cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ivan III
Liivimaa-Moskva sõda
Liivimaa-Moskva sõda algas pärast pikemat pingete kasvu Liivimaa ja Moskva vahel, kus olulisimat rolli mängis Vene konflikt Hansa Liiduga. Pärast Leeduga liidu sõlmimist tungisid Liivimaa väed 1501. ja 1502. aastal Pihkvamaale, kuid Leedu vägede puudumise ja Moskva abijõudude kohalejõudmise tõttu ei suudetud otsustavat võitu saavutada. 1501/1502. aasta talvel rüüstasid Vene väed Liivimaad. 1502. aasta sügisel toimus sõja suurim, Smolino lahing, mida on loetud Liivimaa vägede viimaseks suuremaks võiduks. 1503. aasta alguses lõppes sõda piirimuutusteta rahu sõlmimisega.
Ehitustööd
Ivan III uuendas pealinna Lääne-Euroopast kutsutud arhitektide, inseneride ja oskustööliste abiga. Moskva Kremli ringmüüri ja hoonete ehitust juhtisid itaalia arhitektid Marco Ruffo, Pietro Solario, Aloisio da Milano jt. Ehitusstiilis on Lääne-Euroopa kivilao- jm ehitustehnikad ning renessansi arhitektuurivormid kokku sobitatud kohaliku vanavene arhitektuuritraditsiooniga. Aristotele Fioravanti juhtimisel ehitati Moskva Jumalaema Uinumise katedraal. Marco Ruffo ja Pietro Solario ehitasid Granovitaja Palata ning rea Kremli ringmüüri torne.
Isiklikku
Ivani isa oli Moskva suurvürst Vassili II ja ema, Maria Jaroslavna Borovskist (−1485), Malojaroslavetsi vürsti Jaroslav Vladimirovitši ja Maria Fjodorovna Koškina tütar.
Albaania vürstkonnad
Albaania vürstkonnad on mõiste, mis viitab mitmele keskajal Albaanias ja Epeiroses loodud vürstkonnale, mida valitsesid Albaania aadlikud. 12. sajand tähistas esimest Albaania vürstkonda, Arbëri vürstkonda, kuigi alles 14. sajandil ja 15. sajandi alguses muutusid need vürstkonnad tugevamaks, eriti pärast Serbia tsaaririigi langust. Mõned vürstkonnad liitusid aastal 1444 sõjalise liiduga Lezha Liiga.
Oskar Metsavaht
pisi|Oskar Metsavaht (2012)
Oskar Metsavaht (sündinud 1961 Caxias do Sulis) on eesti päritolu Brasiilia arst ja moelooja ning Eesti aukonsul Rio de Janeiros.
Albaania vürstkonnad
Arbëri vürstkond
pisi|Arbëri vürstkond, 1210
Oskar Metsavaht
Oskar Metsavahi vanaisa Oskar Leonhard oli Rakvere kandis tegutsenud optik. Ta lahkus Eestist 20. sajandi esimesel poolel ja jõudis koos oma venna Jakob Johannesega Brasiiliasse 1925. aastal.
Oskar Metsavahi isa Renato oli aastaid Brasiilia arstide liidu president. Tema ema Maria on Itaalia päritolu psühholoogiaprofessor. Oskari vend Leonardo on arst, õde Ana Amelia kunstnik ja disainer ning õde Henriette ülikoolis kunstiõpetaja.
Oskar Metsavaht on lõpetanud Rio de Janeiro ülikooli arstiteaduskonna ja töötanud enne moeloojaks hakkamist spordiarstina.
Oskar Metsavaht on loonud ülemaailmset menu nautiva moebrändi Osklen, mis esitleb tippversiooni cariocade lume- lainelaua- ja rulakultuurist.
Oskar Metsavaht on olnud Brasiilia esindaja UNESCO-s ja on aastast 2008 Eesti aukonsul Rio de Janeiros. Peale tema on aukonsulid ka Jüri Saukas São Paulo ja Paraná osariikides Flemming Patrick Rickfors Santoses ning Almir Maestri Santa Catarina ja Rio Grande do Suli osariikides.
2011. aasta kevadel avaldas USA juhtivate äriajakirjade hulka kuuluv Fast Company avaldas nimekirja "100 kõige loomingulisemat inimest äris", kus 73. kohale on paigutatud Oskar Metsavaht.
Albaania vürstkonnad
Valona vürstkond
pisi|Valona vürstkond ca. 1400
Valona vürstkond (1346–1417) oli keskaegne riik, hõlmates ligikaudu tänapäeva Albaania maakondade Vlorë (Valona) ja Berati territooriumid. Olles esialgu Serbia tsaaririigi vasall, sai see pärast 1355. aastat iseseisvaks isandkonnaks kuni vallutamiseni Osmanite poolt aastal 1417.
Arta despootkond
pisi|vasakul|Arta despootkond
Arta despootkond (1358–1416) oli despootkond, mida valitsesid Epeirose albaanlastest pealikud. See loodi pärast Niceforo II Orsini lüüasaamist aastal 1358 ja lakkas olemast aastal 1416. Pärast Peter Losha surma aastal 1374 ühendati Albaania Arta ja Angelocastroni despootkonnad despoot Gjin Bua Shpata võimu alla. Selle despootkonna territoorium oli Kórinthose lahest Acheroni jõeni põhjas, naabriks Gjin Zenebishi vürstkond, veel üks Epeirose despootkonna alale loodud riik. Epeirose despootkond suutis sel ajal kontrollida vaid Epeirose idaosa, pealinnaga Ioánninas. Sel ajal valitses Epeirose despootkonda Toma Preljubović, kes oli Gjin Bua Shpataga avalikult konfliktis. Aastal 1375 käivitas Gjin Bua Shpata pealetungi Ioánninale, kuid ei suutnud linna tungida. Kuigi Shpata abiellus Toma Preljubovići õe Helenaga, nende sõda ei lõppenud. Pärast Gjin Bua Shpata surma aastal 1399 nõrgenes Arta despootkond pidevalt. Erimeelsuste kõrval Ioánnina valitsejatega pidi Gjini järglane Muriq Bua Shpata tegelema veneetslaste ja Kefalloniá krahvi Carlo I Tocco kavatsustega. Aastal 1416 võitis viimane Jakup Bua Shpatat ja vallutas Arta, lõpetades Shpata dünastia.
Gjirokastëri vürstkond
Gjirokastëri vürstkond (1386–1418) oli Gjin Zenebishi poolt aastal 1386 loodud ja pärast Osmanite sissetungi aastal 1434 kaotatud vürstkond. Aastal 1380 nimetati Gjin Zenebishi sebastokratoriks või Vagenetia prefektiks Delvina lähedal ja aastal 1386 sai temast vürst. Aastal 1399 marssis Esau mõne Albaania klanni toel oma naise õemehe Gjin Zenebishi Argyrokastronist vastu. Esau sai lüüa ja püüti kinni ning enamuse tema maast okupeeris Zenebishi. Esau läks Ioánninasse tagasi aastal 1400, võttes valitsemise Zenebishilt üle. Zenebishi sai türklastelt lüüa, põgenes Veneetsia Korfu saarele, kuid kutsuti kaks aastat hiljem (1416) ülestõusnud mägihõimude poolt tagasi. Veneetsia toel võttis ta taas sihikule Gjirokastra, kuid kihutati taas kord türklaste poolt minema ja suri Korful aastal 1418.
Berati isandkond
Berati isandkond (1335–1417) oli despoot Andrea II Muzaka poolt aastal 1335 loodud vürstkond, pealinnaga Beratis.
Kastrioti vürstkond
pisi|Kastrioti vürstkond, 15. sajandil
Kastrioti vürstkond (1389–1444) oli üks kõige tähtsamaid vürstkondi keskaegses Albaanias. Selle asutas Gjon Kastrioti ja siis valitses seda Albaania rahvuskangelane Gjergj Kastrioti Skanderbeg. Gjon Kastrioti omas alguses vaid kahte väikest küla, mis ilmselt olid musta kahepealise kotka embleemiks, isegi kui on võimalik pakkuda muid tõlgendusi. Lühikese ajaga suutis Gjon Kastrioti laiendada oma maad nii, et muutus vaieldamatult Kesk-Albaania isandaks. Gjon Kastrioti kuulus nende hulka, kes olid vastu Osmanite Bayezid I algsele pealetungile, kuid tema vastupanu oli saamatu. Sultan, kiites heaks tema ettepanekuid, kohustas teda maksma andamit ja tagama kohalike valitsejate truuduse, Gjergj Kastrioti ja tema kolm venda võeti Sultani õukonda pantvangiks. Gjergj Kastrioti Skanderbeg eristus üheks parimaks ohvitseriks mitmes Osmanite kampaanias nii Väike-Aasias kui ka Euroopas ja Sultan nimetas ta kindraliks. 28. novembril 1443 nägi Skanderbeg oma võimalust mässuks lahingu ajal János Hunyadi juhitud ungarlaste vastu Nišis, mis oli osa Varna ristisõjast. Ta vahetas pooli koos 300 muu albaanlasega, kes Osmanite armees teenisid. Pärast pikka retke Albaaniasse vallutas ta lõpuks Krujë, võltsides kirja sultanilt Krujë kubernerile, mis andis talle kontrolli territooriumi üle. Pärast kindluse vallutamist ütles Skanderbeg lahti islamist ja kuulutas ennast oma pere ja riigi kättemaksjaks. Pärast Krujë vallutamist suutis Skanderbeg tuua kõik Albaania vürstid Lezhësse kokku (vaata Lezhë Liiga, 1444).
Albaania vürstkond
pisi|Albaania vürstkond
Albaania vürstkond (1368–1392) oli pärast Albaania kuningriigi lõpetamist Karl Topia poolt moodustatud vürstkond. Vürstkond käis Topia ja Balša dünastiate vahel käest kätte kuni aastani 1392, kui selle okupeeris Osmanite riik.
Neutrontäht
pisi|298x298px|Kunstniku ettekujutus neutrontähest koos magnetväljaga Neutrontäht on peamiselt neutronitest koosnev täht, Päikesest umbes 8–30 korda suurema massiga tähtede arengu lõppstaadium.
Tüüpilise neutrontähe raadius on vaid 10–15 km, kuid tema mass on võrdne 1–2 Päikese massiga. Neutrontähe tihedus on väga suur: suurusjärgus 100–1000 miljonit tonni kuupsentimeetri kohta. See vastab aatomituuma ja puhta neutronaine tihedusele.
Neutrontähel on tekkimise ajal väga kõrge temperatuur. Seejärel jahtub ta kiiresti. Tavaliselt on tema temperatuur lähedane Päikese tuuma temperatuurile.
Et neutrontähel on väga väike pindala, kiirgab ta äärmiselt vähe valgust, mistõttu neutrontähti on isegi parimate teleskoopidega väga raske avastada.
Neutrontähe gravitatsioon on nii suur, et ta painutab valguskiiri tugevasti kõrvale (gravitatsioonilääts).
Paokiirus on kuni 150 000 km/s.
Neutrontähed tekivad suure massiga tähtedest. Kui suure massiga täht jõuab tuumkütuse lõppedes oma eluea lõpule, lakkavad temas termotuumareaktsioonid. Temperatuuri langedes langeb ka rõhk ja seetõttu hakkab gravitatsioon tähe tuumas järjest enam võimust võtma. Tulemuseks on tähe tuuma kokkukukkumine ja väliskihtide plahvatuslik eemalepaiskumine kollabeerumisel vabaneva energia arvelt.
Seoses aine määratu tihenemisega täheaine neutroniseerub ja kaovad konkreetsed keemilised elemendid. Tulemuseks on ühtlane neutronite mass.
Neutrontäheks saavad muutuda tähed, mille mass jääb vahemikku umbes 5–10 Päikese massi.
Suuremad tähed muutuvad mustadeks aukudeks ja väiksemad valgeteks kääbusteks või kvarktähtedeks.
Mõnikord nimetatakse neutrontähti ka pulsariteks, sest nad pöörlevad väga kiiresti ja saadavad oma ülitugeva magnetvälja (Maa magnetväljast ligi triljon korda suurem) tõttu välja korrapäraseid raadioimpulsse. Impulsi edasikandjateks on vabad elektronid, mis magnetvälja kiirendava toime tõttu neutrontähe pinnalt lahkuvad. Et elektronid lahkuvad peamiselt magnetpoolustelt, siis on väljuvad impulsid kosmosesse suunatud kitsa kiirtekimbuna. Miljonite aastate jooksul pulsarite pöörlemine aeglustub ja magnetväli nõrgeneb, ning lõpuks lakkab. Järele jääb nn tavaline neutrontäht, mis aga võib reaktiveeruda, kui ta millegi arvelt massi juurde saab.
Neutrontähtede avastamine
Neutrontähed "avastati" teoreetiliselt tunduvalt varem, kui nende olemasolu vaatluste teel kindlaks tehti. Lev Landau väitis 1931, et on võimalik ka neutronitest koosnev täht, muidugi oli see alles hüpotees, samuti pakuti ka, et see tekib supernoovadest. Tükk aega ei pakkunud neutrontähed inimestele huvi, sest maapealsetele teleskoopidele jäid neutrontähed nähtamatuks ja nende heledus jääb kõvasti alla isegi meie Päikese omale.
Kuid aasta 1967 sai pöördepunktiks neutrontähtede uurimises. Sel aastal avastati väga stabiilse perioodiga pulseeriv kiirgusallikas sagedusel 81,5 MHz. Alguses arvati, et tegemist on maavälise eluvormiga, kuid peagi saadi aru, et tegemist on kiiresti pöörleva neutrontähega, millel on väga tugev magnetväli. Meile näib, et raadiokiirgus, millega meid "pommitatakse" pulseerib, ja sellest ka nimetus raadiopulsar. Selle idee peale tuldi tänu Krabi udule. Paljud kahtlustasid, et Krabi udu on jäänus supernoovast, mille Hiina astronoomid olid ära märkinud 900 aastat varem. Aastaid hiljem avastati pulsar täpselt Krabi udukogu keskelt ning see kinnitas nende oletusi.
Neutrontähe teke
Galaktikas on umbes miljon aktiivset neutrontähte ja sellest on järeldatud, et uus neutrontäht peaks tekkima iga 10 aasta tagant. Tänapäeval asub üks tuntumaid neutrontähti Krabi udu keskel. Just see täht oligi tõestuseks, et neutrontähed tekivad supernoovadest, olles jäänuk plahvatusest, mida võis näha tõenäoliselt aastal 1054. Pärast plahvatamist supernoovana jääb kunagisest suurest mitme Päikese massiga tähest järele 1–2 Päikese massiga neutrontäht, mis pöörleb tormiliselt ning millel on tugev magnetväli. Magnetilisus on põhjustatud sellest, kui täht pärast plahvatust kokku vajus, siis eraldusid prootonid ja elektronid, mis tekitasid tähe ümber tugeva magnetvälja. Sellepärast koosneb neutrontäht peamiselt neutronitest. Kui tähe mass oleks veel suurem, kui 3 meie Päikese massi, siis tekiks juba must auk. Neutrontähe diameeter on kuni 20 km, kuid tema tihedus on kolossaalne. Parim võrdlus oleks see, kui suruda kogu inimkond, umbes 7 miljardit, keskmiselt massiga 70 kg inimese kohta, ühte kuupsentimeetrisse, siis saaksime neutrontähe tiheduse.
Neutrontähe elu
Osad neutrontähed esinevad kaksiksüsteemis, kus tal on naabriks tavaline täht. Neutrontäht hakkab tõmbama kaaslaselt mateeriat, mis gravitatsiooni tõttu võib kanduda otse neutrontähe pinnale läbi magnetilise lehtri, mis on neutrontähe magnetpoolustel. Hõõrdumise tõttu aine kuumeneb ja hakkab välja saatma röntgenikiirgust, mida mõjutab jällegi neutrontähe magnetväli, surudes kiired välja peene kiirena poolustelt, neutrontähe pööreldes muutub ka kiire asukoht, mistõttu võib teda nimetada kosmosemajakaks. Neutrontähed, mis väljastavad röntgenikiiri nimetatakse ka röntgenpulsariteks.
Osadel neutrontähtedel on kahendsüsteemis nõrgem magnetväli, mis lubab saabuval ainel jaguneda ühtlaselt pinnale. Lõpuks kui pindmisele kihile koguneb liiga palju ainet, mis pressitakse kokku ja tekib termotuumaplahvatus, mis soojendab gaasi piisavalt, et tekitada röntgenikiiri. Üks purse suurendab tema röntgenikiire toodangut umbes miljon korda. Aja jooksul röntgenikiirgus hajub ja kahendsüsteemis algab sama protsess uuesti, kuni uue aine kogunemiseni ja plahvatuseni.
Neutrontähe surm
Neutrontähe eluiga on umbes kümme miljonit aastat. Surma põhjusi on kaks: tugev magnetväli laguneb või – mõlemalt pooluselt energiat kiirgava neutrontähe pöörlemiskiirus väheneb allpoole kriitilist piiri. Neutrontäht on surnud. Arvatakse, et meie Galaktikas on umbes miljard surnud neutrontähte.
Neutrontähe magnetväli on triljon korda suurem kui Maa magnetväli. Omaette klassi röntgenallika moodustavad väikese massiga röntgentähed. Erinevalt massiivsetest röntgenallikatest on need süsteemid väga vanad ning neutrontähe magnetväli on jõudnud nõrgeneda algsest 10¹² gausist 10 astmes üheksa või kaheksa gausini. Nende röntgenikiirgus ei ole enam pulseeriv. Registreeritav on vaid ühtlane foon, mis tekib optilisest tähest pärit gaasi langemisele neutrontähele. Mõnikord võib, aga röntgenfoon uuesti süttida. Tavaline röntgenfoon on seotud aine ülevooluga optiliselt komponendilt neutrontähele. Aga kui ülevoolav gaas on heelium, siis see surutakse väga tugevasti kokku, ning väikesele massile vaatamata on ümbrise tihedus väga suur. Aine mandudes hakkab rõhku tähes määrama elektrongaasi rõhk. Heeliumi süttimine mandunud aines, viib heeliumi ebastabiilse põlemisele. Tulemuseks on temperatuuri kiire tõus ning suure energia eraldumine lühikese aja vältel, mis põhjustab röntgenikiirguse suure kasvu.
Neutrontähe ehitus
pisi|318x318px|Neutrontähe ehitus Pealmine kiht koosneb tavalistest aatomituumadest ja samuti elektronidest. Atmosfäär on umbes ühe meetri paksune, sellele järgneb tahke koorik. Tähe gravitatsioonilised jõud piiravad mägede kõrgusi vähem kui millimeetrini. Sügavamale minnes esineb aina enam aatomituumi, kus on kasvav neutronite arv – sellised tuumad laguneksid Maal kiiresti, kuid neutrontähe surve hoiab neid koos.
Vaid kõige primitiivsemates mudelites koosneb neutrontäht ainult neutronitest. Enam arenenud mudelites sisaldavad neutrontähed neutronite kõrval ka prootoneid, mille elektrilaengut neutraliseerivad elektronid ja müüonid. Juba aastaid tagasi on teadlased näidanud, et neutrontähtede sügavas sisemuses valitsevate erakordsete tiheduste ja rõhkude tingimustes võivad seal tekkida ka eksootilised osakesed, näiteks hüperonid.
Õdri järv
Õdri järv (ka Õdra järv, Õdre järv, Edre järv) on Valga maakonnas Valga vallas, Karula rahvuspargis asuv järv.
Éponine
Éponine (eluaastad 1815–1832) on Victor Hugo romaani "Hüljatud" üks keskseid tegelasi. Ta on kõrtsmike Thénardier'de vanim laps, tänavapoiss Gavroche'i õde.
Peale Gavroche'i on romaanis kirjeldatud ka Éponine'i nooremat õde Azelmat ning kaht nooremat venda, kes sarnaselt ülejäänud perekonnaga elavad algul kõrtsis, mida abielupaar peab, hiljem aga elab tänavaelu.
Victor Hugo mainib, et kentsaka nime Éponine olla madam Thénardier avastanud ühest "halvast romaanist", säärasest, mida naine ikka lugeda tavatses. Lapseeas hellitab proua Thénardier oma tütreid, nad on hoolitsetud ja kenasti riides, samas kui Cosette peab tegema rasket tööd, magama kaltsude vahel põrandal ning jäetakse ilma mänguasjadest.
Rohkem jälgitakse Éponine'i tegemisi romaani kolmandas köites. Hugo mainib, et tüdruk on sirgudes muutunud inetuks, ta on räsitud, tal on mõned hambad puudu ja juuksed sorakil ning ta näeb oma tegeliku ea kohta tunduvalt vanem välja. Ta kannab määrdunud ja koledaid riideid. Koos õe Azelmaga abistatakse isa mitmesugustel kelmustel ja vargustel. Ka öeldakse romaanis, et Éponine joob.
Muusikalis "Hüljatud" on Éponine'i karakter võrreldes kirjandusteoses öelduga muudetud tunduvalt romantilisemaks ja sügavamaks, publikule sümpaatsemaks. Kui romaani lugedes on mitmed Éponine'i käitumised tõlgendatavad kiiva omamissooviga, millega seostub isegi teatav annus kiuslikkust, siis lavateoses tõuseb peatähtsaks armastus Mariuse vastu. Éponine'i muusikaline partii on lüüriline, kuid tüdruku mitmekesine karakter pakub näitlejale alati huvitavaid mänguvõimalusi. Sageli on see roll naisnäitlejatele üks ahvatlevamaid muusikalides.
Éponine on ka muusikalilaval väliselt vaene ja räsitud, ent väga rikkaliku tundeeluga ning kiire taibu ja huumorimeelega. Tema osatäitja esitada on muusikali üks emotsionaalselt võimsamaid ballaade "On My Own" (eesti keeles tõlgitud "Ihuüksi") teise vaatuse algupoolel. Tüdruk laulab sihitult öises Pariisis jalutades oma tunnetest Mariuse vastu, ent on samas sunnitud enesele tunnistama selle unistuse täitumatust. Laulus kõlavaid võrdlusi uinuvast Pariisist, jõest, peegeldustest veepinnal, raagus puulatvadest jne mainib romaaniveergudel ka Victor Hugo.
Muusikali üks emotsionaalseid kõrghetki on tüdruku surmastseen barrikaadidel oma salaarmastuse Mariuse käte vahel. Enne viimast hingetõmmet saab neiu lõpuks ometi tunda tõelist õnne ning annab noormehele mõista oma tunnete suurusest. Duetis Mariusega kõlab barrikaadidel "A Little Fall of Rain" (eesti keeles "Väike vihmapiisk"). Vastupidi muusikalis kujutatule aga ei leina Marius romaani lehekülgedel, vaid unustab Éponine'i peatselt. Éponine ilmub lavale ka muusikali viimases stseenis viirastusena, et vabastada Jean Valjean maisest murekoormast ning koos Fantine'iga viiakse ta kaasa varjude riiki.
Amílcar Cabral
thumb|Amílcar Cabral [[Saksa DV postmargil (1978)]]
Amílcar Lopes Cabral (varjunimi Abel Djassi; 12. september 1924 Bafatá, Portugali Guinea – 20. jaanuar 1973 Conakry) oli Portugali Guinea ja Roheneemesaarte vabadusvõitleja.
Tema vanemad olid pärit Roheneemesaartelt, kuid isa töötas Portugali Guineas õpetajana. Kui poiss oli kaheksa-aastane, naasis perekond Roheneemesaartele. Nad elasid Mindelos. Õpilasena töötas Amílcar raadiojaamas ning kirjutas luuletusi ja poliitilisi artikleid Roheneemesaarte identiteedi toetuseks. Aastal 1943 lõpetas ta kooli ning 1944 kolis perekond Praiasse, kus Amílcar töötas trükikojas, kuni ta sai 1945 stipendiumi Lissabonis troopilise põllumajanduse õppimiseks. Seal moodustasid Aafrikast pärit üliõpilased poliitilisi ringe. Pärast agronoomiahariduse saamist 1950 töötas Amílcar Cabral kaks aastat Portugalis Santarémis.
Aastal 1963 tuli partei põranda alt välja ja avas büroo Guineas. Samal aastal, pärast Pidjiguiti veresauna, alustas PAICG relvastatud ülestõusu, mis laienes 1974. aastani kestnud koloniaalsõjaks.
Cabral kaitses Portugali Guinea ja Roheneemesaarte vabadusvõitlust ÜRO-s, 1970 privaataudientsil paavst Paulus VI juures, Euroopa parlamentides, Aafrika poliitikute ees ning ajakirjanduses. Ta tegi   koostööd Sotsialistliku Internatsionaaliga ning oli Olof Palme ja François Mitterrandi sõber. Sotsialistidele avaldasid muljet tema kolonialismivastasus, toetus mitteühinemisliikumisele ja veenev intellektuaalsus.
Portugali sõjavägi ja salapolitsei PIDE püüdsid korduvalt Cabrali tappa. Novembris 1970 püüti operatsiooni Mar Verde käigus tappa nii Cabral kui ka Guinea president Ahmed Sékou Touré ning hävitada Guinea sõjalennukid maa peal. Cabrali perekond pääses ehmatusega, kuid tema kõrvalkorteris elanud arsti perekond sai raskesti haavata ning üks lastest sai surma.
20. jaanuaril 1973 püüdis osa PAICG-i kukutada armeest partei Roheneemesaarte päritolu juhtkonda. Cabral peeti koos abikaasa Maria Helenaga nende korteri ees kinni. Cabral ei lasknud end aheldada ning PAICG-i mereväeohvitser Inocêncio Cani laskis ta maha. Selle teo motiivid on tänini ebaselged.
Amílcar Cabrali surmapäev on Roheneemesaarte rahvuspüha.
Frankie Fredericks
Frank ("Frankie") Fredericks (sündinud 2. oktoobril 1967 Namiibia pealinnas Windhoekis) on Namiibia endine kergejõustiklane (100 ja 200 m jooksja). Ta on ROK-i liige, ROK-i täitevkomitee liige 2008–2012.
1987. aastal sai Fredericks võimaluse minna õppima USA-sse ülikooli, Brigham Young Universitysse. Esimese paljudest medalitest rahvusvahelistel areenil saavutas ta 1991. aasta maailmameistrivõistlustel Tokyos, kus ta võitis 200 m jooksus hõbemedali Michael Johnsoni järel.
1992. aasta olümpiamängudel Barcelonas võitis ta hõbemedali nii 100 m kui ka 200 m jooksus. 1993. aasta sisekergejõustiku MM-il Torontos võitis ta 200 m jooksus kuldmedali ja 60 m jooksus hõbemedali. Sama aasta maailmameistrivõistlustel Stuttgardis tuli Fredericks 200 m jooksus maailmameistriks. 1994. aasta Rahvaste Ühenduse mängudel sai ta 200 m jooksus kuldmedali.
1995. aasta MM-il Göteborgis sai ta 200 m jooksus hõbemedali ja oli 100 m jooksus neljas. 1996. aasta olümpiamängudel kordas ta nelja aasta tagust tulemust – oli nii 100 m kui ka 200 m jooksus teine. 1998. aastal tuli ta 200 m jooksus Aafrika meistriks ning oli Rahvaste Ühenduse mängudel 100 m jooksus teine. Veel 2004. aasta olümpiamängudel Ateenas osales ta 200 m jooksu finaalis ja sai neljanda koha. Samal aastal ta lõpetas oma eduka karjääri. Fredericksi nimel on siiani püsiv 200 m jooksu sisemaailmarekord. Välitingimustes on ta jooksnud 100 m ajaga 9,86 (1996) ja 200 m ajaga 19,68 (1996).
27px Olümpiamängudel
hõbemedal 100 m jooksus 10,02 hõbemedal 200 m jooksus 20,13 hõbemedal 100 m jooksus 9,89 hõbemedal 200 m jooksus 19,68
Maailmameistrivõistlustel
hõbemedal 200 m jooksus 20,34 maailmameister 200 m jooksus 19,85 hõbemedal 200 m jooksus 20,12 hõbemedal 200 m jooksus 20,23 hõbemedal 4×100 m teatejooksus 38,07 pronksmedal 4×100 m jooksus 37,91
Isiklikud rekordid
100 m jooks 9.86 (3. juuli 1996 Lausanne) 200 m jooks 19.68 (1. august 1996 Atlanta) 400 m jooks 46.28 (1989)
Isiklikku
Frank Fredericks on 180 cm pikk ja kaalub 75 kg. Ta on abielus. Hobideks on muusika, kirjandus, jalgpall ja sõpradega suhtlemine. On lõpetanud Brigham Young University (Utah, USA).
Valjala vald (1939)
pisi|Saaremaa maakonna valdade piirid enne ja pärast [[1939. aasta vallareformi]] Valjala vald oli vald Saaremaa maakonnas aastail 1939–1950. Vallamaja asus Valjala külas.
Vald moodustati senise Valjala valla maa-alast, välja arvatud Ranna küla ja Rõõsa asunduse piirkonnad; senise Pihtla valla Võrsna küla piirkonnast.
Esimene vallavanem oli August Ots. Valjala vald kuulus Riigivolikogu 40. valimisringkonda, kust oli valitud Otto Pukk.
Valjala valda kuulusid: Kalju, Jõõri, Jõelepa, Jursi, Lõõne, Kiriku, Võrsna, Ariste, Rahu küla, Kõnnu, Kalli, Vüidu, Mäe, Haeska ja Kuremaa külad ning Jõõri asundus ja Haeska asundus, Põllu, Tõnija, Kogula, Männiku, Veeriku küla, Koksi, Kõriska, Kuiste, Vene küla, Väkra, Ure, Lübi, Siiksaare, Viira, Turja, Nurme, Võhksa, Ranna küla, Välja, Sakla, Türgi külad, Vana-Lõve asundus.
13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Kallemäe külanõukogu, Sassi külanõukogu ja Valjala külanõukogu.
Roustabout
"Roustabout" on 1964. aasta USA muusikaline mängufilm, komöödia.
Loo on kirjutanud Allan Weiss.
Krüptoon
Krüptoon (tähis Kr) on element järjekorranumbriga 36.
Selle nimetus on tuletatud kreekakeelsest sõnast κρυπτός (kryptós) ja tähendab 'peidetud'. Elemendil on 6 stabiilset isotoopi ja umbes 30 ebastabiilset isotoopi. Krüptooni avastasid William Ramsay ja Morris Travers 1898. aastal Suurbritannias. Aastatel 1960–1983 kasutati krüptooni meetri pikkuse defineerimiseks.
Omadustelt on krüptoon lõhnatu, maitsetu, värvitu väärisgaas. Seda kasutatakse valgustite, valgusreklaamide ja laserite valmistamiseks. Krüptooni leidub Maa atmosfääris ja selle kontsentratsioon on 1 ppm. Krüptooni toodetakse õhust fraktsioneeriva destillatsiooni abil.
Ajalugu
pisi|Krüptooni avastaja William Ramsay oma laboris töötamas Krüptooni avastasid Suurbritannias 1898. aastal šoti keemik Sir William Ramsay ja inglise keemik Morris Travers. Nad leidsid krüptooni jääkidest, mis olid pärast suurema osa vedeldatud õhu komponentide aurustamist järele jäänud. Mõni nädal hiljem avastati sarnase protsessi abil neoon. William Ramsay sai 1904. aastal Nobeli keemiaauhinna mitme väärisgaasi, sealhulgas krüptooni avastamise eest.
Aastal 1960. defineeriti meeter rahvusvahelise kokkuleppe alusel krüptoon-86 vaakumis emiteeritava oranži lainepikkuse (605,78 nanomeetrit) järgi: üks meeter võrdus 1 650 763,73-kordse lainepikkusega. See kokkulepe vahetas välja pikka aega kasutusel olnud meetri standardi, milleks oli plaatina ja iriidiumi sulamist tehtud varras, mida hoiti Pariisis. Varda pikkuseks loeti algselt ühte kümnendmiljondikku Maa polaarümbermõõdu kvadrandist. Krüptoonil põhinev definitsioon asendati omakorda 1983. aasta oktoobris, kui Rahvusvaheline Kaalude ja Mõõtude Büroo defineeris meetri teepikkusena, mille valgus läbib vaakumis 1/299 792 458 sekundi jooksul.
Omadused
pisi|Krüptooni spektrijooned Krüptooni iseloomustavad mitu teravat spektrijoont, tugevamad neist roheline ja kollane. See on üks uraani lõhestumise produkte. Tahke krüptoon on valget värvi ja kristalliline, kuubilise tahktsentreeritud kristallvõrega nagu teised väärisgaasid (välja arvatud heelium, mis on heksagonaalse tihepakendatud kristallstruktuur).
Isotoobid
Omadustelt on krüptoon väärisgaas. Ta kondenseerub temperatuuril −153 kraadi Celsiust ja tahkub temperatuuril −157 kraadi Celsiust. Looduslikul krüptoonil on kuus stabiilset isotoopi (78Kr, 80Kr, 82Kr, 83Kr, 84Kr, 86Kr), lisaks tuntakse umbes kolmekümmet ebastabiilset isotoopi ja tuumaisomeeri. 81Kr tekib atmosfäärireaktsioonide käigus looduslikust krüptoonist. See on radioaktiivne, poolestusajaga 230 000 aastat. Krüptoon on veepinna läheduses äärmiselt lenduv, kuid 81Kr-i kasutatakse vana (50 000 – 800 000 aastat vana) pinnavee vanuse määramiseks.
85Kr on inertne radioaktiivne väärisgaas 10,76-aastase poolestusajaga. Seda tekib uraani ja plutooniumi lagunemisel, näiteks tuumapommi katsetuste käigus või tuumareaktoris. 85Kr vabaneb kütusevarraste ümbertöötlemisel. Selle kontsentratsioon on konvektsiooni tõttu põhjapoolusel 30% suurem kui lõunapoolusel.
Keemilised omadused
Peale fluoriidide on leitud ka teisi krüptooni aatomeid sisaldavaid ühendeid. KrF2 ja B(OTeF5) reaktsioonil tekib ebastabiilne ühend Kr(OTeF5), mis sisaldab krüptooni-hapniku sidet. Krüptooni-lämmastiku side leidub [HC≡N–Kr–F]+ katioonis, mis tekib KrF2 [HC≡NH]+[AsF6]- reageerimisel temperatuuril alla −50 °C. On teateid, et HKrCN and HKrC≡CH on stabiilsed temperatuuridel alla 40 K.
Esinemine looduses
Maal on säilinud kõik väärisgaasid peale heeliumi, mis olid olemas Maa tekkimise ajal. Krüptooni sisaldus atmosfääris on umbes 1 ppm. Seda on võimalik eraldada vedelast õhust fraktsioneeriva destillatsiooni abil. Krüptooni täpset kogust kosmoses ei teata, kuna see sattub sinna meteoriitide ja päikesetuulte tõttu. Esmaste mõõtmiste tulemuste põhjal leidub seda kosmoses ülekülluses. Marsi atmosfääri krüptooni sisaldus on umbes 0,3 ppm.
Rakendused
pisi|Krüptooniga gaasivalguslamp pisi|Krüptoon helendab kõrgepingega elektriväljas sinakasvalgelt Tänu mitmetele spektrijoontele näib ioniseeritud krüptooni helendus valgena, mistõttu on krüptooni sisaldavad pirnid suurepäraseks valge valguse allikaks fotograafias. Krüptooni kasutatakse teatud tüüpi kiirkaamerate välkude valmistamiseks. Krüptooni kasutatakse kombinatsioonis teiste gaasidega ka rohekaskollaste valgusreklaamide valmistamiseks.
Krüptooni ja argooni segu kasutatakse luminofoorlampide valmistamisel. See vähendab pirnide elektritarbimist, kuid tõstab nende hinda ja vähendab valguse eraldumist. Krüptoon maksab umbes 100 korda rohkem kui argoon. Krüptooni (koos ksenooniga) kasutatakse ka hõõglampide täitmiseks, et vähendada täidise aurustumist ja lubada suuremaid temperatuure kasutamisel. Tulemuseks on heledam ja sinakam valgus kui tavalistes lampides.
Krüptooni valget helendust kasutatakse tihti ka värviliste gaaslahenduslampide puhul, mis lihtsalt soovitud värviga kaetakse. Näiteks "neoon"-reklaamtahvlid, kus tähed on eri värvi, on tihti täielikult krüptoonipõhised. Krüptoon emiteerib ka oluliselt võimsamat valgust spektri punases osas, mistõttu kasutatakse suure võimsusega laseršõudel punase valguse saamiseks tihti just krüptoonlasereid, mille spektrist punane valgus peeglitega eraldatakse, tavalisemate neoon-heeliumlaserite asemel, mille võimsus ei ole lihtsalt piisav.
Krüptoon on oluline krüptoon-fluoriidlaserite tootmisel ja kasutamisel. Need laserid on olulisel kohal tuumafusiooni energeetika uurimisel. Laserikiirel on suur koherentsus ja lühike lainepikkus.
Eksperimentaalses osakestefüüsikas kasutatakse vedelat krüptooni poolhomogeensete elektromagnetiliste kalorimeetrite valmistamiseks. Märkimisväärseks näiteks on kalorimeeter, mida CERN kasutas eksperimendis NA48 ja mis sisaldas umbes 27 tonni vedelat krüptooni. Selline kasutus on siiski haruldane, sest pigem kasutatakse odavamat vedelat argooni. Krüptooni eeliseks on väiksem Molière raadius, täpsemalt 4,7 sentimeetrit, mis lubab head ruumilist eraldatust ja väikest kattuvust.
83Kr kasutatakse magnetresonantstomograafias õhuteedest pildi saamisel. Eriti kasutatakse seda eristamaks õhuteid sisaldavaid hüdrofoobseid ja hüdrofiilseid pindasid.
Kuigi ka ksenooni saaks kompuutertomograafias kasutada mingi piirkonna õhuvarustuse hindamiseks, saab see oma anesteetiliste omaduste tõttu moodustada kuni 35% hingamisgaasist. Kui kasutada hingamissegu, mis sisaldab 30% ksenooni ja 30% krüptooni, siis saavutatakse sama efektiivsus, mis oleks 40% ksenooni sisaldaval hingamissegul, samas välditakse suure ksenooni kontsentratsiooni korral tekkivaid soovimatuid kõrvalmõjusid.
Ohutus
Krüptooni loetakse mittetoksiliseks lämmatavaks gaasiks. Krüptooni narkootiline potentsiaal on seitse korda suurem kui õhul. Gaaside segu, mis sisaldab 50% krüptooni ja 50% õhku, sissehingamine põhjustaks narkoosi, mis sarnaneb õhu sissehingamisega neljakordse atmosfääri rõhu all. See on võrreldav sukeldumisega 30 meetri sügavusele (vaata ka: lämmastikunarkoos) ja võib potentsiaalselt kõiki selle sissehingajaid mõjutada. Samas sisaldaks selline segu ainult 10% hapniku, nii et hüpoksia oleks tõsisem mure.
Suurtükitorn
pisi|Moodne suurtükitorn pisi|[[Koluvere linnuse suurtükitorn (2011)]] Suurtükitorn on liikuva sõjavahendi (nt tanki, sõjalaeva) või liikumatu sõjavahendi (näiteks kaitserajatise) soomustatud tarind, kus saab viibida sõjavahendi isikkoosseis, asuvad vaatlusseadmed ning mis pakub neile ja suurtükile kaitset. Enamikku suurtükitornidest saab pöörata 360°.
Soontaga järv
Soontaga järv (ka Soontaga paisjärv) on paisjärv Valgamaal Tõrva vallas.
Vanemohvitser
Vanemohvitser (inglise senior officer) on ohvitseride kategooria mitmes riigis, sh Eestis.
Auastmed
Maa- ja õhuväes:
Mereväes:
Galaxy
Galaxy (alates aprillist 2023 Galaxy I) on kolmas Tallinki tellitud parvlaev, mis valmis 2006. aastal Soomes Rauma laevatehases. Alates Galaxyst on laevaseeriat muudetud: laevakeret on pikendatud, mistõttu on lisandunud nii kajuteid kui ka publikuruume.
Laev sõitis aastail 2006-2008 Eesti lipuga Tallinna-Helsingi liinil Tallinki kaubamärgi all ja aastail 2008-2023 Rootsi lipuga Turu–Stockholmi liinil Silja Line'i kaubamärgi all. Pardamaalingu ja reisijaruumide kujunduse kavandas eesti kunstnik Navitrolla. 2022. aastal rentis Tallink laeva laevapereta Hollandisse ja viis selle 20. aprillil 2023 Läti lipu alla. Seoses sellega, et laev on registreeritud esmalt Küprose laevaregistris, kus on juba Galaxy-nimeline laev, muudeti laeva nime minimaalselt - see on Galaxy I.
Tehnilised andmed
Galaxy I on 212,1 m pikk, 29,00 m lai, tema süvis on 6,40 m. Tal on 12 tekki. Laeva suurim kiirus on 22 sõlme. Jääklass on 1A Super. Tema kogumahutavus on 48 915 ja dedveit 5800 t.
Laeva jõuallika moodustavad 4 Wärtsilä 16V32 peamasinat koguvõimsusega 26,24 MW. Sõuseadme moodustavad 2 reguleeritavate labadega sõukruvi.
Laeva 927 kajutis on kohti 2500 reisijale. Kokku saab laev peale võtta 2800 reisijat ja 420 autot. Autode jaoks on ruumi 1130 rajameetrit.
Ehitamine
Laev telliti 28. oktoobril 2004 ja selle ehitas Soomes Raumas asuv Aker Finnyards. Kiil pandi laevale 21. aprillil 2005. Laev lasti vette 1. detsembril 2005 ja ristiti samal päeval. Laeva ristis Johanna-Iisebel Järvelill. Laev osteti 18. aprillil 2006 ja võeti kasutusele 1. mail 2006. Samal päeval tegi ta esmareisi.
Tallinn–Helsingi
Galaxy teenindas reisijaid Tallinna–Helsingi liinil oma valmimisest kuni 15. juulini 2008. Sel ajal oli see Tallinki suurim reisilaev ja ühtlasi suurim laev, mis kunagi Eesti lipu all merd sõitnud. Hiljem said suurimateks laevad Galaxy sõsarlaevad Baltic Princess ja Baltic Queen. Alates 2013. aastast on suurim laev Silja Europa.
Turu–Stockholm
2007. aasta alguses teatas Tallink, et Galaxy asendab 2008. aastal Turu–Stockholmi liinil Silja Festivali. Ajaleht Turun Sanomat sai intervjuust Tuomas Nylundiga teada, et Galaxy viiakse Silja Line'i brändi alla ja laeva kodusadamaks saab Turu või Stockholm.
Kuid sama aasta oktoobris teatas Tallink Grupi juhatuse esimees Enn Pant, et kuigi laev viiakse Rootsi lipu alla, ei ole veel kindel, kas Galaxy hakkab sõitma Silja kaubamärgi all või jääb laev endiselt Tallinki brändi alla. 2008. aasta jaanuaris teatas Silja Line'i kommunikatsioonijuht Toomas Vilosius, et Galaxy hakkab liiklema Soome ja Rootsi vahel 2008. aasta juulis, kui valmib ta sõsarlaev Baltic Princess.
6. märtsil lasti Baltic Princess vette ning Tallink Silja Oy tegevjuhti ja Tallinki juhatuse liiget Keijo Mehtost intervjueerinud Turun Sanomat sai teada, et vaatamata paljude ajalehtede infole loodab Tallink endiselt Galaxy juulis Turu–Stockholmi liinile suunata.
3. juuliks sai kindlaks, et Galaxy alustab liiklust Turu–Stockholmi liinil 23. juulil ja seal tollal sõitev parvlaev Silja Festival suundub Riia–Stockholmi liinile. Enne seda viibis Galaxy kolm päeva Naantalis dokkimisel.
Galaxy liiklemine Turu–Maarianhamina–Stockholmi liinil on Tallink Silja Oy väitel kasvatanud broneeringute arvu sellel liinil.
Sügisel 2022 teatas Tallink laeva rendileandmisest ja Rootsi laevapere koondamisest. Galaxy renditi Hollandisse ja laev sai jaanuaris 2023 Läti lipu.
Laevatekid
pisi|Galaxy Riias (2008) Viited
Udo Sulp
Udo Sulp (sündinud 8. mail 1958) on eesti bowling ' u-mängija.
Ta lõpetas 1977. aastal Põlva Keskkooli ja 1986. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia.
Ilmar Kaasik
Ilmar Kaasik (13. oktoober 1914 Riia – 4. jaanuar 1970 London) oli Eesti (nooremleitnant) ja Saksa (kapten) sõjaväelane.
Lenini preemia (Rootsi)
Lenini preemia (rootsi keeles Leninpriset; 2009–2015 Jan Myrdals stora pris – Leninpriset; 2016 Jan Myrdalbibliotekets stora pris – Leninpriset) on Rootsi kirjandusauhind.
Lenini preemia on antud järgmistele isikutele:
Endomorfism
Endomorfismiks nimetatakse algebras algebralise süsteemi homomorfismi iseendasse.
Sündinud 10. augustil
''Siin loetletakse 10. augustil sündinud tuntud inimesi.
Kihelkonna vald (1939)
pisi|Saaremaa maakonna valdade piirid enne ja pärast [[1939. aasta vallareformi]] Kihelkonna vald oli vald Saaremaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus Kihelkonna külas.
Vald moodustati senise Kihelkonna valla maa-alast, välja arvatud Kuusiku ja Kõõru külade ning Kõnnu asunduse maa-alad ja osa Pidula asunduse maa-alast; senise Lümanda valla Tammiku, Lillepa, Audako ja Vahtrasoo talude maa-aladest.
Esimene vallavanem oli Konstantin Sepp, ta vabastati ametist ja tema asemele määrati ajutiseks vallavanemaks Priidu Tamm. 20. detsembril 1939 valiti vallavanemaks Jaan Pank. 1939. aasta detsembris määrati vallavanema palgaks 50 krooni.
Vald kuulus Riigivolikogu 41. valimisringkonda, kust valiti August Mälk.
Vald kuulus Kihelkonna põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda.
1940/41. aasta eelarve oli tasakaalus 24 182 krooni, millest tuluna kogukonnamaksu oli ette nähtud 1334 krooni. Kogukonnamaksu maksjaid oli vallas 1424, maksu suurus oli 5–20 krooni.
13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Kihelkonna külanõukogu ja Tagamõisa külanõukogu.
August Kivi
August Kivi (15. oktoober 1891 Lohusuu – 21. september 1974 Edmonton, Kanada) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant).
6. Üksiku Jalaväepataljoni ülem.
Beatrice Arthur
Beatrice Arthur (ka Bea Arthur; sünninimi Bernice Frankel; 13. mai 1922 New York – 25. aprill 2009 Los Angeles) oli juudi päritolu USA näitleja ja laulja.
Tema tuntumad rollid olid komöödiasarjas "Maude" aastatel 1972–1978 ja Dorothy Zbornaki roll sarjas "Kullakesed" aastatel 1985–1992. thumb|püsti|vasakul|Beatrice Arthur 1987. aastal
TalTechi korvpalliklubi
TalTechi korvpalliklubi (ingl k TalTech Basketball) on Eestis tegutsev elukutseliste korvpallimeeskond, mis koosneb peamiselt Tallinna Tehnikaülikooli üliõpilastest.
2018-2019 hooajal osales meeskond Eesti-Läti Korvpalliliigas ja üliõpilasmeistrivõistlustel. Varem on osaletud nii Alexela Eesti Korvpalli Meistriliigas, ISBL üliõpilasliigas kui ka Eesti meeste karikavõistlustel.
Tallinna Tehnikaülikooli üliõpilaste seas on korvpall olnud läbi aegade üks populaarsemaid spordialasid. Nii on näiteks sellest ülikoolist sirgunud nii Euroopa kui ka maailmameister. Lisaks on ülikool tulnud korvpallis kaheksa korda Eesti meistriks (1961–1966 ja 1984–1985). Praegugi õpib enamik võistkonna nimekirjas olevatest mängijatest Tehnikaülikoolis, kes aitavad ülikooli head tava jätkata.
Ludvig Triik
Ludvig Siegfried Triik (5. märts 1898 Tallinn – 19. aprill 1970 Addiscombe, London) oli Eesti sõjaväelane (kapten) ja Saksa sõjaväelane (Hauptsturmführer) Teises maailmasõjas.
Marstal
pisi|Marstali sadam Marstal on väikelinn Taanis Ærø saarel.
Linnas tegutseb aastast 1860 Marstali Meresõidukool (Marstal Navigationsskole).
Igor
Igor (ukraina keeles Ігор Рюрикович, ka Ingvar ja Inge; enne 879. – 945) oli Kiievi suurvürst alates 912 või 922.
Elulugu
Nestori kroonika andmeil oli tegu poollegendaarse valitseja Rjuriku pojaga, kelle eest varem valitses Oleg.
Järglased
Igori ja Olga (ka Helga; surnud 969) järglased:
Haanja Kõverjärv
Kõvvõrjärv ehk Haanja Kõvvõrjärv, Kõverjärv, Haanja Kõverjärv, Suur-Tseamäe järv on Võru maakonnas Rõuge vallas asuv järv.
Hulkjalgsed
Hulkjalgsed ehk müriapoodid (Myriapoda) on lülijalgsete alamhõimkond, kuhu kuuluvad teiste seas sada- ja tuhatjalgsed. Hulkjalgseid on umbes 13 700 liiki ja nad kõik on maismaalise eluviisiga.
Hulkjalgsetel nagu nimigi ütleb on palju kerelülisid ja jalapaare. Igas kerelülis asub närvitänk. Hulkjalgsetel on paar antenne ja liht- ehk täppsilmad.
Hulkjalgsetel puudub vastsejärk.
Maailmaaeg
Maailmaaeg (inglise keeles Universal Time, lühend UT) on rahvusvaheliste lepetega kehtestatud ühtne aeg ehk ühtlusaeg, mis põhineb ööpäeva tegelikul pikkusel.
Maailmaaja aluseks oli 1925. aastast alates Greenwichi kohalik keskmine päikeseaeg GMT (inglise keeles Greenwich Mean Time), s.o päikeseaeg Greenwichi observatooriumi läbival nullmeridiaanil. thumb|right|400px|UTC-aja erinevus UT1-ajast alates 1973. aastast (püstjooned näitavad sekundi lisamist)
Maa pöörlemine (ümber oma telje) ja tiirlemine (ümber Päikese) allub pidevalt teatavatele väikestele muutustele, mis pole vajaliku täpsusega mõõdetavad ja ennustatavad. Maakera pöörlemine aeglustub (peamiselt loodeliste jõudude mõjul) ja järelikult ööpäev vähehaaval pikeneb. See aeglustumine toimub ebaühtlaselt; neid ebaühtlusi arvestava maailmaaja tähis on UT1 (Universal Time No. 1). Maa tiirlemisperioodi (aasta pikkuse) kõikumisi kajastab UT2.
Seda lisasekunditega maailmaaega nimetatakse koordineeritud maailmaajaks ehk UTC-ajaks (lühend inglise keele sõnadest Universal Time Coordinated), mille puhul on ööpäeva pikkus täpselt 60 × 60 × 24 = 86 400 sekundit. Seega põhineb UTC-aeg nagu aatomiaegki SI sekundil.
Maailmaaega hoiab ja levitab Bureau International de l'Heure (Rahvusvaheline Ajabüroo), samuti teeb see ajateenistus otsuse lisasekundi kohta, teatades sellest vähemalt 8 nädalat enne lisamist.
Maailmaajast ja Greenwichi nullmeridiaanist lähtuvalt on määratud vööndiajad maailma 24 ajavööndis.
Olgu märgitud, et Suurbritannias ja veel mõnes riigis kasutatakse endiselt kellaajaga seoses ajaskaala lühendit GMT, kuigi tegelikult on mõeldud koordineeritud maailmaaega.
Staabiohvitser
Staabiohvitser (inglise staff officer) on staabis teeniv tegevteenistuse ohvitser.
Venemaa Keisririigis nimetati vanemohvitsere ka staabiohvitserideks (vene штаб-офицер).
Mark David Chapman
Mark David Chapman (sündinud 10. mail 1955 Fort Worthis Texases) on Ameerika Ühendriikide kurjategija, John Lennoni mõrvar.
Chapman ootas Lennonit 8. detsembril 1980 tema elukohaks olnud Central Parki kõrval asuva Dakota kortermaja ees. Õhtul sõitsid Lennon ja Yoko Ono Record Plant plaadistustuudiosse. Enne kui nad autosse istusid, pidas Chapman nad kinni ja palus Lennonilt plaadile "Double Fantasy" autogrammi. Lennon ja Ono saabusid koju tagasi kell 22.51 ning kui Lennon oli autost väljunud, tulistas Chapman viis korda, neli lasku tabasid muusikut selga.
1981. aastal mõisteti ta vähemalt 20 aastaks kuni eluks ajaks vangi. Tema armuandmistaotlused aastatel 2000, 2002, 2004, 2006, 2008, 2010, 2012, 2014, 2016, 2018 ja 2020 on tagasi lükatud. Ta kannab karistust New Yorgi osariigis Aldenis asuvas Wende vanglas.
Stardust
pisi|300px|Komeet Wild 2 pildistatuna Stardusti poolt. Pilt on tehtud 500 km. kauguselt komeedi tuumast 10 millisekundilise [[Säriaeg|säriajaga, NASA]]
Stardust ('tähetolm') oli USA planeetidevaheline kosmoseaparaat, mis startis kosmosesse Canaverali neemelt 7. veebruaril 1999 kanderaketiga Delta II. Kosmoseaparaadi põhiülesanne oli koguda tähtedevahelist ja komeeditolmu.
Projekt kiideti heaks 1995. aasta sügisel ja seda hakati teostama 1996. aasta jaanuaris.
22. veebruarist 1. maini 2000 kogus Stardust esimest korda tähtedevahelist tolmu. 15. jaanuaril 2001 suurendas ta Maad kasutades gravitatsioonilise tõmbe abil oma kiirust. 5. augustist 9. detsembrini kogus ta jälle tähtedevahelist tolmu. Sealjuures möödus Stardust 2. novembril 2002 3300 km kauguselt asteroidist 5535 Annefrank ja tegi mitu fotot.
2. jaanuaril 2004 lendas ta mööda komeedist Wild 2. Läbides kell 19.40 maailmaaja järgi, võttis ta tolmuproove komeedi peast ja tegi detailseid ülesvõtteid komeedi jäisest tuumast.
Stardust lõpetas töö 2011. aastal.
Kosmoseaparaat
Stardusti töötas välja Lockheed Martin.
See kerge kosmoseaparaat kaalus koos avakosmosemanöövriteks vajaliku raketikütusega 380 kg. Põhilise uuringulise lasti pikkus oli 1,7 m, nii et see oli tavalise kirjutuslaua suurune.
Aerogeel-näidistekogujad
Väga väikese tihedusega aerogeeli abil koguti komeedi- ja tähtedevahelisi osakesi. Iga tüüpi osakese jaoks oli ette nähtud üle liitri suurune kogumisala.
Kui Stardust lendas komeedist mööda, siis tabasid teda osakesed löögikiirusega, mis ületab 9-kordselt püssitorust välja lendava kuuli kiiruse. Kuigi haaratud osakesed olid kõik väiksemad kui liivatera, võis suurel kiirusel haaramine muuta nende kuju ja keemilist koostist või need täielikult aurustada.
Girl Happy
"Girl Happy" on 1965. aasta USA muusikalis-romantiline komöödiafilm.
Stardust
Komeedi- ja tähtedevahelise tolmu analüsaator
Tolmuanalüsaator oli lennuaja massispektromeeter, mis määras hõbedast löögiplaadiga põrkuvate tolmuterade koostise.
Girl Happy
Tegevustik
Bändi solist Rusty Wells tahab minna oma bändiga puhkusele, kuid tema ülemus Big Frank rikub plaanid. Rusty pakub end Big Franki tütre Valerie Franki järelevaatajaks, kui viimane sõbrannadega Fort Lauderdale'i puhkama sõidab. Tüdrukul silma peal hoidmine aga ei osutugi nii lihtsaks kui oodatud, sest Rusty oma sõpradega tahab samuti puhata ja teisi tüdrukuid taga ajada. Seda enam, et Big Frank ei mõista nalja, kui asi puudutab tema tütrekest.
Stardust
Komeedi- ja tähtedevahelise tolmu analüsaator
Tolmuanalüsaatori ülesanne oli tolmu kinni pidada, analüüsida selle koostist reaalajas ja edastada tulemused Maale. Ta eraldas ioonid massi järgi, võrreldes nende lennuaegu. Kui tolmuosake tabas analüsaatori märklauda, siis tolmust saadi elektrostaatilise võre abil ioone, olenevalt märklaua polaarsusest kas positiivseid või negatiivseid. Saadud ioonid liikusid läbi analüsaatori, peegeldusid reflektoris ja detektor avastas need. Raskemad ioonid liikusid läbi analüsaatori kauem kui kergemad, nii et ioonide lennuaja järgi sai arvutada nende massi.
Tolmuanalüsaatoril oli samasugune konstruktsioon nagu kosmoseaparaatide Giotto ja Vega tolmuanalüsaatoritel. Nende aparaatidega saadi unikaalseid andmeid Halley komeedi kooma keemilisest koostisest. Tolmuanalüsaator koosnes kogurist, märklauast, iooniekstraktorist, lennuaja massispektromeetrist ja ioonidetektorist.
Tolmuanalüsaator töötati välja Saksamaal Garchingis maavälise füüsika Max Plancki instituudis. Sealne kaasuurija on Jochen Kissel. Elektroonika pandi kokku Saksamaal Schwetzingenis firmas von Hoerner & Sulger GmbH. Tarkvara töötas välja Soome meteoroloogiainstituut.
Navigatsioonikaamera
Navigatsioonikaamerat kasutati kosmoseaparaadi optiliseks juhtimiseks komeedi Wild 2 tuumast möödalennul. Ta võimaldas saavutada sobiva möödalennukauguse.
Kaamera tegi lähenemisel ja eemaldumisel komeedi tuumast ka värvilisi peenpilte ning tuuma läheduses viibides lairibapilte eri faasinurkade alt. Nende kujutiste abil konstrueeritakse tuuma kolmemõõtmeline kaart, mis võimaldab paremini mõista selle päritolu, morfoloogiat ja mehhanisme, otsida tuuma mineraloogilisi ebahomogeensusi ning võib-olla saada teavet tuuma pöörlemise kohta. Kaamera tegi komeedile lähenedes ja sellest eemaldudes eri filtritega pilte, mis annavad infot kooma koostise, gaasi ja tolmu dünaamika ning võimalike düüsinähtuste kohta.
Kõvvõrjärv
Kõvvõrjärv on mitme Eesti järve ametlik nimi:
Aditiivne funktsioon
Aditiivne funktsioon on funktsioon f, mis iga x ja y korral oma määramispiirkonnast rahuldab tingimust
Kui f on kujutus ühest vektorruumist teise, siis kasutatakse nimetust aditiivne operaator. Näiteks iga lineaarne operaator on aditiivne.
Aditiivne funktsioon arvuteoorias
Arvuteoorias nimetatakse aditiivseks funktsiooniks sellist funktsiooni, mis iga ühistegurita naturaalarvude paari n ja m korral rahuldab tingimust