cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
1956. aasta Eesti meistrivõistlused jääpurjetamises
Tulemused
Võistkonnad: 1. Kalev 12 721 2. Spartak 11 721 3. Tallinna L.O.M. SK 9 042 4. ALMAVÜ 8 619
Jevgeni Dadonov
2014. aastal tuli ta Venemaa jäähokikoondisega maailmameistriks. Lisaks on ta maailmameistrivõistlustelt võitnud veel ühe hõbeda ja kolm pronksmedalit.
KAIRA
pisi|KAIRA KAIRA (akronüüm sõnadest Kilpisjärvi Atmospheric Imaging Receiver Array) on Soomes asuv astronoomiaobservatoorium.
See asub Norra piiri lähedal Kilpisjärvi külas. KAIRA instrumentide hulka kuulub kaks raadioteleskoopi ning seal on võimalik viia läbi vaatlusi HF- ja VHF-raadiosagedustel. KAIRA teleskoope kasutatakse põhiliselt atmosfääri ja maalähedase kosmose uurimiseks, kuid neid on kasutatud ka pulsarite vaatlemiseks. Observatooriumi teleskoopidel on lai vaateväli ning nende abil on võimalik luua terviklikke pilte tervest ionosfäärist. Signaali võimendamiseks kasutatakse KAIRA-s kosmilist raadiomüra (riomeetria). Samuti on KAIRA teleskoopide abil võimalik koostada atmosfääri elektrontiheduse profiile. KAIRA instrumentide abil on ka võimalik koguda sisendinfot EISCAT-i (mittekoherentne VHF-hajusradar) jaoks, mis paikneb Ramfjordmoeni lähedal Tromsøs.
Rein Vaharo
Rein Vaharo (3. jaanuar 1904 – 27. juuli 1980 ) oli eesti harrastusnäitleja.
Ta mängis aastatel 1965–1972 Eesti Televisiooni draamasarjas "Mis Koosta peres uudist?" Sassi rolli.
Lesgikeelne Vikipeedia
pisi|Logo Lesgikeelne Vikipeedia (lesgi keeles Лезги Википедия) on Vikipeedia lesgikeelne versioon.
Lesgikeelsele Vikipeediale pandi alus 2012. aastal.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult. keeleversioon.
Arnold Isotamm
Arnold Isotamm (9. november (vkj 27. oktoober) 1900 – 30. august 1967) oli Eesti sõjaväelane (major, 1940), Õhukaitse sideülem, seejärel NSV Liidu Punaarmee ohvitser.
Arnold Isotamm oli Eesti Raadioamatööride Ühingu president alates ühingu asutamisest 1935 kuni ühingu tegevuse peatamiseni 1940. Tegutses Lennukoolis ja Tallinna Merekoolis.
Pärast Eesti okupeerimist ja annekteerimist Nõukogude Liidu poolt teenis Isotamm 22. Eesti Territoriaalse Laskurkorpuses 415. sidepataljoni raadioroodu ülemana. On arvatud, et tema tegevuse tõttu sai Arnold Meri Nõukogude Liidu kangelase nimetuse väeosa staabi kaitselahingu juhtimise eest 17. juulil 1941 Dno lahingus. Meri osales küll lahingus ja sai neli korda haavata, aga tegelikult juhtis lahingut Isotamm, kuid Meri oli ideoloogiliselt sobivam kui Eesti ohvitserist Isotamm.
Alates 1951. aastast oli Isotamm Tallinna Polütehnikumi õppejõud.
Mälestuse jäädvustus
9. novembril 2000. aastal andis Eesti Post tema 100 aasta sünnipäeva puhuks välja eritempli ja margita postkaardi nr. 25, mille kunstnikuks oli Jaan Saar.
Eesti-Armeenia suhted
Eesti-Armeenia suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Armeenia vahel.
Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 23. augustil 1992.
Tegutseb Eesti suursaadik Armeenias, kes resideerib Thbilisis. Tegutseb ka Armeenia suursaadik Eestis, kes resideerib Vilniuses.
Surju järv
Surju järv (ka Surju paisjärv) on järv Pärnumaal Saarde vallas Surju külas.
Järve pindala on 4,8 ha. Kaldajoone pikkus on 2268 meetrit. Järves on kaks saart. Läbivoolav jõgi on Surju oja. Järve maht on 85 500 m³. Valgala pindala on 41 km².
Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.
Sathon
Sathon (tai สาทร) on Bangkoki linnaosa (khet).
Linnaosa koosneb kolmest asumist (khwaeng): Thung Wat Don, Yan Nawa, Thung Maha Mek.
Reaktsiooni tee
Reaktsiooni tee (ka reaktsiooni rada) tähendab keemilise reaktsiooni kulgemise teed lähteainetelt produktideni.
Kasutatakse seda mõistet kahes teatud määral erinevas tähenduses:
Mittediegeetiline heli
Mittediegeetiline heli (inglise keeles non-diegetic sound), ka kommenteeriv heli (inglise keeles commentary sound) on filmimuusikas heli, mille allikat pole ei kaadris näha ega selle olemasolu pole järeldatav ei filmi maailmas ega ka filmi loos toimuva tegevuse põhjal. Mitte-diegeetiline heli pärineb väljastpoolt filmi maailmas toimuvat filmi lugu.
Diegeetilise ja mitte-diegeetilise heli erinevus sõltub meie kokkuleppest, kuidas me filme vaatame ja kuulame ning kuidas me filmidest aru saame. Tänu neile kokkulepetele me teame või aimame, et teatud helid on pärit filmi maailmas toimuvast filmi loost ning teised on pärit filmi maailmast ja loost väljastpoolt. Mängu diegeetilisi ja mittediegeetilisi helisid puudutavate kokkulepetega on võimalik kasutada näiteks määramatuse tunde (õudusfilm) tekitamiseks või publiku üllatamiseks (komöödia).
Mittediegeetilise heli näideteks on:
Väike mees
Väike mees ehk Väikemees on müütiline tegelane rahvuseeposes "Kalevipoeg".
Teda on mainitud eepose üheteistkümnendas loos (Lauatoomine üle Peipsi. Mõõga vargus. Mõõga needmine. Väikemehe seiklus.).
Sorts oli varastanud Kalevipoja mõõga ja pillanud selle Kääpa jõkke. Kalevipoeg ei saanud seda enam kätte ja ta needis mõõgakandja ära, kuid keelevääratusega. Siis võttis lauakoorma ja jätkas teekonda läbi metsade kuni keegi jäi talle jalgu. Kalevipoeg nägi väikest meest, kes hirmust vabises. Väike mees palus armu ja rääkis Kalevipojale oma loo. Ta oli rännates eelmisel õhtul jõudnud väikesse tallu, kus leeaugul istuv vanaeit keetis hernesuppi. Ta söötis mehikesel kõhu täis, tegi talle aseme laua alla ning käskis vagusi olla, kui tema pojad koju tulevad. Kui pojad kui karud koju jõudsid, tundsid nad inimese lõhna. Vanaeit tõi söögi lauale ja rahustas neid. Peale sööki heitsid mehed põrandale magama. Söödud hernesupp tekitas kõhutuuli, mis pani väikse mehikese lausa lendama ühest seinast teise. Kui vanaeit varahommikul ukse lahti tegi, pääses mehike pakku põgenema. Kalevipojale tegi lugu nalja ja ta pani väikese mehe oma kaelakotti.
Lugu jätkub eepose kaheteistkümnendas loos (Lauavõitlus ja siil. Pikk magamine. Unenägu. Vaeslapse tall. Sillaehitus.).
Valgeraba järv
Valgeraba järv on järv Oissaare külas Saarde vallas Pärnu maakonnas.
Järv asub Kikepera hoiualal.
Järve pindala on 1,7 ha.
Skunk Anansie
Skunk Anansie on Briti ansambel. Ansambel alustas tegutsemist 1994. aastal, lagunes 2001 aastal ning tuli uuesti kokku 2009. aastal. Ansambli liikmeteks on laulja Skin (õieti Deborah Anne Dyer), kitarrist Cass (õieti Richard Lewis), basskitarrist Ace (õieti Martin Kent) ja trummar Mark Richardson.
Ansambel on välja andnud viis stuudioalbumit: "Paranoid and Sunburnt" (1995), "Stoosh" (1996), "Post Orgasmic Chill" (1999), "Wonderlustre" (2010) ja "Black Traffic" (2012), ning kogumikalbumi "Smashes and Trashes" (2009).
Ansambel on esinenud ka Tallinnas, 1996. aastal Rock Summeril.
Mirage (klubi)
Mirage oli ööklubi, mis asus Pärnus aadressil Rüütli tänav 40; ühtlasi Pärnu vanim ööklubi.
Ööklubi suleti 2018.
Mr. Thug
pisi|Mr. Thug (paremal) koos räppari Soujia Boyga Diego Raphael Villanueva (esinejanimega Mr. Thug; sündinud 15. septembril 1990 Rio de Janeiros) on Brasiilia laulja ja laulukirjutaja. Ta on hiphopgrupi Bonde da Stronda kaasasutaja.
Kinnisvaraarendus
Kinnisvaraarendus on äriprotsess, mis hõlmab tegevusi olemasolevate hoonete renoveerimisest ja uuesti rendile andmisest kuni hoonestamata kinnistu ostmise ja sellest hoonestatud kinnistu tegemise ning müümiseni. Kinnisvaraarendajad on isikud ja ettevõtted, kes koordineerivad kõiki neid tegevusi.
Kinnisvaraarendajad ostavad maad, ehitavad või lasevad ehitada ja arendavad projekte. Samuti osalevad nad ka ühisrahastusprojektides. Arendusprojektide juhid loovad, visualiseerivad, kontrollivad ja kooskõlastavad arenguprotsessi algusest lõpuni.
Kinnisvaraarendajad võtavad kinnisvara ehitamisel või renoveerimisel riski. Tavaliselt ostavad kinnisvaraarendajad maatüki, määravad kindlaks kinnisvara turundamise plaani, töötavad välja ehitusprojekti, taotlevad vajaliku avaliku heakskiidu ja rahastuse ning ehitavad hooned. Arendajad rendivad, haldavad ja lõpuks müüvad kinnisvara.
Mõnikord võtavad kinnisvaraarendajad enda vastutada vaid osa protsessist, näiteks ostavad arendajad kinnisvara ja loovad plaani, taotlevad load ning seejärel müüvad kinnisvara koos plaani ja lubadega ehitajale. Vältimaks olukorda, kus plaani või lube ei saa taotleda, võib ehitajast arendaja osta kinnistu koos planeeringu ja lubadega ning seejärel ehitusprotsessi eest vastutada.
Kinnisvaraarendajad teevad protsessi igas etapis koostööd paljude kolleegidega, sealhulgas arhitektide, linnaplaneerijate, inseneride, inspektorite, töövõtjate, juristide, liisinguagentidega jne.
Siikajoki vald
Siikajoki on vald Soomes Põhja-Pohjanmaa maakonnas.
Elanike arv on 2016. aasta seisuga 5456. Pindala on 1051,43 km².
Naabervallad on Hailuoto vald, Liminka vald, Lumijoki vald, Raahe linn ja Siikalatva vald.
Jürgen von Tiesenhausen
Jürgen von Tiesenhausen (ka Georg von Tiesenhausen; 1660.-1710) oli Rootsi sõjaväelane, maaomanik ja ohvitser Eestimaa aadlilipkonnas, kes osales üksuse koosseisus Põhjasõjas.
Elulugu
Jürgen von Tiesenhauseni täpsem sünniaeg pole teada, kuid ilmselt oli see 1660.ndate aastate paiku. Tema vanemad olid Friedrich Wilhelm von Tiesenhausen ja Elisabeth von Tiesenhausen.
1688. aastal oli ta Hollandis paiknevas Nierothi jalaväerügemendis kapten.
1696. aastal pärisid Jürgen ja tema vend Fabian von Tiesenhausen pärisid oma isa käest Valtu mõisa.
26. aprillil 1700 sai ta Eestimaa aadlilipkonnas rittmeistriks. Selle üksuse koosseisus osales ta Põhjasõjas Kirde-Eesti sõjategevuses. 28. oktoobril korraldas ta koos Dietrich Friedrich von Patkuliga Aa küla lähedal kulukas ratsareidis. 20. novembril 1701 läks Jürgen sõjaväest erru ning suri 1710. aastal.
Ilja Jašin
pisi|Ilja Jašin (2019) Ilja Valerijevitš Jašin (vene keeles Илья Валерьевич Яшин; sündinud 29. juunil 1983 Moskvas) on Venemaa poliitik, omavalitsustegelane.
Ta on 2017. aasta oktoobrist Moskva Krasnoselski munitsipaalringkonna saadikute nõukogu esimees ja ühtlasi Krasnoselski munitsipaalringkonna pea.
Alates 2008. aasta detsembrist on Jašin Ühendatud Demokraatliku Liikumise Solidaarsus föderaalse poliitnõukogu büroo liige. Aastatel 2012–2016 oli ta poliitilise partei RPR–PARNAS poliitnõukogu liige, 2015–2016 partei aseesimees.
Haridus
Jašin lõpetas 2005. aastal Moskvas Rahvusvahelise Sõltumatu Ökoloogia ja Politoloogia Ülikooli politoloogia teaduskonna. Kaitses diplomitöö teemal "Protesti organiseerimise tehnoloogia tänapäeva Venemaal". Ta jätkas 2008. aastal õpinguid Kõrgema Majanduskooli aspirantuuris rakenduspolitoloogia kateedri juures.
Poliitika
Jašin oli 2000. aastate esimesel poolel poliitilise partei Jabloko siseparteilise ühenduse Molodjožnoje Jabloko liidreid. 2006. aastal valiti ta Jabloko föderaalbüroo liikmeks. 2008. aasta kevadel sai Jašinist koos Boriss Nemtsovi ja Garri Kasparoviga Ühendatud Demokraatliku Liikumise Solidaarsus loomise eestvedajaid. Sama aasta novembris Jabloko kui partei distantseerus Solidaaruse tegevusest ja soovitas oma liikmetel Solidaarsuse struktuuridest väljuda. Jašin sellega ei nõustunud ja detsembris heideti ta Jabloko ridadest välja. Alates 2008. aasta detsembrist on Jašin Solidaarsuse föderaalse poliitnõukogu büroo liige.
pisi|300px|left|Demokraatlikke jõudude koalitsiooni esimene miiting [[Moskvas Bolotnaja ploštšadil 9. oktoobril 2010. Laval Ilja Jašin, Boriss Nemtsov, Vladimir Milov, Vladimir Rõžkov ja Mihhail Kasjanov]] 2010. aasta septembris võttis Jašin osa demokraatlike jõudude koalitsiooni loomisest. Esimesel miitingul Moskvas Bolotnaja ploštšadil, mis toimus 9. oktoobril 2010, oli laval teiste seas ka Jašin.
Jacobsdal
Jacobsdal on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Xhariepi ringkonnas.
Ilja Jašin
Poliitika
22. oktoobril 2012 valimistel Koordinatsiooninõukogusse saavutas Jašin üldnimekirjas kandideerinuna 5. koha. Ta sai 32 500 häält, jäädes saadud häälte arvult alla vaid Aleksei Navalnõile, Dmitri Bõkovile, Garri Kasparovile ja Ksenija Sobtšakile. pisi|Ilja Jašin (2013) Aastatel 2012–2016 oli Jašin poliitilise partei RPR–PARNAS föderaalse poliitnõukogu liige, 2015–2016 partei aseesimees. 2016. aasta detsembris lahkus Jašin koos oma poolehoidjatega parteist seoses lahkhelidega partei liidri Mihhail Kasjanoviga.
Jacobsdal
Jacobsdal on asutatud 1859. aastal, linnaõigused sai 1860. aastal.
Ilja Jašin
Poliitika
2017. aasta septembris toimunud Moskva munitsipaalsaadikute valimistel võitis Jašin koos mitme mõttekaaslasega Krasnoselski munitsipaalringkonna nõukogu 10 saadikukohast 7 (ülejäänud kolm sai Ühtse Venemaa kandidaadid). Jašin valiti saadikute nõukogu esimeheks ja Krasnoselski munitsipaalringkonna peaks.
2018. aasta aprillis teatas Jašin enda kavatsusest kandideerida 2018. aasta septembris toimuvatele Moskva linnapea valimistel, kuid juunis teatas enda loobumisest, selgitades, et ta ei suuda läbida munitsipaalfiltrit.
Jacobsdal
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Jacobsdali elanikest mustanahalisi aafriklasi 47,20%, värvilisi 37,61%, valgeid 14,41%, India või Aasia päritolu inimesi 0,20% ja teisi 0,60%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 93,03% inimesi, sotho keelt 2,91%%, tsvana keelt 1.45% ja inglise keelt 1,36%.
Ilja Jašin
2019. aasta Moskva Linnaduuma valimised
2019. aasta kevadel esitas Jašin oma kandidatuuri Moskva Linnaduuma valimistele. Tema meeskond kogus juunis-juulis Moskva elanikelt rohkem kui 5000 toetusallkirja, kuid 14. juulil selgus, et territoriaalvalimiskomisjon keeldus registreerimast Jašinit kandidaadiks, süüdistades teda osa allkirjade võltsimises. Järgmistel päevadel selgus, et peaaegu ühtki opositsioonipoliitikut valimistele ei lubatud.
20. juulil toimunud Moskvas Prospekt Akademika Sahharoval paarikümne tuhande osavõtjaga meeleavaldus, millel esines ka Ilja Jašin. Meeleavaldus lõppes otsusega, et kui võimud ei registreeri seitsme päeva jooksul kõiki kandidaate, kes ebaõiglaselt kõrvaldati, siis korraldatakse 27. juulil Moskva Linnavalitsuse hoone juures uus meeleavaldus.
Vangistus
Vahistati 27. juunil 2022 Moskva linnapargis süüdistatuna politseile mitteallumises. Kremlimeelse ajalehe "Izvestija" teatel üritas politsei õhtul õhtul pargis Jašini dokumente kontrollida, kuid nagu raportis märgitud, ta keeldus üritades seejärel korrakaitsjaid eemale tõrjuda ja haaras neil mundrist. Jašini sõbra ajakirjanik Irina Bablojani ütluse kohaselt olla nad istunud lihtsalt pargipingil, kui politseipatrull Jašini arreteeris. 28. juunil 2022 mõistis Moskva Hamovniki kohus talle 15 päevase vangistuse. 13. juulil 2022 vahistas Moskva Basmannõi kohus ta süüdistatuna Vene Föderatsiooni relvajõudude kohta tahtlikult valeteabe levitamises. Maksimaalne karistus on selle eest 10 aastat vangistust. Juhtumit uurib Venemaa juurdluskomitee peamine uurimisosakond. 22. juulil 2022 kuulutas Venemaa justiitsministeerium ta välisagendiks. Põhjus tema süüdistamiseks on aprillis 2022 Youtube´is edastatud video, kus Jašin nimetas Vene armee poolt Ukrainas Butšas toimunud tapmisi "massimõrvaks."
Bang Rak
Bang Rak (tai บางรัก) on Bangkoki linnaosa (khet).
Linnaosa koosneb viiest asumist (khwaeng): Maha Phruettharam, Si Lom, Suriyawong, Bang Rak ja Si Phraya.
Aed (1923)
Aed oli kord kuus avaldatav ajakiri, mis ilmus aastatel 1923–1940 ja 1989–1997.
Södra Bergnäsi kirik
pisi|Vaade kirikule edelast Södra Bergnäsi kirik asub Bergnäsuddeni külas Arjeplogi vallas Rootsis.
Aed (1923)
1923–1932 ilmus Aed Tartus, ülejäänud aja Tallinnas. Selle täispealkiri oli 1923–1930 Aed: Aianduse-Mesinduse kuukiri, 1931 Aed: Aiandus–Mesinduse ajakiri ja 1932–1935 Aed: Aianduse ja mesinduse ajakiri. Esimese aastakäigu esimene number ilmus mais 1923, 18. aastakäigu 11. number novembris 1940. 1941. aastast asendas Aia ajakiri Aed ja Mesila, uuesti jätkas Aed ilmumist 1989. aastast ning selle viimane number ilmus 1997. aastal.
Södra Bergnäsi kirik
Kirik on puidust ja ehitati aastatel 1903–1904.
Aed (1923)
Esimene ilmumisperiood, 1923–1940
1.–4. number 1923. aastal ilmusid Julius Nurmbergi väljaandel, 5. numbrist 1923 sai väljaandjaks kuni Tartu Aianduse ja Mesinduse Selts. TAMS lõpetas kirjastamise 1930. aastal, 1931. aastast 1940. aastani jätkas väljaandjana Eesti Aiandus-Mesinduse Keskselts. 1923–1932 trükkis Aeda Postimehe kirjastus Tartus, 1933–1934 kirjastus Minis Narvas. 1935. aasta numbrid 1–3 trükkis Estotrükk Tallinnas, 4. numbrist 1935 kuni 2. numbrini 1936 Mattieseni kirjastus Tartus, 3. numbrist 1936 kuni 1938. aastani J. Roosileht Tallinnas ning 1939–1940 Tallinna Eesti kirjastusühisus.
Rogue One: Tähesõdade lugu
"Rogue One: Tähesõdade lugu" on 2016. aastal valminud Ameerika ulme- ja seiklusfilm, mille lavastaja on Gareth Edwards. Tegemist on esimese eraldiseisva "Star Warsi" filmiga. Filmi tegevus toimub saaga kolmanda ja neljanda filmi vahepeal.
Aed (1923)
Esimene ilmumisperiood, 1923–1940
Ajakirja peatoimetajad olid August Mätlik (1931–1938 nr 4, 1939 nr 9 – 1940), Karl Hinno (1938 nr 5 – 1939) ja M. Kasari (1940 nr 11); vastutavad toimetajad Aleksander Lange(1923–1930), A. Mätlik (1931–1937, 1940 nr 1–10), K. Hinno (1938–1939) ja M. Kasari (1940 nr 11); tegevtoimetajad A. Lange ja Mart Reinik (1923–1930), K. Hinno (1931–1933, 1936 nr 5 – 1938 nr 4) ning Eerik Lepp (1940).
Rogue One: Tähesõdade lugu
Filmi peategelane on Jyn Erso (Felicity Jones), kes liitub vastupanuliikumisega, et varastada Impeeriumi ehitatava Surmatähe joonised.
Aed (1923)
Esimene ilmumisperiood, 1923–1940
Aia iga aastakäiguga kaasnes register. Samuti ilmusid ajakirja lisad: J. G. Spuhl-Rotalia "Pomoloogia õpperaamat. 2. jagu. Pirnisordid. 34 tähtsama pirnisordi pomoloogiline kirjeldus" (5. ak. 1927) ; "Maatulunduslikud oskussõnad. 3. Aianduse oskussõnad" Äratrükk kuukirja "Agronoomiast" nr 7, 1926 (4. ak. 1926, nr 9 juures) ; "Maarja-Magdaleena aiaühisuse põhikiri" (4. ak. 1926, nr 11 juures); Hinno, K. "Mahlad ja mahlajoogid" (18. ak., 1940).
Teine ilmumisperiood, 1989–1997
Detsembris 1989 hakkas Aed taas ilmuma. 1989–1990 oli selle täisnimi Aed: EV Toiduainetetööstuse Ministeeriumi väljaanne ning 1991. aastal Aed: EV Toiduainetetööstuse KTB reklaamiosakonna väljaanne.
1989–1990 kirjastas ajakirja Eesti Vabariigi Toiduainetetööstuse Ministeerium, 1991. aastal Eesti Vabariigi Toiduainetetööstuse Konstrueerimis- ja Tehnoloogiabüroo reklaamiosakond. Aia viimane number ilmus detsembris 1997.
Reaktsioonikoordinaat
pisi|300px|[[Astmeline reaktsioon: HBr elektrofiilne liitumine 1,3-butadieeniga: reaktsiooni vabaenergia muutus (püstteljel) piki reaktsiooni koordinaati (horisontaalteljel)]] pisi|300px|[[katalüüs|Katalüütilise ja mittekatalüütilise protsessi energia muutus reaktsiooni käigus]] Keemias on reaktsioonikoordinaat abstraktne ettekujutus reaktsiooni kulgemise teest lähteainetelt produktideni. Enamasti kujutatakse reageeriva süsteemi energia muutust protsessi kulgemise käigus piki reaktsiooni teed.
Reaktsioonis esinevat energiataseme muutust kujutatakse energiadiagrammidel: vertikaalteljel on süsteemi vaba energia ja horisontaaltelg – nimetatakse reaktsioonikoordinaat – kujutab reaktsiooni teed lähteainetest üle siirdeseisundi produktideni. Siirdeseisund on reaktsioonis kõrgeima energiaga olek.
Paremal olevatel diagrammidel on esitatud kaks erinevat tüüpi reaktsiooni: a) kaheastmeline reaktsioon, kus teises astmes saab moodustuda kaks isomeerset produkti, ja b) katalüütilise (siin ensüümkatalüüs) reaktsiooni võrdlus mittekatalüütilisega (näidatud on ka aktiveerimisenergia ensüümiga ja ilma ning protsessis vabanev energia).
Shakespears Sister
Shakespears Sister on pop-rocki esitav muusikaprojekt. 1988. aastal alustas selle nime all tegutsemist Briti-Iiri muusik Siobhan Fahey, aga 1989. aastal sai projektist duo koos ameeriklanna Marcella Detroitiga. Koos andsid nad välja kaks albumit ning laul "Stay" jõudis Briti singlimüügitabelis esikohale. Detroit lahkus ansamblist 1993. aastal ning Fahey lõpetas projekti 1996. aastal jätkates oma nime all. 2009. aastal aga võttis Fahey selle projekti nime uuesti kasutusele.
Kõinastu vald
Kõinastu vald (saksa keeles Keinast) oli vald Saaremaal Jaani kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Maasi vallaga.
Läbipaistev elektrood
Läbipaistev elektrood on elektrit juhtiv ja optiliselt läbipaistev materjal. Esimene läbipaistev elektrood valmistati kaadmiumoksiidist (CdO) 20. sajandi algul, kuid 1970. aastatel hakati läbipaistvaid elektroode intensiivsemalt uurima. Läbipaistvaid elektroodmaterjale kasutatakse vedelkristallkuvarites, päikesepatareides, valgusdioodides ja ka näiteks akendes, kus klaasi läbipaistvust saab reguleerida elektrivälja abil. Kõigis neis rakendustes kannavad nad elektroodi rolli kile vormis.
Läbipaistev juhtiv oksiidmaterjal
Läbipaistvad juhtivad oksiidmaterjalid (TCO: transparent conducting oxides) on levinuim läbipaistvate elektroodide materjalide klass. TCO materjalid omavad tavaliselt laia keelutsooni (Eg > 3 eV) ja juhtivust, mis on suurem kui 103 S/cm. Lai keelutsoon on vajalik, et nähtav valgus ei neelduks materjalis. Kõige levinum taoline materjal on kristalne tinaga dopeeritud indiumoksiid (ITO: tin-doped indium oxide). Indium on suhteliselt haruldane ja selle tõttu kallis element, mis on kiirendanud alternatiivide leidmise protsessi. Laboritingimustes on valmistatud ka läbipaistvaid transistore indiumivabalt. Elektroodidena kasutati alumiiniumiga dopeeritud tsinkoksiidi (AZO: aluminum-doped zinc-oxide) ning paisudielektrikuna hafniumoksiidi. Fluoriga dopeeritud tinaoksiidi (FTO: fluorine-doped tin oxide) on pikemat aega kasutatud klaasi katmiseks, et saavutada peegeldumine infrapuna piirkonnas. See materjal on samuti kasutusel läbipaistva elektroodina, millega kaetakse aastas enam kui 4000 km2 klaasi. Levinud TCO materjalid, nagu ITO, FTO ja ZnO, võivad kergesti puruneda, delamineeruda ja kannatada pingete all, mis omakorda muudab painduvate optoelektroonika komponentide omadusi.
Juhtivpolümeerid
Juhtivpolümeeride avastamine 1980. aastatel tekitas uue hüpoteetilise rakenduse võimaluse – painduvad elektroonikaseadmed. Painduvate juhtivpolümeeride kasutamine elektroodidena annab suur eelis haprate keraamiliste oksiidelektroodide ees. Leiti, et polü(3,4-etüleendioksütiofeen) polüstüreensulfonaat, lühidalt PEDOT:PSS, on õhukese kilena hea elektrijuht ning läbipaistev optilises diapasoonis. Näiteks PEDOT:PSS esimene oluline rakendus oli kasutus filmilindis antistaatilise kihina. Ka polüaniliin on üks näide juhtivatest polümeeridest, mida on võimalik muuta läbipaistvaks tootmisprotsessi käigus.
Nanomaterjalid
Viimase 10–15 aasta jooksul on pidevalt ja väga intensiivselt uuritud ja arendatud nanomaterjale. Eriti pööratakse tähelepanu nanomaterjalide elektrilistele, soojuslikele ja mehaanilistele omadustele nii mikrotasemel kui ka makrotasemel. Sellised nanomaterjalkiled on pinna tasandis väga heade elektriliste omadustega. Läbipaistev elektrood on nanomaterjalide üks lihtsamaid rakendusi.
Süsiniknanotorud
Nanomaterjalidest on süsiniknanotorusid, üks süsiniku allotroopidest, kõige enam uuritud. On leitud, et nad on väga head elektrijuhid, ning õhukese kihina tekkinud võrgustik on ka läbipaistev. See on loonud võimaluse valmistada nanotorude suspensioon, mida saab kasutada juhtiva „tindina“, millest omakorda on võimalik katta pindasid nanotorude võrgustikuga. Tavaliselt on taolised võrgustikud (kiled) paar nanomeetrit kuni 50 nm paksud.
Grafeen
Grafeen on samuti süsiniku üks allotroopidest, mis on ühe aatomi paksune süsinikuleht ning planaarselt väga hea elektrijuht. Sellist defektivaba grafeeni on keeruline saada, mistõttu tegeletakse puhta grafeeni saamise meetodite väljatöötamisega. Seni pole tehnoloogiat, et luua mõistliku hinna ja ajaga piisavalt suur grafeenileht, mida saaks kasutada läbipaistva elektroodina. Seega paljudest tükikestest koosnev grafeenoksiidkile tuleb enne redutseerida, et vähendada sp3 hübridisatsiooni määra, mis seeläbi tõstab juhtivust, mis omakorda muudab kile kasutatavaks elektroodina. Seega sarnaselt süsiniknanotorudega eksisteerib kaks lähenemist elektroodi juhtivuse parandamisele: sünteesiprotsessis materjali kõrgema puhtuse saavutamine ja elektroodi dopeerimine lisanditega, et suurendada laengukandjate kontsentratsiooni.
Bonde da Stronda
Bonde da Stronda on Brasiilia hiphopbänd Rio de Janeirost. Bändi stiil on kujunenud erinevate muusikaliste rütmide segust. Laulusõnad kajastavad igapäevaelu, laulude teemadeks on naised, pidutsemine, joomine, seks ja armastus.
Liivi tee
pisi|Liivi tee augustis 2020 pisi|Tunnel Liivi tee all, 26. jaanuar 2023 Liivi tee on tänav Pärnus Mai ja Raeküla linnaosas, mis algab Papiniidu tänavalt ja lõpeb Riia maanteel. See on osa Via Balticast.
Tänav on ligikaudu 2,13 kilomeetri pikkune ja piirkiirus on kogu tänava ulatuses 70 km/h.
Ajalugu
Liivi tee ehitus oli viimane etapp aastatel 2009–2012 toimunud Pärnu ümbersõidu projektist. Plaan nägi ette viia Via Baltica Riia maantee ja Papiniidu silla vahel täiest uuele trassile, mis kulgeb paralleelselt Pärnu jõe ja raudteega. Tänavat hakati ehitama 2010. aastal. Samal aastal nimetati see Liivi teeks. Tänav avati liiklusele 2011. aastal. Ehituse käigus rajati ka kaks kergliiklustee tunnelit, mis läksid Liivi tee ja raudtee alt läbi.
Eesti – Bosnia ja Hertsegoviina suhted
pisi|Eesti ning Bosnia ja Hertsegoviina kaardil Eesti – Bosnia ja Hertsegoviina suhted on kahepoolsed suhted Eesti ning Bosnia ja Hertsegoviina vahel.
Eesti tunnustas Bosnia ja Hertsegoviinat 1. juunil 1992. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 8. veebruaril 1993.
Tegutseb Eesti suursaadik Bosnia ja Hertsegoviinas, kes resideerib Tallinnas. Tegutseb ka Bosnia ja Hertsegoviina suursaadik Eestis, kes resideerib Stockholmis.
Herpesviirused
Herpesviirused on DNA-viiruste sugukond, kuhu kuulub paljude levinud haiguste, sealhulgas ohatise, tuulerõugete ja mononukleoosi tekitajaid.
Klassifikatsioon
Sugukonda Herpesviridae liigitatakse järgmised viiruste alamsugukonnad:
Palestra (klubi)
Klubi asutas 1978 Reet Krieger.
Klubi tantsijad on esinenud filmides (näiteks "Palestra", "Tempo", "Elurõõm", mängufilmis "Kevad südames") ja reklaamklippides nii Eesti kui ka Vene televisioonis.
Jintara Poonlarp
Jintara Poonlarp (tai keeles จินตหรา พูนลาภ; sündinud 6. märtsil 1969) on tai laulja ja näitleja.
Bazāni
Bazāni on küla (mazciems) Lätis Tukumsi piirkonnas Zentene vallas. Küla asub valla loodeosas ja jääb valla keskusest Zentenest 15,9, piirkonna keskusest Tukumsist 31,3 ning Riiast 100,2 kilomeetri kaugusele.
Heeslingen
Heeslingen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Rotenburgi kreisis.
Valla pindala on 82,30 km². 31. detsembril 2017 elas seal 4780 inimest.
Heeslingen kuulus 1180. aastal rajatud vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esialgu personaalunioonis Rootsi krooniga – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast Hannoveri krooniga. 1807. aastal annekteeris üürike Vestfaali kuningriik hertsogkonna, 1810. aastal annekteeris selle Prantsusmaa. 1813. aastal anti hertsogkond tagasi Hannoveri kuurvürstkonnale, mis – pärast Hannoveri kuningriigiks ülendamist 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ning hertsoglikust territooriumist, sealhulgas Heeslingenist, sai uue 1823. aastal loodud Stade regiooni osa.
Friedrich August Saebelmann
Friedrich August Saebelmann (26. september 1851 Karksi – 22. veebruar / 7. märts 1911 Paistu) oli eesti helilooja, koorijuht, organist ja pedagoog.
Saebelmann oli üks esimesi Eesti muusikaharidusega heliloojaid. 1871. aastal lõpetas ta Valgas Cimze seminari. Seejärel töötas kooliõpetajana Peterburis ja õppis 1874–1875 ühe aasta Peterburi konservatooriumis professor Karl van Arcki klaveriklassis.
1875. aastal naasis Eestisse. Friedrich August Saebelmann ja vend Aleksander Kunileid elasid ja töötasid Paistus sealses kihelkonnakoolis eri aegadel õpetajatena. Aleksander Kunileid aastatel 1865–1868 ning Friedrich August Saebelmann aastatel 1880–1911 kuni surmani. Saebelmann töötas ka Paistu kiriku organistina, esines kontsertidel ja oli aktiivne seltskonnategelane.
Saebelmanni loomingust on säilinud saksa romantikute ja liedertafel-stiili eeskujul loodud paarkümmend koorilaulu ning mõned klaverisaatega soololaulud.
Saebelmanni tuntuim teos on rahvusliku ärkamise koorilaul "Kaunimad laulud", mis sageli esineb ka üldlaulupidude kavas. Saebelmanni loomingusse kuuluvad veel "Palve", "Ellerhein", "Jahilaul", "Su priiuse nad olid matnud" ja "Ema süda".
Tema poeg oli Eesti sõjaväelane ja politseinik Harry Saemets.
Vatikani vang
Vatikani vang oli nimetus, mida kasutasid enda kohta paavstid aastail 1870–1929, Kirikuriigi annekteerimisest Itaalia ühendamise käigus kuni Vatikani riigi loomiseni Lateraani lepingutega.
Nuu keel
Nuu keel (ka n|uu, nǁng, keelekood ngh) on lõunakhoisani keelte hulka kuuluv keel, mida kõnelevad nuud Lõuna-Aafrika Vabariigis.
Nuu keel on kriitiliselt ohustatud – 2013. aasta märtsi seisuga oskas seda rääkida vaid 5 inimest (kõik kõrges eas naised), teistel andmetel 6 või 2 inimest. Valdav osa umbes 500 nuust kõnelevad afrikaani ja nama keelt.
Nuu lähimad sugulaskeeled on väljasurnud hami keel ja elavatest keeltest hoo keel.
Nuu keeles, nagu ka teistes lõunakhoisani keeltes on väga palju foneeme, sealhulgas ka imihäälikuid. Nuu keele rääkijate peal on ultraheliga uuritud imihäälikute artikulatsiooni.
Käomardi laht
Käomardi laht (vanemates allikates ka Kaumardi laht, Kaomardi laht, Käomardi järv) on järv Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Hõbesalu külas. See kuulub Nehatu looduskaitseala koosseisu. Rannajärvena asub see merest (Paatsalu laht) umbes poole kilomeetri kaugusel.
1953. aastal märgati lahel Eestis esmakordselt pelikani. 24.–25. juunil 1953 toimusid järve teaduslikud süvauuringud.
Kirjeldus
Järv on 400 meetrit lai ja 700 meetrit pikk. Selle valdavalt kivine (erandiks kohati mudane põhja- ja kirdekallas) kaldajoon on kokku 1887 meetri pikkune. Selle pindala on 10,6 hektarit ja valgala suuruseks on hinnatud 19,7 ruutkilomeetrit.
Seda on hinnatud väga madalaks: järve sügavaim koht on 0,5 meetrit allpool veepinda. Madala põhja tõttu tõuseb järvevee temperatuur suviti tihti väga kõrgeks. Põhjapind on tasane, süvenedes ühtlaselt. Kallaste lähedal katab järve põhja klibu koos mõne suurema kiviga, kirdeosas paas ning keskosas kuni 0,7 meetri paksune hall tervismuda, mille all on savikiht.
Taimestik ja loomastik
Ehkki veesisene taimestik katab vahelduva tihedusega peaaegu kogu järvepõhja, on see suhteliselt liigivaene. Domineerivaks on mändvetikas, saartevahelisel alal on levinud ka kamm-penikeel ja tähkjas vesikuusk. Kaldaveetaimestikus, mis esineb katkendlikult, on liigiti levinuim kare kaisel ja pilliroog, vähemal määral näiteks meri-mugulkõrkjas, sooalss, ahtalehine hundinui.
Merike Roodla
Merike Roodla (sündinud 31. mail 1959) on eesti tekstiilikunstnik.
Käomardi laht
Taimestik ja loomastik
Fütoplanktoni hulka on hinnatud väheseks. Zooplanktoni levikut on liikide kui ka mahu poolest hinnatud väga väikseks: suvel levivad avavees ja kaldavöötmes keriloomad, märkimisväärselt vähemal määral aerjalalised ja veelgi harvem vesikirublised (neist arvukaim Chydorus sphaericus). Talvist zooplanktoni levikut peeti eriti väheseks.
Merike Roodla
Elukäik
Merike Roodla on lõpetanud Eesti NSV Riiklik Kunstiinstituudi 1984. aastal tekstiili erialal.
Käomardi laht
Taimestik ja loomastik
Põhjaloomastikus domineerivad vesikakandid ning ühepäevikuliste ja ehmestiivaliste vastsed.
Merike Roodla
Liikmesus
Ta on Eesti Kunstnike Liidu liige aastast 2000.
Käomardi laht
Taimestik ja loomastik
Kaladest on levinuim haug, esineb ka särge, linaskit, ogalikku, luukaritsat ja viidikat.
1953. ja 1955. aastal tehtud vaatluste järgi on seda hinnatud väga linnurikkaks järveks. Levinud liikidena toodi esile sarvikpütt, tuttvart ja vesikana, vähemal määral punapea-varte ning sinikael-, räga-, ja luitsnokk-parte Järve keskel asuvas rootukas elutses naerukajakate koloonia, saarekestel pesitsesid mõned jõgitiirud. Värvulistest tähendati rästas-roolindu.
Eesti Notarite Ühing
Eesti Notarite Ühing oli organisatsioon, mille eesmärk oli koondada vabatahtlikke notareid. Enne ühinguks registreerimist oli see mitteametlikult tegutsev selts. ENÜ loodi 26. jaanuaril 1933. Eesti Notarite Ühing on oma tegevuse lõpetanud ning 1. novembrist 1993 tegutseb nende asemel Eesti Notarite Koda.
Notarite tegevus enne ühingut
1360. aastal nimetas Tallinna raekirjutaja ennast esimest korda notariks. Pärast Eesti Vabariigi loomist jäi kehtima vana Vene impeeriumiaegne notariaalsüsteem. Kehtima jäid vanad normid, kuid mindi üle eesti keelele. 28. aprillil 1919 jõustus Eesti Vabariigi ajutine notariaadiseadus. 1920.–1930. aastate majanduskriis oli notaritele tulusad ning tõid neile kõvasti tööd juurde, mille tõttu läks neil käekäik paremini.
Eesti Notarite Ühingu loomine
26. veebruaril 1933 toimus Tallinnas rahvusooperis Estonia notarite kongress. Kongressist võttis osa enamik Eesti notareid (93% kõikidest notaritest). Notarid soovisid eeskuju võtta advokaatidest, kellel oli oma ühendus olemas. Notaritel seisuslik omavalitsus aga puudus, seega otsustati luua Eesti Notarite Ühing.
Ühingu eesmärgiks oli notarite huvide kaitsmine, notariaadi kui avalik-õigusliku instituudi igakülgne arendamine, kutsetegevuse ühtlustamine, valvamine kutse-eetika üle, kutse-eetiliste normide määramine ja kohtupretsedentide tutvustamine.
Eesti Kunstnikkude Liit
Eesti Kunstnikkude Liit (lühend EKL) oli aastatel 1923–1940 tegutsenud kunstiühendus.
Liidule panid aluse aastal 1923 Eesti Kujutavate Kunstnikkude Keskühingust lahku löönud kunstnikud. Aastal 1930 lõi EKList osa liikmeid lahku ja nad moodustasid Uue Kunstnikkude Koondise. Aastal 1940 ühines EKL taas Eesti Kujutavate Kunstnikkude Keskühinguga.
Tegutsemise algusest aastani 1936 korraldas EKL Tallinnas ja Tartus 10 ülevaatenäitust.
Liikmed
1932. aastal kuulusid liitu 30 kunstnikku: Aleksander Polešuk, Viktor Reinhard, Nikolai Thamm, Aleksander Vladovsky, Hilda Orgusaar, August Timus, Osvald Jungberg, August Karro, Anna Luik-Püüman, Maximilianus Maksolly, Karl Murakin, Aleksander Promet, Rudolf Sajor, Jüri Sepp, Paul Sepp, Gustav Mootse, Viktor Schmidt, Jaan Tiitus, Feliks Valtmann, Eduard Kand, Guido Mamberg, August Matvei, Theodor Ussisoo, August Kivi, Eduard Mässo ja Eduard Poland.
Eesti Notarite Ühing
Eesti Notarite Ühingu tegevus
Eesti Notarite Ühing täitis ajutiselt avalik-õigusliku kutseorganisatsiooni asemikku, kuna notarite seadust ei olnud veel välja töötatud.
Juno (kosmosesond)
Juno on NASA kosmosesond, mis uurib Jupiteri. Juno ehitas Lockheed Martin ja seda juhib JPL. Kosmosesond startis Cape Canaveralilt 5. augustil 2011 ning saabus 5. juulil 2016 (UTC) polaarorbiidile ümber Jupiteri. Sond teeb 20 kuu jooksul 37 tiiru ümber Jupiteri ja pärast seda kukutatakse see Jupiteri atmosfääri.
Juno ülesandeks on mõõta Jupiteri koostist, gravitatsiooni, magnetvälja ja polaaralade magnetvälju ja vee sisaldust atmosfääris. Veel peab sond uurima Jupiteri tuuli ning selgitama välja, kuidas planeet tekkis ja milline on Jupiteri tuum.
Juno on Galileo järel teine Jupiteri orbiidile saadetud kosmosesond. Varasematest Päikesesüsteemi hiidplaneete uurinud sondidest erineb Juno sellepoolest, et see saab oma energia päikesepaneelidelt. Tavaliselt kasutavad päikesepatareisid Päikesesüsteemi Maa tüüpi planeetide ümber tiirlevad satelliidid ja hiidplaneetide juurde saadetavatele sondidele annavad elektrit radioisotoopgeneraatorid. Junol on suurimad päikesepaneelid, mis planeeti uurivale kosmosesondile eales on ehitatud, ja peale elektritootmise kasutatakse neid ka sondi asendi stabiliseerimisel.
Ülevaade
pisi|Juno teekond Jupiterile NASA valis 2005. aastal Juno New Horizonsi järel New Frontiersi programmi teiseks missiooniks.
Eesti Notarite Ühing
Eesti Notarite Ühingu tegevus
Eesti Notarite Ühingu moodustasid iga kohtu ringkonna notarid, kellest omakorda moodustati notarite kolleegium, kuhu valiti kolleegiumi vanemad. Ühtlasi olid valitud ka Eesti Notarite Ühingu juhatuse liikmed. Lisaks vanematele valiti ka esimees.
Euroopa stabiilsusmehhanism
pisi|Euroopa Stabiilsusmehhanismiga ühinenud (sinisega) EL liikmesriigid. Euroopa stabiilsusmehhanism (ESM), inglise keeles: European Stability Mechanism, on Euroopa võlakriisi käigus asutatud ja Luksemburgis registreeritud eraõiguslik aktsiaselts, mille tegevuse ametlikuks eesmärgiks on euroala riikide valitsuste, tegelikult aga neile laenusid jagavate pankade finantsstabiilsuse tagamine.
Eesti Notarite Ühing
Eesti Notarite Ühingu tegevus
Eesti Notarite Ühingu esimeheks valiti August Mahoni (1933–1940). Informatsioonibüroo eesotsas oli Jakob Kristelstein, kes sai hiljem ka Notarite Ühingu juhatuse liikmeks.
Euroopa stabiilsusmehhanism
ESM-i asutamise põhjused
2007. aastal Ameerika Ühendriikides kinnisvaramulli lõhkemisest alanud finantskriis põhjustas üleüldise likviidsuskriisi Euroopa laenuturul. See tõstis laenuraha kulud (intressid) võlakirjade turul nii kõrgeks, et see ületas laenudest (mitte maksutuludest) elavate riikide võime kanda võetud kohustusi.
Selle tulemusena tekkis oht, et seni laenuraha „lennukilt külvanud“ pangad ja fondid võivad kaotada väljalaenatud summad. Kuna laenuandjad ei tahtnud sellega leppida, siis suutis nende lobitöö viia valitud poliitikud ja palgatud ametnikud niikaugele, et nad otsustasid pankadele „halvaks läinud“ laenude läbi kaotatud raha kompenseerida maksumaksjatelt laekunud vahenditega.
Eesti Notarite Ühing
Eesti Notarite Ühingu tegevus
Organisatsiooni loomisel võeti eeskuju Lääne-Euroopast, kus notaritele on pühendatud märkimisväärselt tähelepanu, samal ajal kui endine vana Vene notariaat oli aga ajale jalgu jäänud.
Seejärel hakati koostama uue notariaalseadustiku eelnõu projekti. Esimene seaduseelnõu ilmus 1934. aastal ja teine 1937. aastal. Töögruppides tekkis suuri vaidlusi ning uue notariaalseadustiku vastuvõtmiseni ei jõutudki.
Koostöö teiste riikide notaritega
Eesti Notarite Ühing tegi koostööd ka Läti ja Leedu notaritega. 1938. aastal kutsus Eesti Notarite Ühing kokku Balti notarite konverentsi, kus asutati Balti notarite büroo. Eesti poolt võttis konverentsist osa üle 30 notari.
Balti riigid soovisid oma tegevust ühtlustada nii poliitilisel, majanduslikul kui ka kultuurilisel alal. Ka seadusraamistiku ühtlustamine oli Balti riikidele tähtis, eriti notarite puhul. Konverentsil selgus, et notarite olukord nii Lätis kui ka Leedus on majanduslikult kui ja teenistusalaselt tunduvalt parem kui Eestis. Kui Eestis ja Leedus kehtis jätkuvalt vene notariaadiseadustik, siis Lätis kehtis juba uus notariaadiseadustik, mis oli kaasaegne ning vastas tänapäevase notari tegevusele.
Eesti Notarite Ühingu lagunemine
Pärast Eesti annekteerimist sai notariametist kuupalgaga riigiametniku koht. Loodi notariaalkontorid, mis allusid rahvakomissariaadile. Eesti ajal oli notariamet iseseisev amet ning iga notar pidi ise oma sissetuleku eest hoolitsema. 1941. aastal tungisid Eestisse sakslased. Siis naasid notarid sarnase süsteemi juurde, nagu enne Eestis oli. Teistkordsel Nõukogude Liidu annekteerimisel 1944. aastal hakkas toimima uuesti 1941. aastal loodud süsteem. Siis kehtestas Nõukogude Liit ka riiginotariaadi määrustiku, mis nõudis notaritelt muuhulgas ka näiteks kõrgemat juriidilist haridust.
Euroopa stabiilsusmehhanism
ESM-i asutamine
Euroopa võlakriisi lahendamine algas euroala riikide rahandusministrite isikliku initsiatiiviga, mille raames nad asutasid maksumaksja rahadega, selleks seadusandlikult organilt luba saamata, Euroopa Finantsstabiilsuse fondi (EFSF), inglise keeles: European Financial Stability Facility.
EFSF oli eraõiguslik aktsiaselts, mis oli registreeritud maksuparadiisina tuntust kogunud Luksemburgis. Viimase põhjuseks oli ilmselt asjaolu, et seal saab väga kiiresti asutada ettevõtteid, kuid sealsete ettevõtete dokumentatsioon ei ole võõrastele kättesaadav.
Selle – "ametnike ebaseadusliku erainitsiatiivi" – legaliseerimiseks otsustada asutada uus eraõiguslik aktsiaselts Euroopa Stabiilsus Mehhanism (ESM). Selle asutamise legaliseerimiseks esitasid eurotsooni riikide valitsused oma seadusandlikele organitele vastavad seaduseelnõud. Pärast mõningate raskuste ületamist said nad ka oma parlamentidelt selleks vajalikud volitused. Varasem EFSF sulatati vaiksel ESM-i nende ühendamise läbi.
Nii EFSF-i kui ka ESM-i asutamisel rikuti Euroopa Liidu Toimimise Lepingu (ELTL, mis on EL põhiseadus) artikkel 125, mis sätestab:
ELTL, artikkel 125
1.  Liit ei kanna vastutust ega võta enda peale liikmesriikide keskvalitsuste, regionaalsete, kohalike või muude avaliku võimu organite, teiste avalik-õiguslike isikute või riigi osalusega äriühingute kohustusi; eelöeldu ei piira vastastikuste finantstagatiste andmist konkreetse projekti ühiseks teostamiseks. Liikmesriik ei kanna vastutust ega võta enda peale teiste liikmesriikide keskvalitsuste, regionaalsete, kohalike või muude avaliku võimu organite, teiste avalik-õiguslike isikute või riigi osalusega äriühingute kohustusi; eelöeldu ei piira vastastikuste finantstagatiste andmist konkreetse projekti ühiseks teostamiseks.
2.  Nõukogu võib komisjoni ettepaneku põhjal ning pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga täpsustada vajaduse korral määratlused artiklites 123 ja 124 ning käesolevas artiklis sätestatud keelu kohaldamiseks.
ESM-i asutajariigid
ESM-i asutamislepingule kirjutasid alla, st sellega ühinesid kõik euroala riigid: Belgia Kuningriik, Saksa Liitvabariik, Eesti Vabariik, Iirimaa, Kreeka Vabariik, Hispaania Kuningriik, Prantsuse Vabariik, Itaalia Vabariik, Küprose Vabariik, Luksemburgi Suurhertsogiriik, Malta, Madalmaade Kuningriik, Austria Vabariik, Portugali Vabariik, Sloveenia Vabariik, Slovakkia Vabariik ja Soome Vabariik.
Hiljem on ESM'iga ühinenud veel Läti Vabariik ja Leedu Vabariik.
Järgnevalt mõned kõige problemaatilisemad kohad sellest lepingust:
ESM-i asutamisleping
ESM-i asutamisleping on otseses vastuolus demokraatliku riigikorralduse aluspõhimõtetega, kuna see asetab ühe eraõigusliku aktsiaseltsi kõrgemale riikide suveräänusest, rikub võimude lahususe, kodanikuõiguste ja liberaalse turumajanduse aluspõhimõtteid.
Toome siinkohal välja olulisemad neist:
Juno (kosmosesond)
Ülevaade
Juno startis kanderaketil Floridast 5. augustil 2011 ja Jupiterini jõudmiseks kulus tal viis aastat. Sond kogus linguefekti abil hoogu Maa juures, möödudes Maast 9. oktoobril 2013. Juno jõudis Jupiteri orbiidile 5. juulil 2016, olles planeedini jõudmiseks läbinud 2,8 miljardit kilomeetrit (18,7 AUd). Sond aeglustas oma hoogu, et siseneda Jupiteri orbiidile, orbitaalperioodiga 53,5 päeva. Juno pidi esialgsete plaanide järgi oktoobris 2016 oma hoogu veelgi aeglustama, et ühe tiiru kestus oleks 53 päeva asemel kaks nädalat, kuid see lükati võimalike vigaste kütuseklappide tõttu edasi detsembrisse. Detsembris teatas NASA, et manööver on veelgi edasilükatud, et vältida võimalikke riske.
14-päevasel orbiidil asub sond infrapuna ja mikrolainete abil mõõtma sügavalt planeedi atmosfäärist pärinevat radiatsiooni. Need uuringud annavad aimu, kuidas planeet tekkis ja miks on Jupiteri atmosfäär stabiilselt triibuline. Teised instrumendid mõõdavad gravitatsioonivälja ja polaaralade magnetvälja.
Juno missioon pidi esialgsete plaanide kohaselt lõppema veebruaris 2018, kui NASA pikendas seda juulini 2021. Pärast 37 tiiru tegemist oleks sond suunatud Jupiteri atmosfääri, kus see ära põleb, et vältida sondi kukkumist planeedi kuudele ja võimalikku bioloogilist saastamist.
Start
Juno startis kanderaketi Atlas V pardal Cape Canaveralilt. Start kulges plaanipäraselt ja sond jõudis parkimisorbiidile umbes 10 minutit pärast starti. Pool tundi pärast starti käivitus 9 minutiks kanderaketi mootor, et viia Juno heliotsentrilisele orbiidile.
Enne kanderaketist eraldumist pandi Juno pöörlema kiirusega 1,4 pööret minutis. Umbes 54 minutit pärast starti eraldus sond kanderaketist ja sirutas välja oma päikesepaneelid. Pärast päikesepaneelide väljasirutamist ja lukustamist vähendas sond enda pöörlemist kahe kolmandiku võrra. Juno peab pöörlema, et tagada reisi ajal stabiilsus ja et kõik seadmed saaksid Jupiteri uurida.
Jupiteri orbiidile sisenemine
Jupiterile lähenedes hakkas Junole mõjuma planeedi gravitatsioon ning kiirendas sondi kiiruseni 210 000 km/h. 5. juulil 2016, ajavahemikus 03:18 kuni 03:53 (UTC) käivitas sond 2102 sekundiks mootori, et oma liikumist aeglustada ja siseneda Jupiteri polaarorbiidile perioodiga 53,5 päeva. Sond sisenes kell 3:53 edukalt Jupiteri orbiidile.
Orbiit ja keskkond
pisi|Juno orbiit läbi Jupiteri kiirgusvööndite pisi|Lähifoto Suurest Punasest Laigust Juno läheneb praegusel orbiidil kuni 4200 km kaugusele planeedist ning kaugeneb seejärel kuni 8,1 miljoni kilomeetri kaugusele. Insenerid soovisid sondi oktoobris viia lühemale orbiidile, kuid probleemid peamootoriga lükkasid selle edasi. 17. veebruaril 2017 teatas NASA, et Juno orbiidi lühendamine jäetakse ära, sest peamootori rikke tekkimise tõenäosus on liiga suur ning sond jääb praegusele orbiidile kuni missiooni lõpuni. See tähendab, et põhimissiooni lõppedes on kosmosesond teinud ainult 12 tiiru ümber Jupiteri ning põhimissiooni lõppedes, peab sõltumatu teadlaste komisjon otsustama, kas missiooni tuleks pikendada. Juno on praegu orbiidil, kus ta puutub Jupiteri radiatsioonivöönditega kokku minimaalselt, et kaitsta päikesepaneele ja elektroonikat ohtliku kiirguse eest. Elektroonikat kaitsevad radiatsiooni eest ka sondi titaanist seinad. Hoolimata vastumeetmetest on insenerid kindlad, et mõned seadmed ei pea missiooni lõpuni vastu. JunoCami ja JIRAM-i elueaks pakuti vähemalt kaheksa tiiru ning MWR-ile vähemalt 11 tiiru orbiidil.
Juno sooritas oma esimese möödumise Jupiterist 27. augustil 2016 ja pildistas esmakordselt planeedi põhjapoolust.
18. oktoobril 2016, 13 tundi enne teist möödalendu, lülitus Juno JIRAM-i rikke tõttu turvarežiimi. Sond lülitub sellesse režiimi automaatselt, kui satub tavapärasest erinevasse olukorda, ning turvarežiimi lülitumise tõttu lülitas sond teadusseadmed välja ning keeras ennast Päikese poole, et saada maksimaalselt päikesevalgust. Turvarežiimi lülitumise tõttu teadusandmeid ei kogutud.
11. detsembril sooritas sond kolmanda möödalennu, mis oli taas edukas. Möödalennu ajal ootas JIRAM tarkvara uuendust ning seetõttu oli see ainus teadusseade, mis oli möödalennu ajal välja lülitatud. Neljanda möödalennu sooritas sond 2. veebruaril 2017 ja viienda 27. märtsil 2017. Juno järgmine möödalend Jupiterist toimus 19. mail. Juno möödus Jupiterist seitsmendat korda 11. juulil ja tiiru ajal lendas sond üle Suurest Punasest Laigust, tehes sellest missiooni esimesed lähifotod.