cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Purtse vasallilinnus
Pärast Põhjasõda ühendati Purtse mõis Püssi mõisaga ja kujunes selle abimajandiks. Mõis hüljati 1940. aastal. Linnus restaureeriti aastail 1987–1990.
Orenburgi oblast
Asustus
Külad: Totskoje.
Purtse vasallilinnus
Praegu tegutseb hoone alumisel korrusel restoran.
Orenburgi oblast
Haldusjaotus
Oblastis on 29 munitsipaalrajooni ja 13 linnaringkonda.
Purtse vasallilinnus
Kirjeldus
Kolmekorruselise, läänepoolse nurgatorniga linnuse ülesehitus sarnaneb tornlinnuse omaga. Purtseski on alumine korrus kasutusel niinimetatud moonakorrusena, teine elukorrusena ja ülemine kaitsekorrusena. Erinevalt tornlinnusest ja sarnaselt majalinnusega pole korrused aga mitte üheruumilised, vaid koosnevad koguni kolmest toast.
Sissepääs linnusesse asus teisel korrusel. Oletatavasti asus selle ees kahekorruseline puithoone, mille teiselt korruselt läks käik linnusesse. Linnuses viis alumisele korrusele müüritrepp, ülemisele pääses aga üksnes redeli abil, mis ohu korral üles tõsteti. Soklikorrusel asus teise korruse saali kütmiseks hüpokaustahi. Lisaks oli teisel korrusel saali idaseinas kamin. Sama korruse üht väiksemat tuba köeti ahjuga, teist kaminaga.
Heinrich Hein
Heinrich Hein (1590 Rostock – 1666) oli Liivimaa usu- ja õigusteadlane, korduvalt Tartu Ülikooli rektor.
Ta oli aastail 1632–1656 Tartu Ülikooli esimene õigusteaduse professor, Taabri mõisnik.
Samuti tegutses Hein Tartu õuekohtu assessorina. Sellekohane soovituskiri Rootsi kantslerilt Axel Oxenstiernalt Liivimaa kindralkubernerile Gabriel Bengtsson Oxenstiernale pärineb 12. veebruarist 1646.
Hein oli roosiristlane ning seisis lähedal liikumise juhile Johann Valentin Andreaele, kellega ta oli kirjavahetuses. Tartuski püüdis ta rajada roosiristlaste ringi.
Tema pojad olid Fridericus Hein (immatrikuleeritud Tartu ülikooli 19. märtsil 1634) ja Henricus Hein (immatrikuleeritud 1. novembril 1641).
Isoleeritud paisuga bipolaartransistor
Isoleeritud paisuga bipolaartransistor (inglise keeles insulated-gate bipolar transistor, IGBT) on jõuelektroonika pooljuhtseadis, mida kasutatakse suurevoolulistes ja suhtelistelt kõrge pingega ahelates kiiretoimeliste lülititena.
pisi|150px|Isoleeritud paisuga bipolaartransistori [[Elektritingmärk|tingmärke]] pisi|270px|IGBT aseskeemid: vasakul ‒ ühe bipolaartransistoriga; paremal ‒ kahe bipolaartransistoriga, mis on ühendatud [[Darlingtoni skeemi järgi]] pisi|IGBT moodul pingele kuni 3300 V, voolule kuni 1200 A, firma [[Mitsubishi]] pisi|Avatud kestaga IGBT moodul
Omadused
IGBT kombineerib kõrge voolutaluvuse ja madala pingelangu, mis on iseloomulikud bipolaartransistorile, ning energiasäästliku (pingega) tüürimise, mis on omane väljatransistorile. IGBT-transistore toodetakse tänapäeval vooludele kuni 800 A ja pingetele kuni 1,8 kV. Spetsiaalseid kõrgepingelised HV-IGBT-d taluvad pinge hetkeväärtusi kuni 6,5 kV. Lühise suhtes on IGBT vähem tundlik kui bipolaartransistor. See on väga kiire jõuelektroonika seadis, sest viivitused avamisel ja sulgemisel on väikesed. Tema maksimaalne lülitamissagedus on 50 kHz.
IGBT-transistoridele on omane väike energiakadu nii suletud kui ka avatud olekus ja samuti väike tüürvõimsus. Lülitamissagedused ulatuvad mitmekümne kilohertsini; energiakaod suurenevad (kasutegur väheneb) koos lülitamissagedusega.
Tüürahelad
IGBT-de tüür- ehk juhtahelaid annavad jõutransistori kiireks lülitamiseks selle paisule vajaliku elektrilaengu ja kontrollivad jõutransistori lülitusprotsessi. Tüürahelaid valmistatakse üksikute jõutransistoride, vastastaktlülituste või sildlülituste jaoks. Vastastakt- ja sildlülituste jaoks on mõnedesse tüürahelasse integreeritud lülitamisviivitust ("dead-time") tekitavad loogikalülitused. Tüürahelal võivad olla ka funktsioonid lühikeste häireimpulsside eemaldamiseks juhtsignaalidest.
Tüürahelatesse on sisse ehitatud järgmised kaitsefunktsioonid:
Kasutamine
pisi|IGBT-s töötav troll. Kuna IGBT on võrreldes [[Reostaatjuhtimine|reostaadiga suhteliselt väiksem, saab elektrivarustuse paigaldada katusele, mis konstruktsiooniliselt annab võimaluse teha trollid madala põrandaga]] IGBT-de põhilised rakendused on elektroenergeetikas autonoomsed ja resonantsvaheldid (inverterid) ja alalispingemuundurid. Neid kasutatakse elektertranspordivahendites, näiteks elektriautodes ja hübriidautodes vahelduvvoolumootori jaoks loodud juhtimislülitustes, samuti trammide, trollibusside ja vedurite veomuundurites. IGBT leiab ökonoomse ja kiire lülitina kasutamist ka niisugustes elektritoitelülitustes, nagu impulsstoiteallikad, puhvertoiteallikad, keevitusvooluallikad jm.
Pyrrhos
pisi Pyrrhos (kreeka keeles Πύρρος; umbes 318 eKr – 272 eKr) oli vanakreeka väejuht ja riigivalitseja.
Purpuriin
thumb Purpuriin ehk 1,2,4-trihüdroksüantrakinoon on puuvilla värvimiseks kasutatav punane värvaine, mida leidub südalehise punavärviku juurtes.
Pyrrhos
Ta sai Epeirose väikeriigi kuningaks 12-aastaselt aastal 306 eKr. 5 aasta pärast tõukas Neoptolemos II ta troonilt ning saatis Pyrrhose pantvangiks Aleksandriasse.
Seal hakkas Pyrrhos sõjaväge looma. Ta oli tugev väejuht. Rooma armee vastu astus tema poolel umbes 22 000 jalaväelast, 3000 ratsaväelast ja sõjaelevandid.
Eesti Arhiiv Austraalias
Eesti Arhiiv Austraalias (EAA) on Sydneys asuv Eesti arhiivraamatukogu.
See asutati 1952. aastal. Arhiivi peamine looja oli Hugo Salasoo, kes juhatas seda 1953–1990. Aastail 1991–1994 juhatas arhiivi tema poeg Inno Salasoo. Arhiiv kujunes üheks suuremaks Eestile spetsialiseerunud raamatukoguks väljaspool Eestit.
Arhiiv asus pikka aega Hugo Salasoo kodus selleks eraldi ehitatud hoones. Nüüd asub see EAA Sydney Eesti Majas.
Zeusi kuju Olümpias
pisi|Vana-Rooma päritolu Istuv Zeus, marmor ja pronks, [[Pheidiase järgi (Ermitaaž)]] Zeusi kuju Olümpias oli üks seitsmest maailmaimest. Kuju valmistati umbes 432–430 eKr Vana-Kreekas Olümpias. Selle autor oli kuulus kujur Pheidias. Kuju asus Zeusi templis.
Kirjeldus
Kuju oli 12–13 meetrit kõrge ja kujutas oma aujärel istuvat Zeusi, see oli nii suur, et täitis kogu tema jaoks ehitatud templi. Strabon kirjutas: "kui Zeus tõuseks püsti, tõstaks ta templi katuse pealt". Kuju oli valmistatud kullast, elevandiluust ja eebenipuust ning oli kaunistatud vääriskividega. Kuju troon oli valmistatud seedripuust.
Aden
Aden ('paradiis') on linn Jeemenis, Jeemeni peamine majandus- ja kaubanduskeskus. Asub Adeni lahe kaldal, Bab el Mandebist 170 km ida pool.
Andmebaas
Andmebaas on korrastatud infokogum. Digitaalne andmebaas on kogum mingi ühise tunnuse järgi ühendatud andmefaile, samuti võib andmebaasiks olla ka ainult üks fail.
Aden
Adeni vanalinn koos endise sadamaga asub kustunud vulkaani kraatris.
Adenis on naftatöötlemistehas ning konteinersadam, mille juures on vabakaubandustsoon.
Aastal 1975 asutati Adeni ülikool.
Ajalugu
1838. aastal loovutati Aden Suurbritanniale. 1. aprillil 1937 loodi Adeni ja selle ümbruse territooriumil eraldi Adeni Koloonia. 18. jaanuaril 1963 läks see territoorium Adeni Riigi nime all Lõuna-Araabia Föderatsiooni koosseisu.
Vaatamisväärsused
Adenis on 11. sajandist pärinev linnamüür kuue 13. sajandist pärineva torniga.
pisi|tühi|Adeni sadam
Andmebaas
Näiteks telefoniraamat on andmebaas, mis sisaldab telefoninumbreid, asutuste nimetusi ja aadresse; sõnastik aga on andmebaas, mis sisaldab sõnu ja nende tähendusi jne.
Andmebaasi võib lihtsustatud kujul vaadelda tabelina, mis koosneb ridadest ja veergudest. Tabeli rida nimetatakse andmebaaside terminoloogia kohaselt kirjeks, iga tabeli lahtrit andmeväljaks. Kirje on mugav viis korraldada kindla struktuuriga infot ühetüübiliste objektide (näiteks inimeste) kohta. Andmeväli on kirje element ja samuti väikseim andmekogus. Veergude pealkirjad on seega väljade nimed.
Igal andmefailil on struktuur, mis sisaldab informatsiooni selles failis sisalduvatest andmetest, täpsemini nende tüüpidest. Andmefaili struktuur ja andmefailikirje struktuur on / ei ole samaväärsed mõisted, kuna andmefaili struktuur määrab ära tema sisse salvestatavate kirjete struktuuri ja failistruktuur sisaldab lisaks ka kirjetevaheliste seoste infot. Tabelite sisemised seosed on näiteks indeksid ja tabelitevahelised seosed on näiteks relatsioonid.
Üldine arusaam on, et lõppkasutajale müüdav toode (andmebaasirakendus, programm jne) peaks toetama rohkem kui ühte andmebaasisüsteemi. Andmebaase on mitut tüüpi, levinumad on lame- ja relatsioonandmebaasid, kuid kasutatakse ka muud tüüpi andmebaase, näiteks puustruktuuriga ehk hierarhilisi ning üha enam objektorienteeritud andmebaase.
Lameandmebaasid
Lameandmebaasiks nimetatakse andmebaasi, mis koosneb ainult ühest tabelist. Ühe tabeliga saab hakkama, kui soovite selles hoida näiteks klientide, ärikontaktide, töötajate, kaupade vms andmeid. Kui tahate oma töötajate isikuandmetega aga siduda ka palgaandmeid või klientide andmetega neile väljastatud arvete andmed, siis läheb juba vaja keerukamat seotud tabelitega töötavat relatsioonandmebaasi.
Zeusi kuju Olümpias
Kirjeldus
Umbes 360 pKr viidi kuju Konstantinoopolisse, kus see hävis 475. aastal tulekahjus.
Andmebaas
Puustruktuuriga e hierarhiline
Hierarhilisel mudelil põhinevas andmebaasis leiavad kajastamist omaniku ja alluva suhted. Kehtivad üks mitmele seosed. Seda liiki andmebaasis ei tohi ega tehniliselt võttes saagi ükski alluvat liiki kirje mitme omaniku vahel jagatud olla. Samal ajal ei saa ükski alumise taseme kirje olla ülemise taseme kirje omanikuks. Nt kataloogide-failide puu arvutites.
Võrkmudel
Võrkmudel sarnaneb ülesehituselt hierarhilise mudeliga. Mõnevõrra on avardunud kirje omaniku ja alluvate kirjete mõisted ning võimalused. Ühel ja samal alluval kirjel võib võrkstruktuurilises andmebaasis olla mitu omanikku ja mitu alluvat. Lisaks võib võrkmudeli korral omaniku ja alluva suhted kui sellised puududa täiesti ja olla asendatud naabrussuhetega. Need omadused tingivad kirjete lisamise või baasist eemaldamise korral tunduvalt töömahukamaid tegevusi ja ümberkorraldusi kui näiteks puustruktuuriga andmebaasis.
Relatsiooniline
Relatsioonimudeli puhul on objektid andmebaasis ja nendevahelised seosed esitatud tabelite kujul. Need võivad koosneda enamast kui ühest tabelist, mis on omavahel seotud. Seostamine tähendab andmefailide ühendamist ühesuguse sisuga väljade järgi. Relatsioonandmebaas koosneb nimega tabelitest, kus on nimega veerge üks või enam, ning suvaline arv ridu. Ühes andmebaasis võib olla mitmeid tabeleid. Iga selline tabel kujutab endast üht relatsiooni. Lisatingimuseks on, et üheski relatsioonis ei või olla kahte ühesugust rida. Iga tabeli kohta võime seega määrata ühe või mitu veergu, mille väärtuste kaudu on read identifitseeritavad. Taolist veergude kogumit nimetatakse primaarvõtmeks. Primaarvõtmete või lihtsalt võtmete järgi võime ühendada eri tabelite andmeid. Näiteks tabel "Töötajad" võib sisaldada veergu "Asukoht", sisaldades väärtust, mis sobib tabeli "Asukoht" võtmega.
Kuna tabelid on üksteisest sõltumatud, muudab see relatsioonimudelil põhinevad andmed baasis ettenägematute muutuste ja vajaduste suhtes paindlikeks. Oma paindlikkuse tõttu on relatsioonimudelid muid alammudeleid suhteliselt kiiresti välja tõrjumas.
Objektorienteeritud andmebaas
Objektiandmebaas võimaldab säilitada objektorienteeritud programmis loodud objekte. Andmed salvestatakse objektidena ja neid saab interpreteerida ainult vastava klassi meetodit kasutades. Sarnaste objektide vahelised suhted säilitatakse, samuti objektide vahelised viited. Päringud võivad olla kiiremad, sest sageli puudub vajadus relatsioonide liitmise järgi nagu relatsioonilises andmebaasis. Objekte saab andmebaasist välja võtta otse, ilma otsinguta kasutades selleks objekti indikaatorit. Objektorienteeritud andmebaas toetab multimeediarakendusi, sest andmetega seotud klassi meetodid vastutavad nende andmete õige interpreteerimise eest. Objektorienteeritud andmebaasid toetavad harilikult paremini versioonimist, samuti pakuvad süstemaatilist tuge päästikprotsessidele ja tõketele, millel on aktiivandmebaasides põhjapanev roll. Objektorienteeritud andmebaasidest on kasu enamikul andmebaasivajadustega objektorienteeritud rakendusprogrammidel.
Kronoloogiline andmebaas
Kronoloogiline andmebaas (TSDB – time series database) on tarkvarasüsteem, mis on optimeeritud aegridade salvestamiseks ja esitamiseks seotud aja kaudu. Mõnes valdkonnas võidakse aegridu nimetada profiilideks, kõverateks või trendideks.
Paljudel juhtudel kasutavad kronoloogilised andmebaasid andmete tõhusaks talletamiseks tihendusalgoritme. Ehkki aegridade andmeid on võimalik salvestada paljudesse erinevatesse andmebaasitüüpidesse, erineb nende süsteemide kujundus selle poolest, et aeg on peamiseks indeksiks erinevalt relatsioonilistest andmebaasidest.
Andmebaasi disain ehk projekteerimine
Projekteerimisetapi ülesandeks on analüüsi etapis väljatoodud nõuetele vastavate loogiliste ja tehniliste lahenduste väljatöötamine. Disain võrdub projekteerimisega. Eristatakse loogilist ja füüsilist disaini. Loogiline disain tegeleb konkreetsest realisatsiooni- ja rakenduskeskkonnast sõltumatute, järelikult nende keskkondade jaoks spetsiaalselt optimeerimata lahenduste loomisega. Füüsiline disain häälestab loogilise disaini lahendusi konkreetsete “füüsiliste” keskkondade jaoks.
Andmete osas tähendab andmete loogiline projekteerimine kõigepealt realatsioonilise andmemudeli sissetoomist ning andmestruktuuride viimist kolmandale normaalkujule. Andmemudelisse ei tohi jääda mitu-mitmele suhteid, mis analüüsi mudelis on lubatud. Erinevalt analüüsietapis koostatud kontseptuaalmudelist nähakse nüüd iga andmeobjekti taga konkreetset andmetabelit. Seepärast nimetatakse andmemudelit loogiliseks andmebaasiskeemiks. Kirjeldatakse kõik andmeväljad, määratakse standardsed (mitte konkreetse tarkvaraga seotud) andmetüübid ja väljapikkused. Füüsiline disain andmete osas sisaldab:
Andmebaasi projekteerimine eeldab ka andmebaasi kasutavate/uuendavate rakenduste projekteerimist. Andmebaasi rakendused on registri tüüpi rakendused, mis realiseerivad elementaarseid andmete registreerimise ja päringu protsesse ehk andmebaasiliideseid. Andmebaasiliides koosneb kasutajaliidesest (ekraanivorm, aruanne) ning kasutajaliidese (sündmuste) kaudu käivitatavatest andmebaasi operatsioonidest (päringud, andmeuuendused, transaktsioonid).
Registri tüüpi rakenduse disain sisaldab:
Realiseerimine
Siin toimub eraldi disainitud andmebaaside ja rakenduste lõplik realiseerimine ja integreerimine terviksüsteemi tasemel. Põhitegevusteks programmeerimine, testimine, integreerimine. Integreerimise õnnestumises mängib võtmerolli hästi projekteeritud andmebaas.
Rakendamine
Eesmärgiks on süsteemi ehitajate juures realiseeritud ja töötava terviksüsteemi üleviimine tellija keskkonda ja seal toimima panemine. Kõige keerukamaks tegevuseks on siin andmete ülekandmine vana(de)st süsteemi(de)st uue süsteemi andmebaasi(desse). Selles faasis toimub:
Järgmine samm on üleminek süsteemi rutiinsele kasutamisele.
Hooldus
Tellija keskkonnas toimiva süsteemi ülalhoidmine, vigade parandamine, jõudluse jälgimine, häälestamine, uute arendustööde käivitamine. Andmebaasi hoiab üleval andmebaasi administraator. Arvutiprojektide puhul on tavaks kuni üheaastane hooldus. Hooldusfaasis saab pisivigu parandada ja kasutajat täiendavalt abistada. Siia kuulub hoolduse valmisoleku seadistamine, vigade parandamine ja abistamine.
Infosüsteemide hindamine
Hindamine on vajalik projektiarenduses reglementeerida nii infosüsteemide audiitori tegevusena kui ka oma projektide kvaliteedi hindamiseks. Hindamist tuleb rakendada projektide kõikide aspektide, nii sisulise kui ka arendustegevuse kohta. Infosüsteemi hindamisel on eesmärgid, teatav projekti seisund (pakkumine võit mitmes etapp või lõpptulem). Kasutatakse teatavaid hindamise parameetreid ja luuakse protseduur, kuidas hindamist korraldada. Hinnang võib olla kvantitatiivne kui ka kvalitatiivne.
Laiaküla (Tallinn)
Laiaküla on asum Tallinnas Pirita linnaosas. Asum piirneb Iru, Kloostrimetsa ja Lepiku asumi ning Viimsi vallaga. Laiaküla asumi pindala on 1,59 km².
Andmebaas
Infosüsteemide hindamine
Hindamise eesmärgid on finantsid, aeg, leping, tellija nõuded/soovid, funktsionaalsus, andmed, arhitektuur, töökorraldus arvutitega, tellija kompetentsus, tehnoloogia faasilisuse järgimine, projekti läbiviimise terviklikkus ning teostatud tööd. Hindamise protseduur on tüüpiliselt kokku lepitav. Hinnang antakse lepingu, dokumentatsiooni, lahenduste/ vahendite kaasaegsuse, teostuse taseme suhtes. Samuti võib anda soovitus, mida veel teha. Projekti tulemuste hindamine toimub ettenähtud või kokkulepitud protseduuride ja meetrika alusel. Kasutatakse seesmist ehk projekti liikmete poolset hindamist ja välisauditit. Projektipakkumise hindamiseks moodustavad firmajuhid ja eksperdid nn eksperdikomisjoni, kes lepib kokku hindamismõõdikute ja protseduuri suhtes.
Laiaküla (Tallinn)
Laiaküla nimi tuleneb selle küla varasemast hajusast asustusest. Tänapäevase asumi piirid ei kattu ajaloolise küla piiridega: osa endise küla maadest kuulub praeguse Kloostrimetsa asumi ja Viimsi valla Laiaküla küla koosseisu.
Andmebaas
Infosüsteemide hindamine
Järgnevalt esitatud hindamise käsitlus ei ole standard. Tavaliselt on igal suuremal organisatsioonil oma käsitlus. Hindamisprotseduurid näevad sageli ette mitmeastmelist hindamist, mille korral halvimad pakkumised eemaldatakse ja paari või kolme parima pakkumisega tegeletakse põhjalikumalt. Hindamisel ei ole kõik parameetrid sama kaaluga. Tavaliselt töötatakse välja nn koefitsientide süsteem. Sellega arvestatakse iga hinde osakaalu. Mõõdikud koostatakse sageli mitmetasemelisena, milles eristatakse näiteks tehnilist, küsitud dokumentatsiooni ja omaduste hindamist. Sellisena formuleeritud protseduuri on hea kasutada halbade pakkumiste kiireks eemaldamiseks konkursilt.
Laiaküla (Tallinn)
Ajalugu
Laiaküla tekkis siis, kui kõrval asuvast Lepiku külast hakati andma välja uusi maatükke. Kui 1920. aastal oli Laiakülas kolm majapidamist, siis 1930. aastate lõpus oli seal kokku kaheksa talu. Neist taludest oli kõige kuulsam Kloostrimetsa talu, mis kuulus Konstantin Pätsile (asus praeguses Botaanikaaias Kloostrimetsa asumis).
Laiaküla piirkond sai tugevalt kannatada II maailmasõja ajal.
Pärast asumite piiride määramist 1991. aastal jäi Laiaküla koosseisu suur osa Pärnamäe kalmistust. 1920ndate teisel poolel rajati Iru vanadekodu juurde kalmistu, millele ehitati 1930ndatel juurde kabel. Samal ajal loodi Iru ja Muuga elanikele väike kalmistu. Need kalmistud ühendati 1962. aastal, kui Pärnamäe tee ja linnapiiri vahele hakati rajama suuremat kalmistut. 1985. aastal ehitati kalmistule juurde leinatalituse hoone ning 1993. aastal rajati sinna Eesti esimene krematoorium. Praegu on Pärnamäe kalmistu näol tegemist Eesti suurima kalmistuga.
Rahvastik
Laiaküla asumi elanikkond on võrdlemisi noor: 2016. aastal moodustasid kuni 17-aastased asumi elanikkonnast 23–31% ja üle 68-aastased 3–9%.
Loodus
Laiaküla jääb osaliselt Pirita jõeoru maastikukaitsealale. Valdav osa territooriumist on kaetud elujõus puurühmade või metsaaladega.
Laiaküla asumi tänavad
Mitmed asumi tänavad on nimetatud liiviku- ja ravimtaimede järgi, näiteks Kassikäpa tee, Naistepuna tee, Piipheina tee, Põdrakanepi tee, Pärnaõie tee jm. Asumisse kuuluvad veel Kiviaia tee, Kloostrimetsa tee, Laiaküla tee, Miku tee, Muuga tee, Pruuali tee, Pärnamäe tee ja Ristaia tee.
Penza oblast
Penza oblast (varem ka Pensa oblast) on oblast Venemaal Volga föderaalringkonnas. Ta piirneb kirdes Rjazani oblasti, põhjas Mordva Vabariigi, idas Uljanovski oblasti, lõunas Saratovi oblasti ja läänes Tambovi oblastiga.
Rahvastik
2002. aasta rahvaloenduse andmetel elas oblastis 1 452 941 inimest, kellest 86,4% olid venelased, 6% tatarlased, 4,9% mordvalased ja 0,9% ukrainlased.
Linnades elas 65% rahvastikust. Oblastis on 11 linna, neist suuremad on Penza, Kuznetsk ja Zaretšnõi.
Haldusjaotus
Oblast on jaotatud 28 rajooniks ja oblastilise alluvusega linnadeks:
Linnad:
Semiramis
thumb|Semiramis relvastatud [[amatsoonina. Pilt pärineb 18. sajandi Itaaliast.]]
Mitra
pisi|Mitraid kandvad piiskopid [[Vatikani II kirikukogul]] Mitra (kreeka keeles μίτρα 'peapael') on kahetipuline ja kahe rippuva riidest lindiga liturgiline peakate.
Mitrat kannavad eelkõige roomakatoliku kiriku piiskopid ja abtid, kuid ka mõned luterlikud, anglikaani, õigeusu, ida-katoliku ja vanaida kirikute piiskopid ja kõrgemad vaimulikud.
Semiramis
Semiramis oli legendaarne Assüüria kuninganna. Tema eluloo kohta on käibel mitmeid legende. Legendide autorid olid eelkõige Diodoros Siculus ja Junianus Justinus, samuti mitmed teised Vana-Kreeka ajaloolased.
Mitra
Läänekristluses
pisi|vasakul|Mitra kujunemine peakattena, illustratsioon 1913. aasta "[[Catholic Encyclopediast".]] Roomakatoliku vaimulike kantavad mitrad jagunevad "Catholic Encyclopedia" järgi kolmeks tüübiks:
Semiramis
Semiramist peetakse ka mitme linna ja Semiramise rippuvate aedade rajajaks, mis oli üks vanaaja seitsmest maailmaimest.
Sageli on Semiramist samastatud Šammuramaga, kes oli Babüloonia valitseja (valitses 811–808 eKr) abikaasa.
Mitra
Heraldika
Mitra on olnud levinud elemente heraldikas, eriti piiskoppide isikuvappidel. Ilmalikel vappidel võib see sümboliseerida erinevate piirkondade ajaloolist seotust kirikuga jne.
Nīmrōzi provints
Nīmrōzi provints (ka Nīmrūzi provints) on 1. järgu haldusüksus (provints) Afganistanis.
Provintsi keskus ja ühtlasi ka suurim linn on Zaranj.
Elton Mayo
pisi George Elton Mayo (26. detsember 1880 Adelaide, Austraalia – 7. september 1949 Guildford, Surrey) oli Austraalia psühholoog ja sotsioloog, neoklassikalise inimsuhete koolkonna esindaja. Ta oli sotsiaalpsühholoogia rajaja.
Nīmrōzi provints
Provintsi koosseisu kuuluvad viis ringkonda: Chahār Burjaki, Chakhānsūri, Kangi, Khāsh Rōdi ja Zaranj ringkond.
Elton Mayo
Mayo keskendus töökoha ergonoomilistele aspektidele, püüdes nende täiustamisega tõsta tööviljakust. Vaatamata füüsiliste töötingimuste halvenemisele, tõusis tööliste tööviljakus neile osutatud tähelepanu tõttu. Seda hakati nimetama Hawthorne'i efektiks (vabrikutekompleksi nime järgi, kus uuring toimus). Töötajatevahelised suhted, grupi moraal ja juhtimisstiil osutusid tõhusateks motivaatoriteks.
Nīmrōzi provints
pisi|tühi|Provintsi ringkonnad
Elton Mayo
Sotsiaalne aspekt on juhtimises vähemalt sama oluline kui tehniline aspekt. Mayo uuris intervjuude abil töötajate arvamusi ja hoiakuid. Ta analüüsis sotsiaalse käitumise mudeleid ja staatust ning leidis seose intelligentsuse ja tööviljakuse vahel.
1920. ja 1930. aastatel uuris Elton Mayo Chicagos asuvas Hawthorne Plant of the Western Electric Companys töötingimuste ning töötajate väsimuse ja tüdimuse suhtest. 1927–1932 korraldas Mayo koos õpilastega Hawthorne'i eksperimendi General Electricsi tehastes: Tänu nendele uuringutele hakati tähtsustama töökohtadel töötajate sotsiaalseid vajadusi. Leiti, et mitteametlikud organisatsioonid, mis põhinevad sõpruskondadel ja nende mitteplaneeritud koostöö saavad eksisteerida kõrvuti ametlike organisatsioonidega, mille tegevusplaani on koostanud organisatsiooni juhtkond. Uuringud näitasid üsna selgelt, et töötamist mõjutab sama palju inimese loomus kui ka ametlik kavand. Organisatsiooni teoreetikud hakkasid selle uuringu tulemusena sügavat tähelepanu pöörama organisatsiooni inimpoolele. Hawthorne'is toimunud uuringud muutsid töömotivatsiooni teema väga populaarseks. Selle tulemusena hakkas tekkima uus organisatsiooniteooria, mis rajanes ideele, et indiviidid ja grupid, nagu ka bioloogilised organismid, töötavad palju paremini ning efektiivsemalt, kui nende vajadused on rahuldatud. Enne Hawthorne'i uuringuid töötajate vajadustele tähelepanu ei pööratud.
Lithuanian Airlines
thumb|[[Boeing 737-500]] Lithuanian Airlines oli Leedu rahvuslik lennufirma, mis asutati 20. septembril 1991. 2005. aastal ettevõte erastati. Ettevõte kasutas kaubamärki flyLAL. Lithuanian Airlines opereeris riigisisestel ja rahvusvahelistel liinidel.
16. jaanuaril 2009 tühistati flyLALi tegevusluba. Liinilennud lõpetati otsusele järgnenud päevast.
23. jaanuaril 2009 esitas firma Vilniuse ringkonnakohtule taotluse pankroti väljakuulutamiseks.
Nīmrōzi provints
Välislingid
🇦🇫
Nūristāni provints
Nūristāni provints (ka Nūrestāni provints) on 1. järgu haldusüksus (provints) Afganistanis.
🇦🇫
Hirmuotsija
Hirmuotsija (ATU 326) on rahvusvaheline muinasjututüüp, mis on olnud populaarne ka Eesti rahvaluules.
Näide
Oma käigu pääl tulli ta viimate ütte väikeste mõisade. Sääl tahtse ta üümajale jääda. Muku teda es taheta vasta võtta, üteldi, et ruumi ei ollev. Hirmuotsjal oll nüid peris kitsas käen, kas jää vai lake taiva ala üümajale, tõist päävarju kossegi ligilähikesen es ole pääle tähendedu mõisa. Vällä pääl üüd magada es ole tal kah suur asi, ta oll joh hirmuotsja. Siiperäst es pane ta pallu pahassegi, et vasta es võeta. Tahtse enne teeda saada, misperäst teda ommetigi vasta es võeta, kuna enne teda egäl puul ilma kiilmata üümajale võeti.
Viimate sai ta üte teomehe käest teeda, et siistsamast kolm versta kaugel om suur mõisa, mis koguni tühi om, kon mitte ütte inemisehingegi ei ela. Inemise ei ela sääl selleperäst, et ega üü tuleva mõisade kodukäija ja tondi ja käkistava kõik ärä, kedä enne kätte saava. "Om sul häste julge südä," kõnel teomiis, "sis võid sa julgeste sinna üümajale minna. Ei ole sul aga seda, sis kae, et sa mõnen muun paigan üüd võit üle elada, säält sa sis elavält ei pääse. Enne kui tondi sinna nakassiva käima, katte ega üü iks üits inemine ärä. Panti küll kah vahi vällä, aga kui nätti, et sii asja es paranda ja vahi esigi nakassiva ärä kaduma, sis jäeti mõisa üüses hoopis tühas. Päivä või sääl küll julgete tüüd tetä, tule aga õtak kätte, sis piäp egaüits kaema, et ta ennempa säält minema saa. Olet sa julge ja tubli miis, sis mine ja kae näidega õnne. Kraam om kõik sääl valmis, nii et võit sääl peris härralikult magada." Teomiis läits omma tiid ja jätse hirmuotsja sinnapaika.
Hirmuotsjal oll peris hää miil selle üle, mis teomiis kõnel. Nüid luutse ta endäle hirmu löidvat. Sest mida kõik tõse pelgäsivä, pidi kah tima pelgämä. Muiduki luutse ta, et ta vannu tonte võitma saa. Selleperäst säädse ta sis sammu kohe sinna poole. Olli joh üits tii ja kaits asja - sai üümaia ja tonte nätä. Hirmu näist es ole tal aga sukuki.
Peris pimme olli joba käen, kui ta sinna jõudse. Suure vaivaga löidse ta usse. Kui sisse oll saanu, tegi kohe tule üles ja naksi putru kiitma. Aga vannust tondest es ole viil kõppu ega kõbinat kuulda. Paari tunni peräst olli joba kesküü käen ja siiga kah tonte aig müüda, mis ainult kella katetõistkümneni kest. Hirmuotsja arvas juba, et tondi enamp ei tuleki. Aga ooda, kui tondi midagi unetava!
Kui hirmuotsja parajade viil putru kiitse, oll vällän nigu kõbinat kuulda, muku kedägi es tule enne vällä. Viimati visati korsnast üits kõrvend inemise käsi sisse - õkva hirmu otsja kõrvale. Aga hirmuotsja es pane seda nigu tähelegi, ütel enne: "Virbi muidu mis sa virbit, ärä suppi enne ärä tsurgi. Mis sa kaugelt virbit, kui sa manu ei tule."
Selle pääle oll kah tont hirmuotsja kõrval. Hirmuotsja kai tonti pääst jaluni imestusega läbi ja ütel: "Kvaeh, kost nii sugune nallakas luum vällä tullu? Kas niisugutsit armetuid viil pallu piässi olema? Kes sa õige säärdne olet? Mis sa siin otsit?"
"Ma ei otsi muud midagi," ütel tont, "kui taha sinnu ennast ärä süvvä."
"Tohoh, vai õige niisugutse mõtte pääle olet tullu. Kost sa õige niisugutse julguse olet võtnu? Selle pääle ei ole sul joh ütteki õigust. Ehk kui sul kah õigus olessi, sis võit sa selgeste aru saada, et päräõlla oma tahtmist täita sa ei või. Näet esi, et ma süüki valmista. Taha enne ommete kah süvvä. Ma arva, et kah sina kõige oma suguseltsiga nällän olete. Ehk kost niisugutse, nigu sina olet, kah midagi kosteki saava. Teile kõigile om mul siin toitu küllalt. Süük saa varsti valmis, mine enne ja kutsu näid kõiki siia õdagut süüma, olgu na kah kui nällätse taht."
Vanatont täitse kah hirmuotsja käsku, läits vällä ja õigas: "Pill-Piret, Mall-Maret, tulge mulle külalises." Ja, oh imelit imet! Tonte tulli tuhandelle, sarvilisi sadandelle. Külalisi tull nigu pihu ja põrmu, nii et mõisa otst otsani täis sai. Aga hirmuotsjal oll peris hää miil niisugust suurt hulka tonte näten. Hirmu es ole täl näist tühest mitte sukuki, ehk küll tondi kõiksugumatsi tempe ja tükke teiva, nii et tõne, kes mitte hirmuotsja sugune ei oles ollu, hirmu peräst kas vai maa ala oles vajunu.
Varsti peräst tonte tulekut kanneti süük lavva pääle. Kõik istseva süüma, hirmuotsja kah. Peräst süümist nakati kaartit mängma. Hirmuotsja oll egäl puul nõnamiis, nii kah kaarte mängmise man. Piä ega kõrd võitse ta tonte.
Sedaviisi pidu pidaden läits aig õige ruttu mööda. Kesküü oll joba lähikesen. Hirmuotsja vahtse egäl puul tondele järgi, nii et na midagi ei saa tetä ilma tima nägemäta. Viimäte oll üits kaart maha kukkunu. Kõrval ollev tont käskse hirmuotsjal seda üles võtta. Hirmuotsja tei, mis kästi. Peräst visas siisama tont jälle kaarte maha. Jälle käskse hirmuotsjal üles võtta. Aga hirmuotsja kergit enne kadajast keppi, mis ta tonte malgutada üten oll võtnu, ja ütel: "Vai herr esända poiss om! Kas tunnet, mis sii om? Niipia kui sa esi üles ei võta, sis ma sulle näita. Esi viskas kaarti maha ja käsk viil muil üles võtta."
Tont läits selle pääle peris hirmu täis. Pidi täitmä, mis hirmuotsja nõudse. Nigu ta nüid kaartet üles võtten kumard, sääl visas hirmuotsja tälle suure kuldristi kaala, nii et ta enamp paigastegi es saa. Oll nigu kinni naglutedu. Tõse tondi johtuva kõik seda nägema ja lätsiva niisamate hirmu täis. Hirmuotsja näi, et nüid paras aig olli oma tüüd pääle nakata. Karas tonte sekka ja laskse omal kadajatsel kepil õige mehiselt tonte kallal vuhiseda. Selle valu pääle karassiva tondi üits sinna, tõne tõiste paika, egaüits enne sinna, kohe hirmuotsja kadajane kepp manu es küüni. Siski sellekiperäst sai pia egaüits nisukese nahatävve, misust ta viil es ole saanu. Muiduki teeda tõse tondi jätiva mõisa sinnapaika ja lätsiva kos kolmkümmet; ütsinda vaene ristiga tont es saa paigastegi - jäi tervini hirmuotsja kätte.
Hirmuotsja võis nüid taaga tetä, mis ta esiki tahtse. Kõige edimalt kütse täl kihä häste kuumas. Viimäte nakas nõudma, kost ajast saani na joba sääl mõisan öösiti valitseman olliva. Tont es taha küll edimalt hääga kõnelda. Aga kui hirmuotsja jälle oma kadajast keppi kergit, pässi tondi kiil varsti valla. Ta kõnel: "Seda saa pallu aiga, kui me joba siia mõisade asunesime. Et meid kiäki es keelä siia tulemast, aga ennempa viil meile ruumi tetti, sis oll meil edemäne põli käen. Pääleki lätsime viil viimate nii kelmis, et peris õigusega nakassime oma hääd kasupaika kinni pidama. Nii es pääse üüse me käest sii mitte üits inemiseluumgi. Ütsinda sinul läits õnnes meid kergede ärä petta. Aga uutke viil mõni tõne, et ta me käest nii pehmede minema saa kui sina."
"Ah, sina viil suurustat," ütel hirmuotsja malka võtten, "vai te arvade viil mõnda õigust siin mõisan elada. Küll ma sulle, nii kah tõisile sinusugutsile näita. Vai te arvade viil mõnda inemist siin kimbutada võivat. Uutke te enne!" Ja - matst ja matst käis kadajakepp tondi turjal.
Kui tondi luu joba veidike nigu pehmempas olliva pessetu, sis vast nakas ta veidi alandlikumpalt hirmuotsjale vastama. Hirmuotsja nakas nüid nõudma, et kui na joba nii kaua siin paigal om elanu, sis näil kah iks hää varandus om paigale pantu. Tont es taha küll edimalt jälle kõnelema nakata, aga kui nägi, et hirmuotsjal timaga nalla es ole, nakas õige tõemeeli seletama. Kõneles: "Varandust om meil lõpmata pallu paigal. Kõik vara om üten paigan maa all varjun. Üitski inemine seda varjupaika viil ei tiia ega saagi teedma." Tont es taha enamp edesi kõnelda.
Nüid nägi hirmuotsja, et hääga enamp läbi es saa, siiperäst kütse ta sis tondi kihä õige mehemuudi kuumas. "Vai sa viil ei taha kõnelda," ütel ta tondile, "küll ma sulle näita! Kui sa varaaita mulle ei näita ja teda mulle ei lupa ja ei kinnita, et sina ega üitski sinusugutsist siia oma jalga ei tõsta, sis sa enamp eluga ei pääse."
Tont vaesekene pidi kõik hirmuga täitma, mis enne hirmuotsja nõudse. Oh seda varandust, mis tondi olliva kokku kogunu! Hirmuotsja es ole nii pallu varandust viil kossegi kõrraga kuun nännu. Ja sii kõik pidi timale saama. Kui tont kõik oma varanduse hirmuotsjale olli annu ja kõvaste kinnitanu, et tima, nii kah tima sugulase sestsaani mõisat tahtva rahule jätta ja ei enamp konagi tagasi tulla, sis vast laskse hirmuotsja ta vaesekese vallale. Minnen ütel viil tont õhaten: "Jah, nüid pia ma siist igävesti lahkuma, kon enne mu esivanempa joba ammust saani om elanu!" Ja selle pääle olli ta nigu maa ala vajunu.
Hommuk es ole enamp kaugel; hirmuotsjal tull viil natukese aiga ütsinda istu, sis tulliva kah tõse ristiinimese sinna. Suur oll tõiste inemiste imestus, kui na hirmuotsjat tervini ja tervelt iist löidsiva. Kõik arvassiva, et tondi ta joba ammu tõiste ilma om saatnu. Aga võta näpust! Hirmuotsja jäi iks hirmuotsjas. Suuremp häämiil olli viil härräl, kui ta teeda olli saanu, et ta nüid julgede oma esivanempide elupaigan võis elada. Muiduki teeda hirmuotsja sai kah tubli vaivapalga oma üüvalvamise iist, pääleki lupas härrä lõpmata suure tondi kingituse kah tervini timale.
Nii sai sis hirmuotsja piaaigu ilma tahtmata ja äkitselt rikkas mehes. Aga hirmu es lövva ta enamp mitte kosteki. Tondest es ole perästpoole mõisan enamp midagi kuulda. Arvati, et nad kõik selle katsu pääle põrgude põgenu. Siiperäst ärgu neid sis enamp üitski pellaku - na ei julgu enamp vällägi tulla, aga ristimemesi hirmutada ei ole näil enamp meelegi tullu, ja ei saagi enamp tulema.
H II 44, 411/20 (1) Otepää - Villem Vaher (1891).
Olenivka (Volnovahha rajoon)
Olenivka on alev Ukrainas Donetski oblastis, 20,5 km kaugusel Donetski keskusest lõunaedelas.
Olenivka asutati 1840. aastal, alevi õigused alates 1938. aastast.
Asula kõrgus merepinnast on 216 meetrit.
Ajalugu
Donbassi sõja ajal, 2014. aasta 24. augustil võtsid valitsusvastased relvajõud asula oma kontrolli alla.
2016. aasta 27. aprilli esimesel poolel tulistati asula juures, mõne meetri kaugusel vaenupoolte vahelisest demarkatsioonest asuvat kontrollpunkti raskerelvadest. Hukkus vähemalt neli inimest, sealhulgas lapseootel naisterahvas, paljud inimesed said haavata.
pisi|tühi|Olenivka raudteejaam
Paktiyā provints
Paktiyā provints (ka Paktīā provints) on 1. järgu haldusüksus (provints) Afganistanis.
🇦🇫
Johann Below
Johann Below (ka Johannes Below; 1601 Rostock – 27. detsember 1668 Rostock) oli Saksamaal ja Eestis tegutsenud arst ja Tartu Ülikooli rektor.
Below astus Rostocki ülikooli 1618. aastal. 1628. aastal kaitses ta seal doktorikraadi väitekirjaga "De variolis et morbillis" (juhendaja Jacob Fabricius). Aastatel 1632–1642 oli Below Tartu Ülikooli arstiteaduse professor, aastatel 1633–1642 aga Tartu õuekohtu- ja linnaarst. 1634. ja 1641. aastal oli ta Tartu Ülikooli rektor.
1643. aastal lahkus Johann Below Tartust ja alustas tööd Vene tsaari Mihhail Fjodorovitši (ning hiljem ka tolle järeltulijate Aleksei Mihhailovitši ja Fjodor Aleksejevitši) ihuarstina. 1651. aastal pöördus ta tagasi Saksamaale, kus asus elama Lübeckisse.
Sugulased
Johann Belowi vend Bernhard Below oli Rootsi kuninganna Kristiina ning kuningate Karl X Gustavi ja Karl XI ihuarst. Tema vennapoeg Jakob Friedrich Below, kes töötas Tartu Ülikooli rektorina aastatel 1696–97, oli samuti arst. Pärast Poltaava lahingus vangilangemist sai Jakob Friedrichist Peeter I õukonnaarst.
Dmitri Nadjožnõi
Dmitri Nadjožnõi (vene Дмитрий Николаевич Надежный; 5. november 1873 (ukj) – 22. veebruar 1945 Moskva) oli Nõukogude Venemaa ja Nõukogude Liidu väejuht (kindralleitnant). Ta osales nii esimeses maailmasõjas kui ka Venemaa kodusõjas, samuti Eesti vabadussõjas, olles põhjarinde ja läänerinde juhataja.
Põhjarinde juhataja oli ta 26. novembrist 1918 kuni 19. veebruarini 1919. Läänerinde juhataja oli ta 19. veebruarist 1919 kuni 22. juulini 1919. Lühikest aega (17. oktoober – 17. november 1919) oli ta Vene SFNV 7. armee juhataja.
Märt Avandi
Märt Avandi (sündinud 26. veebruaril 1981) on eesti näitleja, laulja ja saatejuht.
Tulehoidjad
Tulehoidjad on eesti rahvatantsurühm Portlandis, mis alustas tegevust 1950. aastal. Rühmituse eesmärk on eestlasperet linnas koos hoida ning Eesti kultuuri ameeriklastele tutvustada.
Märt Avandi
Töö ja looming
Ta töötas aastatel 2004–2006 Rakvere Teatris, 2006–2008 Endla teatris ja 2009–2014 Draamateatris. Alates 2015. aastast on Märt Avandi taas Endla teatri näitleja.
Tulehoidjad
Portlandis on nendega koos esinenud Eestist tantsuansamblid Kuljus, Savijalakesed, Lee, Kandali, Killuke.
Tulehoidjate juhendajad on Liina Teose (täiskasvanute rühm) ja Janne Sepp (laste rühm). 1950–1985 juhendas rühma Lehti Merilo.
Märt Avandi
Töö ja looming
Alates 2015. aastast juhtis Avandi TV3 populaarset meelelahutussaadet "Su nägu kõlab tuttavalt".
Üks kaalukamaid filmirolle oli Avandil 2015. aastal valminud mängufilmis "Vehkleja", kus ta kehastas peaosatäitjat (Endel Nelist).
Ehkki Märt Avandi ampluaa on märksa laiem, on ta üks Eesti hinnatumaid koomikuid. Ta on töötanud sageli paaris koos Ott Sepaga, eriti televisioonis, kus nad on mänginud peaosi Eesti Televisiooni sketšisarjas "Tujurikkuja".
Avandi on Eesti Vähihaigete Laste Vanemate Liidu kõneisik ja esimees.
Isiklikku
Märt Avandi on 11. augustist 2007 abielus Tõnis Mägi ja Laine Mägi tütre Liis-Katrin Avandiga. Neil oli kaks poega – Albert, kes pulmade ajal oli aasta ja kolm kuud vana, ja Herman. 2012. aasta alguses suri poeg Albert vähki. Sellest ajast tegutsevad Avandid Eesti Vähihaigete Laste Vanemate Liidus. 2014. aasta novembri algul sündis tütar Helmi.
Avandi on põdenud masendust, alkoholismi ja kokainismi.
Happy Hour
"Happy Hour" oli Urmas Oti telesaade Kanal 2 eetris. Sarja alustati aastal 2003 ja saate tegemine lõpetati aastal 2006.
Külalised olid näiteks Markko Märtin, Vaiko Eplik, Evelin Võigemast, Toomas Hendrik Ilves.
Saab 91 Safir
Saab 91 Safir ('safiir') on kolme (91A, B, B-2) kuni neljaistmeline (91C, D) ühemootoriline treeninglennuk. Seda ehitasid Saab Linköpingis Rootsis (203 lennukit) ja De Schelde Dordrechtis Hollandis (120 lennukit).
Arendamine
Safiri esmalend toimus 20. novembril 1945. Safiri kere oli üleni metallist. Selle konstruktor oli Anders J. Andersson, kes oli varem töötanud Bückeris ja konstrueerinud üleni puidust kerega lennuki Bücker Bü 181. Safiril oli sellega ühiseid jooni.
Kasutamine
Kokku ehitati 323 lennukit viies versioonis: A, B, B-2, C ja D. Safiri kasutavad Austria, Etioopia, Norra, Rootsi ja Tuneesia õhujõud treeninglennukina; Jaapani Kaitseagentuur kasutas ühte lennukit lühikesel maandumisrajal maandumisega seotud katsetel.
Peamised tsiviilkasutajad on Air France, Lufthansa ja Hollandi Rijksluchtvaartschool (RLS) Eeldes Groningeni lähedal.
Saab 29 väljatöötamise ajal kasutati Saab 91 prototüüpi nooljate tiibade katsetamiseks. Vähendatud mõõtkavas tiibadega katselennuki kohta kasutati tähistust Saab 201 Experimental Aircraft. Sama keret kasutati ka Saab 32 Lanseni tiibade katsetamiseks, katselennuki tähistus oli Saab 202. Eksperimentide eesmärk oli katsetada hilisemate sõjalennukite tiibade konstruktsiooni madalatel kiirustel.
Tehnilised andmed (91A)
thumb|Saab 91 Safir
Andmed pärinevad artiklist "Safir in the Air":
Ohessaare pank
pisi|Ohessaare pank pisi|Ohessaare pank ja [[kliburand]] Ohessaare pank on pank Sõrve poolsaare läänerannikul. Panga pikkus on 400 m ja kõrgus 3,5 m.
Üleval on 20 cm valkjat lubjakivi, selle all on helehall savikas lubjakivi, veel allpool lubjakivi mugulatega mergel. Selle all on detriiti sisaldav mergli vahekihtidega lubjakivi, selle all 50 cm lubimerglit, seejärel on taas detriiti sisaldav lubjakivi. Panga alumise osa moodustavad purdne suureteraline lubjakivi ja kõige all - hall lubjakivi õhukeste savika mergli vahekihtidega.
Al-Kuwayt
Al-Kuwayt (araabia keeles 'väike kindlus') on Kuveidi pealinn ja Al-‘Āşimah' kubernerkonna keskus. Linn asub Pärsia lahe lõunarannikul.
Eesti keeles on linna kohta varem kasutatud nimekuju Kuveit või El-Kuveit. Võõrkeelses kirjanduses võib sageli kohata ka nimekujusid Madīnat al-Kuwayt, Kuwait ja Kuwait City.
Rahvastik
Valdava osa linna elanikest moodustavad araablased. Linna elanikkonna kiire kasv algas pärast Teist maailmasõda seoses nafta avastamisega piirkonnas. Pärast seda on oluliselt tõusnud ka välismaiste linnaelanike hulk – teistest araabia maadest pärit inimeste kõrval tegutseb Al-Kuwaydis ka arvukalt pärslasi, indialasi ja eurooplasi.
Aprillis 2005 elas linnas rahvaloenduse andmetel 32 403 inimest, kümme aastat varem, aprillis 1995 oli Al-Kuwaydi elanike arv 28 747 inimest.
Mitmetes allikates on räägitud kuni kümme korda suuremast rahvaarvust (300 000). Sellisel juhul on silmas peetud Al-‘Āşimah' kubernerkonna elanikkonda. Segaduse tekkimisele on kaasa aidanud asjaolu, et varem kandis ka kubernerkond Al-Kuwaydi nime.
Ajalugu
Al-Kuwaydi alad olid asustatud juba enne meie ajaarvamist. Tänase linna läheduses on leitud kreeka templite varemed, mis pärinevad Aleksander Suure vallutusretke päevilt aastal 334 eKr.
1940. aastateni allus linn emiiri otsevalitsusele. Kohalikule omavalitsusele pandi alus aastal 1930.
Lahesõjas vallutasid Al-Kuwaydi 1990. aastal Iraagi väed. Iraagi võimud nimetasid linna ümber Al-Kadhimaks, mis mõningate allikate andmetel on pealinna vanem nimi. Sõja käigus pommitati linna tugevalt, mitmed olulised hooned põletati maha või lasti õhku. Linna vabastasid 27. veebruaril 1991 Ameerika Ühendriikide väed. Tänapäevaks on Kuveidi valitsus linna täielikult üles ehitatud.
Majandus
Al-Kuwayt on Kuveidi haldus-, kaubandus- ja transpordikeskus. Maanteede kaudu on linn ühendatud Iraagi ja Saudi Araabiaga. Linnast 16 kilomeetri kaugusel asub Kuveidi rahvusvaheline lennujaam. Al-Kuwaydi lähistel paikneb Ash-Shuwaykhi sadam, oluline on ka 50 kilomeetri kaugusel lõunas asuv Al-Aḩmadī sadam.
Vähesel määral toodetakse Al-Kuwaydis ehitusmaterjale, linna lähistel Ash-Shuwaykhis on 1964. aastast alates töötanud joogivee destilleerimise tehas. Enne selle tehase avamist toimetati joogivett linna Iraagist paatidega.
Kultuur ja haridus
Al-Kuwaydis on mitmeid keskkoole, tehnikakolledž ja pedagoogikakolledž. Al-Shuwaikhis on aastast 1966 tegutsenud Kuveidi Ülikool. Linnas tegutseb Kuveidi rahvusraamatukogu ja rahvusmuuseum. Viimane oli rikas eksponaatide poolest, millest vanimad pärinesid aastast 325 eKr. Lahesõjas said muuseum ja selle varad ulatuslikult kahjustada, mitmed hinnalised eksponaadid hävitati või rööviti.
Al-Kuwaydis töötab raadiojaam ning antakse välja ajalehti.
Vaatamisväärsused
thumb|Linnavaade Vabaduse torniga
Turistidele pakuvad Al-Kuwaydis kahtlemata huvi 1979. aastal arhitektide Sune Lindströmi ja Malene Björni projektide järgi ehitatud kolm veetorni, mida tuntaksegi Kuveidi tornide nime all. Kõrgeim neist ulatub 187 meetrini, selles asub restoran ja 123 meetri kõrgusel pöörlev vaateplatvorm.
Linna kõrgeim hoone on 372-meetrine Vabaduse torn, mis rajati aastatel 1990–1993 ja sümboliseerib tänapäeval Kuveidi vabastamist Iraagi vallutajatest. Tornis asuvad pöörlev restoran ja vaateplatvorm, kuid viimane on nüüd avalikkusele terroriohu tõttu suletud.
Huvitav on ka Taani arhitekti Jørn Utzoni projekti järgi 1972. aastal valminud parlamendihoone.
Aatomidiplomaatia
Aatomidiplomaatia on tuumarelva omamise või selle hankimise võimaluse kasutamine teistele riikidele surve avaldamiseks.
Paktīkā provints
Paktīkā provints on 1. järgu haldusüksus (provints) Afganistanis.
🇦🇫
Krementšuk
pisi|Üks linna tänavaid Krementšuk (ukraina Кременчук, vene Кременчуг) on linn Ukrainas Poltava oblastis Kiievist kagus, Krementšuki rajooni keskus. Asub Dnepri jõe ääres.
Linn asutati kindlusena arvatavasti 1571. aastal.
Enne Teist maailmasõda oli linna suurim rahvusrühm juudid (1897. aastal moodustasid nad 47% linnaelanikest).
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid ukrainlased 87% Krementšuki elanikest.
Linnas on suur jõesadam ja raudteesõlm.
Krementšuki veehoidla on tugevdatud valve all, kuna see võib olla võimalikuks sihtmärgiks sabotööridele. Ka Krementšuki naftatöötlustehas, mis on Ukraina suurim, on praegu (2014) Ukraina ainus täielikult töötav naftatöötlustehas, kuna kriisi tõttu Donbassi piirkonna naftatöötlustehased ei tööta.
Warhammer 40,000: Dawn of War: Soulstorm
Nagu tema eelkäijad, põhineb ka "Soulstorm" Games Workshopi populaarsel lauamängul "Warhammer 40,000".
Laienduse 1,12 GB demo anti välja 13. jaanuaril 2008.
"Soulstorm" on mängu käigult sarnane viimase "Dawn of Wari" mänguga "Dark Crusade". Suurim muudatus on kaks uut rassi: Dark Eldar ja Sisters of Battle. Dark Eldar on Eldari rassi vastand ning see on ainus rass, mis saab langenud üksuste hingi koguda ja neid hiljem kasutada. Sisters of Battle koosneb naissõdalastest ja see on ainus rass, mille ressursside hulgas on "usk".
Välislingid
de:Warhammer 40.000: Dawn of War sv:Warhammer 40,000: Dawn of War
Ebba Månsdotter (Lilliehöök)
Ebba Månsdotter (Lilliehöök) (13. jaanuar 1529 Västergötland – 29. september 1609) oli Rootsi aadlidaam, maaomanik. Tal oli mitmeid tiitleid, näiteks Gräfsnäsi paruness.
Tema abikaasa oli Sten Eriksson Leijonhufvud (1518–1568). Abielust sündisid Brita Leijonhufvud (surnud 1611), Edla Lewenkopf (1552–1586).
Ebba oli Lewenhaupti aadlisuguvõsa esiema.
Callistus Eziukwu
Callistus Eziukwu (sündinud 3. juulil 1985 Grand Rapidsis Michigani osariigis USA-s) on Nigeeriast pärit USA korvpallur.
MI5
MI5 ehk Julgeolekuteenistus (inglise keeles Security Service) on Suurbritannia vastuluureteenistus.
Positsioon
Positsioon võib tähendada:
MI5
MI5 peamisteks ülesanneteks on kaitsta Suurbritannias kehtivat riigikorda ning teostada terrorismivastast võitlust ja vastuluuret. Julgeolekuteenistus kuulub siseministeeriumi haldusalasse.
Julgeolekuteenistus (kasutatakse ka väljendit Secret Service 'salateenistus') on välja arenenud Suurbritannia Sõjaministeeriumi sõjaväeluure allüksusest, sellest ka algne nimetus Sõjaväeluure 5. sektsioon (Military Intelligence section 5) ehk MI5.
Julgeolekuteenistuses töötab umbes 3800 töötajat.
Asukoht
Suurbritannia Julgeolekuteenistuse peakorter asub 1994. aastast Londonis Millbanki linnaosas Thamesi jõe kaldal Lambethi silla juures.
Teise maailmasõja ajal asus MI5 peakorter pärast endise hoone purustamist Saksa Luftwaffe õhurünnakus Winston Churchilli – Marlborough' hertsogi sünnikohas, talle kuulunud Blenheimi palees Woodstocki linna lähedal Oxfordshire'is.
Juhtkond ja organisatsioon
pisi|Julgeolekuteenistuse peadirektor Jonathan Evans (2007–2013)