cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Juhan Liiv
Juhan Liiv (Kodavere Mihkli koguduse Alatskivi kiriku sünnimeetrikas Joannes Liiw ) (30. aprill 1864 Alatskivi – 1. detsember 1913 Kavastu-Koosa) oli eesti luuletaja ja proosakirjanik.
Elukäik
Juhan Liiv sündis Benjamin (Penjamin) Liivi ja Mari Liivi (neiupõlvenimega Pärn) peres. Ta oli pere seitsmest lapsest noorim. Tema vanem vend Jakob Liiv sai samuti luuletajaks.
Juhan Liiv töötas ajalehtede Virulane, Sakala ja Olevik toimetuses (pseudonüüm §§), kus ilmusid ka tema esimesed kirjatööd. 3. septembril 1885 ilmus Tallinna ajalehes Virulane 21-aastase Liivi esimene trükis avaldatud luuletus – "Maikuu öö". Virulase toimetuses tutvus ka Eduard Vildega.
Aastatel 1887–1888 töötas Liiv Viljandis Sakala toimetuses ajakirjanikuna. Sakala lisa 1. numbris ilmus 1888. aastal Liivi esikjutustus "Päästetud". 1890. aasta algusest töötas Liiv Tartu ajalehes Olevik. Tartus liikus ta ringi kirjandus- ja kultuuriringkondades ning võttis osa Tartu kultuurielust.
Sügisel 1892 lahkus 28-aastane Liiv toimetusest ja pühendus vabakirjanikuna loomingule. Ta üüris toa Tartus Hetzeli tänaval (praegusel Juhan Liivi tänaval). Seal kirjutas ta muuhulgas 8 päevaga jutustuse "Vari" (esialgse pealkirjaga "Kui seda metsa ees ei oleks"). Kuid kirjastaja otsimine oli vaevaline ja jutustus ilmus trükis alles 1894. Lisaks valmisid jutustused "Käkimäe kägu" ja "Nõia tütar".
1902. aasta suvel leidis Juhan Luiga Liivi vanematekodust. 1902. aastal ilmus 38-aastane Liiv taas avalikkuse ette, külastades Tartut ja Tallinna. 1903 kogusid Noor-Eesti liikmed raha vaese kirjaniku olukorra leevendamiseks. 1903. aasta suvel ja 1904. aasta kevadtalvel peatus Juhan Liiv oma tuttava Mihkel Neumanni juures, kes toimetas Tallinnas ajalehte Uus Aeg, mille kaasandena andis välja mitmeid eesti kirjanike teoseid. 1904. aastal trükiti ajalehe Uus Aeg kaasandena suures tiraažis Juhan Liivi "Kirjatööde kogu", mis sisaldas suurema osa enne haigust ilmunud proosateoseid ja luuletusi.
Aastail 1904–1905 võimaldas arst Juhan Luiga Liivil elada Tartu närvikliinikus. Aeg-ajalt elas ta ka Tallinnas, Laiuse kirikumõisas, Raplas ja mujal.
1909 joonistas kunstnik Nikolai Triik luuletajast söejoonise. See avaldati valimikus "Luuletused", mis sisaldas Liivi hilisluulet (45 luulet ja fragmente). "Luuletuste" esimese trüki (1909) tiraažist hävitati Liivi rahulolematuse tõttu suurem osa, alles jäeti vaid 25 eksemplari. Parandatud kordustrükk ilmus 1910. Liivi elu ajal ilmus ka kogumik "Elu sügavusest", milles sisaldusid proosaminiatuurid ja marginaalid.
Looming
Liivi ande suurus avaldus eriti haiguse ajal loodud lüürikas. Oma luules muretses Liiv kõige enam isamaa pärast, mis oli mitte romantilistes kaugustes, vaid reaalselt olemasolev Eestimaa. Sedalaadi tekstide tuntumad näited on "Eile nägin ma Eestimaad!", "Ta lendab mesipuu poole", "Sinuga ja sinuta" ja "Mitte igaühele". Autobiograafilistes eleegiates peegeldas luuletaja enda traagikat ("Helin"), loodusluules kirjeldas Eestile iseloomulikke maastikke.
Teosed
Liivi eluajal ilmunud looming:
Mälestuse jäädvustamine
pisi|Juhan Liivi hauasammas Alatskivi surnuaial pisi|Juhan Liivi hauasammas Alatskivi surnuaial, esikülg Üks Juhan Liivi tuntumaid kujutisi on kunstnik Nikolai Triigi tehtud portree.
Mitmes Eesti linnas on Juhan Liivi tänavad: Juhan Liivi tänav (ja mõningatel andmetel ka Juhan Liivi põik) Tartus, Juhan Liivi tänav Viljandis ja Juhan Liivi tänav Elvas.
Tartus Juhan Liivi tänaval paikneb Juhan Liivi mälestuskivi.
Juhan Liivi hauale Alatskivi kalmistul püstitati 1924. aastal skulptor Voldemar Melliku neljameetrine metallobelisk. Bareljeefi obeliski ühel küljel tegi Mellik Nikolai Triigi portree järgi.
Alatskivi lähedal Riidma külas avati luuletaja 100. sünniaastapäeval 1964. aastal mälestuskivi tema sünnikodu, sealse kandikoha sauna kunagises asupaigas.
Alatskivil kannab 1964. aastast Juhan Liivi nime kool. Juhan Liivi nimelise Alatskivi Kooli fuajees on püsinäitus, aulas seisab Juhan Liivi tammepuust büst ja haljasalal graniitbüst (autor Ole Ehelaid, 1973).
1992. aastast tegutseb Alatskivil Liivi Muuseum (Juhan ja Jakob Liivi kodumuuseum).
1965. aastal asutatud Juhan Liivi luuleauhinda andsid algselt välja Alatskivi aiandussovhoos ja Juhan Liivi nimeline Alatskivi Keskkool, seejärel tegid seda Alatskivi vald, Alatskivi Keskkool ja Liivi Muuseum. 2019. aastast annavad Juhan Liivi luuleauhinda välja Juhan Liivi nimeline Alatskivi Kool, Peipsiääre vald ja Liivi Muuseum.
Aastast 2014 antakse välja ka Tõelise Juhan Liivi preemiat.
Omahind
Omahind on toote või teenuse ettevalmistamise, tootmise ja müügiga seotud kulud rahasse arvestatuna.
Erinevalt toote või teenuse hinnast, milles selle väärtus kajastub ostja nõusolekuna, sisalduvad omahinnas tootja tehtavad kulutused väärtuse loomisel.
Omahinna analüüs võimaldab hinnata ettevõtte töö tõhusust.
Et tehtavad kulutused oleksid võrreldavad, kasutatakse ettevõtetes ja majandusharudes kulude arvestamisel ja toodangu omahinna kalkuleerimisl ühtset metoodikat.
Rein Maran
pisi|Rein Maran 2009. aastal Rein Maran (kuni 25.01.1937 Rein Hüts; sündinud 13. septembril 1931 Tartus) on eesti filmioperaator ja -režissöör.
Kahha Kaladze
Kahhaber Kaladze (კახაბერ კალაძე; sündinud 27. veebruaril 1978) on Gruusia poliitik ja endine jalgpallur.
Klubikarjäär
Kaladze on mänginud klubides Samtredia Lokomotiv, Tbilisi Dinamo ja Kiievi Dinamo. Aastal 2002. siirdus ta AC Milani ja mängis seal kuni 2010. 2010–2012 mängis ta Itaalia klubis Genoa.
Gruusia Unelm valimisnimekirjas võitis ta 1. oktoobril 2012 toimunud parlamendivalimistel Samtredia ühemandaadilises ringkonnas. Bidzina Ivanišvili tegi talle ettepaneku asuda asepeaministri ametikohale.
Rein Maran
Haridus
1972. aastal lõpetas ta Üleliidulise Riikliku Kinematograafia Instituudi teadusfilmi operaatorina.
Elukäik
Rein Maran oli aastail 1952–1956 vangis nõukogudevastases noorteorganisatsioonis osalemise pärast.
1967. aastast töötas ta Tallinnfilmis, hiljem Eesti Telefilmis. Tema eestvõttel asutati 1964. aastal fotogrupp Stodom ja 1989 Tallinna Fotoklubi.
1996. aastast on ta Tallinna Pedagoogikaülikoolis kultuuriteaduskonna filmi ja video õppetooli õppejõud.
Paljud tema loodusteemalised filmid kajastavad vähem või rohkem ka rahvapärimusi. Marani filmiloomingut on kasutatud ka teiste režissööride mängu- ja dokumentaalfilmides.
Isiklikku
Rein Marani abikaasa Margit Maran on paljude tema loodusfilmide monteerija ja toimetaja.
Rein Maranil on pojad Tiit Maran (s 1959, bioloogiadoktor), Uko Maran (s 1966, filosoofiadoktor teoreetilise ja arvutikeemia alal), Timo Maran (s 1975, biosemiootika doktor ja luuletaja) ja Arbo Maran (s 1985) ning tütar Kärt Maran (s 1980, tootedisainer ja ehtekunstnik).
707
707. aasta
Kaitsestaatus
Euroopa Ühenduse (EÜ) elupaigadirektiivi kohaselt nende elupaika või liiki mõjutavate tegurite koostoime, mis võib halvendada liigi jaotumust, struktuuri, toimet või arvukust.
Meedla
Meedla on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Kaarma valda.
Heroes
"Heroes" (vahel ka "Kangelased") on 2006. aastal esimest korda eetris olnud USA ulme-draamasari, mille looja on Tim Kring.
Sari räägib tavalisena tunduvatest inimestest, kes ootamatult avastavad, et neil on uskumatud võimed (nt telepaatia, lennuoskus, ajas rändamine, tuleviku nägemine jpt). Nende nn "kangelaste" ülesandeks on eesseisva kohutava katastroofi ärahoidmine ja inimkonna päästmine.
Ruslan Stepanov
Ruslan Stepanov (sündinud 22. veebruaril 1980 Valgas) on Eesti tantsija ja koreograaf.
Tantsimist alustas Ruslan Valga tantsurühmas Stuudio Joy. Ta lõpetas 2002. aastal Viljandi Kultuurikolledži diplomitööga "Toamonodraama". Samal aastal asus tööle Vanemuise teatri balletiartistina, hakates tantsimise kõrvalt kohe ka lavastama.
Märtsis 2009 osales ta oma lavastusega „Vaikimine” Peterburi rahvusvahelisel monolavastuste festivalil „Monokkel”.
2012. aastast elab Stepanov Saksamaal. Aastatel 2012–2014 elas ja töötas ta Görlitzis, kus oli tantsutrupi Wee Dance Company tantsija. 2014. aastast elab ja töötab ta vabakutselisena Saksamaal Berliinis.
2017. aastal kuulus ta festivali "Koolitants" žüriisse.
28. detsembril 1999 sai Eesti valitsuselt naturalisatsiooni korras Eesti kodakondsuse.
Tantsijana
2002
2003
2004
2005
2006
2007
2008
2009
Lavastajana
2003
Maleva (Saaremaa)
Maleva on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Ruslan Stepanov
Lavastajana
2006
Maleva (Saaremaa)
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas.
Ruslan Stepanov
Lavastajana
2008
Maleva (Saaremaa)
2014. aastani kuulus ta Kaarma valda.
Ruslan Stepanov
Lavastajana
2009
2011
2012
2015
2016
2017
2018
Massimo Ambrosini
Massimo Ambrosini (sündinud 29. mail 1977 Pesaros) on Itaalia jalgpallikoondise endine mängija (poolkaitsja).
Klubikarjäär
Ambrosini debüteeris Itaalia esiliigas Serie B 17-aastaselt hooajal 1994/95 Cesena meeskonnas. Aastatel 1995–2013 kuulus ta AC Milani ridadesse. Ta aitas oma meeskonna 2003. ja 2007. aastal UEFA Meistrite liiga võidule. 2009. aastal sai temast AC Milani kapten. Karjääri viimasel hooajal 2013–14 mängis ta Fiorentinas.
Koondisekarjäär
Ambrosini debüteeris Itaalia jalgpallikoondises 1999 Horvaatia jalgpallikoondise vastu.
Ambrosini arvati 2000. aasta EM-il osalevale Itaalia koondisse. Itaalia võitis alagrupis kõik mängud, seejärel veerandfinaalis 2:0 Rumeenia jalgpallikoondise ja poolfinaalis pärast väravateta lõppenud mängu penaltiseerias Hollandi jalgpallikoondise. Finaalis Prantsusmaa jalgpallikoondise vastu vahetati Ambrosini sisse 66. minutil eduseisul 1:0, kuid Sylvain Wiltord suutis 4. üleminutil lüüa viigivärava ja David Trezeguet lõi lisaajal Prantsusmaa võiduvärava.
Samal aastal osales Abrosini Itaalia meeskonnas 2000. aasta suveolümpiamängudel Sydneys. Alagrupis mängis ta kaks esimest mängu algusest lõpuni ning neis alistas Itaalia Austraalia jalgpallikoondise 1:0 ja Hondurase jalgpallikoondise 3:1. Selles mängus lõi Ambrosini ka värava, 18. minutil seisuks 2:0. Sellega oli edasipääs alagrupist tagatud. Viimases mängus, mis lõppes 1:1 viigiga Nigeeria jalgpallikoondise vastu, vahetati Ambrosini sisse alles 80. minutil. Itaalia pääses alagrupivõitjana veerandfinaali, kus aga kaotas Hispaania jalgpallikoondisele 0:1 Gabri García 86. minutil löödud väravast. Ambrosini mängis kogu mängu.
Vigastuse tõttu ei saanud Ambrosini osaleda 2002. ja 2006. aasta MM-il. 2004. aasta EM-ile teda samuti ei kutsutud, küll aga pääses ta 2008. aasta EM-koondisse. Avamatši Hollandi vastu mängis Ambrosini algusest lõpuni ja Itaalia kaotas 0:3. Rumeenia jalgpallikoondise vastu vahetati ta sisse 85. minutil ja mäng lõppes 1:1. Prantsusmaa vastu vahetati Ambrosini sisse 55. minutil eduseisul 1:0 ja Itaalia võitis 2:0. Selle võiduga tagas Itaalia edasipääsu kõik mängud võitnud Hollandi järel. Veerandfinaalis Hispaania vastu mängis Ambrosini taas kogu kohtumise ja teenis ainsa itaallasena selles mängus kollase kaardi (31. minutil). Mängust väravaid ei löödud, aga penaltiseerias (Ambrosini lööma ei pidanud) võitis Hispaania 4:2.
Pärast seda, kui Itaalia koondise peatreeneriks sai 2008. aastal Marcello Lippi, Ambrosinit rohkem Itaalia jalgpallikoondisse ei kutsutud. Kokku mängis ta Itaalia koondises 35 mängu, kuid ei löönud neis ühtegi väravat.
Albert
Albert on mehenimi.
Albert on olnud mitme kuninga ja printsi nimi:
Piiskop Albert ehk Albert von Buxhövden oli Riia piiskop 1165–1229, eesti vallutamise peaorganisaator.
Albert oli Eestimaa vasall 13. sajandil Haljala kihelkonnas.
Albert on mitme koha nimi:
Prints Albert ehk Albert on peeniseehe.
Vive Tolli
Vive Tolli (ka Viive Tolli; aastani 1952 Vive Pajusoo; 28. juuli 1928 – 8. aprill 2020) oli eesti graafik.
Elukäik
Ta lõpetas 1947. aastal Tallinna 3. Keskkooli. Aastatel 1947–1949 õppis ta Tallinna Riiklikus Tarbekunsti Instituudis keraamikat. Lõpetas 1953. aastal Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi graafika erialal. Ta täiendas end muu hulgas aastal 1969 Jugoslaavias ja aastal 1987 Kanadas.
Töötas aastatel 1953–1982 vabakunstnikuna. Seejärel töötas ta Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis õppejõuna; aastast 1987 dotsendina ja aastast 1992 professorina.
Looming
Vive Tolli looming hõlmab peale vabagraafika ka raamatuillustratsioone, eksliibriseid ja plakateid.
Teda on rahvusvahelistel näitustel pärjatud paljude auhindadega.
Isiklikku
Tema abikaasa Lembit Tolli oli skulptor, tütar Tuulikki Tolli on teatrikunstnik. Tema ema oli Tallinna I Tütarlaste Gümnaasiumi inspektor, vanaisa Timotheus Kuusik oli koolmeister ja kirjanik, onu Aleksis Kuusik oli koolmeister ja koolijuht, teine onu Vladimir Kuusik oli Viljandi, Tartu ja Tallinna ringkonnakohtu esimees.
Lahkme-Eesti
Lahkme-Eesti on Eesti maastikuvaldkond, mis pärast viimast jääaega ei olnud jääpaisjärvede all. Lahkme-Eesti kuulub Kõrg-Eesti allprovintsi.
Lahkme-Eesti valdkonda kuuluvad järgmised maastikurajoonid:
Mullutu
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. 2014. aastani kuulus ta Kaarma valda.
Ungari sümboolika
pisi|150px|[[Ungari Püha kroon]] pisi|150px|[[Turul, ungarlaste müütiline sümbol]] pisi|150px|[[Vana Ungari kiri, muistne Ungari kirjasüsteem]] Ungari sümboolika moodustavad lipud, ikoonid või kultuurilised väljendusvormid, mis on kas sümboolsed, representatiivsed või muidu iseloomulikud Ungarile või Ungari kultuurile. Kõige väärtuslikumaid erilisi Ungari tooteid ja sümboleid kutsutakse nimetusega Hungaricum.
Lipud ja heraldika
Ungari lipp on horisontaalne trikoloor, mille värvid on punane, valge ja roheline. Populaarne on ka Árpádi dünastia vapp.
Floora ja fauna
Ligikaudu viiendikku Ungarist katab mets, kuid vaid poole sellest moodustab looduslik mets. Ungari on koduks umbes 2200 õistaimede liigile ja piirkonna topograafia ning üleminekukliima tõttu on paljud neist sellised, mida tavaliselt sellel laiuskraadil ei leia. Suurt osa Lõuna-Dunántúli piirkonnas asuva Villány linna ja Mecseki mäeaheliku piirkonna taimestikust võib tavaliselt kohata vaid Vahemere ääres. Samas piirkonnas, Villány mäeaheliku lõunapoolsel Szársomlyó mäel, leidis Ungari botaanik Viktor Janka aastal 1867 varem teadusele tundmatu lille ja kirjeldas selle. Selle lille näol on tegemist kõige varem õitseva Ungari lillega: Ungari krookus ehk Colchicum hungaricum.
Ungari idapoolse madaliku soolases Hortobágy piirkonnas kasvavad paljud taimed, mida tavapäraselt leidub mererannas ja Nyírségi piirkond on kuulus niidulillede poolest. Szekszárdi lähedal Doonau ääres asuv Gemenc'i mets, Dunántúli keskel asuv Väike-Balatoni järv ja Kecskemétist idasse jääv Tisza jõe seisuvee ala on kõik olulised märgalad. Suurem osa riigi metsapiirkondades olevatest puudest on heitlehised (pöök, tamm ja kask) ja vaid väikese osa moodustavad kuused. Alates 14. sajandist on Ungari aladele tunginud üle 250 uue taimeliigi ja neist pea 70 loetakse invasiivseteks. Paljud neist taimedest on mitmeaastased ürdid, mis on põhjustanud mõne piirkonnale omase taime aeglase kadumise.
Ajalooliselt on Ungari olnud suuruselt teine paprika tarnija Ameerika Ühendriikidesse. Ungari paprikal on iseloomulik maitse ja selle järele on suur nõudlus Euroopas, kus seda kasutatakse pigem maitseaine kui värvainena.
Toit ja jook
Ungarlaste traditsioonilistel toitudel on külluslikud ja pikantsed maitsed ning lõhnad. Road on maitserikkad, vürtsikad ja sageli ka üpris rasked. Sealsete roogade maitsed põhinevad maitsestamise ja valmistusviiside sajanditevanustel traditsioonidel. Neis kasutatavad peened koostisosad toodetakse kohalike põllumeeste poolt. Paprikat, sibulat ja küüslauku leiab kõikjalt. Keskajal oli kalasupp kõige populaarsem ja armastatum kalaroog Ungaris ning üks aastast 1860 pärinev kokaraamat sisaldab 400 kalatoitude retsepti. Kõige tuntumad Ungari köögile omased road, guljašš, erinevad hautised ja paprikás, on paprikast punased.
John Sloboda
John A. Sloboda (sündinud 13. juunil 1950) on Inglismaal Staffordshire'is asuva Keele'i ülikooli psühholoogiaprofessor. Oktoobrist 2008 on ta Keele'i ülikooli emeriitprofessor.
Kuuludes Inglismaa nn Balkani kriisi komiteesse, juhib ta oma kodulehel internetis fotosarja abil tähelepanu laste psüühilisele kaitsetusele ja kõigi tsiviilisikute eetilistele kannatustele, mida sõda enesega kaasa toob. Ta võitleb ka maamiinide kahjutustamise eest ning on selle ohu teadvustamiseks inglise ajakirjanduses avaldanud rea teravas toonis kriitilisi artikleid Euroopa Liidu ja NATO poliitika kohta Balkani kriisi ajal.
Saadik
Erakorraline saadik ja täievoliline minister (vahel ka lihtsalt minister; prantsuse keeles envoyé extraordinaire et ministre plénipotentiaire) on suursaadikust madalam ja minister-residendist kõrgem diplomaatiline ametiaste, saatkonna juht.
Tänapäeval saadiku ametiastet devalveerumise tõttu praktikas ei kasutata (suursaadiku ametiaste on muutunud üldkasutatavaks).
Eesti Vabariigi viimane ametis olev saadik oli August Torma, kes suri 12. märtsil 1971.
Pärandkooslus
pisi|Alates 1990ndaist kasutatakse Eestis pärandkoosluste hooldamisel järjest sagedamini [[šoti mägiveiseid]] Pärandkooslus (ka poollooduslik kooslus) on niisugune biotsönoos, mis on looduslikust kooslusest kujunenud mõõduka inimmõju tulemusel. Pärandkooslused koosnevad pärismaisest elustikust. Harva kasutatakse ka terminit "pärandmaastik", mis sisuliselt hõlmab üht biotsönoosi olulist komponenti – biotoopi.
Kitsamas mõttes on pärandkooslusteks niidud, mis püsivad tänu regulaarsele niitmisele (samuti puisniidud, millel lisaks niitmisele ka raiutakse valikuliselt puid) ning karjamaad (sealhulgas puiskarjamaad), mis püsivad tänu kariloomade regulaarsele karjatamisele.
Laiemas mõttes on pärandkooslusteks kõik  mahedalt majandatavad pärismaised kooslused – näiteks majandatavad pärismaistest liikidest (looduslikult uuenenud) metsad, aga ka traditsiooniliselt majandatavad looduslike veekogude kooslused.
Värska
Värska on alevik Võru maakonnas, Setomaa valla keskus.
Seda on esmamainitud 1585. aastal. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli Värska alevik Põlva maakonna Värska valla keskus.
Geograafia
Värska alevik kuulub Tsätski nulka. Alevik asub Mustoja suudmeala paremkaldal. Oja suue on kaitse all (Värska lahe hoiuala). Asula territooriumile jääb ka Õrsava järv Mustojal.
Looduskaitsealustest üksikobjektidest asub seal Verhulitsa Laudsi pettäi.
Majandus
Värskas toodetakse Värska mineraalvett. 1967. aastal puuriti Värskas esimene mineraalvee puurkaev. 1973. aastal avati Värska sovhoosi mineraalvee villimise tsehh.
Värskas asub Värska kuurortravikeskus, kuhu kuuluvad Värska sanatoorium ja veekeskus.
Kultuur
Iga kolme aasta tagant toimub Värskas Setomaa laulupidu ehk Setu Leelopäevad.
Alevikus tegutseb la 1998. aastal rajatud Värska talumuuseum (kuni 2019. aastani Seto talumuuseum).
Big Apple
pisi|Meeskonna New York Mets Big Apple Big Apple ('Suur Õun') on New Yorgi linna hüüdnimi. Nime võttis 1920-ndatel kasutusele New York Morning Telegraphi spordiajakirjanik John J. Fitz Gerald.
Hüüdnimi on laiemalt tuntud alates 1970-ndatest, mil linn korraldas selle nime propageerimiseks ulatusliku reklaamikampaania.
Hüüdnime ajalugu
Kuigi hüüdnime "Big Apple" päritolu peeti mõnda aega lahendamata müsteeriumiks, on kahe viimase aastakümne jooksul uurinud seda peamiselt harrastusetümoloog Barry Popik ja Missouri Teadus- ja Tehnoloogia Ülikooli (Missouri University of Science and Technology) professor Gerald Cohen, kelle uurimistöö on loonud üsna selge ettekujutuse hüüdnime päritolust. Enne seda oli liikvel palju oletusi, millest ehk kõige naeruväärsem oli väide, et nimi pärineb New Yorgi lõbumaja Eve-nimeliselt maadamilt.
715
Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand
Kümnendid: 660. aastad 670. aastad 680. aastad 690. aastad 700. aastad - 710. aastad - 720. aastad 730. aastad 740. aastad 750. aastad 760. aastad
Kurejärv
Kurejärv on väikejärv Valgamaal Otepää vallas, Otepääst 4,5 km lääneedela pool.
Lussu
Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Lääne-Saare valda ja kandis nime Metsaküla.
Ajalooliselt kuulus küla Mustjala kihelkonda. 2014. aastani kuulus ta Kaarma valda.
1977–1997 oli ametlikult Tõrise küla osa.
Muratsi
Muratsi on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas Muratsi poolsaarel Muratsi lahe ääres.
Muratsis on oma sadam. Küla on üks linnalähedasi kohti, mis on tuntud ilusa looduse poolest.
2014. aastani kuulus küla Kaarma valda.
Noot (diplomaatia)
Verbaalnoot
Verbaalnoot on allkirjastamata, pitseeritud, kolmandas isikus kirjutatud noot, mille parafeerib esinduse juht või sisu eest vastutav ametnik. Verbaalnoodi sisu on teavitav, memo-tüüpi. Grammatilise vormi tõttu nimetatakse verbaalnooti ka "kolmanda isiku noodiks" (inglise keeles lühend TPN).
Sõna "verbaalnoot" tõi eesti keelde fraasi note verbale tõlkena Tiit Pruuli.
Ministeriaalnoot
Ministeriaalnoot on esinduse juhi allkirjastatud noot asukohariigi välisministrile, millega edastatakse tähtsamaid teateid. Peamiselt kasutatakse seda välislepingute sõlmimiseks identse sisuga nootide vahetamise teel.
Nõmme-Väikse ringdepoo
pisi|Depootöölised 1922. aastal pisi|Hoone tagakülg (2009). Taamal endine [[Tallinna Teraviljasaaduste Kombinaat|Tallinna Teraviljasaaduste Kombinaadi elevaator]] Nõmme-Väikse ringdepoo oli kitsarööpmelise raudtee vedurite ringdepoo Nõmme-Väikse jaama lähedal. Asub aadressil Salve tänav 6.
Ringdepoo oli suurejoonelisemaid raudtee abiehitisi Eestis.
Vasknarva põllumeeste konvent
Vasknarva põllumeeste konvent asus Karjati külas.
17. mail 1936 valiti konvendi liikmeteks Timofei Jõgi, Sergei Kutusov, Grigori Smidt, Jaan Alas, Aleksander Deše, Vassili Marutkin, Aleksander Room, Nikolai Judin, Savva Kedrov, Aleksei Sotskov, Nikolai Vlasovski, Ivan Smorodov, Nikolai Tšernov, Ivan Käsperov ja Vassili Golubev.
Oguchi Onyewu
Oguchialu Chijioke Onyewu (sündinud 13. mail 1982 Washingtonis) on endine USA jalgpallur, kaitsja.
Ta alustas oma klubikarjääri Ameerikas. Hiljem siirdus Belgia klubisse Standard Liège. 2009. aasta juulis siirdus ta AC Milani, kuid ta ei pääsenud kordagi Milani võistkonnas väljakule Itaalia liigas. 2011–2013 mängis ta Lissaboni Sportingus, 2013–2014 Queens Park Rangersis, 2014 Sheffield Wednesdays ja 2014–2015 Charlton Athleticus. Karjääri lõpetas ta 2017. aastal
Debüüdi USA rahvuskoondises tegi Onyewu 13. oktoobril 2004 mängus Panama vastu.
Esimese värava lõi ta USA rahvuskoondises 21. juulil 2005. aasta CONCACAF Gold Cupi turniiri poolfinaalis Hondurase vastu. Rahvuskoondises mängis ta aastatel 2004–2014 kokku 69 mängu ja lõi 6 väravat.
Narva jõgi
pisi|Narva jõe [[jõe pikiprofiil|pikiprofiil]] pisi|Narva jõe [[hüdrograaf]] Jõe pikkus on 73,8 kilomeetrit, keskmine laius 300 meetrit ja sügavus kuni 5 meetrit. Narva jõe suurim laius ulatub üle kilomeetri. Veerohkuselt on Narva jõgi Neeva järel teine Soome lahte suubuv jõgi ja Eesti veerohkeim jõgi. Jõe keskmine vooluhulk on umbes 400 m³/s, mis suurvee ajal kasvab kuni viis korda.
Jõgi moodustab Jaama küla lähedal oma paljude harude ja kanalitega nn Jaamaküla luhad.
Narva jõe jõgikonna pindala on 56 200 km² ning sinna kuuluvad kõik Peipsisse ja Võrtsjärve suubuvad jõed.
Narva linna kohal jaotab Kreenholmi saar (Varesesaar) jõe kaheks. Mõlemal jõeharul asub Narva juga, millesse lastakse vett ainult haruharva. Joa idapoolse haru kõrgus on 6,5 meetrit ja laius 130 meetrit, joa läänepoolse haru kõrgus on 3,5–4 meetrit ja laius 70 meetrit. Astangutest alamal on jõgi umbes 3 kilomeetri ulatuses kärestikuline.
Jõe läänekaldal asub Narva linn, selle vastas idakaldal Venemaal Jaanilinn (vene keeles Ivangorod). thumb|Raudteesild üle Narva jõe
Lisajõed
Paremkaldalt suubuvad Narva jõkke (lähtest suudme suunas) Vtroja (Trooja) jõgi, Kašutška oja, Tšerjomuhha jõgi, Tragovosti (Dragobosti) jõgi, Zasseka jõgi, Sjuga oja (Sügavoja), Krjuša (Kriuša jõgi) jõgi, Pljussa jõgi (281 kilomeetrit pikk) ja Rossoni (Rosona jõgi) jõgi (26 kilomeetrit pikk).
Ajalugu
Narva jõe ülemjooksu süvendamine. Veetaseme alandamiseks Narva jõel otsustati parandada väljavoolutingimusi jõe lähtes. Selleks plaaniti eemaldada liivamadalikud, süvendada jõe ülemjooksu ja lähte kitsendamisega suurendada voolukiirust. 1928. aastal kinnitati süvendamistööde kaheosaline kava: Permisküla kärestike süvendamine ja Vasknarva liivamadaliku süvendamine koos nelja buuni rajamisega. Kavandatu pidi Peipsi järve veetaset alandama 0,3 meetri võrra ning vähendama üleujutuspäevade arvu. Permisküla kärestikke süvendati 2,25 meetri võrra. Jõe põhjast eemaldati kivimassi koguses umbes 235 000 kuupmeetrini. Süvendustöid teostasid koppsüvendaja Hiiglane, kompressorlaev Puurija, kuus veopraami, kaks puksiirlaeva, millest üks kandis nime Hüva, ning neli puurimispontooni. Verhovski kärestike süvendati 2,25 meetri võrra 1,5 kilomeetri ulatuses. Vasknarvas süvendati Narva jõe lähtes asuvat liivamadalikku ning rajati selle ette kolm põiktammi ehk buuni (praegu mõõdetuna 660 m, 570 m, 220 m) ja üks voolusuunav tamm. 1934. aastaks jõuti süvendustöödega Permisküla ja Kakoloki saare vahele 1939. aasta sügiseks olid süvendustööd jõudnud Kakolokini. Süvendustööd kestsid kuni 1939. aasta sügiseni, mil Teine maailmasõda need peatasid, osa Narva jõe ülemjooksust jäigi puhastamata. Seoses Narva hüdroelektrijaama ehitusega aastal 1956 paisutati jõele Narva veehoidla, mis ulatub Narvast Poruni jõe suudmeni. Narva veehoidla rajamisel uppusid mitmed Omuti kärestikest allavoolu jäävad madalamad saared (Vallisaar jt) Mustajõe juures.
Alates 13. sajandist kuni 1910. aastate lõpuni oli Narva jõgi Vana-Liivimaa (18.–19. sajandil Venemaa keisririigi Balti kubermangude) ajalooliseks küllaltki püsivaks idapiiriks. Erandi moodustas vaid Narva linn, mis kuulus halduslikult Peterburi kubermangu. Aastail 1920–1940 asus Eesti ja NSV Liidu piir jõest veidi ida pool, hõlmates ka Narva-tagused vallad.
21. jaanuar 1927 täpsustas Viru maavalitsus, et Naroova-Jõesuu alevi, Naroova valla ja Naroova jõe nimedes Akadeemilise Emakeele Seltsi kaalutlemisel ja maavalitsuse vastava otsuse põhjal 20. nov. 1926 a. prot. nr. 71 §§ll ja 14 tuleb "Naroova“ asemel tarvitada ja kirjutada "Narva“.
Alates 1944. aastast sai Narva jõgi Eesti NSV ja Vene NFSV halduspiiriks. 1991. aastal muutus see taastatud Eesti Vabariigi ja Venemaa Föderatsiooni vaheliseks ajutiseks kontrolljooneks, de facto idapiiriks.
Narva jõe järgi on saanud nimetuse Narva kultuur.
Rootsi (Kohila)
Rootsi on küla Rapla maakonnas Kohila vallas.
Mõisaküla (Kaarma)
Mõisaküla oli küla Saare maakonnas Kaarma vallas. 2014. aastal liideti ta Tahula külaga.
Ülo Purde
Ülo Purde (sündinud 4. detsembril 1921 ) on eesti õpetaja.
Ta oli 1954–1966 Tallinna Polütehnikumi ajalooõpetaja, 1966–1972 Tallinna 20. Keskkooli direktor.
Helen Mirren
Ta on võitnud ühe Oscari, kolm Kuldgloobust ja neli Emmyt.
Ta on kehastanud kolme Inglismaa kuningannat: Elizabeth I 2005. aasta telefilmis "Elizabeth I", Elizabeth II 2006. aasta filmis "Kuninganna" ja George III abikaasat kuninganna Charlotte'i 1994. aasta filmis "Kuningas George'i hullus" ("The Madness of King George").
Elulugu
Helen sündis venelasest isa ja inglasest ema kolmelapselise perekonna teise lapsena. Isa Vassili Petrovitš Mironov (kutsus ennast Basiliks) muutis 1950ndail perekonnanime Mirreniks. Enne Teist maailmasõda mängis ta Londoni Filharmoonia orkestris vioolat ning pärast sõda oli taksojuht ja autosõiduõpetaja. Heleni ema Kathleen Rogers sündis lihuniku 14-lapselises peres 13. lapsena.
Helen õppis Southend-on-Seas püha Bernhardi nimelises tüdrukute keskkoolis ning hiljem Uues Kõnekunsti- ja Draamakolledžis (tänapäeval Middlesexi Ülikool). 18-aastaselt tegi ta edukalt sisseastumiseksamid Riikliku Noorsooteatri nimelisse teatrikooli. 20-aastaselt oli ta Londonis asuva Old Vici teatri (Royal Victoria Hall) staar.
Helen on aastast 1997 abielus ameerika filmirežissööri Taylor Hackfordiga. Tayloril on eelmisest abielust 2 last, Heleniga tal lapsi pole.
Tunnustus
1981. aasta filmis "Excalibur" mängis ta Morgana Le Fayd. Selle rolli eest nimetati ta parima ulmefilmi auhinna Saturn kandidaadiks naiskõrvalosatäitja kategoorias, aga ei võitnud.
1984. aasta iiri filmiga "Cal" nimetati Mirren BAFTA auhinna kandidaadiks naisnäitleja kategoorias, aga ei võitnud.
1991–2003 valmis 6 filmist koosnev sari "Peamine kahtlusalune". Mirren nimetati kõigi 6 filmiga BAFTA auhinna kandidaadiks telenaisnäitleja kategoorias, võites kolm esimest. Viimase filmiga nimetati ta ühtlasi Kuldgloobuse kandidaadiks telefilmi või lühisarja naisnäitleja kategoorias, aga ei võitnud.
1994. aasta filmis "Kuningas George'i hullus" mängis ta kuninganna Charlotte'i. Selle rolli eest nimetati ta Oscari kandidaadiks naiskõrvalosatäitja kategoorias ja BAFTA auhinna kandidaadiks naisnäitleja kategoorias, aga ei saanud neid.
1995. aastal nimetati ta näidendiga "A Month in the Country" Tony kandidaadiks naisnäitleja kategoorias, aga ei võitnud.
Osa eest 1996. aasta telefilmis "Losing Chase" nimetati ta Kuldgloobuse kandidaadiks telefilmi või lühisarja naisnäitleja kategoorias ja võitis selle.
Osa eest 1999. aasta telefilmis "The Passion of Ayn Rand" nimetati ta Kuldgloobuse kandidaadiks telefilmi või lühisarja naisnäitleja kategoorias, aga ei võitnud.
2001. aasta filmiga "Gosford Park" nimetati Mirren Oscari, BAFTA auhinna ja Kuldgloobuse kandidaadiks naiskõrvalosatäitja kategoorias, aga ei võitnud neid.
Osa eest 2002. aasta telefilmis "Door to Door" nimetati ta Kuldgloobuse kandidaadiks telefilmi või lühisarja naisnäitleja kategoorias, aga ei võitnud.
Samal aastal nimetati ta August Strindbergi näidendiga "Surmatants" Tony kandidaadiks, aga ei võitnud.
2003. aasta filmiga "Kalendritüdrukud" nimetati ta Kuldgloobuse kandidaadiks muusikali või komöödia naisnäitleja kategoorias, aga ei võitnud.
Sama aasta telefilmiga "The Roman Spring of Mrs. Stone" nimetati ta Kuldgloobuse kandidaadiks telefilmi või lühisarja naisnäitleja kategoorias, aga ei võitnud seda.
2010. aasta filmiga "Red" nimetati ta Saturni kandidaadiks naiskõrvalosatäitja kategoorias, aga ei saanud seda.
2012. aastal mängis ta filmis "Hitchcock" Alfred Hitchcocki naist Alma Reville'i. Selle rolli eest nimetati ta BAFTA auhinna, Kuldgloobuse ja Saturni kandidaadiks naisnäitleja kategoorias, aga ei võitnud neid.
pisi|Mirren [[Hollywoodi kuulsuste alleele tähe saamisel (2013)]] 2013. aasta telefilmiga "Phil Spector" nimetati ta Kuldgloobuse kandidaadiks telefilmi või lühisarja naisnäitleja kategoorias, aga ei võitnud.
2014. aasta filmiga "The Hundred-Foot Journey" nimetati ta Kuldgloobuse kandidaadiks muusikali või komöödia naisnäitleja kategoorias, aga ei võitnud seda.
2015. aasta filmis "Trumbo" mängis ta Hedda Hopperit. Selle rolli eest nimetati ta Kuldgloobuse kandidaadiks naiskõrvalosatäitja kategoorias, aga ei võitnud seda.
Samal aastal nimetati ta osa eest lavastuses "The Audience" Tony kandidaadiks ja võitis selle auhinna.
Iryna Jatčanka
Iryna Jatčanka (sündinud 30. oktoobril 1965 Homielis) on endine valgevene kettaheitja.
Iryna Jatčanka osales olümpiamängudel viis korda. 1992. aasta suveolümpiamängudel Barcelonas võitis ta 7. koha. 1996. aasta suveolümpiamängudel Atlantas sai ta 12. koha. 2000. aasta suveolümpiamängudel Sydneys võitis ta pronksmedali.
2004. aasta suveolümpiamängudel Ateenas võitis ta samuti pronksmedali, kuid tema tulemus tühistati kaheksa aastat hiljem.
Viimast korda osales ta 2008. aasta suveolümpiamängudel Pekingis, kus ta sai 11. koha.
2003. aasta maailmameistrivõistlustel Pariisis võitis Iryna Jatčanka kuldmedali.
Iryna Jatčanka abikaasa on valgevene vasaraheitja Ihar Astapkovič.
Tema isiklik rekord kettaheites on 69.14 (2004).
687
687. aasta
Surnud
680'erne
Muusikateooria
Muusikateooria on distsipliin, mis tegeleb muusika elementide ning muusika loomise, kirjapanemise, esitamise, tajumise ja analüüsimise erinevate aspektide uurimisega.
Muusikateooria on muusikateaduse aladistsipliin.
Muusikateooriaga tegelev isik on muusikateoreetik.
222
222. aasta
Sajandid: 2. sajand - 3. sajand - 4. sajand
Aastad: 217 218 219 220 221 - 222 - 223 224 225 226 227
Kognitiivne muusikapsühholoogia
Kognitiivne muusikapsühholoogia on muusikalise mõtlemise psühholoogia, kognitiivse psühholoogia haru.
Noodilugemine
Uuritakse inimese silma liigutusi noodilugemise käigus ning seostatakse saadud tulemusi teiste uurijate tööga mis tahes teksti, mitte ainult nooditeksti lugemise uurimisel. Teiste sõnadega, püütakse vastata küsimusele, kas noodilugemine ja raamatulugemine on sarnased tegevused või mitte. Toimub muusikaspetsiifilise inimtegevuse analüüsi ühendamine sellise tegevuse analüüsiga, mis ei ole muusikaspetsiifiline.
Muusika esitus
Muusika esitus on üks valdkondi, milles viimase paarikümne aasta jooksul on kuhjunud päris suur hulk teadmisi, nii et soovi korral on tänapäeval võimalik märksa täpsemalt ja sügavamalt aru saada, milles – objektiivsetes kategooriates – ikkagi seisneb pillimängija omapoolne panus muusikateose esitusse. Muusikateose partituuri ja esituse vahekorrast on tänapäeval võimalik rääkida märksa täpsemalt, konkreetsemalt ja arusaadavamalt, kui seda oli võimalik teha paarkümmend aastat tagasi.
Muusika kui teadmiste edasiandmise vahend
Kui peaks tekkima olukord, kus inimkonna materiaalne kultuur on suures osas või täielikult hävitatud, siis võiks muusika uuesti saada teadmiste edasiandmise vahendiks. Millestki sarnasest võib mõelda läänemeresoome runolaulutraditsioonis, mis on suuline ja kus laulude esituse käigus antakse edasi mingit informatsiooni. Jutustavate laulude traditsioon pole muidugi meie kultuuriregioonile eriomane ning Euroopas seostavad etnomusikoloogid eepiliste laulude levikut eeskätt Balkani poolsaarega. Muusika – lauluviis ehk meloodia – on eepilistes lauludes suhteliselt teisejärguline, sest esitaja peatähelepanu kulub sellele, et jutustada mingisugust lugu.
Sedaan
pisi|250x250px|Sedaankerega auto (Ford Focus sedan) pisi|Sedaankerega [[Bentley Arnage T]] Sedaan (inglise keeles sedan või saloon) on reeglina nelja uksega ning selgelt eristatava kolmemahulise kerega (eristatav on mootoriosa, salong ja pagasiruum) kahe või kolme istmereaga kinnine sõiduauto.
Type de carrosserie
Mändjala
Mändjala on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Küla on ajalooliselt kuulunud Anseküla kihelkonda.
Külas asub Mändjala kämping. Mändjala rand on Saaremaa suurim avalikus kasutuses olev liivarand.
Serpent
pisi Serpent on S-kujulise laia mensuuriga sarv- või metallhuulikuga madalakõlaline puhkpill.
Oli kasutusel peamiselt 16.–19. sajandil. Serpent arenes kornetist ja oli tuuba eelkäija. Serpendi huulik on nagu vaskpuhkpillidelgi kausshuulik, kuid pilli õhutorus on augud nagu puupuhkpillidel. Toru on pikk ja laienev ning käänatud ussilaadselt kõveraks, sellest ka pilli nimetus. Üldiselt on see valmistatud puust ning väljastpoolt kaetud nahaga.
Rootsiküla (Kihnu)
Rootsiküla on küla Pärnu maakonnas Kihnu vallas.
4. metrooliin (New York)
pisi|4. metrooliin [[New York|New Yorgis]] 4 Lexington Avenue Express on kiirtransiidi teenus New Yorgi metroo A Divisionis, mis opereerib IRT Lexington Avenue Line'il üle Manhattani saare. Metrooliin opereerib ööpäevaringselt, päevasel ajal Woodlawni (Bronx) ja Utica Avenue (Brooklyn) vahel, kuigi öösel ulatub liin New Lots Avenue'ni (Brooklyn).
Metrooliin läbib Grand Central Terminali.
Josh Pace
Josh Pace (täisnimega Joshua Michael Pace; sündinud 23. mail 1983) on Ameerika Ühendriikide elukutseline korvpallur.
Korvpallimängu hakkas Josh Pace harjutama keskkoolis, kui ta kuulus Syracuse'i meeskonda. Oma viimasel hooajal keskkoolis olid Pace'i keskmised näitajad 10,8 punkti, ning talle anti auhind Big East Conference Sportsmanship Award. Keskkooli karjääri peale kokku olid tema näitajad 7,3 punkti, 3,8 lauapalli ja 2,4 resultatiivset söötu keskmiselt mängu kohta. Pärast seda jätkas Pace mängimist välismaal. Tema järgmisteks klubideks said Tripoli Liibanonis ja Kuovot Soomes. 2006/2007. hooajal mängis Pace Uus-Meremaa klubis Nelson Giants. Ta nimetati Uus-Meremaa All-Stariks, tema näitajad olid 19,1 punkti, 3,5 resultatiivset söötu ja 1,4 palli vaheltlõiget mängu kohta. Järgmise hooaja veetis ta East Kentucky Minersi ridades ning 2008. aasta suvel tehti Josh Pace'ile ettepanek liituda Eesti elukutseliste korvpalliklubiga BC Kalev/Cramo. Tema keskmised näitajad Balti liigas olid 9,6 punkti ja 3,9 lauapalli. Näitajad KMLis olid keskmiselt 8,7 punkti ja 4 lauapalli mängus. Pace tuli Kaleviga Eesti korvpallimeistriks.
Louisa May Alcott
pisi| Louisa May Alcott (29. november 1832 – 6. märts 1888) oli ameerika kirjanik, kes on tuntud eeskätt oma romaaniga "Väikesed naised", mille ta kirjutas 1868. aastal. Romaan põhineb tema lapsepõlvekogemustel. Temalt on ilmunud veel järjed "Väikestele naistele": "Väikesed mehed" ja "Plumfieldi poisid".
Ta kasvas üles Philadelphias.
2003. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused
pisi|Toonane National Indoor Arena Birminghamis 2003. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused olid 9. sisemaailmameistrivõistlused kergejõustikus, mis toimusid 14.–16. märtsini National Indoor Arenal (nüüdse nimega Barclaycard Arena) Suurbritannias Birminghamis. Võistlustel osales kokku 589 sportlast 133 riigist.
Sisemaailmameistrivõistlustel püstitati üks maailmarekord: Svetlana Feofanova ületas teivashüppes 4,80 m.
Helisalvestus
Helisalvestus on audiosignaalide salvestamine helikandjale. Salvestatava heli muundab elektriliseks signaaliks ehk audiosignaaliks mikrofon.
Laialt levinud helisalvestuse meetodid on olnud mehaaniline, optiline ja magnetiline. Algselt on kõikide nende puhul olnud tegemist signaali salvestamisega analoogkujul, kuigi kandevsignaali modulatsiooni ja muude signaalitöötluse võtete kasutamisega selle juures, nagu seda on eelmagneetimine magnetofonides, kandevsignaalid kvadrofooniliste heliplaatide puhul jms.
Tänapäeval on levinuim helisalvestuse meetod digitaalsignaali salvestus sobivale andmekandjale, tarbekasutuses selle kompresseeritud vormid (MP3 jm).
Helisalvestuse tulemuseks on helisalvestis ehk fonogramm.
686
686. aasta (DCLXXXVI) oli Juliuse kalendri aasta, mis algas esmaspäeval.
Patriotism
Patriotism ehk isamaa-armastus ehk isamaalus (ka isamaalisus) on üksikisiku või grupi inimeste positiivne ja toetav hoiak isamaa või mingi regiooni või linna vastu. Patriotismiga saab seondada uhkust oma riigi kultuuri ja saavutuste üle ning soov neid väärtusi säilitada.
Patriotism on vahel seotud ka rahvuslusega ning rahvuslust võidakse nimetada ka patriotismiks.
Patriotism tähendab ka seda, et inimese jaoks on riigi huvid enda isiklikest huvidest olulisemad. Näiteks võib ta sõja tingimustes isamaa nimel oma elu ohverdada. Surm lahingus isamaa eest on äärmuspatriotismi arhetüüp.
Patriotismi väljendamine
Isiklik patriotism on emotsionaalne ja vabatahtlik. Patrioodile on olulised teatud väärtused, nagu näiteks austus lipu vastu. Tihti on patriotism seotud erinevate sümboolsete tegevustega, nagu näiteks hümni laulmine, autole lippude ja isamaaliste kleepsude panemine, sõjaveteranide austamine.
Patriotism väljendub intensiivsemalt olukorras, kui riik on mingi ohu all.
Patriotismi negatiivne väljund on enda rahvuse kõrgemale seadmine teistest rahvustest või inimgrupist. Siis on tegemist natsionalismi või šovinismiga.
2013. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused
'''Põhja suusaalade 2013. aasta maailmameistrivõistlused olid 49.''' suusaalade maailmameistrivõistlused. Need toimusid Itaalias Val di Fiemmes 20. veebruarist 3. märtsini 2013.
MM-võistluste korraldamisõigused sai Val di Fiemme Rahvusvahelise Suusaföderatsiooni FIS-i kongressil Kaplinnas 29. mail 2008. Võistlusi soovisid korraldada ka Falun (Rootsi, kes korraldas võistlusi viimati 1993), Lahti (Soome; viimati 2001), Oberstdorf (Saksamaa; viimati 2005) ja Zakopane (Poola; viimati 1962).
Võistlustel osales 701 sportlast 57 riigist. Esimest korda oli maailmameistrivõistlustel Togo. Eestit esindas kokku 19 sportlast (14 meest ja 5 naist). Parimana saavutas Aivar Rehemaa 15 km vabatehnikas seitsmenda koha.
Enim medaleid võitis norralane Marit Bjørgen, kes võitis kokku viis medalit (4 kulda, 1 hõbe). Soomlastele, kes võitsid vaid ühe medali, Riikka Sarasoja-Lilja ja Krista Lähteenmäki pronksi naiste sprinditeates, olid need kõigi aegade halvimad maailmameistrivõistlused.
Usutunnistus
Usutunnistus (ladina keeles confessio (fidei) '(usu)tunnistus') ehk kreedo (ladina sõnast credo 'usun') on kokkuvõtlik uskumuste loetelu, mida iga usklik peab antud religioonis uskuma.
2013. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused
Esimest korda oli kavas segavõistkonnavõistlus suusahüpetes.
Usutunnistus
Judaism
Ainujumala põhivormel on š´ma (šema): Viies Moosese raamat (5Ms) 6:4(-9) "Jahve, meie Jumal Jahve, on ainus".
2013. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused
Klassikasprint
Finaal: 21. veebruar Osavõtjaid: 136 Maailmameister 2011: Marcus Hellner, Ametlikud tulemused <br style="clear:both" />
Usutunnistus
Kristlus
Kristluses on käibel mitmeid usutunnistusi.
2013. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused
Sprinditeade 6×1,5 km (vaba)
Finaal: 24. veebruar Osavõtjaid: 25 võistkonda Maailmameister 2011:, Devon Kershaw, Alex Harvey Ränkeli ja Kümmeli kaotus on antud esimese poolfinaali võitja Rootsi järgi. Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Usutunnistus
Kristlus
Mina usun ühteainsasse Jumalasse, kõigeväelisse Isasse, taeva ja maa, kõige nähtava ja nähtamatu Loojasse. Ja ühteainsasse Issandasse Jeesusesse Kristusesse, Jumala ainusündinud Pojasse, kes Isast on sündinud enne kõiki aegu, Jumal Jumalast, valgus valgusest, tõeline Jumal tõelisest Jumalast, sündinud, mitte loodud, olemuselt ühtne Isaga, kelle läbi kõik on loodud; kes on meie, inimeste pärast ning meie õndsuseks alla tulnud taevast ning lihaks saanud Püha Vaimu läbi neitsist Maarjast ja inimeseks saanud, Pontius Pilaatuse ajal ka meie eest risti löödud, kannatanud ja maha maetud ning kolmandal päeval üles tõusnud pühade kirjade järgi ja üles läinud taeva, istub Isa paremal käel ja tuleb taas kirkuses kohut mõistma elavate ja surnute üle; Tema riigile ei tule otsa. Mina usun Pühasse Vaimusse, Issandasse ja Elavakstegijasse, kes lähtub Isast, keda Isa ja Pojaga üheskoos kummardatakse ja austatakse; kes on rääkinud prohvetite kaudu. Mina usun ühtainust püha, katoliiklikku ja apostellikku kirikut, tunnistan ühtainust ristimist pattude andeksandmiseks ja ootan surnute ülestõusmist ning tulevase ajastu elu.
2013. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused
15 km vabatehnikas
Finaal: 20. veebruar Osavõtjaid: 157 Maailmameister 2011: Matti Heikkinen, <br style="clear:both;" />
Usutunnistus
Kristlus
Mina usun Jumalasse, kõigeväelisse Isasse, taeva ja maa Loojasse. Ja Jeesusesse Kristusesse, Tema ainsasse Pojasse, meie Issandasse, kes on saadud Pühast Vaimust, ilmale tulnud neitsi Maarjast, kannatanud Pontius Pilaatuse all, risti löödud, surnud ja maha maetud, alla läinud surmavalda, kolmandal päeval üles tõusnud surnuist, üles läinud taeva, istub Jumala, oma kõigeväelise Isa paremal käel, sealt Tema tuleb kohut mõistma elavate ja surnute üle. Mina usun Pühasse Vaimusse, üht püha kristlikku kirikut, pühade osadust, pattude andeksandmist, ihu ülestõusmist ja igavest elu.
Naim Frashëri
thumb|Naim Frashëri Naim Frashëri [n'aaim fr'aašri] (25. mai 1846 Frashër (Lõuna-Albaania) – 20. oktoober 1900 Kızıl Toprak (Türgi)) oli albaania romantiline kirjanik, Albaania rahvusliku taassünni Rilindja kombëtare väljapaistev tegelane koos oma vendade Sami Frashëri ja Abdyl Frashëriga, usutunnistuselt Bektashi moslem.
Usutunnistus
Kristlus
Nikaia-Konstantinoopoli usutunnistus võeti kasutusele läänekiriku missaliturgias 1014. aastal Roomas.
2013. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused
30 km suusavahetusega sõit (15+15/klassika+vaba)
Finaal: 23. veebruar Osavõtjaid: 94 Maailmameister 2011: Petter Northug, Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Usutunnistus
Islam
Islami usutunnistus shahādah araabia keeles:
Naim Frashëri
Elukäik
Isa oli vaesunud bei Përmeti ringkonnast Frashërist. Naim õppis Janinë kreeka gümnaasiumis "Zosimea".
2013. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused
50 km klassikat
Finaal: 3. märts Osavõtjaid: 73 Maailmameister 2011: Petter Northug, Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Usutunnistus
Islam
لا إلاه إلا الله ومحمد رسول الله
Naim Frashëri
Elukäik
Oli Türgi ametnik Sarandës, Beratis ja Janinës. Aastal 1882 kutsuti ta tööle Konstantinoopolisse, kus ta oli Haridusministeeriumi juures asuva tsensuurikomisjoni liige ja direktor, kellena ta aitas kaasa paljude albaaniakeelsete raamatute väljaandmisele, saades mõnikord mööda minna albaaniakeelsete raamatute ja publikatsioonide keelust. Võttis aktiivselt osa albaanlaste vabadusvõitlusest. Sageli pidi ta oma teostele alla kirjutama nimetähed (N. H., N. H. F. või N. F.), sest need olid Türgi võimude poolt keelatud. Neid tuli Albaaniasse salaja sisse tuua.
2013. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused
4×10 km teatesõit
Finaal: 1. märts Osavõtjaid: 18 võistkonda Maailmameister 2011: (Martin Johnsrud Sundby, Eldar Rønning, Tord Asle Gjerdalen, Petter Northug) <br style="clear:both;" />
Usutunnistus
Islam
Ladina tähtedega (hääldus):
2013. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused
Sprinditeade 6×1,2 km (vaba)
Finaal: 24. veebruar Osavõtjaid: 25 võistkonda Maailmameister 2011:, Ida Ingemarsdotter, Charlotte Kalla Pormeisteri ja Ojaste kaotus on antud esimese poolfinaali võitja Norra järgi. Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Usutunnistus
Islam
Eesti keeles:
2013. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused
10 km vabatehnikas
Finaal: 26. veebruar Osavõtjaid: 113 Maailmameister 2011: Marit Bjørgen, Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Berliini konverents
Leidub mitmeid konverentse, mida nimetatakse Berliini konverentsiks: