cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kohtukeemiaekspertiis
Roll kriminaalsetes uurimistes
Mürgitusega seotud uurimistel, spetsiifiliselt mürkide tuvastamine saab anda uurijatele aimu, mida täpsemalt otsida, kui nad intervjueerivad potentsiaalseid kahtlusaluseid. Näiteks juhtum, kus kinnitati ritsiini olemasolu annab uurijatele märku, et kurjategijat tuleks otsida ritsiini lähteainega kokku puutuvaid inimesi ehk neid, kellel on võimalus kätte saada riitsinuse taime.
Lisaks eelnevale saavad kohtukeemikud aidata kinnitada või ümber lükata uurija kahtlus uimastite või alkoholi juhtumites. Abivahendid, mida kohtukeemikud kasutavad on võimelised tuvastama väikseid koguseid ja täpne mõõtmine võib olla oluline selliste kuritegude puhul nagu sõiduki juhtimine ebaadekvaatses olekus (alkoholi joobes, narkootilise mõju all), sest on olemas konkreetsed alkoholi piirimäärad, millest karistus läheb rangemaks. Üledoosi kahtluse all olevates juhtumites saab inimese kehas leitud narkootikumi kogus kinnitada või välja jätta üledoosi, kui surma põhjustajat.
Ajalugu
pisi|Apteegis kunagi kättesaadav pudel strühniiniekstrakti
Varasem ajalugu
Läbi ajaloo on kasutatud mõrvamiseks palju erinevaid mürke, sealhulgas arseeni, musta belladonnat ehk karumustikat, täpilist surmaputka, strihniini ja kuraaret. Kuni varajase 19. sajandini ei eksisteerinud meetodeid, mis tuvastaksid täpselt, kas kindel kemikaal oli olemas ning mürgitajad said harva karistada oma kuritegude eest. 1836. aastal, üks esimesi suuri sissepanekuid kohtukeemiasse oli tutvustatud briti keemiku James Marshi poolt. Tema lõi Marshi testi arseeni tuvastamiseks, mida kasutati tõhusalt kohtuprotsessides mõrvarite üle. Samal ajajärgul hakati kohtuekspertiisi toksikoloogiat tunnustama iseseisva alana. Mathieu Orfila, "toksikoloogia isa", tegi suurejoonelisi edusamme varajasel 19. sajandil. Pioneer kohtukeemia mikroskoopia arendajana edendas Orfila vere ja seemnevedeliku tuvastamist. Orfila oli ka esimene keemik, kes klassifitseeris edukalt erinevad kemikaalid kategooriatesse: söövitajad, narkootikumid ja astrigeenid.
Järgmine edusamm mürkide avastamisel tuli 1850. aastal, kui keemik Jean Stas lõi kehtiva meetodi, mis lasi inimkoes taimekultuuride alkaloide tuvastada. Stasi meetod omandati kiiresti ning samuti kasutati seda edukalt kohtus, kus mõisteti süüdi krahv Hippolyte Visart de Bocarmé oma naisevenna mõrvamises nikotiiniga. Stas oli võimeline edukalt isoleerima alkaloidi ohvri organitest. Tema protokoll oli hiljem muudetud, et oleks võimalik testida kofeiini, morfiini, strihniini, oopiumi ja kiniini olemasolu. Lai valik kohtukeemia analüüsi vahendeid hakkas laienema samal ajaperioodil. Varajasel 19. sajandil nähti Joseph von Fraunhoferi leiutist spektroskoop. 1859. aastal, keemik Robert Bunsen ja füüsik Gustav Kirchhoff laiendasid Fraunhoferi leiutist. Nende eksperimendid spektroskoobiga näitasid, et spetsiifilised substantsid lõid unikaalse spektri, kui aine oli avatud eriomastele valguslainetele. Kasutades spektroskoopi, kaks teadlast olid võimelised kindlaks tegema aineid põhinedes nende spektrile, see andis meetodi tuvastada tundmatuid aineid.
1906. aastal botaanik Mikhail Tsvetinventedi kasutas kromatograafiapaberit (õhukese kromatograafiapaberi eelkäija), et eraldada ja uurida taimseid valgud, mis on klorofülli koostiseks. Kui kohtukeemikud olid võimelised eristama segude üksikuid komponente, said nemad uurida tundmatuid materjale ning võrrelda olemasolevate ainete andmebaasiga ja teadaolevate väärtustega eraldatud komponentide retentsioonitegurite sobitamisega saab tuvastada materjale/aineid.
Tänapäev
Tänapäeval toetuvad kohtukeemikud mitmesugustele abivahenditele, et tuvastada kuriteopaigast leitud materjalid. 20. sajandil ilmus mitmeid uuendusi tehnoloogias, mis aitasid keemikutel tuvastada ise väiksemas koguses aineid veelgi täpsemalt. Esimeseks suureks sammuks sellel sajandil peetakse 1930ndatel spektromeetri leiutamist, millega sai mõõta signaale infrapunakiirgusega. Varajased infrapunaspektromeetrid kasutasid monokromaatorit, mis mõõtis ainult valguse neeldumist väga kitsas lainepikkuses. Alles 1949. aastal täiendas Peter Fellgett infrapunaspektromeetriat, millega sai mõõta kogu infrapunakiirgust korraga. Fellgett kasutas ka Fourier' teisendust, mis oli matemaatiline meetod, millega sai signaali individuaalseteks sagedusteks lahti võtta, et mõista tohutult palju andmeid infrapuna analüüsist kindla materjali suhtes. Selle leiutamise ajast saati Fourier' teisenduse infrapunaspektromeetria (FTIR) vahendid on saanud äärmiselt tähtsa osa kohtukeemia analüüsidel tundmatute ainete suhtes, sest neid on kiire ja turvaline kasutada. Spektroskoopia oli hiljem täiustatud 1955. aastal aatomispektroskoopia (AA) loomisega Alan Walshi poolt. AA-analüüs saab kindlaks teha täpsed elemendid, millest koosneb proov, koos selle kontsentratsiooniga, lastes kergesti tuvastada sellised rasked metallid nagu arseen ja kaadmium.
Edusammud kromatograafia alal saabusid 1953. aastal, kui Anthony T. James ja Archer John Porter Martin leiutasid gaasikromatograafia, millega sai eraldada lenduvaid vedelikke sarnaste keemispunktidega. Lenduvate vedelike segud eraldati vedelikukromatograafiaga, aga ained sarnase säilitamise ajaga ei saanud lahendatud kuni üliefektiivse vedelikukromatograafia (HPLC) leiutamisega Csaba Horváthi poolt 1970. aastal. Modernsed HPLC vahendid on võimelised tuvastama ja lahendama ained, mille kontsentratsioon on madalamad kui osakesed miljoni kohta. Üks tähtsamaid verstaposte kohtukeemia arengus oli 1955. aastal gaasikromatograafia-massispektromeetria (GC-MS) leiutamine Fred McLafferty ja Roland Gohlkei poolt. Gaasikromatograafi ja massispektromeeteri ühendamisel saadi tuvastada rohkem aineid. GC-MS-analüüsi on laialdaselt peetud kohtuekspertiisi kuldstandardiks selle tundlikkuse tõttu ja võime kvantifitseerida olemasoleva aine kogust.
Vahendite tundlikkus on suurenenud sedavõrd, et ühendites on võimalik tuvastada mõningaid lisandeid, mis võimaldavad uurijatel jõuda jälile kemikaalide tootja konkreetsele partiile.
Eeva Litmanen
Eeva Riitta Orvokki Litmanen (sündinud 25. veebruaril 1944 Lappeenrannas) on soome näitleja.
Ta oli 1976–1996 abielus näitleja Kari Franckiga. Nende tütar Karoliina Franck on samuti näitleja.
San Isabeli metsakaitseala
San Isabeli metsakaitseala on Ameerika Ühendriikides Colorado osariigi keskosas asuv metsakaitseala. Kaitsealal asub 19 54 fourteener 'ist ehk üle 14 000 jala (4300 meetri) kõrguse mäe, sealhulgas Mount Elbert, mis on kõrgeim mägi Colorados.
San Isabeli metsakaitseala on üks 11 metsakaitsealast Colorados. Kogu territooriumi pindala on 1 120 233 aakrit (4533 km²). Kaitseala laiub 11 maakonna territooriumil.
Arne-Elias Åkerlund
Ta oli ärimees ja peale Eesti veel Taani aukonsul. Ta määrati konsuliks ja anti patent 18. jaanuaril 1937, eksekvatuur anti 29. jaanuaril 1937.
Kirjastus SE&JS
Kirjastus SE&JS on Eesti kirjastus. See asutati novembris 1992. Kirjastuselt on ilmunud raamatuid Eesti ajaloost, isiku- ja elulooraamatuid, Eesti luuleklassikat.
Kaavi kihistik
Kaavi kihistik (inglise Kaavi Member) on siluri ladestu Ohessaare lademe Ohesaare kihistu kihistik.
Kirjastus SE&JS
2011. aastal ilmus kirjastuselt kolmest raamatust "Mõttevaramu" raamatusari.
Kaavi kihistik
Kihistikku hakkas esimesena eristama Ago Aaloe aastal 1976. Kihistiku stratotüübiks on Kaavi 568 puurauk, milles kihistiku kivimid esinevad 5.3..35.0 meetril. See on nime saanud Kaavi asula järgi.
Kirjastus SE&JS
Kirjastuse juhttegelasi on Sirje Endre. 1994. aastast oli kirjastusega seotud Urmas Ott, kelle kõik raamatud on avaldatud selle kirjastuse väljaandel.
Kaavi kihistik
Kihistik on ligi 20 meetri paksune ja selle moodustab valdavalt punane domeriit või mergel. Kihistik sisaldab ka liiva ja aleuriiti. Kuigi ohesaare lademele on üldiselt omane rikkalik kojaga olendite fauna, on Kaavi kihistikust tuvastatud üksnes selgrooksete jäänuseid.
Kannada keel
Kannada keel (tuntud ka kui Kanarese) kuulub draviidi keelkonda, lõunadraviidi keelte hulka. Kannada keelt kõneldakse peamiselt Lõuna-Indias Karnataka osariigis, kus see on osariigi ametlik keel. Kannada keele kõnelejaid leidub samuti India teistes osariikides (Andhra Pradesh, Tamil Nadu, Maharashtra) ning märkimisväärselt USA-s, Kanadas, Singapuris ja Austraalias.
Arvsõnad 1–10
1 – ondhu
2 – yeradu
3 – mooru
4 – naalku
7 – yelu
Foneetika
Kannada keeles on 49 foneemilist tähte, mis on eraldatud kolme rühma: Swaragalu (vokaalid), Vyanjanagalu (konsonandid) ja Yogavaahakagalu (pole vokaal ega konsonant – 2 tähte: anusvara ja visagra). Vokaalid jagunevad peamiselt lühikesteks ja pikkadeks häälikuteks (a, aa, i, ii...). Konsonante eristatakse nende mitmesuguste hääldusviiside järgi – näiteks retroflekssed konsonandid (hääl tekitatakse keeleotsaga, mis on keerdunud suulae vastu), nasaalid, helilised ja helitud kaashäälikud.
Vokaalid
Morfoloogia
Kannada keel nagu teisedki draviidi keeled on aglutinatiivne, mis tähendab, et uute sõnade moodustamiseks ja erinevate grammatiliste suhete väljendamiseks liidetakse sõnatüvedele erinevaid sufikseid. Samuti esineb keeles palju liitsõnu, kus kaks või rohkem sõna on kokku liidetud. Seepärast võib keeles esineda väga pikki sõnu. Lisaks kasutatakse tagasõnu, mis liidetakse nimisõnafraasi lõppu, et märkida aega või asukohta.
Sugu
Kannada keeles eristatakse kolme sugu: meessugu, naissugu ja kesksugu. Sõnad, mis viitavad meessoost isikule on meessoost (näiteks arasa – kuningas), naissoost isikule viitavad sõnad on naissoost (näiteks amma – ema) ning kõik ülejäänud sõnad liigitatakse kesksoo alla.
Ainsus ja mitmus
Kannada keeles on kaks arvu: ainsus ja mitmus. Mitmuse tunnuseks on sufiks -glu. Näiteks mane – maja, maneglu – majad.
Käänded
Kannada keeles on kuus käänet: nominatiiv, akusatiiv, genitiiv, daativ, lokatiiv, vokatiiv. Käändemärgistus on nominatiiv-akusatiiv ning käänamine toimub peamiselt sufiksite liitmisega sõnatüvele.
Verbid
Verbid on seondatavad isiku, arvu ja sooga. Tegusõna koosneb verbi tüvest, ajatunnusest ja isiku/arvu/soo tunnusest.
Näiteks "mina lähen"= hoo (minema)+ -tt (oleviku tunnus)+ -iini (ainuse esimese pöörde tunnus) = hoogtini.
Süntaks
Sõnajärg lauses on tavaliselt SOV (subjekt-objekt-verb).
Nt: Tema loeb raamatut –
Avanu   pustaka   oodtaane
tema         raamat         loeb
Keelenäide
''Ellā mānavarū svatantrarāgiyē janisiddāre. Hāgū ghanate mattu hakku gaḷalli samānarāgiddāre. Vivēka mattu antaḥkaraṇagaḷannu paḍedavarāddarinda avaru paraspara sahōdara bhāvadinda vartisabēku''.
Tõlge: Kõik inimesed sünnivad vabade ja võrdsetena oma väärikuselt ja õigustelt. Neil on mõistus ja südametunnistus ning nende suhtumist üksteisesse peaks kandma vendluse vaim.
Kirjaviis
Kannada keelt kirjutatakse kannada kirjas. Kannada kiri pärineb brahmi kirjast ning sarnaneb väga telugu kirjaga. Seda peetakse üle 2000 aasta vanuseks, India vanuselt kolmandaks keeleks pärast sanskriti ja tamili keelt. Iga kirjutatud sümbol vastab ühele silbile ning kiri kulgeb horisontaalselt vasakult paremale. Kannada kirjas ületab kirjutatud sümbolite arv tähestikku kuuluvate märkide arvu, kuna erinevaid märke saab omavahel kombineerida mitmeteks liitsõnadeks, mis teeb kannada kirja küllaltki keeruliseks.
Lorenzo di Tito Aicardi
Lorenzo di Tito Aicardi oli Eesti aukonsul Baris.
Lorenzo di Tito Aicardi oli veel Kreeka aukonsul. Elukutselt oli ta laevaäri kaasomanik.
9. jaanuaril 1939 anti talle Valgetähe IV klassi teenetemärk.
Baltisches biografisches Lexikon digital
"BBLD - Baltisches biografisches Lexikon digital" ('Balti biograafiline digitaalne leksikon') on saksakeelne veebientsüklopeedia, mis põhineb 1970. aastal ilmunud teatmeteosel "Deutschbaltisches biographisches Lexikon 1710-1960".
Balti Ajaloo Komisjon pani 2012. aastal digiteeritud versiooni veebi.
Ostforschung
Ostforschung hakkas välja kujunema 19. sajandi lõpul baltisaksa ajaloolase Theodor Schiemanni eestvõttel, kes 1902 asutas Berliinis vastava uurimiskeskusegi. Baltimaade uurimisele pani aluse endine Tartu Ülikooli professor Carl Schirren. Mõlemad lähtusid Balti provintside seisusliku autonoomia ja kultuurtreegerluse ideedest.
Natsi-Saksamaal rakendati Ostforschungi vallutus- ja rassilise hävituspoliitika õigustamiseks, seevastu Nõukogude Liit pidas Ostforschungi ühekülgselt imperialistlikuks ja reaktsiooniliseks. Ostforschungi uurimused olid agressiivselt Poola-vastased, kajastades pingeid Saksamaa ja Poola vahelistes suhetes. Traditsiooniline Ostforschung on moodsa ajalooteaduse poolt diskrediteeritud.
Hiljem moodustasid ümberasunud baltisaksa ajaloolased eraõigusliku ühendusena 1951 Göttingenis Balti Ajaloo Komisjoni, mille liikmed võisid olla muudki päritolu. Komisjon on avaldanud nii üksikuurimusi kui kogu- ja teatmeteoseid. Baltimaade uurimise tähtsad keskused on Lahni-äärses Marburgis 1950 asutatud Johann Gottfried Herderi Instituut ning Saksamaa ja Ida-Euroopa Uurimise Instituudi Göttingeni Töörühm.
Alates 1990-ndatest sai Ostforschung ise ajaloolaste uurimisobjektiks. Siis sai võimalikuks ka Eesti ja Läti rahvusvaheline koostöö selles vallas.
Rudolf Kiviranna
Rudolf Kiviranna (Rudolf Steinmann; 22. märts 1912 Võru – 9. oktoober 1994 New York) oli eesti vaimulik.
Washington Dullesi rahvusvaheline lennujaam
pisi|Washington Dullesi rahvusvahelise lennujaama peamine terminal Washington Dullesi rahvusvaheline lennujaam (IATA: IAD, ICAO: KIAD, FAA LID: IAD) on rahvusvaheline lennujaam Loudouni ja Fairfaxi maakonnas Virginia osariigis Ameerika Ühendriikides.
Rudolf Kiviranna
Lõpetas Võru gümnaasiumi. Õppis aastatel 1931–1937 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Lõpetas ülikooli cum laude ja mag. theol. astmega. Oli Konsistooriumi stipendiaadina aastatel 1937–1938 ennast Ungaris täiendamas. Prooviaastal oli ta Tallinna Piiskoplikus Toomkoguduses. Ordineeriti õpetajaametisse 26. detsembril 1938.
Washington Dullesi rahvusvaheline lennujaam
Lennujaam on United Airlinesi kodulennujaam.
Rudolf Kiviranna
Oli 1939–1940 Tallinna praostkonna vikaarõpetaja. Aastatel 1936–1940 oli ta Noorte Juhi ja Laste Sõbra toimetaja (juba üliõpilasena). 1940–1944 oli ta Tallinna Jaani koguduse 1. pihtkonna õpetaja. Ning kui võim lubas, teenis ta koguduseõpetaja töö kõrvalt laiemaid hulki raadiopalvuste, gümnaasiumi usuõpetaja ja kirikunoorte juhina.
Washington Dullesi rahvusvaheline lennujaam
Lennujaam on nime saanud Ameerika Ühendriikide 52. riigisekretäri John Foster Dullesi järgi.
Rudolf Kiviranna
1944. aastal põgenes Rootsi, kus organiseeris koos Voldemar Takkeli ja teistega Eesti NMKÜ tegevust.
1947. aastal emigreerus ta USA-sse. Kuna Conrad Klemmer soovis emerituuri minna, sai temast New Yorgi Eesti Evangeeliumi Luteri Usu koguduse õpetaja. Torontos rajas ta Toronto Peetri koguduse. Aastatel 1954–1964 oli ta USA Chicago praostkonna abipraost, pärast praost Valter Viksi surma 1964. aastal sai praostiks. Aastatel 1964–1977 oli ta ühtlasi konsistooriumi assessor. Ta oli ka E.E.L.K. Usuteadusliku Instituudi õppejõud ning paljude organisatsioonide liige. Emerituuri jäi ta 1992. aastal. Tema ametijärglaseks sai Uudo Tari.
Rudolf Kiviranna suri 1994. aastal ja on maetud Võru kalmistule.
Ta on välja andnud mitu jutlusekogumikku.
Mihkel Lees
alt=Mihkel Lees|pisi|Mihkel Lees pisi|Mihkel Lees 2022. aasta Arvamusfestivalil Mihkel Lees (sündinud 20. jaanuaril 1987) on Tartu abilinnapea ja liikumisharrastuse edendaja.
Hariduskäik
Lees on pärit Viljandimaalt. 2006. aastal lõpetas ta Viljandi C. R. Jakobsoni nimelise gümnaasiumi ja 2010. aastal Tartu ülikooli, kus sai bakalaureusekraadi filosoofias ja psühholoogias.
Filosoofias oli tema bakalaureusetöö teema "Liberaalne eugeenika – kui kaugele võime tulevaste põlvede omaduste valikul eetiliselt minna?" (juhendaja Kadri Simm, retsensent Kristi Lõuk).
2016. aastal kaitses Lees Tartu ülikoolis magistrikraadi hariduskorralduses. Tema töö teema oli "Kehalist aktiivsust toetavad ja takistavad tegurid vahetundides erinevate kooliastmete õpilaste arvamusele tuginedes".
Töö ja eraelu
Alates 2018. aastast töötab Lees Tartu linnavalitsuses sotsiaal- ja tervishoiuvaldkonna abilinnapeana. Varem töötas ta Tartu ülikooli sporditeaduste ja füsioteraapiainstituudi liikumislaboris projektijuhina. Samuti on Lees töötanud haridus- ja teadusministeeriumis ning sotsiaalministeeriumis.
Lees kuulub reformierakonna Tartu piirkonna juhatusse. Aastatel 2017–2018 juhtis Lees Tartu linnavolikogu reformierakonna fraktsiooni ja hariduskomisjoni. Ta on olnud Tartu linnavolikogu reformierakonna fraktsiooni nõunik ning reformierakonna Tartu arendusjuht. Lees on olnud peaminister Andrus Ansipi nõunik.
Lees on tegelenud eraettevõtlusega ja töötanud koolitajana.
Lees on kalamees, vabal ajal harrastab ta kettagolfi ja raskejõustikku. 2008. aastal tuli ta Eesti juunioride meistriks lamades surumises. Samuti on ta mitmekordne Viljandimaa meister lamades surumises.
2023. aastal valis Tartu Postimees Leesi 10 mõjukama avaliku võimu kandja hulka Tartus ja Tartumaal. Ajalehe hinnangul on Lees aidanud hea seista energiahinnakriisi lahendamise ja toetuste väljamaksmise eest, aga sama intensiivselt aidanud klaarida sõjapõgenike kriisi.
Ta kandideeris 2023. aasta Riigikogu valimistel, kus kogus valimisringkonnas nr 10 (Tartu linn) 1038 häält.
Seisukohavõtud
Lees on kaitsnud erivajadustega inimeste kodude rajamist Tartusse ning näeb Tartut ligipääsetava linnana, kuhu inimesed on oodatud ka siis, kui nad pole päris tavalised. Muuhulgas sõnas ta: "Me mõtleme madalapõhjalisi busse hankides sellele, kuidas meie liikumispuudega inimesed saaksid ühissõidukitega sõita. Me tegutseme koos Vanemuise teatriga, et meie pimedad saaksid teatris käia. Ja me hoolime ka sellest, kuidas saavad hakkama meie psüühilise erivajadusega inimesed. Nad ei pea maal(e) jooksma."
Lees on sotsiaalministeeriumi ning haridus- ja teadusministeeriumi ametnikuna aidanud välja töötada meetmeid laste kehalise aktiivsuse suurendamiseks koolikeskkonnas. 2016. aasta arvamusfestivalil Paides rääkis Lees, et minimaalse normi ehk tunnise päevase aktiivsuse täidab alla 20% Eesti lastest. „See on väga väike protsent. Kui räägime kehalisest aktiivsusest, mida seostatakse füüsilise vormiga, siis see on seotud ka laste vaimse tervise ja õpivõimega. Kes liiguvad, suudavad paremini omandada uut informatsiooni. Liikumislabor on uurinud, kuidas lapsed väsivad ja selgus, et need, kes liiguvad koolis rohkem, tunnevad end päeva lõpus paremini. Kes istuvad, need tunnevad rohkem ka väsimust.“
Mihkel Leesi arvates peab Tartust saama Eesti hariduslik tõmbekeskus. Uuenenud ootused koolide lõpetajatele kätkevad endas paratamatult vajadust teistsuguse ja senisest innovaatilisema lähenemise järele õppe sisust ja vormist lähtuvalt. Arvestades õpilaste koolikoti raskust, puutetundlike seadmete funktsionaalsuse laia ulatust ning õpilaste oskust nutiseadmetega manipuleerida, leiab Lees, et Tartu linn peaks igale Tartu õpilasele andma õppetööks tahvelarvuti. Samuti ei tohi tema arvates hariduslikku nutirevolutsiooni tehes ära unustada ka koostöö- ja suhtlusoskuste kujundamist, loovtööd ja liikumist.
Leesi arvates oli rahvakogu väärt algatus – väärtuslik oli protsess ise, see, et kodanikuühendused ja üksikisikud asusid tavapärasest erksamalt poliitiliste probleemide üle arutlema ning kaasa rääkima. Oluline on, et protsess jätkuks ja arutelu teravik suunataks poliitika tegemise vormilt poliitika sisule.
2012. aastal võttis Mihkel Lees sõna kavandatava kõrgharidusreformi toetuseks, väites, et kõrghariduse kõrvalt töötamine on normaalne, tema ei tea ühtki õpingukaaslast, kel oleks ülikooliharidus raha tõttu pooleli jäänud, ning tudengid pole plaanitava kõrgharidusreformi valguses sugugi õnnetud ja saamatud.
Leesi hinnangul oleks mõistlik langetada valimisea piir kuueteistkümnendale eluaastale. Leesi hinnangul tulnuks keskenduda valimisea piiri langetamisele 2014. aasta Euroopa Parlamendi ning 2015. aasta riigikogu valimisteks.
Kose–Käbli tee
Kose–Käbli tee (registrinumbriga 25161) on kõrvalmaantee Võru maakonnas. Tee pikkus on 28,3 km. Tee läbib teiste seas Haanja ja Simula küla.
Kokkupõrge
Laiemas tähenduses on kokkupõrge igasugune mitut osapoolt hõlmav äge kokkupuude või konflikt.
Mõistega seonduvad artiklid on:
Kloaak
Kloaak (ladina keeles cloaca) on paljudel selgroogsetel (va enamik imetajaid) soole tagaosa lõpus paiknev elund, kuhu avanevad mitme elundi (seede-, eritus- ja suguelundite) juhad, moodustades ühe multifunktsionaalse avause kehas.
Kloaagi areng, anatoomia, asend, morfoloogia ja funktsioonid võivad suuresti erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. Kloaagi morfoloogia ja funktsioonid sõltuvad ka indiviidi vanusest ja aastaaegadest.
Kloaak esineb roomajatel, lindudel ja alamatel kaladel, kuid mitte pärisluukaladel.
Kloaagiks nimetatakse ka selgrootute ümarusside hõimkonna loomade tagaosas paiknevat avaust.
Kaladel
Kloaak puudub luukaladel ja sõõrsuudel, neil on pärak ning kuse-suguurge.
Kõhrkalade kloaaki suubuvad seede-, kuse- ja suguteed.
Kahepaiksetel
Kõikidel kahepaiksetel on kloaak. Emastesiugkonnaliste kloaak sarnaneb paljuski isaste siugkonnaliste omadega kuid on ka palju erinevusi.
Roomajatel
Kõikidel roomajatel, nii sisalikel, krokodillidel, madudel ja kilpkonnadel on kloaak. Küll aga on elundil suured erinevused.
Kilpkonnadel
Kilpkonnadel kloaagil arvatakse lisaks tavapärasele multifunktsionaalsusele ka lisafunktsioon – neil toimivad kloaagis paiknevad õhukotid lisahingamiselundina.
Maolistel
Madudel toimib kõhu pool, saba piirkonnas, paiknev kloaak elundina millesse suubuvad nii munajuhad, seemnejuhad kui ka kusejuhad. Kloaak jaguneb : roojasooleks, kusesooleks ja lõppsooleks. Kloaak on mõlemal sugupoolel. Kumbki neer läheb üle kusejuhaks, mis suubuvad kloaaki. Isastel madudel toimib osa kloaagist väljapööratuna sugutuselundina – hemipeenisena. Paljudel madudel vastab elundi kuju emaste madude kloaagis paiknevatele vastavatele avaustele, kuid mõõtmed on suuremad. Viljastatud munad liiguvad munajuhasse ning väljutatakse kloaagi kaudu, samuti sünnivad vivipaarsete madudel maopojad kloaagi kaudu.
Kloaaginääre
Lisaks rooja-, kuse- ja lõppsoole avaustele väljuvad kloaagi kaudu ka kloaaginäärmete eritised.
Veterinaaria
Madude kloaak on madude tervisliku seisundi määramisel veterinaaridele poolt oluliseks siseelundiks. Kloaagi kaudu eristatakse mao sugu, selle kaudu võetakse mitmeid proove laboratoorsete testide teostamiseks.
Lindudel
Lindude kloaaki avanevad nii seedekanal kui ka kuse- ja suguteed.
Lindude kloaagil eristatakse järgmisi kloaagilihaseid (mm.cloacae):
Kloaagi ringkurrud jagavad elundi kolmeks osaks:
Imetajatel
Kloaak on paljude pärisimetajate loodetel valdavalt embrüonaalses arengujärgus esinev kuse-ja suguelundkonna elund.
Ainupilulistel, nagu nokkloomad ja sipelgasiilid, esineb kloaak, millesse suubuvad munajuhad, seemnejuhad ja kusejuhad.
Loote kloaak on ühendatud loote kusekotiga (allantois) kõhtmiselt loote-kusejuha (urachus) kaudu. Selgmiselt on ta ühendatud urorektaalse vaheseinaga. Arvatakse, et pärast kloaagi septeerumist, hilisemas embrüonaalses arengus, (4. – 6. nädalal) jaotab vahesein kuse-suguurke pärasooleks (rectum) (selgmiselt) ja urogenitaalsiinuseks (sinus urogenitalis) (kõhtmiselt).
Osade autorite arvates formeeruvad urogenitaalsiinus ja pärasool lootel varakult ning kloaagi septeerumist ja transformeerumist ei toimu.
Haapsalu linnafoogt
Haapsalu linnafoogt, ka politseimeister (1783–1797) ja kohtufoogt (saksa keeles Hapsaler Stadtvogt, vene keeles Гапсальский городничий) oli Haapsalus korda ja julgeolekut taganud ametnik, kes allus Eestimaa kubernerile, Eestimaa kubermanguvalitsusele ja kohtukodadele.
Linnafoogti ülesanneteks olid: politseifunktsioonide täitmine ja vaeste kureerimine; koostöös Haapsalu linnanõukoguga kaalude ja mõõtude õigsuse jälgimine. Linnafoogt kontrollis ka keelatud kaupude müümist ja toidukaupade hindade ettekirjutustele vastavust. Jälgis ja kontrollis kroonuehitiste, teede, tänavate ja sildade korrashoidu, sõjaväe majutamist; teostas passide jagamist ja arreteerimiskäskude andmist.
Kloaak
Inimesel
Embrüonaalses arengus (4. – 6. nädalal) võib ette tulla ka seisundeid, mil lootel kloaagil vaheseina ei moodustu ning kloaak kogu ülejäänud prenataalse eluperioodi vältel ning ka peale seda säilib. Sellist kaasasündinud seisundit diagnoositakse meditsiiniliselt kui kaasasündinud arenguanomaaliaid ning diagnoosiks on säilinud kloaak (RHK-10 Q43.7).
Lisaks säilinud kloaagile võib esineda ka mitmeid sisemisi fistuleid ning tsüste.
Ka inimese lootel esineb paljude teadlaste meelest emakasisese arengu käigus kloaak. Kui aga lootel säilib kloaak ka peale kindlaksmääratud arenguetappe ja ka peale sündi siis loetakse kloaaki arenguanomaaliaks ning võidakse diagnoosiks panna säilinud kloaak.
Kairi Look
Haridus
Ta lõpetas 2005. aastal Tartu Ülikooli bakalaureuseõppe füsioteraapia erialal ja 2008. aastal Amsterdami Ülikooli magistriõppe laste taastusravi alal. Ta on täiendanud end samas valdkonnas Soomes ja Belgias Genti Ülikoolis.
Antrakinoon
Antrakinoon on aromaatne orgaaniline ühend valemiga C14H8O2. Võimalik on mitu isomeeri, millest igaüks võib vaadelda kui kinooni derivaati. Nimetus antrakinoon viitab peaaegu alati ühele spetsiifilisele isomeerile, 9,10-antrakinoonile (IUPAC: 9,10-dioksoantratseen), kusjuures ketoonrühmad paiknevad keskrõngas. Saadakse antratseeni oksüdeerimisel ja ta on paljude värvainete sünteesi lähteaineks. Kasutatakse ka paberimassi pleegitamiseks.
Omadused
See on kollane väga kristalne tahke aine, mis halvasti lahustub vees, kuid lahustub kuumutamisel orgaanilistes lahustites (näiteks on see peaaegu täielikult lahustumatu etanoolis toatemperatuuril, kuid 100 grammis etanoolis võib keetmisel lahustada 2,25 g antrakinooni).
The Fool
Hiljem on laulu esitanud veel näiteks Chris Farlowe, Elvis Presley, Billy Craddock, Robert Gordon ja The Animals.
Eesti keeles pealkirjaga "Kui loll ringi käin" on seda esitanud Rock Hotel ning lugu on salvestatud ka nende 1999. aasta heliplaadile "Kõva ketas". Eestikeelsete sõnade autor on Vello Salumets.
Mihkel Soodla
Ta oli vallavanem 1940 ja 1941–1944, kuulus Ants Kaljuranna salka, arreteeriti 16. novembril 1948, lasti maha põgenemiskatsel Komi ANSV-s.
Ahri veinipiirkond
Ahr on Saksamaa veinipiirkond, mis toodab kvaliteetveine. See piirkond asub Reini lisajõe Ahri kallastel. Selle pindala on ainult 558 hektarit ja ta on väikseim kvaliteetveine tootev piirkond Saksamaal. Vaatamata sellele, et see piirkond on üks põhjapoolseimaid Saksamaal, toodetakse seal peamiselt punaseid veine.
Hoosea
thumb|250px|Hoosea
Karl Andersen
Karl Ditlef Frederik Andersen (juuli 1885 – surmaaeg ja -koht teadmata) oli Eesti aupeakonsul Lissabonis.
Ta oli elukutselt ärimees. 31. jaanuaril 1929 määrati ta Eesti aukonsuliks Lissabonis ja anti samal päeval patent. 15. veebruaril 1932 anti talle Eesti Punase Risti I järgu II astme teenetemärk ja 21. veebruaril 1933 Kotkaristi III klassi teenetemärk.
Hoosea
Prohvet Hoosea, Beeri poeg, oli 8. sajandil eKr elanud iisraeli prohvet, kelle raamat kuulub Vana Testamendi kaheteistkümne väikese prohveti raamatu sekka. Hoosea kuulutamisperiood kestis umbkaudu veerand sajandit aastatel 750–724 eKr, ta ennustas iisraeli rahvale väljateenitud hävingut. Hoosea ennustused täitusid – 736. aastal eKr algas sõda Iisraeli ja Assüüria vahel, mille lõpetuseks vallutas Assüüria 722. aastal eKr Iisraeli kuningriigi pealinna Samaaria.
Hoosea missioon
Nimi "Hoosea" tähendab "Ta päästab", mis viitab Hoosea kuulutustöö eesmärgile. Hoosea raamatu esimeses peatükis on kirjas tuntud piiblimüüt, mille järgi sai Hoosea käsu abielluda hooranaisega, et see sümboliseeriks Iisraeli ja Jahve truudusetut liitu. Ta võtab endale naiseks Diblaimi tütre Gomeri, oletatava templiprostituudi. Hoosea saab Gomeriga kolm last, kelle nimed sümboliseerivad iisraeli rahva ärapöördumist oma Jumalast. Esimene kannab nime Jezreel ("Jumal külvab"); teine, kes on tütar, saab nimeks Lo Ruhama ("Ei ole halastust"); kolmandana sünnib poeg nimega Lo Ammi ("Ei ole minu rahvas"). Hoosea laste nimed viitavad tema kui prohveti kuulutustööle, mille järgi on iisraeli rahvas murdnud Lepingu Jahvega ja neid ei oota häving tulevikus, vaid nad on juba praegu hävitatud.
Hoosea vaated
Hoosea kritiseerib oma raamatus teravalt nii rahvast kui ka preesterkonda. Tema keel on viimistletud ja kujundlik, suur rõhk on ebajumalateenimise laitmisel, mistõttu on oletatud, et Hoosea oli leviidi preester. Ta süüdistab iisraeli rahvast kaananlaste baaliusu ülevõtmises, erinevates viljakuskultustes, mis on pühendatud Elile ja Ištarile. Ta kritiseerib rahva lodevaid kombeid, levivat kuritegevust, materialistlikku ellusuhtumist, aga ka ebaõnnestunud välispoliitikat suhetes suurriikide Egiptuse ja Assüüriaga ning kuningavõimu üldiselt. Hoosea idealiseerib iisraeli rahva muistset kõrbeelu perioodi, mil rahva seas oli säilinud siirus ja ustavus Jumalale (hesed).
Hoosea sõnumi tõlgendamine
Hoosea kirjutab võrdpiltides ja kasutab metafoore, mistõttu ei ole tema tekst üheselt mõistetav. Ameerika teoloog Alice Ann Keefe on tõrjunud käsitlust, mille kohaselt keskendub templiprostituut Gomeri lugu kui truudusetu Iisraeli võrdpilt vaid ebajumalateenimise probleemile. Keefe laiendab oluliselt probleemide ringi ja väidab, et Hoosea kritiseerib sarnaselt prohvet Aamosega pärusmaade kokkuostmise probleemi, mis jättis paljud vaesemad juudi põllu- ja viinamäeharijad ilma maata. Hoosea sõnumit ei saa vaadelda ühemõttelisena, vaid Hoosea püüab haarata võimalikult laia teemade ringi, mis puudutavad inimese rikutust ja ebamoraalsust aegade algusest saadik.
Madonnaliilia
pisi Madonnaliilia (Lilium candidum) ehk valge liilia on taimeliik liilia perekonnas ning on üks vanemaid kultuuriliiliad.
Levila
Peamiselt kasvab Balkani maades ning Kesk- ja Ida-Euroopas: Prantsusmaal, Itaalias ja Ukrainas. Arvatavasti pärineb Türgi ja Afganistani poolkõrbelistelt aladelt, kust jõudis tõenäoliselt foiniiklastega Kartaagosse ja Kreekasse, kust omakorda jõudis roomlaste vahendusel Inglismaale.
Morfoloogia
Hiliskevadel tärkavad tõrvikut meenutavad lehtedega kaetud varred, millel arenevad iseloomuliku lõhnaga õiekobarad. Igas kobaras on 5–10 valget trompetikujulist õit, mille keskel on pikad kollased tolmukad. Madonnaliilia sibulad koosnevad tihedatest ja lihakatest sibulasoomustest.
Kasvatamine
Madonnaliiliaid on kasvatatud sajandeid. Eelistavad hea drenaažiga, huumuserikast ja viljakat liivsavimulda. Kasvukohaks on parim tuulevaikne päikesepaisteline koht, kuid talub ka varju. Kasvab hästi nii happelises kui ka aluselises mullas, kuid eelistab pigem viimast. Üldiselt on madonnaliilia vastupidav liik kuid on vastuvõtlik seenhaigustele.
Parim aeg madonnaliilia sibulate istutamiseks on augusti lõpus või septembri alguses. Madonnaliilia sibul on varrejuurteta, mis tähendab, et istutada tuleb suhteliselt maapinna lähedale, nii et sibula tipp oleks ainult õhukeselt kaetud (kuni 3 cm). Taimed õitsevad juunis ja juulis ning eritavad tugevat ja magusat aroomi. Õied on silmatorkavad ka ööpimeduses, valendavad kuuvalgel.
Mürgisus
pisi Madonnaliilia on mürgine taim. Eriliselt tundlikud madonnaliilia mürgisusele on kassid, kellele võib mürgistus lõppeda surmaga. Seega pole soovitatav kasvatada madonnaliiliaid majapidamistes ja aedades, kus on kassid. Samuti ei tasu kuivatatud lilli hoida kassidele ligipääsetavates kohtades, kus nad võivad kokku puutuda õietolmuga, mida end hiljem puhastades sisse söövad. Mürgistussümptomite hulka kuuluvad oksendamine, uimasus ja söögiisu kadumine. Ravita jätmise korral põhjustab neerude ja maksa ülesütlemist, mis omakorda viib surmani. Võimaliku mürgistuse korral pöörduda kiiresti loomaarsti poole.
Inimesele väikeses koguses surmavalt ohtlik pole. Põhjustab maoärritust, oksendamist, peavalu, nägemise hägustumist ja nahaärritust.
Suvila tänav
pisi|Suvila tänav Suvila tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis.
Suvila tänav sai praeguse nime 13. novembril 1925. Tänav on saanud nime Peetri aedlinna järgi. Varem oli tänava nimi Portu tänav.
InterContinental Warszawa
InterContinental Warszawa on 164-meetri kõrgune hotellina kasutatav kõrghoone, mis asub Poola pealinnas Varssavis.
Viietärnihotelli vahetusse lähedusse jäävad Pałac Kultury i Nauki, Warszawa Centralna ja Złote Tarasy.
Tārgale kihistu
Kihistut hakkasid esimesena eristama Rita Ulste ja Lilita-Ilga Gailite aastal 1986. Kihistu stratotüübiks on Ventspils D-3 puurauk, kus selle kivimid esinevad 267.5..344.0 meetril. Kihistu on nime saanud Tārgale asula järgi.
Kihistus eristuvad järgmised kihid (nooremast vanemani):
Roy Bennett
Roy C. Bennett (tuntud ka kui Roy Brodsky; 12. august 1918 – 2. juuli 2015) oli USA laulukirjutaja. Nii mõnedki tema laulud, mis ta kirjutas koos Sid Tepperiga said tuntuks Elvis Presley esituses. Aastail 1945–1970 avaldasid nad üle 300 laulu.
Livensi müüser
Livensi müüsrist sai esimeses maailmasõjas Briti armee gaasirünnakute standardviis ning relv jäi kasutusse kuni teise maailmasõja algusaastateni.
Bljuma Zeigarnik
Ta oli tegev Berliini eksperimentaalpsühholoogia koolis, kus oli Kurt Lewini õpilane; pärast emigreerumist Nõukogude Liitu kuulus Lev Võgotski kaastööliste ringi. Zeigarnik oli sõjajärgse Nõukogude Liidu eksperimentaalse psühhopatoloogia rajaja. Ta avastas Zeigarniku efekti, mis lühidalt tähendab, et lõpetamata asjad püsivad paremini mälus.
Elu ja töö
Ta sündis Prienais Leedus juudi päritolu perekonnas. Ta oli pere ainus laps. Tema isa Volf Gerstein pidas samas linnas poodi. Zeigarniku vanemad olid haritud ja intelligentsed ning kohalikus kogukonnas hinnatud inimesed. 1916. aastaks läbis Bljuma algklassid ning jätkas õpinguid tüdrukute gümnaasiumis Minskis. Tema õpingud katkestas haigestumine meningiiti. Kuigi haigus ähvardas teda invaliidistada, tuli ta sellest välja ning jätkas eratuutorite abiga oma haridusteed ning lõpetas 1918. aastal 7. klassi kuldmedaliga.
Bljuma soovis haridusteed jätkata ja valmistus õppima ülikoolis. Selleks pidi ta aga juurde võtma aineid, mida õpetati vaid poiste gümnaasiumides. Raamatukogus õppides tutvus ta Albert Zeigarnikuga. Nad abiellusid 1919. aastal. Pärast seda suundusid noored Euroopasse õppima. 1922. aastal võeti Bljuma vastu Berliini Ülikooli filosoofia osakonda.
Ta lõpetas Berliini Ülikooli 1925. aastal, kuid jätkas seal töötamist. 1927. aastal sai ta ka doktorikraadi. Töö oli Zeigarniku efektist ja selle juhendaja oli Kurt Lewin. Berliinis töötas ta 1931. aastani, siis kolis paar Moskvasse ning Zeigarnik töötas koos Lev Võgotskiga Eksperimentaalse Meditsiini Instituudis Venemaal (AUIEM). II maailmasõja ajal oli ta Aleksandr Luria assistent peavigastuste ravimise alal. Ta oli Moskva Ülikooli psühholoogia osakonna ja psühhopatoloogia seminaride kaasasutaja.
Zeigarnik suri Moskvas 1988. aastal 87-aastaselt. Zeigarniku tuntud õpilane on ru.
Zeigarniki efekt
Zeigarniki efekt tähendab, et inimesed mäletavad lõpetamata ülesandeid/tegevusi paremini kui tehtud ja lõpetatuid. See võimaldab järeldada, et õpilased, kes teevad õppimises pause (tegelevad mõne teise ainega, mängivad jne), mäletavad materjali paremini, kui need, kes õpivad ühes osas.
Lenny Leonard
Lenny Leonard on tegelane joonissarjas "Simpsonid".
Ta on 38-aastane. Tal on tumepruunid juuksed. Ta töötab Springfieldi tuumaelektrijaamas. Tihti käib ta Moe kõrtsis ja joob seal Duffi õlut. Lenny parim sõber on Carl Carlson.
Tallinna Linnakohus
Tallinna Linnakohus oli Tallinnas tegutsev esimese astme kohus, mis tegeles tsiviil-, kriminaal- ja haldusasjadega.
Tallinna Linnakohus loodi Tallinna linnarajoonide rahvakohtute (Tallinna Kalinini Rajooni Rahvakohus, Tallinna Lenini Rajooni Rahvakohus, Tallinna Mererajooni Rahvakohus ja Tallinna Oktoobri Rajooni Rahvakohus) ühendamise teel 1. novembril 1991 Eesti Vabariigi Ülemnõukogu Presiidiumi 15.08.1991 seadlusega.
1. jaanuaril 2006 ühendati Tallinna Linnakohus ja Harju Maakohus ning uue asutuse nimeks sai Harju Maakohus.
Piiriomakaitse
Piiriomakaitse oli Teise maailmasõja ajal 1941. aastal moodustatud piirivalve(kaitse)- ja Saksa vägede tagalajulgestusüksused, Eesti Omavalitsuse Sisedirektooriumi Politsei ja Omakaitse Valitsuse haldusalas.
Piiriomakaitse moodustamine
Piiriomakaitse moodustati 1941. aastal Eesti Omakaitse palgalistest üksustest, 21. jaanuaril 1942 kinnitas Eesti Omavalitsuse Sisedirektor Sisedirektooriumi Politsei ja Omakaitse Valitsuse koosseisus Piiriomakaitse juhatuse ning nelja Piiriomakaitse üksikpataljoni koosseisud.
Enne piiriomakaitse moodustamist, alates 20. novembrist 1941 täitsid Eesti ja NSV Liidu piiri sulgemise ülesandeid piirkondlikud Omakaitsemalevad. Pihkva järve läänekaldal endisest Eesti-Vene piirist kuni Võõpsuni tagas piirivalve Petseri Omakaitse Üksikpataljon. Peipsi järve lääne- ja põhjakaldal ning Narva jõe joonel täitsid neid ülesandeid enamuses Narva Omakaitse üksused, mis olid täiendatud ühe Kaitse Vahipataljoni ja Narva abipolitsei kahe kompanii meeskonnaga.
Piirkaitse pataljonid moodustati senistest Narva, Tartu ja Petseri Omakaitse üksikpataljonidest, mis nimetati ümber vastavalt 1., 2. ja 3. Piiriomakaitse üksikpataljoniks. Tartu II Omakaitse üksikpataljon nimetati 4. Piiriomakaitse Üksikpataljoniks.
Juhtkond ja organisatsioon
Moodustatud Piiriomakaitse ülemaks määrati endine Eesti Vabariigi ja ka Eesti NSV SARKi Piiritalituse ülem Johann Paul, piiriomakaitse ülema asetäitja oli Artur Viilip.
Piiri kaitseks moodustati Saksa vägede julgestusasutuste poolt Piiri Üksikpataljonidest (I; II ja III Est. Grenzbataillion) ja neist moodustati 39 piirikordonit, kus valvasid palgalistest omakaitselastest moodustatud piiriomakaitse pataljonid.
1. Piiri Üksikpataljoni ülem major Eduard Kukeste, tegevuspiirkond Narva ümbrus, 2. Piiri Üksikpataljoni ülem major Peeter Plado, 3. Piiri Üksikpataljoni ülem kolonelleitnant Juhan Labidas,
Piiriomakaitse likvideerimine
Piiriomakaitse pataljonid ning piiriomakaitse juhtkond saadeti Saksa Korrapolitsei juhi Hermann Schallerti 1942. aasta 10. aprilli korraldusel laiali 3. juulil ja piiripataljon lõpetasid tegevuse 6. augustist 1942. Piirikaitse funktsioon anti üle moodustatavale Saksa Tolli-piirikaitsele.
Anne Freimuth
Anne Freimuth (sündinud 26. mail 1959 Tartus) on Eesti sõudja ja sõudetreener.
Haridus
Lõpetas 1977. aastal Tartu 10. keskkooli ja 1981 Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.
Andris Liepa
pisi|220px|Andris Liepa (1994)
Anne Freimuth
Haridus
173 cm, 76 kg.
Andris Liepa
Andris Marisovitš Liepa (vene keeles Андрис Марисович Лиепа; sündinud 6. jaanuaril 1962 Moskvas) on läti juurtega Venemaa ballettmeister ja endine balletitantsija. Balletitantsija Māris Liepa poeg.
Anne Freimuth
Töö
Töötanud 1994–2004 Kalmetu ja 2004–2009 Valuoja põhikoolis kehalise kasvatuse õpetajana ning aastast 2009 Viiratsi vallavalitsuses (al 2013 Viljandi vald) haridus-, kultuuri- ja spordispetsialistina. Alates 2013 Viljandimaa Spordiliidu juhatuse liige.
Andris Liepa
Liepa lõpetas 1980. aastal Moskva koreograafiakooli. Ta on olnud aastatel 1980–1988 Moskva Suure Teatri balletisolist. Tema lavakarjääri lõpetas 1988. aastal saadud trauma. Hiljem on ta töötanud teatrilavastajana. Ta on olnud 17 aastat Kremli Balleti kunstiline juht ja peaballetmeister. 1990. aastatel oli ta külalislavastaja Läti Rahvusooperis. 1999. aastal andis Läti Seim Liepale eriliste teenete eest Läti kodakondsuse.
Alates 2019. aastast töötab Liepa Taškendis Alisher Navoiy Riikliku Akadeemilise Suure Teatri kunstilise juhi ja peaballettmeistrina.
Anne Freimuth
Sõudmine
Hakkas sportima 1974 Tartu Kalevi sõudebaasis Sirje Johari õpilasena.
Tulnud 6 korda Eesti meistriks:
Isiklikku
Tema vend Ants Freimuth on laskesuusataja. Vennapoeg Magnar Freimuth on suusahüppaja, kahevõistleja ja lumelaudur.
Särjesilma tänav
Särjesilma tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.
Särjesilma tänav sai nime 19. aprillil 2000. Tänav on saanud nime Tiskre oja mõjul.
Eike Rõõmus
Eike Rõõmus (sünninimi Eike Peets; 5. märts 1931 – 4. november 2009) oli eesti rahvatantsujuht.
Airexpo
Airexpo on lennundusnäitus, mis toimub iga aasta mais Prantsusmaal Muret-Lhermi lennuväljal.
Alates 1987. aastast toimuvad näitused Toulouse'ist umbes 20 kilomeetri kaugusel kirdes asuva Muret' valla territooriumil. 2016. aasta juunis toimunud näitus oli juba kolmekümnes.
Jaan Tammsalu
Ta lõpetas aastal 1979 Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumi tööstus- ja tsiviilehituse erialal. Aastatel 1985–1996 õppis ta Usuteaduse Instituudis. Ta ordineeriti diakoniks 28. jaanuaril 1987, aseõpetajaks 15. detsembril 1988, õpetaja õigused sai 4. juunil 1996.
Aastail 1986–1989 teenis ta Saarte praostkonna Valjala, Karja ja Saaremaa Jaani kogudust, 1989–1992 Kuressaare, Kaarma ja Ruhnu kogudust.
Aastatel 1992–2004 oli ta Viljandi Jaani koguduse õpetaja. 2003–2004 (10 kuud) oli Tammsalu Kanada praostkonna vikaarvaimulik ja Toronto Peetri koguduse abiõpetaja. Alates 2004. aastast on ta EELK Tallinna Jaani koguduse õpetaja.
1997–2004 oli Tammsalu EELK Viljandi praostkonna praost ning aastatel 2002–2005 EELK Konsistooriumi liige. 2007–2023 Tallinna praostkonna praost.
Jorma Kiigemägi
Jorma Kiigemägi (sündinud 10. aprillil 1987) on eesti jalgpallur (poolkaitsja). Ta mängib Eesti klubis Viljandi JK Tulevik.
Kalevi Kvell
Kalevi Kvell (7. aprill 1963 Tallinn – 16. detsember 2016 Albu vald, Järvamaa) oli eesti tõlkija ja loodusmatku korraldav ettevõtja.
Kvell lõpetas Tallinna 7. keskkooli 1981. aastal ning Eesti Põllumajanduse Akadeemia metsandusinsenerina 1987. aastal. Ta töötas Tihemetsa metskonnas metsnikuna (1987–1992), abimetsaülemana Rava ja Purdi metskonnas Järvamaal, Roosna-Alliku vallas metsanõunikuna (1993–1998) ning ka erametsafirmas (1998–2003). Hiljem tegutses Kvell FIEna, korraldades kanuu-, raba- ja jalgsimatku.
Ta tõlkis inglise keelest peamiselt klassikalist kirjandust: Herbert George Wellsi, Daniel Defoe, John Steinbecki, Toni Morrisoni, Charlotte Brontë, Anne Brontë, Daniel Woodrelli, Thomas Haynes Bayly jt teoseid. Kalevi Kvell avaldas enda kirjutatud luuletusi.
Isiklikku
Kvell elas Järvamaal Albu vallas. Ta oli abielus, tütre ja poja isa.
Ta harrastas suusa- ja jooksumaratone, osaledes näiteks Tartu Maratonil üle kümne korra.
Teoseid
Kalevi Kvell kirjutas ka järelsõna Karl Ast-Rumori novellikogule "Kui Saara naerab" (esmatrükk Tartu 1929) 2. trükile, mis ilmus sarjas "JI klassika" (Pärnu: Jumalikud Ilmutused, 2008).
Logani rahvusvaheline lennujaam
pisi|[[Delta Airlines|Delta Air Linesi Boeing 757 Boston Logani rahvusvahelises lennujaamas]] Boston Logani rahvusvaheline lennujaam (IATA: BOS, ICAO: KBOS, FAA LID: BOS), ametlikult Kindral Edward Lawrence Logani rahvusvaheline lennujaam, on rahvusvaheline lennujaam Ameerika Ühendriikides Massachusettsi osariigis Bostonis. See hõlmab 2384-aakrist ala, sel on kuus lennurada ja neli reisiterminali ning seal töötab hinnanguliselt 16 000 inimest. Lennujaam on Delta Air Linesi ja JetBlue fookuse linn.
Galjard
pisi|15. sajandi illustratsioonil on kujutatud tantsupaari tantsimas elavaloomulist tantsu, mida mõned on tõlgendanud galjardina. Galjard (prantsuse keeles gaillarde, itaalia keeles gagliarda, inglise keeles galliard) oli renessansiaegne 3/4 taktimõõdus tantsu- ja muusikastiil, mis oli 16. sajandil populaarne kogu Euroopas.
Enginaator
Enginaator on üle-eestiline insenerivõistlus, kus osalevad inseneritudengid Eesti kõrgkoolidest.
Võistluse käigus lahendavad osalejad kuni neljaliikmeliste meeskondadena inseneriülesandeid. Võistlus koosneb eelvoorust, kus osalejad jaotuvad nelja valdkonda, ning finaalist, kus kõik finalistid lahendavad ülesannet, mis hõlmab kõiki valdkondi.
Eelvoor
Eelvooru valdkonnad:
Eelvooru ülesanne koosneb kahest alaülesandest, mida nimetatakse "Sprint" ja "Stamina".
Sprint
Ülesande kestus on kuni neli tundi.
Ülesandel on kindel vastus, mis tuleb esitada žüriiliikmele.
Stamina
Ülesande kestus on kuni 17 tundi, milles osa kuulub "Sprint" ülesande lahendamisele.
Ülesande lahendus koosneb eri etappidest, mille eest saab punkte.
Warsaw Spire
Warsaw Spire on 220-meetri kõrgune büroopindadega kõrghoone, mis asub Poola pealinnas Varssavis.
Enginaator
Stamina
Stamina ülesandel toimub ka lõpus lahenduse presenteerimine žüriile.
Maksimaalsete punktide saamiseks tuleb täielikult lahendada kõik ülesanded ning saada maksimaalne hinne presenteerimisel.
Finaal
Finaali pääseb igast valdkonnast kaks tugevamat tiimi ehk finaalis võistleb 8 tiimi.
Finaalis selgitatakse võitja ühe ülesande põhjal, mida lõpus demonstreeritakse žüriile.
Finaali ülesanne hõlmab kõiki nelja valdkonda: ehitust, infotehnoloogiat, mehhatroonikat, loodusteadusi.
Kategooriad 2018
Võisteldakse neljas valdkonnas: ehitus, infotehnoloogia, elektroonika ja loodusteadused.
Martin Ottas
Martin Ottas (sündinud 23. juulil 2003 Tartus) on Eesti poliitik ja Eesti Reformierakonna liige.
Ta on 10. novembrist 2021 Tartu Linnavolikogu volinik ja alates 14. detsembrist 2021 Reformierakonna Tartu piirkonna juhatuse liige. 24. septembrist 2021 kuni 15. oktoobrini 2022 oli Ottas Eesti Reformierakonna noortekogu (Reforminoored) Tartu klubi juhatuse esimees ja alates 6. novembrist 2021 kuni 2022. aasta novembrini ka Reforminoorte üldjuhatuse liige. Alates 2022. aasta oktoobrist on ta Reforminoorte eestseisuse esimees.
2022. aasta seisuga õpib ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. Tegemist on noorima omavalitsusvolikogu liikmega Eestis, nooruselt järgmised on sündinud 2002. aastal.
Elulugu
Martin Ottas sündis Tartus Kaupo Ottase ja Kairi Piho-Ottase perekonnas.
Poliitiline karjäär
Ottas valiti 2021. aasta kohalikel valimistel Tartu Linnavolikogusse 190 häälega. 2021. aasta teisest poolest hakkas Ottas ametlikult tegutsema ka Reforminoortes, astudes nende juhatusse. Tartu linnavolikokku valituks osutudes oli Ottas vaid 18-aastane, olles Tartu Linnavolikogu 2021. aastal valitud koosseisu noorim volinik.
EMK Pärnu Agape kogudus
Eesti Metodisti Kiriku Pärnu Agape kogudus on Eesti Metodisti Kiriku (EMK) kogudus Pärnus.
Koguduse praegune pühakoda, Agape kirik, asub Pärnus aadressil Männi tänav 2.