cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Maavalitsus
Ajalugu
1. mail 1938 jõustunud Maakonnaseaduse järgi oli maavanem maakonnaomavalitsuse juht ja ühtlasi keskvalitsuse esindaja maakonnas. § 1. kohaselt olid Vabariigi maakonnad: Harju, Järva, Lääne, Petseri, Pärnu, Saare, Viljandi, Tartu, Valga, Viru ja Võru maakond. 1938. aastal valiti uued maavolikogud, ja maavolikogude valijateks oli vallavanemad ja kolmanda astme linnavanemad. Valimistest võtsid osa kõik vallavanemad ja kolmanda astme linnade, välja arvatud maakonnalinnade, linnavanemad. Maavolinike arv kõigus 11 kuni 25, olenevalt maakonna suurusest, kusjuures üks maavolinik tuleb iga 5000 elaniku kohta. Maavolinike arv oli: Harjumaal 18, Järvamaal 11, Läänemaal 14, Petserimaal 11, Pärnumaal 15, Saaremaal 11, Tartumaal 21, Valgamaal 11, Viljandimaal 12, Virumaal 22, Võrumaal 15. Valimisi ei peetud ainult Petserimaal, kuna kõik 11 vallavanemat pääsesid valimata maavolikogusse.
Eesti omavalitsusorganite taastamisel, 1989. aasta kohalike rahvasaadikute nõukogude valimisseaduse ja ENSV kohaliku omavalitsuse aluste seaduse alusel valitud maakondade ja vabariikliku alluvusega linnade volikogud asusid tegevusse 1. jaanuarist 1990, valdade, alevite ja linnade kui esmatasandi kohaliku omavalitsuse esindusorganid tegutsesid valimisjärgselt vastavate asutavate kogudena, vastavate valdade, alevite ja linnade omavalitsusliku staatuse kinnitamise hetkest aga volikogudena… 1. jaanuarist 1990 nimetati rajoonid (15 rajooni) maakondadeks.
§ 6 järgi olid kohaliku omavalitsuse organid 1) volikogu (rahvasaadikute nõukogu); 2) valla-, alevi- ja maavanem ning linnapea (küla, alevi, rajooni ja linna rahvasaadikute nõukogu täitevkomitee esimees); 3) valla-, alevi-, maakonna- ja linnavalitsuse (küla, alevi, rajooni ja linna rahvasaadikute nõukogu täitevkomitee); 4) revisjonikomisjon.
Niibi mõis
Niibi mõis (saksa keeles Niby) oli rüütlimõis Lääne-Nigula kihelkonnas Läänemaal.
Maavalitsus
Ajalugu
§ 12 järgi vastutasid maavanem ja vabariikliku linna linnapea ning maakonna ja vabariikliku linna valitsuse juht volikogu ees volikogu otsuste täitmise eest, organiseerisid riikliku poliitika elluviimist ja seaduste täitmise kontrolli vastavas maakonnas või vabariiklikus linnas ning vastutasid selles osas Eesti NSV Ülemnõukogu ja valitsuse ees.
Niibi mõis
Mõis rajati 17. sajandil.
Maavalitsus
Maavalitsused Eestis
Enne maavalitsuste tegevuse lõpetamist 2017. aastal oli Eestis 15 maavalitsust.
Aadressiteisenduse protokoll
Aadressiteisenduse protokoll (inglise Address Resolution Protocol, lühend ARP) on protokoll IP-aadressi vastendamiseks riistvara aadressi ehk MAC-aadressiga.
Kasutus
IP-aadressi ja alamvõrgumaski (subnet mask) abil tehakse kindlaks, kas andmepakett on suunatud sisevõrku või välisvõrku. Sisevõrku adresseeritud andmepaketi korral saadakse riistvara aadress (MAC-aadress) ARP-tabelist (tabelist, kuhu on puhverdatud varasemad ARP-päringud). Kui ARP-tabelis vastav sissekanne puudub, siis saadab seade kõigile sisevõrgus asuvatele seadmetele (broadcast message) välja ARP-päringu IP-aadressile vastava riistvaraaadressi väljaselgitamiseks. Vastava IP-aadressiga arvuti vastab nimetatud päringule. Seejärel uuendab päringu teinud seade oma ARP-tabelit. Järgnevas andmevahetuses on andmepaketid varustatud lisaks IP-aadressile ka riistvara aadressiga. Seejärel on võimalik infovahetus sisevõrgus ka kohtvõrgu protokollidega, mille IP-aadress puudub.
Roosna mõis (Lääne-Nigula)
Roosna mõis (saksa keeles Rosenhof) oli Kirimäe mõisa kõrvalmõis Lääne-Nigula kihelkonnas Läänemaal.
Mõis rajati 17. sajandil.
Beeri seadus
Beeri seadus (ka Bouguer'-Beeri seadus, Beeri-Lamberti seadus ja Lamberti-Beeri seadus) on empiiriliselt tuletatud optika seadus, mis kirjeldab monokromaatilise valguse neeldumise määra absorbeerivas (valgust neelavas) aines (näiteks lahuses) sõltuvalt aine omadused. Selle seaduse abil saab näiteks spektroskoopiat rakendades määrata värvaine sisaldust lahuses.
Neelduvust ja neeldumistegurit defineeritakse mõningatel juhtudel naturaallogaritmiga kümnendlogaritmi asemel.
Lambert-Beeri seadus on kasulik paljude ühendite karakteriseerimisel, aga samas ei ole universaalselt rakendatav kõikide ainete jaoks. Palju keerulisem kontsentratsiooni ja neeldumisteguri vaheline sõltuvus võib esineda näiteks väga suurte, keeruliste orgaaniliste molekulide (nt ksülenool oranž, toluüleen punane) korral.
Ajalugu
Prantsuse teadlane Pierre Bouguer formuleeris 1729. a absorbeerivat ainet läbiva valguse intensiivsuse nõrgenemise seaduspärasuse, mida kirjeldas üksikasjalikult Saksa füüsik Heinrich Lambert 1760. a. Saksa füüsik August Beer täiendas eksperimentaalselt seadust absorbendi kontsentratsiooni osas 1852. a.
Vainu (Tori)
Vainu on küla Pärnu maakonnas Tori vallas.
Aastatel 1991–2017 kuulus küla Sauga valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tori valla territooriumile.
Kahkva
Kahkva on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.
Küla kuulus Räpina kihelkonda ja külas oli Kahkva mõis.
Kahkvast lõunas asub Järvepää järv, mida on nimetatud ka Kahkva järveks.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mikitamäe valda ja Põlva maakonda.
Sündinud 17. detsembril
''Siin artiklis loetletakse 17. detsembril sündinud tuntud inimesi.
Matvei Skobelev
Matvei Ivanovitš Skobelev (vene keeles Матвей Иванович Скобелев; 28. oktoober/9. november 1885 Bakuu – 29. juuli 1938 Moskva) oli Venemaa poliitik.
Walt Whitman
Walt Whitman (õieti Walter Whitman; 31. mai 1819 New Yorgi osariik, Long Island, Huntington – 26. märts 1892 New Jersey, Camden) oli ameerika luuletaja ja esseist. Teda peetakse mõjukaimaks ameerika luuletajaks.
Matvei Skobelev
1917. aastal oli ta Venemaa Ajutise Valitsuse tööminister, põgenes Bakuusse, seejärel Pariisi. 1922. aastal astus ta ÜK(b)P liikmeks ja pöördus tagasi Venemaale, töötas väliskaubanduse alal.
Walt Whitman
Whitmani luulet on tõlgitud rohkem kui 30 keelde. Euroopa luulele omaste rütmiliste ja meetriliste struktuuride asemel hakkas ta kasutama vabavärssi. See muudatus edastab ka tema filosoofilist vaadet, et Ameerika saatuseks on vabastada inimvaim.
Matvei Skobelev
Arreteeriti ja hukati, rehabiliteeriti 1957. aastal.
Walt Whitman
Ta töötas ajakirjaniku ja toimetajana. Vaadetelt oli ta liberaal, orjuse ja tollimaksude vastane, mistõttu ta lasti ajalehe Daily Eagle toimetaja ametist lahti. Seetõttu andis ta 1864. aastani oma teoseid ise välja.
Keskpiirkond
Nime Keskpiirkond on kandnud mitu 1. järgu haldusüksust:
CTS
CTS on lühend, mille all võib mõelda:
Keskpiirkond (Kamerun)
Keskpiirkond on Kameruni 1. järgu haldusüksus (piirkond). Keskpiirkond asub riigi keskosas ja selle keskuseks on Kameruni pealinn Yaoundé. See on üks tihedamini asustatud piirkondi riigis.
Keskpiirkond jaguneb 9 departemanguks.
🇨🇲
Eesti Linnuharulduste Komisjon
Eesti Linnuharulduste Komisjon on 1977. aastal Eesti Looduseuurijate Seltsi juures moodustatud, hiljem Eesti Ornitoloogiaühingu allüksus, mille eesmärk on kinnitada Eestis esinenud haruldaste linnuliikide esinemine ja Eesti linnunimestiku pidamine.
Komisjon korraldab oma tegevust vastavalt Euroopa Linnuharulduskomisjonide Liidu (Association of European Rarities Committees, AERC) nõuetele.
Komisjoni esimees on Margus Ots.
Kaug-Põhjapiirkond
Kaug-Põhjapiirkond on Kameruni 1. järgu haldusüksus (piirkond). Piirkonna põhjaservas asub Tšaadi järv.
Kaug-Põhjapiirkond on etniliselt kõige kirevam piirkond Kamerunis. Seal elab üle 50 erineva etnilise rühma.
🇨🇲
Saunja mõis (Lääne-Nigula)
Saunja mõis (saksa keeles Saunja) oli poolmõis Lääne-Nigula kihelkonnas Läänemaal.
Mõis rajati 1816 Salajõe mõisast eraldatud alast.
Madeleine (Rootsi printsess)
Madeleine (Madeleine Thérèse Amelie Josephine; sündinud 10. juunil 1982) on Rootsi printsess, Hälsinglandi ja Gästriklandi hertsoginna. Ta on Rootsi kuninga Karl XVI Gustavi ja kuninganna Silvia noorim laps ning teine tütar.
Ta on Rootsi troonipärimisjärjekorras kaheksandal kohal, samuti hoiab kauget kohta Briti troonipärimisjärjekorras.
Sünd
Printsess Madeleine sündis 10. juunil 1982 Drottningholmi lossis. Neljanda eesnime Josephine sai ta oma esiema Leuchtenbergi Josephine'i, kunagise Rootsi ja Norra kuninganna järgi. Printsess ristiti 31. augustil 1982. Tema ristivanemad on Saksi-Coburgi ja Gotha prints Andreas, Madeleine'i emapoolne onu Walter Sommerlath, Taani printsess Benedikte, printsess Christina (pr. Magnuson).
Haridus ja karjäär
Aastatel 1985–1989 õppis printsess Västerledi maakonna algkoolis. Aastatel 1989–2001 jätkas Madeleine oma haridusteed Brommas Smedslätti koolis, Carlssoni koolis Stockholmis ja Enskilda gümnaasiumis Stockholmis. Viimase lõpetas ta 2001. aastal.
Jootmine
Jootmine on materjalide ühendamise protsess, kus kasutatakse tahkes olekus joodiseid, mis sulatamise juures märgavad joodetavaid pindu, imbuvad liitepragudesse ja kristalliseerudes moodustavad püsiva liite.
Madeleine (Rootsi printsess)
Haridus ja karjäär
2001. aasta sügisel elas printsess Londonis, kus ta lihvis oma inglise keele oskust. 2003. aasta jaanuaris astus printsess Stockholmi ülikooli, et õppida kunstiajalugu. Järgmisel aastal võttis ta juurde ka etnoloogia kursuse.
Jootmine
Üheaegselt mõjuvate füüsikalis-keemiliste protsesside poolest on jootmine üks keerukaimatest toimingutest. Samaaegselt peavad sobilikult suhestuma sulavus, pinna märgamine, kapillaarne voolavus, aurustumine, kristalliseerumine jne.
Madeleine (Rootsi printsess)
Haridus ja karjäär
2006. aasta kevadel oli ta praktikal UNICEF-i peakorteris New Yorgis.
Jootmine
Tööstuslikel jooteliinidel kasutatavad meetodid on induktsioonmeetod, muhvelahjus ja kaitsekeskkonnas kuumutamine, laser- ja plasmatehnoloogiad ning elektroonikaosiste liinil jootmine tinavannis.
Seljaküla mõis
Seljaküla mõis (saksa keeles Sellenküll) oli rüütlimõis Lääne-Nigula kihelkonnas Läänemaal.
Madeleine (Rootsi printsess)
Haridus ja karjäär
2007. aastal õppis ta Stockholmis magistritasemel lastepsühholoogiat.
Jootmine
Terminoloogia
Jootmise sünonüümina kasutatakse tihti mõistet tinutamine, mis on sarnane protsess, kus detailid ühendatakse jootetinaga (Sn-Pb) ning toiduainetega kokkupuutuvad esemete tinaga (Sn).
Karisilla
Karisilla (ka Karisela, Novinki, Novikna) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Läbi küla voolab Karisilla oja.
Jootmine
Terminoloogia
Oluline on eristada mõistet tinatamine, mis on näiteks plekktahvli katmine sulatinaga ja mille tulemiks on juudiplekk, millest tehti vanasti konservikarpe (seejuures nimetati tollal tina inglistinaks). Ka tänapäeval kasutatakse vähesel määral tinatatud plekist konservikarpe.
Karisilla
Küla kuulub Setumaa Poloda nulka.
Jootmine
Jootmine elektroonikas
pisi|Trükkplaadi jootmine
Karisilla
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mikitamäe valda ja Põlva maakonda.
Jootmine
Jootmine elektroonikas
Jootmine elektroonikas on elektroonikaseadme tootmise etapp, kus elektroonikakomponendid ühendatakse joodise abil ülejäänud elektroonikaskeemiga. Joodisena kasutatakse üldiselt jootetina. Jootmist kutsutakse rahvapäraselt ka tinutamiseks.
Madeleine (Rootsi printsess)
Haridus ja karjäär
Aastatel 2006–2010 töötas ta sihtasutuses World Childhood Foundation ning jagas oma aega Stockholmi ja New Yorgi vahel. 2010. aastal kolis ta New Yorki ja jätkas samas sihtasutuses töötamist. 2015. aastal algatas ta kampaania #EyesWideOpen, mille eesmärk on tõsta teadlikkust laste seksuaalsest väärkohtlemisest.
Jootmine
Jootmine elektroonikas
Joodetaval komponendil on üks või rohkem ühenduskohta (nimetatakse näiteks jalgadeks). Komponentide vahel ühendusvõrgustiku moodustamiseks kasutatakse näiteks trükkplaati või juhet.
Jootmist on kodus võimalik teha jootekolviga, kuid keerukamate elektroonikaseadmete komplekteerimisel on vajalik kasutada eriseadmeid, näiteks soojaõhupüssi või mikroskoopi. Tööstuses kasutatakse aga tihti hoopis teisi meetodeid jootmiseks.
Madeleine (Rootsi printsess)
Haridus ja karjäär
Printsess räägib rootsi, inglise ja saksa keelt vabalt ning prantsuse keelt kesktasemel.
Jootmine
Joodis
Joodisena kasutatakse üldiselt spetsiaalset jootetina. Jootetinad erinevad üksteisest keemilise koostise poolest. Enamlevinud on pliid sisaldav jootetina, pliivaba jootetina ning hõbedat sisaldav jootetina. Jootetina koostis määrab tema füüsikalised omadused, millest jootmise puhul on tähtsaim sulamistemperatuur.
RoHS
"RoHS-direktiiv" (Restriction of Hazardous Substances ehk ohtlike ainete piirang) on Euroopa Liidus vastu võetud eeskiri, mis sätestab ohtlike ainete kasutamist elektroonikas. Selle eesmärk on kaitsta loodust ja inimesi ohtlike ainete eest. Eeskiri piirab elektroonikaseadmete tootmisel näiteks plii ja elavhõbeda kasutust. Piirang ei laiene kriitilise tähtsusega elektroonikale, nagu meditsiiniseadmed, kosmoseseadmed, militaarseadmed jne.
Madeleine (Rootsi printsess)
Isiklikku
pisi|Madeleine'i ja Chris O'Neilli pulmad 8. juunil 2013 Stockholmis Aastatel 2002–2010 oli Madeleine'il suhe advokaat Jonas Bergströmiga. 2009. aastal nad kihlusid, kuid 2010. aasta aprillis teatati paari lahkuminekust.
Jootmine
RoHS
Kõige rohkem mõjutab jootmist just pliivaba tina kasutamine, kuna pliivaba tina vajab jootmiseks kõrgemat temperatuuri. Seetõttu peavad ka elektroonikaplaadid kannatama kõrgemaid temperatuure. Samuti tuleb kasutada vastavat räbustit.
Madeleine (Rootsi printsess)
Isiklikku
2011. aasta jaanuaris nähti Madeleine'i esimest korda koos finantsvaldkonnas tegutseva Christopher O'Neilliga. 2012. aastal kinnitati õukonnast, et paar jagab New Yorgis ühist elupinda. 8. juunil 2013 peeti Stockholmis nende pulmad.
Jootmine
Räbusti
Et jootetina joodetavaid pindasid paremini märgaks, kasutatakse räbustit. Räbusti on aine, mis aitab puhastada joodetavad pinnad oksiididest ja teistest keemilistest ühenditest, mis takistavad jootmisel korralikku ühenduse tekkimist. Räbustit leidub väga erinevates vormides. Tihti on räbusti lisatud juba jootetina sisse. Räbustit leidub nii tahkel kui vedelal kujul ning ka geelina. Räbustit pakendatakse näiteks süstlataolistesse anumatesse või markerpliiatsi taolisesse pakendisse.
Jootmise meetodid
Jootmiseks kasutatakse palju erinevaid meetodeid. Osa neist on toodud järgnevates alalõikudes. pisi|Welleri jootejaam
Jootmine jootekolvi või jootejaamaga
Jootekolviga jootmisel kuumutatakse jootekolvi kuuma otsaga joodetavaid pindasid ning lisatakse jootetina. Jootekolviga või jootejaamaga jootmise eeliseks on töövahendite hind. Jootekolvi või jootejaama hind on üldjuhul oluliselt madalam kui teistel jooteseadmetel. Jootekolviga ei saa samas joota elektroonikakomponente, mille ühendused jäävad komponendi alla peitu. Samuti on jootekolviga jootmine aeglane, kuna iga komponendi ühendust tuleb eraldi joota. pisi|Kuumaõhupüss
Madeleine (Rootsi printsess)
Isiklikku
2018. aasta seisuga on Madeleine'il ja O'Neillil kolm last:
Reeglid näevad ette, et oma kuninglike tiitlite ja koha säilitamiseks Rootsi troonipärimisjärjekorras peavad Madeleine'i lapsed kasvama Rootsi keskkonnas. Kuueaastaseks saades peavad nad minema Rootsi kooli. Kui nad lähevad muus riigis asuvasse kooli, kaotavad nad koha troonipärimisjärjekorras.
Jootmine
Kuumaõhupüssiga jootmine
Kuumaõhupüss on samuti suhteliselt odav ning sellega saab joota ka komponente, mille ühendused on komponendi all peidus. Samuti on mugav seda kasutada elektroonikakomponentide lahtijootmiseks, ehk kuumutamiseks, kuni jootetina sulama hakkab, ning seejärel komponendi eemaldamiseks.
See meetod on aga samuti aeglane, kuna korraga saab kuumutada ainult väikest ala. Kuumaõhupüssiga pole eriti efektiivne joota läbiaugukomponente ehk elektroonikakomponente, mille ühendused ulatuvad läbi trükkpaadi. pisi|Konvektsioonjootmisahi
Jootmine ahjus
Ahjus jootmiseks on vaja samuti trükkpaat eelnevalt ette valmistada. Trükkplaadile tuleks jootekohtadesse kanda jootepasta. Seda saab teha spetsiaalset dosaatorit kasutades, mis kannab jootekohale õige koguse jootepastat. Samuti kasutatakse šabloone, kus on jootekohtades augud, kuhu jääb õige kogus jootepastat, kui pastakiht üle šablooni tõmmata. Seejärel tuleb jootekohtadesse paigutada vastavad elektroonikakomponendid ning trükkpaati kuumutada.
Trükkplaadi kuumutamiseks on erinevaid ahju tüüpe:
Ahjus jootmisel tuleb kasutada täpseid kuumutamisprofiile, et tagada plaadi ühtlane soojenemine ja kvaliteetsed jooted. Kuumutamisprofiil määrab, mis ajahetkel kui suurt kuumust plaadile antakse. Kuumutamisprofiili peamised etapid on eelsoojendamine, sulatamine ja jahutamine.
Jootmisahju eeliseks on kiirus, korraga saab joota terve trükkplaadi. Jootmisahjud võimaldavad ka automatiseeritud tootmist.
Jootmisahjude miinus on kallim hind.
Lainejootmine
Lainejootmine oli üks esimesi viise, kuidas jootmisprotsess automatiseerida. Kuna enamasti kasutati läbiaugukomponente, siis sai kõik komponendid panna ühele poolele ja kõik jooted teisele poolele. Spetsiaalses masinas tehakse esmalt jootekohad räbustiga kokku, seejärel plaati eelsoojendatakse ning lõpuks viiakse elektroonikaplaat läbi vedela tina vanni.
Lainejootmise põhiprobleemiks on pindjoodetavate komponentide jootekvaliteet ja nende fikseerimine õigele jootekohale. Tänapäeval on samas pindjoodetavad komponendid peamised kasutatavad komponendid.
2006. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused
2006. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused toimusid 12. märtsini Pokljukas Sloveenias. Kuna olümpiaaastal eraldi maailmameistrivõistlusi ei peeta ja segateatesõit Torinos olümpiamängude kavva ei kuulunud, siis peeti ainult sel alal MM-võistlus.
4x6 km segateatesõit
Finaal: 12. märts Osavõtjaid: 26 võistkonda Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Medalid
<br style="clear:both;" />
Võiste
Võiste on alevik Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tahkuranna valda.
Võistes asub ettevõte Frontier Hockey, mis valmistab hokikeppe.
Võistes asuvad Tahkuranna Lasteaed-Algkool, Võiste raamatukogu, Tahkuranna luteri kirik.
pisi|tühi|[[Võiste kalmistu]]
Lobgesang
"Lobgesang" (Ülistuslaul) oopus 52 (MWV A 18 ) on Felix Mendelssohn Bartholdy sümfooniline kantaat solistidele, segakoorile ja orkestrile. Pärast helilooja surma avaldati see ka tema 2. sümfooniana B-duuris, kuid see ei ole Mendelssohni antud nimetus ega numeratsioon.
Ajalugu
"Lobgesang" on loodud koos vähem tuntud teosega "Festgesang (Gutenberg cantata)" trükipressi leiutamise 400. aastapäeva pidulikuks tähistamiseks. Teose esiettekanne toimus umbes 500 muusiku osavõtul Leipzigis 25. juunil 1840. Robert Schumanni sõnul võttis publik teose vastu suure vaimustusega. Teos oli Mendelssohni elu ajal populaarne, kuid sai ka kriitika osaliseks. Richard Wagner nimetas seda halvaks Ludwig van Beethoveni jäljenduseks.
1842. aastal avaldas Mendelssohn oma Šoti sümfoonia ja nimetas selle sümfooniaks nr. 3, kuigi sümfooniat nr. 2 ei ole tema elu ajal avaldatud. Võimalik, et helilooja kavatses hoida seda numbrit oma varasema Itaalia sümfoonia jaoks, mille esiettekanne oli 1833. aastal, kuid mille ta hiljem redigeerimiseks tagasi võttis ja kunagi ei lõpetanud. Itaalia sümfoonia avaldati postuumselt sümfooniana nr. 4. Aastakümneid pärast Mendelssohni surma sisestasid tema koguteoste väljaandjad "Lobgesangi" sümfooniate järjestusse sümfooniana nr. 2. Ent puuduvad viited, et see oleks olnud helilooja soov. Mendelssohni tööde uues kogumikus, mis avaldati 2009. aastal, ei ole "Lobgesangi" enam nimetatud sümfooniaks, vaid pigem vaimulikuks vokaalteoseks.
Ülesehitus ja tekst
"Lobgesang" on kirjutatud orkestrile, kahele sopranile ja tenorile ning segakoorile. Orkestri koosseisus on keelpillid, vask- ja puupillid, timpan ning orel. Tekst on pärit piiblist. Teos kestab umbes 65–70 minutit ning koosneb kolmest instrumentaalosast, millele järgnevad üheksa osa orkestrile, koorile ja solistidele.
Teose osad: Alles, was Odem hat, lobe den Herrn! Halleluja, lobe den Herrn!
Und alles Fleisch lobe seinen heiligen Namen.
Alles was Odem hat, lobe den Herrn!
Lobe den Herrn, meine Seele, Und was in mir ist, seinen heiligen Namen!
Und vergiß es nicht, was er dir Gutes getan.
Saget es, die ihr erlöst seid durch den Herrn, Die er aus der Not errettet hat,
Aus schwerer Trübsal, aus Schmach und Banden, Die ihr gefangen im Dunkeln waret, Alle, die er erlöst hat aus der Not.
Saget es! Danket ihm und rühmet seine Güte!
Er zählet unsre Tränen in der Zeit der Not. Er tröstet die Betrübten mit seinem Wort.
Saget es! Danket ihm und rühmet seine Güte! Saget es! Danket ihm und rühmet seine Güte.
Sagt es, die ihr erlöset seid Von dem Herrn aus aller Trübsal.
Er zählet unsere Tränen in der Zeit der Not.
Ich harrete des Herrn, und er neigte sich zu mir Und hörte mein Flehn.
Wohl dem, der seine Hoffnung setzt auf den Herrn!
Wohl dem, der seine Hoffnung setzt auf ihn!
Stricke des Todes hatten uns umfangen, Und Angst der Hölle hatte uns getroffen, Wir wandelten in Finsternis.
Er aber spricht: Wache auf! Wache auf, der du schläfst, Stehe auf von den Toten, Ich will dich erleuchten!
Wenn ihr schon fraget, So werdet ihr doch wiederkommen Und wieder fragen:
Hüter, ist die Nacht bald hin?
Die Nacht ist vergangen, Der Tag aber herbeigekommen.
So laßt uns ablegen die Werke der Finsternis Und anlegen die Waffen des Lichts,
Und ergreifen die Waffen des Lichts.
Nun danket alle Gott Mit Herzen, Mund und Händen,
Der sich in aller Not Will gnädig zu uns wenden,
Der so viel Gutes tut; Von Kindesbeinen an
Uns hielt in seiner Hut, Und allen wohlgetan.
Lob, Ehr’ und Preis sei Gott, Dem Vater und dem Sohne,
Von Licht und Morgenrot, Ihm danket unser Lied.
Und danke dir für alles Gute, das du an mir getan!
Und wandl’ ich in der Nacht und tiefem Dunkel, Und die Feinde umher stellen mir nach:
So rufe ich an den Namen des Herrn, Und er errettet mich nach seiner Güte.
Und wandl’ ich in Nacht, so ruf ich deinen Namen an, Ewig, du treuer Gott!
Ihr Völker, bringet her dem Herrn Ehre und Macht!
Ihr Könige, bringet her dem Herrn Ehre und Macht!
Der Himmel bringe her dem Herrn Ehre und Macht!
Die Erde bringe her dem Herrn Ehre und Macht!
Alles danke dem Herrn!
Fenomenoloogiline seminar
Fenomenoloogiline seminar on tavaliselt kolmapäeviti aset leidev üritus Tartu Ülikooli juures, kus loetakse ja arutatakse fenomenoloogilisse ehk kontinentaalsesse traditsiooni kuuluvaid tekste. Pikka aega on seminari eestvedaja olnud Tartu Ülikooli õppejõud Eduard Parhomenko.
Lobgesang
Ülesehitus ja tekst
Danket dem Herrn und rühmt seinen Namen Und preiset seine Herrlichkeit.
Alles, was Odem hat, lobe den Herrn,
Halleluja, lobe den Herrn!
Esitused Eestis
2016. aasta veebruaris toimus "Lobgesangi" esitus Pärnu Kontserdimajas ja Estonia kontserdisaalis. Esitasid Pärnu Linnaorkester, Estonia Seltsi Segakoor, Pärnu Kammerkoor ja solistid Pirjo Jonas (Püvi), Maris Liloson ning Oliver Kuusik. Juhatas Jüri Alperten, koormeister oli Heli Jürgenson.
Edelapiirkond
Edelapiirkond on Kameruni 1. järgu haldusüksus (piirkond). Edelapiirkond on Kameruni läänepoolseim piirkond. Piirneb läänes Nigeeriaga ja lõunas Atlandi ookeaniga.
Geomeetriline abstraktsionism
Geomeetriline abstraktsionism; ka konstruktiivne abstraktsionism on üks abstraktsionismi vormidest, kus väljendusvahendiks on teatud kindlad geomeetrilised vormid, värvid ja rütm.
Claymore
Claymore (jaapani keeles: クレイモア) on mangade ning anime sari, mille autor on Norihiro Yagi.
Geomeetriline abstraktsionism
Geomeetrilise abstraktsionismi rajajaks oli Kazimir Malevitš ja Piet Mondrian.
Georgi Štšedrovitski
Moskva metodoloogiakoolkonna asutaja ja juht.
Geomeetriline abstraktsionism
Geomeetrilise abstraktsionismist kasvas välja suprematism, samuti peetakse selle suuna hilisemaks avaldusvormiks 1950. aastatel väljakujunenud opkunsti.
Georgi Štšedrovitski
Ta töötas välja nn ODI mängu ehk "Štšedrovitski mängu", oli umbes 100 mängu peakorraldaja.
Claymore
Taust
Lugu räägib maailmast, kus inimeste kõrval eksisteerivad Yomad: koletised, kes söövad inimeste sisikonda. Yomad on ka kujumuutjad ning suudavad võtta inimese kuju ja elada inimeste kõrval maskeerituna. Ära süües inimese aju, saavad nad tema mälestused endale ja suudavad selle inimesena olla oma pereliikmete kõrval, ilma, et nad viimased Yoma olemasolu märkaksid.
Georgi Štšedrovitski
On teada Georgi Štšedrovitski viibimisest Tartus ja Käärikul.
Claymore
Taust
Nimetu ja väga salapärane organisatsioon on loonud ordu, mis koosneb üliinimlikest sõdalastest, kes on mõeldud kaitseks inimestele Yomade eest. Neid sõdalasi on hakatud rahva seas nimetama Claymore'ideks, oma hiiglaslike Claymore mõõkade järgi. Külad, keda Yomad ründavad, kutsuvad appi Claymore'e, kes suure hulga raha eest Yomad tapavad. Organisatsioon loob Claymore'e siirdates Yoma liha ja vere inimestesse, luues hübriidid, kes on tugevamad kui algsed Yomad, lisaks nende relvatreeningule ja kõrgemale intellektile. Need hübriidid kasutavad suuri Claymore mõõku, mida tavalised inimesed ei jõua kasutada ja neile on iseloomulikud hõbedased silmad ja juuksed.
Isamaale ja Vabadusele/LNNK
Läti praeguses valitsuses kuuluvad sellele erakonnale majandusministri, justiitsministri ja Euroopa Liidu fondide haldamisega tegeleva portfellita ministri koht.
Erakonna esimees on Roberts Zīle.
Poliitilised vaated
Mõlemad 1997. aastal ühinenud erakonnad olid kasvanud välja Läti taasiseseisvumiseni viinud rahvaliikumise radikaalsemast osast, mis nõudis algusest peale mitte suuremat autonoomiat Nõukogude Liidu koosseisus, vaid iseseisvuse taastamist riikliku järjepidevuse alusel.
1990. aastatel propageeriti Läti keele- ja kodakondsuspoliitika karmistamist. Pärast nende küsimuste suuremalt jaolt lahenemist on ühenderakond keskendunud peamiselt majandusküsimustele, pooldades vaba turumajandust.
Mitmete politoloogide hinnangul on tegu paremäärmusliku parteiga.
Laadi
Laadi on küla Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas.
Uulu
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli küla Tahkuranna valla halduskeskus.
Uulu külas metsa vahel asub Uulu mõisa kalmistu ja sellel omakorda Uulu kirik.
Uulut on esimest korda mainitud 1514. aastal Ulenni nime all.
Johanna Mängel
Johanna Mängel (sündinud 17. oktoober 1990 ) on eesti tšellomängija, ansambli Urban Symphony endine liige.
Tšelloõpinguid alustas ta kuueaastaselt. Lisaks kohalikele ja rahvusvahelistele orkestritele on ta sattunud tšellot mängima ka sellistesse rokkansamblitesse nagu Aides, Slide-Fifty ja Vennaskond.
Samuti kirjutab Johanna Mängel Eesti muusikaajakirjanduses muusikaürituste arvustusi.
2009. aastal osales ta Eurovisiooni lauluvõistluse eelvoorus Eesti laul ansambli Urban Symphony koosseisus ja esitas Sven Lõhmuse laulu "Rändajad”. 7. märtsil valiti see laul esindama Eestit 2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Moskvas. Laul saavutas poolfinaalis 3. ja finaalis 6. koha.
Östersund
Östersund on linn Rootsis Jämtlandi lääni ja Östersundi valla keskus ja ainuke linn.
Östersund asub Storsjöni kaldal. Storsjön on Rootsi pindalalt 5. järv, selle pindala on 464 km² ja suurim sügavus 74 m. Tänapäevalgi asub märkimisväärne osa linnast järves oleval Frösöni saarel.
Östersund nimetab end hüüdnimega Vinterstaden ('Talvelinn'), niisiis on tegu Rootsi talvepealinnaga.
Kliima
Östersund asub parasvöötme põhjaosas. Talviti jõuavad linna mõnikord arktilised õhumassid. Kuid siiski on Östersundi talved oma laiuskraadi kohta suhteliselt pehmed. Isegi teised läheduses olevad linnad on külmemate talvede ja soojemate suvedega.
Kuigi Golfi hoovus mõjutab Östersundi kliimat, saates sinnakanti sooje õhumasse, on Östersund suhteliselt kuiv paik. Aastas sajab keskmiselt üksnes 343 mm, sest Skandinaavia mäestik toimib barjäärina, mis suure osa õhuniiskusest kinni peab. Kõige sademeterikkamad kuud on juuli (61 mm) ja august (48 mm), kõige kuivemad on märts (14 mm) ja veebruar (16 mm).
Seevastu on Östersundis palju päikesepaistet. Näiteks 2007. aasta suvel oli Östersund Rootsi kõige päikesepaistelisem linn.
Ajalugu
Storsjöni kaldad on juba ammuilma asustatud olnud. Juba 300. aasta paiku rajati Frösöni saarele Mjälleborgeni kindlus. Saarel korraldati aeg-ajalt tinge ja saarel asub maailma kõige põhjapoolsem ruunikivi, Frösö ruunikivi.
Jämtland kuulus Taani-Norrale kuni 1645, mil ta läks Rootsile. Kuninganna Kristiina käskis sinnakanti välikindlustuse ehitada, et tagada Rootsi kontroll saare ja seega kogu Jämtlandi üle. Selleks aeti 1651 kohalikud elanikud sunnitööle, aga 1654 pidi valitsus pärast rahvarahutusi ja raha lõppemist selle projekti pooleli jätma.
1758 algas uuesti arutelu selle üle, et Jämtlandi võiks ka mõne linna rajada, et vastu tulla Jämtlandi talupoegade soovile kaubelda ja laata pidada. Linna asutas Gustav III 23. oktoobril 1786. Sel ajal oli sealkandis ainult suur maantee, mis järve kallast mööda kulges, ja sild Frosönile. Östersund vabastati asutamise järel 20 aastaks maksudest ning kaubandust ja gilde reguleerivatest seadustest.
Sel ajal asutati Põhjamaades palju linnu, millest mõned on tänapäeval üsna suured. Samal 1786. aasta asutati Reykjavík, 1794 Tromsø, 1775 Tampere ja 1782 Kuopio, kuid tänapäeval on Östersund ainus Rootsi linn, mis on asutatud 18. sajandil.
Esialgu arenes linn väga aeglaselt. Veel 50 aastat pärast asutamist elas seal kõigest 400 inimest. Valitsuse püüdlustest hoolimata ei tahtnud inimesed Östersundi elama asuda, vaid eelistasid elada Frösönil, kus pinnas oli märksa viljakam, Östersundis seevastu oli puha soo ja raba. Asja ei parandanud seegi, et 1810 muudeti Östersund Jämtlandi ja Härjedaleni ühendatud maakonna keskuseks.
Olukord hakkas paranema alles 1850. aastatel, kui valitsus liberaliseeris kaubanduse ja piirkonnas algas metsatööstus. Linn hakkas kasvama pärast raudteeühenduse saamist 1879. aastal. Rootsit ja Norrat ühendav raudtee valmis 1882 ning võimaldas kiire ühenduse Trondheimi ja Sundsvalliga. Järgmise 10 aastaga kasvas Östersund mööda 20 Rootsi linnast. Linna saabus palju uusi elanikke, peamiselt Lõuna-Rootsist.
Östersundis hakkasid levima rahvaliikumised, sealhulgas Heade Templirüütlite liikumine, mille osaks oli karskusliikumine. 1883. aastal oli linnas juba 3 tuhat elanikku, kellest 700 kuulus heade templirüütlite hulka. 1885 valmis linnas ordumaja. Kui ordu üks juhte Joseph Malins Östersundi külastas, väitis ta, et Östersundis on maailma suurim Heade Templirüütlite ordumaja.
pisi|Östersund
Templirüütlite käes oli kogu kohalik poliitika. Suundumuselt olid nad konservatiivsed. Nad kartsid, et tööstuse areng hävitab vana küla- ja taluühiskonna, ning püüdsid seda vältida. Seetõttu muutus linnavalitsus tööstuse suhtes vaenulikuks. Selle asemel edendas linnavalitsus kultuuri, haridust ja turismi ning vabaõhutegevusi.
Kuigi Rootsi oli Esimeses maailmasõjas neutraalne, lõppes 1917 linnas toit ja linnavalitsus hakkas kartma revolutsiooni. 1. mail kogunes 4 tuhat demonstranti linnavalitsuse ette nõudma piima ja puidu hinna alandamist. Mõned inimesed, peamiselt sõdurid, alustasid näljastreiki.
Järgmisel aastal tabas linna hispaania gripp. Östersundi linnaarsti sõnul kannatas Östersund selle käes rohkem kui ükski teine Rootsi linn. Sel põhjusel nimetavad kohalikud Östersundi hispaania gripi pealinnaks.
Kalju Reitel
thumb|[[Kristjan Raua monumenti Tallinna Hirvepargis peetakse Reiteli üheks paremaks tööks]] thumb|Kristjan Raua monumendi tagaküljel kujutas Reitel stseene Raua illustratsioonidest Eesti rahvuseeposele "Kalevipoeg" Kalju Reitel (11. veebruar 1921 Tapa – 10. september 2004 Tallinn) oli eesti skulptor.
Östersund
Ajalugu
Hoolimata rasketest oludest jätkas Östersund kasvamist. Ümbruskonnas muutus bussiliiklus järjest tavalisemaks. 1930. aastate lõpus oli Östersundis juba 40 bussiliini, enamasti maakonnaliinid. Vaade tööstusele kui millelegi halvale lõppes 1952, kui kohalikud valimised maakonnas võitsid esimest korda sotsiaaldemokraadid. Põhiliselt ongi linnavalitsus olnud sellest ajast saadik sotside käes, keda on toetanud kommunistid, Vasakpartei ja rohelised.
Kalju Reitel
Elukäik
Ta õppis aastatel 1934–1936 Tallinnas Gustav Adolfi Gümnaasiumis ja aastatel 1936–1941 Tapa Gümnaasiumis. Aastatel 1942–1943 õppis ta Tallinna Kujutava ja Rakenduskunsti Koolis, aastatel 1943–1944 vabatahtlikuna Liepājas asunud lennukoolis lenduriks ning teenis seejärel Saksa lennuväes peamiselt eestlastest koosnevas üksuses. Sõja lõpus üritas ta Saksamaale taganenud üksusest põgeneda Rootsi, aga kuna selleks kasutatud lennuki mootor ütles üles, sattus ta USA vägede kätte vangi.
Östersund
Ajalugu
Östersundis asub Kesk-Rootsi Ülikool, mis rajati 1971.
Kalju Reitel
Elukäik
Vangistusest vabanenud, rändas ta Prantsusmaale ja repatrieeriti sealt 1945. aastal Eesti NSV-sse. Aastal 1950 lõpetas ta skulptorina Tallinna Riikliku Tarbekunsti Instituudi ning asus tööle Tallinna Arhitektuuri- ja Ehitustehnikumi ja Pioneeride palee skulptuuriõpetajana. Sama aasta detsembris ta vahistati süüdistatuna valel poolel sõdimises. Pärast vangla-aastaid ja viibimist Vorkuta vangilaagrites vabanes ta 1955. aastal.
Östersund
Ajalugu
Hiljaaegu valmis Östersundis 65 m kõrgune Arctura. See on suur kuumaveepaak. Välise sarnasuse ja funktsiooni põhjal nimetab rahvas seda Termoseks (Termosen). Ehitis sai nime Arktuuruse järgi, mis on Jämtlandi maakonna tunnustäht. Arcturat saab mitut moodi valgustada, näiteks päikesetõusu ja virmaliste moodi.
Peaaegu iga aasta detsembris toimub Östersundis laskesuusatamise MK-etapp. Östersundis toimusid 1970. ja 2002. aasta maailmameistrivõistlused laskesuusatamises.
Kalju Reitel
Elukäik
Seejärel sai Reitel taas tegutseda skulptuuriringi juhatajana Tallinna Pioneeride Palees (hiljem huvikeskus Kullo). Tema käe all õppisid tulevased skulptorid Hille Palm ja Jaak Soans ning arhitekt Rein Luup.
Östersund
Ajalugu
Östersund on kandideerinud 3 korda taliolümpiamängude korraldajaks, nimelt 1994, 1998 ja 2002. Ta pole siiski kordagi neid valimisi võitnud ja viimati toimusid Rootsis 1912. aasta suveolümpiamängud.
Kalju Reitel
Looming
Skulptorina on Kalju Reitel viljelenud vaba-, monumentaal- ja dekoratiivplastikat. Tema loomingu põhiosa jäi 1960.–1970. aastaisse. Ta lõi humoorikaid, lihtsustatud vormikäsitlusega skulptuure ning mitmeid avalikke mälestusmärke, millest tuleks märkida: Haapsalu fašismiohvrite mälestusmärk (1966), Kristjan Raua ausammas Tallinna kesklinnas Hirvepargis (1968 või 1969, kavandatud koos Eha Reiteliga ), Väikese väina tammi hõivamisel 1944. aastal langenud sõjameeste ühishaua mälestusmärk "Leinav ema" (tuntud ka kui "Muhu ema") Muhu saarel (1972), "Kaali mees" Saaremaal (1989).
Östersund
Sõpruslinnad
Östersundil on kaks sõpruslinna:
Kalju Reitel
Looming
Endise lahingulendurina jäi talle südamelähedaseks langenud sõjakaaslaste-lendurite teema. Nii on ta hilisloomingus olulisel kohal 1997. aastal Soome Utti lennuväljale rajatud mälestussammas Soome lennuväes hukkunuile, seal hulgas eesti lenduritele ning 2004 Ämari lennubaasis avatud monument kõigile langenud Eesti lennuväelastele.
Isiklikku
Kalju Reiteli kolmas abikaasa oli disainer Eha Reitel. Tema tütred eelmistest abieludest on muusik Lea Gabral ja kunstiajaloolane Sirje Helme, viimase lapsed on Maarja Vaino ja Martin Helme.
Vidruka mõis
Vidruka mõis (saksa keeles Widdruck) oli Tagavere mõisa kõrvalmõis Lääne-Nigula kihelkonnas Läänemaal.
Mõis rajati 1760 Palivere mõisast eraldatud alast.
Kvaternaarne sektor
Kvaternaarne sektor on majandussektor, mis hakati eristama 20. sajandi viimasel kümnendil ning mille koosseisu kuuluvad kõrgelt arenenud tehnoloogiaga majandusharud. Nad on sellised töötleva majanduse harud, nagu biotehnoloogiat ja infotehnoloogiat kasutatavad mikroelektroonikatööstus, farmaatsiatööstus jm ning sellised teeninduse harud nagu pangandus, kindlustus, reklaamiteenused, meedia jms.
Usk ja Elu
Usk ja Elu on olnud mitme eestikeelse vaimuliku sisuga perioodilise väljaande nimi:
ARP
ARP või arp võib tähendada järgmist:
Marinus I
Marinus I (ka Martinus II) oli paavst 882–884. Ta oli 108. paavst.
Marinus oli sündinud Galleses ja oli preester Palumbo (Palumbus) poeg.
Marinus asus 12-aastaselt kiriku teenistusse ja sai hariduse Lateraani palees. Leo IV ordineeris ta alamdiakoniks ja Nicolaus I 862 diakoniks. Ta osales 860 Rooma saabunud Bütsantsi delegatsiooni vastuvõtul. Nicolaus I saatis Marinuse 866 legaadina Konstantinoopolisse ja Hadrianus II 869 Konstantinoopoli IV kirikukogule. Ta sai 880 aasta paiku ülemdiakoniks (kardinaldiakon).
Marinuse nimekuju kirjutati 13. sajandil Martinusena, mistõttu tollal peeti teda teiseks samanimeliseks paavstiks, kuid tegelikult pole Martinus II nimelist paavsti ajaloos kunagi olnud.
Paavstiks saamine
Marinus I valiti paavstiks 16. detsembril 882 samal päeval, mil suri paavst Johannes VIII.
Marinus I oli esimene mitteroomlasest paavst pärast Stephanus III. Ta oli esimene piiskop, kes sai paavstiks, kuna senise kanoonilise õiguse ja Nikaia I kirikukogu otsuste alusel ei tohtinud piiskoppi määrata teise piiskopkonda ametisse.
Suhted Karolingidega
Marinus I ei teavitanud keiser Karl Paksu oma saamisest paavstiks, kuid kui keiser saabus juunis 883 Itaaliasse, tunnustas ta Marinust paavstina. Paavst ja keiser kohtusid 20. juunil 883 Nonantolas.
Suhted Konstantinoopoli patriarhiga
Marinus taunis legaadina 869 Konstantinoopoli IV kirikukogul Photios I määramist Konstantinoopoli patriarhiks. Kui Bütsantsi keiser Basileios I määras Photiose 877 uuesti patriarhiks, tunnustas hiljem paavstiks saanud Marinus I teda sel ametikohal.
Marinus I teavitas Photiost enda saamisest paavstiks. Ta määras patriarhi sõbra Anagni Zachariase bibliothecariuse ametisse.
Sisepoliitika
Marinus I vabastas kirikuvandest Johannes VIII vastu suunatud vandenõu kavandamises kahtlustatud ja seetõttu eksiili siirdunud endised kõrged kirikuametnikud ning Porto endise piiskopi Formosuse, kes ennistati tagasi ametisse.
Suhted gallikaani piiskoppidega
Marinus I vahendas Reimsi ja Sensi peapiiskoppide vaidlust ühe kloostri pärast. Ta saatis Reimsi peapiiskopile Foulques'le palliumi.
Munklus
Marinus I kinnitas 22. juunil 883 Savignone kloostri privileegid. Ta kinnitas 883 Nonantola San Silvestro kloostri ja Fulda kloostri privileegid.
Uued kardinalid
Marinus I pühitses 5 uut kardinali. Tema ajal said kardinaliks hilisemad paavstid Hadrianus III ja Stephanus V.
Marinus I kultuuriloos
Marinus I vabastas maksudest Roomas asunud õppeasutuse Schola Anglorumi.
Ta avaldas 12. juunil 883 bulla "Convenit enim", mille alusel lubas ta Solignacis asunud kloostril rajada kindlustusi uskmatute rünnakute vastu.
Melchior Wakenstede
Elulugu
Melchior sündis Hargla järgi umbes 1378. aastal ning saabus Tallinna koos apteekrist isaga. Raamatust "Apteeker Melchior ja Oleviste mõistatus", mille tegevus toimub 1409. aastal, saab veel teada, et ta on abielus eesti soost Keterlyniga ning et teda painab suguvõsaneedus, mis väljendub sügavates meeleheitehoogudes ja mille vastu aitab vaid armastava naise hoolitsus. Melchiori suguvõsa valis apteekri elukutse aga just selleks, et leida rohi needuse ravimiseks. Raamatus "Apteeker Melchior ja Rataskaevu viirastus", mille tegevustik kulgeb aastas 1419, on Melchiorile sündinud kaksikud, poeg Melchior ja tütar Agatha.
Tallinnas kuulub Melchior lugupeetud kodanike hulka, kes on tuntud oma heatujulisuse ja terava mõistuse poolest. Tema üheks paremaks sõbraks on kohtufoogt Wenzel Dorn, kellel Melchior vahel aitab kuritegusid lahendada. Lisaks on tema sõbraks ka dominiiklane vend Hinricus, kes on eesti päritolu.
"Apteeker Melchior ja Oleviste mõistatus" (Varrak, juuli 2010 (esmatrükk) ja jaanuar 2011 (teine trükk))
Esimeses raamatus, kus Melchior esineb, asub ta lahendama mõistatust, mis saab alguse ordukäskniku tapmisest Toompeal, ning lõpuks selgub, et mõrva taga oli mereröövel magister Wigbold, kes leidis varjupaiga Tallinna dominiiklaste seas vend Wunbaldusena. Samas toimub aga veelgi mõrvu: tapetakse Saksamaalt saabunud ehitusmeister, vend Wunbaldus ja dominiiklaste prior. Selgub, et need mõrvad on seotud Oleviste kiriku ehitamise legendiga ning Mustpeade Vennaskonna juhiga. Tegevusaeg a.D 1409.
"Apteeker Melchior ja Rataskaevu viirastus" (Varrak, november 2010)
Teises raamatus toimub mitu kummalist surmajuhtumit, mis näivad olevat seotud Rataskaevu tänaval kummitava viirastusega. Lõpuks avastab Melchior aga, et mõrvade taga oli ühe Tallinna suurkaupmehe kustumatu vaen teise vastu. Tegevusaeg a.D. 1419.
"Apteeker Melchior ja Pirita kägistaja" (Varrak, 2013)
Tallinn, 1431. Apteeker Melchior valmistub saatma oma poega selliõpingutele Saksamaale, kui ta ootamatult palutakse Pirita kloostrisse, tarkade meeste konsiiliumisse. Üks saladuslik juhtum näib segavat valminud kloostri sisseõnnistamist ja selle lahendamiseks on kokku kutsutud kümme meest, kes kokku mõistavad seitsetteist keelt. Teel kloostri poole satub ta lume alt välja sulanud laiba otsa. See on tema esimene kokkupuutumine Pirita kägistaja ohvriga, mis ei jää sugugi viimaseks. Ja kui leitakse järgmine kägistatud kloostriasukas, vannutab abtiss Kandis püha Birgitta nimel Melchiorit, et see aitaks mõrtsuka paljastada.
"Apteeker Melchior ja Tallinna kroonika" (Varrak, 2014)
Tallinn, 1432. Dominiiklaste kloostrist leitakse unustatud kroonika, mis paljastab, et üks Tallinna kabel võib varjata iidset templirüütlite saladust. Samal ajal aga korraldatakse linnas esimest korda Püha ihu päeva näitemängu. Etendusele järgnevad mõrvad, kroonika hävitatakse ning mõrtsukas näib olevat seotud Püha ihu gildiga, kuhu kuulub ka apteeker Melchior. Ja kummalisel kombel võib kõigi mõistatuste võti olla kohutava sünnitraumaga tütarlaps Carstine, kes on maailma eest Püha Johannese seeki varjunud. Romaani teine tegevusliin jälgib Melchiori poja saatust Lübeckis, kus ta jahib oma suguvõsa needuse saladust.
"Apteeker Melchior ja Gotlandi kurat" (Raudhammas, 2017)
Romaani sündmused toimuvad Issanda aastal 1433, kui äsja on tööd alustanud esimene linnakool ja Tallinna on tabanud ränk tulekahju. Apteeker Melchior ootab kannatamatult sõnumeid pojalt, kes Lübeckis ametit õpib, aga ta saab temalt üpris kummalise läkituse. Poeg kirjutab, et Tallinnasse on tulnud mees, keda hüütakse Gotlandi kuradiks ja kes võib ohustada Melchiori elu. Kes ta on, miks ta Melchiori vihkab või mida ta Tallinnas teeb, seda poeg ei tea. Samal ajal palub surev kaupmees Duseborgh Melchioril lahendada ühe vana veretöö saladus. Duseborgh oli aidanud kedagi tappa ja ta vannutab oma surivoodil Melchiori, et too aitaks õiglusel võidule pääseda, aga nii, et süütud ei kannataks. Ainsaks vihjeks on surija kummalised viimased sõnad ja kuus hõbedast sõlge. Ja vaevalt jõuab Melchior välja uurida, kust need sõled pärit on, kui vanade pattude viirastused varjusurmast ärkavad. Kurjus ründab uuesti. Üsna pea veendub Melchior, et Gotlandi kurat on tõesti Tallinnas ja on oma järgmiseks ohvriks valinud Melchiori enda.
"Apteeker Melchior ja Pilaatuse evangeelium" (Raudhammas, 2019)
1433. aasta sügisel tuleb Melchiori juurde Harju läänimees Hunold Metsentaken ja palub tema abi, et päästa süütu mees mõrvasüüdistusest. Melchior peab minema Toompeale, kuulsa rüütli Detmar von Wenthuseni majja, kus hiljuti on julmal kombel tapetud üks inimene, ning Metsentaken on veendunud, et õige süüdlane on endiselt vabaduses ja elab selles majas rahulikult edasi. See on ohtlik ülesanne, kuid Melchior võtab selle vastu. Ta leiab peagi, et Wenthuseni maja peidab endas palju saladusi ja üks nendest võib olla seoses kurikuulsa raamatuga, mille nimi on „Pilaatuse evangeelium“. Mõrvar võib olla ükskõik kes mitmest väärikast inimesest, kes Wenthuseni majas elavad, ning Melchior on kistud aadlimeeste omavaheliste tülide keerisesse.
Romaani teine tegevusliin jälgib Melchiori poja tegutsemisi Lübeckis ja Hamburgis, kus ta lahendab Wakenstede suguvõsa needuse mõistatuse ning saab salapärase alkeemiku Benedictus Bremeri õpilaseks.
Muudes teostes
2022. aasta aprillis esilinastus Eesti film "Apteeker Melchior", mis põhineb Indrek Hargla romaanisarja esimesel osal "Apteeker Melchior ja Oleviste mõistatus". Film on esimene osa samanimelisest mängufilmide sarjast. Melchiori mängib Märten Metsaviir. Filmisarja järgnevate osadena linastusid 2022. aasta augustis "Apteeker Melchior. Viirastus" ja 2023. aasta aprillis "Apteeker Melchior. Timuka tütar".
Lisaks on Melchior peategelane ka jõulujutus "Apteeker Melchior ja katustel tantsija" (Eesti Ekspress, nr. 51, 23. detsember 2010), mille sisu on erinevalt romaanidest ulmeline.
Varesmäe
Varesmäe (ka Varõsõmäe, Varõsmäe, Varesemäe Baškirovo) on küla Võru maakonnas Setomaa vallas. Küla idapiiril voolab Varesmäe oja.
Küla asub Setumaal ja kuulub Poloda nulka.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mikitamäe valda ja Põlva maakonda.
1936. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused
1936. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 6. maailmameistrivõistlused mäesuusatamises, mis toimusid 21.-22. veebruarini Innsbruckis Austrias. Võistlustel oli mängus 6 komplekti medaleid (kolm ala nii meestele, kui naistele).
Slaalom
Finaal: 22. veebruar Osavõtjaid: 39 Maailmameister 1935: Anton Seelos  , Austria Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Kiirlaskumine
Finaal: 21. veebruar Osavõtjaid: 54 Maailmameister 1935: Franz Zingerle    , Austria Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Slaalom
Finaal: 22. veebruar Osavõtjaid: 39 Maailmameister 1935: Anny Rüegg, Šveits Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Kiirlaskumine
Finaal: 21. veebruar Osavõtjaid: 30 Maailmameister 1935: Christl Cranz    , Saksamaa Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Alpi kahevõistlus
Finaal: 21.-22. veebruar Osavõtjaid: 3 Maailmameister 1935: Christl Cranz, Saksamaa Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Medalid
<br style="clear:both;" />
Harilik ussikeel
Ussikeel ehk harilik ussikeel (Echium vulgare L.) on taimeliik kareleheliste (Boraginaceae) sugukonnast ussikeele (Echium) perekonnast.