cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Maksude loend
Tootemaksud
Puudrimaksu (ingl. Hair-powder tax) koguti Suurbritannias aastatel 1786–1869.
Rasvamaksu (ingl. Fat tax) objektiks on rasv, mis sisaldub ebatervislikes toiduainetes ja põhjustab inimeste rasvumist.
Reklaamimaks, ka kuulutusemaks (ingl. Wallpaper tax).
Tagaotsitav (film)
"Tagaotsitav" (inglise keeles "Wanted") on 2008. aasta triller, mis osaliselt põhineb Mark Millari ja J. G. Jonesi samanimelisel koomiksite miniseerial.
Maksude loend
Tootemaksud
Soodamaksu (ingl. Soda tax) objektiks on sooda, mis lisatakse jookidele.
Soolamaksu (ingl. Salt tax) objektiks oli sool. Kuna sool on inimestele vältimatult vajalik ning selle minimaalse tarbimise norm määratav teaduslikult, siis kehtestati 18. sajandi Prantsusmaal kord, et soola müük on riigi monopol ning iga inimene pidi ostma soola määratud koguses, tasudes selle käigus ka oma maksukohustuse. Kuna sellest polnud võimalik kõrvale hoida, siis sai sellest üks revolutsiooniks kasvanud mässude põhjustajaid.
Suhkrumaks (ingl. Sugar tax, Candy tax), magustatud jookide maks, limonaadimaks jne – selle objektiks on otseselt suhkur või kaudselt suhkrut sisaldavad tooted, eriti aga magustatud joogid.
Süsinikumaksu (ingl. Carbon tax) objektiks on süsinik, mis sisaldub tootes ja vabaneb selle põletamisel, põhjustades globaalset soojenemist.
Tapeedimaksu (ingl. Wallpaper tax) koguti Suurbritannias aastatel 1712–1836.
Telliskivimaksu (ingl. Brick tax) objektiks olid telliskivid ja ehitusplokid. Seda maksu koguti Suurbritannias aastatel 1784–1850). selle maksu mõjul hakati Inglismaal tootma suuremaid ehitusplokke.
Tikumaks (ingl. Match tax) kehtis Suurbritannias 19. sajandil ning lõpetati tugeva avaliku protesti mõjul 1871. aastal.
Tollimaksu (ingl. Tariff) objektiks on riigi või tolliterritooriumile (näiteks EL) sissetoodavad või sellelt väljaviidavad kaubad.
Täringumaksu (ingl. Dice tax) koguti Suurbritannias aastatel 1711–1862. See oli tänapäeva hasartmängumaksude eelkäija.
Finantsteenuste maksud
Finantsülekannete maksu (ingl. Financial transaction tax) objektiks on rahalised ülekanded, sh ka väärtpaberitehingud.
Robin Hoodi maksu (ingl. Robin Hood tax) objektiks on rahalised ülekanded.
Ülekandemaksu (ingl. Transfer tax) objektiks on vara müük.
Tehingumaksu (ingl. Automated Payment Transaction) objektiks on kõik rahalised ülekanded.
Tobini maksu (ingl. Tobin tax) objektiks on spot-tehingud turul.
Säraliudik (perekond)
Säraliudik (Caloscypha) on liudikulaadsete perekond.
Maksude loend
Sõjalised maksud
Sõjasaagi viiendiku (ar. Ghanim) objektiks oli araabia rahvaste sõjasaak, samuti merest või maapinnast saadud rikkus, millest viiendik tuli koraani järgi anda imaamile, kaliifile või sultanile.
Muud rahalised ülekanded valitsusvõimule
Piletiraha (ingl. Fares) tuleb tasuda ühistranspordis sõitmise eest.
Emissioonitulu, müntimislõiv (ingl. Seiniorage) tekib raha monopoolsest emissiooniõigusest olukorras, kus väärtusekandjaks kasutatud paberi või metalli väärtus on oluliselt madalam, kui sellest selle välja andmisel laekuv tulu.
Inflatsioonimaks (ingl. Inflation tax) on tulu, mis tekib raha emiteerijale raha väärtuse vähenemisest. Kulu kannavad isikud, kelle käes on sularaha, mille ostujõud väheneb, samuti isikud kellele makstavad tasud on fikseeritud ning kes peavad seetõttu tegema sama tööd üha väiksema reaaltasu eest.
Lazar Nisselovitš
pisi|Lazar Nisselovitš Lazar Nisselovitš (30. august 1856 Bauska – 1914 Genf) oli juudi rahvusest jurist ja poliitik. Aastal 1907 valiti ta Vene keisririigi III Riigiduuma liikmeks (Kuramaa kubermangust).
Maksude loend
Muud rahalised ülekanded valitsusvõimule
Riigilõivu (ingl. Stamp duty) objektiks on valitsusasutuste teenused, s.t ametlike dokumentide väljastamise tasu.
Burjaadikeelne Vikipeedia
pisi|Logo Burjaadikeelne Vikipeedia (burjaadi keeles Буряад Википеэди) on Vikipeedia burjaadikeelne versioon.
Jussi Mustjärv
Jussi Mustjärv (ka Mustjärv) on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Koitjärve külas. Veekogu pindala on 2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 912 m.
Burjaadikeelne Vikipeedia
Burjaadikeelsele Vikipeediale pandi alus 2006. aastal.
Maksude loend
Muud rahalised ülekanded valitsusvõimule
Teemaks, kiirteemaksu (ingl. Toll) tasutakse kas üldise teemaksuna või kiirtee, määratud sildade või tunnelite kasutamise eest.
Lazar Nisselovitš
Ta lõpetas aastal 1880 Peterburi ülikooli õigusteaduskonna. Ta töötas aastatel 1880–1882 rahandusministeeriumis. Aastal 1882 töötas Riigipangas, seejärel vandeadvokaadi abina, aastast 1887 vandeadvokaadina.
Burjaadikeelne Vikipeedia
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult. keeleversioon.
Maksude loend
Muud rahalised ülekanded valitsusvõimule
Õppemaksu (ingl. Tuition payments, -fees) makstakse avalikes õppeasutustes õppimise õiguse eest.
Lazar Nisselovitš
Aastal 1907 valiti ta Vene keisririigi III Riigiduuma liikmeks (Kuramaa kubermangust). Duumas olles kuulus ta kadettide fraktsiooni, valiti eelarve-, finants-, isikupuutumatuse ja usutunnistuse küsimuste komisjoni; ta oli finantskomisjoni ettekandja, kirjutas alla 18-le seadusprojektile, 22-le arupärimise avaldusele ja viiele avaldusele. Juutide õiguste kõnelesnka üldisematel teemadel, sealhulgas Soome ja Poola küsimuse arutamisel. Aastal 1910 algatas ta 166 allkirjaga eelnõu juutide asustuspiirkonna kaotamise kohta ja aastal 1911 eelnõu juudikeelse õpetamise kohta juudi algkoolis. Aastal 1908 asutas Juudi Kirjandusühingu Peterburis, avaldas töid majandus- ja tööõigusest ning juudiküsimusest.
Olympic Entertainment Group
Olympic Entertainment Group AS on Eesti päritolu rahvusvaheline kasiinoettevõtete kontsern, mille tütarettevõtted tegutsevad kõigis Baltimaades, Valgevenes, Poolas, Rumeenias ja Slovakkias.
Eestis tegutseb Olympic Entertainment Groupi kontserni kuuluv Olympic Casino Eesti AS, Lätis Olympic Casino Latvia SIA ja Leedus Olympic Casino Group Baltija UAB.
Ettevõtte juhatuse liikmed on alates 1. oktoobrist 2009 Indrek Jürgenson ja alates 27. detsembrist 2010 Madis Jääger.
Olympic Entertainment Groupi suurim osalus kuulus valdusettevõtete kaudu Armin Karule, oma osaluse müüs ta maha aastal 2018
Internetikasiino
Olympic Entertainment Group avas 2010. aastal Eesti esimese Eestis legaalse internetikasiino, mis toona kandis nime Olympic-Online. Pakutavate teenuste hulka kuulus nii internetikasiino kui ka internetipokker.
2013. aasta augustis uuendati kaubamärki ning uueks nimeks sai Olybet. Teenuste hulka lisandus ka spordiennustus.
Raasiku spordihoone
pisi|Raasiku Spordihoone 2022 aastal Raasiku spordihoone on spordihoone Raasiku alevikus, Harju maakonnas.
Spordihoone asub Raasiku Põhikooli lõunatiivas ning täidab koolivõimla ülesandeid.
Suures saalis saab mängida jalgpalli, käsipalli ja võrkpalli. Veel on neli väiksemat saali, keldrikorrusel on riietus- ja pesuruumid, jõusaal ning eraldi saal rühmatreeningute jaoks.
Spordihoone avati 25. septembril 2018. Kõne pidasid vallavanem Andre Sepp, põhikooli direktor Reelika Turi. Lindi lõikasid läbi vallavanem, OÜ Nordlin Ehituse esindaja Ülo Older, volikogu esindaja Tiina Rühka ja põhikooli kehalise kasvatuse õpetaja Tiia Kroonmäe.
Hoone projekteeris OÜ Dialoog ja ehitas OÜ Nordlin Ehitus, hoone maksumus oli umbes 2,5 miljonit eurot.
TKK
TKK on lühend, mis võib tähendada järgmist:
Sala (Rootsi)
Sala on asula (tätort) Rootsis Västmanlandi läänis, ajaloolise haldusjaotuse järgi Västmanlandi maakonnas Sala vallas.
Salas elab 13 087 inimest (2013).
Sala asus algselt teises kohas kui tänapäevane Sala; see asus Sala Gustav Vasa ajal rajatud hõbedakaevanduse juures. 1624 sai Sala linnaõigused. Kui kaevandus 1908 tegevuse lõpetas, siis kaotas Sala ka linnaõigused ning Sala viidi kohta, kus see asub tänapäeval.
Percy John Heawood
pisi|Percy John Heawood Percy John Heawood (8. september 1861 Newport, Shropshire – 24. jaanuar 1955 Durham) oli Ühendkuningriigi matemaatik.
Ta omandas hariduse Ipswichi Queen Elizabeth's Schoolis ja Exeter College'is Oxfordis.
Kogu tema töine tegevus möödus Durhami ülikoolis, kuhu ta oli 1885. aastal õppejõuks määratud. Ta pidas ka mitmesuguseid muid ameteid. Teda autasustati panuse eest Durhami ajaloolise kindluse kaitsmisel.
Heawood pühendas peaaegu kogu elu neljavärviprobleemi lahendamisele. 1890. aastal avastas vea selle 11 aastat kehtivaks peetud Alfred Kempe tõestuses. Sellega oli neljavärviprobleem uuesti avatud ning Heawood püstitas ka ühe lihtsama – viievärviprobleemi. Probleemi tõestuseni jõuti alles 1976. aastal.
Kolleeg G. A. Dirac iseloomustab teda nii: "Välimuselt, käitumiselt ja mõttelaadilt oli Heawood ekstravagantselt ebatavaline inimene. Tal olid vägevad vuntsid, veidi küürus hoiak. Tavaliselt kandis ta iidselt kujundatud riietust ja käekotti. Tema kõnnak oli peen ja kiirustav, ja sageli saatis teda koer, kes oli lubatud ka tema loengutele. Tema läbinähtav siirus, vagadus ja heasüdamlikkus, ja tema ekstsentrilisus ning harukordne segu naiivsusest ja nutikusest tagasid tema vastu mitte ainult lummava huvi, vaid ka kolleegide austuse." Talle meeldis ka maatöid teha, tema huvideringi kuulus heebrea keel.
Durhami ülikool tunnustab igal aastal üht edukat matemaatikatudengit Heawoodi preemiaga.
ELK Lennuliinide lend 1007
ELK Lennuliinide lend 1007 oli ELK Lennuliinide lend Tallinnast Kärdlasse, mille käigus kukkus 23. novembril 2001 lennuk Kärdla lennujaama lähistel alla.
See on taasiseseisvunud Eestis seni ainus reisilennukiga juhtunud hukkunutega õnnetus.
Sündmused
Lendu teenindas Antonov An-28, mille ELK Lennuliinid oli rentinud Enimexilt. Lennuk startis Tallinnast kell 18.05 ning selle pardal viibis 14 reisijat ja 3 meeskonnaliiget. Pardalolijatest 16 olid Eesti ja üks reisija Norra kodanik. Kell 18.31 kukkus lennuk lähenemisel Kärdla lennujaamale Palade küla lähistel soisesse metsa ning purunes. Kärdla lennujaama lennujuht arvas esialgu, et lennuk jäi maandumisraja lähedase metsatuka varju, kuid kui ta lennukiga enam ühendust ei saanud, andis ta kell 18.34 häire.
Õnnetuses sai silmapilkselt surma üks ning vigastada 14 inimest. Üheksa kannatanut toimetati Kärdla haiglasse ning piirivalve kopterid tõid viis kannatanut Tallinna haiglatesse. Nädal pärast õnnetust suri Tallinna Lastehaiglas õnnetuses raskelt vigastada saanud laps.
Õnnetuse uurimine
Õnnetust asus uurima valitsuskomisjon, kuhu kuulusid spetsialistid Lennuametist, Lennuliiklusteenindusest ja teede- ja sideministeeriumist. Esialgne uurimisversioon oli, et õnnetuse põhjustas tiibade ja lennutüüride jäätumine. Veebruaris 2002 avaldatud aruande kohaselt põhjustas õnnetuse lennuki kapten, kes otsustas lennuki maandada kiirustades ja protseduurireegleid rikkudes.
Riigiprokuratuur esitas 2002. aastal lennuki kaptenile süüdistuse õhutranspordi ohutu liiklemise ja käitluseeskirja rikkumises, millega kaasnesid rasked tagajärjed. 2011. aastal lõpetas kohus kohtuasja oportuniteediga ning kedagi süüdi ei mõistetud.
Włodowice
Włodowice (saksa keeles Waldowitz) on linn Poolas Sileesia vojevoodkonnas Zawiercie maakonnas, Włodowice valla halduskeskus. Włodowice asub Zawierciest umbes 8 km põhjakirdes ja Katowicest ligikaudu 44 km kirdes.
Włodowicet on esmamainitud 1220. aastal. Włodowice sai linnaõigused 1386. aastal. 1870. aastal võtsid tsaarivõimud Włodowicelt linnaõigused ära.
1. jaanuaril 2023 sai Włodowice linnaõigused tagasi.
Linna olulisimad vaatamisväärsused on 17. sajandi lõpus rajatud Włodowice lossi varemed ja Püha Apostli Bartolomeuse kirik.
AXA
pisi|200px|AXA logo AXA on Prantsusmaal asutatud rahvusvaheline kindlustusfirma, mille peakorter asub Pariisis ja mis tegeleb kindlustuse, investeeringute haldamise ja muude finantsteenustega. AXA Group tegutseb peamiselt Lääne-Euroopas, Põhja-Ameerikas, Aasia ja Vaikse ookeani piirkonnas ning Lähis-Idas.
UÕK Volodõmõr-Volõnski piiskopkond
UÕK Volodõmõr-Volõnski piiskopkond tegutseb Volõõnia oblastis.
Ebardtorik
Ebardtorik (Abortiporus biennis) on kottseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
TKI
TKI on lühend, mis võib tähendada järgmist:
Bank of America
pisi|Bank of America logo Bank of America Corporation (lühendatult BofA) on rahvusvahelisi finantsteenuseid osutav Ameerika Ühendriikide ettevõte, mille peakorter asub Põhja-Carolina osariigis. 2016. aastal oli see maailma suurimate ettevõtete Forbes Magazine Global 2000 loendis 11. kohal.
Fjodor Georg
Fjodor Georg (1871 Tallinn Eestimaa kubermang Venemaa keisririik – ?) oli Venemaa keisririigi ja Loodearmee sõjaväelane (kindralmajor).
Fjodor Georg sündis 1871. aastal Eestimaa kubermangus titulaarnõuniku pojana, omandas üldhariduse Tartu gümnaasiumis, seejärel sõjalise hariduse Vilno junkrukoolis, mille lõpetas 1893. aastal alamlipnikuna. Teenis järgmised 20 aastat Venemaa keiserliku armee 23. jalaväediviisi 89. Valgemere jalaväepolgus Tallinnas.
1912. aastal lõpetas Oranienbaumis asuva ohvitseridekooli. Esimeses maailmasõjas ülendati Fjodor Georgi 1915. aasta veebruaris sõjaliste teenete eest alampolkovnikuks ja autasustati vapruse eest Georgi mõõgaga.
1915. aasta novembris ülendati ta polkovnikuks ja juuni lõpust kuni 1916. aasta augustini oli polkovnik Fjodor Georg 23. diviisi õppekomando ülem. 1916. aasta juulis komandeeriti Fjodor Georg Tallinna ja määrati seal formeeritava 118. jalaväediviisi 470. Dankovski polgu komandöriks. 1917. aasta kevadel tagandas polgu komitee ta polgu komandöri kohalt ning 19. mail 1917 arvati ta Dvinski sõjaväeringkonna reservi.
Eesti rahvusväeosade formeerimise ajal pakuti talle Peeter Suure merekindluse garnisoni 2. kindluspolgu komandöri kohta, millest ta 17 (vkj)/30. aprillil 1917. aastal keeldus.
Vene kodusõjast võttis osa kindral Nikolai Judenitši Loodearmee koosseisus algul polgu-, hiljem brigaadiülemana. 1919. aastal ülendati kindralmajoriks.
Pärast Eesti Vabadussõja lõppu asus elama Tallinna.
1940. aastal arreteeriti ning mõisteti NSV Liidu võimude poolt kontrrevolutsioonilise tegevuse eest kümneks aastaks vangi.
Jussi Pikkjärv
pisi|Jussi Pikkjärv Jussi Pikkjärv (ka Pikkjärv) on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Koitjärve külas. Veekogu pindala on 6,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1321 m.
Jalukse ringvall-linnus
Jalukse ringvall-linnus on muinaslinnus Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Jalukse küla endise Perti talu karjamaal, Tallinna–Keila–Haapsalu maanteest 200 m.
Kirjeldus
Tegemist on Läänemaale tüüpilise ringvallidega linnusega, nagu neid rajati ajavahemikus I aastatuhandest eKr kuni II aastatuhandeni pKr. Tänapäevaks on erinevate tööde käigus veidi üle poole linnusealast hävinud.
Russitsism
Russitsism ehk russism on keeleline venepärasus – vene keelest pärit sõna või muu keelend, tarind või muu keeleelement või -nähtus, mida kasutatakse mõnes muus keeles.
Jalukse ringvall-linnus
Kirjeldus
Ringvall-linnus asub tasasel maal. See kujutas endast 5 m laiust ja 0,5 m kõrgust ringvalli. Vallid olid rajatud liivasegusest mullast ja kividest. Muinaslinnuse õueala oli 30–35 m läbimõõduga. Jalukse ringvall-linnus on ilmselt rajatud I aastatuhandel pKr.
Bank of China
pisi|Hiina panga peahoone Bank of China (hiina keeles 中国 银行; pinyin: Zhōngguó Yínháng, sageli lühendatult 中行 või BOC) on üks neljast suurimast riigile kuuluvast kommertspangast Hiinas. 2009. aasta 31. detsembri seisuga oli see suuruselt teine Hiina laenuandja ja maailma suuruselt viies pank kapitali väärtuse järgi.
Ene Säinas
Ene Säinas (sündinud 10. juunil 1942 Tallinnas) on Rootsi endine kergejõustiklane.
Ta alustas sihipäraseid sporditreeninguid 1955. aastal.
Ta oli (kaugushüppes) 1960. aastal Rootsi naiste meister nii juunioride kui ka täiskasvanute vanuseklassis ning sai 1961. aastal täiskasvanute meistrivõistlustel pronksmedali. Ta sai aastatel 1959 ja 1960 Rootsi meistrivõistlustel Göteborgi KIK naiskonna koosseisus 4x100 m teatejooksus hõbemedali.
Ta õppis hiljem Göteborgi Ülikoolis.
Anto Drobnjak
Anto Drobnjak (sündinud 21. septembril 1968 Bijelo Poljes) on Montenegro endine jalgpallur, ründaja.
Puunastik
Puunastik (Dendrelaphis) on maoperekond.
Klassifikatsioon
Puunastikute perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid :
Teadusajakirjas „Zootaxa“ (2016) avaldatud artikli "A new canopy-dwelling species of Dendrelaphis (Serpentes: Colubridae) from Sinharaja, World Heritage Site, Sri Lanka" kohaselt on maoperekond täienenud uue liigiga Dendrelaphis sinharajensis Wickramasinghe, 2016.
Levila
Need maod on levinud Aasias, Austraalias ja Uus-Guineas.
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Dendrelaphis seisuga 29.12.2013.
Jussi Kõverjärv
pisi|Jussi Kõverjärv Jussi Kõverjärv (ka Kõverjärv) on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Koitjärve külas. Veekogu pindala on 7,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1597 m.
Galaatia (Rooma provints)
thumb| thumb|300px|Rooma Väike-Aasia provintsid Trajanuse ajal, sealhulgas Galaatia
Galaatia oli Rooma keisririigi provints Anatoolias (tänapäeva Kesk-Türgi). Selle asutas esimene keiser Augustus (30 eKr – 14 pKr) aastal 25 eKr, hõlmates enamiku endisest sõltumatust keldi Galaatiast, mille pealinn oli Ancyra.
Tetrarhia aja Diocletianuse reformidega selle põhja- ja lõunaosa eraldati, et moodustada vastavalt Paflagoonia provintsi lõunaosa ja Lükaoonia provints.
Umbes aastal 398 pKr, Arcadiuse valitsemisajal, jagati see kaheks provintsiks: Galatia Prima ja Galatia Secunda või Salutaris. Galaatia Prima hõlmas vana provintsi kirdeosa, selle pealinn oli Ancyra ja seda juhtis consularis. Salutaris hõlmas vana provintsi edelaosa ja seda juhtis praeses, kes asus Pessinuses. Mõlemad provintsid olid osa Pontuse diötseesist. Justinianus I taasühendas provintsid lühikeseks ajaks aastatel 536–548. Kuigi ala liidendati 7. sajandi teises pooles lõpuks uude Anatolikoni teemasse, säilisid jäljed vanast provintsihaldusest kuni 8. sajandi alguseni.
Jüri Kurman
Jüri Kurman (ka Jüri Osvald Kurman ning ingliskeelsetes publikatsioonides ka George Kurman; 10. juuni 1942 Tallinn – 12. detsember 1994 Macomb, St. Lawrence'i maakond New Yorgi osariik) oli USA-s elanud eesti kirjandusteadlane ja tõlkija, kes on inglise keelde tõlkinud eesti rahvuseepose "Kalevipoeg".
Hans Pöögelmanni tänav
Hans Pöögelmanni tänav on mitme tänava endine nimi:
Jüri Kurman
Ta sündis Tallinnas, kuid aastal 1944 lahkusid ta vanemad Hugo ja Juta Kurman koos Jüri ja ta venna Jaaniga Saksamaale. Aastal 1947 asus pere Saksamaalt USA-sse. Ta õppis (aastatel 1950–1956) New Yorgi eesti täienduskoolis. Edasi õppis ta Cornelli ülikoolis (sai kunstide bakalaureuseks), Columbia ülikoolis (kus ta sai aastal 1966 magistriks) ja Indiana ülikoolis (kus ta kaitses aastal 1969 dr. phil kraadi uurimusega eesti-soome kirjandussuhete alal).
Oskar Rütli medal
Oskar Rütli medal on Tartu Rotary Klubi iga viie aasta tagant välja antav medal isikule, kellel on tähelepanuväärseid teeneid Rotary liikumise edendamisel.
Medalit antakse välja aastast 2007.
Patrice Bergeron
Patrice Bergeron-Cleary (sündinud 14. juulil 1985 L'Ancienne-Lorette'is Québeci provintsis) on kanada jäähokimängija, kes mängib keskründajana NHL-i klubis Boston Bruins. Ta on klubi meeskonna kapten.
2003. aastal valiti ta NHL-i draft'is Bruinsi poolt 45. valikuna.
2011. aastal võitis ta Bruinsiga Stanley karika, kui finaalseerias alistati Vancouver Canucks. Seeria otsustavas seitsmendas mängus lõi Bergeron kaks väravat.
Neljal korral (aastatel 2012, 2014, 2015 ja 2017) on Bergeron pälvinud Frank J. Selke Trophy. 2013. aastal pälvis ta King Clancy Memorial Trophy. Aastatel 2015 ja 2016 on ta osalenud NHL-i tähtede mängul.
2021. aasta jaanuaris määrati Bergeron pärast seda, kui senini kapten Zdeno Chára klubist lahkus, Bruinsi kapteniks.
Kanada jäähokikoondise koosseisus on Bergeron võitnud 2010. ja 2014. aasta taliolümpiamängudelt kuldmedali ning tulnud 2004. aastal maailmameistriks.
Bergeron on üks väheseid, kes on tulnud jäähokis olümpiavõitjaks ja maailmameistriks ning võitnud Stanley karika.
Ramon Llull
pisi|Ramon Llull Ramon Llull (ka Raimundus Lullus, Raymundus Lullus või Lullius, Raymond Lull, Raymond Lully; u 1232 – u 1315) oli Mallorca saarelt pärit kirjanik, filosoof ja loogik, frantsiskaani ordu ilmikvend.
Llull kirjutas esimese suurema teose katalaani kirjanduses. Hiljuti avastatud käsikirjade kohaselt ennetas ta sajandeid hilisemat arengut valimisteoorias. Arvutusteooria ühe eelkäijana mõjutas ta Gottfried Leibnizit. Samuti on Llull tuntud Rooma õiguse käsitlejana. Tuntud on Llulli katse ehitada masinat, mis võimaldaks tõestada islamiusulistele kristlikke dogmasid.
Ta oli keskaegse skolastika üks kummalisemaid mõtlejaid, kes algselt oli üks kõrgeid õukonnaametnikke Jaume II õukonnas, kuid pöördus siis ootamatult oma ilmalikust elust, tõenäoliselt esialgu averroismi mõju alla sattunult, ja hakkas frantsiskaanide ordu mungana tegelema mitmesuguste teadustega, olles mõnda aega isegi Pariisis õpetaja. Hiljem rändas ta misjonärina mitmel pool idas ja Põhja-Aafrikas. Vaatamata sellele, et ta on olnud viljakas kirjanik, kelle teoste arv on pisut 400 üksuse, väärib tema teostest tähelepanu vaid üks, juba tollal mõnevõrra hinnatud "Ars magna". Sellesse ainulaadsesse teosesse on kokku korjatud kõik võimalikud filosoofilised ja teaduslikud mõisted nii Aristoteleselt kui ka mujalt, isegi juutide kabalast, ja asetatud igale teadusharule vastavalt seitsmesse kontsentrilisse ringi. Esimese ringi moodustab teoloogia, teise psühholoogia jne. Ringe pöörates võib saavutada kõige kummalisemaid mõistete kombinatsioone, mis pidid kergendama teaduslikku uurimist. Nii esineb ringis A (teoloogia) mõiste "jumal", kus oli loetletud 16 jumalikku omadust; viimaseid kombineerides teiste ringidega oli võimalik määrata lähemalt nende iseloomu, esinemist jne. See meetod, mida autor ise uhkeldavalt nimetas "näidustamise ja avastamise" kunstiks, oli üksnes teravmeelne mõistetega žongleerimine, mis aga leidis rohkesti poolehoidjaid ning harrastajaid nn lullistide sekti näol. Tema katsetus vääriks tähelepanu mnemotehnika seisukohast. Mõttemäng äratas huvi puhtloogikaalaste probleemide vastu.
TK
TK tähendab järgmist:
Ramon Llull
Frantsiskaani ordus austatakse Llulli märtrina. 1857. aastal kuulutas paavst Pius IX ta õndsaks, tema mälestuspäev on 30. juunil ja frantsiskaani ilmikvennad tähistavad seda.
TK
Tk tähendab järgmist:
Kanavõileib
Kanavõileib on Põhja-Ameerikas võileib, mis tavaliselt koosneb luudeta ja nahata kana rinnalihast, mida serveeritakse kahe saia viilu või kukli vahel. Variatsioone, mida põhjaameeriklased arvestavad kanavõileivana on kanaburger või kana kuklil, tuline kana ja ka kanasalativõileib. Riigid väljaspool Põhja-Ameerikat arvestavad tavaliselt kanavõileivana võileiba, mis koosneb lavašilehest. Samas kui kanaburger defineeritakse kui kana ja kukli kooslusest.
Ramon Llull
Kirjanduses
Karl Ristikivi romaani "Surma ratsanikud" minajutustaja Pedro de Gavilan Casarmana on Mallorcal elades Ramon Llulli õpilane.
TK
tk tähendab järgmist:
Kanavõileib
Koostis
Põhja-Ameerikas koosneb võileib tavaliselt kanafileest või kanakotletist, lisanditest ja kuklist. Kana võib olla frititud, praetud või keedetud, soojalt või külmalt serveerituna ning kasutada võib valget või tumedat liha. Kanavõileivas võib ka kasutada rebitud kanaliha, ühel või teisel kujul, näiteks kanasalatina. Kanavõileiba võib ka teha vrapi kujul, mille puhul koostisosad rullitakse lavaši või tortilja sisse. Lahtised versioonid võileivast on ka olemas, mis tähendab, et kuum kana serveeritakse saial koos kastmega.
Kanaburger
Osad asutused pakuvad lisaks hamburgeritele, mis üldiselt on veiselihast, ka kanavõileibu. Selliseid võileibu kutsutakse Austraalias ja Suurbritannias ka "kana kuklil" või "kanaburgeriks" ning serveeritakse hamburgeri kuklil koos sarnaste koostisosade ja lisanditega, mida võib ka leida hamburgeri vahelt. Kui enamus kanavõileibade puhul kasutatakse frititud või grillitud kanarinda, siis kanaburgeri vahel võib kasutada, kas grillitud või frititud kanakotletti, mis on valmistatud tükeldatud kanast.
Ajalugu
Chick-fil-A väidab, et nad leiutasid frititud kanavõileiva 1940. aastatel. See väide on aga ebatõenäoline põhjusel, et aastal 1964 tutvustasid nad kanavõileiba, mis oli lõunapoolsete stiilis (serveeriti koos hapukurgi kergelt kuumutatud kuklil). Antud kanavõileib oli tõenäoliselt esimene kanavõileib, mis võeti kasutusele kiirtoidurestorani poolt. Teised mainitavad kanavõileibade pakkujad on KFC ja Popeyes Louisiana Kitchen. Tänapäeva kiirtoidurestoranid pakuvad sarnaseid tooteid kanavõileivale, isegi kui restoranis ei keskenduta kanale.
Kanasalativõileib
Kanasalat serveerituna kahe saiaviilu vahel on üks kanavõileiva variatsioone, mida võib kohata nii Põhja-Ameerikas kui ka mujal.
Kanafileerull
Iirimaal on populaarne kanafileerull, mille puhul on baguette-saia sisse asetatud vürtsikas või tavaline paneeritud kanafilee, millele on lisatud majoneesi või võimääret.
Tuline kanavõileib
Tuline kanavõileib või lihtsalt "tuline kana" on kanavõileib, mis koosneb kanast, viilutatud saiast ja kastmest. Võileiba serveeritakse tavaliselt koos roheliste hernestega ning antud rooga võib kohata kõige tihedamini Ida-Kanada kulinaarias. See on eriti populaarne Québecis ja peetakse tihti provintsi põhitoiduks. Kuna antud rooga võib leida paljudest söögikohtadest Québecis (Rôtisserie St-Hubert, Valentine jne) ning vähem väljas pool provintsi, siis paljud Québeci elanike peab seda osaks Québeci kulinaariast ning, et antud roog sai alguse provintsis. Antud kombinatsoonil (kana, kaste ja herned) on ka oma nimetus: galvaude.
Kuigi roog on vähem tuntud teistel Põhja-Ameerika aladel, võib seda leida väikestest söögikohtadest Kanada mereprovintsis ja lõunapoolsetes osariikides.
Põhja-Ameerika kulinaarias oli võileib tuntud juba 1900. aastatel töölisklassi roana ning oli farmatseutide ja apteekrite menüüs sellel aja vahemikul. Roa lihtsuse ja soodsa hinna tõttu hakati laialdaselt 1900. aastate keskel võileiba pakkuma messikeskustes ja sööklates.
Pepito
Pepito on võileib, mille peamisteks koostisosadeks on kana- või veiseliha, oad (sobivad ka purustatud oad) ja kukkel. Pepito on tuntud tänavatoit Mehhikos ja Venezuelas.
Tõnu Kaukis
Tõnu Kaukis (sündinud 27. märtsil 1956 Tallinnas) on Eesti kergejõustiklane ja kergejõustikutreener.
Ta lõpetas aastal 1974 Tallinna 4. Keskkooli ja aastal 1978 Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehalise kasvatuse teaduskonna.
1975–1985 võitis Eesti NSV meistrivõistlustel 10 kuldmedalit (5 110 m tõkkejooksus, 3 kaugushüppes ja 2 kümnevõistluses) ning 3 hõbemedalit ja 1 pronksmedali. Ta tuli 4 korral Eesti NSV meistriks teatejooksus ning on parandanud kahel korral Eesti kümnevõistlusrekordit: 8086 (1978) ja 8141 (1980; uue punktitabeli järgi 8151).
Craigi maakond (Virginia)
thumb|Craigi maakonna kohtumaja New Castle's
Craigi maakond (Craig County) on maakond USA-s Virginia osariigis.
Maakonna halduskeskus on New Castle.
Maakonna pindala on 857 km². Veekogusid ei ole.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 5190. Aastal 2000 oli elanike arv 5091.
Ajalugu
Craigi maakond moodustati 1851. aastal Botetourti, Gilesi ja Roanoke'i maakonna osadest. Maakond sai nime Ameerika Ühendriikide Esindajatekoja liikme Robert Craigi järgi.
Somme'i departemang
Somme on departemang Prantsusmaa põhjaosas Hauts-de-France'i piirkonnas. Ta on saanud nime Somme'i jõe järgi.
Esimese maailmasõja ajal oli departemangu põhjaosa mitmete lahingute tallermaaks, millest annavad tunnistust arvukad lahingus langenute kalmistud. 1916. aasta toimus Somme'i lahing, milles hukkus kokku umbes miljon osalejat.
Costco
pisi|246x246px|Costco logo Costco Wholesale Corporation (tuntud kui Costco) on rahvusvaheliselt tegutsev Ameerika Ühendriikide ettevõte. 2015. aasta seisuga oli Costco suuruselt teine jaemüügiettevõte maailmas pärast Walmarti. Costco ülemaailmne peakorter asub Issaquah's Washingtoni osariigis.
Somme'i departemang
2015. aastani kuulus departemang Picardie piirkonda.
Rasina külanõukogu
Rasina külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1963. Külanõukogu halduskeskus asus Rasina külas.
Somme'i departemang
Departemang jaguneb halduslikult:
Rasina külanõukogu
Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlusega Ahja vald likvideeriti ja Rasina külanõukogu territoorium arvati Põlva rajooni koosseisu. 1954. aastal liideti Rasina külanõukogu senisele territooriumile likvideeritud Laane külanõukogu alad.
Somme'i departemang
pisi|tühi|püsti|Somme'i jõgi
Somme
Somme on jõgi Somme'i departemangus Hauts-de-France'i piirkonnas Põhja-Prantsusmaal.
Somme'i departemang
Vaata ka
Somme'i departemangu haldusüksuste loend
Somme
Jõgi on 245 km pikk, jõe läte on Fonsommes, jõgi suubub Somme'i lahte La Manche'is.
Jari Isometsä
pisi|Jari Isometsä (1997) Jari Olavi Isometsä (sündinud 11. septembril 1968 Alatornios) on Soome endine murdmaasuusataja.
Nenad Maslovar
Nenad Maslovar (kirillitsas Ненад Масловар; sündinud 20. veebruaril 1967 Kotoris) on Montenegro endine jalgpallur, poolkaitsja.
Jari Isometsä
Jari Isometsä karjäär tippspordis oli aastatel 1990–2006. Ta võistles kolmedel olümpiamängudel ja sai kolm pronksmedalit. Kõik need medalid tulid 4x10 km teatesuusatamises. Maailmameistrivõistlustelt on Isometsä võitnud ühe hõbemedali ja kolm pronksi.
Maailma karika etappide võidud
Jari Isometsä osales 113 maailmakarika etapil ja jõudis poodiumile 23. korral, millest neli korda kõige kõrgemale astmele.
Individuaalarvestuses sai Isometsä Soome meistrivõistlustelt aastatel 1988–2006 36 medalit: seitse kulda, 18 hõbedat ja 11 pronksi. Teatevõistlustelt sai ta 6 kuldmedalit, 5 hõbedat ja 3 pronksi.
Dopinguskandaal
Isometsä oli osaline Lahti 2001. aasta maailmameistrivõistluste dopinguskandaalis. Tema oli esimene Soome kuuest suusatajast, kes jäid vahele dopingu kasutamisel. Isometsä üritas algul teiste vahelejäänute kaitsmise eesmärgil võtta kogu süü endale. Ta sai kaheaastase võistluskeelu (22. veebruar 2001 – 21. veebruar 2003) ja jäi ilma 20 km tagaajamissõidus saadud hõbemedalist. Jari Isometsä on kirjutanud koos Jari Porttilaga raamatu "Karpaasin käry", mis räägib dopinguskandaali tagamaadest Lahti MM-il.
Karjääri lõpp
2003. aastast kuulus Isometsä taas Soome koondisse. Kuid Soome olümpiakomitee ei võtnud teda olümpiamängude koondisse 2006. aasta Torino taliolümpiamänguks, misjärel teatas Isometsä sportlaskarjääri lõpetamisest.
Ella Ilbak
Ella Ilbak (31. oktoober/12. november 1895 Pöögle vald – 8. august 1997 Pontiac, Michigani osariik, USA) oli eesti tantsija ja kirjanik.
Ta õppis Tartus algkoolides ja Tartu Puškini nimelises Tütarlaste Gümnaasiumis. Seejärel õppis ta aastatel 1915–1917 Petrogradis K. Issatšenko Plastika- ja Teatrikunstikoolis, Sergei Volkonski ja Emile Jaques-Dalcroze rütmikakursustel, ta esines aastal 1918 Eestis tantsuõhtutega. Aastatel 1918–1919 täiendas ta end Pariisis M. Rutkowska balletistuudios, R. Duncani akadeemias ja Herbert'i akrobaatikakoolis.
1920. ja 1930. aastatel esines Ella Ilbak palju väljaspool Eestit, eeskätt Euroopas, aga ka Jeruusalemmas ja Haifas. Sõjajärgsetel aastatel elas Prantsusmaal, liikus sealt 1955. aastal edasi Ameerika Ühendriikidesse, kus püüdis ka läbi lüüa tantsulaval. Ta töötas kaks aastat haiglas. Tema teadaolevalt viimane esinemine oli 1967. aastal New Yorgis. Hiljem pidas loenguid Eesti Majades ilu tähtsusest.
Lisaks on Ella Ilbak küpses eas avaldanud kolm autobiograafilist teost: „Otsekui hirv kisendab" (1953) ja romaanidiloogiaga “Tuvi Malm” (1955) ja “Kumisev kannel” (1966).
Ella Ilbak suri Pontiaci hooldekodus. 1998. aastal sängitati Ella Ilbaku põrm Metsakalmistule.
Uurali algkeel
Uurali algkeel (ka Uurali aluskeel, alguurali keel) on hüpoteetiline keeleteadlaste rekonstrueeritud algkeel, millest pärinevad kõik Uurali keelkonna keeled.
Alguurali keelt räägiti kusagil Uurali mäestiku läheduses, kuid täpsema asukoha osas lähevad uurijate arvamused lahku: tavaliselt on välja pakutud paiku Volga jõe vesikonnas Uuralitest Euroopa poole jääval alal, kuid mõned paigutavad selle hoopis Siberisse. Traditsioonilise keeleteadlaste seisukoha järgi jagunes Uurali algkeel umbes 4000 aastat eKr samojeedi ja soome-ugri algkeeleks. Uurali algkeele laialilevimist on seostatud tüüpilise kammkeraamika kultuuriga (umbes 3900–3500 aastat eKr). Osa uurijatest on viimasel ajal asunud toetama alguurali hilisemat dateerimist: selle lagunemist lääne-, kesk- ja idauurali keelteks umbes 2000/1900 aastat eKr ja levimist Seima-Turbino võrgustiku kaudu (u 1900–1600 eKr).
On arvamusi, et alguurali keel oli suguluses jukagiiri, altai ja/või indoeuroopa keeltega, samuti et Uurali algkeelt pole tegelikult eksisteerinud ja Uurali keelkonna harud on eraldiseisvad keelkonnad, kuid sellised seisukohad pole laiemat tunnustust leidnud.
Sugulaskeeled
Kuigi Uurali algkeelel olid tõenäoliselt ka sõsarkeeled (nn para-Uurali keeled ehk Uurali eellaskeele teised järglased), ei ole neid veenvalt identifitseerida suudetud. Sõsarkeeled on arvatavasti kas hääbunud või Uurali algkeelest niivõrd erinevad, et omavahelist sugulust pole võimalik tuvastada. Mõned uurijad on küll välja pakkunud idee Uurali keelte sugulusest mõne teise (eelkõige jukagiiri, indoeuroopa või altai) keelkonnaga, kuid neid seisukohti pole laiemalt aktsepteeritud. Samamoodi on laiema toetuseta jäänud mõnede uurijate arvamus, et Uurali algkeeli oli mitu ja neid ühendas ühiseks suhtluseks kasutatav lingua franca või et Uurali algkeelt ega Uurali keelkonda pole kunagi eksisteerinud, kuna Uurali keelte rühmad pole tegelikult omavahel sugulusseoses ja moodustavad hoopis eraldiseisvad keelkonnad.
Kõnelejaskond
Juha Janhuneni hinnangul peegeldab Uurali algkeele sõnavara (näiteks: vibu *yïngsi, nool *nyïxli, suusk *suksi, aer *suxi-, kala *kala, muna *muna, pesa *pesa, küttima *nyoxi-) selle kõnelejate mesoliitilist küttide-korilaste eluviisi. Janhuneni arvates puuduvad rekonstrueeritud algkeeles igasugused kindlad viited põllumajandusele, karjakasvatusele ja suurematele ühiskondlikele uuendustele. Teiste uurijate seas on siiski levinud seisukoht, et alguurali keeles leiduvad mõned metallurgiaga seotud sõnad, näiteks *wäśka/*wäcka "metall/vask/pronks", ja et see esindab eneoliitilist (neoliitikumi ja pronksiaja vaheline siirdejärk) kultuuri. Arvestades kunagiste keelekogukondade keskmist suurust ja algkeelte kujunemist piiratud territooriumitel, on Janhunen Uurali algkeele kõnelejaskonnaks hinnanud maksimaalselt paar tuhat inimest. Arvatakse, et nagu keeled ikka, koosnes ka alguurali keel mitmetest murretest.
Algkodu
pisi|[[Volga jõgikond]] Uurali algkeele päritolukoha kindlakstegemiseks on kasutatud erinevaid meetodeid. Algkodu on paigutatud Uuralite lähistele, kuna algkeeles on sõnad puuliikide (näiteks alpi seedermänd – algkeele *sïksi; siberi nulg – *ńulka) tähistamiseks, mida Kama ja Petšora jõgedest lääne pool ei kasva. Uurali keelte tüpoloogilist sarnasust ida pool asuvate altai keeltega on nähtud tõendina Uurali keelte idapoolsest, tõenäoliselt Siberi päritolust. Teisalt on arvatud, et sarnasus võib olla juhuslik, kuna sõnavara võrdlus keelkondade omavahelisi varaseid kontakte ei kinnita. Uurali algkodu on püütud määrata ka kõige vanema keelkonna sees toimunud lahknemise ja sügavaima keelkonna sees oleva keeltevahelise piiri kaudu, kuid kuna uurijate arvamused lähevad selles osas lahku, on jõutud erinevatele järeldustele. Näiteks Janhunen võtab aluseks samojeedi ja handi-mansi keelte vahelise lõhe ja paigutab algkodu Obi ja Jenissei vesikondade veelahkme piirkonda Siberis, Jaakko Häkkineni arvates, kes samojeedi keelte esmast eraldumist ei toeta, näitab sama meetod algkoduna aga Kama-Vjatka piirkonda. Algkodu on otsitud ka keelkonna geograafilise leviala "gravitatsioonikeskme" põhimõtte järgi, mis Asko Parpola arvates osutab samuti Kama-Vjatka piirkonnale. Samas Petri Kallio ei pea "gravitatsioonikeskme" meetodit usaldusväärseks, kuna on mitmeid teadaolevaid näiteid keelerühmadest, mille puhul see ei kehti.
Uurali algkeeles leiduvate oletatavate indoeuroopa laensõnade tõttu on arvatud, et Uurali algkeel pidi asuma lähedal indoeuroopa või sellest välja arenenud indoiraani või indoaarja algkeelele. Kuna indoeuroopa algkeelt on paigutatud Samaara piirkonda Alam-Volgal ja indoiraani algkeelt laiemasse Uuralite piirkonda, on järeldatud, et Uurali algkeelt kõneldi Euroopas, täpsemalt kusagil Volga-Oka piirkonnast Uuraliteni ulatuval alal. Lähtudes arvatavast alguurali metallurgiaga seotud sõnavarast (nii algupärasest kui laenatud) on selle algkodu otsitud arheoloogiliste kultuuride alalt, kus metallurgia on olnud olulisel kohal. Nii on näiteks Jaakko Häkkinen arvanud, et Uurali algkeelt kõneldi Volga lisajõgede Kama ja Vjatka jõgikonnas asunud Garino-Bori kultuuris, mille käsutuses olid rikkalikud metallivarud. Teisalt on Uurali ja indoeuroopa sõnavaralisi paralleele ja indoeuroopa algkeele paiknemist Euroopas ka mitteküllaldaselt tõendatuks peetud.
Mart Rannut peab Volga-Kama piirkonna eeldatavat tollast rahvaarvu liiga väikeseks, et see oleks võimaldanud neil Põhja-Euroopas laialt levida ja teised rahvad välja tõrjuda. Tõenäolisem algkodu on Rannuti järgi märksa lõuna pool asunud ja kliimamuutuste tõttu hiljem kahanenud metsamassiiv. Uurali ja indoeuroopa hõimude kokkupuutekohana näeb ta Altai mägede ja Kaspia mere vahelist ala.
Erinevaid argumente arvestades on Asko Parpola välja pakkunud, et varast Uurali algkeelt kõneldi Volgo-Kama ja Kama kultuurides ja hilist Uurali algkeelt nende järglaskultuurides (Novo-Il’ini, Garino-Bori ja Yurtiki) Kama-Vjatka ja võib-olla ka Belaja jõgikondades. Kama-Vjatka piirkonda pidasid Uurali algkoduks ka 1950. kuni 1970. aastate Vene arheoloogid. Petri Kallio hinnangul on kõige paremini põhjendatud algkodu kandidaadid Volga-Oka ja Volga-Kama piirkonnad. Volga-Oka piirkonna tugevusena on nimetatud selle olemist pikaajaliseks kultuuriliste uuenduste piirkonnaks, kus pidevalt tekkis rahvastiku ülejääki ja kultuurilist loovust. Traditsioonilist Uurali algkeele dateerimist järgivad Volga-Oka algkodu toetajad on Uurali algkeelt seostanud Ljalovo arheoloogilise kultuuriga (u 5000–3650 eKr), hilisema dateerimise pooldaja Kallio aga Volossovo kultuuriga (u 3650–1900 eKr). Kallio pakub välja, et algselt Volga-Oka piirkonnas Volossovo kultuuriga seotud algkeel võis oma hilisemas järgus levida Volga-Kama piirkonda. Daniel Abondolo hinnangul oli algkoduks üsna suur ja hõredalt asustatud piirkond Uurali mäestiku lõunapoolse otsa läheduses. Mõned uurijad on välja pakkunud idee ulatuslikust algkodust, mis hõlmas muuhulgas ka nii Volga-Oka kui Volga-Kama alad. Kallio algkodu (selle keeleteaduslikus tähenduses) asetsemist nii laial territooriumil võimalikuks ei pea. Siberi algkodu hüpoteesi, mida on toetanud näiteks Juha Janhunen ja Vladimir Napolskih, on enamik tänapäeva uraliste tagasi lükanud.
Täiesti erineva algkodu hüpoteesi on esitanud Kalevi Wiik, kelle arvates näitavad arheoloogia, geneetika jt teadusharude andmed, et Uurali keelt (või keeli) kõneldi viimasel jääajal eksisteerinud Ukraina refuugiumis, kust see jää taandudes levis Põhja-Euroopasse. Wiik peab võimalikuks, et enne Ukraina refuugiumit oli varane Uurali keelekuju levinud Gravette kultuuri (28 000–18 000 aastat tagasi) idaosas ja et omakorda enne seda oli tegu ühe Aurignaci kultuuri (40 000–28 000 aastat tagasi) väikekeelega. Mõned teisedki keeleteadlased ja arheoloogid on Wiikiga sarnastel seisukohtadel, kuid valdavalt on teised uurijad tema lähenemise erinevaid aspekte põhjendamatuks või ümberlükatuks pidanud ja laiemat toetust see leidnud ei ole.
pisi|Uurali keelte hilisem levikuala
Algkeele lagunemine
Algkeele lagunemisele eelnes selle levik laiemale alale. Janhunen peab Uurali algkeele ekspansiooni eelduseks selle kõnelejate eelisseisundit seoses asumisega strateegilisel positsioonil metsa- ja stepivööndi piiril või ka nende lähedust Euraasia kultuure metalliga varustanud maardlatele Uuralite lõunaosas. Häkkineni arvates võis alguurali keeleala laienemist võimaldada paiknemine rikkalike metallivarude piirkonnas, mis tõi selle kõnelejatele jõukust ja prestiiži. Mart Rannut näeb lagunemise põhjustena 3200. aasta paiku eKr toimunud looduskatastroofi, mille tagajärjel samojeedi rühm kaotas kontakti ülejäänud keelekogukonnaga, ja kliima kuivenemist 3. aastatuhande jooksul eKr, mis vähendas soomeugrilaste asualaks olnud suure metsamassiivi üksikuteks väiksemateks metsaaladeks ja nõrgendas nii nende omavahelisi keelekontakte. Eeldades Uurali algkeele kõnelejate suhteliselt väikest arvukust, peab Janhunen selle ekspansiooni põhiliseks viisiks keelevahetust, mille käigus varem mitteuurali keeli kõnelenud rahvarühmad läksid üle Uurali keelele. Levimist keelevahetuse teel usub ka Parpola. Neist kadunud keeltest Uurali keeltesse jäänud substraat on mõnel juhul tuvastatud indoeuroopalikuna, teistel juhtudel jäänud aga tundmatuks (tinglikult on neid nimetatud paleoeuroopa ja paleoaasia keelteks).
Traditsiooniline käsitlus
Uurali algkeel lagunes traditsioonilise hinnangu kohaselt umbes 4000 aastat eKr. Uurali algkeele laialilevimist on seotud Ljalovo kultuurist (u 5000–3650 eKr) pärit tüüpilise kammkeraamika kultuuri (u 3900–3500 eKr) levikuga, mis läänes ulatus välja praeguse Soome, Eesti ja Läti alale. Enne radiosüsiniku dateeringute kalibreerimist päikeseaastatesse olid kõik need nähtused hinnatud mõnevõrra hilisemaks, näiteks tüüpiline kammkeraamika paigutati varem aastatesse 3300–2800 ekr. Traditsiooniliste hinnangute lähtekohaks on olnud arheoloogide seisukoht, et alates kammkeraamika kultuuri levikust Läänemere äärde on sealse materiaalse kultuuri ja asustuse areng olnud järjepidev kuni ajaloost teadaolevate läänemeresoome rahvasteni. Sellise niinimetatud järjepidevusteooria põhjal järeldatud, et kammkeraamika kultuur esindas nende keelelisi esivanemaid. pisi|[[Kammkeraamika kultuur, märgitud lilla värviga (Comb Ceramic Pottery)]]
Sarnasele tulemusele on jõutud Uurali algkeele sõnade påtå ("savipott") ja *wäśka ("vask") analüüsi teel. Kuna Läänemerest itta jäävas piirkonnas kuuluvad varaseimad leitud savipotid perioodi 5100–4000 aastat eKr, varaseimad vasksõrmused perioodi 4000–3600 aastat eKr ja hilisemaid uuendusi märkivad sõnad alguurali keeles puuduvad, on selles nähtud kinnitust alguurali keele dateerimiseks umbes aastasse 4000 eKr. Välja on ka toodud, et kammkeraamika kultuuri areaal on ajaloolisest ajast teada oleva Uurali keelte areaaliga suuremas vastavuses kui ükski teine eelajalooline kultuurikompleks.
Uurali keelkonna samojeedi keelte sõnavara suur erinevus ülejäänud Uurali keeltest, sh indoiraani laensõnade nappus, on olnud aluseks arvamusele, et Uurali algkeele jagunemisel tekkis kaks haru: samojeedi ja kogu ülejäänud keelkonda esindav soome-ugri haru, mis hiljem hargnesid omakorda uuteks keelerühmadeks.
Uuem alternatiivne käsitlus
Alates Petri Kallio 2006. aasta artiklist on osa uurijaid (näiteks Mart Rannut, Jaakko Häkkinen , Ante Aikio , Valter Lang , Mikko Heikkilä , Ago Künnap , osaliselt Juha Janhunen ) asunud toetama või arvestatava alternatiivina võtma algkeele hilisemat dateerimist ja selle ühtsuse lagunemist umbes 2000/1900 aastat eKr. Kallio jõudis järeldusele, et kuna Uurali keeltes leiduvate indoiraani laensõnade fonoloogilised arengud on olnud samasugused Uurali algkeelest päritud sõnadega, siis pidi nende laenamine toimuma juba Uurali algkeelde, mitte soome-ugri algkeelde, nagu traditsiooniliselt on arvatud. See tähendab, et Uurali algkeel ei saaks olla palju vanem indoiraani algkeelest, mida tavaliselt dateeritakse III aastatuhande lõppu eKr. Kallio juhib tähelepanu ka asjaolule, et rekonstrueeritud Uurali ja soome-ugri algkeeled on praktiliselt identsed, mistõttu ta ei pea nende pea 2000-aastast ajalist erinevust mõeldavaks. Indoiraani laenude nappust samojeedi keeltes seletab Kallio nende keelte varase eraldumise asemel sõnade väljavahetumisega paleosiberi substraatkeele laenude vastu, mida ta indoiraani laenude väikest hulka ja paleosiberi suurt mõju arvestades peab statistilises mõttes täiesti tõenäoliseks.
pisi|Alternatiivne Uurali keelepuu Uus arusaam on kujunenud ka arheoloogilise järjepidevuse küsimuses. Ühest küljest on peetud ekslikuks arheoloogilise kultuuri järjepidevuse tõlgendamist keelelise järjepidevusena, teisalt on uute väljakaevamiste valguses ilmnenud, et vähemalt Eesti ja Põhja-Läti ala asustuses on pärast kammkeraamika kultuuri, aastatel umbes 2000–1200 eKr, olnud märkimisväärne lünk või tagasilöök.
Kallio leiab, et III ja II aastatuhande vahetusel eKr oli Uurali algkeel veel ühtne, kuid seda ei räägitud enam geograafiliselt kompaktsel alal, vaid selle murded ulatusid Volga-Okaa piirkonnast läänes Kama-Uurali regioonini idas. Tema järgi oli algkeel III aastatuhande lõpus jagunenud läänemeresoome-mordva, mari-permi ja ugri-samojeedi murreteks, millest järgmise aastatuhande alguses kujunesid eraldi keeled. Samasugust jagunemist toetavad Jaakko Häkkinen ja Asko Parpola nimetavad neid harusid vastavalt lääne-, kesk-, ja idauurali keeleks ja Parpola lisab, et jagunemine pidi toimuma kiiresti, kuna lääneuurali ja Uurali algkeeled on peaaegu ühesugused. Traditsioonilist Uurali keelepuu esialgset jagunemist samojeedi ja soome-ugri haruks ei pea Kallio põhjendatuks, kuna see rajaneb peamiselt samojeedi keelte erinevusele sõnavara osas (mida võib seletada hulgaliste paleosiberi laenudega), mitte fonoloogias või morfosüntaksis. Ante Aikio hinnangul tuleneb samojeedi sõnavara eristuvus osaliselt ka nende keelte vähesest uuritusest ja dokumenteeritusest. Kuigi ka tema peab samojeedi keelte esmast eraldumist väga küsitavaks, ei näe ta seni välja pakutud alternatiivseid mudeleid siiski piisavalt põhjendatutena ja eelistab jätta selle küsimuse lahtiseks. Samojeedi keelte varase eraldumise mittetunnustamine (ja nende võimalik ühendamine samasse harusse ugri keeltega) tähendab ühtlasi, et soome-ugri keelte mõiste kaotab senise tähenduse ja muutub Uurali keelte sünonüümiks. Samojeedi-soome-ugri jaotust toetav Juha Janhunen leiab aga, et teadaolevatel sõnavara massilise väljavahetumise juhtumitel on sellega alati kaasnenud ka grammatika ümberstruktureerimine. Uurali keelte laialt tunnustatud 9 alarühma (läänemeresoome, saami, mordva, mari, permi, ungari, mansi, handi ja samojeedi) väljakujunemine pidi Kallio arvates toimuma vähem kui tuhande aastaga, kuna nende fonoloogia ja morfosüntaksi ühisosa on suhteliselt väike.