀 oli Wakizashist veelgi lühem (15–30 cm) Jaapani versioon pistodast. Heiani perioodil kasutati teda peamiselt relvana vaenlase pussitamiseks, hiljem teenis ta noa või kaunistuse eesmärki. Naginata (なぎなた, 薙刀) on Jaapani stiilis oda, mida jalaväelased kasutasid ratsaväe vastu ning mis oli iseloomulik naissoost sõdalastele onna-mushadele (女武者). Vaenlase vägede kaugelt ründamiseks kasutati Jaapanile iseäralikku pikkvibu Yumit (弓), yumi nooled kandsid nime ya (矢). 16. sajandil jõudsid Portugalist Hiina kaudu Jaapanisse arquebusid ehk Euroopas 15. sajandil kasutusele võetud pikad püssid ning nähes nende efektiivsust külmrelvadega võrreldes, hakati neid kohe masstootma. Esialgu ei kadunud muu relvastus siiski täielikult, sest võrreldes tänapäevaste tulirelvadega olid arquebusid väga ebatäpsed.
Rüü
pisi|Dō-maru Raudrüüdest on enamlevinud kaks versiooni: ō-yoroi (大鎧) ning dō-maru (胴丸). Mõlemad muutusid tavaliseks Genpei sõja ajal ning neid kohandati pidevalt muutuvate lahingutaktikatega. Ō-yoroi oli raskem ja kallim, sest rüü seelikuosa raudplaadid olid tihedamalt paigutatud, riiet kasutati vähem. Esialgu said ō-yoroid endale lubada vaid rikkamad samuraid ning dō-marut kandsid vaesemad. Aja jooksul muutus funktsioon olulisemaks kui välimus ning kergem ja mobiilsem dō-maru sai jalaväelaste hulgas populaarsemaks. Neil tuli tihti palju joosta ning raske rüü väsitas nad ära juba enne vaenlaseni jõudmist. Nõudlus kergema rüü järele seega kasvas sarnaselt üha suureneva nõudlusega sõdalaste järele ning kadus rahaline lõhestumine raudrüü põhjal. Kuna ō-yoroi oli siiski tänu tugevamale materjalile turvalisem, kasutasid seda ratsaväelased ja vibulaskjad, kes ei pidanud ise palju liikuma. Raudrüü värv, disain ja ääriste materjal näitas samurai kuuluvust kindlasse klanni. Kuuluvust iseloomustas ka kabuto (兜, 冑) ehk kiiver, mida samuraid kasutasid. Kabutole on omane iseloomulik kübarjas kuju, mis kaitses sõdalase kaela kui rüü poolt vähekaitstud ala ülevalt langevate vaenlase vibunoolte eest. Kabuto esiküljel on suur ornamentiline element või hari, mis lisas samurai välimusele esteetilisust, kuid pidi oma suuruses ka vaenlasele hirmutavalt mõjuma. Paljud tähtsamate klannide liidrid kasutasid seda elementi, et end juba kaugelt äratuntavaks teha, näiteks kuulsa samurai Date Masamune poolkuukujulist harja on siiani seostatud talle ainuomase väljanägemisega.
Endeem
Endeem (varem ka: endeemik) on liik (või mõni muu takson), mis esineb üksnes teatud piiratud alal. Sellist piiratud levikut kui nähtust nimetatakse endemismiks.
Endeemse liigi levila ei pruugi olla väga väike. Näiteks Austraalia endeem võib levida kõikjal Austraalias, kuid mitte mujal.
Neoendeem on noor takson, mis ei ole veel laialt levida jõudnud. Relikt on aga takson, mille levila oli kunagi märksa laialdasem – ta on praegu enamikus kohtades välja surnud, kuid esineb üksikuis paigus, mida nimetatakse pagulaks ehk refuugiumiks.
Endeemse liigi vastand on kosmopoliit, mille levikul on globaalne ulatus. Kosmopoliitsed liigid on näiteks inimene ja pilliroog.
Endeeme leidub suhteliselt rohkesti tugevate levikubarjääridega piiratud aladel, kus kliima pole väga pika aja jooksul palju muutunud – näiteks mandreist eemal asuvatel vanadel saartel. Endeemirohked on näiteks Uus-Meremaa, Madagaskar ja Hawaii saared.
Endeemsed liigid on tundlikud võõrliikide sissetoomisele ning võivad kergesti ohtu sattuda.
Eesti endeemid
Tuntuim erand on Eesti endeemne liik saaremaa robirohi. See on tüüpiline neoendeem – liigina välja kujunenud arvatavasti pärast jääaega.
Euroopa naarits on relikt, kes kipub pealetungiva Ameerika naaritsa ehk mingi eest taanduma. Üks Euroopa naaritsa refuugiume on Hiiumaa. Teda võib pidada Eesti endeemiks alles siis, kui ta ei levi mujal kui Eestis.
Muuga laht
Muuga laht ehk Randvere laht on Läänemere laht Eesti põhjarannikul Viimsi poolsaare ja Kallavere klindipoolsaare vahel. Laht moodustab Ihasalu lahe edelasopi ning on osa Soome lahest.
Muuga lahe ääres on lõunarannikul Muuga sadam ja Randvere küla. Muuga lahe kaldale ulatub veel ka Maardu linna, Muuga küla ja Uusküla territoorium.
Muuga lahe ääres asuvad Muuga kabelikivi ja Hansumäe kivikülv. Lahte suubub Kroodi oja.
Muuga lahe sügavus ulatub üle 20 meetri.
Maardu Keemiakombinaat reostas minevikus Muuga lahte. Tehase mõju leevendas lahe süvendamine seoses sadama rajamisega. Pärast süvendustöid ja eriti pärast tehase sulgemist on laht muutunud liigirikkamaks.
Hummuli vald
Hummuli vald oli vald Lõuna-Eestis Valga maakonnas.
21. oktoobril 2017 moodustati Helme valla, Tõrva linna, Põdrala valla, Hummuli valla ja Puka valla Soontaga küla ühinemisel uus omavalitsus Tõrva vald.
Hummuli vald jäi kahe linna, Valga ja Tõrva vahele. Lõunaosas piirnes vald Lätiga, idas Tõlliste ja Õru vallaga suuremas osas piki Väikest Emajõge, põhjas ja läänes Helme vallaga.
Hummuli viimane vallavanem oli Enn Mihailov.
Asustus
Hummuli vallas oli Hummuli alevik ja kaheksa küla: Aitsra, Alamõisa, Jeti, Kulli, Piiri, Puide, Ransi ja Soe.
AS Saint-Étienne
Saint-Étienne on Prantsusmaa ajaloo edukaim klubi kümne Prantsusmaa meistrivõidu, kuue Coupe de France'i, ühe Coupe de la Ligue'i ja viie Tropheé des Champions'i tiitliga. Lisaks on Saint-Étienne võitnud Prantsusmaa esiliiga kolmel korral.
Hooajal 1975/76 jõudis Saint-Étienne Euroopa meistrite karikavõistluste finaali, kus kaotati Müncheni Bayernile tulemusega 0:1.
Praegune koosseis
''Seisuga 27. august 2020''
Cantori diagonaaltõestus
Cantori diagonaaltõestus on Georg Cantorilt pärinev tõestus, et reaalarvude hulk ei ole loenduv.
See ei olnud Cantori esimene tõestus reaalarvude hulga mitteloenduvuse kohta. Tema algne tõestus ei kasutanud kümnendmurde ega üldse ühtegi arvusüsteemi.
Hiljem on selle tõestuse eeskujul konstrueeritud palju teisi tõestusi. Neid nimetatakse diagonaaltõestusteks.