cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Abdera
Ajalugu
Linna vaheldusrikka ajaloo jooksul on teda mitu korda piiratud, hävitatud ja uuesti üles ehitatud. Aastatel 515–498 eKr oli ta Pärsia ülemvõimu all. Pärast Pärsia kaotust Kreeka-Pärsia sõdades liitus Abdera Atika mereliiduga (478–411 eKr). Aastatel 352–198 eKr oli Abdera Makedoonia võimu all. Aastal 196 eKr liideti Abdera lõpuks Rooma riigiga, kuid säilitas poliitilise vabaduse. Vaatamata sellele käis linna majandus üha enam alla ning ta minetas oma kunagise suure tähtsuse. Sellele aitas kaasa Nestose-äärsete soode laienemine linna lähedal.
Alates 1960ndatest käivad Abdera varemetes arheoloogilised väljakaevamised. Ávdira arheoloogiamuuseum ja kesklinn on varemetest mõnesaja meetri kaugusel.
Abderiidid
Kuigi Abdera oli kuulsate kreeka filosoofide Leukippose (teda peetakse ka mileetoslaseks), Demokritose, Protagorase ja Anaxarchose kodulinn ning luuletaja Anakreon asus Teosest sinna elama, oli linna elanikel umbes samasugune maine nagu kilplastel. Abderiidiks nimetati antikajal lihtsameelset inimest.
Christoph Martin Wieland on kirjutanud satiirilise romaani "Abderiidid" (1774).
Austraalia korvpallimeeskond 2004. aasta suveolümpiamängudel
Austraalia korvpallimeeskond 2004. aasta suveolümpiamängudel
41
41. aasta
Sajandid: 1. sajand eKr - 1. sajand - 2. sajand
Aastakümned:0. aastad eKr 0. aastad 10. aastad 20. aastad 30. aastad - 40. aastad - 50. aastad 60. aastad 70. aastad 80. aastad 90. aastad Aastad: 36 37 38 39 40 - 41 - 42 43 44 45 46
Arabati säär
pisi|Arabati säär eraldab Sõvaši Aasovi merest Arabati säär (ukraina Арабатська стрілка, vene Арабатская стрелка, krimmitatari Arabat beli) on maasäär Ukrainas Krimmis ja Hersoni oblastis. Eraldab Sõvaši lahte Aasovi merest. Arabati säär on 110 km pikk ja 270 m kuni 8 km lai. pisi|Arabati säär
Sündinud 24. jaanuaril
''Siin loetletakse 24. jaanuaril sündinud tuntud inimesi.
Viktor Grigorjev
Viktor Petrovitš Grigorjev (vene Виктор Петрович Григорьев; 14. märts 1925 – 9. veebruar 2007 Moskva) oli vene keeleteadlane, esperanto keele uurija ja arendaja.
Ta osales Teises maailmasõjas. Lõpetanud 1950. aastal Potjomkini-nimelise Moskva Linna Pedagoogilise Instituudi keeleteaduskonna, jätkas ta õpinguid sama instituudi aspirantuuris, mille lõpetas aastal 1954. Järgmisel aastal kaitses Viktor Grigorjev oma kandidaadiväitekirja teemal "Liitsõnade moodustamise teooria mõningaid küsimusi". Aastal 1978 anti talle filosoofiadoktori kraad. Tema doktoritöö ilmus 1979 raamatuna "Sõna poeetika (vene nõukogude luule põhjal)" (Поэтика слова (на материале русской советской поэзии)).
Aastast 1952 töötas Viktor Grigorjev NSV Liidu Teaduste Akadeemia juures ajakirja Voprossõ Jazõkoznanija toimetuse liikmena. Aastal 1958 asus ta tööle Teaduste Akadeemia Vene Keele Instituuti, oli seal aastani 1962 teadussekretär ja aastast 1975 kuni surmani eri osakondade juhataja. Viimastel eluaastatel juhatas Grigorjev korpuslingvistika ja lingvistilise poeetika osakonda.
Esperantoloogia kõrval tegeles ta hispaania keele, lingvistilise poeetika, stilistika, liitsõnade moodustamise, leksikograafia, keelekultuuri, keeleteaduse ajaloo, 20. sajandi vene luulekeele ja avangardistliku luuletaja Velimir Hlebnikovi loomingu uurimisega. Esperanto keele seisukohalt oli kõige olulisem tema tegevus esperanto-vene sõnaraamatu teadustoimetajana ja oponendina esperantoloogia küsimusi käsitlevate teadustööde kaitsmisel.
1970.–1980. aastatel tegeles Grigorjev kogumiku "Strukturaallingvistika probleemid" (Проблемы структурной лингвистики) koostamise ja toimetamisega. Tema koostatud on ka 1976. aastal ilmunud kogumik "Lingvistika ja poeetika" (Лингвистика и поэтика).
Viktor Grigorjev suri 9. veebruaril 2007 Moskvas infarkti tagajärjel. Ta tuhastati ja maeti Moskva Hovanski kalmistule.
Lõhevulkaan
Lõhevulkaan on vulkaan, mille puhul laava voolab välja maakoores olevate lõhede kaudu ning võib küllaldase laavakoguse korral katta suuri maa-alasid.
Lõhevulkaani laava on enamasti basaltse koostisega ja seega suhteliselt hästi voolav. Praeguse tuntuima esinemispaiga järgi tuntakse lõhevulkaane ka Islandi tüüpi vulkaanide nime all. Varem arvati, et Islandi tüüpi vulkaanid on midagi erakordset ja omast vaid Islandile, kuid tegelikult on selline vulkanism Maal väga levinud. Ta on meie pilgu eest reeglina hästi varjatud, sest toimub enamasti ookeani põhjas. Island on saar, mis paikneb ookeani keskaheliku kohal, olles põhimõtteliselt üle merepinna kergitatud osa ookeani põhjast.
Sellised vulkaanid tekivad ookeani keskahelikes, kus toimub ookeanibasseini laienemine. Sellega seostub ka magma basaltne iseloom, mis on ookeanilise maakoore aluse peridotiitse vahevöö osalise sulamise tulemus. Lõhevulkaan kujutab endast vedela magmaga daiki, mis on jõudnud maapinnani. Lõhevulkaanid võivad põhjustada nn laavafontääne.
Lõhevulkaane ei peeta üldiselt eraldi vulkaanitüübiks, sest aja jooksul asendub piklik lõhe ühe või mitme kesklõõriga ning areneb välja kiht- või kilpvulkaan(id). Ühe purske ajal võib avanenud lõhesid olla ka mitu. Vulkaanilise aktiivsuse lakates magma tardub ning pitseerib lõhe kinni ning uuesti ta tavaliselt enam ei avane. Küll aga võib aja jooksul tekkida uus eelmisega paralleelne lõhe.
Tuntuim ja hävitavaimate tagajärgedega lõhepurse toimus Islandil 1783. aastal. Laki vulkaan paiskas siis välja 12 km³ laavat, mis kattis 565 km² suuruse ala. Koos kaasmõjudega oli see Islandi elanikele üks ajaloo suurimaid katastroofe. Hukkus suurem osa kariloomadest, hävis saak ning nälga suri veerand Islandi elanikest.
Turbo Pascal
Turbo Pascal on Pascal programmeerimiskeele täielik tarkvaraarendussüsteem, mis hõlmab kompilaatorit ning integreeritud arenduskeskkonda (IDE). Turbo Pascal töötab operatsioonisüsteemidega CP/M, CP/M-86 ning MS-DOS. Turbo Pascali arendajaks oli Philippe Kahn'i juhtimisel firma Borland. Peamiselt nõudlikumale tarbijale oli Borland Pascali nime all turul Turbo Pascali täiuslikum versioon (kaasas oli rohkem teeke ning standardteegi algkood, versioonis 7.0 oli ka kaitstud režiimi (protected mode) jaoks kompileerimise võimalus). Borland Pascal oli laialdaselt kasutusel ka Borlandi poolt laiendatud ning ka üldtunnustatud Pascali dialekti nimetusena.
Borland on vabakasutusse andnud kolm Turbo Pascali versiooni: 1.0, 3.02 ja 5.5 MS-DOS'ile, seda peamiselt nende ajaloolist väärtust silmas pidades.
Idee
Ajalooliselt oli programmeerijates toona sügavalt juurdunud arusaam, et programmeerimisel tuleb tingimata läbida kolm üksteisest täiesti erinevat tööetappi: redigeerimine, kompileerimine, linkimine. Iga etapi jaoks oli eraldi tööriist, mis oli loodud vaid selle etapi nõudmisi silmas pidades. Programmeerija kirjutas lähtekoodi, kasutades selleks tekstiredaktorit, kompilaator lõi sellest omakorda objektkoodi (sageli võis see võtta mitu läbimist), ning viimaks linkur kombineeris objektkoodi veel standardteekidega ning lõi täitefaili. Esimesena nägi selles eduvõimalust endale ja oma tarkvaraarendusvahendeid loovale vastloodud firmale Borland Philippe Kahn.
Varajastel 1980. aastatel olid personaalarvutitele programmeerimisvahendite loojad peamiselt IBM, Microsoft ja Lattice. Nad kõik tegid C kompilaatoreid (mõned tegid ka Pascali kompilaatoreid), mis kõik töötasid sarnasel meetodil. Näiteks Microsoft Pascal süsteemi kompilaator vajas lähtekoodi läbimiseks kahte etappi ning lisandus veel lõplik linkimise etapp (mis võis võtta minuteid (süsteemides, kus lisaandmekandjana sai kasutada vaid kahte disketti). See oli väga ressursimahukas ettevõtmine varajaste PC-arvuti mudelite piiratud võimaluste juures. Tarkvaraarendusvahendite loojad olid aga suunanud oma tooted peamiselt professionaalsetele arendajatele, ning nende põhivahendite hinnad (koos mõningate abistavate tööriistadega, nagu profiilijad) algasid sadadest dollaritest.
Kahni idee oli integreerida need eraldi funktsioonid ühte programmeerimisvahendite komplekti, panna see kiiremini tööle ning küsida selle kõige eest vaid väikest tasu. Selle asemel, et müüa seda läbi juba loodud müügikanalite (jae- ja hulgikaubanduse), müüs ta seda odavalt läbi postimüügi. Turbo Pascal on arvatavalt üldse esimene integreeritud arenduskeskkond (IDE).
Kõigele lisaks polnud Turbo Pascali ketastel, erinevalt suurtest tootjatest, mingit kopeerimiskaitset. Turbo Pascal tuli koos kuulsa raamatulitsentsiga: "Sa pead käsitlema seda tarkvara nagu raamatut – seda võib kasutada ükskõik kui palju inimesi, sa võid seda vabalt liigutada ühest arvutist teise". Kuna esimestel versioonidel polnud online-tuge, siis abi saamiseks Turbo Pascali juhendi hankimise vajadus toimis sisuliselt kopeerimisvastase kaitsena. Nii et väljend "käsitle seda kui raamatut" oli liigne, kuna kasutamiseks vajati igal juhul raamatut.
Kihelkonna valla vapp
thumb|[[Kihelkonna vald|Kihelkonna valla vapp]] Kihelkonna valla vapp on Saare maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Kihelkonna valla vapp.
Google Docs
Google Docs on veebipõhine kontoritarkvarapakett, mis sisaldab tekstitöötlusprogrammi ning tabelarvutus- ja esitlustarkvara ning mida haldab Google. See kasutab failide salvestamisel vaikevorminguna standardset ISO/IEC 26300 ODF-failivormingut.
Kihelkonna valla vapp
Vapi kirjeldus
Sinisel kilbil viilkatuse ja ühe aknaavaga torn, selle saatena päises vasakul tähtrist, paremal kolmikhark (ahing) - kõik hõbedased. Vapitüvimikus kaksiksariklõikega hõbedane varras.
Google Docs
Välislingid
Google Drive Dokumenty Google
Oksüümoron
Näiteid: helisev vaikus; kuum lumi; särav pimedus; elav laip; magus valu; kole ilus; jube tore.
Skjånes
pisi|Skjånes Skjånes (põhjasaami keeles Skeavvonjárga) on küla Norra põhjaosas Troms og Finnmargi maakonnas Gamviki vallas Nordkinni poolsaare lõunakaldal Barentsi mere Tanafjordeni ääres.
Utenas
Utenas on järv Leedus Utena rajoonis. Järv asub Tauragnaist 9,5 kilomeetrit idas ja kuulub Nemunase vesikonda. Utenas asub Aukštaitija rahvuspargis. Järv on lääne-ida-kagu sihiline ja lookleva kaldaga. Utenase kaldad on enamasti kõrged ja liivased. Kaldavöönd on lai ja seda katab kõrge veetaimestik.
Skjånes
Elanike arv on umbes 60–70 (2007).
Utenas
Kaldajoone pikkus on 8,66 kilomeetrit. Järves on kaks saart pindaladega 0,53 ha, ja 0,14 ha. Utenase säng asub jääajal tekkinud kahe tunneloru ühinemispaigas. Sellest ka suhteliselt väljavenitatud kuju, järve keskmine laius on 550 meetrit. Järve põhi on täis lohkusid, seda katavad savi ja karbonaatne põhjamuda.
Skjånes
Põhiline elatusallikas on kalandus.
Utenas
Utenasest voolab läbi Minčia jõgi. Järve valgala on 118 km². Utenase veetase kõigub vastavalt aastaaegadele 40-50 cm. Aastail 2014 ja 2017 läbi viidud ihtüoloogiliste uuringute põhjal elavad järves latikas ja linask. Järve kaldal asuvad Minčiakampise huutor ja Rūgšteliškise küla.
Utenase nimi tuleneb sõnast utis, mis tähendab täid.
Skjånes
Internaatkooli ja vanadekodu sulgemine tõid kaasa töökohtade nappuse. Valitsus keelas Tanafjordeni piirkonnas kalakasvatuse, mistõttu lõhekasvandus tuli sulgeda ning 2007. aasta suvest tegeldakse selle asemel kalapüügiturismiga.
Skjånesis asub Hopi kabel.
Ronald Reagan (laev)
thumb USS Ronald Reagan (CVN-76) on Ameerika Ühendriikide sõjalaevastiku üheksas Nimitz-klassi lennukikandja.
See ehitati 1998–2003 Northrop Grumman Newport Newsi laevatehases.
Laeva kodusadam on Coronado Californias.
Lennukikandja on nime saanud endise USA presidendi Ronald Reagani järgi.
USS Ronald Reaganile mahub kuni 90 lennukit või helikopterit. Relvastusse kuulub 2 Sea Sparrow õhutõrjeraketti ja 2 RIM-116 Rolling Airframe Missile õhutõrjeraketti.
Jõuallikateks on 2 tuumareaktorit.
Kärla valla vapp
thumb|[[Kärla vald|Kärla valla vapp]] Kärla valla vapp on Saare maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Kärla valla vapp.
Tauragnai vald
Tauragnai vald (leedu keeles Tauragnų seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Utena rajooni territooriumil.
Kärla valla vapp
Vapp on kinnitatud 3. septembril 1997.
Vapi kirjeldus
Kärla valla vapil on kujutatud hõbedasel kilbil roheline mänd, mille hõbedane juurestik on sinisel langetatud palgil.
Tauragnai vald
Valla pindala on 186 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1 269 inimest. Valla keskus on Tauragnai alev, kus 2011. aastal oli 473 elanikku. Vallamaja asub aadressil A. Musteikio g. 35. Vallavanem on Alvydas Danauskas.
pisi|Vallamaja pisi|Rist Bajorai külas pisi|Daunoriai kirik pisi|Grašiai pisi|püsti|Klykiai seltsimaja pisi|Rist Pilkeniai külas pisi|Sėlė pisi|Stučiai pisi|Šeimatis pisi|Taurapilise linnamägi
Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid
1972. aasta suveolümpiamängud
thumb|Müncheni olümpiastaadion, all paremal on näha olümpiaujula katus 1972. aasta suveolümpiamängud olid XX kaasaegsed olümpiamängud, mis toimusid 26. augustist 11. septembrini 1972 Münchenis, Baieri liidumaa pealinnas.
München kinnitati olümpialinnaks Rahvusvaheline Olümpiakomitee 64. istungil Roomas 26. aprillil 1966. München edestas teises hääletusvoorus napilt, häältega 31:30, Montréali. Lisaks neile kandideerisid Detroit ja Madrid.
Olümpiamängudel osales 122 maa sportlasi, kokku 7113 sportlast.
Müncheni olümpiamängud on ajalukku läinud kõige kurvemate olümpiamängudena, sest Palestiina terroristid organisatsioonist Must September võtsid 5. septembril pantvangi 11 Iisraeli sportlast ja tapsid nad hiljem.
Eestlastest tulid NSV Liidu koosseisus olümpiavõitjaks Leningradi esindanud Jüri Tarmak kõrgushüppes ja Eesti NSV-d esindanud Jaan Talts tõstmises. Eesti NSV-d esindasid ka vehklemises kuldmedali võitnud Svetlana Tširkova ja pronksmedali võitnud Georgi Zažitski.
Wii
Wii eristavaks tunnuseks on tema juhtmeta pult Wii Remote, mida saab kasutada käes hoitava osutusseadmena ja mis tuvastab liikumist kolmemõõtmelises ruumis. Teine erisus, WiiConnect24, on võimalus ooterežiimis üle Interneti sõnumeid ja tarkvaravärskendusi vastu võtta.
Wii on Nintendo viies kodukonsool Nintendo GameCube'i otsene järeltulija, mis võimaldab ametlikult ka GameCube'i mänge mängida. Nintendo mainis esimest korda konsooli 2004 E3 pressikonverentsil ja hiljem avalikustas süsteemi 2005. aasta E3 näitusel. Nintendo tegevdirektor Satoru Iwata paljastas puldi prototüübi 2005. aasta septembris Tokyo videomängude näitusel. 2006. aasta E3-l võitis konsool esimese mitmetest auhindadest. 8. detsembriks 2006 oli see välja toodud neljal võtmeturul.
Ajalugu
Konsool kavandati 2001. aastal samaaegselt Nintendo GameCube'i esmaväljalaskega. Nintendo mängudisaineri Shigeru Miyamoto sõnul seisnes idee mängija kaasahaaramiseks uutele moodustele keskendumisel. "Üksmeelselt leiti, et võimsus pole konsooli juures kõik. Liiga palju võimsaid konsoole ei saa koos eksisteerida. See oleks nagu ainult kiskjalike dinosauruste olemasolu. Nad võivad võidelda ja kiirendada endi väljasuremist."
Kaks aastat hiljem kutsuti kokku insenerid ja disainerid arendamaks ideed edasi. 2005. aastaks oli võtnud vormi puldi kasutajaliides, kuid avalik esitlus selle aasta E3-l (Electronic Entertainment Expo) jäeti ära. Miyamoto väitis, et "Meil oli mõningate tõrkeotsingutega tegemist, seega me otsustasime pulti mitte avalikustada ja kuvasime ainult konsooli. " Nintendo president Satoru Iwata näitas ja demonstreeris Wii Remote'i hiljem septembris Tokyo videomängude näitusel.
Räägitakse, et Nintendo DS oli Wii disainile suureks mõjutuseks. Disainer Ken'ichiro Ashida märkis, et "Samal ajal, kui me Wii kallal töötasime, oli meil DS mõtteis. Me mõtlesime kopeerida DS-i puutetundliku paneeli kasutajaliidese ja tulime isegi välja prototüübiga." Idee lükati lõpuks tagasi arvamusega, et kaks mängusüsteemi oleksid identsed. Miyamoto väljendas veel, et "[...] kui DS oleks läbi kukkunud, oleksime võinud Wii tagasi joonestuslauale viia."
Nimi
Wii kõlab nagu ’we’ (meie), mis rõhutab, et konsool on mõeldud kõigile. Wii jääb lihtsalt meelde inimestele üle maailma, ükskõik mis keelt nad räägivad. Ei mingit segadust. Pole vajadust lühendada. Lihtsalt Wii.
Revolution nimena pole ideaalne; see on pikk, ning osades kultuurides raske hääldada. Me tahtsime midagi, mis oleks lühike, mõttega, lihtne hääldada ja iseloomulik. Nii loodi "Wii" konsooli nimena.
Ameerika Nintendo ühisafääride asepresident Perrin Kaplan kaitses nende valikut "Wii" "Revolutioni" üle ja vastas kriitikutele väitega, et "Elage sellega, magage sellega, sööge sellega, liikuge sellega kaasa ja loodetavasti harjuvad nad sellega."
Jätkkava
Paar aastat pärast Wii ilmumist tekkisid esimesed spekulatsioonid Nintendo kaheksanda põlvkonna kodukonsooli ümber. Esialgsed veendumused olid, et uus konsool oleks täiustatud versioon Wiist nimega "Wii HD" ja omaks kõrglahutusega videoväljundit koos sisseehitatud Blu-ray kettaseadmega ja väljalaskega 2011. aastal. Samas väitis Satoru Iwata hiljem, et ta ei näe "mingit erilist põhjust" lisada HD praegusele Wii konsoolile ja et selline lisa sobiks paremini järeltulijale. Shigeru Miyamoto väljendas samuti huvi töötamaks HD-graafikaga, kuid tegi selgeks, et ettevõtte põhitähelepanu on rajatud mänguelamusele. Reggie Fils-Aime kommenteeris, et ta tundis "kindlalt, et Wii kodumeelelahutuskonsoolil on ees veel väga pikk elu" ja kuulutas, et lähitulevikus järeltulijat välja ei anta.
E3 2010 esitlusel paljastas Iwata BBC-le, et nad alustavad uue konsooli teadvustamist siis, kui Nintendo jookseb "praeguse riistvaraga mõtetest tühjaks ega suuda kasutajatele olemasoleva tehnoloogiaga üllatusi valmistada". Hilisemal investeerijate kohtumisel avalikustas ta, et nad muidugi "uurivad ja arendavad järgmist konsooli Wiile", kuid hoiavad selle ideid saladuses sellepärast, et "inimestele positiivse üllatuse valmistamine on [tema] ärile väga tähtis".
Riistvara
pisi|Wii (pealmine) võrrelduna suuruses [[Nintendo GameCube|GCN-i, N64, Põhja-Ameerika SNES-i ja NES-iga]]
Wii on Nintendo praeguseni väikseim konsool; see on mõõtmetelt 44 mm lai, 157 mm kõrge ja 215,4 mm sügav oma vertikaalses orientatsioonis, veidi laiem kui kolm DVD karpi kokku kuhjatuna. Juurde lisatud alus on mõõtmetega 55,4 mm lai, 44 mm kõrge ja 225,6 mm sügav. Süsteem kaalub 1,2 kg, mis teeb ta kergeimaks kolmest peamisest seitsmenda põlvkonna konsoolidest. Konsooli saab asetada kas horisontaalselt või vertikaalselt. Süsteemi ja tema osade ja lisaseadmete numeratsiooniskeemi eesliide on "RVL-" tema koodnime "Revolution" järgi. Konsooli distinktiivseks tunnuseks on veel tema taasesinev disainikujundus: konsoolil ise, SD-kaartidel, toiteplokil ja kõikidel soklitel on üks nurk kolmnurksel kujul ära lõigatud.
Konsooli esikülg sisaldab valgustatud slot-laadimisega optilist meediaajamit, millega saab kasutada nii 12 cm Wii optilisi kettaid kui ka Nintendo GameCube'i mänguplaate. Sinine valgus kettaslotis helendab põgusalt konsooli sisselülitamisel ja pulseerib uute andmete vastuvõtmisel WiiConnect24 kaudu. Pärast System Menu 3.0 sisaldavat uuendust aktiveerub kettasloti valgus plaadi sisestamisel või väljastamisel. Valgus ei tööta, kui WiiConnect24 informatsiooni pole. Kettapesa valgus ei helenda mängu ajal ega teiste rakenduste kasutamisel. Kaks USB-porti asuvad konsooli taga. SD-kaardi pesa peitub konsooli esikülje paneeli all.
Wii stardipakett sisaldab konsooli, alust konsooli sättimiseks vertikaalselt, ringikujulist läbipaistvat stabilisaatorit peaalusele, ühte Wii Remote'i, ühte Nunchuk lisandit, ühte sensorriba, eemaldatavat alust ribale, ühte välist peamist toiteplokki, kahte AA-patareid, ühte komposiit-AV-kaablit RCA konnektoritega, SCART-adapterit Euroopa riikides (komponentvideo ja teised kaablitüübid on saadaval eraldi), käsiraamatut ja dokumentatsiooni ning eksemplari mängust "Wii Sports" kõikides regioonides peale Jaapani ja Lõuna-Korea.
Wii kettaseade ei mängi video- ega heli-DVD-plaate. 2006. aasta teadaanne oli väitnud, et uus versioon Wiist, mis võimaldab video-DVD-de taasesitust, antakse välja 2007. aastal; ometi lükkas Nintendo väljalaske edasi, et keskenduda originaalse konsooli nõudluse järgi tootmisele. Nintendo esialgne teadaanne väitis, et see "vajab rohkem kui riistvaraliselt realiseeritud tarkvarauuendust", et seda rakendada, ning et selle funktsionaalsust polevat võimalik teha avalikuks uuenduse võimalusena olemasoleva Wii mudelile. Sellele väitele vaatamata on kolmandad partiid modifitseerinud Wiid lisamaks DVD taasesitust algupärastele Wii üksustele. Wiid on võimalik ka häkkida, et võimaldada omanikul konsooli kasutada ka muudeks tegevusteks peale Nintendo poolt ettenähtu. Wiile on olemas mitmesuguseid modifikatsioonikiipide tootemarke.
Kuigi Nintendo esitles konsooli ja Wii Remote'i valges, mustas, hõbedases, laimirohelises ja punases värvis enne väljalaset, oli see esimesed kaks ja pool aastat müügis ainult valgena. Musta värvi süsteemid tehti avalikuks 2009. aasta augustis Jaapanis, 2009. aasta novembris Euroopas, ning 2010. aasta 9. mail Põhja-Ameerikas. Punane Wii süsteemipakett tehti avalikuks novembris 2010 Jaapanis tähistamaks "Super Mario Bros.-i" 25. aastapäeva. Suurbritannia versioon limiteeritud väljaandega punasest Wiist lasti välja 29. oktoobril 2010 koos eelinstallitud originaalse "Donkey Kongi" mänguga. Lisaks sisaldas see veel Wii Remote Plusi, mis on uus versioon Motion Plusi tehnoloogiaga integreeritud puldist. Punane Wii pakett lasti Põhja-Ameerikas välja 7. novembril 2010 koos mänguga "New Super Mario Bros. Wii" ja Wii Remote Plusiga.
Langenhagen
Langenhagen on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Hannoveri piirkonnas.
Wii
Riistvara
11. juulil 2007 avalikustas Nintendo Wii Balance Boardi E3 2007-l koos Wii Fitiga. See on juhtmeta tasakaalulaua tarvik Wiile, mis sisaldab mitmeid survesensoreid, mõõtmaks kasutaja tasakaalukeset. Namco Bandai tootis mattkontrollerit, vähem keerukat konkurenti tasakaalulauale, mis ühendatakse GameCube'i kontrolleriporti.
Langenhagen
Linna pindala on 71,99 km². 31. detsembril 2016 elas seal 53 790 inimest.
Wii
Wii Remote
pisi|[[Wii Nunchuk|Nunchuk, Wii Remote ja randmepael (käes näidatuna)]]
Langenhagen
Linn jaguneb kuueks linnaosaks: kesklinn (Langenhagen), Engelbostel, Godshorn, Kaltenweide, Krähenwinkel ja Schulenburg.
Wii
Wii Remote
Wii Remote on konsooli peamine pult. See kasutab kombinatsiooni sisseehitatud kiirendusmõõturitest ja infrapunasest jälitusest tunnetamaks oma positsiooni 3D-ruumis sensorriba LED-ide poole osutamisel. See disain võimaldab kasutajatel kontrollida mängu füüsilisi viipeid ja lisaks ka traditsioonilisi nuppe kasutades. Pult ühendub konsooliga Bluetoothi kaudu ning sisaldab vibreerimist ja sisemist kõlarit. Wii Remote on võimeline ühenduma laiendseadmetega läbi puldi põhjal asuva erapordi. Wii jaemüügipaketis sisalduvat seadet kutsutakse Nunchukiks, mis sisaldab kiirendusmõõturit ja traditsionaalset juhtkangi kahe päästiknupuga. Lisaks on võimalik kasutada kinnitatavat randmepaela vältimaks Wii Remote'i mittetahtlikku kukutamist või viskamist mängija poolt. Nintendo on sellest ajast saati pakkunud ka tugevamat paela ja Wii Remote jakki tagamaks tugevamat haaret ja kaitset. Wii MotionPlus kuulutati välja kui seade, mis ühendub Wii Remote'iga, täiendamaks kiirendusmõõturi ja sensorriba võimalusi ja võimaldamaks tegevusi esitama identselt ekraanil reaalajas. Nintendo avaldas samuti Wii Vitality Sensori, sõrme pulssoksümeetri anduri, mis ühendatakse läbi Wii Remote'i.
Langenhagen
Langenhagenis asub Hannoveri lennujaam.
Wii
Mälu talletamine
Wii konsool sisaldab 512 megabaiti sisseehitatud välkmälu ja lisaks veel SD-kaardipesa väliseks talletamiseks. SD-kaarti saab kasutada fotode üleslaadimiseks kui ka salvestatud mänguandmete ja allalaaditud Virtual Console ja WiiWare mängude varukoopiate tegemiseks. Et kasutada SD-kaardi pesa salvestatud mängude ülekandmiseks, tuleb paigaldada uuendus. Paigaldamist saab sättida internetiühenduse kaudu Wii valikute menüüst või sisestades mänguplaadi, mis seda uuendust sisaldab. Virtual Console'i andmeid ei saa taastada ühelegi süsteemile peale originaali. SD-kaarti saab kasutada ka salvestatud MP3-failidest kohandatud mängumuusika loomiseks, nagu "Excite Trucki" puhul näha, kui ka fotokanalis slaidiesitluste muusika loomiseks. Viimase 1.1 versioon eemaldas MP3 taasesituse AAC soosingus.
Langenhagen
Linna idaosas asub Silbersee järv.
Wii
Mälu talletamine
2008. aasta oktoobris toimunud Nintendo sügisesel pressikonverentsil teatas Satoru Iwata, et Wii omanikel tuleb võimalus tõmmata alla WiiWare ja Virtual Console'i sisu otse SD-kaardile. See valik oleks pakkunud võimalust "adresseerimaks konsooli puudulikku mälumahtu". Teadaanne väitis, et see oleks Jaapanis saadaval olnud kevadel 2009. Nintendo tegi uuenduse saadavaks 25. märtsil 2009. Lisaks eespool mainitud funktsioonidele lubab see mängijal laadida Virtual Console'i ja WiiWare'i mänge otse SD-kaardilt. Uuendus lubab veel SDHC-kaartide kasutust, suurendades SD-kaardi mahutavust 2 GB-lt 32 GB-ni.
Tehnilised näitajad
Nintendo on väljastanud Wii süsteemi kohta vähe tehnilisi detaile, kuid mõned tähtsad faktid on avalikkuse ette lekkinud ajakirjanduse kaudu. Kuigi ühtegi nendest raporteerimistest pole ametlikult kinnitatud, näitavad need, et konsool on kui Nintendo GameCube'i arhitektuuri lisa või edasiarendus. Täpsemalt näitavad need aruanded, et Wii on laias laastus 1,5–2 korda võimsam kui tema eelkäija. Lekkinud detailide kaudu võib järeldada, et Wii on oma põlvkonna suurematest konsoolidest kõige vähem võimsam.
Protsessorid
Mälu
Langenhagen
Ajalugu
Langenhagen sai linnaõigused 1959. aastal.
Wii
Tehnilised näitajad
Pordid ja perifeersed võimalused
Langenhagen
Ajalugu
18. juunil 1972 vahistati Langenhagenis Punaarmee Fraktsiooni terrorist Ulrike Meinhof.
Wii
Tehnilised näitajad
Andmemaht
Langenhagen
Ajalugu
pisi|Raekoda 1989. aastal pisi|püsti|Langenhageni [[koonduslaager|koonduslaagri mälestusmärk]]
Wii
Tehnilised näitajad
pisi|IBM-i Wii [[Broadway (microprocessor)|Broadway CPU]]
pisi|ATI Wii [[Hollywood (graphics chip)|Hollywood GPU]]
Langenhagen
Ajalugu
Langenhageni standard (saksa: Langenhagener Norm), mis pandi paika 1990. aastal ja mida toetab Brenneke, on tööstusstandard minimaalse täpsusega haavlipüssidele ja kombineeritud haavlipüssidele, mis sobivad jahipidamiseks haavlipüssi kuulidega.
Wii
Tehnilised näitajad
Video
Langenhagen
Majandus
TUI fly Deutschland peakorter on Hannoveri lennujaamas. Enne TUI fly Deutschlandi ilmumist oli Langenhagenis Hapag-Lloyd Flugi (Hapagfly) peakorter.
Wii
Tehnilised näitajad
Heli
Energiakulu
†Ühtegi nendest klokitud andmetest pole kinnitatud ei Nintendo, IBM-i ega ATI poolt.
Tehnilised probleemid
Esimene Wii süsteemi tarkvarauuendus läbi WiiConnect24 muutis väikese osa konsoolidest täiesti kasutuskõlbmatuks. Kasutajad pidid saatma oma seadmed Nintendole paranduseks (kui nad soovisid oma mänguandmed säilitada) või said need uute vastu välja vahetada.
Kahekihiliste optiliste ketaste väljatulekuga on Nintendo väitnud, et mõnede Wii süsteemide puhul võib ilmneda raskusi suure tihedusega tarkvara lugemisel saastunud laserläätsede tõttu. Nintendo pakub tasuta parandust omanikele, kel see probleem esineb.
Wii Remote võib kaotada selle Wii süsteemiga järje, millele see seadistatud on, vajades resetti või uut sünkroonimist. Nintendo veebitugi tagab õpetuse selle protsessi ja sarnaste juhtumiste jaoks.
Omadused
Konsoolil on mitmeid omadusi, mida pakuvad selle riist- ja püsivara. Riistvara võimaldab pikendusi läbi laiendusportide samal ajal kui püsivara ja mõned teised tarkvara osad on võimelised vastu võtma uuendusi läbi WiiConnect24 teenuse. Viimane püsivara versioon Wii süsteemil on 2.2U. Selleks, et kasutada Internetti vajavaid kanaleid on vaja alla laadida püsivara uuendus.
Wii menüü
Wii menüü kasutajaliides on loodud televisioonikanalite eeskujul. Erinevad kanalid on kuvatud graafiliselt võrgustikena ning nendes navigeerimine on võimalik tänu Wii Remote'i osutile. Peale plaadikanali on võimalik muuta kanalite asukohta A ja B nuppu all hoides ning neid tõstes ja ümber paigutades. Olemas on 6 põhikanalit: plaadikanal, Mii kanal, pildikanal, Wii poekanal, ilmateatekanal ja uudistekanal. Viimased kaks polnud algselt väljalaske ajal saadaval, kuid aktiveerusid uuenduste läbi. Wii + Interneti videokanal paigaldati konsoolidele, mida hakati tootma alates oktoobrist 2008. Täiendavaid kanaleid on võimalik alla laadida Wii poekanalist läbi WiiWare'i ning ilmuvad ka iga 8Virtual Console'i tiitliga. Alates 18. oktoobrist 2010 võivad Wii omanikud Wii poekanalist alla laadida Netflixi kanali.
Tagasiühilduvus
pisi|[[Nintendo GameCube ühildub Wiiga]] Wii konsool on võimeline tagasiühilduma terve Nintendo GameCube'i tarkara kui ka Nintendo GameCube'i mälukaartide ja pultidega. Ühilduvus tarkvaraga saavutatakse slotilaadimisajami võimega Nintendo GameCube'i mänguplaate lugeda. Konsool võimaldab progressiivse-skaneerimise väljundit 480p-võimalusega GameCube'i mängudel. Perifeeriaid saab ühendada läbi nelja GameCube'i kontrolleripordi ja kahe mälukaardisloti, mis on peidetud eemaldatavate paneelide all. Konsool säilitab seega ka ühilduvuse Game Boy Advance'i ja eReaderiga läbi Game Boy Advance kaabli, mida kasutatakse samal viisil kui seda kasutati GameCube'i puhul. Seda omadust saab kasutada vaid nende valitud GameCube'i mängude juures, mis seda eelnevalt kasutasid. Lõuna-Koreas müügil olevatel Wiidel puudub GameCube'ga tagasiühilduvus.
GameCube'i mänguplaati jooksutav Wii konsool on piiratud GameCube'i funktsionaalsusega. Seega on GameCube'i mängude mängimiseks vaja GameCube'i pulti, kuna ei Wii Remote ega klassikaline pult selles režiimis ei tööta. Mänguandmete ja -sisu salvestamiseks on samuti vaja Nintendo GameCube'i mälukaarti, kuna Wii sisseehitatud välkmälu seda ei salvesta.
Tagasiühilduvus on mõnes valdkonnas piiratud. Otseühenduse ja LAN-võimalustega omadused pole Nintendo GameCube'i mängudel Wii peal saadaval, kuna konsoolil puuduvad jadaväratid Nintendo GameCube lairiba- ja modemiadapterite jaoks. Konsool kasutab eraldi porti videoväljundiks ning on seega Nintendo GameCube'i heli/video kaablitega (komposiitvideo, S-video, komponentvideo ja RGB SCART) ühildumatu.
Ühilduvus Nintendo DS-iga
Wii süsteem võimaldab juhtmeta ühendust Nintendo DS-iga ilma igasuguste tarvikuteta. See ühenduvus lubab mängijal kasutada Nintendo DS-i mikrofoni ja puuteekraani sisenditena Wii mängude jaoks. "Pokemon Battle Revolution" on esimene mäng, kus Nintendo DS-Wii ühenduvus on Nintendo poolt näidustatud. Mängijatel Pokemon Diamondi või Pearliga on võimalus kasutada lahingute pidamiseks oma Nintendo DS-i puldina. "Final Fantasy Crystal Chronicles: Echoes of Time", välja lastud Nintendo DS-l ja Wiil, võimaldab ühendust, milles mõlemad mängud saavad areneda samaaegselt. Nintendo lasi hiljem välja Nintendo kanali, mis lubab Wii omanikel laadida alla mängude demosid või lisaandmeid Nintendo DS-ile sarnasel viisil kui DS Download Station. Konsool on samuti võimeline laiendama Nintendo DS-i mänge.
Otseühenduse võimalused
Wii konsool on võimeline ühenduma Internetiga läbi tema sisseehitatud 802.11b/g Wi-Fi või läbi USB -to-Ethernet adapteriga, millest mõlemad meetodid lubavad mängijal ligipääsu asutatud Nintendo Wi-Fi Connection teenusele. Juhtmeta krüptimisel on toetatud WEP, WPA (TKIP/RC4) ja WPA2 (CCMP/AES). AOSS (ingl. keeles AirStation One-Touch Secure System) tugi lisati diskreetselt System Menu 3.0 versiooniga. Just nagu Nintendo DS puhul, ei nõua Nintendo teenuse kasutamise eest mingit raha, ning 12-numbriline sõbrakoodi süsteem reguleerib mängijate omavahelist ühendust. Igal Wiil on oma ainulaadne 16-numbriline Wii kood Wii mängus mitte esinevate omaduste kasutamiseks. See süsteem rakendab ka konsoolipõhist tarkvara, Wii teadetetahvel sealjuures. Internetti on võimalik pääseda ka kolmanda partii seadmete kaudu.
Teenusel on konsoolile mitmeid omadusi, nende hulgas Virtual Console, WiiConnect24, internetikanal, ilmateatekanal ja uudistekanal. Konsool on võimeline suhtlema ja ühenduma ka teiste Wii süsteemidega läbi iseloodud juhtmeta LAN-i, võimaldades kohalikku juhtmeta mitmekesi mängu erinevate televiisorite peal.
9. aprillil 2008 teatas BBC, et tema otseühendusega BBC iPlayer tuleb Wiile läbi internetikanali brauser; ometi esines kasutajatel vahel teenuse kasutamisega raskusi. 18. novembril 2009 anti BBC iPlayer uuesti välja BBC iPlayer kanalina, mida on võimalik tasuta Wii poekanalist alla laadida. Teenus on saadaval ainult Suurbritannias.
26. detsembril 2008 teatas Nintendo, et annab Wiile välja uue videokanali.
18. oktoobrist 2010 on ameerika ja kanada Wii omanikud võimelised jälgima Netflixi kanalist plaati vajamata.
Tarkvara raamatukogu
pisi|Wii optiline ketas karbis Jaemüügis on mängude eksemplarid saadaval erilistel DVD-sarnastel Wii optilistel ketastel pakituna hoiukapi koos õpetusega. Euroopa väljalasetes on nendel karpidel paberile alla nurka trükitud kolmnurk. Kolmnurga värvuse järgi saab eristada, milliste regioonide jaoks mäng mõeldud on ning milliseid käsiraamatu keeli need sisaldavad. Konsool võimaldab piirkondlikku ajutist sulgemist.
Uued Nintendot esindavad mängud nagu "The Legend of Zelda", "Super Mario", "Pokemon" ja "Metroid" lisaks paljudele originaaltiitlitele ja kolmanda partiimängudele on välja lastud või arenduses. Nintendo on saanud suurt tuge kolmanda partii prominentsetelt ettevõtetelt nagu Ubisoft, Sega, Square Enix, Activision Blizzard, Electronic Arts ja Capcom ning saavad rohkem Wiile ekslusiivselt loodavaid mänge kui PlayStation 3 ja Xbox 360. Nintendo lasi Wiile välja ka uusi juhtkontrolle omava valitud GameCube'i mängude seeria.
Virtual Console'i teenus lubab Wii omanikel mängida mänge, mis lasti originaalselt välja NES-i, SNESi ja Nintendo 64, kui ka Sega Mega Drive'i/Genesise ja SG-1000 Mark III/Sega Master Systemi, NEC-i TurboGrafix-16/PC Engine'i, SNK Neo Geo konsooli, Commodore 64 ja valitud arkaadmängude peal. Virtual Console'i mängud on saadaval üle Interneti Wii poekanalis ja need salvestatakse Wii sisseehitatud välkmällu või SD-kaardile. Kord alla laaditud, on võimalik Virtual Console'i mängudele ligi pääseda Wii menüüst erinevate kanalitena või otse SD-kaardilt SD-kaardi menüü kaudu.
Mängude arenduskomplekti Unity saab kasutada ametlike Wii mängude loomiseks. Arendaja peab sealjuures olema mängude loomiseks Nintendo poolt volitatud. Mängud peavad olema samuti esitatud ja vastu võetud Nintendo poolt selleks, et neid müüa.
Põhja-Baikali mägismaa
Põhja-Baikali mägismaa (vene keeles Северо-Байкальское нагорье) on mägismaa Venemaa kaguosas Baikali järve ääres Irkutski oblastis ja Burjaatias.
Põhja-Baikali mägismaal on mitu mäemassiivi ja tasaste tipualadega mäeahelikku (Ülemangara ahelik, Sõnnõri ahelik). Mägismaa kõrgeim koht 2578 m. Vitimi jõe org eraldab seda Patomi mägismaast.
Koosneb moondekivimitest, kohati graniidist. Pinnases on igikelts.
Põhja-Baikali mägismaal voolavad jõed kuuluvad Baikali järve vesikonna ja Leena jõgikonna koosseisu. Pikimad parvetusjõed on Tšaja (353 km), Tšetšui (231 km), Minja (176 km), Mogol (162 km), Okunaika (155 km), Kutima (141 km), Tõja (125 km), Domugda (115 km), Tšerepahhina (97 km) jt.
Regressiivne tulumaks
Regressiivne tulumaks on tulumaksu liik, mille puhul vastavalt sissetuleku suurenemisele tulumaksumäär brutosissetulekust väheneb.
Emil Abderhalden
pisi Emil Abderhalden (9. märts 1877 Oberuzwili vald, Sankt Galleni kanton – 5. august 1950 Zürich) oli Šveitsi biokeemik ja füsioloog.
1895. aastast alates õppis ta Baseli ülikoolis meditsiini. Ta kaitses 1902 Baseli ülikoolis Gustav von Bunge juhendamisel doktoritöö "Kõrgõhu mõjust vere koostisele". Hermann Emil Fischeri assistendina töötades habiliteerus ta 1904 "Uued tulemused spetsiifilise valkude keemia alal". Valkude struktuuri uurides eraldas ta esmakordselt valgust polüpeptiidi. Algselt tegi ta peptiididega seotud uurimistööd koos Hermann Emil Fischeriga. Ta tegi katseid valke lõhustavate fermentidega. Ta uuris valkude sünteesi loomses organismis ja polüpeptiidide sünteesi. Ta väitis, et on avastanud spesiifilised "kaitsefermendid" (Schutzfermente, hilisem nimetus Abwehrfermente). Abderhalden avastas ka uusi aminohappeid.
Esimese maailmasõja ajal sai ta haavatute transpordi koordineerimise eest 2. klassi Raudristi. Samuti vahendas ta puudustkannatajatele põllumaad, asutas imikutekodusid ja korraldas abi vanuritele.
Abderhalden andis seletuse Abderhaldeni-Kaufmanni-Lignaci sündroomile. Ta töötas välja rasedustesti (Abderhaldeni reaktsioon), mis aga ei toiminud.
Ta propageeris perekonna edendamist ning võitles alkoholi, nikotiini ja abordi vastu. Sotsiaaldarvinistina toetas ta sundsterilisatsiooni ja rassihügieeni. Artiklis "Rasse und Vererbung vom Standpunkt der Feinstruktur von blut- und zelleigenen Eiweißstoffen" (1939) väitis ta, et rasse saab valkude põhjal eristada.
Alates 1936. aastast tegeles ta sõjalise tähtsusega uuringutega ersatsainete alal ning pälvis selle eest 1944 2. klassi ordeni Kriegsverdienstkreuz.
23. juunil 1945 deporteeriti ta Ameerika okupatsioonitsooni, kust ta pääses edasi Šveitsi.
Aastal 1998 ilmus ajakirjas Nature uurimus, mis näitab, et osa Abderhaldeni töödest, nimelt kaitsefermentide teooria ja selle järeldused ning nn rasedustest, pole leidnud teaduslikku tõendatust. Juudi päritolu Saksa biokeemik Leonor Michaelis püüdis (1913) korrata Abderhaldeni eksperimente kuid need ebaõnnestusid. Saksamaa teadlased ei julgenud Abderhaldeni maine tõttu neid teooriaid kritiseerida või isegi osalesid nende eksperimentaalses tõendamises. Abderhalden ja tema õpilased kordasid selle teooria tõenduseks mõeldud katseid nii kaua, kuni saadi näiliselt positiivsed tulemused, negatiivsete tulemustega katsed aga jäeti kõrvale. Pole selge, kas tegu on andmete võltsimisega või tingis korduskatsete ebaõnnestumise mingi muu tegur.
Georg von Lilienfeld
Georg Woldemar von Lilienfeld (10. august (vkj 30. juuli) 1772 Parasmetsa mõis – 22. mai (vkj 10. mai) 1853 Kuusiku mõis) oli baltisaksa poliitik.
Georg Woldemar von Lilienfeld sündis Saaremaa maanõuniku Heinrich Otto von Lilienfeldi ja Charlotte Katharina von Smitteni pojana. Tema tädipoeg oli kuulus Vene väejuht Michael Andreas Barclay de Tolly (1761–1818).
1827–1830 oli ta Eestimaa rüütelkonna peamees ning hiljem maanõunik.
Perekond
Georg Woldemar von Lilienfeld abiellus Saaremaa Loode mõisast pärit vabapreili Gustaviana von Dellingshauseniga (1765–1820), kes oli vabahärra Thomas von Dellingshauseni (1721–1797) ja Kaali mõisast pärit Juliane von Viettinghoffi (1734–1787) tütar, ning lesestunud abielust Kuusiku mõisniku major Otto Heinrich von Hastferiga. Abielust sündisid:
Eestimaa rüütelkonna hoone
Eestimaa rüütelkonna hoone on Eestimaa rüütelkonnale kuulunud hoone Tallinnas Toompeal. Hoone on kaitse all arhitektuurimälestisena. Kultuurimälestis nr 8490.
Patoloogiline füsioloogia
Patoloogiline füsioloogia ehk patofüsioloogia on teadus patoloogiliste protsesside arengust ja nende kõrvaldamisest.
Eestimaa rüütelkonna hoone
Hoone ajalugu
Kinnistu Toompeal kuulus Eestimaa rüütelkonnale alates 1652. aastast, kuid sellel asunud hooned põlesid nagu endine rüütelkonna hoonegi (Rahukohtu tänav 3) 1684. aasta Toompea tulekahjus. Algselt asus Rüütelkonna hoone peafassaad Kohtu tänava poole. Pärast kahe eelmise ehitise hävimist tulekahjudes ehitati 1845–1848 Peterburi arhitekti Georg Winterhalteri projekti järgi Eestimaa rüütelkonnale uus kahekorruseline uusrenessanss-stiilis hoone. See oli üks esimesi omataolisi Tallinnas. Winterhalter kujundas lisaks hoone Itaalia palazzo tüüpi fassaadile ka hoone interjööri: saalide peegelvõlvide ja karniisidega kassettlaed, keeruka kujundusega tahveluksed jm detailid. Kõige uhkemalt kaunistati põhjatiiva saal, mille seintele paigutati Eestimaa rüütelkonna aadliperekondade vapid.
Ehitusaegne historitsistlik sisekujundus on suures osas säilinud tänaseni. Hoone on L-tähe kujuline. Kiriku platsile avanevas majaosas on esindusruumid ja Kohtu tänava poolsel küljel ääristavad sisekoridori töökabinetid. Peahoone esimesel korrusel asub avar vestibüül, kust suundub paraadtrepp teisele korrusele, kus asuvad kaks saali. Hoone keldris on kõrged võlvlaed. Hoone taga aadressil Toom-Rüütli 2 asub hoone majandushoone. Rüütelkonna maja nimetati seal toimunud rüütel- ja maiskonna Eestimaa Maapäeva järgi ka Landstube'ks.
Patoloogiline füsioloogia
Patofüsioloogia käsitleb järgmisi probleeme:
Eestimaa rüütelkonna hoone
Hoone ajalugu
Aastatel 1920–1940 asus hoones Eesti Välisministeerium ja aastatel 1948–1992 Eesti Rahvusraamatukogu.
Patoloogiline füsioloogia
Patofüsioloogia võib jagada üldiseks patofüsioloogiaks ja elundkondade patoloogiaks. Esimene käsitleb selliseid protsesse, mis toimuvad rakkudes, kudedes ja organismides ning on ühised paljudele või kõikidele haigustele. Elundkondade patofüsioloogia tegeleb elundispetsiifiliste protsesside uurimisega.
Patofüsioloogia eriteadlane on patofüsioloog.
Eestimaa rüütelkonna hoone
Hoone ajalugu
1. aprillil 1993 avati rüütelkonna hoones Eesti Kunstimuuseumi ekspositsioon, kuna muuseumi kasutuses olnud Kadrioru loss oli täieliku amortisatsiooni tõttu 1991. aasta septembris suletud. Kunstimuuseum kolis hoonest välja 2005. aastal vastvalminud Kumu hoonesse.
Aastatel 2009–2016 tegutses rüütelkonna hoones Eesti Kunstiakadeemia vabade kunstide teaduskond. Pärast seda on hoone seisnud tühjana.
2014. aastal tegi valitsus otsuse hoone renoveerida. Remonditöödeks ja sisustuse tarbeks on riigieelarves plaanitud 13,5 miljonit eurot. Renoveerimistööd peaks algama 2020. aasta lõpus ja hoone peaks saama korda 2022. aasta lõpuks või 2023. aasta alguseks.
Nõmmemaa
Nõmmemaa on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas ja endises Risti kihelkonnas.
Aastaist 1725–1726 on teateid Nõva mõisa vabadikust Nemme Andresest. Küla osad (varem omaette külad) on Musaküla (talurühmana 1725–1726 Mossa Ado, Mossa Matz) ja Veskiküla. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Nõva valda.
1984. aasta suveolümpiamängud
McDonald's tegi olümpiamängude kohta müügikampaania "If the US Wins, You Win", kus iga USA võidetud kuldmedali eest sai Big Maci, iga hõbemedali eest friikartulid ja iga pronksmedali eest Coca-Cola.
Nõmmemaa
Küla nimi tuleneb sõnadest nõmm : nõmme, mis esines lisanimena, ja maa.
1984. aasta suveolümpiamängud
Olümpiamängude korraldajaks kandideerimine
1932. aastal peeti Los Angeleses X nüüdisaegsed olümpiamängud. Uuesti kandideerimist alustati 1947. aastal, kui sooviti endale XV mängude korraldamisõigust. Kandideeriti ka 1956, 1960, 1976 ja 1980. aasta olümpiamängude läbiviimisele, kuid edutult. 1984. aasta mängude õigusi soovisid USA-st lisaks Los Angelesele ka Atlanta, Boston, Chicago, Detroit, New Orleans ja New York. USA olümpiakomitee valis nende seast Los Angelese, kes edestas viimases hääletusvoorus New Yorki 55:39. Teistest linnadest avaldasid soovi olümpiavõistlusi läbi viia Brüssel, Montreal, Teheran ja Er-Riad (Saudi Araabia). Ametliku tähtaja (31.10.1977) lõppedes oli siiski jäänud ainsaks kandideerijaks Los Angeles. Sellekohane põhimõtteline otsus võeti vastu 18. mail 1978. aastal Ateenas ROK-i 80. istungjärgul. Ametliku olümpialinna staatuse sai Los Angeles ROK-i salajase, kirja teel toimunud hääletuse tulemusena (74:3) 7. oktoobril 1978.
Nõmmemaa
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 22.
Küla territooriumil on Edu kivi, Linamaa kivid ja Nõmmemaa kivikülv. Nõmmemaa idaosa kuulub Läänemaa Suursoo maastikukaitseala koosseisu, lääneosa jääb Suursoo-Leidissoo linnualale, osalt ka Leidissoo looduskaitsealale.
1984. aasta suveolümpiamängud
Olümpiaareenid
Olümpiamängude peaareeniks oli Memorial Colosseum (= Coliseum), ehitatud 1921–1923, istekohti 92 516. Peaareenil toimusid ava- ja lõputseremoonia ning kergejõustikuvõistlused.
Nõmmemaa
Külas on Nõmmemaa ja Veskioja bussipeatus.
1984. aasta suveolümpiamängud
Olümpiaareenid
Muud võistluspaigad:
Jalgpalli alagrupimänge peeti lisaks Los Angelesele ka Cambridge'is (Massachusettsi osariik) ja Annapolises (Marylandi osariik).
Boikott
Et 1980. aastal olid Moskvas toimunud olümpiamänge 61 riiki NSV Liidu Afganistani tungimise pärast boikoteerinud, teatasid 8. mail oma kavatsusest boikoteerida 1984. aasta suveolümpiamänge NSV Liit, Kuuba, Ida-Saksamaa, Poola, Ungari, Tšehhoslovakkia, Bulgaaria, Mongoolia, Afganistan, Põhja-Korea, Vietnam, Angola, Etioopia, Laos, Iraan ja Liibüa. Boikoti korraldajad organiseerisid 1984. aasta sõprusmängud.
Tusari
Tusari on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas ja endises Risti kihelkonnas.
Luterlik Maailmaliit
Luterlik Maailmaliit (LML) (inglise keeles Lutheran World Federation (LWF)) on ülemaailmne luterlike kirikute osaduskond, mis asutati 1947. aastal Lundis (Rootsi). LML ühendab 142 kirikut 79 riigist umbes 70 miljoni liikmega. LML eelkäija oli 1923. aastal asutatud Luterlik Maailmakonverents. Vastavalt LML-i konstitutsioonile (§ 2) tunnistab Luterlik Maailmaliit “oma õpetuse, elu ja teenimise ainsate alustena Vana ja Uut Testamenti. Ta peab kolme oikumeenilist usutunnistust ja luterlikke usutunnistuskirju, iseäranis muutmata Augsburgi usutunnistust ja Martin Lutheri Väikest katekismust Jumala Sõna selgeks seletuseks”.
Struktuur
LMLi peakorter asub Genfis (Šveitsis) Oikumeenilises Keskuses, kus on head võimalused tihedaks koostööks Kirikute Maailmanõukoguga ja teiste ülemaailmsete kristlike organisatsioonidega. LMLi kõrgeim seadusandlik organ on täiskogu, mis tuleb kokku iga seitsme aasta järel. Täiskogude vaheajal juhib tööd 49-liikmeline nõukogu ja selle täitevkomitee. Praegu on LMLi peasekretär õp. Martin Junge Tshiili Evangeelsest Luterlikust Kirikust ja president piiskop Dr Munib A. Younan Evangeelsest Luterlikust Kirikust Jordaanias ja Pühal Maal.
Tusari
Hilisemal ajal asus seal Tusari karjamõis (sks Friedenhof).
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Nõva valda.
Kui küla nimi on eesti algupäraga, oleks nime algusosa vasteks kalanimetus tursk : tursa, kuid kui oletada selle rootsi algupära, siis võib nimele anda ka isikunimelise lähtekoha rootsi isikunimest Thure, Thore. Nii Paul Ariste kui Johansen peavad aga Risti rootslaste ala kohanimesid on eesti keelest tulenenuiks.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas 16 elanikku.
Sevilla
Sevilla on linn Hispaanias, Andaluusia pealinn. Asub Guadalquiviri jõe ääres.
Ajalugu
Sevilla kohale tekkis 9. või 8. sajandil eKr linn, mida roomlased tundsid Hispalisena. Kreeka legendi järgi rajas linna Herakles. Hispalise linna varemetele rajasid roomlased oma linna (Colonia Romulensis). 712 vallutasid linna araablased. 1091 läks Sevilla berberi almoraviidide ja 1147 almohaadide dünastia kätte. 1248 vallutas linna Fernando III.
Sport
Linna edukaimad jalgpalliklubid on Sevilla FC ja Real Betis Balompié.
Linnas asub Sevilla olümpiastaadion.
Kultuur
Sevilla on flamenkomuusika häll. 1992 toimus linnas maailmanäitus EXPO. Sevilla on Don Juani kodulinn.
Suure reede koidikul toimub El Gran Poderi rongkäik.
Vaatamisväärsused
Sevillas asub maailmakuulsaid vaatamisväärsusi: UNESCO maailmapärandi nimistusse kuuluv Sevilla katedraal La Giralda kellatorniga, Reales Alcázares ja Archivo General de Indias. Seal asub Hispaania vanim 18. sajandist pärit härjavõitluse areen Plaza de Toros de la Maestranza.
1974. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused
'''Põhja suusaalade 1974. aasta maailmameistrivõistlused''' olid 30. suusaalade maailmameistrivõistlused, mis toimusid 16.–24. veebruarini 1974 Rootsis Falunis.
15 km
Magne Myrmo oli viimane puusuuskadel maailmameistriks tulnud suusataja. Kuupäev: 19. veebruar
<br style="clear:both" />