cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Viljandi kultuurimaja
Kultuurimaja hoone on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks. Hoone projekteeris Johannes Fuks ja seda ehitati aastatel 1951–1952.
Ajalugu
Ühekorruselisse hoonesse kolis 1780ndatel Viljandi mõisale kuuluv Seasaare kõrts. Hoone ehitati ümber kahekorruseliseks mansardkorrusega hooneks. Esimesel korrusel tegutsesid kõrts ja ärid, teine korrus anti 1924. aastal Ugala teatri käsutusse. 1941. aastal läks teatrisaal põlema ja hoone põles maha. Varemetele ehitati praegune hoone.
Wi-Fi
pisi|[[Nintendo Wi-Fi USB ühenduslüli]] Wi-Fi on traadita arvutivõrguseadmeid tootvate firmade ühenduse (Wi-Fi Alliance) kaubamärk, millega tähistatakse sertifitseeritud traadita kohtvõrgu (WLAN) klassi kuuluvaid seadmeid, mis põhinevad IEEE 802.11 standardil. Nime Wi-Fi kasutatakse sageli IEEE 802.11 tehnoloogia sünonüümina.
Wi-Fi Alliance (eesti k Wi-Fi Liit) on ülemaailmne mittetulundusühing firmadest, kes arendavad traadita kohtvõrgu (WLAN) tehnoloogiaid ja sertifitseerivad seadmeid, kui need vastavad teatud võrgustandarditele. Kõiki IEEE 802.11 standardil põhinevaid seadmeid ei esitata Wi-Fi Liidule sertifitseerimiseks, mõnikord selle maksumuse tõttu ning Wi-Fi logo puudumine ei tähenda, et seade on Wi-Fi-ga ühildamatu.
Wi-Fi võimaldab paljudel kasutajatel Wi-Fi-levialades samaaegselt luua juhtmevaba ühendus Internetiga. Tänapäeval on IEEE 802.11 seadmed juba paljudes personaalarvutites, mängukonsoolides, nutitelefonides, printerites ja muudes seadmetes ning peaaegu kõigis sülearvutites ja pihuarvutites.
Lādzere
Lādzere on küla (vidējciems) Kuramaal Lätis Talsi piirkonnas Vandzene valla edelaosas.
Küla jääb valla keskusest Vandzenest 4, piirkonna keskusest Talsist 19 ja Riiast 129 kilomeetri kaugusele. Lādzere on tekkinud endise Lādzere karjamõisa (Ladsern, Ladsirn) keskuse juurde.
Külas kasvab Läti suurim künnapuu Jaunoši ehk Lādzere künnapuu. Külla jääb ka Lādzere bussipeatus.
pisi|tühi|Lādzere künnapuu
Madura
Madura on saar Indoneesias Ida-Jaava provintsis Jaava saare idaosa põhjarannikul.
Madura on kitsa ja madala Surabaya väinaga eraldatud Surabaya linnast Jaava saarel. Lõunast eraldab teda samuti Jaava saarest Madura väin. Jaavast ja Madurast põhja jääb Jaava meri.
Jaava meres on palju saari. Madurast itta jäävad Sapudi ja Raas ning nende taha itta Kangeani saared. Kaugemal loodes on Bawean. Kõik nad on asustatud.
Madura pindala on 5290 km². Saar on ida-lääne suunas pikliku kujuga.
Wi-Fi
Wi-Fi nimi
Wi-Fi-t tuntakse ka Wireless Fidelity ('traadita loomutruudus') nime all sarnaselt helitehnikas tuntud High Fidelity ehk Hi-Fi-ga. Terminit Wireless Fidelity on ka Wifi Alliance ise kasutanud pressi väljaannetes ja dokumentides  ; veel on termin kasutuses ITAA kirjutises Wi-Fi-st. Kuigi, lähtudes Phil Belangeri väitest, ei pidanud mõiste Wi-Fi algselt midagi tähendama.
Madura
Saar on lainja pinnamoega ning ulatub läänes üle 200 m ja idas üle 400 m üle merepinna. Kõrgeim tipp küündib 471 m kõrgusele üle merepinna.
Wi-Fi
Kuidas Wi-Fi töötab?
Tüüpiline raadiokohtvõrk koosneb ühest või mitmest pääsupunktist. Pääsupunkt edastab SSID. Standardi järgi koosneb see 1–32 tähemärgist, tavaliselt on selleks valitud sõna inimesele loetavas vormis. Kui näiteks kärje ID sõltub konkreetsest tugipunktist, millega ühenduses oled, siis mestiident kuulub terve võrgu iseloomustamiseks ja on üks asjadest, mida pääsupunktide saatjad ringhäälingu põhimõttel väikeste andmepakettide kaupa eetrisse lasevad. Selle järgi leiavad jaamad uue võrgu ja selle järgi on võimalik jaama seadistada vastavalt konkreetsele võrgule). Seda tegevust kutsutakse plinkimiseks. Paketid saadetakse teele iga 100 ms järel ehk 10 korda sekundis. Plinkimine toimub kiirusel 1 Mbit/s ja kuna see toimub ajaliselt väga kiiresti, ei avalda see üldisele jõudlusele mõju. Kui Wi-Fi kaardiga varustatud arvuti satub pääsupunkti teeninduspiirkonda, siis märkab Wi-Fi kaart pääsupunkti plinkimist, võib pääsupunktiga ühendust võtta ja nõuda endale IP-aadressi ning minna läbi pääsupunkti Internetti. Siit tuleb ka üks Wi-Fi-võrgu nimetusi "traadita Internet".
Madura
Halduslikult jaguneb Madura neljaks regentkonnaks, mis kõik ulatuvad Jaava merest Madura laheni. Nende regentkondade keskused on lääne poolt ida poole minnes Bangkalan, Sampang, Pamekasan ja Sumenep, mis kõik on oma regentkonna suurimad linnad. Kolm viimast neist asuvad saare lõunarannikul. Suurimad Madura põhjarannikul olevad asulad on Tanjungbumi ja Ambunten.
Wi-Fi
Kuidas luua oma seadme jaoks ühendus raadiokohtvõrguga?
Et kasutada avalikke Wi-Fi-levialasid või hakata traadita internetiühendust kasutama kodus, tuleb esmalt kindlaks teha, et selleks on olemas vajalik varustus. Enamikus uutes sülearvutites ja ka paljudes uutes koduarvutites on juba sisseehitatud juhtmeta internetti võimaldavad saatjad. Nende puudumise korral on võimalik osta traadita internetti võimaldav adapter, mille saab arvutiga ühendada PC-kaardi pesa või USB-pordi abil. Lauaarvutite puhul saab kasutada USB-adapterit või on võimalik osta adapter, mille saab ühendada PCI-pesa arvutikastis. Paljud need adapterid saavad kasutada rohkem kui ühte 802.11 standardit. Olles installinud traadita interneti adapteri ja selle töötamiseks vajalikud draiverid, peaks arvuti olema võimeline automaatselt üles leidma kõik olemasolevad internetivõrgud. See tähendab, et järgmine kord arvutit käivitades mõnes Wi-Fi levialas peaks ta automaatselt informeerima olemasolevast võrgust ning andma võimaluse sellega ühendust luua. Vanemate arvutimudelite puhul võib juhtuda, et on vaja kasutada ka vastavat tarkvaraprogrammi selleks, et internetivõrku tuvastada ja sellega ühendus luua.
Standardid
802 standardi nimes on IEEE standard, mis tegeleb kohtvõrkudega. Osa 11 kirjeldab juhtmevaba kohtvõrku (WLAN), mille järel võivad olla tähed, mis tähistavad erinevaid täiendusi, või sidekriipsuga eraldatud avaldamise kuupäev. Igapäevases elus ei pane me standardite erinevust tähele, sest kõik standardid on omavahel tagasiühilduvad, kuigi teatud oludes on neil üksteise ees eeliseid. Üksteisega ühilduvus on üks tähtsaimatest asjadest, mida seadmete sertifitseerimisel kontrollitakse. Kõige populaarsemad esialgse standardi täiendused on 11b ja 11g. Seoses seadusandlike muudatustega täiendas võrkude turvalisust 11i. 11n on uus mitmevooline modulatsioonitehnoloogia, mis suurendab märgatavalt andmeedastuskiirust viies selle 54–600 Mbit/s ja mille ametlik kasutuselevõtt toimus 29. oktoobril. 11a täiendus on kasutusel kaugsides, kus kõrgem ja vähemkasutatud sagedus (5 GHz) võimaldab suuremat andmeedastuskiirust, kaaludes sellega üles seadmete märgatavalt kõrgema hinna. Ülejäänud täiendused on esialgse standardi laiendused ja parandused, mis puudutavad ühest võrgust sujuvalt teise üleminekut, andmesidet sõidukitega, laia ala võrke (WAN) ja palju muud. Erinevad täiendused lubavad ka erinevaid sagedusvahemikke.
Madura
Madura suurim maantee kulgeb saare rannikut pidi ümber kogu saare.
Wi-Fi
Kanalid ja sagedused
Riigiti on sagedusvahemike ja võimsuse piirangud erinevad. Näiteks USA-s võib amatöörradistidele mõeldud sagedusvahemikku jäävatel Wi-Fi sagedustel kasutada märgatavalt suuremat võimsust kui mujal maailmas. Samas ei tohi amatöörradistid edastada infot krüpteeritud kujul ja kommertseesmärkidel. Üldiselt võib standardile vastavad sagedused jagada kolme gruppi:
Madura
Ajalugu
17. sajandi alguses oli Madura saar Surabaya riigi liitlane. Matarami valitseja sultan Agung alustas sõda Surabayaga, vallutas 1624 Madura ja 1625 ka Surabaya. Agung kehtestas saare jaotuse neljaks regentkonnaks, mis kehtib põhiosas tänapäevani. Maduras hakkas valitsema otse sultanist põlvnev Cakraningrati suguvõsa, mis oli aga vastu keskvalitsusele, korraldas mässe selle vastu ja vallutas vahel koguni suuri alasid Mataramist.
Wi-Fi
2,4 GHz
pisi|paremal|400px| 2,4 GHz Wi-Fi kanalite paiknemine, skeemilt on näha, et aktiivse saatja signaal võib segada ±2 kanali ulatuses teiste Wi-Fi-seadmete suhtlemist samadel kanalitel 802.11b, 802.11g ja 802.11n on enim kasutatavad alamprotokollid. Jagatud 14 kanaliks 5 MHz vahedega, võimsusega kuni 100 mW (Euroopas). Kuna protokoll eeldab 25 MHz riba ühele kanalile, siis on tegelikult selles vahemikus vaid kolm iseseisvat kanalit (1, 6 ja 12). Euroopas tohib neist kasutada kanaleid 1–13. Jaapanis tohib kasutada ka 802.11b lisale vastavat 14., teistest veidi eraldiseisvat kanalit. USA-s lubatud vaid 11 esimest kanalit.
Madura
Ajalugu
18. sajandi algul puhkes Esimene Jaava pärilussõda. Selle õhutaja, mitte küll osaline, oli Madura valitseja Cakraningrat II. Sõda ei jäänud aga venima, vaid lõppes 1705. Võimule tuli Pakubuwono I, kes tänas Hollandit abi eest sellega, et andis neile Ida-Madura.
Wi-Fi
3,6 GHz
802.11y. Ainult USAs lubatud vahemik. Kusjuures on lubatud kasutada kuni 20 W võimsusega saatejaamu, mis tähendab standardile vastavate seadmete sideulatust kuni 5 km. Kõrgem sagedus tähendab ka suuremat andmeedastuskiirust.
Madura
Ajalugu
1740 puhkes Kesk-Jaaval pärast hiinlaste veresauna ülestõus, mida Holland aitas taas maha suruda. 1743. aastal sõlmitud rahulepinguga annetas Pakubuwono I Hollandile ka teise poole Madurast. Cakraningrat IV, kes oma riigist seetõttu ilma jäi, põgenes Lõuna-Kalimantanisse Banjarmasinisse, kus pöördus abipalvega Inglismaa poole, aga ta reedeti, langes Hollandi vägede kätte vangi ja saadeti Kapimaale pagendusse.
Wi-Fi
5 GHz
802.11a, 802.11h, 802.11 ja 802.11n. Sagedusvahemik 4915–5825 MHz on jagatud kanaliteks 5 MHz sammuga. Eri riikides lubatud piirkonnad on üsna erinevad. Euroopas lubatakse kasutada kanaleid vahemikus 48 (5240 MHz) kuni 140 (5700 MHz). Kasutusel müravabama sagedusvahemiku tõttu ja suurema lubatud võimsuse tõttu (kuni 1 W) näiteks kaugsides.
Madura
Ajalugu
Sellest ajast kuulus Madura täielikult Hollandile, kuid Holland jättis kehtima endise haldusjaotuse regentkondadeks, ainult regente määras koloniaalvalitsus ise. Madura sai tuntuks koloniaalvägede värbamise allikana ja 19. sajandi teisel poolel Hollandi Ida-India peamise soolaallikana.
Wi-Fi
Arvutitevaheline ühendus
Wi-Fi lubab samuti ühendust otse ühest arvutist teise, ilma pääsupunkti abita. Seda kutsutakse ad hoc raadiokohtvõrguks. Seda kasutatakse väga palju arvutimängurite poolt, et mitmekesi mängida arvutimänge, kasutades Wi-Fi abi.
Madura
Majandus
Madura elanike arv oli 2010. aasta andmetel 3 621 646. Enamik neist on madurad ja kõnelevad madura keelt. Alates 16. sajandist moodustavad elanike enamiku moslemid.
Wi-Fi
Turvalisus
Peamine probleem Wi-Fi turbega on see, et Wi-Fi-le on juurdepääs palju kergem kui traadiga võrku. Traadiga võrgus peab pahategija füüsiliselt omama juurdepääsu võrguseadmetele või muukima läbi välise tulemüüri. Et seda vältida, tuleb kasutada turbeprotokolle. Enamik kasutajaid ei tea, kui ebaturvaline võib olla tegelikult Wi-Fi kasutamine ilma piisavate turbemeetmeteta. Krüpteerimata seansi ajal saadetakse kõik päringud eetrisse avatud tekstina ja kõik teised jaamad levialas kuulevad seda. Kui pole kuulamas just pahatahtlikke kõrvu, siis nad ignoreerivad teisele jaamale saadetud sõnumeid. Täiesti võimalik on aga, et kogu sidet kuulatakse pealt ja igasugused tarkvara tasemel krüpteerimata andmed on kolmandale osapoolele vabalt loetavad. Sealhulgas on näiteks HTTP-päringud, millest võib vabalt välja lugeda lihtsad kodulehele sisselogimiseks mõeldud paroolid. Kui on vaja kasutada avalikku võrku, siis tuleks järgida ettevaatusabinõusid.
Madura
Majandus
Madura on Ida-Jaava teistest piirkondadest vaesem ja peamiselt tegeletakse seal põllumajanduse ja karjakasvatusega. Siiski ei ole pinnas seal kuigi viljakas, erinevalt Jaavast. Peamine kasvatatav teravili on mais. Rannikul püütakse kala. Majanduses on peamiseks ekspordiartikliks tubakatooted. Alates koloniaalajast on saar ka suur soola eksportija.
Wi-Fi
WPAv1 krüpteering
WPA on andmeturbe protokoll Wi-Fi alliansilt IEEE 802.11 standardile vastavatele raadiokohtvõrkudele (Wi-Fi-võrkudele). Siin kasutatakse TKIP (Temporal Key Integrity Protocol) protokolli, et tagada tugevamat krüpteerimist kui varasema WEP-protokolli puhul (WEP kasutas RC4 algoritmi, kuid WPA kasutab AES algoritmi). WPA on tuletatud IEEE 802.11i andmeturbe standardist ning kasutab autentimiseks EAP-protokolli. WPA on tarkvaraline uuendus võrreldes WEP-krüpteeringuga. See tähendab, et selle kasutamiseks ei pea ostma uusi seadmeid, vaid uuendama olemasolevate seadmete tarkvara. WPA kasutab TKIP (TKIP on ajutiste võtmete tervikluse protokoll. WPA-andmeturbeprotokoll, mis kasutab räsialgoritmi võtmete šifreerimiseks ning mille terviklusekontrolli funktsioon võimaldab kindlaks teha, et keegi ei ole võtmeid näppinud.). TKIP on üles ehitatud nii, et see lubab WEP-krüpteeringult üle minna WPA-krüpteeringule. See tähendab, et kõik WEP elemendid on WPA-s olemas, kuid nad on täiustatud, et parandada turvalisust.
Tiik
Tiik on järvest väiksem seisva veega veekogu. pisi|300px|Aiatiik Tiigid võivad olla nii looduslikud kui ka inimtekkelised. Tehislikes tiikides on ainsaks produtsendiks fütoplankton, looduslikes tiikides ja kallastel kasvab tavaliselt arvukalt makrofüüte.
Madura
Majandus
pisi|Suramadu sild Vaesuse ja tööpuuduse tõttu on seal suur väljaränne ja paljud madurad elavad mujal. Madurasid on 20 miljonit, kellest rõhuv enamus elab väljaspool Madurat, peamiselt Jaaval. Pärast iseseisvumist on Indoneesia valitsus korraldanud mitu rahvastiku ümberasustamise programmi, mille eesmärgiks on vahel olnud islamiusuliste osakaalu suurendamine mingi paiga elanikkonnas, ja madurad on olnud kõige arvukam ümberasustatav rahvas.
Wi-Fi
WPAv2
Traadita kohtvõrgu standardile IEEE 802.11i vastav andmeturbeprotokoll aastast 2004. On turvalisem, kui vahepeal kasutatud WPA-protokoll, sest kasutab krüpteerimiseks TKIP asemel märksa turvalisemat AES-põhist CCMP-algoritmi. Alates 2006. aastast peavad kõik Wi-Fi logoga varustatud seadmed toetama WPA2-andmeturvet. Erinevalt WPAv1-st tahab WPA2 ka suhteliselt uut riistvara, mis tähendab seda, et riistvara, mis on ostetud enne 2006. aastat, tuleb ümber vahetada. WPA2-st on muidu 2 versiooni. ON olemas WPA2 äridele ja kodudele. Koduvariant kasutab eelnevalt etteantud võtit ja kontrollib selle õigsust kohe. Äridele mõeldud versioon teeb seda aga läbi serverite. WPA2 on kõige turvalisem Wi-Fi-le mõeldud turbeprotokoll.
Jussi loodusrada
Jussi loodusrada on reljeefse maastikuga looduse õpperada Põhja-Kõrvemaa looduskaitsealal.
Madura
Majandus
Alates 1980-ndatest on Madura läänetipus olevas Bangkalanis siiski hakanud tööstus arenema. Bangkalani ja Surabaya vahel on praamiliiklus. 2009. aastal avati kahe saare vahel Surabaya–Madura sild, lühidalt Suramadu sild, mis on 5,4 km pikk ja Indoneesia kõige pikem sild. See on andnud tõuke Madura tööstuse arengule ja Bangkalan on hakanud muutuma Surabaya eeslinnaks.
Wi-Fi
Riistvara
pisi|paremal|ADSL Wi-Fi saatja (ruuter) (802.11 b-g) Wi-Fi-võrgu ehitamiseks vajaminev riistvara koosneb põhimõtteliselt saatjast, mis kiirgab juhtmevaba signaali ja võtab vastu ühenduse soove. Ja raadiokohtvõrgu klient, kes saadab seadmele ühendamissoove, saab saatjalt sellekohaseid vastuseid. Et saada ühendust internetiga, peab saatja (tavaliselt traadita side ruuter) olema konfigureeritud nagu pääsupunkt. Mobiilsetes seadmetes, mis loovad ühenduse raadiokohtvõrguga, on tavaliselt sisseehitatud Wi-Fi-kaardid.
Madura
Majandus
thumb|Pullide võidujooks [[Sumenepis]] Madura on tuntud pullide võiduajamiste poolest. Kihutamisega tegelevad noored poisid, kellel on lihtne puust sadul. Nad läbivad 100 meetrit umbes 10–15 sekundiga. Võistlused toimuvad mitmes linnas ja kulmineeruvad Presidendi Karikavõistlusega, mis toimub septembris või oktoobris Pamekasanis.
Jussi loodusrada
Raja tutvustus
Jussi loodusrada kuulub Riigimetsa Majandamise Keskuse (RMK) Oandu–Aegviidu–Ikla matkatee hulka, mis on 375 kilomeetri pikkune kogu Eestit läbiv matkarada, mille üks ots asub põhjaranniku lähedal RMK Oandu looduskeskuses ning teine Eesti-Läti piiril Iklas.
Madura
Majandus
Madural on populaarsed mitmesugused muusika ja teatri vormid, sest need pakuvad vaestele inimestele odavat meelelahutust. Madurast väljas on tuntud madura teater topeng, kus näitlejad kannavad maske ning etendavad klassikalisi lugusid, näiteks Ramajanat ja Mahabharatat. Topengi esitatakse sageli üle-Indoneesialistel piirkondliku kunsti ülevaatenäitustel Madura saare esindajana, aga Madural enesel on see harv, selle esitamine on piiratud peamiselt suurte ametlike sündmustega. Madural enesel on märksa sagedasem teatrivorm loddrok, kus näitlejad ei kanna maske ja mis on vähem formaliseeritud. Loddroki näidendid katavad ka palju laiemaid teemasid.
Wi-Fi
Eelised
Põhiline Wi-Fi eelis on selles, et see võimaldab kasutada internetti ilma kaabelühenduseta. See võib vähendada võrgu juurutamise ja laiendamise maksumust. Wi-Fi-võrku on väga hea kasutada kohtades, kus kaabli paigaldamine on võimatu, sest see võib kahjustada hoone väärtust, sellised on näiteks muinsuskaitsealused hooned. Kuna Wi-Fi kasutab töötamiseks kõigile avatud raadiospektrit, siis ei pea kliendid selle võrgu kasutamiseks eraldi luba küsima. Veel on eeliseks ka see, et Wi-Fi-võrgud toetavad rändlust. See tähendab, et võrgu kasutaja võib liikuda ruumis oma vahendiga, millel on olemas Wi-Fi toetus, liikudes ühest pöörduspunktist teise. Wi-Fi-seadmed on laialdaselt kõigile kättesaadavad poodides ja kuna konkurents seadmete tootjate vahel on suur, on hind mõistlikult madal. See, et Wi-Fi on erinevate standardite kogum, on ka väga tähenduslik eelis, sest see tähendab, et sama Wi-Fi-aparatuuri on võimalik kasutada paljudes riikides.
Jussi loodusrada
Mõhnad
Jääajal sulanud liustikuservad on loonud mõhnastiku, kus leidub nii pealt tasaseid järskude nõlvadega lavamõhnu kui ka väiksemaid ümara kujuga küngasmõhnu. Kogu see geoloogiline väljanäitus on 150 hektari suurusel lagendikul hästi nähtav.
Wi-Fi
Puudused
Kõige suurem puudus on Wi-Fi leviala piiratus. Tavalise 802.11b või 802.11g standardit toetava ruuteri tööraadius on 100 meetrit õues ja 50 meetrit hoones. Ja elektromagnetilist kiirgust kiirgavad seadmed, näiteks mikrolaineahi, mis on paigaldatud Wi-Fi-aparaatide vahel, võivad signaali tugevust nõrgendada. Wi-Fi signaali on võimalik võimendada, lisades seadmele suurema antenni. Muu hulgas, Wi-Fi sagedusala ja kasutuspiirangud on riigiti erinevad. Näiteks paljudes Euroopa riikides on lubatud veel kaks täiendavat kanalit (kokku 13 kanalit). Need on keelatud Ameerika Ühendriikides. Jaapanis on olemas veel üks kanal piirkonna ülaosas (kokku 14 kanalit). Teised riigid, nagu Hispaania, on aga keelanud madala sagedusega kanalite kasutamise. Veel üks puudus on praegu Wi-Fi-seadmetes kasutatav WEP-krüpteering, mis on väga kergesti lahti muugitav ja häkkeritel on väga kerge ligi pääseda kliendi andmetele.
Jussi loodusrada
Jussi Väinjärv
Jussi järvedest põhjapoolseim on Jussi Väinjärv. Järve pindala on 5,8 ha ja suurim sügavus 4,2 m. Järve kallas on suures osas soostunud ja madal, lääne- ja põhjakaldal leidub ka liivast pinnast. Enne 1930. aastaid ühendati Väinjärv Suurjärvega, 1938. aastal rajati sealt väljavool Valgejõkke. Järv on taimerohke, kuid liike on vähe. Rohkesti on ujuvat penikeelt, vähem valget vesiroosi.
Wi-Fi
Tulevik
pisi|paremal|Võtmehoidjasuurune Wi-Fi detektor Wi-Fi arendajad ja seadmete tootjad on seadnud endale ülesandeks, et tulevikus oleksid Wi-Fi kiirused ja leviala veelgi suuremad ning seadmed järjest väiksemad ja mobiilsemad. Üldine visioon on, et varsti oleks Wi-Fi kõigile kättesaadav, mitte ainult internetikohvikutes, vaid kõikides avalikes kohtades nagu haiglad, raamatukogud, koolid, lennujaamad jne.
Jussi loodusrada
Jussi Linajärv
Jussi Linajärve pindala on 5,5 ha, sügavus kuni 9,7 m. Vesi on puhas ja väga läbipaisetv. II maailmasõja ajal, mil piirkond oli jahimajand, ühendati kraaviga Jussi Linajärv ja Jussi Pikkjärv. Kuna Linajärve puhtas vees on vähe toitaineid, on järve taimestik liigivaene. Kõige rohkem esineb lamedalehist jõgitakjat, vähemal määral on väikest vesikuppu ja valget vesiroosi. Järves esineb ka haruldast järv-lahnarohtu. Kalastikus domineerib ahven, leidub haugi, järve on lastud hõbekokre.
Jussi Kõverjärv
Jussi järvestiku lõunapoolseim järv on omapärase kolmesopilise kujuga Kõverjärv. Järve pindala on 6,8 ha ja suurim sügavus 7,2 m. Kõverjärv on ühendatud Pikkjärvega. Järve vesi on pruunikas ja vähese läbipaistvusega. Taimestik on vaene, peamised on ujulehtedega taimed: väike-vesikupp, jõgitakjas, valge ja väike vesiroos. Kaldataimestikus leidub soovõhka. Kaladest leidub järves ahvenat, haugi ja hõbekokre.
Jussi Pikkjärv
Jussi Pikkjärv asub Jussi järvestiku keskel, kahe oosi vahel. Järve pindala on 6,1 ha, sügavus kuni 9,7 m. Pikkjärv on kraavide kaudu ühenduses Linajärve ja Kõverjärvega, viimaste veed valguvad Pikkjärve, põhjustades seal veevahetuse intensiivistumise. Keskmiselt vahetub Pikkjärve vesi iga 5 aasta järel. Taimestik on Pikkjärves liigivaene, leidub vaid 8 liiki. Rohkesti on haruldast väikest vesikuppu, lamedalehist jõgitakjat ja järv-lahnarohtu. Kaladest esineb seal ahvenat, haugi ja kokre.
Jussi Suurjärv
Jussi Suurjärv on järverühma suurim järv (20,1 ha), mis on ühendatud Jussi Väinjärvega. Mõlemad järved erinevad läänepoolsetest järvedest rohke taimestiku poolest. Suurjärvest lõunas ja kagus asub raba, kaldad on valdavalt madalad ja soostunud, ainult oosi poolne läänekallas on kõrge ja liivane. Kaldataimestikus esineb pilliroogu ja järvkaislat, veetaimedest on kõige ohtramalt ujuvat penikeelt ja valget vesiroosi.
Salumets
Põhja-Kõrvemaa ooside viljakatel ja veega hästi varustatud kamaramuldadel kasvavad salumetsad. Viljaka mulla tõttu on salumetsad väga liigirohked. Kunagi kasvasid seal laialehised metsad (tamme, pärna, valgepöögi, vahtra, saare ja jalaka), praeguseks on salumetsades peamisteks puuliikideks kuusk ja arukask, kohati esineb ka haaba ja pärna.
Jussi telkimisala
Jussi telkimisala asub Jussi Väinjärve ääres. Varustus: 1 kaetud lõkkekoht, 1 lahtine lõkkease grillrestiga, 6 pinki, 2 katusealust pinkide ja lauaga, 2 lõkkepuude varjualust, 2 kuivkäimlat, 2 prügikasti, infotahvel. Tarbevett saab kõrvalasuvast järvest.
Karstilehter
thumb|300px|Väike karstilehter [[Saksamaal]] Karstilehter on vees lahustuvate kivimite pinna sisse tekkinud korrapärane, koonusjas, liua- või vannitaoline süvend. Karstilehter on karstipiirkondades tavalisim pinnavorm. Selle diameeter võib olla 1 kuni mitusada meetrit, sügavus on tavaliselt mõni meeter. Karstilehtri põhjas võib olla vett neelav ava (pugem ehk ponoor).
Välislingid
Ponor Kraška dolina Slukhål
Probus
Probus (Imperator Caesar Dalmatii Marcus Aurelius Probus Augustus; sünninimi Marcus Aurelius Probus; 19. august 232 Sirmium – oktoober 282) oli Vana-Rooma keiser juulist 276 kuni surmani.
Lisanimed: Gothicus maximus (277), Germanicus maximus (279), Parthicus Persicus maximus (279), Medicus maximus (279).
Ta võttis osa keisrite Valerianuse, Gallienuse, Claudius II ja Aurelianuse sõjakäikudest. Tacitus määras ta itta kuberneriks. Keisriks kuulutasid ta tema oma väeosad pärast eelmise keisri Tacituse surma. Ta võitis Tacituse venna Florianuse, kelle sõdurid kuulutasid keisriks läänes, septembris 276, samuti vastukeisrid Saturninuse, Proculuse ja Bonosuse 280. Ta saavutas lühiajalist edu võitluses frankide, alamannide, vandaalide ja pärslaste vastu.
Probus tühistas Domitianuse keelu kasvatada viinamarju väljaspool Itaaliat ning aitas sellega kaasa viinamarjakasvatuse levikule.
Probuse ideaal oli sõjaväe kaotamine ja riigi valitsemine ainult seaduste jõul. Ta rakendas sõdureid rahu ajal ehitustöödel. Selle peale muutusid sõdurid rahulolematuks ning tapsid Probuse.
Vittjärv
Vittjärv (soome keeles Vihtajärvi) on asula Põhja-Rootsis Norrbotteni läänis Bodeni vallas.
Asulast põhjas on Vittjärvsträsket.
Elanike arv oli 2005. aasta lõpus 429.
Sängorg
Sängorg on jõeorg, mis koosneb ainult jõesängist.
Sängorgu esineb kohati Emajõel.
Sängorg on tüüpiline väikestele jõgedele ja ojadele, mis on geoloogilises mõttes noored.
Register (täpsustus)
Register (<ladina keeles registrum "eeskirjade kogu või nimestik") on mitmetähenduslik sõna:
Register on tehnikas mitmetähenduslik sõna:
Register on muusikas mitmetähenduslik sõna:
Lodeinoje Pole rajoon
Lodeinoje Pole rajoon on haldusüksus Venemaal Leningradi oblastis.
Rajoonis on kaks linnalist asulat (Lodeinoje Pole ja Svirstroi) ja kolm külaasundust.
Villem Grünthal-Ridala
Villem Grünthal-Ridala (30. mai 1885 Kuivastu – 16. jaanuar 1942 Helsingi) oli eesti luuletaja, tõlkija ning keele- ja folklooriuurija.
Elu
Ta alustas haridusteed Hellamaa kihelkonnakoolis, seejärel õppis Eisenschmidti erakoolis ja Kuressaare Poeglaste Gümnaasiumis. 1905. aastal astus ta Helsingi Ülikooli, kus õppis soome keelt ja kirjandust.
Grünthal-Ridala töötas eesti keele õpetajana Tartus Eesti Noorsoo Kasvatuse Seltsi tütarlastekoolis ja Tartu Kommertskoolis (1910–1919). Aastatel 1923–1942 oli ta Helsingi Ülikooli eesti keele ja kirjanduse lektor.
Villem Grünthal-Ridala suri 1942. aasta jaanuaris Helsingis. Ta on maetud Hietaniemi kalmistule.
Isiklikku
Tema vend Timotheus Grünthal oli jurist ja riigikohtunik, vennapoeg Ivar Grünthal oli eesti kirjanik, arst ja pagulaspoliitik. Tema pojapoeg Riho Grünthal on soome fennougrist.
1922. aastal abiellus Grünthal-Ridala soomlanna Ida Hokkaneniga, kes on tõlkinud soome keelde Anton Hansen Tammsaare romaani "Kõrboja peremees".
Looming
Grünthal-Ridala luulestiilile on iseloomulik pooltoonide kujutus, kus puuduvad valguse ja varju teravad piirjooned, päeva-öö üleminekud on autorile meelepärasemad kui päevane täisvalgus.
Tema kiindumus minevikku väljendus regivärsilises loomingus, samuti ulatuslikes kompositsioonides, mille ta lõi algupäraseid regivärsilisi laule liites. Nii on loodud näiteks eeposemahuline lugulaul "Toomas ja Mai" ning ballaadide kogu "Sinine kari".
Grünthal-Ridala esindab üksildast endamisi vaatlejat ja kirjeldajat, tema looming rikastas XX sajandi esikümnendite luulet uudses impressionistlikus stiilis saaremaastike ja rannapiltidega. Tema sõna oli ilmekas ja täpne ning virgutas ka teisi autoreid uutele vormikatsetustele.
Nikolai Kuznetsov
Nikolai Kuznetsov on mitme inimese nimi:
Märt Uustalu
Märt Uustalu (sündinud 13. mail 1979 Tartus) on eesti ajaloolane.
Uurimisvaldkond
Eesti ja Läti ala mõisad ning mõisaomanike genealoogia. Ta on uurinud ka mõisaomanike sotsiaalset koosseisu ja baltisaksa teadusseltside tegevust.
Isiklikku
Tema isapoolne vanaisa oli eesti koduloolane ja sugupuu-uurija Meinhard Uustalu (1928–1994). Teine vanaisa Heinrich Freymann (1909–1975) oli Tartu Ülikooli ladina keele õppejõud ja tõlkija.
Merikurat
Merikurat (Lophius) on kalade perekond merikuratlaste sugukonnast.
Karusnahk
pisi|Hermeliinist kübar, sall ja muhv Karusnahk on rikkaliku karvastikuga pargitav nahk.
Kasutatakse rõivaste, tarbe- ja dekoratiivesemete, samuti taksidermias loomamulaažide (topiste) valmistamiseks. Saadakse küttimise või karusloomakasvatuse ja parkimise lõppsaadusena.
Juba renessansiajastust peale märkis karusnahk prestiiži ning valge hermeliin oli lubatud vaid kuninglikule soole.
Karusnahast valmistatud müts muutus 19. sajandi teisel poolel eestlaste seisuslikuks peakatteks. Kerjus või kehvik karusnahkset mütsi ei kandnud, samuti mitte käsitööline, kelle riietust täiendas nokkmüts. Dekoratiivne rebase- või mägranahast müts kuulus tavaliselt taluperemehele, tähistades elus edasijõudnud meest.
Abakus (arhitektuur)
pisi|Abakus on kapiteeli katteplaat (a–b) pisi|Abakuse asetus [[orderis]] Abakus (ladina keeles abacus, vanakreeka keelest ἀβαξ ábax 'lauake') on nelinurkne lame plaat, mis moodustab samba kapiteeli ülemise osa. Abakuse ülesandeks on anda kitsa kapiteeliga sambale suurem pind, kandmaks arhitraavi või muud talastikudetaili. Abakuse kasutamine oli antiikarhitektuuris ja hilisemas orderiarhitektuuris reegliks. Varakristlikus, Bütsantsi ja keskaja arhitektuuris asendas abakust talum.
Ajaloost
Abakus on olnud kasutusel juba Vana-Egiptuses. Protodooria sambal oli kogu kapiteeli asemel liigendamata abakus. Sellist sammast nimetatakse ka abakusesambaks.
Antiiksetes orderites
Dooria samba abakus on lihtne ja liigendamata. Nagu dooria sambalgi, on protojoonia ja Toscana sambal abakus ruudukujuline kiviplaat püstiste külgtahkudega.
Hilisemas orderiarhitektuuris, renessansis ja barokis kasutati samu kujundusi.
Tour de France
thumb|Tour de France'i 2006. aasta marsruut (Le) Tour de France (prantsuse keeles 'Prantsusmaa (velo)tuur') on maailma kuulsaim jalgrattaspordivõistlus.
See on üks maailma populaarsemaid publikualasid. Igal aastal on erinev rada, kuid alati on nii tasaseid kui mägietappe, viimastel aastatel ka meeskonna- ja individuaalseid temposõite. Võistlus kestab kolm nädalat. Kõige pikem sõit, 5745 km, oli aastal 1926. Alates 1975 lõpeb tuuri viimane etapp Pariisis Champs-Élysées'l.
Kõige kiirem ühisstardist etapp sõideti 1999 Lavalist Blois'sse (194,5 km), mille Mario Cipollini võitis keskmise kiirusega 50,355 km/h. 2005 sõitis David Zabriskie tuuri avaetapi Fromentine'ist Noirmoutier-en-I'lle'sse (19 km) kiirusega 54,676 km/h. 1994 sõitis Chris Boardman tuuri proloogi Lille'ist Euralille'i (7,2 km) veelgi kiiremini: 55,152 km/h. Meeskonnasõitude rekord on Discovery Channeli meeskonna 2005 sõidetud etapp Toursist Blois'sse (67,5 km) kiirusega 57,32 km/h.
Eestlased velotuuril
Eestlastest on tuuril osalenud Jaanus Kuum, Lauri Aus, Tanel Kangert, Jaan Kirsipuu, Janek Tombak ja Rein Taaramäe. Kõige rohkem kordi, 10, on tuuril esinenud Kirsipuu, kes aga pole kordagi lõpetada suutnud. See-eest on ta saanud neli etapivõitu ja 1999 sõitis ta kogu tuuri esimese poole liidrina. Esimese eestlasena lõpetas tuuri Jaanus Kuum. Parima kohaga on tuuri lõpetanud Rein Taaramäe, kes 2011. aastal lõpetas tuuri 12. kohal ja noorte arvestuses 2. kohal.
Woldemar Adolph von Ditmar
Woldemar Adolph von Ditmar sündis Kuru ja Põriki mõisniku Friedrich Adolph von Ditmari ja Anna Margaretha von Haffsteini pojana. Ta ristiti 28. augustil 1769 Ambla kirikus ning tema vaderiks olid teiste hulgas pastor Christoph Friedrich Mickwitz
Alustas sõjaväeteenistust Württembergi printsi ratsapaažina. 1787. aastal teenis ta ratsakaardiväe seersandina. Läks 1792. aastal majori auastmes erru.
Tarn
Tarn (Carex) on kõrreliselaadsete seltsi kuuluva lõikheinaliste sugukonna liigirikkaim perekond.
Woldemar Adolph von Ditmar
1804. aastal kuulus revisjonikomisjoni liikmete hulka ning oli Pärnu kreisisaadik.
Tarn
Ajalugu
Esimesena kirjeldas tarnu teaduslikult Linnaeus oma 1753 ilmunud teoses "Species plantarum". Sellega pani ta aluse tarnade uurimise teadusele ehk karikoloogiale. Esimesed üksnes karikoloogiale pühendatud teosed olid saksa botaaniku Carl Ludwig Willdenowi 1805 avaldatud 107-leheküljeline raamat "Caricologia, sive descriptiones omnium specierum caricis, in usum excursionum botanicarum pro amicis seorsim impressa..." ja saksa botaaniku Carl Heinrich Hoppe 1826 avaldatud 104-leheküljeline raamat "Caricologia germanica oder Aufzahlung der in Deutschland wildwachsenden Riedgraser".
Woldemar Adolph von Ditmar
Talle kuulusid Vändra ja Paenasti mõis. Ta oli ka Tamme mõisa rentnik.
Tarn
Ajalugu
Tarnaliikide arvuks on pakutud 1100–2000. Eestis on tarnaliike loendatud 77.
Woldemar Adolph von Ditmar
Woldemar Adolph von Ditmar oli Johann Voldemar Jannseni ristiisa. Just ristiisa järgi sai Jannsen omale teiseks eesnimeks Voldemar. Kui Jannsen isa surma järel vaeslapseks jäi, pani major Ditmar ta õppima valla- ja seejärel kihelkonnakooli.
Perekond
Woldemar Adolph von Ditmar abiellus 1792. aastal Vändras Vändra mõisa pärijanna Karoline Johanna von Krüdeneriga (1768–1852), kes oli Karl Ludwig von Krüdeneri (1737–1778) ja Johanna Juliane von Meyeri tütar. Abielust sündisid:
Tarn
Levila ja kasvukohad
Enamik tarnu, kuid mitte nad kõik, kasvab märgaladel, eriti paduratel, soodes ja rabades, tiikide ja vooluveekogude kallastel ning isegi kraavides, kus nad sageli moodustavad taimestiku põhiosa.
Kirjeldus
Tarna leht moodustub lehelabast ja -tupest. Lehetupe üleminekukohas lehelabaks asub väike kilejas keeleke.
Tarna õied moodustavad pähiku. Erinevail liikidel saab eristada androgüünset ja günekandrilist pähikut. Esimesel juhul on isasõied pähiku tipus, emasõied aga alusel. Emasõitest areneb hiljem põisik, mille morfoloogia on tähtis liigimääramistunnus.
Kasutamine
Tarnad on kasutusel taimekasvatuses, sealhulgas maastikuarhitektuuris ja eraaedades. Looduslikult kasvavad liigid on levinud looduskeskkonna taastamise projektides ja jätkusuutlikus maastikukujunduses. Ehkki nad armastavad vett, taluvad nad hästi kuivust, mistõttu neid kasutatakse aasadel ja muru asemel seal, kus ei taheta kulutada vett kastmise peale. Mõnda tarnaliiki kasutatakse aianduses ilutaimena. Paljud tarnade ilutaimena kasvatatavad sordid on aretatud Jaapanis.
Eesti tarnad
Eestis kasvab 77 liiki tarnu. thumb|[[Liivtarn C. arenaria]] thumb|[[Mudatarn C. limosa]] thumb|[[Ojatarn C. viridula]] thumb|[[Raudtarn C. davalliana]] thumb|[[Sale tarn C. acuta]]
Joogatšaara
Joogatšaara (sanskriti keeles yogācāra ‘jooga teostamine’; tiibeti keeles rnal ’byor spyod pa; hiina keeles 瑜伽⾏派 yuqiexing pai; jaapani keeles yugakyō ha) ehk vidžnjaanavaada (sanskriti keeles vijñānavāda ‘teadvuseõpetus’) on mahajaana budismis üks kahest tähtsamast filosoofiakoolkonnast madhjamaka kõrval.
Joogatšaara tekkis arvatavasti 4.–5. saj sarvastivaada baasil. Selle rajajateks peetakse Asangat ja Vasubandhut, hilisemad tuntumad joogatšaara esindajad on Dignāga (6. saj) ja Dharmakīrti (7. saj).
Joogatšaara kesksed mõisted on cittamātra ehk vijñaptimātra ja ālayavijñāna, mis üldiselt mõtestavad kõike kui teadvuse ehk meele ilminguid. Joogatšaara tekstides keskendutakse teadvuse ja teadvustatud kogemuse analüüsile. Hilisemas joogatšaaras käsitletakse ka tathāgatagarbha ja buddha kolme ihu (sanskriti keeles trikāya) teooriaid.
Joogatšaara olulisemad tekstid on Saṃdhinirmocana-sūtra ja Asanga Yogācārabhūmi-śāstra. Vahel seostatakse joogatšaaraga ka Laṅkāvatāra-sūtra’t ja Avataṃsaka-sūtra’t.
Hiina budismis on joogatšaara koolkond tuntud ka nimetusega faxiang.
Apofüüdid
Apofüüdid on hemerofiilsed taimed, mis kasvavad mõõduka kuni tugeva inimmõjuga kasvukohtades.
Apofüütideks nimetatakse ainult pärismaiseid taksoneid, vaatamata sellele, et minevikus võisid need olla antropofüüdid. Näiteks 1790. aastal Eestisse toodud taim oli algselt antropofüüt, kuid kuna Eestis loetakse pärismaise taksoni daatumkriteeriumiks 1850. aastat, on sellest saanud apofüüt.
Bensüülkloriid
Bensüülkloriid ehk klorometüülbenseen ehk α-klorotolueen (keemiline valem ) on orgaaniline ühend. Bensüülkloriid on terava lõhnaga värvitu vedelik, mille keemistemperatuur on 179 ºC ja sulamistemperatuur −39 ºC; vees ei lahustu. Bensüülkloriidi aurud ärritavad silmi (on lakrimaator), hingamisteid ja nahka, sest hüdrolüüsil tekivad bensüülalkohol ja vesinikkloriid. Võrreldes alküülkloriididega on bensüülkloriid tunduvalt reaktsioonivõimelisem tänu fenüülrühma intermediaati stabiliseerivale osavõtule.
Bensüülkloriidi saadakse kloori juhtimisel keevasse toluooli. Bensüülkloriidi kasutatakse keemiatööstuses bensüülalkoholi, bensoehappe estrite, bensüültselluloosi ja muude produktide saamiseks. Bensüülkloriidi kui lakrimaatorit on kasutatud ka sõjagaasina. Orgaanilises sünteesis saab seda kasutada alkoholide ja karboksüülhapete korral kaitsva rühma sisseviimiseks (vastavalt bensüüleetrina või bensüülestrina). Et bensüülkloriidi saab kasutada ka amfetamiini tüüpi ühendite sünteesis, siis selle turustamist jälgitakse.
Hartola vald
Hartola on vald Soomes Päijät-Häme maakonnas. Hartola naabervallad on Heinola linn ning Joutsa, Luhanka, Pertunmaa ja Sysmä vald.
Valla pindala on 675,38 km², millest 132,43 km² moodustavad veekogud.
Rahvakomissariaat
Rahvakomissariaat (lühend RK) oli ministeeriumi nimetus nõukogude vabariikides (aastatel 1917–1922) ja NSV Liidus (aastatel 1922–1946). Lisaks üleliidulistele olid omad rahvakomissariaadid ka liiduvabariikidel ja nende koosseisu kuulunud autonoomsetel vabariikidel.
Rahvakomissariaati juhtis rahvakomissar (st minister).
Nõukogude Liidu, liiduvabariigi või autonoomse vabariigi valitsus kandis nime Rahvakomissaride Nõukogu, Eesti NSV-s Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu.
Kujutav kunst
Kujutav kunst ehk figuratiivne kunst on reaalsust (inimesi, esemeid, keskkonda) kujutav kunst.
Kõige vanemate teadaolevate kujutava kunsti näidete seas on 40 000 aasta eest valmistatud Švaabimaalt pärinevad mammutivõhkadest kujukesed ja neist veel vanemad koopamaalingud Borneo saarel. Vaid mõneti nooremad on Hispaania ja Prantsusmaa aladelt leitud koopamaalid.
Korporatsioon Sakala lipp
thumb Korp! Sakala lipp on sini-violett-valge trikoloor ilma lisaembleemide ja narmasteta. Lipu juurde kuuluvad korp! Sakala värvides punutud lipunöörid, mis ripuvad alla lipuvarda tipust ja lõpevad tuttidega. Lipuvarda tipp on kuldne, metallist ja odaotsakujuline.
Korp! Sakala lippu kasutatakse pidulikel sündmustel nagu aktused, juubelijumalateenistused jne. Neil üritustel seisab lipuga lipuvalve.
Korp! Sakala lippu, nagu muidki lippe, tervitatakse sissetoomisel püstitõusmise ja tekeldamisega. Lipp langetatakse leinaseisaku ajal, Eesti hümni ja teiste hümnide laulmise ajal ning vaimulikel talitustel, meieisapalve ja koguduse õnnistamise ajal.
Lance Armstrong
pisi Lance Armstrong (sündinud 18. septembril 1971 USA-s Texase osariigis Planos) on endine USA jalgrattur.
Armstrong alustas sportimist triatloniga, 1984. aastal sai noorteklassis esimese võidu. Jalgrattaspordiga alustas 1988. aastal. Aasta hiljem osales USA koondises juunioride maailmameistrivõistlustel Moskvas grupisõidus. 1991. aastal tuli USA amatööride meistriks grupisõidus. Elukutseline 1992. aastast.
1993. aastal võitis Armstrong USA-s toimunud kolmeetapilise sarja Triple Crown kõik osavõistlused, mille eest sai eripreemiaks miljon dollarit. Samal aastal osales ta esimest korda Tour de France'il, kus sai ühe etapivõidu. Ka 1995. aastal sai ta ühe etapivõidu ja üldarvestuses 36. koha. Võitja Miguel Indurainile kaotas ta 1,5 tundi. Enam kui tunniga jäi ta maha ka Alex Züllest, Richard Virenque'ist, Marco Pantanist ja teistest. 1996. aasta tuuri katkestas Armstrong 6. etapil. Aasta lõpus diagnoositi tal kaugelearenenud munandivähk. Järgmised poolteist aastat võitles ta elu ja surma piiril ning väljus võitjana. 1998. aasta MM-il sai ta nii grupisõidus kui ka eraldistardis 4. koha. Samal aastal võitis Luksemburgi velotuuri, kus avaetapil sõitis ta koos Lauri Ausiga eest ära.
Veebruaris 2011 teatas ta karjääri lõpetamisest.
Juunis 2012 teatas USA dopinguagentuur (USADA), et alustab Lance Armstrongi suhtes uurimist dopingutarvitamise asjus ning avaldas oktoobris 2012 aruande, mille kohaselt kasutas Armstrong kogu karjääri jooksul ise dopingut ja osales ka sellega äritsemises. Ta tegi tihedat koostööd dopinguarst Michele Ferrariga. Ühtlasi tühistati tema saavutused alates 1. augustist 1998 ja talle määrati eluaegne võistluskeeld.
Saavutused
pisi|Lance Armstrong [[Tour de France'il 2004. aastal]] Kõik tema tulemused alates 1998. aastast on dopingutarvitamise pärast tühistatud.
Teoseid tema kohta
Lance Armstrongi kohta on kirjutatud mitu raamatut, milles on keskendutud eeskätt ta dopinguskandaalile. Eesti keeles on neist ilmunud näiteks Juliet Macuri "Valede ring: Lance Armstrongi langemine" (Sinisukk 2015).
Kloogaranna tee
Kloogaranna tee (registrinumbriga 11197) on 1,0 km pikkune kõrvalmaantee Lääne-Harju vallas Kloogaranna külas.
Tee saab alguse Tallinna–Paldiski maantee kolmekümne seitsmendal kilomeetril. Tee lõpeb Klooga-Ranna raudteepeatuse juures.
Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 3 truupi. Bussipeatusi teele ei jää.
Tee katte ja klassi kohta andmed puuduvad. Liiklussagedus teel pole teada. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Register (hääl)
Register on lauluhääle tekitamise meetod.
Lauluhääle puhul eristatakse pea-, kesk- ja rinnaregistrit.
Pressburgi rahu
Pressburgi rahu (saksa Preßburger Frieden, prantsuse Traité de Presbourg) sõlmiti 26. detsembril 1805 Prantsuse esimese keisririigi ja Austria keisririigi vahel Pressburgis (nüüdses Bratislava Slovakkias) pärast Austria keisririigi lüüasaamist Ulmi ja Austerlitzi lahingus.
Vaherahu sõlmiti 4. detsembril ja algasid läbirääkimised. Rahulepingule kirjutasid alla Austria keisririigi poolt Johann I Joseph, Liechtensteini vürst ja Ungari krahv Ignácz Gyulay ning Prantsuse esimese keisririigi poolt Charles Maurice de Talleyrand.
Peale klauslite, millega sõlmiti "rahu ja sõprus" ning Austria keisririigi lahkumine kolmandast koalitsioonist, võttis leping Austria keisririigilt märkimisväärse osa territooriumist. Varem sõlmitud Campo Formio ja Lunéville'i rahu tulemusi kinnitati ning Austria keisririigi valdused Itaalias ja Baieris läksid Prantsuse esimesele keisririigile. Mõned Austria keisririigi valdused Saksamaal läksid Prantsuse esimese keisririigi liitlastele: Baieri kuningriigile, Württembergi kuningriigile ja Badeni kuurvürstiriigile. Austria keisririigi nõuetest nendele riikidele loobuti eranditult. Kõige tuntumad territoriaalsed muudatused puudutasid Tirooli ja Vorarlbergi, mis läksid Baierile, ning Veneetsiat, Istriat ja Dalmaatsiat, mis läksid Itaalia kuningriigile. Augsburg läks Baierile. Väikese kompensatsioonina sai Austria keisririik enda valdusse Salzburgi kuurvürstiriigi.
Leping tegi tõhusa lõpu Pühale Rooma riigile. Franz II loobus Püha Rooma keisri tiitlist ning temast sai Austria keiser. Loodi Reini Liit. Lepingusse lisati ka 40 miljoni frangine hüvitis Prantsuse esimese keisririigi kasuks.
Keila – Keila-Joa tee
Tee saab alguse Tallinna–Paldiski maantee 30. kilomeetril Valkse külas. Tee kulgeb läbi Valkse, Tõmmiku, Keelva, Käesalu ja Meremõisa küla. Tee lõpeb Tallinna–Rannamõisa–Kloogaranna tee 27. kilomeetril Meremõisa külas.
Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga üheksat truupi. Teele jääb neli bussipeatust: Karjaküla, Tõmmiku, Muuluka, Käosalu (Käesalu juures).
Tee katte ja klassi kohta andmed puuduvad. Liiklussagedus teel pole teada. Tee esimesel kilomeetril on kiiruspiirang 70 km/h. Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Määrus
Määrus ehk adverbiaal on lauseliige, mis on
Määrusel puudub selge süntaktiline funktsioon ja jääkliikmena peetakse teda lauseliikmeks vaid tinglikult. Määrus väljendab aega, viisi, hulka, mõõtu, määra, seisundit vms.
Määruse vorm
Määrus võib lauses olla
Määruse liigid
Vastavalt sellele, millist tähendust määrus väljendab, määratletakse ka selle liik. Substantsiaalsed määrused on tavaliselt tegusõna seotud laiendid ja situatiivsed määrused tegusõna vabad laiendid. Nende vahele jäävad situatsiooni ruumilisi, ajalisi, kvantitatiivseid ja kvalitatiivseid tegureid väljendavad määrused.
Substantsiaalsed määrused
Valdajamäärus ehk habitiivadverbiaal märgib enamasti elusolendit, kelle valdusse või mõjupiirkonda miski kuulub, sealt lähtub või sinna suundub. Valdajamääruse liigid on latiivne ja lokatiivne valdajamäärus.
Tegijamäärus ehk agentadverbiaal on tegevussubjekt, millele puudub habitiivne lisatähendus.
Vahendimäärus ehk instrumentaaladverbiaal väljendab tegevuse vahendit.
Kaasnemismäärus ehk komitatiivadverbiaal näitab olendit, eset või nähtust, mis tegevusega kaasneb.
Sõltuvusmäärus ehk rektsiooniadverbiaal moodustab substantsiaalsete määruste jääkklassi, kuhu kuuluvad tegusõna või muu predikaatsõna ülejäänud rektsioonilised laiendid.
Ma vihkan oravaid, eriti Oravaid. Ruumilisi ja muid karakteristikuid väljendavad määrused
Kohamäärus ehk lokaaladverbiaal väljendab kohta ja vastab küsimustele ''kuhu? kus? kust? kustsaadik? kustkaudu?''. Kohamääruse liigid:
Ajamäärus ehk temporaaladverbiaal märgib sündmuste ajalisi parameetreid. Vastab küsimusele ''millal? kui kaua? mis ajast peale? mis ajani? kui tihti? mitu korda?''. Ajamääruse liigid:
Hulgamäärus ehk kvantumimäärus näitab hulka, mõõtu või määra. Vastab küsimustele ''kui palju? kuivõrd? mil määral? mitu korda? mitme kordselt? kui mitu? mitmekesi? mitme kaupa?''.
Viisimäärus iseloomustab tegevust, protsessi või seisundit kvalitatiivsete tunnuste kaudu. Vastab küsimustele ''kuidas? mil viisil? mismoodi?''.
Seisundimäärus väljendab sotsiaalset, psüühilist, füüsilist vms seisundit. Vastab küsimustele ''kuidas? mis seisundis? mis asendis? mis seisundisse? mis asendisse?''.
Kausaalsed (situatiivsed) määrused
Põhjusmäärus ehk kausaaladverbiaal väljendab situatsiooni põhjust. Vastab küsimustele ''miks? mispärast? mis põhjusel?''.
Tingimusmäärus ehk konditsionaaladverbiaal näitab situatsiooni esinemise tingimust. Vastab küsimusele ''mis tingimusel? mis puhul? millisel juhul?''. Mööndusmäärus ehk kontsessiivadverbiaal osutab takistustele, millest hoolimata sündmused toimuvad. Vastab küsimusele ''millele vaatamata? millest olenemata?''.
Otstarbemäärus ehk finaaladverbiaal väljendab situatsiooni otstarvet. Vastab küsimusele ''milleks? misjaoks?''.
Mõningaid määruse tähendusi võivad kanda ka alus, sihitis ja öeldistäide. Mõnikord on võimalikud ka mõlemad variandid, nii et sündmust annab edasi ühel juhul alus, sihitis või öeldistäide, teisel juhul määrus. Näiteks
Anorgaaniline aine
Anorgaaniline aine on keemiline aine, mis ei ole orgaaniline ühend.
Üldreeglina ei sisalda anorgaaniline aine C–C- ja C–H-sidemeid.
Isuri keel
pisi|Isuri keele leviala Isuri keel (ižoran keel(i), maakeel(i) ) on läänemeresoome keel, mida räägivad ajalooliselt Soome lahe kagukaldal elanud isurid.
Klassifikatsioon ja ajalugu
pisi|Üks seisukoht isuri keele paiknemisest läänemeresoome [[keelepuul]] Isuri keelt on liigitatud läänemeresoome keelte põhjarühma (nagu ka soome, karjala ja vepsa keelt) ning peetud eriti lähedaseks karjala keelele. Isuri keele eellaseks on peetud laadoga ehk muinaskarjala algkeelt, millest on kujunenud nii karjala, vepsa kui isuri keel ja mis Petri Kallio hinnangul tekkis kõige varem 700. aasta paiku pKr. Sel ajal jõudis arheoloogiliselt tuvastatav Lääne-Soomele omane materiaalne kultuur Laadoga ümbrusse. Laadogalastest eraldunud isurid elasid algselt ilmselt Neeva ja selle harujõe Inkere (Ižora) ümbruses (Isurimaal), kust nad edaspidi levisid ka lääne poole kuni Narva jõeni ulatuvale rannikumadalikule.
Tiit-Rein Viitso pakub oma analüüsi põhjal välja erineva klassifikatsiooni. Tema arvates asuvad vepsa keel ja enamik karjala murdeid omaette keeleharus ning isuri keel tekkis hoopis keeleharust, kust muuhulgas pärineb ka soome keel.
Osa Soome keeleteadlasi pole isuri keelt üldse eraldi keeleks pidanud, vaid näinud seda ühe soome või karjala keele murdena. Samas Petri Kallio on isuri keele murdeks lugenud Kukkusi läänemeresoome keelt, mida tavaliselt on määratletud isuristunud vadja keele murdena.
Alar Kotli
Alar Kotli (27. august 1904 Väike-Maarja – 4. oktoober 1963 Tallinn) oli eesti arhitekt ja mööblidisainer.
Isuri keel
Klassifikatsioon ja ajalugu
Arheoloogilised leiud osutavad Isurimaa karjalapärastumisele 12.(?)/13.–14. sajandil, kuid pole selge, kas või millises ulatuses see tähendab uue rahvastiku juurdevoolu või kohalike kultuuri- ja keelevahetust. 14. sajandil algas selle piirkonna isurite kiirem venestumine.