cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Katri Helena
Tema lauljakarjäär sai alguse 1963. aastal lauluga "Poikien kuvat". Aasta hiljem avaldatud loost ”Puhelinlangat laulaa” sai Katri Helena üks tuntumaid hitte. Talle on laule kirjutanud näiteks Junnu Vainio ja Jukka Kuoppamäki. 1970. aastatel sündis arvukalt hitte, muuhulgas ”Paloma blanca”, ”Vasten auringon siltaa”, ”Katson sineen taivaan”, ”Katson autiota hiekkarantaa”, ”Syysunelma”, ”Nuoruus on seikkailu” ning ”Lintu ja lapsi”.
Suurim ühistegur
Arvutamine
Leiame arvude a ja b kõik algtegurid (st algarvud, millega a ja b jaguvad jäägita). Leitud algteguritest eraldame SÜT arvutamiseks kõik need, mis on nii a kui ka b algteguriteks. Eraldatud algtegurid korrutame kokku.
Katri Helena
1992. aastal välja antud plaati "Anna mulle tähtitaivas" saatis samuti suur menu, Katri Helena sai selle eest Erikois-Emma auhinna.
Tema albumeid on Soomes müüdud kokku üle miljoni eksemplari ning ta on valitud saja suure soomlase hulka.
Suurim ühistegur
Arvutamine
Teine ja efektiivsem meetod on Eukleidese algoritm. Esimese sammuna leiame jäägi, mis tekib suurema arvu jagamisel väiksemaga. Järgmistel sammudel võtame eelmise sammu jagaja ning jagame teda jäägiga, mis eelmisel sammul leiti. Seda teeme nii kaua, kuni jäägiks saab null; siis esialgsete arvude SÜT on jagaja, millega jagamisel saadigi viimasel sammul jäägiks null.
Katri Helena
Katri Helena on kaks korda esindanud Soomet Eurovisiooni lauluvõistlusel: 1979. aastal lauluga "Katson sineen taivaan" ja 1993. aastal lauluga "Tule luo". 1979. aastal sai ta 14. koha ja 1993. aastal 20. koha.
Suurim ühistegur
Arvutamine
Näiteks SÜT(84, 720) arvutamiseks: 720 / 84 = 8, jääk 48; 84 / 48 = 1, jääk 36; 48 / 36 = 1, jääk 12; 36 / 12 = 3, jääk 0. Seega SÜT(84, 720) = 12.
Välislingid
http://mathworld.wolfram.com/GreatestCommonDivisor.html
Zoran Živković
pisi|Zoran Živković Zoran Živković (serbia keeles Зоран Живковић; sündinud 22. detsembril 1960 Nišis) on Serbia poliitik. Ta oli 18. märtsist 2003 kuni 3. märtsini 2004 Serbia peaminister.
Ta sündis aastal 1960 Nišis (praeguse haldusjaotuse järgi Nišava ringkonnas), kus ta lõpetas Bora Stankovići gümnaasiumi. Aastal 1983 lõpetas ta Belgradi Ülikooli majandusteaduskonna.
Ta astus poliitikasse aastal 1992, kui ta valiti Demokraatliku Partei koosseisus Serbia parlamenti. 26. jaanuarist 1997 kuni 10. novembrini 2000 oli ta Niši linnapea. Oktoobris 2000 oli ta üks 5. oktoobri Serbia Demokraatliku Opositsiooni algatatud miitingu organiseerijaid (mille tulemusena lahkus ametist Slobodan Milošević). 4. novembrist 2000 kuni 17. märtsini 2003 oli ta Serbia ja Montenegro liitriigi kaitseminister. 18. märtsist 2003 kuni 3. märtsini 2004 oli ta Serbia peaminister.
Ta kuulus aastatel 1992–2012 Demokraatliku Partei ridadesse. Aastast 2013 on ta partei Nova stranka asutajaliige ja esimees.
Isiklikku
Zoran Živković on abielus, tema abikaasa Biserka Živković on jurist, neil on kaks last ning nad elavad Nišis.
Østfoldi maakond
Østfoldi maakond oli 1. järgu haldusüksus (maakond) Norra kaguosas.
See piirnes lõunas ja idas Rootsiga ning läänes Oslo fjordiga. Maakonna keskus oli Sarpsborg ja suurim linn Fredrikstad.
1. jaanuaril 2020 Akershusi, Buskerudi ja Østfoldi maakond liideti. Nende asemele moodustati Vikeni maakond.
Vallad
(elanike arv 1. jaanuaril 2006)
Suurtiivalised
Suurtiivalised (Megaloptera) on selts täismoondega putukaid. Suurtiivalisi on teada umbes 300 liiki.
Vene keel
Vene keel (русский язык, russki jazõk) on idaslaavi keelte hulka kuuluv keel. Valdav osa vene keelt emakeelena rääkijaid elab Venemaal. Suuremad vene keelt emakeelena rääkijate kogukonnad on veel Ukrainas, Kasahstanis, Valgevenes, Saksamaal ja Ameerika Ühendriikides. 2005. aastal oli maailmas eri hinnangutel kokku 255–278 miljonit vene keele oskajat. Vene keel on üks ÜRO ametlikke keeli.
Suurtiivalised
Varem käsitleti neid võrktiivaliste seltsis. Et suurtiivalised on fülogeneetiliselt väga lähedalt seotud võrktiivalistega, siis mõnikord paigutatatakse nad ka koos taksonissse Neuropterida.
Vene keel
Riigikeel
Vene keel on Venemaal ainus riigikeel föderaaltasandil, rahvusvabariigid Venemaa Föderatsiooni koosseisus võivad kehtestada oma territooriumil lisaks ka muid riigikeeli, mida nende vabariikide territooriumil kasutatakse võrdsetel alustel vene keelega (nt Tšetšeenia Vabariigis on riigikeelteks vene ja tšetšeeni keel, Tatarstanis vene ja tatari keel jne). 2010. aasta rahvaloenduse andmetel valdas vene keelt 99,41% Venemaa elanikest, kes vastasid keelte oskamist puudutavale küsimusele.
Suurtiivalised
Suurtiivalisi on kaks sugukonda:
Buskerudi maakond
Buskerudi maakond oli 1. järgu haldusüksus (maakond) Norra lõunaosas. Ta asus sisemaal ja piirne Opplandi maakonnaga kirdes, Oslo ja Askershusi maakondadega idas, Vestfoldi maakonnaga lõunas, Telemargi maakonnaga edelas ning Rogalandi ja Hordalandi maakonnaga loodes. Maakonna keskus oli Drammen.
Vene keel
Riigikeel
Vene keel on Valgevene riigikeel, sama staatus on ka valgevene keelel. 2009. aasta rahvaloendusel deklareeris 41,5% Valgevene elanikest vene keelt oma emakeelena, kuid koduse keelena kasutab vene keelt koguni 70% vabariigi elanikest. Valgevene puhul on tähtis veel see, et vene ja valgevene keeled on omavahel väga sarnased (kuni valgevene keele standardimiseni peeti seda kohati isegi vene keele dialektiks või räägiti dialektide rühmast), tänu millele võivad ühe keele oskajad teisest keelest (enam-vähem) aru saada ka ilma tõlketa. Teatud osa elanikkonnast räägib aga hoopis trasjankat, mis kujutab endast vene-valgevene segakeelt.
Puente romano sobre el río Guadiana
pisi|Puente romano Puente romano sobre el río Guadiana (vahel ka Puente Romano del Guadiana või lihtsalt Puente Romano) on Vana-Rooma aegne kivist kaarsild Hispaanias, üle Guadiana jõe Mérida lähedal. Oli üks Via Augusta tee sildadest.
Buskerudi maakond
Buskerudi maakond paiknes Oslofjordi piirkonna Hurumi vallast kuni Hallingi mäestiku ja Hardangerini. Buskerudi maakond oli jagatud piirkondadeks: Eiker, Ringerike, Numedal ja Hallingdal.
Puente romano sobre el río Guadiana
Praegu on sild avatud vaid jalakäijatele. Kuni 1993. aastani oli sillal ka autoliiklus.
Buskerudi maakond
1. jaanuaril 2020 Akershusi, Buskerudi ja Østfoldi maakond liideti. Nende asemele moodustati Vikeni maakond.
Loodus
thumb|Talv Buskerudis [[Blefjellis]] Hønefossi lääneosa on mägise pinnamoega platoo metsadega kaetud orgudega ja kõrgete heinamaadega. Selle idaosa on madalik paljude järvede ja jõgedega. Suurimad järved on Tyrifjorden ja Krøderen. Hordalandis saab alguse Norra pikkuselt kolmas, Numedalslågeni jõgi, mis voolab läbi Buskerudi Vestfoldini, kus suubub merre.
Vallad
Sulgudes on toodud elanike arv 2006. aasta 1. jaanuari seisuga.
500px|tühi
Geolingvistika
Geolingvistika on keeleteaduse haru, mis tegeleb erinevates geograafilistes piirkondades räägitavate keelte ja dialektide uurimisega.
Vene keel
Ametlik keel
Vene keelel on Kasahstanis ametliku keele staatus. Riigikeeleks on kasahhi keel, kuid vastavalt Kasahstani Konstitutsioonile ja Konstitutsiooninõukogu selgitusele kasutatakse vene keelt riigiasutustes ja kohalikes omavalitsustes võrdsetel alustel riigikeelega.
Geolingvistika
Geolingvistikat nimetatakse vahel ka territoriaalseks lingvistikaks või keelegeograafiaks.
Vene keel
Ametlik keel
Vene keelel on riigis ametliku keele staatus, riigikeeleks on kirgiisi keel.
Regionaal- ja vähemuskeel
pisi|Vene keele leviala Ukrainas
Ukraina Konstitutsiooni artikkel 10 garanteerib vene keelele ja teistele rahvusvähemuste keeltele kaitset ja õigust nende vabale arengule ja kasutamisele. Vene keel on kaitstud ka Euroopa regionaal- ja vähemuskeelte hartaga (territoriaalne keel, rakendatakse II ja III osa sätteid). Aastatel 2012–2014 kehtinud vastuoluline seadus "Riigi keelepoliitika aluste kohta" tunnistas vene keele regionaal- ja vähemuskeeleks. Vastavalt sellele seadusele võisid võimuasutused kasutada vene keelt asjaajamise ametliku keelena (ukraina keelega võrdsetel alustel või kohati isegi riigikeele asemel) nendes administratiivsetes üksustes, kus vene keele emakeelena rääkijaid on vähemalt 10% püsielanikest (kas kohaliku nõukogu otsusel või elanike dokumenteeritud nõudmisel). Lisaks sellele võimaldas seadus vene keele vaba ja takistamatu kasutamist terve riigi territooriumil nt eraettevõtete tegevuses, meedias (raadio, televisioon, ajalehed, ajakirjad jms), kinoteatrites ja reklaamis (kusjuures ukrainakeelse tõlke tagamine ei olnud kohustuslik ja majandussubjektid võisid ise otsustada, millises keeles või keeltes oma sihtrühma poole pöörduda). Samas olid riigivõimu keskasutused kohustatud avaldama oma õigusaktide venekeelseid tõlkeid (aktide algkeeleks jäi siiski riigikeel).
2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli vene keel 29,6% Ukraina elanike emakeel. Ukraina puhul on tähtis veel see, et vene ja ukraina keeled on omavahel väga sarnased, tänu millele võivad ühe keele oskajad teisest keelest (vähemalt mingil määral) aru saada ka ilma tõlketa. Teatud osa elanikkonnast räägib aga hoopis suržikut, mis kujutab endast vene-ukraina segakeelt.
2012. aastal on terve rida Ukraina administratiivüksusi tunnistanud oma otsustega vene keele oma territooriumil regionaalkeeleks ja loonud seega õigusliku aluse seaduse "Riigi keelepoliitika aluste kohta" sätete rakendamiseks (k.a vene keele ametlikuks kasutamiseks ametiasutuste asjaajamises). Nende seas on järgmised administratiivüksused:
Otsuse vastuvõtmisel märgiti, et 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli vene keel 65,9% Harkivi linna elanike emakeel. Krimmi põhiseadus tunnistab vene keele selle autonoomse vabariigi elanikkonna enamuse ja rahvustevahelise suhtlemise keeleks, garanteerib vene keele kaitset ja võimaldab selle ametlikku kasutamist autonoomia piirides. Otsuses on rõhutatud asjaolu, et 2011. aasta rahvaloenduse andmetel pidas 41,9% Odessa oblasti elanikest vene keelt oma emakeeleks. Otsuse vastuvõtmisel oli arvesse võetud see asjaolu, et 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli vene keel 48,19% selle oblasti elanike emakeel.
Vene keel on kaitstud Euroopa regionaal- ja vähemuskeelte hartaga (territoriaalne keel, rakendatakse II ja III osa sätteid).
Vene keel on kaitstud Euroopa regionaal- ja vähemuskeelte hartaga (territoriaalne keel, rakendatakse II ja III osa sätteid). Vene keelt kasutab Rumeenias emakeelena vene vanausuliste, lipovaanide, kogukond (vastavalt 2002. aasta rahvaloenduse andmetele oli neid kokku umbes 35,000).
Rahvusvaheliste organisatsioonide keel
Vene keel on üks kuuest ametlikust keelest (ülejäänud on inglise, prantsuse, hispaania, hiina ja araabia keel).
border|23px Rahvusvaheline Kriminaalkohus Vene keel on üks ametlikke keeli.
Vene keel on ainus töökeel vastavalt põhikirjale.
border|24px Euroopa Nõukogu Vene keel on üks Parlamentaarse Assamblee töökeeli.
border|23px Kollektiivse Julgeoleku Lepingu Organisatsioon
Shanghai Koostööorganisatsioon Vene keel on ametlik keel koos hiina keelega.
Euraasia Majandusühendus Vene keel on ainus töökeel.
GUAM Lisaks inglise keelele on vene keel ka GUAM-i töökeel.
Osaliselt tunnustatud või tunnustamata riikide keel
border|22px Transnistria Ametlik keel, sama staatus on nominaalselt ka ukraina ja moldova keelel. border|22px Lõuna-Osseetia Riigikeel, sama staatus on ka osseedi keelel. border|22px Abhaasia Riigiasutuste ametlik keel, riigikeeleks on abhaasi keel.
Ametliku staatuseta, kuid laialt levinud keel
pisi|Vene keele rääkijad Euroopa Liidus
2011. aasta rahvaloenduse esialgsete andmete järgi on vene keel 29,6% Eesti Vabariigi elanike emakeel. Enamus vene keele emakeelena kõnelejaid elab Ida-Virumaal ja Tallinnas (2017. aasta andmetel rääkis vene keelt emakeelena 45,4% tallinlasi ). Peipsi-äärsetel aladel elavad ka vene vanausuliste kogukonnad (Mustvee, Kallaste, Piirissaar). Vene keele oskus on hea või väga hea ka eestlaste vanemate põlvkondade seas, samas on aga noorte eestlaste vene keele oskus vähenemas. Eurobaromeetri 2006. aasta andmetel oskas 66% mitte-vene emakeelega Eesti elanikest vene keelt vähemalt suhtlustasandil. Eurobaromeetri 2012. aasta uuringu kohaselt valdas vene keelt vähemalt suhtlustasandil 56% mitte-vene emakeelega Eesti elanikest.
Vaatamata ametliku staatuse puudumisele kasutatakse vene keelt väga laialdaselt kaubandus- ja teenindussfääris, reklaamis, meedias, alg-, põhi- ja osaliselt ka gümnaasiumihariduse andmisel. Ka paljude riigiasutuste kodulehtedel on olemas venekeelsed versioonid. 1920. aastal vastu võetud Eesti Vabariigi esimene põhiseadus andis vene rahvusest Eesti kodanikele õiguse "pöörata riiklikkudesse keskasutustesse kirjalikult oma keeli".
2000. aasta rahvaloenduse andmete järgi oli vene keel 37,5% Läti Vabariigi elanike emakeel, kusjuures kokku valdas vene keelt 81,2% Läti elanikest. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel kasutas vene keelt põhilise koduse keelena 49,6% Läti pealinna – Riia – püsielanikest (läti keele vastav näitaja on 38,6%). Veel suuremgi vene keele rääkijate protsent oli näiteks Latgale regioonis (54,5%) ja Daugavpilsi linnas (78,9%). 2012. aasta veebruaris toimus Lätis rahvahääletus vene keelele teise riigikeele staatuse andmise küsimuses, kuid ettepaneku poolt hääletas ainult 24,88% hääletamisest osa võtnud kodanikest, ettepanek kukkus seega läbi.
Vene keelt räägivad emakeelena endisest NSV Liidust repatrieerunud venekeelsed juudid. Teatud andmetel oskab vene keelt kokku umbes 20% Iisraeli elanikkonnast.
Vene välisministeeriumi hinnangutel elab Saksamaal ligikaudu 6 miljonit inimest, kes oskavad teatud määral vene keelt (nende seas on rohkem kui 3 miljonit endistest NSV Liidu vabariikidest emigreerunud inimest).
Vene tähestik
Tabeli esimeses ja teises reas on toodud vene tähestiku suur- ja väiketähed. Kolmandas (valges) rahvusvaheline latinisatsioon (Montreal 1987) ja neljandas (hallis) eesti transkriptsioon.
Küsisõnad
что "mis", кто "kes", как "kuidas", почему "miks", зачем "milleks", сколько "mitu", где "kus", куда "kuhu", откуда "kust", когда "millal", какой "milline", который "milline, kumb", какой, что за "missugune".
Grammatiline arv
Tänapäeva vene keeles on kaks grammatilist arvu: ainsus ja mitmus. Vanavene keeles oli ka duaal, mille grammatilised tunnused on vene keeles osaliselt säilinud.
Tabelis on toodud nimisõnade lõpud ainsuses ja mitmuses.
Rõhk
Vene keeles on tähtis just täishäälikute rõhutamine, kaashäälikuid tavaliselt ei venitata.
Rõhuta täishäälikuid hääldatakse tavaliselt lühemalt ning häälikute "а", "е", "о", "э", "я" puhul toimub reduktsioon.
Nimisõnade ja omadussõnade käänamine
pisi|563x563px
Keele variandid
Tänu keele standardimisele ei ole vanal ajal eksisteerinud regionaalsed erinevused vene keeles enam eriti teravalt väljendunud. Ainult häälduse või keelekasutuse järgi on üldiselt võimatu kindlaks teha, millisest regioonist on inimene pärit. Moskvas, Peterburis ja riigi teises otsas Vladivostokis räägitakse üsna ühesugust vene keelt. Omapärase aktsendiga räägivad siiski paljud (aga mitte kõik) Ukrainast, Valgevenest ja Põhja-Kaukaasiast pärit vene keele emakeelena kõnelejad. Vastupidi teatud ringkondades levinud stereotüübile, ei räägi Eestis elavad venelased aktsendiga, vaid üsna puhast vene keelt, milles esineb mõningaid eesti keelest laenatud sõnu ("estonismid"). Mõnikord eristatakse ka venekeelsete juutide kasutatavat veidi moonutatud vene keelt (nt r-tähe vale hääldamine), kuid täpsemad statistilised andmed selle kohta puuduvad.
Palju rohkem on erinevusi aga hoopis erinevate sotsiaalsete rühmade ja põlvkondade vahelises keelekasutuses (sotsiolektid – nt blatnoide keel ehk fenja, noorte internetisläng – nn. "йазык падонкафф" või "олбанский йезыг"). Sõnavara järgi on sageli võimalik aimata, kas inimene kuulub madalamate ühiskonnakihtide või intelligentide hulka.
Teiste keelte mõju vene keelele
Vene keele sõnavarale on avaldanud väga suurt mõju teised maailmakeeled, millega vene keel on oma ajaloolise arengu käigus kokku puutunud. Eriline koht on nende seas prantsuse keelel, mis oli 19. sajandil väga populaarne vene aadlike seas.
Prantsuse päritolu on nt järgmised vene keele sõnad: абажур (abat-jour) – lambikuppel, авангард (avant-garde) – avangard ehk eelvägi, аванс (avance) – avanss ehk ettemakse, адюльтер (adultère) – truuduse rikkumine, аксессуар (accessoire) – aksessuaar, альбом (album) – album, ансамбль (ensemble) – ansambel, актёр (acteur) – näitleja, актриса (actrice) – näitlejanna, антураж (entourage) – ümbruskond (kunstilises mõttes), аплодисменты (applaudissements) – aplaus ehk käteplagin, афиша (affiche) – afišš, бандаж (bandage) – bandaaž ehk tugiside, барьер (barrière) – barjäär ehk takistus, безе (baiser) – besee, бижутерия (bijouterie), браво (bravo) – braavo, бульвар (boulevard) – bulvar ehk puiestee, буржуазия (bourgeoisie) – kodanlus, бюджет (budget) – eelarve, бюро (bureau) – büroo, визит (visite) – visiit ehk külastus, вояж (voyage) – reis, вуаль (voile) – loor, гараж (garage) – garaaž, гуашь (gouache) – guašš, дебют (début) – debüüt, деликатес (délicatesse) – delikatess, дежурный (de jour) – valvel olev, päevnik või korrapidaja, директор (directeur) – direktor, директриса (directrice) – direktriss ehk naisdirektor, досье (dossier) – toimik, душ (douche) – dušš, жалюзи (jalousie) – žalusii ehk ribakardin, желе (gelèe) – želee, журнал (journal) – žurnaal ehk ajakiri, канва (canevas), каприз (caprice) – kapriis, кастрюля (casserole) – kastrul, кафе (café) – kohvik, киоск (kiosque) – kiosk, комильфо (comme il faut) – nagu peab, комплимент (compliment) – kompliment, котлета (côtelette) – kotlet, кошмар (cauchemar) – õudus või õudusunenägu, кураж (courage) – kuraas ehk uljus, магазин (magasin) – kauplus, макияж (maquillage) – meik, майонез (mayonnaise) – majonees, одеколон (eau de Cologne) – odekolonn, омар (homard) – homaar, пароль (parole) –parool, пейзаж (paysage) – maastik, пляж (plage) – plaaž ehk supelrand, прононс (prononcer) – hääldus, пюре (purée) – püree, район (rayon) – rajoon, реверанс (révérence) – reveranss, рельеф (relief) – reljeef, ресторан (restaurant) – restoran, риск (risque) – risk, роль (rôle) – roll ehk osa, рояль (royale) – klaver, сезон (saison) – aastaaeg, суп (soupe) – supp, сутенёр (souteneur) – sutenöör ehk kupeldaja, театр (théâtre) – teater, тротуар (trottoir) – trotuaar ehk kõnnitee, туалет (toilette) – tualett ehk käimla, ураган (ouragan) – orkaan, фаворит (favorite) – favoriit ehk lemmik, фасон (façon) – fassong, фойе (foyer) – fuajee, шанс (chance) – šanss ehk võimalus, шарм (charme) – sarm ehk veetlus, шоссе (chaussée) – maantee, шофёр (chauffeur) – autojuht ja paljud teised. Suur osa nendest sõnadest on (tõenäoliselt tänu just vene keele mõjule) olemas ka eesti keeles.
Saksa keelest on laenatud sellised sõnad, nagu бухгалтер (Buchhalter) – raamatupidaja, парикмахер (Perückenmacher) – juuksur, ландшафт (Landschaft) – maastik, мундштук (Mundstück) – huulik, sigaretipits, офицер (Offizier) – ohvitser, плац (Platz) – plats, фейерверк (Feuerwerk) – ilutulestik, шахта (Schacht) – kaevandus, шлагбаум (Schlagbaum) – tõkkepuu, штат (Staat) – osariik, айсберг (Eisberg) – jäämägi, бутерброд (Butterbrot) – võileib, бюстгальтер (Büstenhalter) – rinnahoidja, вундеркинд (Wunderkind) – imelaps, курорт (Kurort) – kuurort, рюкзак (Rucksack) – seljakott, торф (Torf) – turvas ja teised.
Uuemal ajal on peamiseks laensõnade allikaks vene keele jaoks olnud siiski inglise keel: компьютер (computer) – arvuti, ноутбук (notebook) – sülearvuti ehk süler, файл (file) – fail, сайт (site) – veebisait ehk -leht, фаерволл (firewall) – tulemüür, браузер (browser) – veebibrauser, принтер (printer) – printer, факс (fax) – faks, ланч (lunch) – lantš ehk keskpäevaeine, рекрутинг (recruiting) – värbamine, футбол (football) – jalgpall, баскетбол (basketball) – korvpall, гандбол (handball) – käsipall, митинг (meeting) – miiting, бизнесмен (businessman) – ärimees, хулиган (hooligan) – huligaan, шорты (shorts) – šortsid ehk lühikesed püksid, брифинг (briefing) – infotund, teabeminutid, саммит (summit) – tippkohtumine, джинсы (jeans) – teksapüksid, маркетинг (marketing) – marketing ehk turundus jpt.
Eesti keelest pärinevat sõna курáт (kurat) kasutatakse vene keeles vahel halvustava sõnana eestlaste kohta (analoogiliselt vastava eesti sõnaga tibla).
Vene keele mõju eesti keelele
Eesti keel on laenanud vene keelest palju sõnu: tolk (толк), türm (тюрьма), raamat (грамота), jaam (ям), vaksal (вокзал), aken (окно), ike (иго), nädal (неделя), maika (майка), laika (лайка), rist (крест), sirp (серп), voli (воля), uulits (улица), kruttima (крутить), koiku (койка), präänik (пряник), papp (поп), putka (будка), polkovnik (полковник), majakas (маяк), suslik (суслик), munder (мундир), saanid (сани), kreen (крен), kamorka (каморка), nahaal (нахал), niit (нить), nastoika (настойка), trussikud (трусики), trahter (трактир), tupik (тупик), turg (sõnast торг), tsehh (цех), ženšenn (hiina päritolu sõna, kuid laenatud ilmselt vene женьшень kaudu), vobla (вобла), vint (винт) jt.
Paldiski linna nimi kujutab endast sisuliselt eestistunud vene sõna "Балтийский" (vanasti oli linna nimeks "Балтийский порт"). Tõenäoliselt vene keele mõjul on eesti keeles levinud sellised vormid, nagu "autojuhiload" (mitmuses) ja "Gruusia" (Грузия). Ka hüvastijätmisel kasutatavad sõnad tavai (давай) ja pakaa (пока) on vene päritolu.
Eesti transkriptsioon
Vene nimede eesti keeles kirjutamiseks kasutatakse spetsiaalset vene-eesti tähetabelit, mille viimased täpsustused tegi Emakeele Seltsi keeletoimkond 2005. aastal ja mille samal aastal kinnitas Vabariigi Valitsus. Vene tähestiku eesti transkriptsiooni vaata vene tähestiku tabelist ülalpool.
Puhas oktav
thumb|Puhas oktav
Puhas oktav on intervall, mille astmeline suurus on 8 ja tooniline suurus 6 tooni.
Puhta oktavi enharmooniline intervall on suurendatud septim. Puhas oktav on konsoneeriv intervall.
Kuula
Oktáva (hudba)
Triigi
Triigi on kolme küla nimi Eestis:
Reinveinid
Reinveinid on Reini jõe piirkonnast pärit veinid.
Tallinna Raeapteegis valmistatakse reinveinist vürtsveini klaretti.
Reinveinid olid keskajal Tallinnas kõige levinumad ja armastatuimad veinid. Reinveini turustamine oli Tallinnas hollandlaste käes.
Aasovi-Sõvaši rahvus-looduspark
thumb|Bõrjutšõi Ostrivi saar Aasovi-Sõvaši rahvus-looduspark (ukraina keeles Азово-Сиваський національний природний парк, vene keeles Азово-Сивашский национальный природный парк; varem Aasovi-Sivaši looduskaitse-jahimajand, Aasovi-Sivaši looduskaitseala) on rahvuspark Ukrainas Hersoni oblasti lõunaosas ja Krimmi Autonoomse Vabariigi põhjaosas Aasovi mere lääneosas Bõrjutšõi Ostrivi saarel. Selle pindala on 521,54 km². Kogu maa kuulub rahvuspargile.
Avispea
Avispea on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.
Štrbské Pleso
thumb|Štrbské Pleso Štrbské Pleso on suusa- ja turismikeskus Kõrg-Tatras Slovakkias, küla (osada) Prešovi maakonna Štrba vallas.
Avispea
Külas asub Avispea ohvrikivi ja ohvrikoht.
Aasovi-Sõvaši rahvus-looduspark
Looduskaitsetsooni kuulub 38 975,3 ha, reguleeritud rekreatsiooni tsooni 599,1 ha, statsionaarse rekreatsiooni tsooni 108,7 ha, majandustsooni 12 473 ha.
Avispea
Ajalugu
Avispea küla on esmamainitud Henriku Liivimaa kroonikas.
18. sajandi Ludwig August Mellini kaardil asub praeguse Avispea (Awispä) külast põhjas Võnnustvere (Wonnustfer), edalas Triigi (Ottenküll) mõis ja kirdes Uniküla mõis.
Samuti on kaardil Võnnustvere (Wonnustfer) kõrval asuvad Lebavere ja Eipri küla ning nendest põhjas asunud Raeküla mõis.
Avispea külast põhjas asub endine Lebavere küla, mille lähedal oli Nõukogude ajal Rohu raketibaas.
Aasovi-Sõvaši rahvus-looduspark
Rahvuspargi territooriumil kasvab 308 liiki taimi, millest 12 on kantud Ukraina punasesse raamatusse. Loomaliike elab seal 250, millest 48 on kantud Ukraina punasesse raamatusse.
Ajalugu
Looduskaitseala (linnukaitseala) asutati 1927. Aastal 1970 oli selle pindala 120 km² ning ta asus tervenisti Hersoni oblasti territooriumil.
Štrbské Pleso
Kuulus aastatel 1948 kuni 2007 Vysoké Tatry linna haldusalasse.
Koht on saanud nime Štrbské pleso järve järgi. Järve lõunapoolsele kaldale rajas maaomanik Jozef Szentiványi 1872. aastal jahimaja. Esimene hotell ehitati sellesse piirkonda 1875. aastal. Hiljem rajati piirkonnas palju uusi ehitisi ja teid. Järve äärde ehitati ravi- ja rekreatsioonikeskusi.
Eriti hoogsalt ehitati hotelle ja piirkonda arendati seal peetud 1970. aasta suusatamise maailmameistrivõistluste tõttu. Seal on toimunud mitmeid maailmakarikavõistluste etappe suusahüpetes ja murdmaasuusatamises ning muid talispordi võistlusi, nagu näiteks 1987. aasta taliuniversiaadi.
Oimusagar
Funktsioonid
Temporaalsagaras toimub auditoorse info töötlus, kõne mõistmine ning visuaalsete objektide äratundmine. Ülemises temporaalvaos sobitatakse kokku visuaalset ja auditoorset infot, sealt tuleneb sotsiaalse kognitsiooni oskus ning toimetatakse objektide kategoriseerimine. Mandelkeha hoolitseb afektide ja sensoorsele infole emotsionaalse tähenduse andmine eest. Hippokampus vastutab ruumis orienteerumise ning koos mediaalsete koorepiirkondadega ka sensoorse sisendi talletamine eest pikaajalisse mällu.
Pearaharahutused
Pearaharahutused olid 1784. aastal toimunud eesti ja läti talupoegade väljaastumised, mida ajendasid pearahamaksu kehtestamine ja kohtute reformimine (talupoegadest kaasistujate valimine) Balti kubermangudes asehalduskorra ajal.
Eellugu
Pearahamaksu kehtestamine tekitas talurahva hulgas suuri arusaamatusi. Seni polnud talupoegade jaoks selget vahet riigimaksude ja mõisakoormiste vahel. Nüüd hakkasid kroonumõisate, aga ka paljude rüütlimõisate talupojad ise pearahamaksu tasuma. Enamikus rüütlimõisates jäi pearahamaksu maksmine siiski mõisnike kanda, see aga võimaldas neil talurahva teokoormisi suurendada.
Alates 1784. aasta jaanuarist käisid talupoegade saadikud Riias kaebusi esitamas. Valmiera maakonnas hakkasid end otse riigile alluvaks pidavate talupoegade salgad ise pearaha koguma.
Liivimaal vallandus esimene tõsisem talurahva väljaastumiste laine. Paljudes mõisates ei mindud enam teotööle. Kindralkuberner George Browne kandis Katariina II-le ette: "'Iga tund saan ma uusi teateid mässu puhkemise lähenemisest [...] Keegi ei taha töötada ja paljud põllud jäävad harimata. Peale selle kardavad aadlikud, et neid mõisahäärberites koos perekondadega ära põletatakse.'"
Rahutused
Juunis puhkesid rahutused seitsmes Tartumaa mõisas, tuntuim juht oli Suure-Rõngu kohtukaasistuja Retsniku Peeter. Haaslaval ründasid relvastatud talupojad mõisa. Talurahva korralekutsumiseks saadeti mõisatesse sõjaväeosad. Nüüd puhkesid kähmlused talupoegade ja Vene soldatite vahel. Ulatuslikum neist leidis aset juulis 1784 ning on tuntud Räpina puuaiasõjana. Aiateivastega relvastatud talupojad siiski sõdurite vastu ei saanud ning viis nendest maksis eluga.
Üks talupoeg sai surma Võrumaa teises servas Karula kiriku juures 1784. aasta augustis puhkenud vastuhakus, kus talupojad nõudsid kaaslaste karistamise ärajätmist, ähvardades, et vastasel korral "kisuvad nad veel samal päeval kapten-ispravnikul soolikad kõhust ja teevad neist rasva". Karula vastuhakus osalesid ka naised, kes loopisid soldateid kirikumüürilt kividega.
Tagajärjed
Pearaharahutusi puhkes 63 Lõuna-Eesti (25 Tartumaa, 16 Võrumaa, 15 Pärnumaa ja 7 Viljandimaa) ning ligi 100 Põhja-Läti mõisas. Rahutuste mahasurumiseks toodi kohale suuri väeosi (3 jalaväepolku ja kasakapolk), paljusid talupoegi peksti, osa vangistati.
Tallinna–Kloogaranna rongiliin
pisi|Kloogaranna reisirong (paremal) [[Klooga jaamast väljumise ootel]] Tallinna–Kloogaranna rongiliin on Elroni opereeritav rongiliin lõpp-peatustega vastavalt Tallinnas Balti jaamas ja Lääne-Harju vallas Kloogarannas. Liini pikkus on 39 km, sellel opereerivad AS Elroni elektrirongid Stadler FLIRT. Reisijatevedu liinil avati juunis 1960.
Liinile jääb 18 peatust: Tallinn (Balti jaam), Lilleküla, Tondi, Järve, Rahumäe, Nõmme, Hiiu, Kivimäe, Pääsküla, Laagri, Urda, Padula*, Saue, Valingu, Keila, Niitvälja, Klooga ja Kloogaranna raudteepeatus.
Reisijateveo tsoone on neli: 1., 2., 3. ja 4. tsoon. 1. tsoon jääb Balti jaama ja Laagri raudteepeatuse vahele. Kuni Valinguni on 2. tsoon. Kuni Niitväljani on 3. tsoon. Viimased kaks peatust (Klooga ja Kloogaranna) jäävad juba 4. tsooni. Urda ja Padula raudteepeatuses toimub rongi sisenemine ja väljumine vaid läbi multifunktsionaalse ala.
Lõuna-Austraalia
Lõuna-Austraalia on Austraalia osariik riigi lõunaosas.
Lõuna-Austraalia piirneb kõigi osariikidega ja Põhjaterritooriumiga. Läänes piirneb osariik Lääne-Austraaliaga, põhjas Põhjaterritooriumiga, kirdes Queenslandiga, idas Uus-Lõuna-Walesiga ja kagus Victoria osariigiga. Enamik elanikkonnast elab Adelaide'is või selle ümbruses ning ülejäänutest elab enamik rannikualadel ja Murray jõe ääres. Elanikkonna päritolu on Austraalias unikaalne, sest erinevalt teistest territooriumitest asusid Lõuna-Austraaliasse elama vabatahtlikud kolonistid, mitte süüdimõistetud kurjategijad. Koloniaalvalitsus alustas Lõuna-Austraalias tööd 28. detsembril 1836 kui selle liikmed vannutati Old Gum Tree lähedal ametisse.
Ajalugu
pisi|[[Charles Hilli maal "Lõuna-Austraalia väljakuulutamine"]] Esimesed tõendid inimtegevusest Lõuna-Austraalias on enam kui 20 000 aastat vanad. Teadlased on leidnud puidust odasid ja tööriistu. Koonalda koopast on leitud koopamaalinguid, mis on 22 000 aastat vanad. Känguru saar asustati ammu enne kui see umbes 10 000 aastat tagasi merepinna tõusu tõttu saareks muutus. Mitokondriaalse DNA uuringute järgi saabusid esimesed aborigeenid Eyre'i poolsaarele 45 000 – 49 000 aastat tagasi.
Esimesed eurooplased nägid Lõuna-Austraalia rannikut 1627. aastal kui Hollandi laev Gulden Zeepaert, mille kapteniks oli François Thijssen, uuris ja kaardistas Lõuna-Austraalia rannikut. Lõuna-Austraalia ranniku kaardistasid 1802. aastal esimestena Matthew Flinders ja Nicolas Baudin. 1831. aastal avastati Port Adelaide Riveri abajas, mis kaardistati 1836.-1837. aastal.
Tänapäeva Lõuna-Austraalia osariigi alad kuulutati Suurbritannia omaks 1788. aastal ning need olid osa Uus-Lõuna-Walesi kolooniast. Koloonia kattis küll 2/3 mandrist, kuid esimesed asulad paiknesid ainult idarannikul ning vähesed asusid elama kaugele läände. Esimene tõsisem ettepanek asutada asulaid Uus-Lõuna-Walesi edelaosasse, tehti enam kui 40 aastat hiljem.
15. augustil 1834 võttis Briti parlament vastu Lõuna-Austraalia seaduse, mis andis loa asutada Austraalia lõunaosas provintsi või provintsid. Seadus määras territooriumi asukoha ning sätestas, et see on süüdimõistetuvaba.
Lõuna-Austraalia on ainus Austraalia osariik, kuhu ei asustatud kunagi Briti süüdimõistetuid. Teine vabakoloonia oli 1829. aastal asutatud Swan Riveri koloonia, kuid see määrati 1849. aastast karistuskolooniaks. Süüdimõistetute Lõuna-Austraaliasse transportimine oli keelatud, kuid mõned süüdimõistetud või põgenenud vangid suundusid sinna omaalgatuslikult. Lõuna-Austraalia varasest rahvastiku koosseisust võis umbes 1–2% moodustada süüdimõistetud. Kuna Lõuna-Austraalias elavad kolonistid muretsesid, et idapoolsetest osariikidest põgenenud vangid võivad jõuda nendeni, moodustati 28. aprillil 1838 Lõuna-Austraalia politsei.
Geograafia
pisi|[[Flindersi mäestik]] Osariigi territoorium koosneb peamiselt kuivadest või poolkuivadest karjaaladest ning mitmetest madaltest mäestikest. Olulisim (kuid mitte kõrgeim) mäestik on Mount Lofty-Flindersi mäeahelik, mis ulatub Cape Jervisest 800 km põhja poole Torrensi järveni. Osariigi kõrgeim mägi on Musgrave'i mäeahelikus asuv Mount Woodroffe, mis on 1435 meetrit kõrge. Osariigi edelaosas asub hõredalt asustatud Nullarbori tasandik, mille ääres paikneb Suur Austraalia laht. Lõuna-Austraalia rannikul paikneb Spenceri laht, mida ümbritseb Eyre'i ja Yorke'i poolsaar.
Kliima
Osariigi lõunaosas on lähistroopiline vahemereline kliima ning ülejäänud osariigis on kuiv või poolkuiv kliima. Lõuna-Austraalia tavaline temperatuur on 29 °C jaanuaris ja 15 °C juulis. Kõrgeim mõõdetud temperatuur oli 50,7 °C, mis mõõdeti 2. jaanuaril 1960 Oodnadattas. See on ühtlasi Austraalia kõrgeim mõõdetud õhutemperatuur. Madalaim mõõdetud temperatuur oli −8,2 °C, mis mõõdeti 20. juulil 1976 Yongalas.
Majandus
Lõuna-Austraalia osariigi suurimad tööhõivesektorid olid 2016. aastal tervishoid ja sotsiaalabi, moodustades umbes 13% töökohtadest. Teisel kohal on jaekaubandus, mis moodustas 12% töökohtadest.
Lõuna-Austraalia majanduses on oluline osa tootmistööstusel, mis annab 11,7% osariigi SKTst. Tootmistööstus toodab peamiselt autosid, ravimeid, kaitsetehnoloogiat ja elektroonikat. Lõuna-Austraalia majandus sõltub ekspordist rohkem kui ükski teine Austraalia osariik.
Rahvastik
Detsembris 2021 elas Lõuna-Austraalias 1 806 599 inimest. Enamik rahvastikust elab Adelaide'is, kus juunis 2017 oli 1 333 927 elanikku. Ülejäänud suuremad asulad on Mount Gambier, Victor Harbor-Goolwa, Whyalla, Murray Bridge, Port Lincoln, Port Pirie ja Port Augusta.
Osariigi rahvastikust oli 2016. aasta rahvaloenduse andmetel 28,9% sündinud välismaal ning 2% olid aborigeenid. 5,8 % välismaalastest oli pärit Suurbritanniast, 1,6 % Indiast, 1,5 % Hiinast, 1,1 % Itaaliast ja 0,9 % Vietnamist. Inglise keelt pidas oma emakeeleks 78,2 % elanikest ning enim kõneldud võõrkeeled olid itaalia, mandariini, kreeka, vietnami ja kantoni.
Välislingid
🇦🇺
Janne Andresoo
pisi|Janne Andresoo Eesti mäluasutuste suveseminaril 2019 Janne Andresoo (kuni abiellumiseni Janne Silvet; sündinud 14. augustil 1965 Tallinnas) on Eesti raamatukogundustegelane, 16. septembrist 2008 Eesti Rahvusraamatukogu peadirektor.
18. juunil 2013 valiti ta peadirektori ametisse ka teiseks ja 15. mail 2018 kolmandaks ametiajaks.
Haridus
Haridusteed alustas Janne Silvet 1972. aastal Tallinna 34. 8-klassilises Koolis. Selle lõpetamise järel 1980. aastal asus ta õppima Viktor Kingissepa nimelisse Tallinna 20. Keskkooli, lõpetades selle 1983. aastal.
Aastatel 1983–1987 õppis ta Eduard Vilde nimelises Tallinna Pedagoogilises Instituudis raamatukogundust ja bibliograafiat. 18. juunil 1996 kaitses Janne Andresoo sama ülikooli sotsiaalteaduskonna infoteaduste osakonna juures magistrikraadi tööga "Erialateave Tallinna raamatukogudes".
Hiljem jätkus Janne Andresoo haridustee Tallinna Ülikooli Infoteaduste Instituudi doktoriõppes, kuid õpingud katkesid nominaalaja ületamise tõttu.
Liikmesus
Janne Andresoo on alates 1988. aastast Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu (ERÜ) asutajaliige. Aastatel 2004–2006 oli ta ERÜ juhatuse esimees. Ühtlasi on ta olnud ERÜ terminoloogiatoimkonna liige.
Akadeemiline tegevus
Aastatel 1987–1994 töötas Janne Andresoo Tallinna Pedagoogikaülikooli raamatukogunduse osakonnas lektorina. Ka hiljem luges ta põhitöö kõrvalt ülikoolis loengukursust teavikute kirjeldamisest ning oli bakalaureuse- ja magistritööde juhendaja.
Spontaanne lõhustumine
Spontaanne lõhustumine on üks radioaktiivse lagunemise vorm, mis on iseloomulik väga rasketele isotoopidele ja mille puhul laguneb aatomituum kaheks enam-vähem võrdseks tükiks. Erinevalt tuumalõhustumisest toimub spontaanne lõhustumine ilma välise mõjuta (neutroni neelamiseta lõhustuva tuuma poolt).
Sarnaselt tuumalõhustumisega vabaneb spontaanse lõhustumise käigus vabu neutroneid, mis võivad omakorda algatada tuumalõhustumise ahelreaktsioonina. Kui tuumkütuse mass ületab kriitilise massi, siis võib üks spontaanne lõhustumine algatada ahelreaktsiooni, mis kasvab eksponentsiaalselt ja tekitab tuumaplahvatuse.
Janne Andresoo
Akadeemiline tegevus
Ta on juhendanud üliõpilastöid, mis on käsitlenud uute raamatukoguteenuste teoreetilisi ja praktilisi aluseid, näiteks Toomas Schvaki bakalaureusetööd "Eelkataloogimine raamatukogu ja kirjastuse vahelise koostöö võimalusena" (2001), Jaanus Kõutsi magistritööd "Eesti võrguväljaannete arhiivi loomise põhimõtted" (2004) ja Krista Lepiku magistritööd "Tartu mäluinstitutsioonide ühisportaali kontseptsioon" (2006).
Janne Andresoo on pidanud loenguid 23. oktoobril 2006 Eesti Rahvusraamatukogus alguse saanud raamatukoguhoidjate kutsekoolituskursustel. Ühtlasi oli ta aastatel 2006–2007 kutsekoolituse teise mooduli "Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia rakendamine raamatukogudes" programmijuht.
Spontaanne lõhustumine
Spontaanselt lõhustuvad elemendid
Teoreetiliselt on spontaanne lõhustumine võimalik aatomituumadel, mille aatommass ületab 100 u (ruteenium). Praktikas on spontaanne lõhustumine energeetiliselt võimalik siiski elementide puhul, mille aatommass ületab 230 u (toorium).
Isotoope, mille spontaanse lõhustumise tõenäosus on suur, kasutatakse tihti neutronkiirguse allikana. Näiteks kalifornium-252 (poolestusajaga 2,645 aastat ja spontaanse lõhustumise haru tõenäosusega kõigist lagunemisteedest 3,09%) on selleks sobivaim materjal.
Janne Andresoo
Isiklikku
Janne Andresoo abikaasa on alates 1985. aastast kergejõustikutreener Sven Andresoo. Neil on tütar.
Seriaalkonstruktsioon
Seriaalkonstruktsioonideks nimetatakse lausemalle tingivaid ning liitöeldisena käsitletavaid finiitverbiühendeid – üksik- ja perifrastilisi verbe ning mõningaid liikumisverbide ühendeid (eelkõige minema-verbi ühendid).
Eesti keele seriaalkonstruktsioon ei kuulu tuuma leviku ulatuse poolest, vormiliselt aga vastavad need ühendid kõigile ülal esitatud tingimustele. Eesti keele seriaalkonstruktsiooni kindel vormiline tunnus ongi ühine argumentstruktuur, mille määrab ühendi viimane verb.
Ilona Tragel on moodustanud neli rühma:
Lisaks verbidele minema ja tulema on eesti keeles kasutusel samaaegselt verbiühendid verbidega käima ja võtma: Käib teavitab uudist kõigile tuttavatele. Võta tee seda kohvi.
Verbi minema, tulema, käima ja võtma liituvad tahtlikku sihipärast tegevust väljendavate verbidega kahest-kolmest verbist koosnevaks finiitverbiühendiks, millel on ühine argumentstruktuur. Kolmest verbist koosneva ühendi kaks esimest verbi on tavaliselt minema ja käima: Ma lähen käin toon poest leiva ära.
Seriaalkonstruktsioonide liigid
Tüpoloogid on seriaalkonstruktsioone liigitanud mitmel alusel. Alexandra Aikhenvald on seriaalkonstruktsioonid jaganud koostisosade omaduste ja kokkukuuluvuse alusel järgnevalt:
T. Givon on seriaalkonstruktsioonid jaganud maailma keeltes grammatiseerumise perspektiivis viide tüüpi:
Grammatiseerunud imperatiivivormid
Käskiva kõneviisi vormidest on grammatiseerunud sellised seriaalkonstruktsioonid, mille moodustavad "täislauselised" verbid ning mille esikkomponendiks on sageli minema ja tulema verbide imperatiivi ainsuse vorm, näiteks: Mine kata laud ära! Ma ei näe lugeda, mine too mu prillid siia! Tule istu meie sekka!
Grammatiseerunud imperatiivivorme kasutatakse ka tuleviku väljendamiseks, mis on seletatav käsu olemusega – käsk on alati suunatud tulevikku, näiteks: Mine vaata Tommi uus korter üle!
Nende vormide abil saab väljendada ka pehmeid käske, mis kõlavad pigem üleskutsetena, näiteks: Lähme otsime sinu kinda üles. Lähme ehitame lumememme.
Milan Čiči valitsus
Milan Čiči valitsus oli Slovakkia valitsus, mis astus ametisse 1989. aasta lõpul sametrevolutsiooni tulemusena. Slovakkia polnud sel ajal veel iseseisev riik, vaid liitriigi osa, kuid Slovakkia enda valitsus loeb järjepidevust sealt alates. Tegemist oli vähemalt teoreetiliselt parteitu üleminekuvalitsusega, mis asendas senise selgelt kommunistliku juhtkonna ja lahkus ise esimeste mitmeparteiliste valimiste toimumise järel 1990. aasta juunis. Ametis oldi 12. detsembrist 1989 kuni 26. juunini 1990.
Valitsuse koosseis
1originaalis miezd 2originaalis obchodu a cestovného ruchu 3kohusetätija 4originaalis minister ... telesnej výchovy
Triigi (Väike-Maarja)
Triigi on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.
Külas oli mõis.
1977. aastal liideti Triigi külaga Karutiigi.
Ebavere
Ebavere külas asub 146 m kõrgune Ebavere mägi ja seda läbib Ebavere matkarada.
Aastal 2005 alustas külas tööd Eesti esimene loomsete jäätmete käitlemise tehas.
14. märtsil 2013 läks osa küla territooriumist taastatud Sandimetsa küla koosseisu.
Game (räppar)
Game (õieti Jayceon Terrell Taylor; sündinud 29. novembril 1979 Los Angeleses) on Ameerika Ühendriikide räppar.
Ebavere
1977. aastal liideti Ebavere külaga Kaarma-Tagaküla.
Game (räppar)
Game kasvas enese sõnul üles probleemses perekonnas. Tema isa olevat üht tema õde pilastanud. Kui poiss oli seitsmeaastane, anti ta kasuperre, kus teda kasvatati kaheksa aastat.
Jayceon kasvas vägivaldses piirkonnas. Relvade ja uimastite kasutamine oli seal levinud. Kui ta oli umbes 6 aastat vana, tappis üks teismeline tema sõbra selle jalanõude ja muude riiete pärast. Kui ta oli 13-aastane, tulistati tema 17-aastast venda Jevonit, kes oli just saanud plaadistuslepingu, ja Jevon suri päev pärast seda, kui Jayceon oli teda haiglas vaatamas käinud.
Keskkoolis selgus, et Taylor spordis võimekas. Kõige paremini läks tal kergejõustikus ja korvpallis. Mitu kõrgkooli pakkus talle spordistipendiumi ning Taylor kasutaski seda: läks Washingtoni osariigi ülikooli ja hakkas korvpalli mängima. Kuid juba esimesel kursusel jäi ta uimastite omamisega vahele ja stipendium võeti talt ära.
Taylor hakkas seejärel koos oma poolvenna George Tayloriga uimasteid müüma ning lühikeseks ajaks said nad oma linnaosas kätte uimastikaubanduse monopoli. Kuid see ei kestnud kaua. 1. oktoobril 2001, kui Jayceon Taylor oli oma korteris üksi, koputati hilisõhtul tema uksele. Taylor, kes uskus, et see on järjekordne kunde, avas ukse, aga seal olid kolm meest, kellest üks tulistas teda 5 korda. Imekombel Taylor ei surnud, vaid suutis pärast ründajate lahkumist mobiiltelefoniga abi kutsuda, enne kui 3 päevaks koomasse langes.
Haiglas toibudes otsustas Taylor end parandada ning hakata muusikaga tegelema.
Suurema tuntuse saavutas The Game 2005. aastal, kui ilmus tema debüütalbum "The Documentary".
2004 asutas The Game koos oma vennaga (räpparina kasutab too nime Big Fase 100) stuudio The Black Wall Street Records. Lisaks oma muusikale on nad selle kaudu avaldanud teistegi hiphopparite loomingut.
Game'il on kolm last: kaks poega ja tütar (vanim laps sündis 2003). Ta oli mõnda aega kihlatud USA kongresmeni George Kenneth Butterfieldi tütre, modelli ja näitleja Valeishaga, aga kihlus katkestati.
Game on korduvalt seadusega pahuksis olnud. 2005. aastal vahistati ta ühiskondliku korra rikkumise eest kaubamajas. 2008. aastal mõisteti talle teise isiku relvaga ähvardamise eest 60 päeva reaalset ja 3 aastat tingimisi vanglakaristust ning 150 tundi ühiskondlikult kasulikku tööd. Kanada ei ole teda üle piiri lubanud tema sidemete pärast Los Angelese kuritegelike rühmitustega.
Saavutused
Game'i läbilöök toimus 2005. aastal. Siis nimetati ta Billboardi muusikaauhinna kandidaadiks kolmes kategoorias: aasta uustulnuk, aasta räppartist ja aasta räpplaul ("How We Do"). MTV videomuusika auhinnale kandideeris ta kahes kategoorias: videoga "Dreams" uustulnuka kategoorias ja videoga "Hate It or Love It" räpplaulu kategoorias. 2006 aastal nimetati ta lauluga "Hate It or Love It" Grammy kandidaadiks parima räpplaulu ja parima räppduo või -rühma kategoorias (koos 50 Centiga). Ühtegi nimetatud auhinda ta ei võitnud.
Richard Nikolaus von Coudenhove-Kalergi
pisi| Richard Nikolaus Eijiro von Coudenhove-Kalergi (16. november 1894 Tōkyō – 27. juuni 1972 Schruns, Vorarlberg) oli Austria poliitik ja Pan-Euroopa liikumise algataja, krahv.
Coudenhove-Kalergi sündis Jaapanis, tema isa oli Austria-Ungari diplomaat ja ema jaapanlanna. Olles nii kasvanud kosmopoliitses keskkonnas kui ka elanud üle Esimese maailmasõja õudused, otsustas Coudenhove-Kalergi rajada liikumise, mille eesmärgiks oleks ühtse Euroopa teke. Ta avaldas oma idee 1922. aastal artiklis "Pan-Euroopa – üks ettepanek". Tema seisukohad ühtsest Euroopast mõjutasid ka Rahvasteliitu ja mitmeid patsifistidest poliitikuid, näiteks Aristide Briand'i. Pan-Euroopa liikumine sai enne Teist maailmasõda küllaltki populaarseks, kuid ei suutnud veel mõjutada otseselt Euroopa riikide poliitikat.
1938. aastal, kui Saksamaa Austria annekteeris, põgenes Coudenhove-Kalergi Prantsusmaale ning 1940. aastal edasi Ameerika Ühendriikidesse. Pärast sõda naasis ta Prantsusmaale, kus töötas politoloogia õppejõuna. Ta püüdis jätkuvalt populariseerida oma ühtse Euroopa ideid, eriti Euroopa Parlamendi loomist. Mõistagi toetas ta ka Euroopa majanduslikku integratsiooni (Euroopa Söe- ja Teraseühendus 1952, Euroopa Majandusühendus 1957).
Just Coudenhove-Kalergi pakkus ühtse Euroopa hümniks Ludwig van Beethoveni viisi ja Friedrich Schilleri sõnadega "Oodi rõõmule", mis 1985. aastal saigi Euroopa Ühenduse ja hiljem Euroopa Liidu hümniks.
Kuklasagar
Kuklasagar ehk oktsipitaalsagar on peaaju tagumises osas, kuklaluu all paiknev ajuosa, mis tegeleb nägemisega.
Kuklasagarat eristab kiirusagarast parietaal-oksipitaalvagu. Siiski on kuklasagaraid raske kiiru ja oimusagaraist eristada, kuna kuklakude seguneb teiste regioonidega.
Kannusvagu (Sulcus calcarinus), mis koosneb primaarsest koorest, jagab nägemisvälja ülemiseks ja alumiseks pooleks.
Ventraaltasandil paiknevad lingvaal- ja fusiformkäärud.
Kuklasagara kahjustusega seostatakse vaatevälja defekte, kortikaalset amauroosi, visuaalseid agnoosiaid, akromatopsiat, metamorfopsiaid, illusioone ja hallutsinatsioone.
Aamos
pisi|[[Gustave Doré gravüür Aamosest]] Aamos (עמוס) oli Juuda riigist pärit ühiskonnakriitiline prohvet, kes jutlustas 8. sajandil eKr Iisraeli kuningriigis. Talle omistatakse Aamose raamat ning ta on Tanahis ja Vanas Testamendis üks kaheteistkümnest väikesest prohvetist. Aamos on Tanahi prohvetitest esimene, kelle sõnad on üles tähendatud ja raamatu kujul pärandunud.
Kirjakohad Am 1:1 ja 7:14 ütlevad, et Aamos oli [lamba]karjane ja metsviigipuude vääristaja. Selle järgi võib otsustada, et ta oli maatöötegija või suurmaaomanike sulane. Tema jutlused kritiseerivad seda, kuidas viimased endast sõltuvaid vaeseid töötegijaid.
Aamos on esimene Tanahi prohvetitest, kelle kutsumise lugu on meieni jõudnud. Ta ise teatab, et ta karjatas Tekoa küla lähedal (17 km Jeruusalemmast lõuna pool) Juuda kõrbes lambaid, kui JHWH ta sealt võttis ning tegi talle ülesandeks põhjariigis Iisraelis Tema sõna kuulutada. Nõnda ei kuulunud ta sealsete õukonnaprohvetite hulka ninh oligi nendega konfliktis. Samuti oli ta oma päritolu tõttu sõltumatu Iisraeli riigi opositsioonist.