cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Jaanilinn
Jaanilinn Eesti Narva linnaosana
Pärast Eesti okupeerimist ja annekteerimist Nõukogude Liidu poolt 1940. aastal säilis Jaanilinn esialgu Eesti osana.
1944. aasta Narva lahingu ajal moodustasid Saksa väed Jaanilinna idaküljel Jaanilinna sillapea ja õhkisid osaliselt Jaanilinna kindluse läänemüüri.
Jaanilinn Nõukogude Liidu ja Venemaa koosseisus
Pärast järjekordset Eesti okupeerimist 1944. aastal eraldasid Nõukogude Liidu võimud jaanuaris 1945 Jaanilinna halduslikult ülejäänud Narvast, viisid selle üle Vene NFSV Leningradi oblasti koosseisu ning andsid Jaanilinnale 1954. aastal eraldi linnaõigused.
Pärast Eesti Vabariigi taastamist 1991. aastal ei ole Venemaa pidanud Tartu rahulepingut endale siduvaks, mistõttu Jaanilinn kuulub praegu de facto Venemaa Leningradi oblasti Kingissepa rajooni koosseisu.
Khobulethi
Khobulethi (gruusia omaladinas Kobuleti) on linn Gruusias Adžaarias, Khobulethi rajooni keskus.
Verner Loo
Verner Loo (23. november 1932 – 5. november 1997) oli eesti balletitantsija.
Verner Loo alustas tantsijakarjääri 1947. aastal Anna Ekstoni lavastatud "Windsori lõbusates naistes". Aasta hiljem sai temast Anna Ekstoni õpilane Tallinna Koreograafiakoolis, mille ta lõpetas 1955. aastal. Seejärel täiendas ta end Leningradi tollase kuulsa õppejõu Aleksei Pissarevi juures.
1950.–1960. aastatel oli Verner Loo Estonia teatri juhtivaid balletisoliste. Verner Loo tantsis Helmi Puuri, Aime Leisi, Tiiu Randviiru, Ülle Ulla ja teiste nimekate baleriinide partnerina ballettides "Luikede järv", "Raimonda", "Chopiniana", "Esmeralda", "Giselle", "Romeo ja Julia", "Suur võlur – arm astus", "Kivilill", "Rigonda", "Don Quijote", "Mere kaldal".
1965. aastast töötas ta pedagoogina Tallinna Koreograafiakoolis, aastatel 1977–1988 oli ka kooli direktor.
Lemmit Kaplinski
thumb|right|Lemmit Kaplinski abieluvõrdsuse meeleavaldusel 4. oktoobril 2020
1998. aastal lõpetas ta Tartu Miina Härma Gümnaasiumi ja 2008. aastal Tartu Ülikooli bakalaureuseõppe semiootika ja kulturoloogia erialal. 2019. aastal alustas ta samal erialal magistriõppes.
Erialane tegevus
1999-2002 töötas ta Tartu Kunstikooli ja Kõrgema Kunstikooli Pallas IT-osakonna juhatajana, 2005-2008 OÜ Nordtech juhatajana, 2007-2009 KVÜÕA infotehnoloogia vanemadministraatorina, 2014-2016 Tartu Aparaaditehase loomelinnaku projektijuhina ja 2010-2020 Trüki- ja Paberimuuseumi direktorina.
Ta on juhtinud ka kirjastust Võluri Tagasitulek ja 2011-2014 Tartus tegutsenud MTÜ-d Noor-Eesti Loomekeskus.
Riigikaitseline tegevus
Lemmit Kaplinski kuulub 2004. aastast Kaitseliitu ning on alates 2021. aasta veebruarist Tartu Akadeemilise Malevkonna pealik.
Poliitiline tegevus
2020. aasta veebruaris valiti Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni kuulunud Lemmit Kaplinski Tartu linnavolikogu esimeheks.
Alates 20. novembrist 2021 on Kaplinski Tartu abilinnapea.
Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 10 (Tartu linn) 303 häält ning ei osutunud valituks.
Ühiskondlik tegevus
5. detsembril 2019 toimus tema eestvedamisel ja algatusel Tartus esimene Heameeleavaldus LGBT+ inimeste toetuseks ning 2020 sügisel toimusid Kaplinski korraldatud kaks suuremahulist meeleavaldust abieluvõrdsuse toetuseks - 4. oktoobril Tartus, Raekoja platsil ning 18. oktoobril Tallinnas, Vabaduse väljakul. Samuti on Kaplinski seisnud Poola naiste abordiõiguste kaitseks.
Isiklikku
Tema isa oli kirjanik Jaan Kaplinski, ema on kirjanik Tiia Toomet. Tal on õde Elo-Mall Toomet ning vennad Ott-Siim Toomet ja Lauris Kaplinski.