cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Peine kreis
Ajalugu
Piirkonnal on pikka ajalugu maagisulatamisega. Sellega seotud kaevandustraditsioon kestis 1976. aastani, kui suleti viimane töötav kaevandus. Üks tuntumaid sündmusi kohalikus ajaloos oli Lengede kaevandusõnnetus 1963. aastal, kui hukkus 29 kaevurit ja 11 päästeti kaks nädalat hiljem.
Geograafia
Kreis hõlmab Hannoveri ja Braunschweigi linna vahelise ruumi. Fuhse jõgi siseneb kreisi lõunast, voolab läbi Peine linna ja suundub põhja poole Cellesse.
Linnad ja vallad
thumb|Linnad ja vallad Peine kreisis
Tartu Sport
Tartu Sport on Tartus spordiga seotuga tegelev sihtasutus.
Sihtasutuse eesmärkide seas on põhikirja järgi:
Sihtasutuse asutas 28. aprillil 2006 Tartu linn.
Sihtasutus haldab järgmisi spordiehitisi:
Joann
Joann on mehenimi, mille kandjate hulgas on:
Toom Pungas
Lõpetas Tallinna Polütehnilise Instituudi automaatika ja telemehaanika erialal.
Töötas Tallinna Raadio-Elektroonika Konstrueerimisbüroos (TREKB).
Tema arendustöö ja leiutustegevus on olnud seotud suure täpsusega mõõtealaldite/mõõtedetektorite väljatöötamisega.
Tema kaastöötaja oli Olev Märtens.
Hall mänd
Hall mänd (Pinus banksiana) on männiliste sugukonda männi perekonda kuuluv okaspuu. Ta on lähedane sugulane keerdmänniga (Pinus contorta), kellega hübridiseerub looduslikult levilate kattumispiirkonnas. Ladinakeelne nimi on antud inglise loodusteadlase Joseph Banksi (1743–1820) auks.
Botaanilised tunnused
pisi|vasakul|Okkad ja käbi pisi|vasakul|Isasõisikud Halli männi eluiga on võrdlemisi lühike, küündides tavaliselt 150–200, harva kuni 250 aastani. Elujõu kadumine algab juba 75-aastastel puudel.
Puu kasvab tavaliselt kuni 20, harva kuni 27 m kõrguseks. Võra on ebakorrapärase, kohati ka põõsja kujuga. Tüvi on tihti kõverdunud, läbimõõt on tavaliselt kuni 60 cm. Tüve koor on noorel puul punakashall, hiljem moodustub tumehall ja võrdlemisi õhuke korp, mis eraldub ebakorrapäraste plaatidena, tuues nähtavale punaka koore.
Juurestik on seemikutel kiire kasvuga ja varakult välja arenenud peajuurega. Seemiku esimesel eluaastal ulatuvad juured 13–25 cm sügavusele, teise kasvuperioodi lõpus 28–33 cm sügavusele ja lateraalselt 46–61 cm kaugusele. Täiskasvanud puu juurestik võib kuivemas liivmullas ulatuda 2,0 m sügavusele.
Pungad on munaja kujuga, punakaspruunid, 0,5–1 cm pikkused, vaigused. Noored võrsed on saledad, oranžikaspunased kuni punakaspruunid, vananedes muutuvad hallikaspruuniks. Okkad on kahekaupa kimbus, 3–4 (6) cm pikkused, keerdunud, helehallikasrohelised, püsivad võrsetel 2–4 aastat.
Isasõisikud on 10–15 mm pikad, kollased, lühikestes pähikutes, emasõisikud on tumepurpurpunased, ühe kuni kolme-, enamasti kahekaupa koos, asuvad isasõisikutega samal võrsel. Käbid on väga lühikese rootsuga, 3–5 (7) cm pikkused, hallikashelepruunid, kõverdunud, siledad, läiketa või nõrga läikega. Seemnete kest on pruun kuni pruunikasmust, 4–5 mm, tiivake 10–12 mm pikkune. 1000 seemne mass on vahemikus 1,81–6,39 g.
Levikuala ja ökoloogia
pisi|vasakul|Halli männi mets [[Nova Scotias]] pisi|140px|vasakul|Tüve koor Halli männi levila asub suurel territooriumil Põhja-Ameerika põhjaosas, ulatudes põhjas ja läänes Mackenzie jõeni Loodealades, idas Cape Bretoni saareni (Nova Scotia) ja lõunas Michigani järveni.
Kliima
Levila idaosas, Atlandi ookeani rannikupiirkonnas on valdavalt mereline kliima, ülejäänud osal valitseb mitmekesine kontinentaalne kliima, mida iseloomustavad lühikesed, soojad kuni jahedad suved, väga külmad talved ning vähene sademete hulk. Jaanuari keskmine temperatuur on vahemikus –4...–29 °C, minimaalsed külmakraadid langevad talvel kuni –21...–46 °C. Juuli keskmine temperatuur on vahemikus 13...22 °C, maksimaalsed soojakraadid tõusevad suvel kuni 29...38 °C. Negatiivseid õhutemperatuure võib esineda levila põhjaosas aasta kõikidel kuudel. Põhjapoolseimas osas esineb ka igikeltsa. Aasta keskmine õhutemperatuur on vahemikus –5...4 °C. Külmavaba periood aastas on 50...173 ööpäeva. Keskmine sademete hulk aastas on 250...1400 mm, kasvuperioodil esineb sademeid keskmiselt 150...640 mm. Suvine kuivaperiood on iseloomulik levila lääne- ja edelaosas.
Kasvupinnas
Hall mänd kasvab tavaliselt liivmuldadel, kuid võib esineda ka liivsavimuldadel, õhukestel graniidist ja moondekivimitest moodustunud muldadel, turvasmuldadel ja lubjakivist moodustunud muldadel. Ta võib kasvada väga kuivadel liivastel ja kivistel muldadel, kus teised puuliigid vaevu elus püsivad. Parimat kasvu näitab ta hästi vett läbilaskvatel saviliivmuldadel, kus südasuvine pinnasevee tase jääb maapinnast 1,2–1,8 m sügavusele. Levilas ei esine väga aluselise reaktsiooniga kasvupinnast, kuid mükoriisa olemasolul suudab hall mänd kasvada muldadel, mille pH küündib kuni 8,2. pisi|[[Michigani säälik pesitseb halli männi noorendikes]]
Halli männi metsad
Hall mänd moodustab levilas tihti ühevanuseid puhaspuistuid, mis viitab metsapõlengute esinemisele piirkonnas. Suurem osa tema metsadest asub Kanada suurtel avarustel, vähem USA kirdeosas. Segametsades kasvavad halli männiga koos peamiselt järgmised puuliigid (sorteeritud kuivematest kasvukohtadest niiskemate poole): Quercus ellipsoidalis, suureviljaline tamm (Quercus macrocarpa), vaigumänd (Pinus resinosa), suurehambaline haab (Populus grandidentata), ameerika haab (Populus tremuloides), paberikask (Betula papyrifera), punane tamm (Ouerqus rubra), valge mänd (Pinus strobus), punane vaher (Acer rubrum), palsamnulg (Abies balsamea), kanada kuusk (Picea glauca), must kuusk (Picea mariana), ameerika lehis (Larix laricina) ja palsampappel (Populus balsamifera). Nendest puuliikidest võivad metsas koos halli männiga domineerida ameerika haab, paberikask ja vaigumänd.
Kasutamine
Hall mänd on oluline majandatav puuliik Kanadas ja USA-s. Keskmise tugevusega ja raskemat puitu kasutatakse peamiselt tselluloosi tootmisel, saematerjali toorainena, postide, mastide, kaevandustugede ja raudteeliiprite valmistamisel. Suure järvistu piirkonnas kasutatakse halli mändi laialdaselt metsade kultiveerimiseks. Samuti on ta kasutust leidnud kuivade, happelise pinnasega ja liivaste tööstusmaastike haljastamisel. Mõningal määral kasvatatakse teda ka jõulupuu kasvandustes.
Kasvatamine Eestis
Hall mänd introdutseeriti Eestisse 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses. Metsakasvatajad lootsid toitainetevaestel liivastel muldadel saada temaga häid tulemusi, kuid tema tootlikkus jäi meil kasvava hariliku männi omale alla. Hall mänd on noores eas meil kasvavatest mändidest kõige kiirema kasvuga ja täiesti külmakindel, taludes talvel temperatuure kuni –40...–46 °C. Metsakultuuris ja iluaedades ei ole hall mänd siiski väga perspektiivikas liik, sest talle on iseloomulikud väike tootlikkus, kõverdunud tüved, halb okste laasuvus ja lühike eluiga. Eestis kasvavad vanemad puud endise Sagadi metskonna kontori juures, Antsla metskonnas, Alatskivi ümbruse metsas (ligi 100 puud), Tallinnas Saku raba läheduses (ligi 70 puud), Järvseljal koos keerdmänniga jm. Tihedas puistus sageli inetu hall mänd on valgusküllasemas kasvukohas kenam ja omapärase kujuga.
Porkkala neem
pisi|Vaade Porkkala neemele lennukilt Pork(k)ala neem (ka Pork(k)ala poolsaar; soome keeles Porkkalanniemi, rootsi keeles Porkala udd) on neem (poolsaar) Soome lahe põhjaosas Soomes Kirkkonummi asulas.
Neemel oli oluline sõjaline tähtsus, sest paiknedes Soome lahe kõige kitsamas kohas, võimaldas see koos Eestis Naissaarel asunud rannakaitsepatareiga blokeerida laevatee Soome lahe kaudu Leningradi. Neemelt on Eesti rannikule 36 km ja Helsingisse 18 km.
Jätkusõja lõpetanud Moskva vaherahuga läks neem rendilepinguga Nõukogude Liidu haldusesse ja sinna rajati Porkkala mereväebaas. Neem pidi jääma Nõukogude Liidu kontrolli alla 50 aastaks, kuid 1950. aastatel toimunud raketirelvastuse kiire arenguga kaotas Porkkala mereväebaas oma sõjalise ja strateegilise tähtsuse ja 1956. aasta jaanuaris anti see tagasi Soomele.
Keerberg
Statistika
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Keerberg 67 inimesel: 36 mehel ja 31 naisel. Perekonnanimede levikult oli Keerberg meeste puhul 3143. kohal ja naiste puhul 4182. kohal.
Perekonnanimi Keerberg oli kõige levinum vanuserühmas 45–49 aastat, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 1,04. Nimi oli kõige sagedasem Saare maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 2,38 inimest.
19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Läänemaal Märjamaa kihelkonna Mõisamaa ja Sõtke mõisavallas talupojale nimeks	Keerberg.
Nimede eestistamise käigus loobuti nimest Keerberg 7 korral, kui 1936.–1940. aastal võeti uuteks nimedeks Keerdoja kolmel ja Keerpärg kahel juhul, lisaks võeti nimedeks 	Kesandi ja Lillessaar.
Johann
Johann on mitme inimese nimi.
Risti tänav (Tartu)
pisi|Risti tänav (oktoober, 2013) Risti tänav on tänav Tartus.
Tänavat on esimest korda mainitud 1915.
Ranna kool (Tartumaa)
Ranna kool oli kool Tartumaal, endise Ranna mõisa alal.
Kooli eelkäijad olid 1809 asutatud Sassukvere ja Raatvere vallakool. 1919 muudeti mõlemad koolid algkoolideks. 1923 ühendati need kaks kooli üheks kooliks: Ranna algkooliks.
1944 muudeti Ranna algkool Ranna mittetäielikuks keskkooliks.
1980 põles koolimaja maha ja kool suleti.
Kvarneri laht
pisi|Kvarneri laht Kvarneri laht (horvaadi keeles Kvarnerski zaljev, itaalia keeles Golfo del Quarnaro või Carnaro, ladina keeles Sinus Flanaticus või Liburnicus sinus) on Aadria mere põhjaosa laht, mis asub Istria poolsaare, Horvaatia ranniku ja Dalmaatsia vahel.
Lahe suurimad saared on Lošinj, Cres, Krk, Rab ja Pag. Nendevahelist laheosa nimetatakse ka Kvarnerićiks (otsetõlkes 'Väike-Kvarner') ning Krkist ja Rabist ida pool asuvat osa nimetatakse Senji kanaliks.
Lahe sügavus on kohati üle 100 meetri, mis võimaldab Rijeka linnal omada meresadamat, mis mahutab suuri kaubalaevu.
Helda
Helda on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Juuru vallas.
1977. aastal Hõreda külaga liidetud küla eraldati taas 2010. aastal.
Tanel Kalmet
1993–1995 oli Tanel Kalmet õpetaja Jakob Westholmi Keskkoolis. 1997–1999 Patendiameti konsultant-nõunik ja 1999–2002 õigusosakonna talituse juhataja. 2001–2006 Akadeemia Nord lektor ja 2006–2007 sama kooli dotsent. 2004. aastast on ta Patendiameti tööstusomandi apellatsioonikomisjoni esimees. 2019 nimetati ta samale ametikohale riigiametnikuna. 2007–2019 oli Kalmet tööl Justiitsministeeriumis eri ametikohtadel.
Püünis
Püünis on jahiulukite, röövloomade ja kahjurite püüdmiseks kasutatav riist või rajatav tõke.
Püünise liike on palju. Kasutatavamaid püünise liike on lõks, millel on palju alaliike (kastlõks, langlõks, karulõks jne). Peale lõksude kasutatakse ka aedpüüniseid (nt metssigade püügil), silmuseid (lindude, jäneseliste ja kiskjaliste püügil), püünisraudu röövloomade tabamiseks.
Kirjandus
Animal trap
Tecklenburgi krahvkond
thumb|Vapp thumb|Tecklenburgi krahvkond umbes 13. sajandi keskpaigas thumb|Tecklenburgi krahvkond koos Rhedaga 1560. aasta paiku
Tecklenburgi krahvkond (saksa: Grafschaft Tecklenburg) oli Saksa-Rooma riigi osa, mis paiknes tänapäeva Saksamaa Alam-Saksi liidumaal.
Ajalugu
thumb|left|[[Tecklenburgi lossi varemed]]
12. sajandil tekkis Tecklenburgi krahvkond Teutoburgi metsa läänejalamil piirkonnas, mida nüüd kutsutakse Tecklenburger Landiks.
Lai-villimardikas
Lai-villimardikas (Meloe brevicollis) on liik mardikalisi perekonnast villimardikas.
Tecklenburgi krahvkond
Ajalugu
1696. aastal loovutati Tecklenburgi krahvkond Solmsile. 1707. aastal müüs Solms-Braunfelsi krahv Wilhelm Moritz Tecklenburgi Preisimaale. 1729. aasta Berliini lepinguga loobus Bentheim-Tecklenburgi krahvisuguvõsa kõigist nõudmistest krahvkonnale.
Lai-villimardikas
Ta on suur mustjassinine lühikeste kattetiibadega putukas.
Tecklenburgi krahvkond
Ajalugu
Krahvkond mediatiseeriti Bergi suurhertsogkonda 1808. aastal. Prantsusmaa annekteeris Tecklenburgi 1810. aastal koos paljude Loode-Saksa piirkondadega. Viini kongress tagastas Tecklenburgi Preisimaale 1816. aastal.
Lai-villimardikas
Eestis üsna haruldane.
Auru tänav
Auru tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Luite asumis. Auru tänav algab Tallinna–Pärnu raudteeliini äärest, ristub Leete, Suitsu ja Veduri tänavaga ning lõpeb Luite tänaval.
Auru tänav on lääneloode-idakagusuunaline ja ligikaudu 300 meetri pikkune.
Auru tänav sai nime 15. veebruaril 1933. Tänav on saanud nime lähedal asuva Tallinn-Väikse raudteejaama mõjul (sarjanimi, auruveduritega seotud).
OYME
OYME (vene keeles ОЙМЕ; ersakeelsest sõnast ойме 'hing', 'meeleolu') on rahvamuusikaansambel, kes laulab ersa ja mokša keeles. Ansambel tegutseb Moskvas.
Ansambel moodustati 2011. aastal väljaspool Mordva vabariiki.
Bolintin-Vale
Bolintin-Vale on linn Rumeenias Giurgiu maakonnas. Linn asub ajaloolises Munteenia piirkonnas. Bolintin-Vale paikneb Bukarestist umbes 25 km läänes.
Asulat on ürikutes esmamainitud 1433. aastal, linnaõigused sai 1989. aastal.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Bolintin-Vale elanikest rumeenlasi 72,79%, mustlasi 17,75% ja teistest rahvustest inimesi 0,03%. Rahvus oli teadmata 9,41%-l inimestest.
Eesti-Austria suhted
Eesti-Austria suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Austria vahel.
Austria tunnustas Eestit 26. juunil 1921.
Austria taastunnustas Eestit 28. augustil 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted sõlmiti 8. jaanuaril 1992.
1997 avati Austria suursaatkond Tallinnas.
Nathaniel Chalobah
pisi|Nathaniel Chalobah (2016) Nathaniel Nyakie Chalobah (sündinud 12. detsembril 1994 Freetownis) on Sierra Leones sündinud Inglismaa jalgpallur, kes mängib kaitsja või poolkaitsjana Inglismaa esiliiga klubis Fulham.
2005. aastal liitus ta Chelsea noorteakadeemiaga. Profidebüüdi tegi Chalobah hooajal 2012–13 Watfordis, kus ta mängis Chelseast laenul. Seejärel mängis ta laenul veel teistes Inglismaa esiliiga klubides Nottingham Forest (2013–14), Middlesbrough (2013–14) ja Reading (2014–2015), Inglismaa kõrgliiga klubis Burnley (2014–2015) ning Itaalia kõrgliiga klubis Napoli (2015–2016). Chelsea meeskonnas debüteeris Chalobah alles hooajal 2016–17. Ta mängis sel hooajal Chelsea meeskonnas 15 mängus, sealhulgas kümnes Inglismaa kõrgliiga mängus ja tuli klubiga Inglismaa meistriks.
2017. aasta juulis naasis ta Watfordi, kellega sõlmis viieaastase lepingu.
2021. aasta augustis sõlmis ta kaheaastase lepingu Fulhamiga.
2010. aastal tuli Chalobah Inglismaa kuni 17-aastaste koondisega Euroopa omavanuste meistriks. Inglismaa jalgpallikoondises debüteeris ta 15. oktoobril 2018 UEFA Rahvuste Liiga mängus Hispaania vastu.
Matthew Lowton
pisi|Matthew Lowton 2013. aastal [[Aston Villa särgis]] Matthew John Lowton (sündinud 9. juunil 1989 Chesterfieldis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis Burnley.
2007. aastal liitus ta Sheffield Unitedi noorteakadeemiaga. 2009. aastal mängis ta Sheffield Unitedist laenul Ungari klubis Ferencvárosi. Sheffield Unitedi meeskonnas debüteeris Lowton hooaja 2009–10 lõpus. Järgmisel hooajal kindlustas ta koha klubi põhimeeskonnas.
Aastatel 2012–2015 mängis Lowton Inglismaa kõrgliiga klubis Aston Villa. Esimese värava Inglismaa kõrgliigas lõi ta 15. septembril 2012 mängus Swansea City vastu.
2015. aasta juunis sõlmis ta lepingu Burnleyga, mis mängis toona Inglismaa esiliigas. Alates hooajast 2016–17 on ta klubiga mänginud Inglismaa kõrgliigas.
Kartena
Kartena (vene keeles vanasti Корцяны) on alev (endine linn) Leedus Kretinga rajoonis, Kartena valla halduskeskus. Kartena asub Minija jõe ääres, jäädes Salantai regionaalpargi territooriumile.
Alevist 6 kilomeetrit ida pool asub Kartena tsiviillennuväli. Alevi lähemas ümbruses asub kuus linnamäge. Kartenas asuvad gümnaasium, kultuurimaja ja raamatukogu.
Vaatamisväärsusteks on 1873. aastal ehitatud katoliku kirik ja selle kellatorn, kaks kalmistul asuvat kabelit, XVIII sajandi lõpus ehitatud puidust võõrastemaja aastast 1845, aastal 1792 ehitatud vesiveski, samuti vana kirikla ja kalmistu. Alevi lõunaservas asub linnamägi, selle juures aga kääbaskalmistu.
Ajalugu
Kartenat on esmamainitud aastal 1253. Toona kuulus asula kuralaste Ceklise muinasmaakonda. Hiljem jäi Kartena Leedu võimu alla ja sealsed kuralased sulandusid žemaitide hulka. Kartena ümbrus mängis Žemaitija kaitsmisel tähtsat osa.
Aleviks sai asula aastal 1599, aastal 1611 ehitati sinna esimene kirik. Esimene katoliku kirik ehitati Kartenasse aastal 1634, aastal 1723 sai Kartenast linn. Aastal 1777 sai linn turuprivileegid, aga linna kasvu see kaasa ei toonud. Pärast seda, kui linn aastal 1806 maha põles, muudeti see taas aleviks.
Nõukogude võim küüditas 45 Kartena elanikku. Pärast Teist maailmasõda tegutsesid alevi ümbruses Leedu metsavennad. Nõukogude ajal sai alevist kolhoosikeskus.
Heino (Holland)
Heino on küla Hollandis Overijsseli provintsis Raalte vallas.
Elanike arv oli 2008. aasta veebruaris 6459.
AS Eesti Gaas
alt=Eesti Gaasi peakontor|pisi|Eesti Gaasi peakontor AS Eesti Gaas on Soome-Balti piirkonna suurim erakapitalile kuuluv energiaettevõte, mille tooteportfelli kuuluvad maagaas, veeldatud maagaas (LNG), surugaas (CNG), biometaan (CBM) ja elekter. Eesti Gaasi kontserni kuuluvad tütarettevõtted AS Gaasivõrk ja Elenger Marine OÜ. AS Gaasivõrk haldab Eesti suurimat gaasijaotusvõrku. Tütarettevõte Elenger Marine tegeleb LNG transpordi ning punkerdamisega nii merel kui ka maal, kasutades selleks oma LNG veokiparki ning gaasitankerit Optimus. Eesti Gaasile kuulub Eesti suurim surugaasitanklate võrk, kus saab lisaks maagaasile tankida kohalikku taastuvkütust rohegaasi ehk biometaani.
Heino (Holland)
2001. aastani eksisteeris omaette Heino vald, siis liideti see Raalte vallaga.
AS Eesti Gaas
Eesti Gaasile kuulub ka 80% osalus neljas päikeseenergia tootmisega tegelevas ettevõttes (Pärnu Päikesepark 1, 2, 3 ja 4).
Heino (Holland)
Heino on maaliline küla, kus asub arvukalt härrastemaju. Heinost edelas, teispool raudteed ja Olst-Wijhe omavalitsuse piiri seisab Nijenhuisi loss. Selles asub silmapaistev De Fundatie kunstimuuseum, mille ekspositsioonis on Constant Permeke, Van Goghi jt teoseid. Lossi ümber paikneb kaunis skulptuuriaed Ossip Zadkine jt skulptorite kujudega.
Augusti kolmandal nädalal toimuvad külas Heino Pumbapäevad ('Pompdagen'), mis said nime küla pumbakaevu järgi. Nende kõrgpunkt on Daggie Old Heino, kus kaubeldakse käsitöö ja muude kaupadega ning esinevad rahvamuusikud. Pumbapäevade aegu voolab Heinosse tuhandeid külastajaid.
AS Eesti Gaas
Eesti Gaas kuulub 100% Eesti erakapitalile. Ettevõtte omanik on investeerimisettevõte Infortar, mis on ühtlasi Tallinki suuraktsionär. Eesti Gaasil on ligi 50 000 klienti.
Ajalugu
Ettevõtte eelkäija oli 1948. aastal asutatud Eesti esimene gaasitranspordiettevõte Kohtla-Järve – Leningradi Gaasitorustiku Ekspluatatsioonivalitsus. Pärast mitmeid reorganiseerimisi muudeti ENSV Gasifitseerimise peavalitsus tootmiskoondiseks, mille nimeks sai Eesti Gaas. 1990. aastal sai tootmiskoondisest riiklik aktsiaselts Eesti Gaas (RAS Eesti Gaas). Aastast 1993 kannab ettevõte nime AS Eesti Gaas. 69,34% Eesti Gaasi aktsiakapitalist kuulus Eesti Vabariigile ja 30,66% aktsiatest Venemaa aktsiaseltsile Gazprom.
1999. aastal sõlmitud ühinemislepingu alusel liitis AS Eesti Gaas endaga aktsiaseltsid Tartu Gaas ja Rakvere Gaas, mis olid Eesti Gaasi ainuomandis.
Kui Euroopa Liidu nõudel oli monopoolsuse vältimiseks vaja lahutada gaasi tarnija ja magistraaltorustik, ostis torustiku ära Elering. Eesti Gaasi aktsiad, mis olid müüdud Fortumile, ostis veebruaris 2016 ära Tallinki suuromanik, Infortari enamusosalusega ettevõte Trilini Energy. Sel ettevõttel on nüüd enamusosalus Eesti Gaasis.
Tegevusalad
Eesti Gaasi tuumtoode ja -kompetents on maagaas – tarnituna läbi võrgu torugaasina, surumaagaasina (CNG) ja veeldatud maagaasina (LNG). Toodete hulgas on maagaasil põhinevad energialahendused, alates gaasitorustiku projekteerimisest kuni valmis küttelahenduse ja hoolduseni.
Eesti Gaasi tütarettevõte Elenger Marine tõi 2021. aastal Läänemerele esimese LNG Punkerlaeva Optimus, millega on võimalik tarnida korraga 6000 m3 gaasi. Optimus pakub ship-to-ship (STS) punkerdamise teenust Läänemerel Baltikumi ja Soome lahe piirkonnas.
Ettevõte pakub kodu- kui äriklientidele lisaks gaasile elektrit, sealhulgas taastuvat päikeseenergiat.
Kaldasammas
pisi|Kaldasammas, [[Ontario]] Kaldasammas (inglise abutment) on silla vm ehitise kaldaäärne tugisammas.
Rudolf Schiller
Rudolf Schiller (sünninimega Rudolf Süllaär; 31. detsember 1872 Haapsalu – 5. detsember 1938 Tallinn) oli Venemaa Keisririigi ohvitser, hiljem juba Eesti Vabariigi ohvitser ja Eesti merejõudude esimene ülem.
Teenistus Venemaa Keisririigis
1905. jaanuari alguses mobiliseeriti ta seoses Vene-Jaapani sõjaga Balti mere laevastikku. Eriharidusega inimesena saadeti ta õppima laevadele Okean ja abiristlejale Don, et saada mereväeohvitseriks. 16. mai ülendati ta praporštšikuks (lipnikuks) ja ta asus teenima Kroonlinna, kus ta oktoobris määrati transpordilaeva Anadõr vahiohvitseriks.
1907. aasta aprillis ülendati admiraliteedi Alamporutšikuks (nooremleitnandiks) ja määrati torpeedopaadi nr 28 komandöriks. Oktoobris alustas ta teenistus transpordilaeval Samojed vahiülemana.
1908. aasta mais sooritas mereväeohvitseri eksamid ja ta ülendati admiraliteedi porutšikuks (leitnandiks). Aastail 1908–1911 teenis jäämurdja-puksiiril Mogutši vahiohvitserina.
1911. aprillis määrati Schiller Balti laevastiku allveelaevade õppe- ja baaslaevale Habarovsk, algul revidendina, hiljem vanemohvitserina.
1912. märtsis ülendati staabikapteniks.
1915. aasta juunist oli Schiller Habarovski komandör ja osales I maailmasõjas. Siit sai ta ka oma lahingukogemused, oli laevaga korduvalt lennukite tule all, elas üle Saksa allveelaeva torpeedorünnakud Osmussaare ning Põõsaspea all.
1916. aasta 30. juulil ülendati ta admiraliteedikapteniks (kaptenmajor).
1917. mais vahetas ta Habarovski komandöri koha ujuvtöökoja Kama komandörikoha vastu. See kestis vaid paar kuud ning ta määrati veel samal suvel Balti mere õhulaevastiku diviisi staapi vanemaks käsundus- ja navigatsiooniohvitseriks, täites ka staabiülema ülesandeid.
1918
28. veebruar andis Eesti Sõjaväe ülem kindralmajor Andres Larka välja käsu, millega kohustas kõiki mereväelasi end üles andma Eesti Sõjavägede Staabi inspektorjaoskonnas Narva mnt 50a. Selle jaoskonna alla kuulus ka mereväe jaoskond, mille ülem oli Rudolf Schiller. Selle jaoskonna ülesandeks oli Eesti mereväeohvitseride ja ametnike teenistusse määramine ning igasugune asjaajamine. Seega oli R. Schiller Eesti mereväe esimene organiseerija ja kõrgeim juht. Märtsi lõpus ülendati ta 2. järgu kapteniks (kaptenleitnant).
4. aprillil saatsid sakslased rahvusväeosad laiali, pärast seda jäi Schiller seotuks omakaitsega ning oli üks, kes osales Kaitseliidu legaliseerimisel. pisi|Rudolf Schiller, ohvitseride vormiriietes, ligikaudu 1905 - 1918 13. novembril määrati Kaitseliidu ülema käsuga Schiller Tallinna Uue sadama komandandiks. Järgmisel päeval esitas ta sõjaminister kindral Larkale oma nägemuse merekaitse korraldamisest, rõhutades vajadust seada lahinguvalmis rannakaitsepatareid Tallinna kaitseks. 24. novembrist määrati Schiller kindral Larka käsuga mereväe ülemaks.
28. november esitas ta Konstantin Pätsile Eesti Vabariigi Eesti merejõudude korraldamise esialgse kava, mis oli kokkuvõttes järgmine:
Organiseerimistöö jäigi Schilleril põhitegevuseks. Oma eelnevast kogemusest oli ta eeskujuks võtnud Vene laevastiku kogemuse – Eestile see aga ei sobinud ning sellest tekkisid hiljem arusaamatused.
21. detsember määrati Schilleri asemel Eesti merejõudude juhatajaks Johan Pitka, kes näitas Vabadussõja alguses üles suurt aktiivsust ja võimekust.
1919
1. jaanuarist sai Schillerist Mereväe Koosseisu ja Tehnilise Varustuse Valitsuse ülem, kuid tagandati juba 15. jaanuarist ja määrati sama valitsuse Mereside osakonna ülemaks. Selleski ametis sai ta olla vaid paar nädalat.
1. veebruarist moodustati Rannavalve, Side ja Päästejaamade Valitsus ning Schillerist sai selle valitsuse Päästejaamade osakonna ülem. Selles ametis oli ta kuni 26. novembrini ja edasi viidi Schiller üle lennuväe Merelennusalga lennujaama ülemaks.
1920
Lennuväelaste juhtimisega olid tal kogemused juba olemas ja hinnangud tema tööle olid head. Vabadussõja lõpp ja üleminek rahuajale tekitas igal pool segadust. Schiller sattus mainet kahjustavatesse intriigidesse. Esimene leidis aset 3. märtsil, mille käigus rikkus ta ära head suhted põhjanaabritega. Soome lennukil lõppes kütus otsa ja tegi hädamaandumise Prangli saare juures vette. Merehätta jäänud lennuki kohendamise eest esitas, aga Soome sõjaministeeriumile arve. Järgmised sekeldused juhtusid oma meestega. 19. augustil leiti Sveaborgi lähistel maandunud lennukilt 15 liitrit piiritust. Septembris lennuroodu vanemleitnant Boriss Štšepotjev lennanud vesilennukil Soome. Soomes peeti sõiduk kinni, see oli ilma riigi tunnusmärkideta, peal 100 liitrit piiritust.
1921
1. juulist viidi ta lennuväest üle sõjaväe korraldusvalitsuse käsundusohvitseriks ja loeti komandeerituks merejõudude juhataja käsutusse.
Pärast teenistust
Pärast erruminekut jäi Schiller elama Tallinna. Tal jäi 25-aastasest riigiteenistusest puudu 4 kuud ja 20 päeva, seetõttu ei maksnud Eesti Vabariik talle pensioni.
Esimene abikaasa Johanna (sünd Allas) suri 1923. aasta novembris, sellest abielust oli tal neli last. Vanemast pojast Borisist sai samuti ohvitser, teine poeg Nikolai-Adam lahkus Saksamaale. Tütred Gertruda ja Sigrid läksid mõlemad 1930. aastatel USA-sse ja jäidki sinna. Teine abikaasa Irma Luz elas 1928. aastani.
Rudolf Schiller suri 5. detsembril 1938 ja maeti Tallinnas Kopli kalmistule. Okupatsiooni ajal see kalmistu hävitati ja nüüd on seal park.
Suurtükiväelase Dolase seiklused
Suurtükiväelase Dolase seiklused (originaalpealkiri "Jak rozpętałem drugą wojnę światową", eesti keeles 'Kuidas ma Teise maailmasõja valla päästsin') on 1970. aastal linastunud kolmeosaline Poola mängufilm. Film tugineb Kazimierz Sławiński 1967. aastal ilmunud romaanile "Przygody kanoniera Dolasa".
Eesti-Belgia suhted
Eesti-Belgia suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Belgia vahel.
Belgia tunnustas Eestit 26. jaanuaril 1921.
Belgia taastunnustas Eestit 27. augustil 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted taastati 5. septembril 1991.
Halley komeet
Halley komeet on tuntuim lühikese perioodiga komeet. Ta on Maalt nähtav 75–76 aasta tagant. Halley komeet on ainuke lühikese perioodiga komeetidest, mis on Maalt väga selgesti nähtav üks kord inimese eluea jooksul. Viimati oli Halley komeet Päikesesüsteemi keskosas nähtav 1986. aastal. Järgmine kord ilmub ta taevasse 2061. aasta keskel.
Esimene kindel ülestähendus Halley komeedist (240 eKr) pärineb Hiinast. Komeedi perioodilisuse avastas Newtoni teooriat kasutades inglise astronoom Edmond Halley. 1759. aastal nimetas prantsuse astronoom Nicolas Louis de Lacaille esimesena komeedi Halley järgi.
1986. aastal oli Halley komeet esimene komeet, mida vaadeldi kosmosest. Komeeti uuriti detailselt mitme mööda lennanud kosmosesondi (peamiselt Giotto, Vega 1 ja Vega 2) abil ning avastati, et Halley komeedi pind koosneb eelkõige tolmustest mittelenduvatest materjalidest ja väike osa sellest on jäine.
Tallinna Järveotsa Gümnaasium
Tallinna Järveotsa Gümnaasium on eestikeelne gümnaasium Tallinnas Väike-Õismäe asumis aadressil Järveotsa tee 31.
Ajalugu
Tallinna 55. Keskkool avati 1982. aastal. 1991. aastal muudeti kooli nimi Tallinna Järveotsa Keskkooliks ning 1998. aastal Tallinna Järveotsa Gümnaasiumiks.
Õppesuunad gümnaasiumis
Gümnaasiumis saab õppida kolmel õppesuunal: jaapani keele õppesuunal, reaal-meedia õppesuunal ja inglise keele õppesuunal.
Võrkheinik
Võrkheinik (Rhodotus) on Physalacriaceae sugukonda kuuluv perekond seeni.
Astlalised
Astlalised (Aculeata) on kiletiivaliste putukate rühm rippkehaliste alamseltsis, kuhu kuuluvad ülemsugukonnad Apoidea, Chrysidoidea ja Vespoidea. Astlaliste rühm on arvatavasti monofüleetiline.
Rühma peamine tunnusjoon on erilise struktuuri – astla – olemasolu. Astla kujul on tegmist moondunud munetiga, mida emased kasutavad nii saagi halvamiseks ründel kui ka enesekaitseks. Astel toimib süstlana, viies mürgi saagi või ründaja kehasse. Evolutsiooniliselt on nõelamine arenenud alistamaks endast suuremat saaklooma. Nõelamise efektiivsus sõltub väljastatava mürgi kogusest, koostisest, astla suurusest ning nõelamise sügavusest. Kõik astlaliste hulka loetavad liigid ei ole võimelised nõelama. See võib olla tingitud näiteks muneti redutseerumisest või kohastumisest täitmaks mõnda muud ülesannet.
Apoidea
Mesilaselaadsed on kõige liigirikkam astlaliste rühm, kuhu arvatakse kuuluvat umbes 20 000 liiki. Peamine erinevus mesilaste ja teist astlaliste (eelkõige herilaste) vahel on nende järglaste poolt tarbitav toit. Mesilase vastseid toidetakse taimset päritolu meega. Erinevalt herilastest on mesilased kogu elutsükli jooksul taimtoidulised, toitudes peamiselt õietolmust ja nektarist.
Suurem osa mesilaseliike on üksiku eluviisiga ehk üks emane ehitab pärast viljastamist pesa, kuhu ta muneb munad ning hoolitseb vastsete eest. Väiksem osa liikidest on ühiseluviisiga, moodustades pered. Pere koosneb tavaliselt ühest kuningannast (sigimisvõimeline emane, kes muneb), töölistest (sigimisvõimetud emased) ning teatud perioodil ka isastest.
pisi|Anthidium manicatum
Ülemsugukond Apoidea (mesilaselaadsed)
Chrysidoidea
Ülemsugukond Chrysidoidea koosneb kolmest suurest ja laialt levinud sugukonnast (Bethylidae, Chrysididae ja Dryinidae) ning neljast väiksemast ja vähem levinud sugukonnast. Chrysidoidea on kosmopoliitne rühm, kuhu kuuluvad liigid on enamasti väikesed (≤ 7 mm) ja parasiitse eluviisiga. Tegemist on võrdlemisi liigirikka rühmaga (ligikaudu 6000 kirjeldatud liiki). Chrysidoidea arvatakse olevat astlaliste basaalrühm, kes on võimelised nõelama, kuid nende mürki ei loeta inimestele ohtlikuks.
pisi|Hedychrum rutilans
Ülemsugukond Chrysidoidea
Vespoidea
Ülemsugukonna Vespoidea moodustavad sipelgad ja herilased. Üks tuntumaid sugukondi on ühisherilased (Vespidae), kelle järgi on kogu rühm ladinakeelse nime saanud. Ühisherilased, nagu nimigi viitab, on erinevalt teistest Vespoidea liikidest rühmiti koos elavad, moodustades perekonnad või kolooniad.
Üksikeluviisiliste liikide puhul puudub sama liigi isenditel tavaliselt kokkupuude, välja arvatud paardumisperioodil. Üksikeluviisiliste herilaste peasaehitamiskombed erinevad liigiti, kuid kõigil liikidel puudub vanema ja järglase vahel otsene kokkupuude. Siiski hoolitsevad teatud liigi emased (nt Chalybion californicum ja Sceliphron caementarium ) oma järglaste eest. Jahtides aktiivselt saaki, kasutavad nad mürki saagi paralüseerimiseks, mitte tapmiseks. Halvatud saak paigutatakse varem valmistatud pessa, kuhu see suletakse koos vastse munaga. Järglane toitub kuni pesast lahkumiseni sinna jäetud saakloomast. Herilaste vastsed toituvad peaaegu eranditult loomsest toidust, samas valmikud enamasti taimemahlast ja nektarist.
pisi|Herilane Vespula germanica
Ülemsugukond Vespoidea
AS Tulika Grupp
AS Tulika Grupp on aastal 1999 moodustatud kontsern, kuhu kuulub mitu takso- ja transporditeenust pakkuvat ettevõtet.
Kontserni kuuluvad teiste seas AS Tulika Takso (asutati 1993), Maksitakso, Tallinna Taksopark, Tulika Autokeskus.
K. A. Savitski nimeline Penza kunstikool
pisi| pisi|Penza kunstikool XX sajandi alguses Penza kunstikool (ka Pensa kunstikool) on 1898. aastal asutatud kunstikool Penza linnas.
Aastast 1955 kannab kunstikool Konstantin Savitski nime.
Penza kuberner Nikolai Selivjorstov (1830–1890) pärandas Penza linnale 1000 rubla ning kogu oma raamatu- ja pildikogu – "joonistuskooli asutamiseks". Selivjorstovi testamendi täideviijaks ja kooli rajamise organisaatoriks oli Pjotr Semjonov-Tjan-Šanski. Peterburi Kunstide Akadeemia valis kooli esimeseks direktoriks Konstantin Savitski. Koolimaja ehitati aastatel 1891–1898.
Ilus aeg (Imandra Lake)
"Ilus aeg" on singel ansambli Imandra Lake debüütalbumilt "Seesamseesam" (2010). Singlilt leiab laulu kaks töötlust: esimene Šoti džässmuusikult Bill Wells ning teine Jaapani duolt Tenniscoats. Neist viimane on omapärane sellepoolest, et jaapanlased esitavad laulu ise eesti keeles, olles selle ära õppinud kuulmise järgi.
Singlit saab veebis tasuta kuulata ning lood digitaalsel kujul endale osta bändi Bandcampi lehelt aadressilt http://imandralake.bandcamp.com.
Külgvaksamine
pisi|[[Crotalus scutulatus külgvaksamisel]] Külgvaksamine ehk kaldvaksamine (inglise sidewinding) on madudele loomulik liikumisviis looduses, mille korral madu liigub külg ees.
Kaldvaksamine on omane ülemsugukondade Caenophidia ja Alethinophidia maoliikidele nagu kääbus-aafrikarästik, kääbus-aafrikarästik, sarvik-lõgismadu, harilik eefa jt) nt kõrbes lahtisel liival ja alamsugukonna veemadulased (Homalopsinae) (nt märjal mudasel ehk liivasel pinnasel liikudes).
Pilt:Sidewindingtracks.gif
Viited
Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Sidewinding seisuga 02.01.2014.
Zagnańsk
Zagnańsk on küla Poolas Święty Krzyżi vojevoodkonnas Kielce maakonnas, Zagnański valla halduskeskus. Zagnańsk asub Kielcest ligikaudu 12 km põhjas.
Zagnańskis asub 700-aastane Barteki tamm.
Aulos
Aulos (vn kr αὐλός, mitmuses αὐλοί auloi ) oli vanakreeka puhkpill, mida on tihti kujutatud kunstis ja leitud arheoloogilistel väljakaevamistel.
Kuigi aulos on tihti ekslikult tõlgitud kui 'flööt', kirjeldati selle kõla "läbilõikava, pealetükkiva ja ärritavana", sarnanedes rohkem torupilliga. Seda võidi kasutada sõjaväemuusika esitamiseks, kuid sagedamini on seda kujutatud muudes situatsioonides. Selle mäng saatis füüsilisi ajaviiteid nagu näiteks maadlus, kaugushüpe, kettaheide, samuti ohverdamisi.
Kuigi aristokraadid, kellel oli palju vaba aega, harrastasid mõnikord aulosemängu, seostati pärast viiendat sajandit aulost peamiselt professionaalsete muusikutega, tihti ka orjadega.
Heli Raidla
Heli Raidla (sündinud 24. mail 1927 Erastvere Alaküläs Kanepi kihelkonnas) on eesti õpetaja ja käsitöömeister.
Elulugu
Ta on üks Põlva Käsitööklubi asutajaid (1993) ja juhatuse liige. Ta on koostanud käsitööalast raamatuid ja korraldanud Põlva käsitööpäevi.
Siberi Riiklik Lennundus- ja Kosmonautikaülikool
Ülikool asutati 1960 Krasnojarski Polütehnilise Instituudi filiaalina. Ülikooli valmistab ette spetsialiste muu hulgas tsiviillennunduse, kosmonautika ja masinaehituse alal.
Nalja Liisa
pisi|Nalja Liisa (1904) Nalja Liisa oli huumoriajakiri, mis ilmus 1904. aastal Tallinnas. Kuna tsaarivalitsus takistas ajalehe Meie Mats trükkimist ja levitamist, aga ajaleht oli rahva seas väga populaarne, oli Nalja Liisa peamiselt Meie Matsi asendaja ja eelnevalt ilmunud Nalja Madise jätk.
Väljaandja oli Jakob Jaason. Ajakirjas avaldati postuumselt Albert Thomsoni karikatuure.
Trükiti Tallinnas Mihkel Martna trükikojas 10 000 eksemplari ja ilmus vaid 1 number.
Edasi ilmus ajakiri juba nimega Meie Matsi vastane (1905).
Vaata lisaks
"Meie Mats" (1902) > "Nalja Madis" (1903) > "Nalja Liisa" (1904) > "Meie Matsi vastane" (1905) > "Uus Meie Mats" (1906) > "Meie Mats" > "Päris Meie Mats" (1907) > "Matside Mats" (1907) > "Sakste Mats" (1908) > "Matsi poeg Ats" (1908) > "Matsi poeg Mats" (1908) > "Meie Mats Ise" (1908) > "Vana Meie Mats" (1914)
Eesti-Boliivia suhted
Eesti-Boliivia suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Boliivia vahel.
Boliivia kiitis heaks, kui Eesti 1922 ühines Rahvasteliiduga.
Et Boliivia oli 1933 ühinenud lepinguga Anti-War Treaty of Non-Agression and Conciliation, siis ta ei tunnustanud Balti riikide vallutamist NSV Liidu poolt.
Boliivia taastunnustas Eestit 8. septembril 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted sõlmiti 10. märtsil 2004 Haagis.
Boliivias La Pazis asub Eesti aukonsulaat.
Zielonka
Zielonka on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas Wołomini maakonnas. Zielonka asub Varssavi kesklinnast umbes 13 km kirdes.
Eestlased Hiinas
Eestlaste suurimad kogukonnad Hiinas on alates 20. sajandi algusest Mandžuuria (eeskätt Harbiini linn) ja Shanghai.
1919 oli Shanghais eestlasi mitukümmend. 1919 asutati Shanghai Eesti Rahvuskomitee. 1920. aastate lõpul asutati Shanghai Eesti Selts ja lisaks asutati väike ettevõte Estica. 1920. aastate teisel poolel elas Shanghais 60-100 eestlast, sh 15 meremeest.
Hiina eestlaste koguarv oli 1930. aastate keskel umbes 130, seejuures neist umbes 90 elas Shanghais, ülejäänud Tianjinis, Hongkongis, Pekingis ja teistes Hiina linnades. 1930. aastate majandusraskused Hiinas sundisid paljusid eestlasi sealt lahkuma; osa sõitis ka Eestisse.
Hiinas Harbinis Harbini Eesti Selts ja Shanghais tegutseb Shanghai Eesti Selts. Peale selle on Facebookis grupid "Eestlased Hiinas" ja "Eestlased Pekingis" (vaata peatükki "Välislingid").
Püha Risti basiilika (Lecce)
Püha Risti basiilika on barokkstiilis katoliku pühakoda Kagu-Itaalias Apuulia maakonnas Lecce kesklinnas Umberto I tänaval.
Pööni
Pööni on küla Setumaal Seeritsä nulgas.
Praeguse haldusjaotuse järgi kuulub küla Venemaa Pihkva oblasti Petseri rajooni. Küla venepärane nimi on Луковка Lukovka.
2018. aastal ei olnud külas ühtki elanikku.
Pööni külast on pärit ülemsootska Piret Torm-Kriis.
Heller
Heller:
Volyně
Volyně (saksa keeles Wolin) on linn Tšehhis Lõuna-Tšehhi maakonnas Strakonice ringkonnas. Volyně asub Strakonicest umbes 11 km lõunas ja České Budějovicest ligikaudu 47 km lääneloodes.
Volynět on esmamainitud 1271. aastal, linnaõigused sai 1299. aastal.
Volyně vanalinn on alates 19. novembrist 1990 ajalooline linnakaitseala.
Marju Tammik
Marju Tammik (sündinud 15. oktoobril 1972 ) on eesti kunstnik ja moeillustraator.
Ta on lõpetanud Eesti Kunstiakadeemia moekunstnikuna 1997. aastal. Pärast Kunstiakadeemia lõpetamist töötas ta stilisti ja moekunstnikuna. Ta on avaldanud illustratsioone ajakirjades ja illustreerinud raamatuid, loonud kaubamärkide ja reklaamikampaaniate visuaalseid lahendusi, esinenud rahvusvahelistel moeillustratsiooni näitustel.
Tema fookuses on peamiselt graafiline disain ja moeillustratsioon, mida ta ka Eesti Kunstiakadeemias õpetab. Marju Tammiku teoseid on eksponeeritud näitustel Tallinnas, Thbilisis, Pärnus, Helsingis ja Washingtonis, disaininädala raames Budapestis ja [http://www.vastsverige.com/en/vara/e/237524/New-Nordic-Fashion-IllustrationBorase Tekstiilimuuseumis Rootsis. Boråsi Tekstiilimuuseumis Rootsis.] Tema teosed on Londoni galerii Rise Art veebigalerii püsiekspositsioonis.
Marju Tammiku ja Margus Tammiku loodud kohvibrändi visuaalne lahendus on auhinnatud pakendikategoorias Eesti Disaini auhinna ja Kuldmuna konkurssidel.
Oliivpilvik
Oliivpilvik (Russula olivacea) on pilvikuliste sugukonda pilviku perekonda kuuluv seen.
Kübar on varieeruva värvusega, sageli oliivpruun, laius 4–22 cm.
Ta esineb ka Eestis.
Horvaadid
pisi|Horvaatide diasporaa pisi|Horvaadi neiud rahvariietes. [[Ungari]] Horvaadid (omanimetus horvaadi keeles hrvati, sg hrvat) on lõunaslaavi päritolu etnos, kes elab peamiselt Horvaatias ning Bosnias ja Hertsegoviinas (on seal üks kolmest konstitutsioonilisest rahvusest), samuti Montenegro idaosas, Serbia põhjaosas Vojvodinas, Austria idaosas Burgenlandis ning Burgenlandiga piirnevatel Ungari ja Sloveenia aladel, aga ka mujal Balkani riikides. Peale oma põliste asualade elab horvaate väljarännanutena mujal maailmas, sealhulgas Euroopas, Põhja- ja Lõuna-Ameerikas, Austraalias, Uus-Meremaal ning Lõuna-Aafrikas.
Horvaatide üldarv on 8–9 miljonit, sellest umbes 4 miljonit elab Horvaatias ja hinnanguliselt 4,5 miljonit väljaspool Horvaatiat (2005), sealhulgas 659 718 Bosnias ja Hertsegoviinas (2000).
Horvaadid on enamasti katoliiklased, kõnelevad horvaadi keelt ja kasutavad ladina tähestikku.
Bütsantsi keisri Konstantinos VII 10. sajandil kirjutatud teose "De Administrando Imperio" järgi saabusid horvaadid praegusele asualale 7. sajandi alguses.
Hendrik Tamm
pisi|Hendrik Tamm mängimas [[Eesti meeste 63. meistrivõistlused vene kabes (2011)|Eesti meeste 63. meistrivõistlustel vene kabes Foto: Ave Maria Mõistlik, 9. aprill 2011 ]] Hendrik Tamm (sündinud 12. märtsil 1996) on eesti kabetaja.
2009. aasta märtsis saavutas ta rahvusvahelise kabe Eesti minikadettide meistrivõistlustel esikoha. Sama aasta septembris tuli ta Riias Jānis Rimša memoriaalturniiril kabes minikadettide konkurentsis kolmandaks.
Horvaadid
15. sajandil jagati horvaadid kolme riigi vahel: Põhja-Horvaatiast sai Austria keisririigi osa, Dalmaatsia (väljaarvatud Dubrovnik, mis iseseisvus) läks Veneetsia Vabariigi valitsemise alla ning Slavoonia ja Bosnia hõivas Osmanite riik.
Horvaadi kultuuri rikkusest annab tunnistust tõsiasi, et viis kultuuriobjekti UNESCO maailmapärandi nimistus asub Horvaatias.
Kalda (Rapla)
Kalda on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Juuru vallas.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 13 inimest. Kõik olid eestlased.
1977. aastal Härgla külaga liidetud küla eraldati taas 2010. aastal.
Elektriisolatsioon
pisi|Mitut liiki plastidest kaabliisolatsioon pisi|Keraamiline kõrgepingeisolaator Elektriisolatsioon on tõke, mis hoiab ära elektrilise kokkupuute (galvaanilise ühenduse) seadme osade vahel, samuti võimaluse puutuda elektriseadme pingestatud ja voolu juhtivate osade vastu. Niisuguse tõkkena kasutatakse tahkeid, vedelaid ja gaasilisi elektriisolatsiooni materjale ehk elektriisoleermaterjale:
Tunnussuurused
Elektriisoleermaterjale iseloomustavad elektrilised, mehaanilised ja füüsikalis-keemilised omadused ning parameetrid, näiteks
Elektriisoleermaterjalide kõige tähtsam tunnussuurus on kestvalt lubatav töötemperatuur, mis iseloomustab isoleermaterjali kuumataluvust.
Isolatsiooniklassid
Temperatuuritaluvuse järgi jagunevad isoleermaterjalid järgmistesse kuumakindlusklassidesse. Klassi number väljendab kestvalt lubatavat temperatuuri, mida materjal peab taluma ettenähtud aja jooksul.
Kaisa Ling
pisi|Kaisa Ling (2020) Kaisa Ling (nom de plume ka Kaisa Maria Ling; sündinud 4. veebruaril 1990) on eesti laulja, kultuuriajakirjanik, kriitik ja kirjandusteadlane.
Haridus
Saaremaalt pärit Ling on lõpetanud Tartu Miina Härma Gümnaasiumi kuldmedaliga. 2013. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis bakalaureusetöö "Maagiline realism Mehis Heinsaare ja Gabriel García Márqueze lühiproosas" ning 2017. aastal samas magistritöö neobarokist Kuuba kirjanike Alejo Carpentieri, José Lezama Lima ja Severo Sarduy loomingus "In search of the neobaroque image" (mõlema töö juhendaja oli Jüri Talvet).
Muusika
2004–2006 ja 2009 mängis Kaisa Ling viiulit Saaremaa punkbändis Punkentsefaliit.
Kaisa Ling on ansambli Kaisa Ling Thing asutaja, laulja ja eestvedaja. Ansambel on projekt 1920.-1930. aastatel USAs levinud vodevillibluusi väärtustamiseks ning esitab peamiselt mustanahaliste naislauljate nagu Ma Rainey, Bessie Smith, Alberta Hunter, Ida Cox jt muusikat. 2018. aastal avaldas ansambel Eesti esimese vodevillibluusi kogumiku "Nii kole mees" (plaadifirma Teet ja Pojad). 2019. aastal valiti Kaisa Ling Thing Eesti esindajaks 2020. aastal Hollandis toimuvale bluusivõistlusele European Blues Challenge.
Ühiskondlik tegevus
2018. aastal oli Kaisa Ling Supilinna päevade peakorraldaja.
Ling on üliõpilasseltsi EYS Veljesto liige.
Tallinna Juhkentali Gümnaasium
Tallinna Juhkentali Gümnaasium oli gümnaasium Tallinna Kesklinna Juhkentali asumis, aadressil Juhkentali tänav 36.
2014. aasta 1. septembril liideti Tallinna Juhkentali Gümnaasium ja Tallinna Kesklinna Vene Gümnaasium, ning Kesklinna Vene Gümnaasium sai enda käsutusse ka aadressil Juhkentali tänav 36 asuva hoone.
Ajalugu
Kool asutati 1945. aastal ning tegutses hoones Tartu maantee 23, seejärel koliti hoonesse Juhkentali tänav 36. Kooli nimetati 1988. aastal Tallinna 23. 9-klassiliseks Kooliks ja 1991. aastal Tallinna 23. Keskkooliks ning 1996. aastal Tallinna Juhkentali Gümnaasiumiks.
Rachel Corrie
pisi|Rachel Corrie tänav Ramallah linnas
Rachel Aliene Corrie (10. aprill 1979 – 16. märts 2003) oli ameerika aktivist ja kirjanik. Ta oli pro-Palestiina grupist, mille nimi oli International Solidarity Movement (ISM). Ta tapeti 2003. aasta 16. märtsil Iisraeli kaitseväe poolt Rafah' linnas, mis asub Gaza lõunaosas. Sel ajal oli teise Palestiina intifada kõrghetk. Täpseid asjaolusid ning seda, kes oli toimunus süüdi, on mitmel korral vaidlustatud.
Lapse- ja nooruspõlv
Rachel Corrie sündis 10. aprillil 1979 ning kasvas üles Olympia linnas, mis asub Washingtoni osariigis Ameerika Ühendriikides. Evergreeni State'i ülikoolis sai Corriest pühendunud aktivist, kes võitles rahu nimel. Ta liitus peagi International Solidarity Movementiga (ISM), mis vaidlustab Iisraeli vägede tegusid Läänekaldal ja Gazas. Ülikooli viimasel aastal tegi Corrie ettepaneku iseseisvaks õppevisiidiks, mille käigus ta reisiks Gazasse, liituks ISMi meeleavaldajatega, sealhulgas pannes aluse ka Olympia ja Rafah' linna sõpruslinna projektile. Enne lahkumist organiseeris ta kirjavahetuse Olympia ja Rafah' laste vahel.
Kristel Siitam-Nyiri
1997. aastal lõpetas Siitam-Nyiri Tartu Ülikooli õigusteaduskonna.
Siitam-Nyiri alustas prokurörina 1995. aastal Pärnu prokuratuuris. 1997–2004 töötas ta Tallinna prokuratuuris majanduskuritegude osakonda juhtiva prokurörina ning aastatel 2004–2011 Põhja ringkonnaprokuratuuri majandus- ja korruptsioonikuritegude osakonna juhina (vanemprokurör).
2019. aastal nimetas Vabariigi Valitsus ta kolmeks aastaks ametnikueetika nõukogu liikmeks. Keskvalitsus vabastas ta aasta hiljem nõukogu koosseisust.
Viited
´
Eesti Kodanikuajakirjanduse Selts
Eesti Kodanikuajakirjanduse Selts on kodanikuajakirjandust edendav ühendus Eestis.
Selts peab enda ülesandeks osalusajakirjanduse arendamist.
Selts peab uudisteportaali Kylauudis.ee.
Transavia
Transavia, legaalselt asutatud Transavia Airlines C. V. ja varem kaubamärgiga transavia.com on Madalmaade odavlennufirma.
See on KLM-i täisomanduses olev tütarettevõte ning seega kuulub see Air France-KLM-i gruppi. Lennufirma peamine baas on Amsterdami Schipholi lennujaam ja lennufirma teised baasid on Rotterdami Haagi lennujaam ja Eindhoveni lennujaam.
Naine akna juures
„Naine akna juures“ on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teos.