cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Aino Valmet
Elulugu
Pärast ülikooli lõpetamist 1953. aastal asus Valmet professor Johann Voldemar Veski juhendamisel õppima aspirantuuris. Samal aastal alustas ta tööd eesti keele kateedris. Esialgu täitis Valmet õppeülesande täitja kohustusi, 1955. aastal sai temast aga poole kohaga ning aasta hiljem täiskohaga õpetaja. 1959. aastast alates oli ta Emakeele Seltsi liige. 1963. aastal sai Valmet vanemõpetajaks ja neli aastat hiljem dotsendi kohusetäitjaks. 1972.–1974. aastal oli ta Oulu Ülikoolis eesti keele lektor, õpetades eesti keelt alg- ja järgkursusel. Valmet käis 1974. aastal koos Helsingi Ülikooli foneetikalabori töötajatega lindistamas eesti asukaid Kabböle kalurikülas Lõuna-Soomes. 1983. aastal oli ta Novosibirski Riiklikus Ülikoolis külalislekor, õpetades eesti ja soome keelt.
Valmet on juhendanud TRÜ ÜTÜ eesti keele ja soome-ugri ringi ning olnud ajaloo-keeleteaduskonna ametiühingubüroo esimees.
Valmetilt on ilmunud üle 50 teadusartikli. Ta on koostanud ka õppematerjale ja metoodilisi juhendeid ning tegeles palju eesti vana kirjakeele ja Lääne-Eesti murrete uurimisega.
Aino Valmet suri 1993. aastal Tallinnas. Ta maeti oma vanemate kõrvale Pärnu Metsakalmistule.
Vantaa jõgi
pisi|Vantaa jõgi [[Vantaa juures (juuli 2007)]] Vantaa jõgi (soome keeles Vantaanjoki; rootsi keeles Vanda å) on jõgi Lõuna-Soome läänis. Jõe suudmes asub Helsingi. Jõe pikkus on 101 km ja jõe valgla suurus on 1685 km². Jões on arvukalt kärestikke.
Bergmanni reegel
Bergmanni reegel on seaduspärasus, mille kohaselt püsisoojaste loomade perekondades ja sugukondades on külmade alade liikidel (karu, tiiger) keha mõõtmed suuremad kui soojade alade liikidel, sest keha mahu suurenedes suureneb keha soojust loovutav välispindala suhteliselt vähem.
Mõned muud põhjused piiravad Bergmanni reegli avardumist: näiteks Arktikas on soodsamas olukorras väiksemakasvulised liigid, kes jõuavad saavutada täiskasvanu keha suuruse suve jooksul.
Reegel on nimetatud Saksa bioloogi Carl Bergmanni järgi, kes ühe esimesena sellist seaduspärasust kirjeldas.
Talutüüpi aken
Talutüüpi aken ehk sisse-välja avanev aken on kahekordsete eraldi avanevate raamidega aken, mille välimine raam avaneb väljapoole ja sisemine raam sissepoole. Sobivad eelkõige vanemasse majja ning miljööväärtuslikku piirkonda.
Materjaliks kasutatakse peamiselt puitu.
Kaljo Villako
Kaljo Villako (19. mai 1919 Tartu – 22. oktoober 2001 Tartu) oli eesti arstiteadlane ja arst, kes töötas gastroenteroloogia ja radioloogia alal.
Haridus
Villako lõpetas 1938 Tartus Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja 1947 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna. 1954. aastal sai ta Tartu Riiklikus Ülikoolis meditsiinikandidaadi kraadi väitekirjaga "Gastroskoopia kui röntgenoloogilist uuringut täiendav meetod maohaiguste diagnostikas", 1966. aastal meditsiinidoktori kraadi NSV Liidu Meditsiiniakadeemias tööga "Патогенез дифиллоботриозной анемии".
Töökäik
Villako oli 1943–1944 SD poolt arreteeritud vastupanuliikumise osalisena, 1944. aastal Saksa 4. piirikaitserügemendi 3. pataljoni arst, 1944–1945 Haapsalu Linnahaigla arst
Oli 1945–1946 arreteeritud NKGB poolt, viibis filtratsioonilaagrites ja tööpataljonis.
1947–1951 Tartu I Haavakliiniku röntgenoloog, 1951–1955 Tartu Linna Kliinilise Haigla röntgenikabineti juhataja, 1955–1959 Tartu Riikliku Ülikooli sisehaiguste propedeutika kateedri assistent, 1959–1969 dotsent, 1969–1980 professor, 1980–1990 radioloogia ja onkoloogia kateedri juhataja ja professor, 1990–1993 professor, aastast 1994 emeriitprofessor.
Ta õpetas röntgenoloogiat, meditsiinilist radioloogiat, aneemiaid, peensoolehaigusi, kiirituskahjustusi.
Teadustöö
Villako uurimisvaldkonnad olid maohaiguste uurimine röntgenoloogilisel ja gastroskoopilisel meetodil, laiussianeemia, krooniline gastriit, hüpolaktaasia ja selle levik eestlastel.
Villako võttis esimesena NSV Liidus kasutusele radioaktiivse B12 58Co-vitamiini imendumishäirete kindlakstegemiseks. Töötas välja ja rakendas kaudse meetodi soole mikrofloora seisundi hindamiseks mikroorganismide ainevahetussaaduste kaudu ning peensoole funktsiooni uurimise meetodid, sh ka peensoole limaskesta biopsia. Villako poolt juhitud töörühm teostas 12 aasta vältel maolimaskesta seisundi uuringuid rühmal Kuressaare elanikel, mis võimaldas kindlaks määrata kroonilise gastriidi arenemise seaduspärasused, eriti seoses Helicobacter pylori infektsiooniga.
Villako juhendas aastast 1973 hüpolaktaasia ja piimatalumatuse uurimist Eesti elanikkonnas. Aastast 1967 oli ta Tervishoiuministeeriumi peagastroenteroloog. Ta organiseeris ja korraldas aastast 1971 (koos Helsingi Ülikooli professori Max Siuralaga) Eesti ja Soome gastroenteroloogide pikaajalist koostööd.
Kirjutisi
155 teadustrükist.
Isiklikku
Tema abikaasa oli arstiteadlane ja biokeemik Laine-Virve Villako.
Iirimaa lennujaamade ja lennuväljade loend
Siin loetletakse Iirimaal asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid.
Üheraamne aken
Üheraamne aken on akna tüüp,  millel on vaid üks raam ning, mis avaneb reeglina väljapoole. Eeliseks on akna kiire ning mugav avamine ja sulgemine. Üldiselt toodetakse üheraamne aken topeltklaasiga või klaaspaketiga, tõstmaks akna soojus- ja mürakindlust.
Raami materjalina kasutatakse peamiselt puitu.
Ümaraken
Ümaraken on ringi või poolkaare kujuline aken. Seda kasutatakse pigem maja ülemistel korrustel, majast eenduvatel ruumidel või ärklitubadel.
Materjalina kasutatakse enamasti puitu tänu tema mitmekesistele töötlusvõimalustele. Puit võimaldab väga erikujulisi aknaid teha, mistõttu on ta ka eelistatud materjal nii ümarakende kui ka teiste ebatraditsioonilise kujuga akende jaoks.
Mokša (ajakiri)
Mokša (mokša keeles Мокша) on Mordvas Saranskis ilmuv mokšakeelne kirjandus- ja kultuuriajakiri.
Ajakiri ilmub alates 1928. aasta märtsist. Aastatel 1931–1941 kandis ajakiri nime Kolhozon Erjaf ('Kolhoosi Elu'). Aastatel 1941–1956 ajakiri ei ilmunud. 1956. aastal taastati väljaanne praeguse nime all.
Ajakirja trükiarv on 1130 eksemplari ja ilmumissagedus üks kord kuus.
Reaalmuutuja funktsioonide teooria
Reaalmuutuja funktsioonide teooria ehk funktsiooniteooria on reaalmuutuja funktsioonide üldine teooria.
See tekkis seoses reaalarvu ja funktsiooni mõiste formaliseerimisega. Erinevalt klassikalisest matemaatilisest analüüsist, kus vaadeldi ainult konkreetsetes ülesannetes loomulikult tekkivaid funktsioone, hakati uurima funktsioone endid, nende käitumist ja nende omaduste vahekordi. Üks tulemusi, mis illustreerib reaalmuutuja funktsioonide teooria spetsiifikat, on see, et pideval reaalmuutuja funktsioonil ei pruugi olla tuletist mitte ühelgi kohal (selle avastasid Bernard Bolzano ja hiljem Karl Weierstraß; varem arvati, et kõik pidevad funktsioonid on diferentseeruvad).
Looduskaitsealaseid töid
"Looduskaitsealaseid töid" on raamatusari, mida annab välja Tartu Üliõpilaste Looduskaitsering.
Päikeseelektrijaam
pisi|25,7 MW võimsusega Lauingeni energiapark [[Švaabimaa ringkond|Švaabimaa ringkonnas Saksamaal]] Päikeseelektrijaam ehk päikesepark on elektrijaam, mis muundab Päikese kiirgusenergiat elektrienergiaks.
Päikesekiirguse muundamise viisid on väga erinevad ja sõltuvad elektrijaama konstruktsioonist.
Cannibal Corpse
thumb Cannibal Corpse on Ameerika Ühendriikide death metal ' i ansambel, mis tegutseb 1988. aastast. Ansambel asutati New Yorgis. 2003. aastal ületas nende albumite müügiarv 1 miljoni.
Austraalias on ansambli albumite müük olnud keelatud nende vägivalda propageerivate laulusõnade tõttu. Ansambli liikmed on öelnud, et nende laulude tekstid on motiveeritud õudusfilmidest ja neid ei pea liiga tõsiselt võtma.
Oriljoon
Oriljoon (prantsuse keeles oreille 'kõrv; sealt orillon 'kõrvake') on militaararhitektuuris bastioni õla eenduv osa, mis varjab taandflanki (seal võivad olla värav, laskevad vms). Oriljoon võib olla neljakandilise või ümara kujuga.
Eestis on hästisäilinud ümaroriljoon Narva Kristervalli bastionil.
De Wahli reegel
De Wahli reegliks nimetatakse Edgar von Wahli poolt 1911. aastal välja töötatud sõnamoodustusreeglit, mida ta kasutas enda loodud tehiskeele oktsidentaali (pärast 1949. aastat interlingue) grammatikas.
Zaza Urušadze
Zaza Urušadze (gruusia keeles ზაზა ურუშაძე; 30. jaanuar 1966 (osade lehekülgede järgi ka 30. oktoober 1965 ja 30. oktoober 1966) Thbilisi – 7. detsember 2019 Thbilisi) oli gruusia filmilavastaja.
De Wahli reegel
Reegli abil saab luua teatud grammatilisi vorme, näiteks omadus- ja nimisõnu tegusõna infinitiivist.
Zaza Urušadze
Ta õppis Šotha Rusthaveli nimelises Gruusia Riiklikus Teatri- ja Filmiülikoolis ning töötas seejärel lavastajana Gruusia Rahvuslikus Filmiteatris aastatel 2002–2004.
De Wahli reegel
Reegel
Oktsidentaali tegusõna infinitiivil on kolm lõppu: -ar, -ir või -er. Sõna tüvest uute sõnade moodustamise reegel on kolmeosaline:
Zaza Urušadze
2013. aasta oktoobris esilinastus tema lavastamisel valminud Eesti-Gruusia mängufilm "Mandariinid".
Tema isa oli jalgpallur Ramaz Urušadze.
Urušadze suri pärast basseinis ujumist südameinfarkti.
De Wahli reegel
Reegel
Kuus erandit on:
Erandite alla kuuluvad ka kõik prefiksite abil neist moodustatud tegusõnad.
Kuna reegel koosneb kolmest osast, on seda vahel nimetatud ka "de Wahli kolmeks reegliks".
Ehkki reegel oli loodud oktsidentaali jaoks, on seda mugandades on võimalik kasutada sõnamoodustusel ka romaani keeltes või keeltes, mille sõnavara pärineb romaani keeltest.
Schreckhorn
Schreckhorn asub 10 km Grindelwaldist kagus Ülemise ja Alumise Grindelwaldi liustiku vahel. Piirkonna moodustavad asustamata liustikuorud, suur Aare liustik ja Fiescheri liustik. Lauteraarhorni tipp asub väga lähedal ja ulatub peaaegu samale kõrgusele. Berni Alpide kõrgeim tipp Finsteraarhorn asub 6 km lõuna pool.
Geoloogiliselt on Schreckhorn Aarmassiivi osa.
Ronimisajalugu
thumb|left|Vaade Schreckhornile Eismeeri jaamast [[Jungfraujochi raudteel]]
Esimese mäkketõusu tegid 16. augustil 1861 Leslie Stephen, Ulrich Kaufmann, Christian Michel ja Peter Michel. Nende tõusutee, ülemise Schrecki uurde kaudu Schrecksattelile ja siis kaguseljakule, oli tavamarsruut järgmiseks 50 aastaks, kuid nüüd kasutatakse seda harva.
Tippu üritati mitu korda enne sedagi, eriti Šveitsi loodusteadlane Joseph Hugi 1828. aastal ja Pierre Jean Édouard Desori (Šveitsi geoloog) teejuhiga seltskond 1842. aastal.
Esimese tõusu edelaseljakult – Schreckhornile ronimise tavamarsruut – tegid John Wicks, Edward Branby ja Claude Wilson 26. juulil 1902. Nad otsustasid kohalike teejuhtide abita väga järsule seljakule ronida ja neil õnnestus tippu jõuda. Loodeseljakule (Andersongrat) ronisid 7. augustil 1883 esimestena John Stafford Anderson ja George Percival Baker koos teejuhtide Ulrich Almeri ja Aloys Pollingeriga.
thumb|[[Lauteraarhorni kirdetiivad (vasakul keskel) ja Schreckhorn (paremal keskel) vaadatuna Grosser Diamantstockilt]]
Strahleggi hütti, mille hävitas laviin, asendab Schreckhorni hütt (2520 m). Schreckhornile võib tõusta ka Glecksteini hütist (2317 m) ja Lauteraari hütist (2392 m).
Cranfieldi Ülikool
Ülikoolil on kaks linnakut. Põhilinnak asub Cranfieldis ja teine linnak Shrivenhamis Suurbritannia Kaitseakadeemias. Cranfieldi põhilinnak on Suurbritannias ja Euroopas ainulaadne, kuna sellel on oma lennujaam.
Subrahmanyan Chandrasekhar
1983. aastal sai ta tähtede struktuuri ja evolutsiooni kujundavate protsesside uurimise eest Nobeli füüsikaauhinna.
Ta sündis toonases Briti Indias asuvas Lahores (praegu Pakistani osa). 1953. aastal sai ta USA kodakondsuse.
Ta töötas aastast 1937 kuni surmani Chicago Ülikoolis.
Heljo Vanamõis
Heljo Vanamõis (16. aprill 1915 Viljandi – 10. oktoober 1990 Blaxland Sydney lähedal Austraalias) oli eesti maali- ja tekstiilikunstnik.
Laatre raamatukogu
Laatre raamatukogu on Valga valla rahvaraamatukogu. Aastast 2018 tegutseb Valga Keskraamatukogu haruraamatukoguna.
Heljo Vanamõis
Ta sündis Viljandis vallakasaka perekonnas Peeter ja Minna Vanamõisa peres neljanda lapsena, Jaan Lattik andis poisile nimeks Heljo. Alghariduse sai ta Viljandi II algkoolis. Läks õppima Viljandi Maagümnaasiumi, aga vaatamata lahtisele peale jäi gümnaasium majanduslike raskuste tõttu lõpetamata. Vanema õe Meta kõrvalt õppis ta selgeks vaibakudumise. Kaheksateistkümneaastase noormehena astus vabatahtlikult kaitseväkke ja pärast sõjaväeteenistust 1930. aastal õppis lühikest aega Tallinnas Riigi Kunsttööstuskoolis. Raha nappis aga endiselt ning ka see kool tuli katkestada. 1930. aastate lõpus töötas ta ametnikuna Elektrivõrgu kantseleis, laulis Viljandi Meestelaulu Seltsi ja Ugala teatri kooris ning tegeles kunstkäsitööga.
1943. aastal sai Vanamõis tellimuse Karl-Siegmund Litzmanni sünnipäevakingituse tegemiseks. Lühikese ajaga valmis pähklipuust vapp "Eestimaa" (2 × 1 m), kus oli kujutatud viikingilaev, mida ümbritsesid maakondade vapid (hävis Tallinna pommitamisel 1944. aastal). Hästi kordaläinud töö eest anti talle luba sõita Saksamaale kunstnikuks õppima. Eksamid kulgesid edukalt ja Vanamõisast sai Müncheni Kunstiakadeemia skulptuuri eriala üliõpilane. Münchenis abiellus ta sakslanna Gertrud Enttichiga, kes õppis samas akadeemias skulptuuri. 1949. aastal rännati koos Austraaliasse, kus ta kujundas kuni 1980. aastani Sydney teedevalitsuses maanteemärke ja -silte, seejärel hakkas vabakunstnikuks Blaxlandis.
Vanamõis oli enne sõda Viljandis tuntud karikaturist. Austraalias viljeles ta foto- ja arvutikunsti ning eesti mütoloogia ainelist pastellmaali. Ta maalis tavaliselt vaid mustale pinnale, kasutades kolme põhitooni kombinatsioone.
Laatre raamatukogu
Ajalugu
1914. aastal asutati Laatres Kaja seltsi raamatukogu. Laatre Hariduse Selts Kaja jätkas tegevust Eesti Vabariigis. Seltsil oli raamatukogus ligikaudu 500 raamatut. Raamatukogu asus valla magasiaidast ümber ehitatud majas. 27. märtsil 1927 peetud seltsi aastapäeva koosolekul määrati 3000 marka raamatukogu täiendamiseks, 300 marka ajakohase kapi muretsemiseks ja 1000 marka kooli raamatukogu toetuseks. Raamatukoguhoidjaks valiti preili J. Kurvits.
Heljo Vanamõis
1973. aastal andis Vanamõis välja albumid Austraalia keraamikast ja sealsete aborigeenide rahvuslikest ornamentidest "Architectural Pollution" ('Arhitektuuriline saastamine') ja "Conservation and Pollution" ('Säilitamine ja saastamine'), millega sai Austraalia loodushoiuprojektide võistlusel kuldmedali. 1980. aastal lõi ta kohaliku looduse motiividel põhinevaid sõlmvaipu.
Laatre raamatukogu
Ajalugu
Peale II maailmasõda alustas raamatukogu Harald Rebase juhatamisel tööd 20. detsembril 1946. aastal Laatre 7-klassilise kooli ruumides. Järgmisel kahel aastal paiknes raamatukogu rahvamajaga ühes ruumis, juhatajaks Salme Põder. 1949. aastal sai raamatukogu asupaigaks koolimaja klassiruum, juhatajaks Armilda Lindpere. Alates 1950. aastast asus raamatukogu kolhoosi Stalini Tee kontorihoone ühes toas.
Heljo Vanamõis
Pärast Vanamõisa surma vahendas tema pastellide kodumaale saatmise tema lähedane sõber, kohalik eesti ärimees ja kultuuritegelane Valter Polli.
Bi Kin
Bi Kin (komi keeles Би кинь, "Sädemeke") on Komi Vabariigis Sõktõvkaris ilmuv komikeelne lasteajakiri.
Kanada lennujaamade ja lennuväljade loend
Siin loetletakse Kanadas asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid.
Laatre raamatukogu
Ajalugu
Raamatukogul pole olnud paikset asukohta. 1973. aastani tegutses raamatukogu majas, mille valmimisaasta oli 1860. Samas majas asus veel kauplus ning kaupluse juhataja korter. Aastatel 1973–1988 tegutseti elumajas. Ka edaspidi asus raamatukogu elumaja korteris (3-toalises): aastatel 1988–1996 keskküttega majas ning 1996. aastast elektriküttega majas.
Bi Kin
Ajakiri ilmub alates 1986. aastast ja ilmumissagedus on üks kord kuus.
Ajakirja tiraaž on 1900 eksemplari.
Heljo Vanamõis
Üks Vanamõisa valmistatud vaip on ka Eesti Rahva Muuseumi kogus ning neid on ka erakogudes.
Ravila park
Park rajati 1955. aastal. Algselt oli 1930. aastatel rajatud park oli funktsionalistlikus stiilis eraaed. Mitmetasandiline terrassidega kaunistatud park sai rohealaks 1957. aastal.
Juri Jakovlev (kirjanik)
Juri Jakovlev (pseudonüüm; õieti Juri Jakovlevitš Hovkin; 26. juuni 1922 Petrograd – 29. detsember 1995 Moskva) oli vene lastekirjanik ja multifilmide stsenarist.
1952. aastal lõpetas ta Maksim Gorki nimelise Kirjandusinstituudi.
Laatre raamatukogu
Statistika
Statistika 2014. aasta seisuga:
Suurtükiväe Inspektuur
Suurtükiväe inspektorid
Eesti Rahvaväe suurtukiväe keskasutus Sõjaväe Peastaabi Suurtükiväe Valitsus, moodustati 1918. aasta detsembris. 1. jaanuariks 1919 viidi läbi Peastaabi koosseisu reorganiseerimine ja Peastaabis moodustati Suurtükiväe jaoskond. 1919. aasta 23. veebruaril moodustati Sõjavägede Ülemjuhataja Johan Laidoneri Ülemjuhataja Staabi Suurtükiväe Valitsus.
Eesti Vabadussõja võiduka lõpetamise järel, 1920. aasta 26./27. märtsil kaotati Eesti Sõjavägede Ülemjuhataja institutsioon ning seoses sellega nimetati senine Ülemjuhataja Staap – Sõjavägede Staabiks, mille ülem – Sõjavägede Staabi ülem, juhtis ja koordineeris ka Kindralstaabi Valitsuse ja Korraldusvalitsuse Suurtükiväe Valitsuse tööd.
Coulomb'i barjäär
Coulomb'i barjäär (ka energiabarjäär) on aatomituuma ümber asuv barjäär, mis tekib tuumas asuva prootoni või prootonite positiivsete elektrilaengute tõttu. See sfäärilise kujuga tuuma energiabarjäär on piir, millest väljapoole jääb teiste positiivselt laetud osakeste suhtes tõukuv ala, sissepoole aga nukleone kokku siduv, kooshoidev tuumajõu ala. Nähtus on nimetatud prantsuse füüsiku Charles Augustin de Coulomb'i järgi.
Coulomb'i barjäär takistab aatomituumasid (positiivselt laetud osakesi) üksteisele lähenemast sellise kauguseni, kus hakkaks mõjuma aatomituumasid ühendav jõud, tuumajõud. See jõud on teadaolevalt maailma võimsaima jõu, tugeva vastastikmõju üks ilmingutest, aga selle jõu mõjuulatus on väga väike. Tuumajõud ei ulatu aatomituumast väljapoole. Seega selleks, et positiivselt laetud osakesed kokku viia ja elektromagnetilise vastastikmõju tekitatud barjäär ületada, on tarvis väga suurt energiat. Planeedi Maa looduses selliseid suure energiaga positiivselt laetud nukleone pole ja sellepärast on siin iseeneslik tuumade liitumine Coulomb'i barjääriga takistatud. Nii määratleb Coulomb'i barjäär Maa biosfääri piirides ulatuse, millisel määral aatomid saavad üksteisega kokku puutuda – üksnes keemiliste sidemete kaudu. Piisav energia Coulomb'i barjääri ületamiseks on aga tähtede sees, kus toimuvad aatomituumade ühinemisel termotuumareaktsioonid.
Üksik neutron suudab energiabarjääri läbida, sest sellel elektrilaeng puudub.
Mont-de-Marsan
Mont-de-Marsan [mont'marsan] on linn Prantsusmaal Nouvelle-Aquitaine'i piirkonnas Landesi departemangus. Ta on departemangu prefektuur (prefecture) ehk halduskeskus. Linn on kahe kantoni keskuseks. Linna läbib Santiago de Compostela palverännutee.
Mont-de-Marsan asub Landesi metsamassiivi lõunaosas. Viimane on Lääne-Euroopa suurim tänapäeval alles olev metsamassiiv.
Linna territoorium asub 23–97 meetri kõrgusel üle merepinna.
pisi|Mont-de-Marsani plaan ja teda ümbritsevad vallad
Kumulatiivsed mandaadid
Kumulatiivsed mandaadid (cumul des mandats) on tavapärane nähtus tänapäeva Prantsusmaa (Viienda Vabariigi) poliitikas, kuid ka näiteks Belgias, Kreekas või Soomes. See tähendab, et korraga võib üks isik hoida kahte või enamat ametikohta eri valitsustasanditel: kohalik, regionaalne, riiklik ja Euroopa – linnapeadena, Rahvuskogu või Senati liikmetena, Euroopa Parlamendi liikmena ja kodudepartemangu või -piirkonna nõukogu liikme või presidendina. Mõnikord võib üks isik olla korraga neljal ametikohal, samas ei saa üks isik olla rohkem kui ühel ametikohal samal valitsustasandil, kuid võivad korraga olla mitmes ametis igasugustel tasandite kombinatsioonidel: valla, departemangu, piirkonna, riiklik ja Euroopa tasand. Samas on cumul Prantsusmaal vastuoluline, seda on süüdistatud puudumiste ja korruptsiooni võimendamises.
Aastate jooksul on püütud cumuli praktikat piirata. Kõige soositum kohalik ametikoht on linnapea, mis on Prantsusmaal traditsiooniliselt olnud väga prestiižne.
Juulis 2013 võttis Prantsusmaa Rahvuskogu vasakpoolne enamus vastu seaduse, millega plaaniti keelata 2017. aastaks kõik kumulatiivsed mandaadid. Kuid endine president, parempoolsete opositsioonijuht Nicolas Sarkozy teatas, et kui nad osutuvad 2017. aastal valituks, võivad nad seda seadust kas muuta või täielikult annulleerida.
President
Prantsusmaa president ei või oma ametiaja jooksul olla mitte üheski teises ametis. Kuigi president on samaaegselt ka üks kahest Andorra kaasvürstist, siis praktikas nimetab president ametisse oma eraesindaja.
Riiklik tasand
Järgnevast kolmest ametikohast tohib korraga olla ainult ühel:
Ühe eelnimetatud ametikoha hoidja tohib samaaegselt olla maksimaalselt ühel järgnevalt nimetatud kohalikul ametikohal:
Erandina võib olla kolmandal ametikohal, kui selleks on alla 3500 elanikuga valla volikogu liige, aselinnapea või linnapea.
2008. aastal olid 85% parlamendi liikmetest mitu ametikohta, pärast 2012. aasta parlamendivalimisi olid 75% Rahvuskogu liikmetest ka teine mandaat (enamasti suure või keskmise suurusega linna linnapea) ja 33-l oli neli mandaati. Ka 348 senaatorist 152 olid linnapead.
Kohalikud mandaadid
Kohalikke mandaate ei või olla korraga rohkem kui kaks.
Järgnevast kolmest ametikohast tohib korraga olla ainult ühel:
Erandiks on alla 3500 elanikuga vallad.
Samas teised kohalikud mandaadid on kumulatiivsed: linnapea tohib samal ajal olla üldkogu liige ja piirkonna esinduskogu esimees võib samal ajal olla aselinnapea.
Ka riikliku rahandusministeeriumi ametnikud, eelkõige need, kes vastutavad maksude kogumise või kontrollimise eest, ei saa olla ühegi valla linnapeaks; vabatahtlikud tuletõrjujad ei saa olla rohkem kui 3500 elanikuga valla linnapeaks ega rohkem kui 5000 elanikuga valla aselinnapeaks.
Valitsuskabinettide liikmed
Prantsusmaa valitsuskabinettide liikmed ei saa olla Rahvuskogu, Senati või Euroopa Parlamendi liikmed, kuid võivad alles jätta kuni kaks kohalikku ametikohta. Näiteks minister võib olla korraga linnapea või piirkonna esinduskogu või departemangu üldkogu esimees, või mõne nende volikogude liige.
Valitsuskabinettidel ei ole muid kindlaid reeglit cumuli kohta, tavaliselt otsustab iga peaminister ise, kuidas tema valitsuse liikmed cumuli osas käituvad. Näiteks Lionel Jospin (1997–2002) seadis oma valitsuse ministritele kirjutamata reegli, et kohalike mandaate samaaegselt ei hoita. Seetõttu astus kultuuriminister Catherine Trautmann pärast ametisse nimetamist tagasi Strasbourgi linnapea kohalt (kuid jäi linnavolikogu liikmeks), samamoodi astus tööminister Martine Aubry ministrikohalt tagasi, kui ta valiti 2001. aastal Lille'i linnapeaks.
Enam-vähem sarnast poliitikat jätkas president Jacques Chirac peaministrite Jean-Pierre Raffarini (2002–2005) ja Dominique de Villepini (2005–2007) ametiaegadel. Kui Raffarin sai peaministriks, astus ta tagasi Poitou-Charentesi piirkonna esinduskogu esimehe kohalt, kuid oli ka mõningaid erandeid: eelarveminister Jean-François Copé valiti ametis olles Meaux' linnapeaks, Nicolas Sarkozy oli siseministriks olles endiselt ka Hauts-de-Seine'i üldkogu president. Samas tervishoiuminister Philippe Douste-Blazy pidi ametisse astudes Toulouse'i linnapea kohalt tagasi astuma.
Peaminister Francois Fillon (2007–2012) oma ministritele piiranguid ei seadnud: Alain Juppé oli Bordeaux' linnapea ning samaaegselt ka kaitseminister, hiljem välisminister.
Põhjused
Cumuli põhjused on vägagi varieeruvad. Näiteks linnapea, kes on korraga ka Rahvuskogu, Senati või Euroopa Parlamendi liige saab niimoodi hea võimaluse oma kodulinnale või -piirkonnale rahaliste vahendite saavutamiseks. Samamoodi võib nii luua kontakte kõrgema tasandi poliitikutega, et luua endale võimalusi kõrgemal tasandil. Riiklike ambitsioonidega poliitikutele võib kohaliku ametikoha allesjätmine anda maalähedase ilme, et olla valijatele meele järele.
Cumul on olnud Prantsusmaal tavaliseks juba Kolmanda vabariigi ajast, kuid ka varem oli näiteks Alexis de Tocqueville aastatel 1839–1851 Rahvuskogu liige Manche'i departemangust, 1849–1852 Manche'i üldkogu esimees ja juunist oktoobrini 1849 ka Prantsusmaa välisminister.
On palju põhjuseid, miks cumul on tavaline. Üheks põhjuseks on arvatud, et Prantsusmaal on võrrelduna Saksamaa, Itaalia ja Hispaaniaga pikaaegne tsentraliseerimise traditsioon, võrreldes näiteks Saksamaa liidumaadega ja Hispaania autonoomsete kogukondadega, on Prantsusmaal kohalikel omavalitsustel väga vähe võimu. Seega, kuna kohalikud mandaadid on vähemtähtsad, saavad poliitikud pühendada rohkem aega parlamentaarsetele mandaatidele.
Cumul on aja jooksul saanud pigem populaarsemaks. 1946. aastal oli 36% Rahvuskogu liikmetest ka teine ametikoht, 1956. aastaks oli protsent suurenenud 42le, 1970. aastaks 70le ja 1988. aastaks 96le.
Paljud Prantsusmaa prominentsed poliitikud on cumul 'it ära kasutanud, näiteks:
Jacques Chaban-Delmas:
Pierre Beregovoy:
Jacques Chirac:
A(H1N1)2009 gripipandeemia
A(H1N1)2009 gripipandeemia oli inimeste seagripi viiruse põhjustatud gripipandeemia, mis kestis jaanuaris 2009 kuni augustini 2010.
See oli Hispaania gripi järel teine pandeemia, mille põhjustas A-gripiviiruse H1N1 alamtüüp. Nimi pärines oletusest, et viirus on pärit sigadelt; uuemate uuringute andmetel on tegu neljakordse reassortantviirusega: ühe inimgripi-, ühe linnugripi- ja kahe seagripiviiruse kombineerumisel tekkinud uue viirustüübiga. Maailma Tervishoiuorganisatsiooni andmetel hukkus pandeemias üle 18 000 inimese, kuid mõnede uuringute järgi võis nakatuda 0,7 kuni 1,4 miljardit ja surra 150 000 - 575 000 inimest.
Haiguste Kontrolli ja Tõrje Keskuse andmetel isoleeriti 21. aprillil 2009 Lõuna-Californias kahel respiratoorse nakkusega lapse proovidest uus viiruseliik. Viirus pärines Mehhikost, Veracruzi osariigist. 25. aprillil 2009 kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon uue gripipandeemiaga seoses välja rahvusvahelise tähtsusega rahvatervisealase hädaolukorra. Juuni algul kuulutas Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) välja pandeemia.
Üldiselt oli gripp eluohtlik väikelastele, vanuritele ja nõrgenenud lümfoid(-immuun)süsteemiga inimestele. Lisaks arvati, et uus gripiviirus võis teatud juhtudel olla eluohtlik ka muidu tervetele inimestele, kutsudes esile ülitugeva immuunvastuse.
Eestis
Eestis on tervisekaitseinspektsiooni nakkushaiguste laboris registreeritud 774 uue gripi haigusjuhtu. Kokku on Eestis uude grippi surnud 21 inimest.
Pandeemilise (H1N1) 2009 gripi vaktsiinid
Hooajalise gripi vaktsiinid uue gripi pandeemia korral ei toimi.
Rootsi ravimiameti tellitud uuringu kohaselt on pandeemilise (H1N1) 2009 gripi vaktsiinil Pandermix otsene seos narkolepsiaga.
Tark parv
Tark parv on detsentraliseeritud, iseorganiseeruv süsteem, mis ilmneb nii putukasülemites, kala- ja linnuparvedes kui ka loomakarjades ja inimkogumites. Seda mõistet on hakatud kasutama ka robootikat ja tehisintellekti käsitlevates töödes.
Targa parve fenomeni olemasolu näitas esimesena 1906. aastal inglane sir Francis Galton (1822–1911), kes pani aluse statistilisele uurimismeetodile. Ta külastas 1906. aastal põllumajanduslaata, kus tema tähelepanu äratas rahva lõbustamiseks korraldatud härja kaalu äraarvamise võistlus. Ligi 800 inimest tegid oma kirjaliku pakkumise, aga keegi ei suutnud ära arvata härja õiget kaalu (534,4 kg). Kuid esitatud arvamuste statistilise keskmise väljaarvutamisel selgus, et see oli 543 kg – mis oli ülitäpne tulemus. Galton nimetas seda "rahva hääleks", tänapäeval nimetatakse seda pigem "avalikuks arvamuseks".
Ameerika ajakirjanik ja ajakirja National Geographic reporter Peter Miller kirjeldab oma raamatus „Tark parv“ nende teadlaste töid, kes on uurinud putuka-, looma- ja linnuparvede käitumist. Kõik nad olid täheldanud, et rohkete vastasmõjude tõttu tekkisid nendes parvedes ühine probleemikäsitus, konkureerivad lahendid, demokraatlikud otsustusprotsessid ning hajutatud juhtimiskorraldus.
Ameerika kaubandusettevõtte Best Buy asepresident Jeff Severts, kes kuulis ühel esitlusel raamatu „The Wisdom of Crowds“ („Parvede tarkus“) autori James Surowiecki väidet massi tarkuse kohta, otsustas kontrollida selle tõepärasust oma ettevõtte töötajate peal. 2005. aasta jaanuari lõpul saatis ta ettevõtte mitmesajale töötajale e-kirja ja palus neil ennustada kinkekaartide veebruarikuise müügi suurust. Vastuseid laekus 192. Märtsi algul võrdles Severts ennustuste keskmist veebruari müügitulemusega. Kollektiivse ennustuse täpsus oli 99,5 protsenti, mis oli müügiennustustega tegeleva meeskonna omast ligi viis protsenti täpsem. „Mind üllatas, kui kõhedust tekitavalt täpne oli kollektiivi ennustus,“ võttis Severts selle kogemuse kokku.
Surowieck selgitas seda fenomeni järgmiselt: „Kui te palute piisavalt suurel, mitmekülgsel ja sõltumatul grupil koostada ennustuse või hinnata mingi sündmuse toimumise tõenäosust ning seejärel võtate neist ennustustest keskmise, langevad grupiliikmete vastustes sisalduvad vead iseenesest välja. Võib öelda, et iga indiviidi arvamuses sisaldub kaks komponenti: informatsioon ja viga. Lahutage viga ja teile jääb informatsioon.“
Ka Michigani ülikooli majandusteadlane Scott E. Page, kes uuris otsuste langetamist kogukondades, leidis, et edu tagab kogukonna liikmete teadmiste mitmekesisus, sest see pakub analüüsitava sündmuse ja võimalike arengusuundade kohta laiemat teadmiste baasi ning mitmekülgsemat teavet. Täiendavaid teadmisi pakuvad nii maailmavaatelised, elukutselised kui ka soolised erinevused. Sama põhimõtte alusel valitakse Ameerika Ühendriikides kohtusse vandemeeste kogu, kelle ülesandeks on oma õiglustundest lähtudes öelda, kas süüdistatav isik on süüdi selles, milles teda süüdistatakse.
Ühesõnaga, grupipõhise otsustusprotsessi edu tagatiseks on mitmekesisus, sõltumatus ja erinevate vaatenurkade kombineerimine. Kui otsustusprotsessi käigus õhutatakse sõbralikku ideede konkurentsi ning rakendatakse tõhusat mehhanismi valikute kitsendamiseks, siis on edu tagatud. „Kuid kollektiivse tarkuse rakendamises jäävad inimesed siiski mesilassülemile alla, sest me mõtleme tänini koopainimese enesekesksusest lähtuva ajuga“ – nii võtab Surowieck selle teema kokku.
Ja nagu Argentina Torcuato Di Tella Ülikoolis Joaquin Navajasi juhtimisel 2015. aastal läbi viidud uuringus selgus, on rühmadeks jagatud gruppide arvamuste summade keskmine veelgi täpsem.
Rakendused
„Targa parve“ fenomeni kasutamine majanduslike ja ühiskondlike otsuste langetamisel on muutumas reaalsuseks tänu tehisintelligentsi rakendavatele tarkvaraarendustele. Tänu nendele on võimalik läbi viia hääletusi või koguda arvamusi miljonitelt või miljarditelt inimestelt ning reaalajas rakendada niiviisi langetatud otsuseid ühiskonna seisukohalt oluliste otsuste langetamiseks (SWARM AI) Uuringutes on koguni ilmnenud, et sellise otsustusmeetodi rakendamine ja seeläbi saadud ennustused suurendavad isegi kihlveovõite.
„Targa parve“ fenomeni on rakendatud ka meditsiini valdkonnas. 2018. aastal avaldas Stanfordi Meditsiiniülikool uuringu, millest ilmnes et ka arstide poolt pandud diagnooside täpsus suurenes oluliselt, kui nad kasutasid omavaheliseks suhtluseks reaalajas töötavaid ja tehisintelligentsi rakendavaid arvutiprogramme. Ühes sellises SWARM-platvormil töötavas radioloogide grupis vähenes diagnoosivigade arv 33% võrreldes ja traditsioonilist masinõppeprogrammi kasutavas grupis 22% võrreldes traditsioonilisi diagnostikameetodeid kasutanud grupiga.
Gerardo Beni ja Jing Wang kirjeldasid oma töös 1989. aastal robotitest moodustatud sülemi "tarka" käitumist. USA sõjavägi uurib sülemist tekkivaid efekte ning tahab sellest saadud tulemusi ära kasutada mehitamata sõidukite juhtimiseks. Nanoroboteid püütakse rakendada vähirakkude hävitamiseks inimkehas.
== Viited ==
Vietnami lennujaamade ja lennuväljade loend
Siin loetletakse Vietnamis asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid.
Birgir Ármannsson
Birgir Ármannsson (sündinud 12. juunil 1968) on Islandi poliitik (Iseseisvuspartei).
Birgir Ármannsson lõpetas Islandi Ülikooli õigusteaduse erialal 1996. aastal, advokaadi kutse omandas 1999. aastal. 1999–2000 õppis ta King's College Londonis. Aastatel 1988–1994 töötas ta õpingute kõrval ajakirjanikuna ajalehe Morgunblaðið toimetuses. 1995. aastal asus ta tööle Islandi Kaubanduskotta, kus oli esialgu jurist, 1998–1999 büroojuhataja ja 2000–2003 tegevdirektori asetäitja. Alates 2003. aastast on ta Alþingi liige. Aastatel 2003–2007 ja 2016–2017 oli ta Alþingi aseesimees. 2017–2021 oli ta Iseseisvuspartei parlamendifraktsiooni juht.
Alates 1. detsembrist 2021 on Birgir Ármannsson Alþingi esimees.
Päästeteenistuse Kuldrist
Päästeteenistuse Kuldristiga tunnustab Eesti Vabariigi siseminister inimesi, kes on märkimisväärselt panustanud päästeala arengusse või näidanud üles erakordset vaprust inimelude päästmisel.
Päästeteenistuse Kuldrist on 35 mm laiuse lindi küljes rippuv rist. Rist on valge kuumemailiga kaetud kuldne Kreeka rist, mille otstes on tipuga risti keskkoha poole suunatud, punase kuumemailiga kaetud kolmnurgad. Risti kõigis haarade vahedes on viiest kuldsest leegist koosnevad reljeefsed kaunistused. Risti horisontaalsel haaral asetseb sinine läbipaistva kuumemailiga kaetud sammuv lõvi.
Risti läbimõõt on 42 mm, lõvi pikkus on 30 mm. Rist kinnitub ümara öösiga lindi külge.
Alex Mowatt
Alex James Mowatt (sündinud 13. veebruaril 1995 Doncasteris) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Inglismaa esiliigaklubis West Bromwich Albion.
Ta alustas klubikarjääri Leeds Unitedis, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2004. aastal. Klubi põhimeeskonda murdis ta hooajal 2013/14. Leeds Unitedi meeskonnas debüteeris ta 27. augustil 2013 Inglismaa liigakarika mängus Doncaster Roversi vastu. Inglismaa esiliigas debüteeris ta sama aasta 28. septembril mängus Millwalli vastu. Esimese värava lõi ta Leeds Unitedi meeskonnas 1. veebruaril 2014 mängus Huddersfield Towni vastu. Hooajal 2013/14 valiti Mowatt Leeds Unitedi hooaja parimaks noormängijaks. Hooajal 2014–15 lõi Mowatt Inglismaa esiliigas üheksa väravat ja valiti Leeds Unitedi hooaja parimaks mängijaks.
2017. aasta jaanuaris sõlmis ta kahe ja poole aasta pikkuse lepingu Inglismaa esiliigaklubiga Barnsley. Hooajal 2017/18 mängis ta laenul Inglismaa tugevuselt kolmanda liiga League One'i klubis Oxford United. Hooajal 2018/19 mängis Mowatt League One'is Barnsleysga. Ta lõi sel hooajal liigas kaheksa väravat ja aitas Barnsleyl tagasi esiliigasse jõuda. Hooaja lõpus valiti Mowatt League One'i hooaja sümboolsesse koosseisu. Barnsley hooaja parimaks mängijaks valiti Mowatt 2020. aastal.
2021. aasta juulis siirdus Mowatt West Bromwich Albioni.
2014. aastal mängis Mowatt ühel korral Inglismaa kuni 19-aastaste koondises ja 2015. aastal ühel korral kuni 20-aastaste koondises.
Pêndro
pisi|Butani mägi ja Pendro (1968)
Pendro on kurdi küla Iraagi Kurdistanis. See asub Arbīli kubernerkonnas Türgi piiri lähedal ja Barzanist umbes 15–18 km kaugusel. Külas elab üle 2540 inimese.
Jakster Tjaštenja
Ajakiri ilmub alates 1932. aastast sagedusega üks kord kuus. Aastatel 1933–1941 oli ajakirja nimi Jakster Galstuk ('punane rätik'). 1964. aastal taastati väljaanne ajakirja Mokša lisana. Iseseisva ajakirjana ilmub väljaanne uuesti alates 1988. aastast.
Sulgur
pisi|Leivakoti sulgur Sulgur on vahend või detail millegi (eelkõige avause) sulgemiseks.
Anumate sulgurina kasutatakse enamasti kaasi ja korke.
Sulgurite hulka kuuluvad veel näiteks mitmesugused klapid, klambrid, kremoonid, ventiilid.
Kusepõis
Kusepõie organogenees
Elundit on täheldatud juba mõnedel kaladel. Kahepaiksetel ja roomajatel (kellel on kusepõis, nagu sisalikulised) on kusepõis klassifitseeritud kloaagi väljasopistusena.
Asend
Inimkehas asetseb kusepõis normaalasendis häbemeliiduse (ehk sümfüüsi) ees.
Täitudes kusepõie asend muutub. Kusepõie taga asetsevad:
Kusepõie kuju
Kusepõiel eristatakse :
Kusepõie ehitus läbilõikes
Kusepõie sein koosneb inimestel ja paljudel selgroogsetel seest väljapoole limaskestast, lihaskestast, submukooskihist ja adventitsiaalkestast. Limaskestas paiknevad retseptorid reageerivad kusepõie sisesele rõhule ning ärritus kutsub esile urineerimise.
Linna koolikolleegium
Eestis moodustati koolikolleegiumid 18. sajandil Tallinnas, Tartus, Pärnus. Kõigis Eesti linnades tegutsesid koolikolleegiumid alates 1823. aastast.
Kusepõis
Kusepõie ehitus läbilõikes
Kusepõie seina täitumustunnet ja reageerimist ärritusele saab normaalse füsioloogiaga (ka halvatud alajäsemetega inimestel) treeninguga mõjutada.
Linna koolikolleegium
Eestis kaotati koolikolleegiumid 1918.
Kusepõis
Kusepõie seina lihaskest
Kusepõie seina suubuvad paarilise kusejuha suudmed. Urineerimise ajal kusitisulgur lõõgastub ja põieseina lihaskest kontraheerub, mis tingib põie tühjenemise, seetõttu nimetatakse põie lihaskesta ka koondnimetusega kuseväljutajalihas.
Kusepõiekaela piirkond
Kusepõiekaelas, mis asub kusepõie ahenevas allosas ja millest saab alguse kusiti, moodustub välimisest pikilihaskihist sisemine kusitisulgur (ka sisemine kusitisuistik), mille talitlus ei allu tahtele ja sulgeb iseseisvalt sisemise kusitisuudme.
Kusepõie maht ja tühjenemine
Kusepõie maht (ka funktsioonid) on loomaliigiti erinevad, inimesel keskmiselt veerand kuni pool liitrit. Täitunud kusepõis käivitab tavaliselt kusemisrefleksi. Loomad aga kasutavad kusepõit ja selle sisu ka suhtlemisvahendina nn "märgistamine" (koertel, kassidel territooriumi märgistamine jpm).
Kusepõit innerveerivad nii sümpaatiline kui parasümpaatiline närvisüsteem ja mitmed arterid, samuti toimub kusepõiest lümfi äravool.
Lumi (perekonnanimi)
Lumi on perekonnanimi.
Eestis oli seisuga 1. jaanuar 2019 perekonnanimi Lumi 168 mehel ja 226 naisel. Sellega oli Lumi perekonnanimede levikult meeste puhul 397. ja naiste puhul 282. kohal.
Vägilased (maal)
"Vägilased" (vene keeles "Богатыри") on Viktor Vasnetsovi maal. Maalil on kujutatud kolm müütilist vene vägilast: Dobrõnja Nikititš, Ilja Muromets ja Aljoša Popovitš.
Impeeriumi vastulöök
"Impeeriumi vastulöök" ("The Empire Strikes Back", ka "Star Wars: Episode V – The Empire Strikes Back") on Ameerika Ühendriikide eepiline kosmoseooper aastast 1980, mille režissöör on Irvin Kershner. Stsenaristid on Leigh Brackett ja Lawrence Kasdan, filmi produtsent on George Lucas. Tegu on teise filmiga "Star Warsi" triloogias. Filmis mängisid Mark Hamill, Harrison Ford, Carrie Fisher, Billy Dee Williams, Anthony Daniels, David Prowse, Kenny Baker, Peter Mayhew ja Frank Oz.
Sündmustik
Luke Skywalker, Han Solo, printsess Leia ja Chewbacca satuvad Galaktika Impeeriumi AT-AT käijate rünnakule jääplaneedil Hoth. Samal ajal kui Han ja Leia põgenevad Millennium Falconiga, sõidab Luke Yoda otsimiseks Dagobah'le. Ainult jedimeistri abiga jääb Luke ellu, kui jõu pime pool kutsub teda ülimasse duelli Darth Vaderiga.
Reinhold Winkler vanem
Reinhold Winkler (vanem) (oktoober 1686 Rapla – 10. juuli 1733 Järva-Jaani) oli Eesti vaimulik.
Winkler õppis alates 1696 (koos kaksikvenna Theodor Winkleriga) Lübecki ladina koolis. Ta immatrikuleeriti 11. oktoobril 1706 Kieli Ülikooli ja kaitses seal koos kaksikvend Theodoriga 13. jaanuaril 1713 dissertatsiooni "De Gemellis". Oli Kohilas maanõunik Wrangeli juures koduõpetaja. Ordineeriti 19. septembril 1714 õpetajaks.
Oli 1714–1733 Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja. Winkler oli vastu, et kirikuteenistuses hakatakse kasutama Eberhard Gutsleffi uut pietistlikku lauluraamatut, ning seetõttu kõrvaldati ta 5. oktoobril 1727 ajutiselt ametist.
Isiklikku
Tema isa Abraham Winkler oli Rapla Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja, ta vanaisa Abraham Winkler oli Tallinna Toomkiriku saksa koguduse õpetaja, kaksikvend Theodor Winkler oli Tallinna Püha Vaimu koguduse õpetaja, vend Johann Abraham Winkler oli Koeru- ja Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja, vend Samuel Matthäus Winkler oli Märjamaa Maarja koguduse õpetaja. Poeg Reinhold Johann Winkler oli Tallinna superintendent ja Tallinna Oleviste koguduse ülemõpetaja, pojapoeg Reinhold Johann Winkler (noorem) oli Tallinna Toomkoguduse ülemõpetaja.
Kokoda keel
Kokoda keel on Üld-Uus-Guinea hõimkonna Lõuna-Doberai keelkonda kuuluv paapua keel, mida kõneldakse Indoneesia Lääne-Paapua provintsis Doberai poolsaarel.
Kokoda keeles eristatakse päriskokoda, kasuveri ja tarofi murret, mida on peetud ka eraldi keelteks.
Kõnelejate arv on umbes 3700.
Eirenis
Eirenis (varasem nimetus ka eireenis, Eirenis) on maoperekond.
Klassifikatsioon
Eirenise perekonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid :
Levila
Nad elavad valdavalt Lõuna-Euroopas (Kreeka, Bulgaaria), Egiptuses, Sudaanis.
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Eirenis seisuga 17.12.2013.
Südamepuudulikkus
Südamepuudulikkus (inglise keeles congestive heart failure (CHF), cardiac failure, heart failure, ladina keeles insufficientia cordis) on südame ja soonte süsteemi haiguslike seisundite ja häirete kompleks inimestel ja paljudel selgroogsetel, mille korral mitmed füsioloogilised protsessid kahjustavad elundi (nii vasaku kui ka parema vatsakese) funktsionaalsust ja südamelihase talitlust ning kontraktiilsust ja ka organismi metaboolseid ning neuro-hormonaalseid protsesse. Ägeda südamepuudulikkuse korral võib haigus ravi puudumisel lõppeda letaalselt ehk viia organismi surmani.
Südamepuudulikkust põhjustavad haigused
Levinumad südamepuudulikkuse põhjused on südame isheemiatõbi, müokardi infarkt, kõrgvererõhktõbi, krooniline südamelihase hüpoksia, äge koronaarsündroom, südameklapi haigused, aordiklapi stenoos, AIDS, mitraalklapi puudulikkus jpt teised haiguslikud seisundid.
Harvemini on südamepuudulikkuse põhjuseks: kaasasündinud südamerikked ja/või pulmonaalhüpertensioon, kroonilised kopsuhaigused, kardiomüopaatia ehk südamelihasehaigestumus, müokardiit, tahhükardia, hüpertüreoos, rindkerepiirkonna kiiritusravi.
Sümptomid
Südamepuudulikkusega seotud haiguslikud seisundid võivad põhjustada erinevate sümptomite ilmumist nagu:
NYHA-klassifikatsioon
Patsiendi kirjeldatud sümptomite põhjal klassifitseeritakse südamepuudulikkust NYHA südamepuudulikkuse funktsionaalse klassifikatsiooni alusel, mille on välja töötanud New Yorgi Südamearstide Assotsiatsioon (NYHA).
Südamepuudulikkuse rahvusvaheline klassifikatsioon
Südamepuudulikkust klassifitseerivad Eesti Tervishoiusüsteemis töötavad arstid RHK-10 alusel, peatüki IX: Vereringeelundite haigused erinevates alamjaotistes, mida vajadusel täpsustatakse.
Südamepuudulikkuse rahvusvaheline klassifikatsiooni kohandused RHK-10 alamjaotistena
Eristusdiagnoos
Südamepuudulikkust põhjustavad mitmed haiguslikud seisundid ja diagnoosi viimistlemiseks teeb kas perearst või eriarst (Eestis) eristusdiagnoosi.
Diagnostilised protseduurid
Diagnoosi kinnitamiseks viiakse kliinilises meditsiinis läbi mitmeid laboratoorseid analüüse, teste ja diagnostilisi protseduure.
Kliinilise keemia uuringud
Südamepuudulikkuse kahtluse korral tehakse patsiendile veel mitmesuguseid analüüse:
Südame marekrensüümid
Südamepuudulikkuse korral teostatakse kliinilise keemia kaudu mitmeid markerensüümi analüüse.
Südame- ja veresoonkonna haiguste ravimid
Südamepuudulikkuse raviks kasutatakse ka medikamentoosset ravi, mille otstarbekuse ja vajaduse üle otsustab arst. Eestis kuuluvad südamepuudulikkuse ravimid ATC-koodipuul, C- ehk kardiovaskulaarsüsteemi rühma.
Toitumuslik nõustamine
Südamepuudulikkuse korral nõustatakse patsiente ka toitumuse osas. Südamepuudulikkus on kataboolne seisund, kus südame erinevad rakkude, kudede signalisatsioonimolekulid aktiveerivad neuroendokriinseid (reniin-angiotensiin-aldosteroon-süsteem jt) ja põletikulisi protsesse, mille kulgemisel kulutab organism palju energiat ja mis panevad südamele ja organismile lisakoormuse. Osalt lisakoormuse aga ka sissevõetavate ravimite toime tõttu, võib südamepuudulikkus põhjustada rasvkoe kiirenenud metabolismi (koos sellega rasvlahustuvate vitamiinide varude ja omastatavuse vähenemist) ning vitamiinide, mineraalide ja elektrolüütide (nt kaaliumi ja magneesiumi) koguse vähenemist (ka diureetikumide toimel).
Südamebiopsia
Südamepuudulikkuse tuvastamiseks rakutasandil võidakse teha südame biopsia, tuvastamaks muutusi südamelihase rakkude ehituses, koostises ja talitluses ning kasvajamarkerite jm võimaliku patoloogiliste seisundite tuvastamiseks.
Südamepuudulikkus ja südamesurm
Ägeda südamepuudulikkuse korral võib haigus ravi puudumisel lõppeda letaalselt.Südamesurma saab ära hoida kui patsienti elustatakse intensiivselt ja ajutüve vereringekeskused funktsioneerivad, siis saab hingamisfunktsioone imiteerida hingamisaparaadiga ning muud abistatud hingamiseks vajalik manustatakse haiglas.
Kassidel
Südamepuudulikkust kassidel põhjustavad mitmed füsioloogilised või haiguslikud seisundid. Diagnoosi viimistlemiseks teeb loomaarst eristusdiagnoosi. Südamepuudulikkus kassidel võib välja areneda (aga ka olla kaasasündinud) tõust ja soost olenemata igas vanuses.
Põhjused
Levinumad südamepuudulikkuse põhjused on järgmised:
Diagnoosimine ja proovid
Diagnoosi kinnitab loomaarst tavaliselt sümptomite ja arstliku läbivaatuse alusel. Vajadusel tehakse laboratoorseid analüüse, teste ja diagnostilisi protseduure. Leiu ilmnemisel suunatakse patsient (koos peremehega) veterinaari-kardioloogi juurde.
Südamepuudulikkus koertel
Koerad on olnud aluseks inimese südamepuudulikkuse mudeli (meetodid, ravimid,klassifikatsioon, prognoos, kulg jms) väljatöötamisel ja juurutamisel. Sarnaselt inimestega ravitakse veterinaarias koerte südamepuudulikkust muu hulgas ka veterinaarravimitega (näiteks koerte Prilocardiga (AKE inhibiitor).
Lisalugemist
Amazoni raamatu osaline veebiversioon (vaadatud 6.06.2013)
Valfloriana
thumb|Valfloriana valla paiknemine Trento provintsis
Valfloriana (saksa: Welsch-Flörian) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 25 km Trentost kirdes. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 538 inimest ja valla pindala on 39,4 km².
Valfloriana külgneb järgmiste valdadega: Capriana, Altrei, Castello-Molina di Fiemme, Sover, Lona-Lases, Telve ja Baselga di Pinè.
Kalju Lillepuu
Kalju Lillepuu (29. märts 1935 Virumaa Viru-Jaagupi kihelkond Küti vald – 13. detsember 2020 Viljandi) oli eesti kirjandusõpetaja, kirjandusloolane ja esperantist.