cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kalle Nigola
Elulugu
Aastatel 1992–95 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna avaliku õiguse instituudi dotsent, 1996–2003 õppeülesannete täitja, 1998–2003 ka Riigikohtu konsultant, aastast 2007 oli Tartu Ülikooli emeriitdotsent.
Bülent Tüfenkci
Ta sündis aastal 1966 Yeşilyurtis (Malatya provintsis). Ta lõpetas Yeşilyurtis İmaam Hatipi kooli. Aastal 1988 lõpetas ta magistrikraadiga Ankara ülikooli õigusteaduskonna äriõiguse alal.
Kalle Nigola
Teadustöö
Uurinud kriminaalõigust, kohtukorraldust ja õigusemõistmise protsessi. Umbes 50 teadustrükist ja aimeartiklit.
Bülent Tüfenkci
Ta on aastast 2001 Õigluse ja Arengu Partei liige. Aastatel 2011–2015 oli ta Õigluse ja Arengu Partei Malatya provintsi eestseisja. Ta valiti nii 2015. aasta Türgi parlamendivalimistel kui ka 2015. aasta Türgi erakorralistel parlamendivalimistel Türgi Suure Rahvuskogu liikmeks. Ta oli 24. novembrist 2015 kuni 10. juulini 2018 Türgi majandusminister. Ta oli majandusministriks Ahmet Davutoğlu kolmandas valitsuses ja on Binali Yıldırımi valitsuses.
Süstjas võtmehein
Süstjas võtmehein (Botrychium lanceolatum) on maokeeleliste sugukonda võtmeheina perekonda kuuluv sõnajalgtaime liik.
Bülent Tüfenkci
Isiklikku
Bülent Tüfenkci on abielus ja tal on kaks last.
Süstjas võtmehein
Eestis väga haruldane, peeti pikka aega meil väljasurnuks. 2022. aastal leiti vähemalt sajaisendiline kasvukoht Alutaguse rahvuspargis, Muraka raba serva põlismetsast.
Wulfi turbasammal
pisi|Wulfi turbasammal Wulfi turbasammal (Sphagnum wulfianum Girgensohn) on turbasamblaliste sugukonda kuuluv sammaltaim, mis kuulub ainsa liigina sektsiooni Polyclada.
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib Wulfi turbasammalt leida soostuvatest ja soometsadest. Taim on tundlik kuivendamise ja metsaraie suhtes. 2004. aastal oli tema kunagisest 30 leiukohast alles vaid 8. Samuti näitavad katsed, et naaberliigid, teised turbasamblad pidurdavad Wulfi turbasambla pikkuskasvu.
Sambla esmakirjelduse koostas Tartu harrastusbrüoloog Gustav Carl Girgensohn Tartu lähedalt Tähtvere rabast kogutud materjali põhjal, andes sellele nime maaomaniku järgi. Wulfi turbasambla leide on hiljem jäädvustanud Silvia Talts, Linda Viljasoo, Viktor Masing, Endel Varep, Kai Vellak, Nele Ingerpuu, Karine Oganesjan, Jaanus Paal, Merli Nagel ja Mare Leis.
Wulfi turbasammal valiti Eesti 2019. aasta samblaks.
Aime Pärn
Aime Pärn (aastani 1984 Viira, sündinud 22. juunil 1949 Tartus) on eesti keemik.
Teadustöö
Uurimisvaldkond: keemiline analüüs. 5 teadustrükist.
If (ettevõte)
Ettevõte tegutseb Põhjamaades, Baltimaades ja Venemaal ning kokku on ettevõttel umbes 3,8 miljonit klienti.
Ettevõte asutati 1999.
Baltimaade klienti teenindab If-i tütarettevõte If P&C Insurance AS, mis on registreeritud Eestis.
Ringvaade
Ringvaade on ülevaatlik kroonika. Tihti nimetatakse ringvaateks kroonikafilmi.
Ingušid
pisi|Ingušitar, [[1881]] Ingušid (endanimetus galgai) on rahvas Põhja-Kaukaasias Inguššias ja mõnel pool mujal, kes kõnelevad nahhi-dagestani keelte hulka kuuluvat inguši keelt. Keeleliselt ja kultuuriliselt on nad väga lähedased tšetšeenidele. Inguššide hulgas on levinud sunniitlik islam.
Inguššide üldarv maailmas on ligikaudu 500 000. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas Venemaal 444 833 ingušši, neist Inguššias 385 537 (93,4% rahvastikust). Vähesel määral elab ingušše ka Kasahstanis.
23. veebruaril 1944 küüditati ingušid Kasahstani ja Siberisse. Tagasi lubati neil tulla alles 1957. aastal, mil taastati ka Tšetšeeni-Inguši ANSV.
Bodenwerder-Polle ühisvald
Bodenwerder-Polle on valdade ühendus (Samtgemeinde) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Holzmindeni kreisis. Selle pindala on 214,71 km². 31. märtsil 2018 elas seal 14 836 inimest. Selle keskus on Bodenwerder. See moodustati 1. jaanuaril 2010, kui ühendati endised Samtgemeinded Bodenwerder ja Polle.
Samtgemeinde Bodenwerder-Polle koosneb järgmistest valdadest:
Roosa
Roosa on värvinimetus, mis hõlmab kõikvõimalikke segusid valgest ja punasest värvitoonist. Roosa ei ole spektrivärvus ja roosad toonid võib lugeda punaste värvitoonide hulka. Enamik roosasid toone asub punase, purpurpunase ja valge vahel. Eesti keele seletav sõnaraamat ja Sõnaveeb defineerib roosat värvust kibuvitsa õie värvi kahvatupunasena. Sõna roosa kuulub eesti keele 11 põhivärvinime hulka.
Etümoloogia
Eestikeelne sõna roosa arvatakse olevat laen saksakeelsest sõnast rosa ' st, mis omakord pärineb ladina keelest.
Roseus on ladinakeelne sõna, mis tähendab "roosiline" või "roosa". Rooma poeet ja filosoof Lucretius kasutas seda sõna, et kirjeldada koidikut oma eepilises poeemis "De rerum natura". Paljudes indoeuroopa keeltes pärineb roosa nimetus samast tüvest, seostudes roosiõiega. Ladina rosa on oski keele kaudu laenatud Lõuna-Itaalia kolooniate kreeka keelest. Kreeka rhodon (aioolia wrodon) tuleneb omakorda aramea sõnast wurrdā, mille aluseks oli assüüria wurtinnu, mis pärines vanapärsia sõnast *warda (vrdl avesta warda, sogdi ward, partia wâr). Pärsia keeles kutsutakse roosat "صورتي", mis tähendab "näo värvi".
Sõnavara
Vastavalt Berlini ja Kay põhivärvinimede teooriale – kui keeles on olemas kaheksa või rohkem värvisõna, siis on olemas eri sõnad lilla, roosa, oranži ja halli tähistamiseks või mõni nende kombinatsioon – kuulub värvinimetus roosa eesti keeles suhteliselt hiliste tulnuksõnade hulka.
Eesti keeles väljendatakse sõnaga "roosa" ja selle tuletistega valge ja punase värvuse segusid, kuid ka lillakasroosat ja kahvatulillat värvust – näiteks kanarbiku, jaanilille ja sireli õisi ning punaka koorega kartuleid on määratletud nii roosa kui ka lillana.
Paljudes eesti murretes väljendatakse valge ja punase segavärvust sarnaselt roosa, ruosa, Setus ja Harglas roosanõ, Alutagusel ruosalinõ. Tartu murdes on punast kartulisorti nimetatud roosakese. Lõuna-Eestis on kasutatud liitsõna val'ssverrev 'helepunane' või 'valkjaspunane', Setumaal ka mar'a näolinõ 'marja värvi' või val's mar'a näolinõ 'hele marjavärvi', eristamaks seda lillast, mis on mustjanõ mar'a näolinõ. Setumaa värvinimes on nähtud tõlkelaenu vene sõnast малиновый 'vaarikpunane' ja paralleeli Iisaku sõnaga vavermu karva. Lillat ja roosat värvust eesti murretes väga teravalt ei eristata.
If P&C Insurance AS
pisi|If P&C Insurance ASi kontorihoone [[Tallinnas (jaanuar 2023)]] If P&C Insurance AS (ka If Kindlustus) on Eesti kindlustusettevõte, mis on If P&C Insurance'i tütarettevõte.
Ettevõte teenindab Baltimaade kliente, keda on umbes 300 000.
Roosa
Sõnavara
Roosasid värvitoone tähistatakse eesti keeles enamjaolt liitomadussõnaga, kus sõna roosa ette on lisatud võrdlusalust märkiv täiendosa. See võib olla nimetavas või omastavas käändes (nagu puuderroosa, korallroosa, või kommiroosa, titeroosa). Samuti võidakse ette lisada toonikvaliteeti märkiv omadussõna (sügavroosa, erkroosa, kahvaturoosa).
Atmosfäär ja maastik
Üle maailma leidub semiariidsetel aladel soolase veega järvi, mis värvuvad kuival perioodil, kui vee soolsus on kõrgeim, roosaks. Põhjuseks on järvedes elutsev halofiilne mikroskoopiline rohevetikaliik Dunaliella salina. See võib toota suurel hulgal karotenoide, mis annavad veele punaka varjundi. Näiteid: Kasahstanis asuv Köbeituzi soolajärv värvub iga paari aasta järel roosaks, Austraalias on roosad järved Hillieri järv, Hutti laguun ja kaks Pink Lake'i nimelist järve mandri eri külgedes, Euroopas Las Salinas de Torrevieja Hispaanias, Sasiki laguun Krimmi poolsaarel ja Masazirgol Aserbaidžaanis, Aafrikas Retba järv Senegalis.
Roosad vääriskivid
Roosa värvusega kive võib leida vääriskivide rubiinide, topaaside või safiiride hulgast. Samuti on roosat värvi ehtekividena kasutatavad morganiit, roosakvarts, rodokrosiit, rodoniit, roosa värvusega võivad olla spodumeen, almandiin ja turmaliin (rubelliit). Vääriskoralli toon võib ulatuda soojast oranžikast korallpunasest kuni heleda soojatoonilise korallroosani.
Muud roosad kivimid
Looduses leidub roosa värvusega graniiti, basalti, liivakivi ja marmorit.
Taimede õied ja viljad
Roosa, roosakasvioletne ja lillakasroosa on ühed tavalisemad värvused taimede õite puhul. Ereda värvuse eesmärgiks on peibutada ligi tolmeldajaid, eelistatult tolmeldavad roosasid ja lillasid õisi päevaliblikad. Peamisteks õievärvuste põhjustajateks on flavonoidide hulka kuuluvad antotsüaanid, mis annavad osati värvuse ka viljadele, näiteks küpsele vaarikale.
Seened
Eesti seente hulgas kannavad täiendit "roosa"
Loomariigis
Vaegmoondega putukatel, nagu lutikatel, ritsikatel, rohutirtsudel ja tsikaadidel võib noortel järkudel esineda roosa värvus erütrismi ehk punase värvi ületootlikkuse puhul - punane värvus jääb domineerima teiste pigmentide üle.
Eesti lindude nimestikku kuuluvad eksikülalised roosa-kuldnokk (Sturnus roseus), roosakajakas (Rhodostethia rosea) ja roosapelikan (Pelecanus onocrotalus).
Tuntuimad roosad linnud on flamingod (Phoenicopterus), kokku kuus liiki,, kelle sulestik on erksat roosat värvi (on andnud isegi värvinimetuse "flamingoroosa"). Roosa või punakas värvus jõuab sulgedesse, samuti linnu näo ja jalgade pigmentatsiooni flamingode toidust, mis on rikas alfa- ja beetakarotenoididest. Flamingod toituvad filtreerides veest välja väikesi vähilisi, putukate vastseid, limuseid ja vetikaid. Karoteinoidid, mida sisaldavad vähilised, on sageli seotud valgumolekulidega ja loomulikus olekus on nende värvus sinine või roheline. Seedimisel flamingo maos lahustuvad karotenoidid rasvas ja töödelduna deponeeritakse need kasvavates sulgedes, mis muutuvad pigmentide mõjul oranžikaks või roosaks - põhimõtteliselt toimub sama protsess vähkide keetmisel nende koorikus. Pigmendi kogus sulgedes sõltub flamingo toidust - kui vähilisi on toidus vähe, on uus sulekasv kahvatut värvi. Samal põhjusel on roosa sulestik roosa-luitsnokkiibisel (Platalea ajaja), kas toitub samuti osalt väikestest vähilistest.
Karvavärvusena koduloomadel
Looma karvavärvuse kontekstis tähendab roosa enamasti helebeeži värvust. Roosavalgeks või roosakasvalgeks (Pink White) nimetatakse tšintšiljasid, kes kannavad valge värvuse geeni ja beeži värvuse geeni. Neil on roosad kõrvad, punased silmad ja suures osas valge karv, millel võivad olla beežid alad näol, pealael, seljal või sabal.
Gniezno peapiiskoppide loend
Gniezno peapiiskoppide loend loetleb Gniezno peapiiskopkonna metropoliite alates aastast 999 kuni tänaseni. Alates 1418. aastast on Gniezno peapiiskopid ühtlasi ka Poola priimased (kirikupead). Aastatel 1821–1946 oli Gniezno peapiiskopi koht liidetud Poznańi peapiiskopi ja 1946–1992 Varssavi peapiiskopi ametikohaga.
Roosa
Roosa müra
Roosa müra (inglise keeles pink noise) all mõistetakse elektroonika valdkonnas müra, mille puhul väheneb müra võimsus sageduse kasvamisega võrdeliselt – see tähendab, et madalama sagedusega võnkumisi on vähem kui kõrge sagedusega võnkumisi (valge müra puhul on kõigi sagedustega võnkumisi võrdselt). Igas oktavis langeb võimsus 3 dB. Suur hulk elektroonikaseadmete tekitatud müra on roosa müra, seda leidub ka südame löögirütmides. Roosat müra kasutatakse näiteks elektroonikaseadmete testimisel.
Kasutus ja sümboolika
Sageli kasutatakse roosat valentinipäeva ja lihavõtetega seoses. Seda kirjeldatakse ka kui armastuse värvi. Lasterõivastuses peetakse Euroopas viimase sajandi jooksul heleroosat tüdrukute ja helesinist poiste värviks; varem pole see seos nii kindel olnud.
Kooskõlas roosa kui "väikese punase" mehelikuma kuvandiga oli Torino Juventuse esimene vorm roosa.
Marrakeši linna Marokos on hüütud Roosaks linnaks (Pink City, Red City, Rose City), kuna paljud sealsed hooned on roosast kivist või värvitud lõhekarva roosaks.
Lippudel ja vappidel
Roosa värv esineb Hispaania lipul oleval vapil (Léoni purpurlõvi on roosa), Mehhiko lipul ja vapil (kotka jalgade all oleva kaktuse õied loomulikus värvis), Brasiilia Espírito Santo osariigi lipul ja vapil, Kõrgõzstani Džalal-Abadi oblasti lipul ja vapil.
Kanada provintsi Newfoundlandi ja Labradori mitteametliku lipuna kasutatakse rohelist-valget-roosat püstjaotusega trikoloori, mis kujunes välja 19. sajandi lõpul heategeva organisatsiooni Newfoundland Fishermen's Star of the Sea Association sümboolikast.
1970. aastatel kasutasid Hispaania Léoni provintsi autonoomsuse pooldajad (Partido Regionalista del País Leonés, Grupo Autonomista Leonés ja Unión del Pueblo Leonés) Léoni lipu varianti Purpurada, mille põhitoon oli mitte karmiinpunane, vaid varieerus pruunikasvioletsest kuni purpurroosani, kohati peaaegu ereroosani.
Lüütre oja
Lüütre oja on oja Sakala kõrgustiku lõunaosas Viljandi maakonnas Mulgi vallas.
Roosa
Lippudel ja vappidel
Karmiinroosa värvus on üks üliõplaskorporatsioon Sororitas Estoniae värvidest.
Jutrosin
Jutrosin (saksa Jutroschin) on linn Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Rawiczi maakonnas, Jutrosini valla halduskeskus. Jutrosin asub Rawiczist umbes 22 km idas.
Roosa
LGBT sümboolikas
Roosa värv on biseksuaalide, panseksuaalide ja transsooliste kogukondade lippudel.
Jutrosin
Jutrosinit on ürikutes esimest korda mainitud 1281. aastal. Pole päris selge, mis aastal Jutrosin sai linnaõigused. Tõenäolised aastad on 1281, 1393 või 1472.
Ülle Pärl
Ülle Pärl (aastani 1984 Ülle Kreegipuu, sündinud 5. novembril 1962 Paides) on eesti majandusteadlane.
Elulugu
Ülle Pärl on õpetajate tütar.
Lõpetas 1981 Nõo Keskkooli, 1987 EPMÜ põllumajanduse ökonomist-organisaatori erialal, magistrikraad majandusteaduses (2004, TÜ), väitekiri "Arvestusinformatsiooni kasutamine ettevõtte juhtimisprotsessis" (Tartu, 2004). Täiendas end finants- ja ärialal 2002 Eestis, Soomes ja Rootsis, 1998–1991 TÜ-s sotsiaalpsühholoogias, kõrgkooliõppes ja õpetamises, 2000–2001 TÜ-s ja 2001 Turu Ülikoolis, aastast 2004 TÜ doktorant.
Oli 1987–1988 Eesti NSV TA Loomakasvatuseatuse ja Veterinaaria Instituudi nooremteadur, 1988–1990 Kambja sovhoosi peaökonomist, 1991–1996 AS Sirma finantsjuht ja juhatuse esimees, 1996 AS Tapila finantsjuht, 1997–1998 TÜ Üliõpilasküla finantsdirektor, 1998–2003 TÜ, Audentese Ülikooli ja Mainori Kõrgkooli lepinguline lektor, 2002–2003 AS Elektriteenused juhtimisarvestuse peaspetsialist, 2003– Mainori Kõrgkooli lektor ja majandusarvestuse ning finantsjuhtimise moodulijuht, aastast 2006 ärijuhtimise instituudi finantsjuhtimise osakonna juhataja, ühtlasi aastast 2006 TÜ majandusalase doktorikooli erakorraline teadur (osalise koormusega). 2006–2007 ka Tampere Ülikooli erakorraline teadur. Õpetanud juhtimisarvestust, controlling'ut, finantsanalüüsi, majandusarvestuse aluseid, finantsarvestust, arvestuse infosüsteeme jm.
Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: üleminekumajandus; ettevõtlus; juhtimisarvestus; juhtimise ja arvestuse infosüsteemid; juhtimine. Eesti Majandusteadlaste Seltsi (2004–), European Accounting Associationi (EEA) ja European Institute for Advanced Studies in Managementi (EIASM) (2005–) liige.
Roosa
Väljendid
Sõna roosa võib piltlikult tähendada liigoptimistlikku, rõõmsat ja muretut, nagu lauses "Ole roosa ja rahulik!". Väljend nägema läbi roosade prillide vihjab liiga optimistlikule maailmanägemisele. Samamoodi tähistab sõnapaar roosa udu reaalsust varjutavaid mälestusi või unistusi.
Ülle Pärl
Teoseid
20 teadustrükist.
Roosa
Väljendid
Kõnekeeles võidakse nimetada roosaks poliitiliselt pahempoolsusse kalduvat isikut või organisatsiooni, näiteks sõnapaaris roosa erakond.
Lüütre oja
Oja pikkus on 22,5 km (koos lisajõgedega 23,2 km), valgla pindala 44,2 km², langus 36,5 m ja lang 1,71 m/km. Oja saab alguse 74 m kõrgusel Penuja külas Penuja soo serval ning suubub 37,5 m kõrgusel Sarja, Veskimäe ja Vana-Kariste küla piiril vasakult poolt Halliste jõkke 60,6 km kaugusel selle suudmest. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.
Ojale on paisutatud Kille paisjärv. Sarja külas voolab oja läbi kaitsealuse Lüütre oru, kus oja kaldale jääb Lüütre oru paljand.
Camden (täpsustus)
Camden on mitmetähenduslik sõna:
Willem Claesz. Heda
Willem Claeszoon Heda (14. detsember 1594 Haarlem, Holland – 16. jaanuar 1680 Haarlem, Holland) oli Hollandi kunstnik, kes tegutses Madalmaade maalikunsti kuldajastul, pühendudes vaikelude maalimisele. Tema onu oli maalija Cornelis Claesz Heda.
Karjääri algusaastad
alt=|vasakul|pisi|463x463px|"Vaikelu puuviljapiruka ja erinevate objektidega" (1644), õli paneelil, Museo Thyssen, Madrid Heda veetis kogu oma loomingulise elu Haarlemis. Tema loometee algusest pole säilinud midagi. Seetõttu on Heda elu küllaltki tundmatu. Tema kõige vanema teosena on säilinud 1621. aastast pärinev "Vanitas". "Vanitas" on vaikelu kunstiteos, millel on kujutatud erinevaid sümboolseid objekte. Need esemed väljendavad surelikkust ja ilmalike kaupade ning rõõmude väärtusetust. Heda, koos Pieter Claesziga lõi uut tüüpi vaikelu, mida kutsutakse hommikusöögiteosteks. 1630. aastatel hakkasid nii Pieter Claesz kui ka Heda oma maalides kasutama ühtlasemat kompositsiooni ja neutraalsemaid värvitoone mida kasutati ka näiteks selle aja maastikumaalides. Järgmised paar aastakümmet tegid nad tihedat koostööd ja seetõttu on tihti raske eristada kumb nendest sellised uuendused algatas.
Heda maalis ka mõne portree ja figuraalkompositsioone, kuid spetsialiseerus siiski vaikelu maalimisele. Ta oli kahtlemata üks parimaid meistreid oma alal. "Vanitasest" on näha, et ta oli mõjutatud Haarlemi maalijast Floris van Schootenist, kes oli kunstnikuna tegev aastatel 1617–1655. Tema hommikusöögiteostel on kujutatud laudu, nende peal on omakorda rohkesti toite, sealhulgas juustu, puuvilju ja saia.
Hommikusöögiteosed
Hommikusöögiteosteks hakati nimetama vaikelumaale, millel on kujutatud lihtsaid sööke. See maalimisstiil tekkis Hollandis Haarlemis 1620. ja 1630. aastatel. Üks selle stiili alusepanijaid oli Willem Claesz Heda. Maal sisaldab tüüpiliselt saia, juustu, kala, puuvilju ja pähkleid, samuti õllekannu. Kõik esemed on ettevaatliku täpsusega lauale asetatud. Laual kujutatud esemed näevad välja nagu neid oleks juba kasutatud. Esemed on asetatud üksteisele lähestikku, mõned objektid eespool ja mõned tagapool.
Willem Claesz Heda ja Pieter Claesz on suutnud hommikusöögiteoste atmosfääri meisterlikult edasi anda. Kujutatud objektid oleks justkui ellu toodud. Teosed on ruumilised ja hea kompositsiooniga. Pieter Claeszi teosed on jõulisemad kui Heda omad. Heda kujutab oma teostes söögipoolistest rohkem austreid kui heeringaid. Pärast 1640. aastaid muutusid ta kompositsioonid suuremaks ja julgemaks.
Püha Jüri kodanikukaitse rühmitus ja Püha Luuka gild
1616. aastal, 21-aastaselt sai Heda Püha Jüri kodanikukaitse liikmeks. Ta oli rühmituses tegev aastatel 1642–1645. Samuti mängis ta suurt rolli Haarlemi Püha Luuka gildis. Tema nimi esineb dokumentides alates 1631. aastast. See oli aasta, mil ta abistas Salomon de Brayd rühmituse ümberorganiseerimises. Kõige tihedamalt lõi ta grupis kaasa alates 1637. aastast. Heda valiti 1642. ja 1652. aastal dekaaniks. Samuti oli ta gildi juht 1637., 1643. ja 1651. aastal.
Stiil
Heda kasutas oma teostes õlivärve ja tavaliselt puidust paneeli, et oma ideesid ellu viia. Ta stiil oli monokroomne, mis tähendab et ta ei kasutanud palju värve. Mitmetes tema teostes on tihti esindatud samasuguseid objekte. Samade objektide maalimine tähendas, et ta harjutas erinevaid tehnikaid põhjalikumalt. Ta sai asjatundlikuks hõbeda maalimisel. Hõbe pakkus head võimalust harjutada peegelduse kujutamist. Tema teostele on iseloomulikud kompositsioonid klaas- ja metallanumatest laual koos austrite ja pooleldi kooritud sidrunitega, kuid esineb ka muid motiive, mis võimaldavad Hedal oma maalimisoskusi näidata valgust peegeldavatel pindadel. Heda värvikasutus on õrn, see koosneb hõbedatest hallidest, kuldsetest kollastest ja pruunidest, toonid on naturaalsed ja realistlikud. Maalidel on esindatud pigem tagasihoidlikkus. Seetõttu on ta ka tuntud tagasihoidlikuma stiili poolest. Teostes kerkib esile nende detailirohkus.
Karjäär hilisematel aastatel
alt=|pisi|291x291px|"Hommikusöök krabiga" (1648), õli lõuendil, Ermitaaž, Peterburi
1630. aastatel saavutas ta maalimisstiilis küpsuse. Seda on näha tema kompositsioonides. Enam ei ole piltidel suvalist demonstratsiooni objektidest. Ruumilisust on osavalt ära kasutatud. Ta eksperimenteeris uute formaatidega. Nendeks olid näiteks vertikaalsed kompositsioonid kuid samas jätkas ta horisontaalse formaadi kasutamist. Heda asetas oma maalide kompositsioonis valge laudlina vasakule paremapoolsesse serva, et laua keskosa ei oleks kaetud. See tähendas, et laud ei olnud enam sümmeetriline. Laudlinad olid hilisemates teostes kortsulisemad. Sealjuures nägi kujutatud söök välja nagu see oleks puutumata, hilisemates teostes on siiski näha, nagu sööki oleks tarbitud. Viimastel loomeaastatel hakkas ta kompositsiooni lisama luksuslikumaid esemeid, näiteks Veneetsia klaase, dekoratiivseid hõbeobjekte ja kallist portselani. Tõenäoliselt oli ta mõjutatud Willem Kalfist. Teoses "Vaikelu puuviljapiruka ja muude objektidega" on näha, kuidas klaas annab kompositsioonile oma peegeldusega palju juurde. Ka objektide tekstuur on ellu toodud kujutades sidruni krobelist tekstuuri, pehmet riiet ja läikivaid metalltaldrikuid. Taust on küünlaga valgustatud ja ei röövi fookust. Ka teos "Vaikelu kullatud karikaga" on meisterlikult loodud ja selles on näha, kuidas esemed näevad paremad välja kui varasematel maalidel. Sidrun on kolmedimensiooniline, riie on realistlik ja selles on näha keerulisust. Teoses "Vaikelu" on kujutatud antiikesemeid tuhmis valguses. Samuti on maalil näha paari metalltaldrikut koos oliivide, pähklite ja viinamarjadega, lisaks on näha sidrunit ja nuga. Sidruni erekollane värvus on kontrastne pildi ülejäänud monokroomsetele värvidele. Taldrikud on hallika värvusega lina peal. Lina on kuldse anuma vasakul küljel volditud. Volditud kohast on näha lauda. Kõige silmapaistvamad esemed on hõbeanum, klaas ja kuldne anum. Nii taldrikutel kui anumatel on näha, kuidas valgus nende peal erinevalt peegeldab. Heda on suutnud esemeid hoolikalt jälgides leida detaile, mida alati tähele ei paneks. Need detailid on maali olemust visuaalselt palju rikkalikumaks muutnud.
Heda stiil arenes tema 1640. aastate teostes. Ta hakkas oma teoste objektide hulka lisama kortsus salvrätikuid ja ümberlükatud vaase. Need objektid andsid Hedale maalides väljakutse säilitada ühtekuuluvust ja korda segamini keskkonnas. Lisades oma teostele rohkem objekte, eksperimenteeris ta kompositsiooni stiilidega. 1650. aastatel hakkas kasutama laiemat värviskeemi.
Teosed
Teadaolevaid teoseid on umbes 70. Heda kasutas õlivärve ja maalis tavaliselt puitpaneelile. Heda teoseid on võrreldud mitmete kunstnike omadega. Näiteks Floris van Dycki ja Pieter Claeszi teosed sarnanevad Heda omadega. Samas kasutasid nad oma teostes erksamaid värve kui Willem. Kuigi ta kasutas samu objekte mitmel maalil, olid Heda teosed sellele vaatamata unikaalsed. Lisaks eespool mainitud kunstnikele oli Willemi hilisemates teostes sarnasusi ka kunstnik Willem Kalfi teostega. Heda teoses on näha oskust anda edasi karikate, klaaside ja metallide olemust. Heda tegi kodusema atmosfääriga maale, kuid hiljem lisandusid ka luksuslikuma välimusega teosed. vasakul|pisi|"Vaikelu kannu, veiniklaasi ja pirukaga laual" (u 1636), õli lõuendil|323x323px|alt=
Pärand
Ta oli üks tuntumaid vaikelumaalijaid ning tema maale kasutavad mitmed kunstiajaloolased 17. sajandi hollandi maalikunsti teoste hulgast kunstiajaloo näidetena. Tema õpilaste hulka kuulusid Maerten Boelema de Stomme, Hendrik Heerschop ja Arnold van Beresteyn. Ka Heda poeg ja õpilane Gerrit Willemsz maalis isa teostega sarnanevaid vaikelusid.
Maine ja taasavastus
Kuigi teda austati Haarlemi kriitikute poolt, oli Heda elu kohta vähe teada ning ta jäi Hollandi kaasaegsete kunstiajaloolaste hulgas tähelepanuta. Heda loomingu avastas uuesti prantsuse kunstikriitik Théophile Thoré-Bürger 1860. aastatel. Näinud Heda teost "Vaikelu kullatud peekriga" Rotterdami muuseumis, hakkas ta Hedat pidama üheks parimatest Hollandi 17. sajandi barokiaja kunstnikest. Nende hulka kuulusid ka Jan Steen, Samuel van Hoogstraten, Pieter de Hooch ja Gabriel Metsu. Théophile Thoré-Bürger kiitis Heda võimekust teha tagasihoidlikust olemuslikkusest hiilgav elu tähistamine. 19. sajandil, kui suhtumine žanrimaalidesse muutus ja Hollandi kunst sai jällegi populaarseks, hakkasid ka Heda teosed taas populaarsust koguma ja nendest räägiti üle kogu maailma. Tema kunstiteoseid võib näha paljudes muuseumides, näiteks Amsterdamis Rijksmuuseumis, Pariisis Louvre'is ja Peterburis Ermitaažis.
Holokausti eitamise keelatus
pisi|300px|Holokausti eitamise keelanud riigid Holokausti eitamise vastased seadused kehtivad 70 Euroopa riigis ja Iisraelis. Lisaks sellele on paljudes riikides laiemad genotsiidi eitamise vastased seadused. Holokausti eitamise keelanud riikidest on keelanud ka muid natsismiga seotud tunnuseid, nt natsisümboolika kasutamise Austria, Poola, Rumeenia, Saksamaa ja Ungari.
Mitmes riigis on proovitud holokausti eitamist seadusega piirata. Sellised eelnõud on arutluse all olnud nt Eestis, Ameerika Ühendriikides ja Suurbritannias. Seaduse kritiseerijate hinnangul riivavad sellised seadused liiga palju põhiõigusi, peamiselt sõna- ja väljendusvabadust. Holokausti ohvreid esindavate organisatsioonide seas pole siiani holokausti eitamise keelustamise kohta konsensusele jõutud.
Lisaks genotsiidi eitamisele on mitmed riigid keelustanud genotsiidi õigustamise.
Eesti
Eestis taheti holokausti eitamine keelustada Euroopa Liidu Nõukogu 2008. aasta raamotsuse 2008/913/JSK järgi karistusseadustiku muutmisega. Juulis 2012 andis Reformierakonna ja Kristen Michali juhitud Justiitsministeerium sisse karistusseadustiku, kriminaalmenetluse seadustiku, vangistusseaduse ja väärteomenetluse seadustiku muutmise seaduse eelnõu. Eelnõu kohaselt sooviti lisada karistusseadustikku § 151¹ järgmises sõnastuses:
Eelnõu ei läinud läbi ning holokausti eitamine Eestis seadusega keelatud ei ole.
Belgia
Belgias on holokausti eitamine 1995. aastast keelatud Belgia holokausti eitamise seadusega. Karistuseks on võimalik määrata kuni aastane vangistus ning kuni 2500€ suurune trahv.
Iisrael
Iisraeli parlament keelas holokausti eitamise juulis 1986.
Itaalia
Itaalias muudeti rassismivastast seadust 2016. aastal. Ära keelati holokausti eitamine, mille eest võib määrata kuni kuue aasta pikkuse vanglakaristuse.
Kreeka
Kreeka parlament keelustas holokausti ja muude inimsusvastaste kuritegude eitamise septembris 2014. Kreeka eripära on, et karistuse määramise eeldus on kavatsus põhjustada vägivalda, õhutada vaenu või ähvardada või solvata mõnd seadusega kaitstud gruppi. Lihtsalt holokausti toimumise küsimärgi alla seadmisest süüteokoosseisu täitmiseks ei piisa.
Leedu
Leedus on Natsi-Saksamaa ja Nõukogude Liidu kuritegude eitamine ja heakskiitmine keelatud.
Liechtenstein
Liechtensteini kriminaalõigus keelab genotsiidi eitamise. Kuigi holokausti eraldi välja toodud ei ole, katab Liechtensteini karistusseadustiku paragrahv 283 ka selle eitamist.
Luksemburg
Luksemburgis võib holokausti ja muude genotsiidide eitamise eest karistada kuni poole aasta pikkuse vanglakaristusega.
Poola
Poolas on lisaks holokausti eitamisele keelatud ka kommunistlike režiimide kuritegude eitamine.
Portugal
Portugali kriminaalõigus küll holokausti eitamist eraldi ei keela, kuid keelatud on sõjakuritegude eitamine, kui selle eesmärgiks on vaenu õhutamine.
Prantsusmaa
Prantsusmaal on 1945. aasta Nürnbergi harta järgi inimsusvastasteks kuritegudeks liigituvate tegude eitamine keelatud Gayssot' seadusega. Nürnbergi harta alusel mõisteti Natsi-Saksamaa juhid pärast teist maailmasõda Nürnbergi protsessil süüdi. Robert Faurisson proovis seadust ÜRO Inimõiguste Komitees vaidlustada, kuid see ebaõnnestus. Pierre Maraisi ja Roger Garaudy appellatsioonid Gayssot' seadusele lükati aastatel 1996 ja 2003 Euroopa Inimõiguste Kohtus tagasi.
Rumeenia
Rumeenias on holokausti eitamine keelatud aastast 2006. Sama seadusega on keelatud ka rassistliku, fašistliku või ksenofoobse sümboolika, riietuse ja žestide kasutamine.
Saksamaa
Saksa kriminaalõiguses on holokausti eitamise ebaseaduslikkus kaetud vaenu õhutamise ehk Volksverhetzungi keelustatusega. Lisaks keelab kriminaalkoodeksi § 86a "põhiseadusevastaste organisatsioonide" sümboolika, nt natsisümboolika ja Islamiriigi lipu.
Ungari
Ungari parlament keelustas holokausti eitamise ja labastamise veebruaris 2010. Karistada võib kuni kolme aasta pikkuse vangistusega. Juunis 2010 muutis äsjavalitud Fideszi enamusega parlamendikoosseis seaduse sõnastuse kujule "karistada neid, kes eitavad natsionaalsotsialistlike või kommunistlike süsteemide poolt toime pandud genotsiide või eitavad muid fakte inimkonna vastu suunatud kuritegudest".
Venemaa
Seadus, millega keelati NSVL-i teise maailmasõja aegse tegevuse kohta tahtliku valeinfo levitamine ja natside kangelastena kujutamine, võeti Venemaal vastu mais 2014.
Tuliliilia
Tuliliilia (Lilium bulbiferum) on liilialiste sugukonda kuuluv liilia perekonda kuuluv taimeliik, püsik.
Tuliliilia kasvab 20–90 cm, harva kuni 120 cm kõrguseks. Valge sibul on munajas, selle soomused on laiad ja teravikulised. Tuliliilia sigisibulad arenevad lehtede kaenlais. Sigisibulad on rohekad või helepruunid, paari aastaga areneb kasvama läinud sigisibulast õitsev taim. Tuliliilia õitseb juunis ja juulis.
Tuliliilia on Euroopas ainus looduslikult kasvav liilialiik. Tuliliilia on pärit Lõuna-Euroopast. Ta kasvab peamiselt Lõuna- ja harvem Kesk-Euroopa mägedes Püreneedest läbi Korsika ja Apenniinide Balkani poolsaare põhjaosani. Põhja-Euroopas on seda teadaolevalt kasvatatud alates 17. sajandist.
Tuliliilial on kaks teisendit: ''L. bulbiferum var. croceum ja L. bulbiferum var. bulbiferum''.
Vändra JK Vaprus
Vändra JK Vaprus on 30. septembril 2009 loodud Eesti jalgpalliklubi, mis tegutseb Vändras.
Bantud
pisi|Bantu rahvaste ligikaudne jaotus Guthrie klassifikatsiooni järgi Bantud on rühm Aafrika etnilisi gruppe (eri hinnanguil 300–600), kes kõnelevad Bantu keeli ning asuvad alal Kamerunist üle Kesk-Aafrika ja Ida-Aafrika kuni Lõuna-Aafrikani. Vastastikuse mõistetavuse kriteeriumi alusel on bantu keeli umbes 250, ehkki keele ja murde piir jääb tihti segaseks ning "Ethnologue" loetleb 535 bantu keelt.
Bantu rahvad jagunevad sadadeks rühmadeks, millest ükski pole suurem kui mõni miljon inimest (suurim on 10 miljoni kõnelejaga suulu keel). Suahiili keel, mida kõneleb 5–10 miljonit inimest, on laiema tähtsusega, kuna kümned miljonid kõnelevad seda soravalt teise keelena. Bantude hulka kuuluvad nt lubad, makuad, kosad, ruandad, rundid, njandžad, kongod ja kikujud.
Nava oja
Nava oja on oja Jõgeva maakonnas Jõgeva ja Tartu maakonnas Tartu vallas.
Oja on 21 km pikk, valgla pindala on 65,6 km². Oja suubub Elistvere järve.
Halluasiit
Halluasiit on monokliinne silikaatne savimineraalide hulka kuuluv mineraal. Halluasiidi idealiseeritud keemiline valem on Al2Si2O5(OH)4. Tavaliselt tekib see teiste alumiiniumit ja räni sisaldavate mineraalide hüdrotermilisel moondel, näiteks Utah' aladel tekib see üle rüoliidi voolava vee mõjul. Kuna halluasiit esineb tihti koos dikiidi, kaoliniidi, montmorijoniidi ja teiste savimineraalidega, siis on ainus võimalus selle kindlamaks määratlemiseks mineraali röntgendifraktsioonianalüüs.
Halluasiit tekib basaldi, andesiidi ja rüoliidi murenemisel. Kuna mineraali tekkel mängib olulist osa vesi, on see sagedasem troopikas, kus sademeid on rohkem. Kuna mineraali teket soodustab suur CO2 sisaldus, siis esineb halluasiit sageli karbonaatsete kivimite läheduses. Mineraal sisaldab sageli lisanditena titaani, kaltsiumit, kaaliumit, naatriumit, rauda, kroomi, magneesiumit, niklit ja vaske.
Mineraali kirjeldas esimesena Pierre Berthier 1826. aastal. Halluasiit sai nimetuse Belgia geoloogi Jean Baptiste Julien d'Omalius d'Halloy järgi. Selle tüüpleiukohaks on Angleur Belgias Liège'i lähistel. Mineraali Eestile lähim esinemiskoht on Tankavaara Soomes.
Halluasiiti kaevandatakse Uus-Meremaal, Belgias, Prantsusmaal ja Kanadas. Tänapäeval valmistatakse sellest portselani, aga varem on seda kasutatud ka nafta krakkimisel katalüsaatorina.
Vader (perekonnanimi)
Vader on perekonnanimi.
2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Vader Eestis 15 mehel ja 18 naisel.
Pistleek
Pistleek on põlemisgaaside kiire üldsüttimine, kui gaasid on kuumenenud vajaliku temperatuurini ja ruumis on vabaks põlemiseks kõik vajalikud komponendid olemas.
Keskmalevkond
Keskmalevkond võib tähendada
Siuge kihistik
Siuge kihistik (inglise Siuge Member) on ordoviitsiumi ladestu Porkuni lademe Ärina kihistusse kuuluv kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Arvo Rõõmusoks aastal 1967. Kihistik on nime saanud endise Siuge küla järgi.
Kihistiku stratotüüp on Tamsi külas asuv vana Siuge paemurd, mis on täiesti kinni kasvanud ja looduses raskesti eristatav. Juba aastal 1981 oli lahtist lubjakivi näha üksnes vana lubjaahju juures, ent ka need on tänapäeval mattunud. Seal esines Tõrevere kihistiku lubjakivi ja Siuge kihistiku pruunikat savirohket lubjakivi. Sealne lubjakivi sisaldas lamellidena ka merglit.
Siuge kihistik on Ärina kihistu keskmine kihistik, sellel lasub Tõrevere kihistik ja selle all lamab Vohilaiu kihistik.
Andi Pärn
Andi Pärn (sündinud 17. mail 1957 Avinurme vallas Ida-Virumaal) on eesti bioloog ja ökoloog-keskkonnakaitsja.
Elulugu
Pärn on lõpetanud 1975 Rakke Keskkooli ja 1983 Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia osakonna. 1983–1985 oli ta TRÜ botaanika ja ökoloogia kateedri stažöör-uurija, 1986 ökosüsteemide labori nooremteadur ja vaneminsener, 1986–1992 Tartu Ülikooli botaanikaaia direktor, 1992–1996 TÜ doktorant, 1995 bioloogia-geograafiateaduskonna dekanaadi juhataja ning 1996–1998 TÜ teadus- ja arendusosakonna juhataja. 1999–2005 oli ta Eesti Põllumajandusülikooli ning aastast 2005 on ta Eesti Maaülikooli teadus- ja arendusosakonna juhataja.
Teadustöö
Andi Pärna peamised uurimisvaldkonnad on lihhenoloogia ja keskkonnakaitse. Ta on osalenud teadusekspeditsioonidel Baikali äärde (1979, 1980, 1981, 1982, 1986). Pärn on SA Tartu Teaduspark nõukogu liige aastast 2000, ta on avaldanud kümmekond teadustrükist.
Jakuudid
thumb|Jakuudi naine 19. sajandi lõpus
Jakuudid (jakuudi сахалар) on turgi rahvas Ida-Siberis Sahha Vabariigis (Jakuutias). Kõnelevad jakuudi keelt. 2002. aasta rahvaloenduse andmetel elas Venemaa Föderatsioonis 443 852 jakuuti, neist Sahha Vabariigis 432 290 (45,5% elanikkonnast). 2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas Venemaa Föderatsioonis 478 085 jakuuti, neist Sahha Vabariigis 466 492 (49,9% elanikkonnast). Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 15 jakuuti, neist 13 Tallinnas.
Taimõril ja Jakuutia loodeosas elavaid jakuudi keele murret kõnelevaid dolgaane peetakse eraldi rahvaks.
Loode-Jakuutias elavad jakuudid tegelevad ka põhjapõdrakasvatusega.
Vene riigi koosseisu sattusid jakuudid 1620.–1630. aastatel. Õigeusu võtsid nad vastu 18. sajandi teisel poolel, kuid teataval määral säilis ka šamanism. Maaviljelusega hakkasid jakuudid tegelema alles 19. sajandi keskel.
6 (Tallinna trammiliin)
6. trammiliin on Tallinna trammiliin, mis teenindab reisijaid liinil Kopli – Tondi. Liini kasutati ainult teiste trammiliinide asendamiseks remondi ajal, kuid alates 2023. aastast jääb trammiliin 6 käiku püsivalt.
Kanepiürt
Meditsiiniline kanep on taimset päritolu droog, mida kasutatakse meditsiinilistel eesmärkidel, sh mitme haigusliku seisundi raviks. Seda manustatakse kas aurustades, suitsetades, süües või ekstraktide ja kapslite kaudu.
Droogil on leebe psühhotroopne toime ja seda kirjutavad välja raviarstid riigi seadusandliku regulatsiooni järgi.
Ürdid
Mitmesuguste haiguslike seisundite ravi või teraapia osana kasutatakse erinevaid kanepiürte. Nende THC sisaldus on varieeruv, mistõttu viidatakse droogile ka taimeliigi nimetusega:
Ravitoime teaduslik uurimine ja tulemused
Meditsiinilise kanepi tõhusus iivelduse, oksendamise, premenstruaalne sündroomi, tahtmatu kehakaalu languse, unetuse ja isupuuduse ravil on tõestatud. Täheldatud on ravitoimet spastilisuse, valulikkust põhjustavate terviserikete, närvivalude, astma ning glaukoomi puhul.
Esialgsed tulemused näitavad, et kanepipõhised ravimid võivad kasulikuks osutuda soolepõletiku, migreeni, fibromüalgia ja nendega seotud vaevuste ravimisel, samuti sarkoidoosi korral. On täheldatud ka, et kanep leevendab tänu oma lihaseid lõõgastavale toimele mõningaid seljaaju vigastuse sümptomeid.
Kanepi kasutamine ei seondu dopamiinitasemete kõikumisega.
Muud uuringud leiavad, et kanepiürt või kannabinoidid võivad kasulikud olla alkoholi kuritarvitamise ravil. Samuti ravitakse kanepiürdiga lateraalskleroosi, kollageenist põhjustatud artriiti, astmat, ateroskleroosi, bipolaarset häiret,  pärasoolevähki, HIV-ga seotud sensoorset neuropaatiat, depressiooni,  düstooniat, epilepsiat,   seedimishaigusi, glioome,  C-hepatiiti, Huntingtoni tõbe, leukeemiat, nahakasvajaid, Parkinsoni tõve, traumajärgset stressi, psoriaasi, uneapnoet, ja anoreksiat.
Arvatakse, et kanepitaimede eri osades sisalduvad kannabinoidid, nagu Δ9-tetrahüdrokannabinool ehk THC, käivitavad kasvajarakkudes autofaagia. Kannabinoid nimetusega kannabidiool ehk CBD blokeerib geeni ld-1 aktiivsuse, millel arvatakse olevat juhtosa metastaaside leviku regulatsioonil.
Täpset loodusliku kanepi toimet inimeste (aga ka teiste loomade, kelle mitmes koes on tuvastatud kannabinoidiretseptorid) CT1 ajus, südames ning veresoontes, CT2- lümfisüsteemi T-rakud ning B-rakud jm käesoleval ajal ei tunta.
Samuti ei saa loomkatsete tulemusi alati inimestele üle kanda. Nii näiteks väidetakse loomkatsete põhjal, et kanep ravib vähki, kuid käimasolevad kanepi toime inimuuringud ei ole seda adekvaatselt tõestanud.
Meditsiinilistel eesmärkidel kasutatav kanep ei põhjusta täiskasvanutel püsivaid kognitiivseteid häireid, kuid noorukite pikaajalist ravi tuleb hoolikalt kaaluda, kuna nad on kõrvaltoimete suhtes vastuvõtlikumad. Võõrutamise sümptomid tekitavad probleeme harva. Kannabidioolil (CBD-l) on potentsiaal leevendada krampe, põletikku, köha, iiveldust ning pärssida vähirakkude kasvu. Esialgsed uuringud on näidanud ka potentsiaalset abi psüühiliste seisunditega, nagu ärevus, depressioon ja psühhoos. Kuna kannabidiool leevendab nimetatud sümptomeid, võivad kannabidiooli sisaldavad kanepisordid suures koguses väga kasulikud olla.
Kõrvaltoimed
Osal meestel võivad kanepi suitsetamisega kaasneda erektsioonihäired.
Kanep on narkootilise toimega valuleevendaja ja selle alkoholitõmmise suurtes doosides tarbimine võib seisata südametegevuse.
Algonkini keel
pisi|Algonkinikeelne silt Quebec'is Algonkini keel (inglise keeles Algonquin, algonkini keeles anishinaabemowin) on algonkini-ritva keelkonna algonkini keelte hulka kuuluv keel. See on lähedases suguluses odžibvei keelega; mõnikord peetakse seda odžibvei keele murdeks.
Algonkini keelt kõnelevad inimesed elavad Kanadas Edela-Québecis, Loode-Ottawas, Maniwaki lähialadel ja Golden Lake'i piirkonnas Ontarios.
Algonkini keelel on kaks murret: põhjaalgonkini murre ja lõunaalgonkini murre ehk Nipissingi murre. Murdeerinevused on suured.
Keelkonna andmed Ethnologue’i põhjal
Kirjaoskuse määr L1: 30% -60%. Kirjaoskuse määr L2: 75% -100%. Keelt õpetatakse põhikoolis, mõningaid suulisi ja kirjalikke vorme keskkoolis.
Arvsõnad
Kirjapildis kasutatakse araabia numbreid, kuid hääldus on järgmine:
Täishäälikud
lühike a [ʌ] e [e] or [ɛ] i [ɪ] o or u [ʊ] pikk à (ka á või aa) [aː] è (ka é või ee) [eː] ì (ka í või ii) [iː] ò (ka ó või oo) [oː]
Täishäälikuühendid
aw [aw] ay [aj] ew [ew] ey [ej] iw [ew] ow [ow]
Keelenäide
anokì kìjig [ʌnokiː kiːʒɪɡ] – tööpäev
Mida huvitavat veel?
Eelkooliealistele lastele on üheks meetodiks algonkini keele õpetamisel trummimäng ja laulmine.
Hanno Ohvril
Hanno Ohvril (sündinud 20. mail 1946 Tallinnas) on Eesti atmosfäärifüüsik.
Elulugu
Hanno Ohvril on tolliametniku poeg.
Kazitiškise vald
Valla pindala on 162 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1 011 inimest. Valla keskus on Kazitiškise küla. Vallamaja asub aadressil Parko g. 7. Vallavanem on Drąsutis Jelinskas. pisi|Vallamaja pisi|Valla maastik pisi|Antakmenė kalmistu pisi|Ažvinčiai pisi|Gedžiūnėliai kirik pisi|Grybėnai raamatukogu pisi|Jakėnai kalmistu pisi|Sabališkė pisi|Švedriškė kirik pisi|Tolimėnai pisi|Suur kivi Vardžiukiemise külas
Hanno Ohvril
Elulugu
Lõpetas 1964 Tartu 1. Keskkooli, 1969 Tartu Ülikooli füüsika osakonna, füüsika-matemaatikakandidaat (1977, Aeroloogia Keskobservatoorium, Moskva), väitekiri "Корреляционный анализ полей кучевых облаков и трансформированных ими полей радиации". Korduvalt stažeerinud Granada Ülikoolis Hispaanias (sh oponeerinud doktoritöid), Bergeni Ülikooli Geofüüsika Instituudis Norras, Helsingi Ülikoolis ja Soome Meteoroloogia Instituudis. Oli 1970–80 AAI insener ja nooremteadur, 1985–1988 TÜ geofüüsika kateedri vanemõpetaja, 1988–1991 dotsent, 1991–1992 kateedri juhataja kohusetäitja, dotsent, 1993– keskkonnafüüsika instituudi dotsent. Õpetanud atmosfääri- ja merefüüsikat, samuti meditsiinilist ja biofüüsikat; koostanud õppevahendeid.
Kazitiškise vald
Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid
Hanno Ohvril
Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: atmosfääri- ja merefüüsika, sh pilvede ja kiirgusvälja korrelatsioonanalüüs, atmosfääri läbipaistvuse ja sumeduse arvutusmeetodite täiustamine ning läbipaistvuse mitmekümneaastaste aegridade koostamine, õhusamba niiskusesisalduse parametriseerimine Läänemere regioonis, õhusamba aerosoolisisalduse kirjeldamine päikesekiirguse mõõtmise alusel. Osalenud maismaa-, mere- ja lennuekspeditsioonidel. Saanud kodu- ning välismaiseid uurimis- ja stažeerimistoetusi. 50 teadustrükist.
Maria Emanuel
Maria Emanuel (31. jaanuar 1926 – 23. juuli 2012) oli Saksi kuningliku perekonna pea ja titulaarne Meißeni markkrahv 9. augustist 1968 kuni surmani.
Tema vanemad olid prints Friedrich Christian (1893–1968) ja viimase abikaasa, Thurni ja Taxise printsess Elisabeth Helene (1903–1976).
Ta abiellus 23. juunil 1962 Anhalti printsessi Anastasiaga (sündinud 1940), kuid abielu oli lastetu.
Vältimaks Saksi kuningliku perekonna väljasuremist, leppis Maria Emanuel 14. mail 1997 perekonnaliikmetega kokku, et tema järglaseks saab tema õepoeg Alexander de Afif ja adopteeris ta 1. juulil 1999. Printsid Albert, Dedo ja Gero taganesid kokkuleppest 2002. aastal ja Albert pidas ennast tema järglaseks kuni oma surmani 6. oktoobril 2012.
Keskmalevkond (Pärnumaa)
Keskmalevkond oli Kaitseliidu Pärnumaa maleva malevkond, mis asutati 1929. aasta 1. jaanuaril, kui liideti maleva Sauga ja Uulu-Surju iseseisvad kompaniid.
Claudia Sersun
Claudia Sersun (sündinud 7. mail 1958 Slobozia-Dușca) on Moldova poliitik ja aktivist.
Ta oli Criuleni ja Ialoveni linnaosa ning Chișinău maakonna kultuuriosakonna juhataja. Ta on olnud naiste poliitilise klubi asutajaliige alates 16. detsembrist 1999.
Auhinnad
Claudia Sersunile on antud Rumeenia kõrgeim aumärk – Rumeenia Tähe orden.
Vahe (ansambel)
Ansambel asutati 1982.
Sotsiaalpsühholoogia
Tavaliselt seletavad sotsiaalpsühholoogid inimeste käitumist vaimuseisundite ja vahetu sotsiaalse olukorra interaktsiooni kaudu. Kurt Lewini kontseptuaalses valemis vaadatakse käitumist kui funktsiooni, mille liikmeteks on isik ja keskkond, B=f(P,E). Üldiselt eelistavad sotsiaalpsühholoogid laborikatsetes leitud empiirilisi tulemusi. Sotsiaalpsühholoogia teooriad on tavaliselt pigem spetsiifilised ja fokuseeritud kui kõikehõlmavad ja üldistavad.
Sotsiaalpsühholoogia on interdistsiplinaarne valdkond, mis ühendab psühholoogiat ja sotsioloogiat. Vahetult II maailmasõja järel tegid psühholoogid ja sotsioloogid palju ühiseid uuringuid. Viimasel ajal on need teadused järjest enam spetsialiseerunud ja teineteisest eemaldunud, sotsioloogid keskenduvad peamiselt "makromuutujatele" (näiteks sotsiaalne struktuur). Sotsiaalpsühholoogias on sotsioloogiline lähenemine siiski endiselt samaväärse tähtsusega kui psühholoogiline uurimistöö.
Lisaks lõhele, mis tekkis psühholoogia ja sotsioloogia vahel, on toimunud ka teatav lahknemine Ameerika ja Euroopa sotsiaalpsühholoogide rõhuasetustes. Väga suure üldistusega võib öelda, et Ameerika uurijad on keskendunud rohkem indiviidile, samas kui Euroopas pööratakse rohkem tähelepanu grupitasandi nähtustele (vt grupidünaamika).
Ajalugu
Sotsiaalpsühholoogia saavutas teoreetilise ja metodoloogilise küpsuse 1980. ja 1990. aastatel. Praegu reguleerivad uurimistööd täpselt sõnastatud eetika standardid ning traditsiooniliste lähenemiste kõrvale on tulnud rohkem pluralismi ja mitmekultuurilisust tunnustavaid vaateid. Praegused uurijad huvituvad paljudest nähtustest, kuid kõige enam on viimastel aastatel kasvanud atributsiooni ehk omistuse, sotsiaalse kognitsiooni ehk sotsiaalse tunnetuse ja enesekontseptsiooni uurimine. Sotsiaalpsühholoogid on jätkuvalt seotud rakendusuuringutega, andes oma panuse tervise-, keskkonna- ja kohtupsühholoogiasse.
Hoiakud
Sotsiaalpsühholoogias on hoiakud defineeritud kui õpitud, globaalsed hinnangud inimesele, objektile, kohale või probleemile, mis mõjutavad mõtlemist ja käitumist. Lihtsalt öeldes on hoiakud elementaarsed väljendused nõustumiseks või mittenõustumiseks, pooldamiseks või mittepooldamiseks või nagu Bem väljendas – meeldimiseks või mittemeeldimiseks. Näiteks võib tuua šokolaadijäätise eelistuse või teatud poliitilise partei väärtuste toetamise.
Sotsiaalpsühholoogid uurivad hoiakute kujunemist, struktuuri, muutusi, funktsiooni ning suhet hoiakute ja käitumise vahel. Kuna inimesed on mõjutatud olukorrast, siis ei pruugi üldised hoiakud kõige paremini ennustada konkreetset käitumist. Näiteks võib inimene, kes hoolib keskkonnakaitsest, jätta ühel teatud päeval purgi taastöötlemata.
Viimasel ajal on hoiakute uurimisel tähelepanu pööratud eristuste väljaselgitamisele traditsioonilise eneseraporteeritud hoiaku mõõtmiste ja implitsiitsete ehk teadvustamata hoiakute vahel. Näiteks on katsed, mis on tehtud implitsiitsete assotsiatsioonide testiga, leidnud, et inimestel on teadvustamata eelarvamused teiste rasside suhtes ehkki eksplitsiitsed vastused väljendavad neutraalsust. Üks uuring leidis, et erirassidest inimeste interaktsioonis korreleeruvad eksplitsiitsed hoiakud verbaalse ning implitsiitsed mitteverbaalse käitumisega.