cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Enzo Fittipaldi
Väiksemad valemid
2016. aastal tegi Fittipaldi oma debüüdi üheistmelises autos, kihutades Junior Ginetta meistrivõistlustel Douglas Motorsportiga, saavutamata Daniel Harperi ja Stuart Middletoni kõrval suurepäraseid tulemusi, lõpetades hooaja 17. kohal. 2017. aastal sõlmis Fittipaldi lepingu Prema Powerteami meeskonnaga, et osaleda Itaalia Vormel 4 meistrivõistlustel ja Saksamaa Vormel 4 meistrivõistlustel kolmel osavõistlusel koos Marcus Armstrongi, Jüri Vipsi ja Juan Manuel Correaga. Järgmisel aastal osales ta taas koos Premaga kõikidel Saksamaa ja Itaalia vormel 4 meistrivõistluste võistlustel. Esimeses võidab ta võidu ja lõpetab kolmanda meistritiitli, teises võidab seitse sõitu ja tuleb meistriks.
Mehe suguelundid
Ravimiteraapia
Fimoosi korral kasutatakse edukalt ka kortikosteroide sisaldavaid salve.
Enzo Fittipaldi
Vormel 3
2019. aastal võistles ta koos Frederik Vesti ja Olli Caldwelli Prema meeskonnaga Vormel Regionaal Euroopa meistrivõistlustel. Hooajal võitis ta võidu Paul Ricardi ringrajal ja ühe Imolas. Lõpetab meistrivõistlused taanlase Frederik Vesti järel teisel kohal. 2020. aastal võistleb ta FIA Vormel 3 meistrivõistlustel koos HWA Racelabi meeskonnaga koos Jake Hughesj ja Jack Doohaniga. 4. mail koos Logan Sargeantiga teeb Charouzi Sauber Junior Teami ta ametlikuks 2021. aasta hooajaks koos Logan Sargeanti ja Reshad de Gerusega. Hungaroringil vallutab ta oma esimese poodiumi selles kategoorias tänu teisele kohale Matteo Nannini järel. Hooaja keskel otsustas Charouzi Sauber Junior Team meeskond asendada ta ameeriklase Hunter Yeanyga.
Mehe suguelundid
Suguline areng
Tunnused:
Enzo Fittipaldi
Indy Road
2021. aastal otsustab Fittipaldi sõita Ameerikas, ta registreerub koos Enaam Ahmediga koos Andretti Autosporti meeskonnaga Indy Pro 2000 meistrivõistlustele, IndyCari ettevalmistavale sarjale. Barber Motorsports Parki ringrajal saavutab ta esimeses ja teises sõidus vastavalt kaheteistkümnenda ja kümnenda koha. Fittipaldi otsustab kategooriast lahkuda, et naasta Vormel 3 võidusõidule.
Mehe suguelundid
Suguline areng
Umbes 13–15-aastaselt areneb poisist nooruk; mõne areng toimub varem, mõnel hiljem.
Seemnerakk on meessugurakk (mis on järglaste saamiseks vajalik rakk meestel). Munarakk on naissugurakk ja neid on ainult naissool. Seemnerakud hakkavad tekkima poistel murdeeas (seega tekib võimalus juba isaks saada!).
Enzo Fittipaldi
Vormel 2
2021. aasta esimesel septembril teatas Sauber Junior Team by Charouz, et Fittipaldi asendab 2021. aasta FIA Vormel 2 meistrivõistlustel viiendast ringist David Beckmanni Guilherme Samaia kõrval, sest brasiillane on selles kategoorias debüüt. Théo Pourchaire'i ART Grand Prix kolmanda sõidu stardis jäi Jeddahis Fittipaldi tabamuse ART Grand Prix stardis stardis paigale, Brasiilia sõitja tuleb välja vigastuste ja kannaluumurruga, mistõttu tal pole võimalust viimases voorus võistelda. hooaeg, kus teda asendab Richard Verschoor.
2022. aastal naasis ta vigastusest, et koos Cem Bölükbaşıga koos Charouzi Sauber Junior Teamiga uuesti Vormel 2 sarjas sõita.
Study in Estonia
"Study in Estonia" on Haridus- ja Noorteameti projekt, mis tutvustab rahvusvaheliselt õppimisvõimalusi Eestis.
Tsiistre kivikalme
Tsiistre kivikalme on Võru maakonnas Rõuge vallas Tsiistre külas asuv muinasaegne kivikalme. Kalme rajati tõenäoliselt umbes 1500 eKr. Kalme on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.
Study in Estonia
Projektis "Study in Estonia" osalevad Eesti kõrgkoolid, kus saab õppida vähemalt ühel täies mahus inglise keeles õpetataval ja rahvusvaheliselt tunnustatud tasemeõppekaval. "Study in Estonia" alustas tegevust 2008. aastal. Projekti tegevus on mõeldud eelkõige välismaa noortele, kes otsivad õppimisvõimalusi kodumaast kaugemal. Ettevõtmist koordineerib Haridus- ja Noorteamet ning rahastab Euroopa Liidu Euroopa Sotsiaalfond doktoriõppe ja rahvusvahelistumise edendamise programmi DoRa raames. Varem koordineeris projekti Sihtasutus Archimedes.
Ülikoolid
Projektis tegutsevad Eesti kõrgkoolid, kus saab õppida vähemalt ühel täies mahus inglise keeles õpetataval (bakalaureuse-, magistri- ja doktoriõppekava) ja rahvusvaheliselt tunnustatud tasemeõppe kaval.
Konnaperspektiiv
Konnaperspektiiv on perspektiivvaade madala(i)mast punktist, maapinnalt, horisont asetub pildi alumisse kolmandikku.
Study in Estonia
Ülikoolid
2012. aastal õppisid välismaalased järgmise seitsme ülikooli kraadiõppekavadel:
Heade tavade lepe
Eesti kõrghariduse rahvusvahelistumise heade tavade lepe allkirjastati kuue avalik-õigusliku ülikooli rektorite poolt 2007. aasta detsembris. Lepe valmis Eesti Rektorite Nõukogu, Haridus- ja teadusministeeriumi ja Sihtasutus Archimedese koostöös. Hiljem on leppega ühinenud mitmed Eesti kõrgkoolid. Rahvusvahelistumise heade tavade leppe eesmärk on sätestada kohustused ja ülesanded, mille liitunud kõrgkoolid omaks võtavad ja mille järgimist kinnitavad. Head tavad on aluseks kõrgkoolide tegevusele rahvusvahelistumise valdkonnas.
Eesti kõrghariduse maine
2011/2012. õppeaastal õppis Eesti kõrgkoolides kraadiõppes ligi 1600 välisüliõpilast. Lisaks neile oli Eestis üle 900 Erasmuse vahetusüliõpilase ning üle 300 suve- ja talvekoolides osaleja. "Study in Estonia" tegevust on tunnustanud mitme riigi hariduseksperdid.
Vahemikus 2008–2013 kahekordistus Eestis õppivate kraadiõppe üliõpilaste arv.
ISB 2009
2009. aasta kevadel viis Briti uuringufirma I-Graduate läbi järjekordse üleeuroopalise välisüliõpilaste uuringu International Student Barometer, milles osalesid esmakordselt ka Eesti ülikoolid.
Peamised valdkonnad, milles Eesti Euroopa ülikoolide keskmise ületas, seostuvad meie elukeskkonnaga. Eesti edestas Ühendkuningriiki, Hollandit, Hispaaniat ja Belgiat. Eesti plussideks peeti avatust, turvalisust ja sooje inimsuhteid nii koolis kui väljaspool, aga ka laialt kättesaadavat tasuta internetiühendust, mis on välismaal viibivale noorele oluline.
Eestis õppinud välisüliõpilased hindasid ka eluaseme kvaliteeti, eluaseme- ja elamiskulusid ning kokkukuuluvust sõpradega Euroopa keskmisest tunduvalt paremaks. 75% vastajaist soovitaks Eestit sõpradele ja tuttavatele.
ESN Survey 2010
Eesti on üleeuroopalise Erasmus Student Network Survey üliõpilasmobiilsuse küsitluse põhjal riik, kus rahulolu sihtriigis viibimisega on Euroopa kõrgeim. Euroopa ühele suuremale üliõpilasküsitlusele vastas üle 8400 üliõpilase, kes õppisid välisriigis vähemalt ühe semestri. Peamine eesmärk oli uurida, millised on välismaal õppimise kasutegurid. Lisaks uuriti mobiilsete üliõpilaste majanduslikku olukorda, nende ootusi vahetussemestri suhtes ja ka seda, millisel määral aitavad mobiilsusele kaasa üliõpilasorganisatsioonid. Lisaks selgus paremusjärjestus sihtriikidest, kus veedetud semester oli meeldivaim ja rahulolu õppetööga suurim.
Välisüliõpilaste rahulolu elukeskkonnaga
Eesti edestas rahulolu sihtriigis viibimise 5 punkti skaalal oma tulemusega (4,74) teisi riike veenvalt. Esiviisikusse kuulusid veel Portugal (4,62), Austria (4,61), Rootsi (4,58) ja Ungari (4,56). Tulemuste järgi hindavad välisüliõpilased Eestis nii infrastruktuuri taset kui ka kõrgkoolide ja ülikoolide tugistruktuuride ja üliõpilasorganisatsioonide jõupingutusi.
Välisüliõpilaste rahulolu õppetasemega
Õppetööga rahulolu arvestuses sai Eesti 10. tulemuse (4,15). Esiviisikus olid USA (4,32), Taani (4,28), Šveits (4,26), Iirimaa (4,23) ja Rootsi (4,22). Eesti ületas Euroopa keskmise (4,06), edestades muuhulgas ka Soomet, Norrat, Suurbritanniat, Belgiat ning kõiki Ida-Euroopa ja Vahemere maade riike. Kõige kehvema õppekvaliteediga riigid on üliõpilaste meelest Kreeka (3,68), Ungari (3,85) ja Prantsusmaa (3,89).
ISB 2011
2011. aasta uuringus oli vastajaid üle 209 000 ja hinnanguid andsid 16 riigi (mujalt USA, LAV, Singapur, Austraalia, Kanada, Hongkong, Malaisia, Uus-Meremaa; Euroopast Eesti, Soome, Saksamaa, Ühendkuningriik, Iirimaa, Itaalia, Holland, Rootsi) ülikoolides õppivad välisüliõpilased. Uuringu andmetel on meie kõrgharidusega rahul 90% uuringus osalenud välisüliõpilastest (keskmine 88%). Eesti edestab paljusid riike kolmes valdkonnas: ülikoolide tugistruktuurid, elukeskkond ja Eestisse saabumist puudutavad teenused. Positiivsete tulemuste kõrval jäävad Eesti ülikoolid õppekvaliteedis maailma parimatele alla.
Eesti kõrghariduse tutvustamine ja turundus
2010. aastal loodi Eesti kõrghariduse rahvusvahelise turundamise kontseptsioon ja uus visuaalne identiteet. "Study in Estonia" koostab igal aastal ka trükised, mis tutvustavad bakalaureuse-, magistri- ja doktoriõppe võimalusi, stipendiume, Eesti ülikoole ning nii kraadiõppe- kui ka vahetusüliõpilastele sobilikke kõrgkoole ja rakenduskõrgkoole.
Projekti raames valmivad kõigile Eestisse saabuvatele välisüliõpilastele tervituskotid, milles on Eestit tutvustavad materjalid ning ülikoolide õppetegevuse info. Lisaks valmib ka raamat "Survival Guide for International Students in Estonia", mille saab kõrgkoolide kaudu iga Eestisse õppima tulnud vahetus- ja kraadiõppe üliõpilane.
Eesti kõrgkoolid käivad õppekavasid tutvustamas "Study in Estonia" egiidi all rahvusvahelistel haridusmessidel ning korraldavad välisülikoolides parimate Eestis õpetatavate ingliskeelsete õppekavade töötubasid. Järjepidev koostöö toimub Eesti välisesinduste ja välisriikide saatkondadega.
Lõuna-Korea 2018. aasta taliolümpiamängudel
Lõuna-Korea (Korea Vabariik) osales korraldajamaana 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis 122 sportlasega, kes võistlesid kõigil kavas oleval 15 spordialal.
Kuldmedali võitsid kiiruisutajad Lim Hyo-jun, Choi Min-jeong ja Lee Seung-hoon, skeletonisõitja Yun Sungbin ja Korea lühirajauisutamise teatenaiskond.
Sportlased
* Jäähokinaiskond on moodustatud Lõuna- ja Põhja-Korea sportlastest ning võistleb ühendatud Korea lipu all.
Pfalz-Zweibrücken-Birkenfeld
Pfalz-Zweibrücken-Birkenfeld oli Saksa-Rooma riigi osariik Birkenfeldi ümbruses tänapäeva Rheinland-Pfalzis, Saksamaal.
Sild Çanakkale 1915
Sild Çanakkale 1915 on maailma pikim rippsild Türgis üle Dardanellide väina. Selle sildeava pikkus on 2023 meetrit ehk rohkem kui selle ajani pikimaks sillaks peetud Akashi-Kaikyō sild Jaapanis. See sild on kolmas Aasia ja Euroopa vahel ning kõige kiiremini läbitav, kokku kulub silla ületamiseks kuus minutit. Silla ehitamist on nähtud ka osana Türgi presidendi Recep Tayyip Erdoğani suurte taristuprojektide poliitikast, mida ta on rakendanud juba peaministri ametis olemisest peale. Poliitika sihiks on Türgi majandust võimendada ja käegakatsutavaid saavutusi esitleda.
Silla ehitas Türgi ja Lõuna-Korea ettevõtete konsortsium ning projekt läks kokku maksma 2,5 miljardit eurot. Erdoğan avas silla pidulikult 18. märtsil 2022, mis langes kokku 107 aasta möödumisega Osmanite vägede merevõidust Briti ja Prantsuse vägede üle Gallipoli lahingus. Erdoğan ütles kõnes, et sild "hoiab elus Dardanellide märtrite mälestust".
Kārtūži
Kārtūži (ka Kārtūži, vanasti ka Kārtūžu muiža) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Sigulda piirkonna More vallas. Küla asub valla põhjaosas Suda jõe kaldal ja jääb valla keskusest Morest 5,6, piirkonna keskusest Siguldast 15,4 ning Riiast 66,6 km kaugusele.
Eglaine (More vald)
Eglaine (ka Eglene või Eglēnu muiža) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Sigulda piirkonna More vallas. Küla asub valla kirdeosas ja jääb valla keskusest Morest 2,6, piirkonna keskusest Siguldast 22,8 ja Riiast 74,9 km kaugusele.
Kārtūži
Külast läheb läbi maantee V85, seal asub Kārtūži bussipeatus. Akenstakas asub endise Kārtūži mõisa keskus. Külas kasvav Kartūži mõisa tamm on looduskaitse all. Kārtūži jääb osaliselt Gauja rahvusparki.
Eglaine (More vald)
Külast lähevad läbi maanteed P32 ja V318, seal asub Eglaine bussipeatus.
Eglaines asub endise Eglēni mõisa keskus. Küla jääb osaliselt Gauja rahvusparki.
Aastal 2007 oli külas 38 elanikku.
Vohnja vald (Kadrina kihelkond)
pisi|Virumaa valdade piirid enne ja pärast [[1939. aasta vallareformi]] Vohnja vald (saksa keeles Fonal) oli vald Virumaal Kadrina kihelkonnas. Vallamaja asus Kõrve külas.
1893. aastal liideti Vohnja vallaga Arbavere, Kolu, Pala ja Tõdva-Kõnnu vald.
Jõudluskontroll
Jõudluskontroll on loomakasvatuses oluliste jõudlusnäitajate regulaarne arvestamine. Nt tehakse lehmade piimajõudluse kontrolli.
Jõudluskontroll Eestis
Eesti esimesed jõudluskontrolli andmed pärinevad 1903. aastast Kehtna mõisast. Esimene karjakontrolliühing loodi Vändra Põllumeeste Seltsi juures.
Vohnja vald (Kadrina kihelkond)
1939. aasta vallareformiga moodustati uus Vohnja vald.
Ktesiphon
pisi|Ktesiphoni palee varemed 1864. aastal Ktesiphon (pärsia keeles Tīsfūn; araabia keeles Quṭaisifūn) oli Partia ja Sassaniidide riigi pealinn (vastavalt aastatel 247 eKr – 224 pKr ja 224–651).
See asus Tigrise idakaldal kreeklaste linna Seleukia vastas ja Babülonist kirdes. Tänapäeval asuvad linna varemed Iraagis Bagdadi kubernerkonnas, umbes 35 km Bagdadist lõunas.
On arvatud, et Ktesiphon (koos Seleukiaga) oli aastatel 570–637 oma poole miljoni elanikuga maailma suurim linn.
Spritz
pisi|Spritz serveerituna [[Itaalias Trento linnas]] Spritz (tuntud ka kui Spritz Veneziano või lihtsalt Veneziano) on veinil põhinev kokteil, mida serveeritakse Itaalia põhjaosas tavaliselt aperitiivina. Kokteili valmistamisel kasutatakse prosecco vahuveini ja mõru likööri (nagu nt Aperol, Campari, Cynar või Select; viimast eriti Veneetsias). Seejärel täidetakse klaas gaseeritud mineraalveega. Kokteili serveeritakse reeglina madalast (viski)klaasist (või vahel ka martiiniklaasist või veiniklaasist) koos jääga ja joogi garneeringuks kasutatakse kas apelsiniviilu või sõltuvalt kasutatavast liköörist vahel ka oliivi. Joogi ühes variandis kasutatakse prosecco asemel šampanjat.
Jook on pärit Veneetsiast ja ajast, mil Veneetsia oli osa Austria keisririigist. Spritz põhineb Austria joogil Spritzer, mis sisaldab võrdses koguses valget veini ja gaseeritud vett. Teise teooria järgi saab joogi nime siduda Wachau piirkonnast pärineva traditsioonilise Austria veiniga.
Ajalugu
Spritz tekkis 19. sajandil, mil Itaalia Veneto piirkonda valitsesid Habsburgid. Nii Veneto piirkonnas viibivad Habsburgide keisririigi sõdurid kui ka erinevad kaupmehed, diplomaadid ja töölised harjusid kiiresti tavernides kohaliku veini joomisega. Kuid nad ei olnud tuttavad Veneto piirkonna laia veinivalikuga ja ka veinide alkoholisisaldus, mis oli suurem kui veinidel, millega nad olid harjunud, oli nende jaoks uudne. Uustulnukad hakkasid seejärel paluma kohalikel võõrustajatel veinide "kergemaks" muutmiseks oma veini veidi vett pihustada (saksa keeles spritzen). Tegelik algne Spritz koosnes rangelt ainult kihisevast valgest või punasest veinist, mida oli mageda veega lahjendatud.
Aastate jooksul on jook arenenud edasi ja selles kasutatakse lõputult erinevaid võimalikke lisandeid, näiteks likööri (Aperol, Campari, Select) või bitterit (China Martini või Cynar) koos sidrunikoorega.
Retsept
Spritzi retsepti varjab salapärasuse loor ja seda ehk ei olegi kunagi olemas olnud. Kuna jook on igas linnas või väiksemas asulas erinev, ei ole olemas ka Spritzi ainsat õiget koostist; baarmenid tõlgendavad vabalt nii koostisosade koguseid kui ka kogu valmistuskäiku, seetõttu on ka kokteilide alkoholisisaldus väga erinev. Ent erinevate variatsioonide ühisosadeks on prosecco ja gaseeritud vesi või seltzer, mis peavad koguseliselt olema vähemalt 40% ja 30%; ülejäänud 30% saadakse kõige erinevamat tüüpi alkohoolsete jookide lisamisega (neid vahel ka segades), kuid jälgides sealjuures kokteili punase värvi säilitamise kirjutamata reeglit. Enne valmimist lisatakse kokteilile ka sidruni- või apelsiniviil või oliiv ja mõned jääkuubikud.
Spritz Veneziano
Koostisosad: Serveerida madalas (viski)klaasis jää ja garneeringuga. Aperoli võib asendada mõne teise bitteriga, näiteks Campari, Cynar, Gran Classico jne.
405
405. aasta
Ingrid Polding
Ingrid Polding (neiuna Ingrid Kallas; 7. september 1944 Tallinn – 9. september 2014) oli eesti tekstiilikunstnik.
Ta töötas aastatel 1973–1978 kombinaadis Ars dekoratiivkudumise ateljees autoritiraaži kunstnikuna.
Aastatel 1978–1981 õpetas ta ERKI-s tekstiili eriala üliõpilastele lõngade värvimist ja telgedel kudumist.
Aastatel 1982–1997 töötas ta rahvakunstimeistrite koondises Uku, sealhulgas 1991. aastast peakunstnikuna.
1997. aastast oli vabakutseline kunstnik.
Arnaut Daniel
Arnaut Daniel (oksitaani hääldus: [aɾˈnawd daniˈɛl]; tegutses ca 1180–1200) oli 12. sajandi oksitaani trubaduur, trobar clus ' viljeleja.
Eluloolist
Eluloo (vida) järgi arvatakse olevat sündinud Ribérac'is (Périgord' piirkond Prantsusmaal), aadlipäritoluga (gentils hom) ja kõrgelt hinnatud rändav trubaduur. Oletatud on tema isiklikku tutvust trubaduuri Bertran de Borniga, sest Arnaut Danieli sekstiinis "Lo ferm voler" lõpus on mainitud isikut nimega Grant Desiei (Ezra Poundi tõlkes Son Dezirat ), kelle all võib mõelda Bertran de Borni ja Bertran pöördub ühe oma luuletuse tornada ' s kellegi Arnaut joglar poole.
Teosed
Trubaduurilt on säilinud 18 teksti, kaks neist koos meloodiaga. Tekstidest 12 on kantsoonid ja "Lo ferm voler qu'el cor m'intra" esimene sekstiin kogu kirjandusajaloos.
Vastuvõtt
Dante hindab luuletajat kõrgelt, eelkõige tema armastusluule subtiilsust ja tehnilist virtuoossust, ja see on kindlasti mõjutanud Dante enda stiili. "Purgatooriumis" (Laul 26, read 115–120 ja 136–148) on Dante paigutanud Arnaut Danieli seitsmendasse ringi, kirjeldab teda teise poeedi suu kaudu kui emakeelse luule parimat sepistajat (il miglior fabbro, samu sõnu tsiteerib T. S. Eliot luuletuse "Ahermaa" pühenduses ). Dante on pannud Arnaut Danieli kõnelema luuleridadega, mis mitte üksnes pole kurtuaasse sisuga ja kõrges stiilis, vaid ka erandlikuna kogu "Jumalikus komöödias" mitte itaalia, vaid oksitaani keeles.
Petrarca nimetab teda armastuse suureks meistriks (gran maestro d'amore):
20. sajandi autoritest on Ezra Pound teoses "The Spirit of Romance" (1910) nimetanud teda suurimaks luuletajaks, kes kunagi elanud.
Tõlked eesti keelde
Sekstiin "Ihk, mis minu põue astub" ("Lo ferm voler qu'el cor m'intra"), tõlkinud Ain Kaalep. Ilmunud kogumikus "Maailmakirjanduse lugemik" (Koolibri, 1993).
Jaanus Adamson
Jaanus Adamson (sündinud 30. aprillil 1966) on eesti kirjanduskriitik.
Avaldanud psühhoanalüütilised kirjandusmõttekogumikud "Läbirääkimised" (Kirjutisi 1995–2003), Veljesto 2004, ja “Freudi häda” (Kirjutisi 2004-2013), EYS Veljesto Kirjastus 2013.
Isiklikku
Tema abikaasa on Elo Viiding.
Andres Loigom
Andres Loigom (sündinud 4. novembril 1961) on eesti muusik. Ta on olnud ansambli Kapell liige.
Ta on koostanud lastelaulude noodikogumiku "Väike meistrimees" (K-print, 2007).
Pfalz-Birkenfeld-Gelnhausen
Pfalz-Birkenfeld-Gelnhausen eraldati Pfalz-Birkenfeld-Bischweilerist aastal 1654. See oli väheste õigustega vaheriik. Aastal 1799 said pfaltskrahvid tiitli "Hertsog Baieris" kauge suguluse tõttu Baieri hertsogitega. Need liinid olid ainsad Wittelsbachide harud, mis lõplikult ei hääbunud.
Benešov nad Ploučnicí
Benešov nad Ploučnicí (saksa keeles Bensen või Beneschau) on linn Tšehhis Ústí maakonnas Děčíni ringkonnas. Linn asub Ploučnice jõe ääres, Děčínist ligi 8 km kagus ja Ústí nad Labemist umbes 21 km idakirdes.
Benešov nad Ploučnicí vanalinn on alates 1992. aasta septembrist ajalooline linnakaitseala.
Mores muiža
Mores muiža on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Sigulda piirkonnas More vallas. Küla asub valla lõunaosas Mergupe jõe kaldal ja jääb valla keskusest Morest 6,6, piirkonna keskusest Siguldast 31,3 ja Riiast 71 km kaugusele.
Külas kasvab looduskaitsealune tamm ümbermõõduga 6.25 meetrit.
Benešov nad Ploučnicí
Linnas asub 16. sajandil rajatud renessanss-stiilis lossikompleks, mis koosneb ülemisest ja alumisest lossist.
La Kahena Remixed-EP
La Kahena Remixed-EP on Cheb i Sabbah' remikside EP, mis anti välja 6. detsembril 2005. Kõik remiksid on tehtud La Kahena albumilt pärinevatest lauludest.
Mores muiža
2007. aasta seisuga elas külas 44 inimest.
Toliejai
Toliejai on küla Leedus Molėtai rajoonis, Čiulėnai valla halduskeskus.
Ajalugu
Nõukogude perioodil ehitati Toliejai välja kui Čiulėnai kolhoosi keskasula. Toona rajati sinna suur seakasvatuskompleks.
Osaalus
Osaaluseks ehk partsiaalsubjektiks nimetatakse eesti keeles osastavas käändes olevat alust. Osaalus ei ühilda endaga öeldisverbi ja seega jääb öeldisverb alati ainsuse 3. pöördesse: Tänavanurgal seisis inimesi.
Millistes lausetes kasutatakse osaalust
Olemasolulause aluse käändevorm oleneb põhiliselt lause jaatavast või eitavast sisust, samuti subjektieseme hulgalisest piiritletusest või mittepiiritlusest jm asjaoludest.
Kui osaalus on mitmuses, siis öeldisega väljendatud tegevust mõeldakse mitte iga üksiku poolt eraldi sooritatuna, vaid kollektiivse tegevusena:
Öeldiseks sihiline tegusõna
Alusega lauses võib öeldiseks olla nii sihiline kui ka sihitu tegusõna.
Sihilised tegusõnad on sellised tegusõnad, mis esinevad lauses enamasti koos sihitisega. Need tähistavad väljapoole suunatud kedagi või midagi hõlmavat tegevust, millega kutsutakse midagi esile või mis põhjustab muutust juba olemasolevas kvaliteedis, seisundis või suhetes tegevusobjektiga.
Öeldiseks sihitu tegusõna
Öeldiseks võib olla ka sihitu tegusõna. Sihitud on sellised tegusõnad, mis esinevad lauses harilikult ilma sihitiseta. Sihitu tegusõna ei haara ega hõlma oma tegevusega otseselt ega aktiivselt midagi väljaspool seisvat, et seda esile tuua või põhjustada muutust selle kvaliteedis, seisundis või suhetes tegevusobjektiga.
Eesti keeles võib kõikide sihitute tegusõnadega seoses nii jaatavas kui ka eitavas lauses esineda täisalus.
Kuid erinevalt sihilistest tegusõnadest võib sihitute tegusõnadega seoses olla alus ka sageli osastavas käändes (vastab küsimusele: keda? mida?). See ei tähenda, et osa- ja täisalus võiks samas lauses sama mõtte edasiandmisel võrdse õigusega kasutada, vaid kummalgi on oma erinev tähendusfunktsioon.
Seejuures ei ole osaalus võimalik kõigi sihitute tegusõnadega.
Osaaluse erandlik kasutamine
Erandlikult on osaalusevorm eitava kohaosutuslause sõnadel:
''Kahjuks ei olnud Teid tööl, kui ma helistasin. Mind ei ole õhtul kodus.''
Dūkštase vald
Dūkštase vald (leedu keeles Dūkšto seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Ignalina rajooni territooriumil.
Valla pindala on 154 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1706 inimest. Valla keskus on Dūkštase linn, kus 2011. aastal oli 888 elanikku. Vallamaja asub aadressil Aušros g. 3. Vallavanem on Vytautas Kazėnas. pisi|Valla maastik pisi|Aukštakalniai pisi|Beržininkai pisi|Bikėnai pisi|Čižiūnai kalmistu pisi|Dūkšteliai pisi|Gerkonysi kalmistu pisi|Medeišiai pisi|Rojus. [[Adam Hrebnicki majamuuseum]]
Aarne Pruks
Aarne Pruks (31. märts 1949 Tartu – 15. veebruar 2021) oli eesti keemik.
Elulugu
Aarne Pruks on tööliste poeg.
Lõpetas 1967. aastal Tartu 7. Keskkooli ja 1972. aastal Tartu Riikliku Ülikooli keemiaosakonna, keemiamagister (1996, TRÜ), väitekiri "CO, CO2, NH3 ja C12 elektroodreaktsioonid ja amperomeetriline määramine". Oli 1974–1989 TRÜ elektrokeemia labori vanem- ja 1989–1992 juhtivinsener, 1993–1994 füüsikalise keemia instituudi teadur, 1994–1997 keemik, 1997–1998 Tartu Ülikooli tehnoloogiakeskuse keskkonnatehnoloogia osakonna tehnoloogiaspetsialist ja erakorraline teadur, 1998– füüsikalise keemia instituudi kolloid- ja keskkonnakeemia õppetooli assistent.
Teadustöö
Uurimusi elektrokeemiast ja keskkonnakeemiast. 35 teadustrükist.
Ajahn Chah
Ajahn Chah (tai keeles ชา สุภัทโท, Chah Subhaddo või พระโพธิญาณเถร, Phra Bodhiñāṇathera, 17. juuni 1918 – 16. jaanuar 1992) oli budistlik munk ja mõjukas theravaada budismi õpetaja nii Tais kui ka läänemaailmas.
Tsitaat
"Ei ole õige pidada ennast teistest paremaks. Kui arvame, et me oleme teistest paremad, siis tõuseb esile uhkus. Ei ole õige pidada ennast teistega võrdseks. Kui arvame, et me oleme teistega võrdsed, siis puudub meil õigel ajal lugupidamine ja tagasihoidlikkus. Ei ole õige pidada ennast teistest halvemaks. Kui arvame, et oleme teistest halvemad, siis langeme depressiooni, mõtiskledes oma madalusest, sündimisest halva märgi all ja nii edasi.  Laseme lihtsalt kõigel olla!"
Hannes Konno
pisi|Hannes Konno (1937) Johannes (Hannes) Konstantin Konno (1. jaanuar 1892 Helsingi – 22. märts 1942 Helsingi) oli eesti päritolu Soome muusik ja helilooja.
Esialgu oli Konno sõjaväemuusik. Hiljem asutas ta koos oma venna Robertiga Porvoos Konno Džässorkestri. 1927. aastal asutasid vennad Konnod selle baasil Soome Džässorkestri (soome keeles Suomi Jazz Orkesteri).
Hannes Konno kirjutas muusikapalu (nii meloodiaid kui ka laulusõnu) varjunimede H. Osmo ja H. Raine all. Mõni tema kirjutatud lugu sai Soomes päris tuntuks.
18. novembril 1931 tulistas Konno vorstimeister J. Tervolat ja haavas teda raskelt. Tüli põhjuseks oli armukadedus: Tervola käis kohtumas Konno naisega.
Ta on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.
Tihhon Hrennikov
pisi|Tihhon Hrennikov (2003) Tihhon Hrennikov (vene Тихон Николаевич Хренников; 10. juuni (vkj. 28. mai) 1913 Jelets – 14. august 2007 Moskva) oli vene helilooja.
Tihhon Hrennikov kirjutas kolm sümfooniat. Ta lõi ka instrumentaalkontserte, oopereid ja ballette. Hrennikov kirjutas ka filmimuusikat ja laule.
Jevgeni Belov
Jevgeni Nikolajevitš Belov (vene Евгений Николаевич Белов; sündinud 7. augustil 1990 Oktjabrskis Sverdlovski oblastis) on Venemaa murdmaasuusataja.
MK-etapil jõudis ta esimest korda esikolmikusse 19. jaanuaril 2014, kui saavutas etapil Szklarska Porębas 15 km klassikatehnikas ühisstardis teise koha. Esimese etapivõidu saavutas ta 16. detsembril 2018 Davosis 15 km vabatehnikas.
Maailma karikasarjas
Jevgeni Belov on individuaalarvestuses osalenud (<FONT COLOR=PURPLE> seisuga 19. detsember 2018</FONT>) 102 maailma karikasarja etapil ja jõudnud esikolmikusse seitsmel korral, millest korra võitnud.
Nový Knín
Nový Knín (saksa keeles Neuknin) on linn Tšehhis Kesk-Tšehhi maakonnas Příbrami ringkonnas. Nový Knín asub Příbramist umbes 24 km idakirdes ja Praha kesklinnast ligikaudu 43 km lõunaedelas.
Nový Kníni on esmamainitud 1186. aastal. Kulla kaevandamine algas Nový Knínis 14. sajandil. Linn sai oma privileege kinnitavad dokumendid 1437. aastal. Linna õitseaeg oli 16. sajandil. Kolmekümneaastase sõja ajal 1639. aasta oktoobris rüüstasid Rootsi väed linna, põletasid selle maha ja tapsed enamuse linnaelanikest. Seejärel oli Nový Knín mitmed aastad varemetes, enne kui uuesti üles ehitati. Nový Knín kaotas linnaõigused 1948. aastal, kuid sai need tagasi 1996. aastal.
Drachenhöhle
thumb|240px|Koopa sissepääs
Väetiste nappuse tõttu Esimese maailmasõja ajal ja pärast seda kaevandati aastatel 1918–1923 intensiivselt koopas asuvaid 8–10 meetri kõrgusi setteid, millest ekstraheeriti umbes 2500 tonni fosforhapet. Väetise kaevandamisel viibisid mitmed geoloogid ja paleontoloogid, kes dokumenteerisid vaid kõige väärtuslikumad avastused. Sellegipoolest on leitud rikkalik kogu koopakaru, koopalõvi (Panthera leo spelaea), hallhundi (Canis lupus), alpi kaljukitse (Capra ibex) ja alpi ümiseja (Marmota marmota) fossiile, tuleasemete jäänuseid ja paleoliitikumi kivist tööriistu Aurignaci kultuurist, mis pärineb 65 000 – 31 000 aastast eKr. Ajavahemikust 65 000 – 31 000 eKr on need Austria vanimad inimasustuse jäljed.
Väljakaevamised
Arheoloogiliste tööde ülestähendused avaldati 1931. aastal monograafias, mille toimetasid ümber Othenio Abel ja G. Kyrie. Väljakaevamised toimusid koopa sees kahes kohas. Umbes 150 000 aasta vanused settekihid jagunesid mitmeks kihiks, mille hulgas eelajalooline kiht ja paleoliitikumi tulease andsid ka Neandertali kihi.
450
450. aasta
Schengeni infosüsteem
pisi|250px|Schengeni infosüsteemi riigid. Sinine: infosüsteemi täielikult kasutavad riigid. Lilla: riigid, mis kasutavad infosüsteemi ainult õiguskaitsealase koostöö kontekstis. Roheline: riigid, mis valmistavad ette infosüsteemi täielikku kasutuselevõttu. Kollane: riigid, mis valmistavad ette infosüsteemi kasutuselevõttu ainult õiguskaitsealase koostöö kontekstis. Schengeni infosüsteem (SIS) on Euroopa Komisjoni hallatav andmebaas, mille eesmärk on kaitsta Schengeni liikmesriikide julgeolekut ja tõkestada organiseeritud kuritegevuse levikut. Infosüsteemi kasutavad 31 Euroopa riiki, et leida riikliku julgeoleku, piirikontrolli ja õiguskaitse eesmärkidel andmeid üksikisikute ja üksuste kohta. Teise põlvkonna Schengeni infosüsteem SIS II hakkas tööle 2013. aasta 9. aprillil.
Harald Haug
Harald Haug (12. märts 1917 – 16. veebruar 1980) oli eesti ajakirjanik ja tõlkija.
Schengeni infosüsteem
Osalevad riigid
Schengeni infosüsteemis sisalduvat teavet jagatakse Schengeni lepingu kohaldamise konventsioonis (SAAC) osalevate riikide institutsioonide vahel. Viis algset osalevat riiki olid Prantsusmaa, Saksamaa, Belgia, Holland ja Luksemburg. Süsteemi loomisest alates on sellega liitunud veel 21 riiki: Hispaania, Portugal, Itaalia, Austria, Kreeka, Soome, Rootsi, Šveits, Taani, Island, Norra, Eesti, Tšehhi Vabariik, Ungari, Läti, Leedu, Malta, Poola, Slovakkia, Sloveenia ja Liechtenstein. Infosüsteemi töös osalevatest riikidest ei kuulu Euroopa Liitu neli: Island, Liechtenstein, Norra ja Šveits.
Kuigi Iirimaa ja Suurbritannia ei ole Schengeni lepingu kohaldamise konventsiooni allkirjastanud, osalevad nad Amsterdami lepingu tingimuste alusel siiski Schengeni koostöös. Selle lepinguga võeti Euroopa Liidu seadustes kasutusele Schengeni acquis' sätted, mis võimaldavad mainitud riikidel Schengeni konventsiooni kas osaliselt või täielikult kasutada. Iirimaa ja Suurbritannia kasutavad Schengeni infosüsteemi vaid õiguskaitse eesmärkidel.
Harald Haug
1941. aastal oli ta SARK Tartumaa Miilitsaosakonna komsomoli algorganisatsiooni sekretär.
Schengeni infosüsteem
Osalevad riigid
Iirimaal ja Suurbritannial puudub aga ligipääs artikli 26D (varasem artikkel 96) andmetele, kuna mainitud riigid ei kavatse nende ja ülejäänud Euroopa vahelist piirikontrolli kaotada. Euroopa Liidu kodanikel on küll õigus vabalt Suurbritanniasse ja Iirimaale liikuda, kuid erinevalt teistest Schengeni lepingu allkirjastanud riikidest, mille vahel on piirikontroll suuresti kaotatud, peavad nad läbima piiril asuva kontrollpunkti. Alates 2018. aasta 1. augustist on täielik ligipääs infosüsteemile ka Bulgaarial ja Rumeenial; enne seda oli neil ligipääs süsteemile vaid õiguskaitse eesmärkidel. Horvaatial on ligipääs ainult õiguskaitse eesmärkidel ja Küprosel ei ole üldse ligipääsu.
Ülevaade
SIS-i teavet talletatakse vastavalt iga osaleva riigi seadusele. 2018. aasta lõpu seisuga sisaldas süsteem enam kui 82,2 miljonit kirjet ja sama aasta jooksul teostati kõigi liikmesriikide peale infosüsteemis üle 6,1 miljardi otsingu (mis on miljardi võrra rohkem kui 2017. aastal). Mainitud kirjetest 1,14% moodustavad isikutega seotud kirjed. Suurima osa moodustavad aga kaotatud isikut tõendavate dokumentidega seotud kirjed – peaaegu kolm neljandikku. Veel sisaldab süsteem kirjeid sõidukite, rahatähtede, tulirelvade, jmt kohta. Schengeni infosüsteem ei talleta aga näiteks reisijate Schengeni viisaruumi sisenemisi ja sealt väljumisi.
Harald Haug
1941. aastal mobiliseeriti Punaarmeesse, teenis Eesti laskurkorpuses.
Schengeni infosüsteem
Ajalugu
1957. aasta 25. märtsil allkirjastati Rooma leping ja järgneva aasta 3. veebruaril moodustati Beneluxi riike hõlmanud majandusühendus. Mõlema lepingu eesmärk oli võimaldada inimeste ja kaupade vaba liikumist üle riigipiiride. Beneluxi riikide näol oli tegemist väiksema riikiderühmaga ja seetõttu suudeti leping kiiresti ellu viia. Euroopa ühenduste fookuses oli aga majanduslik integratsioon. Prantsusmaa ja Saksamaa vaheline piirikontroll kaotati alles pärast Saarbrückeni lepingu sõlmimist 1984. aasta 13. juulil.
Aasta hiljem, 1985. aasta 14. juunil, allkirjastasid Prantsusmaa, Saksamaa ja kolm Beneluxi riiki Schengeni lepingu. Nende riikide omavahelist inimesi ja kaupu käsitlevat piirikontrolli lõdvendati seejärel järk-järgult. 1990. aasta 19. juunil liitusid esialgse viie riigiga veel Hispaania, Portugal, Itaalia, Kreeka, Austria ja viis Põhjamaade passiliidu riiki: Taani, Soome, Island, Norra ja Rootsi.
Harald Haug
Ta oli ajakirjade Eesti Kommunist ning Küsimused ja Vastused peatoimetaja.
Schengeni infosüsteem
Ajalugu
Schengeni piirikontrollivaba tsooni suurendati 2007. aasta 21. detsembril ja alates sellest hõlmab see ka Eestit, Tšehhi Vabariiki, Ungarit, Lätit, Leedut, Maltat, Poolat, Slovakkiat ja Sloveeniat.
Harald Haug
Ta on tõlkinud eesti keelde Ilja Ilfi ja Jevgeni Petrovi romaani "12 tooli".
Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.
Schengeni infosüsteem
Õiguslikud aspektid ja tehnilised näitajad
SIS loodi selleks, et säilitada Euroopa julgeolekut pärast 2001. aasta 25. märtsi, mil 15 riigi omavahelist piirikontrolli lõdvendati. Schengeni infosüsteem eeldab seda, et Schengeni riigid peaksid kinni seal sisalduva teabe õiguslikust jõust. Lisaks peavad riigid austama inimeste, kelle andmeid süsteemis vastavalt riikide andmeseadustele säilitatakse, privaatsust ja isiklikku vabadust. SIS-i andmete töötlemise süsteem peab olema liikmesriikide andmebaasidega pidevas ühenduses ja seda tuleb uuendada reaalajas.
Neid kohustusi täiendavad liikmesriikide omavahelised konsultatsioonid. Omavaheliste arutelude teemadeks võivad olla andmete kinnitamine, küsimused residentsuse kohta ja rahvusvahelised vahistamismäärused.
SIS-i kontrollib liikmesriikide esindajatest koosnev asutus ja süsteemi olulisim vastutus on isikuandmete kaitse. Tehniliselt sisaldab infosüsteem ühte keskset osa (mis sisaldab Strasbourgis asuvat võrdlusandmebaasi C-SIS, mille osas on vastutus usaldatud Prantsusmaale) ja andmebaasi koopiat sisaldavat riigisisest osa (N-SIS). Eestis vastutab riigisisese osa eest Politsei- ja Piirivalveamet, mille kaudu toimub ka andmete sisestamine Schengeni infosüsteemi. Igas Schengeni ruumi liikmesriigis töötab andmekaitseasutus, mille ülesandeks on kontrollida seda, et andmete süsteemi sisestamine ja süsteemis kasutamine toimuks isikute õigusi rikkumata. Eestis on selleks asutuseks Andmekaitse Inspektsioon.
Andmed
Schengeni infosüsteemis üksikisiku kohta säilitatav teave hõlmab järgmist: väljaandmistaotlused, teatud territooriumil viibimise ebasoovitavus, alaealisus, vaimuhaigus, kadunud inimese staatus, vajadus kaitse järele, taotlused õigusasutuse poolt ja kahtlustus kuriteos. Lisaks sisaldab süsteem andmeid kadunud, varastatud ja ebaseaduslikult omastatud tulirelvade, isikut tõendavate dokumentide, mootorsõidukite ja rahatähtede kohta.
SIS-i haldamise eest vastutab Prantsusmaa ja andmete uuendamiseks kasutatakse automatiseeritud süsteemi (uuendamine toimub iga viie minuti järel). SIS suunab andmed automaatselt suurte riiklike andmebaaside kaudu saabuvate päringuteni. Igal liikmesriigil on üks SIS-i suhtluse eest vastutav amet. Infosüsteemiga on seotud ka riigisisesed SIRENE-bürood (Supplementary Information Request at the National Entry), kust saab taotleda lisateavet hoiatusteadete kohta; lisaks koordineerivad asutused infosüsteemi hoiatusteadetega seonduvaid meetmeid (võttes vastu päringuid ja edastades uurimistega abistamiseks lisateavet).
Politseikoostöö ja vastastikune õigusalane abi
Lisaks süsteemidele SIS ja SIRENE tagab Schengeni konventsioon ka politseikoostöö ja vastastikuse õigusalase abi. Schengeni lepingut käsitlev 1985. aasta konventsioon sätestab, et liikmesriikide politseiasutused abistavad üksteist kuritegude tõkestamisel ja avastamisel (artikkel 39); et nad võivad jätkata isikute jälgimist teise konventsiooniosalise territooriumil (artikkel 40); et nad võivad teatud juhtudel teise konventsiooniosalise territooriumil ka jälitamistegevust jätkata (artikkel 41); et nad jagaksid teavet, mis on oluline nii tulevaste kuritegude ärahoidmiseks kui ka avaliku korra ning julgeoleku vastu suunatud kuritegude või ohtude vältimiseks (artikkel 46). See võimaldab kohtuotsuste ja väljaandmiste täideviimist olukorras, kus mõne riigi kodanik püüab teises riigis varjupaika leida.
Eesti Laevajuhtide Liit
Loomine
Idee taolise organisatsiooni moodustamiseks sündis ühe Eesti Mereakadeemia vilistlaste sõpruskonna koosviibimisel. Neid julgustas asjaolu, et esimese iseseisvusperioodi ajal oli tegutsenud sarnane organisatsioon, mida nimetati tollal Eesti Laevajuhatajate Seltsiks. Umbes 2008. aasta augustis alustasid mitmed ühiste eesmärkidega laevajuhid ametliku organisatsiooni loomist. Asutamisprotsess hõlmas pikki arutelusid ja mitmeid koosolekuid, täitmaks mittetulundusühinguid puudutavate õigusaktide nõudeid ning koostamaks liidu põhikirja.
29. septembril 2008 toimunud asutamiskoosolekul valiti ELJL-i esimene juhatus ja kinnitati põhikiri. Juhatuse esimeseks esimeheks sai Janno Laende, juhatuse liikmeteks valiti Andrus Saulep, Raido Ruse, Janek Lember ja Marek Kotsulim. 25. novembril 2008 kanti ELJL mittetulundusühinguna registrisse.
Tarvo Jaaksoo
pisi|Tarvo Jaaksoo 1998. aastal Tarvo Jaaksoo (sündinud 15. mail 1967) on eesti basskitarrist.
Tal on vanem õde Ülle Niinemets ja tütar Sarah Maria Jaaksoo.
Ellina Anissimova
Ellina Anissimova (sündinud 7. juunil 1992 Narvas) on Eesti kergejõustiklane, vasaraheitja. Tema isiklik rekord on 31. mail 2017 Tallinnas heidetud 60,71.
2008. aastal võitis Ellina Anissimova Eesti juunioride meistrivõistlustel hõbemedali isikliku rekordiga 49,01.
11. mail 2009 püstitas Anissimova Tallinnas kaks Eesti A-vanuseklassi (U18) rekordit vasaraheites: 3 kg vasaraga 59,34 m ja 4 kg vasaraga 51,48 m.
2. augustil 2009 Tallinnas Kadrioru staadionil sai ta Eesti meistrivõistlustel 2. koha tulemusega 53,68 m.
13. aprillil 2010 osales Anissimova Valgevenes vasaraheitevõistlusel, kus saavutas esikoha uue isikliku rekordiga 57,84 m.
22. juulil 2010 esindas ta Eestit 13. juunioride maailmameistrivõistlustel Kanadas Monctonis ja sai 20. koha tulemusega 51,88 m.
6. juulil 2011 Rakveres Eesti juunioride meistrivõistlustel saavutas ta esikoha tulemusega 58,63 m.
29. juulil 2011 Tallinnas 94. Eesti meistrivõistlustel sai Ellina Anissimova esikoha tulemusega 57,36 m ja tuli Eesti meistriks.
16. septembril 2011 Tallinnas püstitas ta TTÜ staadionil Audentese lahtistel vasaraheitevõistlustel uue Eesti rekordi juunioride vanuseklassis – 60,23 m (eelmine rekord 58,77 m kuulus Maris Rõngelepale).
Tartu Ülikooli geoloogiamuuseum
Tartu Ülikooli geoloogiamuuseum oli geoloogiateemaline muuseum Tartus.
Muuseum asutati aastal 1820. See asub Tartus Vanemuise 46.
Muuseumi esimene juhataja oli Moritz von Engelhardt.
2005. aastast kuulus geoloogiamuuseum Tartu Ülikooli loodusmuuseumi koosseisu. 2018. aastal kaotati geoloogiamuuseum loodusmuuseumi struktuurist.
Katarina Barruk
Elina Maria Katarina Barruk (snd. 5. detsember 1994 Storuman, Ruotsi) on üles kasvanud rootsikeelses keskkonnas, kuid laulab oma emakeeles Ume saami keeles, mis on kantud UNESCO kriitiliselt ohustatud keelte nimekirja: seda keelt kõnelevad veel vaid mõned üksikud inimesed.
Saami ühe andekaima live-artisti Katarina Barruki selge ja võimas hääl koos ta jäägitu lavalolekuga loob sügavalt puudutava, ent väga jõulise atmosfääri. See on raevukas, ent samas sügavalt maalähedane segu popmuusikast, traditsioonilisest joiust ja improvisatsioonilistest elementidest.
Rumbula
pisi|Rumbula asendikaart Rumbula on asum Lätis, Riia linna Latgale eeslinna osa pindalaga 6,978 km². Asub Ķengaragsist kagus ja Dārziņist loodes Daugava paremal kaldal. 368 elanikku (2010).
Rumbula asum asus vanasti Riia linnasarase piiril, mille seadis paika juba Wilhelm Modenast. Piiri taga asus Mazā Jumpravmuiža mõis, mis oli üks vanemaid mõisasid praegusel Riia linna alal. 16. sajandist on teada, et piirkonnas asus Riia linnale kuulunud Rumbula mõis.
Aastal 1919 rajasid Läti väed bermondtiaadi tõrjeks Daugava kallastele platsi, kust said õhku tõusta pommitajad. Pärast Teist maailmasõda rajati samale kohale Nõukogude Liidu sõjaväele kuulunud Rumbula lennuväli. Kuna sealne väljak oli paremas korras, kui Spilves asunud lennujaama oma, siis lubati seal alates 20. sajandi kuuekümnendatest aastatest maanduda ka pikemat maandumisrada nõudvatel tsiviillennukitel. Aastast 1979 kolis seal paiknenud väeosa Lielvārde ümbruskonda. Lennuväli on halvas seisukorras, seda kasutavad praegu vaid vähesed lennukid. Selle aladel asub Läti suurim autoturg.
Asumi ja Stopiņi piirkonnas asuva samanimelise küla vahel asub Rumbula mets. Teise maailmasõja ajal oli see paigaks, kus Natsi-Saksamaa väed juute maha lasid (Rumbula massimõrv). Metsa all on ohvritele püstitatud mälestusmärk. 1941–1943 tegutses Jumpravmuiža mõisa juures Jumpravmuiža koonduslaager.
Rumbula liideti Riiaga aastal 1968. Asumisse rajati talusid 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses, seda põhiliselt Maskavas iela piirkonda. Tänapäeval kerkib piirkonda üha enam eramaju.
Manchesteri terjer
Manchesteri terjer on Suurbritanniast Inglismaalt pärinev koeratõug. Tõug on saanud nime Manchesteri järgi.
"Manchesteri terjer on sportlik, energiline, aktiivne ja liikuv. Iseloomult elav, kergesti koolitatav, sotsiaalne. Oma perekonnale on ta ustav ja lojaalne, vőőraste suhtes umbusklik. Vajadusel on ta vőimeline oma perekonda kaitsma."
Electronic Arts
Electronic Arts Inc. (EA) on Ameerika videomängude tootja, mis asub USA California osariigis Redwood Citys.
Hollandi kivi
Hollandi kivi on rändrahn Läänemaal Haapsalu linnas Saanika külas. Kivi geograafilised koordinaadid on. Kivi mõõdud on: pikkus 5,4 m, laius 5 m, kõrgus 3,2 m, ümbermõõt 15,9 m. Kivi võeti kaitse alla aastal 1937. Kivile on kehtestatud piiranguvöönd 50 m (0,77 ha).
Kivi koosneb rohekaspunasest graniitporfüürist ja asub Tubri koplis, Tubrimäe põhjanõlval. Kivi on munajas rahn. Kivi peal on lohke (Kalevipoja näpu- või jalajäljed). Kivi võib segamini ajada teiste lähedalasuvate suurte rahnudega, kuna muistendid ja rahvapärased nimetused nende kohta on läbi põimunud. Kivi seisund on rahuldav, kuid ümbrus on võsastunud. Läheduses asuvad Saanika rändrahn ja Vanapagana lingukivi. Kivist umbes 350 m põhja poole jääb Ridala–Nigula tee, umbes 700 m edela poole jääb Haapsalu–Laiküla maantee. Umbes 1,5 km lääneloodes asub Ridala kirik.
Hollandi kivi keskkonnaregistri kood on KLO4000446.
597
597. aasta
Hambaravi
Hambaravi on mistahes meditsiiniline protseduur, mis on seotud hammaste või lõualuudega.
Hambaravi hõlmab hambadefektide parandamist täidismaterjalidega, aga ka juureravi, ortodontiat, näo- ja lõualuude kirurgiat ning proteeside valmistamist. Hambaravi spetsialist, hambaarst peab tundma ka anestesioloogiat, sest hambaraviga võib kaasneda valu, mille vastu kasutatakse (kohalikku) tuimestust.
M. David Merrill
Elulugu
Merrill on lõpetanud Utah' Brigham Youngi Ülikooli (1961, bakalaureusekraad) ja Illinois' Ülikooli (1964, magistri- ja doktorikraad). Merrilli tegevus õppedisaini vallas algas 1959. aastal ja sellest ajast alates on ta välja töötanud mitu õppedisaini mudelit. Tuntuim neist on "Kivike tiigis" (inglise keeles Pebble in the Pond). Merrill on ka kahe õppimisteooria – Elaborational Theory (1980) ja Component Display Theory (1994) – autor. Merrill on üks väheseid tänapäeva angloameerika haridusteoreetikuid, kes on keskendunud pigem õpetamise kui õppimise uurimisele. Ta on sõnastanud õpetamise põhiprintsiibid (First Principles of Instruction, 2002)
Merrill on töötanud George Peabody Kolledžis, Brigham Youngi Ülikoolis, Stanfordi Ülikoolis, Lõuna-California Ülikoolis, Utah' Ülikoolis, Brigham Youngi Ülikoolis Havail ja Florida Ülikoolis.
Merrill on avaldanud 12 raamatut, üle 65 ajakirjaartikli, arvutialaseid juhendmaterjale, raamatuarvustusi jpm. Tema nimi seisab produktiivsemate hariduspsühholoogide, sagedamini tsiteeritud arvutialaste juhendmaterjalide autorite ja mõjukamate industriaaltehnoloogia asjatundjate nimistus. Ta on pälvinud AECT (Association for Educational Communications and Technology) elutöö preemia.
Mitterdorf im Mürztal
thumb|Vaade Am Bergile (Mitterdorfi osa) Mitterdorf im Mürztal on endine vald Austrias Steiermargi liidumaal Bruck-Mürzzuschlagi ringkonnas. 2015. aastast on see Sankt Barbara im Mürztali valla osa.
Kavastu vald (Haljala kihelkond)
Kavastu vald (saksa keeles Kawast) oli vald Virumaal Haljala kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja seejärel liideti Kavastu vald Vihula vallaga.
Valla alal asus Kavastu mõis.
Vaegkuulmine
Vaegkuulmine (inglise hearing loss, hearing impairment, anacusis) on osaline või täielik võimetus kuulda. Inimest, kellel on (peaaegu) täielik võimetus kuulda, nimetatakse kurdiks.
Gaiļi mõis
Gaiļi mõis (Gaiļu või Gaiļa muiža, ka Hāna muiža, saksa keeles Hahnenhof või Hahnhof) oli mõis Lätis Riia linnas Mežciemsi asumis.
Mõisa peahoone asus praeguse onkoloogiahaigla territooriumil Gaiļezersi järve kaldal.
Gaiļi mõis tekkis vahemikus 1736–1743 Putniņi järve ääres asunud Putniņi talu asemele. Aastast 1766 oli mõisa omanik Riia majaomanik Hahn, kelle järgi mõis ka nime sai. Hahn on saksa keeles kukk, läti keeles on kukk aga gailis. Nii said uue lätikeelse nime mõisa juures asunud järv ja mõis ise. Mõisale kuulusid üksikud talud, neist tähtsaim oli Biķernieki kiriku juures asunud Kreipe talu. Aastal 1800 läks see koos veel kolme taluga üle Dreiliņi mõisale.
Mõisa peahoone oli 18. sajandil ehitatud barokkstiilis kivihoone. Tänapäevaks on Gaiļi mõisa hooned hävinud.
Nemunėlio Radviliškis
left|thumb|Kohalik seltsimaja Nemunėlio Radviliškis on alev Leedus Biržai rajoonis, Nemunėlio Radviliškise valla halduskeskus. Alev asub Nemunėlise ja Apaščia jõe ühinemispaigas.
Alevis on põhikool ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on aastal 1854 valminud katoliku kirik ja aastal 1890 valminud kalvinistide kirik.
Ajalugu
Asulat on esimest korda mainitud 4. novembril 1586. Toona kuulus asula Radziwillidele. Aastal 1590 valmis seal esimene kalvinistide kirik, mille juures hakkas tegutsema ka kihelkonnakool.
Aastal 1655 saatis Gustaf Adolf Lewenhaupt oma väed Koknesest sinna alevisse, tehes Nemunėlio Radviliškisest oma baasi. Sealsed seitse jalaväekompaniid ja 200 ratsanikku hõivasid Piltene, Šventoji ja Palanga. Hiljem sai Rootsi vägede baasiks Pasvalys.
Aastal 1719 valmis esimene katoliku kabel. Aastal 1729 rüüstati Palėvenė dominiiklaste kloostri vaimuliku Gruzdase eestvedamisel Nemunėlio Radviliškise ja Papilysi kalvinistide kirikuid. Aastal 1782 ehitati kabeli asemele kirik. Aastal 1795 läks alev Venemaa koosseisu. Katoliiklik kihelkonnakool avati alevis aastal 1804.
Veski vald (Kambja kihelkond)
Veski vald (saksa keeles Mühlenhof) oli vald Tartumaal Kambja kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1916 ja seejärel liideti Veski vald Krüüdneri vallaga.
Valla alal asus Veski mõis.
Ivona Dadic
pisi|Ivona Dadic (2016) Ivona Dadic (horvaadi keeles Ivona Dadić; sündinud 29. detsembril 1993 Welsis) on Horvaatia päritolu Austria kergejõustiklane, seitsmevõistleja.
2011. aasta juunioride Euroopa meistrivõistlustel oli ta 5455 punktiga kümnes.