cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
WRC Auto
2017–2021
2017 jäeti alles 1.6 l mootorid, kuid suurendati õhuava suurust 33 mm-lt 36 mm-ni, mille tulemusel mootori võimsus võis olla 230 kW (300 hj) asemel nüüd 280 kW (380 hj). Autode miinimumkaalu langetati 25 kg ja aerodünaamika määrused lasti vabamaks, et autod näeksid pealtvaatajatele atraktiivsemad välja. Samuti lubatakse kasutada ka elektroonilise juhtimisega aktiivset keskdiferentsiaali. 2017. aasta määruste järgi ehitatud WRC autodega võivad sõita ainult tehasemeeskonnad.
Keskmaa paigad
''Siin loetletakse paiku, mis asuvad J. R. R. Tolkieni väljamõeldud Keskmaal. Loend ei ole täielik''
Eriador
Eregion (Astelmaa), Lindon (mis jaguneb Harlindoniks ja Forlindoniks)
Ida-Mark
Idatasandik, Idakurd, Nõmm, Sookõnd
Lääne-Mark
Läänetasandik, Läänekurd, Rohani lääne-soo
Kuninga maa
Kurru
Khand
Khand on Mordorist kagus asuv piirkond, mis paikneb Varjumägede (Ephel Duath) lõunapoolses otsas. Khandist edelas asub Lähis-Harad ja idas Rhûn. Tolkien on Khandi kohta vähe kirjutanud. Seal elasid Khandi varjaagid, kuid nende kohta on vähe teada. Siiski on Gondori ajaloos märkmeid, et Kolmanda Ajastu 1944. aastal ründasid varjaagid koos teiste idalastega Gondorit ja Sõrmuse sõja ajal võitlesid nad Pelennori väljade lahingus.
Kassett
Kassett võib olla:
Tallinna Ringkonnakohus
Tallinna Ringkonnakohus on Eesti kohtusüsteemi 2. astme kohus asukohaga Tallinnas, Pärnu maantee 7.
Tallinna ringkonnakohtu esimees on Villem Lapimaa. Tallinna ringkonnakohtus on 29 kohtunikku.
Tallinna (Revali) Ringkonnakohus
1864. aastal Venemaa Keisririigis välja töötatud kohtureform realiseeriti Eestimaal alles 1889. aastal. Kohtureformi tulemusel läbi viidud justiitsreformi käigus kaotati senised seisuslikud kohtud (Eestimaa ülemmaakohus, Tallinna linnusekohus jne). Kohtu kohustuslikuks asjaajamiskeeleks sai vene keel. Kogu Eestimaa (Eestimaa kubermang ja Liivimaa kubermangu põhjaosa) ala jaotati 34 rahukohtuniku jaoskonnaks. Jaoskonnad rühmitati viieks rahukogu ringkonnaks (Tallinna–Haapsalu Rahukogu (vene k. Ревельско-Гапсальский мировой съезд), algselt Lai tänav 25 ja hiljem Toompeal Rahukohtu tänav 3) jt. kohtukorralduse järelevalveasutuseks oli Eestimaa kubermangus Tallinnas Mihhaili tänava ja Jaani tänava nurgamajas 22/7 (tänapäeval Pärnu maantee 7) asunud Venemaa Keisririigi Justiitsministeeriumi Tallinna ringkonnakohus (vene keeles Ревельский окружной суд).
Ringkonnakohtu oli juures Tallinna ringkonnakohtu prokurör, kes jälgis seaduste täitmist admin- ja kohtuasutustes. Aastatel 1783-1889 tegutses kubermanguprokuröri institutsioon, 1889. aastast läks osa kubermanguprokuröri ülesandeid üle ringkonnakohtu prokurörile.
Tallinna ringkonnakohus oli jagatud 4 osakonnaks: tsiviilasjade, kriminaalasjade, registreerimis- ja administratiivosakonnaks, mis jagunesid ülesannete ja piirkonna lõikes väiksemateks üksusteks ehk laudadeks. Registreerimisosakonnas peeti registreid seltside ja ühingute üle, administratiivosakond tegeles nende kohtuasjadega, mis oli seotud administratiivasutuste ja – isikutega. Ringkonnakohus tegeles eriti tähtsate kriminaal- ja tsiviilasjade menetlemisega, seal vaadati läbi rahalised nõuded üle 500 rubla (ka lapsendamised, nõrgamõistuslikuks, raiskajaks või surnuks tunnistamised; revolutsiooniline tegevus, tsensuuri rikkumine, mõrvad jm).
Tallinna ringkonnakohtu koosseisu kuulusid kohtujaoskonnad, mille juhtideks olid prokuröri abid (Tallinna ringkonnakohtu jaoskonna prokuröri abi, kellele allusid kohtu-uurijad ning kohtupristavid. Kuritegude eeluurimist teostas kohtu-uurija, kelle ülesandeks oli: teostada ringkonnakohtu kompetentsi kuuluvate kuritegude vaatlusi, uurimisi, ülekuulamisi, korraldada läbiotsimisi, võetusi, koguda kohtule vajalikke asitõendeid ja dokumente, organiseerida kahtlusaluste vahistamisi ja varade arestimisi jne . Uurimistoimingutel toetusid kohtu-uurijad politsei abile ja uurimise lõppedes anti materjal prokuratuuri esindajale.
Rahukohtunikud
Tallinna ringkonnakohtu haldusalas tegutsesid rahukohtunikud. Rahukohtunik oli I astme kohtunik väikesemate tsiviil-, kriminaal- ja administratiivasjade arutamiseks. Rahukohtunik oli üksikkohtunik, kes uurimist ei teostanud, ta tugines vaid esitatud tõenditele. Rahukohtuniku pädevuse kuulusid: tsiviilasjad alla 500 rubla; kriminaalasjadest need süü- ja kuriteod, mida sai karistada – noomituse, laituse, rahatrahviga kuni 300 rubla, vanglaga kuni 1 aasta; tema otsus oli lõplik kui arestiti alla 3 päeva ja trahviti alla 15 rubla.
Tallinna–Haapsalu Rahukohtu ringkonnas olid: 1. jaoskond Haapsalus, 2. Lihulas, 3., 4., 5., 6., 7. jaoskond Tallinnas, 8. Raplas ja 9. jaoskond Tallinnas
Rahukogud
II astme kohtuks, mis arutas kaebusi rahukohtunike otsuste peale oli Rahukogu. Rahukogu tegeles ka apellatsioonikaebustega ülemtalurahvakohtu otsustele ja oli kõrgemaks järelevalveasutuseks valla- ja ülemtalurahvakohtute osas. Rahukogu koosnes rahukohtu ringkonna, jaoskonna-, au- ja lisarahukohtunikest ja nende seast justiitsministri poolt määramata ajaks määratud esimehest. Rahukogu ringkonnad jagunesid analoogselt rahukohtunikega ja neid oli Eesti alal viis. Rahukogude juures asusid eraldi kinnitusjaoskonnad, kinnistusametid, mis olid justiitsministeeriumi allasutused.
Eesti Vabariigi kohtusüsteemi alguseks loetakse Ajutise Valitsuse 18. novembri 1918. aasta määrust ajutiste kohtute sisseseadmise üle. Selle alusel andis kohtuminister korralduse Vene keisririigi ajal Eesti alal asunud kohtuasutuste tegevuse taasalustamiseks.
Tallinna-Haapsalu Rahukogu
Tsaariaegsete ringkonnakohtute ja rahukogude liitmisel moodustati neli rahukogu: Tallinna-Haapsalu, Tartu-Võru, Rakvere-Paide ja Viljandi-Pärnu Rahukogu. Tallinna-Haapsalu Rahukogu tööpiirkond oli Harju maakond ja Lääne maakond. 7. märtsil 1919. aastal laiendati Tallinna-Haapsalu rahukogu tööpiirkonda Saaremaaga. Rahukogu oli osalt 1., osalt 2. astme kohus.
Ajutise Eesti Valitsuse määruse põhjal 25. novembrist 1918. määrati avatavatele kohtu-asutustele asutisele järgmised tööpiirkonnad, Tallinna Ringkonnakohus, tööpiirkond: Eesti Vabariigi piirid. Tartu Ringkonnakohus jäi avamata.
Tallinna ringkonnakohus
1. veebruarist 1935. aastal hakkas Eestis kehtima V Riigikogu poolt vastu võetud ja Eesti Vabariigi Seaduste Kogusse kuulunud Kriminaalkohtupidamise seadustik, mille alusel said ka Eesti kohtuasutused uued nimetused. Senised rahukogud nimetati ringkonnakohtuteks ja kohtupalat kohtukojaks ning rahukohtunikud nimetati jaoskonnakohtunikeks. Kohtureformiga asendati varasemad 34 rahukohut 54 jaoskonnakohtuga. Jaoskonnakohtunikud lahendasid ainuisikuliselt esimese astme kohtuna nõudeasju väärtusega kuni tuhat krooni ning kriminaalasju, kus karistusena oli ette nähtud peamiselt rahatrahv, arest või vangimaja.
1940. aastal kuulusid kohtu koosseisu : esimees Vladimir Kuusik, abiesimees Ernst Hansson, abiesimees Gustav Laanekõrb, abiesimees Paul Peterson, Friedrich Kuusekänd, Juhan Laugis, Konrad Meyer, Aleksander Mägi, Voldemar Issajev, Theodor Kolobev, Johan-Theodor Kurs, August Maasik, Heinrich Maru, Friedrich Must, Karl Nigul, Aksel Helmut Palgi ja Juhan Õunapuu.
Tallinna Ringkonnakohtu ringkondades töötasid:
Tallinna Ringkonnakohtu liikmed
Eesti NSV ajutise Ülemnõukogu Presiidiumi 16. novembri 1940. aasta seadlusega "Kohtute süsteemi ümberkujundamise kohta", kujundati ümber kehtiv kohtute süsteem ja ringkonnakohtud muudeti samanimelisteks kohtuteks esimese ja teise kohtuastme asjade arutamiseks. Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu 19.12.1940 määrusega "Ringkonnakohtute asukohtade ja piirkondade kohta"  määrati Tallinna Ringkonnakohtu asukohaks — Tallinn, Tallinna Ringkonnakohtu piirkonnad moodustati Tallinna 1.–13., Raasiku, Kuusalu, Kose, Keila, Rapla, Haapsalu 1. ja 2. ning Märjamaa rahvakohtujaoskondadest. Hiiumaa, Lihula ja Kuressaare, Kihelkonna, Orissaare rahvakohtujaoskondadest moodustati uus Kuressaare Ringkonnakohtu piirkond.
Estonia 010
Estonia-010 oli viimane Estonia-sarja kuuluv kõrgekvaliteediline ehk Hi-Fi raadiokomplekt (radioola), mis töötati välja Tallinna Raadio-Elektroonika Konstrueerimisbüroos (TREKB) aastaks 1985 ning mida toodeti Tallinnas tehases Punane RET 1991. aastani, mil Estonia nime kasutamise õiguse omandas Audes.
Komplekti kuulusid eelvõimendi, lõppvõimendi, raadiovastuvõtja, vinüülplaadimängija ja 2 kõlarit, hiljem ka CD-plaadimängija.
Komplekti jaoks töötati välja ka kassettmagnetofon, mis aga seeriatootmisse ei läinud.
Eelvõimendeid Estonia YΠ-010 toodeti kokku 35 347. Lõppvõimendeid Estonia YM-010 toodeti kokku 34 896.
Vrutok
Vrutok (makedoonia keeles Вруток, albaania keeles Vërtok) on küla Põhja-Makedoonia edelaosas Pologi piirkonnas Gostivari omavalitsuses.
Küla juures on Vardari jõe lähe ja Vrutoki hüdroelektrijaam.
Ansar Dine
Ansar Dine (araabia keeles أنصار الدين‎, Anṣār ad-Dīn; translitereeritud ka Ançar Deen; tõlkes "islami abilised" või "usukaitsjad"; ka Ansar al-Din (lühendatult AAD)) oli islamistlike võitlejate grupeering, mida juhtis 90. aastate tuareegide ülestõusu mõjukamaid juhte Iyad Ag Ghaly, keda on seostatud ka al-Qaeda Magribi haruga, mida juhib tema nõbu Hamada Ag Hama. Ansar Dine eesmärgiks oli kehtestada Malis šariaadiseadus. Esimest korda osales grupeering võitluses 2012. aasta märtsis. Ansar Dinet aetakse vahetevahel ekslikult segi sufistliku liikumisega Ançar Dine, mille algatas 1980. aastatel fundamentaalselt islamiterrorismile vastanduv Chérif Ousmane Madani Haïdara. Ansar Dine on sufistlike pühakodade vastu.
2013. aastal arvati, et Ansar Dine käsutuses on vähemalt üks sajast masinast koosnev kolonn, mille peamine eesmärk oli käsitulirelvadega varustatud võitlejate transport. Kuulujuttude kohaselt said terroristid relvi Liibüa relvaladudest pärast Mu‘ammar al-Qadhdhāfī kukutamist. Ansar Dine arsenali kuulus ka õhutõrjerelvi, mida kasutati pikapidel.
2017. aasta märtsis astus Iyad Ag Ghaly ühes al-Qaeda Sahara haru (Al-Mourabitouni) ja Macina Vabastusrinde juhtidega üles videos, milles avaldati, et grupeeringud liituvad Ag Ghaly juhtimise alla ning moodustavad uue grupeeringu Jama'at Nasr al-Islam wal Muslimin.
Phạm Bình Minh
Phạm Bình Minh (sündinud 26. märtsil 1959 Nam Địnhi provintsis) on Vietnami poliitik.
Phạm Bình Minh lõpetas Diplomaatia Ülikooli (tänapäeval Diplomaatia Akadeemia) 1981. aastal. Alates 1981. aastast töötas ta Vietnami Välisministeeriumis. 1982–1985 oli ta atašee Vietnami saatkonnas Suurbritannias. 1986–1990 töötas välisministeeriumi üldosakonnas. 1991–1999 oli ta välisministeeriumi rahvusvaheliste organisatsioonide osakonna juhataja asetäitja. 1999–2001 oli ta Vietnami suursaadik ja alaline esindaja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni juures. 2001–2003 oli ta esinduse juhataja asetäitja Vietnami saatkonnas Ameerika Ühendriikides. Alates 2003. aastast töötas ta välisministeeriumis tegevjuhataja asetäitjana ja rahvusvaheliste organisatsioonide osakonna juhatajana. 2006. aastal sai ta Vietnami Kommunistliku Partei Keskkomitee liikmekandidaadiks ja 2009. aastal Keskkomitee liikmeks. 2007–2011 oli ta Vietnami välisministri asetäitja.
Alates 3. augustist 2011 kuni 7. aprillini 2021 oli Phạm Bình Minh Vietnami välisminister.
Lisaks oli ta alates 13. novembrist 2013 kuni 6. septembrini 2021 Vietnami asepeaminister. Alates 6. septembrist 2021 on ta Vietnami esimene asepeaminister.
Vasikas (ajakiri)
Vasikas oli Torontos aastatel 1972–1974 ilmunud eestikeelne kultuuriajakiri. Toimetaja oli Kalle Naelapea.
Ajakiri ilmus kord aastas, ühtekokku ilmus 3 numbrit.
Verwaltungsgemeinschaft Eichsfeld-Wipperaue
Eichsfeld-Wipperaue on Verwaltungsgemeinschaft ("vallaliit") Eichsfeldi kreisis Tüüringis Saksamaal. Vallaliidu keskus on Breitenworbis.
Fakiir (ajakiri)
Fakiir oli Tallinnas 1924. aastal ilmunud ajakiri, mis käsitles okultistlikke, parapsühholoogilisi ja esoteerilisi teemasid.
Volkssturm
pisi|Volkssturmi võitlejad [[Berliinis, november 1944]] pisi|Relvade väljajagamine Volkssturmi võitlejatele, oktoober 1944 Volkssturm oli Saksamaa poolsõjaväeline maakaitsevägi teise maailmasõja lõpuperioodil.
Fakiir (ajakiri)
Ajakirja väljaandja oli Fakiiri kirjastus, vastutav toimetaja oli Leena Kangro.
Volkssturm
Hitler andis käsu Volkssturmi moodustamiseks 25. septembril 1944. Volkssturmi loomise otsus avalikustati 18. oktoobril 1944, Leipzigi lahingu aastapäeval.
Volkssturmi kutsumisele kuulusid mehed vanuses 16–60 aastat, keda mingil põhjusel ei olnud varem sõjaväeteenistusse võetud. Volkssturmi kutsuti ligi 6 miljonit meest.
Volkssturm allus NSDAP parteikantselei juhile Martin Bormannile, Volkssturmi sõjaväeline ülemjuhataja oli Heinrich Himmler.
Volkssturm täitis julgestusülesandeid ja osales kindlustustöödel ning võitles ka rindel.
Volkssturmi võitlejad olid enamasti erariietes ning kandsid käisesidet tekstiga "Deutscher Volkssturm – Wehrmacht". Osa Volkssturmi liikmeid kandis ka mundrit.
Täpseid andmeid lahingutegevuses hukkunud Volkssturmi liikmete arvu kohta ei ole. Vähemalt 175 000 Volkssturmi liiget hukkus või jäi teadmata kadunuks.
Keskrajoon (Tallinn)
Keskrajoon oli Tallinna linnarajoon, mis eksisteeris aastatel 1945–1974. Keskrajooni koosseisu kuulusid suurem osa Kesklinna linnaosast, Tondi, Lilleküla, Nõmme ja Mustamäe.
Kesklinna rajoon moodustati 18. mail 1945 Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega Tallinna linna rajoneerimise kohta ning oli sel ajal üks neljast Tallinna linnarajoonist koos Nõmme rajooni, Kopli rajooni ja Mererajooniga.
18. mail 1945 moodustati Kesklinna rajoon, mis 8. juunil 1961 nimetati ümber Keskrajooniks.
Territoorium
Kesklinna rajooni kuulus linna lõunapoolne osa koos kesklinnaga, mille piirideks on Paldiski maantee alates Mustjõelt, Toompuiestee ja Rannamäe tee Suurtüki tänavani, raudtee maa-ala ja Rannamäe vaheline piir ja selle pikendus Põhja puiesteeni, Põhja puiestee, Mere puiestee, Viru väljak, Tartu maantee linna administratiivpiirini, linna administratiivpiir kuni Ülemiste järve taguse endise linna ja Harjumaa vahelise administratiivpiirini, nimetatud piir kuni Tallinna ja Nõmme linnaosa vahepiirini, Tallinna ja Nõmme linnaosa vahepiir ja linna administratiivpiir kuni Paldiski maanteeni.
3. jaanuaril 1974 moodustati Keskrajooni põhiosast Lenini rajoon, millest eraldati Oktoobri rajoon.
Keskrajooni piirkond oli jaotatud 1971. aastast valimisringkondadeks:
Surnud 25. juulil
Siin loetletakse 25. juulil surnud tuntud isikuid.
Rohr im Burgenland
Rohr im Burgenland (ungari: Nád või Nádfalu) on vald (Gemeinde) Austrias Burgenlandi liidumaal Güssingi ringkonnas.
thumb|Rohri katoliku kirik
Scotti maakond (Illinois)
Scotti maakond (Scott County) on maakond Ameerika Ühendriikides Illinoisi osariigis.
Tatikulised
Tatikulised (Suillaceae) on puravikulaadsete seltsi kuuluv sugukond seeni.
Scotti maakond (Illinois)
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 7544.
Tatikulised
Eesti liikidega perekondi
Eestis elab järgmistesse perekondadesse kuuluvaid tatikulisi:
Scotti maakond (Illinois)
Rahvastik
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Karin Karlsbro
pisi|Karin Karlsbro (2019) Karin Sonja Charlotta Karlsbro (sündinud 23. septembril 1970 Norrtäljes on Rootsi poliitik, ta on Liberaalse erakonna liige. Ta on aastast 2019 Euroopa Parlamendi liige, Euroopa Parlamendis kuulub ta Uueneva Euroopa fraktsiooni.
Ta on lõpetanud juristina Stockholmi Ülikooli. Seejärel lõpetas ta rahvusvaheliste suhete alal London School of Economics and Political Science'i.
Ta oli aastatel 1995–1997 Rootsi Liberaalide noorteühenduse juht. Aastatel 2000–2006 oli ta Liberaalide kantseleijuht. Seejärel oli ta neli aastat integratsiooniminister Nyamko Sabuni kantseleijuht. Ta on olnud Liberaalide kõneisik keskkonnaküsimustes ja partei Stockholmi piirkonna asejuht. Ta on juhtinud eraettevõtjana õigus- ja kommunikatsiooniküsimustega tegelevat konsultatsioonifirmat ning olnud jätkusuutlikkuse küsimuste juht kinnisvaraomanike katusorganisatsioonis Stockholmis.
Kaksikduubel
Kaksikduubel (double-double) on korvpallis saavutus, kus korvpallur kogub ühe mängu jooksul viiest statistilisest näitajast (punktid, lauapallid, resultatiivsed söödud, blokeeringud, vaheltlõiked) kahes duubli ehk kahekohalise (10 või rohkem) tulemuse.
Kõige rohkem tehakse kaksikduublit punktide ja lauapallidega.
Vaata ka
Double (Basketball) Double (basketball)
David Popovici
David Popovici (sündinud 15. septembril 2004 Bukarestis) on Rumeenia ujuja, kes on spetsialiseerinud vabaujumise distantsidele.
2021. aastal tuli ta kolmekordseks juunioride maailmameistriks. Samal aastal oli ta Tokyo olümpiamängudel 200 meetri vabaujumises neljas.
2022. aastal Budapestis tuli ta 200 meetri vabaujumises maailmameistriks uue juunioride maailmarekordiga ja kõigi aegade paremuselt neljanda tulemusega 1.43,21
Isiklikud rekordid
( seisuga 20. juuni 2022 )
Leino
Leino on eesti ja soome mehenimi.
2022. aasta seisuga oli see Eestis levikult 626. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Leino 111 mehel. Leino oli keskmiselt 52 aasta vanune (mediaanvanus oli 51).
Soomes oli 1900–2022 pandud 475 korral poisslapsele nimeks Leino, sealhulgas 77 korral aastatel 2020–2022.
Luserna
thumb|Väljak Lusérnis thumb|Luserna valla paiknemine Trento provintsis
Luserna (tsimbri: Lusérn, saksa: Lusern) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 25 km Trentost kagus. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 284 inimest ja valla pindala on 8,2 km².
Lusérn külgneb järgmiste valdadega: Caldonazzo, Lavarone, Levico Terme, Pedemonte, Rotzo ja Valdastico.
Tsimbri kultuur ja keel
thumb|left|Luserna vaadatuna Forte Belvedere Gschwentist thumb|Kakskeelsed märgid itaalia ja saksa keeles
Lusérn on tsimbri keele ja kultuuri keskus. 2001. aasta rahvaloenduse järgi märkis umbes 90% Lusérni rahvast oma esimeseks keeleks tsimbri, mis on saksa keele lõunasaksa murre. Varem kõneldi tsimbrit ka naabruses Lavarones ja nn Sette Comuni ja Tredici Comuni. Kultuuriinstituut määrati provintsiseadusega ja sai rahastust Itaalia riigilt, et aidata säilitada unikaalset traditsiooni, kultuuri ja keelt.
Lusérnis kõneldav tsimbri murre erineb veidi mujal kõneldavast tsimbri murdest.
Embol
pisi Embol on veresoones liikuv võõrkeha (näiteks õhumull, rasvakogumik, liikuma hakanud tromb vms), mis lõpuks suleb mõne veresoone haru.
Urmas Vadi
pisi|Urmas Vadi esinemas PÖFFil 15. novembril 2012 pisi|Urmas Vadi esinemas semiootika sügiskoolis 5. novembril 2011 Urmas Vadi (sündinud 28. veebruaril 1977) on eesti kirjanik, ajakirjanik, stsenarist ja lavastaja.
Vadi lõpetas Tartu Forseliuse Gümnaasiumi 1997. aastal ja Tallinna Pedagoogikaülikooli raadiorežii eriala 2002. aastal.
Näitekirjandusse tuli Vadi lastenäidenditega. Tuntuse tõi talle näidend "Lendav laev".
Näitekirjanikuna
Alates 2001. aastast on teatrites lavastatud terve rida Vadi näidendeid: "Varasta veel võõraid karusid" (Ugala), "Lendav laev" (Vanemuine), "Kohtume trompetis!" (Valmieras Teatris, VAT Teater), muusikal Georg Otsast "Georg" (Smithbridge Productions), "Elvis oli kapis!" (VAT Teater), pseudoajalooline põnevuslugu "Ballettmeister" (Endla, 2009, lavastaja Andres Noormets) ja "Peeter Volkonski viimane suudlus" (Tartu Uus Teater). Raadioteatris on lavastatud näidendid "Varasta veel võõraid karusid" (2000) ja "Maailma parim küla" (2009).
Lavastajana
2004. aastal tegi Vadi VAT Teatris lavastajadebüüdi – "Kohtume trompetis". 2010. aastal lavastas ta Tartu Uues Teatris enda kirjutatud näidendi "Peeter Volkonski viimane suudlus", 2011. aastal "Rein Pakk otsib naist". 2011. aastal lavastas Vadi veel Ugala teatris "Minu isa 20 aastat hiljem". 2012. aastal esietendus Vadil kolm lavastust: "Allaberdi testament" (Tartu Uus Teater), "Hullumaja suvepäevad Vaino Vahingu ainetel" (Rakvere Teater) ja "Tagasi Eestisse" (Vanemuine).
Isiklikku
Urmas Vadi elab Tartus. Ta on abielus, tal on kaks poega ja tütar.
Deadmau5
pisi| Joel Thomas Zimmerman (sündinud 5. jaanuaril 1981 Niagara Fallsis Ontario provintsis), esinejanimega deadmau5 (hääldatakse nagu dead mouse), on Kanada muusikaprodutsent.
Tema lood on olnud ühendalbumites nagu "In Search of Sunrise 6: Ibiza", "MixMagi Tech-Trance-Electro-Madness" (ta enda miksitud) ja Armin Van Buureni juhitavas raadiosaates "A State of Trance". Tema debüütalbum "Get Scraped" ilmus 2006. aastal.
Deadmau5 on töötanud ka teiste DJ-ide ja produtsentidega, näiteks Kaskade, MC Flipside, Rob Swire Pendulumist, Skrillex ja Steve Dudaga. Ta esineb tihti kostümeeritult – hiirepeaga, mille ta lõi, kui õppis kasutama üht 3D-programmi.
Isiklikku
2014. aastal ostis ta 5 miljoni dollari eest maja Campbellville'i Miltoni linna Ontarios.
Karl Juhan Bahovski
thumb|Karl Juhan Bahovski 2018. aastal Poolas Karl Juhan Bahovski (sündinud 25. oktoobril 2000) on Eesti poliitik. Ta oli 2020-2021 aastal Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna Nõmme osakonna aseesimees ja Lääne-Tallinna ringkonna juhatuse liige. Ta oli 5. septembrist 2020 kuni 23. juulini 2021 noorteühenduse Sinise Äratuse esimees.
Bahovski astus Sinisesse Äratusse 2017. aastal ja EKREsse 2018. aastal. Aastatel 2019–2021 oli ta Sinise Äratuse juhatuses. 2021. aasta augustist on Bahovski poliitiliselt mitteaktiivne.
Ta on korraldanud Sinise Äratuse lasketiiruõhtuid Tallinnas ja Tartus ning käinud ühenduse poolt sõprussuhteid loomas Lätis, Leedus ja Poolas.
Tema isa on laskmisinstruktor Martin Bahovski, onu ajakirjanik Erkki Bahovski.
Vahelikulised
Vahelikulised (Paxillaceae) on puravikulaadsete seltsi kuuluv sugukond seeni. See on aastast 1951 sünonüümne sugukond lepapuravikulistega (Gyrodontaceae).
Eesti liikidega perekondi
Eestis elab järgmistesse perekondadesse kuuluvaid vahelikulisi:
Haapsalu Kunstiklubi
Haapsalu Kunstiklubi on Haapsalus tegutsev mittetulundusühing, mille tegevuse eesmärk on kohaliku kunstielu edendamine, Läänemaa kunstihuviliste koondamine, näituste korraldamine.
Haapsalu Kunstiklubi on Eestis üks vanemaid kunstiklubisid.
11. juunil 1960 ilmus tollases Haapsalu rajooni ajalehes Töörahva Lipp artikkel, kus teatati, et 24.–26. juunini korraldatakse Haapsalu kultuurimajas Haapsalu rajooni kujutava ja tarbekunstinäitus. Artiklis mainiti, et kujutava kunsti vallas oli registreeritud 70 teost (autorid Hans Kütt, Gunnar Meyer, Aleksander Nurges, Lembit Põld, Mihkel Päri, Bernhard Raba, Robert Rannast, Helju-Laine Zauram, Robert Tamverk jt).
Välja pandi 35 teost. Kujutava kunsti osa näitusel seadis kokku Robert Rannast, kataloogi koostas Robert Tamverk.
See oli ajaloolise Läänemaa kunstnike esimene ühisnäitus, millega pandi alus Haapsalu Kunstiklubi loomisele. Klubi loomise eestvedajad olid Mihkel Päri ja Robert Rannast. MTÜ-na tegutsetakse 2005. aastast. Klubisse kuulub eri vanuse jas haridusega inimesi, keda ühendab kunstiga tegelemine.
Klubi juhataja on Valve Fihlman.
2011. aasta kevadel oli klubil 43 liiget, nende seas 32 maalikunstnikku ja 11 keraamikut.
Aprillis 2011 sai klubi oma galeriitoa käsitöö- ja kunstikojas aadressil Ehte 4.
Rõuged
Rõuged (ladina keeles variola, variola vera) on rõugeviiruste põhjustatud, valdavalt inimeste lööbeline viiruslik nakkushaigus. Rõugeteks võidakse nimetada ka rõugeviiruste poolt laborinakkuse tulemusel tekkinud haigust.
Rõugeid põhjustab kaks viirust: Variola major ja Variola minor. Haigus on tuntud ka ladinakeelsete nimedega Variola või Variola vera, mis on tuletised ladinakeelsest sõnast varius, mis tähendab "täpiline", või sõnast varus, mis tähendab vistrikku. Terminit "rõuged" kasutati esmalt 15. sajandil Euroopas, et eristada variola 't süüfilisest. Viimane teadaolev loomulik rõugejuhtum (Variola minor) diagnoositi 26. oktoobril 1977.
pisi|Rõugetega nakatunud tüdruk, Bangladesh 1973
Rõuged asuvad väikestes naha, suu ja kurgu veresoontes. Nahal tekib iseloomulik makulo-papuloosne lööve ja hiljem kõrgemad vedelikuga täidetud villid. V. major tekitab tõsisema haiguse, millel on 30–35% suremus. V. minor tekitab kergema vormiga haiguse, mis tapab umbes 1% nakatunutest. V. majori hilisem tüsistus on omapärased armid, tihti näol, mida esineb umbes 65–85% ellujäänutest. Harvemini esinevad (u 2–5% juhtudest) tüsistused on sarvkesta haavandi ja armistumise tõttu pimedaks jäämine ning osteomüeliidi põhjustatud jäsemete deformatsioonid.
Arvatakse, et rõuged ilmusid umbes 10 000 aastat eKr. Varaseimaks tõendiks rõugete kohta peetakse Egiptuse vaarao Ramses V muumialt leitud pustuloosset (mädavillilist) löövet. 18. sajandi lõpul tapsid rõuged umbes 400 000 eurooplast aastas, ohvreid oli kõigis ühiskonna klassides, rõugetesse suri sel ajal ka viis valitsevalt monarhi. Rõuged põhjustasid kolmandiku kõikidest pimedaks jäämistest. 20–60% nakatunutest ja üle 80% nakatunud lastest surid rõugetesse. 20.sajandil arvatakse rõugete ohvreid olevat umbes 300–500 miljonit. Näiteks 1967. aastal suri Maailma Terviseorganisatsiooni hinnangul 15 miljonist nakatunust 2 miljonit.
Liigitus
Leidub kaht kliinilist vormi rõugeid. Variola major on tõsisem ja levinum vorm, laialdasema lööbe ja kõrge palavikuga. Variola minor on vähem levinud ja on kergem kulgemisega, mille ajalooline suremus oli 1% või vähem.
Subkliinilist (sümptomiteta) variola viirust on täheldatud, kuid see pole levinud. Lisaks on olemas vorm nimega Variola sine eruptione (lööbeta rõuged), mida on tavaliselt märgatud vaktsineeritud inimestel. Sellele vormile on iseloomulik palavik, mis tekib pärast peiteaega, seda vormi saab kinnitada ainult rõugeviiruste vastaste antikehade uuringutega, harva ka pärast viiruse isolatsiooni.
Tundemärgid
pisi|Variola major 'iga nakatunud laps Haiguse peiteaeg alates nakatumisest kuni esimeste selgete haigustunnuste vahel on umbes 12 päeva. Variola major 'i sissehingamisel tungib viirus orofarüngeaalsesse (suu ja kurk) või hingamisteede limaskesta, kust liigub lähedalasuvasse lümfisõlme ja hakkab paljunema. Algses kasvufaasis liigub viirus rakust rakku. Umbes 12. päeval algab haigete rakkude lagunemine ja viirus levib vereringes. Teine paljunemise laine leiab aset põrnas, luuüdis ja lümfisõlmedes. Alg- või eelnähud sarnanevad teiste viirushaiguste, näiteks gripi ja nohu omadega: palavik vähemalt 38,5 °C, lihasevalu, halb enesetunne, peavalu ja masendus. Kuna haigusega on seotud seedekulgla, esineb tihti iiveldust, oksendamist ja seljavalu. Esimene faas kestab tavaliselt 2–4 päeva. 12–15 päeva möödudes ilmuvad esimesed visuaalsed märgid: väikesed punakad täpid suu, keele, suulae ja kurgu limaskestal, kehatemperatuur langeb peaaegu normaalsele tasemele, need haiguskolded suuõõnes laienevad kiiresti ja rebenevad, levitades suures koguses viirust sülge.
Rõugete viirus ründab eelisjärjekorras naharakke, põhjustades iseloomulike vistrikke. 24–48 tundi pärast haiguskollete tekkimist limaskestadele ilmub lööve nahale. Tavaliselt ilmuvad vistrikud kõigepealt otsaette ja levivad siis kiiresti üle kogu näo ning seejärel üle kogu keha. See protsess võtab aega umbes 24–36 tundi, mille järel uusi kahjustusi ei ilmu. Siinkohal võib variola major kulgeda väga erinevalt. Rao klassifikatsioonil põhinevalt võivad rõuged areneda nelja moodi: tavaliselt, muundunult, pahaloomuliselt (või lamedalt) ja veriselt. Ajalooliselt on rõugetesse suremus 30%, kuid pahaloomuline ja verine vorm on teistest surmavamad.
Tavaline
Üle 90% rõugejuhtudest vaktsineerimata inimestel on tavalist tüüpi. Selle vormiga haigetel muutuvad vistrikud teisel päeval paapuliteks. Kolmandaks või neljandaks päevaks täituvad paapulid piimja vedelikuga, muutudes villideks. 24–48 tunni jooksul muutub see vedelik läbipaistmatuks ja sogaseks, jättes mulje nagu tegu oleks mädavillidega, kuigi tegelikult on need villid täidetud nn. rakuprahiga, mitte mädaga.
Kuuendaks või seitsmendaks päevaks on kõik nahakahjustused muutunud mädavillideks. 7.–10. päeval mädavillid küpsevad ning saavutavad oma maksimaalse suuruse. Mädavillid on teravalt kõrgendatud, tavaliselt ümmargused, puudutamisel pinges ja kindlad. Mädavillid on sügavalt juurdunud nahaaluskoesse, andes neile tunde, nagu oleks väike rant nahas. Teisel nädalal hakkab vedelik aeglaselt mädavillidest lekkima ning need hakkavad kokku kuivama, moodustades koorikud (või kärnad). 16.–20. päeval hakkavad villid kaduma ning moodustuvad kärnad üle kõigi kahjustuste, jättes alles depigmenteerunud armid.
Tavaliselt toodavad rõuged diskreetse lööbe, kus mädavillid asetsevad nahal eraldi. Lööve on kõige tihedam näol ning tihedam jäsemetel kui kerel. Enamikul juhtudel esineb ville ka peopesadel ja jalataldadel. Mõnikord villid liituvad, moodustades kokkuvalgunud lööbe, mis hakkab eraldama välimist kihti nahka selle aluseks olevalt lihalt. Patsiendid, kellel on kokkuvalgunud rõuged, jäävad sageli haigeks ka pärast seda, kui kärnad on moodustunud üle kõigi kahjustuste. Ühel vaatlusel oli suremus kokkuvalgunud rõugetesse 62%.
pisi|vasakul|See mees põeb verist tüüpi rõugeid
Muundunud
Muundunud rõuged tekivad enamasti eelnevalt vaktsineeritud inimestel. Sel puhul varased haigusnähud ilmuvad, kuid on palju leebemad kui tavalisel juhul. Harilikult ei ole lööbe arenemise ajal palavikku. Nahakahjustusi kipub olema vähem ja nad arenevad kiiremini, on pigem pindmised ja ei pruugi omada tüüpilisi rõuge tunnuseid. Muundunud rõuged on harva, kui üldse kunagi, surmavad. Seda vormi Variola major 'ist on lihtsam segi ajada tuulerõugetega.
Pahaloomulised
Pahaloomulist tüüpi rõugetega (nimetatakse ka lamedateks rõugeteks) jäävad kahjustused peaaegu tasapinnati nahaga, samal ajal kui tõstatatud villid moodustuvad nagu tavapärasel tüübil. Ei ole teada, miks mõnedel inimestel viirus nii areneb. Ajalooliselt moodustas see 5%–10% juhtudest, kellest enamik (72%) olid lapsed. Pahaloomuliste rõugetega kaasneb tõsine varajaste sümptomite faas, mis kestab 3–4 päeva, pikaajalise kõrge palavikuga ning raske baktereemiaga. Lööve keelel ja suulael on ulatuslik. Nahakahjustused küpsevad aeglaselt, 7. või 8. päeval on nad lamedad ja näivad maetud nahka. Erinevalt tavalisest rõugete tüübist, sisaldavad villid vähe vedelikku, on puudutamisel pehmed ja sametised ning võivad sisaldada verejooksu. Pahaloomulised rõuged on peaaegu alati surmavad.
Verine
Verine on rõugete raske vorm, millega kaasneb ulatuslik verejooks nahka, limaskesta ja seedetrakti. Seda vormi täheldati umbes 2% haigetest ning see esines peamiselt täiskasvanutel. Nakatunul ei teki ville, nahk jääb siledaks. Tekib nahaaluseid verejookse, mis muudab naha ilme söestunuks ja mustaks, mistõttu on see vorm tuntud mustade rõugetena.
Verejooks ilmub teisel või kolmandal päeval, subkonjunktiivi verejooks muudab haige silmavalged tumepunasteks. Verised rõuged põhjustavad ka tumeda punetusega petehhiad ning verejooksu põrnas, neerudes, serooskestas, lihastes, harva südamekelmes, maksas, munandites, munasarjades ja põies. Surm saabub sageli ootamatult 5. ja 7. päeva vahel, kui ainult mõned ebaolulised nahakahjustused on nähtavad. Haigetel, kes elavad kauem, on 8.–10. päev lööbeline periood, tekib verejookse, lööve ise on lame ega arene vesikulaarsest staadiumist kaugemale. Verised rõuged on harilikult surmavad ning moodustavad kuni veerandi surmajuhtudest.
Levimine
Viirust levib inimeselt-inimesele peamiselt pikaajalise lähedase kontakti ajal, maksimaalseks levimise kauguseks arvatakse 1,8 meetrit. Võib levida ka otsekontaktis nakatunu kehavedelikega või saastunud objektidega nagu voodipesu või riided. Õhu kaudu levimine on harv. Ei ole teada, et rõugeid levitaksid putukad või loomad ning ei leidu asümptomaatilisi kandjaid. Viirus võib läbida platsenta, kuid kaasasündinud rõugete esinemissagedus on suhteliselt madal. Rõuged ei ole esimeses faasis kuigi nakkavad, nakkusoht tõuseb lööbe ilmumisel. Rõuged on nakkavad kogu nende põdemise jooksul, kõige nakkusohtlikum on lööbe esimene nädal, kui nahakahjustused on veel terved. Nakkavus väheneb 7.–10. päeval, kui üle nahakahjustuste moodustuvad kärnad. Haige on nakkusohtlik kuni viimaste kärnade äratulekuni.
Rõuged on väga nakkavad, kuid üldiselt levivad aeglasemalt ja vähema ulatusega kui mõned teised viirushaigused, võib-olla seetõttu, et nakatumine eeldab tihedat kontakti haigega ning toimub pärast lööbe tekkimist. Parasvöötme aladel oli nakatunute arv kõrgeim talvel ja kevadel. Troopilistel aladel oli hooajaline jaotus vähem ilmne ja haiguse kohalolu oli aastaringne. Vaktsineeritutel väheneb immuunsus aja jooksul ja tõenäoliselt on kadunud kõigil peale hiljuti vaktsineeritud elanikkonna.
Diagnoos
Rõuged on haigus, millega kaasneb palavik üle 38,3 °C. Sellele järgneb lööve, mida iseloomustavad kindlad sügavad villid või mädavillid samas arengustaadiumis. Rõugete diagnoos kinnitatakse laboratoorsete testidega.
Pärast rõugete likvideerimist aeti tuulerõugeid tihti segi rõugetega. Tuulerõugeid ja rõugeid saab eristada mitme meetodiga. Erinevalt rõugetest ei ilmu tuulerõuged pihkudele ja taldadele. Tuulerõugete villid on erineva suurusega, rõugete villid on kõik peaaegu ühesuurused. Rõugete kahtluse korral saab kasutada laboratoorseid meetodeid tuulerõugete hindamiseks.
Immunopatoloogia
Rõugete immunopatoloogiat seostatakse hüpertsütokineemiaga.
Vaktsineerimine
Eestis lõpetati rõugete vastu vaktsineerimine 1980. aastal.
Paemurru (perekonnanimi)
Paemurru on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Paemurru uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Otto (1940. aastal Tallinnas).
Sauer
Sauer on perekonnanimi.
Imbi Lind
Imbi Lind (sündinud 3. august 1930 Valgas) on eesti maali- ja filmikunstnik.
Ta lõpetas 1949. aastal Valga 1. Keskkooli. Õppis aastatel 1949–1953 Tartu Riiklikus Kunstiinstituudis maali eriala ja 1953–1956 Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis teatridekoratsiooni eriala (Voldemar Haasi ja Natalie Mei õpilasena).
Töötas aastatel 1958–1970 Eesti Televisioonis ja 1970–1983 Tallinnfilmis kunstnikuna.
Näitustel esinenud alates 1958. aastast, kuulub alates 1957. aastast Eesti Kunstnike Liitu.
Ta on viljelenud portreemaali, kujutades loomeinimesi ja lapsi. Samuti maalinud lilli, maastikke ja merd.
Interaktiivne kaart
Interaktiivne kaart on arvutikaart, mis võimaldab kaardi suurendamist, vähendamist, vahemaa ja pindala mõõtmist, koordinaatide määramist, aadressi järgi soovitava koha otsingut jne. Tavaliselt koosneb ta mitmetest kaardikihtidest, mida saab sisse või välja lülitada ning saada palju temaatilisi kaarte.
Mosėdise vald
Mosėdise vald (leedu keeles Mosėdžio seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Skuodase rajoonis.
Valla pindala on 97 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2376 inimest. Valla keskuseks on Mosėdise alev (2010 aastal 1141 elanikku). Vallamaja asub aadressil Kęstučio g. 4, vallavanem on Jolanta Azondenienė. Aastal 2015 oli vallavanemaks Augenijus Zabitis.
pisi|tühi|Skuodase rajooni omavalitsused
Vallas on järgmised külad.
Kopa tuulik
Kopa pukktuulik asub Hiiumaal Hiiumaa vallas Nõmme külas. Tuulik valmis aastal 1888. aastal ja on arvatud ehitismälestiseks.
Shelby maakond (Illinois)
Shelby maakond (Shelby County) on maakond Ameerika Ühendriikides Illinoisi osariigis.
Maakonna halduskeskus on Shelbyville.
Ajalugu
Maakond moodustati 1827. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 5355.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Ole tuulik
pisi|Ole tuulik 2011. aastal. Vasakul paistab [[Rudolf Tobiase majamuuseumi abihoone]] pisi|Ole tuulik 2022. aastal Ole pukktuulik asub Hiiumaal Hiiumaa vallas Selja külas. Tuulik on toodud 1986. aastal Ole külast Hagaste külla ning 2003. aastal Hagastest Selja külla. Tegemist on Hiiumaa ühe suurima tuulikuga. Tuulik on arvatud ehitismälestiseks.
Untšo
Šorunža (vene keeles Шоруньжа, mari keeles Унчо) on küla Morki rajoonis Mari Eli vabariigis Venemaal. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 899 inimest.
2019. aastal oli Šorunža soome-ugri kultuuripealinn. pisi|Šorunža külaraamatukogu
Haldja Kääri
Haldja Kääri (kuni 1947 Haldja Sild; 23. november 1921 – 30. mai 2008) oli eesti arst (pediaater).
Õppis Tartu Linna V Algkoolis. 1938. aastal lõpetas ta Tartu III Progümnaasiumi cum laude.
Õppis 1942–1948 (lõpetas) Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonnas.
Aastatel 1952–1977 oli ta Tartu Kliinilise Lastehaigla peaarst.
Juhani Püttsepp on kirjutanud Haldja Kääri märkmetele ja meenutustele tuginedes jutustusteraamatu "Doktor Haldja lood".
Schilling
Schillingud on vanaaadel, keda varem tunti nimega Schilling von Lahnstein.
Schillingutel on olnud kolm haru: lääne-, lõuna- ja idapoolne. Idapoolse haru esindajad tegutsesid ka Eestimaal ja Liivimaal.
Suguvõsale kuulusid eri aegadel Eesti alal nt Väimela, Sargvere mõis.
Mart Paemurru
Mart Paemurru (1940. aastani Martin Otto; 31. mai 1908 Toila, Voka vald – 6. november 1972 Tallinn) oli eesti metsasarvemängija, tšellist ja muusikapedagoog.
Ta lõpetas 1933. aastal Tallinna konservatooriumi Jaan Tamme metsasarveklassi, õppis konservatooriumis ka Karl Bachblumi ja Raymond Bööcke juhendamisel tšellot, Artur Kapi juhendamisel kompositsiooni ning Olav Rootsi juhendamisel dirigeerimist.
Aastatel 1929–1930 oli ta Raadio Ringhäälingu orkestri kontsertmeister, 1932–1942 Estonia teatri orkestri metsasarvemängija, 1942–1945 Estonias tšellist, 1948–1968 mängis tšellot ERSO-s.
Aastatel 1941–1972 oli ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi metsasarveõppejõud, aastatel 1944–1949 ka puhkpillikateedri juhataja, 1946. aastast dotsent, 1946–1950 dekaan.
Isiklikku
Tema abikaasa oli helilooja ja muusikapedagoog Els Aarne, nende poeg on tšellist Peeter Paemurru.
Evald Jõgis
Evald Jõgis (8. september 1927 Soomaa – 13. märts 2010) oli eesti ajakirjanik ja vestekirjanik, kes sai tuntuks Mägra Märdi nime all avaldatud lugudega.
Laevaremonditehas
pisi|Ujuv laevaremonditehas Göteborgis Laevaremonditehas on tehas, kus ehitatakse ja remonditakse laevu.
Philipp I (Baden)
Philipp I Badenist (6. november 1479 – 17. september 1533) võttis 1515. aastal üle oma isa valdustes Badeni (Baden-Badeni), Durlachi, Pforzheimi ja Altensteigi ning Ebersteini, Lahri ja Mahlbergi osade haldamise ja valitses kubernerina, kuni päris 1527. aastal need territooriumid. Aastatel 1524–1527 tegutses ta ka keiserliku kubernerina teises keiserlikus valitsuses.
Elu
Philipp oli markkrahv Christoph I ja Ottilie von Katzenelnbogeni viies poeg. Tema isa kavatses vältida pärandi jagamist ja pidas Philippi oma kõige võimekamaks pojaks, nii et ta tahtis, et Philipp päriks suveräänsuse kõigi tema territooriumide üle. Ta kavatses naida Philippi Hachberg-Sausenbergi (Badeni koja kõrvalliin) markkrahvi Philippi pärijanna Johannaga, nii et Philippist saaks märkimisväärse territooriumi suverään. Plaan nurjus Prantsusmaa kuninga vastuseisu tõttu.
Philippi ilmalike vendade vastupanu tõttu muutis Christoph hiljem kaks korda oma testamenti. Philippi vend Bernhard III päris valdused Reini vasakkaldal, tema vend Ernst päris Hachbergi, Usenbergi, Sausenburgi, Röttelni ja Badeni linnuse parunkonnad Badenweileris Lõuna-Badenis.
Philipp võitles Itaalia sõdades prantslaste poolel. 1501. aastal juhatas ta Prantsuse laevastiku laeva, mis toetas Veneetsiat sõjas türklaste vastu.
Oma valitsemisajal seisis Philipp kogu Lõuna-Saksamaal silmitsi mässulainega. Bundschuh-liikumise jätkuna ja taas Joß Fritzi juhtimisel tõusid talupojad üles ja võitlesid oma õiguste eest. See tõi sageli kaasa väärkohtlemise ja vägivalla. Mässulised marssisid läbi Durlachi Gottesaue kloostrisse, mis rüüstati ja hävitati täielikult — markkrahvi silme all. Ta vastas mässuliste kodude ründamisega ja näiteks Berghausenis pandi kolm maja põlema. Tegelik siht oli aga Speyeri piiskopi Georgi territoorium, kes pages lõpuks Pfalzi kuurvürsti õukonda Heidelbergis. Alles 1525. aastal suutsid kuurvürst Ludwig V ja tema armee mässule lõpu teha. 25. mail 1525 sõlmis Philipp I oma talupoegadega Rencheni lepingu.
Haud
thumb|upright=0.9 | Badeni Philipp I haud
Markkrahv Philipp I haud asub Baden-Badeni kollegiaalkirikus. Tema hauda ehib raudrüüs, kuid ilma kiivrita elusuuruses skulptuur.
Hauakivi tegi 1537. aastal Christoph von Urach.
Abielu ja lapsed
Markkrahv Philipp I abiellus 3. jaanuaril 1503 kuurvürst Philippi tütre Elisabethiga (16. november 1483 – 24. juuni 1522). Nad said järgmised lapsed:
Joosep Vahermägi
pisi|Joosep Vahermägi (1984) Joosep Vahermägi (sündinud 31. märtsil 1951) on eesti laulja (tenor).
1969. aastal lõpetas ta Tallinna 22. Keskkooli.
Ta on olnud ansambli Hortus Musicus solist ansambli algaastatest.
Kirtimai
pisi| Kirtimai (poola keeles Porubanek) on Vilniuse linnaosa, mis asub linna lõunaosas Naujininkai valla territooriumil. Kirtimai piirneb lõunas Salininkaiga, läänes Dilgynėga, loodes Burbiškėsega, kagus Pakupečiaiga, idas Kuprijoniškėsega, kirdes Naujininkaiga.
Kirtimai on tähtis transpordisõlm, seal asuvad Vilniuse lennujaam ja Kirtimai raudteejaam ning transpordiettevõtted Schenker ja Revival Svoris. Linnaosa on ka oluline tööstuskeskus, seal tegutseb ligi 800 ettevõtet. Kirtimais elab Leedu suurim mustlaste kogukond, linnaosa viiesajast elanikust on ligi 400 mustlased. Linnaosa lõunapoolses otsas asuvad suvilapiirkonnad.
Kirtimai nimi tuleneb tõenäoliselt tõlkevastena sealsest slaavi päritolu nimetusest. Nimi on tulnud asula asukohast metsade serval. Sealsed mustlased kutsuvad linnaosa Parubankaks.
Kirtimai asulas, raudteejaamas ja Vrublevskitele kuulunud Podrubanoki karjamõisas oli 1905. aastal kokku 73 elanikku. 1931. aastal oli seal 30 elanikku. Aastail 1927–1928 rajas lennundusettevõte LOT sinna lennujaama rajatised, 1932. aastal alustati Vilniuse lennujaamast regulaarseid lende Varssavisse. Lennujaama juurde rajati kool ja muud teenindavad asutused, ka raudteejaam sai uued hooned. Nõnda kujunes Kirtimai aleviks. 1939. aastal rajati Kirtimaisse Nõukogude sõjaväebaas. Nõukogude perioodil hakkas Kirtimai kuuluma Vilniuse koosseisu. Sealne kultuurimaja on 2001. aastast romade kogukonna keskus.
Muinsuskaitse all on Vilniuse lennujaama hoone.
Bullfrog Brown
Bullfrog Brown on eesti ansambel, mis alustas tegevust 2003. aastal Tartus, esitades peamiselt originaalloomingulist deltabluusi. Ansambel kasvas välja bluusrokki viljelenud tudengibändist Green Bullfrog.
Bullfrog Browni algkoosseisu kuulusid Andres Roots kitarril, Alar Kriisa ja Üllar Kärt suupillil. Alates 2008. aastast tegutseti duona, 2009. aastal liitus ansambliga bassimängija Peeter Piik.
Vitaalsete esinemiste poolest tuntud ansambel on andnud kontserte nii kodu- kui ka välismaal.
2009. aasta augustis oli Bullfrog Brown peaesineja Manchesteris toimunud bluusipäevadel "Bob Dylan Acousticfest".
Noor Leninlane
Noor Leninlane oli Tallinnas 1941. aasta jaanuarist kuni juulini ilmunud ajakiri, ELKNÜ Keskkomitee häälekandja. Ajakirja väljaandja oli kirjastus Poliitiline Kirjandus.
Ajakirja toimetaja oli ELKNÜ KK propagandasekretär Vladimir Petrvovõhh.
Ajakiri ilmus kord kuus, ühtekokku ilmus seitse numbrit.
Alfred Cortot
Alfred Denis Cortot (26. september 1877 – 15. juuni 1962) oli prantsuse pianist, dirigent ja õpetaja, üks 20. sajandi tuntumaid klassikalisi muusikuid. Ta paistis silma oma suure repertuaari ja poeetilise sissevaatega mitmetesse romantilistesse klaveriteostesse, eriti Chopini, Francki, Saint-Saënsi ja Schumanni omadesse. Ta redigeeris Éditions Durandi väljaandeid, mis hõlmasid peaaegu kogu Chopini, Liszti ja Schumanni klaverimuusikat.
Omal ajal oli ta prantsuse muusikakultuuri keskne tegelane, kes oli tuntud ka oma klaveritrio poolest, kuhu kuulusid peale tema veel viiuldaja Jacques Thibaud ja tšellist Pablo Casals.
Lapsepõlv ja noorus
Cortot sündis Šveitsi prantsuskeelses osas, Vaud' kantonis Nyonis prantslasest isa ja šveitslannast ema perre. Tema nõbu oli helilooja Edgard Varèse. Ta õppis Pariisi konservatooriumis Émile Decombesi (Frédéric Chopini õpilane) ja Louis Diémeri juures, saades 1896. aastal peapreemia. Ta esitas Concerts Colonne'is 1897. aastal debüütkontserdi, mängides Beethoveni klaverikontserti nr 3.
Aastatel 1898–1901 töötas Cortot koorijuhi ja seejärel abidirigendina Bayreuthi festivalil. 1902. aastal dirigeeris ta Wagneri muusikadraama "Götterdämmerung" ("Jumalate hämarus") Pariisi esiettekannet. Ta asutas kontserdiühingu Société des Concerts, et esitada Wagneri ooperit "Parsifal", Beethoveni missat "Missa solemnis", Brahmsi saksa reekviemi ja prantsuse heliloojate uusimaid teoseid.
Martín Vizcarra
Martín Alberto Vizcarra Cornejo (sündinud 22. märtsil 1963 Limas) on Peruu poliitik, oli alates 23. märtsist 2018 kuni oma umbusaldamiseni parlamendi poolt 9. novembril 2020 Peruu president.
Nesvady
Nesvady (kuni 1948. aastani Nasvad, ungari keeles Naszvad) on linn Slovakkias Nitra maakonnas Komárno ringkonnas.
Alfred Cortot
Karjääri algus
1919. aastal asutas Cortot konservatooriumi École Normale de Musique de Paris'.
Nesvady
Geograafiline asend
Nesvady asub Nitra jõe vasakul kaldal, Ungari piirist ligi 19 km kaugusel.
Alfred Cortot
Karjääri algus
Juhtiva muusikategelasena reisis Cortot paljudele rahvusvahelistele muusikaüritustele. Prantsusmaa valitsus sponsoreeris 1920. aastal tema kahte reklaamreisi USA-sse ja ühte Nõukogude Liitu. Muusikaga tegeles ta kuni elu lõpuni, andes ka vanas eas klaverikursusi.
Nesvady
Ajalugu
Nesvadyt on esmamainitud 1269. aastal. Linnaõigused sai Nesvady 1416. aastal.
Alfred Cortot
Karjääri algus
21. märtsil 1925 tegi Cortot Victor Talking Machine Company jaoks New Jersey osariigis Camdenis maailma esimese kommertsliku elektrilise salvestise klassikalisest muusikast: ta salvestas Chopini teost "Impromptud" ja Schuberti teost "Litanei", mis anti välja Victor's Red Seali plaadifirmas.
Nesvady
Rahvastik
Slovakkia 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oli Nesvady elanikest ungarlasi 49,08%, slovakke 41,1%, mustlasi 8,3% ja tšehhe 0,38%. Rahvus oli teadmata 0,72%-l elanikest.
Alfred Cortot
Teine maailmasõda
Teise maailmasõja ajal võttis Cortot vastu Vichy valitsuse kunstide ülemkomissari ("kõrge komissari") ametikoha ja osales kaks korda (1941 ja 1942) Vichy Conseil Nationalise ("rahvusnõukogu") töös. Enne seda võttis ta aga kindla seisukoha Prantsuse muusikatraditsiooni kaitsmisel Beaux Artsi administratsioonis, andes sõduritele kontserte. Cortot pidi pärast Pétaini ametisse nimetamist sellelt ametikohalt lahkuma ning suunas oma energia hoopis kultuuripropaganda aruannete kirjutamisele ja prantsuse muusikastiilide kaitsmisele. Pétaini valitsus esitas talle ülesandeks muusikareformi korraldamise ning Vichy valitsus võttis muusikategevuse üle kontrolli. 1942. aastal sai temast comité d'organisation professionnelle de la musique 'i (muusika professionaalse organisatsiooni komitee) liige ning asus koos Lavali ja Pétainiga töötama.