cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Gooti sõda
Narses vallutab Itaalia, 551–554
Uus Itaalia kampaania organiseeriti Justinianuse õepoja Germanus Justinuse juhtimisel. Kui Germanus aastal 551 suri, asus Narses Totilat püüdma, ja Taginae lahingus alistas ja tappis Narses Totila. Roomat hoidnud goodid alistusid ja Mons Lactariuse lahingus oktoobris 553 alistas Narses Teiase ja gootide armee viimased riismed Itaalias.
Üldine tulemus
Gooti sõja pyrrhose võit kuivatas kokku Bütsantsi hädavajalikud varud, mida võinuks kasutada vahetuma ohu vastu idas. Itaalias oli sõda laastav linnastunud ühiskonnale, mis toetus asustatud tagamaale. Rooma riigi ja tema liitlaste suured linnad tühjenesid, kui Itaalia vajus pikaajalisse langusse. Itaalia vaesumine ja raiskamine keisririigis tegi idaroomlastele võimalikuks Itaalia haldamise. Keiserlik kasu oli põgus: ainult kolm aastat pärast Justinianuse surma langes Mandri-Itaalia germaani hõimu langobardide kätte, alles jäi Ravenna eksarhaat, maariba, mis läks üle Kesk-Itaalia Türreeni mereni ja sealt lõunasse Napolini, koos Lõuna-Itaalia osadega oli see kõik, mis jäid keisri kätte. Justinianusel oli ka valdus Lõuna-Hispaanias, kuid ka see vallutati germaani hõimude poolt mõned kümnendid hiljem. Pärast Gooti sõda ei olnud keisririigil enam tõsiseid ambitsioone läänes. Rooma ise jäi keisri kontrolli alla kuni Ravenna eksarhaat aastal 751 lõplikult langobardide kätte langes. Mõned Lõuna-Itaalia rannikualad jäid kuni 11. sajandi lõpuni otseselt või kaudselt Ida-Rooma mõju alla, kui sisemiselt valitsesid neid langobardi hertsogid Beneventost ja hiljem ka Salernost ja Capuast. 11. sajandil langesid Lõuna-Itaalia nii langobardi kui ka Bütsantsi alad normannide kätte.
Vesikas
Vesikas (Crassula aquatica) on taimeliik paksuleheliste sugukonnast turdlehe perekonnast.
Pisarseenelaadsed
Pisarseenelaadsed (Dacrymycetales) on kandseente selts.
Seedorf (Rotenburg)
Seedorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Rotenburgi kreisis.
Aastatel 1963–2006 asus Seedorfis Hollandi sõjaväebaas, kus paiknes 41. mehhaniseeritud brigaad. 1. augustil 2006 saadeti see sõjaväeüksus laiali ja baas anti üle Saksamaale, kus sellest sai Bundeswehri 31. õhuväe brigaadi uus baas.
Aleksandrit-klassi miiniotsija
pisi|Aleksandrit- klassi laev Aleksandr Obuhhov
Aleksandrit-klass ehk projekt 12700 (vene keeles проект 12700 шифр «Александрит», тип «Георгий Курбатов») on Venemaal valmistatud avamere sõjalaeva-miinijahtija (miiniotsija) klass. Nimetatakse ka miinitraaleriks.
Kirjeldus
Laeva pikkus on 62 m, laius 10,7 m ja süvis 2,7 m. Veeväljasurve on 890 t. Kere on valmistatud vaakumtehnoloogiaga tugevdatud klaasplastist.
Peamasina võimsus on 2500 hj ja kiirus u 16 sõlme.
Relvastuseks on üks 6–30 mm automaatkahur, üks 14,5 mm kuulipilduja ja üks lühimaa õhutõrjeraketiseade. Laeval on meremiinide veeskamise võime.
Miinide otsimiseks ja hävitamiseks on varustuses sonarid, allveerobot, akustiline traal ja ka traditsiooniline kontakttraal.
Ajalugu
Esimese laeva, Aleksandr Obuhhovi ehitust alustati Peterburi tehases Almaz 2011. aastal. Algselt planeeritud koostöö prantslastega katkes ja laeva valmimine takerdus. Veeskamine toimus pärast viivitusi lõpuks 27. juunil 2014 ja teenistusse võeti esimene laev 9. detsembril 2016. Teise laeva, Georgi Kurbatovi ehitamist alustati 2015. aastal ja sellel toimus enne veeskamist tulekahju, mis pikendas valmimistähtaega. Kolmanda laeva ehitust alustati 2017. aastal ja see veesati juba 2019. aasta algul.
Algselt olid Aleksandrit-klassi laevad mõeldud vahetama välja üsna vanu 1970ndatest pärinevaid Sonya-klassi baasi miinitraalereid (praktiliselt ranniku miinitraalerid), kuid tänu avamere otstarbeliste miinitraalerite puudusele (veel käigus kuni 10 Natya-klassi avamere miinitraalerit 1970ndatest) Venemaa mereväes, klassifitseeriti Aleksandrit hiljem lihtsalt ümber avamere traaleriks.
Kokku on plaanitud valmistada kuni 40 Aleksandrit-klassi laeva.
Tallinna džässifestival
Festivalide eestvedaja oli Uno Naissoo. Algul esinesid festivalil ainult Eesti džässimuusikud. 1959. aastal astusid üles ka esinejad Leningradist, 1966. aastal Soomest ja 1967. aastal USAst. Pärast USA ansambli esinemist keelati festival ära.
Rein Ottosoni Purjespordikool
Rein Ottosoni Purjespordikool on purjespordiga tegelev spordikool, mis asub Tallinnas aadressil Pirita tee 17.
Kool asutati 1997.
David Douglas
pisi|David Douglas David Douglas (25. juuni 1799 Scone – 12. juuli 1834 Mauna Kea) oli šoti botaanik.
Douglas sündis Perthi lähedal Scone'is müürsepa pojana. Ta käis kodulähedases koolis Perthis. Seejärel leidis ta tööd Scone'i lossi ülemaedniku õpipoisina ja töötas sellena 7 aastat. Seejärel veetis ta talve, et õppida Perthis rohkem taimekultuuride matemaatilisi ja muid teaduslikke aspekte. Mõnda aega töötas ta naabermaakonnas Fife'is ning sel ajal oli tal juurdepääs loodusteaduslike raamatute kogule. Siis töötas ta Glasgow' ülikooli botaanikaaias ja kuulas botaanikaaia juhataja William Hookeri loenguid. Douglas jättis Hookerile sügava mulje ning Hooker võttis ta endaga ekspeditsioonile Põhja-Šoti mägismaale ja soovitas teda seejärel Londonis asuvale Kuninglikule Aiandusühingule.
Ta tegeles muu hulgas võõrpuuliikide introdutseerimise ja kultiveerimisega. Ta on paljude okaspuuliikide esmaavastaja, esmakirjeldaja või esimesena Suurbritanniasse tooja. Niisugused puud on näiteks hall nulg, harilik ebatsuuga, hiigelnulg, keerdmänd, kollane mänd, läänemänd, sitka kuusk, suhkrumänd, tore nulg ja õilis nulg.
Ta suri mõistatuslikel asjaoludel. Tundub, et ta kukkus Mauna Keale ronides auku ja pärast seda lömastati härja poolt, kes kukkus samasse auku. Douglas maeti misjonimaja juurde tähistamata ühishauda. 1856. aastal pandi misjonimaja asemele kerkinud kirikule mälestustahvel. Auk on säilinud ja seda nimetatakse Doktori auguks (havai keeles Ka lua kauka).
Änni järv
Änni järv (ka Ännijärv) on järv Harju maakonnas Anija vallas Pillapalu külas. Veekogu pindala on 10,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1449 m.
Juhan Suurkivi
Juhan Suurkivi (kuni 1936. aastani Johannes Steinberg; 5. oktoober 1915 Pilistvere – 16. september 2004 Clearwater) oli eesti vaimulik.
Lõpetas aastal 1934 Viljandi poeglaste gümnaasiumi. Õppis aastatel 1936–1940 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Tunnistati aastal 1942 usuteaduskonna lõpetanuks. Oli prooviaastal Pilistvere Andrease koguduses. Ordineeriti õpetajaks 16. mail 1943 Tallinna Toomkirikus (ordineerijaks piiskop Johan Kõpp, assisteerijaks oma isa Bernhard Steinberg).
Aastal 1943 määrati ta teenima Narva Aleksandri kogudust. Ent jaanuaris 1944 pidi ta Narvast lahkuma Tallinna. Pool aastat hiljem tuli jälle lahkuda ja asuda sõjapõgenikuna Saksamaale. Pärast sõja lõppu teenis ta aastatel 1946–1950 Eesti vahikompaniis vaimulikuna. Aastal 1950 asus ta Saksamaalt USA-sse, kus ta asus United Lutheran Church in America teenistusse Philadelphias (Ameerika Luteriusu Kiriku teenistuses oli ta aastatel 1952–1982), teenides 1950–1952 E.E.L.K. Philadelphia ja Seabrooki kogudust. Uuesti teenis ta Philadelphia kogudust aastatel 1966–1982. 12. jaanuaril 1986 introdutseeris Konrad Veem ta Lõuna-Florida Pauluse koguduse õpetajaks ja 14. jaanuaril 1986 vastasutatud Kesk-Florida koguduse õpetajaks. Aastatel 1996–2001 oli ta E.E.L.K. USA Chicago praostkonna praost.
Isiklikku
Tema isa oli Pilistvere Andrease koguduse õpetaja Bernhard Steinberg, õemees Hans Rebane oli Kirbla, Halliste ja Jõhvi Mihkli koguduse õpetaja. Õepoeg Priit Rebane oli Kesk-Florida koguduse õpetaja.
Bennex
pisi|Bennex (2020) Kalmer Ojamu (sündinud 11. jaanuar 1982), esinejanimega Bennex, on Eesti räppar.
Pärnu Kontserdibüroo
Pärnu Kontserdibüroo (lühend: PKB) on aastal 2000 asutatud mittetulundusühing, mis korraldab Pärnu linnas ja Pärnu maakonnas kontserte.
Jüri Üdi klubi
Saatele pandi pealkiri luuletaja Juhan Viidingu pseudonüümi Jüri Üdi järgi. Lokaali meenutava stuudiokujunduse lõi Hardi Volmer.
Pärnu Kontserdibüroo
PKB eestvõttel korraldatakse näiteks laste ja noorte muusikafestivali "Muusikamoos" ning rahvusvahelist klaveri-SUVEUNIversiteeti.
Avinurme raudteejaam
pisi|Avinurme jaamahoone aastal 1928 Avinurme raudteejaam oli raudteejaam Sonda–Mustvee raudteel Ida-Viru maakonnas Avinurmes ja on raudteejaam Avinurme muuseum-raudteel.
Avinurme jaam oli 57 km pikkuse raudteeharu suurim. Alates 1968. aastast oli Avinurme raudteeliini lõppjaam. Jaamas asus kolm teed, üks tupik ning harutee liiva laadimiseks, mis viis kiriku kõrvale liivakarjääri.
Seoses Avinurme muuseum-raudtee arenguga valmis 2018. aasta augustis uus jaamahoone.
Jaamahoone
Avinurme esimene jaamahoone ehitati eriprojekti järgi 1927. aastal. Jaamahoone hävis koos suure osaga alevist 1941. aastal.
Jaamahoone asemele rajati puitbarakk, mis oli kasutusel kuni raudtee sulgemiseni. Hoone on muudetud kujul säilinud ja kasutusel elamuna.
Augustis 2018 avati Avinurmes uus jaamahoone, mis on ühtlasi esimene taasiseseisvunud Eesti Vabariigi ajal rajatud kitsarööpmelise raudtee jaamahoone.
Avinurme muuseum-raudtee
Kunagisest raudteest taastati algselt kohalike poolt 178,5-meetrine raudteelõik, raudteesild ning veerem, mis koosneb bensiinimootoriga vedurist (MUZ-4) ja kohvik-, looma- ja platvormvagunist. 22. juunil 2019 avati taastatud ühe km pikkune kitsarööpmeline raudteelõik, mis on kohaliku elu seisukohalt oluline turismiobjekt. Kui vanal 178,5 m lõigul võis rong sõita kuni 5 km/h, siis uuel teel on lubatud tunnikiirus 7 kilomeetrit. Raudteelõigu pikendamise ehitustöö teostas Go Track.
OP!
"OP!" on Eesti Televisiooni kultuurisaade, mis kajastab loometegevuse eri valdkondi.
Timotheus Kuusik
Timotheus Kuusik ((vkj. 24. detsember 1862) 5. jaanuar 1863 Lalli, Muhu – 14. mai 1940 Tallinn) oli eesti kooli- ja kirjamees.
OP!
"OP!"-i idee autorid on toimetaja Gerda Kordemets, saatejuht Piret Tanilov-Jõemägi ja režissöör René Vilbre, kes mõtles välja ka saate pealkirja. Piret Tanilov oli "OP!"-i esimene saatejuht. Alates teisest hooajast juhtis "OP!"-i Ilmar Raag ning Vilbre kõrvale asus teise režissöörina Helen Valkna. Pärast Ilmar Raagi loobumist juhtis kuni 2010. aastani saadet Karl Martin Sinijärv, tema järel sai saatejuhiks Jim Ashilevi. Septembrist 2015 hakkas saadet juhtima Margit Kilumets. Septembrist 2018 sai teiseks saatejuhiks Margus Tabor. Septembrist 2022 on saatejuhiks Owe Petersell.
Timotheus Kuusik
Ta lõpetas Lõetsa külakooli, Hellamaa apostlik-õigeusu kihelkonnakooli ja Kuressaare õpetajate ettevalmistamise kooli. Aastatel 1879–1882 õppis ta Tartu Õpetajate Seminaris.
OP!
"OP!" idee väljatöötamise aluseks oli vajadus luua utilitaarne kultuurisaade, vaataja kompass rohkearvulistes kultuuriüritustes orienteerumiseks. Esimene hooaeg näitas, et olulisim vaataja jaoks on valiku usaldusväärsus, seetõttu kutsuti uueks saatejuhiks Ilmar Raag ning pärast teda Karl Martin Sinijärv, kes omakorda lisas kirjanduslikud ja isikupärased saatejuhitekstid. "OP!"-i režii aluseks sarja algaastatel oli luua omaette kunstiteos – "OP!" rääkis kunstikultuuris ning nägi välja nagu kunstiteos.
Timotheus Kuusik
Aastatel 1882–1892 oli ta kooliõpetajaks Harjumaal Arukülas (apostlik-õigeusu kihelkonnakoolis) ning aastast 1892 Tallinna koolides:.
Isiklikku
Timotheus Kuusik abiellus aastal 1885 Maria Kuusikuga (neiuna Oniks). Neil oli neli poega (vanem poeg Aleksis Kuusik oli füüsika-, matemaatika- ja kosmograafiaõpetaja ning Gustav Adolfi Gümnaasiumi direktor; teine poeg Vladimir Kuusik oli Viljandi, Tartu ja Tallinna ringkonnakohtu esimees) ja kolm tütart. Nende tütre Eugenie tütar on kunstnik Vive Tolli.
OP!
Alates 2012. aasta septembrist hakkas iga kuu viimane "OP!" kandma nime "Kirjandusministeerium" ning saade kogus kirjandustemaatika kokku ühte saatesse. "Kirjandusministeeriumi" saatejuht on Mart Juur.
2014. aasta 7. jaanuaril jõudis eetrisse kultuurisaate 500. juubelisaade ning sel puhul tehtud tagasivaatava statistika põhjal oli selleks ajaks saates kõnelemas käinud 2241 loomeinimest nii Eestist kui mujalt maailmast. Pärast pidulikku saadet kasvas "OP!" kolmeks uueks teemasaateks, et pakkuda kultuurihuvilisele vaatajale uudisformaadist põhjalikumat ja süvitsi minevamat vaatenurka. Juba mõnda aega eetris olnud "Kirjandusministeeriumi" kõrval asusid teisipäevaõhtusesse tele-eetrisse üksteise järel saated "OP! kunst", "OP! film" ja "OP! teater" kolme uue saatejuhi eestvedamisel (vastavalt Kaido Ole, Ilmar Raag ja Andrus Vaarik).
Toljase
1582 on mainitud kohanime Tolius, 1638 Tollietz, 1744 Töllitz, 1839 Tolias.
Sakari Tukiainen
pisi|Sakari Tukiainen 2018. aastal [[Thisted FC särgis]] Sakari Ilmari Tukiainen (sündinud 2. oktoobril 1991 Helsingis) on Soome jalgpallur, kes mängib ründajana Soome kõrgliiga Veikkausliiga klubis HIFK.
Ta mängis noorena Espoo Palloseura jalgpalliakadeemias. Ta lõpetas jalgpalli mängimise 17-aastaselt motivatsioonipuuduse tõttu. Viis aastat hiljem naasis ta uuesti jalgpalli juurde, liitudes Soome tugevuselt seitsmendas liigas mänginud klubiga Club Latino Español. Ta paistis silma suurepärase ründajana, lüües 2013. aasta hooajal 30 väravat. 2014. aastal mängis ta Soome tugevuselt kolmanda liiga klubis Atlantis FC, lüües 29 mänguga koguni 40 väravat.
2015. aastal liitus ta Eesti Meistriliiga klubiga Tallinna FC Flora. 2015. aasta hooaja teises pooles mängis ta laenul Viljandi JK Tulevikus, kus lõi 16 mänguga kuus väravat. 2016. aasta Meistriliiga hooajal lõi ta Flora ridades liigas 26 mänguga neliteist väravat.
2019. aastal naasis Tukiainen Soome kõrgliigasse, liitudes HIFK-iga.
Kustav Saar
Kustav Saar (kuni 1935. aastani Gustav Saar; 19. august 1897 Jõgisoo vald, Läänemaa – 13. juuli 1941 Rõbinsk, Jaroslavli oblast, Venemaa) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant).
Ta teenis Valga Sõjaväeringkonna staabis, arreteeriti NKVD poolt 29. juunil 1941. Suri vangistuses Venemaal.
Fossalto
Fossalto on vald Itaalias Molise maakonnas Campobasso provintsis.
Fossalto kõrgus merepinnast on 511 meetrit. Asustus­tihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Fossalto piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Castropignano, Limosano, Pietracupa, Salcito, Sant'Angelo Limosano, Torella del Sannio.
Pisarseenelised
Pisarseenelised (Dacrymycetaceae) on kandseente sugukond.
Pärnu Ooperi ja Balleti Sihtasutus
Pärnu Ooperi ja Balleti Sihtasutus (lühemalt: Pärnu Ooper) on aastal 1993 loodud sihtasutus, mis lavastab Eestis ja Eestist väljaspool muusikalisi lavateoseid, eriti oopereid.
Plastifikaatorid
Plastifikaator on materjali plastsusomadusi parandav lisand. Plastifitseerivate lisandite kasutamine põhineb nende füüsikalistel ja keemilistel omadustel. Igal lisandil on üldjuhul üks põhitoime, mille järgi teda liigitatakse, kuid tal võib olla ka teatud kõrvaltoimeid.
Polümeeride plastifikaatorid
Plastmaterjalides kasutatakse plastifikaatorit plastsuse või elastsuse suurendamiseks materjali valmistamisel ja kasutamisel; niisugust plastifikaatorit nimetatakse ka pehnendiks. Plastifikaatorid võivad tehnoloogiaprotsessis soodustada lisandainete segunemist ja alandada töötlemistemperatuuri, aga ka suurendada materjali külmakindlust ja termilist stabiilsust.
Pärnu Ooperi ja Balleti Sihtasutus
Sihtasutusel on oma orkester: Pärnu Ooperi orkester.
Plastifikaatorid
Polümeeride plastifikaatorid
Kõige levinumad plastifikaatorid on estrid, näiteks dimetüülftalaat, dibutüülftalaat, ortofosforhappe liitestrid jt. Kõige rohkem on plastifikaatoreid polüvinüülkloriidis.
Plasifikaatorid ehitussegudes
Plastifikaatorite pindaktiivseid omadusi kasutatakse ehitussegudes. Betoonimördile lisatuna parandab plastifikaator selle töödeldavust ilma vee hulka segus suurendamata või siis võimaldab vähendada vee hulka, ilma et muutuks töödeldavus. Vee hulka on võimalik vähendada umbes 5–10 %, vahel isegi kuni 15 % ehk keskmiselt 10–20 (30) liitrit 1 m³ betooni kohta, kusjuures betoonisegu töödeldavus ei muutu. Plastifikaatorit võetakse tavaliselt 0,2–0,5 % tsemendi kaalust. Lisandi efektiivsus sõltub ka betoonisegu koostisse viimise hetkest (see kehtib kõigi lisandite, eriti aga veevajadust vähendavate lisandite kohta). Praktika on näidanud, et plastifikaatori lisamine segamise lõppfaasis suurendab tema mõjusust ja vähendab veevajadust.
Plastifitseeriva lisandiga betoonisegu on hõlpsam paigaldada, ka suurendab see betooni tugevust ja veetihedust.
Kivisilla Linajärv
Kivisilla Linajärv (ka Linajärv) on järv Harju maakonnas Anija vallas Pillapalu külas. Veekogu pindala on 0,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 201 m.
Ásgrímur Jónsson
Ásgrímur Jónsson (4. märts 1876 – 5. aprill 1958) oli Islandi maalikunstnik, riigi esimene elukutseline kunstnik.
Varasem elu ja õpingud
Ásgrímur Jónsson sündis Lõuna-Islandil Galtafelli talus talupoja pojana ning kasvas üles Hekla vulkaani lähistel. Tema vend Einar Jónsson (1874–1954) oli tuntud skulptor.
1897. aastal kolis ta Taani pealinna Kopenhaagenisse, kuhu jäi elama kuni aastani 1908. Aastatel 1900–1903 õppis ta Kopenhaageni Kuninglikus Akadeemias maalikunsti. Pärast akadeemia lõpetamist ta reisis palju ning oma viimase talve võõrsil veetis ta 1908–1909 Itaalias. Seejärel naasis ta aastal 1909 Islandile.
Karjäär
Ta on kuulus ka mitmes Islandi kirikus leiduvate seinamaalide poolest. Hulk tema teoseid on eksponeeritud Reykjavíkis asuvas Islandi Rahvusgaleriis. Tema teosed, mis panid aluse Islandi maastikumaali traditsioonile, on mõjutanud mitmeid hilisemaid Islandi kunstnikke.
Surm ja pärand
Ásgrimur Jónsson suri aastal 1958, jättes kõik oma teosed ja Reykjavíkis aadressil Bergstaðastræti 74 asunud kodustuudio Islandi rahvale. Seal avati 1960. aastal väike muuseum, kus saab vaadata valikut tema teostest. 1988. aastal sai temanimelisest kollektsioonist üks rahvusgalerii osa.
Stary Olsa
Stary Olsa (valgevene Стары Ольса) on Valgevene folk-ansambel. Ansambli eesmärk on võimaluse piires rekonstrueerida Leedu suurvürstiriigi aegne muusikatraditsioon.
Ansamblile pani 1999. aastal alguse Źmicier Sasnoŭski, kes on ühtlasi ansambli vokalist. Ansambli nimi tuleneb Valgevene idaosas Mahiloŭ oblastis asuvast Olsa jõest.
Stary Olsa on tuntud ka väljaspool Valgevenet ning esines 2014. aastal Klaaspärlimängu festivalil.
Colin Dexter
Norman Colin Dexter (29. september 1930 – 21. märts 2017) oli briti kirjanik, kes on eeskätt tuntud inspektor Morse'i lugude autorina.
Pärast Stamfordi kooli lõpetamist teenis ta Kuninglikus Signalisatsioonitalituses.
Isiklikku
Dexter sündis Ühendkuningriigi East Midlandsi regiooni Lincolnshire'i krahvkonna Stamfordi linnas. Tema isa oli Alfred Dexter ja ema Dorothy Dexter. Dexteril oli vend John Dexter ja õde Avril Dexter.
Dexter abiellus 1956. aastal Dorothy Cooperiga. Neil oli poeg Jeremy ja tütar Sally.
Kirjanikukarjäär
Dexteri esimesed raamatud olid üldisi teemasid kajastavad õpikud. 1972. aasta puhkusel alustas ta mõistatuste kirjutamist: "Viibisime Caernarfoni ja Pwllheli vahel asuvas väikeses külalistemajas. Oli vihmane laupäev – Põhja-Walesis on vihmasadu tavaline nähtus. Lapsed jorisesid ... Istusin igavusest köögilaua ääres ning kirjutasin võimaliku salapolitseiniku romaani paar esimest peatükki."
1975. aastal avaldati Dexteri esimene kriminaalromaan "Viimane buss Woodstocki". Dexter omistas enda huvid – krüptiline ristsõna, inglise kirjandus, tünniõlu, Richard Wagner – selle kriminaalromaani peategelase inspektor Morse'i huvideks.
1980. aastal valiti ta Detection Clubi liikmeks. 2005. aastal hakkas ta Oxfordi ülikooli St Crossi kolledži liikmeks.
Surm
2017. aasta 21. märtsi hommikul suri Dexter oma kodus Oxfordis.
Pinski rajoon
Pinski rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Bresti oblastis Valgevenes. Rajoon piirneb lõunas Ukrainaga. Rajooni pindala on 3256 km². 2009. aasta seisuga elas seal 51 997 inimest.
Rajoon moodustati aastal 1940. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Achova, Aśniežycy, Baryčavičy, Biarozavičy, Bobryku, Chojna, Dubaj, Haradzišča, Kałavuravičy, Łahišyni, Łapacina, Łasicaki, Łyšča, Małotkavičy, Mierčycy, Novy Dvori, Parachonski, Parečča, Pinkavičy, Pleščycy, Sošna, Stavoki, Zaharodzki ja Vališča külanõukogu.
Halduskeskus on Pinski linn, mis ametlikult rajooni koosseisu ei kuulu. Rajooni koosseisu kuulub Łahišyni alev.
Rajooni suurim jõgi on Prõpjats. Teised tähtsamad jõed on tema lisajõed Pina, Jasselda, Bobryk, Gorõn ja Stõr. Rajoon asub Polesje madalikul, osalt ka Zaharoddzie nime kandval madalikul. Kõrgused on valdavalt vahemikus 150–160 meetrit üle merepinna. Rajooni territooriumile jäävad Pinski sood. Madalaim koht ulatub 130 meetrit üle merepinna, kõrgeim koht (174 m) asub Mierčycy küla lähistel.
2009. aasta seisuga olid elanikest 92,24% valgevenelased, 2,64% venelased, 1,62% poolakad, 2,6% ukrainlased ja 0,9% oli teistest rahvustest. 70,66% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 26,05% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 39,56% elanikke, vene keelt aga 56,99%.
Radioaktiivsed jäätmed
Suhteliselt suures koguses tekib radioaktiivseid jäätmeid tuumaelektrijaamades.
Radioaktiivsete jäätmete sattumist keskkonda nimetatakse radioaktiivseks reostuseks. Radioaktiivsed jäätmed on juba väga väikeses koguses ohtlikud kõigile elusorganismidele.
Looduse lood
"Looduse lood" on kirjastuse Tänapäev loodusraamatute sari.
Radioaktiivsed jäätmed
Radioaktiivsete jäätmete käitlemise ja lõppladustamise eesmärgiks on kaitsta inimesi ja keskkonda. Siiski on see tuumaenergeetika enim vaidlusi tekitav valdkond, hoolimata sellest, et kütusetsükli kõigi etappide jaoks on olemas usaldatavad ja kontrollitud tehnoloogiad. Radioaktiivsed jäätmed võivad olla tõesti ohtlikud, kuid senine praktika on tõestanud, et ohutu käitlemine välistab olulise kahjustava mõju keskkonnale. Suur osa riikidest tunnustab ja jälgib rahvusvahelisi radioaktiivsete jäätmete käitlemise põhimõtteid.
Erineva koostise, poolestusaja ja aktiivsusetasemega radioaktiivseid jäätmeid tekib tuumkütusetsükli kõikidel etappidel, eriti aga tuumkütuse kasutamisel reaktoris ja kütuse ümbertöötamisel. Kõik tekkivad jäätmed isoleeritakse keskkonnast, käideldakse ja ladustatakse vastavalt nende omadustele ja potentsiaalsele ohtlikkusele. Tuumaenergeetikat omavates riikides moodustab radioaktiivsete jäätmete kogus alla protsendi kõikide toksiliste jäätmete kogusest. Radioaktiivsete jäätmete käitlemisel kasutatakse nii tavajäätmete käitlemisele omaseid kui ka neile ainuomaseid protseduure nagu kontsentreerimine ja isoleerimine, lahjendamine ja hajutamine, viivitamine ja radioaktiivne lagunemine. Radioaktiivne lagunemine vähendab jäätmete ohtlikkust ja lõpeb kunagi tingimata mitteradioaktiivse lõppsaadusega.
Ladustamiskriteeriumid
Sobivate jäätmekäitlusmeetodite üle on palju vaieldud, võttes arvesse nii probleemi kiirguskaitselist kui ka sotsiaalset aspekti. Üksmeel näib olevat saavutatud seisukohas, et tulevased põlvkonnad peaksid olema samal määral kaitstud kui praegused. Paraku on seda raske üle kanda kiirguskaitse praktiliste standardite tasandile. Näiteks võib aktiivsus ilmneda geoloogilises süvahoidlas mitme tuhande aasta pärast ja meil pole vähimatki ettekujutust, millised on meie järglaste harjumused või elulaad nii kauges tulevikus. Teiseks nõudeks on põhimõte, et igasugune kiiritus peab olema nii väike kui mõistlikult on võimalik saavutada, arvestades majanduslikke ja sotsiaalseid tegureid. See tähendab, et sama liiki jäätmete jaoks on erinevad käitlusvõimalusi, sealhulgas töötlus, immobiliseerimine, pakendamine ja ladustamine. Valiku tegemisel tuleb lähtuda seonduvatest riskidest, kuludest ja teistest raskemini mõõdetavatest, kuid mitte vähem olulistest teguritest.
Samuti tuleb valiku tegemisel arvestada kiirguskaitse eesmärkidega, kuid lõpliku otsuse tegemisel võivad määravaks olla hoopis muud asjaolud. Jäätmete ladustamisviisi üle otsustamisel tuleb ühiskonnal vastata raskele küsimusele, kui kaalukaks pidada kauges tulevikus avalduda võivate kahjulike tagajärgede matemaatilist tõenäosust. See pole ainult jäätmete ladustamise ega kiirguskaitse probleem, ehkki seda just sellega seoses rõhutatakse.
Eetiline oleks eeldada, et praegused tingimused jäävad kestma ja tulevaste põlvkondade poolt saadav kahjustus on väiksem või võrdne meie põlvkonna poolt saadavate kahjustusega. Selle juures tuleb muidugi arvestada võimalike mõjude sajanditeks ja aastatuhandeteks prognoosimise määramatust.
Vabastatud jäätmed
Vabastatud jäätmed on sellised radioaktiivsed jäätmed, mille aktiivsus on nii madal, et neid pole vaja käidelda erinevalt tavalistest mitteradioaktiivsetest jäätmetest. Neis sisaldavad, väga piiratud hulgal radionukliide ja seega võib neid töödelda nagu tavalisi jäätmeid. Sellised jäätmed ladustatakse koos tavalise olmeprügiga.
Kaevandamisel tekkiv aheraine
Uraani kaevandamisel tekkinud aheraineid ei loeta reeglina radioaktiivseteks jäätmeteks, sest nad sisaldavad vähem radioaktiivsust kui uraanimaak ise. Jääkide ladustamisel jälgitakse sellegipoolest mitmeid meetmeid, mis tõkestavad looduslike radioaktiivsete ainete leviku keskkonda. Enamasti üle jäänud aheraine lihtsalt kuhjatakse, aga suuremate kontsentratsioonide korral viiakse see tagasi maa alla.
Looduslikku radioaktiivset materjali sisaldavad jäätmed
Need jäätmed tekivad sageli väga suurtes kogustes ning sisaldavad üsna madala kontsentratsiooniga looduses esinevaid radionukleiide. Need tekivad uraani ja teiste mineraalide kaevandamisel ja töötlemisel. Madalama astme korral need jäätmed lihtsalt kuhjatakse, muul juhul aga ladustatakse maapinnal.
Madalaktiivsed jäätmed
Koguseliselt kõige enam tekib madalaktiivseid jäätmeid, mis moodustavad tervelt 90% radioaktiivsete jäätmete ruumalast, kuid sisaldavad ainult 1% radioaktiivsusest. Need on peamiselt mitmesugused õrnalt saastunud tööriided, laborivarustus, saastatud pinnas ja ehitusmaterjalid, mille käitlemine eraldi kiirgusvarjestust ei vaja. Pärast mürgiste komponentide eraldamist vähendatakse nende jäätmete mahtu kokkupressimise, tuhastamise või muul meetodil ning siis ladustatakse nad erihoidlasse. Viimased asuvad maapinna lähedal või 60–100-meetrise sügavusega maa-alustes käikudes.
Keskaktiivsed jäätmed
Need moodustavad mahult umbes 7% ja nende aktiivsuseks on 4% kõikidest radioaktiivsetest jäätmetest. Peamiselt kuuluvad sellesse gruppi mitmesugused vaigud, keemilised setted, reaktori vahetatavad komponendid ja materjalid, mille käitlemine nõuab mingisuguse kiirguskaitse kasutamist nende suurema radioaktiivsuse tõttu. Enamik selle kategooria jäätmetest sorteeritakse ja ladustatakse paigutatuna betooni. Lühiealised jäätmepakendid ladustatakse maapinna-lähedasse hoidlasse, pikaealised aga sügavale maa alla ehitatud lõppladustuspaika. Tänapäevased võimalused ehitusel tagavad ohutuse ja konstruktsioonide vastupidavuse, mille tulemusena välditakse ohtlike ainete lekkimine keskkonda isegi mõne sajandi jooksul.
Kasutatud tuumkütus
See koosneb kolmest põhikomponendist, milleks on uraan, lõhustussaadused ja aktiniidid. Üle 95% kasutatud tuumkütusest moodustab väheradioaktiivne uraan, mille käitlemine on praktiliselt ohutu. Kuna uraan-235 sisaldus kasutatud tuumkütuses on suurem kui looduslikus uraanis, siis on seda otstarbekas kasutada uue rikastatud tuumkütuse tootmiseks. Kui otsustatakse seda mitte teha, siis radioaktiivsete jäätmete matmine ei põhjusta mingeid erilisi keskkonnariske.
Umbes 4% kasutatud tuumkütusest moodustavad lõhustussaadused, mille massist umbes kümnendiku moodustavad radioaktiivsed tugevat beetakiirgust kiirgavad isotoobid. Enamiku lõhustussaaduste poolestusaeg on suhteliselt lühike, ohutuks muutmiseks piisab ladustamisest paariks-kolmeks sajandiks. Selle aja vältel väheneb radioaktiivsus tuhandeid kordi ja saavutab algse uraanimaagi taseme. Konteineritesse ja teatud sideainetesse paigutatud lõhustussaadusi võib ladustada ka madala või keskmise aktiivsusega jäätmetena maapinnalähedastes suhteliselt lihtsa ehitusega ladustuspaikades.
Kasutatud kütuse suurima ohuallika moodustavad pika poolestusajaga intensiivset alfakiirgust kiirgavad plutoonium ja väikeaktiniidid, mida on vaid 1%. Kiirgusohutuse tagamiseks tuleb neil lasta radioaktiivselt laguneda biosfäärist isoleerituna sadade tuhandete aastate jooksul. Lõppladustamisel muutub just eralduv soojus lõpphoidla mahtu määravaks teguriks. Asjaolu, kui kõrgeid temperatuure võib maapõue kivimites lubada, määrab ka selle kui tihedalt kasutatud kütust võib ladustada. Viimasest tuleneb aga lõpphoidla ruumala ja mida suurem ruumala, seda kallimaks muutub hind.
Vändra raudteejaam
pisi|Vändra raudteejaam 1930. aastatel Vändra raudteejaam (Vana-Vändra) oli raudteejaam Pärnumaal Vändras.
Radioaktiivsed jäätmed
Kõrgaktiivsed jäätmed
Nendeks on kogu kasutatud tuumkütus või selle peamised ümbertöötamisjäätmed, sisaldavad 95% kõikide jäätmete radioaktiivsusest, seejuures moodustab nende ruumala ainult 3%. See jäätmeliik nõuab tugeva ioniseeriva kiirguse ja soojuse tekitajana erikäitlemist ja erivahendeid. Mitmetes maades töödeldakse kasutatud kütus ümber uueks tuumkütuseks. Mõnes riigis loetakse aga jäätmeteks kogu kasutatud tuumkütus, mis valmistatakse ette lõppladustamiseks. Viimastel aastatel võib siiski täheldada tendentsi, et lahenduste otsimisel arvestatakse võimalusega neid jäätmeid tulevikus ressursina kasutada. Need materjalid, millele tulevikus mingit kasutusvõimalust ei suudeta hetkel ette näha, kuivatatakse, klaasistatakse boorsilikaatklaasis ja paigutatakse konteineritesse. Olenevalt kasutatavast kütusetsüklist on kõrgaktiivsete jäätmete kogus erinev. Kütuse ümbertöötamisel tekib ainult 3 kuupmeetrit klaasistatud kõrgaktiivseid jäätmeid. Võrdluseks, sama võimsusega sütt põletava elektrijaama tuhajäätmete hulk on 400 000 tonni aastas. Tavaliselt hoitakse ülimalt radioaktiivset kasutatud kütust eribasseinis paksu veekihi all või massiivsete betoonseintega kuivhoidlas ja lastakse tal umbes 5 aastat radioaktiivselt laguneda enne kui kütus ümbertöötamisele saadetakse. Kogu maailma kasutatud tuumkütusest paiknebki umbes 90%, mis on 270 000 tonni, tänapäeval turvaliselt reaktorilähedastes või riikide tsentraalsetes vaheladustuspaikades. Kuna kogu maailmas lisandub aastas keskmiselt 12 000 tonni, millest 3000 tonni töödeldakse ümber, siis otsest pakilist vajadust lõppladustamise järele veel ei ole.
Vändra raudteejaam
Vändra raudteejaam oli kitsarööpmelise Viluvere–Vändra harutee lõppjaam.
Radioaktiivsed jäätmed
Jäätmekäitlusviisid
Mõned minevikus kasutatud jäätmekäitlusviisid pole eri põhjustel olnud piisavalt head ja mõnel juhul on selle tagajärjeks olnud tegelik või potentsiaalne pikaajaline keskkonnareostus. Üheks näiteks on sõjalised operatsioonid. NSV Liidu ja hiljem Vene Föderatsiooni Põhja laevastiku tuumaallveelaevu on aastate jooksul kasutusest kõrvaldatud. Paljud neist seisavad endiselt dokis, oodates vajalikku käitlemist. Aastate eest esines aga juhtumeid, kus NSV Liit uputas allveelaevadel tekkinud radioaktiivseid jäätmeid ja isegi kasutatud tuumkütuse merre. Tahkete jäätmete väikese aktiivsuse ja merevee lahjendava toime tõttu on doosid elanikkonnale siiski väga väikesed.
Mereväelased võivad saada sellest oluliselt suuremaid doose, mis on võrreldavad looduslikest allikatest saadavate doosidega. Mõnel pool maailmas avaldavad mõju kaevandusjäätmete ja radioaktiivsete maakide töötlemisjäätmete suured ladustatud kogused. Peamiselt on need seotud uraani kaevandamisega. Kuid mõnes piirkonnas esineb looduslikke radionukliide nii ohtralt, et kõik kaevandamisjäägid kujutavad endast juba märkimisväärset kiirgusohtu. Teatud tööstusharud, nagu väetiste valmistamine ning nafta- ja gaasitööstus, tekitavad samalaadseid jäätmeid. Kõik protsessiga seotud radionukliidid on loodusliku päritoluga ja seetõttu on alles üsna hiljuti hakatud sellistesse jäätmetesse suhtuma kui kiirguskaitse probleemi. Maakides sisalduvate radionukliidide tasemed on reeglina keskmisest kõrgemad. Keemiliste ja füüsikaliste protsesside tagajärjel suurendatakse neid kontsentratsioone veelgi. Lisaks on maakides sisalduvatel radionukliididel äärmiselt pikk poolestusaeg ja jäätmete kogused on sageli väga suured.
Ulricehamn
pisi|Storgatan ('Suur tänav') Ulrichehamnis (juuni 2014) Ulricehamn on linn (rootsi keeles tätort) Rootsis Västra Götalandi läänis Ulrichehamni vallas, ajaloolise haldusjaotuse järgi Västergötlandi maakonnas.
Asulas elab 10 629 inimest (2015).
Asulat on kirjalikult esmamainitud 1307. aastal (Bogesund). 15. sajandil sai asula linnaõigused. 1520. aastal toimus asula lähedal Bogesundi lahing. Asula sai praeguse nime (Ulricehamn) 1741. aastal.
Otto Nurmberg
Otto Nurmberg VR II/3 (24. aprill 1889 Vana-Tänassilma vald, Viljandimaa – 25. november 1942 Norillag) oli Eesti sõjaväelane (major).
Ta teenis Vabadussõjas Scouts pataljonis, hiljem 3. üksikus jalaväepataljonis, 7. Jalaväerügemendis ja 2. üksikus jalaväepataljonis.
Ta arreteeriti NKVD poolt 15. juunil 1941.
In situ looduskaitse
In situ (ladina keeles in situ, kohapeal) looduskaitse ehk looduskaitse looduses (inglise keeles in-situ conservation) elurikkuse komponentide (ka liikide) kaitse nende looduslikes esinemiskohtades (ka kooslustes).
Karel Vejmelka
Tšehhi kõrgliigas debüteeris Vejmelka hooajal 2014/15 Pardubice Dynamo meeskonnas. Tšehhi kõrgliigas on ta mänginud veel Brno Kometa ja Jihlava Dukla ridades. Mitmel hooajal mängis ta Tšehhi kõrgliiga kõrvalt Tšehhi esiliigaklubis Třebíči Horácká Slavia.
Piip
pisi|Piip
Piip on kahast (suitsetatava aine kamber) ja varrest (suitsutorust) koosnev riist, mida kasutatakse mõnuainete suitsetamiseks. Kõige tavalisemalt suitsetatakse piibus tubakat.
Kirjeldus
Enamik piipe on tänapäeval lihtsa konstruktsiooniga ning kaasaskantavad. Valdavalt valmistatakse piibud nüüdisajal puust, harvem mineraalidest (näiteks sepioliidist), maisitõlvikutest või sünteetilistest materjalidest.
Rünnak Venemaa relvajõudude laagrile Makijivkas
Rünnak Venemaa relvajõudude laagrile Makijivkas oli Vene-Ukraina sõja käigus 2022. aasta 31. detsembril vastu 2023. aasta 1. jaanuari toimunud rünnak, mille käigus Ukraina relvajõud tabasid M142 HIMARS raketisüsteemist välja lastud rakettidega Donetski oblastis Makijivkas Kremli tn 48 asuvat kutsekooli nr 19, kuhu olid majutatud peamiselt Saratovi oblastist mobiliseeritud Vene sõdurid.
Ajalugu
2023. aasta alguses arvati, et raketitabamuste ja läheduses asunud laskemoonalao plahvatamise tagajärjel hukkus kümneid kui mitte sadu mobiliseerituid.
Piip
Tervistkahjustav toime
Traditsiooniliselt ei hingata piibusuitsetamisel tubakasuitsu alla, seetõttu on aeg-ajalt väidetud, et piibusuitsetamine kahjustavat tervist vähem kui sigarettide suitsetamine. Meditsiinilised uuringud ei ole sellele väitele siiski ühest kinnitust leidnud.
Ajaloost
pisi|Sõnnikuvedajad Gustav (65 a) ja Anton (68 a) piipu tegemas. Pühajõe küla, Mõnnelohu talu (Juuni 1913)
Piip võeti Eestis kasutusele 17. sajandi algul ning sai 18. sajandil talurahva hulgas tavaliseks. Arenes kodune tubakakasvatamine ning piibud tehti tavaliselt kodus ise, ehkki Eestis tegutsesid ka piibumeistrid, kelle piibud olid tulekindlamast materjalist ning varustatud vasega. Piibud tehti kasepuust, noaga nikerdati välja piibu kuju, kahaauk tehti oherdiga ja varreauk piibupuuriga. Piip viiliti siledaks, lihviti ning lakiti piirituslakiga. Piibukahasse pandi väga õhuke vaskplekk ning äärde vits. Piibuvarre otsas oli vaskrõngas piibupitsi kinnitamiseks.
Kuulsamad piibuvalmistajad olid Haanjas. Parematel piipudel nikerdati kaha inim- või loomapea kujuliseks. 19. sajandi lõpus hakati rohkem paberosse suitsetama.
Orgi Linajärv
Orgi Linajärv (ka Linajärv, Änni Linajärv) on järv Harju maakonnas Anija vallas Pillapalu külas. Veekogu pindala on 1,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 589 m.
Ronald Ross
Sir Ronald Ross (13. mai 1857 – 16. september 1932) oli Briti arst.
Ross sündis Briti Indias ja omandas hariduse Suurbritannias. Isa soovil asus ta St. Bartholomew haigla kolledžis arstiks õppima. Hiljem töötas ta laevakirurgina ja Indias sõjaväearstina.
1897. aastal avastas ta, et malaariat levitavad moskiitod, mis võimaldas haiguse leviku vastu paremini võidelda. 1902. aastal sai ta Nobeli meditsiiniauhinna töö eest malaaria leviku uurimisel. Ta oli esimene britist Nobeli auhinna laureaat ja esimene väljaspool Euroopat sündinud Nobeli laureaat.
Hilisemas elus jätkas ta malaariavastast võitlust ja juhtis kuni surmani Rossi troopiliste haiguste instituuti ja haiglat. Instituut kuulub tänapäeval Londoni Ülikooli koosseisu.
Triljonär
Triljonär on füüsiline isik, kelle vara väärtus ületab 1 triljon dollarit.
Ahja külanõukogu
Ahja külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. Külanõukogu halduskeskus asus algselt Ahja asunduses.
Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 17. juuni 1954 seadlusega likvideeriti Akste-Kärsa külanõukogu, millest osa (Akste ja Kärsa küla) liideti Ahja külanõukoguga.
Pärast väikekülade liitmisi 1977. aastal kuulusid Ahja külanõukokku Ahja alevik, Akste, Ibaste, Kosova, Kärsa, Loko, Mustakurmu, Mõtsküla ja Vanamõisa küla.
Ahja külanõukogu territooriumi pindala 1978. aasta seisuga oli 79 km². Külanõukogu territooriumil tegutses Ahja kolhoos.
Eesti Vabariigi Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega 19. detsembrist 1991 kinnitati Ahja valla omavalitsuslik staatus, millega seoses Ahja külanõukogu likvideeriti.
Rahvastik
Külanõukogu elanike arv
Turbopaus
Turbopaus on atmosfäärikiht, millest madalamal on ülekaalus turbulentne segunemine. Turbopausi all paiknevat kihti nimetatakse homosfääriks, ning selle keemiline koostis on muutumatu. Turbopausi kohal paikneb heterosfäär, kus on ülekaalus molekulaarne difusioon ja õhu keemiline koostis kõrgusega muutub.
Turbopaus paikneb mesopausi lähedal mesosfääri ja termosfääri piiril umbes 100 km kõrgusel.
Tšehhoslovakkia Sotsialistlik Vabariik
Tšehhoslovakkia Vabariik (tšehhi keeles Československá republika, slovaki keeles Česko-slovenská republika) oli riik aastatel 1948–1960. Tšehhoslovakkia nimi aastatel 1960–1990, kommunistliku režiimi ajal, oli Tšehhoslovakkia Sotsialistlik Vabariik (tšehhi ja slovaki keeles Československá socialistická republika; ČSSR). Tegu oli Nõukogude Liidu satelliitriigiga. Tšehhoslovakkia Kommunistlik Partei haaras võimu Nõukogude Liidu abil 1948. aastal ning pärast uue põhiseaduse jõustumist sai Tšehhoslovakkiast sotsialistlik riik. Riigi nimi vahetati 11. juulil 1960 uue põhiseadusega, mida peeti "sotsialismi lõpliku võidu" sümboliks riigis. Sotsialism kehtis 1989. aasta sametrevolutsioonini. Lisaks riigi nimele muudeti 1960. aastal veel mitmeid Tšehhoslovakkia sümboleid. Pärast sametrevolutsiooni nimetati riik ümber Tšehhi ja Slovaki Föderatiivseks Vabariigiks.
Călimănești
Călimănești (ka Călimănești-Căciulata) on linn Rumeenias Vâlcea maakonnas.
Linna haldusalasse kuulub viis küla: Căciulata, Jiblea Nouă, Jiblea Veche, Seaca ja Păușa.
Călimănești on kuurortlinn, seal asuvad mineraalveeallikad.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Călimănești elanike arv 7622, neist rumeenlasi oli 89,6%, mustlasi 5,64% ja teistest rahvustest inimesi 0,2%. Rahvus oli teadmata 4,53%-l inimestest.
Sarvik (perekond)
Sarvik (Calocera) on kandseente perekond.
Tallinn Baroque
Tallinn Baroque (ka: Tallinna Barokksolistid) on aastast 1993 tegutsev Eesti vanamuusikaansambel.
Ansambel viljeleb muusikat renessansist kõrgbarokini.
Ansambel on üles astunud mitmel rahvusvahelisel muusikafestivalil, nt 1998. aastal Soomes Hämeenlinnas toimunud üritusel "Musica Tavastica".
ISO 8601
ISO 8601 "Andmeelemendid ja andmevahetusvormingud. Infovahetus. Kuupäeva ja kellaaja esitlusviis" on rahvusvaheline standard, mis katab kellaaja ja kuupäevaga seotud info vahetamist. Standardi andis Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon (ISO) välja aastal 1988. Standardi eesmärk on pakkuda hästi defineeritud ja üheselt mõistetavat numbrilist aegade kujutamise viisi. Eriti on eesmärk ühene mõistmine erinevate kuupäeva kirjutamise viisidega riikides.
Kosmos
pisi|[[Kiilu udukogu]] Kosmos, ehk maailmaruum, on kitsamas tähenduses universumi suhteliselt tühi ala, mis paikneb taevakehade atmosfääridest väljaspool. Seal esinevad hõredalt hajutatud osakesed (enamasti vesinik) ja elektromagnetilised lainetena levivad kiirgused. Laiemas tähenduses mõistetakse kosmose all kogu Universumi ruumi, sh taevakehad, välja arvatud Maad. Filosoofilises ja loodusteaduslikus, faktilises mõttes on muidugi ka meie planeet maailmaruumi osa.
ISO 8601
ISO 8601 kasutab kuvamiseks Gregoriuse kalendri kuupäeva ja 24-tunnist kella. Standard ei sätesta kuupäeva ja kellaaja tähendust, see oleneb kontekstist.
Kosmos
Kosmosekeskonna füüsilised mõjud
Kosmos on inimeste sünnipaiga Maaga võrreldes väga erinev keskkond, kuid tehnoloogia abiga, nagu näiteks kosmoselaev või kosmoseskafander, on võimalik tagada inimtegevuseks vajalikud tingimused. Nende vajaduste täitmiseks on kosmoses kasutusel spetsiaalsed süsteemid, mis lisaks eelmainitule peavad kontrollima ka õhutemperatuuri ja -rõhku ja tegelema inimkeha jääkproduktidega. Peale selle on kosmoses tarvis inimesi kaitsta ka väliste kahjulike mõjude, näiteks kiirguse ja mikrometeoriitide eest.
Vaakum
Inimkeha on kohanenud eluks Maa atmosfääris, mis omab kindlat rõhku ja teatud hapnikusisaldust. Vaakum aga tähendab õhu puudumist. Sattudes vaakumisse jätkavad kopsud tööd, kuid hapniku puudumisel hakkavad nad töötama vastupidi ja verest hapnikku eraldama. Sekundite jooksul jõuab hapnikuvaene veri ajju ja inimene kaotab teadvuse. Rõhu puudumisel võib minna keema niiskus inimese suus, kuid mitte veri ja muud vedelikud organismis, nagu kujutavad seda tihtipeale fiktsiooniteosed.
ISO 8601
Standardi järgi esitatud kuupäevas on kuupäeva ja kellaaja elemendid järjestatud kõige suuremast (aasta) väiksema suunas. Need peavad olema kirjutatud vasakult paremale. Kõik elemendid peavad olema kirjas araabia numbrina või standardis ettenähtud tähemärkidega (näiteks "-", ":", "T", "W", ja "Z"). Sõnad nagu "jaanuar" või "neljapäev" ei ole standardi järgi lubatud.
Kosmos
Kiirgus
Kosmoses on erinevaid kiirgusi, mis on üldiselt tunduvalt suurema energiaga, kui maapealsed kiirgused ja seetõttu inimestele palju ohtlikumad. Neist olulisemad on päikesest päikese pinnal toimuvate magnetiliste plahvatustega maailmaruumi paiskuvad osakesed ja kosmiline kiirgus, mille täpne päritolu on seni veel teadmata, kuid mis paljude teadlaste arvates pärineb põhiliselt supernoovadest. Maal ja selle lähedal kaitseb kosmilise kiirguse eest maakera magnetväli, kuid kaugemale minnes, näiteks Kuul või Marsil sellist kaitset pole. Suurema osa päikesest lähtuva kiirguse eest suudab kaitsta kosmosesõiduki kere, kuid kosmiline kiirgus on tunduvalt suurema energiaga, mis tähendab, et selle eest kaitsmiseks oleks tarvis üle meetri paksusi seinu praegu saadaval olevate materjalide korral. Teise võimalusena nähakse magnetilist kaitsekilpi, sarnaselt Maad ümbritseva magnetväljaga, kuid senised lahendused on veel liiga energiakulukad, et neid reaalselt kasutada.
Inimorganismi läbivad kõrge energiaga osakesed võivad põhjustada mutatsioone DNA-s ja seetõttu suurendada riski vähkide tekkimiseks, muutusi kesknärvisüsteemis, kudede lagunemisega seotud probleeme ja akuutset kiirgustõbe, millega võivad kaasneda muutused veres, halb enesetunne, kõhulahtisus ja oksendamine.
Temperatuur
Kuna kosmosevaakumis on aineosakesi erakordselt hõredalt, siis pole kosmoses otseselt ka temperatuuri. Samal põhjusel ei toimu kosmoses ka temperatuuri kaotust keskkonda soojusülekande teel. Temperatuur eraldub ainult soojuskiirguse näol, mistõttu inimkeha jahtuks suhteliselt aeglaselt.
Kaaluta olek
Maal viibides mõjub kõigile kehadele gravitatsioonijõud. Kosmoses viibides gravitatsioon küll ei kao, aga kuna orbiidil viibimine tähendab sisuliselt pidevat vabalangemist, kogevad kosmoselaevades ja -jaamades olevad inimesed kaaluta olekut. Kaaluta olekus võivad tekkida probleemid oma asendi tunnetusega, kuna puuduvad "üles" ja "alla". Astronautidel esineb ka propriotseptsioonihäireid, mis tähendab, et nad ei tunneta enam oma kehaosade asendit. Kuna orbiidil viibides ei pea organism võitlema vastu Maa gravitatsioonile toob pikem viibimine kaaluta olekus kaasa luu- ja lihasmassi vähenemise. Sellega võitlemiseks teevad astronaudid Rahvusvahelise Kosmosejaama pardal iga päev umbes 2 tundi trenni.
Triobet
Triobet on spordiennustusi, internetipokkerit ning teisi veebipõhiseid osavus- ja õnnemänge pakkuv veebisait.
Triobeti kaubamärgi all tegutseb 2004. aastast ettevõte Betsson AB, Eestis samast aastast selle tütarettevõte Triogames OÜ.
Tallinna lähedal Laagris asub ka samanimeline kardikeskus, mille omanik on Võidusõidu OÜ. Triobet Kardikeskus kasutab Triobeti logo, kuid ei viita kodulehel ärisidemetele Nordic Gaminguga.
Alates 2017. aasta maist on Triobet ümber bränditud Betsafe'iks.
Teenused
Triobeti internetikasiino pakub üle 100 mängu. Selle usaldusväärsust on testinud SKL – National Laboratory for Forensic Science Rootsist ja Technical Systems Testing Kanadast.
Triobet kasutab Microgamingu pokkeritarkvara. TrioBet on ka Baltimaade internetipokkeri meistrivõistluste ametlik pokkerituba. Samuti saab Triobeti saidil teha spordiennustusi nii ülemaailmse kui ka Eesti kohaliku spordi kohta ning teha panuseid reaalajas toimuvatele spordivõistlustele, jälgides neid teleri, arvuti või raadio vahendusel.
Vaidlus maksuametiga
2010. aasta märtsis lubas Eesti maksu- ja tolliamet blokeerida Eesti hasartmängulitsentsita internetikasiinod, sealhulgas Triobeti, millel oli litsents üksnes Maltal. Vastuseks palus Triobet Tallinna Halduskohtult esialgset õiguskaitset ning avaldas oma kodulehel õpetuse, kuidas pääseda firma kodulehele ka juhul, kui internetiteenuse pakkuja on Triobeti veebiaadressi blokeerinud. Triobeti väitel olid nad teinud kõik vajaliku litsentsi omandamiseks, sealhulgas maksnud 750 000 krooni suuruse riigilõivu ning maksuamet rikkus firmaga sõlmitud kokkulepet.
Sama aasta maiks jõudsid Triobet ja maksuamet siiski kokkuleppele. Maksuamet andis Triobeti kaubamärgi all tegutsevale osaühingule Triogames vajalikud load ning Triobeti veebisait vabastati blokeeringust, seepärast loobus ka Triobet kohtuasjast.
Puntsimine
Puntsimine on metallesemele või muule materjalile mustri tagumine puntsi, kõvast metallist templi abil.
Mustri tegemiseks kasutatakse erineva kujuga puntse, mis asetatakse soovitud kohta ja muljutakse kujutis materjalipinna sisse tugeva vasaralöögiga puntsi pihta. Eesti rahvapäraste ehete kaunistamiseks on kasutatud kolmnurkseid (hundihammasornamendis), täpikese, rõnga, risti, kaare jm kujuga puntse.
Puntsimine muudel materjalidel kui metallil
Puntsidega mustri tekitamine on levinuim metallehistöös, kuid seda kasutatakse ka nahkehistöös tekstuuri või ornamentide tekitamiseks nahale.
13.–15. sajandi maalikunstis kasutati puntse tahvelmaalis kuldtausta, aupaistete jm kullatisega kaetud detailide ornamenteerimiseks, nii et teraline pind peegeldas sädeldes talle langevat valgust. Selline ornamenteeritud kuldtaust gessokrundil oli iseloomulik trecento meistritele Itaalias, hiljem ka rahvusvahelises gootikas väljaspool Itaaliat Saksamaa aladel ja Kesk-Euroopas. Kuldtausta töötlemine toimus enne maalimist.
Heli Illipe-Sootak
Heli Illipe-Sootak (sündinud 16. novembril 1974 Narva-Jõesuus) on eesti lastekirjanik, pedagoog ja toimetaja.