cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Hicham El Guerrouj
Kuldliiga võistlus
2000 1. koht 1500 m jooks 3:30.90 (Berliin) 2000 1. koht 1500 m jooks 3:27.21 (Zürich) 2000 1. koht 1500 m jooks 3:30.75 (Saint-Denis) 2001 1. koht 1 miili jooks 3:44.95 (Rooma) 2001 1. koht 1500 m jooks 3:26.12 (Brüssel) 2001 1. koht 1500 m jooks 3:29.06 (Zürich) 2001 1. koht 1500 m jooks 3:28.38 (Saint-Denis) 2002 1. koht 1 miili jooks 3:48.28 (Rooma) 2002 1. koht 1 miili jooks 3:50.12 (Oslo) 2002 1. koht 1500 m jooks 3:30.00 (Berliin) 2002 1. koht 1500 m jooks 3:29.95 (Brüssel) 2002 1. koht 1500 m jooks 3:26.89 (Zürich) 2002 1. koht 1500 m jooks 3:27.34 (Monaco) 2002 1. koht 1500 m jooks 3:29.96 (Saint-Denis) 2003 1. koht 1500 m jooks 3:28.40 (Brüssel) 2003 1. koht 1500 m jooks 3:29.13 (Zürich) 2003 1. koht 1500 m jooks3:29.76 (Rooma)
Grand Prix ' võistlus
2001 1. koht 1 miili jooks 3:49.41 (London) 2001 1. koht 1 miili jooks 3:49.92 (Eugene) 2002 1. koht 1 miili jooks 3:50.86 (London) 2003 1. koht 1 miili jooks 3:50.20 (Rieti)
Super Grand Prix
2003 2. koht 5000 m jooks 12:50.24 (Ostrava) 2003 1. koht 1500 m jooks 3:33.41 (Gateshead) 2004 1. koht 1500 m jooks 3:32.20 (Lausanne)
Isiklikku
Hicham El Guerrouj on 176 cm pikk ja kaalub 63 kg. Ta on abielus. Treener on Abel Kada. Oma iidoliks peab ta Said Aouitat.
Ukraina Rahvuslik Reforminõukogu
Ukraina Rahvuslik Reforminõukogu (ukraina keeles Національна рада реформ) on konsulteeriv organ, mis nõustab Ukraina presidenti.
Iloni Imedemaa
pisi|Vaade Iloni Imedemaa kööki 2011. aasta [[muuseumiööl]] Iloni Imedemaa on kunstnik Ilon Wiklandile pühendatud teemakeskus Haapsalus, Kooli tänav 5. Varem asus see Haapsalus Läänemaa Muuseumis.
Keskus avati 1. juulil 2009.
Imedemaal saavad külastajad tutvuda Ilon Wiklandi loodud raamatuillustratsioonidega ning ka ise pilte teha või Astrid Lindgreni raamatute tegelastega kohtuda. Keskuses on muu hulgas Karlssoni mängutuba ja Bullerby köök, teatrilava ja piknikuplats.
Teemakeskuses näidatakse Matsalu loodusfilmide festivali raames loodusfilme.
Aru mõis (Haljala)
Aru mõis (saksa keeles Arro) oli Vanamõisa mõisa karjamõis Haljala kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Auküla küla lähedal Haljala vallas   Lääne-Virumaal.
Johann Stael von Holstein
Johann Stael von Holstein (surnud 1512) oli Liivi ordu liige ja Järva foogt aastatel 1492–1511.
Johanni vanemad olid Robert Stael von Holstein ja Christina von Hardenberg. Tema suguvõsa pärines Vestfaalist ning oli saanud nime Holsteini linnuse järgi, varem oli suguvõsa kutsutud Vleckeks. Johann sündis Dortmundi lähedal. Tema nõost Jürgenist sai hiljem samuti Liivi ordu liige. Tema kaugemad sugulased saabusid Liivimaale just enne Liivi sõda ja panid aluse Stael von Holsteini suguvõsa kahele Liivimaa harule.
Johann saabus Liivimaale tõenäoliselt 1480. aasta paiku. 1487. aastal sai ta Rakvere foogtiks ja 1492. aastal Järva foogtiks, mis tähendas ühtlasi ordu ladvikusse kuulumist. Sellel ametikohal oli ta ligi 20 aastat; ta vabastati ametist 1511. aastal, umbes samal ajal kui teisedki tema põlvkonna ordu tippjuhid Wennemar von Dellwig (Viljandis) ja Johann von der Recke (Tallinnas). Järgmisel aastal ta suri.
Olav Haraldsson
Olav Haraldssoni nime kandsid kaks Norra kuningat:
Rakvere – Väike-Maarja – Vägeva maantee
Rakvere–Väike-Maarja–Vägeva maantee (registrinumbriga 22) on üks Eesti tugimaanteedest. See saab alguse Rakvere linnas. Tee pikkus on 52,0 km, kaasa arvatud 2,9 km pikkune lõik Rakvere linnas (Rakvere linna tänavatena Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänav, Vallikraavi tänav, Õie tänav, Tammiku tänav). Tee lõpeb Tartu–Jõgeva–Aravete maantee 67. kilomeetril Koluvere külas.
Sillad Rakvere–Väike-Maarja–Vägeva maanteel
Sildade nimistu pärineb Maa-ameti andmebaasist
Asulad Rakvere–Väike-Maarja–Vägeva maanteel
Rakvere linn, Tõrma küla, Eesküla küla, Karitsa küla, Levala küla, Koplitaguse küla, Assamalla küla, Kullenga küla, Aburi küla, Koonu küla, Ärina küla, Müüriku küla, Väike-Maarja alevik, Ebavere küla, Liivaküla küla, Äntu küla, Nõmme küla, Kamariku küla, Räitsvere küla, Lammasküla küla, Suure-Rakke küla, Rakke alevik, Väike-Rakke küla, Edru küla, Koluvere küla.
Osmaniye
Osmaniye on linn Türgis Çukurova piirkonnas Osmaniye provintsis.
Narva Postiljon
Narva Postiljon on Narvas alates 24. jaanuarist 2004 ilmuv ajaleht.
Leht ilmub üks kord nädalas, laupäeviti.
Narva Postiljon on praegu ainuke eestikeelne perioodiliselt ilmuv ajaleht Narvas.
Lehe väljaandjad on OÜ NG-Leht ja Sihtasutus Pro Narva. OÜ NG-Leht annab välja ka kaks korda nädalas ilmuvat venekeelset ajalehte Narvskaja Gazeta, mis on Narva Postiljoni emaleht.
Narvskaja Gazeta ja Narva Postiljoni ühine peatoimetaja on Sergei Stepanov. Esimene Narva Postiljoni tegevtoimetaja on Tanel Mazur.
Narva Postiljon vahetab materjali ja teeb muud koostööd üle-eestilise päevalehega Eesti Päevaleht.
Serhi Deineko
Serhi Deineko (ukraina keeles Сергій Васильович Дейнеко, sündinud 5. aprillil 1975 Birobidžanis) on Ukraina piirivalvur.
Narva Postiljon
Et ajaleht Narvskaja Gazeta ilmus nõukogude ajal nime Narvski Rabotši all ja see oli omakorda Narva Töölise emaleht, siis peab ka Narva Postiljon ennast kaudselt Narva Töölise järglaseks.
Märt Läänemets
Tema põhilised uurimisvaldkonnad on mahajaana budism ja hiina mõttelugu. Avaldanud tõlkeid hiina, sanskriti ja inglise keelest. Kirjutanud arvamuslugusid tänapäeva Hiina poliitikast.
Õppinud ja täiendanud end nii Hiina Rahvavabariigis kui ka Taiwanis.
Ta oli Tartu Ülikooli orientalistikakeskuse dotsent (2016–2020) ja juhataja ning Eesti Akadeemilise Orientaalseltsi president. Õpetab Tartu Ülikoolis mandariini hiina ja sanskriti keelt ning pidas idateemalisi loengukursuseid. Ida mõtteloo leksikoni üks autoritest (koos Linnart Mälli ja Teet Toomega).
Kaitses 2009. aastal Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas doktoritöö "Gandavyūha-sūtra kui ajalooallikas". Koos Gao Jingyiga koostas ta esimese spetsiaalselt eesti õppijale mõeldud hiina keele õpiku (Tartu Ülikooli Kirjastus, 2015).
Tarō Asō
Tarō Asō (麻生 太郎 Asō Tarō, sündinud 20. septembril 1940 Iizukas Fukuoka prefektuuris) on Jaapani poliitik.
24. septembrist 2008 kuni 16. septembrini 2009 oli ta peaminister.
Tarō Asō isa Takakichi Asō oli suurettevõtja, kaevanduste ja tsemenditootmisettevõtte omanik. Tema ema Kazuko oli Jaapani peaministri Shigeru Yoshida tütar.
Pärast Gakushūini ülikooli lõpetamist asus ta 1966 tööle oma isa firma juhatusse töötades Brasiilias ja seejärel Sierra Leones. Ta räägib vabalt portugali keelt.
Ta osales 1976. aasta suveolümpiamängudel Jaapani laskmismeeskonna koosseisus.
Poliitiline karjäär
Asō kuulub Jaapani kaua aega võimul olnud Liberaaldemokraatlikku Parteisse. Aastatel 2008–2009 oli ta partei esimees.
Ta valiti esmakordselt Jaapani Esindajatekotta oktoobris 1979 ning seejärel valiti ta tagasi 8 järgmistel valimistel. 2003. aastal asus ta Jun'ichirō Koizumi valitsuses sise- ja kommunikatsiooniministri ametikohale. Oktoobrist 2005 augustini 2007 oli ta Jaapani välisminister.
Arvatakse, et Tarō Asōl on düsleksia. Novembris 2008 juhtis ajakirjandus tähelepanu sellele, et ta teeb kõnesid paberilt lugedes sageli vigu tavaliste kanjide lugemisel.
Isiklikku
Usutunnistuselt on ta katoliiklane nagu ka tema vanemad.
Subkontinent
Subkontinent ehk alakontinent on suur mandri ehk kontinendi suur osa. Ei ole kindlat kokkulepet selle kohta, mis moodustab subkontinendi, kuid tavaliselt on subkontinent ülejäänud mandrist eraldi laamal (nagu India subkontinent (Hindustani poolsaar) ja Araabia subkontinent (Araabia poolsaar) või eraldab teda ülejäänud mandrist mäestik (sel põhjusel käsitletakse Euroopat mõnikord Euraasia subkontinendina).
Trollitalv
"Trollitalv" (rootsi Trollvinter) on kuues Tove Janssoni muumilugude raamat, mis on kirjutatud 1957. aastal.
Sisu
Samal ajal kui ülejäänud muumipere rahulikult talveund magab, ärkab Muumitroll keset talve üles ega saa enam kuidagi und. Ta avastab enese ümbert täiesti uue maailma, kus päike ei paista ning kõik on kaetud külma, valge ja märja pulbriga.
Algul on Muumitroll üksi, kuid peagi kohtab ta Tuu-Tikit ning oma vana sõpra väikest Myd, kes igati naudib talve, olles mähkunud vanasse kohvikannusoojendajasse ning uisutab plekk-kandikul ringi. Koos ehitavad sõbrad Jäänaisele suure lumehobuse ning kohtuvad hajameelse oravaga, kes jääb Jäänaisele liiga kauaks otsa vaatama ning seetõttu surnuks külmub.
Suure talve edenedes saabub Muumiorgu sooja otsima ja Muumimamma moosikeldri varudest toitu maitsma teisigi kummalisi olevusi, kellest tähtsamad on kuri külmaloom Urr, koerake Niru ja entusiastlik koduvana ehk Hemulen, kes püüab panna kõiki talvest rõõmu tundma.
ムーミン
X noorte laulu- ja tantsupidu
X noorte laulu- ja tantsupidu oli 29. juunist 1. juulini 2007 toimunud pidustus, mis kätkes ühte laulupeo kontserti, kolme tantsupeo etendust, õpilastööde näitust "Õuepuu" ja rahvamuusikute õpikodasid. Peo teema oli "Ilmapuu lävel". Nii laulu- kui ka tantsupeo lavastas Margus Kasterpalu. Kokku osales peol üle 35 000 laulja, tantsija ja pillimängija. Peo korraldas Eesti Laulu- ja Tantsupeo Sihtasutus.
Laulupidu
1. juulil Tallinna lauluväljakul toimunud laulupeo kunstiline juht oli Aarne Saluveer. Peol osales 831 koori üle 26 000 lauljaga ning 47 orkestrit 1600 muusikuga. Külalistena osales 14 koori välisriikidest: Lõuna-Aafrika Vabariigist, Norrast, Saksamaalt, Austraaliast, Kanadast ja Rootsist. Publiku arvuks hinnati ligi 50 000, piletiga pealtvaatajaid oli 42 819. Noorte laulupeo teema oli "Ilmapuu".
Tantsupidu
Tantsupeo kunstiline juht oli Maido Saar. Kõik kolm etendust toimusid Kalevi staadionil – esimene 29. juunil ning teine ja kolmas 30. juunil. Peost võttis osa 127 tantsurühma enam kui 7800 tantsijaga. Kokku käis tantsupeol 22 605 piletiga pealtvaatajat, esimesel etendusel 7138, teisel 5316 ja kolmandal 10 151 inimest. Tantsupeo teema oli "Lävel".
Korporatsioon Teutonia
Ajalugu
1908. aastal asutatud Lõuna-Vene Sakslaste Üliõpilaskogu registreeriti korporatsiooniks Teutoniana 9. aprillil 1912 ning võeti Chargiertenconventi liikmeks. Liikmed olid peamiselt Bessaraabia sakslastest kolonistid.
Sümmeetria (bioloogia)
thumb|Need [[meriroosid|meriroosilised on radiaalsümmeetrilised. Tahvel Ernst Haeckeli teosest "Kunstformen der Natur"]] Sümmeetria all mõistetakse bioloogias tavaliselt kehaosade või elundite korrapärast asetust kujuteldavate (sümmeetria)tasandite või (sümmeetria)telgede suhtes. Enamik hulkrakseid organisme on vähemal või rohkemal määral sümmeetrilised.
Sümmeetria elemendid
Eristatakse kolme sümmeetria elementi: tasand (ehk tasapind), telg (ehk joon) ja kese (ehk tsenter või punkt). Sümmeetriatasand jagab organismi kaheks nõnda, et need on teineteise peegelpildid. Sümmeetriatelg on mõtteline joon, mis tekib kui selle ümber organismi 180° pöörates jääb loomakuju samasuguseks kui algasendis, 360° nurga all on kuju samasugune aga juba teist korda. Sümmeetriakese on telgede lõikepunkt (kuna neid on vähemalt 2).
Loomade ehituses eristatakse bilateraalset ehk kahekülgset, kiirelist ehk radiaalset ja radiaalkiirelist ehk homaksoonset ehk sfäärilist sümmeetriat.
Radiaalne sümmeetria
Radiaalne ehk kiireline sümmeetria esineb nii loomadel kui taimedel. See on tekkinud kinnitunud ehk sessiilsetel loomadel, kel on välja kujunenud vaid ülemine ja alumine osa.
Sümmeetriatasandite alusel võivad organismid olla näiteks 6-, 5- ja 2-kiirelised.
Jääkeegel 1998. aasta taliolümpiamängudel
right|150px|Olümpiarõngad Jääkeegel 1998. aasta taliolümpiamängudel toimus 9.-15. veebruarini Kazakoshi Park Arena (avati 21.11.1996) nimelises võistluspaigas Karuizawa's. Sama linn oli võõrustanud ka 1964. aasta suveolümpiamängude ratsutamisvõistlusi, olles sellega esimene linn, kus toimunud nii suve- kui ka taliolümpiamängude võistlused.
Sümmeetria (bioloogia)
Radiaalse sümmeetria erijuhte
Loomi, kellel on lõpmatult sümmeetriatelgi ja -jooni, nimetatakse sfäärilisteks ehk homaksoonseteks. Tavaliselt kuuluvad need organismid planktonisse ehk on hõljuvad. Kehakujult on nad enamasti kerakujulised, kuna ümbritsev keskkond mõjub neile igast küljest samamoodi. Homaksoonsed on näiteks radiolaarid (Radiolaria).
Bilateraalne sümmeetria
Bilateraalne ehk kahekülgne sümmeetria esineb enamikul hulkraksetel loomadel ja mõnedel taimedel.
Jääkeegel 1998. aasta taliolümpiamängudel
Meeste eelringi järjestus
Võrdsete võitude korral sai omavaheliste mängude parem kõrgema koha. Neljanda finalisti selgitamiseks mängisid 4.-6. koha saanud meeskonnad lisamänge. Edukaimaks osutus USA.
Sümmeetria (bioloogia)
Bilateraalne sümmeetria
Bilateraalne sümmeetria on aktiivselt liikuvatel loomadel, kuna neil on eristunud ees- ja tagaots, kõhtmine ja selgmine pool ning vasak ja parem külg. Sümmeetriaelementidest on neil esindatud vaid tasand.
Jääkeegel 1998. aasta taliolümpiamängudel
Meeste finaalmängud
Haamer tähistab viimast kivi esimeses voorus.
Sümmeetria (bioloogia)
Bilateraalne sümmeetria
Bilateraalsed on näiteks rõngussid, keelikloomad, kaasa arvatud inimene.
Jääkeegel 1998. aasta taliolümpiamängudel
Naiste finaalmängud
Haamer tähistab viimast kivi esimeses voorus.
Tove Jansson
Tove Marika Jansson (9. august 1914 Helsingi – 27. juuni 2001 Helsingi) oli soomerootsi kirjanik ja kunstnik.
Ta illustreeris ka raamatuid ja oli paljude koomiksite autor. Tema loodud on kuulsad muumitrollid.
Elukäik
Ta oli skulptor Viktor Janssoni ja illustraator Signe Hammarsten-Janssoni tütar. Ka tema vennad olid kunstnikud: Per Olof Jansson oli fotograaf ja Lars Jansson koomiksite autor.
Soomerootslasena kirjutas Jansson kõik teosed rootsi keeles.
Meri andis kirjanikule kõige enam inspiratsiooni. Lapsena veetis ta perega kõik suved Soome väikestel saartel. Hiljem oli tal küll ateljee Helsingis, kuid ta eelistas suurema osa ajast veeta siiski väikesel Klovharu saarel. See on üks, mis asub Porvoo linna lähistel. Seal elas Tove Jansson koos elukaaslase graafik Tuulikki Pietiläga.
Jansson on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.
Kirjandusteosed
Tove Jansson kirjutas esimese muumiraamatu "Väikesed trollid ja suur veeuputus" Teise maailmasõja ajal 1945. aastal. Ise ütles ta, et sõda viis ta suurde masendusse ning seetõttu tahtis ta kirjutada midagi süütut ja naiivset.
Muumilugude stiil on aja jooksul muutunud. Esimesed raamatud kuni "Trollitalveni" (1957) olid seiklusliku sisuga, kus tuli ette uputusi, komeete ja üleloomulikke nähtusi.
"Sabatäht" on lugu sellest, kuidas üks komeet oleks äärepealt Muumioru hävitanud (mõnede kriitikute arvates on see allegooria tuumasõjale).
"Võlukübar" on kogumik suvejutte.
"Muumipapa memuaarid" (1950) räägib lugusid Muumipapa seiklusterohkest noorusest ning on ühtlasi humoorikas paroodia memuaaride kirjutamise stiilile.
"Trollitalv" on murdepunkt, millest alates muutuvad raamatud realistlikumaks (seda eelkõige Muumimaailma kontekstis) ning tegelased hakkavad omandama omanäolist psühholoogilist sügavust, eemaldudes aina enam esimeste raamatute kergest südamlikkusest ja lapselikust rõõmust.
Pärast raamatut "Hilja novembris" asus Tove Jansson kirjutama täiskasvanutele.
Muumilugude ja -lühijuttude kõrval on Tove Jansson kirjutanud ja illustreerinud ka neli populaarset muumide pildiraamatut: "Mis juhtus siis?" (1952, eesti keeles 2011, Tiritamm), "Kes trööstib Tillut?" (1960); "Ohtlik reis" (1977) ja "Kutsumata külaline" (1980).
Urr
Urr (originaalis rootsi keeles Mårran, soome keeles Mörkö) on Tove Janssoni väljamõeldud raamatutegelane, kes esineb aeg-ajalt autori muumilugudes.
Ta ilmub välja kummitusliku mäetaolise keha, kahe külma jõllitava silma ning sillerdava valge hambareaga olendina. Raamatus 'Kes trööstib Tillut?' on öeldud, et Urril on ka saba, kuid seda pole keegi kunagi näinud.
Ükskõik kuhu Urr ka seisma ei jääks, külmub maa tema all ja ümber ära ning kogu taimestik sellel sureb. Maapinnal kõndides jätab ta enese järel maha jää- ja lumeraja. Kõik, mida ta puudutab, külmub samuti; kord istub ta sooja saamiseks lõkketulele ning seegi kustub kohe.
Urr otsib tegelikult sõprust ja soojust, kuid ta on kõigi ja kõige poolt eemale tõrjutud oma surmatoova külmuse tõttu ning peab seetõttu elama kaugel Üksildaste Mägede tipus.
Urr võib sümboliseerida ka talvist masendust.
Bogdogeegen
Bogdogeegen oli Mongoolia Gelukpa koolkonna budistide vaimsete juhtide tiitel 1639–1924, mis kandus edasi ümbersündide kaudu. Esimene Bogdogeegen oli Dzanabadzar, kes oli Gombodorj-khaani poeg, põlvnedes nii Tšingis-khaanist. Dzanabadzarile anti tiitel Shireet Tsagaan Nuuri järve ääres toimunud nõupidamisel, millest võtsid osa nelja Mongoolia khanaadi valitsejad. Dzanabadzar oli sel ajal ainult nelja aasta vanune. Visiidil Tiibetisse 1650. aastal kuulutas dalai-laama Dzanabadzari 16. Jebtsun Damba reinkarnatsiooniks. See tiitel kandus järgnevatele bogdogeegenitele edasi.
Bogdogeegenid:
1911. aastal võttis 8. bogdogeegen endale tiitli Bogdo-khaan ning kuulutas Mongoolia pärast 200-aastast Hiina ülemvõimu taas iseseisvaks riigiks. 1921. aastal kõrvaldasid kommunistid Bogdo-khaani poliitilise võimu juurest ning kuulutasid pärast tema surma 1924. aastal ümbersündide ahela lõppenuks. Siiski leidsid Tiibeti mungad 1936. aastal uue ümbersünni kohalikus 4-aastases poisis. Bogdogeegeni 9. reinkarnatsioon (Jampal Namdol Chokye Gyaltsen) hoiti saladuses kuni 1990. aastani. Seejärel on Mongoolia usuringkonnad korduvalt taotlenud tema asumist Mongooliasse ja tunnustamist maa religioosse liidrina. Senini pole Mongoolia võimud seda lubanud.
Döring
Döring on saksa perekonnanimi ('tüüringlane').
Ragnar Frisch
Ragnar Anton Kittil Frisch (3. märts 1895 Kristiaania – 31. jaanuar 1973 Oslo) oli norra majandusteadlane, Oslo ülikooli majandusprofessor, esimene Nobeli majandusauhinna laureaat.
Döring
Eestis on perekonnanime Döring pandud neljas mõisavallas Harju- ja Läänemaal. Nimede eestistamisel määrati Döringi-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Kõrve, Leetjärv, Saviste, Teearu ja Valing. 1. jaanuaril 2020 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Ragnar Frisch
Frischi isa oli kullassepp ja hõbesepp Anton Frisch, ema oli Ragna Fredrikke Frisch (sündinud Kittilsen). Isa ootas, et poeg võtaks kunagi pere äri üle ja Ragnarist sai David Anderseni töökojas õpipoiss. Kuid ema soovitusel hakkas ta sel ajal ühtlasi õppima Kuninglikus Frederiki Ülikoolis, mis tänapäeval on tuntud Oslo ülikoolina. Ta valis majanduse, mis talle tundus kõigist õppekavadest kõige lühema ja kergemana. 1919 lõpetas ta ülikooli. 1920 tegi ta ära ka meistritöö ja hakkas isa ettevõttes tema partnerina tööle.
1921. aastal sai Frisch stipendiumi, mis võimaldas tal minna kolmeks aastaks Prantsusmaale ja Inglismaale majandust ja matemaatikat õppima. 1923 naasis ta kodumaale ja nägi, et vanemate äri on raskustes, jätkas ta teadustegevust, uskudes, et just see ja mitte kullassepatöö on tema tõeline kutsumus. Teanalt ilmus mitu artiklit tõenäosusteooria kohta, ta oli 1925. aastast Oslo ülikooli õppejõud ja sai 1926. aastal filosoofiadoktori kraadi, kaitstes väitekirja matemaatilise statistika alal.
1926. aastal ilmus Frischi artikkel, milles ta kirjeldas oma seisukohta, et majandus peab järgima sama teed empiirilise ja teoreetilise matematiseerimise suunas, mida teised teadused, eriti füüsika, juba läinud on. Samal aastal ilmus tema artikkel "Sur un problème d'économie pure" ("Puhta majanduse probleemist"), milles ta alustas oma matematiseerimise programmi. Artikkel sisaldas aksioome, mille abil oli võimalik täpselt määratleda nii ordinaal- kui ka kardinaalkasulikkus. Frisch hakkas ka lugema tootmisteooria kursust, pannes aluse selle teema matematiseerimisele.
1927. aastal sai Frisch Rockefelleri fondilt stipendiumi sõiduks USA-sse. Seal kohtus ta teiste majandusteadlastega, kes olid huvitatud uuest matemaatilisest ja statistilisest lähenemisest majandusele. Ta kirjutas seal ka artikli, mis analüüsis investeeringute osatähtsust majandustsüklite selgitamisel.
Aastatel 1927–1928 ilmus Frischi artiklisari ajaseeriate statistika kohta. 1928. aastal määrati Frisch Oslo ülikoolis statistika ja majanduse abiprofessoriks. 1929. aastal ilmus tema esimene tähtis artikkel ökonomeetria metodoloogia kohta – "Statistiliste muutujate korrelatsioon ja hajutus", millele samal aastal järgnes artikkel "Staatika ja dünaamika majandusteoorias", mis tõi majandusanalüüsi dünaamika mõiste. 1931. aastal sai Frisch ülikooli korraliseks professoriks. 1932. aastal asutas ta Rockefelleri Fondi toel ülikooli majandusinstituudi ja sai selle teadusdirektoriks.
Teise maailmasõja ajal Frisch vahistati. 17. oktoobril 1943 viidi ta Bredtveiti koonduslaagrisse, 22. novembril Bergi koonduslaagrisse ja 9. detsembril Grini koonduslaagrisse. Viimasest vabastati ta 8. oktoobril 1944.
Tunnustus
Ragnar Frisch valiti 1950. aastal Rootsi Kuningliku Teaduste Akadeemia välisliikmeks.
1969. aastal pälvis ta koos Jan Tinbergeniga esimese Nobeli majandusauhinna töö eest majandusprotsesside uurimise ja dünaamiliste mudelite koostamise alal.
1970. aastal valiti Ragnar Frisch Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks.
Mälestuse jäädvustamine
Ragnar Frischi auks antakse silmapaistvate ökonomeetriatööde eest välja Frischi medalit.
Isiklikku
Ragnar Frisch abiellus 1920. aastal Marie Smedaliga ja neil sündis tütar Ragna. Ragna tütar Nadia Hasnaoui on telesaatejuht, kes juhtis 2010. aasta Eurovisiooni lauluvõistlust. Pärast seda, kui Marie 1952. aastal suri, abiellus Frisch 1953. aastal oma lapsepõlvesõbra Astrid Johannesseniga.
Keelkondade loend
Järgnev loend aitab orienteeruda maailma keeltes nende suguluse alusel.
Omavahel suguluses olevate keelte suurimad üldtunnustatud klassid on keelkonnad, mis jagunevad rühmadeks ja edasi alarühmadeks. Uurali keelte ja altai keelte puhul on keelkonna ja keelerühma vahel vahepealne klassifikatsiooniüksus haru, näiteks soome-ugri keeled on uurali keelte haru, läänemeresoome keeled aga sellesse harusse kuuluv keelerühm.
Surnud keeled ning keelte klassid, millesse kuuluvad keeled on kõik surnud, on tähistatud märgiga †.
Keelte klassifikatsioon suguluse järgi on eri keeleklasside puhul ühel või teisel määral vaieldav ning keeleteadlaste seisukohad keelte suguluse kohta muutuvad. Ühest küljest on mõned uurijad rääkinud keelkondade sugulusest. Näiteks Vladislav Illitš-Svitõtš püüdis näidata, et uurali keeled, indoeuroopa keeled, altai keeled, afroaasia keeled, kartveli keeled ja draviidi keeled on omavahelises suguluses, moodustades nostraatilised keeled. Teiselt poolt ei pea paljud uurijad näiteks Altai keelte harusid omavahel suguluses olevateks. Üldiselt arvatakse, et kartveli keeled ei ole suguluses teiste traditsiooniliselt kaukaasia keelkonda arvatavate keeltega. Suguluse probleemidest on täpsemalt juttu vastavaid keeli ja keelte klasse käsitlevates artiklites.
Johann von Eickel
Johann von Eickel oli Liivi ordu liige ja Dünaburgi komtuur; võimalik, et ka Aluliina komtuur.
Eickeli vanemad olid Walrave von Eickel zum Krange ja Kunigunde von Plettenberg. Tema suguvõsa oli Marki krahvkonnas küllaltki olulisel positsioonil. Ta sündis Eickelis Bochumi lähedal.
Eickeli isa Walrave sai 1484. aastal päranduseks kaks Krange-nimelist mõisa. Kusagil 16. sajandi alguses sai Johann nende omanikuks, teda on Vestfaalis asuvana märgitud aastatel 1502–1517. Viimasel aastal andis ta aga Krange oma õele ja õemehele üle ning astus Liivi ordusse. See võis olla seotud tülidega tema suguvõsas, millest ta võis püüda eemale hoida. 1519. aastal sai ta Aizkraukle linnusekomtuuriks. 1527. aastal sai temast Dünaburgi komtuur ja 1535. aastal oli ta oletatavasti Aluliina komtuur. 1537. aastal on teda mainitud seoses ühe läänistusega Vestfaalis, kus teda on aga mainitud välismaal viibivana. On võimalik, et ka toona oli ta veel Aluliina komtuur, kuna järgmine komtuur on teada alles 1540. aastast.
Roska
Perekonnanime Roska on pandud Lindi mõisavallas Audru vallas Pärnumaal ja Holstre mõisavallas Paistu kihelkonnas Viljandimaal. Nimede eestistamisel määrati sellenimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Orasmaa, Rajang ja Roosaar. 1. jaanuaril 2020 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Johann von Eickel (rüütelvend)
Johann von Eickel oli Liivi ordu rüütelvend 16. sajandi keskel.
Briljantkäsi
"Briljantkäsi" on 1968. aastal NSV Liidus Mosfilmi filmistuudios toodetud mängufilm.
Johann von Eickel (rüütelvend)
Johann pärines Vestfaalist, kust tulid ka teised Eickeli-nimelised orduvennad, kuid tema lähema päritolu kohta pole peaaegu midagi teada.
Briljantkäsi
Sündmustik
Semjon Semjonovitš Gorbunkov (Juri Nikulin) läheb laevareisile. Reisil saab ta tuttavaks Gennadi Petrovitš Kozodojevi ehk Gešaga. İstanbulis komistab ta arbuusikoorel ja murrab käe. Ta ei tea aga, et sel hetkel lausutud vandesõna "Kurat võtaks!" ("Чёрт побери!") on parool salakaubavedajatele, niisiis pannakse Gorbunkovi käsi kipsi ning kuld ja briljandid peidetakse kipsi sisse. Tegelikult oli see mõeldud Gešale. Tagasi Nõukogude Liidus püüavad kurjategijad oma saaki kätte saada, miilits aga kasutab nende tabamiseks Gorbunkovi ja tema kätt.
Johann von Eickel (rüütelvend)
1554. aastal oli Eickel rüütelvennana Liivimaal ja 1562. aastal pöördus ta Vestfaali tagasi. 1568. aastal on tema nime mainitud seoses ühe kahjutasunõudega ja sealt ilmneb, et ta langes millalgi Liivi sõja alguses venelaste kätte vangi ja sealt vabanenult otsustas Vestfaali naasta. Edasised teated temast puuduvad.
Briljantkäsi
Galerii
pisi|Geša Kozodojevi (Andrei Mironov) mälestusmärk Šotsis
Ukrainlased
pisi|Ukrainlased 1941. aasta fotol Ukrainlased (ukraina keeles українці) on idaslaavi rahvas, Ukraina põhirahvus. Ukrainlaste koguarv on 44–45 miljonit, neist 37,5 miljonit elab Ukrainas. Venemaal elas 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 1 927 988 ukrainlast. Suured ukrainlaste kogukonnad on veel Kanadas (1,2 miljonit), Ameerika Ühendriikides, Kasahstanis, Moldovas, Brasiilias, Argentinas ja Valgevenes.
Ukrainlased räägivad peamiselt ukraina keelt. Paljud Ukraina ida- ja lõunaosas elavad ukrainlased räägivad vene keelt.
Ukrainlased on peamiselt õigeusku, Ukraina lääneosas on ka palju uniaate.
Kosmoselaev
Kosmoselaev on ühekordseks kasutamiseks ehitatud ning manööverdamist ja põkkamist võimaldav, enamasti mehitatud kosmoseaparaat.
Ukrainlased
Eesti ukrainlased
Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 22 573 ukrainlast, neist Tallinnas 11 565.
Alternative metal
Alternative metal on muusikastiil, mis kombineerib alternatiivroki ja heavy metali 'i elemente. Enamasti on tegemist võrdlemisi tehnilise stiiliga, mis läheneb muusikale hoopis teise nurga alt, kui harilikud heavy metali artistid ning võtab mõjutusi paljudest stiilidest väljaspool metalit. Alternative metal arenes välja 90ndate esimesel poolel kõrvuti nu metali ja grungega. Seega enamik alternative metali artiste on seotud ka post-grunge ja nu metali 'i stiilidega.
Alastiilid ja edasiarendused
Järgnevate stiilide kuulumine või mitte kuulumine alternative metali alastiilide hulka on vaidlustatud. Peamine põhjus, miks neid stiile on hakatud lugema antud muusikastiili alastiilide hulka seisneb selles, et kuna alternatiivroki alastiilide hulgas on muusikastiilid nagu gothic rock, industrial rock, siis sellest tulenevalt käsitletakse vahel muusikastiile nagu gothic metal ja industrial metal, kui alternative metali alastiile. Nagu juba viidatud, reaalselt on tänapäevased alternative metal artistid võtnud pigem mõjutusi nendest loetletud alastiilidest ja mitte vastupidi nagu arvata võiks.
Veeväljasurve
Veeväljasurve on ujuva laeva või mõne muu aluse enda alt välja tõrjutud vee hulk. Veeväljasurve on aluse suuruse näitarv.
Eristatakse mahulist ja kaalulist veeväljasurvet.
Kaaluline koguveeväljasurve võrdub laeva ja tema lasti kogumassiga, väljendatuna massiühikutes.
Vana-Hiina filosoofia
Vana-Hiina filosoofia on Vana-Hiinas vanahiina filosoofide loodud filosoofia.
Kóstas Karamanlís
pisi|Kostas Karamanlis Konstantínos Alexándrou Karamanlís (Κωνσταντίνος Αλεξάνδρου Καραμανλής; sündinud 14. septembril 1956 Ateenas) on Kreeka poliitik, peaminister 10. märtsist 2004 kuni 6. oktoobrini 2009.
Karamanlis astus konservatiivsesse erakonda Uus Demokraatia. Selle erakonna asutas tema onu Konstantínos Karamanlís. Ta tegutses Uue Demokraatia haldusosakonnas aastatel 1974–1979 ja ideoloogiaosakonnas 1984–1989. Ta valiti Kreeka parlamenti 1989 Thessaloníkist ja 2004 Lárisast.
Pål Arne Fagernes
Pål Arne Fagernes (8. juuni 1974 Askeri vald – 4. august 2003) oli norra odaviskaja ja poksija.
Kóstas Karamanlís
Ta on alates 1997. aastast Uue Demokraatia esimees. Aastatel 1999–2006 oli ta Euroopa Rahvapartei aseesimees.
Pål Arne Fagernes
Pål Arne Fagernes hukkus autoõnnetuses, olles vaid 29-aastane.
Tema isiklik rekord odaviskes oli 2000. aastal Sydney olümpiamängudel kvalifikatsioonis visatud 86.74. See oli kvalifikatsiooni teine tulemus. Põhivõistlusel viskas ta oda 83.04 peale ning saavutas kokkuvõttes 9. koha. Tulemus 86.74 püsis Norra rahvusrekordina üle nelja aasta, enne kui Andreas Thorkildsen selle purustas tulemusega 86.82 (26. juuni 2005 Kuortane).
Kóstas Karamanlís
Pärast 2009. aasta parlamendivalimisi sai temast opositsiooniliider.
Pål Arne Fagernes
1999. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel Sevillas saavutas ta tulemusega 86.24, mis oli ka uueks Norra rekordiks, 4. koha.
Pål Arne Fagernes tuli Norra meistriks odaviskes aastatel 1996, 1998, 1999 ja 2002.
Aastal 2002 hakkas ta tõsiselt tegelema poksiga. 2003. aastal pidas ta oma ainsa profikohtumise ja võitis 1. raundis tehnilise nokaudiga Peter Simko Slovakkiast.
Muud
Pål Arne Fagernesil oli palju probleeme Norra politseiga. 1997. aastal kandis 50-päevast vanglakaristust selle eest, et põhjustas raske liiklusõnnetuse, milles inimene sai raskelt vigastada.
18-päevase vanglakaristuse ja 5000 Norra krooni suuruse rahatrahvi teenis ta sellega, et lärmas purjuspäi oma kodulinna tänaval ning rikkus sellega kaaskodanike öörahu. Vahejuhtum leidis aset vahetult enne Sydney olümpiamänge, kuid tal lubati kanda karistus ära pärast olümpiamänge.
Samuti jäi ta politseile vahele ning tunnistas üles narkootiliste ainete tarvitamise.
1998. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus
1998. aasta on eriline mitmel põhjusel: see oli viimane aasta, kus taustaks mängis orkester ja viimane aasta keelereegliga. 1998. aasta oli esimene kord, kus kasutati rahva- ehk telefonihääletust.
MO
MO või Mo võib tähistada mitut asja.
Mo on mitme asula nimi:
MHPArena
pisi| pisi| MHPArena on jalgpallistaadion Stuttgardis Saksamaal. See on jalgpalliklubi VfB Stuttgart koduväljakuks.
Alates ehitamisest 1933. aastal kuni 1945. aastani kandis staadion nime Adolf-Hitler-Kampfbahn, aastatel 1945–1949 Century Stadium/Kampfbahn, aastatel 1949–1993 Neckarstadion (Neckari jõe järgi), aastatel 1993–2008 Gottlieb-Daimler-Stadion, aastatel 2008–2023 Mercedes-Benz Arena.
Saksamaa esimene Teise maailmasõja järgne rahvusvaheline võistlus jalgpallis oli sellel staadionil peetud kohtumine Saksamaa ja Šveitsi meeskonna vahel 1950. aastal. 40 aastat hiljem võõrustati Saksamaa taasühinemise järel jälle esimesel maavõistlusel šveitslasi.
Gottlieb-Daimler-Stadion moderniseeriti 2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste tarbeks juba aastatel 1999–2001 FIFA maailmameistrivõistluste standarditele vastavaks. MM-i tarvis tehtud värskenduse järel hinnati silmapaistvaimaks tekstiilist katusekatet. See projekt läks maksma 51,5 miljonit eurot. Staadion mahutab 53 200 pealtvaatajat.
Sellel staadionil on toimunud nii spordivõistlusi kui ka kultuuriüritusi. Ka 1974. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste raames toimus seal osa alagrupi mänge. 1986. aasta toimusid staadionil Euroopa meistrivõistlused kergejõustikus. Kaks aastat hiljem 1988. aastal võõrustas staadion jälle jalgpallureid, kui seal peeti jalgpalli Euroopa meistrivõistluste alagrupi mänge. 1993. aastal toimusid Stuttgardis IV kergejõustiku maailmameistrivõistlused. Sellel staadionil on peetud Euroopa Karikavõistluste Finaal.
Kleptomaania
Kleptomaania ehk vargustõbi on haiguslik vastupandamatu tung midagi varastada, mille juurest puudub materiaalse kasu saamise motiiv.
Venjamin Porõvkin
alt=Venjamin Porõvkin|pisi|Venjamin Porõvkin Venjamin Jefimovitš Porõvkin (vene keeles Вениамин Ефимович Порывкин; 22. detsember 1924 – 19. juuli 2010) oli kõrgem nõukogude partei- ja julgeolekutöötaja okupeeritud Eestis. Eesti NSV RJK esimehe asetäitja (1971–1989).
MHPArena
2008. aasta märtsis tehti teatavaks, et mais 2009 hakatakse staadioni ümber ehitama vaid jalgpalliareeniks. Ehitustööd peaksid lõppema 2011. aasta lõpuks.
Numedalslågen
Numedalslågen on jõgi Norra kaguosas Vestfold og Telemargi ja Vikeni maakonnas.
Venjamin Porõvkin
Elulugu
1940-1942 kaupluse juhataja, puidutööstuse tööline ja külanõukogu täitevkomitee sekretär Tomski oblastis. 1942-1949 Punaarmees. ÜK(b)P (NLKP) liige aastast 1948.
Numedalslågen
Jõe pikkus on 352 km ja valgla 5554 km². Ta on pikkuselt Norra kolmas jõgi.
Numedalslågen saab alguse Hardangervidda lavamaal ja suubub merre Skagerraki väina Vestfoldis Larviki lähedal. Jõel on mitu hüdroelektrijaama ja Labrofossi juga.
Numedalslågen on tuntud hea lõhepüügikohana, kuigi jões on leitud parasiiti Gyrodactylus salaris, mis võib lõhevarusid kahjustada. Numedalslågenis elavad ka forell, angerjas ja haug.
Jõgi voolab läbi Larviki, Kongsbergi, Flesbergi, Rollagi ja Nore og Uvdali valla territooriumi. Need vallad korraldavad koostööd ressursside kasutamiseks ja jõgikonna kaitsmiseks erinevate projektide (näiteks "Grønn Dal" 'roheline org') raames.
Venjamin Porõvkin
Elulugu
1953. aastast Eestimaa Kommunistliku Partei (EKP) Keskkomitee (KK) instruktor, sektori juhataja. 1961-1963 EKP Tartu linnakomitee 2. sekretär. Lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli ja NLKP Keskkomitee juures asuva Kõrgema Parteikooli.
23.06.1971 - 19.04.1977 Eesti NSV Ministrite Nõukogu juures asuva Riikliku Julgeoleku Komitee esimehe asetäitja, 19.04.1977 - 25.01.1989 1. asetäitja. KGB kindralmajor 27. oktoobist 1977.
Pärast KGBst erruminekut suunati NLKP KK administratiivorganite osakonna poolt Moskvasse. Hiljem elas Moskva lähedal Balašihhas.
Ta maeti Moskvasse Trojekurovo kalmistule, kuhu on maetud paljud juhtivad KGBlased.
Kleptomaania
Kleptomaania all kannatajaid nimetatakse kleptomaanideks.
Balti keeled
pisi|Balti keelte leviala (triibutus tähendab hääbumist) Balti keeled on rühm indoeuroopa keeli.
Koosseis
Nad jaotatakse kahte alarühma:
Sugulus
Leedu keeles on säilinud väga arhailisi elemente, mida teistes indoeuroopa keeltes enam ei leidu (läti keel on olnud suurema naaberkeelte mõju all). Veel arhailisem oli preisi keel. Ka teised balti keeled on mitmete joonte poolest lähedased arvatavale indoeuroopa algkeelele. Üks nendest joontest on rikkalik fleksioon. Balti keeled on kõikidest Euroopa keeltest sanskriti keelele kõige lähedasemad. Arhailisuse põhjuseks on tõenäoliselt võõrmõjude vähesus.
Indoeuroopa keeltest on balti keeled lähedasemad idapoolsetele keeltele (sealhulgas indoiraani keeled ja slaavi keeled). Kuigi nad on lähedased satem-keeltele, neid siiski ilma reservatsioonideta satem-keelte hulka ei arvata, sest neis on aset leidnud rida uuendusi, mis on omased nn keskeuroopa keeltele. Nii võib neid lugeda satem- ja kentum-keelte vahepealseks või siis satem-keelteks, milles satem-keeltele omased jooned esinevad kõige nõrgemal kujul. Ühe teooria kohaselt on balti keeled see tuum, mis pärast teiste indoeuroopa keelte algkeelest eraldumist järele jäi. Teiste teooriate järgi on balti keelel ühine algkeel kas slaavi keeltega või germaani keeltega (balti-slaavi algkeel või balti-germaani algkeel). Igatahes on balti keeled lähemas suguluses slaavi keeltega. Peale ühise päritolu balti-slaavi algkeelest (see on kõige levinum teooria) võib see olla seletatav ka pärinemisega geneetiliselt ja geograafiliselt lähedastest indoeuroopa murretest ning hilisema rööpse muutumisega või siis erinevate keelerühmade hilisema konvergentsiga või slaavi keelte hilise eraldumisega balti keeltest. Balti-slaavi ühtsuse teooria pärineb August Schleicherilt. Nõukogude Liidus propageeriti seda ka poliitilistel kaalutlustel, kuigi arvatav lahknemise aeg oli umbes 1400 eKr.
Kaasajal usuvad keeleteadlased peaaegu üksmeelselt, et balti ja slaavi keeled lahknesid ühtsest tüvest umbes 15. sajandil eKr.
On ka teooria, mille kohaselt läänebalti ja idabalti keelte ühisjooned on tekkinud konvergentsi teel.
Küllaltki lähedane sugulus on balti keeltel ka illüüria, traakia ja teiste vanade Balkani poolsaare indoeuroopa keeltega ning tänapäeva albaania keelega.
Läti ja leedu keel on nii erinevad, et vastastikune arusaamine on väga piiratud.
Leviala
Varem ulatus balti keele leviala Leedust ja Lätist kaugemale. Läänes ulatus see Wisła jõe suudmeni praeguses Poolas, idas vähemalt Dneprini praeguses Valgevenes, võib-olla koguni Moskvani välja, lõunas võib-olla Kiievini. Sellest annavad tunnistust põhiliselt baltipärased hüdronüümid, mis siiski ei näita balti keelte mõju täpset aega. Slaavlaste ekspansiooni tõttu lõunas ja idas ning germaanlaste ekspansiooni tõttu läänes on balti keelte leviala vähenenud.
Mõjud
Läti keel on õige suure soome-ugri keelte mõjuga. Balti keeled on omakorda mõjutanud läänemeresoome keeli.
Ajalugu
Kuigi antiikajaloolased mainisid balti hõime juba 98 eKr, pärineb vanim keelemälestis umbes 1350. aastast, kui koostati "Elbingi (Elblągi) preisi sõnastik" (saksa-preisi sõnastik). Esimene leedu keele mälestis on üks kirikulaulutõlge aastast 1545; esimene leedukeelne trükitud raamat on Martynas Mažvydase katekismus (1547). Esimesed lätikeelsed mälestised on 1530. aastast pärinev lauluraamat ja 1585. aastast pärinev trükitud katekismus.
Kui 13. sajandil rajati Preisimaale saksa orduriik ja paljud preislased ümber asusid, hakkasid preislased assimileeruma ning 17. sajandi lõpuks suri preisi keel välja.
Poola-Leedu riigis (1569–1795) jäi leedu keel ainult lihtrahva kõnekeeleks. Pärast Poola jagamisi kuulus peaaegu kogu balti keelte leviala Venemaale. Leedu keele avalik kasutamine oli pikka aega keelatud.
Tšojdžin-laama klooster
pisi Tšojdžin-laama klooster (mongoli Чойжин ламын сvм) on klooster Mongoolias.
VIII Bogdogeegen Javzandamba (1869–1924) ehk (Jebtsun Damba) ehitas sinna kaks templit oma vennale Luvsan Haidavile, kes on enam tuntud Tšojdžin-laamana.
Esimene tempel ehitati aastatel 1899–1901 Zuun Khurees, kuid see põles maha. Teist templikompleksi ehitati aastatel 1904–1908. Seekord juhatas töid kohalikule aadlile teenustöid osutav arhitekt Ombogo. Kloostri maksumus oli 88 779 lani hõbedat, millele vastab 1800 kg.
Laamad viisid teenistusi ja rituaale seal läbi kuni aastani 1936. Peale seda keelati religioosne tegevus. Klooster tegutses kuni aastani 1938, mil kommunistid selle sulgesid. Tšojdžin-laama kloostri päästmiseks kuulutati see muuseumiks, et nõukogude võim ei tassiks laiali kunsti- ja kultuuriväärtusi.
Peatempel
Peatemplis on Buddha Shakjamuni koos kahe õpilasega. Paremal on Choijin Lama Livsankhaidav ja Buddhast vasakul Baldanchoimbol. Templis on suurel hulgal thankasid, Kandzur ja 226-köiteline Tandzur, mille tõi Tiibetist Bogdo-khaan, lisaks veel suur hulk tsami maske.
Peatempli juurdeehitis. Choijin Luvsankhaidav korraldas enda igakuiseid meditatsiooni praktikaid seal. Zuu tempel.
Tempel on pühendatud Buddha Shakjamunile. Seal on veel budade kujud minevikust kes juba on maapeal kehastunud ja ka nende omad, kes peavad saabuma tulevikus meie maailma. Buddha 16 arhati, 84 mahasiddja kujud, Vadzradhara, Kalatshakra.
amgalan pühendatud esimesele Mongoolia thulkule Bogdo Jivzundama, Undur Gegeen Zanabazarile (1635–1724).
Aastatel 1960–1961 Tšojdžin-laama tempel restaureeriti. Üle maaliti see aastal 1972 ja Zuu templi katus parandati 1995.
Jerzy Buzek
pisi|Jerzy Buzek Jerzy Karol Buzek (sündinud 3. juulil 1940 Smilovices) on Poola poliitik. Ta oli 14. juulist 2009 kuni 17. jaanuarini 2012 Euroopa Parlamendi president.
Ta sündis aastal 1940 Smilovices (praeguse haldusjaotuse järgi Morava-Sileesia maakonnas Tšehhis).
Jerzy Buzek lõpetas Sileesia tehnikaülikooli keemiainsenerina. Seejärel töötas ta Poola Teaduste Akadeemias ning õppejõuna ülikoolides.
Poliitilist tegevust alustas ta 1980. aastatel Solidarnośći liikmena. Aastal 1997 valiti Jerzy Buzek seimi liikmeks ning seejärel oli ta aastatel 1997–2001 Poola peaminister. Pärast kaotust 2001. aasta parlamendivalimistel taandus ta poliitikast.
2004. aastal valiti ta Euroopa Parlamendi liikmeks. Ta kogus rekordilise häältesaagi (173 389 häält, mis moodustas üle 22% valimisringkonna häältest). 2009. aasta valimistel püstitas ta 393 117 häälega (42% häältest) uue rekordi ning valiti ka Euroopa Parlamendi järgmisse koosseisu.
14. juulil 2009 valiti Buzek 555 poolthäälega Euroopa Parlamendi presidendiks. Ta on esimene idablokist pärit europarlamendi president. Valimiskampaaniat ega sisulisi valimisi ei toimunud, sest konservatiivid ja sotsiaaldemokraadid, kellel kahe peale on Euroopa Parlamendis absoluutne enamus, leppisid omavahel kokku, et viieaastase perioodi esimesel poolel juhib Euroopa Parlamenti Buzek ja teisel sotsiaaldemokraat Martin Schulz.
Robert Antropov
Robert Antropov (sündinud 29. jaanuaril 1965 Rakveres) on Eesti endine riigiametnik ja poliitik.
Ta lõpetas 1982. aastal Rakvere 2. Keskkooli, 1985. aastal Leningradi tuletõrje-tehnilise kooli ja 1991. aastal Moskva Päästeakadeemia.
Politseijuhina
Robert Antropov oli aastatel 1995– 2003 Kohtuekspertiisi ja Kriminalistika Keskuse politseidirektor ja 2003–2005 oli ta Politseiameti peadirektor.
Tagasiastumine politseijuhi kohalt
Pühapäeval, 19. juunil 2005 sõidutas Antropovi autojuht julgestuspolitsei operatiivmaasturiga BMW X5 Antropovi vanemad Saaremaale sanatooriumi. See maastur oleks pidanud olema peaministri saatesõiduk, lisaks tohtinuks seda kasutada ainult teiste riigijuhtide ja kõrgete külaliste turvamisel. "Kõik sellega seonduvad kulud kandsin ise," väitis Antropov, lisades, et tal polnud muud võimalust südamehaiget ja liikumispuudega ema Saaremaale saata. Kuid ta ei esitanud põhjendust, miks ei võinud seda teha oma ametiautoga. Antropov ei näinud selles teos midagi ebaseaduslikku.
14. juulil algatas siseminister Kalle Laanet selle juhtumi suhtes distsiplinaarjuurdluse. 15. juulil esitas Antropov lahkumisavalduse, kuid Laanet jättis 18. juulil selle rahuldamata, sest too polnud rikkunud seadusi. Seevastu võttis ta Antropovilt ära 9500 krooni suuruse lisatasu ja keelas tal minemast järgmise nädala alguses kavandatud puhkusele. Laanet kinnitas, et tema ametiajal jääb see Antropovile viimaseks hoiatuseks. 19. juulil tasus Antropov oma vanemate Saaremaale sõidutamise eest 3641 krooni. Summa sisaldas praamipileti ja bensiini hinna ning auto ekspluatatsioonikulu.
16. augustil sai teatavaks, et lisaks vanemate viimisele sanatooriumi lasi Antropov nad hiljem ka Kuivastu sadamasse toimetada. Seepeale teatas peaminister Andrus Ansip 17. augustil, et usalduslik koostöö Antropoviga pole enam võimalik, sest ta andis oma vanemate sõidutamise kohta ebapiisavalt selgitusi. Laanet andis teada, et ootab Antropovi lahkumist ametist. 19. augustil esitas Antropov uue lahkumisavalduse, kuid teatas ajakirjandusele, et ei tunne, et oleks midagi valesti teinud. 22. augustil asus tema kohuseid täitma senine julgestuspolitsei juht Raivo Aeg. 24. augustil vabastas valitsus Antropovi ametist alates 31. augustist.
Aeg soovis, et Antropov jätkaks tema asetäitja ja politseidirektorina. Tema tööülesandeks pidi olema luua politsei ja siseministeeriumi vahel tõhusam koostöö. Ent Antropov ei asunud tööle, vaid jäi kuni 1. novembrini korralisele puhkusele, et lõpetada Tartu Ülikooli õigusteaduskond (mida ta polegi lõpetanud). Ta esitas oktoobri lõpus lahkumisavalduse, et jätkata tööd Paldiski Sadamate AS-i juhatuse esimehena.
Poliitiku ja ärimehena
2006. aasta oktoobrist kuulus ta Reformierakonda.
12. oktoobril 2006 sai teatavaks, et Reformierakond kutsus Antropovi oma ridadesse, lubades talle ministriportfelli. 31. oktoobril esitaski Antropov avalduse Reformierakonda astumiseks. Põhjuseks nimetas Antropov Reformierakonna selget programmi ja nägemust Eesti sisejulgeoleku tulevikust. Ministrikoha pakkumist ta eitas ja ministrit temast ka ei saanud. Ta teatas: "Ma ei liitu Reformierakonnaga ühegi töökoha lootuses, vaid usus, et selle meeskonnaga suudame teha Eestist kõigi jaoks turvalisema riigi."
2007. aasta Riigikogu valimistel kandideeris Antropov kodukandis Lääne-Virumaal. Valimiskampaania ajal esines Antropov Rakveres Elvis Presley kostüümis lauljana ja tantsis, kõrval Marilyn Monroeks riietunud Kristiina Ojuland. Antropov kogus 2085 häält, aga kohe riigikokku ei pääsenud.
22. augustil 2007 asutas ta koos rootslase Jan-Alex Gustav Näsmaniga OÜ Viru Distiller, mis korraldab konteinerite transiiti Venemaale.
Alates 2009. aasta juulist oli Antropov Riigikogu XI koosseisu liige Euroopa Parlamenti valitud Kristiina Ojulandi asendusliikmena.
Ta oli Reformierakonna liige 19. jaanuarini 2011. Ta oli Isamaa ja Res Publica Liidu liige (29. jaanuarist 2011). 2011. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta Ida-Virumaal Isamaa ja Res Publica Liidu nimekirjas ning sai 165 häält.
Bakula Rinpotše
Kushok Bakula Rinpotše (21. mai 1917 Ladakh – 4. november 2003 India) oli tiibeti laama.
Ta sündis Ladakhis kuninglikus perekonnas. Temas isiksuse ja ümbersündinu (thulku) avastas XIII dalai-laama. Ta tunnistati Arhat Bakula kehastuseks kes oli üks 16 kuulsast arhatist Buddha Šakjamuni õpilasest. Bakula Rinpotše oli laialt tuntud oma erudeerituse, hea mõtlemis- ja analüüsivõime poolest.
Tema intellekti rakendus ei piirdunud kitsalt budismi ja budistidega, vaid targa guruna kasutas oma tarkust ja võimeid osavalt poliitikas, tehes palju ära Mongoolia ja Venemaa budismi heaks just nimelt budismi populariseerimisel ja traditsiooni taastamisel poliitilisel areenil.
Bakula Rinpotše oli õpetajana tuntud paljudes kloostrites, kus jagas aastakümneid haridust ja teadmisi mitme generatsiooni munkadele ja nunnadele, lisaks oli ta armastatud ja kutsutud külaline nii budistide kui mittebudistide ringkondades, jagamaks inimestele tarkust nii budismi algtõdede kui filosoofiliste tippude tasandil.
Tema kõnemaneer ja käitumine, mida kasutas inimestega suheldes, oli absoluutne vastand võrreldes näiteks Tiibeti budismi suurkuju Padmasambhavaga, kes oli alati dominant enda väljendustes ja ka elustiilis.