cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Khlong Toei
Khlong Toei sai iseseisvaks linnaosaks 9. novembril 1989, mil see eraldati Phra Khanongi linnaosast.
Krisostomus
Kaupluse asutaja oli Tõnn Sarv. Algusest peale on Krisostomus tegelenud eelkõige välismaise kirjanduse tellimuste vahendamisega.
2010. aastal omandas Krisostomus Ülikooli raamatukaupluse Tartus, Ülikooli 11. Tartu Ülikooliga sõlmiti ka litsentsileping, mille põhjal võib Krisostomus 2018. aastani kasutada Ülikooli raamatupoe kaubamärki (nime ja logo). 2012. aastal, kui Ülikooli tänava pood suleti, nimetas Krisostomus Ülikooli raamatupoeks oma kaupluse aadressil Raekoja plats 11, mis varem kandis nime Krisostomus.
2011. aastal oli firma käive 1 512 049 eurot, 28% enam kui 2010. aastal. Ettevõttel oli 30 000 klienti. Ülikooli raamatupood püsis kahjumis. Kümmekond protsenti käibest tuli välisriikidest, peamiselt Lätist ja Leedust.
LVM Kinnisvara
LVM Kinnisvara on 1994. aasta 5. septembril asutatud Eesti kinnisvarafirma, millel on esindused Tallinnas, Tartus, Pärnus ja Kuressaares. Firma rajati algselt Pärnus.
2012. aastal kritiseerisid teised kinnisvarafirmad LVM Kinnisvara, kuna see keeldus jagamast maakleritasu teiste firmadega ning vahendamast müügis objekte teiste maaklerite klientidele. LVM vastas, et eeldab sellisel juhul kirjalikku lepingut.
Ettevõtte omanikud on 2000. aastate algusest saati kogunud Pärnu-teemalise kunsti kogu.
kv.ee boikott 2017. aastal
2017. aasta märtsis osales LVM Kinnisvara kinnisvarafirmade ühispöördumises ja boikotis kinnisvaraportaali kv.ee uue hinnastamismudeli vastu. Võimaliku konkurentsi kahjustava tegevuse tõttu alustas prokuratuur boikoteerijate vastu kriminaalasja. Mai lõpuks oli LVM Kinnisvara portaali naasnute hulgas. Kriminaalasja lõpetamisega seoses kohustus LVM Kinnisvara sarnaselt teiste boikotiosalistega trahvi tasuma. LVM Kinnisvara juht Ingmar Saksing kommenteeris juhtunud väitega, et nähtavasti "on igasugune sektoripõhine koostöö Eesti Vabariigis kriminaalne". Samas kritiseeris ta konkurentsiameti passiivsust, kui paar kuud pärast tüli algust omandas senine kv.ee omanik, kontsern Eesti Meedia ka Eesti suuruselt teise kinnisvaraportaali city24.ee ja "sisuliselt monopoliseeris kuulutusteturu".
Kaks tundi õnneni
"Kaks tundi õnneni" on Eesti dokumentaalfilm.
Võhmetu järv
Võhmetu järv (ka Võhmetu Suurjärv) on järv Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Võhmetu külas. Veekogu pindala on 9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2039 m.
Austria roidputk
pisi|Austria roidputk Austria roidputk (Pleurospermum austriacum) on sarikaliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Kiievi ülikooli Rahvusvaheliste Suhete Instituut
Kiievi ülikooli Rahvusvaheliste Suhete Instituut (ukraina keeles Інститут міжнародних відносин Київського національного університету ім. Тараса Шевченка) on Kiievi ülikooli struktuuri kuuluv õppeasutus.
Molara saar
Molara on saar Itaalias Sardiinia maakonnas Olbia-Tempio provintsis Olbias. Molara kuulub Sardiinia Molara ja Tavolara saarestikku (Isole di Tavolara e Molara).
Molara, koos Tavolara ja Molarotto saarte, Punta Coda poolsaare ja mitmete väiksemate kaljudega moodustab kaitsealuse merepargi. Kõrgeim tipp, Punta la Guardia on merepinnast 158 meetri kõrgusel.
235. aastal saadeti saarele pagendusse paavst Pontianus koos Hippolytusega. 15. sajandil oli saarel nunnaklooster.
Alvin Ceccoli
Alvin Ceccoli (sündinud 5. augustil 1974) on Austraalia endine jalgpallur, kaitsja.
Mahtra vald
Mahtra vald (saksa keeles Machters) oli vald Harjumaal Juuru kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Juuru vallaga.
Eesti Hotellide ja Restoranide Liit
Eesti Hotellide ja Restoranide Liit (lühend: EHRL) on aastal 1992 asutatud mittetulundusühing, kuhu kuulub hotelli- ja restoranimajandusega tegelevaid füüsilisi ja juriidilisi isikuid.
Põhikirja järgi on liidu eesmärk "kooskõlastada ja koordineerida oma liikmete tegevust hotellimajanduse ja toitlustamise alal..." .
Aastast 1993 kuulub EHRL Euroopa Liidu Hotellide ja Restoranide Assotsiatsioonide Liitu (HOTREC).
EHRL-i tegevjuht on Killu Maidla.
Aksel Nõmmela
pisi|Aksel Nõmmela (2015) Aksel Nõmmela (sündinud 22. oktoobril 1994) on Eesti jalgrattur.
Ta sõidab Prantsusmaa klubis Team Pro Bike Shop St Etienne.
2015. aasta jalgratta maanteesõidu maailmameistrivõistlustel saavutas ta alla 23-aastate sõidus 106. koha.
Holmi park
pisi|Holmi park sügisel Holmi park on park Tartus.
Park on nime saanud Holmi saare järgi, mis asus Emajões praeguse Holmi pargi kohal.
Park asub Emajõe vasakul kaldal, Atlantise maja juures Kaarsilla ja Rahu silla vahel.
Pargi kõrval, Kaarsilla ja Vabadussilla vahel asub Ülejõe park.
Holmi pargis Emajõe kaldapealsel asub skulptuurigrupp 100 000. tartlase sünni tähistamiseks.
Maramaa vald
Maramaa vald (saksa keeles Marrama) oli vald Tartumaal Tartu-Maarja kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Raadi vallaga.
Lillemägi
pisi|Endine Antoniuse kalmistu asukoht Lillemäel. Lillemägi (ka Lille mägi) on park Tartus. Park asub Riia tänava, Kalevi tänava, Lille tänava ja Tähe tänava vahel.
Keskajal asus Lillemäel Püha Antoniuse kalmistu. Kalmistu juures oli kabel, mida on esimest korda kirjalikult mainitud 1432. aastal. 1613. aasta revisjoni andmetel oli kabel hävinud, kuid kalmistut kasutati kuni 1773. aastani, mil keelustati linnasurnuaedadesse matmine.
Samas lähedal teisel pool Riia maanteed Vanemuise teatrihoone ümbruses asus keskajal ka Püha Anna kalmistu. Sealset mäge kutsuti ka Sõnnikumäeks ning selle vastas asuvat Lille mäge Surnute mäeks. Surnute mäe asemel hakati seda kohta nimetama Lille mäeks umbes 18. sajandi algul.
Mäge on ajaloos kutsutud ka Tõnisemäeks (Tõnis on Antoniuse eestipärane variant).
Arheoloogilisi uuringuid on tehtud 1987. ja 1991. aastal mäe lõunajalamil, kuhu ehitati Tartu Ringkonnakohtu hoone.
Mardihansu järv
Mardihansu järv on järv Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Võhmetu külas. Veekogu pindala on 2,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1175 m.
Puitkarkass
pisi|Puitkarkass pisi Puitkarkass (saksa keele mõjuliselt ka vahvärk (saksa keeles Fachwerk)) on konstruktsiooni tüüp, mida kasutatakse hoonete ehituses ja mis põhineb saematerjali kasutamisel. Sellist meetodit hakati kasutama 19. sajandi alguses. Kuna puitkarkass on levinud üle maailma, siis erinevates maailmajagudes on puitkarkassi kasutamise ajalugu erinev. Peamised erinevused on seotud taladega: kas kasutatakse ümaraid või sirgeid, millised on ühenduskohad. Sellel ajal kasutati kirveid ja nuge, et materjal ümarpuidust välja lõigata. Tänapäeval, mil tehnoloogia on kiiresti arenenud, teevad masinad kirve ja noa töö ära poole efektiivsemalt ja kiiremini.
Puitkarkassi eelised
Puitkarkassist ehitamine on võrreldes teiste materjalide kasutamisega kiirem, efektiivsem ja odavam. Puitkarkassi on võimalik painutada ja väänata, mis annab sellele eelise teiste materjalide ees. Lisaks on puidu kasutamine ehituses väga keskkonnasõbralik ja puitkarkassi valmistamiseks ei ole vaja erilisi teadmisi. Uus ja tänapäevane tehnoloogia võimaldab üha paremini puitu ära kasutada. Üheks eeliseks võib lugeda ka seda, et karkass on käsitsi tehtud, mis annab sellest valmistatud hoonele väärtust juurde. Puitkarkassi kasutatakse peamiselt hoonete kandekonstruktsioonides, katuste konstruktsioonides, kui ka muude abihoonete (kasvuhoonete, kuuride jne) ehituses. Eestis valmistatakse karkasse peamiselt okaspuidust, näiteks mänd, kuusk.
Puitkarkassi valmistamine
Tänapäeval valmistatakse karkasse nii tavalisest saematerjalist kui ka liimpuidust. Liimpuit erineb tavalisest saematerjalist mitut moodi. Esiteks annab ta puidule esteetilisema väljanägemise ja parandab füüsikalisi omadusi, näiteks tugevust ja tulekindlust. Liimpuidust valmistatud karkass võimaldab ehitada pikemaid talasid, näiteks sellistele laiematele hoonetele nagu tallidele, lautadele ja laohoonetele.
Hanila muuseum
August Tampärgi nimeline Hanila Muuseum on Hanilas asuv koduloomuuseum.
Somaali ulukeesel
Praegune levik ja elupaigad
Tõenäoliselt on metsikus looduses vähem kui 1000 (või isegi 700) isendit ja liik on Rahvusvahelise Looduskaitseliidu (IUCN) punases raamatus märgitud kui "äärmiselt ohustatud". See tähendab, et somaali ulukeeslitel on väga suur oht välja surra.
Hanila muuseum
Muuseum on asutatud 1993. aastal. Muuseumi kogude aluseks on Rame küla Porsiku talu peremehe August Tampärgi ehk Porsiku Kustase kogutud taluriistade kollektsioon. Muuseum kogub ja eksponeerib Lääneranna valla ajaloo ja kultuuripärandiga seotud materjale.
Somaali ulukeesel
Praegune levik ja elupaigad
Paarsada isendit elab Somaalias, Eritreas ja Etioopias. Nende jalgadel on horisontaalsed mustad triibud, mis meenutavad sebra triipe.
Somaali ulukeesel elab kivikõrbetes ja poolkõrbetes. Toitub rohttaimedest, lehtedest ja puukoorest. Somaali ulukeeslid elavad 10–15 looma suurustes karjades.
Kuni 275 kg raskust ja 1,25 m kõrgust somaali ulukeeslit ohustavad inimesed ja kiskjad.
Vangistuses
elas umbes 200 isendit maailma 34 loomaaias. Samuti elas 2009. aastal kolm looma Iisraelis Yotvata Hay-Bari looduskaitsealal. Rahvusvahelist tõuraamatut haldab üks Berliini loomaaedu – Tierpark Berlin.
Baseli Loomaaed
vasakul|pisi|Somaali ulukeeslid [[Baseli loomaaed|Baseli loomaaias Šveitsis]] Somaali ulukeeslite aretuse juhtiv loomaaed on Šveitsi Baseli loomaaed. Baseli loomaaed haldab somaali ulukeeslite Euroopa tõuraamatut.
Baseli loomaaed alustas somaali ulukeeslite pidamist 1970. aastal ja esimene somaali ulukeesel sündis 1972. aastal. Alates sellest ajast on sündinud ja jäänud ellu 11 täkku ja 24 mära (2009. aasta seisuga). Täna on kõik vangistuses elavad somaali ulukeeslid geneetiliselt seotud algse Baseli loomaaia rühmaga.
18. jaanuari 2012 seisuga oli Baseli loomaaias neli somaali ulukeeslit: täkk "Gigolo" (3-aastane) ja kolm emast (nende hulgas "Yogala"-14).
Prantsusmaa
Alates 1987. aastast on Prantsusmaal Réserve Africaine de Sigeanis on olnud 11 somaali ulukeesli sündi, sealhulgas 30. juunil ja 14. augustil 2010 ning 29. märtsil 2013.
Ameerika Ühendriigid
Ameerika Ühendriikides aretavad somaali ulukeeslit ainult kolm asutust: Saint Louise loomaaed Missouri osariigis, San Diego loomaaed California osariigis ja White Oaki looduskaitseala Florida osariigis. White Oak sai karja 2008. aastal, osana rahvusvahelisest jõupingutusest päästa somaali ulukeesel väljasuremisest. Sellest saati on sündinud 18 varssa.
La Rochelle Business School
La Rochelle Business School on La Rochelle'is asuvate linnakutega Euroopa äriülikool. Kool asutati 1988. aastal.
Financial Timesi edetabelis platseerus La Rochelle Business School 2019. aastal Euroopa äriülikoolide seas 79. kohale.
Daniel Albert Naurits
Poliitiline tegevus
2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Tallinna linnavolikokku valimisliidus Savisaare Valimisliit ja Tegus Tallinn.
Kasuema (Rannamaa)
"Kasuema" on 1963. aastal ilmunud Silvia Rannamaa noortejutustus, milles Kadri päevik jätkub – seega on raamat järg Rannamaa "Kadrile". Teos koosneb eri peatükkidest: "Härmalõngad", "Vaheuksel", "Riiuveski", "Salalaegas", "Vaenukinnas", "Sõnajalaõis". Raamatu varasemates trükkides võtab teose kokku "Esimene lend", mis hilisematest kordustrükkidest on välja jäetud.
Jutustuse ainetel valmis 1985. aastal film "Naerata ometi".
Sündmustik
Teoses "Kadri" kujutatud Kadri vanaema on pärast rasket haigust surnud ja Kadri on sügavas leinas. Vanaema on talle olnud ema eest. Tüdruku isa Ülo Jalakas on aga leidnud endale uue elukaaslase Gina. Kooselu kasuemaga ei klapi ning Kadri on sunnitud keskkooli kaks viimast aastat õppima kodust kaugel, hoopis teises linnas asuvas internaatkoolis. Teose sündmustik hakkab hargnema aastal 1958 või hiljemalt 1959, kuna "Kasuema" viimases peatükis "Esimene lend" kirjeldatakse Juri Gagarini kosmoselendu Vostoki pardal 1961. aasta aprillis, mis ajaliselt jääb Kadri abituuriumikevadesse. Teose hilisematest trükkidest on Gagarinist rääkiv lõpupeatükk välja jäetud.
Kadri saabumisel internaatkooli selgub, et samas koolis õpib Kadri kunagine halva kuulsusega koolivend Enrico Adamson ehk Entu. Viimasest kohtumisest Entuga on Kadri enese sõnade kohaselt möödunud kolm aastat. Kadril on Entu suhtes seoses varasema ajaga sügavad negatiivsed eelarvamused. Ta annab sellest aeg-ajalt ka poisile endale mõista ning kohtab Entu poolt samaväärset vastusuhtumist. Kadri ei taipa, et poiss üksnes otsib tema tähelepanu. Samal ajal heidab Kadrile silma kooli nägusaim noormees Sven Purre. Kadri ei pea paljuks Sveniga kaasa flirtida ning vaimustub tema klaverimängust. Samaaegselt peab Kadri intiimset kirjavahetust oma endise koolivenna Urmasega.
Läbisaamine internaadis õppivate noormeeste ja neidude vahel halveneb keeruliste omavaheliste suhete tõttu. Vestale, laitmatu käitumisega ja printsipiaalsele grupivanemale, antakse tantsuõhtul ebaviisakalt korvi. Poiste käsul näppab nõrga moraalitundega tütarlaps Melita salamahti Kadri kaustiku, millesse viimane on kogunud oma kirjanduslikud katsetused. "Komsomoli liinis" peetakse aumehelik kohus poiste üle, kus püütakse sassiläinud suhteid klaarida ning räägitakse avalikult suud puhtaks.
Entu tunded Kadri vastu on üha tormilisemad. Ta püüab tüdrukut suudelda. Kadri ei mõista Entu tegelikke teomotiive ning noormees paiskab kogunenud vihas Kadrile näkku süüdistuse topeltmängu mängimises (kirjavahetus Urmasega ning samaaegne varjamatu flirt Sveniga). Kadri mõistab sisimas, et Entul on tõepoolest alust pidada teda hoolimatuks silmakirjateenriks.
Pärast ebameeldivaid sündmusi satuvad Kadri ja Entu õhtusele kontserdile. Vältimaks ühist tagasiteed internaati, poetab Kadri end lahkuva rahvamassi sisse ning valib koduteeks pikema ringi. On hilisõhtune aeg. Kadri satub kuritegeliku kamba kätte, ent tänu juhuslikult samasse paika sattunud (ilmselt Kadrile siiski järgnenud) Entule õnnestub Kadril põgeneda. Entut pussitatakse ning ta satub haiglasse. Raskete haigusnädalate jooksul Kadri ja Entu lepivad.
Teose lõpp on traagiline. Entut satub haiglas külastama tema ema, kes poisist iial pole hoolinud. Naine hakkab palatis suitsetama, tehes pojale mitmesuguseid etteheiteid ning märkusi Kadri kohta. Entu palub emal lahkuda. Noormees läheb avama palati akent, et tuba õhutada, ent vajub kokku ja heidab hinge. Kadri tunnistab enesele juhtunu pöördumatust; ta ei saa enam iial Entule tänuvõlga tasuda. Kadri tõotab enesele, et püüab seda võlga tasuda õigete valikutega oma edaspidises elus. Teoses avaldub vihje, justkui sooviks Kadri õppida pedagoogikat vms, et aidata eksiteele sattunud või vanemliku hoolitsuseta jäänud lapsi ja noori.
Raamatu taustast
Raamatu järelsõnas kinnitab Silvia Rannamaa, et enamik "Kasuemas" kirjeldatud sündmusi on tegelikult toimunud ning eksisteerivad prototüübid. Teoses nimetatakse kooli Pukavere internaatkooliks; kirjanik aga käis ainestikku ammutamas Rakvere endises internaatkoolis, elades mõnda aega koos õpilastega ning tehes nende igapäevaelust tähelepanekuid. Nii on võimalik kirjeldustes tabada teatavaid sarnasusi Rakverega, mis lubab oletada, et sündmused leiavad tinglikult aset just selles linnas. Näiteks vastab Kadri teekond kontserdimaja (Rakvere teater) juurest lossivaremete kaudu koolimajja Rakvere linna tegelikule planeeringule. Ühisjooned on tabatavad tegeliku koolimaja ja raamatu-kooli välisilme kirjelduse vahel (sammastega maja, pargiallee, "ülakorrusel" asuv aula jm). Mitmest kirjeldusest saab lugeja järeldada, et õpilaste internaat pidi asuma kooli lähedal, kus see ka tegelikus elus oli. Nii nagu see 1950. aastate lõpul ja 1960. aastate algul Rakvere internaatkoolis oli, kirjeldab ka Rannamaa poiste moodsat puidutöökoda, tütarlaste õmblemiskohustust, kooli raadiosõlme jpm. Nagu Rakvere internaatkoolis vaadeldaval ajajärgul oli, jagatakse ka raamatus õpilastele välja talveriideid ning vihjatakse, et osa õpilaste vanemad maksavad "täisraha" (mis lubab oletada, et teiste õppetasu on madalam, ja nii see tegelikult oligi). Tänapäeval asub hoonekompleksis Rakvere Ametikool. Rannamaa mainib ka, et linnast, kus asus kool, sõitsid õpilased vaheajaks pealinna rongiga - ja ka Rakverre käib rong.
Gina
Gina on Kadri kasuema, isa Ülo uus elukaaslane. Ta on noorepoolne, aastate poolest võiks ta sobida Kadrile sõbrannaks. Gina on õppinud kunstikoolis ning tädi Elsa toob esile Gina hea maitse. Ka on Gina suurepärane õmbleja, kes teenib sellega perele olulist lisaraha. Kadri mainib Gina säravat naeratust ning kõnemaneeri, mis kõlab, justkui vidistaks hulk linde telefonitraadil. Gina on väga toimeka loomuga, kõik ettevõtmised lausa lendavad tal käes. Samamoodi suudab Gina kõikvõimalikke ülesandeid Kadrile suunata ning on imestunud, kui Kadri miskit on unustanud. Kadri trotslikkuse tõttu ei suju läbisaamine võõrasemaga kuigi kenasti ning pärast mitmeid tagasilööke suundub Kadri internaatkooli. Hiljem sünnitab Gina tütre, Kadri poolõe nimeks saab Fleur. Vaatamata probleemidele ning möödarääkimistele on Kadri sunnitud tõdema, et tema isa armastab Ginat ning võõrasema on talle siiski väga palju head teinud ning kinkinud õeraasu.
Liki
Liki, õieti Lygia Salus, on internaatkoolis populaarne tütarlaps, sportlik ja praktilise meelega, Kadri grupikaaslane. Ta teeb alati konstruktiivseid ettepanekuid, kuidas miski võiks parem olla, näiteks aitab ta oma heade nõuannetega ellu viia Kadri idee korraldada nooremate koolilaste rõõmuks nukumoodide näituse. Liki on kooli paremate sportlaste seas, temanimelisi aukirju on koolimaja seintel terve rivi. Ta on osav nii pallimängus kui ka uiskudel ning Kadri mainib, et Likil on väga ilus ja nõtke keha, kuid tema kasvu kohta pisut liiga suured käed. Liki tunnistab, et sport läheb tal märksa libedamalt kui mistahes humanitaaria. Liki lähemaid sõbrannasid on Anne Undla. Hiljem hakkab Liki hästi klappima ka Kadriga, kellega ta võtab ette internaadis omaalgatusliku sanitaarremondi. Ta õpetab Kadri tantsima, kui saab kuulda, et viimane ei käi tantsuõhtutel üksnes seetõttu, et ta ei oska tantsusamme. Liki vanemad on surnud – nad hukkusid sõja ajal toimunud pommitamises ning seetõttu on teda kasvatanud onu ning onunaine. Likil on ka õdesid-vendi. Kogu perekonna kohta jagub Likil ainult häid sõnu, ehkki minevikus on olnud suur traagika. Tema kasuema on samuti väga sportlik ning Liki mainib, et ta on olnud kinnipeetav "kodanlikus vanglas" ja sealt kunagi ka põgenenud.
Enrico Adamson
Enrico ehk Entu on lugejale tuttav "Kasuemale" eelnevast raamatust "Kadri". Poiss on Kadri sõnade kohale kolm vahepealset aastat õppinud internaatkoolis. Ta on tõusnud üle keskmise õpilaseks, paistab silma nii spordisaavutuste kui ka osavate käte poolest puutöökojas ning lööb kaasa ka rahvatantsus. Entu kannab prille, tal on tugevad kulmud ning paksud juuksed, ka on ta väga tugev füüsiliselt, nii et tõstab kergema vaevaga väiksemaid poisse naljapärast ühest kohast teise. Kadri ei usalda Entut varasematest aastatest kaasa tulnud eelarvamuste pärast (Entu on olnud nende vanas koolis suur kiusaja ning rusikakangelane) ning nende suhe on täis pingeid ja teineteisest möödarääkimisi. Entu on Kadrisse selgelt kiindunud. Ta poetab Tiina Sassi abiga Kadri padjale naistepäeva puhul valge lilleõie, mille Kadri arvab ekslikult Sveni galantseks žestiks. Samas on Entu terase pilguga ning märkab mitmesuguseid seoseid moel, nagu Kadri pole iseennast ega oma kaaslasi kunagi osanud vaadata. Leppimise Kadri ja Entu vahele toob kuritegeliku kamba ootamatu rünnak, milles Entu saab raskelt vigastada ja satub haiglasse. Kadri mõistab poisi aumehelikkust ja suuremeelsust, kuid on hilja - Entu sureb ja Kadri jääb talle eluaegseks tänuvõlglaseks. Entut on kasvatanud raske alkoholiprobleemiga isa, ema aga on poja hüljanud, ilmudes tema juurde alles siis, kui poeg on haiglas oma elu eest võitlemas - ent teeb talle sealgi mitmeid märkusi ja labaseid etteheiteid.
Anne Undla
Anne on kooli üks paremaid deklamaatoreid. Üle kõige armastab ta näitlemist, esinemisi, avalikku tähelepanu. Kaasõpilased usuvad, et Annest saab kunagi kuulus näitleja. Anne on kirglik väitleja ning paljulugenud tüdrukuna kasutab oma kõnes sageli huvitavaid võrdlusi ja tsitaate. Annel on veider hobi õppida väikeste paberilehtede pealt võõrsõnu - ta soovib pähe saada kõik eesti keeles leiduvad võõrsõnad. Tal on terav huumorisoon ning tuleb olla valvel, mille või kelle üle Anne nalja heidab - võib juhtuda, et kaasa naerdes taipad hiljem, et aitasid naerda iseennast. Anne ise solvub harva ning on ka parajalt eneseirooniline. Anne välimuse kohta ütleb Kadri, et nad on kehaehituselt üsna sarnased, s.t väga saledad tüdrukud, ent Kadri lisab omakorda, et Anne Undlal on väga vähe välist sarnasust Kadri varasema parima sõbrannaga endisest koolist, kelle nimi oli samuti Anne ning kes on silmahakkavalt hea välimusega tütarlaps. Anne lähemaid sõpru on Liki, poiste seast aga Andres, kellega Anne kõige rohkem tantsib. Anne Undla on üks eestvedajaid piimasupivastase kampaania läbiviimisel ning ei pelga laskuda vaidlustesse kooli õpetajate ning kasvatajatega. Raamatus mainitakse ka Anne välkuvat naeratust.
Tinka
Tinka, õieti Valentiina Klein, on silmatorkavalt kauni välimusega ning nõtke kehaplastikaga tüdruk. Ta on hea tantsija. Raamatus mainitakse Kadri pilgu läbi, et Tinka on küll ilus, kuid tema juuksed meenutavad udemeid, nii et hoolega tehtud soeng vajub laiali sedamaid, kui keegi toas aevastama juhtub. Tinka on püsivas trotslikus vastasseisus grupivanema Vestaga. Vastasseisu tegelik põhjus on aga Aadu, kes on üldiselt Vesta parim sõber, ent ka Tinka lemmik. Tinka isa on raamatus antavate vihjete kohaselt olulisel ühiskondlikul positsioonil ning suure mõjuga isik. Ema on Tinkal surnud ning tüdrukut on kasvatanud tädi Emee, kellega Tinkal kunagi head läbisaamist ei ole tekkinud. Isa aga saadab Tinkale iga kuu üsna suure summa raha, mida Tinka kulutab tühja-tähja peale, kuid jagab alati ostetud kraami lahkelt ka kaaslastega.
Vesta
Vesta Paju on V grupi tüdrukute grupivanem, põhimõttekindel, omakasupüüdmatu, range, õiglane, täpne, kuid vähese huumorisoonega. Sageli kasutab Vesta umbisikulist või grupikaaslaste sõnul lausa vinguvat kõneviisi, mis kutsub tüdrukute seas esile palju pahameelt. Vesta on kahe jalaga maa peal ega loe palju luuletusi või muid kujundlikke tekste, mistõttu on tal ka vahel raske mõista vestlustes antavaid alltekste. Vestal ei ole vanemaid. Tema lapsepõlve kohta ütleb kasvataja Siimson, et tüdrukul oli kindlasti päevi, kus ta süüa ei saanud, kuid vähe võis olla päevi, kui teda ei kiusatud või togitud.
Perkinsi maakond (Lõuna-Dakota)
Perkinsi maakond (Perkins County) on maakond USA-s Lõuna-Dakota osariigis.
Kasuema (Rannamaa)
Melita
Melita Krääs tuuakse poole õppeaasta möödudes ühest teisest grupist üle V gruppi. Tegemist on tütarlapsega, keda Kadri nimetab poistehaigeks. Melita räägib ülemäära palju oma seiklustest poistega ning poisid omakorda tassivad talle hommikuputru magamistuppa. Ehkki mitmed poisid tantsivad Melitaga ja sosistavad temaga pimedates nurgatagustes, ei peeta temast tegelikult lugu. Anne Undla nimetab Melitat ajaviitepruudiks. Melita varastab Kadri sahtlist kaustiku, millesse Kadri on kogunud intiimset laadi kirjanduslikud katsetused. Karistuseks selle teo eest arvavad tüdrukud ta välja võrkpallinaiskonnast, seda vaatamata sellele, et tegemist on väga tugeva mängijaga. Kadri mainib Melita ülbet puusi nõksutavat kõnnakut ja sasipead.
Roosi
Roosi on Kadri grupikaaslane ning Kadrist mitu aastat noorem. Roosil on võime pisitülidest ja pahandustest üle olla; ta räägib vähe, kuulab teraselt, suurema osa ajast vaikib. Roosi elufilosoofia "ära räägi, kui sinult ei küsita" on pärit joogidelt. Seetõttu peetakse Roosit pealiskaudselt vahel kokutajaks. Roosi ema on geoloog, kes külastab vahel kooli ning tema loenguid kuulatakse suure huviga. Roosi ema üle on uhked kõik Roosi grupikaaslased.
Perkinsi maakond (Lõuna-Dakota)
Maakonna halduskeskus on Bison ja suurim linn Lemmon.
Kasuema (Rannamaa)
Marelle
Marelle, täpsemalt Mare-Helle, on usklik ning loomult salalik tütarlaps. Sageli on Marelle äärmuseni heasüdamlik, ennastsalgavalt ohvrimeelne, kuid üldiselt jääb see märkamata ning tema üle tehakse sageli iroonilist huumorit, eriti teeb seda Anne Undla. Marelle on armunud Enrico Adamsoni ning ei salli Kadrit, sest Entu pöörab tollele pidevalt tähelepanu. Marelle ei näita kunagi oma vastumeelust või armukadedust Kadri suhtes välja, vaid palub jumalat, et see Kadrit nuhtleks. Hiljem tunnistab Marelle oma halvad mõtted Kadrile üles ning palub andestust. Nime Mare-Helle sai tüdruk nõnda, et kumbki ristiema, Mare ja Helle, soovisid lapsele just oma nime, mistõttu saigi ta lõpuks kaks nime. Anne Undla aga nimetab Marellet sageli südametäiega Viiutiiuks või Piretiljaks.
Sass
Sass, õieti Tiina Sass, kellena teda iial ei kutsuta, on väike tüdruk, Kadri hoolealune ning internaadi grupikaaslane. Lapse on tema ema maha jätnud ning Sassi perekonna moodustab vaid tema vanaema. Esialgu on Sass tõrges ja pahur ning põhjustab oma mõtlematu tegevusega palju pahandusi, ent Kadri suudab headusega Sassi avada ning nende vahel kasvab suur kiindumus ja austus. Samuti on Sassil sõbrasuhe suure poisiga, Enrico Adamsoniga, kes kingib talle isevalmistatud triikraua. Sass on kõigele vaatamata õiglase meelega ning hakkaja väike tüdruk. Sass on Kadri sõnul mingil põhjusel üsna hiljuti "nulliga paljaks aetud" ning käib ringi nagu "pisike hari".
Perkinsi maakond (Lõuna-Dakota)
Maakonna pindala on 7487 km², millest 49 km² moodustab veepindala.
Kasuema (Rannamaa)
Marju
Marju on väike tüdruk, Sassi sõbranna ning Kadri hoolealune. Marju viibib internaatkoolis, kuna tema peres on raske alkoholiprobleem. Marju on häbelik ja väga hea käitumisega mudilane, Sassi vastand, ent ometi on nende vahel suur sõprus ja sobivus.
Aina
Aina on väike tüdruk, kellel on kuulsad vanemad. Tema ema on tunnustatud pianist Renate Villmann, kes külastab internaatkooli pärast seda, kui Sass on Ainale tüli käigus oma pesuvee peale kallanud. Aina on kaebaja ning ähvardab sageli oma vanematele ära rääkida, kui tal miski meeltmööda pole, ka on Aina uhkeldaja. Kui tüdrukud korraldavad boikoti piimasupi vastu, lukustab Sass Aina koolimaja WC-sse, et sellest ei saaks streigimurdjat, ning pärast on Aina kange kaebamisvaluga mitu päeva arstide järelevalve all.
Perkinsi maakond (Lõuna-Dakota)
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 2982. Aastal 2000 oli elanike arv 3363.
Ajalugu
Perkinsi maakond moodustati 3. novembril 1908. aastal. Maakond on saanud nime Henry E. Perkinsi järgi.
Kasuema (Rannamaa)
Urve
Urve on episoodiline tegelane mõnest teisest grupist. Internaadi saunaõhtul laulavad Anne Undla ja Urve koolivendade kohta leiliruumis spontaanse pilkelaulu, kui tütarlapsed on otsustanud tantsuõhtut boikoteerida.
Andres
Andres on Anne Undla sõber ja tantsupartner. Samuti on ta andekas kõnemees ja veenev esineja.
Aadu Adomägi
Aadu on Enrico lähim sõber, Vesta ja Tinka tantsupartner, mis põhjustab tüdrukute vahel pingeolukordi. Esialgu on Aadu silmatorkavalt lodev, laisk ja rohmaka käitumisega, hiljem aga, kui Enrico lamab haiglavoodis, organiseerib just Aadu ülelinnalised salgad, et sõpra rünnanud kirjategijad tabada. Aadu lohutab Kadri, kui see tunneb Enrico ees süükoormat ning hiljem nendib Kadri, et sooviks elada just sellises linnas, kus korrakaitse eest vastutab selline poiss nagu Aadu. Ka tunnistab Aadu Kadrile, et tolle päevik sattus tema kätesse väevõimuga, kuna ta rebis selle Enricolt ja luges Kadri intiimseid kirjanduslikke katsetusi.
Kasvataja Siimson
Siimson, kelle eesnime raamatus ei mainita, on esialgu Kadri grupi, s.t V grupi asenduskasvataja. Hiljem tuleb ta poiste kasvataja kohalt üle V gruppi. Siimson on range, põhimõttekindel, sageli ka närviline ning tõstab üsna kergelt häält, kui midagi on valesti. Ta ei salli korratust, kombelõtvust, edvistamist. Samas on Siimson südamlik ja õiglane ning alati valmis oma gruppi kaitsma isegi siis, kui on hakkama saadud mõne rumalusega (piimasupi vastane streik). Siimsonil on olnud sõja perioodil raskeid läbielamisi, millest ta üht-teist oma grupi tüdrukutele vahel pajatab. Kadri leiab Siimsonilt suurt tuge, kui Enrico Adamson on haiglas, Siimson viib ta enda juurde koju ning koos otsitakse elule mõtet ja lootust, kui igasugune lootus tundub olevat kadunud. Tinka mainib raamatus Siimsoni välimuse kohta pahaselt, et "Siimson jookseb ringi revolutsioonieelses kostüümis".
Õpetaja Sirge
Sirge on algebraõpetaja, Kadri klassijuhtaja. Tema eesnime ei mainita ja jääb selgusetuks, kas Sirge ongi tema tegelik perekonnanimi, sest esialgu olevat teda hüütud "Sirgjooneks Kahe Punkti Vahel", mis aegamööda kulunud lihtsalt "Sirgeks". Kadri kardab Sirget ja kirjeldab teda kui kuivetunud jäämäge, kelle rinnal ilutseb teenelise õpetaja märk. Sirge nõuab oma tunnis täielikku korda ega salli mingisugust vastuvaidlemist. Sirge teietab kõiki õpilasi. Ta pöörab erilist tähelepanu Kadrile, kui see internaatkooli saabub, kuna selgub, et Kadril on aines mahajäämus. Sirge küsib Kadri igal tunnil ning see sunnib Kadri ennast kokku võtma - Kadri nimelt otsustab, et enne jätab ta lõunasöögi vahele, kui Sirge tunniks ette valmistamata. Kui Sirge leiab, et Kadrit pole vaja enam küsida ning Entu selle kohta uurib, siis Sirge naeratab - seda ei juhtu praktiliselt kunagi ning Kadri on oma sõnul nõus talle kõik andestama.
Adaptsioonid
Teatrilavale on "Kasuema" toodud kahel korral: 1966. aastal Ugala teatris Aleksander Satsi lavastuses, kui peaosades olid teiste seas Malle Järve, Tiina Ideon, Leila Säälik, Helle Laas, Eili Sild jpt. Teist korda lavastas "Kasuema" 2021. aasta suvel Emajõe Suveteater, lavastaja Andres Dvinjaninov. Professionaalsetest näitlejatest astusid teismeliste kõrval üles Ülle Kaljuste (kasvataja Siimson), Riho Kütsar (Kadri isa), Ingrid Isotamm (Gina, Entu ema, estraadilauljanna).
Kozodavlev
Kozodavlev (vene keeles Козодавлев, saksa keeles Kosodawlew) oli Venemaa aadlisuguvõsa.
Phaya Thai
Phaya Thai (tai พญาไท) on Bangkoki linnaosa (khet).
Phaya Thai linnaosa on moodustatud 1966. aastal, praegusest piiridest on alates 1993. aastast.
Kuningaplats
Platsile on nime andnud Kuningaplatsi keskel asuv Tartu ülikooli rajaja Gustav II Adolfi monument.
Sanatooriumi park (Tartu)
<mapframe text="Sanatooriumi pargi kaart" width="300" height="320" latitude="58.3616" longitude="26.686" zoom="15"> { "type": "Feature", "geometry": { "type": "Polygon", "coordinates":      [26.6825303, 58.3640835],      [26.6870059, 58.3644887],      [26.6879395, 58.3635497],      [26.6884817, 58.3633525],      [26.6889877, 58.3629568],      [26.6901702, 58.3620373],      [26.6907102, 58.3616319],      [26.6906413, 58.3615892],      [26.6905268, 58.3615479],      [26.6903257, 58.3614687],      [26.6896413, 58.3611422],      [26.6895281, 58.3610578],      [26.6873350, 58.3600310],      [26.6849549, 58.3589680],      [26.6848803, 58.3589621],      [26.6847958, 58.3590446],      [26.6847797, 58.3591071],      [26.6847490, 58.3591840],      [26.6844746, 58.3594859],      [26.6848698, 58.3596889],      [26.6848831, 58.3602322],      [26.6860025, 58.3602440],      [26.6860751, 58.3607536],      [26.6864288, 58.3609753],      [26.6863620, 58.3617273],      [26.6855046, 58.3616826],      [26.6847988, 58.3616483],      [26.6834960, 58.3619111],      [26.6828137, 58.3620605],      [26.6820969, 58.3622188],      [26.6819120, 58.3622683],      [26.6812616, 58.3624273],      [26.6812733, 58.3624607],      [26.6813516, 58.3626835],      [26.6817154, 58.3628870],      [26.6821831, 58.3629670],      [26.6823944, 58.3630996],      [26.6825633, 58.3634111],      [26.6825303, 58.3640835] } }
pisi Sanatooriumi park on kolmest osast koosnev park ajaloolise kopsukliiniku ümber Tartus, Maarjamõisa linnaosas.
Park pindalaga 15,3 ha asub Riia tänava, Sanatooriumi tänava ja Tervise tänava, Raja tänava ja Puhkekodu tänava vahel. Parki läbiv Raja tänav eristab kaguosa metsaparki ning kahte eri vormilahendusega aedparki kirde- ja loodeosas, mida omakorda eristab teineteisest Puhkekodu tänava pikendusena parki läbiv läänepärnaallee. Pargis on 1200 meetri pikkune valgustatud, puitlaastukattega terviserada, jõulinnak ning võrkpalliväljak.
Sanatooriumi park on üks Tartu kolmest suurimast linnapiirkonna pargist Toomemäe looduspargi ja Ropka pargi kõrval, vanade puudega mitmekesiseid elupaiku pakkuval pargimassiivil on piirkonnas ökoloogiline roll, olles mh Lõunakeskuse kuumasaarte piirkonnas oluline kohakliima stabiliseerija.
Pargi suurima osa moodustavat kaherealiste läänepärnaalleedega piiritletud kirdeosa Sanatooriumi tänava ääres kirjeldatakse selle rajajale viidates kui pargi Eisenschmidti osa, selles paiknevad lisaks Eisenschmidti villale Tartu Ülikooli Kliinikumi kopsukliiniku hooned, kaks puurkaevu sanitaarkaitsealadega ja Eisenschmidi rajatud liivakarjääri süvend pargiosa Riia tänava pooleses otsas. Läänepärnaalleed on markeeritud kui terviserajad ning nende servades on välitreeninguteks mõeldud spordivahendeid. Eisenschmidt rajas oma villa ümber oleva aedpargi heimat-stiili põhimõtetest lähtuvalt.
Loodeosas paiknevat uusklassitsistliku vormilahenduse ja tammealleedega ala kirjeldatakse Aino ning Oskar Kallase pargiosa, see piirneb Tervise ja Raja tänavatega ning piiriks läänes on Tartu Ülikooli Kliinikumi psühhiaatriakliiniku hooned, pargiosas on osaliselt metsistunud noore lehtpuumetsaga. Loodeosas paikneb Aino Kallase ja Oskar Kallase uusklassitsistlikus stiilis villa.
Pargi rajamist alustasid Aleksander Eisenschmidt ja Aino ning Oskar Kallas 1911. aastal, mil ostsid osa endise Maarjamõisa mõisa talumaadest, jagasid krundid omavahel ning alustasid hoonete, nende aedade ja parkide rajamist. Parkmetsa osa Riia tänava ääres kagus arvatakse olevat istutatud 1920. või 1930. aastatel kooskõlas Eisenschmidti põhimõtetega.
1928. aastal rajati Sanatooriumi parki Tartu Tiisikuse Ravila nime all 25 voodikohaga kopsukliinik, mille järgi on park saanud oma tänapäevase nime.
Meedla vald
Meedla vald (saksa keeles Medel) oli vald Saaremaal Kaarma kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Loona vallaga.
Endrik Puntso
pisi|Endrik Puntso (2015) Endrik Puntso (sündinud 12. juunil 1993) on Eesti jalgrattatreener ja endine jalgrattur.
2015 tuli ta U23 vanuseklassis Eesti meistriks grupisõidus.
Aastatel 2018-2020 töötas Endrik Red Bull Eesti filiaalis Field Marketing Managerina.
2020 alustas ta enda nimelise taskuhäälinguga, kus räägib külalistega jalgrattaspordist ja elust enesest.
Karczew
Karczew on linn Poolas Masoovia vojevoodkonnas Otwocki maakonnas, Karczewi valla halduskeskus. Linn asub Visla paremal kaldal, Otwockist vahetult lõunas.
Dunajská Streda
thumb|Raekoda Dunajská Streda (ungari Dunaszerdahely, saksa Niedermarkt) on linn Slovakkias Trnava maakonnas, Dunajská Streda ringkonna halduskeskus. Elanike arv on 2021. aasta seisuga 23 044.
Linn on Slovakkia ungarlaste keskus. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli linna elanikest ungarlasi 74,53% ja slovakke 19,46%.
Ajalugu
1250. aastal on linna arvatavalt esmamainitud kirjalikes allikates (Zerda).
1918. aastani kuulus linn Ungari Kuningriiki, seejärel Tšehhoslovakkiale. 1938–1945 kuulus taas Ungarile. 1947–1948 sunniti osa linna ungarlastest elanikest Ungarisse lahkuma.
Sport
Linnas tegutseb jalgpalliklubi Dunajská Streda FC DAC 1904, mis mängib riigi kõrgliigas.
Ervin Korts-Laur
pisi|Ervin Korts-Laur (2009) Ervin Korts-Laur (sündinud 21. juulil 1986) on Eesti jalgrattur.
Ta on Eesti meistrivõistlustel kokku võitnud 10 medalit: 2 kulda, 4 hõbedat ja 4 pronksi.
Min Buri
Min Buri (tai มีนบุรี) on Bangkoki linnaosa (khet).
Linnaosa koosneb kahest asumist (khwaeng): Min Buri ja 	Saen Saep.
Metstaguse vald
Metstaguse vald (saksa keeles Metztacken) oli vald Järvamaal Järva-Jaani kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Kuksema vallaga.
Saatja
pisi|Kommertsliku FM-[[ringhäälingu saatja. See saadab sagedusel 101.9 MHz 48 kW kiirgusvõimsusega]]
Elektroonikas ja telekommunikatsioonis on saatja või raadiosaatja elektronseadis, mis antenni abil tekitab raadiolaineid. Saatja tekitab raadiosagedusliku vahelduvvoolu või -pinge, mis rakendatuna antennile kiirgab teda ümbritsevasse ruumi vastava sagedusega raadiolaineid.
Raadiosaatjaid kasutatakse raadioside realiseerimiseks. Lisaks ringhäälingule kasutatakse raadiosaatjaid sidetehnika elektroonikaseadmetes, näiteks mobiiltelefonides, käsiraadiojaamades (walkie-talkie), traadita kohtvõrkudes, Bluetooth-seadmetes, garaažiuste ja väravate avamise seadmetes, kahepoolses sides lennukites, laevades ja kosmoseaparaatides, aga ka radarites ja raadiomajakates.
Lemküla järv
Lemküla järv (ka Lemmküla järv) on järv Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas Lemmkülas. Veekogu pindala on 6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1368 m.
Saatja
Terminit "saatja" kasutatakse ainult sides ja raadiolokatsioonis kasutusel olevate ja raadiolaineid tekitavate seadmete puhul. Soojendamiseks kasutatavaid raadiolainete tekitamise seadmeid, nagu seda on mikrolaineahjud ja diatermoteraapia seadmed, ei nimetata tavaliselt saatjateks, kuigi nende tööpõhimõte on sama.
Saatja all mõistetakse üldiselt kõiki andmeid või mõõtmistulemusi edastatavaid seadmeid, nagu seda on näiteks protsesside juhtimise süsteemides ja telemeetrias kasutatavad seadmed anduritelt lähtuvate andmete või mõõtesignaalide saatmiseks süsteemi teistesse kaugemal asuvatesse osadesse, tavaliselt juhtimisseadmesse. Tavaliselt kasutatakse sel juhul pigem juhtmeid (elektrilisi või optilisi kaableid) kui vähem kindlat raadiosidet.
Kirjeldus
Raadiosaatja võib olla eraldi seade või elektriahel seadme sees. Saatja ja vastuvõtja võivad olla kombineeritud transiivriks. Enamiku saatjate eesmärgiks on informatsiooni raadio teel teatud vahemaa taha edastamine. Informatsioon jõuab saatjasse elektrisignaalina, näiteks helisignaal mikrofonist, videosignaal kaamerast või traadita side võrkudes digitaalsignaal arvutist. Saatja kombineerib informatsioonisignaali raadiosagedusliku signaaliga, mida nimetatakse kandevsignaaliks (kandevsageduseks) ning mis on kasutatav raadiolainete tekitamiseks. Seda kombineerimise protsessi nimetatakse moduleerimiseks. Informatsiooni saab kandevsignaalile lisada mitmel viisil eri tüüpi saatjates. Amplituudmodulatsiooni (AM) korral lisatakse informatsioon raadiosignaalile tema amplituudi muutmise teel. Sagedusmodulatsioonis (FM) muudetakse vähesel määral kandevsignaali sagedust. Lisaks neile kahele on muidki moduleerimistehnikaid, näiteks digitaalsete signaalide puhul laialdaselt kasutatavad sagedusmanipulatsioon (FSK) ja faasimodulatsioon (täpsemalt kvadratuurne AM ehk QAM).
Antenn võib olla saatja korpuse sees või kinnitatud korpuse välisküljele nagu mobiiltelefonides, raadiotelefonides ja muudes kandeseadmetes. Võimsamate saatjate puhul asub antenn hoone katusel või eraldi torni otsas. Sel juhul on saatja ja antenn omavahel ühendatud ülekandeliiniga.
Õiguslikud piirangud
Enamikus maailma riikides on raadiosaatjate kasutus rangelt seadustega reguleeritud, et vähendada potentsiaalselt ohtlikku raadiokiirgust ja raadiohäireid. Kõik saatjad peavad olema valitsuse poolt litsentsitud mõnda litsentsiklassi, näiteks ringhäälingu- või amatöörsaatja. Saatjad tohivad kasutada ainult kindlaid ettenähtud sagedusi ja võimsusi.
Mõnel juhul, näiteks amatöörraadioside puhul, omistatakse igale saatjale unikaalne kutsung, mis koosneb unikaalsest numbrite ja tähtede jadast, mida peab kasutama sidesuhtlusel enese identifitseerimiseks.
Madalatel võimsustel lühikeste vahemaade taha tohib erandlikult ka ilma litsentsita saata, näiteks mobiiltelefonidega, juhtmeta mikrofonidega, Wi-Fi- ja Bluetooth-seadmetega jne. Kuigi neid võib kasutada ilma litsentsita, peavad need seadmed ikkagi läbima nõutud tüübitestid enne müügikõlblikuks kuulutamist.
Tööpõhimõte
Raadiosaatja on elektroonikalülitus, mis muudab akust või elektrivõrgust pärit elektrienergiat raadiosageduslikuks vahelduvvooluks. Kiirelt suunda muutev vool, millele on lisatud vajalik informatsioon, kiirgub elektrijuhilt (antennilt) elektromagnetilise kiirgusena. Kui lained kohtuvad raadiovastuvõtja antenniga, tekitavad need sarnase (kuid väiksema võimsusega) kõrgsagedusliku voolu. Vastuvõtja eraldab vastu võetud signaalist informatsiooni. Praktiline raadiosaatja koosneb tavaliselt järgmistest osadest:
Kõrgema sagedusega saatjates, ultrakõrgsagedus- ja mikrolainealas pole võimalik stabiilseid ostsillaatoreid valmistada. Nende sageduste juures kasutatakse madalama sagedusega ostsillaatoreid, mille väljund korrutatakse sageduskordistiga, et saada vajalik sagedus.
Mihkel (purjelaev)
Mihkel oli Ameerikas ehitatud neljamastiline abimootoriga purjelaev, mis oli ühtlasi 1934–1940 Eesti suurim purjelaev.
Teoreetiliselt oli suurimaks kunagi Eesti lippu kandnud purjelaevaks 1926 brutoregistertonnine kuunar Viktor, mis aga pärast ostu USA-st juba enne Eestisse jõudmist ja tegelikku kasutuselevõttu uppus. Seega võib Mihklit pidada tegelikult suurimaks kasutuses olnud Eesti purjelaevaks.
Ajalugu
Purjelaev algse nimega Josiah B. Chase lasti vette USA-s Kanada piiri lähedal Boothbays 8. jaanuaril 1921. Laev oli ehitatud Atlantic Coast Co tellimusena. See oli üks viimaseid USA-s veesatud suuri 4-mastilisi ookeani-purjelaevu. Aluse kodusadam oli Boston ja viimane kohalik omanik Crowell & Thurlow. Toonased viimased ookeani-kaubapurjelaevad kippusid Boothbays kasutult seisma jääma.
1934. aasta suvel ostis laeva Eestisse ise kohale sõitnud pärnakast kapten ja laevaomanik Kristjan Jurnas ning see sai seni suurimaks Eesti purjelaevaks nimega Mihkel. 21. juulil väljuti USA-st pikale sõidule Kopenhaagenisse ja 14. oktoobril väljus laev Pärnust esimesele teenistusreisile Soome.
Saksa okupatsiooni algul tõmmati Mihkel madalikult lahti, remonditi ning arvati 1943 Saksa mereväe koosseisu vahilaevana. 1944. aasta jaanuari keskel alustas laev teekonda Tallinnast Saksamaale, kuid uppus tormis 23. jaanuaril Saaremaast läänes.
Kirjeldus
Laev oli 4-mastiline abimootoriga kuunar (praamseil-kuunar). Eesmisse masti oli võimalik heisata raapuri.
Põhiandmed:
Tugivektor-masin
Tugivektor-masinaid (TVM) kasutatakse juhendatud masinõppes klassifikatsiooni ja regressiooni analüüsiks. Tugivektor vajab treenimiseks eelnevalt märgendatud treenimishulka ning treenitud mudel teeb oma ennustuse märgendamata andmetele olenevalt sellele, kummale poole treenitud hüpertasandit vektor jääb, kusjuures eraldava hüpertasandi kaugus lähimatest treeningandmetest võiks olla võrdne. Eristatakse kõva ja pehme äärega TVM-e: esimesel juhul eeldatakse, et treeningandmeid on võimalik lineaarselt hüpertasandiga eraldada, ja teisel juhul saab TVM-i treenida ka kattuvuse korral.
Tugivektor-masinad leiutasid Vladimir N. Vapnik ja Alexey Chervonenkis 1963.
Lineaarne TVM
Antud on treeningandmed, mis koosnevad treeningolemi \vec {x_i} ja sellele vastava märgendi y_i paaridest
kus y_i = \pm 1 vastavalt selle märgendile. Iga \vec x_i on reaalarvuline p-dimensionaalne vektor. TVM treenimise ülesanne on leida maksimaalse eraldatusega hüpertasand, mis eraldab punkte punktidest. Maksimaalse eraldatusega tähendab siin kohal, et hüpertasand on lähimatest vastandmärgenditega treeningolemitest võrdsel ja maksimaalsel kaugusel.
Eraldav hüpertasand koosneb punktidest \vec x_i, mis rahuldavad võrrandit
Nuubia ulukeesel
Kirjeldus
Nuubia ulukeeslil olid pikemad kõrvad kui somaalia eeslil, ulatudes 182–245 mm pikkuseni. Nuubia ulukeeslitel puuduvad somaalia eeslitele iseloomulikud sebratriibulise mustriga jalad.
Tugivektor-masin
Kõva äärega TVM
Kui treeningandmed on lineaarselt eraldatavad, me võime valida kaks hüpertasandit, mis mõlemad eraldavad binaarse märgendusega andmed ning on sealjuures suurima võimaliku omavahelise kaugusega. Neid kaht hüpertasandit kirjeldavad kaks võrrandit:
Nuubia ulukeesel
Elupaik ja levik
Nuubia ulukeeslid elasid Sudaanis Nuubia kõrbes ja Põhja-Eritreas.
Tugivektor-masin
Kõva äärega TVM
Et kahe hüpertasandi kaugus peab olema maksimaalne ning seda kaugust kirjeldav võrrand on, siis me peame minimeerima.
Nuubia ulukeesel
Väljasuremine ja võimalik ellujäämine
pisi|Võimalikud nuubia ulukeeslid Bonaire saarel Nuubia ulukeeslit ei ole nähtud alates 1950.–1970. aastatest ning eeldatakse, et liik on välja surnud  Viimati märgati selle alaliigi esindajaid looduses Eritreas Barka orus ja Eritrea-Sudaani piiril 1970. aastatel õhulendude ajal. Nuubia ulukeesli väljasuremine võib suuresti olla tingitud küttimisest, konkurentsist kariloomadega piiratud kõrberessursside pärast ning ristumisest kodustatud eesliga.
Tugivektor-masin
Kõva äärega TVM
Eelmised kaks võrratust võib ümber kirjutada kujule: kus optimeerimisülesandeks jääb minimeerimine eelnevast võrrandist sõltuvalt.
Nuubia ulukeesel
Väljasuremine ja võimalik ellujäämine
2014/2015 viidi läbi mitokondriaalse DNA analüüs Kariibi mere Bonaire'i saare metsikute eeslite seas. Uuring hõlmas DNA-proove Bonaire'i loomadelt, muuseumimaterjali nuubia ulukeeslitelt, proove neljalt somaalia eesli liinilt ja ühelt kodustatud eesli liinilt. Tulemustest selgus, et Bonaire'i loomad olid väga lähedased teadaolevalt puhtale nuubia ulukeeslile ja väga erinevad teistest eeslitest. Kuigi 2010. aastal avaldatud uuringus leiti, et kaasaegsed eeslid pärinevad kahest metsiku eesli liinist (üks on nuubia ulukeesel, aga teine liin on teadmata). See asjaolu tähendab, et kuna 2014/2015. aasta uuringus kasutati ainult ühte kodustatud eesli liini, siis ei olnud tulemused täpsed. Veenvate tulemuste jaoks tuleb viia läbi testimisi rohkemate eeslitega. Lisaks oli 2014/2015. aasta analüüs ka appikarje Bonaire valitsuse hüljatud loomade sh eeslite tapmise plaani vastu, mistõttu on olemas teatud võimalus, et tulemused on veidi kallutatud.
Tugivektor-masin
Kõva äärega TVM
Siinkohal vajab märkimist, et tulemus \vec w sõltub vaid lähimatest punktidest, mida kutsutaksegi tugivektoriteks.
Nuubia ulukeesel
Väljasuremine ja võimalik ellujäämine
Elba mäe rahvusparki Egiptuse ja Sudaani piiril peetakse nuubia ulukeeslite koduks. Siiski on seal elavate loomade tõupuhtus küsitav ja vajab veel uurimist.
Tugivektor-masin
Pehme äärega TVM
Et saaksime kasutada TVM-e juhul, kus treeningandmed ei ole lineaarselt eraldatavad ülekattuvuse tõttu, tutvustame hinge kaotusfunktsiooni Kaotusfunktsiooni väärtus on 0 juhtudel, kus õpitakse ennustama õige märgendiga olemit. Kui aga olem on valel pool hüpertasandit, siis funktsiooni väärtus on proportsionaalne kaugusega sellest tasandist.
Me soovime minimeerida kus parameeter \lambda määrab ära, kui palju soovitakse karistada vale märgendi ennustamist ning kui tähtis on minimaalne. Juhul kus \lambda on väike, muutub minimeeritava funktsiooni teine liige tühiselt väikseks ning algoritm käitub nagu kõva äärega TVM.
Meri minu sees
"Meri minu sees" (PÖFF-il linastunud pealkirjaga "Sisemeri"; originaalpealkiri "Mar adentro") on Hispaania režissööri Alejandro Amenábari 2004. aasta draamafilm.
Filmi tunnustati parima võõrkeelse filmi Oscariga. Filmi režissöör ise pälvis selle eest Euroopa filmiauhinna.