cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Teine maailmasõda
Stalingradi lahing
pisi|left|[[Stalingradi lahingu skeem]] Idarindel oli sakslaste suurim ebaõnnestumine Stalingradi lahing 1942 lõpul ja 1943 algul. Umbes 300 000 Saksa sõdurit sattus venelaste piiramisrõngasse ning verised lahingud lõppesid sakslaste lüüasaamisega; 90 000 meest langes vangi. Pärast Stalingradi lahingut õnnestus Saksa kindral Erich von Mansteinil rinne taas stabiliseerida. , Idarinne (Teine maailmasõda)
Liitlasvägede invasioon Itaalias
9. juuli maabusid Liitlasväed Sitsiilias, Itaalia kuningas tagandas 25. juulil Benito Mussolini ja ta vangistati ning uus valitsus sõlmis vaherahu Liitlastega. 1943. aasta sügisel jõudsid liitlasväed ka Itaalia lõunapiirkondadesse. 3. septembril maabusid Briti väed Lõuna-Itaalias. Itaalia sõlmis salaja liitlastega relvarahu. Saksa jõud hõivasid vastukaaluks Põhja- ja Kesk-Itaalia, moodustades seal 23. septembril Mussoliniga eesotsas fašistliku vabariigi; Itaalia kuningriik aga kuulutas 13. oktoobril Saksamaale sõja ning algas kodusõda (1943–1945). , Itaalia Teises maailmasõjas, Itaalia Teises maailmasõjas, Itaalia Sotsiaalne Vabariik Pärast Kurski lahingut, juulis 1943 asusid venelased pealetungile. Mõne kuuga vallutas Punaarmee tagasi kaks kolmandikku okupeeritud Nõukogude Liidu alasid. Nõukogude rünnakud kestsid kogu suve ja sügise. Kiiev vallutati ning talve saabudes lõid venelased Dnepri paremal kaldal tugialad.
Teherani konverents
pisi|vasakul|[[Teherani konverents, 28. november – 1. detsember 1943]] 1943. aasta lõpul toimus Iraani pealinnas Teheranis konverents, kus kohtusid esimest korda Stalin, Roosevelt ja Churchill. Konverentsil otsustati Prantsusmaal sõjategevuse aktiviseerimist mandril (nõukogude ajalookirjanduses kasutati terminit) teise rinde avamine ning pealetungi alustamine sakslaste vastu Normandias, Nõukogude sõjavägi pidi liitlasi toetama pealetungiga idast. NSV Liit võttis ka kohustuse kuulutada pärast Saksamaa purustamist Jaapanile sõda. Liidrid jõudsid kokkuleppele Saksamaa jaotamise ja Poola tulevaste piiride suhtes ning Ameerika Ühendriigid ja Suurbritannia tunnustasid NSV Liitu 1941. aasta piirides. Sellega sattusid Baltimaad taas Nõukogude Liidu võimu alla.
Leningradi blokaadi läbimurre
1944. aasta alguses alustas Punaarmee pealetungi piki Nõukogude–Saksamaa rindejoont. Pealetungi käigus murti 27. jaanuaril Leningradi blokaad, mille tagajärjel oli hukkunud 650 000 linnaelanikku.
Normandia dessant
pisi|Normandia dessandi sillapea laiendamine 1.–24. juulini pisi|left|[[Normandia dessant]] 6. juunil 1944 maabusid USA, Suurbritannia, Kanada ja Poola sõjajõud Normandias operatsiooni Overlord käigus. Normandia dessandi seitsmendal päeval, 12. juunil, jõudis maabunute arv 362 547 meheni ning üksikud tugialad ühinesid 80 kilomeetri laiuseks rindeks. 27. juunil vallutasid ameeriklased Cherbourgi linna Cotentini poolsaare põhjaotsal, millega oli liitlasvägede kasutuses arvestatava läbilaskevõimega tõeline sadam. 30. juunil tõusis Normandias maabunute arv 850 000-ni, juuli algul aga ületas see miljoni piiri. Liitlaste laine valgus peagi Normandiast üle kogu Prantsusmaa, Belgia ja Hollandi ning jõudis Saksamaale. , Atlandi vall 1944. aasta teisel poolel vabastasid liitlased Prantsusmaa, 25. augustil vabastati Pariis. Briti-Kanada väegrupp hõivas septembri alguses Brüsseli ja Antwerpeni, kuid augustis Saksa väegrupi B ülemjuhataja kindralfeldmarssal Walter Modeli juhtimisel suutis liitlaste edasitungi peatada. Hollandi ja Belgia vabastamise järel jõudsid Liitlasväed Saksamaa piirile. Liitlasvägede saabumine muutis Saksamaa lüüasaamise paratamatuks ning nende kaitse hakkas lagunema. , Liitlasvägede invasioon Lõuna-Prantsusmaale 15. august – 14. september 1944
Operatsioon Market Garden
Saksamaa läänepiiri kaitses Siegfriedi liin ehk Läänevall ning Liitlased kavandasid Läänevallist põhja poolt läbi Hollandi möödumiseks operatsiooni Market Garden, mis aga saksa vägede visa vastupanu tõttu operatsioon ebaõnnestus. Operatsioon toimus 17.–27. septembrini 1944 Lõuna-Hollandi linnade Eindhoveni ja Arnhemi vahel. Plaani järgi pidi Arnhemi lähedal maandatama õhudessant ning koostöös samal ajal Belgiast lähtuvate maavägedega kiiresti tungitama Ruhri, mis oli Saksa sõjatööstuse peamine keskus. Operatsioonis osales senise sõjaajaloo suurim õhudessantvägi, millesse kuulusid Ameerika Ühendriikide 17., 82. ja 101. õhudessantdiviis, Briti 1. õhudessantdiviis ja Poola 1. õhudessantbrigaad, kokku ligi 35 000 meest, kelle kohaletoimetamiseks rakendati üle 1700 transpordilennuki ning umbes 3000 purilennukit. , Siegfriedi liin
Operatsioon Bagration Valgevenes
20. oktoobril vabastasid Josip Broz Tito Jugoslaavia rahvavabastusarmee ja Punaarmee Belgradi.
Sõjategevuse lõpp Soomes
Põhja pool taganesid Soome väed Karjalast ning septembris sõlmitud rahulepinguga lõppes ka Soome-Nõukogude Jätkusõda. 5. septembril 1944 lõpetati sõjategevus Soome ja NSV Liidu vahel. 19. septembril sõlmiti Soome ning NSV Liidu ja Suurbritannia vaherahukokkulepe. Soome saadeti vaherahu tingimuste täitmise jälgimiseks järelevalvekomisjon, kuhu kuulusid ka Briti esindajad, komisjoni esimees oli Andrei Ždanov. Vaherahukokkulepe kohaselt tuli Saksa väed Soomest välja viia. Esimesed lahingud Soome ja Saksa vägede vahel puhkesid 15. septembril, kui sakslased üritasid vallutada Suursaart Soome lahes, kuid said lüüa. Hiljem pidasid Saksa ja Soome väed sõda Lapimaal kuni 1945. aasta aprilli lõpuni (Lapi sõda).
Ardennide operatsioon
16. detsembril alustasid Saksamaa väed strateegiliselt ebaõnnestunud Ardennide vastupealetungioperatsiooni Belgia ja Luksemburgi piiril eesmärgiga vallutada tagasi Antwerpeni sadam. Vaatamata esialgsele edule ei suutnud sakslased läbi murda ja katkestasid 21. jaanuaril 1945 pealetungi.
Sõjategevus 1945. aastal Euroopas
13. jaanuarist 25. aprillini 1945 toimunud Punaarmee 2. ja 3. Valgevene rinde Ida-Preisimaa pealetungioperatsiooniga vallutati Ida-Preisimaa ja piirati sisse Königsbergi, mida Saksa väed kaitsesid kuni 9. aprillini. 21. jaanuaril algas admiral Dönitzi juhitud armee ja tsiviilelanike evakueerimine Ida-Preisimaalt, viieteist nädala jooksul viidi laevadega Saksamaale ja Taani ligi 900 000 põgenikku. Evakuatsiooni käigus toimus 30. jaanuaril merendusajaloo ohvriterikkaim õnnetus, kui Nõukogude allveelaev uputas sakslaste reisilaeva Wilhelm Gustloff, mis transportis põgenikke, haavatuid ja ka piiratud hulka sõjaväega seotud isikuid. Enam kui 9000 uppus, ning mõned päevad hiljem uputas sama allveelaev sakslaste aluse General von Steuben, millel olnud 4000 inimest uppus või sooritas uppuval laeval enesetapu. 2. ja 3. Valgevene rinde Ida-Pommeri pealetungioperatsiooniga 10. veebruarist 4. aprillini vallutati Danzig ja jõuti Läänemere äärde. Viienda suurema kevadtalvise operatsiooniga, 2. ja 3. Ukraina rinde Viini pealetungioperatsiooniga 16. märtsist 15. aprillini 1945 vallutati Lõuna-Tšehhoslovakkia, Lääne-Ungari ja Ida-Austria koos Viini linnaga.
Pärast sakslaste Ardennide pealetungi nurjumist tungisid USA, Briti ja Kanada väed 1945. aasta 10. märtsiks Reini jõeni Trierist kuni Hollandi piirini. 18. aprilliks jõudsid Briti väed Lüneburgini ja ameeriklased Magdeburgi juures Elbe jõeni. Prantsuse väed hõivasid rinde lõunalõigus Karlsruhe ja Baden-Badeni ning 2. Kanada korpus jõudis Hollandis Groningeni lähedal Põhjamere äärde.
Ruum (matemaatika)
Ruum on geomeetrias tavaliselt stereomeetrias vaadeldav kolmemõõtmeline ruum või eukleidiline ruum (kolmemõõtmeline ruum, laiemalt ka tasapinnaline, hüperruum või muu n-mõõtmeline ruum). Vähem kui kolmemõõtmelist ruumi kutsutakse harva ruumiks.
Teine maailmasõda
Sõjategevus 1945. aastal Euroopas
Saksa Kolmanda Riigi vägede purustamine idarindel lõpetati Nõukogude Liidu marssal Ivan Konevi 1. Ukraina rinde ja Nõukogude Liidu marssal Georgi Žukovi 1. Valgevene rinde Berliini operatsiooniga 16. aprillist 2. maini ja Berliini vallutamisega ning selle järgnenud Praha operatsiooniga 6.–11. maini. Pealetungivate vägede tagalasse jäänud Saksa vägede Väegrupp Kurland Kuramaal alistus 11. mail.
Ruum (matemaatika)
Üldisem on topoloogilise ruumi mõiste.
Teine maailmasõda
Saksamaa purustamine
thumb|left|Montreal Daily Star: "Germany Quit", 7. mai 1945 pisi|Potsdami konverents Winston Churchill, Harry S. Truman ja Jossif Stalin 1945 veebruaris toimus Jaltas konverents, millest võtsid jällegi osa Stalin, Roosevelt ja Churchill. Seal kooskõlastati Saksamaa purustamine ning sõjajärgne maailmakorraldus. Määrati kindlaks ka Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni asutamiskonverentsi aeg ja koht, milleks sai 1945 aprillis San Francisco. Konverentsi viimasel päeval kirjutasid osalejad alla ÜRO põhikirjale, mis jõustus 24. oktoobril 1945. Sama aasta kevadtalvel alustati Saksamaa lõplikku purustamist. Selleks ajaks oli riik jäänud ilma liitlastest ning võimsad õhurünnakud purustasid Saksa linnu. Aprillis alistusid Itaalias viimased Saksa üksused. Samal kuul kohtusid Nõukogude Liidu ja lääneliitlaste väed Jalta konverentsil määratud joonel – Elbe jõel.
7.–8. mail 1945 kirjutasid Saksa ülemjuhatuse esindajad (Hitler oli selleks ajaks enesetapu teinud) alla Saksamaa tingimusteta kapituleerumise aktile. Järgnevatel päevadel purustas Punaarmee viimased Saksa üksused Tšehhis. Sõda Euroopas oli lõppenud.
Ruum (matemaatika)
Vaata ka
Rum Espacio Espace (notion) Espazo 공간
Teine maailmasõda
Saksamaa purustamine
Saksamaa jagati Suurbritannia, Prantsusmaa, Ameerika Ühendriikide ja Nõukogude Liidu vahel okupatsioonitsoonideks ning Berliin neljaks sektoriks. 1945 juulis toimunud Potsdami konverentsil arutasid neli riiki Saksamaa sõjajärgse haldamise küsimusi.
Jaapani purustamine
pisi|150px|9. august 1945 Nagasaki 1942. aasta juunis toimunud Midway lahing oli jaapanlastele hävitav. Ameerika Ühendriigid jätkasid vastaste hõivatud alade tagasivallutamist. Jõudude ülekaal Vaiksel ookeanil läks üha kindlamalt ameeriklaste kätte. Pärast Saksamaa alistumist, 8. mail muutus peamiseks sõjatandriks Kaug-Ida. 1945. aastal alustasid Ameerika Ühendriigid rünnakut Jaapani vastu. Ehkki Jaapani olukord oli lootusetu, ei nõustunud ta kapituleerumisega. Jaapanlased üritasid oma maad kaitsta. Seepeale otsustas USA kasutada tuumapommi, mis heideti kahele Jaapani linnale – 6. augustil 1945 Hiroshimale ja 9. augustil Nagasakile. 260 000 inimest sai surma ning jaapanlaste vastupanu oli murtud. pisi|left|Fat Man ('paks mees') Üks kahest Jaapanile visatud tuumapommist Nõukogude Kaug-Ida ja Mongoolia Rahvavabariigi väed tungisid Mandžukuosse, Mandžuuriasse ja Põhja-Koreasse ja koos Vaikse ookeani laevastiku ning Amuuri flotilliga purustasid Aleksandr Vassilevski juhtimisel Jaapani Kwantungi miljonilise armee. Nõukogude laevastikke oli toetatud Ameerika Ühendriikide poolt Projekt Hula käigus ca 180 sõjalaeva üleandmisega. pisi|NSV Liidu sõjalised operatsioonid Jaapani vastu [[Mandžuurias]] 9. augustil kuulutas NSV Liit sõja Jaapanile ja Nõukogude väed Aleksandr Vassilevski juhtimisel tungisid Jaapani Kwantungi armee vägede kontrolli all olevatele Mandžuuria aladele kahelt suunalt, Taga-Baikali rinde väed Mongoolia Gobi kõrbe ja Suur-Hingani mäestiku ning 1. ja 2. Kaug-Ida rinde Primorje-Vladivostoki piirkonnast. Rünnakuga maismaal ja toetusega laevastiku poolt, lõigati Jaapani väed ära toetusest Jaapani poolt ning vallutati Harbin ning Põhja-Korea. Nõukogude väed okupeerisid laevastikudessantidega Lõuna-Sahhalini ja Kuriilide saared ning 2. veebruaril 1946 lülitati Lõuna-Sahhalin ja Kuriilid Vene NFSV koosseisu.
Kwantungi armee vägede hävitamise, Kirde-Hiina majandusressursside ja Põhja-Korea kaotuse järel teatasid Jaapani juhid 15. augustil oma nõusolekust tingimusteta alla anda ning 2. septembril 1945 allkirjastasid Jaapani ja Ameerika Ühendriikide esindajad Ameerika sõjalaeva Missouri pardal Jaapani kapitulatsiooniakti. Teine maailmasõda oli ametlikult lõppenud. , Korea lõhenemine
Kohtupidamine sõjakurjategijate üle
pisi|Nürnbergi kohus Pärast sõja lõppu korraldati Saksamaal Nürnbergis kohus sõjasüüdlaste üle, seda tehti vastavalt Potsdami konverentsi otsusele. 24 Saksamaa riigitegelast ja sõjaväelast astusid Rahvusvahelise Sõjatribunali ette. Neid süüdistati vallutussõdade pidamises, sõjaroimades ning kõige rängemates inimsusvastastes kuritegudes. 12 Saksamaa kõrget riigiametnikku mõisteti surma, teised said pikaajalisi vanglakaristusi.
Sõjakuritegudes süüdistatavad astusid kohtu ette ka Prantsusmaal, Belgias ja Hollandis. Nõukogude Liidus peeti kohut vaenlasega koostööd teinute üle, kuid umbusaldati ka neid, kes olid saatuse tahtel jäänud Saksa okupatsiooni alla. Eriti puudutas see Ida-Euroopa neid alasid, mis NSV Liit oli teise maailmasõja ajal vallutanud. Rahvusvahelise sõjakohtu alla anti ka hulk Jaapani riigijuhte, keda süüdistati vallutussõdade ettevalmistamises ja pidamises.
Nürnbergi protsessi käigus karistati Saksamaa poolseid sõjakurjategijaid, kuid Nõukogude Liidu poolsed sõjakurjategijad jäid tollal täiesti karistamata. Nürnbergis süüdistavate arglikud katsed avalikustada protsessi käigus Nõukogude Liidu tegelikud plaanid ja näidata ka Nõukogude Liidu süüd sõja vallapäästmises jäid tollal praktiliselt ilma tähelepanuta. Nii leviski maailmas väärteave teise maailmasõja põhjuste ja vallapäästjate üle, mis on paljuski levinud kuni tänapäevani. Vaid Nõukogude Liidu kokkuvarisemine 1991. aastal on seda olukorda mingil määral muutnud, kuigi mitte olulisel määral.
Nii on senini peetud kohut vaid ühe poole – Saksamaa – sõjakurjategijate üle. Nürnbergi-laadne kohtuprotsess Nõukogude Liidu liidrite üle seoses nendepoolsete sõjakuritegudega teises maailmasõjas on senini pidamata.
Sõjakuriteod
Nõukogude Gulagi vangilaagrites hukkus palju okupeeritud riikide, nagu Eesti, Läti, Leedu ja Poola kodanikke, samuti Saksa sõjavange ja Nõukogude kodanikke, kes olid võidelnud kommunismi vastu.
Saksamaa natsionaalsotsialistliku partei juudivastast poliitikat nimetatakse holokaustiks.
Tippkohtumised
Churchill ja Roosevelt kohtusid kümnel korral. Stalin osales kümnest tippkohtumisest kolmel: Teheranis, Jaltas ja Potsdamis.
Lars Grundberg
pisi|Lars Grundberg Lars Arne Grundberg (sündinud 16. augustil 1944 Örnsköldsvikis) on Rootsi diplomaat.
Lars Grundberg oli esimene Rootsi suursaadik taasiseseisvunud Eestis (1991–1995).
Tevita Taufoʻou
Tevita Taufoʻou (sündinud 4. juunil 1959) on Tonga endine poksija.
Ta osales raskekaalus (kuni 91 kg) 1984. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Henry Tillmanile (USA) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Tasapinnaline ruum
Tasapinnaline ruum ehk kahemõõtmeline ruum on ruum tasandil või ruum, milles koordinaatide määramiseks on vaja kahte koordinaati. Tavaliselt kasutatakse koordinaatide nimedena tähti X ja Y, vastavate telgede nimedena X-telg ja Y-telg.
Rimmu
Rimmu on küla Viljandi maakonnas Mulgi vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halliste valda.
Suuremal osal küla lõuna- ja edelapiiril, samuti külast läbi voolab Kõpu jõgi.
Särghaua talu
Särghaua (ka Särgava, Sergava, Sergawwa, Särghavva) talu on talu Põhja-Pärnumaa vallas Kurgja külas Pärnu jõe ääres. Selle naabertaluks on Kurgja talu.
Särghaua talust on pärit kirjanik Ernst Peterson-Särgava, samuti arst prof. Viktor Särgava.
Alates 1971. aastast kuulub talu Geoloogia Instituudile (praegune TTÜ Geoloogia Instituut), kes rajas sinna oma välibaasi.
Lääne-Flandria provints
Lääne-Flandria provints on provints Belgia lääneosas. Provints piirneb põhjas Põhjamerega, kirdes Hollandi, idas Ida-Flandria, kagu-lõunas Hainaut' provintsiga ja läänes Prantsusmaaga.
Suur osa provintsist on tammidega piiratud polder.
Haldusjaotus
Lääne-Flandria jaguneb kaheksaks ringkonnaks (arrondissementen):
Lääne-Flandria omavalitsusüksused
pisi|Lääne-Flandria omavalitsused Provintsis on kokku 64 valda ja linna.
Märkus: loendi järjenumbrid vastavad parempoolsel kaardil toodud numbritele
Hobusepea Galerii
Hobusepea Galerii on Tallinna vanalinnas Hobusepea 2 asuv Eesti Kunstnike Liidule kuuluv kunstigalerii.
Hobusepea galerii avati 2003. aasta jaanuaris ja loodi eelkõige kaasaegse kunsti eksponeerimise võimaluste laiendamiseks. Hobusepea Galerii prioriteetideks on nüüdiskunsti non-profit näitused, eesti tippkunstnike sooloprojektid, samuti saavad galeriis soovi korral esinemiseks ruumi ja aja erinevate Kunstnike Liidu alaliitude projektid. Galerii suurimateks eesmärkideks on nüüdiskunsti väärtustamine ja noorte kunstnike loomingu tutvustamine.
Kindralmajor
Kindralmajor on paljude riikide sõjaväeline auaste, mis on kõrgem brigaadikindralist ja madalam kindralleitnandist. Mereväes vastab sellele kontradmirali auaste.
Eesti
Aastatel 1918−1940 oli kindralmajori auaste Eesti kaitseväes kõrgem kolonelist ja madalam kindralleitnandist; mereväes vastas sellele kontradmirali auaste. Kindralmajori ja sellega võrdsele kontradmirali auastmele võis ülendada ohvitsere, kes teenisid vähemalt II astme (diviisiülem, Sõjaministeeriumi ja sõjaväe keskasutiste ülemad, Sõjavägede Nõukogu asjadevalitseja, Sõjavägede Õppeasutiste ülem, Merejõudude juhataja, Õhukaitse ülem, Kaitseliidu ülem, Piirivalve ülem) ametikohal. Pärast Eesti iseseisvuse taastamist 1991. aastal kehtestati samasugune alluvuskorraldus, kuid pärast brigaadikindrali auastme loomist on kindralmajor sellest kõrgem.
Jüri Uluots 1944
pisi|Eesti maaväe kindralmajori õlak
Ameerika Ühendriigid
Kindralmajorid teenivad peamiselt diviisiülemana, kindralleitnantide asekindralina, neljatärnikindralite staabiülemana ning Rahvuskaardis nende osariigi kindraladjutandina.
Kindralmajori auastmes saab teenida kuni viis aastat või kuni 35 aastat koguteenistuses, sõltuvalt sellest, kumb on hilisem, välja arvatud juhul, kui ohvitser nimetatakse ülendamiseks. Muidu peavad kõik kindralid erru minema kuu aega pärast 64-aastaseks saamist, kuigi kaitseminister saab seda pikendada kuni ohvitseri 66. ja president kuni 68. sünnipäevani.
Leedu
Kindralmajor (leedu keeles generolas majoras) on Leedu kaitseväe kindraliauaste. Sellest madalam on brigaadikindrali (brigados generolas) ja kõrgem kindralleitnandi (generolas leitenantas) auaste. Leedu mereväes vastab sellele kontradmirali aukraad.
Läti
Kindralmajor (läti keeles ģenerālmajors) on Läti maaväe kindraliauaste. Sellest madalam on brigaadikindrali (brigādes ģenerālis) ja kõrgem kindralleitnandi (ģenerālleitnants) auaste. Läti mereväes vastab sellele kontradmirali aukraad.
Portugal
Portugalis kasutati küll mereväes kontradmirali auastet (contra-almirante), aga väljaspool mereväge kasutati kaua aega brigadiri auastet. Kindralmajori auaste eksisteeris üksnes lühikest aega 1862–1864. Alles 1999. aastal loodi Portugalis uuesti kindralmajori auaste.
Prantsusmaa
Prantsusmaal ei ole major général auaste, vaid ametikoht, mis antakse kindralitele, tavaliselt armeekorpusekindrali (général de corps d'armée) auastmes olevale isikule. Prantsusmaa sõjaväes on viis kindralmajorit: armeede kindralmajor (peastaabi ülem), maaväe kindralmajor, mereväe kindralmajor, õhuväe kindralmajor ja sandarmeeria kindralmajor. Kindralmajori ametikoht on madalam kui sõjaväe ülemjuhataja ametikoht, mis tavaliselt kuulub armeekindrali auastmes isikule.
Nõukogude Liit
Punaarmees vastas kindralmajori auastmele diviisikomandöri (komdiv) ametikoht.
Saksa DV
Saksa DV-s oli kindralmajor kindralitest kõige madalam auaste. Sellest kõrgemad auastmed olid kindralleitnant, kindralooberst, armeekindral ja lõpuks Saksa Demokraatliku Vabariigi marssal, kuigi viimast ei antud mitte kunagi kellelegi.
Louis Sachar
Louis Sachar (sündinud 20. märtsil 1954) on Ameerika Ühendriikide lastekirjanik.
Louis Sachari 1998. aastal ilmunud raamat "Holes" (eesti keeles "Augud" (2006)) pälvis ilmumisaastal kaks mainekat kirjandusauhinda, Newbery medali ja National Book Awardi. Eesti keelde tõlkis raamatu Leelo Märjamaa.
Eesti keeles on temalt veel ilmunud "Pahupidikooli isemoodi lood" (2008), "Pahupidikool kukub kokku" (2008) ja "Pahupidikooli tabab üllatus" (2009). Need raamatud tõlkis Leelo Märjamaa ning need ilmusid kirjastuses Draakon & Kuu.
Draakoni galerii
Draakoni galerii on Tallinna vanalinnas aadressil Pikk tn 18 asuv Eesti Kunstnike Liidule kuuluv kunstigalerii.
HOP galerii
HOP galerii on Tallinna vanalinnas aadressil Hobusepea 2 asuv Eesti Kunstnike Liidule kuuluv kunstigalerii.
2006. aastal loodud HOP galerii põhieesmärgiks on esitleda nii eesti kui ka välismaist professionaalset tarbekunsti ja disaini, tutvustada noorte kunstnike loomingut ning vahendada kontakte kunstniku ja publiku vahel.
Raamsaag
thumb Raamsaag on puidusaagimise käsisaag, mis koosneb puitraamist ja selle põskede vahele kinnitatud õhukesest saelehest. Saelehte pingutatakse pingutusnööri ja pööra abil. Uuematel saagidel võidakse pingutamiseks kasutada ka tiibmutriga trossi.
Raamsaag on traditsiooniline saag, mida tänapäeval kasutatakse suhteliselt vähe. Raamsaagi kasutatakse peamiselt puidu pikisaagimiseks ja ka kõverate kontuuride saagimiseks. Tänu pingutatusele ei paindu ka õhuke saeleht läbi ning lõikejoont on kerge järgida. Saagides kasutatakse kogu saelehe pikkust. Raam on saelehe suhtes pööratav ega jää seega teele ette.
Paddy Roy Bates
Paddy Roy Bates (1921 – 9. oktoober 2012) oli tunnustamata Sealandi vürstiriigi asutaja ja vürst.
Kušaanid
Kušaanideks võidakse nimetada:
Käru tee bussipeatus
thumb|400 px|Ümbruskonna kaart Käru tee on bussipeatus Tallinna–Rapla–Türi maantee ääres Türi vallas Käru aleviku territooriumi lõunaosas.
Peatus asub maantee 80. kilomeetril pärast maantee ristumist vasakule Käru alevikku suunduva Käru–Kädva teega ja enne ristumist paremale suunduva Rõusa–Käru teega. Bussipeatuse geograafilised koordinaadid on. Käru aleviku keskus on peatusest umbes 1,3 km kaugusel põhja pool.
Bussipeatus asub Käru mõisahoone ja pargi ning Käru paisjärve vahel.
Bussipeatuses on kummalgi pool maanteed pingi ja katusega ootekohad. Ootekohad on valmistatud rabamännist käsitööna. Nende autor on Leo Eensoo.
Türi poole suunduva liini peatuse juures haljasalal on Balti keti mälestusmärk. Rapla poole suunduva liini peatuse kõrval on bensiinijaam.
Lähim peatus Türi suunas on Laaneküla umbes 1,5 km kaugusel ja Rapla suunas Nõmme umbes 4,5 km kaugusel. Käru aleviku keskuses on Käru bussipeatus.
Programmeerimiskeel
Programmeerimiskeel on süntaksi- ja semantikareeglite kogum arvutile programmi kirjutamiseks (programmeerimiseks).
Programmeerimiskeeli liigitatakse peamiselt toetatud programmeerimise paradigmade ja tüüpimise järgi.
Mõned programmeerimiskeeled on standardiseeritud.
Ajalugu
pisi| telefoniliinide ühenduskeskus Esimesed arvutid olid käsitsi programmeeritavad: et panna arvuti teistsugust ülesannet täitma, tuli see osaliselt lahti ühendada ja pisut teistmoodi kokku panna. Võrdle näiteks telefonikeskjaama kommutaatoriga.
1945 avaldas John von Neumann kaks olulist ideed, mis aitasid kaasa programmeerimiskeelte tekkele:
Kõigepealt arenesid masinakeeled ja seejärel assemblerkeeled, mis olid põhimõtteliselt needsamad masinakeeled inimsõbralikumas vormis.
1949 loodi programmeerimiskeel Short Code, mille kasutamiseks tuli programmeerijal endal esitada programmitekst nullide ja ühtede jadana. Seda nimetatakse masinakoodiks ehk masinakeeleks.
1957 ilmus esimene laiemat kasutust leidnud programmeerimiskeel Fortran koos esimese kompilaatoriga, mis muutis programmeerimise palju lihtsamaks, sest programmeerija ei pidanud programmi enam ise masinakeelde teisendama. See keel oli lihtne ja tänapäeva standardite järgi piiratud: sisaldas ainult IF-, DO- ja GOTO-lauset, kuigi seegi oli väga suur samm edasi. Fortranist said alguse ka praegu kasutatavad andmetüübid: täis-, naturaal- ja ujukomaarvud.
Fortran oli küll hea numbritega töötamiseks, aga mitte andmete sisestamiseks ja väljastamiseks, mida oli vaja äritarkvara loomiseks. Sellepärast hakati arendama COBOLit, mille ehitus pidas silmas lihtsust ja arusaadavust, sisaldades ainult andmetüüpe numbrite ja teksti jaoks. Lisaks oli võimalus rühmitada muutujaid massiividesse ja kirjetesse.
Rio Branco jõgi
thumb|Rio Branco asendikaart thumb|Macuxi sild thumb|Lennuk Rio Branco kohal thumb|Rio Branco [[Boa Vista lähedal]] Rio Branco (portugali keeles 'valge jõgi') on jõgi Brasiilia põhjaosas, Rio Negro suurim põhjapoolne lisajõgi.
Rio Brancosse suubub palju lisajõgesid. Need algavad Guajaana mägismaalt, mis eraldab Venezuelat ja Guyanat Brasiiliast. Rio Branco jõe peamised lisajõed ülemjooksul on Urariquira ja Takutu ning nende ühinemiskohta peetaksegi Rio Branco lähteks. Viimase jõe lähe on peaaegu ühenduses Essequibo jõe omaga.
Rio Branco jõgi voolab lõuna suunas. Selle pikkus on 775 km. Jões on mitu saart. 378 km kaugusel suudmest on palju kärestikke.
Rio Branco suurimad lisajõed on Rio Mucajai (paremalt), Rio Ajarani (paremalt), Rio Anauá (vasakult), Rio Catrimani (paremalt) ja Rio Xeriuini (paremalt).
Suurvee ajal, mis kestab oktoobrist aprilli või maini, on jõgi laevatatav kuni Caracaraí linnani.
Üle Rio Branco on ehitatud üksainus sild. See on 1200 m pikkune Macuxi sild Brasiilias Roraima osariigis Boa Vista linnas.
Ökosemiootika
Ökosemiootika on semiootika valdkond, mis uurib ökoloogiliste nähtustega seotud semiootilisi protsesse. Täpsemalt uuritakse ökosemiootika raames ökosüsteemide toimimist mõjutavaid märgiprotsesse, keskkonna märgilisust, looduse tõlgendusi kultuuris ja keskkonnaprobleemide semiootilisi tahke.
Ökosemiootilise vaate jaoks on keskkond semiootiline eri tasanditel ja viisidel. Füüsilisel keskkonnal nagu maapind on potentsiaal (sobimus) osaleda semiootilistes suhetes. Eri loomaliigid omistavad keskkonnale tähendusi lähtudes oma vajadustest ja omailmast. Liikide vahel jagatud kommunikatsioon moodustab ökosüsteemi informatsioonilise kihi nn. ökoloogilise koodi ja reguleerib ökosüsteemi toimimist. Inimkultuuris tähistatakse keskkonda paljudel eri viisidel, näiteks loodussümboleid esile tõstes või keskkonda kunstis ja kirjanduses kujutades. Keskkonna esitised kultuuris mõjutavad omakorda inimese tegevuse läbi keskkonda.
Ökosemiootika analüüsib nende keskkonna märgiliste tasandite vahelisi vastasmõjusid, ülekandeid ja probleeme. Ökosemiootilise analüüsi olulised mõisted on näiteks semiotsiid, sobimus (ehk võimaldus), ökoväli, ökoloogiline kood, omailma üleminek, konsortsium.
Ökosemiootika valdkond kujunes 1990. aastatel Winfried Nöthi ja Kalevi Kulli uurimistöö tulemusena. Hiljem on ökosemiootika arengusse panustanud Itaalia ökoloog Almo Farina. Alates aastast 2001 on Eestis suviti toimunud ökosemiootika suveseminarid, mida korraldavad Jakob von Uexkülli Keskus ja Tartu Ülikooli semiootika osakond. Semiootika osakonna ja Tallinna Loomaaia koostöös toimub looduskultuuri seminaride sari.
Eestis on ökosemiootikaga tegelenud Kalevi Kull, Timo Maran, Kati Lindström, Riin Magnus, Renata Sõukand jt.
Bai Chongxi
pisi|Bai Chongxi Bai Chongxi (hiina keeles 白崇禧; 18. märts 1893 Guilin Shi – 1. detsember 1966 Taipei) oli kindral Hiina Vabariigi Rahvuslikus Revolutsiooniarmees.
Ta oli ka silmapaistev Hiina rahvuslane ning hiina moslemite juht. Ta oli huei rahvusest ning islamiusku. 1920ndate keskpaigast 1949. aastani juhtis ta koos oma lähedase liitlase, Li Zongreniga Guangxi provintsi kohaliku sõjapealikuna, tema alluvuses oli arvestatavalt suur sõjaline vägi ning nad olid saavutanud suhtelise poliitilise sõltumatuse. Jiang Jieshiga tegi ta vahel koostööd, vahel suhtusid nad teineteisse kui rivaalidesse. Tema ning Li Zongren toetasid 1930. aastal kesktasandike sõjas jiangivastaste sõjapealike liitu, kuid toetasid teises Hiina-Jaapani sõjas ja Hiina kodusõjas Jiang Jieshi. Aastatel 1946–1948 oli ta esimene Hiina Vabariigi kaitseminister. Pärast kaotust kommunistidele 1949. aastal põgenes Bai Taiwanile, kus ta 1966. aastal suri.
Tapisaag
thumb Tapisaag ehk roogsaag on väikeste hammastega käsisaag, mille seljale on saelehe jäikuse suurendamiseks kinnitatud terasest või messingist tugevdusriba (roog).
Tapisaagi kasutatakse suure täpsusega saagimiseks, eelkõige tappide tegemisel. Sageli kasutatakse tapisaagi koos eerungikarbiga (saagimisrenniga).
Tehnikamaailm
Tehnikamaailm (lühend TM) on 1998. aastast ilmuv tehnikaajakiri, mis kirjutab alates autodest ja elektroonikast teaduse ja tehnikaajalooni välja.
Tehnikamaailma annab välja OÜ Ühinenud Ajakirjad.
Tehnikamaailma sisu põhineb osaliselt Soome kirjastuses Otavamedia alates 1953. aastast ilmuval ajakirjal Tekniikan Maailma. Tehnikamaailma eestvedamisel valivad Eesti autoajakirjanikud alates 2001. aastast Eesti aasta autot. Aastaid korraldas Tehnikamaailm koostöös Tallinna Konverentsidega Eesti Auto Aastakonverentsi.
Tehnikamaailmast on välja kasvanud ehitusajakiri TM Kodu ja Ehitus.
Tehnikamaailma toimetuses on töötanud ajakirjanikud Vello Kala (1952–2012), Tõnu Ojala, Tormi Soorsk ja Kaido Soorsk.
Poka
Poka on mitme asula nimi:
Ülema asetäitja poliitalal
Ülema asetäitja poliitalal. See amet eeldas tähelepanelikkust ja head mälu. Eelkõige olid politrukid, nagu kaasaegsed neid nimetasid, NKVD käepikendus armees. Nende tööks oli hoida silm peal sõjaväelaste meelsusel ja kanda kõigest kuuldust, mida võis käsitleda Nõukogude korra vastalisuseks, ette "kuhu vaja". Paljud alatud kasutasid kõiki võimalusi, et teiste inimeste arvel endale paremat positsiooni luua. Seega võis põhimõtteliselt iga sõjaväelane sattuda ettekande osaliseks isiklikel motiividel. Paljud eesti mehed, kelle kohta politruk vastava ettekande tegi, saadeti vangilaagrisse surema või likvideeriti kohapealses NKVD allasutuses ilma igasuguse kohtupidamiseta. Eesti Korpuse politrukke ja parteilasi üldiselt, ei saadetud eesliinile võitlema, vaid hoiti reservis, et mehitada taasloodavad parteilised ametikohad taasloodavas Nõukogude Eestis. Kui algasid Velikije Luki lahingud, hoidsid parteilised nahahoidjad end varju ja sundisid relva ähvardusel teisi pealetungile. Taganejate pihta avati tuli. Kui palju eesti mehi sel moel hukka sai, ei ole täpselt teada. Kaasaegsete mälestuste järele jätkasid paljud NKVD käsilased oma tegevust ka rahuajal.
Sandra Oxenryd
Sandra Maria Oxenryd (artistinimi Sandra; sündinud 1. oktoobril 1982) on rootsi laulja.
Alaska
Alaska (hääldus inglise keeles [əˈlæskə]) on Ameerika Ühendriikide osariik, mis paikneb Põhja-Ameerika loodeosas. Idas piirneb see Kanada Yukoni ning kagus ja lõunas Briti Columbiaga, põhjas piirneb Alaska Põhja-Jäämere, läänes ja edelas Beringi väina ning Vaikse ookeaniga.
Sandra Oxenryd
Rootsis sai Sandra tuntuks sellega, et võitis 2005. aasta tõsielusarja "Fame Factory". Samal aastal ilmus ka tema debüütalbum "All There Is".
Celebrian
Celebrían on tegelane J. R. R. Tolkieni loomingus.
Alaska
Alaska pealinn on Juneau, osariigi suurim linn on Anchorage. Alaska on Ameerika Ühendriikide pindalalt suurim osariik, teisel kohal asuv Texas on rohkem kui 1 000 000 km² väiksem.
Celebrian
Lista Calaquendich
Sandra Oxenryd
Laulu lavaesituses osales lisaks solistile viis taustalauljat, kellest kaks – Dagmar Oja ja Jelena Juzvik – olid Eestist.
Alaska
Suurimad Alaska saared on Kodiaki saar, Walesi Printsi saar ja Chichagofi saar.
Rahvastik
Rahvastikuameti hinnangul oli 1. juuli 2008. aasta seisuga Alaskal 686 293 elanikku. See on 9,5% ehk 59 361 inimest enam kui 2000. aasta rahvaloenduse ajal. See hõlmab ka viimase rahvaloenduse järgset loomulikku iivet 60 994 inimest (86 062 sündi miinus 25 068 surma) ja 5469 inimese suurust negatiivset rändesaldot. Immigratsioon kasvatas rahvaarvu 4418 inimese võrra, samas kui siseränne USA piires kahandas seda 9887 inimese võrra.
2000. aasta seisuga oli Alaska rahvaarvu poolest 48. osariik USA-s. Väiksema elanike arvuga olid Vermonti ja Wyomingi osariik ning Columbia ringkond.
Alaska on kõige hõredamalt asustatud Ameerika Ühendriikide osariik ja üks maailma hõredama asustusega alasid. Sealne asustustihedus on 0,42 inimest ruutkilomeetri kohta (1,0 inimest ruutmiili kohta). 2007. aastal oli Alaska SKP inimese kohta 40 042 dollarit, mis asetab ta USA osariikidest 15. kohale. 2010. aasta jaanuaris oli Alaska tööpuuduse määr 8,5%.
Osariigi elanikkond on ülekaalukalt europiidset rassi. 2000. aasta rahvaloenduse järgi oli 69,3% Alaska elanikkonnast valgenahalised, 15,6% Ameerika indiaanlased ja Alaska põliselanikud, 4% Aasia päritolu ameeriklased, 3,5% afroameeriklased, 0,5% Vaikse ookeani saarte põliselanikud ja 1,6% muudest rassidest. Kahest või enamast rassist põlvnes 5,4% alaskalastest. Hispaania ja latiino päritolu elanikke oli 4,1%. Enim Alaska asukaid pärineb sakslastest – 20,2%. See on ka ainus rühm, mille arv ulatub üle 100 000 inimese. iiri päritolu ameeriklasi on 2,7%, inglise päritolu 10,9%, norra päritolu 4,3% ja šoti päritolu 3,1%.
2005–2007. aasta küsitluse andmeil oli inglise keel ainus kodune keel 84,7%-l 5-aastastel ja vanematel alaskalastel. 3,5% Alaska elanikest kõnelesid kodus hispaania keelt, 2,2% muid indoeuroopa keeli, 4,3% mõnd Aasia keelt ja 5,3% muid keeli.
Alaska põliskeeli kõneleb 5,2% elanikkonnast. Kohalikke põliskeeli (ingl native languages) on osariigis kokku 22. Need keeled jagunevad kahte põhirühma: eskimo-aleuudi ja naa-dene keeled. Alaskat kui Põhja-Ameerika kahe suurima keeleperekonna kodumaad on nimetatud kontinendi ristteeks, kuna on tõendeid, et Põhja-Ameerika asustati Beringi väina kohal asunud maasilla kaudu.
Alaska on loodeosariikide Washingtoni ja Oregoni kõrval üks kõige vähem religioosne osariik. Association of Religion Data Archivesi andmeil kuulub religioossetesse ühendustesse umbes 39% Alaska elanikest. Levinuimate usundite ja usulahkude seas on protestantlus, roomakatoliiklus, mormoonlus ja vene õigeusk. Viimase suhteliselt lai levik tuleneb Vene kolonisatsioonist ja misjonitööst Alaska pärismaalaste seas. Esimene Vene Õigeusu Kirik rajati Kodiakis 1795. aastal.
Suuremad linnad
thumb|AnchorageAlaska osariigi suurimad linnad on järgmised.thumb|Fairbanks
Ajalugu
Arvukad põlisrahvad asustasid Alaska juba tuhandeid aastaid enne eurooplaste saabumist. Tänapäeva Alaska kaguossa, Yukoni ja ossa nüüdsest Briti Columbiast, rajasid tlingitid matriarhaalse ühiskonna. Samas piirkonnas elasid haidad, keda tänapäeval tuntakse nende ainulaadse kunsti järgi, ja tsimšid, kelle arvukust kahandas järsult 1860. aastate rõugeepideemia. Lääne ja Edela-Alaskal asusid jupikid, nende sugulased alutiigid elasid Lõuna-Alaska keskosas. Sisemaa põhjaosas elanud gvitšineid teatakse peamiselt nende karibuusõltuvuse järgi, kes tänapäeval elutsevad Arktika Riiklikus Loodusreservaadis (Arctic National Wildlife Refuge). North Slope'il ja Little Diomede'i saarel elavad inuitid (varasema nimega eskimod).
Baranofi saarel Alexandri saarestikus asuv Sitka (aastatel 1804–1867 Uus-Arhangelsk) sai Vene Ameerika pealinnaks ning jäi selleks ka pärast koloonia minekut Ameerika Ühendriikide võimu alla. Venelased ei jõudnud kunagi Alaska täieliku asustamiseni ning koloonia ei jõudnudki kasumisse. Ameerika Ühendriikide riigisekretär William H. Seward juhtis 1867. aastal ostuläbirääkimisi, mille tulemusena osteti (vt Alaska ostmine) Alaska 30. märtsil 1867. aastal 7,2 miljoni USA dollari eest (tänapäeval ligikaudu 113 miljonit dollarit). Ruutkilomeetri hind oli umbes 4,74 dollarit.
Ostetud maa-ala administreerimises toimus mitmesuguseid muutusi. 1884. aastal sai Alaskast mitteametlikult Ameerika Ühendriikide osa ja 11. mail 1912 organiseeritud territoorium (millega seoses sai pealinnaks Juneau) ning 3. jaanuaril 1959 kuulutati Alaska USA 49. osariigiks.
Teise maailmasõja ajal keskendus Aleuudi saarte kampaania kolmele Välis-Aleuudi saarele (Attu, Agattu ja Kiska), mida okupeerisid Jaapani väed 1942. aasta juunist 1943. aasta augustini. Unalaska (Dutch Harbor) muutus tähtsaks Ameerika Ühendriikide õhu- ja mereväebaasiks.
Lendliisi programmi raames lendasid USA sõjaväelennukid Kanada kaudu Fairbanksi ja sealt Nome'i. Nõukogude Liidu piloodid võtsid seal lennukite juhtimise üle, viies need võitluseks Saksamaa vastu Nõukogude Liitu. Sõjaväebaaside rajamine kasvatas tugevalt osa Alaska linnade rahvaarvu.
Etümoloogia
Alaska nimi (Аляска) pärineb Vene valitsusajast, mil seda kasutati üksnes poolsaare kohta. Nimi tuleneb aleuudikeelsest sõnast alaxsxaq, mis tähendab maismaad või otsetõlkes "seda, millele on mere tegevus suunatud". Alaskat on kutsutud ka samast tüvest tuleneva nimega Alyeska, mis tähendab suurt maad.
Ahto Veerme
Džäss ja Kevade ansambel
1960. aastatel oli Ahto Veerme Eesti džässi edendaja, poolenisti põrandaaluste džässifestivalide korraldaja ja muusik, koos pianist Harald Grünbergiga vastavatud Tallinna Kaubamaja IV korrusele rajatud moodsa restorani Kevad ansambli juht ja peamine lugude arranžeerija. Lugusid kuulati õhtuti ja öösiti (Nõukogude võimu poolt keelatud või vähemalt taunitud) välismaistest raadiojaamadest ning kanti sageli ette juba järgmisel õhtul restoranis. Toona oli restoraniansamblitel tavaks, hiljem koguni nõudeks, et enne tantsuosa mängiti "esimene tund" ehk "esimene sett" niinimetatud meeleolumuusikat ning selles osas said Eesti esmaesituse paljud, kui mitte enamus uusi tantsu-, pop- ja džässipalu laiast maailmast. Kevade ansambli solist oli Els Himma, lühikest aega musitseeris koosseisus 16-aastane Lembit Saarsalu; ansamblis mängisid põhikoosseisus kontrabassist, rohkem purjesportlasena tuntud Jüri Pližnik, trummar Lembit Himma; ansamblis musitseerisid lühemat aega või asendajatena paljud Eesti tuntud ja vähem tuntud muusikud. Uno Naissoo ja teised heliloojad tõid Veermele oma uusi lugusid esmaesituseks. Selle ansambli tegevus vajab Eesti džässi ja tantsumuusika ajaloo vaates põhjalikumat uurimist ja talletamist.
Töö Eesti Raadios
Ahto Veerme töötas aastakümneid Eesti Raadios muusikatoimetajana, kus koos kolleegide Vello Miku, Toomas Velmeti, Anne Ermi, Aarne Vahuri ja teistega laoti vundament džäss- ja klassikalise muusika elujõulisele kohale tänases ringhäälingus.
1980. aastad
1980. aastatel töötas Ahto Veerme kitarristi ja arranžeerijana peamiselt Viru Varietees tegutsenud ansamblis Peijarid, mille terviktrupi kunstiline juht oli Mait Agu ja ansambli liider akordionist Jaan Sommer. Ansamblis musitseerisid veel klarnetist Rein Karin, viiuldajad Erki Aavik ja Priit Bernhardt, kontrabassimängija Erko Klesment ning löökriistamängija Rein Saue; vokaalsolistid olid Ele Kõlar, Kaja Kõlar ja Uno Loop, varem lühikest aega ka Ahti Männik, asendajatena Mare Väljataga, Hans Miilberg.
Pikka aega oli Ahto Veerme S. M. Kirovi nimelise näidiskalurikolhoosi kultuuriosakonna vokaal-instrumentaalansambli Ankur (ametlik nimi!) juht ja basskitarrist. Selles ansamblis musitseerisid akordionist Jaan Sommer, saksofonist Ants Laas, trummar ja laulja Rein Saue; sagedaste asendajatena viiuldaja Erki Aavik ja saksofonist Reedik Võrno.
Ahto Veerme oli muusikute hulgas hinnatud nii oma teadmiste kui ka muusikaliste oskuste poolest ning oli juba noorena teeninud kolleegide hulgas hüüdnime Dotsent.
Tema üks tuntumaid laule on "Maailm samme täis " (Heldur Karmo sõnad).
Ahto Veerme on maetud Tallinna Metsakalmistule (V, 6, 3320).
6. veebruar
6. veebruar on Gregoriuse kalendri 37. päev. Juliuse kalendri järgi 24. jaanuar (1901–2100).
Kolmemõõtmeline ruum
Kolmemõõtmeline ruum ehk kolmedimensionaalne ruum on matemaatikas mis tahes topoloogiline ruum, mille mõõde on 3.
Sageli peetakse kolmemõõtmelise ruumi all silmas ruumi, mida vaadeldakse stereomeetrias, või kolmemõõtmelist eukleidilist ruumi.
Kolmemõõtmelise ruumi all võidakse mõista ka füüsikalist ruumi eeldusel, et ta on modelleeritav kolmemõõtmelise matemaatilise ruumiga.
Kulla
Kulla on küla Viljandi maakonnas Mulgi vallas. Asub Hallistest edelas.
Pornuse
Pornuse on küla Viljandi maakonnas Mulgi vallas. Pornusel asub Halliste kirik ja Halliste põhikool. Küla kirdepiiril voolab Pornuse oja, millele on paisutatud Pornuse paisjärv.
Kulla
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halliste valda.
Pornuse
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Halliste valda.
Kulla
Külas asus Kulla hiietamm.
Ilomac Kangepukk
Ilomac Kangepukk (ingl Meriadoc Brandybuck) on J. R. R. Tolkieni Sõrmuste Isanda triloogia tegelane. Ta on üks neljast Sõrmuse Vennaskonda kuuluvast kääbikust.
Taust
Maakonna kääbik Ilomac Kangepukk sündis Kolmanda Ajastu 2982. aastal. Ta on tuntud ka nime all Ilo. Ta on oma vanemate Saradoc Kangepuki ja Esmeralda Tukk-Kangepuki ainus laps ja pärija. Ilo isa on Pukkivalla vanem. Nende perekond on heal järjel ning Brandybuckid on Pukkivallas väga lugupeetud perekond. Ilo on Punapõse esimese astme nõbu, samuti on nad väga lähedased sõbrad.
Iseloom
Ilo on väga tasakaalukas ja tema otsused on alati läbimõeldud. Ta tegutseb organiseeritult ning on seega oma tegemistes osav ja efektiivne. Samuti on ta väga usaldusväärne ja truu sõber.
Seiklus
Sõrmuse Vennaskond
Kaks Kantsi
Olles Uruk-haide poolt röövitud, viib nende suund vältimatult Raudlinna poole. Okide reis on pikk ja ränk. Lõpuks annab ork Ugluk Ilole orkide ravimit määrides salvi tema haavale, ravim toimib kuid jätab Ilole bruuni armi haava kohale kogu eluks. Veidi hiljem ründavad Rohariimid Urukeid ning Punapõsel ja Ilol õnnestub üks ork üle kavaldada vihjates, et nad aitavad tal sõrmust leida ning seda uskudes kannab ork nad lahingust eemale kuid langeb siis ühe Rohani ratsaniku käe läbi ning kääbikud pagevad seejärel Fangorni Metsa. Seal kohtavad nad Enti – puude ja põõsaste vardjat Puupardi.
Figuren in Tolkiens Welt
Ookatku
Ookatku (18. sajand kaartidel ka Okatk) on küla Jõgeva maakonna Jõgeva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Torma valda.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas 35 elanikku, neist eestlasi 33 (94,3%).
Hõbemäe
Külas saab alguse Pale jõgi.
Ene-Reet Soovik
Ene-Reet Soovik (sündinud 27. veebruaril 1968 Tartus) on eesti kirjandusteadlane ja tõlkija. Ta on tõlkinud eesti keelde rohkesti filosoofilist kirjandust.
Haridus
Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli 1991. aastal inglise keele ja kirjanduse erialal kiitusega. Magistrikraadi inglise keele ja kirjanduse erialal sai ta samas 2001. aastal.
Norrtälje vald
Norrtälje vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Upplandi maakonnas Stockholmi läänis Läänemere ääres. Ta asub Stockholmist kirdes. See on lääni põhjapoolseim ja pindalalt suurim vald. Valda kuulub ka väike osa Märketi saarest, kus on ka jupike maismaapiiri Soomega.
Välislingid
Norrtälje
Serpuhhov
thumb|Sovetskaja tänav
Serpuhhov on linn Venemaal Moskva oblastis, Serpuhhovi rajooni keskus. Asub Nara jõe kaldal, 100 km Moskvast lõunas, Moskva-Tula raudtee ääres.
Serpuhhov oli 18.–19. sajandil tekstiilitööstuse keskus.
Kaelusrästas
Kaelusrästas (Turdus torquatus) on linnuliik rästaslaste sugukonnast rästa perekonnast.
Levila
Kaelusrästas on pesitsusajal levinud Lääne-, Kesk- ja Lõuna-Euroopa mäestikes, Lapimaal, Kaukasuses ja Türkmenistanis. Ta on suuremas osas levilast rändlind. Talvitub Vahemere maades.
Kaelusrästas on Eestis haruldane läbirändaja, teda kohatakse peamiselt läänesaartel.
Välimus
Üldpikkus 24–27 cm. Isaslind on must või tumehall, välja arvatud valge laik pugualal ja pruunikaskollane musta tipuga nokk. Tema tiivad on hõbedaläikelised. Emaslind ja noorlind on tuhmimad. Noorlinnu heledat pugulaiku on sügisel ja talvel raske eristada, see muutub selgeks kevadel seoses sulgede kulumisega.
Kesk- ja Lõuna-Euroopa alamliigil alpestris on heledad suleäärised laiemad ja silmatorkavamad.
Kaelusrästas on üsna pelglik lind, siiski istub ta musträstast meelsamini silmapaistval kohal puul või põõsal. Lend on sirgjooneline ja erineb tüüpilisest rästa lennust.
Laul koosneb mõnest nukrakõlalisest vilesilbist, millele mõnikord järgneb sädin. Häälitseb musträsta taoliselt naksutavalt.
Toitumine
Sööb putukaid, vihmausse ja teisi selgrootuid ning marju.
Turniir (võitlusmäng)
pisi|Turniiri kujutis [[Codex Manesses (14. sajandi algus)]] Turniir oli rüütlite sõjaline võitlusmäng. Hiliskeskajal pidasid turniire ka linnakodanikud.
Tobajuss Mängla
Tobajuss Mängla (ingl Samwise Gamgee) on J. R. R. Tolkieni kolmikteose "Sõrmuste Isand" kääbikust tegelane. Ta on üks neljast Sõrmuse Vennaskonda kuuluvast kääbikust.
Taust
Juss on Hamfast Mängla ja Bell Goodchildi noorim poeg. Jussil on veel kolm õde, Daisy, May ja Marigold, ning kaks vanemat venda, Hamson ja Halfred.
Perekond Mängla on aastakümneid olnud Bilbo Paunaste üleaaedsed. Vana Ham Mängla ehk Vanatoi on olnud oma 40 aastat Bilbo aednik. Kui Ham vanemaks jäi, usaldas ta aednikutöö Bilbo juures oma noorimale pojale Jussile.
Iseloom
Juss on oma peremehele ustav - seda nii vana peremehe Bilbo suhtes, kui ka noore peremehe Frodo Paunaste suhtes. Ta on valmis oma noore peremehega minema või maailma otsa, ilma et ta kaebleks. Samuti on ta vapper. Tema kiindumus ja truudus Frodole viib nad mõlemad läbi raskuste ja ohtude kuni ülesande lõpuni. Samuti aitab tugevasti kaasa Jussi positiivne meel ja tahtmatus anda alla ka siis, kui olukord tundub lootusetu. See omadus mitte üksnes ei aita neil täita oma ülesannet, vaid see omadus aitab neil jääda ellu.
Juss on ka õpihimuline, oma vanemalt vennalt Hamsonilt õppis Juss ära üht-teist köiepunumisest, vana Bilbo aga õpetas Jussi lugema ja kirjutama. Jussile meeldivad vana Bilbo jutustused tema seiklustest ja tema suurimaks unistuseks on ise ühel päeval kohata haldjaid.
Samas on Juss kahtlustav kõige uue suhtes, olgu selleks siis ebatavalised kombed nagu paadisõit või siis võõrad inimesed. Tema usaldust on väga raske võita. Jussil on ka terav kuulmine ja nägemine. Ta on väga tähelepanelik, märgates nii mõndagi, mis teistel kahe silma vahele jäänud. Samuti ei lase ta hetkekski oma peremeest silmist ning hoolitseb tema eest igati.
Massimo D'Alema
thumb|Massimo D'Alema, detsember 2006 Foto: Roosewelt Pinheiro Massimo D'Alema (sündinud 20. aprillil 1949) on Itaalia poliitik.
Ta on ka ajakirjanik ja endine Itaalia Vasakpoolse Demokraatliku Partei (Partito Democratico di Sinistra) esimees. Itaalia peaminister alates 1998 kuni 2000. Hiljem olnud välisministri ja asepeaministri ametis aastatel 2006–2008.
Dirk Kuijt
Dirk Kuijt (rahvusvaheline nimekuju Kuyt, sündinud 22. juulil 1980 Katwijk aan Zees) on Hollandi endine jalgpallur, ründaja.
Mariliin Kindsiko
Mariliin Kindsiko (sündinud 13. juunil 1976 Võrus) on eesti portselanimaalija, maali- ja maastikukunstnik. Ta töötab ka galeristi ja kuraatorina.
Dirk Kuijt
Klubikarjäär
Kuijt alustas oma profikarjääri 1998. aastal klubis FC Utrecht, kust ta siirdus 2003. aastal Rotterdami Feyenoordi. Hooajal 2004–2005 oli ta Hollandi kõrgeimas jalgpalliliigas Eredivisies parim väravalööja 29 tabamusega. 2006. aastal valiti ta Hollandi aasta jalgpalluriks.
Aastatel 2006–2012 mängis ta Inglismaa kõrgliiga klubis Liverpool. 2007. aasta Meistrite Liiga finaalis Milani vastu lõi Kuijt värava, kuid Liverpool kaotas mängu 1:2. Küll aga võitis ta Liverpooliga 2012. aastal Football League Cupi karika.