cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Asuka Hinoi
Aastal 2003 proovisid Asuka ja Hikaru koos Yuho Fujiwaraga proovinud luua uut ansamblit "mezzo piano" Vision Factory produtseerimisel. See kuulutati küll välja, kuid ansamblit ei tekkinud.
Aastal 2003 produtseeris Tomoko Kawase, kes nägi Asukas potentsiaali, Sonic Groove'i (avex traxi all-leibel) väljaandel tema esimese soolosingli "♥Wanna be your girlfriend♥". Laulu kasutati draama Ashita Tenki ni Naare lõputeemana. Singel jõudis Oriconi edetabelites kõigest 60. kohale, kuid kogus Asukale tuntust. Viis kuud hiljem kirjutas kuulus SPEED-i laulukirjutaja Hiromasa Ijichi tema teise, punk-pop-singli "Tatta Hitori no Kimi". Seda mängiti sellistes saadetes nagu "Music Station", "Pop Jam", kuid teda osteti vähem kui esimest singlit, nii et ta jäi Oreconi edetabelites 79. kohale.
4. detsembril 2004 teatati, et Asukast saab ansambli Hinoi Team juht. Ansambli liikmeid otsiti tantsu- ja laulukoolist Caless, kus Asuka ja Hikaru olid laulmist ja tantsu õppinud. Algkoosseisu kuulusid peale Asuka veel Hikaru, Keika Matsuoka ja Mizuki Inoue, kuid viimane otsustati välja vahetada Rina Takenakaga.
Hinoi Teami debüüt oli ette nähtud 5. veebruarile 2005, kuid see lükati edasi 18. maile. Nende esimene singel "Ike Ike" pani aluse Hinoi Teami kasvavale populaarsusele. Teine singel "King Kong" kuulutati välja enne esimest.
Isiklikku
Asuka kasv on 158 cm. Tema veregrupp on B.
Tema lemmikvärvid on must ja punane, lemmiktoidud on umeboshi ja tomatid.
Tema harrastused on tähtede ja väikeste laste vaatamine ning laulusõnade kirjutamine.
Ta oskab magada jupikaupa.
Filmilint
pisi|Filmilint pisi|Ilmutatud Agfa XRG 200 negatiivfilm Filmilint ehk film on fotograafias ja filmide tegemiseks kasutatav õhuke elastne lint. Eristatakse mustvalgeid ja värvilisi positiiv- ja negatiivfilme ning värvilisi pöördfilme.
Filme toodetakse eri riikides erinevate standardite järgi (GOST, DIN, ASA, ISO).
Levinumad filmilintide laiused on 8, 2×8, 16, 35, 60 ja 70 mm. Fotograafias kasutatakse tavaliselt 35 ja 60 mm laiusi filme ning tasafilmi ehk fotoplaate mõõtudes 9×12, 10×15, 13×18, 18×24, 24×30 ja 30×40. Tasafilm on kasutusel ka meditsiinis, röntgenipiltide tegemisel.
Fotoaparaadis või filmikaameras säritatud (valgustatud) ja hiljem laboratooriumis keemiliselt töödeldud filmilinti nimetatakse ilmutatud negatiiv- või positiivfilmiks ehk diapositiivfilmiks ehk slaidifilmiks sõltuvalt filmi lähtematerjalist.
Pöördfilmi erimenetlus võimaldab sama filmimaterjali nii ilmutada negatiivfilmiks kui pöörata positiivfilmiks. Diapositiivfilmide filmimaterjal on tavaliselt pöördfilm.
Filmilint on tavaliselt ühest või mõlemast äärisest perforeeritud, kuid toodetakse ka perforeerimata filmilinte (60 mm). Filmitööstuses lisatakse perforatsiooniaukude ja kaadri vahele jäävale alale heliribad.
Ajalugu
Hannibal Williston Goodwin patenteeris tselluloidist fotofilmi 13. septembril 1898.
Esimesena hakkas läbipaistvat ja painduvat filmilinti tootma Eastman Kodak 1889. See oli valmistatud tselluloidist. Samal aastal valmistas Kodak esimesed fotograafilised filmid. Nendes ei vahetunud kaadrid automaatselt, vaid neid tuli ükshaaval eraldi vahetada.
Thomas Henry Blair oli Kodaki esimene konkurent. Blair hakkas filmilinti tootma 1891. 5 aasta jooksul varustas Blair filmilindiga ka Thomas Alva Edisoni tema eksperimentides kinetoskoobiga. Patendivaidluste tõttu kolis Blair 1893 Suurbritanniasse ja jätkas tegevust seal, varustades filmilindiga Euroopa filminduse pioneere, sealhulgas vendi Lumiere'e.
Alates 1895 tootis Kodak filmirulle, kus oli 20 m filmilinti, aga Blair 23 m pikkuse filmilindiga filmirulle. Praktiliseks kasutamiseks jäid need kiiresti lühikeseks. American Mutoscope and Biograph hakkas 1899 tootma filmirulle, milles oli 300 m filmilinti.
Katseid toota filmilinti värvifilmi jaoks hakati tegema juba 19. sajandi lõpus, aga müügiks hakati seda tootma alles 1908. Laiatarbekaubaks muutus see alles siis, kui Kodak tõi 1935 turule 16 mm ja 1936 8 mm filmilindi Kodachrome.
Raapuri
Raapuri ehk täispuri ehk ristpuri ehk raaseil (inglise keeles square sail, hollandi keeles razeil) on risti laevakerega asetsev, raa keskosaga masti või tengi esiküljele kinnitatud ja raa külge soritud (kinnitatud) nelinurkne puri.
Raapurje ülaliik ehk purjeliik (ülaserv) on kinnitatud raa alaküljel asetseva jaktaagi ehk varda külge. Ülemised purjenurgad on seotud raa välisotste (raanukkade) külge lühikeste trosside ehk nokkpentslite abil. Alumised purjenurgad ehk soodinurgad kinnitatakse kas allpool asetsevate raade välisotste külge või soodinurkadel asetsevad soodi ja halsitrossi abil kinnitatakse laevatekil raapurje tuulde seadmisel. Põhiliselt seatakse raapurjed tuulde raanukkade külge kinnitatud brasside abil.
Raapurje korjamisel (mahavõtmisel) tõmmatakse puri kokku koordingute ja kiitaude abil, rullitakse raa peale ja seesitakse (seotakse) sellele kinni.
Osseedid
thumb|Osseet 18. sajandi riietuses, Ramonov Vano (19. sajand) Osseedid on idairaani keelte hulka kuuluvat osseedi keelt kõnelev rahvas Kaukaasias. Neid on umbes 720 tuhat.
Ajalugu ja rahvanimetus
Venemaal kasutatav kohanimi "Osseetia" ja vastav rahvanimetus "osseedid" on gruusia päritolu.
Osseedid on varakeskajal Pärsiast Kaukaasiasse rännanud alaani ja sküüdi hõimude järeltulijad.
Osseetidele lähedane rahvas jasüügid elas umbes 2500 aastat tagasi Aasovi mere põhjakaldal, kust rändas Pannooniasse (tänapäeva Ungari alale). Antiikajal seda hõimu kardeti, sest nad korraldasid ümbritsevatele aladele röövretki. Hilisantiigis lakati neid mainimast.
Keskajal, 14. sajandil liikus uus osseedi hõim, jassoonid, Ungarisse. Hõimu ungarikeelne nimetus Jász. Hõimu liikmeid on esmamainitud 1318. Nad jäid Ungarisse elama, 18. sajandil kaotasid oma keele ja peavad end tänapäeval ungarlasteks, kuid on kohati säilitanud oma identiteedi ja mälestuse oma päritolust.
Gruusia keeles nimetatakse Alaaniat ja alaane sõnadega oseti ja osebi. 14. sajandi lõpul laenas Venemaa selle nimetuse ja hakkas sellega kunagisi alaane nimetama. Vana vene nimetus selle rahva kohta oli "jass". Vene keele kaudu levis osseetide nimetus ka teistesse keeltesse.
Tänapäeval on osseetide omanimetus irättä, vanasti iron. See on seotud indoeuroopa sõnaga arien, mis tähendab õilsat. See vihjab osseetide pärinemisele aarjalaste hulgast.
Levik
Osseetide kodumaa on Osseetia, mis tänapäeval on jaotunud Põhja-Osseetia (kuulub Venemaale) ja Lõuna-Osseetia (de jure kuulub Gruusiale, kuid de facto tegutseb iseseisva riigina, selle iseseisvust on tunnustanud Venemaa, Nicaragua, Venezuela, Nauru ja Tuvalu) vahel. Osseete on maailmas 720 tuhat, kellest kolm viiendikku, 445 tuhat elab Põhja-Osseetias.
Religioon
Umbes 80% osseetidest on õigeusklikud, 15–20% on muslimid. Islamit esineb Põhja-Osseetias.
Au pair-tüdruk
Au pair-tüdruk [op'äär] või ka au pair-poiss (ka: au pair) on täisealine noor inimene, kes keeleoskuse parandamise ning välisriigi (või riigi teise piirkonna) eluga tutvumise eesmärgil elab välismaa (või kodumaa teise piirkonna) peres lapsi hoides ja sellega seotud majapidamistöid tehes, saades vastutasuks tasuta öömaja ning toidu ning taskuraha. Teda ei kohelda teenijana, vaid pigem perekonnaliikmena.
Väljend tuleneb prantsuskeelsest väljendist au pair. See väljend tähendab muu hulgas 'korteri ja kosti eest; vastuteene eest', mis väljendab ühelt poolt töötamise ja teiselt poolt majutamise ja toitmise tingimusi, mis on mitterahalised. Inglise keele sõnaraamatud viitavad inglise sõna au pair päritolule prantsuse väljendist au pair tähendusega 'võrdväärselt, ühe pulga peal'.
Kohustused
Au pairilt oodatakse laste eest hoolitsemist ja kergeid majapidamistöid. Nad ei ole kohustatud kodutöödeks, mis ei ole seotud laste või ühiste elamispindadega, mida hoitakse korras kõigi perekonnaliikmete poolt. Au pairi kohustuste hulka võivad kuuluda:
Gerhard Huyn van Amstenrade
Gerhard Huyn van Amstenrade (ka Gert Huyn von Amstenrad ; Gerdt (Gerd, Gert) Huyn (Huin, Hüin, Huen, Hune, Hüne) van (von) Anstenraedt (Anstenraidt, Anstenradt, Anstenrade, Amstenraedt, Amstenraide) ; surnud enne 1564 Tallinnas) oli Liivi ordu liige ja viimane Rakvere foogt.
Gerhardi vanemad olid arvatavasti Gerhard Huyn von Amstenraide zu Geleen ja Agnes von Printhagen. Ta pärines Geleenist Aacheni lähedalt. Tema suguvõsa oli piirkonnas üks mõjukamaid.
1536. aastal sai Amstenraide Rakvere foogtiks ja oli seda kuni Liivi sõjani. 1558. aasta sügisel langes Rakvere ordulinnus venelaste kätte, kuid Amstenraide siirdus Tallinna ja jätkas vähemalt sümboolselt Rakvere foogti ametikoha täitmist. Ka pärast seda, kui Tallinn ja Põhja-Eesti vandusid 1561. aastal truudust Rootsile, jäi ta Tallinna elama, kus suri enne 1564. aastat.
2. mail 1555 ostis ta Joachim Priori (Jochim Prior, Jochym Pryer) Rahkla mõisa (Rachküll) ja külad.
Maardu järv
pisi|Supluskoht põhjakaldal Maardu järv (ka Liivakandi järv) on järv Harjumaal Maardu linna lõunaosas.
Järv on 160 hektarit suur ja ümara kujuga, suurim sügavus küündib 3,7 meetrini. Asub merepinnast 33 m kõrgusel Põhja-Eesti lavamaal.
Läbivool on suhteliselt tugev, sisse voolab kraave ja esineb allikaid, väljavool toimub Kroodi oja kaudu Muuga lahte.
Maardu järv oli looduslik veekogu, mis pärast kraavi kaevamist 1894. aastal tühjaks jooksis. Järv taastati 1939, misjärel oli see kasutusel Maardu keemiatehase veereservuaarina.
Järv jäätub kergesti ja on populaarne kalastajate seas.
Järve põhjakaldal asub supluskoht.
Extensible Messaging and Presence Protocol
Extensible Messaging and Presence Protocol (XMPP) (varasema nimega Jabber ) on avatud XML-põhine protokoll, mis on mõeldud sõnumite saatmiseks ja suhtlemiseks internetis.
Jabberil põhinev tarkvara jookseb tuhandetes serverites ning vastavalt Jabber Software Foundationi pressiteatele kasutavad seda kümned miljonid inimesed üle maailma.
Jeremie Miller alustas projekti 1998. aastal; selle esimene suurem väljalase toimus aastal 2000. Projekti põhiliseks tulemuseks on <tt>jabberd</tt>, server, millega kliendid saavad vestlemiseks ühenduda. See server saab luua privaatse Jabber-võrgu (näiteks tulemüüri taga) või ühineda globaalse Jabberi võrguga.
Jabberis etendavad tähtsat osa lüüsid. Need lubavad kasutajal siseneda teisi protokolle kasutavatesse võrkudesse nagu AIM ja ICQ (kasutavad protokolli OSCAR), MSN ja Windows Messenger (kasutavad .NET-sõnumiteenust), SMS ning E-post. Erinevalt teistest mitut protokolli toetavatest klientidest (näiteks Trillian ja Gaim) tagatakse Jabberis selline ühilduvus serveri tasandil seal asuva spetsiaalse lüüsi abil. Iga Jabberi kasutaja saab end registreerida sellise lüüsi kasutajaks, andes vajalikud andmed vastavasse võrku ühendamiseks, ning seejärel suhelda kasutajatega selles võrgus, nagu nad oleksid Jabberi kasutajad. See tähendab, et iga klienti, mis toetab täielikult Jabber protokolli, saab koodi lisamata kasutada ühendamiseks võrkudesse, mille jaoks on serveris lüüs loodud.
Jabberi protokolli kasutab ka Google Talk, mis on Google'i otsesuhtlusprogramm, kuid Google julgustab oma kasutajatel tarvitada ka teisi Jabberit toetavaid programme, nagu näiteks Gaim-i.
Segamets
pisi|400px|Segamets Segamets on mets, kus kasvab nii okaspuid kui ka lehtpuid, ilma et kumbki neist oleks olulises ülekaalus.
1893
1893. aasta (MDCCCXCIII) oli 19. sajandi 93. aasta.
Rahvusvaheline organisatsioon
Rahvusvahelised organisatsioonid on rahvusvahelise tegevuspiirkonna ja liikmesusega organisatsioonid. Eristatakse kahte liiki rahvusvahelisi organisatsioone:
Valitsustevahelised rahvusvahelised organisatsioonid
Valitsustevaheline organisatsioon on vähemalt kolme riigi poolt rahvusvahelise lepinguga ühiste eesmärkide saavutamiseks loodud organisatsioon, mis omab asutajaliikmetest iseseisvat tahet ning on suuteline seda oma organite kaudu teostama. Valitsustevaheliste rahvusvaheliste organisatsioonide liikmeteks on riigid/valitsused. Kuigi valitsustevahelised rahvusvahelised organisatsioonid moodustavad kõigest 10% kõigist rahvusvahelistest organisatsioonidest, on nende tähtsus suurem kui valitsusteväliste rahvusvaheliste organisatsioonide tähtsus, sest nende liikmeteks on rahvusriigid.
Valitsustevaheliste organisatsioonide klassifikatsioon
.
Dasht-e Lūt
pisi|300px|Dasht-e Lūt satelliidipildil Dasht-e Lūt (pärsia دشت لوت) on kõrb Iraani kiltmaal Z̄āgrose mägedest kirdes. Osalt liivakõrb.
Rahvusvaheline organisatsioon
Valitsustevaheliste organisatsioonide klassifikatsioon
Ligi 90% valitsustevahelistest organisatsioonidest kuuluvad spetsiifilise eesmärgi ja regionaalse ulatusega kategooriasse.
Dasht-e Lūt
Wüsten Afghanistans und des Iran Marele Deșert din Iran și Afganistan
Rahvusvaheline organisatsioon
Liikmesus
Liikmeks on võimalik saada kui teised liikmed hääletavad fikseeritud häälteenamusega uue liikme vastuvõtmise poolt. Liikmeks saamise võimalikud piirangud:
1. Liikmed peavad hääletama uue liikme poolt 2. Kuulumine mõnda teise organisatsiooni (riigil ei ole võimalik saada UNESCO liikmeks kui ta ei kuulu ÜROsse) 3. Regionaalsed piirangud (Euroopa Liitu ei saa kuuluda riik, mis ei paikne Euroopas) 4. Tegevusalast tulenevad piirangud (OPECisse ei saa kuuluda riik, mis ei tooda ega ekspordinaftat) 5. Ideoloogilised-kultuurilised (Islamimaade Konverentsi ei saa kuuluda mitte-islami riik) 6. Arengutasemest tulenevad piirangud, mis on eelkõige majanduslikud (OECDsse ei saa kuuluda väga madala arengutasemega riigid) 7. Riigi enda soov liikmeks saada või organisatsiooni poolne kutse
Organisatsioonist on võimalik lahkuda kas vabatahtlikult või sunniviisiliselt (riik heidetakse välja, kuna täitmata näiteks majanduslikud kohustused).
Valitsustevälised rahvusvahelised organisatsioonid
Valitsustevälised rahvusvahelised organisatsioonid on rahvusvahelised valitsustest sõltumatu organisatsioonid. Nende liikmeteks on eraisikud või nendest koosnevad grupid. Valitsusvälised organisatsioonid ei ole rahvusvahelise õiguse subjektid, vaid on tavaliselt riigisisese õiguse alusel moodustatud. Eestis on nende õiguslikuks vormiks tavaliselt mittetulundusühing või sihtasutus. Valitsusvälised organisatsioonid eksisteerivad ühiskondlikul, erialasel, erakondlikul või muul alusel. Nendel organisatsioonidel võib olla ka oma maa valitsuse toetus ning finantsabi, ent tavaliselt kaetakse kulud liikmete sissemaksetest, majandustegevusest saadud tuludest, annetustest jne. Praegu tegutseb umbes 5500 valitsustevälist rahvusvahelist organisatsiooni, mis moodustavad ligi 90% kõigist rahvusvahelistest organisatsioonidest.
Mõnikord liigitatakse ka hargmaised korporatsioonid (multinational corporations – MNG) valitsusväliste rahvusvaheliste organisatsioonide alla, mis ei ole mittetulunduslikud organisatsioonid. Näiteks kuuluvad siia kategooriasse McDonald's, Sony ja The Coca-Cola Company.
Ajalugu
Esimeseks valitsusteväliseks organisatsiooniks väidetakse olevat Roosiristlased (asutatud aastal 1694), aga ka vaimulikud ordud, mis tegutsesid juba u 1100. aastal ja mille ülesandeks oli kaitsta palverännakule läinud inimesi. Samuti nagu valitsustevahelised rahvusvahelised organisatsioonid, kasvasid ka valitsustevälised rahvusvahelised organisatsioonid nii 19. kui ka 20. sajandil väga jõudsalt ja tänapäeval on sellised organisatsioone ligikaudu 5500. 55% tegutsevatest rahvusvahelistest organisatsioonidest on alustanud tegevust pärast 1960. aastat.
Valitsusteväliste organisatsioonide rahastamine
Üldjuhul saavad valitsustevälised organisatsioonid oma kulud liikmete sissemaksetest, majandustegevusest saadud tuludest ja/või annetustest. Vahel osutab ka riik finantsabi. Eestis puuduvad siiani andmed, mis kajastaksid INGO-de (nn kolmanda sektori) rahastamise ja muu majandustegevuse tegelikku mahtu. Küsitluste ning eelarvestatistika kaudu on siiski võimalik teha kaudseid järeldusi suurusjärkude kohta. Heategevuslikku annetamist 1996. aastal uurinud Jüri Kruusvall hindas Eesti saja suurima ettevõtte rahaliste annetuste mahtu umbes 23 miljonile kroonile. Samas läksid need annetused suures osas valdkondadesse, kus põhirolli täidavad kas väljapaistvad üksikisikud (tippsport, kõrgkultuur) või avaliku võimu institutsioonid (haridus, tervishoid, korrakaitse). Seega kulub ainult osa, arvatavalt väiksem osa, nimetatud summast INGO-de rahastamisele. Teisalt on teiste, väiksemate ettevõtete arv ja seega ka potentsiaalne annetamisvõime üpris suur, kuid INGO-de rahastamise seisukohast on see veel seni läbiuurimata teema.
Crostwitzi vald
Crostwitz (ülemsorbi keeles Chrósćicy) on vald Saksamaal Saksimaa Bautzeni kreisis.
Vallaosad
Crostwitz, Caseritz (Kozarcy), Horka (Hórki), Prautitz (Prawoćicy), Kopschin (Kopšin) ja Nucknitz (Nuknica).
Kambja kogudus
EELK Kambja kogudus on luterlik kogudus Kambjas.
Kogudus kuulub Tartu praostkonda.
Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Kambja kirikus.
Katoliku aeg
Esimest korda on mainitud Kambja preestrit Tartu piiskopkonnas 26. detsembril 1330. Kambja kihelkonda on esimest korda mainitud 21. oktoobril 1471. Kihelkonna rajajaks peetakse Suure-Kambja maaisandat Buxhövdet, kes kirikumõisa tarbeks kinkinud osa oma valdustest.
Vene-Liivi sõja alguses 1558 põletasid Moskva väed Kambja kiriku. 1613. aastal oli Kambja kivikirik veel ilma katuseta ja ilma vaimulikuta. Alles 1642. aastal seati kirik põhjalikult korda. Esimese luterliku kirikuõpetajana nimetatakse Johann Printzi aastal 1626.
Rootsi aeg
Aastatel 1660–1701 oli Kambjas ametis Andreas Virginus, kes tõlkis seal koos oma poja Adrian Virginiusega Uue Testamendi lõunaeesti keelde. Wastne Testament ilmus trükis 1686. Tuntuks on saanud Kambja kihelkonna poiss Ignatsi Jaak, kes siin hiljem ka koolmeistri ametit pidas.
Vene aeg
1704. aastal hävitasid Vene väed Põhjasõja käigus Kambja kiriku, mis 1721. aastal uuesti üles ehitati. Vanimad kirikuraamatud on säilinud aastast 1719.
1726. aastal oli suur nälg ja 1730. aastal valitses maal kohutav põud. Sel ajal käidi nii hoolsasti kirikus, et kiriku visitatsiooniprotokollides nimetatakse vaid kaht meest, kes pole armulaual käinud.
1738. aastal algas Kambjas vennastekoguduse ärkamine, mis kiiresti levis. Albrecht Sutori, Michael Morgneri jt töö tulemusena kujunes Kambja kihelkond sajandi keskpaigas vennastekoguduse liikumise keskuseks Lõuna-Eestis.
1785–1808 oli Kambja õpetajaks Heinrich Andreas Erxleben, kes andis välja Tartu murdes Vana Testamendi lühikese kokkuvõtte ja vennastekoguduse lauluraamatu. Tähtsaimaks köstriks oli talurahva päritolu Johann Thal, kes ehitas Kambjasse 1772. aastal Tartumaa maakirikute esimese oreli. 1773 lõpetati kirikusse ja kiriku aeda matmine ning rajati Kambja surnuaed.
Õpetaja Gustav Emmanuel Stockenbergi ajal oli Kambjas armulaual käijaid eriti rohkesti. Osaliselt oli see tingitud vennastekoguduse suurest mõjust Kambja kihelkonnas.
Õpetaja Carl Eduard Hasselblatti ajal 1874 ehitati Kambja kirik suuremaks.
1904. aastal pühitseti kihelkonna lõunaosas sisse Krüüdneri abikirik.
Eesti Vabariigi aeg
1932 – külastas Kambjat Rootsi kroonprints Gustaf Adolf. Prints istutas kirikuaeda tamme, mis kasvab värava kõrval praegugi.
1934 – peeti esimene Kambja kihelkonna vaimulik laulupäev.
1937 – ehitati kiriku läänefassaadile Arnold Matteuse projekti järgi uus kivist 53 meetri kõrgune torn ühes trepikodadega.
Varemete aeg
19. augustil 1944 põletasid sissetungivad Nõukogude väed Kambja kiriku veelkord maha. Varemetesse jäi nii kirik kui kogudus. Viimane jumalateenistus peeti 1951. aastal Köstrimäel, mil õpetaja Peeter Kohandi õnnistas 8 leerilast. Kogudus liideti Nõoga, mida alates 1954. aastast teenis vanglast vabanenud Harald Tammur.
Vaatamata korduvatele palvetele ei saanud kogudus kiriku taastamiseks luba. Varemetes kasvasid puud ja võsa.
1987. aastal tähistati Kambjas rahvakooli aastapäeva, taaselustus kiriku kordategemise soov. Ajad muutusid ja Kambja sovhoos asus organiseerima kiriku taastamist.
Tänapäev
1994 – taastati iseseisev kogudus ning jõuluõhtu jumalateenistus peeti taas Kambja kirikus.
2009 – pühitseti sisse taastatud Kambja kirik.
2008 ja 2012 oli Kambja üle-eestilise kristliku noortelaagri (JäPe) asupaigaks.
Koguduse õpetajad
Koguduse abiõpetajad, õpetajaameti kandidaadid, diakonid ja jutlustajad
Rõude vald
Rõude vald (saksa keeles Ruhde; enne 1890 Suure-Rõude vald (saksa keeles Gross-Ruhde)) oli vald Läänemaal Martna kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866 –1896 ja seejärel liideti see Martna vallaga.
1890 liideti Rõude vallaga Väike-Rõude vald.
Moab
Moab ehk Moabimaa on Surnumere idakalda taga olev maa, 4 Mo 21, 10-20; 1 Sa 14,47; 2 Sa 8,2; Ru 1,1.
Macrosilly
"Macrosilly" on eesti ansambli Honey Power debüütalbum. Selle andis 1. septembril 2006 CD-na välja SekSound.
Lood
"Corsica", "Travelling Nonstop" ja "Fake Blue Sky" anti 2006 välja singlitena. "Travelling Nonstop" valiti mais 2006 Raadio 2 "nädala demoks".
Albumi esitluskontserdid toimusid 31. augustil Von Krahlis ja 1. septembril klubis Rock & Roll.
Käpp (perekonnanimi)
Käpp on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Käpp (ka Käp või Kaep) on pandud neljas mõisavallas Järva-, Pärnu- ja Viljandimaal. 2020. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Käpp 30 mehel ja 32 naisel.
Digikultuuriaasta
thumb|right|Digikultuuriaasta logo Digikultuuriaasta ehk täieliku nimetusega digikultuuri teema-aasta 2020 oli Kultuuriministeeriumi välja kuulutatud temaatiline fookus digitaalsele kultuurile aastal 2020. Digikultuuriaasta hõlmas algatusi ja projekte, mis puudutavad "digitaalselt loodud, levivat ja kasutatud kultuuri" ning eesmärgiks seati, et uued põlvkonnad võtaksid digitaalse meedia kaudu omaks meie "elava kultuuri ja pärandi".
Aasta tegevusi ja üritusi korraldasid Muinsuskaitseamet, Eesti Rahvusringhääling, Eesti Rahvusraamatukogu ja Eesti Filmi Instituut.
Teema-aasta projektijuht oli Martin Aadamsoo.
Debatt digikultuuri üle
Postimees ja Tallinna Ülikool on pühendanud teema-aastale aastapikkuse arvamuslugude sarja. Indrek Ibrus, Marek Tamm ja Katrin Tiidenberg kritiseerivad avaartiklis teema-aasta kitsast digikultuuri definitsiooni ja rõhuasetust olemasoleva kultuuri uutele põlvkondadele kättesaadavaks tegemisele kultuuripärandi digiteerimise teel. Ibrus osutab oma avaartiklis, et digikultuur on Eestis olnud allutatud majanduse ja riigihalduse eesmärkidele ning isegi majanduslikus mõttes kapitaliseerivad selle kultuuri väärtuse rahvusvahelised meediaettevõtted, mitte omakultuuri loovad kohalikud meedia- ja kultuuritegijad. Ibruse järgi on kultuuri väärtus avalikkuses ja taaskasutatavuses ning kultuuri veetud digiriik saaks pakkuda omakultuurile elujõulisust ning ettevõtjatele uusi võimalusi sellega, et "Eesti oma kodanikud ja ettevõtted saaksid Eestis kultuurile ligi ja võiksid selle sees uusi väärtusi luua".
33. Kaitsepataljon
Vabatahtlik kaitsepataljon värvati Eesti SS kõrgema politseijuhi korraldusel väegruppi "Nord" tagalateenistuse jaoks. Pataljon formeeriti Tartus 1941.–1942. aasta talvel, pataljoni suuruseks oli 600 meest.
Juhtkond ja koosseis
Pataljoniülem:
33. Kaitse (rinde)pataljon I
33. Kaitsepataljon saadeti kohe pärast formeerimist Leningradi rindele politseivõitlusgrupi Jeckeln koosseisus Oranienbaumi platsdarmi blokeerima ja rannakaitset teostama, mis kestis detsembrini 1942. aastal. Pataljon kandis lahingutes raskeid kaotusi. 1942. aasta kevadel sai pataljon täiendusena 200 meest.
Pataljon toodi Eestisse, Pärnusse tagasi 4. detsembril, kust hiljem viidi Tartusse ja saadeti seal laiali ning selle koosseis värvati osaliselt Eesti SS-leegioni ja osaliselt üle uude moodustatavase 287. Kaitsepataljoni ja 32. ja 35. Kaitsepataljonide täienduseks.
33. Kaitse (vahi)pataljon II
33. Kaitsepataljon II koosseis moodustati oktoobris 1942. aastal Tartus, Valga, Antsla, Võru ja Petseri kasarmeeritud Omakaitse malevate kompaniidest, mis formeeriti algselt kui 293. Kaitsepataljon. Pataljoni suuruseks oli 381 meest.
1943. aasta veebruaris anti kaitsepataljonile endise laialisaadetud vabatahtlike, kes värvati Eesti SS-leegioni, 33. Kaitsepataljoni number, pataljon jäi oma ülesannetelt vahipataljoniks.
Telekinees
Telekineesiks loetakse parapsühholoogias nähtust, mille puhul inimene suudab objekte füüsilises ruumis liigutada üksnes mõtteenergia abil, neid mitte puudutades. Siiani ei ole nähtuse olemasolu või võimalikkust teaduslikult tõestatud.
33. Kaitsepataljon
33. Eesti Politseipataljon
1943 aasta detsembris muudeti pataljoni nimi '''33. Eesti Politseipataljon'iks (Estnische Polizei Batallion nr.33) ja pataljonis kehtinud Wehrmachti'' auastmed asendati Saksa Korrapolitsei auastmetega.
1892
1892. aasta (MDCCCXCII) oli 19. sajandi 92. aasta.
33. Kaitsepataljon
33. Eesti Politseipataljon
Pataljon pidas vahiteenistust Võrus allutatuna 11. jalaväediviisile.
13.–15. veebruaril 1944 osales pataljon Meerapalu lahingus Punaarmee dessandi likvideerimisel.
Peale Meerpalu lahingut jätkas pataljon vahiteenistust Kagu-Eestis, kuni likvideerimiseni suvel 1944. Pataljoni isikkoosseis jagati 37., 38. ja 40. Eesti Politseipataljonidele.
Sündinud 2. septembril
''Siin on loetletud 2. septembril sündinud inimesi.
Rahva Oma Kaitse
"Rahva Oma Kaitse" Raadio 2 huumorisaade, mis põhineb Mart Juure ja Andrus Kivirähki improviseeritud dialoogil. Vahele mängitakse muusikat.
Tavaliselt kommenteeritakse ajakirja Kroonika. Tavakohaselt  kommenteeritakse ka Eurovisiooni lauluvõistlust ja presidendi vastuvõttu.
Saade on eetris teisipäeviti kell 20, kordus on pühapäeviti kell 13.
Levitatsioon (paranormaalne nähtus)
pisi|Fotograafia abil on lihtne luua illusiooni levitatsioonist Levitatsiooniks kutsutakse nähtust, mille puhul isik suudab ennast liigutada mõtte jõul, ilma otsese füüsilise mõjuta.
Teiste objektide analoogilist liigutamist loetakse telekineesiks.
Ammonlased
Ammonlased ehk ammoniidid oli Piibli järgi ida pool Jordanit elanud rahvas.
5. Moosese raamatus (23;4,5) on niisugune seadus: "Ammonlane ja moab ei tohi tulla Issanda kogudusse, isegi mitte kümnendas põlves ei tohi nad tulla Issanda kogudusse, mitte iialgi, sellepärast et nad ei tulnud teile teel vastu leiva ja veega, kui te lahkusite Egiptusest, ja et ta palkas su vastu Bileami, Beori poja Petoorist, Mesopotaamiast, sind needma."
Ammonlaste pealinn oli Rabba (2. Saamueli raamat 11:1).
Sõnasõda
"Sõnasõda" oli 2007. aastal eetris olnud Raadio 2 väitlussaade, kus arutleti noori puudutavate probleemide üle.
Saadet juhtis Reimo Sildvee.
Metallion
"Metallion" on Raadio 2 kahetunnine hevimuusikasaade.
Saatejuhid on Madox ja DJ MOP.
Saade on eetris kolmapäeviti kell 22.
Digitund
"Digitund" on infotehnoloogiasaade Kuku Raadios.
Tunniajane saade on alates 2010. aasta septembrist eetris kord nädalas esmaspäeviti kell 11. Seda juhivad portaali Geenius.ee ajakirjanikud Henrik Roonemaa ja Hans Lōugas. Saate põhifookuses on olmerakendused (vidinad), internet, mobiilimaailm jne.
Luís Figo
Luís Figo (täisnimi Luís Filipe Madeira Caeiro Figo; sündinud 4. novembril 1972 Lissabonis) on Portugali jalgpallikoondise endine poolkaitsja ja kapten.
Firmasport
Firmasport on sportlik tegevus, mida harrastatakse töökollektiivi raames. Algatus selleks võib tulla töötajate poolt, kes võivad näiteks moodustada oma meeskonna mõneks võistluseks või võistlussarjaks. Samuti võib firmasporti terviseedendusliku kehakultuurina toetada tööandja. Tihti on firmasport meelelahutusliku iseloomuga ning selle üheks eesmärgiks on ettevõtte töötajate meeskonnavaimu tugevdamine. Publikuhuvi pälvivate võistluste puhul võib mingil määral arvestada ka reklaamiefektiga.
Luís Figo
1995 soovis Figo minna välisklubisse, ent ei suutnud valida Torino Juventuse ja Parma vahel ning kirjutas alla lepingu mõlemaga. Karistuseks keelati tal kaks aastat mängida Itaalia klubides. Ta pääses siiski kergelt, sest Johan Cruijff palkas ta kohe FC Barcelonasse, kus temast sai kapten ja üks publiku lemmikuid.
Firmasport
Nõukogude Liidus olid suuremates asutustes ja ettevõtetes kehakultuurikollektiivid, mis osalesid spartakiaadidel ning pidasid arvestust VTK ("Valmis tööks ja kaitseks") normatiivide täitmise üle.
Luís Figo
2000 läks Figo 62 miljoni euro eest üle Madridi Reali, saades üheks vähestest, kes on mänginud mõlema vaenutseva klubi, nii Reali kui ka Barcelona meeskonnas.
Tertsdeetsim
Tertsdeetsim ( < ladina k tertius decimus "kolmeteistkümnes") on
Luís Figo
Augustis 2005 siirdus ta kaheaastase lepingu alusel Itaalia jalgpalliklubisse Milano Internazionale. Lepingu lõpptähtaja lähenedes pidas ta läbirääkimisi Saudi Araabia klubiga Al-Ittihad, kuid ei saavutanud kokkulepet. 10. juunil 2007 allkirjastas ta veel üheks aastaks lepingu Interiga, mis lõppes 30. juunil 2008. Ta lõpetas oma mängijakarjääri 30. mail 2009.
Tertsdeetsim
400px (a) suur tertsdeetsim (b) väike tertsdeetsim (c) tertsdeetsimakord
Luís Figo
Koondisekarjäär
Figo debüteeris Portugali jalgpallikoondises 12. oktoobril 1991, kui mängiti Luksemburgi jalgpallikoondisega viiki 1:1. Esimese värava lõi Figo koondise kasuks 11. novembril 1992, kui Bulgaaria jalgpallikoondist võideti 2:1.
Tertsdeetsim
Tertsdeetsimit käsitletakse tavaliselt kui seksti, sest tegemist on liitintervalliga (oktav + sekst).
Luís Figo
Koondisekarjäär
Noortekoondises esines Figo 1994. aasta Euroopa U-21 meistrivõistlustel Prantsusmaal. Veerandfinaalis alistas Portugal Poola 9. märtsil 3:1 ja 23. märtsil 2:0 ning poolfinaalis 15. aprillil Hispaania 2:0. Finaalis tuli 20. aprillil vastu võtta lisaajal saadud 0:1 kaotus Itaalia jalgpallikoondiselt. Figo valiti kogu turniiri parimaks mängijaks.
1996. aasta EM-valikgrupi võitis Portugal Iirimaa jalgpallikoondise ees, kes lisavalikmängudelt finaalturniirile ei pääsenudki. Figo lõi valikturniiril kolm väravat: Läti jalgpallikoondise vastu nii kodus kui võõrsil ja Austria jalgpallikoondise vastu kodus mängu ainsa värava. Sellega oli ta resultatiivsuselt Portugali 4. mängija. Finaalturniiril osales Figo kõigis Portugali mängudes algkoosseisus. 9. juunil 1996 viigistas Taani jalgpallikoondisega 1:1 ja vahetati 62. minutil pärast väravate löömist välja. 14. juunil alistas Portugal Türgi jalgpallikoondise 1:0, Figo mängis kogu kohtumise ja sai 58. minutil kollase kaardi. 19. juunil alistas Portugal Horvaatia jalgpallikoondise 3:0, Figo tegi kaasa algusest lõpuni ja lõi 4. minutil avavärava. Alagrupi võitis Portugal Horvaatia ees. 23. juunil kaotas Portugal veerandfinaalis Tšehhi jalgpallikoondisele 0:1, Figo vahetati 82. minutil välja ja ühtlasi mängis Portugal ülejäänud kohtumise arvulises ülekaalus, kuid ei suutnud lüüa viigiväravat.
1998. aasta MM-valikgrupis lõi Figo eri kohtumistes 3 väravat, sealhulgas Albaania jalgpallikoondise vastu nii kodus kui võõrsil. Sellega oli ta Portugali resultatiivseim mängija. Siiski jäi Portugal alagrupis kolmandaks Saksamaa ja Ukraina jalgpallikoondise järel ning langes välja.
2000. aasta EM-valikgrupis lõi Figo taas eri mängudes kolm väravat, sealhulgas Aserbaidžaani ja Rumeenia jalgpallikoondise vastu võõrsil Portugali ainsa värava (need mõlemad mängud lõppesid viigiga). Sellega oli ta resultatiivsuselt Portugali 4. mängija. Alagrupi võitis Rumeenia, aga parima teise koha saanud meeskonnana pääses Portugalgi otse finaalturniirile. Seal mängis Figo kõigis Portugali mängudes peale ühe algusest lõpuni. Portugal alistas alagrupis kõik vastased. 12. juunil võideti Inglismaa jalgpallikoondis 3:2, kusjuures Inglismaa läks 2:0 ette ja Figo lõi 22. minutil 1:2. 17. juunil võideti Costinha üleajal löödud väravast 1:0 Rumeenia ja Figo sai 30. minutil ainsa portugallasena kollase kaardi. Sellega oli edasipääs tagatud ja kolmandas alagrupimängus ta ei osalenud, siiski võitis Portugal Conceição kübaratrikist Saksamaagi 3:0. 24. juunil alistas Portugal veerandfinaalis Türgi 2:0. 28. juunil kaotas Portugal poolfinaalis lisaajal Prantsusmaa jalgpallikoondisele 1:2, Figo sai 54. minutil kollase kaardi.
2002. aasta MM-valikgrupis lõi Figo 5 väravat, kõik eri mängudes. Eesti jalgpallikoondise vastu lõi ta värava nii kodus kui võõrsil: 3. septembril 2000 viis ta Tallinnas Kadrioru staadionil 49. minutil Portugali 2:0 juhtima (mäng lõppes 3:1) ja 6. oktoobril 2001 lõi ta Lissabonis 80. minutil 5:0. Kodus Andorra vastu skooris ta juba avaminutil, kodus Hollandi jalgpallikoondise vastu realiseeris üleajal penalti, mis viigistas seisu 2:2 ja võõrsil Iirimaa vastu lõi ta 78. minutil Portugali ainsa värava (mäng lõppes viigiliselt). Kuid Pauleta lõi valiktsüklis koguni 8 ja Nuno Gomes 7 väravat. Portugal ja Iirimaa lõpetasid valiktsükli võrdsete punktidega, aga väravate vahega võitis Portugal. Iirimaagi pääses lisavalikmängudelt MM-ile.
Finaalturniiril Lõuna-Koreas osales Figo igas Portugali mängus algusest lõpuni. 5. juunil kaotas Portugal üllatuslikult USA jalgpallikoondisele 2:3, jäädes 36. minutil juba 0:3 taha. 10. juunil alistati Poola jalgpallikoondis 4:0, misjärel viimases mängus 14. juunil piisas juba viigist. Kuid Portugal jäi 27. minutil kümnekesi ja 66. minutil üheksakesi ning 70. minutil lõi Park Ji-Sung võiduvärava. Alagrupi võitis USA Lõuna-Korea ees, Portugal jäi kolmandaks ja langes välja.
2004. aasta Euroopa meistrivõistlused jalgpallis toimusid Portugalis, sellepärast polnud Portugali koondisel vaja valikmänge pidada. Figo osales kõigis Portugali mängudes algkoosseisus ja kui esimene mäng maha arvata, siis alati kaptenina. 12. juunil kaotas Portugal avavoorus Kreeka jalgpallikoondisele 1:2, kuid alistas 16. juunil Venemaa jalgpallikoondise 2:0 ja 20. juunil Hispaania jalgpallikoondise 1:0 ning võitis ikkagi alagrupi. Teisena läks edasi Kreeka. Venemaa ja Hispaania vastu vahetati Figo viimaseks veerandtunniks välja. Veerandfinaaliski Inglismaa vastu 24. juunil mängis Figo kõigest 75 esimest minutit ja võeti välja kaotusseisus 0:1 (Michael Owen viis inglased juba 3. minutil juhtima). Normaalaeg lõppes 1:1, lisaaeg 2:2 ja penaltiseerias võitis Portugal. Poolfinaali Hollandi vastu 30. juunil mängis Figo algusest lõpuni ja sai 90. minutil kollase kaardi. Portugal võitis 2:1 ja Figo valiti kohtumise parimaks mängijaks. 4. juulil kohtus Portugal finaalis uuesti Kreekaga ja kaotas uuesti, seekord 0:1.
pisi|Luis Figo (2008) 2006. aasta MM-valikgrupis ei löönud Figo ühtki väravat. Portugal võitis valikgrupi ühtki mängu kaotamata. Finaalturniiril Saksamaal oli Figo kõigi Portugali mängude algkoosseisus ja igas mängus kapten. Portugal võitis kõik alagrupimängud: 11. juunil Angola jalgpallikoondise 1:0 (Figo tunnistati kohtumise parimaks mängijaks), 17. juunil Iraani jalgpallikoondise 2:0 ja 21. juunil Mehhiko jalgpallikoondise 2:1. Kahes viimases mängus võeti Figo lõpuminuteil välja. 25. juunil alistas Portugal Hollandi 1:0 mängus, kus jagati välja enneolematud 16 kollast kaarti ja mille mõlemad meeskonnad lõpetasid üheksakesi. Figo sai 60. minutil kollase kaardi ja vahetati 84. minutil välja. Veerandfinaalis Inglismaa vastu 1. juulil mängis Figo 86 esimest minutit. Väravaid ei löödud, penaltiseeria abil võitis Portugal. 5. juulil kaotas Portugal poolfinaali Prantsusmaale 0:1. 8. juunil sekkus Figo pronksimängus Saksamaa vastu vahetusest alles 77. minutil seisul 0:2 ja mäng lõppes 1:3.
Saksamaa MM-iga lõppes Figo koondisekarjäär. Ta osales kokku 127 koondisemängus ja lõi neis 32 väravat. Kõige rohkem, 3 väravat lõi ta Albaania, Andorra ja Moldova jalgpallikoondise vastu. Ainsa kübaratriki koondises tegi ta 15. augustil 2001 sõprusmängus Moldova vastu, lüües kõik mängu väravad. Ühtegi mängu, milles Figo värava lõi, Portugal ei kaotanud ja Portugal võitis kõik mängud, milles ta pärast Figo löödud väravat juhtis.
Saavutused
pisi|Luis Figo (2010)
Isiklikku
Luis Figo on 180 cm pikk.
Luis Figo on abielus rootsi modelli Helen Svediniga. Neil on kolm tütart: Daniela (1999), Martina (2002) ja Stella (2004).
Figo räägib vabalt viit keelt: portugali, hispaania, inglise, itaalia ja prantsuse keelt.
1891
1891. aasta (MDCCCXCI) oli 19. sajandi 91. aasta.
Ajalootund
"Ajalootund" oli raadiosaade, milles Hillar Palamets kõneles ajaloo teemadel.
Esimest korda oli saade eetris 1. novembril 1993. Saade oli tunniajane ja Raadio 2 eetris laupäeviti kell 9:00.
16. juunil 2003 läks eetrisse 500. saade. Peaaegu kõik saated on Palamets teinud Tartust, kahasse Allan Roosilehega.
15. novembril 2008 läks eetrisse 750. saade. Sünnipäevasaate puhul valmistas Palamets ette mälumängu kõigi varasemate saadete kohta.
Viimase, 888. saate luges Palamets linti 20. märtsil 2012.
Kruberi koobas
pisi|Koopa skeem Kruberi koobas (ka Voronja koobas) on koobas Abhaasias Gagra rajoonis.
Olukorrast riigis
"Olukorrast riigis" on Raadio 2 tunnipikkune iganädalane jutusaade, milles kaks saatejuhti analüüsivad nädala sündmusi, peamiselt Eesti sisepoliitikat.
Kruberi koobas
Koobas asub Kaukasuse lääneosas Arabika massiivis. Selle geograafilised koordinaadid on.
Olukorrast riigis
Saatejuhid olid Andrus Karnau ja Harry Tuul. Karnau liitus saatega märtsis 2016, Tuul märtsis 2020. Nad lõpetasid 2021. aasta esimeses kvartalis saate tegemise.
2014–2015 oli üks saatejuhte Allar Tankler. Aastani 2014 olid saatejuhid Anvar Samost (alustas 1995) ja Kalle Muuli (alustas 2001), viimane asendas Hannes Rummi (saatejuht 1995–2001). Märtsist 2015 juunini 2019 juhtis koos Andrus Karnauga saadet Ahto Lobjakas. Pärast Lobjakat oli kuni 2020. aasta jaanuarini Karnau paariline Marju Himma.
Saade on eetris pühapäeviti, kuid seda on võimalik järelkuulata Raadio2 äpis või ERR-i arhiivist.
Saade on pealkirja saanud peaminister Tiit Vähi kõne "Olukorrast riigis" järgi.
Alates 2021. aasta esimesest kvartalist juhivad saadet Hindrek Riikoja ja Indrek Lepik.
Formaat
Saate pikkus on keskmiselt 55 minutit. Saade algab nädala viie tähtsama sündmuse edetabeliga. Seejärel käsitlevad saatejuhid vabas vormis keskmiselt viit-kuut lõppeva nädalaga seotud aktuaalset teemat.
Ajalugu
Anvar Samost teatas oma lahkumisest saate "Olukorrast riigis" saatejuhi kohalt 4. veebruaril 2014. Uueks saatejuhiks Anvar Samosti asemele asus Allar Tankler.
Vahel on püsisaatejuhte asendanud teised ajakirjanikud, teiste hulgas Janek Luts ja Urmet Kook.
Aastalõpusaate külalisteks on teiste seas olnud Tiit Vähi, Mihkel Mutt (2006 ja 2007), Daniel Vaarik (2013. ja mõnel varasemal aastal).
Signatuur
Saate alguses kõlavas saate signatuuris on kombineeritud helilõike Eesti poliitika kuulsate lausetega: Signatuuri on kasutatud hiljemalt aastast 2003.
Kruberi koobas
See on maailma sügavaim teadaolev koobas. Koopasuu asub 2250 meetri kõrgusel merepinnast. Koopa sissekäigu ja sügavaima teadaoleva koha vaheline kõrguste vahe on 2191 meetrit. Koopa pikkus on üle 13 km.
Ta on lubjakivisse uuristunud karstikoobas. See koosneb mitmest omavahel käikudega ühendatud vertikaalkäigust. Umbes 200 meetri sügavuses jaguneb koobas kaheks; üks haru ulatub 1293 meetri sügavusele ja peaharu 2191 meetri sügavusele. Viimane jaguneb umbes 1300 meetri sügavusel omakorda mitmeks haruks.
Kruberi koopast saab alguse 18 meetri pikkune Reprua jõgi, mis on tõenäoliselt maailma lühim nime saanud jõgi.
2010. aastal avastas CAVEX ekspeditsioon sealt sügavaimal koopas (1980 m koopa sissepääsust) elava maismaalooma Plutomurus ortobalaganensis.
Vibratsioon (saade)
Saade on raadioprogrammis 1993. aastast.
Tunnine saade on eetris neljapäeviti kell 23.
Tapa valla vapp (2005)
thumb|[[Tapa vald (2005)|Tapa valla vapp 2005–2017]] Tapa valla vapp oli Lääne-Viru maakonnas aastail 2005–2017 asunud Eesti haldusüksuse Tapa valla vapp.
2005. aastal kinnitatud vapi autor on Liina Kald.
Vapi kirjeldus
Tapa valla vapiks on heraldiline kilp, mis on jaotatud diagonaalselt kolme ossa. Ülemine osa on punane, alumine osa on must ja nende vahel on diagonaalne laineline hõbedane joon. Punase ala sees on kujutatud triskelet ehk kolmjalga. Alumisel mustal alal on kolm hõbedast tähte.
Põhjendus
Vapi punane osa viitab Tapa linna vapile, sümboliseerides arvatavaid kunagisi lahinguid Tapa aladel. Must osa sümboliseerib Lehtse turbaalasid ning viitab ka Lehtse valla endisele vapile. Valge (vapil hõbedane) joon tähistab Valgejõge ning viitab Saksi valla endisele vapile. Kolmjalga on tuntud kui hea õnne sümbol, tähistades katkematu ringina uuenemist, liikumist ja elu järjepidevust. Sümboli liikumine kolme eri suunda näitab teede hargnemist Tapalt. Kolm hõbedast tähte tähistavad kolme ühinenud omavalitsust. Hõbe on valguse ja puhtuse, punane aga nooruslikkuse ja elujõu värv. Must sümboliseerib maalähedust.
Jõgisoo vald
pisi|300px|[[1939. aasta vallareformiga muudetud valdade piirid Läänemaal]] Jõgisoo (Jõgisuu) vald (saksa keeles Joeggis) oli vald Läänemaal Kullamaa kihelkonnas. Vald eksisteeris aastatel 1866 –1939.
Vallamaja asus tänapäeva Liivi küla aladel.
1890 liideti Jõgisoo vallaga Liivi vald ja 1893 Patsu vald.
1939. aasta vallareformiga liideti Jõgisoo vald uue Kullamaa vallaga.
Liitintervall
Liitintervalliks nimetatakse oktavist suuremat intervalli. Iga liitintervall kujutab endast oktavi ja lihtintervalli summat.
Liitintervallid säilitavad neile vastavate lihtintervallide omadused. Undeetsim võib olla puhas, suurendatud või vähendatud nagu lihtintervall kvart.
Vihterpalu vald
Vihterpalu vald (saksa keeles Wichterpall) oli vald Harjumaal Risti kihelkonnas. Vallamaja asus Änglema külas. pisi|350px|[[Eesti haldusjaotus 1925. aastal]] Vald eksisteeris 1866–1890 ja uuesti 1893–1939. Ajavahemikul 1890–1893 oli Vihterpalu vald liidetud Nõva vallaga.
Tehiskaaslane
Tehiskaaslane (ka tehissatelliit, satelliit, sputnik) on mõne planeedi (enamasti Maa) või selle loodusliku kaaslase, ka Päikese gravitatsiooniväljas mingil kindlal orbiidil tiirlev kosmoseaparaat (näiteks orbitaaljaam) või muu keha (näiteks kanderaketi viimane aste).
Eristatakse rakenduslikke ja teaduslikke tehiskaaslasi. Töölaadilt võivad teaduslikud tehiskaaslased olla passiivsed, kui maapinnal registreeritakse kaugseire teel neilt peegelduvat päikesekiirgust või nende endi soojuskiirgust või kui neile on paigutatud laserkiirepeegeldi, või aktiivsed, kui nende pardal asub uurimisaparatuur või nad lähetavad kaugseiret ja -mõõtmisi võimaldavaid signaale. Aktiivsel tehiskaaslasel on informatsiooni kogumise, salvestamise ja edastamise seadmed, näiteks raadiotelemeetriaseadmed, laser ja mõõteaparatuur. Seadmete energiaallikana kasutatakse päikesepatareisid, akumulaatoreid ja kütuseelemente ning tuumareaktoreid.
Pikemaajalisteks vaatlusteks ja mõõtmisteks sisustatud tehiskaaslased on orbitaalobservatooriumid ja orbitaaljaamad.
Telepaatia
Telepaatiaks ehk mõtete edasikandmiseks nimetatakse väidetavat isikute omavaheline suhtlemist või isiku ühepoolset suhtlemist teise isikuga mõtete edasiandmise teel kõneta ja tehniliste abivahendideta. Telepaatia on parapsühholoogia haru, mis tähendab, et tegu on pseudoteadusega ja puuduvad tõestusmaterjalid mis eristaks selle muinasjutust.
Tehiskaaslane
Ajalugu
pisi|[[Sputnik 1 oli esimene Maa tehiskaaslane. Sputnik 1 koopia]] pisi|Kunstniku nägemus Eesti esimesest tudengisatelliidist Maa orbiidil Esimene Maa tehiskaaslane – Sputnik 1 – lennutati kosmosesse 4. oktoobril 1957. Esimene heliotsentrilise orbiidiga tehiskeha ehk Päikese tehiskaaslane oli 2. jaanuaril 1959 üles lennutatud Luna 1 ja esimene selenotsentrilise orbiidiga tehiskeha ehk Kuu tehiskaaslane oli 31. märtsil 1966 lennutatud Luna 10.
Eesti esimene tehiskaaslane – ESTCube-1 – lennutati orbiidile 2013. aasta kevadel.
Orbiit
Maa orbiidile jõudmiseks peab tehiskaaslane (või selle kanderakett) saavutama esimese kosmilise kiiruse, Maa orbiidilt lahkumiseks on vajalik vähemalt teine kosmiline kiirus. Kosmosesse lennutatud kehadest ei muutu Päikesesüsteemi kehade tehiskaaslasteks need, mille trajektoor lõpeb laskumisega mõnele taevakehale või mis suunatakse Päikesesüsteemist väljumist võimaldava paokiirusega (vähemalt kolmanda kosmilise kiirusega väljapoole Päikesesüsteemi.
Pärast kanderaketi eraldumist saab tehiskaaslane mootorite abil oma orbiiti muuta, orbiidilt lahkuda, põkkuda kosmoselaevaga või teha muid manöövreid (vaata: astrodünaamika).
Üldjuhul on tehiskaaslase orbiit elliptiline (vaata: kahe keha probleem) ja allutatud häiritustele. Ümber Maa tiirleb tehiskaaslasi ka geotsentrilistel ringorbiitidel, mis kulgevad kas üle Maa pooluste (polaarorbiidid) või ekvaatori kohal.
Maa tehiskaaslased lennutatakse kosmosesse tavaliselt Maa pöörlemise suunas.
Kui ekvaatori kohal tiirleva tehiskaaslase orbiidi raadius Maa keskmest loetuna on 42 100 km, siis on tal Maa pöörlemise kiirusega võrdne nurkkiirus ja ta osutub kas geostatsionaarseks, see tähendab – püsib ekvaatori ühe ja sama punkti kohal, või geosünkroonseks, mis tähendab, et orbiit on elliptiline, kuid apsiidid püsivad Maa samade punktide kohal.
Satelliidi asendi määramine ja juhtimine
Satelliidi asendi määramise ja juhtimise alamsüsteemi eesmärgiks on teha kindlaks satelliidi liikumis-, pöörlemiskiirus ja orientatsioon orbiidil ning vastavalt vajadusele muuta või korrigeerida selle asendit. Asukoha ja asendi määramine teostatakse satelliidil paiknevate andurite väljastatavate andmete põhjal, mida kasutatakse vastavalt olukorrale läbi juhtimisalgoritmide satelliidi juhtimisel või asendi korrigeerimisel, mida viivad läbi aktuaatorid.
Andurid
Andurid on seadmed, mis on disainitud tajuma või andma infot mingi objekti või füüsikalise nähtuse kohta, mida saab kasutada ära asendi määramisel. Järgnevalt on antud lühiülevaade põhilistest satelliitidel kasutatavatest anduritest.
Güroskoop
Güroskoop on seade, mis tajub pöörlemist disainist olenevalt nii ühes kui ka mitmes pöörlemisteljes, sõltumatuna väljaspool asuvatest objektidest. Üks tavalisem, kuid tänapäeval üha vähem kasutust leidev güroskoop koosneb pöörlevast kehast, mis üritab säilitada pöörlemistelge juhul, kui karkass, millele see kinnitatud on, pöörleb mingis suunas.