cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Euroopa Arengufond
Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi
Meeksi valla lipp
thumb|Meeksi valla lipp Meeksi valla lipp on endise Eesti haldusüksuse Meeksi valla lipp.
Lipp on kinnitatud 23. oktoobril 2002.
Lipu kirjeldus
Valla lipp on jaotatud lainelõikeliselt kaheks horisontaalseks laiuks. Ülemine, sinine on laiusega 5 ühikut ja alumine, valge on laiusega 2 ühikut. Sinise laiu keskel on valge majakas kollase tulega. Valgel laiul on kaks sinist kala reas.
Lipu normaalmõõtmed on 105×165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ühikut.
Lööra
Lööra on küla Harju maakonnas Kose vallas Kuivajõe ääres.
Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda.
Kultuurimälestistest asub külas üks kultusekivi.
Hermann Wartbergest
Hermann Wartbergest (ka Wartberge Hermann, Hermann Wartberge, saksa Hermann von Wartberge, ladina Hermannus de Wartberge) oli 14. sajandil elanud Liivimaa (Liivi ordu) kroonik.
Hermann oli Vestfaalist Warburgist (kasutati ka nimekuju Wartberge või Warberich) pärinev Saksa ordu Liivimaa haru maameistri Goswin von Herikese kapellaan ja seega ka ordu preestervend. Ta saabus Liivimaale arvatavasti 1358. aastal, sest sellest ajast on tema ladinakeelses kroonikas üksikasjalikumaid ülestähendusi. Hermann teenis ka Liivi ordu maameistreid Arnold von Vietinghoffi ja Wilhelm von Friemersheimi diplomaadina, sõlmides 1366. aastal Danzigis rahuleppe Riia peapiiskopi ja teiste Vana-Liivimaa piiskoppidega.
Wartberge Hermanni kroonika, mis on rõhutatult ordumeelne, käsitleb aega Liivimaa ristiusustamisest kuni 1370. aastateni, keskendudes kahele viimasele aastakümnele. Kroonikas on pikemalt juttu ka Jüriöö ülestõusust. Eesti keeles on ilmunud kroonika katkeid 1920. aastatel.
Svitene
Svitene (ka Švitene, Lielsvitene) on küla (vidējciems) Lätis, Jelgava piirkonna Svitene valla halduskeskus. Küla asub Svitene jõe kaldal merepinnast 30 meetri kõrgusel, Riiast 89 ja Pilsrundālešt 8 kilomeetri kaugusel.
Svitenes on endise Svitene mõisa (Schwitten) keskus. Aastatel 2009–2021 jäi asula Rundāle piirkonda.
Euroopa rassismi ja ksenofoobia seirekeskus
Euroopa rassismi ja võõraviha seirekeskus ehk EUMC (European Monitoring Centre on Racism and Xenophobia) oli 1997. aastast kuni veebruarini 2007 töötanud keskus, mis pakkus ühendusele ja selle liikmesriikidele objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet ning andmeid rassismi, võõraviha ja antisemitismi kohta Euroopa Liidus. EUMC eesmärk oli aidata EL-il tervikuna, aga ka konkreetsetel liikmesriikidel leida parimad meetmed rassismi ja võõraviha vastu võitlemiseks ning kujundada vastavad tegevuskavad. Keskus uuris rassismi ja võõraviha ulatust ja arengut ning analüüsis nende põhjuseid, tagajärgi ja mõjusid. EUMC töötas välja strateegiaid rassismi ja võõraviha vastu võitlemiseks ning tõstis esile ja levitas näiteid nende probleemidega eduka toimetuleku kohta.
EUMC asemel asutati 2007. aastal Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA).
Čičava linnus
pisi|Vaade linnusest kirdesse. Foto: [[Robert Treufeldt, 23. mai 2011]] Čičava linnus (kohanimi ka Čičva; ungari keeles Csicsva) on linnus Slovakkias Prešovi maakonnas Vranov nad Topľou ringkonnas Sedliská vallas.
Ajalugu
Alates 2014. aastast on hakatud linnusevaremeid puhastama ja konserveerima ning linnust rekonstrueerima.
Marguse
Marguse on küla Harju maakonnas Kose vallas Kose–Purila maantee ääres.
Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 13 inimest. Kõik olid eestlased.
Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioon
pisi|EIÕKiga liitunud. Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioon (ka Euroopa inimõiguste konventsioon, lühendatult (EIÕK); inglise European Convention for the Protection of Human Rights and Fundamental Freedoms, lühendatult ECHR) on 1950. aastal Euroopa Nõukogu egiidi all Roomas vastu võetud ja 1953. aastal jõustunud vanim rahvusvaheline inimõiguste kaitse alane välisleping. Inimõigused on inimese ja riigivõimu vahelisi suhteid käsitlev valdkond. Seega asetab konventsioon kohustusi riigile. Eraõiguslikud (indiviidide vahelised) suhted jäävad konventsiooni reguleerimisalast üldjuhul väljapoole. Kõik Euroopa Nõukogu liikmesriigid on ka konventsiooni osalisriigid ja uutelt liikmesriikidelt oodatakse konventsiooniga ühinemist.
Selle raames välja töötatud üksikasjalik ja unikaalne kaitsesüsteem kujutab endast Euroopa piirkonna rahvusvahelist tavaõigust. Tavaõiguse sisu saab tuvastada kohtupraktika uurimise teel. Euroopa Inimõiguste Kohus on konventsiooni järelevalveorgan. Osalisriikide kokkuleppel on Kohtu ülesanne arendada ja määratleda inimõiguste kaitse ühine Euroopa standard. Konventsiooni osalisriikide arv on käesolevaks ajaks tõusnud 41-ni ning laienemisprotsess eeldatavasti jätkub.
EIÕKs sisalduvad normid jagunevad kolme gruppi:
2012. aasta MM-tiitlimatš males
2012. aasta male maailmameistrivõistluste tiitlimatš oli males 2012. aastal FIDE egiidi all peetud maailmameistrivõistluste tsükli 2008–2012 lõppvõistlus – tiitlimatš valitseva maailmameistri ja tiitlipretendentide turniiri võitja vahel.
10.–30. mail 2012 Moskvas peetud 12-partiilise tiitlimatši põhiosa valitseva maailmameistri 42-aastase India maletaja Viswanathan Anandi ja aasta varem tiitlipretendentide turniiri võitnud 43-aastase Iisraeli maletaja Boris Gelfandi vahel lõppes viigilise tulemusega 6:6. Lisapartiides (kiirpartiid) oli edukam maailmameister 2½:1½. Anand kaitses kolmandat korda 2007. aastal võidetud maailmameistri tiitlit.
Matši peakohtunik oli rahvusvaheline arbiiter Ašot Vardapetjan Armeeniast.
Tõhela järv
Tõhela järv asub Pärnumaa loodeosas Pärnu linna põhjas. Järve loodeosast saab alguse Paadrema jõgi.
Selle pindala on 407 ha, suuruselt on järv Eestis kümnes. Tõhela järve keskmine sügavus on 1,3 m, suurim pikkus on 3 km ja laius 2 km.
Järve sügavus läänekaldalt järsult suureneb; seal on selle põhi mudane. Idaosas on Tõhela järv madal ja selle põhi on liivane. Ida- ja põhjakaldad on kaetud savika moreeniga, lääne- ja lõunakaldad soosetetega. Vesi on rohekaskollane ja hästi läbipaistev. Tõhela järv sisaldab olulisi mudavarusid.
Tõhela järve idakaldad on ligipääsetavad ja sobivad suplemiseks. Liivane kallas on hea puhkamiskoht.
Tekkemuistend
''Kohal, kus praegu on Tõhela järv, olnud kunagi soostunud mets. Selle ääres olnud üks talu. Kord läinud mets põlema. Talust tulnud välja peremehe vend ja hüüdnud: "Siidivennad, niidivennad, tulge appi, järi põleb!" Kuuljaid polnud ja nii põlenudki mets maha koos taluga. Kunagise metsa asemele tekkinud aga Tõhela järv.''
Kuremaa SK/Tartu Palliklubi
BC Fausto-Tartu Kalev on Eesti korvpalliklubi, mis alustas tegevust mais 2006.
Klubi mängib SEB Eesti Korvpalli Meistriliigas. Klubi peasponsor on Tartus kinnisvaraarendusega tegelev ettevõte AS Fausto.
Klubi peatreener 2006/07 hooajal oli Aivo Erkmaa, 2007/08 hooajal Jüri Neissaar, 2008/09 hooajal Priit Paama.
Meeskond
Mängijad:
Treenerid:
Hasselt
Hasselt on linn Belgias, Limburgi provintsi keskus. Asub Demeri jõe ja Alberti kanali ääres.
Ajalugu
Hasselt on rajatud 7. sajandil. 1232. aastal sai linnaõigused. Hasselt oli krahvkonna keskus, mis 1361. aastal läks Lüttichi piiskopiriigi koosseisu. 1830. aastal sai linnast Limburgi provintsi keskus.
Hasselt on alates 18. sajandist tuntud alkohoolse joogi jeneveri tootmise poolest.
Linnas asub Hasselti ülikool.
Singer Vinger (album)
"Singer Vinger" on ansambli Singer Vinger 1988. aastal ilmunud album. Album ilmus ainult kassetina.
Euroopa Liidu naabruspoliitika
pisi|300px|{{legend|#0000ff|Euroopa Liidu liikmesriigid}} {{legend|#7fffff|Ametlikud liikmekandidaadid}} {{legend|#007f00|Naaberriigid}} Euroopa Liidu naabruspoliitika on 2004. aastal vastu võetud Euroopa Liidu poliitika, mille eesmärgiks on luua EL-i ümber sõbralike riikide ring, kes ei ole samas EL-i täisliikmed (nt Ida-Euroopas, Vahemere lõunakaldal ja Lõuna-Kaukaasias).
Suhted 17 EL-i ida- ja lõunanaaberriigiga põhinevad jagatud väärtustel, nagu õigusriik, hea valitsemine, inim- ja vähemusõiguste austamine, turumajandus ja säästev areng. Riikidel on eristaatus kahepoolsetes suhetes EL-iga: õigusruumi ühtlustamise poole püüeldes aitab EL kaasa piiriäärsete riikide arengule, tagamaks stabiilsust ja julgeolekut Euroopa Liidu piiririikides. Naaberriikidega sõlmitakse soodsamaid poliitilisi ning majanduslikke kokkuleppeid. Naabruspoliitika eesmärkide saavutamist rahastatakse Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi (ENPI) kaudu.
Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi
Flora Vesterberg
Flora Vesterberg (sünninimi Flora Alexandra Ogilvy; sündinud 15. detsembril 1994) on Briti kuningapere kauge sugulane.
2011. aastal oli ta Briti troonipärimisjärjekorras 42. kohal ja 2021. aastal 58. kohal.
Tema isa on James Ogilvy ja ema Julia Ogilvy. Flora isapoolne vanaema, printsess Alexandra oli George V lapselaps.
2020. aastal abiellus ta Timothy Vesterbergiga.
EDF
EDF on lühend, mis võib tähendada:
Suusahüpped 2010. aasta taliolümpiamängudel
right|150px|Olpmpiarõngad right|150px|Suusahüpped Suusahüppevõistlused 2010. aasta taliolümpiamängudel peeti 12.–22. veebruarini Whistler Olympic Parkis.
Tulemused
Suusahüpetes jagatud medalid riigiti.
Normaalmägi HS106
Finaal: 13. veebruar Osavõtjaid: 61 Olümpiavõitja 2006: Lars Bystøl, Norra Ametlikud tulemused: Kvalifikatsioon - Finaal <br style="clear:both;" />
Suur mägi HS140
Finaal: 20. veebruar Osavõtjaid: 61 Olümpiavõitja 2006: Thomas Morgenstern, Austria Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Meeskonnavõistlus
Finaal: 22. veebruar Osavõtjaid: 12 meeskonda Olümpiavõitja 2006: Austria Andreas Widhölzl, Andreas Kofler, Martin Koch, Thomas Morgenstern) Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
South Ayrshire
South Ayrshire ('Lõuna-Ayrshire') on omavalitsus Šotimaa edelaosas. See hõlmab ajaloolise Ayrshire'i krahvkonna lõunaosa. Piirneb East Ayrshire'i, North Ayrshire'i ja Dumfries and Gallowayga. Asub Firth of Clyde'i ääres.
Suuremad asulad on Ayr, Troon ja Prestwick.
Valtatie 1
thumb|Valtatie 1 asukoht Soome põhiteede kaardil Valtatie 1 on Helsingist Turusse kulgev põhimaantee Soomes. See on osa rahvusvahelisest E18-teelõigust. Tee pikkus on 166 kilomeetrit. Tee kuulub teede- ja sideministeeriumi haldusüksuse töörühmale, kes haldab peateede võrku. Samas kuulub see tee üleeuroopalisse Euroopa Liidu määratud TERN-i teedevõrku.
Valtatie 1 on kogu ulatuses kiirtee (moottoritie). Selle viimane osa avati 28. jaanuaril 2009. Tee avamist õigeaegselt segasid tunnelite ohutusest tulenevad probleemid. Tee läbimine on päris sujuv, kui mitte arvestada vahetevahel Helsingist väljumisel ettetulevaid ummikuid.
Tee kulgeb läbi järgmiste valdade: Helsingi–Espoo–Kauniainen–Espoo –Kirkkonummi–Vihti–Lohja–Nummi-Pusula –Lohja–Salo–Paimio–Kaarina–Turu. Kõige tihedam liiklus Turu kiirteel on Kehä I ja Kehä II vahel, kus keskmine liiklustihedus on ligi 70 000 sõidukit päevas. Ennustatakse, et see teelõik on selles kohas 2030. aastal Soome kõige tihedama liiklusega.
Kesktasandik
Kesktasandik on Põhja-Ameerika siseosa tasandik USAs ja Kanadas. See tasandik piirneb kagus Apalatšide, läänes Suure tasandiku ja lõunas Mehhiko madalikuga.
Glam metal
thumb|Adrian Vandenberg ja David Coverdale, Whitesnake thumb|Axl Rose, Guns N' Roses thumb|Twisted Sister
Kesktasandik
Sealne elanikkond on tuntust kogunud kogu maailmas oma suure kartuliarmastuse tõttu.
Glam metal
Glam metal tekkis 1970. aastate lõpus ja 1980. aastate alguses Ameerika Ühendriikides, eriti aga Los Angelese muusika ringkondades. Populaarsuse kõrgperiood oli 1980ndad. Stiil hääbus 1990ndate alguses. Glam metal ' it on muusikaliselt mõjutanud hard rock ja glämmrokk.
Iseloomustus
Meloodia on üles ehitatud "kolme-duuri" (põhikolmkõlade) kitarrikäikudele. Laulu tekstid on lihtsad, refrään meeldejääv. Paljud glam metal ' i bändid on tuntud oma suurepäraste ballaadide poolest, näiteks Skid Row "I Remember You", Warrant "Heaven", White Lion "When The Children Cry" jt.
Kaunis põisrohi
Kaunis põisrohi (Silene coeli-rosa) on taimeliik nelgiliste sugukonnast põisrohu  perekonnast.
Tõhela raba
Tõhela raba ehk Jäärumetsa soo on kõrgsoo Pärnumaa loodeosas asuva Pärnu linna lääneosas Tõhela ja Ermistu järve vahel. Selle pindala on 18 ruutkilomeetrit, turbalasundi suurim paksus on 6,8 m, keskmiselt 3,1 m.
Metroode loend riigiti
Aafrika - Aasia - Ameerika - Austraalia ja Okeaania - Euroopa
Euroopa
Kaasa arvatud Kaukaasia ja Türgi
Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet
Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (FRA) on Euroopa Liidu asutus, mille eesmärgiks on pakkuda põhiõiguste küsimustes abi ja teadmisi Euroopa Ühenduse ning selle liikmesriikide asjakohastele asutustele ja ametivõimudele, samuti aidata neid meetmete rakendamisel ja asjakohaste tegevuskavade kujundamisel.
Amet asutati 15. veebruari 2007. aasta nõukogu määrusega. Põhiõiguste amet rajati Euroopa rassismi ja ksenofoobia seirekeskuse (EUMC, European Monitoring Centre on Racism and Xenophobia) asemele. Amet asub Viinis.
Euroopa põhiõiguste amet ei ole volitatud läbi vaatama individuaalseid kaebusi. Ameti ülesanded on muu hulgas järgmised:
Jaanus Samma
Jaanus Samma (sündinud 11. juulil 1982) on eesti kunstnik.
Hariduskäik
Ta lõpetas 2001. aastal Tallinna Kunstigümnaasiumi. Ta õppis aastatel 2001–2005 Eesti Kunstiakadeemias graafikat ja aastatel 2005–2009 vabade kunstide magistrantuuris. Ta täiendas end 2006. aastal École superieure Estienne des Arts et Industries graphiquesis ja 2007. aastal Université Paris 8 Saint-Denis Vincennesis Prantsusmaal. Alates 2011. aastast õpib ta Eesti Kunstiakadeemia kunsti ja disaini doktoriõppes.
Looming
Ta töötab kõikide kaasaegse kunsti meediumitega installatsioonist ja videost kuni ehete ja kudumite kujunduseni. Tema kunst on mitmekülgne ja käsitleb muuhulgas queer- ja sooteemasid.
Ta on osalenud grupinäitustel ning korraldanud isikunäitusi alates 2005. aastast. Tema töid leidub Eesti Kunstimuuseumi, Tartu Kunstimuuseumi, Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseumi ning Kiasma kogudes. Lisaks kunstnikutööle on ta kujundanud ning koostanud näitusi ja kunstiraamatuid.
Ärq ei lääq
"Ärq ei lääq" on ansambli Singer Vinger album aastast 2003.
Rannu valla lipp
thumb|Rannu valla lipp Rannu valla lipp on endise Eesti haldusüksuse Rannu valla lipp.
Rannu valla lipu kavandi autor on Arvi Sepp.
Lipu kirjeldus
Rannu valla lipp on ristkülik kolme horisontaallaiuga, mille laiused on: valge 2,5 ühikut, kollane 1 ühik ja roheline 2,5 ühikut. Lipu vardapoolses osas on sinine võrdhaarne kolmnurk, mille tipp ulatub kollase laiu keskele 3 ühiku kaugusele ning haarad ulatuvad lipu vardapoolsetesse nurkadesse.
Lipu normaalmõõtmed on 100×150 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 2:3.
Põhjendus
Valge sümboliseerib lootust, roheline loodust – kauneid Võrtsjärve-äärseid metsi, kollane on kuldse vilja värv ja sinine tähistab Võrtsjärve.
On ka teine tõlgendus: neli värvi tähistavad aastaringi, kus sinine sümboliseerib kevadet – märtsikuu lume- ja taevasina ning jäävangist vabanevat vett, roheline on suvi, kollane – sügis, valge aga talve lumevalevus.
East Ayrshire
East Ayrshire (tõlkes 'Ida-Ayrshire') on regioon Šotimaa keskosas, mis hõlmab ajaloolise Ayrshire'i krahvkonna idaosa.
Suuremad asulad on Kilmarnock, New Cumnock ja Cumnock.
2017. aastal elas seal umbes 121 900 inimest.
Koldsäälik
Levik ja süstemaatika
Koldsäälik on üks ulatuslikemalt levinud säälikuid. Teda leidub Põhja-Ameerika põhjaosast Alaskalt ja Labradori poolsaarelt kuni Lõuna-Ameerika põhjaosani, samuti paljudel Kariibi mere saartel, Kookossaarel ja Galápagose saartel. Kanada, Ühendriikide ja Mehhiko koldsäälikud on rändlinnud ja talvitavad troopikas.
Koldsääliku alamliike on paarikümne ringis, neid jaotatakse tavaliselt kolme rühma, enamasti lähtudes adultsete isaslindude pea värvusest, ning neid rühmi on varem käsitletud ka iseseisvate liikidena.
Välimus
Pikkus 10-12 cm. Isaslinnul on üleni erekollane alapool, kurgust allpool on kastanpruune triipe. Välimiste tüürsulgede siselabadel on kollased laigud. Troopilistel alamliikidel on kiird või pea üleni kastanpruunid.
Elupaik
Kanadas ja Ühendriikides on koldsääliku tüüpilisi elupaiku niisked võsad, kus sageli kasvab pajusid, eriti veekogude kallastel ja soistel aladel, kuid võib pesitseda ka parkides ja aedades. Ühendriikidest lõunas leidub teda sageli mangroovisoodes.
Pesitsemine
Koldsäälik meisterdab taimekoorest, -kiududest ja -villast tassikujulise pesa madala puu või põõsa püstiste oksaharude vahele. Kurnas on kolm kuni kuus, tavaliselt neli kuni viis muna. Toiduks on selgrootud, eriti putukad, ja marjad.
Värv-põisrohi
Värv-põisrohi (Silene colorata) on taimeliik nelgiliste sugukonnast põisrohu  perekonnast.
Lift
100px|pisi|Lifti tähistav piktogramm pisi|Liftišaht Lift (ingliskeelsest sõnast lift 'tõstma') on katkendliku talitlusega paikne tõstuk, mille kabiin või platvorm liigub mööda igast küljest suletud püstšahti paigaldatud jäiku liftirööpaid.
Tavaliselt käivitab lifti elektrimootor. Selle abil liigutatakse tõstetrosse või niisuguseid vastukaalusüsteeme nagu tali või pumbatakse vedelikku niisugustesse hüdraulilistesse tõstesüsteemidesse, mis töötavad tungraua põhimõttel.
Mõnikord liiguvad kaks lifti paarikaupa sünkroonselt, alati teineteise vastassuunas, ja toimivad niimoodi teineteise vastukaaluna.
Tänapäeval on paljukorruselistes majades liftide olemasolu kohustuslik, sest muidu on ratastooliga majas liikuda sageli võimatu, eriti kui kaldteede ehitamine ratastoolide jaoks pole praktiline. Reisilaevadel pole ühtki liftimehaanikut.
2008. aasta seisuga oli maailmas kõige rohkem lifte Itaalias: umbes 900 000. Järgnesid USA 700 tuhande ja Hiina 610 tuhande liftiga. Brasiilias oli umbes 300 tuhat lifti.
2017. aasta seisuga oli Eestis umbes 5500 lifti.
Ajalugu
Esimene viide liftile pärineb vanarooma arhitekti Vitruviuse töödest. Vitruvius teatas, et Archimedes olevat ehitanud lifti tõenäoliselt 236 eKr.
Kuigi paljud antiikaja saavutused hiljem unustati, ei kuulunud lift nende hulka. Hilisematel sajanditel on mitmelt poolt säilinud andmeid liftide kohta. Need töötasid tavaliselt kas liftisõitja enese või loomade lihaste jõul.
Tehnilises plaanis oli tänapäevaste liftide leiutamise seisukohalt kõige olulisem samm kruviülekande leiutamine. Kruviülekanne võimaldas muuta pöördliikumise kulgliikumiseks.
Esimese kruviülekannet kasutava lifti leiutas Ivan Kulibin. See paigaldati 1793 Talvepaleesse ja seda kasutati mõni aasta hiljem ka Moskva lähedal Arhangelskojes. Londonis ehitati esimene niisugune lift alles 1825.
Esimesed liftid olid ohtlikud. Kui tross katkes, kukkus lift šahti põhja ja polnud ime, kui liftis viibinud inimesed hukkusid. Tolle aja tehnohooldus oli sageli puudulik, mistõttu lifti seisukorda ei kontrollitud kuigi sageli. Sellepärast jäi tihti avastamata, et trossi kasutuskestus on lõppenud ja tross vajab vahetamist. Mõnevõrra parandas olukorda mitme trossi kasutamine, millest igaüks eraldi võetunagi suutnuks lifti kanda, kuid ohtlikud olid tolle aja liftid endiselt.
19. sajandi keskel oli maailmas palju tüüpe lifte, millega tõsteti maaki. Enamik neist olid hüdraulilised. Nende all oli varbkolbpump. Lifti kõrval oli (tavaliselt terasest) toru, mida sai vedeliku (tavaliselt veega) täita. Toru täitmine veega suurendas rõhku pumbas ja see pani lifti tõusma. Need liftid kasutasid vastukaalusüsteemi, nii et pump ei pidanud kogu lifti raskust kandma. Kuid varbkolbpump ei olnud kõrgete hoonete jaoks praktiline, sest tema kasutamiseks pidi maja põhja all olema sama sügav šaht kui maja kõrge oli. Hiljem töötati välja trosside ja ülekanderataste süsteem, millel oli palju plokke.
pisi|Otise lifti joonis (1861) 1854 demonstreeris Elisha Otis (1811–1861) New Yorgis kabiinipüüdurit, seistes tõstukis ja lõigates läbi seda hoidva trossi. Pärast trossi katkemist ei kukkunud tõstuk maha, kuna seda hoidis püüdur.
1857. aastal paigaldati esimene kabiinipüüduriga lift samal aastal New Yorgis valminud Haughwout Buildingusse. See lift maksis 300 USA dollarit ja liikus kiirusega 2 dm/s. See hoone on säilinud.
Lifti uksed
Lifti uste ülesanne on tagada, et reisijad kabiinist või korruselt ei kukuks šahti. Uste puhul on tavalisim variant kaks uksepaneeli, mis avanevad keskelt. Kui uksed avanevad liigub üks uks paremale ja teine vasakule. Teine levinud variant on teleskoopuks. See tähendab, et uksepaneelid on eri rööbastel ja liiguvad ukse avanedes ainult ühele poole ja teineteise taha. Seda varianti kasutatakse kitsastes šahtides ja kohtades, kus on vaja suurt kabiini ukseava.
Korruseuksed on ajal kui kabiini ees pole lukustatud, et inimene ei kukuks šahti, kui ta peaks ukse lahti tõmbama. Kabiini küljes on seade, mis korrusele jõudes teeb luku lahti, et uks avada. Enamikul liftidel peatab elektroonika kabiini automaatselt, kui mingil põhjusel korruseuks avatakse või ukselukustus ei tööta.
Masinaruumita liftid
pisi|300px|KONE EcoDisci ajam Masinaruumita liftid on tehniliselt lahendatud nii, et enamus liftiosadest, näiteks ajam ja juhtelektroonika, asuvad šahtis, mitte eraldi masinaruumis. Šahtis väljas võib asuda näiteks lifti elektrikilp. Peale selle, et liftiajam asub kabiini rööpa küljes, sarnaneb see lift masinaruumiga liftidega.
Masinaruumita lifti eelised:
Sellise lifti miinused:
Liftide juhtimine
pisi|300px|Häirenupp Moodsatel liftidel on enamasti kabiinis
Mõnel liftimudelil võib olla ka
Hooldusrežiim
Liftikabiini katusel oleval puldil on režiimilüliti (enamasti on sellel kaks režiimi, normaal- ja hooldusrežiim) ning nupud SÕIT, ÜLES, ALLA, stoppnupp, avariivalgustus ja häirenupp. Lisaks on sellel pistikupesa elektritööriistade toite jaoks. Kabiini liigutamiseks tuleb vajutada nuppe SÕIT ja seejärel soovitud suund. Kabiin peatub kohe, kui nupud vabastatakse. Stoppnupp takistab kabiini liikumast, kuni nupp üles tõstetakse. Häirenupp on juhuks, kui mehaanik ise peaks mingil põhjusel kabiinikatusele kinni jääma, et abi kutsuda.
Tuletõrjesõit
pisi|300px|KONE lift tuletõrjesõidu režiimis Tuletõrjesõit on režiim, mis võimaldab päästetöötajatel lifti tulekahju ajal kasutada. Režiimi aktiveerib päästetöötaja võtmega. Sellise režiimiga liftidel on enamasti ülerõhuga šaht, et takistada suitsul šahti pääsemist, tulekindlad uksed ja katuseluuk, et kabiinist välja pääseda, kui lift peaks näiteks voolukatkestuse tõttu seiskuma.
Avariivool
Kui elektroonika märkab, et pinge on madal, siis ta viib avariivooluga kabiini lähimale korrusele, avab uksed ja lülitub välja. Ent kui elektroonika ja ajam kaotavad järsku pinge, toidab avariivool minimaalset kabiini valgustust ja hoiab töös liftitelefoni ja alarmi, et kinni jäänud inimesed saaks abi kutsuda.
Tüübid
Eristatakse sõidu- ja kaubalifte. Sõiduliftid on ette nähtud inimeste ja kaubaliftid kaupade veoks. Sõiduliftide hulka kuuluvad näiteks reisi-, kiir- ja haiglaliftid. Kaubaliftid jagatakse üld- ja eriotstarbelisteks liftideks. Viimaste hulka kuuluvad näiteks kaupluseliftid.
Ekspresslift ei teeninda kõiki korruseid. Näiteks võib tuua Maailma Kaubanduskeskuse, kus ei olnud lifti, millega oleks saanud sõita esimeselt korruselt otse kõige ülemisele. Selle asemel oli kaks ümberistumiskohta: 44. ja 78. korrusel. Maapinnal tuli valida ekspresslift, millega sõideti vahepeatusteta kas 44. või 78. korrusele, ja seal ümber istuda lifti, millega sai sõita vajalikule korrusele.
Lavatõstuk on eriotstarbeline lift, mida kasutatakse põhiliselt teatris. Sellega saab tõsta suurt osa lavast. Lavatõstuk talub väga suurt koormust: sellega saab tõsta tervet sümfooniaorkestrit ühekorraga. Lavatõstukiga on isegi elevante tõstetud. Need tõstukid on tavaliselt hüdraulilised ja liiguvad väga aeglaselt.
Sõiduliftid
Sõidulifti kandevõime on 320–1600 kg, kiirus 0,5–20,5 m/s, kiirliftil kuni 7 m/s. Kõrgetesse majadesse ehitatakse üldjuhul kiiremaid lifte kui madalatesse.
Kõige levinumad on liftid, mis on mõeldud inimeste veoks. Need on laialt kasutusel elumajades ja büroohoonetes. Tavaliselt juhitakse neid liftist endast, kus on nuppudega juhtpaneel.
Haiglaliftid on mõeldud eelkõige haigete veoks.
Mõnel kahekorruselisel lennukil, näiteks Boeing 747-l või Lockheed L-1011-l, on samuti lift, millega saab tõsta toidukärusid, aga millega saavad sõita ka stjuardessid.
Eesti kiireim (3,5 meetrit sekundis) sõidulift asub Tallinna Teletornis. .
Tallinna kõige aeglasema sõidulifti kiirus on 0,63 m/s.
Kaubalift
NSV Liidus ehitati kaubaliftid majadesse, mis olid kõrgemad kui üheksa korrust. Sel põhjusel ehitatigi NSV Liidus suhteliselt palju kuni üheksakorruselisi maju.
Käsiliftid on käsiajamiga teenindusliftid, mis on mõeldud väikeste esemete transpordiks. Näiteks kasutatakse neid toidu veoks köögi ja toitlustusasutuse või söögitoa vahel, mis asuvad eri korrustel.
Seal, kus on vaja teisaldada autosid, aga ruumi on väga vähe, kasutatakse sõidukilifte. Need asuvad tavaliselt parkimismajades või autotehastes. Need liftid on hüdraulilised ja neil puudub vastukaal. Et ruumi otstarbekamalt kasutada, võib platvorm pöörelda, nii et juht ei pea tagurdama, vaid võib üksnes edasi sõita. Enamiku sõidukiliftide kandevõime on 2 tonni, kuid on ehitatud ka eriti suure tõstevõimega sõidukilifte, millega on võimalik tõsta 20-tonniseid veoautosid. Kiievi metroos Dnipro jaamas on sõidukilift, millega tõstetakse rongivaguneid. Eesti suurim lift asub Novira Plaza maa-aluses parklas.
Lennukikandjatel on lifte, millega saab tõsta tervet lennukit. Sellised lennukikandjad on kahetekilised: ülemine on lennutekk ja alumine on angaaritekk. Nende liftide kandevõime võib olla kuni 90 tonni.
Lifti ehitus
pisi|vasakul|Lifti ajam ([[Soome, 1960)]]
Põhiosad
Lift koosneb järgmistest põhiosadest:
Hüdrauliline ajam
Hüdrauliline ajam toimib rõhu all oleva vedeliku abil. Ajami tööks vajalikku energiat arvestatakse Bernoulli seaduse järgi:.
Elektriajam
pisi|Vanad NSV Liidu liftiajamid
Tänapäeval kasutatakse liftides sageli elektriajamit. Kasuteguri suurendamiseks kasutatakse kolmefaasilist ajamit, mille pöördesagedus ei ole sünkroonne elektrivoolu sagedusega. Elektriajam vajab lisakorrust, kus paikneb masinaruum.
Euroopas kasutatakse tihti elektriajameid pingega 380, 400 ja 660 V, mis töötavad vahelduvvoolul sagedusega 50 Hz.
Eco Disk
pisi|vasakul|Lift Eco Diski ajamiga Eco Disk on lameajam, mille kasutamiseks ei ole vaja lisakorrust masinaruumi jaoks. Eco Disk paigaldatakse liftišahti viimastel korrustel lifti kõrvale. Ajamit juhitakse šahtis asuvast kilbist. Ajamivõll ühendatakse terastrosside abil kabiini ja vastukaaluga, paindekohtades vähendavad kulumist rattad.
Ohutushoid
pisi|Liftiuste juhttugi Lifte hooldatakse iga kahe aasta tagant. Pärast kümmet kasutusaastat hooldatakse iga kuue kuu tagant. Tavaliselt annab tootja liftidele kümneaastase garantii, pärast tähtaja lõppu tuleb sõlmede ülevaatus iga 12 kuu järel. Liftide töökoormust mõõdetakse kasutamiskordade arv järgi.
Liftide tüüpiline tootjapoolne kasutuskestus on 25 aastat. Seda kasutuskestust võimaldab saavutada lifti korrapärane ülevaatus ja hooldusvälpade järgimine. Sedamööda, kuidas lift vananeb, muutub siiski järjest keerulisemaks varuosade hankimine, ühtlasi halvenevad lifti sõiduomadused. Seetõttu võivad hoone omanikud otsustada, et lift vajab kaasajastamist.
Tavaliselt vahetatakse kaasajastamise käigus juhtimissüsteem, kõik elektrijuhtmed, nupud, asendi- ja suunanäidikud, riputusseadmed ja mootorid, kaasa arvatud uste liikumist kontrollivad mootorid. Rööpaid ja teisi raskeid struktuure üldjuhul ei vahetata. Liftitrosse vahetatakse juhul, kui nende kasutuskestus on lõppenud või kui tehniline järelevalve teeb vastava ettekirjutuse. Lifti kaasajastamise maksumus sõltub suuresti sellest, mis tüüpi seadmeid lifti kaasajastamise käigus paigaldatakse.
Kaasajastamine võib lifti töökindlust oluliselt suurendada, eriti kui mehaanilised releed ja kontaktid asendatakse elektroonilistega. Sõit võib muutuda sujuvamaks ja reisijate ohutus suureneda.
Ohutus
Statistiliselt võttes on kandvate trossidega liftid ülimalt ohutud. Ükski sõiduk pole liftist ohutum. 1998. aasta hinnangute järgi on kõigest üks kaheksamiljondik protsenti anomaalne ja rõhuv enamus neist anomaaliatest ei kujuta endast inimelule ohtu, vaid on midagi sellist, et lifti uksed ei avane. Praktiliselt puuduvad niisugused õnnetused, kus lift kukuks liftišahti ja seal olnud inimesed hukkuksid.
Siiski hukkub igal aastal maailmas liftidega seotud õnnetustes paarkümmend inimest. Enamik surmajuhtumitest on seotud lifti hooldamisega – näiteks kui hooldustöötaja kummardub liiga kaugele ja kukub šahti või kui ta jääb lifti liikuvate osade vahele. Ülejäänud surmajuhtumitest enamik on seda tüüpi, et korrusel avanevad liftišahti uksed, kuigi nende taga lifti pole, ja inimene astub pimesi liftišahti. On ka juhtunud, et inimese sall jääb liftiuste vahele kinni ja kui lift liikuma hakkab, poob sall inimese üles.
Õigupoolest oli enne 11. septembri terrorirünnakuid viimane juhtum maailmas, kus reisijatega lift liftišahti kukkus, 1945. aastal Empire State Buildingus, kus lennuk hoonesse sisse sõitis, kahjustades kõiki liftitrosse korraga. Lift, kus oli üksainus inimene, nimelt liftitöötaja, kukkus 75. korruselt alla. Liftitöötaja sai raskelt vigastada, kuid paranes, asus juba mõne kuu pärast endisel kohal tööle ja elas veel 49 aastat. Siiski juhtus 2007. aastal Seattle'i haiglas õnnetus, kui lifti trossid katkesid ja kabiin sattus vabalangemisse. Liftis viibinud viie inimese elud päästis kiiruspiirik, mis vallandas kohe kabiini püüdurid ehk mehaanilised avariipidurid, mis kabiini peatasid. Juurdlus tuvastas, et õnnetuse põhjustas tehniline rike, ja liftifirma vahetas kõik seda tüüpi liftitrossid välja.
Tänapäeval on liftidel funktsioon, et rikke korral teatavad nad sellest tehnilisse juhtimiskeskusse SMS-i või e-kirja teel. Alates 2002. aastat ehitatud liftid peavad sisaldama telefoni, et hädaolukorda sattunud saaksid selle kaudu ühendust võtta klienditeenindusega.
San Demetrio Corone
San Demetrio Corone on vald Itaalias Calabria maakonnas Cosenza provintsis. San Demetrio Corone üks Itaalia albaanlaste kultuurikeskusi.
Asula on saanud nime suurmärtri püha Demetriose järgi, kelle mälestuspäeva tähistatakse 26. oktoobril. Algne nimi oli Sandemitre. "Corone" on lisatud seetõttu, et 1400 asusid linna elama Albaania põgenikud Corone linnast.
Asula kõrgus merepinnast on 520 m. Ta asub Sila Greca põhjanõlval.
Linnapea on Cesare Marini.
North Ayrshire
North Ayrshire ('Põhja-Ayrshire') on omavalitsus Šotimaa keskosas. See hõlmab ajaloolise Ayrshire'i krahvkonna põhjaosa. Piirneb Inverclyde'i East Ayrshire'i, South Ayrshire'i ja Renfrewshire'iga. Asub Firth of Clyde'i ääres. Hõlmab ka Arrani saare.
Václav Svěrkoš
200px|thumb|Václav Svěrkoš Václav Svěrkoš (sündinud 1. novembril 1983 Třinecis) on endine Tšehhi jalgpallur (ründaja).
Klubikarjääri jooksul mängis ta muuhulgas Tšehhi klubis Ostrava Baník, Saksamaa klubides Mönchengladbachi Borussia ja Hertha ning Prantsusmaa klubis Sochaux. Hooajal 2007–08 lõi ta Ostrava Baníki meeskonnas Tšehhi kõrgliigas 15 väravat ja oli sellega liiga suurim väravakütt.
Tšehhi rahvuskoondises mängis Svěrkoš aastatel 2008–2010 kokku 11 korda ja lõi kolm väravat. 2008. aasta Euroopa meistrivõistlustel lõi ta avamängus Šveitsi vastu meistrivõistluste esimese värava.
Isiklikku
Václav Svěrkoš on 183 cm pikk.
Arvi Aasmaa
pisi|Arvi Aasmaa 2011. aastal Arvi Aasmaa (sündinud 20. detsembril 1938) on eesti arhitekt.
Ta lõpetas 1965. aastal Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi ning kuulub alates 1970. aastast Eesti Arhitektide Liitu.
Euroopa rahvusvahelise koostöö foorum
Euroopa rahvusvahelise koostöö foorum (Europe's Forum on International Co-operation, EUFORIC) on Euroopa arengukoostööle ja arengupoliitikale keskenduv internetipõhine foorum. Foorumit kasutavas võrgustikus osalevad nii uuringuinstituudid, kodanikuühendused, asjatundjate grupid kui ka riigiametnikud.
Tutt-põisrohi
Tutt-põisrohi (Silene compacta) on taimeliik nelgiliste sugukonnast põisrohu  perekonnast.
Bīlasti mõis
Bīlasti mõis (läti keeles Bīlastu muiža, saksa keeles Behrsemunde) on endine mõis Lätis Dobele piirkonna Krimūnase vallas. Mõis asub Dobelest 4 kilomeetri kaugusel.
Bīlasti mõisa on esimest korda mainitud 1437. aastal. 1628. aastal sai selle omanikuks B. Jäger. Kunagi oli sel kolm hoonet, millest on tänaseks säilinud vaid üks. Pärast Läti Vabadussõda läks mõis kindral Eduards Aire valdusse. 2000. aastast asub seal lasteaed.
Mõisa juures asub ka väike park, kus kasvab põlispuu Bīlasti tamm. Selle kõrgus on 18 meetrit, ümbermõõt 4,11 meetrit ja vanus on hinnanguliselt 160 aastat. Tamme kutsutakse ka Eduards Aire järgi Aire tammeks.
Tšarjatantra
Tšarjatantra (tiibeti spyod rgyud, sanskriti caryā-tantra) on teine kategooria ehk teine aste tantrates.
Tšarjatantra funktsioon on viia õppija peas kokku meditatsioon (kujustamine) koos samaaegselt sooritatava rituaaliga.
Siin ei ole enam seda vahetegemist jumaluse ja õpilase puhul, mis Krijatantras. Sel tasandil püüab kujustaja ise jumaluseks saada.
Tuleb juurde uus mõiste, kus kujustatava jumaluse puhul nähakse kahte erinevat aspekti: suhteline ja absoluutne tõde.
Kujustamist ise ei tõlgendata kunagi kui reaalsust või reaalsuse aspektide väljendust, vaid kujustamine on meie teadvuse poolt esile kutsutud visuaalne projektsioon.
Siin on eesmärgiks seatud tantrikule täielikult selgeks teha, kuis meie meeled töötavad, mis tähendab, et kui meie teadvus   toodab meelte abil pilti meid ümbritsevast maailmast, siis peab seesama isiklik teadvus olema võimeline tootma sama visuaalset meelepetet samuti vastavalt kujustaja soovile ja eesmärgile täpselt sellist visiooni nagu peremees ise seda soovib.
Seega on Tsharjatantra selleks ette nähtud, et teha meist oskuslikud rituualide läbiviijad, koos tehniliste oskuste ja rituaali võimustamisega juba uuel teadvuse tasandil võrreldes eelmise Krija tantraga.
Fernando Hierro
thumb|right|Fernando Hierro Fernando Ruiz Hierro (sündinud 23. märtsil 1968 Vélez-Málagas) on hispaania endine jalgpallur ja treener. Ta oli Hispaania jalgpallikoondise ja Real Madridi keskkaitsja.
Real Madridis mängis ta 16 aastat (1987–2003). Ta oli nii koondise kui ka klubi kapten.
Oma karjääri jooksul saavutas ta Madridi Reali palju karikavõite (UEFA Meistrite Liiga, La Liga, Hispaania superkarikas, UEFA karikas).
2018. aasta juunis sai ta pärast Julen Lopetegui vallandamist Hispaania jalgpallikoondise peatreener. Hierro astus tagasi juba pärast maailmameistrivõistlusi, kus Hispaania oli langenud kaheksandikfinaalis.
Nõmmeri
Kuni 2013. aastani kuulus küla Kõue valda.
Küla läbib Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee.
Küla läänepiir jookseb suuresti mööda Pirita jõge ja põhjapiir mööda Hiieveski oja.
Johann Köler
Johann Köler (8. märts 1826 Ivaski Vastemõisa vald Viljandi kreis Liivimaa kubermang – 22. aprill 1899 Peterburi) oli esimene eesti soost akadeemilise kunstiharidusega maalikunstnik. Ta pani aluse Eesti portree- ja maastikumaalile, osalt ka eestiainelisele olustikumaalile.
Elukäik
pisi|left|Johann Köler – autoportree (1859) Köler sündis 1826. aastal Viljandimaal Vastemõisa vallas Kööbra Tõnise talu saunikute Kai ja Peet Köhleri seitsmenda lapsena. Johann elas Kööbral aastatel 1826 – 1838. Lubjasaare talu rentnikuks sai Jüri Köler 1843, Johanni isa Peet Köler sai Lubjasaare peremeheks 1847. st Johann Köler pole kunagi Lubjasaarel elanud. Johann külastas Lubjasaare talu kui peremeheks oli tema noorem vend Andres Köler aastatel 1863 ja 1864.
1846. aasta oktoobris sõitis tulevane kunstnik Riiast Peterburi, kus elas esialgu juba kümmekond aastat Peterburis töötanud Tõnise juures ning teenis elatist Gölitzi sildimaalimistöökojas. Kahe aasta pärast astus Köler Peterburi Kunstide Akadeemia õhtukursustele. Esialgu õppis ta õhtuklassis joonistamist. 1851. aastal täieõiguslikuks õpilaseks saades loobus ta tööst, üüris koos kaasõpilastega Vassili saarel korteri ning pühendus täielikult õpingutele. Köler õppis Markovi juhendamisel maalikunsti ning lõpetas akadeemia ajaloomaali alal mütoloogiaainelise teosega "Herakles toob Kerberose põrguväravast" (1855, õlimaal). Teos on Eesti Kunstimuuseumis ja selle eest pälvis Johann Köler väikese kuldmedali.
Pärast ülikooli reisis Köler mitmel pool Euroopas. 1857. aastal läks ta Berliini kaudu Pariisi ning käis Saksamaal, Hollandis ja Belgias. Järgmisel aastal reisis üle Alpide ning läks Milano, Genova ja Firenze kaudu Rooma, kus töötas ühes eraakadeemias kostüümiklassis, omandades seal täiuslikult akvarelltehnika. 1857–1859 esitles kompositsiooni "Kristus ristil" (õli, Eesti Kunstimuuseum), mis 1859. aastal sattus Rooma kunstinäitusele. Johann Köler valiti Rooma Saksa kunstiühingu liikmeks ning 1861 Peterburi Kunstiakadeemia akadeemikuks. 1862. aastal pöördus ta tagasi Peterburi, kus sai õpetajakoha Kunstide Edendamise Seltsi koolis ning oli kuni 1874. aastani Venemaa keiser Aleksander II tütre, suurvürstinna Maria Aleksandrovna kunstiõpetaja. Peterburis veetis ta suurema osa oma ülejäänud elust.
Köleril olid tihedad sidemed Venemaa keisri õukonnas, ta suhtles mitmete kõrgintelligentsi hulka kuulunud perekondadega ning oli aastakümneid Peterburi eesti haritlaskonna juhtfiguure. 1867. aastal sai ta riigikantsler Aleksandr Gortšakovi portree eest (1867, õli, Moskva Ajaloomuuseum) professori tiitli. 1869–1870 töötas ta Peterburi Kunstiakadeemia kostüümiklassi akvarelliõpetajana. 1874. aastast oli Köler Belgia Kuningliku Akvarellistide Ühingu auliige ja 1877. aastast Peterburi Kunstiakadeemia nõukogu ülemääraline liige.
Köler suri 22. aprillil 1899. aastal oma ateljees Peterburis Vassili saarel südamerabandusse. Kunstniku soovil maeti ta kodukoha lähedale Suure-Jaani kalmistule. 1911. aasta püstitati Suure-Jaani kalmistule skulptor Amandus Adamsoni loodud pronksist Köleri büst, millel on kiri: Professor Johann Kölerile austuse ja tänu täheks sugurahwalt ja sõpradelt.
Looming
Tulise rahvuslasena ei esinenud Köler põhimõtteliselt näitustel koos baltisakslastega ning seega oli tema looming kodumaal esialgu üsna tundmatu. 1870. aastal oli Tartus eksponeeritud tema Fr. R. Kreutzwaldi portree. 1879. maalis Köler Tallinna Kaarli kiriku eesti kogudusele kingituseks fresko "Tulge minu juurde". 1888. aastal oli Tallinna erakogude kunstinäitusel Tallinna Börsisaalis Köleri akvarell "Nach dem Abschied". 1892. aastal annetas Köler Eestimaa Provintsiaalmuuseumile oma "Dr Karelli portree". Oma loomingu tutvustamiseks sünnimaal laiematele hulkadele kasutas Köler fotode ja reproduktsioonide vahendust. 1886. aastal tulid müügile fotod kaheksast maalist ja akvarellist nende hulgas ka "Eesti legend", "Ketraja" ja "Kunstniku sünnikoht".
Mälestuse jäädvustamine
Viljandis on Johann Köleri park, kus on ka Johann Köleri monument (1976, skulptor Edgar Viies).
Johann Köleri maale "Tütarlaps allikal" ja "Eeva granaatõunaga" on kujutatud Eesti 2001. aasta margiplokil ning maali "Truu valvur" on kujutatud Eesti 2018. aasta postmargil, mis ilmus sarjas "Eesti maalikunsti klassikud".
Schafti põisrohi
Schafti põisrohi (Silene schafta) on taimeliik nelgiliste sugukonnast põisrohu  perekonnast.
Euroopa Liidu arengukoostöö
Euroopa Liidu arengukoostöö koosneb üksikute liikmesriikide arengukoostööst ja Euroopa Ühenduse arengukoostööst, mille läbiviimise eest vastutab Euroopa komisjon. Euroopa Liidu arengukoostööd rahastatakse liikmesriikide iga-aastase liikmemaksu, Euroopa Arengufondi (EDF) ja Euroopa Investeerimispanga (EIB) toel.
Euroopa Arengufond (European Development Fund) on rahastamisinstrument, mille abil rahastatakse EL-i koostööd Aafrika, Kariibi ja Vaikse ookeani regiooni riikidega (AKV-riigid) vastavalt Cotonou lepingule. EDF sisaldab mitmeid instrumente, millest tähtsamad on annetused, riskikapital ja laenud erasektorile.
Onu Bella paradiis
"Onu Bella paradiis" on Onu Bella 1993. aasta album.
Kasutatud Bad Boys Blue, Boney M.-i, Edelweissi ja Madonna muusikat.
Kujundaja Riho Raie, fotograaf Toomas Sula.
Lugude nimekiri
Laulavad ka: Kersti Kuusk, Heli Vahing, Õnne Pärl, Merle Jääger, Üllar Jörberg, Sven Kullerkupp; süntesaator Meelis Mälgand; kitarrid, rütmimasin Viktor Vassiljev.
Dorotea
Dorotea (lõunasaami keeles Kraapohke) on asula Rootsis Västerbotteni läänis, Dorotea valla keskus.
Hailuoto
Hailuoto on saar ja samanimeline vald Soomes, Perämeres Oulust lääne pool. Saare pindala on 197 km², kõrgus kuni 22 meetrit. Saarel elab ligi 1000 inimest.
Dorotea
Asula on saanud nime 1799. aastal Rootsi kuninganna Frederica Dorothea Wilhelmina (1781–1826) järgi.
Hailuoto
Hailuoto on olnud püsivalt asustatud alates 12. sajandist.
Põhjasõja ajal 29. septembril 1714 mõrvasid Vene kasakad saarel 800 kohalikku elanikku ja põgenikku.
Allergoloog
Allergoloog võib olla arstiteadlane, kes uurib allergiaid, või arst, kes allergiaid ravib.
Brand (Vorarlberg)
Brand on vald ja populaarne turismikeskus Austrias Vorarlbergi liidumaal Bludenzi ringkonnas.
Geograafia
Lääne-Austria turismikeskus Brand on umbes 5 km Šveitsi piirist põhjas ja 8 km Liechtensteini piirist idas.
Sport
Talisport Brandis on nii mäe- kui ka murdmaasuusatamine, räätsamatkamine, kelgutamine, talvine matkamine, suusatuur, liustikuronimine, uisutamine, jääkeegel, ratsutamine, vibulaskmine ja siseruumis tennis. Suvised tegevused on matkamine, ronimine, mägijalgrattasõit, golf, tennis, ratsutamine, kärbeskalastamine, kanuusõit, vibulaskmine, rannavõrkpall ja jalgpall.
2010. aasta MM-tiitlimatš males
2010. aasta male maailmameistrivõistluste tiitlimatš oli males 2010. aastal FIDE egiidi all peetud maailmameistrivõistluste tiitlimatš valitseva maailmameistri ja tiitlipretendentide matši võitja vahel.
21. aprillist kuni 11. maini 2010 Sofias peetud 12-partiilise tiitlimatš valitseva maailmameistri 40-aastase India maletaja Viswanathan Anandi ja aasta varem tiitlipretendentide matši võitnud 35-aastase bulgaarlase Veselin Topalovi vahel lõppes tulemusega 6½:5½ maailmameistri kasuks. Anand kaitses teist korda 2007. aastal võidetud maailmameistri tiitlit.
Matši peakohtunik oli rahvusvaheline arbiiter Panagiotis Nikolopoulos Kreekast.
Puidugraanulid
paremal|pisi|Puidugraanul Puidugraanulid (kõnekeeles pelletid) on biokütus, mis on kokku pressitud peenestatud puidust. Küttegraanuleid saab teha kõigist viiest suurimast biomassi kategooriast: tööstusjäätmetest ja -saadustest, toidujääkidest, põllumajandussaaduste ülejääkidest, energia tootmiseks kasvatatavatest taimedest ja toorpuidust. Puidugraanulid on kõige levinum graanulkütus ja on valdavalt tehtud saepurust ja muudest puiduga seotud tööstuse (sae-, mööbli- ja puidutööstus, ehitus) jääkidest. Teiste tööstusjäätmete hulka kuuluvad puuviljakasvatuse jäätmed, palmiseemnekestad, kookospähklikoored ja raiejäätmed (laasitud ladvad ja oksad). Niinimetatud mustad graanulid on tehtud biomassist, mis on viimistletud nii, et see meenutaks kivisütt, ja need töötati välja kivisütt tarbivate elektrijaamade jaoks.
Küttegraanuleid liigitatakse nende kütteväärtuse, niiskuse ja tuhasisalduse järgi. Neid saab kasutada kütusena elektri tootmiseks, ärihoonete või elamute kütteks ja pliidiga toiduvalmistamiseks. Puidugraanulid on suure tihedusega (üle 1 g/cm³, seega vees ei uju) ja väikese niiskusesisaldusega (peab olema alla 10%), mis võimaldab puidugraanuleid kasutada väga suure põlemisefektiivsusega. Tänu väikestele mõõtmetele ja korrapärasele kujule saab puidugraanuleid ahjukütmisel väga efektiivselt automaatselt doseerida. Neid saab koldesse sisestada kas tigu- või pneumotranspordi abil. Puidugraanulite suure tiheduse tõttu saab neid kompaktselt ladustada ja transportida. Puidugraanuleid saab ka mugavalt transpordivahendi punkrist pneumaatiliselt tarbija kinnistul asetsevasse ladustamispunkrisse või hoidlasse teisaldada. Puidugraanulite puistetihedus on vahemikus 600...700 kg/m³.
1980ndate keskpaigast on välja töötatud ja turustatud palju puidugraanulipliite, keskkütteahjusid ja muid kütteseadmeid. 1997. aastal tulid Austrias kasutusele täisautomiseeritud puidugraanuliboilerid, mida on sama mugav kasutada kui kütteõlil ja gaasil töötavaid boilereid. 2005. aasta fossiilkütuste hindade tõusuga on suurenenud puidugraanulitega kütmise populaarsus Euroopas ja Põhja-Ameerikas. Rahvusvahelise Energiaagentuuri Task 40 andmetel on puidugraanulite tootmine aastatel 2006–2010 kahekordistunud ning tootmine ületab 14 miljonit tonni. 2012. aasta aruandes väidab Biomassi Energeetiliste Ressursside Keskus, et puidugraanulite tootmine kahekordistub Põhja-Ameerikas järgmise viie aasta jooksul.
Tootmine
vasakul|pisi|Graanuliauto täitmine graanulitehases Saksamaal Graanuleid toodetakse, pressides kokku puitmaterjali, mis on eelnevalt käinud läbi vasarveskist, et tekiks ühtne jahutaoline mass. Mass söödetakse pressi, kus see surutakse läbi matriits-sõela, mille augud on vastavalt soovile (valdavalt 6 mm diameetriga, aga ka 8 mm või rohkem). Pressi suur surve toob puidumassis kaasa temperatuuri tõusu ja ligniin plastifitseerub osaliselt, tekitades naturaalse "liimi", mis hoiab graanuleid jahtumiseni koos.
Graanuleid saab teha ka rohust ja muust puitumata biomassist, mis ei sisalda ligniini – dosaatoriga lisatakse kuivatatud terasid, et tekiks vajalik vastupidavus. 2005. aastal Cornelli ülikoolis avaldatud uurimuses mainiti, et graanulite tootmine oli rohkem arenenud Euroopas kui Põhja-Ameerikas. See tõi välja rohu eelised toorainena, selle lühikese kasvuaja tõttu (70 päeva), ja kultiveerimise ning tootmise lihtsus. Artikkel tsiteeris Jerry Cherneyt, põllundusprofessorit, kes väitis, et hein annab 96% soojusest, mida annab puit, ning, et "Igat liiki heina, mis on lõigatud kesk- ja hilissuve vahel ning jäetud põllule kuivama ning seejärel pakendatud ja granuleeritud, on võimalik kasutada. Heina kuivatis kuivatamine ei ole granuleerimiseks vajalik, tehes tootmise puidu granuleerimisest odavamaks".
Riisikestagraanuleid pressitakse riisiterakestadest, mis on saadud riisikasvatuse kõrvalsaadusena. Sellised graanulid sarnanevad puidugraanulitega ja on keskkonnasõbralikud, sest tooraineks on jäätmed. Energiasisaldus on umbes 4–4,2 kcal/kg ja niiskusesisaldus on tavaliselt vähem kui 10%. Graanulite läbimõõt jäetakse umbes 6 mm diameeteriga ja silindrilise kujuga graanulite puhul pikkus on umbes 25 mm; kuigi suuremad silindrid või briketikujulisus ei ole ka ebaharilik. Sellised graanulid on odavamad kui sarnased suure energiasisaldusega graanulid, ja neid saab toota riisifarmis kohapeal, kasutades odavaid masinaid. Nisukasvatuspiirkondades saab ka nisukestadest toota graanuleid, mis sarnanevad riisikestagraanulitega.