cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Druk tsendhen
Helilooja on Aku Tongmi, sõnade autor Dasho Gyaldun Thinley. Tongmi oli saanud hariduse Indias. Ta oli äsja määratud sõjaväe puhkpilliorkestri dirigendiks. India peaministri Jawaharlal Nehru ametliku visiidi puhul oli tarvis riigihümni. Talle olid eeskujuks India hümn "Jana Gana Mana",  Suurbritannia hümn "God Save the Queen" ja Bhutani rahvaviis "Thri nyampa med pa pemai thri" ("Muutumatu lootosetroon"). Hiljem on orkestri juhid meloodiat kaks korda muutnud.
1987. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused
10 km sprint
Kuupäev: 14. veebruar Osavõtjaid: 68 võistlejat Riike: Maailmameister 1987: Valeri Medvedtsev <br style="clear:both;" />
20 km eraldistardist sõit
Kuupäev: 12. veebruar Osavõtjaid: 68 võistlejat Riike: Maailmameister 1986: Valeri Medvedtsev <br style="clear:both;" />
Võhma vapp
Põhjendus
Võhma linnaks kujunemisel on olnud otsustav tähtsus Võhma Eksporttapamajal ja Võhma Lihakombinaadil.
Druk tsendhen
Algselt koosnesid sõnad 12 reast. 1964. aastal lühendas kuninga sekretär neid praegusele kuuele reale.
1987. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused
4x7,5 km teatesõit
Kuupäev: 15. veebruar Osavõtjaid: 14 võistkonda Maailmameister 1986: Dmitri Vassiljev, Juri Kaškarov, Valeri Medvedtsev, Sergei Bulõgin <br style="clear:both;" />
Druk tsendhen
Hümniga käib kaasas ka koreograafia, mille algversiooni autor on samuti Aku Tongmi. Seda tantsu on esitanud tema asutatud trupp, kuid see on vähetuntud, sest hümni kuulates seistakse tavaliselt liikumatult.
Võhma vapp
Põhjendus
Ristatud kirvestega härjapea on käsitööliste ikonograafias lihunike sümbol, kroon sümboliseerib võimu ja edukust. Härg on võrdkujuks kohalike elanike töökusele ja visadusele.
Druk tsendhen
Sõnad dzongkha keeles
Druk tsendhen koipi gyelkhap na Loog ye ki tenpa chongwai gyon ''Pel mewang ngadhak rinpo chhe ''Ku jurmey tenching chhap tsid pel ''Chho sangye ten pa goong dho gyel ''Bang che kyed nyima shar warr sho.
1987. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused
10 km eraldistardist sõit
Kuupäev: 25. veebruar Osavõtjaid: 48 võistlejat Riike: Maailmameister 1986: Eva Korpela <br style="clear:both;" />
3x5 km teatesõit
Kuupäev: 28. veebruar Osavõtjaid: 3 võistkonda Maailmameister 1956: Nadija Bilova, Kaija Parve, Venera Tšernõšova <br style="clear:both;" />
Medalid
Korraldajariik
Võhma vapp
Põhjendus
Vapi värvid sümboliseerivad tegutsemisrõõmu (punane) ning sellega kaasnevat majanduslikku ja vaimset küllust (kuldne).
Druk tsendhen
Eestikeelne reaalune tõlge
Kõuedraakoni kuningriigis, mida kaunistab sandlipuu, kahe [vaimuliku ja ilmaliku] süsteemi õpetuse kaitsja. Tema, armastatud valitseja, kes laotab oma valitsemise üle maa, jäädes ise muutumatuks ja püsivaks. Sellal kui puhkeb õitsele Buddha õpetus, paistku inimeste üle rahu ja õnne päike!
Ingliskeelse variandi eestikeelne tõlge
Kõuedraakoni kuningriigis, kus kasvavad küpressid, hiilgavate kloostri- ja kodaniku traditsioonide pelgupaigas Kõuedraakonikuningas, hinnaline valitseja, Tema olemine on igavene, tema valitsusaeg õnnelik valgustusõpetused edenevad ja õitsevad. Säragu rahvas nagu rahu ja õnne päike!
1071
1071. aasta
Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand
Aastakümned: 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad - 1070. aastad - 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad
Aastad: 1066 1067 1068 1069 1070 - 1071 - 1072 1073 1074 1075 1076 1077
1072
Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand
Aastakümned: 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad - 1070. aastad - 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad
Aastad: 1067 1068 1069 1070 1071 - 1072 - 1073 1074 1075 1076 1077 1078
Vändra valla lipp
thumb|Vändra valla lipp Vändra valla lipp on endise Eesti haldusüksuse Vändra valla lipp.
Alva jõgi
Alva jõgi on jõgi Pärnumaal, Halliste jõe vasakpoolne lisajõgi.
Jõe lähe asub Väljaküla kagupiiril ja see suubub Halliste jõkke 44,3 km kaugusel suudmest. Jõe pikkus on 26,9 km ja valgla pindala 59,7 km².
Vändra valla lipp
Lipu kirjeldus
Vändra valla lipp on ruudukujuline vapilipp. Kollasel kangal diagonaalsed (vardapoolsest ülanurgast lehvipoolsesse alanurka) laineline roheline laid ja roheline kuuselõige ning neid eristav valge laineline laid.
Kanga kollane värvus viitab Pärnumaale, roheline põllumajandusele, kuuselõige tähistab valla metsarikkusi ning lained jõgesid. Valge laid sümboliseerib vallamaid ühendavaid teid.
Lipu normaalmõõtmed on 105×105 cm.
Lipu kasutamise kord
Kui Vändra valla lippu kasutatakse vähendatud mõõdus, peab selle kujutise värvus vastama etalonkujutisele.
10. oktoober
10. oktoober on Gregoriuse kalendri 283. (liigaastal 284.) päev. Juliuse kalendri järgi 27. september (1901–2099).
Muhhu Alijev
pisi|Muhhu Alijev Muhhu Alijev (Муху Гимбатович Алиев; sündinud 6. augustil 1940) on Venemaa poliitik. Ta oli 2006–2010 Dagestani Vabariigi president. Enne seda oli ta Dagestani parlamendi esimees.
20. veebruaril 2006 valis parlament ta Vladimir Putini ettepanekul presidendiks, vahetades selles ametis välja Magomedali Magomedovi.
Gaia hüpotees
pisi|Planeet Maa Gaia hüpotees on poolteaduslik vaade, mis väidab, et planeet Maa tervikuna funktsioneerib kui elav organism. Selle vaate esitas niisuguse nime all 1960ndatel keemik James Lovelock.
Lovelock seletas, et organismid ammutavad keskkonnast toorainet, töötlevad seda oma tarbeks ning paiskavad jääkained keskkonda tagasi. Seega saaks elu tuvastada planeedi atmosfäärigaaside järgi. Nüüd, kus Marsil on avastatud metaani, ongi käimas kõva arutelu selle üle, kas metaan on keemiliselt tekkinud või on seda tootnud mingid organismid.
Lovelocki elu otsimise rakendusteooria hakkas aga tema sõnastamise hetkest alates elama iseseisvat elu. Darwin õpetas omal ajal, et organismid kohanevad keskkonnaga ning ellu jäävad ja arenevad tugevamad. Lovelocki loogika aga viis järelduseni, et organismid kujundavad omakorda ka keskkonda ehk organismid ja keskkond on tervik, mis ka ise käitub nagu elusorganism. Uus teooria sai kirjanik William Goldingi abiga Kreeka maajumalanna nime Gaia.
Niisiis selle teooria järgi on ka maakera üks suur elusorganism, mis ennast ise reguleerib ja optimeerib. Näiteks on Maa atmosfääris väga palju hapnikku ja metaani. Need kaks gaasi ei saaks omavahel koos eksisteerida, kui nende taset pidevalt ei õgvendataks. Õgvendaja on elu ise, s.t elusorganismide kooslus. Lovelock sõnastas Gaia hüpoteesi 1972. aastal järgmiselt:” Maa on elus ja iseorganiseeruv süsteem. Maa pole hunnik kive ja tükike tuld selle keskel ning õhuke elu kiht selle pinnal. Vaid midagi enamat. Maa pole organism. Kuid Maa on keha, mida peavad üleval ja mille keskkonda reguleerivad keerulised eluprotsessid.”
Gaia teoorial on kaks põhilist vormi: tugev Gaia ja nõrk Gaia. Esimese järgi on maailm suur eluvorm, mis hoiab enda atmosfääri sellisena nagu vaja, et hoida elus enda organisme. Nõrk Gaia väidab aga, et maa atmosfäär on selline just tänu organismide ühisele tööle.
Üks põnevamaid Gaia käsitlusi on ulmefilosoof Isaac Asimovilt. Esimest korda nimetab ta Gaiat Asumi sarja neljandas raamatus "Asumi äär", mis esmakordselt ilmus 1982. aastal. Gaia on planeet, kus iga indiviidi Mina on seoses kogu planeedi Meiega. Otsuseid tehes konsulteerivad kõik tegelased mõtetes kõigi teiste asjaosalistega. Otsuste tegemisel kaasatakse kogu planeet, kuna mälu paikneb kogu planeedis – ka planeedi anorgaanilises osas (taimed, kivid). Kokkuvõttes on Gaia väga harmoonilise ühiskonna kujund. Tolles raamatus on Gaia Asumi epopöa üks kõrvalepõige. Hilisemates raamatutes ("Asum ja Maa") selgub, et just Gaia ongi ideaal, mille poole Asimovi ülivõimekad (kuid robootika seadustest tulenevalt piiratud otsustusvõimega) robotid ühiskonda suunavad. Harmooniline ühiskond, kus kõik elusorganismid moodustavad omakorda veel ühe suurema ja tervikliku elusorganismi.
Aastani 1975 ei tehtud sellest teooriast pea üldse välja. Siis avaldati selle kohta artikkel populaarses teadusajakirjas New Scientist ning tuli välja ka sellest rääkiv raamat. Sellele oli algusest peale palju pooldajaid kui ka vastaseid nii teadusringkondades kui ka tavainimeste hulgas. Aastal 1971 hakkas Lovelockiga seda teooriat arendama ka tuntud ja tunnustatud mikrobioloog Lynn Margulis.
Gaia teooriat on ümber lükatud korduvalt, kuid mitte kunagi põhjapanevalt. Peamiselt on väidetud, et kuna looduslik valik vaatab iga organismi eraldi, siis ei saa olla Maad kui organismi mõjutavat tervikut olemas. Kuid kuna Maa uurimine on alles lapsekingades, ei saa praegusel ajal neid teooriaid ei kinnitada ega kõrvale heita.
Graf Zeppelin
Graf Zeppelin on mitmetähenduslik nimi:
Tartu–Tiksoja maantee
pisi|Kroonuaia tänav Herne tänava ristumiskohal. Tiksoja maantee algusosa, 2017. aasta. Tartu–Tiksoja maantee (registrinumbriga 40) on üks Eesti tugimaanteedest.
See saab alguse Tartu linnas Jõhvi–Tartu–Valga maantee (Tartu linnas Riia tänav) 135. kilomeetril. Tee pikkus on 7 km. Tee lõpeb Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee 180. kilomeetril Tähtvere külas. Tartu linna tänavatena kannab nimesid Vabaduse puiestee, Emajõe tänav, Kroonuaia tänav, Jakobi tänav, F. R. Kreutzwaldi tänav.
Prandi
Prandi (ajalooliselt ka Kardina) on küla Järva maakonnas Järva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koigi valda.
Külas paikneb Prandi Allikajärv, millest saab alguse Prandi jõgi. Küla lähistel asetseb Neeva-Prandi soo.
Külas on asunud Prandi mõis.
Prandis tegutseb MTÜ Prandi küla ja allikad, mis korraldab külaelu. Küla valiti 2008. aastal Järvamaa aasta külaks.
Prandi valiti 2011. aastal Eesti aasta külaks.
Ajalugu
pisi|Prandi küla ja mõisa kaart [[19. sajandi keskpaigast.]] Vanimad kirjalikud teated Prandi küla kohta pärinevad millalgi ajavahemikus 1288–1403 koostatud dokumendist, millest on säilinud 16. sajandil koostatud ärakiri Stockholmi Kammerarhiivis. Evald Blumfeldti leitud dokumendis on ära toodud Järvamaa talupoegade sõjasalga suurus. Kardina (Cardenaye) vakus pidi välja panema 15 sõjaratsut, 3 kergeratsanikku ja koos Valgma ja Ramme vakusega ka 8 voorihobust.
Järgmine teade pärineb 1564. aasta Mäo mõisa vakuraamatust. Kardina (Kardenay) küla järgi oli nimetatud omaette vakus, kuhu kuulusid Kardina, Veskiaru, Koigi, Ubakalu, Sõrandu, Sigapusma, Valgma, Nurmsi, Koeiphasi, Padula ja Seinapalu külad. 1564. aastal oli Kardina külas 6 talu. Liivi sõjas ja Rootsi-Poola sõjas sai piirkond tugevasti kannatada.
1613. aastal annetati Kardina küla koos Veskiaru veskiga Paide linnuse ülemvahtmeistrile Hinrich Brandtile (ka Brandten), senikauaks kui ta selles ametis on. Läänistus kinnitati kuninga poolt 1616. aasta 29. oktoobril. Brandti perekonnanime järgi kujunes külale ja mõisale nimeks Prandi (saksa Brandten). Kardina nime kasutati paralleelselt edasi kuni 1760. aastateni.
1620. aastal on küla mainitud taas riigi omanduses olevana. 1623. aastal rentis Hinrich Brandt valdust 35 riigitaalri eest. Ka 1627. aastal on teda mainitud rentnikuna. 1626. aastal 21. oktoobril annetas Gustav II Adolf küla ooberst Alexander von Essenile ning 1639. aastaks oli rajatud juba Prandi mõis.
1687. aastal oli külas 22 talu ning kõrts ja veski.
Küla sai kannatada Põhjasõja ja 1710–1711 möllanud katku läbi. Enne katku elas külas 84 inimest. Peale katku aga vaid 36 inimest.
1726. aasta adramaarevisjoni andmeil elas külas juba 96 inimest, 1732. aasta maarevisjoni järgi 100 inimest, 1739. aasta maarevisjoni järgi 135 inimest, 1744. aasta maarevisjoni järgi 152 inimest ning 1750. aasta maarevisjoni järgi 165 inimest. Järgnevate aastate jooksul rahvaarv mõnevõrra vähenes. 1765. aasta maarevisjoni andmeil elas Prandis 141 inimest.
1834. aastal ostis Prandi mõisa Koigi mõisnik Otto Magnus von Grünewaldt. Ta likvideeris küla ning kolis senised elanikud ümber Veskiaru, Sõrandu ja Sigapusma külla. Küla maad mõisastati ning ribaspõllud muudeti suurteks põlluväljadeks. Seniste taluhoonete asemele rajati suured mitmepereelamud kuhu pandi elama moonakad. 1846. aastal mindi Prandi mõisas teorendilt üle raharendile.
1920. aastal asutati Purdi metskond, mille hulka kuulus ka Prandi vahtkond. 1922. aastal läks Prandi vahtkond Huuksi metskonna koosseisu. Esimeseks metsavahiks oli Peeter Riiv.
29. juulil 1932 asutati Prandi turbaühing, eesmärgiga toota turvast kütteks ja loomadele allapanuks.
1939. aasta põllumajandusloenduse andmeil asus külas 33 majapidamisüksust.
Prandi küla sai kannatada ka Teises maailmasõjas. 1941. aasta juulis ja augustis toimusid külas ja selle ümbruses lahingud Nõukogude Liidu ja Saksamaa vägede vahel. Prandi elanikud varjasid end sel ajal Palkaru ja Rebasemäe metsaheinamaadel, mida kutsuti ka saarteks. Külaelanikud olid metsa varjule toonud ka oma lehmad ja hobused. Tules sai kannatada 13 talu.
The Kin
"Lordi's The Kin" on Lordi esimene õudusfilm, mis valmis aastal 2004 Soomes.
Film ilmus Lordi plaadi "The Monsterican Dream" eriväljaande kaasaandena. Filmi pikkus on 33 minutit (ilma montaažita). Film oli kaasas ka Lordi DVDl "Market Square Massacre", mis ilmus 2006. aastal. Film on linastunud SubTVs.
Filmi lavastaja ja stsenarist on Lauri Haukkamaa ja Adam Vandor. Film on inglise keeles. Filmi produtseeris Kinoproduction. Saksamaal sai filmi K16 reitingu ja Soomes reitingu K18. Filmilindi pikkus on 966 meetrit. Film kuulub B-filmide ja õudusfilmide kategooriasse.
5. juunil 2004 näidati filmi Soome filmifestivalil "Night Visions" Helsingi BioRex kinos.
Ura jõgi
Ura jõgi (ka Uulu jõgi) on jõgi Pärnu maakonnas.
Jõe pikkus on 55,8 km ja valgla pindala 186 km².
Ajusisese enesestimulatsiooni katse
Ajusisese enesestimulatsiooni katse on katse, mis näitab hüpotalamuse seotust tundmustega.
Ajusisese enesestimulatsiooni avastasid üsna juhuslikult 1953. aastal Montréali McGilli ülikoolis James Olds ja Peter Milner. Uurijate eesmärk oli hinnata retikulaarformatsiooni elektrilise stimulatsiooni mõju katselooma käitumisele. Selleks taheti viia elektroodid roti retikulaarformatsiooni, kuid tehnilise ebatäpsuse tõttu sattusid elektroodid hüpotalamuse piirkonda. Olemata teadlik veast, hakati aju stimuleerima, kuid tulemus oli üllatav: loomad ilmutasid väljendunud naudingu tunnuseid. Katse edasisel arendamisel asetati looma puuri pedaal, millele vajutades rott sai ise stimulatsiooni impulsse vallandada. Tulemuseks oli see, et rotid tegelesidki peamiselt enesestimuleerimisega – kuni täieliku kurnatuseni.
Arnold Pukk
Arnold Pukk (ka Arno Pukk; 20. september 1930 Kehtna – 5. jaanuar 2012 ) oli eesti agronoom, aiandusteadlane ja rodoloog, Tallinna Botaanikaaia esimene direktor.
Elulugu
Arnold Puki isa oli 1929. aastast Kehtna riigimõisa aednik ja Kehtna kodumajanduskooli aiatööõpetaja. Pukk on öelnud: "Ma sündisin Kehtna "pruutidekooli" kasvuhoones ja kasvasin üles Kehtna pargipuude vahel."
Pukk lõpetas 1944 Kehtna algkooli, 1949 Rapla Keskkooli ja 1954 Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomiateaduskonna (diplomitöö "Kultuurrooside kasvatamise küsimusi ENSV oludes", juhendaja August Mätlik ). 1954–1955 oli ta riikliku suunamisega Tallinna masina-traktorijaama (Kosel) peaagronoom, kuid vabanes tervislikel põhjustel ning oli seejärel 1955–1957 Kehtna Kolhoosiesimeeste Ettevalmistamise Põllumajanduskeskkooli (KEEP) aiandusõpetaja ja asedirektor, 1957–1960 Eksperimentaalbioloogia Instituudi aspirant ja 1960–1961 nooremteadur, 1961–1978 Tallinna Botaanikaaia direktor. Juhtiva töö kõrvalt polnud tal aega kaitsta kandidaadikraadi, mistõttu pidi ta 1979. aastal direktori kohast loobuma. 1979–1982 oli ta botaanikaaia maastikuarhitektuuri sektori juhataja, 1982–1991 juhtivinsener ja 1991–1994 ajakirja Aiandus. Mesindus peatoimetaja. Ühtlasi pidas ta 1975–1976 Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis loenguid maastikuarhitektuurist, 1996–1998 Kehtna Kõrgemas Põllumajanduskoolis arhitektuurist ja maastikuplaneerimisest ning Eesti Aianduse ja Mesinduse Seltsis (EAMS) roosikasvatusest.
1963. aastal osales ta konsultandina dokumentaalfilmi "Õitsvad kivid" tegemisel.
Aastal 1980 kirjutas ta alla 40 kirjale. Sellele järgnenud riiklike sanktsioonidega on seostatud ka Puki juhitud maastikuarhitektuuri sektori kaotamist.
1997. aastal naasis Arnold Pukk Kehtnasse. Pensionieas oli aastaid Kehtna valla keskkonnakomisjoni (mida juhtis Puki kursusekaaslane Tenno Teets) ja "Kauni kodu" konkursikomisjoni liige, aktiivne kodu-uurija ja MTÜ Kehtna Kultuuriselts liige.
Suulisniemi
Suulisniemi on Kotka linnaosa. Asub linna idaosas.
Suulisniemi kuulus 1950. aastani Kymi valda ja 1951–1976 oli osa Karhula alevist.
Seal on Äijäniemi supelrand ja paadisadam.
Elanikke on 1242 (31.12.2005).
Rannametsa jõgi
Rannametsa jõgi (ka Kassioja) on jõgi Pärnu maakonna lõunaosas. Jõe süvendatud alamjooksu on nimetatud ka Timmkanaliks.
Jõgi on 31 km pikk ja 173 km² valgalaga.
Kärevere–Kärkna maantee
Kärevere–Kärkna maantee (registrinumbriga 41) on üks Eesti tugimaanteedest.
See saab alguse Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee 170. kilomeetril Kärevere külas. Tee pikkus on 12,9 km. Tee lõpeb Tartu–Jõgeva–Aravete maantee 7. kilomeetril Võibla ja Erala küla piiril.
Asulad Kärevere–Kärkna maanteel
Kärevere küla, Kämara küla, Õvi küla, Nõela küla, Lammiku küla, Kärkna küla, Võibla küla.
Räpu jõgi
Räpu jõgi on jõgi Järva ja Viljandi maakonnas, Navesti jõe parempoolne lisajõgi.
Jõe registrikood: VEE1132500.
Lepa tänav (täpsustus)
Lepa tänav on järgmiste Eesti asulate tänava nimi:
Räpu jõgi
Räpu jõgi läbib järgmisi külasid: Arkma, Kabala (Järva maakond, Türi vald); Arussaare, Koksvere, Maalasti, Soomevere, Venevere (Viljandi maakond, Põhja-Sakala vald).
Ajalugu
Krahv Ludwig August Mellini koostatud Viljandimaa kaardil aastast 1796 on Räpu jõel Arkma ja endise Mändla (Mendla) küla vahel näha Anni vesiveski ja Koksveres Koksvere vesiveski. Tänapäeval on mõlemast veskist järel vaid vundament.
Mari Mark-Hershey
Mari Mark-Hershey (3. jaanuar 1943 Rakvere – 13. oktoober 1972 Ohio) oli eesti poliitik, Eesti Demokraatliku Uniooni liige.
Ta oli Aksel Marga tütar. Ameeriklasest abikaasa Roy Hersheyga oli tal tütar Krista, kes ristiti Konrad Veemi poolt.
1070
1070. aasta
Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand
Aastakümned: 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad 1060. aastad - 1070. aastad - 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad
Aastad: 1065 1066 1067 1068 1069 - 1070 - 1071 1072 1073 1074 1075 1076
Kärkna–Kobratu maantee
See saab alguse Tartu–Jõgeva–Aravete maantee 6. kilomeetril Maramaa küla ja Vasula aleviku piiril. Tee pikkus on 7,1 km. Tee lõpeb Jõhvi–Tartu–Valga maantee 121. kilomeetril Haava külas.
Maantee algusest 4,2 km kaugusel ületab see karja läbilaskeks mõeldud Vasula viadukti.
Boeing E-3 Sentry
Boeing E-3 Sentry, üldtuntud kui AWACS (Airborne Warning and Control System), on Ameerika Ühendriikide päritolu lennupõhise eelhoiatuse ja õhuruumi juhtimise (AEW&C) jaoks mõeldud sõjaväelennuk, mille töötas välja Boeing reaktiivreisilennuki Boeing 707 baasil.
Õhuseire ülesannete täitmiseks on lennuki pardale paigaldatud seiretehnika, mis tagab strateegilise eelise luurevõimekuses vastasüksuse ees ning eelhoiatuse liitlasvägedele. Lennuk võeti kasutusele 1977. aasta märtsis. E-3 Sentryt kasutavad Ameerika Ühendriikide õhuvägi, NATO, Suurbritannia kuninglik õhuvägi, Prantsusmaa õhuvägi ning Saudi Araabia kuninglik õhuvägi.
E-3 Sentry suudab liikuvuse tõttu pakkuda suurema ulatusega radarikatet kui statsionaarse radarijaam. Lennukile on lisatud võimekus kogutud seireandmete analüüsiks, täiendavad süsteemid hukukindluse tagamiseks ja elektrooniliste segamisrünnakute vastu mõeldud vastumeetmed.
Õhusõiduki ehitus
E-3 kasutab seireks pöörlevat radarit, mille läbimõõt on 9,1 m, paksus 1,8 m. See asetseb õhusõiduki taga ja on kerest 3,33 m kõrgusel. Primaarradar on võimeline vaatlema kaugusulatusega 375,5 km alates maa- ja merepinnalt stratosfäärini. Õhusõidukil on ka IFF (ingl identification friend or foe) võimekus, millega on võimalik eristada sõbralikku õhusõidukit vaenlase omast. Primaarradar koos sekundaarradari (SSR) ja elektrooniliste toetusmeetmetega (ESM) võimaldavad õhusõidukil vaadata maapinna suunas. Seadmed on võimelised tuvastama, identifitseerima ja jälgida madalal lendavaid õhusõidukeid, filtreerides välja maapinnalt tagasipeegelduva müra.
Radar System Improvement Program
AWACS radar on Ameerika Ühendriikide ja NATO ühisprogrammi RSIP (Radar System Improvement Program) raames saanud mitu uuendust, et olla sammu võrra ees uuemate tehnoloogiate võimekusest. RSIP uuendused võimaldavad impulssnihetel põhineval radaril (ingl pulse doppler) kahekordistada kaugust võrreldes algelise süsteemiga. Uuendused parandavad kaugus- ja nurkresolutsiooni ning on efektiivsemad tõrjumaks vastase elektroonilise sõjapidamise vahendite häirimiskatseid. Samuti on uuendatud süsteem võimeline töötama rohkematel operatsioonirežiimidel võrreldes eelkäijaga, mis tagab parema töökindluse.
Tehnilised andmed
Ameerika Ühendriikide õhuväe teabe järgi:
Oskar Käbala
Oskar Käbala (5. september 1900 Irla küla, Virumaa – 20. november 1967 London) oli Eesti sõjaväelane (major).
Ta teenis 5. Jalaväerügemendis ja Sõjaväe Varustusvalitsuses, oli korduvalt ohvitseride ja allohvitseride kursuste õppejõud. Ta ülendati nooremleitnandiks 1923, leitnandiks 1927, kapteniks 1933 ja majoriks 1940.
Ta kirjutas esimese eesti keeles ilmunud tuumarelva käsitleva raamatu, mis on ilmunud 1953. aastal Londonis.
Võhma lipp
pisi|Võhma lipp Võhma lipp on Viljandi maakonnas asuva Võhma linna lipp.
Lipp on kinnitatud 30. oktoobril 1995.
Lipu kirjeldus
Lipu kollasel kangal on must kaldvööt ja keskel linna vapp. Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11, normaalmõõtmetega 105 x 165 cm.
Põhjendus
Härjapead kujutav vapp lipu keskel sümboliseerib Võhma Lihakombinaadi tähtsust asula linnaks kujunemisel. Kollane lipuväli on küpse viljavälja ja Võhma ümbruse põldude viljakuse sümbol. Must kaldvööt tähistab linna läbivat raudteed, mis on virgutanud Võhma majanduslikku ja kultuurilist arengut.
Scania (laev)
Pärast laeva müüki on ta Itaalia lipu all kandnud nime Emanuele d'Abundo Primo ja Fidži lipu all nime Spirit of Altruism. 2018. aasta aprillis sõitis laev 134 reisijaga pardal Fidži ranniku lähedal rahule.
Niidu tänav
Niidu tänav on järgmiste Eesti asulate tänava nimi:
1068
1068. aasta
Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand
Aastakümned: 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad - 1060. aastad - 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad 1110. aastad
Aastad: 1063 1064 1065 1066 1067 - 1068 - 1069 1070 1071 1072 1073
Lepa tänav
thumb|Lepa tänav
Lepa tänav on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Maarjamäe asumis ja Kesklinna linnaosas Kadriorus.
Tänav algab Saare tänavalt, kulgeb Maarjamäe staadioni ja Maarjamäe Saksa sõjaväekalmistu vahelt ja lõppeb Tuulenurga tänavaga ristudes.
1067
1067. aasta
Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand
Aastakümned: 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad - 1060. aastad - 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad 1110. aastad
Aastad: 1062 1063 1064 1065 1066 - 1067 - 1068 1069 1070 1071 1072
11. oktoober
11. oktoober on Gregoriuse kalendri 284. (liigaastal 285. päev). Juliuse kalendri järgi 28. september (1901–2099).
Louis-Philippe I
pisi|Louis-Philippe I Louis-Philippe I (6. oktoober 1773 – 26. august 1850) oli Orléansi dünastiasse kuuluv Prantsusmaa kuningas aastatel 1830–1848.
Louis-Philippe oli Orléansi hertsogi Louis-Philippe II ehk Philippe Egalité poeg. Tema isa paistis silma küllaltki radikaalsete nõudmistega Prantsuse revolutsiooni alguses, kuid hukati 1793. aastal. Noor Louis-Philippe tegi alates 1791. aastast karjääri Prantsuse sõjaväes ning paistis silma isikliku vaprusega. Ka tema vaated olid sarnaselt isaga küllaltki liberaalsed. Kuid 1793. aastal oli ta segatud Charles François Dumouriez' vandenõusse kukutada jakobiinid ning taastada 1791. aasta konstitutsioon. Seetõttu pidid tema ja Dumouriez põgenema Austria vägede juurde. Kuni 1815. aastani elas Louis-Philippe eksiilis. Aastatel 1794–1797 viibis ta Ameerikas, peamiselt Ameerika Ühendriikides.
1815, pärast Bourbonide restauratsiooni, naasis ta Prantsusmaale, kus ta sai tagasi ka Orléansi hertsogi tiitli. Tema suhted Louis XVIII olid halvad, Charles X-ga veidi paremad, kuid tema liberaalne meelsus ei meeldinud valitsevale dünastiale sugugi. Louis-Philippe'st sai peagi liberaalse opositsiooni üks juhte. 1830. aastal, pärast Juulirevolutsiooni, tõusis ta Louis-Philippe I nime all Prantsusmaa troonile, kus valitses esialgu küllaltki edukalt. Oma poliitikas toetus ta jõukale keskklassile ning teenis seetõttu ära hüüdnime "kodanlasest kuningas". Tema valitsusaega nimetatakse tavaliselt Juulimonarhiaks.
1847. aastal tabas maad aga majanduskriis ning kuninga valitsuse autoriteet langes kiiresti. Järgmise aasta alguses puhkesid mitmel pool, eriti Pariisis, mässud ning kuningas põgenes Suurbritanniasse, loobudes troonist oma pojapoja (Philippe VII) kasuks. Tolle võimu parlament aga ei toetanud ning peagi kuulutati välja Prantsusmaa Teine Vabariik. Louis-Philippe elas aga kuni elu lõpuni eksiilis Suurbritannias.
Arojärv
Arojärv (ka Arujärv, Rasina Arojärv) on järv Põlvamaal Põlva vallas Rasinast 0,7 km idas.
Kirjeldus
Arojärv on ida–läänesuunaliselt ovaalse kujuga 28,7 ha suurune järv. Asub 36,4 meetrit üle merepinna, sügavus ulatub 3 meetrini.
Järv paikneb soises nõos ja on kõvasti soostunud, ligi pääseb vaid lõunapoolsest küljest, mujalt ümbritseb kaldaid sooriba ja lepik.
Linoollõige
thumb|300px|Linoollõige "Lõikab" ([[2005). Autor Ivo Kruusamägi.]] Linoollõige on puulõikega sarnanev graafikatehnika, kus trükkimisel kasutatakse linooli. Tegemist on kõrgtrükiga, kuna paberile jätavad jälje värviga määritud trükiplaadi kõrgemad osad.
Harry Belafonte
Harry Belafonte (pärisnimega Harold George Belafonte juunior; 1. märts 1927 – 25. aprill 2023) oli Jamaica päritolu kalüpsolaulja, näitleja, filantroop ning kodanikuõiguste ja rahu eest võitleja.
Linoollõige
Ajalugu
Kuigi linoleumi leiutas Frederick Walton juba 19. sajandi keskpaigas (patent aastast 1860), võttis veel hulk aega, enne kui seda põrandakatteks mõeldud materjali ka kunstnike seas trükivahendina kasutama hakati.
Harry Belafonte
Ta pälvis kolm Grammy auhinda, sh aastal 2000 Grammy elutööauhinna. Samuti on ta saanud Emmy ja Tony auhinna. Tema nimi on kantud Rock'n'rolli Kuulsuste Halli. Belafonte pälvis 1989. aastal Kennedy keskuse autasu, 1994. aastal USA riikliku kunstimedali ja 2014. aastal andis Berklee muusikakolledž talle audoktori kraadi.
Linoollõige
Ajalugu
Linoollõike kasutuselevõtjateks võib pidada Saksamaa kunstnikerühmitust Die Brücke, mis tegutses aastatel 1905–1913. Aga nemadki nimetasid alguses oma trükiseid puulõigeteks, mis kõlas tollal paremini ja väärikamalt.
Pablo Picasso ja Henri Matisse aitasid kergitada linoollõike mainet ning tasapisi sai sellest üks täiesti tavalisi meediume graafikaga tegelevatele kunstnikele.
Lihtsuse tõttu on linoollõige saanud iseäranis populaarseks kunstiõppes ja asjaarmastajatest kunstnike seas, kuid leidub ka palju elukutselisi kunstnikke, kes seda tehnikat laialdaselt kasutavad. Eestis on nüüdisaja tuntuim linoollõiget viljelev kunstnik Peeter Allik. Varaseimad säilinud linoollõiked eesti graafikas on Paul Burmani Tallinna vaated (1909), mis on tehtud Moskvas, Stroganovi kunstikoolis, ilmselt selle tehnika viljeleja Ivan Pavlovi näpunäidetel.
Tehnika
thumb|Näide mitmevärvilisest linoollõikest. Teostatud kahe trükiplaadiga. Autor Ivo Kruusamägi. Linoollõige on trükitehnika, kus aluspinnana kasutatakse linooli. Neid on olemas palju liike ja on ka spetsiaalselt trükkimiseks mõelduid. Erinevalt puidust puudub sellel materjalil puidule iseloomulik tekstuur ja see lihtsustab mõne kunstilise efekti saavutamist. Ühtlasi on linooli oluliselt hõlpsam lõigata kui puitu. Materjali pehmuse tõttu on aga raskem saada suurte mõõtmetega teoseid ja üldiselt ei võimalda linool suure hulga tõmmiste tegemist.
Joonise need osad, mis tahetakse trükkimise käigus trükivärvist puutumata jätta, lõigatakse välja, kasutades peitlit, teravat nuga või mõnda muud terariista. Seejuures tuleb arvestada, et pärast trükkimist jääb kujutis võrreldes trükiplaadile joonistatuga peegelpilti.
Tekkinud kontuur kaetakse ühtlaselt trükivärviga ja kokkupuutes paberiga jätab linool sellele trükijälje. Trükkida saab nii käsitsi kui ka spetsiaalsete trükipresside abil.
Mitmevärvilise ja detailirohke teose saamiseks on võimalik kasutada mitut plaati ja mitut trükivärvi. Näiteks on kõrvaloleval pildil kasutatud kahte trükiplaati, millest esimesega loodi kollane taust ja teisega lisati puutüvi koos sellel istuva linnuga. Samas ei ole kaks värvi mingi piir ja luua saab ka mitmekümne värviga teoseid.
Kunstnikke
Eestis: Maailmas:
Paguvesi
Paguvee vastandnähtus on ajuvesi.
Linoollõige
Viited
Taidegrafiikka
Häädemeeste jõgi
Häädemeeste jõgi on jõgi Pärnumaa lõunaosas. Saab alguse Nigula rabast läänes ja suubub Häädemeestel Liivi lahte.
Jõgi on 16,2 km pikk ja 68 km² valglaga.
Türann
Türann (kreeka sõnast τύραννος týrannos) on valitseja, kes kasutab hirmu oma ainuvalitsemise abinõuna.
Algupäraselt ei tähendanud "türann" Vana-Kreekas eetilist laitust. Türann oli inimene, kes oli kukutanud relvajõul endise valitsuse ja kehtestanud oma ainuvalitsuse, mis põhineb poliitilisel ülemvõimul. Türannial oli kaks vormi: ühel juhul sai türann võimule, kui rahvas hakkas mässama sugukondliku aristokraatia vastu. Teine vorm toimis Väike-Aasia kreeka linnades ja saarekogukondades pärast nende allutamist Pärsia võimule. Teine variant tähendas lihtsalt Pärsia oligarhilistest ringkondadest pärineva tegelase troonilepanekut Pärsia ametnike poolt. Esimese variandi puhul toetus türanni võim vähese maaga või maata kehvikuile.
Türannia tähendas tegutsemist linnaorjanduse huvides, vana aristokraatia kõrvaldamist võimult ja füülide reforme (Theagenes Megaras, Polykrates Samosel, Keisthenes Sikyon)is. Mitmed türanniad viisid sisse oma raha (Thrasybulos Mileetoses). Mõned türannid algatasid kolonisatsiooni (Kypselos ja Periandros Korintoses) Ateena türannia oli hilisem, valitses Peisistratos ja tema järeltulijad Hippias ja Hipparchos.
Pärast türannia kukutamist Ateenas kehtestati seal kõige demokraatlikum kord Kreekas. Kuna türanni võim baseerus deemosel, oldi sunnitud neile ka seaduslikke õigusi andma, tekkisid kirjapandud seadustikud. Drakon (7. sajand) töötas välja tavaõiguse, millega keelati sugukonnaülikute veritasu, piirati omakohut ja seati karistuste määramine areopaagi ülesandeks. Aristokraatide eraomandit kaitsvad seadused olid väga karmid, põllusaagi varguse eest surmanuhtlus (siit väljend drakoonilised seadused). Soloni (6. sajand) seadused vähendasid karistusmäärasid, likvideerisid võlaorjuse. Riik kohustus juba välismaale müüdud ateenlased tagasi ostma. Kel palju õigusi, neil ka suuremad kohustused ühiskonna ees.
Kõrgemaisse riigiameteisse pääsesid kolme varakama klassi liikmed, arhondiks ja varahoidjaks ainult pentakosiomedimnid. Nemad pidid korraldama ka kulukaid riiklikke tseremooniaid.
Frantsisklased
Frantsisklased ehk frantsiskaanid (sõna "frantsiskaanlased" pole soovitatav) on roomakatoliku ja anglikaani kiriku vaimulike ordude liikmed, kes järgivad reegleid, mida tuntakse Püha Franciscuse reeglitena. Frantsiskaani ordusid on kolm: 1209. aastal Assisi püha Franciscuse poolt paavst Innocentius III loaga rajatud minoriitide ehk "vähemate vendade" ordu (Ordo Fratrorum Minorum), neist 1517. aasta eraldunud konventuaalid ja 1520. aastal loodud kaputsiinid. Samuti järgivad Franciscuse reegleid 1212. aastal asutatud püha Clara nunnaordu ehk klarissid ning 1447. aastast tegutsev Kolmas Püha Franciscuse Ordu (tertsiaarid), kuhu kuuluvad nii vaimulikud liikmed (regulaarid) kui ka ilmikud (sekulaarid). Poolas ja Leedus on frantsiskaane tuntud ka bernardiinide nime all (Siena Bernardino järgi), ehkki mujal peetakse selle nimetusega silmas tsistertslasi.
1223. aastast on Franciscuse reeglite seas ka vaesustõotus, mille täpset ulatust on aegade vältel küll erinevalt tõlgendatud, muuhulgas põhjustades sajandite vältel ohtralt lahkhelisid paavstidega. Frantsiskaanid on traditsiooniliselt olnud rändmungad, kes ei eraldu ühiskonnast, vaid tegelevad sageli praktiliste töödega nagu vaestehoolekanne, haigete põetamine ja jutlustamine lihtrahvale. Seetõttu olid frantsiskaanid keskaegses Eestis sageli populaarsed just vaesema rahva seas.
1236. aastal tegi paavst Gregorius IX frantsisklastele ja dominikaanidele ülesandeks võidelda ketserlusega, moodustades kirikliku uurimisameti ehk inkvisitsiooni. Selles oli frantsiskaanid tegevad terve keskaja, osaledes ka nõiaprotsessides ja koostades erialaseid käsiraamatuid, ehkki tuntumad on teiste ordude omad.
Frantsiskaani ordu liikmete seas olid keskaegsed skolastikud Halesi Alexander, Bonaventura ja John Duns Scotus, moodsa loodusteaduse filosoofiline alusepanija Roger Bacon ning tuntud müstikud Augsburgi David ja Regensburgi Berthold. Keskajast on tuntud ka frantsisklased Nicolaus Lyrast, piiblikommentaator Bernardino Sienast, filosoof William Ockham, jutlustajad Johannes Capistranost, Oliver Maillard ja Michel Menot ning ajaloolased Luke Wadding ja Antoine Pagi. Arhitektuuris on frantsiskaanidega seotud itaalia gootika. Tuntumate frantsiskaanide seas on ka püha Antonius Paduast, kirjanik François Rabelais, maadeuurija Giovanni da Pian del Carpini, püha Pio Pietrelcinast, püha Maximilian Kolbe, kunstnik Pasquale Sarullo, Mamerto Esquiú, hiina piiblitõlkija Gabriele Allegra, püha Junípero Serra, New Yorgi tuletõrjuja Mychal F. Judge, luuletaja ja kunstnik Angelico Chavez, misjonär Anton Docher, püha Giuseppe Cupertinost, Benedict Groeschel ja püha Leonardo Porto Mauriziost.
2013. aasta "Annuario Pontificio" andmeil oli frantsiskaani meesteordude liikmeskond järgnev:
Alates 2013. aastast on ordu kindral Michael Anthony Perry.
Eestis tegutsesid frantsiskaanid juba keskajal, kuid tõrjuti reformatsiooni ajal maalt ning sisuliselt taastus nende tegevus väiksemas mahus alles 20. sajandil. Sõjaeelses Eestis olid tegevad mõned kaputsiinidest katoliku preestrid ja praegu tegutseb Tartus katoliku kiriku vastas üle tänava klarisside klooster.
Řád menších bratří
Vladimir Hižnjakov
pisi|Vladimir Hižnjakov 2009. aastal Tartu tähetornis Vladimir Hižnjakov (sündinud 25. mail 1938 Venemaal Rostovi oblastis) on Eesti füüsik, Eesti Teaduste Akadeemia liige (alates 1977).
Haridus
Lõpetas 1955. aastal Tapa Raudteekeskkooli ja 1960. aastal Tartu Riikliku Ülikooli cum laude. Järgnes aspirantuur Eesti TA Füüsika ja Astronoomia Instituudi teoreetilise füüsika sektoris. Kandidaaditöö “Mitmefooniliste üleminekute teooria” kaitses Vladimir Hižnjakov 1966. aastal Tartu Riikliku Ülikooli juures ning selle edasiarendusena doktoriväitekirja “Resonantse sekundaarkiirguse teooria” 1972. aastal.
Töökäik
Aastatel 1976–1992 oli ta Tartu Ülikooli tahkisefüüsika ja aastast 1987 laseroptika professor. Aastatel 1987–1991 oli ta Teaduste Akadeemia Füüsika Instituudi peateadur. Aastatel 1993–2003 Tartu Ülikooli Teoreetilise Füüsika Instituudi professor ja 1998–2003 Tartu Ülikooli Füüsika Instituudi laboratooriumi juhataja. Alates 2004 Tatu Ülikooli emeriitprofessor. Aastal 2004–2020 oli ta Tartu Ülikooli Füüsika Instituudi vanemteadur, alates 2021 kaasprofessor.
Ta on töötanud ka California Ülikoolis USA-s (1973), Tokyo Tahkisefüüsika Instituudis Jaapanis (1977) ja Arizona Ülikoolis USA-s (1983).
1976. aastal sai alguse Vladimir Hižnjakovi õppejõutöö Tartu Riiklikus Ülikoolis, kus ta on lugenud nii põhikursusi, nagu kvantmehaanika ja elektrodünaamika, kui ka erikursusi kiirgus- ja rühmateooriast, mittelineaarsest optikast ning Greeni funktsioonidest tahkistes. 1982. aastal sai ta professorikutse.
Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks valiti Vladimir Hižnjakov 1977. aastal füüsika alal, ta kuulub akadeemias astronoomia ja füüsika osakonda.
Teadustöö
Kuuludes Tartu tahkisefüüsika koolkonda, väärib enim esiletõstmist Vladimir Hižnjakovi töö kõrgtemperatuurse ülijuhtivuse vallas. Selle kõrval on ta uurinud ka tahkiste optilisi omadusi ja spektrograafiat, kristalli lisandi-tsentrite teooriat, kuuma luminestsentsi, mittelineaarset optikat, kvantoptikat jpm.
1987. aastal algas koostöö Stuttgardi, Bonni, Ulmi ja Zürichi ülikoolide teadlastega, kus muuhulgas oli teemaks kõrgtemperatuurne ülijuhtivus. Selle koostöö tulemusel avaldati mitukümmend publikatsiooni, sh ka koos kõrgtemperatuurse ülijuhtivuse avastaja, Nobeli auhinna laureaadi K. A. Mülleriga.
Tema sulest on ilmunud üle 400 teaduspublikatsiooni ning ta on juhendanud 13 doktori- ja 3 magistritööd.
Isiklikku
Pärineb Doni ja Kubani kasakatest põlvnevast põllumajandusharitlaste perekonnast. Pärast II maailmasõda sattus perekond elama Eestisse.
Päinurme
Päinurme on küla Järva maakonnas Järva vallas. Küla lähistel voolab Päinurme jõgi ja asetseb Päinurme soo.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koigi valda.
1069
1069. aasta
Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand
Aastakümned: 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad - 1060. aastad - 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad 1110. aastad
Y (mäng)
pisi|Mängulaua joonis pisi|Teine mängulauajoonise variant. Selles seisus on mustad partii võitnud. Y on lauamäng, mille leiutajad on Craige Schenstead (uue nimega Ea Ea) ja Charles Titus.
Marcello Malpighi
pisi|Marcello Malpighi portree Marcello Malpighi [martš'ello malp'iigi] (10. märts 1628 – 30. september 1694) oli itaalia arst ja loodusteadlane. Teda peetakse mikroskoopilise anatoomia rajajaks ning tema nime kannavad mitmed anatoomilised struktuurid nagu putukate erituselundid (Malpighi sooned), neerukehakesed (Malpighi kehakesed) jt.
Elukäik ja teadustöö
Malpighi sündis Bologna lähedal Crevalcores. Tema lapsepõlvest on vähe teada.
1646 astus ta 17-aastaselt Bologna ülikooli, mille lõpetas 1653. aastal doktorikraadiga nii meditsiinis kui ka filosoofias.
1656 läks ta Toscana suurhertsog Ferdinando II de' Medici kutsel Pisa ülikooli, kus sai tööd teoreetilise meditsiini professorina. 1659 naasis ta Bologna ülikooli, kus töötas professorina kuni 1662. aastani.
Enamiku oma töödest avaldas ta Kuningliku Seltsi ajakirjas. Tema esimene artikkel, mis tolles ajakirjas ilmus, rääkis konna kopsude anatoomiast; neid uurides oli ta avastanud 1661. aastal kapillaarid (kapillaarse vereringe).
1666 kirjeldas ta esimesena vere punaliblesid. Hiljem kirjeldas ta ka muid kehamoodustisi, näiteks kopsualveoole.
1669 nimetati ta esimese itaallasena Londoni Kuningliku Seltsi auliikmeks.
1691 kutsus paavs Innocentius XII ta oma ihuarstiks. Kolm aastat hiljem suri Malpighi Roomas ajurabanduse tagajärjel.
pisi|püsti|vasakul|"Opere", 1687
'Ndrangheta
'Ndrangheta [ndr'angeta] (ka Famiglia Montalbano, Onorata società, Picciotteria , la Santa) on Calabria organiseeritud kuritegevuse (maffia) organisatsioon.
Tähtsus
Tänapäeval peetakse 'Ndranghetat Itaalia kõige ohtlikumaks kuritegelikuks organisatsiooniks ning üheks vägevamaks kuritegelikuks organisatsiooniks maailmas.
Nimi
Nime päritolu on ebaselge. Arvatakse, et see tuleneb kreeka sõnast andragathia 'mehisus' või andragathos 'mehine'.
Suurus ja struktuur
Eurispesi 2008. aasta raporti järgi on 'Ndrangheta käive 44 miljardit eurot.
Ajalugu
'Ndrangheta hakkas Calabrias kujunema peagi pärast Itaalia ühendamist 1861. aastal vastukaaluks põhjast peale tulevale rikkale klassile. Organisatsiooni rajasid 19. sajandil mässajad Plati ja San Luca linnas.
Levik
'Ndrangheta juured on Itaalias Reggio Calabria provintsis. Ta on tugev ka Vibo Valentia, Catanzaro ja Crotone provintsis, vähemal määral Cosenza provintsis.
'Ndrangheta tegutseb Euroopas, Põhja- ja Lõuna-Ameerikas ning Austraalias, seda peetakse Euroopa võimsaimaks maffiaorganisatsiooniks.
'Ndrangheta on Euroopa kokaiinikaubanduses üks tähtsamaid gruppe, mille osatähtsus ületab isegi Colombia uimastikartellide oma. Ta on osa sellest ärist üle võtnud Cosa Nostralt, mis sattus 1990ndatel suure surve alla. Tähtsad tuluallikad on ka relvakaubandus, rahapesu ja väljapressimine.
Võrreldes Cosa Nostraga rajaneb liikmesus suuremal määral veresugulusel. Liiget nimetatakse  'ndrinu, klanni 'ndrina. Veresuguluse tõttu on ka reetmist vähem. Seni on politseiga koostööd teinud 157 liiget (Sitsiilias seevastu umbes 390).
Erinevalt püramiidstruktuuriga Sitsiilia maffiast Cosa Nostrast, kus on olemas pealik ehk capo, pole ’Ndranghetal selget liidrit. 'Ndrangheta struktuur on perekonnapõhine, mis ühest küljest teeb politseile raskeks maffiasse sisse imbuda, teisalt aga on veritasu tõttu raske kustutada vaenutsevate perekondade võitlust. Siiski on aga mõni perekond nii-öelda peamine ning selleks peetaksegi just San Luca omasid – Strangio-Nirta ja Pelle-Romeo klanne.
Jeļena Ostapenko
Jeļena Ostapenko (ka Aļona Ostapenko; sündinud 8. juunil 1997) on Läti tennisist.
Ta võitis 2017. aasta Prantsusmaa lahtised meistrivõistlused tennises, alistades finaalis Simona Halepi 4:6, 6:4, 6:3. See oli tema esimene WTA-turniiri võit. Selle võiduga tõusis ta WTA edetabelis 12. kohale. Oma teise WTA turniiri võitis ta sama aasta septembris Korea Openil Seoulis. Kolmanda turniirivõidu sai ta oktoobris 2019 Luxembourg Openil, kus alistas finaalis Julia Görgesi. Neljanda võidu saavutas ta juunis 2021 Eastbourne Internationalil, kus alistas finaalis Anett Kontaveidi 6:3, 6:3.
Ostapenko on jõudnud lisaks 2 korral WTA turniiri finaali: septembris 2015 kaotas ta Coupe Banque Nationale'il Québecis Annika Beckile 2:6, 2:6 ja 2016. aasta Qatar Total Openil kaotas ta finaalis Carla Suárez Navarrole 6:1, 4:6, 4:6. Ta tõusis seejärel WTA edetabelis senise karjääri kõrgeimale, 40. kohale. Aprillis 2016 tõusis ta juba 37. kohale. Seni kõrgeima edetabelikoha saavutas ta 19. märtsil 2018, kui ta asus 5. kohal.
Ta on võitnud 8 ITF turniiri. 2014. aastal võitis ta Wimbledoni noorteturniiri ja tõusis noorte edetabelis teisele kohale.
Ta on olnud Anett Kontaveidi õpingukaaslane ja paarismängupartner.
Treener
Tema peamine treener on olnud ema Jelena Jakovleva. Juulist 2018 kuni 2019. aasta aprilli alguseni oli tema treener hollandlane Glenn Schaap (Anett Kontaveidi varasem treener).
Vaopere
Vaopere on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.
Aastatel 1993–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Kaiu vallas.
Viited
2. Koduloo-uurimus https://vaopere.wordpress.com/ 15.10.2017
Kalevala-mõõt
Kalevala-mõõt ehk kalevalamõõt on läänemeresoome rahvaste pärimuses rahvalauludes kujunenud värsimõõt. Nimetus tuleneb Elias Lönnroti koostatud eeposest "Kalevala", mis koosneb seda mõõtu värssidest, ja on anakronistlik, kuna värsimõõt on palju vanem – tekkinud eri hinnangutel 1000–2000 aastat tagasi.
Kalevala-mõõtu on uurinud Henrik Gabriel Porthan, Elias Lönnrot, Matti Kuusi, Aulis Rintala ja paljud teised Soome asjatundjad.
Klassikalise Kalevala-mõõdu reeglid on täpselt määratletud, kuid elavas pärimuses ei järgitud neid alati täielikult. Kuulsalt Karjala laulikult Arhippa Perttuselt üles kirjutatud rahvalauludes on 2–3% värsimõõdu "vigu" – umbes sama palju kui Lönnroti "Kalevalas".
Kalevalamõõduline värss koosneb kaheksast silbist – neljast kahesilbilisest trohheilisest värsijalast. Värsijala languses ehk rõhutus osas ei tohi kalevalamõõdu põhireegli järgi olla pikka silpi (mis lõpeb konsonandiga või sisaldab pikka vokaali või diftongi). Esimene värsijalg võib harva olla kolme- või isegi neljasilbiline (sel juhul on need reeglina lühikesed silbid), teised on alati kahesilbilised. Värsi viimases silbis ei tohi olla pikka vokaali ja see ei tohi olla ühesilbiline sõna. Pikemad sõnad esinevad pigem värsi lõpuosas kui algul.
Kalevalamõõdulise värsi juurde kuulub algriim. Tugev algriim nõuab, et värsis algaks vähemalt kaks sõna sama konsonandi ja vokaaliga. Nõrk algriim tähendab, et sõnad algavad sama konsonandi või vokaaliga. Lõppriimi ei kasutata, kuid lõppriimi efekt võib tekkida parallelismist, kus korratakse sarnast mõtet samu keelelisi vorme kasutades.
Eesti regilaulu värsimõõt regivärss on Kalevala-mõõduga sama algupära, kuid vormi- ja stiilinõuete suhtes vähem range.
Mägede loend
''Siin on loetletud mägesid, mäetippe ja künkaid.
''Siia loendisse ei kuulu mäestikud ja mäeahelikud, mis tuleb kanda mäestike loendisse. Eesti künkad tuleb kanda ka Eesti mägede loendisse. Artiklid mägede kohta peaks kuuluma kategooriasse mäed.''
Järjestus kõrguse järgi
Kõrgus alla 1000 meetri
Liste der Berge Liste des sommets par continent pt:Anexo:Lista de montes Listă de munţi Список гір
Maimu Krinal
1944. aastal lõpetas ta Tallinna tütarlaste kaubanduskooli.
Aastail 1948–1953 õppis laulmist Rudolf Jõksi juhendusel. 1954. aastal jätkas laulmist Vanemuise teatri kooris.
1967. aastast pühendus ooperi- ja operetilaulmisele.
Isiklikku
Tema abikaasa oli majandusteadlane Valner Krinal.
Niidi tänav
Niidi tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Sitsi asumis.
Tänav algab Kopli tänavalt ja lõppeb Sitsi tänavaga ristudes.
Tänav sai nime 4. veebruaril 1925.
Toomja
Toomja on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.
Vana-Kaiu
Vana-Kaiu on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.
Toomja
Aastatel 1993–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Kaiu vallas.
Mustjõe tänav
thumb|Mustjõe tänav
Vana-Kaiu
Aastatel 1993–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Kaiu vallas.
Mustjõe tänav
Mustjõe tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Mustjõe asumis.
Hayley Williams
Hayley Nichole Williams (sündinud 27. detsembril 1988 Meridianis Mississippis) on USA rokklaulja ja laulukirjutaja. Ta on ansambli Paramore solist.
Mustjõe tänav
Tänav algab Paldiski maanteelt ja lõppeb Värvi tänavaga ristudes.
Hayley Williams
2002. aastal kolis tollal 13-aastane Williams Meridianist Mississippist Franklinisse, kus tutvus koolis vendade Josh ja Zac Farroga. Varsti pärast saabumist võttis ta laulutunde Brett Manningu juures ja liitus funk-cover-ansambliga The Factory, kus ta tutvus tulevase Paramore'i bassimängija Jeremy Davisega. 2005. aastal kirjutasid liikmed alla John Janicki asutatud plaadifirma Fueled By Ramen plaadilepingule.
Mustjõe tänav
Tänav sai praeguse nime 24. mail 1939.
Hayley Williams
Williamsi lemmikartistide ja -bändide hulka kuuluvad Saves the Day, mewithoutYou, Slick Shoes, The Chariot, Now Now Every Children, No Doubt, Fireworks, Set Your Goals, Tegan and Sara, New Found Glory, H2O, Lemuria, The Swellers.
Ohhotski allprefektuur
Ohhotski allprefektuur (jaapani オホーツク総合振興局, Ohōtsuku-sōgō-shinkō-kyoku; varem Abashiri allprefektuur) on haldusüksus Jaapani Hokkaidō prefektuuris. Asub Ohhoota mere kaldal.
Rutikvere
Rutikvere on küla Järva maakonnas Järva vallas. Küla lähistel asetseb Rutikvere soo.