cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Vittorio Amedeo I
Vastavalt kardinal Richelieu juhistele pidi Savoia lõpetama rahu Hispaaniaga ja organiseerima Itaalias Hispaania-vastase liidu. Savoia saavutas Hispaania vägede üle kaks võitu: 1636 Tornavento lahingus ja 8. septembril 1637 Mombaldone lahingus.
Samal aastal 25. septembril haigestus Vittorio Emanuele pärast Créqui hertsogi Charles de Créquy de Lesdiguières antud pidusööki. Ta viidi tagasi Savoiasse, kus suri 7. oktoobril.
Pärast Vittorio Emanuele surma sai hertsogiks tema 5-aastane poeg Francesco Giacinto, kes aga aasta hiljem suri. Seejärel sai hertsogiks tema noorim poeg, 4-aastane Carlo Emanuele II. Mõlema eest valitses regendina laste ema Christine kuni oma surmani 1663.
Dietrich Torck
Dietrich Torck (surnud pärast 17. augustit 1415) oli Liivi ordu maameister aastatel 1413–1415.
Dietrichi vanemad olid arvatavasti Ghys Torck ja Grete von Sümmern. Tema suguvõsa pärines Münsteri kandist ja oli üks Vestfaali mõjukamaid.
1408. aastal sai Torckist Viljandi komtuur ja 1410. aastal asendas ta mõnda aega haigestunud ordumeistrit Konrad von Vietinghoffi. Viimase surma järel valiti ta märtsis 1413 ordumeistriks, kõrgmeister kinnitas ta aprillis ning maikuus asus ta ametikohuseid täitma. Seda sai ta teha aga vaid natuke üle kahe aasta, sest juba 1415. aasta hilissuvel ta suri.
Killemboth
Killemboth on eesti ansambel, Forgotten Sunrise'i juhtfiguuride kõrvalprojekt, mis loodi 1993. aastal, kuid tegevust alustas 2000. aastal.
Johannes Kert
Johannes Kert (3. detsember 1959 Petseri – 4. märts 2021 Tallinn) oli Eesti poliitik, sõjaväelane (auastmelt kindralleitnant) ja riigiametnik.
Ta oli aastail 1996–2000 Eesti kaitseväe juhataja. Muu hulgas teenis ta vahemikus 2001–2002 Eesti maaväe ülemana ning oli 2002–2008 Eesti sõjaline esindaja NATO ja Euroopa Liidu juures. 2008. aasta jaanuaris läks ta reservi.
Oktoobrist 2014 oli ta Reformierakonna liige. Ta kandideeris 2015. aasta Riigikogu valimistel valimisringkonnas nr 8 ning osutus valituks ringkonnamandaadiga (752 häält).
Kollokatsioonid
Kollokatsioonid ehk naabersõnad on sõna tähendusest sõltuvalt sageli koos kasutatavad sõnad.
Johannes Kert
Ta oli üks MTÜ Vaba Ukraina algatajatest ja Korp! Sakala vilistlane.
Kollokatsioonid
Naabersõna leidmine on raske eelkõige võõrkeele õppijale, emakeeles on kasutus pigem intuitiivne. Kollokatsioonide kirjeldamist hõlbustab korpuslingvistika.
Eesti keele naabersõnu pakub ühisotsing sõnaveeb.
Johannes Kert
Haridus
Johannes Kert oli lõpetanud Friedrich Reinhold Kreutzwaldi nimelise Võru 1. Keskkooli ja 1981. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.
Kert lõpetas 1988. aastal rooduülemate kursuse Harkivi Kõrgema Tankivägede Kooli juures ning 1994. aastal kõrgemate riigiametnike strateegilise planeerimise kursuse George C. Marshalli nimelises Euroopa Julgeoleku-uuringute Keskuses Saksamaal. Ta oli õppinud Soome Vabariigi Maakaitse Kõrgkooli Eesti riigikaitse kõrgema juhtkonna erikursusel 1998–1999 ning Ameerika Ühendriikide Army War College'is Pennsylvanias 1999–2000.
Teenistuskäik
Johannes Kert oli tegevteenistuses Nõukogude sõjaväes rühmaülemana ja rooduülema kohusetäitjana 1983–1985. Ta oli Kaitseliidu liige alates 1990. Ta oli Kaitseliidu Tartu maleva pealik 1991, Kaitseliidu operatiivgrupi ülem 1991–1992, Kuperjanovi Üksik-jalaväepataljoni ülem 1992. Kert oli Kaitseliidu ülem 1993–1996, Kaitseväe juhataja kohusetäitja 1996 ning Kaitseväe juhataja 1996–2000, seejärel Kaitseväe juhataja nõunik ning Maaväe ülema kohusetäitja 2000–2001 ja Maaväe ülem 2001–2002. Ta oli Eesti sõjaline esindaja NATO ja Euroopa Liidu juures 2002–2008.
Johannes Kerdile anti kindralleitnandi auaste 1998. Ta lahkus tegevteenistusest 31. jaanuaril 2008.
Bartle Frere
thumb|right|Sir Bartle Frere Sir Bartle Frere (täisnimi Sir Henry Bartle Edwards, Parun Frere; 29. märts 1815 Wales, Brecknockshire – 29. mai 1884 Suurbritannia,   Wimbledon) oli Briti koloniaaladministraator Indias ja Lõuna-Aafrikas.
Pärast Ida-India Kompanii Haileybury kolledži lõpetamist 1834. aastal alustas ta oma pikka karjääri India tsiviilteenistuses. Olles 1850–1859 Sindhi ülemkomissar, tegi ta palju, et kasvatada selle piirkonna majandust.
Teda austati rüütliseisusega ja talle anti koht asekuninga nõukogus Calcuttas (1859–1862). Pärast Bombay kuberneriks olekut (1862–1867), naasis ta Inglismaale ja sai India Nõukogu liikmeks (1867–1876).
Lord Carnarvon, Briti koloniaalsekretär, saatis Frere 1877. aastal Kapi Kolooniasse, et too viiks ellu Briti Lõuna-Aafrika ja Buuri konföderatsiooni. Randudes Kaplinnas, leidis ta eest mässuks valmistuva koloonia. Kolonistid olid vihased Lord Carvanoni plaani peale. Transvaali buurid, keda olid Britid viimastena annekteerinud, lootsid võidelda ja tagasi nõuda oma iseseisvuse.
Lord Carnavoni tagasiastumine jaanuaris 1878 nõrgendas veelgi Frere'i positsiooni ja ta ei võtnud ette ka midagi olukorra maha rahustamiseks.
Olles kindel, et suulud on samuti kahtlevad konföderatsiooni suhtes, tõukas ta viimased sõtta (detsember 1878), millest väljus muidugi võitjana Suurbritannia.
Abiellumine
Abiellumine ehk abielusõlmimine on juriidiline tehing, mille tulemusena abielu tekib.
Abiellumist nimetatakse ka laulatuseks, kuigi enamasti kasutatakse seda sõna kirikliku laulatuse puhul.
Kiriklik laulatus on katoliku kirikus ja õigeusu kirikus (tinglikult ka luterluses) abielu sakrament.
Statistika
Kolmveerandi Tallinnas sõlmitud abielude puhul on abikaasad valinud varaühisuse.
Reginald Wingate
Sir Francis Reginald Wingate, esimene baronet Wingate (25. juuni 1861 Renfrewshire, Šotimaa – 28. jaanuar 1953 Dunbar, Šotimaa) oli Suurbritannia sõjaväelane, kindralkuberner Inglise-Egiptuse Sudaanis 1899–1916.
Ta sündis pere seitsmenda pojana. Pärast kuningliku sõjaakadeemia lõpetamist 1880. aastal saadeti ta Briti laevastikuga algul Indiasse ja siis Adenisse. 1883 ühines ta kindral Evelyn Woodiga ja aitas reorganiseerida Egiptuse armeed. Aastal 1885 sai ta majoriks.
Suurepärase araabia keele oskajana, hea vangide ja põgenike küsitlejana ning käsikirjade uurijana avaldas ta 1891 väga autoriteetseks osutunud raamatu "Mahdism ja Egiptuse Sudaan". Osaliselt seetõttu nimetati ta 1892. aastal Egiptuse luureülemaks. Sellel ametipostil täitis ta ka sõjalisi ülesandeid Sudaanis mahdistide vastu, mille eest sai 1897 kindraliks ning Püha Miikaeli ja püha Jüri ordu rüütliks.
1895. aastal aitas ta Slatin-pašal põgeneda. Ta tõlkis tolle emakeelest, saksa keelest inglise keelde ning avaldas ta raamatud "Kümme aastat mahdistide vangis" (1892) ja "Tuli ja mõõk Sudaanis" (1896).
24. novembril 1899 tappis ta Egiptuse sissi ja iseseisvuse eest võitleja Khalifa `Abd Allāh ibn Muhammadi.
1899 nimetati ta Sudaani kindralkuberneriks ja sirdariks (armee ülemjuhataja) pärast seda, kui eelmine kindralkuberner lord Horatio Herbert Kitchener kutsuti Buuri sõtta.
Tema valitsemisperioodil sai Sudaanist brittide liitlane, eeskätt tänu Wingate'i rangusele ja vastuhakkude julmale mahasurumisele, kuid ka tema sidemete tõttu. 1903 sai Wingate kindralmajoriks ja 1908 kindralleitnandiks. 1905 nimetas Oxfordi ülikool ta tsiviilõiguse audoktoriks. Sudaanlased nimetasid ta pašaks.
1917. aastal määrati ta Suurbritannia ülemkomissariks Egiptuses. Kuigi vastuolu tõttu Egiptuse Rahvusliku Parteiga ta vallandati, täitsid britid Egiptuse asjus endiselt tema soovitusi.
Erakond Eesti Kristlikud Demokraadid
Eesti Kristlikud Demokraadid (lühend EKD) oli Eesti konservatiivne paremtsentristlik erakond.
Erakond asutati 1998. aastal. 30. märtsini 2006 kandis erakond nime Eesti Kristlik Rahvapartei (lühend: EKRP). Oktoobris 2012 lõpetas erakond tegevuse.
Eesti Kristlike Demokraatide esimees oli ettevõtja Aldo Vinkel.
Valimistulemused
2002. aasta kohalike omavalitsuste valimistel osales EKRP oma nimekirjadega kolmes omavalitsuses. Kuressaares saadi 294 häält (5,6%; 1 mandaat), Pihtla vallas 163 häält (24,7%; 2 mandaati) ning Püssis 191 häält (31,8%; 4 mandaati).
2004. aasta Euroopa Parlamendi valimistel ei osaletud.
2007. aasta Riigikogu valimisteks korraldas erakond oma ajaloo suurima ja kulukaima valimiskampaania, kuid valimiskünnist siiski ületada ei suutnud. Koguti 9431 häält ehk 1,7 protsendi valijate toetus. Võrreldes eelmiste parlamendivalimistega tähendas see erakonnale 0,6-protsendilist toetuse kasvu.
2009. aasta Euroopa Parlamendi valimistel osales erakond kolme kandidaadiga: Peeter Võsu, Toivo Teekel ja Andres Toome. Algses nimekirjas oli kaheksa kandidaati, kuid kautsjon osutus erakonna jaoks liialt suureks.
2011. aasta Riigikogu valimistel osales EKD nimekirjas 15 kandidaati, kelle poolt hääletas 2934 inimest ehk 0,5 protsenti valijaist. Erakond ei ületanud valimiskünnist. Valimiskampaania kulud jäid alla 2000 euro.
Laenud
2009. aastal jättis Riigikohus jõusse ringkonnakohtu otsuse, millega karistati EKD-d laenulepingute sõlmimise eest äriühingutega, mil puudus krediidiasutuse tegevusluba. Sellised laenud on erakonnaseadusega keelatud.
2012. aastal esitas ACG Int OÜ erakonna vastu Harju maakohtusse pankrotiavalduse. Nõuete suurus on vähemalt 333 601 eurot. 2007. aastal, kui ettevõte laenu andis, oli selle eesotsas EKD esimees Aldo Vinkel, kelle sõnul on pankrotiavaldus põhjendamatu.
Ülevaates erakondade finantsmajanduslikust olukorrast kirjutas erakondade rahastamise järelevalve komisjon: "Erakonna põhiline kohustus on laenukohustus, lühiajaline ja pikaajaline kokku summas 340 000 eurot, seega nullkuludega elades kuluks sellise laenu tasumiseks 34 aastat. Laenu tasumise tähtaeg on aga 31.12.2020 ehk 10 aastat. Pankrotist päästaks erakonna ainult laenunõudest loobumine erakonna kasuks."
Skäär
thumb|300px Skäär (ka kaljulaid) on kristalseist kivimitest koosnev kaljusaar.
Ethelweard
Ethelweard (Ælfweard; u 902 – 2. august 924) oli Inglismaa kuninga Edward Vanema ja tema teise abikaasa Elfleda poeg.
Ajaloolaste seas pole selget üksmeelt, kas Ethelweardi saab pidada monarhiks. Anglosaksi kroonika ei kirjelda Ethelweardi valitsejana, vaid pelgalt märgib, et ta suri 16 päeva pärast seda, kui tema isa 17. juulil 924 surnud oli, ning mõlemad maeti Winchesteri. 12. sajandi manuskriptis "Textus Roffensis" leiduvas Lääne-Saksi kuningate loendis on aga Ethelweardi valitsusajana kirjas neli nädalat. Ka Winchesteris asunud New Minsteri kloostri 11. sajandist pärit, kuid osalt varasemale materjalile toetuv liber vitae kirjeldab Ethelweardi kuningana. 12. sajandil tegutsenud ajaloolane Malmesbury William väitis Ethelweardi eluajast pärit alliktekstile toetudes, et Edward Vanema trooni päris viimase pärandi alusel Ethelweardi vanem poolvend Athelstan.
Eelmainitud vastuolu tõttu allikmaterjalis peavad mõned ajaloolased Edward Vanema ainsaks pärijaks Athelstani, kuid teised peavad monarhiks ka Ethelweardi. On ka oletatud, et Edwardi surma järel võidi kuningriik jagada tema poegade vahel: Ethelweard valitses kuni surmani Wessexis ja tema poolvend Mercias.
Ethelweardi surma järel oli ta poolvennal probleeme oma võimu kehtestamisega Wessexis. Athelstan krooniti anglosakside kuningaks alles 4. septembril 925.
Agregatsioon (ökoloogia)
Agregatsioon on teatud alal elavate organismide koondumine mingisse suuremasse rühma, nt salka. Selles rühmas ületab nende organismide arvukus palju kordi keskmise arvukuse kogupinnal.
Tallinnfilm
Tallinnfilm on Eesti filmistuudio. Seal on toodetud ringvaateid, dokumentaal-, populaarteaduslikke, nuku- ja joonisfilme ning mängufilme.
Ajalugu
Nõukogude okupatsiooni ajal 1940. aastal riigistati 1931. aastal loodud sihtasutus Eesti Kultuurfilm ning 1941. aastal anti kogu vara üle NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu juures asuva Kinokomitee käsutusse, asutuse nimi oli Kinokroonika Eesti Stuudio. NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu loal (9. jaanuar 1941) moodustati Kroonika-dokumentaalfilmide Tallinna Kinostuudio.
Uue Nõukogude okupatsiooni alguses 1944. aasta sügisel taastati vahepeal Saksa okupatsiooni ajal katkenud tegevus ja 1946. aastal moodustati Eesti NSV Liiduvabariiklik Kinematograafia Ministeerium, kelle alluvusse läks Kinokroonika Tallinna Stuudio.
1953. aastal loodi Eesti NSV Kinematograafia Ministeeriumi asemele Eesti NSV Kultuuriministeerium. Moodustati Kultuuriministeeriumi Peavalitsus, kellele allus ka Kinokroonika Tallinna Stuudio.
1954. aastal reorganiseeriti stuudio Kunstiliste ja Kroonikafilmide Tallinna Kinostuudioks, mis allus otse Kultuuriministeeriumile.
1963. aastal moodustati Eesti NSV Ministrite Nõukogu juures asuv Kinematograafia Komitee. Komiteele anti üle Eesti NSV Kultuuriministeeriumi Kinematograafia Peavalitsus koos allasutustega ja ka Tallinna Kinostuudio, mis 24. detsembril 1963 nimetati ümber Filmistuudioks Tallinnfilm.
1994. aastast oli Tallinnfilm riiklik aktsiaselts.
1997. aastal sai Tallinnfilmi aktsiate ja hoonete pärijaks samal aastal asutatud Eesti Filmi Sihtasutus.
Nüüd kuuluvad Tallinnfilmi filmide tootjaõigused Eesti Filmi Instituudile. Eesti Filmi Instituut litsentsib filme, filmide katkendeid ning neilt saab ka tellida koopiaid. OÜ Tallinnfilmi põhitegevuseks on Solarise keskuses asuva kino Artis haldamine.
==Nimed läbi aegade ==
Statistika
1941–1994 valmis stuudios filme järgmiselt: Kokku – 3033 filmiühikut
Jõhvi–Vasknarva maantee
pisi|Jõhvi–Vasknarva maantee [[Kurtna (Illuka)|Kurtna külas]] Jõhvi–Vasknarva maantee (registrinumbriga 32) on üks Eesti tugimaanteedest.
See saab alguse Jõhvi linna idaosas Narva maantee ja Tallinna–Narva maantee ristmikust umbes 250 m lääne-edelas. Tee pikkus on 49,9 km. Tee lõpeb Vasknarva külas.
Asulad Jõhvi–Vasknarva maanteel
Jõhvi linn, Linna küla, Pargitaguse küla, Kose küla, Rausvere küla, Vasavere küla, Kurtna küla, Edivere küla, Illuka küla, Kuremäe küla, Puhatu küla, Kaatermu küla, Kivinõmme küla, Agusalu küla, Jaama küla, Vasknarva küla.
Anatoli Šeremet
Anatoli Šeremet (vene Анатолий Данилович Шеремет, 2. september 1929 Golovlinka, Moskva kubermang (tänapäeval Tuula oblast) – 5. jaanuar 2020 Moskva) oli väljapaistev Venemaa teadlane ettevõtete majandusanalüüsi ja auditi valdkonnas.
Ta lõpetas Mihhail Lomonossovi nimelise Moskva Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna ning kaitses seal 1955. aastal majanduskandidaadi kraadi ja 1971. aastal majandusdoktori kraadi.
Ta oli 1972–2012 Lomonossovi-nimelise Moskva Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna arvestuse, analüüsi ja auditi kateedri juhataja, kes arendas kateedri üheks juhtivaks majandusanalüüsi keskuseks endises Nõukogude Liidus ja Venemaal. Alates 2012. aastast töötas ta sama kateedri teadusliku juhendajana.
Ta töötas välja ettevõtete kompleksse majandusanalüüsi metodoloogia ja metoodilise süsteemi ning lõi selles valdkonnas endises Nõukogude Liidus ja Venemaal oma koolkonna.
Jigorō Kanō
Dr. Jigorō Kanō sündis 28. oktoobril 1860 Jaapani mereäärses linnas Mikages. 1871. aastal lõpetas ta Tokios keskkooli. 17-aastaselt astus ta Kaisei Lütseumi, mis hiljem nimetati ümber Tokio Keiserlikuks Ülikooliks. Ta sooritas eksamid sotsioloogia teaduskonda, kust siirdus pedagoogika teaduskonda. Aasta hiljem kaitses ta filosoofias doktoriväitekirja. Ta lõpetas ülikooli 1881. aastal.
Anatoli Šeremet
Professor Šeremeti tegevus Venemaa ja SRÜ riikide majandusarvestuse valdkonna arendamisel oli silmapaistev. Ta oli Rahvusvahelise Arvestuse Akadeemia president ning üks peakoordinaator rahvusvaheliste arvestuspõhimõtete rakendamise protsessis Venemaal ja teistes SRÜ riikides.
Jigorō Kanō
1882. aastal, pärast Kanō nimetamist instruktoriks ja inspektoriks privilegeeritud Gakusjuini Lütseumis, alustas ta omandatud jūjutsu tehnika ümbertöötamist, analüüsides vanu käsikirju ja süstematiseerides arvukate koolkondade tehnikaid. Ta pidas võimalikuks, et saab ühendada eri koolkondade parimad tehnikad ühtseks süsteemiks ning luua kehalise kasvatuse programmi, mis haarab nii vaimseid kui ka kehalisi oskusi.
Anatoli Šeremet
Samuti oli Šeremet SRÜ riikide arvestuse ja auditi rahvusvahelise koordinatsiooninõukogu liige, Venemaa Rahandusministeeriumi metoodikanõukogu presiidiumi liige, SRÜ Raamatupidajate ja Audiitorite Ühenduse president, Venemaa Rahandusministeeriumi juures tegutseva audiitorite nõukogu liige ning riikliku finantsarvestuse standardite eksperdinõukogu esimees.
Jigorō Kanō
Kanōst sai Keiserliku Majandusministeeriumi ja Riigi Õpetusministeeriumi esindaja ning 1932. aastal valiti J. Kanō Jaapani kehakultuuriministriks.
Anatoli Šeremet
Professor Anatoli Šeremeti sidus Tartu Ülikooli majandusteaduskonnaga aastakümnetepikkune viljakas koostöö, mis andis Tartu teadlastele võimaluse olla kaasatud paljude ühismonograafiate ja -publikatsioonide koostamisse. Varasematel aastatel korraldati tema initsiatiivil rohkelt ühiskonverentse ja -seminare. Tema juhitavas kateedris kaitses majandusteaduste kandidaadi või doktori kraadi viis Tartu Ülikooli ja neli Tallinna Tehnikaülikooli kasvandikku.
Jigorō Kanō
1935. aastal sai Kanō Asahi preemia silmapaistva töö ja organiseerimise eest Jaapani spordis.
1938. aastal osales Kanō Kairos Olümpiakomitee kongressil, kus arutati lähenevate olümpiamängude ettevalmistust. 1909. aastal valiti Kanō Jaapani Olümpiakomitee liikmeks. See, et järgmised olümpiamängud pidid toimuma Jaapanis, oli suurel määral professor Kanō teene. Ühtlasi oli Kanō ka esimene Aasiast pärit ROK-i liige.
Pöördudes tagasi Kairost professor Jigorō Kanō suri 4. mail 1938.
Päratu integraal
Olgu funktsioon \ f(x) määratud ja pidev piirkonnas [a,\infty), siis funktsiooni päratuks integraaliks piirkonnas [a,\infty) nimetatakse piirväärtust
Kui piirväärtus on olemas, siis öeldakse, et päratu integraal koondub. Kui seda piirväärtust ei eksisteeri või kui ta on lõpmatu, siis öeldakse, et päratu integraal hajub.
Päratu integraal teiste lõpmatute vahemike korral
Analoogselt defineeritakse päratu integraal piirkonnas
Vahemikus defineeritakse päratu integraal järgmiselt (kasutades aditiivsust):
kus \ c on suvaliselt valitud arv.
Päratu integraali geomeetriline tähendus
Kui piirkonnas [a,\infty) on funktsiooni \ f(x) graafik x-telje kohal (f(x)>0), siis on päratu integraali geomeetriline tähendus analoogiline määratud integraali geomeetrilise tähendusega. Päratu integraal on võrdne sellise xy-tasandi piirkonna pindalaga, mida piiravad x-telg, vertikaalne sirge x=a ja funktsiooni \ f(x) graafik.
pisi|Funktsiooni graafik
Näide
on võrdne sellise xy-tasandi piirkonna pindalaga, mida piiravad x-telg ja funktsiooni graafik. Eespool selgus, et Seega
Oiu
Oiu on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas Võrtsjärve kaldal.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Kolga-Jaani vallas.
Läbi küla voolab Oiu peakraav ja külas on olnud ka Oiu karjamõis. Küla edelapiiril voolab Tänassilma jõgi ja suubub seal Võrtsjärve, jõe suudmes asub Oiu sadam. Küla edelaosas voolab Joona oja ja suubub Tänassilma jõkke. Külast läheb läbi Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme maantee, mis ületab Tänassilma jõge üle Oiu silla.
Paide Linnameeskond
Paide Linnameeskond on Eesti jalgpalliklubi, mille esindusmeeskond mängib 2009. aastast Meistriliigas. 2004. aastal asutatud klubi koduväljak on Paide linnastaadion. Meistriliiga debüüdil 7. märtsil 2009 jäädi alla Narva Transile 0:3, kuid kahe diskvalifitseeritud mängija kasutamise tõttu kanti paidelastele tabelisse -:3 kaotus.
Ühtlasi on tegemist esimese Eesti klubiga, kes tõusis mudaliigast kõrgliigasse, tõustes liiga võrra kõrgemale iga aasta.
Praegune meeskond
''Seisuga 10. märts 2021''
OMV
OMV (algselt ÖMV, lühendina nimest "Österreichische Mineralölverwaltung") on Austria nafta- ja gaasikompanii, suurima käibega Austria tööstusettevõte.
OMV asutati 1956. aastal.
Põlluküla (Saaremaa)
Põlluküla on küla Saaremaal Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valjala valda.
Põlluküla tekkis 20. sajandil Tõnija külast ja sai nime 1936. aastal.
Külas asub Tuulingumäe tarandkalme.
Ristomatti Ratia
thumb|Ristomatti Ratia (2012) Ristomatti Ratia (sündinud 23. mail 1941 Helsingis) on soome disainer.
Isiklikku
Tal on lapsed Natasha, Anastasia, Kiira ja Robin ning ta on olnud abielus Anu Saagimiga.
Freudenstadt
Freudenstadt on linn Baden-Württembergi liidumaal Saksamaal.
Linna rajasid 1599. aastal protestantidest põgenikud, kes tulid Salzburgist.
Freudenstadt – tõlkes 'rõõmu linn' – sai Teise maailmasõja käigus mitu korda kannatada.
Kesklinn, sealhulgas renessanssarkaad turuplatsil ja evangeelne kirik (valmis 1608), taastati oma esialgsel kujul.
Vissuvere (Türi)
Vissuvere on küla Järva maakonnas Türi vallas.
Aastatel 1991–2017 kuulus küla Väätsa valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Türi valla territooriumile.
Gammakiirgus
pisi|Gammakiirgus raskelt tuumalt Gammakiirgus on kõige lühema lainepikkusega (suurusjärgus alla 10 pikomeetri) ja seega suurima sagedusega ning energiaga elektromagnetiline kiirgus. Gammakiirgus koosneb gammakvantidest ehk suure energiaga (üle 100 keV) footonitest. Gammakiirgus tekib tuumaprotsessides, mõne teist tüüpi radioaktiivse kiirguse teisese kiirgusena ning elementaarosakeste annihileerumisel.
Röntgenikiirguse spekter kattub osaliselt gammakiirguse spektriga (suure sagedusega röntgenikiirgus on sama, mis madala sagedusega gammakiirgus). Nende eristamisel lähtutakse mitte kiirguse sagedusest, vaid selle tekkimise viisist. Röntgenikiirgus tekib elektronide liikumisel kõrgemalt energeetiliselt tasemelt madalamale, gammakiirgus tekib aga tuumaprotsessides.
Tulenevalt gammakiirguse poolt kantavast suurest energiast tekitab gammakiirgus eluskudedele suuri kahjustusi. Gammakiirgus on ioniseeriv kiirgus.
Annihileerumine
Gammakiirgus tekib elementaarosakeste annihileerumisel. Osakese ja antiosakese kokkupõrkel osakesed "hävivad" – nende massid muutuvad energiaks. Annihileerumise tulemusena tekib vähemalt kaks gammakvanti, mis kannavad ära osakeste kineetilise energia ja seisuenergia. Näiteks β+ lagunemise puhul tekivad beetaosakesed positronid, mis annihileeruvad (enamasti laguneva aatomi enda elektronkatte) elektronidega, tekitades gammakiirguse.
Tuumareaktsioonid
Tuumareaktsioonide puhul kannavad gammakvandid ära tuumareaktsioonil tekkinud üleliigse energia. Näiteks aatomituumade lagunemisel muutub osa laguneva tuuma seoseenergiast lagunemisjääkide (tuumapoolte ja vabade neutronite) kineetiliseks energiaks ning ülejäänud osa energiast eraldub gammakiirgusena. Levinuim tuumareaktsioon, millega gammakiirgust tekitatakse, on koobalt-60 beetalagunemine. Näiteks palju kära tekitanud AS Steri steriliseerimisprotsess kasutas meditsiinivahendite steriliseerimiseks just koobalt-60 tekitatud gammakiirgust.
Ergastatud aatomid
pisi|Koobalt-60 beetalagunemise skeem Kui aatomituum neelab kineetilist energiat omava osakese (näiteks alfaosakese või neutroni), siis tuum ergastub. Selleks, et tuum läheks tagasi oma põhiolekusse, peab ta lisaenergiast vabanema, ehk kiirgama gammakvandi. Ergastatud olekusse võib jääda tuum ka pärast tuumareaktsiooni. Näiteks koobalt-60 beetalagunemine toimub järgmiselt:
Co → Ni* + β– + e + γ (1,7 MeV) Tuumareaktsioon
Koobalti aatomi tuum kiirgab beetaosakese (energiaga 0,31 MeV), antielektronneutriino ja gammakvandi (energiaga 1,7 MeV). (Ka neutriino kannab energiat ära, kuid see on vähemärgatav võrreldes beetaosakese ja gammakvandiga.) Tuum jääb ergastatud seisundisse. Selleks, et minna oma põhiolekusse, kiirgab ta veel ühe gammakvandi (energiaga 1,33 MeV).
Ni* → Ni + γ (1,33 MeV) Ergastatud aatomi minek põhiolekusse
Sama kehtib ka elektronkatte kohta. Kui elektronkate neelab suure energiaga beetaosakese või gammakvandi, siis aatom ergastub – mõni tema elektronidest tõuseb kõrgemale energeetilisele tasemele. Selleks, et aatom läheks tagasi põhiolekusse, peab ta kiirgama ühe (või mitu) gammakvanti. Terminoloogiliselt nimetatakse elektronkatte tekitatud kiirgust siiski röntgenikiirguseks, kuigi tema lainepikkus võib olla sama kui tuuma tekitatud gammakiirgusel.
Gammakiirguse mõju ainele
Gammakiirgus ioniseerib ainet, mida ta läbib (gammakiirgus on ioniseeriv kiirgus). Ioniseerimine toimub kolmel põhilisel moel – fotoefektina, Comptoni hajumisena ja elektron-positron paaride tekkimisena. Kõigi kolme meetodi puhul tekkinud vabad elektronid (positronid) omavad piisavalt energiat, et olla ka ise ioniseeriva toimega. Samuti tekib gammakiirguse neeldumisel ohtralt teisest gammakiirgust.
Fotoefekt
Fotoefekt on elektronide "väljalöömine" aatomi elektronkattest. Kui aatomi elektronkattes olev elektron neelab gammakvandi, siis saab ta piisavalt energiat, et lahkuda oma potentsiaali august aatomis ja muutuda vabaks elektroniks, mille kineetiline energia on gammakvandi energia miinus elektroni seoseenergia aatomis. Elektroni loovutanud aatom muutub positiivseks iooniks.
Fotoefekt on põhiline ainega reageerimise viis röntgenikiirte ja madala energiaga (alla 50 keV) gammakiirguse puhul. Suuremate energiate puhul on teiste ioniseerimisprotsesside toimumise tõenäosus oluliselt suurem.
Comptoni hajumine
Comptoni hajumine on protsess, mille puhul toimub samuti elektroni "väljalöömine" aatomi elektronkattest, kuid tekkiv vaba elektron viib ära ainult osa gammakvandi kineetilisest energiast. Ülejäänud kineetilise energia viib minema uus gammakvant. Sellisel moel gammakiirgus ei neeldu, vaid tema energia väheneb.
Comptoni hajumine on põhiline protsess gammakiirgusel, mille kvantidel on energia vahemikus 100 keV kuni 10 MeV. Suurema energia puhul selle protsessi tõenäosus väheneb kiiresti.
Paaride teke
Aatomi tuuma elektriväljas võib piisavalt suure energiaga gammakvant lüüa vaakumist välja elektroni-positroni paari. Elektroni ja positroni loomiseks vajalikust energiast üle jääv gammakvandi energia muutub elektroni, positroni ja elektrivälja tekitanud aatomituuma kineetiliseks energiaks. Positron annihileerub kohtudes mõne elektroniga ning selle tulemusena tekib kaks uut gammakvanti.
Gammakiirguse varjestamine
Gammakiirgus on kõige ohtlikum ja kõige suurema läbimisvõimega radioaktiivne kiirgus.
Gammakiirguse varjestamiseks kasutatakse võimalikult suure aatomnumbriga ja võimalikult tihedat ainet (enamasti pliid). Et gammakvandi neeldumise tõenäosus on võrdeline läbitava aine paksusega, siis varje paksuse suurendamine vähendab sellest läbi tungiva gammakiirguse intensiivsust eksponentsiaalselt. See kehtib küll ainult kitsa gammakiirguse kimbu (kiire) puhul. Laia gammakiirguse varjestamine on keerulisem, sest arvesse tuleb võtta ka varje sees tekkiv teisene gammakiirgus.
Reeglina mõõdetakse erinevate materjalide gammakiirguse varjestamisvõimet materjali paksusega, mis on vajalik kiirguse intensiivsuse vähendamiseks poole võrra. Näiteks kui 1 cm paksune pliiplaat vähendab gammakiirgust poole võrra, siis sama efekti saamiseks peab betoon olema 6 cm paksune ja tihendatud pinnas 9 cm paksune.
Jan Theuninck
Jan Theuninck (sündinud 7. juuni 1954 Lääne-Flandrias Zonnebeke vallas) on Belgia maalikunstnik ja luuletaja.
Zonnebeke vald
Zonnebeke vald  on vald Belgias Flandrias Lääne-Flandria provintsis Ieperi haldusringkonnas.
Zonnebeke vallas on sündinud maalikunstnik ja luuletaja Jan Theuninck ning laulja Jacques Brel.
Aktiivvõimsus
Siinuselise voolu ja pinge korral sõltub aktiivvõimsus pinge ja voolu efektiivväärtustest ja faasinihkest φ nende vahel. Suurust cos φ nimetatakse võimsusteguriks.
Ühefaasilise vahelduvvooluahela aktiivvõimsust arvutatakse järgmise valemi järgi:
Kolmefaasilise vahelduvvooluahela puhul arvutatakse aktiivvõimsus järgmiselt:
Aktiiv- ja näivvõimsus on seotud järgmise valemiga: Nendes valemites
Klinghofferi surm
"Klinghofferi surm" ("The Death of Klinghoffer") on John Adamsi ooper, mille esmaesitus oli Brüsselis 1991. aastal.
Ooperi süžee tugineb tõsielusündmustel, kui Palestiina Vabastusorganisatsiooni terroristid kaaperdasid 1985. aastal reisiparvlaeva Achille Lauro ja viskasid üle parda ameerika juudist ja ratastooliinvaliidist ärimehe Leon Klinghofferi.
Libreto on kirjutanud Alice Goodman.
Ooperit on süüdistatud antisemiitlikkuses.
Abielu
Abielu on juriidiline (seadustel või tavadel põhinev) isikute vaheline kestev inimsuhe perekonna moodustamiseks, mis toob kaasa teatud õigused ja kohustused.
Kanoonilise õiguse järgi on abielu mehe ja naise vaheline kestev kooselu, mis on rajatud selleks, et ühise sugulise tegevusega (cooperatione aliqua sexuali) sigitada järeltulijaid (kaanon 1096 § 1).
Traditsiooniline abielu on ühe mehe ja ühe naise lepinguline suhe ühiste eesmärkide ja väärtuste alusel. See hõlmab seksuaalelu ja sellest sündinud laste üleskasvatamist, ühist vastastikust sõltuvust ning ressursside jagamist.
Abielu laiemas mõttes on polügaamia, grupiabielu või ka kolme ja enama inimese vaheline püsisuhe. Abieluks on hakatud nimetama ka samasooliste abielu.
Abielu sõlmimine
Abielu tekib abiellumise ehk abielu sõlmimise tagajärjel. Seda toimingut nimetatakse kirikliku abiellumise puhul ka laulatuseks.
Vabaabieluks nimetatakse rahvasuus määratlemata tingimuste ja kestusega kooselu, mis on ametlikult registreerimata; Eesti õigusruumis sellist mõistet ei ole.
Abiellumist tähistatakse sageli pulmade pidamisega. Abielule võib eelneda ka kihlus, kuid tänapäeval on see muutunud üsna haruldaseks.
Eesti
1926. aastal jõustunud perekonnaseadusega võeti abielu registreerimine kirikult üle riigile.
Abielu sõlmib maakonnakeskuse kohaliku omavalitsuse (Tallinnas perekonnaseisuameti) ametnik, atesteeritud või eksami teinud vaimulik või notar. Kui kuni 31.12.2017 sõlmisid abielusid maavalitsused, siis alates 2018. aastast sõlmib Harjumaal abielusid Tallinna perekonnaseisuamet, Hiiumaal Hiiumaa vallavalitsus, Ida-Virumaal Jõhvi vallavalitsus ja Narva linnavalitsus, Jõgevamaal Jõgeva vallavalitsus, Järvamaal Paide linnavalitsus, Läänemaal Haapsalu linnavalitsus, Lääne-Virumaal Rakvere linnavalitsus, Põlvamaal Põlva vallavalitsus, Pärnumaal Pärnu linnavalitsus, Raplamaal Rapla vallavalitsus, Saaremaal Saaremaa vallavalitsus, Tartumaal Tartu linnavalitsus, Valgamaal Valga vallavalitsus, Viljandimaal Viljandi linnavalitsus ja Võrumaal Võru linnavalitsus.
Abielu registreerimiseks tuleb esitada:
Dokumente või andmete esitamist ei nõuta, kui abielukande tegemiseks vajalikke andmeid on võimalik saada rahvastikuregistrist.
Abielu on võimalik sõlmida üks kuni kuus kuud pärast abiellumisavalduse esitamist. Mõjuvatel põhjustel võib perekonnaseisuametnik tähtaega lühendada.
Üks abikaasadest võib võtta teise abikaasa perekonnanime või lisada sidekriipsuga oma abielueelsele perekonnanimele abikaasa perekonnanime. Niisugune uus perekonnanimi ei või koosneda enam kui kahest sidekriipsuga seotud nimest ning sel kujul esitatud perekonnanime võib kanda vaid üks abikaasadest.
Abiellumisel tuleb määrata ka abiellujate varasuhe. Avalduses märgivad abiellujad, kas nad soovivad, et nendevahelistele varalistele suhetele kohaldatakse varaühisuse, vara juurdekasvu tasaarvestuse või varalahususe regulatsiooni. Kui abiellujad oma valikut ei avalda, loetakse nende poolt valituks varaühisuse regulatsioon.
Abielu sõlmimisel maakonnakeskuse kohalikus omavalitsuses on riigilõivu suuruseks 30 eurot. Kui abielu sõlmib notar, siis riigilõivu ei maksta, küll aga tuleb tasuda notaritasu.
Eesti seaduste kohaselt ei registreerita abielu: Nende tingimuste rikkumise korral võib kohus abielu kehtetuks tunnistada, samuti juhul, kui abielu sõlmiti muudel eesmärkidel, näiteks Eesti elamisloa saamiseks.
Abiellumislubadus ei anna alust nõudeks, et abielu sõlmitaks, ega kahju hüvitamiseks, kui abielu ei sõlmita.
Abielu lõpeb abikaasa surmaga või abielu lahutamisega. Abielu lahutamine on õigustoiming, mille viib läbi perekonnaseisuasutus või kohus. Samas ei anna abielu tühistamiseks alust varandusliku seisundi varjamine.
Tuunika
pisi|Tuunikaga Vana-Rooma plebei Tuunika (ladina keeles tunica) oli roomlaste rõivaese. See oli lihtne käeavadega üle pea tõmmatav särk, mis tõmmati vööga keskelt kokku; tuunika ulatus tavaliselt põlvini. Sageli kanti seda tooga all. Tuunikat kandsid nii mehed kui ka naised.
Harti sõda
"Harti sõda" (inglise "Hart's War") on ameerika kirjaniku John Katzenbachi romaan. Romaan räägib Teise maailmasõja aegsest sõjavangist.
Romaani ainetel on tehtud ka samanimeline film, mille peaosi mängivad Bruce Willis, Colin Farrell, Terrence Howard ja Marcel Iureş.
Tuunika
Tänapäeval nimetatakse tuunikaks ka vabalt langeva lõikega ja varrukatega pikka pluusi, mida kannavad harilikult naised.
Välislingid
right|thumb|
Linn
pisi|[[Budapest (satelliidifoto)]] pisi|[[Helsingi kesklinn (aerofoto)]] pisi|[[Tartu kesklinn (panoraamfoto)]] Linna mõiste ei ole täpselt määratletud. Tänapäeval mõistetakse linna all enamasti suurt asulat, kus elab vähe põllumajandusest elatuvaid inimesi, või haldusüksust, mis hõlmab sellise asula koos lähiümbrusega.
Linna mõiste on riigiti erinev. Erinevad nii kriteeriumid, mille järgi eristatakse linnu teistest asulatest, kui ka kriteeriumid, mille järgi eristatakse linnu muudest haldusüksustest.
Oswald Spengleri järgi on linn kultuuri tekkimise ja arenemise keskkond ja tingimus, mis sünnib ja sureb koos kultuuriga.
Kujunemisjärgus on asula olnud majandus- ja kultuurielu keskuseks. Linna arengut mõjutavad ümber olevad asumid. Asulale linna staatuse määramisel arvestatakse ajaloolisi traditsioone, rahvaarvu, rahvastiku ruumilist paiknemist, sotsiaalmajanduslikke funktsioone ja arenguperspektiive.
Asulast saab linn siis, kui sellele asulale või mitut asulat hõlmavale haldusüksusele antakse linna õigused ja linna nimetus. Eri riikides on erinevad tingimused linna staatuse andmiseks.
Linna piiritlus ja määratlus
Linna on raske määratleda, mistõttu linnade kohta ei leidu ka usaldusväärseid statistilisi andmeid. Tavaliselt loendatakse elanikke haldusüksuste kaupa, haldusüksuste piirid aga ei lange kokku linnade piiridega.
Pole selge, mida lugeda linna elanike arvu alampiiriks. See ei saa olla kõigis maades ühesugune: hõredalt asustatud riikides eristuvad maapiirkonnast selgelt ka suhteliselt väikese elanike arvuga asulad. Rahvusvaheliselt peetakse alampiiriks 2000, kuid tihedalt asustatud maades on see suurem, näiteks Jaapanis 30 000.
Raske on ka öelda, kui tihe peab asustus olema. Tänapäeval ei ole maa ja linna vahel asustustiheduse poolest alati selget piiri.
Linnale omane majandus tähendab, et asula on inimeste kohtumispaik, kaubanduse ja teeninduse, hariduse, kultuuri ja tervishoiu keskus. Linnas hangib suur enamik töötajaid elatist tööstuses ja teenistuses.
Linna geograafiline definitsioon peab arvestama kõiki kolme tunnust.
Inglismaa Jalgpalliliit
Inglismaa Jalgpalliliit (The FA) (inglise keeles The Football Association) on Inglismaa Jalgpalliassotsiatsioon, mis moodustati 26. oktoobril 1863 Londonis.
FA on Inglismaa ning Suurbritannia kroonisõltlaste Jersey, Guernsey ja Mani jalgpalli kõrgeim juhtorgan.
Linn
Linna tähistavad sõnad eri keeltes
Inglise keeles on linna kohta kaks sõna. City on algselt katedraaliga linn, praegu tähendab see tavaliselt suuremat linna. City tähendab ka kesklinna. Teine sõna town tähendab algselt 'õu'. Linnade nimedes on see sageli lühenenud kujule -ton.
Nii inglise sõna city kui ka hispaania ciudad, itaalia città ja prantsuse cité pärinevad ladina sõnast civitas, mis tähendab kodanike (cives) kogumit.
Prantsuse keeles on ville linn, village aga on prantsuse ja inglise keeles küla.
Norra keeles linna tähistav sõna by tähendas algselt elumaja. Rootsi keeles tähendab sama sõna küla. Linna kohta öeldakse rootsi keeles stad (saksa keeles Stadt).
Vene sõna город vastab skandinaavia sõnale, millest pärineb praegune gård ('talu').Vene keeles on linnanimede lõpus mõnikord "-grad", mis on selle sõna kirikuslaavipärane kuju.
Linnade ealine liigendus
Austraalia geograaf Thomas Griffith Taylor on esitanud linnade liigituse, mis põhineb nende eal ja maakasutuse tüübil. Ta piiritleb viit tüüpi linnu:
Linnade liigitus aitab ka mõista nende ajaloolist väljakujunemist. Linnad kujunesid oma üldises tähenduses välja juba ammu enne tsivilisatsioone. Linnade arengus tekkisid nende keskele templid ja seejärel templikompleksid. Tsivilisatsioonile omaseks linnatüübiks on küpsed (suur)linnad, millele on omane juba eri tüüpi linnaosade ilmnemises seisnev liigendus.
Sõnad linn ja kaupunki peegeldavad eesti ja soome keeles ka keskaja Euroopa uute linnade tekkes ja arengus ilmnenud joont. Varakeskajal säilisid enam need väikelinnad, mis olid piiskopilinnad. Algul tekkisid uued linnad käsitööliste ja kaupmeeste asulate ja asulakettidena ümber neile kaitset taganud ja maad kasutada lubanud feodaalide linnuste. Hiljem võitluses oma õiguste eest ja iseseisvudes sai neile olulisemaks jooneks turg, ärid ja kaubandus. Rahasuhetelt rahamajandusele üleminekuga hakkasid eralduma ka juba uue kõrgklassi elurajoonid. Ilmus sõna "urbaniseerumine". Suurlinnade teke algas 19. sajandil seoses tööstusliku pöörde ja industrialiseerimisega.
Linnade sisestruktuur
Vanades linnades eristatakse tavaliselt järgmisi sektoreid:
pisi|150px|Ärila [[Torontos]] 1) kesklinn ehk ärila, mida moodustatakse tavaliselt ajaloolisest linnasüdamest. Kuna on ta parima kättesaadavusega, siis moodustatakse siin ärila ehk city (inglise central business district), kus paiknevad kõrgemate hindadega kauplused, pankade ja suurettevõtete peakorterid, valitsusasutused, saatkonnad jms. Ruumi nappuse ja rendi kõrged hinnad sunnivad ehitama kõrghooneid; elanikud, vähem tulukad kauplused ja tööstus surutakse kesklinnast välja.
pisi|150px|[[Kalamaja piirkond Tallinnas oli agul, praegu see on populaarne elamiskoht]] 2) agul ehk üleminekupiirkond, kus on ülekaalus segahoonestus, milles vahelduvad ümberehitatud teenindusettevõtete hooned, kontorihooned, kauplused ja elamud. Arenenud riikides on see populaarne elamispiirkond, arengumaades muutub see sageli slummiks.
pisi|150px|[[Lasnamäe on Tallinna magala]] 4) madala maksumusega linnarajoonid – mitmekorruseliste kõrghoonetega magalad. Kinnisvara hinnad on seal suhtelised madalad, korterites on kõik vajalikud mugavused (keskküte, veevärk, kanalisatsioon, prügišahtid, elekter ja internet, rõdu jne). Rajoonis on tavaliselt koolid, lasteajad, kauplused, kultuurimaja jt asutused.
vasakul|pisi|150px 5) kõrge maksumusega (eliidi) elamurajoonid, mis paiknevad äärelinnas. Kaasaegsete mugavustega mitmetoalised luksuslikud kotedžid on looduslikult puhtas ja ilusas piirkonnas. Neid saavad osta vaid kõrge sissetulekuga inimesed, kes sõidavad tööle ja kooli autoga ning ostavad vajalikke kaupu linna ääres asuvatest super- ja hüpermarketest.
pisi|150px|[[Chatswood on Sydney uuskeskus]] 6) uuskeskus (inglise edge city) on linnast väljas eraldi rajatud äripinnad, kuhu on kontsentreeritud äri-, kaubandus- ja teenindusasutused. Neid ühendavad linnaga hea kvaliteediga maanteed.
pisi|150px|vasakul|Uus tootmise piirkond vajab head transpordiühendust 7) uus tootmispiirkond on linnapiirkond, kus on loodud kõrgtehnoloogilise tootmisega ettevõtted. Tavaliselt on nad linna ääres kas lennuvälja või kiirtee juures.
8) uus (raske)tööstuspiirkond
9) vanad ja uued keskklassi elamurajoonid (korrusmajad)
10) eeslinn, kus asuvad vaid eliidi ja keskklassi elumajad (inglise suburb)
11) regeneratsiooniala endises agulis või tööstusalal
Vanaaeg
pisi|Bassein Krishna templis Indias On üsna kindel, et Eufrati ja Tigrise jõe ümbruses eksisteerisid linnad 2500 kuni 3000 eKr. Urukis elas sel ajal 50 000 inimest. Esimeste linnade rajamise aeg ja elanike arv pole selge.
Pole selge, kuhu paigutub linnade rajamine teiste innovatsioonide (loomade kodustamine, taimede kasvatamine ja kaubandus) kõrval. Traditsioonilise ettekujutuse järgi oli linnade tekke eelduseks toidu ülejääk põlluharimisest linna lähedal. Et aga osutub, et linnade ja kaugkaubanduse algus võivad olla palju varasemad, kui seni arvatud, on mõned uurijad selles eelduses kahtlema hakanud. On ka teooria, mille kohaselt linnad on tekkinud kaubanduse tõttu ja põlluharimine linnade toiduvajaduse tõttu. Mõned uurijad kahtlevad esimeste linnade tekke majanduslikes seletustes üldse ning peavad esimesi linnu eelkõige kuningliku või vaimuliku võimu keskusteks.
Tundub olevat selge, et esimesed linnad tekkisid jõgede lähedal, kus sai põlde niisutada. Niisutus vajas organiseeritust ja koostööd, mis nõudis tööjaotust. Esimesed suuremad linnad tekkisid tõenäoliselt Mesopotaamias ja Niiluse orus. Ka mujal tekkisid esimesed linnad jõgede (Indus, Huang He) ääres.
Pole selge, kas linnaelu levis esimestest linnadest või tekkis eri kohtades sõltumatult. Vähemalt Ameerikas tekkisid linnad nähtavasti Vana Maailma linnadest sõltumatult ja arenesid sarnaselt.
Paljud vanaaja riigid olid linnriigid. Nad koosnesid linnast koos ümbritseva maaga või mitmest algselt iseseisvast linnast. Suurem osa elanikest töötas põldudel. Linnas elasid ka kuningas, tema nõuandjad, ametnikud, preestrid, kaupmehed ja käsitöölised. Käsitöö ja kaubandusega soetatud jõukus võimaldas linnal rajada kaitserajatisi, ehitada sõjalaevastikku ja varustada sõjaväge. Vana-Kreeka koosnes sellistest linnriikidest ja Rooma riik oli linnriikide liit.
Algul sõltus linnade arv ja suurus suhteliselt lähedase tagamaa võimest toiduaineid toota. Maaharimise tootlikkus oli nii väike, et enamik linnu ei saanud kuigi suureks kasvada isegi siis, kui transpordivõimalused paranesid.
Renessanss
300px|pisi|paremal|Veneetsia
Eesti
Hiljem said linna õigused veel Kuressaare, Paldiski, Valga ja Võru.
1945. aastal liideti Petserimaa Vene NFSVga ja sellega hakkas Petseri Venemaale kuuluma.
15. juunist 1946 said linnadeks Kohtla-Järve ja Kiviõli.
Peale 2017 aasta haldusreformi on Eestisse 47 linna, mis on asustusüksused. Neist 10 on samades piirides omavalitsusüksused, viis on linnasisesed linnad ning ülejäänud 32 on vallasisesed linnad.
Õigus moodustada või kaotada linn haldusüksusena on "Eesti territooriumi haldusjaotuse seaduse" § 7 lg 4 järgi Vabariigi Valitsusel või kohaliku omavalitsuse volikogul.
Ameerika Ühendriigid
Ameerika Ühendriikides määratakse linnastaatus vastavalt osariigi seadustele.
Norra
Norra vanade, keskaegsete linnade seas on Tønsberg, Trondheim, Bergen, Stavanger, Sarpsborg ja Oslo.
Norras andis linnaõigused algselt kuningas enamasti asulatele, kus oli sadam, mille kaudu veeti välja puitu ja kalasaadusi. Linn sai staatuse ladested ('[lossimis- ja] laadimiskoht') või kjøpsted (kjøpstad, kaubalinn). Viimast tüüpi linnadel oli laiendatud omavalitsus, kohus ja haldus ning ainuõigus majandustegevuseks oma ümbruses. See võimaldas muuhulgas kontrollida riigimaksude sissenõudmist.
Umbes 1850. aastast hakkas linnapoolne majanduselu reguleerimine ning ühes sellega ka kaubalinnaõigused kaduma. Tänapäeval saab vald ise anda endale või ühele või mitmele oma asulale (tettsted) linna nimetuse. Selleks peab vallas olema vähemalt 5000 elanikku ning vallas peab olema kaubandus- ja teenindusfunktsioonidega ning kontsentreeritud asustusega linnaline asula. Regionaal- ja Kommunaalametil on õigus mõjuvatel põhjustel see otsus tagasi pöörata. Selle nimetusega ei kaasne tänapäeval mingit eristaatust. Linnastaatusest ollakse huvitatud identiteedi loomise, turunduse või turistide ligimeelitamise kaalutlusel.
Rootsi
Enne 1971. aasta haldusreformi olid linnad Rootsis valdade tüüp maavaldade ja alevite kõrval.
Üldkeeles kasutatakse sõna "linn" (stad) praegu tavaliselt suuremate asulate kohta ning ka väiksemate asulate kohta, mis on olnud linnavaldade keskasulad. Atlases "Sveriges nationalatlas" loetakse linnadeks üle 10 000 elanikuga asulaid. Seega ei ole linna mõiste tänapäeval halduslik: ta käib asula, mitte valla kohta.
Siiski nimetavad mõned vallad alates 1980ndate keskpaigast linnaks kogu oma territooriumi. Seejuures võib osa territooriumist olla maapiirkond, samuti võib kogu valla territoorium olla osa mõne asula territooriumist. Sellel nimetusel puudub juriidiline tähendus. Need vallad on:
Saksamaa
Saksamaal on linnalise asula elanike arvu alampiiriks 2000 elanikku. Suurematele asulatele võidakse anda linnastaatus. Suurlinnaks loetakse linna elanike arvuga üle 100 000 inimese. Eristatakse kreisivabu linnu ja kreisilinnu, mis kuuluvad kreisi koosseisu.
Prantsusmaa
pisi|Pariisis asuv [[Champ de Mars]] Prantsusmaa suurimaks linnaks ja ühtlasi pealinnaks on Pariis.
Soome
Soomes antakse linnaõigus vallale tervikuna. Kui varem oli linnadel eriõigused ja -kohustused, siis alates 1977. aastast on vallad ja linnad võrdsete õigustega, st juriidiliselt on kõik linnad vallad. Linnalaadseks vallaks loetakse vald, mille elanikest elab vähemalt 90% asulates (taajama) või valla suurima asula elanike arv on vähemalt 5000.
Taani
Taanis on linn (by) määratletud kui vähemalt 200 elanikuga asula, kus majadevaheline kaugus ei ületa 200 m, kui nende vahel ei ole avalikke rajatisi.
1. jaanuari 2006 andmetel oli Taanis 1450 niisugust linna, kus elas 86% Taani rahvastikust.
Venemaa
pisi|[[Viiburi Venemaal.]] Kokku on Venemaal 1092 linna. Linnastaatuse määrab Venemaal omavalitsuse seadustik. Linnad võivad olla kas regionaalse (oblasti, krai, vabariigi jne tasemel) või piirkondliku tähendusega. Näiteks Volgogradi oblastis arvatakse piirkondliku tähendusega linnaks asula üle 10 000 elanikuga, kellest töölised, teenindajad ja nende pereliikmed on üle 85%; see asula peab ka olema tööstus- ja kultuurikeskuseks.
Aga need kriteeriumid ei ole absoluutsed ning kui asula sellele ei vasta, ei tähenda see, et asula kaotab linnastaatuse. Mõnikord vastab linnastaatus mõne poliitilise jõu huvidele (nt Magass – Venemaa väikseim linn) või see linn on oluline ajaloo või kultuuri seisukohast (Tšekalin, Verhojansk jt).
Asula Venemaal saab linnastaatuse, kui elanikke üle 12 000 inimese ja nendest üle 85% ei ole põllumajanduses hõivatud. Aga 208 linnas on elanike arv siiski alla 12 000 inimese. Need on linnad ajalooliselt või nende rahvaarv vähenes.
Mõned asulad, mis vastavad kriteeriumidele, ei taotle linnastaatust sellepärast, et ei soovi soodustusi kaotada.