cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Põrsas Peppa
Teised žanrid
Peppa teemadel on avaldatud isikustatud raamatud, kus Peppa ja tema sõprade sekka saab raamatus kirjutada ka lapse. Samuti on ilmunud raamatusari, millest üks, kus Peppa kohtub Suurbritannia kuningannaga, ilmus kuninganna teemantjuubeli ajal.
2015. aastal linastus 15-minutine film "Peppa Pig: The Golden Boots". 2017. aastal jõudis kinodesse teine film, mis koosnes üheksast uuest osast; neljas neist veedab Peppa puhkuse Austraalias.
2011. aastal avati Inglismaal Hampshire'is Paultons Parkis lõbustuspark Peppa Pig World.
Peppa teemal on tehtud ka kaks arvutimängu. 2009. aastal valminud mängu "Peppa Pig: The Game" ja 2010. aasta mängu "Peppa Pig: Fun and Games" tegi mängustuudio Ubisoft ja levitas Pinnacle Inc. Need loodi mängukonsoolile Nintendo Wii ja mängusüsteemile Nintendo DS.
Vastukaja
Esimese kahe hooaja vältel ei kinnitanud Peppa ja tema perekond turvavöösid ega kandnud jalgrattakiivreid. Pärast kaebusi kuulutas Astley Baker Davies, et edaspidi hoolitsetakse multifilmides turvalisuse eest ning turvavööd ja kiivrid lisatakse tagasiulatuvalt ka varasematesse osadesse.
2012. aastal laekus sarja edastavale Australian Broadcasting Corporationile kaebus, et sarja osa "Mister Skinnylegs" ei sobi näitamiseks Austraalias, kuna see julgustas lapsi ämblikega sõbraks saama, erinevalt Inglismaast on paljud Austraalias levinud ämblikud aga mürgised. ABC otsustas seda osa oma kanalites mitte näidata.
2018. aasta mais blokeeriti Hiina videorakenduses Douyin osa põrsas Peppaga seotud sisu, kokku eemaldati vähemalt 30 000 videot. Algsed Peppa multifilmid jäid üles, kuid keelati videod, mis seostusid Peppa populaarsusega shehuiren-subkultuuris, kus Peppa-ainelisi tätoveeringuid ja meeme kasutatakse vihjetena "gängsterlusele". Sellele vaatamata on Põrsas Peppa Hiinas ülimalt populaarne ning 2019. aastal kavatsetakse avada kaks Peppa-teemalist lõbustusparki Pekingis ja Shanghais.
Pseudelaphe
Pseudelaphe on maoperekond.
Põrsas Peppa
Vastukaja
USAs on paljud vanemad teatanud, et ohtralt Peppa multifilme vaatavad lapsed on omandanud mõningal määra Briti aktsenti ja sõnavara. Valdavalt suhtutakse nn "Peppa efekti" üllatunult, kuid positiivselt.
Mississippi tules
"Mississippi tules" on 1988. aastal valminud Ameerika Ühendriikide mängufilm. Filmi stsenaarium põhineb reaalselt aset leidnud sündmustel.
Sisu
Filmi tegevus toimub 1964. aastal. Mississippi osariigis jäävad kadunuks kolm New Yorgist saabunud inimõiguste aktivisti. Kaduma jäänud aktiviste saadetakse otsima FBI agendid Anderson ja Ward. Mississippis on rassivastuolud väga teravad, Ku Klux Klan tegutseb. Ühe indiaanlase vihje põhjal leitakse soost kaduma jäänud isikute auto. Anderson ja Ward jätkavad uurimist. Asešerif Pelli naine räägib lõpuks ühele agendile, kuhu mõrvatud isikud maetud on. Seepeale peksab asešerif Pell oma naise nii rängalt läbi, et see sattub haiglasse. Andersonil ja Pellil õnnestub kindlaks teha, et tapmistes ja muudes kuritegudes on osalised olnud ka linnapea, šerif ja asešerif. Süüdlased õnnestub kohtu alla anda ja nad lähevad aastateks vangi.
Empire Building (Manhattan)
Empire Building on kontoripindadega pilvelõhkuja, mis asub Financial Districti piirkonnas New Yorgis. See paikneb Rector Streeti nurgal aadressil 71 Broadway. Selle projekteeris arhitektuuribüroo Kimball & Thompson stiilis, mis vastab uusklassitsismile. 89 meetri kõrguse ja 21 korrusega hoone ehitas ettevõte Marc Eidlitz & Son aastatel 1897–1898.
Kamber (muusikakollektiiv)
Kamber (nimetatud ka Kamber Solistid) on aastal 2012 asutatud Eesti loominguline ühendus, mis viljeleb kammermuusikateatri vormi.
Tõrma-Väljataguse
Tõrma-Väljataguse oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Karitsa küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Karitsa külaga.
Kamber (muusikakollektiiv)
Ühenduse kunstilised juhid on Risto Joost ja Hanna-Liina Võsa.
Tõrma-Väljataguse
Külast on teateid alates 1945.
Naudīte vald
Naudīte vald (läti keeles Naudītes pagasts) on vald Lätis Dobele piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Annenieki, Auri, Penkule, Īle ja Bēne vallaga.
Valla pindala on 89,8 km². 2021. aasta seisuga elas seal 692 inimest. Valla keskus on Naudīte küla. Vallavanem on Ērika Karro (ühine Penkule vallaga).
Ajalugu
Valla tänapäevane territoorium on kujunenud Naudīte (Nauditen), Jaunsesava (Neu-Sessau), Lielapgulde (Groß-Abgulden), Vecapgulde (Alt-Abgulden), Pētervalde (Peterwalden) ja Āķi (Ahken) mõisade maadele. Aastal 1935 oli valla pindala 120,4 km² ja seal oli 1550 elanikku.
Aastal 1945 moodustati vallas Naudīte ja Upe külanõukogud, vald ise likvideeriti aga aastal 1949. Aastal 1954 liideti Naudīte külanõukoguga likvideeritavad Upe ja Slagune külanõukogud. Aastal 1958 liideti kolhoosi Vārpa maad Annenieki külanõukoguga, aastal 1975 liideti osa selle alasid Lielauce külanõukoguga.
Aastal 1990 moodustati külanõukogust vald. 2009. aastast kuulub vald Dobele piirkonda.
Loodus
Valla lääneosa jääb Ida-Kurzeme kõrgustikule, idaosa aga Kesk-Läti madalikule. Kõrgeim koht asub valla loodeosas Pokaiņi metsas (112,7 meetrit). Valda jääb Apgulde järv (43 ha). Suuremad jõed on Sesava ja Gardene.
Looduskaitse all on Kalnadīķi tamm, Krumeši paju, Lielbraņķi tamm, Vecapgulde künnapuu, Līplanti tamm, Bļodnieki pärn, Rubeņi tamm, Aurīši tamm, Poķi tamm, Mazpoķi mänd, Kraķi mänd ja veel üks nimetu põlispuu.
Kaitstavad objektid
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Vecapgulde mõisa hoonetekompleks, sealhulgas häärber ja selle rõdupiire, Pokaiņi muinaskalmed ehk Mürsumägi, Vecpokaiņi muinaskalmed ehk Kääpamägi, Jāņogāni muinaskalmed, Spurīši asulakoht ja Dēliņkalnsi linnamägi.
Kohaliku kaitse all on Lielapgulde mõisa hoonetekompleks, sealhulgas tall, teenijate maja ja häärber, Vecapgulde mõisa park, Ogāni linnamägi ning legendidega seotud Karistusküngas.
Asustus
Aastal 2011 elas vallas 627 lätlast, 33 venelast, 45 valgevenelast, 25 ukrainlast, 6 poolakat ja 14 leedulast.
Valla keskus Naudīte on staatusega vidējciems ja aastal 2022 oli seal 261 elanikku. Sama staatusega on veel Apgulde 142 elanikuga aastal 2022. Staatusega mazciems on Līdumi 45 elanikuga aastal 2005 ja Lielapgulde.
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Yakisugi
Yakisugi (jaapani keeles 焼杉; ka 焼杉板 shō sugi ban) on Jaapani traditsiooniline puidu pinna söestamise tehnika – arvatavasti on see maailma vanim puidu kaitsmise viis.
Jaapanis kasutatakse yakisugi tegemiseks peamiselt jaapani küpressi (Cryptomeria japonica) puidust laudu, Eestis aga kasutatakse selleks lehist, kuuske või mändi.
Puidu söestamine on täiesti looduslik puidutöötlemisviis, mis tagab lisaks meeldiva esteetilise väljanägemise. Puidu töötlemise käigus tuuakse välja puidu looduslikke toone ja mustreid. Puit muutub ka keskkonnateguritele (UV-kiirgus, vesi, putukad, mädanik) väga resistentseks. Kokkuvõttes ei ole yakisugi tehnika ainult visuaalselt ilus, vaid ka väga praktiline.
Supilinna tiik
pisi|Tiigiäärne puiestee pisi|Hallhaigur Supilinna tiigis 2017. aasta augustis Supilinna tiik on tiik Tartus Supilinnas.
See tiik on väheseid järvekonna elupaiku Eestis.
1998. aastal oli linnavalitsusel plaan ehitada üle tiigi autosild. Plaani ei viidud ellu. pisi|Supilinna konnatiik 2016. aasta detsembris vaatega Supilinna poole Kevaditi ja ka muul ajal, kui Emajões veetase tõuseb, voolab jõevesi ka Supilinna tiiki (tavaliselt voolab vesi tiigist jõkke) ja tõstab selle veetaset.
Sambla tänav (Rakvere)
Sambla tänav on tänav Rakveres, paiknedes linna lõunaosas. Kaugus linna keskväljakust linnulennul mõõdetuna on keskmiselt 2,1 km.
Sambla tänav on 176 meetrit pikk ja ligikaudu 17 meetrit lai. Tänav asub Palermo linnaosas. Sambla tänav saab alguse Metsa tänavalt, suundub lõuna poole ning lõpeb Lilleoru tänava ristmikul.
Tänav asub pereelamute rajoonis ning selle ääres tänava idaküljel paiknevad ühepereelamud koos abihoonetega, hooned on rajatud enamuses 20. sajandi teises pooles. Tänava lääneküljel paikneb Palermo metsa puistu, mida läbib Sambla tänavaga paralleelne Juhan Kunderi tänava pikendus.
Loote vereringe
Koduloomadel
Koduloomadel on loote vereringe suletud süsteem, mis töötab emaslooma vereringest sõltumatult.
Hapniku- ja toitainerikas veri voolab paljudel koduloomadel platsentast nabaveeni kaudu lootesse.
Suurem hulk nabaveenide verd suundub maksasisese venoosjuha kaudu kaudaalsesse õõneveeni ja üksnes väike hulk siseneb maksa. Kaudaalsest õõneveenist voolab veri paremasse südamekotta. Paremast südamekojast suundub kraniaalse õõneveeniverega ühinenud veri osaliselt ovaalmulgu kaudu südame vasakusse kotta. Südame vasakust kojast voolab väike kogus verd ajuarteritesse ja suurem kogus seguneb kopsudest veenide kaudu saabunud verega ning kulgeb edasi vasakusse südamevatsakesse ja edasi aorti.
Osa verd liigub paremast kojast paremasse südamevatsakesse ja sealt edasi kopsutüve kaudu mittefunktsioneerivatesse kopsudesse. Suurem osa parema südamevatsakese verest aga voolab arterioosjuha kaudu otse aorti.
Inimlootel
Loote vereringe on eraldatud tulevase ema vereringest platsentaarbarjääri kaudu.
M. S. Maslovi 1957. aastal avaldatud õpikus "Lastehaigused. Õpik" kirjeldatakse loote vereringe toimumist nabaveresoonte (kahe arteri ja ühe veeni) kaudu. Nabaveresooned asetsevad koos looteliste moodustiste jäänustega nagu ductus omphaloentericus ja allantois lootelises sidekoes (Whartoni sült) ja moodustavad nabaväädi (funiculus umbilicus).
Platsentast suundub nabaväät lootesse. Nabaväädis on kaks nabaarterit (aa.umbilicales), mis lähtuvad loote kummastki sisemisest niudearterist, ja nabaveen (v.umbilicalis).
Platsentas hapnikuga rikastunud arteriaalne veri liigub nabaveeni mööda maksa juurde. Maksa juures anastomoseerub nabaveen osaliselt värativeeniga, osaliselt suubub aga Arantiuse juhana (ductus venosus Arantii) alumisse õõnesveeni. Sealt kaudu jõuab veri südame paremasse kotta ja siit liigub veri osaliselt lahtise ovaalse mulgu kaudu südame vasakusse kotta, peamiselt aga südame paremasse vatsakesse ning mittefunktsioneerivate kopsudeni.
Kintaki keel
Kintaki keel on austroaasia keelte moni-khmeeri keelkonda kuuluv keel, mida kõnelevad aslid Malaisias Malaka poolsaarel. Keelt räägitakse Kedahi ja Peraki osariigi ning Tai piirialadel.
Loote vereringe
Inimlootel
Looteeas möödub suurem osa ringlevast verest kopsudest kahe otseühenduse ovaalmulgu (foramen ovale) ja arterioosjuha (ductus arteriosus) kaudu.
Peedu Ojamaa
Peedu Ojamaa (27. mai 1933 – 1. aprill 2014) oli eesti reklaamiguru ja filmilavastaja.
Loote vereringe
Inimlootel
Ovaalmulk on südame kodade vahel. Arteroosjuha on looteperioodil aordi ja kopsutüve vahel. Loote vereringe osad on kopsutüvi, arterioosjuha, aort, sisemised niudearterid, parem ja vasak niudearter (arteria umbilicanis dextra et sinistra), nabaveen (vena umbilicanis), venoosjuha, maksasisesed veenid, alumine õõnesveen ja platsenta.
Kintaki keel
Kõnelejate arv oli 2008. aastal 110.
Peedu Ojamaa
Lisaks erilisele oskusele reklaamida asju, mida polnud nõukogude ajal saada, või mida polnud olemaski, pani Ojamaa õla alla saadetele Horoskoop, Reklaamiklubi ja ansamblile Kukerpillid.
Isiklikku
Tema vend oli näitleja ja lavastaja Madis Ojamaa. Peedu Ojamaa väimees on filmitegija Hardi Volmer, kes on ka Eesti Reklaamfilmist jutustava filmi Kullaketrajad üks autoritest.
Loote vereringe
Inimlootel
Sünnijärgselt lakkab loote vereringe enamikul vastsündinutel ja hakkab tööle üsaväline vereringe. Vastsündinu hakkab hingama kopsudega ning tööle hakkab väike vereringe. Lootelised teed oblitereeruvad.
Lootelised ühendusteed
Arterioosjuha, ovaalmulk ja venoosjuha moodustavad fetaalsed ühendusteed.
Looteliste ühendusteede oblitereerumine
Sünnijärgselt lootelised teed oblitereeruvad. Hakkavad vohama intima endoteel ja sidekude ning väliskesta sidekude. Lihaskiud degenereeruvad ja elastne kude atrofeerub.
Enamik veresooni umbub keskmiselt 6.–8. elunädalaks. Esmalt umbuvad nabaveresooned ja nabaveenist tekib lig.teres hepatis, nabaarteritest lig.vesico-umbilicales.
IV liiga 2008
IV liiga 2008 oli Eesti jalgpalli tugevuselt viienda liiga IV liiga 2008. aasta hooaeg.
Loote vereringe
Looteliste ühendusteede oblitereerumine
Buffalo juhast tekib lig.arteriosum magnum.
Arantiuse juha oblitereerub 2.–3. elukuuks ning ovaalne mulk 5.–7. elukuuks.
Kurtna Saarejärv
pisi|Kurtna Saarejärv Kurtna Saarejärv (ka Saarejärv, Saarjärv) on järv Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Konsu külas. Veekogu pindala on 6,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1069 m. Järves on üks saar.
Võduvere-Tagaküla
Võduvere-Tagaküla oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Võduvere küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Võduvere külaga.
Külast on teateid alates 1945.
Ansambel Fresh
Ansambel Fresh on aastast 2013 tegutsev Eesti kammermuusikaansambel.
Ansambli moodustavad Egert Leinsaar (viiul), Karin Sarv (vioola), Villu Vihermäe (tšello).
Antivitamiinid
Antivitamiinid on antitoitainete hulka kuuluvad erineva struktuuriga orgaanilised ja anorgaanilised ühendid, mis võivad olla nii looduslikku kui ka sünteetilist päritolu. Need võivad segada vitamiinide metaboliseerimist, konkureerida organismis vitamiinidega või takistada nende imendumist.
Inimene saab antivitamiine peamiselt toidu ja ravimitega.
Antivitamiinide klassifikatsioon erinevate organismide, liikide ja indiviidide lõikes võib olla erinev. Samuti mõjutavad antivitamiinide toimet tarbitavate toitainete kogused, kehakaal, biosaadavus, pH tasakaal, geneetilised faktorid ja organismi üldine tervislik seisund.
Antivitamiinide toimet mõjutavad ka toiduainete töötlemine ja säilitamine.
Antitoitained ja antivitamiinid võivad olla näiteks
Antivitamiinid on ka erinevate vitamiinide sünteetilised vormid ja strukturaalsed analoogid, mis kutsuvad organismis esile kunstliku vitamiinivaeguse (ingl k artificial deficiency). Näiteks saab mõnede organismide puhul sõltuvalt ainete kogustest klassifitseerida D-vitamiini antivitamiinina A-vitamiini, K-vitamiini ja E-vitamiini.
Aadu
Aadu on eesti mehenimi. Aadu on mugandus nimest Adolf.
Villu Jaanisoo
Villu Jaanisoo (sündinud 21. juulil 1963 Tallinnas) on eesti skulptor ja kunstiõppejõud.
Aadu
Nime soomekeelsed variandid on Aatto ja Aatu.
Villu Jaanisoo
1989 lõpetas ta Eesti Kunstiakadeemia.
Aadu
1. jaanuari 2017 seisuga oli Eestis eesnimi Aadu 278 mehel. Aadu on Eestis populaarsuselt 361. mehenimi.
Aadu on keskmiselt 66 aasta vanune (mediaanvanus on 71).
Anne kanal
pisi|Anne kanal Tigutorni, Emajõe Ärikeskuse ja Turusilla siluettidega pisi|Anne kanal, pildistatud Sõpruse sillalt, taamal [[Annelinn]] Anne kanal on kunstlik veekogu Tartus Annelinnas.
Aadu
Kõige populaarsem on eesnimi Aadu vanuserühmas 75–79, kus neid on 10 000 elaniku kohta 13,43 ning Saare maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 7,93.
Anne kanal
Kanal on kaheosaline, osade vahelt läheb läbi Sõpruse sild. Kanali I osa paikneb kesklinna pool, Emajõe suhtes ülesvoolu, II osa Ihaste pool ehk allavoolu. Anne kanali I osa on kasutusel supluskohana, selle kaldal asub Kanali park. Kanali ja Emajõe vahel kulgeb loodusrada, ümber kanali I osa on rajatud kergliiklustee. Kanali II osa Annelinna ja Emajõe vahel on kasutusel peamiselt veemotospordiks. Kanali mõlemas osas elavad kalad. Kanali I osal pole ühendusi teiste veekogudega, see toitub peamiselt sademetest ja põhjaveest, II osa on otseühenduses Emajõega.
Anne kanal rajati algselt sõudekanalina, kuid neis plaanides ei arvestatud Sõpruse sillaga, mis kanali läbi lõikas. Ehkki tänapäeval on tehtud aeg-ajalt ettepanekuid kanali osad ühendada või kanali II osa pikendada, et anda sellele algupäraselt planeeritud funktsioon, ei ole see enam võimalik, kuna kanali tagumise osa äärde jääb Natura ala, mis on veelindude pesitsusala ja haruldaste taimede (eelkõige käpaliste) asukohana looduskaitse all.
Villu Jaanisoo
Ta on muu hulgas Soome Kunstiakadeemia professor.
Inju vald
Inju vald (saksa keeles Innis) oli vald Virumaal Viru-Jaagupi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Küti vallaga.
Endrik Nõges
Endrik Nõges (5. aprill 1927 Mõisaküla – 6. juuni 2006 Seattle, USA) oli eesti päritolu USA tehnikateadlane.
Aadu
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Aadu 1 inimesel.
Endrik Nõges
Elulugu
Endrik Nõges põgenes Nõukogude okupatsiooni eest 1944. aastal Saksamaale. Ta lõpetas 1946. aastal Geislingeni Eesti Gümnaasiumi, õppis aastatel 1946–1948 Karlsruhe Kõrgemas Tehnikakoolis, kust sai stipendiumi õpinguteks USA-s. Õppis aastatel 1949–1951 Denisoni Ülikoolis (Granville, Ohio), lõpetas 1954. aastal Northwesterni Ülikooli (Evanston, Illinois) elektrotehnika alal, tehnikamagister (1956, Northwesterni Ülikool), tehnikadoktor (1959, samas).
Nõges oli aastatel 1954–1957 Northwesterni Ülikooli assistent, 1958–1969 Washingtoni Ülikooli (Seattle, Washington) abiprofessor ja dotsent, aastast 1969 professor, ühtlasi 1965–1971 tehnikateaduskonna abidirektor, täitis aastatel 1966–1971 dekaani abi, 1986–1988 ja 1990–1992 prodekaani, 1988–1990 dekaani kohuseid. Oli 1982–1985 telekursuste programmi asutaja ja direktor. Töötas samuti külalisõppejõuna Helsingi Tehnikaülikoolis (1963–1964), Karlsruhe Kõrgemas Tehnikakoolis (1972–1973) ja TTÜ-s (1993). Emeriteerus 1992.
Teadustöö
Endrik Nõgese uurimistöö oli peamiselt seotud mittelineaarsete juhtimissüsteemide analüüsi ja sünteesi ning rakendustega lennukitööstuses, sh ülemaailmse asukoha määramise süsteemiga GPS, intertsiaalnavigatsiooni ja kujutuvastuse algoritmidega. Töid sagedusmoduleeritud juhtimissüsteemidest ja mittelineaarsetest diskriminantsetest funktsioonidest. Olnud mitme Ameerika Riikliku Teadusfondi rahastatava uurimisprojekti põhitäitja; juhendanud üle 40 doktorandi ja magistrandi, nõustanud konsultandina firmasid Boeing Company, Bell Telephone Laboratories jt. Aastast 1972 teinud koostööd TTÜ-ga, pidanud siin loenguid ning juhendanud magistrante ja doktorante. Ameerika Elektriinseneride Instituudi, Ameerika Elektri- ja Elektroonikainseneride Instituudi, Ameerika Tehnikahariduse Seltsi, Sigma Xi ja Association for the Advancement of Baltic Studiese liige, aastast 1995 Eesti TA välisliige automaatjuhtimise alal.
Emma Eliza Bucknell
Emma Eliza Bucknell (neiupõlvenimega Emma Eliza Ward; 29. juuli 1853 Guwahati Briti India – 27. juuni 1927 Upper Saranaci järve ääres New Yorgi osariigis) oli multimiljonäri ja filantroobi William Bucknelli kolmas ja viimane abikaasa.
Ta pärines baptistide perekonnast. Bucknell ja tema teenija Albina Bazzani pääsesid 1912. aastal Titanicu laevahukust.
Nikolai Kursmann
Nikolai Kursmann (ka Kursman; 14. november 1896 Tallinn – 11. mai 1954 Tallinn) oli Eesti maadleja, maadlustreener ja sporditegelane.
Kursmann kuulus aastal 1920 Kalevi raskejõustikuosakonna juhatusse. Ta oli EKRAVE Liidu raskejõustikuosakonna üks asutajaid.
Tartu botaanikaaia tiik
pisi| Tartu botaanikaaia tiik on tiik Tartus, Tartu Ülikooli botaanikaaias.
Tiik on jäänuk ajaloolisest vallikraavist. Tiigis on väike saar ning vees elavad kogred.
Ädara
Ädara (kirjakeeles varem ka Edara) oli küla Virumaal. Küla jääb tänapäeval Rasivere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Simuna kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Rasivere külaga.
1732 on esimest korda mainitud nime Eddara m, seejärel 1765 Eddara, 1796 Edara (küla), 1913 Ädara m (mõis).
19.–20. sajandini oli küla alal poolmõis (Ädara mõis).
Nevočiai
Nevočiai on küla Leedus Skuodase rajoonis Mosėdise vallas Bārta jõe ääres.
Külla jääb Mosėdise ornitoloogiline kaitseala. Osaliselt ulatub külla ka Natura 2000 ala Mosėdise ümbruskond.
Külas on Nevočiai kalmistu. Küla idaosas asub Būrysi või Burtase mägi (72,7 m), mis on ümbruskonna kõrgeim paik. Legendide kohaselt asunud seal kunagi kirik, mis vajund maa alla. Rootslaste maaletungi ajal kogunenud mäele kohalike sõjasalgad (lt. būrys). Teise loo kohaselt ennustanud leedulased selle mäe peal sõjaõnne (toiming, mis on leedu keeles burtas). Lahingu eel viidud sinna ohver ja torgatud talle sarvega rindu. Kui verd voolas ohtralt, tõotas see suuri kaotusi vaenlasele, kui aga verd vaevu immitses, siis omadele. Kui veri kehast eemale purskas, tähendas see võitu, kui keha mööda alla nõrgus, kaotust.
Kaie Karpa
Kaie Karpa (sündinud 4. aprillil 1952) on Noarootsi Gümnaasiumi geograafia- ja usuõpetuse õpetaja.
Enar Tarmo
Enar Tarmo (sündinud 3. märtsil 1968 Tallinnas) on eesti näitleja, kaskadöör ja teatritegelane.
Ta lõpetas 1986. aastal Tallinna 4. Keskkooli ja 1996. aastal Tallinna Pedagoogikaülikooli näitejuhtimise eriala kaugõppes.
Ta töötas aastatel 1990–1992 trupis Ruto Killakund näitlejana.
Kaie Karpa
Töö
Pärast keskkooli töötanud kaks aastat masinaarvutusjaamas. Pärast ülikooli lõpetamist asus tööle Noarootsi kooli põhikooliõpetajana, hiljem sai temast Noarootsi gümnaasiumi geograafia- ja usuõpetuse õpetajana.
Enar Tarmo
Alates 1992. aastast töötab ta Von Krahli Teatris. Ta oli aastatel 1992–2001 näitleja ja tehnik, aastatel 1992–1996 pürotehnik, alates 2001. aastast on ta tehnikadirektor.
Kaie Karpa
Noarootsi Gümnaasiumis
Kaie Karpa õpilased on saavutanud häid tulemusi maakondlikel geograafiaolümpiaadidel ning 2011. aastal valiti Karpa Noarootsi Gümnaasiumi aasta õpetajaks.
Enar Tarmo
Ta on olnud teatrifestivali Baltoscandal tehniline juht ja töötanud kaskadöörina filmides.
Kaie Karpa
Noarootsi Gümnaasiumis
2011. aastal saatsid Noarootsi Gümnaasiumi vilistlased Karpa 31. märtsist 7. aprillini tasuta reisile Iisraeli, kuhu õpetaja oli tahtnud minna juba 20 aastat.
Enar Tarmo
Isiklikku
Tema vanavanaisa oli näitleja ja lavastaja Ruut Tarmo ning tema vanaisa õde oli näitleja Lia Tarmo.
Liustikusete
Liustikusete ehk glatsiaalne sete on liustiku ja tema sulavete poolt kokkukuhjatud purdosakeste settimisel tekkinud sete.
Liustikusetetest moodustuvad erinevad pinnavormid. Moreenist on moodustunud moreentasandikud, otsamoreenid ja voored, liustikujõesetetest oosid ja sandurid ning liustikujärvesetetest mõhnad.
Elon Musk
Elon Reeve Musk (sündinud 28. juunil 1971 Pretorias) on Lõuna-Aafrika päritolu Ameerika Ühendriikide ärimagnaat, insener, leiutaja ja investor. Ta on SpaceX-i asutaja, tegevjuht ja tehnoloogiajuht; ettevõtte Tesla, Inc. kaasasutaja, tegevjuht ja tootearhitekt; SolarCity esimees ja OpenAI kaasesimees. Samuti on ta majandusüksuste Zip2 ja PayPal kaasasutaja.
Seisuga jaanuar 2018 hinnati tema vara väärtuseks 22,5 miljardit USA dollarit, millega ta oli Ameerika Ühendriikides jõukuselt 39. inimene. 2020. aasta detsembris hinnati tema vara väärtuseks 160 miljardit dollarit, millega ta oli maailmas rikkuselt 2. inimene Jeff Bezose järel. 2021. aasta jaanuaris tõusis Tesla aktsia 6% Tesla, mis kasvatas Muski netoväärtuse 191 miljardi dollarini ning tõusis maailmas rikkuselt 1. inimeseks.
Erwin Moritz
pisi|Erwin Moritz Friedrich Erwin Moritz (29. november/11. detsember 1842 Peterburi – 8. november/21. november 1907 Peterburi) oli baltisakslasest jurist ja poliitik. Aastal 1907 valiti ta Vene keisririigi III Riigiduuma liikmeks (Liivimaa kubermangust).
Elon Musk
Musk püüab oma tegevuse kaudu ettevõtjana muuta maailma ja inimkonda. Üks tema suurtest eesmärkidest on aidata kaasa rohelise energia tootmise laiendamisele ja kasutuselevõtule, et peatada globaalne soojenemine; teine suur eesmärk on vähendada inimkonna väljasuremise võimalust, rajades koloonia Marsile ja muutes inimtsivilisatsiooni multiplanetaarseks. Neid eesmärke aitavad saavutada SolarCity, Tesla Motors ja SpaceX.
Samuti on Musk loonud ülikiire transpordi süsteemi Hyperloop kavandi ning pakkunud välja vertikaalselt tõusva ja maanduva ülehelikiirusega elektrilennuki idee.
Erwin Moritz
Ta õppis aastal 1860 Tartu Ülikoolis usuteadust ja aastatel 1860–1864 õigusteadust. Aastal 1865 kuulas ta loenguid Heidelbergi Ülikoolis.
Elon Musk
Päritolu
Muski emapoolsed esivanemad, kes kandsid Šveitsi saksa perekonnanime Haldeman, emigreerusid Ameerika iseseisvussõja ajal Euroopast Ameerikasse New Yorki ja liikusid sealt edasi Kesk-Lääne preeriatesse, kus nad olid farmerid.
Muski emapoolne vanaisa Joshua Norman Haldeman sündis USA-s Minnesota osariigis, hiljem kolis tema pere elama Kanada Saskatchewani provintsi. Haldeman korraldas Kanada esimesed rodeod, hiljem tegutses ta kiropraktikuna. 1948. aastal abiellus ta Kanada tantsustuudio juhendaja Winnifred Josephine Fletcheriga. Perekond sai kodukandis kuulsaks sellega, et ostis ühemootorilise lennuki Bellanca Cruisair, millega käis lõbureisidel Põhja-Ameerikas. Haldeman tegeles ka poliitikaga, kandideeris edutult parlamenti ja kirjutas abikaasaga kahasse raamatu "The Flying Haldemans: Pity the Poor Private Pilot" ("Lendavad Haldemanid: tundke kaasa vaesele eralennukipiloodile"). 1950. aastal müüsid nad kogu oma vara ja kolisid elama Lõuna-Aafrika Vabariiki – kohta, kus nad polnud kunagi käinud. Seal jätkasid nad seikluslendude tegemist. Näiteks lendasid nad 1952. aastal Šotimaale ja Norrasse, 1954. aastal aga Austraaliasse ja tagasi. Arvatavasti on tegemist ainsate ühemootorilisel lennukil Aafrikast Austraaliasse lennanud eralenduritega.
Erwin Moritz
Ta töötas aastatel 1867–1889 kubermanguvalitsuses ja kohtusüsteemis, oli advokaat. Aastast 1878 oli ta linnanõunik ja sündikus Riias, mõisnik ja majaomanik (maja hindeväärtus 22000 rubla), Riia linnavolikogu liige; aastatel 1906–1907 oli ta Riia linna esindaja Baltimaade ajutise kindralkuberneri erinõupidamisel, aastatel 1906–1907 oli ta Balti Konstitutsioonilise Erakonna asutajaid ja esimees. Aastal 1906 oli ta Balti nõukogu (Baltischer Konseil) liige.
Elon Musk
Päritolu
Kuigi Musk oli Haldemani surres vaid mõneaastane, kuulis ta vanaisa ettevõtmistest palju lugusid ja pidas teda oma suureks eeskujuks. Muski sõnutsi oli vanaisal "sisemine kutse seikluste järele, tahtmine teha hulle asju". Musk on arvanud, et ta enda ebatavaline riskivajadus võib olla vanaisalt päritud.
Muski isapoolne vanaema Cora Amelia Musk sündis Inglismaal perekonnas, mida tunti kõrge intellektuaalsuse poolest. Elon Musk on öelnud, et ta side oma isapoolse vanaemaga oli väga tugev.
Erwin Moritz
Aastal 1907 valiti ta Vene keisririigi III Riigiduuma liikmeks (Liivimaa kubermangust). Duumas olles kuulus oktobristide fraktsiooni. Surma tõttu ei saanud ta duuma tööst osa võtta. Tema asemele valiti Robert Erhardt.
Elon Musk
Päritolu
Elon Muski ema Maye Musk töötas toitumisspetsialisti ehk dietoloogina, hiljem modellina.
Lapsepõlv Lõuna-Aafrikas
Elon Musk sündis 28. juunil 1971 Lõuna-Aafrika Vabariigi Transvaali provintsi pealinnas Pretorias Kanada päritoluga ema Maye Muski (neiupõlvenimega Haldeman) ja lõunaaafriklasest isa Errol Muski pere esimese lapsena.
Muski ema Maye sõnul olnud Elon väiksena uudishimulik ja energiline laps, kes omandas kõike kiiresti. Samas oli tal kalduvus aeg-ajalt justkui transsi langeda: silmadesse tekkis kauge ja unistav pilk ning ta ei kuulnud, mida talle räägiti. Vanemad ja arstid arvasid, et poisil on probleeme kõrvakuulmisega. Pärast terve rea analüüside tegemist eemaldati tal adenoidid. See aga ei muutnud midagi. Musk ise on öelnud, et 5–6-aastaselt avastas ta viisi, kuidas ümbritsevat maailma blokeerida ja vaid ühele asjale keskenduda.
Elon Musk paistis lapsena silma ka isepäisuse ja sihikindlusega. Umbes kuueaastaselt karistasid ta vanemad teda koju jätmisega: teda ei võetud kaasa ta nõo sünnipäevale, mis toimus Pretoria teises otsas. Ta otsustas siiski sünnipäevale minna, põgenes lapsehoidja hoole alt ja kõndis jala neli tundi läbi linna, et jõuda nõo 16–19 kilomeetri kaugusel asuva majani. Kohale jõudes nägi Muski ema teda tänaval kõndimas. Poiss põgenes, ronis lähedal asuva puu otsa ja keeldus enne alla tulemast, kui talle lubati, et teda ei karistata.
Musk pandi Pretorias asuvasse kooli varakult, ta oli kooli kõige noorem ja kasvult väikseim õpilane.
Muskile meeldis väga raamatuid lugeda. Tema jaoks polnud midagi erilist lugeda järjest kümme tundi; nädalavahetusel võis ta läbi lugeda kaks raamatut päevas. Tema lemmikraamatuteks olid J. R. R. Tolkieni "Sõrmuste Isand", Isaac Asimovi "Asum", Robert A. Heinleini "Kuu on karm armuke" ja Douglas Adamsi "Pöidlaküüdi reisijuht Galaktikas". Lõpuks jõudis ta kõik koolis ja kodulähedases raamatukogus olevad huvipakkuvad raamatud läbi lugeda ja hakkas lugema Encyclopedia Britannicat. Ta jõudis läbi uurida kaks entsüklopeediat.
Musk sai endale klassikalise kõiketeadja ja raamatukoi maine, mida kinnistas ka tema ebasportlikkus. Ta kippus pidevalt teiste poolt öeldut parandama, mis mõjus teistele lastele eemaletõukavalt ja muutis Muski üksikuks. Kuigi ta hoidis koolis omaette, oli ta pereliikmete seltsis suhtlemisaldis ja vaba käitumisega.
Aastal 1980, kui Musk oli 9-aastane, lahutasid Muski vanemad abielu. Sellest peale elas ta koos isaga.
Gunnar Svärdson
Gunnar Svärdson (19. september 1914 – 6. november 1994) oli Rootsi ihtüoloog ja geneetik.
Elon Musk
Lapsepõlv Lõuna-Aafrikas
Kui Musk oli peaaegu kümneaastane, hakkasid just välja tulema esimesed personaalarvutid. Ta ostis kõrvalepandud taskuraha ja isalt küsitud raha eest endale tollase populaarse koduarvuti Commodore VIC-20 ja mõned programmeerimisõpikud ning õppis omal käel programmeerima.
12-aastaselt müüs ta umbes 500 dollari eest esimese omaloodud tarkvara, kosmoselahinguteemalise mängu "Blastar". Mängu programmeerimiskeeles BASIC kirjutatud 167-realine kood avaldati aastal 1984 Lõuna-Aafrika kohaliku kaubandusväljaande "PC and Office Technology" detsembrikuu numbris. Google'i tarkvarainsener Tomas Lloret Llinares kirjutas mängu koodi aastaid hiljem ringi HTML5-keelde ja seda on võimalik veebis mängida.
Arvutitarkvara müügi eest teenitud raha kulutas ta uute arvutimängude ja rollimängu Dungeons & Dragons moodulite peale.
Umbes 12–15 aasta vanuselt elas Musk läbi eksistentsiaalse kriisi. Ta püüdis sellest üle saada religioosseid ja filosoofilisi tekste lugedes. Otsides vastust küsimusele elu mõttest, luges ta muuhulgas ka Friedrich Nietzsche ja Arthur Schopenhaueri teoseid. Lõpuks jõudis ta tagasi sinna, kust alustas, ehk ulmekirjanduseni. "Kui sa suudad õige küsimuse välja mõelda, on vastust leida suhteliselt lihtne. Mina jõudsin järeldusele, et me peaksimegi tegelikult püüdlema inimteadvuse ulatuse ja mahu avardamise poole, et mõista paremini, milliseid küsimusi esitada," on Musk hiljem öelnud, viidates Douglas Adamsi raamatule "Pöidlaküüdi reisijuht galaktikas". "Ainuke asi, mida on mõtet teha, on püüelda suurema kollektiivse valgustatuse poole."
Kuigi Musk tegeles tol ajal peamiselt arvutiga ja raamatute lugemisega, juhtis ta oma aasta noorema venna Kimbali ja tädipoegade Russi, Lyndoni ja Peter Rive'i tegemisi. Näiteks käisid nad ukselt-uksele müümas lihavõttemune ning valmistasid kodus lõhkeseadeldisi ja rakette.
Kui Musk oli 16-aastane, püüdsid poisid avada videomängude mängusaali oma kooli lähedal. Nad leidsid vanemate teadmata mängusaalile ruumid ja varustajad ning hakkasid linna käest ärile tegevusluba taotlema. Kuid dokumendile pidi alla kirjutama vähemalt 18-aastane isik ja neil ei õnnestunud ei Rive'ide isa ega Errolit nõusse saada.
Kooli ajal kannatas Musk kolm–neli aastat koolikiusamise all. Ühel korral tõukas poistekamp ta trepist alla ja tagus siis teda jalgadega, kuni ta teadvuse kaotas. Ta pidi haiglasse minema ja puudus nädal aega koolist. 2013. aastal ütles Musk, et on lasknud teha endale ninaoperatsiooni, et tolle peksmise aegsetest tüsistustest vabaneda.
Muski klassivennad mäletavad teda kui meeldivat, vaikset ja silmapaistmatut õpilast. Tema akadeemilised tulemused ei olnud klassi parimad, ta polnud sportlik ega polnud kunagi liidripositsioonil. Ta tõmbas endale tähelepanu sellega, et tõi kooli kaasa mudelrakette, mida seal õhku lasi, ning sellega, et võttis sõna fossiilkütuste kasutamise vastu ja päikeseenergia poolt.
15-aastaselt oli Elon Musk jõudnud selgusele, et tema tee eneseteostusele läheb USA kaudu. Hiljem on ta oma otsust selgitanud ka sooviga olla tehnoloogilise arengu eesliinil.
Kanada
Järgmise aasta veetis ta Kanadas ringi rännates ja juhutöid tehes. Oma sugulase farmis Waldecki linnas kasvatas ta köögivilju ja tühjendas viljamahuteid, Vancouveris saagis mootorsaega küttepuid. Raskeima tööna on ta nimetanud saeveski boileriruumi puhastamist, mille tegemiseks pidi end tulekindlas ülikonnas läbi kitsa tunneli sisse pressima, et siis läbi sama käigu põlemisjäätmeid välja kühveldada.
Elon Muski ema Maye, õde Tosca ja vend Kimbal järgnesid aasta jooksul Elon Muskile Kanadasse.
Aastal 1989, kui ta oli 18-aastane, astus Musk õppima Ontarios Kingstonis asuvasse Queen'si ülikooli.
Kanadas olles koostasid Elon ja Kimbal Musk õpingute vahepeal nimekirja inimestest, kellega nad sooviksid Kanadas kohtuda, ja kutsusid siis neid endaga kohtuma. Muuhulgas kohtusid nad majandusajakirjaniku ja Scotiabanki tippjuhi Peter Nicholsoniga. Kohtumise järel pakkus viimane Elon Muskile pangas suvepraktika kohta.
Queen'si ülikoolis õppimise ajal tutvus Musk sama ülikooli tudengi Justine Wilsoniga, kellega tal tekkis romantiline suhe ja kellest sai hiljem Muski esimene abikaasa.
Ülikooliõpingud USA-s
Olles õppinud kaks aastat Queen'si ülikoolis, sai Musk 1992. aastal stipendiumi õppimiseks Ivy League'i kuuluvas Pennsylvania ülikoolis ja kolis Ameerika Ühendriikidesse. Ta otsustas saada kaks diplomit: ühe majanduse erialal Whartoni ärikoolis ja teise füüsika erialal Pennsylvania ülikooli kunstide ja teaduste koolis. Stipendium kattis vaid ülikooli õppemaksu, elamiskulud ja õppematerjalide kulud pidi ta õppimise kõrvalt tööga teenima.
Koos Ressiga üürisid nad endale 10-toalise üliõpilaskorporatsioonile kuuluva maja, kus nad ise elasid ja mida kasutasid nädalalõppudel kui tegevusloata ööklubi. Pidudel võis majas viibida ligi 500 inimest, kes igaüks maksid sisenemistasu viis dollarit. Elon Muski ema Maye oli pidudel uksehoidja ja rahakorjaja. Teenitud raha kasutas Musk ülikoolihariduse eest maksmiseks. Musk ise jäi pidudel enamasti kaineks. Ressi sõnul oli Musk kõige korralikum tüüp, keda ta on kunagi kohanud ja "ei joonud kunagi". Ainuke aeg, mil Ressi pidi Muski käitumist piirama, olid videomängude maratonid, mis võisid kesta järjest mitu päeva.
Ülikoolis õppides kirjutas Musk koolitööna äriplaani, mille pealkirjaks oli "The Importance of Being Solar" ("Kui tähtis on kasutada päikeseenergiat"). Ta ennustas oma töös päikeseenergia tehnoloogia arengut ja järjest suuremat kasutuseletulekut. Töö lõpus kirjeldas ta tuleviku elektrijaama: kosmoses asuv päikeseelektrijaam, mis saadab energia mikrolainekiirguse kaudu maa peal asuvatesse vastuvõtuantennidesse. Teine tema uurimistöö rääkis uurimisdokumentide ja raamatute elektroonilisest skaneerimisest optilise märgituvastussüsteemi abil ning nende ühte andmebaasi koondamisest, kujutades endast ristandit aastaid hiljem loodud Google Booksist ja Google Scholarist. Kolmas uurimistöö rääkis superkondensaatoritest.
Mõeldes sellele, mida ta pärast ülikooli tegema hakkab, kaalus Musk ühe variandina ka videomängude äri alustamist. Videomängud olid teda lapsest peale vaimustanud ja ta tundis valdkonda hästi. Kuid ta jõudis järeldusele, et see pole piisavalt suur eesmärk. "Mulle meeldivad väga arvutimängud, aga kui ma mõtleksingi välja mõne tõeliselt hea mängu, kui palju mõju sel maailmale ikka oleks," on ta öelnud.
1994. aasta suve veetis Musk Californias Silicon Valleys, kus ta töötas kahes praktikakohas. Päeval töötas ta Los Gatose linnakeses asuvas idufirmas Pinnacle Research, mille teadlasterühm uuris, kuidas kasutada superkondensaatoreid elektri- ja hüdriidautode jõuallikana. Õhtuti töötas ta Palo Altos asuvas idufirmas Rocket Science Games, mis tegeles videomängude loomisega. Muski ülesandeks oli kirjutada assemblerkeeles draivereid.
Aastal 1995 kolis toona 24-aastane Musk elama Silicon Valley piirkonda. Ta oli kandideerinud Stanfordi ülikooli materjaliteaduse kraadiõppesse ja osutunud vastuvõetuks. Tema uurimistöö teemaks pidid saama superkondensaatorid. Kuid ta oli kahevahel, kas alustada kraadiõpinguid või võtta oma vabal ajal valmis kirjutatud tarkvara ja arendada see edasi ettevõtteks. Lõpuks jättis ta end Stanfordi ülikoolis kursusele registreerimata. Sel ajal tekkisid esimesed graafilised veebibrauserid ja internet hakkas akadeemilisest keskkonnast välja laiemale kasutajaterühmale levima. Musk mõistis, et ta ei saa sellest arengust kõrvale jääda.
Zip2
1994. aasta suvel tegid Elon ja Kimbal Musk automatka Californiast Illinoisi ja arutasid tee peal võimalusi omaenda internetiettevõtte loomiseks. Parim idee, mis neile siis pähe tuli, oli luua arstide infovahetuse ja koostöö tõhustamiseks mõeldud reaalajas veebivõrgustik. Kimbal Musk hakkas pärast seda juba uue ettevõtte äriplaani välja töötama ja müügipoolega tegelema. Kuid valdkond ei olnud nende jaoks piisavalt kaasakiskuv ja nad jätsid ettevõtmise katki.
Elon Musk tuli äriidee peale Silicon Valleys idufirmas suvepraktikal olles, kui kontorisse tuli müügimees ettevõttest Yellow Pages, kes püüdis müüa võimalust lisada ettevõtte kontaktandmed paberkataloogi kõrval ka uudsesse online-nimekirja. Müügimees ei paistnud ise ka aru saavat, mis internet on või kuidas keegi sellega raha võiks teenida ning Musk leidis, et see on miski, mida ta vennaga paremini teha suudaks.
Elon ja Kimbal Musk asutasid oma ettevõtte 1995. aastal ja selle nimeks sai Global Link Information Network. Ettevõtte ideeks oli pakkuda ettevõtetele kaardiga ühendatud online-kataloogi. Musk kasutas toote selgitamiseks sageli pitsa näidet, öeldes, et kõigil on õigus teada lähima pitsarestorani asukohta ja juhiseid, kuidas sinna pääseda.
Ettevõtte esimeseks kontoriks oli Palo Altos asuv pisike 6x9-meetrine stuudiokorter. Elon Musk tegeles tarkvara kirjutamisega, Kimbal aga ukselt-uksele müügiga. Vendade isa Errol Musk oli andnud ettevõtte rajamiseks 28 000 dollarit, kuid kontori üürimise, vajaliku inventari ja tarkvaralitsentside soetamise järel oli raha peaaegu otsas. Ettevõtte esimese kolme tegevuskuu jooksul elasid Elon ja Kimbal Musk ettevõtte kontoris ja käisid duši all YMCA-s.
1995. aasta lõpus palkas ettevõte esimesed töötajad – müügimehed. Ettevõte oli üürinud kahetoalise korteri, mille sisustamiseks polnud raha. Musk magas öösiti oma töölaua ääres kott-toolil ja palus hommikul esimesena tööle jõudvatel töötajatel ta üles äratada.
1996. aasta alguses tuli ettevõttesse selle kaasasutaja Kanada ärimees Greg Kouri, kellega vennad Muskid olid Torontos kohtunud, ja kes oli osalenud Zip2 loomise ajurünnakutes. Varasema ärikogemusega 30. eluaastates Kouri oli kogemusteta Elon Muski jaoks usaldusisik ja tasakaalustav mentor. Samuti tegi ta lõpu vendade vahelistele kaklustele, milleni nende erimeelsused äri juhtimise osas vahel viisid. Ühe sellise kakluse käigus tõmbas Elon Musk käe marraskile ja vajas teetanuse vastast süsti.
1996. aasta alguses toimusid ettevõtte tegevuses suured muutused. Riskikapitaliettevõte Mohr Davidow Ventures investeeris ettevõttesse kolm miljonit dollarit. Ettevõte muutis oma nime, milleks sai nüüd Zip2, ja kolis suuremasse kontorisse. Kõige suuremad muudatused olid aga tegevuse laiendamine senise San Francisco lahe piirkonna asemel üleriigiliseks ja ettevõtte fookuse muutumine. Senise väikeäridele mõeldud ukselt-uksele müügi asemel hakkas Zip2 pakkuma spetsiaalselt ajalehtedele mõeldud tarkvarapaketti kinnisvara- ja automüügikuulutuste jaoks.
Musk kaotas enamusosaluse ettevõttes ja investorid palkasid uue tegevjuhi – kelleks sai varem ettevõttes Creative Labs töötanud Rich Sorkin – ning surusid Muski tehnoloogiajuhi kohale. Muskile see ei meeldinud, ta oleks soovinud ettevõtet ise juhtida. Ettevõttel oli nüüd raha ja see suutis palgata kõrgetasemelisi tarkvarainsenere, osa töötajaid löödi üle ettevõttest Silicon Graphics Inc. (SGI), kus töötasid tolle aja parimad Silicon Valley tarkvarainsenerid.
Vabal ajal organiseeris Musk Zip2 töötajatest videomängude meeskonna, et osaleda üleriigilisel tulistamismängu Quake turniiril. Meeskond saavutas turniiril teise koha ja võitis mitu tuhat dollarit.
Zip2 teenuseid hakkasid kasutama New York Times, Knight-Ridder, Hearst Corporation, Times Mirror, Pulitzer Publishing, Chicago Tribune ja teised meediaettevõtted. Osa meediaettevõtetest oli nõus Zip2 investeerima ja ettevõte sai kokku 50 miljoni dollari suuruse lisarahastuse.
Musk ei olnud rahul, et Zip2 tegevus toimus ajalehtede varjus, ta tahtnuks, et ettevõte pakuks tarbijatele otseteenuseid. Sellel eesmärgil soovis ta osta domeeninime city.com. Zip2 nõukogu aga oli rahul senise äristrateegiaga ega soovinud uut riski võtta.
1998. aasta aprillis teatas Zip2, et ühineb oma peamise konkurendi Citysearchiga. Ühinemisprotsessi ettevalmistamise käigus tekkisid aga küsimused Citysearchi finantsandmete õigsuse kohta, samuti olid ühinemise vastu mitmed Zip2 juhtivtöötajad, kes oleksid ettevõtete liitumisel töökohast ilma jäänud. Algul tehingut pooldanud Musk pöördus samuti selle vastu ning soovis Rich Sorkini lahkumist ja enda ennistamist tegevjuhi kohale. Kuid ettevõtte nõukogu jättis hoopis Muski ettevõtte juhatuse kohast ilma ja määras tegevjuhi kohale riskikapitaliettevõttes Mohr Davidow Ventures töötava Derek Proudiani.
Liitumistehingu nurjudes osutus Zip2 olevat viletsas olukorras: ettevõte hakkas raha kaotama. Ka Microsoft plaanis samal turul tegutsema hakata ja oli tekkinud hulk uusi idufirmasid, kes tegelesid kaardistamisega ning automüügi- ja kinnisvarakuulutustega. Kuid 1999. aasta veebruaris tegi arvutite tootja Compaq Computer Altavista divisjon ettevõttele ostupakkumise. Zip2 juhatus võttis pakkumise vastu, ostuhinnaks oli 307 miljonit dollarit pluss 34 miljonit dollarit aktsiaoptsioonidena. Elon ja Kimbal Musk teenisid tehingust vastavalt 22 miljonit ja 15 miljonit dollarit, Musk oli 28-aastaselt saanud miljonäriks.
Muskil polnud mingit plaani Compaqi teenistusse jääda, tal olid tekkinud juba uued ideed. Zip2 toimunu mõjul püüdis Musk edaspidistes ettevõtetes kontrolli ettevõtte üle ja tegevjuhi kohta igal juhul säilitada.
X.com ja PayPal
Kui Musk 1990. aastate algul Kanadas Scotiabankis suvepraktikal oli, sai ta ülesandeks tutvuda panga arengumaade võlakirjaportfelliga: ta pidi kindlaks tegema portfelli tegeliku väärtuse. Seda tehes märkas ta ärivõimalust. USA valitsus oli püüdnud arengumaade võlakoormust vähendada ja väljastanud Brady võlakirjad, millega ta sisuliselt tagas arengumaade võlakirjad. Musk avastas, et arengumaade võlakirju oli võimalik turult osta tagatisväärtusest kaks korda väiksema hinnaga. Ta kirjutas sellest ettekande oma ülemusele, kelle käest jõudis teave edasi panga tegevjuhi lauale. Too aga lükkas ettepaneku tagasi, öeldes, et pank on ka varem arengumaade võlgade tõttu raha kaotanud. Ei aidanud ka Muski selgitused, et raha oleks võimalik kaotada vaid siis, kui USA rahandusministeerium oma kohustused täitmata jätab. Sellest peale oli Musk veendumusel, et pangandus on valdkond, kus on palju raha ja palju ebaefektiivsust. Muski sõnul "pankurid jäljendasid vaid seda, mida kõik ees teevad. Kui kõik otsustasid kaljult alla hüpata, jooksid ka need kuradi pankurid kohe koos teistega kaljult alla. Kui keset tuba oleks olnud suur hunnik kulda ja mitte keegi ei oleks seda puudutanud, ei oleks ka nemad seda endale tahtnud."
Järgnenud aastatel mõtles Musk, kuidas pangandust internetiga ühendada, kuidas luua täisteenust osutavat online-panka, mis pakuks nii säästu-, arveldus- kui ka hoiukontot ning vahendus- ja kindlustusteenuseid. Takistuseks polnud mitte tehnoloogia, vaid pangandusvaldkonna suur riigipoolne reguleeritus.
Musk hakkas uue ettevõtte plaani ellu viima juba enne Zip2 müümist. Ta värbas enda meeskonda mõned Zip2 parimad tarkvarainsenerid ja pidas nõu panganduses töötavate tuttavatega. 1999. aasta märtsis asutas ta finantsteenustega tegeleva äriühingu X.com, investeerides sellesse 12 miljonit dollarit Zip2 müügist teenitud raha. Ülejäänud neli miljonit dollarit (pärast maksude tasumist) jättis ta endale isiklikuks kasutamiseks.
X.com-i asutajate meeskond koosnes peale Muski endisest Zip2 juhtivtöötajast Ed Ho'st ja Muski tuttavatest Scotiabanki päevilt, finantstaustaga kanadalastest Harris Frickerist ja Christopher Payne'ist. Kaasasutajate meeskond pidas neli–viis kuud koosolekuid, online-panga asutamist takistav regulatsioon tundus olevat ületamatu probleem. Muski ja Frickeri vahele tekkisid vastuolud. Frickeri meelest olid Muski ajakirjanduses tehtud suurejoonelised avaldused pangandusvaldkonna ümberkujundamisest rumalad, Fricker eelistas tavapärasemat lähenemist. Viis kuud pärast ettevõtte asutamist lahkus Fricker koos enamiku võtmetöötajatega X.com-ist ja ettevõttesse jäi vaid Musk koos käputäie talle lojaalsete töötajatega.
Muskil õnnestus kirgliku ja entusiastliku jutuga meelitada ettevõttesse uued tarkvarainsenerid, samuti sai ta tuntud riskikapitalisti Mike Moritzi toetuse. Ettevõte sai pangandus- ja investeerimislitsentsi ning lõi partnerlussuhte Barclaysi pangaga. 1999. aasta novembris ööl vastu tänupüha avati online-pank klientidele.
X.com maksis panga kliendiks hakkamise eest 20 dollarit ja teise kliendi soovitamise eest 10 dollarit. Pank võttis kasutusele uudse eraisikult-eraisikule maksete süsteemi, mille jaoks piisas vaid makse saaja e-postiaadressi sisestamisest. X.com-i üldine idee oli vastanduda aeglastele traditsioonilistele pankadele ja anda klientidele võimalus teha pangatoiminguid vaid mõne hiireklõpsuga. Esimese mõne kuuga sai pank endale üle 200 000 kliendi.
Samas majas X.com-iga ja nende rendipinnal tegutses teine idufirma Confinity, mida juhtisid Peter Thiel ja Max Levchin. Confinity töötas välja süsteemi, mille abil pihuarvuti Palm Pilot omanikud saaksid infrapunaliidese kaudu üksteisele rahaülekandeid teha. Alguses olid kahe ettevõtte suhted sõbralikud. Kuid siis hakkas ka Confinity tegelema veebi ja e-posti teel tehtavate maksete süsteemi väljaarendamisega, süsteemi nimi oli Paypal. Confinity kolis teise kontorisse ja alustas X.com-iga teravat võistlust. Võisteldi selles, kes suudab kiiremini kasvada ja rohkem kliente ligi meelitada. Ettevõtted kulutasid reklaamile kümneid miljoneid dollareid. Confinity eeliseks oli see, et nad suutsid oma Paypali maksesüsteemi ühendada eBay veebioksjonikeskkonnaga, kuid nad maksid klientidele preemiateks 100 000 dollarit päevas ja nende sularahareservid hakkasid lõppema. X.com-il olid viimistletumad pangandustooted ja rohkem raha.
2000. aasta märtsis otsustasid X.com ja Confinity ühineda. Uus ettevõte võttis nimeks X.com ning Muskist sai selle suurim osanik ja tegevjuht. Veidi pärast liitumist sai X.com investoritelt, kelle hulgas olid Deutsche Bank ja Goldman Sachs, 100 miljonit dollarit, kokku oli ettevõttel sel ajal üle miljoni kliendi.