cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Metafüüsika (Baumgarten)
§ 13
Kui asetada A ja mitte-A, tekib vastuolu, § 9, 12. Kui asetada A ja B, mille asetamisega asetatakse mitte-A, siis asetatakse võimatu, § 9, seetõttu tekib vastuolu, § 12, esimest kutsutakse ilmseks [Ein offenbarer] (otseseks, vahetuks ja eksplitsiitseks), teist varjatud [Ein versteckter Widerspruch 'peidetud vastuolu'] (kaudseks, krüptiliseks, vahendatud ja implitsiitseks). See, milles on ilmne tõeline vastuolu, on absurdne [offenbar falsch 'ilmselt väär'] (mittekooskõlaline).
Mool
Mool (tähis mol) on ainehulga mõõtühik ja üks seitsmest SI-süsteemi põhiühikust. Mooli määratlemisel on aluseks võetud Avogadro arvu fikseeritud arvväärtus 6,022 140 76 · 1023, ühik mol−1.
Metafüüsika (Baumgarten)
§ 14
RATIO,* cf. §. 640. (conditio, hypothesis,) est id, ex quo cognoscibile est, cur aliquid fit. Quod rationem habet, seu, cuius aliquid est ratio, RATIONATUM** eius dicitur, et ab eo DEPENDENS.*** Praedicatum, quo aliquid vel ratio, vel rationatum est, vel utrumque, NEXUS**** est.
Alus [Ratio] [ein Grund], vrd § 640, (tingimus, hüpotees) on see, millest on tunnetatav, miks miski on. Seda, millel on alus ehk mille alus miski on, nimetatakse tema järelmiks [rationatum] [seine Folge, das in ihm gegründete], ja temast sõltuvaks [das von ihm abhangende]. Predikaat, millega miski on alus või järelm või mõlemad, on seos [nexus] [der Zusammenhang, die Verknüpfung].
Mool
1 mool on ainehulk, milles sisaldub Avogadro arvuga võrdne arv elementaarseid objekte; nendeks võivad olla aatomid, molekulid, ioonid, radikaalid, elektronid, mingid teised osakesed või nimetatud osakeste kindlalt määratletud grupid.
Metafüüsika (Baumgarten)
§ 15
Quod spectatur, sed non in nexu cum iis, quae extra illud ponuntur, SPECTATUR IN SE.* Quod nec in se quidem spectandum repraesentabile est, est IMPOSSIBILE IN SE,** (intrinsecus, simpliciter, absolute, per se.) Quod in se spectatum est possibile, est POSSIBILE IN SE,*** (iritrinsecus, absolute, per se, simpliciter.)
Mool
Mooli kehtestas 1971. aastal 14. Kaalude ja Mõõtude Peakonverents. Mooli väärtus valiti otstarbekusest lähtuvalt nii, et aine aatommass või molekulmass ja 1 mooli aine mass grammides (molaarmass) oleksid arvuliselt võrdsed. Näiteks 1 mool süsinikku kaalub 12 g ja 1 mool vett 18 g. (Täpsemad arvväärtused on süsinikul 12,011 g ja veel 18,0153 g.) Mooli määrangut täpsustas 26. Peakonverents 2018. a.
Metafüüsika (Baumgarten)
§ 15
Mida vaadeldakse, aga mitte seoses nende asjadega, mida asetatakse väljaspool seda, seda vaadeldakse iseeneses [wird an und vor sich betrachtet]. See, mis ei ole isegi iseeneses vaadelduna kujutletav, on iseeneses võimatu [an und vor sich, innerlich, schlechterdings unmöglich ''iseenesest ja omaette, seesmiselt, absoluutselt võimatu'] (seesmiselt, lihtsalt, absoluutselt, iseenese poolest võimatu). See, mis iseeneses vaadelduna on võimalik, on iseeneses võimalik [an und vor sich, innerlich, unbedingt moglich 'iseenesest ja omaette, seesmiselt, tingimatult võimatu'] (seesmiselt, absoluutselt, iseenese poolest, lihtsalt võimalik).
§ 16
Quod in nexu etiam cum aliquibus, quae extra illud ponuntur, tamen est possibile est POSSIBILE HYPOTHETICE* (respectiue, relatiue, extrinsecus, per aliud, et secundum quid)*
See, mis on ka koos mingite asjadega, mida asetatakse väljaspool seda, ikkagi võimalik, on hüpoteetiliselt võimalik [bedingt, äusserlich möglich 'tingitult, väliselt võimalik'] (suhteliselt [respective], relatiivselt, väliselt, muu läbi ja millegi järgi [secundum quid] võimalik).
§ 17
Quod non, nisi in aliquo nexu cum iis, quae extra illud ponuntur, est impossibile, est IMPOSSIBILE HYPOTHETICE* (respective, relative, extrinsecus, per aliud, et secundum quid.)
See, mis on võimatu ainult mingis seoses nende asjadega, mida asetatakse väljaspool seda, on hüpoteetiliselt võimatu [bedingt, äusserlich, in einem gewissen Zusammenhange unmöglich 'tingitult, väliselt, teatud seoses võimatu'] (suhteliselt, relatiivselt, väliselt, muu läbi ja millegi järgi võimatu).
§ 18
Nullum absolute impossibile est hypothetice possibile, §. 15, 16. Ergo nullum hypothetice possibile est absolute impossibile. Omne hypothetice impossibile et possibile est in se possibile, §. 17, 15. Ergo absolute impossibilia nec hypothetice possibilia sunt, nec impossibilia. Quoddam absolute possibile est hypothetice impossibile.
Mitte miski absoluutselt võimatu ei ole hüpoteetiliselt võimalik, § 15, 16. Järelikult ei ole mitte miski hüpoteetiliselt võimalik absoluutselt võimatu. Kõik hüpoteetiliselt võimatu ja võimalik on iseeneses võimalik, § 17, 15. Järelikult ei ole absoluutselt võimatud asjad hüpoteetiliselt võimalikud ega võimatud. Miski absoluutselt võimalik on hüpoteetiliselt võimatu.
Alajaotus II
Seostatu
§ 19
Possibile in nexu i.e. in quo nexus est, cui nexus conuenie, CONNEXUM* (rationale) est, in nexu impossibile est IRRATIONALE** (inconnexum, incohaerens). Hinc irrationalia vel sunt in se, vel hypothetice impossibilia, §. 15, 17.
Seoses võimalik, st see, milles on seos, millega seos sobib, on seostatud [zusammenhängend, verknüpft 'seoses olev, seostatud'] (ratsionaalne), seoses võimatu on irratsionaalsus [ungereimt 'mõttetu'] (seostamatu, inkoherentne). Seega on irratsionaalsed asjad kas iseeneses või hüpoteetiliselt võimatud, § 15, 17.
Uluk
pisi|[[Metssiga arvatakse suurulukiks]] Uluk on looduses vabalt elav imetaja või lind.
Metafüüsika (Baumgarten)
§ 20
Omne possibile aut habet rationem, aut minus, §. 10. Si habet rationem, aliquid est eius ratio, §. 8. Si non haber, nihil est eius ratio, §. 7. Ergo omnis possibilis ratio aut nihil est, aut aliquid, §. 10. Si nihil foret ratio alicuius possibilis, foret ex nihilo cognoscibile, cur illud sit, §. 14. hinc ipsum nihilum repraesentabile et aliquid §. 8. nihil aliquid. §. 14, 8. Hinc quoddam possibile impossibile, §. 7, 8 q.a. §. 9. Ergo omnis possibilis aliquid est ratio, S. omne possibile est rationatum, S. nihil est sine ratione, seu, posito aliquo, ponitur aliquid eius ratio. Haec propositio dicitur principium rationis, quam colligas etiam ex. §. 265, 279. partim abstrahendo, partim vitando circulum.
Kõigel võimalikul kas on alus või mitte, § 10, Kui tal on alus, siis miski on tema alus, § 8. Kui tal ei ole alust, siis eimiski ei ole tema alus [nihil est eius ratio], § 7. Järelikult iga võimalik alus on kas eimiski või miski, § 10. Kui millegi võimaliku alus oleks eimiski, siis oleks tunnetatav eimiski alusel, miks ta on, § 14, seega eimiski ise oleks kujuteldav ja miski, § 8, miski eimiski, § 14, 8. Seega oleks miski võimalik võimatu, § 7, 8, q. a., § 9. Järelikult iga võimalik miski on alus, ehk iga võimalik on järelm, ehk mitte miski ei ole ilma aluseta, ehk, kui miski on asetatud, siis asetatakse miski selle alus. Seda propositsiooni nimetatakse aluse printsiibiks, nagu järeldaksid ka §-dest 265, 279, osalt abstraheerides, osalt ringi vältides.
§ 21
Ratio singulorum in aliquo est RATIO eius SUFFICIENS,* (completa, totalis), aliquorum tantum in eodem ratio est ratio eius INSUFIICIENS** (incompleta, partialis.)
Üksikute asjade alus milleski on selle küllaldane alus [der zureichende Grund 'piisav alus'] (täielik alus), mingite asjade alus ainult sellessamas on selle mitteküllaldane alus [der unzulängliche] (mittetäielik, osaline alus).
§ 22
Nihil est sine ratione sufficiente, seu, posito aliquo, ponirur aliquid eius ratio sufficiens. Singula in omni possibili habent rationem, §. 20. hinc omne possibile rationem sufficientem, §. 21. Haec prupositio dicitur principium rationis sufficientis (conuenientiae.)
Mitte miski ei ole ilma küllaldase aluseta, ehk kui miski on asetatud, siis asetatakse miski selle küllaldane alus. Üksikutel asjadel igas võimalikus asjas on alus, § 20, seega igal võimalikul asjal on küllaldane alus, § 21. Seda propositsiooni nimetatakse küllaldase aluse printsiibiks (kooskõla printsiibiks).
§ 23
Omne possibile est ratio, seu ''nihil est sine rationato'', nihil sine corollario et auctoramento, nihil omnino sterile, otiosum, er insoecundum, seu posito aliquos ponitur aliquid rationatum eius. Nam omne possibile aut habet rationatum, aut minus, §. 10. Si habet, est aliquid rationatum eius §. 8, si non habet, nihil est eius rationatum §. 7. Ergo omnis possibilis rationatum aut nihil est, aut aliquid, §. 10. Si nihil esset rationatum possibilis alicuius, posset ex hoc cognosci. §. 14, hinc esset aliquid, §. 8, adeoque quoddam possibile impossibile, §. 7, 8 q.a. §. 9. Haec propositio dicatur principium rationati.
Uluk
Osale ulukitest on lubatud pidada jahti. Neid nimetatakse jahiulukiteks.
Metafüüsika (Baumgarten)
§ 23
Kõik võimalik on alus, ehk mitte miski ei ole ilma järelmita, mitte miski ilma korollaari ja auktoramendita, mitte miski ei ole täiesti asjatu, jõude ja viljatu, ehk kui miski on asetatud, siis asetatakse miski selle järelm. Sest igal võimalikul asjal kas on järelm või mitte, § 10. Kui on, siis miski on selle järelm, § 8, kui ei ole, siis ei miski ei ole selle järelm, § 7. Järelikult on iga võimalik järelm kas eimiski või miski, § 10. Kui eimiski on millegi võimalik järelm, siis saab seda tema alusel tunnetada, § 14, seega on see miski, § 8, nii et ka miski võimalik on võimatu, § 7, 8, q. a., § 9. Seda propositsiooni nimetatakse järelmi printsiibiks.
§ 24
Omne possibile est ratio et rationatum, §. 20, 23. hinc nexu duplici §. 14. connexum et rationale, §. 19. tam a priori, quam a posteriori cognoscibile. Haec propositio dicatur principium utrinque connexorum (a parte ante, et a parte post.)
Kõik võimalik on alus ja järelm, § 20, 23, seega kahes seoses, § 14, seostatud ja ratsionaalne, § 19, nii a priori kui ka a posteriori tunnetatav. Seda propositsiooni nimetatakse mõlemalt poolt (eest ja järelt) seostatuse printsiibiks.
§ 25
Ratio A rationis B, est ratio rationati C. Ex ratione ? B cognosci potest, cur C sit, §. 23. hinc A est ratio ? C. §. 14.
Aluse B alus A on järelmi C alus. B alusest saab tunnetada, miks on C, § 23, seega A on C alus, § 14.
§ 26
Rationatum C rationati B, est rationatum rationis A, §. 35, 14.
§ 27
Ratio A alicuius B, a quo dependet C, est huius C RATIO MEDIATA* (ulterior, remota,) RATIO non mediata est IMMEDIATA** (proxima.)
Millegi B alus A, millest sõltub C, on selle C vahendatud alus [mittelbarer und entfernter 'vahendatud ja kauge'] (kaugem, kauge alus), vahendamata alus on vahetu [unmittelbarer und nächster Grund, 'vahetu ja lähim alus'] (lähim).
§ 28
RATIO SECUNDUM QUID* (intermedia,) dicitur, quae habet adhuc ulteriorem, quae non habet, SIMPLICITER TALIS** (ultima.) RATIONES et RATIONATA alicuius vel spectantur, etiam utratones et rationata inter se, SUBORDINATA*** vel minus, COORDINATA.****
§ 29
Posito rationato, ponitur eius ratio aliqua, §. 20, 14. et sufficiens, §. 22. seu ''a rationato ad rationem, et sufficientem'', V.C.
Kui on asetatud järelm, siis asetatakse selle mingi alus, § 20, 14, ja küllaldane, §. 22, ehk järelmilt alusele, ja küllaldasele, V. C.
§ 30
Kui on asetatud alus, seega ka küllaldane, § 21, siis asetatakse järelm, § 23, ehk aluselt, ja küllaldaselt, järelmile V. C.
§ 31
Sublata ratione, et sufficiente, tollitur aliquid rationatum, quia posito hoc, poneretur et illa, §. 29.
Kui on kõrvaldatud alus, ja küllaldane, kõrvaldatakse mingi järelm, sest kui viimane oleks asetatud, asetataks ka esimene, § 29.
§ 32
Sublato rationato tollitur ratio eius, et suffficiens, quia hac posita poneretur et illud, §. 30.
§ 33
A ja B, mis on seostatud kolmandaga C, on omavahel seostatud, A on seostatud C-ga, mis on seostatud B-ga, järelikult A-s on see, mille kohta saab B alusel tunnetada, et see on, seega A ja B on seostatud, § 19.
Olev
§ 34
Quod aut ponitur esse A, aut ponitur non esse A, DETERMINATUR.* Quod vero tantum ponitur esse aut A, aut non A, est INDETERMINATUM.** Seu, si de subiecto respectu praedicatorum contradictoriorum nil ponitur, nisi alterutrum ex illis ipsi conuenire, subiectum illud respectu horum praedicatorum est indeterminarum; determinatur autem, si alterutrum in subiectio ponitur. Quod determinari potest, est DETERMINABILE.*** De quo ergo aut poni potest, illud esse A, aut, illud esse non A, illud est determinabile.
§ 35
Ratio determinandi est DETERMINANS.* Omnis ergo ratio, sufficiens sufficienter, insufficiens insufficienter, determinat, §. 34, 21. Hinc posito determinante ponitur determinatum, §. 30. et v.v. §. 29. Sublato determinato, tollitur determinans, §. 32. et v.v. §. 31.
Määratlemise alus on määratlev [das bestimmende]. Järelikult iga alus määratleb, küllaldane küllaldaselt, mitteküllaldane mitteküllaldaselt, § 34, 21. Seega kui määratlev on asetatud, asetatakse määratletav, § 30, ja ümberpöördult, § 29. Kui määratletav on kõrvaldatud, kõrvaldatakse määratlev, § 32, ja ümberpöördult, § 31.
§ 36
Need, mis määratledes milleski asetatakse (märgid [notae] ja predikaadid), on määratlused [Bestimmungen], üks positiivne ja jaatav, § 34, 10, mis, kui ta tõesti on, on reaalsus, teine negatiivne, § 34, 10, mis, kui ta tõesti on, on eitus [Verneinungen 'eitused']. Näiline eitus on krüptiline reaalsus, näiline reaalsus on tühisus [Eitelkeit] [vanitas].
<!--
§ 	52
Omnis possibilium determinatio aut est essentiale, §. 39 aut attributum, aut modus, §. 42, aut relatio, §. 37.
§ 	1000
-->
Hüdrokeemia
Hüdrokeemia (inglise water chemistry) on teadusharu, mille uurimisvaldkonnaks on loodusliku vee koostis, selle kujunemine, muutumine ja seda põhjustavate keemiliste protsesside uurimine.
Hüdrokeemia uurimisobjektideks on atmosfääriveed, meri, siseveed jt.
Hüdrokeemia on hüdroloogia ja geokeemia alldistsipliin.
Labradori hoovus
thumb|right|300px|Labradori hoovus Labradori hoovus on külm hoovus Atlandi ookeanis Põhja-Ameerika kirderanniku lähedal. Voolab Baffini lahest lõuna suunas kuni Newfoundlandi suure madalani, kus kohtub Golfi hoovusega ja liigub sügavamale. See piirkond on tuntud udude poolest.
Veetemperatuur on talvel –1...+5 °C, suvel +2...+10 °C. Hoovuse kiirus on 0,9–1,8 km/h. Vooluhulk kõigub aasta ringi 3,4 mln m3/s kuni 5,4 m3/s. Hoovus kannab rohkesti jäätükke ja jäämägesid, mis takistavad laevaliiklust.
Meilahti
thumb|280px|Meilahti haigla Meilahti on Helsingi linnaosa. See asetseb Lääne-Helsingis.
Kaspars Putniņš
Kaspars Putniņš (sündinud 26. oktoobril 1966 Riias) on läti dirigent.
Alates 1992. aastast on ta olnud Läti Raadio Koori dirigent. Aastal 1994 asutas ta koori solistide baasil ansambli Läti Raadio Kammerlauljad. Aastail 2005–2008 oli ta Eesti Rahvusmeeskoori kunstiline juht ja peadirigent. Külalisdirigendina on Kaspars Putniņš juhatanud mitmeid Euroopa nimekaid koore, nagu BBC Singers, RIAS Kammerkoor, Berliini Rundfunkchor, NDR Koor, Hollandi Raadio Koor, Collegium Vocale Gent, Flaami Raadio Koor jt.
Alates 2014/2015. hooajast kuni 2019/2020. hooaja lõpuni oli ta Eesti Filharmoonia Kammerkoori kunstiline juht ja peadirigent. Alates 2020/2021. hooajast on ta Rootsi Raadio Koori peadirigent.
Atla
Atla on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. Detsembrini 2014 asus Lümanda vallas. Ajalooliselt on kuulunud Kihelkonna kihelkonda.
pisi|Atla bussipeatuses1896. aastal keeldusid selle küla peremehed ehitamast Lümanda ministeeriumikooli.
Guntis Gailītis
Guntis Gailītis (sündinud 11. veebruaril 1949 Līgatnes) on läti lavastaja ja avaliku elu tegelane.
Ta õppis lavastamist Läti Muusikaakadeemias. 2005. aastal lõpetas ta Läti Ülikooli, kus õppis pedagoogikat ja psühholoogiat.
Aastail 1975–2006 oli ta Läti Rahvusooperi lavastaja. Alates 1983. aastast on ta pidanud loenguid Läti Muusikaakadeemias.
Ta on olnud rohkem kui 500 festivali, kontserdi ja kultuuriürituse lavastaja.
2002. aastast on ta Riia Läti Seltsi liige, 2011. aastast esimees.
Gustav Carlblom
Gustav Carlblom (1. juuni/12. juuni 1761 Noarootsi – 27. jaanuar/8. veebruar 1814 Tallinn) oli Eestimaa vaimulik.
Ta õppis aastatel 1773–1776 Tallinna gümnaasiumis. Turu ülikooli immatrikuleeriti ta 13. septembril 1777, ta oli kohal veel 1779. Ordineeriti õpetajaks 19. juunil/30. juunil 1782.
Oli aastatel 1782–1783 (introdutseeriti 3. juulil/14. juulil 1782) Haapsalu Püha Johannese koguduse vikaarõpetaja. Aastatel 1783–1789 (õpetajaks kutsuti 30. märtsil/10. aprillil 1782) oli ta sama koguduse õpetaja. 29. detsembril 1789/9. jaanuaril 1790 kutsuti ta Noarootsi Püha Katariina koguduse õpetajaks, ametisse introdutseeriti 29. aprillil/10. mail 1790. Saarte-Lääne praostkonna abipraostiks sai 15. veebruaril/27. veebruaril 1805, praostiks 30. juunil/12. juulil 1805. Eestimaa konsistooriumi assessoriks sai 15. jaanuaril/27. jaanuaril 1808, ta oli ka pastorite sinodi direktor. Aastal 1812 kirjutas ta Briti Piibliseltsile ja kirjeldas piibliraamatute suurt puudust. Ta suri Toompeal toimunud õnnetuse tagajärjel (kaless veeres libedaga nõlvakult alla).
Ta kogus kirikuarhiividest kirikuajaloolisi materjale ja publitseeris neid. Koostas Eestimaa pastorite esimese trükitud leksikoni "Prediger Matricul Ehstlands und der Stadt Reval". Tallinn, 1794. 137 lk.; Haapsalu linna ajalugu "Hapsals Schiksale" ilmus ajakirjas Esthona (1828–1829). Carlblomilt on ilmunud esimene Eestimaa kirikuajaloo käsitlus – "Entwurf zur Kirchen- und Religions-Geschchte Est- Liv- und Kurlands". Bd. VI Reval, 1851, 13–16 (toimetanud dr. Carl Julius Albert Paucker).
Isiklikku
Tema isa Jonas Laurentii Carlblom oli Noarootsi Püha Katariina koguduse õpetaja. Tema äi Joachim Heinrich Dahl oli Kullamaa Püha Johannese koguduse õpetaja, vanaisa Andreas Hollming oli Vormsi Püha Olavi koguduse õpetaja. Tema vend Johannes Carlblom vanem oli Tõstamaa Maarja koguduse õpetaja. Tema poeg Peter Carlblom oli Risti koguduse õpetaja, poeg Friedrich Carlblom oli Viljandi Pauluse koguduse õpetaja, poeg Paul Carlblom oli Tarvastu Peetri koguduse õpetaja, poeg Johannes Carlblom oli Noarootsi Püha Katariina koguduse õpetaja. Pojapoeg (Peteri poeg) Wilhelm Gustav Johann Carlblom oli Alatskivi ja Kodavere Mihkli koguduse õpetaja, pojapoeg (Pauli poeg) Oskar Emil Carlblom oli Häädemeeste ja Tahkuranna koguduse õpetaja.
Carl Wilhelm Siemens
Carl Wilhelm Siemens (ka Charles William Siemens; Sir William Siemens; 4. aprill 1823 Gehrden – 19. november 1883) oli saksa insener ja leiutaja, kes tegutses suurema osa oma elust Suurbritannias.
Meditatsioonid esimesest filosoofiast
"Meditatsioonid esimesest filosoofiast" ehk "Metafüüsilised meditatsioonid" (ladinakeelne pealkiri "Meditationes de prima philosophia") on René Descartesi filosoofiline teos, mis on üks kuulsamaid teoseid filosoofia ajaloos.
Konstantinoopoli kirikukogu
Konstantinoopoli kirikukogu on mitme oikumeenilise kirikukogu nimetus:
Meditatsioonid esimesest filosoofiast
Teose pealkiri täiskujul on "Meditationes de prima philosophia, in qua Dei existentia et animae immortalitas demonstrantur" ("Meditatsioonid esimesest filosoofiast, milles tõestatakse Jumala olemasolu ja hinge surematus").
Teos ilmus 1641. Aastal 1647 anti välja autori poolt heakskiidetud prantsuskeelne tõlge "Méditations sur la philosophie première, dans laquelle sont démontrées l'existence de Dieu et l'immortalité de l'âme". Eesti keeles on osa teosest (teine ja kuues meditatsioon) trükis ilmunud ajakirjas Akadeemia 1996. aasta 8. numbris Marju Lepajõe tõlkes.
Sisukokkuvõte
Teos "Meditatsioonid esimesest filosoofiast" sisaldab kuut "meditatsiooni".
Esimene meditatsioon
''Lähemalt artiklis Esimene meditatsioon
Esimeses meditatsioonis rakendab Descartes metoodilist kahtlust. Ta kahtleb tunnetuse printsiipides, millele tuginevad kõik tema senised tõekspidamised. Kõigepealt jätab ta kõrvale kõik arvamused, mis on saadud meelte vahendusel. Seejärel jätab ta kõrvale aritmeetika, geomeetria ja teiste sääraste teaduste tulemused, mis tegelevad üldiste asjadega, sest on mõeldav, et jumal (või pigem kuri vaim) võiks teda neis asjus petta.
Teine meditatsioon
''Lähemalt artiklis Teine meditatsioon
On üks punkt, milles ei saa kahelda, sest isegi jumal ei saaks selles petta. Kui ma mõtlen, et ma olen, siis ei saa selles mind petta.
Kolmas meditatsioon
''Lähemalt artiklis Kolmas meditatsioon
Kolmandas meditatsioonis on jutt sellest, kuidas leitud toetuspunktile kindlad teadmised rajada. Selleks peab ta välistama Jumala pettuse. Ta esitab jumalatõestuse, milles ta järeldab Jumala ideest, mida ta iseendas kannab, Jumala olemasolu. Et inimene kui ebatäiuslik olend ei saa lõpmatu, sõltumatu, kõiketeadva ja kõikvõimsa olendi ideed olla ise tekitanud, siis peab Jumal eksisteerima. Jumal ei saa petta, sest pettus kuulub ebatäiuslikkuse juurde ning on Jumala kui täiusliku olendi ideega vastuolus.
Neljas meditatsioon
''Lähemalt artiklis Neljas meditatsioon
Viies meditatsioon
Viiendas meditatsioonis tõestab Descartes uuesti Jumala olemasolu, järeldades Jumala definitsioonist tema olemasolu.
Kuues meditatsioon
''Lähemalt artiklis Kuues meditatsioon
Kuuendas meditatsioonis näitab Descartes, et meelteaistingud on alati seotud mõtleva ja aistiva minaga. Jumal, kelle olemasolu ta viiendas meditatsioonis tõestas, istutab inimesse ettekujutuse, et meelteaistingud pärinevad kehast. Et pettus ei ole Jumala olemusega kooskõlas, peavad kehalised asjad tõeliselt eksisteerima.
Descartes järeldab, et kõik see, mida on võimalik selgelt ja aredalt tunnetada, on tõene, nii et ta on leidnud oma filosoofilisele tunnetusele kindla aluse.
Apastovo rajoon
Rajoonis on 1 alev ja 21 külaasundust, kus on kokku 73 asulat.
2016. aastal oli rajooni elanike arv 20 425. 2010. aasta seisuga olid elanikest 86,2% tatarlased, 6,9% tšuvašid ja 6,8% venelased.
Tammisalo
Tammisalo on üks Helsingi saar ja asum Herttoniemi linnaosas. See asetseb Ida-Helsingis.
pisi|tühi|püsti|Tammisalo
Gonosoom
Gonosoom ehk sugukromosoom (inglise keeles gonosome) on kromosoom, mille olemasolu või arv on eri sugupooltel liigiomaselt erinev; gonosoomid määravad sügoodi geneetilise (kromosoomse) soo.
Enamikul loomadel ja osal taimedel on kromosoomistikus üks paar gonosoome, mida tähistatakse tähtedega (X ja Y või Z ja W). XY-soomääramistüüp on kindlaks tehtud inimesel ja teistel imetajatel, samuti äädikakärbsel, ZW-soomääramissüsteem aga peamiselt lindudel, ka mõningatel putukatel (liblikatel) ja mõnedel roomajatel. Imetajatel (sealhulgas inimesel) määrab isendi soo Y-kromosoomi olemasolu (isane) või selle kromosoomi puudumine (emane). Seega on emasel sugukromosoomid XX ja isasel XY.
ZW-soomääramissüsteemis on emastel kaks erinevat kromosoomi (WZ) ja isastel kaks sarnast kromosoomi ehk homoloogilised kromosoomid (ZZ).
See sugukromosoom, mis esineb mõlemal sugupoolel (X või Z), sisaldab mitmesuguseid vegetatiivseid tunnuseid määravaid geene. See gonosoom, mis ei esine (Y või W) mõlemal sugupoolel, sisaldab tavaliselt märksa vähem geene. Näiteks on Y-kromosoomi sugumäärav funktsioon seotud ainult ühe geeniga – testiste kujunemist määravat tegurit (TDF) määrava geeniga (SRY geen). Samas on teada, et Y-kromosoom sisaldab ka vegetatiivseid geene, näiteks kolmes korduses RPS4Y geeni, mis kodeerib ribosoomivalke.
Sugupoolt, millel on ühesuguste gonosoomide paar, nimetatakse homogameetseks (emasimetajad ja isaslinnud), erinevate gonosoomide paariga sugupoolt nimetatakse aga heterogameetseks (isasimetajad ja emaslinnud).
Peale nende kahe süsteemi esineb ka muid soomääramissüsteeme, kus konkreetsed sugukromosoomid puuduvad. Enamikul taimedel pole sugukromosoome ja selle tõttu on need taimed hermafrodiitsed. Erandiks on mõned kahekojalised liigid, millel on avastatud sugukromosoomidega sarnased kromosoomid. Näiteks pusurohul (Silene latifolia) on kirjeldatud XY-süsteemi sugukromosoomid ja hõlmikpuul (Ginkgo biloba) WZ-süsteemi sugukromosoomid.
Osal selgroogsetest määrab soo väliskeskkonna temperatuur, see on iseloomulik näiteks kilpkonnadele ja krokodillidele. Kiletiivalistel on sugu määratud organismi kromosoomide kordsusega (ploidsusega). Diploidsest embrüost (viljastatud munarakust) areneb emane mesilane (kas siis emamesilane või töömesilane) ja haploidsest embrüost (viljastamata munarakust) areneb isane mesilane ehk lesk.
Viited
Одредување на пол
Püha Antoniuse altar
Kirjeldus
Kolmeosaline retaabel kujutab Kristuse kannatuslugu ehk stseene passioonitsüklist. Kesktahvlil on ristilöödud Kristus, keda leinavad neitsi Maarja, Maarja Magdaleena ja evangelist Johannes. Altari kesktahvli suurus on 171 × 171 ja tiibade suurus on 171 × 82. Tiibade välisküljel on kujutatud seismas nelja pühakut, kummalgi tiival kaks.
Altariretaabel on tehtud Brugge meistri Adriaen Isenbranti töökojas umbes aastatel 1510–1515. Umbes aastal 1520 tegi Michel Sittow altari tiibade ülemaalingu. Puittahvlil temperamaali pinnale on ülemaaling tehtud õlivärviga. Algselt seisid tiibadel Franciscus Assisist, Antonius Padovast, Ludovicus Toulouse'ist ja Bernardinus Sienast, pärast ülemaalingut neitsi Maarja Kristuslapsega, apostel Jaakobus vanem, püha Adrian ja püha Antonius Suur.
Hiljem on kannatusaltari retaabli ilmet ülemaalingutega muudetud. Kohalike meistrite täiendusena on lisatud donaatorite ehk annetajate figuurid. Kesktahvli donaatorid on lisatud 16. sajandi keskpaigas, vasaku tiiva donaatorifiguur 17. sajandil.
Hollandi tuulik
pisi|Hollandi tüüpi tuulik Saksamaal pisi|Tuulik Hollandis pisi|Valtu mõisa tuulik pisi|Anijala küla tuulik Hollandi tuulik (ka Hollandi tüüpi tuulik) on tüvikoonuse kujuga, mitmekorruseline ja enamasti puidust või kivist ehitatud tuuleveski.
Igal Hollandi tuulikul on kaks vastaskülgedel asetsevat ust. Erinevalt pukktuulikust on Hollandi tuulikul vaja pöörata vaid tuuliku pead (kuplit), mitte kogu veskit. Hollandi tuulikutel on tavaliselt kaks või enam paari veskikive.
Hollandi tuulikud Eestis
Hollandi tuulikuid hakati Eestis ehitama 18. sajandi lõpul eelkõige mõisade juurde. Nende ehitamine hoogustus eriti 19.–20. sajandi vahetusel, sest siis laienes taoliste tuulikute ehitamise õigus ka talupoegadele. Tuulikuid kerkis peaaegu kõikjale üle Eesti. Eesti traditsioonilistes paekasutuspiirkondades (Harjumaal, Lääne-, ja Ida-Virumaal, Järvamaal Pandivere kõrgustikul ja Raplamaal) levisid enamasti üleni kivist tuuleveski kehandid, Lõuna-Eestis esines rohkem puitkerega Hollandi tuulikuid. 1930. aastatel lõpetas enamik tuulest sõltuvaid veskeid töö, jäädes konkureerimisvõimelt alla auru- ja mootorveskitele. Eestis on tornhollandlased enamasti säilinud tänu kivist kerele.
Hollandi tuulikute liigid
Hollandi tuulikuid saab kere kuju ja väljanägemise järgi liigitada mitmeti. Selles artiklis on kasutatud liigitust väliste ehituslike tunnuste põhjal. See liigitus on käibel eelkõige Saksamaal ja Hollandis, aga Eestis seda traditsiooniliselt ei kasutata.
Maahollandlane
Maahollandlase kere on püramiidjate tahkudega ja puidust. Kere toetub kuni ühemeetrisele kivist vundamendile. Seinakonstruktsiooni nurgapostid ulatavad läbi kõikide korruste tuuliku peani. Igal korrusel on seinas diagonaalristid kere kooshoidmiseks. Tuuliku seinad on kaetud laudade, ülelöödud roomattide, sindlite või laastudega. Tiivad ulatuvad peaaegu maani ja on maapinnalt seatavad.
Sokkelkorrusega hollandlane
Sokkelkorrusega hollandlase kere sarnaneb maahollandlase omaga: püramiidjate tahkudega ja puidust. Sokkelkorrusega hollandlane on aga vertikaalsete kiviseintega. Tänu soklikorrusele võimaldab suur ruum kohe vankritega viljakotte sisse ja jahukotte välja vedada. Ka sel tüübil seatakse tiibu maapinnalt.
Galeriiga hollandlane
Galeriiga hollandlane on püramiidjate tahkudega ja puidust. Kivisoklist korrus(ed) on nii kõrged, et ulatuvad galeriini, kus saab tiibu seada. Seda tüüpi veskites saab mölder alumistel korrustel isegi magada ja elada. Tiivad maapinnani ei ulatu ega ole maapinnal liikujale ohtlikud.
Tornhollandlane
Tornhollandlane on massiivse kivikerega. Tornhollandlase alatüüpe on väga palju: ühe tahulise korruse ja ülalt koonilise kerega, alt silinderjad, ülalt koonilised ja ümarad. Vanimad tornhollandlased on silinderjad ja pärinevad Vahemere maadest. Tornhollandlased võivad olla maahollandlase, sokkelkorrusega hollandlase või galeriiga hollandlase kujuga, aga nende kere on alati kivist.
Sajakroonine meenemünt (2008)
2008. aastal välja lastud 100-kroonine meenemünt on puhtast plaatinast ning pühendatud Eesti Vabariigi 90. aastapäevale. Samasse komplekti kuulub ka viiekümne- ja kümnekroonine meenemünt.
Tegemist on kollektsionääridele mõeldud meenemündiga, mille maksimumtiraaž on 3000 tükki ning mis lasti ametlikult käibele 22. veebruaril 2008, kuid mida hakati avalikkusele müüma alles 24. veebruaril kell 11.00 Eesti Panga Iseseisvussaalis.
Iga münt on plastkapslis, mis omakorda on spetsiaalses karbis, ning iga mündiga käib kaasas sertifikaat, millel on mündi number. Ühe mündi hind Eesti Panga muuseumis on 6000 krooni.
Mündi on verminud Soome Rahapaja (Mint of Finland Ltd) Brilliant Uncirculatedi kvaliteediga, ning see on esimene Eesti Vabariigi münt, mis on valmistatud plaatinast.
Kujundus
Mündi on kujundatud Tiit Jürna, see kaalub 7,775 grammi ning selle diameeter on 18 mm. Mündi serv on sile, kuid sellel on (ühe korra) kiri sulami tähisega "Pt 999".
Avers
Mündi esiküljel on motiiv Eesti Vabariigi suurest riigivapist ning vermimise aasta "2008".
Revers
Mündi tagaküljel on kolme traadil istuva suitsupääsukese kujutis ja tekst "100 KROONI EESTI VABARIIK 90".
Sertifikaat
Iga mündiga käib kaasas sertifikaat mille ühel küljel on mündi spetsifikatsioon ja teisel küljel Eesti Panga presidendi Andres Lipstoki pühendus eesti ja inglise keeles. Pühenduse eestikeelne tekst on järgmine: Üheksakümmend aastat tagasi, 24. veebruaril 1918, avaldati Tallinnas iseseisvusmanifest "Manifest kõigile Eestimaa rahvastele", millega kuulutati välja Eesti Vabariik: "Eestimaa, ajaloolistes ja etnograafilistes piirides, kuulutatakse tänasest peale iseseisvaks demokraatlikuks riigiks."</i> Manifesti andis välja Eesti Maapäeva Vanemate Nõukogu nimel Eesti Päästekomitee. 28. novembril 1918 algas Eesti Vabadussõda, mis lõppes rahulepingu allakirjutamisega Eesti ja Nõukogude Venemaa vahel 2. veebruaril 1920. Eesti Vabariigi iseseisvus katkes 1940. aastal, mil riik okupeeriti ja seejärel inkorporeeriti Nõukogude Liidu koosseisu. Eesti Vabariigi iseseisvus taastati 20. augustil 1991. Eesti Vabariigi 90. aastapäeva tähistamiseks on Eesti Pank lasknud käibele kolm meenemünti: 10-kroonise hõbemündi, 50-kroonise kuldmündi ja 100-kroonise plaatinamündi. 100-kroonise plaatinamündi reversil on kujutatud suitsupääsukesi, Eesti rahvuslinde, kes oma värvuse poolest sarnanevad Eesti lipu värvidega. Mündi reversil on ka nimiväärtus "100 KROONI" ja tekst "EESTI VABARIIK 90". Aversil on Eesti Vabariigi vapp ning aastaarv 2008. Mündi servale on vermitud sulami tähis Pt 999. Plaatinamündi on kujundanud Tiit Jürna ja verminud Soome Rahapaja (Mint of Finland Ltd).
Raasiku valla lipp
thumb|Raasiku valla lipp.
Raasiku valla lipp on Harju maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Raasiku valla lipp.
Lipp on kinnitatud 24. jaanuaril 1996.
Lipu kirjeldus
Valla lipp on ruudukujuline vapilipp, normaalmõõtmed on 105X105 cm.
Põiki lehvipoolsest ülanurgast vardapoolsesse alanurka poolitatud valge-rohelise kanga ülemisel valgel väljal on roheline mänd.
Kannelmäki
Kannelmäkis on Helsingi linnalähiliinirongi Kannelmäki raudteepeatus.
Vabaduse tänav (Narva)
Vabaduse tänav on tänav Narva vanalinnas. See algab Tuleviku tänava juurest, ristub Lavretsovi ja Hariduse tänavaga ning lõpeb tupiktänavana. Tänava pikkus on umbes 565 m.
1905. aasta linnaplaanil oli selle tänava nimi Николаевская улица ja 1912. aasta linnaplaanil Nikolai tänav. 1927. ja 1986. aasta linnaplaanil oli tänava nimi Vabaduse tänav ehk улица Вабадузе. Oletatavasti sai tänav oma nime pärast Eesti Vabariigi väljakuulutamist.
Aadressil Vabaduse 5 asus Narva Politseiosakond, mis kolis uude hoonesse aadressil Vahtra tänav 3.
pisi|Vabaduse 15 Aadressil Vabaduse 15 asub Kaitseliidu Narva malevkonna renoveeritud hoone. Nõukogude ajal oli selles hoones Narva sõjakomissariaat. Enne Teist maailmasõda tegutses hoones Narva Iveri Jumalaema Kristlik Naistöö Ühing (Нарвское женское христианское общество Иверской Божьей матери). Rekonstrueerimise käigus taastati hoone esialgne ilme.
pisi|Vabaduse 16. Narva Püha Antoniuse kabel Aadressil Vabaduse 16 asub Narva Püha Antoniuse kabel.
pisi|Vabaduse 20 Hoone aadressil Vabaduse 20 kuulub EELK Narva Aleksandri Kogudusele, mis läks pankrotti ja hoone kavatsetakse müüa. Hoone arhitekt oli Nikolai Opatski Aastatel 1951–1962 tegutses hoones Narva 2. Keskkool. Praegu kasutab hoonet ka MTÜ Narva Eesti Maja.
Hiina kunst
pisi|"Budistlik tempel mägedes" Hiina [[11. sajandi siidimaal]] pisi|[[Keelatud Linn Pekingis]] pisi|Hiina portselan Hiina kunsti arengust on olemas täpsem ajalooline ülevaade kui näiteks seda on India või Aafrika kunstist, sest hiinlased on juba ammu ja teadlikult jälginud kunsti arengut. Peaaegu katkematult on jätkunud Hiina kunstikultuur pronksiajast tänapäevani. Hiina kunsti on mõjutanud kõige rohkem usundid taoism, konfutsianism ja budism.
Üleriiklik Vabadussõjalaste Ühendus
Üleriiklik Vabadussõjalaste Ühendus (lühend ÜVÜ) — oli Eesti Vabariigis 1930. aastatel tegutsenud apoliitiline organisatsioon, mis koondas Eesti Vabadussõjas osalenud sõjaväelasi.
Hiina kunst
Maalikunst
Hiina maalikunsti peamisteks vormideks on tuši- ja akvarellmaal paberi või siidil. Temaatikas domineerivad inimene, loomad, maastik. Hiina maalis pole sageli tähelepanu pööratud sellele, et vaataja saaks terviku pildi, vaid pilti tuleb vaadata järk-järgult, sellest tuleneb ka rullformaat.
Üleriiklik Vabadussõjalaste Ühendus
Pärast seda, kui Eesti Vabadussõjalaste Keskliitu lubati astuda toetajaliikmeks ka Vabadussõjast mitte osa võtnuid, asutati detsembris 1932 vastukaaluks üksnes veteranidele mõeldud ÜVÜ, mida juhtis kindral Jaan Soots. Ühenduse asutajaliikmed olid Jaan Soots, Johan Holberg ja Tõnis Kind. Seda ühendust, erinevalt vabadussõjalaste liikumisest, ei suletud märtsis 1934.
Hiina kunst
Arhitektuur
Hiina arhitektuur on põhiliselt puitarhitektuur. Puit võimaldab võrreldamatut paindlikkust, kohandatavust ja mitmekülgsust. Üheks iseloomulikumaks hooneelemendiks on reljeefidega kaunistatud ja värvidega kaunistatud palk. Kiviehitisi on suhteliselt vähem ja neiski on palju üle võetud puuehitiste konstruktsioonist ja vormikõnest. Kivist ehituskunsti iseloomulikeim esindaja on müür (nt Suur Hiina müür). Müüridega ümbritseti losse, templeid, kloostreid, linnajagusid ja linnu.
Roheline Partei (Tšehhi)
Roheline Partei (tšehhi Strana zelených, lühend SZ) on Tšehhi Vabariigi rohelist ideoloogiat viljelev poliitiline partei.
Partei tekkis peatselt pärast Sametrevolutsiooni 1989. aasta sügisel, olulisemaks muutus aga alles 2002. aasta paiku, kui sellega liitus palju rohelise liikumisega seotud inimesi. 2005. aastal sai esimeheks Martin Bursík, kelle juhtimise all jõudis erakond parlamenti (kuus saadikut) ja valitsusse (neli ministrit ja lisaks roheliste ettepanekul ametisse nimetatud parteitu välisminister).
8. juunil 2009 astus Martin Bursík partei esimehe kohalt tagasi suure kaotuse tõttu Euroopa Parlamendi valimistel. Tema kohuseid asus täitma Ondřej Liška, kes sama aasta detsembris sai partei korraliseks esimeheks.
2008. aasta kevadel oli parteil liikmeid ligikaudu 2000, kõige enam Prahas ja Lõuna-Morava maakonnas. Erakonnale on iseloomulik suur naiste osakaal olulistel ametikohtadel ja valimisnimekirjades.
Roheline Partei on vastu tuumaenergeetikale ja pooldab alternatiivsete energiaallikate, eriti biomassi kasutamist.
Raasiku valla vapp
thumb|Raasiku valla vapp Raadiku valla vapp on Harju maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Raasiku valla vapp.
Coco Chanel
Ta oli Chaneli moemaja asutaja ja juht. Teda peetakse 20. sajandi üheks uuenduslikumaks ja tähtsamaks moeloojaks. Lisaks on ta ainuke moelooja ajakirja Time 20. sajandi 100 kõige mõjukama inimese nimekirjas.
Raasiku valla vapp
Vapp on kinnitatud 24. jaanuaril 1996.
Vapi kirjeldus
Kaldjaotusega vasakult poolitatud hõbe-rohelise kilbi ülemisel hõbedasel väljal on roheline mänd.
Valguta jõgi
Valguta jõgi (ka Kõnnu oja) on jõgi Pärnumaal Põhja-Pärnumaa vallas Rahkama külas ning Raplamaal Kehtna vallas Nõlva ja Selja külas.
Coco Chanel
Elulugu
Coco Chanel on oma lapsepõlve ja noorusaja kohta levitanud ilustatud versioone.
Gabrielle Bonheur Chasnel sündis 19. augustil 1883 rändkaupmees Albert Chaneli ja ta kallima, pesunaise Eugénie Jeanne Devolle Chaneli teise tütrena Kesk-Prantsusmaal Saumuris. Isa oli pärit Gardist rändkaupmeeste suguvõsast, ema Courpière’ist. Sünnitunnistusele kirjutati eksikombel nimi Chasnel ja see viga jäigi parandamata. On spekuleeritud, et ta ei soovinud nime parandada, sest siis oleks tulnud avalikuks, et ta sündis vaestehaiglas.
Lapsepõlves ei pandud Gabrielle Chaneli kasvatusele erilist rõhku.
Nooruspõlv
Coco Chanel oli 12-aastane, kui ta ema 16. veebruaril 1895 suri. Laste haridustee jäi pooleli, isa suunas tütred Aubazine’i kloostri orbudekodusse ja saatis vennad taludesse tööle. Chaneli enda andmetel suundus ta Ameerika Ühendriikidesse õnne otsima. Aubazine’is veetis Chanel seitse aastat, õppides õmbleja ja õmbluskaupade müüja ametit. Pärast 18-aastaseks saamist saadeti ta kaheks aastaks Moulinsi linna Aubazine’i tsistertslaste kloostri nunnade pansionaati Moulinsi Notre-Dame’i Instituudis.
20. eluaastates töötas ta oma isapoolse tädi Adrienne’iga Moulinsis pruudi- ja beebikaupade äris ning tegi eraviisil õmblejatööd. Lisaks esines ta staaride vahenumbrite esitaja ehk nn poseuse 'ina varietees La Rotonde, kus ta esitas peamiselt kaht šansooni: "Qui qu’a vu Çoco dans l’ Trocadéro?" ja "Co Co Ri Co". Arvatakse, et ta hüüdnimi Coco ongi pärit sellest ajast, sest publik (eriti Moulinsi jäägrirügemendi ohvitserid) hüüdsid teda laulude järgi nii.
Esimeste poodide avamine
1904. aastal tutvus ta Pariisi töösturi poja ja ohvitseri Étienne Balsaniga (1880–1953), kes viis teda seltskonda ning kellega ta elas aastatel 1906–1910 Royallieus’s koos. 1910. aastal avas ta Balsani rahalisel toel Pariisis naistekübarate ateljee. 1908. aastal tutvus Chanel Balsani sõbra, kõrgklassist pärit briti sõjaväelase Arthur Edward Capeliga (1881–1919), jättis Balsani maha ja kolis Pariisi. Capeli ja Chaneli kooselu kestis üheksa aastat.
1913. aastal avas Chanel järgmise poe, seekord Deauville’is, ning hakkas seal müüma ka jakke, sviitreid ja meremehepluuse. 1915. aastal avas ta järgmise poe Biarritzis ning ta ärid hakkasid õitsema. 1919. aastaks oli Chanel registreeritud moelooja (couturière) ja 1921. aastal avas ta ametlikult moemaja Pariisi mainekal Camboni tänaval. Seal hakati müüma rõivaid, kübaraid, aksessuaare ning hiljem ka ehteid ja parfüüme. 1921. aastal tuli ta välja oma firmaparfüümi Chanel No. 5-ga.
Maailmasõja algus
Pärast seda, kui Saksamaa oli Prantsusmaa okupeerinud, kolis Chanel elama Ritzi hotelli, mis oli tuntud Saksa sõjaväeladviku elupaik. Chanelil tekkis armusuhe Saksa ohvitseri Hans Gunther von Dincklagega. Hiljem on leitud, et Chanel oli antisemiitlike veendumustega ning spioneeris okupatsiooni ajal riigi vastu.
Elu lõpuaastad
Pärast Prantsusmaa vabastamist kolis Chanel Šveitsi. 1954. aastal naasis ta Prantsusmaale ning esitles uut kollektsiooni. Kuigi kriitikud leidsid, et ta ei suuda millegi uuega üllatada, hakkasid naised ta loomingut aegamööda ühe enam kandma.
Chanel jätkas tööd ka elu lõpuaastatel. Ta suri 87-aastaselt 10. jaanuaril 1971 Pariisis Ritzi hotellis, kus ta elas 30 aastat. Ta matusetseremoonia viidi läbi Madeleine’i kirikus. Chaneli haud asub Šveitsis Lausanne’is Bois-de-Vaux’ kalmistul.
Tegevus moeloojana
Coco Chaneli teekond moe juurde algas kübarate valmistamisest. Tema elegantsed, lihtsa joonega ja lakoonilised kübarad pakkusid toona moes olnud rikkaliku kattega kübaratele alternatiivi ning võitsid kiiresti naiste südame.
Pärast esimest maailmasõda laiendas Chanel oma tootevalikut rõivaste müügiletoomisega. Endiste ebamugavate korsettide ja mitmekihiliste seelikute asemel tutvustas ta kitsaid seelikuid ja avaraid jakke, mille kandmine muutus naiste seas väga populaarseks. Peale selle uuendas ta kangamoodi, hakates müüma mugavaid kootud kangast (tänapäeval trikotaažist) rõivaid. Luksusliku mulje loomiseks kombineeris ta seda pitsi ja siidist kantidega. Uuenduse põhjuseks oli tööjaotuse muutus pärast maailmasõda – naised vajasid mugavaid rõivaid. Teisalt oli see ka paratamatu, sest sõjajärgsel ajal nappis kallimaid kangaid.
Chaneli moejoone keskmes oli nooruslikult uljas, sportlik ja end vabalt tundev enesekindel naine. Rõivaste loomisel leidis ta palju inspiratsiooni sportlikest tegevustest, nagu ratsutamine, purjetamine, tennis ja golf. Ta tõi moodi horisontaaltriipudega pluusi, alt laienevad püksid, kraeta ümara kaelusega pluusi ja nöörtallaga jalatsid (espadrillid), mida traditsiooniliselt olid kandnud vaid purjetajad ja kalurid. pisi|278x278px|Chanel No. 5 1926. aastal tutvustas Chanel laiemale avalikkusele lühikest detailideta musta kleiti (nn väike must kleit). Senini oli must leinavärv, nüüd sai sellest moevärv. Esimest korda kandis väikest musta kleiti näitleja Suzanne Orlandi aastatel 1912–1913. Chanel kombineeris kleidimaterjali: päevased kleidid valmistas ta villast või šenillist ning õhtukleidid satäänist, krepist või velvetist.
Parfüümiärisse sisenes Chanel 1921. aastal, kui ta esitles oma hinnatuimat parfüümi, 80 koostisosast koosnevat Chanel No. 5. Chanel valis sellele nime oma õnnenumbri järgi ja disainis ka pakendi. See oli esimene parfüüm, mida hakati müüma kogu maailmas. Tänapäevalgi müüakse iga sekundi tagant üks pudel.
Lisaks sellele, et ta uuendas rõivamoodi, andis ta värskust välimusse. Tema lühikesi juukseid, saledat taljet ja sportlikku joont ehk poisilikku (nn garçonne’ilikku) välimust hakati järgima nii Euroopas kui ka Ameerikas. Stiili arendamiseks laenas Chanel ideid meeste garderoobist ning kasutas tviidi, modifitseeris pintsakuid, mansetinööpidega pluuse ja veste. Tema tuntuim komplekt on 1926. aastal esitletud nn Chaneli kostüüm, mis koosnes tavaliselt pehmest villast või mohäärtviidist valmistatud seelikust ja jakist koosnev, millel on põimikutega kanditud taskud ja kuldsed nööbid.
Chanel oli ka osav turundaja. Ta kandis alati enda disainitud rõivaid, eksponeeris neid sobivas seltskonnas ning saatis oma loomingut sellistele filmitähtedele, nagu Grace Kelly, Lauren Bacall, Ingrid Bergman, Elizabeth Taylor, Jackie Kennedy ja Marlene Dietrich, kes rõivaid kandes tema loomingut reklaamisid. Ta ei suhtunud hukkamõistvalt ka võltsingutesse, vaid leidis, et mood peab jõudma tänavale.
Valguta jõgi
Jõgi voolab Raplamaa ja Pärnumaa piiril. Lähtest umbes 600 m ida poole jääb Rapla–Järvakandi–Kergu maantee. Jõgi suubub vasakult Nurtu jõkke (22,2 km suudmest).
Jõgi on tumedaveeline ja humiinaineterikas mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.
Valguta jõe keskkonnaregistri kood on VEE1113200.
Asukoha meetod
Asukoha meetod, kujundlikult ka mälupalee ja teekonna meetod (inglise keeles method of loci), on efektiivne mnemoonika, kus mälusoorituse parandamiseks organiseeritakse info seda mõttes ette kujutades. Mõttes kujutletakse end olevat mõnes paigas või teekonnal, mida hästi tuntakse. Meeldejäetavad sõnad või mõtted tehakse mõttes piltideks ja asetatakse selle teekonna järjestikustesse silmapaistvamatesse kohtadesse.
Suur osa mäluspordi harrastajatest kasutab seda võtet. Kümnest edukast mälu maailmameistrivõistlustel osalejast, kes on keskmiselt üle 11 aasta mnemovõtteid kasutanud, kasutas üheksa ka ühes aju diagnostika uuringus asukoha meetodit. Neuroteadlased leidsid, et nende suurepärase mälusooritusega inimeste aju ei erine oluliselt mäluspordiga mittetegelejate ajust.
Iisop (perekond)
Iisop (Hyssopus) on rohttaimede ja poolpõõsaste perekond huulõieliste sugukonnas.
Iisopi perekonda kuulub 10–12 liiki. Iisopi perekonna looduslikuks levilaks on Vahemere maad ja Kesk-Aasia.
Ukraina keel
pisi|Ukraina keele emakeelena rääkijate osakaal piirkonniti (2001).
Ukraina keel (ukraina keeles українська мова) on idaslaavi keelte hulka kuuluv keel. Ukraina keele lähimaks sugulaskeeleks peetakse valgevene keelt. 18. sajandi lõpus arenes seni levinud kirikuslaavi keele kõrval rahvakeel, hilisem ukraina kirjakeel ja kirjandus.
Ukraina tähestik
Tabeli esimeses ja teises reas on toodud ukraina tähestiku suur- ja väiketähed, kolmandas reas ukraina omaladina (1996) ja neljandas reas eesti transkriptsioon.
Küsisõnad
що "mis", хто "kes", як "kuidas", чому "miks", навiщо "milleks", скiльки "kui palju", де "kus", куди "kuhu", звiдки "kust", коли "millal", який "milline", котрий "kumb", який, що за "missugune".
Eesti transkriptsioon
Ukraina nimede eesti keeles kirjutamiseks kasutatakse spetsiaalset ukraina-eesti tähetabelit, mille on 1975. aastal kinnitanud õigekeelsuskomisjon ja mida viimati muudeti 2009. aastal. Ingliskeelsetes tekstides esinevaid ukraina nimesid saab EKI nõuandel teisendada eesti transkriptsiooni vastavate asenduste abil. Ukraina tähestiku eesti transkriptsiooni vaata ukraina tähestiku tabelist ülalpool.
Nõmme Tee Selts
Nõmme Tee Selts (lühend NTS) on kodanikuühendus, mis ühendab Nõmme kui metsalinna looduse organiseeritud kaitsjaid. Selts asutati 1999. aastal.
Seltsi põhitegevus on Nõmme linnaosale nime andva peamiselt mändidest koosneva kõrghaljastuse kaitse, aga ka Nõmme miljööväärtuste säilitamine ja inimsõbralikuma linnakeskkonna kujundamine eeskätt liikluse ja linnatranspordi korraldamise osas, et vähendada Tallinna transiitliikluse kahjulikku mõju Nõmmele.
Seltsi eelkäija oli 1998. aastal moodustatud rahvaliikumine, mis oli vastu endise kitsarööpmelise raudtee tammile Nõmme keskusest mööda viiva autotee rajamisele. Selts pooldas ka praegusele Kitsarööpa teele kergliiklustee rajamist ja oli vastu sinna liiklusmagistraali ehitamisele.
NTS algatas Nõmme-Mustamäe maastikukaitseala loomise. Mitmel korral on selts astunud välja maastikukaitseala kahjustavate arendusprojektide ja muude tegevuste vastu.