cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Pisa vabariik
Võimuletõus
Kõrgkeskajal kasvas linn väga oluliseks kaubandus- ja merenduskeskuseks ning kontrollis märkimisväärset Vahemere kauba- ja sõjalaevastikku. Pisa laiendas oma mõju aastal 1005, mil rüüstati Reggio Calabriat. Pisa oli Vahemere kontrollimise üle pidevas konfliktis saratseenidega. Koostöös Genovaga suudeti aastal 1016 Sardiinia vallutada, alistades seejuures saratseenide juhi Mujāhid al-‘Āmirī (Mogehid). See võit andis Pisale ülemvõimu Türreeni merel. Kui Pisa pärastpoole Genova Sardiiniast välja ajas, sündis kahe mereriigi vahel uus konflikt ja võistlemine. Vahemikus 1030–1035 suutis Pisa Sitsiilia emiraadis alistada rea võistlevaid linnasid ja vallutada Aafrika põhjaosas asunud Kartaago. Aastatel 1051–1052 suutis admiral Jacopo Ciurini vallutada Korsika, kutsudes esile täiendava Genova poolse pahameele. Aastal 1063 tegid pisalased normannist Sitsiilia krahvile Roger I-le, kes kavandas Sitsiilia vallutamist (mis kestis rohkem kui kolm aastakümmet), ettepaneku rünnata koos Palermot. Muude kohustuste tõttu Roger I keeldus ja ilma maismaatoeta Pisa rünnak Palermo vastu nurjus.
Aastal 1060 pidas Pisa oma esimese lahingu Genova vastu ja nende võit aitas kindlustada Pisa positsiooni Vahemerel. Paavst Gregorius VII tunnustas aastal 1077 uusi "mereseadusi ja -kombeid", mille oli määranud just Pisa ja Saksa-Rooma riigi keiser Heinrich IV andis neile õiguse nimetada nende endi konsulid, keda nõustas vanemate nõukogu. Tegemist oli lihtsalt tollase olukorra kinnitusega, kuna sel ajal oli Toscana markii (Pisa nominaalne feodaalne suverään) juba võimult kõrvale tõrjutud. Aastal 1088 rüüstas Pisa Ziridi dünastiale kuulunud Mahdia linna tänapäeva Tuneesia aladel. Neli aastat hiljem aitasid Pisa ja Genova laevad Kastiilia kuningal Alfonso VI-l vabadusvõitleja El Cid Valenciast välja ajada. Aastal 1092 määras paavst Urbanus II Pisale ülemvõimu Korsika ja Sardiinia saarte üle ja ülendas Pisa piiskopkonna peapiiskopkonna staatusse.
Pisa ja ristisõjad
Esimesest ristisõjast võttis osa 120 laevast koosnev Pisa laevastik ja Pisa vägedest oli eriti kasu aastal 1099 toimunud Jeruusalemma piiramisel. Teel pühale maale ei jätnud Pisa laevad kasutamata võimalust rüüstata mitmeid Bütsantsi valduses olevaid saari. Pisa ristisõdijaid juhtis nende peapiiskop Dagobert, kellest hiljem sai Jeruusalemma ladina patriarh.
Pisa ja teised "merevabariigid" kasutasid ristisõda ära selleks, et rajada idapoolsetele Süüria, Liibanoni ja Palestiina rannikualadele oma kauplemispunkte ja kolooniaid. Eriti rajasid Pisa ristisõdijad kolooniaid järgmistesse piirkondadesse: Antiookia vürstiriik, Akko, Yafo, Tripoli krahvkond, Şūr ja Latakia. Lisaks rajasid nad ka territoriaalseid valdusi Jeruusalemma ja Kaisareasse ning täiendavaid väiksemaid kolooniaid (vähesema autonoomiaga) veel Kairosse, Aleksandriasse ja loomulikult Konstantinoopolisse, kus Bütsantsi keiser Alexios I tagas neile erilised sildumis- ja kauplemisõigused. Kõigis neis linnades tagati pisalastele privileege ja vabadus maksude tasumisest, kuid nad pidid rünnaku korral panustama nende kaitsmisse. 12. sajandiks oli Konstantinoopoli idaosas asunud Pisa kvartal kasvanud 1000 elanikuni. Mõneks selle sajandi aastaks oli Pisa Bütsantsi kõige silmapaistvam kaubanduslik ja sõjaline liitlane, ületades selles ka Veneetsia vabariiki ennast.
Kuigi paavst Gregorius VII oli aastal 1085 andnud Pisale Vahemere lääneosas süseräänsuse Baleaari saarte üle ja kuigi Pisa kaupmehed olid ühed aastatel 1113–1115 toimunud Baleaaride ekspeditsiooni algatajad, ei õnnestunud neil sealset islami taifat püsivalt välja tõrjuda.
Konrad von Erlichshausen
Konrad von Erlichshausen (1390. aastad - 7. novembril 1449) oli Saksa ordu kõrgmeister aastatel 1441–1449.
Pisa vabariik
Langus
Pisa kui rahvusvahelise tähtsusega jõud hävitati alatiseks pärast tema laevastiku hävitavat kaotust aastal 1284 Genova vastu peetud Meloria lahingus. Selles lahingus hävitati enamus Pisa galeeridest ja paljud Pisa meremehed võeti vangi. Aastal 1290 Genova laevade poolt ette võetud rünnak Pisa riigi peamise meresadama Porto Pisano vastu määras sõltumatu Pisa vabariigi saatuse.
Konrad von Erlichshausen
Noorus ja tegevus enne kõrgmeistriks saamist
Konrad von Erlichshausen pärines Švaabimaalt Ellrichshausenist, tema suguvõsa pärines ministeriaalide seast, 14. sajandil olid tema esivanemad saanud Hohenlohe isandate vasallideks. 1401. aastal sai tõenäoliselt Konradi samanimelisest isast Saksa-Rooma riigi riigirüütel. Konrad von Erlichshausen ise sündis tõenäoliselt 1390. aastate esimesel poolel. Tema Saksa ordusse astumise ja Preisimaale asumise aeg pole teada, kuid 1415. aastal on teda märgitud kõrgmeister Michael Küchmeister von Sternbergi kumpanina. 1418. aastal sai temast aga Marienburgi lähedal asunud Grebini foogt, seejärel oli ta mõnda aega (1420–1423) Roggenhauseni foogt ning seejärel taas Grebini foogt. Seejärel tõusis ta aga mõjuka Ragniti komtuuri kohale, valitsedes Memeli lähedal vastu Leedu piiri asuvaid alasid. Komtuurina võttis ta osa mitme Leeduga tehtud lepingu kinnitamisest.
Pisa vabariik
Langus
Moodustades pärast 1399. aastat osa Gabriele Maria Visconti omandiõigusest, müüdi Pisa seejärel aastal 1402 Firenze vabariigile. Pärast verist ja kasutut vastupanu allutati omavalitsus viimaks aastal 1406.
Konrad von Erlichshausen
Kõrgmeistriaeg
Konrad von Erlichshausen püüdis kõrgmeistrina säilitada rahumeelseid suhteid Poola ja Leeduga ning suurendada oma mõjuvõimu Liivimaa orduharu üle. Preisimaa-siseselt püüdis ta lepitada ordu ning Preisimaa seisuste (aadelkond ja linnad) vastuolusid.
1449. aasta novembri alguses sai Erlichshausen rabanduse ning suri mõni päev hiljem. Pärast tema surma valiti järgmiseks kõrgmeistriks tema venna Heinrichi (suri 1481) poeg Ludwig von Erlichshausen.
Finney maakond
Maakonna halduskeskus on Garden City.
Ajalugu
Maakond moodustati 1883. aastal.
Kolk
Kolk (Põhja-Eesti murretes ka venglikaigas) oli tiisli eesotsas olev põikpuu, mille külge rakendati kas kaks hobust või kaks härga. Kolgi külge kinnitati aiste või trengide tagumised otsad.
Finney maakond
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 36 776.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Kolk
Kolki oli rakendi osa ka adra vedamiseks, kui kündmisel kasutati kahte veolooma.
Anne Ormisson
Elulugu
Anne Ormisson on orkestrandi ja muusikakooli õppejõu tütar.
Ta lõpetas 1961. aastal Tartu 7. Keskkooli, 1967. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna raviosakonna, 1975. aastal Tartu Riiklikus Ülikoolis aspirantuur - meditsiinikandidaat (1975, TRÜ), väitekiri "Нагрузка молочной кислотой при оценке способности организма к сохранению кислотно-щелочного равновесия крови у детей до двух лет, больных острой пневмонией".
Täiendas end 1991 ja 2001 Helsingi Ülikooli lastekliinikus, 1991 Tampere Ülikoolis, 1994 Inglismaal, 1997 Saksamaal Düsseldorfis ning 2000 Põhja-Reini Arstide Koja Perinataalstatistika Keskuses.
Oli 1967–1971 Võru ja Valga keskhaigla lastearst, 1975–1979 Tartu Riikliku Ülikooli pediaatria kateedri assistent, 1984–2007 dotsent, ühtlasi ülikooli arstide täiendusteaduskonna õppejõud, 1979–1984 ka Tartu linna peapediaater, 1982–1992 Eesti Tervishoiuministeeriumi peaneonatoloog.
1993–1999 oli Anne Ormisson Tartu lastehaigla neonatoloogia osakonna ülemarst, 2000–2006 Tartu Ülikooli Kliinikumi lastekliiniku neonatoloogia osakonna juhataja ja 2007–2011 Tartu Ülikooli Kliinikumi lastekliiniku arst-konsultant. Alates 2008. aastast on ta Tartu Ülikooli emeriitdotsent ja projektijuht.
Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: vastsündinute ja imikute toitmine, selle seos soole mikrofloora kujunemise ja muutustega; pediaatriline ja perinatoloogia tervishoiukorraldus; imikute ja vastsündinute, eriti enneaegsete vastsündinute haigestumus ja suremus. Juhatanud mitmeid teadusprojekte ("Enneaegsete vastsündinute areng ja tervis imiku- ja väikelapseeas", "Kvaliteedi hindamine Eesti peri- ja neonataalmeditsiinis") jt, saanud neile grante.
Toimetas 1995–1997 ajakirja Eesti Perinatoloogia Sõnumid, pediaatriaalaseid õppevahendeid ja artiklite kogumikke, sh "Kliinilised juhised perinatoloogias" (1997), "Vastsündinute metaboolsed häired".
Eesti Lastearstide Seltsi president (1990–1994), Eesti Perinatoloogia Seltsi asutaja ja president (1992–1996), Ülemaailmse Lastearstide Assotsiatsiooni juhatuse liige (1995–2001) jt organisatsioonide liige. Ligi 100 teadustrükist, sh 2 raamatut ja õppevahendeid.
Milton
Milton võib tähendada järgmist:
Timi rajoon
Timi rajoon (vene keeles Тимский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kurski oblasti idaosas. Rajooni keskus on Timi alev.
Rajoon piirneb põhjas Tšeremissinovo rajooniga, idas Sovetski rajooniga, kagus Goršetšnoje rajooniga, lõunas Manturovo rajooniga, edelas Solntsevo rajooniga ja loodes Štšigrõ rajooniga.
Rajooni pindala on 882 km². Elanike arv oli 2012. aastal 11 551, 2007. aastal 12 765 ja 2002. aastal 14 628.
Timi rajoonis on 96 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Timi) ja kaheksa külaasunduse koosseisu.
Akadeemik
Akadeemikuteks (lühend akad.) nimetatakse ametlikult või mitteametlikult paljude teaduste akadeemiate (sealhulgas erialaakadeemiate, näiteks põllumajandusteaduste akadeemiate) ja kunstide akadeemiate täisliikmeid. Mõnes riigis, näiteks Soomes, on akadeemik riiklik aunimetus ja akadeemikud määrab riik. Mitmetes anglosaksi riikides ja nende regioonides (mt Šotimaa) täidavad teaduste akadeemia funktsioone kuninglikud seltsid (Royal Society). Nende valitud liikmeid nimetatakse nt Fellow of the Royal Society ning vastav lühend (nt FRS) kuulub nime juurde sarnaselt doktori- või professoritiitlile.
Eesti Teaduste Akadeemia liikmeid (mitte välisliikmeid) nimetatakse ajalooliselt akadeemikuteks; nad valitakse akadeemia seniste akadeemikute poolt. Varem eristati Eesti NSV Teaduste Akadeemias akadeemikuid ehk tegevliikmeid ja korrespondentliikmeid.
Paljud akadeemiad on sisuliselt õpetatud seltsid. Näiteks New Yorgi Teaduste Akadeemia liikmeks saab hakata liikmemaksu tasumise eest.
Akadeemiku kui teaduste akadeemia valitud liikme tiitli kasutamine on meie regioonis traditsiooniline peamiselt Venemaa varasemal või praegusel mõjualal, s.o SRÜ, endistes Nõukogude Liidu ja tema mõjupiirkonda jäävates Ida-Euroopa maades, aga ka näiteks Hiinas.
Viited
Akateemikko
Ääristarn
Ääristarn (Carex hostiana) on tarna perekonda kuuluv taimeliik.
Magus kirsipuu
Magusa kirsipuu viljaks on maguskirss, mida jaekaubanduses nimetatakse sageli ekslikult mureliks. Viimane on tegelikult murelipuu (Prunus cerasus var. austera) vili.
Välimus, mõõtmed ja eluiga
Magus kirsipuu on kiirekasvuline, koonilise võraga ja enamasti sirge tüvega puu. Looduslikus levilas on ta üks esimesi õitsejaid, jäädes silma massiliselt esinevate valgete õitega. Puu saab täiskasvanuks 60–80 aasta vanuselt ja on seejuures keskmiselt 20–25 m kõrgune. Tüve läbimõõt on seejuures 50–70 cm. Harva võib magus kirsipuu kasvada kuni 35 m kõrguseks ja tüve läbimõõt küündida kuni 120 cm. Tavaliselt on puu eluiga 70–100 aastat.
Paljunemine
pisi|vasakul|Õied Magus kirsipuu on putuktolmleja. Heades kasvutingimustes hakkab puu õitsema nelja aasta vanuselt. Söödavad viljad on väikesed ja punase kuni musta värvusega. Neid söövad meeleldi tuvid, rästaslased, kuldnokad, pasknäärid ja väikesed närilised. Nemad on seeläbi ka põhilised seemnete levitajad. Seemned püsivad idanemisvõimelised üle talve ja võivad idaneda paari aasta jooksul. Puud annavad sageli juurevõsu, moodustades kloonidest tihnikuid. Tüve mahasaagimisel annab ka kännuvõsu.
Kasvukoht
Magusale kirsipuule meeldivad kerged, sügavad, viljakad ja parasniisked mullad. Mulla pH võib seejuures varieeruda üsna suures ulatuses (5,5–8,5), eelistatud on siiski kergelt happelised mullad. Ta ei kasva hästi üleujutatavatel maastikel. Puu talub küllalt hästi talvekülma, kuid õisi võivad kahjustada kevadised hiliskülmad. Magus kirsipuu on valgusnõudlik ja küllaltki lühiealine puuliik, keda esineb sageli metsaservades ja -lagendikel. Põhiolemuselt on ta pioneerliik, kes kiiresti taasasustab seemnete ja juurevõsundite abil tühjad kasvualad, kuid üldjuhul tõrjutakse hiljem välja suuremakasvuliste lehtpuude poolt. Magusat kirsipuud võib tihti esineda väikesearvulise puuna teises puurindes koos tammede, saarte või kaskedega.
Levik
Magusa kirsipuu looduslik levila asub Kesk-, Lääne- ja Lõuna-Euroopas, Skandinaavia lõunaosas, Briti saartel, Ukrainas, Taga-Kaukaasias, Väike-Aasia põhjaosas, Aafrika põhjaranniku lähistel. Looduslikud populatsioonid on enamasti killustunud ja ei hõlma laialdasi alasid. Magusad kirsipuud kasvavad tavaliselt madalatel kõrgustel, kuid võivad Prantsuse Alpides tõusta kuni 1900 m kõrgusele.
Kasutamine
pisi|Küpsed maguskirsid pisi|Puit
Maguskirsid
Magusa kirsipuu erinevaid kultivare kasvatatakse laialdaselt maguskirsside saamiseks. Aretatud kultivaride maguskirsid on maitsvad, magusad, mahlased. Metsikuna kasvavatel puudel on viljad väiksemad ning vähem magusad ja mahlased. Oluliselt hapumad on teised tuntud kirsid – hapukirsid. Maguskirsse süüakse eelkõige värskelt, kuid neid kasutatakse ka hoidiste, kastmete, likööride jm valmistamisel.
Puit
Magusa kirsipuu puit on Euroopas roosõieliste sugukonna puudest kõige suurema tähtsusega. Puit on sirge ja hea ühtlase tekstuuriga. Lülipuit on roosakaspruuni ja maltspuit kahvatu kollaka tooniga. Kergesti töödeldav puit on hinnatud lähtematerjal mööbli, puitpaneelide ja tisleritoodete valmistamisel. Puidu väärtust tõstavad selle värvus ja defektide (nt südamemädanik, rohelised laigud) puudumine. Kuna nõudlus magusa kirsipuu puidu järele ületab oluliselt pakkumist, siis imporditakse asematerjalina Põhja-Ameerikast sarnaste omadustega hilistoomingat (Prunus serotina).
Kultiveerimine
Magusat kirsipuud kultiveeritakse Euroopas laialdaselt endistele põllumaadele ja teda on väärtustatud nii metsikus looduses kui ka ilupuuna. Metsikut magusat kirsipuud kasutatakse pookealusena kultivaride saamiseks.
Rõuge hooldekodu
Rõuge Hooldekodu on Rõuge Vallavalitsuse poolt 1995. aastal asutatud üldhooldekodu ajutiseks või alaliseks elamiseks. Hooldekodu osutab ööpäevaringset üldhooldusteenust. Hooldekodu eesmärgiks on turvalise keskkonna ja toimetuleku tagamine täisealisele isikule, kes oma tervisliku seisundi, puuduliku tegevusvõime või elukonnast tulenevate põhjuste tõttu ei suuda iseseisvalt toime tulla. Hooldekodu asub kahekorruselises majas Rõuge alevikus Haanja Looduspargi territooriumil 16 km kaugusel Võrust (Sänna mnt 4).
Hooldekodus on 27 voodikohta. Toad on ühe-, kahe- ja kolmekohalised. Üldkasutuses on söögisaal, saun ning puhkenurgad. Toiduvalmistamine ja pesupesemine toimub hooldekodus kohapeal.
Hoolealustega tegeleb pikaajaliste töökogemustega 8-liikmeline hooldusnaiskond. Õendusabi on tagatud koduõendusteenustega. Ratastooliga ja liikumispuudega hoolealusele on treppidel liikumiseks trepironija.
Hooldekoduga ühes hoones paiknevad perearstikeskus, hambaravi ja apteek. See tagab kiire esmase arstiabi kättesaadavuse. Rõuge hooldekodu võimaldab erinevaid erialaspetsiifilisi sotsiaalteenuseid klientide tegevusvõime arendamiseks ja säilitamiseks. Hooldekodu ülesandeks on ka kliendi sotsiaalvõrgustikku kuuluvate isikute nõustamine ja informeerimine.
Hooldekoduga samas majas töötavad veel massöör, juuksur ja maniküür-pediküür, seega ka need teenused on soovi korral kergesti kättesaadavad. Regulaarselt külastab hooldekodu Rõuge Maarja koguduse õpetaja. Tähtpäevadel käivad esinemas lasteaialapsed ja isetegevuslased.
Viited
1.	Rõuge Hooldekodu Põhimäärus. Rõuge Vallavolikogu 19.06.2018 määrus nr 20
2.	Rõuge Vald. (2018). Hooldekodu. Loetud aadressil https://rouge.kovtp.ee/hooldekodu
EHS
EHS on lühend, mis võib tähendada järgmist:
Lielvārde vald
pisi|Aviekste jõgi Lielvārde vald (läti keeles Lielvārdes pagasts) on vald Lätis Ogre piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Lielvārde linnaga ja Birzgale, Jumprava, Rembate ning Lēdmane vallaga.
Valla pindala on 50,5 km². 2011. aasta seisuga elas seal 965 inimest. Nende seas oli 876 lätlast, 41 venelast, 27 valgevenelast, 7 ukrainlast, 6 poolakat ja 2 leedulast. Valla keskuseks on Lielvārde linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu. Vallavanem on Dzintars Žvīgurs.
Valla suurim jõgi on selle edelapiiril voolav Daugava, teine tähtsam jõgi on selle lisajõgi Kaibala jõgi.
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Lielvārde kirik, selle kantsel, altar ja kirikuliste pingid. Kohaliku kaitse all on Lielvārde mõisa ait ja Lielvārde vasallilinnuse varemed.
Looduskaitse all on Apsītese seedermänd, Plēsumsi mänd, Dzeja tamm, Ķedele hiidtamm, Minu tamm ja veel seitse nimetut põlispuud. Valda jääb osaliselt Kaibala all oleva Daugava kaitseala.
Vallas on 12 küla. Kaibala on staatusega vidējciems ja 2022. aastal oli seal 282 elanikku. Staatusega mazciems on seitse küla: Annas, Glaudītāji, Svētiņi ja Senči. Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Francis Paré
pisi|Francis Paré [[Grand Rapids Griffinsi särgis]] Francis Paré (sündinud 30. juunil 1987 Longueuilis, Québecis) on Kanada päritolu Valgevene jäähokimängija, kes mängib Šveitsi kõrgliiga klubis Lausanne ründajana paremäärel.
Aastatel 2003–2008 mängis Paré Quebec Major Junior Hockey League'is, esmalt neli hooaega Shawinigan Cataractesis ja seejärel ühe hooaja Chicoutimi Saguenéens. Hooajal 2007–08 oli ta liigas suurim väravakütt (54 väravat) ja resultatiivsuselt kolmas mängija (54+48) ning pälvis liiga hooaja väärtuslikumale mängijale antava Michel Brière Memorial Trophy.
Aastatel 2008–2013 mängis ta American Hockey League'i klubis Grand Rapids Griffins. Hooajal 2012–13 võitis ta klubiga Calder Cup'i.
2013. aasta juulis sõlmis Paré lepingu Soome kõrgliiga klubiga HC TPS. Hooaja 2013–14 teises pooles liitus ta KHL-i klubiga Magnitogorski Metallurg. Samal hooajal võitis ta Metallurgiga Gagarini karika. Seejärel mängis ta KHL-is Tšeljabinski Traktori ja Bratislava Slovani ridades. Hooaja 2015–16 teisel poolel mängis ta taas TPS-is.
2016. aasta juunis liitus ta KHL-i klubiga Zagrebi Medveščak. Kuna Medveščak sel hooajal väljalangemismängudele ei jõudnud, mängis Paré hooaja lõpus lisaks Šveitsi kõrgliiga klubis Genève-Servette HC.
Aastatel 2017–2019 mängis ta KHL-is Jekaterinburgi Avtomobilisti ridades ja 2019–2021 Minski Dinamos. 2021. aasta mais sõlmis ta üheaastase lepingu Omski Avangardiga. 2021. aasta detsembris naasis ta Šveitsi kõrgliigasse, liitudes Lausanne'iga.
Guinecourt
pisi|Maantee Guinecourt'i
Guinecourt on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Väga väike põllumajandusküla asub 45 km Arrasist läänes, maantee D105 ümbruses.
pisi|tühi|
Marche-en-Famenne
Marche-en-Famenne on linn ja vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis.
Asulad
Aye, Hargimont, Humain, On, Waha, Marloie, Grimbiémont, Hollogne, Champlon-Famenne, Verdenne.
Best of the 'B' Sides
"Best of the 'B' Sides" on Inglise ansambli Iron Maiden kogumikalbum. Album avaldati 4. novembril 2002 osana kollektsionääride väljaandest "Eddie's Archive". Albumile on koondatud paremik singlite 'B'-poolte lauludest.
Bei Dao
thumb|Bei Dao esinemas Suurel Prõmmil 8. mail 2010 Bei Dao (hiina 北岛, tegelik nimi 赵振开 Zhao Zhenkai; sündinud 2. augustil 1949 Pekingis) on hiina luuletaja, tänapäeva rahvusvaheliselt tuntuim hiina keeles kirjutav luuletaja.
Pärast 1989. aasta Taevase Rahu väljaku sündmusi läks maapakku. Ta elab Ameerika Ühendriikides.
Nostrokonto
Nostrokonto (ladina nostro, eesti meie) on arvelduskonto või korrespondentkonto mitteresidendist krediidiasutuses. Nostrokontol hoitakse selle maa valuutat, kus nostrokonto asub. Näiteks on nostrokonto mõne Eestis tegutseva panga Rootsi kroonide konto mõnes Rootsi pangas.
Selline konto on mõeldud peamiselt välisvaluuta vahetuseks ja rahvusvaheliseks kaubanduseks ning avatakse üldjuhul kõikides maades, mille valuutades on konto omanikul vaja sagedamini tehinguid teha.
Nostrokonto mõistega seondub ka vostrokonto (ladina vostro, eesti teie), mis on mõne mitteresidendist panga või ettevõtte konto krediidiasutuses. Näiteks on ülaltoodud juhul Eesti panga nostrokonto Rootsi panga jaoks vostrokontoks.
Landze
pisi|left|Landze kirik Landze on küla (aprupes ciems) Lätis Ventspilsi piirkonna Piltene valla lääneosas. Landze jääb valla keskusest Piltenest 4,4, piirkonna keskusest Ventspilsist 23 ja Riiast 179,5 kilomeetri kaugusele.
Küla asub Venta jõe kaldal. Aastal 2010 rajati sinna Piltene pansionaat. Kultuurimälestistest asuvad külas riikliku kaitse all olev Landze kirik (selle kolm uksekomplekti, altar ja kantsel on kunstimälestistena samuti riikliku kaitse all) ning Landze kiriku muinaskalmed. Seitse Landze kiriku juurde viiva allee pärna on looduskaitse all.
Külas sündis ajaloolane Johann Kallmeyer.
Simon Blanckenhagen
Aastatel 1610-1617 oli ta Pärnu eesti koguduse pastor. 1617. aastal sai ta Tallinna Püha Vaimu koguduse pastoriks. Ta oli ka Tallinna Uue Seegi pastor.
Ta andis välja eestikeelse jutlustekogu "Postilla Esthonica", mille müük küll keelustati ja trükitud eksemplarid tõenäoliselt hävitati, sest tekkisid vastuolud Tallinna linnakonsistooriumi ja Rootsi võimude vahel.
2020. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused
thumb|Laskesuusatamise staadion Anterselvas suvel 2020. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 51. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises. Need toimusid Itaalias Anterselvas 12.–23. veebruarini.
Uulu põhikool
Uulu Põhikool on üldhariduskool Pärnust 12 km kaugusel Häädemeeste vallas Uulu külas.
2020. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused
Lisaks Anterselvale kandideeris maailmameistrivõistluste korraldajaks ka Oberhof ja Pokljuka, kuid IBU kongressil valiti maailmameistrivõistluste korraldajaks Anterselva. Anterselvas on maailmameistrivõistlusi varem peetud viiel korral: 1975, 1976, 1983, 1995 ja 2007. aastal.
Uulu põhikool
1767. aastal asutati Uulus esimene kool.
2020. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused
Võistluste edukaim sportlane oli norralanna Marte Olsbu Røiseland viie kuldmedali ja kahe pronksmedaliga. Røiseland osales kõikidel aladel, milles kolm kuldmedalit tuli teatesõitudes ning kaks kuld- ja kaks pronksmedalit võitis ta individuaaldistantsidel. Meestest oli edukaim samuti norralane Johannes Thingnes Bø kolme kuld- ja kolme hõbemedaliga.
Uulu põhikool
Pika ajaloo jooksul on haridust omandatud eri paigas ja eri hoonetes. Praegune koolihoone valmis 1969. aastal.
Koolis on 2017/2018. õppeaastal 149 õpilast, 19 õpetajat, 10 koolitöötajat. Kasutada on 3 hoonet:
2020. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused
Sprint 10 km
Kuupäev: 15. veebruar Osavõtjaid: 107 võistlejat Riike: 36 Maailmameister 2019: Johannes Thingnes Bø Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Uulu põhikool
Koolil on staadion 300 m ringrajaga, jalgpalli-, korvpalli- ja võrkpalliväljakuga ning kaugushüppe- ja heitepaikadega.
2020. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused
Jälitussõit 12,5 km
Kuupäev: 16. veebruar Osavõtjaid: 60 võistlejat Riike: 24 Maailmameister 2019: Dmõtro Pidrutšnõi Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Uulu põhikool
2008. aastal anti koolile aunimetus "Kaunis kodu".
2020. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused
Individuaaldistants 20 km
Kuupäev: 19. veebruar Osavõtjaid: 104 võistlejat Riike: 36 Maailmameister 2019: Arnd Peiffer Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Uulu põhikool
Kooli logo kujutab öökulli, mis sümboliseerib haridust, ja metsa, mis sümboliseerib kooli asumist looduses.
2020. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused
Teatevõistlus 4x7,5 km
Kuupäev: 22. veebruar Osavõtjaid: 27 võistkonda Maailmameister 2019: Lars Helge Birkeland Vetle Sjåstad Christiansen Tarjei Bø Johannes Thingnes Bø Ametlikud tulemused Kolmandat vahetust sõitnud Kristo Siimer sai teise lasketiiru järel liidrilt Saksamaalt ringiga sisse, mis tähendas võistlustelt eemaldamist ja ankrumees Raido Ränkelit enam rajale ei lastud. <br style="clear:both;" />
Sīkrags
Sīkrags (ka Sīkragciems, ) on küla (mazciems) Kuramaal Lätis. Küla asub Talsi piirkonnas ja Kolka vallas.
Uulu põhikool
Ajalugu
1815 – anti kubermanguvalitsusest käsk igasse valda ehitada vähemalt üks koolimaja.
2020. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused
Ühisstart 15 km
Kuupäev: 23. veebruar Osavõtjaid: 30 võistlejat Riike: 13 Maailmameister 2019: Dominik Windisch Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Sīkrags
Küla on esmamainitud 1387. aastal. 16. sajandi teisel poolel oli küla Piltene piiskopilinnuse valduses. Toona oli seal 18 talu, millest kaks olid alles veel 20. sajandil. 17. sajandist kuni Läti iseseisvumiseni kuulus küla Dundaga mõisale. Küla oli 17. sajandil tähtis kauba- ja kalasadam, seal asus ka võõrastemaja sadamas peatuvate meremeeste tarbeks. Põhjasõda ja Kuramaa annekteerimine Venemaa poolt tõid aga kaasa sadamakoha allakäigu ja sadamakoht jäi kasutusele üksnes kalasadamana. Sealsed liivlased olid 1923. aastaks asutanud oma laulukoori.
Uulu põhikool
Ajalugu
1834 – Pärnu kihelkonnas olevat olnud 7 küla- ehk vallakooli, sealhulgas ka Uulus. Vallakool asus Paama talus ja töötas 1864. aastani. Viimasteks koolmeistriteks olid Mihkel Tilk ja Juhan Oidermann.
2020. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused
Sprint 7,5 km
Kuupäev: 14. veebruar Osavõtjaid: 101 võistlejat Riike: 33 Maailmameister 2019: Anastassija Kuzmina Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Sīkrags
Külas kasvav Sīkragsi Männiemme (kõrgus 9,5 m) on looduskaitse all.
Tsati keel
Tsati keel (hiina 回辉语 (回輝語) Huíhuīyǔ) on Austroneesia hõimkonna Malaia-Sumbawa keelte rühma kuuluv keel, mida räägivad Hiina Hainani saare lõunaosas elavad tsatid.
Sīkrags
Küla vanem osa on riikliku kaitse all olev ehitismälestis. Kaitsealusesse kompleksi kuulub 1926. aastal ehitatud Jaunklāvi elumaja, mille püstitas baptistide vaimulik Kārlis Lāceklis ja millel on tolleaegse Liivi ranna kohta uudne arhitektuur: majal on pööning ja klaasitud veranda. Ķeļķi talust on kaitse all elumaja ja majapidamishoone; seal sündis liivi keeleteadlane Pētõr Damberg. Kilasidami elumaja on vanim elumaja külas ja rajati aastal 1892; seal elasid liivi kalurid, kuid hoone oli kasutusel ka külapoena. Vīnamegi talu kuulus kaluritele, kes olid ühtlasi ka küla sepad. Selle eluhoone valmis aastal 1935; teise maailmasõja järel kasutati seda ka baptistide palvemajana. Tall, karjalaut, tõllakuur ja sepikoda valmisid 1936. aastal, kuigi sepikoda asus paigas, kus oli sepikoda olnud juba 18. sajandil. Baznīckalns on 1930. aastatel rajatud talu, mis sai nime selle järgi, et selle kohal asus vana Mazirbe kiriku hoone. Vecvalki talu oli kalurite ja põllumeeste majapidamine, mille eluhoone on püstitatud kolmes jaos aastail 1924–1961. Talu juures on suur aed, mida ümbritseb vanas stiilis piirdeaed. Sudrabvītoli talu eluhoone rajas 19. sajandi lõpus või 20. sajandi alguses puidukaupmees Eduards Volganskis. Sproģi kalurite-kaupmeeste talust on kaitse all 20. sajandi alguses rajatud elumaja, kus tegutses ka pood, 1920. aastatel rajatud palksaun koos maakividest suitsutuskambriga ning 1930. aastatel rajatud tall ja lindla. Anbanki talu kuulus kaugsõidukaptenitele; kaitse all on majapidamishoone ja Saaremaalt toodud kividest ning tellistest 19. sajandi lõpus rajatud elumaja. Ka Ziedlejase elumaja rajati 19. sajandi lõpus; hiljem asusid seal külakool ja pood. Puutöömeistrite Puķīši talust on kaitse all vaid osa; 1930. aastatel rajatud elumaja ja 1920. aastatest pärit vanapärane tall. Dzilnas ja Penti on kõrvuti asunud vendadele kuulunud talud – esimene neist oli kaluritalu, teine põllumeeste talu. Elumaja oli taludel ühine ja valmis 1923. aastal, esindades liivlaste ajaloolist pikka sektsioonideks liigendatud maja. Mõlemas pooles on keskel köök, selle ümber on aga kaks elutiiba. Kompleksist on kaitse all veel suitsutuskoda ja maakividest kelder koos selle peal asuva puidust juurdeehitisega.
Tsati keel
Erinevalt teistest Austroneesia hõimkonna keeltest on tsati keel toonikeel.
Sīkrags
1935. aasta rahvaloenduse põhjal elas külas 193 elanikku. 2015. aastal oli külas 11 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Dundaga piirkonda.
Tsati keel
Tsati keele kõnelejaid on umbes 3500.
Uulu põhikool
Ajalugu
Sajandivahetusel asutas mõisaproua Väikeste laste kooli, mis töötas 1917. aastani.
1903–1917 töötas Uulus ka apostliku õigeusu kirikukool.
1911 – Uulu-Silla kooli hooned põlesid maha. Uulu ja Surju lapsed koondati Silla-Surju kooli.
1919 – avati I ja II klass endises Uulu mõisa puutöötoas (praegune vana koolimaja) ja III ning IV klass üle jõe asuvas majas. Kool sai nimeks Uulu Mõisa Algkool, esimeseks koolijuhatajaks Mihkel Raab. Õpilasi oli kooli nelja klassi kohta ligi 80.
1940 – kool muudeti kuueklassiliseks mittetäielikuks keskkooliks.
1950/51. õppeaastat alustati Uulus taas neljaklassilise algkoolina.
Praegune koolihoone valmis 1969. aastal ja tööd jätkati 8-klassilise koolina. Koolidirektoriks sai Reet Pärnat ja õppealajuhatajaks Elgas Lume. Õpilasi oli 127.
2005. aastal sai koolimaja juurdeehitise ja uuenduskuuri.
Tähtpäevad
Õpilasesindus valib välja kooli õpilastele kuude kaupa teemad, millele oma tegevus keskendada. Näiteks 2017/2018:
Sümboolika
Kooli laulu "Uulu Põhikooli hümn" sõnad on kirjutanud Toomas Kersalu ja muusika autor on Toomas Voll.
Uulu Põhikooli hümni sõnad
Meretuultest kostub sosin
sügis küsib, kas ma tohin
igal aastal ikka veel,
lapsi saata kooliteel.
Sügiskuudest kevadeni,
kajab koolis kellahelin.
Suured numbrid, tähed ka,
peavad pähe hakkama.
Ref: Uulu kool, Uulu kool,
kesk soolaseid tuuli ja mändide müha,
see paik on nii armas,
su nimi on püha.
Kevadpäeval, suve hakul,
seisan jälle lävepakul.
Lahkun koolist jäävalt nüüd,
hinges kella viimne hüüd.
aastad läevad, aega vaovad.
Hallipäiselt tänuga,
oma kooli meenutan.
Halle (Weserbergland)
Halle on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Holzmindeni kreisis. Valla pindala on 28,73 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1513 inimest.
2020. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused
Jälitussõit 10 km
Kuupäev: 16. veebruar Osavõtjaid: 60 võistlejat Riike: 25 Maailmameister 2019: Denise Herrmann Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Individuaaldistants 15 km
Kuupäev: 18. veebruar Osavõtjaid: 100 võistlejat Riike: 33 Maailmameister 2019: Hanna Öberg Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Teatevõistlus 4x6 km
Kuupäev: 22. veebruar Osavõtjaid: 24 võistkonda Maailmameister 2019: Synnøve Solemdal Ingrid Landmark Tandrevold Tiril Eckhoff Marte Olsbu Røiseland Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Ühisstart 12,5 km
Kuupäev: 23. veebruar Osavõtjaid: 30 võistlejat Riike: 16 Maailmameister 2019: Dorothea Wierer Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Segateatevõistlus 4x6 km
Kuupäev: 13. veebruar Osavõtjaid: 27 võistkonda Maailmameister 2019: Marte Olsbu Røiseland Tiril Eckhoff Johannes Thingnes Bø Vetle Sjåstad Christiansen Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Segapaaristeatevõistlus 6 + 7,5 km
Kuupäev: 20. veebruar Osavõtjaid: 30 võistkonda Maailmameister 2019: Marte Olsbu Røiseland Johannes Thingnes Bø Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Medalid
Korraldajariik
Paul Fritsch
Paul François Nicolas Fritsch (25. veebruar 1901 Pariis – 25. mai 1970 Boulogne-Billancourt, Hauts-de-Seine'i departemang, Île-de-France'i piirkond) oli Prantsusmaa poksija.
Fritsch võitis sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) 1920. aasta Antwerpeni olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ning tuli olümpiavõitjaks.
Fritsch poksis jaanuarist 1921 kuni märtsini 1929 elukutselisena. Ta pidas kokku 45 kohtumist, millest võitis 21 (neist 6 nokaudiga) ja kaotas 11 (neist 1 nokaudiga) ning 12 kohtumist jäi viiki.
EI-päev suitsetamisele
EI-päeva suitsetamisele rahvusvaheline teavituspäev iga aasta novembrikuu kolmandal neljapäeval, mille käigus korraldatakse mitmesuguseid suitsetamisvastaseid kampaaniaid ja püütakse inimestele selgitada suitsetamise mõju tervisele.
Eestis on EI-päeva suitsetamisele peetud alates 1992. aastast. EI-päev suitsetamisele püüab ühe eesmärgina vähendada ka suitsetamise populaarsust õpilaste hulgas. Seejuures püütakse tähelepanu juhtide sellele, et suitsetama mitte hakata on palju lihtsam kui suitsetamisest loobuda.
Bartholomäus Bärner
1590. aastal kutsuti ta Niguliste koguduse diakoniks ja 1602. aastal Oleviste koguduse pastoriks.
Postitalu
Postitalu või kirjatalu oli postiasutuse tüüp Eestis.
Postitalud asusid üksteisest keskmiselt 4 km kaugusel, neid oli umbes 2800. Postitaludes toimetati lihtkirjaposti (ka ajalehtede) vastuvõtmist ja väljaandmist ning müüdi postmarke, tempelmarke, postpaberit ja ümbrikke. Postitalu, kus polnud telefoni kõnepunkti, nimetati kirjataluks.
Geary maakond
Geary maakond (Geary County) on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigis.
Ajalugu
Maakond moodustati 1855. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 34 362.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Heckler & Koch MP7
Heckler & Koch MP7 (lühendina saksa keelest Maschinenpistole 7) on Saksa kaitsetööstusettevõtte Heckler & Koch toodetav püstolkuulipilduja (täpsemalt enesekaitserelv), mis kasutab soomustläbistavat HK 4.6×30mm laskemoona.
Anatolijs Gorbunovs
pisi|Anatolijs Gorbunovs (2015) Anatolijs Gorbunovs (kasutatud ka eesnime Anatolis; sündinud 10. veebruaril 1942) on Läti poliitik.
Heckler & Koch MP7
MP7 disainiti 1989. aastal NATO avaldatud üleskutse peale luua uus relvatüüp – enesekaitserelv (Personal Defence Weapon; PDW) –, mis pidi suutma efektiivselt läbistada kuuliveste ning vahetama välja selleks suutmatud väiksekaliibrilised püstolid ja püstolkuulipildujad. Tootmine algas aastal 2000.
Lejaskurļi
Lejaskurļi on küla (mazciems) Lätis Valmiera piirkonnas Valmiera vallas.
Küla asub valla keskosas. Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.
Heckler & Koch MP7
Relva konstrueerimisel on kasutatud polümeermaterjale, mis teeb selle küllaltki kergeks ja kompaktseks. MP7 suudab efektiivselt läbistada NATO CRISAT-sihtmärki (1,6 mm titaaniumit + 20 kihti kevlarit), kasutades relvaga samaaegselt disainitud HK 4.6×30mm laskemoona.
Anatolijs Gorbunovs
Ta oli 3. maist 1990 kuni 8. juulini 1993 Läti ajutine riigipea (ülemnõukogu esimees).
Ümartarn
Ümartarn (Carex diandra) on lõikheinaliste sugukonda tarna perekonda kuuluv mitmeaastane taimeliik.
Taime kõrgus 25–60 cm. Hallikasrohelised varred on püstised või kaardus, suhteliselt jäigad. Lehed jäigad, lamedad või renjad, 1-3 mm laiad, varrest lühemad. Õisik tihe, 2–4,5 cm pikk, ei ole harunenud. Alumise pähiku kandeleht pähikust märksa lühem, rohelise kesktriibu ja naaskelja tipuga. Põisiku katteleht põisikust pisut lühem, pruun, laia heleda servaga. Põisik läikiv tumepruun, aheneb pikkamisi nokaks. Õitseb mais, juunis.
Rein Oro
Rein Oro (8. juuni 1927 Talli vald, Pärnumaa – 10. august 1993 Tallinn) oli eesti arstiteadlane ja kirurg.
Elulugu
Lõpetas 1946 Pärnu 1. Keskkooli, 1952 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna, meditsiinikandidaat (1974, TRÜ), väitekiri "Sapiteedel kasutatava ratsionaalse operatsioonimeetodi valiku sõltuvus kaksteistsõrmiksoolesisesest rõhust. Kliiniline uurimus". Täiendas end korduvalt Tartu, Moskva, Leningradi ja Tallinna täiendusõppekeskustes. Oli 1951 Nõo maa-arstijaoskonna juhataja kohusetäitja ja 1951–1952 velsker-ämmaemandapunkti juhataja, 1952–1966 Kilingi-Nõmme haigla peaarst ja kirurg, 1966–1969 Tallinna Pelgulinna Haigla polikliiniku juhataja ja kirurg, 1969–1972 Tallinna Tõnismäe haigla kirurg, 1974–1976 Tallinna Vabariikliku haigla kirurgiaosakonna juhataja ja kirurg, 1977–1990 kirurg.
Teadustöö
Uurimisvaldkond: seedetrakti kirurgia. 12 teadustrükist.
Kačerginė
Kačerginė on alev (endine linn) Leedus Kaunase rajoonis, Kačerginė valla halduskeskus. Alev asub Nemunase jõe kaldal, merepinnast 49 meetri kõrgusel. Alevis on põhikool ja raamatukogu, kool tegutseb ka sanatooriumi juures. Tegemist on suvitusasulaga, kus tähtsamaks tööandjaks on sealne sanatoorium.
Ajalugu
Esimese aastatuhande lõpus ja teise aastatuhande alguses asus seal linnus (Pypliai linnamägi). Hiljem asus alevi läänepoolses osas Palankiai kaluriküla. Esimese maailmasõja eel rajati sinna suvitusasula, mis kandis algselt nime Pušilas. . Esimese Leedu vabariigi ajal suvitasid seal paljud Leedu õpetlased ja kirjanikud. Aastal 1941 asus alevi lähistel metsas Leedu vabadusvõitlejate staap, kust koordineeriti leedulaste koostööd Saksa vägedega. Pärast sõda küüditati 18 Kačerginė elanikku.
Aastal 1945 rajati sinna ambulatoorium ja postkontor, järgmisel aastal sai asulast linn. Aastal 1962 rajati sinna sanatoorium Žibutė, mis tegutseb tänapäevani, selle juures hakkas tegutsema internaatkool. Selsamal aastal avati seal motoringrada Nemuno žiedas, mis on Leedu ainuke ringrada. Linnas oli ka arvukalt pioneerilaagreid: Fučiko, Žvaigždutė, Dobilėlis, Liepsnelė.
Aastal 1997 muudeti linn aleviks. Aastal 1998 valmis sealne kabel.
Press TV
Press TV (stiiliseeritud kui PRESSTV) on Iraani riigile kuuluv uudistevõrk, mis edastab inglise ja prantsuse keeles saateid, mis kuulub Iraani Islamivabariigi ringhäälingule (IRIB), mis on ainus organisatsioon, mis on Iraanis seaduslikult võimeline raadio- ja telesaateid edastama. Ööpäevaringselt töötav kanal, mille peakorter asub Teheranis, käivitati 2. juulil 2007 ja see oli mõeldud konkureerima lääne-ingliskeelsete teenustega.
Nette Liivak
Elukäik
Nette Liivak õppis kodutööstust Kehtna Kõrgemas Kodumajanduskoolis, mille lõpetas 1940. aastal. Aastatel 1945–1951 õppis ta Tallinna Riiklikus Tarbekunsti Instituudis tekstiili.
Zichyújfalu
Zichyújfalu on küla ja vald Ungaris Fejéri komitaadis.
Hehlen
Hehlen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Holzmindeni kreisis. Valla pindala on 21,59 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1813 inimest.
Zichyújfalu
Valla pindala on 88,35 km².
2011. aastal oli valla elanike arv 944.
2012. aastani kuulus vald Gárdonyi väikepiirkonda.
pisi|tühi|Zichy loss
Mattis Jaama
Mattis Jaama (sündinud 28. mail 1992) on eesti orienteeruja.
Eesti meistrivõistlustel suusaorienteerumises on ta aastatel 2016–2022 võitnud 16 kulda ja 3 hõbedat.
Danny Saucedo
Danny Saucedo, esinejanimega Danny (Daniel Gabriel Alessandro Saucedo Grzechowski ; sündinud 25. veebruaril 1986 Stockholmis Rootsis), on Rootsi poplaulja ja laulukirjutaja. Ta sai tuntuks 2006. aastal esinemisega Rootsi telesaates "Idol", kus ta jõudis esimese kuue hulka.
Danny on sooloartistina avaldanud kolm albumit ja üksteist singlit. Tema debüütalbum "Heart Beats" ning singlid "Tokyo", "Play It for the Girls" ja "Radio" jõudsid Rootsi edetabelite tippu.
Mattis Jaama
2021. aasta suusaorienteerumise MMil Eestis Käärikul võitis ta segateatesprindis koos Daisy Kudrega pronksmedali.
Danny Saucedo
Danny on osalenud Rootsi Eurovisioni-eelsel lauluvõistlusel "Melodifestivalen" kolm korda:
Mattis Jaama
2022. aasta suusaorienteerumise MMil Soomes Kemis võitis ta segateatesprindis koos Daisy Kudre-Schnyderga pronksmedali.
Danny Saucedo
2013. aastal oli ta koos Gina Dirawiga lauluvõistluse "Melodienfestivalen" saatejuht.
Esimene singel valmis Saucedol Suurbritannias koos laulja Therese'iga ning kandis pealkirja "If Only You". See tõusis Venemaa ja Poola edetabelites esikohale.
Mattis Jaama
2023. aasta suusaorienteerumise EMil Lätis Madonas võitis ta segateatesprindis koos Daisy Kudre-Schnyderiga hõbeda.
Danny Saucedo
Danny on näitlejana dubleerinud filme rootsi keelde ja osalenud reklaamides. Ta osales Velveti ja Linda Bengtzingi loo "Victorious" muusikavideos.
Dannyt iseloomustatakse kui tagasihoidlikku ja fännidest väga hoolivat lauljat.
Elulugu
Danny isa on pärit Poolast ja ema Boliiviast. Danny käis Stockholmis Adolf Frederiki muusikakoolis, Lilla Akademieni erakoolis ja Södra Latini gümnaasiumis.
Dannyle on muusikalist inspiratsiooni andnud Elvis Presley, Michael Jackson, Robin Thicke, Brian McKnight ja George Michael. Ta on nimetanud Michael Jacksoni lugu "Rock with You" maailma parimaks lauluks.
Telesaade "Idol"
Danny laulis 2006. aastal saate "Idol" eelvoorus bändi All-4-One lugu "I Swear". Žürii kiitis teda liigutava ja veenva esituse eest.
Duetivoorus Felicia Brandströmiga esitatud Bryan Adamsi laul "Everything I Do" nimetati saate ajaloo parimaks esituseks.
Saate poolfinaalis sai Danny Nick Lachey loo "What's Left of Me" esitamise tõttu tugeva kriitika osaliseks, sest žürii sõnul ei sobinud tema hääl lauluga kokku. Top 11 finaalis esitas ta Michael Jacksoni liigutuste saatel bändi Jackson 5 laulu "Blame It on the Boogie", Top 10 saates tormas ta lavale, samuti suutis ta Tommy Nilssoni ballaadi "Öppna Din Dörr" lauldes žürii liikme Kishti Tomita nutma panna.
Esimene Danny singel oli Tommy Nilssoni "Öppna Din Dörr" kaver.
9. detsembril 2006. aastal astus ta teiste seas üles Globenis Metallica ja Amy Diamondi lugudega.
Debüütalbum "Heart Beats"
2007. aasta sõbrapäeval avaldas Danny singli "Tokyo", mis tõusis Rootsi edetabelite tippu. Selle looga esines ta ka 2008. aastal Poolas Sopoti laulufestivalil (Sopot International Song Festival), mis on suurim muusikavõistlus Euroopas. Teine singel "Play It for the Girls" tõusis edetabelite tippu samal nädalal, kui "Heart Beats" saavutas albumite edetabelis esikoha. 12. septembril 2007. aastal avaldas ta singli "If Only You" feat. Therese Grankvist. Singel tõusis Rootsis edetabelites kolmandale kohale, Poolas esikohale ning jõudis edetabelitesse ka Venemaal ja Jaapanis. Loo autorid said "Stimgitarren Platina" auhinna aasta mängituima loo eest (95 062 raadioesitust).
"Let's Dance" ja album "Set Your Body Free" (2008)
Saucedo osales Malin Johanssoniga TV4 tantsusaates "Let's Dance 2008" ja tuli neljandale kohale. 6. septembril 2008. aastal võistles ta Jeanette Carlssoniga Rootsit esindades tantsuvõistlusel "Eurovision Dance Contest 2008", saavutades 12. koha.
3. novembril 2008. aastal avaldas ta singli "Radio", album "Set Your Body Free" ilmus sama aasta 24. detsembril.
Koos Oscar Görresiga kirjutas ta Alcazari albumi "Disco Defenders" jaoks loo "From Brazil with Love". Samuti on ta kirjutanud bändile Pulse.
"Melodifestivalen" (2011) ja album "In the Club"
pisi|Ung08 festival [[Stockholmis, 20. august 2011]] 2011. aasta alguses ilmus Danny esimene singel "In Your Eyes" ja üle pika aja ka muusikavideo. "In the Club" oli teine singel samanimeliselt albumilt. Albumil on ka lood The Provideri, Swingfly ja Lazeega.
Danny osales taas saates "Melodifestivalen", kuid seekord sooloartistina ning esitas loo "In the Club". Koreograafia autor oli Nick Bass. Poolfinaalis sai Danny 60 872 häält – peaaegu kaks korda rohkem kui teisele kohale jäänud Pernilla Andersson. Lõpparvestuses jäi ta Eric Saade järel teisele kohale.
2011. aasta mais luges Danny ette Rootsi punktid Eurovisioni lauluvõistlusel.
2011. aasta suvel esines Danny laulusaadetes "Allsång på Skansen", "Lotta på Liseberg" ja "Sommarkrysset" ning festivalil Ung08. Sama aasta sügisel oli ta žüriiliige saates "True Talent" ning juhtis saadet "Sommarkrysset".
"Melodifestivalen" (2012 ja 2013)
Saucedo sai 2012. aastal saates "Melodiefestivalen" looga "Amazing" Malmö poolfinaalist otse edasi finaali. Finaalis jäi ta Loreeni laulu "Euphoria" järel teisele kohale. Pärast finaali avaldas Saucedo arvamust, et tema lool läheks Eurovisionil paremini kui võitjal.
2013. aastal juhtis Saucedo koos Gina Dirawiga saadet "Melodifestivalen", olles siiani selle saate noorimad saatejuhid. Saates esines Danny mitme koomilise vahepalaga, näiteks "Karl för sin kostym" ja "Indie Club" ("In the Clubi" Bollywoodi versioon). Saate teises voorus pidasid Gina ja Danny lauluduelli iiri kaksikuteduoga Jedward.
"Så mycket bättre" (2016)
2016. aastal osales Danny TV4 telesaates "Så mycket bättre" (eesti versioon on "Laula mu laulu"). Saates esitas Danny laulud "Super 8", "Snacket på stan", "Se mig", "Skepp", "Öppna upp dit fönster", "För kärlekens skull" ja "Vaknat".
E.M.D.
pisi|E.M.D. Rix FM Festivalil Rootsis Kalmaris (2009) Danny (D) asutas ansambli E.M.D. koos kahe "Idoli"-kaaslase, Erik Segerstedti (E) ja Mattias Andréassoniga (M). 19. detsembril 2007. aastal ilmus nende esimene singel "All for Love", mis tõusis kuueks nädalaks edetabelite tippu ja teenis välja kolmekordse plaatina 60 000 eksemplari müümise puhul. Debüütalbum "A State of Mind", mis ilmus 14. mail 2008. aastal, oli edetabelites 42 nädalat. Singliga "Jenny Let Me Love You" teeniti välja tiitel "Aasta lugu 2008" Grammise muusikaauhindade jagamisel. Ansambel lõpetas tegevuse 2010. aastal.
Muu
Saucedo on olnud Folktandvårdeni, BRISi ja Vähiliidu Roosa lindi kampaania toetaja, samuti poseerinud koolikiusamise ja looduskaitsega seotud projektide fotokalendrites. Ta peab end keskkonnateadlikuks ja keskkonnale pühendunud inimeseks ning on olnud Earth Houri saadik.
Laulukirjutajana on Danny loonud muusikat ansamblitele Alcazar ja Pulse.
Seos Eestiga
2022. aasta septembris oli Danny peaesineja Kanal 2 19. aastapäeva peol ja andis intervjuu saatele "Reporter", kus ta püüdis rääkida ka eesti keeles. Ta peatus Nordic Hotel Forumis Tallinnas.
Isiklikku
Saucedo on katoliiklane ja usub tugevalt Jumalasse. Ta leiab, et usk mängib tema alandlikkus hoiakus suurt rolli.
Danny oli 2012. aastani (üheksa aastat) suhtes Janna Gränesjöga. 2013. aasta veebruaris teatas Danny, et on suhtes Molly Sandéniga.
Avatud Kool
Avatud Kool on Tallinnas tegutsev üldhariduskool, mis alustas õppetööd 1. septembril 2017. Esimese koolina Eestis rakendab kolmekeelset keelekümblusprogrammi.
Avatud Kool töötab kahesuunalise keelekümbluse koolina, kus igas klassis on pooled lapsed eesti ja pooled vene kodukeelega. Pool koolipäeva õpivad kõik eesti ja teise poole vene keeles.
Suitsuprii klass
Suitsuprii klass on suitsetamisvastane ennetusprogramm 4.–12. klasside õpilastele.
Konkursi eesmärkideks on: