cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Paraksiaalsete kiirte kimbud
Arvutustes tehtav viga on seda väiksem, mida väiksem on {\alpha}. Näiteks kui rad, siis siinuse ja tangensi väärtused erinevad nurkadest vähem kui 10^{-3}. Arvutustes tehtav viga jääb selles lähenduses väiksemaks kui 1 ‰.
Rojak
2021. aasta novembri lõpul hooldekodus toimunud põlengu tagajärjel hukkunud üheksa inimese ja päev hiljem Bosneki bussiõnnetuses hukkunud vähemalt neljakümne nelja inimese mälestuseks kuulutati Bulgaarias 24. november leinapäevaks.
Erich Rannat
Erich Rannat (sündinud 15. september 1928 Haapsalu – 3. september 2012) oli eesti tehnikateadlane.
Elulugu
Erich Rannat oli ehitustöölise poeg.
Häälinurme park
Häälinurme park on väike looduslik kaasik Rae vallas Peetri alevikus Häälinurme tänaval. Park (pindalaga pisut üle 3000 m2) on eraomanduses ega kuulu keskkonnaregistri nimistusse. Häälinurme Arenduse MTÜ on sinna kohalike elanike jaoks rajanud rannavõrkpalliplatsi, plaanitud on rajada ka väike puhkeala.
Ligny-sur-Canche
pisi|Ligny-sur-Canche'i kirik
Ligny-sur-Canche on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Ligny-sur-Canche asub 40 km Arrasist läänes, teede D11 ja D941 ristumiskoha ümbruses, Canche'i jõe orus.
pisi|tühi|
Res divini iuris
Res divini iuris ehk jumaliku õiguse alla kuuluvad asjad olid Vana-Roomas väljaspool eraomandit ja neid ei olnud võimalik õiguslikult käsutada (nt müüa, vahetada jne) ehk need esemed olid kaitstud jumaliku õiguse normidega. Res divini iuris ei saanud kellegi oma olla ega kellelegi kuuluda, seepärast nimetati seda ka res nullius divini iuris (Gai. 2.9).
Šiauliai Peeter-Pauli katedraal
Šiauliai Peeter-Pauli katedraal (leedu keeles Šiaulių Šv. apaštalų Petro ir Pauliaus katedra) on katedraal Leedus Šiauliai linnas aadressil Aušros takas 3. See kuulub katoliiklastele ja on Šiauliai piiskopkonna peakirik. Tegemist on ühe väljapaistvama renessanssarhitektuuri esindajaga Leedus.
Res divini iuris
Koos jumalike asjadega arvati käibeväliste asjade alla ka res communes omnium ehk esemed, mida on loodus määranud kõigile (nt õhk), ja res publicae ehk avalikud asjad, mida võiks omandada, aga kõigi kasuks olid need määratud üldiseks kasutamiseks. (Gai. 2.11)
Nīderkūni
pisi|Nīderkūni asendikaart Nīderkūni (varasem nimi Niderkuņi; (vene keeles Нидеркуны) on Läti linna Daugavpilsi osa. Asub Daugava jõe lõunapoolsel kaldal. Nīderkūni linnaosast hargnevad raudteeliinid Vilniuse ja Šiauliai suunas.
Nīderkūni hakkas arenema Kalkūni raudteejaamaga koos. Linnaosa elanikud käisid tööl Kalkūni telliselöövis ja viinavabrikus. Aastal 1926 liideti Grīva linnaga, aastast 1953 Daugavpilsi koosseisus. Nīderkūnis asub XX sajandi alguses rajatud vanausuliste palvemaja.
Šiauliai Peeter-Pauli katedraal
Kirikuhoone
pisi|left|Kirik [[XIX sajandil enne torni hävitanud tulekahju]]
Kirikust kabelisse viiv uks on puidust ja nikerdustega. Puidust on ka käärkambrisse viiv uks, ent seda kaunistavad veel metallist ornamendid.
Ajalugu
Esimese puidust kiriku ehitas Šiauliaisse aastal 1445 Mykolas Kęsgaila. Aastail 1617–1626 ehitati selle asemele uus kivikirik, mille tarbeks Zygmunt III Waza eraldas ka veidi maad. Aastal 1625 hakkas tööle kiriku seinal asuv päikesekell. Aastal 1655 hoone põles. Restauratsioonitööd lõppesid aastal 1676.
Aastal 1880 põles kiriku torn; see taastati mõningaste erinevustega. Aastal 1924 püstitati kiriku külgedele kabelid, mis selle esialgset kuju moonutavad. Kirik sai taas kannatada Teise maailmasõja ajal. Toona hävis ka suur osa kiriku sisustusest. Taastamistööd algasid aastal 1951 ja kaks aastat hiljem oli kirik taas kasutuskõlblik. Aastal 1856 taastati ka kiriku torn. Taastamistöid juhatas sealne vaimulik Liudvikas Mažonavičius.
Aastal 1997 sai kirikust katedraal. Seejärel tehti hoones kapitaalremont ja paigaldati uus altar.
Bikówek
Bikówek on küla Poolas Masoovia vojevoodkonnas Grójeci maakonnas Grójeci vallas. Bikówek asub Grójecist ligi 4 km loodes.
Kanoeiro keel
Kanoeiro keel ehk ava keel on Brasiilias Goiási osariigis räägitav tupii-guaranii keel.
Kanoeiro keel on äärmiselt ohustatud, selle kõnelejaid on eri hinnangutel 14–40.
Mecklenburgid
Juured
Niklot oli vendide hõimu obodriidide isand. Kui Saksa-Rooma riik laienes itta, eriti 13. sajandil Läänemere rannikule, liitus obodriidide isandate kildkond sakslastega ja tugevdas nii oma positsiooni. Võimsaimatest said esimesed Mecklenburgi isandad (nimi tuleneb peamisest kindlustusest Mikla Burg, 'suur linnus'). Dünastia peaharu ülendati aastal 1347 hertsogiseisusse. Järk-järgult muutusid nad üha sakslaste sarnasemaks, säilitades oma valitseva positsiooni.
Nõuded Rootsi troonile
Mecklenburgi hertsogid jätkasid 14. sajandist nõudeid Rootsi pärandile. Mecklenburgi hertsog oli järglane ja pärija kahele naisele, keda legendid sidusid Skandinaavia kuningakodadega.
Sverkeri suguvõsa oli ammu hääbunud, trooni sai lõpuks Erik XI. Meessoost Eriku dünastia hääbus samuti ja tema teiste tütarde küsimust vältis Birger jarl, kes oli tema tütre Ingeborg Eriksdotteri (ainus, kes aastal 1250 veel elus oli) abikaasa. Birger kandis tõsiselt hoolt selle eest, et kindlustada kuningavõim oma poegadele.
Mecklenburgi hertsogite nõue Rootsi troonile sai tegelikkuseks lühikese valitsemise ajal: Heinrich II poeg Albrecht II (1318–79) abiellus naissugulase, Skandinaavia pärijanna Eufemia Eriksdotteriga (1317–1370). Hertsog Albrecht III, paari teine poeg, kukutas oma onu Rootsi troonilt ja sai kuningaks.
Margrete I valis oma pärijaks Eriku Pommerist. Erik põlvnes Albrecht III vanemast vennast. Kalmari uniooni monarhid pärinesid seega Mecklenburgidest.
Isapoolsed Mecklenburgid, kes põlvnesid Eufemia nooremast pojast Magnus I-st, jätkasid oma trooninõudlust ja sekkusid aeg-ajalt Skandinaavia sündmustesse.
Nõuded Norrale
Norra kuningriik oli ainus keskaegne Skandinaavia riik, kus kuningavõim oli päritav, mitte valitav. Juba siis, kui Olav IV Håkonsson oli alaealine ja tema ema Margrete oli regent, edendasid Mecklenburgi hertsogid oma nõudeid.
Mecklenburgi hertsogite nõue Norra troonile põhines nende põlvnemisest Eufemia Eriksdotterist, kes oli Håkon V Magnussoni lapselaps.
Kui Olav IV aastal 1387 suri, oli Norra ilma monarhita regent Margrete valitsemise all. Ta valis varsti pärija, Eriku Pommerist, kelle ema Maria oli olnud Eufemia vanim lapselaps.
Kui Eriku sugulane kuningas Christoffer suri (enne kukutatud Pommeri Eriku surma), valiti pärast mõningast vaheaega teine suurnik, Oldenburgi Christian VIII, kes põlvnes naisliini pidi Eufemiast ja Mecklenburgi perekonnast (oli Eufemia tütre pojapojapoeg), aastal 1450 Norra kuningaks. Ta edestas sel korral oma nõbu ja meesliinis rivaali, Mecklenburgi hertsogit Heinrichit.
Mecklenburgi hertsogid jätkasid enda pidamist õigusjärgseks pärijaks Norra troonile, kuid ei suutnud kuningriiki Oldenburgidelt võita.
Uuemad riigid Mecklenburgis
1711. aasta paiku sõlmiti Mecklenburgi hertsogite ja Brandenburgi kuurvürsti vahel leping, millega kuurvürst tunnistati järgmiseks Mecklenburgi pärijaks pärast Mecklenburgi dünastia meesliini hääbumist. Nii pidasid kuurvürstid, hiljem Preisimaa kuningad, end Mecklenburgide hulka kuuluvaks ja hakkasid kasutama lisaks oma tiitlitele selle tiitlit, s.o. Mecklenburgi hertsog.
Selle lepingu seaduslikkus oli ja on ikka veel arutuse all, kuna kõik perekonna liikmed ei osalenud selles ja vähemalt üks neist oli lepingu sõlmimisel alaealine.
17. ja 18. sajandil jagati hertsogkonda mitu korda perekonna liikmete vahel. Mecklenburg-Schwerin, Mecklenburg-Güstrow ja Mecklenburg-Strelitz olid tüüpilised jagunenud vürstkonnad. 18. sajandi lõpuks läks enamik osi tagasi vanemale harule (Schwerin), pärast mida jagati pärusvaldus kuni monarhia lõpuni Saksamaal kaheks riigiks:
Need ülendati Viini kongressil suurhertsogkondadeks. Aastal 1918, vähem kui aasta enne monarhia likvideerimist, hääbus Strelitzi pealiin ja Mecklenburg-Schwerini suurhertsogist sai regent, kuid pärimise ebaselgus (Strelitzi noorem haru elas Venemaal) ei lahenenud enne mõlema väikemonarhia vabariigiks kujunemist.
Risttuules
"Risttuules" on 2014. aastal linastunud dokumentaalsel ainesel põhinev Eesti eksperimentaalne ajalooteemaline mängufilm, mis käsitleb 1941. aasta juuniküüditamist. Filmi lavastaja on Martti Helde.
Filmi stsenaarium võitis 2010. aastal Eesti Filmi Sihtasutuse, Eesti Kultuurkapitali ja Eesti Rahvusringhäälingu "Eesti mälu" programmi dokumentaalfilmide konkursi.
Stsenaariumi aluseks on võetud peategelase, 27-aastase filosoofiatudengi ning teiste eestlaste, lätlaste ja leedulaste seas 1941. aastal Siberisse küüditatud Erna vihikutesse kirja pandud mõtisklus, aga ka küüditamisest rääkivad kirjad, mälestused, arhiivimaterjalid, joonistused, fotod ja intervjuud. Filmi läbib rõhuasetus aja peatumisel, millest lähtub ka audiovisuaalne lahendus (nn tableau vivant): piltide põhjal on taastatud tollane olustik, kuid näitlejad ja statistid on tardunud, nõnda et kolmemõõtmelisele pildile annavad sisulise mõõtme kaamera liikumine, näitlejate dialoog, helikujundus ja muusika. Filmis kujutatakse Erna ja tema perekonna lugu 12 aasta jooksul.
Filmivõtted toimusid Tapa keskpolügoonil, Sirgalas, Kabala raudteejaamas , Viljandimaal, Järva-Jaani vallas, Rae vallas, Rakvere juures, Sillamäel ja mujal.
2011. aasta kevadel käis filmi meeskond Kreekas dokumentaalfilmide foorumil "Docs in Thessaloniki" ning leidis sealt kaasprodutsendi Austriast ning välismaise levitaja.
Filmi rahvusvaheline esilinastus toimus 2014. aasta septembris Toronto rahvusvahelisel filmifestivalil Kanadas. 2015. aasta jaanuaris toimub filmi Ameerika esilinastus. Film linastub ka Rootsis, Türgis ja Prantsusmaal.
Peategelased
Filmis osales ligi 600 inimest, kes valiti ka konkursi kaudu ligi paari tuhande inimese seast.
Film arvudes
2014. aastal käis Eesti kinodes filmi vaatamas 18 063 inimest.
Allee galerii
Allee galerii (kuni 2020. aastani Allee kunstisalong) on klassikalist Eesti kunsti tutvustav galerii ja oksjonimaja Tallinna vanalinnas. Eesti kapitalil põhineva galerii põhitegevuseks on näituste ja oksjonite korraldamine, vestlusõhtud kunstnikega.
Pikki aastaid Pikal tänaval asunud galerii asub alates 2020. aastast aadressil Vana-Viru 11a, 2022. aastal avati teinegi näitusepind aadressil Uus 7, Tallinn.
2023. aasta aprillis sündis Allee galeriis eesti kunsti oksjonirekord - Konrad Mägi maal "Capri motiiv" müüdi hinnaga 473 000 Eur, mis on kõige kallimalt müüdud eesti autori maal läbi ajaloo.
Publikatsioonid
pisi|Allee galerii Vana-Viru 11a, Tallinn
Draft
Draft on termin, mida kasutatakse teatud spordiliigades kirjeldamaks mängijate värbamist klubidesse.
Kalev (allveelaev)
Kalev (vette lastud 7. juulil 1936) oli üks kahest Kalev-klassi allveelaevast, mille Eesti Vabariik tellis 12. detsembril 1934. Teine laev oli Lembit. Kalev võeti Eesti Mereväe teenistusse 1937. aasta sügisel. 1940. aastal võttis laeva üle Nõukogude Liit. Laev ei naasnud sõja ajal patrullist ja on siiani teadmata kadunud.
Draft
Draft toimub näiteks USA tippliigades NBA, NFL, NHL.
Kalev (allveelaev)
Ajalugu
Ühe Soome mereväelase-allveelaevniku mälestuste järgi olevat nad Soome lahel patrullides sattunud udus juhuslikult veepinnal seisnud Kalevile, mille silueti tundnud nad ära varasematest kokkupuudetest Eesti merejõududega. Kalevit olevat selle peale käigult rammitud ja laev vajunud põhja. Kinnitust pole see versioon siiski leidnud.
Vrakk
Kalevi uppumispaik on teadmata, sest laev jäi kadunuks koos meeskonnaga. Laeva vrakki on otsitud, aga seda pole leitud.
Surnud 6. oktoobril
Siin loetletakse 6. oktoobril surnud tuntud isikuid.
Kalev (allveelaev)
Vrakk
30. juunil 2010 teatas Meremuuseum võimaliku Kalevi vraki leidmisest. Meremuuseumi uurimislaeva kapteni Vello Mässi sõnul oli 95% tõenäosus, et tegu on Kaleviga. Laeva uuris Meremuuseumi palvel ka Merevägi. Hiljem teatati, et tegu oli hoopis dirižaabli vrakiga.
Meeskoor Gaudeamus
Meeskoor Gaudeamus on 1958. aastast tegutsev meeskoor.
Kalev (allveelaev)
Kirjandus
К. Б. Стрельбицкий. Загадки последнего похода подводной лодки «Калев». // Тайны подводной войны-10: Малоизвестные страницы подводной войны ХХ века. Львов 2001
Meeskoor Gaudeamus
Esialgu oli koori nimi Kõrgemate Koolide Lõpetanute Meeskoor. Nime Gaudeamus kannab koor alates 1970. aastast.
Koori asutaja on Roland Laasmäe.
Koori dirigent on Lauri Breede.
Aerulaud
pisi|Aerulauaga sõitjad [[Tartus Emajõel 2017. aasta suveõhtul]] pisi|Püsti ja põlvili aerutajad aerulaudadel Tartus Emajõel 2017. aastal
Inglise keelest pärineb lühend SUP (Stand Up Paddle) ehk aerusurf tähendab surfilauda ja aeru, millega surfarid lõbustavad end ajal, kui tuult ei ole.
Kirjeldus ja kasutamine
Tänapäevane laud võib olla valmistatud kõvemast materjalist või olla täispuhutav. Sellega sõidetakse nii siseveekogudel kui ka merel.
Aerusurf on veespordiharrastus, kus, kasutades aeru või käte jõudu (prone paddling), on võimalik vee peal liikuda spetsiaalsel surfilaual püsti seistes, põlvili, istuli või kõhuli.
Aerulauaga liikumine on füüsiliselt raske ja head kehalist ettevalmistust nõudev liikumisharrastus. Vastutuult sõitmine sarnaneb jooksu, rattasõidu või suusatamisega mäkketõusul: mida tugevam on tuul, seda suurem on tõusunurk. Kui nimetatud alade puhul on võimalik vahepeal seisma jääda ja puhata, siis aerulauaga seda võimalust ei ole, niipea kui aerutõmbed lõppevad, keerab laud ennast ninaga allatuult.
Skoki
Skoki (saksa Schokken) on linn Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Wągrowieci maakonnas, Skoki valla halduskeskus. Skoki asub Poznańi kesklinnast umbes 33 km põhjakirdes.
Aerulaud
Ajalugu
pisi|Aerulauaõistlusel Aerulauaga sõitmine pärineb Hawaiilt. Aerulauaga püstises asendis sõitmisega tegeldi juba tuhandeid aastaid tagasi ja seda on tehtud erinevates maailmajagudes, kuid tänapäevane viis ja populaarsus sai alguse 1900. aastatel Hawaiil. Esimesed märgid aerulauast ja selle versioonidest pärinevad aastatest 3000 eKr. Sellega on tegeletud näiteks Peruu, Iisraeli, Itaalia ja Hiina aladel. Tänapäevane aerulaua kasutusviis sai alguse 1940. aastatel Waikikis.
Skoki
Skoki sai linnaõigused 1367. aastal. Esimese Poola jagamise tulemusel läks Krajenka 1772. aastal Preisi kuningriigi võimu alla. Vahepeal oli linn aastatel 1807–1815 Varssavi hertsogiriigi koosseisus. Tagasi Poola koosseisu läks linn 1919. aastal.
Muja rajoon
Muja rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaa Burjaatia Vabariigis.
Rajooni halduskeskus on Taksimo.
Giovanni
Giovanni on itaalia mehenimi. See arvatakse tulenevat nimest Johannes.
Muja rajoon
Rajoon jaguneb 3 kohalikuks omavalitsuseks, kus on kokku 8 asulat.
Johnnie Walker
Johnnie Walker on Šoti viski mark, mis kuulub Suurbritannia ettevõttele Diageo. See on pärit Kilmarnockist East Ayrshire'ist Šotimaalt. Viskimargile pani 19. sajandil aluse vürtspoodnik John Walker. See on maailma populaarseim segatud Šoti viski mark, nt aastal 2016 müüdi seda üle maailma 156,6 miljonit liitrit.
Näpuvurr
thumb|right|180px|Näpuvurr Näpuvurr (inglise fidget spinner) ehk näpuspinner ehk spinner on mänguasi, mille keskel on kuullaagrid ja mida saab keerutada.
Whataboutism
Whataboutism on tehnika või tava vastata kriitilisele, süüdistavale või keerulisele küsimusele, rünnates küsijat või kedagi kolmandat vastusüüdistusega, sarnase kriitikaga või teise probleemiga. Selle propagandistliku demagoogiavõtte nimetus tuleneb ingliskeelsest küsimuse algusest "What about...?", ehk eesti keeles "Aga mida te ise teete" või "Aga nemad ka".
Näpuvurr
Spinnerid said populaarseks 2017. aasta aprillis, ehkki sarnased asjad leiutati juba 1993. aastal
Laina
Laina on naisenimi.
Whataboutism
Mõiste pärineb külma sõja aegsest dialoogist Lääne ehk Ameerika Ühendriikide ja Nõukogude Liidu vahel, kus reaktsioon Lääne kriitikale oli reeglina vastamine kriitikaga, mis inglise keeles algas väljendiga „What about...“ ning millele järgnes suvaliselt valitud halvustamine, näiteks „Aga teie ju kiusate vähemusi!“. Konkreetselt selle mõiste tekkimise ajaks peetakse 1993. aastat, kuigi tehnika on levinud ka tänapäeval ning seda kohtab lisaks suurriikide Ameerika Ühendriikide ja Venemaa Föderatsiooni presidentidele ka Eesti poliitikute puhul.
Näpuvurr
Spinneri populaarsuse kasv on põhjustanud koolides mänguasja keelamise.
Whataboutism
Säärane taktika ei pruugi alati olla ainult negatiivne, kuna iga kriitika, süüdistus, küsimus tuleb seada ajaloolisesse ning geograafilisse konteksti. Paratamatult tekib riikidel olukordi, kus korraga on vaja lahendada palju probleeme ja pinge vähendamiseks kasutatakse whataboutism'i, et keskenduda mõnele tähtsamale sõlmpunktile. Kõige rohkem kasu saab taolise tehnika kasutamisest siiski kasutaja ise.
Laina
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 2162. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Laina 15 naisel.
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Laina 10 inimesel.
Whataboutism
Venemaa Föderatsioon
Ajakirjanik Luke Harding on kirjeldanud Venemaa whataboutism'i kui "sisuliselt rahvuslik ideoloogia". Seda järeldab ta tõsiasjast, et läänemaailma riigijuhtide külastades Venemaa väidetavate demokraatlike ebaõnnestumiste üle kaevates osutab Putin nende endi registrile sõnadega: "Aga ..." Kui väljastpoolt avaldati kriitikat nende poliitiliste protesteerijate jõuga mahasurumise kohtapeale 2012. aasta valimisi, saadi Kremlist vastusüüdistus Suurbritannia suunas.
Ameerika Ühendriigid
Ameerika Ühendriikide ajaloos on kõige rohkem whataboutism'iga seotud 45. president Donald Trump. Ta süüdistas tervishoiu nõrkuses Obamacare 'i ning enda seotuse Venemaaga lükkas demokraatide kaela.
Maie Mägi
Maie Mägi on mitme inimese nimi:
Kunstmuistend
Kunstmuistend on muistend, mille on loonud kirjanik.
Kunstmuistendeid on kirjutanud näiteks Friedrich Robert Faehlmann ("Emajõe sünd", "Koit ja Hämarik" jt) ja Herta Laipaik.
Laire (eesnimi)
Laire on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1820. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Laire 20 naisel.
Lauri Breede
Lauri Breede (sündinud 14. novembril 1957) on eesti koorijuht ja muusikapedagoog.
Breede laulis aastatel 1978–1985 ETV-Eesti Raadio segakooris. Ta töötas 1985–1987 Tartu Pedagoogilises Koolis dirigeerimisõppejõuna, 1990–1992 Vanemuises koormeistrina, 1992–1993 kultuurikeskuses Sinimandria koorimuusika peaspetsialistina, 2001–2008 Tartu Ülikooli Õpetajate Seminari dirigeerimise ja hääleseade lektorina. Alates aastast 1985 töötab Breede Heino Elleri Muusikakoolis dirigeerimisõppejõuna.
Kooride hulgas, mida Lauri Breede on juhatanud, on veel Meeskoor Gaudeamus, Laulukoor Tarbatu, Euroopa Eestlaste Koor, üliõpilaskorporatsioon Rotalia meeskoor ja Filiae Patriae naiskoor.
Isiklikku
Tema ema oli laulja Aino Seep-Breede, isa Ago Breede (1923–2000) oli soomepoiss ja metsavend, hiljem töödejuhataja, vanaisa Feliks Breede oli sõjaväelane (major). Tema abikaasa Maire Breede (sündinud 25. oktoobril 1956) on juhtinud Tartu Kultuuriülikooli /Tartu Rahvaülikooli alates selle asutamisest 1987. aastal.
Gościeńczyce
Gościeńczyce on küla Poolas Masoovia vojevoodkonnas Grójeci maakonnas Grójeci vallas. Gościeńczyce asub Grójecist ligi 8 km kirdes.
Jacopo
Jacopo on itaalia mehenimi. Sarnast päritolu on näiteks ka Jacob ja Jakob.
Franco Interlenghi
Interlenghi oli abielus näitleja Antonella Lualdiga. Tütar Antonellina on samuti tuntud näitleja.
Skujene ordulinnus
Skujene ordulinnus (eesti Skujeni, saksa Schujen an der Ammat) oli Liivi ordu lätlaste Autine linnusepiirkonna aladel asunud majanduslinnus, mis paikneb Lätis, Vidzeme kultuuriajaloolises piirkonnas, 82 km kaugusel Riiast (38 km Siguldani ja 28 km Võndu), tänapäeva Amata piirkonnas (Amatas novads), Skujene vallas (Skujenes pagasts), Skujene asulas, Skujene luteri kiriku lähedal järsuveerulise künka otsas. Ala asetseb praegu umbes 210 m kõrgusel üle merepinna.
Muinasajal kuulus Skujeni tõenäoliselt lätlaste asuala läänepiirkonda. Venemaa keisririigi lõpuni kehtinud ajaloolise haldusjaotuse järgi asus linnus Liivimaa kubermangu Võnnu maakonna Skujene kihelkonnas (Kirchspiel Schujen).
Ajalugu
1255. aastat loetakse linnuse ajaloo alguseks. Baltisaksa ajaloolaste andmetel (Arndt Jürgen Helmsi kroonika järgi) ehitas linnuse Liivi ordu ordumeister Andreas von Felben (Stuckland). Hiljem kuulus linnus Liivi ordu maamarssalile (ordu sõjajõudude ülemjuhataja) ja seda valitses Sigulda ordulinnuses resideeriv foogt.
1437 on linnust kirjalikes allikates esmamainitud, mõnedel andmetel ühes 1440 välja antud läänikirjas. 1445 on andmeid kirikumõisast.
1464 on ordumeistri läänikirjas juttu Skujene ametkonna alla kuuluvatest mõisatest.
1467 ja 1555 on Skujenet mainitud ordu maamarssalile kuuluvate linnuste nimekirjas.
1492 on mainitud kirikut, mis tõenäoliselt ehitati sinna koos linnusega. 1537 on üles tähendatud kirikhärrat.
Lairi
Lairi on naisenimi.
Skujene ordulinnus
Ajalugu
Skujeni, Klawekalni, Eschenhofi ja Kohsenhofi mõis moodustasid orduajal Skujeni linnuselääni.
Lairi
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 4423. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Lairi 5 naisel.
Skujene ordulinnus
Ajalugu
1559. aasta veebruari lõpus tulid Moskva tsaaririigi väed Liivimaa sõjakäigul olles röövides ja põletades Serbeni (Dzerbene) poolt ja jõudsid Skujeni alla. Kuna linnus seisis tühjalt, siis panid venelased selle põlema ja hakkasid ümbruskonda rüüstama. Skujeni kihelkonnas tapeti üle 500 elaniku. Venelasi endid langes 4. Edasi võtsid venelased linnusest kaasa kirikukellad ja suundusid Nitaure peale.
1562 läänistas viimane Liivi ordu maameister Gotthard Kettler Poola kuninga Zygmunt II Augusti volitusel Skujeni linnuse Arnt van Galenile. Kuna Liivimaa Konföderatsioon likvideerus ja alistus vabatahtlikult Poola kuningale, siis kompenseeriti iseseisvuse kaotamine orduisandatele tulude saamiseks linnuste ja maade läänistamisega. Lossipiirkonda kuuluvad Skujene, Klawekalni, Eschenhofi ja Kosenhofi mõis.
1625 läänistas Rootsi kuningas Gustav II Adolf Skujeni, Klawekalni ja Eschenhofi mõisa riigiadmiral Carl Carlson Gyldenhielmile (Gyllenhielm). Reduktsiooniga XVII sajandi lõpus võeti need riigile tagasi
1657. aasta 14. augustil peeti Skujenis Liivimaa aadli konvent.
1786 on A. F. Büschingu maateaduste raamatus kirjas, et Skujenis asub 1255. aastal rajatud loss. Purustuste kohta pole midagi öeldud.
1793 annetas Vene keisrinna Katariina II Skujeni kroonumõisad kindralmajor parun Möller-Sakomelskyle, kelle pärijad pantisid selle 1798 Johann Carl von der Seedeckile (Queerfeldt).
1861–1920 kuulus valdus perekond von Helmersenile, 1881 asutas Gregor von Helmersen siin perekonna fideikomissi.
Ehitis
Sõjalisest aspektist moodustasid esiplaanil asetsevad Ropaži – Mālpils – Zaube – Skujene (linnus iga 20 km e umbes 3 miili järel) ja tagaplaanil olev Nītaure Liivi ordule kaitseliini Koiva (Gauja) koridori jaoks Riia Peapiiskopkonna vastu. Nītaure jäi lähimast – Zaube linnusest 10 km kaugusele, peapiiskopi Suntaži asetses ordu Malpilsist samuti 10 km kaugusel.
Praeguste andmete järgi on tegemist vabakujundusliku laagerkastelliga. Kastelliala moodustab künkalael 50 * 70 m suuruse tasandatud platoo. Kuna 1559. aastal põletasid venelased linnuse maha, siis oletatakse, et kaitsemüürist seespool olid linnuses enamjaolt puitehitised. Ka asus seal kabel.
Praegune seisukord
Linnusemäel on osaliselt alles väliskaitsemüürid u poolteise korruse kõrgusega, kuna sealt murti kive Skujeni mõisahoonete ehituse tarbeks. Linnusevaremed on Läti rahvusliku arheoloogiamälestisena kaitse all.
Hanna Allsaar
Hanna Allsaar (sündinud 27. veebruaril 1986 Tallinnas) on eesti vabakutseline näitleja.
Ta hakkas näitlemist harjutama Salme kultuurikeskuse harrastusteatris 1997. aastal, kus mängis lavastaja Aime Lutsari käe all valminud lavastustes. 2004. aasta sügisel liitus ta Tallinna Tehnikaülikooli tudengiteatriga T-Teater.
2010. aastast hakkas ta mängima Eesti Televisiooni draamasarjas "Õnne 13" sekretär Iris Järvikut. Ta on mänginud ka sarjades "Kättemaksukontor", "Viimane võmm", "Mustad lesed", "Kuum jälg" ning teinud kaasa tudengifilmides.
Kunstnikutöö
Vana Baskini Teatris
Salme Teatris
'''T-Teatris
Friisimaa kreis
Friisimaa kreis (Landkreis Friesland) on kreis Saksamaal Alam-Saksi liidumaal.
Seda ümbritsevad (kagust ja päripäeva) Wesermarschi, Ammerlandi, Leeri ja Wittmundi kreisid ning Põhjameri. Wilhelmshaveni linn on kreisist ümbritsetud, kuid ei ole selle osa.
Kreisi pindala on 608 km². 31. detsembril 2015 elas seal 97 900 inimest.
Ajalugu
Friisi piirkonda valitsesid kohalikud pealikud kuni 15. sajandini; vaata Ida-Friisimaa.
1438. aastal asutati tänapäevase Friisimaa kreisi põhjaosas Jeveri isandkond. Ida-Friisimaad tuli sellest ajast pidada vaenulikuks territooriumiks ning Jeveri ja Ida-Friisimaa vahel leidis 15. ja 16. sajandil aset palju kokkupõrkeid. Jeveri viimane valitseja oli Maria, kes valitses aastani 1575.
Pärast tema surma sai Jeverist Oldenburgi osa, kuid Ida-Friisimaa esitas territooriumile samuti nõudmisi. Järgnenud kümnenditel püüdis Ida-Friisimaa tõkestada kõik teed Jeveri ja Oldenburgi vahel. Alles 17. sajandil lõppes vaenutegevus Ida-Friisimaa ja Oldenburgi vahel.
Aastatel 1667–1793 oli Jever Anhalt-Zerbsti eksklaav ja pärast Napoleoni okupatsiooni Preisimaa läänepoolseim eksklaav. 1818. aastal sai Jeverist taas Oldenburgi osa.
Tänapäevase Friisimaa kreisi lõunaosa on Friesische Wehde (Friisi mets), mis oli samuti suurema osa ajaloost Oldenburgi osa. See piirkond moodustas hiljem Vareli kreisi.
Meeri külanõukogu
Meeri külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.
Friisimaa kreis
Ajalugu
Kreis loodi 1933. aastal endiste Jeveri ja Vareli kreiside ühendamisega Friisimaa kreisiks. 1977. aastal see kaotati ning jaotati naaberkreiside Wittmundi ja Ammerlandi vahel. Kaotamine kuulutati 1979. aastal põhiseadusevastaseks, kuna see rikkus endise Oldenburgi liidumaa õigusi, ja kreis taasloodi vanades piirides 1980. aastal.
Meeri külanõukogu
Meeri külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Nõo vallas. Külanõukogu keskus asus Meeri asunduses.
Friisimaa kreis
Asend
Frieslandi asukad rõhutavad, et nad ei ole Ida-Friisimaa osa. See on mõnevõrra segadusttekitav, kuna Friesland asub Ida-Friisimaast idas ja geograafid peavad Frieslandi selle piirkonna osaks. Eristumisel on ajaloolised põhjused: Friesland oli aastatel 1438–1575 iseseisev riik. Siis ja hiljem oli piirkonna nimi Friesland, kuigi see on ka kogu Friisimaa saksakeelne nimi.
Osa kreisist on Alam-Saksi padumere rahvuspargis.
Linnad ja vallad
thumb|Linnad ja vallad Frieslandi kreisis
Meeri külanõukogu
1954 juunis Meeri külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Nõo külanõukoguga.
One Montgomery Tower
One Montgomery Tower on 38-korruseline äripindadega kõrghoone San Franciscos aadressil 120 Kearny Street.
Wikimedia Foundation hõivab alates 2017. aasta oktoobrist hoone 16. korrust.
Surnud 7. oktoobril
Siin loetletakse 7. oktoobril surnud tuntud isikuid.
Fort Yukon
Fort Yukon on linn USA-s Alaska osariigis Yukon-Koyukuki rahvaloenduspiirkonnas (Yukon-Koyukuk Census Area).
Fort Yukonis on mõõdetud Alaska kõrgeim temperatuur, kui 27. juunil 1915 oli seal 38 °C.
Linn asub 13 kilomeetri kaugusel põhjapolaarjoonest põhjas, Yukoni ja Porcupine'i jõe liitumiskohas.
pisi|tühi|Fort Yukon
Trésor
Trésor on Prantsusmaa-Alžeeria laulja Kenza Farahi kolmas stuudioalbum. Albumil on laule mis on valminud koostöös Alonzo, Léa Casteli, Melissa M'i, Younesi, Kayline'i ja Nabilaga. See anti välja 15. november 2010.
Leisi Püha Olga kirik
pisi|Leisi Püha Olga kirik 2022. aastal Leisi Püha Olga kirik on EAÕK haldusalasse kuuluv õigeusu kirik Saaremaal Saaremaa vallas Leisi alevikus.
Kirikus on mitmeid kultuurimälestisena arvele võetud kunstiteoseid.
Pühakoda kasutab EAÕK Leisi Püha Olga kogudus.
Ajaloost
Saaremaal Karja kihelkonnas siirdus 1848. aasta kevadeks õigeusku 1465 inimest ja neile loodi 1847. aastal Karja-Piila ja 1850. aastal Leisi kogudus. Kuni kiriku valmimiseni toimusid jumalateenistused Leisi mõisa vanas viinaköögis. Pärsama mõisa vanas tõllakuuris toimusid teenistused aastatel 1857–1863. Leisis kohandati pühakojaks 1863. aastal mõisa küün ja teenistused jätkusid seal kuni kiriku pühitsemiseni 11. juulil 1873.
Mitmepealine kaal
pisi|Mitmepealine kaal Mitmepealine kaal on kiire, täpne ja töökindel kaalumisvahend, mida kasutatakse nii toidu kui ka toiduks mittekasutavate toodete pakendamisel.
Ajalugu
Mitmepealine kaal leiutati 1970. aastatel Ishida inseneride poolt ning võeti peagi kasutusele paljudes toiduainetööstuste ettevõtetes üle maailma.
Tänapäeval on mitmepealine kaal tänu suurele kaalumise kiirusele ja täpsusele pakenditööstuses laialdaselt levinud ning seda valmistavad mitmed tootjad kogu maailmas. Mõned tootjad pakuvad terviklikke pakendamisliine mitmepealise kaalu ja teiste pakkeseadmetega.
Tööpõhimõte
Jagunemine toimub tavaliselt kas gravitatsiooni, vibratsiooni või tsentrifugaaljõul. Sisestamist kontrollib vibratsioon, gravitatsioon, rihmad või kruvisüsteemid.
Mitmepealine kaal ettevõtetes
Mitmepealine kaalumine on abiks järgmistel töödel:
Kottide täitmine
Kottide arv võib olla suur. Kaal suudab täita väga erineva suurusega kotte, alustades imetillukestest ja lõpetades mitmeid kilosid kaaluvate toitlustuskottidega.
Segakaalumine
Mitmepealine kaal suudab segada ja jagada pakkidesse tooteid, kus on kuni kaheksa erikomponenti. Kaal on jagatud sektsioonideks, igaühel neist on oma sisestus. Näiteks hommikuhelbeid suudab kaal pakkidesse jaotada nii, et samal ajal satub igasse pakki võrdsetes kogustes muid lisandeid.
Pietro
Pietro on itaalia mehenimi. Sarnast päritolu on näiteks ka Peeter.
Hole Patrol
"Hole Patrol" on Ameerika Ühendriikide ansambli Steel Panther debüütalbum. Album on ilmunud 2003. aastal Metal Shopi nime all ja 2005. aastal Metal Skooli poolt.
Džida rajoon
Džida rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaa Burjaatia Vabariigis.
Hole Patrol
Lood "Hell's on Fire", "Fat Girl (Thar She Blows)" ja "Stripper Girl" albumilt salvestati hiljem stuudios uuesti bändi albumi "Feel the Steel" jaoks. Laulule "Fat Girl (Thar She Blows)" tehti ka muusikavideo, mis ilmus DVD peal 2005. aastal.
Džida rajoon
Rajooni halduskeskus on Petropavlovka.
2015. aastal oli rajooni elanike arv 25 610, neist 42,1% burjaadid, 54,6% venelased 1,5% tatarlased, 0,6% ukrainlased, 0,3% armeenlased, 0,2% valgevenelased ja 0,1% sakslased.
Rajoon jaguneb 22 kohalikuks omavalitsuseks, kus on kokku 38 asulat.
Kalev Rannat
Kalev Rannat (sündinud 22. oktoobril 1958 Tallinnas) on eesti geofüüsik.
Elulugu
Oli 1982–1989 Küberneetika Instituudi mikroprotsessortehnika sektori insener ja vaneminsener, konstruktor, 1989–1990 Eesti NSV TA Termofüüsika ja Elektrofüüsika Instituudi nooremteadur, 1990–1992 Eesti TA Ökoloogia ja Mereuuringute Instituudi nooremteadur, 1992–2002 Eesti Mereinstituudi merefüüsika sektori teadur, 2002–2005 TTÜ Meresüsteemide Instituudi teadur, aastast 2005 TTÜ Küberneetika Instituudi teadur, aastast 2008 automaatika instituudi erakorraline vanemteadur.
Laive
Laive on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 4424. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Laive 5 naisel.
Deyverson
pisi|Deyverson (2018) Deyverson Brum Silva Acosta (sündinud 8. mail 1991 Rio de Janeiros) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib ründajana Brasiilia kõrgliigaklubis Cuiabá.
2017. aasta juulis naasis Deyverson kodumaale ja sõlmis Palmeirasega viie aasta pikkuse lepingu. 2018. aasta hooaja eelviimases mängus 25. novembril lõi ta värava Vasco da Gama vastu, tuues Palmeirasele võõrsil 1:0 võidu. Selle võiduga kindlustas Palmeiras enda 10. Brasiilia meistritiitli. 2021. aastal lõi Deyverson Copa Libertadorese finaalis Flamengo vastu 95. minutil võiduvärava.
2022. aasta augustis siirdus Deyverson Palmeirasest Cuiabásse.
Schubert
Schubert (saksa keeles 'kingsepp') on mitme isiku perekonnanimi:
Schubert on aadlisuguvõsa:
Valikküsilause
Valikküsilause on küsilause, mille võimalikud vastused on küsimusega ette antud.
Aivar Nigol
Aivar Nigol (sündnud 29. mail 1965 Tartus) on eesti omavalitsus- ja sporditegelane. Aastatel 1992–1999 oli ta Otepää linnapea.
Haridus
Lõpetas 1983 Elva Keskooli, 1990. aastal metsamajanduse insenerina Eesti Põllumajanduse Akadeemia ja 2003. aastal avaliku halduse magistrina Tartu Ülikooli.
Töökäik
Nigol oli aastatel 1990–1992 Otepää abilinnapea ja seejärel vahemikus 1992–1999 Otepää linnapea.
Aastatel 1999–2001, 2007–2008 ja 2010–2013 oli ta Otepää vallavolikogu esimees ning alates 2021 Otepää vallavolikogu aseesimees. Samuti 2001–2005 Otepää vallavanem, Vabariigi Valitsuse ja Omavalitsusliitude Koostöökogu läbirääkimiste keskkonnakomisjoni kaasesimees, MTÜ Võrumaa Arenduskeskus nõukogu liige ja Võrumaa muuseumide nõukogu liige, 2005–2006 Tehvandi Spordikeskuse nõukogu liige.
2003–2005 Euroopa Kohalike Omavalitsuste ja Piirkondade Nõukogu (CEMR) keskkonnakomisjoni liige, 2003–2005 Valgamaa Omavalitsuste Liidu juhatuse aseesimees, Eesti Linnade Liidu juhatuse liige (periooditi).
Kuulub 2006. aastast Eesti Laskesuusatamise Föderatsiooni juhatusse, olnud sh 2008–2018 juhatuse esimees/president. 2022. aastal oli ta laskesuusatamise Otepää MK etapi korralduskomitee juht. Ta on Oti spordiklubi asutaja ja juhatuse liige. Samuti 2010–2020 Eesti Olümpia Komitee esindajate kogu liige.
2013. aastast on ta ka AN Teenused OÜ juhatuse liige.
Rakvere bussijaam
Rakvere bussijaam on bussijaam Rakveres aadressil Laada tänav 18a. Nüüdisaegne bussijaam valmis 2000 ja selle projekteeris Arhitektuuribüroo Eek & Mutso. Bussijaama sisekujunduse tegid Reio Avaste ja Madis Eek. Vana Rakvere bussijaama kohale on ehitatud Laada 16 Turu Kaubamaja.
Tellin
Tellin (vallooni keeles Telin) on asula Belgias Valloonias Luxembourgi provintsis, Tellini valla keskus.
Krobia
Asula oli olemas juba 11. sajandil. Linnaõigused sai Krobia enne 1290. aastat, tõenäoliselt 1286. aastal. Teise Poola jagamise tulemusel läks linn 1793. aastal Preisi kuningriigi võimu alla (vahepeal oli aastatel 1807–1815 Varssavi hertsogiriigi koosseisus). 1919. aastal läks Krobia Poola koosseisu tagasi.
Elfriide Maran
Elfriide Maran (sündinud Unt; 25. märts 1905 Tartu – 25. jaanuar 1998) oli eesti skulptor.
Õppis 1916–1918 Pihkva kunsttööstuskoolis, mis jäi lõpetamata. Kunstihariduse omandas vaheaegadega 1921–1925 Pallase kunstikoolis Konrad Mäe ateljees maali erialal. 1951. aastal lõpetas ERKI skulptuuri eriala.
1951–1953 töötas Tallinna Arhitektuuri ja Ehitustehnikumis joonistusõpetajana. 1953–1962 oli Kunstitoodete kombinaadi skulptuuri ateljee juhataja-kunstnik.
Elfriide Marani maalilooming Pallase aegadest ei ole säilinud. Skulptuuris harrastas ta enamasti portreid, eriti laste peade modelleerimist. Näitustel esinemist alustas 1952. aastal Tallinna vabariiklikul kunstinäitusel Kunstihoones. 1961. aastal astus Eesti NSV Kunstnike Liitu.
Isiklikku
Tema poeg on maalikunstnik Olav Maran.
Nõmmisto
Nõmmisto on eesti perekonnanimi.
Helle Perens
Helle Perens (aastani 1967 Helle Kihno, sündinud 31. märtsil 1941 Tallinnas) on eesti geoloog.
Nõmmisto
Nimede eestistamisel määrati Nõmmisto uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Ärman, Ärmann ja Hermann. Karl-Aleksander Nõmmisto palvel kanti Nõmmisto perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 78 all (Siseministeeriumi teadaanne 26. aprillist 1935).
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Nõmmisto Eestis 5 mehel ja 7 naisel.
Helle Perens
Elulugu
Helle Perens on riigiametniku tütar, Rein Perensi abikaasa.
Teadustöö
Uurinud Eesti karbonaatsete kivimite stratigraafiat ja litoloogiat, Eesti paekivi omadusi ja kasutamist. Koos kolleegidega korraldanud üle 20 paekivinäituse Tallinna Loodusmuuseumis, TÜ-s, Saaremaa Muuseumis, Eesti Arhitektuurimuuseumis, Taanis Kopenhaageni Arheoloogiamuuseumis, Kaali Külastuskeskuses, Porkuni Paemuuseumis, Harjumaa muuseumis jm. Osalenud koos Leedu ja Läti kolleegidega Baltimaade siluri ajastu litofatsiaalsete kaartide koostamises. Avaldanud aastail 1997–98 Eesti Looduses 9 artiklist koosneva sarja Saaremaa valdade paekivi kohta ja aastail 1999–2005 ajakirjas Keskkonnatehnika rea Eesti maakondade paekivi käsitlevaid artikleid. Paeliidu juhatuse liige (2000). Õpetanud paekivi tundmist ja omadusi Eesti Kunstiakadeemias. Üle 30 teadustrükise, sh 2 monograafia autor ja 3 monograafia kaasautor.
Laivi
Laivi on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 582. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Laivi 166 naisel.
Pabierowice
Pabierowice on küla Poolas Masoovia vojevoodkonnas Grójeci maakonnas Grójeci vallas. Pabierowice asub Grójecist umbes 5 km lõunakagus.
Telica
Telica on asula Nicaraguas Leóni departemangus, Telica valla keskus.
Ligny-Thilloy
pisi|Ligny-Thilloy vallamaja
Telica
Telica asub Quezalguaque jõe ääres. Asula geograafilised koordinaadid on.
CEA
CEA võib lühendina tähistada:
Telica
Telicast umbes 10 km põhja pool asub Telica vulkaan.
Ligny-Thilloy
Ligny-Thilloy on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
CEA
Lisaks kannab seda nime jõgi Hispaanias:
Ligny-Thilloy
Ligny-Thilloy asub Bapaume'ist vahetult edelas ja 29 km Arrasist lõunas, teede D10 ja D10E ristumiskoha ümbruses.
pisi|tühi|
Raudteemudelism
pisi|H0 mõõtkavas tankauruveduri mudel
Raudteemudelism on hobi, mille sisu on miniatuursete mõõtkavaliste raudteeliinide ja juurdekuuluva raudteetaristu makettide ehitamine, samuti raudteeveeremi mudelite kogumine või valmistamine.
Ehitatavat mini-raudteetaristut nimetatakse mudelraudteeks, miniatuurseid ronge mudelrongideks ja raudteemudelitega tegelejaid raudteemudelistideks.
Ajalugu
Esimese tööstusliku seeria-mudelraudtee valmistas 1891. aastal firma Märklin Saksamaal. Esimesed mudelrongid olid suurema mõõtkavaga. Ajapikku on mõõtkavad vähenenud ja ühtlustunud.
Tegevus
pisi|400px|Raudteemudelite mõõtkavade võrdlus
Tavaliselt on mudelraudtee maketid ehitatud mudelistide kodudesse, kuid on ka avalikke mudelraudteid.
Raudteemudelistidel on oma katusorganisatsioonid ja ajakirjad. Raudteemudelite tootmisega tegeleb maailmas kümneid ettevõtteid.
Mudelid ja maketid jagatakse piiritlemiseks tavaliselt ajajärkudeks järgnevalt:
Suured mudelraudteed
Maailma suurim ja pikim mudelraudtee on alates 2001. aastast arendatav avalik Miniatur Wunderland Saksamaal Hamburgis. Külastuskeskuseks kujundatud "imedemaa" asub ajaloolises Speicherstadtis ja seda haldab Miniatur Wunderland Hamburg GmbH. 2019. aasta augusti seisuga on 1499 m² suurusel alal 15,715 kilomeetri pikkune raudteevõrgustik, mis on loodud mõõtkavas H0 (1:87) (vastab reaalsuses umbes 1367,2 kilomeetri pikkusele võrgustikule).
Mudelraudteid kasutatakse mõnikord ka tehnilise hariduse eesmärkidel. Suurim õppeotstarbeline mudelraudteekompleks Euroopas on Dresdeni Tehnika- ja Majanduskõrgkooli juures asuvas Tehnoloogilises Raudteetranspordilaboris (530 m mudelrööpaid). Seda on kasutatud inseneride väljaõppel.
Annilaid
pisi|Laid Maa-ameti kaldaerofotol (2020) pisi|Lähem saar on Annilaid ja kaugemal paistab [[Sorgu. Pildistatud Manilaiult.]] Annilaid (ka Anilaid või Hanilaid, kihnu murrakus Anõlaid) on 2,6 hektari suurune laid Pärnu linnas Manilaiust 400 meetrit kagus. Laiu rannajoone pikkus on 1,3 kilomeetrit.
Annilaid kuulub koos Manilaiuga Manija maastikukaitseala koosseisu. Laid asub Anilaiu sihtkaitsevööndis.
Saare geograafilised koordinaadid on.
Mehikoorma külanõukogu
Mehikoorma külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s.
Külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Meeksi vallas. Külanõukogu keskus asus Mehikoorma külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Mehikoorma külanõukogu 1950 septembris Räpina rajooni koosseisu.
1954 juunis liideti Mehikoorma külanõukoguga likvideeritud Aravu külanõukogu territoorium. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides "Rahvaste Sõpruse" ja Lenini-nimeline kolhoos ning Eesti Põllumajanduse Akadeemia Õppe- ja Katsemetskond. Külanõukogu keskus asus siis Küka külas.
1960 oktoobris liideti Mehikoorma külanõukoguga likvideeritud Parapalu külanõukogu territoorium.
Räpina rajooni likvideerimisel 1961 aprillis arvati Mehikoorma külanõukogu Tartu rajooni koosseisu.
1977. aasta seisuga oli Külanõukogu pindala oli 144 km².
Mehikoorma külanõukogu lõpetas tegevuse 21. novembrist 1991, mil kehtestati Mehikoorma valla omavalitsuslik staatus. 12. detsembrist 1991 nimetati Mehikoorma vald ümber Meeksi vallaks.
Brad Garrett
pisi|Brad Garrett (2011) Brad Garrett (sünninimi Brad H. Gerstenfeld; sündinud 14. aprillil 1960 Woodland Hillsis) on Ameerika Ühendriikide näitleja ja koomik.
Mootori juhtaju
pisi|Mootori juhtajuMootori juhtaju on väikesemõõtmeline kontroller, mis kontrollib sisepõlemismootori täiturseadmete rida, et tagada mootori optimaalne töötamine. Optimaalne töö toimub läbi andurite väärtuste lugemise, tõlgendades andmeid mitmemõõtmeliste tulemuskaartidega ja kohandades vastavalt mootori täiturmehhanisme. Enne mootori juhtmooduli kasutuselevõttu kohandati mootori tööd mehaaniliselt. Mehaaniliselt kontrolliti õhu-kütuse segu, süüte ajastust ja tühikäigu kiirust.
Ajalugu
Enne elektrooniliste juhtimisseadmete laialdast kasutuselevõtmist autodes tuli kõike mehaaniliselt kontrollida, nt karburaator. Algselt sai mootoritel temperatuuri ja muude sisendite põhjal mehaaniliselt reguleerida kütuse segu koostist ning sissepritse ja süüte ajastust. Kui autodes hakati kasutama elektroonikaseadmeid, ühendati need olemasolevate mehaaniliste süsteemidega. 1980. aastatel võeti laialdaselt kasutusel e hübriidsed digitaalsed analoogjuhtimissüsteemid. Nende süsteemide andurid olid kõik analoogsed, kuid elektroonilisel ROM-kiibil olid väärtused otsingutabelis. Andmeid kasutati erinevate mehaaniliste seadmete reguleerimiseks, et tagada mootori parem töökindlus. Elektrooniliste komponentide kiire areng on seotud ka keskkonnaalaste eeskirjadega. Heiteohje seadmed, näiteks katalüütilised muundurid, tegid edusamme heitgaaside vähendamise suunas, kuid elektroonilised juhtimisseadmed võimaldasid mootori palju tõhusaimaid töörežiime. Tänapäeval suudab elektrooniline juhtaju mootori tööd täielikult reguleerida, seejuures tagab oluliselt efektiivsema töö.
Telica vulkaan
Telica on tegev kihtvulkaan Nicaraguas.
Telica vulkaan asub riigi lääneosas Leóni departemangus umbes 10 km Telica asulast põhja pool. Tema geograafilised koordinaadid on.
Melliste külanõukogu
Melliste külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.
Zaigrajevo rajoon
Zaigrajevo rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Venemaa Burjaatia Vabariigis.
Melliste külanõukogu
Melliste külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Mäksa vallas. Külanõukogu keskus asus Melliste külas.
Telica vulkaan
Vulkaan koosneb mitmest osaliselt kattuvast koonusest. Neist kõrgeima tipp on 1061 meetri kõrgune. Vulkaani tipus oleva topeltkraatri läbimõõt on umbes 700 meetrit. Uuema ja sügavama kraatriosa sügavus on umbes 120 meetrit.
Zaigrajevo rajoon
Rajooni halduskeskus on Zaigrajevo.
Surnud 15. detsembril
Siin loetletakse 15. detsembril surnud tuntud isikuid.
Telica vulkaan
Telica on üks Nicaragua aktiivsemaid vulkaane ja üks populaarsemaid vaatamisväärsusi.
Võimsaim teadaolev purse toimus aastal 1529. Viimati hakkas vulkaan purskama mais 2011. Enne seda purskas ta 2007. ja 2008. aastal.
Melliste külanõukogu
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Melliste külanõukogu 1950 septembris Tartu rajooni koosseisu.
1954 juunis Melliste külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Mäksa külanõukoguga.
Zaigrajevo rajoon
2015. aastal oli rajooni elanike arv 49 964, neist 11,7% burjaadid ja 85,7% venelased.
Rajoon jaguneb 19 kohalikuks omavalitsuseks, kus on kokku 45 asulat.
Tammiski mustkivi
300px|pisi|Tammiski mustkivi. Vaade põhja poolt Tammiski mustkivi (ka Musta Mardi kivi) on rändrahn Muhu saare loodetipus Tammiski nukil.
Kivi on kaugelt nähtav (eriti Kassari lahe poolt) ja kergesti leitav. Kivi lähedalt kulgeb neeme tippu viiv lai jalgrada. Rändrahn asub rannajoonest 15 meetri kaugusel, kadakate ja türnpuude ülekaaluga võsa ääres. Merejää võib olla rahnu korduvalt nihutanud.
Tammiski mustkivi on kasutatud meremärgina, millega seoses on nii kivi peale kui ka ette tehtud lõkkeid. Lõkked on rahnu ka kahjustanud, mõned väiksemad tükid on kivi küljest lahti tulnud.
Tammiski mustkivi ei ole looduskaitse all.
Kivist 150 m lõunas asub teravaharjaline gneissrahn (kõrgus 2,1 m; ümbermõõt 6,2 m).
Kirjeldus
Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus 6,1 m; laius 3,7 m; kõrgus 3,3 m; ümbermõõt 15,4 m.
Kivi sisaldab tumehalli keskmisekristallilist graniiti, milles on suur hulk granaate (3–8 mm suurused tükid).
Uuringud
Kivi on uurinud 1952. aastal Herbert Viiding, kes pani kirja esimesed märkmed ja tegi visandjoonise. Viiding määras kivimiks apliitgraniidi.
1996 uuris rahnu Enn-Aavo Pirrus, kes mõõtis rahnu üle, koostas põhiplaani ja täpsustas asendit.
Muistendid
Tammiski mustkivi seostatakse Muhu vägilasmuistendi kangelase Musta Mardiga, mistõttu rahnu ka Musta Mardi kiviks hüütakse. Mart olevat kivi toonud Soomest panga küljest ajujääl. Kivi alla olevat Must Mart peitnud oma varanduse.
1970. aastatel olevat püütud kivi õhkida, et varandust kätte saada, kuid kivi ei nihkunud paigast.
Havortia
Havortia (ladina Haworthia) on suur taimeperekond, mis koosneb väiksemõõdulistest sukulentidest. Tegemist on populaarsete õue- ja toataimedega.
Perekonda kuuluvate liikide endeemiks on Aafrika lõunaosa (Mosambiik, Namiibia, Lesotho, Svaasimaa, Lõuna-Aafrika Vabariik).
Perekond on nime saanud botaaniku Adrian Hardy Haworthi järgi. B. Bayer tunnustas umbes 60 liiki havortiaid 2012. aastal.