cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Boca Raton
pisi|270px|Mizneri park on Boca Ratoni kesklinna vaatamisväärsus Boca Raton (/ rəˈtoʊn / rə-TOHN ) on Ameerika Ühendriikide Florida osariigi Palm Beachi maakonna lõunapoolsem linn.
Esimest korda mainiti seda 2. augustil 1924 nimega Bocaratone, 1925. aastal muudeti nimi Boca Ratoniks.
USA rahvaloenduse büroo hinnangul elas 2019. aastal seal 99 805 inimest. Kuid umbes 200 000 Boca Ratoni postiaadressiga inimest elab väljaspool omavalitsuste piire, näiteks Lääne-Boca Ratonis. Ärikeskusena suureneb linnas päevasel ajal märkimisväärselt rahvaarv. Boca Raton asub Miamist 71 km põhjas ja on Miami suurlinnapiirkond, kus 2015. aastal elas 6 012 331 inimest. See on tuntud kui üks Lõuna-Florida rikkamaid kohti.
Boca Ratonis asub Florida Atlandi ülikooli peamine ülikoolilinnak ja Office Depoti ettevõtte peakorter. Seal asub ka Everti tenniseakadeemia, mille omanik on endine elukutseline tennisist Chris Evert. Boca linnakeskus, Boca Ratoni kesklinnas asuv kõrgetasemeline kaubanduskeskus, on Palm Beachi maakonna suurim sisekeskus. Kesklinn on moodustatud Mizneri pargi ja Royal Palm Place'i elustiilikeskuse ja meelelahutuskeskuse ümbruses, mis on segakasutatud kaubandus-, söögi- ja elamurajoon.
Paljudel selle piirkonna hoonetel on Vahemere elustamise või Hispaania koloniaalse taaselustamise arhitektuuriline teema, mis on algselt inspireeritud linna varajast arengut tugevalt mõjutanud kuurordiarhitektist Addison Miznerist. Boca Ratonis kehtivad ranged arenduseeskirjad äripiirkondade suuruse ja tüübi, hoonete siltide ja reklaamide jaoks, mida võib linna piires püstitada. Karmid arenduseeskirjad on viinud mitmete suuremate läbisõiduteedele, kus reisijate arvates pole suuri märke ega reklaame.
Otoliidid
pisi|[[Tursk|Tursa (Gadus macrocephalus) otoliidid]] pisi|Noor [[heeringas. Otoliit on näha silmast vasakul]] Otoliidid ehk kuulmekivikesed on kalade sisekõrvas asuvad paarilised kristallilised struktuurid, mida kasutatakse kuulmiseks ja tasakaalu hoidmiseks.
Märjamaa Vikat
Märjamaa Vikat (ka RFC Märjamaa) on 2009. aastal asutatud Eesti ragbiklubi (õiguslikult vormilt MTÜ RFC Märjamaa), mis tegutseb Märjamaal. Esindusmeeskond mängib 2009. aastast alates nii Ragbi 7 (Olümpia ragbi) kui ka Ragbi XV liigas ning on riigi edukamaid. Võitnud ainukesena Eesti klubidest mõlemad meistrivõistlused (Ragbi 7 ja Ragbi XV) ühel ja samal aastal. Märjamaa Vikat on koduses Ragbi 7 ning Ragbi XV liigas olnud raskekaallane esimestest hooaegadest saadik.
Otoliidid
Otoliitide mõned ainulaadsed omadused võimaldavad neid kasutada ihtüoloogilistes uuringutes ja töödes, näiteks kala vanuse määramiseks ning liikumismustrite ja päritolu väljaselgitamiseks. Sellised teadmised on väga olulised kalavarude jätkusuutlikumaks majandamiseks ja looduskaitseliste meetmete rakendamiseks.
Märjamaa Vikat
Klubile pani aluse Rainer Koppel, kes asus ühtlasi täitma ka klubi presidendi rolli. Samuti oli klubi juhatuse tollasel esimehel suur roll meeskonna juhtimisel ja mängudeks ette valmistamisel. Umbes kaheksa kuud pärast meeskonna kokkupanekut ja esimest treeningut 8. jaanuaril 2010 võis klubi näha ametlikult ka Eesti spordiregistris.
Suur roll meeskonna juhtimisel ja mängudeks ette valmistamisel oli klubi juhatuse esimehel Rainer Koppelil, kes ise mängis väljakul erinevatel positsioonidel, kuid peamiselt esiliinis.
Otoliidid
Kalade sisekõrv
Kõikide selgroogsete sisekõrvas on sarnaseid tunnuseid, sealhulgas kolm poolringikujulist kanalit. Kalade sisekõrv asub enamasti peaaju all. Sisekõrva seesmine aparaat on keerukas kilelabürint (membranous labyrinth), mis on täidetud endolümfiga ning suletud kõhrest ja luust kuulmekihnuga. Sisekõrv koosneb kolmest üksteise suhtes risti asuvast lookkanalist, keskjuhast ja õõnsast jätkest ehk teost. Lisaks on kaladel ja enamikul mitteimetajatest selgroogsetel kolm otoliidiorganit: ümarkotike, ovaalkotike ja lageen. Iga otoliidiorgan sisaldab kaltsiumkarbonaadist kristallilisi struktuure, mis kaladel on tahenenud ühtseks massiks ehk otoliidiks. Ümarkotikeses paikneb sagitta, ovaalkotikeses lapillus ja lageenis asteriscus. Kaladel osalevad otoliidid ennekõike kuulmises ja gravitatsiooni tajumises ning tasakaalu hoidmises.
Märjamaa Vikat
Kodustaadioniks on Märjamaa Gümnaasiumi staadion. Klubi värvid on valge, oranž ja must (praegune meeskonnavorm).
Otoliidid
Sisekõrva ehituse mitmekesisus
Kalade sisekõrva ehitus on liigispetsiifiline. Sisekõrva kuju ja suurus võib olla seotud kala üldise suurusega, kuid võib olla kujunenud ka vastavalt funktsioonile. Sisekõrvas on eriti suur mitmekesisus otoliitide kuju ja suuruse osas. Seni ei teata veel mitmekesisuse funktsionaalset tähendust. Leitud on, et eriti suuri erinevusi on just ümarkotikese ototiitide seas. Ümarkotike on põhiliselt tasakaalu hoidmise ja gravitatsiooni tunnetamise jaoks, kuid mõningad liigid kasutavad seda ka ultraheli tajumiseks. Seda omadust on täheldatud mitmete heeringaliste puhul, kes on võimelised tajuma helisid sagedusega kuni 180 kHz. Ovaalkotikese ja lageeni otoliite kasutatakse vaid kuulmiseks.
Märjamaa Vikat
Ajalugu
Debüüthooajal õnnestus Märjamaa Vikatil osa võtta kahest turniirist. Pärast kõigest kolmekuulist treenimist osaleti kõigepealt Pärnu rannas korraldatud Eesti Rannaragbi Festivalil (18. juulil 2009), kus saavutati ülivõimas 2. koht, ning kahe kuu pärast liituti ka Eesti Meistrivõistlustega Ragbi 7s (26.09.2009) sarjaga, mis korraldati nüüdseks juba likvideeritud Haabneeme staadionil. Meistrivõistlustelt väljuti neljandana.
Klubi võitis oma esimesed meistritiitlid 2012. hooajal. Ragbi 7 finaalis (22. septembril 2012 Märjamaal) võideti 33-7 Tallinna Sharksi (2013. aastast Tallinna Kalev) ning Ragbi XV finaalis kohtuti samuti (6. oktoobril 2013 Märjamaal) Tallinna Sharksiga, keda võideti 49 – 24.
Otoliidid
Koostis
Võrreldes teiste luuliste struktuuridega on otoliitide koostis suhteliselt puhas, koosnedes suuremalt jaolt kaltsiumkarbonaadist ja orgaanilisest maatriksist. Kokku on otoliitidest leitud 31 keemilist elementi. Kontsentratsioonilt on kõige rohkem kaltsiumi (Ca), hapnikku (O) ja süsinikku (C), mis moodustavad kaltsiumkarbonaadist (CaCO3) maatriksi. Suurem osa elemente kuuluvad aga jälgelementide (>1000 ppm) või mikroelementide hulka (<1000 ppm). Jälgelementide hulka kuuluvad näiteks Sr, Ba, Mg, Zn, Mn Li ja Rb. Kaltsiumkarbonaat (CaCO3) võib otoliidist moodustada üle 90%. Mitteorgaaniliste elementide sisaldus jääb enamasti alla 1% ning orgaanilise maatriksi osa umbes 3% piirile.
Märjamaa Vikat
Ajalugu
2013. aastal Ragbi 7 tiitlit kaitsta ei suudetud. Tallinnas Kalevi Keskstaadionil peetud ühepäevasel finaalturniiril võtsid esikoha Tartu Lelo (kes kombineeris oma võistkonna laenates enamus oma mängijaid Läti klubidest), teiseks jäi Tallinna Kalev, kolmanda koha pidi vastu võtma Märjamaa Vikat ning viimasele kohale jäi Narva Patriots.
Otoliidid
Mineraloogia ja kristallisatsioon
Otoliidi kristallisatsioon erineb teiste selgroogsete luulistest struktuuridest, limuste karpidest ja korallide skeletist. Otoliitide kattekude ei ole otseselt kontaktis kristallisatsioonialaga. Selle tõttu sõltub protsess suuresti endolümfi koostisest, mis ümbritseb otoliiti. Kristallisatsioon sõltub paljuski lihtsatest füüsikalistest protsessidest. Põhiline paistab olevat pH. Näiteks aluseline keskkond aeglustab kristallisatsiooni kiirust. Ka temperatuuril on oma mõju, kuid iseseisvalt ainult anorgaanilise protsessina vajab ta mõju avaldamiseks ka muid tegureid. On leitud ka, et valguline osa, mis moodustab otoliidist vaid mõne protsendi, mängib samuti tähtsat rolli kristallisatsioonis.
Märjamaa Vikat
Ajalugu
2013. aastal osales Märjamaa Vikat koos Tallinna Kaleviga esimest korda Baltic Cup Rugby XV liigas. See on liiga, kus mängivad kõikide Baltimaade ja ka mõned Venemaa võistkonnad. Liiga turniiri eesmärgiks on suurendada teadlikkust ragbi kohta ja ragbist huvitatust Läänemere piirkonnas ning tugevdada ragbis riikidevahelist koostööd ja vendlust ragbimängijate hulgas.
Otoliidid
Mineraloogia ja kristallisatsioon
Enamus kaltsiumkarbonaadist, millest otoliit koosneb, pärineb ümbritsevast veest. Kaltsiumkarbonaat võib mineraliseeruda kas kaltsiidiks, aragoniidiks või vateriidiks. Otoliidid on enamasti moodustunud aragoniidist. Koos kaltsiumkarbonaadiga seotakse kristallisatsioonil otoliiti ka jälg- ja mikroelemente. Nende kontsentratsioonide erinevusi saab kasutada uurimistöös.
Märjamaa Vikat
Ajalugu
Esimeses kohtumises 25. mail 2013 Märjamaal õnnestus kodumeeskonnal Tallinna Kalevit 43-27 võita, kuid see jäi liigas nende ainukeseks võiduks. Kohtumine Leedu klubi Geležinis Vilkasega (31. augustil 2013 Leedus) kaotati 47-7 ja kohtumine Läti klubi Ķekava NSS-iga (21. septembril 2013 Lätis) lõppes kaotusega 31-28. Üllataval kombel saavutati aga oma divisjonis teine koht.
Otoliidid
Elementide lisandumine ja otoliidi kasv
Elementide lisandumine otoliiti on mitmefaasiline protsess, millest igaüks on kontrollitud eri barjääridega. Elementide tee otoliiti algab veest, kust nad liiguvad verre lõpuste ja seedeelundkonna kaudu. Seejärel jõuavad elemendid endolümfi ja lõpuks kristalliseeruvasse otoliiti. Suurem osa elementidest jõuavad otoliiti veest lõpuste kaudu. Samas on näidatud, et ka toit mõjutab oluliselt otoliidi mikrokeemiat, kuid siinkohal on tõenäoliselt tegemist marginaalse ja liigispetsiifilise nähtusega.
Märjamaa Vikat
Ajalugu
2013. aastal otsustati esimest korda osa võtta ka ühest välismaisest turniirist – Midnight Rugby – Helsinki 10s, Soomes. Esimene osavõtt Põhjamaade ühel prestiižikamal turniiril osutus lausa niivõrd edukaks, et Märjamaa Vikat edastas kindlalt turniiri võõrustajat Helsinki Rugby Club'i ning teisi Soome ja Vene klubisid ning saavutas kokkuvõttes kolmanda koha.
Otoliidid
Elementide lisandumine ja otoliidi kasv
Elementide kadu võib toimuda igas vaheetapis (vesi-lõpused, veri-endolümf, endolümf-kristall). Erinevatel elementidel toimub kontroll erinevatel etappidel. Kahtlemata on kõige suuremaks barjääriks lõpused-vesi üleminek, kus ioonide liikumist verre kontrollib ioonregulatsioon.
Märjamaa Vikat
Klubi struktuur
Klubi on mittetulundusühing ja on registreeritud Eesti Ragbi Liidus. Klubi koosseisus on president, nõukogu, raamatupidaja ja 4 treenerit.
Otoliidid
Elementide lisandumine ja otoliidi kasv
Otoliide keemiline koostis sõltub suuresti sellest, kas kala on elanud mage- või merevees. Paljude kõige tavalisemate elementide (nt Na, K, Mg, Cl) sisaldus vees erineb väga mage- ja merevee vahel. Need elemendid on aga range ioonregulatsiooni kontrolli all ning selle tõttu ei sobi need elemendid ümbritseva keskkonna iseloomustamiseks. Teine lugu on Sr, Zn, Pb, Mn, Ba ja Fe-ga, mis paistavad paremini peegeldavat ka keskkonna kontsentratsioone, sest erinevalt tavalistest sooladest ei ole need elemendid range ioonregulatsiooni all.
Märjamaa Vikat
Klubi struktuur
Klubi küll praegu alalisi sponsoreid pole, kuid oma abikäe on ulatanud nii mõnigi ettevõtte ja eraisik, näiteks Märjamaa Gümnaasium, | Fresh Meedia Group OÜ, Lemman Motors Autotöökoda, WhoCares!, Lammutusabi, Aivar Jaago, Erlend Staub, Rugby XV (USA), | Lusum (UK) ja paljud teised.
Otoliidid
Elementide lisandumine ja otoliidi kasv
Otoliitide kasv hakkab pihta juba lootestaadiumis ning kestab terve elu. Kasvades ladestuvad otoliidile kasvurõngad, mida saab kasutada näiteks vanuse määramiseks.
Märjamaa Vikat
Praegune meeskond
18. septembri 2014 seisuga. – meeskonna kapten, – vigastatud, paks kiri – International cap
Otoliidid
Kättesaadavus keskkonnast
Elementide kontsentratsioon vees varieerub ja juhul, kui see erinevus peegeldub ka otoliitides, on seda võimalik kasutada kalade liikumismustrite ja päritolu väljaselgitamiseks. Kõige suurem erinevus on reeglina mere- ja magevee vahel. Näiteks üldteada on fakt, et Sr sisaldus merevees võib olla koguni 100 korda suurem kui magevees. Erinevused avamere Sr sisalduses ei ole nii suured, kuna keskkond on homogeensem. Sr ja Mg on seotud soolsusega, Ba ja Zn toitainetega. Hg ja Pb seostatakse rohkem antorpogeense tegevusega, kuid võivad olla pärit ka näiteks vulkaanipursetest, reostusest või toodud kohale jõgedega.
Kuigi geograafilised erinevused vee keemilises koostises on peamiseks eelduseks erinevate uurimuste teostamiseks, tuleb arvestada ka muude oluliste tegurite mõjuga (nt temperatuur ja soolsus).
Temperatuur ja soolsus
On tehtud mitmeid eksperimente uurimaks eraldi (kui ka koos) temperatuuri ja soolsuse mõju otoliidi mikrokeemiale. Kõige suuremat tähelepanu on pööratud Sr:Ca ja Ba:Ca suhtele. Suhet kaltsiumiga kasutatakse sellepärast, et just kaltsiumi sisaldus vees määrab ära selle, kui palju muid sarnaseid elemente otoliiti lõppkokkuvõttes pääseb. Uuritud on ka soolsuse ja temperatuuri mõju C ja O isotoopide sisaldusele otoliidis.
Temperatuur mõjutab oluliselt Sr:Ca, Ba:Ca suhet ning C ja O isotoopide sisaldust otoliidis. Uurimustes on leitud nii positiivseid, negatiivseid tulemusi kui ka mõju puudumist. Sellest tulenevalt on järeldatud, et temperatuuri mõju nii Sr:Ca kui ka Ba:Ca suhtele ja ka C ja O isotoopidele on erinevatel temperatuuridel erinev ning sõltub tõenäoliselt ka uuritavast liigist ja koosmõjust teiste teguritega.
Soolsusel on Sr ja Ba sisaldusele väga suur mõju. Mida soolasem vesi on, seda rohkem leidub seal Sr ja seda vähem Ba. Nagu mainitud, võib merevees olla Sr sisaldus ligi 100 korda suurem kui magevees.
Kasutamine
Erinevate kaladega seotud uurimuste puhul kasutatakse enamasti sagittat, kuna see on kolmest otoliidist kõige suurem. Lapillust kasutatakse juhul, kui see on suurem sagitta’st (nt karplastel). Asteriscust kasutatakse kõige vähem, kuna ta on otoliitidest kõige väiksem.
pisi|Otoliidi ristlõige, kus on näha kasvurõngad
Vanuse määramine
Kasvades moodustuvad otoliidile kasvurõngad (sarnaselt puu aastaringidega). Kaltsiumkarbonaadi kristalliseerumine toimub kalade esimese eluaasta jooksul 24-tunniste tsüklitena. Selle tõttu on noortel kaladel võimalik eristada päevaseid kasvurõngaid. Tänu sellele on võimalik kalade vanus määrata koguni päevase täpsusega. Vanemate kalade puhul kasutatakse aastaste kasvurõngaste lugemist.
Populatsioonide ja alampopulatsioonide eristamine
Kuna paljud kalapopulatsioonid asustavad oma eluea jooksul erinevaid elupaiku, peaks ka nende otoliitide keemiline koostis vastavalt muutuma (eeldusel, et esineb veekeemia varieeruvus ning et see varieeruvus peegeldub ka otoliitides). See võimaldab luua n-ö elupaigaspetsiifilisi sõrmejälgi, mis võimaldabki populatsioone või isendite gruppe eristada.
Populatsioonide eristamise eelduseks on kaks oletust. Esiteks, otoliiti ladestunud elementide puhul ei toimu resorptsiooni, ning teiseks, füüsikaline ja keemiline keskkond mõjutab elementide lisandumist otoliiti. Esimese oletusega ei lähe kokku elemendid, mis on range füsioloogilise regulatsiooni all (nt Na, K, S, P, Cl). Mõlemad oletused paistavad aga sobivat selliste elementidega nagu Sr, Ba, Mn, Fe ja Pb.
Rännete uurimine
Kalade rännete uurimisel kasutatakse sarnaselt alampopulatsioonide eristamisega samuti otoliidi elementide sisalduse erinevusi. Otoliiti on salvestunud kala kasvu kronoloogia. Rännete uurimiseks kõrvutatakse kasvu kronoloogia otoliidi elemendilise sisaldusega. See võimaldab rändeid uurida nii aasta kui ka päevade lõikes. Praegusel ajal kasutatakse otoliidi mikrokeemiat peamiselt diadroomsete (s.o mage- ja merevee vahel liikuvate) kalade rännete uurimiseks, kuid leidub ka töid, kus uuritakse potamodroomseid (s.o mageveesiseseid) rändeid.
Rännete uurimisel kasutatakse peamiselt Sr:Ca suhet, mis erineb suurelt mage- ja merevee vahel. Läänemere näitel on teada, et otoliidi Sr:Ca näidud mage- ja merevee eluperioodil võivad erineda üle kümne korra.
Märgistamine
Keemilisi elemente, mis otoliiti ladestuvad, on kasutatud markeritena juba palju aastaid. Massmärgistamisel on enamasti kasutatud "vannitamise" meetodit ehk kalu hoitakse teatud aja lahuses, milles on kunstlikult kõrgendatud kindla elemendi kontsentratsioon, enamasti Sr või Ba. Edukaks on osutunud märgistamine ka toidu kaudu. Massmärgistamise eeliseks on see, et seda saab kasutada mis tahes eluetappidel, ka embrüo märgistamise puhul. Kui inimese poolt märgistatud kalad püütakse uuesti kinni, saab vabaduses veedetud aastaid võrrelda selle aja jooksul moodustunud kasvurõngastega. Selline vanuse määramine on olnud edukas nii päevade kui ka aastate lõikes. Samuti on võimalik kalu hiljem uuesti identifitseerida, määrata nende suremust jne.
Fluorestseeruvad kaltsiumi siduvad kemikaalid on kõige laialdasemalt kasutuses massmärkimise puhul. Neid on kerge kaladele sisestada ja hiljem tuvastada, kuna jätavad selge fluorestseeruva jälje vaadatuna UV-valguses.
Märjamaa Vikat
Mängu statistika ja loendid
! width="15%" | Hooaeg ! width="7%" | Koht ! width="7%" | M ! width="7%"  | W ! width="7%"  | D ! width="7%"  | L ! width="7%"  | TF ! width="7%"  | TA ! width="7%"  | +/- ! width="7%" | P ! width="15%" | Märge
!rowspan="1"|EMV Ragbi 7 MV I Kokku !colspan="1"| - || - || - || - || - || - || - || - || - || !rowspan="1"|EMV Ragbi 7 MV II Kokku !colspan="1"| - || ~1 || ~1 || ~0 || ~0 || ~14 || ~35 || ~-21 || ~3 || ! width="15%" | Hooaeg ! width="7%" | Koht ! width="7%" | M ! width="7%"  | W ! width="7%"  | D ! width="7%"  | L ! width="7%"  | TF ! width="7%"  | TA ! width="7%"  | +/- ! width="7%" | P ! width="15%" | Märge
!rowspan="1"|EMV Ragbi XV Kokku !colspan="1"| - || 4 || 2 || 0 || 2 || 140 || 74 || 66 || 6 || ! width="15%" | Hooaeg ! width="7%" | Koht ! width="7%" | M ! width="7%"  | W ! width="7%"  | D ! width="7%"  | L ! width="7%"  | TF ! width="7%"  | TA ! width="7%"  | +/- ! width="7%" | P ! width="15%" | Märge
!rowspan="1"|Eesti Rannaragbi MV I Kokku !colspan="1"| - || ~10 || ~10 || ~0 || ~0 || ~54 || ~19 || ~+32 || - || !rowspan="1"|Eesti Rannaragbi MV II Kokku !colspan="1"| - || - || - || - || - || - || - || - || - || ! width="15%" | Hooaeg ! width="7%" | Koht ! width="7%" | M ! width="7%"  | W ! width="7%"  | D ! width="7%"  | L ! width="7%"  | TF ! width="7%"  | TA ! width="7%"  | +/- ! width="7%" | P ! width="15%" | Märge
!rowspan="1"|Uudeküla Lumeragbi MV I Kokku !colspan="1"| - || ~9 || ~8 || ~0 || ~1 || ~86 || ~25 || ~+61 || ~32 || !rowspan="1"|Uudeküla Lumeragbi MV II Kokku !colspan="1"| - || ~5 || ~1 || ~1 || ~1 || ~16 || ~27 || ~-11 || 10 || ! width="15%" | Hooaeg ! width="7%" | Koht ! width="7%" | M ! width="7%"  | W ! width="7%"  | D ! width="7%"  | L ! width="7%"  | TF ! width="7%"  | TA ! width="7%"  | +/- ! width="7%" | P ! width="15%" | Märge
!rowspan="1"|Tartu Ragbi 7 MV I Kokku !colspan="1"| - || ~4 || ~2 || 0 || ~2 || ~90 || ~48 || ~+42 || ~9 || !rowspan="1"|Tartu Ragbi 7 MV II Kokku !colspan="1"| - || - || - || - || - || - || - || - || - || ! width="15%" | Hooaeg ! width="7%" | Koht ! width="7%" | M ! width="7%"  | W ! width="7%"  | D ! width="7%"  | L ! width="7%"  | TF ! width="7%"  | TA ! width="7%"  | +/- ! width="7%" | P ! width="15%" | Märge
!rowspan="1"|WETT Ragbi CUP Kokku !colspan="1"| - || 3 || 1 || 0 || 2 || 10|| 13 || -3 || 7 || ! width="15%" | Hooaeg ! width="7%" | Koht ! width="7%" | M ! width="7%"  | W ! width="7%"  | D ! width="7%"  | L ! width="7%"  | TF ! width="7%"  | TA ! width="7%"  | +/- ! width="7%" | P ! width="15%" | Märge
!rowspan="1"|Märjamaa 10s Kokku !colspan="1"| - || 2 || 2 || 0 || 0 || 143 || 39 || +104 || 3 || ! width="15%" | Hooaeg ! width="7%" | Koht ! width="7%" | M ! width="7%"  | W ! width="7%"  | D ! width="7%"  | L ! width="7%"  | TF ! width="7%"  | TA ! width="7%"  | +/- ! width="7%" | P ! width="15%" | Märge
!rowspan="1"|Midnight Rugby Kokku !colspan="1"| - || 13 || 10 || 0 || 3 || 246 || 111 || +135 || - || ! width="15%" | Hooaeg ! width="7%" | Koht ! width="7%" | M ! width="7%"  | W ! width="7%"  | D ! width="7%"  | L ! width="7%"  | TF ! width="7%"  | TA ! width="7%"  | +/- ! width="7%" | P ! width="15%" | Märge
!rowspan="1"|Baltic Cup Rugby Kokku !colspan="1"| - || 3 || 1 || 0 || 2 || 78 || 105 || -27 || 3 || ! width="15%" | Hooaeg ! width="7%" | Koht ! width="7%" | M ! width="7%"  | W ! width="7%"  | D ! width="7%"  | L ! width="7%"  | TF ! width="7%"  | TA ! width="7%"  | +/- ! width="7%" | P ! width="15%" | Märge
!rowspan="1"|Tartu Touch Rugby Turniir Kokku !colspan="1"| - || 5 || 4 || 0 || 1 || - || - || - || - ||
UNESCO maailmapärand Moldovas
Moldova alal on UNESCO maailmapärandi nimistus üks objekt ja ootenimistus kaks objekti.
Nimistusse on kantud:
Acherkogel
Acherkogel on mägi Austria Alpides, 3008 m kõrguse tipuga merepinnast. See on põhjapoolseim kolmetuhandene tipp Tiroolis. See domineerib Oetzi külas Ötztaler Ache jõe alumises orus, kus kõrged kaljuseinad kerkivad loodesse ja edelasse. Läänes viib terav seljandik alla Achplatte (2423 m) ja Habicher Wandi (2176 m) juurde, teine seljandik kulgeb kirdes 2894 m kõrguse Maningkogelini. Veel üks terav seljandik suundub kagus 2954 m kõrge Wechnerkogelini. Põhiliselt on Acherkogel kaljune tipp, ainult põhjas ja idas on väikesed lumeväljad.
Esimest korda ronis selle tippu 24. augustil 1881 Ludwig Purtscheller kagu- ja lõunaseljandiku marsruudil, mida pole hiljem kasutatud. Tema ronimiskaaslane, mägikitsekütt Franz Schnaiter Kühtaist jäi lõunaharjale maha, kui ronimine muutus väga kaitsetuks.
Marsruudid tippu
Harvemad marsruudid on:
Aken maailma
"Aken maailma" on kirjastuse Varrak raamatusari, mis sai alguse 1996. aastal. Sellesse sarja kuulub 8 raamatut.
Hrusice
Hrusice on küla Kesk-Tšehhi maakonnas pealinna Praha lähistel.
Harry Feldmann
Harry Karl Friedrich Feldmann (6. märts 1884 Laatre vald, Sangaste kihelkond, Tartumaa – 1945) oli eesti ettevõtja, kummitööstusettevõtte "Põhjala" looja.
Elulugu
Ta sündis taluperemehe ja vallakirjutaja Jakob Grossi peres. Oma perekonnanime Feldmann sai ta pärast isa surma adopteerinud onult proviisor Karl Feldmannilt.
Žirovnice
Žirovnicet on esmamainitud 1358. aastal. Asula tekkis samanimelise kindluse ümber. Linnaõigused sai Žirovnice 1854. aastal. 19. sajandi keskel avati linnas kangavabrik ja alates 1860. aastate algusest hakati Žirovnices valmistama pärlmutternööpe ja ka pärlmutrist ehted.
Laagri Kool
Laagri Kool on põhikool Harju maakonnas Saue vallas Laagri alevikus. Kooli peab üleval riigiettevõte OÜ Laagri Haridus- ja Spordikeskus. Kool avati 2005. aastal. 2020. aastal avati Laagri Kooli teine õppehoone - Möldre maja.
Harry Feldmann
Elulugu
Ta alustas kooliteed Valga linnakoolis, edasi õppis ta Tartu reaalkoolis. 1903. aastal sõitis ta koos onuga Moskvasse, kus lõpetas kohaliku reaalkooli 1906. aastal. Kuigi onu soovis noormehest koolitada proviisorit, soovis Harry siiski õppida tehnikat. Nõnda õnnestuski tal Moskvas astuda tehnikakõrgkooli, mille lõpetas 1910. aastal energeetika alal insenerina. Pärast lõpetamist asus ta tööle Moskva Westinghouse'i elektrimasinate tehasesse.
Laagri Kool
1. septembri 2021. aasta seisuga õpib Laagri Koolis üle 1100 õpilase ja õpetab ligi 100 õpetajat. Peamajas on nimekirjas üle 900 õpilase ja Möldre majas üle 200 õpilase. Õpilased kannavad koolivormi ja õpivad poiste-, tüdrukute- ning segaklassides.
== Direktorid ==
Sild (Taani/Rootsi kriminaalsari)
"Sild" (taani "Broen", rootsi "Bron") on skandinaavia kriminaalsari, mis valmis Sveriges Televisioni, Danmarks Radio ja ZDFi koostöös. Seni on toodetud neli hooaega.
Esimene hooaeg algas laiba leidmisega Sundi sillalt, mis oli pooleldi Rootsi poolel ja pooleldi Taani poolel, mistõttu asusid juhtumit uurima mõlema riigi politseid eesotsas Saga Noréniga Rootsi (Malmö) poolelt ja Martin Rohdega Taani (Kopenhaagen) poolelt.
Sarja stsenarist on Hans Rosenfeldt.
Vaba tarkvara laul
pisi|"Vaba tarkvara laul" "Vaba tarkvara laul" (inglise keeles "Free Software Song") on Richard Stallmani rahvamuusikast inspireeritud laul (filk laul ), mis räägib vabast tarkvarast.
Laulu meloodia pärineb bulgaaria rahvalaulust "Sadi moma bela loza" (ligikaudne tõlge 'tüdruk istutab viinamarju'). Stallmann kirjutas laulu 1993.
Kuning-kärbseseen
Kuning-kärbseseen (Amanita regalis; sünonüümid Amanita muscaria var. regalis, Amanita muscaria var. umbrina) on kärbseseene perekonda kuuluv seeneliik.
Kuning-kärbseseen on leitav Põhja- ja Ida-Euroopas, Koreas ning Alaskal.
Viljakeha sarnaneb punase kärbseseene viljakehaga, mistõttu on kuning-kärbseseent varasematel aegadel peetud punase kärbseseene teisendiks. pisi Seen sisaldab psühhoaktiivset ainet mustsimooli, mida on leitud ka punasest kärbseseenest.
Levila ja kasvukoht
Kuning-kärbseseen kasvab okas- ja segametsades juulist oktoobrini, Eestis esineb harva.
Kirjeldus
Kuning-kärbseseene kübar on kollakas- või ookerpruun, keskelt tumepruun, vanemalt võib kollakaks pleekida, tihedalt kaetud kollakate paksude ebemetega, mis võivad osaliselt kaduda, serv rihveljas, noorelt poolkerajas, hiljem lame, läbimõõt kuni 25 cm. Eoslehekesed valged, serv tihti kollakas, vabad. Jalg valge või kollakashall, kuiv, ebemeline, muguljas, rõngaga, tupega, kuni 25 × 3 × 4 cm. Rõngas valkjas, serv tihti kollase ebemeline, rippuv, lai, ülakülg sile, kaua püsiv. Tupp valge või kollakas, jalale liibunud, moodustab jala muguljale osale ebemelisi kontsentrilisi ringe. Seeneliha valge, kübaranaha all tumekollane, lõhnata. Eospulber valge. Eosed lai-ellipsoidsed, pole amüloidsed, 9–12 × 6–8 µm.
Toksilisus
Kärbseseenemürgistuse toimeained: iboteenhape, muskasoon, mustsimool; need ei hävi kupatamisel ega kuivatamisel, samuti mitte ühelgi muul seente kulinaarse töötlemise ega hoidistamise viisil.
Peiteaeg on pool kuni kolm tundi.
Sümptomid: joobenähud (nagu alkoholi puhul), elevus, eufooria, düsfooria, rahutus üleliigse liikumistarbega, meelepetted; suukuivus, nägemishäired, pupillide laienemine; pulsi- ja hingamissageduse ning vererõhu tõus, südamerütmihäired, krambid, südameseiskus; võib järgneda surm. Ägedas mürgistuspsühhoosis võib mürgistatu toime panna enesele või teistele ohtliku teo.
Kuning-kärbseseen omastab raskmetalli vanaadiumi (seda nähtust täheldati esmakordselt punasel kärbseseenel 1931. aastal ). Skandinaavias kasvavatel isenditel tehtud uuringud näitavad vanaadiumi sisalduseks 38 mg kuni 169 mg kilogrammi kuiva seenemassi kohta (keskmiselt 119 mg/kg). Teistel seentel on vanaadiumi kontsentratsioon tavaliselt alla 2 mg/kg.
Sarnased liigid
Sarnastest liikidest tuleb kindlasti esile tuua kahte kärbseseent: panter-kärbseseenega äravahetamiseni sarnane roosa kärbseseen (Amanita rubescens) ja hall kärbseseen (Amanita excelsa, sünonüüm Amanita spissa). Mõlemad on värskelt mürgised, hemolüütilise toimega (lagundavad punaseid vereliblesid). Kupatatult on nad aga söödavad, sest hemolüütilised mürkained lagunevad keevas vees.
Mõlemaid liike peetakse mõnedes raamatutes ka mittesöödavateks, näiteks Soomes, eriti kehtib see halli kärbseseene kohta. Soovitatava mittesöödavuse põhjus on ilmselt ärasegamise oht väga mürgise panter-kärbseseenega. Igal juhul pole tegemist jäävalt mürgiste seentega.
Hulgiorganpuudulikkus
Hulgiorganpuudulikkus  ehk hulgielundhäire (MOF, MODS) on osadel loomadel (sh inimestel) akuutse haigusjuhu korral, intensiivravi vajava patsiendi kas septilise šoki, raske kehavigastuse, põletuse ja/või muude haiguslike seisundite korral esineda võiv mitmete elutähtsate elundite (paljudel inimestel aju, neerud, maks, kopsud ja süda ) funktsioonide märkimisväärne halvenemine ja/või elutähtsate funktsioonide, nagu vereringe, hingamine, kuseeritus, maksatalitlus, samaaegne lakkamine. Hulgielundhäire täpsed molekulaarsed mehhanismid on seni tundmata, kuid on teada, et seda võivad põhjustada hulgitrauma, vereringehäire, hingamispuudulikkus, sooleisheemia, äge pankreatiit või rasked infektsioonid (vastuvõtlikel patsientidel näiteks Streptococcus pyogenes infektsioonid). Tõenäoliseks sepsise kõrvaltoimena tekkinud MOF-i põhjuseks peetakse lümfoid(-immuun)süsteemi düsregulatsiooni mudelit.
Teadmata on ka hulgielundhäirest taastumise mehhanismid ja surma täpsed põhjused.
Termin
Hulgiorganpuudulikkus (MOV) on vananenud termin ja see on asendatud terminiga multiple organ dysfunction syndrome (MODS)(ACCP-SCCM-Consensus-Conference, Chicago 1992).
Seisundi tuvastamise raames võidakse hinnata:
Ebola viirushaigus
Olenevalt Ebola viiruse liigi tõvestusvõimest, enamik (mõnede allikate kohaselt 40–90% nakatunutest) Ebola viirushaigusse nakatunud inimesi siiski sureb. 2014. aasta Ebola viirushaiguse epideemia ajal Lääne-Aafrikas oli WHO andmetel suremus kuni 70%.
Surma põhjuseks peetakse hulgielundhäiret, mille kutsuvad esile vedelikupeetus, hüpotensioon, soontesisene verehüübimine ja koekärbus.
Bīriņi mõis
Bīriņi mõis (saksa keeles Koltzen, läti keeles Bīriņu muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Riia kreisis Krimulda kihelkonnas. Tänapäeval asub mõisasüda Lätis Limbaži piirkonnas Vidriži vallas Bīriņis.
Ajalugu
Esimest korda mainitud aastal 1568. Rajati liivlaste alale Koldeselli või Koldselli külla. Esimene omanik oli Tomas von Embden. 1574–1601 oli mõis Johannes Büringi valduses, sellest ka lätikeelne nimi Bīriņi. Mõis kuulus mõnda aega Reiteritele ja Flügelnitele, seejärel oli mõisa omanik parun Karl Friedrich von Mengden, pärast teda aga krahv Ludwig August Mellin. Viimased omanikud olid Pistohlkorsid. 1925–1994 oli peahoones sanatoorium, tänapäeval asub seal hotell.
Mõisaansambel
pisi|left|Mõisa peahoone Mõisa peahoone on uusgooti stiilis uhke ehitis, tuntud ka kui Bīriņi loss (Bīriņu Pils). Arhitekt on Friedrich Wilhelm Hess. Peahoone ehitati aastail 1857–1860 August von Pistohlkorsi tellimusel. Loss on kahekorruseline, nelja torniga nurkades, keskel on kolmekorruseline risaliit. 20. sajandi algul ehitati hoone Rudolf Heinrich Zirkwitzi projekti järgi ümber, sealjuures kaotas hoone fassaad veidi oma toretsevast välimusest. Hoone on arhitektuurimälestisena muinsuskaitse all. Säilinud on mitmed mõisakompleksi kuulunud kõrvalhooned nagu tallid, veetorn, vesiveski. Mõisakompleksi juurde kuulub ka Pistohlkorside rahula. Mõisakompleks tervikuna on arhitektuurimälestis.
Peahoone ümber on mitu parki. Vanim neist kannab nime Priežkalna parks ja Mellin hakkas seda rajama 1819. aastal. Seda parki ehivad rauast väravad. Uuem on Mežaparks või Emīlijas parks ja selle rajas 19. sajandi lõpul August von Pistohlkors. Kolmas park on Ainavu parks tallide ümber. Selle pargi juurde kuuluvad linnuaed ja armunute tamm. Neljas park on lossi ja järve vahel asuv Regulārais parks, millele avaneb hea vaade lossi rõdult. Bīriņi mõisa pargid on muinsuskaitse all.
Verne Troyer
Vernon Jay "Verne" Troyer (1. jaanuar 1969 – 21. aprill 2018) oli USA filmi- ja seriaalinäitleja.
Ta sai tuntuks seriaalis "Austin Powers" Mini-Me rolliga.
Ülemine kilpnäärmeveen
Ülemine kilpnäärmeveen ehk kraniaalne kilpnäärmeveen (ladina keeles ainsuses v. thyroidea superior;vena thyroidea cranialis) on suletud südame-veresoonkonnaga loomadel pea ja kaela piirkonnas paiknev veen.
Kehtivas loomade anatoomianomenklatuuris on veeni nimetuseks kraniaalne kilpnäärmeveen.
Ülemise kilpnäärmeveeni (kraniaalse kilpnäärmeveeni) areng, anatoomia, morfoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.
Inimestel
Inimestel koguvad ülemised kilpnäärmeveenid verd kilpnäärmest, kõrist ja rinnaku-rangluu-nibujätke lihasest.
Sparone
Sparone on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos Canavese ajaloolis-geograafilises piirkonnas.
Orco orus asuva Sparone kõrgus merepinnast on 552 meetrit.
Sparone asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Haldus
Sparone piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Alpette, Canischio, Corio, Forno Canavese, Ingria, Locana, Pont Canavese, Pratiglione, Ribordone, Ronco Canavese.
Sparone halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Apparè, Bisdonio, Calsazio, Feilongo, Frachiamo, Lantigliera, Nosè, Piani, Pra' Prete, Russa, Torre, Vasario.
Chris Hardwick
Christopher Ryan Hardwick (sündinud 23. novembril 1971) on USA koomik, laulja ning filminäitleja.
Kevin James
pisi|Kevin James (2011) Kevin James (õieti Kevin George Knipfing; sündinud 26. aprillil 1965) on USA koomik, filmi- ja seriaalinäitleja.
København (laev)
pisi pisi| København oli viiemastiline parklaev.
Tapluskala
Tapluskala (Betta) on perekond väikseid mageveekalu sugukonnast Osphronemidae.
København (laev)
København ehitati 1921. aastal Šotimaa laevatehases Ramage and Fergusson. Laev ehitati Taani Ida-Aasia Kompaniile õppelaevaks.
Aastatel 1921–1928 tegi København üheksa reisi, sh kaks ümbermaailmareisi ning külastas peaaegu kõiki maailmajagusid.
København jäi kadunuks teel Buenos Airesest Austraaliasse Atlandi ookeani lõunaosas 1928. aasta detsembri lõpus või 1929. aasta jaanuaris.
Tapluskala
Liike
Perekonda kuulub umbes 65 liiki, neist paljud on värvikirevad. Kõige tuntum liik on siiami tapluskala, mis on populaarne akvaariumikala.
København (laev)
1. jaanuaril 1930 kuulutas Inglise kindlustusselts Lloyd Københavni teadmata kadunuks.
Tapluskala
Kirjeldus
Tapluskalade kehapikkus võib olenevalt liigist olla 2,5–12,5 cm. Perekonna liigid võib kudemiskäitumise järgi jagada kahte rühma: osad neist ehitavad veepiirile sülje abil õhumullidest "pesa", teised kannavad kudu suus.
Tapluskalade looduslik levila on peamiselt Tais ja Kambodžas. Neid kalu võib leida väikestes tiikides, jõgedes ja kraavides. Kuna tapluskalad on labürintkalad (neil on kopsulaadne organ, millega saavad hingata õhuhapnikku), siis suudavad nad elada ka väikese hapnikusisaldusega veekogudes.
København (laev)
Københavni mudeli valmistas aastatel 1940–1948 Eesti kuulsaim laevamudelimeister kapten Hermann Tõnissoo, kes ehitas mudeli mõõtkavas 1:75 ning pälvis selle eest mitu kõrget üleliidulist auhinda. 1971. aastal müüs kapten Tõnissoo oma mudeli 6000 rubla eest Tallinna Meremuuseumile.
Tapluskala
Kirjeldus
Tapluskalad söövad peaaegu kõike, mida leidub nende loomulikus elukeskkonnas, muu hulgas usse, sääsevastseid ja isegi väiksemaid kalu. Akvaariumis tuleks neid toita iga päev või üle päeva. Neile võib anda helvestoitu, kuivatatud või elusaid usse või spetsiaalseid tapluskaladele mõeldud toidukuulikesi.
Mitmed tapluskala liigid on tunnistatud ohustatuteks ning mõned neist on isegi hävimisohus.
Lepavahtlane
Lepavahtlane ehk lepavahustaja (Aphrophora alni) on nokaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Nicolas Malebranche
pisi|Nicolas Malebranche Nicolas Malebranche (6. august 1638 Pariis – 13. oktoober 1715 Pariis) oli prantsuse filosoof, matemaatik ja füüsik, keda tuntakse tänapäeval eelkõige okasionalismi pooldajana – see on filosoofiline õpetus, mille kohaselt pole kehaliste ja vaimsete sündmuste vahel otseseid põhjuslikke seoseid, nendevahelise kooskõla loob Jumal kooskõlastab neid igakordse sekkumisega.
Malebranche'i vaated arvatakse olevat mõjutanud Inglise idealistlikku filosoofi George Berkeleyt.
Priisle küla
Priisle (ka Väo asundus) oli küla Harjumaal. Küla jääb tänapäeval Tallinna Priisle asumi alale. Kihelkondlikult kuulus küla Jõelähtme kihelkonda.
Koktebel
pisi|Meri. Koktebel. [[Ivan Aivazovski maal.]] Koktebel (Krimmitatari keeles Köktöbel) on küla Venemaa poolt annekteeritud Krimmi idaosas, Feodossija linnaringkonnas. Asub Feodossijast 20 km edelas.
1945–1992 kandis nime Planerskoje.
19. sajandi lõpust alates on Koktebel populaarne suvituskoht.
Innokenti Smoktunovski
pisi|Innokenti Smoktunovski pisi|Innokenti Smoktunovski [[Hamlet (tegelane)|Hamleti rollis 1966. aasta Nõukogude Liidu postmargil]] Innokenti Smoktunovski (vene Иннокентий Михайлович Смоктуновский; sünninimi Innokenti Smoktunovitš, vene Иннокентий Михайлович Смоктунович; 28. märts 1925 Tatjanovka, Šegarski rajoon, Tomski oblast – 3. august 1994 Moskva) oli vene näitleja.
Punaarmeest demobiliseerus Smoktunovski 1945. aasta detsembris. Lühikest aega (1945–1946) õppis ta Krasnojarski A. S. Puškini nim. Draamateatri stuudios. Aastatel 1946–1951 töötas ta Norilski Polaarjoonetaguse Draamateatri näitlejana. 1952. aastal kolis Smoktunovski Mahhatškalasse, kus ta töötas Mahhatškala Vene Draamateatris. 1953–1954 elas ta Stalingradis, kus oli kohaliku teatri näitleja.
1955. aastal õnnestus Smoktunovskil elama asuda Moskvasse, kus ta töötas Leninliku Komsomoli nimelises Teatris ja Filminäitlejate Stuudioteatris. 1957. aastal kutsuti ta Leningradi, kus ta töötas aastatel 1957–1960 Tovstonogovi-nimelises Suures Akadeemilises Draamateatris. 1960. aastal lahkus Smoktunovski teatrist ja pühendus filminäitleja tööle. Alates 1956. aastast mängis ta ligikaudu sajas filmis.
Aastatel 1972–1976 töötas ta Akadeemilises Väikeses Teatris, 1976–1994 Moskva Akadeemilises Kunstiteatris.
Valgustustihedus
Valgustustihedus (ingl k illuminance) ehk valgustatus ehk valgustustugevus on valgussuurus, mis väljendab valgustatava pinna ühikule langevat valgusvoogu.
Valgustustiheduse ühik on luks, kusjuures 1 lx = 1 lm/m2. Seega kui 1 ruutmeetri suurusele pinnale langeb valgusvoog 1 luumen, siis on selle pinna valgustustihedus 1 luks.
Valgustustiheduse definitsioon
valgustustihedus E (pinna punktis) on antud punkti sisaldavale pinnaelemendile langeva valgusvoo dΦ ja selle elemendi pindala dA jagatis:
Juhul kui valgustustihedus on pindala A ulatuses konstantne, pole vaja diferentsiaalsuurusi kasutada ja valgustustiheduse saab arvutada valemiga Seesama lihtne valem on kasutatav samuti siis, kui valgusvoog pinna eri punktides pole küll ühesuurune, kuid Φ väljendab valgusvoo keskmist väärtust.
Valgustustihedust saab avaldada ka pinda valgustava allika valgustugevuse I kaudu: kus
Arvutusnäide
Laevalgusti jaotab valgusvoo 500 luumenit ühtlaselt alumisse poolruumi (ruuminurka Ω = 2π steradiaani), siis valgustugevus selles poolruumis ja valgustustihedus valgusti all nt 1.8 m kaugusel asuva laua pinnal normaali suunas (ϑ = 0)
Kui sama valgusvooga (500 lm) valgusallikas on laualambis, mis jaotab valgusvoo 90-kraadise nurga all (vastavalt ruuminurgas Φ =1,842 sr), siis valgustugevus I = 500/1,842 = 272 cd ning valgustustihedus pinna punktis, mis on valgusallikast 0,75 m kaugusel ja kiirtekimp langeb sellesse punkti nurga all ϑ = 45° (cos 45° = 0,707),
Valgustustiheduse näiteid
Valgustustihedus
Valgustustihedust mõõdetakse luksmeetriga.
Püha Risti kirik (Sparone)
Püha Risti kirik on endine romaani stiilis katoliku pühakoda Itaalias Piemonte maakonnas Torino suurlinnapiirkonnas Sparones.
Kastellist ja vanadest kindlustustest on säilinud vaid varemed. Restaureerimistööde käigus on kastellis asuvast Püha Risti kirikust tulnud päevavalgele olulisi 14. sajandi II poole gooti stiilis freskosid.
Pariisi kliimakokkulepe
Pariisi kliimakokkulepe on rahvusvaheline leping, mille võtsid 2015. aasta detsembris toimunud Pariisi kliimakonverentsil (COP 21) vastu 195 riiki kliima soojenemise pidurdamiseks. Kokkulepe allkirjastati 22. aprillil 2016 ning Euroopa Liit ratifitseeris selle 5. oktoobril 2016. Kokkulepe näeb ette globaalst tegevusplaani ohtlike kliimamuutuste ärahoidmiseks, eesmärgiga hoida ülemaailmne keskmine temperatuuri tõus tunduvalt alla 2 °C. Selleks lasub riikidel kohustus võtta meetmeid oma saastenumbrite (õhku paisatavate kasvuhoonegaaside heitkoguste) tuntavaks vähendamiseks.
1. juunil 2017 teatas USA president Donald Trump, et kavatseb Pariisi kokkuleppest taanduda. Tema otsus pälvis palju kriitikat, juba samal päeval sõlmisid California, New Yorgi ja Washingtoni osariigid alliansi (United States Climate Alliance), millega järgmisel päeval liitusid veel kuus osariiki, 5. juunil veel kolm osariiki ja Puerto Rico. Ka veel kümne osariigi kubernerid ning Washingtoni linnapea avaldasid toetust Pariisi kokkuleppele.
Vahtramäe tee
Vahtramäe tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Mähe asumis. Vahtramäe tee algab Lehiku teelt, ristub Ranniku tee, Leedri tee ja Keskteega ning lõpeb seejärel umbtänavana. Vahtramäe tee on üldjoontes lõunaedela-põhjakirde suunaline ja ligikaudu 650 meetri pikkune.
Vahtramäe tee sai nime 20. septembril 2000. Tänav on nime saanud Vahtramäe talu järgi.
Étienne Bally
Étienne Bally (17. aprill 1923 Vénissieux – 10. jaanuar 2018 Vénissieux) oli prantsuse kergejõustiklane, sprinter.
Chuck McCann
pisi|McCann, 2013 Chuck McCann (õieti Charles Jonathan Thomas McCann; 2. september 1934 Brooklyn, New York – 2. aprill 2018 Los Angeles) oli Ameerika Ühendriikide näitleja.
Oktoober 2021
Oktoober 2021, kroonika
2021. aasta oktoober algas reedel ja lõppes 31 ööpäeva pärast pühapäeval.
Soovõha tee
Soovõha tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Mähe asumis. Soovõha tee algab Lehiku teelt ja lõpeb Ranniku teel. Soovõha tänav on lõunaedela-põhjakirde suunaline ning ligi 340 meetri pikkune.
Soovõha tee sai nime 20. septembril 2000. Tänav on saanud nime lodutaime soovõha järgi.
Carl Reiner
Carl Reiner (20. märts 1922 Bronx – 29. juuni 2020 Beverly Hills) oli USA näitleja, lavastaja, ja produtsent.
Liikluspsühholoogia
Liikluspsühholoogia on psühholoogia haru, mis uurib psühholoogiliste protsesside ja liiklejate käitumise vahelisi seoseid. Üldiselt püüab liikluspsühholoogia rakendada psühholoogia teoreetilisi aspekte liikluse parandamiseks, aidates välja töötada ja rakendada vastumeetmeid õnnetuste tekkimisele ning püüab läbi hariduse ja liiklejate motivatsiooni ka soovitud käitumisi suunata.
Hindamaks õnnetuses osalemise põhjuseid ning nende erinevusi, uuritakse käitumist sageli koos õnnetuste uurimisega. Liikluspsühholoogid eristavad juhi käitumise kolme motivaatorit: põhjendatud või plaanipärane käitumine, impulsiivne või emotsionaalne käitumine ning harjumuslik käitumine. Lisaks kasutatakse ka psühholoogia sotsiaalseid ja kognitiivseid rakendusi (nagu näiteks kehtestamine), liiklusohutuse kampaaniaid ja teraapiate ning rehabilitatsiooniga seotud programme.
Liikluspsühholoogia kui teadusharu rakendab ka mahukaid teooriaid psühholoogia tunnetuslikest, sensomotoorsetest ja neuroloogilistest aspektidest. Teel liiklejate kogemuse ning tegevuste mõistmiseks uuritakse suurt hulka erinevaid tegureid: tähelepanu, mälu, ruumiline tunnetus, kogenematus, stress, joovastus, tähelepanu hajutavad/ebamäärased stiimulid, väsimus ja kõrvalised tegevused (telefonivestlused).
Käitumise uurimine
Käitumise uurimine liikluspsühholoogias tegeleb sageli selliste teemadega nagu motivatsioon, isiksus, soolised erinevused, harjumused, liigne kindlus, vanuse ja oskuste erinevused, tähelepanu ning liiklusreeglite vastu eksimine.
Probleeme aitab kontseptualiseerida käitumise tegurite rühmitamine teguriteks, mis juhtumisvõimet vähendavad, ja teguriteks, mis riskikäitumist soosivad. Täiendavalt on võimalik neid jagada veel ka lühi- ja pikaajalise mõjuga teguriteks. Kontseptualiseerimine võib aidata kaasa käitumise muutmise prioriteetide väljaselgitamisele.
Liikluskeskkond võtab arvesse asukohta, ajalisi piire, elanikkonda ja ohte, mis võivad liiklejale mõjuda. Need keskkonnategurid põhjustavad liiklejatele surmaga lõppeda võivaid ohtusid ja riske. Sõitmine pimedates oludes märjal ja kitsal teel kujutab endast juhtidele oluliselt suuremat ohtu kui päikeselisel päeval hea nähtavusega teel sõitmine. Tegemist on vaid ühte tüüpi teega seotud õnnetustele mõjuva teguriga, mida Sullman detailsemalt kirjeldab:
Juhi vanuse, isiksuseomaduste, temperamendi, stressi ja kogemuste varieeruvus mõjutavad sõidukiirust, juhtimist ja tehtavaid otsuseid. Sageli kasutavad sõidukite juhid juhtimisega seotud otsuste tegemisel võimaliku riski kompenseerimist, mis aga muutub koos joobeastme muutumisega. Mõned juhtide poolsetele vigadele ja avariide toimumisele omistatud peamised tegurid on alkoholi ja narkootikumide kasutamine, erksus ja väsimus, tähelepanu hajumine ja keskendumine.
Õnnetusjuhtumite uurimine
Lisaks käitumise uurimisele on liikluspsühholoogia üks osa ka õnnetusjuhtumite uurimine. Tegemist on teadusharuga, mis uurib juhtimise metoodikat, individuaalseid erinevusi, isiksuseomadusi, ajutist võimetust, juhti kui informatsiooni töötlejat (sisaldab taju ning reaktsiooniaegu), inimtegurit kiirteedel juhtunud õnnetustes ning jalakäijatega seonduvat (jalakäija haavatavuse identifitseerimine, õnnetuste põhjused ja nende ennetamine).
Inimtegurid
Transpordipsühholoogias mängib suurt rolli liikluses osaleja vaatlemine. Ehkki liiklusohutust mõjutavad paljud välised tegurid, on ka seesmised tegurid olulised. Mõned neist teguritest on järgmised:
Neuropsühholoogia
Üks liikluspsühholoogia peamisi uurimisteemasid on aju erinevate osade (piirkonnad, võrgustikud) seostamine sõiduki juhtimisega seotud käitumistega. Juhtimissimulatsioonide käigus on leitud seitse eraldi võrgustikku, millel on tähtsus sõitmisega seotud neurofüsioloogiliste protsesside jaoks. Nagu Porter oma töös on visandanud, on igal võrgustikul on oma ainulaadne funktsioon: näiteks parieto-oktsipitaalne vagu on seotud visuaalse jälgimisega, motoorne korteks ja väikeaju piirkonnad aga üldisema motoorse kontrolli ja motoorse planeerimisega.
Neuropsühholoogilisi protsesse ja juhtimist seostades parandatakse võimet saada aru vigadest, arengust ja ohutusest. Motoorsete ja väikeaju võrgustike osalemist juhtimises kinnitasid Calhoun, Pekar ja Pearlson (2004). Uurides alkoholi kogust ja selle mõju neuropsühholoogilistele protsessidele, leiti, et suuremad alkoholikogused tekitasid suurema tõenäosuse suure kiirusega sõitmiseks ja suurendasid kiiruspiirangu ületamise juhtude arvu.
Psühholoogiline hindamine, nõustamine ja rehabilitatsioon
Rehabilitatsiooninõustamine on mitmeastmeline protsess – kuna endast sõltuvaks saamiseks tuleb läbida mitu sammu. Sõidukijuhi rehabilitatsioonispetsialist on isik, kes "planeerib, töötab välja, koordineerib ja viib läbi juhtimisega seotud teenuseid puuetega isikutele". Need spetsialistid võivad olla füüsilise teraapia, kinesioteraapia, psühholoogia ja sõiduõpetaja taustaga.
Sõidukijuhti on vaja hinnata mitmest aspektist lähtuvalt. Kliiniline hindamine sisaldab haigusloo, sõidukite juhtimise ajaloo ja vajaduste analüüsi. Haigusloo hindamisel on kriitilisteks aspektideks järgmised kriteeriumid: nägemise ja taju hindamine (liikumisulatus, motoorne tugevus, koordinatsioon, aistingud ja reaktsiooniaeg) ning kognitiivne hindamine.
"Algne sõidukijuhi hindamine võib kesta ühest nelja tunnini, sõltuvalt kliendi puuetest ja juhtimisega seotud vajadustest. Pärast kliinilist hindamist teevad kliendid läbi liikluses toimuva hindamise: kas nad vastavad riigipoolsetele minimaalsetele nõuetele tervise ja nägemise koha pealt ning kas kliendil on kehtiv juhiluba". See hindamine viiakse läbi vastavas sõidukis, mis on varustatud spetsialisti jaoks paigaldatud teise piduri, peeglite ning mistahes muu vajaliku lisavarustusega.