cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Volodõmõr Štšerbõtskõi
Volodõmõr Štšerbõtskõi (ukraina keeles Володимир Васильович Щербицький 17. veebruar 1918 Verhnjodniprovsk – 16. veebruar 1990 Kiiev) oli Nõukogude Liidu ja Ukraina NSV poliitik, ta oli aastatel 1971–1989 Ukraina KP Keskkomitee I sekretär, aastatel 1971–1989 oli ta Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei Keskkomitee Poliitbüroo liige.
Ta sündis aastal 1918 Verhnjodniprovskis. Tema elus mängis rolli see, et tema vanemad ja Leonid Brežnevi vanemad elasid Verhnjodniprovskis ühel tänaval.
Woodi maakond (Texas)
Woodi maakond (Wood County) on maakond Ameerika Ühendriikides Texase osariigis.
Maakonna halduskeskus on Quitman.
Chaniá
pisi|270px|Chaniá vanalinn
Woodi maakond (Texas)
Maakond moodustati 1850. aastal.
Chaniá
Chaniá (kreeka keeles Χανιά) on linn Kreekas Kreeta saare lääneosas, Chaniá maakonna keskus. Chaniá on suuruselt teine linn Kreetal ning asub saare lääneosas.
Ajalugu
1971. aastani oli Chaniá Kreeta keskus.
Transport
Chaniás on rahvusvaheline lennujaam.
Albert Parki ringrada
Albert Parki ringrada on tänavaringrada Austraalias Melbourne'i keskusest mõne kilomeetri kaugusel ümber Albert Parki järve.
Rajal peetakse Vormel 1 Austraalia Grand Prix' etappe, aga ka teiste ringrajasarjade võistlusi.
270px
Mglini rajoon
Mglini rajoon (vene keeles Мглинский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Brjanski oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Mglini linn.
Rajoon piirneb põhjas Kletnja rajooniga, idas Potšepi rajooniga, lõunas Unetša rajooniga ja läänes Suraži rajooniga.
Rajooni pindala on 1088,4 km². Elanike arv oli 2016. aastal 18 200.
Mglini rajooni asulad kuuluvad ühe linnaasunduse (Mglini linna) ning kaheteistkümne külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Iput ja Voronusa.
Samsung Electronics
pisi|Samsungi logo Samsung Electronics on Lõuna-Korea elektroonika- ja infotehnoloogiaettevõte peakorteriga Samsung Townis, Soulis, mille omanik on Samsung Group. Samsungil on tehaseid 61 riigis, kus töötab kokku 160 000 töötajat.
2009. aastal sai Samsungist suurim IT-ettevõte.
Aastatel 2006–2010 müüs ettevõte kõige rohkem telereid. Vedelkristallpaneelide turul on firmal olnud juhtroll 9 aastat. Tänu oma Galaxy S mobiiltelefonide seeriale on Samsung mobiiliseadmete turul hoidmas teist kohta.
Ajalugu
Ettevõte kasvas järgmistel aastatel väga kiiresti. Näiteks 1983. aastal hakati tootma DRAM-e (dünaamiline muutmälu). 1984. aastal oldi juba kolmas firma, kes sai hakkama 64k DRAM-i tootmisega. Sellest ajast kuni tänapäevani on Samsung olnud mälukiipide tootjana tõeline pioneer.
1997. aastal oli Aasias suur majanduskriis, kuid erinevalt teistest firmadest säilitas Samsung tänu ulatuslikele reformidele oma mõjuvõmu. Pärast kriisi sai Samsungist globaalne firma.
Aastatel 2000–2003 teenis kontsern üle viie protsendi puhastulu. Aastatel 2009 ja 2010 trahvisid USA ja Euroopa Liit Samsung Electronicsit ja veel kaheksat mälukiipide tootjat aastatel 1999–2002 toimunud hinnakokkulepetes osalemise eest. 2010. aastal võimaldas Euroopa Liit Samsungile puutumatuse trahvimise suhtes, kuna ettevõte hoiatas teisi kuvaritootjaid hinnakokkulepete eest. Aprillis 2011 müüs Samsung oma kõvaketaste äri Seagate Technologyle 1,4 miljardi dollari eest, millest ühe osa moodustasid 45,2 miljonit aktsiat ja ülejäänu oli rahaline osa.
Kasv
Kümme aastat tagasi oli Samsungi põhiliseks eesmärgiks Jaapani konkurentidele järele jõudmine. Samsungil on suurim ülemaailmne turuosa lameekraantelerite ja mälukiipide vallas, teisel kohal ollakse mobiilsideseadmete vallas. Samsung on ka üks peamisi kodumasinate tootjaid. Aastal 2005 möödus Samsung Sonyst ja oli Interbrandi koostatud nimekirjas tähtsuselt kahekümnes bränd. Aastal 2006 asetas Business Week Samsungi samuti 20. kohale, elektroonikaettevõtetest aga teisele kohale. Aastal 2007 ühines Samsungiga ka Motorola, muutudes maailma teiseks mobiiltelefonide tootjaks. Aastal 2009 möödus Samsung tänu 117,4 miljardilisele aastatulule Siemensist ja Hewlett-Packardist ja temast sai maailma suurim tehnoloogiafirma. Selleks, et saada parimaks firmaks tehnoloogia vallas, on Samsung kulutanud palju raha oma toodete turustamisele ja reklaamile. Aastast 1996 on Samsung olnud paljude spordiürituste sponsor, 1998 – Nagano olümpiamängude ametlik sponsor. Samsung on ka innovaatiliste firmade esirinnas. Business Weeki koostatud 2010. aasta 50 kõige innovaatilisema firma nimekirjas oli ta 11. kohal. Forbesi koostatud 2010. aasta kõige väärtuslikumate brändide nimekirjas oli Samsung 33.
Ärialad
Samsung Electronics on keskendunud neljale alale: digitaalmeediaseadmed, pooljuhid, telekommunikatsioon, LCD-ekraanid. Digitaalmeediaäri põhineb arvutitel, printeritel, teleritel, kuvaritel, DVD-mängijatel, MP3-mängijatel, kaameratel, sügavkülmutitel, mikrolaineahjudel, tolmuimejatel ja pesumasinatel. Pooljuhiärisse kuuluvad SDRAM-, SRAM-, NAND-välkmälu ja pangakaardikiibid, salvestusseadmed ja mitmesugused vastuvõtjad. Telekommunikatsioonivaldkond tegeleb faksiaparaatide, mobiiltelefonide, satelliitvastuvõtjate ja taskuarvutitega. LCD-kuvarite valmistamisel kasutatakse TFT-, LCD- ja OLED-tehnoloogiaid.
Pooljuhid
Alates aastast 1993 on Samsung olnud suurim mälukiibitootja. Aastal 2009 alustati "rohelise mälu" strateegiat, millega suurendati DRAM-mälude turuosa 33 protsendile. Samuti alustati 30-nanomeetrise klassi NAND-välkmälu masstootmist. Aasta hiljem hakati tootma 30 nm DRAM-e ja 20 nm NAND-välkmälusid (seda tehti esimestena maailmas). Turu-uuringute firma Gartner väitel sai Samsungist 2010. aasta teisest veerandist alates maailma suurim DRAM-mälude tootja. Prognoositi, et aastal 2014 möödub Samsung Intelist ja temast saab suurim pooljuhtide tootja. Samsungi liitkasvumäär on 13,5%, Intelil kõigest 3,4.
Õhukesed paneelid
Samsungi telerite ja kuvarite väljatöötajad üritavad paneele aina õhemaks muuta. 2009. aastal suudeti 40-tollisele LED-telerile teha üliõhuke, 3,9 mm paksune ekraan. See on sama palju kui kahe mündi paksus. Tavalised ekraanid on umbes 12 korda paksemad. Õhemaks muutmisele vaatamata peavad ekraani kvaliteedinäitajad siiski väga head olema. Samsung on seda ka suutnud. Praegu (?) on tegemist Full HD (täis-HD-standardile vastavate ehk peeneralduslike, resolutsiooniga 1920×1080), 120 Hz sageduse ja 5000:1 kontrastiga teleritega. 2007. aastal murti 10 mm barjäär ja 2008. aastal 7,9 mm. Arvutikuvarid on veel õhemad, kõigest 3,5 mm, ja sülearvutite ekraanid 1,64 mm. Sellist tehnoloogilist arengut on võimaldanud LED-taustavalgustus. Järgmise kahe aastaga loodetakse paneelide paksust veel 40% vähendada.
OLED-ekraanid
Juba aastast 2004 on Samsung tootnud üle 40% maailma OLED-ekraanidest. Lisaks sellele on 2010. aastast firma AMOLED-ekraanide turuosa lausa 98%. Alates aastast 2006 on see ettevõte saanud üle 600 Ameerika patendi ja 2800 rahvusvahelise patendi, seega on neil kõige rohkem AMOLED-tehnoloogiaga toodete patente. Praegu kasutatakse neid ekraane põhiliselt mobiiltelefonidel, kuid neid püütakse välja töötada ka aina suurema diagonaaliga seadmete jaoks.
Telerid
Juba aastaid on Samsung olnud suurim teleritootja. Näiteks 2009. aastal müüdi 31 miljonit lameekraantelerit ja hoiti sellega 27% turuosa. Samsungi üks ärieelis võrreldes konkurentidega on väga õhukesed telerid, mille populaarsus ostjate seas kasvab. Samuti arendatakse 3D-televisiooni. Samsungi telereid hinnatakse hea pildikvaliteedi, õhukese disaini, energiasäästlikkuse ja heade ühenduspesade pärast.
Mobiiltelefonid
pisi| [[Samsung GT-B2710 tuntud ka kui Xcover 271, mis oli toomises aastast 2010. Vasakpoolsel telefonil põleb ka sisseehitatud taskulamp, parempoolsel on aku kaas eemaldatud ja USB-pesa kork lahti ning sim- ja mälukaardipesad on tühjad ]] Aastal 2010 müüs Samsung 280 miljonit mobiili. Nende turuosa on 22%, olles sellega Nokiast 12% kaugusel. Müügil on nii keskkonnasäästlikke, puutetundlikke kui ka klassikalisi klahvidega mobiile. Nende tipptootesarjaks on Galaxy S, mis konkureerib Apple’i iPhone’iga. Esimese 45 päevaga müüdi neid ainuüksi USA-s üle miljoni eksemplari. L9000 Galaxy S sai 2010. aastal Euroopa EISA Auhindadel parimaks nutitelefoniks, S8500 Wave parimaks suhtlusmeediatelefonide kategoorias. Samsungi nutitelefonide populaarsuse kasv on tohutu. 2010. aasta teises veerandis müüdi 3 miljonit telefoni, 173% rohkem kui aasta varem. Populaarsuse põhjuseks võib olla eri operatsioonisüsteemide kasutamine. Näiteks Galaxy S toetab nii Androidi, Symbiani, Windows Phone’i, Linuxi-põhist LiMod ja Samsungi enda Badat. Telefonide turg on samas väga võistluslik: Hiina madalad palgad ja Taiwani kõrgtehnoloogia võimaldavad väga kiiresti aina uusi ja uusi telefonimudeleid välja lasta. Oma positsiooni tahavad parandada nii Apple, RIM kui ka HTC. 2011. aasta kolmandas kvartalis möödus Samsung Apple’ist nutitelefonide vallas. Esimese turuosa on nüüd 23,8% ja teisel 14,6%.
Kodumasinad
Kodumasinatest teeb Samsung külmkappe, pesumasinaid, õhukonditsioneere, mikrolaineahje ja robottolmuimejaid. Tänu sellele, et Samsung pakub kodumasinate turul nii säästutooteid kui ka kõrgema klassi tooteid, on nad ka kodumasinate turul väga edukad. 2009. aastal tõi ettevõte turule sülearvutid N310 ja X420, millega kasvas Samsungi arvutite müük 6 miljoni arvutini aastas. Aastal 2010 toodi turule sülearvutid R580 ja N210, lisaks ka maailma väikseim monolaserprinter ML-1660 ja värviline laserprinter CLX-3185. 2009. aastal oli Samsung A4-printerite valdkonnas teisel kohal, esirinnas oldi ka monolaserprinterite, mitmeotstarbeliste printerite (kontorikombainide) ja värvilaserprinterite tootjana. Võrgutehnoloogia valdkonnas standardiseeriti Samsungi loodud protokollid Mobile WiMax ja WiBro aastal 2007 ja on nüüd laialdaselt kasutusel (umbes 140 teenusepakkujat 75 riigis). Ka digikaamerate tootjana on Samsung kindel turuliider. Turule on toodud mudelid WB550, St550 ja HMX-H106. Rohkem on keskendutud kallimatele ja kõrgtehnoloogilistele toodetele. 2010. aastal avalikustati NX10, millel on vahetatav lääts. Salvestusvahendite valdkonnas tegutseb Samsung alates aastast 2009, kui anti välja 250 GB mahuga 2,5-tolline ketas. Samsungi turuosa on üle 10%. MP3-mängijate valdkonnas on Samsungi põhilisteks müügiartikliteks M1 ja maailma väikseim muusikapleier R1.
Keskkonnasäästlikkus
Kõik Samsungi mobiiltelefonid ja MP3-mängijad, mis on turule jõudnud pärast 2010. aasta aprilli, ei sisalda enam polüvinüülkloriidi ega broomiga töödeldud põlemisvastaseid materjale. Kontsern on ka Greenpeace’i rohelise elektroonika nimekirjas. Tööd rohelisemaks muutumiseks alustati juba aastal 2004. Sellega on nad tehnoloogiatööstuse juhtfiguure. Lisaks tegeleb firma ka taaskäitlusega. 2009. aastal võeti taaskasutusse 240 000 tonni materjale.
Kontserni nimi ja logo
Sõna samsung tähendab kolme tähte, mis helendavad eredalt. Korea keeles tähendab sam kolme ja tugevat ning sung tähte, heledat ja säramist. Logo on tehtud võimalikult lihtne, samas võimalikult dünaamiline ja innovaatiline. Firma nimi on ovaali sees, mis peaks kujutama universumit või maailma. Nime äärmised tähed s ja g on aga avatud, mis näitab, et ettevõte on uuendusmeelne ja soovib suhelda maailmaga. Logo põhivärv on sinine, mida ettevõte on kasutanud juba aastaid. See sümboliseerib stabiilsust ja ustavust, mis ongi firma eesmärk.
Juhid ja juhtimine
2010. aasta detsembris läks Samsung ühe tegevdirektoriga juhtimissüsteemilt üle kahejuhisüsteemile. Kui enne oli juhiks vaid Choi Gee-Sung, siis nüüd on tema tegevdirektor ning asepresident ja Lee Jae-Yong on president ja peamine süsteemide operaator. Tänu sellele muutus ettevõte värskemaks ja nooruslikumaks. Lisaks reorganiseeriti Euroopa ja Hiina turusüsteeme. Firma väiksemad filiaalid liideti suuremateks. 2010. aastal loodi varasemate allüksuste kõrvale ka digitehnoloogiaosakond.
Muskogee maakond
pisi|Asend Oklahoma osariigis Muskogee maakond (Muskogee County) on maakond USA-s Oklahoma osariigis. Geograafilised koordinaadid on
Maakonna halduskeskus on Muskogee.
Maakonna pindala on 2173 km², millest 65 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 70 990. Aastal 2000 oli elanike arv 69 451.
Ajalugu
Muskogee maakond moodustati 1907. aastal.
Sagittarius A*
pisi|2022. aasta maikuus avaldatud kujutis Sagittarius A* on ülimassiivne must auk, mis asub Linnutee keskosas Amburi ja Skorpioni tähtkuju piiril.
Sagittarius A* sarnaneb nendega, mida arvatakse olevat enamiku kui mitte kõigi spiraal- ja elliptiliste galaktikate keskosades. Sagittarius A* asub Maast umbes 26 000 valgusaasta kaugusel.
Allikat ei saa vaadelda nähtavas valguses, sest selle vaatlemist Maalt takistab kosmiline tolm. Sagittarius A*-d on uuritud raadioastronoomia abil ning 2018. aastal tehtud mõõtmiste kohaselt on antud raadiolainete allika diameeter 60 miljonit km. Sagittarius A* läheduses tiirlevate tähtede, eriti S2 vaatlemisel on tuvastatud, et need tiirlevad tunduvalt kiiremini kui teised Linnutee tähed.
12. mail 2022 avaldasid Event Horizon Telescope'i astronoomid esimese foto Sagittarius A*'st, mis koostati 2017. aastal kogutud vaatlusandmetega. Foto kinnitas, et see on must auk ning see on Messier 87 musta augu järel teine must auk, millest on avaldatud foto.
Tairi Rõõm
Tairi Rõõm (sündinud 15. veebruaril 1972 Tallinnas) on eesti majandusteadlane ja professor.
Haridus
BA, rahvusvaheline majandus, Tartu Ülikool, Eesti 1994 ; MA, rahvusvaheline majandus ja rahandus, Brandeis University, USA 1998; Ph.D., majandusteadus, Boston College, USA 2004;.
Teaduskraad ja kutse
Doktorikraad, 2004, (juh) Peter Ireland, Essays on Labor Markets and Empirical Finance, Boston College, USA; erakorraline dotsent 2008; külalisprofessor 2010; kaasatud professor 2018.
Teenistus
Spetsialist, ettevõtete haldamise ja restruktureerimise osakond, Eesti Erastamisagentuur 1993–1994; Federal Reserve Bank of Boston, uurimisassistent (1,00) 2000; Eesti Pank, juhtivspetsialist (1,00) 2002–2003; Eesti Pank, uurimistööde juhendaja (1,00) 2003–2011; Eesti Pank, majandusuuringute allosakonna juhataja (1,00) 2011–…;
TTÜs 2008–…: majandusteaduskond, rahanduse ja majandusteooria instituut, majandusteooria õppetool, erakorraline dotsent (0,25) 2008–2010, külalisprofessor (0,25) 2010–2013, külalisprofessor (0,40) 2013–2016; majandusteaduskond, majandusanalüüsi ja rahanduse instituut, külalisprofessor (0,30) 2017–2018, kaasatud professor (0,25) 2018, kaasatud professor (0,65) 2019–…;
Bildmuseet
Bildmuseet (rootsikeelne nimi, võimalik tõlge 'pildimuuseum') on kunstimuuseum ja nüüdiskunsti keskus Rootsis Umeås.
Muuseumi asutas 1981 Umeå ülikool.
Näiteks 2016 külastas muuseumi 77 094 inimest.
Muuseumi direktor on Katarina Pierre.
W New York Union Square
W New York Union Square on 21-korruseline, 87 meetri kõrgune hoone, mis asub New Yorgis Manhattanil Union Square'i ristmikul (Park Avenue Southi ja 17th Streeti nurgal). Hoone projekteerisid arhitektid Albert D'Oench ja Joseph W. Yost beaux-arts 'i stiilis. Hoone aadress on 50 Union Square East.
Kui kõrghoone 1911. aastal valmis, sai selle nimeks Germania Life Insurance Company Building ja seal asus kindlustusettevõtte Germania Life Insurance Company peakorter. Kui kindlustusettevõte muutis nime, sai 1917. aastal hoone nimeks Guardian Life Insurance Company Building.
Neljast lisakorrusest koosneva mansardjuurdeehitise projekteeris arhitektuuribüroo Skidmore, Owings & Merrill ja see valmis 1961. aastal.
1998. aastal kolis kindlustusettevõte majast välja ning hoonesse hakati rajama 250 numbritoaga hotelli, mida pidi hakkama pidama ettevõte Starwood. Kuid peagi hõivas hoone hoopis hotellikett W Hotels, kes nimetas maja W New York Union Square'iks ning tegi sellest 270 numbritoaga luksuslikku elustiili esindava hotelli, mis avati 2000. aasta detsembris.
2006. aastal müüdi hoone 285 miljoni dollari eest Dubai investeerimisettevõttele Istithmar World. W Hotels peab seal hotelli edasi, kuid mitmed hoones tegutsenud restoranid ja muud allettevõtmised on omanikku/rentnikku vahetanud.
Kõrghoonest üle tee asub Everett Building.
Menandros
pisi|Menandros. Rooma keisririigi aegne koopia kreeka originaalist (ca. 343–291 eKr). Marmor, Vatikani muuseum Menandros (vanakreeka keeles Μένανδρος, ladinapäraselt Menander; 342/341 eKr – 291/290 eKr) oli vanakreeka näitekirjanik, Ateena uue komöödia tuntuim esindaja. Ta olevat kirjutanud 105, 108 või 109 komöödiat ja võitnud lenaiade festivalil kaheksal korral auhinna. Ei ole teada, kui mitu korda ta võitis linnadionüüsiate festivalil.
Menandros oli antiikajal menukas autor, ent tema teosed läksid keskajal kaotsi ning tänapäeval on need tuntud peamiselt papüürustel säilinud katkenditena. Peaaegu tervikuna on meieni jõudnud ainult üks komöödia, "Dyskolos" ("Pahurdaja").
Elukäik ja looming
Menandros oli peripateetik Theophrastose sõber ja võib-olla ka õpilane, ta sai hästi läbi Ateena diktaatori Phaleroni Demetriosega ning teenis efeebina koos Epikurosega. Alkiphron jutustab loo sellest, kuidas Egiptuse valitseja Ptolemaios I Soter hindas Menandrost nii väga, et kutsus ta oma õukonda, ent poeet olevat eelistanud oma elamist Pireuses ning hetääri Glykera seltskonda.
Ovidiuse "Ibise" skoliasti märkuse järgi uppus Menandros vannis ja ta kaasmaalased olevat talle püstitanud hauamonumendi Ateenasse viiva tee äärde, kus seda nägi ka Kreeka eri maakondi kirjeldanud Pausanias.
Menandrose rivaal komöödiakirjanikuna (ja mõnede arvates ka Glykera armastajana) oli Philemon, kes olevat omal ajal olnud Menandrosest populaarsemgi.
Ei ole teada, kui kaua säilisid Menandrose teoste terviktekstid, kuid 23 neist olevat koos Michael Psellose kommentaaridega olnud käibel Konstantinoopolis 11. sajandil. Menandrost kiidab Plutarchos oma teoses "Menandrose ja Aristophanese võrdlus" ning Quintilianus oma "Kõnekunstiõpetuses", kes toetas ka pärimust, mille järgi Menandros olevat olnud Charisiose nime all säilinud kõnede autor.
pisi|Menandros. Fresko, [[Casa del Menandro, Pompeii]] Võrreldes vana atika komöödiaga, mille peamine esindaja on Aristophanes, on Menandrose teosed nii vormi kui sisu poolest erinevad. Vormiliselt on Menandrose komöödiates viis osa, mille vaheline aeg on täidetud koori-interluudiumitega, mille jaoks ei ole kirjutatud laule ega dialooge. Tegevuskohaks on tavaliselt linna- või külatänav, sagedased motiivid on võrgutatud tüdruk, hüljatud laps, äratundmine märkide järgi, põgenemised, kaksikute segiminek, surnuks peetud kangelaste naasmine jne. Vanaatika komöödiaga võrreldes ei iseloomusta Menandrose teoseid mütoloogilisus ega poliitiline päevakajalisus. Need kujutavad pigem lihtsustatult keskklassi perekonnaelu, tuginedes tugevalt stereotüüpsetele karakteritele, nagu sõdur, filosoof, parasiit, hetäär.
Menandros armastas oma teostes kasutada vanasõnalisi väljendeid ja sententse, nendest pandi hiljem kokku eraldi kogumik (peamiselt üherealised sententsid ehk monostihhid), mis oli käibel kooliõpetuses.
Menandrose komöödiad olid eeskujuks Rooma komöödiakirjanikele, nii põhinevad tema teostel Terentiuse "Eunuchus", "Andria", "Heauton Timorumenos" ja "Adelphoe" (mõnel juhul on kombineeritud mitme komöödia materjali). Ka Plautuse "Bacchides" ja "Stichus" arvatakse põhinevat Menandrose originaalidel. Teda jäljendasid ka Caecilius Statius, Luscius Lanuvinus, Turpilius ja Atilius.
Menandrosele omistatakse ka mõnede epigrammide autorsus; "Suda" omistab talle ka kirjad Ptolemaios I Soterile ning mõned proosateosed.
Loomingu kaotsiminek ja taasavastamine
Suurem osa Menandrose loomingut sisaldavatest käsikirjadest hävis keskajal (arvatavasti 7.–8. sajandil), teati vaid tuhatkond tsitaati, mis ulatusid mõnest sõnast paariteistkümne reani. Väidetavalt olevat Federico da Montefeltro raamatukogu Urbinos sisaldanud Menandrose kõiki teoseid, ent see koodeks läks ilmselt varsti kaduma, v-o siis, kui Cesare Borgia Urbino hõivas.
19. sajandil kogusid Menandrose säilinud (s.o teiste autorite tsiteeritud) fragmendid kokku Augustus Meineke ("Fragmenta Comicorum Graecorum", IV köide, 1841) ja Theodor Kock ("Comicorum Atticorum Fragmenta", III köide, 1888). Need sisaldavad u 1650 värsirida või selle osa, millele lisandub terve hulk üksikuid sõnu, mida tsiteerivad antiikaja leksikograafid.
1959. aastal avaldati Bodmeri papüüruste hulgast leitud peaaegu terviklik komöödia "Dyskolos" ("Pahurdaja"), veel katkendeid "Samoslannast" ja umbes pool "Kilbikomöödiast" ("Aspis"). 1960. aastate lõpus leiti muumiakartonnaažist veel katkendeid "Sikyonlastest", mis osutus sama käsikirja osaks, mis 1906. aastal avaldatud leid.
pisi|Menandros. Rooma koopia [[Praxitelese poegade Kephisodotose ja Timarchose 4. sajandist eKr pärineva originaali järgi. Marmor, Ermitaaž, Peterburi]] 2003. aastal leiti Vatikani raamatukogust palimpsest, mis oli 9. sajandil üle kirjutatud süüriakeelse vaimuliku tekstiga. Pärgamendi mahakustutatud tekstikiht osutus 4. sajandi Menandrose käsikirjaks. Säilinud lehtedel on osa "Pahurdajast" ning 200 rida identifitseerimata komöödiast.
Tekstiväljaanded
Menandrose halvemini säilinud komöödiate osas on originaalteksti tänapäevane standardväljaanne Rudolf Kasseli ja Colin Austini koostatud ja toimetatud "Poetae Comici Graeci", köide VI.2: "Menander: testimonia et fragmenta apud scriptores servata" (Berlin, New York: de Gruyter, 1998). See sisaldab lisaks Menandrose kohta käivatele testimooniumitele neid fragmente, mis on säilinud teiste antiikautorite teostes; papüürusmaterjali hõlmav köide on seni ilmumata.
Paremini säilinud komöödiate osas on käepärane W. Geoffrey Arnotti kolmeköiteline vanakreeka-inglise paralleeltekstiga väljaanne sarjas "Loeb Classical Library" (Cambridge and London: Harvard University Press, 1979 (I), 1996 (II), 2000 (III)). Sarjas "Oxford Classical Texts" on avaldatud Francis Henry Sandbachi valikväljaanne (Oxford: Clarendon Press, 1972, täiendatud ja parandatud väljaanne 1990).
Kaunivere mõis
Kaunivere mõis (saksa keeles Kaunifer) oli Kaarma-Loona mõisa kõrvalmõis Kaarma kihelkonnas Saaremaal.
Kaunivere mõisas on sündinud jalaväekindral Magnus Alexander Ludwig von Güldenstubbe.
Keerdküsimus
Keerdküsimus on keeruline, konksuga küsimus; rahvaluule lühivorme.
Näiteid
Näited on võetud Eesti Kirjandusmuuseumi andmebaasist :
Liivimaa õiguspeegel
"Liivimaa õiguspeegel" oli Vana-Liivimaa kõige olulisem maaõiguse väljaanne. Väljaanne oli kirjutatud keskalamsaksa keeles. Väljaanne koostati ajavahemikus 1322–1337 Saare-Lääne piiskopkonnale. Hiljem, kui see väljaanne pandi töödelduna kokku vanema Liivimaa rüütliõigusega, siis hakkas kehtima üle Vana-Liivimaa. Väljaande tegemisel on lähtutud peamiselt Põhja-Saksamaal kehtinud "Saksi peeglist" (saksa keeles "Sachsenspiegel").
Renditalu
Renditalu on selline talu, mis on moodustatud maaomaniku maale rendilepingu alusel.
Žirjatino rajoon
Žirjatino rajoon (vene keeles Жирятинский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Brjanski oblasti keskosas. Rajooni keskus on Žirjatino küla.
Rajoon piirneb põhjas Žukovka rajooniga, kirdes Brjanski rajooniga, kagus Võgonitši rajooniga, lõunas Potšepi rajooniga ja läänes Kletnja rajooniga.
Ordubad
Ordubad on linn Aserbaidžaanis Nahhitševani Autonoomses Vabariigis, Ordubadi rajooni keskus. Asub 1,5 km kaugusel Araksi jõest, mis moodustab piiri Iraaniga.
Žirjatino rajoon
Žirjatino rajooni asulad kuuluvad kolme külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Sudost ja Roš.
Ordubad
Linnal on raudteeühendus Naxçıvaniga.
Elar Kuiv
Elar Kuiv (4. oktoober 1959 Tallinn – 2. september 2018) oli eesti viiuldaja ja muusikapedagoog. Aastast 1991 elas ja töötas ta Soomes.
Ta õppis aastatel 1967–1978 Tallinna Muusikakeskkoolis (Ene Pedaste klassis), aastatel 1978–1983 Tallinna Riiklikus Konservatooriumis Tõnu Reimanni klassis. Aastatel 1983–1984 täiendas end Moskva Riiklikus Tšaikovski nimelises Konservatooriumis assistentuuris-stažuuris (Galina Barinova klassis).
Budriai
Budriai (žemaidi Bodrē) on küla Leedus Skuodase rajoonis Skuodase vallas Erla jõe kaldal.
Elar Kuiv
Ta kuulus aastatel 1981–1983 ERSO-sse ja aastatel 1983–1991 ansamblisse Hortus Musicus.
Budriai
Piirkond oli asustatud juba I aastatuhande I poolel. Sealt on leitud kivist tööriistade (kirved, riivid) fragmente. Esimese aastatuhande teisest poolest ja teise algusest pärinevad sealsed lohukivid, vanade põldude jäljed, ka nendevahelised ristikivid ja kiviaiad.
Küla ise moodustati XVI sajandil maareformi käigus, selle nimi tuleneb isikunimest Budrys. XIX sajandil jaotai seal osa maad uusmaasaajatele, nii kujunes asula hajakülaks. Sel ajal elasid külas ka vennad palubinskid, kes meisterdasid kirikutele ja kabelitele puidust pühakuskulptuure.
Aastal 1919 sai külast Budriai valla halduskeskus. Aastail 1921–1926 tegutses külas algkool, õpetajaks oli Magdalena Budraitė. Teise maailmasõja järel moodustati vallast Budriai külanõukogu, mis likvideeriti aastal 1954. Külas oli Leedu metsavendade punker. Hiljem hävis küla maaparandustööde küigus, alles jäi vaid kaks majapidamist.
Külas asub lohukivi. Legendide kohaselt olevat selle lohku kevadel esimese äikese ajal kogunenud vesi tervistava toimega.
Küla juures asus Erla jões hauakoht, mille sügavus oli neli meetrit. See oli ümbruskonna populaarseim ujumispaik, mis on tänapäeval jäänud Kernai paisjärve alla. Selle kohta räägitakse, et seal elanud kurat, kes uputas sinna ujuma tulnud rahvast, kes ei kandnud kaelas ohutisi.
Elanikkond
pisi|tühi|Budriai lohukivi
Luksemburgi suurhertsoglik perekond
pisi|Luksemburgi suurhertsoglik perekond Luksemburgi suurhertsoglik perekond on perekond, mis kuulub Luksemburgi-Nassau valitsejasuguvõssa. Päritav suurhertsogi tiitel kinnitati pärast 1815. aasta Viini kongressi. Tõeline suveräänsus saavutati 1839. aasta Londoni lepinguga.
1783. aasta Nassau valitsejasuguvõsa perepaktiga kinnitati, et suurhertsogi tiitli pärib Nassau-Wilburgi haru kuni meesliini väljasuremiseni Orange-Nassau harus. Kui Madalmaade Willem III suri ilma meesjäreltuljateta, päris suurhertsogi tiitli Nassau hertsog Adolphe. Kui Willem III vanim tütar Wilhelmina päris Madalmaade trooni, lõppes personaalunioon Luksemburgi ja Madalmaade vahel.
Luksemburg on tänapäeval maailmas ainuke suurhertsogiriik. 2000. aastast on Luksemburgi suurhertsog Henri.
Luksemburgi dünastia rajamine
963. aastal lasi krahv Siegfried ehitada endale lossi, mis andis nime Luksemburgi pealinnale ja hiljem riigile. Luksemburgi dünastia algusajaks loetaksegi 963. aastat ja selle rajajaks Siegfriedi. Siegfried kuulus Maasi-Moseli piirkonna suursugusesse perekonda, kuid ta ei olnud veel krahvitiitlit. Esimene Luksemburgi dünastiasse kuulunud krahv oli Siegfriedi lapselapselaps Konrad I. Esimene Luksemburgi krahvide liin suri välja koos Konrad II-ga.
Luksemburgide sünni- ja hiilgeajaks peetakse keskaega, mil Luksemburgi dünastia neljal liikmel õnnestus saada Püha Rooma keisririigi troon.
Luksemburgid kuni 1815. aasta kongressini
Enne 1815. aasta iseseisvumist oli Luksemburgi territoorium mitme dünastia võimu all.
Henry IV ja Agnes von Gelderni ainus tütar Ermesinde abiellus krahv Theobald I von Bariga (1196–1214), kes pidas Otto von Burgundiga läbirääkimisi, et see Luksemburgi krahvkonnast loobuks. Läbirääkimiste tulemusel sai Ermesindest Luksemburgi krahvinna. Theobald suri 13. veebruaril 1214 ja 27-aastane Ermesinde abiellus mais 1214 Limburgi hertsogi Walram IV-ga (* ~1175, † 1226). Walram IV surma järel 1226. aastal valitses Ermesinde 1247. aastani, kui krahviks sai Ermesinde ja Walram IV poeg Heinrich V, kelle valitsusajast (1247. aastast) algas Luksemburgi-Limburgide aeg, sai alguse Luksemburgi-Limburgi dünastia.
Kui 1288. aastal sai Heinrich V poeg Heinrich VI Worringeni lahingus surma, nimetati Luksemburgi krahviks Heinrich VII. Heinrich V järeltulija Heinrich VII ajal tõusid Luksemburgi krahvid esimest korda Euroopa kõrgematele võimupositsioonidele. Heinrich VII valisid kuurvürstid 1308. aastal roomlaste kuningaks keisriks (Rex Romanorum). 1312. aastal kroonis paavsti legaat Heinrich VII Rooma keisriks.
Pärast Heinrich VII valitsusaega päris Luksemburgi trooni veel kolm Luksemburgi dünastia liiget, neist kaks krooniti ka keisriks: Karl IV(1346–1378), Wenzel (1376–1400) ja Sigismund (1410–1437) 1354. aastal nimetas Karl IV Luksemburgi krahvkonna ümber hertsogkonnaks. Luksemburgide dünastia ekspansiooni tippaeg oli 1364. aastal, mil omastati Chiny krahvkond. Luksemburgid ei olnud kunagi varem omanud nii suuri maavaldusi.
Luksemburgi dünastia suri välja 1437. aastal Luksemburgi hertsogi, keiser Sigismundi surmaga. Tema tütar Elisabeth oli viimane Luksemburgidest hertsoginna, kes müüs Luksemburgi hertsogkonna 1441. aastal Burgundia hertsogkonnale. Kui Philippe Hea oli ostuhinna tasunud, läks Luksemburg 1444. aastal Burgundia Madalmaade koosseisu. Burgundia režiim tugevdas Prantsusmaa mõju Luksemburgile ning prantsuse keel muutus domineerivaks.
1714. aastal langes Luksemburg Austria Habsburgide võimu alla, mis sai lõpu 1795. aastal.
Suurhertsogriik
Pärast Napoleoni kaotust Leipzigis 1813. aastal soovis Luksemburgi rahvas Habsburgide naasmist, ent 1815. aastal sätestati Orange-Nassau dünastia. Selle tulemusena sai võimule Orange-Nassau Willem I ja Luksemburg kinnitati suurhertsogriigiks. Willem I asus troonile kui esimene Luksemburgi hertsog. Willem I ei kohelnud Luksemburgi iseseisva riigina, vaid kui enda provintsi. Talle heideti ette, et tal puudus igasugune poliitiline huvi Luksemburgi vastu.
Järgmine troonil oli Willem I poeg Willem II. Tema valitsemine jäi küll lühikeseks (1840–1849), kuid oli täis reforme. Willem II on kirjeldatud kui liberaalset kuningat, kes pani aluse Luksemburgi demokraatlikele institutsioonidele. Tema poeg Willem III valitses aastatel 1849–1890.
Willem III ei olnud meessoost järeltulijaid ja pärast tema surma 1890. aastal läks troon Nassau hertsogile Adolphe'ile. Samal ajal päris Willem III tütar Wilhelmina Madalmaade trooni ja Luksemburgi ja Madalmaade personaalunioon sai lõpu.
Luksemburgid 20. sajandil
Adolphe'i vanem poeg Wilhelm IV päris trooni 1905. aastal. Ta suri ilma meessoost järglasteta 1912. aastal. Tema vanim tütar printsess Marie-Adélaïde päris 10. juulil 1907 Luksemburgi trooni. Ta oli pärast John Pimedat, pärast 1296. aastat esimene Luksemburgi valitseja, kes oli sündinud Luksemburgi territooriumil. 2. augustil 1914 okupeerisid sakslased Luksemburgi. Suurhertsoginna saksalembesus tekitas pingeid ja pidi 1919. aastal poliitilise surve tõttu troonist loobuma. Tema asemel sai valitsejaks tema õde Charlotte.
Suurhertsoginna Charlotte vanim poeg Jean sündis 1921. aastal. 10. mail 1940 põgenes pere Saksa okupatsiooni eest Londonisse. 1945. aastal naasis Jean Luksemburgi. Charlottest sai Luksemburgi rahvusliku ühtsuse sümbol. 1964. aastal loobus ta troonist Jeani kasuks. Jean oli Luksemburgi suurhertsog aastatel 1964–2000. Aastal 2000 loobus ta troonist oma vanima poja Henri kasuks.
Troonijärglust kinnitavad lepingud
Luksemburgi põhiseaduse artikli 3 kohaselt kuulub Luksemburgi suurhertsogi tiitel pärilikult Nassau perele. See on vastavuses mitme eri ajal sõlmitud lepinguga. 1783. aastal sõlmiti Nassau Pere Pakt, mille esimene osa iseloomustab pere sõltumatut omandit ja teine osa kinnitab troonipärimise korra. Lepingu järgi päritakse troon läbi pere otsese meesliini, naised on välistatud. Otsese meespärija puudumise korral pärib trooni meesjäreltulija valitsejasuguvõsa teisest harust. Kui meesjäreltulijad puuduvad täielikult, pärib trooni valitseva dünastia esmasündinud naissoost järeltulija.
Viini kongressi lõppakt 1815. aastal kinnitas Luksemburgi suurhertsogiriigi pärimise järjekorra mõlema Luksemburgi valitsejasuguvõsa haru vahel. Kongressil anti igaveseks üle troonipärimisõigus Madalmaade kuningale ja Orange-Nassau printsile Willem I-le ja tema järeltulijatele.
1867. aasta Londoni leping kinnitas uuesti Orange-Nassau valitsejasuguvõsa õiguse suurhertsogiriigi troonile, seoses Napoleon III üritusega Luksemburg enda võimu alla haarata.
1907. aasta Pere Statuut võimaldas ka naisliini pärijatel otseselt võimule saada. Kuue tütre isa Wilhem IV soovis, et tema tütred saaksid olla otsesed troonipärijad, mistõttu statuut kinnitas, et printsessid pärivad trooni vastavalt esmasünniõigusele, kuid eelistatuks jääb alati meesliin. Uueks troonipärijaks sai printsess Marie-Adélaïde.
Meesliini eelistuse kaotamine
20. juunil 2011 kinnitas suurhertsog Henri troonipärimisele täieliku esmasünniõiguse, kaotades meesliini eelistuse. Alates 2011. aastast on igal seaduslikust abielust sündinud naisjäreltulijal Luksemburg-Nassau valitsejasuguvõsast õigus troonile vastavalt vanemusjärjekorrale ja esmasünniõigusele, nagu on sätestatud põhiseaduse artiklis 3.
Luksemburgi valitsejasuguvõsa liikmed
pisi|Suurherstog Henri (vasakul) ja suurhertsoginna Maria Teresa (paremal) Luksemburgi suurhertsog on 7. oktoobrist 2000 Henri, kes on sündinud 16. aprillil 1955. Ta on suurhertsog Jeani ja suurhertsoginna Joséphine-Charlotte'i vanim poeg. Ta on 14. veebruarist 1981 abielus suurhertsoginna Maria Teresaga (sündinud 22. märtsil 1956 Kuubal). Neil on 5 last:
Suurhertsog Henri isa suurhertsog Jean (sündinud 5. jaanuaril 1921) oli Luksemburgi suurhertsog aastatel 1964–2000.
Printsess Marie-Astrid (sündinud 17. veebruaril 1954) on suurhertsog Henri vanim õde. Abielus Austria ertshertsog Carl Christianiga. Paaril on viis last:
Prints Jean (sündinud 15. mail 1957) on printsess Margaretha kaksikvend. Abielus krahvinna Helenega. Neil on neli last:
Printsess Margaretha (sündinud 15. mail 1957) on abielus prints Nicolasega. Neil on kolm last:
Prints Guillaume (sündinud 1. mai 1963) on suurhertsog Jeani ja suurhertsoginna Josphine-Charlotte noorim laps. Ta on abielus printsess Sibillaga. Paaril on 3 last:
Sümboolika
23. juunil on Luksemburgi riigipüha, mil tähistatakse suurhertsogi või suurhertsoginna (vastavalt sellele, kes parajasti ametis on) sünnipäeva, kuigi ükski valitseja ei ole sellel päeval sündinud. Pidustused algavad juba 22. juuni õhtul. 23. juunil toimub sõjaväeparaad mööda Avenue de la Libertéd.
Luksemburgi suurhertsogriigil on kolm vappi – väike, keskmine ja suur. Vapid loodi krahv Henri V poolt aastal 1235.
pisi|vasakul|Väike vapppisi|keskel|Keskmine vapp
Hoone ajalugu
Alates 1890. aastast on Luksemburgi Suurhertsogi Palee ametlikult eksklusiivne suurhertsogi residents.
Paleel on olnud läbi aegade erinevaid funktsioone. See oli aastatel 1572–1795 Luksemburgi esimene raekoda. 1795. aastal Prantsusmaa valitsuse metsanduse osakonna (Département des Forêts) prefektuuri asukoht. 1817. aastal sai paleest Luksemburgi valitsuse peahoone.
1817. aastal tunti hoonet nimega Hôtel de Gouvernement, kuna hoones töötas ja elas kuninga kuberner. Palee kandis ka raekoja funktsiooni. 1883. aastal toimusid palees ulatuslikud renoveerimistööd suurhertsog Willem III ja tema abikaasa vastuvõtuks. pisi|260px|Luksemburgi suurhertsogi palee|alt=
Suurhertsogi residentsiks kinnitamine
1890. aastal sai varasem raekoda suurhertsog Adolphe residentsiks ja on jäänud suurhertsogite residentsiks tänapäevani.
Drümpelmanni masinatehas
Drümpelmanni masinatehas oli tööstusettevõte, mis tegutses aastatel 1828–1901 Tallinnas Juhkentali piirkonnas.
Drümpelmanni masinatehas valmistas masinaid ja masinaosi kalevi-, paberi- ja peeglivabrikute jaoks ning põllutööriistu ja -masinaid, hiljem ka viinavabrikute seadmeid ja turbamasinaid. 1885. aastal pandi tehases tööle Tallinna esimene elektrigeneraator.
1884. aastal oli tehases 80 töölist, 1900. aastal 197 töölist.
Drümpelmanni masinatehas lõpetas tegevuse 1901. aastal Eestimaa kubermanguvalitsuse nõudmisel, kuna tehase tootmismüra segas Juhkentali haigla patsiente.
Kergu mõis
Kergu mõis (saksa keeles Kerkau) oli Kõnnu mõisa kõrvalmõis Pärnu-Jaagupi kihelkonnas Pärnumaal.
Kaunispe mõis
Kaunispe mõis (saksa keeles Kaunispäh) oli rüütlimõis Saaremaal Jämaja kihelkonnas. Nüüdisajal jääb see Saare maakonda Saaremaa valda.
Ajalugu
pisi|120px|Osten-Sackeni suguvõsa aadli- ja vabahärravapp 1523. aastal läänistati Kaunispe külast ja Salme küla maadest neli adramaad Clawes von Ungernile. Neist kujunes mõis, mis kuulus 1572. aastal Jürgen von Ungernile. 1619. aastal omandasid mõisa Osten-Sackenid, kes olid mõisavaldajad 1786. aastani. 1786−1846 oli see perekond Kräftingi ja seejärel Nolckenite valduses. XIX sajandi lõpul omandasid mõisa Sengbuschid, kellelt see 1919. aastal võõrandati.
Illuka kogudus
EELK Illuka kogudus on luterlik kogudus Illukal.
Kaunispe mõis
Kaldama karjamõis
Karjamõisa on nimetatud 1798. aastal Mellini kaardil. Mõis tükeldati 1922. aastal.
Illuka kogudus
Kogudus kuulub EELK Viru praostkonda.
Koguduse diakon on Tõnis Tamm, organist Riina Trankmann. Juhatuse esimees on Jüri Lattu.
Jumalateenistused on kuu esimesel pühapäeval algusega kell 13.00 Illuka kirikus.
Yoakumi maakond
Yoakumi maakond (Yoakum County) on maakond Ameerika Ühendriikides Texase osariigis.
Maakonna halduskeskus on Plains.
Maakond moodustati 1876. aastal.
Karrieri keel
'Karrier' tähendab originaalkeeles konnakoiba. Karrieri keelt räägitakse Kanadas Briti Columbia keskosas (Kanada provintsis), Stuarti ja Trembleuri järve piirkonnas. 2011. aasta rahvaloendus ei eralda babini, kesk- ja lõuna-karrieri keelt. Kõiki atapaski keelte emakeelena rääkijad on Kanadas kokku 20 100 (1998. aasta rahvaloenduse järgi). Karrieri keelt ei õpita enam emakeelena, rääkijad on üldjuhul 25-aastased ja vanemad, suurem osa eelistab suhtluskeelena inglise keelt. Kirjutamisel kasutatakse tänapäeval varasema Kanada ühtlustatud silpkirja teisendi asemel ladina kirjasüsteemi. Karrieri keeles on mitmeid dialekte.
Ajalugu
1885. aastal esitles Adrien Gabriel Morice Stuarti järve piirkonnas traditsioonilist karrieri silpkirja (kesk-karrieri dialekt), originaal pärineb James Evansilt. Silpkirja rekonstrueerimise põhjuseks oli väheste konsonantidega ortograafiasüsteemil põhineva Algonquia dene keelte keerukas kirjasüsteem. Praegu on kasutusel põhiliselt ladina kirjasüsteem.
Tähestik
´, a, b, ch, ch´, d, dl, dz, dz, e, g, gh, gw, h, i, j, k, k´, kh, kw, kw´, l, lh, m, n, ng, o, oo, s, s, sh, t, t´, tl, tl´, ts, ts´, ts, ts´, u, w, wh, y, z, z
Grammatika
Karrieri keeles on kolme põhitüüpi nimisõnu. Kõige tavalisemad on üldised nimisõnad. Vähestel nimisõnadel on mitmuse märkimiseks kindlad lõpud, verbiga näidatakse ära, kas antud objekte on üks või mitu. Teist tüüpi nimisõnu kasutatakse omamise või inimestevaheliste suhete näitamiseks. Kolmas tüüp nimisõnu saadakse verbidele lõppude lisamisega: -i (viitab asjale), -un (viitab ühele inimesele) või -ne (viitab mitmele inimesele).
Pronoomenid e asesõnad viitavad inimesele, kohale või asjale. Asesõnad on sõltuvad või sõltumatud. Sõltuvad pronoomenid ei asetse lauses üksi, vaid lisatakse nimisõnale või verbile. oola úsdli – ta käsi on külm
dula sút´us – ta lõikab (oma) kätt
yula sút´us – ta lõikab (kellegi teise) kätt
Sõltumatu asesõna esineb lauses iseseisvalt. Sõltumatuteks asesõnadeks on isikulised asesõnad e personaalpronoomenid, näitavad asesõnad e demonstratiivpronoomenid, enesekohased asesõnad e refleksiivpronoomenid, küsivad asesõnad e interrogtiivpronoomenid ning umbmäärased asesõnad e indefiniitpronoomenid.
Adjektiivid e omadussõnad on kirjeldavad, verbaalsed või näitavad.
Kõige rohkem kasutatakse karrieri keeles verbe e tegusõnu. Sihitutel tegusõnadel on ainult alus, sihilistel tegusõnadel on peale tegija ka keegi/miski, mis seda mõjutab.
Et uus saaks alguse
"Et uus saaks alguse" on Birgit Õigemeele singel. Laul anti välja 2012. aasta detsembris ning see osales "Eesti Laul 2013" konkursil. Muusika on laulule kirjutanud Mihkel Mattisen ja sõnad Mihkel koos Silvia Soroga. Loo produtseerisid Mihkel Mattisen ja Timo Vendt ja selle masterdas 2012. aasta detsembris Sonicmedia stuudios Siim Mäesalu. Laul on ühtlasi uus singel Birgit Õigemeele seni ilmumata albumilt.
Karrieri keel
Grammatika
Karrieri keeles on kasutusel ka tulevikovormid, kasutatakse tähistusi ´ta´ ja ´ti´.
Et uus saaks alguse
Birgit Õigemeel pääses 2. märtsil toimunud Eesti Laulu finaalist selle lauluga võistlema Malmösse Eurovisioonile. I poolfinaalist pääseti edasi 10. kohalt ning Eurovisioonil lauluvõistluse 2013 suures finaalis sai laul 20. koha.
Karrieri keel
Grammatika
Nt: Ts´u tí lhtus. – Me saame tugevaks. (Ts´u – S2; tí – aspekt; lhtus – tüvi)
Et uus saaks alguse
Laulu lavaesituses osalesid peale Õigemeele kolm taustalauljat: Lauri Pihlap, Kaido Põldma ja Raimondo Laikre.
Jõelähtme rahvamaja
Ajalugu
1919. aasta 23. veebruaril toimunud Jõelähtme Põllumeeste Seltsi peakoosolekul arutati muude teemade seas ka Jõelähtme seltside jaoks rahvamaja saamise küsimust. Samal aastal ostis vallavalitsus Irust rohkem vallamaja tarvis ohvitseride söögisaalina kasutuses olnud sõjaväebaraki, mis Jõelähtmes uuesti üles laoti.
Karrieri keel
Grammatika
Sõltuvad adverbid e määrsõnad on verbi osa, sõltumatud esinevad lauses eraldi sõnana.
Jõelähtme rahvamaja
Ajalugu
Hoones asunud ruume lubati ürituste läbiviimiseks kasutada juba vallamajaks olemise ajal ja ajapikku muutus see seltsielu keskuseks. Alates 1950. aastast tegutseb hoones Jõelähtme rahvamaja, mille esimeseks juhatajaks oli Evald Nairismägi.
Karrieri keel
Grammatika
Nt: (sõltuv): Dá na´   hu d in  tan. – Nad sulgesid (ukse). (Dá – adverb; hu – S3; tan – tüvi)
Nt: (sõltumatu): (´az – välja) Lhez ´az whe yálhkat. – Ta viskas tuha välja.
Karrieri keeles on sõltuvad ja sõltumatud prepositsioonid e eessõnad, mis asetsevad lauses kaudse sihitise kõrval või iseseisva sõnana. Sõltumatud eessõnad on nt bet (sees) ja k´ut (peal).
Sõltuvate eessõnadega lausete näited:
N ts´u tí s yalh – Kõnnin sinu juurde. (N – sihitis; ts´u – eessõna; tí – tulevik; s – S1; yalh – tüvi)
N yulh tí s ´us – Kõnnin sinuga. (N – sihitis; yulh – eessõna; tí – tulevik; s – S1; ´us – tüvi)
Konjunktsioonid e sidesõnad märgivad lauseosade seotust. Tavaliselt kasutatakse neid lause alguses, kuid k´us (või) ja ´ink´ez (ja) kasutatakse ka sõnade/väljendite ühendamiseks.
Nt: ´Ulugoo, bénuzjut! – Oh, ma kardan!
Karrieri keeles võib olla verb osalauseks. Mõnikord on tervikliku lause saamiseks vaja kasutada mitut osalauset. Sõltumatu osalausega saab väljendada terviklikku lauset, nt hoonúst´i´ (tõlge: olen õnnelik). Sõltuv osalause ei saa iseseisvalt esineda: Sooniya ust´i de, hoonúst´i´ (tõlge: kui mul on raha, siis olen õnnelik); sidesõna de (kui) teeb lause sõltuvaks. Karrieri keeles on ka koordineeritud osalause.
Nt: Sooniya ust´i ink´ez hoonúst´i´. – Mul on raha ja ma olen õnnelik.
Huvitavat
Ilmunud on raamat "The Carrier language: a brief introduction", William J. Poser, 2009
Karrieri elanikud kutsuvad ennast dakelh, mis tähendab „inimesed, kes liiguvad paadiga“.
Prantsuse keeles on põliselanike nimetus porteur, inglise keeles carrier, mida võib tõlkida kui „kandja“. Nimetus tuleb elanike vanast kombest, mis nõuab, et lesk kannab ühe aasta jooksul kotis oma kadunud mehe tuhka. Pärast seda vabastab pidulik vara jagamine lese sellest kohustusest.
Johan Larsson (sündinud 1992)
Johan Oskar Torgny Larsson (sündinud 25. juulil 1992 Laus) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Washington Capitals ründajana vasakäärel.
2010. aastal valis Minnesota Wild ta NHL-i draft'is 56. valikuna. Wildiga sõlmis ta lepingu 2011. aasta mais, kuid jäi hooajaks 2011/12 veel laenule Brynäsi. Hooajal 2012/13 asus ta mängima American Hockey League'is (AHL) Wildi tütarklubis Houston Aeros. NHL-is debüteeris ta 17. veebruaril 2013 mängus Detroit Red Wingsi vastu, kuid see jäi tema ainsaks mänguks Wildi meeskonnas.
2020. aasta oktoobris sõlmis ta kaheaastase lepingu Arizona Coyotesiga. 2022. aasta märtsis kaubeldi ta Washington Capitalsi.
2012. aastal tuli Larsson Rootsi kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistriks. 2018. aastal tuli ta maailmameistriks Rootsi jäähokikoondise koosseisus.
Helja-Amanda Kukk
Helja-Amanda Kukk (24. veebruar 1924 – 5. jaanuar 2022) oli inglise keele õpetaja ja tõlkija.
Ta on töötanud Tallinna Reaalkoolis, Tallinna Polütehnilises Instituudis, kõrgkoolis I Studium.
Ta on koostanud õppematerjale ja tõlkinud neli raamatut (näiteks Marianne Calmanni "Avignon", Susanne Goodwini "Puhas juhus" jm).
Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei asutajaliige.
Spunk (koor)
Spunk on segakoor Arukülas.
Koor on asutatud aastal 1981. Koori dirigent on algusest peale olnud Maia-Reta Trampärk. Alates 2011 on kooril ka teine dirigent Tiina Tinn.
Eesti Sisemisjoni Selts
Eesti Sisemisjoni Selts oli 1920 asutatud Eesti sisemisjoniga tegelev selts.
1933 otsustati kirikupäeva otsusega tunnistada see selts Eesti kirikliku sisemisjonitöö keskorganiks.
Seltsi eestvedamisel tegutses lastekodu "Kosejõe" ja Pärnu-Jaagupis vaimupuudega inimestele mõeldud asutus "Nain".
Selts andis aastast 1935 välja oma ajakirja Püha Kohus.
Kellamäe mõis
Kellamäe mõis (saksa keeles Kellamäggi) oli riigimõis Kaarma kihelkonnas Saaremaal.
Sinebrychoffi kunstimuuseum
pisi|Kunstimuuseumi hoone Sinebrychoffi kunstimuuseum (soome keeles Sinebrychoffin taidemuseo) on kunstimuuseum Helsingis. Muuseum kuulub Soome Rahvusgalerii koosseisu. Muuseumis saab näha Euroopa kunsti 14. sajandist kuni 18. sajandi alguseni.