cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Klara Hitler
Ta suri 47-aastaselt piinarikkalt rinnavähki.
Emakeele Seltsi aastaraamat
Emakeele Seltsi aastaraamat (lühendatult ESA) on perioodiline väljaanne, mis ilmub Emakeele Seltsi väljaandel alates 1955. aastast.
Alates 2021. aastast on aastaraamatu peatoimetaja Reili Argus, eelmine peatoimetaja oli Mati Erelt. Toimetuskolleegiumi kuuluvad Riho Grünthal (Helsingi), Cornelius Hasselblatt (Groningen), Tuomas Huumo (Turu/Tartu), Helle Metslang (Helsingi), Karl Pajusalu (Tartu), Raimo Raag (Uppsala), Kristiina Ross (Tallinn), Urmas Sutrop (Tallinn), Lembit Vaba (Tampere), Jüri Viikberg (Tallinn), Tiit-Rein Viitso (Tartu), Eberhard Winkler (Göttingen).
ESA on refereeritud/indekseeritud rahvusvahelistes perioodiliste väljaannete andmebaasides:
Karl II (Mecklenburg-Strelitzi suurhertsog)
thumb|right|Karl II (Mecklenburg-Strelitzi suurhertsog) thumb|
Karl II (Karl Ludwig Friedrich; 10. oktoober 1741 – 6. november 1816) oli Mecklenburg-Strelitzi valitseja 1794. aastast kuni oma surmani. Algselt valitseva hertsogina ülendati ta 1815. aastal suurhertsogiks. Enne troonile saamist teenis ta aastatel 1776-1786 Hannoveri kubernerina.
Noorus ja teenistus Hannoveris
Mecklenburgi hertsog Karl Ludwig Friedrich sündis Mirowis hertsog Karli ja selle naise Elisabeth Albertine teise pojana. 11. detsembril 1752 suri tema onu Adolf Friedrich III, kelle järglane oli Karli vanem vend Adolf Friedrich IV. Kui vend hakkas valitsema, tõi Karl ülejäänud perekonna Mirowist pealinna Strelitzisse.
Alates neljandast eluaastast otsis Karl karjäärivõimalust Hannoveri teenistuses pärast kaptenivolituste saamist. Tema õde Sophie Charlotte abiellus 8. septembril 1761 Hannoveri kuurvürsti Suurbritannia kuninga George III-ga. Karl külastas tihti oma õde Suurbritannias ja astus lõpuks oma õemehe Hannoveri kuurvürsti teenistusse sõjaväe ülemjuhataja määranguga Hannoveri pärast teenistust Hispaanias.
1776. aasta sügisel määrati Karl tema õemehe poolt Hannoveri kindralkuberneriks. Hannoveri kubernerina omas Karl tegelikult kõiki suveräänse valitseja volitusi. Tema õemees ei soovinud elada Saksamaal, kuna oli läbini inglane. Vahetult pärast teist korda leseks jäämist 1785. aasta detsembris taotles Karl luba loobuda sõjalisest ametikohast Hannoveris ja lahkuda valitsusest. Tema õemees rahuldas tema taotluse, ülendas Karli välimarssaliks ja määras talle pensioni. Seejärel veetis Karl mõnda aega reisides, enne kui asus elama Darmstadti, kus temast sai keiserliku krediidikomisjoni president.
Pärast lastetu vanema venna Adolf Friedrich IV surma 2. juunil 1794 järgnes Karl talle kui Mecklenburg-Strelitzi valitsev hertsog.
Mecklenburg-Strelitzi valitseja
Valitsejana julgustas Karl uusi põllumajandussuundumusi, rajas uue politseijõu ja kehtestas koolikohustuse. 1806. aastal ühines tema hertsogkond Reini Liitu. Pärast Viini kongressi ülendati ta 28. juunil 1815 suurhertsogiks.
1816. aasta suvel käis Karl ringreisil Rebbergis, Schwalbachis ja Hildburghausenis. Varsti pärast tagasitulekut haigestus ta kopsupõletikku. Ta suri Neustrelitzis pärast apopleksia käes kannatamist. Tema järglaseks sai tema vanem poeg Georg.
Abielud ja lapsed
Pärast edutuid katseid abielluda Taani printsessi ja Saksi-Gotha printsessiga abiellus Karl 18. septembril 1768 Darmstadtis oma esimese naise Friederikega, kes oli Georg Wilhelm von Hessen-Darmstadti tütar. Nad said 10 last:
Pärast Friederike surma 1782. aastal abiellus Karl 28. septembril 1784 Darmstadtis tema õe Charlottega. Charlotte suri 12. detsembril 1785 varsti pärast poja Karli sünnitamist.
Audentese Erakool
Audentese Erakool on põhiharidust andev erakool Tallinnas aadressil Tondi 84.
Kool asutati 1995 nimega Fontese Erakool. Aastast 1997 kannab see nime Audentese Erakool.
Kool kasutab väikest ja suurt koolimaja.
Kooli direktor on Ahto Orav.
Monique Adamczak
pisi|Monique Adamczak (2019) Monique Adamczak (sündinud 21. jaanuaril 1983) on Austraalia elukutseline naistennisist.
Adamczaki lemmikväljakukatteks on muruväljak.
Adamczak tegi suure tennise debüüdi 15-aastaselt 1998. aastal, mil ta osales oma esimesel ITF-i turniiril Lynehamis. Teel veerandfinaali alistas ta ka kuulsa kaasmaalanna Alicia Moliku.
Oma esimese ITF-i turniiri võitis Monique Jaipuris, kus ta oli finaalis oli parem india tennisistist Manisha Malhotrast 6-2, 2-6, 6-3. Sama turniiri võitis ta ka paarismängus koos Jennifer Schmidtiga.
Kui karjääri alguses püüdis ta panna rõhku peamiselt üksikmängule (tema parim koht WTA edetabelis on olnud 138. – aprillis 2010), on ta aja jooksul olnud edukam hoopis paarismängus (kõrgeim koht WTA edetabelis 51. – veebruaris 2018).
Askar Mamin
Askar Uzakbaiulõ Mamin (kasahhi keeles Асқар Ұзақбайұлы Мамин; Asqar Uzaqbaýulı Mamïn; sündinud 23. oktoobril 1965) on Kasahstani poliitik, kes oli 21. veebruarist 2019 kuni 5. jaanuarini 2021 Kasahstani peaminister.
Ta oli 9. septembrist 2016 kuni 21. veebruarini 2019 esimene asepeaminister. Enne seda oli Mamin Qazaqstan Temir Joly ehk Kasahstani riikliku raudtee-ettevõtte president. Aastast 2008 on ta ka Kasahstani Jäähoki Liidu president.
Ta oli aastatel 2006–2008 Astana linnapea ning 2005–2006 Kasahstani transpordi- ja kommunikatsiooniminister. Ta on võimupartei Nur Otani liige.
Puidutöötlemise mõisteid
Siin on loetletud mõisteid, mis on seotud metsatööstuse, saetööstuse, puidutööstuse, puidu mehaanilise, keemilise ja termilise töötlemise ning viimistlusega.
A
aaderdamine – aamissepp – aastarõngas – abrasiivmaterjal – absoluutkuiv puit – aerosiil – akrüülviimistlus – aktiivkahjustus – alküüdviimistlus – alusnuga – ameerika simsihöövel – anisotroopsus – azebiki – atmosfäärne kuivatus – augusaag – auruga painutamine – aurutuskamber – autoklaavimmutus
B
baaspind – baastihedus – balanssiirsaag – biokahjustus
C
CNC-freesmasin
D
deltapuit – detail – difusioonimmutus – dispersioonvärv – dōzuki
F
faas – faasimine – fenoolliim – fluteroni – formaatsaag – forvarder – frees – freesimine – freespink – furnituur
G
gaaskuivati – geelvärv – giljotiinlõikepink
I
intarsia – irdoks
K
kaaphöövel – kaapleht – kaardumus – kaeba – kaksiksäsi – kalasabaseotis – kaldkiulisus – kaldseotis – kamberkuivatus – kambium – kampol – kandioks – kanna – kant – kappsaag – karbamiidformaldehüüdvaik – karkass – karnauubavaha – karniisihöövel – karussellfreesmasin – karvkiulisus – kaseiinliim – kasetoht – kastitapp – kataba – kattenööp – kattevõime – keeltapp – keerdumus – keskmise tihedusega puikiudplaat – ketaslaastur – ketaslihvmasin – ketassaag – ketassaepink – kettfreesmasin – kevadpuit – kida – kihtpuit – kiilnuga – kiilseotis – kinari-nomi – kirimen-kanna – kirjumädanik – kittimine – klapphöövel – kondiliim – konserveeritud puit – kontaktliim – konvektiivkuivatus – koondelisus – koondoksad – koonusfrees – koonussaeketas – koorepesa – koorimine – koorimispeitel – kooritud spoon – koostusfrees – kopeerfreespink – kopeertreipink – korbahöövel – korduv maltspuit – korgipuur – korkimine – kote-nomi – kraat – kruntimine – kruvikeeraja – kruvipuur – kruviühendus – kugihiki – kuiv termomeeter – kuivamiskahanemine – kuivamislõhe – kujufrees – kukaldamine – kumertaldhöövel – kummivaigukäik – kuumpress – kõmmeldumus – kõrgsageduskuumutus – kõvertaldhöövel – käi – käiakivi – käristi – kärn – käsielektrihöövel – käsielektrisaag – käsifreesmasin – käsihöövel – käsisaag – külmpress – küpspuit – küttepuit
L
laast – laastumurdik – laastunuga – laastustamine – laevavineer – lakk – lakkimine – lakkvärv – lamell – lamellseotis – laminaat – lamineerimine – langetustraktor – lapikpeitel – lateksvärv – latt – latthing – laud – laudsepp – laupfrees – lehtmaterjal – lehtpuit – lennukivineer – ligniin – lihvimine – lihvketas – lihvklots – lihvlint – lihvmasin – lihvpaber – lihvpasta – lihvriie – liimeister – liimimine – liiminiit – liimivaltsid – liimpaindelement – liimpuit – liimseotis – liiper – liist – linaseemneõli – lintlihvpink – lintsaag – luisk – lukuraud – lusikpeitel – lõhestamine – lõikeriist – lõiketera – läbilihv – lülipuit
M
maltspuit – manused – marketrii – masinpeitel – massiivpuit – mawashibiki – MDF-plaat – mesilasvaha – metsamaterjal – metsatööstus – miiuvinkel – mori-nomi – muhk – mõlu – mõõdulint – mädaoks – märg termomeeter – mööbel – mööblitööstus
N
naaskel – nael – naelapüstol – naelatangid – nahaliim – nihik – niin – niiskusemõõtja – nitrolakk – nitropahtel – noavõll – nuga – nurgasaag – nurgik – nurkpeitel – nurkseotis – nuudihöövel – nuut – nõgustaldhöövel
O
oblikhape – oire-nomi – oiri-uramaru-nomi – okaspuit – oks – oksamännas – OSB – otsahöövel – otsfrees
P
pahk – pahtel – pahtlilabidas – paindhöövel – paksusmasin – palk – parafiiniõli – parenhüüm – pealistusmaterjal – peitel – peitsimine – pendelsaag – pigment – pihustuspüstol – pikikiud – pintsel – pitskruvi – plank – polüesterviimistlus – polüuretaanvaik – pool-poolega seotis – poomkant – pressimine – puidu keemiline töötlemine - puidu kuivatamine – puidu lõppviimistlus - puidu niiskus – puidu niiskusmõõtur – puidu painutamine – puidu pleegitamine – puidukiud – puidukruvid – puidukuivati – puiduliimid – puidunikerdus –  puidupeitsid –  puidurike – puidutolm – puidutöötlemine – puidutöötlemise tehnoloogia – puidutöötluspink – puiduviil – puit – puitbrikett – puitkiudplaat – puitlaastplaat – puitmaterjal – puitplaat – puitseotis – puitsild – puittoode – puittrepp – pundumine – punn (poolpunn) – punnseotis – putukkahjustused – puuriit – puurimine – puurivänt – puurpink – puusepatöö – puusepp – puutöö – põhjahöövel – pääsuhöövel
R
raamsaag – raamsaekaater – raielaast – raspel – reaktsioonpuit – resonantspuit – rihtimine – rihthöövelmasin – ringlõhe – ristkihtliimpuit – rupphöövel – rõngassoonelised puiduliigid – ränikarbiid – ränipuit – räsamine – räsamistangid – rööbits – ryōba
S
saagimine – saekava – saeketas – saeleht – saelint – saematerjal – saepuru – saetee – saetööstus – saeveski – sakuri-kanna – salmilisus – sarvoks – sasisalmilisus – senkpuur – seotis – seotud niiskus – servapealistus – servseotis – sileservseotis – silmoks – siluhöövel – simsihöövel – sinavus – sokozarai-nomi – spiraalpuur – spoon – spoonimine – spoonisärk – sulavliim – sulundseotis – suportsaag – sõrgoks – sõrmseotis – säsi – säsikiired – säsilõhed – sügispuit
Š
šabloon – šellak
T
taldlihvija – tapikeel – tapipesa – tapp – tasakaaluniiskus – taster – tateguya-nomi – tekstuur – terasvill – termopuit – tervikfrees – tiiboks – tikksaag – tisler – tislerihöövel – tisleripink – tisleriplaat – tollipulk – toorpuit – trahhee – trahheiid – treimine – treipeitel – treipink – trummellihvpink – tselluloos – T-seotis – tunnelkuivati – tõmbepuit – tõmmits – tõugukäik – töötlusvaru – tündersepp – tüvi – tüüakus – tüübel – tüübelseotis
U
uchi-hagane-nomi – umboks
V
vaba niiskus – vahatamine – vaigukäik – vaigupesa – vaik – valts – valtsihöövel – vasar – veeder – vibusaag – viiliraid – viimistlemine – viimistluskamber – vineer – vineerisaag – vinkel – vitsajärg – vukssaag – värvimine – väärispuit – väärlülipuit
Õ
õhkkuiv puit – õlitamine – õlivärv – õõnespeitel – õõnestamine
Ü
ülafrees – ümarpuit – ümartapp
Farmatseutide loend
Siin on loetletud farmatseute.
Valga Poeglaste Gümnaasium
Valga Poeglaste Gümnaasium oli kool (poeglaste gümnaasium) Valga maakonnas Valgas aadressil Julius Kuperjanovi tänav 10.
Ajalugu
Koolikomisjoni 10. veebruari 1919. aasta otsusega asutati Valga Eesti Gümnaasiumi asemele kaks gümnaasiumi: Valga Poeglaste Gümnaasium ja Valga Tütarlaste Gümnaasium. Mõlemad gümnaasiumid alustasid tööd 25. veebruaril 1919. Esialgu töötasid mõlemad gümnaasiumid samas majas aadressil Vabaduse tänav 13, kuid eri korrustel.
Valga Poeglaste Gümnaasiumi juhataja oli 1919. aasta sügiseni Olaf Sild, kuid siis tuli tema asemele tuntud pedagoog Tõnis Grünberg, kes juhtis kooli kuni selle sulgemiseni 1932. aastal.
Õpilasi oli alguses 129. Valga Poeglaste Gümnaasium jõudis oma päriskoju – Valga Valgesse Majja aadressil Julius Kuperjanovi 10 – alles 1923. aastal, olles enne seda töötanud allüürnikuna mitmes eri majas. 1921. aastast tegutses kool koolihoones Jaani kiriku kõrval.
Valga Poeglaste Gümnaasium ja Tütarlaste Gümnaasium suleti 1932. aastal ning sama aasta sügisel alustas tegevust uus kool – Valga Ühisgümnaasium.
Vilistlasi
Valga Poeglaste Gümnaasiumi humanitaarharus õppis aastatel 1924–1929 tulevane kirjanik Bernard Kangro.
Pierre Bourdieu
Pierre Bourdieu (1. august 1930 – 23. jaanuar 2002) oli prantsuse sotsioloog, kelle tööd on nii filosoofia, kirjandusteooria, sotsioloogia kui ka antropoloogia vallast. Tema tuntuim raamat on "La distinction : critique sociale du jugement" ('Sotsiaalne kriitika maitse küsimustes'), milles ta proovis ühendada esteetilisi otsuseid sotsiaalse positsiooniga. Märkimisväärne aspekt Bourdieu teoorias on metodoloogia, milles ta ühendab teooria ja empiirilised andmed selleks, et mõista subjekti objektiivses struktuuris.
Bourdieu lõi metodoloogilise raamistiku ja terminoloogia sellistele mõistele nagu kultuuriline, sotsiaalne ja sümboolne kapital ning mõisted nagu habitus, "väli" ja "sümboolne vägivald".
Oma töödes toetub ta Ludwig Wittgensteini, Maurice Merleau-Pontyi, Edmund Husserli, George Canguilhemi, Karl Marxi, Gaston Bachelardi, Max Weber, Emile Durkheimi, ja Norbert Eliase teooriatele. Oluline mõju oli Bourdieule Blaise Pascalil, kelle järgi ühe Bourdieu raamatu pealkirjaks sai "Méditations pascaliennes" ('Pascali mediteerimine').
Elulugu
Bourdieu sündis 1930. aastal Püreneede jalamil vaeses maaharija perekonnas. Pärast filosoofiahariduse omandamist töötas ta Prantsusmaal ja Alžeerias. Bourdieu tee Prantsusmaa akadeemiliste ringkondadesse oli keeruline. Esimest korda pälvis ta laiemat tähelepanu 1964. aastal teosega "Les Héritiers" (Pärijad), kus ta käsitles Prantsusmaa kõrghariduse reformimise vajalikkust.
1975 asutas ta ajakirja "Actes de la recherche en sciences sociales".
1981 sai Bourdieu'st Prantsusmaa tuntuima, akadeemikuid ühendava Collége de France'i sotsioloogiaprofessor. 1996 asutas Bourdieu assotsiatsiooni Liber/Raisons d’agir ja samanimelise kirjastuse, viimane on kuulsaks saanud neoliberalismi-vastaste raamatute väljaandjana. Sellest ajast pärineb Bourdieu laiem populaarsus, avalikkus õppis teda tundma kui laia haardega sotsioloogi ja globaliseerumise veendunud vastast. Bourdieu neoliberalismi ja massimeedia kriitika hoidis teda pidevate mõtterünnakute keskpunktis. 1997 ärgitas tema pisike punane raamat, mis rääkis televisioonist, avalikkust mõtlema selle meediavormi telgitaguste ja mõjuhoobade tegeliku mõju üle ühiskonnas.
Paul Alisch
pisi|Paul Alisch Friedrich Wilhelm Paul Alisch (1842 – pärast 1917) oli Saksa päritolu vene tööstusarhitekt. 20. aprillil 1888 sai temast Narva Kreenholmi arhitekt, sel ametikohal oli ta kuni 21. septembrini 1907.
Elulugu
Ta õppis Berliini arhitektuuriakadeemias (1863-1865). Lõpetas Peterburi Kunstiakadeemia (1869)
Viited
pisi|Paul Alichi mälestustahvel Narva haigla vanal hoonel
Elisabet Borsiin Bonnier
pisi|Elisabet Borsiin Bonnier Elisabet Borsiin Bonnier (sündinud 1950) on Rootsi diplomaat.
Aastatel 1998–2003 oli ta Rootsi suursaadik Eestis.
Elisabet Borsiin Bonnier on õppinud Lundi ja Uppsala ülikoolis sotsiaalantropoloogiat ja politoloogiat.
Ta on töötanud diplomaadina Hiinas, Stockholmis ja New Yorgis ning Viinis OSCE juures. Aastatel 2003–2007 oli ta suursaadik Rootsi alalises esinduses ÜRO juures Genfis.
Aastatel 2007–2010 oli ta Rootsi suursaadik Iisraelis Tel Avivis. Seejärel sai temast Stockholmis resideeriv suursaadik Iirimaal.
Brenda Song
Brenda Song (sündinud 27. märtsil 1988 Californias) on Tai päritolu USA filminäitleja ja poplaulja. Tal on taekwondos must vöö.
Aram Hatšhaturjan
pisi|Aram Hatšhaturjan 1960. aastatel Aram Hatšhaturjan (armeenia Արամ Խաչատրյան; 6. juuni 1903 Thbilisi – 1. mai 1978 Moskva) oli armeenia helilooja, kelle helilooming oli tugevasti mõjutatud armeenia rahvamuusikast.
Brenda Song
Tuntuks sai ta Disney Channeli originaalsarjas "The Suite Life of Zack & Cody", seejärel jätkus ta karjäär filmimaailmas.
Ta olnud edukas ka poplauljana. Tema singlid on tõusnud esikohtadele paljude riikide muusikaedetabelites ning tema albumidki on Billboardi edetabelis kõrgetel kohtadel olnud.
Tantsuansambel Sõprus
Tantsuansambel Sõprus on eesti tantsuansambel.
Sõprus on 1946. aastal loodud Tööjõureservide tantsurühma õigusjärglane ning kannab alates 1962. aastast nime tantsuansambel Sõprus. Tolleaegsed eeskirjad nägid ette, et tantsuansambli nimetuse pälvib kollektiiv, kes on piisavalt kõrgel kunstilisel tasemel ja suudab iseseisvalt välja tuua täispika tantsulavastuse.
Juhendajad
Tantsukollektiivi loomise ajal oli Tööjõureservide rühma juhendaja aastail 1946–1951 Robert Rood. 1950. aastatel juhendas rühma tantsutaat Ullo Toomi. Tema rühmas alustas tantsijateed hilisem ansambli peaballettmeister Ilma Adamson. 1960. aastatel olid Ilma Adamsoni assistentideks Aleksandra Tratševskaja, Heino Aassalu (1964–1966) ja Kalju Saareke (1963–1968). 1970. aastail olid peaballettmeistri assistendid Heli Martinson ja Riina Aro, Iira Generalova (1971–1973) ja Valdo Rebane (1976–1980).
Klaverisaatjad
Kauaaegne klaverisaatja aastail 1963–1983 oli Sinaida Kiisk. Lisaks temale on eri aegadel klaverisaatjad olnud Elle ja Johannes Torro, Kersti Prems, Lia Korba, Einike Roosioja, Ilmar Pakri, Helga Kasemets ja Tatjana Maksimova (alates 1986. aastast). 1990. aastail on rühmi juhendanud Hele Pomerants, Villu Valgi, Martti Grüner, Annika Aavik ja Helga Kasemets. Ansambli saateorkestrit on eri aegadel juhatanud Uno Veenre, Helle Leppik ja Külli Rauk. 1970. aastatel tegi ansambel tihedat koostööd Venda Tammanni trioga (Venda Tammann, Riho Joonase, Riho Mägi).
Tegevus
Tantsuansambel tegutses pikka aega Eesti NSV Riikliku Kutsehariduse Komitee egiidi all. Tulenevalt sellest on ansambli Sõprus üks eripärasid teiste tantsuansamblitega võrreldes see, et ansambli noortantsijad on paljudest erinevatest koolidest. Tantsuansambel tegutses pikka aega Tallinna vanalinnas asuvas ajalooloolises Mustpeade Majas. 2011. aastal otsustas Tallinna Linnavalitsus ansambli tema kasutada olnud ruumidest välja tõsta. Tantsuansambel Sõprus on oma kunstimeisterlikkusega pälvinud riiklikku tunnustust, sh Eesti NSV teenelise kollektiivi aunimetuse.
Tantsuansambel Sõprus on kontserte andnud 4 maailmajaos ja umbes 50 riigis (riikide piirid on ansambli pika ajaloo jooksul muutunud). Praegu juhendavad Sõpruse rühmi Kätrin Järvis ja Agne Kurrikoff-Herman.
Ansamblis on osalenud tuntud inimesi, näiteks 1960. aastate tantsusolistid Tiia ja Lembo Võsa, Nukufilmi kunstiline juht Mait Laas, poliitik Kaia Jäppinen, Päästeameti juht Tõnis Pajo, "selgeltnägija" Hannes Vanaküla, näitleja Taavi Teplenkov. Ansamblist on välja kasvanud praegusi tantsujuhte, näiteks Koolitantsu algataja Villu Valgi, Hele Pomerants (Lee), Tõnu Pomerants (Kivimäe Kivid), Valdo Rebane (Kandali), Helgi Taelma, Kätrin Järvis. Ülikooliõpingute ajal tantsis ansamblis ühel hooajal ka Mait Agu.
Ansamblis osaleb pidevalt üle saja tantsija ja muusiku. Enamasti tegutseb tantsuansambli Sõprus juures solistide rühm (3 paari), kolm segarühma (A-, B- ja C-rühm, sh kontserdikoosseisu 12 paari), projektipõhiselt ka veteranide segarühm (6 paari), naisrühmad (24 neidu-naist) ja eri vanuses lasterühmad.
Sõprusele tehti varem korduvalt ettepanek asutada isetegevusliku tantsuansambli baasil kutseline kollektiiv, mis jäi aga teostamata. Samas oli kutselisest ansamblist rääkimine loonud kaudse aluse iseseisva juriidilise isiku asutamiseks. Vaatamata Eesti Vabariigi taastamisele järgnenud oludele valmistati ansambli 45. aastapäevaks detsembris 1991 ette kontsert Linnahallis, juunis 1994 ansambli kunstilise juhi Ilma Adamsoni autorikontsert ja 1996. aastal ansambli 50. aastapäeva kontsert. Ansambli 65. aastapäeva kontsert toimus mais 2011 Nokia Kontserdimajas.
Ansambli vilistlaste initsiatiivil kogunes 1996. aasta kevadel algatusrühm, et asutada juriidiline isik, mis võiks esindada tantsuansambli huve. Selle edasise tegevuse eesmärgiks seati tantsuansambli tantsupärandi süstematiseerimine ja säilitamine. Tolleaegse korra kohaselt registreeriti mittetulundusühing kohalikus omavalitsuses, seega sai MTÜ Tantsuansambel Sõprus esmaseks registreerijaks Tallinna Kesklinna Valitsus. Vastavalt korra muutumisele registreeriti see mittetulundusühing ümber Kultuuriministeeriumis ja hiljem Tallinna ettevõtteregistris (nr. 01830301). Alates 1996. aastast on Tantsuansambel Sõprus kantud äriregistrisse. MTÜ Tantsuansambel Sõprus tegevuskulud kaetakse tantsijate osamaksude, kontsertidega teenitud tulu ja omavalitsuse tegevustoetustega. Tantsuansambel Sõprus on Eesti Rahvatantsu ja Rahvamuusika Seltsi liige.
Busted
Busted oli Inglismaa ansambel koosseisuga James Bourne (rütmikitarr; sündinud 13. septembril 1983), Charlie Simpson (kitarr, kohati trummid; sündinud 7. juunil 1985) ja Matt Willis (end. Matt Jay; bass; sündinud 8. mail 1983). Ansambel loodi 2001. aastal, laiali mindi 14. jaanuaril 2005. aastal. Mõnes riigis tunti neid ka nime Bust all.
America or Busted
Teleseeria "America or Busted" rääkis ansambli katsest Ameerika Ühendriikides läbi lüüa. Saade oli esimest korda eetris MTV UK's ja Iirimaal 2004. aasta novembris.
Lahkuminek
Pärast Ameerika Ühendriikide tuuri läbikukkumist hakkasid levima kuulujutud, et bänd on lahkumineku äärel. Simpson andis teada, et liitus Fightstariga (hardcore bänd, mille muusika erineb vägagi Bustedi omast) ning otsustas Bustedist lahkuda, et teisele bändile keskenduda. Lõplikult läks Busted laiali 14. jaanuaril 2005.
Soolokarjäärid
Bourne hakkas muusikat tegema oma teise bändi, Son Of Dorkiga. Willis ehitas samuti üles soolokarjääri (6.mail 2006. aastal ilmus ta esimene singel "Up All Night"). Räägitakse, et Bourne ja Willis on siiani head sõbrad, kuid Simpsoniga suheldakse harva. Willise järgmine singel, "Hey Kid" sai filmi "John Tucker Must Die" ("John Tucker peab surema"; 2006) ametlikuks soundtrack'iks. Mõni päev pärast Willise kuulutamist "I'm A Celebrity, Get Me Out If Here" võitjaks ilmus mehe kolmas soolosingel "Don't Let It Go To Waste". "Don't Let It Go To Waste" on ka Willise debüütplaadi nimi. Matt Willise neljandat singlit "Crash" võib kuulda filmis "Mr. Bean's Holiday".
Diskograafia
(koos Suurbritannia edetabeli tulemustega)
= Plaadid =
Briti saared
Saartest umbes 136 on püsiasustusega. Üsna ühtlaselt suure asustustihedusega on Suurbritannia saare Inglismaa osa (mille rahvaarv moodustab umbes 80% kogu saarestiku elanikkonnast), teistes piirkondades on asustus koondunud peamiselt suurematesse linnadesse ja nende ümbrusse.
Muusikaajalugu
Muusikaajalugu (inglise keeles music history) on teadusharu, muusikateaduse aladistsipliin, mille uurimisvaldkonnaks on muusika ajalugu.
Aldivõti
Aldivõti on noodikirja märk. See on C-võti (tähistab esimese oktavi C asukohta), mis on asetatud noodijoonestikule nii, et C asub kolmandal joonel.
Õigusteaduse mõisteid
Õigusteaduse mõisteid
Sellel leheküljel on loetletud õigusteaduse mõisteid.
B
Balti eraseadus - Balti provintsiaalseadustik - Bill of Rights - Bioloogiliste relvade konventsioon - BSD litsents
C
California Osariigi Seadusandlik Kogu - capitis deminutio - capitis deminutio minima - Corpus iuris civilis
D
de iure - de minimis - dekreet - "Dekreet Lääne-Euroopa kalendri kehtestamisest Venemaa Vabariigis" - Deliktiskeem - Denonsseerimine - Digesta - Diplomaatiline õigus - diferentsihüpotees - Direktiiv autoriõiguste kohta digitaalsel ühtsel turul - Dublini konventsioon
E
Eelnõu - Eelotsusetaotlus - Eesti kodakondsus - "Eesti kubermangu administratiivse valitsuse ja kohaliku omavalitsuse ajutise korra kohta" - Eesti lipu päev - Eesti NSV taluseadus - Eesti Rahvusraamatukogu seadus - Eesti vabariigi valitsemise ajutine kord - Eestis kehtiva õiguse määrus - Eestkoste - Eetikakoodeksid - Ehitusseadus - Eksekutsioon - Eksemptsioon - Elamisõigus - Elamisõigus Euroopa Liidus - Elatis - Elektrituruseadus - Eluaegne vangistus - Eluvastased süüteod - Enesemääramine - Eraelu puutumatus - Eraisiku pankrot - Erakonnaseadus - Erakorraline seisukord - Erastamine - Eraõigus - E-residentsus - Erimajandusvöönd - Erisoodustus - Eriõigus - Esimese astme kohus - Esimese Astme Kohus - Esindusõigus - Ettearmustus - Ettevaatamatus - Euratomi leping - Euroopa Inimõiguste ja Põhivabaduste Konventsioon - Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioon - Euroopa Inimõiguste Kohus - Euroopa kodanikualgatus - Euroopa Liidu direktiiv - Euroopa Liidu kodaniku seadus - Euroopa Liidu pädevused - Euroopa Liidu tarkvara vaba kasutuse litsents - Euroopa Liidu õiguse ülimuslikkuse põhimõte - Euroopa vahistamiskäsk - Euroopa äriühing - Ex officio
F
Faktiküsimus - Fideikomiss - Foogtikohus - Force majeure - Frantsiis - Frantsiisileping
G
Garantiivastutus - Genfi konventsioon haavatud, haigete ja merehädaliste sõjaväelaste olukorra parandamiseks merel - Genfi konventsioon sõjavangide raviks - Genfi protokoll - Genotsiid - GNU GPL
H
Haagi eraõiguse konverents - Hageja - Hagi - Hagita menetlus - Haldusakt - Halduse kandja - Halduskohus - Haldusleping - Haldusorgan - Haldusõigus - Haldusüksus - Hammurabi seadused - Hea usu põhimõte - Heauskne omandamine - Helsingi leping - Hooletus - Hoonestusõigus - Hors de combat - Hõivamine - Hädaseisund - Hüpoteek
I
Igaüheõigus - "Iggaüks" - Ihunuhtlus - Illegaalsus - Immuniteedikiri - Impeachment - Indemniteet - Infotehnoloogiaõigus - Inimkaubandus - Inimrööv - Inimsusvastane kuritegu - Inimõigused - Inimõiguste Ülddeklaratsioon - Inkorporeerimata ala - Internetivabadus - Intress - Isadus - Iseseisvus - Isik - Isiklik kasutusõigus - Isiku kahtlustatavana kinnipidamine - Isiku tuvastamine - Isikuandmete kaitse seadus - Isikuandmete kaitse üldmäärus - Isikupuutumatus - Isikutunnistus - Isikuvastased vägivallateod - Ius soli - Ius sanguinis
J
Juhatus - Juriidiline isik - Jurisdiktsioon - Jurist - Juurdepääs õigusemõistmisele - Jõustumine - Järelpärija - Jäätmeseadus
K
Kahjunõue Euroopa Liidu vastu - Kahtlustatav - Kaitstavate loodusobjektide seadus - Kanooniline õigus - Kapitulatsioon - Karistusseadustik - Karistusteooria - Karistusõigus - Kassatsioon - Kassatsioonikohus - Kasutusvaldus - Kaubamärgiseadus - Kaubandusliku meresõidu koodeks - Kaubandusõigus - Kautsjon - Kavatsetus - Keeleseadus - Keelutsoon - Keemiarelvade keelustamise konventsioon - Kelmus - Keskkonnavastane süütegu - Keskkonnaõigus - Kihelkonna politseikohus - Kihelkonnakohus - Kindlustusasutus - Kindlustusselts - Kindlusvangistus - Kindlustusõigus - Kinkeleping - Kinnipeetavate valimisõigus - Kinnipidamiskoht - Kinnispant - Kinnisturaamat - Kinnisvara - Kodakondsus - Kodakondsuseta isik - Kodakondsusseadus - Kodakondsuse seaduse muutmise ja täiendamise seadus (1957) - Koerakandmine - Kohalik omavalitsus - Kohaliku omavalitsuse asutus - Kohaliku omavalitsuse enesekorraldusõigus - Kohaliku omavalitsuse volikogu - Kohaliku omavalitsuse volikogu revisjonikomisjon - Kohaliku omavalitsuse volikogu valimise seadus - Kohaliku omavalitsuse õigus - Kohaliku omavalitsuse üksuse ametiasutus - Kohaliku omavalitsuse üksuse ametiasutuse hallatav asutus - Kohtuasutus - Kohtuballistika - Kohtuekspertiis - Kohtuistungi sekretär - Kohtulik hüpoteek - Kohtumäärus - Kohtunik - Kohtuotsus - Kohtupraktika - Kohtupsühholoogia - Kohtupsühholoogiaekspertiis - Kohtutäitur - Kohtuvõim - Kohus - Kohustus - Kokkuleppemenetlus - Kollektiivleping - Kolmas Genfi konventsioon - Komandanditund - Komisjoniline kohtupsühhiaatriaekspertiis - Kommunistlik kuritegu - Konstantinos Adeneler ja teised v Ellinikos Organismos Galaktos (ELOG) - Konstitutsioonikohus - Konventsioon - Konventsioon naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta - Kooseluseadus - Korrakaitseorgan - Korrakaitseseadus - Korrakohane õigusemõistmine - Kostja - Krediidileping - Kreeka õigus - Kriminaalkohtupidamise seadustik - Kriminaalmenetlus - Kriminaalmenetlus Maria Pupino vastu - Kriminaalprotsess - Kriminaalõigus - Kriminalistika - Kriminoloogia - Kuritegevus - Kuritegevuse tase - Kuritegu - Kuriteokoosseis - Kurjategija - Kuuendikumaa - Kvoodimaa - Käendaja - Käendus - Käsipant - Käsundusleping - Käsutamine - Küberkuritegevus - Külgvöönd - Kyōto kliimaprotokoll
L
Laen - Laenuleping - Laiendatud teovõime - Laim - Lanzarote konventsioon - Laokohaõigus - Laoleping - Lapse huvi ülimuslikkuse põhimõte - Lapse õiguste konventsioon - Lapsetoetus - Legaaldefinitsioon - Legaliteedipõhimõte - Lennuhüvitis - Lennundusseadus - Leping - Lepinguõigus - Leppetrahv - Lex ferenda - Lex lata - Liikmesriigi õigus piirata rahvatervise kaitse eesmärgil toidule eksitavalt sarnaste kosmeetikatoodete müüki - Liivimaa vallakogukonna seadus - Liivimaa õiguspeegel - Lindprii - Linnakodanik - Linnakodanikuseisus - Linnaseadus - Linnaõigus - Linnudirektiiv - Linnusekohus - Loodusdirektiiv - Loomuõigus - Lov om Bouvetøya, Peter I's øy og Dronning Maud Land m.m.
M
Maanõukogu (haldus- ja kohtuorgan) - Maaomand - Maaraamat - Maarent - Maaseadus - Maavalitsus - Madalmaade Kuningriigi statuut - Magdeburgi õigus - Magna Carta - Majanduskuritegu - Majutusettevõte - Makaagi selfi autoriõiguste vaidlus - Maksekäsu kiirmenetlus - Marleasing SA v La Comercial Internacional de Alimentacion SA - Meeskohus - Menetlus - Menetlusautonoomia - Meremehe teenistusraamat - Merepiir - Mereõigus - Mitteavalik veekogu - Mittekodanik - Mitteresident - Mittetulundusühendus - Mõisamaa - Mõisapolitsei - Mõjutusvahend - Mõrv - Mõttevabadus - Määratlemata õigusmõiste - Määrus - Määrus (Euroopa) - Määruskaebus - Müügileping
Aldivõti
Aldivõtit kasutatakse vioola, viola da gamba ja alttrombooni mängitava muusika ülesmärkimisel. Algselt kasutati seda ka aldi hääleliigi ja keskmisi partiisid mängivate oboede ja plokkflöötide jaoks.
Õigusteaduse mõisteid
P
Pagulase reisidokument - Pagulasseisundi konventsioon - Pangarööv - Pankrot - Pandiõigus - Panoraamivabadus - Pant - § 58 - Parlament - Patendivolinik - Patendiõigus - Patent - Paterfamilias - Patsienditestament - Pealinn - Peaprokurör - Pederastia - Perekonnaelu kaitse - Perekonnaõigus - Piinamine - Piiratud teovõime - Piirkonnakohus - Pistis - Planeerimisseadus - Politseikohus - Positiivne õigus - Prahileping - Preambul - Pretsedent - Privileeg - Prokurör - Prokuura - Promulgeerimine - PROTECT IP Act - Psühhiaatrilise abi seadus - Puhkepäev - Põhikiri - Põhipuhkus - Põhipuhkuse hüvitamine - Põhiseadus - Põhiseaduslik kriis - Põhiseaduslikkuse järelevalve kolleegiumi kohtuasi nr 3-4-1-6-12 - Põhivabadused - Põhiõigused - Pädevus - Päraldis - Pärand - Pärandaja - Pärandi avanemine - Pärimismenetlus - Pärimisõiguse põhiprintsiibid
R
Raamatupidamise eest vastutav isik - Raamatupidamise sise-eeskiri - Raamatupidamiskohustuslane - Rahaline karistus - Rahatrahv - Rahukohus - Rahvaalgatus - Rahvahääletused põhiseaduse muutmiseks - Rahvakohtunik - Rahvusvaheline dokumendisuhtlus - Rahvusvaheline eraõigus - Rahvusvaheline humanitaarõigus - Rahvusvaheline keskkonnaõigus - Rahvusvaheline Kohus - Rahvusvaheline Kriminaalkohus - Rahvusvaheline leping - Rahvusvaheline sanktsioon - Rahvusvaheline Mereõiguse Kohus - Rahvusvaheline tavaõigus - Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuut - Rahvusvahelised veed - Rapporteur - Ratifitseerimine - Reaalservituut - Regionaalkeel - Registerpant - Rei vindicatio - Reisidokument - Relvakaubandusleping - Relvastatud jõu kasutamine rahvusvahelises õiguses - Reparatsioon - Repressaal - Reproduktiivõigused - Res mancipi – Res nec mancipi - Revolutsiooniline tribunal - Riia õigus - Riigi järjepidevus - Riigi tunnustamine - Riigi vastutus Euroopa Liidu õiguse rikkumise eest - Riigi õigusabi - Riigi õigusjärglus - Riigiabi -Riigiasutus - Riigikeel - Riigikogu valimise seadus - Riigikohus - Riigikontrolör - Riigilõiv - Riigireetmine - Riigiõigus - Riik - Riiklik järelevalve - Rikkumismenetlus - Ringkonnakohus - Rooma leping - Rooma õigus – Rööv
S
Saadikupuutumatus - Saksamaa kodakondsus - Saksi õiguspeegel - Salakaubavedu - Samasooliste abielu - Sarimõrvar - Seadus - Seadusandlus - Seaduseelnõu väljatöötamiskavatsus - Seadusereservatsioon - Seadusjärgne pärimine – Seadusjärgne pärimine (Rooma eraõigus) – Seaduste Kogu - Seadlus - Seltsimehelik kohus - Servituut - Skandinaavia õigusrealism - Societas - Soorituskondiktsioon - Spordiseadus - Stare decisis - Stop Online Piracy Act - Subjektiivne õigus - Subsumeerimine - Sundosa - Sundtoomine - Sundvõõrandamine - Sunniraha - Surmanuhtlus - Sõjahaudade kaitse seadus - Sõjakuritegu - Sõjaseisukord - Sõjatribunal - Sõnavabadus - Südametunnistuskohus - Sündik - Sünnitoetus - Süü - Süütegu - Süütegude kogum - Süüteo aegumine - Süüteokoosseis - Süütuse presumptsioon
T
tagakiusamine - tahtlus - talumatud seadused - talurahvaasjade komissar - talurahvaseadus - tapmine - tarastamiskohustus - tarkvarapiraatlus - tarvitamisõigus - tavaõigus - teabenõue - teenetemärkide seadus - teenistuslik järelevalve - tegu - tehing - teise astme kohus - teovõime - territoriaalmeri - territoriaalseisus - terrorism - tervisevastane süütegu - testament - testeerimisvabadus - testeerimisvõime - toetamisleping - topeltkausaalsuse põhimõte - topeltkodakondsus - tsiviilkohus - tsiviilmenetlus - tuletatud teos - tulumaks - tulumaksuseadus - tulundusühistu - tuumarelvade leviku tõkestamise leping - tõendamiskohustus - tähtaeg - tähtpäev - täidesaatva riigivõimu asutus - täisealisus - tööleping - töölepingu seadus - töötasu - töövõtuleping - tööõigus -tõlgendamine - tüüptingimus
U
Usaldusühing - Uurimisprintsiip
V
Vaba õiguse koolkond - Vabakaubanduspiirkond - Vabariigi Presidendi valimise seadus - Vabariigi Valitsuse korraldus - Vabariigi Valitsuse määrus - Vabavara - Vacatio legis - Vahekohus - Vaherahu - Vahistamine - Vaidemenetlus - Valdus - Valimisõigus - Valimisliit - Valitsusasutus - Vallakohus - Vallarendimaa - Vallaseadus - Vallaspant - Vallavanem - Vandeadvokaadi abi - Vandeadvokaat - Vandekohus - Vandetõlk - Vanemahüvitis - Vang - Varalahusus - Vargus - Veeseadus - Vihakõne - Viimse tahte avaldus - Viivis - Volikiri - Volikogu - Volikogu tegutsemisvõimetus - Volitus - Volitus Eesti Omavalitsuse juhtidele - Volksgesetzbuch - Von Colson ja Kamann v Land Nordrhein-Westfalen - Võimude lahusus - Võlasuhe - Võlatunnistus - Võlausaldaja - Võlaõigus - Võlaõiguslik leping - Võlgnik - Võltsimine - Vägistamine - Vähemusrahvuse kultuuriautonoomia seadus - Vähemusrahvuste kaitse raamkonventsioon - Välismaalase pass - Välismaalasele rahvusvahelise kaitse andmise seadus - Välismaalaste seadus - Väljapressimine - Väljaspool võimude kolmikjaotust asuvad asutused - Vääramatu jõud - Väärtegu
Õ
Õhuruum - Õigus - Õigus olla mittekättesaadav - Õigus rahule - Õigusakt - Õiguse ennustusteooria - Õiguseetika - Õigusemõistmise eksitamine - Õigusfilosoofia - Õigushüve - Õigusinformaatika - Õiguskantsler - Õiguskord - Õigusküsimus - Õigusnorm - Õigusperekond - Õiguspositivism - Õigusriigi põhimõte - Õigussubjekt - Õigussuhe - Õigussüsteem - Õigustatud kasutus - Õigusteenus - Õigusvõime - Õuekohus
Ä
Ärakiri - Ärisaladus - Äriseadustik - Äriõigus - Äriühing
Ö
Ökotsiid
Ü
Ühendus - Ühendus (USA saareala) - Ühingute ja nende liitude seadus - Ühinguõigus - Üldakt - Üldine õigus - Üldkohus - Üldtuntud kaubamärk - Ülemtalurahvakohus - Ületunnitöö - Ülikoolide seadus (1937) - Ülikooliseadus - ÜRO konventsioon kaupade rahvusvahelise ostu-müügi lepingute kohta - Ütlus - Üür - Üürileandja - Üürileping - Üürimine - Üürnik
Uurali jõgi
thumb Uural (varasem eestikeelne nimi Uraal; vene Урал, van. Яик, kasahhi Жайық (Žajõk)) on jõgi Venemaal ja Kasahstanis. Algab Uurali idanõlvult. Mägedest laskunud, voolab pikalt mööda Uurali idajalamit lõunasse. Orski lähedal pöördub läände ja voolab selles suunas umbes Oralini (end. Uralsk). Seejärel pöördub taas lõunasse ja suubub Atõraust (end. Gurjev) allavoolu Kaspia merre.
Uurali jõge peetakse kogu pikkuses või mingites lõikudes piiriks loodusgeograafilise Euroopa ja Aasia vahel.
Uurali jõel asuvad linnadest Magnitogorsk, Orsk, Novotroitsk, Orenburg (Venemaal), Oral ja Atõrau (Kasahstanis).
Allegretto
pisi|400px|César Francki teose fragment koos tempomärgiga Allegretto on noodikirjas tempomärge, mis märgib võrdlemisi kiiret tempot (kuid veidi aeglasemat kui allegro).
"Allegretto" võib olla ka heliteose või selle osa pealkiri.
Sudeedid
pisi|[[Łysa mägi Poolas Lääne-Sudeetides]]
Sudeedid (tšehhi ja poola Sudety, saksa Sudeten) on mäed Euroopas. Kulgevad Poola-Tšehhi piiril loode-kagu suunas Neissest Morava väravateni, eraldavad Čechyt (edelas) Sileesiast (kirdes), lääneosa ulatub ka Saksamaa territooriumile. Kõrgeim tipp Sněžka-Śnieżka Krkonoše-Karkonoszes on ühtlasi Tšehhimaa kõrgeim tipp - 1603,2 meetrit (Liberecist 50 km idas).
The All-American Rejects
The All-American Rejects on neljaliikmeline USA rokkansambel, mis asutati 2001. Nad on välja andnud 3 stuudioalbumit, 3 EP-d ja 9 singlit. Nende debüütalbum "The All-American Rejects" ilmus 2002.
Euroopa Konservatiivid ja Reformistid
Euroopa Konservatiivid ja Reformistid on paremtsentristlik fraktsioon Euroopa Parlamendis. See loodi Briti konservatiivide eestvedamisel pärast 2009. aasta valimisi ning erineb Euroopa Rahvapartei fraktsioonist peamiselt selle poolest, et ei toeta föderaalse Euroopa ideed.
2014. aasta valimiste järel sai sellest Euroopa Parlamendis suuruselt kolmas fraktsioon. Sinna kuulub 73 saadikut, esindatud on enam kui pooled Euroopa Liidu liikmesriigid.
Fraktsiooni esimees on Syed Kamall (Suurbritannia, Konservatiivne Partei).
Fraktsiooni põhimõtted on toodud nn. Praha deklaratsioonis.
Praha deklaratsioon
Olles teadlik pakilisest vajadusest reformida Euroopa Liitu tuginedes eurorealismile, avatusele, aruandekohuslusele ja demokraatiale viisil, mis austaks meie rahvuste suveräänsust ning keskenduks majanduse taastumisele, kasvule ja konkurentsivõimele, jagab Euroopa Konservatiivide ja Reformistide fraktsioon järgmisi põhimõtteid:
1. Vaba ettevõtlus, vaba ja aus kaubandus ja konkurents, minimaalsed regulatsioonid, madalad maksud ning õhuke valitsus kui isikliku vabaduse ning personaalse ja rahvusliku jõukuse põhiline katalüsaator.
2. Üksikisiku vabadus, suurem isiklik vastutus ja suurem demokraatlik aruandekohuslus.
3. Jätkusuutlik varustatus puhta energiaga rõhuasetusega energiajulgeolekule.
4. Perekonna kui ühiskonna algrakukese olulisus.
5. Rahvusriigi suveräänsuse puutumatus, vastuseis euroföderalismile ning austuse taastamine tõelise subsidiaarsuse suhtes.
6. Üleatlandilise julgeolekupartnerluse väärtustamine uuele elule äratatud NATO-s ning toetus noortele demokraatiatele üle kogu Euroopa.
7. Tõhusalt kontrollitud immigratsioon ning lõpu tegemine asüüliprotseduuride kuritarvitamisele.
8. Toimivad ja kaasaegsed avalikud teenused ning arvestamine nii maa- kui ka linnakogukondadega.
9. Lõpp raiskamisele ja üleliigsele bürokraatiale ning pühendumine suuremale läbipaistvusele ja aususele Euroopa Liidu institutsioonides ja Euroopa Liidu raha kasutamisel.
10. Kõikide Euroopa Liidu liikmesriikide, uute ja vanade, suurte ja väikeste, austamine ja võrdne kohtlemine.
Suhted Eestiga
2009. aastal Eestis kandideerinutest kavatses selle fraktsiooniga liituda Martin Helme, kes ei osutunud aga valituks. Briti Konservatiivse Partei juht David Cameron kutsus pärast valimisi sinna Indrek Tarandit, kuid Tarandile see fraktsioon ei meeldinud.
2014. aastal ükski Eestis kandideerinu selle fraktsiooniga ühineda ei kavatsenud.
1993
1993. aasta (MCMXCIII) oli 20. sajandi 93. aasta.
Sündmused Eestis
pisi|[[Johannes Paulus II Tallinnas]]
Raitlind
Raitlinnu perekonda arvavad mõned uurijad neli fossiilset liiki, teiste meelest on tegu ühe liigiga.
Tal olid taandarenenud tiivad ning olid massiivsed jalad. Kõrgus oli 3 m ja kaal umbes 400 kg. Teda peetakse suurimaks kunagi elanud linnuks.
Raitlind elas Madagaskaril 10. sajandini.
Horatius
pisi|Horatiuse kuju tema sünnilinnas Venosas (antiikaja Venusia) Horatius (Quintus Horatius Flaccus; 8. detsember 65 eKr Apuulia, Venusia – 27. november 8 eKr Rooma) oli Vana-Rooma tähtsamaid lüürilisi luuletajaid.
Ajalooline tähtsus
Üks Horatiuse luuletusi, "Exegi monumentum" ("Püstitasin monumendi"), on olnud hiljem temaatiliseks eeskujuks mitmetele kunstnikele ja kirjanikele (näiteks Puškinile).
Hokilitter
thumb|Hokilitter Hokilitter ehk hokiketas on vulkaniseeritud kummist valmistatud must ketas, mida kasutatakse jäähokis mänguvahendina.
Standardne hokilitter on must, 1 toll (2,54 cm) paks, 3-tollise (7,62 cm) läbimõõduga ja kaalub 6 untsi (170 grammi). Noortevõistlustel kasutatakse ka siniseid litreid, mille kaal on 4 untsi (113 grammi). Treeningutel kasutatakse löögi tugevuse harjutamiseks ka lillakaspunaseid litreid kaaluga 10 untsi ja teraslitreid kaaluga 2 naela (900 g).
Hokilitriga mängitakse lisaks jäähokile veel kelguhokit ja allveehokit. Seevastu saalihokit, maahokit ja rulluisuhokit mängitakse palliga.
Rulluisuhokilitter on umbes sama suur kui standardne hokilitter, aga on valmistatud plastist ja sellepärast kergem. Nii nende ülemisel kui ka alumisel pinnal on väikesed ribid, mis vähendavad litri kontakti maaga, võimaldades paremat libisemist ja väiksemat hõõret. Sellega saab mängida ka puidul, asfaldil ja betoonil. Rulluisuhokilitter võib olla põhimõtteliselt ükskõik mis värvi, aga tavaliselt tehakse need eredat, kõige sagedamini punast värvi.
Hokimatši pealtvaatajad (nii kohapeal kui ka televisiooni kaudu mängu jälgijad) kurdavad sageli, et hokilitter on halvasti näha. Selle probleemi leevendamiseks leiutati 1996. aastal Foxtrax – litter, mille sisemuses on elektrooniline asukoha näitamise seadis, mille abil teleülekandes näidatakse litrit sinakalt hiilgavana. Litri söötmisel kuvatakse litrile komeedisaba. Kui litter liigub kiiremini kui 70 miili tunnis (113 km/h), kuvatakse komeedisaba punase värviga.
Antonov
Riigiettevõte Antonov (ukraina keeles Державне підприємство "Антонов", Deržavne pidpriemstvo "Antonov"), enne seda Antonovi-nimeline lennundusalane teaduslik-tehniline kompleks (ukraina keeles: Авіаційний науково-технічний комплекс імені Антонова, АНТК ім. Антонова, Aviatsijnij naukovo-tehnitšnij kompleks imeni Antonova, ANTK im. Antonova), on Ukraina (varem Nõukogude Liidu) lennukeid konstrueeriv ja valmistav ettevõte, mis kuulub 2015. aastast riiklikku kontserni Ukroboronprom.
Struktuur
Riigittevõtte Antonov üks allüksus on lastilennuettevõte Antonov Airlines, mille lennukipargis on maailma suurimad lastilennukid An-225 ja An-124-100. Antonovile kuulub ka rahvusvaheline Antonovi lennujaam.
Ühistu
Ühistu ehk kooperatiiv on äriorganisatsioon, mille omanikeks ja töötajateks on grupp indiviide, kelle siht on vastastikune kasu.
Ühistud on defineeritud Rahvusvahelise Ühistute Liidu poolt ühistuidentiteedi deklaratsioonis iseseisvate liitudena, mille liikmed on vabatahtlikult ühinenud, et demokraatlikult juhitud ja ühisomanduses ettevõtte abil täita ühiseid majanduslikke, sotsiaalseid ja kultuurseid vajadusi ning püüdlusi. Ühistu võib olla defineeritud ka ettevõttena, mida omavad ja juhivad inimesed, kes kasutavad ettevõtte teenuseid või töötavad seal.
Eestis on kasutusel ka mõiste tulundusühistu, mis on tulundusühistuseaduses defineeritud äriühinguna, mille eesmärk on toetada ja soodustada oma liikmete majanduslikke huve läbi ühise majandustegevuse. Põhimõtteliselt on võimalik luua ka MTÜ-sid, mis vastavad Rahvusvahelise Ühistute Liidu deklaratsioonile.
Ühistuid uuriva majandusteaduse haru nimetusena on kasutusel mõiste ühistuökonoomika.
Ühistud maailmas
Mõnedes riikides, näiteks Soomes, Rootsis ja Eestis on ühistute jaoks olemas spetsiaalne ettevõtlusvorm, kuid paljudes riikides see puudub. USAs on ühistuid võimalik asutada väga erinevate ettevõtlusvormide kaudu. Sellisel juhul määratakse ühistutele omased reeglid ettevõtte põhikirjas või muudes dokumentides.
Maailmas on üle 800 miljoni inimese ühistute liikmed. USA elanikkonnast on 25% ühistute liikmed. Ka mitmetes Euroopa riikides on ühistud üsna levinud, näiteks Saksamaal on 20 miljonit ja Prantsusmaal 23 miljonit ühistute liiget. Norras on populaarsed põllumajandus-, majutus- ja ehitusühistud, näiteks ligikaudu 96% piimast toodetakse ühistutes ning 15% majutusturust kuulub ühistutele. Hispaanias töötab 20% töötajatest tööühistutes.
Kooperatiivid Eestis
Eesti põllumajandus ja suur osa kaubandusest põhines 1930. aastatel ühistulisel ettevõtlusvormil. Eesti Vabariigi majanduse aluseks oli talumajapidamisele tuginev põllumajandus ning kohalikke ressursse ja tööjõudu arvestav tööstus. Majandussüsteemi lammutamine algas juba esimesel nõukogude aastal (1940–1941), kuid lõplikult purustati väikeriigi majandusmudel sõjajärgsel perioodil. Kehtestati jäik riiklik plaanimajandus, mis ei arvestanud kohalikke tooraine- ja tööjõuressursse, ega ka ajalooliselt väljakujunenud tootmistavasid ja vajadusi.
Mihhail Gorbatšovi võimuletuleku järel 1987. aasta alguses tuli Moskvast kooperatiive ehk väikeettevõtteid puudutav määrus. See andis loa kooperatiivide loomiseks ning Eestis puhkes õitsele tollastes oludes võimalik väiketootmine ja teenuste pakkumine. Põhiliselt valmistati riiklikust kaubandusvõrgust mitte saadaval olevaid ja uudseid tooteid, näiteks mitmesuguseid maiustusi. Avati esimesed erakohvikud, kus pakuti omavalmistatud küpsetisi. Mõned ettevõtlikud inimesed tegelesid metalli- ja puutööga. 1989. aasta kevadeks oli Eestis juba ligi tuhat kooperatiivi, kuid tegemist ei olnud siiski veel turumajandusega ja käsumajanduse meetodid toimisid edasi.
Et sõna "kooperatiiv" on seotud eelpool mainitud käsumajanduse perioodiga ja mõistel võib olla paljude jaoks negatiivne tähendus, on soovitatud kasutada mõistet "ühistu".