cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Engadin
Engadin on Julieri, Albula, Flüela kurude ja Vereina tunneli kaudu ühendatud Šveitsi põhjaosa ja ülejäänud Graubündeni kantoniga. See on Põhja-Itaaliast ligipääsetav Maloja kuru kaudu läänes ja Bernina kuru kaudu lõunas. Passo del Forno (saksa: Ofenpass) kaudu on see Itaalias ühenduses Val Müstairi (saksa: Münstertal) lõunaosaga ja kaugemal lõunas üle piiri Val Venostaga (saksa: Vinschgau).
Engadini laiema piirkonna kõrgeimad mäed on Bernina mäestik edelas. Engadini teke on seotud Engadini liini tegevusega.
Engadin on traditsiooniliselt jaotatud kahte ossa:
Ülem-Engadin
Sankt Moritzi kuurortlinn u. 1800 m kõrgusel asub Lai da San Murezzani järve ääres. Seal toimusid 1928. ja 1948. aasta taliolümpiamängud. Seal piirkonnas on arvukalt suusakuurorte, mida teenindavad Piz Corvatschi ja Piz Nairi suusapiirkonnad.
thumb|Val Roseg [[Pontresinast lõunas]] thumb|Vaade Ülem-Engadinile [[Muottas Muraglist edelasse vaadates]]
Sankt Moritzist kirdes asub Samedani küla, mis on Ülem-Engadini keskus. Samedani lähedal suubub lõuna poolt Inni Flazi jõgi ja org avaneb mägedega ümbritsetud laiaks tasandikuks. Flaz on peamine lisajõgi, mis voolab põhja suunas Val Berninat pidi alla alates Pontresinast Ova da Rosegi ja Ova da Bernina ühinemiskohas. Siit, nende kahe jõe vaheliselt tasandikult leiab ka Samedani lennujaama.
Samedanist kirdesse jäävad mitmed Inni kallastel asuvad külad. Üks neist on Zuoz (1720 m), mis on tüüpiliste Engadini majadega küla, millel on suured paksud kivi- ja tellisseinad, lehtrikujulised aknad ja seinamaalingud, mida nimetatakse sgrafiitodeks. Need majad on suured ja neid jagavad traditsiooniliselt kaks või enam perekonda ning nende all võib olla varasem talli- või laudapiirkond. Tüüpilises Engadini külas on palju aastaringselt voolavaid purskkaevusid, mida varem kasutati joogiveeks, pesemiseks ja kariloomade jootmiseks.
Reetia raudtee punased rongid ühendavad Sankt Moritzit Samedaniga ja kulgevad peamiselt põhja–lõuna teljel Albula tunneli kaudu põhja suunas ning ühendavad Ülem-Engadini Filisuri ja Thusise kaudu kantonipealinna Churiga ja sellest tulenevalt ka ülejäänud Šveitsiga, ja lõuna suunas Bernina kuru (2253 m, Euroopa kõrgeim rongi läbisõit) kaudu läbi Val Bernina selle põhjaküljel ja Šveitsi itaaliakeelse Val Poschiavoga selle lõunaküljel koos Tiranoga Itaalias.
Kohe Zuozist kirdesse jääb S-chanfi küla, mis on suurte tasaste Inni-äärsete niitude ots. Igal aastal toimub kuulus murdmaasuusatamise võistlus Engadini suusamaraton Malojast üle külmunud järvede ja lagedate niitude S-chanfi; tavaliselt osaleb maratonil 11 000 – 13 000 suusatajat.
S-chanfist allapoole maastik äkitselt muutub. Nüüd üsna metsik Inn voolab läbi järskude seintega sügava kuristiku ja rohumaad asenduvad lehisemetsadega. Zernezi juures avaneb Inni org taas lühikeseks maaks. Zernezist (1470 m) läheb Passo del Forno lõunasse, läbides Val del Spöli selle põhjaküljel, kus asub ka Šveitsi rahvuspargi üks osa, itaaliakeelsesse Val Müstairi (saksa: Münstertal) selle lõunaküljel.
Ülem- ja Alam-Engadini vaheline piir on väikeses orus Braili juures.
Alam-Engadin
pisi|[[Taraspi loss Alam-Engadinis]] Brailist algab Alam-Engadin (romanši: Engiadina Bassa; saksa: Unterengadin). Siin ei asu külad enam orupõhjas, peale Zernezi, vaid kõrgemal jääaegadel moodustunud päikeselistel terrassidel.
Põhja pool ühendab teine rongiliin Alam-Engadini hiljuti rajatud Vereina tunneli kaudu Klostersiga (ja Davosiga) Prätigaus. Ja edasi Landquarti kaudu Churi või Zürichiga. Alam-Engadini keskus on suusa- ja spaakuurort Scuol (u 1200 m). Engadini päris lõpus ühendab kurviline mägitee läbi sügava kuristikulaadse Val da Tschera kauge, väga eraldatud ja maksuvaba suusakuurordi Samnauniga, mis jagab tohutut suusapiirkonda Austria Ischgliga.
Samnaun, samuti kõik suuremad ja isegi enamik väiksemaid külasid peamises orus või kõrvalorgudes, on ühendatud regulaarse Šveitsi PostAuto teenusega koos Reetia raudteejaamadega kas Scuolis või mõnes muus peatuses, mis asub peamises orus kõrgemal. Regulaarne bussiteenus ühendab Scuoli ka Martina ja Austria Pfundsi kaudu Landeck-Zamsiga Tirooli Ülem-Inni orus (saksa: Tiroler Oberinntal). Siit saab peamisele raudteeliinile Zürich–Innsbruck–Salzburg–Viin. Šveitsi PostAuto ühendab ka peamist orgu Zernezist Val Müstairiga või isegi Lõuna-Tirooli Malsiga ning Itaalia bussiteenusega Martina kaudu tagasi Alam-Engadini, või vastupidi.
David Saint-Jacques
David Saint-Jacques (sündinud 6. jaanuaril 1970) on Kanada astrofüüsik ja Kanada Kosmoseagentuuri astronaut.
Engadin
Demograafia
Ülem-Engadinis ületab turismiga seotud inimeste suure sissevoolu tõttu peamiselt väljastpoolt Šveitsi (peamiselt Itaaliast, Austriast, Saksamaalt) (šveitsi) saksa ja itaalia keele kõnelejate arv romanši keele kõnelejate arvu ja tihedalt turismiga seotud Sankt Moritzi külas on vähe romanši keele kõnelejaid. Alam-Engadinis on romanši keel endiselt enim kõneldud keel, kuid peaaegu kõik inimesed kõnelevad teise või kolmanda keelena ka Graubündeni šveitsi saksa ja saksa standardkeelt (Šveitsi erim). Enamik kohanimesilte nii Ülem- kui ka Alam-Engadinis näitab mõlemat keelt (saksa/itaalia ja romanši), näiteks Sankt Moritz – San Murezzan, Sils – Segl, Celerina – Schlarigna.
David Saint-Jacques
Saint-Jacques valiti astronaudiks 2009. aastal ning detsembrist 2018 kuni juunini 2019 oli ta Rahvusvahelise Kosmosejaama 57., 58. ja 59. ekspeditsiooni liige.
Engadin
Traditsioonid
Kuigi keegi ei tea, kui kaugest ajast see pärineb, toimub traditsiooniline talvine hobusaaniga sõitmine igal talvel. Paljud saanid tulid kunagi kohalikest peredest, kes on selles piirkonnas juba mitu põlvkonda elanud. Asjaolu, et nende saanid pärinevad samast ajast, kui nad isegi, aitab traditsiooni määratleda kui sellist, mis on tõenäoliselt olnud sajandeid.
David Saint-Jacques
Aprillis 2019 väljus ta avakosmosesse ning temast sai neljas kanadalane, kes on viibinud avakosmoses.
Engadin
Traditsioonid
Schlittéda ("saanisõit" – sõna Schlittenfahrt omab samaväärset tähendust) koosneb paljudest saanidest, millest igaühes on noor neiu ja noormees, kes on loosiga paari pandud, ja üks saan, mis kannab muusikut või muusikute rühma sõitjate ja neid saatva publiku serenaadiga lõbustamiseks.
Linnaelanikud kasutavad tüüpilist musta ja punast Engadini riietust ning hobused on kaunistatud lisaks kuljustele sulgede ja kaunistustega. Kogupäevase sõidu vältel tehakse etteplaneeritud peatusi söömiseks, tantsimiseks ja joomiseks. Öö lõpus kutsutakse noore neiu kaaslane (kes oli loosi teel välja valitud) neiu koju pidulikumale einestamisele.
Jet Airways
Lennufirma asutati 1992. aastal ja alustas tegevust 1993. aastal.
Šķīsterciems
Šķīsterciems on küla (mazciems) Lätis Limbaži piirkonnas Salatsi vallas. Küla asub maantee A1 ääres Liivi lahe kaldal, valla keskusest Salatsist 12,5 ja Riiast 91,6 kilomeetri kaugusel. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Salatsi piirkonda.
Gnadenwald
Gnadenwald on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Innsbrucki ringkonnas. Vald asub 879 m kõrgusel merepinnast.
Valla pindala on 11,49 km².
1. jaanuaril 2016 elas seal 788 inimest.
Vallas on mitu asundust ning kirikukülad St. Martin ja St. Michael.
Gnadenwaldis on sündinud Tirooli rahvuslaste juht ja mässaja Josef Speckbacher (1767–1820).
Piz Bianco
Piz Bianco (ka Piz Alv) on väike mäetipp Piz Berninast põhjas, Alpide Bernina mäestikus. See asub Pontresinast lõunas Graubündeni kantonis.
Piz Bianco on lumise seljandiku Biancograti (või Crast'Alva) kõrgeim punkt. Tippu läbivad sageli mägironijad teel Piz Berninale.
Paistu põrguoru paljand
pisi|Paistu põrguoru paljand 2011. aastal. Paistu põrgu paljand (ka: Paistu põrguoru paljand) on kaitsealune paljand Paistu ürgorus Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina.
Paljand asub Paistu põrgu (koobas) kohal.
Peale selle paljandi asub Paistu ürgorus veel mitu tähelepanuväärset paljandit (Paistu paljandid).
Paljandi jalamil avanevad Paistu põrguoru allikad.
Sternberg
Sternberg võib tähendada järgmist:
Epp Haabsaar
Epp Haabsaar (sündinud 21. novembril 1953 Viljandis) on eesti poliitik, kohtunik, amatöörkunstnik ja ikoonimaalija.
Ta on töötanud kuus aastat Justiitsministeeriumis terminoloogiakomisjonis ja seaduseelnõude osakonnas. Võrumaale elama sattus ta pärast abiellumist ja tütre sündi. Võrumaal töötas ta Võru Maatöötajate Ametiühingu Liidus, viimased aastad esimehena.
Hiljem töötas ta Harju Maakohtus kohtunikuna, kuid 2. aprillist 2012 vabastati ta omal soovil kohtuniku ametist.
Ta on koostanud ja illustreerinud muinasjuturaamatu. Samuti tegutseb ta ikoonimaalijana. Tema tehtud on kõik Kohila õigeusu kiriku ikonostaasi ikoonid.
Eysin
Eysin on 2012. aastal alustatud omaloomingulise uusfolkmuusika ja tumeda džässi projekt.
Koosseisu kuuluvad Silvi Pilt, Pille Piir, Erki Jansen jt.
Edela-Pirkanmaa piirkond
Edela-Pirkanmaa piirkond on majanduspiirkond Soomes Pirkanmaa maakonnas.
Massaci maakond
Massaci maakond (Massac County) on maakond Ameerika Ühendriikides Illinoisi osariigis.
Maakonna halduskeskus on Metropolis.
Ajalugu
Maakond moodustati 1843. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 39 437.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Taekwondo 2012. aasta suveolümpiamängudel
right|150px|Olümpiarõngad right|150px|Taekwondo thumb|right|200px| '''Taekwondo 2012. aasta suveolümpiamängudel''' oli taekwondo võistlus, mis toimus 2012. aasta suveolümpiamängude kavas 8.–11. augustil. Võistlused peeti ExCeL Londonis, mis asub Newhami asumis Victoria dokkides (rajati 1855. aastal). Taekwondos osales 124 sportlast ja välja jagati 8 komplekti medaleid.
Kuni 58 kg
Finaal: 8. august Osavõtjaid: 16 Olümpiavõitja 2008: Guillermo Perez, Mehhiko Ametlikud tulemused: <br style="clear:both;" />
Mihhail Fradkovi teine valitsus
Mihhail Fradkovi teine valitsus oli Venemaa Föderatsiooni valitsus 12. maist 2004 kuni 13. septembrini 2007. Valitsuse peaminister oli Mihhail Fradkov.
Sankt Martin am Tennengebirge
Sankt Martin am Tennengebirge on vald (Gemeinde) Austria Salzburgi liidumaa Sankt Johann im Pongau ringkonnas.
Vald asub Pongaus Fritzi oru külgorus Tenneni mägede jalamil.
Eesti-Soome piir
Eesti-Soome piir on Eesti ja Soome vaheline riigipiir. Piir on terves ulatuses mereline ehk kulgeb Läänemeres.
1995–2004 oli see Euroopa Liidu välispiir.
Mihhail Fradkovi esimene valitsus
Mihhail Fradkovi esimene valitsus oli Venemaa Föderatsiooni valitsus 5. märtsist 2004 kuni 7. maini 2004. Valitsuse peaminister oli Mihhail Fradkov.
Tallinna KSK FC Štrommi
Tallinna KSK FC Štrommi on Eesti jalgpalliklubi.
Giid
Giid (prantsuse sõnast guide) ehk reisijuht on isik, kes tutvustab turistidele ja ekskursantidele vaatamisväärsusi või muuseumites eksponaate. Giid on ka isik, kes juhib kedagi läbi tundmatu või kaardistamata maa-ala. Giidiks võib olla ka kogemustega alpinist, kes juhib turisti mäetippu.
pisi|[[Tarvo Krall (vasakul) ja Jüri Kuuskemaa (paremal) esinemas Tallinna päeval (2010)]] Eestis on tuntumaid giide kunstiajalooharidusega Jüri Kuuskemaa.
26. aprillil 2008 leidis Marek Vahula algatusel aset esimene Eesti Giidi- ja kodulookonkurss "Viru Raba Rääkijad". Tavaks saanud konkursid toimuvad iga aasta aprilli viimasel laupäeval igal pool Eestimaal.
Viited
Guide Przewodnik turystyczny
Eesti-Rootsi piir
Eesti-Rootsi piir on Eesti ja Rootsi vaheline riigipiir. Piir on terves ulatuses mereline ehk kulgeb Läänemeres.
Piir 1995, kui Rootsi astus Euroopa Liitu.
Jäätmaa
Jäätmaa on ala, mida inimene on varem kasutanud, mis aga seejärel on olnud inimtegevusest vähemalt aasta puutumata. Sellised alad on tühjad krundid, laoterritooriumid, tagahoovid jne.
Ajaloolises tähenduses oli jäätmaa ka mõnda aega ülesharimata põllumaa (söödis olev maa), mida kasutati enamasti karjamaana.
Jäätmaadel kujuneb välja iseloomulik taimestik, kus valitsevad mitmeaastased suured rohttaimed.
Eesti astumine Euroopa Liitu
Eesti astumine Euroopa Liitu oli ligi kümneaastane protsess, mis algas Eesti ametliku liitumistaotluse esitamisega 1995. aastal ning lõppes Eesti vastuvõtmisega Euroopa Liidu liikmete hulka 2004. aastal.
25. novembril 1995 allkirjastas Eesti peaminister Tiit Vähi avalduse, milles taotleti Eesti vastuvõtmist Euroopa Liitu. 1998. aastal alustati ametlikke liitumisläbirääkimisi. Liitumist kajastas laialdaselt Eesti ajakirjandus, sealhulgas avaldasid oma seisukohti tuntud kultuuritegelased. 2003. aastal korraldati referendum, misjärel 1. mail 2004 sai Eestist koos üheksa muu riigiga Euroopa Liidu liige. Eesti poolelt andsid lepingule allkirjad president Arnold Rüütel ja välisminister Kristiina Ojuland.
Kihnu Poisid
thumb|Kihnu Poisid esinemas [[Õlletoober|Õlletoobril 10. juulil 2010]] Kihnu Poisid on 1996. aastal Kihnust alguse saanud folkmuusikaansambel.
Ansambli esialgne nimi oli Lempsipoisid, kuna enamik bändipoistest elas Lemsi külas.
Ansambli liikmed
Ansambli asutajaliikmed on Raino Laine (laul, basskitarr) ja Janno Vesik (laul ja akordion).
Kihnu Poiste praegune koosseis:
Götzens
Götzens on vald (Gemeinde) Innsbrucki ringkonnas Austria Tirooli liidumaal, 868 m kõrgusel merepinnast mäestikuterrassil Innsbrucki kohal.
Valla pindala on 9,72 km².
1. jaanuaril 2016 elas seal 3951 inimest.
Küla asutati aastal 1869.
Sellest vahetult läände jääb Birgitz.
Lõuna-Pirkanmaa piirkond
Lõuna-Pirkanmaa piirkond on majanduspiirkond Soomes Pirkanmaa maakonnas.
Viivi Sõnajalg
Viivi Sõnajalg (sündinud Viivi Maripuu; 13. september 1962 – 10. august 2021) oli eesti laulja ja laululooja.
Ta lõpetas 1981. aastal Kingissepa 1. Keskkooli.
Enim tuntust kogus ta pereansamblis Sõnajalg, kus olid ka tema kaksikõde Siiri ning mõlema abikaasad Oleg ja Andres Sõnajalg.
Koos abikaasa Oleg Sõnajalaga kasvatas ta üles viis last.
Ta oli aastaid alkoholi- ja ravimisõltlane.
McDonough' maakond
McDonough' maakond (McDonough County) on maakond Ameerika Ühendriikides Illinoisi osariigis.
Maakonna halduskeskus on Macomb.
Ajalugu
Maakond moodustati 1826. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 12 640.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
2015. aasta Taani parlamendivalimised
2015. aasta Taani parlamendivalimised olid Taani parlamendi Folketingi valimised.
Mihhail Kasjanovi valitsus
Mihhail Kasjanovi valitsus oli Venemaa Föderatsiooni valitsus 17. maist 2000 kuni 24. veebruarini 2004. Valitsuse peaminister oli Mihhail Kasjanov.
2015. aasta Taani parlamendivalimised
Valimised toimusid 18. juunil 2015, mil valiti 179 saadikut Folketingi, seejuures 175 saadikut Taanist, 2 saadikut Gröönimaalt ja 2 saadikut Fääri saartelt.
ZIS-30
ZIS-30 oli Nõukogude Liidu esimene liikursuurtükk.
Pärast Saksamaa sissetungi Nõukogude Liitu ehitati 1941. aasta hilissuvel sadakond 57 mm tankitõrjekahuriga relvastatud liikursuurtükki, kuid sellega toona seda sorti masinate tootmine piirduski.
Emamõju
Emamõjuks ehk maternaalseks mõjuks nimetatakse nähtust, kus lisaks organismi enda genotüübile ja tema kasvukeskkonnale mõjutavad tema väljakujunevat fenotüüpi ka organismi ema genotüüp ja kasvukeskkond. See on efekt, mille põhjustavad ja mida vahendavad munaraku tsütoplasmas esinevad ema geeniproduktid (erinevad valgud ja mRNA). Geneetilisest vaatepunktist tekib seega järglasel fenotüüp, mis ei ole vastavuses tema enda genotüübiga ning vastab hoopis ema genotüübile. Emamõju võib-olla seotud ka keskkonna mõjuga organismi emale, mille tulemusena on mõjutatud järglase sugu, suurus või käitumine ning seda sõltumata ema enda genotüübist. Sellise adaptiivse maternaalse mõju eesmärgiks on kujundada järglasele fenotüüp, mis suurendaks tema kohasust keskkonnas, kuhu ta sünnib. Emamõju mängib teatavat rolli evolutsioonis.
Emamõju geneetilisest vaatenurgast
Geneetilisest lähtepunktist avaldub emamõju juhul, kui organismi fenotüübi mingi osa on määratletud läbi ema genotüübi. Näiteks juhul, kui mingi mutatsioon avaldub retsessiivses alleelis, siis emane organism, kes on mutatsiooni suhtes retsessiivne, võib siiski olla normaalse fenotüübiga. Ometi võib tema järglane olla muteerunud fenotüübiga isegi juhul, kui ta on mutatsiooni suhtes heterosügootne.
Karl Lüüs
Karl Lüüs (15. aprill (vkj)/28. aprill 1905 Vastse-Antsla vald, Urvaste kihelkond – 5. september 1996 Tallinn) oli eesti arhitekt.
Emamõju
Emamõju geneetilisest vaatenurgast
Järgnevas põlvkonnas avalduvaid mutatsioone nimetatakse emaefektmutatsioonideks ja sellega seotud geene emaefektgeenideks. Sellise geeni näiteks on Drosophila selgmine geen dl. Kui emane äädikakärbes kannab kahte selle geeni retsessiivset vormi, siis ei suuda tema organism toota toimivat geeniprodukti. Kuna emalt ei kandu munarakku embrüo varases arengus tarvilikku dl-geeni produkti, siis embrüo hukub. Kui samad retsessiivsed geenid on aga isasorganismis, siis on järglaste genotüüp täpselt sama, kuid järglased on siiski eluvõimelised.
Karl Lüüs
Ta õppis Vastse-Antsa algkoolis, Valga algkoolis, Valga reaalkoolis, Tartu Reaalkoolis ja Tallinna Reaalkoolis, mille lõpetas 1924. Lüüs õppis aastatel 1924–1932 Tallinna Tehnikumis ja lõpetas selle arhitektina.
Emamõju
Emamõju geneetilisest vaatenurgast
Emamõju avaldumise põhjuseks on munaraku varustamine eriliste valkude või mRNA-ga. See mRNA varustamisprotsess varasesse järglase embrüosse on oluline, kuna paljude organismide puhul on embrüo algselt transkriptsiooniliselt inaktiivne, see tähendab, et RNA sünteesi ei toimu.
Näited
Uuringute käigus on leitud, et näiteks äädikakärbse (Drosophila melanogaster) puhul võib emamõju varajases embrüogeneesis mõjutada järglase telgjoone kujunemist. Nii on näiteks leitud, et embrüotel, kellel on bicoid-geeni (üks paljudest emamõjuga seotud geenidest) suhtes homosügootsed emad, ei kujune välja pea ja rindkere algeid. Lindude puhul võivad emad kanda munadesse hormoone, mis mõjutavad järglase kasvu ning käitumist. Katsetes kanaari koldvindiga (Serinus canaria forma domestica) näidati, et munadest, mille rebus oli rohkem androgeeni, arenesid tibud, kes olid kiirema kasvuga ning kes olid võimelised hilisemas elus tõstma oma sotsiaalset staatust. Inimese puhul on uuritud emamõju seost ülekaalulisuse ja üldise tervisega ning on püütud leida seost ka emamõjude ja teist tüüpi diabeedi tekkimise vahel.
Isamõju tingivad geenid
Lisaks emamõjule eksisteerib tegelikult ka isamõju. Sarnaselt emamõjuga on see olukord, kus järglasel on isa genotüübile ja mitte indiviidi enda genotüübile vastav fenotüüp. Geenid, mis sellist mõju põhjustavad, asuvad spermis ning on seotud viljastumisprotsessi ja viljastatud munaraku varase arenguga.
Adaptiivsed emamõjud
Adaptiivsed emamõjud kutsuvad järglases esile fenotüübi muutusi, mille tulemusena suureneb antud organismi kohasus. Vajadus muutusteks tõuseb esile siis, kui ema organism tajub keskkonnas mingeid signaale (nt toidupuudus) ja vastusena neile signaalidele mõjutatakse järglast nii, et tema kohasus (inglise keeles fitness) oleks tulevikus ette sattuvas keskkonnas suurim (nt kasvab organismi võime talletada rasva ). Adaptiivse emamõju üheks põhiliseks tunnusjooneks on fenotüübiline plastilisus, mis annab organismile võime vastavalt keskkonna muutumisele muuta ka oma fenotüüpi ja seega suurendada oma kohasust. Üldiselt toimib emamõju, olgu siis geneetiline või ema keskkonnast tingitud, nii, et järglase fenotüüpi muudetakse mingitel muudel viisidel peale DNA mõjutamise. Adaptiivseks saab emamõju nimetada juhul, kui muutused suurendavad järglase kohasust. See on mehhanism, mis püüab toime tulla teguritega, mis vähendavad järglase kohasust.
Teatud tingimustes võib-olla raske teha vahet klassikalisel emamõjul ja adaptiivsel emamõjul. Põhiliseks erinevuseks on adaptiivsete emamõjude keskkonnaspetsiifilisus. Fenotüübi muutumine areneb välja vaid juhul, kui järglane saab tulevikus elada mitmes erinevas keskkonnas, kui ema organism suudab ennustada keskkonda, kuhu järglane sünnib, ning kui ema organism suudab mõjutada järglase fenotüüpi. Kui kõik see on tagatud, on sündiva isendi kohasus antud keskkonnas suurem, sest teda on soodsas suunas mõjutatud.
Fenotüübiline plastilisus
Fenotüübiga toimuvad muutused saavad avalduda organismi käitumises, morfoloogias ehk ehituses või füsioloogias. Adaptiivse emamõju käigus tekkivat muutust saab nimetada fenotüübi plastilisuseks, mis annab organismile võimaluse kohandada oma fenotüüpi vastavalt keskkonnale, suurendades seeläbi oma kohastumust muutlike keskkonnatingimuste suhtes. Mõned lihtsad näited fenotüübilisest plastilisusest on alternatiivsete lehetüüpide kujunemine taimedel sõltuvalt valguse hulgast, kemikaalide tootmine taimedel vastusena herbivooridele, soojaverelistel palaviku tekitamine vastusena infektsioonidele ja tegelikult ka nii lihtne näide nagu loomade mistahes õppimine.
Maternaalse toitumise ja keskkonna seos epigeneetikaga
Epigeneetika on teadus, mis uurib geeniekspressiooni muutusi organismides, mis ei ole seotud genoomimuutustega. Esineb kolme tüüpi epigeneetilisi mehhanisme: põhiline on DNA metülatsioon, lisaks veel RNA-ga seonduv vaigistamine (miRNA ja siRNA) ning histoonide modifitseerimine. Emamõju ei kuulu otseste epigeneetiliste mehhanismide hulka, kuid on sellega siiski üsna tugevalt seotud.
DNA metülatsioon on üks põhilisi epigeneetilisi mehhanisme. DNA metüleerimine on osadel juhtudel reguleeritud just ema keskkonnaga. Mõnda tüüpi keskkonnad viivad järglase DNA suuremamahulise metüleerimiseni, teised aga väiksemahulisele. Et metülatsioon on mõjutatud ema keskkonnast, on see emamõjule üsna sarnane. Sarnasust suurendab ka asjaolu, et DNA metülatsioon sageli suurendab organismi kohasust.
Tänapäeval uuritakse, kas ema raseduse aegne toitumine mõjutab mingil viisil järglase vastuvõtlikust kroonilistele haigustele nende hilisemas elus. Üldiselt aga on oluline teada, kas ja kuidas ema toitumine epigeneetilisi muutusi esile kutsub. Eelkõige on ema toitumisest tekkivate efektide ning mõju teadmine ja tundmine oluline meditsiinis. Kui suudetakse tuvastada muutuse tekkepõhjus, saaks seda leidu farmaatsiatööstus haiguste ennetamiseks ära kasutada.
Võib tuua mitmeid näiteid, kus ema toitumine ja keskkond mõjutavad epigeneetika kaudu vastuvõtlikkust täiskasvanute haigustele. Näiteks hüperglükeemia ehk pidev suur veresuhkru sisaldus raseduse ajal võib järglasel põhjustada täiskasvanueas ülekaalulisust ja südamehaigusi. Arvatakse, et suure rasvasisaldusega toidu tarbimine raseduse ajal on metaboolse sündroomi ehk ainevahetussündroomi (korraga esinevad ülekaalulisus, kõrgvererõhktõbi, vererasvade ainevahetuse häire ning kõrgenenud veresuhkru tase) põhjustajaks. Suure rasvasisaldusega toit raseduse ajal võib järglasel põhjustada veel ka kroonilist põletikku. Veel on leitud, et ema alatoitumus raseduse algfaasis võib põhjustada südame-veresoonkonna haigusi ning liiga valgurikas toitumine raseduse ajal võib põhjustada kõrgvererõhktõbe ja rasvumist jne.
Ema toitumise mõju laiemalt ökoloogias
Ema toitumisest sõltuvate efektide tekkimine ei esine ainult inimesel, vaid kogu loomariigis paljudes taksonites. Need efektid võivad mõjuda ka suuremal skaalal põlvest põlve, mitte ainult ühe organismi tasemel. Näiteks on leitud, et ema toitumine avaldab mõju järglase kasvutempole.
Uuringud Eestis
Eesti teadusmaastikul ei tegele otseselt emamõju uurimisega hetkel keegi. Epigeneetikaga tegeleb Tartu Ülikooli zooloogia osakonna loomaökoloogia õppetool ning nii tuleb nende teadustöödes ette ka emamõju käsitlemist.
Svētciems
pisi|left Svētciems (ka Sveiciems) on küla (vidējciems) Lätis Limbaži piirkonnas Salatsi vallas. Küla asub maantee A1 ääres Svētupe kaldal, valla keskusest Salatsist 6,5 ja Riiast 95 kilomeetri kaugusel.
Külas on lasteaed ja raamatukogu, seal asub Svētciemsi bussipeatus.
Svētciems on tekkinud Uue-Salatsi mõisa keskuse juurde. Nõukogude perioodil oli see sovhoosi Salacgrīva keskasulaks. Aastal 2017 oli külas 379 elanikku. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Salatsi piirkonda.
Külas on sündinud Läti sõjaväelane Hugo Rozenšteins.
Küla juures meres asub looduskaitselune Svētciemsi kivikülv. Külas kasvavad Toberkalnsi tammed, Toberkalnsi männid ja Toberkalnsi allee tamm on looduskaitse all.
Belaruski fal’klor
Belaruski fal’klor: Materyialy i dasledavanni (valgevene keeles Беларускі фальклор: Матэрыялы і даследаванні; eesti keeles 'Valgevene folkloor: materjalid ja uurimused') on ajakiri, mis avaldab uurimusi Valgevene folkloori ja etnolingvistilise atlase kohta, aga ka rubriike "Valgevene folkloor välismaa väljaannetes", "Tekstid rahvaluulekogudes" ja "Jäädvustusi ekspeditsioonidelt", "Valgevenelaste folkloor välismaal", samuti retsensioone ja teavet teadlaste ja teadussündmuste kohta.
Kogumiku algatas ja selle vastutav toimetaja on Taćciana Valodzina (vene keeles Tatjana Volodina) ning seda koostatakse Valgevene Teaduste Akadeemia Valgevene Kultuuri, Keele ja Kirjanduse Instituudi rahvaluule ja slaavi rahvakultuuri osakonnas. Ajakiri ilmub alates 2014. aastast.
Kai Lobjakas
pisi|Kai Lobjakas "[[Objekt nr. 2011|Objektis nr. 2011" 19. märtsil 2011]] Kai Lobjakas (sündinud 19. juunil 1975) on eesti disainiajaloolane ja Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseumi direktor.
Ta lõpetas aastal 1998 Eesti Kunstiakadeemia kunstiteaduse erialal lõputööga "Moodsa köögi tulek Eestisse. 1920.–1930. aastad" (juhendaja dotsent Mart Kalm, retsensent Mirjam Peil).
Ta töötas Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseumi kuraatori ning peavarahoidjana, alates 15. septembrist 2013 on selle muuseumi direktor.
Kuulub suuri rahvusvahelisi tarbekunstinäitusi korraldava Tallinna rakenduskunsti triennaali juhatusse.
Abeli-Ruffini teoreem
Abeli-Ruffini teoreem ehk Abeli teoreem algebralistest võrranditest ehk Abeli võimatuse teoreem on teoreem, mis väidab, et 5. ja kõrgema astme algebralistel võrranditel puuduvad algebraliste avaldistena esitatavad üldlahendid. Selle kohta öeldakse ka, et nad ei ole radikaalides lahenduvad ehk neil puuduvad algebralised lahendid.
Algebra põhiteoreemi järgi on kõigil algebralistel võrranditel olemas kompleksarvulised lahendid. Abeli-Ruffini teoreem väidab, et kõrgema kui neljanda astme algebraliste võrrandite puhul ei saa anda üldisi valemeid võrrandite kordajatest ning ratsionaalarvulistest konstantidest lahendite arvutamiseks aritmeetiliste tehete ja juurimise abil (ega ka algoritmi sobiva avaldise leidmiseks, sest kõiki selliste võrrandite lahendeid ei saa võrrandi kordajatest niimoodi avaldada). Lahendid on arvutusmeetodite, näiteks Newtoni meetodi või Laguerre'i meetodi abil saada mis tahes täpsusega.
Mõnel kõrgemat järku võrrandil on lahendeid, mida saab aritmeetiliste tehete ja juurimise teel avaldada. Näiteks võrrandil on lahend.
Analüütiliselt saab lahendada homogeenseid võrrandeid ja sümmeetrilisi võrrandeid.
Triviaalselt on radikaalides lahenduvad võrrandid, mille kõik juured on ratsionaalarvud, sest neid saab esitada ratsionaalarvuliste konstantidena. Lihtsaim mittetriviaalne näide on võrrand
xn = a
, kus
a
on positiivne reaalarv. Sel on n lahendit:
Avaldis, mis sisaldab eksponentsiaalfunktsiooni, annab tegelikult lihtsalt \sqrt[n]1 eri väärtused (n-indad ühejuured), nii et asi taandub juurimisele.
Esitus Galois' teoorias
Galois' teooria kirjeldab polünoomide juurte permutatsioonide rühma.
Abeli-Ruffini teoreemi tõestamiseks tõestatakse kaks väidet:
Ajalugu
Teoreemi esimese tõestuse avaldas 1799 Paolo Ruffini. Tõestuses olid mõned ebatäpsused.
Aastal 1824 avaldas täieliku tõestuse Niels Henrik Abel.
Évariste Galois tõestas teoreemi sõltumatult töös, mis avaldati postuumselt 1846. Galois' teooria võimaldas anda tõestusele tänapäevase kuju.
Hellamaa kalmistu
pisi|Hellamaa kalmistu peavärav pisi|Monument II maailmasõjas hukkunute ühishaual
Kalmistu peavärav asub 260 meetri kaugusel Hellamaa–Nõmmküla kõrvalmaanteest ja 280 meetri kaugusel samas üle tee asuvast Hellamaa õigeusu kirikust.
Hellamaa kalmistu on alates 1997. aastal ajaloomälestisena arvele kultuurimälestiste riiklikus registris.
Kalmistul asub Teises maailmasõjas hukkunute ühishaud, kuhu püstitati 1974. aastal monument langenute mälestuseks. Monumendi autorid on Aime ja Ants Mölder.
Gaspésie
pisi|[[Saint Lawrence'i jõgi|Saint Lawrence'i jõe suudmealas on Gaspé poolsaar]] pisi|Gaspé [[NASA satelliidifotol]] Gaspésie või Gaspé poolsaar ehk lihtsalt Gaspé (prantsuse keeles Gaspésie) on poolsaar Kanadas Québeci provintsis. Poolsaare pindala on 20 743 km². Poolsaart piiravad põhja poolt Saint Lawrence'i jõe estuaar ja ida poolt Saint Lawrence'i laht. Poolsaarel elab umbes 100 000 inimest. Põhielanikkond – frankokanadalased. Gaspé on Québeci turismipiirkond.
pisi|left|Poolsaare idatipp [[Gaspé neem (Cap Gaspé)]] Poolsaare idapoolseimat punkti nimetatakse Gaspé neemeks.
Poolsaarel asub ka üks tuntumaid Québeci vaatamisväärsusi – Percé kalju.
Vladimir Putini esimene valitsus
Vladimir Putini esimene valitsus oli Venemaa Föderatsiooni valitsus 16. augustist 1999 kuni 7. maini 2000. Valitsuse peaminister oli Vladimir Putin.
Ümarmaterjal (metallurgia)
Ümarmaterjal on ümara ristlõikega täisprofiiliga metalltooted, nagu kangid, vardad ja rullid. Ümara ristlõikega õõnesprofiiliga metalltooted (torud) loetakse enamasti eraldi kategooriaks.
Zonapi
Zonapi (ka Zonaps ja Zonepe) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Limbaži piirkonnas Salatsi vallas. Küla asub valla keskusest Salatsist 17,1 ja Riiast 1119,7 kilomeetri kaugusel.
Külas asub endise Zonepe mõisa keskus. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Salatsi piirkonda.
Atgāzene raudteepeatus
pisi|Atgāzene raudteepeatus Atgāzene raudteepeatus on raudteepeatus Riia-Jelgava raudteeliinil Riia linna Atgāzene asumis.
Iga päev peatub seal 36 reisirongi, tööpäeviti 45. Peatus asub Riia raudteejaamast 4,4 km kaugusel. Piletihinnalt kuulub peatus A-tsooni.
Peatus rajati 1928. aastal. Algul kandis see Ģimnastikas iela nime. 1929. aastas sai peatus tänapäevase nime. 1972. aastal raudtee elektrifitseeriti. 2007. aastal põles vana jaamahoone maha, selle asemele rajati uus ootepaviljon.
IndiGo
pisi|IndiGo [[Airbus A320 lennuk]] IndiGo on India odavlennufirma, samas ka India suurim lennufirma, mille turuosa Indias on 39,9%.
Lennufirma asutati 2005. aastal, lende alustati 4. augustil 2006. Lennufirmal on 167 lennukit ja 437 lennukit on tellitud. Lennufirmal on 51 sihtkohta Indias, Aasias ja Lähis-Idas. Lennufirma kodulennujaam on Indira Gandhi rahvusvaheline lennujaam.
Eduard Mirzojan
Ta on maetud Komitasi panteoni.
Kathrin Hölzl
Kathrin Hölzl (sündinud 18. juulil 1984 Berchtesgadenis) on Saksamaa mäesuusataja. Ta on spetsialiseerunud suurslaalomile.
Hölzl osales esimest korda juunioride maailmameistrivõistlustel Šveitsis Verbleris, kus ta 7. veebruaril 2001 saavutas ülisuurslaalomis 6. koha, 10. veebruaril oli ta slaalomis 29. ja samal päeval katkestas ta suurslaalomi avalaskumise. 11. märtsil tuli ta Bischofswiewenis Saksamaa juunioride meistrivõistlustel slaalomis 8. (Saksamaa sportlaste arvestuses 6.) kohale. 15. märtsil 2001 oli ta Austrias Altenmarkt-Zauchenzees peetud Saksamaa meistrivõistlustel kiirlaskumises 11. (Saksamaa sportlaste arvestuses 10.) kohale. Järgmisel päeval tuli ta samas Saksamaa juunioride meistrivõistlustel kiirlaskumises Maria Rieschi järel teiseks, kaotades ligi 2 sekundit. 17. märtsil tuli ta samas Saksamaa meistrivõistlustel ülisuurslaalomis Rieschi järel teiseks (vahe 0,4 s) ja päev hiljem samas tuli Saksamaa juunioride meistriks ülisuurslaalomis 0,01 sekundiga Alexandra Kolieri ees.
15. detsembril 2001 osales Hölzl oma esimesel MK-etapil. See toimus Prantsusmaal Val d'Isere'is ülisuurslaalomis ja Hölzl saavutas 41. koha. Kuid edaspidi tal MK-sarjas nii hästi ei läinud ja ta katkestas kõik järgmised 26 MK-etappi. Samuti katkestas ta 2002. aasta juunioride MM-il suurslaalomi ning 2003. aasta juunioride MM-il slaalomi ja suurslaalomi, suutmata lõpetada ainsatki ala. Neil aastatel ei tulnud medaleid ka Saksamaa meistrivõistlustelt juunioride ega täiskasvanute seas ning ainsaks kordaminekuks jäid teised kohad Uus-Meremaa meistrivõistlustelt slaalomis ja suurslaalomis – kummalgi alal lõpetas kolm sakslast, kes said ka kolmikvõidu.
14. veebruaril 2004 saavutas Hölzl juunioride MM-il Sloveenias Mariboris suurslaalomis 34. koha ja järgmisel päeval slaalomis 10. koha.
17. märtsil 2005 tuli ta Altenmarkt-Zauchenzees Saksamaa juunioride meistrivõistlustel kiirlaskumises 6., ainult Saksamaa sportlasi arvestades 5. kohale. Saksamaa täiskasvanute meistrivõistlustel tuli ta 21. märtsil Berchtesgadenis suurslaalomis 6. (Saksamaa sportlaste hulgas koguni kolmandale kohale Martina Ertli ja Anja Blieningeri järel). Need tulemused jäid tema selle hooaja parimateks.
21. detsembril 2005 lõpetas ta oma elu teise MK-etapi, saavutades Tšehhimaal Spindlerov Mlynis suurslaalomis 24. koha. Järgnes veel 4 katkestamist, alles seejärel hakkas ta pidevalt MK-etappe lõpetama. 3. veebruaril 2006 saavutas ta Saksamaal Ofterschwangis suurslaalomis 23. koha ja järgmisel päeval samas samuti suurslaalomis 12. koha. 27. märtsil tuli ta Austrias Lechis peetud Austria meistrivõistlustel slaalomis 2. kohale, edestades kõiki austerlasi. Saksamaa meistrivõistlustel tuli ta 1. aprillil Fellhorn-Kanzelwandis slaalomis 14. (ainult Saksamaa sportlaste seas 10.) kohale ja järgmisel päeval Obertstdorfis suurslaalomis Veronika Staberi järel teiseks.
25. novembril 2006 saavutas Hölzl USA-s Aspenis MK-etapil suurslaalomis 6. koha, mis oli tema senine parim. 5. jaanuaril 2007 tuli ta Sloveenias Kranjska Goras suurslaalomis juba 4. kohale ja 18. märtsil jõudis esimest korda esikolmikusse, kui oli Šveitsis Lenzerheides Nicole Hospi järel teine. 2007. aasta MM-il Rootsis Åres saavutas ta suurslaalomis 13. veebruaril 6. koha, slaalomis ta 16. veebruaril katkestas.
Järgmisel hooajal edasiminekut ei toimunud. Parimateks jäid 4. koht MK-etapil Mariboris suurslaalomis ja 28. märtsil 2008 saadud 7. koht Saksamaa meistrivõistlustel alpi kahevõistluses.
2009. aasta MM-il Val-d'Isère'is tuli ta 12. veebruaril suurslaalomis maailmameistriks, olles finišis 0,09 sekundit varem kui teiseks jäänud Tina Maze. 20. märtsil 2009 tuli Hölzl Oberjochis Saksamaa meistriks suurslaalomis ja järgmisel päeval tuli ta samas slaalomis 4. kohale, kuid sakslaste arvestuses oli ta Fanny Chmelari ja Christina Geigeri järel kolmas.
2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris oli Hölzl suurslaalomis kuues ja see oli ainus distants, kus ta olümpiamängudel osales.
Maailma karikasarja etapivõidud
Hölzl on osalenud (<FONT COLOR=Purple>seisuga 29. jaanuar 2011 ) 118 MK-etapil ja jõudnud esikolmikusse 9 korral. 2 etappi on ta võitnud, 3 korda olnud teine js 4 korda kolmas. Esikümnesse on ta jõudnud 23 korda, kõik suurslaalomis.
McLeani maakond (Illinois)
Maakonna halduskeskus on Bloomington.
Ajalugu
Maakond moodustati 1830. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 15 429.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Mati Niin
Mati Niin (sündinud 31. augustil 1941 Anija vallas Harjumaal) on Eesti geoloog.
Elulugu
Mati Niin on töölise poeg.
Teadustöö
Mati Niin on uurinud mitmel pool Eestis, Suursaarel ja Karjalas aluskorrakivimeid. Ta on avaldanud teadustöid süvakaardistamise, petrograafia, mineraloogia ja maagistumise kohta. Niin on üks Eesti aluspõhja maavarade kaardi (2004) ja Eesti pinnakatte maavarade kaardi (2005) koostajaist.
Ivan Tuhkru
Ivan Tuhkru (ka Jaan Tuhkru; 12. märts 1914 Novgorodi kubermang – 10. september 1998 Tallinn) oli Nõukogude Liidu sõjaväelane (kindralmajor).
Aastatel 1954–1975 oli ta Eesti NSV sõjakomissar.
Isiklikku
Tema vend oli koolitegelane ja memuarist Paul Tuhkru.
Isikuvastased süüteod
Isikuvastased süüteod on süüteod, mis kahjustavad inimese individuaalõigushüvesid. Need hüved on seotud kas inimese bioloogilise eksistentsiga (elu, tervis) või tema sotsiaalse ja õigusliku seisundiga (vabadus, seksuaalne enesemääramine). Isikuvastased süüteod on alati suunatud mõne konkreetse isiku õigushüve vastu.
Isikuvastaste süütegude liigid
Isikuvastased süüteod on sätestatud karistusseadustiku (edaspidi KarS-i) üheksandas peatükis, mis omakorda jaguneb kaheksaks jaoks.
Eluvastased süüteod
Inimelu on ühesuguselt kaitstud selle tekkimisest elu lõpuni. Inimese areng (imik, väikelaps, nooruk) või taandareng (keskiga, raukus) ei mõjuta õiguskaitset. Samuti ei mõjuta õiguskaitset inimese tervislik seisund, elutahe, kvaliteet vms. Elu pole õiguskaitse all aga näiteks enesetapu ning hädakaitse korral või vaenlase surmamisel sõjas.
Tervisevastased süüteod
Tervisevastased süüteod jagunevad kaheks: tervist kahjustavad süüteod ning vägivallateod ehk kehaline väärkohtlemine. Neid kahte eristab ka kaitstav õigushüve – tervis ning kehaline puutumatus.
Kehaline väärkohtlemine on tegu, millega ületatakse tavalise füüsilise kontakti piir. Karistatavad pole aga väheintensiivsed teod, nt kinnihoidmine, pigistamine, trügimine.
Elu ja tervist ohustavad süüteod
Elu või tervist ohustavad süüteod loovad küll ohu teise elava inimese elule või tervisele, kuid tagajärjeks pole surm või tervisekahjustus (sellisel juhul oleks tegemist juba tapmise või tervisekahjustuse tekitamisega). Samuti puudub süüdlasel tahtlus nimetatud tagajärgi põhjustada, sest muidu oleks täidetud tapmise või tervisekahjustuse tekitamise katse koosseis.
Raseduse ebaseaduslik katkestamine
Eestis ei peeta raseduse katkestamiseks toiminguid embrüoga kahe nädala jooksul pärast munaraku viljastamist, kuigi seaduses selline säte puudub. Meie õiguses on kasutusel tähtajavariant:
Tuhude tekkimisel ehk emakakaela avanemisel võetakse elu karistusõigusliku kaitse alla. Sellest hetkest alates pole loode kaitstud mitte ainult tahtliku, vaid ka ettevaatamatu vigastamise või surmamise eest.
Inimloote ebaseaduslik kohtlemine
Embrüo loetakse looteks üheksandaks rasedusnädalast alates. KarS §-d 130–132 kaitsevad üksnes embrüot, kuid § 129 ka loodet pärast üheksandat rasedusnädalat. Samas pole karistusõiguslikult kaitstud loote tervis.
Vabadusevastased süüteod
Karistusõiguslikult on kaitstud isikuvabadus, mis on sätestatud ka põhiseaduses. Vabadus liigitub liikumisvabaduseks ning tahtekujunduseks.
Liikumisvabaduse all mõistetakse inimese potentsiaalset võimalust lahkuda mistahes ajal oma asukohast. Tähtis pole see, kas isik ka päriselt soovib liikuda või mitte, loeb vaid võime seda teha. Samas ei saa liikumisvabadust võtta nt väikelapselt, magajalt või teadvusetult isikult. Kui kannatanule jäetakse tavapärasest koormavam või raskem võimalus oma asukohast lahkuda, siis pole tegemist liikumisvabaduse võtmisega.
Tahtekujunduse ehk vaba motivatsiooni rikkumine tähendab seda, et kannatanul ei lubata ise otsustada, millist informatsiooni ta soovib enda kohta avaldada, kas ta soovib lasta end teaduslikult uurida vms.
Surnuvastased süüteod
Surnuvastased süüteod on karistatavad, et austada lahkunuid ning nende lähedasi. Nende KarS-i paragrahvidega ei kaitsta avalikku korda, vaid individuaalõigushüve, mis ei kuulu isikule endale, vaid on oluline just elavate inimeste vahelise rahu ja korra tagamiseks.
Sam Phillips
Sam Phillips (õieti Samuel Cornelius Phillips; 5. jaanuar 1923 – 30. juuli 2003) oli USA muusikaärimees ja diskor. Ta asutas 1952. aastal plaadifirma Sun Records. Enne Motowni ei suutnud ükski teine plaadifirma nii sügavat jälge jätta. Kuna ta ei saanud endale lubada õigusteaduskonna õppemakse, sai temast insener, seejärel diskor ja siis produtsent. 1950. aastal asutas ta stuudio Memphis Recording Service eesmärgiga jäädvustada pulmi ja muid sääraseid sündmusi. Seejärel keskendus ta muusika salvestamisele. Uue stuudio aadressiks sai Union Avenue 706 Memphises, Tennessee osariigis.
Galvė
Galvė on järv Leedus Trakai rajoonis Trakai linna põhjaosas. Järv jääb Trakai rahvusparki ja asub merepinnast 148,5 meetri kõrgusel. Järve lõunaosas asuvale poolsaarele rajatud Trakai linnuse juurde on Trakai linn ka kujunenud.
Järve lohk jääb jääajal tekkinud tunnelorgu. Sügavaim koht on Galvė idaosas.
Järve voolab kaks nimetut oja. Väljavooluks on 160 meetri laiune veeriba, mis ühendab Galvė järve Skaistisega. Lõunas ühendavad veekitsused Galvėt Totoriškise ja Luka järvedega. Põhjas ja edelas on pikad abajad.
Kuni XVII sajandini ei eristatud Galvėt teistest Trakai ümbruse järvedest, need olid dokumentides kõik üks Galvė või siis Trakai järv.
Kaldad on üldiselt madalad ja tasased. Kagukallas on metsane. Idakaldal asub kõrgema koha peale rajatud Užutrakise mõisa park, lõunas aga Trakai park. Kuigi järv jääb tervenisti Trakai linna territooriumile, ulatuvad selleni siiski Brašuolė, Totoriškėse ja Varnikai külad.
Järve kallastel on mitu turismitalu, puhke- ja laagriplatsi. Sellel peetakse regatte. Kaladest elab seal valdavalt särg.
Kohaliku legendi kohaselt tuleneb järve nimi sõnast Galva ehk pea. Legendi järgi uppuvat igal aastal järve vähemalt üks inimene, ehk siis järv nõudvat omale pea. Tegelikult on vana nimekuju aga Galvis, ja seega tuleneb nimi sellest sõnast, mis tähendab turbalõikamispaika või sisi turbaste kallastega jõge või järve, mis tuleneb omakorda varasemast sõnast gelmė (laugas, läti dzelve).
Taiwani riigiehituspartei
Taiwani riigiehituspartei (Taiwan Statebuilding Party) on Taiwan partei.
2020. aasta Taiwani parlamendivalimistel saavutas partei ühe koha, Chen Po-wei sai selle esimeseks seadusandliku jüaani liikmeks.
Alfred Lõhmus
pisi|Alfred Lõhmus 1984. aastal. Alfred Lõhmus (sündinud 6. oktoobril 1947) on eesti alpinist.
Ta on kolmas Eesti alpinist, kes on tõusnud Tian Shani kõrguselt teise mäe Han-Tengri (7010 m) tippu.
Alpinism
1987. aastal korraldati ametiühingute üleliiduline alpinistide ekspeditsioon Han-Tengrile (7010 m). Selle koosseisus tõusis tippu 10. augustil ka Alfred Lõhmus. Kaks päeva varem käisid tipus Jaan Künnap ja Kalev Muru.
Wietmarschen
Wietmarschen on vald (Einheitsgemeinde) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Grafschaft Bentheimi kreisis.
Valda kuuluvad külad on Wietmarschen, Füchtenfeld, Schwartenpohl, Lohnerbruch, Nordlohne ja Lohne, kusjuures Lohne on suurim ja seal on raekoda, samas Wietmarschen, mis on suuruselt teine, annab nime. Valla pindala on 119,83 km². 31. detsembril 2015 elas seal 11 863 inimest.
Wietmarschen asub umbes 8 km Lingenist läänes ja 13 km Nordhornist kirdes. Valla kõrgeim koht on Rupingberg Lohnes, 50 m üle merepinna. Kavas on ehitada sinna vaatetorn.
Religioon
Wietmarscheni kogukond erineb teravalt ülejäänud kreisist religiooni poolest, kuna on suuresti katoliiklik. 2006. aasta veebruaris oli kogukonna religioosne koosseis selline:
Vallavolikogu
Wietmarscheni volikogu koosneb 28 liikmest.
(kohalikud valimised 15. septembril 2016)
Raekoda asub Lohnes.
Partnerlus
Mortagne-au-Perche, Prantsusmaa, 2. juulist 1989.
Regulaarsed sündmused
Igal aastal
Haridus
Marien-Schule Wietmarschen (algkool ja Hauptschule)
Grundschule Lohne (algkool)
Schulzentrum Lohne (Hauptschule ja Realschule)
Sergei Stepašini valitsus
Sergei Stepašini valitsus oli Venemaa Föderatsiooni valitsus 19. maini 1999 kuni 9. augustini 1999. Valitsuse peaminister oli Sergei Stepašin.
Valentin Lind
Valentin Lind (15. oktoober 1909 Valga – 25. märts 1980 Stockholm) oli eesti näitleja, tantsija ja lavastaja.
Ta lõpetas aastal 1926 Tartus Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Tantsu õppis ta Robert Roodi juures.
Ta töötas aastatel 1928–1933 teatris Vanemuine ja aastatel 1933–1944 teatris Estonia, olles viimases ka liikumisjuhiks ja tantsuseadjaks.
Põgenes aastal 1944 Saksamaale, oli aastal 1945 Schwarzenbekis (ja hiljem Oldenburgis) Eesti Rahvusteatri asutajaid. Elas aastast 1948 Rootsis, võttis elu lõpuni osa Stockholmi Eesti Teatri tegevusest. Ta on avaldanud tantsuteoreetilisi kirjutisi.
Isiklikku
Tema abikaasa oli laulja ja näitleja Niini Loona.
Torņakalnsi raudteejaam
pisi|Torņakalnsi raudteejaam Torņakalnsi raudteejaam on raudteejaam Riia–Tukumsi raudteeliinil ja Riia–Jelgava raudteeliinil Riia linna Torņakalnsi asumis.
Daisetz Teitaro Suzuki
Daisetz Teitaro Suzuki (jaapani keeles 鈴木 大拙 貞太郎, Suzuki Daisetsu Teitarō, 18. oktoober 1870 - 12. juuli 1966) oli jaapani päritolu buda munk ja budoloog, esseist, filosoof, õpetlane, tõlkija ning zen’i ja ida mõtteloo olulisemaid tutvustajaid Läänes 20. saj esimesel poolel.
Torņakalnsi raudteejaam
Jaam koosneb A- ja B-pargist. A-pargis on 6 teed ja kolm ooteplatvormi, B-pargis on 10 teed. Jaamas peatuvad Jelgavasse ja Tukumsisse sõitvad elektrirongid, seal võib toimuda ka kaupade rongidele ja neilt maha laadimine. B-pargi tupikteedel asub Läti Raudtee Ajaloomuuseum. Jaam asub Riia keskraudteejaamast 2,7 km kaugusel. Jaama läbiv raudtee on elektriraudtee. Torņakalnsi raudteejaam teenindab aastas ligikaudu 31 000 kaubarongi ja 41 000 reisirongi. Piletihinnalt kuulub jaam A-tsooni.
Daisetz Teitaro Suzuki
Elulugu
Noorena jõudis Suzuki rinzai õpetaja Shaku Soēni õpilasena kenshō kogemuseni ja sai zen’i pühenduse. Alates 1897. aastast tegutses ta põhiliselt Ameerika Ühendriikides, kus avaldas inglise keeles hulga zen’i ja mahajaana suutrate kohta käivaid teoseid ning õpetas mitmetes ülikoolides ja keskustes.
Emlichheimi ühisvald
Emlichheim on Samtgemeinde ('valdade ühendus') Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Grafschaft Bentheimi kreisis. Selle keskus on Emlichheimi vallas.
Torņakalnsi raudteejaam
Ajalugu
Jaam rajati aastal 1868 ja algul kandis see nime Riga-Mitauer Bahnhof. Tegemist oli Riia ja Jelgava vahelise raudteeliini lõppjaamaga. Jaamahoone asus tänapäevasest vaksalist põhja pool; see on osaliselt säilinud (aadress on Akmeņu ielā 38), kuigi on elumajaks ümber ehitatud. Jaamahoone oli osalt tellistest, aga suuremalt osalt puidust kahekorruseline hoone. Jaamahoones olid daamidele ja härradele mõeldud ruumid, ootesaalid, telegraafijaam, samuti ka liini kantselei.
Aastal 1872 valmis Riia–Bolderaja raudtee, ühtlasi rajati ka raudteesild üle Daugava jõe. See tõi kaasa jaama tähtsuse vähenemise, kuna liini lõppjaamaks kujunes siis Riia keskraudteejaam. Aastal 1877 hakkasid jaamas peatuma Tukumsisse sõitvad rongid. Aastal 1895 hakkas jaam kandma nimetust Rīga III. Sel perioodil rajati ka tänapäevane jaamahoone, mis aastal 1994 põles, ent seejärel restaureeriti. Ka rajati selle juurde samanimeline kaubajaam; hiljem (aastal 1912) ühendati need ühtseks Torņakalnsi raudteejaamaks.
Aastal 1941 kasutati Torņakalnsi raudteejaama küüditamisel, raudteejaama juures on aastal 1990 püstitatud mälestustahvel Aastal 1996 lisati ohvrite mälestuseks ka kaubavagun. Aastal 1950 muudeti Tukumsi suunas viiv tee elektriraudteeks, aastal 1972 elektrifitseeriti ka Jelgavasse viiv raudtee.