cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Buchanani maakond (Iowa)
pisi|Buchanani maakonna kohtuhoone Buchanani maakond (Buchanan County) on maakond Ameerika Ühendriikides Iowa osariigis.
Maakonna halduskeskus on Independence.
Ajalugu
Maakond moodustati 21. detsembril 1837.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 20 958.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Python maurus
Python maurus oli miotseeni ajastul elanud maoliik.
Eduard Mullart
Mullart lõpetas 1922. aastal sõjakooli. Ta teenis alates 1924. aastast Pioneerpataljonis. Pärast Nikolai Trankmanni poolt Eesti piirikindlustuskavade reetmist Nõukogude Liidule 1938. aastal määrati Mullart kirdepiiri kindlustustööde juhiks.
Mullart vahistati 14. juunil 1941. Talle määrati 5. septembril 1942 erinõupidamise otsusega 10 aastat vangistust ning ta suri Norillagis.
Elbu oja
Elbu oja on oja Pärnu maakonnas. Oja pikkus on 22 km. Kraavi valgla suurus on 121,3 km².
Uduvere (paikkond)
Uduvere on paikkond Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Pärnu-Jaagupi alevi kirdeosas.
Fraktal
Fraktal on enesesarnane kujund või nähtus, mille struktuur eri tasemetel või suurendusastmetel on sarnane tervikkujundiga.
Kitsas tähenduses fraktalid on geomeetrilised objektid, mille mõni mõõde ei ole täisarv ning mida saab konstrueerida matemaatiliste algoritmidega. Sellised fraktalid on näiteks Mandelbroti fraktal ja allpool toodud kõverad. Laiemas tähenduses võib fraktal olla aga mistahes enesesarnane objekt: puuvõra, veekogu rannajoon, elusolendi närvikudede või veresoonte võrk. Ka suured inimeste loodud süsteemid – linnade plaanid ja organisatsioonid – on vaadeldavad kui fraktalid. pisi|[[Sierpinski kolmnurk]] pisi|[[Romaani_lillkapsas|Romaani lillkapsa õisik]]
Fraktalid matemaatikas
Fraktaalsel kujundil võib olla näiteks lõplik pindala, kuid lõpmatu ümbermõõt või pikkus.
Kõige tuntum matemaatiline fraktal on Mandelbroti fraktal ehk Mandelbroti hulk. Selle moodustamiseks tuleb kompleksarvude tasandil rakendada lihtsat iteratiivset algoritmi ning leida, kas selle tulemus koondub või mitte. Tekkiv kujund on visuaalselt väga ilus. Kui Mandelbroti fraktalit "suurendada", st arvutada see välja tekkinud piirjoone mingil väiksemal alal, siis on "suurendatud" kujund kogu hulgaga sarnane. Internetis on palju interaktiivseid Mandelbroti fraktali vaatamise ja uurimise lehti, näiteks siin. Lihtsa algoritmi ja kena tulemuse tõttu on Mandelbroti fraktali (ja sellega seotud Julia hulga) joonistamine ka populaarne programmeerimisülesanne.
Fraktalite alla klassifitseeritakse matemaatikas ka kaoseteooriast tuntud veidrad atraktorid ja mitmed muud lõpmatult keerulise struktuuriga hulgad.
Fraktalid looduses
Looduses leidub fraktaleid või fraktalilaadseid nähtusi igas suuruses, alates universumi kosmoloogilisest superstruktuurist kuni ainete kristallvõreni ning raku ehituseni.
Looduslike fraktalite uurimine algas tõdemusest, et riigipiiride ja eriti rannajoonte pikkus sõltub nende mõõtmise täpsusest ning on seda suurem, mida täpsemalt mõõta. Vahed on suured; 1951. aastal leiti, et Portugali ja Hispaania vahelise piiri pikkus on Hispaania entsüklopeedias 987 km, kuid Portugali omas 1214 km. Nendest tähelepanekutest ja eriti Suurbritannia rannajoone mõõtmistest saigi alguse moodne fraktalgeomeetria. Arvutati välja eri riikide või rannajoone lõikude matemaatilised dimensioonid. Suurbritannial on see 1,25, väga liigendatud Norra rannikul 1,52, Eesti rannajoonel 1,2 ja suhteliselt ühtlasel Lõuna-Aafrika rannajoonel 1.05.
Näited fraktalite kohta looduses
Paljude loodusnähtuste puhul ei ole tegemist puhtakujulise fraktaliga, kuid fraktalgeomeetria meetodite kasutamine võimaldab vastavaid objekte uurida ja kirjeldada uudsel viisil.
Fraktalid kunstis
Korduvate ja eri suurustes iseendaga sarnaste mustrite võimalusi on kasutatud ära nii arhitektuuris, maastikukujunduses kui tavalises kujutavas kunstis. Budistlikud mandalad on tihti fraktalilaadsed.
Arvutite teke ja levik on muutnud matemaatiliste fraktalite loomise kergeks ja käepäraseks. Paljude ülikoolide kunsti ja tehnoloogiat siduvates kursustes on fraktalid kasutusel näitena "arvuti abil tehtavast kunstist". Fraktalite aluseks olevad algoritmid on tihti väga lihtsad, seetõttu saab isegi algaja programmeerija joonistada väga ilusaid ja tänu oma "suurendatavusele" visuaalset avastamisrõõmu pakkuvaid kujundeid.
Fraktalite joonistamiseks ja uurimiseks on loodud palju erinevaid programme nii allalaadimiseks kui otse internetis kasutamiseks.
Ristlaan
Ristlaan on eesti perekonnanimi.
Solidaarsus (ametiühing)
Solidaarsus (poola keeles Solidarność, täieliku poolakeelse nimega Niezależny Samorządny Związek Zawodowy "Solidarność") on Poola ametiühing, mis sai tuntuks oma Nõukogude Liidu vastase tegevuse poolest. Ühingu eesotsas oli Lech Wałęsa.
Ühing kujutas endast totalitarismi- ja kommunismi vastast sotsiaalset massliikumist. Liikumisse kuulusid väga erinevaid poliitilised jõud: alates katoliiklikest konservatistidest kuni ultravasakpoolsete sotsialistide ja anarhistideni.
Ristlaan
Nimede eestistamisel määrati Ristlaan uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Ritsland (1936. aastal Tallinnas). 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Ristlaan Eestis 5 mehel ja 10 naisel.
Kempele vald
Kempele vald on vald Soomes Põhja-Pohjanmaa maakonnas.
Elanike arv on 2016. aasta seisuga 17 041. Pindala on 110,11 km².
Solidaarsus (ametiühing)
Ühing loodi augustis-septembris 1980 Gdanski laevatehases. Ühing legaliseeriti 10. novembril 1980. Jaanuaris 1982 keelustasid Nõukogude võimuorganid ühingu tegevuse. Detsembrist 1981 kuni 1986. aastani tegutses ühing põranda all. Ühing taaslegaliseeriti aprillis 1989.
1989–1990 oli Poola Rahvavabariigis tegutseva Poola Ühinenud Töölispartei ainuvõimu likvideerimise eestvedajaid.
Kempele vald
Naabervallad on Liminka vald, Oulu linn ja Tyrnävä vald.
Qingi dünastia
Qingi dünastia (ka Mandžu dünastia) oli Hiina viimane keisridünastia, mis valitses aastatel 1644–1912. Sellele eelnes Mingi dünastia ja järgnes Hiina Vabariik.
Ain Rool
Ta kuulub Järvamaa kabeklubisse ning on esindanud Paide linna Eestimaa linnade talimängudel.
Ta on nii Vene kui ka rahvusvahelises kabes võitnud individuaal- ja meeskondlikke Eesti meistrivõistluste medaleid.
Keila Põhikool
pisi|Keila Põhikooli õppehoone, Keila Kooli Pargi tänava õppehoone Foto: Ave Maria Mõistlik, 16. juuli 2019 Keila Põhikool oli vene õppekeelega üldhariduskool Keilas. Kool asus aadressil Pargi 2, Keila. Keila Põhikool lõpetas iseseisva koolina tegevuse 1. septembril 2020 ja liideti Keila Kooliga.
Kaugtöö
pisi|Näide kodukontorist Kaugtöö on töövorm, mille puhul töötaja teeb tööd kohas, mis asub väljaspool selleks tavapäraselt ette nähtud tööandja ettevõtet. Kaugtöö oluliseks tunnuseks on töö tegemine väljaspool tavapärast töö tegemise kohta, kuigi tööd oleks võimalik teha ka tööandja ruumides.
Keila Põhikool
Ajalugu
2015. aastal oli põhikooliastmes kooli õppekeeleks vene keel, gümnaasiumiastmes vene ja eesti keel, sest põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse kohaselt õpetati gümnaasiumiastmes 60% õppeainetest eesti keeles. 2014/2015. õppeaastal ei toimunud enam statsionaarsesse õppesse 10. klassi vastuvõttu ja seetõttu õppis 75% gümnasistidest mittestatsionaarses õppes. 2015. aastaks lõpetati Keila Ühisgümnaasiumis statsionaarne gümnaasiumiõpe, jätkus vaid mittestatsionaarne õpe. Tavaklassidele lisaks pakuti õppimisvõimalust hariduslike erivajadustega õpilastele.
Kaugtöö
Kaugtööga ei ole tegemist, kui töö iseloomust tulenevalt ei olegi võimalik tööd tööandja ruumides teha, vaid töö eeldab liikumist klientide või koostööpartnerite vahel, näiteks kliendi juures asuvate masinate hooldus, milleks tuleb minna kliendi ettevõttesse.
Kaugtöö muutumine
Lisaks kaugtööle on hakatud kasutama mõistet IKT-põhine mobiilne töö (inglise keeles ICT-based mobile work). IKT-põhise mobiilse töö puhul töötab töötaja regulaarselt väljaspool tööandja ruume, kasutades selleks info- ja telekommunikatsioonivahendite võimalusi.
Keila Põhikool
Ajalugu
Kool kasutas 1960. aastatel Keila algkooli hoone kõrvale tüüpprojekti järgi ehitatud koolihoonet. Esimesed klassid tegutsesid Keila algkooli hoones ja pärast kooli liitmist Keila Kooliga õpivad algkooli hoones Keila Kooli 1.–4. klassi õpilased.
Sfäärilised koordinaadid
paremal|pisi|300x300px|Sfäärilisi koordinaate kasutatakse ka füüsikas. Punktide asukoht on määratud radiaalse kaugusega r, polaarnurgaga θ ja [[Asimuut|asimuudi nurgaga φ. Radiaalse kauguse tähistamiseks kasutatakse ka sümbolit ρ.]] Sfäärilised koordinaadid on kolmemõõtmelise ruumi koordinaadisüsteem, kus punkti asukoht antakse kaugusega määratud nullpunktist ning kahe nurgaga: esimene nurk on nurk teatud määratud suuna A suhtes ja teine nurk on tasandi suhtes, mis on rist suuna A sirge ja suuna A sirge ristprojektsiooniga.
Geograafias ja astronoomias kasutatakse nurkade jaoks mõisteid laiuskraad ja pikkuskraad. Kõrgus võib sel juhul olla kas merepinnast või teatud keskpunktist.
Teisendused ristkoordinaatidega
Sfäärilisteks koordinaatideks teisendatakse ristkoordinaate valemitega ning vastupidi
Vaata ka
Sistema di riferimento Koordinaatisto
Koroonapandeemia kronoloogia Eestis
pisi|[[Terviseameti külastus 7. märtsil 2020]] pisi|Nakatumiste ja surmade arvu muutumine pandeemiaperioodil Koroonapandeemia Eestis on osa ülemaailmsest koroonaviirushaiguse pandeemiast, mis on põhjustatud kiiresti levivast SARS-CoV-2 koroonaviirusest. See artikkel koondab kokku teavet pandeemia arengust.
Tervise Arengu Instituudi andmetel suri Eestis koroona tõttu 2020. aastal 203 inimest, 2021. aastal 1765 inimest ja 2022. aastal 902 inimest.
Veel detailsemalt on pandeemia kulgu kirjeldatud artiklites "Koroonapandeemia kronoloogia Eestis 2020. aastal", "Koroonapandeemia kronoloogia Eestis 2021. aastal" ja "Koroonapandeemia kronoloogia Eestis 2022. aastal".
Taust
14. jaanuaril hoiatas Terviseamet Hiinas leviva viiruse eest ja soovitas Hiinasse reisimisel sellega arvestada. Sama päeval jõudis Eesti meediasse teade, et Tais diagnoositi ühel hiinlannal viirus, mille puhul kahtlustatakse esimest koroonaviiruse juhtumit väljaspool Hiinat. Sel ajal oli haigus diagnoositud rohkem kui 40 inimesel ning üks inimene oli sellesse surnud. 22. jaanuaril teatas ka Terviseamet viiruse levimistest väljapoole Hiinat.
23. jaanuaril hakkas Terviseamet viiruse kohta avaldama igapäevaseid ülevaateid ja hindas Eestis nakatumise riski väga väikeseks. 25. jaanuaril soovitas Terviseamet inimestel oma Hiinat puudutavad reisiplaanid üle vaadata ja 27. jaanuaril andis Välisministeerium soovituse vältida reisimist Hiinasse Hubei provintsi.
1. veebruaril kinnitas sotsiaalminister Tanel Kiik, et Eesti tervishoiusüsteemil on olemas valmisolek koroonaviiruse ohjamiseks ning viiruse võimalikuks jõudmiseks Eestisse on Terviseamet edastanud käitumisjuhised kõigile Eesti raviasutustele ja pädevatele riigiasutustele.
11. veebruaril andis Maailma Terviseorganisatsioon koroonale ametliku rahvusvahelise tähise COVID-19. Maailmas oli sel ajal haigusse surnud üle tuhande inimese ja haigestunuid oli teadaolevalt ligi 42 000.
25. veebruaril soovitas Terviseamet Hiinast ja Põhja-Itaaliast saabunutel võimalusel kaks nädalat kodus püsida. Eestis oli selleks päevaks tehtud kokku neli koroonaviirusetesti, mis kõik olid negatiivsed.
Haiguse jõudmine Eestisse
Terviseameti kriisistaap alustas tööd 28. jaanuaril ning 31. jaanuaril sai Terviseamet võimekuse iseseisvalt koroonaviirust tuvastada. Jaanuari lõpus tõstis amet ühtlasi nakkuse sissetoomise riskihinnangu taseme madalalt keskmisele ning samal päeval pälvis meediatähelepanu juhtum, kus Tallinnas toimetati kiirabiga haiglasse kaks Hiinast pärit turisti, kes ei ilmunud hotellis hommikusöögile ja kellel hotellipersonal kahtlustas seepärast haigust.
Esimene nakatumisjuhtum Eestis leidis kinnitust 27. veebruaril. Nakatunu oli iraanlasest Eesti alaline elanik, kes tuli Tallinna bussiga Riiast, kuhu saabus Türgi kaudu Iraanist. Mees kutsus endale ise bussijaama kiirabi vastu ning viidi Lääne-Tallinna Keskhaigla nakkuskliinikusse. Bussis olnud inimesed võeti jälgimise alla. Terviseamet muutis seni keskmisel tasemel olnud haiguse sissetoomise riskihinnangu kõrgeks. Esimese nakatunu tervenemisest anti teada 14. märtsil.
28. veebruaril alustati riskipiirkondadest saabunute jälgimist lennujaamades ja sadamates ning 29. veebruaril alustas Tallinnas tööd nn koroonabrigaad, mille ülesandeks oli vastata koroonaviiruse kahtlusega väljakutsetele.
29. veebruaril saabus Itaaliast Bergamost lennukiga üheksa inimest, kellel hiljem tuvastati nakatumine. Neist kolm maandusid Tallinnas ning kuus Riias, kust nad sõitsid Eestisse muu transpordiga. Samuti viibisid lennul Eesti tervishoiutöötajad, kellest üks arst käis pärast reisi kolm päeva tööl. Järjekorras teine nakatunu Eestis tuvastati 3. märtsil ning 5. märtsil tuvastati nakkus veel kolmel isikul – kõik need neli inimest olid saabunud sama Bergamo lennuga.
Tallinna lennujaamas ning Tallinna sadama A-terminalis ning D-terminalis hakati 4. ja 5. märtsil termokaameratega kontrollima riiki sisenevate inimeste kehatemperatuuri. Eksperdid pidasid seda lahendust nakatunute tuvastamisel võrdlemisi ebatõhusaks, kuid väärtustasid inimeste riskidest teavitamise vajadust. 5. märtsil alustati ka maismaapiiril reisibussides ja rongides riiki sisenevate inimeste kehatemperatuuri mõõtmist. Sadamatest võeti hiljem seoses piirkontrolli taastamisega termokaamerad maha, kuid lennujaam lasi termokaamerad püsivalt paigaldada.
6. märtsil tuvastati nakkus viiel tallinlasel, kes olid saabunud 29. veebruaril lennukiga Bergamost. Sellega suurenes teadaolevate nakatunute arv kümneni. Bergamost saabunute hulgas oli nakatunud ka üks Tallinna Kristiine Gümnaasiumi õpilane, kel olid haigusnähud juba reisilt tulles, kuid kes läks päevaks kooli. Nakatunud õpilasest teavitati kooli, mille peale otsustas kool katkestada statsionaarse õppe vähemalt kaheks järgnevaks nädalaks ning minna üle distantsõppele.
10. märtsil tuvastati kolm nakatunut, kaks Põhja-Itaaliast ja Prantsusmaalt naasnud tallinlast ning üks Põhja-Itaaliast läbi Genfi saabunud Eesti kodanik. Sellega suurenes nakatunute arv 13-ni ja jälgimise all oli umbes 200 inimest. Kõik nakatunud põdesid kerget vormi ning neist 12 olid kodusel ravil. Järgmisel päeval tuvastati veel neli nakatunut: kaks saarlast, üks tallinlane ja üks tartlane. Saaremaa juhtumeid seostati nädal varem toimunud Itaalia võrkpalliklubi külastusega, üks nakatunu oli Saaremaa VK tegevjuht Hannes Sepp. Nakatunud tartlane oli saabunud 7. märtsil Itaaliast Milano–Riia lennuga.
12. märtsi õhtuks oli Terviseameti teatel Eestis 27 laboratoorselt kinnitatud haigusjuhtu ning tuvastatud viiruse kohalik levik Eestis. Üks nakatunu oli Tartu Ülikooli arstitudeng, kes nakatununa osales kahel päeval õppetöös. Üks nakatunud harjumaalane oli osalenud 7. märtsil Võrumaal Navi seltsimajas toimunud peol. Võru linnavalitsus pidas õhtul kriisikoosoleku, kus otsustati sulgeda 17. märtsi õhtuni kõik koolid, lasteaiad ja muud avalikud asutused. Viljandi Gümnaasium sulges koolimaja ja läks üle distantsõppele, kuna Navi seltsimaja peol oli osalenud ka gümnaasiumi õpetaja. Hilisõhtul kuulutas valitsus Eestis välja eriolukorra.
Eriolukord
13. märtsi hommikul oli Eestis registreeritud 41 laboratoorselt kinnitatud haigusjuhtu. Lisandunud 24 nakatunust 21 tuvastati Harjumaal, 16 Saaremaal ja 4 Tartumaal. Õhtuks oli nakatunuid tuvastatud 79, nende seas ka esimesed juhtumid Pärnumaal, Ida-Virumaal ja Viljandimaal. Teste oli tehtud 701. Viirus tuvastati ühel Kalevi jalaväepataljoni ajateenijal, kes oli nädal varem Saaremaal võrkpallimängul viibinud, ning Pärnu Ülejõe Põhikooli õpetajal, kes viibis eelneval nädalavahetusel Saaremaal, ühel Tartu Ülikooli Kliinikumi töötajal ja Viljandi Gümnaasiumi õpetajal.
Terviseamet tõstis riikliku tervisesüsteemi valmisoleku teisele tasemele, millega anti muuhulgas haiglatele korraldus piirata plaanilise töö mahtu ja teha täiendavaid ettevalmistusi võimalike uute viirushaigete vastuvõtuks. Valitsus andis teada kavast langetada mõne sektori makse ja võtta vähemalt miljard eurot laenu löögi alla sattunud majanduse abistamiseks.
14. märtsil hommikuks oli tuvastatud 68 uut nakatunut, sellega oli Eestis haigus tuvastatud 109 inimesel. Õhtuks tuvastati veel 6 nakatunut Pärnus. Esmastel andmetel tuvastati Harjumaal 54, Saaremaal 31, Pärnumaal 12, Võrumaal 9, Tartumaal 6 ja Virumaal 3 haigestunut. Selgus, et seni avaldatud maakondade info näitas analüüse teinud laborite asukohta ja mitte nakatunute elukohta. Laborid asusidki ainult Tallinnas, Tartus, Pärnus ja Jõhvis ning lisaks sellele olid eristaabid Saaremaal ja Võrumaal. Kõik nakatunud olid kodusel ravil, haiglast oli välja kirjutatud ka esimene tervenenud patsient.
Valitsus kehtestas 14. märtsil karantiini Saaremaa, Hiiumaa, Muhumaa, Vormsi, Kihnu ja Ruhnu saartele, lubades saartele liikuda ainult püsielanikel. Kuressaare haigla rakendas viiruseproovide võtmisel tekkinud umbes 36-tunnise järjekorra tõttu drive-in testimist. Kahe päeva pärast keelas Terviseamet aga selle ära, kuigi Kuressaare haigla ravijuht leidis, et antud meetod õigustas ennast igati. Omakorda päev hiljem anti teada, et mitmes Eesti linnas hakatakse avama drive-in testimispunkte ning süsteem taastati ka Kuressaares.
14. märtsist keelati ka kokkusaamised vanglates, et vältida viiruse levikut kinnipidamisasutustesse.
15. märtsi hommikuks oli haigus tuvastatud 135 inimesel ning kokku oli tehtud 971 testi. Ressursside säästmiseks keskenduti ainult riskirühmadesse kuuluvate inimeste testimisele. Õhtuks oli nakatunuid tuvastatud 171. Valitsus teatas plaanist hakata piirama Schengeni sise- ja välispiiri ületamist ning taastada piirikontroll alates 17. märtsist.
16. märtsi hommikuks oli viirus diagnoositud 205 inimesel, kuid tõenäolist nakatunute arvu peeti hulga suuremaks. Terviseamet otsustas üle minna ainult raskes seisus haigete testimisele. Kokku oli selleks ajaks tehtud 1387 testi. Haigestunute maakondlik jaotumine rahvastikuregistris registreeritud elukoha järgi oli: Harjumaal 73 inimest, Saaremaal 57, Võrumaal 25, Pärnumaal 15, Tartumaal 12, Ida-Virumaal 4, Põlvamaal 3, Raplamaal ja Viljandimaal 2 ning Hiiumaal, Jõgevamaal, Järvamaal ja Valgamaal 1. Nelja inimese kohta puudusid registris elukohaandmed ning nelja nakatunu info oli puudulik. Häirekeskus ja Terviseamet avasid ööpäevaringselt toimiva infotelefoni 1247.
pisi|Inimtühi [[Rüütli tänav (Tartu)|Rüütli tänav Tartus 18. märtsil]] 17. märtsist taastati piirikontroll kogu riigipiiri ulatuses ning keelati välisriikide kodanikel Eestisse sisenemine. Sellele reeglile oli küll mitmeid erandeid. Sama päeva hommikuks oli nakatunuid tuvastatud 225 ja teste oli tehtud 1625. Nakatunute arv kasvas kiiresti. 18. märtsi hommikuks oli viirus tuvastatud 258 inimesel, 19. märtsi hommikuks oli neid 267 ja 20. märtsi hommikuks 283.
pisi|vasakul|Drive-in testimispunkt [[Viljandis 21. märtsil]] 20. märtsil avati Tallinnas drive-in testmine ning järgmistel päevadel lisandusid ka Tartu, Pärnu, Kuressaare, Viljandi, Narva, Paide ja Kohtla-Järve. Testimine muutus võimalikuks ka perearsti saatekirja alusel.
Kaugtöö
Kodukontor
Kaugtööst räägiti laiemalt juba 1970-ndatel, kuna eelkõige USA-s hakati otsima viise, kuidas kallinenud naftahinna valguses tööd inimese juurde viia ning sellega autokasutust vähendada. Ingliskeelsed mõisted teleworking ja telecommuting võttis oma publikatsioonides kasutusele Jack Nilles 1970ndatel. Personaalarvutid ja telefonid asendasid aeganõudva ja kalli töökoha ning kodu vahel sõitmise.
Mobiilne kontor
Mobiilsete seadmete, nt sülearvutite ja mobiiltelefonide levik võimaldas tööd teha nii kodus, tööandja juures kui ka liikvel olles, näiteks lennukis, rongis, kohvikus. Töö muutus kohast sõltumatuks.
Virtuaalne kontor
Informatsiooni hoitakse pilveteenustes ning sellele juurdepääsuks on vaja ainult väikest kaasaskantavat internetiühendusega seadet. Töö tegemine muutus võimalikuks igal ajal ja igas kohas, mis sobib kokku töö korralduse, töögraafiku ja -ülesannetega ning töötaja elustiiliga. Väga paindlik pilvepõhine töö nutitelefonide ja tahvelarvutitega põhimõtteliselt kõikjal on toonud kaugtöö mõiste kõrvale täpsema IKT-põhise mobiilse töö mõiste. Traditsioonilise kaugtööga võrreldes on IKT-põhine mobiilne töö veel vähem kindla töötegemise kohaga seotud ning seda võib pidada kaugtöö edasiarenduseks, millele on hoogu andnud informatsiooni- ja kommunikatsioonitehnoloogia areng.
Kaugtöökontorid, ühiskontorid
Levima on hakanud ka tööruumide lühirenti pakkuvad kohad nn ühiskontorid (ingl. k. coworking space). Tuntumad sellised kontorid on Eestis näiteks Lift99, Workland jmt. Väiksemad sellised kohad on tekkinud ka väikelinnadesse (näiteks Kuressaare Edukontor, Haapsalu Vabakontor) või maale (näiteks Kupland).
Kaugtöö regulatsioon
16. juulil 2002 sõlmisid Euroopa Ametiühingute Konföderatsioon (ETUC), Euroopa Ettevõtjate Keskliit (UNICE), Euroopa Väike- ja Keskmiste Ettevõtjate Keskliit (UEAPME) ja Avaliku Sektori Osalusega Ettevõtete Euroopa Liit (CEEP) vabatahtliku raamlepingu kaugtöö kohta, mille eesmärk oli üldise raamistiku loomine ning mida hakati riikides rakendama kooskõlas tööjõuettekirjutuste ja praktikatega. Raamleping defineerib kaugtööd kui töö korraldamise ja/või -teostamise vormi, kus infotehnoloogia abil ja töölepingu või töösuhte kontekstis tehakse tööd, mida on võimalik teha ka tööandja ruumides, regulaarselt väljaspool tööandja ruume.
Lähtudes Euroopa Liidu tasandi sotsiaalpartnerite raamlepingust kaugtöö kohta, allkirjastasid 25. mail 2017 Eesti Ametiühingute Keskliit ja Tööandjate Keskliit kaugtöö kokkuleppe, millega lepiti kokku kaugtöö tegemise soovituslikud põhimõtted. Kaugtöö kokkuleppes käsitletud põhimõtted puudutavad kaugtöö vabatahtlikkust, võrdset kohtlemist, andmekaitset, privaatsust, töövahendeid, töötervishoidu ja tööohutust, töökorraldust, koolitust ja kollektiivseid õigusi.
1. juulil 2009 jõustunud töölepingu seaduse koostamise aluseks võeti turvalise paindlikkuse kontseptsioon ning töösuhte paindlikkuse suurendamiseks seati seaduse eesmärgiks muu hulgas ka ebatraditsiooniliste töösuhete sh kaugtöö ühtse regulatsiooni loomine. Eesti töölepingu seaduses toodi esmakordselt ära kaugtöö mõiste ning tööandja kohustus kirjalikult teavitada töötajat, et kohustusi täidetakse kaugtööna.
2009. aasta Eesti tööelu-uuringu kohaselt oli kaugtööd tegevaid töötajaid Eesti ettevõtetes 20,7% ja 2015. aastal 17,8%.
Vedru (perekonnanimi)
Vedru on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Vedru uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Vulffson. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Vedru Eestis 11 mehel ja 6 naisel.
Koroonapandeemia kronoloogia Eestis
Eriolukord
21. märtsi hommikuks oli tehtud 2812 testi ning tuvastatud 306 nakatunut. Haiglaravil oli 14 inimest, neist kaks intensiivravil (üks stabiilses ja üks kriitilises seisus). Eelkõige testiti haigustunnustega eakaid ja krooniliselt haigeid ning tervishoiutöötajaid. Laustestimisest loobumist põhjendas Terviseamet isikukaitsevahendite puudusega.
22. märtsi hommikuks oli tehtud 3229 testi ning tuvastatud 326 nakatunut, kellest 4 oli tervenenud. Haiglaravil oli 15 inimest. Päeval lisandus 26 uut nakatunut, mis tõstis koguarvu 352-ni. 23. märtsi õhtuks oli haiglaravil 17 inimest, kellest intensiivravi vajas kuus ja kriitilises seisus oli neli haiget. Meediatähelepanu pälvis ka saarlaste kriitika Terviseameti aadressil. Terviseamet põhjendas tekkinud olukorda sellega, et kogu info ei olnud nendeni jõudnud.
pisi|Tallinn sulges avalikud mängu- ja spordiväljakud 24. märtsil. Suletud pingpongilaud Vaarika-Maasika mänguväljakul Tallinnas koroonapandeemia piirangute ajal 26. märtsil 24. märtsi hommikuks oli tehtud 4041 testi ja tuvastatud 369 nakatunut, kellest 7 olid tervenenud. Maakonniti oli kõige rohkem nakatumisi tuvastatud Harjumaal (133), Saaremaal (114) ja Võrumaal (43). Õhtuks oli haiglaravil 28 patsienti, kellest seitse olid intensiivravis ning neist omakorda viie seisund oli kriitiline.
Koroonaviiruse teadusnõukoda andis eriolukorra valitsuskomisjonile soovitused haiguse leviku tõkestamiseks. Leiti, et tuleks veelgi vähendada inimeste viibimist avalikes ruumides. Ühtlasi hinnati, et kahe nädala pärast võib Eestis intensiivravi vajada üle saja inimese ning kolme nädala pärast võib neid olla juba 200...300. Seejuures olevat sel ajal III astme intensiivravi voodikohti Eestis 157, millest 51% olid selle kuupäeva seisuga vabad, ning II astme intensiivravi voodikohti 193, millest umbes 50 saaks muuta III astme voodikohtadeks. Samal päeval anti teada, et alates 25. märtsist hakkab kehtima nn 2 + 2 reegel (liikuda mitte rohkem kui kahekesi ja hoida teistest vähemalt 2-meetrist vahemaad) ning alates 27. märtsist suletakse kaubanduskeskused.
24. märtsil määrati Terviseameti kriisistaabi hädaolukorra meditsiinijuhiks Põhja-Eesti Regionaalhaigla kiirabikeskuse juhataja Arkadi Popov. Hädaolukorra meditsiinijuhi ülesanne oli koordineerida Eesti raviasutuste tegevust hädaolukorra vältel üle Eesti ning tal oli õigus anda korraldusi tervishoiuteenuste ümberkorraldamiseks.
25. märtsi hommikuse seisuga oli viirus diagnoositud 404 inimesel. Kõige rohkem uusi juhtumeid tuvastati Tartumaal. Samal päeval anti teada esimesest koroonasse surnud patsiendist.
26. märtsist hakati statistikat avaldama terviseinfosüsteemi andmetel ning algallika muutus tingis uute nakatumisjuhtumite järsu hüppe. Hommikuse seisuga oli nakatunuid tuvastatud 538 ja teste tehtud 7090. Enim uusi nakatunuid leiti Harjumaal (59), Saaremaal (54) ja Tartumaal (10). Õhtuse seisuga oli haiglaravil 34 inimest, kellest seitse olid intensiivravis ja kuue seisukord oli kriitiline. Tervenenuid oli 11.
26. märtsil teatas Terviseamet, et päev varem tuvastati Saaremaal nakkus kahel Südamekodu hooldekodu elanikul. Samal päeval võeti proovid kõigilt hooldekodu elanikelt ning seal viibinud töötajatelt. 27. märtsi õhtuks tuvastati nakkus veel 22 hooldekodu elanikul ja kolmel töötajal.
pisi|Kaubanduskeskused suleti 27. märtsil. Avatuks jäid toidupoed ja apteegid 27. märtsi hommikuks oli tuvastatud 575 nakatunut ning tehtud 8121 koroonaviiruse testi. Tervenenud oli 11 ja haiglaravil 40. Seitse inimest oli intensiivravil ja kriitilises seisus. Sellest päevast alates suleti kaubanduskeskused, kuid lahti jäid toidupoed ja apteegid ning veel mõned teeninduskohad. Moodustati Riigikantselei juhitav plaanimisrühm ülesandega koostada kriisi läbimise ja sellest väljumise strateegia.
28. märtsi hommikuks oli tuvastatud 640 nakatunut ning 29. märtsi hommikuks oli tuvastatud 679 nakatunut. Nakkus tuvastati Alutaguse hoolekeskuse 89-aastasel elanikul, Terviseamet alustas hoolekeskuse elanike ja töötajate testimist. Saaremaa vald teatas plaanist rajada kriisikodu kõigis hooldekodudes viirusega nakatunud klientide majutamiseks, kes haiglaravi ei vaja. Saaremaa kriisikomisjoni juhitava kriisikoduna kasutati hooldekodu Südamekodu Upal asuvat maja.
30. märtsi hommikuks oli tuvastatud 715 nakatunut ja tehtud 11 252 testi, ööpäevaga oli lisandunud 36 uut juhtumit. Haiglaravil oli 56 inimest, neist kümme intensiivravil. Alutaguse hoolekeskuses leiti nakkus veel kolmel elanikul ja ühel töötajal. Terviseamet taotles Kuressaare haigla koroonapatsientide ravi toetamiseks kaitseväelt välihaiglat, mis hakkas koos kaitseväe ning tsiviilpersonaliga patsiente vastu võtma alates 2. aprillist.
Märtsi viimase päeva hommikuks oli tuvastatud 745 nakatunut ja tehtud 12 401 testi. Surnute arv oli suurenenud neljani. Haiglaravil oli 91 inimest, kellest 13 olid intensiivravil. Tervenenuks arvati 26 inimest.
1. aprilli hommikuks oli tuvastatud 779 nakatunut ja tehtud 14 353 testi ning 2. aprilli hommikuks oli tuvastatud 858 nakatunut ja tehtud 15 725 testi. Uute tuvastatud nakatunute arv jätkas kiiret kasvu, mida toetas ka testmisvõimekuse paranemine. 3. aprilli hommikuks oli tuvastatud juba 961 nakatunut ja tehtud 18 290 testi. Kokku oli haigusse surnud 12 inimest ning haiglas oli ravil 90 patsienti, kellest 16 olid juhitaval hingamisel.
4. aprilli hommikuks oli tuvastatud 1018 nakatunut ning haigusse surnute arv suurenes 13-ni. Samal ajal oli pandeemia nõudnud Euroopas juba üle 45 000 inimelu, kõige tugevamalt olid mõjutatud Itaalia ja Hispaania. Hakkasid kehtima piirangud korraga kauplustes viibivate klientide arvule. Tallinnas pandi karantiini Alasi tänava kodutute öömaja, kus tuvastati üks nakatunu.
5. aprilli hommikuks oli tuvastatud 1097 nakatunut ning 6. aprilli hommikuks suurenes nende arv 1108-ni. Riigikantselei juhitav plaanimisrühm asus koostama kriisi läbimise ja sellest väljumise strateegiat, mille esmaversiooni tutvustamine valitsuskomisjonile oli plaanitud 14. aprilliks. Sotsiaalminister Tanel Kiik andis teada plaanist käivitada juhuvalimiga leitud inimeste testimine eesmärgiga saada täpsemat teavet viiruse levikust.
7. aprilli hommikuks oli tuvastatud 1149 nakatunut ja tehtud 23 546 testi. Haigusse oli surnud 21 inimest. Haiglas oli 130 patsienti, kellest 12 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 69 inimest.
8. aprilli hommikuks oli tuvastatud 1185 nakatunut ja tehtud 24 813 testi. Haigusse oli surnud 24 inimest. Haiglas oli 139 patsienti, kellest 11 inimest olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 72 inimest. Hiljem kanti üks positiivne testitulemus üle järgmise päeva statistikasse. Üks eelneva ööpäeva sees surnutest töötas hooldajana Kuressaare haiglas ja see oli esimene tervishoiutöötajaga seotud surm. Kokku oli üle Eesti haigestunud 102 tervishoiutöötajat, kuid eesliinitöötajate laustestimine näitas siiski väga väikest levikut. Alates 8. aprillist said perearstid õiguse suunata põhjendatud kahtluse korral testimisele kõik nakkusele viitavate sümptomitega inimesed sõltumata vanusest ja kaasuvatest haigustest.
9. aprilli seisuga oli tuvastatud 1207 nakatunut. Valitsus toetas haridusminister Mailis Repsi plaani taastada alates 15. maist koolides vabamas vormis õpe. Põhikooli lõpueksamid jäeti ära ja gümnaasiumilõpetajad pidid sooritama ainult kaks riigieksamit. Algas kuni 12. aprillini kestnud Eestist korraldatud ülemaailmne häkaton, mis otsis tehnoloogilisi lahendusi, mis aitaks kriisiga hakkama saada.
10. aprilli seisuga oli tuvastatud 1258 nakatunut ja tehtud 27 883 testi. Haiglas oli 138 patsienti, kellest 9 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 93 inimest. 11. aprilli seisuga oli tuvastatud 1304 nakatunut ja tehtud 29 456 testi. Ühtegi uut surmajuhtumit ei esinenud ning haigusse surnute arv püsis jätkuvalt 24 inimese peal. Haiglas oli 146 patsienti, kellest 11 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 93 inimest. Kehtima hakkas Soome sisenemise piirang, mille raames ei lubanud Tallinna ja Helsingi vahel sõitvad laevad enam oma pardale reisijaid. Eestis lõpetati valitsuse otsusel sõiduõpe autokoolides.
12. aprilli seisuga oli tuvastatud 1309, 13. aprilli seisuga 1332 ning 14. aprilli seisuga 1373 nakatunut Kuressaare haigla töökoormuse vähendamiseks käivitati plaan viia osa patsiente üle mandril asuvatesse haiglatesse. 13. aprillil oli Eesti haiglates 157 patsienti ning sealt alates hakkas patsientide arv vähenema.
15. aprilli seisuga oli tuvastatud 1400 nakatunut ja tehtud 33 967 testi. Haigusse oli surnud 35 inimest. Haiglas oli 147 patsienti, kellest 10 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 117 inimest. 15. märtsi seisuga oli enim nakatunud inimesi Saaremaal (502). Järgnesid Harjumaa (454), Pärnumaa (86), Tartumaa (85), Ida-Virumaa (84), Võrumaa (75), Raplamaa (21) ja Viljandimaa (20). Teadmata oli 15 inimese elukoht.
16. aprilli seisuga oli tuvastatud 1434 nakatunut ning 17. aprilli seisuga oli nende arv jõudnud 1459-ni. Tartu Ülikooli ühe ühiselamu kuus elanikku andsid positiivsed koroonaproovid ning testima hakati teisi sama ühiselamu elanikke ning nendega kokku puutunud inimesi.
Harilik laulusääsk
Harilik laulusääsk (Culex pipiens) on kahetiivaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Koroonapandeemia kronoloogia Eestis
Eriolukord
Uute tuvastatud nakatunute arv jätkas langust. 18. aprilli seisuga oli tuvastatud 1512 nakatunut ja tehtud 39 605 testi. Haigusse oli surnud 38 inimest. Haiglas oli 122 patsienti, kellest 11 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 162 inimest. Tartu Ülikooli ühiselamus oli võetud ligi 300 proovi ning tuvastatud 16 nakatunut.
19. aprilli seisuga oli tuvastatud 1528 nakatunut ja tehtud 40 333 testi. Tuvastatud haigusjuhtumite arv Harju maakonnas jõudis järgi Saare maakonnale – mõlemas maakonnas oli tuvastatud 520 haigusjuhtu. Järgmisel päevaks oli tehtud 40 930 testi ning tuvastatud 1535 nakatunut. Harju maakond möödus positiivsete testide üldarvus Saare maakonnast. Tallinnas oli üks suuremaid nakkuskoldeid karantiinis olev Alasi kodutute öömaja, kus vahepeal oli kordustestimistega tuvastatud 17 viirusega nakatunut.
21. aprilli seisuga oli tuvastatud 1552 nakatunut ja tehtud 42 213 testi. Haigusse oli surnud 43 inimest. Haiglas oli 124 patsienti, kellest 9 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 169 inimest. Terviseamet kinnitas plaanilise ravi taastamise tingimused. Sotsiaalminister Tanel Kiik rääkis ERRi saates "Esimene stuudio", et eriolukorda tõenäoliselt pikendatakse. Ta tõi ka välja, et viiruse Eestisse jõudmine oli kaardistatud.
22. aprillil lisandus 7 positiivset testitulemust. Valitsus avalikustas piirangute leevendamise kava.
23. aprilli seisuga oli tuvastatud 1592 nakatunut ja haigusse oli surnud 45 inimest. Järgmise ööpäevaga lisandus veel 16 positiivset koroonatestitulemust. Aktiivsete nakatunute arvu hindasid andmeteadlased samas umbes 350 peale, mis oli enam kui poole väiksem kui aprilli esimesel nädalal. Valitsus teatas eriolukorra pikendamisest 17. maini. Samas plaaniti osa piiranguid lõpetada varem ja osa jätta kehtima ka pärast eriolukorra lõppu. Lätis pidi eriolukord kestma 12. maini ja Soomes 13. maini.
25. aprilli seisuga oli tuvastatud 1635 nakatunut ja tehtud 47 331 testi. Haigusse oli surnud 46 inimest. Haiglas oli 99 patsienti, kellest 6 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 228 inimest. Järgmise ööpäevaga lisandus veel 9 positiivset testitulemust. Saaremaal toimus protestiaktsioon saarel kehtivate rangete piirangute vastu, eelkõige liikumispiirangu vastu mandrile ja tagasi. Protest leidis aset kujul, kus inimesed tulid tänavale või istusid oma maja ees pingil.
27. aprilli seisuga oli tuvastatud 1647 nakatunut ja tehtud 48 406 testi. Haigusse oli surnud 50 inimest. Valitsus kinnitas otsuse, mille järgi ei toimu Eestis mais ja juunis avalikke üritusi ning suurüritused olid ära jäetud kuni augusti lõpuni. Teatati ka otsusest leevendada piiranguid kaubandusele ja teenindusele Saaremaa ja Muhu vallas ning täiendavate erilubade väljaandmise alustamisest, mis lubavad liikuda saarte ja mandri vahel.
28. aprilli seisuga oli tuvastatud 1660 nakatunut. Päev hiljem korrigeeriti allapoole tuvastatud nakatunute ja haiglast välja kirjutatute arvu. Valitsuse teadusnõukogu liikmed soovitasid eriolukorra piiranguid kiiremas tempos leevendada, sest nakatumiste arv langeb üle riigi. Kuressaares alustati Kaitseväe välihaigla kokkupakkimist. Kokku sai seal selle aja jooksul ravi 15 patsienti.
29. aprilli seisuga oli tuvastatud 1666 nakatunut ja tehtud 51 188 testi. Uusi surnuid ei lisandunud. Haiglas oli 89 patsienti, kellest 10 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 236 inimest. Pärnus tuvastati kordustesti käigus Tammiste hooldekodus 17 inimese nakatumine. Varem oli seal tuvastatud kolm nakatunut.
Aprilli viimase päeva seisuga jõudis tuvastatud nakatunute arv 1689-ni ning tehtud oli 52 741 testi. Haigusse oli surnud 52 inimest. Haiglas oli 75 patsienti, kellest 9 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 249 inimest.
pisi|Koroonaviiruse kontroll 2. mail Tartus 1. mai alguse seisuga oli tuvastatud 1694 nakatunut ning 2. mai seisuga jõudis nende arv 1699-ni. Avati välijõusaalid ja vabaõhumuuseumid ning hakati lubama välitingimustes toimuvaid spordiüritusi. Kuressaare haiglas oli koroonapatsientide arv langenud 16-ni, kellest keegi intensiivravi ei vajanud. Sellest tulenevalt suleti üks neljast koroonapatsientidele rajatud osakonnast. Ühte neljast osakonnast ei jõutudki kasutusele võtta ning peagi loodeti sulgeda ka üks kahest allesjäänud osakonnast.
3. mail lisandus ainult üks positiivne testitulemus ja tuvastatud nakatunute arv jõudis sellega 1700-ni. Selleks ajaks oli terves maailmas kinnitust leidnud üle 3,4 miljoni nakkusjuhtumi ning surnuid oli üle 243 tuhande.
4. mai seisuga oli tuvastatud 1703 nakatunut ja tehtud 55 784 esmast testi. Testimise kulud olid selleks hetkeks jõudnud 2,58 miljoni euroni (sh kõik kaasnevad kulud). Tartu Ülikool, Tartu Ülikooli Kliinikum ja PERH asusid uurima viirushaigusest paranenud inimeste vereplasma kasutamist COVID-19 raske infektsiooni ravis.
5. mai seisuga oli tuvastatud 1711 nakatunut ja haigusse oli surnud 55 inimest. Haiglas oli 70 patsienti, kellest 6 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 254 inimest ja lõpetatud oli 261 haigusjuhtu. 5. mail anti teada ka Tartu Ülikool koroonaviiruse levimuse seireuuringu tulemustest, mille käigus oli varasema pooleteise nädala jooksul juhuvalimi alusel testitud 2007 täisealist Eesti elanikku. Leiti, et laialdast nakatumist ühiskonnas ei esine ning SARS-CoV-2 positiivsete täisealiste elanike arvuks hinnati seal ajal ligikaudu 1400 inimest.
6. mai seisuga oli tuvastatud 1713 nakatunut ning 7. mai seisuga oli tuvastatud 1720 nakatunut. Sama päeva seisuga sai tervise infosüsteemi andmete põhjal tervenenuks lugeda 704 inimest. Neile lisaks ootasid arstide poolt tervenemise kinnitamist veel 453 inimese haigusjuhud.
pisi|vasakul|Jüri Ratase Muhu- ja Saaremaa visiit mais 2020 8. mai seisuga oli tuvastatud nakatunuid 1725, 9. mai seisuga 1733, 10. mai seisuga 1739 ja 11. mai seisuga 1741 nakatunut. 11. mai seisuga loeti tervenenuks 1237 inimest ning samast päevast hakati Tallinnas järk-järgult avama linnale kuuluvaid mängu- ja spordiväljakuid. Teises etapis plaaniti 18. maist avada noortekeskused, perekonnaseisuamet, raamatukogude filiaalid, linnaarhiiv ja kalmistute kabelid ning kolmandas etapis 1. juunist avalikud rannad, loomaaia siseruumid, eakate päevakeskused ja sotsiaalkeskused. Tallinna koolid pidid jääma õppeaasta lõpuni distantsõppele ning linna ühistransport olema kuni mai lõpuni kõigile tasuta.
12. mai seisuga oli tuvastatud 1746 nakatunut ja tehtud 64 975 esmast testi. Haigusse oli surnud 61 inimest. Haiglas oli 48 patsienti, kellest 5 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 280 inimest. Tervenenuks loeti 1275 inimest.
16. mai seisuga oli tuvastatud 1770 nakatunut ja haigusse oli surnud 63 inimest. Haiglas oli 41 patsienti, kellest 5 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 289 inimest. Tervenenuks loeti 1437 inimest.
Vabariigi Valitsus kinnitas piirangud ja leevendused, mis kehtivad edasi pärast eriolukorra lõppu, kui kehtib tervishoiualane hädaolukord. Nende seas olid alkoholi müügi piirang, karantiini jätkumine koroonahaigetele ja nende lähikontaktsetele, piirangud Eesti riigipiiri ületamisele ning kehtima jäid ka mitmed liikumispiirangud. Näiteks jäi avalikes kohtades ja siseruumides kehtima nn 2+2 reegel ning kuni 30. juunini olid keelatud kõik avalikud üritused.
Politsei andis teada, et jätkab "kõik puhuvad" reidide korraldamist, mis peatati märtsis eriolukorra tõttu. Eriolukorrast hoolimata püsis sel perioodil joobes tabatud juhtide arv samal tasemel varasema aasta sama ajaperioodiga ning seejuures oli märgatavalt rohkem kriminaalses joobes tabatud autojuhte, kuigi liiklussagedus oli oluliselt vähenenud ning "kõik puhuvad" reidide puudumise tõttu oli jääknähtudega juhtide tabamist harvem.
17. mai seisuga oli tuvastatud 1774 nakatunut ja tehtud 69 520 esmast testi. Haigusse oli surnud 63 inimest. Haiglas oli 43 patsienti, kellest 4 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 289 inimest. Tervenenuks loeti 1442 inimest. Majandus- ja taristuminister Taavi Aas allkirjastas korralduse, mille järgi ei tohi alates järgmisest päevast lennata Eestist suure haigestumisriskiga riikidesse. 17. mai oli eriolukorra viimane päev. Terviseamet juhi Merike Jürilo sõnul kestab hädaolukord tõenäoliselt juuni alguseni.
Tuvastatud uute nakatanute arv Eestis pandeemia esimese laine ajal 2020. aasta kevadel. Eriolukord kuulutati välja 12. märtsi hilisõhtul. Enamus nakatunutest tuvastati märtsi teises pooles ja aprilli esimeses pooles. Allikas Terviseamet (uuendatud metoodika järgi esitatud andmestik)
Eriolukorra järgne periood
18. mai seisuga oli tuvastatud 1784 nakatunut ja tehtud 70 118 esmast testi. Haigusse oli surnud 64 inimest. Haiglas oli 42 patsienti, kellest 4 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 290 inimest. Tervenenuks loeti 1443 inimest. Lisandunud kümnest nakatunust kaheksa olid Lihula hooldekodust. Kuressaare haigla teatas ühena viimastest Eesti haiglatest ambulatoorse vastuvõtu taastamisest. Kui tippajal (12. aprillil) oli Kuressaare haiglas ravil 59 koroonapatsienti, siis 18. mail oli neid ravil 5.
22. mai seisuga oli tuvastatud 1807 nakatunut ja tehtud 74 604 esmast testi. Haigusse oli surnud 64 inimest. Haiglas oli 37 patsienti, kellest 2 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 314 inimest. Tervenenuks loeti 1508 inimest. Samal ajal oli Lätis tehtud 96 366 koroonatesti, millest positiivseks olid osutunud 1030, ning Leedus oli tehtud 259 043 koroonatesti, millest olid positiivseteks osutunud 1604. Lätis oli surnud kokku 22 inimest ja Leedus 61. Terviseameti hädaolukorra meditsiinijuht Arkadi Popov tõi Vikerraadio saates välja, et Eestis oli parajasti jälgimise all 82 teadaolevat nakkusohtlikku koroonapatsienti ja soovitas jätkuvalt kinni pidada 2+2 reeglist.
23. mai seisuga oli tuvastatud nakatunuid 1821, 24. mai seisuga 1823, 25. mai seisuga 1824, 26. mai seisuga 1834 ja 27. mai seisuga 1840. 28. mai seisuga oli tuvastatud 1851 nakatunut ja tehtud 80 724 esmast testi. Haigusse oli surnud 66 inimest. Haiglas oli 30 patsienti ja haiglatest oli välja kirjutatud 328 inimest. Tervenenuks loeti 1574 inimest (85,0% tuvastatud nakatunutest). Valitsus andis teada, et alates 1. juunist kuni 30. juunini võib avalikel üritustel olla kuni 100 osalejat.
29. mai seisuga oli tuvastatud 1859 nakatunut ja tehtud 81 719 esmast testi. Haigusse oli surnud 67 inimest. Haiglas oli 31 patsienti ja haiglatest oli välja kirjutatud 329 inimest. Tervenenuks loeti 1610 inimest. Samal päeval andis Terviseamet loa plaanilise ravi taastamiseks Lääne-Tallinna keskhaiglas, kus riikliku järelevalvemenetluse tulemustel oli leitud mitmeid rikkumisi nakkustõrje meetmete rakendamisel ja mis olid selleks ajaks lahendatud.
30. mai seisuga oli tuvastatud 1865 nakatunut ja 31. mai seisuga oli nende arv 1869.
1. juuni seisuga oli tuvastatud 1870 nakatunut ja tehtud 84 156 esmast testi. Haigusse oli surnud 68 inimest (neist 32 olid mehed ja 36 naised ). Haiglas oli 26 patsienti ja haiglatest oli välja kirjutatud 334 inimest. Tervenenuks loeti 1625 inimest. Koroonaviiruse testimine jätkus juunis 11 mobiilses proovivõtupunktis, millele lisaks hakati proove võtma ka erameditsiiniettevõtete ruumides. Samuti muutus võimalikuks minna proovi andma ka jala.
Juuni algusest alates lubati Eestisse reisida haigustunnusteta inimestel, kes saabuvad Euroopa Liidu või Schengeni konventsiooni liikmesriigist või Suurbritanniast. Küll aga pidid kaheks nädalaks karantiini jääma nendest riikidest saabujad, kus nakatunute suhtarv oli suurem kui 15 inimest 100 000 elaniku kohta viimase 14 päeva jooksul.
2. juunil ei teatatud üle mitme kuu esimest korda ühtegi uut nakatunut, kuid hiljem ilmnes, et tehtud testidest olid 7 siiski positiivsed, aga info välja saatmise ajaks ei olnud need tulemused veel sisestatud. Nii kajastusid need alles järgmisel päeval välja tulnud statistikas.
Kühtai
thumb|Kühtai
Koroonapandeemia kronoloogia Eestis
Eriolukorra järgne periood
3. juuni hommiku seisuga oli tuvastatud 1880 nakatunut. Surnute arv suurenes 69 inimeseni. Haiglas oli 19 patsienti ja haiglatest oli välja kirjutatud 342 inimest. Tervenenuks loeti 1650 inimest. Rohkem juunis selle haigusega seoses inimesi ei surnud.
Kühtai
Kühtai on talispordiküla Stubai Alpides Kühtaisatteli kurus Nedertali oru (läänes) ja Sellraini oru (idas) vahel. See kuulub Silzi valda Imsti ringkonnas Austria Tirooli liidumaal.
Asukoht ja rahvastik
thumb|left|upright=1.2|Silzi küla ja Kühtai talispordikeskus thumb|1622. aasta jahimaja (vasakul) koos uue hoonega (paremal)