cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Hollandi jalgpallikoondis
Ajalugu
Pärast Teist maailmasõda nõrgenes Hollandi koondis paljude tippmängijate välismaa profiklubidesse lahkumise tõttu – kohaliku jalgpalliliidu KNVB reeglite järgi profid koondises mängida ei tohtinud. Proffe tunnistati Hollandis alles 1954. aastal ja see andis tõuke ka koondise arenguks. Hollandist ja riigi ülemerekolooniatest pärit vutimehed hakkasid üha enam tippatasemel esile tõusma.
Uus mängijate põlvkond eesotsas Johan Cruyffi, Johan Neeskensi ja Ruud Kroliga tõstis Hollandi koondise kiiresti paremate sekka. 1974. aasta MM-il mängisid hollandlased juba finaalis Saksamaa LV vastu, kuid kaotasid 1:2. 1976. aasta EM-ilt Jugoslaavias saadi kolmas koht. 1978. aastal kaotati esikohakohtumises MM-il lisaajal Argentinale 1:3.
Holland tuli uute tegijatega tippu 1988. aastal, mil Ruud Gulliti, Frank Rijkaardi ja Marco van Basteni meeskond lõpetas EM-turniiri Saksamaal kuldmedaliga.
Praegune meeskond
Hollandi koondis 2020. aasta Euroopa meistrivõistlustel.
Rekordid
pisi|Wesley Sneider on Hollandi jalgpallikoondise rekordinternatsionaal 134 mänguga|268x268px
Rekordkoondislased
pisi|271x271px|Robin van Persie on Hollandi koondise läbi aegade suurim väravakütt 50 väravaga
Hedeby
pisi|Hedeby linna kaitsevall Hedeby ehk Haithabu ('nõmmelinn') oli linn viikingiaegses Taanis, praegusel Saksamaa territooriumil Schleswig-Holsteini liidumaal Schleswigi linna lähedal Schlei lahe kaldal. Hedeby oli üks Põhjamaade tähtsamaid viikingiaegseid kaubitsemiskohti.
Hedeby on linna taanipärane ja Haithabu saksapärane nimi. Kirjalikes allikates on linna nimetatud ka Heidaby, Heidiba, Haddeby, Sliesthorp, Sliaswich, Slesvic, æt Hæthum, Haitha by ja muude nimedega.
Linna areng
Esimesed Hedeby hooned Schlei lahe kaldal pärinevad 8. sajandist, kuid linnaks kujunes asula 9. sajandil. Hedebyd on kirjalikes allikates esmamainitud 804. aastal. Pärast seda on linna sageli mainitud nii Skandinaavia ruunikividel ja skaldiluules kui ka välismaistes kirjalikes allikates.
Aastal 808 olevat Taani kuningas Godfred hävitanud slaavlaste kaubaplatsi Rericu ja asustanud sealsed kaupmehed Hedebysse. Tõenäoliselt rajatigi linn sihipäraselt kuninga eestvõtmisel. Üsna varsti vermiti Hedebys Põhjamaade esimesed mündid.
9. sajandi alguses rajati Hedebysse enam-vähem ruudukujulise põhiplaaniga tänavatevõrk. Tänavad olid palkidega sillutatud ja krunte piirasid punutud tarad. Majad ehitati punutud sõrestikest, mis tihendati saviga. Hooned asusid tihedasti üksteise lähedal. Tavaliselt paiknes elumaja tänavajoonel ja lisahooned asusid kitsal krundil selle taga. Arheoloogia on näidanud, et linnas kasvasid leedrid ning ploomi- ja virsikupuud. Lahe kaldale rajati sadam koos laevasildade ja sadamakindlustustega.
Linnas käis arvukalt kristlastest kaupmehi ja kaubanduse edendamise huvides lubas kuningas Horik misjonär Ansgaril aastal 850 linna Taani esimese kiriku ehitada. Arvatavasti asutas Ansgar Hedebys ka kooli preestrite väljaõpetamiseks. Aastal 948 sai Hedeby piiskopi (Hedeby piiskop).
Käsitöö ja kaubandus
pisi|Viikingiaegsete hoonete rekonstruktsioon Hedebys Arheoloogilised leiud näitavad, et Hedebys tegeleti sepa- ja treialitööga, parandati laevu, valmistati nahast ja luust esemeid, ehteid ning palju muud. Käsitöölised olid linnas koondunud omaette kvartalitesse. Põlluharimise ja karjakasvatusega linnaelanikud märkimisväärselt ei tegelenud.
Hedebyl olid kaubandussidemed Frangi riigiga, teiste Skandinaavia maadega, slaavlastega ja isegi Bütsantsiga. Kaubeldi karusnahkadega, Lääne-Euroopa klaasi ja keraamikaga, frangi mõõkade, Reinimaa käsikivide, Norra steatiidist nõude, orjade, veini, ehete, kangaste ja palju muuga.
Kindlustused
10. sajandi keskel piirati Hedeby kõrge muldvalliga, mis on tänaseni hästi säilinud. Tervet valliga piiratud ala ei ehitatud kunagi täis. Valli ehitati hiljem mitu korda tugevamaks ja kõrgemaks, lõunaküljel lisati sellele eelvall ja kaitsekraavide süsteem. Hedeby asus Taani ajaloolisel lõunapiiril ja linna kindlustused olid ühendatud piiri kaitsva kaitsevalli Danevirkega. Hedeby lähedal oli Danevirkes värav, mille kaudu kulges Jüütimaale suunduv liiklus. Lahe poolt kaitsesid linna sadamaala veealused vaitõkked.
Aţ-Ţurtūshī reisimuljed
10. sajandi lõpus külastas Hedebyd Hispaania araabia juudi kaupmees Ibrāhīm ibn Ya‘qūb aţ-Ţurtūshī. Tema muljed linna elust olid järgmised:
"Siiriuse" kummardamise all on mõeldud, et elanikud olid paganausku. Aţ-Ţurtūshīl oli õigus, et linnas elasid nii paganad kui ka kristlased, et linnas olid kaevud, seal söödi palju kala ning et paganlikud kombed lubasid vastsündinute tapmist. Samuti oli naiste positsioon tema jaoks harjumatult vaba. Aţ-Ţurtūshī märgib silmade värvimise kommet, ka teised allikad kinnitavad, et viikingitel oli kombeks oma välimuse eest hoolitseda.
Linna hääbumine
11. sajandi keskel hävitati Hedeby mitu korda ja asustus kadus. Samal ajal kerkis esile Schleswig, mis asus lahesopi teisel kaldal. Põhjuseks võis olla see, et seal oli laht sügavam, mis lubas suurema süvisega laevade kasutamist.
Arheoloogia
pisi|Hedeby muuseum
Hedeby asemele samasse kohta ei tekkinud hiljem uut asulat, seda paika kasutati põllu- ja karjamaana.
Veetase on Hedeby sadamas viikingiajast saadik tõusnud rohkem kui meetri võrra. Tänu neile asjaoludele on leiutingimused Hedebys väga head. Hedebys on läbi viidud mitmeid arheoloogilisi uuringuid ja see on tuntuim Skandinaavia viikingiaegne linn. Hedebyst on seni saadud üle 340 000 leiu. Suurem osa linna territooriumist on läbi kaevamata.
Mitme Hedeby maja jäänused on väga hästi säilinud ja nende põhjal on võimalik uurida viikingiaegset ehituskunsti. Hedebyst on leitud ka mitmesugust majakraami, koduloomade luid, münte, relvi ja palju muud. Hedeby sadamast on saadud haruldasi leide, nagu arvukad rõivaste fragmendid. Leitud on mitme viikingilaeva, sealhulgas ühe uhke sõjalaeva ja kaubalaeva jäänused. Sadamast on leitud ka tervena säilinud 10. sajandist pärinev kirikukell.
Paljud Hedebyst saadud leiud on näha kohalikus Hedeby muuseumis. Püstitatud on mõned viikingiaegsete majade rekonstruktsioonid. Hedeby kaitsevall on kohati veel nüüdki 10–11 m kõrgune.
Lol Crème
Tema hüüdnimi oli algselt Lolagon.
Lol laulab ning mängib kitarri ja klahvpille.
Manchesteris kunstikoolis õppides tutvus ta Kevin Godleyga. Nad tegid koos mitut bändi, millest tuntumad on Hotlegs 10cc. Aastal 1976 lahkusid nad 10cc-st. Lõpuks hakkasid nad Godley & Creme'i nime all koos musitseerima ja videoid tegema.
Mihhail Sirinov
Mihhail Aleksandrovitš Sirinov (9. jaanuar 1878 Venemaa – 1929) oli Tartu Ülikoolis poliitilise ökonoomia ja statistika professor aastatel 1913–1917.
Lol Crème
Hiljem tegi Crème koostööd Trevor Horniga. Nad tegid mitu aastat muusikavideoid (sealhulgas Herbie Hancockile, The Police'ile ja Duran Duranile) ning aastal 1998 hakkasid nad koos tegema bändi Art of Noise.
Aastal 1991 lavastas Crème Jamaica komöödiafilmi "The Lunatic".
Crème salvestab koos Trevor Horni, Chris Braide ja Steve Lipsoniga ansambli The Producers albumit.
Piret Bristol
pisi|Piret Bristol 2012. aastal Piret Bristol (sündinud 18. aprillil 1968) on eesti kirjanik. Kirjutanud luulet, romaane ja jutte.
Lol Crème
Isiklikku
Lolil on poeg Lalo, kes on samuti muusik.
Piret Bristol
Haridus
Lõpetas 1986 Rapla Keskkooli, 1986–2001 õppis Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas eesti kirjandust.
Elukoht ja töö
Töötanud Rapla ajalehtedes Ühistöö ja Nädaline keeletoimetaja ja ajakirjanikuna. On toimetanud veebilehte Kirjanike Kodu ja Rudolf Steineri teoste tõlkeid, aga ka ilukirjandust. On õpetanud loovkirjutamist Tartu Rahvaülikoolis.
Debüteeris 1996. aasta veebruaris jutustusega "Turvamehed" (kirjutatud koos Henn-Kaarel Hellatiga) ajakirjas Favoriit. Aastatel 1996–2007 oli vabakutseline kirjanik.
Liikmesus
Piret Bristol on Eesti Kirjanike Liidu, Supilinna Seltsi, Eesti Dialektilise Filosoofia Seltsi ja Eesti Kirjanduse Seltsi liige.
Oktoobrist 2011 kuni 2014. aasta sügiseni oli ta Kirjanike Liidu Tartu osakonna esimees.
Paul Mägi
Paul Mägi (sündinud 13. oktoobril 1953) on eesti dirigent ja õppejõud, Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia professor.
Paul Mägi on ka tunnustatud džässviiuldaja, kes on mänginud koos Londoni BBC orkestri ja Bostoni sümfooniaorkestriga.
Ta on lõpetanud Tallinna 42. Keskkooli (praegu Kadrioru Saksa Gümnaasium).
Töökäik
1978. aastal pani Paul Mägi aluse Eesti Raadio Kammerorkestrile. Aastatel 1984–1991 töötas ta Rahvusooperi Estonia dirigendina.
1990–1994 oli Läti Riikliku Sümfooniaorkestri kunstiline juht ja peadirigent. Tema juhtimisel astus orkester muuhulgas üles Rootsis, Šveitsis, Saksamaal, Hispaanias, Itaalias ja Austrias, festivalidel Amsterdamis, Portugalis, Suurbritannias, Belgias ja Prantsusmaal.
Werther
Sisukokkuvõte
Aeg: juulist detsembrini 1780 Koht: Wetzlar Frankfurdi lähistel, Saksamaa
Paul Mägi
Töökäik
Aastal 1995 naasis Mägi Estoniasse, kus töötas 2002. aastani kunstilise juhi ja peadirigendina. 2004–2017 oli ta Uppsala Kammerorkestri kunstiline juht ja dirigent ning 2011–2020 ühtlasi Vanemuise teatri muusikajuht ja peadirigent.
Werther
Sisukokkuvõte
I vaatus
Paul Mägi
Töökäik
Praegu on ta EMTA sümfooniaorkestri peadirigent.
Harpuun
pisi|Harpuun thumb| Unaaq (inuittide harpuun)) thumb|Moodne vaalaküttimisharpuun Harpuun on odakujuline vahend, millega saab püüda kalu või teisi suuri veeloomi.
Werther
Sisukokkuvõte
II vaatus
Paul Mägi
Kontserdid ja lavastused
Paul Mägi on juhatanud kontserte USA-s (Detroiti SO), Venemaal (Moskva Filharmoonia Orkester), Soomes, Ukrainas, Rootsis (Rootsi Raadio SO, Kuninglik Filharmooniaorkester, Göteborgi SO, Malmö SO), Norras, Taanis, Itaalias, Prantsusmaal, Belgias, Hollandis, Portugalis, Leedus, Bulgaarias, Poolas, Saksamaal, Hispaanias, Šveitsis, Ecuadoris, Iirimaal ja mujal.
Werther
Sisukokkuvõte
Möödunud on kolm kuud, Charlotte ja Albert, kes nüüd on abielus, jalutavad rahulolevalt kirikusse. Neid saadab Werther. Albert püüab noormeest lõbustada ja ka Sophie üritab teda lohutada. Kui Charlotte kirikust väljub, tuletab Werther talle meelde, milline oli nende esimene kohtumine. Juhtum häirib Charlotte ja ta palub Wertheril kuni jõuludeni Wetzlarist lahkuda. Werther haub enesetapuplaane ja kui Sophie ta sellelt tabab, siis lahkub mees kiirustades. Charlotte lohutab oma õde Sophiet ja Albert mõistab, et Werther armastab tema naist.
Harpuun
Lihtne harpuun koosneb kiskudega teravikust ja varrest, mis on kinnitatud nööri või trossi otsa. Selliseid harpuune liigutati tavaliselt käsitsi. Kidad on vajalikud selleks, et oda jääks looma kehasse püsima ega libiseks enese tekitatud haava mööda uuesti välja. Nöör või tross on vajalik selleks, et harpuunitud looma mitte ära kaotada. Tähtis võib olla seegi, et harpuuni ennast mitte ära kaotada.
3,4-dihüdroksüfenüülalaniin
pisi 3,4-dihüdroksüfenüülalaniin ehk dopa ehk DOPA on aminohape, mille vasakukäelisel variandil levodopal on bioloogiline tähtsus.
Harpuun
Ajalugu
Harpuunid leiutati vanemal kiviajal. Lõuna-Prantsusmaal Cosquer' koopas on leitud 16 tuhande aasta vanuseid koopamaalinguid harpuunitud hüljestest. Enamik kiviaja tingimustes elavaid hõime tundis harpuune ja mõnigi neist oli harpuunide ehituse oma tehnoloogilise võimekuse piires täiuseni arendanud, näiteks inuitid.
Eestist on leitud neoliitikumist ehk nooremast kiviajast pärinevaid harpuuniotsi, mis on valmistatud lõhestatud toruluudest. Luumaterjalist valmistatud harpuunide kasutamine jätkus pronksiajal.
Harpuuni on mainitud piiblis Hiiobi raamatus, kus on räägitud, et muistsed juudid ei küttinud kunagi krokodille ja kartsid neid: "Kas sa saad tema nahka viskodasid või tema pead kalatuurasid täis tikkida?" . Kuid piiblis ei kirjeldata lähemalt, milliseid harpuune tollal kasutati.
Vasest harpuunid olid tuntud juba Harappa meresõitjatele. Vana-Kreeka ajaloolane Polybios, kes elas 2. sajandil eKr, kirjeldas oma "Maailma ajaloos" jahipidamist mõõkkalale, milleks kasutati kisalise ja vahetatava otsaga harpuuni.
Eestis kasutati harpuune peamiselt hülgepüügiks, neid nimetati ka hülgeraudadeks (ka hülgerõngasteks). Hülgepüügiga on seostatud ka juba pronksiajast pärinevaid harpuune, mida on leitud Asva ja Iru asulakohtadest.
1870 konstrueeris ja patenteeris norralane Svend Foyn plahvatava harpuuni ja relva, millest seda lasta. Need põhinesid Erik Erikseni (1820–1888) ideel ja projektil. Koos auru jõul töötavate vaalapüügilaevade kasutuselevõtmisega juhatas see sisse moodsa vaalapüügi ajastu. Euroopa ja Ameerika vaalapüüdjad said nüüd hakata jahti pidama kõige kiirematele ja võimsamatele vaalaliikidele, nimelt vaguvaallastele. Probleemiks oli sealjuures asjaolu, et surnud vaguvaalad ei jäänud pinnale, vaid vajusid merepõhja. Sellepärast täiustati plahvatavaid harpuune sel viisil, et nad süstisid vaala kehasse ühtlasi õhku, mis takistas neil pärast surma põhja vajumast.
Werther
Sisukokkuvõte
III vaatus
Harpuun
Harpuunid tänapäeval
Tänapäeva harpuunikahur koosneb laevatekile paigaldatud laskeseadmest, milleks on tavaliselt kahur, ja viskerelvast, milleks on jämeda köiega ühendatud suur harpuun. Harpuuni pea kuju võimaldab sellel tungida läbi paksu traanikihi ja lihasse kinni jääda. Sellel on teravad ogad, mis takistavad harpuunil vaala kehast välja libisemast. Pärast vaala harpuunimist saab nööri hakata kokku kerima (selleks on laeval eraldi seade) ja ühtlasi tõmmatakse vaal vaalapüügilaeva juurde.
Werther
Sisukokkuvõte
IV vaatus
Arto Tolsa Areena
pisi|Arto Tolsa Areena Arto Tolsa Areena on Soomes Kotkas asuv jalgpallistaadion, mis asub Kotkansaarel Katariina linnaosas. Staadion on esiliigas mängiva jalgpalliklubi FC KooTeePee koduväljak.
Harpuun
Harpuunid tänapäeval
Teine tänapäevane leiutis on käeshoitav allveekahur. Sukeldujad kasutavad seda kaitseks ohtlike mereloomade vastu. Ühtlasi saab sellega kalu küttida. Allveekahurid võivad töötada suruõhuga või mehaaniliste vahenditega, näiteks vedrude või elastsete ribadega.
Werther
Sisukokkuvõte
Charlotte jõuab kohale liiga hilja. Werther on ennast surmavalt haavanud. Naine lohutab teda, kõneldes mehele oma armastusest. Werther palub andestust, kuid sureb siiski. Eemalt kostab laste jõululaulu.
Arto Tolsa Areena
Ajalugu
Kotkan urheilukeskus (spordikeskus) valmis Helsingis toimunud 1952. aasta olümpiamängude tarbeks. Staadionit tunti selle nime all pikka aega, kuid nimetati ümber tuntud Kotka jalgpalluri Arto Tolsa surma järel.
Paul Mägi
Kontserdid ja lavastused
Rahvusvahelised lavastused, milles Paul Mägi on osalenud: Gioachino Rossini "Itaallanna Alžiiris", Giuseppe Verdi "Trubaduur", Johann Straussi "Nahkhiir" Soomes, Puccini "Õde Angelica" ja "Gianni Schicchi" Rootsis, Aleksandr Dargomõžski "Rusalka" Wexfordi Festivalil Iirimaal, Modest Mussorgski "Boriss Godunov" Nantesi Ooperis, Georges Bizet' "Carmen" Belgias ja Küprosel, Giacomo Puccini "La Bohème" Rootsi Kuninglikus Ooperiteatris, Verdi "Rigoletto" Malmö Ooperis, Moskva Helikoni ooperiteatriga Salzburgi Festspielhausis, Prantsuse Raadio Festivalil Montpellier’s, Champs-Elyseé teatris Pariisis ja mujal.
Arto Tolsa Areena
1952. aasta olümpiamängud
Kotka spordikeskuses mängiti neli 1952. aasta olümpiamängude jalgpallimatši ja staadioni pealtvaatajate rekordtähised pärinevad tollest ajast. 16. juulil mängiti seal kaks esimese ringi mängu: Nõukogude Liigu ja Bulgaaria (2-1) mängu käis vaatamas 10 637 pealtvaatajat ning Egiptuse ja Tšiili (5-4) mängu 5354 pealtvaatajat. 1/8 finaalis toimus Kotkas üks mäng 20. juulil, kus kohtusid Luxembourg ja Brasiilia, millest võitjana väljus viimane 1-2. Seda mängu jälgis 6791 vaatajat. Olümpiamängude suurim pealtvaatajate magnet Kotkas oli 24. juulil mängitud veerandfinaalmäng, kus hilisem olümpiavõitja Ungari kohtus Türgiga ja võitis 7-1. Seda mängu külastas 20 000 pealtvaatajat.
Kevin Godley
Godley laulab, mängib löökpille ja kirjutab laule.
Islington
Islington on paikkond Londonis, Islingtoni linnaosa keskus.
Kevin Godley
Manchesteris kunstikoolis õppides tutvus ta Lol Crème'iga. Nad tegid koos mitut bändi, millest tuntumaid on Hotlegs 10cc. Aastal 1976 lahkusid nad 10cc-st. Lõpuks hakkasid nad Godley & Creme'i nime all koos musitseerima ja videoid tegema. Nad töötasid koos 1988. aastani.
Eric Stewart
Ta laulab, mängib kitarri ja kirjutab laule.
Kevin Godley
Aastal 1990 ilmus Suurbritannias tema produtseeritud heategevusplaat "One World, One Voice".
Hiljuti moodustas ta koos teise varasema ansambli 10cc liikme Graham Gouldmaniga bändi GG/06. Nad on salvestanud palju uusi lugusid, mis on praegu kuulatavad nende veebisaidil.
Eric Stewart
Aastatel 1981–1985 aitas ta Paul McCartneyl sooloalbumeid teha.
Tallinna Eesti Põllumeeste Selts
Selts pani aluse Tallinna Eesti Majandusühisusele. 1891. aastal korraldas selts põllutöönäitusi. , sh ka Tallinnas Näituse väljakul.
Carl Friedrich Eduard Siller
Carl Friedrich Eduard Siller (26. oktoober 1801, Danzig – 16. august 1852, Milwaukee, USA) oli farmakoloog.
Ta oli tolliametniku poeg.
Alates 1810. aastast elas ta Danzigi orbudekodus. Ta õppis Danzigi linnakoolis ja Danzigi gümnaasiumis. Alates 1815. aastast oli ta apteekri õpilane Danzigis, 1818. aastast õpipoiss mõnede Saksamaa linnade apteekides. 1828. aastal sooritas ta apteekrieksami Peterburi meditsiini-kirurgia akadeemias. 1829. või 1830. aastal kaitses ta Jena ülikoolis filosoofiadoktori kraadi.
Aastatel 1828-1843 juhatas ta apteeke Vene sõjaväehospidalides.
Töötas Tartu Ülikoolis farmaatsia professorina 1843–1850. Ta oli ka Tartu ülikooli farmaatsiainstituudi esimene direktor. 1950. aastal lahkus Siller ametist haiguse tõttu ja emigreerus Ameerikasse.
Alates 1839. aastast toimetas Siller farmaatsiaajakirja ning andis 1843. aastal välja kaheköitelise farmaatsiaõpiku.
Tobiväät
thumb|Suurelehine tobiväät Tobiväät (Aristolochia) on Põhja-Ameerikast pärinev taimeperekond, kuhu kuulub eri andmetel 300–500 liiki (peamiselt heitlehised ja igihaljad liaanid). Eestis on haljastuses kasutusel suurelehine tobiväät (Aristolochia macrophylla), mis on dekoratiivne lopsaka lehestikuga liaan. Taim on kuivalembene, külmakindel, varjutaluv.
Elulõngjat tobivääti (Aristolochia clematitis) on kasutatud ravimtaimena, kuid mõnedel andmetel võib see põhjustada raskeid neeru- ja põiekahjustusi. Lisaks on tuntumad viltjas tobiväät (Aristolochia tomentosa), ürt-tobiväät (Aristolochia serpentaria) ja mandžuuria tobiväät (Aristolochia manshuriensis).
Hodomeeter
"Hodomeeter" (vahel ka kujul odomeeter (õigekeelsussõnaraamatu andmetel ei ole see kuju korrektne)) on mitmetähenduslik sõna:
Uus-Lõuna-Walesi Ülikool
Uus-Lõuna-Walesi Ülikool (inglise keeles University of New South Wales) on ülikool Austraalias Sydneys.
See asub Sydney kagupoolses äärelinnas Kensingtonis.
Ülikool on asutatud 1. juuli 1949 ja aastani 1958 kandis nime Uus-Lõuna-Walesi Tehnikaülikool.
Viktor Skvortsov
Viktor Aleksejevitš Skvortsov (28. juuli 1872 Volsk, Venemaa – surmaaeg teadmata) oli vene farmakoloog.
Õppis Tartu Ülikoolis 1896–1897, enne seda tudeeris Kaasani Ülikoolis. Töötas Tartu Ülikoolis farmaatsia eradotsendina 1908–1912.
Hanoveri vald
Hanover on vald Jamaical Cornwalli maakonnas.
Kalme (Elva)
Kalme on küla Tartu maakonnas Elva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rõngu valda.
Küla on nime saanud seal varem asunud Kalmemäe (mis aja jooksul on tee-ehitusteks ära veetud) järgi.
Aastail 1766–1973 tegutses külas Uderna kool. Hiljem on samas hoones tegutsenud Uderna muuseum.
Küla lääneosa läbib Jõhvi–Tartu–Valga maantee ja mööda idaosa kulgeb Tartu–Valga raudteelõik. Külas asus Uderna raudteepeatus, kus peatus viimane reisirong 2008. aastal ja mis suleti seda kasutavate reisijate vähesuse tõtt.
Kõduküla (Elva)
pisi|Sidemast Kõdukülas.
Kõduküla on küla Tartu maakonnas Elva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rõngu valda.
Külas asus Rõngu Hiietamm.
Kõduküla
Kõduküla on mitme Eesti küla nimi:
Rootsikeelne Vikipeedia
thumb|Logo pisi|Näide [[Lsjboti loodud artiklist]] Rootsikeelne Vikipeedia (rootsi keeles Wikipedia, Den fria encyklopedin) on Vikipeedia rootsikeelne versioon, mis loodi 3. mail 2001.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult. keeleversioon, ja lehekülge. Seal on registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja  administraatorit. Administraatorid valitakse üheks aastaks ja perioodi lõpus saab neid uueks perioodiks tagasi valida.
Märkimisväärne osa artiklitest (81%) on bottide loodud. Näiteks leiab sealt üle 130 000 artikli looma- ja üle 55 000 artikli seeneliikidest. Aastail 2015–2016 lõi Lsjbot ka üle miljoni geograafiateemalise artikli. Selline botikeskne lähenemine tõi aga kaasa ka palju kvaliteediprobleeme. Nii oli moodustatud artiklite seas palju duplikaate ning nende loomiseks kasutatud andmed olid kohati vähekvaliteetsed või aegunud andmetega.
Keeleversiooni artiklite arv on vähenenud alates 2017. aasta lõpust, kui seal hakati probleemsemaid botiartikleid aktiivsemalt kustutama. Näiteks kasutaja Kitayama on kustutanud üle 1,6 miljoni lehekülje.
Vikipeedia arengu toetamiseks loodi Rootsis 2007. aastal Wikimedia Sverige.
Hieronymus
pisi|
Sophronius Eusebius Hieronymus (347 Stridon (praegu Štrigova), Istria (praegu Horvaatia) – 30. september 420 Petlemm) oli vanarooma kristlik õpetlane, teoloog ja kirikuisa, Piibli tõlkija ladina keelde.
Hieronymus on Rooma katoliku kiriku poolt tunnustatud kanoniseeritud pühak.
Kunstis kujutatakse Hieronymust töötoas, kardinalimüts peas, tõlkimas Piiblit või tegemas mõnda muud kirjutustööd. Tema pühaku sümboliks on lõvi. Legend räägib, et Hieronymus tõmbas lonkava lõvi käpast okka ning tänulikust lõvist sai pühaku alaline sõber ja austaja. Harvem kujutatakse Hieronymust öökulliga – tarkuse sümboliga.
Elu
Sophronius Eusebius Hieronymus sündis Stridonis, Pannoonia ja Dalmaatsia piiril, tänapäeva Horvaatias. Tema vanemad olid kristlased, kuid Hieronymus ristiti alles 360 või 366 Roomas. Hieronymus õppis koos sõbra Bonosusega Roomas retoorikat ja filosoofiat. Tema õpetajaks oli Aelius Donatus. Ta õppis ka koinee kreeka keelt.
Veetnud mitu aastat Roomas, rändas ta koos Bonosusega Galliasse ning jäi pidama Trieris. Trieris asus Hieronymus esmakordselt teoloogia õpingute kallale. Seal kirjutas ta sõbra Rufinuse jaoks ümber Hilariuse kommentaare psalmidele ja traktaadi "Idamaalaste sinoditest või usust" (De synodis seu de fide Orientalium). Hieronymus kihlus, kuid katkestas kihluse pärast püha Antoniuse eluloo lugemist ning otsustas anahoreetliku munkluse kasuks. Hieronymus rändas koos Rufinusega Aquileasse ning jäi sinna kuudeks, võib-olla isegi aastateks.
373. aastal suundus Hieronymus läbi Traakia ja Väike-Aasia Põhja-Süüriasse. Seal olles ta haigestus, kaks tema reisikaaslast surid. Haiguse ajal pühendas ta ennast Piibli uurimisele.
374.–378. aastani toimus Hieronymuse esimene palverännak, mis viis ta Chalkise kõrbesse Antiookiast edelas. Seal olles tegeles ta õpingute ja kirjutamisega ning alustas heebrea keele õppimist. On ka võimalik, et sel ajal pidas ta ka kirjavahetust Antiookia juutidega.
379. aastal naasis Hieronymus Antiookiasse. Varsti pärast naasmist suundus ta Konstantinoopolisse, kus alustas teoloogilisi õpinguid Nazianose Gregoriose ja Nyssa Gregoriose juures. Kahe aasta pärast suundus ta tagasi Rooma, kus tema ülesandeks sai ladinakeelse piiblitõlke läbivaatamine. Uue parandatud tõlke aluseks pidi saama kreekakeelne Uus Testament. Hieronymus täiendas ka varasemaid piiblitõlkeid. Just piibli tõlkimisega seotut võibki pidada Hieronymuse elutööks.
Vassili Sinaiski
Vassili Ivanovitš Sinaiski (25. juuli 1876 Lavrovo, Tambovi kubermang – 21. september 1949 Brüssel) oli vene ja Läti õigusteadlane.
Hieronymus
Elu
Roomas olles tutvus ta Paulaga ning oli üldiselt tihti ümbritsetud haritud naistest. See viis aga vastuoluni Rooma vaimulikkonnaga ning pärast Hieronymuse oma patrooni Rooma piiskopi Damasuse, kelle erasekretär ja arhivaar ta oli olnud, surma 384.aastal, oli ta sunnitud lahkuma.
Vassili Sinaiski
Vaimuliku poeg. Õppis Montpellier' ülikoolis, aastatel 1899–1903 ka Tartu ülikoolis. Töötas Tartu ülikoolis tsiviilõiguse eradotsendina aastatel 1907–1910.
Hieronymus
Elu
385. aasta augustis naasis Hieronymus Antiookiasse. Peagi järgnes talle ka Paula ning koos suunduti palverännakule pühale maale. Koos Antiookia piiskopiga külastati Jeruusalemma, Petlemma ning Galilea pühasid paiku, siis suunduti Egiptusse. Hieronymus jäi pühale maale elu lõpuni. Seal veedetud aastad olid eriti viljakad – nendesse 34 aastasse kuuluvad tema elu kõige olulisemad tööd, näiteks versioon heebreakeelsest Vanast Testamendist ning tema parimad kommentaarid kristlikele kirjutistele.
6. november
6. november on Gregoriuse kalendri 310. (liigaastal 311.) päev. Juliuse kalendri järgi 24. oktoober (1901–2099).
Hieronymus
Elu
Hieronymus suri 30. septembril 420. Algselt oli ta maetud Petlemma, kuid räägitakse, et hiljem paigutati tema säilmed ümber Santa Maria Maggiore basiilikasse Roomas.
Kirjutised
Hieronymus valdas kreeka keelt ning enne tõlketöö alustamist omas mõningaid teadmisi ka heebrea keelest. Tõlketööd alustas ta 382. aastal, tehes mõningaid parandusi varasemasse Piibli ladinakeelsesse tõlkesse – "Vulgatasse". Algselt kasutas Hieronymus tõlkimiseks Septuagintat, kuid 390. aasta paiku läks üle heebreakeelsele Piiblile. Enne teda kasutatigi tõlkimiseks peamiselt septuagintat. Järgmised 15 aastat kommenteeris ta oma tõlget mitmeid kordi ning põhjendas tõlkevalikut. Hieronymuse kommentaarid on võimalik jagada kolmeks: kommentaarid, tõlked või parandused tema kreeklastest eelkäijate töödele ning tema isiklikud kommentaarid Vana ja Uue Testamendi kohta. Tema tõlge kuulutati 1546. aastal Trento kirikukogul piibli ametlikuks versiooniks.
Vassili Sinaiski
Oli korporatsioon Fraternitas Arctica liige.
Hieronymus
Kirjutised
Lisaks tõlgetele oli Hieronymus ka mitmete ajalookirjutiste autor. Esimene ajalooline kirjutis valmis aastal 390 Konstantinoopolis. Kõige olulisem tema ajaloolistest kirjutistest on "De viris illustribus". Selles on 135 kristliku autori biograafiad.
Välislingid
Artikli kirjutamisel on kasutatud inglise Vikipeediat seisuga 15. juuni 2008.
Arjassaare
Arjassaare (18. sajandi kaartidel Harjasar) on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõo valda.
Arjassaare külas on Pilistvere kalmistu ja Pilistvere murekangur.
2000. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 33 elanikku.
Schwerin
Schwerin on linn Saksamaal, Mecklenburg-Vorpommerni liidumaa pealinn. Asub Schwerini järve ääres.
Sõsarlinnad
Schwerin on Tallinna sõpruslinn alates 1970. aastast.
Jelgava loss
thumb thumb Miitavi loss ehk Jelgava loss on Lätis Jelgavas asuv Baltimaade suurim barokkstiilis loss.
Lossi arhitekt on Bartolomeo Rastrelli ja see ehitati Kuramaa hertsogite residentsiks.
Lossi hakati ehitama saarele Lielupe jões 1738. aastal. Hoone valmis 1772. aastal.
Nõukogude ajast alates asub hoones Läti Põllumajandusülikool.
Riisikas
Nimetus
Teaduslik nimetus Lactarius tuleb sellest, et kui seenekübarat või -jalga vigastada, eritab seen piimmahla. Piim on ladina keeles lac.
Esimest korda kirjeldas riisikate perekonda Christian Hendrik Persoon aastal 1797.
Liigid
Perekonda kuulub umbes 400 liiki. Neid leidub suuremas osas maailmas, põhja suunas kuni tundra ja metsatundrani. Eestiski kasvab palju liike. Liigi määramisel arvestatakse seda, kas seenekübar on paljas ja limane või sametine või karvane (eriti noortel seentel) ning piimmahla algset värvust (valge, kreemikas, oranž, lilla vms) ja värvust pärast kuivamist.
Kirjeldus
Seenekübar on riisikatel sageli nõgus, vanadel seentel vahel isegi lehtrikujuline. Suurel osal liikidel on kübaral kontsentrilised ringid. Suurel osal liikidest on seenejalg õõnes.
Enamik riisikaliike elab sümbioosis mingi kindla puuliigiga ja moodustab mükoriisa. Paljud riisikaliigid on nime saanud sellest, et kasvavad sageli kindlat liiki puu all.
Kasutamine
Mitmed riisikad on tooreltki söödavad, enamik siiski mitte. Kuid pärast kupatamist mürgid kaovad ja sadade riisikaliikide hulgas pole ükski pärast kupatamist mürgine, samas on paljud neist nii väikese toiteväärtusega, et neid ei soovitata süüa. Kõige paremate söögiseente hulka kuuluvad vähesed riisikaliigid, mis kõik kasvavad ka Eestis: porgandriisikas, kuuseriisikas ja veririisikas. Seenekirjanduses peetakse nendest kõige väärtuslikumaks veririisikat. Kahte esimest hinnatakse eriti kõrgelt Lääne- ja Kesk-Euroopas, veririisikas on katalaanide lemmikseen.
Guara Muuga
Guara Muuga (sündinud 5. märtsil 1925. aastal Tartumaal Rasinal) on eesti kunstnik ja illustraator.
Guara Muuga õppis Tartu 3. keskkoolis ja Eesti põllumajanduse akadeemias (1953–1956), mille lõpetas agronoomina. Ta on töötanud Eesti põllumajanduse akadeemias (1956–1967) ja Zooloogia ja Botaanika Instituudis (1967–1980). Guara Muuga on joonistanud taimepilte mitmetele teaduslikele ja populaarteaduslikele botaanilistele raamatutele, sealhulgas koguteosele "Eesti NSV floora" rohkem kui 1300 taimejoonist. Kasutanud ka monotüüpiatehnikat ning loonud rohkesti eksliibriseid ja postkaarte.
1063
1063. aasta
Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand
Aastakümned: 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad 1050. aastad - 1060. aastad - 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad 1110. aastad
Aastad: 1058 1059 1060 1061 1062 - 1063 - 1064 1065 1066 1067 1068
Haakon (Norra kroonprints)
Norra kroonprints Haakon (sündinud Haakon Magnus 20. juulil 1973 Oslos) on Norra kuningriigi troonipärija. Temast sai kroonprints 1991. aastal, kui tema vanaisa Olav V suri ning tema isa Harald V sai kuningaks.
Perekond ja päritolu
right|thumb|Norra kroonprints Haakon Haakon sündis tollase kroonprintsi Haraldi ja kroonprintsess Sonja teise lapse ning esimese pojana. Tal on vanem õde Märtha Louise. 1990. aastal muudeti Norra põhiseadust nii, et trooni pärib kuningapere vanim laps, olenemata soost. Seda ei tehtud tagasiulatuvalt nagu Rootsis 1980, mis tähendas, et Haakon jäi troonipärijaks.
Haakoni ristivanemad on: kuningas Olav V, Astrid Ferner, Östergötlandi hertsog Carl, Rootsi kuningas Karl XVI Gustav, Taani kuninganna Margrethe II ning printsess Anne. Kuningas Edward VII järeltulijana on Haakon 1. augusti 2007 seisuga Briti troonipärimisjärjekorras 62. kohal.
Haridus ja sõjavägi
Haakon teenis Norra Kuninglikus Armees, õppides Norra Mereväeakadeemias. Seejärel läks ta välismaale, lõpetades Berkeley ülikooli 1999 bakalaureusekraadiga politoloogias. Hiljem käis ta loengutes Oslo ülikoolis ning Londoni Majanduskoolis.
Abielu
Haakon abiellus 25. augustil 2001 lihtsa päritoluga üksikema Mette-Marit Tjessem Høibyga, kes on tuntud kui kroonprintsess Mette-Marit. Nende suhe oli vastuoluline, kuna Mette-Marit oli üksikema ning nad olid enne kihluse teatamist avalikult koos elanud.
Paaril on kolm last:
Kuninglikud kohustused
25. novembrist 2003 kuni 12. aprillini 2004 oli Haakon Norra regent, kuna Harald V tegi läbi operatsiooni vähi eemaldamiseks ning pidi sellest taastuma. Samamoodi oli Haakon Norra regent 29. märtsist kuni 7. juunini 2005, mil kuningas taastus 1. aprillil tehtud südameoperatsioonist.
Teadvus
Teadvus on keerukate elusorganismide elutegevusega kaasnev ajus loodud töökeskkond, võime kiiresti ja suures koguses vastu võtta (taju, tunnetus) ja töödelda teavet (kategoriseerimine, arutlemine, kogemuse üldistamine, tegevuse eesmärgipärane kavandamine ja tähelepanu tahteline suunamine) nii väliskeskkonna kui organismi siseseisundi kohta ning sellele reageerida (mõtlemine, tahe).
Teadvus on see, mis vaatleb ja loob maailma samaaegselt. Teadvus on alati suunatud millelegi.
Teadvuseks nimetatakse seisundit, kus ollakse võimeline seda võimet või omadust aktiivselt rakendama (ollakse kas teadvusel või teadvusetus seisundis). Lisaks ärkvelolekuteadvusele (mõtlemine, emotsioon, taju ja mälestus) on olemas ka teisi teadvuse seisundeid : uni, hüpnoos, meditatsiooniseisundid, sensoorne deprivatsioon ja mitmesuguste ainete tarbimisest tingitud seisundid.
Kõrgelt arenenud teadvuse eripärane omadus on eneseteadvus – teadlikkus oma teadvusest. Teadvuse fenomen on üks filosoofia ja loodusteaduse suuremaid lahendamata probleeme. Üksmeelel ollakse vaid selles, et teadvus on kuidagi ajuga seotud.
Religioosses või spirituaalses mõttes võib teadvus olla väli või keskkond, milles meel või vaim tegutseb. Võidakse eristada loomadele omast lihtsat teadvust, inimestele omast eneseteadvust ning valgustunud inimolendeile omast kosmilist teadvust. Kõrgem teadvus on spirituaalses ja idealistlikus mõttes transtsendentne teadvus või Jumal.
Mõiste
Sõnal "teadvus" on mitmeid tähendusi, mis osalt kattuvad sõnade "vaim" ja "hing" tähendusega. Erinevalt viimastest on see sõna religioossete ja metafüüsiliste tähendustega vähem koormatud, mistõttu loodusteadustes eelistatakse seda sõna.
Filosoofias ja loodusteaduses eristatakse tänapäeval teadvuse mitmeid aspekte ja arenguastmeid:
Sõna "teadvus" kasutatakse tavaliselt mõnes neist tähendustest (ühiskondliku teadvuse mõiste on siiski erinev). Sõnakasutuse erinevus tuleneb peale nähtuste eneste erinevuse sageli ka maailmavaatelistest erinevustest.
Teadvuse omadused :
- Subjektiivsus – puhta vahetu kogemuse omamine, mille eksistents on ilmne esimese isiku perspektiivist võetuna, nt punase roosi punasus või hambavalu valu; fenomeniline subjektiivsus on sedavõrd ilmne ja otsene, et seda on raske seletad; sellel on sisu, mis ilmneb meile teatud viisil.
- Transparentsus – fenomenilised seisundid on isikule lõpmatult lähedal, teadvusväli on "läbipaistev": me ei taju fenomenilisi seisundeid kui fenomenilisi seisundeid, vaid justnagu vaatame nendest läbi, nähes asju ja nende omadusi, mitte aga teadvust ennast.
- Omavaatelisus (ingl perspectivalness) – teadvusekogemused kuuluvad alati isikule, on selle omad; teadvusesisud on antud inimesele. Ma tunnetan neid omaenese vaatepunktist ja suhtun enda seisukohalt; teadvusel otseselt võttes on alati esimese isiku perspektiiv.
- Sidusus, pidevus (ingl seamlessness) – puhas aisting või kogemus on jagamatud, ehhki objektid või stseenid teadvuses võivad omada struktuuri ja liigendatust.
- Ühtsus, terviklikkus – teadvus kombineerib ja ühendab erinevad sisud terviklikuks muljeks.
- Intentsionaalsus – tüüpiliselt käib teadvus alati millegi kohta, tal on oma sisu ja objekt. Teadvus on millestki.
Sellise paljutähenduslikkuse tõttu on teadvust väga raske ühtselt defineerida.
Filosoofia
Teadvuse probleem on inimtunnetuse üks raskemaid probleeme, mis on võrreldav universumi tekkimise probleemiga.
Materialistlikus maailmapildis tuleneb teadvuse mõistatuslikkus küsimusest, kuidas on põhimõtteliselt võimalik, et mateeria teatud korrastatus ja dünaamika sünnitavad teadvuse. Teadvuse mõistatuslikkuse teesi pooldajate meelest ei saa sellele küsimusele (teadvuse raskele probleemile) vastata isegi juhul, kui kõik füsioloogilised ajuprotsessid on lõpuni ära seletatud. Pole selge, miks ei võiks inimene lihtsalt funktsioneerida, omamata teadvuslikke elamusi. Sellise olukorra kujutletavus näitab, et teadvuse fenomenile ei ole veel loodusteaduslikku seletust. Ja lõpuks on see probleem eriti raske sellepärast, et pole selge, kuidas üldse selle lahendust ära tunda.
Juba Gottfried Wilhelm Leibniz sõnastas probleemi kogu selle teravuses. "Monadoloogias" (§ 17) kujutab ta ette aju hiiglaslikku mudelit, mille sees saab käia: "Peab ka tunnistama, et taju ja see, mis sellest sõltub, ei ole seletatav mehaaniliste põhjustega, st kujude ja liikumiste kaudu; ja kui kujutada ette, et on olemas masin, mille ehitus paneb mõtlema, tundma, tajuma, siis võib seda kujutleda (concevoir) suurendatuna, kusjuures proportsioonid säilivad, nii et sinna võib siseneda nagu veskisse. Ja kui seda eeldada, siis ei leia seda seestpoolt külastades muud kui tükke, mis üksteist tõukavad, ega leia kunagi midagi, millega taju seletada. Seega tuleb seda otsida lihtsast substantsist, mitte liitsest asjast või masinast. Lihtsast substantsist ei saagi leida midagi muud – peale tajumuste ja nende muutumiste. Ja ainult nendes saavad seisneda kõik lihtsate substantside seesmised toimingud."
20. sajandi esimesel poolel vajus teadvuse mõistatus biheiviorismi ning Edmund Husserli psühhologismikriitika mõjul suuresti unustusse. Probleemi taasaktualiseerumisse andis panusse Thomas Nagel artikliga "Mis tunne on olla nahkhiir?" (1974). Nageli järgi ei saa me kunagi teada, mis tunne on olla nahkhiir. Säärased subjektiivsed faktid ei ole Nageli järgi loodusteaduse välisest vaatekohast uuritavad. Mõistatuseteesi jagavad ühel või teisel kujul David Chalmers, Frank Jackson, Joseph Levine, Colin McGinn ja paljud teised filosoofid. On siiski ka filosoofe, kes siin mingit mõistatust näha ei taha, näiteks Patricia Churchland, Paul Churchland ja Daniel Dennett.
Teadvusefenomeni mõistatuslikkus avaldub kahes aspektis. Esiteks on teadvusseisunditel fenomeniline (elamuslik, kogemuslik) sisu ning pole selge, kuidas aju saab tekitada kogemust. See on kvaalide probleem. Teiseks saavad mõtted käia empiiriliste asjaolude kohta ning on seetõttu tõesed või väärad. Pole aga selge, kuidas aju saab tekitada selliste omadustega mõtteid. See on intentsionaalsuse probleem.
Kvaalide probleem
Neuronaalsete protsesside ja kvaalide vaheline seos paistab olevat teadvuse loodusteaduslikule seletatavusele saatuslik: nimelt on nähtus loodusteaduslikult ära seletatud ainult juhul, kui seletatud on ka nähtuse omadused. Näiteks veel on omadused olla toatemperatuuril ja normaalse õhurõhu puhul vedel olla, 100 °C juures keeda. Kui lihtsalt ei osataks seletada, miks vesi on normaaltingimustel vedel, siis me räägiksime "vee mõistatusest". Analoogilisel kombel on teadvuseseisund ära seletatud parajasti siis, kui teaduslikust kirjeldusest järelduvad teadvuseseisundi kõik omadused, sealhulgas ka kvaalid. Et aga kvaalid ühestki loodusteaduslikust kirjeldusest ei järeldu, jäävad nad "teadvuse mõistatuseks".
Kvaalide probleemile saab reageerida mitmeti:
Intentsionaalsuse probleem
Intentsionaalsuse probleemi lahendada võib püüda analoogilistel viisidel nagu kvaalide probleemi. On siiski ka muid võimalusi. Nimelt võib ka püüda seletada, miks neuronaalne aktiivsus võib käia millegi (näiteks Herodotose) kohta. Kolm kõige populaarsemat ettepanekud on järgmised: Kõigile nendele lahenduskatsetele on esitatud raskeid vastuväiteid, ja nõnda peavad paljud filosoofid ka intentsionaalsust loodusteaduslikult seletamatuks.
Kaks lähenemist teadvusele
Võib eristada kaht lähenemist teadvusele. Esiteks on olemas vahetu ja mittesümboliline teadvusevaatlus, mis on võimalik ainult omaenda kogemuse kaudu. Teiseks püütakse teadvusenähtusi kirjeldada ka välisest vaatekohast. Eristus vahetu ja sümboliliselt vahendatud vaatlusviisi vahel leidub paljudes traditsioonides ja teooriates. Seda tunnistab ka enamik filosoofe, kuigi mõned teoreetikud on vahetu ja privaatse siseelu kontseptsiooni teravalt kritiseerinud. Näiteks Baruch Spinoza nimetab vahetut, mittesümbolilist vaatlust intuitsiooniks ja objektiivset kirjeldust intellektiks.
Teadvus, materialism ja dualism
Vaimumõiste on traditsiooniliselt seotud Descartesi dualismiga materiaalse maailma ning mittemateriaalse vaimumaailma vahel. Teadvusemõistel see seos puudub, mis aga ei tähenda, et jutt teadvusest oleks paratamatult seotud materialismiga. Teadvuse olemasolu tõsiasja peetakse just igasuguse materialistliku maailmavaate keskseks raskuseks.
Teadvusele viitavad materialismivastased argumendid põhinevad enamasti kvaalidel ja intentsionaalsusel. Argumendi põhistruktuur on väga lihtne: kui materialism on tõene, siis peavad kvaalid ja intentsionaalsus olema seletatavad reduktiivselt. Ent nad ei ole reduktiivselt seletatavad. Järelikult on materialism väär. Filosoofilises diskussioonis on argumendid muidugi palju keerukamad. Üks väga tuntud argument pärineb Frank Jacksonilt (teadmise argument). Mõtteeksperimendis "Mary tuba" kujutab ta ette superteadlast Maryt, kes kasvab üles ja elab mustvalges laboris. Ta ei ole veel kunagi värvusi näinud, nii et ta ei tea, kuidas nad välja näevad. Küll aga teab ta kõiki füüsikalisi fakte värvinägemise kohta. Et ta aga ei tea kõiki fakte värvuste kohta (ta ei tea, kuidas need välja näevad), siis on olemas mittefüüsikalised faktid. Ta järeldab sellest, et on olemas mittefüüsikalised faktid ning materialism on väär. Sellele argumendile on antud mitmesuguseid materialistlikke vastuseid.
Ülevaade
Arvestades teadvuse mõistatuslikkust võib küsida, kas loodusteadustel on üldse midagi teadvuse kohta öelda. Aga vaimuseisundid ei ole ainult läbielatavad, vaid neil on ka mõõdetavad põhjused ja tagajärjed. Nad vallandavad käitumist ja põhjustavad teisi vaimuseisundeid. Neid tagajärgi kirjeldab psühholoogia. Ent vaimuseisundid on väga tihedalt seotud ka neuronaalsete seisunditega, neid seoseid kirjeldab neuroteadus. Lõpuks saab vaimuseisundite ja neuronaalsete protsesside funktsionaalsust ka niivõrd formaliseerida, et nad on simuleeritavad arvutil – see on tehisintellekti valdkond. Teadvuse uurimisel osalevad paljud teadusharud, sest on palju empiiriliselt kirjeldatavaid nähtusi, mis on teadvusega vastastikuses toimes.
Loodusteadustele jääb seega palju teha, isegi kui olla seisukohal, et mõned teadvuse elemendid (kvaalid ja intentsionaalsus) jäävad seletamata. Siiski pretendeerivad loodusteadused mõnikord ka teadvuse jäägitule seletamisele empiiriliste vahenditega.
Meditsiin
Meditsiinis mõeldakse teadvuse all tähelepanu astme (teadvuse hägususe puudumise), orienteerumisvõime, mõtlemise, mälu ja tegevuse kompleksi. Teadvuse juurde arvatakse ka kaitserefleksid (näiteks köhimine) ja reageerimine valule.
Psühholoogias, neuropsühholoogias ja neuroloogias eristatakse seitset teadvuseseisundit, mis moodustavad hierarhia:
Neuroteadus
Teadvuse neuronaalsete korrelaatide eristamine teadvuseta ajuaktiivsusest võrdub küsimusega, miks paljud neuraalsed protsessid viivad meelelise ärrituse või siseseisundi teadvustumiseni, teised mitte. Näiteks sügava une, narkoosi või mõne kooma- või epilepsialiigi korral on ulatuslikud aju osad aktiivsed, ilma et seda saadaksid teadvuslikud seisundid. Täpselt samuti paistab, et väikeaju neuronaalne aktiivsus aitab teadvuslikule läbielamisele vähe kaasa, kuigi seal paikneb rohkem neuroneid kui suurajus.
Teadvuse aluste neuroteaduslikus uurimises saanud valdavaks meelefüsioloogia. Näiteks mõned nägemisillusioonid võimaldavad uurida, kuidas teadvuslikud aistingud ja tajumused on seotud ärrituste vastuvõtu ja töötlemisega. Paraadnäide on binokulaarne võistlus, mille korral vaatleja saab kahest üheaegselt näidatud pildist teadvuslikult tajuda ainult ühte. Selle nähtuse neurofüsioloogiline uurimine näitas, et tajumata, teadvustamata nägemisärritused aktiveerivad ulatuslikke ajuosasid. Ka siin tekib küsimus, mis eristab teadvustatud tajule viivat neuraalset erutust teadvustamata ajutegevusest ja ärritustetöötlusest.
Teadvustatud ajutegevuse määratlemine omandab üha suuremat eetilist ja praktilist tähtsust. Selle teemaga on otseselt seotud mitmed meditsiinilised problemaatikad, sealhulgas võimalik operatsiooniaegne ärkvelolek täisnarkoosi ajal, koomahaigete kohtlemine ning ajusurma küsimus.
Panagiótis Kouroumplís
Panagiótis Kouroumplís (kreeka keeles Παναγιώτης Κουρουμπλής; sündinud 2. oktoobril 1951 Matsoukis) on Kreeka poliitik (SYRIZA). Ta oli 27. jaanuarist 2015 kuni 28. augustini 2015 Kreeka sotsiaal- ja tervishoiuministriks (Aléxis Tsíprase esimeses valitsuses). 23. septembrist 2015 on ta Kreeka siseministriks Aléxis Tsíprase teises valitsuses.
Ta sündis aastal 1951 Matsoukis (asub Aitoolia-Akarnaania piirkonnaüksuses) Pontose kreeklaste (kes olid põgenenud Musta mere rannikult) perekonnas.
Johann Wilhelm Snell
pisi|Johann Wilhelm Snell Johann Wilhelm Snell (8. aprill 1789, Idstein, Saksamaa – 8. mai 1851, Bern) oli saksa õigusteadlane.
Gümnaasiumi direktori poeg. Õppis Giesseni Ülikoolis 1806–1819. Töötas Tartu Ülikoolis kriminaalõiguse professorina 1819, seejärel oli professor Baselis, Zürichis ja Bernis.
Ameerika Ühendriikide inkorporeerimata ala
Ameerika Ühendriikide inkorporeerimata ala on USA jurisdiktsiooni all olev ala, millel USA Kongressi otsuse kohaselt kehtivad ainult valitud sätted USA konstitutsioonist. Seega ei ole inkorporeerimata ala USA territooriumi lahutamatu osa, vaid üksnes valdus.
Inkorporeerimata alal on põhimõtteliselt võimalik USA jurisdiktsiooni alt väljuda.
Erinevus inkorporeerimata ja inkorporeeritud alade vahel tekkis alles 20. sajandil, kui USA omandas Hispaania-Ameerika sõja tulemusena muuhulgas Filipiinid, Guami ja Puerto Rico. Varem oli USA uusi alasid omandanud üksnes anneksiooni teel, kusjuures kõik need olid de facto inkorporeeritud alad.
Erinevust inkorporeeritud ja inkorporeerimata alade vahel selgitas 1937 USA Ülemkohtu kohtuasi Puerto Rico rahvas Shell Oil Co. vastu, milles kohus otsustas, et Sherman Antitrust Act, mis mainis üksnes "alasid", kehtib ka Puerto Ricos, kuigi see pole USA inkorporeeritud ala.
Inkorporeerimata ala võib olla organiseeritud ala, nagu näiteks Puerto Rico.
Uderna
pisi|Uderna mõisa peahoone.
Uderna on küla Tartu maakonnas Elva vallas. Uderna külas asus Uderna mõis, selle hoonetes töötab praegu Uderna hooldekodu.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rõngu valda.
Idarinne (Teine maailmasõda)
Eelmäng ehk Nõukogude Liidu ja Saksamaa koostöö
Nõukogude Liit oli Euroopa ja maailma vallutamiseks ettevalmistusi teinud juba Stalini võimuletulekust peale 1927. aastal, muutes riigi majandust sõjatööstuse vajadusteks.
Uude etappi oma plaanides astus Nõukogude Liit Stalini kõnega 1939. aastal toimunud XVIII partei kongressil, mis Ribbentropi väljendi järgi võeti Berliinis vastu "mõistmisega".
pisi|left|Molotovi-Ribbentropi pakti allakirjutamine 1939. aasta augustist võeti aga otsene kurss sõjale. Selleks oli ette valmistatud vähemalt viis rünnakuplaani, kuid edasise tegevuse aluseks võeti plaan "Groza" ("Välk") täieliku nimega "Nõukogude Liidu strateegiline plaan sõja korral Saksamaa ja ta liitlastega", mille põhiautor oli kindral Dmitri Pavlov.
1939. augustis kokkukutsutud IV erakorraline NSV Liidu Ülemnõukogu istung võttis pärast Vorošilovi kõnet 31. augustil 1. septembril 1939 vastu seaduse üldisest sõjaväekohustusest. Uue seaduse alusel kutsuti tegevteenistusse mitme aastakäigu noorsõdurid ja umbes pool miljonit reservväelast.
Otsene sõjaline planeerimine Saksamaa ründamiseks algas oktoobris 1939 ja kestis mai teise pooleni 1941.