cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Hulk
Määratlemine loetlemise abil
Üks viis hulga määratlemiseks on hulga elementide loetlemine. Matemaatikas tähistatakse loeteluga määratletud hulka avaldisega, milles loetelu esitatakse looksulgude vahel ning loetletavad elemendid on eraldatud komadega, näiteks: {Konstantin Päts, Lennart Meri}. Pikemate loetelude korral on kombeks loetleda esimesed kaks või kolm elementi, kirjutada kolm punkti ning lõpuks tuua ära üks või kaks viimast elementi: näiteks 1-st suuremate ja 191-st väiksemate paarisarvude hulk on {2, 4, 6, ..., 188, 190}. Loomulikult on täies mahus loetletavad vaid lõplikud hulgad. Lõputute hulkade puhul lõpetatakse loetelu kolme punktiga, mis tähistab asjaolu, et loetelu ei lõppegi. Näiteks täisarvude hulka võib tähistada järgmiselt: {..., –2, –1, 0, 1, 2, ...}. Mõttepunktide kasutamine on õigustatud vaid juhul, kui loetelu täiendamise reegel on kontekstist kergesti leitav. Viimase asjaolu tõttu ei kasutata loetlemist keerukate lõpmatute hulkade defineerimisel.
Hulga määratlemisel on ebaoluline, millises järjekorras elemendid loetletud on. Näiteks {1, 2, 3} ja {3, 2, 1} tähistavad üht ja sama hulka. Mõnikord eelistatakse hulga elemente kirjutada teatud kindlas järjekorras, sest selline esitus võib olla ülevaatlikum. Näiteks reaalarvudest moodustatud hulga elemente esitatakse tihti kasvavas järjekorras.
Hulk sisaldab identseid elemente vaid üks kord. Seega pole tähtis, mitu korda mõni objekt loetelus esineb. Kui loetelus peaks mõni objekt esinema mitu korda, siis on määratletud sama hulk nagu selle objekti ühekordsel loetlemiselgi. Näiteks {1, 2, 3, 1, 2, 3} on sama hulk mis {1, 2, 3}.
Loetlemisel võib kasutada ka hulga elemente määravaid kirjeldusi. Sel juhul muutub küll hulga elemendi esitusviis, kuid element ise jääb samaks. Näiteks on {taasiseseisvunud Eesti Vabariigi esimene president, 71+71} sama hulk mis {Lennart Meri, 142). Kui soovitakse loetleda väljendeid endid, siis tähistatakse need vastavalt kokkulepitud tähistusviisile, näiteks jutumärkide abil: {"Lennart Meri", "142"} pole sama hulk mis {Lennart Meri, 142}, sest viimasesse kuulub üks inimene ja üks arv, esimesse aga kaks väljendit.
Määratlemine tingimuse abil
Hulk võidakse määratleda tingimuse kaudu, mida mingi üldisema hulga elemendid peavad rahuldama, et olla määratletava hulga elemendid. See tingimus sõnastab hulga elementide iseloomuliku tunnuse, mis neid üldisema hulga teistest elementidest eristab. Niiviisi määratletud hulga tähistamiseks märgitakse looksulgude vahele kõigepealt, millisest hulgast elemendid võetakse, ja seejärel esitatakse püstkriipsu (mõnikord ka kooloni) järel tingimus, mida elemendid rahuldama peavad. Näiteks hulka A, mis sisaldab naturaalarve 2-st 190-ni, võib tähistada järgmiselt: kus enne püstkriipsu on öeldud, et n on naturaalarvude hulga element.
Tingimus määratleb hulga ka juhul, kui pole teada, millised objektid seda tingimust rahuldavad. Näiteks altkäemaksu võtnud ametnike hulk on määratletud ka siis, kui pole teada, millised ametnikud altkäemaksu on võtnud.
Selleks et hulk oleks tingimuse abil määratletud, peab tingimus olema sõnastatud ühemõtteliselt, nii et hulga elemendid oleksid üheselt fikseeritud. Ebamäärase sõnastuse puhul hulga määratlemine õnnestuda ei pruugi. Samas ei taga tingimuse ühemõtteline sõnastus ilmtingimata hulga olemasolu. Näiteks "kõikide niisuguste hulkade hulk, mis pole iseenda elemendiks" viib Russelli paradoksini, mille tõttu ei õnnestu määratleda, kas määratletav hulk ise on enda element.
Määratlemine tehete abil
Hulkadega on võimalik teha mitmeid tehteid. Hulk võidakse määratleda ka mõne niisuguse tehte tulemina.
Rekursiivne määratlemine
Hulki saab defineerida ka rekursiivselt. Seda võimalust kasutatakse eelkõige lõpmatute hulkade puhul. Näiteks Fibonacci arvude hulga kaks esimest elementi on arvud 0 ja 1 ning iga järgmine element on kahe eelmise summa.
Tähistamine
Tavaliselt tähistatakse hulki suurte ladina tähtedega A, B, C,... ja selle elemente väikeste ladina tähtedega a, b, c,.... Elemendi a kuuluvust hulka A tähistatakse ning öeldakse, et a on hulga A element ehk a kuulub hulka A. Asjaolu, et a ei kuulu hulka A, tähistatakse
Hulkade võrdsus ja hulga ekstensionaalsus
Kaht hulka loetakse võrdseks ehk identseks parajasti siis, kui mõlemasse hulka kuuluvad ühed ja samad elemendid. Hulkade A ja B võrdsust tähistatakse võrdusmärgiga: A=B.
Seda asjaolu nimetatakse hulga ekstensionaalsuseks.
Alamhulgad
pisi|Hulga A kõik elemendid kuuluvad hulka B: hulk A on hulga B alamhulk ehk osahulk
Kui hulga A kõik elemendid kuuluvad hulka B (siis peab hulgas B olema vähemalt sama palju elemente kui hulgas A), siis öeldakse, et hulk A on hulga B alamhulk ehk osahulk. Seda asjaolu tähistatakse (või mõnikord ka A \subset B). Seega on hulgad A ja B võrdsed (A=B) parajasti siis, kui A on B alamhulk ja B on A alamhulk. Näiteks on naturaalarvude hulk \mathbb{N} = {0, 1, 2, ...} täisarvude hulga \mathbb{Z} = {... –3, –2, –1, 0, 1, 2, 3, ...} alamhulk.
Lõplikud ja lõpmatud hulgad
Hulka, milles on n elementi, kus n on naturaalarv, nimetatakse lõplikuks hulgaks võimsusega n. Hulka, mis pole tühihulk ja mille elementide arvu ei saa väljendada ühegi naturaalarvu abil, nimetatakse lõpmatuks hulgaks. Öeldakse, et sellel hulgal on lõputult palju elemente.
Lõpmatud hulgad erinevad lõplikest veel selle poolest, et nende võimsus ei muutu, kui neist lõplik arv elemente eemaldada: piltlikult öeldes jääb neisse pärast eemaldamist "sama palju" elemente. Kui näiteks eemaldada naturaalarvude hulgast arvud 1 kuni 1 000 000, siis jääb ikkagi alles naturaalarvude võimsusega hulk. Lõplikel hulkadel seda omadust pole: kui lõplikust hulgast eemaldada n elementi, siis hulga võimsus väheneb n võrra.
Võiks arvata, et lõpmatute hulkade võimsused on võrdsed (kõigil neil on "sama palju" elemente). Nii see siiski pole. Saab näidata, et näiteks naturaalarvude hulga võimsus erineb reaalarvude hulga võimsusest. Vaata ka artikleid Cantori teoreem ja Cantori diagonaaltõestus.
Tehted hulkadega
Hulkadel saab defineerida mitmeid tehteid. Alljärgnevalt esitatakse neist olulisimad:
Hulkade ühisosa
pisi|Hulkade A ja B [[ühisosa A \cap B. Venni diagramm]]
Hulkade A ja B ühisosa ehk lõige ehk korrutis koosneb kõikidest elementidest, mis kuuluvad nii hulka A kui ka hulka B. Hulkade A ja B ühisosa tähis on A \cap B.
Kui kahel hulgal pole ühtki ühist elementi, siis neid nimetatakse ühisosata hulkadeks ehk disjunktseteks hulkadeks. Ühisosata hulkade ühisosa on tühi hulk.
Hulkade ühend
pisi|Hulkade A ja B [[ühend A \cup B. Venni diagramm]]
Hulkade A ja B ühend ehk summa saadakse, kui võetakse kokku kõik elemendid mis kuuluvad kas hulka A või hulka B või mõlemasse. Hulkade A ja B ühendi tähis on A\cup B.
Hulkade vahe
Hulkade A ja B vahesse kuuluvad parajasti need elemendid, mis kuuluvad hulka A, kuid ei kuulu hulka B. Hulkade A ja B vahe tähis on \setminus.
Hulga täiend
Hulga A täiendist saab rääkida, kui on määratletud universaalhulk U, mis sisaldab vaadeldavas probleemis käsitlevate hulkade kõikvõimalikke elemente. A täiendiks universaalhulga U suhtes nimetatakse hulkade U ja A vahet U \ A.
Hulga mõiste defineerimine
Hulga mõiste defineerimine pole lihtne, sest tegemist on algmõistega. Naiivses hulgateoorias hulga mõistet pelgalt selgitatakse. Georg Cantor on öelnud:
Richard Dedekindile omistatakse hulga mõiste näitlik tõlgendus, mille järgi hulk on nagu kott, mis sisaldab mingeid asju. Selline tõlgendus teeb arusaadavaks ka tühja hulga mõiste: tühi hulk ei ole mitte eimiski, vaid otsekui kott, milles ühtegi asja sees ei ole.
Tänapäeva matemaatikas on elementide omadused määratud ainult eeldatavate elementidevaheliste suhetega (matemaatiliste struktuuridega), mitte elementide endi omadustega. Hulgateoorias on tähtis üksnes eeldatav võimalus elemente üksteisest eristada.
Aksiomaatilise hulgateooria mõnes variandis eristatakse Russelli paradoksi ja teiste antinoomiate vältimiseks hulki ja klasse. Esmalt vaadeldakse kuuluvusseost (elemendiks olemise seost) klasside vahel ning seejärel defineeritakse hulk klassina, mis on omakorda mõne klassi element. Hulga täielik definitsioon antakse aksiomaatilise hulgateooria aksiomaatikas. Tuntumad aksiomaatikad on Zermelo-Fraenkeli aksiomaatika ja Neumanni-Bernaysi-Gödeli aksiomaatika.
Märkused
Tänapäeval on arendatud ka aksiomaatilisi hulgateooriaid, kus antud väide ei kehti, st hulgad võivad olla iseenda elementideks. Samuti ei sisalda seda väidet Cantori naiivne hulgateooria. Lisaks tuleb märkida, et antud nõue pole postuleeritud vaid järeldub näiteks Zermelo-Fraenkeli aksiomaatikast. Hulga üldistuseks on hägus hulk, milles iga objekti korral on määratud, mil määral ta antud hägusasse hulka kuulub; hulkade puhul objekt lihtsalt kuulub või ei kuulu antud hulka. Nimetatud asjaolu eristab hulka multihulgast, mille puhul on oluline ka elemendi esinemise kordade arv, kuid siiski mitte elementide järjekord. Nimetus tuleb sellest, et hulk on määratud oma ekstensiooniga, mis omakorda tuleneb tema elementide ekstensioonidest. Elemente võidakse küll nimetada intensiooni kaudu, s.o viidates elementide iseloomulikele omadustele, kuid hulga määrab ainult see, millistel elementidel need omadused on, mitte see, milliste omaduste kaudu elementidest räägitakse
Kandahār
pisi Kandahār (eestikeelses ajakirjanduses Kandahar või Kandagar) on linn Afganistani lõunaosas, Kandahāri provintsi halduskeskus.
Kõrgus merepinnast on ligikaudu 1005 m.
Nimi
Arvatakse, et linn on nime saanud kunagise Gandhāra riigi järgi, mille territoorium jääb linnast kirdesse. Teise versiooni järgi on linn nime saanud oma asutaja Aleksander Suure järgi.
Elanike arv
Linna elanike arv oli 2003. aasta ametlikul hinnangul umbes 323 900. Ta on Kabuli järel elanike arvult teine linn Afganistanis.
Dünaamika
Kandahār on Pakistanis asuva Peshawari kõrval üks tähtsamaid puštude linnu.
Majandus
Kandahār on tähtis kaubanduskeskus, eriti oluline on põllumajandustoodetega kauplemine. Tuntud on Kandahāri granaatõunad ja viinamarjad.
Ajalugu
pisi|1738. aastal purustatud tsitadelli varemed Praeguse Kandahāri linna rajas 4. sajandil eKr varasema Mundigaki linna (rajatud umbes 3000 eKr) Aleksander Suur.
Linna strateegilise tähtsuse tõttu on seda sageli vallutatud. Ta kuulus ahhemeniidide riigi koosseisu ja oli India valitseja Ašoka ning Kušaani riigi valitseja Kaniška mõju all.
Kandahāris domineerisid algul mitmed iraani hõimud, kuid suurema osa ajast on seal kõige mõjukamad olnud puštud.
Linna vallutasid 7. sajandil araablased, 10. sajandil turkide Ghasnaviidide riik, 12. sajandil Tšingis-khaan ja 1383 Timur.
Abbasiidide kalifaadi ja hiljem turkide võimu all pöörati kohalikud puštud islamiusku. Linn sattus Khorāsāni piirkonna mõju alla, kuid puštu keel ja kultuur säilis.
Mogulite riigi rajaja Bābur liidendas Kandahāri 16. sajandil. Tema poeg  Humāyūn kaotas  Kandahāri Pärsia šahhile. Humāyūni poeg Akbar taastas kontrolli Kandahāri ja Kabuli üle, kuid järgmised Mogulite valitsejad kaotasid ala jälle käest.
Aastal 1708 vallutas linna Mir Waiz ning sellest sai varajase puštude riigi osa. Mir Waiz suri 1715, ja aastatel 1738–1747 oli Kandahār ajutiselt Nādir Shāhi võimu all.
Afganistani riigi rajaja Aḩmad-šahh Durrani sai linna oma võimu alla 1747 ning tegi selle 1748 oma uue, afgaani (puštu) riigi pealinnaks. Ta rajas praeguse vanalinna, milles domineerib tema mausoleum. Ent 1780. aastatel viidi pealinn üle Kabuli.
Kandahār oli mõnikord džihaadi ja mudžaahidite tegevuse keskus, kuid kohalikud puštu hõimud kaldusid elama oma islamieelse aukoodeksi Pashtunwali järgi. 2. septembril 1826 (2. muharramil 1242 islami kalendri järgi) jõudsid Kandahāri Syed Aḩmad Shahīdi väed, mis olid teel Peshawari. Nende eesmärk oli pidada sõda Ranjit Singhi sikhistliku kuningriigi vastu ning aidata Peshawari puštusid, ning mõne päevaga andis 400 kandahārlast end džihaadiks üles. Nendest valiti välja 270. Nende juhiks nimetati Syed Dīn Muḩammad Qandahārī.
Esimese Inglise-Afganistani sõja (1839–1842) ja 1879–1881 okupeerisid linna Briti väed. Kandahārist sai siiski tänapäeva Afganistani riigi osa.
Nõukogude okupatsiooni ajal (1979–1989) oli Kandahār kindlalt Nõukogude vägede kontrolli all. Pärast nende lahkumist käis linn mitu korda käest kätte.
1994. aasta lõpuks kasvas linnast välja Ţālibān ning hakkas vallutama riigi lõuna-, ida- ja keskosa. Pärast Ţālibāni kukutamist 2001–02 jõudsid naaberprovintsidest Kandahāri väiksemad banded. Linna võttis oma kontrolli all puštu sõjapealik Gūl Aghā Shīrzay, kes oli provintsi ja linna kontrollinud enne Ţālibāni tekkimist ning kellele omistati samasugune korruptsioon, mis Ţālibāni teket algul ajendas. Linn on endiselt Shīrzay kontrolli all. Mõned kohalikud elanikud pooldavad endiselt Ţālibāni. Afganistani keskvõim kontrollib linna põhiliselt sümboolselt.
Vibulaskmine 1976. aasta suveolümpiamängudel
Vibulaskmine 1976. aasta suveolümpiamängudel Montréalis 27.–30. juulini harjutuses FITA-2.
Naised
Olümpiarekord: Doreen Wilber (USA) 2424 (1972). 27 võistlejat.
Roheline Partei
Roheline Partei on mitme partei nimi:
Narvik
Narvik on linn Norras Nordlandi maakonnas Ofoteni ringkonnas põhja pool põhjapolaarjoont Ofotfjordeni idaosa lõunarannikul Rombakeni ja Beisfjordeni vahelisel Narviki poolsaarel, Narviki valla keskus.
Kliima
Golfi hoovuse tõttu on kliima suhteliselt leebe. Kuigi linn paikneb põhjalaiusel 68°25', on külmima kuu jaanuari keskmine temperatuur –4,5 °C ja aasta keskmine temperatuur 3,7 °C.
Majandus
thumb|Reisirong [[Narviki raudteejaamas]] Narvikis on tähtis sadam, mis Golfi hoovuse tõttu on aasta ringi jäävaba. Selle kaudu eksporditakse Rootsi Kiruna piirkonna rauamaaki.
Raudteeühendus
Narviki raudteejaam on Euroopa põhjapoolseim raudteejaam (pisut lõunapoolsem on Murmanski raudteejaam. Lõuna-Rootsist saab sinna Kiruna kaudu sõita ilma ümberistumisteta. Ülejäänud Norra raudteevõrguga (mille põhjapoolseim jaam on Bodø raudteejaam) ühendus puudub.
Lennuühendus
Linna lähedal on Narviki Framnesi lennujaam, mis teenindab ainult väiksemaid lennukeid. Umbes 80 km kaugusel Evenesi vallas on suurem lennujaam – Harstad/Narviki lennujaam.
pisi|püsti|[[Narviki kirik]]
Ajalugu
thumb|[[Norra põhiseaduse päeva rongkäik Narvikis]] Asula tekkis pärast seda, kui rajati raudtee Malmbanan Kiruna rauamaagimaardla paremaks kasutamiseks.
Teine maailmasõda
Teise maailmasõja ajal oli Narvik Saksamaa sõjatööstusele eriti tähtis, sest sealtkaudu viidi Saksa okupatsiooni ajal Norrast Saksamaale Rootsi rauamaaki. Seda veeti sealt eriti Emdenisse, mis oli peaaegu kogu 20. sajandi jooksul põhiline sadamalinn, kust rauamaak Ruhri piirkonda saabus.
9./10. aprillil algas Narviki lahing linna vallutamiseks. Lahingu käigus purustasid Saksamaa pommituslennukid Heinkel He 111 suure osa linnast.
Pärast sõda
Pärast sõda taastati linn peaaegu täielikult.
Tuntud narviklasi
Narvikis on sündinud kahevõistleja Kristian Hammer ja džässlaulja Kjersti Stubø.
Robert Kannukene
Robert Kannukene (14. veebruar 1910 Vana-Antsla vald, Urvaste kihelkond, Võrumaa – 14. juuni 1992 Keila) oli eesti usuteadlane ja kirikuõpetaja.
Ta lõpetas 1929. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja 1935. aastal Tartu Ülikooli usuteaduskonna mag. theol. kraadiga. 1938. aastal oli teaduslik stipendiaat Berliini ja Groningeni, 1939. aastal Pariisi ülikoolis. Korp! Fraternitas Estica vilistlane. Ordineeriti 25. jaanuaril 1942 õpetajaks.
Õppejõuna jõudis alustada tööd Tartu Ülikooli usuteaduskonnas (1939–1940), mis aga suleti Nõukogude okupatsiooni alguses. Saksa okupatsiooni ajal osales usuteaduskonna taastamiskatsetes ja usuteaduse instituudi tegevuses. 1946. aastal jätkati kõrgema usuteadusliku hariduse andmist Usuteaduse Kõrgemas Katsekomisjonis. Kannukene töötas võrdleva usuteaduse professorina kuni emerituuri jäämiseni 1989. aastal.
Kannukene oli Pöide, Muhu ja Saaremaa Jaani koguduse õpetaja (1942–1943), seejärel Urvaste (1944–1978) ja Karula koguduse õpetaja (1944–1949) ning Võru praostkonna praost (1949–1978) ning viimaks Keila Miikaeli koguduse õpetaja (1978–1989) ja Lääne-Harju praostkonna praost.
Ta nimetati 1956. aastal Urvaste koguduse õpetajana EELK Lauluraamatukomisjoni koosseisu.
1980. aastal andis EELK Usuteaduse Instituut Kannukesele usuteaduse audoktori kraadi.
Isiklikku
Tema tütar on botaanik ja brüoloog (sammalde uurija) Leiti Kannukene. Tema pojapoeg on muusik Kristjan Kannukene.
Ilmar Palli
Ilmar Palli (26. veebruar 1948 Tallinn – 7. jaanuar 2019 ) oli eesti ajakirjanik.
Mazirbe kirik
Mazirbe kirik on luteriusu kirik Lätis Dundaga piirkonnas Mazirbe külas. Ajalooliselt asus ta Liivi rannal Piltene kreisis Dundaga kihelkonnas.
Kogudus kuulub Piltene praostkonna alla. Kogudusel olid abikirikud Ģipkas ja Kolkas.
Ilmar Palli
Isiklikku
Ilmar Palli oli kaks korda abielus. Esimesest abielust on tal neli last, teisest abielust kunstnik Epp Margustega kaks last.
Mazirbe kirik
Ajalugu
Esimene kirik ehitati külla 1766. aastal. Uus kivikirik ehitati aastatel 1866–1868. Esimese maailmasõja ajal sai kannatada kiriku torn, mis taastati 1927. aastal. 1930. aastatel pidas seal liivikeelseid teenistusi Helle Kalervo Erviö.
Kirik suleti Nõukogude ajal 1964. aastal. See korrastati aastatel 1985–1988 ning 1989. aastal hakati seda uuesti kasutama jumalateenistusteks ning peeti ka esimene uue aja liivikeelne jumalateenistus.
Erik Johansson (Vasa)
Erik Johansson (umbes 1470 Örby – 8. november 1520 Stockholm) oli Rootsi riigitegelane ja kõrgaadlik, kes pärines hiljem Vasa nime kandma hakanud suguvõsast. Ta oli hilisema kuninga Gustav I Vasa isa.
Erik oli Johan Kristiersson (Vasa) ja Birgitta Gustafsdotter (Sture) poeg. Tema ema oli regent Sten Sture vanema õde. Umbes 20-aastaselt abiellus Erik Cecilia Månsdotteriga ning nad said vähemalt kaheksa last.
Erikut iseloomustati kui eriti keevalist ja lihtsameelset inimest, kes olevat ka Stockholmi veresauna ajal endale ise hukatuse kaela tõmmanud, sest kuningalossist esialgu välja jäänuna oli ta nii kaua nõudnud juba lukustatud väravate avamist, kuni seda lõpuks ka tehti, ning ta õige pea seal koos teiste aadlikega ka hukati.
Hüpotees
Hüpotees on oletus.
Kitsamas mõttes mõistetakse hüpoteesi all teaduslikku oletust, mille tõesus ei ole kindlaks tehtud.
Matemaatika
Matemaatikas kujutab hüpotees endast tavaliselt matemaatilist propositsiooni, mis ei ole tõestatud. Kui see propositsioon tõestatakse, siis selgub, et tegemist on teoreemiga. Ühtlasi lakkab ta olemast hüpotees.
Empiirilised teadused
Loodusteaduses ja teistes empiirilistes teadustes nimetatakse hüpoteesiks tavaliselt teoreetilist oletust, mille tõesuse või vääruse kohta on kas või põhimõtteliselt võimalik leida tõendmaterjali, mis põhineb kogemusel.
Induktsionistliku arusaama kohaselt on kogemuse abil võimalik hüpoteesi sellisel määral õigustada, et selle tõesust võiks pidada kindlakstehtuks. Mõnikord öeldakse sellisel puhul, et hüpoteesist on saanud teooria.
Karl Popper väitis, et teooria saabki olla ainult hüpotees. Kogemuse abil ei ole võimalik hüpoteesi tõesust kindlaks teha, küll aga ümber lükata.
Ülemiste
Ülemiste on asum Tallinnas Lasnamäe linnaosas. Asum piirneb Sikupilli, Pae, Sõjamäe, Mõigu, Ülemistejärve ja Juhkentali asumi ning Rae vallaga. Ülemiste asumi pindala on 3,4 km2.
Ülemiste asum on saanud nime Ülemiste järve ja raudtee järgi. Ülemiste nime on seostatud ka Tartu maanteel asunud mäega, mis on arvatavasti linna kõige vanem paemurdmiskoht.
Hüpotees
Empiirilised teadused
Hüpoteesi ja teooria eristamine on küll seotud arusaamaga, et teooria on hüpoteesist usaldusväärsem, kuid sageli põhineb sõnavalik lihtsalt traditsioonil. Hüpoteesi nimetamine teooriaks võib tuleneda ka selle piisavast tunnustatuse astmest.
Ülemiste
Rahvastik
2016. aastal moodustasid 0–17-aastased asumi elanikkonnast 12–17%, 68-aastased ja vanemad 10–19%. Eestlaste osakaal asumi elanikkonnas oli 18–49%. thumb|[[Ülemiste keskus, Tallinn (2008)]]
Territoorium
Ülemistel asuvad Tallinna Lennujaam, Ülemiste Keskus, T1 Kaubanduskeskus, Ülemiste kaubajaam, ja Idakeskus. Ülemiste asumi põhjaossa jääb Jüriöö park, lõunaosast jookseb läbi Ruunaoja.
Ülemiste asumi tänavad
Punane tänav on saanud nime Punase majaka järgi. Metallitöötlemisega seotud tänavanimed on inspireeritud Dvigateli tehasest, näiteks Keevise tänav, Lõõtsa tänav, Sepise tänav jm. Asumis on veel Kanali tee, Kantsi tänav, Kesk-Sõjamäe tänav, Kiive tänav, Lennujaama tee, Pae tänav, Peterburi tee, Sepapaja tänav, Suur-Paala tänav, Suur-Sõjamäe tänav, Tambeti tänav, Tartu maantee, Tuletorni tänav, Tõivu tänav, Tõrviku tänav, Vahuri tänav, Valukoja tänav, Väike-Paala tänav, Väike-Sõjamäe tänav, Ääsi tänav ja Ülemiste tee.
Haridus ja kultuur
Ülemistel asuvad Tallinna Euroopa Kool, Mainori Kõrgkooli Tallinna Õppekeskus, Sotsiaal-Humanitaar Infokool ja Erakool Garant.
Ajalugu
pisi|left|Lasnamäe piirkond ja Tallinn 20. sajandi alguse kaardil (1914) Ülemistele ehitati 1835. aastal Lõunatuletorn, mida on selle algse värvuse tõttu kutsutud ka Punaseks majakaks. 19. sajandi lõpus ehitati vana tuletorni asemele uus, 40 meetri kõrgune must-valge torn. pisi|Tehase Dvigatel administratiivhoone, [[Suur-Sõjamäe tänaval]] Raudtee ehitamine 1870. aastal ja Dvigateli tehase rajamine 1898. aastal mõjutasid asumi arengut oluliselt. Kaks aastat pärast tehase rajamist töötas seal 3000 töölist, mis moodustas umbes poole Eesti metallitöölistest. Algselt toodeti Dvigatelis kauba- ja reisivaguneid, kuid hiljem valmistati seal ka sisepõlemismootoreid ja suurtükimürske. Pärast Teist maailmasõda hakkas Dvigatel tootma seadmeid NSV Liidu aatomi-, kosmose- ja keemiatööstusele ning seda tehti kuni 1991. aastani. 1980ndatel oli tehase palgal üle 7000 inimese. Tehasele kuulus suur rahvamaja ja spordihoone koos staadioniga. Dvigatel tegutseb ka tänapäeval, tootes eriotstarbelisi torusid, tööstusmasinate detaile jm. 2005. aastal hakati Dvigateli tehase endisele territooriumile ehitama Ülemiste City tehnoloogialinnakut. Mitmed tehase endised hooned rekonstrueeriti, lisaks ehitati uusi büroohooneid.
Jüriöö park asub endise Sõjamäe hiie kohal, mille taastamise algatajaks oli Karl Laane. 1960ndatel hakati sinna puid juurde istutama ning 1993. aastal kasvas pargis 27 puu- ja põõsaliiki. 1997. aastast on pargis Jüriöö ülestõusu meenutav mõõk, mõned aastad hiljem lisati mälestusmärgid Vabadussõjas võidelnutele ning kõikidele eestlastele II maailmasõjas. 1995. aastast on pargis pidulikult tähistatud jüripäeva.
Karlova
pisi|Droonivideo Karlovas 2021. aasta septembris pisi|[[Tartu Loomemajanduskeskus, Kalevi 13]] Karlova on Tartu linnaosa, mis asub Emajõe paremal kaldal kesklinna ja Ropka linnaosa vahel.
Karlova pindala on 230 ha. 2012. aasta 1. jaanuaril elas seal rahvastikuregistri andmeil 9073 inimest.
Asukoht
Linnaosa piirideks on Võru tänav – Väike-Tähe tänav – Tähe tänav – Pargi tänav – Kalevi tänav – Aida tänav – Emajõgi – sadama raudtee. Karlova jaguneb kolmeks piirkonnaks: Ees-Karlova, Taga-Karlova ja All-Karlova. Ees-Karlova jääb Pargi, Tähe ja Õnne tänava vahele. All-Karlovaks loeti Kalevi tänava ja Emajõe vahelist ala, selle endine Riia eeslinn, alev Kalevi tänava piirkonnas ning 19. sajandil hoonestatud ala Kalevi, Aleksandri ja Turu tänava ääres kuni Ropka mõisa piirini ja Rebase tänavani. Taga-Karlova ehk Ropka-alune oli algselt Piiskopimõisa ja Purde talu maadele tekkinud eeslinn Rebase ja Kalevi tänavast kuni Purde ja Alevi tänavani.
Gordon Brown
Ta on kõige kauem ametis olnud minister pärast Nicholas Vanstritti, kes oli ametis 19. sajandi algul. Tal on ajaloodoktori kraad Edinburghi Ülikoolist. Lisaks peaministri ametile on ta ühtlasi rahandusministeeriumi esimene lord ja tsiviilteenistujate minister. Ta on olnud parlamendiliige alates 1983. aastast.
Lapsepõlv ja karjäär enne parlamenti
Gordon Brown sündis Govan’s Glasgow's Šotimaal; kuigi meedia on aeg-ajalt nimetanud tema sünnikohaks Giffnocki Renfrewshire’is, kuhu ta vanemad olid registreeritud ajal, mil ta sündis.
Karlova
Rahvastik
2013. aasta 31. detsembri seisuga elas Karlovas 8856 inimest, neist 4853 naist ja 4003 meest. Karlova elanikest 1008 olid vanuses 0–6 aastat, 1131 vanuses 7–18 aastat, 5486 vanuses 19–64 aastat ja 1231 vähemalt 65-aastased. Linnaosa asustustihedus oli 3850 in/km2. Karlovas elas 9,05% tartlastest.
Gordon Brown
Lapsepõlv ja karjäär enne parlamenti
Tema isa John Ebenezer Brown oli Šoti kiriku vaimulik, kes suri 1998. aastal (84-aastaselt). Tema mõju Gordon Brownile oli tugev. Tema ema Jessie Elizabeth Souter, tuntud kui Bunty, suri 2004. aastal (86-aastaselt). Ta oli saepuidu kaupmehe John Souteri tütar. Gordon kasvas üles koos vendade John ja Andrew Browniga kiriklas Kirkcaldys, mis oli tollal suurim linn Fife’is. Sarnaselt paljude teiste tuntud šotlastega kutsutakse tedagi vahel "kiriku pojaks". Brown õppis Lääne-Kirkcaldy algkoolis, kus ta valiti eksperimendi korras kiirõppeprogrammi, tänu millele kulus tal ainult 2 aastat, et jõuda edasi Kirkcaldy keskkooli.
Karlova
Ajalugu
pisi|[[Sõbra maja Karlovas]] Karlova alal tehtud väljakaevamistel on leitud kiviaegse asustuse jälgi. Linnaosa järgi on saanud nimetuse Karlova tüüpi kivikirves. Linnastumise eel paiknes selles piirkonnas Karlova mõis, mille tuntuim omanik 19. sajandil oli poola päritolu Vene literaat Faddei Bulgarin, kelle ajal kujunes mõisast kohaliku vene kultuurielu keskus.
Gordon Brown
Parlamenti valimine ja opositsioon
Gordon Brown valiti parlamendiliikmeks tema teisel katsel, 1983. aasta üldvalimistel, kui ta oli Tööpartei parlamendikandidaat Ida-Dunfermline’is. Temast sai opositsiooni esindaja kaubandus- ja tööstusküsimustes 1985. aastal. 1986. aastal kirjastas ta Sõltumatu Tööpartei poliitiku James Maxtoni biograafia, mis oli ka tema doktoritöö teemaks. Brown oli varikabineti asekantsler Rahandusministeeriumis 1987–1989 ning pärast seda sai temast varikabineti kantsler kaubandus- ja tööstusküsimustes – enne seda, kui temast sai varikabineti minister rahandusküsimustes 1992. aastal.
Pärast Leiboristliku Partei senise juhi John Smithi äkilist surma 1994. aasta mais nimetati Browni võimaliku parteijuhina, kuid ta ei suutnud võistelda Tony Blairiga, kes sai kõigi lemmikuks. On olnud palju kõlakaid selle kohta, et Blair ja Brown sõlmisid omavahel kokkuleppe Granita restoranis Islingtonis. Selles kokkuleppes olevat Blair lubanud Brownile anda kontrolli majanduspoliitika üle ja pärast kaht ametiaega ka peaministri koha. Hoolimata sellest, kas see on tõde või mitte, on suhted Browni ja Blairi vahel olnud tavapärased, mõlemad kuulusid "Uue Tööpartei" põlvkonda. Suhted on olnud neil ühtsed kuni tänapäevani. Töötades varikabineti kantslerina, esitles Brown end finantsiliselt kompetentse kantslerina: ta rahustas eraettevõtteid ja keskklassi ning kinnitas, et leiboriste saab usaldada juhtima majandust, ilma et suurendataks inflatsiooni, kinnitas, et töötus ja ülekulutamine on 1970. aastate pärand. Lisaks sellele käskis ta avalikult Tööparteil jälgida konservatiivide rahakulutamise plaani esimesel kahel aastal pärast võimu ülevõtmist. Pärast parlamendi valimisringkondade ümberjaotamist Šotimaal sai Brown parlamendiliikmeks, esindades Kirkcaldyt ja Cowdenbeathi 2005. aasta üldvalimistel.
Brown rahandusministrina
Browni staaž 10 aastat ja 2 kuud rahandusministrina tegi temast lähiajaloo kõige kauem ametis olnud ministri. Peaministri kodulehel on välja toodud kolm saavutust, mis on korda saadetud Browni rahandusministriks oleku ajal: juhtinud "kõige pikemat majanduskasvu perioodi eal", tehes Inglismaa Panga sõltumatuks; teinud kokkuleppe vaesuse ja kliimamuutuse vastu võitlemiseks G8 kohtumisel 2005. aastal. Edust hoolimata on paljud kriitikud toonud välja asjaolu, et Brown oli lihtsalt õnnega koos, kuna ministrina päris ta tugeva majanduse konservatiividelt.
Karlova
Haridus
Karlova on rikas haridusasutuste poolest: seas tegutsevad Tartu Forseliuse Kool, Tartu Karlova Kool, Kõrgem Kunstikool Pallas, Tartu Kunstikool, Tartu I Muusikakool, eramuusikakool Helivõlu ja Tartu Erakool, lasteaiad Karoliine ja Helika ning Tartu Ülikooli haridusteaduste instituut.
Gordon Brown
Teekond Blairi järglaseks
2004. aasta oktoobris teatas Tony Blair, et ei kandideeri neljandat korda peaministri, kuid teatas, et sellest hoolimata kavatseb ta töötada terve oma kolmanda ametiaja. Arutelu Browni ja Blairi suhete üle võttis hoogu ja jätkus pärast 2005. aasta valimisi, mille võitis jällegi Tööpartei, kuid seekord mitte enam nii suure ülekaaluga kui enne. 2006. aasta hilissuvel alustas Browni toetajaskond "mässu" ja 8 kõrget leiboristist ametnikku astus protestiks Blairi jätkamise vastu ametist tagasi. Blair teatas 7. septembril 2006, et astub lähima aasta jooksul tagasi ja kutsus 10. septembril üles sisevõitlust lõpetama, hoiatades leiboriste valimiskaotuse eest. Siiski langes leiboristide reiting oktoobri lõpuks viimase kahe kümnendi madalaimale tasemele: neid toetas 29% inglastest, opositsioonilisi konservatiive David Cameroni juhtimisel 39%. 3. mail 2007 kohalikel valimistel kogusid leiboristid Šotimaal 27% konservatiivide 40% vastu ja ka Walesis nõrgenes nende positsioon.
2007. aasta märtsis langes Brown Lord Turnbulli rünnaku ohvriks. Ta oli töötanud kantslerina Browni heaks rahandusministeeriumis 1998–2002. Turnbull süüdistas Browni selles, et too oli juhtinud rahandusministeeriumi "stalinliku halastamatusega" ja kohelnud oma kabineti kolleege põlgusega. See uudis sai Briti meedias tormi osaliseks, kuna kommentaare selle kohta tehti just ajal, mil avaldati Browni majandushuvide deklaratsioon.
Karlova
Kultuur
pisi|Muusikute esinemine Karlovas, lokaali Barlova ees Karlovas on elanud palju kultuuriinimesi: luuletaja Anna Haava, kirjanikud Albert Kivikas ja August Kitzberg, kunstnikud Elmar Kits, Varmo Pirk, Heldur Viires ja Lembit Saarts, kunstiajaloolane Enriko Talvistu, näitleja Hannes Kaljujärv jpt.
Gordon Brown
Teekond Blairi järglaseks
10. mail 2007, oma võimuletuleku 10. aastapäeval, teatas Blair tagasiastumisest. Järgmisel päeval nimetas ta Browni oma mantlipärijaks. 17. mail esitas ka leiboristide parlamendifraktsioon Browni uueks peaministrikandidaadiks. Browni poolt hääletas 353 saadikust 307 ja selline kindel toetus jättis ära erakonnasisese võimuvõitluse. 24. juunil valiti Brown ka erakonna uueks liidriks.
Karlova
Ühistegevus
Linnaosas tegutseb Karlova Selts, mis annab 2010. aastast kord aastas toimuvaiks Karlova päevadeks välja ajalehte Kirev Karlova.
Gordon Brown
Brown peaministrina
Brown lõpetas rahandusministri ameti ja Elizabeth II nõusolekul sai temast Suurbritannia peaminister 27. juunil 2007. Sarnaselt kõikide peaministritega on Brown ühtlasi Rahandusministeeriumi Esimene Lord ja tsiviilteenistujate minister, lisaks on ta Tööpartei juht ja parlamendi liige, esindades valimisringkondadena Kirkcaldyt ja Cowdenbeathi. Ta on Raoul Wallenbergi Organisatsiooni auliige.
Brown alustas oma ametiaega edukalt. 20. juuli vahevalimistel säilitasid leiboristid 2 valimisringkonnas oma mandaadi. Ajakirjandus kiitis tema oskusi nii suviste üleujutuste likvideerimisel kui ka suu- ja sõrataudi ohjeldamisel. Augusti keskpaigaks kerkis erakonna toetus viimase 4 aasta kõrgeimale tasemele ja mõõdukalt konservatiivse ajalehe Sunday Times küsitluste kohaselt oli leiboristide toetus 10% võrra suurem kui konservatiivide toetus.
Karlova
Arhitektuur
pisi|Karlova mõisahoone pisi|left|Teatrimaja Karlova tänaval, umbes 1904 pisi|Puitelamu tagahoov mäenõlval, Kalevi tänav 11 Asum on suhteliselt terviklik, Tartu ulatuslikud sõjapurustused läksid Karlovast suuresti mööda. Suurem jagu linnaosa tänapäevasest hoonestusest valmis 1910. aastate alguses, osa ka 1920. aastail. Mart Siilivase sõnul iseloomustab Karlova hooneid "elav mahuline liigendatus rohkete katuseväljaehitiste ja -viiludega ning omapärane, puitarhitektuurile kohandatud juugendlik fassaadidekoor, mille loovad peamiselt ukse- ja aknaümbriste ning -raamistuste dünaamilised kumervormid". Heldur Viirese hinnangul on Karlovale väga iseloomulikud kahekorruseliste kuuridega tagahoovid.
Gordon Brown
Brown peaministrina
Opositsiooniliider David Cameron on püüdnud erakorralisi valimisi esile kutsuda sellest ajast peale, kui Brown ilma valimisteta peaministriks sai, kuid Brown ei ole neid välja kuulutanud.
Brown nimetas välisministriks Iraagi sõja suhtes skeptiliselt meelestatud David Milibandi, kes oli 41-aastane ja viimase 30 aasta noorim poliitik sel ametikohal. Jacqui Smithist sai esimene naine Briti siseministri kohal, aga kohtuministrist Patricia Scotlandist esimene neegrinaine Briti valitsuses. Blairi sise- ja välisminister Jack Straw, kes samuti Iraagi sõtta kriitiliselt suhtub, sai justiitsministriks.
Poliitika
Kohe võimule saades teatas Brown, et Suurbritannia välispoliitika ei muutu. 28. juulil rõhutas ta, et USA ja Suurbritannia side on tugev ja tugevneb tulevikus veelgi. Teisalt jätkas ta vägede väljatõmbamist Iraagist. Oma esimeses välispoliitilises kõnes parlamendile 8. oktoobril 2007 teatas ta, et 2008. aasta kevadel vähendatakse Suurbritannia Iraagis olevat väekontingenti poole võrra ehk 2500 meheni.
Brown on teinud ettepaneku liigitada mõned peaministrile kuuluvad võimutäiused, mis on kinnitatud kuningliku eesõigusega, ümber parlamendile. Nende hulka kuuluvad võimalus kuulutada sõda ja määrata töötajaid kõrgetesse riigiametitesse. Brown tahab, et parlamendil oleks õigus ratifitseerida rahusid ja et see saaks rohkem kontrollida eriteenistuste tegevust. Ta on teinud ka ettepaneku liigutada mõned võimutäiused parlamendilt kodanikele. See sisaldab ka õiguse formeerida "kodanike vandekohtuid". Ta on väitnud, et justiitsministril ei tohiks olla õigust otsustada, kas avaldada süüdistust mõne juhtumi korral või ei, nagu näiteks lordiperekondade laenude puhul. Oma Tööpartei juhiks kandideerimise ajal tegi Brown mõningaid poliitiliselt initsiatiivikaid ettepanekuid ning juhtis tähelepanu, et Browni juhitav valitsus korraldab järgmised reformid:
Abielu ja perekond
Browni pruutide sekka kuulusid ajakirjanik Sheena Macdonald, Marion Caldwell ja printsess Margarita, kes on Rumeenia eksiilis oleva kuninga vanim tütar. Tema on nende suhet kommenteerinud järgmiselt: "See oli väga jõuline ning romantiline armulugu. Ma ei lakanud iial teda armastamast, kuid ühel päeval ei paistnud see minu jaoks enam õige – kõik tiirles ainult poliitika, poliitika ja veelkord poliitika ümber, kuid mina vajasin ju samuti tähelepanu. Brown abiellus Sarah Macauleyga eratseremoonial oma kodus Põhja-Queensferrys 3. augustil 2000. 28. detsembril 2001 sündis neil tütar Jennifer Jane, kuid ta sündis enneaegselt ja suri juba 8. jaanuaril 2002. Sel perioodil kommenteeris oma olukorda ka Gordon Brown ise, öeldes, et möödunud sündmused on muutnud nii teda kui ka tema naist. Neil on kaks last: John ja James Fraser. Novembris 2006 diagnoositi James Fraseril tsüstiline fibroos. Tema kahest vennast niipalju, et John Brown on avalike suhete juht Glasgow' linnavalitsuses. Tema teine vend, Andrew Brown on seevastu olnud meediasuhete juht Inglismaal Prantsuse omanduses olevas elektriettevõttes EDF Energy alates aastast 2004. Varem oli ta meediastrateegiajuht maailma suurimas avalike suhete firmas Weber Shandwick, seal töötas ta 2003–2004. Ta on olnud ka Kanal 4 poliitikasaate "Powerhouse" toimetaja 1996–2003. Ta on töötanud BBC-s 1970. aastate lõpust kuni 1980. aastate alguseni.
Staraja Ladoga
Staraja Ladoga (vene Старая Ладога ('vana Ladoga')) on küla Venemaa Leningradi oblasti Volhovi rajoonis.
Asub 12 km kaugusel Volhovi jõe suubumiskohast Laadogasse.
Ajalugu
Staraja Ladoga (vana nimega Ladoga) oli kuni 10. sajandini tugipunkt kaubateel varjaagide juurest kreeklaste juurde. Ta on vanimaid vene linnu ja teda loetakse Vana-Vene riigi esimeseks pealinnaks. 11.–15. sajandil kuulus ta Novgorodi vabariigi, aastast 1478 Moskva suurvürstiriigi koosseisu.
Linna tähtsust vähendas Arhangelski tõus Moskva riigi mereväravaiks. Sõjalist tähtsust omas Ladoga Põhjasõjani. Peeter I rajas 1703 või 1704 Ladoga asemele Volhovi jõe suudmesse uue linna – Novaja Ladoga).
Karlova
Arhitektuur
Karlova ajalooline keskus on 18. sajandi lõpust pärinev Karlova mõisa härrastemaja ja selle kõrvalhooned. , mille barokne tuumik on ümbritsetud historitsistlike lisandustega.
Tähe tänava alguses (Tähe 3) asub kunagine üliõpilaskorporatsioon Estonia konvendihoone, mis valmis arhitekt Reinhold Guleke projekti järgi 1885. aastal ja on Tartus omalaadsete seas vanim. Hiljem tegutses hoones Tartu Majaomanike Selts, 1932. aastast korporatsioon Rotalia, kes 1936. aastal maja ära ostis, nõukogude ajal Tartu Ülikooli klubi ja praegu on see taas Rotalia käes. Päeva tänaval paikneb rühm 19. sajandi teisel poolel linnalähedasteks suvilateks rajatud puithooneid.
Tähelepanuväärsed on villad Pargi tänavas ning rida klassitsistliku kujundusega puitmaju Kalevi tänava alguses. Arhitekt V. Kessleri projekti järgi 1913. aastal valminud villa aadressil Kalevi 13 oli eeskujuks Tartu hilisematele samatüübilistele hoonetele.
Tähe ja Eha tänava nurgal seisis 1914. aastal valminud kahekordsete lahtiste sammasgaleriidega kaubahoov (nüüd on selle asemel äri- ja kortermaja). Sõbra tänaval (Sõbra 19a) paikneb Eesti Apostliku Õigeusu Kiriku Tartu Püha Aleksandri kirik, mis ehitati 1914–1918. Tähelepanu väärib ka 1939. aastal valminud funktsionalistlikus stiilis koolimaja, nüüdne Tartu Ülikooli Õpetajate Seminari hoone (Salme tänav 1a), mille projekteeris Tartu linnaarhitekt Arnold Matteus.
Eha, Tähe ja Tolstoi tänava vahelises kvartalis asub Eesti taasiseseisvumise järel rekonstrueeritud tehasehoonetes Tartu Kunstikool.
Loodus
Mõisakompleksi naabruses on mõningal määral säilinud kunagine mõisapark, praegune Karlova park. Samuti asub Päeva, Tähe ja Pargi tänava vahel Päeva tänava park.
Kalevi 35 maja tagaõues asub Karlova paljand, 54 meetri pikkune kaldajärsak. See on hästi vaadeldav eriti talvel. Paljandis asuv koobas viis veel 1950. aastatel välja Päeva tänavale, kuid on praeguseks pea täielikult kinni varisenud.
Stara planina
pisi|Stara planina kulg Stara planina (eesti keeles on mööndav nimekuju Balkani mäed; bulgaaria Стара планина) on mäestik Balkani poolsaarel. Kulgeb ida-lääne sihis Serbiast läbi Bulgaaria põhjaosa Musta mereni. Lääneots pöördub loodesse.
Pikkus 555 km, maksimaalne kõrgus 2376 m (Botev).
Swedbank
Swedbank AB (varem FöreningsSparbanken AB) on Rootsi päritolu rahvusvaheline panganduskontsern, mille peakontor asub Stockholmis. Ettevõte on noteeritud OMX Põhjamaade börsil Stockholmis osas Large Cap.
Swedbanki peaökonomist on Tõnu Mertsina.
Swedbankil on 2016. aasta aprilli seisuga 7,2 miljonit eraklienti ja 641 000 äri- ja institutsionaalset klienti. Kontsernil on kokku 416 kontorit, neist 273 Rootsis ja 143 Baltimaades. 2016. aasta seisuga on Swedbanki kontsernis töötajaid 13 544.
Klientide arvu poolest on Swedbank Rootsi suurim pank ning juhtpositsioonil ka teistel koduturgudel: Eestis, Lätis ja Leedus. Lisaks Rootsile ja Baltimaadele tegutsetakse ka Norras, Soomes, Taanis, USAs, Hiinas, Lõuna-Aafrika Vabariigis ja Luksemburgis.
Seisuga 31. märts 2016 oli Swedbankil hallata varasid 2404 miljardi Rootsi krooni väärtuses ja laene on välja antud 1498 miljardi Rootsi krooni eest.
Swedbank Eestis
pisi|Hansapanga peamaja Liivalaia tänaval 2003. aastal. 1. juulil 1991 alustas hiljem Baltikumi suurimaks finantsinstitutsiooniks kasvanud Hansapank tööd Tartu Kommertspanga filiaalina. Ametlikult alustas Hansapank iseseisvat tegevust 10. jaanuaril 1992. 1998. aastal omandas aktsiaemissiooni käigus FöreningsSparbanken AB (mis muutis hiljem nime Swedbank AB-ks) 50% Hansapanga aktsiatest. Hansapank kasvas kiirelt suurimaks pangaks Balti riikides ja osutas finantsteenuseid ligikaudu 3,5 miljonile kliendile Eestis, Lätis ja Leedus.
Aastal 2005 tegi Swedbank Hansapanga vähemusaktsionäridele ülevõtmispakkumise ja viis ettevõtte Tallinna börsilt välja. 2008. aastal läks ettevõte üle uuele ärinimele Swedbank AS.
Swedbanki peamaja asub Tallinnas, aadressil Liivalaia 8. Swedbank Eesti peadirektor ja juhatuse esimees on Olavi Lepp. Ettevõttel oli Eestis 2016. aasta aprilli seisuga 2311 täistööajaga töötajat. 2016. aasta seisuga oli pangal 0,8 miljonit eraklienti ja 137 000 äriklienti.
pisi|Swedbanki mobiiliäpp
Toetustegevused Eestis
Swedbank toetab Eestis selliseid projekte ja üritusi nagu Tagasi Kooli, Noored Kooli, Prototron, Bright Minds, terviseradade arendamine, Toidupank, Heateo SA jpt. Panustatakse valdkondadesse nagu haridus- ja finantskirjaoskus, ettevõtlikkus, terve ja elujõuline inimvara ja majandusareng.
Swedbank lõi 2008. aastal koostöös Heateo Sihtasutusega annetuskeskkonna "Ma armastan aidata", kus on esindatud ligi 40 organisatsiooni neljast erinevast tegevusvaldkonnast – lapsed ja pered, tervis ja toimetulek, loomad ja looduskaitse, haridus ja võrdsed võimalused.
Tagasi Kooli infosüsteemis on külalisõpetajaks registreerunud ka üle 150 Swedbanki töötaja, kes käivad regulaarselt õpilastele rahandusest rääkimas.
Swedbank korraldab koos Eesti Suusaliiduga noortele suvist suusalaagrit ja juba 19. aastat Swedbanki – Eesti Televisiooni noorte suusasarja.
Maarjamõisa
Maarjamõisa on väikseim linnaosa Tartus elanike arvu, osakaalu ja asustustiheduse, kuid mitte pindala poolest. 1. jaanuaril 2012 elas 1,13 ruutkilomeetril vaid 377 elanikku, olles seega ühtlasi ka hõredaimalt asustatud linnaosa (344 in/km²). Põhjuseks on see, et märkimisväärselt suur osa territooriumist on haiglate, parkide ja suvilate all.
Swedbank
Swedbanki osanikud
Suurim osalus Swedbankis kuulub kohalike hoiupankade ühendusele Sparbanks-Gruppen 9,31 protsendilise hääleõigusega. Rootsi kindlustusühistu Folksam kontrollis 2016. aasta mais 9,29% hääleõigusega aktsiatest. ALECTA PENSIONSFÖRSÄKRING 4,81%, AMF. Försäkring och Fonder 4,21% ja Swedbank Roburi fond 3,86% hääleõigusega aktsiatest.
Rootsi riigile kuuluv ekspordikrediidi asutus Svensk Exportkredit kuulus Swedbanki omanike hulka alates märtsist 2009 ja müüs oma osaluse – 38,3 miljonit aktsiat ehk ligikaudu 3,3 protsenti Swedbanki kõigist aktsiatest – 28. oktoobril 2010. Svensk Exportkredit omandas aktsiad ligikaudu 998 miljoni Rootsi krooni eest ja müüs Deutsche Banki vahendusel ligikaudu 3,5 miljardi Rootsi krooni eest.
Maarjamõisa
Hoonestus
pisi|Tartu Ülikooli tehnoloogialinnak Maarjamõisas. Läbi udu paistavad Chemicum ja Physicum Maarjamõisa on tuntud eelkõige meditsiinilinnakuna. Tartu Ülikooli Kliinikumi 17 kliinikust paikneb Maarjamõisa linnaosas 13. 2008. aastal täienes kliinikum uute ravihoonetega Ludvig Puusepa tänaval, kus on 270 voodikohta, 32 intensiivravivoodit, 14 operatsiooni- ja 9 sünnitustuba. Parkimiskohti on rajatud 420.
Biomeedikum (Ravila 19) on nii Tartu Ülikooli arstiteaduskonna õppehoone kui ka tänapäevane teaduskeskus. Seal asub ka Eesti Kohtuekspertiisi Instituudi kohtuarstlik ekspertiisiosakond.
Linnaosas liigub palju õppureid. Nooruse tänaval asub kaks üheksakorruselist ühiselamut. Augustis 2005 avati Tartu Ülikooli tehnoloogiainstituudi uus maja Nooruse 1. Seal on ruumid leidnud ka riigiasutus Ravimiamet. 2009. aastal valmis Tartu Ülikoolil keskkonna- ja materjalianalüüsi teaduskeskus Chemicum (Ravila 14a). Tartu Tervishoiu Kõrgkool kolis 2011. aasta lõpus uude majja Nooruse 5. Nende endises hoones Nooruse 9 alustas 1. septembril 2012 tööd Tartu Täiskasvanute Gümnaasium ja alates 2015. aasta sügisest ka Tamme Gümnaasium. 2014. aastal avati Physicum.
Nooruse 3 krundile rajati Rahvusarhiivi uus peahoone Noora. Ehitis sai nurgakivi 2015. aastal, valmis 2016 ja avati külastajatele 2017.
Miljööväärtusega hoonestusala asub Ravila ja N. Lunini tänava vahelisel alal, Tulika tänava piirkonnas.
Haljasalad ja veekogud
Sanatooriumi pargis on hakkpuidurajad pikkusega 1,5 km ja 0,3 km, üldkehalise ettevalmistuse linnak ja laste mänguplats.
Rahvastik
2013. aasta 31. detsembri seisuga elas Maarjamõisas 382 inimest, neist 206 naist ja 176 meest. Maarjamõisa elanikest 50 oli vanuses 0–6 aastat, 67 vanuses 7–18 aastat, 227 vanuses 19–64 aastat ja 38 vähemalt 65-aastased. Linnaosa asustustihedus oli Tartu hõredaim: 338 in/km2. Maarjamõisas elas 0,39% tartlastest.
Üldrelatiivsusteooria
Üldrelatiivsusteooria on Albert Einsteini rajatud füüsikateooria, mis seletab gravitatsiooni neljamõõtmelise aegruumi kõverusega (gravitatsioon tuleneb aegruumi geomeetrilistest omadustest), kusjuures see kõverus tuleneb aine olemasolust.
Karelehelised
Karelehelised (Boraginaceae) on kaheiduleheliste sugukond, kuhu kuulub nii põõsaid, puid kui rohttaimi ning isegi liaane. Kokku arvatakse siia 148–156 perekonda umbes 2740 liigiga.
Üldrelatiivsusteooria
Üldrelatiivsusteooria järgi on raske mass ja inertne mass ekvivalentsed: põhimõtteliselt pole võimalik vahet teha, kas keha asub gravitatsiooniväljas või kiirendusega liikuvas taustsüsteemis.
Teooria matemaatiliseks väljenduseks võttis Einstein abiks kõvera aegruumi mõiste. Kõveras aegruumis ei ole lühimaks teeks kahe punkti vahel mitte sirge nagu tasases (eukleidilises) ruumis, vaid kõver geodeetiline joon. Mass kõverdab ruumi ja valguskiir järgib seda kõverust. Vabalt langevad objektid liiguvad mööda kõvera ruumi geodeetilisi jooni. Et eukleidiline geomeetria ei sobi kõvera aegruumi kirjeldamiseks, võttis Einstein abiks erilise kõverate ruumide geomeetria, mille lõi Bernhard Riemann.
Robert Johnson
Robert Leroy Johnson (8. mai 1911 – 16. august 1938) oli USA muusik, keda peetakse delta bluusi isaks.
Üldrelatiivsusteooria
Üldrelatiivsusteooria matemaatiliseks väljenduseks on Einsteini väljavõrrandid.
Karelehelised
Kareleheliste sugukonnal pole veel ühtset tunnustatud seltsilist määrangut, kuna tegu on parafüleetilise rühmaga. Cronquisti süsteemi järgi loeti neid iminõgeselaadsete (Lamiales) seltsi, praegu aga pooldatakse neid pigem näha iseseisva seltsina Boraginales.
Üldrelatiivsusteooria
Üldrelatiivsusteooria laiendab erirelatiivsusteooriat ning läheb piirjuhtumil (lähendus lõpmata väikestes piirkondades) selleks üle. Samuti võib teda vaadelda Newtoni gravitatsiooniseaduse laiendusena, sest ta läheb piirjuhtudel (lähendus väikeste massitiheduste ja väikeste kiiruste korral) selleks üle.
Robert Johnson
Ta on mõjutanud paljusid kitarriste, teiste seas Muddy Watersit, Bob Dylanit, Jimi Hendrixit, Eric Claptonit ja Jeff Becki.
Karelehelised
Enamikul liikidel on vars ümmarguse ristlõikega.
Üldrelatiivsusteooria
Teooria tuuma kandis Einstein 25. novembril 1915 ette Kuninglikule Preisi Teaduste Akadeemiale. Kõverat aegruumi kirjeldas ta diferentsiaalgeomeetria abil.
Robert Johnson
Ta salvestas aastatel 1936 ja 1937 kokku 29 lugu.
Karelehelised
Peaaegu kõikidel karelehelistel on karedate karvadega (liht)lehed. Karvad on karedad sellepärast, et sisaldavad ränidioksiidi SiO2 ja kaltsiumkarbonaati CaCO3. Mõne liigi karvakesed võivad tekitada inimestel sügelust või löövet, eriti inimestel, kes nendega sageli kokku puutuvad, näiteks aednikud. Lehed paiknevad tavaliselt vahelduvalt, harva ka paarikaupa vastakuti. Lehed on tavaliselt terved ja terve servaga, ainult mõnel liigil ebamääraselt saagja servaga.
Robert Johnson
Legendi järgi müüs Johnson oma hinge saatanale kiirtee ääres, saades vastutasuks oskuse mängida seda, mida soovib.