cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Võhmuta lubjakivimaardla
Võhmuta lubjakivimaardla on üleriigilise tähtsusega maardla, mis asub Lääne-Viru maakonnas Tapa vallas. Maardla pindala on 49 ha.
Tootsa kihi paksus on keskmiselt 4,6 m ja selles on siluri ladestu Tamsalu kihistu lubjakivi. Maardla katendi paksus on umbes 9 m.
Maardla lubjakivi saab kasutada näiteks paberitööstuses ja lubja tootmiseks.
Sala kihelkond
pisi|[[Sala kirik]] pisi|Riia kreis [[Ludwig August Mellini kaardil, "Atlas von Liefland, oder von den beyden Gouvernementern u. Herzogthümern Lief- und Ehstland, und der Provinz Oesel". 1798]] Sala kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Holmhof) oli haldusüksus Riia linnasarases Riia kreisis Liivimaa kubermangus Lätimaal, Daugava jõe vasakul kaldal.
Jonas Müller
Jonas Müller (sündinud 19. novembril 1995 Berliinis) on Saksamaa jäähokimängija, kes mängib kaitsjana Saksamaa kõrgliiga klubis Berliini Eisbären.
Kogu klubikarjääri jooksul on Müller Saksamaa kõrgliigas mänginud Berliini Eisbäreni ridades. Saksamaa kõrgliigas tegi ta debüüdi hooajal 2013–14. Osa hooajast 2014–15 mängis ta Saksamaa esiliiga klubis Dresdner Eislöwen. Hooajal 2017–18 oli Müller Saksamaa kõrgliigas kõige tõhusam mängija (+32). 2021. aastal tuli ta Eisbäreniga Saksamaa meistriks.
Henry Moore
Henry Moore (30. juuli 1898 Castleford, Yorkshire – 31. august 1986 Much Hadham, Hertfordshire) oli inglise skulptor ja kunstnik. Ta saavutas suurima tuntuse poolabstraktsete monumentaalsete pronksskulptuuridega, mis on pandud vaatamiseks välja maailma eri paigus.
Ohtene tarn
Ohtene tarn (Carex atherodes, varem ka Carex orthostachys ja Carex aristata) on tarna perekonda kuuluv taimeliik.
Rampade Org
Agentuur kanti Äriregistrisse 2004 ja kustutati sealt 2017.
Ohtene tarn
Ohtene tarn sarnaneb lünktarna ja karvase tarnaga. Ta kasvab märgades kohtades, eelkõige jõekallastel ja luhtadel.
Rampade Org
Agentuur on tootnud järgmised heliplaadid:
Ohtene tarn
Maailmas on ohtene tarn levinud tsirkumpolaarselt, kuid katkendlikult nii Euraasias kui ka Ameerikas. Levikut pole piisavalt uuritud. Eestis kirjeldati seda esmalt Leonid Enari teoses "Eesti tarnad" (1943), leituna üksnes Abruka saarelt. Koguteos "Balti floora" (2003) kinnitab, et Baltimaades kasvab see üksnes Kirde-Lätis. 2008. aastast saati on seda siiski leitud Elva jõe vesikonna niitudelt, Haanja looduspargist ja Mõniste lähedalt.
Riia mark
Riia mark oli keskaegse marknaela aluseks.
Riia marga etalon pole tänapäevani säilinud ja seega pole ka selle täpne mass teada. Kölni margaga kõrvutades arvatakse, et Riia marga mass oli umbes 208 g.
Väike-tondihobu
Väike-tondihobu (Brachytron pratense) kiililiste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukas on Eestis harv.
Tore nulg
Ta on hõbenuluga lähedane sugulane. Tore nulg kasvab Põhja-Ameerika lääneosa mägedes parasvöötme kliimas. Puu kasvab tavaliselt 20–40 60 m kõrguseks. Puit on kerge ja pehme, kuid nulu kohta vastupidav. Et toreda nulu võra on hõbedane, kasvatatakse teda ka jõulupuuks.
Teisendid
Toredal nulul eristatakse kahte teisendit:
Välimus
Võra on kitsaskoonusja kujuga. Tüve koor on noortel puudel õhuke ja hallikas, vanematel puudel paks, sügavate lõhedega ja punakaspruuni tooniga. Pungad on tavaliselt tumepruunid, munaja kujuga, väiksed, vaiguta või veidi vaigused tipuosas, tipp ümarjas. Noored võrsed on helekollased kuni beežikad, esimesel paaril aastal kaetud punakate karvadega. Okkad on 2–3,7 cm pikkused, painduvad, allpool kaks heledat 4–5 realist õhulõheriba, pealt sinakasrohelised kuni hallikassinised, tömpja tipuga.
Isasõisikud on purpurjad või punakaspruunid. Käbid on ümardunud tipuga, 15–20 cm pikkused ja läbimõõduga 7–10 cm, noorelt purpurjad, valminult kollakaspruunid või punakaspruunid. Seemned on 15×6 mm suurused, kest tumepunakaspruun, tiivake kestaga peaaegu sama pikk. Idulehti on 7–8. 1000 seemne keskmine mass on 62,1 g (var. shastensis) kuni 70,9 g (var. magnifica).
Levikuala ja ökoloogia
Toreda nulu levila asub Põhja-Ameerika lääneosas, ulatudes Kaskaadidest Sierra Nevadani, kus ta kasvab mägedes 1370–3000 m kõrgusel üle merepinna. Toreda nulu metsad on olulisel kohal kasvupiirkonna vesikonna kaitsel, sest tema levilas akumuleerub talve jooksul rohkesti lund. Kasvukoha kõrgus piirkonniti on toodud alljärgnevas tabelis : pisi|vasakul|Toreda nulu mets Californias
Kliima
Levilas valitseb parasvöötme kliima, talved on seal pehmed ja sademeterohked ning suved on kuivad ja soojad. Suvised temperatuurid tõusevad harva üle 29 °C ja talvised langevad harva alla −29 °C. Puu talub talvel külmakraade kuni −23...–29 °C. Levilas on iseloomulik suvine kuivaperiood, aprillist oktoobrini esineb vaid harva äikesevihma. Peaaegu kogu aasta sademete hulk esineb oktoobrist märtsini, millest 80% või enam moodustab lumi. Sierra Nevadas võib lumepaksus küündida kuni 4 m ning California põhjaosas ja Oregonis kuni 2 m. Aasta keskmine sademete hulk on 750–1500 mm. Eriti hästi kasvab tore nulg väheste sademetega aastatel, sest väike sademete hulk tähendab üldjuhul varasemat lume sulamist ja pikemat kasvuperioodi.
Kasvupinnas
Tore nulg kasvab tavaliselt sügavamatel liivsavimuldadel ja õhematel, moreenist moodustunud muldadel. Kasvupinnase pH on üldjuhul 5,0–6,1. Kohati on kasvupinnaseks uued ja noored mullad, mis on väga väikese huumusesisaldusega ja väljaarenemata mullahorisontidega. Tavaliselt on kasvupinnaseks siiski värsked, parasniisked ja hästi vett läbilaskvad mullad. Veega küllastunud muldadel kasvab ta halvasti. Huumusekihi paksus on tavaliselt 2–8 cm (kohati ka rohkem). Parimad kasvutingimused on paksemate mullahorisontidega kasvupinnastel, mis on moodustunud liustikusetetest või pleistotseeni ajastu järvesetetest. Puud jäävad aga kidurateks järskudel mäenõlvadel, kus mullad on väga õhukesed.
Toreda nulu metsad
Tore nulg moodustab oma levilas tihti puhaspuistuid või on domineerivaks puuliigiks okaspuu segametsades. Tüüpteisendi var. magnifica metsad on sageli tihedad puhaspuistud, mis asuvad madalamal kasvavate halli nulu (Abies concolor) ning kõrgemal esinevate Mertensi tsuuga (Tsuga mertensiana) ja Murray männi (Pinus contorta var. murrayana) metsade vahel. Tihedamad metsad on üldjuhul hõredama alustaimestikuga.
pisi|Teisend var. shastensis puud [[Mount Shasta jalamil]]
Sierra Nevada niiskematel läänenõlvadel esineb koos toreda nulu tüüpteisendiga Murray mänd, lõunapoolsemates kuivemates kasvukohtades aga suhkrumänd (Pinus lambertiana), kalifornia lõhnaseeder (Calocedrus decurrens) või Mertensi tsuuga. Sierra Nevada põhjaosas kasvab temaga hajusalt Jeffrey mänd (Pinus jeffreyi), läänemänd (Pinus monticola) ja suhkrumänd.
California rannikupiirkonnas domineerib teisend var. shastensis tihti segametsades koos hõbenuluga (Abies procera) või kasvab kõrgemal kui 1850 m segunenult koos Mertensi tsuuga ja Breweri kuusega (Picea breweriana). Kõrgemal mägedes on serpentiinist moodustunud muldadel põhilisteks kaaspuuliikideks Balfouri mänd (Pinus balfouriana), läänemänd ja Jeffrey mänd.
Kaskaadide lõunapiirkonnast põhjasuunas Oregoni poole ja läänesuunas rannikupiirkonda kaotab var. shastensis pikkamisi oma domineeriva staatuse. Madalamatel kõrgustel asendab teda hall nulg ja kõrgemal Mertensi tsuuga. Peamised kaaspuuliigid on selles piirkonnas veel roheline ebatsuuga (Pseudotsuga menziesii var. menziesii), läänemänd ja keerdmänd (Pinus contorta).
Paljunemine
Tore nulg on ühekojaline okaspuu ning paljuneb seemnete abil. Käbikandvus algab tavaliselt 30–45-aastastel puudel ning suureneb aastatega järk-järgult. Tolmlemine toimub maist kuni juuni lõpuni, sõltuvalt kasvukoha kõrgusest ja ilmaoludest. Seemned valmivad sama aasta augustis-septembris. Väga head seemneaastad esinevad 1–4 aasta järel. Seemnete eraldumine koos käbide lagunemisega algab septembri lõpust oktoobri keskpaigani ning nende levitajaks on peamiselt tuul, kandes nad tavaliselt kaugusele, mis on 1,5–2 korda suurem puu kõrgusest. Erakordselt heal seemneaastal võivad puud toota 1,4 miljonit seemet ühe hektari kohta. Tavalisel heal seemneaastal on see näitaja siiski umbes kümme korda väiksem. Parima kvaliteediga seemneid toodavad täiskasvanud ja elujõulised puud. Nooremad puud võivad samuti palju seemneid anda, aga nende tootlikkus on väga kõikuv. Kuna käbid valmivad üldjuhul vaid puu tipuosas, siis igasugused tipuosa kahjustused (kahjurid, haigused, mehaanilised kahjustused) vähendavad oluliselt käbide arvu. Eriti sagedasti esineb selliseid kahjustusi vanematel puudel. Seemnete idanevus on tavaliselt küllaltki väike, alla 40%, kuid selle kompenseerib suur seemnete koguhulk.
Seemned idanevad kõige paremini paljastel või hõreda rohurindega mineraaltoitaineterikastel muldadel, kuid pärast esimest eluaastat on parimad ellujäämisvõimalused tõusmetel, mis kasvavad tihedama rohurindega muldadel. Esimestel aastatel on noorte seemikute peamisteks suremuse põhjustajateks kuumus (taimkatteta maapinna temperatuur võib tõusta kohati kuni 70 °C), põud, külmakahjustused ja konkureerimine teiste taimedega. Suremus on suurim seemikute hulgas, kes on kasvanud ligi 30 cm kõrguseks. Nende puude juuri kahjustavad suslikud ja noori võrseid söövad hirved. Esimeste eluaastate kasvutingimused on parimad täisvarjus, kuid vanemad puud kasvavad kõige paremini täisvalguses. Noored seemikud kasvavad üsna aeglaselt, 2–4-aastased puud on vaid 10–15 cm kõrgused.
Haigused ja kahjurid
Seenhaigustest on oluline veel juurepessu põhjustav seen Heterobasidion annosum, mis on levinud tihedamates metsades Sierra Nevada idanõlvadel. Kooreüraskitest põhjustab kõige rohkem puude hukkumist Scolytus ventralis. Selle üraski tõttu hukkub igal aastal Californias puid kogumahuga ligi 1 miljonit m3.
Avastamine
Toreda nulu määras eraldi liigina William Lobb 1859–1863 toimunud California-ekspeditsioonil. Varem oli selle küll avastanud David Douglas, kuid ta polnud seda eraldiseisvana määranud.
Kasutamine
Koos halli nuluga moodustab toreda nulu raiemaht ligi 25% California aastasest raiemahust. Metsad on küllaltki hea tootlikkusega, 160-aastase majandamata metsa varu küündib 1470–2320 m3/ha. Toreda nulu puit on kerge, väikese tihedusega ja pehme, kuid üldjuhul vastupidavam teistest Põhja-Ameerikas levinud nulgude puidust. Puitu kasutatakse peamiselt saematerjali tootmiseks, vineeritööstuses, eelistatult tselluloosi tootmisel, karkasside valmistamisel, küttepuiduna jm. Ilusa hõbedatoonilise võra tõttu kasvatatakse toredat nulgu ka jõulupuu kasvandustes. pisi|Raieküps puu Puidu füüsikalised ja mehaanilised omadused on toodud alljärgnevas tabelis:
Ojatarn
Ojatarn (Carex viridula) on tarna perekonda kuuluv taimeliik.
Mars Observer
Mars Observer oli NASA kosmosesond, mis startis 25. septembril 1992 uurima Marsi pealispinda, atmosfääri, kliimat ja magnetvälja.
Sondi start oli edukas, kuid 21. augustil 1993, kolm päeva enne Marsi orbiidile sisenemist, kadus sellega side. Katsed sidet taastada nurjusid ja NASA kuulutas missiooni ebaõnnestunuks. Missiooni kaotust uurinud komisjoni lõppraporti kohaselt põhjustas Mars Observeri missiooni ebaõnnestumise ilmselt kütusepaagi purunemine.
LVG
LVG võib tähendada järgmist:
Aleksandra Tšudina
Aleksandra Tšudina (vene keeles Александра Георгиевна Чудина; 6. november 1923 – 28. oktoober 1990 Moskva) oli Nõukogude Liidu kergejõustiklane, võrkpallur ja maahokimängija.
Hõõgvein
Hõõgvein on kuumalt joodav maitsestatud vein, mis võib viinamarjade asemel olla valmistatud ka marjadest või puuviljadest. Sageli on hõõgvein kangestatud, sellele lisatakse vürtse (kaneel, nelk, kardemon, ingver, muskaat jms), pähkleid, marju, kuivatatud puuvilju (rosinad, aprikoosid, ploomid), tsitruselisi (eelkõige sidrunit) jm.
Hõõgveinisarnaseid jooke tuntakse Euroopas vähemalt keskajast saati (nt klarett), ehkki vürtsitatud veini joodi juba antiikajal (hippocras). Üks hõõgveini analooge on Põhjamaades levinud glögi, mis võib olla ka mittealkohoolne ja põhineda mahlal. Saksakeelsetes maades on tuntud Glühwein, mille venemaine mugandus on глинтвейн. Lätis valmistatakse kuuma jooki karstvīns ("kuum vein") ka viinamarja- või mustasõstramahlast ja Riia palsamist.
Eestis juuakse hõõgveini peamiselt talvisel ajal, eriti jõulude ja aastavahetuse aegu. Tüüpiline hõõgveini kangus on 12–14 kraadi. Esimesena hakati Eesti hõõgveini tööstuslikult tootma Karksis.
Niels Aagaard
Niels Lauritsen Aagaard (1612 Viborg – 22. jaanuar 1657) oli taani vaimulik ja õpetlane.
Ta oli Christen Aagaardi vend. Tema isa oli Viborgi frantsiskaani kiriku pastor Laurids Jensen Aagaard (suri 1628), ema oli Maren Andersdatter Schytte (suri pärast 1657. aastat).
Aagaard õppis 1631. aastast Kopenhaageni Ülikoolis. Pärast ülikooli lõpetamist ja õpingutega Euroopa-reisi asus ta 1641. aastast ametisse Herlufsholmi rektorina. Pärast seda omandas ta magistrikraadi. Selles ametis oli tal pahandusi. Aastal 1645 kutsus Kopenhaageni Ülikooli konsistoorium ta Faxe kihelkonna kihelkonnapreestriks; selleks pidi ta abielluma oma eelkäija lese Barbara Pedersdatteriga. Et naine sünnitas liiga vara, vabastati ta 1646 ametist, ent pärast disputatsioone ülikoolis sai ta 1647 ameti tagasi. Aastal 1647 nimetati ta Sorø Akadeemia retoorikaprofessoriks ja notariks ning 1650. aastast ühtlasi raamatukoguhoidjaks.
Ta kirjutas arvukalt ladina- ja vanakreekakeelseid luuletusi ning ladinakeelseid peamiselt filoloogilisi teoseid muu hulgas Tacituse, Ammianus Marcellinuse, Uue Testamendi stiili, fööniksi ja digamma kohta. Temalt ilmus ka politoloogiline teos "De Optima regendae reipublicae forma" (Sorø 1653). Temalt pärineb ka Christian IV mälestuskõne, mis on allikas Sorø Akadeemia kohta.
Endla (koor)
Segakoor Endla on Pärnus tegutsev segakoor. Koor on asutatud 1878. aastal Endla Seltsi segakoorina.
Kooris laulab keskmiselt 34 lauljat, koori praegune dirigent on Kadri Põder.
Koori repertuaaris on hulgaliselt lääne ja eesti koorimuusikat ning rahvalaule. Suurvormidest on koori repertuaaris näiteks Karl Jenkinsi "Rahumissa" ja Mart Siimeri "Te Deum".
Koor on edukalt osalenud konkurssidel nii Eestis kui ka välismaal.
2007. aasta sügisel anti välja CD-plaat "Seitsmest üheksani", millel kõlavad laulud vanamuusikast tänapäevani.
Koori traditsioonide hulka kuuluvad esinemised Pärnu linna üritustel, jõulu- ja suvekontserdid, meelelahutuslik-sportlikud väljasõidud Eestis, ühisprojektid teiste Pärnu kooridega, osalemine Pärnu koorifestivalidel ja laulupidudel. Koori proovid toimuvad kaks korda nädalas.
Dirigendid
Endla koori esimene dirigent oli K. Erm, järgnesid M. Must, J. Otstavel ja E. Maczevsky. Hiljem olid koori ees A. Arro, M. Üts, M. Lüdig, E. Soodla, P. Laja, V. Rumessen ja Õ. Kurg-Vedro.
Külvinädalad
Külvinädalad olid talurahva elus kevadsuvine periood, mille järgi määrati sobiv külviaeg. Praegu seostatakse perioodi muistse agraarkalendriga.
Eesti alad
19. sajandil aitasid Eestis teadmisi külviajast levitada ja säilitada väljaantavad kalendrid, milles avaldati ka külvinädalad. Külvinädalaid arvestati kas 10, algusega künnipäeval (14. aprill) või 9, algusega jüripäeval (23. aprill). Neid loeti jaanipäevani (24. juuni). Külvinädalaid arvestati tagurpidi, s.t et künnipäeval oli kümnes külvinädal ning jaanipäeval lõppes esimene külvinädal. Kagu-Eestis ja Lätis oli külvinädalaid 14 või 13, kusjuures neid loeti tagasi jaagupipäevast (25. juuli). Külvinädalate erinev arv tulenes eri piirkondade kliimatingimustest.
Külvinädalate üheks osaks olid rohu- või heinanädalad, mil ei olnud soovitatav külvata. Rohunädalad olid enamasti 9. ja 6. külvinädal. Kaera külvati näiteks 9.–7. nädalal, 7. nädalal võis külvata otra ja maha panna kartulit, lina külvati 5. nädalal jne. Üldiselt loeti parimaks külvinädalaks seitsmendat. Pärast neljandat nädalat üldjuhul enam ei külvatud, järelejäänud nädalatel veeti sõnnikut või hariti kesa.
Euroopa
Kevadised külvinädalad olid tuntud ka Põhja-Euroopas ja mujalgi.
Noupoort
Noupoort on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Pixley ka Seme ringkonnas Umsobomvu vallas.
Noupoort sai linnaõigused 1942. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Noupoorti elanikest mustanahalisi aafriklasi 54,0%, värvilisi 41,5%, valgeid 3,7%, India või Aasia päritolu inimesi 0,5% ja teisi 0,2%. Koosa keelt pidas emakeeleks 48,2%, afrikaani keelt 47,7%, inglise keelt 1,5% ja teisi keeli 2,6%.
Kara Thrace
Kara "Starbuck" Thrace on fiktiivne tegelaskuju "Battlestar Galactica" uusversioonis. Starbucki kehastab sarjas Katee Sackhoff.
Ülevaade
Starbucki on kirjeldatud kui "televisiooni keerulisimat tegelaskuju". Algselt oli Starbuck valmis surema, sest ta ei väärtustanud oma elu. Hiljem aga oli ta valmis end oma kaaslaste nimel ohverdama, sest väärtustas kõike elusat.
Kara Thrace omab mõningaid paralleele algse 1978. aasta versioonis olnud Starbuckiga: mõlemad on tulipäised, neid peetakse parimateks pilootideks, mõlemal on kalduvus ülemustele vastu hakata; nad on mängurid, kes naudivad alkoholi ja sigareid. Mõlemas versioonis teevad nad hädamaandumise mahajäetud planeedile, kust pääsevad minema allatulistatud Cyloni laevaga.
Kara Thrace'il oli suhe Viperi piloodi Zak Adamaga, kelle Viperiga juhtus operatsiooni käigus õnnetus, milles Zak sai surma. Zaki surm lõi sassi suhted tema isa komandör William Adama ja Zaki venna Lee vahel, kes süüdistas isa Zaki sundimises sõjaväeteenistusse ja seeläbi tema surmas. Kara ja Williami kokkupuude tõi kaasa isa ja tütre suhte.
USA Today iseloomustas Kara "Starbuck" Thrace'i kui "katkist sõdalast, kes on võidelnud õigetel põhjustel, kuid kaotanud midagi seda teed käies".
Kassikakk (perekond)
Kassikakk (Bubo) on kaklaste sugukonda kuuluv perekond, kuhu kuulub tänapäeval 10 kassikaku liiki. Mõned suuremad kakuliste seltsi liigid kuuluvad kassikakku perekonda. Varem kuulusid sellesse perekonda ainult kaklased, kellel esines kõrvamoodne sulestik, aga praegu kuuluvad perekonna esindajad ilma nendeta, näiteks lumekakk. Sõna Bubo on ladinakeelne nimetus kassikakkude perekonnale, mis tähendab öökulli. Carl von Linné kasutas seda sõna juba 1758. aastal, et spetsiifiliselt kirjeldada kassikakku. Liigil Bubo milesi puudub eestikeelne nimetus. alt=|pisi| Kõige tuntum perekkonna liik on harilik kassikakk (Bubo bubo).
Ajalugu
Kassikaku perekonda kirjeldas esimesena 1805. aastal prantsuse zooloog André Duméril. Eelneva tõlkevea tõttu pandi ekslikult aastaks 1806.
Kivististe andmete põhjal on teada, et Bubo liikide esinemine ulatub tagasi minevikku ja on seotud eri piirkondade geoloogilise ajalooga. Ulatuslike kivistiseanalüüside põhjal tundub, et Bubo evolutsiooni keskus asub Aafrikas, kuigi varased harud näivad ulatuvat Lõuna-Aasiast.
Taksonoomia
Perekonna liikide levila on erinev, aga neid leidub Põhja- ja Lõuna-Ameerikas, Euroopas, Aasias ja Aafrikas. Austraalias ja Antarktikas puuduvad kassikaku perekonna liigid. Liiv-kassikakk, mis on levinud Araabia poolsaarel ning Sahara kõrbe osades Põhja-Aafrikas, kus leidub kiviseid paljandeid, peeti kuni hiljutise ajani harilikku kassikakku alamliigiks. Liiv-kassikakk erineb ilmselt umbes 3,8% mitokondriaalse DNA poolest harilikust kassikakust, mis ületab liikide eristamiseks 1,5% minimaalset geneetilist erinevust. Marokos esinevad harilikud kassikakud ei ole ristunud liiv-kassikakkudega. . India kassikakk oli seni peetud hariliku kassikakku alamliigiks, aga nende väiksem suurus, eristatav häälitsus ning nende esinemine koos harilike kassikakkudega Hindustani poolsaarel on viinud järelduseni, et tegemist on eraldi liigiga. Damaani-kassikakk näib tähistavat selle geneetilise liini naasmist Aafrika mandrile, kus ta elab elustiili, mis sarnaneb hariliku kassikaku omaga, kuigi lõuna pool. Lumekakk on põhja kassikaku perekonna liik, kes eraldus teistest liikidest vähemalt 4 miljonit aastat tagasi. Kõige silmatorkavam liik on aga ameerika kassikakk. Uuringud on näidanud, et harilik kassikakk ja ameerika kassikakk on praktiliselt identsed liigid.
Suhe inimestega
Öise eluviisi tõttu ei kohtu enamik kassikakke otse inimestega. Aga kaudselt mõjutab inimtegevus neid ikkagi, näiteks metsaraie või elektriliinide tõttu, mille tagajärjel kassikakud sageli surevad, otsides kõrgustikku ja sattudes elektrilöögi ohvriks.
Mõnes piirkonnas on kassikakud olnud suuresti ohustatud jahipidamise ja elupaikade kaotuse tõttu.
Kassikakke ka kasvatatakse ja kasutatakse jahilindudena.
Roccaforte Mondovì
Roccaforte Mondovì on vald Itaalias Piemonte maakonnas Cuneo provintsis.
Fargo (film)
"Fargo" on 1996. aasta neo-noir musta huumoriga põnevik, mille režissöörid, stsenaristid ja produtsendid olid Joel ja Ethan Coen. Frances McDormand kehastab Marge Gundersoni, rasedat Minnesota politseiülemat, kes uurib Fargo linna viiva maantee ääres toimunud mõrvasid, mis leiavad aset pärast seda kui rahahädas automüüja Jerry Lundegaard (William H. Macy) palkab kaks kurjategijat (Steve Buscemi ja Peter Stormare), et need ta naise (Kristin Rudrud) rööviksid ja rikkalt äiapapalt (Harve Presnell) lunaraha nõuaksid.
Film esilinastus 1996. aasta Cannes'i filmifestivalil, kus Joel Coen võitis auhinna "Parim režissööri" (Prix de la mise en scène) kategoorias. Fargo sai hiljem seitse Oscari nominatsiooni, seejuures "Parima filmi" kategoorias. McDormand sai Parima naispeaosatäitja Oscari ja Coenid võitsid veel Parim algupärane käsikirja Oscari.
Roccaforte Mondovì
Roccaforte Mondovì kõrgus merepinnast on 574 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Fargo (film)
1998. aastal nimetas üheks Ameerika Ühendriikide kõigi aegade sajaks parimaks filmiks. 2006. aastal valis Ameerika Ühendriikide Kongressi raamatukogu "Fargo" Riiklikusse Filmiregistrisse.
Roccaforte Mondovì
Roccaforte Mondovì piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Briga Alta, Chiusa di Pesio, Frabosa Sottana, Magliano Alpi, Ormea, Pianfei, Villanova Mondovì.
Fargo (film)
2014. aastal esilinastus USA telekanalil FX samanimeline telesari, mis on inspireeritud Coenite 1996. aasta filmist.
Roccaforte Mondovì
Roccaforte Mondovì halduspiirides asuvad järgmised asulad: Annunziata, Baracco, Bertini, Dho, Lurisia, Norea, Prea, Rastello.
Virdzes
Virdzes on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Jumurda vallas.
Küla asub valla idaosas merepinnast 205 meetri kõrgusel Virdzīte jõe kaldal. Virdzes jääb valla keskusest Jumurdast 14, endisest piirkonna keskusest Ērgļist 22 ja Riiast 126 kilomeetri kaugusele. Seal asub Virdzese bussipeatus.
Aastal 2002 oli külas 6 elanikku. Aastail 2006-2021 kuulus küla Ērgļi piirkonda.
Enno Turmen
Enno Turmen (13. juuli 1944 – 18. november 2014) oli eesti tõlkija, ajakirjanik ja Eesti Vabariigi esindaja Norras.
Ta lõpetas 1962 Vasalemma Keskkooli ja asus seejärel Tartu Riiklikku Ülikooli inglise filoloogiat õppima. Aastatel 1964–1967 viibis ta sõjaväeteenistuses; ülikoolidiplomi sai ta aastal 1969.
Padutarn
Padutarn (Carex buxbaumii) on tarna perekonda kuuluv taimeliik.
Enno Turmen
Tema esimesteks ilukirjanduslikeks tõlgeteks olid Erling Kristenseni ja Knud Sønderby novellid antoloogias "Taani novell" (1978).
Ruu kaitseala
Ruu kaitseala on kavandatav maastikukaitseala Jõelähtme vallas Ruu küla lõunaosas.
Kaitseala moodustati Jõelähtme vallavalitsuse poolt aastal 2017, kuid see vaidlustati kohtus. Kohalik omavalitsuse maastikukaitseala soovile vastandub ettevõte Väo Paas OÜ, kuna soovib piirkonnas paekivi kaevandada.
Kaitset vajavad Ruu luitestik ja looalad. Seal asuvad mitmed Natura elupaigad.
Eestlased Valgevenes
Eestlased Valgevenes on Valgevenes elanud või elavad eestlased.
Minskis on Valgevenes tegutsevaid Eesti ettevõtjaid ühendav äriklubi.
Vējava
Asula on tekkinud endise Vējava mõisa keskuse lähistele teeristi, kus asusid Vējava valla vallamaja ja kõrts. Nõukogude perioodil asus seal kohaliku kolhoosi kontor. Aastail 2006-2021 kuulus küla Ērgļi piirkonda. Külas asub Vējava bussipeatus.
Aastal 2007 oli külas 38 elanikku.
Pihkva–Riia raudtee
Pihkva–Riia raudtee Venemaa keisririigis 1889. aastal valminud raudtee, mis ühendas Venemaa sisekubermangud Balti kubermangudes asunud sadamatega. Tegemist oli Venemaa keisririigile kuuluva raudteega. Pihkva-Riia raudteeliin ehitati hargnemisena Peterburi–Varssavi raudteeliinist ja seetõttu loeti liini algpunktiks Venemaa keisririigis riigi pealinna Peterburi. Raudteeliiniga seoses ehitati Pihkvasse esimene alaline sild (Riia sild) üle Velikaja jõe. Raudtee osaks oli ka Valga ja Tartu vaheline harutee.
Ehitustöid alustati aastal 1886. Aastal 1887 algas rongiliiklus Valga ja Tartu vahel, järgmisel aastal aga Tartu ja Riia vahel. Kõige hiljem valmis tehniliselt keerukaim lõik Valga ja Pihkva vahel. 1893. aastal riigistati Eestimaa kubermangu Balti raudtee ja liideti Pihkva–Riia raudteega. Tekkinud ettevõte kandis nime Balti ja Pihkva–Riia raudtee (vene keeles Балтийская и Псково-Рижская железная дорога), millele kuulusid järgmised raudteeliinid:
1907. aastal moodustati Balti ja Pihkva–Riia raudtee ning Peterburi–Varssavi raudtee ühendamisel Looderaudtee (vene keeles Северо-Западные железные дороги)
thumb|right|220px|[[Pihkva raudteejaam]] thumb|right|220px|[[Võru raudteejaam]] thumb|right|220px|[[Valga raudteejaam]]
Pihkva–Riia raudteest jäi Eesti Vabariigi territooriumile Valga–Irboska lõik. pisi|Raudteed Baltikumis 1902. aastal
Kapūņi
Kapūņi on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Jumurda vallas. Küla asub valla lääneosas merepinnast 180 meetri kõrgusel Valola jõe kaldal. Kapūņi jääb valla keskusest Jumurdast 4, endisest piirkonna keskusest Ērgļist 16 ja Riiast 111 kilomeetri kaugusele.
1930. aastail avati külas suvitajatele mõeldud pansionaat. Aastail 2006-2021 kuulus küla Ērgļi piirkonda.
Lennuk (purjekas)
Lennuk on Finngulf 44 klassi bermuuda luup-taglasega avamere kiiljaht, mis läbis jahtkapten Mart Saarso juhtimisel Kaugpurjetamise Seltsi Thetis projekti "Eesti lipp ümber maailma" raames kõik Maa meridiaanid, liikudes mööda looduslikke veeteid ajavahemikul 16. oktoober 1999 kuni 19. märts 2001.
Purjeka peamised mõõtmed on järgmised:
Aastatel 2003–2007 sõitis Lennuk nime La Familia all teist korda ümber maailma. Lennukiga on ümber maailma sõidetud kolmel korral.
Katamaraan Nordea pardal kohtasid eestlased La Familiat 6. juulil 2011 Neiafu sadamas.
Mullutu-Suurlahe meremudamaardla
Mullutu-Suurlahe meremudamaardla on üleriigilise tähtsusega meremudamaardla, mis asub Saare maakonnas Kaarma vallas paiknevas Mullutu-Suurlahes. Maardla pindala on 106 ha.
Tootsa kihi paksus on keskmiselt 1,2 m ja geoloogiliselt on see Holotseeni ladestiku meremuda. Lasundi maksimum paksuseks on üle 2 meetri.
Kulpader
Kulpader (ka vene ader) oli künnitööriist, mille eripäraks oli tugevasti kõverdatud künnipuu ja sellele kinnitatud noataolised saharauad.
Metsa-tondihobu
Metsa-tondihobu (Aeshna cyanea) kiililiste seltsi ja tondihobulaste sugukonda kuuluv putukaliik.
Kulpader
Kulpader oli Eestis 19. sajandil kasutusel Iisaku kihelkonna aladel ning Peipsi looderannikul paiknenud vene külades. 20. sajandi oli see kasutusel ka Jõhvi ja Lüganuse kandis.
Mullutu-Suurlahe meremudamaardla
Mullutu Suurlaht on suurima meremuda ravimuda varuga maardla (919 000 t).
Maa-ameti Maardlate kaart
Metsa-tondihobu
Putukas on Eestis tavaline.
Liivimaa ordinatsioonid
Liivimaa ordinatsioonid (ladina Ordinationes Livoniae) olid Poola-Leedu seimi tehtud täiendus- ja muutmisotsused Liivimaa konstitutsioonide kohta.
Väo lubjakivimaardla
Tootsa kihi paksus on maksimaalselt 6,7 m ja geoloogiliselt on see Ordoviitsiumi ladestu Lasnamäe lademe lubjakivi. Maardla katendi paksus on kuni 4,5 m.
Väo lubjakivikarjäär koosneb kahest lahustükist ja asub kinnistutel Peterburi tee 94, Peterburi tee 94h, Peterburi tee 94j, Paneeli tänav 1, Paneeli tn 9 ja Betooni tänav 51 ja Peterburi tee 94c.
Maardla lubjakivi saab kasutada nt killustiku valmistamiseks.
Maardlast on Eestis kaevandatud (nt 2002)
Kaevandamisel tekkinud Väo karjäär on Väo kihistu stratotüübiks. Kuna karjääris kaevandatakse, on sealne läbilõige aktiivselt uuenev.
100 m tõkkejooksu Eesti meistrivõistluste medalivõitjad
100 m tõkkejooksu Eesti meistrivõistluste medalivõitjad.
Aastatel 1926–1968 joosti ainult 80 m distantsil. 80 m tõkkejooksus pidid naised ületama kaheksa tõket, mis olid paigutatud üksteisest 8 meetri kaugusele ja 76,2 cm kõrgusele.1960. aastatel korraldati mõned katsevõistlused 100 meetri distantsil, kasutades tõkkeid kõrgusega 76,2 cm. 1968. aasta suveolümpiamängude ajal otsustati võtta kasutusele 100 m tõkkejooks, kasutades tõkkeid kõrgusega 84 cm. Esimene rahvusvaheline võistlus 100 m tõkkejooksus toimus kergejõustiku Euroopa meistrivõistlustel. Tänapäevasel 100 m jooksul on võrreldes 80 m jooksuga veel 2 tõket, mis on kõrgemad ja asuvad üksteisest veidi kaugemal (8,5 meetrit). Stardist esimese tõkkeni on vahemaa13 meetrit ja viimasest tõkkest finišini on 10,5 meetrit.
Rocchetta Belbo
Rocchetta Belbo on vald Itaalias Piemonte maakonnas Cuneo provintsis.
Rocchetta Belbo kõrgus merepinnast on 273 meetrit. Asustus­tihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Rocchetta Belbo piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Castino, Cossano Belbo, Mango, Vesime.
Niels Ebbesen Aagaard
Niels Ebbesen Aagaard (1661–1717) oli taani koolimees.
Ta lõpetas 1662 gümnaasiumi, 1689 asus Thistedis tööle koolmeistrina, 1692 sai bakalaureusekraadi, 1696 magistrikraadi. Aastal 1703 ta vallandati. Aastast 1710 elas ta Borchi kolleegiumis ja sai hiljem selle inspektoriks. Aastal 1714 sai ta Køges rektoriks.
Borchi kolleegiumis andis ta 1711–1713 välja kolm disputatsiooni "Thya illustranda". Teos jäi lõpetamata; tegu on ühe varajasema monograafiaga ühe Taani koha kohta. Säilinud on fragmente tema ladinakeelsetest koolikõnedest.
Ludvik Holberg kiitis tema hoolsat ladina keele õppimist. Aagaard lisas Frederik Rostgaardi taani keele sõnastikku taani sõnade ladina vasted.
Liivimaa konstitutsioonid
Liivimaa konstitutsioonid (ladina Constitutiones Livoniae) oli Liivimaa hertsogkonna haldamist reguleeriv seadus, mis kehtestati 1582. Enne seda seadust kehtis Poolale kuuluval Liivimaal Sigismund Augusti privileeg (1561). Liivimaa konstitutsioonide muutmisi on nimetatud Liivimaa ordinatsioonideks.
Välis-Eesti piiskopkond
Kui EELK ja E.E.L.K. ühinesid, siis kõik Välis-Eesti praostkonnad läksid piiskopkonna alla, ent mitte kõik praostkondade kogudused (mõned kogudused olid ühinemise vastu).
Piiskopkonnal on oma konsistoorium. Välis-Eesti piiskopkonna ülemkarjane on EELK peapiiskop.
Ruģēni
Ruģēni on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Ērgļi vallas. Küla asub valla põhjaosas merepinnast 205 meetri kõrgusel. Ruģēni jääb valla keskusest Ērgļist 14 ning Riiast 116 kilomeetri kaugusele. Aastail 2006-2021 kuulus küla Ērgļi piirkonda.
Harilik sisalikumadu
Harilik sisalikumadu (Malpolon monspessulanus) on maoliik.
pisi|Harilik sisalikumadu.
Klassifikatsioon
Harilikul sisalikumaol klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised alamliigid :
Levila
Nad elavad Portugalis, Hispaanias, Prantsusmaal, Itaalias, Lääne-Saharas, Alžeerias ja Marokos.
Mürgisus inimeste suhtes
Harilikel sisalikumadudel paiknevad peas nn mürginäärmete asemel Duvernoy näärmed vaatamata sellele liigitatakse nad inimese suhtes mürkmaoks, kuna nende hammustus võib inimestel kerge kuni keskmise astme mürgistusseisundeid esile kutsuda.
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Malpolon monspessulanus seisuga 18.12.2013.
Lean Bergmann
Juuniorina kuulus ta Rootsi klubisse Almtuna IS.
Hooajal 2018–19 mängis ta Saksamaa kõrgliiga klubis Iserlohn Roosters. Sel sai Bergmann kõige nooremaks mängijaks, kes on Saksamaa kõrgliigas jõudnud 20 värava tähiseni.
2019. aasta mais sõlmis ta kolmeaastase lepingu NHL-i klubiga San Jose Sharks. NHL-is debüteeris ta sama aasta 2. oktoobril mängus Vegas Golden Knightsi vastu. Kahe hooaja jooksul pääses ta NHL-is väljakule 13 mängus, kuid sai neis kirja kokku vaid ühe väravasöödu. Enam sai ta mänguaega American Hockey League'i klubis San Jose Barracuda, kus ta lõi kahe hooaja jooksul kokku kümme väravat.
2021. aasta juulis sõlmis ta kaheaastase lepingu Mannheimi Adleriga.
Bergmann on kuulunud Saksamaa jäähokikoondisse 2022. aasta taliolümpiamängudel ning 2019. ja 2021. aasta maailmameistrivõistlustel.
Ordinaalarv
Ordinaalarvud on matemaatilised objektid, mis üldistavad elemendi positsiooni (indeksi) mõiste jadas täielikele järjestustele suvalistel hulkadel.
Positsioone jadades käsitatakse naturaalarvudena (mida väljendatakse järgarvudega "esimene, teine, kolmas, …" (element)), mis moodustavad lõplikud ordinaalarvud. Selle üldistuse juures on otsustav, et nagu ka jadade korral, on olemas vähim positsioon (ordinaalarv null) ja igal elemendil (välja arvatud võib-olla leiduv viimane element) on üheselt määratud järglane. Et (lineaarsetel) järjestustel, mis neid tingimusi täidavad, võib ikka veel olla väga erinevaid struktuure, siis lisatakse tingimus, et iga alamhulga korral leidub minimaalne positsioon, ning jõutakse täielike järjestusteni.
Ordinaalarvud võimaldavad üldistada jadadega piirduva tõestusmeetodi matemaatilise induktsiooni kui tahes suurtele hulkadele või ka pärisklassidele, mis on täielikult järjestatud. Matemaatilise induktsiooni üldistust nimetatakse transfiniitseks intuitsiooniks.
Seevastu hulga suuruse (elementide arvu) kirjeldus viib kardinaalarvu mõisteni ("üks, kaks, kolm, …").
Georg Cantoril oli idee, kuidas saab mõlemat mõistet (arv kui suurus ja arv kui positsioon) hulgateooria raames lõpmatutele hulkadele üldistada; sest kuna nad lõplike hulkade korral langevad kokku, tuleb neid lõpmatute hulkade korral eristada. Kardinaalarvud defineeritakse ordinaalarvude erijuhuna. Ordinaalarvude kogum, mida enamasti tähistatakse \mathrm{On} või, ei moodusta tänapäeva hulgateoorias  – täpselt nagu ka mitte kardinaalarvude kogum – hulka, vaid pärisklassi.
Paljud neist kaalutlustest (näiteks transfiniitne induktsioon ja kardinaalarvude definitsioon ordinaalarvudena) vajavad valikuaksioomi või sellega ekvivalentset Zermelo teoreemi.
Ordinaalarvud on olulised hulgateoorias. Teistes matemaatika valdkondades kasutatakse ka teisi üldistatud indekseeringuid, mis opereerivad täielikust järjestusest erinevate järjestustega. Näiteks topoloogias kasutatakse võrke ja filtreid, mis üldistavad koonduvuse mõistet.
Avastuslugu
Tänapäevase ordinaalarvude mõiste töötas olulises välja Georg Cantor. Põhiidee leidis ta uurides reaalmuutuja funktsioonide trigonomeetriliste ridadena esitamise ühesust. Siiski ei osutunud ordinaalarvude teooria nendes uurimustes lõpuks viljakaks.
Eduard Heine töödest oli teada, et vahemikus (-\pi,\pi) pidevatel funktsioonidel on alati ühene esitus trigonomeetrilise reana. Cantor näitas (1870), et see on õige iga funktsiooni korral, mille trigonomeetriline rida kõikjal koondub. Küsimusele, kas on olemas teisi funktsiooniklasse, millel on see omadus, ei ole sellega aga veel vastatud. Juba Heine teoreem on õige funktsioonide korral, mis on peaaegu kõikjal pidevad, st lõpliku hulga E mittepidevuskohtadega. Ühesuse küsimus on samaväärne küsimusega, kas trigonomeetrilise rea
võrdumine nulliga hulgal (-\pi,\pi) \ E toob kaasa ka koefitsientide ja  nulliga võrdumise. Selle omadusega hulki E nimetatakse U-tüüpi hulkadeks (prantsuse sõnast unicité 'ühesus') ja kõiki teisi hulki M-tüüpi hulkadeks (multiplicité 'mitmesus'). Lõplikud hulgad on seega U-tüüpi hulgad. Funktsiooni f(x) kahekordsel integreerimisel saadakse Riemanni funktsioon:
Kui F(x) on lineaarne, siis on kõik ja  võrdsed 0-iga. Nii et kui mingi hulga P kohta tõestataks, et sellest, et x {\ }^\in ((-\pi,\pi) \ P) (f(x)=0), järeldub funktsiooni F(x) lineaarsus, siis oleks sellega ka tõestatud, et P on U-tüüpi hulk. Cantor kasutab seda ideed artiklis "Über die Ausdehnung eines Satzes aus der Theorie der trigonometrischen Reihen" aastast 1871 ja näitab: "Kui (p,q) on mingi vahemik, milles on vaid lõplik arv hulga P punkte, siis on F(x) selles vahemikus lineaarne …" (seal lk 131)
Kui P on lõpmatu, siis on tal vähemalt üks kuhjumispunkt. Cantor nimetab hulga P kuhjumispunktide hulka tuletatud hulgaks ja tähistab seda P^{(1)}, hulga P^{(1)} tuletatud hulka tähistab ta P^{(2)} jne. (vt hulga tuletis). Kui pärast lõplikku arvu samme jõutakse lõpliku hulgani P^{(n)}, siis nimetab Cantor hulka P n-liiki hulgaks. Cantor teeb kindlaks, et funktsiooni F(x) lineaarsust vahemikus (p,q) sab tõestada ka siis, kui hulka (p,q) kuulub lõplik arv hulga P^{(k)} punkte, kusjuures selle väite korrektsus ei sõltu naturaalarvu k väärtusest. Tühja mitmekordse tuletisega hulgad on alati U-tüüpi.
Selles artiklis ei välju Cantori kaalutlused veel lõplike iteratsiooniprotsesside raamidest; ent seal sisalduvad juba mõttemustrid, mis hiljem hakkasid kujundama kogu hulgateooriat. Ta omistab reaalarvude näitlikustamisele geomeetriliste punktidega teisejärgulise rolli, defineerides reaalarve Cauchy jadadena ratsionaalarvude hulga A elementidest. Nende jadade hulka tähistab ta B ja defineerib seal A korral kasutusel olevad tehted. Cauchy jadad hulga B elementidest moodustavad uue hulga C. Seda protsessi saab teoreetiliselt lõpmatuseni jätkata. Cantor hakkab nüüd mõistma punkti all mingite hulkade A, B, C, … elemente. Niisuguste korrastatud hierarhiate ehitamine, mille korral üleminek ühelt astmelt teisele toimub piirprotsesside kaudu, on hiljem saanud uute hulgateoreetiliste mõistete kasutuselevõtu sagedaseks vahendiks. Selline hierarhia on äratuntav ka ordinaalarvude puhul.
Pärast seda tööd trigonomeetriliste ridade kohta nõrgenes Cantori huvi funktsioonide trigonomeetrilistesse ridadesse arendamise ühesuse tarviliku ja piisava tingimuse vastu. Seda küsimust uurisid hiljem väga intensiivselt Paul Du Bois-Reymond, Charles-Jean de La Vallée Poussin, William Henry Young, Arnaud Denjoy, Nina Bari, Raichmann ja Dmitri Menšov, jõudmata siiski rahuldava tulemuseni. Cantor ise pühendus ülesandele klassifitseerida punktihulki selle järgi, millal tuletamise protsess lõpeb. Hulki, mille korral see toimub lõpliku arvu sammud järel, nimetab Cantor esimest liiki hukadeks. Hulk P on täpselt siis esimest liiki hulk, kui ühisosa
on tühi. Loomulik mõte on seejuures teha just see hulk esimeseks tuletiseks teist liiku hulkade transfiniitses järjestuses. Cantor tähistan selle. Sellele järgnevad tuletised
Cantor kirjutab artiklis "Über unendliche, lineare Punktmannichfaltigkeiten" aastast 1880: "Konsekventsel edasiminekul saadakse suktsessiivselt edasised mõisted:
jne; me näeme siin dialektilist mõistemoodustust, mis viib üha edasi ning jääb seejuures igasugusest suvast vabana iseeneses paratamatuks ja konsekventseks."
Selles mitte viie leheküljegi pikkuses artiklis on välja joonistatud sama hästi kui kogu tee, kuidas naturaalarvudest saab arendada täieliku transfiniitse ordinaalarvude süsteemi. Ordinaalarvude mõiste defineeris ta siis kahes artiklis "Beiträge zur Begründung der transfiniten Mengenlehre" (1895/97) täielikult järjestatud tüüpide järjestustüübina.
Naturaalarvud ja järjestatud hulgad
Ordinaalarvud on tänapäeva matemaatikas hulgateooria mõiste. Et defineerida neid naturaalarvude üldistusena, on loomulik paigutada naturalarvud hulgateoreetilisse hierarhiasse. Sealjuures kuulutatakse tühi hulk naturaalarvude jada nulliks. Tühi hulk on niisiis naturaalarvude Peano aksiomaatikas spetsiaalselt esiletõstetud ja ekspolitsiitselt defineerimata ilma eelkäijata arv. John von Neumanni ettepaneku järgi defineeritakse siis iga järgmist arvu juba defineeritud arvude hulgana:
Hulgad 0, 1, 2 on kuulumisseose (n\in n+1) suhtes täielikult järjestatud. Näiteks on arvul 4 elemendid 0, 1, 2, 3, mis järjestatakse 0 < 1 < 2 < 3. Sellepärast kirjutatakse ka. Niisiis on naturaalarv a väiksem kui arv b, kui a on hulga b element. Kogu naturaalarvude hulga kohta määratletakse:. Hulk \omega on Peano aksiomaatika mudel. Selle olemasolu tagatakse Zermelo-Fraenkeli hulgateoorias lõpmatuse aksioomiga.
Motivatsioon ja definitsioon
Ordinaalarvude teooria on abstraheeriv teooria, mis abstraheerub hulga elementide "tegelikust loomusest" ning uuritakse ainult niisuguseid omadusi, mida saab tuletada elementide järjestusest. Edasi defineeritakse: bijektsiooni f: A→B täielikult järjestatud hulgalt (A, ≤A) täielikult järjestatud hulgale (B, ≤B) nimetatakse järjestusisomorfismiks ehk sarnaseks teisenduseks, kui a ≤A b ja f(a) ≤B f(b) on kõikide a, b{\!}^\inA korral ekvivalentsed. Öeldakse, et hulgad A ja B on järjestusisomorfsed (ehk sarnased) ja kirjutatakse A {\!}^\cong B, kui A ja B vahel on järjestusisomorfism gibt. Kõigi omavahel järjestusisomorfsete hulkade kogum on ekvivalentsusklass, mida nimetatakse järjestustüübiks.
Saab näidata, et iga lõplik täielikult järjestaud hulk on järjestusisomorfne (täpselt) ühe naturaalarvuga. Peale selle on täiesti järjestatud hulga kohta kolm väidet ekvivalentsed: 1.) Ta on lõplik. 2.) Pöördjärjestus on täielik. 3.) Igal mittetühjal alamhulgal on suurim element.
See pakub aluse naturaalarvude üldistamiseks ordinaalarvudeks, mis valitakse spetsiaalsete täielikult järjestatud hulkadena nõnda, et iga täiesti järjestatud hulk on järjestusisomorfne täpselt ühe ordinaalarvuga. Niisiis on iga ordinaalarv ühe teatud järjestustüübi esindaja. Järgnev definitsioon parandab Cantori lähenemist ja selle andis esimesena John von Neumann:
Definitsioon I. (eeldab regulaarsuse aksioomi: Hulka H nimetatakse ordinaalarvuks, kui hulga H iga element on ka hulga H osahulk ning H on sisaldumisseose \subseteq suhtes täielikult järjestatud.
Märkused ja teised definitsioonid
Kõikide hulkade ekvivalentsusklassid järjestusisomorfismi suhtes on tänapäeva matemaatika seisukohast problemaatilised, sest nad on "haaramatult suured objektid", mis erinevalt von Neumanni ordinaalarvudest on defineeritud geneetiliselt, mitte substantsiaalselt. Nende olemasolu eeldatakse naiivses hulgateoorias ilma eksplitsiitse põhjenduseta ja Zermelo-Fraenkeli hulgateooria raames ei saa seda ordinaalarve kasutamata põhjendada.
Igas hulgateoorias nimetatakse ordinaalarvudeks niisuguseid objekte, mis rahuldavad ordinaalarvu aksioomi. See ütleb: igale täielikult järjestatud hulgale (või ka muule täielikult järjestatud struktuurile) saab omistada ordinaalarvu nõnda, et suvalised kahele eri hulgale omistatud ordinaalarvud on võrdsed täpselt siis, kui need kaks hulka on omavahel järjestusisomorfsed. Kõikides aksiomaatilistes hulgateooriates püütakse uute fundamentaalobjektide sissetoomise vältimiseks leida sobivaid teooriaga ette antud objekte, mis rahuldavasd ordinaalarvu aksioomi. Üks võimalus selleks seisneb spetsiaalsete hulkade hierarhiate (näiteks von Neumanni arvude hierarhia) ehitamises.
Kui suur on ordinaalarvu aksioomi hulgateoreetiline tugevus, seda näitab tõsiasi, et "paljude" von Neumanni ordinaalarvude olemasolu tõestamiseks tuleb appi võtta lõpmatuse aksioom, asendamise aksioom ning mõnel juhtumil koguni valikuaksioom. Von Neumanni ordinaalarvude definitsioon on tänapäeval kõige kasutatavam. Ent ka aksiomaatilistes hulgateooriates leidub ordinaalarvude definitsioone, mis põhinevad ekvivalentsusklasside moodustamisel. Vastuolude vältimiseks moodustatakse need ekvivalentsusklassid aga teatud kitsendustega. Nii näiteks konstrueeritakse loenduvate ordinaalarvude hulk \omega_1 Friedrich Moritz Hartogsi järgi nii: see defineeritakse ekvivalentsusklasside hulgana hulga  täielikult järjestatud elementide alamhulgas, kui N=\omega. Seejuures on kaks alamhulka ekvivalentsed, kui nad on järjestusisomorfselt teineteisele kujutatavad. on järjestuse  suhtes täielikult järjestatud hulk. Seda hierarhiat saab jätkata, postuleerides N=\omega_n ning moodustades hulgad, kus n=1,2,.... Hartogsi definitsioon ei kasuta esindajate valikut ning on piisav paljudeks ordinaalarvude rakendusteks analüüsis ja topoloogias. Järjestusisomorfsete hulkade ekvivalentsusklasid moodustatakse ka astmeteoreetilise ülesehitusega hulgateooriates (Bertrand Russell, Willard Van Orman Quine, Dana Scott, Dieter Klaua jt). Näiteks Klaua üldises hulgateoorias on kõik hulgad universaalhulkade elemendid. Täielikult järjestatud hulga A ordinaalarv on siis kõikide hulgaga A järjestusisomorfsete  elementide ekvivalentsusklass vähimas universaalhulgas, mis sisaldab hulgaga A järjestusisomorfseid hulki. Scotti-Potteri hulgateoorias, mis on ilma asendusaksioomita hulgateooria näide, nimetatakse von Neumanni ordinaalarve pseudoordinaalarvudeks. , Ordinaalarvud selles hulgateoorias defineeritakse iga täielikult järjestatud kollektsiooni a jaoks kui ning täielikult järjestatud hulkade ordinaalarve nimetatakse väikesteks ordinaalarvudeks. \textrm{On} on väikeste ordinaalarvude kollektsioon ja on vähim suur ordinaalarv. Kõikide ordinaalarvude kollektsiooni Scotti-Potteri hulgateoorias ei ole.
On juba mainitud, et ordinaalarvude täieliku järjestatuse saab ZF-is tuletada regulaarsuse aksioomist. Aga hulgateoreetilises kirjanduses on tavaks sõnastada definitsioone aksioomidest võimalikult sõltumatult.
Eesti Jõutõsteliit
Eesti Jõutõsteliit (inglise keeles Estonian Powerlifting Federation) on Eesti jõutõstmise alaliit.
Liit koordineerib jõutõstmisega seotud tegevust Eestis. Liidu liikmeteks on 2016. aasta seisuga 14 spordiklubi üle Eesti. Peakorter asub Tallinnas. Liidu president on Kaido Leesmann.
Alates 2006. aastast kuulub Eesti Jõutõsteliidu alla ka sangpommi sektsioon.
Liit kuulub nii Euroopa Jõutõstmise Föderatsiooni (EPF) kui ka Rahvusvahelise Jõutõstmise Föderatsiooni (IPF). Oma tegutsemise algusest on Eesti Jõutõsteliit Eesti Olümpiakomitee liige.
Anatol Șalaru
pisi|Anatol Șalaru Anatol Șalaru (sündinud 7. veebruaril 1962 Văraticus) on Moldova poliitik. Ta on olnud Moldova transpordiminister ja oli 30. juulist 2015 kuni 27. detsembrini 2016 Moldova kaitseminister.
Ta sündis aastal 1962 Văraticus (asub Rîșcani rajoonis Moldovas).
Aastal 1988 oli ta kirjandusliku ja ühiskondlik-poliitilise ringi "Alexei Mateevici" (Moldova poeedi, tõlkija ja sõjaväevaimuliku Alexei Mateevici mälestuseks) loomise initsiaatoriks; ringis koguti allkirju rumeenia keele riigikuulutamise kohta ja ladina tähestikule tagasipöördumiseks.
Jan Jambon
pisi|Jan Jambon (aastal 2010) Jan Jambon (sündinud 26. aprillil 1960 Genkis on Belgia poliitik (Uus Flaami Allianss). Ta oli 11. oktoobrist 2014 kuni 9. oktoobrini 2018 Belgia siseminister (Charles Micheli valitsuses), alates 2. oktoobrist 2019 on ta Flandria peaminister.
Ta sündis aastal 1960 Genkis (asub Flandrias Limburgi provintsis Belgias). Ta lõpetas aastal 1984 Vrije Universiteit Brusseli (Brüsseli Vaba Ülikooli) informaatika bakalaureusena.
Ta valiti aastal 2007 Belgia parlamendivalimistel parlamenti, samuti ka aastatel 2010 ja 2014. 11. oktoobrist 2014 kuni 9. oktoobrini 2018 oli ta Belgia siseministriks (Charles Micheli valitsuses).
Cádiz
Cádiz on linn Hispaanias Andaluusia autonoomses piirkonnas Atlandi ookeani ääres. Linn on Cádizi provintsi keskus ja kuulub Bahía de Cádizi maakonda.