cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ķoņi mõis
Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 11 ja 3/4 adramaad ning sellele allus 280 mees- ja 333 naishinge. Aastal 1641 oli mõisa suurus (koos Ternēja, Ruhja ja Jurata mõisaga) 50 ja 3/8 adramaad, aastal 1688 aga 11 ja 1/4 adramaad. Aastal 1734 oli adramaid 8 ja 1/8, aastal 1757 aga 11 ja 3/4. Aastal 1823 oli mõisa suurus 12 ja 1/20 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 12 ja 1/9, aastal 1881 aga 4 ja 20/80, lisaks allus mõisale 15 ja 6/80 adramaad mõisadele kuuluvate talude valduses.
Karjamõisad
Aastal 1816 kuulus mõisale kaks karjamõisa: Ungurin ja Pesikk.
Ojala
Ojala on perekonnanimi.
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Ojala 489 inimesel: 231 mehel ja 258 naisel. Perekonnanimede levikult oli Ojala meeste puhul 233. kohal ja naiste puhul 228. kohal. Perekonnanimi Ojala oli kõige sagedasem Lääne maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 12 inimest.
Turini township
Turini township on vald (township) Ameerika Ühendriikides Michigani osariigis Marquette'i maakonnas.
2010. aastal elas vallas 153 inimest. 2000. aastal 131 inimest.
Valla pindala on 218,2 km². Veepindala on 0,26 km².
Valda läbib osariigi maantee M-35.
Salzburgi kuurvürstkond
Salzburgi kuurvürstkond (saksa: Kurfürstentum Salzburg või Kursalzburg), vahetevahel ka Salzburgi suurhertsogkond, oli aastatel 1803–1805 Saksa-Rooma riigi kuurvürstkond, vürstliku Salzburgi peapiiskopkonna lühiealine järglasriik.
Ajalugu
1800. aastal okupeerisid Prantsuse väed Teise koalitsiooni sõja ajal vürstliku peapiiskopkonna territooriumi, kusjuures peapiiskop krahv Hieronymus von Colloredo põgenes Viini. Suurendatuna Berchtesgadeni praostkonna ning endiste vürstlike piiskopkondade Eichstätti ja Passau osade võrra korraldati tema maad ümber Salzburgi kuurvürstkonnaks, mis loodi keiser Franz II noorema venna Ferdinand III jaoks.
thumb|left|Ferdinandi residents [[Mirabelli palee]]
Ferdinand valitses Toscana suurhertsogkonda aastani 1801, kui keiser Franz pidi Lunéville'i rahu kohaselt Toscana valitsemise Prantsusmaale ja Louis de Bourbon-Parme'ile loovutama. Suurhertsog, olles Napoleoniga heades suhetes, jõudis oma hüvitiseni, endisse peapiiskopkonda detsembris 1802. Ilmalikustamine sai teoks, kui vürstlik peapiiskop Colloredo loobus 11. veebruaril 1803 oma Viini maapaos ametlikult Ferdinandi kasuks. Kaks nädalat hiljem ilmalikustati piiskopkonna territoorium Saksamaa mediatisatsiooni (Reichsdeputationshauptschluss) osana.
Ferdinand osutus võimekaks valitsejaks. Ta rajas Salzburgi ülikooli meditsiiniteaduskonna ja kutsus austatud pedagoogi Franz Michael Vierthaleri haridusreformi tegema. Samuti käskis ta parandada mäekuruteid Bad Gasteini, St. Johann im Pongausse ja Radstadti, samas äratasid tema majanduslikud reformid Salzburgi tsunftide vastuseisu. Kui Prantsuse väed oktoobris 1805 Kolmanda koalitsiooni sõja ajal taas sisenesid, pidi Ferdinand, nagu tema eelkäija peapiiskop Colloredogi, vahetama oma residentsi oma venna õukonna vastu Viinis.
Pärast Austria kaitse purustamist Austerlitzi lahingus kaotati Salzburgi kuurvürstkond 26. detsembril 1805 sõlmitud Pressburgi rahuga. Endise peapiiskopkonna maad koos Berchtesgadeniga läksid Austria keisririigile, samas Eichstätti ja Passau territooriumid annekteeriti Baieri kuningriigi poolt. Ferdinand sai taas hüvitist, seekord äsjaloodud Würzburgi kuurvürstkonna.
Saksa-Rooma riigi lõpliku kaotamisega aastal 1806 muudeti kuurvürstkond Austria Salzburgi hertsogkonnaks ja Franz lisas oma Austria keisri tiitlile tiitli "Salzburgi hertsog". Kuid Salzburg jäi huvide ja läbirääkimiste objektiks kõigi Napoleoni sõdade ajaks. Pärast Viienda koalitsiooni sõda läks see vastavalt 1809. aasta Schönbrunni rahule Baierile, see liidendati aastal 1810 koos Tirooli Kitzbüheli, Traunsteini ja Ried im Innkreisiga Salzachi ringkonda.
Salzburgi piirkond jaotati Austria ja Baieri vahel lõplikult 1814. aasta Pariisi rahuga. Aastast 1816 hallati suurt ala Salzachi jõest idas Linzist Ülem-Austrias, kuni Salzburgi hertsogkond aastal 1850 taasloodi.
Hilda Heine
pisi|Hilda Heine Hilda Cathy Heine (sündinud 6. aprillil 1951) on Marshalli saartelt pärit õpetaja ja poliitik, Marshalli saarte kaheksas president (2016–2020).
Haridus
Heine õppis Ameerika Ühendriikide kõrgkoolides. 1970. aastal lõpetas ta Oregoni ülikoolis bakalaureuseõppe. 1975. aastal lõpetas ta magistriprogrammi Hawaii ülikoolis ning 2004. aastal kaitses Lõuna-California ülikoolis magistritöö ning sai doktorikraadi haridusteaduse alal. Ta oli sealjuures ka esimene Marshalli saarte elanik, kes on doktorikraadi saanud.
Töökäik
26. jaanuaril 2016 valiti Hilda Heine Marshalli saarte presidendiks. Ta oli ühtlasi ka riigi esimene naispresident. Tema ametiaeg kestis kuni 13. jaanuarini 2020.
Enne presidendiametit oli ta haridusminister.
1962. aasta Kreeka-Rooma maadluse maailmameistrivõistlused
Maailmameistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses 1962. aastal toimusid USAs Toledos.
Ngaka Modiri Molema ringkond
Ngaka Modiri Molema ringkond (kuni 2006. aastani Keskringkond) on Lõuna-Aafrika Vabariigi Loodeprovintsis asuv 2. järgu haldusüksus. Piirneb põhjas Botswanaga.
Ove (eesnimi)
Ove on mehenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 479. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Ove 162 mehel.
Mühlbach (Lõuna-Tirool)
thumb| thumb|Mühlbachi valla paiknemine Lõuna-Tiroolis
Mühlbach (itaalia: Rio di Pusteria) on vald (comune) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 40km Bolzanost kirdes.
Geograafia
thumb|left|Vaade Meransenist Pusteri orule.
2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 2955 inimest ja valla pindala on 84.1km².
Mühlbachi vallas on frazioni (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Meransen (Maranza), Spinges (Spinga), Vals (Valles).
Mühlbach külgneb järgmiste valdadega: Freienfeld, Franzensfeste, Natz-Schabs, Rodeneck, Pfitsch ja Vintl.
Keeleline jaotus
2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 95.34% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 3.93% itaalia keelt ja 0.73% ladiini keelt.
Paolo Sorrentino
pisi| Paolo Sorrentino (sündinud 31. mail 1970 Napolis) on itaalia filmilavastaja.
Tema lavastatud on 2013. aastal valminud film "Kohutav ilu", 2016. aastal 10-osaline teleseriaal "Noor paavst", selle 2020. aasta jätk "Uus paavst" jpt.
Geneetiline mitmekesisus
Geneetiline mitmekesisus tähendab pärilikke molekulaarseid erinevusi populatsiooni sees või populatsioonide vahel. .
Thiago Maia
Thiago Maia Alencar (sündinud 23. märtsil 1997 Boa Vistas) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Brasiilia kõrgliigaklubis Flamengo.
Geneetiline mitmekesisus
Enamasti mõistetakse geneetilise mitmekesisuse all liigisiseseid DNA järjestuse erinevusi, aga varieeruvust saab võrrelda ka liikide vahel. Geneetiline mitmekesisus kui evolutsiooniliste muutuste alus on alati olnud põhiküsimus evolutsioonilises geneetikas, aga ka põllukultuuride ja koduloomade aretamises ning meditsiinis. Samuti on geneetiline mitmekesisus kesksel kohal looduskaitsegeneetikas, mille eesmärk on tagada liikide kohastumisvõime muutuvas keskkonnas. Hoolimata olulisest rollist evolutsiooniteoorias ja avastustest molekulaarbioloogias, on geneetilises mitmekesisuses ja selle püsimises veel palju mõistatuslikku.
Uurimise ajalugu
Molekulaarse evolutsiooni ajastu juhatasid sisse kolm peamist avastust:
Thiago Maia
2011. aastal liitus ta klubiga Santos. Brasiilia kõrgliigas debüteeris ta 25. oktoobril 2014 mängus Chapecoense vastu. Alates järgmise aasta juunist kuulus Maia Santose põhikoosseisu tänu sellele, et Alison oli vigastuspausil. Esimese värava Brasiilia kõrgliigas lõi Maia 22. augustil 2015 mängus Avaí vastu.
Geneetiline mitmekesisus
Uurimise ajalugu
Molekulaarbioloogilised saavutused võimaldasid iseloomustada indiviidide, populatsioonide ja liikide geneetilist mitmekesisust. Esmalt selgusid suhted geenide ja valkude vahel, edaspidi tuumasisesed ja tuumavälised kodeerivad ja mittekodeerivad DNA regioonid, geenide, geenidevaheliste alade (intergenic spacers) ja geeniperekondade struktuur, avaldumine, funktsioon, mehhanismid ning evolutsioon. Selleks kasutati rekombinantse DNA meetodeid.
Thiago Maia
2017. aasta juulis siirdus ta 14 miljoni euro eest Prantsusmaa kõrgliigaklubisse Lille.
Geneetiline mitmekesisus
Uurimise ajalugu
Edasijõudmised molekulaarsetes uuringutes leidsid aset tänu uute laboratoorsete meetodite kasutuselevõtule. Mõjukaimad tehnoloogiad on olnud valkude elektroforees 1960. aastate lõpus ja 1970. aastatel, rakutuuma ja mitokondriaalse DNA restriktsioonifragmentide pikkuse polümorfismi (RFLP) analüüsid 1970. aastate lõpul ja 1980. aastatel, DNA sõrmejäljed 1980. aastate keskpaigast lõpuni ja DNA sekveneerimine polümeraasi ahelreaktsiooni (PCR) abil 1990. aastatel.
Thiago Maia
2020. aasta jaanuaris läks ta Lille'ist laenule Flamengosse. 2020. aastal tuli ta Flamengoga Brasiilia meistriks. 2022. aasta jaanuaris sõlmis ta Flamengoga püsiva lepingu.
2016. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril võitis Maia Brasiilia olümpiavõistkonnaga kuldmedali.
Geneetiline mitmekesisus
Uurimise ajalugu
Võrdleva genoomika ja genoomiuuringute üks eesmärke on juhtida tähelepanu evolutsiooniliste muudatuste ning bioloogilise info avaldumise, tähenduse, edastamise ja regulatsiooni geneetilistele alustele.
Geneetilise mitmekesisuse tähtsus
Geneetilise mitmekesisuse funktsiooni populatsioonis on selgitanud paljud uuringud. Rikkalik genofond pakub looduslikule valikule materjali, et valida paremini kohastunud genotüüpe. Keskkonna muutumise korral võimaldavad variatsioonid geenides genereerida muutusi organismi fenotüübis, et muuta organismi kohasemaks uutes oludes. Populatsioonides, kus on suur geneetiline mitmekesisus, on rohkem alleelivariante, mille hulgast saab looduslik valik sagedasemaks muuta kõige sobivamad. Seega on geneetiline mitmekesisus tähtis evolutsiooni toimumiseks. Väikese geneetilise mitmekesisusega liikidel on suurem risk välja surra. Väike geneetiline mitmekesisus ei pruugi põhjustada ainult populatsiooni kohastumisvõime vähenemist, vaid ka suurendada energeetilisi kulutusi ning tuua kaasa homöostaasi ja produktiivsuse vähenemise. Geneetiline mitmekesisus tagab geneetiliste distantside esinemise liigisiseselt ja liikide vahel. Teadmised sellest teevad võimalikuks liikide ja tüvede identifitseerimise geneetilise profiili alusel, fülogeneesipuude rajamise, on abiks looduskaitse majandamisel, põllumajanduses ja meditsiinis.
pisi
Geneetilise mitmekesisuse säilimine looduses
Geneetilise mitmekesisuse säilimine looduslikes populatsioonides on olnud evolutsioonilise geneetika keskne probleem alates valkude polümorfismi avastamisest. Nüüdseks on teada, et ainult juhuslikkusel põhinevad seletused, mis seovad heterosügootsust peamiselt populatsiooni suuruse efektidega, ei ole realistlikud. Populatsioonid on abiootiliste (nt kliima) ja biootiliste (nt. parasiidid, patogeenid, konkurents) faktorite tõttu harva tasakaaluseisundis. Seetõttu esineb ka dünaamiliselt muutuvate looduslike populatsioonide geneetilises mitmekesisuses järske tõuse ja langusi ökoloogilise surve mõjul. Peamised mudelid selgitavad geneetilise mitmekesisuse püsimist looduses pigem seoses keskkonna heterogeensuse (eri nišid) ja survega kui efektiivse populatsiooni suuruse ja geenivooluga. Looduslik valik tundub olevat põhiline geneetilist mitmekesisust säilitav evolutsiooniline jõud.
Geneetilise mitmekesisuse määratlemine
Geneetilist mitmekesisust võib defineerida ja hinnata mitmeti. Levinumad geneetilise mitmekesisuse mõõdupuud on järgmised:
pisi|Inimese genoom
Loiret' departemangu haldusüksuste loend
Siin on toodud ära kõik Loiret' departemangu haldusüksused (ringkonnad, kantonid ja vallad). Lisaks on toodud ka valdade INSEE koodid. Orléans on jagatud mitme kantoni vahel. Igasse kantonisse, mille vahel on vald jagatud, kuulub ka kindel territoriaalne osa vallast.
Geneetiline mitmekesisus
Valkude polümorfismi uurimine
1955. aastal võeti kasutusele valkude elektroforees, tehnika, mis võimaldab eraldada proteiine nende erineva liikuvuse järgi elektriväljas. Ensüümi variante, mis erinesid liikuvuse poolest elektroforeesil, aga olid kodeeritud sama lookuse poolt, hakati nimetama allosüümideks. Allosüümide kasutamisel populatsioonide geneetilise mitmekesisuse uuringutes ilmnesid aga mõningad puudused. Selgus, et tegelik geneetiline varieeruvus jääb avastamata geneetilise koodi kõdumise tõttu. Sünonüümsed nukleotiidide asendused, nn vaikivad mutatsioonid, muudavad koodoni DNA järjestust, aga ei põhjusta aminohappe asendumist ja seega ei mõjuta valku. Ka siis, kui on tegemist mittesünonüümse nukleotiidi asendusega, mis muudab aminohappelist järjestust, on uus alleel elektroforeesil tuvastatav ainult siis, kui ta on muutnud elektrilaengut, massi või struktuuri. Paljudel aminohappe asendustel sellist mõju pole.
DNA polümorfismi uurimine
Edasine areng geneetiliste erinevuste uurimises võimaldas otsesemalt analüüsida DNA järjestusi. Esimene selline tehnoloogia oli RFLP, mille puhul võrreldi restriktsiooni fragmentide pikkuse erinevusi. Mõjukaimaks abivahendiks geneetilise mitmekesisuse mõõtmisel sai PCR. Võrdlev genoomika, mis võimaldab hinnata erinevate taksonoomiliste gruppide sugulust geneetiliste erinevuste põhjal, on teinud suuri arengusamme. Mitmesugustel organismidel sekveneeritud geenijärjestuste kohta on koostatud mahukaid andmebaase. Allpool on toodud levinumad DNA mitmekesisuse uurimiseks kasutatavad meetodid.
Loiret' departemangu haldusüksuste loend
Departemangus on kolm ringkonda:
Departemangus on 21 kantonit (alates 2015):
Viktor Kokljuškin
Viktor Mihhailovitš Kokljuškin (vene keeles Виктор Михайлович Коклюшкин; 27. november 1945 Moskva – 12. november 2021) oli vene humorist ja satiirikirjanik.
Kirjanduslikku tegevust alustas ta 1969. aastal, kui tema humoreske hakati avaldama nädalalehes Literaturnaja Gazeta. 1972. aastal asus ta tööle Moskontsertis konferansjeena. 1980. aastal hakkas kirjutama estraadipalu. 1981. aastal lõpetas Kokljuškin GITIS-e kõrgemad teatrialased kursused.
Kokljuškin esitas laval oma monolooge ise, kuid tema loomingut on kasutanud oma esinemistes mitmed tuntud estraadikunstnikud, sealhulgas Jevgeni Petrosjan, Vladimir Vinokur, Jefim Šifrin ja Klara Novikova.
Isiklikku
Kokljuškini esimene abikaasa oli eestlanna Ljubov Sepp. Nende tütar Elga Sepp (sündinud 1972) on töötanud Milanos modellina ja üles astunud mitmes muusikalises videoklipis. 2001. aastal abiellus Elga Sepp tuntud telesaatejuhi Vladimir Solovjoviga.
Kokljuškini teine abikaasa oli kirjanik Elga Zotnik. Nende poeg Jan Zlotnik (sündinud 1984) on kujunduskunstnik.
Loiret' departemangu haldusüksuste loend
Departemangus on 326 valda (seisuga 1. jaanuar 2019):
Bojanala Platinumi ringkond
Bojanala Platinumi ringkond on Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis asuv 2. järgu haldusüksus.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Bojanala Platinumi ringkonna elanikest mustanahalisi aafriklasi 91,40%, valgeid 6,98%, värvilisi 0,73%, India või Aasia päritolu inimesi 0,57% ja teisi 0,33%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 55,34%, tsonga keelt 8,06%, afrikaani keelt 7,21%, koosa keelt 5,59%, pedi keelt 5,11%, sotho keelt 4,56%, inglise keelt 3,87%, suulu keelt 3,70% ja ndebele keelt 1,79%.
Eesti Sepp
Eesti Sepp oli Tallinnas 1990. aastal ilmunud ajakiri, Eesti Muinsuskaitse Seltsi Seppade Ühenduse väljaanne.
Ajakirja ilmus ainult 1 number.
Pfaffenhofen (Tirool)
Pfaffenhofen on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Innsbrucki ringkonnas. Vald asub 642 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 7 km².
Vald paikneb 22 km Innsbruckist läänes ja 1,7 km Telfsist lõunas.
Küla on dokumentides esmamainitud 1197. aastal.
pisi|tühi|Pfaffenhofen
Mopani ringkond
Mopani ringkond on Lõuna-Aafrika vabariigi Limpopo provintsis asuv 2. järgu haldusüksus. Piirneb idas Mosambiigiga.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mopani ringkonna elanikest mustanahalisi aafriklasi 97,00%, valgeid 2,46%, India või Aasia päritolu inimesi 0,25%, värvilisi 0,16% ja teisi 0,12%. Pedi keelt pidas emakeeleks 45,90% inimesi, tsonga keelt 44,31%, sotho keelt 2,87%, afrikaani keelt 2,06% ja inglise keelt 1,32%.
Nordjobb
Nordjobb on Põhjamaade töövahendusprogramm, mis vahendab noortele suveks tööd Põhjamaadesse.
Olavi
Olavi on mehenimi.
Nordjobb
Nordjobb leiab ööbimiskoha ja pakub ka puhkuseprogrammi.
Olavi
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 275. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Olavi 477 mehel.
Nordjobb
Pakutakse põhiliselt traditsioonilisi töid taludes, hotellides või noortehotellides, samuti tööd teenindussektoris, tehastes, ladudes, hooldekodudes ning päevakeskustes.
Kandideerimine
Enne 2010. aastat said kandideerida ainult Rootsi, Taani, Norra, Soome ja Islandi kodanikud. Alates 2010. aastast tingimusi leevendati.
Projekti eesmärk
Nordjobbi programmi eesmärk on suurendada mobiilsust Põhjamaade vahel ning täiendada teadmisi Põhjala keeltest ja kultuurist. Programm algatati 1985. aastal ja on seni pakkunud suvetööd umbes 18 000 noorele.
Tegu on mittetulundusliku projektiga ning seepärast on see tasuta.
Saksa-Rooma riigi territooriumite loend (E)
See on Saksa-Rooma riigi territooriumite loend, mis algavad tähega E:
Õllesupp
Eestis
Soeõlu oli eesti talupojapulmas valmistatud pulmatoit.
Soeõlut anti ka nurganaisele pärast lapse sündi.
Vaasma
Vaasma on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Vaasma uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Vaasmann. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Vaasma 11 mehel ja 14 naisel.
Kadrioru Teataja
Kadrioru Teataja oli Tallinnas aastatel 1995–1997 ilmunud ajakiri, mida andis välja Eesti Vabariigi Presidendi Kantselei.
Ajakiri ilmus ebaregulaarselt.
Heiki Männik
Heiki Männik (12. november 1976) töötab aastast 2004 Eesti Rahvusringhäälingus ja on Eesti Ajakirjanike Liidu liige.
Olav
Olav on mehenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 390. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Olav 253 mehel.
Älvalek
„Tantsivad haldjad“ (rootsi keeles „Älvalek“) on rootsi kunstniku August Malmströmi (1829–1901) õlimaal lõuendil.
Maalil on kujutatud vee kohal kuuvalguses hõljuvaid haldjaid.
Karl XV testamendiga läks teos 1872. aastal Stockholmi Rahvusmuuseumi kogudesse.
Ruth Dreifuss
Ruth Dreifuss (sündinud 9. jaanuaril 1940) on Šveitsi poliitik Sotsiaaldemokraatlikust parteist. Ta oli Šveitsi liidunõukogu liige aastatel 1993–2002, esindades Genfi kantonit.
Ta valiti Šveitsi liidunõukokku 1993. aastal sajanda liikmena alates Šveitsi konföderatsiooni loomisest. Ta oli teine naine, kes nõukokku valiti, ning on tänaseni ainus juudist liige.
Ta valiti Šveitsi liidupresidendiks 1999. aastal ning ta oli esimene naine sellel ametikohal.
Karjäär
1972. aastal alustas Ruth Dreifuss tööd Šveitsi Arenguinstituudi teaduslikus ekspertiisis. 1981. aastal valiti ta Šveitsi Kaubanduskoja sekretäriks, kus tema põhilisteks valdkondadeks olid sotsiaalkindlustus, tööseadus ja naiste õigused. Seejärel sai temast 1993. aastal Šveitsi liidunõukogu liige.
Kolmainutorn
pisi|Kolmainutorn ehk Troitski torn
Kolmainutorn, ka Troitski torn (vene keeles Тро́ицкая ба́шня) on Moskva Kremli loodemüüri keskne väravatorn.
Kirjeldus
Kolmainutorn on praegu Kremli kõige kõrgem torn. Läheduses paikneva Aleksandri aia poolt on kõrgus tipus paikneva viisnurgaga 80,1 meetrit.
Torni värava juurde viib Troitski sild, mida kaitseb Kutafja torn. Torni värav on peamine sissepääs Kremli külastajatele ning võimaldab Kremlist väljapääsu Novõi Arbati tänavale.
Ajalugu
Torn ehitati itaalia arhitekti Aloisio da Milano juhendamisel aastatel 1494–1499. Varem kandnud ka Bogojavlenskaja, Znamenskaja ja Kuretnaja nime. Praeguse nime sai 1658. aastal tsaari käsul, sel ajal oli tornis ka vangla. Tornis paiknes kell, mis eemaldati 1812. aasta tulekahju järel.
1870. aastal ehitati torn osaliselt ringi, et kohandada see keiserliku õukonna arhiivi jaoks. Ümberehituse käigus eemaldati paljud algupärased arhitektuursed detailid.
Kolmainu torni värava kohal oli Jumalaema ikoon, mis sai kannatada 1917. aastal bolševike rünnaku käigus. Ikooni asukoht on praegu teadmata. Torni tipus oli varem Tsaari-Venemaa riigivapi kahepäine kotkas, mis asendati punase viisnurgaga 1935. aastal.
Rohumaa tänav
thumb|Rohumaa tänav
Rohumaa tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Mustjõe asumis. Rohumaa tänav algab Piibelehe tänavalt ja lõpeb Veskimetsa tänaval. Rohumaa tänav on hoonestatud eramutega ning on ligi 200 meetrit pikk.
Rohumaa tänav sai nime 16. mail 1958.
Keila jõesaar
pisi|Keila Jõesaarele viiva jalakäijate silla avamine 2012. aastal Keila jõesaar (ka Keila Jõesaar) on Keila linna juures Keila jõe kahe haru vahele jääv ala (jõesaar).
1960–1961 tehtud maaparandustööde käigus jäi Keila-poolne läänesäng kuivale. Vool läänesängis taastati 2012.
Esimesed märgid jõesaare asustusest pärinevad III–II aastatuhandest eKr. I aastatuhandel kasutasid sealsed elanikud lohukivina tuntud Orjakivi (Keila Jõepargi Orjakivi).
Keskajal ja hiljemgi oli jõesaarel Keila mõis. Tänapäeval asub mõisa peahoones Harjumaa Muuseum.
Svenja Schulze
pisi|Svenja Schulze (2013) Svenja Schulze (sündinud 29. septembril 1968 Düsseldorfis) on Saksamaa poliitik, ta kuulub Saksamaa Sotsiaaldemokraatliku Partei ridadesse. Ta on 14. märtsist 2018 Saksamaa keskkonnaminister.
Dīķeri mõis
Dīķeri mõis (saksa keeles Puderküll, läti keeles Dīķeru muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Põhja-Ruhja kihelkonnas. Praeguse haldusjaotuse järgi asub see Lätis Valmiera piirkonnas Ķoņi vallas Dīķeris.
Mõisa peahoones asub Ķoņi kool (Naukšēni keskkooli filiaal).
Looduskaitse all Dīķeri mõisa park ja seal kasvav saar ümbermõõduga 4,7 meetrit.
Ajalugu
Mõis moodustus Wilhelm Dückeri poolt kokku ostetud maatükkidest, mis talle aastal 1585 Stefan Batorylt ka ametlikullt läänistati. Dückerite valdusse jäi mõis aastani 1758, mil selle ostis 14 000 taalri eest Carl Ewold von Patkull. Tema lesk müüs aastal 1776 mõisa 18 0000 taalri eest Adam Heinrich von Grotele. Seejärel sai mõisa omanikuks Franz George von Oettingen, kes mõisa aastal 1821 müüs mõisa 27 000 hõberubla eest Johann Chreistian von Zimmermannile.Aastal 1825 ostis mõisa sama summa eest Anton Johann von Engelhardt.
Aastal 1835 omandas mõisa 34 000 hõberubla eest Carl Petersenn. Aastal 1840 müüs ta mõisa 40 000 hõberubla eest Carl Justus von Mensenkampffile. Aastal 1879 omandas mõisa ülejäänud Carl Justuse pärijatelt 49 000 rubla eest Ernst von Mensenkampff.
Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 7 ja 7/8 adramaad, sellele allus 110 mees- ning 161 naishinge. Aastal 1641 oli mõisa suurus 5 ja 1/8 adramaad, aastal 1688 aga 6 ja 1/2 adramaad. Aastal 1734 oli adramaid 4 ja 1/4, aastal 1757 aga 7 ja 7/8. Aastal 1823 oli mõisa suurus 5 ja 13/20 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 5 ja 19/20, aastal 1881 aga 3 ja 22/80, lisaks allus mõisale 7 ja 37/80 adramaad mõisadele kuuluvate talude valduses.
Karjamõisad
Aastal 1816 kuulus mõisale kaks karjamõisa: Ewald ja Renge.
Marjamaa tänav
Marjamaa tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Mustjõe asumis. Marjamaa tänav algab Mustjõe tänavalt ja lõpeb Piibelehe tänaval. Marjamaa tänav on hoonestatud eramutega ning on ligikaudu 200 meetri pikkune.
Mudelorganism
Mudelorganism on organism, mida kasutatakse bioloogiliste protsesside uurimisel. Mudelorganismid kasvavad kiiresti, nendega on lihtne ja odav töötada ning nad on laialdaselt kättesaadavad. Aastakümnetepikkuse uurimisega on nende kohta kogunenud väga palju teavet, mistõttu on kindlate mudelorganismidega töötamine veelgi kasulikum.
Marjamaa tänav
Varem oli see Muti tänav. Praeguse nime sai Marjamaa tänav 16. mail 1958.
Mudelorganism
Mudelorganismide tüübid
pisi|Varbuss on väga levinud mudelorganism molekulaarbioloogias, sest tema keharakkude arv on determineeritud ning rakud on läbipaistvad. Tema genoomiga on lihtne manipuleerida, võimaldades visualiseerida kindlaid rakutüüpe ja rakustruktuure. Sellel fotol on metsiktüüpi ussiliini N2 värvitud Oil-Red-O-ga, mis toob esile [[triglütseriidide varud. Näha on tüüpilised rasvadepood gonaadis, munades ja hüpodermises]] Mudelorganismid võib üldistatult jagada kolme gruppi.
Geneetilised mudelorganismid on liigid, millega on lihtne geneetiliselt manipuleerida. Nende eeliseks on arvukas järglaskond ja lühike generatsiooniaeg, nii et korraldada saab ulatuslikke ristamisi üle mitme põlvkonna. Tavaliselt on ühest liigist olemas mitut sorti mutante, mis on detailselt geneetiliselt kaardistatud. Sellised organismid on näiteks pagaripärm (Saccharomyces cerevisiae), puuviljakärbes ja varbuss.
Genoomsete mudelorganismide uurimine on oluline sellepärast, et nad on huvipakkuvas positsioonis fülogeneesipuus või nende genoomis on mingi vajalik omadus. Näiteks kerakalal (Fugu rubripes) on inimese omaga suuruselt sarnane geenide kogum, kuid palju väiksem genoom (400 miljonit aluspaari inimese 3 miljardi asemel). Genoomide suuruse erinevus tuleneb peamiselt inimese genoomi mittefunktsionaalsete geenide suuremast hulgast: kordustest, pikematest DNA lõikudest geenide vahel ja suurematest intronitest.
Mudelorganismid ja inimene
Mudelorganisme kasutatakse laialdaselt inimese haiguste uuringuteks. Selleks, et neid ravida ja ennetada, on vaja inimese bioloogiat palju paremini tunda. Lisaks võib ühe haiguse kulg inimesel võtta mitu tosinat aastat, lihtsamate mudelorganismidega saab aga haigusi jäljendada ja teadlased saavad neid palju kiiremini uurida. Neidsamu tõbesid inimesel uurida oleks mõnikord pea võimatult keeruline või väga tihti ebaeetiline.
Rohkem kui 60 protsendil inimhaigusi põhjustavatel geenidel, mis tänapäevaks on kindlaks määratud, on vaste nii kärbse kui ka ussi geenides, paljastades umbes 1500 geeniperekonnast koosneva tuumiku, mis on olemas kõikidel loomadel. Kui teadlased avastavad mingi kindla geeni seotuse kindla haigusega, siis üks esimesi reaktsioone on uurida välja, mis on selle geeni funktsioon mudelorganismis. See teadmine võib anda tähtsaid vihjeid, mõistmaks haiguse põhjuseid ja arendamaks ravivõimalusi.
Puuviljakärbeste ja mesilaste uurimine annab teavet geenide ja keskkonna mõjust käitumisele.
Uuringud puuviljakärbeste, leivahallituse ja hiirtega on aidanud defineerida peamisi seaduspärasusi, mis on seotud bioloogilise kella või tsirkadiaansete rütmidega, mis valitsevad une ja keha muude oluliste funktsioonide üle.
Pärmide uurimisel on saadud selgust sündmuste järjekorrast rakutsüklis, mille jooksul rakk kahekordistab oma sisaldisi ja jaguneb kaheks. Need teadmised on aidanud miljoneid inimesi, kuna paljud vähiravil kasutatavad ravimid töötavad rakutsükli häirimise põhimõttel.
Katsetest pärmiga on selgunud ka, kuidas geene sisse ja välja lülitatakse. See teadmine aitab mõista, kuidas saavad rakud, mis sisaldavad samu geene, üksteisest nii palju erineda. Nii on omakorda võimalik mõista nii normaalseid arenguprotsesse kui ka haigusi, mis ilmnevad, kui geeni aktiivsuses esineb häireid.
Arvutimudelid
Arvuteid saab rakendada virtuaallaboritena, kus teadlased saavad teostada eksperimente, mis päriselus oleksid väga keerulised. Näiteks saab arvuti simuleeritud keskkonnas luua määratud omadustega viiruse asurkonna, jälgida selle arengut ning seeläbi analüüsida ja ennustada nakkushaiguste levikut.
Kuna sellised mudelid on keerulised, on nende genereerimiseks vaja kõrgjõudlusklastreid. Tihti töötavad need arvutid nädalaid, et genereerida miljoneid tulemusi.
Mitte ükski tulemuste kogum ega mudel ei anna absoluutse kindlusega õigeid tulemusi, seetõttu peavad teadlased samu probleeme testima erinevate mudelitega. Mida rohkem sarnaseid tulemusi saadakse, seda kindlamalt võib ennustustesse suhtuda.
Virtuaalsete mudelitega pole aga võimalik loomkatseid täielikult asendada, kuna arvutimudelid koostatakse nende teadmiste põhjal, mis on juba olemas. Pigem on tegu väärtuslike tööriistadega, mille abil teadlased saavad katsetada ideesid, mida edaspidi päris organismides testida. Kaks erinevat mudelit toetavad teineteist, et täiustada meie teadmisi bioloogilistest protsessidest.
Seened
pisi|Schizosaccharomyces pombe rakk duplitseeritud [[tsentrosoomiga. Pilt on tehtud Tartu Ülikoolis läbivkiirguse elektronmikroskoobi abil]]
Taimed
pisi|Fluorestseeruvate värvidega töödeldud müürlooga [[õis: emakasuue, kroonlehed, tolmuterad. Pilt: Heiti Paves, TTÜ]] Harilik müürlook (Arabidopsis thaliana) on tänapäeval kõige populaarsem taimne mudelorganism. Müürlook on lähedalt sugulane sinepitaimega. Tänu väikesele kasvule ja lühikesele generatsiooniajale on kaardistatud palju fenotüüpe ja biokeemilisi mutante. Harilik müürlook oli esimene taim, mille kogu genoom sekveneeriti (avaldati 2000. aastal). Isetolmlemine teeb müürlooga iseäranis heaks mudelorganismiks: järglased (seemned) tulevad kõrvalise abita ja taimeliinide omavahelist ristumist on lihtne ära hoida. Müürlooka kasutatakse taimefüsioloogia, arengubioloogia, molekulaargeneetika, populatsioonigeneetika, tsütoloogia ja molekulaarbioloogia uurimustes.
Anjutõne (Tšetšelnõki rajoon)
Anjutõne (ukraina keeles Анютине) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tšetšelnõki rajoonis. Elanike arv on 58. Pindala on 4,6 km².
Mudelorganism
Taimed
Selaginella moellendorffii on jäänuk evolutsiooniliselt vanast soontaimede liinist ja võtmeelement maismaataimede fülogeneesi mõistmisel.
Brachypodium distachyon on aruluste perekonda kuuluv hea mudel parasvöötme teraviljade uurimiseks.
Lotus japonicus on liblikõieliste taimede mudelorganism, mille abil uuritakse lämmastiku fikseerimise eest vastutavat sünteesi.
Küürlemmel (Lemna gibba) on üheiduleheline veetaim, üks väikseimaid õistaimi. Ökotoksikoloogias kasutatakse lemle kasvu-uuringuid, hindamaks kemikaalide toksilisust taimedele. Kuna taime saab kasvatada puhaskultuurina, saab arvata välja mikroobsed tegurid. Lemlet kasutatakse rekombinandina geeniekspressiooni uurimisel biokompleksravimite majanduslikuks tootmiseks. Ta on ka hea näide asurkonna suuruse kasvukõverate koostamiseks.
Maisi (Zea mays) 10 suurt kromosoomipaari on mikroskoobi all väga hästi uuritavad. Geneetilised omadused, sealhulgas teadaolevad ja kaardistatud fenotüübilised mutandid ning suur järglaste arv ristamisel aitasid avastada transponeeruvad elemendid. Kaardistatud on DNA markereid ja ka genoomi järjestus on määratud. Mais on oluline mudelorganism geneetikas, molekulaarbioloogias ja agronoomias.
Medicago truncatula on liblikõieliste mudelorganism, mis on lähedalt suguluses hariliku lutserniga. Seda kasutatakse lämmastiku sidumise eest vastutava sümbioosi uurimiseks.
Pärdiklill (Mimulus) on mudelorganism evolutsioonilistes ja funktsionaalsetes genoomiuuringutes.
Tubakat (Nicotiana benthamiana) kasutatakse mudelorganismina taimpatogeenide uuringutes.
Gustavo Petro
Gustavo Francisco Petro Urrego (sündinud 19. aprillil 1960 Ciénaga de Oros, Córdoba departemangus) on Colombia majandusteadlane ja poliitik. Ta valiti 19. juunil 2022 Colombia presidendiks, ta astus ametisse 7. augustil 2022. Ta on esimene vasakpoolne president Colombia ajaloos.
Mudelorganism
Taimed
Tobacco BY-2 cells on tubaka (Nicotiana tabaccum) rakususpensioon. Seda kasutatakse üldisteks taimefüsioloogiaalasteks uuringuteks rakutasandil.
Riisi (Oryza sativa) kasutatakse mudelorganismina teraviljaliste bioloogias. Tal on üks väiksemaid genoome teraviljaliikide seas ja see on ka sekveneeritud.
Gustavo Petro
Ta võitis 2022. aasta Colombia presidendivalimised, kui kogus 50,44% häältest ja edestas oma vastaskandidaati Rodolfo Hernández Suárezit.
Isiklikku
Ta on kolmandat korda abielus ja tal on viis last.
Mudelorganism
Taimed
Pappel (Populus) on perekond, mida kasutatakse mudelorganismina metsageneetikas ja puittaimede uuringutes. Papli genoom on küllalt väike ja kasv kiire.
Loomad
pisi|Vesikirp [[Daphnia longispina]]
Levinumad selgroogsed mudelorganismid on järgmised.
Koera (Canis lupus familiaris) geenide uurimine on koera kauaaegse tõuaretuse tõttu väga kasulik, mõistmaks pärilikke haigusi ja geenide toimimist, samuti vananemise geneetikat.
Merisiga (Cavia porcellus) oli väga levinud laboriloom 20. sajandi teise pooleni. Neid kasutati vaktsiinide väljatöötamisel ja antikehauuringutes. Tänapäeval merisigu enam nii laialdaselt mudelloomadena ei kasutata.
Hamster (Cricetus) ja teised närilised on imetajatest kõige tavalisemad katseloomad. Laialt levinud rakukultuuriks on hiina hamstri munasarja rakud, mille abil toodetakse suures mahus terapeutilisi valke.
Sebrakala (Danio rerio) on varasel arenguperioodil pea läbipaistva kehaga, mis tagab unikaalse visuaalse juurdepääsu looma siseanatoomiale.
Kass (Felis sylvestris catus) on oluline mudelorganism võrdlevas imetajate genoomikas, kuna on obligatoorne karnivoor. Ka biomeditsiinis on kassid olulised, eriti neuroteadustes, käitumisbioloogias, reproduktiivses psühholoogias ja endokrinoloogias.
Kodukana (Gallus gallus domesticus) kasutatakse arengubioloogilistes uuringutes, kuna ta on amnioot ning väga sobiv mikromanipulatsioonideks ja geeniproduktide üleekspresseerimiseks. Ta on kasulik ka toksikoloogilistes uuringutes tänu ägedale reageeringule keskkonnamürkidele, mille väljendumist saab määrata väliste indikaatoritega: munetud munade arv, koore paksus jne.
Reesusmakaaki (Macaca mulatta) kasutatakse laialdaselt inimese haiguste uurimiseks ja uute ravimite väljatöötamiseks, kuna ta sarnaneb väga inimesega nii geneetiliselt, füsioloogiliselt kui ka ainevahetuslikult. Ta on oluline ka primaatide evolutsiooni mõistmisel.
pisi|[[Laborihiired Tartu Ülikoolis Biomeedikumis]] Koduhiir (Mus musculus) on inimesele lähedane. Geenijärjestused, mis kodeerivad elutähtsate bioloogiliste protsesside eest vastutavaid valke, on inimesel ja hiirel väga sarnased. Seepärast on hiir kasulik arengubioloogilistes, geneetilistes ja immunoloogilistes uuringutes. Hiire genoomi sekveneerimine aitab mõista ka inimhaigusi ja töötada välja ravistrateegiaid, mille testimine poleks lubatud inimese peal. Hiir pole levinuim imetajast mudelorganism mitte ainult genoomi suure sarnasuse tõttu inimese genoomiga, vaid ka põhjusel, et temaga on lihtne töötada, ta on kättesaadav, viljakas ja suhteliselt odav. .
Silmulisi (Petromyzontiformes) uuritakse selgroogsete evolutsiooni mudelorganismina.
Medaka (Oryzias latipes) on kala, mis on kasvava tähtsusega eksperimentaalbioloogias.
Sigmodon hispidus' 't on varem kasutatud poliomüeliidi uurimisel.
Sebraamadiin (Taeniopygia guttata) on laululindude, laulusüsteemide ja mitteimetajate kuulmise uurimisel kasutatav linnuliik.
Kerakala (Takifugu rubripes) on hea geeniuuringuteks tänu väikesele genoomile, kus on vähe "rämps-DNAd", kuid mis on suuruselt sarnane inimese genoomiga.
Suure kannuskonna (Xenopus laevis) kudu ja embrüoid kasutatakse arengubioloogias, rakubioloogias, toksikoloogias ja neuroteadustes.
Nils
Nils on mehenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 636. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Nils 99 mehel.
2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Nils 105 mehel. Nils oli Eestis populaarsuselt 634. mehenimi. Nils oli keskmiselt 34 aasta vanune (mediaanvanus oli samuti 34).
Marquette'i maakond (Wisconsin)
thumb|Marquette'i maakonna kohtumaja
Marquette'i maakond (Marquette County) on maakond USA-s Wisconsini osariigis.
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Montello.
Maakonna pindala on 1203 km². Veepindala on 23 km².
Ajalugu
Marquette'i maakond moodustati 1836. aastal. Maakond on saanud nime prantsuse misjonäri ja maadeuurija Jacques Marquette'i järgi.
Guri Melby
Guri Melby (sündinud 3. veebruaril 1981) on Norra poliitik (Venstre).
Guri Melby lõpetas 2007. aastal Norra Tehnikaülikooli magistrikraadiga põhjagermaani keelte ja pedagoogika erialal.
Arundi
Arundi on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel anti perekonnanime Arundi isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Anderson ja Andresson. Ott Arundi palvel kanti Arundi perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 252 all (Siseministeeriumi teadaanne 6. juulist 1936).
Eesti-Norra suhted
Eesti-Norra suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Norra vahel.
Kahe riigi vahelised suhted said alguse 5. veebruaril 1921, kui Norra tunnustas de iure Eesti Vabariiki.
Norra ei ole kunagi tunnistanud Balti riikide okupeerimise õiguspärasust.
Kahe riigi diplomaatilised suhted taastati 27. augustil 1991. Sügisel 1991 avati Norra Suursaatkond Tallinnas. Aastast 1994 tegutseb Eesti Suursaatkond Oslos.
Ola Solbakken
Ta alustas jalgpalli mängimist kohalikus klubis Melhus IL. Aastatel 2013–2017 kuulus ta Rosenborgi noorteakadeemiasse. Norra kõrgliigas debüteeris ta 2018. aastal Ranheimi meeskonnas.
2020. aasta jaanuaris liitus ta Norra kõrgliigaklubiga Bodø/Glimt. Aastatel 2020 ja 2021 tuli ta klubiga Norra meistriks.
2023. aasta jaanuaris liitus ta AS Romaga, kellega oli eelmise aasta lõpus sõlminud lepingu, mis kehtib kuni 2027. aasta juunini. Itaalia kõrgliigas lõi ta esimese värava 19. veebruaril 2023 mängus Verona Hellase vastu.
Norra jalgpallikoondises debüteeris Solbakken 13. novembril 2021 MM-i valikmängus Läti vastu.
Ayrton Lucas
Ayrton Lucas Dantas de Medeiros (tuntud lihtsalt kui ka Ayrton Lucas või Ayrton; sündinud 19. juunil 1997 Carnaúba dos Dantases) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib vasakkaitsjana Brasiilia kõrgliigaklubis Flamengo.
2018. aasta detsembris sõlmis ta pikaaegse lepingu Venemaa kõrgliigaklubiga Moskva Spartak.
2022. aasta märtsis läks ta Spartakist laenule Flamengosse.
Sirle
Sirle on naisenimi.
2020. aasta alguse seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 291. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Sirle 531 naisel.
Teufenbach-Katsch
Teufenbach-Katsch on 2015. aastast vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Murau ringkonnas. See loodi Steiermargi vallareformi osana 2014. aasta lõpus, kui ühendati endised vallad Teufenbach ja Frojach-Katsch.
Vhembe ringkond
Vhembe ringkond on Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis asuv 2. järgu haldusüksus. Piirneb loodes Botswana, põhjas Zimbabwe ja idas Mosambiigiga.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vhembe ringkonna elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,22%, valgeid 1,13%, India või Aasia päritolu inimesi 0,41%, värvilisi 0,14% ja teisi 0,10%. Venda keelt pidas emakeeleks 67,16% inimesi, tsonga keelt 24,82%, pedi keelt 1,60%, afrikaani keelt 1,31%, inglise keelt 1,06% ja sotho keelt 1,03%.
Vhembe ringkonnas on neli valda – Thulamela, Makhado, Collins Chabane ja Musina vald. Nende keskused on vastavalt Thohoyandou, Louis Trichardt, Malamulele ja Musina.
Kohalike omavalitsuste piire muudeti 2016. aasta kohalike valimiste järel. Enne seda oli valdade rahvaarv 2011. aasta rahvaloenduse andmetel:
Klaviatuuri klahvide eemaldaja
alt=U- kujuline klaviatuuri klahvide eemaldaja|pisi|U- kujuline klaviatuuri klahvide eemaldaja Klaviatuuri klahvide eemaldaja on tööriist, mille abiga saab eemaldada klahve juhul nendega on midagi juhtunud või tekib vajadus puhastada klaviatuuri seestpoolt. Tööriist koosneb enamasti, kas plastikust või alumiinium traadist. Klaviatuuri klahvide eemaldajal on kaks levinud tüüpi: Ümar ja H-kujuline. Ümar on mõeldud selleks, et üks sõrm läheks läbi ümara ava ja selle sõrme abil saab eemaldada klaviatuuriklahvi. H-kujuline on mõeldud klahvide eemaldamiseks kahe sõrmega.
Kasutusala
Klahvide eemaldamiseks on sellel konksud, millega saab lihtsasti kinnitada klahvide alumiste servade külge ja selle abil tõmmata klahv ära seda kahjustamata. Klaviatuuriklahvide eemaldaja pole laialdast kasutust leidnud, kuna enamik klaviatuure pole tehtud klahvidevahetamiseks ning kasutajad, kes omavad selliseid, mis võimaldavad, kasutavad hoopis käepärasemaid variante näiteks plastmass maksekaarte, mis muidugi võivad kahjustada klahvi lülitussüsteemi, see omakorda vähendab klahvi eluiga.
100 m jooksu Eesti meistrivõistluste medalivõitjad
100 m jooksu Eesti meistrivõistluste medalivõitjad.
Hiina Rahvavabariigi Riiginõukogu
Riiginõukogu, alates 1954. aastast põhiseaduse mõistes Rahva Keskvalitsus, on Hiina Rahvavabariigi valitsus. Seda juhib peaminister ning sellesse kuuluvad valitsustasemel täitevorganite juhid. Praegu on Riiginõukogus 35 liiget: peaminister, üks täitev-asepeaminister, kolm muud asepeaministrit, viis riiginõunikku (kellest kolm on ühtlasi ministrid ning üks peasekretär) ja 26 Riiginõukogu organite juhti. Hiina poliitikas on Riiginõukogu üks kolmest teineteist tasakaalustavast võimuharust, teised kaks on Hiina Kommunistlik Partei (HKP) ja Rahvavabastusarmee. Riiginõukogu korraldab provintsivalitsuste tööd ning selle liikmed on kõrged ametnikud ka HKP-s.
Arviste
Arviste on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel anti perekonnanime Arviste isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Alber, Arbeiter ja Traumann. Ott Arviste palvel kanti Arviste perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 256 all (Siseministeeriumi teadaanne 14. juulist 1936).
2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Arviste 10 mehel ja 8 naisel.
1962. aasta Eesti meistrivõistlused vehklemises
1962. aasta Eesti meistrivõistlused vehklemises toimusid  19.–22. aprillil Tallinnas.
Tulemused
Võistkondadest oli esimene Dünamo I, järgnesid Kalevi I ja II koosseis.
Tõmmulendlane
alt=|pisi|Talvituvad tõmmulendlased Tõmmulendlane (varem Brandti lendlane; Myotis brandtii Eversmann) on käsitiivaline perekonnast lendlane.
Mõõtmed
Kehakaal 5–7 g, tüvepikkus 37–51 mm, küünarvarre pikkus 33–38 mm, tiibade siruulatus 190–250 mm.
Välimus
Väike nahkhiir, kelle selgmine karv on pruun või hallikaspruun. Karvade tipud sageli kollaka läikega. Kõhtmine külg selgmisest heledam, hallikaspruuni või beežika värvusega. Üleminek kõhtmise ja selgmise värvuse vahel on hajus. Nägu, kõrvad ja lennus on pruunid, kuid noortel loomadel on need peaaegu mustad. Kõrvad pikad ja ahenenud tipuga, traagus on pikk ja peenike ning selle tagumine serv veidi kumer. Kõrva seesmise poole ja traaguse alumine osa on ülejäänust selgelt heledam. Peenis on otsast jämenenud (nuiakujuline). Hambaid on 38 (I 2/3, C 1/1, P 3/3, M 3/3).
Elupaik
Elualad on nii meil kui ka mujal seotud metsade ning veekogudega. Teda võib kohata nii sega-, okas- kui ka lehtmetsades, toitumisalad võivad paikneda ka väljaspool metsa; sageli kasutavad nad toitumiseks metsade, hekkide, alleede ja muude puistute servi. Piki servaalasid lennates hoidub tavaliselt puude lähedale. Eestis on teda kohatud ka parkides, Kesk- ja Lääne-Euroopas asustab ka hoove.
Eluviis ja käitumine
Aktiivne ainult soojal ajal. Talve elab üle talveunes, mis algab Eestis septembris-oktoobris ja lõpeb aprillis-mais. Talvituspaigad on mitmesugused maa-alused ruumid, millest olulisematena on Eestis teada mahajäetud kaevanduskäigud ja maa-alused kaitserajatised, vahel võib talvituda suurtes mõisakeldrites.
Tõmmulendlane on paikne liik, tema aastased liikumised jäävad tavaliselt mõne kuni mõnekümne kilomeetri piiridesse. Eestis on pikim teadaolev läbitud vahemaa 30 km (Ülgaselt Pillapalusse).
Toitumine
Saakputukatest hõlmavad suurema osa ööliblikad, kahetiivalised ja ämblikud. Suudab saaki püüda ka seda pindadelt noppides; paiguti võivad suurema osa saagist hõlmata mittelendavad lülijalgsed, nagu koibikud, ämblikud ja nahktiivalised.
Sigimine ja areng
Paarituvad sügisel parvlemispaikades ja talvel talvituspaikades. Viljastumine toimub kevadel pärast talveunest ärkamist. Tiinuse ja poegade kasvatamise ajaks kogunevad emasloomad poegimiskolooniatesse, mis asustavad tavaliselt puuõõsi ja metsa läheduses paiknevaid hooneid. Eestis on poegimiskolooniaid leitud peamiselt metsade läheduses paiknevatest hoonetest. Tavaliselt 20–60 isendist koosnevad kolooniad kogunevad mais. Järglased sünnivad juunis või juuli alguses ning neid on tavaliselt 1. Pojad lennuvõimestuvad ja iseseisvuvad 3–4-nädalaselt, seejärel kolooniad hajuvad. Suguküpsus saabub 2. eluaastal.
Koht ökosüsteemis
Mitmel pool Euroopas tavaline liik; Eestis vajab tema ohustatus täpsustamist. Ohuteguritena võib esile tuua poegimiskolooniate häirimise ehitustööde käigus, loomade häirimise talvituspaikades ja talvituspaikade hävinemise.
Staatus
Kuulub Eesti looduskaitseseaduse järgi kaitsealuste liikide II kategooriasse, Euroopa loodusdirektiivi IV lisasse, Berni konventsiooni II lisasse ning Bonni konventsiooni II lisasse. Ühtlasi on kaitstud Euroopa nahkhiirte kaitse lepinguga (EUROBATS).
Gustav Merkel
thumb|Gustav Adolf Merkel Gustav Adolf Merkel (12. november 1827 Oberodervitz Zittau lähedal – 30. oktoober 1885 Dresden) oli saksa organist, helilooja, dirigent ja pedagoog.
Elukäik
Gustav Adolf Merkeli õpetajaks oli algul isa, kes oli ka organist. Edaspidi õppis ta Ernst Julius Otto juures kompositsiooni, Johann Schneideri juures kontrapunkti ja orelit ning Reisegeri ja Robert Schumanni juures kompositsiooni. Viimasega oli Merkel ka sõbrasuhetes.
1860. aastal sai Merkel organisti koha Dresdeni Ristikirikus. 1861. aastast oli ta Dresdeni Konservatooriumi õppejõud, 1864–1885 organist Dresdeni Õukonnakirikus ning 1867–1873 dirigent Dresdeni Lauluakadeemias.
Stella (eesnimi)
Stella (ladina, itaalia täht) on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 234. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Stella 708 naisel.
1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Stella 777 naisel. Stella oli esinemissageduselt 219. naisenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Stella vanuserühmas 0–4, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 19,82. Stella oli keskmiselt 23 aasta vanune (mediaanvanus oli 17).
Põhjapõdrakasvatus
Põhjapõdrakasvatus ehk porokasvatus on põhjapõtrade kasvatamine.
Põhjapõdrakasvatus on põhjarahvaste vana eluala Põhja-Euraasias.
Tuntumad põhjapõdrakasvatajad on saamid.
Teufenbach
thumb|Neu-Teuffenbachi loss
Teufenbach oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Murau ringkonnas. 2015. aastast on see Teufenbach-Katschi valla osa.
Teufenbach asub Muri ülemises orus.