cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Dante Gabriel Rossetti
Hilisem elu ja looming
Pärast naise surma toimus Rossetti elus ja loomingus muutus. Ta kolis oma Londoni Blackfriarsis asuvast jõeäärsest elamust Chelseasse. Kunstniku uute sõprade, kirjaniku Algernon Charles Swinburne’i ja ameeriklasest maalikunstniku James McNeill Whistleri mõjul muutus tema kunstile lähenemine esteetilisemaks ja sensuaalsemaks. Rossetti, kes sai uut inspiratsiooni kirjanduslikust ainesest, maalis ilmalikult kujutatud ja suurepäraselt riides kaunitare õlivärvidega viisil, mida ta polnud varem näidanud. Palju kujutas ta maalidel omaenda muusat ja armukest Fanny Cornforthi. Sel perioodil maalis ta teosed "Õnnistatud neiu" ("The blessed Damozel", 1871–1879), "Lehtla heinamaal" ("The bower meadow", 1872), "Proserpine" (1874) ja "La Pia de' Tolomei" (1881). Luksuslik koloriit maalidel rõhutab sensuaalsete naisfiguuride ilmalikku lõtvust ja nende nägu on kujutatud erilises prerafaeliitlikus stiilis. Maalid osutusid kollektsionääride seas väga populaarseks. See tegi Rossettist piisavalt rikka mehe, et ta sai palgata abilisi, kes tegid tema maalidest koopiaid. Ta kogus antiiki ning täitis oma aia haruldaste looma- ja linnukujudega. pisi|püsti|"Proserpine" (1874) Veidi aega varem, 1861. aastal, oli Rossetti nautinud tagasihoidlikku edu tänu oma tõlgitud kogumikule "Varajased Itaalia luuletajad". 1860. aastate lõpus pöördusid tema mõtted luule poole. Rossetti kirjutas luuletusi ja soovis Highgate’i surnuaiast kätte saada oma naise hauda maetud luuletuste käsikirju. Väljakaevamised toimusid 1869. aastal kunstikaupmehe Charles Augustus Howelli eestvedamisel. Ebausklik Rossetti oli protsessist nähtavalt häiritud. Välja kaevatud luuletused avaldati 1870. aastal ja võeti suhteliselt hästi vastu, kuni Thomas Maitland neid oma artiklis "The fleshly school of poetry" ründavalt arvustas. Rossetti vastas sellele mõõdukalt vastuartiklis "The stealthy school of criticism" ("Varjatud kriitika kool"), kuid artiklile järgnenud kriitikute metsik reaktsioon põhjustas Rossetti vaimse kokkuvarisemise 1872. aasta juunis. Vaatamata oma uue muusa Jane Morrisega koosolemisele Kelmscottis sama aasta septembris, veetis Rossetti "oma päevad kloori ja viski vines". Siiski taastus ta piisavalt, et maalida ja kirjutada, kuid tema elu Chelseas oli edaspidi eraklik. Kuni 1874. aastani veetis Rossetti rohkesti aega Oxfordi lähedal Kelmscotti mõisas, mis oli 1871. aastast alates tema ja William Morrise ühisomand. Kunstniku tolleaegseid armastavalt idealiseeritud portreid Jane Morrisest võib pidada tagasitulekuks kunstniku luulelise ja müstilise stiili juurde.
Mõni aeg enne oma surma, 1880. aastate alguses, oli Rossetti hõivatud maaliga "Dante unenägu" ("Dante’s dream", 1880) ja ta tegeles "Poeemide" (1881) parandatud väljaandega. Rossetti kirjutas teisegi kogu "Ballaadid ja sonetid" ("Ballads and sonnets", 1881), kuhu koondas sonetid, mis olid ilmunud kogus "Elu maja" ("The house of life") ja mida ta täiendas. "Ballaadides ja sonettides" kajastas Rossetti naise ja mehe traagiliselt intensiivset armastust. Samal ajal andis advokaat Theodore Watts-Dunton oma parima, et korda seada Rossetti rahaasjad. Rossetti haigestus ootamatult 1881. aastal pärast Loode-Inglismaal asuvas Keswickis käimist ja suri 1882. aasta kevadel. Ta on maetud Birchington-on-Seasse Inglismaal.
Luule
pisi|püsti|Jane Morrise portree (1872) Dante Gabriel Rossetti luule- ja kunstilooming on võrdselt väärtuslikud. Vastandina tema maalidele, kuhu on kuhjatud rohkelt kostüümidetaile ja rohelust, on detailid Rossetti luules allutatud emotsiooni intensiivsusele. Näiteks on aeg tema poeemis "Minu õe uni" ("My sister’s sleep") peatatud pisikeste ja näiliselt triviaalsete puudutuste abil. "Metsa piimalill" ("The wood spurge") ja "Ma olen siin varem olnud" ("I have been here before") näitavad samasugust kunstniku mulje loomise meisterlikkust. Ajatus on oskuslikult taas kinni püütud tema sonetis "Giorgione Veneetsia pastoraal Louvre’is" ("A Venetian Pastoral by Giorgione in the Louvre"), mis on seni edukaim katse tema äärmiselt originaalsetest püüdlustest "tõlkida" värssidesse tuntud maale. Rossetti surnud naise mälestusest sündinud poeem "Hoovuse saladus" ("The stream’s secret") kutsub esile kurbust ja kahetsust, seda tänu tema võimsale "verbaalsele muusikale".
Liustikujõesete
Liustikujõeline tähendab nii liustiku peal, all, sees kui ka liustiku ees voolavat vett, mis on liustiku sulamise tulemus. Seetõttu võivad kõigis neis keskkondades moodustuda ka liustikujõelised setted.
Tüüpilisim liustikujõesetteist koosnev pinnavorm on oos, mis formeerub enamasti liustikualustes tingimustes.
21. Juuni tänav
Nime '''21. Juuni tänav''' on Eestis kandnud mitu tänavat:
François Louis de Salignac Fénelon
François Louis de Salignac, markii de Fénelon, parun de Loubert (7. november 1722 – aprill 1764 Antillid) oli Prantsusmaa sõjaväelane, Martinique'i kuberner 1763–1764.
Linus
Linus oli teine Rooma paavst.
Linus oli "Liber Pontificalise" järgi pärit Toscanast Volterrast, tema isa oli Herculanus. 4. sajandil koostatud apostlite konstitutsiooni järgi oli tema ema Claudia, keda varauusaja briti ajalookirjutajad on varasema pärimuse alusel seostanud 1. sajandil Roomas elanud Claudia Rufinaga.
Lyoni piiskopi Ireneuse (180) ja Hegesippuse (160), hiljem ka ajaloolase Eusebiose andmetel olid apostlid Peetrus ja Paulus usaldanud talle oma ülesanded apostelliku suktsessiooni läbi. Varasemas Rooma piiskoppide nimistus peetakse teda esimeseks paavstiks, keda samastatakse Pauluse teises kirjas Timoteusele (2 Tim 4:21) saadetud tervituses mainitud kaaslasega: "Eubulos ja Pudens ja Linos ja Klaudia ning kõik vennad tervitavad sind!"
"Liber Pontificalise" järgi valitses Linus 15 aastat 3 kuud ja 12 päeva. Tänapäeval pakutakse tema valitsemisaja alguseks aastat 67, Eusebiose ja "Liber Pontificalise" järgi hakkas ta valitsema aastal 69, "Catholic Encyclopedia" järgi 64 ja "Liberiuse kataloogi" järgi 55. aastal. Vanas missakaanonis esineb tema nimi Peetruse ja Pauluse järel, kaasaegses katoliku kiriku esimeses missakaanonis pühakute eestkoste taotluses (Infra actionem) apostlite Siimeoni ja Taddeuse järel.
Traditsiooni järgi oli Linus aadlipäritolu. Ta jättis oma kodu ja läks Rooma, kus ta ristiti. Linusest sai Besançoni piiskop, kus ta tegutses ebajumalakummardamise vastu. Pärast paganatele peetud jutlust purunes paganliku templi sammas ja purustas ebajumalakuju.
Linus pühitses "Liber Pontificalise" järgi 15 piiskoppi ja 18 preestrit. Talle omistatakse määrus, mille järgi naistel peab kirikus olema pea kaetud. Linus tegeles eksortsismiga.
"Liber Pontificalise" järgi suri Linus märtrina ja maeti Peetruse lähedale. 1615 leiti Rooma Püha Peetruse basiilika remontimisel sarkofaag, millel oli sõna "Linus". Talle omistatakse ka üks apokrüüfiline kiri, milles mainitakse Peetruse ja Pauluse martüüriumit.
Linust austatakse katoliku kirikus ja õigeusu kirikus pühaku ja märtrina. Tema mälestuspäev on 23. september.
Kirjanik Mika Waltari 1964 ilmunud romaanis "Inimkonna vaenlased" ilmub ta kõrvaltegelasena.
Pseudovoor
Pseudovoor ehk drumlinoid on voorega sarnaneva kujuga positiivne pinnavorm.
Pseudovoored on enamasti samuti liikuva liustiku kujundatud, kuid 'päris' voortest erinevad nad selle poolest, et nad ei ole mitte kulutuskuhjelised setteist koosnevad pinnavormid, vaid pigem liikuva liustiku voolitud kaljud ehk paljanduv aluskord.
Pseudovoori, mida nimetatakse oinapeadeks, esineb näiteks Soomes.
Oktav (helikõrguspiirkond)
Oktav on muusikas helikõrguspiirkonna tähis.
Temnikovi rajoon
Temnikovi rajoon on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Mordva Vabariigis. Rajooni keskus on Temnikovi linn.
Oktav (helikõrguspiirkond)
Oktavipõhistes helisüsteemides jaotatakse helid tavaliselt c-st lugedes oktavite kaupa helikõrguspiirkondadeks, mille nimetused madalamast alates on
Temnikovi rajoon
2016. aastal oli rajooni elanike arv 14 616. 2010. aasta seisuga olid elanikest 60,9% venelased, 30,1% mordvalased ja 7,8% tatarlased.
Kips
Kips on üks sulfaatsetest vett sisaldavatest mineraalidest.
Keemiline valem: CaSO4·2H2O.
Kips on tavaline mineraal, sulfaatsetest mineraalidest kõige laialdasema levikuga.
Tekkelt on kips evaporiit, sarnanedes haliidi ja sülviiniga. Et kaltsiumsulfaat lahustub vees väiksemal määral kui näiteks naatriumkloriid või kaaliumkloriid, hakkab ta ka varem lahusest välja kristalliseeruma. Kips võib moodustuda ka vulkaanilistes piirkondades, kui fumaroolidest väljunud väävliühendeist moodustunud väävelhape reageerib lubjakiviga. Samuti võib kips moodustuda lõhedes, kus püriidi oksüdatsiooni teel vabanenud väävel moodustab väävelhappe, mis reageerib lubjakivist ümbriskivimiga. Kips moodustub ka anhüdriidi hüdratatsioonil.
Puhast, hüdraatumata kaltsiumsulfaati nimetatakse anhüdriidiks.
Eestile lähimad kipsileiukohad asuvad Petserimaal Irboska lähedal.
Axel Munthe
thumb|Axel Munthe. Foto 1930. aastate algusest Axel Martin Fredrik Munthe (31. oktoober 1857 Oskarshamn – 11. veebruar 1949 Stockholm) oli rootsi arst ja kirjanik, keda rohkem tuntakse tema autobiograafilise teose "San Michele raamat" järgi.
Munthe abiellus oma esimese abikaasa Ultima Hornbergiga 24. novembril 1880. Hornberg oli rootslane, kellega Munthe tutvus kunstiõpingute ajal Pariisis. Abielu lahutati vähem kui kümne aasta pärast. Aastal 1892 abiellus Ultima uuesti rootsi töösturi Gustaf Richteriga. Aastal 1893 sündis sellest abielust poeg. Aastal 1895 Ultima suri.
Ussinski linnaringkond
Ussinski linnaringkond on 2. järgu haldusüksus Venemaal Komis. Piirneb põhjas Neenetsi autonoomse ringkonnaga.
Axel Munthe
Aastal 1907 abiellus Munthe inglase Hilda Pennington-Melloriga. Neil oli kaks poega, Peter ja Malcolm Munthe. Hilda oli aristokraat, kelle perel olid Inglismaal märkimisväärsed valdused. Abielu kestis Axeli surmani 1949; Hilda ise elas 1967. aastani.
Munthe ravis Napolis katku ja oli rahva seas väga populaarne. Psühhiaatriliste haiguste ravimisel vältis Munthe arstimite väljakirjutamist patsiendile nii palju kui võimalik, kasutades selle asemel raviks hüpnoosi, muusikat ja muid alternatiivseid vahendeid. Lootusetutes olukordades – näiteks marutõve korral, kui patsienti ootas ees ainult pideva valu ja hulluse aeg, mis vältimatult surmaga lõppes – pooldas ta eutanaasia kasutamist. Ta oli ka kaudselt seotud Louis Pasteuri uuringutega marutõvevastase vaktsiini väljatöötamisel.
Tema raamat "San Michele raamat" (1929) on tõlgitud vähemalt 45 keelde. See on üks 20. sajandi menukamaid kirjandusteoseid. Selle eri keeltes ilmunud tõlkeid saab näha Axel Munthe majamuuseumis.
Munthe kirjutas raamatuid varemgi, "San Michele raamat" on tema viimane teos. Tema esimesed raamatud ei saanud eriti tuntuks ja tänapäeval pole neid kuigivõrd välja antud.
Eestikeelsena on "San Michele raamat" välja antud 1938 ja 1940 Tallinnas, 1952 Torontos ning taas Tallinnas 1992 (kirjastus Monokkel) ja 2006 (kirjastus Penikoorem). Raamatu on eesti keelde tõlkinud Heino Meister.
Capri saarel oli Munthe ja ta kaasa headeks sõpradeks Jakob von Uexkülli pere.
Ussinski linnaringkond
Ringkonda kuulub Ussinski linn, Parma alev ja 6 külanõukogu. Elanike arv oli 51 400 (2007).
2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ussinski linnaringkonna elanikest venelasi 54,8%, komisid 14,8%, ukrainlasi 10,2%, tatarlasi 7,3% ja valgevenelasi 1,8%.
Bari ringkond (Puntland)
Bari ringkond on Puntlandi ringkond (1. järgu haldusüksus).
Amy Mathews
Amy kasvas üles Sydneys. Ta õppis Philadelphia koolis The University of the Arts ning läbis kaheaastase näitlemiskursuse Surrey Hillsis Sydneys.
Mathews on mänginud sellistes Seven Networki seriaalides nagu "Always Greener", "All Saints" ja "Blue Heelers".
2006. aastast mängis ta Austraalia seebiseriaalis "Kodus ja võõrsil" doktor Rachel Armstrongi. 2007. aastal võitis Amy Logie auhinna kõige populaarsema uue naisuustulnukana.
Bari ringkond (Puntland)
Teisele poole Karkaari mägesid jääb Puntlandi Karkaari ringkond, mis on moodustatud Somaalia Bari ringkonna lõunaosast.
Nüüdismuusika
Nüüdismuusika (saksa keeles Neue Musik, inglise keeles new music, prantsuse keeles nouvelle musique) on muusikas üldmõiste, mis hõlmab uutes muusikasuundades, muusikastiilides ja uuenduslike kompositsioonimeetodite abil loodud muusikat 20. sajandi algusest tänapäevani.
Amy Mathews
2007. aastal mängis ta filmis "Gabriel" meditsiiniõde.
New York Central Railroad
pisi|New York Central Railroad kompanii esindusmärk pisi|New York Central Railroad raudteevõrk 1918. aastal New York Central Railroad (aruandlusmärgina NYC) oli raudteevõrk, mis opereeris põhiliselt Kirdeosariikides ja Suure järvistu regioonis. Kompanii, mida omasid Vanderbildid aastani 1954, peakorter asus New York Central Buildingis.
Nüüdismuusika
Nüüdismuusika mõiste on kasutusel nii süva- kui ka levimuusikas.
Väljend "nüüdismuusika" ehk "uus muusika" on mõistena läbinud 20. sajandi jooksul mitu vaheastet. 20. sajandi alguses peegeldas mõiste "nüüdismuusika" sajandivahetuseaegset soovi teha vahet uue ja vana vahel ning oli seotud teadliku sooviga eemalduda romantismist.
Palju tähelepanu äratanud aspekt on nüüdisaegse ja traditsioonilise uudne seos. 20. sajandi algusest peale on mõiste "nüüdismuusika" olnud seotud arusaamaga kaasaegse heliloomingu aktuaalsusest. Eriti pärast 1945. aastat on uue muusika aktuaalsuse ja eesrindlikkuse nõudega seotud sõna "avangard". Teisest küljest on ikka ja jälle püstitatud küsimus nüüdismuusika seostest traditsiooniga, mistõttu nüüdismuusikat ei mõisteta mitte ainult aktuaalse innovatsiooni, vaid ka usaldusväärsete traditsioonide jätkuna.
Alates umbes 1926. aastast on mõistet "nüüdismuusika" sageli teatud muusikasuundade õigustamise huvides piiritletud kaasaegse muusikaga, mis oma väärtushinnangutes on seotud teistsuguste muusikaliste tendentsidega. Hans Mersmann ja Heinrich Strobel pidasid Schönbergi koolkonnast olulisemaks nii uusasjalikku (Paul Hindemith) kui ka neoklassitsistlikku (Igor Stravinski) muusikat kui ainsat kaasaegset muusikat, mis nii muusikalisest kui ka ühiskondlikust aspektist hinnates teenis uut. Mõistele "nüüdismuusika" sellise ühekülgse tähenduse andmise vastu võitles Theodor Adorno, kes pidas autentselt uueks Arnold Schönbergi muusikat. Omapoolse range välistamisega tõlgendab ta Schönbergi kompositsioonimeetodeid muusikasotsioloogilise ja ajaloofilosoofilise progressina ning nimetab 1949. aastal Stravinskit halvustavalt "restauratsioonimuusikuks". Seriaalses muusikas näeb Adorno 1956. aastal märke "nüüdismuusika raugastumisest". Sotsialistliku realismi aspektist piiritleti mõistet "nüüdismuusika" Saksa Demokraatlikus Vabariigis umbes kuni 1970. aastani kui "ühiskondlikult relevantset muusikat", mis toetas sotsialismi ülesehitamist.
Heliloojate suhe mõistesse "nüüdismuusika" oli alguses rõhutatult skeptiline. Arnold Schönberg nägi mõistes "nüüdismuusika" tehnilis-stilistilise käsitööoskuse ületähtsustamist ja kahtlustas helilooja tahtevabaduse piiramist muusikaajaloolaste ja -kriitikute poolt. Arnold Schönberg kiitis mõiste "nüüdismuusika" uudse muusikalise mõtlemise käsitlemisel omaenda loomingu määratlejana heaks alles 1930. aastal seoses innovatsiooni traditsiooniseose rõhutamisega. Täie otsustavusega võtsid mõiste "nüüdismuusika" 1933 aastal seoses Schönbergi koolkonnaga kasutusele Anton Webern ja Ernst Křenek. Igor Stravinski seevastu taunis mõistet "nüüdismuusika" veel 1963. aastal. Karlheinz Stockhauseni täielikult uudset kompositsioonitehnikat esindava muusikalise mõtlemisega saavutas mõiste "nüüdismuusika" iseenesestmõistetava staatuse alles pärast 1950. aastat.
Neeme (Jõelähtme)
Neeme on küla Jõelähtme vallas Harjumaal. See asub Tallinna kesklinnast umbes 40 km kaugusel. Neeme (varem Sumini, Sunaneeme ja Ihhasalloneem ) küla asutati 1560. aastal ja see asub Ihasalu poolsaare tipus.
1977—1997 oli Ihasalu küla osa.
Kihilisus
Kihilisus on settekivimeile iseloomulik tekstuur, mis väljendub üksteisele järgnevais kihtides.
Neeme (Jõelähtme)
Neeme küla on esimene küla Eestis, millel on oma lipp ja vapp, mille kirjeldus on järgmine: sinisel kilbil hõbedane kilbi ülaservani ulatuv kaarjate külgedega teravik ja kaks püstasendis seljakuti asetatud vastandvärvustes kala. Sinine tähistab merd, hõbedane teravik viitab neemele. Kalad osutavad randlaste traditsioonilisele tegevusele – kalapüügile. Neeme küla vapp on kantud 22. juunil 1996 Eesti vapiregistrisse.
Kihilisus
Kihi kujunemise ajal on valitsenud enam-vähem ühtlased settimistingimused. Settimistingimuste muutumine viib uue kihi tekkimisele. Palju järjestikuseid kihte moodustavadki kivimkeha kihilisuse.
Neeme (Jõelähtme)
Neeme külas on lasteaed, kuueklassiline kool (asutatud 1898), raamatukogu, rahvamaja, pood, Wana Kala kõrts, restoran Ruhe. Kuni 2007. aastani tegutses Neemes postipunkt.
Külas on väga arenenud kolmas sektor – tegutsevad mitmed mittetulundusühingud: MTÜ Neeme Rannavalve Selts, MTÜ Neeme Sadam, MTÜ Lühitneeme Selts). Neeme küla oli üks esimesi külasid, mis liitus naabrivalve liikumisega.
Kihilisus
Kihilisus on omane paljudele settekivimitele, näiteks lubjakivile.
Neeme (Jõelähtme)
Traditsioonilistest üritustest suurimad on iga viie aasta tagant tähistatavad Neeme päevad, iga aasta juulis peetav kalurite päev, augustis toimuv muinastulede öö ja septembris toimuv Neeme lõikuskuu laat.
Aastatel 2002–2005 ilmus Neeme küla ajaleht Neemekene. 2006. aastast kannab Neeme ja Ihasalu küla ajaleht nime Oma Poolsaar.
Külas on käimas ka vilgas kinnisvaraarendus, suurim arendatav elamurajoon on Kadakaranna. Tegelik elanike arv külas on ametlikest andmetest tunduvalt suurem.
Enamik supluskohtadest on liivarannad.
Kitale
Kitale on linn Keenias, Trans Nzoia maakonna halduskeskus.
Kuni märtsini 2013 oli Kitale Rift Valley provintsi Trans Nzoia ringkonna keskus.
Linn asub 2100 m kõrgusel merepinnast. 2007. aastal elas linnas 220 000 inimest.
Linn asutati 1908. aastal. Linna kasvule aitas kaasa sinna 1926. aastal jõudnud raudtee. Kitale on tähtsaks keskuseks ümbritsevale põllumajanduspiirkonnale.
SmartFTP
SmartFTP on FTP klientrakendus Windowsi jaoks.
Omadused
SmartFTP toetab protokolle SSL/TLS ja IPv6, FXP-d, proxyt, tulemüüri, samuti chmod võimalusi. Programmil on graafiline kasutajaliides, mis on tõlgitud rohkem kui kümnesse keelde, sh eesti, hiina, inglise, prantsuse, saksa ja soome keelde. On saadaval versioonid nii 32- kui ka 64-bitise Windowsi jaoks.
Litsentsid
Enne 2008. aasta juulit oli see programm tasuta, kui seda kasutati isiklikuks, hariduslikuks või mittetulunduslikuks tarbeks või tegevuseks. Kuid 7. juulil 2008 teatati SmartFTP foorumis, et litsentsimismudelit muudeti ja SmartFTP kasutamine ei ole enam tasuta.
Home-versiooni kasutuslitsents maksab 36,95 USA dollarit. On ka lisavõimalusi (nagu skriptimise, krüpteerimise, SFTP protokolli tuge) pakkuv Professional-versioon, mille kasutuslitsents maksab 49,95 dollarit. Kui soovitakse omandada korraga palju litsentse, kehtib soodushinnakiri (seda nii Home- kui ka Professional-versiooni puhul).
Produtsendid
"Produtsendid" on mitmuse vorm sõnast "produtsent".
Divesinik
pisi|Divesinik Divesinik ehk molekulaarne vesinik ehk vesinik on lihtaine, mille molekul koosneb kahest vesinikuaatomist.
Keemiline valem on H2. SMILES-i tähistus on [HH], InChI tähistus 1/H2/h1H. Tema CAS-i number on 1333-74-0, EG-number on 215-605-7, PubChemi number on 783.
Tavatingimustes on ta väga kergesti süttiv, värvitu, lõhnatu ja maitsetu gaas, gaasiline vesinik.
Laboratoorselt saadakse teda metallide (näiteks tsingi) reageerimisel hapetega, tööstuslikult vee elektrolüüsi teel.
Eri viisidel toodetud vesinikku nimetatakse erinevalt. Maagaasist toodetud vesinikku nimetatakse halliks ja elektrokatalüüsiga veest toodetut roheliseks vesinikuks. Maagaasist vesiniku tootmisel eraldub aga süsinikdioksiid. Kui see protsessis kinni püütakse, siis nimetatakse nii toodetud vesinikku siniseks vesinikuks.
Vesiniku kasutamist kütusena uurib vesinikuenergeetika. Samuti leiab vesinik kasutamist keemiatööstuses.
Füüsikalised omadused
Tavatingimustel on ta värvitu, lõhnatu ja maitsetu gaas.
Molekulmass on 2,01589 aatommassiühikut. See on Maal looduslikult levinud gaasidest kõige väiksem ehk vesinik on nende seas kõige kergem. Molaarmass on 2,01588 g/mol.
Temperatuuril 20,268 K (−252,882 °C) kondenseerub kahest prootiumiaatomist koosneva molekuliga diprootium (H2) vedelikuks, mis tahkub temperatuuril 14,025 K (−259,125 °C).
Väga kõrge rõhu all (näiteks vesinikust koosnevate suurte taevakehade tuumas) muutub divesinik metalliliseks vedelikuks (metalliline vesinik). Väga madala rõhu all (näiteks maailmaruumis) kipub vesinik esinema atomaarse vesinikuga, sest vesinikuaatomite kohtumise tõenäosus on väike; niisugune ühinemine on tekitanud vesinikupilves, millest on alguse saanud tähed.
Aurustumissoojus on 0,891 kJ/mol, sulamissoojus 0,117 kJ/mol. Erisoojusmahtuvus on 14304 J/(kg · K). Soojusjuhtivus on 0,1815 W/(m · K).
Suure järvistu regioon
pisi|Suure järvistu äärsed osariigid ja provintsid Suure järvistu regioon (inglise keeles Great Lakes region) koosneb kaheksast Ameerika Ühendriikide osariigist ja ühest Kanada provintsist Suure järvistu kallaste ääres.
Divesinik
Füüsikalised omadused
Molaarruumala on 22,42 · 10−3 m3/mol.
Aururõhk on 209 · 103 Pa (23 K juures).
Divesinik on diamagnetik magnetilise vastuvõtlikkusega 8 · 10−9. Elektrijuhtivus on 0 S/m.
Helikiirus divesinikus on 1314 m/s (298,15 K juures).
Aatomite vaheline kaugus on 74,14 pikomeetrit.
Vesiniku molekuli energiatasemed olenevad sellest, kas tuumade spinnid on samasuunalised või erisuunalised. Erineva spinnide jaotusega olekute vaheline üleminek on aeglane.
Keemilised omadused
Kuumutamisel reageerib vesinik paljude ainetega. Reaktsioon hapnikuga eraldab soojust, mistõttu vesinik õhus või hapnikus põleb ja ta segud hapnikuga või õhuga süütamisel plahvatavad. Ta on kergesti süttiv aine.
Esinemine looduses
Vaba vesinik (divesinik) on Maal suhteliselt vähe levinud. Et ta on väga väikese tihedusega, on teda Maa atmosfääri alumises osas vaid umbes 0,000005 mahuprotsenti. Kõrguse kasvades vesinikusisaldus kasvab. 100 km kõrgusel on väga hõre atmosfäär, mis koosneb peaaegu ainult divesinikust.
Väljaspool Päikesesüsteemi esineb divesinik hiiglaslikes gaasipilvedes, nimelt H-I-aladel, kus ta on ioniseerimata. Need alad kiirgavad sagedusega umbes 1420 MHz, mis vastab 21 cm joonele. See kiirgus tuleneb koguspinni üleminekutest. Selle kiirguse järgi leitakse ja uuritakse vesiniku esinemist Universumis.
Saamine
Tugevalt elektropositiivsed metallid reageerimisel veega tekivad vesinik ja metallhüdroksiidi lahus:
Guillermo Arriaga
2005. aasta Cannes'i filmifestivalil võitis ta parima stsenaariumi auhinna filmi "The Three Burials of Melquiades Estrada" eest.
Ta on kirjutanud stsenaariumid filmidele "Amores perros" (2000), "21 grammi" (2004) ja "Paabel" (2006).
Kärt Johanson
thumb|Kärt Johanson Foto: [[Kasutaja:Avjoska|Ave Maria Mõistlik, juuli 2007 ]] Kärt Johanson (sündinud 8. novembril 1971 Tallinnas) on eesti laulja ja näitleja.
Ta on Theatrumi asutajaliige.
Isiklikku
Tema vennad on Jaak, Ants ja Mart Johanson.
Kärt Johanson abiellus 2001. aastal Tõnis Mäega. 1999. aastal sündis neil tütar Liidia. 2003. aastal sündis neil teine tütar Mirt.
Aste (muusika)
Aste ehk heliaste on muusikas helilaadi üksik jaotis. Astet tähistatakse Rooma numbri või relatiivse solmisatsiooni silbiga.
Esimesena jagas oktavi seitsmeks astmeks Ptolemaios.
Mõiste
"Stufe heissen die einzelnen Abteilungen der Tonleiter (Tontreppe, "scala")." (Riemann 1900: 1101)
Aste funktsionaalharmoonias
Funktsionaalharmoonias on astmetel järgmised nimetused:
Funktsionaalharmoonias nimetatakse helirea I, IV ja V astet põhiastmeteks ning II, VI ja VII astet kõrvalastmeteks.
Rammu
Rammu on küla Harjumaal Jõelähtme vallas.
Rammu küla alla kuuluvad Rammu ja Allu saar ning Malusi saared.
Vesinikbromiid
Vesinikbromiid (keemiline valem HBr) on värvusetu terava lõhnaga gaas.
Vees lahustudes moodustab vesinikbromiid vesinikbromiidhappe. Ta on õhus suitsev gaas  (moodustab õhuniiskusega udutaolise happeaerosooli).
HBr saadakse peamiselt:
• kõrvalproduktina orgaaniliste broomiühendite sünteesil
Jääkünd
Jääkünd ehk eksaratsioon ehk jääkulutus on murenenud materjali transport liikuva liustiku abil.
Algselt tähendas eksaratsioon kogu liikuva liustiku purustavat ja setteid liigutavat tegevust (Grabau, 1924), kuid hiljem on soovitatud termini kasutust täpsustada.
Georg Johann von Löwen
Georg Johann von Löwen (13. mai (vkj 3. mai) 1630 Koluvere mõis – 25. mai (vkj 15. mai) 1681) oli Eestimaa päritolu Rootsi sõjaväelane ja poliitik.
Georg Johann von Löwen sündis Rootsi sõjanõukogu liikme kindralleitnant Friedrich von Löweni ja Agneta von Maydelli pojana.
Rootsi sõjaväes teenis ta välja ooberstleitnandi auastme.
Georg Johann von Löwen oli Eestimaa maanõunik ja 1676–1680 Eestimaa rüütelkonna peamees.
Talle kuulusid Koluvere ja Seira mõis.
Perekond
Georg Johann von Löwen oli abielus Barbara Dorothea von Ferseniga (surnud 1698). Abielust sündisid:
Jumalaema kiriku kellamees (joonisfilm 1996)
Film põhineb Victor Hugo romaanil "Jumalaema kirik Pariisis". Kuigi romaani tegevustikku muudeti filmi jaoks märkimisväärselt, et see sobiks igas vanuses vaatajatele, on film siiski Disney filmide hulgas üks süngemaid.
Parasmäe
Parasmäe on küla Jõelähtme vallas Harjumaal.
Jumalaema kiriku kellamees (joonisfilm 1996)
Film sai peamiselt positiivseid arvustusi ja oli ka kinopubliku seas populaarne.
Parasmäe
Parasmäel on arvukalt muinasaegseid kultusekive (Parasmäe kultusekivid), millest mitmed on arvele võetud kultuurimälestisena. Kultusekive on Parasmäe külas 18, üks nendest suur rändrahn. Kive hakati religioossetel eesmärkidel kasutama 1. aastatuhandel e.m.a.
Jumalaema kiriku kellamees (joonisfilm 1996)
Filmi muusika oli nomineeritud Oscarile ja Kuldgloobusele.
Parasmäe
Parasmäe küla on esimest korda mainitud tundmatu Taani munga poolt aastal 1219, kuid asula on arvatavasti tekkinud umbkaudu 2000 aastat tagasi.
Takeshi Kitano
pisi|Takeshi Kitano 2000. aastal Cannes'is Takeshi Kitano (jaapani keeles 北野 武 Kitano Takeshi; sündinud 18. jaanuaril 1947 Tōkyōs, Adachis) on jaapani filmilavastaja, filminäitleja, stsenarist, saatejuht, koomik, kirjanik ja kunstnik. Väljaspool filmilavastusi tuntud enamasti kui Beat Takeshi (ビートたけし Bīto Takeshi).
Tema filmid räägivad enamasti gängsteritest ja politseinikest. Filme iseloomustab staatilisus ja pikad venivad stseenid, kus pealtnäha midagi ei toimu. Filme iseloomustab ka sünge ja nihilistlik maailmavaade, aga neis leidub ka huumorit, ka musta huumorit.
Tema esimene peaosa ja ühtlasi ka lavastajatöö oli 1989. aastal film "Violent Cop".
Ta on mänginud ka teiste lavastajate filmides. Tuntuimad on rollid Nagisa Ōshima filmis "Tabu" (1999) ja Kinji Fukasaku filmis "Battle Royale" (2000).
Kitano on avaldanud üle 50 raamatu: luulekogusid, romaane ja filmikriitikat. pisi|Takeshi Kitano autogramm Augustis 1994 sattus ta mootorrattaavariisse, mille tagajärjel muutus tema üks näopool halvatuks. Pärast õnnetust hakkas Kitano maalima.
Klaasjas struktuur
pisi|Tuntud klaasja struktuuriga kivim on [[obsidiaan]]
Klaasjas struktuur (inglise glassy texture) on teatud vulkaaniliste kivimite struktuur, mis koosnevad osaliselt või täielikult kristallstruktuurita ainest (vulkaanilisest klaasist).
Klaasjas struktuur tekib siis kui magmalise tekkega kivimid jahtuvad nii kiiresti, et kristallidel ei ole aega moodustuda. Seetõttu on tekkinud kivim amorfne ehk termodünaamika seisukohalt väga viskoosne vedelik. Et klaas on metastabiilne materjal, kipub ka klaasja struktuuriga kivim aja jooksul kristalliseeruma. See protsess võib siiski võtta miljoneid aastaid.
Klaasja struktuuriga kivimeile on omane karplik murre.
Intervall
Intervall (ld intervallum 'vahemik, kaugus') on mitmetähenduslik sõna.
Waldorfi pedagoogika
pisi|Michael Park [[Rudolf Steiner School Aucklandis]] Waldorfi pedagoogika on humanistlik lähenemine pedagoogikale, millele pani aluse Austria filosoof ja esoteerik Rudolf Steiner (1861–1925). Tema nime järgi kutsutakse seda ka Steineri pedagoogikaks. Waldorfi nimi aga tuleneb Waldorf-Astoria tubakavabriku nimest, mille juurde vabriku töötajate lastele avati 1919. aastal Steineri põhimõtete järgi töötav kool.
Waldorfi koolid lähtuvad oma tegevuses antroposoofilise vaimuteaduse ja inimeseõpetuse põhimõtetest. Õpetuse sisu ja maht õppeaineti ning klassiti, samuti metoodilised alused tulenevad lapse arengu hingelise ja füüsilise arengu seaduspäradest. Maailma Waldorfi koolid on õppekava ülesehituse põhimõtete osas omavahel sarnased.
Õppekava toimimine on seotud koolikorralduse ja juhtimisega, mis on Waldorfi koolides mõneti erinev võrreldes Eesti traditsioonilise kooliga. Waldorfi pedagoogilise õpetus- ja kasvatusmetoodika põhiprintsiibid, mis toetavad lapse ealist arengut, on kasvatuse ja õpetuse tegevuslik, kunstiline ja intellektuaalne külg.
Üldjuhul on Waldorfi koolid kõikjal maailmas erakoolid, mille ülalpidajaks on lapsevanemate mittetulundusühing.
Barbara Ferrell
Barbara Ferrell (sündinud 28. juulil 1947 Mississippi osariigis Hattiesburgis) on USA naiskergejõustiklane (100 m ja 200 m jooksja).
Maailmarekordid
200 m 22,94 17. oktoober 1968 México 22,86 17. oktoober 1968 México
4×100 m 43,4 19. oktoober 1968 México (Barbara Ferrell, Margaret Bailes, Mildrette Netter, Wyomia Tyus) 42,8 20. oktoober 1968 México (Ferrell, Bailes, Netter, Tyus)
Tuulekanne
Tuulekanne on protsesside kogum, mis hõlmab mittenidusate setete tuule poolt õhkutõstmist ja transporti.
Tavaliselt eristatakse termineid "deflatsioon" ja "tuuleerosioon". Eestikeelset terminit "tuulekanne" võidakse kasutada nende mõlema puhul. Deflatsioon on peeneteraliste ja kuivade setete tuule poolt õhkutõstmine ja eemalekandmine, kusjuures see toimub levinud käsitluse kohaselt kas kõrbes või luidetega rannikul. Termini "tuuleerosioon" kasutamisel peetakse aga tavaliselt silmas kuivanud muldade vaesumist (kuid mitte ainult), mis tuleneb tuule erodeerivast tegevusest. Deflatsiooni peetakse sageli tuuleerosiooni alaliigiks.
Deflatsioon
Deflatsioon on inflatsiooni vastandprotsess. Selle käigus raha väärtus suureneb, mis väljendub hindade alanemises. Seetõttu saab sama rahakoguse eest rohkem osta.
Deflatsiooni ei tohi segi ajada disinflatsiooniga, mille käigus raha väärtus langeb endistviisi, ainult väiksema kiirusega.
Harilikult eelistavad valitsused deflatsioonile kerget inflatsiooni. Deflatsioon paneb raskemasse olukorda laenuvõtjad, kellel tuleb tagasi maksta reaalhindades rohkem, ja soosib raha väljalaenajaid. Kuna ka sukasääres seisva raha väärtus suureneb, siis ei soosi deflatsioon majanduse arengut ning tekitab töötust.
Deflatsiooni saab valitsus tekitada, korjates raha käibelt ära, ja pidurdada, lastes käibele katteta raha.
Harju-Viru rüütelkond
pisi|300px|Kesk-Euroopa 14. sajandi esimesel kolmandikul Kui Eestimaa läks 1346. aasta järel Saksa ordu võimu alla, säilisid Harju-Viru rüütelkonna ulatuslikud privileegid. 1397. aastal laienesid need veelgi, kui Saksa ordu kõrgmeister Konrad von Jungingen andis neile niinimetatud Jungingeni armukirja, millega vasallid said õiguse oma lääne pärandada viienda sugulusastmeni nii mees- kui ka naisliinis. See muutis nende läänid sisuliselt pärusvaldusteks. Harju-Viru rüütelkonna privileegid olid teravas kontrastis ülejäänud Liivi ordu valdustega, kus vasallide õigused olid väga piiratud. Kuid edaspidi ei laiendanud ordu enam ka Harju-Viru rüütelkonna privileege.
Harju-Viru rüütelkonna kohalikuks valitsusorganiks oli mees- ehk vasallipäev, mis 16. sajandil toimus igal kolmandal aastal. Selle juhiks oli aga ordukäsknik, tavaliselt Rakvere foogt. Lisaks sellele olid Harjumaal ja Virumaal eraldi kohtupäevad (Dingelstagen), mis leidsid aset igal aastal ning mida juhtisid aadlikud ise. Rüütelkonnal oli ka peamees, kes korraldas selle suhteid teiste võimude, eestkätt Tallinna linna ja orduga.
Rüütelkonna suhted Tallinnaga olid sageli pingelised, kuna linna pages tihti aadlike talupoegi, keda linn keeldus välja andmast. Peale selle tekitas eriti pärast reformatsiooni tüli Mihkli nunnaklooster, mis asus protestantliku Tallinna müüride vahel, kuid mis oli katoliiklikuks jäänud rüütelkonna kaitse all. 1520. aastate teisel poolel oli Harju-Viru rüütelkond üks aktiivsemaid katoliikluse positsioonide kaitsjaid Liivimaal. Alles 1550. aastateks saavutasid selles ülekaalu luterlikud sümpaatiad.
Harju-Viru rüütelkonna suhted orduga olid tavaliselt harmoonilised, kuna ordu huvide keskmes oli pigem Läti ala ning rüütelkonna laialdased privileegid võimaldasid aadlikel oma elu korraldada enda soovide kohaselt. Tõsine probleem tekkis alles Liivi sõja alguses 1561. aastal, kui sai selgeks, et ordu ei suuda Põhja-Eestit venelaste rünnakute eest kaitsta. Seetõttu otsustasid Tallinna linn ja Harju-Viru rüütelkond koos osaga Järvamaa vasallidest alistuda Rootsile. Rootsi kuningas kinnitas rüütelkonna senised privileegid ning laiendas need Järvamaale, hiljem ka Läänemaale. 1584. aastal reorganiseeriti laiendatud Harju-Viru rüütelkond Eestimaa rüütelkonnaks.
Suur kastehein
Suur kastehein (Agrostis gigantea) on kõrreliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Välislingid
thumb
The Producers
"The Producers" ("Produtsendid") on mitme teose pealkiri:
"The Producers" on ka mitme ansambli nimi:
Punahirv
Punahirv (Cervus elaphus) on üks suurimaid hirveliike hirvlaste sugukonnas.
Punahirv on asustanud suurema osa Euroopast, Kaukasusest, Anatooliast ja mõned osad Lääne- ja Kesk-Aasiast. Samuti on punahirv esindatud Atlase mägedes Marokos ja Tuneesias, mis on ainukesed punahirvede populatsiooni levikukohad Aafrika mandril. Punahirve on sisse toodud näiteks Austraaliasse, Uus-Meremaale, Ameerika Ühendriikidesse, Kanadasse, Peruusse, Uruguaysse, Tšiilisse ja Argentinasse. Punahirve liha kasutatakse maailma eri paigus toiduks.
Punahirv on mäletseja, kellel on neljaosaline magu. Geneetiliste tõendite põhjal on punahirve kirjeldatud kui liikide gruppi, mitte kui ühte eraldi liiki. Punahirved kuuluvad hirvlaste (Cerevidae) sugukonda, kuhu kuuluvad veel põder (Alces alces) ja kanada hirv (Alces canadiensis), kes elavad Põhja-Ameerikas ja Ida-Aasias. On tõenäoline, et punahirve esivanemad, kaasa arvatud kanada hirv, on pärit Kesk-Aasiast ja sarnanevad tähnikhirvega (Cervus nippon).
Välimus
Punahirv on hirvlastest suuruselt neljas, põdra, kanada hirve ja sambari (Rusa unicolor) järel. Isase punahirve kehapikkus on tavaliselt 175–250 cm ja kaal 160–240 kg. Emane punahirv on tavaliselt 160–210 cm pikkune ja kaalub 120–170 kg. Saba lisab pikkusele veel 12–19 cm. Õlakõrgus on punahirvedel 95–130 cm.
Punahirvede suvekarvastik on punakaspruun. Sügise jooksul kasvatavad kõik hirvlased talvekasuka, mis aitab talvel sooja hoida. Sügisel kasvatavad mõned hirved endale ka laka. Kevade saabudes hõõruvad punahirved vastu puud või teisi objekte talvekasuka maha. Mõnedel liikidel on suvekarv ja talvekarv lihtsasti eristatavad – suviti on punahirve karvavärvus punakaspruun ja tumedam, talvel hallikas ja heledam.
Isastel on sügisesel jooksuajal jämedam kael ning nmärgatav lakk. Ainult isased punahirved suudavad kasvatada sarvi, mis hakkavad kasvama kevadel ja aetakse igal aastal maha, tavaliselt talve lõpus. Luust sarved võivad päevas kasvada kuni 2,5 cm, on keskmiselt 71 cm pikad ja kaaluvad kuni 1 kg. Kasvamise ajal on sarved kaetud naha ja karvadega, mis toidavad ja kaitsevad sarvi. Sarved on kujult pigem sirged ja pealt kortsulised, nende tippu moodustub "kroon", mis vanematel loomadel koosneb neljast või rohkemast radiaalselt üles kasvavast piigist. Väiksematel hirvedel selline kroon puudub.
Levila
Punahirvede levila hõlmab enamiku Euroopast, Kaukaasiast, Väike-Aasiast ja osaliselt ka Lääne- ja Kesk-Aasiast. Punahirve on leitud ka Atlase mägedelt, seega on punahirv ainuke Aafrikas elav hirveliik. Punahirve on edukalt introdutseeritud ka Uus-Meremaale ja Argentinasse. Punahirve leidub ka Eestis, kuigi asustamise järel mitu korda vähem kui Lätis ja Leedus. Samuti leidub punahirve palju Valgevenes.
Paljunemine
Septembris-oktoobris ajab isane punahirv karja emasloomad paaritumiseks kokku. Paarituv isane möirgab, et demonstreerida oma võimsust teistele isastele. Kui keegi teistest isastest sama vägevalt möirgab, minnakse sarvipidi kokku ja võideldakse ägedalt.
Emane punahirv saavutab suguküpsuse kolmandal eluaastal, isane hiljem. Punahirve paaritumisel on enne esimest õnnestunud katset tosin või rohkem ebaõnnestunud paaritumiskatset. Tiinus kestab 240–262 päeva ja vasikas kaalub sündides umbes 15 kg. Pärast esimest nädalat on vasikad võimelised koos emaga karjaga liituma ja varsti alustama ka taimse söögi proovimist, kuigi imetamine toimub edasi kuni sügiseni. Punahirved elavad kasvanduses üle 20 aasta vanuseks, looduses 10–13 aastat.
Käitumine
Täiskasvanud isane punahirv on üldjuhul aasta läbi üksiku eluviisiga, kuid paaritumisajal võitlevad isased paaritumisvõimelised punahirved emaste punahirvede tähelepanu nimel, proovides kaitsta emaseid, kes neile huvi pakuvad. Teised isahirved, kes proovivad emastele läheneda, kutsuvad oponente välja häälitsedes või väljakutsuvalt kõndides. Võitlejad hindavad teineteise võimeid keha ja sarvede suuruse ning võitlusosavuse järgi. Kui kumbki isane alla ei anna, asutakse armutusse võitlusse, mis võib kaotajale lõppeda vigastustega.
Alfaisased punahirved kogunevad jooksuajal, mis kestab augustist hilissügiseni, emaste karjade juurde ning hoiavad väiksema potentsiaaliga isaseid eemale. Ainult alfaisased hoiavad haaremeid, liigi võimekuse maksimum on umbes kaheksandal eluaastal. Nooremad kui 8-aastased isased ei suuda pidevalt ühte haaremit hoida ning jooksevad haaremite vahel, samamoodi ka üle 11-aastased isahirved. Alfaisasest nooremad ja vanemad isahirved leiavad endale haaremi hiljem kui tugevad hirved. Haaremi pidamise ajal võib isahirve kaal langeda kuni 20%.
Isased punahirved kasutavad jooksuajal emastele ja vastastele endast ja oma võimetest teadaandmiseks möirgamist. Isahirvede möire koondab emaseid just selle isendi ümber, kelle möire on kõige valjem ja kes möirgab kõige sagedamini. Möirgamist kasutatakse ka oponentide eemalepeletamiseks ja enda agressiivsuse väljendamiseks. Möirgamist võib kuulda hilja õhtul või varahommikul.
Kaitse kiskjate eest
Isased punahirved kannavad rohkem kui poole aastast sarvi ning elavad sel ajal meelsamini üksinda. Kui isasloomad on sarved maha ajanud, kogunevad nad gruppidesse, mis hõlbustab nende koostööd. Sarvedega kaitsevad punahirved end kiskjate eest, ja nii emas- kui isasloomal on väga tugev esijalalöök. Pärast jooksuaega moodustuvad emastest ja järglastest suured karjad, kus on kuni 50 isendit. Vasikaid hoitakse läheduses häälitsuste abil, vanemaid vasikaid juhitakse samuti omavahel suheldes. Kiskja(te) lähenemisel võtab suurim emane hirv rünnaku enda peale, kasutades ründaja löömiseks esijalgu. Vihaselt häälitsemine ja õige hoiaku võtmine on kiskjate vastu võitlemiseks kõige tähtsam. Lisaks inimestele ja koertele on punahirve kõige ohtlikum vaenlane hallhunt, mõnikord on punahirved saagiks ka pruunkarudele.
West Lafayette
West Lafayette on linn Ameerika Ühendriikides Indiana osariigis Tippecanoe maakonnas.
Linnas asub Purdue Ülikool.
Oktav (täpsustus)
Oktav ( < ladina k octavus "kaheksas") on mitmetähenduslik sõna:
Romodanovo rajoon
Rajoonis on 17 külaasundust, kus on kokku 49 asulat.
2016. aastal oli rajooni elanike arv 19 909. 2010. aasta seisuga olid elanikest 60,5% venelased, 21,1% tatarlased ja 16,5% mordvalased.
Vooluhulk
pisi|Amazonase vooluhulga muutmine aasta jooksul Vooluhulk on vooluveekogu ristlõiget ajaühiku jooksul läbiva vee kogus.
Tõnis Lukas
pisi|Tõnis Lukas 2021. aasta Arvamusfestivalil Tõnis Lukas (sündinud 5. juunil 1962 Tallinnas) on Eesti ajaloolane ja poliitik, XV Riigikogu liige. 18. juulist 2022 17. aprillini 2023 oli ta Eesti haridus- ja teadusminister.
Vooluhulk
Tavaliselt, kui ei ole märgitud teisiti, mõõdetakse vooluhulka jõe suudmes.
Tõnis Lukas
Tõnis Lukas oli alates 2005. aastast kuni Isamaaliidu ja Res Publica ühinemiseni viimane Isamaaliidu esimees. Erakondade ühinemise järel oli ta 2006–2007 Isamaa ja Res Publica Liidu kaasesimees. Aastatel 2007–2013 Isamaa ja Res Publica Liidu aseesimees.
Vooluhulk
Vooluhulka mõõdetakse tavaliselt kuupmeetrites sekundis (m³/s), harvem liitrit sekundis (l/s).
Tõnis Lukas
1996–1997 oli ta Tartu linnapea ja 1999–2002 Eesti haridusminister. 2007–2011 oli ta Andrus Ansipi teises valitsuses haridus- ja teadusminister ning 2019–2021 Jüri Ratase teises valitsuses Eesti kultuuriminister. Ta on kuulunud mitmesse Riigikogu koosseisu ja olnud Tartu linnavolikogu liige.
Vooluhulk
Reeglina on jõe vooluhulk aasta jooksul ebaühtlane, jõe toitumisest sõltuvate maksimumide ja miinimumidega.
Tõnis Lukas
Detsembris 2012 valiti Lukas teist korda Eesti Rahva Muuseumi direktoriks. Ta on juhtinud ka Tartu Kutsehariduskeskust.
Vooluhulk
Vooluhulga muutumine aasta jooksul põhjustab veetaseme kõikumist veekogudes. Eesti kliimas on talvel ja suvel vooluhulk väike ning veetase langeb. Seda nimetatakse paguveeks ehk madalveeks. Kevadel lume sulamise tõttu jõgede vooluhulk suureneb ja veetase tõuseb. Seda nimetatakse suurveeks. Sood, järved ja veehoidlad ühtlustavad vooluhulka. Suuri järvi ja veehoidlaid läbivatel jõgedel on veetaseme aastane kõikumine väiksem.
Tõnis Lukas
Haridus
Ta lõpetas 1980. aastal Tallinna 1. Keskkooli, 1981. aastal Tallinna 19. Tehnikakooli autoremondi erialal. ja 1987. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo erialal. Uurimistööd tegi ta seal Sulev Vahtre juhendamisel.
Pärast kaheaastast töötamist õpetajana Rõngus õppis Tartu Ülikoolis magistriõppes. 1997. aastal, olles vahepeal töötanud Eesti Rahva Muuseumi direktorina, kaitses ta magistritöö teemal "Tartu toomhärrad 1224–1558".
Vooluhulk
Mägijõgede vooluhulk suureneb liustikujää sulamise tõttu, vihmaperioodide ajal jne.
Tuulesete
pisi|Tuule kokkukantud liivast moodustunud kihiline sete
Per Brahe
Krahv Per Brahe noorem [br'aae] (18. veebruar 1602 Rydboholmsi loss – 12. september 1680 Bogesundi lossis) oli Rootsi ja Soome riigitegelane ning sõjaväelane, kes oli 1637–1640 ja 1648–1654 Soome kindralkuberner.
Tuulesete
Tuulesete ehk eoolsete ehk eool(ili)ne sete (inglise eolian deposit) on tuule poolt kantud ja setitatud sete.
24 (seriaal)
"24" on Emmy ja Kuldgloobusega pärjatud USA põnevusseriaal, mille stsenaristid on Joel Surnow ja Robert Cochran.
Per Brahe
Per Brahe osales Rootsi-Poola sõjas (1626–1629), teenides lõpuks välja oobersti auastme, oli 1629 ja 1630 maamarssal ja samast aastast riiginõunik, ning Vestmanlandi, Bergslageni ja Dalarna laaman. pisi|vasakul|Per Brahe. [[David Becki maal umbes 1650. aastast]]
24 (seriaal)
Sarja "24" tegevus toimub reaalajas, kus iga osa näitab ühte tundi terrorismivastase üksuse (Counter Terrorism Unit – CTU) agendi Jack Baueri elust ja iga hooaeg vastavalt tema 24-tunnist ööpäeva.
Per Brahe
Pärast oma hea sõbra kuningas Gustav II Adolfi surma 1632. aastal asus ta tegelema poliitikaga.
24 (seriaal)
Praegu on USAs näitamisel sarja kaheksas hooaeg. Eestis näitas sarja kahte esimest hooaega telekanal TV3. Sarja on näidanud ka Eesti Televisioon.
Per Brahe
Ta soosis kaubanduse arengut ja hariduse levikut. Asutas 1640. aastal Turu Akadeemia (mille kantsler ta oli 1646–1680) ning 1649 Raahe (rootsi keeles Brahestad) linna. Ta tegi ettepaneku, et igas linnas oleks gümnaasium ja igas vallas algkool.
Kuninganna Kristiina nooruse ajal ja ka pärast kuningas Karl X Gustavi surma oli Per Brahe riigikantslerina üks regentidest.
Tegeles pisut ka keelepoliitikaga. Rõhutas, et Soomes töötavad rootslased peavad oskama kohalikku keelt.
Perekond
pisi|vasakul|Brahe lasi endale rajada Rootsi [[Vätterni järve äärde maamõisa. 1645. aastal sai sellest aga tema abikaasa Kristina Katarina Stenbocki residents. Mõni aasta hiljem naine suri ja Brahehusina tuntud lossist sai külalistemaja. Hoone jäi kasutuseta pärast 1708. aasta tulekahju]] Tema vanemad olid riiginõunik Abraham Pedersson Brahe (1569–1630) ja vabapreili Elsa Gyllenstierna af Lundholm (1577–1650). Tema õde, õuemeistrinna Margaretha Brahe (1603–1669) oli abielus Ingeri- ja Liivimaa kindralkuberneri Bengt Bengtsson Oxenstiernaga.
Tuulesete
Tuule poolt kantud setteiks on enamasti peeneteralised purdsetted, näiteks liiv või aleuriit.
Per Brahe
Perekond
Per Brahe abiellus 1628 Kristina Katarina Stenbockiga (1609–1650), kes oli Gustav Eriksson Stenbocki (1575–1629) ja krahvinna Beata Margareta Brahe (1583–1645) tütar, Gustaf Otto Stenbocki õde. Abielust sündis:
Tuulesete
Tuulesetteist koosnevad näiteks laialdased lössiplatood Hiinas. Tuulesetteist koosnevad ka tuuletekkelised ehk eoolsed pinnavormid.
Per Brahe
Perekond
Hiljem abiellus 1653 Lennart Torstensoni lese Beata De la Gardiega (1612–1680), kes oli Ekholmi vabahärra Johan De la Gardie ja Steninge vabaproua Catharina Christiernsdotter Oxenstierna (maetud 1625) tütar, Narva linnuse ja lääni asehalduri (1584) Krister Gabrielsson Oxenstierna (1545–1592) tütretütar.
Vooluhulk
Vooluhulga aastast muutumist näitavat graafikut nimetatakse hüdrograafiks.
Maailma suurima vooluhulgaga jõgi on Amazonas, Eestis on suurimaks Narva jõgi.
Tõnis Lukas
Haridus
pisi|Tõnis Lukas [[Ilmar Talve raamatuesitlusel (2004)]]
Ühiskondlik tegevus
Ta valiti XI Riigikogusse. Alates 5. aprillist 2007 oli ta Andrus Ansipi teises valitsuses haridus- ja teadusminister.
Ta oli 1988. aasta Tartu muinsuskaitsepäevade organiseerimistoimkonna esimees (tegelik korraldaja koos Tõnn Sarvega).
Ta on olnud Isamaa ja Res Publica Liidu aseesimees ja kaasesimees. 25. oktoobril 2006 allkirjastas ta koos Isamaa ja Res Publica Liidu teise kaasesimehe Taavi Veskimäe ning Põllumeeste Kogu juhi Tõnu Ojamaaga erakondade ühinemislepingu.
Ta kandideeris 2023. aasta Riigikogu valimistel, kus kogus valimisringkonnas nr 10 (Tartu linn) 2218 häält ning osutus valituks kompensatsioonimandaadiga.
Pärast riigikogu valimiste tulemuste selgumist, 25. märtsil 2023 teatas Lukas, et astub tagasi Isamaa aseesimehe kohalt. 17. mail 2023 alustas Lukas toetusallkirjade kogumist Isamaa esimeheks kandideerimiseks kuna senine esimees Helir-Valdor Seeder teatas, et ei kandideeri.
Lüliti
Lüliti on elektrotehnikas kasutatav seadis elektriahela või selle osa ühendamiseks või katkestamiseks. Teostuselt võivad lülitid olla elektromehaanilised ja elektroonilised (vt Transistorlüliti).
Tõnis Lukas
Ühiskondlik tegevus
Lukas kuulub Kaitseliidu Tartu maleva Akadeemilisse malevkonda. On reservohvitser, sai 1998. aastal leitnandi auastme.
Lüliti
Elektromehaaniline lüliti
Lüliti põhiosad on liikuvate ja liikumatute kontaktide süsteem, käsi-, vedru-, elektromagnet- või pneumoajam ning klemmid. Ülitugeva voolu ja kõrge pinge korral kasutatakse lülitites kaarekustuteid (püüavad ära hoida kaarlahendust).
Iseloomustavad parameetrid
pisi|Mittefikseeruv NC-lüliti [[Kaarlahendus|T-sillaga]] pisi| Koormuslüliti, lukustatav [[DIN-liistule]]
Tõnis Lukas
Vaateid
Tõnis Lukas leiab, et
2011. aastal tuli Lukas välja ettepanekuga kohustada ülikoolis riigieelarvelistel kohtadel õppinud noori töötama kolme aasta vältel Eestis.