cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Palėvenė mõis
Komarid
Aastal 1925 oli mõisa suuruseks 325 hektarit, aga aastal 1940, mil mõis natsionaliseeriti, oli selle suuruseks vaid 112,80 hektarit. Bogdanas muutis nime ja elas mõnda aega Ukmerges, aga aastal 1960 pages ta Poola.
pisi|left|Kuriili lehis mõisa pargis Nõukogude ajal oli mõisa omanikuks ettevõte Anykščių vynas. See valmistas seal mahla ja kalvadost, aga aastast 1985 paiknesid seal kohaliku kolhoosi remonditöökoda, Panevėžysi tehase Aurida tsehh ja Kupiškise metsamajand.
Tänapäeval on peahoone omanikuks Bogdanase lapselaps Nijolė Marija Milaknienė.
Arhitektuur
pisi|Dolomiidist sammastega küün
Mykolase algatusel rajatud peahoonet ehivad kaks uusgooti stiilis torni. Lisaks mõisa peahoonele on säilinud ka arvukad kõrvalhooned. Mõisakompleksi kuuluvad kontorihoone, meierei (hoonetest hiliseim, püstitatud aastal 1938), laut, ait, küün, vesiveski ja viinaköök. Need on ka kõik arhitektuurimälestistena kaitse all.
Park
Peahoonet ümbritsenud pargist on tänapäeval alles kaks hektarit. Inglise park rajati XIX sajandil ja algul oli selle pindala seitse hektarit. Pargis kasvab üks kahest kuriili lehisest Leedu aladel (teine kasvab Kaunase botaanikaaias). Mõisa ühendab Subačiuse ja Skverbai külaga kaseallee.
Starka
Mõisas alkoholi tootmise traditsioon on pikk. Ühe versiooni kohaselt hakati XV sajandil just nimelt seal tootma starkat. Selle versiooni kohaselt sai jook nimetuse toonekurest, joogiga tähistati aga esimese poja sündi ja ristimist.
Eduard Uspenski
pisi|Eduard Uspenski 2011. aastal pisi|Eduard Uspenski Eduard Nikolajevitš Uspenski (vene keeles Эдуард Николаевич Успенский; 22. detsember 1937 Jegorjevsk – 14. august 2018 Moskva) oli vene lastekirjanik. Tema tuntumate tegelaste hulgas on ka Eestis armastatud Onu Teodor, krokodill Gena, Potsataja ja Kübaramoor.
Uspenski õppis inseneriks, kuid pärast ülikooli lõpetamist asus ta elatist teenima hoopis animafilmide stsenaariume kirjutades. Peale lasteraamatute kirjutas ta ka näidendeid ning avaldas luulet.
Teosed
Eesti keeles ilmunud:
Tambet Tuisk
Tambet Tuisk (sündinud 23. mail 1976) on eesti näitleja.
Aastatel 1996–2000 õppis Eesti Muusikaakadeemia Kõrgemas Lavakunstikoolis Ingo Normeti juhendataval kursusel (XIX lennus).
Tema esimene töökoht oli Vanemuise teater. 2005. aastal siirdus ta teatrisse NO99.
Ta on mänginud ka filmides ja telesarjades.
Tambet Tuisk on Eesti Näitlejate Liidu liige.
Rollid teatris
1999
2002
2003
2004
2005
2006
2008
2009
2010
2011
Canzonetta
Canzonetta ([kantsoˈnetta], itaalia keeles 'lauluke' sõnast canzon) oli 16. sajandi teisel poolel Itaaliast alguse saanud kergesisuline ilmalik laul, mis oli populaarne 16. sajandi lõpul ja 17. sajandi esimeses pooles ja levis Itaaliast ka Inglismaale ja Saksamaale.
Peter Ustinov
pisi|Peter Ustinov pisi|Peter Ustinov Sir Peter Alexander Ustinov (16. aprill 1921 – 28. märts 2004 Šveits) oli vene päritolu Briti näitleja, kirjanik ja režissöör.
Canzonetta
Kirjeldus
Canzonetta on mitmesalmiline, selle tekst võib järgida samanimelist luulevormi, mis koosneb kahest vahelduvate riimidega nelikvärsist ababcdcD efefgdgD, kuid see võib ka olla lühike mõnerealine värss, mille ridu ja ridade osi korratakse muusikas mitmel viisil. Meetrum ja värsirea pikkus on standardiseerimata. Sisu on pastoraalne, ulakalt autoriteete nöökiv või erootiline. Nagu oli tavaks varasemates kergetes žanrides, nii sisaldas ka canzonetta tekst lõpetavat puänti.
Peter Ustinov
Peter Ustinov oli oma prantsuse päritolu kunstnikust ema ja vene päritolu ajakirjanikust isa ainus poeg. Õppis mainekas Westminsteri koolis, kuid ei sallinud seda ja lahkus sealt 16-aastaselt. Seejärel sai näitlejakoolitust Londoni Teatristuudios.
Canzonetta
Kirjeldus
On arvatud, et canzonetta sündis tõsise madrigali ja rustikaalse villanella elementide teadlikust ühendamisest. Muusika on tempokas ja kergemeelse karakteriga, nelja- kuni kuuehäälne ja seda iseloomustab tantsuline rütm, millesse siin-seal on lisatud lihtsaid muusikalisi imitatsioone ja helimaalingut, näiteks sõnades ardo ('põlen') või piango ('nutan'). Siiski, hilisemates 17. sajandi canzonetta ' des sisalduvad sageli juurdekirjutatud instrumentaalpartiid või on need kirjutatudki soolohäälele instrumentaalsaatega.
Peter Ustinov
Filmikarjäär
Peter Ustinovi 60-aastasse filmikarjääri mahtus kümneid rolle alates imperaator Nerost ja lõpetades Agatha Christie loodud Belgia detektiivi Hercule Poirot'ga. Ta võitis kaks kõrvalosatäitja-Oscarit rollide eest filmides "Spartacus" (1960) ja "Topkapi" (1964) ning oli veel paaril korral nomineeritute hulgas. Ustinov sai muude auhindade seas televisiooniloomingu eest mitu Emmyt ja Grammy.
Canzonetta
Ajaloost
Esimeseks canzonetta ' de autoriks loetakse Itaalia heliloojat Giovan Ferrettit, kes andis oma uue stiiliga lauludest välja seitse laulukogumikku (vanim 1567. aastast, teised kuni 1585. aastani), pealkirjades nimetades neid kas canzoni alla napolitana, napolitane või canzoni, pühendustes kasutab ta ka sõna villanelle. Viis kogumikku laule on viiehäälsed ja kaks kuuehäälsed (1573 ja 1575); mitmeid anti trükis uuesti välja ka põhja pool Alpe. Giovan Ferretti canzonetta on maalituna ühel noodilehel Jacopo Tintoretto maalil Dresdeni galeriis ("Musizierende Frauen" või "Nümfide sekstett").
Canzonetta 'sid kirjutasid veel Claudio Monteverdi, Luca Marenzio ja Adriano Banchieri, kui kõnelda tuntumatest nimedest, kuid kõige tähelepanuväärsemaks loojaks selles žanris loetakse Orazio Vecchit. Olgugi et canzonetta oli eelkõige ilmalik žanr, lõid mõned autorid neid ka vaimuliku sisuga tekstile, nagu Francesco Ratis Milanos 1657. aastal ilmunud kogumikus "Canzonette Spirituali e Morali". Inglismaal lõi ingliskeelse tekstiga canzonetta 'sid Thomas Morley ja saksakeelseid kirjutas Hans Leo Hassler Saksamaal.
Linn Ullmann
pisi|Linn Ullmann (2011) Linn Ullmann (sündinud 9. augustil 1966 Oslos) on norra kirjanik, ajakirjanik ja kirjanduskriitik.
Linn Ullmann õppis New Yorgi ülikoolis inglise kirjandust. 2006. aasta veebruari seisuga töötab ta ajalehes Aftenposten, enne seda oli ta päevalehe Dagbladet ajakirjanik.
Linn Ullmann on Norra filminäitleja Liv Ullmanni ja Rootsi režissööri Ingmar Bergmani tütar.
Ta on abielus luuletaja Niels Fredrik Dahliga.
Passakalja
Passakalja ehk passacaglia ([pasːaˈkaʎːa], itaaliakeelne vorm hispaania sõnast passacalle või pasacalle 'tänaval kõndima', mitmuses passacagli; prantsuse keeles passacaille [pasaˈkɑːj] või passecaille) on muusikažanr, milles luuakse variatsioone 3/4 taktimõõdus nelja- või kaheksataktilisele pidevalt korratavale bassimeloodiale (ostinato). Enamasti on passakalja minoorne ning pehme ja melanhoolse karakteriga. Sarnaneb chaconne ' iga ja nende kahe piiride üle veel vaieldakse.
Tants
Passakalja pärineb samanimelisest 3/4 taktimõõdus tantsust, mis tekkis 17. sajandi Hispaanias, sai seal väga populaarseks ja levis ka väljapoole Hispaaniat. Hispaania variandist täiesti erinevaks kujunes see 17. ja 18. sajandi Prantsusmaal, muutudes keerukaks virtuoossust nõudvaks lavatantsuks teatrilaval (passacaille).
Boubou Cissé
Boubou Cissé (sündinud 1974) on Mali poliitik, kes oli 23. aprillist 2019 kuni 19. augustini 2020 Mali peaminister. Ta on ka majandus- ja rahandusminister ning on olnud kaevanduste- ja tööstusminister.
Haridus
Boubou Cissé on magistrikraadiga lõpetanud Auvergne'i ülikooli ning kaitsnud doktoritöö Aix-Marseille ülikooli majandusteaduskonnas.
James Carter
James Carter on mitme inimese nimi.
Boubou Cissé
Karjäär
Cissé karjäär algas 2005. aastal Washingtonis Maailmapanga ökonomistina. 2008. aastal sai ta Maailmapanga inimarengu osakonna peaökonomistiks ja projektidirektoriks. Hiljem töötas ta Nigeris ja Nigeerias Maailmapanga esindajana.
Kui peaminister Soumeylou Boubèye Maïga 2019. aastal koos oma valitsusega tagasi astus, määrati Cissé tema järeltulijaks. Enne seda oli ta olnud 2013. aastal kaevanduste- ja tööstusminister, 2014. aastal kaevanduste minister ning alates 2016. aastast majandus- ja rahandusminister.
Cissé valitsus kukutati augustis 2020 toimunud sõjaväelise riigipöördega.
Jean Mabillon
Diplomaatika ja paleograafia abil näitas ta, et paljud ürikud, mida mõned ajaloolased pidasid võltsinguks, on ehtsad.
Ta elas 1663 Saint-Denis' kloostris ja alates 1664. aastast Saint-Germain-des-Prés' kloostris.
Mälestuse jäädvustamine
Tema auks on nimetatud Mabilloni metroojaam Pariisis ja ajalooajakiri Revue Mabillon.
René Reinumägi
René Reinumägi (sündinud 21. juulil 1974) on eesti filmilavastaja, stsenarist ja näitleja.
Pärast Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli (17.lend) lõpetamist 1996. aastal töötas Reinumägi aastatel 1996–1998 näitlejana teatris Ugala.
Hiljem on ta kirjutanud reklaame ja töötanud loovjuhina ettevõtetes Lowe Age ja Taevas. Ettevõtte Age Lintas loovjuhina töötades võitis ta 2002. aastal Baltikumi tähtsaima reklaamiauhinna The Grand Prix of the Golden Hammer The Creative Case (aasta parim agentuur Baltikumis).
Koostöös Jaak Kilmiga on sündinud filmid "Külla tuli" (1998), "Tähesõit" (1999), "Inimkaamera" (1999).
Laialdast tähelepanu pälvis 2004. aastal valminud mängufilm "Sigade revolutsioon", mis kajastab sündmusi ühes Eesti NSV suvelaagris. René Reinumägi ja Jaak Kilmi olid nii filmi stsenaristid kui ka režissöörid. "Sigade revolutsioon" võitis esimese eesti mängufilmina A-kategooria filmifestivali põhiprogrammi auhinna: Moskva 16. rahvusvahelisel filmifestivalil žürii eripreemia Püha Jüri.
Isiklikku
Tema vend on eesti filmiprodutsent Alvar Reinumägi. Ta on abielus, abikaasa Sanna Katariina on filmistsenarist Soomes. Neil on pojad Jan Eliot ja Aron Olavi.
Airai
Airai on asula Belau Vabariigis Babelthuapi saare lõunarannikul, Airai osariigi keskus.
See on elanike arvult riigi teine asula Korori järel. 2004. aastal elas seal 920 inimest.
Helme kirikumõis
Helme kirikumõis (saksa keeles Pastorat Helmet) oli kirikumõis Helme kihelkonnas Viljandimaal.
Kiritu
Kiritu on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pihtla valda.
Tartu tänavate loend
Siin on loetletud tähestikulises järjekorras Tartu tänavaid ja muid aadressikohti.
Tartus on kokku ligikaudu 500 tänavat.
Suure-Jaani kirikumõis
Suure-Jaani kirikumõis (saksa keeles Pastorat Groß-St. Johannis) oli kirikumõis Suure-Jaani kihelkonnas Viljandimaal.
Kailuka
Kailuka on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas Vätta poolsaare idarannikul. Küla kuulus kunagi Püha kihelkonda.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pihtla valda.
Cambridge University Press
pisi|Pitt Building [[Cambridge'is, Cambridge University Pressi peakorter]] Cambridge University Press (lühend CUP) on Cambridge'i Ülikooli juures tegutsev kirjastus. Kirjastus sai raamatute trükkimise õiguse 1534. aastal kuningas Henry VIII-lt ja on seega maailma vanim katkestusteta tegutsenud kirjastus. Oxford University Pressi järel on see maailma suuruselt teine ülikoolikirjastus.
Kailuka
Omavalitsus
Nõukogude ajal kuulus Kailuka küla Pihtla külanõukogusse.
Cambridge University Press
Kirjastuse peakorter on Cambridge'is, harukontorid aga rohkem kui 40 riigis.
Kailuka
Loodus
Kailuka ümbruses on suured kadastikud (Kailuka nõmm).
Elanike arv
2000. aasta rahvaloenduse andmetel elas Kailukas 2000. aasta 31. märtsi seisuga 75 inimest, sealhulgas 35 meest ja 40 naist. Alalisi elanikke oli 74 (35 meest ja 39 naist). Eestlasi oli alaliste elanike seas 73 (35 meest ja 38 naist).
Asustus
Kailukas on ka suvilaid.
Majandus
Kailukal tegutsevad haljastusfirma Rassiaru OÜ ja kalandusettevõte Kärsa Rand OÜ.
Transport
Kailuka küla läbib Kuressaare–Vätta bussiliin (nr 483).
Ajalugu
Küla on esmamainitud rootslaste külana (Kauszkulle) 1520. aastal.
Haridus
Endises meiereihoones töötas kuni 2001. aastani Kailuka Algkool.
Kultuur ja vaatamisväärsused
Jaan Kaplinski mainib Kailuka küla luuletuses "***Kuusikut Sa mäletad" luulekogus "Valge joon Võrumaa kohale".
Külas on raamatukogu.
Tuntud inimesi
Kailuka külast on pärit Tarmo Kõuts.
Koroonapandeemia Armeenias
Koroonapandeemia Armeenias on osa 2019. aasta sügisel Hiinast Wuhanist alanud ja 2020. aasta märtsis pandeemiaks kasvanud ülemaailmsest koroonapandeemiast.
Esimene haigestunu tuvastati Armeenias 1. märtsil 2020. Selleks oli Iraanist saabunud Armeenia kodanik.
Kronoloogia
Tuvastatud nakatunuid Armeenias, allikas: <br style="clear:left;" />
Ekspositsioon (muusika)
Ekspositsioon on muusikateose osa, mis esineb sonaadi- ja fuugavormi alguses. Ekspositsioonis esitatakse (eksponeeritakse) ühte või mitut teemat põhihelistikus.
Riho Räni
Riho Räni (7. juuni 1947 Tallinn – 3. märts 1987 Viljandi) oli eesti näitleja.
1968. aastal lõpetas ta Tallinna Kaubandustehnikumi ja 1971. aastal Draamateatri õppestuudio.
Ta osales aastatel 1968–1970 Tammsaare-nimelises rahvateatris, 1971–1981 ja 1982–1987 töötas Ugalas.
Kuusiku (Saaremaa)
Kuusiku on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pihtla valda.
Kõljala
Kõljala on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pihtla valda.
Seal on Kõljala mõis.
Hugenotisõjad
thumb|Pärtliöö veresaun
Hugenotisõjad ehk hugenottide sõjad olid kodusõjad Prantsusmaa kuningriigis, mida pidasid 16. sajandi teisel poolel hugenotid ja katoliiklased.
8 ususõda aastatel 1562–1598, peeti Lõuna-Prantsusmaa aadlikest kalvinistide (hugenottide) ja kodanlaste ning absolutistliku kuningavõimu toetavate katoliiklaste vahel. Protestantlik vähemuse vastu algasid üha karmimad repressioonida Henri II valitsemise ajal (1547–1559). Pärast Henri II surma valitses riiki tema lesk Caterina de' Medici ning tema pojad (1559–1560) François II, (1560–1574) Charles IX ja (1574–1589) Henri III.
Hugenotte juhtisid Navarra kuninganna Antoine de Bourbon, tema järglane Henri, prints Louis de Condé ja admiral Gaspard de Coligny, katoliiklasi Guise'id.
Hugenotisõjad algasid Guise'ide korraldatud Vassy veresaunaga (1. märts 1562), mis käivitas esimese hugenotisõja, mille ajal sekkusid Inglise, Saksa ja Hispaania väed rivaalitsevate protestantide ja katoliiklike jõudude poolel. Katoliiiklased said toetust Hispaanialt, hugenotid Inglismaalt ja Saksamaalt.
Pärtliöö veresaun (24. august 1572), mille käigus Pariisi hugenottide juhi Navarra Henri ja kuninga õe Marguerite de Valois´ pulmadeks kogunenud hugenottide tuumik tapeti, sealhulgas kuninga mõjukas nõunik Gaspard de Coligny. Tapatalgud korraldati ka provintsides ja see vallandas sõjad uuesti. Hugenotid lõid oma kindluste piirkonnas konföderatsiooni (riik riigis). Vastukaaluks moodustasid katoliiklased 1576 Katoliikliku Liiga ja 1584 Pariisi Liiga. Et need piirasid kuningas Henri III võimu, lähenes kuningas hugenottidele ning laskis 1588 tappa Henri de Guise'i. Seepeale tagandas Pariisi Liiga kuninga troonilt. 1589. aastal, kui suri Caterina de' Medici, põgenes Chartres`isse ja liitus Navarra Henriga ning Henri III vägi hakkas koos hugenottide omaga Pariisi piirama.
Hugenotisõjad kulmineerusid Kolme Henri sõjaga, milles Henri III lasi mõrvata hispaanlaste toetatud Katoliikliku Liiga juhi Henri de Guise'i ja vastuseks mõrvati kuningas Henri III. Pärast nii Henri de Guise'i (1588) kui ka Henri III (1589) mõrva lõppes konflikt Navarra protestantliku kuninga troonileasumisega kui Henri IV (esimene Bourbonide dünastiast kuningas) ja tema järgnenud protestantismist loobumisega (1592), mis jõustus aastal 1593, tema heakskiitmisega enamuse katoliiklike valitsejate (1594) ja paavsti poolt (1595) ning tema poolt sallivusseaduse Nantes'i edikti (1598) väljaandmisega, mis tagas eraldi jumalateenistuste vabaduse ja kodanike võrdõiguslikkuse.
2002. aasta ujumise lühiraja maailmameistrivõistlused
2002. aasta ujumise lühiraja maailmameistrivõistlused olid 6. maailmameistrivõistlused lühirajaujumises, mis toimusid 3.–7. aprillini 2002 Venemaal Moskvas.
Arseni Korp
Arseni Korp (22. veebruar 1914 Sangaste vald – 2. jaanuar 1990 Valga) oli Eesti sõjaväelane (nooremleitnant) ja metsavend.
Lõpetas 1933. aastal Valga Ühisgümnaasiumi, 1933–1940 teenis 4. üksikus jalaväepataljonis Jõhvis ohvitserina ja rühmaülemana. Lõpetas 1939. aastal sõjakooli leitnandina. 1941. aasta juunis deserteerus Punaarmeest ja ühines metsavendadega, rünnates koos nendega 6. juulil 1941 Kiviõli valitsusasutusi.
Saksa okupatsiooni ajal 1941–1944 teenis Omakaitses ja Saksa armees Idarindel 660. Eesti Pataljonis ja 46. Relva-SS Grenaderirügemendis III pataljoni ülemana.
1944 novembrist kuni 1959 oktoobrini varjas end kodutalus.
Ta arreteeriti 3. märtsil 1960. Tallinnas tribunal 17. mail 1961 mõistis süüdi §1, 193–9a, 10a.; Mordva ANSV Dubravlag, vabastati 1971.
Paistu kirikumõis
Paistu kirikumõis (saksa keeles Pastorat Paistel) oli kirikumõis Paistu kihelkonnas Viljandimaal.
George Washington
George Washington (22. veebruar 1732 (tollal kasutusel olnud Briti kalendri järgi 11. veebruar 1731) Westmorelandi maakond, Virginia – 14. detsember 1799 Mount Vernon, Virginia) oli Ameerika Ühendriikide esimene president pärast konstitutsiooni jõustumist aastatel 1789–1797.
George Washington pärines Virginia jõuka plantaatori perekonnast, kuid jäi juba 11-aastaselt orvuks. 15-aastaselt sai temast maamõõtja, hiljem töötas ta riigikontrolörina.
Washington alustas oma sõjaväelasekarjääri Seitsmeaastase sõja ajal.
Ta oli vabamüürlane ja sai 21-aastaselt meistermüürlaseks.
pisi|George Washingtoni vapp Ameerika iseseisvussõja ajal oli Washingtonist saanud mässuliste kolooniate sõjavägede (Kontinentaalarmee) ülemjuhataja; ta saavutas mitmeid olulisi võite ja suutis ameeriklaste võitlusvaimu üleval hoida. Rahva seas hakati just tema panust pidama otsustavaks iseseisvuse saavutamisel ning nii valiti ta probleemideta riigi esimeseks presidendiks. Temast sai moraalne eeskuju ning riikliku ühtsuse kehastus, oma autoriteediga suutis ta vastuoludes lõhestatud kolooniad liita enam-vähem ühtsena toimivaks riigiks. Tema eeskuju nii poliitilises kui ka laiemas, rahvuslik-müütilises mõttes, oli USA-s määrav: just Washington rajas presidendiinstitutsiooni suure autoriteedi ja mõjukuse ning kehtestas tava, et president pole ametis üle kahe ametiaja (seda rikkus alles Franklin Delano Roosevelt 1940. aastal). Kuni Donald Trumpi ametisseastumiseni 2017. aastal oli ta kõige rikkam Ameerika Ühendriikide president. Washingtoni nime said nii pealinn kui ka osariik ning ta on ilmselt tänapäevani üks tuntumaid ameeriklasi maailmas.
Washingtoni järel sai USA presidendiks tema aatekaaslane John Adams.
Presidendi mälestuseks püstitatud Washingtoni monument Washingtonis on maailma kõrgeim kiviobelisk.
Tunnustus
George Washington valiti 1780. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks.
Orden
pisi|[[Barbara Krafft, "Baieri kindralleitnant Clemens von Raglovich" (u 1813, portreteeritav kannab kaeluses Prantsuse Auleegioni ordenit ja kuuekäänise alt paistab Max Josephi ordeni rüütlirist.)]]
Orden on rüütliordu liikme tunnusmärk. Orden on välja kujunenud ordurüütli mantlile õmmeldud ordu sümbolist siis kui ordude suurmeistrid hakkasid oma mõjuvõimu ja jõukust näitama muuhulgas väärismetallist ja -kividest ordenimärkide kaudu. Tulenevalt ajaloolisest taustast esinevad ordenimärgid enamasti risti kujul, kuid leidub ka erandeid. Näiteks on Kuldvillaku ordu ordenimärgiks kuldne jäär ja selle kohal sädemeid pilduv tulekivi. Ordenimärgid või ordenikomplektid tervikuna esinevad ennekõike metallist märkidena ja on seetõttu saanud muuhulgas ka faleristika uurimisobjektideks. Tänapäeval on orden tavaliselt teenetemärkide kõrval aumärkide teiseks alaliigiks. Ordeniga kaasneb alati kuulumine vastavasse organisatsiooni – rüütliordusse.
Tulenevalt ordu põhikirjast jagunevad ordenid üldjuhul kuude kuni kaheksasse klassi, mis märgivad ordu liikmete asukohta ordusiseses hierarhias. Siiski leidub ka ordusid, kus liikmetel sisemine hierarhia puudub ning seetõttu on ka kõik ordenid vaid ühest klassist. Niisuguste hulka kuulub näiteks Taani kuningakoja liikmete poolt juhitava Elevandi ordu. Ordeni ühe või teise klassiga võib kaasneda rida privileege. Näiteks võib ordeni mõningate klassidega kaasneda isiklik või pärandatav aadliseisus. Ordeni teatava klassi omamine võib olla eelduseks järgmise auastme saamisel riigiteenistuses. Ordeni kandmise kord kehtestatakse vastava ordu põhikirjaga (statuudiga). Ordu kui organisatsiooni sees võib olla sisse viidud oma teenetemärk, mille omamine ei too iseenesest siiski kaasa ordu liikme staatust. Niisuguseid teenetemärke annavad välja näiteks nii Püha Haua ordu kui ka nn Malta ordu. Sõltuvalt ordeni klassist võib kuuluda ordenikomplekti koosseisu ordenimärk koos ordenitähega. Erandjuhtudel kuulub ordenikomplekti koosseisu ka ordenikett. Ordenimärki kantakse kas rinnas lindil, kaelas ordenipaelal, üle õla kantaval suurpaelal või ordeniketil. Ordenitähte kantakse ordenimärgile täienduseks iseseisvalt rinnas. Euroopa traditsioonis võib ordu liige lisada temale antud ordenimärkide kujutised oma isikliku vapi kujutisele.
Mõningate rüütliordude statuudi kohaselt kuulub ordenikomplekt kavaleri surma korral ordule tagastamisele.
Ordeni täismärke võib mõningatel protokollilistel juhtudel asendada kas miniatuur (näiteks smokingil või sellega võrdse tasemega pidulikul vormil), lindilõige (näiteks sõjaväelaste igapäevamundril) või rosett (päevasel tumedal ülikonnal).
Teenetemärke välja andvad riigid jäljendavad igati ordeneid alates nende väljanägemisest kuni vastava aumärgi klasside nimetuseni välja. Seetõttu on ainuüksi välise vaatluse põhjal tihtipeale raske ordenil ja teenetemärgil vahet teha. Nõukogudeaegsete russitsismide laia leviku tõttu kasutatakse eesti kõnekeeles ka teenetemärgi tähistamiseks tihti ekslikult sõna „orden”.
Ajalugu
Orden oli algselt rüütliordu liikmele antav, tavaliselt kaelas kantav autasu. Alates 14. sajandist hakati välja andma ka riiklikke ordeneid. Vanimate ordenite hulka kuuluvad Sukapaela orden (Inglismaa) asutatud 1348 ja Kuldvillaku orden (Burgundia) asutatud 1429.
Vaata ka
Orden und Ehrenzeichen
Põltsamaa kirikumõis
Põltsamaa kirikumõis (saksa keeles Pastorat Oberpahlen) oli kirikumõis Põltsamaa kihelkonnas Viljandimaal.
Stephantsminda
Stephantsminda (varasem nimi Kazbegi) on alev Gruusias Mtshetha-Mthianethi piirkonnas, Kazbegi rajooni keskus.
Asub Gruusia sõjateel. Läbi alevi voolab Tereki jõgi.
Stephantsmindat peetakse ajaloolise Hevi piirkonna keskuseks.
Püha-Kõnnu
Püha-Kõnnu on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Pihtla valda ja kandis nime Kõnnu.
Heinakuu (ajakiri)
"Heinakuu" oli Tallinnas aastatel 1988–1991 ilmunud omakirjastuslik ajakiri, mida andis välja Sõltumatu Infokeskuse levitoimkond, aastast 1990 koostöös kooperatiiviga Arcadia.
"Heinakuu" toimetaja oli Mait Raun.
Ajakirja nimi tulenes asjaolust, et see hakkas ilmuma 1988. aasta heinakuul.
Arizona
thumb|Suur kanjon
Arizona on osariik Ameerika Ühendriikide edelaosas. Arizona piirneb läänes California ja Nevada, põhjas Utah', kirdenurgas Colorado ning idas New Mexico osariigiga. Lõunas on Arizonal 626 km pikkune rahvusvaheline piir Mehhiko osariikide Sonora ja Baja Californiaga.
Osariigi suurimad linnad on Phoenix ja Tucson, seejärel kaheksa Phoenixi linnastu linna: Mesa, Glendale, Chandler, Scottsdale, Gilbert, Tempe, Peoria ja Surprise. Neile järgnevad Yuma, Avondale ja Flagstaff.
Tirbi
Tirbi on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Arizona
Arizonas on peamiselt kõrbekliima, mida iseloomustavad kuumad suved ja pehmed talved. Samas on osariigi põhjaosas ka männimetsi ja mäeahelikke, kus on jahedam kliima kui kõrbes. Mets katab Arizona pindalast 27%. Peale Suure kanjoni rahvuspargi asub Arizonas teisigi rahvusparke ja metsakaitsealasid. Üle veerandi osariigi pindalast on riigimaa, millel elavad navaho, hopi, oodhami, apatši ja mitmed juma indiaanihõimud.
Arizona ja Nevada piiril Colorado jõel paikneb 1931–1936 rajatud Hooveri pais, mille taga on osaliselt Arizonas ja osaliselt Nevadas paiknev Meadi järv, USA suurim veehoidla.
Arizona ja Hawaii on ainsad USA osariigid, kus ei kasutata suveaega. Arizonas kasutati suveaega 1967. aastani, kuid 1968. aasta märtsis otsustas Arizona seadusandlik kogu sellest loobuda, et energiat säästa. Phoenixi ja Tucsoni linnastud on suviti ühed USA kuumimad, mistõttu kasutatakse kodudes ja töökohtades palju konditsioneere ja puhureid. Jahuteid kasutataks veelgi rohkem, kui tööpäeva ja valge, kõrgema temperatuuriga aja kattumine oleks suurem.
Rahvastik
Arizona on USA merepiirita osariikidest suurima rahvaarvuga: 2006. aastal oli osariigis 6 166 318 elanikku. 1991–2001 kasvas Phoenixi linnastu elanike arv 45,3%, 2011. aastal hinnati see olevat üle 4,3 miljoni. Arizona tervikuna oli 1990. aastatel rahvastiku kasvu kiiruselt USA teine osariik (esikohal oli Nevada). Igal USA rahvaloendusel alates 1900. aastast on Arizona elanikest osariigis sündinud ainult 35–40% (2012. aastal 38%). Pärast teist maailmasõda on sooja kliimaga Arizonasse kolinud palju inimesi külmematest Kesk-Lääne külmavöö (inglise keeles Frost Belt) osariikidest, näiteks Ohiost. Rahvaarvu kasv laastab Arizona veevarusid.
2008. aastal oli Arizona elanikest 57,3% mittehispaania päritolu valged ning 30,6% hispaania ja latiino päritolu. See on ka üks suurima põliselanike osakaaluga osariike: 2005. aastal kõneles enam kui 85 000 inimest navaho ja 10 403 inimest apatši keelt. Suur on ka illegaalsete immigrantide osakaal: 2010. aastal moodustasid nad Arizona elanikkonnast 7,9%, tõstes osariigi selle näitaja poolest USAs teisele kohale.
Osariigi kolm suurimat usulahku olid 2007. aastal protestandid (40%), katoliiklased (28%) ja mormoonid (6%). Kõige enam liikmeid oli katoliku kirikul (974 883), millele järgnesid mormoonid (251 974) ja Lõuna Baptistide Konvent (138 516).
Ajalugu
Esimese eurooplasena uuris nüüdse Arizona ala 1539. aastal Hispaania frantsiskaan Marcos de Niza. 1540–1542 rändas seal legendaarset Cibola linna otsides Hispaania maadeuurija Coronado. Ameerika Ühendriigid omandasid suurema osa Arizonast Mehhiko-Ameerika sõjas 1847. aastal ja ostutehinguga 1853. aastal.
Ameerika kodusõja aastail kuulus Arizona lõunaosariikidele ning 14. veebruaril 1862 nimetas Jefferson Davis selle konföderatsiooni liikmesterritooriumiks. 50 aastat hiljem, 14. veebruaril 1912 kuulutati Arizona USA 48. osariigiks, mis teeb sellest USA maismaaosa viimase osariigi.
Teise maailmasõja ajal paiknesid Arizonas Saksa ja Itaalia sõjavangide ning USAs elanud jaapanlaste interneerimislaagrid.
Poliitika
1984. aasta valimistel võitis Arizonas Ronald Reagan (66,42%) Walter Mondale'i (33,52%) vastu. Alates 1990. aastatest on Arizona muutunud nn lillaks osariigiks (inglise keeles purple state või swing state – osariik, kus kummagi partei võit pole kindel ning kandidaadid võidavad üldiselt vähem kui 10% eduga), kuid üldiselt kaldub osariik pigem Vabariikliku Partei poole.
1996. aasta valimistel sai Bill Clintonist esimene demokraat pärast Harry Trumanit, kes võitis Arizonas (46,52% Bob Dole'i 44,29% vastu). Donald Trump oli 2016. aasta valimistel esimene Vabariikliku Partei kandidaat, kes ei võitnud Arizonas absoluutenamusega (49,15% Hillary Clintoni 45,35% vastu), pärast George Bush vanemat 1992. aastal.
2020. aasta valimistel võitis Joe Biden teise demokraadina peale 1948. aastat (49.4% Trumpi 49.1% vastu), saades ka esimeseks demokraadiks peale 1948. aastat, kes võitis Maricopa maakonnas, mis on täna USA rahvaarvult neljas maakond.
Arizona poliitikas toimub rivaalitsemine osariigi kahe suurema maakonna Maricopa ja Pima vahel, kus asuvad osariigi kaks suurimat linna, vastavalt Phoenix ja Tucson. Nendes kahes maakonnas elab 75% osariigi elanikkonnast.
Maricopa maakonnas elab 60% Arizona elanikest ning hääletas Vabariikliku Partei poolt kõikidel presidendivalimistel aastatel 1952-2016.
Pima maakond, mille halduskeskuses Tucsonis asub Arizona Ülikool, hääletas 1952.–1988. aastatel Vabariikliku Partei poolt kõikidel valimistel peale 1964. aasta valimiste, kui Goldwater kaotas maakonnas 7%-ga Johnsonile. 1988. aasta valimistel aga võitis George Bush vanem (50,3%) vaid 1,8% eduga Michael Dukakise (48,5%) ees, 1992. aasta valimistel kaotas ta aga Bill Clintonile 12%-ga (34,5% vs. 45,7%), ning alates 1996. aastast on maakonnas Demokraatliku Partei kandidaat võitnud alati absoluutenamusega. Kuigi Tucsoni eeslinnade elanikud kalduvad Vabariikliku Partei poole, on nad mõõdukamad kui Phoenixi linnastu vabariiklased.
Ajavahemikus 1995-2018 oli Arizonas võimul osariigi tasemel ainult kaks demokraati - Janet Napolitano oli osariigi peaprokurör aastatel 1999-2002 ja kuberner aastatel 2003-2009, ning tema peaprokuröri kohal välja vahetanud Terry Goddard (2003-2010).
2018. aasta vahevalimistel valiti Kyrsten Sinema esimeks osariigi demokraadist senaatoriks peale 1994. aastat, kui peale kolme ametiaega läks senaator Dennis DeConcini erru ja uueks senaatoriks sai vabariiklane Jon Kyl. Arizona on üks kuuest osariigist, kus kehtib seadus, mille kohaselt peab kuberner tühjale senaatorikohale nimetama uue kandidaadi samast parteist, kuhu kuulus ametist lahkunud senaator. 2020. aasta erivalimistel võitis endise kuulsa senaator John McCaini koha demokraat Mark Kelly. See on esimene kord peale 1952. aastat, kui mõlemad osariigi senaatorid on olnud demokraadid.
Arizona on üks viiest osariigist, kus ei ole asekuberneri (Lieutenant Governor) kohta, selle aset täidab osariigi sekretär (Secretary of State).
Arizona seadusandlik kogu koosneb kahest kojast - 60-liikmeline Esindajatekoda (House of Representatives) ja 30-liikmeline Senat. Mõlemal kojal on ühised valimisringkonnad. Iga kahe aasta tagant, paarisaastatel, valitakse ühest ringkonnast korraga kaks alamkoja liiget ja üks senaator.
Arizonas on progressiivne tulumaks - aastase sissetulekuga kuni 26,499 dollarit on see 2.59%, 26,500-52,999 dollarit 3.34%, 53,000-158,999 dollarit 4.17% ja üle 159,000 dollari 4.5%. 2020. aastal võtsid Arizona valijad vastu 3.5% maksutõusu sissetulekuga üle 250,000 dollari, millega kasvab see 8 protsendini.
Käibemaks on Arizonas osariiklik 5.6%, millele lisanduvad maakonna ja asula kohalikud määrad. Maricopa maakonna käibemaksumäär on 0.7% ja Pima maakonnas 0.5%, Phoenixi kohalik määr on 2.3%, Tucsonis 2.6%.
Haldusjaotus
Osariik jaguneb 15 maakonnaks.
Lentehhi
Lentehhi on alev Gruusias Ratša-Letšhumi ja Khvemo Svanethi piirkonnas, Lentehhi rajooni keskus.
Kolga-Jaani kirikumõis
Kolga-Jaani kirikumõis (saksa keeles Pastorat Klein-St. Johannis) oli kirikumõis Kolga-Jaani kihelkonnas Viljandimaal.
Sa'idi prints
pisi|Sa'idi printsi lipp Sa'idi prints on endise Egiptuse kuningriigi vahetu troonipärija tiitel.
Tiitlit on kandnud järgmised isikud:
Leina (Saaremaa)
Leina on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pihtla valda.
Ribosomaalne RNA
pisi|E. coli 70S ribosoomi struktuur. 50S alaühik on punane ja 30S alaühik sinine. Ribosomaalsed valgud on tähistatud roosa ja helesinise värviga Ribosomaalne RNA ehk rRNA on ribonukleiinhape, millel on mõningaid ensümaatilisi omadusi ja mis koos proteiinidega moodustab valgusünteesi läbiviivaid ribosoome. rRNA ehk ribosome RNA moodustab ribosoomide põhilise osa (ca 60% kaalust). Mõlemas ribosoomi alaühikus on pikad rRNA ahelad, mis moodustavadki seondumissaite vastavatele ribosomaalsetele proteiinidele. Need valgud aitavad ribosoomil säilitada ja kohandada vastavat kolmemõõtmelist struktuuri. rRNA on valgusünteesi toimumise keskkohaks – seega rRNA on valgusünteesiks hädavajalik kõigis organismides. rRNA on nii struktuuriliselt kui ka funktsionaalses mõttes ribosoomi tähtsaim komponent. Ribosoomid sisaldavad kahte põhilist rRNAd ja rohkem kui 50 valku. Ribosoomide suure alaühiku rRNA käitub kui ribosüüm – katalüüsides peptiidsideme teket. rRNA järjestusi kasutatakse laialdaselt erinevate organismide evolutsiooniliste suhete väljaselgitamisel, sest need leiduvad kõikides teadaolevates eluvormides.
Ribosoomi komponendid
Ribosoom on globulaarse struktuuriga üksus, mille keskne komponent on rRNA. rRNA koosneb peamiselt paardunud osadest (heeliksitest), mis on seotud paardumata osadega, rRNA täidab ribosoomi põhilisi funktsioone. rRNA moodustab struktuurseid domeene, mis on ribosomaalsete valkudega seotud jäikadeks üksusteks. Ribosomaalsete valkude põhiline ülesanne on rRNAga seondumine ja nende struktuuri stabiliseerimine. Lisaks sellele täidavad mõned valgud ka spetsiifilisi ülesandeid – näiteks mRNA sidumine, peptiidi väljutamine, (ko)faktorite sidumine. Ribosomaalsed RNA-d moodustavad koos ribosomaalsete valkudega (r-valkudega) kaks alaühikut: väike alaühik ja suur alaühik. Väikese alaühiku domeenid võivad üksteise suhtes mõneti liikuda, suurem alaühik on monoliitselt jäiga struktuuriga. Translatsiooni käigus liituvad ribosoomi kaks alaühikut ja mRNA (mis määrab sünteesitava valgu aminohapete järjestuse) ja erinevad tRNAd, mis toovad kohale sünteesiks vajalikke aminohappeid. Nii prokarüootsed kui ka eukarüootsed ribosoomid koosnevad kahest alaühikust. Järgnevalt ribosoomide võrdlustabel E. Coli ja inimese näitel (S tähistab Svedbergi ühikut, nt = vastava rRNA pikkus nukleotiidides):
Prokarüoot
Bakteritel ehk prokarüootidel on väga palju ribosoome – 7000–70 000 ribosoomi raku kohta. 1 sekundi jooksul tekib rakus 5–10 uut ribosoomi. Tsütoplasma massist võivad ribosoomid moodustada 30% ja enamgi. Raku kuivainest 20% võib moodustada rRNA.
Prokarüootidel sisaldab väike 30S alaühik 16S rRNAd. 16S rRNA koosneb neljast domeenist. Suurem, 50S alaühik sisaldab kahte rRNAd – 5S rRNA ja 23S rRNA. 23S rRNA sisaldab kuut domeeni ning 5S rRNA-d võib lugeda suure alaühiku seitsmendaks domeeniks. Bakteriaalsed 16S, 23S ja 5S rRNA geenid on tüüpiliselt organiseeritud ühe operoni seisusse. Nii tagatakse see, et kõiki ribosoomi rRNA komponente sünteesitakse täpselt sama palju. Selliseid operone võib olla ühes genoomis mitu koopiat (näiteks soolekepikesel on neid 7). 16S rRNA 3' ots seondub mRNA 5' otsas oleva Shine-Dalgarno järjestusega (ribosoomi sidumissait ehk RBS), sidudes omavahel ribosoomi (alaühikud), ja mRNA, käivitades valgusünteesi. Eeltuumsetes moodustab ligikaudu 70% ribosoomi massist rRNA.
Eukarüoot
Eukarüootide genoomis on üldiselt mitu koopiat rRNA geene organiseeritud tandemkordustesse, näiteks inimestel – 300–400 kordust asuvad viies klastris (kromosoomides 13, 14, 15, 21 ja 22). Kokkuvõtvalt kutsutakse rDNA geeniklastreid ribosomaalseks DNA-ks nende erilise struktuuri ja transkriptsioonilise käitumise tõttu. rRNA osakaal päristuumsete ribosoomides on umbes 60%. 18S rRNA on enamikus päristuumsetes väikese alaühiku komponent. Suur alaühik sisaldab kolme rRNA osakest – 5S, 5.8S ja kolmas, varieeruv rRNA (näiteks 28S imetajates, 25S taimedes). 28S, 5.8S ja 18S rRNAsid kodeerib üks transkript (45S). 45S rDNA on organiseeritud viide klastrisse kromosoomides 13, 14, 15, 21 ja 22, iga klastrit on 30–40 kordust. Neid klastreid transkripteerib RNA polümeraas I – ehk viib läbi rRNA sünteesi tuumakeses. Tuumake on osa rakutuumast, mis on spetsialiseerunud rRNA sünteesile ja rRNA assambleerimisele ribosoomidesse. Võib öelda, et tuumake on organell, mis moodustub tänu ribosoomide formeerumise protsessile. Tuumake moodustub ribosomaalse RNA (rRNA) geene sisaldavate kromosoomilõikude ümber (kromosoomides 13, 14, 15, 21 ja 22). 5S rRNA esineb tandemkordustena, suurim neist asub kromosoomis 1, asukohas q41–42. 5S rRNAd transkripteerib RNA polümeraas III (asub rakutuumas). Lisaks tsütoplasmas asuvatele ribosoomidele on päristuumsetel ribosoomid ka mitokondrites. Mitokondriaalsed rRNAd imetajates on 12S (väike alaühik) ja 16S (suur alaühik).
rRNAde protsessimine ja lagundamine
rRNA eellasmolekulid on tunduvalt pikemad kui nende protsessinguproduktid ribosoomides. Rnaas E ja Rnaas III on olulised rRNA töötlemisel. Näiteks osaleb Rnaas E prokarüootide 16S rRNA protsessimisel. Lisaks metüleeritakse rRNA molekule paljudest kohtadest, et kaitsta neid näiteks ribonukleaaside poolse degradatsiooni eest. rRNAd, mis ei moodusta aktiivseid ribosoome – modifitseerimise või protsessimise defektsed produktid – lagundatakse. rRNA-de lagundamisega tegeleb ensüüm Rnaas R.
Translatsioon
Translatsioon ehk valgusüntees on protsess ribosoomides, mille käigus sünteesitakse mRNA põhjal aminohapetest polüpeptiidahel. Spetsiifilised järjestused erinevates rRNAdes on hädavajalikud nii translatsiooni läbiviimiseks kui ka valgusünteesiaparaadi (ribosoomi) korrektse tertsiaarstruktuuri tagamiseks.
rRNA tähtsus meditsiinis ja evolutsiooni uurimisel
Tänu ribosomaalse RNA spetsiifilistele omadustele on sel tähtis koht kahes valdkonnas:
Globaliseerumine
Globaliseerimist peetakse pigem tänapäeva nähtuseks, kuid osad autorid on pakkunud selle algusajaks 4.–7. sajandit, kui algas "usundite globaliseerumine" ehk kristluse ja islami levik. Samuti on esimesi globaliseerumise nähteid tähendatud juba varem Rooma riigis. Uusajal algas üleilmastumine 19. sajandi lõpul.
Majanduslik globaliseerumine
Majanduslikul tasandil tähistab see ajaloolist protsessi, mis on tekkinud innovatsiooni ja tehnoloogiliste edusammude tulemusena. Selle all mõeldakse riikide majanduste omavahelist lõimumist. Vahel on selle all mõeldud ka inimeste (tööjõud) ja teadmiste (tehnoloogia) liikumist üle riikide piiride.
Globaliseerumise mõõtmine
Riikide globaliseerumise astet on püütud mõõta erinevate indeksite abil. Nendeks on KOF Index of Globalization ja Enabling Trade Index (ETI). 2013. aastal oli Belgia KOF-i üldindeksis esikohal, kuid majandusliku globaliseerumise osas oli esikohal Singapur. 2010. aasta seisuga oli Singapur ETI-s esikohal.
Kultuuriline globaliseerumine
Kultuuri tasandil on seda mõistet seostatud Ameerika Ühendriikide kultuurilise mõju laienemisega maailmas.
Globaliseerumise kriitika
Globaliseerumist on kritiseeritud kultuurilise mitmekesisuse vähenemise pärast. 2004 kirjutas Eesti ajakirjanik Neeme Raud, et "Kaupluse- ja restoranikettide pealetung on hävitamas kohalikku eripära ja muutmas maailma linnu üksteisele üha sarnasemateks kloonideks". 2010 ütles Ravimiameti peadirektor Kristin Raudsepp, et globaliseerumine ravimitootmises toob endaga kaasa võltsitud ravimite kiire leviku, musta turu tungi legaalsesse kaubandusse, ravimitootmise väikseimagi eksimuse, näiteks kvaliteedidefekti kiire jõudmise patsiendini ja patsientide lihtsustunud võimalused saada ravimeid ükskõik millisest maailma nurgast. Maailma üks tuntud globaliseerumise kriitikuid on Kalle Lasn.
Marie Curie
Marie Skłodowska Curie [mar'ii skuod'oska kür'ii] (sünninimi Maria Salomea Skłodowska; 7. november 1867 Varssavi – 4. juuli 1934 Prantsusmaa, Savoia, Sallanches, Passy (Sancellemoz' sanatoorium)) oli poola päritolu Prantsuse füüsik ja keemik.
Koos abikaasa Pierre Curiega avastas ta 1898 radioaktiivsed elemendid polooniumi (nimetati nii Marie Curie sünnimaa Poola auks) ja raadiumi ning sai 1903 selle eest Nobeli füüsikaauhinna.
Puhta raadiumi eraldamise eest sai Marie Curie 1911 Nobeli keemiaauhinna.
Noorus
pisi|püsti|Władysław Skłodowski tütardega, Maria on vasakpoolseim Maria Salomea Skłodowska sündis Varssavis perekonna viiest lapsest noorimana. Kirjanduses esinevad ka eesnimekujud "Marya" ja "Salome".
1883–1891 töötas Marie pedagoogina, et finantseerida oma vanema õe Bronisława (Bronia) meditsiiniõpinguid Pariisis. Samal ajal luges ta tasuta Varssavi rahvusliku orientatsiooniga "Vabas Ülikoolis" töölisnaistega poola keeles kirjandust.
Õpingud Pariisis
Maria tahtis edasi õppida, kuid tol ajal naisi Poolas ülikooli ei lubatud, mistõttu Maria järgnes Prantsusmaale oma õele, kes oli arstiga abiellunud. Nagu varem oli kokku lepitud, hakkas nüüd õde teda rahaliselt toetama. Marie õppis Pariisis Sorbonne'is keemiat ja füüsikat. 1893. aastal sai ta lennu parimana diplomi füüsika alal ning 1894. matemaatikadiplomi lennu teisena. Ta sai füüsikaprofessor Antoine Henri Becquereli doktorandiks ning kaitses doktoritöö juunis 1903. 1896. tegi ta veel riikliku eksami matemaatikas ja füüsikas, mis andis talle õiguse õpetajana töötada.
pisi|vasakul|Pierre ja Marie ja tütar Irène
Abielu
Sorbonne'is tutvus ta õppejõud Pierre Curiega ning nad abiellusid 25. juulil 1895. 1897 sündis neil esimene laps, tütar Irène, kes 1935. aastal koos oma abikaasa Frédéric Joliot-Curiega sai Nobeli keemiaauhinna. 1904 sündis tütar Ève. 19. aprillil 1906 sai abikaasa Pierre liiklusõnnetuses surma.
Töö radioaktiivsuse uurimisel
pisi|Pierre ja Marie Curie laboris Nad töötasid koos väga viletsas laboratooriumis. Nad uurisid radioaktiivseid materjale, eriti uraanipigimaaki, mis oli kummalisel kombel radioaktiivsem kui sellest saadud uraan. Hiljemalt 1898. aastaks tulid nad järeldusele, et uraanipigimaak sisaldab vähesel määral mingit tundmatut radioaktiivset komponenti, mis on uraanist palju radioaktiivsem. 26. detsembril 1898 teatas Marie Curie selle uue aine olemasolust. Mitu aastat lakkamatult töötades rafineerisid nad mitu tonni uraanipigimaaki, aina suurendades radioaktiivsete komponentide kontsentratsiooni, ning eraldasid lõpuks kaks uut keemilist elementi, algul kloriididena. Esimese nimetasid nad Marie sünnimaa Poola järgi polooniumiks ning teine nimetati intensiivse radioaktiivsuse pärast raadiumiks. 1898 avastas Marie Curie ka tooriumi radioaktiivsuse.
Õpetamine kõrgkoolis ja töö teadusasutustes
Alates 1902. aastast õpetas ta Pariisi lähedal Sèvresis õppeasutuses École normale supérieure des jeunes filles füüsikat ja keemiat. Ta hakkas õppetöös kasutama katsedemonstratsiooni meetodit. 1906 sai temast esimene naine, kes Sorbonne'is õpetas: ta alustas abikaasa asemel loenguid 13. mail 1906 ning 1908 sai ta korraliseks professoriks füüsika alal.
1914 sai ta Pariisi Ülikooli Raadiumiinstituudi juhatajaks. Pärast sõda, 1918–1927, töötas ta seal koos tütar Irène'iga. Instituudist arenes välja tuumafüüsika keskus.
Curie pidas loenguid Brasiilias, Hispaanias, Belgias ja Tšehhoslovakkias.
Ta otsis radioaktiivsete ainete kasutamise võimalusi meditsiinis.
Suhe Paul Langeviniga
Pärast abikaasa surma oli Marie Curiel armulugu füüsik Paul Langeviniga, kes oli abielus. See põhjustas ajakirjanduses skandaali, milles oli ksenofoobia elemente.
Mobiilsed röntgenijaamad
Esimese maailmasõja ajal töötas Marie Curie koos tütar Irène'iga välja mobiilse röntgenuuringute jaama, et haavatud sõdureid saaks kohapeal uurida. Ta juhtis ise üht niisugust jaama.
Ringsõit USA-s
pisi|püsti 1921 tegi ta mõlema tütre saatel ringsõidu USA-s, kus ta kogus raha raadiumi uurimiseks. Ta võeti väga hästi vastu. USA president Warren Harding andis talle sümboolse autasuna üle ühe grammi raadiumi, mille ostmist olid finantseerinud Ameerika naiste annetused.
Kiirituse mõju
Hiljem oli Marie Curie nördinud sellest, et paljud arstid ja kosmeetikud kasutasid radioaktiivseid materjale ilma ettevaatusabinõudeta.
Ta suri 1934 Prantsusmaal Sallanchesis aplastilise aneemiasse, mis tekkis pärast aastatepikkust kokkupuudet kiirgusega.
Nobeli auhinnad
Koos Pierre Curie ja Henri Becquereliga sai ta 1903 Nobeli füüsikaauhinna "tunnustuseks erakordsete teenete eest oma ühiste uuringute eest professor Henri Becquereli poolt avastatud radiatsiooninähtuste alal".
Kaheksa aastat hiljem, 1911, sai ta Nobeli keemiaauhinna "tunnustuseks oma teenete eest keemia arendamisel elementide raadiumi ja polooniumi avastamise, raadiumi eraldamise ning nende märkimisväärsete elementide loomuse ja ühendite uurimise näol". Ebahariliku sammuna jättis Curie meelega raadiumi eraldamise protseduurile patendi võtmata, võimaldades teadlastel takistamatult uraani uurida.
Marie Curie oli esimene Nobeli auhinna saanud naine, esimene inimene ja siiani ainus naine, kes sai kaks Nobeli auhinda, ja ainus inimene, kes on saanud Nobeli auhinnad eri aladel.
Muud tunnustusavaldused
Marie Curie valiti 1910. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi välisliikmeks.
Aastal 1922 sai temast Pariisi Meditsiiniakadeemia esimene naisliige.
Aastal 1927 valiti ta Uus-Meremaa Kuningliku Seltsi välisliikmeks.
Mälestuse jäädvustamine
1990. aastate hüperinflatsiooni ajal oli Marie Curie portree Poola 20 000-zlotisel rahatähel.
Curie oli koos abikaasa Pierre'ga Prantsuse frangi 1994. aasta väljaande 500-frangisel rahatähel.
Aastal 1995 maeti Marie Curie esimese naisena oma teenete eest ümber Pariisi Panteoni.
Matemaatika
Matemaatika (sõna algallikas on vanakreeka väljend μαθηματική τέχνη (mathēmatikē téchnē; ligikaudne tähendus 'õppimise kunst')) on teadusharu, mis on välja kujunenud geomeetriliste kujundite uurimisest ja arvudega arvutamisel.
Matemaatika mõiste definitsioonist
Matemaatikal puudub üldtunnustatud definitsioon. Tänapäeva matemaatika uurib põhiliselt abstraktseid matemaatilisi struktuure ja nende klasse, mille elementide omadused on määratletud postuleeritud aksioomidega. Uurimismeetodina kasutatakse deduktsiooni.
Hulgateooria raamistikus, saab öelda, et matemaatika uurib mitmesuguseid hulki – arvuhulki, punktihulki ehk kujundeid, funktsioonihulki jms. Peatähelepanu ei osutata seejuures hulkade sisulisele tähendusele, vaid nende elementide seostele ja omadustele.
Palju matemaatika mõisteid, näiteks arv, geomeetriline kujund ja funktsioon, on tekkinud tegelike hulkade, esemete või seoste kõrvutamisel ja võrdlemisel, kusjuures on jäetud kõrvale kõik need omadused, mis matemaatika seisukohast pole olulised. Näiteks arv 5 pole seoses ühegi tegeliku hulgaga, kuid teda saab seada vastavusse ühe käe sõrmedega, 5 õunaga jne. Kõigil sellistel hulkadel on elementide sisulisest tähendusest olenemata üks ühine omadus – nende elemente saab seada üksühesesse vastavusse.
Matemaatika eripära teiste teadustega võrreldes on, et matemaatikas ei saa pidada ühtki väidet (peale aksioomide ja definitsioonide) tõeseks, kui seda pole loogiliselt järeldatud varem teada olnud väiteist. Loogiline järeldamine on uute matemaatiliste tõdede saamise vahend.
Matemaatika ajalugu
Matemaatika on tekkinud eluliste vajaduste, näiteks aja- ja maamõõtmise, ehituse jms. nõudel. Nüüdisajal rakendatakse matemaatikat kõigil inimtegevuse aladel.
Matemaatika tekkejärk kestis 4. aastatuhandest 5. sajandini eKr. Sel perioodil sugenesid paljud praktilised, kuid veel süstematiseerimata eeskirjad mitmesuguste arvutuste sooritamise kohta (näiteks pindala ja ruumala arvutamiseks).