cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Toomas Vitsut
Parteiline kuuluvus
1994. aastast alates kuulub Toomas Vitsut Eesti Keskerakonda. On Eesti Keskerakonna juhatuse liige.
Tegevus volikogu esimehena
Linnavolinik Dmitri Klenski ettepaneku peale hakata edaspidi volikogu töös kasutama vene keele tõlki tuletas Vitsut avalikkusele meelde, et volikogu töökeel on eesti keel. 4. juulil 2006 algatas Vitsut pronkssõduri küsimuses ümarlaua. 8. veebruaril 2007 algatas Vitsut ringtee rajamise ümber Tallinna, et vähendada Tallinna suuremate magistraalide liikluskoormust. Samal aastal soovitas Vitsut USA vastavale eeskujule toetudes võtta kasutusele eluasemelaenude assotsiatsioon, mis riikliku ja erakapitali toel võimaldaks keskklassile jõukohaseid eluasemelaene Augustis 2008 algatas Vitsut Tallinna ühtse valimisringkonna idee, et tagada linna eri osade proportsionaalsemat esindatust. Algatus tõi kaasa suuremate päevalehtede kriitika. Vitsut on Eesti kultuurilinnade liidu initsiaator.
Vitsut kandideeris 2003. aasta Riigikogu valimistel valimisringkonnas nr 2 (sai 122 häält), 2007. aasta Riigikogu valimistel valimisringkonnas nr 2 (sai 231 häält) ning 2011. aasta Riigikogu valimistel valimisringkonnas nr 2 (sai 611 häält), kuid valituks ei osutunud.
Ta kandideeris ka 2015. aasta Riigikogu valimistel valimisringkonnas nr 2, sai 503 häält ning pääses Riigikokku kompensatsioonimandaadiga.
Merelaevandusäri
2011. aasta veebruaris väideti ETV saates "Pealtnägija", et Vitsutile ja linnaplaneerimise ameti juhataja Toomas Õispuule kuuluv laev Balkan Star vedas lõhkeainet Vahemere maadesse, sealhulgas Liibüasse. Vitsut neid väiteid ei eitanud.
Aabrami
Aabrami on paikkond Ida-Virumaal Narva-Jõesuu linnas Soldina külas. Eesti esimesel iseseisvusajal oli see üks Vaivara kihelkonna külasid.
Kaste küla
Küla on mainitud 16. sajandil (Kastiküll).
Mereäärse
Mereäärse on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda.
Lehelaba
Lehelaba on lehe peamine, fotosünteesiv osa. See on lehe kõige laiem, suurem ja silmapaistvam osa. Enamasti kinnitub lehelaba varrele rootsu abil, rootsuta lehelabad kinnituvad vahetult varrele, moodustades sageli lehetupe.
Lehelabal saab eristada tipmist osa ehk lehetippu ja alumist osa ehk lehelaba alust. thumb|right|350px|Lehelaba kujusid
Muriste
Muriste on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda.
Agent M
Agent M oli eesti akternatiivroki ansambel.
Ajalugu
Agent M alustas live-koosseisuna 2005. aasta kevadest, kuid projekti tegelikku algusaega on raske määratleda. Ansambli looja Marten Vill on varem osalenud pungihõngulistes bändides Uss (vokaal, looming) ja Migreen (kitarr). Agent M-i nime kasutas Marten esimest korda aastal 2002 oma elektroonilisema kõlaga arvutimuusika puhul. Hiljem, 2003. aastal, pärast sõjaväest naasmist, hakkas Marten Kiviussi nime all viljelema retrohõngulist pseudopunki. Mõned lood jõudsid ka punk-kogumikele.
2004. aasta lõpul tekkis Martenil idee panna kokku täiekoosseisuline bänd ja seda uuesti Agent M-i nime all. Lauljaks sai tollal Tallinna Pedagoogikaülikoolis õppinud Merili Varik ja peagi valmisid esimesed ühised salvestised. 2005. aasta algul huvitus lugudest Raadio 2 ja pala „7 surmapattu" püsis nädalaid Top 20 tipus. Esimene kontsert anti mais koos Sõpruse Puiesteega Rock Café's. 2007. aastal ja hiljem astus bänd üles Rabarockil ja teistel suurematel festivalidel. Nelja tegutsemisaasta jooksul anti välja album „Spionaaž" ja kaks EP-d. Pärast mõningaid koosseisumuutusi lõpetas Agent M sel kujul tegevuse 2009. aasta sügisel.
2011. aasta sügisel alustas Agent M uuesti tegevust koos uue laulja (Reilika Saks) ja trummariga (Taago Piisang). Aasta jooksul avaldati mitu uut salvestist ja loo „Suvel meil majas sooja vett ei ole" muusikavideo. Juba esimestel taastegutsemise kuudel hakkas bändi uuema loomingu stiil varasemast palju erinema – loobuti taustade kasutamisest ning liiguti alternatiivsema ning agressiivsema roki suunas, kusjuures suurt osa loomingust hakkas kirjutama ka laulja Reilika.
2012. detsembris teatasid Marten ning Reilika, et jätkavad uue nime all Luna Vulgaris, loobudes täielikult 2011. aasta eelsest materjalist.
Muusika
pisi|Agent M-i endine koosseis Agent M-i muusika on olnud segu mitmest erinevast stiilist – rokk, elektroonika, indie, punk. Esimese põhikoosseisu muusikas saab paralleele tõmmata tantsulist rokkmuusikat viljelevate new wave ' i ja indie-bändidega nagu Blondie, The Sounds jne. 2011 muutunud koosseisuga ning uue lauljaga on bändi looming võtnud alternatiivsema suuna, mis on lähemal post-pungile ja garaažirokile.
Valdav osa loomingust on eestikeelne, kuid paljud lood on ka inglise keeles.
Kogu produktsioon ja stuudiotöö on siiani bändi enda tehtud ning valminud kodustuudios.
Fraternitas Viliensis
pisi|Fraternitas Viliensis Fraternitas Viliensis oli Eesti Üliõpilaste Seltsi (EÜS) raames tegutsenud ühendus, kes soovis asutada ametlikult kinnitatud eesti üliõpilaskorporatsiooni.
Pada vald
pisi|Virumaa valdade piirid enne ja pärast [[1939. aasta vallareformi]] Pada vald (saksa keeles Paddas) oli vald Virumaal Viru-Nigula kihelkonnas Viru kreisis ja Viru maakonnas, aastatel 1866 –1939 Vallamaja asus Kabala külas.
1891. aastal liideti Pada vallaga Samma, Ulvi ja Varudi vald.
1939. aasta vallareformiga läksid Pada valla Uljaste, Nüri, Vana-Sonda, Päsula ja Puisma külade, Ilmaste ja Satsu asunduste ning Sonda aleviku maa-alad uue Erra valla koosseisu; Toomika, Võrkla, Metsavälja, Aru, Pada, Varudi ja Kassamäe külade, Pada, Samma ja Varudi asunduste ning Varudi asunduse talude lahus-heinamaatükkide maa-alad Mahu valla koosseisu; Urtja, Põdri ja Haansalu külade, Aaria ja Kabala asunduste, Prüningi ja Lilleoru talude maa-alad ning raudteemajade piirkond Rägavere valla koosseisu; Varudi-Altküla ja Varudi-Vanaküla maa-alad Sõmeru valla koosseisu.
Fraternitas Viliensis
Ajalugu
11. novembril 1890 jättis Liivimaa õpperingkonna kuraator Nikolai Lavrovski korporatsiooni asutamise kinnitamata. Kuraator Lavrovski ei soovinud enam uute korporatsioonide asutamist, sest need tegelesid tema arvates poliitikaga.
Mõtsu
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda.
Fraternitas Viliensis
Ajalugu
27. veebruaril 1891 teatas korp! Fraternitas Viliensis Ch! C!-le, et kuna nad kuraatori kinnitust ei saanud, lähevad nad laiali ning jätavad endale õiguse nimele, vapile ja värvidele. Lühike kiri lõppes teatega, et allakirjutanud garanteerivad enne ja garanteerivad ka tulevikus üldkommaani. Praegust Fraternitas Viliensise vappi kasutab EÜS ka tänapäeval.
Asutamiskatsed 20. sajandi alguses
Sajandivahetuseks olid endised korporatsiooni asutamise mõtet pooldavad vilistlased Jaan Tõnisson, Oskar Kallas ja Villem Reiman aga oma seisukohti vahetanud ning seisid vastu EÜS-i korporatsiooniks muutmisele. Fraternitas Viliensise asutamise nõue esitati EÜS-i koosolekutel veel aastatel 1900 ja 1904, kuid enamus lükkas otsuse tagasi. Ei nõustutud ka ideega luua korp! Fraternitas Viliensis EÜS-i allorganisatsioonina.
Olles kaotanud lootuse ametlikult kinnitada Fraternitas Viliensist, esitas 1904. aasta novembris grupp EÜS-i liikmeid taotluse registreerida ametlikult korp! Aestia, seekord juba eraldiseisvana EÜS-ist. Revolutsiooni tõttu korporatsiooni ametlik kinnitamine aga venis ning alles aastal 1907 asutati Tartus esimene Eesti pinnal tegutsev ja eesti soost üliõpilasi koondav korporatsioon Fraternitas Estica. Et EÜS keeldus uuele korporatsioonile andmast korp! Fraternitas Viliensise värve sini-must-valget, mis EÜS-i käes hoiul olid, võttis ka vastloodud korporatsioon oma värvideks sini-rohe-valge.
Acme
thumb|Acme asukoht Albertas Acme on küla Kanadas Alberta provintsis Kneehilli maakonnas, 83 km Calgaryst loodes.
Elanike arv on 826 (2006).
Külas on Bank of Montreal, General Motor vahendusfirma, paar restorani, paar bensiinijaama koos poega (The Corner Store, Roadrunner Stop And Go), baar, laagriplats, algkool ja keskkool (puudub põhikool), Royal Canadian Legion Hall, jääkeeglihall, uisuväli, golfirada, ujula. Community Hall põles  kevadel 2004 maha, kuid taastati ning avati kevadel 2006 uuesti.
Manhattan
Manhattan [mänh´ätən] on piklik kõrghoonestusega jõesaar Ameerika Ühendriikide idarannikul Hudsoni jõe suudmes jõe vasakkaldal. Samanimelise linnaosana (haldusüksusena New Yorgi maakond, inglise keeles New York County) on see New Yorgi linna süda. 2007. aasta andmete järgi elas Manhattanil 1 620 867 inimest., 2010. aasta rahvaloenduse andmetel 1 585 873 inimest. New Yorgi maakond on pindalalt USA maakondadest eelviimane (temast väiksem on Kalawao maakond Hawaiil) ja see on USA kõige tihedama asustusega maakond (28 154 in/km²).
Lehtsamblad
Lehtsamblad (Bryopsida) on lehtsammaltaimede hõimkonna liigirikkaim klass: siia kuulub umbes 95% sammaltaimedest. Lehtsamblaid on kirjeldatud umbes 11 500 liiki.
Manhattan
Manhattan on alati olnud Ameerika Ühendriikide majandus- ja kultuurikeskuseks, millel on ka kaks võimsa siluetiga linnaosa: Lower Manhattani järel samuti Midtown Manhattan. Saarel asuvad muuhulgas ÜRO peakorter (selle krunt ei ole linna ega ühegi riigi territoorium) ja Wall Streeti ümbritsev ülemaailmse tähtsusega finantskvartal (sh aktsiabörsid AMEX ja New Yorgi börs). Saare keskel asub 3,4 km² suurune Central Park. Tuntumad art déco stiilis pilvelõhkujad 1930. aastatest on Chrysler Building ja Empire State Building.
Lehtsamblad
Minevikus arvati lehtsammalde hulka kõik lehtsammaltaimed, aga hiljem hakati neil vahet tegema. Lehtsamblaid eristab teistest lehtsammaltaimedest see, et nende eoslatel on artrodontsed hambad. Teisisõnu on hambad üksteisest eraldatud ja kasvanud otse aluse külge. Hambad on näha siis, kui neid ümbritsev eoslakate ära kukub. Ülejäänud lehtsammaltaimedel on eoslatel nematodontsed hambad ehk teisisõnu on hambad kasvanud eoslakatte külge või siis tuleb näiteks eoslakate ära koos hammastega.
Manhattan
Ajalugu
pisi|püsti|Satelliidipilt Manhattani saarest
Tõestus (näidend)
"Tõestus" (originaalpealkiri "Proof") on David Auburni näidend aastast 2000.
2001. aastal sai Auburne näidendi eest Pulitzeri preemia ja Tony auhinna.
Näidendi maailmaesietendus toimus 2000. aastal New Yorgis.
Tegevus
Tegevus toimub pärast andeka, kuid vaimuhaigust põdenud matemaatikaprofessori surma. Matemaatikaprofessori tütar Catherine tunneb end pärast isa surma üksi ning teda vaevab küsimus, kui palju isa geniaalsusest ja hullumeelsusest on ta pärinud. Mõtiskleda selle üle aga ei lase tal tema vanem õde Claire – blondiin New Yorgist, kes on isa matusteks kohale sõitnud – ja matemaatikaprofessori õpilane, kes loodab professori paberitest midagi huvitavat leida.
Manhattan
Ajalugu
Manhattani lõunaosas asunud Maailma Kaubanduskeskuse kaksiktornid hävisid 2001. aasta 11. septembri terrorirünnakutes.
Halle
Halle (ka Halle an der Saale) on linn Saksamaal, Saksi-Anhalti liidumaa suurim linn. Asub Saale jõe ääres.
Hallet on esmamainitud 806. aastal.
Linnas asub Halle Ülikool. Linn on tuntud oma keemiatööstuse poolest, moodustades koos Merseburgi ja Bitterfeldiga nn. Kesk-Saksamaa Keemiakolmnurga (Mitteldeutsches Chemiedreieck). Linnast lõunas tegutses Schkopau eeslinnas Buna Werke ja Leunawerke, nende töötajate majutamiseks rajatigi 1967. aastal Halle-Neustadti planeeritud linn, mis 1990. aastast kuulub Halle alla.
Kuulsaid linnaelanikke
Halles on sündinud Georg Friedrich Händel.
Lehtsamblad
Artrodontsel peristoomil on kaks põhilist tüüpi. Esimest nimetatakse haplolepidoosseks ja see koosneb ühest peristoomist, millel on 16 hammast. See on omane alamklassile Dicranidae. Teist tüüpi nimetatakse diplolepidoosseks ning see on omane alamklassidele Bryidae, Funariidae ja Timmiidae. Sellel tüübil on kaks peristoomi, mõlemad hammastega. Sisemist nimetatakse endoperistoomiks ehk lühendatult endostoomiks ja välimist eksoperistoomiks ehk lühendatult eksostoomiks. Endostoom on palju õrnem ja selle hambad on joondunud eksoperistoomi hammaste vahele.
Lisaks eksisteerib üksikuid selliseidki lehtsamblaid, millel pole üldse peristoomi. Alguses arenevad nende eoslad samamoodi kui ülejäänud lehtsammaldelgi, aga siis hammaste areng lakkab ja nad ei arene täielikult välja.
Vaata ka
Yapraklı kara yosunları
Mõhküla
Mõhküla (varem ka Mõhkküla) on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas.
Küla järgi on nime saanud siluri Mõhküla kihid. Sealne kinnikasvanud paemurd on ka selle kihistu stratotüüp.
Kohtla-Järve vapp
pisi|[[Kohtla-Järve vapp]]
Kohtla-Järve vapp on Ida-Viru maakonnas asuva Eesti linna Kohtla-Järve vapp.
Selle autor on Tõnu Kukk.
Põhjendus
Vapi kuldne värv ja leegid sümboliseerivad kollakaspruuni põlevkivi ja selle töötlemist. Sinine vee värv osutab Järve külale, mille järgi on linn nime saanud.
Leekide arv 6 tähistab kahte sündmust paikkonna ajaloos – 1916. aastal alustati Järve küla lähedal põlevkivi tööstuslikku tootmist ja 1946. aastal sai Kohtla-Järve linna õigused.
Kohtla-Järve linnamaastikule on iseloomulik kaldjoon – see sümboliseerib kaldsahte ja aherainemägesid.
Mäliküla
Mäliküla on küla Pärnu maakonnas Lääneranna vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Varbla valda.
Ants Dauman
Ants Dauman (läti keeles Ansis Daumanis, vene keeles Анс Эрнестович Дауман, parteiline pseudonüüm Пуйка; 8. detsember (vkj 26. november) 1885 Riia maakond, Liivimaa kubermang – 1. august 1920 Poola) oli enamlasest Venemaa poliitik (sealhulgas Narva linnapea 1917–1918) ja sõjaväelane.
Varane elu
Dauman sündis Riia lähedal talupoja perekonnas ja õppis Pihkva maamõõtjate koolis. Ta liitus Venemaa Sotsiaaldemokraatliku Töölisparteiga erinevatel andmetel kas 1903. või 1904. aastal. 1905. aastal osales maipüha demonstratsioonil Pihkvas ja tööliste streikide organiseerimisel Riias.
Aastatel 1911–1914 töötas ta maamõõtjana Vilno kubermangus. 1914. aastal mobiliseeriti Dauman Venemaa Keisririigi armeesse, kus ta viimane ametikoht oli pataljonikomandör.
Juhiroll Narvas 1917–1918
Tsaariarmees Narvas aega teeninud Dauman valiti 1917. aastal Veebruarirevolutsiooni puhkemise järel soldatite nõukogusse, augustis Narva linnapeaks ja pärast seda Narva linnanõukogu esimeheks. Enamlaste Oktoobripöörde ajal sai ta Narva sõja-revolutsioonikomitee esimeheks. Daumani linnapeaperioodil taotleti Narva lähiümbruse (sh Jaanilinna) linnaga liitmist ja seni Peterburi kubermangu kuulunud Narva Autonoomse Eestimaa kubermangu alla viimist, mille Venemaa Rahvakomissaride Nõukogu pärast vastava kohaliku rahvahääletuse positiivset tulemust detsembris ka kinnitas. Jaanuarist märtsini 1918 oli Dauman Narva Tööliste ja Soldatite Saadikute Nõukogu Täitevkomitee esimees.
Tegevus Punaarmees
Veebruarist 1918, pärast Saksa okupatsiooni algust Eestis, oli ta partisanisalga ülem Narvaga piirnevas Jamburgi piirkonnas. Dauman moodustas Narva töölistest 4. Narva töölispolgu (4 Нарвский коммунистический полк/Нарвский полк Красной гвардии) ja oli ka ratsasalga komandör (5. märtsist – 29. maini 1918). Edasi oli ta Gattšina diviisi (hilisema 6. kütidiviisi) sõjakomissar maist kuni 22. detsembrini 1918.
Nõukogude-Eesti sõda
4. Narva töölispolgust sai Punaarmee 6. diviisi tuumik, mille koosseisus osales Dauman Nõukogude Venemaa poolel Eesti Vabadussõjas. Ajakirjaniku ja ajaloolase Taavi Minniku andmeil oli Dauman Punaarmee poolt vallutatud ja Eesti Töörahva Kommuuni võimu alla läinud Narvas üks enamlaste juhtfiguure ja teda on seostatud sel perioodil toimunud repressioonidega. Rahvusarhiivi teadus- ja publitseerimisbüroo peaspetsialist-teaduri Valdur Ohmanni andmeil vahistati tolleaegse Narva täitevkomitee esimehe Albert-August Tiimanni juhtimisel Narvas 208 inimest, kellest 34 hukati (neist 19 süüdistatuna kriminaalkuritegudes, mitte poliitilise meelsuse või vaenuliku suhtumise eest uude riigikorda). Osa vahistatutest olid valgekaartlaste lähikondsed, kes võeti pantvangi. Narva linnasekretäri Ants Liimetsa 2017. aasta andmeil oli mahalastuid 67 ja hukatuid kokku arvatavasti üle 100. Ta märgib, et kui vastaste mahalaskmist võib kuidagi mõista, siis 6 isikut oli hukatud kui "kahtlased inimesed". Liimetsa teada lasti inimesi maha igasuguse uurimise ja kohtuta. Aasta hiljem ütles Liimets tapetuid olevat 126. Taavi Minniku andmeil hukati linnas poolsada ja vangistati üle 200 narvalase. Minnik leiab arhiividokumentidele viidates, et see toimus lisaks Tiimannile ka Daumani teadmisel ja juhtnööride järgi. Ajalooharidusega poliitiku Eldar Efendijevi teada osalesid Dauman ja Tiimann represseerimistes ning nende allkirjad on dokumentidel, mille alusel väga palju inimesi hukati.
Nõukogude-Läti sõda
Dauman oli 8. detsembrist 1918 Läti Sotsialistliku Nõukogude Vabariigi Läti armeegrupi Sõja-Revolutsiooninõukogu liige, Nõukogude Läti armee (hilisema 15. armee) Sõja-Revolutsiooninõukogu liige (12. jaanuarist kuni 15. juunini 1919).
Kitsesaar
thumb|300px|Kitsesaar talvel 2006 Kitsesaar asub Niagara jões, mis moodustab mõlemal pool saart joa. Pindala umbes 30 ha.
Ants Dauman
Nõukogude-Läti sõda
Ta oli punavägede Kuramaa väegrupi ülem (jaanuarist kuni juunini 1919), Läti diviisi 2. brigaadi komandör (17. juunist kuni 8. augustini 1919) ja Daugavpilsi kindluse ülem (11. augustist kuni 9. oktoobrini 1919) ning Daugavpilsi kaitselõigu komandör 31. augustist kuni 8. oktoobrini 1919. Taavi Minniku andmeil olid Daumani mehed 1919. aasta esimesel poolel Lätis peamised punase terrori täideviijad.
Dauman oli Läti Tööliste Saadikute Nõukogu Kesktäitevkomitee liige, Läti Kommunistliku Partei VI Kongressi saadik. Õppis Punaarmee Kindralstaabi Akadeemias ja oli VK(b)P IX kongressi saadik.
Nõukogude-Poola sõda
Nõukogude-Poola sõjas 1920. aastal oli Dauman 10. diviisi komandör. Ta hukkus lahingus Brest-Litovski lähedal 1. augustil 1920.
Autasud
Daumanit autasustati 1920. ja 1921. aastal Vene SFNV Punalipu ordeniga.
Isiklikku
Ants Daumani vend Jaan (Jānis) Dauman (Ян Эрнестович Дауман; kasutas ka nime Юрий Петрович Гавен; 1884–1936) osales samuti kommunistlikus tegevuses – oli Krimmi VK(b)P oblastikomitee liige, Tauria kubermangu VSDTP büroo liige, 1917–1918 Sevastopoli Revolutsioonikomitee esimees, 1921–1923 Krimmi Kesktäitevkomitee esimees. Hukati 1936. aastal.
Mälestuse jäädvustamine
16. novembril 1983. aastal, mil tähistati Eesti Töörahva Kommuuni 65. aastapäeva, anti Narva linna RSN TK otsusega nr 380 uude mikrorajooni rajatud tänavale nimi Ants Daumani järgi (Ancis Daumani tänav), et "jäädvustada ajalukku silmapaistva võitleja ja revolutsionääri nimi". Valdur Ohmanni sõnul ei ilmne dokumentidest otsest põhjust, miks nimi Daumani järgi valiti. Osutades Daumani osalusele repressioonides ja võitlusele Eesti Vabariigi vastu esitati pärast Eesti Vabariigi taastamist korduvalt üleskutseid tänavanimi ära muuta. 26. jaanuaril 2023 nimetas Narva volikogu tänava ümber Kivilinna tänavaks.
Minskis on samuti Daumani tänav.
Stratigraafia mõisteid
Siin on loetletud stratigraafia, geokronoloogia ning dateerimisega seotud mõisteid.
Sümbolid Eesti omavalitsuste vappidel
Muu
Ketassõlg - Vaivara valla vapp
Pierre-Simon Laplace
Pierre-Simon Laplace (23. märts 1749 – 5. märts 1827) oli prantsuse astronoom, füüsik ja matemaatik.
Aastal 1796 avaldatud teoses "Exposition du systeme du monde" sõnastas ta Päikesesüsteemi tekkimise teooria, mis tänapäeval on tuntud nebulaarhüpoteesina.
1799 oli ta lühikest aega Prantsusmaa siseminister, seejärel senati liige ja 1803. aastast asepresident, mis tegi ta rikkaks meheks. Aastal 1816 sai ta Akadeemia liikmeks, 1817 anti talle markii aadlitiitel.
Ta oli ka hiljem enda järgi nime saanud võrrandi avastaja.
Laplace'i deemon
Laplace uskus rangelt põhjuslikku determinismi. Seda väljendab järgmine tsitaat tema "Esseede" sissejuhatusest.
Sellist intellekti nimetatakse Laplace'i supermeheks või Maxwelli deemoni eeskujul Laplace'i deemoniks. Laplace ise talle nime ei andnud.
Selle mõttekäigu ebatõesus sai selgeks Heisenbergi määramatuse printsiibiga, mille järgi pole võimalik samaaegselt teada ühegi keha täpset asukohta ja täpset kiirust.
Roussillon
Roussillon [russij'oon] (katalaani Rosselló) on ajalooline piirkond Prantsusmaa lõunaosas. Ta hõlmab ligikaudu praeguse Pyrénées-Orientalesi departemangu. thumb|250px|Languedoc Prantsusmaal
Aktinomorfne õis
thumb|[[Roomav tulikas|Roomava tulika aktinomorfne õis]] Aktinomorfne õis ehk kiirjas õis ehk korrapärane õis on korrapäraselt asetunud õieosadega õis, mida saab vähemalt kahel eri viisil jagada sümmeetrilisteks poolteks.
Tõestus (film)
"Tõestus" ("Proof") on 2005. aastal valminud Ameerika Ühendriikide mängufilm, mille lavastas režissöör John Madden. Film on valminud David Auburni samanimelise näidendi põhjal.
Toomas Jüriado
thumb|Toomas Jüriado, 2010 pisi|Toomas Jüriado ajakirja Loodus aastapäeval 2001. aastal Toomas Jüriado (sündinud 13. juulil 1947 Tartus) on eesti loodusajakirjanik.
Elulugu
Ta sündis apteekri peres ning lõpetas 1965. aastal C. R. Jakobsoni nimelise Viljandi 1. Keskkooli ja 1970. aastal Tartu Riikliku Ülikooli (TRÜ) orgaanilise keemia erialal.
Töötas 1979–1989 Tartu Riikliku Ülikooli orgaanilise keemia kateedris vanemteadurina, uurimisalaks keemiline informaatika.
Alates 1989. aastast töötas Jüriado 10 aastat Eesti Raadios, seejärel Eesti Ornitoloogiaühingus ning 2002. aastast Eesti Looduse toimetuses.
12 teaduspublikatsiooni, kirjutanud aimeartikleid ja teinud loodusteemalisi raadiosaateid.
Joeri Wiersma
Joeri Wiersma (sündinud 10. aprillil 1976) on Hollandi poliitik. Ta on mitmekordse kabemaailmameistri Harm Wiersma poeg.
Ta kandideeris 2009. aasta Euroopa Parlamendi valimistel Europese Klokkenluiders Partij esinumbrina. Partei kogus valimistel 0,47% häältest, olles sellega edukaim uus partei Hollandis.
Ta kandideeris 2013. aastal Eesti kohalike omavalitsuste valimistel üksikkandidaadina Tallinna Linnavolikogusse ja sai 32 häält.
2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel kandideeris ta üksikkandidaadina Eestis ja sai 48 häält.
Is Patriotism a Virtue?
"Is Patriotism A Virtue?" ("Kas patriotism on voorus?") on filosoof Alasdair MacIntyre Lindley loeng, mille ta pidas 26. märtsil 1984 Kansase Ülikoolis.
Kokkuvõte
Moraalifilosoofi üks põhiülesandeid on välja öelda oma ühiskonna veendumused, nii et neid saaks mõistuspäraselt uurida. Eriti pakiline on see juhul, kui ühiskonnas on võistlevaid rühmi, kel on olulistes moraaliküsimustes ühitamatud seisukohad, või on inimestel võistlevaid moraalseid lojaalsusi. Mõlemal juhul on moraalifilosoofi esmane ülesanne tuua välja, mis on nende lahkarvamuste puhul probleemiks. Seda lektor püüabki teha.
Avameri
Avameri ehk ulgumeri on mandrite (ka poolsaarte ja saarte) rannikust eemal paiknev mereala, on osa ookeanist, merest, suuremast väinast või lahest.
Is Patriotism a Virtue?
Kokkuvõte
Meie ühiskonnas on suured lahkarvamused patriotismi asjus. Skaala ühes otsas on 19. sajandi üldine vaade, õpikutesarja McGuffey Readers kirjakultuuri üldkoht, et patriotism on voorus. Teises otsas on 1960ndatel mõnikord šokeeriva selgusega väljendatud vaade, et patriotism on pahe. Lektor ei saa anda häid põhjendeid neist ühe omaksvõtmiseks, kuid loodab probleeme selgitada. Kõigepealt tuleb eristada patriotismi kahest teisest hoiakute komplektist.
Esimene kuulub neile, kes on oma riigi poolel lihtsalt sellepärast, et ta kaitseb mõnd suurt moraalset ideaali. Esimeses maailmasõja ajal väitis Max Weber, et Saksamaad tuleb toetada kultuuri pärast, ja Émile Durkheim väitis, et Prantsusmaad tuleb toetada tsivilisatsiooni pärast. Ja loengu pidamise ajal ütlesid mõned USA poliitikud, et see riik kaitseb vabadust kommunismi vastu. Erinevalt patriotismist peetakse silmas eeskätt ideaali ning see põhjend kehtib kõigi jaoks olenemata rahvusest ja kodakondsusest. Patriotism on lojaalsus oma riigile.
Patriotismi ei tohi segi ajada ka pimeda lojaalsusega oma riigile, pidamata üldse silmas selle eripära. Patriotismile on iseloomulik, et peetakse silmas oma riigi eripära ja saavutusi. Neid väärtustatakse ja see annab patriotismile põhjendi. Aga patrioot ei väärtusta samamoodi teise rahva sarnaseid saavutusi. Kui patriotism on voorus, siis ta on üks neist lojaalsust ülesnäitavatest voorustest, mille seas on abielutruudus, armastus oma perekonna ja sugulaste vastu, sõprus ning lojaalsus näiteks koolidele ja kriketi- või pesapalliklubidele. Kõigi nende hoiakute puhul on tegu erilise tegusid genereeriva lugupidamisega, konkreetse ajaloolise koosolemise suhtega. Sageli on mängus tänulikkus. Kuid ekslik oleks arvata, nagu patriotism ja teised lojaalsused oleks eeskätt tänulikkuse avaldused. Tänulikkus ei too tingimata kaasa lojaalsust. Patriotismi ja teiste lojaalsuste puhul on mängus erilist liiki tänulikkus. Asi ei ole tänuvõlas, mis põhineb teenete vastastikkusel. Tänulikkus saab olla ainult osaliselt toetav põhjend, sest teeneid väärtustatakse kui minu riigi või minu abikaasa teeneid. Millises suhtes on patriotism kui niisugune, lugupidamine selle konkreetsest riigist, ja patrioodi lugupidamine oma riigi teenetest ja saavutustest, teenetest, mis ta ise on saanud? Vastus sõltub vastusest fundamentaalsemale küsimusele, mis tuleneb teesist, et patriotism peab olema ka pahe, sest ta on ühitamatu moraaliga.
See tees eeldab moraaliteooriat, mis on meie ühiskonnas olnud väga prestiižne. Nimelt, moraali vaatekohast otsustuste tegemine on ebaisikuline otsustuste tegemine, sõltumatult oma huvidest, kiindumustest ja ühiskondlikust positsioonist, ratsionaalse inimese kombel. Moraalselt mõtlemine ja toimimine hõlmab abstraheerumist igasugusest ühiskondlikust partikulaarsusest ja erapoolikusest. On selge, et see võib minna vastuollu patriotismiga. Patriotism nõuab, et igaüks oleks eriliselt pühendunud oma rahvale ja riigile, vooruse sõltuvusse seadmist sattumuslikest asjaoludest.
Võidakse väita, et vastuolu ei pruugi olla, sest patriotismi ja teisi lojaalsusi saab kitsendada nii, et nad jäävad alati moraali piiresse. Sellist patriotismi pooldavad mõned liberaalsed moralistid, kes on sageli nördinud, kui neid peetakse ebapatriootlikeks. Asi on selles, et mõnes tähtsas olukorras läheb patriotism kas tõsisesse vastuollu ebaisikulise moraaliga või taandub tühjadele loosungitele. Mis olukorrad need on?
Esimene on ressursside nappus. Kui rahvad pretendeerivad samadele ressurssidele, mis on nende säilimise ja kasvu eeldused, siis erapooletu moraal nõuab ressursside võrdset jaotamist inimeste vahel, patriotism aga nõuab oma rahva huvide edendamist, mis võib viia sõjani.
Teine on eluviiside erinevus. Pax Romana haldamine nõudis Rooma riigilt, et piirid oleksid seal, kus neid on kõige lihtsam kindlustada, nii et leegionide toetamise kohustus oleks Rooma õigusega hallatav. Briti impeerium oli samasugune. See aga nõudis barbaritest naaberrahvaste territooriumile tungimist ja nende sõltumatuse kallale kippumist. Mitmed sellised rahvad, nagu gaelid, irokeesid ja beduiinid, pidasid rüüsteretki impeeriumi territooriumile heaelu hädavajalikuks koostisosaks; paiksed kogukonnad, keda rüüsteretked tabasid, pidasid aga nende rahvaste allutamist ja rahumeelseks harimist oma tähtsaks kohuseks. Ka siin on erapooletu moraal ja patriotism lepitamatud. Erapooletu moraal, nagu liberaalsed filosoofid on seda mõistnud, nõuab neutraalsust mitte ainult huvide suhtes, vaid ka uskumuste suhtes parima eluviisi kohta. Iga inimene peab saama vabalt elada nii, nagu ta paremaks peab; moraal aga koosneb reeglitest, mis on siduvad igale ratsionaalsele inimesele sõltumata tema huvidest ja arusaamast parimast elust. Rahvastevaheliste konfliktide puhul on moraal erapooletu kohtunik, aga patrioot peab olema erapoolik.
Liberaalset ebaisikulist moraali eeldab paljude inimeste poliitilised teod ja ütlused ning seda on väljendanud ja kaitsnud paljud uusaja moraalifilosoofid. Moraalifilosoofias on sellel erinevaid variante: kantiaanlik, utilitaristlik, kontraktualistlik. Nende positsioonide vahelised lahkarvamused on kül tähtsad, aga liberaalsel ebaisikulisel moraalil on viis joont, mis on neile kõigile ühised. 1. Moraali moodustavad reeglid, millega iga inimene ideaalsetes tingimustes nõustuks. 2. Need reeglid piiravad võistlevaid huvisid ja on nende vahel neutraalsed. Moraal ise ei väljenda ühtki üksikut huvi. 3. Need reeglid on neutraalsed võistlevate uskumuste suhtes parima eluviisi kohta. 4. Moraal käib indiviidide kohta ja iga indiviidi hinnangud lähevad arvesse täpselt ühe eest. 5. Lojaalsus nendele reeglitele on kõigi moraalisubjektide jaoks sama ning on nende ühiskondlikust eripärast sõltumatu. Kõigi tegelike ühiskondlike struktuuride üle tuleb otsustada sõltumatute moraalistandardite järgi. Lojaalsus nõnda mõistetud moraalile nõuab patriotismi käsitamist pahena.
Ajalugu ütleb, et see ei ole ainuke viis moraali mõista. Selline moraalikäsitus tungis lääne kultuuri poliitilise liberalismi ja sotsiaalse individualismi vastena moraalis ja selle poleemilised hoiakud peegeldab selle tekkimist neist vastuoludest, mida need liikumised tekitasid. Need liikumised ise eeldavad alternatiive, mille vastu need poleemilised hoiakud on suunatud. Vaatame üht neist alternatiivsetest moraaliteooriatest, mis pakub huvi selle pärast, milliele kohale see paigutab patriotismi.
Liberaalse moraaliteooria järgi on moraali sisu ja minu moraalisidumuse vaatekohast sama ebaoluline, kust ja kellelt ma olen moraaliprintsiibid ja -käsud õppinud, nagu matemaatika tõdede puhul. Aga järgmise alternatiivse teooria järgi on "kust" ja "kellelt" otsustav. Selle teooria järgi on moraali olemuslik joon, et see õpitakse konkreetse kogukonna eluviisist, eluviisis, ja eluviisi abil. Eri kogukondades on moraal küll sarnane, eriti kui neil on ühine ajalugu ja kanoonilised tekstid. Neil reeglite komplektidel on mõned erijooned, ja sageli tulevad need sellest, kuidas kogukonna liikmed on reageerinud mõnele varasemale olukorrale, milles mõnd reeglit keerulistel juhtudel küsimärgi alla pandi, ümber sõnastati või ümber mõtestati. Pealegi sõltub moraalireeglite kuju institutsioonide korraldusest. Kuigi eri ühiskondade moraalis on ühine käsk, et laps peab oma vanemaid austama, võib olla suur erinevus selles, milles see austamine seisneb ja mis on isa ja mis on ema. Nii et ma ei õpi kunagi moraali kui niisugust, vaid väga konkreetse ühiskonnakorra väga konkreetset  moraali.
Bioturbatsioon
Bioturbatsioon on okeanograafias ja limnoloogias mingi veekogu põhjasetete segustamine (turbatsioon) – millega sageli kaasneb selle keemilise koostise muutmine – bentiliste loomade (infauna ja epifauna) ja fütobentose elutegevuse käigus.
Tüüpilised bioturbatsiooni läbiviijad on rõngussid (sh hulk- ja väheharjasussid), molluskid jt.
Bioturbatsioon toimub sääraste loomade elutegevuse läbi, kes setteis kaevuvad, setteid söövad ja samas ka eritavad, setetest elupaiku ehitavad jne.
Juventud
thumb Juventud (hispaania Isla de la Juventud, 'Nooruse saar') on saar Kariibi meres, üks Suurtest Antillidest. Kuulub Kuubale. Pindala 2419,27 km². Saarel elab ligi 100 000 inimest. Suurim asula on Nueva Gerona.
1978. aastani oli saare nimi Isla de Pinos 'Mändide saar'.
Mosambiigi vapp
thumb|Mosambiigi vapp Mosambiigi vapp on Mosambiigi riigivapp.
Vapp on kasutusel alates 1990. aastast.
Vapi keskel on tööd ja tööstust tähistav kollane hammasratas. Seda ümbritsevad maisitõlvik ja suhkruroo taim, mis sümboliseerivad põllumajandust. Punane tõusev päike hammasratta keskel tähistab uue elu algust, avatud raamat haridust, kõblas maaharimist ning automaatrelv AK-47 riigikaitset. Punane viisnurk sümboliseerib rahvusvahelist solidaarsust.
Puduküla
Puduküla on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas.
Kuritegevus
Kuritegevus on teatud territooriumil teatud aja jooksul toime pandud kuritegude kogum. Kuriteo toimepanija on kurjategija. Kuritegevuse põhjuste kohta on välja töötatud hulk teooriaid. Kõige levinumaks vaateks on, et kuritegevus on sotsiaalsete ja bioloogiliste tegurite koostoime tulemus. Juriidiliselt on tegemist kuriteo puhul õigusrikkumise (ühiskonnaohtlik tegevus) kui riigi poolt karistatava ebaseadusliku tegevusega, mis toob endaga kaasa õigusliku vastutuse.
Kuritegevuse ja riigivõimu seose organisatoorsed tasemed ja arengujärgud
Patricia Rollinson eristab kriminaalse ühiskonna tekke protsessis nelja staadiumi. Neist igaühte iseloomustab võimu ja kriminaalide vaheliste vahekordade oma spetsiifika :
Reaktiivne staadium, kui võim ja kuritegevus on vastastikuses aktiivses vastasseisus ja tugev riigivõim ei oma vajadust minna kuritegelike formeeringutega kompromissidele. Siin eristuvad omavahel organiseerimata ja organiseeritud kuritegevus.
Passiivse assimilatsiooni staadium, kui nõrgenevad riiklikud institutsioonid, esmajärjekorras ökonoomilised, ja algavad kompromissid organiseeritud kuritegevusega, mis viivad võimusstruktuuridele kasulike varimajanduse institutsioonide tekkele, mõõdukale korruptsioonile ja altkäemaksuvõtmisele. Maffia teke.
Aktiivse assimilatsiooni staadium, kui organiseeritud kuritegevuse formeeringud tungivad võimustruktuuridesse ja tagavad endale võimaluse tegutseda paralleelselt ametliku võimuga. Riik kaotab kontrolli oma varem kurjategijatega korraldatud vastastikuste mõjude protsesside üle. Kurjategijate formeeringud avaldavad olulist mõju ökonoomikale ja poliitikale. Maffia võimuletulek.
Proaktiivne staadium, kui organiseeritud kuritegevus muutub ühiskonnas domineerivaks jõuks, allutades endale nii riiklikud kui ka ühiskondlikud struktuurid. Siin saab eristada maffiariiki ja maffiaühiskonda. Saint-Simoni ütlust mööda saavad rahvused, nagu üksikud inimesedki, elada kas töötades või varastades.
Georg Friedrich Rogall
Georg Friedrich Rogall (14. aprill 1701 Königsberg – 6. aprill 1733 Königsberg) oli saksa luterlik teoloog, pietismi teerajaja Ida-Preisimaal.
Elulugu
Rogall kasvas üles Königsbergis. Ta õppis 1722. aastani Königsbergi ülikoolis evangeelset teoloogiat ning 1722/23 Frankfurdi ülikoolis Oderi ääres. Aastal 1723 läks ta üle Halle ülikooli, kus ta kuulas muu hulgas Christian Wolffi loenguid filosoofiast, füüsikast ja matemaatikast. Halles puutus Rogall kokku August Hermann Franckega, kes avaldas talle sügavat muljet; ta sai tema sõbraks ja lauakaaslaseks. Francke orbudekodus tegutses ta katehheedina. Aastal 1723 sai ta magistrikraadi ning 1724 läks Königsbergi tagasi. Aastal 1724 sai ta magistriks.
Aastal 1729 sai konsistooriuminõunikuks, 1731 korraliseks teoloogiaprofessoriks, 1731 Königsbergi toomkoguduse pastoriks ja Königsbergi toomkooli inspektoriks. Aastal 1732 suri ta "kurnatusse".
Tegevus
Rogall tõi koos professorite Abraham Wolfi ja Johann David Kypkega Ida-Preisimaale Halle pietismi vaimu, millele oli seal teed rajanud juba Philipp Jacob Speneri õpilane Heinrich Lysius. Ortodokssed luterlased, nagu kindralsuperintendent Johann Jakob Quandt, osutasid pietistidele ägedat vastupanu. Rogall tõi Königsbergi samuti Halles hariduse saanud Franz Albert Schultzi, kes jätkas pärast Rogalli surma tema tööd, sealhulgas Collegium Fridericianumi juhina.
Lehtsammaltaimed
Lehtsammaltaimed (Bryophyta) on taimede hõimkond, kuhu kuuluvad väikesed pehmed, tavaliselt 1–10 cm pikkused, harva pikemad sammaltaimed. Enamasti kasvavad nad puhmas (kolooniates).
Georg Friedrich Rogall
Tegevus
Rogall andis välja lauluraamatu "Kern alter und neuer Lieder" (Königsberg 1731), mis oli Ida-Preisimaal pikka aega kasutusel. Iga lauluga käib seal kaasas sisukokkuvõte (Kernspruch). Ta kirjutas ka teoloogilisi askeetlikke kirjutisi.
Lehtsammaltaimed
Maailmas tuntakse umbes 10 000 liiki lehtsammaltaimi.
Georg Friedrich Rogall
Tegevus
Rogall kaebas Königsbergi ülikooli erakorralise professori Christian Gabriel Fischeri peale Christian Wolffi filosoofia avaliku pooldamise eest pärast seda, kui Wolff oli Preisimaalt pagendatud ja tema filosoofia õpetamine keelustatud. Selle peale pagendati ka Fischer Preisimaalt.
Lehtsammaltaimed
Ajalugu
Lehtsammaltaimedest on säilinud vähe fossiile, sest nad on pehmed ja haprad. Sellepärast ei ole täpselt teada, millal nad tekkisid. Vaieldamatult on lehtsammaltaimede fossiile leitud 1972. aastal Antarktikas ja Venemaal Permi ladestust. On väidetud, et sammaltaimed eksisteerisid juba siluris.
Samblaaed
19. sajandi algul tabas Briti saari ja USA-d samblakasvatamise mood. Sel ajal rajati palju samblaaedu, millest osa on säilinud tänapäevani. Samblaaiad ehitati tavaliselt madala katusega ja põhja poole avatuna, et varju säilitada. Samblad kasvavad paremini niiskes keskkonnas, sellepärast tuleb samblaaedu korrapäraselt niisutada.
Kasutamine
Metsikust loodusest korjatud sammaldele on maailmas märkimisväärne turg. Terveid taimi kasutatakse samadel alustel nagu õistaimi lillepoodides, kodude kaunistamiseks ja ikebanade valmistamiseks.
Kõdunev turbasammal moodustab turba, mida kasutatakse kütusena. Sellepärast kasutatakse kõdunevat turbasammalt pinnaselisandina selle viljakuse suurendamiseks, eriti puukoolides ja taimelavadel. Enne müümist seda nopitakse ja kuivatatakse. Turbasambla kogumist ei tohi segi ajada turba kaevandamisega. Turbasammal on taastuv loodusvara, sest seda saab korjata nii, et ta tagasi kasvab, kuid turba taastumine on märgatavalt aeglasem, mistõttu seda alati ei loetagi taastuvaks loodusvaraks.
Turbasamblad imavad tugevalt niiskust ja on kergete antibakteriaalsete omadustega. Sellepärast on neid minevikus kasutatud haavade sidumiseks, mõnikord ka mähkmete valmistamiseks ja isegi tampoonide asemel.
Suure imavuse tõttu on märga sammalt kasutatud tulekustutusvahendina. Ühe lehtsambla teaduslik nimi Fontinalis antipyretica tähendab kreeka keeles 'tulevastane'.
Tõrjumine
Sammalde kasvu takistamiseks ja sammalde hävitamiseks on hulgaliselt vahendeid:
Sammalde hävitamine ei väldi nende uuestikasvamist, kui säilivad selleks soodsad tingimused.
Лістасцябловыя імхі Mosar Bryophyta Мүктәрізділер Limuʻuta
Kunda vapp
pisi|[[Kunda vapp]]
Kunda vapp on Lääne-Viru maakonnas asuva Eesti linna Kunda vapp.
Vapi kirjeldus on kooskõlastatud Eesti Vabariigi Heraldikanõukoguga ja kinnitatud Eesti Vabariigi Riigikantselei riigisekretäri poolt 27. septembril 1994.
Vapi kirjeldus
Hõbedase kilbi ülaosas kolm sinist lainelist joont, nende all kolm musta muistse ahingu otsa püstiasendis 2 + 1.
Põhjendus
Lained sümboliseerivad Kunda jõge, merd ja muinasjärve. Nende all asetsevad püstiasendis kolm musta muistset ahinguotsa, mis on viiteks väga ammusele asustusele Kunda Lammasmäel. Hõbedane taustavärv tuleb sinisavist.
Värvid Eesti omavalitsuste vappidel
Punane
Avanduse valla vapp, Haapsalu vapp, Harjumaa vapp, Meremäe valla vapp, Paldiski vapp, Salme valla vapp
Roheline
Are valla vapp, Aseri valla vapp, Misso valla vapp, Palupera valla vapp, Saku valla vapp, Sonda valla vapp, Taebla valla vapp
Valla ürgset loodust sümboliseerib:
Valla looduskeskkonda sümboliseerib:
Valla metsarikkust sümboliseerib:
Sinine
Aegviidu valla vapp, Anija valla vapp, Antsla valla vapp, Aseri valla vapp, Harku valla vapp, Keila vapp, Kiili valla vapp, Kose valla vapp, Meremäe valla vapp, Muhu valla vapp, Pala valla vapp, Põdrala valla vapp, Saksi valla vapp, Tali valla vapp
Sinine vapitüvi Ambla valla vapil sümboliseerib vett, looduse koostisosana, samuti ka noorust oma energia ja tulevikulootusega
Peipsi järve sümboliseerib:
Must
Aegviidu valla vapp, Ahja valla vapp, Kehtna valla vapp, Kihnu valla vapp
Libahunt (Kitzberg)
"Libahunt" on August Kitzbergi tragöödia, mis esietendus 1911. aastal Endla teatris. See on Kitzbergi hinnatuim kirjandusteos. Kultuuriministeeriumi toetusprogrammi "Eesti kirjandus" tulemusel saab teose Eesti Rahvusraamatukogu digiarhiivist DIGAR tasuta alla laadida.
Sisukokkuvõte
Draama “Libahunt” räägib perest, kelle ukse taha ilmus hirmunud noor tüdruk. Samal õhtul hukati ta ema, kes oli väidetavalt nõid. Perenaine ja peremees otsustasid ta enda juurde võtta ning koos samaealise kasutütre ja suurema pojaga üles kasvatada.
Hiljem, kümne aasta pärast oli pojal vaja naist võtta, kuid selle juures oli üks asjaolu, millega pidi arvestama: Tammaru suguvõsa oli põlvest põlve oma verega järglasi soetanud ja abiellunud. See tähendas, et poeg Margus pidi oma kasuõe Mari naiseks võtma. Kuna kasuõde Tiina oli ilusam, temperamentsem, südamlikum ja kirglikum, armus Margus hoopis temasse. Pere polnud aga sellega nõus ega lubanud Margusel Tiinat võtta. Ka külarahvas oli Tiina vastu ja uskus Mari juttu, et Tiina olevat tegelikult libahunt, kes kord varsa murdis. Tiina oli löödud ning jooksis ära metsa.
Marguse pere oli rahul, et tüdrukust lahti said, kuid Margus oli pikka aega norus. Ükskord ilmus Tiina kodu uksele ning kutsus Margust endaga metsa elama. Margus aga kõhkles ning Tiina jooksis nuttes minema.
Viis aastat oli möödunud. Ema-isa olid surnud. Mari oli Marguse naine, kuid abielurahva suhted olid halvad. Kaua elanud vanaema oli kaotanud silmanägemise, kuid püsis siiski veel elus. Ühel ööl tulid hundid lauda juurde ulguma. Margus võttis püssi, tahtis hunte minema peletada, kuid tabas Tiinat, kes sai surmavalt haavata. Mees viis ta tuppa ja jättis armastatuga hüvasti.
Poldark
"Poldark" on Suurbritannia draamasari, mille tegevus toimub peamiselt Cornwallis.
Winston Grahami romaanisarja "Poldark" nelja esimese raamatu põhjal on varem loodud samanimeline seriaal "Poldark", mis oli BBC One'i eetris aastail 1975–1977.
Pudivere (Põltsamaa)
Pudivere on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas.
Tempranillo
"Tempranillo" [tempran'iljo] on Hispaania üks tuntumaid punaseid viinamarjasorte.
Hispaanias kasvatatakse seda eelkõige Riojas, väljaspool Hispaaniat laialdasemalt Portugalis ja Argentinas, viimasel ajal ka Austraalias.
Omadused
"Tempranillost" valmistatud veinid on puuviljamaitselised, tugeva värviga, madala happesuse ja parkainesisaldusega. See teeb need populaarseteks ja lubab neid mitmesuguste roogadega hästi kokku sobitada.
Paastuaja 5. pühapäev
Paastuaja 5. pühapäeva nimetatakse passiooni e. kannatuse pühapäevaks. Sel pühapäeval keskendume eriliselt Jeesuse kannatustele ja surmale.
Uusaeg
Uusaeg, ka modernsus (inglise keeles modernity, modern times) on ajalooperiood umbes 1500 kuni umbes 1914/1918, seega suurtest maadeavastustest ja renessansist Esimese maailmasõjani.
Uusaega on periodiseeritud mitut moodi. Uusaja alguseks on loetud:
Marksistlikus ajalookäsitluses on uusaeg seostatud kapitalistliku ühiskondlik-majandusliku formatsiooniga. Selle kontseptsiooni kohaselt algas uusaeg siis, kui kapitalism saavutas võidu feodalismi üle. Uusaja algust dateeritakse marksismis Inglise revolutsiooniga (1640–1660).
Sama perioodi on jaotatud ka varauusajaks ja "päris" uusajaks, mille piir on umbkaudu 1800. aastal (sageli tõmmatakse piir 1789., Prantsuse revolutsiooni algusaastaga).
Uusaja alus on matemaatiline loodusteadus, millest lähtub masinlik tehnika. Uusaja maailmapilt on süsteem, mis on allutatud kalkuleerivale majandamisele ja ratsionaalsele, objektiveerivale teadmisele. Tehnika muutis ümbruse ressursiks ja suuremahuliseks tarvitamisobjektiks.
Malpiigialaadsed
Süstemaatika
Malpiigialaadsete seltsi kuulub 28–37 sugukonda, 725 perekonda ja 16 000 kuni 17 000 liiki. Kuus suurimat sugukonda on piimalillelised (Euphorbiaceae) (6300 liiki), toogpuulised (Phyllanthaceae) (2000 liiki), naistepunalised (Hypericaceae) (1000–1500 liiki), malpiigialised (Malpighiaceae) (1250 liiki), pajulised (Salicaceae) (üle 1000 liigi) ja kannikeselised (Violaceae) (800–900 liiki).
Levila
Malpiigialaadsed kasvavad peamiselt troopikas, kuid mõned perekonnad nagu piimalill, naistepuna, lina, paju ja kannike on tuntud ka parasvöötmes.
Tuntuimad esindajad
Seltsi kuulub tuntud toidutaim maniokk ja mitmed troopilised puuviljad nagu kannatuslille ja mangostanipuu viljad. Piimalilleliste sugukonda kuuluv kummipuu mängis olulist rolli tööstusrevolutsioonis. Dekoratiivtaimedest kuuluvad siia seltsi kannatuslill, naistepuna, jõulutäht, kannikesed ja võõrasema. Paju kasutavad toorainena korvipunujad ja parkalid, keskkonnamajanduses on pajud kasutusel erosioonitõrjel ja maaparanduses ning üha suuremat huvi pakuvad nad alternatiivse energiaallikana. Linum usitatissimum (harilik lina) on oluline kiu- ja õlitaim.
Malpiigialaadsete seltsi esindajad sisaldavad ka tähelepanuväärsel määral meditsiini seisukohalt huvi pakkuvaid ühendeid, narkootilisi aineid ning mürke. Suurepärased näited on kokapõõsas Erythroxylum coca, riitsinus Ricinus communis, käsnviljak Hydnocarpus (mida on rahvameditsiinis kasutatud pidalitõve raviks) ja naistepuna Hypericum perforatum. Paju koorest saadud salitsiinist sünteesitud aspiriini (atsetüülsalitsüülhape) kasutatakse valu ja palaviku ravis.
Viited
Artiklis on kasutatud Paula Hoffmanni artiklit MALPIGHIALES: AN INTRODUCTION © Royal Botanic Gardens, Kew          8 Oct. 2003, updated 6 Sept. 2005
Alastvere
Alastvere on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas.
Aherahu (Väinameri)
pisi|Aherahu asukoha kaart
Nimi
Aherahu on nime saanud suurema naaberlaiu (Ahelaiu) järgi.
Loodus
Saar on väga madal ja kivine. Rannajoone pikkus on 190 meetrit.
Inimtegevus
Aherahul tohib kaitseala valitseja nõusolekuta viibida 1. jaanuarist 10. veebruarini, nagu mujalgi Laidelahe sihtkaitsevööndis.
Haselbachtal
Haselbachtal on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis.
Kuni 2008. aastani kuulus vald Kamenzi kreisi.
Mäluaadress
Mäluaadress ehk aadress (memory address, address) on arv, mis omistatakse igale asukohale arvuti mälus (tänapäeval tavaliselt igale baidile), et määratleda andmete või käsu asukohta.
Tüübid
Mäluaadresse on mitut tüüpi. Eri tüüpi aadressid on eri aadressiruumides.
Arvuti põhimälu koosneb paljudest mälukohtadest. Igaühel on oma füüsiline aadress, st kood, mille abil keskprotsessor (või muu) seade saab seda kasutada. Tavaliselt kasutavad füüsilist mälu masinakoodi operandide või registrite abil baasvahetussüsteem, operatsioonisüsteemid ja mõned spetsiaalsed utiliidid (näiteks mälutesterid). Operandid ja registrid käsivad keskprotsessorit suunata mälukontrollerit täitma mälusiini või süsteemisiini või eraldi juhtsiini, aadressisiini ja andmesiinide abil arvutiprogrammi käske. Mälukontrollerite siin koosneb mitmest rööpsest liinist. Igaühele neist vastab üks bitt. Siini laius ning seega kasutatavate mäluühikute arv ja bittide arv igas ühikus on eri arvutitel erinevad.