cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Leeder
Kirjeldus
Leedri perekonda kuuluvad kõrged põõsad, madalad puud või rohttaimed, millel on paaritusulgjad vastakuti liitlehed. Leedri võrsetel ja okstel on lai ning pehme säsi. Õied on väikesed, kolmetised, neljatised või viietised. Õied asetsevad rohkeõielistes ebasarikates või pööristes. Vilju kuulub luuviljade klassi.
Eesti liigid
Eestis kasvatatakse ilupõõsana kaht liiki, mis on juba 17. sajandist metsistunud ja naturaliseerunud :
Paljundamine
Leedrit saab paljundada seemnetega või vegetatiivselt - puitunud pistikutega ja haljaspistikutega.
Antisemitism
Antisemitism on termin, mida kasutatakse tähistamaks vaenulikkust juutide suhtes, mis tuleneb vastumeelsusest nende religioossele, kultuurilisele või etnilisele taustale.
Ajalooliselt on antisemitism avaldunud mitmel viisil.
Adolf Hitleri juhitud Saksamaal (1933–1945) oli antisemitism riigi ametlik poliitika, mille käigus toimus juutide massiline tagakiusamine ja füüsiline hävitamine (holokaust).
Tagakiusamine
Antud loendis on riigid ja piirkonnad, kust on juute eri aegadel välja aetud või täielikult riigist minema aetud. Lahkujad kuulusid enamuses Sefaradi juutide (Lääne-Euroopa piirkonnas) hõimkonda, kes olid pärit Hispaaniast ja Portugalist. Venemaal oli enamikus tegemist aškenazi juutidega. Pärast 15.–17. sajandit jäid Euroopas ülekaalu idast, sealhulgas Venemaalt ja Leedu suurvürstiriigist välja rännanud aškenazi juudid.
2009. aastal Iisraeli diasporaaministeeriumi korraldatud küsitluse andmeil arvas 42 protsenti Saksamaal küsitletuist, et "juudid kasutavad minevikku ära raha väljapressimiseks". Väitega nõustujate protsent oli kõrgeim Poolas ja Hispaanias. Juudi Agentuuri 2009. aasta raporti kohaselt oli 2009 suurem arv antisemiitlikke intsidente kui ühelgi senisel aastal pärast Teist maailmasõda. Agentuuri hinnangul kasvab antisemitism nii vasak- kui ka parempoolsete seas.
Uruguay jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel
Uruguay jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel
Kahekordne maailmameister Uruguay pääses maailma jalgpalliareenile taas pärast 12 aastast vaheaega, lunastades endale MM-i pääsme kõigist meeskondadest viimasena. Jäädes Lõuna-Ameerika valiksarjas viiendale kohale, tuli uruguaylastel teel finaalturniirile alistada play-off-mängudes ka Austraalia.
Peatreener
Victor Pua
Vaata ka
Uruguay jalgpallikoondis 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
Mikrofüüdid
Mikrofüüdid on väikesed veetaimed, mille all tavaliselt mõeldakse mikroskoopilisi vetikaid. Mikrofüütide elukeskkond võib olla kas mage- või mereveeline.
Martti Preem
Martti Preem (sündinud 5. juulil 1949) on eesti arhitekt.
Preem töötas TRÜ Tartu linna kompleksuurimise laboratooriumi vanemteadurina (1981–1988) ja RUPI Eesti Ehitusmälestiste Tartu osakonna vanemarhitektina (1988–1991). Seejärel oli ta Tartu linnaaarhitekt (1991–1995) ning Tartu Ülikooli arhitekt (1996–2000 ja 2002–2005).
Novembrist 2000 kuni 2001. aasta lõpuni töötas Pärnu linnaplaneerimise osakonna juhatajana, olles osalise koormusega edasi Tartu Ülikooli arhitekt. Aastast 2005 kuni novembrini 2011 töötas ta Tallinna Linnaplaneerimise Ameti üldplaneeringute osakonna juhatajana. Pärast seda on töötanud Maa-ameti planeeringute osakonna juhatajana.
Valiti 1988 Tartu linnavolikogusse, oli seal elukeskkonnakomisjoni esimees. Tartu Rotary klubi üks taasasutajatest 1992, klubi president 1994–1995. Praegu Nõmme-Tallinna Rotary klubi auliige.
Isiklikku
Tema ema on lastearst Heljo Preem ja isa on tippjuht Kaljo Preem. Vanaisa Konrad Preem (Brehm) oli pedagoog.
Natsionaalbolševism
Natsionaalbolševism on sünkretistlik ideoloogia, mis rajaneb bolševismil ja fašismil. Natsionaalbolševism tugineb vasakul tiival Karl Marxi ja Vladimir Lenini, paremal tiival Julius Evola ja Benito Mussolini ideedele. See ideoloogia üritab endas ühitada sotsiaalse võrdsuse, korporatiivse majandusmudeli, geopoliitika ja impeeriumi idee. Sageli peavad natsionaalbolševikud oma ideoloogiat kolmandaks teeks sotsialismi ja kapitalismi vahel (analoogselt sotsiaaldemokraatide ja fašistidega).
Natsionaalbolševismi ei tohi samastada natsionaalsotsialismiga, kuna kahe liikumise rõhuasetused ning rahvuse ja rassi kontseptsioonid on väga erinevad. Natsionaalbolševismi jaoks ei ole rahvuse või rassi geneetiline aspekt oluline, tähtsustatakse hoopis nende geopoliitilist ja kultuurilist mõõdet. Nii on näiteks Natsionaalbolševistlik Partei alati rõhutanud, et venelane on sõltumata oma päritolust iga inimene, kes tunnetab ennast ise venelasena ja samastub vene kultuuriga. Seega ei ole natsionaalbolševism kui ideoloogia rassistlik ega antisemiitlik, kuigi osa natsionaalbolševismi teoreetikuid on isiklikult selliseid seisukohti evinud.
Natsionaalbolševismi ühe juhtiva teoreetiku Aleksandr Dugini hinnangul on seda poliitilist suunda kõige lihtsam määratleda Karl Popperi avatud ja suletud ühiskonna teooriat kasutades. Natsionaalbolševism näeb ennast avatud ühiskonna vaenlasena. Lihtsustatult on Popperi teooria kohaselt avatud ühiskonna vaenlased need, kes esitavad üksikisikule ja tema kesksele rollile vastukaaluks erinevad Absoluudil põhinevad mudelid. Natsionaalbolševism juhindub idealismist, vastandades ennast materialismile, individualismile ja subjektivismile ning nendega seotud ideoloogiatele (liberalism, sotsialism, sotsiaaldemokraatia, jpt).
Natsionaalbolševismi teooria kujunes peaasjalikult välja 1920. aastatel Venemaal ja Saksamaal. Selle teoreetikute hulka loetakse Ernst Niekischit, Otto Strasserit, Nikolai Ustrjalovit, teatud määral ka Ernst Jüngerit tema konservatiivse revolutsiooni teooriaga. Kaasajal on silmapaistvaimad natsionaalbolševismi idee kandjad olnud Aleksandr Dugin, Eduard Limonov, Jean-Francois Thiriart ja Thomas Sutter.
Sirp ja vasar
thumb|Sirp ja vasar, nagu see oli [[NSV Liit|NSV Liidu lipul]] thumb|Nõukogude Liidu lipp Sirp ja vasar (☭) on kommunismi ja kommunistlike parteide sümbol, mis algselt tähistas töölisklassi ja talurahva liitu.
Ulpianus
Domitius Ulpianus (170 pKr – 223 pKr) oli Rooma jurist. Ta oli Şūrist linna ning Rooma riigi kodanik. Ta oli Papinianuse juristide volikogu liige. Ulpianus oli üks Severuse dünastia (193–235 pKr) juhtivaid intellektuaale. Ulpianuse Libri ad edictum ediktid on säilinud ainult katkenditena. Corpus iuris civilis on kokku pandud Ulpinianuse kirjutiste põhjal.
Sirp ja vasar
Sümbol on hästi tuntud Nõukogude Liidu punalipult, kus see tähistas ka töörahva võimu.
Ulpianus
Elulugu
Ulpianus oli Rooma jurist ja imperaatorlik ametiisik, kelle kirjutised moodustasid ühe kolmandiku Bütsantsi keisri Justinianus I mahukast Digestast (kreeka keeles Pandectae). Tema andis õigusele tähenduse "headuse ja õigluse kunst". Lucius Septimius Severusee (valitses 193–211) valitsusajal allus Ulpianus Papinianusele, kes oli pertoriaanide prefekt (keisri ülemnõunik ja ülemihukaitsja). Sel ajal kirjutas Ulpianus märkmeid Papinianuse tööde kohta. Hiljem töötas Ulpianus keiser Caracalla heaks ning Severus Alexanderi võimu ajal töötas Ulpianus pretoriaanide prefektina (222–223), kuni alluvad ohvitserid ta mõrvasid. Mitte ükski tollane jurist ei rääkinud oma kodulinnast nii, nagu Ulpianus rääkis Şūrist. Tema side oma kodulinnaga oli vastastikune: linnast on leitud sammas, kuhu on graveeritud tema nimi. Ulpianus kirjutas palju õigusteaduslikke tekste, tehes seda puhta ja elegantse stiiliga. Nagu ka Papinianus, oli ta väga intelligentne toimetaja ja olemasolevate ideede tõlgendaja, mitte klassikaline õigusteadlane nagu Marcus Antistius Labeo. Ta suuremad tööd on Libri ad Sabinum 'i kommentaarid (51 raamatut, mis tõlgendavad tsiviilõigust; poolik) ja Libri ad edictum (81 raamatut pretoriaanide ediktidest). Justinianuse kompilaatorid, keda juhtis Tribonianus, toetusid suuresti nendele töödele teistele Ulpinianuse uurimustele ja monograafiatele. Töö, mida kutsutakse Tituli ex corpore Ulpiani, Epitome Ulpiani või Regulae Ulpiani, ei kuulu enam teadaolevalt talle.
Sirp ja vasar
Varem on seda sümbolit kasutatud Tšiili peesol (alates 1895). Sirp ja vasar on alates 1919. aastast sümbolitena kasutusel ka Austria vapil.
Ulpianus
Tegevus
Pole täpselt teada, kuidas Ulpianuse karjäär alguse sai ning kus või kelle käe all ta õigusteadust õppis, kuid tema karjääri võib jagada kolmeks perioodiks: Septimius Severuse valitsusaeg, Caracalla  ja Macrinuse valitsusajad ning viimasena Elagabalusi ja Severus Alexanderi valitsusajad. Vahemikus 202–209 aitas Ulpianus koostada Septimius Severuse ning Caracalla käskkirju. Aastatel 213–217, Caracalla ja Marcinuse võimu ajal, koostas Ulpianus Rooma õiguse uue versiooni. Ulpianus jaotas õiguse kolmeks osaks: ius naturale (loomuõigus), ius gentium (rahvaste õigus) ja ius civile (kodanike õigus). Ulpianus jagab õiguse avalikuks ja tsiviilõiguseks huvide arusaama järgi. Kõik, mis kaldub riigi huvi poole, esindab ad statum rei Romanae – kuulub avalikkusesse; kõik, mis kaldub ad singulorum utilitatem 'i poole – eraõigusesse.
Septimius Severuse valitsusaeg
Oletatakse, et Ulpianus praktiseeris advokaadina enne aastaid 202/203. Lisaks on arvatud, et ta alustas oma karjääri preetori või isegi Papinianuse kaasistujana. Kolmas oletus Ulpianuse varajase karjääri kohta on, et ta töötas prokuraatorina Gallias. On kindlaks tehtud, et Ulpianus töötas aastatel 202–209 palvekirjade assistendi/sekretärina. Ulpianuse karjääri alguspäevaks peetakse 30. augustit 202. Sellest päevast on pärit esimene käskkiri, mida saab seostada tema koostatud tekstiga.
Caracalla ja Macrinuse valitsusajad
Ulpianuse kirjutised Caracalla valitsusajal, eriti selle alguses, viitavad valitseja ning juristi heale läbisaamisele. Ulpianuse järgnevat karjääri, eriti tekste aastatel 213–217, iseloomustab kõige paremini tema lähedus keisri perekonnaga. Ulpianuse elutöö valmis põhiliselt viie aasta jooksul Caracalla valitsusajal, aastatel 213–217. Oma kirjutistes väljendas ta muret avaliku halduse pärast, millest ta kirjutas rohkem kui keegi teine. Tema kirjutistest selgub, et ta toetas kodakondsusõiguse laiendamist. 212. aastani kehtis Rooma õigus ius gentiumi ehk rahvaste õiguse üle. 212. aastal avaldatud Antoniuse konstitutsioon deklareeris, et kõik Rooma aladel elanud inimesed said samad õigused, mis Rooma kodanikud. Seetõttu oli uutele ja vanadele Rooma kodanikele vaja selget kirjeldust üldisest õigusest, mille subjektideks nad olid saanud. Siinkohal tuli appi Ulpianus, kes oli selleks kvalifitseeritud ning kellel olid head teadmised provintsisisesest haldusest. Caracalla tapnud Macrinus tõusis võimule 217. aastal. On arvatud, et mingil hetkel Macrinuse pagendas Ulpianuse.
Elagabalusi ja Severus Alexanderi valitsusaeg
Ulpianuse tegevusest Elagabalusi valitsusajal pole palju teada. Ilmselt polnud ta sel ajal ametis, arvatavasti Elagabalusi nõudmisel. Aastal 222 tegi keiser Severus Alexander Ulpianusest ülempreetori. Aastal 223/224 mõrvasid mässavad sõdurid Ulpianuse.
Teosed
Põhiliselt on Ulpianuse tegevusest teada tänu tema enda kirjatükkidele, mida on säilinud umbes 300 000 sõna, mis on kõigest kaheksandik algsest materjalist. Põhiliselt olid Ulpianuse kirjutised loodud keiser Caracalla võimu ajal. Kirjatükid on seotud Caracalla konstitutsiooniga ja tema surnud, kuid jumalikustatud isaga.
Kuulsamad ütlused
"Iustitia est constans et perpetua voluntas ius suum cuique tribuendi. Iuris praecepta sunt haec: honeste vivere, alterum non laedere, suum cuique tribuere" - Õiglus on pidev ja alatine soov anda igaühele seda, millele tal õigus on. Need on seaduse ettekirjutused: elada ausalt, mitte kedagi kahjustada ja anda igaühele temale õigusega kuuluv osa.
"Latius est impunitum relinqui facinus nocentis (quam innocentem damnari)" - On parem jätta kuritöö süüdlane karistuseta kui mõista hukka süütu
"Dura lex sed lex" - Seadus on karm, aga see on seadus.
Kuslapuu
Kuslapuu (Lonicera) on uniohakalaadsete seltsi kuslapuuliste sugukonda kuuluv põõsaste perekond.
Teaduslikult kirjeldas kuslapuud esimesena Carl von Linné. Ladinakeelse nime sai ta saksa botaaniku Adam Lonitzeri (1528–1586) järgi, kes avaldas oma teosed ladina keeles nime Adamus Lonicerus all.
Maailmas kasvab umbes 180 liiki kuslapuid, neist sadakond Hiinas. Euroopas, Indias ja Põhja-Ameerikas kasvab igaühes looduslikult umbes 20 liiki kuslapuid.
Mitut liiki kuslapuid kasvatatakse ilutaimena. Eriti mõjusad on nad rühmades, näiteks alleena.
Mõned kuslapuud on muutunud invasiivseks, kui neid on viidud kasvama väljapoole looduslikku levilat, näiteks Põhja-Ameerikasse või Uus-Meremaale. Niisugused on näiteks jaapani, Maacki, Morrow' ja tatari kuslapuu.
Kuslapuu (harilik kuslapuu ja sinine kuslapuu) oli Eesti 2016. aasta puu.
Kuslapuu perekond jaotaktase kaheks alamperekonnaks :
Välimus
Kuslapuu lehed on 1–10 cm pikad, lihtsad ja ovaalsed. Leheseis on vastak. Enamik taimi on heitlehised, aga mõned, mis kasvavad ilma talveta kliimas, on ka igihaljad. Vastakuti asuvad lehed võivad omavahel kokku kasvada.
Paljudel kuslapuudel on magusalt lõhnavad kahekülgse sümmeetriaga õied, mis sisaldavad magusat söödavat nektarit. Õied on heledad: valged, roosad, kollased või helesinised. Õielehti on viis. Enamik õisi kasvab kahekaupa ja sellepärast paiknevad ka valminud viljad oksal tavaliselt kahekaupa. Pole haruldane, et naaberviljad omavahel kokku kasvavad.
Kuslapuu vili on punane, sinine või must kerajas või pikergune mari, milles on mitu seemet. Enamik kuslapuid on mürgiste või söödamatute viljadega. Erandiks on sinine kuslapuu, mis kasvab looduslikuna ka Eestis.
Liike
pisi|[[Ripsmeline kuslapuu]] pisi|[[Jaapani kuslapuu viljad]] pisi|[[Igihaljas kuslapuu]] pisi|[[Tatari kuslapuu]] pisi|[[Sinine kuslapuu|Sinise kuslapuu viljad]] pisi|[[Söödav kuslapuu|Söödava kuslapuu sort 'Goluboje Vereteno']]
Ping (programm)
Ping on arvutivõrgu võrguühenduse diagnostikaprogramm, mille abil IP-võrgus hinnatakse hosti (serveri või muu võrguseadme) ligipääsetavust programmi käivitanud arvutist, samuti pakettide edastamiseks kuluvat aega. Programmi autor on Michael John Muuss.
Tööpõhimõte
Pingi töö põhineb ICMP-protokollil. Sihtseadmele saadetakse ICMP echo request 'i pakett, millele oodatakse vastavat vastuspaketti echo response. Enamasti teostatakse päringut korduvalt. Ping arvutab saadetud ja vastuseks saadud pakettide ajaintervallide ja saadud pakettide sageduse alusel pakettide edastamiseks kulunud aja ja kaoprotsendi. Programmi töö lõppemisel kuvatakse ka kokkuvõttev statistika. Saadetud päringutele ei pruugi mitmel juhul vastust tulla, näiteks puudub töötav võrguühendus seadmeni, seade on välja lülitatud, seadmes on keelatud päringutele vastata või on võrguseadmetel keelatud ICMP-päringuid vahendada.
Päringu vastuse vormi selgitus
Päringu vastus sõltub programmi käivitamise platvormist ja programmi käivitamise parameetritest. Vastuse üks võimalik vorming on:
Candace Pert
Candace Beebe Pert (26. juuni 1946 Manhattan, New York – 12. september 2013 Potomac, Maryland) oli eesti juurtega Ameerika Ühendriikide neuroteadlane.
Ta on esinenud filmis "What the BLEEP Do We Know".
Zhang Hao
Zhang Hao (张昊 (traditsioonilises kirjas 張昊, pinyin 'is Zhāng Hào); sündinud 6. juulis 1984 Harbinis) on Hiina meesiluuisutaja, paarissõitja, kelle partner on Zhang Dan.
Zhang Hao hakkas Zhang Daniga paaris uisutama 1997. Nad ei ole omavahel sugulased.
Juba esimesel hooajal, 2000 tulid nad Hiina meistrivõistlustel hõbemedalile Pang Qingi ja Tong Jiani järel (Hiina tugevaim paar Shen Xue ja Zhao Hongbo ei osalenud) ning Saksamaal Oberstdorfis toimunud juunioride MM-il kahe Ukraina ja ühe Venemaa paari järel neljandaks.
2001 tulid Zhangid Hiina meistrivõistlustel Shen–Zhao ja Pang–Tongi järel kolmandad. Juunioride maailmameistrivõistlused toimusid Sofias ja Zhangid tulid seal juunioride maailmameistriks Yuko Kawaguchi ja Aleksandr Markuntsovi ees.
2002 oli Hiina meistrivõistlustel paarissõidus paremusjärjestus samasugune kui eelmiselgi aastal. Zhangid ei osalenud juunioride maailmameistrivõistlustel, küll aga arvati Hiina koondisse nelja maailmajao meistrivõistlusteks, kus osalesid kogu maailma parimad iluuisutajad peale eurooplaste. Need toimusid Lõuna-Koreas Jeonjus. Põhjaameeriklased ei olnud kohal tugevaimas koosseisus ja Zhangidel õnnestus saada kolmas koht (Pang ja Tong võitsid). Järgnesid 2002. aasta taliolümpiamängud USA-s Salt Lake Citys, kus Zhangid jäid Hiina paaridest kolmandale ja üldarvestuses 11. kohale. Shen ja Zhao said pronksmedali, Pang ja Tong olid 9. Sealjuures lühikava järel edestasid Zhangid Pangi ja Tongi. Järgnesid maailmameistrivõistlused Jaapanis Naganos, kus Shen ja Zhao tulid maailmameistriteks, Pang ja Tong 5. ning Zhang ja Zhang 9. kohale.
2003 tulid Zhangid Hiina meistriteks, kui kaks tugevamat paari ei osalenud. Nelja maailmajao meistrivõistlused toimusid Pekingis ja Hiina sai paarissõidus kolmikvõidu. Shen–Zhao võitsid Pang–Tongi ja Zhangide ees. Järgnesid juunioride maailmameistrivõistlused Tšehhimaal Ostravas, kus Hiina sai kaksikvõidu ja Zhangid tulid maailmameistriteks. Seejärel tuli täiskasvanute MM Washingtonis, kus Zhangid saavutasid 6. koha. Võtsid Shen–Zhao kahe Venemaa paari ees (Tatjana Totmjanina ja Maksim Marinin ning Maria Petrova ja Aleksei Tihhonov), Pang–Tong olid 4. kohal.
thumb|Zhangid tulid 2004. aasta MM-il 4. kohale. 2004 tulid Zhangid Hiina meistrivõistlustel Pang–Tongi järel teiseks (Shen–Zhao ei osalenud). Nelja maailmajao meistrivõistlustel Kanadas Hamiltonis saavutasid Pang–Tong ja Zhangid kaksikvõidu. Maailmameistrivõistlused toimusid Saksamaal Dortmundis ning võitsid Totmjanina–Marinin Shen–Zhao ja Pang–Tongi ees. Järgnesid Petrova–Tihhonov ning Zhangid. Sel aastal kutsuti Zhangid esimest korda ka Grand Prix' finaali USA-sse Colorado Springsi, kus paremusjärjestus oli pisut teine: Shen–Zhao võitsid Totmjanina–Marinini ja Petrova–Tihhonovi ees, Zhangid olid Pang–Tongi järel viimased, kuuendad, ehkki edestasid Pang–Tongi lühikava järel.
2005–2007 Zhangid Hiina meistrivõistlustel ei osalenud. Küll läksid nad 2005. aasta taliuniversiaadile, kus osales 6 paari: Hiinast, Venemaalt ja Ukrainast igaühest kaks. Zhangid tulid maailma üliõpilasmeistriks Tatjana Volossožari ja Stanislav Morozovi ees. Nelja maailmajao meistrivõistlustel Lõuna-Koreas Gangneungis osales 8 paari ja Hiina sai kaksikvõidu. Zhangis suutsid koguda 181,61 punkti ja esimest korda Pangi ja Tongi (177,80) edestada. Maailmameistrivõistlused toimusid Moskvas ja seal sai Venemaa kaksikvõidu: Totmjanina–Marinin võitsid (198,49) Petrova–Tihhonovi ees (188,21). Shen–Zhao katkestasid. Zhangid suutsid taas Pang–Tongist paremad olla ja võtta pronksmedali (vastavalt 180,22 ja 177,33). Grand Prix' finaalis Pekingis võitsid Shan–Zhao 206,54-ga, järgnesid Petrova–Tihhonov (187,32) ja Pang–Tong (173,66). Zhangid jäid 5. kohale (172,50).
thumb|Zhangid võitsid 2007 Skate Canada. 2006. aasta Grand Prix' finaalis võitsid Totmjanina–Marinin (193,60), järgnesid Zhangid (186,12). Petrova–Tihhonov said 4. ja Pang–Tong 6. koha. 2006. aasta taliolümpiamängudel Itaalias Torinos tulid olümpiavõitjateks Totmjanina–Marinin 204,48 punktiga. Järgmised kohad läksid Hiinale ja esimest korda elus suutsid Zhangid (189,73) edestada nii Shen–Zhaod (186,91) ja Pang–Tongi (186,67). Järgnesid Petrova–Tihhonov (181,69), kes vabakavas äpardusid. Kohe pärast olümpiat Totmjanina ja Marinin loobusid spordist. Kanadas Calgarys tulid maailmameistriteks Pang–Tong (189,20) Zhangide ees (186,42), pronksmedal läks Petrovale ja Tihhonovile (186,22), Shen ja Zhao ei oaslenud.
2007. aasta Grand Prix' finaali võitsid Shen–Zhao 203,19-ga, järgnesid Aljona Savtšenko ja Robin Szolkowy (180,67) ning Zhangid (175,93). 2007. aasta taliuniversiaad korraldati Torinos ja paarissõidus osales üksnes 5 paari. Zhangid kaitsesid 181,87 punktiga kindlalt tiitlit, järgnesid Tatjana Volossožar ja Stanislav Morozov 150,20-ga. Maailmameistrivõistlused toimusid Tokios ja Hiina sai kaksikvõidu: Shen ja Zhao võitsid 203,50-ga Pang–Tongi (188,46) ja Savtšenko–Szolkowy (187,39) ees. Järgnesid Volossožar–Morozov (173,62), Zhangid olid alles viiendad (173,39). Neil ebaõnnestus lühikava täielikult ja pärast seda olid nad alles 10. kohal.
2008 tulid Zhangid Pang–Tongi ees Hiina meistriteks. Grand Prix' finaalis võitsid Savtšenko ja Szolkowy (199,23) Zhangide (191,20) ja Pang–Tongi (185,13) ees. Nelja maailmajao meistrivõistlused toimusid Lõuna-Koreas Goyangis tuli Hiinale kaksikvõit ja Pang–Tong võitsid 187,33-ga Zhangide (181,84) ees. Rootsis Göteborgis tulid maailmameistriteks Savtšenko–Szolkowy 202,86 punktiga Zhangide (197,82) ees, aga Volossožar ja Morozov olid 9.
thumb|Zhang Dan ja Zhang Hao (2009) 2009 ja 2010 Zhangid Hiina meistrivõistlustel ei osalenud. 2009. aasta taliuniversiaad peeti Zhangide kodulinnas Harbiinis ja nad tulid kolmandat korda järjest maailma üliõpilasmeistriteks. Nende edu järgnevate ees oli mäekõrgune (Zhangid 195,32, hõbemedal 146,10 punktiga). Osales 3 paari Hiinast ja 4 mujalt maailmast. Grand Prix' finaal toimus Goyangis ja Hiinasse tuli kaksikvõit. Pang–Tong kogusid 191,49, Zhangid 188,22, Savtšenko–Szolkowy, kes lühikava võitsid, 185,09 ja Volossožar–Morozov 175,83 punkti. Nelja maailmajao meistrivõistlused toimusid Kanadas Vancouveris ning Pang–Tong võitsid 194,94-ga, aga Hiina ei saanudki kaksikvõitu, sest Zhangid (174,98) kaotasid Jessica Dube'ile ja Bryce Davisonile Kanadast. Maailmameistrivõistlused toimusid USA-s Los Angeleses ja Savtšenko–Szolkowy võitsid 203,48 punktiga Zhangide (186,52) ees. Pang–Tong said 4. ja Volossožar–Morozov 6. koha.
2010 toimus Grand Prix' finaal Tokios. Zhangid jäid üllatuslikult 180,25 punktiga viimasele, 6. kohale. Siiski sai Hiina kaksikvõidu: Shen–Zhao võitsid 214,25 punktiga Pang–Tongi (201,86) ja Savtšenko–Szolkowy (200,38) ees. Nelja maailmajao meistrivõistlustel Lõuna-Koreas Jeonjus oli koosseis märksa nõrgem ja Zhangid saavutasid 192,22-ga kindla võidu. 2010. aasta taliolümpiamängudel Kanadas Vancouveris oli Zhangide tulemus veel parem (194,34), kuid see ei andnud enamat 5. kohast. Kaksikvõidu tõid Hiinale Shen–Zhao (216,57) ja Pang–Tong (213,31), pronksmedal läks Saksamaale (Savtšenko–Szolkowy 210,60). Pärast olümpiamänge teatasid Shen ja Zhao oma loobumist tippspordist ja järgnenud maailmameistrivõistlustel Torinos neid ei olnud. Pang–Tong tulid 211,39-ga maailmameistriteks Savtšenko–Szolkowy (204,74) ees. Zhangide punktisumma paranes veelgi (195,78), aga koht mitte (endiselt 5.)
Esimese maailmasõja väejuhtide loend
Esimeses maailmasõjas osalevate monarhistliku riigikorraga riikide sõjajõudude formaalne juht oli harilikult selle riigi monarh või tema lähisugulane:
Keskriigid
thumb|Paul von Hindenburg
Itaalia sõjalaevastik
Itaalia sõjalaevastiku juht Amedeo di Savoia-Aosta, Abruzzi hertsog (1914–1917); Paolo Thaon di Revel (1917– Itaalia sõjaväejuhid pärast Itaalia liitumist Antandi riikidega
Suurbritannia sõjamerelaevastik
Suurbritannia Sõjamereministeerium ehk Admiraliteet, mille juhi ja samas ka staabiülema ametinimetus oli inglispäraselt First Sea Lord (en). Louis Alexander Mountbatten, Battenbergi prints 1912–1914; Lord Fisher 1914–1915; Sir Henry Jackson 1915–1916; Sir John Jellicoe 1916–1917; Sir Rosslyn Wemyss 1917–1919
Prantsusmaa
thumb|Joseph Jacques Césaire Joffre
Belgia
Kindralstaabi staabiülem Cyriaque Gillain
Abaton
pisi|Abatoni asukoht templis Abaton on kreeka kultuuriruumis püha koht, kuhu kõigile või enamikule inimestele on sissepääs keelatud.
Vana-Kreekas oli ka vabas õhus paiknevaid abatone, kuhu inimestel oli minek keelatud kas koha rüvetamise vältimiseks või kaitseks jumalate viha eest.
Kreeka õigeusu kirikus nimetatakse abatoniks altariruumi, kuhu võivad siseneda ainult vastava pühitsuse saanud inimesed ning meessoost ristitavad.
Heiki Valner
Heiki Valner (sündinud 30. jaanuaril 1965 Tallinnas) on eesti ajakirjanik, ühiskonnategelane ja loomakaitsja.
Aastatel 2010–2018 oli ta Eestimaa Loomakaitse Liidu president ja 2018 asutas ta Loomapäästegrupp MTÜ, mis osutab loomadele ja lindudele erakorralist abi.
Ta on meedias kajastanud loomade väärkohtlemist Eestis ning propageerinud halastuse ja hoolivuse põhimõtteid, mille eest pälvis 2008 aastal ka UNICEFI tunnustuse. Ta on üks loomakaitseseaduse parandusettepanekute autoreist. Ta on kirjutanud loomakaitseartikleid ning võtnud sõna nii raadios kui ka televisioonis. Ta on pühade ja tähtpäevade seaduse muutmise eelnõu algataja, mille kohaselt tähistatakse septembri teisel pühapäeval vanavanemate päeva. . Ta on üks 4. oktoobril 2010 taasasutatud Eestimaa Loomakaitse Liidu asutajatest ja Eesti Doonorite Seltsi liige. Ta kandideeris 2011. aasta Riigikogu valimistel sõltumatu kandidaadina Erakond Eestimaa Rohelised nimekirjas ja sai 417 häält. Ta kandideeris ka 2019. aasta Riigikogu valimistel Erakond Eestimaa Rohelised nimekirjas sõltumatu kandidaadina ning sai 270 häält. Oli erakonna Eestimaa Rohelised liige 6. aprillist 2007 kuni 17. jaanuarini 2011.
2020. aastal algatas ta kampaania Kalamaja hulkurkoerale Žorikule mälestusmärgi püstitamiseks. Skulptuur püstitati sama aasta 4. oktoobril ja sündmus leidis laialdast kajastamist ka välismeedias. 2020. aastal algatas ta ka kampaania "AITAB!" loomakaitseseaduse ja sellega seotud õigusaktide muutmiseks. Seda kodanikualgatust toetas 7191 inimest ning 51 organisatsiooni ja ettevõtet. Petitsioon anti Riigikogu esimehele üle 12. oktoobril.
Ühikkuup
pisi Ühikkuup on kuup, mille serva pikkus on 1 pikkusühik. Sellise kuubi ruumala on üks kuupühik, külgede kogupindala 6 ruutühikut, tahu diagonaal on √2 ja kuubi diagonaal on √3. Kuubi läbilõige mööda tahu diagonaali annab A4-formaadi proportsioonidega ristküliku.
Avahi cleesei
Avahi cleesei on liik avahi perekonda kuuluvaid indrilasi.
Sel liigil on väga väike areaal, teda leidub ainult Madagaskari idaosas.
Avahid on öise eluviisiga, puu otsas elutsevad loomad. Nad söövad noori võrseid, putukaid ja tõuke.
Liiginimi on pandud inglise näitleja John Cleese'i järgi.
Välislingid
Avahi de Cleese
Planeedi definitsioon
Planeedi definitsiooni üle on mõnda aega ägedalt vaieldud.
Olgugi et sõna "planeet" on kasutusel olnud tuhandeid aastaid, kehtestati Päikesesüsteemi planeedi ametlik definitsioon alles 24. augustil 2006 Rahvusvahelise Astronoomiauniooni peaassambleel Prahas. Enne 1990. aastate algust erilist vajadust planeedi definitsiooni järele ei olnud, sest oli teada ainult 9 planeediks nimetatud taevakeha, mis kõik kuuluvad Päikesesüsteemi.
Kui aga alates 1992. aastast avastati hulk Neptuuni-taguseid objekte, tõusis võimalike planeetide arv mitmekümneni. Alates 1995. aastast on avastatud sadu Päikesesüsteemi-väliseid planeete. Et nendel uutel planeetidel on võrreldes senituntutega suuri erinevusi (mõned on nii suured, et võiksid olla tähed, teised Kuust väiksemad), siis kerkis päevakorrale planeedi mõiste täpsustamine.
Taevakehad, mis tiirlevad ümber Päikese ja on oma gravitatsiooni tõttu ligikaudu kerakujulised, kuid ei ole oma orbiidi ümbrust puhastanud, nimetati sama otsusega kääbusplaneetideks. Et selle definitsiooni alla käib ka Pluuto, siis langes ametlike "klassikaliste" planeetide arv kaheksale.
See definitsioon ei lahendanud kõiki vaidlusküsimusi. Vaidlus planeedi definitsiooni üle nähtavasti jätkub.
Planeedi mõiste ajalugu
pisi|Arusaam planeetidest [[geotsentriline maailmasüsteem|geotsentrilise maailmasüsteemi järgi]] Sõna "planeet" on aegade jooksul tähendanud erinevaid asju. Vana-Kreekas mõeldi planeetide (asteres planētai 'rändavad tähed') all taevakehi, mis näivalt rändavad kinnistähtede sfääri suhtes. Planeetide hulka kuulusid peale viie "klassikalise" planeedi (Merkuur, Veenus, Marss, Jupiter ja Saturn) ka Päike ja Kuu ("seitse planeeti"). Sellest lähtub ka planeedi mõiste astroloogias. Mõnikord tehti siiski juba tol ajal vahet viie planeedi (ilma Päikese ja Kuuta) ning seitsme planeedi vahel.
Kui geotsentriline maailmasüsteem asendus heliotsentrilise maailmasüsteemiga, arvati planeetide hulka ka Maa, Päike aga arvati planeetide seast välja. Kui Galileo Galilei 1610 avastas Jupiteri 4 kaaslast (Galilei kuud), hakati neidki planeetideks nimetama. See nimetus kanti üle ka Saturni kaaslastele Titanile (avastati 1659) ning Japetusele ja Rheale (1679). Lõpuks aga hakati neid nimetama kuudeks ehk planeetide kaaslasteks ning arvati koos Kuuga planeetide seast välja.
Aastal 1781 vaatles William Herschel, kes otsis taevast kaksiktähti, arvatavat komeeti Sõnni tähtkujus. Talle ei tulnud pähegi, et see veider taevakeha võiks olla planeet. Ent uue taevakeha orbiit oli peaaegu ringjoonekujuline ning asetses ekliptika tasandil. Lõpuks hakati seda pidama seitsmendaks planeediks ning nimetati Uraaniks.
Pluuto erineb varem teada olnud planeetidest selle poolest, et tema orbiidi kuju erineb tunduvalt ringjoonest, ta ei põhjusta olulisi häireid teiste planeetide orbiidis ning tema orbiit ei asetse ekliptika tasandil. Et Pluutot loeti planeediks, ei saanud nimetatud tunnuseid enam pidada planeedile olemuslikeks.
Väikeplaneedid
Ilmnes, et uus planeet Uraan kinnitab Bode seadust, mis esitab planeetide orbiitide suure pooltelje pikkuse sõltuvust planeedi järjekorranumbrist. Varem pidasid astronoomid seda seadust lihtsalt kokkusattumuseks, kuid Uraani puhul pidas see üllatavalt hästi paika. Et Bode seadus ennustas ka Marsi ja Jupiteri vahel asetseva planeedi olemasolu, hakkasid astronoomid seda piirkonda läbi kammima. 1. jaanuaril 1801 avastaski Giovanni Piazzi uue taevakeha Ceres, mis asetses ennustatud kohal. Cerest hakati pidama uueks planeediks.
Ent aastal 1802 avastas Heinrich Wilhelm Matthäus Olbers taevakeha nimega Pallas, teise "planeedi", mis asetseb Päikesest umbes sama kaugel kui Ceres. See asjaolu oli vastuolus senise ettekujutusega planeetidest. Aastal 1804 avastati lähedasel orbiidil Juno ja 1807 Vesta. Järgmistel aastakümnetel avastati samast piirkonnast veel mitu taevakeha.
William Herschel soovitas paigutada need uued taevakehad eraldi "asteroidide" klassi. See nimetus tähendab 'tähesarnane': oma väiksuse tõttu paistavad nad punktidena nagu tähedki. Enamik astronoome eelistas neid siiski nimetada planeetideks. Aastaks 1851 oli asteroidide arv kasvanud 15-ni ning neid hakati nimetama koos järjekorranumbriga nime ees. See nimetamisviis paigutas nad kaudselt uude kategooriasse. 1860ndateks olid observatooriumid hakanud neid nimetama "väikeplaneetideks" (esimesed neli asteroidi jäid algul siiski planeetide nime alla).
Probleemid Pluutoga
pisi|[[Kuiperi vöö suuremate taevakehade suhtelised mõõtmed võrreldes Maaga]] Pluuto tunnistati planeediks varsti pärast avastamist. Ta osutus anomaaliaks: erinevalt hiidplaneetidest naabritest on ta pisike jäine taevakeha, tema orbiit ulatub ekliptika tasandist palju kõrgemale ning periheel on isegi Päikesele lähemal kui Neptuuni orbiit. Et teisi sarnaseid taevakehi ei tuntud, vaadeldi teda erandliku planeedina. Ent alates 1992. aastast hakkasid astronoomid avastama arvukalt Neptuuni orbiidist kaugemal asuvaid jäiseid taevakehi, mis sarnanevad koostiselt ja suuruselt Pluutoga (Neptuuni-tagused objektid). Tehti järeldus, et avastatud on ammu ennustatud Kuiperi vöö – piirkond, kus asetsevad jäised rusud ning kust pärinevad vähem kui 200 aastase tiirlemisperioodiga komeedid, näiteks Halley komeet.
Pluuto orbiit asetseb just keset Kuiperi vööd. Sellepärast seati küsimuse alla, kas Pluutot võib pidada planeediks. Paljud leidsid, et nagu Cereski, tuleb Pluuto degradeerida väikeplaneediks. Michael E. Brown California Tehnoloogiainstituudist tegi ettepaneku, et planeediks tuleks nimetada Päikesesüsteemi mis tahes keha, mille mass on suurem kui kõigi lähedase orbiidiga kehade mass kokku. Kaheksat planeeti, mis sellele tingimustele vastavad, pani ta ette nimetada suurplaneetideks (major planets). Väljavaade, et Pluuto "degradeeritakse", kutsus esile protestilaine. Aastal 1999 teatas Rahvusvaheline Astronoomiaunioon, et Pluutolt planeedistaatuse äravõtmine ei ole esialgu kavas.
Atlas (mütoloogia)
pisi| Atlas ja [[Herakles Vana-Kreeka vaasil]] Atlas on vanakreeka mütoloogias üks titaanidest. Algselt oli Atlas tuntud taevast toetavate sammaste valvurina, kuid hiljem seostati teda taeva enda hoidmisega.
Ta etendas olulist osa Titanomahhias – kümneaastases sõjas titaanide ja olümposlaste vahel. Atlasest sai titaanide juht, kui Kronos lahingutest väsis. Kuigi Atlase püüdis titaanide jõude koondada, said Zeusi juhitud olümposlased lõpuks oma paremate relvade ja koletu jõuga vanadest jumalatest võitu. Atlase venda Menoitist tabas lahingus välgunool ja ta langes Tartarosse. Enamik ellujäänud titaanidest heideti Tartarose sügavikku, kus neid valvasid sajakäelised koletised hekatonheirid.
Planeedi definitsioon
Arutelu Rahvusvahelises Astronoomiaunioonis ja otsus
pisi|Väljapakutud uued planeedid Ceres, Charon ja 2003 UB313. Lõpuks otsustati neid mitte planeetideks nimetada 2003 UB313 avastamine sundis Rahvusvahelist Astronoomiauniooni asuma välja töötama planeedi definitsiooni. Oktoobris 2005 jättis uniooni 19 liikmest koosnev töögrupp, mis oli Päikesesüsteemi planeedi definitsiooni kallal töötanud juba sellest ajast peale, kui 2003 avastati Sedna, heakskiiduhääletust (approval voting) kasutades sõelale kolm definitsiooniprojekti. Need olid järgmised:
Atlas (mütoloogia)
Titaanide väejuhile Atlasele määrati karmim karistus: ta pidi igavesti oma õlgadel taevavõlvi kandma. See müüt seletas, miks taevas maale ei lange.
1842
1842. aasta (MDCCCXLII) oli 19. sajandi 42. aasta.
Atlas (mütoloogia)
Ühe legendi järgi tekkisid tema järgi nime saanud Atlase mäed Põhja-Aafrikas, kui Perseus näitas Atlasele gorgo Medusa pead ning Atlas muutus kiviks. Pärast seda jaksas Atlas taevast toetada.
Planeedi definitsioon
Arutelu Rahvusvahelises Astronoomiaunioonis ja otsus
Et konsensust ei saavutatud, otsustas uniooni täitevkomitee panna need kolm ettepanekut hääletusele Astronoomiauniooni peaassambleel Prahas augustis 2006. Lõplik projekt, mis sisaldas kahe ettepaneku elemente, pandi resolutsioonina 5A hääletusele 24. augustil. See projekt nägi ette ka uued taevakehade klassid kääbusplaneedid ja Päikesesüsteemi väikekehad (väikeplaneetide asemel) ning paigutas Pluuto kääbusplaneetide hulka. Otsus võeti vastu järgmisel kujul:
Atlas (mütoloogia)
Hesperiidide õunad
Üheteistkümnenda vägitööna käskis kuningas Eurystheus Heraklesel tuua kolm õuna Hera kuldselt õunapuult, mis kasvas aias Atlase mäe nõlvadel. Puu eest hoolitsemine oli usaldatud Atlase kolmele tütrele, hesperiididele. Kui Hera avastas, et näitsikud olid seda usaldust reetnud ja õunu varastasid, pani ta puu eest hoolitsema valvsa draakoni Ladoni. Heraklesele anti nõu ise mitte õunu noppida, vaid paluda seda teha Atlasel. Olles imelise puuvilja leidnud, lasi Herakles Ladoni noolega maha ja pakkus, et hoiab taevast, kuni titaan õunu korjab. Atlas rõõmustas, et vabaneb oma koormast tunniks ajaks, ning anus Heraklest, et see lubaks tal endal õunad Eurystheuse kätte toimetada. Herakles nõustus, kuid tüssas Atlast, paludes tal korraks koormat kanda, kuni tema midagi pehmenduseks pea peale paneb. Kui kergeusklik Atlas koorma võttis, võttis Herakles õunad ja kõndis minema.
Planeedi definitsioon
Allmärkused
1 Kaheksa planeeti on Merkuur, Veenus, Maa, Marss, Jupiter, Saturn, Uraan ja Neptuun. 2 Seatakse sisse IAU (Rahvusvaheline Astronoomiaunioon) protseduur piiripealsete objektide määramiseks kas kääbusplaneetideks või teistesse kategooriatesse. 3 Nende seas on praeguse seisuga enamik Päikesesüsteemi asteroide, enamik Neptuuni-taguseid objekte, komeedid ja teised väikesed kehad. (...)
Rahvusvaheline Astronoomiaunioon otsustas resolutsiooniga 6A veel:
Pluuto on ülaltoodud definitsiooni järgi kääbusplaneet ja ta tunnistatakse uue Neptuuni-taguste objektide kategooria prototüübiks."
Vaidlustused
Paljud peavad ametlikku definitsiooni meelevaldseks ja keeruliseks. Pluuto planeedistaatuse pooldajad, sealhulgas NASA Pluuto-automaatjaama New Horizons projekti juht Alan Stern, on lasknud astronoomide seas ringlusse petitsiooni definitsiooni muutmiseks. Väidetavalt ei saa vähem kui 5% astronoome, kes selle poolt hääletasid, esindada kogu astronoomide kogukonda.
David J. Francis
David John Francis (sündinud 5. oktoobril 1965) on Sierra Leone akadeemik, kirjanik ja poliitik, alates 20. aprillist 2018 Sierra Leone peaminister. Kuna aastatel 1978–2018 riigis peaministri institutsioon puudus, on ta 40-aastase pausi järel Sierra Leone esimene peaminister.
Planeedi definitsioon
"Ümbruse puhastamine"
Pole päris selge, mida "ümbruse puhastamine" tähendab. Alan Stern väidab, et ei Maa, Marss, Jupiter ega Neptuun ole oma ümbrust täielikult puhastanud, et neid ei saa õieti planeetideks nimetada.
Kuusalu Keskkool
Kuusalu Keskkool on üldhariduskool Harjumaal Kuusalu vallas.
Korea Töölispartei
Korea Töölispartei (korea keeles 조선로동당 Chosŏn Rodongdang; lühend KTP) on Korea Rahvademokraatliku Vabariigi juhtiv partei.
Kuusalu Keskkool
Kool asub umbes 40 km kaugusel Tallinnast Narva suunas, jääb Tallinna–Narva maantee ja Jõelähtme–Kemba tee vahele.
Korea Töölispartei
KTP on ainuvalitsev partei Põhja-Koreas, legaalselt eksisteerib veel kaks parteid. Partei asutati juunis 1949 Põhja-Korea Töölispartei ja Lõuna-Korea Töölispartei ühinemise tulemusena. Parteid juhtisid aastatel 1949–1994 Kim Il-sŏng, pärast viimase surma tema poeg Kim Chŏng-il (1994–2011) ja seejärel 2011. aastast Kim Chŏng-un. Partei ideoloogiaks on marksismil-leninismil ja Kim Il-sŏngi õpetustel põhinev kimilsungism. pisi|left|Korea Töölispartei peahoone [[Pyongyangis]] Korea Töölisparteil oli 2015. aastal neli miljonit liiget.
Kuusalu Keskkool
Ajalugu
17. oktoobrit 1755 loetakse Kuusalu kooli sünnipäevaks. Sellest kuupäevast pärinevad Arnold Johann Knüpfferi järgmised kirjaread: "Kuusalus on köster Jakob Johann Grönberg ning tema on hea koolmeister, kuna mõned talupojad oma lapsi tema juurde kooli tahavad anda."
Kooli nimetused läbi ajaloo:
Planeedi definitsioon
"Ümbruse puhastamine"
Steven Soter on kirjutanud artikli, kus ta annab "ümbruse puhastamisele" selgema definitsiooni. Tegemist on põhijoontes Michael E. Browni planeedi definitsiooniga massidomineerimise kaudu: kui tähe ümber tiirleva taevakeha mass on vähemalt 100 korda suurem kui tema "orbiiditsoonis" leiduvad ülejäänud taevakehadel kokku, siis ta on planeet. Kaks taevakeha on samas "orbiiditsoonis", kui nende orbiidid läbivad sama kauguse tähest ning nende tiirlemisperioodide erinevus ei ületa ühte suurusjärku. Teiste sõnadega, kui kaks taevakeha on oma orbiitide mingites punktides tähest ühel kaugusel ja nende orbiidid on sarnase kestusega, siis nad on samas orbiiditsoonis.
Kuusalu Keskkool
Ajalugu
Alates 1974. aastast kannab kool nimetust Kuusalu Keskkool. Kooli direktor on Kristi Tarik.
Huviringid
Koolis tegutsevad mudilaskoor, lastekoor, noortekoor ja näitering.
On võimalus osaleda korvpalli-, kergejõustiku-, karate-, saalihoki-, tennisetreeningutel ning õppida rahva-, seltskonna- ja peotantsu.
Kooli kõrval asub Kuusalu Keskkooli staadion.
Planeedi definitsioon
"Ümbruse puhastamine"
Kui eeldada, et Rahvusvaheline Astronoomiaunioon peab ümbruse puhastamise all silmas seda, jääb ikkagi küsitavusi. Kui Pluuto-suurune või väiksem taevakeha tiirleb teistest kehadest kaugel, siis ta osutub planeediks, kuna aga lähestikku paiknevad suuremad taevakehad osutuvad kääbusplaneetideks.
Infraheli
Infraheli on heli, mille rõhu muutumise sagedus on alla 16 Hz ehk alla keskmise inimese alumist kuuldeläve.
Planeedi definitsioon
Kerakujulisus
pisi|Asteroid [[4 Vesta pind on sferoidikujuline]] Rahvusvahelise Astronoomiauniooni definitsioon näeb ette, et planeedid peavad olema piisavalt suured, et nad oleksid omaenese raskusjõu tõttu ligikaudu kerakujulised. Nõnda on kaudselt kriteeriumiks taevakeha mass. See on ka vastavuses planeetide ja tähtede eristamisega massi alusel.
David J. Francis
Francis on õppinud Fourah Bay kolledžis (Freetown, Sierra Leone), Raoul Wallenbergi inimõiguste ja humanitaarõiguse instituudis (Lund, Rootsi) ja rahvusvahelises sotsiaalteaduste instituudis (Haag, Holland). Aastatel 1994–1998 tegi ta teadustööd Southamptoni ülikoolis. Enne valitsusse tööle asumist koordineeris ta Bradfordi ülikooli professorina UNESCO Aafrika rahu- ja konfliktiuuringuid. Ta on kirjutanud üheksa raamatut ning avaldanud üle 50 teadusartikli.
Planeedi definitsioon
Kerakujulisus
On aga raske otsustada, millised Päikesesüsteemi taevakehad on kerakujulised või sferoidikujulised. Sferoid on pöördpind, mis tekib ellipsi pöörlemisel ümber ühe telje. Seega on sferoidil kaks ühepikkust telge ning kolmas, mis on neist pikem või lühem. Sferoid meenutab ühes mõõtmes kokkusurutud või väljavenitatud kerapinda. Ristlõige piki ühte telge moodustab ringjoone; ristlõige piki ülejäänud kahte telge moodustab ellipsi.
Ellipsoidi üldmõiste hõlmab nii kerapinna kui ka sferoidi mõiste, kuid siin peame silmas eritelgseid ellipsoide, mille kõik kolm telge on erineva pikkusega. Eritelgse ellipsoidi ristlõige moodustab piki iga telge ellipsi.
Ellipsoidi punktid on alati ühendatud sujuvate kõveratega, millele vastavad ellipsi- või ringjoonekujulised lõiked. Topograafiliselt ebatasasel taevakehal saab see nõnda olla ainult lähenduses; aga kui seda ebatasasust arvesse võtta, on ikkagi selge erinevus Enceladuse-taoliste, põhijoontes ellipsoidikujulise pinnaga taevakehade ning Proteuse-taoliste ebakorrapärase kujuga taevakehade vahel, mille pinnal pole sujuvaid kõveraid.
Nagu näitab järgmine tabel, on raske tõmmata piiri sferoidikujulise ja ebakorrapärase pinnaga taevakehade vahele.
Siit on näha, et puudub selge massi- ja mõõtmetepiir sferoidse ja ebakorrapärase kujuga taevakehade vahel. Ebakorrapärased taevakehad Pallas, Hygiea ja Proteus on suuremad kui mõned korrapärased taevakehad, näiteks Miranda ja Mimas. Samuti näitavad mõõtmed, et sõna "sferoid" kasutatakse üsna vabalt.
Isegi kui piirduda ligikaudselt kerakujuliste taevakehadega, ei sõltu nende kuju ainult raskusjõust. Jääst koosnevad taevakehad, nagu näiteks Enceladus ja Miranda, võtavad kera kuju kergemini kui kivist koosnevad taevakehad, nagu näiteks Vesta ja Pallas. See, kas taevakeha on kerakujuline, sõltub muuhulgas soojusenergiast, gravitatsioonilisest kollapsist, kokkupõrgetest, loodetest ja radioaktiivsest lagunemisest. Saturni jäine kaaslane Mimas on kerakujuline, aga Neptuuni suurem kaaslane Proteus, mis on sarnase koostisega, kuid on suurema kauguse tõttu Päikesest külmem, ei ole kerakujuline.
Ka Ceres on kerakujuline, kuid Kuiperi vöö objekt 2003 EL61, mis on mitu korda suurema massiga ning on suurim teadaolev mittekerakujuline taevakeha Päikesesüsteemis, on kiirema pöörlemise tõttu välja veninud ellipsoidiks. Ka Jupiter ja Saturn on kiire pöörlemise tõttu muutunud väga lapikuks. Mimas, Enceladus ja Miranda on loodete toimel muutunud pikuti väljavenitatud sferoidideks.
pisi|[[Hubble'i kosmoseteleskoop|Hubble'i kosmoseteleskoobi ülesvõte Pluutost ja Charonist]]
David J. Francis
Taust
Francis sündis ja kasvas üles Kenema linnas Sierra Leone idaosas. Ta on rahvuselt mende.
Planeedi definitsioon
Kaksikplaneedid ja kaaslased
Praegune ametlik definitsioon jätab planeetide seast otsesõnu välja kaaslased. Planeedi definitsiooni ettepaneku algvariandis tehti erand Pluuto suurimale kaaslasele Charonile, mille ühine raskuskese Pluutoga on väljaspool mõlemat taevakeha. Mitte üks ei tiirle ümber teise, vaid mõlemad tiirlevad ümber teineteise nagu pöörleva kepi otsad. Sellepärast klassifitseeris definitsiooniettepaneku algvariant Pluuto ja Charoni kaksikplaneediks – kaheks taevakehaks, mis tiirlevad ümber Päikese koos. Vastuvõetud definitsiooni järgi ei ole aga ei Pluuto ega Charon planeet.
David J. Francis
Haridus
Aastal 1993 lõpetas ta Sierra Leone ülikooli Fourah Bay kolledži bakalaureusekraadiga. Aastal 1994 lõpetas ta Raoul Wallenbergi inimõiguste ja humanitaarõiguse instituudi inimõiguste eriala magistrikraadiga, aastal 1995 lõpetas ta rahvusvahelise sotsiaalteaduste instituudi õigusteaduste eriala. Aastal 1998 lõpetas ta Suurbritannias Southamptoni ülikooli rahvusvaheliste suhete eriala doktorikraadiga.
Karjäär
Enne peaministriks saamist oli ta president Julius Maada Bio valitsuse üleminekutoimkonna juht.
Planeedi definitsioon
Kaksikplaneedid ja kaaslased
pisi|Skeemilt on näha, kuidas Kuu tiirleb ümber Päikese koos Maaga Maad ja Kuud ei peeta kaksikplaneediks, vaid Kuud peetakse Maa kaaslaseks, sest nende ühine raskuskese asub Maa sees. Siiski võiks kaksikplaneedi mõistet teisiti tõlgendades pidada neid kaksikplaneediks, sest kuigi Kuu tiirleb ümber Maa, on Kuu orbiit Päikese poole alati nõgus.
Infraheli
Infraheli võib vastavalt amplituudile inimesele siiski mõju avaldada. Siiki ei tajuta infraheli "päris helina". Tugeva infraheliga võib kaasneda peapööritus, valu kõrvades, tugev väsimus ja seletamatu hirmutunne. Ohtlikuks võivad osutuda inimese siseelundite omaresonantssagedusega võrdse sagedusega infraheli.
Arkadio Laigo
Arkadio Laigo (kuni 1926. aastani Arkadi Logvinenko; 14. juuli 1901 Tallinn – 23. august 1944 Tallinna lähistel) oli Eesti maalikunstnik ja graafik.
Elukäik
Arkadio Laigo sündis ukraina juurtega vasksepa perekonnas Tallinnas. Omandas kunstihariduse aastatel 1922–1927 Kõrgemas Kunstikoolis Pallas, kus õppis Nikolai Triigi ja Peet Areni käe all. Pärast õpingute lõpetamist asus ta elama Võru linna, kuhu jäi järgmiseks kümneks aastaks. Võru perioodil tegutses vabakunstnikuna. Kolinud 1937. aastal Tartusse, asus ta varalahkunud Hando Mugasto asemel tööle Pallase graafikaõppejõuna (1937–1941).
Ta täiendas end korduvalt Pariisis (aastatel 1929, 1936–1937 ja 1939). Aastatel 1928–1934 kuulus kunstiühingusse Pallas. Paraku jäi kunstniku loometee lühikeseks – Saksa okupatsiooni ajal 1943. aasta 26.mail kunstnik arreteeriti Tartus ja 1944. aastal hukati Iru metsas.
Looming
Kuulus 1920. aastate lõpul ja 1930. aastate algul lühemat aega Eesti Kunstnikkude Rühma, mille kubismist-konstruktivismist kantud suundumus iseloomustab ka tema varasemat loomingut. Kubismi mõjud Laigo loomingule süvenesid seoses 1929. aasta õppereisiga Pariisi, kus kunstnik sai mõjutusi pariislase André Lhote'i loomingust.
Laigo eelistas "artistlikke" süžeesid ning tuhmi, rohekatele, ookerjatele, roosakaspruunidele toonidele rajatud koloriiti. Ta peene värvikooslusega natüürmordid ning muusikuid ja tsirkuseartiste kujutavad kompositsioonid olid tollases eesti kunstis küllaltki omapärased, kuid ei leidnud kaugeltki üksmeelset tunnustust.
1929. aastal innustus kunstnik graafikast ja 1933. aastast pühendus täielikult sellele. Ta on teinud ka mõne värvilise linoollõike, kuivnõela ja lito, ent põhialaks kujunes puugravüür. Alates 1933. aastast viljeles ta peamiselt seda ja võitis tunnustust nii kodu- kui ka välismaal. Ta sai audiplomid 1937. aasta Pariisi maailmanäituselt, 1936. ja 1937. aastal Varssavi puugravüüride ning 1938. aasta Chicago rahvusvaheliselt linool- ja puugravüüride näituselt. Ka graafikas säilitas tema looming lihtsa kompositsioonilise ülesehituse ja rangejoonelise stilisatsiooni. Mõnelgi puhul kasutas kunstnik graafiliste tööde loomisel oma maalide kompositsioone. Kunstnik lõi umbes nelja aasta jooksul, Võru perioodi lõpuosas, pea enamiku oma vabagraafikast.