cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kergejõustik 1984. aasta suveolümpiamängudel
4×100 m teatejooks
Finaal: 11. august Osavõtjaid: 45 Riike: 11 Maailmarekord: 41,53 Saksa DV (31, juuli 1983, Berliin) Silke Gladisch, Sabine Rieger, Ingrid Auerswald, Marlies Göhr Olümpiarekord: 41,60 Saksa DV (1. august 1980, Moskva) Romy Müller, Bärbel Wöckel, Ingrid Auerswald, Marlies Göhr Olümpiavõitja 1980: 41,60 Saksa DV Romy Müller, Bärbel Wöckel, Ingrid Auerswald, Marlies Göhr <br style="clear:both;" />
4×400 m teatejooks
Finaal: 11. august Osavõtjaid: 47 Riike: 10 Maailmarekord: 3.15,92 Saksa DV (3. juuni 1984, Erfurt) Gesine Walther, Sabine Busch, Dagmar Rübsam, Marita Koch Olümpiarekord: 3.19,23 Saksa DV (31. juuli 1976, Montreal) Doris Maletzki, Brigitte Rohde, Ellen Streidt, Christina Lathan Olümpiavõitja 1980: 3.20,12 NSVL Tatjana Prorotšenko, Tatjana Goištšik, Nina Ziuskova, Irina Nazarova <br style="clear:both;" />
400 m tõkkejooks
Finaal: 8. august Osavõtjaid: 26 Riike: 20 Maailmarekord: 53,58 Margarita Ponomarjova NSVL, (22. juuni 1984, Kiiev) Tulemused <br style="clear:both;" />
Kõrgushüpe
Finaal: 10. august Osavõtjaid: 29 Riike: 17 Maailmarekord: 2.07 Ljudmila Andonova Bulgaaria, (20. juuli 1984, Berliin) Olümpiarekord: 1.97 Sara Simeoni Itaalia, (26. juuli 1980, Moskva) Olümpiavõitja 1980: 1.97 Sara Simeoni Itaalia Tulemused <br style="clear:both;" />
Kaugushüpe
Finaal: 6. august Osavõtjaid:23 Riike: 17 Maailmarekord: 7.43 Anişoara Stanciu Rumeenia, (4. juuni 1983, Bukarest) Olümpiarekord: 7.06 Tatjana Kolpakova NSVL, (31. juuli 1980, Moskva) Olümpiavõitja 1980: 7.06 Tatjana Kolpakova NSVL Tulemused <br style="clear:both;" />
Kettaheide
Finaal: 11. august Osavõtjaid: 17 Riike: 14 Maailmarekord: 73.26 Galina Savinkova NSVL, (22. mai 1983, Leselidze) Olümpiarekord: 69.96 Evelin Jahl Saksa DV, (1. august 1980, Moskva) Olümpiavõitja 1980: 69.96 Evelin Jahl Saksa DV Tulemused <br style="clear:both;" />
Odavise
Finaal: 6. august Osavõtjaid:14 Riike: 18 Maailmarekord: 74.76 Tiina Lillak Soome, (13. juuni 1983, Tampere) Olümpiarekord: 68.40 María Caridad Colón Kuuba, (25. juuli 1980, Moskva) Olümpiavõitja 1980: 68.40 María Caridad Colón Kuuba Tulemused <br style="clear:both;" />
Seitsmevõistlus
Finaal: 3.-4. august Osavõtjaid: 23 Riike: 14 Maailmarekord: 6867 Sabine Paetz Saksa DV, (6. mai 1984, Potsdam) Tulemused <br style="clear:both;" />
David Izonritei
David Izonritei (ka David Izon; sündinud 29. aprillil 1968 Lagoses) on Nigeeria endine poksija.
Ta sai raskekaalus (kuni 91 kg) 1992. aasta Barcelona olümpiamängude poksivõistlusel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Félix Savónile (Kuuba).
Ta poksis märtsist 1993 kuni märtsini 2003 elukutselisena. Ta osales kokku 33 kohtumisel ning võitis neist 27 (neist 23 nokaudiga) ja kaotas 6 (neist 2 nokaudiga) kohtumist.
Berend Johann von Bock (1701–1769)
Berend Johann von Bock (12. aprill (vkj 1. aprill) 1701–1769 Võisiku mõis) oli Liivimaa poliitik.
Berend Johann von Bock sündis Loodi mõisniku ja Rootsi ooberstleitnandi Wolmar Johann von Bocki ja vabaproua Anna Helene von Wrangelli pojana.
1742. aastal sai ta Liivimaa maanõunikuks ning hiljem Liivimaa õuekohtu assessoriks ja Liivimaa ülemkonsistooriumi presidendiks.
Perekond
1748. aastal abiellus Berend Johann von Bock Võisiku mõisa pärijanna Helene von Schulzega (surnud 1783), kes oli Wilhelm von Schulze ja Sophia von Ficki tütar. Abielust sündisid:
X
X (x) [iks] ehk iks on ladina tähestiku täht ja eesti tähestiku võõrtäht.
Ajalugu
Häälikuühendit /ks/ märgiti vanakreeka keeles kas tähega hii (Χ; läänekreeka kiri) või tähega ksii (Ξ; idakreeka kiri). Läänekreeka kirjas nimetati hii-d ksii-ks ning hii-na võeti kasutusele uus täht, mis nägi välja nagu horisontaalselt läbikriipsutatud Y. Lõpuks hakkas hii märkima aspireeritud k-häälikut  /kʰ/ ning ksii ühendit /ks/. Etruski kirja ning sealtkaudu ladina kirja on täht Χ laenatud vanemast läänekreeka kirjast, mistõttu ta hakkas neis kirjades märkima häälikuühendit /ks/.
Pole teada, kas hii- ja ksii-täht on leiutatud Kreekas või on nad pärit mõnest semiidi kirjast. Hii paigutati koos fii, psii ja oomega kreeka tähestiku lõpuossa semiidi päritolu tähtedest tahapoole, mis lubab arvata, et tegu on uue tähega. Pealegi pole semiidi kirjades häälikuühendit /ks/ märkivat tähte. Oli küll foiniikia täht    15px (cheth), mida hääldati tõenäoliselt  /ħ/, mis on häälikule /kʰ/ veidi sarnane, kuid see võeti kreeka kirja üle algul hääliku   /h/ tähisena ning hiljem sai sellest pikka e-d märkiv eeta (Η). Seetõttu hii-täht nähtavasti tollest foiniikia tähest ei pärine.
Ksii-tähe allikaks peetakse tavaliselt foiniikia tähte 15px (samech), mis märkis  häälikut /s/, kuid nagu öeldud, oli hii-tähel teistsugune kuju kui ksii-tähel. Sellegipoolest võis neil olla ühine allikas. Hii-täht võis tekkida horisontaalkriipsude "ärakulumise" tulemusena, ksii-tähel seevastu püstkriipsu äralangemisel. On arvatud, et ksii-täht võetigi tarvitusele sellepärast, et hii-tähte hakati teisiti hääldama.
Foiniikia täht samech pärineb võib-olla egiptuse hieroglüüfist, mis tähistab sammast djed, kuid see pole kindel, sest pole teada vahelüli siinai kirjas. Teise tõlgenduse järgi tuleneb samech kala skeletti tähistavast märgist.
Burjaatia lipp
thumb|Burjaatia lipp
Burjaatia lipp on Venemaa Föderatsiooni koosseisu kuuluva Burjaatia Vabariigi lipp.
Lipp võeti ametlikult kasutusele 29. oktoobril 1992.
Lipu kirjeldus
Burjaatia lipuks on ristkülikukujuline kangas, mis on jagatud kolmeks horisontaalseks laiuks. Ülemine väli on sinine, keskmine valge ja alumine kollane. Sinine laid moodustab 2/4 ning valge ja kollane kumbki 1/4 lipu laiusest. Ülemise välja vardapoolses osas on kollane sümbol - sojombo.
Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:2.
Sümbolite tähendused
Sinine on burjaatide rahvusvärv, mis on ajalooliselt ühendanud Burjaatia rahvaid ning see sümboliseerib ka vankumatust ja ustavust. Valge on kõrge moraali, õnne, rahulikkuse, heaolu, rahu, ühtsuse ja terviklikkuse värv. Sinine ja valge on pärit Venemaa lipult ning tähistavad Burjaatia kuulumist Venemaa Föderatsiooni koosseisu. Kollane (kuldne) on aga hingede värv, kuid sümboliseerib ka halastust, inimeste ja looduse vahelist harmooniat ning nende hinge täiustamist teineteise poolt.
Burjaatia sojombo koosneb kolmest elemendist, üleval on tuleleek, keskel päike ja all kuu. Tuli tähistab soojust, elu, valgust, taastumist, heaolu ja tulekollet ning on puhtuse ja kodu kaitse sümbol. Leegil on kolm keelt, millest esimene tähistab minevikku, teine olevikku ja kolmas tulevikku. Tuleleegid koos viitavad kestvale ja järjepidevale ajaloole. Päike on elu allikas ning viitab elujõule, valgusele, rikkusele ja küllusele. Kuu on mongoli ja türgi rahvastel peamine taevakeha, mida nemad peavad öö valitsejaks.
Gaiziņkalns
Gaiziņkalns (Gaiziņš) on küngas Lätis Vidzeme kõrgustikul. Kõrgusega 311,9 meetrit on ta Läti kõrgeim tipp ja Balti riikide teine Suure Munamäe järel.
Künka otsas on Struve geodeetilise kaare üks punkt.
Gaiziņkalnsi ümbrusse loodi 1957. aastal Gaiziņkalnsi looduspark.
Vaatetorn
pisi|püsti|Struve geodeetilise kaare punkt Gaiziņkalnsil (2017)
Nõukogude perioodil ehitati mäele 45 meetri kõrgune vaatetorn. See aga lagunes ja lammutati 2012. aastal.
Hippolyte
thumb|right|[[Herakles tapab Hippolyte. Vaasimaal 6. sajandist eKr]] Hippolyte oli vanakreeka mütoloogias amatsoonide kuninganna, sõjajumal Arese ja amatsoonide kuninganna Otrera vanim tütar. Ta päris emalt amatsoonide kuninganna tiitli.
Herakles lubas rahumeelselt lahkuda, juhul kui Hippolyte vöö loovutab. Hippolyteni olid juba jõudnud kuuldused Heraklese vägitöödest, mistõttu eelistas ta tüli vältida ja loovutas vöö vabatahtlikult. Järgnenud peo käigus läks Hippolyte õde ja troonipärija Antiope Heraklese laevale. Mõne versiooni järgi viidi ta sinna vägisi. Järgnes relvastatud kokkupõrge amatsoonide ja kreeklaste vahel, mille käigus Herakles tappis Hippolyte ja põgenes koos oma meeste, vöö ja Antiopega. Väidetavalt tappis Herakles kuninganna kogemata ja kurvastas hiljem väga. Hippolytele järgnes troonil tema õde Penthesilea.
Ateena kuningas Theseus viis Antiope Ateenasse ja abiellus temaga. On ka väidetud, et Hippolyte jäi ellu, sõitis Ateenasse ja abiellus Theseusega, kellega sai ühe lapse, poja Hippolytose. Legend, et Theseuse naine suri sünnitusel, on tõenäoliselt vale, sest uue naise võttis Theseus alles siis, kui Hippolytos oli hilisteismeline.
Teise legendi järgi hülgas Theseus oma naise noorema ja kaunima Phaidra pärast. Antiope (või Hippolyte) kutsus amatsoonid appi ja need ründasid laevastikuga Ateenat Theseuse ja Phaidra pulmapäeval, ent said lüüa ja Antiope (või Hippolyte) langes lahingus. Theseuse eluajal Ateena rohkem ei sõdinud.
Tahiti
pisi|Tahiti-Nui ja Tahiti-Iti (satelliidifoto) Tahiti on Polüneesias asuv saar, üks Tuulepealsetest saartest. Saar on mägine, selle kõrgus ulatub 2241 meetrini merepinnast.
Prantsusmaale kuuluval saarel, mille pindala on 1042 km², elab 189 517 elanikku (2017). Prantsuse Polüneesia saartes on see enim asustatud.
Ajalugu
Saare avastas 1767. aastal Samuel Wallis.
22. septembril 1914 ründas saart Saksa Ida-Aasia eskaader Maximilian von Spee juhtimisel.
Madise juga
pisi pisi|Madise juga Madise juga asub Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Madise külas Harju-Madise kiriku lähedal, merest umbes 500 meetri kaugusel. Juga voolab alla Harju-Madise pangalt.
Juga toidab lähedalt sooalalt alguse saav kraav, mis viib läbi surnuaia ja kirikuaia müüri alt välja. Joa kõrgus on 2,2 m. Kuivematel perioodidel on juga sageli veevaene või kuiv.
Varem pesid külaelanikud vahel joas kartuleid.
Hassanal Bolkiah
thumb|Hassanal Bolkiah [[Pentagonis 2002. aastal]] Hassanal Bolkiah Al-Mu'izzaddin Waddaulah ehk lühemalt Hassanal Bolkiah (sündinud 15. juulil 1946) on 1967. aastast Brunei sultan.
Ta sai valitsejaks pärast oma isa Omar Ali Saifuddien III troonist loobumist. Pärast riigi iseseisvumist Briti võimu alt (1984) on kogu võim tema käes, ta on ka peaminister.
Nafta- ja gaasirikka kääbusriigi peana on üks maailma rikkamaid inimesi: tema vara väärtuseks on hinnatud 22 miljardit USA dollarit, talle kuuluvad hotellid Dorchester ja Beverly Londonis ning 40 miljardit dollarit väärt maailma suurim palee.
Hariduse sai ta Briti sõjakoolis.
Tiitlid
Koos kõigi tiitlitega on sultani nimi Ke Bawah Duli Yang Maha Mulia Paduka Seri Baginda Sultan Haji Sir Hassanal Bolkiah Al-Mu'izzaddin Waddaulah ibni Almarhum Sultan Sir Omar Ali Saifuddin.
Autode kogumine
Kui palju autosid tal täpselt on, pole teada. On esitatud arve tuhandest viie tuhandeni. Sealhulgas on kakssada Rolls-Royce'i, mis on maailma suurim Rolls-Royce'ide kollektsioon. 1990. aastatel ostis Hassanal Bolkiah ligi poole Rolls-Royce'i toodangust. Hulgaliselt on tema valduses ideeautosid, samuti iga Vormel 1 maailmameistri vormeliauto alates 1980. aastast (eelistatavalt see, mida ta viimasel etapil juhtis).
Perekond
Ta abikaasa on Pengiran Anak Saleha ja neil on 12 last:
Catalão
Catalão on linn ja omavalitsusüksus Brasiilias Goiási osariigis. Catalão asub Paranaíba jõe kaldal. Catalão asutati 30. aprillil 1833, linnaks sai Catalão 1859. aastal.
Veis
pisi|Veised Hiiumaal Koduveis on loomaliik (Bos taurus) või alamliik (Bos primigenius taurus) veise perekonnast; üks levinumaid koduloomi.
Kodustamine
Veis kodustati umbes 5000 aastat eKr nii Euroopas kui ka Ees- ja Kesk-Aasias. Eesti alale on veis toodud Lõuna-Euroopast.
Emakeelne sõnavara
Isast veist kutsutakse pulliks, kohilooma – suguvõimetuks lõigatud ehk kastreeritud veist – härjaks ja emast veist lehmaks. Sündinud veist kutsutakse vasikaks, noorveist mullikaks, õhvaks, värsiks, (tiine) mullika kohta ütleb rahvasuu õhvik. Kasvueas noorloom on kasvik.
Rasedusest veiste kontekstis ei räägita, küll aga tiinusest. Mittetiinestuv lehm on aher lehm.
Bioloogia
Koduveis saab suguküpseks umbes ühe aasta vanuselt. Lehm sünnitab (poegib) harilikult ühe, harvemini 2 või rohkem vasikat.
Tavaliselt on veise piimatoodang kõige suurem pärast kolmandat või neljandat tiinust.
Töönduslik tähtsus
Veiselt saadakse piima ja liha (veiseliha ehk loomaliha); nahka, sarvi, karvu ja konte kasutavad kerge- ja keemiatööstus.
Joaveski joastik
thumb|250px|Joaveski joastik Foto: [[Tõnis Saadre]] pisi|Talvine Joaveski joastik pisi|Suvine Joaveski juga alt=Joaveski astangud, oktoober 2022|pisi|Joaveski astangud, oktoober 2022 Joaveski joastik asub Harju ja Lääne-Viru maakonna piirimail Joaveski külas.
Joastik toitub Loobu jõest. 160 meetri ulatuses on jõel kuus 0,5–1,1 meetri kõrgust astangut.
Aastal 1898 ehitati jõele hüdroelektrijaam, mis varustas vastloodud papivabrikut. Ehituseks vajaminev paekivi raiuti Loobu jõesängist, mistõttu endine 4 meetri kõrgune Joaveski juga muutus kuueastanguliseks joastikuks. Kokku on joastiku kogukõrgus 5 meetrit. Aastal 1999 taastati jõel asuv hüdroelektrijaam, mistõttu veekogus joastikul on vähenenud.
Loobu jõe põhjas, kallastel ja Joaveski joastiku juures paljanduvad mitmed ordoviitsiumi kihistud (Joaveski paljand).
Joastiku kohal viib üle Loobu jõe rippsild. Rippsild remonditi 2018. aasta suvel Eesti Vabariigi 100. sünnipäeva puhul.
Margrethe II
Margrethe II (Margrethe Alexandrine Þórhildur Ingrid; sündinud 16. aprillil 1940) on Taani kuninganna alates 1972. aastast. Ta külastas 27.–28. juulil 1992 toimunud riigivisiidil ning 2001 ja 2019 toimunud eravisiidil Eestit.
Sünd
Printsess Margrethe sündis 16. aprillil 1940 Amalienborgi lossis Kopenhaagenis kroonprints Frederiki ja kroonprintsess Ingridi esimese tütrena. Kuna tema vanaisa, kuningas Christian X oli sellel ajal ka Islandi kuningas, sai printsess viisakusavaldusena Islandi nime Þórhildur.
Printsessi ristivanemad olid Taani kuningas Christian X, Taani prints Knud, Taani prints Axel, Rootsi kuningas Gustav V, Rootsi kroonprints Gustav Adolf, prints Gustav Adolf, Connaughti krahv Arthur, Taani kuninganna Alexandrine, Taani printsess Thyra, Rootsi kroonprintsess Louise, Taani printsess Helena Viktoria, leedi Patricia Ramsay, Preisimaa kroonprintsess Cecile ja Bourbon-Parma printsess Margrethe.
Tulevane kuninganna
Ehkki Margrethe oli tulevase kuninga vanim järeltulija, ei sündinud ta troonipärijaks, kuna troonipärimisseadus ei lubanud naistel troonile tõusta. Kuna printsessil oli kaks õde, eeldati, et trooni pärib tema onu, Taani prints Knud.
Kuid prints Frederiki ja tema perekonna populaarsus rahva hulgas alustas 1947. aastal põhiseaduse uuendamise protsessi, kui oli selge, et kuninganna Ingrid ei ole enam võimeline lapsi saama. Põhiseaduse parandusega tegeles kaks parlamendi koosseisu ning viimaks viidi 27. märtsil 1953 läbi referendum. Uus seadus lubas ka naistel trooni pärida, kuid seda ainult juhul, kui meessoost järeltulija monarhil puudub.
1. aprillil 1955 kinnitati Margrethe ametlikult troonipärijaks. Oma 18. sünnipäeval, 16. aprillil 1958 anti printsessile koht riiginõukogus ning kuninga puudumisel asendas Margrethe teda istungitel eesistuja kohal.
1960–1961 õppis Margrethe Cambridge'i ülikoolis eelajaloolist arheoloogiat, 1961–1962 Aarhusi ülikoolis, 1963 Sorbonne'i ülikoolis ja 1965 Londoni majanduskoolis politoloogiat.
Perekond
10. juunil 1967 abiellus printsess Margrethe Prantsuse diplomaadi Henri de Laborde de Monpezat'ga. Laborde de Monzepat sai tiitli Tema Kuninglik Kõrgus Taani prints Henrik ning tema eesnimi Henri muudeti taanipäraselt Henrikuks. Kuninglikul paaril sündis kaks poega, Frederik (1968) ja Joachim (1969). Praegu on neil ka seitse lapselast.
Taani kuninganna
pisi|Margrethe II visiidil Tallinnas 15. juunil 2019 thumb|250px|USA president George W. Bush ja Laura Bush vastuvõtul Margethe II ja prints Henriku juures 2005. aastal
Frederik IX suri 1972. aastal ning Margrethest sai uue troonipärimisseaduse järgi esimene Taani kuninganna.
Taani kuningriik on konstitutsiooniline monarhia, mis tähendab, et monarh ei saa iseseisvalt otsuseid ellu viia. Ehkki ta allkirjastab kõik seaduslikud aktid, mis selle läbi seaduseks muutuvad, ei jõustu seadused enne, kui neile on alla kirjutanud ka minister.
Riigipeana osaleb kuninganna ka valitsuse moodustamises. Pärast konsulteerimist poliitiliste erakondade esindajatega, palutakse selle erakonna liidril, kes on valimistel saanud enim kohti parlamendis, moodustada uus valitsus. Kui see on tehtud, nimetab kuninganna formaalselt uue valitsuse ametisse.
Kuninganna on ka valitsuse tegelik juht ning seetõttu ka riiginõukogu eesistuja. Peaminister ja välisminister teavitavad kuningannat pidevalt viimastest poliitilistest sündmustest ning annavad talle nõu, kuidas toimida. Tema Majesteet korraldab ametlikke vastuvõtte teistele riigipeadele ning käib ka ise välisvisiitidel. Kuninganna võtab vastu iga välisriigi esindaja, kes töötab Taanis, ning võtab tööle ja vabastab ametist riigiametnikke.
Margrethe II peamised ülesanded on esindada Taanit välismaal ja olla kodumaal riigi ühtsuse hoidja. Ta avab näitusi, võtab osa pidustustest, sisseõnnistamistest, jne. Kuna kuningannat ei valita ametisse, ei tohi ta ametlikult omada poliitilisi veendumusi ning ei toeta avalikult ühtegi erakonda.
Huvid
Kuninganna on tunnustatud kunstnik ning ta on aastate jooksul oma töid näitustel eksponeerinud. On öeldud, et kui ta poleks kuninganna, võiks ta olla edukas kunstnik. J. R. R. Tolkieni "Sõrmuste isanda" taanikeelses väljaandes, mis ilmus 1977 ja 2002. aastal kordustrükis, kasutati kuninganna tehtud illustratsioone Ingahild Grathmeri varjunime all. Ta on ka tõlkija ning arvatakse, et ta osales "Sõrmuste isanda" tõlkimisel.
Alaline Rahvusvaheline Kohus
Alaline Rahvusvaheline Kohus (inglise keeles Permanent Court of International Justice, prantsuse keeles Cour permanente de justice internationale) oli aastatel 1922–1946 Rahvasteliidu kohtuorgan. Kohus asus Alalise Vahekohtu ruumides Haagis, Rahupalees.
ÜRO loomisel võttis Alalise Rahvusvahelise Kohtu funktsioonid üle Rahvusvaheline Kohus.
Autoralli
Autoralli on autospordi ala, millel võisteldakse tehases valmistatud, kuid modifitseeritud autodega tavalistel autoteedel. Rallipaari moodustavad kaks võistlejat: juht (piloot ehk roolikeeraja) ja kaardilugeja.
Kõige tuntumad ja kõrgetasemelisemad võistlused autorallis on autoralli maailmameistrivõistlused. Võistlusi korraldatakse ka regionaalselt ja riigisiseselt.
Ralli eesmärk
Rallivõistlusel on marsruut, ülesõidud, kiiruskatsed ja ajakontrollipunktid (AKP-d) ette antud.
Kiiruskatsele või starti minnes peab rallisõitja järgima üldiseid liikluseeskirju, ning hooldekohast starti hilinemisel määratakse trahviaeg.
Kiiruskatsed toimuvad tavaliiklusele suletud teedel. Kiiruskatseid on üldiselt 3–10 kogupikkusega 60–300 km, kuid näiteks maailmameistrivõistlustel on üle 20 kiiruskatse, mille kogupikkus peab varasema 400 km asemel alates 2005. aastast jääma vahemikku 340–360 km.
Võistluse võidab see võistkond, kes jõuab finišisse kõige väiksema ajakuluga. Kui juhtub, et saadakse ühesugune aeg (maailmameistrivõistlustel pole seda veel kunagi juhtunud), siis võitjaks tuleb see, kes võitis esimese kiiruskatse, selle võrdsuse korral teise ja nii edasi.
Ralli ohutusplaan
Ralli ohutusplaan on dokument, mida peab järgima, et võistlus saaks toimuda ohutult. See on ka dokument, mis tõestab, et võistluse korraldajad on hinnanud ralli võimalikke riske ja planeerinud, kuidas neid minimeerida ja läbi viia ohutu võistlus. Enamus rallisid on juba loonud tõhusa ohutusplaani, kuid kõik ei võta piisavalt arvesse pealtvaatajate ohutuse erinõudeid. Ohutusplaan on lisakatsetel sõitmiseks vajalik. Plaan näitab, milliseid meetmeid on rakendatud ja mida on ette võetud õnnetusjuhtumi toimumise tõenäosuse vähendamiseks või vältimiseks, ning mis tahes vahejuhtumite tagajärgede leevendamiseks. Plaan tuleks saata ASN/FIA-le vähemalt üks kuu enne võistlust, et ohutusvaatleja /meditsiiniline esindaja saaks seda uurida ja vajaduse korral soovitada või taotleda muudatusi. Parim variant on, et ohutusvaatleja külastab ralli marsruuti kaks kuud enne võistlust, et läbida iga lisakatse koos ohutusülemaga või võistluse juhiga. Lisakatse kontroll hõlmab ohu kindlakstegemist, riskihindamist ja riskide vähendamise protsessi. Seda protsessi tuleb rakendada tervel lisakatsel, mitte ainult pealtvaatajate alades. Kogu ülevaatuse käigus vaadeldakse pealtvaatajate asukohti - peamiselt asukoha seadistamist, keelualasid ja juurdepääsu, samuti võistlejate turvalisust. Antud kontrolli käigus võib teha muudatusi ohutusplaanis. Ohutusplaan on dokument, mida tuleks igal aastal uuendada vastavalt varasematel võistlustel/aastatel saadud kogemustele.
Eksiton
Eksiton (ka ekstsiton) on elektroni ja augu seotud paar pooljuhi või dielektriku kristallivõres. Eksiton on elektriliselt neutraalne kvaasiosake. Eksitoni erijuht on vaba eksiton, st elektroni ja augu paar, mis võib liikuda läbi kristalli. Vaba eksiton kannab edasi energiat, kuid mitte laengut, sest on elektriliselt neutraalne. Eksiton käitub liikuva neutraalse osakesena, mis allub Bose-Einsteini statistikale.
Harri Lehiste
Harri Lehiste (kuni 1935 Harri Beekmann; 14. oktoober 1931 Lehtse vald, Järvamaa – 19. juuni 1984) oli eesti ajakirjanik ja följetonist.
Aastatel 1973–1984 oli ta ajakirja Pikker peatoimetaja.
Ernos
Ernos on 1965. aastal asutatud Soome ansambel. Ansambel sai nime asutaja Erno Lindahli järgi.
Paul Horma
Paul Horma (aastani 1940 Paul Horn; 7. september 1905 Kapera – 27. veebruar 1988 Tallinn) oli eesti skulptor ja restauraator.
Mets-pirnipuu
Mets-pirnipuu (Pyrus pyraster) on roosõieliste sugukonda pirnipuu perekonda kuuluv heitlehiste puude liik.
Paul Horma
Elulugu
Paul Horma oli pärit Võrumaalt Vastseliina vallast. Lõpetas 1923. aastal Vastseliina algkooli. Sel aastal võttis Kunstiühingu Pallas kunstikool soovijaid vastu veel ilma sisseastumiseksamiteta. Ka Horma võeti avalduse alusel vabakuulajaks ilma keskhariduseta. Järgmisel aastal, kui Pallas sai kõrgema õppeasutuse staatuse, muutus keskharidus kohustuslikuks. 1925. aastal lõpetas Horma eksternina Tartu õhtugümnaasiumi. Aastatel 1923–1929 õppis ta Pallases teiste hulgas Konrad Mäe, Ado Vabbe ja Anton Starkopfi käe all.
Mets-pirnipuu
Eestis pärismaine. Kasvab haruldasena Lääne-Eestis, looduskaitse all.
Paul Horma
Elulugu
Juba 1924. aastal võttis Paul Horma osa Eesti Kujutavate Kunstnikkude Keskühingu näitusest.
Ernos
Ernose tuntuimad laulud 1960. aastatel olid "Maria Louiza", "Kesäaikaan" ja "Elämältä halua en enempää".
Paul Horma
Elulugu
Alates 1929. aastast töötas Paul Horma vabakutselise skulptorina. Ta tegeles nii portreede ja figuuride kui ka dekoratiivplastika ja monumentaalskulptuuriga.
Ernos
Ernos ja Eesti
Ernos esines esimese Lääne biitansamblina Eesti NSV-s 23. septembril 1968 Estonia kontserdisaalis. Nende kontsert võeti vastu suure vaimustusega.
Ernos oli 1970. aastatel Eestis väga populaarne, kuid ansamblit ei lastud enam Eestisse.
Paul Horma
Elulugu
Aastatel 1950–1963, mil kunstnik oli kõrvaldatud Kunstnike Liidust, tegeles ta restaureerimisega.
Ernos
Ernos ja Eesti
40 aastat hiljem, 23. septembril 2008, tähistasid nad oma mälestusväärset ajaloolist kontserti esinemisega samas koosseisus samas kohas.
Paul Horma
Elulugu
Paul Horma osales ka Kadrioru lossi restaureerimisel, konstrueerides koos Karl Burman vanemaga kuppelsaali ripplae. Ta restaureeris ka Eesti Kunstimuuseumi põlengus kannatada saanud skulptuure.
Tonaalne helirida
Tonaalne helirida ehk keskendatud helirida on üht helikõrgust (toonikat) või helikõrguste kogumit (tugisüsteemi, näiteks toonika kolmkõla) eriliselt esile tõstev, rõhutav helirida.
Ernos
Ernos ja Eesti
Ernose ühe kuulsama hiti “Maria Louiza” (eesti keeles "Maria-Louisa", sõnad Vello Salumets) laulis Eestis populaarseks Jaak Joala.
Paul Horma
Elulugu
Aastast 1935 RaKü liige, aastast 1938 EKKKÜ liige, aastast 1945 Kunstnike Liidu liige (1950–1963 oli nimekirjast kustutatud).
Tonaalne helirida
Tonaalses helireas ei ole kõik astmed ühesuguse kõlaiseloomuga. Ühed mõjuvad lõpetavalt, jätavad mulje rahunemisest, olles teiste hulgas tugihelideks. Need on helirea püsivad astmed. Ülejäänud astmed väljendavad lõpetamatust, vajadust edasiliikumiseks, omades tunglevust lähimasse püsivasse astmesse. Need on püsimatud ehk kulgevad astmed.
Paul Horma
Looming
Juba 16-aastaselt valmistas tulevane skulptor poole meetri kõrguse puunikerduse Vastseliina kirikule ning aasta hiljem samasse kaks kipsist põlvitavat inglit. 1930. aastal valmis Võrumaa praosti Johannes Nathan Aunverdti monument Tartu Ülikooli kalmistul. Horma oli 1937. aasta tuleõnnetuses hukkunud Kilingi-Nõmme kooli õpilaste mälestusmärgi autor (avati Saarde kalmistul 8. juunil 1941). Horma taastas Teise maailmasõja ajal kannatada saanud Russalka mälestusmärgi reljeefi.
Ernos
Koosseis
Tuntuimasse koosseisu kuulusid:
Läänemaailm
Läänemaailm (inglise keeles Western world, the West) või teisisõnu õhtumaad ehk oktsident on maailma (kultuuri) osa, mis hõlmab tänapäeval Lääne-Euroopat, Ameerikat, Austraaliat, Uus-Meremaad, ja muid seotud piirkondi.
Tonaalne helirida
Püsimatud astmed kulgevad:
Juuru valla vapp
thumb|Juuru valla vapp Juuru valla vapp on Rapla maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Juuru valla vapp.
Tonaalne helirida
Erilise aktiivsuse omab VII astme tunglevus toonikasse. Ka tugihelid pole oma püsivuselt üheväärsed. Absoluutselt püsiv on ainult I aste.
Helirea I, IV ja V astet nimetatakse põhiastmeteks, kuna loomulikus laadis (loomulik mažoor ja loomulik minoor) ehitatakse nendelt astmetelt tonaalset laadi iseloomustavad kolmkõlad (T, S, D või t, s, d). II, VI, ja VII astet nimetatakse kõrvalastmeteks. Peale numbrilise tähistuse omavad helirea astmed ka nimetusi (toonika, laskuv juhtheli, mediant, subdominant, dominant, submediant, juhtheli).
Klassikalised tonaalsed heliread on:
Juuru valla vapp
Vapp kinnitati 4. mail 1998.
Vapi kirjeldus
Püstiselt poolitatud puna-hõbedase kilbi punasel väljal on seisva sookure hõbedane siluett; hõbedasel väljal kaks püstist punast rohelise tammelehega teivast.
Põhjendus
Sookurg meenutab, et valla territooriumil on laialdased sooalad, mis on nende majesteetlike lindude elupaigaks; kurge peetakse ühtlasi arukuse ja valvsuse võrdkujuks. Teibad sümboliseerivad siinmail toimunud Mahtra sõja sndmusi, kus teibad olid talumeeste peamised relvad; rohelised tammelehed näitavad, et mehemeelt jätkub valla elanikel ka tänapäeval. Punane on vapruse ja julguse sümbol; hõbe on aga puhtuse ja lootuse võrdkuju.
Paul Horma
Looming
Paul Horma modelleeris ja valas kipsi, pronksi või raius marmorisse paljude Eesti kirjanike portreed nagu Juhan Liiv (1964), Artur Adson (1943), August Kitzberg, Enn Kippel (1925), Hugo Raudsepp (1946), August Jakobson (1948, 1949, 1966), Paul Keerdo (1941), Karl Eduard Sööt (1945), Voldemar Miller (1974), Friedebert ja Elo Tuglas (1956), A. H. Tammsaare (1978,1979), Johannes Aavik (1980) ja rea teisigi portreid ning figuraalkompositsioone, kuid isikunäitust ta ei korraldanud.
Läänemaailm
Definitsioon
Mõistete 'Lääs' (esisuurtähega), 'lääs', 'läänemaailm', 'Esimene Maailm', 'läänemaad', 'lääneriigid', 'lääne kultuur', 'õhtumaad' kasutamine sõltub suuresti kontekstist. Enamasti on need kasutusel vastandamiseks läänelikkust ida- ja lõunaslaavi, aasia või islami rahvastele ja kultuuridele. 20. sajandil vastandus läänelikule elulaadile Nõukogude Liit ja teised sotsialistlikud maad.
Siiski võidakse erinevates käsitlustes läänemaailma defineerida mitmeti.
Kultuuriajalugu
pisi| Päikesetõusu- ja päikeseloojangumaad [[Theodosius I ajal ]]
Dracula (film 1931)
pisi|thumbtime=11|upright=1.5|Treiler "Dracula" on 1931. aasta USA õudusfilm. See film tegi Béla Lugosi maailmakuulsaks.
Süžee
Film põhineb Bram Stokeri 1897. aasta romaanil "Dracula".
Maalinna soosaar
thumb|Maalinna soosaar linnusekünkalt Maalinna soosaar ehk Soontagana soosaar ehk Maalja soosaar on kunagine soosaar Avaste soo edelaosas, mis kuivenduse tagajärjel muutus 1920. aastatel poolsaareks. Halduslikult kuulub Maalinna soosaar Kurese küla koosseisu. Maalinna soosaarel oli muinasaja lõpul vanade eestlaste linnus (Soontagana maalinn).
Soosaarel oli aastateni 1967 ja 1968 kaks talu (Maalinna talud), kus elanud inimeste, Soontakide, esivanemaid peetakse pärimuse järgi muinasaegseteks kohalikeks ülikuteks.
Peale talude tühjaks jäämist oli soosaar räämas aga korrastati 1990. aastate lõpus Riigimetsa Majandamise Keskuse poolt turismiobjektiks. Soosaarele on rajatud lõkkepaigad, grillonn, paviljonid, vaatetorn, laudteed ümbritsevasse Avaste soosse ja Kuresele. Hiljem on seal korraldatud ka vabaõhuetendusi.
Michael Jackson (õlleekspert)
thumb|Michael Jackson Michael Jackson (27. märts 1942 – 30. august 2007 London) oli inglise kirjanik, ajakirjanik ja üks maailma juhtivaid õlleeksperte.
Ta on kirjutanud raamatuid õlle ja viski kohta.
Michael Jackson sai õlleringkondades tuntuks 1977. aastal avaldatud raamatuga "The World Guide To Beer" ('Maailma õlleteejuht'). Selles raamatus võttis ta kasutusele tänapäevase õlle klassifitseerimise süsteemi põhjakääritus- ja pinnakääritusmeetodi põhjal.
Minu loomad
"Minu loomad. Aleksei Turovskiga loomaaias" on Aleksei Turovski 2008. aastal kirjastuses AS Ajakirjade Kirjastus ilmunud lasteraamat loomaaia loomadest.
Selles raamatus jutustab zooloog tõestisündinud lugusid loomaaias elavatest loomadest: Vaskast (kass), Johnnyst (koer), Allast (kassikakk), Filipist (kassikakk), Kassandrast (ilves), Astinist (Dagestani tuur), Naf-Nafist ja Teresast (metssead), Sultanist ja Johnnyst (lõvid), Pöial-Liisist (hallhüljes), Gabrielast (kuningboa), Pinost, Bettyst ja Quinsist (šimpansid), Tutist, Fruttist ja Rigmarist (marmosetid), Donna Klaarast (kondorkilpkonn), Vanamehest (harikrokodill), Mei-meist ja Huan-huanist (alligaatorid), Glückist, Küürakast ja Jõhvikast (leeguanid), Villist ja Šebast (surikaadid), Jaškast (ronk), Vaidast (jääkaru), Oliviast (lumeleopard), Dimkast (hunt), Vilhelminest ja Frederikist (rebased), Bangast (tiiger), Mörrist (ninasarvik), Karlist (elevant), Holgerist ja Puppast (jõehobud), Brontikust (harjasvöölane), Madrusest ja Pootsmannist (pelikanid), Saidist, Budurist, Fatimast ja Gürsast, (kaamelid) ja miiludest. Toredad seigad on põimitud faktidega loomade elukorralduse ja käitumise kohta looduses. Lugusid illustreerivad fotod, mille autoriteks on Maaja Kitsing, Priit Grepp ja Tavi Grepp. Turovski on raamatusse lisanud ka enda joonistusi loomadest.
Jason Lamy-Chappuis
Jason Lamy-Chappuis' isa on prantslane ja ema ameeriklane. Ta on sündinud Ameerika Ühendriikides, kuid viieaastasena kolis koos vanematega Prantsusmaale.
Maailma karikavõistlustel
Jason Lamy-Chappuis on osalenud 175 maailma karika etapil ( <FONT COLOR=PURPLE>seisuga 19. jaanuar 2015</FONT> ) ja jõudnud poodiumile 59 korral, millest 26 korral kõige kõrgemale astmele.
Beau Bridges
Lloyd Vernet "Beau" Bridges III (sündinud 9. detsember 1941) on USA näitleja.
Laad
Laad on tulirelva, mille külge on kinnitatud laskemehhanism, või ammu osa, mille külge on kinnitatud vinnastusmehhanism.
Sandra Hansson
pisi|Sandra Hansson Sandra Hansson (sündinud 2. aprillil 1980 Bäckeforsis ) on rootsi murdmaasuusataja.
Ta esindab Rootsi Uddevalla ja Norra Trondheimi spordiklubi.
Aastatel 2008 ja 2009 võitis ta naiste arvestuses Vasaloppeti ja oli FIS maratonide sarjas teine, aastatel 2010 ja 2011 oli ta juba sarja üldvõitja. Ta on Tartu maratoni naiste arvestuses võitnud 2009. aastal (aeg 3:13.04), 2010. aastal (aeg 3:20.59), 2011. aastal (aeg 3:08.35) ja 2013. aastal (aeg 2:58.53).
Sandra Hansson on võitnud 21 Rootsi meistrivõistluste medalit suusatamises, rullsuusatamises ja kergejõustikus. Ta on võitnud medaleid rullsuusatamise Euroopa ja maailmameistrivõistlustel.
Petersell (perekond)
Perekonda kuulub kaks liiki Petroselinum crispum ja Petroselinum segetum.
Neist tuntuim liik on kindlasti aedpetersell (Petroselinum crispum), mida kasutatakse laialdaselt ravim- ja maitsetaimena. Liigi looduslik levila on Lõuna-Euroopa (Itaalia) ning Põhja-Aafrika (Alžeeria ja Tuneesia).
Alaline Vahekohus
pisi|1899. aasta Haagi I rahukonverentsi osavõtjad Alaline Vahekohus (inglise keeles Permanent Court of Arbitration, PCA) 29. juulil 1899 ja 18. oktoobril 1907 Haagi I ja II rahukonverentsil asutatud vanim rahvusvahelisi vaidlusi lahendav rahvusvaheline organisatsioon. Algseks asutamise eesmärgiks oli aidata diplomaatilisel teel kaasa Vaikse ookeani piirkonna kolooniate haldamisest tulenevate tüliküsimuste lahendamisele. 1907 Haagi II konventsiooniga muudeti statuuti ja laiendati kohtu volitusi mitmesuguste rahvusvaheliste lahkhelide lahendamiseks.
Alalise Vahekohtu peakorter asub Haagis (Holland) Rahupalees. Hoone ehitati vahekohtu tarbeks 1913. aastal Carnegie fondi annetustest.
Kohus kasutab probleemi tundmaõppimiseks rahvusvaheliste uurimis- ja vahenduskomisjonide abi. Kujutab endast mitte alaliselt tegutsevat institutsiooni, vaid on juristide diskussioonipaneel, mis annab soovitusi ja teeb tülitsevatele pooltele ettepanekuid probleemi lahendamiseks. Iga probleemi lahendamiseks valitakse kohtunikud-vahendajad, kes ei saa olla tülitsevate maade esindajad. Jooksvat tegevust korraldab Administratiivnõukogu (koguneb vähemalt kord aastas), mis koosneb Hollandi välisministrist ja Haagi akrediteeritud diplomaatilistest esindajatest.
Kuna kohtu liikmed võtsid endale kohustuse arvestada kohtu otsuseid, siis 20. sajandi alguses tegutses kohus tulemuslikult. Kõige aktiivsemaks tegevusperioodiks oli aastad 1900–32, mil lahendati 20 riikidevahelist tüliküsimust. Seejärel tõrjuti kõrvale Alalise Rahvusvahelise Kohtu (PCIJ) ja ÜRO egiidi all tegutseva Rahvusvahelise Kohtu (ingl. International Court of Justice, ICJ) poolt. Aastatel 1946–1990 oli vahekohus väheaktiivne. Seetõttu saigi Rahupalee tuntuks ICJ asukohana.
Tänapäeval tegeleb peamiselt kommertsarbitraažiga, publitseerib erialaseid käsiraamatuid, annab hinnanguid üksikute riikide õigusalasele praktilisele tegevusele ja tegeleb rahvusvahelise õiguse teoreetiliste küsimustega pisi|Alalise Vahekohtu hoone Haagis Alalisel Vahekohtul oli 2018. aasta alguses liikmeteks 119 ÜRO liiget pluss Kosovo ja Palestiina. Eesti sai liikmeks 28. juunist 2003, mil tema suhtes jõustus 18. oktoobril 1907. aastal vastu võetud rahvusvaheliste vaidluste rahumeelse lahendamise konventsioon.
Lecco provints
Haldusjaotus
Lecco provints jaguneb 90 omavalitsusüksuseks (comune).
Agung
Agung on 3142 m kõrgune tegevvulkaan Indoneesias Bali saare idaosas, Bali kõrgeim tipp.
Vulkaan purskas 1963–1964 ja tegutseb siiani. Tal on 500 m lai ja 200 m sügav kraater, kust aeg-ajalt väljub suitsu ja tuhka.
Läänest tulevad õhumassid kaotavad Agungi ületades niiskuse. Selletõttu on Agungi läänenõlval palju sademeid ja kasvab vihmamets, aga idanõlv on kuiv ja viljatu.
Agungilt on hea ilmaga võimalik näha Balist idas paikneval saarel Lombokil olevat Rinjani mäge. Sellist head ilma juhtub harva, sest mõlemad mäed on sageli pilvedega kaetud.
Mägironimine
Et Agung on tegevvulkaan, on selle otsa ronimine ohtlik.
Kirjeldatud on kaht teed tippu, mille vahel puudub ühendus.
Mäe otsa ronimiseks pole vaja eriluba.
Agungi lõunajalamil olevast Besakihi külast ja selle kloostrist saab palgata teejuhi. Suur osa tippu viivast rajast asub džunglis ja ilma teejuhita on võimalik metsas rada käest kaotada. Tõus tippu kestab ka kogenud mägironijal neli-viis tundi, lisaks allatulek, seetõttu on oluline rajalt eksimist vältida.
Agungi otsa ei ole kuigi lihtne ronida. Siiski ei ole köisi vaja kasutada. Mägi pole ka piisavalt kõrge mägihaiguse tekkeks. Tarvis on kaasa võtta ja kanda sooja veekindlat riietust. Kaasa tuleb võtta vett, sest seda ei ole vahepealt saada. Tuleb arvestada, et tipus võib ilm kiiresti muutuda.
Järvakandi valla vapp
thumb|Järvakandi valla vapp Järvakandi valla vapp on Rapla maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Järvakandi valla vapp.
Vapp kinnitati 1. veebruaril 1999.
Vapi kirjeldus
Hõbedasel kilbil sinine, kilbi ülaservani ulatuv sarikas. Sarika all sinine karikas, millest tõuseb punane leek.
Põhjendus
Sinine värv viitab järvedele, soodele, laugastele. Traditsiooniliseks klaasitööstuse sümboliks on klaaspeeker. Üle saja aasta on Järvakandis põlenud tuli klaasisulatusahjudes, sellest karikas ja leek selle kohal. Leek on ka kodukolde ja valla elujõu sümboliks.
Messerschmitt Me 410
Messerschmitt Me 410 oli Saksamaa hävitaja-pommitaja tüüpi sõjalennuk, mida kasutas Luftwaffe teises maailmasõjas. Vastase rünnakute vältimiseks sooviti lennuki disainimisel saavutada võimalikult suur lennukiirus. Vastav võimekus saavutati minimaalse soomustamisega, mis vähendas lennuki kaalu. See tagas suurema lennukiiruse ja võimaldas kanda rohkem relvastust, kaasa arvatud pomme. Lennuki eelkäija oli Me 210, kuid peale tiibade ja kere modifitseerimist ning mootorite asendamist muudeti nimi Me 410-ks.
Arendus
Lennuk Messerschmitt Me 410 oli Me 210 edasiarendus. Me 210 oli ebastabiilne ja halvasti juhitav, mistõttu ei jõudnud lennuk arendusfaasist tootmiseni. Lennuki juhitavust ja aerodünaamikat parandati, nii valmisid uued Me 210C ja Me 210D lennukid. Need olid mõnel määral esialgsest Me 210-st paremad, kuid ei andnud jätkuvalt soovitud tulemust. 1943. aastal valmistati Me 310, kuid ka see oli omadustelt kehv. Pärast seda võeti kasutusele uus disain ja mootorid asendati parematega. Uus lennuk nimetati Me 410-ks. Me 410 oli disainitud kahele meeskonnaliikmele: piloodile ja laskurile. Raskehävitajana varustati lennukid 2 × 20 mm MG 151 kahuritega ja 2 × 7,92 mm MG 17 kuulipildujatega. Kuulipildujad olid kinnitatud lennuki ninasse. Lisaks kasutati kaugjuhitavaid 13 mm MG 131 tüüpi kuulipildujaid, et kaitsta lennukit külgedelt lähenevate vastase lennukite eest. Me 410 oli võimeline kandma lastina kuni 1000 kg pomme.
Disain
Uued Me 410 lennukid varustati Daimler-Benz DB 603A mootoritega. Need arendasid kaksikmootorilise paigutusega kuni 1750 hobujõudu. Seega võrreldes vanade PS DB 605 mootoritega, mis arendasid kuni 1454 hobujõudu, oli vahe ligi 300 hobujõudu enam. Uueks maksimaalseks kiiruseks sai 625 km/h võrreldes vana 579 km/h tippkiirusega. Uued mootorid võimaldasid arendada rohkem võimsust, mistõttu võisid uuemad lennukid kanda rohkem pomme. Uue disainiga muutus lennuk 680 kg raskemaks, kuid tänu võimsamatele mootoritele ei mänginud see suurt rolli. Uue disainiga pikendati lennuki keret ja lisati uued automatiseeritud eeltiivad. Võrreldes Me 210-ga muudeti Me 410-l väliste tiibade geomeetriat, et tuua aerodünaamiline kese rohkem ette. Selle jaoks muudeti tiibade esiserva välimiste paneelide noolsus sisemiste paneelide noolsusega samasuguseks. Mõlemal paneelil oli pärast seda 5,5-kraadine noolsus. Selle muudatusega paranes märkimisväärselt lennuki juhitavus. pisi|Me 210 ja Me 410 tiibade võrdlus
Holyhead
Holyhead [ˈhɒlɪhɛd] (kõmri keeles Caergybi 'püha Cybi kindlus') on linn Loode-Walesis, Anglesey saare suurim linn.
Johnny Spillane
thumb Johnny Spillane (sündinud 24. novembril 1980) on Ameerika Ühendriikide kahevõistleja, maailmameister.
Aastal 2003 tuli Johnny Spillane esimese USA sportlasena põhja suusaalade maailmameistriks ning 2010 võitis esimese kahevõistluse olümpiamedali.
2010. aasta 22. veebruari seisuga on ta võitnud ühe maailma karikavõistluste etapi – 3. jaanuaril 2010 Oberhofis.
Ants Laaneots
Ants Laaneots (sündinud 16. jaanuaril 1948 Kilingi-Nõmmes ) on Eesti erukindral ja poliitik.
Ta oli alates 5. detsembrist 2006 kuni 5. detsembrini 2011 Eesti kaitseväe juhataja.
Errumineku järel sai temast peaministri nõunik riigikaitseküsimustes ning 2014. aasta oktoobris astus ta Eesti Reformierakonda. Laaneots kandideeris nii 2015. aasta kui ka 2023. aasta Riigikogu valimistel ja osutus mõlemal korral valituks.
Lapsepõlv ja noorus
Tema isa Aleksander Peetrimäe võitles koos vend Juhaniga punavägede hävituspataljonide vastu ja tegutses metsavennana ning suri 1953. aastal Barnauli vangilaagris.
1949. aasta märtsiküüditamise käigus küüditati ta koos ema ja onuga Krasnojarski kraisse Šarõpovo rajooni Temra külla. Seal hakkas ta aastal 1954 kohalikus koolis õppima. Augustis 1958 sai ta koos onuga (ema suri 1952. aastal Siberis) tänu Nikita Hruštšovi amnestiale Eestisse tagasi pöörduda.
Ühe aasta elas ta tädi juures Orajõel, kuid 1959. aastal asus koos onuga tagasi sünnikoju. Koolis hakkas ta käima Kilingi-Nõmmes, 1965. aastal lõpetas ta Kilingi-Nõmme Keskkooli.
Keskkooli ajal oli ta onu ka raskelt haige ja pere rahaline olukord väga halb. Kooli lõpetamise järel töötas ta aasta Tallinnas Pääsküla raudteejaamas mehaaniku abilisena-montöörina. Sealt edasi suundus ta sõjakooli.
Teenistus Nõukogude Liidu relvajõududes
Aastatel 1966–1970 õppis ta kaardiväe kõrgemas tankivägede koolis Harkivis, 1970–1978 teenis 48. tankidiviisis Ukraina NSVs, kus ta oli tankirühma ülem, õpperoodu ülem ja tankipataljoni ülem.
Aastatel 1978–1981 õppis ta Malinovski-nimelises soomustankivägede akadeemias Moskvas staabitöö ja vägede juhtimise erialal ja omandas kõrgema sõjaväelise hariduse.
Aastatel 1981–1982 oli ta 155. motolaskurdiviisis Kasahhi NSV idaosas tankipolgu staabiülem, 1982–1987 oli ta 78. tankidiviisi staabiülem Kasahhi NSV-s (tankipolgu ülem, tankidiviisi staabiülem).
Aastatel 1987–1989 teenis ta Nõukogude Liidu sõjalise nõustajana Etioopias (jalaväediviisi ülema nõunik, armeekorpuse ülema nõunik).
Aastatel 1989–1991 oli ta Tartu ühendsõjakomissar. Septembris lahkus ta omaalgatuslikult sõjakomissariaadist ning sai peagi valitsuse nõunikuks.
Teenistus Eesti kaitseväes
14. oktoobril 1991 määrati ta kaitseväe peastaabi ülema kohusetäitjaks. Kui ta sai oma käsutusse varem osa Eesti NSV sõjaväekomissariaadile kuulunud Narva mnt 8 hoonest, siis asus ta sinna peastaapi moodustama. Ta määras hoone komandandiks kapten Alar Lanemani ning koostas ka peastaabi ajutise põhimääruse, mis kehtis aga järgnevad kümmekond aastat.
Aastatel 1994–1996 ei töötanud Laaneots kaitseväes, vaid ESS Lõuna direktorina, sest sel ajal juhatas kaitseväge väliseestlane Aleksander Einseln, kes ei usaldanud Nõukogude armees tähtsal kohal olnud Laaneotsa.
Tagasi kaitseväkke läks ta jaanuaris 1997, kui sai Kaitseväe peainspektoriks. Seejärel käis ta viis nädalat Taanis territoriaalkaitse õppustel ning tagasitulles määrati taas Kaitseväe peastaabi ülemaks. Sellel ametikohal oli ta 1999. aastani, kui lahkus omal soovil, sest ei tahtnud teenida endast noorema Urmas Roosimägi alluvuses, kes määrati kaitseväe juhataja kohusetäitjaks.
Aastail 1997–1998 täiendas ta ennast ka Roomas NATO Kaitsekolledžis ja 1999–2000 Soome Vabariigi maakaitse kõrgkoolis kõrgema riigikaitse juhtimise kursusel.
1999–2001 oli ta Balti Kaitseuuringute Keskuse ülem. 2001. aastal pakuti talle Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste (KVÜÕA) ülema ametikohta, mille ta ka astu võttis. Selles ametis tegeles ta ohvitseride väljaõppesüsteemi reformimisega Bologna lepingule vastavaks. KVÜÕA ülemana jätkas ta kuni 2006. aastani. 2002–2006 oli ta ka Eesti Vabariigi kaitseatašee Venemaal ja Ukrainas.
Kaitseväe juhatajana
Novembris 2006 kaitseväe juhataja ametist vabastatud Tarmo Kõuts mainis Ants Laaneotsa oma võimaliku mantlipärijana. 16. novembril 2006 otsustas president Toomas Hendrik Ilves esitada Laaneotsa kandidatuuri kaitseväe juhataja ametikohale ja sama aasta 5. detsembril kinnitas Riigikogu Laaneotsa kaitseväe juhatajaks häältega 77:2. Vahepealsel ajal, 23. novembril võttis Riigikogu vastu otsuse, mille kohaselt ei pea kaitseväe juhataja ametist tagasi astuma, kui saab 60-aastaseks, vaid tohib selles ametis olla kuni oma viie aasta pikkuse ametiaja lõpuni. Tema ametiaeg lõppes 5. detsembril 2011.
Juba järgmisel päeval nimetas Laaneots suurimaks ohuks Eesti julgeolekule endiselt Venemaad. Intervjuus Eesti Päevalehele teatas ta: "Tagasihoidlikult öeldes on meie naabriks ebasõbralik riik. Ja vahekord Venemaaga on tõesti Eesti suurim julgeolekuprobleem." See avaldus tekitas Venemaal pahameeletormi.
9. detsembril 2006 alustas Laaneots Afganistanis koos peaminister Andrus Ansipiga oma esimest välisvisiiti.
Laaneots kritiseeris 2002. aastal tehtud otsust, millega jalaväepataljonid muudeti väljaõppekeskusteks. Tema arvates likvideeriti sellega sisuliselt kaitseväe valmidussüsteem. Kriisiolukorras, sõjaohu korral sai Eesti tema hinnangul kohe kasutada vaid paarisada Scoutspataljoni võitlejat. Väljaõppekeskuste loomine jättis nende staapidele vaid väljaõppega seotud küsimused ja ohuolukorras ei saaks nad teostada väeosade operatiivjuhtimist. Ühtlasi mõjus väljaõppekeskuste loomine Laaneotsa sõnul halvasti ohvitserkonna moraalile, sest osa ohvitsere olevat muutunud "mundrit kandvateks tsivilistideks". Laaneots soovis väljaõppekeskused muuta taas normaalseteks pataljonideks ja välja arendada kaitseringkonnad.
Laaneots on olnud reservõppekogunemiste korraldamise tugev pooldaja.
Poliitiline tegevus
Ants Laaneots on alates 2014. aasta oktoobrist Eesti Reformierakonna liige.
Ta kandideeris 2015. aasta Riigikogu valimistel Eesti Reformierakonna nimekirjas ja sai 10. valimisringkonnas 5920 häält ning valiti XIII Riigikokku isikumandaadiga.
2023. aasta Riigikogu valimistel kogus ta 10. valimisringkonnas 1869 häält ning osutus valituks ringkonnamandaadiga.
Tunnustus
pisi|Ants Laaneots 2009. aasta [[XXV üldlaulupidu|üldlaulupeol]]
Nõukogude armee
pisi|[[Toomas Hendrik Ilves annab Laaneotsale üle Jüri Arraku kunstiteose, 2011. aasta detsember]]
Isiklikku
Tema abikaasa on Moldova-Ukraina päritolu Natalja Laaneots. Nad ei ela alates 2002. aastast enam koos.
Malta keel
Malta keel on afroaasia keelkonna semiidi rühma kuuluv keel.
Kolmevõistlus (ratsutamine)
Kolmevõistlus on ametlik olümpiaala, millesse kuulub kolm samal hobusel sõidetud osavõistlust:
Malta keel
Keelesugulus
Malta keel sarnaneb üsna palju Tuneesia linnades kõneldava araabia kõnekeelega (fonoloogia ja süntaks on siiski teistsugused). Araabia keelest kaugendavad malta keelt arvukad laenud itaalia (sitsiilia) ja inglise keelest. Üksikud sõnad (sealhulgas Malta ja Gozo nimi, arvatakse olevat araabiaeelset (foiniikia-puunia) päritolu. Põhistruktuur, eriti morfoloogia, on semiidipärane.
Kolmevõistlus (ratsutamine)
Veterinaararst kontrollib võistluste käigus hobuseid ja veterinaarkontroll on võistluste tähtis osa.
Malta keel
Kõnelejad
Malta keelt kõneleb maailmas umbes 372 000 inimest.
Staatus
Malta keel on üks Malta ametikeeltest ning üks Euroopa Liidu ametlikest keeltest.