cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Krustpilsi piiskopilinnus
Krustpilsi piiskopilinnus ("Ristilinnus", "Ristilinn", saksa Kreutzburg, Kreuzburg, vene Крыжборг, Крумбарк, leedu Krustpilis) oli Riia peapiiskopkonna lätlaste aladel asunud piiskopilinnus , mis paikneb Lätis, Latgale kultuuriajaloolise piirkonna läänetipus, Krustpilsi piirkonnas (Krustpils novads) , Jekabpilsi linnas, Väina jõe kirdepoolsel e. paremkaldal, Donaviņa (Dzirnupite) jõe suudmekoha lähedal Väinasse.
Muinasajal kuulus piirkond Jersika vürstiriigi või maakonna koosseisu, selle keskossa. Venemaa keisririigi lõpuni kehtinud ajaloolise haldusjaotuse järgi asus linnus Polotski kubermangu (hiljem Vitebski kubermangu) läänetipus.
Linnuse aadress: Jēkabpils, Rīgas iela 216B, tel 65221042, www.jekabpilsmuzejs.lv
pisi|100px|Krustpilsi vapp pisi|Krustpilsi linnus 1999 a., vaade lõunast, Väina (Daugava) jõe poolt
Linnus algusaegadest Liivi sõjani
pisi|Vaade põhjatiivale ja väravatornile kirdest 2000 a., enne restaureerimist
Arheoloogiliste kaevamiste andmetel oli piirkond asustatud juba I aastatuhandel.
1212, pärast Jersika linnuse vallutamist sakslaste poolt läks esimese linnusena hilisemas Krustpilsi piirkonnas Riia piiskopi valdusse Asote (Aszute) puidust muinaslinnus.
Gustav Samuel Leopold
Ta oli viimane Wittelsbachide Kleeburgi liini meessoost valitseja.
Elu
Gustav Samuel Leopold sündis Stegeborgi lossis Söderköpingi lähedal Adolf Johanni noorima pojana. Kuna vanemad kohtlesid õdesid-vendi väidetavalt halvasti, siis aastal 1687 aitas Gustav oma õdedel Katarinal ja Maria Elisabetil põgeneda vanemate juurest Rootsi kuningliku õukonna kaitse alla, millest sai tolleaegses Rootsis skandaal.
Krustpilsi piiskopilinnus
Linnus algusaegadest Liivi sõjani
1231–1237 on nimetatud ajalookirjanduses Krustpilsi linnuse rajamisperioodiks Riia piiskopi Nicolaus von Naueni (Magdeburgi) valitsusajal. Dokumentaalset kinnitust sellele ei ole. Sel juhul oleks see olnud esimeseks sakslaste rajatud kivilinnuseks Latgales.
Groundhog Day
Groundhog Day on 2006. aastal asutatud Eesti ansambel.
Gustav Samuel Leopold
Elu
Ta sai isa järel valitsejaks aastal 1689.1701. aastal sai ta venna Adolf Johann II järel Kleeburgi pfaltskrahviks ja aastal 1718 nõo, Rootsi kuninga Karl XII järel Zweibrückeni hertsogiks. Kuninga surma järel muutus ta ka vastuvõetavaks kandidaadiks Rootsi troonile. Aastatel 1720–1725 oli tema residentsiks Jonas Erickson Sundahli ehitatud loss.
Toome pood
Toome pood on keldripood, mis tegutseb Tartu kesklinna ja Supilinna piiril Jakobi mäe jalamil, Jakobi tänav 17 elumaja poolkeldrikorrusel. See on üks väheseid pikka aega samas kohas tegutsenud väikseid toidupoode Tartus, eri kauplused on olnud seal 1930. aastast.
Gustav Samuel Leopold
Elu
Gustav Samuel Leopold suri Zweibrückenis ja maeti Alexanderkirchesse. Kuna ta oli Wittelsbachide Kleeburgi liini viimane meessoost liige, päris tema territooriumid Zweibrücken-Birkenfeldi pfaltskrahv Christian III.
Toome pood
Maja ehitati tõenäoliselt 1870.–1880. aastatel ja poolkeldrikorrusel olid algusest peale kaupluseruumid. Nõukogude ajal oli poes õlletehase firmalett, kust sai osta ka vaadiõlut, esindatud olid kõik õllesordid.
Solveig Aareskjold
Solveig Aareskjold (sündinud 19. juulil 1949 Rogalandis Høylandi vallas (praegu Sandnes)) on norra kirjanik. Ta kirjutab peamiselt uusnorra keeles.
Krustpilsi piiskopilinnus
Linnus algusaegadest Liivi sõjani
1255 kinnitas Rooma paavst Aleksander IV Riia peapiiskopkonna piirid, valdused ja varad, pärast seda kui Riia oli 1253 saanud uue loodava peapiiskopkonna keskuseks ja Albert Suerbeer selle esimeseks peapiiskopiks. Asote (Assuten) on nimekirjas olemas, kuid Krustpilsi linnust kinnisvara hulgas ei mainita.
Toome pood
Pärast taasiseseisvumist on poeruumide rentnikud korduvalt vahetunud (müüjate loodud OÜ OVEZAI, kunagise Kloostri poe omanikfirma OÜ Renatus , OÜ Aasi ja Ko jt ), mõnda aega kandis pood ka Toominga nime. Toome pood oli Tartus üks viimaseid kohti, kus püsis kasutusel Nõukogude-aegne koonusekujuline mahlalaskmisaparaat.
Krustpilsi piiskopilinnus
Linnus algusaegadest Liivi sõjani
XIII sajandi II pool (1254–1297) on arvatavasti tõenäoline linnuse rajamisperiood, kuna 1297. aastal hõivas Liivi ordu seoses kodusõja algusega peapiiskopi ja ordu vahel paljud peapiiskopi linnused, sealhulgas ka Krustpilsi. Teada on, et XIII sajandil oli Riia Peapiiskopkonnal Riia kõrval 3 linnust: Toreida (Turaida), Lenevarde (Lielvarde) ja Krustpils.
1318 on linnust esimest korda kirjalikult mainitud dokumendis, kus on üles loetletud linnused, mis ordu peab vaenutegevuse lõppedes peapiiskopkonnale tagastama. Sel aastal oli ordu linnuse uuesti vallutanud.
1359 kaebas peapiiskop Rooma paavstile, et ordu jälle vallutanud peapiiskopkonna linnused, sealhulgas Krustpilsi ja peapiiskop ei saa neist piirkondadest makse koguda. Tollal kuulus peapiiskopkonnale 7 linnust: Toreida, Koknese, Lemsalu (Limbaži), Vainsalu (Vainiži), Smilteni, Lenevarde ja Krustpils.
1375. aasta 2. märtsil tungisid leedulased vürst Kestutise juhtimisel peapiiskopkonda ja rüüstasid 8 päeva jooksul Krustpilsi, Erla (Ergli), Bersoni (Berzaune), Baltava, Lokstini, Vana-Pebalgi (Vecpiebalga) ja Sesviina (Cesvaine) linnused. Sõjakäigul olles ja Jersika linnuse all maalt taandudes kaotasid leedulased halbade ilmasikuolude, sügava lume ja Väina jää alla vajumise tõttu palju hobuseid ja mehi.
1416–1426 hoidis Liivi ordu linnust jälle enda valduses.
1479 käskis ordumeister Berndt von der Borch hõivata Liivi ordul 13 peapiiskopi linnust, sealhulgas jälle ka Krustpilsi. Aktsioon viidi läbi 2 nädalaga.
1484 oli linnus veel ordu käes.
1511 märgiti peapiiskopkonna lääniraamatus Krustpilsi, kui asulat seoses sellega, et peapiiskop Jasper Linde rentis Johan Aschermanile linnakeses välja krundi võõrastemaja ehitamiseks. Linn asus ilmselt praeguse luteri kiriku Donavina ja Väina jõe vahelises kolmnurgas.
1540 jagas peapiiskop Krustpilsi piirkonna foogtkondadeks, linnuse enda aga allutas Koknese foogtile. Osa peapiiskopi linnuseid olid väiksemad ja nende tähtsus ajapikku vähenes. Need olid kasutusel rohkem kohalike majandusüksustena ja varude laona – nn aitlinnused; milliseid oli ka ordul. Selliseks kohalikuks halduskeskuseks jäi keskaja lõpuks ka Krustpils.
1539–1544 oli peapiiskop Wilhelmi sekretäriks Mark Grevendahl, kelle ajal koostatud leivavilja varude hindamise aktis on Krustpilsi linnust mainitud, kui leivaladu, mis allub Koknese pealinnusele.
pisi|Vaade loodest Krustpilsile 1792 aastal. Paremal Väina jõgi
Liivi sõda ja Poola aeg
1559 veebruaris tulid venelased u 10 000 mehega sõjakäigul olles Selpilsi piirkonnast Krustpilsi peale ning kuna Krustpils oli maha jäetud ja seisis tühjalt, hõivasid venelased selle ja panid lahkudes põlema. Venelased liikusid edasi Ungurmuiža ja Vana-Väina piirkonda.
1561 vallutasid venelased selle uuesti, kuid seoses Liivimaa Konföderatsiooni lagunemisega läks linnus Poola-Leedule.
Gustav Samuel Leopold
Elu
Hertsog Gustav lasi 1720. aastatel ehitada Zweibrückeni barokklossi, ehitaja oli rootslane Jonas Eriksson Sundahl.
Limnophis bangweolicus
Limnophis bangweolicus on Colubridae sugukonna maoliik.
Gustav Samuel Leopold
Elu
Rootsi poliitikas oli hertsog Gustav viimane mees isapoolse vanaema Katarina Vasa liinist. Pärast oma nõo, kuningas Karl XII surma sai Stegeborgi Gustavist üks vastuvõetavamaid kandidaate Rootsi ja Soome suurvürstiriigi troonile. Temast oleks edu korral saanud kuningas Gustav III. Kuid tema taha ei tekkinud Rootsis tugevat fraktsiooni ja tema järglusõigusi ajaloos eriti ei meenutata. Tema asemel sai Rootsi kuningannaks tema nõbu Ulrika Eleonora.
Limnophis bangweolicus
Viited
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Limnophis bangweolicus seisuga 9.05.2015.
Gustav Samuel Leopold
Abielu
10. juulil 1707 abiellus Gustav Leopold Ludwigi tütre Dorotheaga. Abielu oli lastetu.
13. mail 1723 abiellus ta morganaatiliselt Louise Dorothea von Hoffmanniga. Naine pöördus aastal 1723 katoliiklusse ja Saksa-Rooma keiser tõstis ta 3. märtsil 1724 aadliseisusse kui Hoffmanni krahvinna. Ka nemad ei saanud lapsi.
Krustpilsi piiskopilinnus
Liivi sõda ja Poola aeg
1577 augusti keskel hõivasid Ivan Groznõi väed hertsog Magnuse meeste käes oleva Krustpilsi linnuse ja suundusid sealt edasi Laudona poole. Hertsog Magnuse mehed olevat linnust lõhkunud, Groznõi väed hakkasid seda parandama ja jätsid linnusesse väikese garnisoni.
1585. aasta 1. märtsil kinkis Poola kuningas Stefan Bathory linnuse sõjaliste teenete eest oma väejuhile Nikolai IV von Korffile (teistel andmetel Nicolaus II Korff) Priekule vasallilinnusest Kuramaalt, kelle suguvõsa kätte jäi see enam kui 300ks aastaks.
1604 Suntaži lossis koostatud "Franz Nyenstadti Liivimaa kroonikates" on linnuse omanikeks märgitud Klaus Korff.
1611. aasta paiku on Fabriciuse kroonikas üles tähendatud, et keskajal asus Krustpilsis ka Liivi ordu foogt. Seda on nimetatud foogtilinnuseks.
1624–1625 vallutasid linnuse rootslased, lahingutegevuses kindlustused kannatasid.
1626 toimus linnuse müüride all äge lahing Aleksander Gosievski ja Leedu hetmani Lew Sapieha juhitud poolakate ja kuningas Gustavi ja kindral Horni juhitud rootslaste vahel, milles poolakad legendi järgi lõid kuningas Gustav II Adolfilt kiivri peast ja viimane pääses lahinguväljalt lausa ime läbi viimasel minutil.
1629 – Poola ja Rootsi vahel sõlmitud Altmargi vaherahu järgi jäi Aiviekste jõest ida poole jääv Liivimaa, sealhulgas ka Krustpils Poolale. Nn. Inflanty vojevoodkonda (Poola Liivimaa) jäid valitsema magnaadid – poolakate teenistusse läinud sakslased: Platerid, Gilsenid, Korffid, Borchid jt. Sõjast räsitud asula ei toibunud saadud hävingust enne 19. sajandi keskpaika.
16.-17. sajandil olevat ehitatud linnusele suur väravatorn, põhiliselt rohkem selleks, et von Korffide võimsusest muljet avaldada.
17. sajandil kaotas linnus oma sõjalise tähtsuse ja jäi ainult paruni elukohaks. Linnust hakati ümber ehitama, pealinnuse asemele tuli toretsev-luksuslik loss: seintesse raiuti suured aknaavad, kaitsekäikude (Wehrgang) asemele ehitati suur mansardkatus, linnusetornidele tehti baroksed laternatega plekist tornikiivrid.
1684. aastast on lossil teada 46 majandusehitist, millest enamus paiknes linnuse vana kaitsekraavi taga. Praeguseks on sellest säilinud vähemal või rohkemal määral ümberehitatud kujul 29 hoonet.
Linnus Vene tsaaririigi ajast tänapäevani
pisi|J. C. Brotze joonistus Krustpilsi linnusest ja luteri kirikust, vaade loodest, Väina jõe saarelt pisi|Vaade lõunatiivale kagust juunis 2010, pärast fassaadi restaureerimist
Põhjasõja lõpus sai linnus kannatada ja osaliselt purustati.
XVIII sajandi I poolel ehitati uus hoonetiib, milles kasutati vanu aida müüre. Hoone nurkadesse tehti väikesed barokkiivritega ümartornid. Säilis keskajale iseloomulik suletud õu. Väravatornil asendati ülemine osa.
1792 joonistas linnust Johann Christoph Brotze. Lähivaatepildil on vasakult paremale: luteri kirik, palksõrestikmajad – kõrts ja organisti maja, siis veski Donavina jõe ääres ja tagaplaanil Krustpilsi loss.
1812 tungisid Krustpilsi ka Napoleoni väed marssal Macdonaldi juhtimisel.
1849, Nikolai X von Korffi ajal toimusid lossi ajaloo suurimad ümberehitused.
1902 külastas linnust Karl von Löwis of Menar, kes koostas selle plaani.
I maailmasõja lahingutes, ehkki asetsedes praktiliselt rindejoone tsoonis, Krustpilsi loss peaaegu ei kannatanudki.
1919, Nõukogude võimu kehtestamise ajal Lätis hülgasid baltisakslastest mõisaomanikud oma valduse – Irena von Korff sõitis Berliini. Boris Konstantin Friedrich von Korff küll püüdis veel mõni aeg oma valdusi päästa, ent tulemusteta.
1921 paigutati linnusesse Läti suurtükiväepolk. Hiljem paiknesid siin Latgale polgu 6. suurtükiväepatarei ja seniitkahurväe 3. divisjon ning Zemgale suurtükiväepolgu divisjon.
1930 ehitati linnuse territooriumile uus kasarm.
1940. aastal asus linnusesse Punaarmee 126. laskurpolk.
1941. asus lossi saksa sõjaväe laatsaret. 1944 tuli asemele Nõukogude armee sõjaväehospidal.
1946. aastal anti loss üle 6. lennuväe kaugluure polgule. Osa lossist võtsid enda alla ka 15. õhuarmee laod. Paljusid ruume ei köetud ja hooned hakkasid minema avariilisesse seisundisse. Kompleks oli lähenemas varemeteks muutumisele.
1995–2001 uurisid linnust ja konsulteerisid restaureerimistöid läti kunstiajaloolased A. Caune ja I. Ose.
pisi|Vaade lõuna poolt pärast fassaadide restaureerimist, juuli 2011. Tagaplaanil korrastatud väravatorn
Ehitus
Varasemast Asote linnusest jäi Krustpils u 5 miili (ca 35 km) loodesse, Väinat pidi allavoolu.
Linnus asetses strateegiliselt väga tähtsas asukohas: see oli idapoolseim Riia peapiiskopkonna linnus Väina jõe ääres ja see kaitses sealt nii jõge pidi, kui ka maismaad mööda itta suunduvaid kaubateid. Ehitusviisilt kuulus Krustpils loodusega seotud ja hiljem laiendatud varajaste torn- ja majalinnuste gruppi.
XVIII sajandil ehitati kindluse asukohale mõisamaja, kusjuures osaliselt kasutati selleks vanu müüriosi, mille järel on võimalik praeguse hoonekompleksi lõunatiivas kindlaks teha vana linnuse peahoone, üks piklik võlvitud siseruumidega ehitis. Seda tiiba kaunistavad tornid pärinevad romantismi ajastust, niisamavähe on ka suur nelinurkne torn keskaegne, vaid pärineb alles XVIII sajandist, kui Liivimaal olid härrastemajade juures sellised kindluslaadsed sissesõidutornid eriti armastatud. Et keskajal lisandus linnusehoonete juurde õige tugev eelkindlustussüsteem, näitab ajalooline jutustus, mille järgi ordu üritas kasutult vallutada Krustpilsi XV sajandil. Eelkindlustuse müüridest pole tänaseks enam midagi alles, isegi kraavide süsteem on tasandatud.
Praeguste seisukohtade järgi on keskaegsed massiivne väravatorn, rist- ja tünnvõlvidega keldrid ja käigud ning hoonemüüre toetavad kontraforsid.
pisi|Linnuseõu, müüri sisekülje loodenurk, juuli 2011. Müür ja torn ei pruugi olla algupärased, vaid võivad pärineda mõisaaegsest ümberehitusest
XIX sajandil tehtud muudatuste käigus ehitati lossi torn ümber veetorniks, lossi viidi sisse veevärk ja rajati vesiklosetid. Aastal 1902 toodi lossi sisse telefoniliin.
Praegune seisukord
Krustpilsi puhul on tegemist riikliku tähtsusega arhitektuurimälestisega, kuna see on üks vähestest Läti keskaegsetest kivilinnustest, mis on tänapäevani säilinud enam-vähem tolleaegses mahus ja üldilmega, ehkki erinevatel ehitusperioodidel tugevalt ümberehitatuna. Ka mõned vallikraavide asukohad on aimatavad. Ainult oletatavast eeslinnusest pole jälgi säilinud.
Ühes I korruse toas on säilinud seinamaaling, millel on von Korffide ja von Rosenite vapid. Nikolai IV abikaasa oli Rosenite suguvõsast.
Aste külanõukogu
Aste külanõukogu eksisteeris aastail 1945–1954.
Külanõukogu asutati 13. septembril 1945 Kaarma valla koosseisus. Sinna kuulusid Hakjala, Aula-Vintri, Aula, Aste, Kungla, Endla, Vantri, Haamse, Hübja ja Lao küla.
26. septembril 1950 arvati külanõukogu Kuressaare rajooni koosseisu.
17. juunil 1954 liideti Lümanda külanõukoguga.
Mängu tänav
pisi|Maja aadressil Mängu 18 Mängu tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Rahumäe asumis. Mängu tänav algab Kirde tänavalt, ristub Näituse tänavaga ja lõpeb Palli tänaval. Mängu tänav on enam-vähem kirde-edelasuunaline ning ligikaudu 410 meetri pikkune.
Mängu tänav sai nime 8. novembril 1927. Tänav on nime saanud lähedal asunud näituseväljakul toimunud pidude ja mängude järgi.
Bousies
pisi|tühi|Bousies' kirik
Toshio Matsuura
Toshio Matsuura (jaapani keeles 松浦 敏夫 Matsuura Toshio; sündinud 20. novembril 1955 Yokohamas) on Jaapani endine jalgpallur, ründaja.
Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1981–1987 22 mängu ja lõi 6 väravat.
Richard Mastracchio
Richard Alan Mastracchio (sündinud 11. veebruaril 1960) on Ameerika Ühendriikide insener ja endine NASA astronaut.
Mastracchio asus NASAsse tööle 1990. aastal ning 1996. aastal valiti ta astronaudiks. Ta on osalenud kolmel Space Shuttle'i missioonil, lennates missioonispetsialistina missioonidel STS-106, STS-118 ja STS-131. Mastracchio oli aastatel 2013-2014 38. ja 39. ekspeditsiooni liige.
Mastracchio lahkus NASAst 2017. aastal ning asus tööle Orbital ATK-sse (praegune Northrop Grumman Innovation Systems).
Eikla külanõukogu
Külanõukogu moodustati Kaarma valla koosseisus 13. septembril 1945. Selle koosseisu kuulusid Metsa, Tõru, Tõrise, Kaubi, Koidula, Keskvere, Õha ja Piila küla.
26. septembril 1950 arvati külanõukogu Kuressaare rajooni koosseisu.
17. juunil 1954 liideti külanõukogu Kaarma külanõukoguga.
Soonetasumine
Soonetasumine on põlisest ajast tuntud võte pinges ja valutavate lihaste ja kõõluste (varem soonte) rahustamiseks ja lõõgastamiseks kätega masseerimise abil pärast rasket kehalist tööd. Sellist massaaži on nimetatud ka mudimine, mutsimine, triikimine, katsumine, muljumine, sõtkumine jne.
Iseloomustus
Varem tasuti eriti selja- ja kaelalihaseid. Seda tehti harilikult soojaks köetud saunas kõrvuti vihtlemisega. Soonetasujad oli põhiliselt vanemad naised.
Tänapäeval saab soonetasumise ehk vana-eesti massaaži abil leevendust ka stressi, immuunsüsteemi nõrkuse, külmetavate jäsemete, lihasvalu, ainevahetushäirete, põlvevalu, puusavalu, verevarustushäirete, ülepinge jms vastu. Massaaži tehakse matil läbi kergete, õhukeste riiete.
Ottersberg
Ottersberg on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Verdeni kreisis. Valla pindala on 99,07 km². 31. detsembril 2017 elas seal 12 818 inimest. Vald asub umbes 20 km Verdenist põhjas ja 28 km Bremenist idas.
Ottersberg asub liivarannal, mis on liustikumoreeni osa Wümme orus. Talvel on madalad alad sageli nädalaid vee all ja moodustavad väärtusliku rahvusvahelise tähtsusega lindude varjupaiga. Ottersberg asub maanteel A 1 Bremeni ja Hamburgi vahel. Bremeni-Hamburgi raudteeliin läbis algselt küla lõunaosa. Pärast Teist maailmasõda arenes jaama ümbruse piirkond raudteest lõunasse. Jaama kutsutakse Ottersberg (Hannover), kuna see asub ajaloolisel Hannoveri maal.
Ajalugu
Ottersberg kuulus ilmalikus mõttes 1180. aastal loodud Bremeni peapiiskopkonda. Kuid vaimulikus mõttes kuulus Ottersberg Verdeni piiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast Hannoveri krooniga. Hannoveri kuningriik liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist sai 1823. aastal loodud Stade regiooni osa.
Kultuur
Kunstnik Otto Modersohn (1865–1943) elas Ottersbergis ja on maetud Quelkhorni kirikuaeda.
Juudi kalmistu asub Otterstedti ja Ottersbergi tee ääres, seal on 27 juudi hauakivi Ottersbergi piirkonnast, kes surid aastatel 1835–1920. Kalmistu on kaitsealune kultuurisäile.
Inglid Uues Testamendis
pisi|Jacques Stella "Inglid imetlemas magavat Kristust", õlimaal lõuendil, 31,1 × 29,9 cm Ingel on Jumalat või jumalaid teeniv vaim mitmes religioonis, põhiliselt judaismis ja sellest arenenud monoteismides nagu kristlus, islam ja mormoonlus.
Terminoloogia
Inglite kohta on palju erinevaid termineid, mis seletavad nii nende funktsiooni kui ka suhet jumalaga. Näiteks bene (ha) elohim, mis tähendab "Jumala pojad" (1Ms 6:2; Ii 1:6; 2:1; 38:7). Bene elim, "jumalate pojad, jumalik olend" (Ps 29:1). Elohim "jumalad" (Ps 82:1). Samuti gedosim "pühad" (Ps 89:6,8). Nende funktsioonile viitavad sellised sõnad nagu mesaretim – "ministrid" (Ps 103:21), sar – "komandör" (Jos 5:14;) ja sebaot – "võõrustajad, armee" (Ps 89;9; 103:21). Kõige kasutatum termin on mal`ach – sõnumitooja, saadik. Selle termini tõlgendusest tuleb inglise keelne sõna "angel" (Kreeka keeles aggelos). Mõlemad terminid, aggelos ja mal`ach, võivad viidata nii inimlikule kui ka ingellikule olendile.
Inglid Uues Testamendis
Inglite põhiline roll Uues Testamendis on välja toodud kui Jumala saadikutena, ilmutuste toojatena ja Jeesuse abistajatena. Uue Testamendi kontseptsioon inglitest tuleneb Vanast Testamendist ja Uus Testament annab vähe uusi fakte inglite kohta. Inglid on kõrvalised tegelased Lunastuse loos. Sellest tulenevalt on keskendatud viidetele neile lugudes Jeesuse sünnist ja ülestõusmisest sünoptilistes evangeeliumites, ilmumistele Apostlite tegude raamatus ja viimastele ilmumistele ilmutusraamatus.
Inglite olemus
vasakul|pisi|Bartholomeus Spranger "Inglid toetamas Kristuse keha", ca. 1587, Rijksmuseum Amsterdam Inglid on üleloomulikud taevalikud olendid, kes on loodud Jumala poolt. Nendele viidatakse kui pühadele olenditele ja ka hingedele.
Neid on kujutatud kui rõivastatuna valgetesse rüüdesse ja valgust kiirgamas. Samuti kiirgavad nad oma olemuse järgi Jumala hiilgust ja ülistavad teda.
Inglid sarnanevad välimuselt inimestega ja tihti viidatakse neile kui meestele, samas olles piisavalt erinevad, et tekitada inimestes hirmu ja austust. Inglid on aseksuaalsed ja suudavad ajas liikuda. Neil on rohkem teadmisi, kui inimkonnal, aga mitte lõputult. Samuti on mainitud Uues Testamendis inglite jõudu, nad valdavad oma keelt ja on pühendunud inimkonna lunastusele, jälgides palvuseid ja abistades kristlaseid.
Ingleid on leegione, aga Uues Testamendis on mainitud ainult kahe nime, peaingleid Gabrieli ja Miikaeli. Gabriel on sõnumitooja ja Miikael on sõdalane. On teade, et inglitel on vaba tahe ja need kes on taevas, on otsustanud kuuletuda Jumalale oma vabast tahtest. Teised on otsustanud mässata. Viimaseid juhib Saatan ja ta proovib jäljendada ingleid.
Varajastes kristlikes aruteludes oli tähtis rääkida Kristuse tähtsusest üle inglite ja sellest, et nende kummardamine on keelatud. Tegelikult öeldakse, et inglid kummardavad Kristust. Kurjade inglite üle peavad kohut pühakud.
Inglite funktsioon
Samuti peale näost näkku kohtumise, ilmusid inglid tihti ka unenägudes ja andsid edasi sõnumi või visiooni. Näiteks annavad nad edasi hoiatuse Joosepile, et ta peaks põgenema Maarjaga Egiptusesse (Mt 2:13) ja samuti ütlevad nad, et millal on ohutu tagasi tulla (Mt 2:20). Inglitel on suur osa kohtuotsuses, nii kestvas kui ka lõplikus otsustuses. Inglite roll on tihti antud edasi sõjaväelisel moel, sõdalastena Kristuse eest. pisi|Rembrandt "Jaakob võitlemas Ingliga", ca.1659, õlimaal lõuendil, 137,0 x 116,0 cm, Gemäldegalerie
Inglid Jeesuse elus
Jeesus räägib kuidas teda teenivad inglid, näiteks kõrbes, kus Saatan proovis teda kiusatusse viia ja ingel andis talle jõudu, kui ta Ketsemani aias palvetas. Mõned inimesed olid ka kuulnud, kuidas Jeesus inglitega rääkis.
Inglid on olemas ka Jeesuse sündimise loos. Gabriel saabus templisse, et rääkida Sakarjale seda, et temast saab Ristija Johannese isa, seejärel rääkis ta Maarjale, et Maarjast saab Jumala poja ema. Issanda ingel rääkis Joosepile unes, et Maarja on Pühast Vaimust viljastatud ning lapse nimeks peab saama Jeesus. Samuti rääkis ingel karjustele, et Messias on Petlemmas sündinud ja seda, et taevased väed ilmusid ning nad kiitsid Jumalat.
On mainitud ka seda, kuidas Paasapühade loos ilmuvad inglid, neid kirjeldatakse "meestena valges". Markuse järgi on teada, et kolm naist nägid riides meest templis. Matteuse jutu järgi nägid nad inglit, kes veeretas kivi haua sissepääsu eest. Luukas ja Johannes aga räägivad kahest inglist või mehest valgetes rõivastes. Kui varakristlased rääkisid inimestele Jeesuse sündimise lugu, siis nad seletasid ka inglite rolli. Näiteks öeldi, et Petlemma karjused olid tegelikult karjusinglid, peainglid, kes valvasid inimeste üle ja nad olid kaotanud lahingu kurjaga ja peaaegu alla andnud.
Viited Inglitele Uues Testamendis
Mt 13:39 Ent vihamees, kes neid külvab, on kurat. Lõikus on ajastu lõpp, lõikajad on inglid.
Mt 13:41 Inimese Poeg läkitab oma inglid ja need korjavad tema Kuningriigist kõik pahanduse- ja ülekohtutegijad
Mt 13:49 Nõnda on ka selle ajastu lõpul: inglid tulevad ja eraldavad kurjad õigete keskelt
Mt 18:10 Vaadake ette, et te ühtainustki neist pisikestest ei põlgaks, sest ma ütlen teile, et nende inglid taevas näevad alati minu Isa palet, kes on taevas!
Mt 22:30 Ülestõusmisel ju ei võeta naisi ega minda mehele, vaid ollakse nagu inglidtaevas.
Mt 24:31 Ja ta läkitab oma inglid suure pasunahäälega ja need koguvad kokku tema valitud neljast tuulest, taeva ühest äärest teise ääreni.
Mt 24:36 Seda päeva või tundi ei tea aga keegi, ei taeva inglid ega Poeg, vaid Isa üksi.
Mt 25:31 Aga kui Inimese Poeg tuleb oma kirkuses ja kõik inglid temaga, siis ta istub oma kirkuse troonile
Mk 1:13 ja ta oli kõrbes nelikümmend päeva saatana kiusata. Ja ta oli metsloomade seas ning inglid teenisid teda.
Mk 12:25 Kui surnud üles tõusevad, siis nad ju ei võta naisi ega lähe mehele, vaid on nagu inglid taevas.
Mk 13:27 Ja siis ta läkitab inglid ja kogub kokku oma valitud neljast tuulest, maa äärest taeva ääreni.
Mk 13:32 Seda päeva või tundi ei tea aga keegi, ei inglidki taevas ega Poeg, ainult Isa üksi.
Lk 2:15 Ja sündis, kui inglid olid nende juurest ära läinud taevasse, et karjased ütlesid üksteisele: „Läki nüüd Petlemma, et näha saada seda, mis on sündinud, mis Issand on teatanud meile!”
Lk 16:22 Siis sündis, et vaene suri, ja inglid kandsid ta Aabrahami sülle. Aga ka rikas suri ja maeti maha.
Rm 8:38 Sest ma olen veendunud, et ei surm ega elu, ei inglid ega peainglid, ei praegused ega tulevased, ei väed,
1Pt 3:22 kes on läinud taevasse, on Jumala paremal käel, kus temale on alistatud inglid ja meelevallad ja väed.
2Pt 2:11 kuigi isegi inglid, kellel on rohkem jõudu ja väge, ei lausu nende kohta teotavat otsust Issanda ees.
Jd 1:7 Nii nagu ka Soodoma ja Gomorra ja nende ümberkaudsed linnad, kes samal kombel hoorasid nagu need inglid ning jooksid ebaloomulike himude järgi, seisavad juba hoiatuseks igavese tule karistuse kandjatena.
Ilm 1:20 Nende seitsme taevatähe saladus, mida sa näed mu paremas käes, ja nende seitsme kuldlambijala saladus on see: seitse tähte on seitsme koguduse inglid ja seitse lambijalga on seitse kogudust.
Ilm 7:11 Kõik inglid seisid trooni ja vanemate ja nelja olevuse ümber ning heitsid trooni ette silmili maha ja kummardasid Jumalat,
Ilm 12:7 Ja taevas tõusis sõda: Miikael ja tema inglid hakkasid sõdima lohega, ning lohe sõdis ja tema inglid.
Ilm 12:9 Suur lohe heideti välja, see muistne madu, keda hüütakse Kuradiks ja Saatanaks, kes eksitab kogu ilmamaad – ta heideti maa peale ja tema inglid heideti koos temaga.
veoloomad ja kogu varanduse, mis ta Kaananimaal oli soetanud, ja läks teisele maale, ära oma venna Jaakobi juurest. pisi|348x348px|Anonüümne Venemaa kunstnik "Kaitseingel",19.saj Mt 1:20 Aga kui ta seda mõtles, vaata, siis ilmus talle unenäos Issanda ingel, kes ütles: „Joosep, Taaveti poeg, ära karda oma naist Maarjat enese juurde võtta, sest laps, keda ta kannab, on Pühast Vaimust.
Mt 1:24 Kui Joosep unest ärkas, tegi ta nõnda, nagu Issanda ingel oli teda käskinud. Ta võttis oma naise enese juurde,
Mt 2:13 Kui nüüd tähetargad olid lahkunud, vaata, siis ilmus Issanda ingel Joosepile unenäos ja ütles: „Tõuse, võta kaasa laps ja tema ema ning põgene Egiptusesse ja jää sinna, kuni ma sind käsin, sest Heroodes tahab lapse üles otsida ja hukata!”
Mt 2:19 Kui nüüd Heroodes oli surnud, vaata, siis ilmus Issanda ingel Egiptuses viibivale Joosepile unenäos
Mt 28:2 Ja ennäe, sündis suur maavärisemine, sest Issanda ingel, laskudes taevast, tuli ja veeretas kivi kõrvale ja istus selle peale.
Mt 28:5 Aga ingel pöördus naiste poole ja ütles: „Teie ärge kartke! Ma tean, et te otsite ristilöödud Jeesust.
Lk 1:11 ilmus talle Issanda ingel, seistes suitsutusaltari paremal pool.
Lk 1:13 Aga ingel ütles talle: „Ära karda, Sakarias, sest su anumist on kuuldud ja su naine Eliisabet toob sulle ilmale poja, ja sa paned talle nimeks Johannes.
Lk 1:19 Ja ingel vastas talle: „Mina olen Gabriel, kes seisab Jumala ees, ja mind on läkitatud rääkima sinuga ja kuulutama sulle seda rõõmusõnumit.
Lk 1:26 Aga kuuendal kuul läkitas Jumal ingel Gabrieli Galilea külla, mille nimi on Naatsaret,
Lk 1:30 Ja ingel ütles talle: „Ära karda, Maarja, sest sa oled leidnud armu Jumala juures!
Vulkaanide rahvuspark
Vulkaanide rahvuspark on rahvuspark Rwanda loodeosas Virunga mägedes.
Inglid Uues Testamendis
Viited Inglitele Uues Testamendis
Lk 1:35 Ja ingel vastas talle: „Püha Vaim tuleb sinu peale ja Kõigekõrgema vägi on varjuks sinu kohal, seepärast hüütaksegi Püha, kes sinust sünnib, Jumala Pojaks.
Vulkaanide rahvuspark
Vulkaanide rahvuspark piirneb Kongo Demokraatlikus Vabariigis Virunga rahvuspargi ja Ugandas Mgahinga gorillade rahvuspargiga.
Virunga on üks kahest eriti ohustatud mägigorilla allesjäänud elupaigast. Vulkaanide rahvuspargi alale jääb mäestiku kaheksast vulkaanist viis – Karisimbi, Bisoke, Muhabura, Gahinga ja Sabyinyo.
Inglid Uues Testamendis
Viited Inglitele Uues Testamendis
Lk 1:38 Aga Maarja ütles: „Vaata, siin on Issanda teenija, sündigu mulle sinu sõna järgi!” Ja ingel läks ära tema juurest.
Lk 2:9 Issanda ingel seisatas nende juures ja Issanda kirkus säras nende ümber ja nad kartsid üliväga.
Vulkaanide rahvuspark
Rahvuspargi pindala on 130 km², see asub 2400–4507 meetri kõrgusel merepinnast.
Bisoke ja Sabyinyo vahelisel alal on mitu järve, nende seas Ngezi, Nyirambubu, Gasindikira ja Muraro. Bisoke tipus on kraatrijärv.
Inglid Uues Testamendis
Viited Inglitele Uues Testamendis
Lk 2:10 Aga ingel ütles neile: „Ärge kartke! Sest vaata, ma kuulutan teile suurt rõõmu, mis saab osaks kogu rahvale,
Vulkaanide rahvuspark
Turistid pääsevad rahvusparki ainult koos giidiga. Külastajate arv on piiratud.
Alates 2004. aastast peetakse juunis traditsioonilist gorillabeebide ristimistseremooniat Kwita Izina.
Inglid Uues Testamendis
Viited Inglitele Uues Testamendis
Lk 2:21 Kui kaheksa päeva sai täis ja tuli aeg lapse ümberlõikamiseks, siis pandi talle nimeks Jeesus, mille oli ütelnud ingel, enne kui laps sai ema ihusse.
Oyten
Oyten on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Verdeni kreisis. Valla pindala on 63,44 km². 31. detsembril 2017 elas seal 15 649 inimest. Vald asub umbes 20 km Verdenist loodes ja 15 km Bremenist idas.
Inglid Uues Testamendis
Viited Inglitele Uues Testamendis
Lk 22:43 Siis ilmus talle ingel taevast teda kinnitama.
Oyten
Oyten kuulus 1180. aastal loodud vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast Hannoveri krooniga. 1807. aastal annekteeris hertsogkonna üürike Vestfaali kuningriik, 1810. aastal annekteeris selle Prantsusmaa. 1813. aastal anti hertsogkond tagasi Hannoveri kuurvürstkonnale, mis – pärast ülendamist Hannoveri kuningriigiks 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Oytenist, sai 1823. aastal loodud Stade regiooni osa.
Inglid Uues Testamendis
Viited Inglitele Uues Testamendis
Jh 5:4 sest aeg-ajalt tuli ingel alla tiiki ja segas vett. Kes nüüd esimesena pärast veesegamist sisse astus, sai terveks, ükskõik mis haiguses ta oli].
Vulkaanide rahvuspark
Ajalugu
Virunga mägedes 1925. aastal loodud gorillade kaitseala oli Aafrika esimene rahvuspark. Esialgu piirdus kaitsealune ala Karisimbi, Bisoke ja Mikeno vulkaani vahelise alaga. Rahvuspark laiendati 1929. aastal 8090 km² suurusele alale, mis ulatus tollase Belgia Kongo ja Rwanda-Urundi piiridesse. Pärast Kongo iseseisvumist 1960. aastal jagati park kaheks.
Inglid Uues Testamendis
Viited Inglitele Uues Testamendis
Jh 12:29 Rahvahulk, kes seisis ja kuulis, arvas, et kõu müristas; aga teised ütlesid: „Ingel rääkis temaga.”
Vulkaanide rahvuspark
Ajalugu
Aastal 1967 rajas USA zooloog Dian Fossey Karisimbi ja Bisoke vahelisele alale mägigorillade jälgimise keskuse. Ta veetis Virunga mägedes järgnevad 18 aastat, kuni arvatavalt salakütid ta 1985. aastal tapsid. Ta on maetud uurimiskeskuse lähedale.
Inglid Uues Testamendis
Viited Inglitele Uues Testamendis
Ap 7:30 Ja kui nelikümmend aastat sai täis, näitas talle ennast ingel Siinai mäe lähedal kõrbes tuleleegis kibuvitsapõõsas.
Ap 7:44 Meie isadel oli tunnistustelk kõrbes, nõnda nagu oli seadnud ingel, kes Moosesel käskis selle teha eeskuju järgi, mida ta oli näinud.
Ap 8:26 Issanda ingel rääkis aga Filippusele: „Tõuse ja mine lõuna poole seda teed, mis läheb Jeruusalemmast alla Gaza poole! See on tühermaa.”
Vulkaanide rahvuspark
Ajalugu
1990. aastate alguses laastas rahvusparki Rwanda kodusõda. Aastal 1992 põgenesid uurimiskeskuse töötajad ründajate eest ning keskus jäi tühjaks. Selle tegevus taastati alles 1999. aastal. Juulis 1999 taasavati park külastajatele.
Inglid Uues Testamendis
Viited Inglitele Uues Testamendis
Ap 10:7 Kui temaga rääkinud ingel oli lahkunud, kutsus Korneelius kaks majateenrit ja ühe jumalakartliku sõduri nende hulgast, kes alati ta juures viibisid,
Ap 12:7 Ja ennäe, Issanda ingel seisis seal ning valgus helkis vangikongis. Ingel lõi Peetrust vastu külge, äratas ta üles ja ütles: „Tõuse kiiresti!” Ja Peetruse ahelad langesid käte ümbert maha.
Ap 12:8 Ingel aga ütles talle: „Pane vöö vööle ja seo oma jalatsid jalga!” Tema tegigi nõnda. Ja ingel ütles talle: „Pane oma kuub selga ja tule minu järele.”
Vulkaanide rahvuspark
Loomad
Virunga mägede tuntuim asukas on haruldane mägigorilla. Vulkaanide rahvuspargi alal elab neli teadaolevat gorillade kogukonda: Susa rühma kuulub 35 gorillat, Sabinyo rühma 13, Amahura rühma 16 ja rühma 13 kõigest kuus gorillat.
Inglid Uues Testamendis
Viited Inglitele Uues Testamendis
Ap 12:9 Ja Peetrus tuli välja ja käis tema järel ega teadnud, et see, mis ingel tegi, on tõsi, vaid arvas end nägevat nägemust.
Vulkaanide rahvuspark
Loomad
Rahvuspargi alal elavad ka mustkabrik, kahvripühvel, tähnikhüään, võsapukk ja primaat Cercopithecus mitis kandti. Piirkonnas võib kohata ka lõvisid, šimpanse, antiloope ja tüügassigu, harvemini elevante.
Inglid Uues Testamendis
Viited Inglitele Uues Testamendis
Ap 12:10 Ja nad läbisid esimese ja teise vahiposti ning tulid linna viiva raudvärava ette. See avanes neile iseenesest ja nad väljusid ja läksid edasi üht tänavat pidi. Ja järsku lahkus ingel tema juurest. Gianfrancesco Penni "Inglid kandmas pühak Maarja Magdaleenat", 1518-1523, 165,1 x 236,2 cm, Rahvusgalerii|pisi Ap 12:15 Nemad ütlesid talle: „Sa jampsid!” Tema aga kinnitas, et see on nõnda. Siis nad ütlesid: „See on tema ingel.”
Kolme keha probleem
pisi|300x300px|Kolme võrdse massiga erikülgse kolmnurga tippudes asetseva keha mille algkiirus on võrdne nulliga liikumine vastavalt Newtoni seadustele. Kolme keha masskese ei muuda vastavalt liikumishulga jäävuse seadusele oma asukohta. Kolme keha probleem on tuntud probleem füüsikas ja klassikalises mehaanikas, milles antakse ette kolme keha algasukohad ja algkiirused (impulsid) ja lahendatakse antud süsteem kolme punktmassi järgnevate liikumiste jaoks vastavalt Newtoni seadustele ja Newtoni gravitatsiooniteooriale.
Kolme keha probleem on erijuht üldisemast n-keha probleemist. Erinevalt kahe keha probleemist puudub kolme keha probleemil lõpliku kujuga lahend kõikide algtingimuste jaoks.
Inglid Uues Testamendis
Viited Inglitele Uues Testamendis
Ap 12:23 Aga otsekohe lõi teda Issanda ingel, seepärast et ta ei andnud au Jumalale. Ja ussidest sööduna heitis Heroodes hinge.
Ap 23:9 Siis tekkis suur lärm, ja mõned kirjatundjad variseride poolelt tõusid ja vaidlesid ägedalt ning ütlesid: „Meie ei leia midagi paha selles inimeses. Võib-olla ongi vaim või ingel temaga rääkinud.”
Ap 27:23 Täna öösel seisis minu juures selle Jumala ingel, kelle päralt ma olen ja keda ma ka teenin,
2Kr 12:7 ka võrratult suurte ilmutuste tõttu. Seepärast, et ma ei läheks kõrgiks, on mulle liha sisse antud vai, saatana ingel, mind rusikatega peksma, et ma ei läheks kõrgiks.
Gl 1:8 Aga kui ka meie ise või ingel taevast kuulutaks mingit evangeeliumi selle asemel, mida meie oleme teile kuulutanud – see olgu neetud!
Ilm 8:3 Ning üks teine ingel tuli ja seisis altari ette, kuldne suitsutusastja käes, ja talle anti palju suitsutusrohte, et ta paneks neid koos kõikide pühade palvetega kuldaltarile, mis on trooni ees.
Ilm 8:5 Ja ingel võttis suitsutusastja ning täitis selle tulega altarilt ja viskas ilmamaa peale, ning sündis pikselööke ja kõuemürinaid ja välke ja maavärinat.
Ilm 8:8 Teine ingel puhus pasunat ning otsekui suur tules põlev mägi visati merre ning kolmandik merd muutus vereks,
Ilm 8:12 Neljas ingel puhus pasunat ning kustutati kolmandik päikest ja kolmandik kuud ja kolmandik tähti, nii et kolmandik neist pimeneks ja kolmandik päeva ei paistaks ja ööd nõndasamuti.
Ilm 9:1 Viies ingel puhus pasunat ning ma nägin tähe olevat kukkunud taevast ilmamaa peale. Sellele anti sügavuse kaevu võti
Ilm 9:11 Nende kuningas oli sügavuse ingel, kelle nimi heebrea keeles on Abaddon, ja kreeka keeles Apollüon.
Ilm 9:13 Kuues ingel puhus pasunat ning ma kuulsin üht häält Jumala ees oleva kuldaltari neljast nurgast,
Ilm 10:5 Ingel, keda ma nägin seisvat mere peal ja maa peal, tõstis oma parema käe taeva poole
Ilm 11:15 Seitsmes ingel puhus pasunat, ja taevas kostsid valjud hääled: „Maailma kuningriik on saanud meie Issanda ja tema Kristuse omaks ning tema valitseb kuningana igavesest ajast igavesti.”
Ilm 14:8 Veel teine ingel järgnes talle, hüüdes: „Langenud, langenud on suur Paabel, kes oma hooruse raevuviinaga on jootnud kõiki paganaid!”
Ilm 14:9 Veel kolmas ingel järgnes neile, hüüdes suure häälega: „Kui keegi kummardab metsalist ja tema kuju ning võtab tema märgi oma otsaette või oma käe peale,
Ilm 14:17 Üks teine ingel väljus templist taevas ning temalgi oli vahe sirp.
Ilm 14:18 Ja üks teine ingel, kellel oli meelevald tule üle, tuli altarist, ning hõikas valju häälega sellele, kellel oli vahe sirp: „Hakka tööle oma vaheda sirbiga ning lõika maha ilmamaa viinapuu kobarad, sest selle marjad on küpsed!”
Ilm 14:19 Ja ingel pistis oma sirbi ilmamaa külge ning lõikas paljaks ilmamaa viinamäe ning viskas marjad Jumala raevu suurde surutõrde.
Ilm 17:7 Ingel ütles mulle: „Mispärast sa imestad? Mina ütlen sulle saladuse naise ja metsalise kohta, kes teda kannab ja kellel on seitse pead ja kümme sarve.
Ilm 19:9 Ingel ütles mulle: „Kirjuta: Õndsad on need, kes on kutsutud Talle pulmasöömaajale.” Ta ütles mulle: „Need on Jumala tõelised sõnad.”
Hb 1:6 Aga kui ta toob oma esmasündinu maa peale, siis ta ütleb: „Ka kõik Jumala inglidkummardagu teda!”
Hb 1:7 Inglite kohta ta ütleb küll: „Ta teeb oma inglid tuulteks ja oma teenijad tuleleegiks.”
Vulkaanide rahvuspark
Loomad
Teada on 178 linnuliiki. Vähemalt 13 linnuliiki ja 16 alamliiki on Virunga ja Ruwenzori mägede endeemid.
Omar Rayo
Omar Rayo Reyes (20. jaanuar 1928 – 7. juuni 2010) oli Colombia maalikunstnik, skulptor ja karikaturist.
Ta viljeles opkunsti ning lõi peamiselt abstraktseid geomeetrilisi teoseid, kasutades eelkõige musta, valget ja punast värvi.
Aastal 1981 asutas ta oma kodulinnas Roldanillos muuseumi.
Alu liigikaitseala
Alu liigikaitseala on liigikaitseala Pärnu maakonnas Pärnu linnas. Kaitseala moodustati 1976. aastal, et kaitsta käpalist kaunist kuldkinga (II kategooria liik) Kaitseala pindala on 3,7 ha.
Ferdinand Oyono
Ferdinand Oyono sündis Kameruni lõunaosas N'goulemakongis Ebolowa lähedal. Ta õppis Pariisis õigusteadust ja diplomaatiat.
Kui Kamerun 1960. aastal iseseisvaks sai, kuulus ta riigi delegatsiooni ÜRO-ga liitumisel. Aastatel 1965–1985 töötas Oyono diplomaadina; oli suursaadik muu hulgas Prantsusmaal, Suurbritannias ja Põhjamaades ning aastatel 1974–1982 Kameruni alaline esindaja ÜRO juures.
Alates 1985. aastast kuulus ta Kameruni valitsusse; aastatel 1992–1997 oli ta Kameruni välisminister ning seejärel kuni 2007. aastani kultuuriminister.
Ta kirjutas 1950. aastatel kolm prantsuskeelset satiirilist romaani.
Cartignies
Cartignies on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Avesnes-sur-Helpe'i kantonis.
pisi|tühi|Cartignies' vaade
Küllaldase aluse printsiip
Küllaldase aluse printsiip kõige lihtsamal kujul väidab, et miski ei saa toimuda ilma põhjuseta. Kaasaegne sõnastus küllaldase aluse printsiibist on omistatud Gottfried Wilhelm Leibnizile, kuigi ideed on kasutanud mitmed varasemad filosoofid nagu Anaximandros, Parmenides, Cicero, Archimedes, Spinoza, Avicenna, Thomas Aquinas, Platon ja Aristoteles. Mõned filosoofid on seostanud küllaldase aluse printsiipi põhimõttega ex nihilo nihil fit.
Piisava põhjenduse põhimõte on vastuoluline põhimõte, mis kuulub loogika valdkonda, kuid mille seletamisel on kasutatud ka teiste valdkondade ideid nagu metafüüsika, epistemoloogia ja ontoloogia.
Sõnastus
Põhimõttel on mitmeid väljendusi, millest kõige paremini saab kokku võtta järgmiselt:
Piisavat selgitust võib mõista nii põhjuste tingimustel või põhjustajate osas. Leibniz ei erista neid kahte ning sellest tulenevalt on põhimõte väga erinev, sõltuvalt sellest, mis tõlgendus on antud.
On avatud küsimus, kas piisava põhjuslikkuse põhimõtet saab rakendada loogilise ülesehitusega aksioomidele nagu matemaatiline või füüsikaline teooria, kuna aksioomid on eeldused, mis ei ole süsteemis õigustatud. Põhimõte väidab, et kõik väited, mida peetakse süsteemis õigeks, on ilma tõestamata aluseks teooria ülesehitamisel.
Loogika
Küllaldase aluse printsiip oli üks neljast tunnustatud mõttelaadist 18. ja 19. sajandil Euroopa loogika pedagoogikas ja arutluskäigus ning ka filosoofias üldiselt. Mõistusseadused on põhilised loogika reeglid, millel on filosoofia ajaloos pikk traditsioon, mis üheselt määrab kuidas mõtlemine peab olema ratsionaalne. Mõne vastuolulise mõtteviisi kaotamiseks on irratsionaalsus.
Loogilise mõtlemise põhireeglid:
Leibnizi vaade
Leibniz eristab teadmiste selguse, täpsuse ja kooskõlastuse kriteeriumitega kahesuguseid tõdesid:
Leibniz mõistis küllaldase aluse printsiipi kaheti: