cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Koera süda (film 1988)
Süžee
Moskva, mõned aastad pärast oktoobrirevolutsiooni. Kodutu hulkuv koer otsib toitu ja peavarju. Silmapaistev kirurg, professor Filipp Filippovitš Preobraženski on saavutanud märkimisväärseid tulemusi noorendamise alal. Teaduslikke uuringuid jätkates mõtleb ta välja enneolematu eksperimendi – ta otsustab siirata koerale mehe ajuripatsi ja munandid. Professor meelitab koera poest ostetud vorstijupiga koju. Loomale pannakse nimeks Šarik. Ta leiab ulualust ja hoolitsust professori uhkes seitsmetoalises korteris. Ja ikkagi imestab ta, miks ta seal on. Liiga hilja taipab ta, et teda vajatakse katseloomaks. Elundidoonoriks saab Klim Tšugunkin – joomingu ajal kakluse käigus tapetud viinanina ja huligaan. Operatsiooni tulemused ületavad kõik lootused: Šariku jäsemed pikenevad, karvkate kaob, areneb välja kõnevõime. Moskvas levivad kuuldused professori kodus asetleidvatest imedest. Kuid professoril tuleb peagi kahetseda tehtut. Kuigi Šarikust saab justkui inimene, kanduvad talle Klim Tšugunkinilt üle tolle iseloomujooned ja halvad kombed – agressiivsus, ropendamine, joomine –, kuid endiselt ei salli ta kasse. Ta võtab endale nimeks Poligraf Poligrafovitš Šarikov, hakkab tööle Moskva linna puhastusosakonnas, mis tegeleb hulkuvate neljajalgsete püüdmise ja hukkamisega, ning käib läbi revolutsionääridega, kes sepitsevad vandenõu Preobraženski väljatõstmiseks korterist. Šarikov muudab professori ja tema abiliste elu põrguks. Majakomitee esimehe Švonderi ässitamisel kirjutab ta kaebekirju oma looja peale, nõuab endale korterit, varastab raha, lõhub mööblit ja ähvardab revolvriga. Professoril ei jää muud üle, kui tunnistada oma eksperiment nurjunuks ja tehtu tagasi pöörata. Šarikovist saab jälle koer. Šarikuna mäletab ta vähe sellest, mis temaga vahepeal juhtus, kuid see ei tee talle muret. Tema rahuloluks jäetakse ta elama professori korterisse.
Lustig
Nimede eestistamisel anti Lustigi-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Kalmaru, Kõrgas, Laasma, Luhamaa, Orumaa, Orutalu ja Õispuu.
Lähismurd
Reaalarvu a lähismurruks nimetatakse matemaatikas ratsionaalarvu r, mis on reaalarvule a etteantud täpsusega lähendatav.
Näiteks reaalarvu a n-nda komakohani lähendatav lähismurd peab rahuldama võrratust
Juhul, kui a > r, öeldakse, et lähismurd r on puuduga. Kui aga a<r, siis öeldakse, et lähismurd on liiaga.
Antarktiline oaas
Antarktiline oaas on maa-ala Antarktika äärealadel, mis pole kaetud liustikega. Nimi on saanud kõrbete oaaside sarnasuse tõttu, sest elutingimused on seal soodsamad kui ülejäänud territooriumil.
Antarktiliste oaaside pindala varieerub, ulatudes mitmekümnest kuni mitmesaja ruutkilomeetrini.
Antarktilised oaasid jagatakse kolmeks rühmaks:
Kalm (perekonnanimi)
Kalm on eesti perekonnanimi.
2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kalm 376 inimesel: 177 mehel ja 199 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kalm meeste puhul 366. kohal ja naiste puhul 344. kohal. Perekonnanime Kalm kandja oli keskmiselt 44 aasta vanune (mediaanvanus oli 43). Perekonnanimi Kalm on levinuim Jõgeva maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 16,1. .
Oscar Wilde'i ja Eduard Vilde skulptuur
pisi|Oscar Wilde'i ja Eduard Vilde skulptuur Oscar Wilde'i ja Eduard Vilde skulptuur on Tartus Vallikraavi tänaval asuv pronksskulptuur, mis kujutab graniitpingil istuvaid kirjanikke Eduard Vildet ja Oscar Wilde'i.
Skulptuuri autor on Tiiu Kirsipuu.
Monument avati 30. mail 1999.
Skulptuuri koopia kingiti 2004. aastal Iirimaal asuvale Galway linnale.
Eesti Teaduste Akadeemia Looduskaitse Komisjon
Eesti Teaduste Akadeemia Looduskaitse Komisjon on Eesti Teaduste Akadeemia Bioloogia, Geoloogia ja Keemia Osakonna juures tegutsev ühendus.
Organisatsiooni eesmärgid on aegade jooksul muutunud: algusaastail keskenduti peamiselt Eesti NSV kaitsealade süsteemi loomisele ja loodusmälestiste arvelevõtmisele, hiljem seoses teiste looduskaitsega tegelevate organisatsioonide esilekerkimisega on keskendutud peamiselt traditsioonilisele looduskaitsele.
Ajalugu
Looduskaitse Komisjon asutati 23. novembril 1955, olles esimene II maailmasõja järgne looduskaitseorganisatsioon Eestis.
Komisjon asutati 12 liikme (Eerik Kumari, Endel Varep, Hans Trass, Karl Eichwald, August Karu, Evald Lall, Viktor Masing, Aleksander Niine, Karl Orviku, Roman Spor, Aleksander Valsiner ja Herbert Viiding) eestvõttel. Komisjoni algse tuumiku moodustasid Eesti Looduseuurijate Seltsi juures 1920. aastast tegutsenud looduskaitsesektsiooni liikmed.
Looduskaitse komisjoni teadussekretärina ja järjepidevuse hoidjana on pikka aega töötanud Vaike Hang.
Komisjon on regulaarselt korraldanud pleenumeid erinevates looduskaitse valdkondades. Pleenumite materjalid on ilmunud eestikeelsete raamatutena.
Trükiseid
Koos teiste organisatsioonidega väljastatakse ja parandatakse muu hulgas Eesti punast raamatut. Komisjon algatas looduse kalendrite väljaandmise koos Eesti Looduseuurijate Seltsiga. Esimene ilmus Vambola Maavara koostatuna 1963. aastal. Selle väljaandmist jätkas seejärel palju aastaid Eesti Looduseuurijate Selts ja koostajaid oli erinevaid.
Linkuva vald
Linkuva vald (leedu keeles Linkuvos seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Pakruojise rajoonis.
Valla territooriumil on ka mitmed huutorid:
Anabari ringkond
Anabar on 1. järgu haldusüksus (ringkond) Nauru kirdeosas (geograafilised koordinaadid 0° 31′ S,  166° 57′ E).
Ringkond piirneb edelas Ewa ja Baiti ringkonnaga, läänes Anetani ringkonnaga, kagus Ijuwi ringkonnaga ja lõunas Anibare ringkonnaga.
Ringkonna pindala on 1,5 km². Ta on riigi 14 ringkonna seas pindalalt 5. kohal. Ringkonna laius on 0,1...1,2 km, pikkus 0,1...1,4 km.
Ringkonna elanike arv on 2006. aasta andmetel 810. Aastal 2004 oli elanike arv 855, millele vastab rahvastiku tihedus 577 in/km².
Religioon
Ringkonnas on protestantlik kabel.
Valimisringkond
Anabari ringkond kuulub koos Anibare ja Ijuwi ringkonnaga Anabari valimisringkonda.
Nimi
Anabari ringkond on saanud nime ajaloolise Anabari küla järgi. Paul Hambruchi järgi tähendab "Anabar" 'vähe mulda' või 'kõva nagu kivi'. Nähtavasti on see vihje sealsele väheviljakale rannavööndile.
Ajaloolised külad
Kuni 1968. aastani koosnes Anabari ringkond (Gau) 15 ajaloolisest külast:
Ruunaoja
Ruunaoja on oja Harjumaal.
Oja algab Sõjamäe rabast, voolab paralleelselt Tallinna Lennujaama territooriumi lõunapiiriga ja suubub Ülemiste järve. Oja paikneb osaliselt Mõigu asumis ning osaliselt Ülemiste ja Sõjamäe asumis.
Oja on andnud nime Ruunaoja bussipeatusele Tallinnas Suur-Sõjamäe tänaval ja Ruunaoja tänavale Lasnamäe linnaosas.
Tuula
Küla põhjapiiri märgib Keila jõgi, kirdepiiril Maidla jõgi ja idapiiril kulgeb Tallinna–Pärnu–Ikla maantee. Tuula põhjaosas asuvad põllud ja lõunaosas on enam metsamaad. Küla läbib Keila–Ääsmäe tee. Küla edelanurka ulatub Suure-Aru looduskaitseala.
Külas tegutseb Tallinna Hipodroom.
Ajalugu
Küla on mainitud juba Taani hindamisraamatus 1241. aastal (Tulalæ).
1839. aastal leiti külast tutulus, mis enam kui sada aastat oli ainuke Eestist leitu. Need olid Skandinaavias vööehetena laialt kasutatud.
Lumiste
Lumiste on eesti perekonnanimi.
2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Lumiste 412 inimesel: 196 mehel ja 216 naisel. Perekonnanimede levikult oli Lumiste meeste puhul 306. kohal ja naiste puhul 304. kohal. Perekonnanime Lumiste kandja oli keskmiselt 41 aasta vanune (mediaanvanus oli samuti 41). Perekonnanimi Lumiste on levinuim Lääne-Viru maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 9,13. .
7. lend
7. lend oli Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedris aastatel 1972–1976 õppinud lend.
Iseloomustuseks
Silma hakkab ka üliõpilaste võrdlemisi suur vanusevahe sama kursuse lõikes (Karusool täitus lavakoolis 30. eluaasta, neljas elukümnend jooksis Kergel); otse keskkoolipingist tulijaid oli 8 (Kibuspuu, Krjukov, Laanemets, Luik, Ots, Pedajas, Tamberg, Volkonski). Tooniandvateks kujunesid kursusel lavastaja suuna üliõpilased. Kursuse vaimseks liidriks ja autoriteediks võis pidada lavastaja suunal õppinud Merle Karusood, kes oli valitud ka kursusevanemaks.
Lõpetanute mälestuste kohaselt aidati üksteist koolitöös nii referaatide koostamisel, kohustusliku kirjanduse läbitöötamisel kui ka muus; kursus ei lasknud üksteisel võlgnevusi tekitada. Kursus armastas koos pidutseda ning hoidis võrreldes paljude teiste lavakooli lendudega ühte kuni lõpuni, ehkki hiljem (nt ETV saates "Lennud") tunnistavad ka selle kursuse lõpetanud, et seegi olnud teadlik valik ning pärast kooli lõppu pudeneti laiali. Kursusel oli ühiskassa, palju tehti väljasõite ning ühiskülastusi Moskva ja Peterburi teatritesse. Lavakooli lõpuaktuse päeval külastati üheskoos loomaaeda, kus meenutati esimese kursuse nn "loomaetüüde" ning korraldati pidulik õhtusöök kõigile pedagoogidele.
Tänapäevani (2014) on näitlejatena repertuaariteatris veel vaid Anne Paluver (Vana Baskini teatris), Külliki Saldre (Vanemuises) ja Kalju Orro (Tallinna Linnateatris). Teine osa (Karusoo, Pedajas, Peterson, Spriit, Volkonski) jätkavad lavastajana või õppejõuna ning kolmandad mõnes teatrile lähedases valdkonnas või on sootuks muule elualale suundunud (Kadri Tamberg).
Poslovitsa
Poslovitsa käär Pühajärve ääres on nime saanud samanimelise talu järgi. Poslovitsa taluga on seotud esimene kompleksne loodusuurimine Eestis, mis toimus aastatel 1918-1919. Nimelt peatusid Nüpli–Sihva tee ääres olevas talukompleksis Pühajärve ja selle lähiümbruse uuringu läbiviijad, loodusteadlased Hendrik Bekker ja Aleksander Audova. Lisaks peavarju pakkumisele abistas toonane Poslovitsa peremees Karl Tamm teadlasi loodusvaatlustel.
Poslovitsa talu õuel on tehtud ka mõned Eesti mängufilmi "Suvi" võtted; seal filmiti Teele kodu.
Christian Barthold Rotermann
Tema isa Christian Abraham Rotermann oli Tallinna ettevõtja, kes asutas kaubahoovi "Chr. Rotermann", mis tegeles peamiselt ehitustarvete valmistamise ning nende sisse- ja väljaveoga. Ta ehitas 1849. aastal Viru väljaku äärde Rotermanni kaubamaja, millega liitus ajapikku terve vabrikute kompleks ja Mere puiestee äärde kujunes nn Rotermanni kvartal.
Christian Barthold juhtis alates 1865. aastast oma isa alustatud äritegevust ning laiendas raua- ja puidutööstust. 1879. aastal ehitas ta Rotermanni kvartalisse aurusaeveski, asutas 1887. aastal makaronivabriku, ehitas 1888. aastal uue kaubahoone Mere puiestee äärde ning seejärel ka viljaveski, mis kasvas suurimaks Tallinnas. Tehaste toorainena kasutas ta nii kohalikku kui ka Venemaalt Volga äärest ja Lääne-Siberist kokkuostetud vilja. Tema ärijuhina tegutsemise ajal oli Rotermannide ettevõte Venemaal ja Lääne-Euroopas laialt tuntud, tema ise oli ka Tallinna linnavolinik ja Belgia aukonsul.
Isiklikku
Christian Barthold Rotermanni vanaisa, samuti Christian Rotermann tegutses Paides kullassepana, isa Christian Abraham Rotermann (1801–1870) oli aga algselt käsitöölisest mütsimeister, kes kolis 1828. aastal Tallinna.
Rotermann oli esimesi inimesi Tallinnas, kes ostis endale 20. sajandi alguses isikliku sõiduauto (Argus) ning tema poja Christian Ernst August Rotermanni auto Reo oli esimene USA auto Tallinnas.
Aastatel 1909–1910 ehitas Rotermann endale Tallinna kesklinna Mere puiestee algusse (maja nr 4) kolmekorruselise punastest tellistest moodsa elamu.
Dehüdraatimine
Dehüdraatimine ehk dehüdratiseerimine ehk dehüdrateerimine ehk veetustamine on vee eraldamine keemilises reaktsioonis.
2 R-OH → R-O-R + H2O
Alkohol laguneb, saaduseks on dietüüleeter ja vesi.
Georg Philipp Telemann
pisi|[[Valentin Daniel Preisleri käsitsi koloreeritud akvatinta heliloojast, tehtud Louis Michael Schneideri 1750. aastal valminud, kuid kaotsi läinud maali järgi]] Georg Philipp Telemann (14. märts 1681 Magdeburg – 25. juuni 1767) oli saksa helilooja.
Telemann õppis Leipzigi ülikoolis õigusteadust. Muusikas oli ta iseõppija. Ta oli Johann Sebastian Bachi, Antonio Vivaldi ja Georg Friedrich Händeli kaasaegne. Eluajal oli tal tegelikult hoopis suurem muusikaline tähtsus kui nendel kolmel, keda tänapäeval paremini tunneme. Telemannil oli mitu tähtsat muusikalist töökohta, ta asutas ja juhtis orkestreid ning oli õukonnamuusik.
Telemann abiellus 1709 Amalie Louise Juliane Eberliniga, kes oli Promnitzi krahvinna õuedaam. Tema äi Daniel Eberlin (1647–1715) oli helilooja ja kapellmeister, kellel oli 8 last. 1711 sündis Telemannile tütar, kuid tema naine suri pärast seda. Telemann leinas oma naist sügavalt. 28. augustil 1714 abiellus Telemann uuesti Frankfurdi linnaametniku tütre Maria Catharina Textoriga. Neil sündis 9 last, kuid naine rikkus sageli abielu ja jättis lõpuks oma mehe maha, olles talle enne tekitanud hiiglasliku kaardimänguvõla. Telemanni päästsid pankrotist tema sõbrad ja tema enese viljakus üha uute muusikateoste kirjutamisega.
Tema karjääri kulminatsioon oli muusikadirektori koht viies Hamburgi suurimas kirikus aastast 1721 kuni surmani.
Telemanni on tihti nimetatud ajaloo kõige viljakamaks heliloojaks, kui kriteeriumiks võtta säilinud teosed. Telemann lõi ligi 1500 kirikukantaati, 1000 orkestrisüiti, üle 40 ooperi ja passiooni, kammermuusikat.
Telemann on tähtis autoriõiguse pioneer. Ta taotles oma heliteoste trükis avaldamise ainuõigust ja suutis maksma panna seisukoha, et heliteoste avaldamise õigus kuulub heliloojale. Seda demonstreeris ta teiselgi viisil. Aeg-ajalt komponeeris Telemann teoseid, mida esitati üksnes väikesele kõrgaadlike rühmale, kuid varsti pärast seda laskis Telemann neid esitada oma avalikel kontsertidel, küsimata selleks üheltki võimukandjalt luba.
Thbilisi rahvusvaheline lennujaam
Thbilisi rahvusvaheline lennujaam (gruusia თბილისის საერთაშორისო აეროპორტი; IATA: TBS, ICAO: UGTB) on Gruusia peamine rahvusvaheline lennujaam. Ta on rahvusliku lennuliini Georgian Airways ning lennufirmade Sky Georgia ja TAM Air baasjaam alates detsembrist 2007. Lennujaam asub Thbilisi kesklinnast 20 kilomeetrit kagu pool.
Veebruaris 2007 valmis rekonstrueeritud lennujaam uue rahvusvaheliste lendude terminali ja parklaga ning remonditud radadega. Laiendati ka lennujaama teenindavat ala ning rajati raudteeühendus kesklinnaga. Thbilisi keskusega peab ühendust kuus rongi päevas kummaski suunas.
Lennujaama teenindava ala pindala on 25 000 m².
Kogu projekti maksumus oli 90,5 miljonit USA dollarit. Uus terminal suudab teenindada 2,8 miljonit reisijat aastas.
Aastal 2007 teenindas lennujaam 615 873 reisijat, mis oli 8,5 protsenti rohkem kui aastal 2006.
Pakruojise vald
Pakruojise vald (leedu keeles Pakruojo seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Pakruojise rajoonis.
Valla pindala on 143 km². 2011. aasta seisuga elas seal 7388 inimest. Valla keskus on Pakruojise linn (aastal 2011 oli seal 1550 elanikku). Vallamaja asub aadressil Prof. S. Ušinsko g. 26. Vallavanem on Saulius Margis.
Kvantteleportatsioon
Kvantteleportatsioon on kvantfüüsikale tuginev infoedastusviis, milles kvantinformatsiooni edastamine ei toimu füüsilise meediumi kaudu, vaid põimumiseks nimetatava kvantefekti abil. Põimunud kvantsüsteemide antud juhul oluliseks omadusesks on asjaolu, et mõõtes üht süsteemidest, saadakse automaatselt teada, millises olekus on teised süsteemid.
Pakruojise vald
Valla territooriumil on ka Gedžiūnai huutor, kus aastal 2011 oli 2 elanikku.
Kvantteleportatsioon
On levinud väärarusaam, et kvantteleportatsioon võimaldab informatsiooni edastada hetkeliselt ning läheb seega vastuollu relatiivsusteooriaga, mille järgi valguse kiirus suurim võimalik infoedastuskiirus on. Nii see pole, sest kvantteleportatsiooni teostamiseks on siiski tarvilik klassikalise signaali edastamine.
Erinevalt teadusulmest tuntud teleportatsioonist ei edastata kvantteleportatsiooni teel mitte energiat ega mateeriat, vaid informatsiooni.
Kirjeldus
Kvantteleportatsiooni skeemis nimetatakse saatjat tavaliselt Alice'iks (A) ja vastuvõtjat Bobiks (B). Skeemi toimimiseks peavad Alice ja Bob jagama põimolekus kvantsüsteemide (näiteks aatomite, elektronide, footonite vms) paari (CA,CB), mille üks osa CA on Alice'i ja teine CB Bobi käes. Kvantteleportatsioon toimub järgnevates etappides: Nii toimides saab Alice'i esialgselt süsteemil kodeeritud informatsiooni põimolekus kvantsüsteemide paari abil Bobi süsteemile CB üle kanda. Tuleb rõhutada, et pelgalt Alice'i mõõtmistulemustest ei piisa, et esialgset informatsiooni taastada. Seda asjaolu peegeldab üldisemat mittekloonitavuse printsiip kvantfüüsikas.
Kirjeldatud skeem on üks lihtsamaist. Leidub ka teisi skeeme.
Leonhard Euler
pisi|[[Jakob Emanuel Handmanni portree Eulerist (1753)]] pisi|[[Johann Georg Bruckeri portree Leonhard Eulerist]] pisi|200px|Euleri autogramm Leonhard Euler [oiler] (15. aprill 1707 Basel – 18. september 1783 Peterburi) oli Šveitsi matemaatik ja füüsik, kes suure osa oma elust veetis Venemaal Peterburis ja Saksamaal Berliinis.
Teda tuntakse kui kõige viljakamat matemaatikut ajaloos: ta avaldas 60–80 kvartkaustas kogumikku. Ta tegi avastusi algebras ja topoloogias ning aitas kujundada ja juurutada tänapäevast matemaatikaterminoloogiat. Ta avaldas töid ka mehaanika, optika ja astronoomia vallas.
Elukäik
Leonhard Euler sündis 1707. aastal Baselis kalvinistist pastori Paul Euleri ja tema naise, pastoritütre Marguerite Bruckeri peres. Hiljem sai Leonhard kaks õde. Varsti pärast Leonhardi sündi kolis perekond Riehenisse. Isa Paul Euler oli tuttav Bernoulli perekonnaga. Johann Bernoulli, kes oli tol ajal Euroopas tunnustatud matemaatik, avaldas noorele Leonhardile tugevat mõju. Euler saadeti õppima Baselisse, kus ta elas emapoolse vanaema juures. 13-aastaselt astus ta Baseli Ülikooli ning sai 1723. aastal filosoofiamagistri kraadi väitekirjaga Descartesi ja Newtoni filosoofiast. Laupäeva pärastlõunati sai ta tunde Johann Bernoullilt, kes avastas kiirelt oma õpilase matemaatilised anded. Leonhard õppis sel ajal oma isa õhutusel teoloogiat, kreeka ja heebrea keelt, et saada pastoriks, kuid Bernoulli veenis Paul Eulerit, et Leonhardi saatus on saada suureks matemaatikuks. 1726. aastal lõpetas Euler väitekirja heli levimisest "De Sono". Sel ajal püüdis ta saada õppejõu kohta Baseli Ülikoolis, kuid tulemusteta. 1727. aastal võttis ta esimest korda osa Prantsuse Teaduste Akadeemia iga-aastasest teadusülesannete lahendamise võistlusest, mille selleaastane ülesanne oli paigutada mastid laevale kõige paremal viisil. Seekord võitis Pierre Bouguer ja Euler jäi teiseks, kuid hiljem õnnestus tal esikoht saada kaheteistkümnel korral.
1726. aastal suri Johann Bernoulli poeg Nicolas, kes oli aasta aega töötanud Vene Teaduste Akadeemias Peterburis. Tema asemele matemaatika-füüsikaosakonnas asus vend Daniel ning soovitas oma vabanenud kohale füsioloogiaosakonnas sõpra Eulerit. Sama aasta sügisel võttis Euler pakkumise vastu, kuid viivitas Venemaale sõiduga, et kandideerida Baseli Ülikooli füüsikaprofessori kohale, kuhu ta ei pääsenud. Ta jõudis Peterburi mais 1727. Meditsiinivaldkonnast viidi ta varsti üle matemaatikaosakonda. Ta elas koos Daniel Bernoulliga, kellega ta tihti ka koos töötas. Euler õppis ära vene keele ning töötas ka meedikuna Vene mereväes. 1731. aastal sai temast füüsikaprofessor. Kaks aastat hiljem kolis Daniel Bernoulli Baselisse Peterburis kogetud tsensuuri ja vaenulikkuse tõttu. Euler võttis üle Bernoulli koha matemaatikaosakona juhatajana.
7. jaanuaril 1734 abiellus ta Katharina Gselliga, kes oli maalikunstnik Georg Gselli tütar. Paar asus elama majja Neeva jõe kaldal. Nende kolmeteistkümnest lapsest said vaid viis täiskasvanuks.
Töö matemaatika alal
Euler võttis kasutusele trigofunktsioonide tänapäevase notatsiooni. Ta oli esimene, kes hakkas kasutama kirjapilti f(x), et märkida funktsiooni argumendist x. Ta võttis kasutusele tähe e naturaallogaritmi tähistajana, tähe i imaginaarühiku tähistajana ja kreeka tähe Σ summa tähistajana. Ta polnud küll esimene, kes kasutas kreeka tähte π ringi ümbermõõdu ja läbimõõdu suhtena, aga ta hakkas seda propageerima. See, et ta oli väga viljakas, aitas tema loodud tähistustel laialt levida.
Euler pani aluse graafiteooriale, lahendades Königsbergi seitsme silla probleemi. Tollal paiknes Königsberg Pregeli jõe kahel saarel ja mõlemal kaldal ning saari ühendasid omavahel ja kummagi kaldaga kokku 7 silda. Linnaelanike seas tekkis küsimus, kas on võimalik selline jalutuskäik Königsbergis, mis läbib kõik need sillad täpselt ühe korra, ja Euler tõestas, et ei ole.
Euler avastas ka Euleri valemi, mille järgi kehtib iga lõpliku sidusa planaarse graafi kohta, mis on tasandil kujutatud, võrdus v – e + f = 2, kus v on graafi tippude arv, e servade arv ja f servade abil eraldatatud tasandiosade ehk väljade arv.
1772 tõestas Euler, et 231 – 1 on algarv. See oli suurim teadaolev algarv kuni 1867. aastani.
Mälestuse jäädvustamine
Euleri järgi on nimetatud Euleri konstant ehk Euleri arv, naturaallogaritmi alus e = 2,71828 18284 59045 23536... Euler tõestas, et e on irratsionaalarv, ja arvutas 1748 e 18 esimest tüvenumbrit – saavutus, mille ületas alles William Shanks 1853.
Pierre-Simon Laplace olevat Euleri mõju kohta matemaatikas öelnud: "Lugege Eulerit, lugege Eulerit – ta on meie kõigi õpetaja."
Eulerit on kujutatud Šveitsi 10-frangisel kupüüril ning arvukatel Šveitsi, Saksa ja Venemaa postmarkidel.
Tema nime kannab ka asteroid 2002 Euler.
Luteri kirikukalenderis tähistatakse 24. mail Koperniku ja Euleri mälestuspäeva.
Linköping
Linköping on linn Rootsis, Östergötlandi lääni ja Linköpingi valla keskus. Asub Stångåni jõe kaldal.
Linköpingis on Saabi lennukitehas.
Linköpingi Ülikool on asutatud 1960-ndatel, ülikooliks sai 1975.
Linköpingi toomkirik pärineb 12. sajandist.
1598. aastal peeti linna lähedal Stångebro lahing, milles võitlesid omavahel kuningas Sigismundi ja hertsog Karli väed. 1600. aastal toimus Linköpingi veresaun, mille käigus hukati linnaväljakul viis Sigismundi toetanud kõrgaadlikku.
Jens Stoltenberg
Jens Stoltenberg (sündinud 16. märtsil 1959 Oslos) on Norra poliitik, alates 1. oktoobrist 2014 NATO peasekretär.
Ta oli novembrist 2002 Norra Töölispartei juht ja peaminister 3. märtsist 2000 kuni 19. oktoobrini 2001 ja uuesti 17. oktoobrist 2005 kuni 16. oktoobrini 2013.
28. märtsil 2014 valiti ta ainsa kandidaadina NATO uueks peasekretäriks. Tema esimene ametiaeg algas 1. oktoobril 2014.
Kevadel 2018 valiti ta samasse ametisse teiseks nelja-aastaseks tähtajaks, mis lõppes 1. oktoobril 2022, kuid pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse 2022. aasta veebruaris pikendati tema volitusi esmalt ühe aasta võrra ning seejärel juulis 2023 veel aasta võrra.
Elulugu
Stoltenberg sai 1987 Oslo Ülikoolist teadusliku kraadi rahvamajandusteaduse alal (cand. oeconom.)
Enne Tööpartei juhiks saamist oli Stoltenberg partei noorteorganisatsiooni Arbeidernes Ungdomsfylking (AUF) juhatuse liige alates 1979. aastast ning juht 1985–1989. Organisatsiooni juhiks oleku ajal oli ta ka Sotsialistliku Noorsoointernatsionaali (IUSY) asepresident. Alates 1985. aastast kuulub ta ka Tööpartei juhatusse.
Aastatel 1990–1992 juhtis ta Töölispartei Oslo piirkonnaorganisatsiooni.
Aastal 1993 valiti ta esimest korda Stortingisse.
Nouméa
Nouméa on Uus-Kaledoonia halduskeskus.
Jens Stoltenberg
Elulugu
Aastatel 1992–2002 oli ta Norra Tööparteis tähtsuselt teisel ametikohal ("teine esimees"). Aastal 2001 asus ta juhtima Norra Tööpartei parlamendifraktsiooni.
Stoltenberg oli 1990–1993 keskkonnakaitseministeeriumi riigisekretär, 1993–1996 tööstus- ja energiaminister (sai ministriks 34-aastaselt) ja 1996–1997 rahandusminister.
Stoltenbergi poliitika peaministrina (2000–2001) tekitas vaidlusi ka tema enda parteis, sest ta algatas reformid heaoluriigi moderniseerimiseks, sealhulgas mitme tähtsa riigiettevõtte erastamise. Parlamendivalimistel 10. septembril 2001 sai Tööpartei ühe halvematest valimistulemustest oma ajaloos (24% häältest).
2005. aasta parlamendivalimistel (12. september) võitis Punaroheline koalitsioon, mille peaministrikandidaat oli Stoltenberg.
Stoltenbergi peetakse partei paremtiiba kuuluvaks. Teda on nimetatud Norra Tony Blairiks ja partei kuldseks poisiks.
Aastal 1992 toetas lahkuv parteijuht Gro Harlem Brundtland tema kandidatuuri parteijuhi kohale, kuid Stoltenberg kaotas parteijuhi valimistel Thorbjørn Jaglandile. Pärast läbikukkumist 2001. aasta valimistel tekkis parteis äge võimuvõitlus Jaglandi ja Stoltenbergi vahel, mille Stoltenberg novembris 2002 võitis.
Isiklikku
Jens Stoltenberg on endise välisministri Thorvald Stoltenbergi ja endise riigisekretäri Karin Stoltenbergi (sünninimi Heiberg) poeg. Stoltenbergide suguvõsa asus Põhja-Saksamaalt Norrasse elama 18. sajandil.
Ta on abielus Ingrid Schulerudiga. Neil on lapsed Axel ja Catharina.
Trần Đức Lương
Trần Đức Lương ([trən dõk lõööŋ]; sündinud 5. mail 1937) on Vietnami riigitegelane. Ta oli Vietnami president 1997–2006.
Märkus: Vähenõudlikus tekstis võib kasutada toonimärkideta nimekuju Trân Đưc Lương.
Anett Arnim
Anett Arnim (sündinud 23. jaanuaril 1990 ) on naisduo 2U endine laulja.
Pärast seda, kui Enrique Iglesias 2007. aastal Eestis kontserdi andis, väitis Anett ajakirjanduses, et tema (17-aastane) ja Elina Kann (18-aastane) veetsid Iglesiasega kaks ööd. Kontserdi korraldaja Peeter Rebase sõnul on see jutt vale, sest et ta ise olevat koos oma vennaga ühel ööl peaaegu hommikuni Iglesiasega koos istunud. Selle peale väitis Anett, et Peeter Rebane on tema peale kade ning et tema ja Elina olevat Iglesiasega kokku saanud alles hommiku poole ööd. "Kõige nõmedam, kui on selline asi ja siis keegi ei usu sind," arvas Anett.
Anett teatas, et tema ei ole tühine inimene, sest tühised inimesed on Kolga-Jaanis, kuigi ta usub, et igas inimeses on midagi head. Seepeale otsustasid ETV "Erisaade" koos Kolga-Jaani vallavalitsusega Anetile Kolga-Jaani populariseerimise eest ausamba püstitada.
Ausammas avati 18. oktoobril 2007. Samba rajamise eelarve oli 100 krooni. Sammas valmistati betoonist ja sealjuures kasutati mahakantud plastmannekeeni, mis roosaks värviti.
Pikett Ukraina toetuseks
pisi|Pikett [[Venemaa suursaatkond Eestis|Venemaa suursaatkonna ees Ukraina toetuseks toimub igal neljapäeval Foto: Ave Maria Mõistlik, 27. august 2020 ]] pisi|Pikett Ukraina toetuseks Foto: Ave Maria Mõistlik, 16. juuli 2020 pisi|Venemaa suursaatkonna ees toimunud meeleavaldusel võeti peamiselt sõna Ukraina toetuseks. Fotol on näha [[Aivar Kivisivi sõnavõtt, tema vasakul käel on üks meeleavalduse korraldajaid Ants Erm Foto: Ave Maria Mõistlik, 23. august 2014 ]] Pikett Ukraina toetuseks on Donbassi sõja vastane pikett, mis toimub alates 2014. aastast Tallinnas Venemaa suursaatkonna juures.
Pikett toimub kord nädalas, algul kolmapäeviti, kuid alates 2017. aastast neljapäeviti. 12. märtsil 2020 piketi järjepidevus katkes eriolukorra kehtestamise tõttu seoses 2020. aasta koroonaviirushaiguse pandeemiaga Eestis. Esimene pikett pärast eriolukorra tühistamist toimus 4. juunil 2020. Taas katkes järjepidevus pärast 17. detsembrit, järgmine pikett toimub 4. veebruaril 2021.
Pikett on planeeritud kestma kuni Venemaa vägede väljaviimiseni Donbassist ja Krimmi okupatsiooni lõppemiseni.
Korraldajad on MTÜ Toeta Ukrainat ja Isamaa rahvuslaste ühendus.
Piketil osalevad peamiselt Ants Erm, Tarmo Kruusimäe, Aivar Kivisiv, Mari-Ann Kelam, Liidia Laane, Maxim Kasianczuk.
Oktes pienotava
Küla asub Okte jõe ääres ja jääb valla keskusest Laucienest 8.5, piirkonna keskusest Talsist 21 ning Riiast 125 kilomeetri kaugusel3.
Oktes pienotava kujunes endise Jaunokte karjamõisa juurde. Külas asub Oktes pienotava bussipeatus.
Lofo
Lofo on loodusfotoajakiri, mis ilmus Eestis aastatel 2007–2009 100-leheküljelise paberväljaandena ja taas alates 2011. aastast veebiajakirjana. Ajakiri ilmub korra kvartalis.
Ajakirja peatoimetajad on fotograafid Jaak Põder ja Sven Začek.
Dehüdrogeenimine
Dehüdrogeenimine ehk dehüdrogenisatsioon on vesiniku eraldamine keemilise reaktsiooni käigus.
CH3—CH3 → CH2=CH2 + H2
Kolgaküla
Kolgaküla on küla Harju maakonna Kuusalu vallas Lahemaa rahvuspargis.
Külas asub Kolgaküla rahvamaja ja Kolgaküla Traktorite ja Tööriistade Muuseum.ja sportimiseks terviserajad.
Kolgaküla palliplatsil on võetud suur osa filmi Inimesed sõdurisinelis võtetest.
Göteborg
Göteborg on Rootsi suuruselt teine linn, Västra Götalandi lääni keskus. Asub Lõuna-Rootsis Kattegati rannikul Göta jõe suudme lähedal.
Linna asutas 1621. aastal kuningas Gustav II Adolf.
Linnas elas 2019. aasta alguse seisuga ligi 580 tuhat inimest ja linnastus üle miljoni.
Göteborgis asub Göteborgi Ülikool, Chalmersi Tehnikaülikool, suur sadam ja palju merendusasutusi.
Difraktsioonivõre
pisi|Ringsümmeetriliselt difraktsioonivõrelt tagasidifrageerunud valge valguse eri värvi rõngad on sattunud kahe peegli äärele, värvides võrele lähemal oleva peegli punaseks ja kaugemal paikneva siniseks. Sinine rõngas on aimatav punase peegli pinnal. Difraktsioonivõre on paljudest paralleelsetest piludest koosnev seade, milles toimub valguse või muu kiirguse difraktsioon.
Lihtsamatel klaasplaadist koosnevatel difraktsioonivõredel on tavaliselt kuni 100 joont millimeetri kohta. Tööstuslikult toodetud difraktsioonivõredel võib aga olla kuni 2400 pilu/mm.
Difraktsioonivõre kui spektraalriista peamised karakteristikud on nurkdispersioon ja lahutusvõime. Nurkdispersioon näitab kiirte kõrvalekaldenurga muutust lainepikkuse ühiku kohta. Lahutusvõime näitab seda, kui hästi erinevatele lainepikkustele vastavad spektrijooned on eristatavad. Mida suurem on difraktsioonivõre pilude arv, seda suurem on tema lahutusvõime.
Difraktsioonivõret kasutatakse muuhulgas spektromeetrites ja monokromaatorites.
Okte
Okte (vanasti ka Okten või Vecokte) on küla (mazciems) Lätis Talsi piirkonnas Lauciene valla põhjaosas.
Küla asub Okte jõe ääres ja jääb valla keskusest Laucienest 11.5, piirkonna keskusest Talsist 12 ja Riiast 128 kilomeetri kaugusele.
Okte kujunes endise Okte mõisa (Okten) keskuse juurde. Aastail 1945-1965 asus seal Okte külanõukogu halduskeskus.
pisi|tühi|Okte mõisa häärber
Koitjärve
Koitjärve on küla Harju maakonna Kuusalu vallas.
Küla asub loodepoolses osas Soodla jõest põhjas ja kagupoolses osas samast jõest kirdes. Idas ulatub küla Valgejõeni. Küla ulatus loodest kagusse on umbes 20 km. Selle loodeosa jääb kaitseväe Soodla harjutusväljale ja kaguosa Põhja-Kõrvemaa looduskaitsealale. Koitjärve küla alale jäävad Kõnnu Suursoo, Võhma raba, Kobarsaare raba, pool Soodla luhta, Salgu soo ja Linajärve soo. Suuremad järved küla alal on Metstoa järved (muu hulgas Paukjärv, Ümarjärv), Jussi järved, Mähuste järv ja Augjärv.
Küla lõunaosas asus varem Koonukõrve küla.
pisi|Oru sild üle Soodla jõe
Ajalugu
Ajaloolise Koitjärve küla (ka Käidra, Käikõrve) tuumik ja Koitjärve mõisa süda asusid Soodla jõest lõunas nüüdse Pillapalu küla alal Koitjärve rabast kirdes.
Talude rajamise aeg Koitjärvel pole täpselt teada, kuid 1693. aastal asutati Koitjärve mõis. 1694. aasta kaardil oli Koitjärvel märgitud mõisasüda (Keickierwe Hof), Jüri (Jörgen) ja Tooma (Thomas) talud ning vesiveski Soodla jõel. Põllumaad paiknesid Koitjärve ja Pikapõllu oosi vaheliselt alalt kuni Soodla jõeni. Siis jäid mõisamaade piiridesse ka põllumaad Tammiksalus, Vahtrikul ja Salumäel.
1733–1940 kuulus mõis Tallinna linnale, sõdade vahel haldas seda Tallinna linna Koitjärve metsandik.
Aastatel 1918–1940 oli Koitjärvel 13 talu.
Aastatel 1911–1912 ja 1914–1919 elas Koitjärvel Oru talus, oma metsavahist venna Jüri juures kirjanik A. H. Tammsaare. Kirjaniku Kõrvemaa eluperiood inspireeris teda kirjutama romaani "Kõrboja peremees".
Koitjärvelt Kõvasoolt on pärit ajakirjanik, kirjastaja ja poliitik Jakob Ploompuu. Samas Laane talus tegeles ta põllupidamisega. Teise maailmasõja ajal oli Laane taluga seotud kunstnik Eerik Haameri elu ja looming.
Ümarjärve ääres asus Soome konsuli Emil Vesterineni ja Soome eestluse hoidja Madlena Vesterineni suvila.
Pärast Teist maailmasõda külad tühjendati ja hooned lammutati. Aastatel 1953–1992 tegutses piirkonnas Nõukogude armee polügoon.
Ajaloolistest talukohtadest on hooned Tooma-Jüril (Kõvasoo) ja Järvepõllul. 2009. aasta seisuga elati neist esimeses. Nüüdse Koitjärve küla alale jäävad ajaloolistest Koitjärve talukohtadest Mähuste, Metstoa ja Vahtriku.
Kosu
Kosu on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas.
Ümberesterdamine
Ümberesterdamine on katalüütiline protsess, mille käigus estri reageerimisel alkoholiga tekivad uus ester ja uus alkohol.
In the Court of the Crimson King
"In the Court of the Crimson King" on Briti progressiivse roki ansambli King Crimson debüütalbum. Albumi materjal lindistati ja anti välja 1969. aastal.
Albumi kaanepildi, mis kujutab karjuvat inimnägu, maalis Barry Godber (1946–1970), kes suri aasta pärast albumi ilmumist infarkti.
B-pool
Ilmumise 40. aastapäeva puhul anti album 2009. aastal digitaalselt uuendatuna uuesti välja kolmes versioonis:
Rasedus
pisi|Raseduse lõppstaadiumis naine pisi|Naine 26. rasedusnädalal Rasedus ehk gestatsioon on naise füsioloogiline seisund eostuse ja sünnituse vahel.
(Teiste imetajate puhul räägitakse raseduse asemel tiinusest.)
Rasedus algab eostumise ehk viljastumisega ja lõpeb sünnituse või iseenesliku või kunstlikult esilekutsutud abordiga.
Viimase menstruatsiooni esimese päeva ja sünnituse vahele jääb ligikaudu 40 nädalat. See aeg jaotatakse kolmeks kolme kuu pikkuseks trimestriks. Esimesel trimestril on kõige suurem oht, et rasedus iseeneslikult katkeb. Raseduse iseeneslik katkemine võib tuleneda defektidest lootes või ema organismis või kahjustustest pärast eostumist.
Viljastumine
Rasedusele eelneb tavaliselt suguühe, mille käigus haploidsed isasgameedid (spermatosoidid ehk seemnerakud) sisenevad tuppe. Sperma sisaldab peale seemnerakkude ka suhkruid, valke ja muid aineid, mis aitavad seemnerakkudel elujõulistena püsida. Spermatosoidid on naise kehas võimelised elama umbes 72 tundi. Neil on pikk vibur, mida nad kasutavad ujumiseks; nad on ainsad inimese rakud, millel on selline võime. Need haploidsed (ühe kromosoomide komplektiga) rakud on tekkinud mehe munandites meioosi teel sugurakkude pooldumisel. Ühe seemnepurske jooksul vallandub spermatosoide tavaliselt 100–300 miljonit.
Ovulatsiooni ajal liiguvad munajuha lõpus olevad narmad üle munasarja, et haarata vallandunud munarakk. Kui viljastumine leiab aset, siis spermatosoid kohtub munarakuga tavaliselt munajuhas. Selleks peavad seemnerakud ujuma tupe ülaosast läbi emakakaela ja emaka munajuhani, mis on seemneraku mõõtmetega võrreldes suur vahemaa.
Pärale jõudnud seemnerakud ujuvad munaraku poole ning igaüks neist püüab munarakku viljastada. Spermatosoidil on ensüümid, mille abil ta tungib läbi munaraku väliskihi, et munarakuga ühineda. Kõigepealt tuleb spermatosoidil läbi tungida munarakku ümbritsevast kõvast membraanist (läbipaistvast vöötmest ehk pellutsiidtsoonist). Selleks peab ta mõjutama üht ensüümiretseptorit munaraku pinnal. See võtab aega umbes 20 minutit. Kui munarakk on ühe seemnerakuga ühinenud, siis tema membraan muutub, nii et ta teise seemnerakuga enam ühineda ei saa. Seemne- ja munaraku tuumade liitumine, mille tulemusel moodustub diploidne rakk (loote esimene rakk), lõpetab raseduse esimese staadiumi.
Viljatuse korral ning üksikute naiste ja lesbipaaride puhul kasutatakse ka alternatiivseid viljastamismeetodeid, sealhulgas tehisseemendust ja katseklaasis viljastamist.
Rakkude pooldumine munajuhas
Selle faasi alguses on olemas viljastumise tulemusena tekkinud üksainus totipotentne diploidne rakk (sügoot), millest saab välja areneda kogu inimese organism. See rakk pooldub mitoosi teel ning saadud uued diploidsed rakud poolduvad edasi. Iga raku pooldumisel tekib kaks väiksemat rakku (blastomeeri). Pooldumine leiab aset iga 20 tunni tagant. Need rakud on aina väiksemad. Pärast nelja pooldumistsüklit (umbes 80 tunni jooksul) on tekkinud 16 rakku. See 16 rakust koosnev kobar, mida nimetatakse kobarlooteks ehk moorulaks, lahkub munajuhast, suundudes emaka poole.
Emakaväline rasedus
Mõnikord kinnitub implanteerub viljastatud munarakk väljaspool emakat. Seda nimetatakse emakaväliseks raseduseks. Emakaväline rasedus kulgeb enamasti munajuhas, kuid selle asukoht võib olla mis tahes kude, milleni viljastatud munarakk võib jõuda (enam-vähem suvaline allkeha kude).
Et loote arenguks on sobiv ainult emakas, tekivad emakavälise raseduse korral tavalised tüsistused, kui loode on kasvanud liiga suureks, et tema asukoha verevarustusest talle piisaks. Sellisel juhul võib emakaväline rasedus katkeda, tuues kaasa suure verekaotuse. Seega võib emakaväline rasedus olla naisele eluohtlik.
Emakavälist rasedust ei ole võimalik lõpuni kanda ja loode on määratud hukkumisele. Tavaliselt püütakse emakavälise raseduse korral ema elu päästmiseks teha abort.
Pärast munajuhast väljumist
Rakkude jagunemine jätkub teel emakasse ning arenevad rakud moodustavad nüüd väikese õõne, mille ümber nad kasvavad. Selle õõnest väljapoole tekib lame rakukiht. Läbipaistev vööde säilitab esialgse suuruse. Sellepärast on uued rakud aina väiksemad. Seda uut struktuuri, mille keskel on õõs, koos selle ümber kasvavate rakkudega nimetatakse blastotsüstiks ehk lootepõiekeseks.
Implanteerumine
Nüüd moodustub kahte tüüpi rakke: ühed kasvavad blastotsüsti õõne sisse ja teised sellest väljapoole. Läbipaistev vööde lõheneb 24–48 tunni pärast. Õõnest väljaspool asuvad rakud hakkavad nõristama ensüümi, mis nõrgendab emaka sisepinna epiteelkude ning tekitab koha, kuhu loode kinnitub (implanteerub). Blastotsüst nõristab ka hormooni (inimese koorioni gonadotroopne hormoon), mis stimuleerib progesterooni jätkuvat moodustumist ema kollaskehas. Progesteroon tagab toitainete juurdepääsu lootele emaka seina kaudu. Reaktsioonina blastotsüstile näärmed emaka limaskestas paisuvad ning selles piirkonnas hakkavad moodustuma kapillaarid. See võimaldab blastotsüstil saada emalt elutähtsaid toitaineid, mis on raseduse jätkumiseks vajalik.
Rasedustestid näitavad inimese koorioni gonadotroopse hormooni olemasolu.
Platsentavereringe
Blastotsüsti ümbritsevad rakud hävitavad nüüd emaka limaskesta rakke, tekitades väikesi verevalumeid, mis stimuleerivad kapillaaride moodustumist. See on platsenta arengu esimene staadium. Blastotsüsti sisekihi rakud jagunevad kiiresti, moodustades kaks kihti. Ülemisest kihist kasvab loode ja sealseid rakke kasutatakse amnioniõõnes. Samal ajal moodustab alumine kiht paunakese. (Kui rakud hakkavad arenema ebanormaalses asendis, võib tekkida ka emakaväline rasedus).
Mõne päeva pärast kinnitavad vormuvas platsentas olevad korioonihatud implantatsioonikoha emaka külge. Nüüd areneb kujuneva platsenta küljes implantatsioonikoha lähedal vere- ja veresoonte süsteem. Paunake blastotsüsti sees hakkab produtseerima punaliblesid. Järgmise 24 tunni jooksul tekib kujuneva platsenta ja areneva loote vahele sidekude. Hiljem areneb sellest nabaväät.
Rakkude diferentseerumine
Endodermist tekib hiljem keele, seedetrakti, kopsude, kusepõie ja mitmete näärmete välimised osad. Mesodermist tekivad lihaskude, luukude ja lümfikude ning kopsude, südame, suguelundite ja erituselundkonna sisemised osad. Sellest tekib ka põrn ja seda kasutatakse vereloomes. Ektodermist tekivad nahk, küüned, karvad, silmade sarvkestad, sise- ja väliskõrva välimised osad, nina, siinused, suu, pärak, hambad, ajuripats, piimanäärmed, silmad ja kogu närvisüsteem.
Umbes 18 päeva pärast viljastumist on loote rakud piisavalt diferentseerunud, et tekiks suur osa vajalikest kudedest. Loode on pirnikujuline: peapiirkond on suurem kui sabapiirkond. Loote närvisüsteem on üks esimesi elundkondi, mis kujuneb. See hakkab kasvama nõgusas piirkonnas, mida nimetatakse närvivaoks.
Jätkub verevõrgustiku moodustumine, mis võimaldab verel voolata ümber loote. Vererakke juba produtseeritakse ja nad voolavad läbi nende arenevate võrgustike. Platsenta ümber hakkavad kujunema ka sekundaarsed veresooned, et platsenta oleks toitainetega paremini varustatud. Paunas loote keskel hakkavad moodustuma vererakud ja rakud, mis hakkavad diferentseeruma veresoonteks. Lihastest hakkavad moodustuma endokardi rakud, millest moodustub süda.
Toitumine
Raseduse ajal on naisel vaja pöörata erilist tähelepanu toitumisele. Vitamiinipreparaatidega ei ole soovitatav liialdada, et mitte ohustada organismi homöostaasi. Loode saab enamiku eluks ja arenguks (toitumis-, hingamis-, sisenõristus- ja erituselundite ja muude elundite arenguks) vajalikke aineid (sh vitamiine) nabaväädi kaudu. Rasedusaegsed hüpovitaminoosid, avitaminoosid ja hüpervitaminoosid võivad lootel põhjustada arenguhäireid, sest vitamiinidel on oluline roll peaaegu kõikides organismi arengu- ja metaboolsetes protsessides.
Autoimmuunhaigused
Autoimmuunhaigused võivad avalduda ka raseduse ajal. Rasedus võib mõjuda mõnele autoimmuunhaigusele – Th1-haigustele (reumatoidartriit, sclerosis multiplex) positiivselt, kuid Th2-haigustele negatiivselt. Arvatakse, et autoantikehade ja autoreaktiivsete lümfotsüütidega on võimalik osade autoimmuunsete haiguste (nt autoimmuunne türeoidiit, müasteenia ja neonataalne luupus) ülekanne raseduse ajal, kuna need liiguvad läbi platsenta tulevaselt emalt lootele.
Rasedate farmakoteraapia
Pikka aega usuti, et platsenta ja hemato-platsentaarne barjäär moodustavad ravimitele läbilaskmatu barjääri. Tänapäevased uuringud on aga näidanud, et peaaegu kõik tulevasele emale manustatud ravimid jõuavad passiivse difusiooni teel ka loote vereringesse.
Vitamiinipreparaadid
Raseduse ajal megaannustes C-vitamiini preparaatide tarbimine võib oluliselt suurendada järglaste C-vitamiini vajadust.
Lootetoksilised ja teratogeense toimega ravimid (osaline)
Kõik ravimid võivad olla teatud perioodidel teratogeense mõjuga. Selleks peab olema kõigil ravimitel teratogeensusaste kirjeldatud. Mitme ravimi koostoimel on aga tagajärjed ennustamatud.
Angiotensiin-konverteeriva ensüümi inhibiitorite (kaptopril, enalapril jpt) kasutamine raseduse ajal võib põhjustada loote haigestumist ja surma. Raseda naise ravi tagajärgedeks lootel on oligohüdramnion, loote intrauteriinne kasvupeetus, enneaegne sünnitus, luude malformatsioonid, jäsemete kontraktuurid, avatud arteriaalne juha, kopsude hüpoplaasia, respiratoose distressi sündroom, hüpotensioon ja vastsündinu surm.
Angiotensiin II retseptorblokaatorid ehk sartaanid põhjustavad inimuuringuteskindlaks tehtult lootel kaasasündinud anomaaliaid. Sarnaselt angiotensiin-konverteeriva ensüümi inhibiitoritega võivad need põhjustada loote haigestumist ja surma.
Raseduse ajal peab olema ettevaatlik ka immunosupressantide manustamisega, olenevalt ravimist, nii näiteks võib AUBAGIO (teriflunomiid) põhjustada raskeid väärarenguid.
Mürkmaolt hammustada saanud rase naine peab olema ettevaatlik ka maomürgi vastumürgi manustamisega, ühe uuringu kohaselt põhjustab antiseerumi manustamine rohkem kui pooltel kordadel loote surma.
Jules Verne
pisi|"Tuletorni maailma lõpus" peetakse üheks Verne'i parimaks romaaniks Jules Gabriel Verne [žül vern] (8. veebruar 1828 – 24. märts 1905) oli prantsuse kirjanik, üks ulmekirjanduse pioneere.
Ta kirjutas kosmoselaevadest ja lennumasinatest siis, kui neid polnud veel leiutatud.
Lapsepõlv
Jules Verne sündis Nantes'is advokaadi perekonnas ja veetis lapsepõlve vanemate juures. Jules oli oma pere viiest lapsest kõige vanem. Tal olid õed Mathilde, Anna ja Marie ning noorem vend Paul.
Karjääri algus
Ta tutvus kirjanike Alexandre Dumas' ja Victor Hugoga, kes andsid talle nõu kirjanikutöös. 1857. aastal ta abiellus Honorine du Fraysne de Viane'iga (1831–1910), kellel oli kaks poega, ja sai 1861. aastal Michel Verne'i (1861–1925) isaks. Pärast ebaõnnestumisi leidis ta lõpuks kirjastaja ja 1863. aastal avaldati tema esimene raamat "Viis nädalat õhupalliga".
Kuulsuseaastad
Esimene raamat tegi ta kohe kuulsaks ja peagi ka rikkaks. Edaspidi ilmus temalt peaaegu igal aastal üks või mitu romaani. Tema romaanid ilmusid sageli järjejuttudena ajakirjades enne kui eraldi raamatuna. Kogutud teosed (82 köidet) ilmusid 1878–1910.
UNESCO statistika põhjal on Jules Verne maailma kõige enam tõlgitud kirjanik; tema teoseid on avaldatud 148 keeles.
John Shakespeare
John Shakespeare (umbes 1530 – september 1601) oli kindasepp ja valge naha köösner, talupoeg ja hiljem ka Stratford-upon-Avoni oldermann.
Ta oli William Shakespeare'i isa.
Dool
Dool on vana vene massiühik. 1 dool on 1/96 solotnikku ehk 44,43494 mg.
Kalda tänav (Narva)
Kalda tänav on tänav Narvas Kreenholmi linnaosas. Algab Raudsilla tänava jätkuna, ristub Raudtee ja Turu tänavaga ning lõpeb Joala tänavaga ristudes. Tänava pikkus on 685 m.
Kalda tänaval asub mitu 19.–20. sajandil ehitatud hoonet, mis kuuluvad Narva linna muinsusmälestiste hulka.
Endised Kalda tänavad
Enne Teist maailmasõda oli Narvas '''1. Kalda, 2. Kalda ja 3. Kalda tänav'''. Need asusid Peetri eeslinnas Narva linnuse ja raudtee vahel. Viimane asus samas kohas, kus praegu kulgeb Linnuse tänav.
Solotnik
Solotniku lühend on sol.
Solotnikku kasutati Venemaa Keisririigis hõbeda proovi väljendamisel (puhas hõbe ehk 1000 tuhandikku on 96 solotnikku).
1 lood = 3 solotnikku = 96 dooli
Kalapääs
Kalapääs ehk kalakäik on rajatis vooluveekogul, mis asub loodusliku või tehistõkke (tavaliselt paisu) juures, tagamaks kalade rände mööda vooluveekogu. Tavalisimaks kalapääsuks on kalatrepid.
Kalapääsud saab jagada kaheks: looduslähedased ja tarindkalapääsud.
Kirjandus
Fish pass
Accept (album)
"Accept" on Saksamaa heavy metal'i ansambli Accept esikalbum.
Album lindistati 1978. ja anti välja 1979. aastal. Trumme mängis plaadil Frank Friedrich, kes pärast salvestust loobus elukutselise muusiku karjäärist. Tema asemele võeti vahetult enne albumi ilmumist Stefan Kaufmann. Basskitarrist Peter Baltes laulab tausta lugudes "Seawinds" ja "Sounds of War".
Huvitavat
Albumi kaanefotol kujutatud mootorsae mark on Sachs Dolmar.
Laulu "Lady Lou" laulusõnad ei põhine tegelikul prototüübil.
Scuderia Ferrari
See artikkel on Ferrari Vormel 1 meeskonnast; autofirma kohta vaata artiklit Ferrari