cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Andmebaasi disain
Andmete valimine andmebaasi
Enamikul juhtudel on andmebaasi disaineriks isik (või isikud), kes on ekspert andmebaaside loomises, mitte valdkonnas, mille tarbeks andmebaasi luuakse. Seega määratakse andmebaasi salvestatav informatsioon andmebaasi disaineri ja töö tellija koostöös. Andmete valik on üks osa nõuete analüüsi protsessist, mille käigus selgitatakse koos andmebaasi tellijaga välja, missuguseid andmeid on tarvis talletada. Alustuseks tuleb välja selgitada, milliste objektide kohta infot vajatakse ning milliseid andmeid on iga objekti kohta vaja. Seejuures peab silmas pidama, et andmebaas rahuldaks nii hetke- kui ka tulevikuvajadusi. Korrektne andmete valik tagab, et andmebaasis ei oleks korduvaid andmeid, kuid kõik vajalik oleks efektiivselt kättesaadav.
Andmetevaheliste seoste kindlakstegemine
Kui andmebaasi disainer on teinud kindlaks, missuguseid andmeid peaks andmebaasis hoidma, tuleb määrata ka nendevahelised seosed ehk relatsioonid.
Relatsioonide määramine on oluline, kuna muutus ühes andmeobjektis võib mõjutada ka teiste andmete atribuute (näiteks seos kahe olemi "tudeng" ja "registreerimine" vahel, kus üks tudeng võib end õppeainetele registreerida mitmel korral, kuid ühele registreerimisele vastab alati vaid üks tudeng).
Andmete loogiline struktureerimine
Et kasutada andmeid andmebaasi juhtimissüsteemis, on tarvis seada andmed vastava loogilise struktuuri kohaselt. Relatsioonilise andmebaasi puhul hoitakse infot tabelites, mis koosnevad kirjetest ehk ridadest ja väljadest ehk veergudest. Andmeväljadele lisatakse välja nimi, välja tüüp (tekst, number jne) ja kirjeldus. Iga tabeli rida peab vähemalt ühe välja abil olema teistest eristatav – seda välja nimetatakse võtmeks. Objektorienteeritud andmebaasi korral vaadeldakse iga kirjet kui objekti ning neid andmeobjekte kasutatakse ka andmete haldamiseks kasutatavas objektorienteeritud programmeerimiskeeles.
ER mudel
pisi|320x320px|ER mudel ER mudel on diagramm, mis aitab disainerit andmebaasi loomisel. ER mudel koosneb olemitest (entity) ehk objektidest ning olemite vahelistest seostest (relationship), mis ühendavad olemeid. Olemiks võib olla näiteks õpilane, raamat jne. Seos on näiteks õpilane ja tema poolt sooritatud eksamid.
Olemit kirjeldavad tunnused on atribuudid (näiteks õpilase nimi, vanus jne). Nii olemite, seoste kui ka atribuutide valik sõltub konkreetsest ülesandest.
Et olemeid omavahel eristada, on üks olemi atribuutidest (või atribuutide kogum) olemi võtmeks. Näiteks andes igale õpilasele võtmeks unikaalse ID, on võimalik eristada kaht nimekaimudest tudengit.
Normaliseerimine
Andmebaaside kontekstis nimetatakse normaliseerimiseks andmebaasis olevate andmete korrastamist, et vältida andmete kordumist ja andmetevahelisi vastuolusid. Normaalkujude tasemed on 1NF, 2NF, 3NF, 3.5NF ehk Boyce-Codd NF, 4NF ja 5NF. Iga normaalkuju tase eeldab temast eelmise normaalkuju kehtimist. Enamasti piisab, kui viia andmemudel kolmandale normaalkujule (3NF).
Heinrich Marga valitsus
Heinrich Marga valitsus oli Eesti eksiilvalitsus 8. maist 1971 – 20. juunini 1990.
Voodrilaud
Voodrilaud on ehituses vooderdusmaterjalina kasutatav laud.
Suderburgi ühisvald
pisi|Samtgemeinde Suderburgi paiknemine Uelzeni kreisis
Voodrilaud
Välisvoodrilauad
pisi|Immutatud välisvoodrilauad Välisvoodrilaudu valmistatakse okaspuust ja peamiselt kuusepuidust. Kuusepuit imab männist vähem niiskust ning niiskusest tingitud muutused on väiksemad. Samuti on kuusepuit männist väiksema vaigusisaldusega, mistõttu nakkub värv kuusepuidule paremini. Voodrilaudade kvaliteedi hindamisel on määravaks puidus esinevate defektide hulk. Voodrilaua töötlus on hööveldatud või peensaetud ehk saepinnaline. Saepinnaline laud on poorsem, imades värvimisel rohkem värvi. Samas nakkub ka värv paremini ning värv püsib pinnal kauem. Saepinnaline voodrilaud on mustusele mõneti vastuvõtlikum ning vajab keerulisemas kasutuskohas tihemini puhastamist. Hööveldatud laud on siledam ega määrdu nii kergesti kui saepinnaline. Hööveldatud laua värv vajab küll sagedamini uuendamist, kuid on spetsiaalsete hooldusvahenditega ka kergesti puhastatav. Hööveldatud laudade toonimine puiduõli või lasuursete puiduvärvidega toob puidu tekstuuri paremini esile. Aja jooksul muudab puit värvi: mänd tumeneb ja kuusk muutub kollakamaks. Naturaalset tooni aitab kauem säilitada UV-kiirgusele vastupidavad tooted. Voodrilaudade viimistluse võiks teha enne nende paigaldamist. Viimistlemiseks on parim kuiv, pilvine ja mõõduka tuulega ilm. Hoolikalt tuleb töödelda ka laudade otsi. Uusi voodrilaudu tuleks töödelda kolm korda: immutades, kruntides ja värvides. Vana fassaadi uuendamisel on vaja välja selgitada olemasoleva värvkatte tüüp ja valida uus värv, mis sobiks vanaga. Voodrilaua kuju ehk profiil sõltub hoone asukohast ja arhitektuurist. Suurematele fassaadidele sobib paremini tagasihoidlikuma profiiliga laiem laud, väiksematele pigem kitsam ja enam rõhutatud profiiliga laudis. Kui renoveerite vanemat maja, kasutage profiili, mis sobib maja stiili ja ajastuga.
Suderburgi ühisvald
Suderburg on valdade ühendus (Samtgemeinde) Uelzeni kreisis Alam-Saksimaal Saksamaal. Selle pindala on 249,58 km². 31. detsembril 2017 elas seal 6848 inimest. Selle keskus on Suderburg.
Samtgemeinde Suderburg koosneb järgmistest valdadest:
Voodrilaud
Välisvoodrilauad
Välisvoodrilaua võib paigaldada vertikaalselt, horisontaalselt või kaldselt. Kaldset paigaldust kasutatakse harva. Üldine soovitus on kasutada ühel fassaadil ühte tüüpi paigaldust: kogu vooder horisontaalselt või vertikaalselt. Mõlemat paigaldusviisi võib kasutada mitmekorruseliste majade puhul, mille fassaad nõuab liigendamist. Kõmmeldumise suhtes stabiilsemad on täispunnlauad, mille liitekohad püsivad hästi paigas. Samas võib põhjamaise kliima korral tekkida täispunn laudisel niiskel perioodil välja punnitmise oht mis tekib juhul kui laudad välisõhu niikuse mõjul laiemaks paisuvad.
Kinnituseks tuleb kasutada kuumtsingitud naelu või kruvisid. Naelte ja kruvide päid ei tohiks süvistada liiga sügavale voodri sisse, kuna süvend hakkab vett koguma. Välisvoodrilaua all peab olema vähemalt 25 mm paksustest ja 100 mm laiustest laudadest aluslaudis. Voodrilaua kruvid või naelad ei tohi ulatuda tuuletõkkeplaati. Puitfassaad on tundlik niiskuse suhtes, eriti halvasti mõjub kalde all seinale jõudev vihm ja saju ajal maapinnalt üles pritsiv vesi. Fassaadi pikema eluea aitab tagada vähemalt 30 cm kõrgune sokkel ja üle 60 cm laiune räästas.
Katte- ja servaplekid peavad tagama vihmavee juhtimise seinast eemale. Vihmaveetorude ja teiste fassaadidetailide kinnitused peavad samuti olema nii kaldu, et kinnituselt valgub vesi seinast eemale. Välisvooder tuleb paigaldada nii, et see saaks märjaks saamisel vajadusel kuivada. Voodri taha tuleb jätta vähemalt 25 mm laiune tuulutusvahe, mis jäetakse avatuks räästa ja sokli juures ning akende all- ja ülaosas.
Välisvoodrilaua materjalikulu saab arvutada kas fassaadi brutopindalana ehk uste ja akende pinda maha lahutamata või netopindalana, kus uste ja akende alla jääv pind on maha võetud. Viimasel juhul tuleb voodrilaua kulule lisada 10–15%. Voodrilaudade mõõtulõikamisel tekib paratamatult kadu, millega tuleb arvestada juba materjali tellimisel.
Välisvoodrilaudade niiskussisaldus ei tohiks ületada 20%, värvimise ajal peaks see olema 15–18%.
Sisevoodrilauad
Sisevoodrilauad valmistatakse peamiselt männi või kuuse saematerjalist, aga sobivad ka lehtpuust (haavast, lepast, kasest jne) lauad. Puiduliigi valikul tuleb arvestada kuuse ja männi omaduste erinevusega. Mänd on tumedam ja omandab aja jooksul punaka-oranžika värvuse, seda eriti UV-kiirguse toimel. Mändi sobib kasutada naturaalsel kujul või valge poolläbipaistva pinnaviimistlusega suuremates või valgusküllastes ruumides, kus tema tume toon ei mõju rõhuvalt. Mändi sobib värvida katva pinnavärviga. Värvitooni valimisel tuleb arvestada, et värvikaardil olev toon erineb vähemal või suuremal määral alati lõpptulemusest.
Põhjamaiste standardite järgi on sisevoodrilaua soovituslik minimaalne paksus 14-15 mm, eriti niiskete ruumide vooderdamisel. Tavalise niiskusega ruumides on sobilik kasutada ka 12 mm pakust sisevoodrilauda.
Sisevoodrilauad võivad olla juba eelnevalt tööstuslikult viimistletud või tuleb need viimistleda ehitustööde käigus. Kuna tööstuslikult viimistletakse laudu ideaaltingimustes, on tööstuslik viimistlus alati käsitsi viimistlemisega võrreldes kvaliteetsem. Sisevoodri paigaldamisel tuleb arvestada ruumi niiskuse, seinast eralduva niiskuse ja ruumi ventileeritusega. Samuti alusseina materjali ja pinna siledusega. Puitkarkass alusseinale võib voodri kinnitada vahetult, kivist, betoonist ja teistest materjalidest alusseinale tuleb paigaldada alusroovitus, mille külge voodrilauad kinnitada.
Paigaldades voodrit nii seinale kui ka lakke, tuleb esmalt katta lagi, alles seejärel paigaldada seinavooder vastu laevoodrit, jättes 10 mm liikumisruumi. Vertikaalse voodri paigaldamist alustatakse nurgast. Horisontaalvoodri puhul tuleb jälgida, et sulundikeel jääks ülespoole ja sulund ise allapoole. Voodrilaudade õiget asendit kontrollitakse loodiga.
Voodrilaudade kinnitamiseks sobivad kuumtsingitud naelad ja roostevabad kruvid. Sisevoodrilaua kinnitamiseks kasutatakse spetsiaalsed klambreid täispunniga profiilide kinnitamiseks. Kinnitusvahend peaks ulatuma roovitusse vähemalt voodrilaua 1,5-kordse paksuse võrra. Lõhenemise vältimiseks ei tohi kinnitada laudu otsale liiga lähedalt, ohutu kaugus on 7–10 cm.
Kindlasti ei tohiks puidust sisevooderdist paigaldada küttekollete (ahjude, kaminate ja teiste tulekollete) ega ka radiaatorite ja muude kuumade elementide vahetusse lähetusse.
Eva Rivas
Valeria Rešetnikova-Tsaturjan (Վալերիա Ռեշետնիկովա-Ծատուրյան; esinejanimega Eva Rivas, Եվա Ռիվաս; sündinud 13. juulil 1987) on Armeenia laulja.
2010. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Armeeniat lauluga "Apricot Stone".
Robert Funcke
Robert Hugo Arved Funcke (17. aprill / 29. aprill 1878 Alatskivi mõis – 1. september 1934 Tartu) oli eesti vaimulik.
Prooviaastal oli ta aastal 1913 Kursi Maarja-Eliisabeti koguduses Gustav Punga juures. Ordineeriti 15. juunil 1914 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1914–1915 Tartu praostkonna vikaarõpetaja. Aastatel 1915–1934 oli ta Tartu Maarja koguduse õpetaja. Lisaks oli ta aastatel 1927–1930 Tartu Linnavolikogu liige.
Ta suri aastal 1934 ja ta maeti Tartu Maarja kalmistule.
Kolme Sõsara Hõrgutised
Kolme Sõsara Hõrgutised (setu keeles Kolme Sõsarõ Hõrgutisõ) on kaubamärk, mille all tegutseb Võru maakonna toitlustusettevõte OÜ Alternatura, kolme õe – Kadri, Kerti ja Triin Visseli – perefirma.
Kolme Sõsara Hõrgutised toitlustab Waldorfi kooli Johannese Kool Rosmal, haldab Piusa koobaste külastuskeskuse kohvikut ning pakub toitlustusteenust üritustel. Ettevõtte omapära on kohalikku päritolu toorainetest mahetoit, milles ei kasutata poolfabrikaate. Toitlustusega tegelevad õed Visselid 2007. aasta Seto Kuningriigi päevadest saati.
Firma võitis toiduainekonkursi "Kuldne maius 2010".
Monchel-sur-Canche
pisi|Monchel-sur-Canche'i kirik
Monchel-sur-Canche on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Monchel-sur-Canche asub kohalikku kala-/forellikasvandust toitva Canche'i jõe kallastel ja orus, 40 km Arrasist läänes, maantee D102 ääres.
pisi|tühi|
Ehholaalia
Ehholaalia (kreeka sõnadest ekho 'kaja' ja lalia 'rääkima', 'vadistama') ehk kajakõne on tahtmatu kuuldud sõnade ja fraaside järelekordamine.
Inimesed, kellel on ehholaalia, kordavad järgi helisid ja fraase, mida nad kuulevad. Kuuldud sõnad ei pea pärinema vahetult teiselt inimeselt, vaid võivad olla kuuldud raadiost, telerist või mujalt. Ehholaalia võib olla kohene (immediate) või hilinenud (delayed). Sageli võib ehholaalia olla katse suhelda, keelt õppida ja keelt harjutada. Teiste öeldud sõnade kordamine on lapse kõne arengus normaalne etapp. Patoloogiana esineb ehholaalia sageli mõne järgneva häire puhul: autismispektrihäire (pervasiivne arenguhäire), skisofreenia, ajukahjustus, vaimne alaareng, Gilles de la Tourette'i sündroom, afaasia või dementsus. Ehholaaliaga inimesed võivad olla võimetud efektiivseks suhtluseks, sest neil on probleeme oma mõtete väljendamisega.
Seisundid, mille korral ehholaalia võib esineda
Ehholaalia võib esineda erinevate seisundite korral. Siin on need esitatud tähestikulises järjekorras ja mõne seisundi puhul koos avaldumise kirjeldusega.
Ehholaalia normaalse kõne arengu perioodina
Kajakõne on normaalne faas väikelastel, kes õpivad suhtlema ja kõnelema. Esialgu laps kordab kuuldud silpe, siis sõnu ja lõpuks fraase. Harilikult on ehholaalia minimaalne või kadunud 3. eluaastaks, kui on arenenud oma kõne seoses kõne mõistmisega. Arengulise mahajäämuse ja/või autismi korral ehholaalia jätkub, eriti juhul, kui lapsel on hilinenud kõne areng. Väikelapse kõne omandamise arengus on ehholaalia harilik nähtus ning kuulub imiteeriva käitumise alla, mille kaudu toimub sotsiaalne õppimine. Ehholaalia funktsiooniks lapsel on oma hoidja sõnade kordamine eesmärgiga keelt ja kõne korrata ning harjutada. Kui lapsel on arenenud küllaldane eneseregulatsioonivõime ja arusaam pragmaatikast ehk tähendusest, siis väheneb ehholaalia ja laps kasutab oma kõnet. Ehholaalia esinemise haripunkt on tavaliselt vanusevahemikus 2–3 eluaastat, pärast kolmandat eluaastat peaks ehholaalia lapse kõnest kaduma. Kui ehholaalia jätkub või taasesineb hiljem, siis võib see viidata aju düsfunktsioonile.
Ehholaalia esinemine autismispektrihäirete korral
Ehholaaliat võib esineda kuni 75% autismispektrihäiretega verbaalse kõnega lastel. Mõnel juhul on ehholaalia nende ainus ekspressiivse kõne vorm. Kõrgeltfunktsioneerivatel autistidel (Aspergeri sündroom) võib ehholaalia esineda kohati koos tähendusliku kõnega. Võrreldes normaalse lapse kõne arengus esineva ehholaaliaga, on patoloogilisel juhul ehholaalia rigiidsemalt väljendunud, intonatsioon on vähem meloodiline ning ehholaalia on püsivam. Kõneravis ei proovita ehholaaliat autistliku lapse kõnes kaotada, vaid proovitakse arendada lapse üldist ekspressiivset kõne ja seeläbi ehholaaliat vähendada. . Autistliku lapse kõnes võib ehholaaliat esineda rohkem perioodidel kui keskkond, ülesanded või situatsioonid on talle võõrad ja stressirohked. Ehholaalia episoodid võimenduvad ka ärevuse korral või kui suhtluspartneri kõne on lapsele liiga raskesti mõistetav. Autistlik laps ei pruugi ehholaalia staadiumist edasi areneda ning kajakõne jääb püsima ka täiskasvanueas.
Ehholaalia funktsioon kõnes autismi korral
On leitud, et ehholaalia täidab autistlike laste kõnes mitut funktsiooni. Üldkategooriatena on need funktsionaalse keeleoskuse areng, toimetulekustrateegia ja sotsiaalset suhtlemist võimaldav kommunikatsioonivahend. Täpsemalt on uuritud kolme ehholaalia avaldumisvormi funktsioone kõnes: vahetu ehholaalia (immediate echolalia), hilinenud ehholaalia (delayed echolalia) ja ülemineku ehholaalia (mitigated echolalia).
Näiteid funktsioonidest ning avaldumisest:
Vahetu ehholaalia
Vahetu ehholaalia puhul kordab kõneleja ütluseid (peaaegu) kohe pärast nende kuulmist.
Hilinenud ehholaalia
Hilinenud ehholaalia on ehholaalia vorm, mille puhul korratakse sõnu, lauseid, fraase ja dialooge, mida on kuuldud tunde, päevi, nädalaid, kuid ja/või aastaid varem. Mõnikord on kuulajal raske eristada hilinenud ehholaaliat kõneleja loomingulisest spontaansest kõnest. Seda eriti juhul, kui korratud ütlus sobib antud hetkel dialoogi situatsiooni ja konteksti. Äratuntavam on hilinenud ehholaalia juhul, kui see antud konteksti ei sobi. Teised kergemini märgatavad hilinenud ehholaaliale viitavad näitajad on laulusõnade või reklaamide kordamised, mis tunduvad konteksti sobimatutena. Hilinenud ehholaalia kasutamisel võib kõnelejal olla oma ütlustega eesmärk ning kindel funktsioon. Näiteks hilinenud ehholaalia korral võib laps esitada varemkuuldud küsimuse “Kas sa soovid juua?”, kui lapsel endal on joogijanu, selle asemel, et öelda “Ma soovin juua.”
Mitigated echolalia
Mitigated echolalia (inglise keeles) all mõistetakse nn üleminekuehholaaliat, täpne vaste eesti keeles puudub. See on ehholaalia “pehmem” vorm, mis väljendub lausete või nende osade järelekordamises ning on vähem rigiidne, kui teised ehholaalia vormid. Järelekorratud kõnes võivad sõnad olla muudetud ja intonatsioon erinev algse kõneleja omast. On leitud, et üleminekuehholaalia suureneb lapse retseptiivse kõne oskuste arenedes. Arvatakse, et üleminekuehholaalia on autistlike laste kõnes oluline arenguline faas, mis on lubab edasist kõne arengut positiivselt prognoosida.
Ravi
Ehholaaliat diagnoosib erialaspetsialist (arst, logopeed) vestluse teel. Ehholaalia raskusaste võib varieeruda kergest raskeni. Vastavalt sellele määratakse ravi. Ehholaaliat võib ravida kombineeritud meetoditega, olenevalt selle tekkepõhjustest ja väljendumisest.
Casto
Casto on vald (comune) Itaalias Lombardia maakonnas Brescia provintsis. Halduskeskus asub Castos.
417 meetri kõrgusel merepinnast asuva Casto asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Casto piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Bione, Lodrino, Lumezzane, Marcheno, Mura, Pertica Alta, Vestone. pisi|left|250px|Kihelkonnakirik<br style="clear:left" /> Casto halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Alone, Auro, Briale, Comero, Famea, Malpaga.
Gnēžas
Gnēžas on küla (mazciems) Lätis Ogre piirkonnas Meņģele vallas.
Küla asub Ogre jõe kaldal. Gnēžas jääb Riiast 88 kilomeetri kaugusele.
Looduskaitse all on tamm ümbermõõduga 4,5 meetrit ja Ozlēni tamm ümbermõõduga 4,99 meetrit. Küla ulatub osaliselt Ogre oru loodusparki.
Elina Orumaa
Ta lõpetas 1994. aastal Tallinna 4. Keskkooli ja ning 1998. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna. Ta kaitses Tallinna Tehnikaülikoolis 2001. aastal väitekirja ning sai sotsiaalteaduste magistrikraadi.
Bad Bodenteich
Bad Bodenteich on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Uelzeni kreisis. Valla pindala on 49,88 km². 31. detsembril 2017 elas seal 3743 inimest. Vald asub umbes 17 km Uelzenist kagus.
pisi|tühi|Peetri kirik
Nikolai Nossov
pisi|200px|Nikolai Nossovile pühendatud mälestusmünt Nikolai Nossov (vene Николай Николаевич Носов; 23. november (10. november vkj) 1908 Kiiev – 26. juuli 1976 Moskva) oli vene lastekirjanik.
Nikolai Nossov sündis Kiievis estraadiartisti perekonnas. Ta lapsepõlv möödus Kiievi lähedal Irpinis. 1927. aastal astus Nikolai Nossov Kiievi Kunstiinstituuti. 1929. aastal läks ta üle Moskva Kinematograafia Instituuti, mille ta lõpetas 1932. aastal. Seejärel töötas ta kuni 1951. aastani multifilmide, teadusfilmide ja õppefilmide režissööri ja lavastajana.
Lastejutte hakkas Nikolai Nossov kirjutama juba 1938. aastal, esimene lastejuttude kogumik ilmus 1947. aastal. Jutustuse "Vitja Malejev koolis ja kodus" (1951) eest sai ta 1952. aastal Stalini preemia.
Kõige suurema populaarsuse saavutas Nossov Totu–raamatutega ("Totu ja ta sõprade seiklused" (1953–1954), "Totu Päikeselinnas" (1958), "Totu Kuul" (1964–1965)).
Nikolai Nossov ei kirjutanud ainult lastele. 1969. aastal ilmus tal satiiriliste juttude kogumik "Iroonilised humoreskid". Samuti kirjutas ta mitu mälestusteraamatut.
Nikolai Nossov suri 26. juulil 1976 Moskvas. Ta on maetud Kuntsevo kalmistule.
Majandusajaloo muuseum
Majandusajaloo muuseum oli Tallinnas asuv muuseum, mis tutvustas paljude majandusharude (nt tööstuse, ehituse, energeetika, transpordi) temaatikat. Põhjalikumalt käsitles muuseum Eesti endiste kaubandusorganisatsioonide ja ettevõtete tegevust. Enamik materjalidest pärines alates 1944. aastast.
Muuseum asutati 1974. aastal. Selle eelkäijaks oli kaubandusajaloo muuseum. Muuseumi kauaaegne eestvedaja oli Leonid Gordejev.
Muuseum likvideeriti 2016. aastal, museaalid anti üle riigiarhiivile ja muuseumidele.
Eesti NSV Hariduse Rahvakomissariaat
Eesti NSV Hariduse Rahvakomissariaat oli 1940. aastal, Eesti Nõukogude Sotsialistliku Vabariigi Konstitutsiooni § 48 moodustatud vabariiklik rahvakomissariaat, mis allus oma tegevuses vahenditult Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogule.
Vastavalt Eesti NSV Hariduse Rahvakomissariaadi põhimääruse § 10-le olid komissariaadi ülesanded:
Eesti NSV Hariduse Rahvakomissarid
pisi|Johannes Semper, 1930 pisi|Jüri Nuut (1928)
Virgo Vallik
Virgo Vallik (sündinud 3. veebruaril 2003 Kuressaares) on Eesti jalgpallur, kes mängib Eesti Premium liiga klubis Pärnu JK Vaprus.
Eesti NSV Hariduse Rahvakomissariaat
Organisatsioon
Eesti NSV Hariduse Rahvakomissariaadi struktuuri kuulusid:
Virgo Vallik
Ta kasvas üles endises Lihula vallas Tuudi külas. Aastatel 2010–2012 õppis ta Tuudi Algkoolis ja pärast selle sulgemist aastatel 2012–2019 Lihula Gümnaasiumis. Alates 2019. aastast õpib Pärnumaa Kutsehariduskeskuses (koka erialal).
Saavutused
2018. aastal tuli ta U16 vanuseklassis 1500 m takistusjooksus Eesti meistriks.
Ta tunnistati Eesti U17 Liiga suurimaks väravakütiks.
Noroviirus
Noroviirused ehk Norwalk-viirused on grupp viirusi, mis põhjustavad inimestel gastroenteriiti, mis on tuntud ka talvise oksendamistõvena, mida rahvasuus nimetatakse eksitavalt kõhugripiks. Noroviirus on vägagi nakkusohtlik.
Noroviiruse põhjustatud haigus ei kesta kaua, kuigi tihti võib haige tunda end väga halvasti ja oksendab korduvalt. Haigestunud paranevad ühe-kahe päeva jooksul ning pikaajalisi tervisehäireid ei teki. Kui haigestunu ei joo piisavalt vett, et tagasi saada vedelikku, mida kaotab oksendamise ja kehaeritiste kaudu, siis võib tekkida organismis dehüdratatsioon ehk veetustumine ja siis võib olla vajalik kiire arstiabi. Veetustumine tekib tavaliselt ainult väikelastel ning väga vanadel ja nõrgenenud immuunsüsteemiga isikutel.
Sümptomid
Noroviirushaiguse sümptomid on iiveldus, oksendamine, kõhulahtisus ja kõhuvalu. Mõnikord võib esineda väike palavik, külmavärinad, peavalu, lihasevalud ja väsimustunne. Haigus algab järsku, umbes 12–20 tundi pärast viirusega kokkupuutumist, kuid kestab tavaliselt lühikest aega, 24 kuni raskematel juhtudel ka 48 tundi.
Nakatumine
Noroviirused väljuvad nakatunud inimese kehast ainult väljaheite ja oksega. Haigel on võimalik nakatada teisi inimesi kas
Ravi
Seni ei leidu ühtegi viirusevastast ravimit, mis viirusele mõjuks, ning puudub ka nakatumist ennetav vaktsiin. Antibiootikumid ei mõju noroviiruste vastu.
Gauja raudteepeatus
Gauja raudteepeatus on raudteepeatus Riia–Skulte raudteeliinil Ādaži piirkonnas Carnikava vallas Koiva jõe lähedal Gauja külas.
Iga päev peatub seal 23 reisirongi, tööpäeviti 27. Peatus asub Riia raudteejaamast 32 km kaugusel. Piletihinnalt kuulub peatus B-tsooni.
Gauja raudteepeatus avati 1. juunil 1934. Kuni Teise maailmasõjani järgnes sellele Garezersi raudteepeatus.
Aucklandi rahvusvaheline lennujaam
Aucklandi lennujaam (IATA: AKL, ICAO: NZAA) on suurim ja reisijaterohkeim lennujaam Uus-Meremaal. Lennujaama läbib aastas umbes 19 miljonit reisijat. Aucklandi rahvusvaheline lennujaam on kodulennujaamaks Air New Zealandile, Jetstar Airwaysile ja Virgin Australiale.
Mercantile Building
pisi|Mercantile Building Mercantile Building on äripindadega kõrghoone New Yorgis Manhattanil Murray Hillis aadressil 10 East 40th Street.
Hoonel on 48 korrust ja see on 189 meetrit kõrge. Hoone on uusrenessanslike nüanssidega art déco stiilis. See valmis aastatel 1928–1929 ning oli valmides maailma kõrguselt neljas hoone.
Ülle Rannut
Ülle Rannut (aastani 1984 Ülle Varalaid, sündinud 17. veebruaril 1957 Jõhvis) on eesti keeleteadlane.
Elulugu
Ülle Rannut on Mart Rannuti abikaasa.
Lõpetas 1979 Tallinna G. Otsa nimelise Muusikakooli viiuli erialal ja 1984 Tartu Ülikooli saksa filoloogina; pedagoogikamagister (2001, Tallinna Pedagoogikaülikool), doktoriväitekiri "Varane keelekümblus ja eesti keele kui teise keele õppe teooria ja praktika" (keeleteadus, 2005, TLÜ), väitekiri "Keelekeskkonna mõju eesti keele omandamisele ja vene õpilaste integratsioonile Eestis" (Tallinn, 2005). Oli 2003–2006 TLÜ üld- ja rakenduskeeleteaduse õppetooli lektor, 2006– TLÜ üld- ja rakenduskeeleteaduse õppetooli vanemteadur.
Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: sotsiolingvistika, keelepoliitika, vähemuskeelte säilimine, teise keele omandamine. 20 teadustrükist, neist 13 monograafiat ja õpikut.
Raul ja Romet Esko
Raul ja Romet Esko (sündinud 10. aprillil 1999) on kaksikvendadest Eesti filmitegijad, keda tuntakse ka nime EskoBros all.
Raul ja Romet Esko tuntuim teos on dokumentaalfilm “Välguga löödud” (2020), mis räägib nende varalahkunud sõbrast ja räpparist Mängupoi$$ Kärust. Film võitis 2020. aasta PÖFF Shortsidel rahvusliku võistlusprogrammi arvestuses parima lühifilmi auhinna [1].
Loomingust
Vendade huvi filminduse vastu sai alguse lapsepõlves, kui ema kinkis neile videokaamera, millega Raul ja Romet hakkasid märulifilme lindistama [2]. Nende video- ja filmograafiast leiab nii muusikavideoid, lühifilme kui ka dokumentaalfilme.
Aleksander Tsapov on nende loomingut ajalehes Müürileht kirjeldanud kui popkultuuri refereerivat ja tugeva meelelahutusliku käekirjaga, mida saadab dünaamiline ja mõjuv filmikeel [3].
Haridustee
Kuni 2015. aastani õppisid Raul ja Romet Lasnamäe Üldgümnaasiumis. Keskkooli lõpetasid mõlemad hõbemedaliga Vanalinna Hariduskolleegiumis Miikaeli Ühenduse Täppisteaduse koolis. Kõrgharidust omandavad mõlemad Balti filmi, meedia ja kunstide instituudis, kus Raul õpib filmikunstniku erialal ning Romet audiovisuaalse meedia tehnilises moodulis.
Isiklikku
Vennad on tegelenud Tai poksi, K1 ja klassikalise poksiga Eesti noorte tipptasemel. Seda kogemust kasutavad nad endi sõnul ära kaklusstseenide lavastamisel [1].
Roos (perekonnanimi)
Roos on eesti perekonnanimi.
2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Roos 934 inimesel: 419 mehel ja 515 naisel. Perekonnanimede levikult on Roos meeste puhul 89. kohal ja naiste puhul 73. kohal.
Eino Pillikse
Eino Pillikse (20. märts 1914 Jaroslavl – 25. november 2004 Tallinn) oli eesti elektriinsener, harrastusajaloolane ja kodu-uurija.
Elulugu
Eino Pillikse oli mehaaniku poeg.
Lüderi vald
Lüder on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Uelzeni kreisis. Valla pindala on 55,33 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1256 inimest.
Emmy (laulja)
Emmy (Էմմի; sündinud 12. aprillil 1984) on Armeenia laulja.
Eino Pillikse
Elulugu
Lõpetas 1933. aastal Tartu Poeglaste Gümnaasiumi. Õppis aastatel 1936–1948 (vaheaegadega) Tallinna Tehnikaülikoolis, 1946–1948 Tartu Riiklikus Ülikoolis matemaatikat, lõpetas 1965. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi elektriinseneri erialal. 1940. aastal lõpetas Sõjakooli aspirantide kursuse (lipnik). Korporatsiooni Tehnola liige.
Töötas 1936–1944 Riigi Ringhäälingu tehnikaosakonnas. 1944. aasta aprillis arreteeriti, põgenes vanglast ja varjas end sakslaste lahkumiseni. Oli 1944–1947 Vändra Keskkooli matemaatikaõpetaja, 1947–1948 Tartu Industriaaltehnikumi õpetaja ja osakonnajuhataja. Arreteeriti, oli 1948–1954 vangilaagris. Pärast vabanemist töötas peaenergeetiku ja projekteerijana, 1968–1974 oli EKE Projekti vaneminsener. Aastast 1974 pensionil.
Eino Pillikse on maetud Tallinna Siselinna kalmistule.
Isiklikku
Eino Pillikse vend oli kirjanik ja ajakirjanik Eerik Laidsaar.
Teadustöö
Aastast 1932 tegi kaastööd ajalehtedele Vaba Maa, Päevaleht, Rahvaleht jmt. Nn Pillikse valemi rakendamine kõrgepingeliinide rajamisel võimaldas aastatel 1960–1975 säästa üle 3200 ha metsa. Oli "Põllumajanduse entsüklopeedia" (I kd ilmus 1998) kaasautor. Osales Tallinna Linnamuuseumi kodu-uurimisringi tegevuses. Oli 1984–1987 mälumängu "Kaitse loodust" mängujuht.
Esines raadios ja televisioonis. Looduseuurijate Selts (LUS), Eesti Muinsuskaitse Seltsi ja Eesti Kodu-uurimise Seltsi asutajaliige, korp! Tehnola taastamise algataja (1989) ja auvilistlane (1991). Üle 100 trükise kultuuriloost, tehnika ja põllumajanduse ajaloost (mitu uurimust jäid käsikirja).
Analoogsignaalitöötlus
pisi|249x249px|Analoogsignaali näide Analoogsignaalitöötlus on signaalitöötluse haru, mis hõlmab pidevate signaalide ehk analoogsignaalide analüüsi ja muutmist. Kuna signaalitöötluses tegeletakse peamiselt elektrooniliste signaalide uurimisega, siis sama kehtib ka analoogsignaalitöötluses, kus praktiliste lahenduste ehitamiseks kasutatakse analoogelektroonika komponente.
Kasutusalad
Kuigi moodsad arvutid ja manussüsteemid talitlevad sisemuses digitaalse elektroonika põhimõtetel, on analoogsignaalid ja nende töötlus ikkagi vältimatu osa selliste süsteemide tööst, sest füüsikalised suurused (näiteks pinge või vool) käituvad reaalselt pidevate suurustena. Selle tõttu on näiteks sensoritest ja mikrofonidest tulevad signaalid või kõlaritesse suunduvad signaalid kõik analoogkujul. Järelikult on analoogsignaalitöötlus tihti kasutusel just süsteemide sisendites ja väljundites.
Süsteemi sisendisse sensorist, mikrofonist, antennist või kaablist tulevat analoogsignaali tuleb enne digiteerimist vastavalt vajadusele võimendada ning filtreerida, et vähendada signaali levimisel ja vastuvõtmisel paratamatult tekkivat müra ja moonutusi. Selleks kasutatakse näiteks madala müraga eelvõimendeid (LNA), reguleeritava võimendusteguriga võimendeid (VGA), summeerivaid võimendeid ja filtreid, generaatoreid ja segusteid. Eeldades piisavat diskreetimissagedust, annab õigesti töödeldud analoogsignaal meile ka tõetruuma digitaalse signaali. Digitaalse signaali peal on aga tunduvalt lihtsam rakendada signaalitöötluse algoritme.
Süsteemi väljundis võimendatakse analoogkujule viidud digitaalset signaali, et sellega juhtida mingit välist koormust, milleks võib olla näiteks saateantenn või kõlar. Ka siin on kasutusel võimendid, filtrid, generaatorid ja muud komponendid.
Analoogsignaalitöötluse osa on ka analoog- ja digitaalsüsteemide liidestamine ehk signaalide muundamine ühelt kujult teisele. Analoogsignaalide digiteerimiseks kasutatakse analoog-digitaalmuundureid koos hetkväärtuse hoidelülitusega (inglise keeles sample and hold), analoogsignaalide taastamiseks on olemas digitaal-analoogmuundurid.
Analoogsignaalitöötluse puuduseks on selle jäikus. Filtreerimis- või võimendusparameetrite muutmine on digitaalses süsteemis tarkvaraliselt tunduvalt mugavam, kui analoogsüsteemis riistvaraliselt komponentide vahetamine. See-eest on selliste jäikade süsteemide kasutamine odavam, kui on konkreetselt teada, missugune filtri või võimendi disain süsteemi kõige paremini sobib.
Signaali analüüs
Analoogsignaalitöötlusega saab liigutada pidevat signaali aja- ja sagedusruumide vahel ning matemaatiliselt analüüsida süsteemi mõju signaalile. Selline analüüs on puhtalt matemaatiline, ehk reaalselt on keeruline salvestada signaale analoogformaadile ning sooritada neile riistvaraliselt Fourier' teisendust või konvolutsiooni. Siiski, ei ole see võimatu.
Teades sisend- ja väljundsignaale on võimalik sooritada matemaatilist analüüsi lisaks signaalile ka süsteemile endale, mille kaudu saab leida olemasoleva süsteemi puudujäägid ja lahendused nendele puudujääkidele. Sellise analüüsi kaudu on võimalik leida süsteemi korrigeerivad riistvaralised komponendid, millega tuleks analoogsignaali veel töödelda.
Üldiselt on ajaruumis kujutatud signaali tähistus väikese tähega ning sõltuv ajast, näiteks: x(t). Sagedusruumis esitatud signaali tähistatakse suure tähega ning antud käsitluses on selle argumendiks ξ, mis tähistab reaalarvulist sagedust hertsides. Süsteemianalüüside puhul on veel kasutusel Laplace'i teisendus ja s-ruum, kus teisenduse argument on kompleksarvuline.
Fourier' teisendus
Fourier' teisendus on funktsioon, mis teisendab signaali ajaruumist sagedusruumi, kusjuures signaal peab rahuldama järgmist tingimust: Üks võimalik Fourier' teisenduse käsitlus on: Selle abil saame leida sageduskomponendid mingi pideva signaali jaoks, mille matemaatiline kuju on meile täpselt teada. Teisenduse tagajärjel saame me samuti sageduskomponentide jaoks pideva funktsiooni.
Konvolutsioon
Pidevate funktsioonide konvolutsioon on defineeritud järgnevalt: Konvolutsiooni abil saab matemaatiliselt analüüsida süsteemi mõju ehk impulsskostet signaalile, kuid eelduseks on endiselt see, et me teame signaali kuju ja impulsskostet pidevate funktsioonidena. Sellisel kujul konvolutsioon tagastab pideva signaali funktsiooni ajadomeenis.
Filtrid
pisi|Lihtne RC madalpääsfilter|257x257px Filtrid on lülitused teatava tunnustega signaalide eraldamiseks mitmesuguste signaalide segust. Analoogsignaalide töötlemisel on signaale eristavaks tunnuseks enamasti sagedus (võib olla ka faas), seega põhiliselt on kasutusel sagedusfiltrid, mis võivad koosneda nii passiiv- kui ka aktiivkomponentidest. Sagedusfiltrite ülesanne on teatud sagedustega signaale läbi lasta ja muude sagedustega signaalide edasipääsu tõkestada (madalpääsfilter, kõrgpääsfilter).
John Carter (film)
"John Carter" (inglise John Carter) on 2012. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide ulmefilm, mille lavastas Andrew Stanton. Linateos põhineb Edgar Rice Burroughsi 1917. aastal ilmunud romaanil "Marsi printsess".
Filmis mängivad Taylor Kitsch, Lynn Collins, Willem Dafoe, Thomas Haden Church, Samantha Morton, Ciarán Hinds ja Mark Strong.
Eesti kinodesse jõudis "John Carter" 9. märtsil 2012.
Olekuparameetrid
Olekuparameetrid on füüsikalised suurused, mis iseloomustavad termodünaamilise süsteemi olekut. Kui olekuparameetrid jäävad ajaliselt muutumatuks, siis on süsteem termodünaamilises tasakaalus, s.t aine- ja energiavood süsteemis puuduvad (või püsivad muutumatuna – süsteemi väljundsuurused võrduvad sisendsuurustega). Olekuparameetrid kirjeldavad süsteemi hetkeolekut sõltumata sellest, kuidas süsteem selle olekuni jõudis.
Peamised olekuparameetrid on temperatuur, rõhk, ruumala (ehk maht), ainehulk (osakeste arv), entroopia ja termodünaamilised potentsiaalid: siseenergia, entalpia, Gibbsi vabaenergia. Muud olekuparameetrid tuletatakse nendest suurustest.
Termodünaamilised olekuparameetrid jagunevad ekstensiivseteks ja intensiivseteks:
Kui jaotada süsteem kahte võrdsesse ossa, siis vähenevad ekstensiivsed parameetrid kahekordselt, intensiivsed parameetrid aga ei muutu. Näiteks kui klaasitäiest veest pool välja valada, siis väheneb vee kogus (ainehulk kui ekstensiivne suurus) poole võrra, aga vee temperatuur (intensiivne suurus) seejuures ei muutu.
Olekuparameetreid liigitatakse ka termilisteks ja energeetilisteks:
Olekuparametrite muutumise kulgu kirjeldavad protsessiparameetrid, nagu töö ja soojus.
Riina Laev
Riina Laev (sündinud 25. mail 1963) on eesti orienteeruja ja lasteaiaõpetaja.
Haridus
Lõpetas 2002. aastal Tallinna Pedagoogikaülikooli alus- ja esiõpetuse õpetaja eriala bakalaureuseõppe ja kaitses bakalaureusetöö „Lapse ettevalmistus kohanemiseks sõimerühmas emade ja lasteaiaõpetajate hinnangutes“.
Töö
Töötab Tallinna lasteaia Pallipõnn õppealajuhatajana.
Sporditulemused
Orienteerumisjooksus tulnud veteranide vanuseklassides Eesti meistriks 2005. aastal öisel tavarajal (N40) ja 2009. aastal tavarajal (N45).
Rogaini Euroopa meistrivõistlustel võitis 2005. aastal Nõval naiskondade arvestuses koos Airi Alnekiga hõbeda. 2007. aasta rogaini EMil saavutas naiskondade arvestuses koos Maris Roosipuuga 4. koha (naisveteranide klassis hõbe).
Tunnustus
Tallinna haridusasutuste kvaliteediauhind "Hea õpetaja 2006"
Jakob Lindenberg
Jakob Lindenberg (sünninimi Jaan Lindeberg; venepäraselt Jakov Martõnovitš Lindenberg; 2. mai (vkj 20. aprill) 1840 Kirivere – 3. oktoober (vkj 21. september) 1898 Riia) oli eesti kooliõpetaja ja õigeusu vaimulik. Ta on maetud Riia Pokrova kalmistule (Läti keeles Pokrova kapi; vene keeles Покровское кладбище).
Päritolu ja haridus
Jakob Lindenberg sündis Tartumaal Laiuse kihelkonnas Reastvere mõisapiirkonnas Kirivere külas taluniku pojana. Õppis 1851–1861 Riia Vaimulikus Koolis ja Seminaris ning 1861–1864 Moskva Vaimulikus Akadeemias, mille lõpetas usuteaduste kandidaadi kraadiga.
Isiklikku
Tema vend Mihhail Lindenberg oli õpetaja ja ajakirjanik, nädalalehe Valgus üks asutajaid ja toimetaja.
Meņģeles muiža
Meņģeles muiža (ka Muiža) on küla (mazciems) Lätis Ogre piirkonnas Meņģele vallas.
Küla asub Ogre jõe kaldal. Meņģeles muiža jääb valla keskusest Meņģelest 2, piirkonna keskusest Ogrest 69 ja Riiast 99 kilomeetri kaugusele.
Asula on tekkinud endise Meņģele mõisa (Altenwoga) keskuse juurde. Nõukogude perioodil oli küla Ogreslīči kolhoosi keskasulaks.
Looduskaitse all on künnapuu ümbermõõduga 4,15 meetrit ja kõrgusega 18 meetrit. Küla jääb Ogre oru loodusparki.
José Santos Zelaya
José Santos Zelaya sündis 1. novembril 1853 Managuas. Poliitilistelt vaadetelt oli ta liberaal.
Roberto Sacasa võimuloleku ajal tabas Nicaraguat poliitiline kriis. Nicaraguas oli presidentide teine ametiaeg põhiseaduslikult keelustatud ja kuigi esimesel korral oli ta olnud vaid ajutine president, tekitas see lõhe tema oma partei ridades, samuti tõi see kaasa ka liberaalsemate ringkondade pahameele. 28. aprillil 1893 tipnes see ülestõusuga Granadas ja ülestõusnud valisid presidendiks Eduardo Montiel de la Cerda. Kuigi Roberto Sacasa ametiaeg oleks pidanud kestma aastani 1895, loobus ta samal aastal vabatahtlikult võimuks ja määras enda asemele riigi uueks presidendiks Salvador Machado Agüero.
Liberaalsete vaadetega José Santos Zelaya jätkas siiski võitlust koos Joaquín Zavalaga valitsuse kukutamiseks. 11. juulil õnnestus neil vallutada León ja 16. juulil andis Salvador Machado Agüero võimu viimasele üle. See omakorda andis vähem kui kuu aja pärast riigi valitsemise üle José Santos Zelayale.
Tema võimuloleku ajal moderniseeriti Nicaragua. Zelaya eestvedamisel võeti vastu mitmeid uusi seadusi, võeti kasutusele habeas corpus 'e printsiip. Ajal, mil kavandati Vaikse ja Atlandi ookeani vahelist kanalit, tõi Zelaya Kesk-Ameerika riikide presidendid kokku läbirääkimistele, et need riigid võiks ühiselt kanali ehitada, millest siis oleks ka ühiselt tulu lõigatud. Guatemala presidendi Estrada Cabrera vastutegevus (talle ei meeldinud, et uus kanal läheb läbi Nicaragua territooriumi) ja USA toetatud Panama iseseisvumine (see riik andis välisinvestoritele ülimalt soodsad lepingutingimused) tegid aga projektile lõpu, kuna valminud Panama kanali kõrvale teise rajamine võimalikke investeerijaid ei huvitanud.
Taoline poliitika ohustas USA huvisid piirkonnas ja see asus koos Guatemala valitsusega toetama Nicaragua konservatiivseid jõudusid. Aastal 1907 alustas USA laevastik Nicaragua sadamate hõivamist.
Aastal 1909 hukati mitmed tabatud USA sõdurid. See tõi kaasa suurema USA interventsiooni, mille tagajärjel loobus Zelaya aasta lõpus võimust ja otsis varjupaika Mehhikost, andes võimu üle José Madriz Rodriguezele (sealne president Porfirio Díaz oli Zelaya koostööpoliitika innukas toetaja).
Veel samal aastal suundus Zelaya Pariisi, kus sattus Guatemala kirjaniku, aususe poolest kuulsaks saanud ajakirjaniku ja konsuli Enrique Gómez Carrillo rünnakute objektiks (korraldused selleks kampaaniaks pärinesid Estrada Cabreralt). José Santos Zelaya vastas omapoolse raamatuga, kus tutvustas Guatemala poliitika telgitaguseid (riigil oli suur välisvõlg ja selle välispoliitikat määrasid võlausaldajad), samuti ka USA sekkumist Nicaragua siseasjadesse. Zelayat asusid toetama ka kirjanik Ruben Darío ja Colombia konsul José María Vargas Vila.
José Santos Zelaya suri 17. mail 1919 New Yorgis reisil olles.
Monchiet
Monchiet on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Monchiet asub 13 km Arrasist edelas, maantee D34 ääres.
pisi|tühi|
Vladimir Milov
pisi|Vladimir Milov (2009) Vladimir Milov (Владимир Станиславович Милов, sündinud 18. juunil 1972 Kemerovos) on Venemaa poliitikategelane, ühiskondliku liikumise Demokraatlik Valik (Демократический Выбор) esimees (2012–2015) ja üks liikumise "Omavoli ja Korruptsioonita Venemaa Eest" (За Россию без произвола и коррупции) asutajaid. Ajalehe Vedomosti kolumnist.
Milov oli 2002. aasta maist oktoobrini Venemaa energeetikaministri Igor Jussufovi asetäitja.
Kuvi keel
Kuvi keelt räägib umbes 155 000 inimest.
Vladimir Milov
Aastatel 2009—2010 kuulus poliitilisse ühendusse Ühendatud Demokraatlik Liikumine "Solidaarsus" ja valiti selle föderaalsesse poliitnõukogusse.
Kuvi keel
Kuvi keelt kirjutatakse oria kirjas.
Vladimir Milov
Haridustee
Milov lõpetas 1994. aastal Moskva Riikliku Mäeülikooli elektromehaanika teaduskonna masinaehituse tehnoloogia eialal.
Michael S. Pritchard
pisi Michael S. Pritchard on USA filosoof.
Ta õpetab alates 1968. aastast filosoofiat Lääne-Michigani Ülikoolis, kus ta on Willard A. Browni filosoofiaprofessor.
Soltendieck
Soltendieck on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Uelzeni kreisis. Valla pindala on 34,01 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1017 inimest.
Klorokviin
Klorokviin on keemiline aine ja ravimi toimeaine, mida on inimestel pikka aega kasutatud malaariavastase kemoprofülaktika ja malaariaravi raames.
Nimetused ja tähised
Meflokviin on ravimi geneeriline nimetus. Ravimi tootenimed on Chloroquine FNA, Resochin, Heliopar ja Dawaquin.
CAS number on 54-05-7.
ATC-kood: P01BA01.
Kasutamine humaanmeditsiinis
pisi|Resochin'i tabletileht
Malaaria kemoprofülaktika
Klorokviini saaks kasutada Plasmodium vivax, Plasmodium ovale- ja Plasmodium malariae- malaaria kemoprofülaktikas.
Malaariaparasiit Plasmodium falciparum on hakanud selle aine suhtes resisentseks muutuma (esimesed teated 1950, nad olevat töötanud välja rajad aine eemale hodmiseks 'seedevakuoolist') ja seetõttu otsitakse meditsiinis ravimile uut rakendust, näiteks amööbide poolt esilekutsutud maksaabstsesside korral. Klorokviin kutsub inimkehas esile immunosupressiooni ja seetõttu saaks seda kasutada mitmete autoimmuunhaiguste korral, nagu reumatoidartriit (takistab lümfotsüütide paljunemist jm) ja luupus erütematoosus.
Kliinilistes ravimiuurigutes uuritakse klorokviini viirusevastaseid toimeid HI-viirus/AIDS ja Chikungunya viiruse vastu, mis põhjustab Chikungunya viirushaigust.
Klorokviin kogub võimaliku ravimina tähtsust Chikungunyaga seostatud sümptomite raviks ja põletikuvastase ainena viirusega seostatud artriidiga võitlemiseks. Malaia Ülikooli uuringus leiti, et klorokviinfosfaat annab paljulubavaid tulemusi artriidilaadsete sümptomite vastu, mida ei kergenda aspiriin ja mittesteroidsed põletikuvastased ravimid. Samas näitavad mitteavaldatud uurimused rakukultuuride ja ahvidega, et klorokviin ei ravi Chikungunyat.
Kõrvaltoime
Klorokviin võib anda selliseid soovimatuid kõrvaltoimeid nagu klorokviini põhjustatud retinopaatia (kuni pimedaks jäämiseni) ja kardiotoksilisus (kuni südameseiskuseni).
Üleannustamine
Klorokviin võib üleannustamise korral fataalseks osutuda. 1961 avaldatud uurimuse kohaselt saabus akuutse klorokviinimürgistuse korral 3 lapse surm 2,5 tunni jooksul pärast ravimi sissevõtmist, tõenäoliselt südameseiskuse tagajärjel.
Suured ühekordsed klorokviini annused (täikasvanutel ≥ 5 g klorokviini = 20–25 250 mg tabletti) põhjustavad mõne tunni pärast tõsiseid mürgistusnähtusid või surma.
Klorokviini on kasutatud suremisabina.
Kasside koronaviiruse uuringutes
In vitro katsetes on klorokviin avaldanud kasside koronaviiruse vormile feline infectious peritonitis virus (FIPV) inhibeerivat toimet.
Eksperimentaalse kasside nakkuslikku kõhukelmepõletikku korral aga ilmnesid selle ravimi toksilised toimed.
Respiratoorse sündroomiga Lähis-Ida koroonaviiruse uuringutes
Rakukultuurides on klorokviin avaldanud respiratoorse sündroomiga Lähis-Ida koroonaviiruse osakestele (põhjustab osadel inimestel MERSi), inhibeerivat toimet.
Ajaloolist
Klorokviini avastas Johann Andersag koos kaastöötajatega Bayeri laboratooriumis 1934, nemad panid sellele nimeks "Resochin". Algul peeti seda inimestele liiga ohtlikuks. Teise maailmasõja ajal USA valitsuse poolt rahastatud kliinilised katsed malaariaravimite leidmiseks aga osutasid klorokviini malaariavastast toimet. Malaariaprofülaktikaks hakati seda kasutama 1947.
Kirjandus
Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Chloroquine seisuga 29.04.2015.
Rooma nael
Rooma nael (ladina keeles libra) oli Vana-Rooma kaaluühik, mis vastab eri autorite järgi 322,56 grammile (kerge nael) või 324, 325,14048, 325 või 326 grammile (keskmine nael) või 327,168 või 327,368 327,45 (327,453) grammile (raske nael).
Sellega väljendati peamiselt väärismetallide, sealhulgas kulla kaalu.
1 Rooma nael võrdus 12 Rooma untsi, 96 Rooma drahmi ja 3/4 Rooma miiniga, samuti 6912 Rooma graaniga, 6144 chalcus 'ega ja 128 obolus 'ega.
Rooma naela kaalu määramine
Alates renessansiajast on tehtud arvutuid katseid Rooma naela väärtust täpsemalt kindlaks teha.
Raske nael
Aastal 1838 esines August Böckh oletusega, et Rooma nael vastab 6165 Prantsuse graanile. See annab väärtuseks 1/18,82715) × 6165 ehk umbes 327,453 g. Selle väärtuse võttis 1856 üle Theodor Mommsen oma "Rooma ajaloo" esimeses raamatus ning hiljem ka teoses "Geschichte des römischen Münzwesens", Berliin 1860. Sellest ajast peetakse seda Rooma naela peaaegu ümberlükkamatuks standardväärtuseks. Raske naela hüpotees aga põhineb viimaks mitte täiesti välistatava, täpselt 1024 tuhandiku Rooma jala suuruse kreeka-rooma kaalujala olemasolul, sest kehtib järgmine:
\ cm /  \ 1,024   \ =   \ 29,63392   \ cm  \ =   \ 296,3392   \ mm. See on väga täpselt Rooma jalg.
Tõendatavalt ilmub niisugune 128/125 Rooma jala suurune alusmõõt aga alles 19. sajandil trükijalana.
Kerge nael
Aastal 1920 väitis Lucien Naville, et Rooma nael vastas ainult 322,56 grammile; ta lähtus sellest, et solidus (1/72 naela) vastas 4,48 grammile. Sama väärtust kaitses 1953 Rosati. Seda väärtust enam keegi ei poolda, sest see eeldab liiga keerulist vahekorda Egiptuse-Rooma talendiga ning peaaegu ükski asjaolu ei viita sellisele väärtusele.
Keskmine nael
Tänapäeva ajaloolised metroloogid on siiski veendunud, et Böckhi saadud väärtus on liiga suur. Juba Philipp Grierson kirjutas 1960: "... et Rooma naelal põhinevad arvutused enamikus teatmeteostes eeldavad 327,45 g õigsust, on teadlased tavaliselt olnud valmis sellest mugavuse pärast kinni hoidma, mööndes samal ajal, et see on tõenäoliselt liiga palju."
Ka 1963 Ungaris leitud Szikáncsi aare, mis sisaldab peaaegu 1500 hilisantiikajast pärit Rooma solidust, toetab väiksemat väärtust kui umbes   327,5.
Kõiki väärtusi vahemikus 323,2–326,4 grammi võib nimetada keskmiseks Rooma naelaks.