cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Lausitzi mark
Markkrahvkond
Kuigi mõiste Ostmark oli kasutuses sajandeid, tekkis Lausitzi mark eraldi haldusüksusena vähemalt juba 965. aastal samaaegselt Meißeni, Merseburgi ja Zeitzi markidega. Jagunemine Alam-Lausitziks ning külgnevateks miltsenite maadeks Bautzeni ja Görlitzi ümbruses (hilisem Ülem-Lausitz), siis Meißeni osa, toimus ilmselt ka sama vara.
1002. aastal vallutas Lausitzi ja Meißeni margid Poola hertsog Bolesław I Chrobry kuningas Heinrich II kampaania ajal mässava Heinrich von Schweinfurti vastu, mis sütitas Saksa–Poola sõja, mille lõpetas 1018. aasta Bautzeni rahu. Heinrichi järglane Konrad II pidas kaks kampaaniat, 1031. ja 1032. aastal, millega vallutati nii Alam- kui ka Ülem-Lausitzi Poola Mieszko II-lt tagasi.
Kuningas Heinrich IV valitsemisajal 1056. aastast taasliideti Lausitz Saksa-Rooma riiki ja see moodustas ühe neljast Ülem-Saksi jaotusest koos Meißeni, Ostmarki ja Zeitziga. Neid piirkondi ei valitsenud alati eraldi markkrahvid, vaid need olid peamiselt haldusüksused. Lausitzit ja Ostmarki valitseti koos ja lõpuks vähendati Ostmark Alam-Lausitziks. Heinrich IV ajal eraldati Ülem-Lausitz Lausitzi margist ja anti lääniks Poola Bolesław II-le.
Keiserlikud osariigid
thumb|Wettini Lausitzi ja Meißeni margid (roosa), 1260. aasta paiku
Esimene Lausitzi markkrahv on teada alles 1046. aastast. Keiser Lothar III ajal ühendati Ülem- ja Alam-Lausitz taas 1136. aastal. Mõisted "Ostmark" ja "Lausitz" olid 12. sajandiks omavahel asendatavad, kuigi 1128. aastal on krahv Heinrich von Groitzschi kirjeldatud Ostmarki markkrahvina, kuid sai Lausitzi margi alles 1131. aastal. Kui 1156. aastal andis keiser Friedrich I Barbarossa Böömi hertsog Vladislav II-le Ülem-Lausitzi, vähenes (Alam-)Lausitzi markkrahvkonna territoorium veelgi, kui loodi Landsbergi markkrahvkond (Osterland), Anhalti vürstkond ja Saksi-Wittenbergi hertsogkond.
1303. aastal müüs Dietrich IV Lausitzi margi Askania Brandenburg markkrahvile Otto IV-le. Brandenburgi Askaniad olid juba omandanud naabruses külgnevad "Ülem-Lausitzi" valdused Bautzeni ja Görlitzi ümber, samuti Landsbergi markkrahvkonna 1291. aastal; siiski, kui dünastia 1319. aastal hääbus, lagunes territoriaalne kompleks jälle. Alam-Lausitzi maad hõivas Wittelsbachist kuningas Ludwig Baierist ja loovutas need koos Brandenburgiga oma pojale Ludwig V-le. Tema vend Otto müüs 1367. aastal Alam-Lausitzi lõpuks Luksemburgist keiser Karl IV-le, misjärel lisati see Tšehhi krooni maade hulka. Sajandeid hiljem läksid mõlemad kroonimaad Alam- ja Ülem-Lausitz 1635. aasta Praha rahuga Wettinitest Saksi kuurvürstidele.
Rusthavi ringrada
Rusthavi ringrada on ringrada umbes 20 km kaugusel Gruusia pealinnast Thbilisist. Ringrada on saanud nime lähima asula Rusthavi järgi. Pärast aastail 2011–2012 tehtud täielikku rekonstrueerimist FIA 2. kategooria standardite järgi sai sellest esimene professionaalne autodroom Kaukaasia piirkonnas. Renoveeritud autotrassi avatseremoonial, mis toimus 29. aprill 2012, osales riigi president Mihheil Saakašvili, olles klassi Vormel-3 boliidi roolis.
Ajalugu
Viimane Nõukogude Liidus ehitatud võidusõidutrass. Avatud 1978 a., "Rustavi" oli 4040 m pikkuse ja laiusega 18 m start-finiš tsoonis, 14 m – pöördes ja 12 m – sirgosades. Kompleksis oli ka kardirada, autokrossirada, mototrekk koos motopalliväljakuga avatgd tribüün (500–800 istekohta), juures asusid ka hotell ja remonditalitus. Esimene võidusõit toimus 1979 a. lõpus. NSV Liidu meistrivõistluste etapid peeti Rustavis 11 korda (1979–1989). Pärast NSV Liidu kokkuvarisemist pole trassi rekonstrueeritud ja teekatte seisund on halvenenud. Aastal 2009 ostis erafirma riigioksjonil maatüki koos lagunenud tribüüniga ja teekattega. Aprillis 2011 ehitusplatsi külastas FIA president Jean Todt.
Renoveerimine
Trass on täielikult rekonstrueeritud, mitmete pöörete konfiguratsioon on muutunud. Märkimisväärsete maastikutööde käigul oli teisaldatud üle 250 000 m3 mulda. Ehitatud on 2 statsionaartribüüni: kaetud tribüün (2000 istekohta) ja avatud tribüün (3000 seisukohta). Ehitatud on ka tehniline hoone (28 boxid, mis on valmistatud FIA standardi järgi). Hoone teine korrusel asub lisatribüün, büroopinnad, restoran (200 istekohta) ja konverentsiruum. Kolmandal korrusel asub sõidujuhtimistorn. Veoautod saavad paddock-i läbi 2. ja 3. pöörde asuva tunneli. Kõnnitunnel seondab paddock peatribüüniga. Sild kahe Svaneti tornitega viib 3. tribüünile. Rada on varustatud mitmete kaasaegsete tehnosüsteemide: kõrgresolutsiooniga videovalve kaameraid, mis katavad 100% distantsi, 14 LED-foori elektroonilise kontrolliga, kiudoptilise võrgu, helijaotussüsteemi ja AMB ajavõtusüsteemi, mis jagab rada 3 sektori. Stardi-finiši sirgosa on pikendatud kuni 830 m, ta sobib drag-racing-le.
Turvalisus
Pärast renoveerimist rada vastab FIA 2. Kategooria ohutusstandartidele. See annab võimaluse vastu võtta peamiselt kõige maailma võitlussõiduseeriad, kaasa arvatud GP2. Kõik kukkumistsoonid on kaetud kruusaga ja kõige ohtlikumad kohad – asfaldiga.
Sündmused
Aastal 2012 võidusõidutrassil toimuvad mitmed autospordiüritused, sealhulgas Gruusia lahtised meistrivõistlused Formula Alfa ja Legends car racing klassides, paari võistlused, drifting, kardivõistlused, motovõistlused ja klubisõidud. Keskmine piletihind on 5 lari (<3 euro), pileti võib osta kohapeal. Põhiturniiri kaetab Gruusia Rahvusringhääling (Georgian Public Broadcaster). Alates 14. juuli 2012 on võimalik panustada autosõidutele põhiklassides Formula Alfa ja Legends.
Meeskonnad
Võitlussõidutrass on ka mitmete vastloodud võitlussõidumeeskonnade baas: Gulf Racing, Liberty Bank Racing, MIA Force, “Adžara” Meeskond, VTB Bank, Spordiministeeriumi Meeskond ja GPB Meeskond.
Ellamaa turbamaardla
Ellamaa turbamaardla on üleriigilise tähtsusega turbamaardla, mis asub Harju maakonnas Saue vallas. Maardla pindala on 913,12 ha.
Tootsa kihi paksus on hästilagunenud turba puhul 1,9 m ja vähelagunenud turba puhul 1,1 m. Peale turba on maardlas ka 0,6 – 3,7 m paksuselt järvemuda.
Maardla hästilagunenud turvast saab kasutada nt kütteks, vähelagunenud turvast nt aiandusturbaks.
Nîmesi akadeemia
Nîmesi akadeemia (Académie de Nîmes) on Prantsusmaal Nîmesis tegutsev teadusühing.
Akadeemia asutati 1682. aastal, kaotati revolutsiooni ajal ja taastati 1801. Akadeemial on 60 liiget, sellest 36 korralist (12 katoliiklast, 12 protestanti ja 12 sõltumatut) ja 24 mitteresideerivat liiget, auliikmed ja korrespondendid. President on Anne Hénault (2023).
Emmanuel Le Roy Ladurie on auliige alates 2006. aastast.
Kyle Okposo
Kyle Henry Erovre Okposo (sündinud 16. aprilll 1988 Saint Paul, Minnesota) on USA jäähokimängija, kes mängib ründajana NHL-i klubis Buffalo Sabres. Ta on klubi meeskonna kapten.
Buštěhrad
Buštěhrad (saksa keeles Buschtiehrad ka Busterat) on linn Tšehhis Kesk-Tšehhi maakonnas Kladno ringkonnas. Buštěhrad asub Kladnost umbes 5,5 km idas ja Praha kesklinnast ligikaudu 18 km lääneloodes.
Buštěhrad asub merepinnast 322 meetri kõrgusel.
Buštěhradi on esmamanitud 1209. aastal, linnaõigused sai 1497. aastal.
Trezzo Tinella
Trezzo Tinella on vald Itaalias Piemonte maakonnas Cuneo provintsis.
Trezzo Tinella piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Alba, Borgomale, Castino, Mango, Neviglie, Treiso.
Baltinava kihistu
Baltinava kihistu (inglise Baltinava Formation) on ordoviitsiumi ladestu Pirgu lademe kihistu. Seda hakkasid esimesena eristama Lilita-Ilga Gailīte ja Rita Ulste aastal 1976
Kevin Danso
Kevin Danso (sündinud 19. septembril 1998 Voitsbergis) on Austria jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Prantsusmaa kõrgliigaklubis RC Lens ja Austria jalgpallikoondises.
Baltinava kihistu
Kihistu stratotüüp on Baltinava 17 puurauk. Ka kihistu on nime saanud Baltinava küla järgi.
Kevin Danso
Ta sündis Austrias Ghana päritolu vanemate perekonnas. Kuueaastaselt kolis ta Inglismaale ning kuulus seal Readingi ja Milton Keynes Donsi noortesüsteemi.
Aruküla tee
Aruküla tee (varem Tallinna maantee) on tänav Tartus Kvissentali ja Raadi-Kruusamäe linnaosa piiril.
Kevin Danso
2014. aastal liitus ta Saksamaa klubiga FC Augsburg. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta Saksamaa kõrgliigas 2017. aasta märtsis ning sai 18 aasta ja 165 päeva vanuselt klubi ajaloo noorimaks debütandiks. Hooajal 2019/20 oli ta Augsburgist laenul Inglismaa kõrgliigaklubis Southampton ja hooajal 2020/21 Saksamaa kõrgliigaklubis Düsseldorfi Fortuna.
Aruküla tee
Tänav algab Põllu tänava ja Puiestee tänava nurgalt ning lõpeb linna piiril. Aruküla teega ristub Vahi tänav.
Kevin Danso
2021. aasta augustis sõlmis ta lepingu Lensiga. Danso valiti Prantsusmaa kõrgliiga hooaja 2022/23 sümboolsesse koosseisu.
Aruküla tee
Aruküla tee pikkus on 930 meetrit.
Kevin Danso
Alates 2013. aastast mängis Danso Austria noortekoondistes, kuid tal oli võimalik koondises esindada ka Inglismaad või Ghanat. Austria jalgpallikoondises debüteeris Danso 2. septembril 2017 MM-i valikmängus Walesi vastu.
Baltinava kihistu
Kihistu koosneb valdavalt sõlmjast hallist või pruunikashallist lubjakivist, mis sisaldab detriidi vahekihte ja veidi bentoniiti. Kihistu läheb lääne pool sujuvalt üle Halliku kihistuks.
Munir Mohand Mohamedi
Munir Mohand Mohamedi El Kajoui (tuntud lühidalt kui Munir; sündinud 10. mail 1989 Melillas) on Hispaanias sündinud Maroko jalgpallur (väravavaht), kes mängib Türgi kõrgliiga klubis Hatayspor. Lisaks kuulub ta Maroko jalgpallikoondisse.
Enne 2020. aastal Hataysporiga liitumist mängis ta klubijalgpalli Hispaania madalamates liigades.
Verónica Castro
Seriaalis "Ka rikkad nutavad" mängis ta Mariana Villareali rolli.
Seebiooperis "Regina" mängis ta Beatrízi.
1990. aastatel salvestas ta kaks CD-d ja alustas saatejuhina. 2000. aastatel mängis ta ka teatris, 2009 kolis ta kodumaalt Mehhikost Argentinasse.
Aardlavälja tänav
Aardlavälja tänav on umbtänav Tartus Ropka linnaosas.
Tänav algab Aardla tänavalt ja on 120 meetrit pikk.
Villem Maaker
pisi|Villem Maaker Villem Maaker (1. mai 1891 Palivere vald, Lääne-Nigula kihelkond, Läänemaa – 29. oktoober 1966 Norrköping, Rootsi) oli Eesti poliitik ja põllumees.
Pärast Vabadussõda töötas ta Põllutööministeeriumis, kus täitis riigimaade ringkonnavahendaja ülesandeid ning oli maareformi teostaja Läänemaal.
Boone'i maakond (Missouri)
Maakonna halduskeskus on Columbia.
Villem Maaker
Tema kodukoht oli Asuküla vald Läänemaal, kust ta valiti Eesti Tööerakonna kandidaadina Riigikogu esimesse koosseisu.
Maareformi teostamise keerises liitus ta Asunikkude, Väikepõllupidajate ja Riigirentnikkude Koondisega ning oli üheks selle ülesehitajaks.
Boone'i maakond (Missouri)
Ajalugu
Maakond moodustati 1821. aastal.
Villem Maaker
Villem Maaker oli I–V Riigikogu liige. Ta ei kuulunud Riigikogusse ainult 9. juulist 1931 kuni 15. juunini 1932 (kui ametisse astus V Riigikogu). Sellel ajal asendas teda Johannes Lehtmann.
Ta pidas ägedat võitlust vabadussõjalaste liikumisega, sattus vastuollu Isamaaliiduga, pidas võitlust Nõukogude Liidu okupatsioonivõimu taotlustega organiseerides kommunistliku parlamendi valimisteks rahvuslikke vastaskandidaate ja oli ise üks vastaskandidaat. Ta küll loobus 10. juulil 1940 oma kandidatuurist.
Boone'i maakond (Missouri)
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 162 642.
Villem Maaker
Saksa okupatsioonivõimu saabudes astus Maaker välja kohaliku rahva õiguste ja huvide eest, mis viis teda konflikti saksa ja Villem Maaker sattus viieks kuuks vanglasse.
Boone'i maakond (Missouri)
Rahvastik
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Villem Maaker
1944. aastal põgenes Rootsi, kus töötas Norrköpingis tekstiiltöölisena. Paguluses koondas ta kokku Rootsi põgenenud endised poliitilised erakonnakaaslased ning oli kauaaegne oma erakonna keskjuhatuse abiesimees ja Rootsi koondise esimees. Villem Maaker oli tegev Stockholmis Eesti Komitees. Eesti Rahvusfondis ja Eesti Rahvusnõukogus parlamendiliikmete rühmas.
Ta suri 29. oktoobril 1966 Norrköpingis ning maeti 12. novembril 1966 Norrköpingi Põhjakalmistule.
Darevskia armeniaca
Darevskia armeniaca on sisaliku liik.
Levila
Armeenias leidub seda liiki Širaki, Aragatsotni, Kotajkhi, Gegharkhunikhi, Lori ja Tavuši maakonnas.
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Darevskia armeniaca seisuga 18.12.2013.
La nave di Teseo
La nave di Teseo on Itaalia kirjastus.
Selle kirjastuse rajas Umberto Eco koos mõnede kirjanikest kaaslastega aastal 2015, reaktsioonina sellele, kui Silvio Berlusconi ostis ära kirjastuse Rizzoli (millega koos ka kirjastused Bompiani, Fabbri ja Marsilio). Eco oli avaldanud oma raamatuid Bompiani kaudu, ent ta ei tahtnud seda jätkata Berlusconi heaks.
Kirjastuse nimega tehakse viide Theseuse laeva paradoksile, mis küsib, kas vahetades tükikaupa kõik laeva osad, laev ikka seesama on.
Bičinūai kihistu
Bičinūai kihistu (inglise Bičinūai Formation) on ordoviitsiumi ajastu Kunda lademe kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Jevlampijus Laškovas aastal 1976.
Kihistu stratotüüp on Obeliai vallas asuv Butkūnai 241 puurauk. Kihistu ise on nime saanud puuraugu lähistel asuva Bičinūai küla järgi (tegelik nimekuju Bučiūnai).
Kang Joon-ho
Kang sai kukk-kaalus (kuni 54 kg) 1952. aasta Helsingi olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale John McNally'le (Iirimaa) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja.
Epu-Kakerdi turbamaardla
Epu-Kakerdi turbamaardla on üleriigilise tähtsusega turbamaardla, mis jääb Harju, Järva ja Rapla maakonna territooriumile. Maardla pindala on umbes 25 000 ha. Maardla territooriumile jääb 9 sood.
Endla turbamaardla
Endla turbamaardla on üleriigilise tähtsusega turbamaardla, mis jääb mitme maakonna territooriumile: Järva maakonnas (Järva vallas), Jõgeva maakonnas (Jõgeva ja Põltsamaa vallas) ja Lääne-Viru maakonnas (Väike-Maarja vallas). Maardla pindala on 18 075 ha.
Tootsa kihi moodustab nii hästilagunenud kui ka vähelagunenud turbast.
Maardla hästilagunenud turvast saab kasutada nt kütteks, vähelagunenud turvast nt aiandusturbaks.
Idina Menzel
pisi|Idina Menzel (2008) Idina Menzel [id'iina menz'el] (sünninimi Idina Kim Mentzel; sündinud 30. mail 1971 New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide näitleja, laulja ning laulukirjutaja.
Menzel sai tuntuks Maureen Johnsoni rolliga Broadway muusikalis "Rent"; sama rolli mängis ta ka 2005. aastal valminud filmiversioonis. 2004. aastal võitis ta Tony parima muusikalinäitlejanna auhinna Elphaba rolli eest Broadway muusikalis "Wicked".
Menzel on tuntud ka Shelby Corcorani rolliga Fox Broadcasting Company teleseriaalis "Glee".
2013. aastal luges ta Elsa tegelaskuju teksti Disney animafilmis "Frozen" ("Lumekuninganna ja igavene talv").
Rally Estonia
pisi|Rally Estonia 2014 Rally Estonia on Lõuna-Eestis toimuv autorallivõistlus. Tegu on suurima Baltimaades korraldatava rallivõistlusega. Ralli toimub Lõuna-Eesti kruusateedel, võistluskeskus on Tartus (varem on olnud Otepääl). 2020. aastal on kavas Rally Estonia WRC-sarja etapp.
Esimene Rally Estonia toimus 2010. aastal ning on sest peale toimunud igal aastal, välja arvatud 2017. aastal. Aastatel 2014–2016 oli ralli Euroopa autoralli meistrivõistluste etapp, 2019. aastal oli Rally Estonia Autoralli maailmameistrivõistluste (WRC) ametlik promotsiooniralli.
2020. aastal liitus Rally Estonia WRC-sarjaga, millega jätkati koroonapandeemia tõttu katkenud rallihooaega. Eestist sai 33. riik, kes on võõrustanud ralli MM-etappi, sealhulgas olles esimene Baltimaades.
Deutschnofen
thumb| thumb|Deutschnofeni valla paiknemine Lõuna-Tiroolis
Deutschnofen (itaalia: Nova Ponente) on vald (comune) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 30 km Bolzanost kagus.
2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 3898 inimest.
Geograafia
Valla pindala on 112,0 km².
Deutschnofen külgneb järgmiste valdadega: Aldein, Bolzano, Bronzolo, Karneid, Laives, Welschnofen ning Predazzo, Tesero ja Varena Trento provintsis.
Deutschnofenis on ka külad Rauth (Novale) ja Obereggen. Seal on kirik ning mitu kohvikut ja hotelli.
A22 kiirtee asub 15 km külast. Deutschnofenil on 7 km piiri Trento provintsiga.
Frazioni
Deutschnofeni vallas on frazioni (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Petersberg (itaalia: Monte San Pietro) ja Sankt Nikolaus/Eggen (itaalia: San Nicolò d'Ega).
Obereggen
Obereggen on väike turismiküla Deutschnofeni vallas. Asukohaga Latemari jalamil, elab Obereggenis 900 asukat. Teine lähedane mägi on Schmieder (Zapfi asunduses).
Külas on vähemalt kolm hotelli ning Latemari pool mägiratta- ja jalgteede võrk. Samuti on arvukalt köisteid ja suusatõstukeid.
Sankt Florian
Väga maaeluline asundus Sankt Florian (itaalia: San Floriano) asub Zapfi asunduse ja Obereggeni keskuse vahel. Seal ei ole hotelle või kauplusi, kuid asunduses on külalistemaju, kabel (pühale Florianusele, see on ainus kabel Obereggenis) ja üksainus sillutatud tee (sillutamata teid on rohkem).
A Theory of Semiotics
"A Theory of Semiotics" ("Semiootika teooria") on Umberto Eco raamat, mis ilmus inglise keeles aastal 1976 kirjastuses Indiana University Press.
Raamatu aluseks olid Eco itaalia keeles kirjutatud raamatud – 1968. aastal ilmunud "La struttura assente: Introduzione alla ricerca semio­logica" ("Puuduv struktuur") ja 1975. aastal ilmunud "Trattato di semiotica generale" (mõlemad ilmunud Milanos kirjastuselt Bompiani).
Raamat "A Theory of Semiotics" on üks semiootika teooria alusteoseid.
0.1. Semiootikateooria konstruktsioon
Raamatu eesmärk on uurida, kas on teoreetiselt võimalik ühtne lähenemine kõigile tähistamise ja kommunikatsiooni nähtustele ja mis oleks selle sotsiaalne funktsioon. See oleks üldine semiootikateooria, mis seletaks märgifunktsiooni iga juhtumit ühe või mitme koodiga omavahel korreleeritud elementide süsteemide kaudu. Üldsemiootika konstruktsioonis oleks koodide teooria ja märgitootmise teooria. Viimane võtaks arvesse tavalist keelte kasutamist, koodide evolutsiooni, esteetilist kommunikatsiooni, interaktiivse suhtluskäitumise eri tüüpe, märkide kasutamist maailma asjade ja seisundite mainimiseks jne.
Et raamat teeb selleks alles eeltööd, siis esimesed peatükid olenevad tahes-tahtmata uurimise seisust, mistõttu seal on asju, mis tulevikus jäetakse kõrvale. Tuleb arvestada märgimõistet ja märgitüpoloogia probleemi, et jõuda märgifunktsiooni rangema definitsiooni ja märgitootmise viiside tüpoloogiani. Esimene peatükk püüab eristada märke mittemärkidest ja tõlkida märgi mõiste paindlikumaks märgifunktsiooni mõisteks, mida saab selgitada kooditeooria raames. Tähistamise semiootikast tuleb kooditeooria, märgitootmise semiootikast märgitootmise teooria. See eristus ei vasta langue 'i ja parole 'i, keelepädevuse ja keelekasutuse, süntaktika (ja semantika) ja pragmaatika eristusele. Raamat püüab need eristused ületada ning visandada kooditeooria, mis arvestab isegi diskursusepädevuse, tekstimoodustuse ning kontekstuaalse ja situatsioonilise ühestamise reegleid, pakkudes semantika, mis lahendab paljud nn pragmaatika probleemid.
Ott Kasuri
Ott Kasuri (sündinud 1. detsembril 1955 Tallinnas) on eesti munitsipaalpoliitik ja haridustegelane. Eesti Linnade ja Valdade Liidu arendusjuht.
Ta lõpetas aastal 1979 Tallinna Pedagoogilise Instituudi matemaatika-füüsika õpetajana.
Aastatel 1979–1986 oli ta Padise õhtukeskkooli õpetaja ja direktor, 1986–1996 Tabasalu Ühisgümnaasiumi direktor ja õpetaja. Harku vallavolikogu liige aastast 1989, osutunud valituks 9 korral KOV valimistel. 1993–1996 Harku vallavolikogu esimees. 1996–2007 Harku Vallavalitsuse liige, abivallavanem, vallavanem. Euroopa Kohalike- ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongressi Eesti delegatsiooni liige 2016-2021, asendusliige 2005–2009 ja 2021–2026. OÜ Strantum juhatuse esimees 2002–2005, nõukogu liige ning 2017–2021 OÜ Strantum nõukogu liige, esimees. Eesti Maaomavalitsuste Liidu tegevdirektor 2008–2018. MTÜ Tabasalu Looduspark asutajaliige, Tabasalu Lions Club asutajaliige ning Harjumaa Omavalitsuste Liidu juhatuse liige 2005–2007 ning HOL haridus- ja kultuurikomisjoni esimees, liige 2005–2021. Kultuurkapitali Harjumaa ekspertgrupi liige 2010–2014. Eesti Reformierakonna liige 1997 aastast.
Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 4 (Harju- (v.a Tallinn) ja Raplamaa) 146 häält ning ei osutunud valituks.
AWK
AWK on Bell Labsis 1977 loodud programmeerimiskeel tekstitöötluseks. AWK-s võetakse sisendandmed kas tekstifailist või standardsisendist.
Ott Kasuri
Abielus, tütre isa. Huvid: kunst, muusika, teater, film, ujumine, kepikõnd, jalgrattasõit.
AWK
Keele nimi "AWK" on tuletatud keele autorite perekonnanimedest Alfred Aho, Peter Weinberger ja Brian Kernighan, kuid tavaliselt seda ei hääldata nagu tähtede järjendit (A-W-K), vaid pigem [ook] nagu alk, mis on inglise keeles auk. Alk on ka AWK vapilind, näiteks raamatu "The AWK Programming Language" kaanel – sellele raamatule viidatakse tihti, kasutades lühendit TAPL). Väiketähtedes kirjutatuna viitab <tt>awk</tt> UNIXis või Plan 9-s kirjutatud programmile, mis käitab teisi AWKis kirjutatud programme. AWKis kirjutatud arvutiprogrammi käivitamiseks UNIXi käsurealt tuleb AWK-programmi nime ette kirjutada käsk <tt>awk</tt>).
"AWK on tekstifailide töötlemise keel. Faili käsitletakse kirjete jadana ja vaikimisi on iga rida eraldi kirje. Iga rida jagatakse omakorda väljadeks, mis tähendab, et rea esimene sõna on esimene väli, rea teine sõna teine väli ja nii edasi. AWKi programm koosneb muster-käsklausetest. AWKi programm loeb sisendit reakaupa. Sisse loetud rida võrreldakse programmis iga mustriga ja iga sobiva mustri korral täidetakse mustrile järgnev käsk." – Alfred Aho
AWK on näide programmeerimiskeelest, mis kasutab laialdaselt sõne andmetüüpi ja regulaaravaldisi. Algse AWKi võimsus, lakoonilisus ja piirangud inspireerisid Larry Walli kirjutama Perli. Samas defineeriti AWKi võimsamad variandid POSIX AWK ja gawk (GNU AWK). Kuigi AWK ja sed projekteeriti algselt üherealiste programmide loomiseks, kirjutati isegi Bell Labsis suuri ja hästi struktureeritud AWKi programme.
AWKi programmide struktuur
AWKi programm on muster-tegevus-paaride seeria, mis on kirjutatud kujul kus muster on tavaliselt avaldis ja tegevus on käskude jada.
Iga sisendirida võrreldakse kõikide mustritega järgemööda ja tegevus täidetakse iga mustri kohta, mille avaldis on tõene.
Nii mustri kui ka tegevuse võib ära jätta. Mustri puudumisel sobib iga sisendrida. Vaikimisi tegevus on sisendirea väljastamine standardväljundisse.
Lisaks lihtsale AWKi avaldisele võib muster olla ka BEGIN või END, mille tulemusel täidetakse tegevus vastavalt kas enne või pärast sisendist kõikide ridade lugemist, või muster1, muster2, mis võtab terve hulga sisendridasid alates reast, mis sobitub muster1ga, kuni reani, mis sobitub muster2ga, enne kui võrdleb järjekordset sisendirida muster1ga.
AWKi käsud
AWKi käsud on laused, mis tohivad eelnevates näidetes olla tegevuse asemel. AWKi käskudeks on funktsioonide väljakutsed, muutujate väärtustamine, arvutused ja eelnevate kombinatsioonid. AWKi on sisse ehitatud mitme funktsiooni tugi ja AWKi eri versioonid pakuvad neile rikkalikku lisa.
Lihtsuse huvides on järgmistes näidetes ära jäetud looksulud.
print-käsk
print-käsku kasutatakse teksti väljastamiseks. Väljastatav tekst on määratletud eeldefineeritud stringiga, mille nimetus on ORS (output record separator – väljundkirje eraldaja) ja vaikeväärtuseks reavahetus. print-käsu lihtsaim vorm on:
See kuvab käesoleva rea. AWKis on read jagatud väljadeks ja neid saab eraldi kuvada. kuvab käsiloleva rea esimese välja. kuvab käsiloleva rea esimese ja kolmanda välja, mis on omavahel eraldatud väljundvälja eraldajaga (OFS – output field separator), mille vaikeväärtuseks on üks tühik.
Kuigi need väljad ($X) sarnanevad muutujatele (dollarimärk "$" viitab Perlis muutujale), märgivad nad tegelikult välju käesolevas reas. Erijuht $0 viitab tervele reale. Käsud "<tt>print</tt>" ja "<tt>print $0</tt>" on võrdväärsed.
print-käsku võib kasutada ka arvutuste ja funktsioonide tulemuste kuvamiseks:
Väljundi saab suunata faili: või UNIXi "toru" kasutades:
Standardmuutujad
AWKi sisseehitatud ehk standardsete muutujate hulka kuuluvad väljamuutujad $1, $2, $3 ja nii edasi ($0 tähistab tervet rida). Nad tagastavad välja väärtuse või väljal oleva teksti käesolevast reast.
On veel teisigi standardmuutujaid:
Muutujad ja süntaks
Muutujanimed võivad sisaldada kõiki ladina suur- ja väiketähti, numbreid ja allkriipsu, kuid muutujanimena ei tohi kasutada AWKi võtmesõnu.
Tehtemärgid +, -, * ja / tähistavad vastavalt liitmist, lahutamist, korrutamist ja jagamist. Sõnede liitmiseks (sidurdamiseks) tuleb kaks muutujat või sõnekonstanti teineteise järele kirjutada. Sõnekonstantide vahelt tohib tühiku ära jätta, kuid kahe muutuja liitmisel tuleb nende vahele kindlasti tühik kirjutada. Sõnekonstante eraldatakse ja tähistatakse jutumärkidega.
Programmilausete lõppu ei pea panema semikoolonit.
Kommentaare võib programmi lisada, kasutades #-märki rea alguses.
Kasutaja defineeritud funktsioonid
Funktsioone defineeritakse nagu C-keeles. Funktsiooni definitsioon koosneb võtmesõnast <tt>function</tt>, funktsiooni nimest, argumentide nimedest ja funktsiooni kehast ehk sisust. Järgneb funktsiooni näide.
function lisa_kolm (number) { return number +3 }
Selle funktsiooni väljakutsumiseks sobib käsk mis väljastab 39.
Funktsioonides saavad olla kohalikud muutujad. Nende nimed lisatakse parameetrite loendi lõppu, kuid neid ei ole tarvis funktsiooni väljakutsumisel väärtustada. Tavaks on lisada argumentide loendisse enne kohalikke muutujaid rohkem tühikuid, et märkida kohta, kus argumendid lõpevad ja kohalikud muutujad algavad.
Funktsiooni definitsioonis võivad olla liigsed tühikud funktsiooni nime ja algussulu vahel, kuid funktsiooni väljakutses ei tohi liigseid tühikuid olla.
Hello world
Programm "Tere, maailm!" kirjutatakse AWK-s nii:
Siin ei ole vaja ilmset <tt>exit</tt>-käsku, kuna ainus muster on <tt>BEGIN</tt>, ühtegi käsurea argumenti ei töödelda.
80 sümbolist pikemate ridade väljastamine
Järgmist käsku kasutatakse 80 sümbolist pikemate ridade väljastamiseks. Vaikimisi väljastatakse käesolev rida.
Sisendist loetud sõnade arvu väljastamine
Loendada sisendist tulevaid sõnu ning väljastada ridade, sõnade ja sümbolite arv (nagu "wc" ehk "word count" käsk UNIXis):
{    w += NF     c += length + 1 } END { print NR, w, c }
Kuna programmi esimeses reas pole antud mustrit, siis vaikimisi sobib iga sisendrida ja järgmised käsud täidetakse kõikidel ridadel.
<tt>w += NF</tt> on lühendatud variant ja tähendab sama mis <tt>w = w + NF</tt>.
Viimaste sõnade liitmine
{ s += $NF } END { print s + 0 }
s-i suurendatakse NF-i võrra, mis on sisendirea viimase sõna (välja) järjekorranumber selles reas. Näiteks $4 tähistab 4. välja väärtust, siis $NF tähistab viimast välja olenemata sellest, mitu välja reas on (võib olla nii rohkem kui vähem kui eelnevates/järgnevates ridades). Dollarimärk $ on unaarne tehtemärk kõrgeima prioriteediga. Kui sisendreas pole ühtegi välja, siis NF väärtus on 0 ning $0, mis tähistab tervet rida, on tühi ja selle väärtus on samuti 0.
Pärast kogu sisendi lugemist sobitub END-muster ja seejärel väljastatakse s. Kuid sisendis ei pruukinud olla ühtegi rida, mis tähendab, et s ei väärtustunud ja seega s väärtus on tühi sõne. Nulli liitmine muutuja väärtusele on AWKi eripära sõne numbriliseks muutmiseks. Tühja sõne ja muutujate liitmist kasutatakse numbrilise väärtuse sõneks muutmiseks, näiteks s "". Sõnede liitmiseks pole operaatorit vaja, nad asetatakse lihtsalt järjest. Nulli liitmise tõttu väljastab programm 0, vastasel juhul oleks väljastatud tühi rida.
Sõnade sageduste arvutamine
Sõnade sageduste leidmiseks kasutatakse assotsiatiivseid liste:
BEGIN { FS="[^a-zA-Z]+" } {      for (i=1; i<=NF; i++) words[tolower($i)]++ } END { for (i in words) print i, words[i] }
BEGIN-plokk seab väljaeraldajaks suvalise sümbolijada, mis ei sisalda tähti. Sealjuures võivad eraldajad olla regulaaravaldised. Pärast seda järgneb tegevus, mille käigus vaadatakse läbi iga sisendrida. Iga sisendrea sõna sagedust suurendatakse 1 võrra. Enne seda muudetakse iga sõna väiketähtedest koosnevaks, et sama sõna ei loetaks erinevaks olenevalt suurtähtede esinemisest sõnas. Lõpuks väljastatakse END-plokis sõnad koos vastavate esinemissagedustega. Rida loob tsükli, mis käib läbi sõnade loendi, muutes i–d igaks loendi alaindeksiks, mis tähendab, et sõnade loendi pikkust pole vaja teada. See erineb enamikust keeltest, kus tsükkel käib läbi iga väärtuse etteantud loendis.
Käsurealt mustri sobitamine
Seda programmi võib esitada mitut moodi. Esimene kasutab Bourne'i shelli, et luua kestaskript, mis teeb kõik ära. See on neist meetodeist lühim:
<tt>$pattern</tt> muster ei ole AWK käsus jutumärkidega kaitstud. Muster kontrollib tavalisel viisil, kas terve rida (<tt>$0</tt>) sobitub. <tt>FILENAME</tt> sisaldab käesoleva faili nime. Kaks järjestikku asuvat sõnet liidetakse automaatselt. AWKis puudub selleks spetsiaalne tehe. <tt>$0</tt> viitab algsele muutmata sisendreale.
Sama asja kirjutamiseks on teisigi mooduseid. Järgnev kestaskript pöördub keskkonna poole otse awk'ist:
See on kestaskript, mis kasutab käsku <tt>ENVIRON</tt> – järjend, mis lisandus uuemas awki versioonis. <tt>ENVIRON</tt> alaindeks on keskkonnamuutuja nimi. Tulemuseks on muutuja väärtus. See on nagu getenv funktsioon standardteekides ja POSIXis. Kestaskript loob keskkonnamuutuja <tt>pattern</tt>, mis sisaldab esimest parameetrit, siis kaotab selle parameetri ja laseb awkil otsida mustrit igast failist.
<tt>~</tt> võrdleb oma vasakut operandi parema operandiga (<tt>!~</tt> on selle pöördtehe). Pane tähele, et regulaaravaldis on lihtsalt sõne ja seda saab hoida muutujas.
Järgmine variant kasutab käsureal muutuja väärtustamist, milles awki parameetrit võib näha muutuja väärtustamisena:
Viimane variant on kirjutatud puhtalt AWKis ilma kestaskriptide abita ja ilma vajaduseta teada palju AWKi skriptide teostusest (nagu on vaja teada käsurealt muutuja väärtustamise näite korral), kuid see on eeltoodutest pikem:
BEGIN { muster = ARGV[1] for (i = 1; i < ARGC; i++) # eemalda esimene argument ARGV[i] = ARGV[i + 1] ARGC-- if (ARGC == 1) { # muster oli ainus argument, seega tuleb sisendit lugeda standardsisendist ARGC = 2 ARGV[1] = "-" } } $0 ~ muster { print FILENAME ":" $0 }
<tt>BEGIN</tt> on lisaks esimese argumendi eraldamisele vajalik ka selleks, et takistada programmil seda failinimena tõlgendada, kui <tt>BEGIN</tt>-plokk lõpeb. Parameetrite arv <tt>ARGC</tt> on alati ≥1, sest <tt>ARGV[0]</tt> on see käsk, mis käivitas selle skripti – enamasti sõne <tt>"awk"</tt>. Sealjuures <tt>ARGV[ARGC]</tt> on tühisõne <tt>""</tt>. <tt>#</tt> algatab kommentaari, mis ulatub kuni rea lõpuni.
<tt>if</tt>-plokis awk kontrollib, kas on vaja lugeda standardsisendist enne käskude täitmist. See tähendab, et töötab üksnes sellepärast, et fakti, et failinimed puuduvad, kontrollitakse ainult enne <tt>prog</tt> käivitamist. Kui seada otseselt <tt>ARGC</tt> väärtuseks 1, mis näitab, et argumente ei ole, siis awk lõpetab töö, sest talle tundub, et sisendfaile pole. Sellepärast tuleb otseselt öelda, et on vaja lugeda standardsisendist, erilise failinimega <tt>-</tt>.
Seesmised AWK skriptid
Nagu mitmes teises programmeerimiskeeles, saab ka AWK-s konstrueerida seesmisi skripte nn "shebang" (UNIXi) süntaksi abil.
Näiteks UNIXi käsu <tt>hello.awk</tt>, mis väljastab sõne "Tere, maailm!", võib tekitada, luues faili nimega <tt>hello.awk</tt>, mis sisaldab järgmisi ridu: BEGIN { print "Tere, maailm!" }
<tt>-f</tt> ütleb awkile, et järgnev argument on fail, millest tuleb lugeda AWK programm.
AWK versioonid ja realisatsioonid
AWK kirjutati levitati algselt UNIXi 7. versiooniga. 1985 hakkasid autorid keelt laiendama, põhiliselt kasutaja defineeritud funktsioonide lisamisega. AWK-d kirjeldatakse raamatus "The AWK Programming Language", mis avaldati 1988. Selle keele realisatsioonid olid kättesaadavad alates UNIXi System V-st. Et vältida arusaamatusi mitteühilduva vanema versiooniga, teatakse seda versiooni nime all "uus awk" ehk nawk. See realisatsioon oli kättesaadav vabavaraliselt alates 1996 ja seda haldab veel ikka Brian Kernighan.
Vanemad versioonid UNIXist (nagu näiteks UNIX/32V), koosseisus oli <tt>awkcc</tt>, mis teisendasid AWKi C-sse. Kernighan kirjutas programmi, millega sai teisendada AWKi C++-sse, kuid selle seisukord ei ole teada.
BWK awk viitab Brian Kernighani versioonile. Seda on nimetatud ainsaks tõeliseks AWKiks (One True AWK), sest seda mõistet seostatakse raamatuga, mis algselt kirjeldas AWKi, ja ka fakti pärast, et Kernighan oli üks AWKi loojatest. FreeBSD viitab kõnealusele versioonile sama nimega (one-true-awk . Selles versioonis on ka võimalusi, mida raamatus pole kirjeldatud, näiteks <tt>tolower</tt> ja <tt>ENVIRON</tt>, mis on eelnevalt selgitatud. Lisateavet vaata failist FIXES allikate loetelus. BWK awki kasutavad näiteks FreeBSD, NetBSD ja MacOS X.
gawk (GNU awk) on järjekordne tasuta tarkvara realisatsioon. See võimaldab kasutajal funktsionaalsust laiendada kasutaja kirjutatud teekide abil. See kirjutati enne, kui algne realisatsioon vabalt kättesaadavaks sai ja on siiani laialdaselt kasutusel. Mitmel Linuxil on uusim gawki versioon ja seda tunnustatakse awki de facto realisatsioonina Linuxi maailmas. gawki versioon 3.0 oli awki nime all FreeBSDs enne versiooni 5.0. Järgnenud FreeBSD versioonid kasutasid BWK awki, et vältida GNU GPLi.
mawk on väga kiire AWKi realisatsioon, mille autor on Mike Brennan. See põhineb baitkoodi interprataatoril.
awka, mille algusosa on kirjutatud programmile mawk, on veel üks translaator, mis teisendab AWKi skripte C-sse. Pärast kompileerimist (autori libawk.a lisamist) saadud käivitatavad failid on oluliselt kiiremad ja autori testide põhjal võrreldavad AWKi teiste versioonide, Perli ja Tcliga. Väikesed skriptid teisenevad programmideks suurusega 160–170 kB.
Jawk on SourceForge'i projekt AWKi realiseerimiseks Javas. Keelele on lisatud laiendused, et tagada AWKi skriptidest juurdepääs Java võimalustele (näiteks Java lõimed, Collections jne).
xgawk on SourceForge'i projekt, mis põhineb gawkil. See laiendab gawki dünaamiliselt laetavate teekidega.
QSEAWK on sisene AWKi interpretaatori realisatsioon, mis sisaldub QSE teegis, mis omakorda tagab API C ja C++ jaoks.
BusyBox sisaldab hõredalt dokumenteeritud AWKi realisatsiooni, mis paistab olevat täielik, autoriks Dmitri Zahharov. See on väga väike realisatsioon, mis sobib sisestele süsteemidele.
Vahhitovi rajoon (Kaasan)
Vahhitovi rajoon (tatari keeles Вахитов районы, vene keeles Вахитовский район) on haldusüksus (rajoon) Venemaal Tatarstani pealinnas Kaasanis. Vahhitovi rajoon hõlmab Kaasani ajaloolise kesklinna.
Vahhitovi rajoon on moodustatud 1973. aastal. Praeguses piirides on alates 1995. aastast. Vahhitovi rajoon on kõige väiksema pindalaga ja elanike arvuga Kaasani rajoon.
Enamus Kaasani vaatamisväärsusi asub Vahhitovi rajoonis.
Eesti põlevkivitööstus
pisi|Põhja-Eesti kukersiit [[Fail:Oil shale - from research to reality 04. Enefit280 plant - On the platform, view to the retort.jpg|pisi|360° vaade Enefit280 tehasele, mis töötleb 280 tonni põlevkivi tunnis]] Eesti põlevkivitööstus on üks Eesti mõjukamatest tööstusharudest, mis on tähtis nii riigi energeetika põhivarustajana kui ka otsese ja kaudse tööandjana (eelkõige Virumaal). Põlevkivi kasutatakse Eestis eelkõige elektritootmiseks, kuid sellest valmistatakse ka põlevkiviõli ning keemiatooteid. Põlevkivitööstus annab umbes 4% Eesti sisemajanduse kogutoodangust. Kuna Kirde-Eestis paiknev Eesti põlevkivimaardla on üks suuremaid ja enim kasutatud põlevkivimaardlaid kogu maailmas, on Eesti põlevkivitööstus üks maailma arenenumaid ning siinseid põlevkivitehnoloogiaid on püütud ka eksportida.
Põlevkivi on Eesti strateegiline energiaressurss. Eestis leidub kaht liiki põlevkivi, mis mõlemad on Ordoviitsiumist pärinevad settekivimid. Suuremas mahus leidub graptoliitargilliiti, kuid orgaanilise aine väikese sisalduse tõttu ei kasutata seda tööstuslikult. Seevastu on kukersiiti Eestis kaevandatud juba sadakond aastat ning selle varusid hinnatakse jätkuvat veel 25–30 aastaks. 2012. aasta lõpus ulatus Eesti kukersiidivaru 4,8 miljardi tonnini, millest kuni 650 miljonit tonni peeti kättesaadavaks. Eesti kukersiidimaardla moodustab 1,1% maailma põlevkivivarudest.
2012. aastal töötas Eesti põlevkivitööstuses 6500 inimest ehk umbes 1% kogu tööjõust. Eestis asub kaks maailma suurimat põlevkivielektrijaama. Kohaliku põlevkivitööstuse suurimate ettevõtete seas on AS Enefit Kaevandused (2009. aastani Eesti Põlevkivi) – Eesti Energia tütarettevõte, mis haldab Estonia kaevandust ja Narva karjääri ning tegeleb põlevkivi raudteeveoga – ja VKG Kaevandused OÜ, Eesti Energia, mis toodab põlevkivist elektrit (eelkõige Narva elektrijaamades), ning põlevkivi keemiatööstuses kasutavad Viru Keemia Grupi firmad ja Eesti Energia Õlitööstus.
2012. aastal kasutati elektritootmises 70% kaevandatud põlevkivist, mis andis umbes 85% Eesti elektritoodangust. Pürolüüsi teel valmistatava põlevkiviõli tootmismahult oli Eesti maailmas teisel kohal Hiina RV järel. Põlevkivi ja sellest valmistatud tooteid kasutatakse ka kohalikus küttes ning toormaterjalina tsemenditööstuses.
Ajalugu
18.–19. sajandil uurisid Eesti põlevkivi mitmed teadlased ning seda kasutati madala kütteväärtusega kütusena. 1838. aasta algul avastati Kohala mõisa maadel Vanamõisa külas kaevu kaevamisel „põlevat kivimit“. Peterburi Teaduste Akadeemia mäeinsenerid analüüsisid laboris põlevkivi ja leidsid, et kuumutades annab see protsentuaalselt rohkem põletusgaasi kui kivisüsi. Põlevkivi tundus sobivat ka kütteaineks ning õli saamiseks.
Põlevkivitööstus Eestis
1928–1929 ehitas Eestimaa Õlikonsortsium Rootsi kapitali abiga Türsamäele põlevkiviutmise tehase, rajati ka elektrijaam ja sadamasild. 1936. aastal pandi Sillamäel taas käima Sillamäe õlivabrik, mis valmistas päevas umbes 60 tonni õli ja millest omakorda saadi 20 tonni kõrgekvaliteedilist bensiini (oktaaniarvuga 72). Algul saadi põlevkivi AS-i Küttejõud Kohtla kaevandusest, alates 1936. aasta juunist hakati saama oma Viivikonna karjäärist. Õlivabrik asus Sillamäe-Türsamäe kõrgel merekaldal, õlivabrik sai omale tooraine Viivikonna karjäärist ja tooraine töi vabrikusse  kitsarööpmeline raudtee kogupikkuses 8,5 km-it. Toodang, põlevkiviõli, läks peamiselt Saksamaale ja ka Rootsi.
Aastatel 1918–1940 tegutsesid piirkonnas põlevkivitööstuses: A/S "Esimene Eesti Põlevkivitööstus", A/Ü "Eesti Kiviõli", Eestimaa Õlikonsortsium, The New Consolidated Gold Fields Ltd.
Saksa okupatsiooni alguses 1941. aastal võttis põlevkivitööstuse üle väegrupi Nord tagalateenistus, kes demineeris ja kustutas põlengud tööstuses ning alustas taastamistöid. 1941. aasta oktoobris moodustati põlevkivitööstuse haldamiseks "Baltische Öl" GmbH, mille juhtkond asus Tallinnas ja mis oli Saksa "Continental Oil Corporation" osakonnaks. Baltische Öl Gmbh juhiks Tallinnas oli Claus von Kursell, kes oli olnud alates 1930 aastast IG Farbenindustrie esindaja Eestis. Baltische Öl GmbH peakontor ja 7 osakonda asus Tallinnas, tehnikaosakond asus aga Kiviõlis.
Põlevkivitööstuses moodustati 5 vabrikut, kuhu kuulusid kaevandused ja õlivabrikud:
Põlevkivitööstus Eesti NSV-s
Teise maailmasõja järel kasutati Virumaa põlevkivigaasi Leningradis ja Põhja-Eesti linnades maagaasi asendusena. NSV Liidu loodeosa kasvav nõudlus elektri järele viis suurte põlevkivielektrijaamade rajamiseni. 1944. aastal rajati Esimene Eesti Põlevkivitööstus Kohtla-Järvel. 1945. aastal alustati tollase NSV Liidu Riikliku Kaitsekomitee otsuse kohaselt uue põlevkivitöötlemise kompleksi rajamist Kohtla-Järvel loosungi "Gaasi Leningradile" all. 1945. aastal rajati Kohtla-Järve Õlivabrikud, 1949. aastal Kohtla-Järve Põlevkivitöötlemise Kombinaat. 1945. aasta asutati Kukruse ja Käva II kaevanduse baasil trust Eesti Põlevkivi, 1946. aastaks oli taastatud 6 kaevandust.
1948. aastast sai alguse põlevkivist tehtud majapidamisgaasi pumpamine Leningradi, mida toodeti Kohtla-Järve gaasivabrikutes, hiljem suunati gaasijuhe ka Tallinna ja teistesse Põhja-Eesti linnadesse.
1959. aastal avati Balti Soojuselektrijaam ja 1970. aastal Eesti Soojuselektrijaam, misjärel läks 80% põlevkivist elektrienergia tootmiseks.
Põlevkivi kaevandamine jõudis tippmahuni 1980. aastal. Seejärel vähenes vajadus põlevkivielektri järele, kuna Venemaal käivitati mitu tuumajaama, nende seas ka Leningradi varustav tuumaelektrijaam, mis asub Sosnovõi Boris. Nõukogude Liidu lagunemise järgsed muutused majanduses vähendasid põlevkivikaevandamise mahte veelgi. Kaevandusmahud hakkasid taas tõusma alles pärast kahe aastakümne pikkust langust, 21. sajandi alguses.
Eesti iseseisvuse taastamise järel, 8. aprillil 1996 võttis EV Valitsus vastu korralduse, mille alusel kujundati senine riigiettevõte Eesti Põlevkivi ümber aktsiaseltsiks Eesti Põlevkivi.
1997. aastal moodustati aktsiaseltsi Eesti Põlevkivi 14 tütarettevõtet, kellele Eesti Põlevkivi loovutas oma varad: AS Ahtme Kaevandus, AS Aidu Karjäär, AS Eesti Põlevkivi Ehitus, AS Estonia Kaevandus, AS Kohtla Kaevandus, AS Mäetehnika, AS Narva Karjäär, AS Põlevkivi Kaubandus, AS Põlevkivi Raudtee, AS Sirgala Karjäär, AS Sompa Kaevandus, AS Tammiku Kaevandus, AS Toila Sanatoorium ja AS Viru Kaevandus.
Keskkonnamõju
Põlevkivitööstusel on Eestis jätkuvalt suur keskkonnamõju. 2012. aastal tuli põlevkivitootmisest umbes 70% Eesti tava- ja 82% ohtlikest jäätmetest ning üle 70% kasvuhoonegaasidest. Põlevkivikaevandamine langetab põhjavee taset, muudab looduslikku veeringlust ja halvendab vee kvaliteeti. Kaevandustest välja pumbatud ja elektrijaamades kasutatud vesi moodustab enam kui 90% kogu Eesti veetarbimisest. Põlevkivijäätmete nõrgvesi reostab pinnast ja põhjavett. Endised ja praegused põlevkivikaevandused katavad umbes 8,5% Eesti pindalast.
Avilys
Avilys on järv Leedus Zarasai rajoonis. Järv asub Zarasaist 8 kilomeetrit läänes. Avilys kuulub Daugava vesikonda. Järve kaldad on enamasti madalad ja soostunud (põhjakaldal asub 8 ha suurune Imbradase soo), kohati ka künklikud ja metsased.
Avilys asub merepinnast 154 meetri kõrgusel jää kujundatud moreenmaastikul. Ka järve põhja katab moreen ja põhi on künklikule moreenmaastikule omaselt ebatasane. Kallaste ääres katab järve põhja liiv ja kruus.
Kaldajoon on looklev, selle pikkus on saartega koos 75 kilomeetrit, ilma saarteta aga 43,81 kilomeetrit. Pindala on koos saartega 2,683 km² (ilma saarteta aga 12,372 km²). Järves on kokku 31 saart. Samanė pindala on 5,16 ha, Vilkinė pindala 2,18 ha, Erelinė oma aga 2,09 ha. Ülejäänud saared on nimetud, nende pindalad on 6,62 ha, 3,76 ha, 3,12 ha, 2,19 ha, 0,68 ha, 0,6 ha, 0,48 ha, 0,48 ha, 0,38 ha, 0,38 ha, 0,36 ha, 0,34 ha, 0,34 ha, 0,29 ha, 0,28 ha, 0,26 ha, 0,24 ha, 0,16 ha, 0,12 ha, 0,08 ha, 0,05 ha; lisaks asub seal veel 6 saarekest pindaladega ligi 0,01 ha).
Veli Kudres
Veli Kudres (aastani 1939 Walfried-Johann Kidron; 8. juuni / 21. juuni 1903 Peterburi – 1. august 1967 Karlsruhe) oli eesti prosaist ja näitleja.
Avilys
Avilysist saab alguse Avilė jõgi, mida loetakse Laucesa jõe alguseks, sinna suubuvad Izita, Imbradėlė, Kiaulinis ja veel 28 oja. Kaladest elavad järves ahven, särg, roosärg, koger, turb, nurg, haug, latikas, luts, angerjas ja linask. Küladest asuvad järve kaldal Aviliai, Mozūrėliai, Jazdaičiškės, Jovydžiai, Ažuraisčiai, Rutuliškės, Maršoniškės, Ščiūriai, Kervelinė, Pdtkūnai, Brasta ja Astrava. Järve lõunakaldal asub Mukuliai mõisa hoonetekompleks.
Veli Kudres
Ta sündis Peterburis ärimehe pojana, isa oli aastast 1907 revolutsioonilise tegevuse pärast vangistatud, hiljem oli Soomes maapaos. Suviti elas perekond Tartumaal (Kirepis ja Rõngus). Ta õppis aastatel 1912–1917 Otepää progümnaasiumis, oli aastal 1919 vabatahtlikuna Vabadussõjas.
Ta töötas aastatel 1917–1918 Viljandimaal Aidu vallasekretäri abina, pärast Vabadussõda siirdus Petserimaale Mäe vallasekretäriks. Aastal 1934 vahistati ta aktiivse vapsina ja saadeti välja Otepääle, kus tegutses kindlustusseltsi EKA agendina ja harrastusnäitetrupi juhina. Aastatel 1938–1942 oli ta Vanemuise teatris näitleja. Aastatel 1943–1944 oli Petseris abimaavanem, lisaks juhendas ta samas teatriringi.
Avilys
Järve nimi tuleneb tõenäoliselt indoeuroopa algkeelest, kus *aulo-s' tähendab piklikku lohku, toru, eesliide *av aga allikat, lätet.
Veli Kudres
Aastal 1944 põgenes Saksamaale, oli aastatel 1945–1950 Geislingeni Eesti Rahvuskoondise Teatris büroojuht. Saksamaal olles tegutses ta ajakirjanikuna, lisaks asutas ta aastal 1956 Karlsruhes Eesti Kodu.
Veli Kudres suri aastal 1967 Karlsruhes.
Barre des Écrins
Barre des Écrins on mägi Prantsuse Alpides. See on kõrgeim tipp Massif des Écrinsis ja Dauphiné Alpides ning Euroopa lõunapoolseim mäetipp, mis on kõrgem kui 4000 m. See on ainus neljatuhandeline mägi Prantsusmaal, mis asub väljaspool Mont Blanci massiivi. Enne Savoia annekteerimist 1860. aastal oli see kõrgeim mägi Prantsusmaal.
thumb|left|Barre des Écrinsi lõunakülg
Barre des Écrins on Provence-Alpes-Côte d'Azuri piirkonna, sealhulgas kogu Oksitaania ja Lõuna-Alpide kõrgeim tipp. See asub Pelvoux' vallas Durance'i ja Vénéoni vahelise veelahkme lähedal. See läheb 250 m mäetipust läänes piki seljakut, mis viib mäetipu alamtippu Dôme des Écrins (4088 m). Mäe lõunakülg on kivine, samas põhjakülg on jäine, kuna sealt algab Glacier Blanc.
Mäge ümbritseb neli liustikku: loodes on Bonne Pierre glacier, kirdes Glacier Blanc, edelas Glacier du Vallon de la Pilatte ja kagus Glacier Noir. See on eraldatud Écrinsi lumekuplist (4015 m) Lory lõhega (3974 m) läänes, Barre Noirist (3751 m) Écrins lõhega (3661 m) kirdes ja Fifre'st (3699 m) Col des Avalanches kaudu (3499 m) lõunas.
Kersten Kievel
Kersten Kievel (ka Kivell, Kyvel, Kyvell) oli Liivimaa aadlimees 16. sajandil.
Barre des Écrins
Mägi koosneb migmatiseeritud gneisist, happelisest kivimist, mis koosneb kvarts-päevakivist. Ülemistel nõlvadel on ülaosa moodustava migmatiseeritud gneisi kohal amfiboolne külg. Need moodustised kattuvad suure graniidist plutooniga, mis moodustab Pelvoux' mäetipu.