cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kriton
"Kriton" on Platoni filosoofiline dialoog (vestlus), mis toimub Kritoni ja Sokratese vahel. Kriton pöördub vanglas asuva Sokratese poole ettepanekuga aidata Sokrates vanglast välja, st aidata Sokratesel põgeneda. Kriton ja teised on valmis selleks raha kulutama. Kriton ütleb Sokratesele, et ta ei keelduks enda päästmisest, kuna paljud austavad ja armastavad Sokratest. Kritoni arvates reedab surres Sokrates ka oma pojad, kelle eest ta võiks hoolt kanda ja neid kasvatada. Kriton tunneb muret ka enda pärast, kuna kardab, et siis hakkab enamik inimesi teda ja tema sõpru süüdistama arguses, et nad ei suutnud Sokratest vanglast päästa. Sokratese ja Kritoni vestluse käigus puudutatakse õigluse ja ebaõigluse teemat. Sokrates ütleb "inimestele halba teha on seesama, mis ebaõiglane olla" ja "ebaõiglusele ei tohi vastata ebaõiglusega". Ka seaduse rikkumine on ebaõiglane, sest seadus on teatud kokkuleppe ja selle rikkumine vale. Sokrates on seisukohal, et ta on teinud riigiga lepingu, mille järgi ta peab alluma seadustele. Sokrates ei lase ennast Kritonil veenda ja jääb vanglasse, kuna leiab, et see on õiglane.
Nuhu Bamalli
Nuhu Bamalli (u 1917 – 25. veebruar 2001) oli Nigeeria välisminister 1964–1966.
Laava
Viskoossus
Vulkaani plahvatuslikkuse määravad peamiselt ära selles sisalduvad gaasimullid, mille esinemine ja käitumine omakorda sõltub magma koostisest. Kui magma sisaldab suhteliselt vähe räni ehk on aluseline, siis moodustub peamiselt laava. Kui aga magma sisaldab rohkelt räni, siis moodustuvad tefra, püroklastilised kivimid, pimss, rüoliit jne. Põhjus on selles, et ränirikas magma on viskoossem ning takistab gaaside väljapääsu magmast. Magmast eralduvad gaasid põhjustavad omakorda plahvatuslike vulkaanipursete tekke ning sellest tuleneva magma fragmenteerumise ja vesikulariseerumise. Väiksema viskoossusega aluselise basaltse magma korral pääsevad gaasid hõlpsamini magmast välja ning tulemuseks on vedela voolava laavavoolu tekkimine. Magma viskoossust mõjutavad peale ränisisalduse ka temperatuur (mida kõrgem, seda vedelam), vedela komponendi osatähtsus (kristallid laavas halvendavad tema voolavust) ja lenduvate ühendite (vesi, süsinikdioksiid) sisaldus. Lenduvad ühendid vähendavad laava polümeriseeritust ning teevad ta vedelamaks, kuid seda niikaua, kuni nad püsivad laavas. Eraldi gaasilise faasina nad suurendavad laava viskoossust ning takistavad seega voolavust.
Temperatuur
Kõrgeimad mõõdetud laava temperatuurid on enam-vähem kooskõlas temperatuuriga, mil sama koostisega laava hakkab kristalliseeruma. Siiski on laava temperatuur enamasti madalam, sest ümbritsev keskkond (pinnas, vesi, atmosfäär) on palju madalama temperatuuriga ning jahutavad laavat kiiresti. Näiteks basaltse laava temperatuur võiks olla 1250 °C, kuid enamasti jääb ta allapoole 1100 °C. Kõrgema ränisisaldusega rüoliitsed, datsiitsed jne laavad on basaltsest laavast madalama temperatuuriga.
Tekke- ja voolamiskiirus
Tekkiva laava kogus sõltub vulkaanipurske võimsusest, kestusest ja laava koostisest. Võimsaimad laavavoolud, mille teket inimene on kirjeldanud, on seotud 1783. aasta Laki vulkaani purskega Islandil. Laki on lõhevulkaan ning tookord avatud lõhe pikkus oli 25 km ja välja paiskus ligikaudu 12 km³ laavat.
Ulatuslikud basaltsed laavavoolud on palju tavalisemad happelisematest laavavooludest. See ei tähenda, et happelise magmaga vulkaanipursked poleks võimsad, pigem vastupidi, just happelise magma korral kipub pursketegevus olema lühemaajalisem, kuid see-eest väga võimas. Happelise magma korral tekivad tihti nn pliinia-tüüpi pursked (Plinius noorema järgi, kes seda tüüpi purset kirjas Tacitusele esimesena kirjeldas). Sellised pursked on omased peamiselt subduktsioonivööndite vulkanismile. Vedelamad basaltsed laavavoolud tekivad aga kuuma täpi või ookeani keskahelikuga seotud tektoonilises režiimis.
Basaltne laavavool võib äärmuslikul juhul liikuda väga kiiresti, rohkem kui 15 m/s. Kui ränirikas laava üldse voolab, siis palju aeglasemalt, näiteks 50 meetrit päevas. Reeglina on siiski ükskõik missuguse laava liikumiskiirus piisavalt väike, et inimene jõuaks tema teelt ilma probleemideta põgeneda.
Laava struktuur
pisi|Tardunud [[aa-laava]]
Basaltset laavat, mille pealispind on sile või vorpidesse lükatud, nimetatakse pahoehoeks või köislaavaks. Kui laava pealispind on purunenud, siis nimetatakse vastavat laavavoolu aa-laavaks. Mõlemad terminid on pärit Hawaii saarelt. Konarliku pinnaga laava võib sisaldada ka suuremaid plokke, sellist laavavoolu nimetataksegi plokk-laavaks.
Kui laava purskub vette või liustiku alla, siis jahtub ta kiiresti, mistõttu võib laavavoolu pealispind olla klaasjas. Tüüpiline veealuse purske basaltne laavatüüp on padilaava, mis moodustub peamiselt ookeani keskahelikes ning katab suurt osa ookeani põhjast.
Laavavoolu jahtudes võivad tekkida tulpjad eraldised, mida tuntakse sammasbasaldina. Tuntud näiteks on Giant's Causeway Põhja-Iirimaal, kuid sarnaseid näiteid on paljudes teisteski kohtades. Tegemist on jahtumise tõttu kokku tõmmanud ja pragunenud laavaga.
Maa geoloogilises ajaloos on esinenud episoode, kus teatud piirkonnas on maapinnale voolanud tohutud kogused peamiselt basaltset laavat, mille käigus on moodustunud suured magmaprovintsid. Sellised laavavoolud moodustavad hiiglaslike mõõtmetega basaltplatoosid, mida nimetatakse ka trapikateteks. Selliste basaltplatoode mahud ületavad tihti 100 000 km³ (võrdluseks Laki vulkaanipurske käigus jõudis maapinnani "kõigest" 12,5 km³ laavat). Tuntuim selline platoo on Dekkani basaltplatoo, mille kogumaht on umbes miljon kuupkilomeetrit. Platoo moodustus geoloogilises ajas võrdlemisi lühikese aja, mõne miljoni aasta jooksul. Selliste platoode teke pidi kindlasti tugevalt mõjutama Maa atmosfääri koostist ja kliimat ning basaltplatoode moodustumist ongi hakatud seostama massiliste väljasuremissündmustega Maa ajaloos, sest nad kipuvad olema samaaegsed.
Emelie Öhrstig
pisi|[[Lina Andersson ja Emelie Öhrstig (paremal) pärast sprindi kaksikvõitu 2005. aasta MM-il]] Emelie Öhrstig (sündinud 27. veebruaril 1978 Boråsis) on rootsi endine murdmaasuusataja (sprinter).
Luís Fabiano Clemente
thumb|right|Luís Fabiano Clemente Luís Fabiano Clemente (sündinud 8. novembril 1980 Campinases São Paulo osariigis) on endine Brasiilia jalgpallur (ründaja).
Ta alustas klubikarjääri kodumaal Ponte Pretas. 2004. aastal siirdus ta mängima FC Portosse. Seal tegi ta kaasa 22 kohtumist ja lõi kolm väravat. 2006. aastal läks Fabiano Sevillasse, kus mängis aastatel 2005–2011. Suure osa karjäärist on ta mänginud ka Brasiilia kõrgliiga klubis São Paulo. Karjääri lõpetas ta 2017. aastal Brasiilia klubis Vasco da Gama.
Brasiilia koondises tegi Fabiano debüüdi 2003. aastal mängus Nigeeria jalgpallikoondise vastu. Kokku lõi ta Brasiilia meeskonnas aastatel 2003–2013 45 mängus 28 väravat. 2009. aasta konföderatsioonide karikavõistlustel oli ta turniiri parim väravakütt. 12. augustil 2009 võitis Brasiilia Fabiano väravast sõprusmängust Eestit.
Anisotsütoos
Anisotsütoosiks nimetatakse eri suurusega punaliblede esinemist veres.
Harilikult põhjustab anisotsütoosi eri punaliblede põlvkondade esinemine vereringes, näiteks regeneratiivse aneemia korral, kui lisaks küpsetele punalibledele esinevad veel suurema läbimõõduga retikulotsüüdid.
Anisotsütoosi kajastab vererakkude automaatloenduris indeks RDW (red blood cell distribution width).
Aire-sur-la-Lys
Aire-sur-la-Lys [eer sür la lis] on linn Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Aire-sur-la-Lys on Prantsuse poliitiku René Goblet' (eluaastad 1828–1905, Prantsusmaa peaminister 1886–1887) sünnikoht.
Lendava
Lendava (ungari Lendva, saksa Lindau) on linn Sloveenias, Lendava valla keskus.
Linnas tegutseb jalgpalliklubi Lendava Nafta.
Aeroplankton
Aeroplankton ehk anemoplankton ehk õhuhõljum ehk atmosfääriplankton on õhus tuule mõjul passiivselt hõljuvad väikesed organismid. Õhuhõljumiks võivad olla bakterite spoorid, eostaimede ja seente eosed, tolmuterad, viirused, mitmed protistid jt.
Teadusharu, mis uurib aeroplanktonit, nimetatakse aerobioloogiaks.
Lendava
Lendava on Sloveenia ungari vähemuse keskus. 1918. aastani kuulus Lendava valla keskusena Ungari kuningriiki.
pisi|tühi|Lendava
Aire-sur-la-Lys
Aire-sur-la-Lysi linnapea on André Demaret.
Liis Tappo-Treial
Liis Tappo-Treial (neiupõlves Tappo; sündinud 2. jaanuaril 1970 Tartus) on eesti miss ja näitleja, Eesti Miss Estonia (1990), Miss Baltic Sea (1992).
Aire-sur-la-Lys
pisi|tühi|Aire-sur-la-Lys pisi|tühi|Aire-sur-la-Lysi plaan ja teda ümbritsevad vallad
Liis Tappo-Treial
Elukäik
1988. aastal lõpetas ta Rapla Keskkooli.
Missivõistlused
1990. aastal valiti Liis Tappo Miss Estoniaks. 1991. aasta Miss Euroopa valimistel tuli ta kuuendaks. 1992. aastal võitis ta missivõistluse Miss Baltic Sea. USA-s toimunud 2001. aasta Missis Globe'i valimisel tuli Liis Tappo-Treial teiseks.
Näitlejatöö
Liis Tappo on mänginud Eesti Draamateatri lavastuses "Iluduskuninganna" ja Raimond Valgre elust jutustavas filmis "Need vanad armastuskirjad" (1992).
2012. aastal osales ta telesaates "Tähed jääl".
Poliitiline tegevus
13. novembril 2006 astus Liis Tappo-Treial Eesti Keskerakonda, saades selle 10 000. liikmeks. Järgmisel päeval pärast erakonda astumist palkas Pirita linnaosa vanem Enno Tamm tema abikaasa Rene Treiali oma nõunikuks.
Liis Tappo-Treial kandideeris Riigikokku 2007. aastal valimisringkonnas nr 6 (Lääne-Virumaa), kus kogus 674 häält ega osutunud valituks.
Ta kandideeris Riigikokku ka 2011. aastal Eesti Keskerakonna nimekirjas valimisringkonnas nr 6 (Lääne-Viru maakond) ja sai 87 häält.
Ühiskondlik tegevus
Liis Tappo-Treial on Aino Järvesoo Mälestusfondi esimees.
Isiklikku
Ta abiellus 1992. aastal Rene Treialiga. Neil on neli last: Kirke (1992), Krõõt (1997), Katariin (1999) ja Joosep (2005).
Venekirves
Venekirves ehk sõjakirves on kivikirvetüüp, mida valmistasid nöörkeraamika kultuuride inimesed. Venekirvel on varreauk ning see on saanud nime oma kuju järgi, mis meenutab venet ehk paati. Venekirved olid tõenäoliselt nii tööriistad, prestiižiesemed kui ka relvad. Venekirveid valmistanud nöörkeraamika kultuuride inimesed elasid tänapäeva Põhja-, Kesk- ja Lõuna-Euroopas, Ukrainas ning Venemaa läänepoolsetel aladel. Eestis elas nöörkeraamika kultuuri inimesi 2800-2000 eKr, teisisõnu neoliitikumis ehk noorema kiviajal. Nöörkeraamika algkodu oli alal, mis hõlmas Musta ja Kaspia mere äärseid steppe Venemaal ja Ukrainas ning lisaks veel Rumeeniat, Ungarit ja Bulgaariat. Umbkaudu aastatel 3800-2200 eKr oli sellel suurel alal aukhaudade kultuur. Geneetilised uuringud, täpsemalt vana DNA uuringud on näidanud, et aukhaudade ja nöörkeraamika kultuuride inimesed olid suguluses. Nöörkeraamika kultuuridest räägitakse tavaliselt mitmuses, kuivõrd eri Euroopa osades on venekirveid teinud inimeste materiaalses kultuuris erinevusi, ent ühisosa on neil needsamad raieriistad, lisaks savist peekrid ja pikad tulekivilaastust noad. Eesti nöörkeraamika kultuuri alla kuulusid veel Läti, Lõuna-Soome, Ingerimaa ja Karjala maakitsus.
Sõjajumal (film)
"Sõjajumal" (originaalpealkirjaga "Lord of War") on 2005. aasta poliitiline põnevusfilm, mille kirjutas ja lavastas Andrew Niccol. Nicolas Cage kehastab illegaalset relvakaubitsejat, kelle tegelases võib näha sarnasusi vene relvaärimehe Viktor Butiga ja ukraina Leonid Mininiga.
Sisu
Yuri Orlov (Nicolas Cage) on väiksena koos perega Ukrainast USA-sse kolinud. Tema perekond omab väikest restorani, aga Yuri ihkab midagi enamat ning otsustab relvaärisse minna. Partneriks võtab ta kokaametit pidava venna Vitaly (Jared Leto).
Venekirves
Materjal ja tehnoloogia
Venekirveid tehti Eestis enamasti uraliitporfüriidist, harvem ka diabaasist. Sellise eseme valmistamine oli ajamahukas töö: kirvele anti kuju täksimisega, seejärel selle pind lihviti, vahel ka poleeriti. Kindlat järjekorda kirvevalmistamise etappides polnud. Näiteks Rootsist on leitud lõpetamata kirveid, millele oli kuju antud, kuid auku polnud puuritud, viidates sellele, et see etapp jäeti sealmail viimaseks. Samas on Lätist Abora I asulakohast leitud kirveid, mis olid pooleli jäänud, kuid millel oli varretusauk juba olemas. Auk puuriti enamasti õõnespuuriga. Pole teada, kas venekirveste tegemine oli oskustöö või valmistas igaüks neid vastavalt enda vajadustele. Arvatakse, et näiteks vähemalt Soomes tootsid kirveid spetsialiseerunud käsitöölised.
Sõjajumal (film)
Sisu
Koos üritavad nad luua partnerluse kogenud relvaärimehe Simeon Weisziga (Ian Holm), kuid ta keeldub, kuna ei taha amatööridega koos töötada. Sellest hoolimata saab Yurist edukas ärimees, kui ta oma esimese suure tööotsa käigus müüb M-16 relvi 1982. aasta Liibüa sõjas kõigile osapooltele.
Venekirves
Otstarve
Venekirveste võimalikule kasutusele viitab nende teine nimetus: sõjakirved. Teisalt peetakse nöörkeraamika kultuuri kandnud ühiskondade arengutaset liiga madalaks – tegu polnud riikidega – et neist kui (edukatest) sõjakatest vallutajatest rääkida. Seega on üpris tõenäoline, et venekirveid ei valmistatud vaid sõjalistel eesmärkidel. Siiski võisid nad olla rituaalsed relvad lahingutes, millest võtsid osa noored mehed, kelle eesmärk polnud mitte rüüstada, vaid eelkõige ennast tõestada ning saada ühiskonna heakskiidu osaliseks. Veel võisid venekirved tähistada kuulumist teatud rühma sekka, samuti pruukisid need olla staatusesümbolid või olla seotud taeva-ja äikesejumala kultusega. Igal juhul on eksperimendid näidanud, et venekirved ja ka muud silmaga kivikirve tüübid sobivad nii raietööks, näiteks puude langetamiseks, kui ka inimeste peal kasutamiseks. Mitte eriti vaheda väljanägemisega terast hoolimata on venekirves puude langetamiseks tõhus, kuna kitsam ja seega teravam tera läheb kiiremini katki. Välja on pakutud ka venekirve adraterana kasutamise võimalust. Venekirveste tööriistadena kasutamisele viitavad mitme eksemplari teralt leitud jäljed, mis tekivad nimelt raiumisest, samuti on mitmetel kirvestel tuvastatud üldisi kasutusjälgi nii tera-kui ka kannaosas. Sellegipoolest on Eestist leitud venekirveid tööriistadena vähem kasutatud kui näiteks lihtsaid silmaga kivikirveid. Seda on järeldatud tõsiasjast, et venekirvestel esineb intensiivsest kasutusest tingitud deformeerumist palju vähem. Nii Eesti varaseimad venekirved ehk Külasema tüüpi kirved kui ka hilisemad ehk Karlova tüüpi ja teravakannalised kirved olid arvatavasti eelkõige sümboolse väärtusega. Kuigi kaht hilisemat kirvetüüpi enam haudadesse panustena kaasa ei pandud, peetakse neid sellest hoolimata prestiižseteks esemeteks, võttes arvesse, kui palju vaeva nende viimistlemisel on nähtud. Praktiline funktsioon oli lihtsatel kivikirvestel, teisisõnu kasutati erinevate kirvetööde jaoks rohmakama väljanägemisega kirveid. Neid tehti samal perioodil, kui hoolikalt lihvitud venekirveid.
Sõjajumal (film)
Sisu
Ühel relvatehingul Colombia narkoparuniga pakuvad nad Yurile raha asemel tasuks kokaiini ning Yuril ei jää muud üle kui see vastu võtta. Vitalyl tekib seejärel narkosõltuvus ning Yuri paneb ta võõrutuskeskusse ja töötab edaspidi ilma partnerita.
Relvade smugeldamine kulgeb edukalt, kuna õigetele ametnikele altkäemaksu pakkumise peale ei esita keegi küsimusi. Ainukeseks takistuseks on Interpoli agent Jack Valentine (Ethan Hawke), keda rahaga ära osta ei saa ning kes mitmelgi korral Yurile jälile jõuab, kuid Yuril õnnestub ta alati üle kavaldada.
Yuri on lapsest saadik olnud armunud naabruses elavasse Ava Fontaine'i (Bridget Moynahan), kellest on saanud kuulus modell. Võlts fotosessiooni korraldades ja oma rikkust demonstreerides võidab ta Ava südame. Peagi nad abielluvad ja neil sünnib poeg Nikolai.
Venekirves
Kontinentaalne ehk Külasema tüüp
Seda liiki kirvest on leitud nöörkeraamika asulakohtadest üle Euroopa, mistõttu see pruugib olla vanim venekirve tüüp, millest arenesid hilisemad kohalikud tüübid. Kontinentaalsel venekirvel on jäme kand, kirve ristlõige silma juures on ovaalne, kannal ümar. Tihti on sellistel kirvestel pealtvaates näha üks või kaks sisse lihvitud soont, mis jooksevad kirveterast kannani ja mis jäljendavad arvatavasti kahe poolega vormis valatud vask-või pronkskirvest.
Sõjajumal (film)
Sisu
Päeval, mil Nikolai teeb oma esimesed sammud, laguneb Nõukogude Liit ja Yuri näeb selles järjekordset ärivõimalust. Tema onu Dmitri on Ukrainas sõjaväekindral ning tema abiga saab Yuri ligipääsu tuhandetele Nõukogude relvadele. Ootamatult ilmub välja Weisz, kes ka ärist osa tahab saada, aga Dmitri lükkab ta pakkumise tagasi. Seejärel üritab Weisz Yurit autopommiga õhku lasta, aga Yuri kingib auto oma onule, ning hukkub hoopis Dmitri.
Yuri liigub oma äriga edasi Aafrikasse, müües relvi Libeeria diktaatorile André Baptiste'ile (Eamonn Walker; tugev sarnasus tõelise Libeeria presidendi Charles Tayloriga), kes tasub vereteemantidega.
Venekirves
Karlova tüüp
Sellist tüüpi kirve varretusaugu ümber on rant, kirve küljekandid on selgelt välja lihvitud ning tera kaardub tugevalt tahapoole. Lisaks asub kirvekannal nupp, mõnel eksemplaril on sarnaselt kontinentaalse tüübiga vaskkirvest imiteeriv pikisoon. Mitmeid Karlova tüüpi kirveid on saadud matustest, näiteks Ardust ning Tartust Karlovast, kusjuures viimane andiski sellele tüübile nime. Karlova tüüp kujunes välja Eesti saartel ning Lääne-Eestis ja selle tüübi arengut on mõjutanud Soome tüüpi venekirved, millel on samuti tugev kannanupp. Seda tüüpi kasutati vähemalt 400 aastat.
Teravakannaline kirves
See kirvetüüp on pealtvaates rombi kujuga, samuti on tal rombikujuline ristlõige. Kannal nuppu pole või kui on, on see püramiidikujuline. Kasutusel olid teravakannalised kirved peamiselt Eesti mandriosas. Seevastu näiteks Lätis polnud teravakannalised venekirved levinud nähtus, ent üksikuid leide, mida võiks selle tüübi hulka arvata, on lõunanaabri juurest leitud küll. Need on arvatavasti toodud sisse kas Eestist või Soomest.
Teravovaalne kirves
Tegu on ühe hilisema kirvetüübiga, mis, nagu nimigi viitab, on ovaalse põhiplaaniga. Selle kirvetüübi tera on lühike, ka pole tal eriti palju detaile, näiteks puuduvad tal kannanupu ja tera piire tähistavad sooned.
Sõjajumal (film)
Sisu
Agent Valentine jõuab Yuri tegevustele järjest lähemale, ning üritab tema naiselt informatsiooni saada, rääkides talle, millega Yuri päriselt tegeleb. Ava räägib sellest Yurile ning palub Yuril oma äri lõpetada.
Venekirves
Tatermaa tüüp
See kirvetüüp levis Saaremaal ja Hiiumaal. Tatermaa tüüp sarnaneb tera, putke ja kanna poolest Karlova tüübiga, ent on pealtvaates rombikujuline, mistõttu on sarnane ka teravakannalise kirvega.
Sõjajumal (film)
Sisu
Kuus kuud õnnestub Yuril ärist eemale hoida, kuid ühel päeval ilmub Babtiste ta ukse taha ning tõmbab ta uuesti relvaärisse. Seekord otsustab Yuri kaasata oma venna ning nad sõidavad koos Libeeriasse. Seal selgub, et relvad on mõeldud hoopis Sierra Leone mässulistele (RUF – Revolutionary United Front). Nähes, mida mässulised sealsete inimestega teevad, tahab Vitaly tehingust taganeda, kuid see pole enam võimalik. Ahastuses otsustab Vitaly relvad hävitada ning viskab granaadi relvi täis kaubikusse, mille tagajärjel valvurid ta surnuks tulistavad. Kuna teine kaubik jääb puutumata, saab Yuri pool oma tasust ning pääseb eluga.
Tagasi Ameerikasse jõudes võetakse Yuri kinni, kuna Valentine on vahepeal Ava abiga Yuri tegevuse kohta tõendusmaterjali leidnud. Seda kuuldes ütlevad Yuri vanemad temast lahti ning Ava võtab nende poja ja lahkub. Yurit ootab ees pikk vangistus, kuid ta teab, et tema tegevus on USA valitsuse jaoks niivõrd tähtis, et ta lastakse vabaks. Nii ka juhtub ning Yuri naaseb relvaärisse.
Venekirves
Fatjanovo tüüp
Selle kirvetüübi selg on lame ning tera kaardub alla ja tahapoole. Eestist on seda tüüpi kirveid leitud vähe. Levinumad olid need Volga ülemjooksul, Dnepri jõe piirkonnas ning lõunapoolsetes Baltimaades.
Lameselgne kivikirves
Seda kirvetüüpi kasutati ilmselt kiviaja lõpul ja ehk isegi pronksiaja algussajanditel. Nagu arvata võib, on selle kirve põhiline tunnus lame selg, lisaks on kirvesilma ümber väljaulatuv putk. Peale Eesti kasutati selliseid kirveid vähesel määral ka Soomes, Lõuna-Skandinaavias ja Venemaa keskosas.
Venekirved kui tõendid Eesti ja naabermaade lävimisest
Nagu teravakannaliste kirveste all mainiti, vahetasid omavahel kirveid Soomes, Eestis ja Lätis elanud nöörkeraamika kultuuride populatsioonid, ehkki toona neid riike ei eksisteerinud ja seega ei saa ilmtingimata rääkida eri kultuuride või rahvuste läbikäimisest. Pealegi moodustavad Eesti ja mitmed selle riigi naaberpiirkonnad, näiteks Lõuna-Soome ning Põhja-Läti tänapäeva arheoloogide silmis ühtse omanäolise nöörkeraamika kultuuripiirkonna, mida nimetatakse Eesti nöörkeraamika kultuuri alaks. Igal juhul tõendavad tänapäeva Eesti ning näiteks Soome vahelisi sidemeid muuhulgas Keila lähedalt ning Risti kandist leitud Soome tüüpi venekirved, millele on iseloomulik selgelt eristuv kannanupp ning varretusaugu ümber olev eenduv sõõr ehk putk, samuti on Soome tüübil küljelt vaadates tugevalt kumer esikülg ja lame alumine pool. Eestis vähe kasutust leidnud diabaas oli Soomes venekirveste tootmiseks põhiline kivim.
Muud silmaga kivikirved
Venekirveste kasutusajal valmistati ka nõnda-öelda atüüpilisi silmaga kivikirveid, näiteks tilgakujulisi, kolmnurkseid ja ovaalseid kirveid, mille mõned uurijad on paigutanud lihtsate silmaga kirveste koondnimetuse alla. Otstarve oli neil arvatavasti sama, mis venekirvestel. Pealegi sõltub silmaga kivikirve määratlus tihti uurijast, kuivõrd raieriist, mis kuju poolest on justkui venekirves, ent mille pind on lihvimata, paigutatakse vahel hoopis lihtsa kivikirve kategooriasse ja vastupidi. Lihtsad silmaga kivikirved ei hõlma kivikirveid, mis kuuluvad kindlalt pronksiaega ja mille tarbeks osa uurijaid eristab kolmandat silmaga kirveste alaliiki: hilised silmaga kirved. Selle tüübi alla kuuluvad viisnurksed, rombikujulised ning painutatud kannaga kirved.
Kirjandus
Johanson, K. 2006. "Silmaga kivikirved Eesti arheoloogilises materjalis. Juhuleidude tõlgendusvõimalusi." Magistritöö, lk. 21-23; 35-45. Kriiska jt = Kriiska, A., Lang, V., Mäesalu, A., Tvauri, A., Valk, H. 2020. "Eesti ajalugu I. Eesti esiaeg", lk. 107-108, 127-128.
Loze, I. 2000. Some aspects of classification of stone battle (boat-) axes found in Latvia. - "De temporibus antiquissimis ad honorem Lembit Jaanits". Muinasaja Teadus 8, lk. 133-146.
Hilti
pisi|Hilti tööriista hooldamine Hilti (saksa keeles Hilti Aktiengesellschaft) on Liechtensteinis asuv professionaalidele mõeldud ehitustööriistade tootja.
pisi|Hilti kontor Austrias
Juhtlause
''Hilti. Töötab paremini. Teenib kauem.''
Kollektiiv
Praegu töötab Hiltis 19 000 inimest üle kogu maailma. Tehased asuvad tänapäeval Austrias, Belgias, Ungaris, Saksamaal, Hispaanias, Hiinas, Liechtensteinis, Malaisias, Taiwanil, Šveitsis, Lõuna-Aafrika Vabariigis ja Jaapanis.
Rahvuslik Koonderakond Isamaa
Rahvuslik Koonderakond Isamaa oli Eesti erakond 21. novembrist 1992 kuni 2. detsembrini 1995.
Sügisel 1991 moodustasid Eesti Kristlik-Demokraatlik Erakond, Eesti Konservatiivne Rahvaerakond, Eesti Kristlik-Demokraatlik Liit ja Vabariiklaste Koonderakond valimisliidu Isamaa.
21. novembril 1992 ühinesid Eesti Kristlik-Demokraatlik Erakond, Eesti Konservatiivne Rahvaerakond, Eesti Kristlik-Demokraatlik Liit ja Vabariiklaste Koonderakond nimetatud erakonnaks. Uue erakonna esimeheks sai tollane Eesti peaminister Mart Laar, kes jäi esimeheks kuni erakonna eksisteerimise lõpuni.
Rahvuslik Koonderakond Isamaa ühines 2. detsembril 1995 Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Parteiga. Ühinemisel sündis Isamaaliit.
Stepihunt
"Stepihunt" on Hermann Hesse romaan.
Sisu
Romaan kujutab endast end Stepihundiks nimetava Harry Halleri kirjapandud mälestusi koos nende fiktiivse leidja ja avaldaja, Halleri kunagise korteriperenaise vennapoja eessõnaga. Harry Haller on umbes 50-aastane erakust intellektuaal, kes ei suuda endas lepitada "inimest" ja "hunti" ehk kõrgemaid ideaale taotlevat vaimset olendit ja kõike maha kiskuvat loomalikku instinkti. Kodanlikku konformismi ja heaolu ta põlgab, samas aga kuulub oma harjumustega sellesse maailma.
Ümberringi valitsevad "tormilised kahekümnendad" labaste šlaagrite, kõrtside ja odava meelelahutusega ning poliitikute revanšistlikud sõjaõhutuskõned häirivad Harryt sedavõrd, et ta on otsustanud oma elule lõpu teha. Viimaseks piisaks karikasse on külaskäik tuttava professori juurde, kellega Harryl tekib tüli seinal rippuva Goethe portree pärast, mille Harry leiab olevat labase ja võltsi. Kõrtsis kohtub ta tütarlapsega, kes meenutab talle noorpõlvesõpra Hermanni; tütarlapse nimeks osutub Hermine ja ta on kurtisaan. Kõrtsis tunnikeseks uinudes näeb Harry unes Goethet, kes tuletab talle meelde, et igavikus pole tõsiduseks vajadust ning seal on lubatud kõike naljaga võtta.
Hermine ennustab Harryle, et too peab ta ükskord tapma, ning teeb talle samas etteheiteid liigse tõsimeelsuse ja sünguse pärast. Harry kuuletub meelsasti Hermine pooltõsisele-poolpilklikule käsutamisele. Hermine survel ostab Harry grammofoni ning tüdruk õpetab teda tantsima. Hermine tutvustab Harryt salapärase saksofonimängija Pablo ning armastuskunstis vilunud Mariaga. Mariast saab Harry armuke, kes õpetab teda meelelistest naudingutest uuesti rõõmu tundma. Pablo kritiseerib samuti Harry liigselt intellektuaalset tõsimeelsust ja väidab, et lõbusast šlaagrist on maailmale rohkem rõõmu kui surnud klassikute muusikateostest.
Saanud tantsusammud selgeks, peab Harry minema ballile "Globusesse", kus ta leiab Hermine meheriietes ning armub temasse. Ta tantsib ja on balli hoost kaasa kistud, kui viimaks Pablo kutsub teda väiksele koosviibimisele maagilisse teatrisse. Pablo pakub Harryle narkootilise toimega jooki ja sigaretti ning Harry liigub teises reaalsuses läbi erinevate kambrite, kus ta näeb nägemusi iseendast paljudes eri versioonides, Stepihundi dresseerimisest, sõjast ning kõigist naistest, keda ta elus on armastanud. Lõpuks leiab Harry Hermine Pablo embusest ja tapab tüdruku. Pablo nendib, et Harry pole osanud maagilises teatris käituda ning on peegeldusest noaga tapnud peegeldusest tüdruku – ta pole osanud aktsepteerida kõige võimalikkust ja enda lahustumist selles.
"Stepihundi" Harry Haller on mitmes suhtes autori enda alter ego. Hesse oli kriitiline 1920. aastate Euroopa suhtes; tema vaimsed kaasaegsed olid Goethe, Novalis, Jean Paul jt autorid, keda mainitakse ka Halleri lemmikutena. Sümpaatiat tundis Hesse ida filosoofiate vastu, siit budismimõjuline Harry "minatus" ja isiksuste paljusus maagilises teatris. Saksa ekspressionismist on pärit kurtisaanide romantiseerimine. Freudi mõjud on märgata Hermann-Hermine dualismis ja Harry igatsuses lapseea kõikehõlmava sootu armastuse järele. Ülesehituselt on romaan mitmekihiline; Hesse ise võrdles selle ülesehitust sonaadivormiga muusikas (ekspositsioon vastanduvate teemadega, töötlus, repriis, kus teemad lahenevad, ja kooda.
Eestikeelsed väljaanded
Eesti keeles ilmus teos
Varia
"Stepihundi" kõige tänulikumaks publikuks olid 1960. aastate hipid ja teised noored mässumeelsed, kes kasutasid seda teejuhina oma psühhedeelsetel retkedel.
Asjaajamine
Asjaajamine on dokumentide loomine, registreerimine, edastamine, süstematiseerimine, hoidmine ja kasutamine nende üleandmisel arhiivi. (Arhiiviseadus § 2 lg 1).
Asjaajamise korraldamine
Asutuse sisemist töökorraldust reguleerivates dokumentides määratakse asjaajamistoiminguid korraldavad (vastutavad) struktuuriüksused ja ametnikud:
Asjaajamise liigid
b) detsentraliseeritud – kõik asjaajamise toimingud toimuvad struktuuriüksustes;
Asjaajamistoimingud peavad olema kontrollitavad
Kõik toimingud, mida dokumendiga tehakse, peavad olema kontrollitud dokumendi loomisest või saamisest kuni tema hävitamise või üleandmiseni avalikku – või eraarhiivi.
Dokumendi komponendid
Dokument omab tõestusväärtust, kui ta on usaldatav ja autentne
Dokumendi vorminõuded
Igal asutusel on:
Üldplank (nii paberil kui ka digitaalsel teabekandjal). Üldplangi alusel võib moodustada dokumendiliigi planke. Dokumendiplangid kujundatakse „Valitsusasutuste asjaajamiskorra alustes“ toodud näidisvormingu alusel ( kuni vastavate standardite väljatöötamiseni ). Dokumendil on kohustuslikud ja vastavale dokumendiliigile omased rekvisiidid.
Dokumendiringlus
Dokumendiringlus on dokumentide liikumine asutuses alates nende saamisest või koostamisest kuni nende täitmise ja väljasaatmiseni.
Dokumendiringluse eesmärk on piirata dokumentide põhjendamatuid ümberpaigutusi.
Määrused:
1) asjaajamiskorra ühtsed alused; 2) arhiivieeskiri;
3) riiklike registrite põhimäärused; 4) juhendid;
5) ministri määrused ja käskkirjad;
6) kohalike omavalitsuste määrused.
Seadused:
1) arhiiviseadus; 2) avaliku teabe seadus;
3) isikuandmete kaitse seadus;
4) raamatupidamise seadus;
5) töölepingu seadus;
6) digitaalallkirja seadus; 7) andmekogude seadus;
8) tõestamisseadus;
9) haldusmenetluse seadus;
10) märgukirjale ja selgitustaotlusele vastamise seadus.
Standardid:
1) EVS 8:2000 (infotehnoloogia reeglid eesti keele kultuuri keskkonnas);
2) hea dok ja arhiivi juhised.
Asutusesisesed õigusaktid/normdokumendid:
2) arhiivi ohuplaan;
3) teabenõuete menetlemise plaan.
Amphora
Amphora võimaldab digitaalset dokumendihaldust ja asjaajamist. Amphora on juhtivaid digitaalse asjaajamise tarkvarasid Eestis. Tarkvara on loodud kasutajate vajadustest lähtuvalt ning mitmete funktsionaalsuste arendus on toimunud kasutajate tellimusel.
Delta
Delta on veebipõhine rakendus, milles on realiseeritud dokumendi elukäigu jaoks vajaminev funktsionaalsus ning mis on ideaalne organisatsiooni dokumendihalduse töövahendiks
Postipoiss
Postipoiss on elektrooniline dokumendihalduse süsteem, mis mõeldud elektroonilise ja paberil oleva dokumenteeritud informatsiooni (kirjad, avaldused, käskkirjad, lepingud, õigusaktid, protokollid, korraldused jne) haldamiseks. Postipoiss hõlmab dokumendi protsesse alates nende loomisest/saamisest, registreerimisest, haldamisest asutuse sees kuni selle arhivaaliks viimiseni.
Hästi korraldatud asjaajamise tunnused
dokumendid vormistatakse korrektselt, kooskõlas kehtivate õigusaktidega, et kindlustada nende juriidiline jõud; dokumenditöö on maksimaalselt mehhaniseeritud, automatiseeritud, arvutiseeritud;
on loodud otstarbekas dokumentide arvestuse süsteem;
dokumendiringlus (dokumentide liikumine saamise või koostamise momendist täitmise või väljasaatmiseni) on operatiivne;
dokumendid lahendatakse tähtaegselt, on loodud töökindel tähtaegse lahendamise kontrolli süsteem;
lahendatud dokumendid paigutatakse toimikusse süsteemikindlalt;
Epöpoa
Epöpoa on ansambli Paabel esimene album, mis ilmus märtsis 2009. Plaat on salvestatud 3. ja 4. jaanuaril Viljandi Muusikakooli Orkestrimajas.
Palad
Lisa: Video Sandra Epöpoa
Kõik lood seadnud Paabel.
Valka Püha Katariina evangeelne luterlik kirik
Valka Püha Katariina luteri kirik (ka Valka Luke kirik; läti keeles Valkas Svētās Katrīnas evaņģēliski luteriskā baznīca ehk Lugažu luterāņu baznīca) asub Valkas Lätis aadressil Rīgas ielā 9.
Kirik rajati 1477. aastal. Pärast seda on Valka Luke kirikut (saksa keeles Die Luhdesche Kirche) korduvalt ümber ehitatud. Esimesed ümberehitustööd leidsid aset Liivi sõja järel, seejärel taastasid kiriku aastal 1702 vene sõjavangid. Tänapäevasesse asukohta rajati kirik aastal 1729. Hoone ehituskvaliteet oli aga madal ja nii vajas see aastail 1752–1755 kapitaalremonti, mille käigus tuli ehitada ka uus kirikutorn. Aastal 1907 kirik põles, mistõttu seda aastal 1910 taas remonditi. Viimased remondi- ja ümberehitustööd toimusid aastal 1997.
Valga Jaani kirikut nimetati linnakirikuks ja Luke kihelkonnakirikut maakirikuks.
Kirikuesisel haljasalal asub 2002. aastal valminud päikesekell. Kiriku juures asub ka aastal 1907 rajatud kalmistu. Kirikutorn on kasutusel Valka linna vaatetornina.
Keraskärssussid
Keraskärssussid ehk priapuliidid (Priapulida) on loomade hõimkond, kuhu kuuluvad maritiimsed ussid, kellele on iseloomulik sissetõmmatav ruljas kärss. Kerakärssusse on teada 16 liiki.
Läänemeres elab 2 keraskärslaste hõimkonda kuuluvat liiki: harilik silinder-kärslane (Halicryptus spinulosus) ja lõpussaba-keraskärslane (Priapulus caudatus).
Keraskärssusside fossiile on leitud juba Kesk-Kambriumi ajastikust. Keraskärssusside lähimad sugulased on tõenäoliselt siilussid (Kinorhyncha) ja Loricifera 'd – need üheskoos moodustavad rühma Scalidophora.
Kerakärssussid võivad olla nii röövloomad kui settesööjad.
Kalle Eller
pisi|Kalle Istvan Eller esinemas festivalil [[HeadRead Foto: Ave Maria Mõistlik, 1. juuni 2012 ]] Kalle Istvan Eller (7. mai 1940 – 10. jaanuar 2023) oli Eesti sõjaväelane (kolonel) ja kultuuritegelane, maausuline.
Külmutustehnika
Külmutustehnika on tehnika haru, mis tegeleb ümbritsevast keskkonnast madalama temperatuuri tekitamise ja säilitamisega.
Rumeenia keel
Rumeenia keel on keel, mis kuulub indoeuroopa keelkonna romaani rühma.
Rumeenia kirjakeel pärineb 16. sajandist, esialgu kasutati kirillitsat, Transilvaanias aga ka ladina tähestikku. Aastatel 1860–1862 mindi Rumeenias üle ladina tähestikule. Moldaavia ANSV-s ja 1940. aastast Moldaavia NSV-s kasutati 1930–1933 ja 1937–1989 kirillitsat ja nimetust "moldaavia keel".
Keeleküsimus Moldovas jätkub endiselt – Nõukogude ajal oli riigikeeleks "moldaavia keel" ja rõhutati rumeenlaste ja moldaavlaste ajaloolisi erinevusi, moldaavia keelt peeti romaani rühma keeleks, rumeenia keelest eraldi. 1989. aastal võeti Moldaavia NSV-s kasutusele ladina tähestik, 1991. aastal, pärast Moldova iseseisvumist, kuulutati rumeenia keel Moldova ametlikuks keeleks, kuid 1994. aasta põhiseaduses kasutati jälle terminit "moldaavia keel". Tänapäeva Moldovas oli 2004. aasta rahvaloenduse tulemusel enamiku pealinna Chișinău elanike ja kõrgema haridusega inimeste emakeel rumeenia keel, samas kui maaelanike enamiku emakeel oli "moldaavia keel".
Sõnavara
Rumeenia keele sõnavara sisaldab umbes 70% ladina päritolu sõnu, 20% moodustavad slaavi päritolu sõnad.
Mõned sõnad:
Vello Saage
Vello Saage (kuni aastani 1938 Hermann Saage; 8. veebruar 1922 Vao vald (Väike-Maarja kihelkond), Virumaa – 15. jaanuar 1991 Tartu) oli eesti pedagoog, Tartu 8. Keskkooli eesti keele ja kirjanduse õpetaja (1957–1985).
Elulugu
Vello Saage oli põllumehe poeg. Ta õppis 1930–1935 Triigi-Avispea 6-klassilises algkoolis, 1935–1941 Väike-Maarja progümnaasiumis ja keskkoolis ning 1942–1950 Tartu Riiklikus Ülikoolis eesti filoloogia erialal (alates 1944. aastast kaugõppes).
Aastatel 1944–1946 oli Vello Saage õpetaja Väike-Maarja mittetäielikus keskkoolis, 1946–1949 õpetaja Tartu Elektromehaanika Tehnikumis ning Tartu Arve- ja Plaanindustehnikumis. 1949. aastal ta vallandati, tema vanemad ja kolm õde küüditati Siberisse. Aastatel 1950–1952 oli Saage Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituudi eesti murrete ja sõnavara sektoris mittekoosseisuline töötaja (teadur), aastatel 1952–1957 eesti keele ja kirjanduse õpetaja Otepää Keskkoolis ning 1957–1985 Tartu 8. Keskkoolis, 1961–1986 ühtlasi Tartu Riikliku Ülikooli ja Eesti Põllumajanduse Akadeemia ettevalmistuskursuste õppejõud ja vastuvõtukomisjoni liige. Aastatel 1961–1988 oli ta Tartu Riikliku Ülikooli, Eesti Põllumajanduse Akadeemia ja Vabariikliku Õpetajate Täiendusõppe Instituudi lektor. Vello Saage paistis silma väga hea õppemetoodika poolest.
Tegevus Tartu 8. Keskkooli kirjandusõpetajana
Augustis 1959 ilmus Vello Saage eestvedamisel Tartu 8. Keskkooli almanahhi Tipa-Tapa esimene number, mida ta toimetas kuni 1977. aastani (nr 16). Septembris 1966 alustasid tööd kirjandusklassid. Vello Saage juhendas kooliteatrit ja kõnekoore, korraldas kirjanduspäevi ja kirjanduslikke matku.
Teadustöö
Vello Saage teadustööd käsitlesid eesti keele ja kirjanduse õpetamist ning õpilaste kasvatuslikku mõjutamist.
Isiklikku
Vello Saage vanemad August Saage (1890–1964) ja Elisabeth Saage (sündinud Stein, 1892–1973) olid talupidajad. Vello Saage abikaasa Valli Saage (sündinud Enok, 1928–1982) oli geograafia- ja bioloogiaõpetaja. Vello ja Valli Saagel oli kaks poega.
Teoseid
Vello Saage on koos Kalju Lehega koostanud kogumiku "Noorte sulega" (valik töid koolialmanahhidest 1965–70), Eesti Raamat, Tallinn 1972, 328 lk
Hopjor
thumb Hopjor (vene keeles Хопёр) on jõgi Venemaal. Saab alguse Volga kõrgustikult Penza oblastis ja voolab edelasse. Enne Kalatši kõrgustikku pöörab lõunasse ja suubub vasakult Doni jõkke.
Pikkus 980 km, valgla 61 100 km². Laius on kuni 100 m.
Jõe ääres asuvad linnad on Balašov, Borissoglebsk, Povorino, Arkadak, Novohopjorsk ja Urjupinsk.
Suuremad lisajõed on Vorona, Savala ja Buzuluk.
Edgar Mesikep
Edgar Mesikep (9. jaanuar 1907 Elva – 23. juuni 1985 Stockholm) oli Eesti sõjaväelane (kapten).
Ta lõpetas Tartu Poeglaste Reaalgümnaasiumi, Eesti Vabariigi Sõjakooli (1928) ja asus õppima Eesti Vabariigi Sõjaväe Lennukooli. Lõpetas lennukooli 1931. aastal ning määrati teenistusse Üksikusse Lennuväedivisjoni nr. 3. 1934. aastal viidi üle Tartus asunud Üksikusse Lennuväedivisjoni nr. 2, kus teenis lendurvaatlejana, alates 1937. aastast täitis divisjoni relvurohvitseri kohuseid.
1. septembrist 1938 viidi üle Lennukooli, kus töötas lendur-instruktorina. Teenis sel ametikohal kuni Eesti lennuväe likvideerimiseni.
1940. aastal määrati teenistusse 22. laskurkorpuse üksikusse lennueskadrilli. Põgenes 27. juunil 1941 koos suure osa oma üksuse lenduritega Punaarmee Jägala suvelaagrist ning varjas end koos nendega metsas kuni Saksa vägede saabumiseni. Teenis seejärel Omakaitses, oli Narva-Jõesuu Omakaitse kompanii ülem. 1942. aastal asus uuesti lennuväe teenistusse. Liibavi lennukooli avamisel oli seal teenindusohvitser ja instruktor, Pärnu lennukooli loomisel 1944. aastal oli seal lennuväljaõppe ülem ja täitis endiselt ka instruktori kohuseid.
1950. aastast alates elas ta Rootsis, kus tema töökohaks oli Stockholms Tekniska Ingenjörsbyra.
Isiklikku
Edgar Mesikep oli abielus, tal sündis üks poeg.
Arusta
Arusta on küla Harju maakonnas Kiili vallas.
Külas asub stratotüüpne Nõmmeküla paemurd.
Konuvaglad
Konuvaglad ehk sipunkuliidid (Sipuncula) on loomade hõimkond, kuhu kuulub umbes 144–320 liiki. Konuvaglad on bilateraalsümmeetrilised ja lülistumata maritiimsed ussid.
Neile on iseäralik (nagu ka keraskärssussidele ja kidavaklatele) sissetõmmatav kärss.
Konuvaglad on lahksugulised.
Tsitre mõis
Tsitre suvemõis (saksa Zitter) oli 19. sajandi II poolel krahv Karl Magnus Stenbocki (1804–1885) rajatud suvemõis Tsitres, kus Kolga mõisaomanike Stenbockide pere terve suve elas.
Seda Soome lahe ääres asunud suvemõisa nimetati Eesti silmapaistvamaks. Suvemõisa peahoones ja seda ümbritsenud villades elasid suviti ka Stenbockide sugulased ja sõbrad.
Oskar Paulsen
Konstantin Alexander Oskar Paulsen (2. juuli 1869 Krementšuk – 20. oktoober 1942 Paderborn) oli Tallinnas elanud baltisakslasest keemik, kes leiutas 1896. aastal veekindla puiduliimi.
Tsitre mõis
Seal sai supelda, purjetada, ratsutada ja tennist mängida.
Mõisa hooned hävitati Nõukogude okupatsiooni ajal, alles jäi ainult kapteni ja sadamahaldaja talu – Merila talu – ning 1892. aastal püstitatud mälestuskivi mõisapargi rajajale krahv Karl Magnus Stenbockile.
Oskar Paulsen
Viited
__SISUKORRATA__
Kurevere (Kiili)
Kurevere on küla Harju maakonnas Kiili vallas.
Taani hindamisraamatus oli küla nimeks Kurkeuerae.
Posti sihtnumber on 75405.
Vladimir Kuzin
Vladimir Semjonovitš Kuzin (vene keeles Владимир Семёнович Кузин, 15. juuli 1930 – 5. oktoober 2007 Moskva) oli vene suusataja, kes esindas tollast Nõukogude Liitu 1950. aastatel.
Kuzini parimad tulemused maailmameistrivõistlustel olid 1954. aasta MM-il Falunis, kui ta tuli maailmameistriks nii 30, kui ka 50 km distantsil ning sai veel hõbemedali 4×10 km teatesõidus.
Kuzinit autasustati Lenini ordeniga 1957. aastal.
Viljandi rippsild
pisi|Viljandi rippsild Viljandi rippsild (ka Viljandi linnusepargi rippsild) on jalakäijate rippsild Viljandi lossimägedes, riiklik ehitismälestis ja üks Viljandi linna sümboleid.
Sild on 50 meetri pikkune, malmist portaalidega ja neetliidetega kinnitatud profiilterasest tarindiga.
Ajalugu
Silla valmistas 1879. aastal Riia firma Felser & Co ja see asus algselt Tarvastu ordulinnuse vallikraavil, kus see kergendas Tarvastu mõisniku von Mensenkampffi pereliikmete juurdepääsu linnuse varemetes asuvale kabelile.
1930. aastal kinkis mõisahärra Karl von Mensenkampff silla metallosad ja kandetrossid Viljandi linnale. 1931. aastal paigaldas Werner Eldringi metallitööfirma silla Viljandi lossimägedesse üle 15 meetri sügavuse Suuroru.
1995. aastal rekonstrueeriti sild põhjalikult Viljandi Rotary Klubi eestvedamisel ja Viljandi Metall AS teostusel.
Stephan Torre
Ta sai 2008 doktorikraadi Massachusettsi Amhersti Ülikoolist tööga ajafilosoofiast Phillip Brickeri juhendamisel. Ta õpetab Aberdeeni Ülikoolis.
Lahtine tulevik
Artikkel "The Open Future" vaatleb lahtise tulevikuga seotud küsimusi.
Võib-olla mineviku ja tuleviku asümmeetria on lihtsalt teadmises: me teame mineviku kohta palju rohkem kui tuleviku kohta. Teadmise asümmeetria on võib-olla küll lahtisuse asümmeetria järelm, problemaatiline on aga pidada asümmeetriat ainult episteemiliseks. Isegi juhtudel, kui me teame tuleviku ja mineviku kohta enam-vähem ühepalju (amneesia), on ikkagi usutav väita lahtisuse asümmeetriat. Ja isegi kui ma tean, mis mul homme hommikusöögiks on, tundub, et tulevik on selles asjas lahtine. Võib-olla asümmeetria on selles, kas kontingentsetel mineviku- ja tulevikuväidetel on tõeväärtus (Ned Markosian). Siis bivalentsiprintsiip tuleviku kohta ei kehti; tuleviku lahtisust mõnikord selle kaudu defineeritaksegi. Aga kui me tahame tuleviku lahtisuse intuitsiooni selgitada, siis me ei saa sellest alustada (paljud väidavad, et bivalents on lahtise tulevikuga ühitatav; kui tuleviku lahtisus ongi tõeväärtuste puudumine, siis on tarvis selgitada, millist intuitsiooni nad tahavad säilitada). Võib-olla tuleviku lahtisust tuleb mõista nii, et tulevik on indeterministlik: maailma praegune olek ei tee maailma tulevast olekut noomiliselt paratamatuks. Ka see iseloomustus on problemaatiline. Esiteks, tundub, et lahtise tuleviku intuitsioon on suuresti sõltumatu sellest, kas pidada maailma deterministlikuks või indeterministlikuks: ka deterministlikus maailmas oleks lahtisuse asümmeetria. (Aga sel juhul võidaks öelda, et lahtisuse intuitsioon on väär.) Teiseks, kui maailm on indeterministlik, siis maailma praegune olek ja seadused on ühitatavad mitme tulevikuga, aga ka mitme minevikuga, nii et see ei seleta asümmeetriat (David Lewis, "Counterfactual Dependence and Time's Arrow" koos järelmärkustega). Torre arvab, et mineviku ja tuleviku asümmeetria lahtisuse suhtes on seotud asümmeetriaga selles, mida me saame mõjutada ja mille üle meil võimu on. Paljud väidavad, et teatud omadused on lahtise tulevikuga ühitamatud, väites, et neist järeldub, et meil ei ole võimu teatud tulevikusündmuste üle (Michael Tooley (Time, Tense and Causation), Joseph Diekemper ("Presentism and Ontological Symmetry"), Ned Markosian). Sellepärast võib arvata, et selline võim konstitueeribki meie teooriaeelse arusaama lahtisusest.
Lahtise tuleviku kompatibilismi on mitmeti kritiseeritud. John MacFarlane'i arvates ei võimalda selle mitmed versioonid alternatiivsete tulevikkude tõelist võimalikkust. Ta väidab artiklis "Future Contingents and Relative Truth", et tuleviku lahtisuse intuitsioon nõuab harude teooriat, mille järgi harud on võrdväärsed. MacFarlane lükkab tagasi peenikese punase joone teooria ja ühe lahknevate maailmade teooria. MacFarlane'i järgi tähendab peenikese punase joone tõmbamine tuleviku lahtisuse väitest loobumist. Mingi võimaliku tuleviku mittelahtisus näitabki, et tegu pole oleviku jätkuga. Ta on võimalik ainult episteemilises mõttes. Samamoodi kritiseerib ta David Lewise vaadet. Aegruumilise seose asemel räägib Lewis kvalitatiivsest lahknemisest. McFarlane ütleb, et teistes võimalikes maailmades pole tegu meie tulevikuga, meil on ainult üks võimalik tulevik, ainult me ei tea, milline see on. Ja MacFarlane väidab, et niipea kui me räägime ainsast määratud tulevikust, ütleme me lahti lahtisest tulevikust, jäävad ainult episteemilised võimalikkused. Miks? Peenikese punase joone teooria ütleb umbes, et tulevikuharu on hetkel t võimalik parajasti siis, kui ta on üks tulevikest, mille ajalukku kuulub t. Lahknevate maailmade teooria ütleb, et alternatiivne tulevik on hetkel t võimalik parajasti siis, kui ta kuulub mõnda ligipääsetavasse, mis on kuni hetkeni t täpselt samasugune nagu tegelik maailm. MacFarlane lükkab need analüüsid tagasi. Need vastuväited tekitavad küsimuse, millist metafüüsilist teooriat oleks tarvis, et oleks tõeliselt võimalik, et ma söön homme putru. Üks võimalik on väita, et selleks ma pean tõeliselt olema selle tuleviku osa. Teine võimalus on väita, et piisab sellest, kui ma suudan kujutada end selle tuleviku osana. Esimest väidavad vähesed filosoofid. See oleks võimalik ainult modaalse realismi puhul, mis võimaldab maailmade osalist kattumist. Peaaegu kõik de re modaalsuse teooriad (kattumiseta modaalne realism, ersatsism) piirduvad kujutamise nõudega.
Luige
Luige on mitme koha nimi:
Turjemägi
pisi|püsti|Turjemägi Muuksi küla poolt vaadatuna Turjemägi on kõrgendik Harjumaal Kuusalu vallas Muuksi külas. Kõrgendik asub Tsitre klindisaare idaosas. Üle Turjemäe kulgeb Kuusalu–Leesi tee.
Rudolf Pälson
Rudolf Pälson (24. juuni 1900 Kudina vald, Tartumaa – 7. detsember 1924 Tallinn) oli Eesti poliitik (kommunist), 1. detsembri riigipöördekatsest osavõtnu ja Eesti töölisliikumise liige.
1923. aastal valiti Pälson Töörahva Ühise Väerinna nimekirjas II Riigikogu liikmeks, astus tagasi 22. märtsil 1924, teda asendas Adolf Zillmer. 1923. aastal valiti Pälson ka Eesti Iseseisvast Sotsialistlikust Tööliste Parteist moodustatud Eestimaa Töörahva Partei Tartu osakonna esimeheks.
1924. aasta 21. jaanuaril kaitsepolitsei poolt läbi viidud vahistamisi riigipöördekatset ettevalmistavate kommunistide seas, õnnestus Rudolf Pälsonil end varjata ja ta jätkas riigipöördekatse ettevalmistamist ning osales ka ise 1. detsembri riigipöördekatses Tallinnas politsei ratsareservi vallutamise katses.
Pärast riigipöördekatse läbikukkumist varjas Pälson end Tallinnas koos Georg Kreuksi, Vladimir Bogdanoviga Vilmsi tänava (end. Riisenkamfi tänav) majas nr 50, kus hukkus 7. detsembril 1924 politseiga nende kinnipidamisel peetud tulevahetuses.
Entaas
pisi|Entaasiga sambad Vana-Kreeka templil pisi|Entaas kirikutornil Entaas on samba tüvese allosa või muu arhitektuurse pinna kerge paisutus, millega püüti saavutada nii esteetilist kui ka optilist tasakaalu ning teha nähtavaks samba kandev funktsioon.
Paralleel
pisi|Paralleelid ja [[meridiaanid (nullmeridiaan on märgitud helepunase joonega)]] Paralleel on kujutletav ekvaatoriga paralleelne ringjoon Maa pinnal.