cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Föhr
Ajalugu
Kuni 16. jaanuarini 1362 oli Föhr isegi mitte poolsaar, vaid osa mandrist, mille piir jooksis tänapäeva Sylti ja Amrumi lääneservast. Tänapäeva Föhri ala ühendas merega jõesuu, mis meretõusu ajal muutus laheks. Kuid sel päeval tabas Põhjamere lõunarannikut tohutu torm, mis ujutas üle palju maad, uhtus pinnase koos sellel olevate majadega ära ning muutis Föhri, Amrumi, Sylti, Strandi ja teisi endisi kõrgemaid kohti saarteks.
1526 jõudis saarele luterlus. Reformatsioon toimus 1530.
Kuni 11. oktoobrini 1634 asus Föhrist edelas Strandi saar, siis ujutas torm selle üle ja uhtus pinnase merre, nii et saarest on tänapäeval alles üksnes kõrgeimad kohad Pellwormi ja Nordstrandi saar.
1920 korraldati Saksamaa ja Taani piirialadel rahvahääletus selle kohta, kust peaks kulgema piir. Föhri saare elanikud hääletasid Taanisse kuulumise poolt, aga et Taanile lähemal olevad piirkonnad hääletasid Saksamaale kuulumise poolt, ei hakatud Föhrist Taani enklaavi tegema, vaid saar jäeti Saksamaale.
Hallgerður Helga Þorsteinsdóttir
pisi|200px|Hallgerður Helga Þorsteinsdóttir (2008)
Vaivina
Vaivina on küla Ida-Viru maakonnas Toila vallas.
Keemiline ühend
Keemiline ühend on keemiline aine, mis koosneb kahest või enamast keemilisest elemendist, mis on omavahel seotud keemiliste sidemetega. See on keemiliselt individuaalne aine.
Keemilist ühendit iseloomustavad omadused:
Keemilisteks ühenditeks ei loeta lihtaineid (nt O2, S8), ainete segusid (nt õhk, bensiin), sulameid (nt pronks) ega muutuva koostisega „mittestöhhiomeetrilisi” materjale (nt maakoore kristalsed kivimid ja mineraalid).
IUPAC on välja töötanud keemiliste ühendite süstemaatilise nomenklatuuri. Lisaks sellele indekseerib Chemical Abstracts Service keemilisi ühendeid, nii et igal ühendil on kindel nn CAS-i registreerimisnumber (CAS registry number).
Tšoša laht
Tšoša laht (vene keeles Чёшская губа) on laht Euroopa põhjaosas Venemaal, Barentsi mere osa. Laht ümbritseb Kanini poolsaare idarannikut ja Mandri-Euroopa rannikut. Lahel on ümmargune kuju, pikkus 110 km ja laius kuni 130 km, tavaline sügavus on 50 m, leidub palju madalaid sügavusega 2–3 m.
Lahte suubuvad Tšoša jõgi, Vižass, Oma jõgi, Snopa ja Pjoša.
Jón Árnason
Jón Loftur Árnason (sündinud 13. novembril 1960 Reykjavíkis) on islandi maletaja ja maletreener, rahvusvaheline suurmeister (1986).
Árnason tuli 1977. aastal Cagnes-sur-Meris edestades tulevast maailmameistrit Garri Kasparovit kuni 17-aastaste kadettide maailmameistriks. 1979. aastal andis FIDE talle rahvusvahelise meistri nimetuse. Suurmeistriks sai ta 26-aastaselt 1986. aastal.
Árnason on kolmekordne Islandi malemeister (1977, 1982, 1988) ja kahekordne Reykjavík Openi võitja (1988, 1990).
Árnason on mänginud Islandi võistkonna koosseisus üheksal maleolümpial (1978–1994). Ta kuulus 1986. aastal Dubai maleolümpial viiendaks ja 1992. aastal Manila maleolümpial kuuendaks tulnud Islandi võistkonda.
Árnason sai 2014. aastal FIDE-lt FIDE treeneri nimetuse.
Pärast 1994. aastat mängis Árnason maleturniiridel harvemini, tegutsedes rohkem ettevõtluses ja rahanduses.
Kanada tsuuga
Kanada tsuuga (Tsuga canadensis) on igihaljas okaspuuliik männiliste sugukonnast tsuuga perekonnast.
Botaanilised tunnused
pisi|vasakul|püsti|Okkad ja noored käbid pisi|vasakul|püsti|Tüve koor pisi|vasakul|püsti|Kanada tsuuga mets Puu kasvab looduslikus levilas tavaliselt 18–21 m, maksimaalselt 53 m kõrguseks. Tüve läbimõõt on tavaliselt 60–120 cm, harva kuni 200 cm.
Väga soodsatel tingimustel elavad kanada tsuugad üle 800 aasta vanuseks.
Juurestik on kasvukohast sõltuvalt peamiselt maapinnalähedane ja hästi laiali hargnenud.
Pungad on 1,5–2,0 cm pikkused, terava tipuga, laikoonusja kujuga. Võrsed on kollakaspruunid, peened, allapoole longus, tihedalt lühikeste karvakestega kaetud.
Okkad on pikkusega 0,8–1,5 cm, laiusega 1,5 mm, tipu suunas kitsenevad, tömbi tipuga, ülemises pooles servad peenehambulised, pealt läikivalt tumerohelised, allpool rohelise äärisega sinakasvalged õhulõheribad, kamja asetusega, püsivad võrsetel 3 aastat.
Käbid on lühikese rootsuga, pikkus 1,5–2 cm, kinniselt silinderjas-koonusja, avatult laimunaja kujuga, peale õitsemist rohelised, valminult pruunid. Seemned on helepruunid, pikkus 1,5–2 mm. 1000 puhastatud seemne mass on 6,1–17,8 g.
Levila ja ökoloogia
Kanada tsuuga levila asub Põhja-Ameerika idaosas. Majandavate puistute tagavara on viimase saja aasta jooksul oluliselt vähenenud intensiivse raiumise tõttu, seda eriti levila lääneosas. Levila territoorium väheneb nii aktiivse majandamise kui ka kesise loodusliku taastootmise tõttu. Areaali kirde- ja põhjaosas kasvavad kanada tsuuga metsad 0–730 m kõrgusel merepinnast. Peamisteks kasvukohtadeks on tasandikud, orud ja soode ümbrus. Allegheny platool on kasvukoha kõrgus merepinnast peamiselt vahemikus 300–910 m. Apalatšide lõunaosas asuvad kanada tsuuga puistud enamjaolt 610–1520 m kõrgusel, kus need asuvad peamiselt põhja- ja idasuunalistel mäenõlvadel või jahedamates ja niiskemates orgudes.
Puu talub talvel negatiivseid õhutemperatuure kuni –29...–34 °C.
Kliima
Kanada tsuuga levilas valitseb niiske ja jahe kliima. Levila põhjaosas langevad jaanuari keskmised õhutemperatuurid kuni –12 °C, juulis tõusevad aga kuni 16 °C. Aasta keskmine sademete hulk on vahemikus 740...1270 mm, umbes pool sellest esineb suveperioodil. Suurema tagavaraga metsades Atlandi ookeani rannikupiirkonnas ja Apalatšide lõunaosas tõusevad jaanuari keskmised õhutemperatuurid kuni 6 °C ning sademete hulk on kuni 1520 mm. Külmavaba perioodi pikkus on levila põhjaosas vähem kui 80 ööpäeva ning peaaegu 200 ööpäeva levila lõuna ja kaguosas.
Kasvupinnas
Levila kasvupinnastest domineerivad parasniisked või märjad hästi vett läbilaskvad mullad. Suur järvistu piirkonnas kasvavad kanada tsuuga puistud peamiselt liivmuldadega kõrgendikel, liivsavi- ja saviliivmuldadel, mis on sageli moodustunud liustiku- või jõesetetest. Kanadas ja USA kirdeosas on muldade lähtekivimiteks peamiselt graniit, gneiss ja kildad. Tavaliselt on mullad happelised või väga happelised, eriti ülemistes mullahorisontides. Vanemates puistutes on mullad üldjuhul allunud leetumisele.
Kaasliigid
Kanada tsuuga kasvab kohati tihedates puistutes, kus alusmets on väga hõre. Sagedamini esineb teda aga erinevates segametsades, kus peamisteks kaaslasteks on järgmised puuliigid:
Kanada tsuuga metsade tähtsus lindudele ja loomadele
Tihedad kanada tsuuga metsad pakuvad suurepäraseid elukohti lindudele ja loomadele. Levinumad linnuliigid on metskalkun (Meleagris gallopavo), kraepüü (Bonasa umbellus), tulikurk-säälik (Dendroica fusca), mustkurk-säälik (Dendroica virens), sinisäälik (Dendroica caerulescens) jt. Paljud suuremad ja õõnsad puud pakuvad varjupaiku baribali (Ursus americanus) poegadele. Kanada tsuuga seemneid söövad linnud ja väikenärilised. Okkaid ja võrseid söövad talvel valgesaba-pampahirved (Odocoileus virginianus), põdrad ja ameerika jänesed.
Paljunemine ja kasv
pisi|vasakul|Avanenud käbid Kanada tsuuga on ühekojaline puu ning paljuneb peamiselt seemnete abil. Väga harva esineb ka vegetatiivset paljunemist alumiste okste juurdumisega. Puud hakkavad käbisid kandma tavaliselt 15 aasta vanuselt. Helekollased isasõisikud moodustuvad eelmise aasta võrse okaste vahel. Püstised kollakasrohelised emasõisikud avanevad eelmise aasta võrsete tipus. Õitsemine toimub aprilli lõpust kuni juuni alguseni, sõltuvalt kasvukohast ja ilmastikutingimustest. Tolmlemine toimub kaks nädalat peale õiepungade avanemist. Peale tolmlemist pöörduvad püstised käbid rippuvasse asendisse. Viljastumine toimub kuue nädala jooksul peale tolmlemist. Sellel perioodil on käbid väga tundlikud põua suhtes, mille tõttu väheneb sageli valminud seemnete hulk. Käbid saavutavad oma maksimaalsed mõõtmed augusti lõpus või septembri alguses. Umbes samal ajal hakkavad puul moodustuma uued pungad. Seemned valmivad umbes samal ajal, kui käbid on muutunud purpurjaspruuniks. Pruuniks tõmbunud käbid avanevad täielikult oktoobri keskel ja seemnete varisemine kestab kuni talvekuudeni. Enamik seemneid langevad puu kõrgusega võrdsele kaugusele, kuna nende tiivad pole kuigi pikad. Lumele langenud seemneid võib pinnatuisk ka kaugemale kanda. Osa seemneid võivad käbidesse jääda kuni talve lõpuni, kuid nende hulgas on täisteraliste seemnete osakaal väga väike. Käbid võivad peale tühjenemist puule jääda veidi kauemaks kui aastaks. Head seemneaastad esinevad 1–2 aasta järel, kuid seemnete idanevus on tavaliselt alla 25%. Puud kannavad märkimisväärsel hulgal käbisid kuni kõrge vanuseni. 450-aastased puud võivad anda väga head seemnesaaki.
Seemikute kasvuks ideaalsed kohad on poolvarjust kuni täisvarjuni, sest esimesed aastad on nad väga tundlikud põuale ja kõrgetele temperatuuridele. Esimese kasvuperioodi lõpuks võib varjus kasvava puukese kõrgus olla 2,5–3,5 cm ning tema juured võivad ulatuda 1,3 cm sügavusele. Kanada tsuugad on väga hea varjutaluvusega. Täisvarjus kasvavad puud võivad ka peale 200 aasta möödumist reageerida paranenud valgustingimustele ja kasvukiirust suurendada. Paremates kasvukohtades võivad 40-aastased puud võivad kasvada 12–16, 100-aastased 26–30 m kõrguseks.
Kasutamine
Kanada tsuuga maltspuit on võrdlemisi kitsas ja kollakasvalge, lülipuit kollakas kuni helepunakaspruun. Madalate tugevusomaduste ja rohkete oksakohtade tõttu ei hinnata puitu kuigi kõrgelt ning seda kasutatakse peamiselt kergemates ehituskonstruktsioonides, tselluloosi, taarakastide, voodrilaudade, põrandalaudade jm valmistamisel.
1736. aastal Euroopasse toodud kanada tsuuga on seal hinnatud ilupuu. Temast on aretatud palju kultivare, mida kasvatatakse nii aedades kui ka parkides.
Kasvatamine Eestis
Tsuugaliikidest on kanada tsuugat Eestis kõige enam kasvatatud ja ka puu mõõtmed on meil esinevatest tsuugadest kõige suuremad. Sellele vaatamata on see liik meil harvaesinev. Eesti suurim kanada tsuuga kasvab Olustvere pargis, selle puu vanus on üle 100 aasta ning kõrgus 21 m. Vanemaid puid kasvab veel Järvselja dendropargis, Keilas, Luual, Tallinnas jm. Kanada tsuuga on meil võrdlemisi külmakindel ja on edukalt talunud külmakraade 1978/79, 1965/66, 1962/63 ja 1955/56 aastate karmidel talvedel. Omapärase hõredama ja õrna okastiku tõttu väärib haljastuses kasutamist. pisi|Kultivar 'Sargentii'
Heino Rebane
Heino Rebane on mitme inimese nimi:
Haeska
Haeska on mitme Eesti küla nimi:
UNESCO maailma mälu register
UNESCO maailma mälu register (inglise Memory of the World Register) on UNESCO register, mis sai alguse 1992. aastal käivitatud maailma mälu programmist.
Programmi eesmärk on säilitada maailmaajaloos olulist dokumentaalset pärandit, teha see igaühele kättesaadavaks ning teadvustada ajaloolise mälu tähtsust.
Register loodi aastal 1995 ja esimesed sissekanded tehti 1997. aastal. Registrisse kandmise otsustab rahvusvaheline komisjon, mis kohtub iga kahe aasta tagant. Maailma mälu registrisse on kantud nii arhiive, raamatukogusid kui ka üksikdokumente. Juunis 2013 oli registris 293 kannet.
Eestist on UNESCO maailma mälu registrisse kantud:
1. mai
1. mai on Gregoriuse kalendri 121. (liigaastal 122.) päev. Juliuse kalendri järgi 18. aprill (1901–2099).
Rõngu kirik
Ajalugu
Kirik on mitmete sõdade (Põhjasõda, Liivi sõda) käigus saanud korduvalt kannatada ja taastamiste käigus kaotanud oma algse arhitektuurse ilme. 1702. aastal põletasid kasakad kiriku maha ja kirikust jäid järgi üksnes seinad. Oma praeguse uusgooti stiilis kuju sai kirik 1900–1901 toimunud Rudolf von Engelhardti projekti järgi tehtud ümberehituste käigus.
Guðmundur Kjartansson
pisi|200px|Guðmundur Kjartansson (2013)
Rõngu kirik
Sisustus
pisi|Vaade altarile
Guðmundur Kjartansson
Guðmundur Kjartansson (sündinud 1988) on islandi maletaja, rahvusvaheline meister (2009).
Rõngu kirik
Altar
1901 valmis altarimaal "Kolgata". Kiriku altarimaali all on tartukeelne kirjakoht Johannese evangeeliumist: "Täüdetu om." (Jh. 19,30.).
Guðmundur Kjartansson
Kjartansson on kahekordne Islandi malemeister (2014, 2017). Islandi võistkonna koosseisus on ta mänginud kolmel maleolümpial (2014–2018).
Rõngu kirik
Kellad
Kell on valatud 1930. aastal Tartus (eelmine, 1799. aastal valatud kell asub Anna kirikus).
Orel
16. registriga oreli valmistas aastal 1874 Tartu oreliehitaja Friedrich Wilhelm Müllverstedt.
Vitraažid
Vitraažid on valmistatud aastal 1900 Riia meistrite poolt.
Vjatšeslav Zudov
pisi|Vjatšeslav Zudov (vasakul) N. Liidu postmargil Vjatšeslav Dmitrijevitš Zudov (Вячеслав Дмитриевич Зудов; sündinud 8. jaanuaril 1942 Gorki oblastis Boris) on vene kosmonaut, reservpolkovnik.
Elulugu
Ta sündis teenistuja perekonnas. Varajane lapsepõlv möödus Arzamassi rajooni Alferovo külas.
1949. aastal kolis perekond Elektrostali Moskva oblastis. Seal läks poiss kooli. 1960. aastal lõpetas ta Elektrostali 3. keskkooli ja astus Balašovi kõrgemasse sõjaväelennukooli. Alates 1963. aastast teenis ta Nõukogude armee transpordilennuväes 12. transpordilennuväediviisis. Ta tegeles Maale naasvate kosmoseaparaatide otsimisega.
23. oktoobril 1965 arvati ta ühena 22 inimesest kolmandasse kosmonautide rühma. Ta läbis novembrist 1965 kuni detsembrini 1967 ettevalmistuskursuse Sojuz-tüüpi kosmoselaevadega lendamiseks. Ta osales kosmoselaevade Sojuz 1 ja Sojuz 3 ning Sojuz 6, Sojuz 7 ja Sojuz 8 grupilennu lennujuhtimises.
Jevpatorijas sai ta maapealse jälgimisjaama ettevalmistustööde ajal elektrilöögi ning elas üle kliinilise surma.
Aastatel 1972–1973 valmistus ta koos Valeri Roždestvenskiga lennuks Almaz-tüüpi sõjaväeorbitaaljaamas. Paar nädalat enne starti Almaz-tüüpi jaama Saljut 2 (aprill 1973) jaam dehermetiseerus ning lendudest sellele loobuti.
Juulis ja augustis 1974 oli ta kosmoselaevade Sojuz 14 ja Sojuz 15 toetusmeeskonnas.
Aastal 1975 läbis ta ettevalmistuse lennuks laeval Sojuz 21 jaama Saljut 5. Ta oli reservmeeskonnas.
14.–16. oktoobril 1976 sooritas ta koos Valeri Roždestvenskiga kosmoselennu kosmoselaeva Sojuz 23 komandörina. Lennu kava nägi ette töö Almaz-tüüpi orbitaaljaama Saljut 5 pardal, kuid lähenemissüsteemi Igla rikke tõttu põkkumine orbitaaljaamaga ei õnnestunud. Kosmonaudid "veendusid" Tengizi järves. Päästemeeskonnal õnnestus maandumisaparaati silmata alles 12 tunni pärast. Varahommikul tõmmati maandumisaparaat järvest välja. Zudov veetis kosmoses 2 ööpäeva, 6 minutit ja 35 sekundit.
Pärast lendu jätkas Zudov tööd Juri Gagarini nimeline kosmonautide ettevalmistuskeskuses kosmonautide rühma komandörina. Aastatel 1977–1979 valmistus ta koos Boriss Andrejeviga kolmandaks lennuks orbitaaljaama Saljut 6 pardale. Aastatel 1979–1980 valmistusid nad dublantidena neljandaks lennuks selle jaama pardale kosmoselaevaga Sojuz 35 (märts 1980). Aastatel 1980–1981 valmistusid nad viiendaks lennuks samasse jaama. Veebruaris 1981 otsustati siiski, et lendab rühm, mille üks liige on juba sellel jaamal viibinud. See oli seotud vajadusega teha jaamas konserveerimistöid seoses ettenähtud ekspluatatsiooniaja lõppemisega. Seetõttu saadeti kosmosesse esialgsed dublandid Vladimir Kovaljonok ja Viktor Savinõhh. Kosmoselaev Sojuz T-4 startis 12. märtsis 1981, kusjuures Zudov ja Andrejev olid dublandid.
Plaanis oli saata Zudov lennule, kus pidi korratama kosmoselaevade Sojuz 4 ja Sojuz 5 manöövrit. See lend jäi aga ära.
Aastal 1979 lõpetas ta kaugõppes J. A. Gagarini nimelise Lennuväeakadeemia ning seejärel NLKP KK juures asuva Ühiskonnateaduste Akadeemia.
14. mail 1987 arvati ta kosmonautide rühmast välja. Kuni 1991. aastani oli ta kosmonautide ettevalmistuskeskuse poliitilise osakonna ülema asetäitja. 18. detsembril 1991 vabastati ta seoses poliitiline osakonna likvideerimisega.
9. juunil 1992 lahkus ta väljateenitud aastate tõttu sõjaväeteenistusest.
Üheksa aastat juhtis ta Kesktelevisioonis populaarteaduslikku saadet.
Ta töötas kommertsiaalse uurimistöö alal ning seejärel kuni pensionile minekuni tollivalitsuses.
1997. aastal kandideeris ta Moskva valimisringkonnast Riigiduumasse.
Ta on abielus ja tal on kaks last.
No Angels
No Angels oli Saksamaa popansambel. Bänd on tuntud saatest "Popstars" ja oli esimene grupp, kes selle sarja Saksamaal võitis.
No Angels esindas Saksamaad 2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Belgradis lauluga "Disappear". Finaalkontserdil sai laul 14 punktiga 23. koha.
Biłgoraj
Biłgoraj on linn Poola kaguosas Lublini vojevoodkonnas, Biłgoraj maakonna halduskeskus. Linn asub Lublinist umbes 80 km lõunas.
1921. aastal moodustasid juudid 66% Biłgoraj elanikest ja 1931. aastal 60%.
Surnud 1. veebruaril
''Siin loetletakse 1. veebruaril surnud tuntud inimesi.
Mošovce
Mošovce on vald Kesk-Slovakkias Žilina maakonnas.
Vallas on 1380 elanikku.
Küla on esmamainitud 1233 Ungari kuninga András II omandina. Keskajal oli see tähtis käsitöökeskus, kus tegutses 15 gildi, ja kuningas oli andnud linnale privileege.
Tänapäeval on Mošovce eeskätt turismikeskus, mis on tuntud kauni looduse, lossi ja pargi poolest.
Stockholmi metroo
thumb|Stockholmi metroo skeem thumb Stockholmi metroo (rootsi keeles Stockholms tunnelbana ehk tunnelbanan) on Rootsi ainuke metroo. See avati 1. oktoobril 1950 Stockholmis.
Stockholmi metroo koosneb kolmest liinist kokku seitsme haruliiniga, millel on kokku 100 jaama (2011. aastal), neist 47 maa-alused ja 53 maapealsed Stockholmis ja Stockholmi läänis. Metroo kogupikkus on 110 km.
Püha õhtusöömaaeg
Püha õhtusöömaaeg on evangeeliumites kirjeldatud sündmus, kus Jeesus einestab viimast korda koos oma jüngritega.
Püha õhtusöömaaja käigus annab Jeesus jüngritele mõista, et nende hulgas on äraandja (Juudas Iskariot). Jeesus ennustab, et Peetrus teda peatselt maha salgab. Jeesus murrab leiba ja pakub veini, öeldes, et see on tema ihu ja veri.
Nendel sõnadel põhineb armulaua sakrament.
Kooskora oja
Kooskora oja on oja Põlvamaal, Ahja jõe parempoolne lisajõgi.
Kooskora oja on 16,9 km pikk. Oja lähe asub Tromsi külas, oja voolab läbi Peri, Rosma, Soesaare, Lutsu, Himmaste, Adiste ja Eoste küla maade ning suubub Ahja jõkke umbes 3 kilomeetrit Porgandi veskist allavoolu.
Kooskora oja kuulub tumedaveeliste ja humiinainete rikaste jõgede tüüpi.
Linzi kollektsioon
Linzi kollektsioon on Adolf Hitleri erakunstikogu. Erakogu kavatses Hitler kasutada suure „Führermuseumi” tuumikuna, mis pidi ehitatama 1950. aastaks Austriasse Linzi. Erakogu sisaldas 4731 teost, lisaks maalidele ka gobelääne, skulptuure, mööblit ja portselani. Kogusse koguti Teise maailmasõja ajal okupeeritud Euroopa riikide kunstimuuseumitest ja erakogudest rekvireeritud kunstiteoseid.
Eesti Diviis
Eesti Diviis või Eesti diviis oli/on mitme Eestiga seotud väeüksuse nime osa:
Maximilian II
Maximilian II nimelisi monarhe on olnud mitu:
Maximilian III
Maximilian III nimelisi valitsejaid on olnud mitu:
Protsessori vahemälu
pisi|Protsessori vahemälu diagramm Protsessori vahemälu (inglise k. CPU cache) on mälu, mida arvuti protsessor kasutab põhimällu pöördumisele keskmiselt kuluva aja lühendamiseks.
Heino Rebane (ajakirjanik)
Heino Rebane (6. detsember 1912 Tartu – 19. jaanuar 1990 Toronto, Kanada) oli eesti ajakirjanik.
Protsessori vahemälu
Vahemälu on põhimälust väiksem ja kiirem ning sinna kopeeritakse andmed, mida protsessor põhimälust parajasti vajab. Kui protsessor pöördub andmetele, mis on juba vahemällu kopeeritud, siis saavutatakse arvestatav ajavõit. Kui kasutatakse peamiselt vahemälu, siis on mälu keskmine pöördusaeg lähemal vahemälu pöördusajale kui põhimälu omale.
Nõo sovhoos
Nõo sovhoos oli sovhoos Eesti NSV-s.
Heino Rebane (ajakirjanik)
Ta lõpetas 1931. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi ning õppis Tartu Ülikoolis vaheldumisi õigus- ja tehnikateaduskonnas. Lõpetas õigusteaduskonna 1941. aastal ja uuesti 1942. aastal.
Protsessori vahemälu
Diagramm paremal näitab kahte mälu. Iga asukoht mõlemas mälus hoiab mingeid andmeid, olenevalt mälu ehitusest võib asukoha andmete hulk olla 8–512 baiti. Vahemälu rida on tavaliselt suurem kui selle poole pöördumisel tavaliselt loetav andmete hulk, mis on tavaliselt 1–16 baiti. Igal asukohal on selle poole pöördumiseks ka unikaalne indeks. Indeksit, mis tähistab mõnda põhimälu asukohta nimetatakse aadressiks. Vahemälus on igal asukohal silt (tag), mis sisaldab puhverdatud andmete aadressi põhimälus. Selliseid kirjeid protsessori andmete vahemälus kutsutakse vahemälu ridadeks ehk vahemäluplokkideks.
Nõo sovhoos
Alates 1970. aastate keskpaigast oli see sovhoos vabariigi 20 suurema riikliku majandi hulgas. 1987. aasta seisuga hõlmas sovhoos 13100 hektarit, sellest haritav maa 7100 hektarit.
Heino Rebane (ajakirjanik)
Töötas aastatel 1933–1940 ajalehe Postimees ja 1942–1944 Landessender Revali kaastöölisena.
Protsessori vahemälu
Kui protsessor soovib lugeda või kirjutada mõnda põhimälu pesa, kontrollitakse enne kas vastav mälupesa pole juba vahemälusse kopeeritud. Selleks võrreldakse mälupesa aadressi kõigi nende vahemälu lipikutega, mis vastavat aadressi võivad sisaldada. Kui protsessor leiab, et mälupesa on vahemälus, siis on toimunud vahemälu tabamus (cache hit), pesa puudumise korral on toimunud möödalask (cache miss). Tabamuse korral kirjutab protsessor andmed otse vahemälu ritta. Tabamuste ja pöörduste suhet nimetatakse hit rate 'iks ja sellega mõõdetakse vahemälu efektiivsust.
Nõo sovhoos
Majandi keskus oli kuni 1987. aastani Lukel, Tartust 23 km. Alates 1987. aastast peale uue kontor-klubi valmimist oli Nõo sovhoosi keskus Nõos, Tartust 17 km praeguses Nõo vallamajas.
Heino Rebane (ajakirjanik)
1944. aastal põgenes Eestist Saksamaale, alates 1951. aastast elas Kanadas ja töötas sealse eestikeelse ajalehe Meie Elu toimetuses.
Protsessori vahemälu
Kui vahemälus puudub otsitav aadress, siis suurem osa vahemäludest lisab uue kirje, kus sees on puudunud lipik ja koopia põhimälus olevatest andmetest. Protsessorile antakse andmed uuest kirjest, nagu oleks toimunud tabamus. Möödalasud on aeglased, kuna andmeid tuleb kopeerida põhimälust. Kopeerimisel toimub viivitus, kuna põhimälu on vahemälust märksa aeglasem.
Nõo sovhoos
Põhilistest põllumajanduslikest tootmisharudest tegeleti Nõo sovhoosis teraviljakasvatuse, kartulikasvatuse, piima- ja lihatootmisega.
Protsessori vahemälu
Üksikasjad
Et teha ruumi uutele sissekannetele vahemälus, tuleb tihti vahemälust mõni varem sisestatud sissekanne välja tõsta. Reeglistik, mida selleks kasutatakse, on tuntud kui asenduspoliitika. Peamine probleem asendusega on see, et tuleb ennustada, milline olemasolevatest vahemälu sissekannetest omab kõige vähem võimalust hiljem uuesti kasutusse minna. Tuleviku ennustamine on raske, eriti veel riistvaralisel vahemälul, mis kasutab lihtsaid reegleid, mis on programmeeritud mikroskeemidesse. Valida saab mitme asenduspoliitika vahel, kuid mitte ükski neist pole täiuslik. Üks populaarsemaid on LRU, mille puhul asendatakse kõige kauem kasutamata seisnud sissekanne.
Heino Rebane (ajakirjanik)
Tema vend oli jurist Ilmar Rebane.
Nõo sovhoos
1986. aastal alustati sovhoosi juhtkonna poolt sovhoosi muutmist kolhoosiks. Põhjuseks suurem vabadus kolhooside majandustegevuses. Riiklik ettevõte reorganiseeriti kolhoosiks ehk kollektiivmajandiks 1987. aastal. Kollektiivmajandina tegutseti kuni likvideerimiseni 1992. aastal.
Protsessori vahemälu
Üksikasjad
Kui andmed kirjutatakse vahemällu, tuleb need mingil ajal kirjutada ka põhimällu. Selle kirjutamise ajastust kontrollib kirjutamispoliitika. Läbivkirjutamisega vahemälude korral kirjutatakse igal vahemällu kirjutamisel ka põhimällu. Tagasi kirjutamisega vahemälude puhul jäävad andmed vahemällu seniks, kuni vahemälu sissekanne välja tõugatakse.
Heino Rebane (ajakirjanik)
Akadeemiliselt kuulus ta Eesti Üliõpilaste Seltsi.
Protsessori vahemälu
Üksikasjad
Andmeid põhimälus, mis on kopeeritud ka vahemällu, võivad muuta ka teised allikad. Sel puhul võib vahemälus olev koopia aeguda. Vahemälu andmed võivad olla uuemad kui põhimälu omad, mille puhul põhimälu andmed muutuvad aegunuks. Sideprotokollid vahemälu korraldajad, mis hoiavad andmed kooskõlalised, on tuntud kui seose protokoll.
Assotsiatiivsus
pisi|Millised mälu asukohad saab kopeerida milline vahemälu asukoht Eespool sai öeldud, et asenduspoliitika otsustab kuhu vahemälusse koopia salvestatakse. Kui asenduspoliitika võib vabalt valida sissekande, siis kutsutakse vahemälu täisassotsiatiivseks. Teine äärmus on kui põhimälu iga pesa saab asuda vaid ühes kohas vahemälus, seda nimetatakse otse vastendatud vahemäluks (diagrammil "direct mapped"). Paljud vahemälud teostavad nn kompromissi ning neid nimetatakse moodulassotsiatiivseteks. Näiteks esimese taseme andmevahemälu AMD Athlonis on kahes suunas assotsiatiivne, mis tähendab, et põhimälu plokki võib kopeerida kahte vahemälu asukohta.
Liigne assotsiatiivsus on halb. Kui on 16 kohta kuhu asenduspoliitika võib panna uue sissekande vahemälus, siis vahemälust sissekande otsimisel tuleb kontrollida läbi kõik 16 kohta. Suurema hulga kohtade kontrollimine nõuab rohkem transistore ning aega. Samas vahemälud suure assotsiatiivsuse astmega omavad paremat tabamustegurit, kuid neil on pikem pöördusaeg ja suurem voolutarve.
Üks otsevastendusega vahemälu eeliseid on sissekannete asukoha lihtne ja kiire leidmine. Kui virtuaalaadress on välja arvutatud, saab vahemälust juba andmeid lugeda ning protsessor võib jätkata tööd andmetega, enne kui kontrollitakse kas vahemälusse kopeeritud põhimälu aadress üldse vastab otsitud aadressile.
Aadressi tõlkimine
Ajalooliselt esimene riistvaraline vahemälu, mida kasutati arvutis ei puhverdanud põhimälu andmeid, vaid hoopis virtuaalaadresse ning nendele vastendatud füüsilisi aadresse. See vahemälu on tuntud kui TLB (Translation Lookaside Buffer).
Vahemälu hierarhia moodsates protsessorites
Moodsatele protsessorkiipidele on ehitatud mitmeid koostöötavaid vahemälusid.
Spetsialiseeritud vahemälud
Käsukonveieritega protsessori kasutavad mälu mitmes punktis: käsuvõtt, virtuaalaadressi tõlkimine füüsiliseks, operandivõtt (andmete hankimine). Loomulik disain on kasutada erinevaid vahemälusid iga erineva punkti jaoks, et ükski vahemälu ei peaks teenindama kahte astet konveieris. Selletõttu on protsessoril vähemalt kolm eraldi rolliga vahemälu: andmevahemälu, käsuvahemälu ja TLB.
Ohvervahemälu
Ohvervahemälu on tavaliselt pisikene (kuni paar kilobaiti) täisassotsiatiivne vahemälu, mis hoiab protsessori vahemälust välja tõugatud andmeid. Ohvervahemälu on madalaima taseme vahemälu ning põhimälu vahel, hoiab ainult andmeid, mis on välja tõugatud vahemälust. Ohvervahemälu võib oluliselt vähendada liiga väikesest assotsiatiivsuse astmest tingitud möödalaskude arvu.
Jäljevahemälu
Üks ekstreemsemaid näiteid vahemälu spetsialiseerumisest on jäljevahemälu, mis on ehitatud Intel Pentium 4 mikroprotsessoritesse. Seda mehhanismi kasutatakse, et käsuvõtu kiirust suurendada. Selleks salvestatakse eelnevalt juba hangitud ja dekodeeritud käsu järjendeid. Selle mehhanismi pakkusid esimesena välja Eric Rotenberg, Steven Bennett ja Jim Smith (teadlane) oma 1996 avaldatud dokumendis "Trace Cache: a Low Latency Approach to High Bandwidth Instruction Fetching."
Jäljevahemälu salvestab käsud pärast nende dekodeerimist.
Lisalugemist: A. Toomsalu artikkel ajakirjas A & A Smithi, Rotenbergi ja Bennetti avaldatud dokument.
Harvardi arhitektuur
Eraldi käsu- ja andmevahemäludega mikroprotsessorit nimetatakse Harvardi arhitektuuriga protsessoriks. Algselt kasutati seda mõistet arvutite kohta, millel on andmemälu ja käsumälu eraldi, mis välistas programmi poolt käskude muutmise.
Mitmetasemelised vahemälud
Üks suurematest probleemidest on kompromiss vahemälu pöördusaja ja tabamusteguri vahel. Suured vahemälud on aeglased kuid omavad suurt tõenäosust, et korduvalt kasutatavid andmeid ei tõrjuta vahemälust välja. Et sellest mööda pääseda kasutavad paljud mikroprotsessorsüsteemid mitmetasemelist vahemälude süsteemi. Kasutatakse väikeseid ja kiireid vahemälusid koos suurte ja aeglaste vahemäludega. Kuna protsessori ja põhimälu kiiruste vahe järjest kasvab, kasutatakse juba ka kolmeastmelisi vahemälusid. Näiteks 2003. aastal lisas Intel Itanium II 6 MB protsessorile integreeritud kolmanda taseme ühitatud vahemälu. IBM Power 4 seeriad protsessorid omavad protsessorimoodulile paigutatud 32 MB kolmanda taseme vahemälusid, mida jagavad kõik samale moodulile paigutatud 4 protsessorit.
Mitmetasemelised vahemälud opereerivad tavaliselt kontrollides väikseimat, '''1. taseme''' vahemälu esimesena. Kui leitakse õige sissekanne, jätkab protsessor täiskiirusel. Kui sissekannet ei leita, kontrollitakse järgmist taset, kui sissekannet vahemälust ei leita, otsitakse sissekanne põhimälust.
Mitmetasemelised vahemälud toovad hulga uusi disaininüansse. Näiteks mõned protsessorid (nagu Intel Pentium 2, 3 ja 4. Samuti ka enamik RISC protsessoreid) salvestavad 1. taseme vahemälu ka 2. taseme vahemälusse (kutsutakse sisaldavateks? vahemäludeks). Teised protsessorid (näiteks AMD Athlon) salvestavad andmed ainult ühele tasemele (kutsutakse välistavateks vahemäludeks).
Viimati nimetatud vahemälude eelis on see, et nad suudavad hoida endas rohkem andmeid. See eelis on suurem kui on tegemist suurte vahemäludega. Kui 1. tasemelt sissekannet ei leita ja 2. tasemelt leitakse siis vahetatakse 2. tasemelt rida mõne 1. taseme omaga. Vahetamine nõuab rohkem tööd kui ülekopeerimine, mida sisaldav vahemälu teeb.
Üks sisaldava vahemälu eelis on see, et kui mõni väline seade soovib eemaldada protsessorist mõne vahemälu rea, siis on vaja selleks kontrollida ainult 2. taseme vahemälu. Välistav vahemälu hierarhia nõuab ka 1. taseme kontrollimist.
Suuremad arvutid omavad tihti ka vahemälu 2. taseme ning põhimälu vahel. Seda kutsutakse 3. taseme vahemäluks. See vahemälu on tihti ehitatud protsessorist eraldi kiibi peale ja võib olla mahuga 2–256 MB. Selle lisamine maksab väga palju ja selle vahemälu eeliseid on rohkem näha suurte andmehulkade juures, mida kohtab põhiliselt serverarvutite juures. Selle vahemälu maksumus on põhjus, miks PC protsessorid ei oma sellist vahemälu.
Näide: K8
Et illustreerida spetsialiseeritud ja mitmetasemelist vahemälu, on siin välja toodud AMD Athlon 64 mälu alamsüsteemi hierarhia, mille tuuma disain on tuntud kui K8. (detailid siin): Pilt:K8_malusysteem.png K8-l on 4 spetsialiseeritud vahemälu: käsuvahemälu, käsu-TLB, andme-TLB ja andmevahemälu. Need vahemälud on kõik kohandatud oma ülesande jaoks
Välislingid
Caché (informática)
30. aprill
30. aprill on Gregoriuse kalendri 120. (liigaastal 121.) päev. Juliuse kalendri järgi 17. aprill (1901–2099).
Moshe Hirsch
Moshe Hirsch (משה הירש; 1930 – 2. mai 2010 ) oli Iisraeli vaimulik ja poliitik, antisionismi pooldav rabi.
Kreenholmi
pisi|Kreenholmi linnaosa asukoht Kreenholmi on Narva linnaosa, mis paikneb linna idaosas. Selle piirideks on Tallinna–Peterburi raudtee põhjas, raudtee ja Puuvilla tänav loodes ja läänes, Kulgu ja Joala tänav lõunas ning Narva jõe kaldajoon idas. Kreenholmi linnaosa piirneb põhjas Kerese ja Joaoru, läänes Paemurru ja lõunas Kulgu linnaosaga.
Moshe Hirsch
Ta oli Palestiina Yāsir ‘Arafāti valitsuses juudi asjade minister. Ta oli Neturei Karta liige.
Kreenholmi
Kreenholmi linna muutis Narva samanimeliseks linnaosaks Lenin 1917. aasta detsembris dekreediga, mille eesmärk oli moodustada Eestimaa kubermang.
Vaata ka
Viited
Moshe Hirsch
Ta põdes Alzheimeri tõbe.
Kriminaalsed sidemed
"Kriminaalsed sidemed" on USA 2001. aasta film.
Palupera raudteejaam
Palupera naaberjaam Tartu suunal on Elva ja Valga suunal Puka raudteejaam.
Jaamas peatuvad Elroni reisirongid liinil Tartu–Valga. Paluperas asub üks lühike (30 m) osalise katusealusega raudteedevaheline perroon, mille tõttu toimub rongist väljumine ainult läbi C-ala.
Enne 2010. aastat eelnes Paluperale Tartu suunalt Uderna raudteepeatus ja järgnes Aakre raudteepeatus. Algselt oli seal Middendorffi peatus, mis asus Otepää kihelkonnas Palupera mõisa maadel.
Jaamahoone
Tänapäeval täidab jaamahoone funktsiooni silikaattellistest ja kelpkatusega elektritsentralisatsiooni post, mis püstitati 1990. aastate algul.
Elva raudteejaam
Elva raudteejaam (saksa keeles Bahnhof Elwa) on raudteejaam Tartu–Valga raudteeliinil Tartumaal Elvas.
Jaamas peatuvad Elroni reisirongid liinil Tartu–Valga, mille tarbeks avati 2010. aasta lõpul uus 550 mm kõrgune ja 100 m pikkune teedevaheline perroon.
Elva jaamas asub neli rööpapaari ja kaheksa pööret, lisaks suundub jaamast harutee tööstusterritooriumile. Jaamas võib toimuda ka kaupade rongidele ning neilt mahalaadimine, mille tarbeks on olemas 10 m pikkune kõrge kaubaplatvorm.
Ajalugu
Elva raudteejaam avati 22. juulil 1889 kaks aastat varem rajatud laiarööpmelise Tartu–Valga raudtee juurde. Jaama avamine pani aluse Elva linna tekkimisele ja arengule. Avamisel jäi jaam Rõngu kihelkonda Uderna mõisa maadele.
Elva raudteejaam oli üks punkte, kust viidi märtsiküüditamise käigus eestlasi Siberisse.
Kuni 1. juulini 2008 sõitsid reisirongid lisaks Tartu–Valga rongiliinile ka liinil Tartu–Elva, mida raudtee remondijärgsel taasavamisel (30. detsembril 2009) enam ei avatud. Toona järgnes Elvale Uderna raudteepeatus.
Jaamahoone
pisi|vasakul|Elva raudteejaam 1930. aastatel pisi|Elva jaamahoone (2010) 1889. aastal valmis ka tüüpprojekti järgi ehitatud ühekorruseline puidust V klassi jaamahoone, mis ehitati sarnaselt Lepassaare ja Sangaste jaamahoonetega. Tänu raudteele populaarseks suvituskohaks saanud Elvale jäi jaamahoone aga peagi kitsaks. 20. sajandi alguskümnendeil, tõenäoliselt 1920. aastate alguses, pikendati algselt tunduvalt lühemat hoonet mõlemasse otsa lisatud juurdeehitistega, pidades kinni jaamahoone algsest stiilist. Ühtlasi laiendati ka ootesaali kõrvalruumide arvelt, mis saavutas just siis oma praeguse suuruse. Pikk ristkülikukujulise põhiplaaniga ühekorruseline, poolkelpkatusega rõhtpalkehitis on kaetud profileeritud laudisega. Hoone fassaadidekoor on iseloomulik 19. sajandi lõpu historitsistlikele jaamahoonetele.
Alates 1997. aastast on hoone arvel kultuurimälestisena.
Hoone algne omanik AS Eesti Raudtee loovutas vaksalihoone Elva linnale 2004. aastal tasuta. Jaamahoone remonditi põhjalikult aastatel 2006-2007.
2017. aastal taasavati vaksaliesisel platsil ajalooline purskkaev.
Surnud 2. veebruaril
''Siin loetletakse 2. veebruaril surnud tuntud inimesi.
Eesti Psühhiaatrite Selts
Eesti Psühhiaatrite Selts on mittetulundusühing, mis ühendab Eesti psühhiaatreid ja psühhiaatriaga piirnevate erialade kõrgharidusega spetsialiste.
Seltsi tegevuse eesmärkideks on psühhiaatriaalase arstiteaduse, täienduskoolituse, psühhiaatrilise abi ja hoolekande arendamine, rahva vaimse tervise kaitse, psühhiaatrilise tervishoiukorralduse ja arstiabi täiustamine, seltsi liikmete kutseõiguste kaitse ja psühhiaatrite kutsehuvide esindamine riigiasutuste, kohalike omavalitsuste ja muude asutuste ja ametiisikute ees.
Seltsil on kuus sektsiooni: ambulatoorse psühhiaatria, bioloogilise psühhiaatria, kohtupsühhiaatria, lastepsühhiaatria, söömishäirete ja noorpsühhiaatrite sektsioon.
Annika Lall
Annika Lall (sündinud 19. juulil 1962 Tartus) on kriminalist ja eesti kergejõustiklane.
Eesti Psühhiaatrite Selts
Eesti Psühhiaatrite Selts on liikmeks Maailma Psühhiaatria Assotsiatsiooni s (World Psychiatric Association) ja Euroopa Meditsiinispetsialistide Liidus (European Union of Medical Specialists), Euroopa Psühhiaatrite Ühingus (European Psychiatric Association), Maailma Psühhiaatrite Ühingus (World Psychiatric Association), Maailma Bioloogilise Psühhiaatria Ühingute Liidus (World Federation of Societies of Biological Psychiatry), Euroopa Laste- ja Noorukitepsühhiaatria Ühingus (European Society for Child and Adolescent Psychiatry) ning Rahvusvahelise Laste- ja Noorukitepsühhiaatria ja Seotud Erialade Ühingus (International Association for Child and Adolescent Psychiatry and Allied Professions)
Annika Lall
Pärast 7. klassi lõpetamist Tartu 8. Keskkoolis asus õppima Tallinna Spordiinternaatkooli, mille lõpetas 1981. aastal ja 1989 lõpetas Tartu Ülikooli õigusteaduskonna.
Tema treeneriteks on olnud Tiiu Jurkatamm ja Toomas Merila.
Eesti Psühhiaatrite Selts
Eesti Psühhiaatrite Seltsi juhatuse esimees on Anne Kleinberg. Enne teda on esimeesteks olnud Andres Lehtmets ja Valdur Jänes.
Ruudilised
Sugukonda kuulub umbes 160 perekonda ja 900 liiki. Sugukonna jaotus alamsugukondadeks ei ole veel välja kujunenud. Üldiselt toetatakse alamsugukondade Aurantioideae ehk Citroideae ja Rutoideae olemasolu, aga iga perekonna kohta ei ole veel kokku lepitud, missugusesse alamsugukonda ta kuulub.
Eesti Psühhiaatrite Selts
Eesti Psühhiaatrite Selts asutati 1989. aastal. Nõukogude perioodil, 1950. aastast tegutses Eesti NSV Vabariiklik Teaduslik Neuropatoloogide ja Psühhiaatrite Selts (hiljem Eesti NSV Neuroloogide ja Psühhiaatrite Teaduslik Selts, 1965. aastast Eesti NSV Ludvig Puusepa nimeline Neuroloogide, Neurokirurgide ja Psühhiaatrite Selts). 1989. aasta kongressil otsustati neuroloogide-neurokirurgide ja psühhiaatrite seltsid lahutada ja loodi kaks uut seltsi, Eesti Ludvig Puusepa nimeline Neuroloogide ja Neurokirurgide Selts ja Eesti Psühhiaatrite Selts.
Annika Lall
Töötas 1983–1991 militsionääri ja politseinikuna (kriminalistikaeksperdina ), aastast 1997 politsei juhtivinspektorina. Aastatel 1991–2008 oli Kohtuekspertiisi ja Kriminalistika Keskuse komissari ja Põhja Politseiprefektuuri kriminalistikatalituse vanemkomissar. 2008–2009 oli Sisekaitseakadeemia kriminoloogia ja kriminalistika õppetooli juhataja, dotsent, 2010–2011 Sisekaitseakadeemia Politsei- ja Piirivalvekolledži kriminoloogia ja kriminalistika õppetooli juhataja, dotsent ning aastast 2012 süüteomenetluse õppetooli dotsent (politseikolonelleitnant).
Ruudilised
Ruudiliste hulka kuulub näiteks tsitruse perekond. Majanduslikus mõttes on see ruudiliste tähtsaim perekond, sest sinna kuuluvad apelsinipuu, sidrunipuu, greibipuu ja laimipuu.
Annika Lall
Tööga seoses on osalenud Soome katastroofiohvrite tuvastamise üksuse liikmena Tais 2004. aasta tsunaamiohvrite tuvastamise missioonil. Saanud osa 1990- ndate alguses Eestis vohanud kuritegeliku maailma arveteklaarimiste uurimisest. 2007. aasta aprillirahutuste ajal tegeles kaevetöödega Tõnismäel. Samal aastal kaitses kraadi Peterburi Siseministeeriumi Akadeemias - kriminalistikas. On avaldanud mitmeid teadusartikleid, kirjutanud kaks õpikut.
Ruudilised
Ruudiliste kõige liigirikkamad perekonnad on koldpuu, melikop, bukopõõsas ja tsitrus.
Annika Lall
Aastatel 1978–1981 võitis Nõukogude Liidu noorte ja juunioride meistrivõistlustel 5 medalit, sealhulgas 2 kulda. Eesti meistrivõistlustel on võitnud 7 medalit (1985. aastal kulla). Isiklik rekord odaviskes – 56.08 – on püstitatud 1985. aastal. Alates 1993. aastast on mitmel korral tulnud seenioride maailmameistriks politseinike ja tuletõrjujate maailmamängudel.
Ruudilised
Ruudilised kasvavad põhiliselt ekvatoriaalses, lähisekvatoriaalses ja lähistroopilises kliimas. Palju ruudilisi leidub Lõuna-Aafrika ja Austraalia kuivades piirkondades.
Kirjeldus
Enamik ruudilisi on puud või põõsad, aga leidub ka üksikuid rohttaimi.
Õied on ilma kandelehtedeta, üksikud või ebasarikas, harvem kobaras, ja peamiselt tolmeldavad neid putukad. Õied on tavaliselt tsentraalsümmeetrilised, harva ka telgsümmeetrilised, ja üldiselt mõlemasoolised. Kroonlehti ja tupplehti on 4 või 5, harva 3, ja üldiselt pole nad kokku kasvanud. Tolmukaid on 8 või 10, skimmiatel 5, tsitrustel palju. Tavaliselt on 1 emakasuue ja 2–5 kokkukasvanud viljalehte. Mõnikord on sigimikud eraldi, aga emakakaelad kokku kasvanud.
Ruuduliste viljad on väga erinevad. Marjad, luuviljad, pomerantsviljad, tiibviljad, kuprad ja kukkurviljad on kõik esindatud. Seemnete arv varieerub veelgi rohkem.
Kasutamine
Tsitruselisi kultiveeritakse juba aastatuhandeid. Nende mahlakad viljad sisaldavad hulgaliselt vitamiine. Vilju süüakse värskelt ja nende mahlast valmistatakse mitmesuguseid jooke. Samal viisil kasutatakse teistegi tsitruseliste, näiteks kinkanipuu, vilju – kinkaneid ehk kumkvaate.
Mõnda liiki tarvitatakse maitseainena. Kõige tuntum sellistest on aedruut. Kaug-Idas, Kagu-Aasias ja Lääne-Aafrikas kasutatakse koldpuud pipra asemel.
Ruudiliste seas on hulgaliselt ravimtaimi. Leidub ka ilutaimi.
Pütt (perekond)
pisi|Poegi kandev tuttpütt pisi|Sarvikpütt poegadega Pütt (Podiceps) on pütiliste seltsi pütlaste sugukonda kuuluv veelindude perekond. Sellesse kuulub kümmekond liiki:
Mõnes süsteemis arvatakse püti perekonda ka kõrvukpüti (Rollandia) ja viirpea-püti (Poliocephalus) perekonna liigid.
Suurim pütt on tuttpütt, mis kaalub 650–1400 g. Väikseim pütt oli "Loomade elu" hinnangul punakael-pütt (Podiceps ruficollis), mis kaalub 125–150 g, aga see liik arvatakse tänapäeval eraldi perekonda.
Püttide keha on kujult käävjas. Kael on pikk, jalad lühikesed ja asuvad kaugel kere tagaosas, mis muudab püttide kõndimise kohmakaks. Tiivad on lühikesed ja teravad. Saba puudub, selle asemel on üksnes kimbuke käharaid sulgi. Varbaid on 4 ja igaühel neist on eraldi nahkne hõlm. Sulestik on paks, alapoolel tihe ja toimib kasukana.
Suguline dimorfism püttidel puudub, ainult isased on pisut suuremad. Küll aga esineb parasvöötmes hooajaline dimorfism. Lindudel on selgelt eristuvad hundsulestik ja puhkesulestik. Vanalindudele ilmuvad pesitsusajaks pähe ja kaelale kahekordsed suletutid või kraed, mis talvitumisajaks kaovad. Kevadel vahetub neil väikesulestik, sügisel aga kogu sulestik. Troopikas ja lähistroopikas elavad liigid sulgivad kõigest korra aastas ja neil hooajaline dimorfism puudub. Sulgimisel langevad püttidel hoosuled peaaegu korraga välja ja nad kaotavad lennuvõime.
Pütid on parasvöötmes rändlinnud, troopikas ja lähistroopikas paigalinnud. Nad eelistavad pesitseda siseveekogudel, kus on nii vaba vett kui tihnikuid. Talvituda võivad nad ka avaveekogudel, sealhulgas rannikul.
Pütid ujuvad ja sukelduvad suurepäraselt. Vee all liiguvad nad üksnes jalgade abil, olles tiivad vastu keha surunud. Vee all on nad tavaliselt ½–1 minutit, aga võivad olla kuni 3 minutit.
Lühikeste tiibade ja suure kaalu tõttu peavad pütid lennates tihedalt tiibadega vehkima. Seetõttu lendavad nad kiiresti ja sirgjooneliselt, pööramine on raskendatud. Õhkutõusmiseks peavad nad pikalt veepinnal hoogu võtma ja mõned liigid on võimetud maapinnalt õhku tõusma.
pisi|Hallpõsk-pütid vahetavad pulmakinke. Pütid söövad rohkem loomset ja vähem taimset toitu. Mõlemat hangivad nad veest. Suuremad liigid söövad rohkem kalu, väiksemad veeselgrootuid ja kulleseid.
Pütid neelavad tihti sulgi, mida kitkuvad oma kehalt. Tervetest ja pooleldi seedunud sulgedest pall võib täita suurema osa maost. On oletatud, et suled täidavad jahvatuskivide otstarvet ja aitavad toitu mehaaniliselt peenestada, või et nad soodustavad väljaheidete eritust ja kaitsevad siseparasiitide vastu.
Tavaliselt elavad pütid paaridena. Pesa teevad nad veepinnale ja sageli ujuvana. Pesaks on kõdunevate veetaimede kuhi väikese lohuga tipus. Taimede mädanemisel tekib pesas täiendavat soojust. Pesa võib olla sedavõrd sügavalt vee sees, et munad asuvad märjal vooderdisel või koguni vees, aga nad ei jahtu sellest maha, sest nende munakoor on erilise ehitusega.
Munad on alguses ühetooniliselt heledad, aga haudumise käigus muutuvad järjest tumedamaks. Hauvad mõlemad vanemad 3–4 nädalat. Haudumine algab tavaliselt esimese muna munemise järel.
Pojad on triibulised ja pesahülgajad. Nad oskavad ujuda ja sukelduda peaaegu sünnist saadik. Mitmel liigil on pojad pärast sündimist pesa asemel isa või ema seljas: vanalind suudab koos poegadega nii lennata kui sukelduda ja sedasi paremini vaenlaste eest kaitsta.
Püttide majanduslik tähtsus on väike. Suurte liikide nahku saab kasutada karusesemete valmistamiseks. Kalade söömisega tekitatav kahju on ebaoluline.
Eesti liigid
Eestis elab neli selle perekonna liiki:
Rhodose koloss
pisi|300px|Rhodose koloss illustreerituna Rhodose koloss oli vanakreeka päikesejumala Heliose auks püstitatud kuju, mis asus Kreekas Rhodose saarel. Selle täpne asukoht pole teada, sest pole leitud selle jäänuseid.
Rhodose koloss oli üks vanaaja seitsmest maailmaimest.
Koloss ehitati aastatel 292 eKr–280 eKr, mis tähendab, et ehitus kestis kokku 12 aastat. Kolossi kõrgus oli 37 meetrit.
Koloss hävis maavärinas aastal 226 eKr. Seega oli ta kõige lühemat aega püsinud maailmaime (60 aastat).
653. aastal müüdi kolossi jäänused vanametallina Süüria kaupmehele. Nende ära vedamiseks olevat vaja olnud 900 kaamelit.
Mooste valla vapp
thumb|Mooste valla vapp Mooste valla vapp on Põlva maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Mooste valla vapp.
Vapp kinnitati 16. veebruaril 1998.
Vapi kirjeldus
Kolm linaõit sümboliseerivad valla kolme suuremat asulat - Mooste, Kauksi, Rasina. Linaõis viitab Moostele kui ühele linakasvatuse keskusele.
Puka raudteejaam
Puka raudteejaam (saksa keeles Bockenhof) on raudteejaam Valgamaal Otepää vallas Pukal.
Raudteejaam asub laiarööpmelise Tartu–Valga raudtee ääres. Avamisel jäi see Sangaste kihelkonda Vana-Puka mõisa aladele.
2010. aasta lõpul avati Puka jaamas uus 55 cm kõrgune ja 100 m pikkune teedevaheline reisijate perroon. Enne aastat 2010 eelnes jaamale Tartu suunalt Aakre raudteepeatus.
Puka raudteejaam oli üks punkte, kust viidi märtsiküüditamise käigus eestlasi Siberisse.
Jaamahoone
Puka jaamahoone valmis 1889. aastal, kaks aastat pärast raudtee valmimist. Puidust kroonuhistoritsistlikus stiilis ühekorruseline jaamahoone ehitati tüüpprojekti järgi sarnaselt nt Antsla, Karula jt jaamade hoonetega. Valdavalt rõhtlaudvoodrile sekundeerib hoone sokliosas kuni aknalaudadeni püstlaudvooder, mis on eraldatud ülemisest osast kitsa liseeniga. Poolkelpkatusega hoone keskosas asus ootesaal, millele lisandusid ametiruumid maja mõlemas otsas. Jaamahoone asetseb raudtee lääneküljel, moodustades ühes abihoonetega tervikliku jaamaansambli. Alates 1999. aastast on hoone arvel kultuurimälestisena (nr 23202). Puka jaamahoone kuulub AS Eesti Raudteele ja on vähesel määral kasutusel tänini.
Lehekülgede saalimine
Lehekülgede saalimiseks nimetatakse arvutite operatsioonisüsteemides mäluhalduse algoritme, mis jagavad arvuti mälu väikesteks osadeks ja eraldavad hiljem mälu lehekülgede kaupa.
Eelised
Lehekülgede saalimisel on teiste mäluhalduse meetoditega võrreldes mitu eelist.
Teine eelis on võimalus virtuaalmälu ajutiselt kettale kirjutada. Kuna programmid kasutavad harva kogu oma koodi ja andmeid samaaegselt, saab virtuaalmälu kasutamata leheküljed kettale salvestada ja vajadusel põhimälusse tagasi tõsta.