cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Tähnik-võrajooksik
Tähnik-võrajooksik (Calosoma auropunctatum) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Bruno Osimo
Bruno Osimo (sündinud 14. detsembril 1958 Milanos) on itaalia semiootik ja tõlketeoreetik.
Paadi tänav (Narva)
Paadi tänav on tänav Narvas Sutthoffi linnaosas Aiandusühistu Retšnoi maa-alal. Tänava pikkus on umbes 340 m.
Tänav algab Jõesuu tänavalt, kulgeb põhja, pöörab loodesse ja kulgeb Jõesuu tänavaga paralleelselt. Tänava keskel ristub see Purje tänavaga.
Enne 1990. aastaid kandis Paadi tänav vene keeles nime улица Паади.
Kreemvalge
Kreemvalge ehk kreemikas ehk koorekarva on värvitoon, mis on kollakas või beeži varjundiga valge, piimakoore või elevandiluu värvi.
Variatsioonid
Loodusteadlastele ja linnuvaatlejatele määratud värviõpik, 1886. aastal ilmunud "A nomenclature of colors for naturalists..." soovitab kreemi värvuse (Cream color) segada kaadmiumoranžist, kaadmium-sidrunkollasest ja rohkest valgest. Värvitoon on soojatooniline pastelne väga hele kollane.
RAL Classic värvikaardi toon 9001 Cremeweiß on hallika-beežika nüansiga valkjas värvitoon.
Veebivärv Cream on jahedatooniline pastelne helekollane.
Kasutamine
Värvus seostub siidisuse, sileduse, pehmuse, vagususe ja puhtusega.
Värvinime kasutatakse kangaste, rõivaesemete ja muude tekstiilide, samuti mitmesuguste tarbekaupade värvuse kohta. Värvisõna esines juba 1920. aastate Eesti moesõnavaras.
Peeter Põllu stipendium
Peeter Põllu stipendium on stipendium, mille eesmärk on statuudi järgi "aidata kaasa õpetajakutse tunnustamisele Eesti ühiskonnas ning toetada õpetajakoolituse üliõpilasi nende õppe- ja uurimistöös". Stipendiumi väljaandmist korraldab Tartu Ülikooli Sihtasutus.
Stipendiumi ajalugu ulatub 1931. aastasse, kui Tartu linnaomavalitsus ja Tartu Ülikool asutasid toetusraha fondi, mis stipendiumite kaudu toetas Peeter Põlluga seotu jäädvustamist ja pedagoogika edendamist. 2008. aastal stipendium taasasutati.
Mir (kaevandus)
pisi|150px|Miri asukoht Sahhas pisi| pisi| Mir on teemandikaevandus Venemaal Sahhas Mirnõis Ireljahhi jõe vasakul kaldal.
Mir oli aastani 2001 peamiselt avakaevandus, pärast seda on kaevandatud ainult maa all. Karjääri sügavus oli 525 meetrit ja läbimõõt 1200 meetrit. Miri lehter on Utah' Binghami kanjoni kaevanduse järel suuruselt teine inimese loodud auk.
Kaevanduse geograafilised koordinaadid on.
Kaevandus rajati 1957. aastal. Miris kaevandatakse kimberliiti.
Väidetavalt häirivad süvendist tingitud õhutemperatuuri kõikumine ja ootamatud õhuvoolud helikopterite lendamist.
Kaevanduse rajamine
pisi|Transpordijaam kaevanduses Karjääri hakati rajama 1957. aastal. Pikk talv, igikelts ja maa pehmenemine suvel muutsid selle töö raskeks. Ehitised tuli rajada vaiadele, et nad vajuma ei hakkaks. Peamine töötlemistehas ehitati 20 km kaugusele sobivamale pinnasele. Madal õhutemperatuur muutis hapraks nii masinate metall- kui ka kummidetailid. Külmunud pinnas lõhati või püüti seda kohati sulatada. Karjääri teenindamise jaoks rajati Mirnõi linn.
Tootmine
Mir oli Nõukogude Liidu esimene ja suurim teemandikaevandus. 1960. aastatel toodeti umbes 10 miljonit karaati (2000 kg) teemante aastas. Neist umbes 20 protsenti olid juveelikvaliteediga. Karjääri pealmises kihis (umbes 340 meetri sügavuseni) oli teemandisisaldus väga suur – ühest tonnist maagist leiti umbes 4 karaati teemante. Nende seas oli suhteliselt palju kvaliteetseid kive. Sügavamal vähenes maagi teemandisisaldus umbes kaks korda.
Miri teemandid olid väga ühtlase suuruse ja kujuga. Miri suurim teemant leiti 23. detsembril 1980. Selle mass oli 342,5 karaati (68 g). Sellele anti nimeks NLKP XXVI kongress. Teemant anti hoiule Moskvas Kremlis asuvasse vääriskivide fondi.
1990. aastatel tekkis karjääri töös ajutine katkestus, kui 340 meetri sügavusele jõudes kaevanduse põhjaosa veega täitus.
Pärast Nõukogude Liidu lagunemist võttis kaevandamise üle Sahha teemandikompanii. Ettevõtte andmetel teenis ta teemandimüügilt aastas üle 600 miljoni USA dollari.
Hiljem sai kaevanduse omanikuks Venemaa suurim teemanditootja Alrosa. Juba 1970. aastatel oli hakatud rajama maa-aluseid käike, et asuda pärast maapealsete varude ammendumist kaevandama sügavamalt. Aastal 1999 kaevandati juba praktiliselt ainult allmaakaevanduses. 1220 meetri sügavusele ulatunud puurimiste põhjal ennustati, et allmaakaevanduse tasuv eluiga on 27 aastat.
Miri karjääris kaevandati teemante 44 aastat. Selle aja jooksul toodi karjäärist välja hinnanguliselt umbes 350 miljonit m³ maaki. Lõpuks pidi koormaga veoato karjääri põhjast maa peale jõudmiseks läbima 8 km pikkuse spiraalselt mööda nõlva kulgeva teekonna. Pealmaakaevandus suleti lõplikult 2001. aastal. Karjääri stabiliseerimiseks kaeti selle põhi 45 meetri paksuse killustikukihiga.
Aastal 2012 toodeti maa-aluses kaevanduses 1,9 miljonit karaati teemante. Maagi keskmine teemandisisaldus oli 3,7 karaati tonni kohta.
Müük ja suhted De Beersiga
1960. ja 1970. aastate hiilgeaegadel müüdi suurem osa teemante lihvimata kujul De Beersile. Enamasti teemanditoodang heades leiukohtades esimestel aastatel kasvab, seejärel stabiliseerub ja hakkab peagi langema. Sahhas aga toodeti paarkümmend aastat pärast kaevandama hakkamist ikka üha suuremaid koguseid kvaliteetseid teemante. De Beers kutsus neid "hõbekarudeks". Püsiv kvaliteet oli nii üllatav, et De Beersi esindajad eesotsas Philip Oppenheimeriga kauplesid 1976. aastal Nõukogude Liidult välja võimaluse kaevandust külastada. Neid hoiti aga Moskvas nii kaua kinni, et Miriga tutvumiseks jäi aega ainult 20 minutit ja saladustele jälile ei jõutud. Eelkõige üllatas De Beersi esindajaid asjaolu, et Miris ei kasutatud maagi töötlemiseks vett. See oli aga mõistetav, sest vesi oleks enamasti kohe külmunud.
Ökolinn 2020
Venemaa arhitektuuribüroo AB Ellis on otsinud rahastajaid oma plaanile katta Miri karjäär klaaskupliga ja rajada sinna 100 000 elanikule mõeldud kunstliku kliimaga ökolinn.
2. ekspeditsioon
2. ekspeditsioon oli Rahvusvahelise Kosmosejaama teine alaline meeskond. 2. ekspeditsioon vahetas välja 1. ekspeditsiooni liikmed ja viibis jaamas märtsist kuni augustini 2001. Lisaks jaama hooldamisele abistasid meeskonnaliikmed mitut jaama montaažimeeskonda, võõrustasid esimest kosmoseturisti Dennis Titot ja tegid mõned teaduslikud katsed.
Meeskonda kuulusid Roskosmose kosmonaut Juri Usatšev, kellest sai jaama teine komandör, ning NASA astronaudid Susan Helms ja James Voss. Meeskond oli jaamas viibinud ka missiooni STS-101 ajal.
2. ekspeditsiooni liikmed saabusid missiooni STS-102 raames jaama Discovery pardal. Ametlikult algas ekspeditsioon 10. märtsil, kui Discovery põkkus jaamaga. Ekspeditsiooni jaamas viibimise ajal külastasid jaama kaks kosmosesüstikut ning üks Sojuz. 12. augustil 2001 põkkus jaamaga Discovery ning tõi missiooni STS-105 raames jaama 3. ekspeditsiooni liikmed. 2. ekspeditsioon lõppes 20. augustil 2001, kui Discovery jaamast lahkus.
Eesti Pressimuuseum
Eesti Pressimuuseum on väike eramuuseum, mis paikneb Põltsamaa linnuses ja tutvustab Eesti ajakirjanduse ja meedia ajalugu.
Muuseumi asutas 2009. aastal MTÜ Ajakirjanduse Uurimis- ja Koolituskeskus. Põltsamaa valiti muuseumi asukohaks seetõttu, et 1766. aastal ilmus seal esimene eestikeelne ajakirjandusväljaanne "Lühhike öppetus".
Hetty Green
Hetty Green (sünninimega Henrietta Howland Robinson, hüüdnimega Witch of Wall Street; 21. november 1834 New Bedford – 3. juuli 1916 New York) oli Ameerika Ühendriikide investor ja ettevõtja, kes on jäänud ajalukku Kullatud ajastu rikkaima naisena.
Ta päris algul suure varanduse oma isalt ja hiljem tädilt, oma rikkuse teenis ta investeeringute, aktsiaturu spekulatsioonide, sõjavõlakirjade ja rahalaenamise kaudu.
Tema vaimukuse kohta on liikunud palju lugusid. Siiski on teada, et ta võis teha kompromisse isegi odavate igapäevaste ostude osas, kanda ainult ühte vabaajariietust, keelduda enda ja oma laste ravist “kõrge hinna” tõttu ning kolida ühest odavast üürikorterist teise, et makse vältida. Ta jättis oma pojale Edward Howland Robinson Greenile ja tütrele Harriet Sylvia Ann Howland Green Wilksile vara tänases väärtuses üle kümne miljardi euro, millest osa jõudis lõpuks tütre testamendi kaudu 63 heategevus- ja haridusasutusele.
Linné Ülikool
Linné Ülikool (rootsi keeles Linnéuniversitetet, inglise keeles Linnaeus University, lühend LNU) on ülikool Rootsis.
Ülikool on nimetatud Carl Linné järgi.
Tehismärgalapuhasti
Tehismärgalapuhasti ehk märgalapuhasti on tehismärgala, mis jäljendab neid looduslike märgalade füüsikalisi või biokeemilisi protsesse, mille eesmärk on eemaldada reoveest või heitveest saasteaineid.
Tehismärgalapuhastid jagunevad kahe põhitunnuse alusel: vee liikumise dünaamika ning taimestik. Hüdroloogilised omadused jagunevad omakorda kaheks ning taimestiku tunnused neljaks.
Vee liikumise dünaamika
Põhja kinnituvate taimede baasil jaotuvad tehismärgalapuhastid vee voolamise järgi vabaveelisteks ja pinnasisese voolamisega süsteemideks. Vabaveeline tehismärgalapuhasti on veesüsteem, kus vesi liigub läbi veesamba, mis on otse põhjasubstraadi kohal. Avatud veepind meenutab sood või raba.
Pinnasisese läbivooluga tehismärgalapuhastites liigub suurem osa vett läbi poorse materjali.
Voolusuund
Vee voolusuund oleneb sisse-ja väljalaskeavade asukohtadest, mis võivad olla vertikaalselt või horisontaalselt vastastikku. Disainist tulenevalt on kõigi vabaveeliste tehismärgalapuhastite voolusuund horisontaalne. Pinnasisese läbivooluga süsteemis on võimalikud erinevad voolusuunad, millest kõige enam esineb horisontaalset ja vertikaalset allavoolu. Olemas on ka üles suunatud vooluga süsteemid, mille erinevatel variantidel vaheldub voolusuund üles ja alla.
Materjali veega küllastatus
Materjali küllastatus või niiskustase on oluline pinnasisese vertikaalvoolu korral. Süsteemid, mille väljalase on vettpidav ning alusmaterjal pidevalt niisutatud, on pidevalt veega küllastatud. Selline substraat on ehitusest tulenevalt kõigil vabaveelistel, pinnasisese ning vertikaalse üles suunatud vooluga süsteemidel. Vertikaalse allavooluga tehismärgalapuhastid jooksevad enamasti ise tühjaks, kuna põhjas on pidevalt avatud väljalaskeava. On olemas ka vahepealsed süsteemid, kus alusmaterjali niiskustase varieerub perioodiliselt või aastaajati kasutusstrateegia või tsüklilise laadimise tõttu.
Sissevoolu laadimise tüüp ja pinna üleujutamine
Horisontaalse läbivooluga pinnasfiltrite puhul püütakse vältida pinna üleujutamist, sissevool võib olla aluspinna kohal või all. Vertikaalse allavooluga tehismärgalapuhasti hõlmab süsteeme, kus sissevoolu jaotus saavutatakse lühiajalise aluspinna üleujutamisega. Veealuse sissevooluga süsteemis kasutatakse torude võrku, et sissevool ühtlaselt aluspinna kohale jaotada, samas vältides tahtlikku üleujutamist. Kolmas sissevoolu laadimistüüp on sissevool põhjast, mis on omane vertikaalse üles suunatud vooluga tehismärgalapuhastitele.
Taimestiku kasvuvorm
See klassifikatsioonitunnus puudutab ainult vabaveelisi süsteeme. Pinnasisese vooluga süsteemis kinnituvad veetaimed alati poorsele materjalile, kuna vaba veepinda on liiga vähe. Taimestiku alusel jaotuvad tehismärgalapuhastid veealuste taimedega (nt kanada vesikatk), põhja kinnituvate taimedega (harilik pilliroog, hundinuiad), ujulehtedega taimedega (nt lootosed, vesikupud, vesiroosid) ning ujuvate taimedega (lemle perekonda kuuluvad liigid, samuti troopikamaades vohav vesihüatsint) süsteemideks.
Veealuste taimede variatsioonid
Enamik veealuseid taimi on rohttaimsed makrofüüdid. Mõnedes ebastandardsetes tehismärgalapuhastite süsteemides domineerivad aga puitunud makrofüüdid.
=Standardtüübid=
Kolm vabaveelise süsteemi standardtüüpi on:
1. Avaveeline tehismärgalapuhasti, domineerivad rohttaimsed makrofüüdid.
2. Ujuvate veetaimedega tehismärgalapuhasti, veepinnal kasvavad lisaks soontaimed.
3. Parvel ujuvate veetaimedega tehismärgalapuhasti, taimed kasvavad ujuval alusel.
Neli pinnasisese vooluga süsteemi standardtüüpi on:
4. Horisontaalse läbivooluga tehismärgalapuhasti pinnasisese laadimisega (tahtliku pinna üleujutamiseta).
5. Vertikaalse allavooluga tehismärgalapuhasti vaba äravooluga substraadi ning pinnasisese laadimisega (pinna üleujutamiseta).
6. Vertikaalse üles suunatud vooluga tehismärgalapuhasti, mille pinnal toimub üleujutamine väljavoolu tarbeks.
7. Kombineeritud tehismärgalapuhastis on voolusuund vahelduv, tihti on see perioodiliselt üles või alla suunatud.
Vabaveelised tehismärgalasüsteemid
Vabaveelises tehismärgalapuhastis liigub suurem osa vett läbi veesamba, mis on põhjasubstraadi kohal. Rühm jaguneb kolmeks standardtüübiks: avaveelised, ujuvate veetaimede ning parvel ujuvate veetaimedega tehismärgalad.
Esimene standardtüüp: Vabaveeline tehismärgalapuhasti
Avaveelises märgalapuhastis voolab vesi küllastunud substraadi kohal. Valdav taimestik on põhja kinnitunud rohttaimsed makrofüüdid. Seda tüüpi tehismärgalapuhastid on maailmas kõige enam levinud. Erinevad vabaveelised süsteemid erinevad standardist domineeriva taimestiku kasvuvormi poolest: puitunud veetaimed, veealused või hõljuvad makrofüüdid.
Kasutamine
Kõige tavalisem rakendus on reovee järelpuhastus. Süsteem töötab igas kliimas, kaasa arvatud väga külmades oludes. See puhastitüüp on levinud valik linnade, põllumajanduse ja tööstusliku sadevee puhastamiseks, kuna kannatab võrreldes pinnasisese vooluga süsteemiga suuremat juurdevoolu ning ajutisi veetaseme kõikumisi. Süsteemi kasutatakse tihti ka kaevandusvee ja põhjavee puhastamiseks ning nõrutamiseks. Avaveelist puhastit eelistatakse suurtel maa-aladel (rohkem kui 1 hektar), sest sellisel pindalal on pinnasisese vooluga tehismärgalapuhastites substraadiks kasutatav liiv või kruus liiga kallis ning takistab hüdraulikat. Avaveelisi süsteeme kasutatakse ka maastiku esteetiliseks ning ökoloogiliseks rikastamiseks. Kulud süsteemi ehitamiseks ning käigushoiuks on teiste tehismärgalapuhastitega võrreldes enamasti madalamad. Avaveeline märgala on vähem efektiivne fosfori sidumise ning külma kliimaga aladel ka hapnikku nõudvate protsesside osas. Need protsessid küll toimivad, kuid märkimisväärse efekti saamiseks on vaja väga suurt ala.
Teine standardtüüp: ujuvate veetaimedega tehismärgalapuhasti
Seda tüüpi tehismärgalapuhasti on vabaveeline, veevool enamasti horisontaalne, niisutus pidev, taimestik pigem vabalt hõljuv. Ujuva taimestiku tõttu on süsteem veesügavuse osas paindlikum ning taimede talumatus üleujutamise osas või veekolonni läbistamine ei ole tööd takistavad tegurid.
Kasutamine
Ujuvtaimedega tehismärgalapuhastit kasutatakse kõige enam linnade või tööstusliku heitvee puhastamiseks. Mõned süsteemid on ehitatud pidevalt juurdekasvava biomassi ärakoristamise lihtsustamiseks. Seda tüüpi tehismärgalapuhastite ehitus on paljudes riikides keelatud, kuna mõned süsteemides kasutatavad ujuvtaimed hakkavad vohama ning muutuvad umbrohuks. Ujuvuse tõttu on neid keeruline koguda, samas levivad nad üleujutuse või veelindudega väga hästi.
Kolmas standardtüüp: parvel ujuvate veetaimedega tehismärgalapuhasti
Kolmandas puhastitüübis hõljuvad veetaimed tiigi pinnal inimese ehitatud matil või parvel. Voolusuund on horisontaalne, sisse- ning väljavool on horisontaalselt lahus. Süsteem talub vertikaalseid veetaseme kõikumisi tänu ujuvstruktuurile, millel kasvavad taimed ei taluks muidu sügavat veetaset. Vesi voolab läbi ujuva mati ja juurtel oleva biofilmi, mis on vees mati all.
Pinnasisese vooluga süsteemid
Siia kuuluvad kõik tehismärgalapuhastid, kus suurem osa vett voolab läbi poorse filterkeha, milles toimub enamik puhastusprotsesse. Põhiline erinevus võrreldes vabaveeliste märgalapuhastitega on pinnasefilter. Vastavalt sissevoolu laadimise tüübile (katmata üleujutamine või kaetud dispersioon substraadi pinna all) või töörežiimile võib süsteemi pinna üleujutamine olla lühiajaline või pidev, kuid enamik puhastamist toimub siiski poorses filterkehas. Pinnasisese vooluga süsteemid jagunevad voolusuuna järgi horisontaal- ning vertikaalvoolulisteks.
Neljas standardtüüp: horisontaalse pinnasisese vooluga tehismärgalapuhasti
Seda tehismärgalapuhasti tüüpi iseloomustab horisontaalvool ning rohttaimsete makrofüütidega katte all olev sissevooluava. Süsteem on tüüpiliselt ääristatud kruusa, liiva või mullaga. Vee sisse-ja väljavool on horisontaalselt vastastikku ning reovesi voolab pinna alt läbi taimede risosfääri. Pinnasfiltreid iseloomustab hapniku ja bakterite olemasolu risosfääris, suur adsorptsioonipind ning pikad viibeajad. Sellised süsteemid on üldiselt väiksema pindala (<0,5 ha) ning suurema hüdraulilise koormusega kui vabaveelised tehismärgalapuhastid. Risoomi arenemine ja kasv võivad aja jooksul (u paar aastat pärast süsteemi rajamist) parandada pinnasfiltri puhastusefektiivsust, kuna suureneb juurte kaudu edasi kanduva hapniku hulk.
Kasutamine
Horisontaalse pinnasisese vooluga tehismärgalapuhasteid kasutatakse enamasti esmase või teisese töötluse läbinud heitvee puhastamiseks. Tihti kasutatakse neid väikestes kohapealsetes süsteemides, kus puhastile järgneb septikupaak. On ka spetsiifilisi rakendusi tööstusliku reovee ning happelise kaevandusvee käitlemiseks. Üldiselt rakendatakse neid süsteeme väiksemate vooluhulkade puhul kui vabaveelisi tehismärgalapuhasteid hinna ning filtri veevoolu takistamise tõttu. Süsteem töötab külmemates tingimustes kui vabaveeline puhasti, sest pealmine pind on isoleeritav ning substraat tagab soojuspuhvri.
Viies standardtüüp: vertikaalse allavooluga tehismärgalapuhasti
Vertikaalse allavooluga tehismärgalapuhastis voolab vesi vertikaalselt läbi poorse filterkeha (liiv või kruus), mis pole enamasti veega küllastunud ning millel on vaba äravool. Euroopas kasutatavad taimed on enamasti rohttaimsed makrofüüdid (nt harilik pilliroog). Filterkeha koosneb erineva hüdraulilise juhtivusega filtermaterjali kihtidest. Alumisel kihil on kõige suurem hüdrauliline juhtivus, et tagada allapoole imbunud vee kiire äravool. Pealmine kiht on aga madala hüdraulilise juhtivusega. Pinna üleujutamist või pinnasisese vedeliku paljastumist aitab vältida graanulmaterjali sees või isoleeriva multšikihi all olev torustik, mis jaotab voolu ühtlaselt üle süsteemi pealmise kihi. Alumine kiht koosneb enamasti suureteralisest materjalist ja augulisest torustikust, mida ventileeritakse mõnikord, et parandada substraadi passiivset aeratsiooni.
Kasutamine
Euroopas kasutatakse neid esmase setitusega reovee sekundaarseks puhastamiseks. Tänu suuremale aereerimisvõimele kasutatakse süsteemi prügila nõrgvee ning põllumajandusliku heitvee puhastamiseks. Vertikaalse läbivooluga pinnasfiltreid võib kasutada iseseisva puhastussüsteemina või kombineerituna horisontaalse läbivooluga pinnasfiltrite ning vabaveeliste tehismärgalasüsteemidega.
Kuues standardtüüp: vertikaalse ülesvooluga tehismärgalapuhasti
Süsteem sarnaneb vertikaalse allavooluga tehismärgalapuhastiga, põhiline erinevus on ülespidine voolusuund. Standardtüübil on alati veega küllastunud pinnas ja pidevalt üleujutatud pind isegi juhtudel, kui väljavoolutorud on paigutatud nii, et pealmise pinna üleujutust vältida. Reovesi voolab süsteemi jaotustorustiku kaudu ning liigub aeglaselt substraadi pinna suunas. Kuigi pind ujutatakse vahepeal väljavoolu kogumise lihtsustamiseks üle, klassifitseeritakse süsteem siiski pinnasisese vooluga tehismärgalapuhastite hulka kuuluvaks, sest enamik tähtsaid puhastusprotsesse toimuvad ideaaljuhul veega küllastatud pinnases. Süsteemi nimetatakse mõnikord ka anaeroobseks filtriks.
Kasutamine
Vertikaalse ülesvooluga tehismärgalapuhasteid kasutatakse tavaliselt kaevandus- või tööstusreovee puhastamisel, kui on vaja anaeroobseid tingimusi.
Seitsmes standardtüüp: kombineeritud tehismärgalapuhasti
Kombineeritud tehismärgalapuhasti sarnaneb ehituselt vertikaalse allavooluga süsteemiga, kuid voolusuund vaheldub tsükliliselt üles-alla. Filterkeha niiskustase kõigub samuti järjestikuse veega täitmise ning tühjendamise tõttu. Tavaliselt ei ole süsteemi pealispind üleujutatud. Aeratsioonivõime on suur ning seetõttu viib denitrifikatsiooni läbi vaid üks reaktor: süsteemi täitmise käigus toimub ammoniaagi adsorptsioon filterkehas, tühjendamise ajal toimub aeroobsetes tingimustes nitrifikatsioon ning teise täitmise ajal anaeroobsetes tingimustes ning lisandunud süsinikuallika tõttu toimub denitrifikatsioon.
Kasutamine
Kombineeritud märgalapuhasteid kasutatakse üha enam suure hapnikunõudluse või täielikku lämmastiku eemaldamist vajavate reovete puhul. See süsteem jätab enamasti väiksema ökoloogilise jalajälje kui teised tehismärgalapuhastite variandid, mistõttu on see potentsiaalselt sobiv ariidses kliimas, kus evapotranspiratsioonist tingitud veekadu võib muidu tehismärgalapuhasti tööd takistada.
Broch
Broch on rauaaegne kantkividest valmistatud õõnesseinne ehitis Šotimaal.
Meril Beilmann
Meril Beilmann (sündinud 12. juunil 1995 Tallinnas) on Eesti laskesuusataja.
Knuts Skujenieks
pisi|Knuts Skujenieks (2012) Knuts Skujenieks (5. september 1936 – 25. juuli 2022) oli läti luuletaja, tõlkija ja kirjandusanalüütik. Ta oli läti üks tuntumaid luuletajaid, kes esitati korduvalt Nobeli kirjandusauhinna kandidaadiks.
Ta oli Mats Traadi sõber ja õpingukaaslane Maksim Gorki nimelises Kirjandusinstituudis.
Looming
Eesti keeles on ilmunud näiteks:
Patricia Routledge
Teda tuntakse eeskätt Hyacinth Bucket'na komöödiasarjas "Rahu, ainult rahu!" (1990–1995).
Ajñana
Adžnaana (Sanskrit: अज्ञान ajñāna) oli äärmuslik kahtlejate (skeptikute) koolkond vanandia filosoofias, mida tähistati nimetusega nāstika. See oli Ś ramaṇa liikumise osa ja varajase budismi, džainismi ja adžiivika (ājīvika) kooli suur võistleja. Märkmed sellest koolkonnast on säilinud budistlikes ja džainistlikes tekstides.
Veskimägi
Veskimägi on kõrgendik Tallinnas Haabersti linnaosas. Mäe pikkus on 4 km, laius 1,4 km ja kõrgus 12,7 m üle merepinna.
Mäel on palju rändrahne (Veskimetsa kivikülv). Mäel kasvab Veskimets. Mäel asub Tallinna loomaaed.
Lõhelased
Lõhelased (Salmonidae) on luukalade sugukond.
Klassifikatsioon
Lõhelaste sugukonda klassifitseeritakse järgmised kiiruimsete alamsugukonnad:
Fülogenees
<br style="clear:left;" />
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Salmonidae seisuga 01.01.2014.
Suru vald
Suru vald (saksa keeles Surro) oli vald Harjumaal Kuusalu kihelkonnas. Vald eksisteeris 1867–1891 ja siis liideti see vald Kõnnu vallaga.
Amélie Rorty
Amélie Oksenberg Rorty (20. mai 1932 Belgia – 18. september 2020) oli Poola juudi päritolu USA filosoof. Ta on kirjutanud vaimufilosoofiast (eriti emotsioonidest), filosoofia ajaloost (eriti Aristotelesest, René Descartesist ja Benedict de Spinozast) ja moraalifilosoofiast (sealhulgas armastusest).
Isiklikku
Ta tutvus Chicagos Richard Rortyga. Nad läksid koos õppima Yale'i ülikooli ja abiellusid 1954 hoolimata Amélie vanemate vastuseisust. Aastal 1961 sündis neil poeg James (Jay). Aastal 1972 abielu lahutati.
New Bedford
New Bedford on Massachusettsi osariigi Bristoli maakonna suurim linn. See asub Buzzardsi lahe ääres.
Kohtuistung
Kohtuistung (ingl court session ) on kohtusaalis toimuv asja suuline sisuline arutamine. Kohtuistung on vahetu, mis tähendab, et kohtuprotsessist osa võtvad inimesed annavad oma ütlused kohapeal ja kohtuistungi käigus analüüsitakse esitatud tõendeid ning korraldatakse tunnistajate ülekuulamine.
Iga kohtuistungi eesistuja on kohtunik, kes on kohustatud istungil kandma ametiriietusena talaari, mille annab talle riik. Kohtuistungid on kas avalikud või kinnised. Enamasti on kohtuistungid avalikud. Kohus võib istungi kuulutada kas osaliselt või täielikult kinniseks. Kohtunik ei tohi avaldada informatsiooni, mis on avaldatud kinnisel kohtuistungil.
Tsiviil- ja kriminaalasja kohtuistungi kord on sätestatud vastavalt tsiviilkohtumenetluse seadustikus ja kriminaalkohtumenetluse seadustikus.
Kohtute kord Eestis
Kohtumenetlus ja kogu asjaajamine kohtus on eestikeelne. Lisaks protokollitakse kõik toimingud eesti keeles. Kui ütlused või seletused on antud võõrkeeles, on kohtul õigus märkida need protokolli selles võõrkeeles, kui see aitab paremini mõista ütluse või seletuse sisu.
Kui isik ei kõnele eesti keelt või tal puudub eesti keelt kõnelev esindaja, kaasab kohus menetlusse tõlgi. Tõlgi saab kaasata kas menetlusosaline ise, esitades kohtule taotluse, või teeb seda kohus omal algatusel. Kui kohtule esitatud avaldused on arusaadavad, kuid isikud ei kõnele eesti keelt, ei pea tõlki menetlusse kaasama.
Tõlk kaasatakse ka kriminaalasja menetlusse, kui see osutub vajalikuks. Kui kahtlustatav, süüdistatav või mõni muu kriminaalmenetluse osaline ei valda eesti keelt, antakse talle õigus kasutada tõlgi abi. Kriminaalmenetluse võib läbi viia ka mõnes muus keeles, kui menetleja ja menetlusosalised on andnud selleks oma heakskiidu.
Eestis toimuvad kohtuistungid esmaspäevast reedeni ajavahemikul 9.00 kuni 18.00. Kohtuistungit võib pidada ka muul ajal, kui on vaja rakendada kriminaalasja kiirmenetlust, mõista välja karistus väärteo eest või langetada otsus tõkestusabinõu kasutamise või haldustoimingu loa andmise kohta.
Tsiviilasja avalikul kohtuistungil võib teha märkmeid, kui see ei sega kohtuistungi toimumist. Lisaks võib kohtuistungit jäädvustada või salvestada või teha istungist ülekannet ainult kohtu loaga. Kriminaalasja menetlemisel kohtus on kirjalike märkmete tegemine lubatud nii avalikul kui ka kinnisel istungil.
Kohtuistungi kinniseks kuulutamise tingimused
Asja arutamine kohtus on avalik juhul, kui seadus ei näe ette teisiti. Kohus võib kuulutada menetluse või osa sellest kas enda algatusel või menetlusosalise taotlusel kinniseks, kui on vaja:
Kohus võib anda isikule loa osaleda kinnisel kohtuistungil, kui tal on selle jaoks õigustatud huvi või kui tema kohalolek on õigusemõistmise huvides. Kohus ei pea saama menetlusosalistelt nõusolekut selleks, et lubada isik kinnisele kohtuistungile.
Kriminaalmenetluse seadustikus on sätestatud kohtumenetluse kinniseks kuulutamise tingimused. Kohtul on õigus korraldada osaliselt või täielikult kinnine istung, kui:
Eelistung
Eelistung võib toimuda nii tsiviilkohtu- kui ka kriminaalmenetluses. Kohtul on õigus korraldada tsiviilkohtuasja eelmenetluses eelistung, kui see arvatakse olevat vajalik. Lisaks on kohtul õigus korraldada eelistung, kui selle käigus on võimalik lõpetada menetlus kiiremini, saavutades kompromiss või muu kokkulepe. Eelistungile järgneb asja arutamise kohtuistung. Kui kohus leiab, et asjaolud ei ole piisavalt selgelt välja selgitatud või kui eelistungil ei jõuta asja arutamisega lõpuni, on kohtul õigus teha vajalikud korraldused enne kohtuistungi toimumist, et asja saaks arutada põhiistungil.
Kriminaalasja üldmenetluse käigus määratakse eelistungi toimumise aeg pärast seda, kui kohus on saanud prokuratuurilt ametliku süüdistuse ja kohtu kantselei on edastanud kohtunikele info süüdistuse kohta. Eelistungi käigus on kohtu ülesanne lahendada taotlused ja leppida kokku asja arutamise kohtuistungi toimumise aeg.
Kriminaalasja üldmenetluse kohtuistung
Kriminaalasjade lahendamisel eristatakse üld- ja lihtmenetlust. Kriminaalasja üldmenetlusel algab kohtuistung prokuröri avakõnega, milles esitab isiku vastu esitatud süüdistused. Seejärel küsitatakse süüdistatavalt, kas ta tunnistab end süüdi või mitte. Pärast seda esitab kaitsja argumendid, miks tema kliendi vastu esitatud süüdistused on põhjendamatud. Sellele järgneb kohtulik uurimine, mille käigus analüüsitakse kirjalikke tõendeid ning kuulatakse ära tunnistajate, ekspertide, kannatanute ja süüdistaja ütlused. Kui see protsess on läbi, alustatakse kohtuvaidlustega. Prokurör esitab taas kõne, milles ta esitab süüdistatava teod ning tema nõutava karistuse määra. Oma seisukohad esitavad süüdistatav, tema kaitsja ja tsiviilkostja. Enne otsuse langetamist saab süüdistatav veel viimast korda väljendada oma seisukohta.
Rahvakohtunikud kohtuistungil
Maakohtus osalevad kriminaalasjade, täpsemalt esimese astme kuritegude kohtuistungil ka kaks rahvakohtunikku. Rahvakohtunik võtab osa õigusemõistmise protsessist ning on asja arutamisel kohtunikuga võrdsel positsioonil, kuid tal ei pea olema juriidiline haridus. Rahvakohtunikul on kohustus osa võtta kohtuistungist. Kui inimene ei saa osaleda rahvakohtunikuna istungil, peab ta sellest viivitamatult teada andma. Kui kohtuistungile määratud rahvakohtunik ei saa istungist osa võtta, määratakse tema asemel uus rahvakohtunik. Kui kriminaalasja arutamine kohtus võtab kaua aega, on kohtul õigus kaasata varurahvakohtunik, kes arutamisel ajal on samuti kohtusaalis. Varurahvakohtunik asub ametisse siis, kui rahvakohtunik arvestatakse kohtu koosseisust välja.
Kohtuistung Euroopa Liidu Kohtus
Euroopa Liidu Kohtu moodustab kaks institutsiooni: Euroopa Kohus ja Üldkohus. Eraisikul või ettevõttel on õigus pöörduda Euroopa Kohtusse, kui tema arust on tema õigusi rikutud. Euroopa Liidu Kohtus on menetlusse kaasatud kolm, viis või 15 kohtunikku. Kohtunike arv sõltub sellest, kui keeruka menetlusega on tegu. Enamasti määratakse asja menetlemiseks viis kohtunikku. Euroopa Liidu Üldkohtu menetlus sarnaneb Euroopa Kohtu omaga, kuid peamised erinevused on, et enamasti tegeleb Üldkohtus kohtumenetlusega kolm kohtunikku ja kohtujuriste pole.
Kirjalik osa
Kohtumenetlus algab kirjaliku osaga, mille käigus pooled esitavad oma seisukohad kirjalikult. Seejärel tehakse avaldustest kokkuvõte ning üldkoosolekul arutatakse, mitu kohtunikku hakkab asjaga tegelema. Lisaks otsustatakse üldkoosolekul, kas korraldatakse ka suuline osa ehk kohtuistung. Otsustatakse ka see, kas on vajalik saada kohtujuristilt ettepanek.
Suuline osa
Suulises osas ehk kohtuistungil esitavad mõlema poole esindajad oma seisukohad ning vastavad kohtunike ja kohtujuristide esitatud küsimustele. Kutse kohtuistungile saadetakse vähemalt kuu aega enne istungit ning lisaks saadetakse kolm nädalat varem poolte esindajatele kokkuvõte.
Kui kohtuasja pool ei saa istungil osaleda või hilineb, peab ta sellest Üldkohut teavitama. Kui esindaja ei ilmu õigel ajal kohtuistungile, peetakse istung ilma temata. Istungisaali tuleb kohale jõuda vähemalt 15 minutit enne istungi algust. Seejärel tuleb lasta kohtukordnikul enda kohalolek ära märkida ning teavitada teda kõikidest muudatustest, mis võivad olla esinenud. Lisaks tuleb kohtukordnikule anda teada sellest, kes esinevad kõnedega. Kui esindajatel on kaasas isikud, kes on neile abiks, tuleb ka nende kohalolekust kohtukordnikule teada anda.
Euroopa Liidu Kohtu istungi sõnavõttude järjekord on üldjuhul järgmine:
Kui kohtujuristi ettepanekut peetakse vajalikuks, kantakse see ette mõni nädal pärast istungit. Pärast suulist osa kohtunikud arutavad asja üle ning langetavad otsuse.
Radar (ajakiri)
Radar on Politsei- ja Piirivalveameti ajakiri, kus kirjutatakse politseis töötavatest inimestest ja nende tegemistest. Radarist saab lugeda persoonilugusid, reportaaže, intervjuusid ja arvamusartikleid.
Radar ilmub kaks korda aastas ning on saadaval politseimajade fuajeedes ja suuremates raamatukogudes.
Radar ilmub alates 2010. aasta algusest ning on Politseilehe ja Piirist Piirini järelkäija.
Ajakirja peatoimetaja on Annika Tuulemäe. Ajakirja trükitakse Kroonpressi trükikojas, tiraaž on 3000.
Browning Hi-Power
Browning Hi-Power (alguses High Power, lühemalt HP, BHP, GP või BAP) on Belgia poolautomaatpüstol. Relv laseb kas 9×19mm Parabellumi või .40 S&W padruneid. Hi-Poweri konstrueeris 1935. aastal Belgia relvameister Dieudonné Saive Ameerika Ühendriikide relvameistri John Moses Browningu disaini järgi mitu aastat pärast viimase surma. Relvatehas FN Herstal nimetas püstoli High Poweriks (inglise keelest kõrge võimsus), kuna sellel on 13-lasuline salv, mis on pea kaks korda suurem teistest tolleaegsetest püstolitest, nagu Parabellum 08 ja Colt M1911.
Kui Natsi-Saksamaa Belgia teise maailmasõja käigus okupeeris, hakkas Wehrmacht FN-i tehases endale püstoleid tootma, High Poweri nimetuseks sai 9mm Pistole 640(b). FN Herstal kolis enda tootmise Kanada tehasesse John Inglis and Company ning seal Liitlasvägedele toodetud püstolite nimetuseks pandi Hi-Power. Uus nimi jäi ka pärast tagasi Belgiasse kolimist. Hi-Power on üks ajaloo levinuimaid sõjaväepüstoleid, see on olnud kasutuses enam kui 50 riigi armeedes (k.a Eesti kaitseväes). Enamik relvadest valmistati Belgias, kuid nii litsentsitud kui litsentsimata variante on toodetud ka nt Argentinas, Ungaris, Indias, Bulgaarias ja Iisraelis.
Browning HP oli tootmises 82 aastat, kuni 2018. aasta alguses teatas Browning Arms Company, et lõpetab relva tootmise. Aastatel 2019–2022 konstrueeriti nt Türgis GİRSANi ja TİSAŞi tehastes ja Ameerika Ühendriikides Springfield Armorys Hi-Poweri koopiad. Uutel litsentseerimata Hi-Poweri variantidel on vastavalt tootmiskohast erinevaid täiustusi paremate sihikute, päästikute jms näol. Aastal 2022 teatas FN suure nõudluse tõttu, et võtab Hi-Poweri tagasi tootmisesse. Aastast 2022 FNis tootmises olevatel Hi-Poweritel on samuti vastavalt mudelist mitmeid täiustusi.
Violettjooksik
pisi Violettjooksik (Carabus violaceus) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Hu Die
pisi|Hu Die 1930. aastatel Hu Die (hiina keeles 胡蝶; sünninimi Hu Ruihua (hiina: 胡瑞華); 1907 või 1908 Shanghai – 23. aprill 1989 Vancouver, Kanada) oli Hiina näitleja. Ta oli üks populaarsemaid Hiina näitlejaid 1920. ja 1930. aastatel. Ta oli tuntud ka ingliskeelse nimega Butterfly Wu.
Juurpuu
Juurpuu (Lõuna-Eestis jugu, Häädemeestel ja Kihnus kambakas) on koos juurega võetud puu oksaharud, mida talurahvakultuuris kasutati kõverate asjade valmistamisel. Nendeks asjadeks võisid olla rangipuud, paatide juurkaared.
Hu Die
Hu Die sündis Shanghais ja kolis üheksa-aastaselt Guangzhousse. Tema isa oli Pekingi-Harbini vahelise raudtee peainspektor, tänu millele veetis Hu Die suure osa noorukieast Hiina põhjapoolsetes linnades, näiteks Pekingis, Tianjinis ja Yingkous, ning õppis seeläbi ideaalselt rääkima mandariinihiina keelt, mis osutus hiljem suureks eeliseks, kui Hiina filmitööstus siirdus tummfilmidest helifilmidele.
Aastal 1924 kolis ta koos perekonnaga tagasi Shanghaisse. Hiina filmikool avades oli ta esimene õpilane, kes ennast sinna kirja panni.
Ta mängis filmisarjas "Punase lootuse templi põletamine" (火燒紅蓮寺), mis pani aluse võitluskunstide filmide hullustusele.
1931. aastal näitles ta Hiina esimeses helifilmis "Sõutüdruku punane pojeng" (歌女紅牡丹; lavastaja Zhang Shichuan).
1934. aastal näitles ta filmis "Kaksikõed" (姊妹花; lavastaja Zheng Zhengqiu), milles esitas ta meisterlikult kaksikõdede rolle väga erinevate isiksustega. "Kaksikõdesid" peetakse Hu Die parimaks filmiks.
Pärast seda, kui jaapanlased hõivasid 1937. aastal Shanghai, põgenes ta Hongkongi ja jäi sinna kuni 1941. aastal, mil ka Hongkong Jaapani kätte langes. Ta keeldus jaapanlaste heaks töötamast ning põgenes Hiina sisemaal asuvasse Chongqingi. Pärast Teise maailmasõja lõppu naasis ta Hongkongi ja jätkas näitlemist. Hu läks 1967. aastal pensionile ja kolis Kanadasse.
Levy Rozman
pisi|Rozman 2023 Levy Rozman (sündinud 5. detsembril 1995), internetis tuntud kui GothamChess, on Ameerika male rahvusvaheline meister ja kommentaator. Ta on ka sisulooja Twitchis ja YouTubeis.
Varajane elu
Rozman sündis 5. detsembril 1995 New Yorgis Brooklynis ja elas nii New Yorgis kui ka New Jerseys. Vene aškenazi juudi immigrantide lapsena Rozman rääkis oma emakeelena vene keelt ja hakkas inglise keelt õppima alles eelkoolis. Ta hakkas malet mängima 6-aastaselt huviringina ja osales oma esimesel turniiril 7-aastaselt Rozman saavutas USA maleföderatsiooni kaudu 2011. aastal riikliku meistri, 2016. aastal FIDE meistri ja 2018. aastal rahvusvahelise meistri tiitli Rozman hakkas maletreeneriks 2014. aastal
Rozman õppis Baruchi kolledžis, kus ta lõpetas 2017. aastal bakalaureusekraadi statistika ja kvantitatiivse modelleerimise alal. Enne malele kui täiskohaga karjäärile keskendumist töötas ta UBS Wealth Managemendis klienditeenindajana.
Interneti karjäär
Sarnaselt paljudele interneti male isiksustele koges Rozman COVID-19 pandeemia ajal vaatajaskonna tõusu, eriti pärast teleseriaali The Queen's Gambit ilmumist. 2022. aasta novembri seisuga oli Rozmani YouTube'i kanali vaatamiste koguarv üle poole miljardi ja 98 videot miljoni vaatamisega. Vaid kolme kuu jooksul, alates 2022. aasta detsembrist, koges Rozman vaatajaskonna järjekordset tõusu, mis varjutas miljard vaatamist, sealhulgas kokku 185 videot vähemalt miljoni vaatamisega. 2022. aasta detsembrile eelnenud aastal oli Rozmanil olnud keskmiselt umbes 20 miljonit vaatamist, kuid see keskmine tõusis umbes 155 miljonini kuus, sealhulgas üle 200 miljoni uue vaatamise kuu.
Mis puudutab tema videosisu, siis tüüpilisteks videonäideteks on õpetuslik avaülevaade, kus ta arutleb avangute, näiteks Queen's Gambit mängimise üle, või video, kus ta mängib Chess.com-is Beth Harmoni roboti vastu. Ta on põhjalikult selgitanud The Queens Gambit minisarjas mängitud mänge. Teised levinud videokontseptsioonid hõlmavad madala Elo vaatajamängude analüüsi kuni suurmeistritaseme mängudeni (eelkõige mängijate nagu Magnus Carlsen ja Hikaru Nakamura ) ja edasi, sealhulgas malemootorite nagu Stockfish või AlphaZero analüüs. Rozmani YouTube'i kanal jõudis 1. juunil 2021 miljoni tellijani
11. juulil 2022 teatas Rozman, et loobub füüsilise ja vaimse stressi tõttu "malevõistlustest".
Filantroopia
14. oktoobril 2021 kuulutas Rozman välja Levy Rozmani stipendiumifondi, mille kaudu annetab ta 100 000 dollarit alg- ja keskkooli maleprogrammidele. Fondi haldab ChessKid, Chess.com-i tütarettevõte ning koolidele võidakse anda 5000–15 000 dollarit, et tasuda koolituskulud, turniiritasud ja reisikulud.
Slavna
Slavna (ukraina keeles Славна) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 514. Pindala on 1,387 km².
Jacques Hamel
Jacques Hamel (30. november 1930 Darnétal Seine-Inférieure'i departemang – 26. juuli 2016 Saint-Étienne-du-Rouvray) oli Prantsusmaa katoliku preester, kes mõrvati kahe ISIS-e võitleja poolt.
Ta sündis aastal 1930 Darnétalis Seine-Inférieure'i departemangus (praeguse haldusjaotuse järgi Seine-Maritime'i departemangus).
Ta pühitseti preestriks 30. juunil 1958. Pärast pühitsemist teenis ta vikaarpreestrina Püha Antoniuse kirikus Le Petit-Quevilly'is Seine-Maritime'i departemangus. Aastast 1967 teenis ta vikaarpreestrina Lourdesi Jumalaema kirikus Sotteville-lès-Rouenis (Seine-Maritime'i departemangus). Aastast 1975 teenis ta preestrina Saint-Pierre-lès-Elbeufis (Seine-Maritime'i departemangus). Aastast 1988 teenis ta preestrina Cléonis (Seine-Maritime'i departemangus). Aastast 2000 teenis ta preestrina Saint-Étienne-du-Rouvrays, aastast 2005 samas koguduses teise preestrina.
26. juulil 2016 pidas ta kirikus missat, kui kaks nugadega relvastatud ISIS-e võitlejat tungisid kõrvaluksest kirikusse, võtsid viis inimest pantvangi ja mõrvasid preestri, lõigates tal noaga kõri läbi.
Tükipealse poolsaar
Tükipealne (ka Paljassaare kael) on maakitsus Paljassaare poolsaare lõunaosas Tallinna reidi ja Paljassaare lahe vahel Tallinnas Paljassaare asumis.
Maakitsus on järk-järgult laienenud. Algul laienes see itta Tallinna reidi suunas seoses praeguse Paljassaare sadama rajamisega. Hiljem laienes Tükipealne ulatuslikumalt läände Paljassaare lahe suunas prügi ladustamise ja 1970. aastatel Tallinna reoveepuhastusjaama rajamisega. Puhastusjaama paremaks toimimiseks eraldati 1980. aastatel Paljassaare lahe kaguosast tammidega ulatuslik veeala, mille tulemusel tekkis kaks järve. Väiksem põhjapoolne järv on suuresti jaama jääkmudaga täidetud ja roogu kasvanud. Lõuna pool on suurem Kaelajärv, mida on hakatud ida poolt täitma.
Suur-Soldina vald
Suur-Soldina vald (saksa keeles Gross-Soldina) oli vald Virumaal Vaivara kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Joala vallaga.
Võrumaa Arenduskeskus
Võrumaa Arenduskeskus (varasema nimega Võrumaa Arenguagentuur) on Eesti sihtasutus, mis jagab info-, nõustamis- ja koolitusteenusi Võru maakonna ettevõtetele, vabaühendustele ja kohalikele omavalitsustele. Agentuur on maakondlik arenduskeskus (MAK).
Agentuuri ajalugu ulatub aastasse 1993, kui asutati Kagu-Eesti Ettevõtluskeskus.
Aastast 2009 on agentuuri koosseisus ka Võrumaa Turismiinfokeskus.
Gutenberg-Stenzengreith
Gutenberg-Stenzengreith on 2015. aastast vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Weizi ringkonnas. See loodi Steiermargi vallareformi osana 2014. aasta lõpus, kui ühendati endised Gutenberg an der Raabklammi ja Stenzengreithi v ald.
pisi|tühi|
Cigánd
Cigánd on linn Ungaris Borsod-Abaúj-Zempléni komitaadis, Cigándi kreisi halduskeskus. Cigánd asub Tisza jõe paremal kaldal, Slovakkia piirist 9 km kaugusel.
Küla on esmamainitud 1289. aastal. Linnaõigused sai Cigánd 1. juulil 2004.
Reaktsiooni järk
pisi|315x315px|Termiidi reaktsioon on kiire reaktsioon nagu kõik plahvatused pisi|390x390px|Roostetamine on aeglane hävitav reaktsioon Keemilises kineetikas on üldine reaktsiooni järk kineetilises võrrandis olevate ainete kontsentratsioonide astendajate summa. Reaktsiooni järk kindla aine suhtes on selle aine kontsentratsiooni astendaja. Reaktsiooni järk on tähtis liige kineetilises võrrandis, seega tal on määrav roll reaktsiooni kiiruste uurimisel ja määramisel.
Kineetilise võrrandi üldine kuju on ,
kus v on reaktsiooni kiirus, [A] ja [B] on ainete kontsentratsioonid ning k on reaktsiooni kiiruskonstant. Kontsentratsioonide astendajateks selles võrrandis on a ja b ning nende summa a+b on üldine reaktsiooni järk. Reaktsiooni järk aine A suhtes on a ning aine B suhtes on b.
Kineetiline võrrand
siis saab reaktsiooni kiirust väljendada kahte moodi – A vähenemine ajas või B juurdekasv ajas. Kuna A kontsentratsioon väheneb ajas, siis reaktsiooni kiirus väljendub kujul. Analoogselt B kontsentratsioon suureneb ajas, seega.
Seda võib esitada kujul ,
kus x ja y on kontsentratsioonide [A] ja [B] eksponendid. Selles võrrandis on k kiiruskonstant ning x ja y on reaktsiooni järgud A ja B suhtes.
Kineetiline võrrand on lähedalt seotud reaktsiooni järgu mõistega, sest eri järguga reaktsioonide kineetiliste võrrandite funktsioonidel on iseloomulikud ja ühesugused graafilised kujud.
Esimest järku võrrand
vasakul|pisi|300x300px|Esimest järku reaktsiooni kiirus sõltub ainult ühe aine kontsentratsioonist pisi|400x400px|Esimest järku reaktsiooni poolestusajad Esimese järgu reaktsioonid on need reaktsioonid, mille kontsentratsioonide astendajate summa on üks.
Selline reaktsioon võib, aga ei pea olema kujul
.
Kineetilise võrrandi kuju teades saab kirjutada, et selle reaktsiooni kiirus on
Kuna tegu on esimese järgu reaktsiooniga, siis saab võrrandi kirjutada selle diferentsiaalkujul
,
Kooli tänav (Pärnu)
Kooli tänav on tänav Pärnus Eeslinna ja Mai linnaosas.
Reaktsiooni järk
Esimest järku võrrand
kus [A] on lähteaine A kontsentratsioon. Selle võrrandi integraalkuju on
Kooli tänav (Pärnu)
Tänav algab Suur-Sepa tänavalt, kulgeb üldiselt kagu suunas ja lõpeb Luule tänaval. Kooli ristub veel Suur-Posti, Laatsareti (vasakult), Rähni, Liiva, Kanali, Paju (paremalt), Karjamaa tänavaga ja A. H. Tammsaare puiesteega.
Lisaks külgneb tänav Siinmaa pargi ja Paju pargiga. Kooli tänaval asuvad ka kaitsealused põlistammed.
Reaktsiooni järk
Esimest järku võrrand
kus [A0] on aine A algkontsentratsioon ehk kontsentratsioon ajahetkel t=0.
Kuna [A0] on konstant, siis on sõltuvus sirge.
Kooli tänav (Pärnu)
Tänav on ligikaudu 1,6 km pikk.
Nimi
Tänava ajalooline nimi oli Eliisabeti tänav (saksa keeles Elisabethstraße), kuid tänavanimede eestipärasemaks nimetamise käigus 1938. aastal sai tänav oma praeguse nime – Kooli.
Reaktsiooni järk
Esimest järku võrrand
Sellise reaktsiooni poolestusaeg (aeg, mille jooksul on ära reageerinud pool reagendist) ei sõltu reagendi kontsentratsioonist, vaid ainult kiiruskonstandist ning seda näitab poolestusaja võrrand
Võrranditest on näha, et esimest järku reaktsiooni kiirus sõltub ainult ühe aine kontsentratsioonist, näite puhul aine A.
Teist järku võrrand
vasakul|pisi|300x300px|Teist järku võrrand sirge kujul. Kiirus sõltub reagendi kontsentratsioonist pöördvõrdeliselt pisi|400x400px|Teist järku reaktsiooni poolestusaeg Teist järku reaktsioonid on need reaktsioonid, mille kontsentratsioonide astendajate summa on kaks.
Selline reaktsioon võib, aga ei pea olema kujul
.
Kineetilise võrrandi kuju teades saab kirjutada, et selle reaktsiooni kiirus on
Kuna tegu on teist järku reaktsiooniga, siis saab võrrandi kirjutada selle diferentsiaalkujul
,
kus [A] on lähteaine A kontsentratsioon. Selle võrrandi integraalkuju on
kus [A0] on aine A algkontsentratsioon ehk kontsentratsioon ajahetkel t=0.
Kuna [A0] on konstant, siis saab sõltuvuse viia lineaarkujule, kus funktsiooni kuju on sirge.
Sellise reaktsiooni poolestusaeg on erinev esimest järku reaktsiooni poolestusajast. Kui esimest järku reaktsiooni poolestusaeg ei sõltunud reagendi algkontsentratsioonist, siis teist järku reaktsiooni poolestusaeg on pöördvõrdelises sõltuvuses reagendi algkontsentratsioonist.
Nullindat järku võrrand
vasakul|pisi|300x300px|Nullindat järku reaktsiooni kiirus ei sõltu reagendi kontsentratsioonist Teatud reaktsioonide puhul, milles osaleb ainult üks reagent, ei sõltu reaktsiooni kiirus üldse kontsentratsioonist. Sellised on nullindat järku reaktsioonid.
Nullindat järku reaktsiooni näide on hüpokloriti lagunemine koobaltoksiidi katalüsaatori pinnal. Katalüsaator tekitatakse lisades OCl- lahusesse Co2+ ioone sisaldavat lahust.
Reaktsioon on selline:
.