cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kolmnurk (tähtkuju)
Kolmnurgas asub galaktika M33.
Saksamaa välisministeerium
Saksamaa välisministeerium (saksa Auswärtiges Amt) on välispoliitikaga tegelev Saksamaa riigiasutus. Saksamaa välisminister on alates 28. oktoobrist 2009 Guido Westerwelle (FDP).
Maailmajagude karikavõistlused kergejõustikus
Maailma karikavõistlused kergejõustikus on rahvusvahelise kergejõustikuliidu IAAF korraldatav riikide ja maailmajagude vaheline võistlus. Võistlustest võtavad osa USA, Euroopa, Aafrika, Aasia, Okeaania ja Ameerika võistkonnad ning lisaks Euroopa karika superliiga kaks paremat oma võistkonnaga. Kui on kasutusel üheksa jooksurada, saab korraldajamaa ka oma võistkonna välja panna. Võistlustel jagatakse sportlastele rahalisi auhindu vastavalt saavutatud kohtadele.
Maailma karikavõistlusi on korraldatud kümme korda, esimesed võistlused toimusid 1977. aastal ja viimati võisteldi 2006. aastal.
Võistlused kandsid nime "Maailma karikavõistlused kergejõustikus" (IAAF World Cup / Athletics World Cup) ning aastast 2010 "Maailmajagude karikavõistlused kergejõustikus" (IAAF Continental Cup).
Andres Kalmus
Andres Kalmus (kuni 1935. aastani Andrei Dreimann; ka Andreas Kalmus; 25. september 1902 Treimani küla, Orajõe vald, Pärnumaa – 22. juuni 1990 Göteborg) oli Eesti sõjaväelane (kapten, 1938) ja sõjaväeluure ohvitser.
Ta sündis Treimani külas Punapõllu talus.
Ta oli rahvusvaheliselt tuntuim Eesti luureohvitser, tunnustatud raadioside, raadioluure ja salakirjade spetsialist.
Kapten Andres Kalmus juhtis Sõjavägede Staabi II osakonna raadioluurejaoskonda, aastatel 1939–1944 oli ta juhtiv raadioside ja -luure ohvitser Soome kindralstaabi juures, teenis pärast sõda kõrgetel ametikohtadel Prantsuse sõjaväeluures.
Ta oli Eesti Sõjavägede Staabi 2. osakonna D-jaoskonna (raadioluure) ülem. Kalmus vabastati sõjaväest juulis 1940. Ta põgenes Soome, kus võeti Soome Peastaabis tööle ANSt Revali sideohvitseriks. 1944. aastal määrati ta Haukka luurerühma ja suvel ka Tümmleri raadiokursuste ülemaks.
1935. aastal anti talle Kotkaristi V klassi teenetemärk.
Ta on maetud Bromma kalmistule.
Top Gear
pisi|Saatejuhid Richard Hammond, James May ja Jeremy Clarkson. "Top Gear" on Emmy auhinnaga pärjatud BBC humoorikas sari mootorsõidukitest, peamiselt autodest. Saade põhineb aastatel 1977–2001 jooksnud samanimelisel sarjal ja käivitati pärast põhjalikke muudatusi aastal 2002. Saatejuhid olid alguses Jeremy Clarkson, Richard Hammond ja Jason Dawe. Tegelikult pidanuks kolmas saatejuht olema James May, kuid alguses May arvas, et uus saade ei saavuta senist edu ning otsustas saatega mitte liituda. Kui ta aga nägi esimese hooaja vaatajanumbreid, otsustas ta saatega liituda, mispeale Dawe vallandati ning May sai saatejuhiks. Peale 22. hooaega Clarkson vallandati, ning Hammond ja May lahkusid. Clarksoni vahetas välja Chris Evans. Saate tegemisse on kaasatud salapärane võidusõitja The Stig, keda mängiv isik on tundmatu.
Saatel on umbes 350 miljonit vaatajat üle kogu maailma.
Uued osad linastuvad Suurbritannia kanalil BBC Two. "Top Geari" näidatakse paljudes teisteski kanalites, sealhulgas välismaal. Saate populaarsus on viinud oma versiooni loomiseni Austraalias ("Top Gear Australia", lõpetatud), USA-s ("Top Gear"), Venemaal "Top Gear Russia" (lõpetatud), Koreas, Hiinas ja Prantsusmaal.
"Top Gear" on saanud nii kiitust kui ka kriitikat sisu ja saatejuhtide kommentaaride pärast. Keskkonnauuringute agentuur on süüdistanud BBC-d selle eest, et too on lubanud "Top Geari" võttegrupil keskkonda rikkuda.
Märtsis 2015 ründas Jeremy Clarkson füüsiliselt ühte Top Geari produtsenti, kui saatejuhtidele ei toodud sooja sööki. Pärast seda, 25. märtsil 2015, otsustas BBC tema lepingut mitte uuendada, kuigi Jeremy Clarksoni tööle ennistamise petitsioonile koguti üle miljoni allkirja. Ka 22. hooaja viimased kaks episoodi, kus Clarkson oli, jäävad eetrisse laskmata. Top Geari tulevik on hetkel ebakindel, aprillis 2015 teatasid Richard Hammond ja James May, et ilma Jeremy Clarksonita nemad ei jätka. Koos saatejuhtidega lahkus ka sarja endine produtsent Andy Wilman, ning nad neljakesi lõid uue tootmisfirma, W. Chump and Sons Ltd. Sügisel 2016 tuleb Amazon Videos eetrisse nende uus autosaade, "The Grand Tour".
Viimane ametlik osa jõudis eetrisse 8. märtsil 2015, 28. juunil 2015 lasti eetrisse viimase kahe osa materjal ühe 75-minutise saatena, kus saatejuhtideks olid Hammond ja May, ilma Clarksoni ja stuudiopublikuta.
Gaston Riou
pisi|Gaston Riou (1915) Edmond Gaston Riou [edm'o(n) gast'o(n) ri'uu] (7. jaanuar 1883 Vernoux-en-Vivarais – 12. juuli 1958 Lablachère) oli Prantsusmaa kirjanik ja poliitik.
1937. aastal külastas ta Eestit.
Eestikeelsete aabitsate loend
''Siin on loetletud kronoloogilises järjekorras eesti- ja võrukeelseid aabitsaid.
Soomused
Soomused on paljude loomade keratiinist koosnevad, jäigad ja plaatjad nahatekised, millel on peamiselt kaitsefunktsioon.
Kalasoomused
Kaladel eristatakse nelja põhitüüpi soomuseid.
Aatomorbitaal
pisi|450px|[[Elektroni aatom- ja molekulaarorbitaalid. Orbitaalide kaart (vasakul) on reastatud energia suurenemise järgi (vaata Madelungi reegel). Märkus: Aatomorbitaalid on kolme muutuja funktsioonid (kaks nurka ja kaugus tuumast (r)). Need pildid kujutavad enam-vähem tõepäraselt orbitaali kaldenurka, kuid ei näita siiski täpset orbitaali kuju tervikuna.]] Aatomorbitaal (ingl atomic orbital) on ruumiosa, kus on suur tõenäosus aatomi elektron leida. Alternatiivselt nimetatakse aatomorbitaaliks elektroni lainefunktsiooni, mis kirjeldab selle elektroni asukohta aatomis. Elektroni lainefunktsioon on komplekssuurus, mis vahetut tähendust reaalses elus ei oma, kuid selle interpreteerimine võimaldab anda statistilise hinnangu elektroni paiknemisele tuuma ümber.
Ajalugu
Idee, et elektronid liiguvad orbiidilaadsetel trajektooridel aatomi sees, pakuti esmakordselt välja aastal 1904. Aastatel 1913–1926 arvati, et elektronid aatomis liiguvad ümber tuuma nagu planeedid ümber päikese. Püüd selgitada elektronide käitumist nende "orbiidil" suunas teadlasi kvantmehaanika seaduspärasuste avastamisele. Kvantmehaanika ennustuste järgi saavad mikroskoopiliste objektide puhul oluliseks mateeria lainelised omadused, mille tulemusena on elektron aatomituuma ümber "laiali määritud", st sel puudub selge trajektoor. Seetõttu kasutatakse elektronide jaoks sõna orbiit asemel sõna orbitaal, vihjates elektroni liikumismustri väiksemale määratusele ja arvestades selle lainelist omadust.
Orbitaali pinnad
Orbitaal näitab elektroni liikumisel tekkiva elektronpilve kuju. See kuju on lihtsustatud mudel ja selguse huvides tavaliselt näidatud lainefunktsiooni piirpinnana, ruumiosana, kus elektroni leidumise tõenäosus on suur - 90..95%. Tegelikult võib elektron asuda suuremas ruumiosas aga selle tõenäosus on väike. Elektron liigub põhiliselt vaid orbitaali määratud alas, kui pidada orbitaali all silmas vaid piirpinnaga määratud tinglikku osa. Väljapoole seda "orbitaali" üldistust satub ta üsna harva. Definitsiooni järgi asub elektron tuuma mõjuväljas olles alati aatomiorbitaalil (orbitaal on tegelikult pilve moodi ähmase äärealaga ruumiline kujund, mille kujutamine oleks oma ebamäärasuse tõttu väga ebaselge). Elektron ei saa aga asuda piirkonnas, kus lainefunktsiooni väärtus on null. Näiteks p-orbitaalide puhul võib vaadelda tasapinda, mis eristab orbitaali kahte poolt. Seda tasapinda nimetatakse nodaalpinnaks ehk sõlmpinnaks. Seda pinda aatomi tuuma kohal läbides muutub p-orbitaali lainefuntsiooni märk vastupidiseks. Joonistel kujutatakse erineva märgiga lainefuntsiooni osad, mis eristuvad teineteisest sõlmpinnaga erinevate vävide või tumedusega.
Kvantarvud
Kvantmehaanika reeglite kohaselt on aatomorbitaalid (konkreetsed lainefunktsioonid ja nende omadused) määratud järgmiste kvantarvudega: Kvantarvud n ja l määravad vastavalt elektronkihi ja alamelektronkihi. Et elektroni energia sõltub peamiselt viimasest kahest kvantarvust, siis räägitakse aatomorbitaalidest tihti vaid nende kahe kvantarvu mõistes. Täpse aatomorbitaali määramisel tuleb siiski arvesse võtta ka magnetkvantarvu ja elektroni spinni.
Alakihid
Bohri mudeli järgi jaotati aatomi elektronkate kihtideks. Tänapäevane aatomimudel annab elektronkatte ehitusest täpsema pildi. Selle järgi jaotatakse elektronkihid omakorda alakihtideks. Esimene (kõige sisemine) elektronkiht koosneb vaid ühest alakihist. Igal järgmisel elektronkihil on üks alakiht rohkem kui eelmisel. Alakihtide arv igas elektronkihis võrdub selle kihi järjekorranumbriga n. Iga alakihi tähises märgitakse kõigepealt elektronkihi number ja seejärel alakihi tüüp (mida märgitakse vastava tähega).
s-alakiht on iga elektronkihi esimene alakiht. See on kõige madalama energiaga alakiht vastavas elektronkihis. s-alakihis asub vaid üks kerakujuline s-orbitaal. p-alakiht järgneb s-alakihile alates teisest elektronkihist. Selle alakihi energia on veidi kõrgem kui s-alakihil. p-alakihis on 3 p-orbitaali. Need orbitaalid on piklikud, sarnanedes mõnevõrra hantlitega (sageli nimetataksegi neid hantlikujulisteks). p-orbitaalid paiknevad omavahel risti (on orienteeritud vastavalt piki x-, y- ja z-telge). d-alakiht tuleb juurde alates kolmandast elektronkihist. See on veel kõrgema energiaga kui eelmised alakihid. d-alakihis asub 5 d-orbitaali. Need on veel keerukama kujuga kui p-orbitaalid. Elektronkihtide ehituses valitseb seega kindel süsteem: s-alakihis on 1 orbitaal, p-alakihis on 3 orbitaali, d-alakihis on 5 orbitaali jne. Arvestades, et igale orbitaalile mahub kuni kaks elektroni, saame arvutada, mitu elektroni mahub igasse alakihti ja igasse kihti. Näiteks süsinik: C +6/ 2)4) Süsinikul on 4 paardumata elektroni, järelikult moodustab 4 sidet. Seega on süsinik neljavalentne. s ja p orbitaalid segunevad e hübridiseeruvad: sp3 hübridisatsioon (4 sp3-hübriidset orbitaali, mis on suunatud tetraeedri tippudesse (tetraeedriline süsinik, sidemete vaheline nurk ≈109°) sp2 hübridisatsioon (3 sp2-hübriidset orbitaali, mis on 120° nurga all ühel tasapinnal (tasapinnaline süsinik)ja 1 normaalne p-orbitaal) sp hübridisatsioon (2 sp-hübriidset orbitaali, mis asetsevad ühel sirgel (lineaarne süsinik) ja 2 normaalset p-orbitaali)
Energiatasemed
Erinevatel orbitaalidel on erinev astmeliselt muutuv energia. Aatomituumale lähemal on orbitaali energia kõige madalam, eemaldudes tuumast energia suureneb kvantide võrra. Üks orbitaal mahutab Pauli keeluprintsiibi tõttu kuni 2 elektroni. Kaks elektroni, mis asuvad samal orbitaalil, moodustavad elektronipaari. Elektronidel on lisaks negatiivsele laengule ka magnetilised omadused. Selleks, et elektronid saaksid moodustada elektronipaari, peavad nende magnetväljad olema vastassuunalised. Teisisõnu ühe paari moodustavad elektronid on erineva spinniga. Vastassuunaline magnetväli vähendab elektronide omavahelist tõukumist ühesuguse (negatiivse) laengu tõttu.
Iga elemendi korral on samasuguste orbitaalide energiad erinevad, kuna erinevatel elementidel on tuumas erinev arv prootoneid, mis elektronidega orbitaalil vastastikmõju tekitavad. Näiteks orbitaali 1s energia nivoo on igal elemendil isesugune (see asjaolu ilmnes ka Henry Moseley avastuses, kes karakteerse röntgenkiirguse järgi täpselt Mendelejevi perioodilisussüsteemi anomaaliaid selgitas ja korrastas, ning eksperimentaalselt kinnitas - aatomituumas peab olema midagi, mis sellist järkjärgulist muutust iga järgneva elemendi puhul loob. Hiljem selgus, et see osake on prooton, mis tuumas asub ja ühe keemilise elemendi teisest keemilisest elemendist eristab), samuti ka teiste orbitaalide energiad teises elektronkihis (2s2p) jne.
See, et iga keemilise elemendi samasugused orbitaalid on pisut erinevate energiatasemetega avaldub ka igale elemendile omases joonspektris. Näiteks heeliumi ja vesiniku elektronid on põhiolekus samal aatomorbitaalil (1s) aga nende joonspektrid on erinevad, see tähendab, et ka põhiolekus orbitaali energianivoo, energiatase ei saa olla samasugune. Elementidele omased kindlad jooned joonspektris (nii neeldumis- kui ka kiirgumisjooned) oli ajalooliselt esimene tõsiasi, mis osutas mingile aatomite kindlapiirilisele sisemisele omadusele, mida klassikalise füüsika piirides selgitada ei saanud. 19. sajandi lõpuosas avastati suurepärane matemaatiline kirjeldus vesiniku joonspektri kohta - Balmeri seeria (mingi kindel struktuur vesiniku aatomis on aga miks, sellele küsimusele vastust polnud). 20. sajandi alguses oli Bohri aatomimudel esimene, mis selliseid kindlaid olekuid aatomis teoreetiliselt selgitada püüdis. Hiljem selgus, et tema oletus aatomite diskreetse energiaga elektronidest oli õige, täpsustus ainult mõiste elektronide orbiitidest, millest said elektronide orbitaalid. Orbitaale sai kirjeldada Schrödingeri võrrandi abil. See võimaldab kvantmehaanilise süsteemi osakese lainefunktsiooni täpselt kirjeldada.
Energiatasemete korduv muster elementide elektronkihis on perioodilisuse alus. Iga uus periood algab s-orbitaaliga, mis on oluliselt kõrgema energiaga võrreldes eelmise perioodi väärisgaasi viimase täitunud orbitaali energiaga. Kõik perioodid peale esimese lõppevad p-orbitaalide täitumisega. Üks elektronkiht moodustub lähedaste energiatega orbitaalidest. Järgmise elektronkihi s-orbitaal on eelmise kihi s-orbitaalist oluliselt suurema energiaga, sest sisemise kihi elektronid varjestavad tuumas olevate prootonite mõju.
Põhjus miks enamus perioodilisus tabeli keemilistest elementidest on metallid on samuti seotud orbitaalide energiatasemetega. Kui esimestes perioodides on ülekaalus mittemetallid, siis alates 4. perioodist metallide arv suureneb ja suurenemine jätkub liikudes tabeli lõpuni. See tuleneb d- ja f-orbitaalide energiatasemetest, mis on madalamad ja täituvad enne kui perioodi lõpetavad p-orbitaalid. Täitumine on madaluse järjekorras. Elektronidega täitumist ergastamata aatomi elektronkattes juhivad energia miinimumi printsiip ja teisalt Pauli keeluprintsiip. See esimene printsiip on omane kõikidele füüsikalistele süsteemidele, sealhulgas ka aatomitele.
Julianna Rose Mauriello
Julianna Rose Mauriello (sündinud 26. mail 1991 Irvingtonis New Yorgis) on USA laulja ja näitleja.
Mäetipp
pisi|Džomolungma
Mäetipp on mäe suurima absoluutse kõrgusega punkt.
Mäetippu ümbritsev mäeosa võib olla nii lauge kui ka järsu kaldega. Järsud kaljused mäetipud tekivad tavaliselt mitme liustike erodeeriva tegevuse tulemusel tekkinud tsirkusoru liitumise teel. Lamedad mäetipud võivad olla näiteks vulkaanilistel mägedel, kus kõrgemaks punktiks võib olla kraatri serv.
Mäetippe eristatakse välise kuju järgi: koonus, püramiid, kuppel, torn, sarv, hammas, nõel. Laugete mägede kõrgeim osa võib olla ka tipuplatoo, kus täpse kõige kõrgema punkti leidmine on raske.
Paljudel mägedel on mitu tippu. Neid nimetatakse tihti ilmakaarte järgi. Näiteks Rootsi kõrgeimal mäel Kebnekaisel on lõuna- ja põhjatipp. Nende omavaheline kõrgus sõltub aastaajast ja lumeoludest - lumine lõunatipp on kevadel põhjatipust kõrgem, suvel aga lumi sulab ja kõrgemaks saab kaljune põhjatipp. Sama mäe eri tippe võib käsitleda nii eraldi mägedena kui sama mäe eri osadena.
Tereki Tšetšeenia Vabariik
pisi|Tereki Tšetšeenia Vabariigi lipp Tereki Tšetšeenia Vabariik rajasid 3. juunil 1994 Džohhar Dudajevi vastased taipid (Eesti mõistes klann). Seoses Kodusõjaga (taipidel oli oma armee) toimus Itškeerias Doku Zavgajevi riigipöörde katse, venelaste ebaõnnestunud atentaat Dudajevile ja Venemaa invasioon Tereki jõeni. See ala kuulus siis Tereki Tšetšeenia Vabariigi alla. Sellest riigist sai hiljem Venemaa vasallriik venelaste okupeeritud piirkonnas. Vallutati ka Groznõi ja "riigil" oli ka oma lipp. 9. detsembril 1996 loobus riigipea Doku Zavgajev ametikohast ja Tereki Tšetšeenia Vabariigi lipud langetati ning riik saadeti laiali.
Soodoma
Soodoma oli küla Põlva maakonnas Kanepi vallas.
Soodoma naaberkülad olid loodes Erastvere, põhjas Magari, idas Põlgaste, lõunas Närapää ja Peetrimõisa ning edelas Koigera.
Kohanimekäändeks on "Soodomale" või "Soodomasse".
Ajalugu
Vanasti tunti piirkonda, mis hõlmab praeguse Soodoma, Magari ja Närapää küla, Erastverena. Seda on nimetatud Suurküläks ning jagatud kõrguse alusel Mäeküläks ja Alaküläks. 1839. aastal nimetati seda Ober Errestfer ja Unter Errestfer. Piirkond kuulus Kanepi kihelkonda.
Selle suure küla üht popsitalude rühma, mis asus Erastvere vallamaja ja koolimaja ligidal, hakati 19. sajandi lõpul pilklikult Soodomaks kutsuma. Nime aluseks oli piiblist tuntud Soodom. Nime tekkele võis kaasa aidata kõlaline sarnasus lähedal asuva metsa- ja vahtkonnanimega Seegemi.
Kirjalikult mainiti Soodomat alles 1970. aasta rahvaloenduse materjalides. 1977. aastal liideti väikekülad Ivani-Hõrake, Tebase-Jakobi, Soodoma ja osaliselt ka Suurekülä omavahel ning tekkinud piirkonnale anti nimeks Soodoma. 2021. aastal liideti Soodoma Erastverega.
Kéniéba
Kéniéba on linn Malis Kayesi piirkonnas, Kéniéba cercle'i keskus.
Tensotajur
Tensotajur on takistustajurite hulka kuuluv tajur, mille takistus muutub tajuri deformeerimisel.
Tensotajurite kasutamine
Tensotajureid kasutatakse jõudude, momentide, rõhkude ning dünaamilistes süsteemides ka kiirenduse mõõtmiseks.
Ragbi
pisi|Ragbi pall pisi|Tüüpiline katmine pisi|Line-out pisi|Hetk enne scrum-i
Ragbi (rugby football) on võistkondlik täiskontaktne sportmäng.
Ragbi on mitme sportliku pallimängu üldnimetus. Mänge ühendab ovaalse palli kasutamine ja ettesöödu keeld. Ragbit mängitakse väljakul, mille pikkus on kuni 100 m ja laius 70 m. Väljaku mõlemas otsas on H-kujuline värav.
Nüüdisaegne ragbi ja jalgpall on kujunenud Briti saartel 15.–19. sajandil mängitud pallimängudest. Erinevalt tänapäeva jalgpallist oli neis mängudes enamasti lubatud palli edasi viia ka kätega.
Ragbi liit ja ragbi liiga
Ragbi kaks kõige levinumat traditsioonilist vormi on ragbi liit (rugby union) ja ragbi liiga (rugby league). Nende eraldumine üksteisest algas erimeelsustest mängijate tasustamise osas. Erinevaks kujunesid ka mängude reeglid. Suurema leviku saavutas ragbi liidu mäng. Seetõttu väljaspool Suurbritanniat, Austraaliat, Uus-Meremaad ja teisi Okeaania saareriike peetakse ragbist rääkides enamasti silmas ragbi liitu.
Ragbi liidu mängu võistkonnas on 15 mängijat, ragbi liiga võistkonnas 13 mängijat. Mängijate arvust tuletatud nimetust kasutatakse prantsuse (vastavalt rugby à XV ja rugby à XIII) ja itaalia (vastavalt rugby a 15 ja rugby a 13) keeles. Mõlema mänguaeg on 2 × 40 minutit. Üha enam kogub populaarsust ragbi liidu seitsmeliikmelise võistkonnaga mängitav versioon ragbi-7 ehk seitsmeragbi (rugby sevens), mille poolaeg kestab vaid seitse minutit. Seitsmeragbi oli kavas ka 2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros. Seitsmeliikmelise võistkonnaga mängitav versioon on olemas ka ragbi liiga mängus.
Nii liidu kui liiga mängus on eesmärgiks saada punkte, kandes palli üle vastase väravajoone ehk try-joone, kusjuures pall tuleb try-alas või try-joonel maha panna (try). Try järel saab meeskond võimaluse punktisummat kasvatada lüües palli vastasmeeskonna väravapostide vahelt läbi ja üle värava põiklati (conversion). Kolmas moodus punkte koguda on drop goal, mille korral mängijal õnnestub lüüa maas põrganud või kiiresti maha asetatud pall vastasmeeskonna väljakupoole väravapostide vahelt läbi ja üle värava põiklati. Lisaks neile annab punkte õnnestunud karistuslöök.
Katta võib mõlemas mängus üksnes palliga mängijat. Katmine peab toimuma õlavööst madalamal ning selle eesmärgiks on palliga mängija maha tõmbamine. Ragbi liidu mängus järgneb palliga mängija katmisele kas ruck (kui mängijad ja pall on maas) või maul (kui pall on püsti seisva mängija käes). Mõlemal juhul on tegemist täpselt reeglistatud võitlusega, milles kumbki meeskond püüab palli enda valdusse saada. Ragbi liiga mäng katkeb pärast katmist, kaitsval meeskonnal on õigus 10 m võrra vastase väravajoonele lähemale liikuda ning pall mängitakse uuesti lahti.
Ragbi liiga mängus puudub ragbi liidu mängule iseloomulik element line out ning harva on kasutusel scrum. Line out toimub pärast palli piirdest välja mängimist, mida ragbis nimetatakse touch 'iks (pall ületab mänguala piire tähistava touch-joone). Scrum 'i määrab kohtunik väiksemate rikkumiste korral ja siis, kui pall ruck 'ist või maul 'ist välja ei tule. Nii scrum kui line-out on kasutusel palli uuesti mängu panemiseks. Mõlemas toimub võitlus palli valdamise pärast, kusjuures kohtunik annab eelispositsiooni võistkonnale, kes ei olnud olukorra põhjustajaks.
Labürinttihend
pisi|Labürinttihendeid on erisuguse konstruktsiooniga. Siin on esitatud üks lihtsamaid labürinttihendeid
Ragbi
Ragbi liit ja ragbi liiga
Kõrgliiga ja rahvusvaheliste mängude teleülekannete puhul on kasutusel videokordus. Kui on ebaselge, kas try toimus või mitte, siis konsulteerib väljakukohtunik videokohtunikuga.
Puuteragbi
Peamiselt ragbi liiga mängu alusel on loodud lihtsustatud reeglitega ning traditsioonilisest täiskontaktsest ragbist ohutumad mängud puuteragbi (touch rugby) ja selle erivorm tag-ragbi (tag-rugby). Esimeses asendab palliga mängija jõulist takistamist puudutus, teises loetakse katmine toimunuks, kui kaitsemängijal õnnestub eemaldada üks pallikandja vööle kinnitatud ribadest (tag-idest). Mõlemaid mänge kasutatakse nii ragbi liiga kui ka ragbi liidu noorte ja laste treeningutel. Puuteragbi on ühtlasi iseseisev võistlusspordiala.
Labürinttihend
Labürinttihendid on tihendid, mis tihendavad seetõttu, et neil on kitsad ja käänulised radiaal- ja telgpilud.
Ragbi
Ragbi olümpiaalana
Nüüdisaegsete olümpiamängude algataja Pierre de Coubertin oli ühtlasi Prantsusmaal ragbi populariseerija ning tegutses ragbikohtunikuna Prantsusmaa esimestel ragbi meistrivõistlustel. Tema eestvedamisel kuulus ragbi liidu mäng 1900., 1908., 1920. ja 1924. aasta olümpiamängude kavasse.
Hiljuti sai ragbist taas olümpiaala. 2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros oli kavas seitsmeragbi, mille võitis Fidži meeskond.
Friedersdorf (Spree)
Friedersdorf on vallaosa ja endine vald Saksamaal Saksimaa Görlitzi kreisis, Tšehhi piiri lähedal. 2008. aastal liideti Friedersdorf Neusalza-Sprembergi vallaga.
Vallaosa hõlmab Neufriedersdorfi küla.
Hermann Staudinger
Hermann Staudinger (23. märts 1881 – 8. september 1965) oli saksa keemik.
Kuldīga komtuur
Kuldīga komtuur (saksa keeles Komtur von Goldingen) oli Liivi ordu käsknik, kes valitses Kuldīga komtuurkonda.
Ragbi
Ajalugu
Briti saartel tunti mitmeid nüüdisaegset jalgpalli ja ragbit meenutavaid mänge. Mõnes jalgpalli varases versioonis oli lubatud palli edasi viia ka kätega. Aastatel 1750–1823 Rugby koolis (Rugby School) mängitud jalgpalli reeglid lubasid palli küll käega puudutada, kuid palli hoides vastase värava poole joosta oli keelatud. Palli kandmist hakati lubama ajavahemikus 1820–1830. Legendi järgi toimus murrang 1823. aasta võistlusel, kui William Web Ellise nimeline mängija palli kandes üle vastase väravajoone jooksis. Esimesed ametlikud ragbireeglid koostati 1845. aastal.
Hermann Staudinger
Ta pani aluse kõrgmolekulaarsete ühendite keemiale. Tema loodud on ka makromolekuli mõiste.
Aastal 1953. sai ta Nobeli keemiaauhinna.
Ragbi
Ragbi eraldumine jalgpallist
Jalgpalli (Association Football) ja ragbi areng kaheks eri spordialaks hoogustus pärast Inglise Jalgpalliliidu (The Football Association) asutamist ning ühtsete jalgpallireeglite koostamist 1863. aastal. Ühtsete reeglite aluseks oli eelkõige selline jalgpall, mida mängiti Cambridge'i Ülikoolis. Käte kasutamist ning jalgpallireeglites keelatud takistamise võtteid puudutavate erimeelsuste tõttu jäid ragbireegleid eelistavad klubid Jalgpalliliidu tegevusest kõrvale ning asutasid 1871. aastal Ragbi jalgpalliliidu (Rugby Football Union).
Ragbi jagunemine ragbi liidu (Rugby Union) ja ragbi liiga (Rugby League) mänguks
Ragbi sees toimus jagunemine 1895. aastal, mil eraldusid ragbi liit ja ragbi liiga. Põhjuseks oli ülesaamatu ebakõla mängijate tasustamise osas. Ajalooliselt harrastas Inglismaal ragbit eelkõige kõrgem keskklass ja kõrgklass. Kui Inglismaa põhjaosa tööstuspiirkondades hakkas meeskondadesse kuuluma ka tehasetöölisi, tekkis vajadus maksta mängijatele kinni tööpäevad, mille nad vigastuste tõttu kaotasid. Ragbi liit pidas seda traditsiooni rikkumiseks ning jäi kindlaks amatöörspordi põhimõttele. Seetõttu eralduski 1895. aastal ragbi liiga, kus kasutati elukutselisi (palgalisi) mängijaid. Ragbi liit kaotas mängijate tasustamise keelu lõplikult alles 1995. aastal ning sellest sai alguse mängu laiem levik traditsioonilistest ragbimaadest väljapoole.
Kuldīga komtuur
Esimene komtuur on teada aastast 1252, mil ordu oli suutnud Kuramaa lõunaosa vallutada. Viimane komtuur, Werner Schall von Bell, langes 1560. aastal Härgmäe lahingus venelaste kätte vangi ja hukati.
Kuldīga komtuur oli üks Liivi ordu olulisimaid käsknikke ja kuulus enamasti ordunõukogu kõrgeimaase siseringi. Mõnest komtuurist said hiljem ka Liivi ordumeistrid.
Ragbi
Rugby World Cup
Praegune karikaomanik on teist korda järjest Uus-Meremaa (2011, 2015). Finaalmäng toimus 2011. aastal Uus-Meremaa ja Prantsusmaa meeskonna vahel ning 2015. aastal Uus-Meremaa ja Austraalia vahel.
Uus-Meremaa on lisaks 2011. ja 2015. aastale karikat hoidnud ka 1987. aastal. Kahel korral on karika võitnud Austraalia (1991, 1999) ja Lõuna-Aafrika (1995, 2007), ühel korral Inglismaa (2003).
2015. aasta karikavõistlust võõrustas Inglismaa 18. septembrist 31. oktoobrini. Viimane ragbi maailma karikavõistlus toimus Jaapanis 2019. aastal.
Six Nations Championship
Six Nations Championship toimub igal aastal alates 1883. aastast. Six Nations Championship kandis alguses nime Home Nations ja selles võistlesid omavahel Inglismaa, Iirimaa, Šotimaa ja Wales.
Kati cercle
Kati cercle on cercle Malis Koulikoro piirkonnas.
Ragbi
Six Nations Championship
Praegu osalevad lisaks Inglismaale, Iirimaale, Šotimaale ja Walesile ka Prantsusmaa ja Itaalia.
Rugby Championship
Ragbi meistrivõistlused, mis kuni 2011. aastani kandis nime Tri Nations, on toimunud alates 1996. aastast, kus omavahel võistlevad Austraalia, Uus-Meremaa ja Lõuna-Aafrika. 2012. aastast alates osaleb meistrivõistlustel lisaks eelpool toodud riikidele ka Argentina.
Kati cercle
Rahvaarv on 948 128 (2009). Cercle 'i halduskeskus on Kati.
Ragbi
Eesti ragbi
Eestis on loodud Eesti Ragbi Liit. Varem on Eestis tegutsenud ka Eesti Ragbiföderatsioon.
Kati cercle
Koosneb 37 vallast:
Ragbi
Välislingid
Регби Ragby
Monsanto
Monsanto Company on rahvusvaheline agrokeemiale spetsialiseerunud biotehnoloogiaettevõte.
Monsanto on maailma suurim herbitsiidi glüfosaadi tootja. Monsanto on ka maailma juhtivaid geenmuundatud seemnete tootjaid. Märtsis 2005 omandas Monsanto Seminise, saades sellega maailma suurimaks tavaseemeid turustavaks firmaks. Monsantol on üle maailma ligi 21 000 töötajat. Ettevõtte 2011. aasta käive oli 11,822 miljardit dollarit. Ettevõtte asutas 1901. aastal John Francis Queeny.
Tooted
Monsanto on tootnud muu hulgas insektitsiidi DDT-d ja PCB-d.
Monsanto koos Dow Chemicaliga tootis USA Kaitseministeeriumi tarvis keemiarelvana kasutatavat Agent Orange'i.
POSILAC
1994. aastal tõi ettevõte turule POSILAC-i veise (bovine)somatotropiini ehk bST (Eestis 2000. a seisuga keelatud ainete nimekirjas ), mille eesmärk on suurendada piimatoodangut ja kiirendada kasvu. Hiljem müüs ettevõte toote Eli Lilly and Companyle.
L-DOPA (Monsanto)
Monsanto toodab ka levodopat. 2001. aastal sai Monsantos töötav William Standish Knowles Nobeli keemiaauhinna L-DOPA tööndusliku sünteesimise eest.
Kaubamärk Roundup
1973. aastal hakkas Monsanto glüfosaati sisaldavad mitteselektiivseid herbitsiide turustama Roundupi nime all.
Seemned ja kaubamärgid
Monsanto müüb agrotehnikaga tegelevatele ettevõtetele ja põllumeestele laias valikus sojaoa, puuvilla, nisu, maisi, rapsi ja suhkruroo jpt põllukultuuride seemneid, muu hulgas kaubamärkide Asgrow, Dekalb, Deltapine, Fontanelle, Gold Contry Seed, Channel, Hubner Seed, Jung Seed Genetics, Kruger, Lewis Hybrids, Rea Hybrids, Specialty, Stewart ja WestBred all.
Alates 1996. aastast toodab Monsanto geneetiliselt muundatud seemneid. Seemnete eripäraks on resistentsus glüfosaati sisaldavate herbitsiidide suhtes. Nii on võimalik põllul hävitada kõik umbrohulised. Monsanto toodetavate geneetiliselt muundatud Roundupi suhtes resistentsete taimesortide kaubamärk on Roundup Ready.
Ladumisaabits
Ladumisaabits ehk liikuv aabits on komplekt papi- või paberitükke (tähekaarte), millel on kujutatud kirjatähed. Nende rittaladumine on abiks kirjaoskuse omandamisel lastele, kes ei oska tähti kirjutada.
Tähekaartidega käivad kaasas kaaned koos taskutega, kuhu kaardid saab ladumisel asetada.
Monsanto
Seemned ja kaubamärgid
Geenid, mis taime Roundupi suhtes resistentseks teevad, on Monsanto poolt patenteeritud.
Ameerika Ühendriigid
Arvatakse, et suuresti tänu Monsanto lobitööle Ameerika Ühendriikide Kongressis ja USA Põllumajandusministeeriumis on õnnestunud kehtestada mitmed regulatsioonid, mille tulemusel kiireneb geneetiliselt muundatud toodete tootmine ja müük. Monsanto tippjuhtidel on pikaajalised head suhted mitme USA valitsusasutuse ja muudes asutustes või organisatsioonides vastutaval ametikohal töötavate isikutega. . Monsanto tutvustab oma tooteid kõikjal maailmas ning nende lobi- ja müügitöö on edukad.
Euroopa
Jaanuaris 2011 teatas John Vidal (The Guardian) WikiLeaksi dokumendist, mis avab pisut Ameerika Ühendriikide diplomaatide, Hispaania ametkondade ning rahvusvaheliselt tunnustatud ettevõtte Monsanto igapäevatööga seotut. Dokumendis räägitakse igakülgsest ja kiireloomulisest abist seoses MON810-maisi kasvatamisega.
Suhted keskkonnaorganisatsioonidega
Agressiivse lobitöö tegijana ning keskkonnale ohtlike kemikaalide, veise kasvuhormooni ja geneetiliselt muundatud seemnete tootjana on Monsanto pälvinud keskkonnaaktivistide ja -organisatsioonide kõrgendatud tähelepanu. Ettevõttele on antud halvustav hüüdnimi Mutanto.
Ivo Linna
pisi|Ivo Linna 1974. aastal Foto: Jaan Künnap Ivo Linna (sündinud 12. juunil 1949 Kuressaares) on eesti poplaulja. 1996. aastal esindas ta Eestit Eurovisiooni lauluvõistlusel, esitades koos Maarja-Liis Ilusaga laulu "Kaelakee hääl", mis saavutas viienda koha.
Haridus
pisi|Ivo Linna 1987. aastal Foto: Jaan Künnap |272x272px Ivo Linna on lõpetanud Viktor Kingissepa nimelise Kingissepa Keskkooli ja õppinud aastatel 1967–1969 Tartu Riiklikus Ülikoolis eesti keelt ja kirjandust.
Muusikutee
Ivo Linna alustas laulmist ja kitarrimängu Kuressaares ansamblis Müstikud (1966–1967). Järgnesid ansamblid System (1968) ja taas Müstikud (1969) Tartus. Nõukogude armees teenis Ivo Linna Eestis – oli muusik sõjaväeorkestris Tondil.
Telepubliku ette astus Ivo Linna esimest korda sügisel 1968 Eesti Televisiooni saates „Kanal 13“, mille toimetaja ja saatejuht oli Mati Talvik. 1970. aastal valminud telefilmis „Duett-Duell“ laulis Ivo Linna "Julge laulu".
Pärast ajateenistust Nõukogude armees sai Ivo Linnast laulusolist baar-varietees Tallinn, hiljem ka teistes varieteedes. Aastail 1973–1974 oli Ivo Linna solist Olav Ehala ansamblis, 1975. aastal orkestris Vana Toomas, 1975–1980 kuulus ta ansamblisse Apelsin ja 1978. aastast ansamblisse Rock Hotel kuni 2022. aastani, mil ansambel tegutsemise lõpetas.
Ivo Linna on töötas alates 1985. aastast Eesti Raadio estraadiorkestri koosseisulise solistina. Üle 30 aasta on laulja teinud koostööd Antti Kammistega. 2010. aastate teisest poolest alates esineb Ivo Linna Eesti lavadel koos ansambliga Supernova.
Laulva revolutsiooni ajal kujunes Ivo Linna selle ühiskonnaprotsessi üheks juhtivaks muusikuks, kes laulis kuulsaks Alo Mattiiseni viis isamaalist laulu "Eestlane olen ja eestlaseks jään", "Sind surmani", "Ei ole üksi ükski maa", "Mingem üles mägedele" ja "Isamaa ilu hoieldes".
Muud
pisi|314x314px|Emakeeleõpetuse sõber Ivo Linna 2018. aastal
Isiklikku
Laulja emapoolsed vanavanemad olid küüditatud, ta on näinud vaid oma vanaema, kes Siberist tagasi toodi.
Ivo Linna oli Taivo Linna ja on Temme Linna, kes on ametilt kiviraidur, noorem vend ning nende onu oli eesti ajakirjandus- ja keeleteadlane, akadeemik ning kirjanik Juhan Peegel. Tema isa Timoteus Linna oli õigeusu preester, koorijuht ja Kuressaare muuseumi direktor, ema Helene oli samuti muuseumis tööl.
Aastatel 1973–1995 oli ta abielus Reet Linnaga, kellega tal on tütar Hanna-Stina ja poeg Robert.
1999. aasta juunis abiellus ta raamatupidaja Imbi Aderiga.
Diraci võrrand
Diraci võrrand on poolearvulise spinniga elementaarosakesi kirjeldav lainevõrrand relativistlikus kvantmehaanikas. Selle formuleeris aastal 1928 esmakordselt Suurbritannia füüsik Paul Dirac. Diraci võrrand nõuab antiosakeste olemasolu, kusjuures see võrrand pandi kirja enne antiosakeste eksperimetaalset avastamist, muutes elektroni antiosakese – positroni – avastamise üheks moodsa teoreetilise füüsika suursaavutuseks.
Diraci võrrandi eksplitsiitselt kovariantne kuju on:
kus Võrrandi kirjapanekul kasutati Einsteini summeerimiskokkulepet.
Astara
Astara on linn Aserbaidžaanis, Astara rajooni keskus. Asub Kaspia mere ääres Iraani piiri lähedal. Teisel pool piiri asub Iraani linn Āstārā.
Astara oli 18. sajandil Talõši kaganaadi pealinn.
Viktor Koern
Viktor-Johannes Koern VR II/3 (23. mai 1892 Puurmani vald, Liivimaa – 19. juuli 1941 Audru vald) oli Eesti sõjaväelane (kolonel).
Elulugu
Viktor Koern võitles Vabadussõjas Rakveres formeeritud 5. Jalaväepolgu 4. roodu ülemana. Osales Viru rindel rasketes 1918. aasta kaitselahingutes Rägaveres ja Vetlas (Kehra). Võttis osa Tapa, Rakvere, Pagari (Jõhvi), Vaivara, Narva vabastamisest 1919. a. algul. Pärast Narva vabastamist saadeti Lõunarindele, kus võitles Petseri, Irboska, Pihkva ja Porhovi lahingutes 1919. aastal.
1920 aasta veebruaris teenis kapteni auastmes 5. Jalaväepolgus. Lõpetas kõrgema sõjakooli. Aastatel 1934–1936 oli V. Koern 5. Üksiku Jalaväepataljoni ülem ; 1936–1939 1. Jalaväerügemendi ülem ja 1939–1940 Narva Sõjaväeringkonna ülem.
Kolonel Koern oli sõjaväelaste ühingu "5. Rakvere jalaväe polk" juhatuse liige,
Pärast Eesti Vabariigi okupeerimist ja annekteerimist lahkus kolonel Koern sõjaväest ja asus elama Pärnusse.
1941. aasta Suvesõjas oli ta Pärnu Omakaitse ülem, kõrgeima kohalviibiva Eesti ohvitserina oli ta 1941. aastal Pärnu omakaitse esimene ülem ja Vabariigi Valitsuse volinik Pärnu linnas ja Pärnumaal.
19. juulil teatas Saksa sõjaväekomandant talle, et rahvusvahelise sõjaõiguse järgi Lõuna-Eestis kuulub kõrgem tsiviilvõim ainuüksi Wehrmachtile, aga mitte muule kõrgemale võimule – olgu siis sõbraliku rahva valitsusele või selle volinikule.
Viktor Koern langes Lõuna-Pärnumaal 19. juulil 1941. aastal Audru lahingus.
Eesti Vabadussõjalaste Liit
thumb|Eesti Vabadussõjalaste Liidu liikmemärk Eesti Vabadussõjalaste Liit (lühend EVL) oli Eestis aastail 1933–1934 tegutsenud organisatsioon, mille põhikirjaliseks eesmärgiks oli "organiseerida vabadussõjalasi ja koondada enese ümber kõiki vabadussõjalaste organisatsioone, kes seisavad demokraatia ja iseseisvuse alusel; aidata süvendada ja uuendada kodanikus omariikluse mõtet, kohuse- ja rahvustunnet, alal hoida vabadussõjalastes ja levitada kodanikes seda vaimu".
Eesti Vabadussõjalaste Liit registreeriti Eesti Vabariigi kohtu- ja siseministeeriumis 28. oktoobril 1933.
Ajalugu
Eesti Vabadussõjalaste Liidu eelkäijaks oli 1929. aastal loodud vabadussõjalaste kohalikke ühendusi koondav Eesti Vabadussõjalaste Keskliit (EVKL). Keskliidu juhtideks olid erukindral Andres Larka ja Artur Sirk. Aastal 1932 laiendati EVKL-i liikmeskonda nii, et liikmeks said astuda ka Vabadussõjas mitte osalenud mehed. Järgmise aasta augustis sulges Vabariigi Valitsus kaitseseisukorra meetmete raames EVKL-i, mille asemel registreeriti pärast üleriikliku kaitseseisukorra tühistamist Eesti Vabadussõjalaste Liit.
Liitu astumisel ei olnud määrav Vabadussõjas osalemine, vaid soovitus. Ka Vabadussõja veteranide vastuvõtmise eelduseks oli soovitus. Admiral Johan Pitka iseloomustas liitu 1933. aasta oktoobris järgmiselt: "Nüüd on sinna niipalju mitte-vabadussõjalasi vastu võetud, et vabadussõjalased ise seal kaugeltki kaaluvam ollus ei ole. See on väga kirju kogu, kellel on ühine ainult protest maksva korra vastu ."
Tallinnas toimus 17. detsembril 1933 EVL-i kongress. Sellel osales 1019 delegaati. Kongress valis EVL-ile 13-liikmelise keskjuhatuse ja võttis vastu EVL-i programmi.
thumb|300px|Eesti Vabadussõjalaste Liidu ajaleht "[[Võitlus (ajaleht)|Võitlus", 18. märts 1933.]] Kohtu- ja siseministri Johan Mülleri otsusega 22. märtsist 1934 nr. 2387 suleti Eesti Vabadussõjalaste Liit ühes osakondadega ja ühing “Vabadussõjalaste Rahvaliikumine” ("Riigi Teataja" 26, 101).
14. aprillil 1934 väitis advokaat Ferdinand Karlson Riigikohtus, et pole demokraatia vastane, kui rahvas oma enamuses tahab näha fašistlikku riigikorda ja seepärast ei saa süüdistada organisatsiooni, kes leiab, et see kord on sobivam mõnest teisest korrast. Riigikohus jättis kaebused liidu, selle osakondade ja Vabadussõjalaste Rahvaliikumise ühingu sulgemise kohta tagajärjeta, samuti kaebused Tallinna ja Tartu linnavolikogude vabadussõjalastest linnavolinike volituste tühistamise asjus, tunnustades sellega, et need otsused olid seaduslikud ja põhjendatud.
Eesti Vabadussõjalaste Liidu keskjuhatus
Eesti Vabadussõjalaste Liidu ainsal kongressil detsembris 1933 valiti keskjuhatuse liikmed Andres Larka, Artur Sirk, Aleksander Seiman, Theodor Rõuk, Eduard-Alfred Kubbo, Oskar Luiga, Karl Podrätsik, Johannes Holland, August Klasmann, Paul Telg, August Kook, Karl-Arnold Jalakas, Leonhard Laast-Laas.
Senja
Senja (põhjasaami keeles Sážža) on saar Norras Troms og Finnmargi maakonnas.
Senja on Norra põhiosa suuruselt teine saar. Selle pindala on 1586,3 km².
Elanike arv on 7766 (1. jaanuar 2010; 7782 (1. jaanuar 2008)).
Olev Mõistus
Olev Mõistus (25. veebruar 1914 Erastvere vald, Võrumaa – 18. september 1944 Pedja jõe sild, Kursi lähedal) oli eesti arst.
Senja
Senja põhja- ja läänerannik on avatud ookeanile. Seal on rannik väga liigestunud ja leidub palju tillukesi fjorde. Seal tõusevad otse merest järsud ja paljad kaljud. Kuid sealgi asuvad kalurikülad kohtades, kus leidub tasast maad. Saare ida- ja lõunaosa loodus ei ole nii karm. Hoolimata sellest, et Senja asub põhjapolaarjoonest 350 km põhja pool, leidub seal metsi, väikesi jõgesid ja põllumajanduslikku maad ning seal ei ole mäed nii järsud.
Senja loodus on väga mitmekesine. See moodustab läbilõike kogu Norra loodusest ja sellepärast nimetatakse Senjat sageli miniatuurseks Norraks. Seda asjaolu kasutatakse ära turismi arendamiseks Senjal.
Rafael Nadal
Rafael Nadal Parera (sündinud 3. juunil 1986 Mallorcal Manacoris) on Hispaania tennisist.
Senja
Suurim asula on Silsand Gisundeti ääres. Teised asulad on Gryllefjord, Gibostad, Senjahopen, Husøy, Skaland, Fjordgård, Stonglandseidet, Torsken, Mefjordvær, Medby-Kaldfarnes, Sifjord, Grunnfarnes ja Rødsand.
Rafael Nadal
18. augustist 2008 5. juulini 2009 ja 7. juulist 2010 kuni 3. juulini 2011 ja taas alates 21. augustist 2017 on ta ATP edetabelis esikohal.
Noorus
Nadal sündis Sebastian Nadali ja Ana Maria Parera pojana. Tal on noorem õde Maria Isabel.
Kati
Linnas on sõjaväehaigla ja tsiviilhaigla.
Rafael Nadal
Noorus
Tema onu Miguel Ángel Nadal on mänginud jalgpalli RCD Mallorca, FC Barcelona ja Hispaania jalgpallikoondise eest.
Kati
Kati asub Dakari-Nigeri raudtee, Bamako-Kolokani maantee ning Kati-Négéla-Kita maantee ääres.
Rafael Nadal
Noorus
Tema teine onu Toni Nadal on olnud elukutseline tennisist. Toni õpetas Rafaeli kolmeaastaselt tennist mängima ja on sellest ajast peale tema treener olnud.
Kati
Elanikkonna enamik on moslemid. Linnas on ka väike kristlaste kogukond.
Rafael Nadal
Noorus
Esimene edu saabus 8-aastaselt, kui Rafael võitis Hispaania alla 12-aastaste meistrivõistlused. 12-aastaselt tuli ta juba oma vanuseklassis Hispaania ja Euroopa meistriks. Senikaua oli ta mänginud tennise kõrval ka jalgpalli, aga kuna kahe spordiala harrastamine hakkas segama koolitööd, käskis isa tal valida emma-kumma. Rafael valis tennise.
Senja
Senjale asutati 6. veebruaril 1970 Ånderdaleni rahvuspark. 2004 laiendati rahvusparki ja selle pindala on nüüd 125 km². Rahvuspargi koosseisu kuulub männikuid, kaasikuid, alpiniite ja rannikut.
Opel Senator
Opel Senator oli Opeli poolt toodetav suur sedaankerega tippmudel, mida toodeti kahe põlvkonna vältel aastatel 1978 kuni 1993. Mõlemad Senatorid olid tagarattaveoga ning Senator A-st tehti ka kupeemudel, mis kandis Opel Monza nime.
Rafael Nadal
Noorus
Kui ta oli 14-aastane, nõudis Hispaania tenniseliit, et Nadal koliks Barcelonasse, kuid treener Toni soovitas sellest loobuda. "Ma ei usu, et heaks tennisistiks saamiseks peab minema Ameerikasse. Seda saab ka kodus teha," ütles ta, ehkki Ameerikasse minekut poisile ei pakutud. Pakkumisest loobumine tähendas, et Nadal hakkas Hispaania tenniseföderatsioonilt vähem toetust saama. Selle asemel tasus poisi isa tema kulud.
Kati
Enamik elanikest räägib bambara keelt.
Rafael Nadal
Profikarjäär
Esimese profiturniiri võitis Nadal 15 aasta ja 10 kuu vanuselt, kui ta oli ATP nr 762.
Kati
Puteaux Prantsusmaal on alates 1985. aastast Kati sõpruslinn.
Rafael Nadal
Profikarjäär
16-aastaselt tõusis ta juba ATP 50 parema mängija sekka.
Suure slämmi turniiridest on Rafael Nadal võitnud 2005–2008 ja 2010–2012 Prantsusmaa lahtised meistrivõistlused, 2008. ja 2010. aasta Wimbledoni turniiri, 2009 esimese hispaanlasena Austraalia lahtised meistrivõistlused ning 2010 USA lahtised meistrivõistlused. 2008. aasta suveolümpiamängudel võitis ta kuldmedali.
Nadal oli Roger Federeri taga maailma teine number rekordilised 160 nädalat, enne kui ta esinumbriks tõusis. Nende omavahelistes kohtumistes juhib Nadal 18:10, sealhulgas suure slämmi turniiride finaalides 6:2. Ükski teine meespaar pole suure slämmi turniiride finaalis kaheksa korda vastamisi olnud.
Olev Mõistus
Ta õppis aastail 1932–1940 (lõpetas) Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, Korporatsioon Sakala vilistlane.
Kati
pisi|tühi|Turutänav Katis
Opel Senator
Opel Senator A
Mootorid:
Kõik mudelid olid varustatud 4-käigulise GM automaatkäigukastiga, manuaalkäigukast oli saadaval kõigile mudelitele vaid lisana.
Rafael Nadal
Profikarjäär
Eriti võimas on Nadal olnud saviliivaväljakutel, kus ta juuni 2009 seisuga on 27 turniirifinaalist võitnud 25 ja 49 kolme setivõiduni peetavast kohtumisest 48. Seetõttu on teda nimetatud kõigi aegade parimaks tennisistiks saviliivaväljakutel.
Opel Senator
Opel Senator A
Keretüüp oli 4-ukseline sedaan
Rafael Nadal
Profikarjäär
Nadal püsis saviliivaväljakutel võitmatuna 2005. aasta aprillist, kui kaotas Valencias toimunud turniiri veerandfinaalis venelasele Igor Andrejevile. Ühtekokku võitis ta 81 mängu järjest. Sel ajal võitis ta 13 turniiri, teiste seas kahel korral Prantsusmaa lahtised meistrivõistlused. Nadali võitude seeria saviliivaväljakutel lõppes 20. mail 2007 Hamburgis toimunud meeste tenniseturniiri finaalis, kus kaotas esimese asetusega Roger Federerile 6:2, 2:6, 0:6.
Opel Senator
Opel Senator A
Mudeliuuendus, mida tähistati ka kui Senator A2, toimus 1982. aasta lõpus ja uuendatud mudel jõudis müügile 1983. a märtsikuus. Selle käigus muutus esitulede ja kaitseraudade disain ning mootorivalikusse lisati diiselmootor.
Rafael Nadal
Profikarjäär
2008. aasta suveolümpiamängudel alistas Nadal üksikmängus teises ringis Lleyton Hewitti (Austraalia) 6:1, 6:2, kolmandas ringis Igor Andrejevi 6:4, 6:2, veerandfinaalis Jürgen Melzeri (Austria) 6:0, 6:4, poolfinaalis 3. asetusega Novak Đokovići (Serbia) 6:4, 1:6, 6:4 ja finaalis Fernando Gonzáleze (Ecuador) (6:3, 7:6 (7:2), 6:3). Paarismängus osales Nadal koos Tommy Robredoga ja neile anti 6. asetus. Avaringis alistasid nad Rootsi paari Jonas Björkman – Robin Söderling 6:3, 6:3, aga kaotasid teises ringis Austraalia paarile Chris Guccione – Lleyton Hewitt 2:6, 6:7 (5:7).
Opel Senator
Opel Monza
Opel Senatori põhjal valmis ka kolmeukseline suur luukpära Monza, mis jagas Senatoriga nii mootoreid, käigukaste kui ka valdavat osa salongi- ja keredetaildest, kuigi oli ka palju Monzale unikaalseid detaile.
Rafael Nadal
Profikarjäär
Nii Wimbledoni tenniseturniiril (2008) kui ka Austraalia lahtistel meistrivõistlustel (2009) oli Nadali vastaseks finaalis Roger Federer ning mõlemal korral oli tarvis mängida viis setti (seisud jäid vastavalt 6:4, 6:4, 6:7 (5:7), 6:7 (8:10), 9:7 ja 7:5, 3:6, 7:6 (7:3), 3:6, 6:2). Austraalia lahtiste meistrivõistluste poolfinaalis püstitas ta Fernando Verdascoga mängides uue turniiri kestusrekordi, kui viiesetine mäng kestis 5 tundi ja 14 minutit ja lõppes 6:7, 6:4, 7:6, 6:7, 6:4.
Opel Senator
Opel Senator B
Senatori B mudelit toodeti aastatel 1987–1993 ning see ehitati samuti pikendatud Opel Omega põhjale. Keretüübiks oli ainult 4-ukseline sedaan.
Mootorid:
Adolf Linde
Adolf Linde (ka Ado Linde; 22. veebruar (vkj)/ 6. märts 1851 Paemurru talu, Taevere mõisavald, Suure-Jaani kihelkond, Viljandimaa – 1. september (vkj)/ 14. september 1908 Tartu) oli eesti koolmeister ja rahvusliku liikumise tegelane.
Ta sündis möldri peres. Õppis Suure-Jaani kihelkonnakoolis ja Cimze seminaris aastatel 1871–1874.
Ta oli koolmeister Kodavere ja Vändra kihelkonnas.
Ta oli ajalehe Sakala kaastööline, tõlkis saksa, vene ja läti keelest eesti keelde, kirjutas jutte ja koolikirjandust, juhatas laulukoore ning kogus rahvaluulet.
Adolf Linde oli ka Eesti Kirjameeste Seltsi liige, tegutses Eesti Aleksandrikooli liikumises. Oli Vändra Põllumeeste Seltsi esimees.
Raul Rajangu
Kunstniku tegevust on toetanud ja tema teoseid kogunud metsaärimees Mart Erik.
Teoseid
Ta tegi 2010. aasta septembris Viljandi Pauluse kirikus 3D-lühifilmi "Superluminous Darkness", mis esilinastus 31. jaanuaril 2011 Tartus. Filmi üheks tegelaseks on alasti naine, kes kiriku altari ees teknomuusika saatel ratastoolis ringi sõidab. Filmi avalikuks saamine tekitas skandaali ja tõi kaasa kirikus ametkondliku uurimise.
Kristin Halvorsen
pisi|Kristin Halvorsen Kristin Halvorsen (sündinud 2. septembril 1960 Norras Vestfoldis Hortenis) on Norra poliitik, alates oktoobrist 2009 Norra haridus- ja teadusminister. 2005–2009 oli ta Norra rahandusminister. Alates 1997. aastast kuni 2012. aastani oli ta Sotsialistliku Vasakpartei esimees.
Koalitsioonis Norra Tööpartei ja Keskparteiga on Vasakpartei alates 2005. aasta valimistest Norra valitsuses.
Halvorsen on õppinud pedagoogikat ja kriminoloogiat ning töötas mõnda aega õigussekretärina. Aastal 1985 sai ta Stortingi (parlamendi) asendusliikmeks. Aastal 1989 valiti ta Oslo piirkonna esindajana Stortingisse ning on sellest ajast saadik olnud parlamendi liige. Parlamendis on ta töötanud rahanduskomisjonis (1989–1997) ning tööhõive- ja põhiseaduskomisjonis (1997–2001).
Halvorsen oli esimene Norra parteiesimees, kes võttis kasutusele ajaveebi. Kuigi ta täiendas seda harva, sai see väga vaadatuks.
Isiklikku
Kristin Halvorsen on abielus Charlo Halvorseniga, kes on produtsent Norra Riigiringhäälingus (Norsk Rikskringkasting) ja sai kuulsaks 1988–1992, kui ta koos tuntud komöödianäitleja Otto Jesperseniga juhtis klassikaliseks saanud komöödiasaadet "Revolvermagasinet". Halvorsenidel on kaks last.
Sõrmuste isand: Kaks kantsi
"Sõrmuste isand: Kaks kantsi" on 2002. aastal valminud fantaasiafilm, mis põhineb J. R. R. Tolkieni samanimelisel romaanil. "Kaks kantsi" on "Sõrmuste isanda" filmitriloogia teine film. Linateose lavastas Peter Jackson.