cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Evolutsiooniline majandusteooria
Evolutsiooniline majandusteooria (ka evolutsiooniline majandusteadus; inglise evolutionary economics) on osa peavoolu majandusest. Samas kuulub ta ka vähem tunnustatud majandusliku mõtlemise koolkonda ning on üldiselt inspireeritud evolutsioonibioloogiast. Paljuski nagu peavoolu majandus, on siingi rõhk keerukatel interdistsiplinaarsusel, konkurentsil, (majandus) kasvul, struktuurilistel muutustel ja ressursi piirangutel, kuid ta erineb peavoolu majandusest nende nähtuste uurimise metoodikate poolest. .
Kristján Eldjárn
Enne presidendiks saamist
Tema vanemad olid Tjörnis õpetajana töötanud Þórarinn Kr. Eldjárn ja Sigrún Sigurhjartardóttir. Ta õppis Kopenhaageni Ülikoolis arheoloogiat ning õpetas seejärel Islandi Ülikoolis. Seejärel töötas ta õpetajana Akureyri koolis ja Reykjavíki Laevanduskolledžis. Aastal 1945 asus ta tööle Islandi Rahvusmuuseumi, olles seal esialgu kuraator ning aastast 1947 kuni presidendiks saamiseni direktor. Aastal 1957 sai ta oma Islandi paganlikke matuseid käsitleva teadustöö eest doktorikraadi.
Evolutsiooniline majandusteooria
Evolutsiooniline majandusteooria on teadus valikutest, ellujäämisvalikutest ja võimaluste hinnast. Järgnevalt tuuakse välja kümme teemat, kuhu sisse on pandud eetika, seadused ja teadusmetodoloogia.
Termodünaamika ja soojusmasinad
Kõige asjakohasem näide majanduslike otsuste kohta on ehk kasuliku energia kinnipüüdmine fotosünteesis, mis varustab energiaga ainevahetust ja inimaju. Kõik majanduskulud tulenevad lõppkokkuvõttes kasuliku energia kaotusest termodünaamika teise seaduse spontaanse toimimise tõttu.
Kristján Eldjárn
Presidendina
1968. aasta valimisi alustas ta "musta hobusena", kandideerides esimeste küsitluste järgi 70% valijate toetusega saadiku Gunnar Thoroddseni vastu. Samas valimistel sai hoopis Kristján sarnase toetuse: 92,2% osaluse juures hääletas tema poolt 65,6% valijatest. Uuesti valiti ta presidendiks aastatel 1972 ja 1976, kuid aastal 1980 otsustas ta enam mitte kandideerida, soovides pühenduda täielikult oma elukestvale akadeemilisele tööle. Ta suri vaid kaks aastat hiljem: 14. septembril 1982 riigi pealinnas Reykjavíkis.
Tema presidendiks olemise ajal olid ametis järgmised peaministrid:
Evolutsiooniline majandusteooria
Kaoseteooria ja esilekerkivad stabiilsete struktuuride hierarhiad
Tärkavad struktuurid on pidevas vastasmõjus ja tagasisides ning see protsess ehitab hierarhia järgnevate interaktsioonide ja edasiste tärkamistega:
Majandusteadus on tõeliselt keerukas teadus, mitte üleloomuliku sotsiaalse müüdi ja maagia kirjeldus.
Mittelineaarne matemaatika ja arvutisimulatsioon
Majanduslikes ellujäämistrikkides sisalduv teadus põhineb mittelineaarsel matemaatikal. Odava arvutitöötlusjõu kättesaadavus umbes 1980ndatest alates võimaldas uurida evolutsioonilisi võrrandeid, mis itereerimisel võivad viia ettearvamatute hargnemiste ja mustriteni, intuitiivse vastukorra ilmnemiseni.
Traditsiooniline teaduslik reduktsionism välistab vältimatult tärkavad kontseptsioonid, mis lihtsalt kaovad, kui keskendud individuaalsetele moodustajate interaktsioonidele.
Huvitavad võrrandid on seda tüüpi: x-i väärtus ajal ’n + 1’ = funktsioon x* (1 – x) ajal ’n’ – ’x’ korrutatakse iseendaga, sisaldades interaktsiooni, tagasisidet ja mittelineaarsust. Mittelineaarne süsteem on üks neist, mille käitumine ei ole lihtsalt selle osade summa. Nendel võrranditel ei ole lihtsat lahendust ja esile tõusvad trikid on ainsad võimalused, olles sõltuvad ajaloost ja ülitundlikud algsete tingimuste suhtes, mida ei saa kunagi seljatada, kuna on tohutult mitmekülgsed ja rekursiivsed.
Molekulaarbioloogia ja neodarvinistlik süntees
Majanduslik protsess on neodarvinistlik kohanemine, päritud variantide või võistlevate alternatiivide eristav ellujäämine. Mõistmine algab bioloogilise evolutsiooniga, kus suurem osa tööst on tehtud ja kust pärinevad Darwini ja Mendeli teooriad. Ometigi võib elementaarset kopeerimise/varieerimise/valimise protsessi rakendada kaunis üldiselt, kui olemus on kopeeritud, ei pruugi variatsiooniallikas ja valikut määravad seadused olla protsessi mõistmiseks üksikasjalikud.
Majandusteadus keskendub oskusteabe evolutsioonile, see ei ole mingi bioloogiline analoogia, vaid tegelikud tärkavad struktuurid, tegelik teadus. Toimub evolutsiooniline protsess, mitte see, mis valib geenid ja organismid ja milleks kulub miljoneid aastaid, vaid see, mis toimub iga indiviidi ajus eluaja jooksul, tiražeerituna ja vahendatuna sotsiaalsetes kultuurilistes keskkondades. Oskusteabe ’trikk’ on ellujäämine, evolutsioonilised trikid on juhuslikud teisendid, mis osutuvad ellujäämisel paremaks kui nende vanemad ja individuaalsete variantide taastootev edu on nähtav muutuvas populatsioonis.
Darwin pakkus välja neli läbimurret:
Evolutsiooniline psühholoogia ja ellujäämise oskusteave
Kui kord närvivõrgustikud ja –ahelad on ajus paigas, muutub võimalikuks järgmiste uute trikkide hierarhia:
Kõik need ‘trikid’ – kavatsused, empaatia, õiglus, koostöö, usaldus ja petmise märkamine – eksisteerivad tõesti kui evolutsiooniigavike poolt lihvitud instinktid. Nagu oksütotsiini ja dopamiiniga tugevdatud närvivõrgustikud, mida saab nüüd uurida neuroteaduse tehnikatega. Me oleme võhikud selles, mis see on, mida me ei tea, isegi kui me teame rohkem, kui võime kunagi öelda. Majandusteadus ei sisalda freudistlikke libastumisi, kuid sügaval kolju põhjas vahendavad ellujäämisvõrgustikud ja -ahelad otsuseid.
Antropoloogia ja kultuur
Tehnoloogiline ja organisatsiooniline oskusteave on evolutsioonilised ellujäämistrikid, liiga üüratud indiviidi kogemuse või taju jaoks. Indiviidid spetsialiseeruvad ja teevad koostööd, võimaldades oskusteabe akumuleerimist tekkivates sotsiaalsetes institutsioonides. Inimestel on geneetiline kalduvus ’kasutada oma kujutlusvõimet’ ja uuendada ja jäljendada, ning edukad käitumisjooned kasvavad välja paljudest allikatest:
See on kultuuriline sotsiaalne õppimine, mis on muutunud domineerivaks protsessiks, võimaldades inimese tegevussüsteemide püsimajäämist. Kultuuriline sidusus kasvab välja madalamal tasemel individuaalsetest interaktsioonidest, kuid samal ajal mõjutab, mõnevõrra segadust tekitavalt, tekkiv sidusus individuaalsete interaktsioonide püsimajäämise võimalusi.
Mänguteooria ja koostöö
pisi|Animeeritud süsteemi diagramm – evolutsiooniline mänguteooria Koostöö on käitumuslik ellujäämistrikk, mis on paiskunud laiali kõikides arenenud majandussüsteemides. Mänguteooria on pannud majandusteaduse uuesti keskenduma Adam Smithi ’moraaliseisukohtadele’ ja koostöösünergiatele ning eemalduma masendavast isekuse teadusest. Inimene on tark loom, kuid veel olulisemana on inimene sotsiaalne loom, sest sünergia eelised võivad kasvada välja majanduslikest interaktsioonidest. Mänguteooria on teadusala, mis uurib majanduslikke iteratsioone ja evolutsiooniliselt stabiilseid strateegiaid arvutisimulatsiooni kaudu. Mänguteooria panustab evolutsioonilise majandusteaduse viljastavatesse kontseptsioonidesse – rahuldav ja turu koordineerimisse ’just nagu’ kontrolltsükkel. Majanduslik väljund on ellujäämise oskusteave koostöösünergiatest.
Enar
Enar on mehenimi.
Evolutsiooniline majandusteooria
Sotsiobioloogiline ajalugu ja tõendid
Inimese käitumisjooned on trikid, mis jäävad püsima, et muutuda ’käibetõeks’ või ’oskusteabeks’. Välja koorub ajalooline ’edukus’, kui igal tasandil sureb välja läbikukkunud käitumine. Enamik eksperimente kukuvad läbi, kuid mõned on viljakad, levitades käitumismustreid iga kord, kui testid leiavad keskkonnast tuge. Sellised käitumised on ’rajast sõltuvad’ ja pannakse eduka ajaloo sisse ’luku taha’ ning ellujääjatena muutuvad nad tulevase keskkonna osaks. Majandusteadus selgitab jooksvaid otsustamisi minevikust õppimise ja tuleviku ettekujutamise kaudu.
Enar
2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Enar Eestis 90 mehel.
Evolutsiooniline majandusteooria
Keerukas süsteemiteooria ja universaalne darvinism
Majandusteadust ei saa eraldada kogu universaalse darvinismi arenevast mitmetasandilisest ‘kupatusest’. Selgituste jõu paljastab majandusteaduse mõistmine seotud osana keerukast interaktiivsest vastastikku sõltuvast inimkäitumisest, mis on ise osa keerukast keskkonnast. Igal tasandil ilmuvad keerukad struktuurid madalamal tasemel toimuvast interaktsioonist, luues keerukaid hajuvaid avatud süsteeme. Ontoloogia mõistmine tuleb kogu interaktiivsest kupatusest – energia, aine, keemia, bioloogia, immuunsüsteemid, närvivõrgustikud ja -ahelad, instinktid, keel, sotsiaalne käitumine ja kultuur – ühel tasandil tehtud valikuid testitakse alati teistel tasanditel alternatiividega võrreldes. Enese-järjekindlus on garanteeritud, sest iga asi põhjustab kõiki teisi asju, majandusteadus on sisse sulatatud komplektides pesitsevate komplektide ajaloolisesse trajektoori: Kopeerimise/varieerimise/valimise protsessi püsides konstrueerivad instinktid, õppimine ja kultuur keskkonnas nišid, mis annavad tagasisidet ja mõjutavad tulevikuteisendite ellujäämisvõimalusi. See protsess ei ole juhuslik, ilmnevad statistilised ühetaolisused ja evolutsioonilise majandusteaduse ühetaolisusi saab uurida. Majandusteaduses ei ole enam keskne ratsionaalne ’majanduslik inimene’ stabiilses tasakaaluseisundis. Institutsionaliseeritud tehnoloogia on endogeenne ja mitte enam välistekkeline ’must kast’.
XXVII üldlaulupidu
XXVII üldlaulupidu toimus 6.–7. juulil 2019 Tallinna Lauluväljakul.
Evolutsiooniline majandusteooria
Seos Eestiga
Evolutsioonilisest majandusteooriast on välja kasvanud intellektuaalne infrastruktuur/innovatsioonisüsteem, mis on Euroopas suurt populaarsust koguv mõiste. Infotehnoloogiate kasutuselevõtt Eestis on üheks parimaks näiteks.
XXVII üldlaulupidu
Laulupeo kunstiline juht oli Peeter Perens. Laulupeo kunstilise juhi assistent ja laulupeo esimese kontserdi muusikajuht oli Siim Selis. Üldlaulupeo liigijuhid olid Maret Alango, Maarja Soone, Hirvo Surva, Triin Koch, Raul Talmar, Mikk Üleoja, Bert Langeler ja Hando Põldmäe.
Toimus kaks kontserti: laulupeo avakontsert "Õpetajale" (laupäeval, 6. juulil kl 19.00) ja laulupidu "Minu arm" (pühapäeval, 7. juulil kl 14.00).
Laulupeoga tähistati ühtlasi 150 aasta möödumist I üldlaulupeost.
Laulupidu „Minu arm“
Teise päeva kontserdil osales kokku 1020 kollektiivi, 32 411 laulja ja orkestrandiga. Koore ja orkestreid juhendas kokku 809 dirigenti.
XXVII üldlaulupeo teise päeva kontserdi kavast moodustas tavapäratult suure osa uudislooming.
Laulupeo teise kontserdi piletimüük
Paar tundi enne laulupeo teise kontserdi algust teatati, et piletimüük on liialt suure osalejate arvu tõttu peatatud, jättes nõnda sajad inimesed värava taha. Põhjuseks toodi mure arstiabi pärast. Laulupeo politseijuhi Kaido Saarniidu sõnul oli laulupeo teisele kontserdile müüdud 62 000 piletit, millele lisandus 44 000 esinejat ning ilma piletita väikelapsed, kaupmehed ja korraldajad.
Johannes Lambi
Johannes Lambi (kuni 1933. aastani Johannes Lamp; 28. märts 1898 Kobilu, Konguta vald, Tartumaa – 6. juuli 1942 Eesti) oli Eesti kohtunik.
Ta õppis 1917. aastal Tartu ülikooli matemaatikaosakonnas ja 1920–1925 (lõpetas) õigusteaduskonnas, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane.
Ta osales Vabadussõjas, oli 1919. aastal Rahaministeeriumi, 1923–1925 Rooma saatkonna ametnik, 1925–1934 Tallinna-Haapsalu Rahukogu kohtuameti kandidaat ja Mustvee jaoskonnakohtunik, 16. märts 1934 –1941 Tallinna 10. jaoskonna kohtunik.
Hukati Saksa okupatsioonivõimude poolt.
Tõllamäe tamm
right|pisi|Tõllamäe tamm 2021. aasta detsembris
Tõllamäe tamm on kaitsealune tammepuu Viljandi maakonnas Viljandi vallas Loodi külas Tõllamäel. Puu võeti kaitse alla 1958.
Puu ümbermõõt on 646 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 25 m. Puu on heas seisukorras.
Peter Anton Hasselblatt
Peter Anton Hasselblatt (10. aprill 1751 Jõelähtme – 3. juuli 1791 Hageri) oli Eesti vaimulik.
Dunajská Streda FC DAC 1904
Dunajská Streda FC DAC 1904 on Slovakkia jalgpalliklubi, mis tegutseb Dunajská Stredas. See mängi Slovakkia kõrgliigas Superliga.
Klubi on asutatud 1904. aastal nime all Dunaszerdahelyi Atlétikai Club.
Peter Anton Hasselblatt
Immatrikuleerus 20. oktoobril 1770 Leipzigi Ülikooli, oli kohal veel aastal 1774. Ülikoolis õppimise ajal külastas filosoof Immanuel Kanti. Ordineeriti õpetajaks 15. jaanuaril 1777.
Dunajská Streda FC DAC 1904
1987. aastal võitis Dunajská Streda nii Slovakkia karikavõistlused kui ka Tšehhoslovakkia karikavõistlused. Slovakkia kõrgliigas on klubi parimaks kohaks teine, mis on saavutatud hooaegadel 2018/19 ja 2020/21.
2008. aastal liitus Dunajská Stredaga FC Senec.
Klubil on suur toetajaskond Slovakkias elavate ungarlaste seas.
Peter Anton Hasselblatt
Oli Hageri Lambertuse koguduse õpetaja (kutsuti õpetajaks 5. juunil 1776, introdutseeriti ametisse 12. veebruaril 1777) aastatel 1776–1791. Sai aastal 1790 Eestimaa konsistooriumi assessoriks. Suri aastal 1791, maeti 6. juulil 1791 Mõigu kalmistule.
Isiklikku
Tema isa Gustav Ernst Hasselblatt oli Jõelähtme Püha Neitsi Maarja koguduse õpetaja. Poeg Gustav Hasselblatt oli Viru-Nigula koguduse õpetaja, pojapoeg Carl Jacob Eduard Hasselblatt oli Kambja koguduse õpetaja, pojapoeg Friedrich Hasselblatt oli Karuse Margareeta koguduse õpetaja. Noorem poeg Otto Johann Hasselblatt oli Ridala Püha Maarja Magdaleena koguduse õpetaja. Emapoolne vanaisa Anton thor Helle oli Jüri koguduse õpetaja ja piibli eesti keelde tõlkija. Isapoolne vanaisa Christian Hasselblatt oli Noarootsi Püha Katariina koguduse õpetaja. Tema väimees Friedrich August Hörschelmann oli Viru-Jaakobi koguduse õpetaja, tütrepoeg Heinrich Emil August Hörschelmann oli Põltsamaa Niguliste koguduse ja Peterburi Anna koguduse õpetaja, tütrepoeg Carl Anton Ferdinand Hörschelmann oli Kose Püha Nikolause koguduse õpetaja, tütrepoeg Otto Friedemann Jakob Hörschelmann oli Nõo Püha Laurentsiuse koguduse õpetaja.
Priiuse tamm
pisi|Priiuse tamm (mai 2014) Priiuse tamm on kaitsealune tammepuu Rapla maakonnas Raplas. Puu istutati 1816, tähistamaks Eestimaa kubermangu talupoegade vabastamist pärisorjusest. Puu võeti kaitse alla 1959.
Puu ümbermõõt on 268 cm (mõõdetuna 1,2 m kõrguselt) ja kõrgus 19 m.
Jinhua
Jinhua on ringkonna õigustega linn Hiina idaosas Zhejiangi provintsis.
Haldusjaotus
Jinhua jaguneb 9 maakonna tasemel haldusüksuseks (2 linnarajooni, 4 maakonna õigustega linna ja 3 maakonda):
Hooandja
Hooandja on Eestis tegutsev ühisrahastusplatvorm loominguliste projektide toetamiseks.
Vabaühenduste liit EMSL tunnustas Hooandjat 14. veebruaril 2013 aasta pioneeri nimetusega. Postimees tunnustas Hooandjat 2013. aastal Kultuuriveduri auhinnaga.
Hooandja asutajate seas olid Tiiu Sullakatko ja Henri Laupmaa.
Imikala
Levik ja elupaik
Seda liiki peetakse kogu troopikavööndi kalaks, sest ta esineb kõigis troopilistes ja soojades parasvöötme vetes üle kogu Maa, välja arvatud Vaikse ookeani idaosa. Teda võib leida ranniku lähedalt, aga ka kaugelt avamerelt, kuni 50 m sügavusel.
Imikala on tuntud selle poolest, et ta kinnitub aeg-ajalt oma imikettaks moondunud seljauime abil erinevate peremeesloomade või muude vees liikuvate objektide külge, nagu näiteks haid, raid, suured luukalad, merikilpkonnad, vaalad, delfiinid, laevad, ja vahel isegi akvalangistid.
Kirjeldus
E. naucrates on keskmise suurusega kala, kes võib kasvada kuni 110 cm pikkuseks. Tema keha on piklik ja voolujooneline ning tema alalõug on selgelt esiletungiv (see ulatub ülalõuast tublisti ettepoole). Lõuad, suulagi ja keel on kaetud peente hammastega. Peamine eristustunnus teistest kaladest on ovaalse kujuga imiketas, milleks on tugevasti moondunud seljauim, mis ulatub pealaest kuni selja esiosani.
Imikala keha põhitoon on tumehall kuni tumepruun, tumedama kõhualaga. Pikitriip, mis jookseb mööda kala külgtelge, on põhitoonist palju tumedam, kuid sellel pikitriibul on põhitoonist heledamad piirjooned. Sabauim on must, äärest kitsalt valgete servadega.
Toitumine
Imikala toidulaud sõltub kala vanusest ja sellest, kas ta on kinnitunud peremeeslooma külge või mitte.
Noores eas tegutseb ta vahel riffidel teisi vee-elukaid parasiitidest puhastava kalana ja tema toidulaud koosneb siis väikestest parasiitsetest vähkidest, kes elavad kalade küljes, nagu näiteks aerjalalised, kakandid ja karpvähid.
Peremeeslooma küljes olles toitub imikala peremeeslooma parasiitsetest vähkidest, peremeeslooma toidulaualt pudenevatest toidupalakestest või peenest toidust, mis püütakse peremeesloomaga kaasa liikudes vett läbi peente hammaste filtreerides.
Ilma peremeesloomata hoidub imikala ranniku lähedusse ja võib liituda teiste imikaladega. Tema toidulaud koosneb siis meres vabalt ujuvatest vähikestest, kalmaaridest ja väikestest kaladest.
Kasutamine kalapüügil
Mõnes piirkonnas, näiteks Austraalias, Kariibi mere piirkonnas ja India ookeanis, kasutavad kalurid imikala ja teisi imikalalisi kalapüügivahendina. Imikala saba külge kinnitatakse peen nöör, lastakse ta siis eemale ja oodatakse, kuni ta kinnitub mõne peremeeslooma külge, et see siis paati sikutada.
Vanamõisa (Lääneranna)
Vanamõisa on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Aastatel 1991–2017 oli küla Lääne maakonnas Lihula vallas
10. jaanuarini 2014 oli osa Seira külast.
Keskkonnahoidlik eluviis
Keskkonnahoidlik eluviis ehk säästev eluviis (inglise sustainable life style) on kokkuhoidlikkust ja keskkonnakaitset silmas pidav eluviis.
Selle eluviisi järgijad on teadlikult omaks võtnud säästva arengu hoiakud (nt tarbimistavad, keskkonnahoidlik kodumajapidamine, virgestus ehk rekreatsioon).
Enamasti viidatakse keskkonnahoidliku eluviisi puhul individuaalsele käitumisele.
Eluviisi keskkonnahoidlikkust saab mõõta nt ökoloogilise jalajälje kaudu.
Ranno (eesnimi)
Ranno on mehenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 307. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Ranno 378 mehel.
Hirsstarn
Hirsstarn (Carex panicea) on tarna perekonda kuuluv taimeliik. See on levinumaid tarnaliike Eestis.
Isasõied on koondatud tavaliselt ühte eraldi pähikusse varre tipus. Emaspähikud on tavaliselt püstised, pähiku varred on peidus kattelehtede tuppedes.
Kasvab mõõdukalt niisketel, niisketel ja märgadel niitudel. Õitseb mais-juunis.
Rabakivi tamm
pisi|Rabakivi tamm Rabakivi tamm oli kaitsealune tammepuu Harju maakonnas Harku vallas Tiskre külas Rabakivi talu juures. Puu võeti kaitse alla 1959. Tänapäeval on puu täielikult ära kuivanud.
Jaan Kreuks (laev)
1959. aastal Ungaris ehitatud Tiszna tüüpi laev. 76,24 m pikk. Kandevõime 1080 tonni.
1959. aasta 14. aprillil määrati laeva kapteniks Paul Rohtlaan.
Viedźma
Viedźma või Vedzma on jõgi Valgevenes Minski ja Bresti oblastis, Ščara jõe vasakpoolne lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi Ведзьма, ka Вядзьмянка (Viadźmianka või Vjadzmjanka), vene keeles aga Ведьма (Vedma).
Jõe pikkus on 35 km ja valgla on 267 km². Jõe lang on 0,8 m/km.
Viedźma jõgi algab Valgevenest Niasviži rajoonist. Lähtest alates on jõe sängi 9,6 kilomeetri ulatuses maaparandustööde käigus õgvendatud. Alamjooksul voolab Viedźma läbi Lachavičy rajooni, ka seal on jõe sängi 9,4 kilomeetri ulatuses (kuni Lachavičy linnani) õgvendatud.
Alamjooksul voolab Viedźma läbi Lachavičy linna.
Jalgtarn
Jalgtarn (Carex rhizina) on tarna perekonda kuuluv taimeliik.
Okaton
pisi|Okatoni asukoht Jonesi maakonnas ja osariigis Okaton on rahvaloendustel arvestatav kohaliku omavalitsuseta ala (census-designated place) USA-s Lõuna-Dakota osariigis Jonesi maakonnas Okatoni vallas. Okaton paikneb tasandikulisel alal kiirtee Interstate 90 ja endise Chicago, Milwaukee, St. Paul and Pacific Railroadi raudtee kõrval Belvidere ja Murdo linna vahel.
2010. aasta rahvaloenduse kohaselt on elanike arv 36. Aastal 2000 oli elanikke 29. Enamik inimesi elab lähedal asuvates farmides. Paljud hooned on lagunenud ning elutegevusest annavad märku vaid vana universaalkauplus ja väike postkontor. Raudtee ääres paikneb mahajäetud viljaelevaator. Sellele kirjutati ühe filmi tarvis tekst "Bingo Grain Co", kuigi see film ei valminud kunagi. Asulas paikneb ka endine kool.
Asula loodi Chicago, Milwaukee, St. Paul and Pacific Railroadi raudteeliini äärde. Kuna raudtee kulges 1900. aastate alguses läände Rapid Cityni, oli asulas paljude raudteetööliste elupaik. Sinna loodi ka palju ettevõtteid.
Kui raudtee-ehitus liikus lääne poole, suundusid paljud Okatonist ära. Kuigi paljud talupidajad, kes kasvatasid karja ja põldudel vilja, jäid sinna veel elama, hakkasid ka nemad peagi asulast lahkuma, sest talved olid seal üsna karmid. Suure depressiooni ajal lahkusid paljud linnadesse tööle.
1980. aastate keskel ehitati Okatoni kõrvale kiirtee Interstate 90. Samal ajal hakati asulat muutma turismiatraktsiooniks.
Kirti Rebane
Kirti Rebane (sündinud 11. detsembril 1973 Tallinnas) on eesti orienteeruja.
Haridus
Kirti Rebane lõpetas 1992. aastal Tallinna 44. Keskkooli. 1997. aastal lõpetas ta Tallinna Tehnikaülikooli ärikorralduse eriala, 2004. aastal kaitses samas magistrikraadi.
Sporditulemused
Eesti meistrivõistlustel orienteerumisjooksus on ta võitnud aastatel 1999–2014 22 kulda, 19 hõbedat ja 16 pronksi ning ühe hõbeda suusaorienteerumises.
1992 orienteerumisjooksu juunioride MM-il Jyväskyläs sai teatejooksus Eesti naiskonnas 4. koha.
Võistelnud orienteerumisjooksu MM-il 1999, 2003–2005, 2008, 2010–2014. Parimad tulemused 2004 MM-il Rootsis Västeråsis sprindis 22. koht ja teatejooksus 7. koht. Orienteerumisjooksu EM-il võistelnud 8 korda (2000, 2002, 2004, 2006, 2008, 2010, 2012 ja 2014), parimad tulemused 34. koht tavarajal 2008 EM-il Lätis Ventspilsis ja 9. koht teatejooksus 2010 EM-il Bulgaarias Primorskos.
Orienteerumisjooksu Balti meistrivõistlustel võitnud teatejooksus Eesti naiskonnas 5 kulda (1999, 2003, 2005, 2011, 2014).
2015. aasta veteranide MMil orienteerumisjooksus võitis sprindis N40 klassis pronksi. 2016. aasta veteranide MMil orienteerumisjooksus võitis N40 klassis sprindis hõbeda ja tavarajal pronksi. Aastatel 2002–2014 on ta 10 korda tulnud SK Saue Tammede võistkonnas Jüriööjooksu võitjaks.
Erko
Erko on mehenimi.
Kummituslinn (film)
"Kummituslinn" on Jay Marchanti poolt Ameerikas 1923. aastal loodud tummfilm. Film on kadunud.
Ruuga tamm
pisi|Ruuga tamm Ruuga tamm on kaitsealune tammepuu Võru maakonnas Rõuge vallas Väiku-Ruuga asulas Kõivu talu lähedal. Puu võeti kaitse alla 1958.
Puu ümbermõõt on 611 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 15 m.
Sten
Sten võib tähendada järgmist:
Chun Jung-myung
Chun Jung-myung (korea keeles 천정명; sündinud 29. novembril 1980 Seoulis) on Lõuna-Korea näitleja.
Gaasianalüsaator
Gaasianalüsaator on seade (mõõteriist), millega määratakse gaasisegu kvalitatiivne ja kvantitatiivne koostis (tehakse gaasianalüüs).
Ruudi (eesnimi)
Ruudi on mehenimi.
Gaasianalüsaator
Eristatakse käsitsi kasutatavaid ja automaatseid gaasianalüsaatoreid. Esimeste seas on kõige levinumad niisugused absorptsioonigaasianalüsaatorid, milles gaasisegu komponente absorbeerivad järjest eri reagendid. Automaatsed gaasianalüsaatorid mõõdavad pidevalt gaasisegu või selle üksikute komponentide mingit füüsikalist või füüsikalis-keemilist karakteristikut.
Punntigu
Punntigu (Radix) on tigude perekond mudatigulaste sugukonnas.
Punnteod elavad põhjapoolkera mageveekogudes.
Lvivi meditsiiniülikool
Lvivi Danõlo Halõtskõi nimeline Rahvuslik Meditsiiniülikool (ukraina keeles Львiвський Національний Медичний Унiверситет iм. Данила Галицького) on meditsiiniülikool Ukrainas Lvivis.
Rootsi (täpsustus)
Rootsi on riik Euroopas.
Sama nime kannab mitu Eesti küla:
Rootsi-Aruküla
Rootsi-Aruküla on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
10. jaanuarini 2014 oli osa Seira külast.
Sinisilla tamm
Puu ümbermõõt on 449 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 16 m.
Keila lade
pisi|Keila lademe tüüppaljand endises [[Keila paemurd|Keila paemurrus]] Keila lade on ülemordoviitsiumi ladestiku regionaalne kronostratigraafiline üksus (lade). Varasemates käsitlustes liigitati ta keskordoviitsiumi ladestikku kuuluvaks. Keila lademe all lamab Haljala lade ja temal lasub Oandu lade; koos Haljala lademega kuuluvad nad Viru ladestiku Kurna alamladestikku. Üleilmses standardis vastavad sellele ülemises osas Katy lade ja alumises osas Sandby lade. Lademe moodustumise ajal leidis aset Guttenbergi jäätumine.
Keila lademe nime autoriks on baltisaksa päritolu vene geoloog Friedrich Schmidt, kes sellega tähistas enda poolt 1881. aastal Jõhvi ja Vasalemma kihi vahel väljaeraldatud lasundit (tänapäeval loetakse Jõhvi ladet Haljala lademe alamlademeks). Lademe nimi anti omaaegse laialdase paemurru järgi kõvikul Keilast umbes 1 kilomeeter loode pool (Keila paemurd), kus paljanduvad lademe ülemisse ossa kuuluva Pääsküla kihistiku lubjakivid 2,3 m paksuses. Paemurru paljand on lademe stratotüübiks, selle laiendatud stratotüübiks on aga Keila paemurru puurauk. Lademe piire määrab Pääskülast pärinev täisprofiil.
Nüüdisaegsetes piirides käsitles Keila ladet esimesena geoloog Ralf Männil. Lade moodustus ordoviitsiumis umbes 454 miljonit aastat tagasi. Vladimir Jaanusson eristas selles aastal 1945 Ristna alamladet, Ralf Männil aastal 1958  aga Laagri alamladet.
Litostratigraafiliselt vastavad sellele Vangiški kihistu, Vilučiai kihistu, Blīdene kihistu, Vasalemma kihistu, Keila ehk Kahula kihistu Kurtna, Saue ja Pääsküla kihistikud ning Auleliai ja Lehtmetsa kihistikud. Lõuna-Eestis võib lademesse osalt kuuluda ka Mosseni kihistu. Lademe paksus Eestis on valdavalt 1–25 m. Selle suurim paksus (35 m) on Kärdla kraatris. Lade on esindatud üle kogu Eesti, puududes üksnes Valmiera-Mõniste-Lokno kerkealal. Rootsi Siljani meteoriidikraatris esindavad seda Freberga kihistu, samuti ka Skageni ja Kullsbergi kihistute lubjakivid.
Lademe avamusala ulatub Hiiumaa põhjaosast Kurtna järvedeni, läbides Nõva, Keila, Saue, Saku, Jüri, Kehra ja Rakvere. . Sama lademe alumisi kihte saab vaadelda näiteks Rootsis ja Põhja-Ameerikas. Tegemist on noorima Põhja-Eesti panka moodustava lademega (esineb ainult Neugrundi pangal).
Lade paljandub näiteks Ristna neemel, Keilas, Pääskülas ja Vasalemmas.
Lademe kivimkoosseisus on palju savikat lubjakivi. Lademe alumiseks piiriks on aga paks bentoniidi kiht. Lademe uuemad kihid sisaldavad ka merglit. Lademe puhul on omapäraks Loode-Eestis Keila ümbruskonnas sellest moodustunud paekivikõrgustikud, mida algselt peeti korallriffideks, seejärel biohermideks, uuemal ajal arvatakse aga, et need on lihtsalt lubjarikka muda kuhjatised, ehkki neist on leitud koralli Cyathocystis rhizophora jäänuseid ja on võimalik, et need moodustavad seal rifisarnaseid struktuure.
Gaasgangreen
pisi|Parema jala ja vaagna gaasgangreen. Parem reis on tursunud ja värvi muutnud, jalal on suured villid, komplemisel on kuulda krudinat. Patsient on šokis. Hiljem tehti talle [[hemipelvektoomia. Vähem kui kaheksa tunni pärast ta suri.]] Gaasgangreen ehk gaasödeem ehk gaasflegmoon ehk anaeroobne gangreen ehk gaasroiskkärbus ehk roiskgangreen on anaeroobse bakteri (tavaliselt Clostridium perfringens) põhjustatud haavanakkus.
Gaasgangreen on eluohtlik haigus, mis nõuab viivitamatut arstiabi.
Teke
Mullas ja tänavatolmus eostena leiduvad bakterid ohustavad eeskätt mullaga saastunud haavu, milles on haavataskuid ja kärbunud koega piirkondi ning halva verevarustusega kudesid ning millele pole tehtud esmast kirurgilist töötlust. Haigustekitaja omandab kergesti nakatumisvõime, eritades gaasilisi ja kudesid lahustavaid eksotoksiine, mis soodustavad nakkuse kiiret levikut.
Tüsistused
Et haigustekitajad eritavad hemolüsiine, võivad tüsistustena tekkida hemolüütiline aneemia ja neerupuudulikkus.
Diagnostika ja diferentsiaaldiagnostika
Diagnoos pannakse iseloomuliku haava ja üldise mürgistuse põhjal.
Gaasgangreenil on spetsiifilisi sümptomeid, millest mõned on patognomoonilised. Enamik neist on seotud gaasiga.
Diagnoosi kinnitatakse röntgenoloogiliselt (määratakse lihaskudede "poorsus" ja mikroskoopiliselt klostriidiumide leidmine haavaeritistest).
Diferentsiaaldiagnoos tehakse fastsiaalse gaasi tekitava flegmooniga (puudub lihaste kahjustus) ja putriidse infektsiooniga.
Ravi
Tehakse naha, lihaste ja katete lõikeid, eemaldades kärbunud koed ja nekroosikahtlusega piirkonnad. Korraldatakse mäda väljavool haavast. Haava puhastatakse vesinikülihapendi ja antibiootikumidega. Haav jäetakse lahtiseks. Jäsemele antakse absoluutne rahu. Manustatakse penitsilliini kuni 20–40 mln ühikut ööpäevas (2–3 korda päevas veenisiseselt) 10–14 päeva jooksul, tetratsükliini. Gangreenivastane seerum ja anatoksiin on gaasgangreeni ravis ja profülaktikas ebatõhusad. Tõhus on hüperbaariline oksügenatsioon, kuid ei ole välistatud nakkuskolde kirurgiline eemaldamine haavast (selle näidustused on gaasgangreeni kliinilised tunnused koos mikroskoopilise klostriidide leiuga haavast. Mürgistuse kiire edenemise korral on vajalik jäseme giljotiinamputatsioon.
Profülaktika
Profülaktika seisneb kõikide saastunud haavade õigeaegses kvalifitseeritud esmases kirurgilises töötlemises.
Viljapuu-võrgendilest
Viljapuu-võrgendilest (Panonychus ulmi) ämblikulaadsete klassi kuuluv loomaliik.
Loom on viljapuukahjur.
Loom elab ka Eestis.
Jamie Baulch
Olümpiamängudel
1996 hõbemedal 4×400 m (2.56,60)
Maailmameistrivõistlustel
1997 maailmameister 4×400 m (2.56,65)
Sisemaailmameistrivõistlustel
1997 hõbemedal 400 m (45,62) 1999 maailmameister 400 m (45,73) ; pronksmedal 4×400 m (3.03,20) 2003 pronksmedal 400 m (45,99) ; hõbemedal 4×400 m (3.06,12)
Euroopa meistrivõistlustel
1998 Euroopa meister 4×400 m (2.58,68) 2002 Euroopa meister 4×400 m (3.01,25)
Biarmia (poeem)
"Biarmia" on komi õpetlase ja kirjaniku kv (1866–1926) kirjutatud komi rahvuseepos. Eesti keeles ilmus "Biarmia" Arvo Valtoni tõlkes aastal 2015 (ISBN 9789949445813).
Teos on saanud nime viikingiaegsetes saagades ja keskaja geograafias mainitud soome-ugri ajaloolise piirkonna Biarmia järgi.
Tekkelugu
Žakov kirjutas "Biarmia" "Kalevalast" inspireerituna 1916. aastal, viibides oma sõnul kirjutamise ajal Soome metsades. Originaaltekst on kirjutatud vene keeles, koos komikeelse tõlkega ilmus raamat 1992. aastal.
Vorm
"Biarmia" koosneb 7000 reast. Tegu on tüüpilise šamaanieeposega.
Sisu
"Biarmia" räägib komide elust enne Novgorodi võimu ja kristluse tulekut.
Malakoloog
Malakoloog on limuste uurija ehk malakoloogiaga tegeleja.
Eestis on malakoloogid ühinenud Eesti Malakoloogia Ühingusse, mis tegutseb Eesti Looduseuurijate Seltsi allüksusena.
Oandu lade
Oandu lade (vananenud nimetus Vasalemma lade) on ülemordoviitsiumi ladestiku regionaalne kronostratigraafiline üksus (lade). Oandu lademe all lamab Keila lade ja temal lasub Rakvere lade. Koos Rakvere lademega kuuluvad nad Viru ladestiku Vinni alamladestikku. Üleilmses standardis vastab sellele Katy lade.
Lademe avamusala algab Põõsaspea neeme lähedalt ja Kuremäe lähedale, läbides Vasalemma, Aegviidu, Rakvere ja Oandu. Lade on avamusalast lõunas esindatud üle kogu Eesti, puududes üksnes Valmiera-Mõniste-Lokno kerkealal. Lade on siiski enamasti õhuke ja sageli esindab seda üksnes Tõrremäe kihistik.
Lade paljandub näiteks Vasalemmas ja Sakus.
Lademe kivimkoosseisus on palju savikat lubjakivi. Kagu-Eestis moodustavad lademe must kiltkivi ja mergel.
Dzelzava
Dzelzava on küla (vidējciems) Lätis Madona piirkonnas, Dzelzava valla halduskeskus.
Asulas on Dzelzava mõisa (Selsau) süda. Lisaks on seal veel raamatukogu, kool ja internaatkool. Külla jääb Dzelzava bussipeatus.
Looduskaitse all on Dzelzava mõisa allee ja tammed ümbermõõtudega 4,17 meetrit, 4,34 meetrit, 4,12 meetrit, 4,05 meetrit ning neli meetrit.
Aastal 2015 oli külas 371 elanikku, aastal 2022 oli elanikke 301.
Viited
pisi|left|Endise [[Dzelzava mõisa peahoone, kus asub tänapäeval kool]]
Svanid
Svanid (gruusia keeles: სვანი (svani)) on grusiinide subetnos enesenimetusega mu-šaun (?). Kõnelevad gruusia lähedast kirjakeeleta svani keelt, uuemal ajal üha rohkem ka gruusia keelt.
Svanide ajalooliseks elupaigaks on kõrged mäed Svanethi piirkonnas. Mägede eraldatus aitas kohalikku keelt säilitada. 1980. aastate lõpul asustati mõnedki svanid pärast rasket talve aga ümber Lääne-Gruusia madalikele, eesmärgiga piirkonda "gruusiastada". Pärast 2008. aasta sõda Abhaasia kontrolli alla läinud Kodori kuru ülaosast pagenutest olid enamik svanid.
Alates 1930. aastatest arvatakse svanid rahvaloendustel grusiinide hulka. Hinnanguliselt svanisid tänapäeval 50 kuni 80 tuhat.
Svani küladele on iseloomulikud iga pere elamise juurde kuuluvad tornid, mis ehitatud kaitseks vaenlase ja laviinide vastu, ning hädavajalikud ka suure lume korral.
Vaalimine
Vaalimine on ajalooline tekstiilitöötlemise tehnika, millega triigiti ja vormiti niisket kangast. alt=Vanem naine akna all laua peal tekstiili ümber vaalikaika rulli keeramas, laual on ka ka käepidemega vaalikurikas|pisi|416x416px|Vaalikaika (kangaga) ja -kurika (käepidemega) tööks valmis seadmine 1962. aastal Norras
Vaalimisega eemaldati villasest või linasest riidest üleliigsed kiud, muudeti kangas tihedamaks ja tugevamaks ning suurendati rõiva mustushülgavust. Vaalimisel on kasutatud suuremate tekstiilide töötlemiseks puidust vaalikaigast ja -kurikat, väiksemate rõivadetailide jaoks ka vaaliklaasi.
Vaalimisel rulliti vaalikaigast ümber vaalikurika rulli keeratud tekstiili peal edasi-tagasi. Vaaliklaasi kasutati samuti edasi-tagasi triikivate liigutustega. Vaaliklaasi juures on viikingiajal kasutatud vaalaluust vaalilaudu, mis võimaldasid kangast paremini vormi pressida.
17. sajandil tulid kasutusele metallist pressrauad. 18. sajandil võeti kasutusele mehaanilised kalandrid, mille abil kalandrimisega saadi sama tulemus kui varem vaalimisega. Vaalikaikad ja -kurikaid jäid taludes siiski kasutusele vähemalt 20. sajandi I pooleni.
Gloria Stuart
Gloria Frances Stuart (sünninimega Gloria Stewart 4. juuli 1910 Santa Monica – 26. september 2010 Los Angeles) oli Ameerika Ühendriikide näitleja, kunstnik ja aktivist. Teda teatakse eelkõige Rose Dawson Calverti rolli järgi mängufilmis "Titanic" (1997).
Jõhvtarn
Jõhvtarn (Carex capillaris) on tarna perekonda kuuluv taimeliik.
Kõrgus 15–40 cm.
Hüdrauliline ketaspidur
Ketaspidureid kasutati esimest korda 1898. aastal Ameerika Ühendriikides ehitatud elektriauto esiratastel.
Pidurikettad on ringikujulised metallist kettad, mis on ühendatud auto rattaga. Iga ratta küljes on üks ketas. Pidurdusjõud tekib, kui pidurisadul, mille külge on kinnitatud piduriklotsid, suruvad vastu ketast, tekitades hõõrdejõu, mis aeglustab piduriketta ning sellega ühendatud ratta pöörlemiskiirust. pisi|Hüdrauliline ketaspidur
Ajalugu
1902. aastal sai Lanchester Cars ketaspiduritele patendi, kuid piduriklotsid olid tehtud vasest ja selle tõttu tegid need palju müra ning kulusid kiiresti. Järgmised 70 aastat olid standardselt kasutusel sõiduautodel trummelpidurid.
Ketaspidureid hakati kasutama uuesti pärast Teist maailmasõda, kui Inglismaa autotootja Jaguar kasutas neid 1953. aastal võidusõiduautol C-type.
1955. aastal hakkas Citroën kasutama ketaspidureid autol DS. 1956. aastal järgnes Briti autotootja Triumph TR3 mudeliga.
USA-s kasutas esimesena ketaspidureid uuesti 1949. aastal Chrysler mudelil Imperial. Neile järgnesid 1963. aastal Studebaker, kes lisas need baasvarustuses Avanti sportautol ja 1965. aastal Chevrolet, kes paigaldas ketaspidurid mudelile Corvette. 1970. aastatel, kui autod muutusid kiiremaks ja raskemaks muutus ketaspidurite kasutamine, vähemalt esimestel ratastel, USA-s standardiks.
Hüdraulilise ketaspiduri ehitus
Hüdrauliline ketaspidur koosneb peamiselt kahest suuremat detailist: piduriketas ja pidurisadul.
Pidurisadul
Pidurisadul on valmistatud malmist või alumiiniumist. Pidurisadul on kinnitatud statsionaarselt käändmiku külge, kuid selle korpus sisaldab tihendushuulega pidurikolbe, mis liiguvad piduriketta suhtes horisontaalselt. Pidurdamisel suruvad kolvid piduriklotsi vastu piduriketast, mis tekitab auto aeglustamise.
Piduriketta materjalid
Pidurikettad on keraamilised, malmist, roostevabast terasest või süsinikust.
Kõige levinum piduriketta materjal on malm, millel on on madalad tootmiskulud ja kulumisaste on väike. Negatiivsed omadused on: pikaajalisel kasutamisel ja seismisel korrodeerumine, intensiivsel pidurdamisel tõuseb kiiresti piduriketta temperatuur, mis võib ketast paisutada, et pidurid jäävad kinni ning kokkupuutel veega võib kuum ketas mõraneda.
Roostevabast terasest pidurikettad ei ole temperatuuri suhtes nii tundlikud. Suurem kulumine kui malmkettal, kuid parem pidurdusefektiivsus.
Süsinikust pidurikettad on kergemad kui malmist ja roostevabaterasest pidurikettad. Süsinikust pidurikettal on suurem hõõrdetegur ja tööulatus kui kahel eelneval. Maksumus on võrdväärne mõne väiksema auto hinnaga.
Keraamilised pidurikettad ei ole nii efektiivsed kui süsinikust kettad, kuid nendel on omad eelised. Vastupidavus kõrgele temperatuurile, kulumisele ja korrosioonile ning väike erikaal. Keraamiliste piduriketaste suuremad negatiivsed küljed on halb jõudlus madalatel temperatuuridel, krigisemine töö ajal ja kõrge hind.
Piduriketta tüübid
Pidurikettad saab jagada kahte gruppi:
Ventileeritavad kettad koosnevast kahest plaadist, mille vahel on ventileerimise avad, mille eesmärgiks on hajutada soojust. Ventileeritavaid pidurikettaid kasutatakse sõidukitel, mis on mõeldud igapäevaseks kasutuseks ja pidurite töötemperatuur jääb 200–300 kraadi vahele.
Performeertiud pidurikettad on performatsioonid/sälgud, mille eesmärk on piduriklotside kulumissaaduste (piduritolm) eemaldamine piduriklotsidel ja et säiliks püsiv hõõrdetegur.
Lähis-Ida esiaeg
pisi|400px|Lähis-Ida reljeef ([[USGS-i andmed)]] Lähis-Ida eelajalugu annab ülevaate selle piirkonna arhailisest perioodist. Sellesse aega jäävad Mesopotaamia kõrgkultuuri sünd ning sumeri kultuuri esilekerkimine. Arhailine periood lõppes sumeri varadünastilise ajastu algusega ning esimeste kirjalike tekstide ilmumisega.
Arhailine periood
Umbkaudu 9000 eKr (vahemikus 11 000 – 7000 eKr) tekkis Lähis-Idas põllumajandus ning hakkas arenema püsiv asustus. Kasvatati teravilju ja kodustati esimesed loomad. Umbkaudu 7000 eKr on leiutatud ka põletatud keraamika. Mesopotaamia, Süüria-Palestiina ja Anatoolia varajasi kõrgkultuure võib pidada maailma ajaloos esimesteks, mistõttu kutsutakse seda piirkonda ka tsivilisatsiooni hälliks. Kiilkirja tekke eelseid (u 3300–3200 eKr) tsivilisatsioone ja asulaid saab analüüsida ainult arheoloogilise leiumaterjali põhjal, mistõttu võib kirjalike ajalooallikate eelset aega nimetada ka eelajalooliseks või arhailiseks perioodiks. Lähis-Ida eelajaloolise perioodi etapid on saanud nime muistsete asulakohtade järgi, kust mingile ajastule omast keraamikat või muid arheoloogilisi mälestisi on leitud.
Jeeriko
Jeeriko (tänapäevase nimega Tell es-Sultan) on üks vanimaid teadaolevaid linnalisi asulakohti maailma ajaloos. Tänapäevane Jeeriko linn asub Jordani jõe läänekalda lähedal Palestiina territooriumil. Esimesed andmed asustusest Jeerikos pärinevad umbes aastast 9400 eKr. Aastaks 7000 eKr kujunes välja mitme tuhande elanikuga varajane asula. See asus loodusliku allika juures, mistõttu oli tegu ka ajaloolise küttide-korilaste laagri- või kogunemispaigaga. Asulakohta ümbritsesid müürid. Surnuid maeti elamute põrandate alla. Levinud oli komme vormida surnute koljude ümber kipsist näojooned, mis viitab esivanemate kultusele.
Hassuna
Hassuna kultuur õitses Lähis-Idas vahemikus u 6000–5250 eKr. Tänapäevane Tell Hassuna väljakaevamiskoht asub Iraagis Tigrise jõest läänes umbkaudu 40 kilomeetri kaugusel muistsest Assüüria Nineve linnast. Hassuna ajastul tekkisid ka esimesed Põhja-Mesopotaamia põllumajandusasulad. Väga tuntud on ka rikkalike kaunistustega Hassuna stiilis keraamika. Kultuuril on palju sarnasusi ka Jeerikoga. Elati väikestes linnalistes asulates, kus majad olid ehitatud ümber keskse väljaku.
Samarra
Samarra kultuur, mis levis Lähis-Idas vahemikul u 6000–4800 eKr, on nimetuse saanud Tell Sawwani väljakaevamiskoha järgi, mis asub Tigrise jõe idakaldal 125 km Bagdadist põhja pool. Tegu oli üpriski suure ja rikka linnalise asulaga, kus oli välja kujunenud juba kindel sotsiaalne hierarhia. Leitud on ka jälgi varajasest niisutuskanalite süsteemist. Samarra kultuuri kõige tuntum mälestis on Samarra keraamika, mida iseloomustavad geomeetrilised kujundid (sh svastika) ning stiliseeritud loomade ja lindude kujutised. Keraamika oli laialt levinud kõikjal Lähis-Idas, seega oli see kultuur varasematega võrreldes suure tähtsuse ja ka mõjuga hilisematele kultuuridele. püsti=1.7|pisi|Lapsed Samarras
‘Ubayd
‘Ubaydi ajajärguks kutsutakse ajavahemikku Mesopotaamia ajaloos u 6000–3800 eKr. Periood sai nime Tell al-Ubaidi väljakaevamiskoha järgi, mis asub Lõuna-Iraagis muistse Uri linna lähistel. Tegemist on ka Lõuna-Mesopotaamia esimese kultuuriga. Oletatavasti liikus kultuuri kese Lõuna-Mesopotaamia aladele osalt ka seetõttu, et alanes võis veetase, mis tegi võimalikuks sealse püsiva asustuse. Sel ajastul võeti kasutusele ratas. Keraamikas tuli kasutusele potikeder, perioodi lõpuks oletatavasti ka vankrirattad. Toimus üleminek halkoliitikumi ehk vase-kiviaega. Sel ajal ehitati Mesopotaamias kiirelt välja niisutuskanalid. Ubaidi kultuur hakkas kõikjal domineerima eelnenud Halafi kultuuri asemel.
Ajastu lõpuks toimus kiire linnastumine. Samal ajal algas ka elanikkonna kihistumine ja eliidi väljakujunemine, mis varasematel perioodidel ei olnud nii oluliselt täheldatav. Levisid isiku tuvastamiseks kasutatavad pitsatid. Seda ajajärku võib nimetada ka tsivilisatsiooni tekke ajastuks tänapäevases mõttes. Juba 5000 eKr hakkas arenema muistne Eridu linna tempel, mille ümber kujunes linnaline asula. Sellest maailma ajaloos esimesest teadaolevast pühakojast kasvas aegade jooksul välja hiiglaslik templikompleks tsikuraadiga.
Kert
Kert on eesnimi, mida on pandud meestele ja naistele. XIX sajandil oli Kert kasutusel ainult naisenimena.
Henri Järvelaid
Henri Järvelaid (sündinud 11. detsembril 1998 Tallinnas) on Eesti jalgpallur (kaitsja). Ta mängib Eesti Premium liiga klubis Nõmme Kalju FC.
Kert
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 165. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Kert 1002 mehel.
Henri Järvelaid
Koondisekarjäär
A-koondise debüüdi tegi Järvelaid 5. septembril 2020 UEFA Rahvuste Liiga mängus Gruusia vastu. Samas mängus tegid oma debüüdi veel Karl Jakob Hein ja Georgi Tunjov.
Klubi
''Uuendatud seisuga 13. märts 2023''
Koondis
''Uuendatud seisuga 13. märts 2023''
Lähis-Ida esiaeg
Uruk
Uruki perioodi nimetatakse ka Sumeri arhailiseks ajastuks, see hõlmab ajavahemikku u 4000–3000 eKr. Sellel ajastul oli Mesopotaamia tähtsaim keskus suureks arenenud Uruki linn, mis domineeris piirkonna kõikide teiste asulate üle. Sellesse ajastusse jääb riikide sünd, linnade tormiline areng ja kiilkirja arhailiste vormide kasutuselevõtt. See oli pronksiaja algus Lähis-Idas. Tsivilisatsiooni areng Lõuna-Mesopotaamias mõjutas kogu Lähis-Ida ja ka kaugemaid piirkondi.
Ühiskond muutus üha rohkem organiseerituks ja tekkisid erinevad ühiskonnaklassid, mis jaotusid vastavalt ametitele ning üha enam ka sotsiaalsele, nii päritavale kui ka varanduslikule staatusele. Uruki ajastu lõpupoolelt pärinev kiilkirjatekst "Ametite nimekiri" on selgelt hierarhiline ja kogu riigi kõrgeim amet näis kuuluvat nn preesterkuninga funktsioonis ametimehele. Temast allpool on omakorda mainitud kõikvõimalike elualade juhte. Tekkinud on ka töölistele organiseeritud ja standardiseeritud palgamaksmissüsteemid. Vahel kutsutakse kogu seda ajastut pöördelisuse tõttu "Uruki fenomeniks" ja ka "linnastumise revolutsiooniks".
Varem oletati, et suurte muutuste taga Mesopotaamia kultuuris võis olla uue rahvagrupi, sumerite sisseränd, kes asusid elama põlisrahva ubaidlaste territooriumile. Kuna aga ühtegi otsest arheoloogilist tõendit teatava teise rahva saabumisest ei ole, siis tänapäeva teaduses peetakse sumereid üldiselt Mesopotaamia põlisasukateks. Samas ei saa välistada ka mõne suurema rahvakillu sisserännet 4. aastatuhande jooksul. Varasem käsitsi tehtud ja meisterlikult viimistletud keraamika asendub potisseparattal tehtud masstoodanguga. Eriti levisid on aga vormi sees valmistatud standardse mahuga savikausid. Tõenäoliselt jagati kausside standardmõõtude kohaselt ka palgana makstavat toitu kõikvõimalikele töölistele ja ametnikele. Neid kausse kutsutakse viltuse servaga kaussideks. 4. aastatuhande keskpaigaks eKr oli Uruki kultuuri mõju levinud kõikjale Lähis-Itta ja ka Süüriasse, Elamisse ning Egiptusse. Võib oletada, et Egiptus sai mõjutusi Lähis-Idast ning tellised, võib-olla ka kiri ja silinderpitsatid, kujunesid seal osalt Lähis-Ida mõjul.
Urukist pärit kaupmehed ja rändurid asutasid oma kolooniaid või kaubavahetusjaamu nagu näiteks Habuba Kabira Eufrati keskjooksul Süüria aladel. Uruki ajastul tulid kasutusele silinderpitsatid. Uruki linna Eanna rajooni templikompleksi kaunistused savikoonustest mosaiikidega on Uruki ajastu arhitektuuri üks peamisi näiteid. Kiilkiri tekkis Sumeris u 3300–3200 eKr, pisut hiljem tekkis kiri iseseisvalt tänapäevase Iraani aladel muistses Elamis. Üks sellaseid tuntumaid kunstiteoseid on nn Uruki vaas.
Jemdet Nasr
Jemdet Nasri periood oli ajavahemikul 3100–2900 eKr. Toimus Uruki süsteemi langus ning kultuuri levik rohkematesse Mesopotaamia linnadesse. Üks suur keskus Uruk asendus väiksemate kõrgelt arenenud linnaliste keskustega. Kujunesid välja Mesopotaamia riigid, mille keskmes oli linn ning mis hõlmasid ümbruskonna põllumaid ja väiksemaid asulaid. Arenes bürokraatia, kiiremini eristusid ühiskonnaklassid. Kiri arenes piktograafilisest kirjast üha rohkem kiilkirjaks. Ajastut määratletakse eelkõige keraamika järgi.
Arhalise perioodi lõpp
Jemdet Nasri perioodile järgnenud ajastut kutsutakse Sumeri varadünastiliseks ajastuks. Sel perioodil hääbusid sumerite linnriigid ja tekkisid iseseisvad suurriigid, kasutusele võeti kiilkiri. Kirja pandi esimesed ajaloolised tekstid. Seejärel tekkisid Akadi riik ja Vana-Babüloonia riik, mis kestis üle kaheksa sajandi.
Kert
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 2408. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Kert 12 naisel.
Alususkumus
Alususkumusi ehk baasuskumusi on kahte liiki, kas empiirilised või aprioorsed.