cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Veebioom
Bioomide tähtsus
Merevetikad varustavad suure osa maailma hapnikuvarudest ja eraldavad tohutul hulgal atmosfääri süsinikdioksiidi. Merevee aurustumine annab maismaale vihmavee.
Templeton Peck
Templeton Peck (tuntud ka kui Faceman või Face) on üks seriaali "A-Rühm" peategelasi, leitnant.
Teda kehastas "A-Rühma" esimeses jaos Tim Dunigan, kuid kuna viimane oli liiga noor, et näha välja nagu Vietnami sõja veteran, mängis tema osa ülejäänud jagudes Dirk Benedict. 2010. aasta filmis kehastab teda Bradley Cooper.
Ta kasvas orvuna: vanemad jätsid ta väga noorelt maha ning ta kasvas üles paljudes lastekodudes. Faceman on võimeline saama kõike, mida A-Rühmal vaja läheb. Ta on suhetes naistega väga edukas. Väljaspool tiimi elab Faceman luksuskorterites ja kannab kalleid ülikondi. Alates teise hooaja jaost "Taxicab Wars" sõidab ta valge-punasetriibulise Chevrolet Corvette'iga, mille ta 5. hooaja esimeses jaos sodiks sõitis.
Tšeboksarõ
thumb|Tšeboksarõ Rahvusraamatukogu
Tšeboksarõ on linn Venemaal, Tšuvaši Vabariigi pealinn. Linn asub Volga jõe ääres.
Ajalugu
Tšeboksarõt on esmamainitud 1469. aastal. 1555. aastast asus seal Moskva suurvürstiriigi kindlus. 1781. aastal sai linnaõigused. 1925. aastast Tšuvaši ANSV pealinn.
Rahvastik
2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tšeboksarõ elanikest tšuvašše natuke üle 60% ja venelasi ligikaudu 1/3.
Transport
Tšeboksarõ on maanteede sõlmpunkt ja jõesadam. Raudteeühendus Saranskiga. Linnas on 20 autobussi linnaliini ja 18 trollibussiliini. Linna lähedal on rahvusvaheline lennuväli.
Gunnar Klettenberg
Gunnar Klettenberg (sündinud 27. oktoobril 1967 Viljandis) on eesti ratsasportlane.
Ahhemeniidid
Ahhemeniidid olid Ahhemeniidide riigi rajanud valitsejate suguvõsa, mis legendi järgi sai alguse Achaimenesest ning lõppes 330 eKr, kui Aleksander Suur vallutas Pärsia.
Suguvõsa esiisa Achaimenese arvati olevat juhtinud pärslased Urmia järve ümbruse asualalt hiljem nende järgi nime saanud Pārsā piirkonda (tänapäeval Fārs). Achaimenes on nime Haxāmaniš kreekakeelne kuju.
Ördi raba
pisi|Ördi raba pisi|Ördi raba, taustal Ördi järv Ördi raba (ka Öördi raba) on soo Viljandi maakonna loodeosas Soomaa rahvuspargis.
Öördi raba on tekkinud järve soostumisel, mille jäänukina on alles jäänud Öördi järv. Raba pindala on 7154 ha.
Cincinnati
thumb|260px|Vaade Cincinnati kesklinnale Cincinnati on linn Ameerika Ühendriikides Ohio osariigis, Hamiltoni maakonna keskus. Asub Ohio jõe ääres Kentucky osariigi piiri kõrval.
Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse kohaselt 309 317. Tippajal, 20. sajandi keskel, elas Cincinnatis üle 500 000 inimese. Cincinnati on elanike arvult osariigi kolmas linn. Cincinnati linnastus elab 2,26 miljonit inimest, millega on see Ohio osariigi suurim linnastu.
Linna rajas John Cleves Symmes 1788. aastal. Algul oli linna nimi Losantiville, 1790. aastal sai see praeguse nime Cincinnati Seltsi järgi. Cincinnati sai linnaõigused 1802. aastal. Aastal 1819 sai see city-õigused.
Cincinnati elanikest on 52% valgenahalisi, 43% mustanahalisi ja 5% muude rasside esindajaid.
Cincinnati on tähtis majanduskeskus, seal asuvad paljude ettevõtete peakorterid; üks suuremaid ettevõtteid on Procter & Gamble. ´ Suurimad kõrgkoolid on Cincinnati ülikool, Cincinnati kunstiakadeemia ja Xavieri Ülikool, mis on katoliiklik eraülikool.
Linnas asub Cincinnati kunstimuuseum.
Linnas tegutsevad Ameerika jalgpalli klubi Cincinnati Bengals, pesapalliklubi Cincinnati Bengals ja jalgpallilklubi FC Cincinnati.
Uba ahelik
Uba ahelik (kasahhi Уба жотасы) on mäestik Aasias Kasahstanis. Ta on osa Altaist.
Akolaad
Akolaad (prantsuse keeles accolade "embus, klamber") on noodijoonestikke süsteemi ühendav klamber.
Uba ahelik
Uba ahelik kulgeb Altai edelaosas ida-lääne sihis.
Kõrgus kuni 1962 meetrit.
Akolaad
Paremaks silmaga haaramiseks on pillirühmad partituuris grupeeritud akolaadiga ja taktijooned katkestatud grupeeringute vahel.
left
Lisaakolaad ühendab:
Eduard von Baranoff
Krahv Johann Eduard von Baranoff (vene Эдуард Трофимович Баранов; 18. detsember 1811 Peterburi – vkj 22. juuli / 3. august 1884 Baden-Baden) oli Venemaa keisririigi sõjaväelane ja riigitegelane.
Ta oli kindraladjutant (1855), jalaväekindral (1869), Liivi-, Eesti- ja Kuramaa kindralkuberner ja Riia sõjaväeringkonna vägede komandör 18. aprillist 9. oktoobrini 1866, ning Vilniuse, Kaunase, Hrodna ja Minski ehk Loodekrai kindralkuberner 9. oktoobrist 1866 kuni 2. märtsini 1868. Seejärel alates 1868 Riiginõukogu liige ja 1881 Riiginõukogu Riikliku Majandusosakonna esimees. Eduard von Baranoffil oli tähtis osa Venemaa raudtee arengus.
Barguzini jõgi
pisi|Barguzini jõgi Barguzin (vene Баргузин; burjaadi Баргажан гол) on jõgi Venemaal Burjaatias.
Barguzin algab Ikati ahelikult. Ülemjooksul mägijõgi. Keskjooksul voolab rahulikult laias orus (Barguzini nõgu) valdavalt edelasse. Alamjooksul kärestikuline. Suubub Baikali järve Barguzini lahte.
Pikkus 480 km, valgla 21 100 km². Toitub peamiselt sademeteveest.
Rein Aidma
Haridus- ja töökäik
Ta lõpetas 1970. aastal Nõo Keskkooli ja 1975. aastal Tartu Riikliku Ülikooli füüsika erialal. Ta töötas 1975–1989 Iisaku Keskkooli direktori ja õpetajana ning 1991–1993 Ontika Täiskasvanute Koolituskeskuses.
Tegevus NLKP-s
Aidma oli NLKP liige aastatel 1988–1990.
Poliitiline tegevus
2007. aastal esitas Aidma kuluhüvitiste seas 27. detsembrist Saka Cliff hotelli ja spaa toitlustusarve 5523 krooni ulatuses, märkides arvele, et üritus oli aastakokkuvõtte tegemine valijatega. Õhtulehe küsimustele vastas Aidma: "Nad on minu valijad ja see pole ajakirjanduse asi, kellega ma kohtun. See pole teiste erakondade jaoks avalikustatav. Punkt. See on minu valijate ring!"
Aidma oli X Riigikogu ja XI Riigikogu liige. Ta kandideeris 2011. aasta Riigikogu valimistel ja sai 1250 häält, kuid ei osutunud valituks. Ta sai XII Riigikokku, kui Euroopa Parlamendi liige Kristiina Ojuland oma riigikogukohast loobus.
2013. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimisel kandideeris Aidma Avinurme valla volikokku, kuid ei osutunud valituks. Ta sai 7 häält.
Võidusõiduauto
Võidusõiduauto on spetsiaalselt kiirusvõistlusteks ehitatud või kohandatud auto.
Ühed tuntuimad võidusõiduautod on üheistmelised vormelautod, mille tehnilisi parameetreid piiritlevaid reeglistikke nimetatakse vormeliteks. Ralliautod on kaheistmelised võidusõiduautod, milleks on enamasti reaalselt tootmises olevate sõiduautode modifitseeritud mudelid.
Võidusõiduautosid liigitatakse tehniliste parameetrite, konkreetse võistluse või võistlussarja nõuete, võistlejate vanuse jpm alusel.
Sotsiaalne norm
Ühiskondlikud (sotsiaalsed) normid on ajalooliselt kujunenud, kokkuleppeliselt või sunniga kehtestatud nõuded, mis allutavad inimeste toimimise (tegevuse, käitumise) ühiskonna (grupi) kui terviku huvidele ja mille järgimine on sellesse kooslusse kuulumise vältimatu tingimus.
Normide tekkimist pole lihtne selgitada ega jälgida, kuna sageli norme ei teadvustata ja nii tekivad ka normid justkui iseenesest. On välja toodud mitu moodust, kuidas normid võivad kujuneda:
Godric's Hollow
Godrik Hollow on Lääne-Inglismaa alev. Kui Rahvusvahelise Saladuste statuudi allakirjutamisel 1689. aastal läksid võlurid jäädavalt peitu, siis moodustasid nad võlurite kogukonna sees oma kogukonnad. Võlurid läksid paljudesse väikestesse küladesse ja alevitesse elama ja ühinesid seal vastaskuks kaitseks ja toetuseks. Nendes külades ja alevikes elasid võlurid koos sallivate ja mõnikord ka virbitatud mugudega. Kuulsaim sellistest alevikest ongi Godric Hollow. See paik on ka tuntud kuna just seal sündis kuulus võlur Godric Gryffindor, kellest sai hiljem Sigatüüka võlukunsti kooli üks asutajaliige. Godric Hallow külas valmistas ka võlurist sepp Bowman Wright esimese kuldse kitu. Sealne surnuaed on tulvil iidsete võluriperede nimesid. Godric Hallow´i küla on olnud koduks ka Albus Dumbledoreile ja tema perele, samuti asus seal Harry Potteri kodu enne kui Voldemort ta vanemad surmas ja kodu põrmustas. Harry vanematemaja rusude (mida mugud ei näe) juures on silt: Selles kohas kaotasid 31. oktoobril 1981 oma elu Lily ja James Potter. Nende poeg Harry Potter on endiselt ainus võlur, kes tapmisneeduse üle elas. See mugudele nähtamatu maja on jäetud lagunenud olekusse selleks, et mälestada Pottereid ja tuletada meelde vägivalda, mis nende perekonna lõhkus. Samuti on sinna lisatud palju julgustavaid ridasid Harry toetuseks.
Sotsiaalne norm
Inimesi ja organisatsioonid, kelle ülesandeks on sotsiaalsete normide õpetamine, nimetatakse sotsioloogias sotsialiseerimise agentideks. Normide järgimist ühiskonnas reguleerivad sanktsioonid, mis võivad olla positiivsed ja mis innustavad norme järgima (preemia), või negatiivsed, mis püüavad normist üleastumist takistada. Kuritegelik käitumine on formaalsete normide rikkumine, mis on selgelt määratletud iga riigi õigusaktides koos vastava karistusega.
Godric's Hollow
Selles külas elas ka nõid Bathilda Bagshot, kes on raamatu "Võlukunsti ajalugu" autor. Samuti tundis Bathilda perekond Dumbledoresid ja teadis Harry vanemaid. Oma varikätkide otsingul suunduvad Harry ja Hermione samuti Gordic Hollow sisse kuna oletavad, et Albus Dumbledore võib olla jätnud Griffindori mõõga, mille ta oma testamendiga Harryle pärandas kuid mida Võlukunsti Ministeerium talle ei andnud, just Bathilda Bagshoti kätte. Samuti soovib Harry külastada oma vanemate haudasid.
Gustav Püss
Gustav Püss (14. veebruar 1877 Naraka küla, Porkuni vald, Virumaa – 4. aprill 1941 ) oli Rakvere vallavanem.
Ta sündis Naraka külas Tooma talus põllumehe pojana. Ta lõpetas Väike-Maarja kihelkonnakooli, seejärel käis Rakveres õpetajate suvekursustel.
Ta oli kooliõpetaja Porkuni vallas Aburi koolis ja alates 1898. aastast kuni vallavanemaks valimiseni Karitsal. Laulmist õpetas Püss viiuli abil.
Püss ostis Karitsa kooli koha järelmaksuga ära ja hakkas seal põllumeheks. Hiljem kinkis vald hooned koolmeistrina tehtud hea töö eest temale. Seal elas ta koos perega kuni surmani. Peale tema surma elasid majas veel ta naine, tütar ja noorem poeg. Pärast naise surma umbes 1955. aastal maja lammutati.
Sotsiaalne norm
Sotsialiseerimise teguriteks on need faktorid ja tegevused, mis mõjutavad inimese hoiakuid, käitumist ja tegevust. Sotsialiseerimise agendid ja tegurid sotsialiseerivad inimest kas mikrotasandil (lähedased) või makrotasandil (valitsev kultuur, majandus, poliitika, massikommunikatsioon). Sotsialiseerumisprotsessis on osapoolteks inimene (laps, nooruk, täiskasvanu, vanur) või põlvkond ja sotsiaalne keskkond.
Roger Gould väitis, et täiskasvanu sotsialiseerumine on vabanemine lapsepõlve müütidest.
Sotsiaalne harmoonia on ühiskonnas välja kujunenud reeglite ja normide kogum, moraalne kord, mis Émile Durkheimi arvates on ühiskonda kokkuhoidev tegur. Kui sellest tekivad kõrvalekalded, on tegemist sotsiaalse hälbega, mis kahjustab ühiskonda. Väikesed hälbed võivad osutuda kasulikuks (täiustada sotsiaalse kontrolli mehhanismi), tõsised ja massilised rikkumised tekitavad anoomiat normitust, moraalitust (hälbekäitumise peapõhjus). Anoomia on iseloomulik kiiresti muutuvatele ja arenevatele ühiskondadele.
Sigmund Freud väitis, et inimene osaleb pidevas võitluses bioloogiliste kihude ja isiklike soovide ning teiselt poolt ühiskondlike nõudmiste ja normide vahel. Freudi terminoloogias on see võitlus idi ja superego vahel, mille tulemus on ego.
Godric's Hollow
Places in Harry Potter Lieux dans l’univers de Harry Potter Luoghi di Harry Potter
Kikepera raba
Kikepera raba on soo Pärnu ja Viljandi maakonnas Soomaa rahvuspargis.
Kikepera raba piirab idast Halliste jõgi ja läänest Kurina jõgi. Raba pindala on 3300 hektarit.
Syracuse
Syracuse [s'irekjuus] on linn USA-s New Yorgi osariigis, Onondaga maakonna keskus.
Linnas asub Syracuse'i ülikool.
Transport
Linn asub raudteede ja maanteede (interstate 81 ja 90) ristumiskohas Onondaga järve kaldal New Yorgi osariigi keskosas.
Linnas asub Hancocki rahvusvaheline lennujaam.
Ajalugu
18. sajandi keskel paiknes Syracuse'i alal Onondaga järve ääres Irokeesi hõimuliidu keskus. Esimesed eurooplased, jesuiidi misjonärid, saabusid sellesse piirkonda 17. sajandil, kuid nende mõju jäi väikeseks. Eurooplased hakkasid onondaga indiaanlaste maid endale haarama pärast 1775–1783 toimunud Ameerika iseseisvussõda. Syracuse'i linn tekkis järk-järgult 19. sajandi esimestel kümnenditel seoses soolatööstusega lähedalasuvate soolaveeallikate juures ning Erie kanali ehitamisega 1817-1825. Linn sai nime Syracuse aastal 1820. 1839 jõudis linna raudtee.
Soolatööstus kaotas oma tähtsuse Ameerika kodusõja järel, 1860-70ndatel. Aastal 1870 loodi linna ülikool, Syracuse University.
Linna rahvaarv saavutas maksimumi, 221 000 elanikku, 1950ndatel. Edasi on linna elanike arv hakanud vähenema, osalt tänu New Yorgi osariigi keskosa üldisele majanduslikule stagnatsioonile, ja osalt eeslinnastumisele. Kesklinna allakäigule on aidanud kaasa ka suurte ostukeskuste teke äärelinnades.
Syracuse'i linna suurimaks tööandjaks ülikool, kus õpib ligi 19 000 üliõpilast.
Syracuse'i sõpruslinnad on Chiayi Taiwanil ja Tampere Soomes.
Syracuse'is on sündinud Tom Cruise.
Tartu Karlova Kool
pisi|Tartu Karlova KoolTartu Karlova Kool on põhikool Tartus Karlova linnaosas.
2005. aastal oli koolis 975 õpilast. 2013. aastal õppis koolis 627 õpilast. 2019. aastal õppis koolis 569 õpilast.
Aastail 1977–2015 oli Karlova Gümnaasiumi direktor Undel Kokk, 2015. aastast Toomas Liivamägi ja 2016. aastast Heidi Kiuru. 2022. aastast on direktor Krista Andreson.
Karlova koolis on võetud kasutusele 90-minutised tunnid.
Endisi ja praegusi õpetajaid
ENDISI: PRAEGUSI:
Walther Darré
Richard Walther Darré (14. juuli 1895 Belgrano, Buenos Aires, Argentina – 5. september 1953 München, Saksamaa) oli Saksamaa poliitik.
Ta oli Saksamaa põllutöö- ja toitlusminister aastail 1933–1942.
Ta propageeris talupoegliku mõtteviisi ja looduskaitset.
Rahvastikutihedus
thumb|300px|Rahvastikutihedus riigiti 2006. a seisuga Rahvastikutihedus ehk asustustihedus on mingi maa-ala rahvaarvu jagatis selle pindalaga.
Rahvastikutihedus näitab, mitu inimest elab keskmiselt antud territooriumi ühe pindalaühiku (ruutkilomeetri, ruutmiili vms) kohta. thumb|300px|Maailma rahvastikutihedus 1994. aastal
Infinite
"Infinite" on hiphopartist Eminemi esimene album, mis on tehtud koostöös ansamblite The Bass Brothers ja D12 liikme Kon Artisega (Denaun, kes esineb Maxime'is) aastal 1996. "Infinite" tehti ainult kassettidele ja vinüülplaatidele.
Tehti ainult 400 eksemplari. Eminem müüs neid Detroitis oma auto pagasiruumist. See album on üsna haruldane ja seda ei leia poodidest, kuid koopiaid on tehtud CD-le ja neid võib alatasa leida lehtedelt nagu eBay, kinnitades, et see on õige asi. Laul "Backstabber" on uuendatud versioon laulust "Fuckin' Backstabber", mis on esile tõstetud Soul Intenti demokassetil.
Album sai segatud kriitika osaliseks ja sai pilkealuseks kohaliku hiphopi kogukonna poolt, teenides Eminemile süüdistused teiste räpparite stiilide jäljendamises, täpsemalt Nas'i ja AZ-i. "Iseenesest selge, ma olin noor ja mind mõjutasid teised artistid, ja ma sain palju tagasisidet selle kohta, et ma kõlasin nagu Nas või AZ." tunnistab Eminem. ""Infinite" puhul üritasin ma silmas pidada, milline peaks olema mu räpistiil, kuidas ma tahan läbi mikrofoni kõlada ja ennast esitleda,''" meenutab ta. "See oli kasvamise etapp. Ma tundsin, nagu "Infinite" oleks vaid demo, mille ma olin välja surunud."
Lugude nimekiri
Kõigi lugude produtsent on Denaun Porter ja FBT.
"Beyond Average" – 3:56 Peidetud laul, mis pandi ainult mõnele kassetile/vinüülile.
Vähesus
Inglismaal on see väga haruldane, aga mõned miksitud versioonid on illegaalselt välja lekkinud.
Kiivitaja
pisi|Kiivitaja muna
Bobathi kontseptsioon
Bobathi kontseptsioon on ravimetoodika, mis on nime saanud saksa füsioterapeut Bertha Bobathi (1907–1991) ja tema neuroloogist mehe Karl Bobathi (1906–1991) järgi, kes ravikontseptsiooni 1940. aastatel välja töötasid. Hiljem on seda pidevalt edasi arendatud. Peale meditsiini on rakendust leidnud füsioteraapias, ergoteraapias kui ka logopeedias kõne arendamisel.
Terapeutiline kontseptsioon põhineb neurofüsioloogilisel alusel, mis on seotud isiksuse tervikliku arenguga.
Kiivitaja
Kiivitaja (Vanellus vanellus) on tülllaste sugukonda kuuluv linnuliik.
Bobathi kontseptsioon
Ravi on suunatud ajukahjustusega patsientidele. Selle edukus sõltub ajukahjustuse suurusest ja ulatusest. Kontseptsiooni iseärasuseks on, et koos patsiendi motoorse puudujäägi arendamisega arendatakse ka tervet kehapoolt. See eeldab tihedat interdistsiplinaarset koostööd, kuid ka koostööd perede ja üksikisikutega.
Kiivitaja
Välimus
Kiivitaja on 28–31 cm pikkune. Ta tiibade siruulatus on 67–72 cm. Sulestik on põhiliselt must ja valge, ülapool roheka läikega. Tiivaotsad on ümara kujuga. Peas on kiivitajal suletutt.
Levik
Kiivitaja pesitseb Euraasia parasvöötmes. Valdavas osas levilast on kiivitaja rändlind, talvitusalad ulatuvad Põhja-Aafrika, India põhjaosa ja Hiinani. Lääne-Euroopa populatsioon on paikne.
Eestis hinnatakse kiivitaja pesitsusaegset arvukust 40 000–60 000 paarile.
Pesitsemine
Kiivitaja pesitseb madala taimestikuga avamaastikel – põldudel (eelistades suviviljapõlde), rohumaadel ja soodes. Vähese vooderdusega pesa asetseb maapinnal. Täiskurnas on kolm või neli rohekasbeeži, tumepruuni mustriga muna.
Toitumine
Kiivitaja toiduks on selgrootud: putukate valmikud ja vastsed, limused, väheharjasussid.
Rahvapärased nimetused
Kiivitajat on nimetatud tema iseloomuliku häälitsuse ning agressiivse käitumise järgi järgmiselt: hirmutaja, kiiber, kiivit, poola kana, tillvitt ja vaenulind.
Kaitse
Rahvusvaheline Looduskaitseliit hindas kiivitaja 2015. aastal võrdlemisi kiire arvukuse vähenemise tõttu ohulähedaste liikide hulka. Tema arvukuse vähenemist põhjustab põllumajanduspraktikate muutused.
Varia
2001. aastal valis Eesti Ornitoloogiaühing kiivitaja aasta linnuks. Sel puhul ilmus Eesti Postilt 4. aprillil postmark ja esimese päeva ümbrik.
Cleveland
thumb Cleveland on linn Ameerika Ühendriikides Ohio osariigis, Cuyahoga maakonna keskus. Asub Cuhayoga jõe suudme lähedal Erie järve ääres.
Clevelandis asutas John D. Rockefeller oma firma Standard Oil.
Linna korvpalliklubi Cleveland Cavaliers mängib NBA liigas.
Clevelandis on Rock'n'rolli Kuulsuste Hall.
Rafajel Vahanjan
pisi| Rafajel Vahanjan (1983) pisi| Rafajel Vahanjan (2008)
Rafajel Vahanjan (armeenia keeles Ռաֆայել Վահանյան; vene keeles Рафаэль Ваганян Rafael Vaganjan; saksa keeles Rafael Vaganian; sündinud 15. oktoobril 1951 Jerevanis) on armeenia maletaja, rahvusvaheline suurmeister (1971).
Vahanjan tuli kaasvõitjaks aastavahetusel 1968/1969 Groningenis peetud mitteametlikel Euroopa juunioride meistrivõistlustel. 1971. aastal võitis ta rahvusvahelise turniiri Vrnjačka Banjas. Sai samal aastal suurmeistriks 20-aastaselt.
NSV Liidu meistrivõistlustel on ta võitnud kuldmedali (1989) ning jaganud 3.–4. kohta (1974, 1983) ja 2.–5. kohta (1975). Aastavahetusel 1982/1983 võitis Hastingsi turniiri. 1983. aasta jagas ta Mihhail Taliga esikohta Tallinnas Paul Kerese mälestusturniiril. 2004. aastal jagas esikohta Moskvas Aerofloti lahtisel turniiril.
1992. aastast elab Vahanjan Saksamaal, kuid rahvusvahelistel malevõistlustel esindab Armeeniat.
MM-võistlused
Vahanjan võitis 1985. aastal Bielis tsoonidevahelise turniiri. Pretendentide matšides on ta mänginud kahel korral: 1985.–1986. aastate matšides kaotas poolfinaalis Andrei Sokolovile ja 1988.–1990. aastate matšides kaotas avamatšis Lajos Portischile.
2019. aastal tuli Vahanjan Bukarestis seenioride maailmameistriks U65+ vanuseastmes.
Võistkondlik esinemine
pisi|left|Võitjameeskonna liikmed [[Garri Kasparov ja Rafajel Vahanjan maleolümpial Dubais (1986)]]
Vahanjan on mänginud 9 maleolümpial: Nõukogude Liidu võistkonna (1978, 1984, 1986) ja Armeenia (1992–2000, 2004) võistkonna koosseisus. Võitnud kaks kuldmedalit (1984, 1986), hõbemedali (1978) ja kaks pronksmedalit (1992, 2004).
Võistkondlikel maailmameistrivõistlustel on ta võitnud kaks kuldmedalit Nõukogude Liidu (1985, 1989) ja kolm pronksmedalit Armeenia (1997, 2001, 2005) võistkonna koosseisus. Euroopa võistkondlikel meistrivõistlustel on ta võitnud kolm kuldmedalit (1980, 1983, 1989) ja Armeenia võistkonna koosseisus ühe pronksmedali (1997).
Sündinud 1904
''Siin on loetletud 1904. aastal sündinud tuntud inimesi ja loomi.''
Larvik
Larvik on sadamalinn Norra kaguosas Vestfold og Telemargi maakonnas, Larviki valla keskus. Elanike arv on 23 577 (2008). 1. jaanuaril 2006 oli elanike arv 23 154.
pisi|keskel|Larvik
Turu õuekohus
Turu õuekohtu asutas 1623. aastal Rootsi kuningas Gustav II Adolf ja see oli ainus õuekohus Soomes, kuni Vaasa õuekohtu loomiseni 1776. Hiljem on loodud veel Viiburi (1839; tänapäeval Ida-Soome), Helsingi (1952), Kouvola (1978) ja Rovaniemi (1979) õuekohtud, mis on Soomes teise astme kohtud.
2012. aastast on õuekohtu president Timo Esko.
Primeira Liga
pisi|Primeira Liga auhinnad muuseumis Cosme Damiao Primeira Liga (praegune nimi sponsorite tõttu Liga ZON Sagres) on Portugali klubijalgpalli kõrgeim liiga. Primeira Liga asutati aastal 1934 ja praegu osaleb võistlustel 18 meeskonda.
Liiga meistriks on tulnud viis klubi ning suurem osa võitudest jaguneb kolme suurklubi Benfica, Porto ja Sportingu vahel, ühe korra on võitnud Belenenses ja Boavista.
UEFA koefitsiendi järgi oli Portugali liiga perioodil 2018–2023 Euroopa jalgpalli kõrgliigade seas tugevuselt seitsmendal kohal.
1999. aasta Riigikogu valimised
Valimised võitis Keskerakond, saades 23,4% häältest ja 28 kohta Riigikogus. Isamaaliit ja Reformierakond kogusid vastavalt 16,1% ja 15,9% häältest, mis andis mõlemale erakonnale Riigikogus 18 kohta. Neljandad olid Mõõdukad, kes võitsid 15,2% häältega 17 kohta. Valitsuserakonnad edukad ei olnud – Koonerakond ja Eesti Maarahva Erakond võitsid mõlemad vaid 7 mandaati ning hääli saadi vastavalt 7,6% ja 7,3%. Viimasena pääses Riigikokku Eestimaa Ühendatud Rahvapartei, mis sai 6,1% häältest ning kuus kohta Riigikogus.
Enne valimisi sõlmisid Reformierakond, Isamaaliit ja Mõõdukad koostööleppe, millega lubati moodustada koos valitsus, kui kolme peale saadakse Riigikogus enamus. Kolmikliiduks nimetatud koalitsioon saigi Riigikogus 53 mandaati ning sellega jäeti valimised võitnud Keskerakond valitsuse moodustamisest kõrvale. Vastavalt kolmikliidu kokkuleppele pidi peaministriks saama enim hääli saanud erakonna juht. Kuna Isamaaliit kogus napilt Reformierakonnast rohkem hääli, siis sai teist korda peaministriks Isamaaliidu esinumber Mart Laar, kelle moodustatud valitsus astus ametisse 25. märtsil 1999.
Taust
Pärast 1995. aasta Riigikogu valimisi moodustasid koalitsiooni valimisliit Koonderakond ja Maarahva Ühendus (KMÜ) ning Keskerakond. Tiit Vähi juhitud valitsus püsis ametis vaid seitse kuud, kuna lindiskandaali tõttu otsustas KMÜ Keskerakonnaga koostöö lõpetada. Tiit Vähi ja KMÜ moodustasid uue valitsuse Siim Kallase juhitud Reformierakonnaga, kuid kuna vahepeal oli Reformierakonnast saanud Eesti populaarseim erakond, siis tekitas see valitsuses pingeid. Eriti teravaks muutusid koalitsioonipartnerite suhted 1996. aasta kohalike valimiste ajal, kuna Koonderakond ja Reformierakond olid sisuliselt konkurendid. Pärast kohalike valimisi sõlmis Koonderakond koostööleppe Keskerakonnaga, mis tähendas, et valimised võitnud Reformierakond jäi Tallinnas opositsiooni. Selle peale otsustas Reformierakond valitsusest lahkuda ning Vähi pidi jätkama vähemusvalitsusega. Valitsuse kandepinna laiendamiseks tõi Vähi ministriteks mitmeid sõltumatuid spetsialiste, neist kõige olulisem oli Toomas Hendrik Ilvese toomine välisministriks.
Tiit Vähi otsustas peaministriametist tagasi astuda 1997. aasta jaanuaris, kuna seoses korteriskandaaliga oli ta kaotamas Riigikogu usaldust. KMÜ esitas uueks peaministrikandidaadiks Koonderakonna aseesimehe Mart Siimanni, kes üritas esialgu moodustada enamusvalitsuse, kuid edutult. Seetõttu kuulus Siimanni valitsusse vaid KMÜ. Valitsust toetasid Riigikogus enam-vähem pidevalt ka Keskerakond ja Arengupartei. Kuigi KMÜ suutis kogu nelja aasta jooksul koos püsida, siis oli erimeelsusi ka valimisliidu sees. Maarahva Ühenduse moodustanud maaerakonnad nõudsid kaitsetollide kehtestamist imporditud põllumajandussaadustele, kuid Koonerakond oli sellele vastu. Kaitsetollide küsimuses peeti Riigikogus maha ka esimesed ööistungid.
Ajal, kui Tiit Vähi oli korteriskandaali tõttu sattunud avalikkuse kriitika alla, avalikustas ta oma skandaalilt tähelepanu kõrvalejuhtimiseks, et Põhja-Eesti Pank (PEP) oli 1993. aastal laenanud 10 miljonit dollarit Šveitsi firmale Paradiso SAL. Pärast esimest intressimakset aga selgus, et sellist firmat ei ole üldse olemas ning firma esindajad olid koos rahaga kadunud. Kuna PEP-ile oli need 10 miljonit dollarit laenanud Eesti Pank, mida juhtis sellel ajal Siim Kallas, siis vihjas Vähi, et Kallas ise on need miljonid ära varastanud. 10 miljoni dollari afääri uurimiseks alustati kriminaalmenetlust, mille tulemusena esitati Siim Kallasele süüdistus nii ametiseisundi kuritarvitamises kui ka riigivara suures ulatuses riisumise ettevalmistamises. Vahetult enne valimisi mõisteti Kallas esimese astme kohtu poolt kõigis süüdistustes õigeks.
1997. aasta septembris sõlmisid Reformierakond, Isamaaliit, Mõõdukad ja Parempoolsed koostööleppe, millega loodi saadikuteühendus Ühinenud Opositsioon, et seista vastu KMÜ ja Keskerakonna aina suuremale populismile ning liigselt vasakule kalduva majanduspoliitikale. 1998. aasta jaanuaris astus välisminister Toomas Hendrik Ilves vähetuntud Eesti Talurahva Erakonna liikmeks, mis hiljem liitus Parempoolsetega. Uue erakonna nimeks sai Rahvaerakond ning selle esimeheks valiti Ilves. Kuna Ilves soovis koostööd teha opositsioonierakondadega, siis otsustas ta 1998. aasta sügisel valitsusest lahkuda. Samal ajal tegi Reformierakond Isamaaliidule, Mõõdukatele ja Rahvaerakonnale ettepaneku sõlmida kokkulepe valitsuse moodustamiseks juhul, kui eelseisvatel Riigikogu valimistel saadakse parlamendienamus. 1998. aasta lõpus kirjutasid nimetatud erakondade esindajad kokkuleppe alla, kuid peaministrikandidaadi osas oli veel erimeelsusi. Reformierakonna esimees Siim Kallas soovis, et peaministriks saab valimistel enim hääli saanud erakonna juht. Teised erakonnad olid esialgu sellele vastu, kuna Reformierakonna toetus oli küsitluste järgi palju suurem kui teistel erakondadel, lisaks räsis Kallase mainet ka 10 miljoni dollari skandaal. Lõpuks sai Reformierakond siiski oma tahtmise ning peaministriks pidi kokkuleppe järgi saama kõige rohkem hääli saanud erakonna esimees. Kuna Rahvaerakonna liikmed otsustasid kandideerida Mõõdukate nimekirjas ning peale valimis sooviti ka liituda, siis hakati loodud koalitsiooni kutsuma kolmikliiduks.
Valimissüsteem
Kuigi Riigikogu valimise seadust muudeti valimiste vahelisel ajal kuus korda, siis suuri muudatusi valimisüsteemis ei tehtud. Kõige olulisem seadusemuudatus tehti 17. novembril 1998, kui kehtestati valimisliitude moodustamise keeld. Nüüd said Riigikogu valimistel kandideerida ainult erakonnad ja üksikkandidaadid.
Vastavalt valimisseadusele moodustati 11 mitmemandaadilist valimisringkonda:
Kandidaadid
Valimistel osales 12 erakonda ja 19 üksikkandidaati. Kokku seati üles 1885 kandidaati, seega ühele Riigikogu kohale kandideeris 18,7 inimest. Valimistel osalenud üksikkandidaadid olid Ülo Siinmaa, Gennadi Belov, Jaan Kivi, Ilmar Altvälja, Dimitri Klenski, Vaino Rauba, Malle Salupere, Aatso Kooskora, Helju Orr, Michel Zdankevitch, Lembit Kandrov, Heikki Heinrich Tann, Eino Paju, Elmar Lepp, Eldur Peterson, Toomas Roosileht, Rein Haggi, Mark Soosaar ja Anne Taklaja.
Isamaaliit
Isamaaliidu valimisloosung oli "Parema elu nimel!". Kampaania jooksul rõhutati, et Isamaaliit ei karda teha ka keerulisi ning ebapopulaarseid otsuseid. Erakonna peamine valimislubadus olid demograafilise olukorra parandamine, kuid veel keskenduti ka haridusele ning julgeolekule. Isamaaliidu valimiskampaania oli võrreldes Keskerakonna ja Reformierakonnaga tagasihoidlikum, kuna küsitluste järgi jäi Isamaaliit eelmainitud erakondadest selgelt maha ning ka Isamaaliidu esinumber Mart Laar oli skeptiline, et temast võiks uuesti peaminister saada.
Tulemused
Riigikogu valimistest võttis osa 57,4% valijatest, mis on tänapäevani madalaim valimisaktiivsus Riigikogu valimitel alates 1992. aastast. 5% künnis oli 24 211,95 häält, mille ületas 7 nimekirja. Valimised võitis Keskerakond, kes sai üle 110 000 hääle ja 28 kohta Riigikogus. Isamaaliit ja Reformierakond võitsid mõlemad 18 kohta. Neljandaks tulid Mõõdukad, saades 17 kohta. Koonerakond ja Eesti Maarahva Erakond said mõlemad seitse kohta. Parlamenti pääses veel Eestimaa Ühendatud Rahvapartei, kellele kuulus kuus 6 kohta.
Valitud Riigikogu liikmed
Isikumandaadi teel osutus valituks 11 kandidaati: Keskerakonnast 2, Isamaaliidust 4, Reformierakonnast 3, Mõõdukatest 1 ja Eesti Maarahva Erakonnast 1.
Kompensatsioonimandaate (46) sai Keskerakond 10, Isamaaliit 9, Reformierakond 8, Mõõdukad 6, Koonderakond 5, EME 5 ja EÜRP 3.
Riigikokku valiti 83 meest ja 18 naist keskmise vanusega 50,9 aastat. Eelmise koosseisu liikmetest valiti tagasi 53. Kõige rohkem hääli sai Keskerakonna nimekirjas kandideerinud Edgar Savisaar (14 320 häält) ja kõige väiksema häälte arvuga osutus valituks Eestimaa Ühendatud Rahvapartei nimekirjas kandideerinud Valentina Võssotskaja (64 häält).
Valitsuse moodustamine
Juba päev pärast valimisi teatasid kolmikliidu moodustanud erakonnad, et on valimis kandma valitsusvastutust ning asuvad pidama koalitsiooniläbirääkimisi. Keskerakonna juht Edgar Savisaar ei tahtnud sellega leppida, et ta peaministritoolist ilma jääb ning hoiatas, et kõik uue koalitsiooni 53 saadikut ei pruugi hääletada valitsuse poolt. Samas pidasid Reformierakond ja Mõõdukad kolmikliidu kokkuleppest kinni ja toetasid peaministrina Isamaaliidu esinumbrit Mart Laari. Koalitsioonikõnelused möödusid väga kiirelt ning juba viis päeva pärast valimisi teatasid kolmikliidu juhid, et nii koalitsioonileppe kui ka ministrikandidaatide osas on kokkuleppe olemas. Kuna valitsuslepe oli juba sõlmitud, siis otsustas president Lennart Meri nimetada Laari peaministrikandidaadiks. Sellega ei olnud rahul Savisaare toetajad, kes väitsid, et valimised võitnud erakonnal peaks olema esimesena võimalus valitsus moodustada. 22. märtsil 1999 andis Riigikogu Laarile volitused valitsuse moodustamiseks ning Mart Laari teine valitsus astus ametisse 25. märtsil 1999.
Keskkonnamõju hindamine
Keskkonnamõju hindamine (lühendatult KMH) on kavandatava tegevuse eeldatava keskkonnamõju selgitamine, hindamine ja kirjeldamine, selle mõju vältimis- või leevendamisvõimaluste analüüsimine ning sobivaima lahendusvariandi valik. Keskkonnamõju hindamise erijuht on keskkonnamõju strateegiline hindamine.
Eesti Keskkonnamõju seadus (praeguse nimega "Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seadus") kehtib alates 1. jaanuarist 2001. Uue "Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimise seaduse" võttis Eesti valitsus vastu 3. aprillil 2005. Seaduse järgi on KMH vajalik, kui taotletakse tegevusluba või selle muutmist ning kavandatav tegevus toob eeldatavalt kaasa olulise keskkonnamõju; või kavandatakse tegevust, mis võib üksi või koostoimes teiste tegevustega eeldatavalt oluliselt mõjutada Natura 2000 võrgustiku ala. Arendustegevusega kaasneva elusloodusele tekitatava mõju hindamiseks vajalike õiguslike ja rakenduslike meetmete võtmist sätestab ka bioloogilise mitmekesisuse konventsioon, mille allkirjastas Eesti Vabariigi valitsus 1994. aastal.
Keskkonnamõju hindamise oluline osa on üldsuse kaasamine ja teavitamine selle eri etappides.
Ajalugu
Keskkonnamõju hindamise alguseks peetakse "Riikliku Keskkonnapoliitika Seaduse" (National Environmental Policy Act, NEPA) kehtestamist USA-s 1969. aastal, milles keskkonnamõju eelnev hindamine ja hindamistulemuste avalikustamine tehti suurte projektide puhul kohustuslikuks. Selle meetodi kasutusele võttu hakkasid nõudma ka rahvusvahelised organisatsioonid. Euroopa Liidus reguleerib seda EIA Directive (85/337/EEC). Direktiivi on uuendatud 1997., 2003., 2009., 2011. (tegu on kodifitseeritud direktiiviga, mis võttis eelnevad direktiivid kokku) ja 2014. aastal.
Eestis võib keskkonnamõju hindamise aluseks pidada ökoloogilist ekspertiisi, mida rakendati peamiselt veekogusid mõjutavate tegevuste planeerimisel. Ökoloogilisele ekspertiisile järgnes keskkonnaekspertiis ning seda reguleeriv määrus võeti vastu 13. novembril 1992. Keskkonnaekspertiis esitas pädevad asutused, kes vastutavad keskkonnamõju hindamise ja kontrolli eest. Samuti avaldati tegevused, mis nõuavad keskkonnaalast planeerimist ja mõjuhinnangut. Praegusel kujul jõudis keskkonnamõju hindamine Eestini Ameerika Ühendriikide Keskkonnakaitseagentuuri abiga aastatel 1993–1996 korraldatud koolitusprogrammi raames. Lisaks viidi USA keskkonnakaitse ekspertide järelevalve all läbi praktiline kursus.
Keskkonnamõju hindamise seaduslik alus jõustus 1. jaanuaril 2001 "Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnaauditeerimise seaduse" ning sellele lisandunud määruste raames. 2005. aastal võttis riigikogu vastu uue "Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimise seaduse".
Metoodika
Keskkonnamõju hindamise võib jagada kaheks osaks :
Eelhindamine Kui mõju on piiriülene või ulatub Natura alale, toimub keskkonnamõju hindamise etapis(kitsamas mõistes) eraldi hindamine. Keskkonnamõju hindamise algatamisele või mittealgatamisele järgneb avalik teatamine.
Keskkonnamõju hindamine (kitsamas mõistes) Üldjuhul kestab keskkonnamõju hindamine ligikaudu pool aastat.
Avalikkuse kaasamine
Keskkonnamõju hindamine hõlmab projekte, mis mõjutavad rohkemal või vähemal määral keskkonda ja inimesi selles keskkonnas. Seetõttu on keskkonnamõju hindamine oma olemuselt avalik tegevus ning avalikkuse kaasamine protsessi oluline osa ja eripära. Avalikustamist reguleerib teiste seas ka Eesti poolt ratifitseeritud Århusi konventsioon. Avalikustamise mõte on vähendada keskkonnamõju hindamisest tuleneva subjektiivse hinnangu mõju, soosida objektiivse lahenduse leidmist eri osapoolte vahel ning ennetada konfliktide tekkimist tegevuse rakendumisel. Avalikustamine annab keskkonnamõju hindamisel väärtuslikku teavet eksperdirühmale ja tegevuse algatajale. Seeläbi aitab see paremini hinnata tegevuse mõju keskkonnale ja inimestele.
Eduka kaasamise protsessi eelduseks on huvirühmade analüüs. Analüüs selgitab välja avalikkuse huvi projekti vastu ja motiveerib osapooli osalema avalikustamise protsessis, tõstes terve projekti kvaliteeti.
Üldjuhul piirdub keskkonnmõju hinnang avalikustamise osas miinimumnõuete täitmisega. See tähendab aruandes välja toodud küsimustele, vastuväidetele ja ettepanekutele ammendava vastuse andmist. Avalikustamine ei pea piirduma seaduses väljatoodud punktidega (keskkonnmõju hindamise kavandamisel ja aruande arutelul), vaid ideaalis kaasama üldsust ka sisulisse arutellu, seda eriti väärtushinnanguid puudutavate küsimuste puhul. Vastasel juhul on oht konflikti tekkeks tegevuse jõustumisel.
Natura hindamine
Natura 2000 on üleeuroopaline kõrge loodusväärtusega alade võrgustik. Võrgustiku peamine eesmärk on säilitada või vajadusel taastada üleeuroopaliselt ohustatud liikide ja elupaikade soodne seisund. Tegevuse mõju ebaselguse korral rakendub loodusdirektiivis väljatoodud ettevaatuspõhimõte. Põhimõte tingib Natura ala kaitse-eesmärkide prioriteetsuse kõikide teiste argumentide ees.
Erandi võib teha artikkel 6 lõige (4) põhjal, mis ütleb, et kahjustav tegevus on lubatud, kui sellel on esmatähtis mõju sotsiaal-majanduslikule olukorrale. Kahjustava tegevuse lubamisel tuleb kindlasti rakendada hüvitusmeetmeid, teavitada Euroopa Komisjoni ning hüvitusmeetmed peavad rakenduma enne tegevuse käikuminemist. Natura ala kahjustavale tegevusele peab andma heakskiidu Vabariigi Valitsus. Kui tegevus ohustab esmatähtsat looduslikku elupaika või liiki, saab Vabariigi Valitsus tegevuse heaks kiita ainult juhul, kui tegevusel on oluline mõju inimese tervisele või ohutusele. Teiste põhjuste puhul on tegevuse heakskiitmiseks vajalik Euroopa Komisjoni hinnangu saamine.
Piiriülene mõju
25. veebruaril 1991 allkirjastas Eesti piiriülese keskkonnamõju hindamise konventsiooni. Allkirjastamine ja sellele eelnenud konverents toimusid Soomes Espoos. Seetõttu nimetatakse lepingut ka Espoo konventsiooniks. Leping kohustab osapooli teavitama üksteist suuremate projektide elluviimisest ning seejärel, vastavalt piiriülese mõju olemusele, rakendama vastumeetmeid olulise keskkonnamõju ennetamiseks, vähendamiseks või likvideerimiseks.
Eesti on sõlminud kahepoolse lepingu Läti Vabariigi ja Soome Vabariigiga piiriülese keskkonnamõju hindamise korraldamiseks, vastavalt 1997. ja 2002. aastal. 2003. aastal panid Euroopa keskkonnaministrid aluse uuele kokkuleppele, Kiievi protokollile, mis arendab edasi projektipõhist piiriülest keskkonnamõju hindamise menetlust riikide vahel ja viib selle menetluse strateegiliste dokumentide koostamise tasemele.
MMORTS
MMORTS (inglise keeles akronüüm fraasist massively multiplayer online real-time strategy 'massiivselt mängijatevaheline onlain-reaalajastrateegiamäng') on strateegilisele tegevusele rõhuv arvutimängutüüp, milles märkimisväärne või peamine osa mängu süžeest tuleneb suure hulga tegelike Interneti vahendusel samaaegselt virtuaalsesse maailma ühendatud mängijate omavahelisest lävimisest.
Massively multiplayer online game
Armukadedus
Armukadedus ehk kiivus on inimeste tundmus, ka seisund kellegi (ja või) millegi suhtes. Armukadedus on mitmetahuline nähtus, mida on raske mõisteliselt defineerida. Inimene võib olla armukade oma lähedase inimese peale põhjusel, et ei usalda teda ja/või kardab teda kaotada, jagada jne. Armukadedust ehk kiivust ja vajadust vanemate (laste armastuse objekt) tähelepanu keskpunktis olla, võivad tunda õde ja vend, aga ka poolõed ja -vennad. Inimesed räägivad armukadedusest ka näiteks ühe pere mitme lemmiklooma puhul, sest mõlemad tahavad endale rohkem tähelepanu võita.
Armukadedus igapäevaselt
Normaalne armukadedus loetakse tavakeeles toimiva paarisuhte alustalade hulka. See väljendub ühe partneri huvis teise partneri kui kaaslase toimetamiste vastu ja muretsemises, kas kõik on korras ning kuidas saaks suhet veelgi parandada. Normaalne armukadedus on muutumas ebanormaalseks, kui seda on liiga vähe (partner ei tunne enam üldse huvi oma kaaslase tegemiste vastu) või seda on liiga palju.
Armukadedus psühhiaatrias
Vahel võib armutunne muutuda ka ühepoolselt ehk vastastikuselt, kadeduseks ja olla haiglane, põhjuseta, vägivaldne ja koguni ohtlik. Täpseid piire ega mõõdetavaid suurusi ei ole aga paika pandud ning eksperdid vaidlevad tänapäevani selle üle, millal saab normaalsest olukorrast ebanormaalne. Ekstreemsemad olukorrad, kus armukadedus on liiga suur, võivad lõppeda depressiooniga, vägivallaga ja isegi surmaga.
Armukadedus psühholoogias
Varasemad teadusdistsipliinid klassifitseerisid armukadedust mitmeti:
Armukadedus kui psüühika- ja käitumishäire
Eestis kehtiva rahvusvaheliste haiguste klassifikatsioon RHK-10, klassifitseerib erinevaid psüühika – ja käitumishäireid V peatükis: F00-F99. Armukadedus kliinilises meditsiinis vajaks diagnoosimist ja täpsustamist alampeatükkides F20-F29 Skisofreenia, skisotüüpsed ja luululised häired.
Armukadedus kui luululine häire
Kliiniliselt loetakse luuliste häirete hulka ka valed uskumused, millel puudub seos reaalsusega, kui need on valeuskumused on seotud:
Armukadeduse luulud
Patsiendid võivad üheaegselt mitme luulu all kannatada, seetõttu peetakse oluliseks eristusdiagnoosi. Armukadeduse luulude tähelepanu keskmes on tihti partneri võimalik truudusetus ja armukadetseja püüd leida paikapidavaid tõendeid, tihti vahendeid valimata, oma uksumuse kinnituseks.
Ebanormaalne armukadedus
Ebanormaalset ehk haiglast armukadedust on eksperdid hakanud kirjeldama mitmes erivormis – sundmõtetega armukadedus ning psühhootiline armukadedus.
Sundmõtetega armukadedus
See armukadeduse vorm väljendub painava kinnisideena, mis ei anna inimesele rahu ja ta aina muretseb oma partneri pärast ning paneb kahtluse alla tema truuduse. Ometi võib inimene alateadvuses tajuda, et probleem ei ole nii suur, aga probleemne kinnisidee jääb püsima.
Psühhootiline armukadedus
Siin on inimene täiesti veendunud, et tema partner ei ole talle truu. Kusjuures inimene on veendunud, et tal on olemas asitõendid oma kahtluste tõestamiseks, ehkki reaalselt neid asitõendeid siiski olla ei pruugi. Inimene hakkab oma partneri järel luurama, kontrollib voodilinu, pesu, lootes leida märke salajasest seksuaalvahekorrast tema partneri ning kolmanda isiku vahel. Olukorrad muutuvad teravaks, kui inimest hakkavad tugevalt ärritama tavalised sündmused, näiteks telefonikõned jne.
Vestlusravi
Praktiseeritakse kognitiiv-käitumuslikku teraapiat, mis aitab inimesel tema mõtlemist muuta.
Varasema käitumise kaardistamine
Patsiendi käitumise psühhiaatriline aspekt tuleks võimalikku ravi silmas pidades, ka psühholoogilisele indiviidile kohaselt kaardistada: millal luulud tekkisid, kuidas möödus lapsepõlv, kas ta oli üksildane, kas patsiendil on probleeme abielulistes suhetes, kas ta on liialt kriitiline teiste suhtes jne.
Vestlusravi kombineeritud ravimitega
Praktiseeritakse kognitiiv-käitumuslikku teraapiat koos erinevate ravimitega. Sundmõtete korral manustatakse täiendavalt antidepressante.
Tromsø
pisi|Tromsø asula asend 2005. aastal (rohelisega) Tromsø on linn (tiheasustusega paikkond) Norras, Troms og Finnmargi maakonna ja Tromsø valla keskus. Kesklinn asub Tromsøya saarel.
Elanike arv on 2020. aasta seisuga 40 979. Aastal 2017 oli elanikke 38 980.
Tromsø on sadamalinn ja selles paikneb Norra suurim kalasadam.
Tromsø asub 500 km polaarjoonest põhja pool. Seal asuvad maailma põhjapoolseim ülikool (Tromsø ülikool), toomkirik, botaanikaaed ja planetaarium.
Tromsø ülikool on Arktika uurimise keskus. Ülikoolil on mitu linnakut, lisaks Tromsøle veel Narvikis, Altas, Harstadis, Hammerfestis, Bardufossis ja Kirkenesis.
Põhja-Atlandi hoovuse tõttu pole kliima nii külm kui sellel laiuskraadil tavaliselt. Jaanuari keskmine temperatuur on –4 °C. Madalaim registreeritud õhutemperatuur on –18,4 °C. Suvel tõuseb õhutemperatuur üle 20 °C.
Külmale maale (album)
"Külmale maale" on eesti punk ansambli J.M.K.E. esimene album, mis ilmus aastal 1989.
Tromsø
Linnas tegutseb jalgpalliklubi Tromsø IL.
Külmale maale (album)
2014. aastal valiti album muusikakriitikute poolt Eesti kõigi aegade parimaks muusikaalbumiks.
Laulud
Muusika ja tekstid kirjutanud Villu Tamme, välja arvatud "Meid aitab psühhiaatria" (tekst Lembit Krull).
Arthur Moeller van den Bruck
Arthur Moeller van den Bruck (23. aprill 1876 Solingen – 30. mai 1925 Berliin) oli saksa kultuuriajaloolane.
Tema tuntuim teos on "Das Dritte Reich".
Gøsta Esping-Andersen
Gøsta Esping-Andersen (sündinud 1947) on Taani politoloog ja sotsioloog. Peamiselt tuntud kui heaoluriikidest rääkiva raamatu "The Three Worlds of Welfare Capitalism" (Kapitalistliku heaolu kolm maailma) (1990) autor. Veel on talt ilmunud 2003. aastal "Why We Need a New Welfare State", 2001. aastal koostöös M. Reginiga "Why Deregulate Labour Markets?", 1999. aastal "Social Foundations of Postindustrial Economies."
Esping-Andersen on Barcelonas Pompeu Fabra Ülikooli sotsioloogiaprofessor ning teaduskomitee liige Madridi Juan Marchi Instituudis ja École Normale Supérieure (Pariis) ja Taani Sotsiaaluuringute Instituudis. Ta on kaastegev selliste teadusajakirjade toimetustes nagu American Sociological Review, European Sociological Review, European J. of Industrial Relations, Stato e Mercato, South European Society and Politics, Work, Employment and Society, New Political Economy ja J. European Social Policy.
Ta on töötanud sellistes rahvusvahelistes organisatsioonides nagu ÜRO, Maailmapank ja OECD. Töötanud Portugali ja Belgia valitsuse juures, kui need riigid olid Euroopa Liidu eesistujamaad.
Klass (bioloogia)
Klass (ladina keeles: classis) on bioloogilises taksonoomias hõimkonnast väiksem üksus, mis jaguneb seltsideks, mõnikord ka alamklassideks. Näiteks: klass imetajad, putukad jne.
Eesti NSV täitevkomiteede loend
Rahvasaadikute Nõukogude Täitevkomiteed (lühend RSN TK; vene keeles исполнительные комитеты (исполкомы) Советов народных депутатов), kuni 1977. aastani Töörahvasaadikute Nõukogude Täitevkomiteed (lühend TSN TK; vene keeles исполнительные комитеты Советов депутатов трудящихся), olid riigivõimu kohalike esindusorganite – rahvasaadikute nõukogude – täidesaatvad organid NSV Liidus.
Mandoliin
Mandoliin on ümara- või lamedapõhjalise kõlakastiga, sõrmlaua ja harilikult nelja samale kõrgusele häälestatud keelepaariga väike kaheksakeeleline keelpill.
Eesti NSV täitevkomiteede loend
1977. aasta Nõukogude Sotsialistlike Vabariikide Liidu konstitutsiooni kohaselt:
Mandoliin
Mandoliin on arenenud lautost. Alates 17. sajandist sai see eriti populaarseks Itaalias kust see levis ka mujale ja saavutas suure populaarsuse. Pilli kuju ja topeltkeeled pärinevad lautolt. Sõrmlaud on samuti jaotatud krihvideks. Mandoliine on nagu lautosidki mitmes eri suuruses ja variandis. Enam levinud on nelja topeltkeele ja viiuli häälestusega pill (häälestatakse vastavalt gg – dd’ – aa’ – ee’’, seega keeltepaaride vaheline intervall on kvint), millel mängimisel tehakse väikese plektroniga kiireid näppimisliigutusi kahel samale helikõrgusele häälestatud keelel korraga.
Eesti NSV täitevkomiteede loend
Esindusorganite arv ning nende tegevuspiirkonnad sõltusid NSV Liidu Ülemnõukogu ja Eesti NSV Ülemnõukogu poolt vastuvõetud Eesti NSV haldusjaotuspiiridest ning nende muudatustest (Eesti NSV administratiivjaotuses toimunud muudatustest vaata Eesti NSV haldusjaotus).
Eesti NSV Töörahvasaadikute Nõukogude ja Rahvasaadikute Nõukogude moodustamise aluseks olid NSV Liidu 1936. aasta konstitutsioon ja Eesti NSV 1940. aasta konstitutsioon ning NSV Liidu 1977. aasta konstitutsioon ja Eesti NSV 1978. aasta konstitutsioon.
Mandoliin
Mandoliin Eestis
Eestisse jõudis mandoliin arvatavasti 19. sajandil, kui see levis moepillina laialt üle Euroopa ja Ameerika. Ei ole täpselt teada, kui palju on mandoliini eesti rahvamuusikas mängitud, sest eriuurimusi sellest pillist Eestis tehtud pole. Tõenäoliselt hakkasid eeskätt linnakodanikud seda rohkem kasutama alles 19.–20. sajandi vahetusel.
Eesti NSV täitevkomiteede loend
Tallinna Linna RSN Täitevkomitee
ja Tallinna Linna RSN Täitevkomitee
Rakvere Linna TSN
ja Täitevkomitee Tallinna tänav 5