cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Panga pank
Panga pank on kõrgeim Saaremaa ja Muhu põhjaranniku pankadest (21,3 m). Kõrgeim punkt on neeme loodetipust veidi lõuna pool. Mujal jaguneb pank kaheks astanguks, millest teine jääb 13 m kõrgusest merre laskuvast järsakust veidi sisemaa poole.
Pangal asub ka Panga tulepaak.
Panga pank on looduslik pühapaik, kus on tähistatud karusepäeva.
Rahvajutud räägivad, et sealt iga aasta üks inimene või loom merejumalale või näkile ohvriks alla tõugatud, et veevalitseja muid inimesi õnnetuse eest hoiaks (Luce, Wahrheit…, lk 112-113).
Printsess Beatrice
pisi|Yorki printsess Beatrice Beatrice, Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa Ühendatud Kuningriigi printsess (Beatrice Elizabeth Mary Mountbatten-Windsor; sündinud 8. augustil 1988 Londonis) on Briti kuningliku perekonna liige. Ta on kuninganna Elizabeth II lapselaps ja oli Briti troonipärimisjärjekorras viiendal kohal alates oma sünnist kuni 2013. aastani, mil sündis Cambridge'i hertsogi Williami poeg George.
Sünd
Printsess Beatrice sündis Portlandi haiglas. Tema isa on prints Andrew, Yorki hertsog, ja ema Sarah, Yorki hertsoginna. Ta sai nime kuninganna Victoria noorima tütre Beatrice'i järgi. Printsessil on noorem õde Eugenie.
Ta ristiti 20. detsembril 1988 St. Jamesi Palees. Tema ristivanemad olid Linley vikont, Peter Palumbo, Roxburghe'i krahvinna, Mrs. Harry Cottrell ja Mrs. John Greenall. Briti monarhi järeltulijana meesliini kaudu on Beatrice Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa Ühendatud Kuningriigi printsess (Tema Kuninglik Kõrgus)
Haridus
Printsess Beatrice alustas haridusteed Upton House'i Koolis Windsoris 1991. aastal. Kolm aastat hiljem läksid tema ja ta õde Coworth Parki Kooli Surreys. Beatrice õpib praegu Beatrice Yorki nime all tüdrukutekoolis St. George's School, mis asub Berkshire'is. Ta plaaniti saata Aigloni Kolledžisse Šveitsis, aga koolidirektoriga seotud seksiskandaal pani ta vanemad plaane muutma. 2005 avaldas ta ema, et Beatrice'il on düsleksia, mistõttu ta vajas GCSE eksamite sooritamiseks kirjutamises ja lugemises abi.
Kodune elu
Tema vanemad prints Andrew ja Sarah Ferguson lahutasid abielu, kui Beatrice oli kaheksa-aastane. Hertsog ja hertsoginna jagasid laste hooldusõigust ning Beatrice veetis aega mõlema vanemaga. Kui Beatrice käis internaatkoolist kodus, ööbis ta isa juures Royal Lodge'is, mille viimane päris pärast oma vanaema surma 2002. aastal.
On arvatud, et Beatrice'ilt ja Eugene'ilt peaks ära võtma tiitli printsess ja Tema Kuninglik Kõrgus ning nende nimed peaksid olema leedi Beatrice Windsor ja leedi Eugenie Windsor, mis tavaliselt on omane kuningliku päritoluta hertsogite tütardele. Nende isa on aga selle idee vastu, kuna kuningliku tiitli omamine on nende sünniõigus.
Tulevik
Hiljuti oli printsess Briti ajakirja Tatler kaanel ning seal ilmus ka tema antud esimene intervjuu, mis näitab, et noor printsess tuleb avalikkuse ette.
2005. aasta lõpul teatati, et ta kavatseb jätkata oma haridusteed Ameerika Ühendriikides, eeldatavasti mõnes Ivy League'i koolis.
Abielu ja lapsed
17. juulil 2020 abiellus ta Itaalia aadlisoost kinnisvaraärimehe Edoardo Mapelli Mozziga. Neil sündis tütar 18. septembril 2021.
1986. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes
XXXII NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti Minskis 15. veebruarist 7. märtsini 1986. Oma kolmanda NSV Liidu meistritiitli võitis Aleksandr Dõbman.
Sarah, Yorki hertsoginna
Sarah, Yorki hertsoginna (Sarah Margaret Mountbatten-Windsor, neiupõlvenimega Ferguson) (sündinud 15. oktoobril 1959 Londonis) on prints Andrew' endine abikaasa. Briti kuningliku perekonna endise liikmena on ta tuntud eelkõige skandaalse elu, nüüd ka heategevusliku töö kaudu.
Abielu
Sarah Ferguson ja prints Andrew abiellusid 23. juulil 1986 Westminster Abbeys. Abiellumise kaudu sai ka Sarah tiitli "Tema Kuninglik Kõrgus Yorki hertsoginna". Paaril on kaks last, tütred Beatrice ja Eugenie.
Abielu lahutati ametlikult 1996. aastal. Endised abikaasad jagavad hooldusõigust oma kahe tütre üle ning on saavad hästi läbi. Hertsoginna julgustab oma lapsi nende rollis printsessidena, kuid on ise loobunud kuninglikel üritustel osalemast. Pärast lahutust jäi Sarah ilma tiitlist "Tema Kuninglik Kõrgus" ning on sellest ajast peale lihtsalt Sarah, Yorki hertsoginna. Hertsoginna on tunnistanud, et pole pärast lahkuminekut kellegagi tõsist suhet arendanud. Kui ta abielluks uuesti, kaotaks ta hertsoginna tiitli.
Pärast lahutust
Pärast lahutust oli hertsoginnal kaaluprobleeme ning meedia tituleeris teda Porki hertsoginnaks (pork on inglise keeles 'sealiha'). Meediakriitika oli pidev, keskendudes mitte ainult naise kaalule, vaid ka elustiilile ja ekstravagantsusele. Ajalehe The Sun 1996. aasta uuringu kohaselt eelistas 87% lugejatest minna kohtama pigem kitse kui Fergiega. Enam ei tõmba Sarah nii palju meedia tähelepanu ning tal on õnnestunud oma elu uuesti üles ehitada.
Pärast kaalukaotust ja enesekindluse taastumist sai Sarah'st kaalujälgijate esindaja. Ta reklaamis USA-s Ocean Spray Juice'i, Wedgwoodi portselani ja Westfieldi kaubamaju, tuues promoüritustele tuhandeid inimesi. Nendest tegevustest ja tema paljudest raamatutest saadud tulu abil õnnestus Sarah'l üle saada mitmetesse miljonitesse ulatuvatest võlgadest kuningakojale. Nüüdseks on ta majanduslikult iseseisev, ehkki püüab hoiduda kommertstegevusest Suurbritannias, et mitte kuningakoda ärritada.
Sarah on juhtinud oma vestlussaadet, mis ei toonud küll suurt edu. Samas viis see edasiste teleesinemisteni ja reklaamitööni USA-s, eriti CNN-i populaarse saatejuhi Larry Kingi juures. Tal astus iseendana üles sarja "Sõbrad" 1998. aasta hooaja finaalsaates, kus sarja tegelased Londonit külastasid. Ta on kogunud raha lastega seotud heategevuslikele organisatsioonidele ning juhatab ka ise kahte samasugust organisatsiooni. Ta on viibinud Sierra Leones, kohtudes lastega, kes on kodusõja tõttu orbudeks jäänud.
Kirjanik Sarah
Yorki hertsoginna on ka kirjanik. Tema bestsellerist autobiograafia "Minu lugu" ("My Story", 1996) räägib muutusest, mis toimus tavalise maatüdrukuga, kellest sai hertsoginna, ja tema võitlusest enesekindluse säilitamisega meedia pideva kriitika taustal. "Mida ma tean: raskel teel saadud lihtsad õppetunnid" ("What I Know; Simple Lessons Learned the Hard Way", 2003) on samuti autobiograafiline. Raamatus räägib Sarah anekdoote, millest igaüks demonstreerib mõnd saadud elu õppetundi.
Lisaks mitmele dieediraamatule on ta avaldanud ka lasteraamatuid. 1987. aastal sai ta inspiratsiooni kopteritundidest ning mõtles välja Helikopter Budgie ("Budgie the Helicopter"). Raamatu sisu, stiil ja illustratsioonid olid väga sarnased Arthur Baldwini lasteraamatule "Helikopter Hector" ("Hector the Helicopter"). Selle raamatu avaldanud kirjastus ei esitanud Fergie vastu süüdistust ning viimane on ise eitanud plagiaati. Hiljem mõtles ta välja tegelase Lil Red. Hiljuti avaldas Sarah intervjuus, et kirjutab täiskasvanutele mõeldud romaani "Hartmoor", mille peategelane leedi Margaret Hartmoor on autori enese teisik 17. sajandist.
Elu praegu
Vabal ajal Fergie ratsutab. See on tema kirg olnud juba lapsepõlves. Ta on ka kvalifitseeritud piloot ning naudib ka suusatamist, maalimist ja tütardega koos olemist. Tal ei ole oma kodu, kuna äri nõuab pidevat reisimist. Inglismaal olles elab oma eksabikaasa korteris Windsoris ja New Yorgis oma Manhattani korteris.
Fergie vahekord kuningannaga on südamlik, kuid ta üritab intervjuudes vältida kuninglikust perekonnast rääkimist. Oma autobiograafias on ta teatanud: "Mind pole kunagi kuninglikust perekonnast välja jäetud ... Mul on jälle oma elu ja ma kavatsen seda hoida. Ja ma võin elada õnnelikult elu lõpuni."
Hàm Nghi
thumb|right|Hàm Nghi Hàm Nghi (3. august 1871 Hue – 14. jaanuar 1943 El Biar) oli Annami kuningas 31. juulist 1884 kuni 23. juulini 1885.
Jungent
thumb Jungent on 1991. aastal loodud Eesti hulgimüügiettevõte.
Siena provints
Siena provints on provints Itaalias Toscana maakonnas. Provintsi keskuseks on Siena linn.
pisi|Palazzo Reale, provintsi haldushoone
Haldusjaotus
Siena provints jaguneb 36 omavalitsusüksuseks (comune).
Jungent
Jungenti grupis töötas 2008. aasta jaanuari seisuga üle 350 töötaja.
Printsess Eugenie
Eugenie, Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa Ühendatud Kuningriigi printsess (Eugenie Victoria Helena Mountbatten-Windsor) (sündinud 23. märtsil 1990 Londonis) on Briti kuningliku perekonna liige, kuninganna Elizabeth II lapselaps ja Yorki hertsogi Andrew' noorem tütar. Ta oli troonipärimisjärjekorras kuuendal kohal alates oma sünnist kuni 2013. aastani, mil sündis Cambridge'i hertsog Williami poeg George.
Sünd
Printsess Eugenie sündis 23. märtsil 1990 Portlandi haiglas Londonis. Tema isa on prints Andrew, Yorki hertsog, kuninganna Elizabeth II ja prints Philipi kolmas laps. Tema ema on Sarah, Yorki hertsoginna, major Ronald Fergusoni ja Susan Mary Wrighti tütar. Ta sai nime Hispaania kuninganna Victoria Eugenie järgi. Printsessil on ka vanem õde Beatrice.
Briti monarhi lapselapsena meesliini kaudu on Eugenie sünnist saadik Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa Ühendatud Kuningriigi printsess (Tema Kuninglik Kõrgus).
Tervis
2002. aasta oktoobris tegi printsess läbi lõikuse Kuninglikus Riiklikus Ortopeedilises Haiglas Londonis, et takistada skolioosi halvenemist. Ta on nüüdseks täielikult paranenud ning eeldatakse, et uut lõikust pole vaja.
Kodune elu
Printsess Eugenie vanemad lahutasid 1996, kui tüdruku oli alles kuueaastane. Nüüd jagavad hertsog ja hertsoginna oma laste hooldusõigust ning Eugeniele meeldib aega veeta mõlema vanemaga. Lahutus oli sõbralik. Nad elavad siiani kõik koos hertsogi kodus Royal Lodge's, kui tüdrukud on internaatkoolidest kodus.
On pakutud, et Eugenielt ja Beatrice'ilt peaks printsessi- ja kuningliku kõrguse tiitli ära võtma. Selle kaudu saaksid neist leedi Beatrice Windsor ja leedi Eugenie Windsor, nagu kõnetatakse hertsogite lapsi, kes pole kuninglikku päritolu. Tüdrukute isa on aga selle plaani vastu, kuna neil on mõlemale tiitlile sünnipärane õigus.
Johan Sigfrid Sirén
pisi|Vabadussõjas langenute monument Helsingis Johan Sigfrid Sirén (27. mai 1889 Ylihärmä – 5. märts 1961 Helsingi) oli soome arhitekt.
Tema tuntuim töö on Eduskunna hoone Helsingis. Sirén on ka Helsingi Vanas kirikupargis asuva Vabadussõjas langenud Soome vabatahtlike monumendi autor koos skulptor Into Saxeliniga,
Ka tema poeg Heikki Siren oli arhitekt.
Sirén on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.
Francisco Ou
pisi|Francisco Ou Francisco H. L. Ou (5. jaanuar 1940 Hsinchu – 31. oktoober 2021) oli Hiina Vabariigi (Taiwani) diplomaat.
Aastail 1984–1985 oli ta Hiina Vabariigi (Taiwani) suursaadik Nicaraguas, 1990–1996 ja 2003–2008 Guatemalas ja 2008–2009 välisminister.
Karksi ordulinnus
Ajalugu
Karksi nime on esmamainitud 1224. aastal, kui mandrieestlased said muistses vabadusvõitluses lüüa ja Karksi ala läks Saksa ordu valdusse. 1228 kuulus Karksi linnus juba Viljandi komtuurkonna foogtkonda. 1248. aasta ürikuis on mainitud Karksi foogtkonda, kuhu kuulusid Karksi, Halliste, Paistu, Saarde kihelkond ja Ruhja. Nende keskuseks sai Karksi linnus. Esialgne puidust linnus ehitati eestlaste muinaslinnuse asemele. Leedulaste sõjakäigus 1297 põletati see maha. 14. sajandi alguses hakati ehitama ebakorrapärase põhiplaaniga linnust ja tornidega ringmüüri. 1329 purustasid leedukad jälle Karksi linnuse. Ordumeistri Goswin von Herike käsul taastati kivilinnus ja 1357 tugevdati ringmüüriga. Kuid leedukad ei andnud kauaks rahu ja 1366 hävitasid nad Karksi linnuse juba kolmandat korda.
Pärast seda ehitati uus kastellitüüpi linnus tugeva kaitsemüüriga. Nende vahel oli vallikraav, millest pääses üle vaid ülestõstetava silla abil. Pealinnust eraldas eeslinnusest vallikraav, mida ületanud sillast on säilinud vaid sammaste jäänused. Idast kaitses nii ees- kui pealinnust veel üks suurtükitornidega kaitseliin. Ehitusmaterjalina on Lõuna-Eestile iseloomulikult kasutatud maakivi ja telliseid.
Linnuse relvastuses oli 2 kiviheitemasinat, 8 kahurit, 2 tünni püssirohtu, 70 komplekti pantsereid, 26 komplekti rüütlivarustust, 25 ambu, nooli jt. relvi. Linnuses pidid olema ka toiduvarud: 500 sinki, 400 kuivatatud lammast, 70 soolatud ja 40 kuivatatud veist, 2 tündrit seasülti, 2 tündrit võid, 2 tündrit heeringat, umbes 70 000 kuivatatud kala, 100 säilitist rukist ja otra ning 17 lasti soola. 1535 ühendati Karksi linnus Liivi ordu maameistri alaga, mille keskus oli Võnnus. Karksi linnus sai uuesti kannatada igas sõjakäigus, mis sinna ulatus. 1560 langes Karksi linnus Liivi sõjas Poolale. 1563 läks linnus üle Rootsi valdusse.
1573 vallutasid Moskva suurvürsti väed Karksi linnuse ja kinkisid selle Liivimaa kuningas Magnusele. See oli tolle residents 1578. aastani. 1582 andis Poola kuningas Stefan Bathory Karksi linnuse Georg von Fahrensbachile, kes nimetati 1598. aastal ka Võnnu vojevoodkonna vojevoodiks.
1601 vallutas linnuse Poola-Rootsi sõjas Södermanlandi hertsog Karl.
1621. aastal Poola-Rootsi sõjas jäi Karksi linnus rootslastele, kes kohendasid eeslinnuse. Pealinnus oli niivõrd purustatud, et seda ei taastatud. 1624 mainiti esimest korda linnuse kabelit ja linnuse ees paiknenud puukirikut.
Karksi linnus hävis 1708. aastal Põhjasõjas.
Tänapäev
Linnusest on säilinud väga vähe. Mõnevõrra hiljem rajatud ebareeglipärase eeslinnuse müürid koos kahe nelinurgelise mitteflankeeriva torniga on paremini säilinud. Eeslinnuses seisab Karksi Peetri kirik, mis ehitati linnusest võetud kividest 1773–1883. Selle ehitamisel kasutati ära osa linnusemüüri, mis jäi kiriku üheks seinaks. Kirikus on säilinud 16 maali 18. sajandi lõpust oreli vääril ja 18. sajandil Viljandis valmistatud vasklühter.
Karksi valla arengukavas oli plaanis 2007–2010 Karksi ordulinnuse ja selle ümbruse korrastamine, varemete konserveerimine, Katariina tulba (pealinnuse nurgatorn) ja värava peatorni taastamine; infotoa, käsitöö müügikoha ja kohviku rajamine, varemete juurde parkla ja WC ehitamine, kabeli remont ja infotahvli paigaldamine. 2011. ja 2012. aastal toimusid pealinnusel projekti "The Ecology of Crusading" raames arheoloogilised kaevamised. Pealinnuse alal on enne ehitustöid olnud allikatoiteline vesine lohk, mis linnuse varaseimas asustusjärgus täideti olmejäätmete ja prahiga. Lohu täitepinnas sisaldas rohkesti leide, sh puitesemeid, ning looma- ja kalaluid. Intensiivne elutegevus pealinnusel on alanud 1280. aasta paiku. Linnuse õue on katnud mitu ülestikku, suurest kividest sillutist. Hiliseimad asustusjäljed pealinnusel on Rootsi ajast.
Tooma evangeelium
Tooma evangeelium on Uue Testamendi apokrüüfide hulka kuuluv tekst.
Tooma evangeelium on varakristlik tekst, mis pärineb tõenäoliselt 2. sajandi keskpaigast. See on säilinud koptikeelses tõlkes, mis leiti 1945. aasta detsembris Egiptusest Nag Hammadi lähedalt.
Tooma evangeelium on Nag Hammadi lähedalt leitud koptikeelne Jeesuse sõnade kogumik, mille olemasolust oldi küll teadlikud kirikuisade teadete põhjal, kuid mis ise oli kuni avastamiseni tundmatu. Osa Tooma evangeeliumis leiduvatest Jeesuse ütlustest (ehk logionidest) oli tuntud varasemate Egiptusest leitud käsikirjade (nn Oxyrhynchose papüürused) ja kirikuisade märkuste põhjal, teine osa langeb kokku kanoonilistes evangeeliumides leiduvate Jeesuse ütlustega, kuid on säilinud tavapärasest mõnevõrra erinevas sõnastuses, kolmas osa Tooma evangeeliumi Jeesuse ütlusi oli aga kuni evangeeliumi avastamiseni täiesti tundmatud.
Tooma evangeeliumi tekst erineb oluliselt neljast kanoonilisest evangeeliumist ning teistest Uue Testamendi apokrüüfidest. Ehkki see sisaldab paralleele sünoptilistes evangeeliumites leiduvate Jeesuse sõnadega, ei ole tegemist narratiivse ülevaatega Jeesuse elust, vaid Jeesusele omistatud 114 ütluse kogumikuga. (Osa neist ütlustest olid kuni teksti avastamiseni tundmatud, osa olid teada ka kirikuisade tsitaatide või teiste apokrüüfsete evangeeliumite kaudu.) Tekstis võidakse viidata Jeesuse surmale (65. ütlus), ent ei mainita ristilöömist, ülestõusmist ega viimset kohtupäeva.
Eesti keelde on Tooma evangeeliumi kopti keelest tõlkinud 1971. aastal Uku Masing. Tõlge on avaldatud 2005. aastal Johannes Esto Ühingu kirjastamisel, sellele on sissejuhatuse kirjutanud Jaan Lahe ning kommentaarid Kaide Rätsep.
Arvutivõrk
Arvutivõrk on kogum erinevatest andmesideseadmetest (sõlmedest ehk kontaktpunktidest), mille kaudu on arvutid, printerid, serverid, nutitelefonid ja teised seadmed andmevahetuse või ressursside jagamise eesmärgil omavahel ühendatud. Sõlmi saab teineteisega ühendada vaskkaabli, kiudoptilise kaabli (valguskaabli) või raadioside abil.
Ajalugu
Maailma esimene arvutivõrk ARPANET töötati välja 1969. aastal Pentagonis USA-s. Levinud on arvamus, et võrk ehitati juhuks, kui peaks toimuma tuumarünnak, ning nõnda kaasa aitama militaarvaldkonna tegevusele. Kumbki neist väidetest ei ole päris tõene. ARPANET loodi teaduslikul eesmärgil ühendamaks teadusasutusi, et need saaksid omavahel jagada arvutusressurssi, kui kohalikust arvutusvõimsusest ei piisanud või leidus kuskil parem asupaik arvutuste tegemiseks. Selle võrgu loomisel ei olnud esmaseks eesmärgiks inimestevaheline kommunikatsioon, kuid reaalseid tulemusi saavutatigi pigem kommunikatsiooni, andmesideprotokollide ja sidelahenduste valdkondades. Arvutusressursi jagamine jäigi vaid eesmärgiks, sest operatsioonisüsteemid ja programmid omavahel reeglina ei ühildunud ning keegi ei suutnud tol ajal ühtset süsteemi luua.
Sidekanalid
Ethernet ja Wi-Fi (juhtmevaba kohtvõrk) on levinumad tehnoloogiad, mida arvutivõrkude realiseerimisel kasutatakse. Ethernet kasutab seadmete ühendamiseks vasest või kiudoptilisi juhtmeid. Raadiokohtvõrk kasutab sidekanalina raadiolaineid või infrapunakiirgust. Ühendusseadmetena kasutatakse sageli jaotureid, kommutaatoreid, sildu ja ruutereid.
Kaabel
Kaabelühendused saab jagada kaheks suuremaks kategooriaks: vaskkaabel ja valguskaabel. Vaskkaabel võib olla koaksiaalkaabel, varjestamata kaabel (varjestamata keerdpaarjuhe) või varjestatud kaabel (varjestatud keerdpaarjuhe). Valguskaablite puhul on levinud üksikrežiimis ja multirežiimis töötavad kiud.
Vaskkaabel
Etherneti tehnoloogiat kasutatakse valdavalt kohtvõrkude (lühendiga: LAN-võrkude) loomiseks, kus omavahel suhtlevate arvutite kaugus on üsna väike (sadades meetrites). Etherneti kaabel ja selle elektrilised omadused seavad füüsilise piirangu, kui kaugele saab informatsiooni ilma kadudeta edastada. Tänapäeval on kõige enam kasutuses CAT5- ja CAT6-kategooria kaablid, mille edastuskaugus on vastavalt 100 meetrit ja 215 meetrit. Kaks arvutit on võimalik omavahel ühendada otse ristkaabli abil, kuid rohkem kui kahe arvuti omavaheliseks ühendamiseks on vaja kasutusele võtta lisaseadmed: kommutaatorid, ruuterid, pääsupunktid jm.
Kaabelühendused on üldjuhul, kuid mitte alati juhtmevabadest lahendustest kiiremad ning võimaldavad suuremaid andmeedastusmahte. Samuti on Ethernet vähem tundlik erinevatele segavatele füüsilistele teguritele, nagu seda on raadiosidel põhinevad lahendused. Sellest hoolimata tuleb mõista, et Etherneti kaablid kasutavad informatsiooni edastamiseks elektrilisi signaale, mis muudab ka kaablid vastuvõtlikuks elektromagnetilistele toimetele. See sõltub muidugi Etherneti tehnoloogia kasutusvaldkonnast (nt suuremad tööstushooned, kus asub rohkelt elektroonilist aparatuuri) ning sellistes olukordades tuleb kasutada varjestatud kaableid, et vähendada kõikvõimalike häirete teket ja mõju.
Valguskaabel
Valguskaabel koosneb klaaskiududest, mida mööda valgus (informatsioon) liigub, ning kõik kiud on üksteisest isoleeritud. Võrreldes vaskkaabliga suudab valguskaabel edastada andmeid pikemate vahemaade tagant ning võimaldab suuremaid andmeedastusmahte (10 Gbit/s, 40 Gbit/s, 1000 Gbit/s). Suur osa internetist, kaabeltelevisioonist ja telefonisüsteemidest tugineb valguskaablite tehnoloogiale.
Traadita side ühendused
Traadita võrguühendused jagunevad alamgruppideksː Wi-Fi, Bluetooth, 3G, 4G, ZigBee, Z-Wave.
Wi-Fi
Wi-Fi on populaarne juhtmevaba kohtvõrgutehnoloogia (IEEE 802.11x), mis kasutab andmete edastamiseks raadiolaineid ning võimaldab võrgus asuvatel arvutitel juurdepääsu teineteisele, lokaalsetele ressrussidele (printerid, serverid) ja internetile. Iga juhtmevaba võrgutehnoloogia nurgakiviks on pääsupunkt, mille peamiseks ülesandeks on endast kõikidele levialas olevatele arvutitele teada anda ning soovi ja/või piisavate õiguste korral lubada neil endaga ühendus luua.
Moodsas ühiskonnas on kasutusel palju elektrilisi seadmeid ning meid ümbritsev keskkond on elektromagnetiliselt saastunud (kõik seadmed kiirgavad suuremal või vähemal määral). Selline kiirgus võib teatud tingimustel häirida Wi-Fi-seadmete normaalset tööd. Sellest johtuvalt on ka Wi-Fi- raadioside võrreldes kaabelühendusega kõikvõimalike segajate suhtes tundlikum. Häireid võivad põhjustada kodumasinad, telefonid ja teised sarnased ning samadel sagedustel töötavad seadmed. Lisaks keskkonnas lähtuvale mürale mõjutab Wi-Fi jõudlust ka saatja ja vastuvõtja vaheline kaugus (sobiv on kuni 30 meetrit), ning mida rohkem seadmeid on ühe pääsupunkti külge ühendatud, seda kehvemaks muutub andmeedastuskiirus ja traadita võrguühenduse üldine kvaliteet.
Seadmed
Arvutivõrk koosneb erinevatest seadmetest ning igaühel neist on täita oma konkreetne hulk ülesandeid. Ühendades kõik need seadmed kokku saamegi arvutivõrgu. Arvutivõrk ei ole üldjuhul staatiline nähtus, vaid pigem elastne: pidevalt õppiv, muutuv ja ümberkohanduv vastavalt võrgus toimuvale. Ühe või enama sõlmpunkti kadumine ei too kaasa kogu võrgu kokkukukkumist. Andmed suunatakse teiste lähedalasuvate seadmeteni ning kasutaja vaatenurgast jätkub võrguliiklus ootuspäraselt.
Võrgukaart
pisi|[[võrgukaart|Võrgukaardid võivad andmeid eri tüüpi kaablite kaudu väga kiiresti edasi saata ja vastu võtta. Pildil on Combo-kaart, mis toetab kuni 3 kaablistandardit]] Võrgukaart (ingl network interface card) on riistvaraline komponent, mis kinnitatakse arvuti emaplaadil asuvale siinile ning võimaldab arvutil ühenduda võrku. Võrgukaarte leidub nii juhtmega kui ka juhtmeta võrkude jaoks. Moodsates arvutites ei ole võrgukaardi olemasolu otseselt vajalik, kuna selle funktsionaalsus on tihti juba emaplaadile integreeritud. Sellegipoolest saab ja võib võrgukaarte arvutitesse vastavalt vajadusele ja võimalustele juurde lisada.
Jaotur
Jaotur (ingl hub) võimaldab suhtlust kahe või enama arvuti vahel, mis on jaoturi külge ühendatud. Jaotur saab saatjalt andmed ja suunab need edasi kõikidele teistele seadmetele, kellega tal on ühendus. Korraga saab eetris olla ainult üks arvuti ning ülejäänud on vastuvõtja rollis. Tänaseks on jaoturid oma tähtsuse kaotanud ning nad on asendatud kommutaatoritega.
Kommutaator
Kommutaator (ingl switch) sarnaneb otstarbe poolest jaoturiga – mõlema ülesandeks on kohtvõrgus mitme arvuti omavahel ühendamine. Erinevus ja ühes sellega pluss jaoturi ees on võimekus toetada mitut paralleelset suhtlust erinevate seadmete vahel. Väga lihtsa kohtvõrgu loomiseks piisabki kommutaatorist. Näiteks saab kommutaatori abil ühendada arvuti, printeri ja serveri ning kohalik jagatud ressursside võrk ongi loodud.
Ruuter
Ruuterid (teise nimetusega marsruuter) (ingl router) on kommutaatoritest samm edasi ning nende eesmärgiks on ühendada erinevaid võrke. Tegemist on seadmega, mis vahendab ja suunab (sellest ka seadme nimetus) informatsiooni erinevate võrkude vahel, mis ilma ruuterita ei oskaks ega saaks omavahel suhelda.
Ruuter püüab informatsiooni edastamiseks valida kiireima ja lühima teekonna. Käesoleva seadme üheks ülesandeks on aktiivselt analüüsida teda läbivaid andmeid – kust informatsioon tuleb ja kuhu läheb. Vajadusel pakib ruuter informatsiooni ümber teise formaati, et seda saaks edastada teist tüüpi võrgule. Näiteks liigub traadita võrku ühendatud arvutist informatsioon pääsupunkti ning sealt edasi juba Etherneti kohtvõrgus asuvasse seadmesse. Kuna tegemist on kahe erineva tehnoloogiaga, mis realiseerivad erinevaid protokolle, siis tuleb andmed vahepeal ümber pakkida, et erinevatest võrkudest pärit andmed oleksid loetavad.
Järgur
Järgur (teise nimetusega repiiter) (ingl repeater) võtab vastu saabunud signaali, võimendab seda ning saadab seejärel edasi järgmisele seadmele. Signaal, olgu selleks elektriline impulss, raadiolaine vms, kaotab suure kauguse korral aja jooksul võimsust. Suur kadu võib edastatavat informatsiooni moonutada, muuta selle vastuvõtjale loetamatuks või ajapikku üldsegi hääbuda. Järgurite abiga saab andmesidet pidada suurema kauguse tagant.
Sild
Sild (ingl bridge) võimaldab ühendada eri tüüpi arvutivõrke, mis tavatingimustes ei ole tehnoloogilistest kui ka protokollidest tulenevate erinevuste tõttu võimelised omavahel otsesuhtlust pidama. Tänapäeval on sillad omaette seadmetena vähelevinud ning nende funktsioonid on integreeritud teistesse seadmetesse.
Pääsupunkt
Pääsupunkt (ingl access point) on seade, mis võimaldab juhtmevabadel seadmetel (telefonid, sülearvutid jms) ühenduda traadita kohtvõrku ning vajadusel lubab juurdepääsu internetile. Juhtmevaba võrgu olemasolu võimaldab väikese vaevaga lisada uusi seadmeid ning pakub tänapäevases mobiilses keskkonnas rohkelt võimalusi ja paindlikkust, kuna arvutid ei pea olema füüsilise kaabli külge aheldatud. Pääsupunkt on endas sidunud jaoturi, kommutaatori ja ruuteri ülesanded.
Topoloogia
Arvutivõrgud jagunevad oma topoloogia järgi.
Siintopoloogia
Siintopoloogia (ingl bus topology) sõlmed on ühendatud ühe keskse sideliini külge. Sellise sideliini loomine on lihtne, aga see ei suuda toetada üle tosina arvuti ilma, et ühenduse kvaliteedis hakkaksid ilmnema tõrked. Kui peamise sideliiniga peaks midagi juhtuma, toob see kaasa kogu võrgu seiskumise. Seetõttu ei ole selline topoloogia kindel ja tänapäeval enam laialdaselt kasutust ei leia.
Tähttopoloogia
Tähttopoloogias (ingl star topology) on seadmed ühendatud läbi keskse võrguseadme, milleks on tavaliselt kommutaator. Iga sõlme juurde viiakse eraldi sideliin kesksest võrguseadmest. Kohtvõrkudes on see kõige enam kasutust leidev ühendusviis. Kuna puudub keskne sideliin, siis probleemide korral kaob ühendus suure tõenäosusega ainult tsentraalse seadme ja arvuti vahel, aga see ei mõjuta ülejäänud võrgu tööd.
Ringtopoloogia
Ringtopoloogias (ingl ring topology) on iga arvuti ühenduses kahe teise arvutiga ning koos loovad nad suure ringi. Kogu liiklus käib ringtopoloogias samasuunaliselt (päri- või vastupäeva). Sarnaselt siintopoloogiaga ei ole see kõige kindlam süsteem, kuna piisab ühe arvuti või sideliini kadumisest ning kogu võrguliiklus seiskub.
Võrktopoloogia
Võrktopoloogias (ingl mesh topology) on mõned arvutid ühenduses kõikide teiste arvutitega ning üksikud arvutid ühenduses seadmetega, millega nad kõige rohkem informatsiooni vahetavad. Võrktopoloogia tutvustab marsruutimise kontseptsiooni, kus informatsiooni edastamiseks allikast sihtpunkti eksisteerib rohkem kui üks teekond ning selleks püütakse valida kõige efektiivsem ja kiirem variant.
Täisvõrktopoloogia
Täisvõrktopoloogias (ingl full mesh topology) on kõik seadmed, erinevalt võrktopoloogiast, omavahel ühendatud.
Ulatus
Arvutivõrgud võivad olla privaatsed, mille kasutajaks on ainult ühe organisatsiooni töötajad. Selliseid võrke kutsutakse intranetiks. Intranet on sisevõrk, milles kasutatakse interneti protokolle ja teenuseid. Mõnikord kutsutakse sellist võrku ka organisatsioonisiseseks veebiks.
Arvutivõrgud võivad olla kasutuses ka mitme juriidilise isiku vahel korraga. Selliseid võrke, kus koos on palju arvutivõrke, nimetatakse internetiks ehk ülemaailmseks hajusvõrguks.
Turvalisus
Võrgu turvalisus tuleneb võrgu administraatorite seatud sätetest ja eeskirjadest, et hoida ära ja jälgida loata sisenemist, võrgu ja seal asuvate andmete väärkasutust ja vältida keelatud modifikatsioonide tegemist. Võrgu turvalisuse üheks osaks on spetsiifilise loaga soovitud andmetele ligipääs, mida kontrollib võrgu administraator. Kasutajatele antakse kasutajatunnus ja parool, mis lubab neil kasutada programme ja andmeid õiguste raames, mis neile antud on.
Kiến Phúc
pisi|Kiến Phúc Kiến Phúc (12. veebruar 1869 – 31. juuli 1884) oli Annami keiser alates 29. novembrist 1883.
Norralased
pisi Norralased (endanimetus nordmenn) on Skandinaavia poolsaare lääneosas elav põhjagermaani rahvas, Norra põhirahvus. Norralased räägivad peamiselt norra keelt. Norras elab veidi üle 4 miljoni norralase.
Aleksandr Dedjuško
Aleksandr Viktorovitš Dedjuško (vene keeles Александр Викторович Дедюшко; valgevene keeles Аляксандр Віктаравіч Дзядзюшка, 20. mai 1962 – 3. november 2007) oli vene näitleja. Sündinud Vaŭkavyskis. Valgevene päraselt Alaksandr Dziadziuška.
Norralased
Norralaste ajalugu
Esimesed inimesed saabusid Norra aladele 3. sajandil eKr. Tulijad tõid kaasa kodustatud hobused, põlluharimise, veisekarjad ja ratta. Viikingiajastul ühendas Norra esimene kuningas Harald Kaunisjuus Norra ühtseks riigiks, see sai võimalikuks pärast Hafrsfjordi lahingut, mille Haraldi sõjavägi võitis. 11. sajandil loobusid norralased paganlusest ja võtsid omaks kristluse.
Katk mõjus norralastele rängalt ja 60% rahvastikust suri. 1397. aastal moodustas Norra uniooni Taaniga. 1814. aastal pärast Taani-Norra kaotust, liitus Norra Rootsiga ja võttis omaks uue põhiseaduse. Norralaste rahvuslik ärkamine viis 1905. aastal iseseisvusreferendumini ja see omakorda lõppes Norra iseseisvumiseni. Nafta ja maagaasi avastamine Põhjameres 1960. aastal viis Norra rikastumiseni. Kuigi Norra kuulub NATOsse, lükkasid norralased 1972. aastal ja 1994. aastal referendumil tagasi Euroopa Liiduga liitumise. Tänapäeval on norralaste peamisteks probleemideks kasvava immigratsiooniga toimetulek ja vananev rahvastik.
Geograafiline jaotus
Norralased on tänapäeval laiali üle kogu maailma ja umbes 100 000 norralast elab alaliselt välismaal. Suurimad norralaste kogukonnad on USAs, Suurbritannias ja teistes Skandinaavia maades. Norra päritolu inimesi on maailmas kokku umbes 10 miljonit, neist Ameerika Ühendriikides 4,5 miljonit ja Kanadas 432 000. Arvukalt norra päritolu inimesi elab veel Brasiilias, Argentinas, Tšiilis ja Rootsis. Norra viikingid asustasid 9. sajandil Fääri saared ja Islandi, neist kujunesid vastavalt fäärlased ja islandlased. Norra viikingid rajasid oma asulad ka Briti saartele, Normandiasse ja Gröönimaale. Norralaste lähedased sugulasrahvad on ka taanlased ja rootslased.
Norra köök
Norra kulinaariat on mõjutanud pikad merendus- ja põlluharimistraditsioonid. Mereandidest söövad norralased peamiselt värsket lõhet, heeringat, forelli jne. Mereande süüakse tasakaalustatult juustu, piimasaaduste ja leivaga. Tuntud Norra toidud on näiteks lutefisk, smalahove, pinnekjøtt, Krotekake ja fårikål.
Norra muusika
Koos Edvard Griegi ja Arne Nordheimi klassikalise muusikaga on viimastel aastatel tõusnud uueks ekspordiartikliks Norra black metal. Norra klassikalise muusika tuntuimad nimed on tänapäeval Leif Ove Andsnes, maailmakuulus pianist ja Truls Mørk, silmapaistev tšellist. Norras on samuti levinud džässmuusika. Norra maailmakuulsad džässmuusikud on Jan Garbarek, Mari Boine, Arild Andersen ja Bugge Wesseltoft. Nooremast põlvkonnast on maailmakuulsaks saamas Paal Nilssen-Love, Supersilent, Jaga Jazzist ja Wibutee. Norras on tugev ka folkmuusika traditsioon ja folkmuusika on populaarne ka tänapäeval. Tänapäeva tuntumad nimed on Hardangeri viiuldajad Andrea Een, Olav Jørgen Hegge, Vidar Lande and Annbjørg Lien, viiuldaja Susanne Lundeng ja lauljad Agnes Buen Garnås, Kirsten Bråten Berg ja Odd Nordstoga.
Norra tähtpäevad
pisi|Norra põhiseaduspäev 17. mail Norralased tähistavad 17. mail rahvuspäeva, mis on pühendatud Norra põhiseadusele. Paljud inimesed kannavad traditsioonilist riietust bunad´i ja osalevad või vaatavad sel päeval Norra põhiseaduspäeva paraadi(l). Norras tähistatakse kõiki peamisi kristlaste pühi. Neist pühadest tähtsaimad on jõulud ja lihavõtted. Jõuluvana (norralastele Nissen) tuleb Norras lastele kingitusi tooma 24. detsembril ja mitte hommikul, nagu paljudes riikides tavaks, vaid õhtul pärast jõuluõhtusööki. Jonsok või St. Hans on 24. juunil tähistatav tähtpäev, mis tähistab kesksuve ja suvevaheaja algust. Sageli süüdatakse sellele eelneval päeval lõkked. Põhja-Norras on valge 24 tundi järjest, samas Lõuna-Norras ainult 17 ja pool tundi.
Religioon
Norralased olid kuni 11. sajandini paganad. 11. sajandi paiku hakkas norralaste seas levima kristlus ja 12. sajandi keskpaigaks oli see tõusnud Norra peamiseks usuks. Norralased olid katoliiklased, kuni kuningas Christian III sundis neid omaks võtma luterluse ja asutas riigi poolt reguleeritud kiriku. Tänapäeval kuulub ligi 85% Norras elavatest norralastest luteri kirikusse, kuid vaid umbes 10% käib rohkem kui kord kuus kirikus.
Pankovka
Pankovka on alev Venemaal Novgorodi oblastis Novgorodi rajoonis. Asub Veliki Novgorodist 7 km edelas Verjaža jõe paremal kaldal.
pisi|left|Kool Pankovkas
Häirekeskus
Häirekeskus on valitsusasutus Siseministeeriumi valitsemisalas.
Häirekeskus moodustati iseseisva asutusena 1. jaanuaril 2012 ja selle peamised ülesanded on hädaabinumbrile 112 saabunud hädaabiteadete vastuvõtmine ning edastamine abistavatele organisatsioonidele (Päästeamet, Politsei- ja Piirivalveamet ja kiirabi).
Häirekeskusele saabunud kõnedest saadetakse abi välja hinnanguliselt pooltel juhtudel (proportsionaalselt 63% kiirabi, 31% politsei ja 6% päästesündmustele).
Alates 2018. aastast võtab Häirekeskus vastu automaatseid hädaabiteateid hoonete automaatsetelt tulekahju avastamise süsteemidelt. Samuti saabuvad häirekeskusesse avariiteated uuema süsteemiga varustatud autodelt ehk eCall kõned. Hädasolijate positsioneerimiseks saavad päästekorraldajad väga täpselt positsioneerida nii IPhone'i kui ka Androidi tarkvaraga telefonide kasutajaid. 2016. aastal oli Eesti Häirekeskuse eestvedamisel esimene riik, kus kogu riigi territooriumil hakati kasutama Androidi tarkvaraga telefone väga täpseks positsioneerimiseks.
Abivajajaid teenindavad Häirekeskuse neli regionaalset keskust:
Kõik keskused võtavad vastu ja teenindavad hädaabiteateid üle Eesti, kuid operatiivteenistuste appi saatmisel on tööjaotus regioonipõhine. Keskuste töösaalides töötavad koos Häirekeskuse päästekorraldajad, logistikud, valvevahetusejuhid, meedik, merevalvekeskuse töötajad ning Politsei- ja Piirivalveameti operatiivteabeteenistuse korrapidajad, kes aitavad abijõududel jõuda abivajajani. Häirekeskuses on kokku ligi 250 töötajat.
Lisaks kiiret abi vajavale olukorrale aitab Häirekeskuse abi- ja infokeskus inimesi küsimustes, mille puhul ei ole ohus kellegi elu, tervis ega vara. Häirekeskuses vastatakse riigiinfo telefonile 1247.
Christoph von Mickwitz (1850−1924)
Christoph Friedrich Carl von Mickwitz (25. mai 1850 Tartu – 25. mai 1924 Tallinn) oli baltisaksa päritolu Eesti luuletaja, pedagoog, ajakirjanik ja poliitik.
Häirekeskus
Häirekeskus kuulub Euroopa hädaabinumbreid ühendava Euroopa hädaabinumbri assotsiatsiooni (European Emergency Number Association - EENA) liige.
Christoph von Mickwitz (1850−1924)
Christoph von Mickwitz õppis aastatel 1869–1877 Tartu Ülikoolis keeleteadust. Oli Tallinna Toomkoolis saksa keele ülemõpetaja. Oli aastatel 1878–1915 ajalehe Revaler Zeitung toimetaja, peatoimetaja ja väljaandja. Oli aastatel 1918–1921 ajalehe Revaler Bote asutaja ja toimetaja. Ta oli aastast 1882 Tallinna linnavolikogu liige. 1905–1914 oli ta Eestimaa Konstitutsioonilise Erakonna esimees.
Isiklikku
Christoph von Mickwitzi isa Carl Ferdinand Mickwitz oli Tartu gümnaasiumide inspektor ja Tartu Ülikooli eesti keele lektor, tema vanaisa Christoph Friedrich Mickwitz oli Lihula ja Kirbla koguduse õpetaja, teine vanaisa Gustav Hasselblatt oli Viru-Nigula koguduse õpetaja.
Jüri Okas
Jüri Okas (sündinud 26. augustil 1950 Tallinnas) on eesti arhitekt, installatsioonikunstnik ja graafik.
Elukäik
Jüri Okas on õppinud aastatel 1957–1968 Tallinna 46. Keskkoolis, 1968–1970 Tallinna Polütehnilises Instituudis ehitust ja 1970–1974 Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudis arhitektuuri.
Aastatel 1974–1989 töötas Jüri Okas projekteerimisinstituudis EKE Projekt. 1989. aastast töötab ta arhitektuuribüroos Okas & Lõoke OÜ.
Jüri Okase tuntumad tööd on Paide bensiinijaam, Eesti Forekspanga hoone, Mardi talu Saaremaal ning Delta Plaza Tallinnas. Marika Lõokesega koos valminud projekte iseloomustab hea keskkonnatunnetus, mitmekülgne materjalikasutus ning kohati ekspressiivsed vormid. Varasemaid töid iseloomustab piirkonna eripära arvestav konstruktivistlik laad.
Jüri Okase kunstiloomingu moodustavad performance 'id, fotod, graafikasarjad, installatsioonid, raamatukujundused ja arhitektoonid. Tema isikunäitusi on toimunud mitmes Eesti ning Soome kunstigaleriis ja muuseumis. 7. aprillil 2017 avati Kumu kunstimuuseumis Jüri Okase seni suurim täismahus retrospektiivnäitus, mis hõlmas tema silmapaistvat loomingut 26 aastat väldanud intensiivse kunstnikukarjääri jooksul. Näitus esitas Jüri Okase kui kunstniku tegevust kitsasfilmidest, maakunstiobjektidest ja installatsioonidest (fotodokumentidena) graafikani.
Jüri Okas on Eesti Arhitektide Liidu liige alates 1979. aastast ning Eesti Kunstnike Liidu liige alates 1980. aastast.
Isiklikku
Jüri Okas on graafiku ja maalikunstniku Evald Okase poeg. Tema õed on maalikunstnik Mari Roosvalt ja klaasikunstnik Kai Koppel.
Terminaator (film)
"Terminaator" (originaalpealkirjaga "The Terminator") on 1984. aasta USA mängufilm.
Krüptoloogia
Krüptoloogia on salakirjadega tegelev teadus, mis hõlmab krüptograafiat, krüptoloogilist analüüsi (s.o tundmatute krüptogrammide dešifreerimist ilma šifrivõtmeta ehk šifrimurdmist) ja muud tegevust salakirjadega.
Krüptoloogiast kui teadusest saab rääkida alles alates sellest ajast, kui hakkasid ilmuma uurimused selle teadusala kohta. Krüptoloogia ja krüptograafia sünniaastaarvu ei ole võimalik anda, kuid mõnede krüptoloogide arvates on selle teaduse sünnimaaks Vana-Egiptus.
Välislingid
Criptoanàlisi
Sarpsborgi vald
Sarpsborgi vald on vald Norras Vikeni maakonnas. Valla keskus on Sarpsborg, mis on osa Fredrikstad/Sarpsborgi tiheasustusega paikkonnast.
Praegune Sarpsborgi vald on moodustatud 1992 Sarpsborgi linna, Varteigi valla, Skjebergi valla ja Tune valla liitmise teel. Seepärast nimetatakse teda ka linnaks. 2019. aastani kuulus vald Østfoldi maakonda.
Sarpsborgi valla sõpruslinnad on Berwick-Upon-Tweed (Suurbritannia), Forssa (Soome), Grand Forks (USA), Petlemm (Iisrael), Struer (Taani) ja Södertälje (Rootsi).
Dục Đức
Dục Đức (Nguyễn Cung Tông, 阮恭宗, 23. veebruar 1852 – 6. oktoober 1883) oli Annami keiser 19. juulist kuni 21. juulini 1883.
India lipp
India lipp (hindi keeles ka तिरंगा tirangā 'trikoloor') on India riigilipp. See võeti kasutusele 22. juulil 1947.
Lipp põhineb 1933. aastal kasutusele võetud India Rahvuskongressi lipul. See on üks esimesi riigilippe, mis põhineb erakonna lipul. Dharmatšakra asemel oli Rahvuskongressi lipul kujutatud vokki.
Lipu värvid sümboliseerivad ühes tõlgenduses julgust, rahu ja ustavust, teises tõlgenduses ohvrimeelt, tõde ja viljakust.
Külmrelv
pisi|Jaapani külmrelvi (1890. aastad) Külmrelv on relv, mille kasutamiseks on vaja musklijõudu, relvast ei välju püssirohu põlemisenergial lenduvaid projektiile.
Kipu
thumb|300px Kipu on inkade sõlmnöör. Kipu oli andmekandja, sellel olid sõlmede abil märgitud numbrilised väärtused või muu teave. Kipu nöörid olid valmistatud laama- või alpakavillast või ka puuvillast. Sõlmitud nööride arv võis ulatuda mõnest kuni kahe tuhandeni.
Külmrelv
Külmrelvade hulka kuuluvad lähivõitlusrelvad, mida kasutatakse löömiseks, torkamiseks, lõikamiseks või raiumiseks ning laske- ja heiterelvad (vibu, amb, katapult jne.).
Külmrelvad on näiteks oda, mõõk, pistoda, nuga, nui, kirves, shuriken, hellebard, tääk jne.
Def Leppard
1977. aastal moodustasid Rick Savage (basskitarr), Pete Willis (kitarr) ja Tony Kenning (trummid) bändi Atomic Mass. Samal aastal tuli bändi lauljaks Joe Elliott, kes tegi selle sammuga teoks oma ammuse unistuse. Juba kooliajal disainis Joe oma unelmate rokkbändile Deaf Leopardile plakateid ja plaadiümbriseid. Moodustatud ansambli nimeks sai siiski hoopis Def Leppard ja paistab, et sarnasus Led Zeppeliniga pole mitte juhus.
Aastatel 1978–1979 tehti liikmete seas mõningaid vahetusi, kuid jõuti ka esimese EP-plaadini. Elliotti ja Savage'i arvates oli bändist puudu veel üks kitarrist ning Pete kutsus mängima Steve Clarki. Samal aastal löödi bändist minema Kenning, sest ta polevat olnud küllalt ambitsioonikas. Kuna plaanis oli salvestada EP, oli vaja uut trummarit. Seekord aitas hädast välja Frank Noon, mängides bändi esimesel EP-l "The Def Leppard". Üle ootuste edukas EP-plaat tõi bändile plaadifirma Vertigoga lepingu salvestada esimene stuudioalbum. Selleks ajaks liitus bändiga 15-aastane Rick Allen.
1980. aastal ilmus bändi esimene singel "Hello America" ja produtsent Tom Allomi käe all salvestati debüütalbum "On Through the Night". Britid tegid kõva lärmi, kuna paljude arvates oli plaat tehtud Ameerika turgu silmas pidades. Sellegipoolest sai Def Leppardist Briti heavy metal ' i uue laine kandja.
Kõigest aasta hiljem ilmus nende teine album "High 'n' Dry", mille produtsent oli Mutt Lange. Album sai esimesest veidi pehmem, kuid britid olid veel siiski kahtleval seisukohal. Ameerikas sai bänd aga väga kuulsaks, esinedes tihti koos Sammy Hagari ja AC/DC-ga. 1982. aastal sai Pete Willis ansamblist kinga ja tema asemele tuli Phil Collen.
1983. aastal avaldati album "Pyromania", mis viis USA-s lõpliku läbimurdeni ja sai müügiedu poolest Michael Jacksoni "Thrilleri" järel teise koha albumiks. Lühikest aega oli bänd siiski "mustas nimekirjas", sest Joe oli lasknud lendu paar käredamat sõna mehhiklaste aadressil. See tituleeriti rassismiks, kuid pärast vabanduse palumist anti Joele andeks.
1984. aastal taheti teha järge kolmandale albumile koos Mutt Langega, kuid mees loobus pakkumisest. Seejärel prooviti koostööd Jim Steinmaniga, kuid see ei sujunud kuigi hästi. Kolmanda katsena prooviti ka ise produtseerida, kuid tulemused ei olnud ootuspärased. Lõpuks saadi ikkagi Mutt produtsendiks, kuid samal perioodil juhtus õnnetus, kus Rick Allen kaotas oma vasaku käe. See aga ei pannud teda bändist lahkuma ja tänu uuele trummikomplektile sai ta jätkata.
1987. aastal valmis lõpuks pandi neljas album "Hysteria" ja seda saadab suur edu, müües ligi 13 miljonit plaati. Esmakordselt saadab singlimüüki edu ka Suurbritannias. Albumi tutvustamiseks tehti turnee 227 kontserdiga ja valmis kaks videoalbumit, "Historia" (kokkuvõte kõikidest Def Leppardi videotest) ja "Live: In The Round In your Face" (kontsertvideo kahest õhtust Ameerikas).
Väga pikaks veninud salvestuste tõttu tekkisid Steve'il üha tõsisemad probleemid alkoholiga, mistõttu andis bänd talle 1990. aasta keskpaigas kuus kuud puhkust. 8. jaanuaril 1991 aga leiti Steve oma majast surnuna. Talle sai saatuslikuks liigne kogus alkoholi koos mõnuainetega. "Lahingus pudeliga jäi Steve kaotajaks," oli bändikaaslaste kommentaar.
1992. aastal ilmus Def Leppardi uus album "Adrenalize", kus Phil mängis kõik kitarriosad üksinda sisse. Ka "Adrenalize'i" saadab suur edu (jäädes küll veidi alla "Hysteriale") Ameerikas, Suurbritannias ja Euroopas. Steve'ist jäänud tühjale kohale võetakse Vivian Campbell, kes oli siis juba tuntud pillimees. Jätkuvad kontserditurneed ja valmib uus kontsertvideo "Visualize" (sisuks videod, intervjuud, live-kontsert ja paljud muud võtted).
1993. aastal ilmunud "Retro Active" sisaldab paari seniavaldamata lugu ja vanade singlite B-pooli.
1995. aastal ilmub kogumikalbum "Vault, Greatest Hits", kuhu lisati ka vähemalt üks uus lugu (Jaapani väljaandel on neid kaks). Samal aasta oktoobris purustab Def Leppard maailmarekordi, andes ühe päeva jooksul kontserdi kolmel kontinendil, Aafrikas, Euroopas ja Põhja-Ameerikas.
Järgneval aastal nägi ilmavalgust juba bändi kuues stuudioalbum "Slang". Bänd valis uue muusikalise suuna, milles segunevad mõjud indie 'st, R&B-st ja industriaalmuusikast. Bänd jätkas ka kontserditurneed. right|thumb|Def Leppard Rootsi rokkfestivalil 2008
Peagi hakati salvestama uut albumit, mis pidi 1998. aasta sügiseks müügile jõudma, kuid see ei saanud valmis.
1999. aastal algab sissejuhatav turnee Euroopast ja liigub siis Ameerika mandrile. Ilmub kauaoodatud album "Euphoria".
2000. aastal viis "Euphoria" turnee bändi Ameerikasse ja Kanadasse. Turnee lõppes bändi 147. kontserdiga 30. septembril West Springfieldis.
Def Leppardi kümnes album "X" valmis 2002. aastal.
2006. aastal imunud album "Yeah!" sisaldab kaverlugusid 1970. aastate rokitähtedelt, kes olid bändile suureks inspiratsiooniks.
2010. aastal pärast pikka turneed otsustas Def Leppard teha aastase pausi, kuid juba 2011. aastal valmis neil uus album "Mirrorball". See on Def Leppardi esimene kontsertalbum.
2022. aasta märtsis avalikustas bänd oma kaheteistkümnenda stuudioalbumi Diamond Star Halos ja lasi välja uue singli "Kick".
Läti lipp
thumb|Läti lipp Läti lipp on Läti Vabariigi riigilipp ja lätlaste rahvuslipp.
Riimkroonika lipp
13. sajandi lõpus kirjutatud keskülemsaksakeelne Liivimaa vanem riimkroonika mainib ühe Saksa ordu venna juhitud Võnnu väeüksust, kes tuli kaitsma maad Tērvete semgalite juhi Nameise rünnaku eest ja kel oli kaasas puna-valge lipp:
Lippu kirjeldavat väljendit „mit wîße durch gesniten” on erinevad autorid mõistnud erinevalt: punane lipp „valge triibuga keskel“, „valge triibuga“, „valgete triipudega“, „valge karusnaharibaga kaunistatud“, „valge triibuga poolitatud“, „valgega poolitatud“. Seejuures pole selge, kas triip oli püstine või horisontaalne. Eriarvamusi on selleski osas, kas kroonikakatkend „hûte nâch wendischen siten” räägib vendidest (või võndlastest) või võnnulastest (ehk Võnnu ordulinnuse asukatest). Viimase variandi kasuks on toodud argument, et kusagil kroonikas ei räägita spetsiifiliselt vendidest (võndlastest), vaid alati Võnnu linnusest ja selle asukatest, kelleks 13. sajandil olid sakslased, latgalid ja võndlased (vendid). Urmas Eelmäe arvates võib „hûte nâch wendischen siten” tõlkida ka “vendide tavakohased kübarad” ja märgib, et ajalooallikates ongi mainitud vendide omapäraseid mütse.
On arvatud, et kõnealune lipp pärineb väljastpoolt Liivimaad ja Lätit. Sarnaseid värvikombinatsioone leidub mujalgi Saksa ordu Euroopa valdustes. Punavalget lippu on kasutanud ka slaavlased (nt poolakad ja serblased). 1410. aasta Tannenbergi lahingus oli horisontaalse valge vöödiga punane lipp Saksa ordu Austria suurkomtuuril. Kroonikas käsitletud ajal oli Liivimaa ja Preisi ordumeister Konrad von Feuchtwangen, kes enne seda oli Austria komtuur. Ka Austria praegune lipp on samasuguse värvikombinatsiooniga, kuid erinevate proportsioonide ja värvitooniga.
Läti rahvusvärvide otsingud
1870. aastate alguses tekkis Tartu ülikoolis õppivatel läti tudengitel huvi selle riimkroonikas mainitud lipu vastu. Jēkabs Lautenbahs väitis oma mälestustes, et see oli Jānis Grīnbergs, kes teate puna-valge-punase lipu kohta leidis ja seda lätlaste kirjandusõhtutel viibijatele tutvustas.