cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Endel Risthein
Töökäik
Eesti Seemnevilja Ühisuse Nõmmiku seemnekasvatus Tartu lähedal, raamatupidaja kt (1944); Riikliku kirjastuskeskuse müügikeskuse laotööline 1944; Tallinna Masinatehase konstruktor 1949–1950. TPI/TTÜ: elektrotehnika aluste kateedri vanemlaborant 1950, assistent 1954, dotsent 1954–1955, vanemõpetaja 1955; elektrijaamade, -võrkude ja -süsteemide kateedri vanemõpetaja 1955–1956; tööstusettevõtete elektrifitseerimise kateedri dotsent 1956–1966; elektriajamite kateedri dotsent 1966–1978, juhataja 1970–1975, vanemteadur 1978–1980, dotsent 1980–1988, professor 1988–1992; elektriajamite ja jõuelektroonika instituudi elektrivarustuse ja -valgustuse erakorraline professor 1992, erakorraline vanemteadur 2005–2011, emeriitprofessor 1997-… Riigi Politseiameti Kohtuekspertiisi büroo (varem Eesti NSV Kohtuekspertiisi Teadusliku Uurimise Laboratoorium) mittekoosseisuline elektrotehnikaekspert 1968–1995; Eesti Entsüklopeediakirjastuse märksõnatoimetuse juhataja 1991–1998. EETEL-Ekspert OÜ, ajakirja Elektriala peatoimetaja 1999–2006; külalislektor Saksa DVs 1973; Helsingi ja Tampere Tehnikakõrgkoolis 1985; elektervalgustuse külalisprofessor Kempteni Rakenduskõrgkoolis Saksamaal 1992.
Christine Aaftink
Ta tuli ajavahemikus 1987–1994 seitse korda Hollandi sprindimesitriks. Peale selle tuli ta seitse korda järjest Hollandi meistriks 500 m distantsiks ja viis korda 1000 m distantsil. Aastal 1990 sai ta maailmameistrivõistlustelt sprindis pronksmedali.
Endel Risthein
Teadustöö põhisuunad
Asünkroonmootorite elektromagnetilised siirdenähtused 1953–1991; magnetohüdrodünaamilised sulametalli käitlemise seadmed (pumbad, dosaatorid, keerutid) 1954–1985; elektrivarustustehnika arvutusmeetodid 1953–1997 (enamik tulemusi on lühidalt esitatud NSV Liidu kõrgkooliõpikus "Tööstusseadmete elektrivarustus" 1991); elektervalgustuse (nägemisdiskomfordi) arvutusmeetodid alates 1975; elektrivarustuse, elektriohutuse ja elektervalgustuse oskussõnavara väljatöötamine ja ühtlustamine alates 1962 ("Valgustehnika sõnastik: eesti-inglise-saksa-vene" (1982), 4 eesti oskussõnavara standardit (elektriohutuse, elektripaigaldiste, elektrimasinate ja elektriaparaatide oskussõnavara)); Elektroenergeetika, elektrotehnika ja elektervalgustuse ajaloo uurimine alates 1965. Eesti elektriohutuse, elektripaigaldiste, elektrimasinate, elektriaparaatide, elektrotehnika suuruste ja elektervalgustuse rahvusvaheliste standardite ettevalmistamine väljaandmiseks eesti keeles (valik, tõlkimine, koostamine, toimetamine, läbivaatamine jm) alates aastast 1992 (kokku üle 100 standardi); Eesti ühe originaalstandardi koostamine. Eesti nõukogude entsüklopeedia (1968–1976) 104 artiklit; Eesti entsüklopeedia (1985–2007) 417 artiklit.
Planktoloogia
Planktoloogia ehk planktonoloogia ehk hõljumiteadus on hüdrobioloogia haru, mis uurib veekeskkonnas elutsevaid liikumisvõimetuid või väikese liikumisvõimega veeorganisme – planktereid.
Traditsiooniliselt on planktoloogia jaotatud füto-, zoo- ja bakterioplanktoloogiaks.
Tänapäeval on planktoloogilised uuringud suuresti rakendusliku väljundiga, sest võimaldavad selgitada näiteks veekogude antropogeenset eutrofeerumist.
Eestis tegeldakse planktoloogiaga (eriti mageveeplanktoloogiaga) Võrtsjärve Limnoloogiakeskuses.
Endel Risthein
Teaduskorralduslik tegevus
TTÜ elektriajamite eriala vilistlaskogu esimees 1965–2015; Eesti Valgustehnika Seltsi loomise algatamine, juhatuse liige 1970–1999 ja aseesimees 1970–1996; Eesti elektrotehnikakomitee ning rahvusvahelise elektrotehnikakomisjoni (International Electro technical Cimmission, IEC) Eesti rahvusliku komitee loomise algatusrühm 1992–1994; Eesti Moritz Hermann Jacobi Seltsi loomise algatamine, juhatuse esimees 1995–2015; Eesti Standardikeskuse tehnilise komitee 17 (madalpinge) esimees alates 2002; Šveitsi Elektrotehnikaühingu liige; loonud koostöösidemed Budapesti, Chemnitzi, Dresdeni, Helsingi ja Tampere Tehnikaülikoolidega.
Isiklikku
Endel Risthein on kunstiteadlase Helena Ristheina isa.
Antsla Vabadussõja mälestussammas
Antsla Vabadussõja mälestussammas on Võru maakonnas Antslas asuv Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk.
Mälestussammas avati 27. septembril 1925.
Sammas lõhuti augustis 1945.
Samas kohas avati 22. juunil 1993 uus sammas, mis on endise ligilähedane koopia.
Sahhanka
Sahhanka on küla Ukrainas Donetski oblastis Novoazovski rajoonis, umbes 10 km kaugusel Novoazovskist läänes ja umbes sama kaugel Mariupolist idas, 95,7 km kaugusel Donetskist lõunaedelas.
Sahhanka kõrgus merepinnast on 46 meetrit.
Hinduism Eestis
Hinduism on Eestis vähe levinud. Eestisse jõudis hinduism 1980. aastate lõpus ja registreeriti 1990. aastatel.
Sahhanka
2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas asulas 1093 inimest.
Hinduism Eestis
2000. aasta Eesti rahvaloenduse andmetel oli Eestis 138 hinduisti, kusjuures nendest 90 (sh 54 eestlast) määratlesid end hinduna ja 48 (sh 22 eestlast) määratlesid end krišnaiitidena (Rahvusvaheline Krišna Teadvuse Ühing, Hare Krišna liikumine).
Sahhanka
Donbassi sõja ajal, 2014. aasta 1. septembril ründasid valitsusvastased relvajõud asula lähistel asunud piirivalve kontrollpunkti, 1 piirivalvur hukkus, 3 sai haavata. Alates hiljemalt 2014. aasta sügisest on asula valitsusvastaste relvajõudude kontrolli all.
Retakord
Retakord on elektronorel, mida toodeti raadiotehases Punane RET aastatel 1965–1975 kokku ligi 2000 eksemplari. Tegemist oli Nõukogude Liidu esimese tööstuslikult toodetud mitmehäälse elektronoreliga, mida peeti innovaatiliste lahenduste tõttu parimaks pilliks Nõukogude Liidus.
Tehnilise lahendusena olid orelis kasutusel induktiivmahtuvuslik (LC) juhtgeneraator, iga klahvi jaoks eraldi manipulaatortransistor ning sagedusjagajateks sünkroonitud multivibraatorid.
Oreli disain ja tehniline lahendus põhinesid Heino Kalmo ainueksemplaridena valmistatud varasematel elektronorelitel Kalmokord 1 (aastal 1958) ja Kalmokord 63 (aastal 1963).
Eesti Maastikuarhitektuuri Üliõpilaste Selts
Eesti Maastikuarhitektuuri Üliõpilaste Selts, lühend EMÜS, (inglise keeles Estonian Landscape Architecture Student Organisation, lühend ELASO ) on 1999. aastal loodud mittetulundusühing. Selts ühendab Eesti maastikuarhitektuuri tudengeid, pakkudes võimalust kaasa rääkida oma eriala edendamises ning praktiseerida õpitut väljaspool ülikooli. Selts annab liikmetele kasulikke teadmisi ja palju väärtuslikke mälestusi ülikooli ajast.
Visioon ja missioon
Visioon on vormida erialameistreid ja ruumiteadlikke inimesi, kes loovad kvaliteetset ja jätkusuutlikku elukeskkonda.
Finantsrisk
Finantsrisk on võimalus või oht, et mõni tegevus või sündmus mõjutab ettevõtte majanduslikku seisundit ebasoodsalt. Riskid on omased igale toimivale ettevõttele, kuid eduka riskijuhtimise korral on võimalik potentsiaalseid ohte kontrollida ja hajutada ning tänu sellele minimeerida kapitali kahjumit.
Eesti Maastikuarhitektuuri Üliõpilaste Selts
Visioon ja missioon
Missioon on ühendada maastikuarhitektuurist huvitatud inimesi ja pakkuda erinevaid tegevusalasid:
Finantsrisk
Riskijuhtimise ajalugu
Riskijuhtimine sai majanduses alguse 1730. aastal, kui Jaapanis sõlmiti esimesed kahepoolsed lepingud riisi hinna kohta, et hajutada võimalust varast ilma jääda. Tänapäeval teatakse neid futuurlepingutena. Futuurlepingud annavad õiguse ja kohustuse osta või müüa mõnda alusvara kokkulepitud ajal, hinnaga ja kohas. Finantsteooria algust seostatakse aga prantsuse matemaatiku Louis Bachelier’ga, kes analüüsis 1900. aastal Browni liikumise teooria mõju raha liikumisel.
Eesti Maastikuarhitektuuri Üliõpilaste Selts
Struktuur
EMÜSi juhatus koosneb presidendist, raamatupidajast, asepresidendist, kommunikatsioonijuhist, projektijuhist ja välissekretärist. Kodulehel on ka ülevaade liikmetest ja vilistlastest. Seltsil on olemas oma põhikiri ja kodukord.
Tegevused
EMÜS korraldab erialaseid ja kooliga seotud üritusi ja konkursse nii oma liikmetele kui ka teistele. Kõikidest seltsi tegevustest annab ülevaate seltsi blogi ning mitmetele üritustele pakub nostalgiatunnet ka galerii.
Aprillikuu
Aprill on ülemaailmne maastikuarhitektuurikuu. EMÜS korraldab selle puhul igal aastal aprillikuu üritustesarja. Selle eesmärk on märgata ise ja aidata ümbritsevatel inimestel näha maastikku ning panna mõtlema, mida igaüks saab selle jätkusuutlikuks arenguks teha.
ELASA
ELASA ehk Euroopa Maastikuarhitektuuri Õpilaste Ühendus (eng. European Landscape Architecture Student Association) ühendab Euroopa riikide maastikuarhitektuuri õpilasi. Tavaliselt toimub iga aasta kaks kohtumist eri riikides. Niiöelda "mini-meeting" leiab aset kevadel ning varieerub pikkuses, osalejate arvus ja tegevustes. Iga-aastane koosolek toimub suvel ja kestab tavaliselt 14 päeva.
Finantsrisk
Finantsriskide maandamise võimalused
1980-ndate lõpus häiris USA investeerimispanku väärtpaberihinna suur kõikumine ning seetõttu tuli senisest tõhusamalt leida uusi finantsriski maandamise meetodeid. USA juhtiv finants- ja pangaettevõte JP Morgan töötas välja kaks riskihindamismudelit: RiskMetricsi tururiski jaoks ja CreditMetricsi krediidiriski jaoks. RiskMetricsi kõige populaarsemaks meetodiks kujunes Value-at-Risk (VaR), mis seisneb suurimas väärtuses, mille kaotust saab üks ettevõte endale kindla aja jooksul lubada. CreditMetricsi meetodit saab kasutada näiteks siis, kui tahetakse välja arvutada eeldatava kaotuse väärtust.
Saizō Saitō
Saizō Saitō (jaapani keeles 斎藤 才三 Saitō Saizō; 24. septembril 1908 Osakas – 2004) oli Jaapani jalgpallur, väravavaht.
Finantsrisk
Finantsriskide maandamise võimalused
Põhilised riskikontrollimeetodid on järgmised.
Saizō Saitō
Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1930. aastal 2 mängu.
Finantsrisk
Finantsriskide maandamise võimalused
Eestis reguleerib sihtasutuse puhul finantsriske ettevõtluse toetamise ja laenude riikliku tagamise seaduse (ETS) § 10 lõike 4 alusel kehtestatud määrus, millega on kindlaks määratud rahaliste vahendite haldamisega seonduvate finantsriskide juhtimise põhimõtted ja üldised piirangud.
Riskiprofiili kujunemine
Riskiprofiil kujuneb tänapäeval subjektiivsete ja objektiivsete tegurite koosmõjul, võimaldades teha kas positiivseid või negatiivseid otsuseid. Eelistatud on objektiivsete tegurite mõõtmist, sest neid on lihtsam omavahel võrrelda ja need annavad konstantseid tulemusi. Mõned objektiivsed tegurid, mida mõõdetakse, on näiteks (leibkonna) sissetulek, kindlustuspoliiside olemasolu ning varasemad kogemused finantskohustuste täitmisel. Kuna finantsanalüütikud on märganud, et riskide hindamine on seotud emotsioonide ja suhtumisega, on viimastel aastatel kaasatud otsustusprotsessi ka psühholooge. Arvestama on hakatud võimalikku psühholoogilist profiili, mis on seotud subjektiivsete teguritega. Subjektiivseks teguriks saab pidada riskimäära hindamist. Hinnang antakse tihti küsimustikuga ning see on mõeldud olemasoleva objektiivse hinnangu täienduseks.
Riskiprofiili määramine
Mitmed Põhja-Ameerika ettevõtted kasutavad finantsriski määramiseks subjektiivse mõõdiku küsimustikke. Riskimäära kohta käivate küsimuste põhjal saab eristada järgmisi kategooriaid.
Lisaks on finantsettevõtetel välja töötatud hulk vahendeid, mis võimaldavad hinnata kliendi riskimäära kvantitatiivselt. Sageli pakuvad need aga üksnes lähtekohta üksikasjalikumateks kliendi ja finantsnõustaja aruteludeks, võimaldades mitmesuguseid tõlgendusi. Lõpliku otsuse teeb ikkagi finantsnõustaja, kes võib soovitada suure riskitaluvuse profiiliga kliendile soovitust väiksema riskiga finantstoodet või -lahendust.
Riskiprofiili määramise metoodika puudused
Finantsettevõtetel puuduvad profiili määramiseks ühtsed aluspõhimõtted, eriti kui ettevõte lähtub peale objektiivsete tegurite ka subjektiivsetest teguritest. See raskendab info jagamist eri asutuste ja osaliste vahel ning profiili määramiseks kasutatavate vahendite võrdlust.
Subjektiivsete tegurite küsimustikel puudub sageli teaduslik taust, mistõttu ei saa küsimustiku korrektsuses kindel olla. Seetõttu on enamik ettevõtteid lähenenud probleemile järk-järgult, täiendades küsimustikke oma igapäevatöö käigus.
Jenga
Jenga on 1970. aastatel Briti lauamängude kavandaja ja autori Leslie Scotti loodud ja Hasbro turustatud füüsilist osavust arendav lauamäng. Kaks või enam mängijat eemaldavad 54 puitklotsist (tavaliselt 1,5 cm × 2,5 cm × 7,5 cm) koosnevast 18-kihilisest tornist kordamööda ühe klotsi. Iga eemaldatud klots asetatakse seejärel torni tippu, mis muudab tarindi üha ebapüsivamaks.
Veevarustus
pisi|Varasematel aegadel rajati veevõrgus veesurve ja veehulga tagamiseks veetorne. Endine Raadi mõisa [[veetorn.]] Veevarustus on abinõude kogum, mille ülesandeks on juhtida tarbijani tarvitamiskõlblik vesi.
Veevarustuse tagamiseks rajatakse veevärk.
Weener
Weener on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Leeri kreisis. Linna pindala on 81,24 km². 31. detsembril 2017 elas seal 15 578 inimest. Linn asub Hollandi piiri lähedal, Emsi jõe ääres. Rahvaarvult on linn suurim Rheiderlandi piirkonnas. Linnal on raudtee- ja autokiirteeühendused Groningeniga Hollandis ning Emdeni ja Bremeniga.
Linna on esmamainitud kloostri ürikutes 951. aastal.
Kliima
Weener asub parasvöötme kliimavöötmes, mida mõjutab Põhjameri. Suviti on temperatuurid madalamad, kui mujal Saksamaal, talviti on temperatuurid kõrgemad kui mujal.
El Jadida
El Jadida on sadamalinn Marokos, ligikaudu 100 km Casablancast lõunas.
Linnas on umbes 200 000 elanikku.
Linnas asub Chouaib Doukkali Ülikool.
Valkla vald
Ajalugu
Valkla vald moodustati 1866. aastal vallareformiga. Haldusüksus hõlmas Põllküla mõisa. Vald kaotati 1891. aastal ja see liideti Kiiu vallaga.
Maxamed Cabdullaahi Maxamed
pisi|Maxamed Cabdullaahi Maxamed Maxamed Cabdullaahi Maxamed (sündinud 1962 Muqdishos) on Somaalia poliitik ja diplomaat, alates 8. veebruarist 2017 Somaalia president.
31. oktoobrist 2010 kuni 19. juunini 2011 oli ta Somaalia peaminister.
Tal on magistrikraad politoloogias New Yorgi Osariigi Ülikoolist. Tal on nii Somaalia kui ka USA kodakondsus.
Aastatel 1985–1988 töötas ta Somaalia saatkonnas Washingtonis.
The Heft
The Heft on Eesti ansambel.
Ansambel asutati 2012.
Paadrema soo
Paadrema(a) soo on soo Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Paadrema lähedal. Soo pindala on 3019 ha.
Soo eesvooluks on Paadrema jõgi.
Eurogeul
pisi|Rotterdami sadama ulatuvate süvendite kaart Eurogeul ehk Euromaasgeul, mille rannikupoolne lõik kannab Maasi jõe järgi nime Maasgeul, on Põhjamerre kaevatud laevatatav süvend, mis ühildub Rotterdami sadamaga. Selle pikkus on 57 km ja sügavus 23 meetrit.
Chouaib Doukkali Ülikool
Chouaib Doukkali Ülikool on ülikool El Jadida linnas Marokos.
Ülikool on asutatud 1985. aastal.
Ülikoolis õpib umbes 23 tuhat üliõpilast (2018).
Cali kartell
Cali kartell oli narkokartell, mille keskus asus Lõuna-Colombias, Cali linna ja Valle del Cauca departemangu ümbruses. Selle asutajad olid vennad Gilberto Rodríguez Orejuela ja Miguel Rodríguez Orejuela ning José Santacruz Londoño. Nad lahkusid Pablo Escobarist ja tema Medellíni kartellist 1980. aastate lõpus, kui Hélmer "Pacho" Herrera liitus Cali kartelli juhatusega.
Cali kartelli kõrgajal aastatel 1993–1995 väideti, et nende kontrolli all oli üle 80% maailma kokaiiniturust. 1990. aastate keskpaigaks tõi Cali kartelli rahvusvaheline narkokaubandusimpeerium sisse 7 miljardit dollarit aastas.
Fatḩī al-Mīsāwī
Fatḩī al-Mīsāwī (ka Fathi al-Missaoui; araabiapäraselt فتحي الميساوي‎; sündinud 8. jaanuar 1974) on Tuneesia endine poksija.
Al-Mīsāwī sai I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 1996. aasta Atlanta olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Oktay Urkalile (Saksamaa) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja.
Al-Mīsāwī poksis novembrist 1998 kuni oktoobrini 2001 elukutselisena ning pidas kokku 12 kohtumist ning võitis need kõik (neist 7 nokaudiga).
Heino Kalmo
Heino-August Kalmo (21. mai 1937 – 21. jaanuar 2018) oli tehase "Punane Punane RET" konstruktor.
Ta on tuntud kui elektronoreli "Retakord" autor.
Oreli disain ja tehniline lahendus põhinesid varasemate tema poolt ainueksemplaridena aastal 1958 valminud "Kalmokord 1" ja aastal 1963 valminud "Kalmokord 63" elektronorelite lahendustel.
Heino Kalmo suri 21. jaanuaril 2018 ja ta maeti 16. veebruaril 2018 Rahumäe kalmistule.
Kemmel
Wijtschate on hollandikeelne osavald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Heuvellandi vallas.
pisi|tühi|Vaade külale (2008)
Masao Nozawa
Masao Nozawa (jaapani keeles 野澤 正雄 Nozawa Masao; Hiroshimas) oli Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.
Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1930. aastal 2 mängu.
Mathias Wühneri kapital
Mathias Wühneri kapital asutati 28. märtsil 1935 surnud Mathias Wühneri testamendiga tema poja Erich Wühneri mälestuseks Tartu Ülikooli juurde. Kapitali valitses Tartu Ülikooli valitsus. Kapitali moodustasid majad Oa 1 ja 3 Tartus, väärtusega 24 000 krooni. Kapitali tuludest anti igal aastal ülikooli aastapäeval auhindu. Auhindamisele kuulusid eestikeelsed auhinnatööd. Mathias Wühneri kapitalist anti järgmised auhinnad:
1937. aastal oli auhinna suuruseks 60 ja 1939. aastal 200 krooni.
2001. aastal müüs Tartu Ülikool majad kinnisvarabüroole Lion House.
Merike Ristikivi
pisi|Merike Ristikivi Merike Ristikivi (sünninimi Merike Soodla, sündinud 9. juulil 1973 Tallinnas) on eesti klassikaline filoloog ja õigusajaloolane.
Tema peamised uurimisteemad on ladina keel ja õigusterminoloogia, õigusajalugu ja Rooma õigus.
Haridustee
Ristikivi lõpetas 1995. aastal Tartu Ülikooli klassikalise filoloogia erialal, 2006. aastal sai sealsamas magistrikraadi. 2010. aastal kaitses ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas doktoriväitekirja teemal "Ladina terminid Eesti õiguskeeles: esinemiskuju, tähendus ja mõjutused" (juhendajad Marju Luts-Sootak ja Anne Lill).
Töökäik
Merike Ristikivi on õpetanud Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas 1995. aastast. Aastatel 2006–2010 oli ta õigusteaduskonna õiguse ajaloo (ladina keele ja Rooma õiguse) lektor.
2010. aastast on ta Tartu Ülikooli õiguse ajaloo dotsent, 2016. aastast õigusteaduskonna doktoriõppe programmijuht ning 2020. aastast õigusteaduskonna asedirektor.
Teaduskorralduslik tegevus
Ristikivi kuulub Eesti Rakenduslingvistika Ühingusse, Õpetatud Eesti Seltsi ja Eesti Akadeemilise Õigusteaduse Seltsi. Lisaks on ta Association of Young Legal Historians'i, European Society for Comparative Legal History ning Law and Society Association’i liige.
Cor Aaftink
Cor Aaftink (9. august 1934 Amsterdam – 1. jaanuar 2010 Heemstede) oli hollandi muusikaprodutsent ja laulusõnade kirjutaja.
Riigiseisus
thumb|right|340px|[[Regensburgi alaline Riigipäev|Regensburgi alalise Riigipäeva istekohtade järjestus (1663. aasta gravüür)]] thumb|300px|Saksa-Rooma riigi kaart 1400. aastal
Keiserlik osariik või Keiserlik seisus (ladina: Status Imperii; saksa: Reichsstand, mitmuses: Reichsstände) oli Saksa-Rooma riigi osa, millel oli esindatus ja hääleõigus Riigipäeval (Reichstag). Selliste valduste valitsejad said kasutada olulisi õigusi ja privileege ning olid "otse keisrile alluvad", mis tähendab, et ainus võim neist kõrgemal oli Saksa-Rooma keiser. Seega said nad oma territooriume valitseda märkimisväärse autonoomiaga.
Keiserlike osariikide süsteem asendas varakeskaja Saksamaa palju tavalisema jagunemise hõimuhertsogkondadeks. Vanad Karolingide hõimuhertsogkonnad säilitati Saali dünastia ajal Saksamaa peamiste jaotustena, kuid varakõrgkeskajal Hohenstaufenite ajal muutusid need üha iganenumaks ja Friedrich I Barbarossa kaotas need lõpuks 1180. aastal arvukamate territoriaalsete jaotuste kasuks. 1489. aastast jaotati Riigipäeval esindatud keiserlikud seisused kolmeks kojaks, kuurvürstide kolleegium (Kurfürstenkollegium/den Kurfürstenrat), riigivürstide kolleegium (Reichsfürstenrat) ja riigilinnade kolleegium. Krahvid ja aadlikud ei olnud Riigipäeval otseselt esindatud, vaatamata nende vahetule staatusele, vaid koondati "pinkideks" (Grafenbänke), millest igaüks sai ühe hääle. Riigirüütlitel oli vahetu staatus, kuid nad ei olnud Riigipäeval esindatud.
Koosseis
thumb|340px|Saksa-Rooma riigi kaart 1648. aastal
Keiserlikud valdused võisid olla kas vaimulikud või ilmalikud. Vaimulikke valdusi juhtisid:
Ilmalikud valdused, eriti:
1582. aastani olid vabade riigilinnade hääled vaid soovituslikud. Ükski Saksa-Rooma keisrist allapoole jääv valitseja ei kuulunud kuningate hulka, peale Böömimaa kuninga.
Valduse staatus oli tavaliselt seotud keisririigi teatud territooriumiga, kuid seal olid ka mõned reichsständische Personalisten ehk "keiserliku riiklusega isikud". Algselt võis keiser üksi selle staatuse anda, kuid 1653. aastal kehtestati keisri võimule mitmeid piiranguid. Uue valduse loomiseks oli vaja kuurvürstide kolleegiumi ja vürstid kolleegiumi nõusolekut (vaata allpool Riigipäev). Selle valitseja pidi nõustuma keiserliku maksustamise ja sõjaliste kohustustega. Lisaks pidi valdus saama vastuvõtu ühte keisririigi ringkonda. Teoreetiliselt olid personalistlikud seisundid pärast 1653. aastat keelatud, kuid sageli tehti erandeid. Kui territoorium oli omandanud valduse staatus, võis see selle staatuse kaotada vaid väga vähestel asjaoludel. Võõrvõimule loovutatud territoorium lakkas olemast valdus.
Alates 1648. aastast oli valduse pärimine piiratud ühe perekonnaga; teise perekonna poolt päritud territoorium lakkas olemast valdus, kuni keiser ei lubanud selgesõnaliselt teisiti. Lõpuks võis territoorium lakata olemast keiserlik valdus, kui selle suhtes kehtis riigivanne (tähelepanuväärseim näide oli Pfalzi kuurvürst Friedrich V, kes pandi 1621. aastal riigivande alla Böömimaa mässus osalemise eest).
Saksamaa mediatisatsiooniga aastatel 1803-1806 mediatiseeriti valdav enamus Saksa-Rooma riigi valdusi. Nad kaotasid oma vahetult keisrile alluvuse ja said muude valduste osaks. Valduste arv kahanes umbes kolmesajalt umbes kolmekümneni. Mediatisatsioon toimus koos sekulariseerimisega: kaotati enamik kiriklikke valdusi. Sellele keisririigi struktuuriehituse lagunemisele järgnes peagi riigi enda lagunemine 1806. aastal.
Õigused ja privileegid
Keiserlike osariikide valitsejad olid keisririigis teiste alamate ees ülimuslikud. Kuurvürstide algne tiitel oli Durchlaucht (rahulik kõrgus), vürstidel Hochgeboren (kõrgestisündinud) ja krahvidek Hoch- und Wohlgeboren (kõrgesti ja hästi sündinud). 18. sajandil sai kuurvürstide tiitliks Durchläuchtigste (kõige rahulikum kõrgus), vürstidel Durchlaucht (rahulik kõrgus) ja krahvidel Erlaucht (hiilgav kõrgus).
Keiserlikel osariikidel oli mitmeid õigusi ja privileege. Valitsejatel oli autonoomia nende perede osas; eelkõige lubati neil kehtestada reegleid oma osariikide pärimise kohta ilma keiserliku sekkumiseta. Neil lubati sõlmida lepinguid ja astuda liitudesse teiste keiserlike osariikide, samuti välisriikidega. Kuurvürstidel, kuid mitte teistel valitsejatel, lubati kasutada teatavaid kuninglikke volitusi, sealhulgas raha vermimist, tollimaksude kogumist ning kulla- ja hõbedakaevanduste monopoli.
Riigipäev
Hääletused toimusid pigem osariiklikult kui isiklikult. Järelikult oli mitut osariiki valitseval isikul mitu häält; samamoodi jagasid mitu sama osariigi osa valitsevat isikut ühte häält. Need reeglid vormistati alles 1582. aastal; enne seda, kui mitu inimest pärisid sama osariigi osad, said nad mõnikord igaüks oma hääle. Hääled olid kas individuaalsed või kollektiivsed. Vürstid ja kõrgemad vaimulikud hääletasid üldiselt individuaalselt (kuid nagu eespool märgitud, neid hääli mõnikord jagati). Individuaalsete häälteta prelaadid (abtid ja priorid) jaotati kahele pingile — Reini pingile ja Švaabi pingile — millest kumbki sai ühise hääle. Sarnaselt jaotati krahvid neljale krahvipingile ühishäälega igal — Ülem-Reini Wetterau pink, Švaabi pink, Frangimaa pink ja Vestfaali pink.
Ühelgi kuurvürstil pole kunagi olnud mitut kuurvürstkonda; samuti ei jagatud kuurvürstkondi kunagi mitme pärija vahel. Seega oli kuurvürstide nõukogus igal inimesel täpselt üks hääl. Kuurvürstid kes valitsesid osariike lisaks oma kuurvürstkonnale, hääletasid ka vürstide nõukogus; sarnaselt hääletasid vürstid, kes ka krahvkondi valitsesid, nii individuaalselt kui ka krahvipingilt. 1792. aasta Riigipäeval näiteks omas Brandenburgi kuurvürst kaheksa üksikhäält vürstide nõukogus ja ühe hääle Vestfaali pingil. Sarnaselt omas Saksa ordu suurmeister kiriklaste seas ühte häält vürstide nõukogus ja kahte Reini pingil.
Kvaternioonid
thumb|300px|Kvaternioonide tüüpiline kujutamine ([[Wierix (perekond)|Anton III Wierix 1606). 10 kvaterniooni on näidatud keisri all, mille kõrval on kuurvürstid (Trieri peapiiskop, Kölni peapiiskop, Mainzi peapiiskop; Böömimaa kuningas, pfaltskrahv, Saksimaa hertsog, Brandenburg markkrahv).]] thumb|right|300px|"[[Kvaternioonkotkas" (igat kvaterniooni kujutab neli vappi keiserliku kotka remiižidel), Hans Burgkmair, u. 1510. Näidatud on 12 kvaterniooni järgmiselt (kaheksa hertsogit jaguneb kaheks kvaterniooniks mida nimetatakse vastavalt "sambad" ja "vikaarid",): Seill ("sambad"), Vicari ("vikaarid"), Marggrauen (markkrahvid), Lantgrauen (maakrahvid), Burggrauen (linnusekrahvid), Grauen (krahvid), Semper freie (aadlikud), Ritter (rüütlid), Stett (linnad), Dörfer (külad), Bauern (talupojad), Birg (linnused).]]
Niinimetatud keiserlik kvaternioonid (saksa: Quaternionen der Reichsverfassung, "keiserliku põhiseaduse kvaternioonid"; ladinakeelsest sõnast quaterniō, "neljast sõdurist koosnev rühm") kujutasid endast Saksa-Rooma riigi keiserlikke osariike, mis said esmakordselt aktuaalseks 15. sajandil ja olid 16. sajandil ülipopulaarsed.
Külaline
Külaline isik, kes on kellegi juures külas või võtab võõrana osa mingist peost või muust üritusest. Külaline või Külalised võib tähendada ka järgmist:
Riigiseisus
Kvaternioonid
Nagu juba varem märgitud, ei esinda see "keiserliku põhiseaduse" esitus tegelikult Saksa-Rooma riigi tegelikku põhiseadust, kuna mõned vabalinnad näivad olevat "külad" või isegi "talupojad". Näiteks neli "talupoega" on Köln, Konstanz, Regensburg ja Salzburg. Stromburgi (või Straburgi, Strandecki ja variandid) linnusekrahv oli tundmatu üksus isegi tol ajal. Ka keiserlike alamate kujutamine pole kaugeltki täielik. "Keiserlikud kvaternioonid" on pigem enam-vähem juhuslik valik, mille eesmärk on esitada pars pro toto keiserliku põhiseaduse struktuuri.
Valga-Priimetsa Vabadussõja mälestussammas
Valga-Priimetsa Vabadussõja mälestussammas on Valga maakonnas Valgas Priimetsa kalmistul asuv Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk. Valga linna pargis asub ka teine Vabadussõja mälestussammas: Valga Vabadussõja mälestussammas.
Mälestussammas avati 11. oktoobril 1925.
Septembris 1940 aeti sammas ümber. Juulis 1941 tõsteti sammas uuesti püsti. Pärast Teist maailmasõda aeti sammas taas ümber ja maeti ka maha.
Samas taasavati samas kohas 27. novembril 1988. Sammas oli kokku monteeritud originaaltükkidest.
Sammlung verschiedener Liefländischer Monumente, Prospecte, Münzen, Wappen etc.
250px|thumb|right|"Sammlung verschiedener Liefländischer Monumente, Prospecte, Münzen, Wappen etc" esimese köide tiitelleht "Sammlung verschiedener Liefländischer Monumente, Prospecte, Münzen, Wappen etc." on Johann Christoph Brotze (1742–1823) koostatud 10-köiteline käsikirjaline teos.
Teos sisaldab Liivimaa linnade, külade ja mõisate vaateid, üksikasjalikke pilte talurahva riietusest ja kommetest, samuti müntide, vappide ja monumentide jäljendeid. Brotze kasutas kogumikus ka Eduard Philipp Körberi, Johann Wilhelm Krause, Karl Gotthard Grassi ja Ernst Markus Ulprechti joonistusi. See on Läti ja Eesti ajaloo suurepärane allikas.
Marko Paslavski
Marko (Markijan Grigori ) Paslavski (inglise keeles Mark Gregory Paslawsky), 16. jaanuar 1959 Manhattan – 19. august 2014 Ilovaiski lähistel) oli Ameerika Ühendriikide ja Ukraina sõjaväelane.
Jõhvsaag
pisi|Käsisaage (jõhvsaag on all vasakul) Jõhvsaag on õhukese kitsa lehega käsisaag, mida kasutatakse kõverjooneliste kujundite väljasaagimiseks.
Tänapäeval kasutatakse kõverjooneliste kujundite väljasaagimiseks elektrilisi saage.
Kasti laht
Kasti laht on laht Saaremaa lõunaosas.
Läänes külgneb laht Suur-Tulpe poolsaare ning idas Vätta poolsaarega.
Lahe laius on 2–3 km ja pikkus 4 km.
Laht on määratud Kasti lahe hoiualaks ja see on rahvusvahelise tähtsusega linnu- ja loodusala.
Ahvenlased
Ahvenlased (Percidae) on kalade sugukond, mis kuulub ahvenaliste seltsi. Sugukonda kuuluvad peamiselt põhjapoolkeral mageveekogudes ja riimvetes levinud röövkalad. Enamus liike elavad nearktises, aga on ka liike palearktises. Sugukonnas on üle 200 liigi ja 11 perekonda, FishBase'i andmete järgi 239 liiki ja 11 perekonda. Ahvenaid nendest liikidest on 3: ahven, kollane ahven ja balhaši ahven. Ahvenlased on ühed kõige arvukamad kalad Põhja-Ameerikas, ainult karplased on arvukamad. Eesti vetes on esindatud 3 liiki: ahven (Perca fluviatilis), koha (Sander lucioperca) ja kiisk (Gymnocephalus cernuus).
Kõige suurem ahvenlane on koha, kes võib kasvada kuni 100 sentimeetri pikkuseks. Aga enamus ahvenlased on palju väiksemad.
Üks kõige väiksemaid ahvenlasi on pärisdarteri perekonda kuuluv Etheostoma microperca, kes kasvab maksimaalselt ainult 45 mm pikaks. Ta on levinud Põhja-Ameerikas.
LSR
LSR võib tähendada järgmist:
Elektronorel
Elektronorel on elektriorel, milles helisignaal moodustatakse täielikult elektroonsete vahendite abil.
Ahvenlased
Eesti kõige suurem püütud ahvenlane on koha, kes kaalus 14,25 kg ja oli 90 cm pikk, püüti Võrtsjärvest aastal 1975.
Eesti kõige suurem püütud ahven kaalus 2,8 kg, pikkus on kahjuks teadmata. Kala püüti Peipsi järvest aastal 1964.
Eesti kõige suurem püütud kiisk kaalus 0,195 kg, pikkuseks 27,5 cm ja püüti Uulu vallast (Pärnu kihelkond) aastal 1999.
Trimetopon
Trimetopon on maoperekond.
Klassifikatsioon
Perekonda Trimetopon klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid :
Ahvenlased
Töönduslik püük Eestis
Eestis püütakse ahvenlasi ka töönduslikult. Kõige rohkem püütakse ahvenat, teisena koha. Kiisal tööndusliku tähtsust ei ole.
Ahvenat püüti Eestis aastal 2020 sisevetest 1251 tonni ja Läänemerest 749 tonni. Kusjuures, sisevetest pole nii palju ahvenat püütud alates 2005 aastast.
Koha püüti Eestis aastal 2020 sisevetest 949 tonni ja Läänemerest 20 tonni. Ka koha püüginumbrid olid väga kõrged, ainult 2006 aastal püüti rohkem sisevetest (1127 tonni). pisi|Kiiskpisi|Ahven
Elektronorel
1950. ja 1960. aastatel olid elektronorelites kasutusel võtted, mis põhinesid impulsstehnilistel lahendustel (sünkroonitud monovibraatorid) ja/või triggerite (sagedusjagurite) kasutamisel ja signaalitöötluse analoogelektroonika vahenditel (filtrid, võimenduse regulaatorid).
Ahvenlased
Anatoomilisi erijooni
Sugukonda iseloomustab 2 seljauime, mis on üksteisest eraldi või vähesel määral ühildunud. Esimene seljauim ogakiirtega, teine seljauim harunenud kiirtega. Anaaluimel tavaliselt 1 või 2 ogakiirt, teine ogakiir üldiselt harunenud. Kõhuuimed ühe ogakiirega ja 5 harunenud kiirega. Nende soomused on ktenoidsed ja kehad enamasti piklikud. Koonilised hambad kinnituvad peale lõualuude veel mitmele teisele suuõõne luule.
Elektronorel
Selle põlvkonna elektronorelite hulka kuuluvad Eestis toodetud elektronorelid "Retakord" ja üksikeksemplarina valminud "Varioola", aga ka tehases "Norma" massiliselt toodetud lastele mõeldud monotooniline orel "Pille".
Ahvenlased
Süstmaatika
pisi|Koha Teose "Fishes of the World" viies väljaanne jagab ahvenlased viite alamsugukonda.
Elektronorel
Hiljem mindi üle pingega juhitava sagedusega generaatorite (ostsillaatorite) kasutamisele. Neid lahendusi nimetati aga pigem süntesaatoriteks.
Ahvenlased
Süstmaatika
Sugukonda kuulub 11 perekonda:
Julius Kuperjanovi mälestussammas
pisi|Mälestussammas (oktoober 2007) Julius Kuperjanovi Vabadussõja mälestussammas on Tartu maakonnas Tartu Maarja kalmistul asuv Vabadussõjas langenud eesti väejuhile Julius Kuperjanovile püstitatud mälestusmärk. Sealsamas on ka Kuperjanovi haud.
Mälestussammas avati 11. oktoobril 1925.
Impulss (täpsustus)
Impulss (ladina k impulsus tõuge, aje) tähendab
Vabaduse allikas
pisi "Vabaduse allikas" on Stockholmi kesklinnas Norrmalmstorgil asuv mälestusmärk, mis on pühendatud Balti riikide vabadusvõitlusele. Monumendi autor on Björn Selder.
Impulss (täpsustus)
Perioodiliselt korduvate impulsside jada nimetatakse pulsiks.
Vabaduse allikas
Mälestusmärk paigaldati kohale, kus ajavahemikus 19. maist 1990 kuni 16. septembrini 1991 toimusid igal esmaspäeval nn esmaspäevamiitingud Baltimaade vabaduse toetuseks. Vabadusvõitlusele pühendatud monument püstitati sinna 1994. aastal – samal aastal, kui viimastena Balti riikidest lahkusid Eestist Nõukogude väed.
Tapiku külanõukogu
Tapiku külanõukogu oli külanõukogu Jõgeva rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Pajusi külanõukoguga.
Ukraina Suursaatkond Eestis
Ukraina Suursaatkond Eesti Vabariigis on Ukraina diplomaatiline esindus Eesti Vabariigis.
Ajalugu
Eesti ja Ukraina vahel sõlmiti diplomaatilised suhted 3. jaanuaril 1992.
Alates 2018. aastast on Ukraina suursaadik Eestis Marjana Betsa.
Veevärk
pisi|[[Veetornid on osa veevärgist, mille ülesandeks on tagada veesurve ja veehulk. Vana-Vigala endise raudteejaama veetorn.]] Veevärk on veevarustusehitiste ja -seadmete kogum, mis on vajalik vee ammutamiseks, töötlemiseks (vajaduse korral), säilitamiseks ja nõutavate omadustega vee juhtimiseks tarbijani.
Hommiku tänav (täpsustus)
Hommiku tänav on tänav järgmistes Eesti asulates:
IJgeul
pisi|Amsterdami sadamasse ulatuva süvendi kaart IJgeul ehk IJ-geul on Põhjamerre kaevatud navigatsioonikanal, mis võimaldab laevade ligipääsu IJmuideni ja Amsterdami sadamateni Noordzeekanaali ääres.
ONG
ONG või Ong või ong võib tähendada järgmist:
Külalised (ansambel)
Külalised on Eesti ansambel.
Ansambel asutati 2006. aastal. Ansamblile on iseloomulik pidada tegevuses mitmeaastasi pause.
Saksa-Rooma riigi territooriumite loend (U)
See on Saksa-Rooma riigi territooriumite loend, mis algavad tähega U:
Tameo Ide
Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1930. aastal 1 mängu.
Tamsalu külanõukogu
Tamsalu külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s.
1954 oktoobrist 1957 juunini asus külanõukogu keskus Loksa külas, seejärel 1957–1960 Sauevälja külas, 1960. aastast Tamsalu alevis.
1962. aastast, seoses Väike-Maarja rajooni likvideerimisega, arvati Tamsalu külanõukogu Rakvere rajooni koosseisu.
1964 mais viidi külanõukogu keskus Tamsalu alevist üle Uudekülasse.
1972. aastal liideti Tamsalu külanõukoguga 1670 ha suurune ala Väike-Maarja külanõukogu maadest.
1977. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 176 km².
1982. aastal liideti Tamsalu külanõukoguga 3230 ha suurune osa Rakvere külanõukogust koos Assamalla, Kullenga ja Lemmküla külaga.
Vana-Lõve vald
Vana-Lõve vald (saksa keeles Gemeinde Alt-Löwel) oli haldusüksus Saaremaal Valjala kihelkonnas aastatel 1866–1899.
Ajalugu
Vana-Lõve vald moodustati 1866. aastal vallareformiga. Haldusüksus hõlmas Sakla, Uue-Lõve, Valjala, Vana-Lõve ja Võhksa mõisaid. Vald kaotati 1899. aastal, mil see ühendati Kogula vallaga.
Greatest Hits (Guns N' Roses)
"Greatest Hits" on ansambli Guns N' Roses suurimate hittide kogumikalbum. Originaalne album ilmus 2004. aastal. 2010. aastal anti albumist välja kahest CD-st koosnev uusväljalase. Albumit on müüdud Ameerika Ühendriikides üle 5 miljoni ning Euroopas üle 4 miljoni eksemplari. Albumi andis välja plaadifirma Geffen Records.
Vee pehmendamine
pisi|Moodne veepehmendusseade
Vee pehmendamine ehk veepehmendus on vee kareduse vähendamine, mis seisneb kaltsiumi- ja magneesiumiioonide sisalduse vähendamises.
Mihkli Vabadussõja mälestussammas
Mihkli Vabadussõja mälestussammas on Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Mihkli külas asuv Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk.
Mälestussammas avati 30. mail 1926.
Samba lõhkumise kartuses peitsid kohalikud 1950. aastatel samba maa sisse.
Juunis 1988 tõsteti sammas üles. Sammas taasavati 26. juunil 1988.
Stade de Reims
Stade de Reims on Prantsusmaa jalgpalliklubi, mis tegutseb Reimsis. See mängib Prantsusmaa kõrgliigas Ligue 1.
Wulvergem
Wulvergem on hollandikeelne osavald ja küla Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Heuvellandi vallas.
Stade de Reims
Klubi on asutatud 1931. aastal. See on riigi üks edukamaid jalgpalliklubisid. Reims on tulnud kuus korda Prantsusmaa meistriks (viimati 1962. aastal), võitnud kaks korda Prantsusmaa karikavõistlused, viis korda superkarikavõistlused ja ühe korra liigakarika. Hooaegadel 1955–56 ja 1958–59 jõuti UEFA karika finaali.
Wulvergem
pisi|tühi|Vaade külale lõunast (2011)
Ar-Raqqah
Ar-Raqqah (araabia keeles الرقة‎‎) on linn Süürias, Ar-Raqqah' provintsi keskus. Asub Eufrati kirdekaldal, 160 kilomeetrit Aleppost ida pool.
Stade de Reims
Alates 1980. aastatest pole Reimsil enam suuri saavutusi olnud. Pärast seda, kui hooajal 1978-1979 kõrgliigast välja langeti, tõusti kõrgliigasse tagasi alles 2012. aastal.
Ar-Raqqah
Tänapäeva linna kohale rajas linna Seleukiidide riigi rajaja Seleukos I (valitses 301–281 eKr), kes andis sellele nimeks Nikephorion. Tema järeltulija Seleukos II Kallinikos laiendas linna ja nimetas selle ümber Kallinikoseks (ladina keeles Callinicum). Bütsantsi keiser Leo I lasi linna ümber ehitada ja andis sellele nime Leontopolis.
Stade de Reims
1950. aastatel mängisid Reimsis paljud Prantsusmaa jalgpallikoondise esimese kuldse põlvkonna liikmed, teiste seas Roger Marche, Raymond Kopa, Just Fontaine, Jean Vincent, Robert Jonquet, Armand Penverne, Dominique Colonna ja Roger Piantoni, kelle toel jõudis Prantsusmaa koondis 1958. aasta maailmameistrivõistlustel poolfinaali.
Ar-Raqqah
Süüria kodusõja käigus hõivas linna 2013. aastal Islamiriik ning tegi sellest 2014. aastal oma keskuse Süürias. Seetõttu on linna pommitanud Süüria valitsusväed, USA, Venemaa ja mitmed teised riigid. Islamiriik on hävitanud linnas olnud šiiitide mošeed ja kristlaste kirikud. Novembris 2016 alustas Süüria opositsioon USA ja Prantsusmaa toetusel pealetungi Ar-Raqqah' vabastamiseks.
Stade de Reims
Klubil on ka naiskond, mis mängib Prantsusmaa naiste kõrgliigas Division 1 Féminine.
Ar-Raqqah
2004. aasta rahvaloenduse andmetel elas linnas 220 488 inimest.
Stade de Reims
Praegune koosseis
''Seisuga 25. august 2020.''
Päikesepuu
pisi|Päikesepuu [[Gleisdorfis Austrias]] pisi|[[Ross Lovegrove'i disainitud päikesepuu]] Päikesepuu on struktuur päikeseenergia saamiseks ühe samba abil, näiteks puu.
Kontekst
Päikesepuud on mõeldud päikeseenergia tehnoloogia suurendamiseks ja maastiku ja arhitektuuri täiendamiseks, tavaliselt kaubanduslikus või avalikus kontekstis. Paljude päikesepuude eesmärk on edendada taastuvenergia teadlikkust, mõistmist ja kasutusele võttu. Neid ei kasutata tavaliselt esmaseks energiaallikaks - seda rolli täidavad päikesepaneelid katusel. Päikesepuud täiendavad katusel olevaid päikesepaneele või muid rohelise ehitamise meetmeid.
Kasulikkus
Päikesepuud tõstavad noorte teadlikkust päikeseenergiast ning samuti võimaldavad muud tekitada noortele uusi kohtumispaiku puuvarjus.
Elektriimpulss
pisi|250px|Impulsikujude näiteid Ülal ‒ ühepolaarsed ristkülikimpulsid: ideaalne ja reaalne impulss. All ‒ kahepolaarne impulss ja võnkeimpulss (raadioimpulss) Elektrimpulss on elektripinge või -voolu lühiajaline kõrvalekalle läviväärtusest. Impulsid võivad olla mitmesuguse kujuga (näiteks ristküliku-, trapetsi-, saehamba- või kellukakujulised), samuti ühe- ja kahepolaarsed.
Impulsitehnikas on kõige levinumad ristkülikimpulsid, mille pinge või vool hüppab ühelt tasemelt teisele hetkeliselt. Reaalse impulsi puhul kulub selleks teatav aeg. Impulsi esikülje ehk frondi kujunemiseks kuluvat aega nimetatakse tõusukestuseks ja tagakülje kestust langukestuseks.
Impulsside kordussagedus impulsijadas (pulseerimissagedus ehk pulsisagedus) kus T on impulsi periood.
Ristküliku- ja saehambakujulisi impulsse tekitavad relaksatsioongeneraatorid.
Teenuse külanõukogu
Teenuse külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.
Teenuse külanõukogu moodustati 1945 septembris Läänemaal Kullamaa vallas. Külanõukogu keskus asus Teenuse asunduses.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Teenuse külanõukogu 1950 septembris Märjamaa rajooni koosseisu.
1954 juunis Teenuse külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Vaikna külanõukogu koosseisu.
Tiina Ristimäe
Tiina Ristimäe (aastani 1987 Tiina Teesalu, sündinud 19. mail 1965 Kuressaares) on eesti arstiteadlane ja kardioloog.
Elulugu
Tiina Ristimäe on Rein Teesalu tütar.
Lõpetas 1982 Tartu 10. Keskkooli, 1990 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna, 1991 samas internatuuri, 1997 doktorantuuri ja 2001 residentuuri kardioloogias; meditsiinidoktor (1998, TÜ), väitekiri "Heart rate variability in patients with coronary artery disease". Oli 1991–1992 Tartu Ülikooli üld- ja molekulaarpatoloogia instituudi kliinilise füsioloogia labori vanemlaborant, 1993 TÜ kardioloogia kliiniku assistent, 1996–1998 samas vanemlaborant, 1998–2001 TÜ kardioloogia kliiniku teadur ja resident, aastast 2002 samas vanemteadur ja Tartu Ülikooli Kliinikumi kardioloogia kliiniku kardioloog, 2004–2005 ka TÜ farmakoloogia instituudi erakorraline dotsent, aastast 2005 dotsent. Mitmeid Eesti Teadusfondi grante, rahvusvaheliste töörühmade liige. Eesti ja Euroopa Kardioloogide Seltside liige, Eesti Hüpertoonia Ühingu president (2004).
Teadustöö
Uurimisvaldkond: südame-veresoonkonna haigused ja nende kliiniline farmakoloogia. Üle 20 teaduspublikatsiooni.
Pähksaar
Pähksaar on saar Võrtsjärve lõunaosas. See on Võrtsjärve suurim saar. Saare pindala on 16,4 ha.
Howard Jacobson
Howard Eric Jacobson (sündinud 25. augustil 1942 Manchesteris) on Suurbritannia kirjanik ja ajakirjanik.
Ta on kirjutanud eelkõige humoristlikke romaane, sageli Briti juutide elust.
Aastal 2010 sai ta romaani "The Finkler Question" eest Bookeri auhinna.
Kesk-Kongo provints
Kesk-Kongo provints (varem Alam-Kongo provints) on 1. järgu haldusüksus (provints) Kongo Demokraatlikus Vabariigis.
Kesk-Kongo provints asub riigi lääneosas. Ta on ainuke Kongo DV provints, millel on merepiir. Provints piirneb lõunas Angolaga, põhjas Kongo Vabariigiga, kirdes Kinshasaga ja kagus Kwango provintsiga.
Provintsi halduskeskus on Matadi. Suurim linn on Boma. Teised suuremad asulad on Banana, Muanda, Mbanza-Ngungu, Kitona, Lukula, Maduda, Kimpese ja Vivi.
Provintsi läbib Kongo jõgi.
🇨🇩
Leccinellum
Leccinellum on puravikulaadsete seltsi puravikuliste sugukonda kuuluv perekond seeni.
Rara
Rara võib tähendada järgmist:
Mustjärve soo
Mustjärve soo ehk Mustjärve raba on soo Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. Soo kaitseks on moodustatud Mustjärve raba hoiuala. Soo pindala on 497 ha.
Soo eesvooluks on Tagaveski jõgi.
Yukio Gotō
Yukio Gotō (jaapani keeles 後藤 靱雄 Gotō Yukio; surnud 1976) oli Jaapani jalgpallur, kaitsja.
Avoyellesi vald
Avoyellesi vald (Avoyelles Parish) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Ameerika Ühendriikides Louisiana osariigis.
Ajalugu
Vald moodustati 1807. aastal.
Tehaste külanõukogu
Tehaste külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.
Tehaste külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Järvakandi vallas. Külanõukogu keskus asus Isakõnnu külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Tehaste külanõukogu 1950 septembris Vändra rajooni koosseisu.
Tehaste külanõukogu likvideeriti 1954 juunis ja selle territoorium liideti Eidapere külanõukoguga.
Avoyellesi vald
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 42 073.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Kaie Ritslaid
Kaie Ritslaid (sündinud 5. veebruaril 1953 Raplas) on eesti keemik.
Elulugu
Oli 1977–1991 TÜ-s lepinguliste tööde insener ja vaneminsener, 1991–1997 nooremteadur, 1997–98 EPMÜ teadur, samas OÜ Tallinna Tehnikumi Labor vedelkütuste koguste mõõtmise ja analüüsi laborant, 1999–... OÜ Analiit-AA katselaboris laborant, 2004– juhataja. 2005 ja 2006 pidanud loenguid Tartu Lennukolledžis.
Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: kristallfosfooride struktuur ja omadused; vedelkütuste kvaliteedi analüüs.
Arkadak
Linn rajati 1721. aastal. Linnaõigused sai 1963. aastal.
Linnas on toiduainetetööstuse ettevõtted ning piiritusevabrik.
2020. aastal oli linnas 11 516 elanikku.
Pollar
Pollar on post või postipaar ujuvvahendi tekil või kail ujuvvahendi kinnitusotste kinnitamiseks sildumisel.
Meadi järv
pisi|Satelliidipilt Meadi järvest pööratuna umbes 135 kraadi päripäeva pisi|Meadi järv Meadi järv on Ameerika Ühendriikide suurim veehoidla. See on moodustunud Colorado jõele Hooveri paisu taha.
Pollar
Samuti linnade tänavaruumis paigaldatakse pollareid tänavate äärde või sõiduradade vahele liikluse suunamiseks või tõkestamiseks.
Meadi järv
Paisjärv asub Nevada ja Arizona osariigi territooriumil.
Pollar
Ajalugu
17. ja 18. sajandil kasutati vanu kahureid pollaritena kaide ääres, et aidata laevu kinnitada. Kahur kaevati maa sisse, koonus allpool, sügavusse umbes poole või kaks kolmandikku nende pikkusest, jättes tagumise otsa maapinnale millele sai trosse kinnitada. Selliseid suurtükke võib tänapäeval ka veel leida. 19. sajandist pärinevad pollarid olid sihtotstarbelised ja pärisidki varasemast ajast "kahurite" kuju.
Meadi järv
Järve pindala on 640 km², suurim sügavus 150 m, maht 35,2 km³ ja rannajoone pikkus 890 km.
Pollar
Kirjeldus
pisi|Kahepostiline pollar kinnitusotsaga pisi|Kahepostiline ristpollar ehk piiteng Merenduses jagunevad pollarid asukoha järgi kaipollarites ja pardapollariteks. Pollarid on valmistatud tavaliselt hästi vastupidavatena kas metallist (näiteks malmist) või puulaevadel sageli ka puust. Postide arvu järgi eristatakse ühe- ja kahepostilisi pollareid. Väiksematel laevadel kasutatakse ühtlasi ristpollareid ehk piitenge, kus posti (poste) läbib keskelt horisontaalne tala.
Kasutamine
Kahepostilistele pollaritele ja ka ühepostilisele ristpollarile seotakse kinnitusotsad kaheksatena. Sidumist alustatakse klüüsist või knaabist kaugemale jääva posti või külje poolt. Kahepostilisele ristpollarile kaheksaid sidudes pannakse kinnitusots horisontaaltala otste alt läbi. Pollarile seotud otsaringi või välpa nimetatakse lengiks.
Merendustraditsioonide kohaselt on taunitud laevas pollaril istumist, võrdsustades seda "pootsmanile päheistumisega".
Ewald Hering
pisi|Ewald Hering Karl Ewald Konstantin Hering (5. august 1834 – 26. jaanuar 1918) oli saksa füsioloog, kes uuris värvitaju ja ruumitaju.