cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kivisilla makett
pisi|Kivisilla makett Kivisilla makett on skulptuur Tartu Kaarsilla juures, Tartu kunagise Kivisilla pronksist makett.
Makett paigaldati Kivisilla fondi eestvedamisel.
Autor on skulptor Tiiu Kirsipuu, skulptuur avati 29. juunil 2004.
Caster Semenya
Inglismaa ajalehe The Daily Telegraph 24. augustil 2009 avaldatud uudises kirjutati, et enne MM-i tehtud test näitas Semenyal testosterooni taset ligi kolm korda suuremana, kui normaalselt naistel peaks olema. Lehe arvates on Lõuna-Aafrika Vabariigi võistkonna peatreener endine Saksa Demokraatliku Vabariigi kergejõustiku dopinguprogrammis osalenud Ekkart Arbeit. Arbeit on ise väitnud, et tema suhe dopinguga sai lõpu juba 1989. aastal Berliini müüri langemise järel.
Simuna
Simunas asub üks Struve geodeetilise kaare kolmest Eestis säilinud mõõdupunktist. thumb|[[Simuna kirik]] Simuna allikast ehk Katkuallikast saab alguse Pedja jõgi, mille äärt pildi kulgeb Simuna Kooli looduse õppe- ja matkarada. Läheduses asub ka Mällu veskijärv.
Caster Semenya
2009. aasta septembris kirjutas Austraalia ajaleht The Age, et uuringute tulemusel on Semenya hermafrodiit ehk mõlemasuguline isik. Rahvusvaheline kergejõustikuliit (IAAF) lubas uuringute tulemused ja otsuse avaldada novembris 2009. IAAF-i arvates vaevalt Semenya oma medalist peab loobuma, kuna tegemist ei ole dopingu kasutamisega.
Simuna
Alevikus asub Simuna kirik, kus tegutseb Simuna Siimona ja Juuda kogudus. Lai tänav 11 asub 1908. aastal ehitatud kahe ja poole korruseline suurejooneline Simuna koolimaja.
Caster Semenya
Märkused
<references group="märkus" />
Mihály Hoppál
pisi|Mihály Hoppál Tartus semiootika osakonnas loengul, 2009 Mihály Hoppál (sündinud 31. oktoobril 1942 Kassas) on ungari etnoloog, šamanismi uurija ja semiootik.
Heraldika mõisteid
''Siin on loetletud heraldika mõisteid.
Kangerlussuaq
Kangerlussuaq (grööni keeles 'suur fjord') on asula Gröönimaa läänekaldal Qeqqata omavalitsuses samanimelise fjordi veeres.
Väljaküla
Väljaküla on mitme Eesti küla nimi:
Logopeedia
Logopeedia on teadus kommunikatsioonipuuete avaldumisest, ennetamisest, hindamisest ja teraapiast. Logopeedia kui teaduse eesmärgiks on kirjeldada kommunikatsioonipuuete avaldumist, selgitada nende mehhanismi, välja töötada meetodid ja töökorraldus kõne-, hääle- ja keelepuuete, samuti neelamisprobleemide kõrvaldamiseks või leevendamiseks.
Logopeedidel on Eestis aastast 1989 tegutsev erialaliit Eesti Logopeedide Ühing. Logopeede õpetatakse Eestis vaid Tartu Ülikooli eripedagoogika osakonnas alates aastast 1968. Logopeediks saab pärast 5-aastase kursuse lõpetamist (magistrikraadi omandamist).
Logopeedia Eestis
Logopeedia alguseks loetakse 1920. aastaid, kui Tartu Ülikooli närvikliiniku kõnehäirete ambulatooriumi juhatajaks sai dr. Viktor Hion. Tema juhtimisel tegeleti alguses peamiselt afaasia ja kogelusega. Pikka aega tegelesid logopeediliste küsimustega vaid arstid. Huviorbiidis oli eelkõige kogelus, kuulmislangusega inimeste kõne, afaasia ja häälduspuuete korrigeerimine.
Esimesed eestlastest logopeedid olid Adele Palm, Lea Nurkse ja August Karu (logopeed), kes õppisid Leningradis M. F. Brunsi juures. Ka Moskva Pedagoogiline Instituut õpetas logopeede.
Naaberdistsipliinid
Logopeedia on tihedalt integreeritud lingvistika, eripedagoogika, meditsiini (ortodontia, hambaarstiteadus, otorinolarüngoloogia, neuroloogia jpt), psühholingvistika, psühholoogia ja pedagoogikaga.
Myrdene Anderson
pisi|Myrdene Anderson kodus [[West Lafayette'is 2006]] Myrdene Anderson (sündinud 13. augustil 1934) on Ameerika semiootik ja antropoloog, töötab Purdue Ülikoolis USA-s Indiana osariigis. Ameerika Semiootika Seltsi (mis haarab kogu Põhja-Ameerikat) ekspresident, üks Ameerika semiootika liidreid.
Tema väga mahukas doktoritöö saamide etnoökoloogiast oli seda teadusharu rajavaid uurimusi.
Myrdene Anderson on korduvalt viibinud Tartus TÜ semiootika osakonna külalisena, sealhulgas Fulbrighti stipendiaadina 2003. aasta kevadsemestril.
Calingiri
Calingiri on asula Austraalias Lääne-Austraalia osariigis.
Ruprecht (Saksa kuningas)
Ruprecht (1352–1410) oli Wittelsbachi dünastiast pärinev Saksa kuningas 1400–1410. Ta oli 1398–1410 Ruprecht III nime all Pfalzi kuurvürst, pärinedes Wittelsbachide vanemast liinist.
Ruprecht sai Saksa kuningaks pärast kuningas Wenzeli troonilt tõukamist, kuid temast ei saanud kunagi Saksa-Rooma keisrit.
Perekond ja lapsed
Ta abiellus 27. juunil 1374 Ambergis Elisabeth von Hohenzollern-Nürnbergiga, Nürnbergi linnakrahvi Friedrich V ja Elisabeth von Meißeni tütrega.
Nad said järgmised lapsed:
Deutsche Welle
pisi|Deutsche Welle logo 1995–2012
Deutsche Welle (otsetõlkes 'Saksa laine') on Saksamaa avalik-õiguslik ehk riigi rahastatav ringhääling, mis teeb ja edastab eeskätt välismaailmale suunatud Saksamaa eluolu kajastavaid ja propagandasaateid. Deutsche Welle on asutatud 11. juunil 1953.
Ringhääling on tegutsenud 1963. aastast Kölnis, alternatiivina teise rahvusvahelisele auditooriumile suunatud raadiojaama Deutchlandfunk kõrval, mis tegi ja edastas saateid Saksamaa naabermaadele. Deutsche Welle sihtauditooriumiks olid seevastu kaugemad riigid. 1993. aastal võttis Deutsche Welle üle ka kõigis senistes Deutschlandfunki keelevariantides saadete tegemise.
Tänapäeval asub Deutsche Welle peakorter Bonnis ja Deutsche Welle televisioonikeskus Berliinis. 2008. aasta seisuga levitab Deutsche Welle teavet nii Saksamaa, Euroopa Liidu kui ka maailma sündmustest ja arengust järgmiste meediakanalite kaudu:
Deutsche Welle raadio on teinud ka eestikeelseid saateid. Alates jaanuarist 1999 on neid valmistatud koostöös Eesti Raadio I programmiga, kolmveerandtunnised saated on eetris kord nädalas pühapäeviti kl 22.10.
Mart Simm
Mart Simm (sündinud 10. novembril 1946 Pärnus) on eesti hüdrobioloog, bioloogiakandidaat (1976).
Bronhiit
pisi|Pilt A – inimese kopsude ja kopsutorude asukoht, pilt B – kopsutoru, pilt C – kopsutoru bronhiidi ajal Bronhiit on kopsutorude ehk bronhide limaskesta põletik.
Mart Simm
Elukäik
Ta õppis Tartu Riiklikus Ülikoolis bioloogiat, ülikooli lõpetas 1966. aastal.
Aastatel 1969–1985 oli ta Läänemere Kalamajanduse TUI Tallinna osakonna teadur, hiljem vanemteadur.
Bronhiit
Krooniline bronhiit
Bronhiiti peetakse krooniliseks, kui patsiendil on rögaeritusega köha vähemalt kolme kuu jooksul kahel aastal järjest ning ta ei põe teisi kopsuhaigusi. Kroonilist bronhiiti põhjustavad suitsetamine, õhureostus ja sagedased infektsioonid. Kroonilist bronhiiti ravitakse suitsetamisest loobumise ning röga lahtistavat ja väljaköhimist soodustavate vahenditega, raskematel juhtudel ka antibiootikumidega. Krooniline bronhiit võib viia kopsuemfüseemi, kroonilise obstruktiivse kopsuhaiguse ja hingamispuudulikkuse tekkeni.
Mart Simm
Elukäik
Aastatel 1985–1990 oli ta Eesti NSV Teaduste Akadeemia Termofüüsika ja Elektrofüüsika Instituudi merekeemiasektori vanemteadur.
1990–1998 töötas ta Teaduste Akadeemia Ökoloogia ja Mereuuringute Instituudis merekeemiasektori vanem- ja juhtteadurina.
Ta on tegelenud Liivi lahe zooplanktoni uurimisega ning mesozooplanktoni ja müsiidiliste leviku, ökoloogia ja produktsiooni uurimisega.
Parkmets
pisi|[[Sütiste parkmets Tallinnas]] Parkmets (harvem kasutatud terminit metsapark) on vabakujuline park, mille haljastuseks on peamiselt kohalik (pärismaine) metsakooslus.
Parkmetsa loomisel piirdutakse mõne metsaala minimaalse korrastamisega. Parkmets on seega pärandkooslus. Võrreldes barokkpargiga ei nõua parkmets pidevat hooldamist.
Kuimetsa
Kuimetsa on küla Rapla maakonnas Rapla vallas. Asub Kaiust kirdes.
Aastatel 1993–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Kaiu vallas.
Külas asuvad Iida urked ehk Kuimetsa karstiala. See karstiala on Eesti kõige ulatuslikum karstikoobastik ning on kaitse all Kuimetsa maastikukaitseala koosseisus.
Kuimetsas tegutsevad algkool ja raamatukogu.
15. sajandil rajati külasse Kuimetsa linnus, mis põles 1560. aastal Liivi sõjas. Nüüdseks on sellest säilinud vaid esimese korruse varemed.
Kalle Olli
Kalle Olli (sündinud 12. veebruaril 1967 Tallinnas) on eesti merebioloog.
Elukäik
Aastal 1992 lõpetas ta Tartu Ülikooli bioloogia erialal.
1992–1996 oli Helsingi Ülikooli külalisüliõpilane.
1998. aastast on ta Tartu Ülikooli Botaanika ja Ökoloogia Instituudi erakorraline teadur. Samal aastal oli ta ka Tromsø ülikooli külalisteadur.
1998–2000 oli Woods Hole Oceanographic Institutioni teadur.
Alates 2017. aastast Eesti Maaülikooli professor.
Jaana Kukk
Jaana Kukk (sündinud 26. juunil 1975 Kiviõlis) on eesti näitleja ja grimeerija.
Lõpetas 1997. aastal Viljandi Kultuurikolledži teatrikateedri I lennu näitlejana.
Brjansk
Brjansk (vene Брянск) on linn Venemaal, Brjanski oblasti keskus. Asub Desna jõe kaldal. Geograafilised koordinaadid on 53°15'N, 34°22' E.
Brjansk on asutatud 985. aastal. 1252. aastast Brjanski vürstiriigi keskus.
1356. aastast Leedu suurvürstiriigi koosseisus.
1503. aastal läks Moskva alluvusse.
19. sajandil oli tähtis tekstiili- ja metallurgiatööstuse keskus.
Tööstuses on tänapäeval tähtsaimad manöövervedurite, vagunite, teehöövlite ja eriotstarbeliste veokite tootmine BAZ-is (БАЗ, Брянский автомобильный завод).
Linn sai kannatada Tšornobõli katastroofi ajal.
Elanike arv oli 424 100 (2005) ja 415 600 (2010).
Camballin
Camballin on asula Austraalias Lääne-Austraalia osariigis.
2006. aasta rahvaloenduse kohaselt elas asulas 702 inimest.
Adam Jakobson
Adam Jakobson (13. juuli 1817 Haanja vald, Rõuge kihelkond, Võrumaa – 18. detsember 1857 Torma) oli eesti koolmeister ja haritlane, Carl Robert Jakobsoni isa.
Jakobson oli pärit Võrumaalt ning tegutses esialgu rätsepa ja Tartu Ülikooli teenistujana. Tema haridus oli napp, kuid ta täiendas end iseseisvalt, soovides saada koolmeistriks. Samas tegeles ta ka muusikaga. 1841 abiellus ta vene-läti päritolu Jelizaveta Jegorovaga, kelle kaudu sai ta Torma kihelkonnas kösterkoolmeistri koha. Ta töötas Torma kihelkonnakoolis õpetajana aastatel 1846–1857.
Ta huvitus muusikast, asus laialt propageerima laulmist ja lõi mitmehäälseid laulukoore. 1848. aastal loodi tema algatusel Torma pasunakoor, teda toetas rahaliselt seejuures estofiil dr Georg Schultz-Bertram. Adam Jakobson pühendas orkestrile palju aega ning sellest sai peagi silmapaistev muusikute kollektiiv, mis äratas laia tähelepanu. Ta tegeles ka kirjandusega, andes välja oma muusikaliste saavutuste tutvustamiseks kaks brošüüri: 1856. aastal ilmus “Torma Mängokoor” ja 1857. aastal “Tallorahva süddamerõmust”.
Adam Jakobson kuulus ka Torma vennastekogudesse (hernhuutlaste hulka) ja tõusis seal juhtivaks tegelaseks. Tema algatusel ehitati kiriku kõrvale palvemaja.
Adam Jakobson tõusis Torma kihelkonna juhtivaks ja populaarseimaks avaliku elu tegelaseks, kuid suri vaid 40-aastaselt.
Isiklikku
Tema pojad olid Carl Robert Jakobson ja Eduard Magnus Jakobson, tütar oli Natalie Auguste Johanson-Pärna.
Usuline ekstremism
Usulise ekstremismi (ehk usuline äärmuslus ehk religioosne ekstremism ehk religioosne äärmuslus) all on tavaliselt mõistetud vägivallaaktide sooritamist ajendatuna oma usulistest tõekspidamistest.
Laiemas mõttes on USA-s pärast 11. septembri terrorirünnakuid hakatud nimetama usuliseks ekstremismiks ka teiste uskude vihkamise õhutamist oma usukaaslaste seas.
Üks suurimaid ohte maailmas
Usuline ekstremism ja sallimatus moodustavad ühe suurima ohu tänapäeva maailmale, ütles ÜRO Inimõiguste Komisjoni esindaja professor Abdelfattah Amor, kõneldes 10. juunil 2002 Maailma Usuvabaduse Kongressi avakoosolekul Manilas Filipiinidel. Kongress, mille organiseerijaks on Rahvusvaheline Usuvabaduse Assotsiatsioon (IRLA), kutsutakse kokku eesmärgiga leida lahendusi, kuidas kasutada uusi meetodeid usulise sallivuse ja vabaduse propageerimiseks.
Capel (Austraalia)
Capel on asula Austraalias Lääne-Austraalia osariigis.
Wenzel (Saksa kuningas)
Wenzel (26. veebruar 1361 – 16. august 1419) oli Luksemburgi dünastiast pärit Saksa kuningas 1378–1400 ja Böömimaa kuningas (Wenceslaus IV või Václav IV, mõnikord hüüti ka "Joodikuks") 1378. aastast kuni surmani. Ta oli keiser Karl IV poeg ja keiser Sigismundi vend.
Wenzeli isa, Karl IV üritas Luksemburgi dünastiast Brandenburgi markkrahvkonda oma suguvõsa valdusse saada. Brandenburgi kuurvürstikoht oleks Luksemburgidel, kellele kuulus juba Böömi kuurvürsti positsioon, aidanud kindlustada Saksa-Rooma riigi keisriksvalimist. 1373. aastal ostis Karl IV Otto V-lt 500 000 kuldna eest Brandenburgi margi. Markkrahviks määras ta oma alaealise poja Wenzeli, kelle nimel ta ise valitsema asus. thumb|200px|left Wenzel püüdis saada ka Saksa-Rooma keisriks, kuid see ei õnnestunud. Lõpuks kukutati ta rahulolematute Saksa vürstide poolt, kuna ta oli olnud liialt järeleandlik suhetes Prantsuse kuninga Charles VI-ga ning pööranud Böömimaa asjadele rohkem tähelepanu kui Saksamaale. Seetõttu eemaldati ta Saksa-Rooma valitseja troonilt, ehkki ta ise ei tunnistanud kunagi oma järglase Ruprechti trooniletõusu.
1410. aastal loobus ta aga ametlikult kuningatiitlist oma venna Sigismundi kasuks. Böömimaal oli ta pidevas tülis aadlikega ning vastustas ka Jan Husi tegevust. Seetõttu sattus ta pärast viimase põletamist üha suurematesse vastuoludesse tšehhidega, millest tema surma järel kasvasid välja hussiitide sõjad.
Jefremov
Jefremov on linn Venemaal Tula oblasti lõunaosas, Jefremovi rajooni keskus. Asub Tulast 144 km kaugusel.
1630. aastatel asutatud Jefremovskaja külla rajati tsaar Mihhail I Fjodorovitši käsul 1637. aastal kindlus. 1777 sai linnaõigused.
Jefremovit läbib Moskva ja Donbassi vaheline raudtee.
1933. aastal valmis Jefremovi soojuselektrijaam.
Muusikaproduktsioon
Muusikaproduktsioon on fonogrammi ehk helisalvestise ehk heliülesvõtte tootmine. Fonogramm asub helikandjal (näiteks heliplaat, helilint, helikassett, CD, SACD, DVD, VHS, arvuti kõvaketas) ja võib olla toodetud dokumenteerimiseks või levitamiseks näiteks raadios, televisioonis või müügivõrgus.
Muusikaproduktsiooni algatab ja selle eest vastutab fonogrammitootja.
Muusikaproduktsiooni juhib muusikaprodutsent, kes vastutab heliülesvõtte kunstilise kontseptsiooni teostamise eest. Tihti vastutab muusikaprodutsent muusikaproduktsiooni eest ka majanduslikult.
Muusikaproduktsiooni etapid
Muusikaproduktsiooni põhilisteks etappideks on helisalvestus, järelproduktsioon ja tiražeerimine. Keerulisema ja kallima muusikaproduktsiooni korral võib helisalvestusele eelneda ka eelproduktsioon.
Muusikaproduktsiooni kõik etapid võivad toimuda ühes helistuudios, kuid on ka võimalik, et eelproduktsioon ja demo teostatakse näiteks kodustuudios, helisalvestus näiteks kontserdisaalis või kirikus ning järelproduktsioon veel kolmandas spetsiaalses stuudios.
Eelproduktsioon
Eelproduktsiooni (inglise pre-production) käigus luuakse saatepartiid, valmistatakse ette noodimaterjal vms.
Demo valmistamine
Eelproduktsiooni üheks eesmärgiks võib olla ka demo valmistamine. Demo ehk tutvustav fonogramm valmistatakse tavaliselt eesmärgiga veenda rahastajaid, leida sponsoreid, pääseda salvestama kõrgetasemelisse helistuudiosse vms. Demo sisaldab tavaliselt üks kuni kolm träkki kavandatavast helikandja materjalist.
Helisalvestus
Helisalvestus (inglise sound recording) võib toimuda spetsiaalses helistuudios või ka kontserdisaalis, kirikus või mujal. Heli salvestamiseks kasutatakse mikrofone. Heli salvestatakse tavaliselt mitmerajalise helisalvesti abil arvuti kõvakettale või muule helikandjale.
Järelproduktsioon
Järelproduktsioon (inglise post-production) hõlmab muusikaproduktsiooni etapid, mis järgnevad salvestusele ja mille tulemuseks on tiražeerimisvalmis toode. Järelproduktsioonist räägitakse ka filmi, fotograafia ja digitaalse kujutava kunsti puhul.
Miksimine
Miksimine (inglise audio mixing) toimub mikserpuldi abil. Mikserpult võib olla riistvaraline (analoogne või digitaalne) või tarkvaraline.
Masterdamine
Masterdamine (inglise audio mastering) on üks muusika järelproduktsiooni etappe, mille lõpptulemusena miksitud materjal salvestatakse andmekandjale (masterile). Masterdamisel on kolm etappi:
Miksitud materjali järeltöötlemine
Miksitud materjali järeltöötlemise käigus
Eelmasterdamine
Eelmasterdamine (i.k premastering) on masterdamise etapp, mille käigus sisestatakse ja kontrollitakse träkkide nimetusi ja indekseid, määratletakse träkkidevaheliste pauside kestused ja sisestatakse nõutavad toote informatsioonikoodid ISRC ja EAN. Eelmasterdamise tulemuseks on premaster-CD, mis vastab audio CD punase raamatu standardile (Red-Book-Standard) (vt Vikerkaareraamatud).
Matriitsi valmistamine
Vinüülplaatidel valmistati matriitsina n-ö negatiivne vorm. CD-de tiražeerimisel on matriitsiks klaasmaster.
Dotsetakseel
Dotsetakseel (docetaxelum) on infusioonilahuse kontsentraat (keemiline aine) ja mitmete inimese vähitüüpide kemoteraapias kasutatav vähiravimi toimeaine, mis liigitatakse kasvajavastaste ja immunomodulleerivate ainete – taksaanide hulka.
Dotsetakseel on ravimi geneeriline nimetus. Ravimi tootenimed on Taxotere®, Docecad jt.
Dotsetakseel on paklitakseeli poolsünteetiline derivaat, mida toodetakse harilikus jugapuus sisalduvate ainete baasil.
Dotsetakseeli kasvajavastase toime täpset mehhanismi seni ei tunta.
Dotsetakseelil on tõestatult üldise elumuse pikendamist – vähemalt 3 kuu võrra – soodustav toime.
Nimetused ja tähised
CAS-i registreerimisnumber on 114977-28-5.
Farmakoterapeutiline rühm : taimsed alkaloidid ja teised looduslikud ained, taksaanid.
ATC-kood: L01CD02.
Seaduslikkus
Dotsetakseeli tohib Euroopa Liidus välja kirjutada.
Dotsetakseel on registreeritud Eesti ravimiregistris:
Näidustused
Dotsetakseeli kasutatakse dotsetakseeli monoteraapiana või koos muude ravimitega peamiselt mitteväikerakk-kopsuvähi, rinna-, hormoon-refraktaarse eesnäärmevähi, maovähi, pea ja kaelapiirkonna vähi ja munasarja pahaloomulise kasvaja korral.
Annustamine ja kulud
Soovitatav dotsetakseeli annustamine oleneb vähivormist.
Inglismaal (2009) kujunes 6 dotsetakseeli ravitsükli (18 nädala jooksul) maksumuseks doosiga 75 mg/m2 IV iga 21 päeva tagant 5262 naelsterlingit (baseerub average body surface area 1,75 m2).
Vastunäidustused
Dotsetakseeli vastunäidustustele tuleb lisada teiste ravimite, mida manustatakse koos nimetatud ainega, vastunäidustused.
Erihoiatused ja ettevaatusabinõud kasutamisel
Dotsetakseeli erihoiatustele tuleks lisada koosmanustatavate ravimite erihoiatused.
Esinenud on ülitundlikkusreaktsioone, naha reaktsioonidena lokaalset nahaerüteemi jäsemetel (peopesad ja jalatallad) ja turset, ka vedelikupeetust.
Raske perifeerse neurotoksilisuse tekkimisel tuleb annust vähendada.
Kardiaalse toksilisuse ilminguna on osadel vähipatsientidel esinenud surmaga lõppenud südamepuudulikkust.
Fertiilsus ja rasedus
Sõltuvalt ravimi kaubamärgist tuleks nii meestel kui ka naistel nii ravi ajal kui ka kuni 6 kuud pärast ravi kasutada rasestumisvastaseid vahendeid, et vältida potentsiaalseid teratogeenseid toimeid (väärarengute teket) lootele.
Hormoon-refraktaarne eesnäärmevähk
Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Docetaxel seisuga 16.07.2015.
Bluetooth low energy
Bluetooth low energy (Bluetooth LE, BLE, Bluetooth Smart, Bluetooth Versioon 4.0+ ) on juhtmevaba personaalvõrgu (PAN) tehnoloogia, mis võimaldab luua Etherneti võrgu sülearvutite, mobiiltelefonide ja pihuseadmete vahel. Bluetooth Smart eesmärk on vähendada oluliselt energiatarbimist ja kulusid võrreldes klassikalise Bluetoothiga, ilma sidepidamiskaugust vähendamata.
Sideprotokolli Bluetooth Smart toetavad mitmed mobiilsed operatsioonisüsteemid, sealhulgas iOS, Android, Windows Phone ja BlackBerry, samuti OS X, Linux ja Windows 8. Bluetooth Special Interest Group (SIG) ennustab, et 2018. aastaks toetab Bluetooth Smarti enam kui 90% Bluetoothiga telefone.
Ühilduvus
Ainult Bluetooth LE protokolli kasutavad seadmed ei ühildu klassikalise Bluetoothi protokolliga. Bluetooth Smart ja klassikaline Bluetooth kasutavad mõlemad 2,4 GHz sagedusala, mis lubab Bluetooth Smart Ready seadmetel kasutada üht antenni.
Kaubamärk Bluetooth Smart
Bluetooth Special Interest Group (SIG) lõi 2011. aastal Bluetooth Smarti logo, et selgitada ühilduvust uute väikese energiatarbega (LE) seadmete ja muude Bluetooth-seadmete vahel.
Sihtturg
Bluetooth SIG määratleb väikese energiakuluga tehnoloogiale mitu turgu, üksikasjalikult on välja toodud nutikodu, tervisehoid, sport ja tervislik eluviis. Tehnoloogia tsiteeritud eelised on järgmised:
Rakendused
Bluetooth SIG määratleb Bluetooth LE-le mitmeid profiile, spetsifikatsioone, kuidas seade töötab konkreetse rakendusega.
Kõik praegused Bluetooth LE rakenduste profiilid põhinevad GATT-il (Generic Attribute Profile). GATT on spetsifikatsioon, kuidas saata ja vastu võtta lühikesi andmejuppe Bluetooth LE raadioliidese kaudu.
2014. aastal käivitas Cambridge Silicon Radio CSR-võrgu. CSR-võrk kasutab Bluetooth Smarti, et suhelda teiste Bluetooth Smarti seadmetega võrgus. Iga Bluetooth Smarti seade võib edastada informatsiooni teistele Bluetooth Smarti seadmetele, luues "võrgu" efekti. Näiteks saab lülitada kogu hoone valgustuse välja ühest nutitelefonist.
Raadioliides
Bluetooth Smart töötab samas sagedusalas nagu klassikaline Bluetooth (2,400–2,4835 GHz ISM-laineala), kuid kasutab teistsuguseid kanaleid. Klassikalisel Bluetoothil on 79 kanalit sammuga 1 MHz, Bluetooth Smart kasutab 40 kanalit sammuga 2 MHz.
Bluetooth Smart kasutab sagedushüplemist, et neutraliseerida kitsasribaühenduse interferentsi probleeme. Klassikaline Bluetooth kasutab samuti sagedushüplemist, kuid veidi teistmoodi. Föderaalne Sidekomisjon (FCC) ja Euroopa Telekommunikatsiooni Standardite instituut (ETSI) klassifitseerivad Bluetoothi tehnoloogiat kui sagedushüplemise skeemi, kuid Bluetooth Smart klassifitseeritakse kui süsteem, mis kasutab digitaalseid modulatsioonitehnikaid või otsejadaga hajaspektermodulatsiooni.
Tarkvaramudel
Kõik Bluetooth Smarti seadmed kasutavad GATT-i (Generic Attribute Profile). Bluetooth Smarti toetavad operatsioonisüsteemide rakendusliidesed on tavalise GATT-i baasil. GATTil on järgnev terminoloogia:
Klient (client)
Server (server)
Karakteristik (characteristic)
Teenus (service)
Deskriptor (descriptor)
Mõned teenused ja karakteristikuväärtused on kasutatud administratiivsetel eesmärkidel, näiteks: mudeli nime ja seeria numbrit saab lugeda standardse karakteristikuna üldise ühendamise teenuse (Generic Access service) sees. Teenused võivad sisaldada teisi teenuseid alamfunktsioonidena, põhifunktsioone kutsutakse esmasteks teenusteks ja lisafunktsioone teisejärgulisteks teenusteks.
Tunnused
Teenuseid, karakteristikuid ja deskriptoreid nimetatakse atribuutideks ja nad on identifitseeritud kui universaalsed unikaalidentifitseerijad (UUID). Bluetooth SIG on reserveerinud UUID-sid (vormiga'' xxxxxxxx-0000-1000-8000-00805F9B34FB) erinevatele standardsetele atribuutidele ja need on 16-bitise või 32-bitise lühivormi väärtustega, mitte 128 bitti, mis teeks koodi keerulisemaks ja mahult suuremaks.
GATT-i toimingud
GATT-protokoll pakub kliendile mitmesuguseid käske, et avastada serveri kohta informatsiooni. Need hõlmavad: Käske saab kasutada, et lugeda (andmed serverilt kliendile) ja kirjutada (kliendilt serverile) karakteristikute väärtusi:
GATT pakub teateid (notifications) ja tähiseid (indications). Klient võib nõuda teadet kindlale karakteristikule serverilt, mis võib saata väärtuse kliendile siis kui see muutub kättesaadavaks. Näiteks: temperatuuriandur võib iga kord pärast mõõdu võtmist teatada kliendile mõõdu; see välistab kliendi vajaduse küsida andurilt iga natukese aja tagant uut väärtust. Selle tulemusena väheneb raadioside kasutamine. Teated sarnanevad tähistega; erinevus seisneb, et teade nõuab vastust kliendilt kinnituseks andmete kättesaamise kohta.
Mõju akule
pisi|Nööpelemendi hinnanguline kestus kasutades Bluetooth LE kiibistiku erinevate signaalisaatmisintervallidega Bluetooth Smart on disainitud madala energiakuluga seadmetele. Paari viimase aasta jooksul on mitmed kiibitootjad tutvustanud nende endi Bluetooth Smarti jaoks optimeeritud kiibistikku. Olenevalt rollist (kas perifeerne või keskne roll) on seadmetel erinev voolutarbe vajadus. Aiselabsi poolt läbi viidud uuringus selgus, et perifeerses rollis olevad seadmed töötavad 1–2 aastat koos 1 Ah nööpelemendiga. See on võimalik tänu Bluetooth Smarti protokollile, mis saadab andmeid väikeste pakettidena. Võrdluseks, keskses rollis olevatele seadmed võivad tarbida pideva skaneerimisega 1 Ah mõne tunniga. Androidi ja iOS-iga seadmetel on väga erinev mõju akule olenevalt skaneerimise tüübist ja sellest, kui palju Bluetooth Smarti seadmeid on läheduses. Koos uue kiibistiku ja parandatud tarkvaraga pole Androidi ja iOS-iga telefonide energiatarve elulistes Bluetooth Smarti kasutustingimustes märkimisväärne.
Lahingurivistu
Lahingurivistu (ka lahingrühmitus) on väekoondise, üksuse või allüksuste paigutus välitingimustes (maastikul) lahingutegevuse või muu sõjalise põhitegevuse nõuetest lähtuvalt.
Lahingurivistus peab võimaldama relvade ja relvasüsteemide tule efektiivset ärakasutamist ja vajalikke manöövrite läbiviimist lahingusituatsioonis.
Harilik jugapuu
Harilik jugapuu (Taxus baccata) jugapuuliste sugukonda jugapuu perekonda kuuluv igihaljas okaspuu.
Tele2 Eesti
Tele2 Eesti on Eesti ettevõte, mis kuulub Rootsi telekommunikatsioonikontserni Tele2.
Harilik jugapuu
Kirjeldus
Jugapuu kasvab 10–20, erandina kuni 28 meetrit kõrgeks. Suurim registreeritud tüve ümbermõõt on 16 meetrit, kuid see puu (Fortingalli jugapuu) on südamemädaniku tõttu lõhenenud mitmeks tükiks, mis välisservast edasi kasvavad.
Tele2 Eesti
Ajalugu
Tele2 Eesti ajalugu sai alguse 1997. aasta 28. aprillil, kui hommikul kell pool üheksa käivitas AS Ritabell Eesti Mobiiltelefoni ja Radiolinja kõrval kolmanda mobiiltelefonivõrgu, ettevõtte kaubamärgiks sai "Q". 2001. aastal vahetas Q GSM nime ning jätkas Tele2 kaubamärgi all.
Harilik jugapuu
Kirjeldus
Taimed on harilikult kahekojalised, mõnikord ka ühekojalised. On täheldatud kojalisuse muutumist taimel elu jooksul.
Tele2 Eesti
Ajalugu
Aastatel 2001–2003 oli Tele2 Äripäeva ettevõtete Top 100 edetabelis esikohal.
on Tele2 käibelt ja kliendiarvult suuruselt kolmas mobiilsideoperaator, mille leviala katab 94% Eestimaast.
Tele2 Eesti AS käive oli 2013. aastal Äripäeva andmetel 66,9 miljonit eurot ja sellega paigutus ta lehe andmetel Eesti ettevõtete seas käibe järgi 98. kohale. Suuremate konkurentide EMT ja Elisa Eesti käive oli samal perioodil vastavalt 152,4 ja 94,8 miljonit.
Harilik jugapuu
Kirjeldus
Tüve koor on hallikaspruun kuni punakas. Oksad on rõhtsad ja tipuosas veidi tõusvad.
Külgpungad on äraspidimunajad, tömbi- või ka teravatipulised. Ladvapungade kuju on varieeruv teravmunajatest kuni kerajateni, kuid suuruselt ei ületa nad külgpungi.
Okkad on kuni 4 cm pikkused ja 3 mm laiused, raolised.
Paljunemine
Jugapuu paljuneb peamiselt seemnetega. Ta õitseb märtsis-aprillis ning viljad valmivad septembris-oktoobris. Jugapuu viljad, marikäbid, on küpsena punased. Seemned on väga mürgised, vilja muu osa ei ole mürgine. Jugapuu paljuneb kergesti ka pistokstest. Jugapuu kasvab aeglaselt, kuid võib elada neli tuhat aastat vanaks.
Jugapuud paljundavad sageli linnud, süües nende vilju. Linnu pugus seemned ei seedu ja on pärast täiesti idanemisvõimelised.
Levik ja kasvukohad
thumb|180px|Jugapuu oks marjadega Harilik jugapuu on levinud Loode-Aafrikast üle Euroopa ja Väike-Aasia Kaukasuse ja Põhja-Iraanini. Kesk-Euroopas kasvab ta mägedes kõrgusel kuni umbes 1500 m. Eestis kasvab jugapuu Lääne-Eestis, peamiselt Hiiumaal ja Saaremaal. Nõnda on jugapuu üks neljast looduslikult kasvavast okaspuuliigist männi, kuuse ja kadaka kõrval.
Hävimisohus liigina on ta looduskaitse all (II kategooria).
Carcoola
Carcoola on asula Austraalias Lääne-Austraalia osariigis.
Harilik jugapuu
Levik ja kasvukohad
Jugapuu valiti 2008. aastal Eesti aasta puuks.
Kasutamine
right|pisi|Puit
Jugapuu puit on hästi töödeldav ja peab vastu mädanemisele. Jugapuust tehti vastupidavust nõudvaid tööriistade osi nagu rattakodaraid, rehapulki ja vesirataste hambaid.
Vana-Egiptuses tehti jugapuust sarkofaage. Mõnel pool on andami maksmist nõutud jugapuupuidus. Jugapuust tehtud vibusid ja ambusid on peetud paremaks muust materjalist tehtutest.
Tänapäeval kasvatatakse jugapuud ka dekoratiivpuuna. Jugapuust on sorte aretatud.
Jugapuust toodetakse vähiravimit dotsetakseeli.
Mürgisus
Mürgised on eelkõige jugapuu okkad ja seemned. Nad sisaldavad väga mürgist alkaloidi taksiini, peale selle veel melosiini ja efedriini, mis on vähem mürgised. Seemnerüü (arill) on magusa maitsega ja aromaatne ning pole mürgine, kuid seda ei tohiks siiski süüa, sest kogemata võib alla neelata ka mürgiseid seemneid. Loomad, kes söövad jugapuu marju, surevad.
Inimestel on raskeid mürgistusjuhtumeid esinenud jugapuumarjade kasutamisel abordi esilekutsumiseks. Samuti on ajaloost teada juhtumeid, kus jugapuumarju kasutati endalt elu võtmiseks (näiteks räägitakse Caesari "Gallia sõdades" eburoonide kuningast, kes aastal 53 eelistas surma jugapuumarjade läbi roomlaste kätte vangi langemisele).
Mürgistusnähud inimesel
Mürgistusnähud ilmnevad paari tunni jooksul ja algavad tugeva oksendamisega, millele järgnevad valud maos. Tekib kõhulahtisus ja peapööritus, pupillide laienemine ja teadvusetus. Pulss muutub algul kiiremaks, siis aga nõrgemaks. Surm saabub krampide sagenedes südametegevuse ja hingamise lakkamise tõttu.
Liberaalid (Rootsi partei)
Liberaalid (rootsi keeles Liberalerna, lühend L) on Rootsi liberaalne erakond. Ta on asutatud 1902. Partei tunnuslause on: "sotsiaalne vastutus ilma sotsialismita". Partei kuulub Rootsi parem- ja keskerakondade blokki. Üldises Rootsi poliitilises spektris asub partei paremtsentris.
Programm
Ametlik programm deklareerib partei sotsiaalliberalismi esindajaks. Selle all mõtleb partei vaba turumajandust kombineerituna ulatuslike riiklike sotsiaalprogrammidega. Partei toetab soolist võrdõiguslikust ja välisabi arengumaadele. Partei pooldab välisabi andmist 0,70% Rootsi SKP-st. See on ÜRO soovitus ja Rootsi on üks väheseid riike, mis seda täidab. Välispoliitiliselt toetab partei Rootsi kuulumist Euroopa Liitu ja pooldab liitumist NATO-ga. Palestiina-konfliktis pooldab ta Iisraeli.
Partei muutis Rootsi demokraatlikuks 1917–1920 võimul olnud Nils Edéni liberaalide ja sotsiaaldemokraatide segavalitsuse ajal. Esimesed demokraatlikud valimised toimusid Rootsis 1921.
Partei kritiseeris sotsiaaldemokraate ettevõtete riigistamise pärast. Oldi sotside vastasrinnas, kuid samal ajal kriitiline ka parempoolse Mõõduka Koalitsioonipartei suhtes. Läbi aja on partei nihkunud paremale ja toetab maksupoliitikas Rootsi maksukoormuse (ligemale 50% SKP-st) langetamist.
Partei baseerub valdavalt haritud keskklassile.
Rahvusvahelised kontaktid
Partei on Liberaalse Internatsionaali täisliige. Euroopa Parlamendis kuulub partei Euroopa liberaalsete ja reformiparteide ühendusse ja sealtkaudu EP gruppi Allianss Liberaalid ja Demokraadid Euroopa Eest.
Ajalugu
1902–1923 kandis erakond nime Liberaalne Koondpartei. Seejärel partei lõhenes kuiva seaduse küsimuses. Kuiva seaduse pooldajad asutasid Vabameelse Rahvapartei, vastased Liberaalse Partei. 1934 ühendati mõlemad parteid ja nimeks pandi Rahvapartei. Nii sündis partei tänasel kujul.
1990 lisati nimesse sõna "Liberaalne". 2015. aastast kannab partei praegust nime – Liberaalid.
Viimased valimised
Partei võitis 2018. aasta Rootsi parlamendivalimistel 20 kohta 349-st (5,49% häältest). 2019. aasta Euroopa Parlamendi valimistel võitis partei 1 koha 20-st (4,13% häältest).
Ardatov
Ardatov on linn Venemaal Mordva Vabariigis, Ardatovi rajooni halduskeskus.
Asub Alatõri jõe ääres 114 km Saranskist kirdes.
Asulat on esmamainitud 1671. aastal. Linnaõigused sai 1780. aastal.
2002. aastal oli 66,23% elanikest venelasi ja 32,12% mordvalasi.
Iren Lill
Iren Lill (sündinud 11. oktoobril 1971 Türil) on eesti klavessiinimängija. Ta on muusikafestivali Türi Kevadfestival asutaja ja kunstiline juht.
Haridustee
Iren Lill alustas muusikaõpinguid Paide Lastemuusikakooli Türi filiaalis ning jätkas Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis klaveri erialal. 1995. lõpetas ta Eesti Muusikaakadeemia klaveri erialal (professor Heljo Sepp).
Aastatel 1992–2002 töötas Lill klaveriõpetajana Tallinna Muusikakoolis, 2000–2002 õppis klavessiini erialal Eesti Muusikaakadeemias dotsent Imbi Tarumi käe all.
Tegevus interpreedina
2000. aastal pälvis Lill diplomi interpretatsioonikonkursil "Bach 250" Tallinnas. Ta on esinenud nii solistina kui ka kammeransamblite ja orkestrite koosseisus Eestis, Soomes, Norras, Saksamaal, Venemaal, salvestanud muusikat Eesti Rahvusringhäälingule ja Lääne-Saksa Ringhäälingule (Westdeutsche Rundfunk), olnud heliteoste esmaesitaja. Suvel 2005 osales Lill Euroopa kontserditurneel orkestri Kremerata Baltica koosseisus. Sagedasem koostöö seob teda Marju Riisikampi (klavessiin), Holger Faust-Petersi (viola da gamba, Saksamaa) ja Eva Susanne Kueniga (plokkflööt, Saksamaa).
Aastatel 2006–2010 töötas Iren Lill Eesti Interpreetide Liidu kontsertide produtsendina.
Tegevus klassikalise muusika propageerijana
Tema muusikaartikleid on ilmunud ajalehtedes Sirp, Eesti Ekspress ja Baltische Rundschau ning ajakirjas Muusika.
Iren Lill on Türi Kevadfestivali asutaja, produtsent ja kunstiline juht. Festivali korraldatakse alates 2007. aastast, selle üritustega otsitakse looduse ja klassikalise muusika ühisosa.
Liikmesus
Ta on Eesti Klavessiinisõprade Tsunfti liige 2000. aastast ja Eesti Interpreetide Liidu liige 2004. aastast.
Bakteriaalne perikardiit
Bakteriaalne perikardiit on bakteriaalse infektsiooni põhjustatud südamepauna seestpoolt katva kelme põletik, mis õigeaegse meditsiinilise sekkumiseta viib hemodünaamilise kollapsi, tamponaadi ja surmani.
Etioloogia
Perikardiit on harva esmane. Enamikul juhtudel tekib see teiseselt põletikutekitajate sattumisel perikardile vere kaudu või ümbrusest või põletiku ülekandumisel muudelt südameosadelt. Bakteriaalne perikardiit esineb pneumoonia, meningiidi, osteomüeliidi, artriidi või muude pehmete kudede infektsioonide korral. Samuti kuuluvad riskirühma haiged, kes paranevad rindkere- ja südameoperatsioonidest.
H influenzae on sageduselt teine haigusetekitaja ning bakteriaalne perikardiit saab alguse ülemiste ja alumiste hingamisteede nakkuste ning meningiidi korral. Iseloomulik on paks mädane eksudaat.
Bakteriaalse perikardiidi võivad esile kutsuda ka Neisseria meningitidis, Streptococcus pneumoniae, samuti Mycoplasma pneumoniae.
Tuberkuloosne perikardiit tekib enamasti tuberkuloosibatsillide perikardile sattumisel vere kaudu.
Lisaks bakteriaalsele (mainituile lisanduvad haruharvad tüüfuse-, koolera-, malaaria-, sarlaki-, leetri- jne haigetel) võib esineda ka mittebakteriaalset perikardiiti, enamasti neerukahjustuse korral koos neerude talitlushäiretega, mille tagajärjeks on kusiveresus.
Perikardiit võin esineda ka vähihaiguse korral.
Patogenees
Perikard täidab hõõrdumisvastast ja fikseerivat funktsiooni, kaitseb südant infektsioonide eest. Normaalselt sisaldab ta 20 ml (ehk 30 ksm) vedelikku, kuid põletiku korral muutub perikard proteiinide suhtes läbilaskvaks ning parietaalse ja vistseraalse lestme vahele koguneb hulgaliselt vedelikku. Ägeda põletiku toimel laienevad perikardi veresooned, millest väljub ümbritsevasse koesse ja südamepaunaõõnde verekiude ja valgeliblesid sisaldavat vedelikku ehk ekssudaati. Eksudaati hulk südamepaunas võib tõusta mitmesajale kuupsentimeetrile, isegi liitrile, mille tagajärjel suurenevad ka südamepauna mõõdud.
Et perikardi parietaalne leste pole elastne, kujunevad vedeliku liigsel akumuleerumisel vereringehäired. Vedeliku kiirel kogunemisel kujuneb välja südametamponaad, mille korral südamekambritel tekib ruumipuudus. Selle tagajärjel kõrgeneb venoosne ning arteriaalne rõhk ja pulss kiireneb. Perikardi mahu jätkuval suurenemisel tekib süsteemne hüpotensioon ning kardiovaskulaarne kollaps.
Kliiniline pilt
Haigetel esinevad tahhükardia, köha, higistamine, summutatud südametoonid ja hõõrdumiskahinad, mis ilmnevad nii süstoolse kui diastoolse faasi kestel. Kaelaveenid on täitunud ning nahk tsüanootilise ilmega. Iseloomulike sümptomite hulka kuulub ka paismaks.
Leukotsüütide arv
Referentsväärtused:
Erütrotsüütide settekiirus
Referentsväärtused:
Ravi
Sõltuvalt haigustekitajast kasutatakse järgmisi antibiootikume:
Südametamponaadi korral on vedeliku eemaldamiseks sageli vajalik teha perikardiotsenees. Korduvate ägedate perikardiitide korral sooritatakse perikardiektoomia.
Fernando II (Aragón)
Fernando II Katoliiklane (aragoni keeles Ferrando II; hispaania keeles Fernando II "El Católico") (Kastiilia valitsejana Fernando V) (10. märts 1452 – 23. juuni 1516) oli Aragóni krooni valduste kuningas 1478–1516 ja koos oma abikaasa Isabel I-ga 1478–1504 ka Kastiilia kaasvalitseja.
Yamuna
Yamuna (sanskriti ja hindi यमुना Yamunā) on jõgi Aasias Hindustani poolsaarel.
Fernando II (Aragón)
Aragóni ja Kastiilia liit
Aastal 1469 abiellus Fernando Kastiilia Isabeliga, kuningas (1454–1474) Enrique IV de Castilla poolõega, kellest sai Kastiilia ja Leóni kuninganna pärast Enrique IV surma aastal 1474. Nende abielu oli dünastiline unioon, millest sai ühendatud Hispaania kuningriigile teedrajav sündmus. Sel hetkel jäid nii Kastiilia kui ka Aragóni kroon eraldi territooriumile, kumbki hoidis oma traditsioonilisi institutsioone, parlamente ja seadusi.
Yamuna
Algab Himaalajast Yamunotri liustikust. Voolab läbi Delhi ja Āgra ning suubub Allahābādis vasakpoolse lisajõena Gangesesse.
Pikkus 1376 km.
Fernando II (Aragón)
Aragóni ja Kastiilia liit
Pärast oma abikaasa, Kastiilia kuninganna (1474–1504) Isabel I surma püüdis ta saada Kastiilia kuningaks, kuid sealsed aadlikud ei soovinud Kastiilia muutumist Aragóni krooni Vahemere-impeeriumi osaks ja nii said sealseteks valitsejaiks Fernando ja Isabeli tütar Juana ning tema abikaasa Habsburgide dünastiast Philipp Ilusa ehk Felipe I. Fernando sellega aga ei leppinud ja pärast Philippi ootamatut surma (1506) suutis ta oma võimu Kastiilia üle enamjaolt taastada. pisi|left|Aragóni krooni valdused 15. sajandil.
Esimene Itaalia sõda
pisi|[[Napoli kuningriik]] , Itaalia sõjad Kui Aragóni krooni valduste Napoli kuningriigi valitseja Ferrante I (1423–1494) Ferrante aastal 1494 suri, tungis Itaaliasse Valois' dünstiast Prantsusmaa kuningas Charles VIII, kasutades ettekäändena Anjou nõudmisi Napoli troonile, mille tema isa (Louis XI ) päris sesoses kuningas René vennapoja surmaga aastal 1481, alustades seega Itaalia sõdu. Charles VIII tõrjus Alfonso II Napolist välja aastal 1495, kuid oli varsti sunnitud lahkuma Fernando II toetuse tõttu oma nõo Alfonso II pojale Ferrantinole.
Ferrantino taastati troonile, kuid suri aastal 1496 ja trooni päris tema onu Federico IV. Prantslased siiski ei loobunud oma nõudmistest ja aastal 1501 leppisid kokku kuningriigi jagamises Fernando II-ga, kes taandus oma nõo kuningas Federicost. Tehing kukkus siiski varsti läbi ning Aragón ja Prantsusmaa jätkasid oma sõda kuningriigi üle, mis lõppkokkuvõttes andis võidu Aragónile, jättes Fernandole kontrolli kuningriigi üle aastal 1504.
Navarra kuningriigi taasliitmine krooni aladega
Fernando II võttis tagasi Põhja-Kataloonia krahvkonnad Roussilloni ja Cerdagne'i, mis olid kaotatud Prantsusmaale, ja ka Navarra kuningriigi, mis oli kaotatud pärast sisemisi dünastilisi vaidlusi. 1512 hõivas Fernando II Baskimaa lõunaosa. 1520 hõivas Prantsusmaa põhjaosa. Põhjaosa jäi Prantsusmaaga personaaluniooni kuni 1589. aastani, mil Navarra kuningas 1562–1610 (Henri III nime all) päris Prantsusmaa trooni Henri IV nime all.
Philippi poeg, Saksa-Rooma riigi keiser Karl V ei saanud Kastiilia kuningriigi valitsejaks enne kui alles pärast oma vanaisa Fernando ja ema Juana surma 1555, pärides samaaegselt ka Aragóni krooni valdused ning ühendades valdused Pürenee poolsaarel Hispaania kuningriigiks.
Isiklikku ja järglased
Fernando II esimene abielu oli Isabel I de Castillaga (19. oktoober 1469), kellega neil oli viis last, ja teine abielu Prantsuse kuninga Louis XII õe Orléansi Marie ja Navarra Eleanori poja Narbonne'i vikondi Jeani tütre Germaine de Foix'ga (1505), mis oli lastetu.
Fernandol ja Isabelil sündis seitse last (kellest kaks surnult):
Sütiste parkmets
thumb|Parkmetsa idaosa liivane ala Lamekas. thumb|[[Mustamäe nõlv.]] pisi|[[Orav Sütiste pargis.]] Sütiste mets on parkmetsa ala Tallinna linna territooriumil Mustamäe linnaosas, osa Nõmme-Mustamäe maastikukaitsealast. Pindala on 39,2 ha, sellest puistuid 27,0 ha.
Maastik
Sütiste metsaala maastiku kujundavad Mustamäe nõlv ning selle ees olev leetseljakute, luidete ja tuiskliivaküngastega liigendatud tasandik. Ala asub mattunud aluspõhjalise ürgoru kohal. Maapinna absoluutkõrgus tasandikul on 28–38 meetrit. Astangu kõrgus jalamilt on 15–20 meetrit, nõlva kalle on 10–40 kraadi.
Veestik
Pinnaveekogusid alal ei esine.
Taimestik
Sütiste mets on keskosas olnud valdavalt nõmmemets ja palumets, mille osade vahele jäävad kunagiste luidetevaheliste nõgude põhjas lodustuvad kooslused (kõdusoo, lodu-madalsoo).
Puistutest valitsevad männikud ja männi enamusega puistud (25,6 ha, 94,8%). Peale männipuistute esineb vähemal määral metsa niiskemas lääneosas hall lepikuid (0,9 ha, 3,3%) ja sanglepikuid (0,5 ha, 1,9%).
California
pisi|California tunnuslaulu "I Love You, California" esitab Prince's Orchestra 1914. aastal California (mööndav ka Kalifornia) on Ameerika Ühendriikide osariik riigi lääneosas Vaikse ookeani rannikul. Põhjas piirneb see Oregoni osariigiga, idas Nevadaga, kagus Arizonaga ja lõunas Mehhiko osariigiga Baja California. California on USA suurima elanike arvuga ning pindalalt kolmas osariik (suuremad on Alaska ja Texas). Osariigi pealinn on Sacramento.
California kuberner on Gavin Newsom. 2003–2011 oli kuberner Arnold Schwarzenegger ja 2011–2019 Jerry Brown
Etümoloogia
Sõna California arvatakse tulenevat mustade amatsoonide fantastilisest paradiisist, mida valitses kuninganna Calafia. Sellest jutustab 1510. aastal avaldatud "Esplandiani seiklused", mille Hispaania seikluskirjanik Garci Rodríguez de Montalvo kirjutas "Gallia Amadíse" järjena. Montalvo järgi oli Calafia kuningriik kauge kullarikas maa, kus elasid greifid ja muud kummalised koletised.
Nimi California on tänini säilinud Euroopa päritolu nimedest USAs vanuselt viies. California saareks ristis maa Hispaania ekspeditsioon Diego de Becerra ja Fortun Ximeneze juhtimisel, kes maabusid 1533. aastal Hernán Cortési käsul California poolsaare lõunatipul.
Ajalugu
Kunagi tähistas nimi California Hispaaniale kuulunud suurt maa-ala Põhja-Ameerikas. Sellesse kuulus suur osa nüüdsetest USA edelaosariikidest, samuti California poolsaar. 18. sajandi lõpus koloniseeris Hispaania impeerium Alta California nime kandva ala, mis hõlmab California territooriumi põhja pool California poolsaart, osana Uus-Hispaania asekuningriigist. 1821 sai Alta California pärast Mehhiko iseseisvussõda osaks Mehhikost.
Veidi pärast Mehhiko-Ameerika sõja algust 1846. aastal kuulutas rühm Ameerika asunikke Sonomas välja sõltumatu California Vabariigi, mis pidi hõlmama Alta California ala. Ehkki vabariigi eluiga jäi lühikeseks, sai selle lipust nüüdse California osariigi lipu eelkäija. Ühendriikide võidule sõjas järgnes Guadalupe Hidalgo rahuleping, millega Mehhiko loobus Alta Californiast Ameerika Ühendriikide kasuks. Alta California lääneosast sai California osariik, mis võeti Ühendriikide koosseisu 31. osariigina 9. septembril 1850.
Amensalism
Amensalism on kahe erineva liigi vaheline suhe, kus üks liik (inhibiitor) takistab või pidurdab teise liigi (amensaali) olelust, saamata ise sellest kasu või kahju. Amensalism on üks liikide kooselu tüüpidest ökosüsteemis.
California
Loodus
California maastik on mitmekesine. See laiub Vaikse ookeani rannikust läänes Sierra Nevada mägedeni idas, Mojave kõrbest kagus Redwood-Douglase okaspuumetsadeni loodes. Osariigi keskosas domineerib tähtis põllumajandusala Keskorg (Central Valley), mida poolitab Sacramento ja San Joaquini jõgede delta. Oru põhjaosas, Sacramento orus, kulgeb Sacramento jõgi ning lõunaosas, San Joaquini orus, San Joaquini jõgi. Keskorus kasvatatakse umbes kolmandik California põllumajandustoodangust.
Carnamah
Carnamah on asula Austraalias Lääne-Austraalia osariigis.
California
Loodus
Kolmandikku osariigist katavad metsad, USA osariikidest on metsasem vaid Alaska. Californias kasvab kõige rohkem männiliike kogu USA osariikidest. Paljud Valgemägede (White Mountains) puudest on maailma vanimad; üks Balfouri mänd nimega Methuselah on üle 4800 aastat vana.
Amensalism
Näiteks esineb amensalismi bakterite suhetes, kus ühe organismi metabolismi käigus vabanevad keemilised ained, mis mõjuvad teisele organismile kahjulikult.
California
Kaitsealad
Californias asub üheksa rahvusparki: Channel Islandsi rahvuspark, Joshua Tree rahvuspark, Kings Canyoni rahvuspark, Lasseni vulkaani rahvuspark, Pinnaclesi rahvuspark, Redwoodi rahvuspark, Sekvoia rahvuspark, Surmaoru rahvuspark ja Yosemite rahvuspark. Lisaks asub seal veel arvukalt teisi kaitsealasid.
Amensalism
Vaata ka
Biological interaction Relação ecológica
California
Kliima
Californfia kliima on piirkonniti erinev. Suuremas osas osariigis valitseb kuumade ja kuivade suvede ning jahedate ja vihmaste talvedega vahemereline kliima.
Kõrgeim mõõdetud õhutemperatuur Californias on 56,7 °C, mis mõõdeti 10. juulil 1913 Surmaorus. See on ühtlasi ka maailma kõige kõrgeim registreeritud õhutemperatuur. Madalaim temperatuur mõõdeti Bocas 20. jaanuaril 1937, mil oli −43 °C külma.