cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Sinebrychoffi kunstimuuseum
Muuseum asutati 1921. Muuseum asub Paul ja Fanny Sinebrychoff'i elamus. Muuseum baseerubki Pauli ja Fanny kunstikogul, mis nende testamendi kohaselt läks 1921 Soome riigile.
Tava-pajukakk
Tava-pajukakk, ka punakakk (Daedaleopsis confragosa) on torikuliste sugukonda pajukaku perekonda kuuluv kandseeneliik.
Tava-pajukauku kõige paremad eristustunnused on suured poorid, viljakeha terav, kuid tugev serv ja korgivärvi viljakeha purpurpunased toonid.
Eestis tavaline, kuid enamasti vähearvukas. Esineb paljudes metsatüüpides, tavalisem soostunud metsades ja lammipajustikes pajude, ka lepa ning harva teiste lehtpuude surnud tüvedel ja okstel.
Tautogramm
Tautogramm (kreeka tauto gramma 'sama täht') on tekst, kus kõik sõnad algavad sama tähega.
Seppo Häkkinen
pisi|püsti|Seppo Häkkinen (2013) Seppo Häkkinen (sündinud 2. juunil 1958 Kuopios) on Soome luterliku kiriku Mikkeli piiskopkonna piiskop.
Ta lõpetas aastal 1977 Lauritsalas (praegu Lappeenranta linnaosa) gümnaasiumi. Aastal 1982 lõpetas ta Helsingi ülikooli teoloogiamagistrina ja aastal 1999 teoloogialitsentsiaadina. 30. jaanuaril 2010 kaitses ta teoloogiadoktori väitekirja. Aastal 1983 ordineeriti ta Mikkelis pastoriks ja aastal 2009 Mikkeli piiskopkonna piiskopiks.
Võgonitši rajoon
Võgonitši rajoon (vene keeles Выгоничский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Brjanski oblasti keskosas. Rajooni keskus on Võgonitši alev.
Rajoon piirneb kirdes Brjanski rajooniga, kagus Navlja rajooniga, lõunas Trubtševski rajooniga, edelas Potšepi rajooniga ja loodes Žirjatino rajooniga.
Rajooni pindala on 1028 km². Elanike arv oli 2012. aastal 19 771, 2009. aastal 22 578 ja 2002. aastal 22 770.
Võgonitši rajoonis on 83 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Võgonitši alevi) ja üheksa külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Desna, Lovtša, Rožok ja Krupets.
Julia Lebel-Arias
pisi |240px| Julia Lebel-Arias (1986)
Julia Lebel-Arias (sünninimi Julia Arias; sündinud 10. märtsil 1946 Aguilareses Argentinas) on Argentina päritolu Monaco maletaja, naiste rahvusvaheline meister (1985).
Lebel-Arias mängis kuni 1982. aastani rahvusvahelistel malevõistlustel Argentina eest, aastatel 1982–2001 oli ta Prantsusmaa mängija ja alates 2001. aastast esindab ta malevõistlustel Monacot. Ta on neljakordne Argentina (1974–1977) ja kolmekordne Prantsusmaa (1983, 1986, 1990) naiste malemeister.
Lebel-Arias on osa võtnud 12 naiste maleolümpiast – Argentina (1976–1980), Prantsusmaa (1980–1990) ja Monaco (2012–2018) naiskonna koosseisus. Kolmel korral (2002–2006) mängis ta maleolümpiatel Monaco võistkonna koosseisus (koos meestega).
Ta mängis naiste maailmameistrivõistlustel: 1985. aastal Železnovodskis tsoonidevahelisel turniiril (16 osavõtjat) jagas ta 15–16. kohta ja 1987. aastal tsoonidevahelisel turniiril Tuzlas jäi ta viimaseks (18.koht).
Pope'i maakond (Minnesota)
Pope'i maakond (Pope County) on maakond Ameerika Ühendriikides Minnesota osariigis.
Maakonna halduskeskus on Glenwood.
Ajalugu
Maakond moodustati 1862. aastal.
Rahvastik
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Kinešma rajoon
Kinešma rajoon (vene keeles Кинешемский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Ivanovo oblastis, asudes oblasti kirdeosas. Rajooni keskus on Kinešma linn (ei kuulu Kinešma rajooni koosseisu).
Rajoon piirneb põhjas Zavolžski rajooniga, kirdes Kostroma oblastiga, idas Jurjevetsi rajooniga, lõunas Luhhi rajooniga ja läänes Vitšuga rajooniga.
Rajooni pindala on 1582,70 km² (olles suurimaks rajooniks Ivanovo oblastis).
Kinešma rajoonis on 171 asustatud punkti ja nad kuuluvad ühe linna tüüpi asunduse (Navoloki) ja kuue külaasunduse koosseisu.
Kilingi mõis
Kilingi mõis (saksa keeles Kurkund) oli rüütlimõis, hiljem riigimõis Saarde kihelkonnas Pärnumaal.
Tulsa maakond
pisi|Asend Oklahoma osariigis Tulsa maakond (Tulsa County) on maakond USA-s Oklahoma osariigis. Geograafilised koordinaadid on
Maakonna pindala on 1520 km², millest 43 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 603 403. Aastal 2000 oli elanike arv 563 299.
Tulsa maakond on elanike arvult Oklahoma teine maakond.
Ajalugu
Tulsa maakond moodustati 1907. aastal. Maakond on saanud nime Tulsa linna järgi.
Phyllis Diller
Phyllis Ada Diller (17. juuli 1917 Lima, Ohio – 20. august 2012 Brentwood, Los Angeles) oli Ameerika Ühendriikide näitleja
Ilumäe kogudus
EELK Ilumäe kogudus on luterlik kogudus Ilumäel.
Kogudus kuulub EELK Viru praostkonda, varem kuulus Järva praostkonda.
Koguduse hooldajaõpetaja on Meelis-Lauri Erikson, organist Külli Erikson. Juhatuse esimees on Õie Alt.
Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 13.00 Ilumäe kirikus.
Krimmitatarlased
pisi|Krimmitatarlaste rahvuslipp
Krimmitatarlased (endanimetus qırımtatarlar või qırımlar) on turgi rahvas, Krimmi põlisrahvas. Kõnelevad krimmitatari keelt. Enamik krimmitatarlasi on islamiusulised (sunniidid). Krimmitatarlased jagunevad kolme kultuuriliselt ja keeleliselt erinevasse rühma: stepi-, mäestiku- ja rannikukrimmitatarlased.
pisi|Krimmitatarlaste osakaal Krimmi elanikkonnas 1939. aastal pisi|Krimmitatarlaste osakaal Krimmis 2001. aastal
Ajalugu
1783. aastal vallutas Venemaa Krimmi. Paljud krimmitatarlased põgenesid Vene võimu eest Türgisse. Arvestataval hulgal krimmitatarlasi lahkus Krimmist veel ka 1850.–1860. aastatel pärast Krimmi sõda. Samal ajal asustas tsaarivalitsus Krimmi intensiivselt venelastega. Selle tulemusel jäid krimmitatarlased vähehaaval Krimmis vähemusse.
Nõukogude juhtkond süüdistas krimmitatarlasi koostöös Saksa okupatsioonivõimudega Teise maailmasõja ajal ja tegi 11. mail 1944 otsuse krimmitatarlased Krimmist deporteerida. 18. mail 1944 algas krimmitatarlaste ja teiste ebausaldusväärseks peetud rahvaste deporteerimine. Ühtekokku deporteeriti 228 543 inimest, neist 191 014 krimmitatarlast. Deporteeritud viidi põhiliselt Usbekistani, vähemal määral ka Kasahstani, Tadžikistani ja Venemaale. Ametlikel andmetel hukkus küüditatutest esimese aasta jooksul 20%.
1967. aastal taastati krimmitatarlaste kodanikuõigused, kuid tagasi Krimmi neid ikka ei lubatud. Alles 1989. aastal lubati neil Krimmi tagasi pöörduda.
¡Alfaro Vive, Carajo! (EP)
"¡Alfaro Vive, Carajo!" on ansambli At the Drive-In neljas EP (1995). Pealkirjaks on Ecuadori põrandaaluse organisatsiooni Alfaro Vive ¡Carajo! nimi.
Sõbrad elus ja surmas
Sõbrad elus ja surmas (ATU 470) on kogu Euroopas ja kohati ka mujal maailmas tuntud muinasjututüüp, mille keskmes on motiiv aja kulgemisest kiiremini teispoolsuses kui maa peal. Lugu käibib kohati ka muistendina või žanride piiril.
Eestis on jututüüpi kuuluvaid lugusid üles kirjutatud 28 korral, tüüp on tuntud kogu Mandri-Eestis, üleskirjutusi ei ole saartelt.
Sisukokkuvõte
Eestis on muinasjutt tuntud harilikult sellisel kujul:
''Kaks sõpra (või siis kaks venda või isa ja poeg) lubavad mõlemad teineteise pulma tulla, kuid üks neist sureb. Teine läheb oma pulmapäeval surnuaiale ja kutsub surnud sõbra peole. Surnud sõber tuleb elava pulma ja seal kutsub elava peigmehe omakorda endale teise ilma külla või pulma. Elav sõber kuulab teises ilmas kolme pillilugu (või siis joob kolm tassi teed või mängib surnud sõbraga kaarte), kuid tagasi pöördudes leiab kodupaiga tundmatuseni muutununa ja kohtab seal tuttavate asemel võõraid inimesi. Selgub, et kolmsada aastat tagasi (või kolm inimpõlve tagasi) läks üks peigmees oma pulmast kaduma. Kui teisest ilmast tagasi pöördunud elav sõber seda kuuleb, vajub mees põrmu või laguneb tolmuks.''
Kirdalu mõis
Kirdalu mõis (saksa keeles Kirdal) oli Kurtna mõisa kõrvalmõis Hageri kihelkonnas Harjumaal.
Baborów
Baborów (saksa Bauerwitz) on linn Poolas Opole vojevoodkonnas Głubczyce maakonnas, Baborówi valla halduskeskus. Baborów asub Głubczycest ligi 12 km idakagus.
Baborówit on esmamainitud 1296. aastal, linnaõigused sai 1340. aastal. 1575. aastal kaotas Baborów linnaõigused, kuid sai need 1718. aastal tagasi. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus.
Valge pipar
pisi| Valge pipar on vürts, mida saadakse musta pipra liaani küpsetest kooritud viljadest.
Vürts on saadaval kuivatatud teradena, purustatuna ning jahvatatuna. Küpseid pipramarju leotatakse viljaliha eemaldamiseks mere- või lubjavees. Pärast viljaliha eemaldamist pipraterad kuivatatakse. Terade fermenteerimine annab tulemuseks eriti aromaatse vürtsi. Parima kvaliteediga jahvatatud valge pipar saadakse pipratuumast, kus on kõige rohkem eeterlikke õlisid.
Valgel pipral on tugev, veidi raske, kuid peen aroom, siis sobib ta hästi õrnade keedetud toidute maitsestamiseks, millel endal ei ole erilist lõhna (veise- ja vasikaliha, pelmeenid ning muud keedetud lihast ja tainast tooted).
Maroon 5
pisi | Maroon 5, 2011 Maroon 5 on USA pop rock 'i bänd.
Bänd loodi Los Angeleses 1994. aastal Kara's Flowersi nime all. Praegune nimi on ansamblil 2002. aastast.
1997. aastal ilmus Kara's Flowersi album "The Fourth World". Esimene Maroon 5 album "Songs About Jane" ilmus 2002. aastal, selle tuntumad hitid on "Harder to Breathe", "This Love", "She Will Be Loved" ja "Sunday Morning". 2005. aastal võitis bänd Grammy auhinna kategoorias "Parim uus artist". Ryan Dusick lahkus ansamblist 2006. aastal ja teda asendas Matt Flynn. Teise albumi nimi on "It Won't Be Soon Before Long" ning see sisaldab laule "Makes Me Wonder", "Won't Go Home Without You" ja "Wake Up Call".
Ansamblil Maroon 5 on ka tuntud hitte, mis on ilmunud koostöös teiste artistidega (Rihanna, Christina Aguilera ja Gym Class Hero).
Roland Ilp
Roland Ilp (sündinud 17. jaanuaril 1932) on Eesti poliitik ja riigiametnik, Tartu rahvasaadikute nõukogu täitevkomitee esimees 29. juunist 1973 kuni 26. detsembrini 1979.
Maroon 5
Ansamblisse kuuluvad laulja Adam Levine, kitarrist James Valentine, basskitarrist Michael Madden, trummar Matt Flynn ja klahvpillimängija Jesse Carmichael.
pisi|
Roland Ilp
Ta lõpetas aastal 1957 Eesti Põllumajanduse Akadeemia mehaanikainseneri kvalifikatsiooniga.
1975. aastal oli Ilp Eesti NSV Ülemnõukogu saadik. Hiljem on ta olnud Eesti tarbijakaitseameti peadirektor ja toiduainetööstuse liidu tegevdirektor. Ta on kandideerinud aastal 1996 Tallinna Linnavolikokku valimisliidus Rahvuslik koostöö (sai 36 häält) ja Tartu linnavolikokku Keskerakonna nimekirjas (sai 14 häält).
Ilp on Tartu seeniormeesteklubi liige.
2016. aastal ilmus kirjastuses Vikram Invest Ilbi koostatud kogumik "Tartlaste meenutusi ajas", mis käsitleb Tartu tööstuse, hariduse ja kultuuri ajalugu nõukogude ajal. Raamatusse kirjutasid ülevaateid mitmed Tartu haridustegelased, ettevõtjad ja tippjuhid, nagu Tarmo Kerstna, Vladimir Šokman, Jaak Viller ja Kahro Lukk, samuti raamatu ilmumise aegne linnapea Urmas Klaas.
Päästiktegur
Päästiktegur ehk vallandav tegur (inglise keeles trigger factor, critical factor) on keskkonnategur, mis teatava väärtuseni jõudmisel vallandab mingisuguse protsessi.
Soome sõjalapsed
pisi|Sõjalapsed [[Turus]] pisi|Sõjalapse andmekaart pisi|2005. aastal avatud mälestusmärk [[Haparandas]] Soome sõjalapsed (soome keeles sotalapset, rootsi keeles (finländska) krigsbarn) olid Soome lapsed, kes saadeti Teise maailmasõja ajal Soomest teistesse Põhjamaadesse, eelkõige Rootsi.
Talve- ja Jätkusõja ajal aastatel 1939–1945 saadeti Rootsi, Taani ja Norrasse kokku üle 70 000 Soome lapse. Umbes 15 000 evakueeritud last ei naasnud hiljem Soome.
2005. aastal valmis sõjalastest rääkiv Klaus Härö film "Emadest parim". Film põhineb romaanil, mille avaldas Heikki Hietamies 1992. aastal.
Jurjevetsi rajoon
Jurjevetsi rajoon (vene keeles Юрьевецкий район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Ivanovo oblastis, asudes oblasti kirdeosas. Rajooni keskus on Jurjevetsi linn.
Rajoon piirneb põhjas Kostroma oblastiga (ja Volga jõega), idas Nižni Novgorodi oblasti (ja Volga jõega), lõunas Putšeži rajooniga, edelas Luhhi rajooniga ja läänes Kinešma rajooniga.
Rajooni pindala on 859,72 km².
Youngi maakond
Maakonna halduskeskus on Graham.
Maakond moodustati 1856. aastal.
Ludza piirkond
Ludza piirkond on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Lätis.
Piirkond moodustati 2021. aastal, kui endised Ludza, Kārsava, Cibla ja Zilupe piirkonnad ühiseks omavalitsuseks ühendati. Uue Ludza piirkonna pindala on 2411,4 km². Tekkinud uus omavalitsus vastab pindalalt suuremalt jaolt endisele Ludza rajoonile, kui välja arvata Nautrēni vald, mis on läinud Rēzekne piirkonna koosseisu. Piirkonna halduskeskuseks on Ludza linn.
Ukraina ilma Kutšmata
pisi|Meeleavaldus 6. veebruaril pisi|Kokkupõrge 9. märtsil "Ukraina ilma Kutšmata" oli Ukrainas 2000.-2001. aastal toimunud protestikampaania. See algas pärast ajakirjanik Georgi Gongadze kadumist 16. septembril 2000 ning Ukraina Sotsialistliku Partei juhi Aleksander Morozi teadet, et Ukraina president Leonid Kutšma oli Gongadze kadumisega seotud. Protestid algatas rühm parteituid ühiskonnategelasi. Meeleavaldustel nõuti president Kutšma, siseminister Kravtšenko, julgeolekuteenistuse juhi Derkatši ja peaprokurör Potebenko tagasiastumist. Osalejad ei toetanud ühtki presidendiks soovijat, kuid nõudsid "Ukraina ühiskondlike, majanduslike ja poliitiliste sidemete süsteemi muutmist", sealhulgas "presidentaalse autoritaarsuse" lõpetamist ning üleminekut parlamentaarsele vabariigile. Meeleavaldusi koordineerisid 1980.-90. aastate tudengiliikumises osalenud parteitu Volodõmõr Tšeremiss ja Ukraina Sotsialistliku Partei liige Juri Lutsenko. Erinevalt Oranžist revolutsioonist suutis valitsus meeleavaldused arvukate vahistamistega maha suruda.
Esimene protestiaktsioon toimus 15. detsembril 2000. Kampaaniat "Ukraina ilma Kutšmata" toetasid 24 erakonda ja ühiskondlikku organisatsiooni, nende seas Ukraina Sotsialistlik Partei, erakond Sobor, Ukraina Vabariiklik Partei, erakond Reformid ja Kord, Ukraina Rahvusassamblee - Ukraina Rahvuslik Enesekaitse, Ukraina Kommunistlik Noorsooliit, Üleukrainaline Töörahva Partei ja teised, nii rahvuslikud kui ka mõned vasakparteid. Osalejad rajasid Kiievi kesklinna telklinnaku, nõudsid presidendi ja jõuaetkondade juhtide tagasiastumist ning sõltumatut ekspertiisi Gongadze kadumise asjus.
13. veebruaril 2001 kirjutasid president Kutšma, peaminister Viktor Juštšenko ja Ukraina Ülemraada eesistuja Ivan Pljuštš alla "kolme kirjale", milles nimetasid meeleavaldajaid "fašistideks".
9. märtsil 2001 toimus Ukraina presidendi administratsiooni hoone juures kokkupõrge meeleavaldajate ja miilitsa eriüksuse Berkut vahel. Kinni peeti mitusada protestijat, 19 neist mõisteti "massiliste korratuste organiseerimise eest" vangi 2 kuni 4,5 aastaks.
Meeleavaldused jätkusid 2001. aasta aprillini. Algatuse survel saatis president Kutšma erru siseministri ja julgeolekuteenistuse juhi.
Pikaajaline mõju
Samal aastal vabastas president Kutšma ametist peaminister Viktor Juštšenko, kes liitus opositsiooniga. 2002. aasta parlamendivalimistel juhtis ta valimilisliitu Meie Ukraina, mis võitis valimised, kuid ei suutnud moodustada Ülemraadas enamust. Koalitsioonis osalesid paljud protestide juhid, ehkki mitmed liitusid ka Sotsialistliku Partei ja Julija Tõmošenko valimisliiduga, kellest hiljem said Meie Ukraina poliitilised liitlased.
Juštšenko kampaania 2004. aasta presidendivalimistel kasutas olulisel määral "Ukraina ilma Kutšmata" loosungeid ja taktikat. Massilise häältevõltsimise ajendil toimunud Oranž revolutsioon toimus sarnaselt kampaaniaga "Ukraina ilma Kutšmata" ning mitmed poliitikud ja aktivistid osalesid mõlemas.
Pärast presidendiks saamist määras Juštšenko ühe kampaaniajuhtidest Juri Lutsenko siseministriks ning Julija Tõmošenko peaministriks.
Euroopa Liidu kolmik
pisi|Kolmiku ministrid ja [[Iraan|Iraani tippläbirääkija Hassan Rouhani (praegune president) Teheranis 2003. aasta oktoobris]] Euroopa Liidu kolmik (inglise keeles EU 3, vahel ka G-3) viitab Prantsuse Vabariigile, Saksamaa Liitvabariigile ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile. Kõiki neid riike peetakse suurteks jõududeks nende mõju tõttu nii Euroopa Liidu sees kui ka sellest väljaspool. Pärast 2004. aastal toimunud Euroopa Liidu laienemist on senise kolmiku asemel liidu poliitikat sagedamini juhtimas kuut riiki ühendav G6. Eriti üritatakse juhtida liidu välispoliitikat, näiteks kui riigid juhivad Euroopa Liidu pingutusi Iraani tuumaprogrammi lõpetamiseks.
Tähis EU 3+3 (ka E3+3 või E3/EU+3) viitab riikide grupile, mis hõlmab Euroopa liidu kolmikut ning Hiinat, Venemaad ja Ameerika Ühendriike. Tähis võeti kasutusele siis, kui need kuus riiki ühendasid enda ja Iraani diplomaatilised püüdlused viimase tuumaprogrammi asjus. Ameerika Ühendriikides ja Venemaal tuntakse kuuikut pigem nimega P5+1, mis viitab ÜRO Julgeolekunõukogu viiele alalisele liikmele ja Saksamaale.
Oreaadid
pisi|Édouard Manet "Ehmunud nümf" 1860ndad Oreaadid (kreeka keeles oreiades) olid Vana-Kreeka mütoloogias mägedes ja metsades elavad nümfid.
Uno Valdmets
Uno Valdmets (sündinud 3. juunil 1954 Tapal) on Eesti endine käsipallur ning praegune sporditegelane ja omavalitsuspoliitik.
Ta lõpetas 1973. aastal Tapa Keskkooli ja 1977. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.
Ta võitis Tartu Riikliku Ülikooli käsipallimeeskonnas Eesti NSV meistrivõistlustel 1976. aastal hõbemedali ja 1977. aastal pronksmedali. 1975. aastal sai ta Eesti NSV karikavõistlustel pronksmedali.
Sporditegelasena
Töötas aastatel 1977–1985 Jõgeval käsipallitreenerina. Oli aastatel 1977–1980 ja 1982–1985 Põltsamaa Keskkooli kehalise kasvatuse õpetaja. Aastast 1997 on ta Jõgevamaa spordiliidu Kalju esimees.
Omavalitsustegelasena
Valdmets oli aastatel 1993–1996 Põltsamaa linnavolikogu esimees. Ta oli linnavolikogu liige aastatel 1996–2006 ja 2009-2013.
Ta on 17. oktoobrist 2011 Isamaa ja Res Publica Liidu liige.
Christopher Rajaveer
pisi||alt=|325x325px pisi|422x422px|Christopher Rajaveer. Foto: Laura Pählapuu Christopher Rajaveer (sündinud 22. septembril 1990 Tallinnas) on eesti näitleja. Ta töötab Eesti Draamateatris.
Elukäik
Ta lõpetas 2009. aastal Tallinna Prantsuse Lütseumi, aastatel 2009–2012 õppis Tartu Ülikoolis kunstiajalugu ja itaalia keelt.
Enne lavakunstikooli oli Tartu Üliõpilasteatri liige, aastatel 2009–2012 mängis seal kuues lavastuses.
2016. aastal lõpetas ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli näitleja erialal (27. lend).
2016. aastast töötab näitlejana Eesti Draamateatris. Aastatel 2016–2022 oli Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikoolis lavakõne õppejõud.
Õppis Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli magistriõppes õppesuunal "Lavakõne ja teatripedagoogika" ning sai 2021. aastal kunstide magistri kraadi.
2021. aastal lavastas enda kirjutatud näidendi "Lahti lõikamata sidruni nuusutamine" (teatrirühmitus Skene), milles mängisid Christopher Rajaveer ja Märten Metsaviir.
Christopher Rajaveer on ka lavakõnekoolitaja.
Animatsioon
Ta on lugenud dublaažiteksti nii animaseriaalidele kui ka -filmidele, näiteks peaosad filmidele „Jäneste kool“ (2017), „Lego Ninjago Film“ (2017), „Otsides kiisuparadiisi“ (2018), „Väike draakon Kokosaurus“ (2019), „Pääsuke Manou“ (2019), „Edasi“ (2020), "Loheratsur" (2020), "Auhtanian ja kolm musketäri" (2021), "Väike Allan. Inimantenn" (2023).
Kiuma mõis
Kiuma mõis (ka Kioma mõis; saksa keeles Küemahe) oli rüütlimõis Põlva kihelkonnas Võrumaal.
Mõisa on esmamainitud 1495. aastal.
Mõis kuulus 16. sajandil Kruse aadlisuguvõsale, 19. sajandil Nolckenite suguvõsale.
Endise Kiuma mõisa süda asub tänases Aarna külas.
TVEL Corporation
TVEL Corporation on Venemaal asuv tuumaenergiaettevõte. Nende peakorter paikneb Moskvas ning firma kuulub kontserni Atomenergoprom. TVEL-i direktorite nõukogu esimees on Alexander Lokshin.
Ettevõte varustab tuumaenergiaga nii Venemaad kui ka Ukrainat.
WhatsApp
WhatsApp Messenger on patenteeritud, mitmeplatvormiline ja krüpteeritud kiirsuhtluse klientrakendus nutitelefonidele. Selle abil saab suhtluspartneritele edastada interneti kaudu lühisõnumeid, dokumente, pilte, videoid, kasutaja asukohaandmeid ja häälsõnumeid, kusjuures side loomisel kasutab rakendus mobiiltelefoninumbreid.
2016. aasta veebruaris oli WhatsAppil miljard kasutajat, mis teeb sellest maailma populaarseima sõnumirakenduse.
Ettevõtte peakorter asub USA California osariigis Mountain View's.
WhatsAppi loojad on Brian Acton ja Jan Koum.
Veebruaris 2014 ostis Facebook ettevõtte umbes 19 miljardi USA dollari eest.
Fotokeemiline reaktsioon
Fotokeemiline reaktsioon on keemiline reaktsioon, mis tekib valguse neeldumise tõttu. Seejuures annab valguskvant molekulile piisavalt energiat, et see muutuks reageerimisvõimeliseks. Vahel aga laguneb mõni aine valgusenergia toimel.
Fotokeemiliste reaktsioonide tulemusena tekib osoon, kuid ka väga kahjulik fotokeemiline sudu. Taimedes nimetatakse seda reaktsiooni fotosünteesiks ja see on üks eluslooduse alusprotsesse.
Danny Glover
pisi|Danny Glover (2008) Danny Lebern Glover (sündinud 22. juulil 1946 San Franciscos) on Ameerika Ühendriikide näitleja. Tema tuntuimaks rolliks on Roger Murtaugh filmisarjas "Surmarelv".
Rose Marie
pisi|Rose Marie ([[2010)]] Rose Marie (sünninimega Rose Marie Mazzetta; 15. august 1923 New York – 28. detsember 2017 Van Nuys, Los Angeles) oli Ameerika Ühendriikide laulja ja näitleja.
Laulja- ja näitlejakarjääri alustas ta juba kolmeaastaselt ning sai tuntuks kui Baby Rose Marie. Sõna baby kadus tema esinejanimest siis, kui ta oli 15-aastane. Tema karjääri saab jagada kaheks: lapsena 1920ndatel ja teine periood alates 1940ndatest.
3. oktoobril 2001 sai ta Hollywoodi kuulsuste alleel oma tähe. See on allee 2184. täht.
Ääre tänav
Ääre tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Vana-Mustamäe asumis.
Süžee
Süžee on kirjandusteaduses teose aine, sündmustiku põhisisu; ka teose tegevuskäik kunstilises korrastatuses (vastandina faabulale).
Oraator
Oraator on avalik kõneleja, kelleks on üldiselt keegi, kes on teistest kõneosavam.
Ajaloos on oraatorid olnud eriti lugupeetud näiteks Vana-Kreekas ja Vana-Roomas.
Vabadusristi kavaleride kodu
Vabadusristi kavaleride kodu oli 1935 Kaitseministeeriumi juurde asutatud riigiasutus. Asutuse eesmärk oli anda peavarju ja muid sotsiaalseid hüvesid abi vajavatele Vabadusristi kavaleridele ja nende perekonnaliikmetele. Asutus haldas Virumaa Udriku riigimõisat ja selle hooneid ning muid objekte.
Carolina Luján
pisi|Carolina Luján (2008)
María Carolina Luján (sündinud 13. mail 1985 Buenos Aireses) on Argentina maletaja, naiste suurmeister (2005).
Luján on viiekordne Argentina naiste malemeister (2000, 2001, 2004, 2006, 2015). 2014. aastal võitis ta Ameerika maailmajao naiste malemeistrivõistlused. Ta on osa võtnud Argentina naistkonna koosseisus 8 naiste maleolümpiast (2002–2016).
Luján mängis viiel korral naiste maailmameistrivõistlustel: 2004. aastal (kaotas avaringis Jekaterina Kovalevskajale), 2006. aastal (võitis avaringis Élena Ntémpot, kaotas teises ringis Alissa Galljamovale), 2012. aastal (kaotas avaringis), 2015. aastal (kaotas avaringis Galljamovale) ja 2018. aastal (kaotas avaringis).
Ta sai FIDE-lt 2002. aastal naiste rahvusvahelise meistri, 2005. aastal naiste suurmeistri ja 2007. aastal rahvusvahelise meistri nimetuse.
Red Lake'i maakond
Red Lake'i maakond (Red Lake County) on maakond Ameerika Ühendriikides Minnesota osariigis.
Maakonna halduskeskus on Red Lake Falls.
Ajalugu
Maakond moodustati 1896. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 4089.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Kernai
Kernai (žemaidi Kernā) on küla Leedus Skuodase rajoonis Skuodase vallas Erla jõe kaldal. Jõel asub küla kohal Kernai paisjärv.
Küla moodustati XVI sajandil maareformi käigus. Seda on esmamainitud 1597. aastal. XVII–XIX sajandini kuulus see Salantai mõisale.
Elanikkond
pisi|tühi|Mälestusmärk aastal 1952 hukkunud metsavendadele
Maie Aasa
Maie Aasa (19. jaanuar 1926 – 16. aprill 2013) oli eesti muusikapedagoog.
1953. aastal lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi klaveri erialal (Bruno Luki klassis).
Ta oli Tallinna Muusikakeskkooli klaveri eriala õpetaja ja Nõmme Laste Muusikakooli direktor.
Osage'i maakond (Oklahoma)
Maakonna pindala on 5967 km², millest 137 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 47 472. Aastal 2000 oli elanike arv 44 437.
Osage'i maakond on pindalalt Oklahoma suurim maakond.
Maie Aasa
Isiklikku
Tema abikaasa oli viiuldaja Harald Aasa.
Osage'i maakond (Oklahoma)
Ajalugu
Osage'i maakond moodustati 1907. aastal.
Maie Aasa
Isiklikku
Ta on maetud Rahumäe kalmistule.
Semperoper
pisi|Semperi ooperimaja Semperoper on Saksi Riigiooperi ooperimaja Dresdenis. Selle projekteeris Gottfried Semper ja see valmis 1841. aastal.
Constantin Lementy
Constantin Eduard Valentin Lementy (11. veebruar 1848 Aidu (Paistu vald) – 28. november 1889 Berliin) oli Eesti vaimulik.
Lementy lõpetas progümnaasiumi Pärnus ja gümnaasiumi Tartus. Aastatel 1867–1873 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Prooviaastal oli ta Tartu Maarja koguduses Adalbert Hugo Willigerode juures. Ordineeriti 17. novembril 1874 Tartus õpetajaks.
Kodalukk
pisi|Sellel pildil on kodalukk Kodalukk on läbinisti puidust lukk, mis koosneb puitkorpusest ja puust valmistatud tihvtidest ehk karadest, mille puhul on tegemist lahtise keeltappsüsteemiga. Riivi sees on hambad, mille vahele tihvtid langevad. Tihvti sees on sälk ehk tapipesa kammitaolise võtme jaoks. Luku avamiseks lükatakse võti luku sisse ja tõstetakse võtme abil tihvtid üles. Selle tagajärjel riiv vabaneb ja seda saab liigutada. Sulgemise põhimõtte järgi nimetatakse seda lükandriiviga lukuks.
Constantin Lementy
Oli aastatel 1874–1875 Võru praostkonna vikaarõpetaja. Aastatel 1876–1879 oli Kadrina Katariina koguduse vikaarõpetaja, aastatel 1879–1881 oli ta Kihelkonna Mihkli koguduse õpetaja ja aastatel 1881–1889 oli ta (introdutseeriti 8. novembril 1881) Pärnu Eliisabeti koguduse õpetaja.
Kodalukk
Eestis ja mujal põhjamaades kasutati umbriiviga lukkusid, mis kinnitati väljapoole ust. Umbriiviga luku puhul on üleval pool riivi tihvtide sees väljalõige võtme jaoks, mistõttu tuleb lukku avada kahe käega.
Constantin Lementy
Isiklikku
Tema väimees Johannes Otto Eisenschmidt oli Kodavere Mihkli koguduse õpetaja ja Paide Saksa Püha Risti koguduse õpetaja. Tema kälimees Thomas Paul Julius Girgensohn oli Valmiera Siimona ja Juuda koguduse õpetaja ja Riia Jakobi koguduse ülemõpetaja.
Kodalukk
Lõuna-Euroopas, Aafrikas ja Lähis-Idas olid levinud õõnesriiviga lukud. Õõnesriiviga lukul on riivi sees soon, kuhu pistetakse võti sisse ning tõstetakse riivi sisse ulatuvad tihvtid üles. Selline lukk on avatav ühe käega. Seetõttu paigaldati need lukud ukse siseküljele. Ukse sees oli auk, kust pisteti käsi koos võtmega sisse.
Ehitus
Kodaluku võtme pii kõrgus ja riivipesade sügavus peab olema võrdne. See lihtne põhitõde võib aga valmistamisel osutuda komistuskiviks. Võti peab tõstma muuke nii palju, et need riivipesadest vabaneksid. Võib tõsta ka rohkem, aga kui mõne vanaaegse lahenduse puhul liiga palju muuke kergitada, siis võivad need alt uuesti luku riivistada. Tänapäevaste masinatega töötavad puutöömeistrid rõhutavad tihti, et nendega on võimalik kodalukk paari tunniga valmis teha ja seejuures üsna täpselt ning vanaaegseid detailidevahelisi lokse arvestamata. Samas võib sellisel moel töö teostamine põhjustada luku kinnikiilumise.
Kalda tänav (Räpina)
Kalda tänav on tänav Räpina linnas, paikneb linna lääneosas ning suunaga kagust kirdesse.
Tänav on 160 meetrit pikk ning kuni 12 meetrit lai. Kalda tänav saab alguse Tartu maanteelt (Tartu–Räpina–Värska maantee) ning tänav lõpeb umbtänavana loodes Kalda tn 14 hoonestamata krundi kohal Räpina linna ja Köstrimäe küla piiri lähedal. Ristuvaid tänavaid ei ole.
Tänava ääres asuvad kinnistud on heakorrastatud, neil paiknevad ühepereelamud abihoonetega. Tänavavalgustus on paigaldatud, kõnniteid rajatud ei ole.
Natural Theology
pisi|Esimese Ameerika trüki tiitelleht "Natural Theology: or, Evidences of the Existence and Attributes of the Deity; Collected from the Appearances of Nature" ("Loomulik teoloogia ehk Jumaluse olemasolu ja atribuutide tõendid, kogutud loodusnähtustest") (1802) on William Paley apologeetiline ja religioonifilosoofiline teos. Raamatu andsid välja R. Faulder Londonis ja John Morgan Philadelphias.
Raamat esitab muu hulgas teleoloogilise jumalatõestuse, alustades kellassepaanaloogiast. Raamat on kirjutatud Cicero ning John Ray ja William Derhami traditsioonis.
Näidetena kasutatakse kella leidmist, silma ja teleskoobi võrdlust ning liigeste konstruktsiooni. Kõik need viitavad arukale Loojale ja süsteem on suurem kui osade summa. Viimased, teoloogilisemad peatükid väidavad, et Jumala atribuudid peavad olema tema toimingute ulatuse jaoks piisavad ning Jumal peab olema hea, sest looduses nähtavad konstruktsioonid on heategevad.
Raamatust on antud välja palju kordustrükke ja seda trükitakse praegugi. Selle poole pöörduvad ka tänapäeva kreatsionistid. Charles Darwin võttis selle argumente tõsiselt ja vastas neile. Evolutsioonibioloogid Stephen Jay Gould ja Richard Dawkins arutavad Paley raamatut, et vastata sarnaste ideedega kaasaegsetele.
Kontekst
Paley väidab, et Jumala plaani kogu loodu taga võib näha üldisest õnnest või heaolust, mis on ilmne asjade füüsilises ja ühiskondlikus korras. See asetab raamatu valgustusajastu loomuliku teoloogia traditsiooni. Sellepärast tuginebki Paley nii palju John Ray (1691), William Derhami (1711) ja Bernard Nieuwentyti (1750) töödele.
Paley tugineb peamiselt anatoomiale ja loodusloole. Ta ütleb: "Omalt poolt tuginen ma inimese anatoomiale"; teises kohas ta rõhutab "igal üksikjuhtumil aruka konstrueeriva vaimu vajalikkust nende vormide leiutamiseks ja määrmiseks, mis organiseeritud kehadel on. Paley kasutas mitmesuguseid metafoore ja analoogiaid. Kõige kuulsam on vast tema kellassepaanaloogia kella ja maailma vahel. Sellele analoogiale toetudes väidab Paley, et Päikesesüsteemi korrapärased liikumised meenutavad hiiglasliku kella tööd. Ta tugineb oma vana sõbra piiskop John Law' ja astronoom John Brinkley tsitaatidele.
Idee sai alguse antiikautoritelt, kes illustreerisid maailma jumalikku korda päikesekella ja Ptolemaiose epitsüklitega. Seda tüüpi näiteid on Cicerol, eriti De natura deorum, ii. 87 ja 97. Kellaanaloogiat kasutasid valgustusajal laialdaselt nii deistid, sealhulgas Voltaire, kui ka kristlased.
Ülevaade
pisi|Raamatu "Natural Theology" esimene lehekülg, kus Paley tutvustab oma versiooni [[kellassepaanaloogiast]]
Peatükk I. Argumendi esitus
Kui ma leian nõmmelt kivi, siis ma ütleksin, et nii palju kui mina tean, on see seal alati olnud, ja selle ütluse absurdsust poleks võib-olla kuigi kerge näidata. Kui ma aga leiaksin maast kella, siis ma vaevalt mõtleksin kella kohta samamoodi ütelda. Miks? Erinevalt kivist, näeme kella puhul, et selle osad on teatud eesmärgiga kokku pandud. Kui nende kuju, suurus, asend ja korrastatus oleksid teistsugused, siis see masin ei liiguks üldse või ei täidaks kella otstarvet. Paley arvab, et vältimatu on järeldada, et kellal pidi olema tegija, kes kujundas selle otstarbeks, mida see täidab, konstrueeris selle ja kavandas selle kasutamise.
I. See, et me pole kella tegemist kunagi näinud, et me ise ei oskaks seda teha ega saaks aru, kuidas seda tehakse, ei nõrgendaks seda järeldust, sest tänapäeva toodete puhul see sageli nii ongi. See teadmatus paneb meid hindama tegija oskusi, kuid ei tekita kahtlust selles, et ta oli. Pole ka vahet, kas tegija on inimene, teist liiki subjekt või üldse teise loomusega.
II. Järeldust ei tee kehtetuks ka see, kui kell ei ole täpne. Ka sel juhul jääb otstarve ilmseks, ükskõik kas me oskame kõrvalekallet seletada. Et leida plaani, ei pea masin olema täiuslik; veel vähem selleks, et öelda, kas sel on mingi plaan.
III. Argumenti ei teeks ebakindlaks ka see, kui kellal oleks osi, mille otstarve pole teada või pole teada, kas neil üldse on otstarve. Kui kell läheks rikki, siis me ei kahtleks nende osade kasulikkuses ja kavandatuses, kuigi me ei saaks nende otstarvet välja uurida; mida keerulisem masin, seda enam see kehtib. Ja kui selguks, et mõned osad ongi liigsed, ei tühistaks see arutlust teiste osade kohta.
Kahramanmaraşi provints
Kahramanmaraşi provints (armeenia keeles Մարաշի նահանգ, kurdi keeles Parêzgeha Mereşê) on 1. järgu haldusüksus (provints) Lõuna-Türgis. Provintsi keskus on Kahramanmaraş.
Natural Theology
Peatükk I. Argumendi esitus
IV. Terve mõistusega inimene ei peaks kella olemasolu seletatuks sellega, et see on üks materiaalsete vormide võimalikest kombinatsioonidest; et millel tahes, mis oleks kella asemel leitud, pidi olema mingi sisemine konfiguratsioon, ja see võis olla selline nagu kellal või teistsugune.
Kahramanmaraşi provints
Välislingid
🇹🇷
Natural Theology
Peatükk I. Argumendi esitus
V. Rahuldav vastus poleks olnud ka see, et asjades on korra printsiip, mis andis kella osadele sellise kuju ja asendi. Pole teada kella, mille oleks tekitanud korra printsiip, ja me ei oska mõelda, mis see korra printsiip võiks olla peale tegija intellekti.
VI. Üllatav oleks kuulda, et kellamehhanism ei olegi leiutamise tõestus, vaid ainult motiiv, mis paneb vaimu seda arvama.
VII. Üllatav oleks ka teade, et kell on lihtsalt metalliloomuse seaduste tagajärg. Keelevastane on nimetada seadust asja toimivpõhjuseks. Seadus eeldab toimijat, sest see on ainult toimimisviis; seadus eeldab väge, sest see on väe toimimiskord. Ilma toimija ja väeta, mis on mõlemad seadusest erinevad, ei tee seadus midagi, ei ole midagi. Väljend "metalliloomuse seadus" riivab küll filosoofi kõrva, kuid tundub, et see on sama õigustatud kui tuttavamad "taimeloomuse seadus", "loomaloomuse seadus" ja "loodusseadus" üldse, kui seda peetakse nähtuste põhjuseks toimija ja väe kõrval või nende nimetusena.
Peatükk II. Argumendi esitus jätkub
Oletame, et kella leidja avastab, et kellal on võime oma liikumise käigus tekitada teine samasugune kell. Kuidas see mõjutaks varasemat järeldust?
I. Imetlus leiutise suhtes ja veendumus leiutaja oskustes suureneks.
III. Kuigi pole enam tõenäoline, et vaatleja leitud kell on vahetult meistri käe läbi tehtud, ei mõjuta see järeldust, et kella tekitamiseks läks algselt tarvis meistrit. Kavandatuse ja leiutatuse märgid ei ole paremini seletatud kui enne. Sama asja puhul võib küsida eri omaduste põhjusi; need võivad olla erinevad. Nüüd me küsime kella otstarbe teenimise ja eesmärgiga suhestatuse põhjust. See, et eelmine kell tekitas selle, pole vastus. Ei saa olla konstruktsiooni konstrueerijata, leiutist leiutajata, korda valikuta, korraldatust asjaga, mida saab korraldada, otstarbe teenimist ja suhet otstarbega, ilma otstarbe võimaliku kavandajata; eesmärgile sobivat vahendit ja selle eesmärgi täitmist, ilma et kunagi oleks kontemplatsiooni eesmärki ja sobivat vahendit. Vajalik on intellekt ja vaim. Keegi ei saa ratsionaalselt uskuda, et elutu kell oli mehhanismi tõeline põhjus. Sellepärast jäävad kella omadused sama seletamatuks kui enne.
IV. Ei aita ka see, kui oletada, et meie kella tekitas eelmine kell, selle omakorda eelmine jne. Leiutamine jääb ikka seletamata. See oletus ei too konstrueerivat vaimu ega saa ka ilma läbi. Kui tagasiminek vähendaks raskust, siis võiks lõpmatus selle ammendada. Kui oleks tegu piirväärtusele lähenemisega, siis võiks lõpmatuses selleni jõuda; kui aga seda pole, siis jada pikendamine ei anna midagi. Siin ei ole lõplikul ja lõpmatul jadal vahet. Lõpmatu arvu lülidega ahel ei saa iseennast toetada, nagu ka lõpliku arvu lülidega ahel. See on väga sarnane meie juhtumiga. Masina konstruktsioon näitab leiutamist ja kavandamist, ja siis peab olema leiutaja ja kavandaja, ükskõik kas masin on vahetult tekkinud teisest masinast. Ja ka see ei muuda asja, kas eelmine masin on teisest masinast tekkinud jne. Küsimus ei ole lihtsalt selles, kuidas esimene kell tekkis, millele saaks vastata, et kellade jada ulatub tagasi lõpmatusse. Selline ehk olekski küsimuseasetus olnud, kui tegu oleks olnud organiseerimata, mehhaniseerimata substantsiga, millel pole leiutamise märke. On võib-olla raske näidata, et selline substants ei võinud igavesti olemas olla, kas siis järgluses (kui organiseerimata kehadel oleks võimalik üksteisest pärineda, mis Paley arvates ei ole võimalik), või individuaalselt püsides. Aga siin ei ole see kõne all, sest muidu poleks vahet, kas leidsime kivi või kella.
V. Vaatleja mõtleks ka, et selle kella tegija oleks ka iga sellest kehast tekkinud kella tegija; pole vahet, kas ta teeb kella oma kätega või juba tehtud kella liikumiste kaudu; ainult tööriistad on erinevad. Kas saab ilma absurdsuseta väita, et mingeid oskusi polnud siin tarvis? Ometi see on ateism.
Peatükk III. Argumendi rakendus
See on ateism, sest kõik leiutamise ja kavandamise märgid, mis on kellas, on looduse toimimises, ainult et loodus on suurem ja üle igasuguse arvutuse. Looduse leiutised on käsitöö leiutistest keerulisemad, peenemad ja huvitavamad ning ka arvukamad ja mitmekesisemad, kuid paljudel juhtudel mitte vähem ilmselt leiutised, mitte vähem ilmselt eesmärgile kohased kui inimese leidlikkuse täiuslikemad tooted. Võrdleme silma näiteks teleskoobiga. Seesama tõestus, mis näitab, et teleskoop on tehtud nägemise abiks, näitab, et silm on tehtud nägemiseks. Nad on tehtud samal põhimõttel, mõlemad on kohandatud valguse levimise ja murdumise seadustega. Näiteks nõuavad need seadused, et veest silma tulev valgus murduks kumeramalt pinnalt kui õhust silma tulev valgus, ja kala silm ongi läätse kohalt ümaram kui maismaaloomadel. See on kavandatuse selge ilming. Mida oleks matemaatiline instrumenditegija saanud rohkem teha, et näidata põhimõtte tundmist ja selgust? Jutt ei ole oskuste suurepärasuse näitamisest, sest need on võrreldamatud, vaid tunnistusest nõu, valiku, kaalutluse ja otstarbe kohta.
Mõnele võib tunduda, et silma ja teleskoobi kogu sarnasuse rikub see, et üks on tajuv elund, teine mittetajuv instrument. Tegelikult on mõlemad instrumendid. Ja kui jutt on mehhanismist, siis see analoogiat ei muuda. Selge nägemine nõuab, et silmapõhjas moodustuks objekti kujutis. Seda, miks seda tarvis on või kuidas kujutis on seotud aistinguga, me võib-olla ei saagi teada, kuid see ei olegi oluline. Me jõuame millenigi, mis ei ole mehaaniline või on tunnetamatu. Aga see ei mõjuta mehaanilise uurimise kindlust. Looma puhul me jälgime mehhanismi teatud kohani ja siis peatume, sest mehhanism läheb liiga peeneks või mängu tuleb midagi muud peale tuntud mehhanismiseaduste; automaadi puhul me jälgime kogu mehhanismi. Kuni teatud piirini on arutlus mõlemal juhul sama selge ja kindel. See on kindel, et kujutis silmapõhjal on täiusliku nägemise jaoks vajalik. Aparaat, millega see moodustatakse, konstrueeritakse ja pannakse kokku mitte ainult lõputult meisterlikumalt, vaid ka samadel põhimõtetel nagu teleskoobis ja camera obscura's. Kujutise tajumise võib kõrvale jätta; kujutise tekitamise jaoks on need ühte liiki instrumendid. Eesmärk ja vahend, otstarve ja leiutis on mõlemal juhul sama. Kuidas siis saab öelda, et ühe puhul on tegu leiutisega, teise puhul ei ole? Dioptriliste teleskoopide puhul lahutub valgus eri värvusteks, ja see värvib objekti, eriti äärtest. Silmas on see probleem lahendatud, ja optik on silmast eeskuju võtnud. Kas see saab olla silmas ilma otstarbeta? Silm on mõnes punktis teleskoobist üle: silm kohaneb valguse astmetega ja kauguse erinevustega. Teleskoobis pole seda tarvis, sest kogu valgus on soovitud ja teleskoopi ei suunata lähedastele objektidele.
I. Silmaava saab kitseneda ja laiendada, et välistada ülemäärast valgust ja muuta objektid hämaruses nähtavaks. See toimub ilma välise abita. Pupilli kuju jääb inimesel seejuures alati ümaraks. See toimub tänu keerulisele aparaadile, mida on raske jäljendada.
II. Selleks et erinevatelt kaugustelt oleks võimalik selgelt näha, peab silm ise muutuma. Optilise instrumendi puhul vahetatakse läätse või teleskoopi või reguleeritakse okulaaride kaugust. Silma puhul toimub kohanemine lihaste abil. Iga kord, kui silm on fokuseeritud lähedasele objektile, toimub kolm muutust: sarvkest muutub ümaramaks ja esiletungivamaks, lääts nihkub ettepoole ja nägemistelg (silma sügavus) pikeneb. Kas miski saab veel otsustavamalt rääkida leiutise kasuks? Sellise struktuuri autor pidi tundma kõige salajasemaid optikaseadusi. See ületab kaugelt tavalise kellaregulaatori, mis nõuab võõra käe külgepanekut; sarnasem on see Harrisoni leiutisega, mis paneb kella end ise vastavalt temperatuurile reguleerima. Kas siis struktuuri, mis seda ületab, peaks pidama mitteleiutiseks või leiutiseks ilma leiutajata? Vähe sellest, eri loomaliikidel vastab silma kohanemisvõime erinevale nägemisulatusele, mida elu- ja toiduhankimisviis nõuab. Näiteks linnud toituvad üldiselt noka abil, ja kuna silm ja nokaots on lähestikku, peavad nad lähedasi objekte väga selgelt nägema. Et nad aga on sageli kõrgel ja liiguvad õhus kiiresti, peavad nad turvalisuse pärast ja selleks et saaki märgata, kaugele nägema. Lindude silmadel on kaks iseärasust, mis hõlbustavad silma kohanemist. Üks on luine, kuid enamikul liikidel painduv äär, mis ümbritseb silma kõige laiemat osa ja piirab selle osa lihaste toimimist, suurendades nende külgsurvet silmamunale, nii et nägemistelg pikeneb, võimaldades väga lähedale näha. Teine on lisalihas, mis tõmbab läätse tagasi, et saaks väga kaugele näha. Ka kalade silmadel on oma iseärasused. Peale läätse ümaruse on kalade silmad tavaolekus erinevalt inimese, neljajalgsete ja lindude silmadest kohanenud lähedaste objektidega. Kalade silmaava ei saa kokku tõmbuda, küllap sellepärast, et vees ei ole kunagi liiga palju valgust. Angerjal, kes ronib pea ees läbi liiva ja kruus, on silma ees teatud kaugusel läbipaistev kumer sarvainest kate. Kas saaks miski talle kasulikum olla? Silma üks ühine plaan varieerub vastavalt erinevatele nõudmistele. Peaaegu kõigile silmadele on ühine, et nägemisnärv ei sisene silmapõhja päris keskel, mitte seal, kus nägemistelg kohtub võrkkestaga, vaid selle punkti ja nina vahel. Selle tõttu näeb iga objekti vähemalt üks silm. Silmapõhjal olev kujutis on erakordselt täpne ja peen. Kui miski saab vähendada meie imetlust selle kujutise väiksuse pärast, siis mõte, millele loodus kogu aeg viib, nimelt et Looja käes ei ole suur ja väike mitte midagi. Sturmius leidis, et silma uurimine on ateismi ravi. Silm on ka väga hästi kaitstud. Silmalaug on väga tähelepanuväärne. Kas on mõnel inimese tehtud asjal ilmsemaid otstarbeid kui sel elundil või mõni nende otstarvetega asi on arusaadavam, kohasem või mehaanilisem? See võib tähelepanuta jääda ainult sellepärast, et see on ilmne ja tuttav. Sellest tendentsist tuleb hoiduda, sest kõige ilmsemad näited on ka kõige paremad argumendid.
Võib-olla lugeja küsib, miks ei võinud Jumalus loomale kohe nägemisvõimet anda? Milleks nii keeruline aparaat, mis peab alluma seaduste kitsendustele? Miks luua raskust ainult selleks, et seda ületada? Kui eesmärk on tajuda objekte teistmoodi kui kompimisega või neid objekte, milleni kompimine ei ulatu, kas siis Looja ei oleks võinud anda selle võime lihtsalt tahtega? Milleks kõikvõimsal leiutada? Leiutis on loomu poolest ebatäiuslikkuse pääsetee. See küsimus käib ka teiste meelte kohta ja teiste elutalitluste kohta, üldse peaaegu kõigi looduse toimingute kohta. Üks vastus on see. Ainult leiutiste kaudu saavad mõistusega loodud saada tunnistust Jumaluse olemasolust, toimimisest ja tarkusest. Seda treppi mööda jõume teadmiseni loojast, sest see sõltub nähtustest, looduse toimimisest. Kui seda poleks, poleks midagi vaadelda ega millegi üle arutleda. Jumal oleks kõike võinud teha ilma vahenditeta, kuid loovat intellekti nähakse instrumentide konstruktsioonis, vahendite valikus ja kohandamises. See moodustabki universumi korra ja ilu. Sellepärast meeldis Jumalale oma väele piirid ette anda ning saavutada oma eesmärgid nendes piirides. Mateeria üldised seadused ongi võib-olla need piirid. Ja kui konkreetne eesmärk tuleb saavutada, siis ei tehta uut seadust ega tühistata vanu ega väänata neid vastavalt vajadusele (sest loodus hoiab neist kinni ja toetab neid), vaid luuakse aparaat, mis on seadustega kooskõlas ja annab vajaliku tulemuse. Jumal seab oma väele piirid, et ta saaks oma tarkust näidata. See näeb välja nii, nagu üks olend oleks kehtestanud reeglid ja andnud materjalid ning lasknud teisel olendil neist materjalidest nende reeglite järgi midagi luua. Nii jääb vajadus leiutada. Niisuguseid toimijaid võib olla palju ja paljudes järkudes. Paley ei taha sellega filosoofilist ega religioosset õpetust esitada, vaid öelda, et asja võib julgelt niimoodi esitada, sest Jumalusel, kes ise toimib üldiste seaduste järgi, on meie mõtlemisele samasugused tagajärjed kui sel, et ta kirjutas need seadused ette kellelegi teisele. On öeldud, et loomise probleem seisnes selles, et teha maailm külgetõmbest ja mateeriast, mis on ette nähtud, ja see polegi võib-olla vale mõte.
Peatükk IV. Taimede ja loomade järglusest
Looma teke ei seleta silma või kõrva leiutist, nii nagu kella teke eelmise kella liikumisest ei seleta oskusi ja kavatsetust, millest kell tunnistust annab, ega kella eesmärgipärast ehitust. See võrdlus on õige.
I. Kas saab selles kahelda, et seeme sisaldab konkreetset organiseeritust? Kas emataimel on leiutisega mingit pistmist? Tekitav taim on passiivne, teadvuseta substants, instrument, millel endal puudub arusaamine ja kavandamine.
II. Linnul ei ole munetava muna moodustumisega rohkem pistmist kui taimel seemne moodustumisega. Muna ehitus on kanale sama suur saladus kui siis, kui kana oleks elutu. Tema tahe ei saa seda muuta, ega muuta tibu ainsatki sulge. Ta ei saa ette näha ega muuta tibu sugu. Leiutis ei ole kana oma. Loom ei ole selles asjas taimest üle. Et seletada, miks vahendid on eesmärgile kohased, on tarvis põhjust, mis oleks tagajärjega sellises suhtes nagu puusepp tooliga. Emataim ega -loom seda ei ole. Paljunemisaparaadil ei ole tekitatava asjaga sarnasust, nii nagu tööriistadel ei ole sarnasust valmistatava asjaga. Mis siis paljunemisaparaadi osad muud on kui tööriistad?
III. Teisiti ei ole lugu ka sünnitavate loomade ja inimese puhul. Mõistusel ei ole asjas mingit rolli. Mõistusega loom on oma lapse põhjus ainult selles mõttes, nagu aednik on oma aias kasvava tulbi põhjus. Ei ole vahet intellektil, mida ei rakendata, ja intellektil, mida ei ole.
Peatükk V. Argumendi rakendus jätkub
Kella kohta öeldu käib kõigi looduse organiseeritud toimimiste kohta.