cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Digitaalraamatukogu
Digitaalraamatukogu ehk digitaalne raamatukogu ehk e-raamatukogu on lihtsaima definitsiooni kohaselt raamatukogu, mis koosneb arvutivõrgu vahendusel otsitavatest ja kasutatavatest elektrondokumentidest.
Raamatukogusid saab jagada automatiseerituse astme ja elektrooniliste materjalide kättesaadavuse järgi järgnevalt: traditsioonilised, automatiseeritud, hübriidraamatukogud ja digitaalraamatukogud.
Olemus
Stenvall kirjeldab digitaalraamatukogu koguna, kus teavikuid (materiaalne objekt, millele on talletatud informatsioon, nt trükis, heliplaat, foto) vahendatakse, luuakse, kasutatakse digitaalses keskkonnas.
Digitaalraamatukogu uurija-teoreetik Christine Borgmani määratluse kohaselt on digitaalraamatukogu informatsiooni loomist, säilitamist, otsimist ja kasutamist võimaldavad elektrooniliste ressursside kogud, raamatukoguteenused ning nendega seotud tehnilised lahendused. Arvutivõrgu kaudu kättesaadavad infootsisüsteemid manipuleerivad erineval kujul digitaalsete andmetega (tekst, heli, staatilised või dünaamilised kujutised). Digitaalraamatukogud sisaldavad andmeid andmete kohta ehk metaandmeid. Sellised andmed kirjeldavad andmete erinevaid aspekte (esitus, autor, omanik, reprodutseerimisõigused) ja sisaldavad viiteid või seoseid digitaalraamatukogus ja sellest infosüsteemist väljaspool olevate teiste andmete või metaandmete kohta.
Ameerika Ühendriikide Digitaalraamatukogu Föderatsiooni määratlus: digitaalraamatukogud on organisatsioonid, mis tagavad ressursid, spetsiaalse meeskonna, kes valib ja struktureerib digitaaldokumente, pakub intellektuaalset juurdepääsu kogudele ja säilitab digitaaldokumentide kogude integreerituse ja säilivuse aegade jooksul.
Digitaalsed inforessursid
Digitaalsed ehk digitaalselt loodud/valminud inforessursid on elektroonilised teadusajakirjad, teatmeteosed jt võrguteavikud, bibliograafilised andmebaasid jne. Sünonüümidena kasutatakse nende inforessursside kirjeldamiseks oskussõnu võrguväljaanded, võrguteavikud, võrgumaterjalid, online-väljaanded jne. Nende kasutamise eelis seisneb nende levitamise, leidmise, kopeerimise ja muutmise lihtsuses. Materjalid on alati kättesaadavad (ei ole välja laenutatud) ja kõigile autoriseeritud kasutajatele olenemata geograafilisest asukohast on tagatud info juurdepääs, kuigi esineb probleeme nende ebapüsivuse ehk ebakindla võrgust kättesaadavuse tõttu ja nt arhiveerimisega seotud kulutused on suured. Samas on raamatukogudel võimalus teavikute laenutamiseks, köitmiseks, kataloogimiseks, säilitamiseks vajaminevaid kulutusi vähendada, säästa aega, raha, ruumi, tööjõudu.
Digitaalseid inforessursse saab omaduste järgi jagada rühmadeks, nt inforessursside allika ja levitamise viisi järgi: Küsimus on selles, kas neid on vaja arhiveerida, sest tulevikus võidakse soovida neid kasutada.
Rahvuslikud digitaalraamatukogud
Infoühiskonna ülesehitamises ja arengus on rahvusliku digitaalraamatukogu väljaarendamine tähtis. Põhjamaades ning teistes arenenud riikides on digitaalraamatukogu rolli tähtsustatud riikide valitsuste tasandil. Rahvuslike elektrooniliste raamatukogude väljaarendamine alustati Euroopas 1990ndate lõpus. 1996. aastal alustas Islandi Rahvus- ja Ülikooliraamatukogu juures tegutsev elektrooniline raamatukogu. 1997. aastal loodi Soome elektrooniline raamatukogu FinELib (Finnish Electronic Library) ja Norra rahvuslik digitaalraamatukogu BIBSYS Digital Library. Järgmisel aastal, 1998. aastal alustasid tegevust Taani elektrooniline raamatukogu DEF (Denmark’s Electronic Research Library) ja Rootsi Kuningliku Raamatukogu juures asuv digitaalraamatukogude arengut koordineeriv arendusosakond BIBSAM. 1999. aastal alustas Rootsi elektrooniline teadusraamatukogu SVEBIB (Swedish Electronic Research Library).
Baltimaade digitaalraamatukogude arendustegevus on seotud riikide raamatukogude konsortsiumite loomise ja tegevusega 1990.ndate keskel. 1993. aastal loodi Leedu raamatukogude konsortsium LMBS (Lithuanian Research Library Consortium), 1996. aastal Eesti raamatukogude konsortsium ELNET (Consortium of Estonian Libraries Network) ja 1997. aastal Läti raamatukogude konsortsium LINC (Library Information Network Consortium). 1999. aastal võttis ELNET Konsortsium vastu arengukava „Digitaalne raamatukogu: Eesti raamatukogude lülitamine Eesti infoühiskonda“, mille eesmärk oli universaalse elektroonilise infokeskkonna loomine. Arengukava täitmine ja digiteerimisprojektide käivitamine venis riigi finants toe puudumise tõttu.
Tallinna Keskraamatukogu e-raamatukogu ELLU
Tallinna Keskraamatukogu e-raamatukogu ELLU vahendusel on eesti autorite looming ning eesti- ja venekeelne kirjandus lihtsalt kättesaadav laiemale lugejaskonnale.
Eesti Avatud Ühiskonna Instituut
Eesti Avatud Ühiskonna Instituut (lühend EAÜI) on Eesti mittetulundusühing, mis tegeleb Eesti ühiskonnaküsimustega. EAÜI asub Tallinnas aadressil Narva maantee 25.
Põhikirja järgi on EAÜI eesmärkideks nt heategevuslik teaduse, hariduse ja kultuuri toetamine avalikes huvides, ühiskonnaprotsesside mitmetahuline (nt majanduslik, sotsiaalne, poliitiline vaatenurk) analüüsimine, avatud ühiskonna ideede propageerimine.
EAÜI asutati 1998 ja EAÜI peab ennast 1993 asutatud samanimelise ühenduse õigusjärglaseks.
Nádson Rodrigues de Souza
Nádson Rodrigues de Souza (sündinud 30. jaanuaril 1982 Serrinhas) on Brasiilia endine jalgpallur, ründaja.
Koondisekarjäär
Ta kuulus Brasiilia koondisse 2003. aasta CONCACAF Gold Cupil.
Looduspere
thumb|Looduspere
Ettevõte kuulub 100% ulatuses Eesti omanikele.
Marcella Morin
Marcella Ingeborg Morin (neiuna Kärk; 11. oktoober 1910 – 27. november 2000) oli eesti pedagoog.
Looduspere
thumb|Looduspere pood Peetris
Vappu Tuomioja
Vappu Illike Tuomioja (neiuna Wuolijoki; 20. märts 1911 Helsingi – 12. aprill 1998 Helsingi) oli soome-eesti päritolu soome kirjanik.
Looduspere
Ajalugu
Perefirmana loodud ettevõte kasvas kiiresti. 2004. aasta suvel alustati hulgimüüki, augustis avati Looduspere e-pood ning novembris 2004 avas uksed esimene Looduspere ökopood Tallinnas Pirita TOP-is. Tol ajal oli Eestis mahepõllundus ja sellega seotud kaubandus veel lapsekingades. Seetõttu panustati reklaami, käidi tarbijamessidel, avaldati artikleid ajakirjades ja ajalehtedes.
Marcella Morin
Ta lõpetas aastal 1928 Tallinna 1. Tütarlaste Gümnaasiumi ja ta sai õiguse ilma eksamiteta astuda ülikooli. Samal aastal astus ta Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonda, mille lõpetas aastal 1934 cum laude. Seejärel jätkas ta õpinguid ülikooli juures didaktilis-metoodilises seminaris ning sooritas kutseeksami, tänu millele sai ta õiguse õpetada kesk- ja kutsekoolides inglise ja saksa keelt õpetajakandidaadina. Aastal 1937 täiendas ta end Inglismaal Nottinghami Ülikoolis. Ta oli Korporatsiooni Amicitia vilistlane.
Ta töötas aastatel 1936–1940 (aastal 1938 andis Haridusministeerium talle inglise ja saksa keelte õpetaja kutse) Anna Tõrvand-Tellmanni Erakolledžis (kuni kooli likvideerimiseni). Seejärel oli ta lühikest aega õpetaja Tallinna Linna 21. Algkoolis, millele järgnes aastakümneid kestnud töö inglise keele õpetajana Gustav Adolfi Gümnaasiumis.
Marcella Morin jäi pensionile aastal 1970. Ta suri 27. novembril 2000 ja maeti 2. detsembril Rahumäe kalmistule.
Looduspere
Ajalugu
2005. aastal avati järgmine ökopood Viru Keskuses ja 2006. aastal esimene ökopood Tartus Lõunakeskuses.
Vappu Tuomioja
Isiklikku
Tema ema oli eesti rahvusest eesti-soome kirjanik Hella Wuolijoki, isa oli ajakirjanik ja poliitik Sulo Wuolijoki. Tema abikaasa oli diplomaat ja poliitik Sakari Tuomioja; abielust sündis kaks last: tütar Tuuli ja poeg Erkki. Poeg Erkki oli aastatel 2000–2007 ja 2011–2015 Soome välisminister.
Looduspere
Ajalugu
Praegu tegutsevad Looduspere ökopoed Pirita Selveris, Viru Keskuses, Peetri Selveris, Tartus Lõunakeskuses, Narvas Fama Keskuses.
Johannes Mäll
Johannes Mäll (23. oktoober 1911 Jamburgi maakond Vruda vald – 5. aprill 1981 Tartu) oli eesti õigusteadlane.
Mäll oli silmapaistev Tartu Ülikooli õigusteaduskonna dotsent. Eesti õigusele on ta kaasa aidanud tööõiguse rakenduspraktika kujundamisega, tööseadustiku süstematiseerimise ja kodifitseerimisega ning tööõiguse teadmiste levitamisega. Lisaks haridustööle tegi J. Mäll ka organisatsioonilist tööd haldus-, maa- ja kolhoosiõiguse kateedri juhatajana, õigusteaduskonna prodekaanina ning riigi- ja haldusõiguse kateedri juhatajana. Aastatel 1947–1950 oli ta ülikooli kõrvalt ENSV TA Majanduse ja Õiguse Instituudi nõukogude riigihalduse ja rahandussektori juhataja.
Lapsepõlv ja noorukiiga
Johannes Mäll sündis 1911. aastal Peterburi kubermangus talupidajate perekonnas. 1919. aastal tuli Mälli pere Eestisse ning hakkas elama Viljandimaal. Koolis käis Johannes Mäll Põltsamaal, 1931. aastal lõpetas ta Põltsamaa Ühisgümnaasiumi. Seejärel läbis ta sõjaväeteenistuse reamehena Eesti kaitseväes ning muu hulgas omandas ta ka sõjaväe meditsiinivelskri eriala.
Tudengipõlv
1933 – 1937 õppis Johannes Mäll Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, ülikooli lõpetas ta cum laude. Paralleelselt õpingutega töötas Mäll aastatel 1935–1937 ajutise abitööjõuna Tartu Rahandusosakonnas, et omandada praktilisi kogemusi ja kooliraha. Juba õpingute ajal näitas Mäll üles huvi finantsõiguse probleemide nii teadusliku kui ka praktilise lahendamise osas ja tema patrooniks teaduskonnas oli Juhan Vaabel. Tema diplomitöö kandis pealkirja „Õiguskaitse korraldus maksundusõiguses“. Professor Juhan Vaabel hindas, et Mäll tunneb hästi kirjandust ja normistikku, on pädev lahendama selle rakendamisel tekkivaid probleeme, mis on hästi piiritletud ja üldiselt õigesti lahendatud. Mäll sai tööd õigusteaduskonnas assistendina ning tema töösuunaks olid finantsõiguse probleemid. 1939. aastal kaitses ta magistritöö „Kehtiv riigi eelarvetlusõigus“, selle töö kohta andsid positiivse hinnangu professorid Juhan Vaabel ja Artur-Tõeleid Kliimann. Nad leidsid, et tööl oli hea arendatus, peatükkide loogiline side, töö jaoks oli läbi töötatud suur hulk metodoloogilist ja erialakirjandust ning märkisid, et Mäll tundis hästi normistikku.
Mäll suunati 1940. aasta veebruaris teadusliku stipendiaadina finantsteaduse alal Budapesti, ent seoses Eesti okupeerimisega pidi ta sama aasta detsembris naasma Eestisse. Mäll ei jõudnud sellest tulenevalt oma uurimistööd lõpetada. Pärast Eestisse naasmist töötas ta haldusõiguse kateedri assistendina ja finantsõiguse lektorina, hiljem dotsendi kohusetäitjana. Mäll on tegutsenud ka õigusteaduskonna prodekaanina ja ajutiselt täitnud dekaani ülesandeid. Aastatel 1947–1950 töötas ta nõukogude ehituse ja finantssektori juhatajana ENSV Teaduste Akadeemia Majanduse ja Õiguse Instituudis.
Töökäik
Mõnda aega alates 14. juulist 1941 oli Mäll arreteerituna Tartu koonduslaagris ning Saksa okupatsiooni ajal ta ülikoolis ei töötanud. Hilisemal ajal töötas ajalehe „Postimees“ ekspeditsiooniosakonna ametnikuna.
1944. aastast naasis Mäll tööle ülikooli. Lisaks finantsõiguse loengutele pidas ta ka haldusõiguse, riigi ja õiguse teooria, raamatupidamise aluste ja statistika loenguid. Alates 1951. aastast õpetas Mäll ka tööõigust, sh töölepingu, töövaidluste lahendamise, materiaalse vastutuse ja pensionikindlustamise erikursust.
Mäll tegeles õpikute tõlkimisega nii tõlkija, toimetaja kui ka konsultandi rollis. Samuti osales ta esimehena õigusteaduskonna terminoloogiakomisjonis ning andis oma panuse “Poliitika ja majanduse oskussõnastiku” ning “Eesti-vene ja vene-eesti õigusteaduse sõnastiku” koostamisel. Õigusteaduse oskussõnastik ilmus 1971. aastal.
Mällil oli oma roll teaduslik-metoodilise töö tegemisel nii ülikooli kui ka õigusteaduskonna metoodikakomisjoni liikmena. Üliõpilaste hulgas oli Mäll väga hinnatud kursuse-, võistlus-, diplomi- ja konverentsitööde juhendaja.
Esimestel sõjajärgsetel aastatel tegi Mäll teadustööd finantsõiguse vallas, ent alates 1950. aastatest läks ta üle tööõiguse valdkonda. Mäll vahetas valdkonda, kuna tolleaegsetes tingimustes oli väga keeruline ja pea võimatu uurida finantsõiguslikke probleeme, kuna seadustest kõrgemaks peeti ametnike suva. Lisaks eelnimetatud põhjusele tingis valdkonna vahetuse ka see, et Nõukogude finantsõigus oli iseseisva õigusharuna veel välja kujunemata ning selle haru õpetamise ulatus oli väike.
Ernst Pistulla
Ernst Pistulla (28. november 1906 Goslar – 14. september 1944 Teise maailmasõja idarinne) oli Saksamaa poksija.
Johannes Mäll
Töökäik
Mälli esimene tööõiguslik uurimistöö kandis pealkirja “Töövaidluste lahendamisest seoses tööõigussuhete lõpetamisega”, mille põhiseisukohad kanti 1953. aastal ette ülikooli teaduslikul sessioonil. Mälli esimene trükki läinud uurimus oli pealkirjaga “Tööliste ja teenistujate ajutisest üleviimisest teisele tööle”.
Ernst Pistulla
Pistulla oli poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) Saksamaa meister 1928. aastal.
Johannes Mäll
Töökäik
Mäll oli teaduskonna ametiühingubüroo ja TRÜ ametiühingukomitee esimees. Mäll oli Tartu linnanõukogu saadik ja sotsialistliku seaduslikkuse komisjoni liige aastatel 1957–1963. Lisaks õppejõutööle Tartu Ülikoolis tegutses Mäll õppejõuna ka marksismi-leninismi õhtuülikoolis ja oli lektor ühingus Teadus. Alates 1956. aastast kuulus ta mõnda aega Tartu linna täitevkomitee juures asuva pensionide määramise komisjoni.
Ernst Pistulla
Elukuselisena
Pistulla võitles Teise maailmasõja ajal idarindel ja kadus seal 14. septembril 1944 sõjategevuse käigus teadmatult.
SGML
SGML-keel (inglise Standard Generalized Markup Language – SGML) on märgistuskeel dokumentide esitamiseks sõltumatult nende sisust.
Ühtlasi on see on standarditud üldistatud märgistuskeelena elektrooniliste dokumentide elementide sildistamiseks (märgistamiseks) ISO standardiga 8879 aastast 1986, mis määrab, kuidas määrata ja kirjeldada märgistuskeeli eesmärgiga võimaldada dokumentide eritöötlust, näiteks indekseerimist, vormindamist ja linkimist. SGML-keelel põhineb näiteks HTML kuni versioonini HTML5.
Johannes Mäll
Surm
Johannes Mäll on maetud Tartusse Raadi surnuaeda.
Teadustöö
Mälli teadustöö tegemise aja saab jagada kaheks perioodiks. Esimene periood kestis kuni 1950. aastani ning selle perioodi peamised suunad olid eelarve ja maksundusõiguse ning rahandusorganite tegevusega seotud küsimused. Kuna okupatsiooniajal oli teadustööde avaldamine keeruline, siis jäi enamik esimese perioodi töid käsikirja staadiumisse või avaldati need vaid teadusliku ettekandena. Mäll loobus finantsõiguse temaatikaga tegelemisest, kuna tolleaegses autoritaarses ja ülimalt tsentraliseeritud ühiskonnas oli keeruline teha finantsõigusalast teadustööd. Näiteks oli pea võimatu mõjutada õigusloomet või normatiivaktide rakenduspraktikat haldusakti kohtus vaidlustamisega, kuna rahandusministri käskkirja loeti seadusest kõrgemaks. Pärast finantsõigusega lõpetamisest suundus Mäll tööõiguse juurde.
Johannes Mälli teist teadustöö tegemise perioodi saab lugeda väga viljakaks. Teise perioodi peamisteks põhisuundadeks olid töölepingu probleemid, eriti seaduslikkuse tagamine tööliste ja teenistujate töölevõtmisel, teisele tööle üleviimisel ja töövahekorra lõpetamisel. Mällil valmis selles valdkonnas 1956. aastal ka doktoritöö. Kuna töösuhete reguleerimine oli väga ebastabiilne, tööseadustikus viidi läbi ulatuslikke muudatusi ning Mäll oli väga nõudlik oma töötulemuste osas, jäi doktoritöö vene keelde tõlkimata ja kaitsmata. Samuti keskendus Mäll teadustöös ka sellistele teemadele nagu töövaidluste lahendamine, materiaalse vastutuse ja tööseadustiku süstematiseerimise ning kodifitseerimise probleemid. 1965. aastast alates tegeles Mäll ka nüüdisaegse tööorganisatsiooni kujunemisega Eestis, ent kokkuvõte sellest tööst jäi tegemata Mälli surma tõttu.
Autasud
Mäll on saanud medaleid “Vapra töö eest 1941.–1945. a. Suures Isamaasõjas” ja “Vapra töö eest Vladimir Iljitš Lenini 100. sünni-aastapäeva tähistamiseks”. Mälli on autasustatud Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi ja Eesti NSV Ametiühingute Nõukogu aukirjadega. 26. juunil 1970 anti talle Eesti NSV teenelise juristi aunimetus tema teenete eest juristkonna ettevalmistamisel ning aktiivse osavõtu eest õiguspropagandas.
Teised tema kohta
Eesti õigusteadlane Heino Siigur kirjeldab Johannes Mälli sügavate teadmistega, sõbraliku, abivalmi, kaastundliku ning ereda isiksusena. Siiguri sõnul ei olnud Mäll pelgalt kabinetiteadlane ning talle meeldis hoida tihedat sidet praktikaga, st ta lõi kaasa kõikjal, kus oli võimalusi tööseadustikku korrastada ja Eesti huvides paremaks teha. Muu hulgas tegutses Mäll ametiühingutes, juriidilises komisjonis ja pensionikomisjonis. Mälli sõbralikku abi ja avameelset suhtumist tundsid kõik temaga kokku puutunud inimesed. Mälli loengud olid sisukad ja emotsionaalsed ning ta oli nõudlik nii enda, üliõpilaste kui kolleegide suhtes, ent oma tegevuses heatahtlik ning alati valmis abistama. Tema juhendamisel kaitsti 5 kandidaadiväitekirja. Mäll kandis suurt osa töökoodeksi kommenteeritud väljaande koostajana ja autorina, ent palju kavatsusi (nt tööõiguse õpiku väljaandmine) jäi aga täide viimata, kuna nõukogu õigussüsteem oli ebastabiilne ja seaduslikkust mitteaustav. Siiguri hinnangul on dots. Mälli panus Eesti õigusteaduse arengus ning juristide kaadri ettevalmistamisel suur.
“Sõjajärgses õigusteaduskonnas oli dots J. Mäll kahtlemata üks faktilistest liidritest. Oma sügavate erialaste ja üldiste teadmiste tõttu, samuti suurte organisaatorivõimete tõttu oli ta ka kahtlematult autoriteet nii kolleegide ja üliõpilaste kui ka ülikooli juhtkonna silmis ning väljaspoolgi. Ta oli nõudlik enese ja teiste suhtes, seejuures alati sõbralik ja abivalmis. Oma tegemisi ja ettevõtmisi tegi ta tasa ja targu, ilma suurema kärata, kuid alati sihikindlalt. Ta oli usaldusväärne kõigile, kes temaga kokku puutusid. Endakiitus oli talle tundmatu. Teda iseloomustas põhjalikkus oma töös. Talle meeldis probleeme püstitada ja arutada nii kolleegide, praktikute kui ka üliõpilastega. Tema koduselt telefonilt võis saada konsultatsiooni igaüks ja igal ajal. J. Mäll oli teoinimene, kes püüdis oma uurimistulemusi ja mõtteid ellu viia kõikvõimalike vahenditega. Tema hobiks oli kõikjal alati seaduse selgitamine, selle täiustamine ja seaduslikkuse tagamine. Ta oli väga kiindunud oma perekonda, vanematesse ja õdedesse-vendadesse.”
Marioni maakond (Missouri)
Maakonna halduskeskus on Palmyra.
Pascal Quignard
Pascal Quignard [pask'al kinj'aar] (sündinud 23. aprillil 1948 Verneuil-sur-Avre'is Eure'i departemangus) on prantsuse kirjanik.
Marioni maakond (Missouri)
Ajalugu
Maakond moodustati 1826. aastal.
Pascal Quignard
Tema teos "Les Ombres errantes" sai 2002. aastal Goncourti auhinna, teose "Tous les matins du monde" põhjal on tehtud Alain Corneau 1991. aasta samanimeline film.
Marioni maakond (Missouri)
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 28 781.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Jätkusuutlik majandus
Jätkusuutlik majandus ehk majanduslik jätkusuutlikkus on majanduse liik, kus inimesed saavad tegeleda töövalikutega, mis on osa seadusega piiratavast ettearvatavast ökoloogilise valitsemise süsteemist. Sellist lõpuolukorda iseloomustab turupõhine makroökonoomika stabiilsus, kontroll varimajanduse ja majanduspõhiste ohtude, nagu turumajanduse rahu ja arengu, üle. Ökonoomika valitsemine viitab poliitikate, seaduste, regulatsioonide, institutsioonide, praktikate ja indiviidide kogumile, kes kujundavad riigi majanduse aktiivsuse koha konteksti üle. Teise definitsiooni järgi on ta järgmine: "Majanduslik jätkusuutlikkus on majanduse võime toetada teatud tasemel majanduslikku tootmist igavesti." Peaeesmärgiks on saavutada majanduskasv vähendatud keskkonnamõjuga.
Vajalikkus
Lai konsensus eksisteerib, et jätkusuutlikul, heaolu ergutaval majanduskasvul on potentsiaal parandada elamisstandardeid, vähendades gruppidevahelist ebavõrdsust, suurendades esmatarbekaupade ja -teenuste kättesaadavust ning laiendades üleüldisi võimalusi. Majanduslikud võimalused ja kasv toovad rahvale rahu, eriti kohalikele ettevõtjatele. Majanduslik läbikukkumine on tõestatult peamine tegur, mis võib muuta poliitilisi ja sotsiaalseid erimeelsused suuremahulisse vägivalda. Ilma suurejooneliste täiendusteta majanduslikku tegevusse, ei ole rahu jätkusuutlik.
Alused
Jätkusuutliku majanduspoliitika aluseks on terviklik tootepoliitika (TTP). Määratletud on viis tervikliku tootepoliitika põhimõtet:
Tulud
Keskkonnakaitsealased tulud: Tulud: Täiendavad tulud:
Näide selle poole püüdlemisest
Euroopa Komisjon tegeleb jätkusuutliku majanduse loomisega kõikides oma liikmesriikides programmiga "Path towards a sustainable EU comision". Selles kirjeldatakse visiooni, millel on 4 osa: globaalsed ühendatud initsiatiivid, jagatud ringstrateegiad, kohalik omavarasus ja kompaktne roheline innovatsioon. Nendel osadel on eraldi omad eesmärgid.
Jekaterina Kordas
Jekaterina Kordas (aastani 2011 Jekaterina Nikolajeva; sündinud 29. veebruaril 1984 Kohtla-Järvel) on Eesti näitleja.
Ta lõpetas 2002. aastal Kohtla-Järve Ahtme Gümnaasiumi ja 2010. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (24.lend).
Aastatel 2003–2007 mängis ta Drugoi Teatri lavastustes. Ta on aastast 2011 Vene Teatri näitleja ja aastast 2012 Vene Nukuteatri näitleja.
Isiklikku
Ta on aastast 2011 abielus näitleja Dmitri Kordasega.
Akmeņsala kihelkond
Akmeņsala kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Steinholm, Steenholm) oli haldusüksus Riia kreisis Riia kubermangus, asehaldurkonnas ja Liivimaa kubermangus Lätimaal.
Offshore-piirkond
Offshore-piirkond on majanduslik ja õigustermin, millega tähendatakse erandliku maksusüsteemiga piirkonda. Riikides või piiratud territooriumitel on kehtestatud maksuseadused, mis võimaldavad antud piirkondades registreeritud majandusettevõtetel kanda oluliselt väiksemat maksukoormust või üldse vältida maksude tasumist.
Maksuvabade ja madala maksumääraga territooriumide nimekiri:
Skamja
Skamja (vene keeles Скамья) on küla Venemaal Leningradi oblastis Slantsõ rajoonis Zagrivje külaasunduses.
Ajalugu
Pärast Tartu rahu jäi küla Eesti alale Skarjatina valda ja hiljem Raja valda.
Vabariigi Valitsuse otsusega 20. augustist 1940 tunnustati Viru maakonnas Vasknarva ja Raja vallas asuv Vasknarva alevik asulaks koos Narva jõe idakaldal asunud Skamja külaga nimega "Vasknarva“ . Külas asus Skamja Püha Eliase kirik ja külas tegutses EAÕK Skamja Püha Eliase kogudus.
Riidlema
Riidlema (varem ka Riidlemäe) oli küla Harjumaal. Küla jääb tänapäeval Vahi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Keila kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vahi külaga.
Hubert van Eyck
pisi|300px|Sint Baafskathedraali altarimaal Hubert van Eyck (ka Huybrecht van Eyck; u 1385...1390 Maaseik, Flandria – 18. september 1426) oli flaami maalikunstnik.
Tema noorem vend oli Jan van Eyck.
Umbes 1420. aastast oli ta Philippe Hea õukonnamaalija. Varsti pärast seda alustas ta oma ainsat tänapäevani säilinud teost, altarimaali Sint Baafskathedraalis. Selle lõpetas 1432. aastal tema vend Jan. Ei ole selge, kui suure panuse selle teose valmimisse andis Hubert ning kui suure Jan. Samuti on võimalik, et maali kallal töötas ka vendade õpilasi.
Hubert on maetud Sint Baafskathedraali.
Nina Orlova
Nina Orlova oli vene kirimaletaja (surnud 1994 Moskvas).
Orlova pääses mängima neljandate kirimale naiste maailmameistrivõistluste finaalturniirile (1984–1992), kus kogus sama palju punkte kui maailmameistriks tulnud Ljudmila Belavenets, kuid Bergeri süsteemi alusel pidi leppima hõbemedaliga.
ICCF-ilt ei ole ta saanud ei kirimale naiste suurmeistri ega naiste rahvusvahelise meistri nimetust.
Muktar Edris
Muktar Edris (sündinud 14. jaanuaril 1994 Siltʼe tsoonis) on Etioopia pikamaajooksja, kahekordne maailmameister 5000 meetri jooksus.
Ta tuli 2017. aasta maailmameistrivõistlustel Londonis Mo Farahi ja Paul Chelimo ees 5000 meetri jooksu maailmameistriks. 2019. aasta maailmameistrivõistlustel Dohas kaitses ta tiitlit, edestades finaalis Selemon Baregat ja Mohammed Ahmedi.
Suurearu
Suurearu (ka Suure-Aru) oli küla Harjumaal. Küla jääb tänapäeval Tuula küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Keila kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tuula külaga.
Masaccio
pisi|Autoportree Masaccio (sünninimi Tommaso di Ser Giovanni di Simone; 21. detsember 1401 San Giovanni Valdarno, Firenze Vabariik – sügis 1428 Rooma, Kirikuriik) oli itaalia maalikunstnik, quattrocento esimene suur esindaja.
Ta oli meisterlik elutruude figuuride, liikumise ja kolmemõõtmelisuse kujutaja. Hoolimata oma lühikesest elust ja karjäärist mõjutas ta tugevalt teisigi kunstnikke.
Telliskivi tänav (Paide)
Telliskivi tänav on tänav Paides.
Mon Repos (Korfu)
pisi|Mon Repos' villa Mon Repos' villa on Kreekas Korfu saarel asuv villa. See asub Kérkyrast lõunas Palaiopolise metsas.
Inimesed
Villas sündis Taani ja Kreeka prints Philip, hilisem Briti kuninganna Elizabeth II abikaasa. Samuti on seal sündinud Taani ja Kreeka printsess Sophie ning Taani ja Kreeka printsess Alexia.
Tirana lennujaam
Tirana Ema Teresa nimeline rahvusvaheline lennujaam (IATA: TIA, ICAO: LITA) on Albaania ainuke rahvusvaheline lennujaam, tuntud ka nime all Rinasi Rahvusvaheline lennujaam. Lennujaam asub Rinasis, Tirana kesklinnast 11 kilomeetrit loode pool. Lennujaam on saanud nime Ema Teresa järgi. Lennufirmadele Alitalia, Blue Panorama Airlines ja Adria Airways on see võtmelennujaam.
Bahušeŭsk
Bahušeŭsk (ka Baguševsk; poola keeles Boguszewsk) on alev Valgevenes Viciebski oblastis Sianno rajoonis, Bahušeŭski külanõukogu halduskeskus.
Asulat läbib raudteeliin Viciebsk-Orša. Bahušeŭskis on kaks keskkooli, muusikakool, kultuurimaja, kaks raamatukogu. Tegutseb harrastusteater. Alevis on metsamajand ja mööblitehas, tegutseb kondiitritsehh.
Ajalugu
Bahušeŭski kohal asus karjamõis, kus tegutses aastail 1854–1884 pruulikoda. Seal valmistati lätlasest meistri käe all õlut. Aastal 1901 valmis raudtee, kohalik mõisnik Boguszewski andis raudteejaama juurde rahvale maad ja selle ümber tekkis asula, mis sai mõisniku järgi oma nime. Aastal 1915 rajati asulasse saekaater. Aastast 1924 Valgevene NSV osa. Ametlikult sai Bahušeŭskist alev aastal 1938.
Propastop
Propastop on Eesti-vastase propaganda paljastamisega tegelev blogi, mille sisu loovad Kaitseliidu vabatahtlikud. Sisu luuakse lisaks eesti keelele ka vene keeles, inglise keeles ja saksa keeles.
Eesmärk ja tegevus
Blogi eesmärk on aidata kaasa Eesti turvalisusele inforuumis, tuues esile meedias Eesti kohta levitatavad valed, kallutatud teabe ja desinformatsiooni. Leitud libauudistele teostatakse faktikontroll.
Kuigi valdavalt kajastab veebileht Venemaaga seotud teavet, avalikustab Propastop vajadusel ka teisi riike või organisatsioone, mis soovivad Eestis toimuvat mõjutada.
Sisu levitatakse lisaks kodulehele muuhulgas ka Facebookis, Twitteris ja ajalehe Postimees arvamuslugude rubriigi kaudu.
Propamon
2018. aastal käivitas Propastop monitooringuroboti ehk boti nimega Propamon. Propamon otsib Venemaa meediakanalitest Eestiga seotud uudiseid, kasutades selleks meediakanalite RSS-i ja Twitteri vooge (neid vooge mittekasutatavate kanalite artikleid ei kajastata).
Rahvaalgatus
2019. aastal algatas Propastop rahvaalgatuse nimega "Vaenulike propagandakanalite tegevuse reguleerimine Eestis". Selle eesmärk on töötada välja õiguslik raamistik domeeni .ee kasutamiseks selliste teiste riikide poolt toetatud veebilehtede jaoks, mis õhutavad ühiskonnas konflikte, mis edastavad Eesti kohta kallutatud või lõhestavat teavet või mis levitavad vaenulikku propagandat.
Horažďovice
Horažďovice (saksa keeles Horaschdowitz) on linn Tšehhis Plzeňi maakonnas Klatovy ringkonnas. Horažďovice asub Otava jõe ääres, Klatovyst umbes 30 km idakagus ja Plzeňist ligikaudu 52 km lõunakagus.
Horažďovice paikneb merepinnast 427 meetri kõrgusel.
Kindlus ehitati Horažďovicesse 13. sajandil. Linnaõigused sai Horažďovice 1292. aastal.
Horažďovice vanalinn on alates 10. septembrist 1992 ajalooline linnakaitseala.
Pau López
Pau López Sabata (sündinud 13. detsembril 1994 Gironas) on Hispaania jalgpallur, kes mängib väravavahina Prantsusmaa kõrgliigaklubis Marseille Olympique.
2015. aastal debüteeris López Kataloonia jalgpallikoondises. Hispaania jalgpallikoondises tegi ta debüüdi 18. novembril 2018 mängus Bosnia ja Hertsegoviina vastu.
Valtenbergi mõis
pisi|Valtenbergi mõisa peahoone Valtenbergi mõis, ka Valtenberģi mõis, Väike-Salatsi mõis ja Mazsalaca mõis (saksa keeles Schloß Salisburg, läti keeles Valtenberģu muiža, ka Valtenberģes muiža ja Mazsalacas muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Väike-Salatsi kihelkonnas. Praegu asub Lätis Valmiera piirkonnas Mazsalacas. Mõisa peahoone asub aadressil Rīgas iela 1.
Mõisa omanikele kuulus Väike-Salatsi kihelkonnas patronaadiõigus.
Ajalugu
Mõisa on esimest korda mainitud aastal 1528. Baltisaksa teoloogi ja geograafi Anton Friedrich Büschingi väitel olevat enne Väike-Salatsis mõisa kohal asunud linnus (Mazsalaca vasallilinnus). Ordumeister Wolter von Plettenberg läänistas 1528 Vinze von Steenele piirkonnas palju talusid ja maid, ning sellest tekkis hiljem Väike-Salatsi ehk Valtenbergi mõis. Pärast Steenet oli omanik Roetker von Haaren. 1547. aastal läänistas meister Brüggeney mõisa oma õuekohtunikule Balzar või Balcer Falkenbergile. Mõisa lätikeelne nimetus tuleneb just nimelt selle omaniku nimest.
Falkenbergidele kuulus mõis XVI sajandi keskpaigast XVII sajandi keskpaigani. Aastal 1678 sai mõisa omanikuks rootsi feldmarssal Krister Horn. Tema ostis aastal 1680 1800 taalri eest ka Magnuse poolt Ungernitele läänistatud Nuķise mõisa. Mõisate reduktsiooni järel sai sellest ametimõis.
Pärast Põhjasõda, aastal 1724, said mõisa omanikuks Fölkersahmid. XIX sajandi alguses läks mõis Vietinghoffide valdusse. Aastal 1872 sündis mõisa teenijatemajas Läti mikrobioloog Augusts Kirhenšteins. Aastal 1905 põletati mõisa härrastemaja maha, kuid see taastati Wilhelm Bockslaffi projekti järgi. Aastal 1920 mõis likvideeriti, toona oli selle pindala 4245 hektarit.
Aastal 1571 läänistas Zygmunt II August rüütel Franz Blanckfeldenile Blanckfelde mõisa. Aastal 1630 andis Gustav II Adolf selle Heinrich Nödingile. Hiljem päris selle tema vennapoeg Hartwig, kes mõisale mitmed külad juurde ostis. Aastal 1682 päris selle Hartwigi lesk. Hiljem oli Blanckfelde mõis osa Valtenberga mõisast, kuid teadmata on, millal ja mis asjaoludel need mõisad liideti.
Vainu tänav (Paide)
Vainu tänav on tänav Paides.
Valtenbergi mõis
Mõisaansambel
Mõisa peahoone projekteeris Dresdeni arhitekt Friedrich August Krubsacius ja see ehitati aastal 1780, mil mõisa omanikuks oli V.G von Fölkersahm. See on kolmekorruseline kivihoone, mida katab mansardkatus. Hoone esimesel korrusel olid majapidamisruumid, teisel korrusel mõisaomanike eluruumid, kolmandal võõrastetoad. Hoone põletati aastal 1905 maha, ent hiljem taastati. Mõisa võõrandamise järel sai peahoonest Mazsalaca gümnaasiumi hoone. Aastast 1929. kuni aastani 1932 ehitati hoone kooli vajadustele vastavalt ümber. Sellest ajast pärineb ka hoone interjöör. Aastal 1957 ehitati klassiruumid ka mansardkorrusele. Aastal 1976 valmis uus koolihoone, sellest ajast peale on vanas hoones vaid algklassid. Tänapäeval asub seal ka Mazsalaca piirkonna muuseum.
Vainu tänav (Paide)
Vainu tänav on umbes 500 meetrit pikk.
Valtenbergi mõis
Mõisaansambel
Mõisakompleks ehitati põhiliselt välja XVIII sajandi teisel poolel ja XIX sajandi esimesel poolel, üksikud hooned ka XIX sajandi lõpus. Säilinud ja muinsuskaitse all on lisaks peahoonele veel ait, tall ja pargipaviljon. Mõisavalitseja maja ja teenijatemaja muinsuskaitse all ei ole, veinikeldrist on säilinud vaid varemed.
Park
Park pärineb kahest erinevast ajast. Mõisa peahoone juures asub regulaarse planeeringuga barokkstiilis park. Kaugemal asub XIX sajandi alguses rajatud maastikupark, mis läheb kaugemal üle parkmetsaks. Pargi kogupindala on 66,5 hektarit.
Vainu tänav (Paide)
Tänav algab Suur-Aia tänavalt, kulgeb itta ja ristub Parkali tänavaga, kus ta ka lõppeb.
Vainu tänav ristub Pika, Rüütli ja Vahe tänavaga.
Valtenbergi mõis
Park
Mõisakompleks asub Salatsi kaldal, nii laskub park alla Salatsi orgu, kus kasvavad iidsed männid ja asub liivakivipaljand Bezdelīgu klindis selles asuva Kuradikoopaga. Pargis oli varem omavahel ühendatud tiikide süsteem, kus kasvatati kalu; see pole säilinud. All jõe ääres asusid ka mitmed mõisakompleksi hooned - pesuköök, pruulikoda, kennel ja linnaseladu.
Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal koos Nuķise (Idden) kõrvalmõisaga 22 ja 3/8 adramaad, sellele allus 1263 mees- ning 1353 naishinge. Aastal 1757 oli adramaid 22 ja 3/8. Aastal 1734 oli mõisal adramaid 15 ja 1/8, sama palju ka aastal 1688. Aastal 1641 oli mõisa suurus 2 ja 3/4 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 33 ja 1/9, aastal 1881 aga 13 ja 38/80, lisaks veel 47 ja 67/80 adramaad maad mõisale alluvate talude koosseisus.
Karjamõisad
Aastal 1816 kuulus mõisale kolm karjamõisa: Helenenhof, Ungershof ja Rikkuln.
Students for a Free Tibet
pisi|Hiina poliitika vastane protestiaktsioon [[Valge Maja ees]] Students for a Free Tibet ('õpilased vaba Tiibeti eest') on ülemaailmne rohujuuretasandi võrgustik, mis koosneb õpilastest, üliõpilastest ja aktivistidest, kes töötavad Tiibeti rahva inimõiguste ja vabaduse nimel. Võrgustiku liikmed kasutavad hariduslikku, oma vaateid propageerivat ja vägivallatut otsest tegevust, et saavutada Tiibeti iseseisvust. Liikumine toetab Tiibeti enesemääramist, toetudes maa iseseisvale ajaloole, ning taunib Hiina valitsuse tegevust, mis kahjustab Tiibeti inimeste põhiõigusi, kultuuripärandit, keskkonda, keelt ja religiooni.
Rüütli tänav (Paide)
pisi|Rüütli tänav. Vasakul on näha endist [[Järva Maavalitsuse hoonet]] Rüütli tänav on tänav Paide kesklinnas.
Tänav algab Posti tänavalt ja kulgeb lõunasse, kus ristub Pika tänavaga ja lõpeb. Rüütli tänavaga ristuvad Vee ja Vainu tänav.
Ajalugu
Eesti NSV perioodil, 1940. aastast nimetati tänav ümber Jaan Järvekülgi tänavaks ja 1989. aasta märtsist taastati Paide RSN Täitevkomitee otsusega jälle tagasi Rüütli tänavaks. Jaan Järvekülg oli 1917. aasta oktoobrirevolutsiooni-aegne Järvamaa TSN TK esimees dets 1917-veebr 1918 ning hukati Saksa okupatsioonivõimude poolt Paides 03.03.1918..
Jaan Järvekülje tänav 25 hoones asus Eesti NSV perioodil EKP Paide Rajoonikomitee, ELKNÜ Paide Rajoonikomitee, seejärel Kaitseliidu Järva maleva staap, Järva Maakohus ja Järva maavalitsus
Arrasi 2. kanton
'''Arrasi 2. kanton''' on kanton Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. See moodustati 2014. aasta kantonireformiga, mis jõustus 2015. aasta märtsis. Selle keskus on Arras.
See koosneb järgmistest valdadest:
Metsaökosüsteemi õhuniiskusega manipuleerimise eksperiment
Üldine taust
pisi|Niisutusring Ehkki globaalsete kliimamuutuste alased uurimused said alguse juba kaks aastakümmet tagasi, on tegemist endiselt vägagi aktuaalse teemaga nii teaduse kui laiema avalikkuse jaoks tervikuna. Õhutemperatuuri ja atmosfääri süsihappegaasi (CO2) kontsentratsiooni tõusu mõju puittaimedele ja metsaökosüsteemile on juba laialdaselt dokumenteeritud, samas kliimamuutustega kaasneva õhuniiskuse suurenemise mõju on väga vähe uuritud. Tulevikukliima mudelid prognoosivad niiskemaid tingimusi kõrgematel laiuskraadidel, sh. suurenevat sademetehulka Põhja-Euroopas (IPPC 2013 ). Sademete ja ilmastikumustrite muutused mõjutavad paratamatult laialehiste puude kasvu ja metsaökosüsteemide toimimist. Seetõttu esineb tugev sotsiaalne ja majanduslik huvi säilitamaks ökoloogiliselt stabiilsed ja produktiivsed metsad tulevaste kliimatingimuste raames, et jätkuvalt võimaldada ühiskonnale erinevaid tooteid ja teenuseid.
Katseala loomine ja kirjeldus
pisi|Düüsidest pihustuv udu pisi|Niisutusring FAHM katseala paikneb Rõka külas (58°14′N, 27°18′E), Meeksi vallas, Tartumaal – SA Järvselja Õppe- ja Katsemetskonna maadel. Katseala rajati aastatel 2006-2007 söötis põllumaale. Katseala suurus on 2,7 ha ja sinna on paigutatud 9 väiksemat (diameeter 14 m) eksperimendiala ehk “katseringi”. Igas katseringis kasvab 196 puud, neist pooled on hübriidhaavad (Populus tremula × P. tremuloides Michx.) ja pooled arukased (Betula pendula Roth). Puude vahekaugus eksperimendi alal on 1 m. Igas katseringis kasvab kahte erinevat tüüpi alustaimestikku (lihtne ja keeruline). Lihtne alustaimestik koosneb peamiselt timutist ja teistest kõrrelistest, olles küllalt liigivaene. Keeruline alustaimestik on liigirikkam, sisaldades eeskätt niidu- ja mätastena istutatud metsataimi. Katseringe ümbritseb puhvertsoon, kus 2 m vahedega kasvab peamiselt hübriidhaab.
Õhuniiskuse kunstlik suurendamine (ümbritseva välisõhu suhtes) toimus algselt neljas katseringis (H1, H2, H3, H4). Ülejäänud neli katseringi (C1, C2, C3, C4) moodustasid kontrollalad, kus õhuniiskusega ei manipuleeritud. Lisaks oli ka üks prototüüp-katsering, kus katsetati erinevaid töötlusemeetodeid. Alates 2018. aastast kasutatakse ühte C, ühte H ja prototüüp-katseringi mullaniisutuse töötlusenda: katseringid ujutatakse veega üle, vee mahuks on 20% eelmise nädala sademetehulgast. Suhtelise õhuniiskuse suurendamiseks katseringide sees kasutatakse ventilaatori, õhujaotustorustiku, kõrgsurvepumba ja veedüüside süsteemi. Vesi pihustatakse läbi peente düüside udulaadseteks sademeteks (veepiisa diameeter ~10 µm) ning kantakse loodusliku tuule ja ventilaatori abil läbi kogu katseringi. Niisutatud õhu liikumine katseringide sisse toimub selleks loodud arvutiprogrammi vahendusel. Viimane juhib õhujaotusklappide tööd sõltuvalt tuule suunast, kiirusest ning “välisõhu” niiskuse sisaldusest. Selline tehnoloogia võimaldab tõsta õhu suhtelist niiskust kuni 18% (keskmiselt 7%) kõrgemaks ümbritseva õhu tasemest. Niisutusega alustati 2008. aastal ja toimub tänini terve kasvuhooaja perioodil maist oktoobrini.
Alates 2006. a. töötab Rõka katsealal automaatne ilmajaam. Põhiparameetrid, mida eksperimendi katseringides vegetatsiooniperioodi kestel pidevalt mõõdetakse ja registreeritakse, on järgmised:
1.      Suhteline õhuniiskus
2.      Õhutemperatuur
3.      Tuule suund ja kiirus
4.      Mulla veepotentsiaal (15 ja 30 cm sügavusel)
5.      Mulla temperatuur (15 ja 30 cm sügavusel)
6.      Fotosünteetiliselt aktiivne kiirgus
7.      Sademed
8.      Puude ksüleemivool
Kazuto Matsumura
Kazuto Matsumura (jaapani keeles 松村一登 Matsumura Kazuto; sündinud 20. jaanuaril 1953 Nagano prefektuuris Jaapanis) on jaapani keeleteadlane ja estofiil.
Metsaökosüsteemi õhuniiskusega manipuleerimise eksperiment
Katseala loomine ja kirjeldus
Esimene puude põlvkond katseringides raiuti 2011. aasta lõpus (arukask) ja 2012. aastal (hübriidhaab). Teine arukaskede põlvkond istutati 2012. aastal, hübriidhaab uuenes looduslikult kännuvõsudest.
Eesti Kalakasvatajate Liit
Eesti Kalakasvatajate Liit on aastal 1989 Tartus asutatud liit, mis koondab enda alla vesiviljelusega ja sellega külgnevatel tegevusaladel tegutsevaid juriidilisi ja füüsilisi isikuid.
Kazuto Matsumura
Matsumura õppis aastail 1971–1976 Tōkyō Ülikooli filoloogiateaduskonnas keelefilosoofiat ja üldkeeleteadust ning kuulas samas professor Tamotsu Koizumi sissejuhatavat kursust fennougristikast ja soome-ugri võrdlev-ajaloolisest keeleuurimisest; soome ja eesti keele õpinguid alustas ta iseseisvalt.
Aerofloti lend 1492
Aerofloti lend 1492 oli 2019. aasta 5. mail toimunud lend Moskva Šeremetjevo lennujaamast Murmanski lennujaama. Lennuk tegi hädamaandumise mõnikümmend minutit pärast starti ja süttis põlema.
Kazuto Matsumura
1977. aastal käis ta esimesel välisreisil Soomes, kus osales Lappeenrannas soome keele ja kultuuri suvekursustel. 1978–1981 oli ta Soome Haridusministeeriumi stipendiaadina Helsingi Ülikoolis, 1987–1988 stipendiaat Tallinna Pedagoogilises Instituudis.
Aastail 1983–1995 töötas ta Tōkyō Võõrkeelte Ülikooli Aasia ja Aafrika keelte ja kultuuride uurimisinstituudi teaduri (1983–1989) ja abiprofessorina (1989–1995), seejärel Tōkyō Ülikooli humanitaaria ja sotsioloogia kraadiõppe osakonna abiprofessori (1995–1996) ja professorina (1996–2004). 2004. aastast on ta samas dünaamilise lingvistika professor.
Kazuto Matsumura peamised uurimisalad on soome, eesti ja mari keel ning korpuslingvistika. Ta on koostanud eesti keele grammatika "Esutonia-go bunpoo nyuumon" (1991), eesti-jaapani sõnastiku "Esutonia-go syooziten" (1991), avaldanud ülevaatekirjutisi ning üle kümne uurimuse eesti keelest, käsitledes peamiselt eesti kohakäändeid ja adverbiaalatribuuti. Ta on tegelnud ka eesti keele korpuse ja XIX sajandi eestikeelsete ajalehtede teksti elektroniseerimisega.
Matsumuro on juhendanud Tōkyōs eesti keele alaseid väitekirju. Tõlkijate kollektiivi juhina on ta avaldanud jaapani keeles Jaan Kaplinski luulet ja essee (2005) ning katsetanud eesti lastekirjanduse tõlkimist jaapani keelde.
Matsumura on Jaapani Lingvistika Seltsi ja Jaapani Uralistika Seltsi liige.
Lontova
Lontova on Kunda linna vanem linnaosa, niinimetatud Vana-Kunda, endine iseseisev asula, mis ühendati Kundaga 20. sajandi alguses.
Ajalugu
Aastal 1805 kirjutas Venemaa keiser Aleksander I alla määrusele, mis nägi ette sadama ehitamise Kundasse. Sealtmaalt algas Kunda areng uue hooga, mis viis ka Kunda tsemendivabriku rajamiseni. Muuhulgas ehitati hotell Neu London, mis rahvasuus muutus Lontovaks.
Lontovasse jõudmiseks tuleb minna uuest Kundast üle kärestikulise Kunda jõe ja mööda kitsast asfaltteed, mille paremas küljes on paekiviklindi serv. Lontova tee klindipoolsed majad on kergelt mäenõlva mööda üles ehitatud. Seal asuvad Neu Londoni hotell, eestiaegne piirivalvekordon, vana ETKVL pood ja muud asutused. Hotelli varemete (Lontova tee 12) kõrval on ilus eestiaegne kollane maja Lontova tee 16, mida nimetatakse tollihooneks, selle vastas on Lontova tee 1 historitsistlik ametnike elamu 20. sajandi algusest.
Lontovas klindi serval kasvab karulauk, mis kevaditi lõhnab. Karulaugu olevat sinna istutanud viikingid, et selle abil korvata pikal teekonnal tekkinud vitamiinipuudust.
Teise maailmasõja järel olevat selles tänavas ringi patseerinud "50 last ja 50 lehma". Lontovast on pärit Öpiku (Ernst, Oskar ja Armin) perekond.
Loit Jõekalda
Loit Jõekalda (sündinud 16. septembril 1951) on eesti graafik
Ta õppis Eesti Kunstiakadeemias 1980–1986
Kujundanud ja koordineerinud graafikanäitusi Soomes, Lätis, Leedus, Taanis, Iirimaal, Inglismaal, Saksamaal, Venemaal, Valgevenes, Ukrainas, Hiinas, Eestis,  sh Wiiralti auhinna näitusi, Impact'i graafikakonverentsi näitusi, Tallinna joonistustriennaale, muinastaidenäitusi jm...
Jõekalda on kujundanud õpperaamatuid, kogumikke ja ilukirjandusteoseid.
Ta on Eesti Vabagraafikute Ühenduse, Eesti Kunstnike Liidu (1991), Eesti Muinastaideseltsi (1987), Eesti–Saami Ühenduse (1988) ja Soome Muinastaideseltsi (1990) liige.
Rahvaalgatus
Rahvaalgatus on rahva seast tulnud ettepanekud mõne riigieluküsimuse (enamasti seaduseelnõu) arutamiseks ja otsustamiseks. Tavaliselt on selleks vaja teatud arvu kodanike allkirjastatud ettepanekut, mis esitatakse riigiorganile (tavaliselt parlamendile), kes peab kas ise küsimusega tegelema hakkama või panema tõstatatud küsimuse rahvahääletusele.
Kollektiivne pöördumine
Kollektiivse pöördumise Riigikogule esitamiseks on vaja koguda vähemalt 1000 (digi)toetusallkirja. Pöördumises tuleb teha ettepanek kehtiva regulatsiooni muutmiseks või ühiskonnaelu paremaks korraldamiseks ning lisada kuni kolme lehekülje pikkune põhjendus, miks kehtiv olukord ei rahulda ning kuidas ettepanek seda parandaks. Pöördumisele tuleb lisada toetusallkirja andnud isikute elektrooniline nimekiri (isiku nimi + isikukood). Samasisulist pöördumist on võimalik esitada kord kahe aasta jooksul. Toetusallkirja võib anda vähemalt 16-aastane Eesti alaline elanik. Pöördumist saab esitatada Riigikogu juhatusele elektrooniliselt või ka paberil.
Seejärel teavitab Riigikogu juhatus pöördumise esitanud kontaktisikut või -isikuid 30 kalendripäeva jooksul alates pöördumise esitamisest, kas pöördumine võetakse menetlusse või mitte. Kui Riigikogu juhatus otsustab pöördumise menetlusse võtta, edastab ta selle asjaomasele Riigikogu komisjonile. Seejärel arutab komisjon pöördumist 3 kuu jooksul ning teeb selle kohta 6 kuu jooksul alates pöördumise menetlusse võtmisest otsuse. Sealjuures on komisjonile pöördumise menetlemine ning selle suhtes seisukoha kujundamine kohustuslik. Komisjonil on pöördumist menetledes võimalik otsustada järgmist:
Eestis saab pöördumisi teha elektrooniliselt veebilehelt, mis võimaldab probleemi tõstatada või ettepaneku teha, selle üle arutlejaid juurde kutsuda, arutelu tulemusel ühisloomes pöördumine koostada ja valmispöördumisele digiallkirju koguda, saata pöördumine elektrooniliselt Riigikogule ning jälgida, mis pöördumisest saab, kuna Rahvaalgatus.ee kajastab ka komisjonide otsuseid. Veebikeskkonnas saab ettepanekuid esitada ja arutelusid pidada eesti, vene ja inglise keeles, kuid Riigikogule peab pöördumise esitama riigikeeles.
Ajalugu
Eestis oli rahvaalgatus formaalselt ette nähtud 1920. aasta põhiseadusega (§ 31), kuid kui 1923. aasta rahvahääletuse tagajärjel pidi I Riigikogu laiali minema, ei lastud rahvaalgatusel enam toimida kuni 1933. aastani. 1926. aastal üritasid sotsialistid tühistada võõrandatud mõisate eest tasu määramist rahvahääletuse korras ja 1932. aastal üritasid vapsid maaomavalitsuste kaotamist rahvahääletuse korras. Mõlemal juhul oli tõenäoline, et rahvas ei jaga Riigikogu seisukohta ja Riigikogu keeldus küsimuse rahvahääletamisele panemisest. 1933. aastal võeti rahvaalgatuse tagajärjel vastu uus põhiseadus. 1923. ja 1933. aasta rahvahääletused olid kaks ainsat Eestis rahvaalgatuse tagajärjel toimunud rahvahääletust. Rahvaalgatus, mis ei jõudnudki toimima hakata, kaotati Eestis lõplikult 1. jaanuaril 1938 jõustunud põhiseadusega.
Puuvilja tänav
Puuvilja tänav on tänav Paides.
Puuvilja tänav on umbes 330 meetrit pikk.
Puuvilja tänav ristub Kitsa tänavaga.
McDonaldi maakond
McDonaldi maakond (McDonald County) on maakond Ameerika Ühendriikides Missouri osariigis.
Maakonna halduskeskus on Pineville.
Anita Zinn-Kessler
pisi|Anita Zinn-Kessler
Anita Zinn-Kessler, sünninimi Anita Kessler, on saksa maletaja, kirimale naiste rahvusvaheline meister (1975).
Zinn-Kessler oli Saksa Demokraatliku Vabariigi kirimaletaja. Ta pääses mängima esimeste kirimale naiste maailmameistrivõistluste finaalturniirile (1968–1971), kus sai 12 finalisti hulgas 4. koha.
McDonaldi maakond
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 23 083.