cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Jaak Laineste
Ühiskondlik tegevus
Erakond Eesti 200 liige selle asutamisest 2018. aastal. 2020–22 erakonna juhatuse liige.
Eesti Rooma Klubi liige aastast 2022.
Tartu Linnavolikogu liige alates 2021. aastast, arengu ja planeerimiskomisjoni aseesimees.
Lublini kolmnurk
Algatused
paremal|pisi|püsti|Embleem LitPolUkrbrig
Riina Pikani
pisi|Riina Pikani [[Rahvusooper Estonia|rahvusooperi Estonia maja 100. aastapäeva postmargi ja Schützi viiuli esitlusel klaverit mängimas 6. septembril 2013]] Riina Pikani (sündinud 26. juulil 1960) on eesti pianist.
Jaak Laineste
Ühiskondlik tegevus
Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 9 (Jõgeva- ja Tartumaa (v.a Tartu linn)) 476 häält ning ei osutunud valituks.
Isiklikku
Tal on neli last, abikaasa folklorist Liisi Laineste.
Riina Pikani
Ta töötab rahvusooperis Estonia kontsertmeistrina.
Lublini kolmnurk
Parlamentidevaheline assamblee
Ukraina Ülemraada parlamentidevaheline assamblee, Poola Vabariigi seim ja senat ning Leedu Vabariigi seim loodi 2005. aastal kolme riigi vahelise dialoogi loomiseks parlamentaarses mõõtmes. Assamblee asutav koosolek toimus 16. juunil 2008 aastal Kiiev, Ukrainas. Assamblees on komiteed Ukraina Euroopa ja Euro-Atlandi integratsiooni, humanitaar- ja kultuurikoostöö kohta.
Ühine meeskond
Leedu-Poola-Ukraina brigaad loodi kolmepoolse kaitse raames kaitsevaldkonnas 2014. aastal. Riikliku panuse andmine kõrge ettevalmistusega rahvusvahelistesse sõjalistesse koosseisudesse ( ÜRO reservlepingud, ELi lahingutaktikalised rühmad, NATO reageerimisjõud ), samuti ÜRO, EL, NATO ja teiste rahvusvaheliste julgeolekuorganisatsioonide egiidi all toimuvatesse rahvusvahelistesse rahuvalve- ja julgeolekuoperatsioonidesse - põhineb ÜRO Julgeolekunõukogu mandaadil ja juhul, kui osalevate riikide parlamendid on selle heaks kiitnud.
Alates 2016. aastast on LitPolUkrbrig olnud oluline element NATO püüdlustes rakendada NATO standardeid Ukraina relvajõududes. Brigaadi põhitegevuseks on Ukraina ohvitseride ja väeosade väljaõpe nende standardite osas, operatiivülesannete planeerimine ja läbiviimine ning operatiivse valmisoleku säilitamine.
The Huffington Post
Poliitilised vaated
Kuigi Arianna Huffington on öelnud, et tema juhitav portaal ei edasta uudiseid mingist kindlast ideoloogilisest seisukohast, usuvad mitmed vabariiklased, et HuffPosti pealkirjade kirjutajad, blogijad ja kommenteerijad suhtuvad vabariiklaste vaadetesse vaenulikult ning kipuvad vabariiklastest kandidaate artiklites ja pealkirjades negatiivses valguses näitama.
Saulius Skvernelise valitsus
Saulius Skvernelise valitsus oli pärast oktoobris 2016 peetud parlamendivalimisi Saulius Skvernelise moodustatud Leedu Vabariigi valitsus. President Dalia Grybauskaitė nimetas Skvernelise peaministriks oma dekreediga 15. novembril 2016, valitsus astus ametisse 13. detsembril 2016.
Valitsuse koosseis
Algirdas Monkevičius (15. jaanuar 2019 – ) Elvinas Jankevičius (15. mai 2018 – ) Kęstutis Mažeika (4. aprill 2019 – ) Mindaugas Kvietkauskas (15. jaanuar 2019 – ) Virginijus Sinkevičius (28. november 2017 – ) Giedrius Surplys (15. mai 2018 – 7. august 2019) Andrius Palionis (7. august 2019 – ) Rita Tamašunienė (7. august 2019 – ) Jaroslav Narkevič (7. august 2018 – )
Immunofluorestsents
pisi|300px|Foto inimese naha [[histoloogia|histoloogilisest koelõigust, mida on töödeldud otsese immunofluorestsentsi käigus anti-IgA antikehaga. Nahaproov on võetud Henoch-Schönleini purpuri haigust põdevalt inimeselt. IgA on lokaliseerunud väikeste pindmiste kapillaaride seintesse (näidatud kollaste nooltega). Ülemine laineline roheline ala on epidermis, alumine kiuline ala on dermis. ]] Immunofluorestsents on antigeen-antikehakompleksi asukoha määramiseks kasutatav meetod, kus antigeeni või antikehaga seotakse fluorestseeruvat värvainet.
pisi|300px|Need joonised demonstreerivad immunofluorestsentsi peamist mehhanismi. Primaarset ehk otsest immunofluorestsentsi kujutatakse vasakul. Otsese immunofluorestsentsi korral seondub fluorokroomiga konjugeeritud antikeha otse endale spetsiifilise epitoobiga. Kui antikeha on epitoobiga seondunud, saab antigeeni olemasolu kontrollimiseks vaadata proovi fluorestsentsmikroskoobiga. Sekundaarset ehk kaudset immunofluorestsentsi kujutatakse paremal. Sekundaarse immunofluorestsentsi puhul seondub märgistamata primaarne antikeha oma epitoobiga ning seejärel seondub fluorokroomiga konjugeeritud sekundaarne antikeha spetsiifiliselt primaarse antikehaga. See meetod võimaldab rohkematel fluorokroomiga märgistatud antikehadel seonduda oma sihtmärgiga ning seeläbi suurendada nähtavat signaali mikroskoobiga vaatlemisel
Otsene ja kaudne immunofluorestsents
Olenevalt eksperimendi tüübist on kaks immunofluorestsentsi meetodit.
Otsese ehk primaarse meetodi puhul seondub fluorokroomiga konjugeeritud spetsiifiline primaarne antikeha sihtmärkstruktuuriga (antigeeniga).
Kaudse ehk sekundaarse immunofluorestsentsi puhul tehakse kaheetapiline inkubatsioon. Kõigepealt tunneb primaarne antikeha ära sihtmärkstruktuuri. Seejärel lisatakse fluorokroomiga märgistatud sekundaarne antikeha, mis seondub spetsiifiliselt primaarse antikehaga. See spetsiifilisus saavutatakse nii, et sekundaarne antikeha on tehtud selle looma vastu, milles primaarne antikeha on toodetud. Näiteks kui primaarne antikeha on toodetud jäneses, siis peaks kasutama jänese vastast sekundaarset antikeha. Mõlemal meetodil on nii oma tugevused kui ka puudused. Otsene immunofluorestsents on kiirem meetod, kuid hea tulemuse saamiseks on vaja, et kasutatav antikeha oleks võimalikult hästi funktsioneeruv ja suure afiinsusega oma antigeeni suhtes. Kaudse immunofluorestsentsi puhul saab sekundaarseid antikehasid kombineerida erinevate primaarsete antikehadega (arvestades seda, missuguses loomas on primaarne antikeha toodetud). Kaudse immunofluorestsentsi abil saab signaali amplifitseerida, sest mitu sekundaarset antikeha, mis on fluorokroomiga konjugeeritud, saab seonduda primaarse antikehaga ning see viib fluorestsentsi tugevnemiseni. Seetõttu pole tarvis kasutada ka niivõrd suurtes kogustes primaarset antikeha. Kaudne immunofluorestsents võtab küll rohkem aega, kuid on üldkokkuvõttes ökonoomsem ja sobivam meetod enamikule teadlastele.
Fikseerimine
Fikseerimine on immunofluorestsentsi protokolli kõige esimene etapp. Fikseerimise eesmärgiks on säilitada rakke, rakulisi moodustisi või kude oma hetkelises seisukorras. Fikseerimise juures on oluline see, et rakulised struktuurid jääksid oma natiivsesse vormi nii kauaks kui võimalik. Immunofluorestsentsil kasutatakse mitmesuguseid fikseerimise meetodeid ning need võivad primaarse antikeha epitoobile erinevalt mõjuda. Antikeha seondumiskohad võivad fikseerimise tagajärjel maskeeruda või kahjustuda ning see nõrgendab immunofluorestsentsi kvaliteeti. Kuna paljud antikehad seonduvad fikseerimisühenditest sõltuvalt erinevalt oma antigeeniga, siis on uue antikeha kasutamisel vaja testida erinevaid fikseerimismeetodeid. Fikseerimisreagente saab jaotada kaheks: keemilised ristsidujad ja orgaanilised lahustid. Keemilised ristsidujad nagu näiteks formaldehüüd ristseovad valke nende vabade aminorühmade kaudu. Enamasti raku morfoloogia seejuures säilitatakse, kuid antigeenid ristseotakse samuti ning see võib vähendada antikeha seondumist. Orgaanilised lahustid nagu näiteks metanool ja atsetoon on vett eemaldava toimega ja sadestavad valkusid ning on seetõttu rakke fikseeriva toimega. Sellise fikseerimise puhul aga kaotatakse palju rakus leiduvaid lahustuvaid ühendeid ja lipiidseid komponente. Tihti kasutatakse metanooli ja atsetooni koos, sest kuigi metanool on parim vahend rakuliste struktuuride säilitamiseks, on tal kahjustav efekt paljudele epitoopidele. Kui primaarse antikeha tootja pole ühtegi fikseerimise meetodit soovitanud, siis enamikule rakuliinidele ja antigeenidele sobib 4% formaldehüüdi lahus 10 minuti jooksul toatemperatuuril.
Permeabiliseerimine
Permeabiliseerimise käigus tehakse rakumembraani augud (kuid ei eemalda kogu rakumembraani) – see aitab antikehadel pääseda fikseeritud rakkudesse, sest tavaolukorras ei suuda antikehad membraani läbida. Kui rakke fikseerida orgaaniliste lahustitega, siis rakumembraanid muutuvad läbitavaks ning eraldi permeabiliseerimise protseduuri pole tarvis läbi viia. Keemiliste ristsidujatega fikseerides on aga permeabiliseerimine vajalik. Permeabiliseerimiseks kasutatakse mitmeid detergente, nagu näiteks NP-40, Triton X-100, Tween-20 ja saponiin. Raku pinnal asuvate valkude uurimisel pole permeabiliseerimine vajalik. Fikseerimine ja permeabiliseerimine mõjutavad raku morfoloogiat ja uuritava antigeeni kättesaadavust.
Blokeerimine
Blokeerimine on vajalik mittespetsiifilise värvimise takistamiseks ehk selleks, et antikehad ei seonduks millegi muuga kui vaid oma antigeeniga. Ebapiisava blokeerimise tõttu võib tulemuste analüüsimisel olla liiga palju segavat taustamüra ning ülemäärase blokeerimise tagajärjeks võib olla see, et signaal on nõrk või puudub. Blokeerimisel võib kasutada ükskõik missugust valku, mis ei seondu huvialuse valgu epitoobiga ega immunofluorestsentsil kasutatavate antikehadega. Sagedasti kasutatakse normaalse seerumi valke, mis on toodetud samas loomaliigis, milles kasutatav sekundaarne antikeha. Levinud on ka valgupuhvrite, näiteks veise seerumi albumiini (BSA) ja rasvavaba piimalahuse kasutamine.
Immunoreaktsioon
Preparaate inkubeeritakse primaarse antikehaga. Korraga saab inkubeerida ka mitme primaarse antikehaga. Antikeha lahustatakse blokeerimislahuses vastavalt antikeha tootja soovitustele. Kui tootja pole täpsustanud, missuguses kontsentratsioonis peaks antikeha kasutama, siis oleks mõistlik proovida kontsentratsioone vahemikus 1:50-1:1000. Antikehaga inkubeerimise aeg võib varieeruda vastavalt afiinsusele. Sagedasti inkubeeritakse antikehaga kas 1-2 tundi toatemperatuuril või 4 °C juures üleöö. Otsese immunofluorestsentsi korral võib nüüd edasi minna sulundamise etapi juurde, sest primaarsel antikehal on juba fluorokroom küljes. Kaudse immunofluorestsentsi puhul on tarvis inkubeerida sekundaarse antikehaga. Enne seda peab preparaati hoolikalt pesema, et vähendada sekundaarse antikeha ebaspetsiifilist seondumist. Sekundaarset antikeha võib lahustada kas blokeerimislahuses või pesupuhvris. Sekundaarse antikehaga inkubatsioon peab toimuma pimedas, et vältida fluorokroomi pleegitamist.
Tuuma värvimine ja preparaadi sulustamine
Tavaliselt värvitakse tuumad pärast immunoreaktsiooni DNA värvidega. Kõige kasutatavamad DNA värvid on DAPI ja Hoechsti värv. Tuumade värvimine aitab hiljem mikroskopeerimisel paremini rakkude või kudede suhtes orienteeruda ning samuti saadakse infot rakutsükli kohta, näiteks kas rakud on mitoosis või mitte. Tuumade värvimiseks lahustatakse värv PBS-is (fosfaatpuhverdatud soolalahuses) ning inkubeeritakse preparaati 10 minutit toatemperatuuril. Pärast immunofluorestsentsiprotokolli läbimist tuleb preparaadid sulustada, et neid saaks mikroskoobis vaadata. Selleks kasutatakse kommertsiaalseid paigaldusmeediume (mounting medium), mis kinnitavad proovi katteklaasi ja alusklaasi vahele ning takistavad preparaadist vee aurustumist. On olemas ka paigaldusmeediumid, milles on juba DNA värvid sees. Pärast paigaldusmeediumiga sulustamist peab laskma preparaadil kuivada. Järgmisel päeval on preparaat valmis mikroskoobiga uurimiseks.
Kolhoosi Avarustel
Kolhoosi Avarustel oli Viru-Jaagupis 6. maist 1951 kuni 25. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Küti Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.
Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Trebišov
Trebišov (ungari keeles Tőketerebes, saksa keeles Trebischau) on linn Slovakkias Košice maakonnas, Trebišovi ringkonna halduskeskus.
Linna läbib Užhorod–Košice raudteeliin.
Geograafiline asend
Trebišov asub riigi idaosas, Ungari piirist 15 km ja Ukraina piirist 33 km kaugusel, Košicest ligikaudu 35 km idakagus.
Ajalugu
Asulat on esmamainitud 1254. aastal. Linnaõigused sai Trebišov 1439. aastal.
Rahvastik
Slovakkia 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oli Trebišovi elanikest slovakke 76,83, mustlasi 8,42%, ukrainlasi 0,95%, tšehhe 0,28%, ukrainlasi 0,21% ja russiine 0,17%. Rahvus oli teadmata 12,74%-l elanikest.
Eesti Ööjooks
pisi|Ööjooks 6 start pisi|Ööjooks 5 start pisi|Ööjooksu start 2014. aastal Eesti Ööjooks on osavõtjate arvult kolmas rahvaspordiüritus Eestis. Tegemist on linnajooksuga, mis toimub pimedal ajal. Üritust korraldatakse alates 2011. aasta juunist.
Eesti Ööjooks hõlmab nii poolmaratoni kui ka 10 km ja 4 km distantse. Lisaks toimuvad Mõmmi lastejooksud. Võistelda saavad jooksjad, sörkijad ja käijad.
Eesti Ööjooksu korraldab MTÜ Rakvere Maraton koostöös Rakvere linna ja toetajatega.
Eesti Ööjooks kuulub Eesti Linnajooksude rahvaspordisarja.
Idee
Eesti Ööjooksu idee autor ja peakorraldaja on Marko Torm, kes alustas oma unistuse elluviimist 2009. aastal. Idee sai alguse isiklikust kogemusest 2008. aastal, mil ta läbis Helsingis esmakordselt maratoni. Esimene Eesti Ööjooks toimus 2011. aastal.
Tulemused
2011 21 km; 10 km
2012 21,1 km; 10 km
2013 21 km; 10 km
2014 10 km; 21,1 km
2015 10 km
2016 10 km; 21,1 km
Piz Surlej
Piz Surlej on mägi Alpide Bernina mäestikus, vaatega Silvaplana järvele Graubündeni kantonis. See asub Engadini peamise oru ja Val Rosegi vahel, Piz Corvatschist põhjas.
Mostafa Mohamed
Mostafa Mohamed Ahmed Abdallah (araabia keeles مصطفى محمد أحمد عبد الله; sündinud 28. novembril 1997 Gizas) on Egiptuse jalgpallur, kes mängib ründajana Prantsusmaa kõrgliigaklubis Nantes ja Egiptuse jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri Egiptuse klubis Zamalek. Egiptuse kõrgliigas debüteeris ta hooajal 2016–17 El Dakhleya meeskonnas.
2021. aasta veebruaris läks ta Zamalekist laenule Türgi kõrgliigaklubisse Galatasaray. Hooajal 2020–21 lõi ta Türgi kõrgliigas 16 mänguga kaheksa väravat. 2021. aasta lõpus sõlmis ta Galatasarayga püsiva lepingu. 2022. aasta juulis läks ta Galatasarayst laenule Nantes'i.
2019. aastal tuli Mohamed Egiptuse kuni 23-aastaste koondisega Aafrika omavanuste meistriks. Turniiril oli ta nelja väravaga suurim väravakütt. Egiptuse jalgpallikoondises debüteeris ta 23. märtsil 2019 Aafrika rahvaste karikavõistluste valikmängus Nigeri vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 5. septembril 2021 MM-i valikmängus Gaboni vastu. Ta kuulus Egiptuse koondisse 2022. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel, kus saavutati teine koht.
Bruck an der Mur
Bruck an der Mur ehk Bruck Muri ääres on linn (Stadt) Austrias Steiermargi liidumaal.
Bruck an der Mur asub Muri jõe ääres umbes 50 kilomeetrit Grazist põhja pool. Ka Mürzi jõgi voolab linnast läbi ja ühineb Brucki kohal Muriga. Linn on samanimelise maakonna pealinn. Bruck an der Muri pindala on 38,4 km² ja selle keskmine kõrgus merepinnast on 491 meetrit. Linna kõrgem punkt on Rennfeldi mägi (1629 m).
Muri mainiti esimest korda 20. novembril 860 Ludwig Sakslase ürikus Prukka nime all. Tollal asus seal Salzburgi peapiiskopi mõis. Täpsemalt asus mõis tänapäeva St. Ruprechti linnaosas, tänapäeva linnasüdame asukohta nimetati tollal Mürzi suubumiskohaks (Mürzgemünd). 18. mail 982 kinnitas Saksa-Rooma keiser Otto II Bruck an der Muri omandiõigust käsitleva dokumendi, kasutades seal juba nimekuju Bruck.
1792 tabas linna tohutu tulekahju. Selles hävis nii Landskroni loss kui 164 maja (üksnes 2 maja jäi alles). Üks neist oli 15. sajandil Pankraz Kornmessi rajatud veneetsia stiilis hoone (Kornmesserhaus), mis on tänapäeval linna peamine arhitektuuriline vaatamisväärsus.
1804. aastal elas Bruck an der Muris 1204 inimest. Elanike arv suurenes pidevalt kuni 1971. aastani, mil linnas oli 16 530 elanikku. Sellest ajast on linlaste arv järjest vähenenud.
Bruck an der Muris elas 2007. aastal 13 304 elanikku. Rahvastiku tihedus oli 2001. aastal 350 elanikku/km². Elanikest 5,5% oli välismaalasi, kellest suurim osa on horvaadid.
Bruck an der Mur on tähtis Austria liiklussõlm. Linna raudteejaamas peatuvad nii Viinist Villachi kui Grazi suunduvad rongid.
pisi|keskel|500px|Bruck an der Mur
Ekvivalent (keemia)
Keemiline ekvivalent ehk ekvivalentmass on liht- või liitaine mass, mis keemilistes rektsioonides on ekvivalentne (samaväärne) ühe grammi (täpsemini 1,00797 g) vesinikuga. Kuna SI-süsteemis on ainehulga ühik mool, pole ekvivalentmassi mõiste järele enam vajadust.
Lihtaine ekvivalent on vastava keemilise elemendi aatommassi ja valentsiarvu suhe. Liitaine keemilise ekvivalendi leidmiseks tuleb aine molekulmass jagada tema molekuli koostisesse kuuluvate positiivsete ioonide arvu ja valentsi korrutisega. Näiteks alumiiniumsulfaadi Al2(SO4)3 ekvivalentmass on 342/(2×3) = 57. Praktilistes arvutustes oli kasutusel grammekvivalent (lühemalt vaal) või kilogrammekvivalent (kilovaal) – see on aine hulk, mille mass grammides või vastavalt kilogrammides on arvuliselt võrdne aine keemilise ekvivalendiga. Näiteks alumiiniumsulfaadi grammekvivalent on 57 g ja kilogrammekvivalent 57 kg.
Ekvivalentide seadus ütleb, et ained reageerivad üksteisega oma ekvivalentmassiga võrdelistes kogustes.
Richard Kind
pisi|Kind, [[2010]] Richard Bruce Kind (sündinud 22. novembril 1956 Trentons New Jerseys) on Ameerika Ühendriikide näitleja.
Kolhoosi Küla
Kolhoosi Küla oli Vastseliinas 15. aprillist 1951 kuni 31. jaanuarini 1959 ilmunud ajaleht, EKP Vastseliina Rajoonikomitee ja Vastseliina Rajooni TSN häälekandja.
Ajaleht ilmus 3 korda nädalas. Ajalehe ilmumine lõppes seoses Vastseliina rajooni likvideerimisega.
Søren Rieks
Søren Krucov Rieks (sündinud 7. aprillil 1987 Esbjergis) on Taani jalgpallur, kes mängib äärepoolikuna Rootsi kõrgliigaklubis Malmö FF.
Ta alustas klubikarjääri kodulinnaklubis Esbjerg fB. Taani kõrgliigas debüteeris ta 2006. aastal. Esbjergi põhikoosseisu kuulus ta alates hooajast 2007/08. Hooaegadel 2008–09 ja 2011–12 valiti Rieks Esbjergi hooaja parimaks mängijaks.
Aastatel 2012–2014 mängis Rieks Hollandi kõrgliigaklubis NEC.
2014. aasta augustis sõlmis ta kolme ja poole aasta pikkuse lepingu Rootsi kõrgliigaklubiga IFK Göteborg.
2018. aasta jaanuaris siirdus ta Malmösse. Aastatel 2020 ja 2021 on ta klubiga tulnud Rootsi meistriks.
Taani jalgpallikoondises mängis Rieks aastatel 2009–2010 kolm korda. Koondisekarjääri ainsa värava lõi ta 18. novembril 2009 sõprusmängus USA vastu.
Raiduri tee
pisi|Raiduri tee Raiduri tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Pirita asumis.
Raiduri tee sai nime 8. aprillil 2015.
Riley McGree
Riley Patrick McGree (sündinud 2. novembril 1998 Gawleris) on Austraalia jalgpallur, kes mängib ründva poolkaitsjana Inglismaa esiliigaklubis Middlesbrough ja Austraalia jalgpallikoondises.
2014. aastal liitus ta klubiga Adelaide United, mille meeskonnas debüteeris ta Austraalia kõrgliigas 2016. aasta märtsis. Austraalia kõrgliigas lõi ta esimese värava 29. jaanuaril 2017 mängus Wellington Phoenixi vastu.
2017. aasta juulis sõlmis McGree lepingu Belgia klubiga Club Brugge, kuid ei mänginud selle põhimeeskonnas üheski ametlikuks mängus. 2017. aasta detsembris naasis McGree Austraalia kõrgliigasse, kui liitus laenulepingu alusel Newcastle Jetsiga. 12 mänguga lõi ta Newcastle Jetsi meeskonnas viis väravat, sh 27. aprillil skorpionlöögist Melbourne City vastu – see värava esitati FIFA Puskási auhinnale. Hooajal 2018/19 oli ta laenul Melbourne Citys ning lõo 27 mänguga seitse väravat. Hooajal 2019–2020 mängis McGree taas Adelaide Unitedis ning lõi 23 mänguga kümme väravat. 2019. aasta oktoobris võitis ta Adelaide Unitediga Austraalia karikavõistlused, kui karikafinaalis alistati McGree eelmine koduklubi Melbourne City tulemusega 4:0 (McGree lõi neljanda värava).
2020. aasta oktoobris läksid tema mängijaõigused Major League Socceri (MLS) klubile Charlotte FC. Selles klubis ei mänginud ta aga kordagi ning oli aastatel 2020–2022 laenul Inglismaa esiliigaklubis Birmingham City.
2022. aasta jaanuaris sõlmis McGree lepingu Middlesbrough'ga.
Austraalia jalgpallikoondises tegi McGree debüüdi 3. juunil 2021 MM-i valikmängus Kuveidi vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 27. jaanuaril 2022 MM-i valikmängus Vietnami vastu.
Regina Oja
Regina Oja (aastast 2022 Regina Ermits; sündinud 31. jaanuaril 1996 Tallinnas) on Eesti laskesuusataja.
Ta lõpetas 2015. aastal Audentese Erakooli e-gümnaasiumi ja Sollefteå spordikooli Rootsis. Alates 2017. aastast on õppinud Tartu Ülikoolis skandinavistikat.
Ta tegi debüüdi laskesuusatamise maailma karikasarjas 2016.
Isiklikku
Tema isa on endine laskesuusataja Kristjan Oja.
21. mail 2022 abiellus ta Kalev Ermitsaga.
Rogaini maailmameistrivõistlused
Võistluse kontrollaeg on 24 tundi. Võistlus on võistkondlik, võistkonnas võib olla 2 või 3 liiget. Eesmärk on koguda kontrollaja jooksul võimalikult palju punkte maastikule paigutatud kontrollpunktide läbimisest. Kontrollpunkte võib läbida vabalt valitud järjestuses.
Rogaini MMi korraldamise õigused annab IRFi nõukogu oma otsusega IRFi liikmesriigi korraldusrühmale. Aastatel 1996–2010 toimus rogaini MM üle aasta, aastatel 2012–2017 igal aastal. Aastal 2019 otsustas IRF nõukogu, et rogaini MM-id toimuvad edaspidi taas üle aasta. Aastaks 2020 kavandatud rogaini MM USA-s lükati koroonapandeemia tõttu esialgu aasta võrra edasi, ent 2021. aastal otsustati see lükata edasi veel kahe aasta võrra.
Rogaini maailmameistrivõistlused
pisi|Rändauhinnad rogaini MMi võistlusklasside võitjatele
Nikolai Solovjov
Nikolai Solovjov (12. juuli 1931 – 15. november 2007) oli NSV Liidu maadleja.
Ta võitis 1956. aasta olümpiamängudel kuldmedali Kreeka-Rooma maadluses, kuigi kaotas ühe matši Türgi maadleja Dursan Ali Eğribaşi vastu.
Ta võitis NSV Liidu meistrivõistlustel Kreeka-Rooma maadluses kaks kuldmedalit – 1955. ja 1959. aastal.
Rahvusvahelistel turniiridel sai ta seitsmekümnest matšist vaid ühe kaotuse.
Tuulevaikus (film)
"Tuulevaikus" on 1970. aastal valminud Tallinnfilmi mängufilm. Filmi stsenaarium põhineb Einar Maasiku romaanil "Tuisu Taavi seitse päeva". Film on mustvalge.
Sisu
Järve ääres asuvas kalurikolhoosis on sunnitud tööpaus – valitseb tuulevaikus, paadimootorite kasutamise on aga kalakaitseinspektor kalamaimude kaitseks keelanud. Kalakaitseinspektor Olevi ja kalurite suhted on pingelised. Noor kalur Tuisu Taavi on muidu kõva töörügaja, aga ta ei oska tööta endaga midagi peale hakata. Ta kihutab mootorrattaga küla vahel ringi. Kord teeb ta kaassõitjaks võetud Ritiga väikese avarii. Küla peal hakkavad levima jutud, et Taavist on saanud joodik ja seelikukütt. Riti on aga juba suhtes brigadir Ennuga. Tegelikult meeldib Taavile hoopis naabruses elav medõde Leili, kuid Taavi ei ole julgenud talle läheneda. Ootamatult puhkeb naabertalus tulekahju, Taavi päästab Leili ja ta väikese venna. Taavi räägib neiule oma tunnetest ja saab teada, et Leilile on sümpaatne Olev. See aga ei mahu kuidagi Taavi hinge.
Varia
Filmi vaatas Eesti kinodes peaaegu 170 000 inimest ja kogu Nõukogude Liidus rohkem kui 5 miljonit inimest.
Johann Karl von Enden
Johann Karl von Enden (Venemaal tuntud kui Иван Иванович фон Энден) (15. detsember (vkj) 1715 − 19. september 1793 Peterburi) oli Venemaa sõjaväelane ja riigitegelane, Maramaa mõisnik.
Elulugu
Tema isa oli alampolkovnik Johann Karl von Enden (1670−1733) ja ema Helena Elisabeth Krutschitzky (1696−1767). Ta kirjutati 1729. aastal Vene sõjaväeteenistusse. 1737. aastal ülendati ta alamporutšikuks, 1740 porutšikuks ja 1754 premier-majoriks. Läks 1761. aastal alampolkovniku auastmes sõjaväest erru. Seejärel astus ta tsiviilteenistusse. 1770. aastal teenis ta riigikontoris ja siis heeroldmeistri kontoris. 1780. aastaks oli ta tõusnud kolleegiuminõunikuks. 1783. aastal oli tal riiginõuniku tiitel.
Maramaa mõis
Keisrinna Katariina II doneeris 1783. aastal talle Kärkna riigimõisast eraldatud Maramaa mõisa, mille ta aga juba 1786. aastal Raadi mõisnikule ära müüs.
Kartveli keeled
Kartveli keeled ehk Lõuna-Kaukaasia keeled on Kaukaasia keelte haru, mida kõneldakse Kaukaasias. Nende hulka kuuluvad gruusia, megreli, svani ja lazi keel. Kartveli keelkonnal pole seost ühegi teise maailma keelkonnaga. Räägituim on gruusia keel, mis on ka kartveli keelte kõnelejaskonna lingua franca. Enamasti kasutatakse gruusia kirja, svani keele puhul lisamärkidega.
Gruusia, megreli ning svani keelt räägitakse peamiselt Gruusias. Gruusia keele judeo-gruusia dialekti räägitakse Iisraelis. Lazi keelt räägitakse Türgis.
Janeane Garofalo
Janeane Marie Garofalo (sündinud 28. septembril 1964 Newtonis New Jersey osariigis) on Ameerika Ühendriikide koomik, filmi- ja seriaalinäitleja.
Viljandi rajoon
Viljandi rajoon oli haldusüksus Eesti NSV-s aastatel 1950–1989.
Pervasiivne arenguhäire
pisi|Autismispektrihäirega laps laob plekkpurkidest torni Pervasiivne arenguhäire (kirjanduses ka autismispektri häire, Kanneri sündroom ja autism) tähendab vastastikuse sotsiaalse mõjutamise ja suhtlemise kvalitatiivset kahjustust ning sellega kaasnevat huvide ja tegevusaktiivsuse piiratust, stereotüüpsust ning monotoonset korduvust.
Tavaliselt, aga mitte alati, täheldatakse ka kognitiivsete funktsioonide kahjustust. Need normist erinevad hälbed kujunevad välja koolieelses eas, on püsivad, puudutavad arengu eri aspekte, kuid varieeruvad avaldumise intensiivsuse poolest. Pervasiivse arenguhäirega lastel on ühiseid jooni, kuid eripärade ulatus üksikute õpilaste kaupa varieerub.
Liigitus
Pervasiivsete arenguhäirete alaliikideks jaotamisel on lahkarvamusi. Eestis kasutatakse rahvusvaheline haiguste klassifikatsiooni (RHK) 10. versiooni, mis põhineb ICD-10-l. See on maailma tervishoiuorganisatsiooni WHO koostatud ja käibib enamikus Euroopa maades. American Psychiatric Association kasutab diagnostikasüsteemi Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders (DSM), alates 2013. aastast kehtib DSM-V-versioon.
Diagnostilised tunnused RHK-10 järgi
Diagnoositakse käitumise iseärasuste alusel.
Liigitus ja diagnostilised tunnused DSM-V järgi
Autismispektrihäire (selle hulka kuuluvad autism, Aspergeri sündroom ja muud täpsustamata pervasiivsed arenguhäired).
Diagnostilised tunnused DSM-V järgi
Lisaks tuleb diagnoosimisel kirjeldada autismispektri häire sümptomite tõsidust, algust ja kulgu, etioloogilisi tegureid, kognitiivseid võimeid ja lisanduvaid seisundeid.
Habib Maïga
Ta alustas klubikarjääri Prantsusmaa klubis AS Saint-Étienne, debüteerides Prantsusmaa kõrgliigas 2017. aasta märtsis. Esimese värava lõi ta Prantsusmaa kõrgliigas sama aasta 14. oktoobril oma hilisema koduklubi FC Metzi vastu.
Pervasiivne arenguhäire
Lapse autism
Lapse autism (kasutusel ka varase lapseea autism) on pervasiivsete arenguhäirete liik, mis avaldub enne 3. eluaastat. Sellele on iseloomulik psüühika hälbinud ja/või kahjustatud areng ning häirete avaldumine kolmes valdkonnas: vastastikuses sotsiaalses mõjutamises, suhtlemises ja piiratud stereotüüpses käitumises. Lapse autismi korral puudub tavaliselt täielikult normaalse arengu eelperiood või kui see esineb, ei ületa see 3. eluaasta piiri. Lapse autismile on iseloomulik kaasinimeste sotsiaalse tegevuse ja emotsioonide ebaõige hindamine, soovimatus ja raskused suhtlemisel, huvide ja aktiivsuse korduvus, stereotüüpsus. Poistel esineb lapse autismi 3–4 korda sagedamini kui tüdrukutel ja ¾-l lastest kaasneb intellektipuue. Peale nende spetsiifiliste diagnostiliste tunnuste võib autismiga lastel sageli avalduda hulk teisi mittespetsiifilisi nähte: kartused/foobiad, une- ja söömishäired, ärritus- ja agressiivsushood. Ka enesevigastamine (näiteks randme hammustamine) on üsna sagedane, eriti neil juhtudel, kui kaasneb raske vaimne alaareng.
Atüüpiline autism
Atüüpiline autism on pervasiivne arenguhäire, mis erineb autismist kas haiguse alguse ea või kõigile kolmele põhilisele diagnostilisele kriteeriumile täieliku mittevastavuse poolest.
Habib Maïga
Elevandiluuranniku jalgpallikoondises debüteeris Maïga 6. septembril 2019 sõprusmängus Benini vastu. Ta kuulub Elevandiluuranniku koondisse 2022. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel.
Pervasiivne arenguhäire
Atüüpiline autism
Näiteks võib anomaalne seisund ja/või kahjustatud areng ilmneda pärast 3. eluaastat ja/või hälbed avalduvad ainult ühes või kahes autismi diagnoosimiseks vajalikust kolmest diagnostilisest kriteeriumist. Samas võib teistes psüühikasfäärides ilmneda tüüpilisi anomaalsusi. Selliseid atüüpilisi seisundeid täheldatakse kõige sagedamini raske vaimse alaarenguga ja/või kõnetutel isikutel, kelle funktsioneerimise madal tase ei võimalda küllaldaselt avaldada autismile iseloomulikke käitumise iseärasusi. Seega on atüüpiline autism siiski autismist oluliselt erinev seisund.
Retti sündroom
Retti sündroomi manifesteerumisele eelneb normaalse või normilähedase arengu periood, millele varases lapseeas järgneb käeliste oskuste ja kõne osaline või täielik kadu koos pea kasvu lakkamisega (enamikul juhtudest 7–24 kuu vanuselt). Sündroomi ilmnedes esinevad väänlevad käeliigutused, oskamatus toitu närida, põie ja pärasoole tegevust kontrollida. Lisaks on raskused kontakteerumisel ja mänguoskuste arenematus. Keskmises lapseeas lisanduvad apraksia ja kehatüve ataksia, ilmneb skolioos või küfoskolioos ning koreoatetoidsed liigutused. Alati tekib raske vaimne puudulikkus. Varases või keskmises lapseeas tekivad sageli krambid. Retti sündroomi on kirjeldatud vaid tüdrukutel, kusjuures häire põhjus on senini ebaselge.
Lapse muu desintegratiivne häire
Retti sündroomist erinev pervasiivne arenguhäire, mille algusele eelneb normaalse arengu periood vähemalt esimese kahe eluaasta vältel. Sellele järgneb varem omandatud vilumuste ja teadmiste kadu mõne kuu jooksul, millele samaaegselt lisanduvad spetsiifilised sotsiaalsed, kommunikatsiooni- ja käitumisanomaaliad. Enamikul patsientidest tekib raske vaimne alaareng. Jääb ebaselgeks, mil määral erineb selline seisund lapse autismist. Neile lastele on tüüpiline psüühika sügav regressioon (keeleliste oskuste, mängulise taseme, õpivilumuste ja adaptiivse käitumise kadu sageli koos võimetusega kontrollida põie ja pärasoole tegevust).
Aspergeri sündroom
Seisundile on iseloomulik autismile tüüpiline sotsiaalse suhtlemise kvalitatiivne kahjustus koos huvide ja tegevuse piiratusega, stereotüüpsusega ja ühetaolisusega. Lapse autismist erineb see sündroom eelkõige selle poolest, et ei kaasne kõne- ja kognitiivse tegevuse valdkondade mahajäämust ja nende laste vaimne võimekus on keskmine või üle keskmise. Aspergeri sündroom esineb poistel 8 korda sagedamini kui tüdrukutel. Tegu on omapäraste indiviididega, kes võivad olla kitsas valdkonnas väga võimekad, kuid kohmakad ja saamatud iseseisvaks toimetulekuks. Sündroomile on iseloomulik püsimine ka nooruki- ja täiskasvanueas. Harva võib neil olla psühhootilisi episoode ka nooremas täiskasvanueas.
Samia Suluhu
{{Infokast ametiisik Manchester (PGDip) Open University of Tanzania–SNHU (MSc) }} Samia Hassan Suluhu (sündinud 27. jaanuaril 1960 Sansibaris) on Tansaania revolutsioonipartei (CCM) poliitik ja president John Magufuli surma järel (17. märts 2021) ametisse vannutatud president.
Pervasiivne arenguhäire
Kognitiivne areng, tajud ja käitumine
Sageli on pervasiivse arenguhäirega inimesed oluliselt tundlikumad väliste stiimulite suhtes (nt ere valgus, müra, suur seltskond, lõhnad, maitsed, puudutused). Pervasiivse arenguhäirega inimesed võivad olla teistest eristuva kehahoiaku ja/või liikumismustritega. Neid iseloomustab omapärane kõnd, haldjaslik olek, motoorne kohmakus ja raskused oma keha juhtimisel. Samuti avalduvad pervasiivsed arenguhäired tegevuste ja huvide piiratuses: stereotüüpsed liigutused, käitumine, sh korduvad liigutused (käte lehvitamine, enda kiigutamine, häälitsuste tegemine), hõivatus esemest. Autismispektri häirega inimene võib tunda äärmist vastumeelsust mõne eneseteenindustoimingu suhtes, nt magamine, söömine, riietumine, pesemine. Iseloomulikud on tähelepanuvõimega seotud probleemid: liigne keskendumine üksikutele, sageli ebaolulistele detailidele ja samaaegselt üldist konteksti arvestada, vähene üldistamisvõime. Neil on sensoorse integratsiooni raskused ehk enda ümber toimuva tajumisel tervikuna ning sellele õige tähenduse andmisel, oma tegevuste organiseerimisel ja planeerimisel tulenevalt asjadevaheliste seoste tajumise raskustest. Pervasiivse arenguhäire korral on raskusi teise inimese emotsioonide ja taju mõtestamisega (Mõistuse teooria, Theory of Mind) puudulikkus.
Enden
Enden (vene keeles фон Энден) on Saksimaa päritolu vene aadlisuguvõsa.
Samia Suluhu
Ta oli alates 2015. aastast Tansaania ajaloo esimene naissoost asepresident ja on alates 19. märtsist 2021 kogu Ida-Aafrika esimene naispresident.
Septembris 2021 kinnitas Samia Suluhu, et kavatseb kandideerida 2025. aastal presidendiks ja saada võidu korral riigi esimeseks valitud naispresidendiks.
Funcken
Funcken, varem Funcke oli Waldeckist pärit baltisaksa aadlisuguvõsa, mis kustus meesliinis 1786. aastal.
Ajalugu
Suguvõsaliin algab Waldecki oobersti Georg Philipp Funckega. Tema pojapoeg Rembert Funcke (1597−1654) astus Rootsi teenistusse, tõusis ooberstiks ja oli Liivimaa viitsekuberner. 6. juunil 1646 sai ta naturalisatsiooni korras Rootsi aadlikuks, kuid rüütelkonda teda ei introdutseeritud; ta hakkas perekonnanimena kasutama nimekuju Funcken. Temaga sai alguse suguvõsa Liivimaa liin, mis suri meesliinis välja 1786. aastal.
Funckenid rüütelkonna matriklis
1747. aasta 29. juunil (vkj) kanti suguvõsa Liivimaa rüütelkonna matriklisse.
Pervasiivne arenguhäire
Sotsiaalne areng ja kommunikatsioon
Esmajoones avaldub autismispektri häire selles, et inimene käitub kummaliselt sotsiaalse suhtlemise olukordades. Pervasiivsete arenguhäirete korral on iseloomulikuks toimetulekuraskused sotsiaalsetes olukordades: võimetus tõlgendada teiste inimeste kehakeelt; vähene paindlikkus sotsiaalsetest reeglitest arusaamisel ja rakendamisel; ei mõista huumorit või mõistavad seda omapärasel moel; raskused abstraktsete ja mitmetähenduslike mõistete tajumisel; mõistavad raskustega seda, et kontekstist sõltuvalt võib ühel ja samal asjal olla eri tähendus. Nende inimeste puhul võib esineda täielikku endassetõmbumist või äärmuslikku pealetükkivust. Nad võivad olla enesekesksed ning sotsiaalsetes olukordades vähe paindlikud, teha kohatuid märkusi või anda liiga otsekoheseid hinnanguid. Autismispektri häire puhul võib iseloomulik olla pilkkontakti ja mitteverbaalse suhtlemise puudulikkus, kõne puudumine, hilistumine, kadu, kajakõne ja kohatu kõne või raskused kõne kasutusel ja mõistmisel. Pervasiivse arenguhäirega inimesed võivad ootamatult muutuda väga ägedaks ega suuda oma käitumist juhtida, võib esineda raevuhooge.
Ajuehituse erisused
Pervasiivse arenguhäire tekkimisel ei ole leitud ühte kindlat põhjust. Oletatakse, et riskitegurid on nii ajuehitus, geneetika kui ka keskkond. Aju-uuringute keskuse andmetel on leitud autismispektri häiretega inimeste puhul mitmeid kõrvalekaldeid aju ehituses: Purkinje rakkude vähesus väikeaju koores, VI ja VII sagarike ehituslikud iseärasused (hüpoplaasia), temporaalsagara (suuraju oimusagara) ülaosa ja prefrontaalkoore erisused, amügdala (mandelkeha) ja hipokampuse ehituse erisused, mitokondrite düsfunktsioon, väga suur serotoniini sisaldus. Muutused mitmes aju osas võivad olla põhjus, miks pervasiivne arenguhäire mõjutab läbivalt kõiki psüühikavaldkondi.
Geneetilised tegurid
Siiani ei ole leitud ühtegi konkreetset geeni, mis võib põhjustada autismi. Samas on autistlike laste hulgas neid, kellel esineb ka mõni teadaolev geneetiline haigus, nt fragiilse X-i sündroom, tuberoosne skleroos ja ainevahetushaigustest kreatiini transpordi defektid. Seega on äärmiselt oluline, et kõik lapsed, kellel kahtlustatakse autismi, läbiksid ka geneetilised uuringud. Uuringud kaksikutega on näidanud, et autism on tingitud nii geneetiliste kui ka keskkonnategurite mõjust, kusjuures mõnda käitumismustrit mõjutavad enam geneetilised tegurid ja teisi jällegi keskkond.
Keskkondlikud tegurid
Pervasiivsete arenguhäirete avaldumisel on leitud ka oletatavaid põhjuseid keskkonnateguritest. Keskkondlikud tegurid üksi ilmselt autismi ei põhjusta, küll aga teevad seda koos geneetiliste soodumustega. Oletatakse, et autismispektri häire tekkimise üheks teguriks võivad olla viirused, mida ema raseduse ajal põeb (nt punetised, tsütomegaloviirus). Samuti mürgid ja keskkonnareostus. Uuringud ei ole kinnitanud võimalikku seost vaktsineerimise ja autismispektri häire vahel.
Käitumise analüüs, õpetamine
Autismispektri häire ei ole ravitav, kuid eripärasid tundma õppides saab luua lasteaias ja koolis sobiva keskkonna.
Arendustegevuses on soovitav silmas pidada eriti järgmisi aspekte. Sihipärast arendamist vajavad autismiga lapse tähelepanu ja jäljendamisoskus, mis on õpetamise eelduseks. Kasvukeskkonna eripära on struktureeritus ning tegevuste etteteadmine (korrapärasus). Tuttavas keskkonnas tunnevad lapsed end turvaliselt ning iseseisvatena, esineb vähem käitumisprobleeme. Õpetajal tuleb arvestada, et autismiga lapse kasvatamine mõjutab pereelu väga tugevasti, koostöös lasteasutusega on võimalik leida need valdkonnad, milles lapsevanema panus on unikaalne.
Autismiga lapsi saab õpetada eri õppeprogrammide järgi erikoolides. Kerge, mõõduka ja sügava vaimupuudega autismiga lapsi õpetatakse nii lihtsustatud toimetuleku kui ka hooldusõppekavade alusel. Aspergeri sündroomi ja normikohase intellektitaseme korral suudab pervasiivse arenguhäirega õpilane läbida rahuldavalt gümnaasiumi õppekava. Põhilised märksõnad autismiga laste õpetamisel on struktureeritus, individuaalsus, koostöö, eesmärkide püstitamine ja hindamine. Nende laste õpetamine on elukestev protsess, mida saadab edu vaid sihikindla ja püsiva tegutsemise korral.
Lasteaiale ja koolile tähendab see keskkonna sobivaks kohandamist nii ajas, ruumis, töökorralduses kui ka suhtlemises: iga ülesande jaoks on vajalikud konkreetsed juhised, mida, kuidas, kus ja millal ta peab tegema ja kes teda aitab. Olukorrad olgu kindlad ja etteaimatavad, planeeritud päeva- ja nädalakava ei tohiks muutuda ootamatult. Suhtlemisel tuleks kasutada ühetähenduslikke sõnu ja mõisteid ning kontrollida, kas öeldu jõudis kohale sellisena, nagu oli mõeldud. Enamik autismispektri häirega inimestest on visuaalsed õppijad. Visualiseerida saab piltidena (fotod, piktogrammid) ja sõnadena.
Pervasiivsete arenguhäiretega lastel puhul, kes ei kasuta suhtlemisel kõnet, kasutatakse lihtsaid pilte (piktogramme), viipeid ja sõnakaarte objektide ja tegevuste tähistamiseks. Suhtlemisprobleemidega lastele loodud süsteemid on näiteks Picture Exchange Communication System (PECS) ja Social Competence Package for Preschool Youngsters (SCIPPY). Kui süsteemi järjepidevalt rakendada, kujuneb see väärtuslikuks suhtlemiskanaliks ümbritsevate inimestega ja suurendab lapse iseseisvust.
Ruumi kohandamisel tuleb alati lähtuda konkreetsest lapsest. Näiteks võib valida iga õppeaine jaoks kindla värvi, võiks olla kindel paigutus kõigi materjalide (õpikud, pliiatsid) jaoks. Aja liigendamiseks saab koostada konkreetse päevakava, samuti nädalakava, kasutades jällegi pilte, piktogramme, sõnakaarte, objekte. Väga oluline on seejuures lapsele õpetada, kuidas toime tulla muutuste ja teadmatusega. Selleks võib koostada nimekirja koolis vajaminevatest asjadest, tööplaanid ja juhendid.
Selleks, et lapsele oleks tagatud parimad võimalused arenguks, peavad õpetuse struktuur ja nõuded, samuti ka õpperühma suurus vastama lapse võimetele ning vajaduse korral peaks lasteaed ja kool pakkuma alternatiive. Parimad tulemused saavutatakse väikeses grupis (kuni 4 last), aga vajaduse korral ka üks ühele õpetamisel või abiõpetaja rakendamisel.
TEACCH-metoodika
Ameerikas 1970-ndatel alguse saanud kompleksne süsteem TEACCH (Treatment and Education of Autistic and Related Communication Handicapped Children) on mõeldud autismispektri häirega lastele kuni täisealiseks saamiseni. Lähenemise aluseks on suur paindlikkus ja kohanemisvõimalused eri situatsioonides. TEACCH-metoodika üldpõhimõtted on järgmised: struktureeritud õpetamine, rutiinid ja korraldus; vasakult paremale tegutsemise süsteem; suhtlemise õpetus; visuaalsete sümbolite kasutamine; stressi vähendamine; sotsiaalsete oskuste treening.
Lovaasi-metoodika
Psühholoog O. Ivar Lovaasi metoodiline lähenemine seisneb intensiivses sekkumises autismiga lapse käitumisse ning seab eesmärgiks kujundada sotsiaalselt aktsepteeritavat käitumist ning oskusi vahetu üks ühele õppetegevusega. Last julgustatakse füüsiliselt ja korduvalt võtma pilkkontakti. Arendustegevusi alustatakse põhioskuste kujundamisest – paigal istumine, tähelepanu suunamine, sõnale vastava pildi leidmine jne.
AIT-treening
Kuulmistaju treening AIT (Auditory Integration Training) põhineb autismiga laste sensoorsete puudujääkide kompenseerimisel. Lapsed kuulavad kõrvaklappide kaudu eri helisid terapeudi juhendamisel. On leitud, et kuulmistaju arendamine mõjub hästi õppimisele ja kõne arengule.
6.1.4 DIR-mudel
Mudeli DIR (Developmental, Individual-Difference, Relationship) kasutamisel asetab täiskasvanu end pervasiivse arenguhäirega lapse seisukohale, jälgib lapse poolt algatatud tegevusi ning läheb nendega kaasa.
Teraapiad
Enamiku psühhosotsiaalse sekkumise vormide kohta tõenduspõhist kinnitust ei ole, kuid kõrge funktsioneerimistasemega autismispektri häiretega noorte puhul on ärevuse ja viha juhtimisel tõhusaks osutunud kognitiivne käitumisteraapia. Vaid piiratud hulgal on seni ka tõendeid sotsiaal-pragmaatiliste ja arendavate sekkumismudelite kohta, näiteks lastepsühhiaater Stanley Greenspani väljatöötatud individuaalse arengu eripärasid arvestav ning suhetel ja emotsionaalsel arengul põhinev alus- ja osaoskuste õpetamise mudel, nn põrandaaeg või nn mängu sisse minek. Mainitud metoodikas laskuvad vanemad teadlikult lapse arengutasemele ning mängivad ja suhtlevad temaga põrandal, lastes lapsel võtta juhirolli, kuigi samal ajal kasutavad nad terapeudi õpetatud võtteid lapse suunamiseks ja juhendamiseks.
Eve Kont on kirjutanud ratsutamisteraapia kasulikkusest autismispektri häirega laste suhtlemis- ja keskendumisprobleemide leevendamisel. Ratsutamise ajal ei ole lapsel vaja vaadata hobusele silma, looma suur kehapind ja rahulik liikumine hõlbustab kontakti saamist tema kehaga, ratsutamisega kaasneb üldise koordinatsiooni, tasakaalu ja reageerimisoskuse treening. Samas esitab ratsutamine ka lapsele suuri nõudmisi, sest laps peab arvestama hobusega, õppima täiskasvanu juhtimisel looma eest hoolitsema, teda toitma ja tänama. Ratsutamisteraapia mõjul on täheldatud, et muuhulgas väheneb lapse agressiivsus ja paraneb öine uni.
Ajalugu
1919. aastal kirjeldas Ameerika psühholoog Lightner Witmer 2 aasta ja 7 kuu vanust poissi, kes oli autistliku käitumisega ning kes erikoolis individuaalse pikaajalise visa õpetamisega tegi edusamme nii õppimises kui ka praktiliste oskuste omandamises.
XX sajandi esimesel poolel peeti autismi emotsioonihäireks, mis on tekkinud vanemate ebaõigest suhtumisest oma lapsesse ("külmikema").
1943. aastal kirjeldas Leo Kanner USA-s gruppi lapsi, kellel esinevate omapäraste käitumis-/suhtlemishäirete eristamiseks muudest lapseea psüühikahäiretest võttis ta tarvitusele nimetuse "early infantile autism" (kirjanduses tuntud ka kui Kanneri sündroom). Neil lastel oli rida ühiseid jooni: emotsionaalse kontakti puudumine teiste inimestega; endassetõmbunud, endassesüvenenud olek; sageli ebaharilik ja rutiinne tegevus või liigutused; täielik kõnetus või arusaamatu ja ebaharilik kõne; kiindumine (hõivatus) objektide mõnesse omadusse; hea või rahuldav ruumitaju ning hea mehaaniline mälu, mis oli kontrastiks avalduvaile õppimisraskustele või puuetele psüühika teistes valdkondades; mõtestatud, arusaav, tähelepanelik pilk/vaade.
1944. aastal avaldas Hans Asperger Austrias saksa keeles töö, milles kirjeldas gruppi lapsi ja noorukeid, kellele oli iseloomulik: naiivsus ja situatsiooni mittetabav käitumine; intensiivselt harrastatavad, kuid kitsapiirilised, enamasti nende eale mittevastavad või mittefunktsionaalsed huvid; hea sõnavara ja grammatika, kuid kõne teemad enamasti seotud vaid ta enda huvialadega; halb motoorne koordinatsioon, kohmakus; intellekti piirialane, keskmine või isegi kõrge tase, kuid vaatamata sellele võis neil esineda 1–2 õpivilumuse häiret; puudulik intuitsioon.
1962. aastal loodi Inglismaal autistlike laste vanemate ja spetsialistide assotsiatsioon National Autistic Society.
1967. aastal ilmunud Rahvusvahelise Haiguste Klassifikatsiooni 8. versioon (RHK-8 ehk ingliskeelse lühendi järgi ICD-8) käsitles "lapseea autismi" veel kui lapseea skisofreeniat.
1970. aastal uurisid Judith Gould ja Lorna Wing Londoni ühes rajoonis kõiki alla 15 aasta vanuseid lapsi ja tulid järeldusele, et Kanneri ja Aspergeri sündroom on erilise, sotsiaalse suhtlemise ja koostöö häire avaldus.
1977. aastal välja tulnud RHK-9 eristas "lapseea autismi" rubriigis "Lapseea psühhoosid".
Ameerika mandril juhtiva psüühikahäirete klassifikatsiooni DSM-3 (1980), DSM-3-R (1987), DSM-4 (1994) ja Euroopa vastava klassifikatsiooni ICD-10 määratluse kohaselt autismispektri häire korral on tegemist lapse psühholoogilise arengu häirega, nimetades seda pervasiivseks arenguhäireks (Pervasive Developmental Disorder).
DSM-5 järgi muutub käsitlus, kasutama hakatakse ühtset nimetust autismispektrihäired.
Statistika
Pervasiivsete arenguhäirete esinemine järjest sageneb. USA Haiguste Kontrolli Keskuse (Center for Disease Control) andmetel on autism diagnoositud:
Greg Cipes
pisi|Greg Cipes (2018) Greg Cipes (õieti Gregory Michael Cipes; sündinud 4. jaanuaril 1980 Coral Springsis Floridas) on Ameerika Ühendriikide tele- ja filminäitleja, reggae- ja hiphopmuusik ning elukutseline surfar.
Casewolde
Casewolde oli Eestimaa vasallisuguvõsa.
1342. aastal on mainimist leidnud Harjumaa vasall Tylo de Casewolde.
Suguvõsa valdus oli Kassu küla (Dorf Kasso). Taani hindamisraamatu koostamise ajal kuulus see (kazwold xii) Hælfile, 1496. aastal Lohu vakusesse Ruila mõisas Tallinna komtuurkonnas, 20. sajandil Tohisoo mõisale Hageri kihelkonnas.
Erich Jaansoo
Erich Jaansoo (28. november 1920 Kastna, Lelle vald – 16. november 2016 Haapsalu) oli eesti näitleja ja taidlusnäitejuht.
Ta lõpetas 1934. aastal Eidapere algkooli ja 1953. aastal GITIS-e eesti stuudio.
Ta võeti Tartu Töölisteatri õpperühma liikmeks, 1940. aastal alustas Vanemuise teatris koorilauljana, ta oli aastatel 1944–1950 Vanemuise teatri näitleja. Aastatel 1953–1965 oli ta Draamateatri näitleja ning 1965–1974 oli ta Eesti NSV Riikliku Noorsooteatri näitleja ja peaadministraator. Hiljem oli Haapsalu kultuurimaja juhataja ja aastatel 1978–1991 Haapsalu rahvateatri Randlane peanäitejuht. Lisaks sellele õpetas Randlase õppestuudios ja Haapsalu Muusikakooli teatriklassis.