cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Noot (kalandus)
Püügiviis
Väiksem kaldanoot lasti vette jalgsi, suurem paadist. Vettelaskmine algas kaldalt ühe tiiva veoköiest, kalaparv piirati paadiga sõudes sisse. Loomus veeti kaldale käsitsi või pööra abil. Nooda väljatõmbamisel tõsteti pärasse jäänud kalad kahvaga väiksematesse paatidesse.
Ajaloost
Eestis olid noodad arvatavasti kasutusel juba kiviajal. Päraga noodaga püük algas hiljemalt 1. aastatuhandel. 19. sajandil oli Eestis kasutusel nii algelisemaid kui keerulisemaid nootasid. Süvaveenoodad võeti kasutusele samal sajandil vene kalurite vahendusel. Noodaga püüti nii suvel kui talvel. Suvine noodapüük vähenes peale rüsa tarvitusele võttu. Talvenoota kasutati 20. sajandi keskpaigani. .
Tänapäev
Noot on kurnpüünis (v.a. seisevnoot ja traalnoot). Kurnpüünist defineeritakse kui püügivahendit, mille kasutamise põhimõte seisneb veekogu osa ümberpiiramises ja sealt kala kättesaamises püünise kokkuvedamisega või püügivahendi vertikaalse liigutamisega. Noodad jagatakse tööpõhimõtte, veekogus paiknemise vms. alusel: pöördnoodad, jääalused pöördnoodad (talinoodad), põhjanoodad, veonoodad jne.
Noodapüük on maailma veekogudes üheks levinuimaks püügiviisiks, kuna on kasutatav kõikjal rannavetes. Ookeanidel kasutatakse mitmesaja meetri kõrgusi ja mitme kilomeetri pikkuste tiibadega pelaagilisi seinnootasid. Väikeste noodalaevade e. seinerite abil teostatakse põhjanoodapüüki, mille põhimõte seisneb ühe või kahe seineri poolt vette lastava nootpüünise aeglases tagasitõmbes edasi liikuva seineri pardale kahe paralleelselt sisse keritava noodaköie abil. Köite tagasi kerimise kiirus suureneb püügioperatsiooni lõppfaasis, vältimaks noodapärasse kogunenud saagi põgenemist.
Ivar Tröner
pisi|Ivar Tröner (paremal) [[Kerttu Rakke raamatu "Häbi!" esitlusel Solarise keskuse Apollos Foto: Ave Maria Mõistlik, 18. september 2018 ]] Ivar Tröner (sündinud 22. aprillil 1979) on eesti kultuuriloolane, toimetaja ja harrastusajaloolane.
Viie Valla Piirikivi
Kivi mõõtmed on eri andmetel kas pikkus 7,8 m, laius 7,0 m, kõrgus 3,9 m, ümbermõõt 23,9 m või pikkus 7,4 m, laius 5,2 m, kõrgus 3,4 m ja ümbermõõt 23,3 m.
Chiesanuova
Chiesanuova on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.
Chiesanuova kõrgus merepinnast on 664 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
National Geographic (telekanal)
National Geographic (lühendid Nat Geo või Nat Geo TV, aastatel 2001-2016 National Geographic Channel) on populaarteaduslik kanal. See alustas 12. jaanuaril 2001. Kanal loodi autoriteetse USA Rahvusliku Geograafiaühingu eestvedamisel. See ühing finantseerib teaduslikke uuringuid ja ekspeditsioone, annab välja ajakirja. Telekanali temaatikasse kuuluvad loomad, taimed, ajalugu, inimeste elu eri maades, geograafia. Kanali saated pakuvad huvi eri vanuses vaatajatele. National Geographicu dokumentaalfilmid on võitnud üle 800 rahvusvahellise auhinna.
National Geographic tütarkanalid on Nat Geo Wild, Nat Geo Music ja Nat Geo Adventure.
Ottawa Ülikool
pisi|Ülikooli hoone Ottawa ülikool (inglise keeles University of Ottawa) on ülikool Kanadas Ottawas.
Ülikool asutati 1848.
Ülikoolis õpib üle 41 000 üliõpilase.
Ella Summatavet
Ella Summatavet (sündinud 18. veebruaril 1939) on eesti köite- ja nahakunstnik, emeriitprofessor.
Isiklikku
Tema abikaasa Mait Summatavet on sisearhitekt ja disainer. Tütar Kärt Summatavet on ehtekunstnik, teine tütar Triin Summatavet on graafik ja kunstiõpetaja.
Tunnustus
== Valik varasemaid näitusi ==
Eesti Lastekoor
pisi|Koor esinemas Saksamaal (2008) Eesti Lastekoor on Eesti lastekoor. Koori dirigent on Lydia Rahula.
Koor asutati 2003.
Hüpergaamia
Hüpergaamia on mõiste bioloogias ja sotsiaalteadustes. Sotsiaalteadustes tähendab hüpergaamia "ülespoole abiellumist", s.t. enda staatusest kõrgema staatusega abikaasa leidmist.
Naised on oma partnerivalikus selektiivsemad kui mehed (Feingold, 1992; Hatfield & Sprecher, 1995; Hill & Hurtado, 1996; Kenrick et al., 1990).
Bioloogias ja evolutsioonilises psühholoogias tähendab hüpergaamia sigimiskäitumist (seksuaalkäitumist), mille korral emased (reeglina) või isased (vahel) sihivad enda omast objektiivselt parema kohasusega (fitness) partnereid. Emaste hüpergaamne käitumine tuleneb lihtsast tõsiasjast, et anisogaamia tõttu on emaste võimalus anda järglasi oluliselt piiratum kui isaste oma, mistõttu on nende jaoks parim strateegia oma geenide edasiandmiseks valida võimalikult "kvaliteetne" partner. (Võrdle: Batemani printsiip)
Prospero Colonna
pisi|220px| Prospero Colonna Prospero Colonna (ka Prosper Colonna; 1452–1523) oli Itaalia kondotjeer Paavstiriigi ja Püha Rooma riigi teenistuses Itaalia sõdade ajal. Ta oli põlise Colonna ülikupere esindaja.
Hüpergaamia
Gilles Saint-Paul (2008) väitis, et matemaatiliste mudelite põhjal tuleneb inimsoo naiste hüpergaamia sellest, et naisel on monogaamsest seksuaalkäitumisest rohkem kaotada (arvestades nende väiksemat reproduktiivmäära ja piiratud fertiilsusperioode), mida annab abieluga kompenseerida. Abielu vähendab naise järeltulijate üldist geneetilist kvaliteeti, kuivõrd välistab võimaliku rasestumise partnerist veelgi kvaliteetsema mehe poolt, olgugi et see ei annaks juurde selle vanema panust lapse üleskasvatamisse. Ent seda puudujääki saab korvata tema geneetiliselt madalama kvaliteediga abikaasa vanemapanusega laste üleskasvatamisse
Muḩammad Mursī
Muḩammad Mursī (täisnimega Muḩammad Muḩammad Mursī ‘Īsā al-‘Aiyāţ, araabia keeles محمد مرسي عيسى العياط, levinud nimekuju ka Mohamed Morsi ja Mohammed Morsi; 20. august 1951 Ash-Sharqīyah' kubernerkond – 17. juuni 2019 Kairo) oli Egiptuse poliitik, 30. juunist 2012 kuni 3. juulini 2013 Egiptuse president.
Haridus
Mursī oli hariduselt insener, kes kaitses Kairo Ülikoolis 1975. aastal bakalaureuse- ja 1978. aastal magistritöö. Doktorantuuri sooritas ta Ameerika Ühendriikides, saades 1982. aastal Lõuna-California Ülikoolist doktorikraadi materjaliteaduses. Kuni 1985. aastani töötas ta samas ülikoolis õppejõuna. Pärast tagasipöördumist Egiptusse sai temast 1985. aastal Az-Zaqāzīqi Ülikooli professor. Selles ametis töötas ta kuni 2010. aastani.
Poliitiline karjäär
Alates 1991. aastast oli Mursī Muslimi Vennaskonna liige. 2000. aastal valiti ta Egiptuse parlamenti. Mursī kandideeris sõltumatu kandidaadina, sest ametlikult oli Muslimi Vennaskond Egiptuses keelustatud. Parlamendiliige oli ta 2005. aastani.
2011. aastal astus Mursī Muslimi Vennaskonna põhjal moodustatud Vabaduse ja Õigluse Parteisse. 30. aprillist 2011 kuni 24. juunini 2012 oli ta selle partei esimene esimees.
Pärast Ḩusnī Mubāraki kukutamist korraldatud 2012. aasta presidendivalimistel oli Mursī esialgu oma erakonna varukandidaat, kuid erakonna põhikandidaadi Muḩammad Ḩairat Sa‘d aş-Şāţiri diskvalifitseerimisel sai temast Vabaduse ja Õigluse Partei põhikandidaat. Ta võitis valimised teises voorus, kogudes 51,73 protsenti valijate antud häältest. Mursī kuulutati ametlikult valimiste võitjaks 24. juunil. Samal päeval lahkus ta oma erakonnast, et astuda presidendiametisse poliitiliselt sõltumatuna.
Egiptuse president
30. juunil 2012 vannutati Mursī Egiptuse presidendiks. Temast sai esimene inimene, kes pääses sellele ametikohale vabade valimiste teel.
Presidendiks saamisest alates olid Mursī peamised saavutused parlamendi kokkukutsumine 10. juulil 2012 vaatamata sõjaväe vastuseisule ning sõjaväelaste mõjuvõimu oluline kärpimine sama aasta augustis, mille üheks peamiseks väljenduseks oli Relvajõudude Ülemnõukogu esimehe ja kaitseministri Muḩammad Ḩusayn Ţanţāwī ametist lahkumine 12. augustil. Tema valitsemisajal jätkus Egiptuse uue põhiseaduse väljatöötamine. Välispoliitikas lubas Mursī austada kõiki kehtivaid rahvusvahelisi lepinguid, mida peeti vihjeks heanaaberlike suhete säilitamisele Iisraeliga.
Kuigi Mursī kuulus enne presidendiks saamist islamistlikku erakonda, ajas ta presidendina vähemalt esialgu mõõdukat ja religioosseid vähemusi kaasavat poliitikat. 27. augustil 2012 nimetas ta ametisse oma 21 abi ja nõunikku, kelle seas oli ka kaks kristlast ja kolm naist. Sekulaarne opositsioon süüdistas teda siiski ihaluses autokraatia järele ja varjatud püüetes islamistide ülekaaluga parlamendi abil riiki islamiseerida.
Kukutamine
3. juulil 2013 kukutati ta sõjaväelise riigipöördega ja võeti vahi alla. Riigipööre toimus pärast mitmeid päevi kestnud opositsiooni massimeeleavaldusi, millega avaldati protesti Egiptuse islamiseerimise vastu ja nõuti presidendi tagasiastumist. Armee andis 1. juulil Mursīle 48 tundi aega ise rahva nõudmistele vastu tulla, kuid Mursī lükkas armee ultimaatumi tagasi. Peatselt pärast ultimaatumi tähtaja möödumist kõrvaldas sõjavägi presidendi ametist ja nimetas riigipea kohusetäitjaks konstitutsioonikohtu esimehe ‘Adlī Manşūri.
Isiklikku
Muḩammad Mursī oli abielus, temast jäi järele viis last.
Surm
Muḩammad Mursīt tabas tema üle peetud kohtuistungil ootamatu terviserike. Egiptuse riigitelevisiooni andmetel viidi ta kiiresti haiglasse, kus ta suri väidetavalt südamerabandusse.
Ukraine International Airlinesi lend 752
Ukraine International Airlinesi lend 752 oli rahvusvaheline regulaarlend 8. jaanuaril 2020 Iraani pealinnast Teheranist Ukraina pealinna Kiievisse. Ukraina lennukompanii Ukraine International Airlinesi reisilennuk Boeing 737-800, mille pardal oli 176 inimest, kukkus varsti pärast õhkutõusmist Teherani lähedal alla. Lennuõnnetusest keegi eluga ei pääsenud. 11. jaanuaril tunnistas Iraani Islami revolutsioonilise kaardiväe kõrge esindaja, et lennuki tulistas alla Iraani õhutõrje. Lennuõnnetus leidis aset Ameerika Ühendriikide ja Iraani vaheliste pingete teravnemise perioodil vähem kui nädalapäevad pärast Iraani kindralmajori Qāsem Soleymānī tapmist Ameerika Ühendriikide õhurünnakus 3. jaanuaril ja sellele järgnenud Iraani raketirünnakut Ühendriikide Iraagis asuvate sõjaväebaaside vastu 8. jaanuari öösel.
Iraani võimude esialgsel teatel põhjustasid õnnetuse tehnilised probleemid. 8. jaanuaril väitis Iraani maantee- ja transpordiministeeriumi pressiesindaja, et lennuõnnetuse põhjustas lennuki ühes mootoris puhkenud põleng, mille tagajärjel kaotas piloot lennuki üle kontrolli ja see kukkus alla. Ka Ukraina saatkond Teheranis kinnitas 8. jaanuari hommikul, et terrorirünnak või raketirünnak on lennuki huku põhjustajana välistatud.
9. jaanuaril avaldasid mitmed Ameerika Ühendriikide, Kanada ja Suurbritannia valitsusametnikud luureandmetele viidates anonüümselt arvamust, et varsti pärast lennuki õhkutõusmist tulistati see ilmselt eksikombel alla Iraani õhutõrje maa-õhk tüüpi raketiga Tor-M-1. Kanada peaminister Justin Trudeau ütles pressikonverentsil, et lennuki tulistas alla Iraani õhutõrje, osutades nii Kanada kui ka liitlaste kogutud luureteabele ja võimalusele, et allatulistamine ei pruukinud olla tahtlik. Iraani valitsuse pressiesindaja Ali Rabiei ütles avalduses, et sellised süüdistused on osa Iraani vastu suunatud "psühholoogilisest sõjast".
11. jaanuaril tunnistasid Iraani võimud, et Ukraina reisilennuk tulistati alla Iraani Islami revolutsioonilise kaardiväe õhukaitse "inimliku eksituse tõttu". Iraani sõjaväe esindaja sõnul lendas Ukraina lennuk sõjaväebaasi lähedale ning selle pihta tulistati rakettidega. 11. jaanuaril võttis Islami revolutsioonilise kaardiväe brigaadikindral Amirali Hajizadeh Iraani riigitelevisioonis esinedes juhtumi eest täieliku vastutuse. Hiljem kahetsesid Twitteris juhtunut ka Iraani president Ḩasan Rūḩānī ja Iraani välisminister Moḩammad Javād Z̧arīf, kes palus inimliku eksituse tagajärjel toimunud katastroofi pärast vabandust ja lisas, et selle põhjustas "Ameerika Ühendriikide avantürism".
Sunghyun Kim
Sunghyun Kim on Lõuna-Korea ooperilaulja, tenor. Ta on üheksanda Klaudia Taevi nimelise konkursi võitja.
Ukraine International Airlinesi lend 752
Ohvrite peredele avaldas kaastunnet ka Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi.
UEFA Meistrite Liiga 2018–2019
pisi|[[Wanda Metropolitano]] UEFA Meistrite Liiga 2018–19 hooaeg oli Euroopa parimate jalgpalliklubide vaheliste võistluste 27. hooaeg (UEFA Meistrite Liiga eelkäija, Euroopa karika 64. hooaeg).
Õueala
pisi|Õueala liiklusmärk Õueala on jalakäijate ja masinate samaaegselt liiklemiseks ettenähtud ala, kus ehituslike või muude vahenditega on vähendatud sõidukite kiirust ning mille sisse- ja väljasõiduteed on tähistatud õueala liiklusmärkidega.
UEFA Meistrite Liiga 2018–2019
UEFA Meistrite Liiga 2018–19 finaal toimus Madridis Wanda Metropolitanol. Finaal toimus Inglismaa klubide Liverpooli ja Tottenham Hotspuri vahel. Finaalist väljus võitjana Liverpool, kes alistas Tottenham Hotspuri 2:0 ja võitis kuuendat korda Euroopa tähtsaima klubitiitli. See oli esimene Meistrite Liiga finaal pärast 2008. aastat, kus osalesid ainult Inglismaa klubid.
Õueala
Õueala kiiruse piiramiseks on paigaldatud künnised ehk "lamavad politseinikud" ja on tehtud tõkestavaid kurve. Võivad esineda tee tekstuurilised muutused kiiruse vähendamiseks.
UEFA Meistrite Liiga 2018–2019
Eelmise hooaja võitja Madridi Real langes välja kuueteistkümnendikfinaalis, kui kaotati Amsterdami Ajaxile.
Õueala
Ajalugu
Õueala liiklus Euroopas on olnud edukalt kasutuses juba mitu aastakümmet. Alguse sai õueala kasutus Euroopas Hollandist Delftist. Põhja-Ameerikas on õueala liiklusõnnetuste ja kiiruse ületamise probleemide tõttu alles hiljuti kasutusele võetud.
UEFA Meistrite Liiga 2018–2019
Klubid
Meistrite Liiga alagrupiturniirile pääses 32 meeskonda. Otsepääsme tagas neist 26 meeskonda: neli klubi Hispaaniast (eelmise hooaja Meistrite Liiga võitja Madridi Real, eelmise hooaja Euroopa liiga võitja Madridi Atlético, Hispaania meisterklubi Barcelona ja Hispaania neljas klubi Valencia), Saksamaa kõrgliiga neli parimat klubi (Müncheni Bayern, Schalke 04, 1899 Hoffenheim ja Dortmundi Borussia), Itaalia kõrgliiga neli parimat klubi (Juventus, Napoli, Roma ja Internazionale), Prantsusmaa kõrgliiga kolm parimat klubi (Paris Saint-Germain, Monaco ja Lyoni Olympique), Venemaa kõrgliiga kaks parimat meeskonda (Moskva Lokomotiv ja Moskva CSKA), Portugali meister Porto, Ukraina meister Donetski Šahtar, Belgia meister Club Brugge, Türgi meister İstanbuli Galatasaray ning Tšehhi meister Viktoria Plzeň.
Õueala
Eestis
Õuealal ja lähemal kui kümme meetrit elamust ei tohi peatatud või pargitud sõidukil mootor töötada kauem kui kaks minutit. Parklast, õuealalt, puhkekohast, teega külgnevalt alalt või nende juurdesõiduteelt teele sõites peab juht andma teed igale teel liiklejale, kui teeandmise kohustus pole liikluskorraldusvahenditega reguleeritud teisiti.
UEFA Meistrite Liiga 2018–2019
Klubid
Kvalifikatsiooniringist pääses alagrupiturniirile kuus meeskonda: Serbia meisterklubi Red Star Belgrade, Hollandi meisterklubi Eindhoven, Šveitsi meisterklubi Young Boys, Kreeka meisterklubi AEK Ateena, Portugali teine klubi Lissaboni Benfica ja Hollandi teine klubi Amsterdami Ajax.
Eesti klubidest osales esimeses kvalifikatsiooniringis Tallinna FC Flora, kes kaotas kahe mängu kokkuvõttes Iisraeli meisterklubile Hapoel Be'er Sheva tulemusega 2:7 ning jätkas Euroopa Liigas.
B-alagrupp
{{Jalgpallimatš }} {{Jalgpallimatš }}
{{Jalgpallimatš }}
G-alagrupp
{{Jalgpallimatš }} {{Jalgpallimatš }}
Asso Kommer
Asso Kommer (sündinud 17. juulil 1966 Pärnus) on eesti sõjaväelane ja poliitik.
Ta lõpetas aastal 2003 Tallinna Pedagoogilise Seminari.
Ta asutas 1993. aastal Läänemaa Vabatahtliku Jäägrikompanii ja oli ka kompanii juht. Kompanii oli seotud 1993. aasta Pullapää kriisiga.
Ta on Pärnumaa Skautide ja Gaidide Maleva juhatuse liige.
Oleksandr Juštšenko
pisi|Oleksandr Juštšenko Oleksandr Juštšenko (ukraina keeles Ющенко Олександр Іванович; 2. detsember 1869 – 15. juuni 1936 Harkov, Ukraina) oli ukraina psühhiaater
Aastatel 1915–1918 oli ta Tartu Ülikooli psühhiaatria õppetooli juhataja.
Karl Toko Ekambi
Karl Brillant Toko Ekambi (sündinud 14. septembril 1992 Pariisis) on Prantsusmaal sündinud Kameruni jalgpallur, kes mängib ründajana Prantsusmaa kõrgliiga klubis Lyoni Olympique ja Kameruni jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri kodulinna klubis Paris FC. Aastatel 2010–2014 mängis ta klubi põhimeeskonnas Prantsusmaa tugevuselt kolmandas liigas. Seejärel mängis ta kaks hooaega Prantsusmaa esiliiga klubis Sochaux, lüües mõlemal hooajall liigas vähemalt 10 väravat. Hooajal 2014–15 valiti ta Prantsusmaa kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. 2016. aastal liitus ta Prantsusmaa kõrgliiga klubiga Angers. Hooajal 2017–18 lõi ta Prantsusmaa kõrgliigas 17 väravat. 2018. aastal valiti Toko Ekambi parimaks Prantsusmaa kõrgliigas mängivaks Aafrika jalgpalluriks. 2018. aasta juunis sõlmis ta lepingu Hispaania kõrgliiga klubis Villarreal.
2020. aasta jaanuaris suundus ta Villarrealist laenule Lyoni Olympique'i. 2020. aasta juunis sõlmis ta klubiga püsiva, nelja-aastase lepingu.
Debüüdi Kameruni jalgpallikoondises tegi Toko Ekambi 2015. aastal. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 3. septembril 2016 Aafrika rahvaste karikavõistluste valikmängus Gambia vastu. 2017. aastal tuli ta Kameruni koondisega Aafrika meistriks. Ta on kuulunud Kameruni koondisse veel ka 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril ja 2019. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel.
Cossano Canavese
Cossano Canavese on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos Canavese ajaloolis-geograafilises piirkonnas.
Cossano Canavese kõrgus merepinnast on 346 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Cossano Canavese piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Borgo d'Ale, Borgomasino, Caravino, Settimo Rottaro.
Cossano Canavese halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Avetta, Francia, Casale.
Hariduse sõnaraamat
pisi|Entsüklopeedia A-tähe alguses olev [[vinjett]] "Hariduse sõnaraamat" oli 1908–1909 Tartus ilmunud, ent pooleli jäänud eestikeelne haridusteemaline entsüklopeedia (sõnaraamat); ühtlasi teine eestikeelne entsüklopeedia. Entsüklopeedia ilmus vihkudena ja kokku ilmus 7 vihku. Entsüklopeediast jõuti välja anda vihud A-tähest kuni D-täheni. Entsüklopeedia toimetaja oli Jakob Martin Muide. Entsüklopeedia andis välja P. Schmidt.
Villemihansu hiiekivi
Kivi mõõtmed on järgmised: pikkus on 8,5 m, laius 5,6 m, kõrgus 3,2 m, ümbermõõt 21,8 m.
Avi Benjamin
pisi Avi Benjamin (sünninimega Avi Nedzvetski; sündinud 3. märts 1959 Tallinnas) on Eesti päritolu Iisraeli helilooja ja artist.
Tema isa oli pedagoogikateadlane Benjamin Nedzvetski ja ema arst.
Aastast 1991 on ta Iisraeli Gesheri Teatri muusikaline juht.
Ohtu tee
<mapframe latitude="59.305160" longitude="24.418488" zoom="13" width="220" height="220" align="right"> { "type": "FeatureCollection", "features": [ {     "type": "Feature", "properties": { "stroke": "#fc0303", "stroke-width": 3, },     "geometry": { "type": "LineString", "coordinates": [ [           24.416943,            59.30734          ],          [            24.41705,            59.306452          ]        ]      }    },    {      "type": "Feature", "properties": { "stroke": "#fc0303", "stroke-width": 3, },     "geometry": { "type": "LineString", "coordinates": [ [           24.416996,            59.305752          ],          [            24.417157,            59.303473          ],          [            24.417211,            59.302258          ],          [            24.417254,            59.301047          ]        ]      }    }  ] } Ohtu tee on tänav Keila linnas. pisi|Keila raudteejaama veetorn, mille taga kulges üle raudtee Ohtu tee. Algselt sai Ohtu tee oma alguse Haapsalu maanteelt ja viis raudtee veetorni juurest otse üle raudtee. Kuid kui 1930. aastate lõpus sõitis teehöövel manööverdavale vedurile ette ja höövlijuht hukkus, siis raudteeülesõit suleti. Ohtu tee nimi aga säilis. Selle lõunapoolsele ühele osale anti Linnamäe tee nimetus.
Pronksiaja kollaps
Pronksiaja kollaps oli umbes ajavahemikuga 1206–1150 eKr alanud Lähis-Ida ja idapoolsete Vahemere maade ülemineku algus varajasse rauaaega. Kollaps puudutas hävitavalt ka Viljaka Poolkuu ala maid. Nimetus on pandud ajaloolaste poolt, kes nägid seda aega selle vägivaldsest, ootamatust ja kultuuriliselt lõhkuvast küljest.
Hilisele pronksiajale omane Egeuse kultuuri ja Anatoolia paleemajandus asendus pärast vapustust tumedale ajajärgule omase olnud isoleeritud külakultuuriga. Varisesid kokku ka Viljaka Poolkuu ala vanad riigid ja said alguse uued. Kollaps sarnanes oma põhijoontelt ja tulemustelt hilisema Lääne-Rooma riigi kokkuvarisemisega: äärmuslikes looduslikes oludes või isegi nende sunnil ründasid migreeruvad hõimud oma teele ettejäävaid paikseid tsivilisatsioone, milles neid algselt kokku sidunud sisemine solidaarsus oli juba asendumas individualismi, lõhenemise ja killustumisega. Robert Drews on kirjeldanud seda kui "vanaaja ajaloo halvimat katastroofi, mis oli isegi hävitavam kui Lääne-Rooma kollaps." Selle ajaga seostub kultuurimällu jäänud ja hiljem antiikautorite kaudu käibele läinud mõiste "kuldaja kaotus".
NMC-aku
pisi|püsti=1.2|NMC-liitiumioonaku talitluse põhimõte: liitiumi ioonid (punased) liiguvad laadimisel (rohelised nooled) grafiitelektroodile (–) ja tühjendamisel (punased nooled) NMC-elektroodile (+)
NMC-aku on liitiumioonaku, mille positiivne elektrood koosneb liitiumi, nikli, mangaani ja koobalti oksiididest. Nende oksiidide kombinatsiooni lühendina on kasutusel ka Li-NMC, LNMC ja NCM; neid lühendeid kasutavad eri tootjad selle akutüübi nimetustes. Kuna aku kuulub liitiumioonakude rühma, on vaadeldaval akuelemendil samasugune struktuur ja sama tööpõhimõte nagu kõigil liitiumioonakudel. Erinevus seisnebki peamiselt positiivse elektroodi keemilises koostises. NMC-akusid saab valmistada ka liitiumpolümeerakudena ja võimalikud on kõik levinud konstruktsioonivariandid.
NMC-akuelemendi nimipinge jääb vahemikku 3,6 V kuni 3,7 V (sõltub oksiidikomponentide vahekorrast). Laadimispinge sõltub teatud määral elektrolüüdi koostisest ja on umbes 4,2 V. Konkreetse rakenduse jaoks vajaliku pinge, voolutugevuse ja võimsuse saamiseks ühendatakse NMC-elemendid järjestikku ja/või paralleelselt akupatareiks (inglise keeles battery pack).
Reaktsioonivõrrandid
Ni-Mn-Co-oksiidist elektrood moodustab aku positiivse pooluse (+) kõigis tööolekutes. Aku tühjendamisel (sellest voolu tarbimisel) toimub selle elektroodi oksiidides redutsiooniprotsess. NMC-elektrood on sel juhul katood ja reaktsioon on järgmine: Negatiivsel elektroodil toimub tühjendamisel süsiniku-liitiumiühendi oksüdatsioon ja seetõttu toimib see elektrood anoodina:
Laadimisel toimuvad mõlemad reaktsioonid elektroodidele rakendatud alalispinge mõjul vastupidises suunas.
Kasutamine
NMC-akud on kasutusel akutööriistades, elektrijalgratastes  ja elektriautodes. NMC-akud paigaldati BMW ActiveE-sse 2011/2012 ja BMW i8-sse 2013. Alates 2020. aastast on NMC-akudega elektriautode hulgas Audi e-tron GE, Beijing Automotive Group EU5 R550, BMW i3, BYD Yuan EV535, Chevrolet Bolt, Hyundai Kona Electric, Jaguar I-Pace, Jiangling Motors JMC E200L, NIO ES6 Nissan Leaf S Plus, Renault ZOE, Roewe Ei5, VW e-Golf ja VW ID.3.
Tesla kasutab jalgratastes NCA-akusid. Nende liitiumioonakude positiivs elektroodi aktiivmaterjal koosneb liitiumi, nikli, koobalti ja alumiiniumi oksiidide komposiidist.
NMC-akusid kasutatakse toiteallikana ka mobiilsetes elektroonikaseadmetes, nagu mobiiltelefonid ja sülearvutid. Kui 2008. aastani kasutati peaaegu eranditult liitiumioonakusid, mille aktiivmaterjaliks oli liitiumkoobaltoksiid (LiCoO2), siis tänaseks on NMC-st saanud peamine positiivse elektroodi aktiivmaterjal.
NMC-akude veel üks rakendusi on energia salvestamine elektrivõrgus. Näiteks Lõuna-Koreas paigaldati 2016. aastal kaks NMC-akudega salvestussüsteemi võrgusageduse reguleerimise süsteemi tarbeks: üks võimsusega 16 MW ja energiamahutavusega 6 MWh ning teine 24 MW võimsusega ja mahutavusega 9 MWh. Aastatel 2017/2018 paigaldati ja võeti Lääne-Austraalias kasutusele akusalvesti 30 MW (11 MWh).
Alla
Alla on slaavi päritolu naisenimi. Nime seostatakse õigeusu kirikus Püha Allaga, kes oli üks 4. sajandil gooti kuninga Athanarici kristlaste tagakiusamise aegsetest märtritest.
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Alla 5204 inimesel.
1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Alla 2060 naisel. Alla oli Eestis populaarsuselt 83. naisenimi.
Kõige populaarsem oli eesnimi Alla vanuserühmas 55–59, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 35,21 ning Ida-Viru maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 29,8. Alla oli keskmiselt 55 aasta vanune (mediaanvanus oli 55).
Psychosemantics: The Problem of Meaning in the Philosophy of Mind
"Psychosemantics: The Problem of Meaning in the Philosophy of Mind" ("Psühhosemantika: tähenduse probleem vaimufilosoofias") on Jerry Fodori filosoofiaraamat. Selle andis 1987 välja MIT Press.
Raamat on pühendatud Ned Blockile ja Georges Reyle.
1 Sissejuhatus: hoiakute püsivus
Tervemõistuslik uskumuste ja soovide psühholoogia on sattunud suure filosoofilise surve alla ning võib kahelda, kas teda saab päästa. Kas aga ta on väärt päästmist?
1. Kui tihti ta töötab
Tervemõistusliku psühholoogia rakendused vahendavad meie omavahelisi suhteid, ja kui selle ennustused ei täitu, siis suhted ebaõnnestuvad. Sellest sünnib segadus, mis äratab tähelepanu. Ennustuste täitumine on aga tavaline ja märkamatu. Teooria töötab erakordselt hästi.
Mõnikord öeldakse, et tervemõistuslikul psühholoogial on nii palju ceteris paribus-klausleid, et üldistusi ei saagi sõnastada. Kui üldistused on tühjad, kuidas siis on võimalik, et sel teoorial on nii hea ennustusjõud? Fodor arvab, et sama lugu on eksplitsiitsete ennustustega kõigis eriteadustes, kõigis empiirilistes seletusskeemides peale fundamentaalse füüsika. See lugu aitab seletada, miks meil üldse on peale fundamentaalse füüsika veel eriteadused (Jerry Fodor. Special Sciences. – Synthese, 1974, 28; raamat Representations) ning kuidas idealiseerimine töötab. Ceteris paribus tähendab umbes lisamist "mis tahes nomoloogiliselt võimalikus maailmas, kus selle eriteaduse idealisatsioonid töötavad.
Võib-olla analoogia tervemõistusliku psühholoogia ja eriteaduste vahel on pealiskaudne. Donald Davidson on väitnud, et erinevalt nendest üldistustest, millel põhinevad tervemõistuslikud seletused uskumuste ja soovide kaudu, on reaalse teaduse üldistused "täiustatavad": ceteris paribus-klauslitest on võimalik lahti saada, loetledes tingimused, millel üldistused peavad kehtima. Aga sel juhul on ainus reaalne teadus füüsika. Ceteris paribus-klauslid väljuvad eriteaduse raamest. Öelda saab ainult seda, et idealisatsioonid ei tööta. Sama lugu on ka tervemõistuslikus psühholoogias: kui keegi jätab tegemata selle, mida ta kavatses, siis peab olema midagi juhtunud.
Eriteaduse üldistuste erandid on tavaliselt selle teaduse seisukohast seletamatud, sellepärast ta ongi eriteadus. Mõni teine teadus võib neid seletada. Sama lugu on ka tervemõistusliku psühholoogiaga.
Kui maailma üldse saab kirjeldada põhjuslikult suletud süsteemina, siis ainult meie kõige fundamentaalsema teaduse sõnavara abil.
Tervemõistusliku psühholoogia ennustuslik adekvaatsus on väljaspool mõistlikku kahtlust.
2. Teooria sügavus
Psühholoogilise seletuse tüüpiline viis ei ole banaalsuste alla subsumeerimine. Kui need seletused eksplitseerida, selgub sageli, et neil on reaalses teaduses kasutatavale seletusele iseloomulik deduktiivne struktuur. Teooria alusüldistused sõnastatakse mittevaadeldavate objektide kaudu; ennustusteni ei jõuta mitte ühekordse subsumeerimise teel, vaid pika arutluse kaudu, mis arvestab seaduste koostoimet ja asjaolusid.
Kõige võimsamad etioloogilised üldistused käivad mittevaadeldavate põhjuste kohta. See näitab teooria sügavust. Implitsiitne tervemõistuslik meteoroloogia ei ole selle kriteeriumi järgi sügav. (Ja ta ka ei tööta kuigi hästi.) Tervemõistuslik psühholoogia aga on sügav: ta eeldab pikki vaadeldamatute vaimusündmuste põhjuslikke ahelaid. Me oleme sündinud mentalistid ja realistid, kuniks halb filosoofia tervet mõistust välja ei tõrju.
3. Selle hädavajalikkus
Meil ei ole tervemõistusliku psühholoogilise seletuse sõnavarale praktikas alternatiivi. Kui me tahame subsumeerida oma käitumist ja selle põhjusi kontrafaktuaalselt toetavate üldistuste alla, siis me ei saa neid teisiti kirjeldada.
Ilma tervemõistusliku psühholoogiata ei saa isegi nimetada lausungeid sõnade vormideks ega käitumist tegude liikidena. Sõna on psühholoogiline kategooria.
Meil ei ole sõnavara sündmuste tüüpide jaoks, mis rahuldavad järgmisi tingimusi:
Ainsad teadaolevad taksonoomiad, mis rahuldavad esimest kolme tingimust, tunnistavad selliseid sündmuste tüüpe nagu teatud sõnade vormi lausumine või ütlemine, et... ja teatud teo sooritamine.
Psühholoogid ja filosoofid on unistanud alternatiivsest mõistestikust, milles käitumise tüüpide inventari asendaks liigutuste tüüpide inventar. Psühholoogia kontrafaktuaalselt toetavad üldistused ilmutaksid siis liigutuste sõltuvust keskkondlikest ja orgaanilistest muutujatest. Aga sellised üldistused ei ole võimalikud, sest käitumine koosneb tegudest, aga tegude ja liigutuste vahel pole kindlat vastavust. Ometi peab üldise arvamuse kohaselt see raskus olema põhimõtteliselt kuidagi ületatav. Võib-olla me saame need üldistused siis, kui füüsika on valmis, sest kõik liigutused alluvad füüsika seadustele. Ent see on eksitav, sest valmis füüsika üldistused käiksid organismi liigutuste kui liikumiste, mitte kui liigutuste kohta. Füüsika seadusi liigutuste kohta ei ole (erandiks on võib-olla ainult pisut klassikaliste reflekside psühholoogiat) ning pole ka metafüüsilist põhjust neid oodata. (Võib-olla on seadusi, mis seovad ajuseisundeid liigutustega, aga võib-olla ka mitte, sest üldistused peaksid olema seotud tegudega, mitte liigutustega.)
Isegi kui ilma tervemõistusliku psühholoogiata saaks põhimõtteliselt läbi, ei tähenda see, et me peaksime sellest loobuma. Oluline on see, et faktiliselt me ei saa ilma selleta läbi. Nii et vast oleks parem propositsioonilised hoiakud alles jätta. Sel juhul tuleb näidata, kuidas (või vähemalt et) on võimalik respektaabel teadus, mille ontoloogia eksplitsiitselt tunnistab seisundeid, millel on seda laadi omadused, nagu terve mõistus omistab hoiakutele. Sellest ongi järgmistes peatükkides juttu, kohe allpool aga sellest, millised omadused terve mõistus hoiakutele siis omistab.
Hoiakute olemus
Kuidas aru saada, kas mingi psühholoogia on uskumuste ja soovide psühholoogia? Kust me teame, kas mingi teooria ontoloogia tunnistab propositsioonilisi hoiakuid? Siin tekib üldine küsimus, kuidas eristada elimineerimist reduktsioonist ja rekonstruktsioonist.
Fodori ettepanek on stipuleerida, et psühholoogia on hoiakute suhtes tervemõistuslik (neid toetav) parajasti juhul, kui ta postuleerib seisundeid või muid entiteete, mis rahuldavad järgmisi tingimusi:
Fodor eeldab tegelikult, et need ongi hoiakute olemuslikud omadused.
(i) Semantiline hindamine
Uskumused on seda sorti asjad, mis on tõesed või väärad; soovid on seda sorti asjad, mis võivad täituda või mitte; eelaimused on seda sorti asjad, mis võivad osutuda õigeks või valeks. Fodor eeldab, et uskumuse teeb tõeseks või vääraks miski, mis on seotud tema suhtega mittepsühholoogilise maailmaga (mitte teiste uskumustega, kui just pole tegu uskumusega uskumuste kohta). Nii et kui öeldakse, et uskumus on tõene, siis hinnatakse teda suhte kaudu maailmaga. Sellist hindamist nimetab Fodor semantiliseks hindamiseks. Analoogne lugu on soovide, eelaimduste ja teiste hoiakutega.
On mõistatus, et uskumused, soovid jne on semantiliselt hinnatavad. Kui eeldada, et on olemas propositsioonid, siis ka need on semantiliselt hinnatavad, need aga ongi selleks, et uskumused ja soovid käiksid millegi kohta. Osutub, et filosoofilised raskused uskumuste ja soovidega tulevadki sellest omadusest.
Psühholoogilise seisundi semantilise hinnatavuse mõistega on tihedalt seotud selle sisu mõiste. Kui on teada, mis on uskumuse sisu, siis on teada, mis maailma juures määrab uskumuse semantilise hindamise. Sisu omamine on propositsioonilisel hoiakul olemuslik. Kanooniline viis hoiakule osutamiseks on öelda a) mis liiki hoiak see on ja b) mis on selle hoiaku sisu.
(ii) Põhjuslik jõud
Tervemõistuslik psühholoogiline seletamine eeldab vähemalt kolme sorti vaimset põhjustamist: käitumise põhjustamist vaimuseisundite poolt; vaimuseisundite põhjustamist keskkonnasündmuste poolt (proksimaalne stimulatsioon); vaimuseisundite põhjustamist teiste vaimuseisundite poolt. Muu hulgas tunnistab terve mõistus eeldatavalt põhjuslikke mõtteahelaid, mis sageli lõpevad uskumuse kinnistumisega.
Iga psühholoogia, mis on vaimuseisundite suhtes realistlik, tunnistab ka nende põhjuslikku jõudu. (Biheiviorismi põhitees oli vaimuseisundite etioloogilise kaasatuse eitamine. See oli loogilisele biheiviorismile ja eliminatiivmaterialismile ühine. Vt: Jerry Fodor. Something on the State of Art. – Representations.) Funktsionalistid leiavad koguni, et vaimuseisundi põhjuslik jõud määrabki selle identsuse. Kui see on tõsi ning kui on ka tõsi, et propositsioonilisele hoiakule on selle sisu olemuslik, siis vaimuseisundi põhjuslik jõud määrab kuidagi selle sisu. Aga Fodor ei usu seda.
See parallelism põhjuslike jõudude ja sisude vahel toob kaasa ühe hämmastavama tõsiasja tunnetava vaimu kohta, nii nagu tervemõistuslik uskumuste ja soovide psühholoogia seda mõistab: sagedase sarnasuse mõttekäikude ja arutluste vahel. Mõtted, mis kinnistavad uskumuse, et P, annavad sageli mõistlikud põhjendid uskumiseks, et P. Kui see nii poleks, siis poleks mõtlemisest suurt kasu.
Mis laadi sisusuhted säilivad üldistustes, mis subsumeerivad uskumuste ja soovide põhjuslikkuse tüüpilisi juhtumeid? kuidas saab vaim olla nii konstrueeritud, et niisugused üldistused vaimu kohta paika peavad? Mis laadi mehhanismil võiks olla seisundid, mis on seotud nii semantiliselt kui ka põhjuslikult, kusjuures põhjuslikud seosed arvestavad semantilisi? Niisuguste küsimuste lahendamatuse tõttu peavadki paljud filosoofid tervemõistuslikku psühholoogiat lootusetuks. Aga teiselt poolt: kui parallelism sisusuhete ja põhjuslike suhete vahel on sügav tõsiasi tunnetava vaimu kohta, siis kui ei saa säilitada sisu mõistet, ei seleta meie psühholoogia üht sügavat tõsiasja.
(iii) Üldistused säilivad
Seni on öeldud: eksplitsiitne psühholoogia, mis õigustab tervemõistuslikke seletusi uskumuste ja soovide kaudu, peab lubama põhjuslikult tegusatele vaimuseisunditele sisu omistamist ja peab tunnistama käitumuslikke seletusi, milles katvad üldistused osutavad nende vaimuseisundite sisudele, mida nad subsumeerivad, või kvantifitseerivad üle nende sisude. Fodor lisab nüüd, et üldistused, mida õigustav teooria tunnistab, ei tohi olla terve mõistuse seisukohast hullumeelsed. Kui tervemõistuslik teooria ei osutu vähemalt ligikaudselt tõeseks, siis õigustamist ei toimu.
Poiseuille seadus
Kui raadiuse asemel on antud toru läbimõõt d, siis avaldub võrrand kujul
Oluline on tähele panna vooluhulga suurt sõltuvust toru läbimõõdust; näiteks selle kahekordistamisel kasvab vooluhulk 16-kordselt.
Seadus on järeldus Stokesi seadusest ja selleni jõudsid teineteisest sõltumatult Gotthilf Hagen aastal 1839 ja Jean Léonard Marie Poiseuille 1838. Esmakordselt avaldas võrrandi Poiseuille 1840. aastal.
Sebastian Kurzi teine valitsus
Sebastian Kurzi teine valitsus (saksa keeles Bundesregierung Kurz II) oli Austria valitsus alates 7. jaanuarist 2020 kuni 11. oktoobrini 2021. Valitsuskoalitsiooni kuulusid Austria Rahvapartei ja erakond Rohelised – Roheline Alternatiiv, seda juhtis liidukantslerina Rahvapartei esimees Sebastian Kurz.
Parteide ametlike värvide järgi kutsuti seda saksa keeleruumis ka türkiis-roheliseks valitsuseks (saksa keeles türkis-grüne Regierung, lühidalt ka Türkis-Grün).
Koalitsiooni moodustamine
2019. aasta parlamendivalimistel septembris võitis konservatiivne Austria Rahvapartei 71 kohta, parandades oma tulemust eelmiste parlamendivalimistega võrreldes 6% ja kujunedes taas suurimaks erakonnaks Austria parlamendis. Kuna parlamendis on kokku 183 kohta ja enamusvalitsuse moodustamiseks vaja seega 92 kohta, tuli Rahvaparteil leida endale sobiv koalitsioonipartner. Skandaalide tõttu ei olnud Rahvaparteil soovi moodustada koalitsiooni Austria Vabadusparteiga, kellega valitseti koos Sebastian Kurzi esimeses valitsuses aastatel 2017–2019. Samuti oli Rahvapartei esimees Kurz väljendanud juba varem kahtlusi nn suure koalitsiooni moodustamiseks oma peamise rivaali Sotsiaaldemokraatliku Parteiga, sest see oleks eeldanud väga suuri programmilisi kompromisse. Koostööd ühegi erakonnaga Rahvapartei algusest peale siiski ei välistanud. Kiiresti kujunes aga kõige tõenäolisemaks partneriks võimsalt oma tulemust parandanud erakond Rohelised – Roheline Alternatiiv, mis polnud eelmises parlamendi koosseisus üldse esindatud, kuid sai 2019. aasta parlamendivalimistel 26 kohta.
7. oktoobril 2019 tegi president Alexander Van der Bellen Sebastian Kurzile ülesandeks moodustada uus valitsus ja järgmisel päeval alustas Kurz konsultatsioone kõigi parlamendis esindatud erakondade juhtidega. 10. oktoobril teatas oma erakonna soovimatusest valitsuskoalitsioonis osaleda Vabaduspartei esimees Norbert Hofer, 18. oktoobril loobusid edasistest konsultatsioonidest sotsiaaldemokraadid, kuna ei pidanud vastuvõetavaks, et Rahvapartei peab kõnelusi mitme erakonnaga samaaegselt. 24. oktoobril lõppesid konsultatsioonid ka liberaalse erakonnaga NEOS, kellel oli parlamendis vaid 15 kohta ja kes poleks Rahvaparteiga kahekesi saanud niikuinii koalitsiooni moodustada. Konsultatsioonid jätkusid erakonnaga Rohelised – Roheline Alternatiiv. 10. novembril otsustas Roheliste erakonna juhatus alustada ametlikke koalitsioonikõnelusi Rahvaparteiga, järgmisel päeval kinnitas otsuse Rohelistega koalitsioonikõneluste alustamiseks ka Rahvapartei juhatus.
Teemagrupid valitsusprogrammi kokkupanekuks alustasid tööd 16. novembril 2019. 1. jaanuaril 2020 kinnitasid Rahvapartei esimees Sebastian Kurz ja Roheliste esimees Werner Kogler presidendi juures, et on programmis kokkuleppele jõudnud. 2. jaanuaril tutvustasid erakondade esimehed Viinis avalikkusele oma valitsusprogrammi ja ka kavandatava valitsuse koosseisu. 3. jaanuaril kiitis programmi heaks Rahvapartei juhatus, 4. jaanuaril sai see heakskiidu ka Roheliste üldkogult.
Valitsuse koosseis
{| class="wikitable sortable" style="border:#555; text-align:center; " ! class="unsortable" style="width:100px;"| Image ! Nimi ! Amet ! Astus ametisse ! Lahkus ametist ! class="unsortable" style="width:5px;" | ! Erakond ! colspan=8|
Liidukantselei
! colspan=8|
Portfellita ministrid
! colspan=8|
Ministrid
! colspan=8|
Balti vaksal (Peterburi)
Ajalugu
Venemaa keisririigi Balti raudtee Peterburi peajaam ehitati Eestimaa baltisakslastele kuulunud Balti Raudtee Seltsi poolt pärast 1872. aastal alanud Balti raudtee täiendavat arendamist, kui algselt Paldiskist-Tosnoni kulgenud raudteeliin ühendati Peterburi–Peterhofi–Oranienbaumi raudteega ja avati Gattšinast läbi Krasnoje Selo Peterburi linnani viiv raudteeharu.
pisi|tühi|Balti jaam, Peterburis 1909. aastal
Eesti trükise punane raamat
Loetelu on jagatud kahte suurde rühma: raamatud aastatest 1535–1850 ja raamatud aastatest 1851–1917. Esimese rühma loetelu koostati 2001–2004 ja sinna valiti 413 raamatut. Teise rühma valiti 1526 raamatut. Hiljem on loetelusid täiendatud.
Sergei Ahromejev
pisi|Sergei Ahromejev 1988. aastal sõjaväelaste kohtumisel USA-s.Sergei Fjodorovitš Ahromejev (5. mai 1923 – 24. august 1991) oli NSV Liidu sõjaväelane, auastmelt Nõukogude Liidu marssal.
Lauri Korpikoski
Lauri Albert Korpikoski (sündinud 28. juulil 1986 Turus) on Soome jäähokimängija, kes mängib Soome kõrgliigaklubis HC TPS ründajana vasakäärel.
Sergei Ahromejev
Elukäik
Sergei Ahromejev sündis Nõukogude Liidus Tambovi kubermangus Vindrei külas (kaasajal asub paik Venemaal Mordva Vabariigis), põlvnedes talupoegade perekonnast.
Lauri Korpikoski
Ta alustas klubikarjääri Soome klubis HC TPS. Soome kõrgliigas debüteeris ta hooajal 2004–05.
Ofelia Tuisk
Ofelia Tuisk (11. november 1919 Tallinn – 29. märts 1981 Tallinn) oli Eesti muusikakriitik.
Lauri Korpikoski
2004. aastal valis New York Rangers ta NHL-i draft'is 19. valikuna. Põhja-Ameerikasse suundus Korpikoski mängima 2006. aastal. Pärast kahte hooaega American Hockey League'i klubis Hartford Wolf Pack debüteeris ta NHL-is Rangersi meeskonnas 4. mail Stanley karika poolfinaalimängus Pittsburgh Penguinsi vastu. Korpikoski lõi selles mängus ka oma esimese värava NHL-is, kuid Rangers kaotas mängu ja langes edasisest konkurentsist välja. Järgmisel hooajal kuulus ta Rangersi põhimeeskonda. Hooajal 2008–09 lõi ta liigas kuus väravat ja andis kaheksa väravasöötu.
Ofelia Tuisk
Ta õppis Moskva muusikakeskkoolis. Lõpetas 1952. aastal Moskva konservatooriumi muusikaajaloo ja -teooria erialal ja 1955. aastal samas aspirantuuri.
Tegutses muusikaajakirjanikuna, tegi muusikasaateid Eesti Raadiole. Töötas aastatel 1952–1956 Tallinna Riiklikus Konservatooriumis teoreetiliste ainete õppejõuna, 1973–1981 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituudis muusikateadurina.
Ta oli 1953. aastast Eesti NSV Heliloojate Liidu liige, 1954–1956 Heliloojate Liidu muusikateaduse ja -kriitika sektsiooni esimees.
Lauri Korpikoski
2009. aasta juulis liitus Korpikoski Phoenix Coyotesiga. Ta mängis seal kokku kuus hooaega. Hooaeg 2010–11 oli individuaalselt tema edukaim NHL-is (19+21). Hooajal 2015–16 mängis ta Edmonton Oilersis ning hooajal 2016–17 Dallas Starsis ja Columbus Blue Jacketsis.
Ofelia Tuisk
Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.
Lauri Korpikoski
Hooajal 2017–18 mängis Korpikoski Šveitsi kõrgliigaklubis ZSC Lions, kellega ta tuli sel hooajal Šveitsi meistriks.
2018. aasta mais naasis Korpikoski TPS-i. 2021. aasta oktoobris läks ta kuni hooaja lõpuni laenule Šveitsi kõrgliigaklubisse EHC Biel.
2006. aastal võitis Korpikoski Soome kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistrivõistlustel pronksmedali. 2014. aasta taliolümpiamängudel võitis ta Soome jäähokikoondise koosseisus pronksmedali.
Vladimir Kangur
Vladimir Mardi p. Kangur (alates 1936. aastast ametlikult Mart Kangur; 7. veebruar (25. jaanuar vkj) 1903 Kohila vald, Harjumaa – 14. juuli 1998 Tallinn ) oli Eesti kommunist ja nõukogudeaegne ühiskonnategelane.
Elulugu
Vladimir Kangur sündis veneusulise kihelkonna vaimuliku, EAÕK Angerja koguduse köstri-kooliõpetaja Martin Kanguri pojana. Tema ema oli Jelizaveta Avdieva, kes eestistas oma nime Liisaks 1937. aastal. Vladimir eestistas oma nime ametlikult Mardiks 5. veebruaril 1936. Hiljem Nõukogude Eesti ajal Kangur tegutses rohkem nime Vladimir all. Näiteks 1980. aastal Eesti Raadios või 1985. aastal Nõukogude Õpetajas nimetati teda meelsamini nimega Vladimir.
Sergei Ahromejev
Elukäik
1942. aastal lõpetas Ahromejev Astrahanis sõjakooli ning oktoobrist 1942 kuni veebruarini 1943 oli merejalaväelaste komandör, adjutant ning viimaks ka veel ühe pataljoni staabiülem. 1944. aasta juulist juhtis suurtüki brigaadi. 1945. aastal lõpetas ohvitseride kursused.
Pärast sõda, juunist 1945 oli Ahromejev tankipataljoni komandöri asetäitja ning juulist 1952 kuni augustini 1955 omakorda tankipataljon komandör. Detsembris 1957 sai temast tankidiviisi komandöri asetäitja ja oskuste paranedes ka diviisi staabiülem. Detsembris 1960 määrati juhtima tankidiviisi Valgevene sõjaväeringkonnas. 1967. aastal lõpetas õpingud NSV Liidu Relvajõudude Kindralstaabi Sõjaväeakadeemias.
Juulist 1967 kuni oktoobrini 1968 oli 8. tankiarmee komandör, seejärel kuni 1972. aasta maini 7. tankiarmee komandör ning siis Kaug-Ida sõjaväeringkonna staabiülem ehk komandöri esimene asetäitja, seda märtsini 1974. Pärast seda täitis Ahromejev kuni veebruarini 1979 NSV Liidu Relvajõudude kindralstaabi asetäitja ülesandeid ning kuni 1984. aasta septembrini 1. asetäitja ülesandeid.
Suure Isamaasõja 50. aastapäeva eel, juunis 1991 toimus NLKP Keskkomitee pressikeskuses NSV Liidu presidendi sõjalise nõuniku pressikonverents teemal "1941. aasta 22. juuni: pilguheit 50 aastat hiljem".
Augustiputš ja surm
NSV Liidu presidendile seltsimees Gorbatšovile läkitatud isiklikus kirjas, mis on dateeritud 22. augustiga 1991, kirjutab Ahromejev, et 6. augustil läks ta presidendi loal puhkusele sanatooriumisse Sotši linna, kust aga 19. augustil, olles televisioonist kuulnud Riikliku Erakorralise Seisukorra Komitee loomisest, otsustanud oma puhkuse katkestada ja naasta oma töökohale Kremli Moskvas. Marssal Ahromejev teatab oma kirjas sedagi, et 19. augusti hommikuni ta vandenõu ettevalmistamisest midagi ei teadnud.
Pärast Kremlisse saabumist kohtunud ta Gennadi Janajeviga, kellele öelnud, et ta on nõus programmiga, mille komitee esitanud oma pöördumises rahva poole ning et ta on nõus tööle hakkama NSV Liidu presidendi kohusetäitja nõuandjana. Ahromejev kirjutas, et koos Oleg Baklanoviga hakkasid nad tegelema andmete kogumise ja olukorra analüüsiga. Ahromejev selgitab isiklikus teates Gorbatšovile, et ta oli "veendunud, et see avantüür kukub läbi" ja "et Moskvasse jõudnud, veendusin selles veelkord". Ahromejev märgib, et ta oli juba 1990. aastal jõudnud seisukohale, et riik läheb vastu hukule, et varsti osutub ta tükeldatuks. Ahromejev täpsustab seejärel, et ta otsis viisi, kuidas "seda valjul häälel teatavaks teha". Ta möönab, et "see võib kõlada ebaveenvalt ja naiivselt, aga see olevat nii, ja et mingeid omakasupüüdlikke motiive tema sellel otsusel ei olevat".