cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Veenus (astroloogia)
Veenus on Sõnni ja Kaalude märgi valitseja ning seotud 2. ja 7. astroloogilise majaga. Sõnn kehastab Veenuse maist ja meelelist külge, sellal kui Kaalud on seotud Veenuse harmooniataju, kunstimeele, õiglustunde, romantiliste ideaalidega.
Mütoloogia
Kreeklaste Aphrodite (roomlaste Venus) kuulub kaheteistkümne Olümpose jumala hulka. Ta oli armastuse, viljakuse ja ilu jumalanna. Aphrodite sünniloole viitab ta liignimi „vahust sündinu“. Titaan Kronos (Saturnus) lõikas ema soovil maha oma isa Uranose suguliikme ja heitis selle merre. Selle koha peale tekkis meres vaht, millest sündis imekaunis Aphrodite. Kui ta veest välja tuli, hakkasid lilled ta jalge all õitsema.
Ta oli abielus tule ja sepakunsti jumala Hephaistosega. See oli aga õnnetu abielu, sest hoolimata osavusest oli mees inetu ja lombakas. See Aphroditet ei rahuldanud ning ta otsis endale armukesi, näiteks sõjajumala Arese. Kirgliku loomusega jumalanna osales kõigis Olümpose tülides ja intriigides ega olnud kaugeltki mitte naiivne iludus. Aphrodite austajad võisid olla kindlad ta toetusele, sellal kui oma vaenlasi ja neid, kes ta armastuse ära põlgasid, karistas ta karmilt. Ta oli jumalanna, kes väärtustas ja jagas hinnanguid.
Prosymninae
Prosymninae on madude alamsugukond, millesse liigitatakse üksainus maoperekond Prosymna.
Kabi (karika osa)
Kabi on karika, pokaali, ehispeekri, aga ka küünlajala, tsibooriumi või monstrantsi alt laienev jalg.
Usellus
Usellus on vald Itaalias Sardiinia maakonnas Oristano provintsis.
Uselluse kõrgus merepinnast on 289 meetrit. Asustus­tihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Usellus piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Albagiara, Ales, Gonnosnò, Mogorella, Villa Verde, Villaurbana.
Vaatamisväärsused
Uselluse territooriumil asub 9 nuraagi ja muid Rooma ajast säilinud vaatamisväärsusi:
Keemiline kineetika
pisi|Keemiliste reaktsioonide kiirused varieeruvad suures ulatuses. Need võivad toimuda plahvatuslikult, kuid võivad võtta aega ka aastaid, nagu näiteks metallide oksüdeerumine atmosfääris Keemiline kineetika on füüsikalise keemia haru, mis tegeleb keemiliste protsesside kiiruste ja kulu uurimisega. Keemiline kineetika uurib, kuidas eksperimendi tingimused võivad mõjutada keemiliste reaktsioonide kiirusi ning anda informatsiooni reaktsioonimehhanismi ja reaktsiooni vaheolekute kohta. Lisaks tegeleb keemiline kineetika keemilisi reaktsioone iseloomustavate matemaatiliste mudelite väljatöötamisega. Keemilisele kineetikale panid 1864. aastal aluse Peter Waage ja Cato Guldberg, formuleerides massitoimeseaduse, mis määrab tasakaaluolekus reagentide ja saaduste kontsentratsioonide suhte.
Keemiline kineetika tegeleb reaktsioonikiiruse eksperimentaalse määramisega, mille põhjal tuletatakse reaktsiooni kiiruse võrrandid ja kiiruskonstandid. Küllalt lihtsad reaktsiooni kineetilised võrrandid on avaldatud nullindat järku reaktsioonide (mille puhul reaktsioonikiirus ei sõltu reageerivate ainete kontsentratsioonist), esimest järku reaktsioonide ja teist järku reaktsioonide jaoks. Reaktsiooni kiiruse võrrandid on leitavad ka keerukamate reaktsioonide jaoks. Jadareaktsioonide puhul määrab kiirust limiteeriv staadium kogu reaktsiooni kineetika. Reaktsiooni aktivatsioonienergia on katseliselt leitav Arrheniuse võrrandist. Keemilise reaktsiooni kiirust mõjutavad peamised tegurid on temperatuur, reagentide iseloom, reageerivate ainete agregaatolek, reagentide kontsentratsioonid, katalüsaatorid, reaktsiooni keskkond.
Temperatuur
pisi|Molekulide kineetilise energia jaotus kahel temperatuuril. Kõrgemal temperatuuril on kõrgema energiaga molekulide osakaal suurem ja seega on igal ajahetkel reaktsioonivõimelisi molekule protsentuaalselt enam Temperatuur mõjutab sageli keemilise reaktsiooni kiirust üsna suuresti, kuna kõrgemal temperatuuril on molekulidel suurem soojusenergia. Kuigi kõrgemal temperatuuril on põrked molekulide vahel sagedasemad, on sellest tingitud reaktsioonikiiruse kasv siiski tühine. Kaugelt olulisem on tõik, et temperatuuri tõusuga kasvab molekulide hulk, millel on piisav energia reageerimiseks ehk mille energia ületab aktivatsioonienergiat. Rusikareegli järgi kiireneb reaktsioon 2–4 korda temperatuuri tõstmisel 10 °C võrra, aga ainult homogeensete reaktsioonide korral ja toatemperatuurile lähedastel temperatuuridel.
Reagentide iseloom
Keemilise reaktsiooni kiirus sõltub reageerivatest ainetest. Hape-alus-reaktsioonid, soolade moodustumine ja ioonvahetus on kiired reaktsioonid. Reaktsioonid, kus molekulide vahel tekib kovalentne side ja moodustuvad suured molekulid, on reeglina väga aeglased. Reageerivate molekulide sidemete tugevus ja iseloom mõjutavad tugevasti saaduste tekke kiirust. Vähemate sidemete ümberpaigutumistega reaktsioonid kulgevad kiiremini kui reaktsioonid, mille käigus tekib või katkeb rohkem keemilisi sidemeid.
Agregaatolek
Reageerivate ainete agregaatolek mõjutab samuti suuresti reaktsioonikiirust. Kui reagendid on samas faasis, nagu vesilahuse puhul, viib soojusliikumine molekulid kokku. Kui aga reagendid on eri faasides, on reaktsioon piiratud vaid kokkupuutepinnaga ja tugev segamine võib osutuda vajalikuks reaktsiooni lõpule viimiseks. See tähendab, et mida kõrgema peensusastmega on reageeriv tahkis või vedelik, seda suurem on tema eripind ja seda ulatuslikum on tema kokkupuude teise reagendiga ning seda kiirem on seega ka reaktsioon.
Kontsentratsioon
Kontsentratsioon mängib keemilistes reaktsioonides olulist rolli, sest vastavalt aktiivsete põrgete teooriale peavad kaks molekuli reaktsiooni toimumiseks põrkuma. Emma-kumma reagendi kontsentratsiooni tõusuga kasvab ka põrgete sagedus, kuna reageerivaid molekule on ruumalaühikus rohkem ja nad on pidevalt teineteisele lähemal, mis toob kaasa reaktsioonikiiruse kasvu.
Lahuse segamine kiirendab samuti keemilist reaktsiooni, andes lahuse osakestele suurema kineetilise energia, mis toob kaasa põrgete arvu kasvu reagentide vahel, mis omakorda suurendab aktiivsete põrgete tõenäosust.
Katalüsaatorid
pisi|300px|Energiadiagramm kirjeldamaks [[katalüsaatori mõju reaktsiooni kiirusele. Katalüütilise reaktsiooni aktivatsioonienergia on madalam, põhjustades reaktsiooni kiiruse kasvu, samas kui reaktsiooni saadused ja termodünaamika jäävad muutumatuks]] Katalüsaator on aine, mis kiirendab keemilist reaktsiooni, kuid mida ei kulu reaktsiooni käigus. Katalüsaator kiirendab reaktsiooni, võimaldades reaktsioonil toimuda teistsuguse mehhanismiga, mille aktivatsioonienergia on madalam. Autokatalüüsi puhul on reaktsiooni saadus ise toimuvale reaktsioonile katalüsaatoriks, põhjustades positiivset tagasisidet. Proteiine, mis toimivad biokeemilistes reaktsioonides katalüsaatoritena, nimetatakse ensüümideks. Ensüümkatalüütilisi reaktsioone iseloomustab Michaelise-Menteni kineetika. Katalüsaator ei mõjuta keemilise reaktsiooni tasakaalu, ta kiirendab päri- ja vastassuunalisi reaktsioone võrdselt.
Rõhk
Gaasilise reaktsiooni korral suurendab rõhu tõstmine põrgete arvu reageerivate ainete vahel, mille tulemusel reaktsioon kiireneb. See on seletatav tõsiasjaga, et gaasilise aine aktiivsus on proportsionaalne tema osarõhuga. Efekt on analoogne kontsentratsiooni tõstmise mõjuga lahuses.
Tasakaal
Keemiline kineetika tegeleb keemiliste reaktsioonide kiirustega, samas kui termodünaamika määrab ära reaktsiooni toimumise ulatuse. Pöörduva reaktsiooni korral püstitub keemiline tasakaal hetkel, kui päri- ja vastassuunaliste reaktsioonide kiirused saavad võrdseks ning reagentide ja saaduste kontsentratsioonid enam ei muutu.
Vabaenergia
Reaktsiooni vabaenergia muut määrab ära, kas reaktsioon toimub või mitte, samas kui kineetika näitab, kui kiire antud reaktsioon on. Keemiline reaktsioon võib olla äärmiselt eksotermiline ja suure positiivse entroopia muuduga, aga siiski kineetiliste takistuste tõttu praktiliselt mitte toimuda. Kui reagent võib anda kaks erinevat saadust, siis reeglina moodustub termodünaamiliselt stabiilseim saadus, välja arvatud erilistel juhtudel, kui reaktsioon allub kineetilise kontrolli seaduspärale.
Kineetiline isotoopefekt näitab, kuivõrd palju muutub reaktsioonikiirus, kui asendada ühe reagendi mingi aatom selle isotoobiga.
Keemiline kineetika annab informatsiooni soojusülekande kohta keemilistes reaktorites ja molaarmassi jaotuse kohta polümeeride keemias.
Rakendused
Keemilise reaktsiooni kineetikat kirjeldavad matemaatilised mudelid lubavad keemikutel paremini mõista ja iseloomustada keemilisi protsesse alates toidu riknemisest, mikroorganismide kasvust, osooni lagunemisest stratosfääris ning lõpetades bioloogiliste süsteemide keeruka toimimisega. Samad mudelid leiavad rakendust ka keemiliste reaktorite loomisel ja modifitseerimisel, tagamaks suuremaid saagiseid, paremat saaduste eraldamist ja ohtlike kõrvalsaaduste elimineerimist. Näiteks saab kineetiliste mudelite abil leida maksimaalse saagise tarvis optimaalse temperatuuri ja rõhu suurte süsivesinike molekulide katalüütilisel krakkimisel bensiiniks. Keemiline kineetika on üks keemia põhitahke.
Malõnove (Stanõtsja Luhanska rajoon)
Malõnove on küla Ukrainas Luhanski oblastis Stanõtsja Luhanska rajoonis. Umbes kilomeetri kaugusel kagus asub rajoonikeskus Stanõtsja Luhanska.
Küla asutati 1953. aastal.
2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas asulas 73 inimest, kellest 21,92% märkis emakeeleks ukraina ja 78,08% vene keele; asustustihedus keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Donbassi sõja ajal, 2015. aasta 9. juuli pärastlõunal hukkus küla juures peetud lahingus üks Ukraina sõjaväelane, üks valitsusvägede võitleja sai haavata.
Hellas (koor)
Hellas on Tallinna Mustamäe Laste Loomingu Majas tegutsev noorte segakoor.
Hellas loodi 1986. aastal. Koori asutaja ja peadirigent on Aleksander Kaidja.
Segakoor Hellas koosneb muusikahuvilistest noormeestest ja neidudest, kes lisaks oma igapäevasele kooli- ja tööelule on otsustanud pühenduda laulmisele ja enese muusikalisele arendamisele. Erinevalt paljudest teistest kooridest on Hellase esmasteks prioriteetideks hääleseade ja vokaaltehniline arendamine. Lisaks kooriproovidele on meil võimalik õppida tsükliõppena solfedžot ning valikainetena kõnetehnikat ja näitlejameisterlikkust. Toimub ka eraldi koolitus solistidele. Samuti on igale koori liikmele ette nähtud üks individuaaltund kuus. Mitmekesise repertuaari õppimise ning iga laulja vokaalsete võimete arendamise kõrval edendame ka oma lauljate omaloomingulist tegevust ning korraldame nende uudisloomingu ettekandmisi.
Aastal 2005 loodi ka mudilaskoor. Mudilaskoori dirigendiks on Heidi Vatsar. Oma tegevusaja jooksul on koor selgeks õppinud üle 300 kooriteose, lavaküpseks on saanud ka kolm lasteooperit ja kaks muusikali.
Peaaegu igal aastal on olnud esmaettekandes vähemalt üks muusikalavastus. Aastal 2001 oli selleks lastemuusikal "Kõige ilusam", mille algmaterjal põhineb muinasjutu temaatikal ning muusika on seatud San Remo muusikafestivalil kõlanud laulukestest.
Aastal 2002 oli repertuaaris Soome helilooja Marietta Pokela lasteooper "Mörkö"; 2003 oli kavas Indoneesia lauludel põhinev muusikaline kompositsioon ning 2004 mõjusid kuulajaskonnale eriti uudselt ja huvitavalt Türgi lastelaulud. Suurem osa sellest lauluvarast kuulub ka Eesti Raadio heliarhiivi ning Marjatta Pokela lasteooperit "Laevareis" etendati autori nõusolekul Eesti Televisioonis.
Koor osaleb mitmesugustel lauluvõistlustel ja on andnud kontserte paljudes Eestimaa linnades. Laulureisid on kulgenud läbi paljude Euroopa riikide (Soome 1/2, Rootsi, Taani, Norra, Holland, Luksemburg, Belgia, Venemaa, Läti) ja kahel korral on koori võõrustatud ka Ameerika Ühendriikides. Eriti tulemusrikas oli osavõtt Lõuna-Aafrika Vabariigis toimunud muusikafestivalist.
Erinevalt teistest kooridest on õpitavateks aineteks lisaks koorilaulule kõnetehnika, solfedžo, hääleseade ja soololaul.
Valme mõis
Valme mõis (saksa keeles Walmeshof, varem Taubenhof) oli rüütlimõis, hiljem Vana-Gulbene kõrvalmõis Liivimaal Valga kreisis Gulbene kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Gulbene piirkonnas Beļava vallas Svelberģise külas.
Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli Vana-Gulbene mõisa ja selle kõrvalmõisade, sealhulgas ka Valme mõisa kogusuurus 1816. aastal 22 adramaad, neile mõisadele allus kokku 1474 mees- ja 1538 naishinge.
Aarne Männik (füüsik)
Aarne Männik (sündinud 6. aprillil 1972 Kohtla-Järvel) on eesti füüsik.
Töötanud 2002–2003 Tartu Ülikooli keskkonnafüüsika instituudi erakorralise teadurina. 2004. aastast teadurina, uurimisvaldkonnaks atmosfääri mittehüdrostaatilised mudelid ja numbriline ilmaennustus. 2006 kuni praeguseni Tartu Ülikooli atmosfäärifüüsika labori atmosfääridünaamika numbrilise modelleerimise teadur.
Teresa Ribera
pisi|Teresa Ribera (2020) Teresa Ribera Rodríguez (sündinud 19. mail 1969 Madridis) on Hispaania jurist ja poliitik, ta on Hispaania Sotsialistliku Tööpartei liige. Ta on 13. jaanuarist 2020 Hispaania ökoloogilise ülemineku ja demograafilise väljakutse minister. Lisaks oli ta 13. jaanuarist 2020 kuni 12. juulini 2021 Hispaania neljas asepeaminister. 12. juulist 2021 on ta Hispaania kolmas asepeaminister.
Ta on lõpetanud Madridi ülikooli õigusteaduse erialal, täiendades end põhiseaduslike uuringute keskuses, omandades teise kraadi põhiseadusõiguse ja politoloogia alal.
Ta oli 7. juunist 2018 kuni 13. jaanuarini 2020 Hispaania ökoloogilise ülemineku minister (Pedro Sáncheze esimeses valitsuses).
13. jaanuarist 2020 on ta Hispaania ökoloogilise ülemineku ja demograafilise väljakutse minister (Pedro Sáncheze teises valitsuses).
Isiklikku
Ta on abielus ja kolme lapse ema.
Antoni Pärtel
Alates 1. aprillist 1936 oli ta Kaitseliidu Saaremaa maleva Muhu üksikkompanii (endise Muhu malevkonna) pealik.
Hukati vangilaaagris.
Ida katoliku kirikud
Ida katoliku kirikud (inglise Eastern Catholic Churches) on autonoomsed kirikud, kes arvatakse idakirikute hulka ja kes tunnistavad Rooma paavsti ülemuslikkust (primaati). Ida katoliku kirikutes järgitakse mitmeid idakirikute riitusi.
Glõnske
Glõnske on mitme asula nimi Ukrainas:
Trecento
Trecento (itaalia keeles: '300'; samuti tähenduses 1300ndad) on termin, mida kasutatakse 14. sajandi (1301–1400) Itaalia renessansi kultuuriloo (kirjandus, maalikunst, muusika, skulptuur) kirjeldamisel.
Kunsti ajaloo käsitlemisel peetakse trecento ' t tavaliselt renessansiaja alguseks. Sajandi olulisemate maalikunstnike seas olid Giotto di Bondonet, samuti trecento Itaalias olulisimaks kujunenud Siena koolkonna maalikunstnikud, kelleks olid Duccio, Simone Martini, Lippo Memmi, Ambrogio Lorenzetti ja tema vend Pietro. Olulisemad skulptorid olid kaks Giovanni Pisano õpilast, Arnolfo di Cambio ja Tino di Camaino, ning Bonino da Campione.
Olulisemateks kirjanikeks olid Dante Alighieri, Francesco Petrarca ja Giovanni Boccaccio.
Lācupi
Lācupi (ka Lāčupi) on küla (mazciems) Lätis Valka piirkonnas Vijciemsi vallas. Küla asub valla keskusest Vijciemsist 4,4, piirkonna keskusest Valkast 27,1 ja Riiast 153,5 kilomeetri kaugusel.
Ida-Traakia
298px|pisi|Ajalooline [[Traakia. Türgi piiridesse jääv Ida-Traakia sinisega]] Ida-Traakia või Anatoolia-Traakia (türgi keeles Doğu Trakya või lihtsalt Trakya; kreeka keeles Ανατολική Θράκη ehk Anatolikí Thráki; bulgaaria keeles Източна Тракия ehk Iztochna Trakiya), on Türgi osa Kagu-Euroopas, mis jääb Bosporuse väinast, Marmara merest ja Dardanellide väinast läände.
Ka Türgi-Traakiana või Euroopa-Türgina teatud piirkond asub Mandri-Euroopas, täpsemalt Balkani poolsaarel (Traakias). Riigi pindalast moodustab ala 3% ja seal elab 14% Türgi rahvastikust. Ida-Traakias paikneb pool riigi suurimast linnast İstanbulist, sealhulgas selle keskus ja vanalinn. Bikontinentaalne linn on üks väheseid linnasid ja ühtlasi suurim, mille halduspiirid paiknevad kahes maailmajaos, Euroopas ja Aasias korraga.
Balder Tomasberg
Päritolu
Balderi isa Mart (1864–1940) oli kingsepp (mõnel pool märgitud ka rätsep) ja tema isa omakorda Vihterpalu mõisa Lauripeetri Toomas Berg (sellest perenimi Tomaspärk, ka Thomasberg). Mart asus Paldiskisse 1890. aastal ja oli aastatel 1917–1924 linnavolikogu liige. Balderi ema ja Mardi esimene naine Liisa, (sünd Ross, 1872–1918) oli pärit Põllkülast. Balderi vendade Erhardi (ka Gerhard, eestistatud Enno Talivee, 1902–1979) ja Herberti (eestistatud Heido Talivee, 1905–1942) kunstianne avaldus laevamudelite tegemises. Enno Talivee kogus nii Balderi töid kui materjale tema kohta, samuti postkaarte ja fotosid Paldiskist ja selle elanikest. Need albumid anti 1985. aastal Ajaloomuuseumi.
Elukäik
Balder Tomasberg lõpetas Paldiski linnakooli ja asus 1913 Tallinna, kus töötas joonestajana ning õppis Eesti Kunstiseltsi õhtustel joonistuskursustel. 1914 astus ta vastavatud Kunsttööstuskooli, kus tema õpetaja ja loominguline eeskuju oli Nikolai Triik. Juba kooli õpilastööde näitustel jäid Tomasbergi tööd silma.
1916. aasta märtsis esines noor kunstnik seitsme tööga Kunstiseltsi näitusel, mille arvustused tõstsid teda andeka ja lootustandvana esile. Kohe varsti pärast seda sattus ta tsaari-Venemaa sundmobilisatsiooniga Novgorodi.
1917. aasta novembris asutas koos Roman Espenberg-Haavamägi, Oskar Kallise, Aleksander Mülberi (Mühlberg), Välko Tuule (ristinimi Alfred) ja Aleksander Krims-Radavaga noorte kunstnike ühingu "Vikerla". Kunstis pidasid need noored mehed oluliseks kõike sisemusest tulvavat, loomulikku ja rahvuslikku. Ühingu asutamisteade ilmus nii Tallinna Teatajas kui ka Päevalehes 28. novembril 1917. Nende sihte avab veidi ka Alfred Tuule nekroloog, kes 1918. aasta kevadel suri kopsupõletikku.
1918. aasta lõpul on noor kunstnik tagasi Eestis, astus vabatahtlikuna Vabadussõtta Kalevi malevasse ning langes kolme kuu pärast Petseri lähistel Savino küla all (tema hauakivil Paldiski surnuaial oli kiri "Langes 24.märtsil Savirla küla all; kirjanduses esineb ka, et langes Narva all). Rindekaaslane Eduard Wiiralt on teinud temast joonistused "Balder Tomasberg surivoodil" ja kirstus, säilinud on ka paar Haavamägi joonistatud portreed (Talivee album).
Looming
Tomasbergi väikesearvuline säilinud looming on valdavalt heroilis-romantiline. Peamiseks kujutamisobjektiks kujunes maastik. Oma õpetaja Nikolai Triigi mõjul, ent kaasaegsete arvustusis isegi Triigist andekamaks ja värskemaks peetud, kaldus ta sümbolismi ja ekspressionismi. Postimehes (5.05.1916) ilmunud arvustust tsiteerides: "Balder Tomasberg tõmbab enese pääle tähelepanemist oma nooruse kohta üllatavalt omapärase ja kindlapiirdelise iseloomuga. Ta on muusikaline hing, kes maastiku aparati (kui nii ütelda võib) oma unistuste kehastuse vahendiks võtab: maa ja taevas, puud ja kivid ja mäed ning nende kajastused vaikistes vetes, nendest ehitab ta maastikka olematuist ilmust, täis hämaraid, videvikulisi, igatsevaid või kangelaselisi viise – mustvalges joonistuses. Tarvitab ta värve, siis sünnib mingi unenägude maa ebatõelistes nagu kalliskividelt laenatud värvides. – And, mis ilusaid lootusi äratab."
Kaks aastat hiljem (1918) esines "kunstnikkudekolonii" Vikerla koos kuuendal eesti kunstinäitusel Tallinnas. Selle arvustused viitavad, et lootused ei olnud petnud. Ka Juhan Enberki ja Johannes Kompuse järelehüüded kinnitavad: "Tomasberg andis lootusi, et temast suurejoonelise maastikumaalija saame. Tema akvarelle võis julgesti näituse paremate numbrite sekka arvata. Ta and oli sünteetiline ja monumentaalsuse poole püüdev. Akvarellis, mille tehnikat ta paremini valitses kui keegi teine noor sel näitusel, oli ta juba sellest seisukohast huvitavaid tagajärgi saavutanud. Kuis praegugi kerkib veel elavalt silme ette ta erendav "Suvepäev". Nägime ainult tulesädemeid, mis ehk hiigla ilutulestuse põlema oleks süüdanud, mis aga enne pidid kustuma."
1967. aastal toimus Kunstimuuseumis Tomasbergi tööde näitus ning need olid olulisel kohal Tartu Kunstimuuseumis toimunud kunstirühmitus "Vikerla" näitusel 2008/9 talvel, üksikud tööd on näitustel olnud hiljemgi.
Linhai (Heilongjiang)
Linhai on asula Hiinas Heilongjiangi provintsis Da Hinggan Lingi ringkonnas Huma jõe ülemjooksul.
Riia õigus
Riia õigus on Riias keskajast kuni 19. sajandini kehtinud õigusnormide kogum.
Riia õiguse vanim tekst koostati 1227. See koosnes 48 artiklist ja oli ladinakeelne.
Riia õigus kehtis paljudes Liivimaa linnades, näiteks Tartus, Haapsalus, Paides, Uus-Pärnus ja Viljandis.
1673 koostati õigusnormide kogum "Der Stadt Riga Statuta und Rechte". Ehkki Rootsi keskvõim seda ei kinnitanud, kehtis see sellegipoolest kuni Balti eraseaduse jõustumiseni 1865.
Sandaal
pisi|Sandaalid mehe jalas pisi|Ecco sandaalid Sandaal on avatud tüüpi jalanõu, mille nina, kand ja küljed on enamasti lahti.
Lahtised osad võivad mudeliti varieeruda. Sandaalid kinnitatakse jala ümber rihmadega, mis asetsevad tavaliselt üle jalalaba ning tihti ka kanna tagant. Kuigi vahel võib olla sandaali eristamine teistest jalanõudest keeruline, peetakse sandaale enamasti jalanõudeks, mis jätavad jala avatuks.
Sandaalidel ei ole tavaliselt eristuvat kontsa.
Sandaale kantakse enamasti suvel ning rohkem soojades maades, aga ka muudel aastaaegadel ja siseruumides (tööl, koolis jne).
Kodutamine
Kodutamine oli eesti talupojapulmas vastastikune külaskäimine.
Vastastikused külaskäimised toimusid pulmade lõppjärgus või ka pärast pulmade lõppu. Noorpaar saatjatega sõitsid lõunaks nooriku koju ja olid seal õhtuni. Järgmisel päeval tulid nooriku vanemad ja mõrsjapoolsed pulmalised peiu koju (Kolga-Jaani, Põltsamaa, Kursi, Äksi). Mõnes kohas nimetati kodutamiseks nooriku käiku vanematekoju nädal pärast pulmi, et lõpetada kõik tööd-toimetused. Noorik jäi endisesse koju nädalaks, siis tuli mees talle järele.
Kinkpulmad
Kinkpulmad oli eesti talupoegade järelpulmad.
Kinkpulmi peeti kaks kuni viis nädalat pärast pulmi. Sinna kogunesid noored, sest pulmas käisid algselt ainult abieluinimesed. Kinkpulmadesse toodi kingitusi, sest põhipulma viidi pulmaliste poolt ainult pulmakott ja anti kinkelubadusi (Viru-Nigula, Kadrina, Ambla, Harju-Jaani).
Stara Prõluka
Stara Prõluka (ukraina keeles Стара Прилука) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 1575. Pindala on 4,48 km².
Lemmuselja talu kalmistu
Lemmuselja talu kalmistu on kalmistu Kadrina kihelkonnas Virumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Koljaku külas Haljala vallas Lääne-Viru maakonnas.
Kalmistu rajati 1911. aastal Lemmuselja talu maadele, omanik oli talu peremees Hans Putnik. Kalmistule on teadaolevalt maetud 6 inimest.
Linhai
Linhai (临海 traditsioonilises kirjas 臨海; Línhǎi) on maakonna õigustega linn Hiinas Zhejiangi provintsis Taizhous.
Ajalooline linnasüda asub Lini jõe ääres.
2000. aasta rahvaloenduse järgi elas linnas 948 618 inimest, keskasulas 201 132 inimest. pisi|Linhai linnamüür Vaatamisväärsuseks on Linhai linnamüür, mis oli algselt üle 6000 m pikkune. Seda hakati ehitama Jini dünastia ajal ning ehitamine viidi lõpule Sui dünastia ja Tangi dünastia ajal. Hästi on säilinud on müüri põhjaosa, mis asub kõrgendikul, ning lääne- ja lõunaosa jõe ääres.
2000. aastal jagunes linn halduslikult 18 suurvallaks (zhen) ja 12 vallaks (xiang). 2010. aastal jagunes linn 5 kvartaliks (jiedao) ja 14 suurvallaks.
Artur Lemba
Artur Lemba (24. september 1885 Tallinn – 21. november 1963 Tallinn) oli eesti pianist, helilooja ja pedagoog.
Klaverihäälestaja pojana puutus ta lapsest saati klaveriga kokku. Muusikalise algõpetuse sai ta oma vanemalt vennalt Theodor Lembalt.
1894. aastal astus Lemba Peterburi konservatooriumi. Aasta pärast läks ema nooremate lastega Peterburi järele. 1899 astus Artur vanema venna eeskujul Peterburi konservatooriumi ja õppis seal prof. van Arcki, hiljem prof. Tolstovi klaveriklassis, kompositsiooni Nikolai Solovjovi ja muusikateoreetilisi aineid Aleksander Ljadovi, Aleksandr Glazunovi ja Nikolai Rimski-Korsakovi juures. Artur Lemba konservatooriumiaeg oli hiilgav. 1908. aastal lõpetas ta kõrgkooli klaveri erialal kuldmedaliga ja kompositsiooni erialal hõbemedaliga. Lisaks sai ta Rubinsteini-nimelise preemiaga, milleks oli kontsertklaver Schröder. Konservatooriumi pidulikul lõpuaktusel esitas Lemba suure menuga oma 1. klaverikontserdi (1905), mis on jäänud tänapäevani üheks tema tuntumaks helitööks.
Esimese Eesti ooperi "Sabina" (1905) autor, mille teisele redaktsioonile "Lembitu tütar" (1908) kirjutas libreto Anna Haava. Komponeeris veel ooperid "Kalmuneid" (1928), "Armastus ja surm" (1931) ja "Elga" (1934).
Isiklikku
Koos vend Theodoriga (1876–1962) oli ta Eesti üks esimesi kutselisi pianiste, kes esinesid solistidena nii Eestis kui ka välismaal. Nende õde Ludmilla Hellat-Lemba (1879–1945) oli tunnustatud laulja ja laulupedagoog.
Laitse vald
Laitse vald (saksa keeles Gemeinde Laitz) oli vald Nissi kihelkonnas Harju kreisis ja Harju maakonnas 1866 -1939. Vallamaja asus tänapäeva Kaasiku küla territooriumil. pisi|350px|[[Eesti haldusjaotus 1925. aastal]] Nissi kihelkonna Laitse valda kuulus Laitse mõis.
Vallas sündisid maadleja Voldemar Roolaan ja loomakasvatusteadlane Elmar Rätsep.
1939. aasta valdade reformiga liideti 2/3 Laitse vallast (Mäe ja Vansi külade maa-alad ning Laitse asunduse maa-ala kuni Ruila metsandiku kvartaalide nr. 10 ja 11 maa-aladeni, viimased kaasa arvatud) Kernu vallaga, Vähepereveski nr. A-149 talu maa-ala läks Keila valla koosseisu.
Stephan Raabe
Stephan Raabe (Rabe), Steppinsch Krauklis ehk Ronga Tehvan oli 18. sajandi Rootsi-vastases propaganda- ja kõmukirjanduses esinev Liivimaa talupoeg, Lipumäe mölder Toilast, kes juhatanud Põhjasõja ajal Rootsi kuninga Karl XII 1000-mehelise ratsasalga kõrvalisi soo- ja metsateid pidi vene tsaari Peeter I sõjaväe selja taha, mille tulemusena rootslased võitsid Pühajõe lahingu ja hiljem Narva lahingu. Ta juhatanud rootsi ratsasalga Pühajõest (Narva poolt) Voka mõisa peale, kus asus vene väeülema Boriss Šeremetevi staap. Kaasaegsete piltide järgi osales ta ka Narva lahingus otse Karl XII kõrval.
Poola ning Saksi propaganda järgi oli ta kehastunud saatan, sest kui rootslased oleksid olnud ausad inimesed, siis ei oleks nad venelastele selja tagant kallale tunginud, vaid ausalt silm silma vastu võidelnud.
Tõenäoliselt ei olnud ta lätlane "Steppinsch Krauklis", nagu seda läti kirjanduses on väidetud, sest Põhja-Lätist pärit talupoeg ei oleks Virumaa maastikul orienteeruda suutnud.
pisi|Propagandaplakat Stephan Raabest. [[Johann Christoph Brotze kogust]]
Propagandaplakatid Stephan Raabest
Raabet kujutati tollasel propagandaplakatil, mida levitati üle Euroopa. Ta on neil kujutatud alati samas asendis, takuse talupojavammuse, mütsi, kepi ja märsiga habemikuna.
Plaatan
pisi|[[Vahtralehine plaatan|Vahtralehise plaatani koor]] Plaatan (Platanus) on taimeperekond puid sugukonnast plaatanilised.
Nende lehed sarnanevad kujult hariliku vahtra lehtedega. Tüve koor on laiguline, võib veidi sarnaneda mägivahtra koorega.
Stephan Raabe
Propagandaplakatid Stephan Raabest
Prantsuskeelsel plakatil on tekst: "Müügil Pariisis Trouvini juures Grand Monarque’is St Jacques’i tänaval kuninglikul loal: tõetruu portree talumehest, kes tuhande seitsmesajandal aastal juhatas Narva all Rootsi kuninga ringiga moskoviitide laagrisse, mille tulemusel Tema Kuninglik Majesteet saavutas mälestusväärse võidu."
Plaatan
Liigid
Perekonda kuulub 8–10 liiki, nende seas
Levinud on ka hübriid
Stephan Raabe
Propagandaplakatid Stephan Raabest
Hollandikeelsel plakatil on tekst: "See on tõene joonistus Liivimaa talupojast, kes viis Rootsi kuninga jalgsi mööda kaugeid ja ebatavalisi teid läbi metsa ja lume Narva linna juurde, mida moskoviidid piirasid. Ilma temata poleks Rootsi Majesteet saavutanud 30. novembril 1700. aastal suurt võitu. Valitseja tunnustas teda väljapaistva teenistuse eest, annetades liivimaalasele tasuks aastase sissetuleku."
Saksakeelsel plakatil on tekst: "Pilt ühest talupojast, kes Tema Majesteedi Rootsi kuninga enne Narvat läbi soo ühte kõrvalteed pidi moskoviitide laagri taha juhtis."
Wilhelm (Baden-Baden)
Wilhelm (30. juuli 1593 – 22. mai 1677) oli Baden-Badeni valitseja aastatel 1621-1677.
Elu
Baden-Badenis sündinuna oli ta Badeni markkrahvi Eduard Fortunati ja Maria van Eickeni vanim poeg. Ta oli Geheimrat, Generalfeldmarschall ja Speyeri keiserlik Kammerrichter, mis andis telle hüüdnime: Wilhelm der Kammerrichter. Wilhelm oli ka Kuldvillaku ordu rüütel.
Ta kasvatas pojapoega ja järglast Ludwig Wilhelm.
Wilhelm sai Badeni valitsejaks alles pärast Johann T'Serclaes von Tilly võitu Wimpfeni lahingus Georg Friedrichi üle, kelle vend Ernst Friedrich oli 1594. aastal Baden-Badeni okupeerinud.
Wilhelmi valitsemisajal kannatas Baden kohutava nõiajahi käes. Aastatel 1626-1631 esitati Baden-Badeni nõiaprotsessidel süüdistus umbes 244 inimesele, peamiselt naistele, ning 231 mõisteti süüdi ja põletati.
1631. aastal kaotas Wilhelm Badeni Rootsi kindralile Gustaf Hornile ja taastas kontrolli alles pärast Praha rahu (1635) ja Vestfaali rahu 24. oktoobril 1648. Selle lahingu ajal võeti Wilhelm vangi, kuid teda ei tuntud ära ja ta vabastati kui tavaline sõdur.
Perekond
Teine abielu: Wilhelm abiellus 1650. aastal Öttingen zu Balderni krahv Ernsti tütre Maria Magdalenaga (1619 – 31. august 1688).
Eelrenessanss
Eelrenessanss oli renessansiaja osa, mis jäi vahemikku 13. ja 14. sajand. pisi|[[Santa Maria del Fiore katedraal Firenzes. Ehitusaastad 1296–1436]]
Renessansi sünnikohaks peetakse valdavalt Itaaliat, kuigi seda on ka vaidlustatud. Perioodi kultuuri iseloomustanud ideed on pärit 13. sajandi lõpu Firenzest, eelkõige Dante Alighieri ja Francesco Petrarca tekstidest. pisi|[[Giotto portree Dante Alighierist (1265–1321) (umbes 1300)]]
14. sajandil elas roomakatoliku kirik, millele toetus keskaegne kultuur ja maailmapilt, läbi tõsist kriisi. Prantsuse kuningate üha suuremad poliitilised ambitsioonid viisid roomakatoliku kiriku poliitilise lõhenemiseni ehk Suure skismani.
Järgmisel sajandil tõusis kriis seoses reformatsiooniga veel teravamalt pinnale. Need muutused tõid kaasa uue vaimse ja kultuurilise olukorra. Kirik lakkas olemast inimese maailmapildi keskus. Toimus ilmalikustumine. Ilmaliku ja sakraalse piirid kadusid, eriti kui võrrelda väga religioonikeskse keskajaga. Kirjanduses ja kunstis ilmus jumala kõrvale maine element ning religioosseid teemasid hakati kujutama maises võtmes. Kirikuarhitektuur muutus inimesekesksemaks. Hägustus inimese ja jumala vaheline vertikaalne suhe, kus varem oli jumal üleval ja inimene kõiges all.
14. sajandil hakkas endast märku andma rikaste, kiirelt arenevate linnadega Põhja-Itaalia. Seal tekkis ideaal vabast haritud inimesest ja humanistlik mõtlemine, mis on renessansliku maailmavaate keskmeks. See on veendumus, et suurim väärtus on isiksuse vaba areng. Inimest ei hinnatud enam niivõrd päritolu kui isikuomaduste järgi. Ideaaliks sai üksikisik, kes teostab end iseseisvalt. Oluliseks muutus isikuvabadus – sõltumatus keskaegsetest kollektiividest, ka autoriteetidest, kaanonitest ja dogmadest. Sellel perioodil toimusid suured maadeavastused, leiutati trükikunst.
Itaalia renessansis kattub eelrenessanss suuresti perioodiga, mis kannab nimetust trecento.
Astrid Ivask
Astrid Ivask (lätipäraselt Astrīde Ivaska, neiuna Astrīde Hartmane; 7. august 1926 Riia – 24. märts 2015) oli läti luuletaja ja tõlkija.
Ta sündis aastal 1926 Riias kindral Mārtiņš Hartmanise tütrena. Ta õppis Riia 1. gümnaasiumis ja Riia Prantsuse lütseumis.
Isiklikku
Ta oli aastast 1949 abielus eesti luuletaja ja kirjandusteadlase Ivar Ivaskiga. Tema isa oli läti kindral Mārtiņš Hartmanis; vend on läti ja USA matemaatik, Turingi auhinna laureaat (aastast 1993) Juris Hartmanis. Astrid Ivask oli Wellesto liige.
Sensée
Sensée on jõgi Põhja-Prantsusmaal, mis läbib Pas-de-Calais' departemangu. Lähe asub Croisillesis ja jõgi läbib Lécluse'i valla. See läbib Arleux's Canal du Nord'i ja suubub Bouchainis kanaliseeritud Escaut'sse ehk Schelde jõkke.
Jõgi on 47 km pikk: 27 km Canal du Nord'ist ülesvoolu ja 20 km Canal du Nord'ist allavoolu. Keskmine langus on 2,42%.
Senséel on palju lisajõgesid: Cojeul, Trinquise, Hirondelle, Agache ja Naville Tortue.
10. sajandi dokument viitab jõele nimega Sensada. Nime päritolu on teadmata.
Soila Komi
pisi|Soila Komi 1960. aastate keskel Soila Aune Helena Komi (28. aprill 1943 Helsingi – 3. juuli 2022 Punkaharju, Savonlinna linn) oli soome näitleja.
Soila Komi õppis aastatel 1962–1965 Soome Teatrikoolis, mille lõpetamise järel töötas ta kuni 2011. aastani Soome Rahvusteatri näitlejana.
Ta on mänginud teleseriaalides, telefilmides ja filmides.
Isiklikku
Aastatel 1967–2012 oli Soila Komi abielus näitleja Jyrki Nousiaineniga. Nende tütar Saimi Hoyer on fotomodell ja ettevõtja.
Henri de Bourbon
Henri-Charles-Louis de Bourbon (27. november 1899 Lunel – 9. jaanuar 1960 Beaumont-sur-Oise) oli naundorffistlik Prantsusmaa trooninõudleja aastail 1914–1960 Henri V ja Bourgogne'i hertsogi nime all.
Ta oli Jean de Bourboni ja Magdeleine Cuillé ainus poeg. 14. märtsil 1928 abiellus ta Casablancas Florence Greenhilliga (14. aprill 1892 Bornemouth – 2. veebruar 1972 Compiegne), abielu oli lasteta.
Ta osales Esimeses ja Teises maailmasõjas.
Suure-Jaani kalmistu
pisi|Suure-Jaani kalmistu värav, 2013. a märts pisi|[[Johann Köler on maetud Suure-Jaani kalmistule]] Suure-Jaani kalmistu on kalmistu Suure-Jaanis.
Kalmistule on maetud teiste seas Artur Kapp, Johann Köler, Aleksander Mälton ja Mart Saar. Mart Saare, Johann Köleri ja Artur Kapi hauad on arvatud ajaloomälestisteks.
Punastest tellistest väravad rajati 1880. aastal.
Kaheksatahulise põhiplaaniga kabel valmis 1912. aastal. Selle projekti koostas Riia Polütehnilise Instituudi arhitektuuriprofessor Wilhelm Gustav August von Stryk ning hoone ehitas Jaan Ots.
Kalmistu lõunanurgas asub terroriohvrite ühishaud, kuhu on maetud viis aastatel 1941 ja 1945 tapetud inimest.
Mežmuiža
pisi|Viciemsi käbikuivati Mežmuiža on küla (mazciems) Lätis Valka piirkonnas Vijciemsi vallas. Küla asub Daudzupīte oja kaldal, valla keskusest Vijciemsist 6,2, piirkonna keskusest Valkast 28,8 ja Riiast 160,7 kilomeetri kaugusel.
Parekklesion
Parekklesion (kreeka keeles παρεκκλήσιον, 'kõrvalkirik') on eriti hilisele Bütsantsi arhitektuurile iseloomulik külgkabel kiriku küljes. Tuntuimad nende seas on kuulsate 14. sajandist pärit freskodega ühelööviline parekklesion Chora kirikus ja 14. sajandi algusest pärinev kolmelöövilise ristkuppelkiriku kujuline parekklesion Pammakaristose kirikus.
Siri Pettersen
Siri Pettersen (sündinud 28. oktoobril 1971 Finnsnesis Tromsi maakonnas) on norra kirjanik. Ta on kirjutanud nõndanimetatud "Kaarnaringide" triloogia. Esimene raamat Odinsbarn ilmus aastal 2013; eestikeelses tõlkes ilmus raamat aastal 2018 pealkirja "Odinilaps" all, kirjastuse Varrak poolt, tõlkijaks (norra keelest) Kadri Rood. Triloogia teine raamat Råta ilmus aastal 2014, kolmas raamat Evna ilmus aastal 2015; triloogia teist ja kolmandat raamatut pole veel eesti keelde tõlgitud.
Ascaris lumbricoides
pisi|Täiskasvanud emane Ascaris Ascaris lumbricoides ehk solge (mitmuse vorm solkmed ) on ümarusside hõimkonda kuuluv selgroogsete soolenugiline.
Harilikult inimeses, koduseas vm loomas elutsev parasiit („suur ümaruss“) kasvab kuni 35 cm pikkuseks. Ascaris lumbricoidese või mõne muu ümarussi kandjaks on hinnanguliselt üks kuuendik inimpopulatsioonist. Solkme põhjustatud haigus, askaridoos, on levinud kogu maailmas, eelkõige troopilistes ja subtroopilistes maades.
Maailmamajandus
Maailmamajandus on ülemaailmne majandussüsteem, mis koosneb riikide majandustest, mis on omavahel rohkemal või vähemal määral seotud. Maailmamajanduse üks võtmesõnu on globaliseerumine, mille tõttu on riikide majandused omavahel nii tihedalt seotud, et sündmused ühes riigis mõjutavad enamasti ka teiste riikide majandusi. Globaliseerumine on just viimase sajandi jooksul eriti dominantseks muutunud. Rohkem ja rohkem kaubavahetust tehakse eri riikide vahel ning piirangud selleks on oluliselt vähenenud. Selle tulemuseks ongi maailmamajanduse fenomen. Inimesed saavad müüa kaupu ja teenuseid turgudel üle maailma ning tarbijad saavad valida oluliselt suurema hulga kaupade ja teenuste vahel. Enam ei pea piirduma vaid sellega, mida oma riigis pakutakse.
Maailmamajanduse positiivsed küljed
Kaupade ja teenuste vaba liikumine üle piiride on väga oluline faktor parema kvaliteedi suunas. See tuleneb osaliselt suurenenud konkurentsist tootjate vahel. Kohalikud tootjad peavad konkureerima mitte ainult oma riigi piires, vaid rahvusvaheliselt, mis on initsiatiiv nende kaupade kvaliteedi tõstmiseks, säilitades samas konkurentsivõimelise hinna.
Globaalse majanduse tõttu on oluliselt ühtsustunud standardid ja hinnatasemed, mis muudab rahvusvahelise kaubanduse omakorda lihtsamaks.
Maailmamajanduse negatiivsed küljed
Kõige suuremaks ohuks globaliseeruvas majanduses on see, et laienenud võimalustest võidavad eelkõige need riigid, mis on juba varasemast ajast jõukad. Arenenud riikides on rohkem kapitali, paremad transpordiühendused ning kõrgemalt arenenud tehnoloogia ja haridus. Kõik see tähendab, et raha koondumine veelgi süveneb ning vaesemate riikide olukord kas halveneb või jääb samaks.
Üheks viisiks, kuidas jõukamate riikide ettevõtjad globaliseerunud majandust ära kasutavad, on odava tööjõu kasutamine vähem arenenud riikides ehk kaupade tootmine alltöövõtjate juures. See aitab rahvusvahelistel ettevõtetel vähendada oma kulutusi ning suurendada kasumit. Kuna enamik kõrgepalgalisi töötajaid on endiselt ettevõtte asukohariigis, siis saab tegelik tootjamaa ebaproportsionaalselt väikest kasu sellisest majandustegevusest.
Maailmamajanduse praegune seis
Maailmamajanduse kogutoodang langes 2008.–2009. aasta majanduskriisi tõttu esimest korda alates 1946. aastast ja seadis maailma uute ülesannete ette: missuguseid strateegiaid järgida, et taastada majanduskasv ja vähendada tööpuudust, hoides samal ajal aga inflatsiooni ja riigivõlga kontrolli all. Aastatel 2009–2011 alustati ulatuslikke majanduse stabiliseerimise programme, mis aga väheneva maksutulu taustal suurendas riikide eelarvedefitsiiti. Kokku on riikide võlg suurenenud 2008. aastast alates 7,6 triljoni dollari võrra. Selleks, et intressimäärasid madalal hoida, suunasid keskpangad suure hulga raha riikide majandusse, millest johtuvalt kasvas 2008. ja 2012. aasta lõpu vahel ülemaailmselt raha hulk 31% võrra. Praegu tuleb valitsustel teha raskeid otsuseid. Ühest küljest tuleb majandust ergutada, et suurendada kasvu ja luua juurde töökohti, teisest küljest aga tuleb olla ettevaatlik riigivõla suurendamisega, sest see võib pikemas perspektiivis kasvu hoopis pidurdada. Kui majanduskasv aga taastub, siis tuleb keskpankadel hakata aga otsima tasakaalu inflatsiooni ohjeldamise ja madalate intressimäärade vahel.
2012. aastal nihkus riikide fiskaalpoliitika suurema säästmise suunas, et vähendada defitsiiti. Viis riiki kuuest vähendasid valitsuskulutuste kasvukiirust ja iga kolmas riik vähendas avaliku sektori kulutusi. Ülemaailmne eelarvedefitsiit vähenes selle tulemusena 2,7 triljoni dollarini ehk 3,8% maailma SKT-st. Samas vähenes ka majanduse kasvukiirus: 2010. aastal oli see 5,1%, 2011. aastal 3,7% ja 2012. aastal vaid 3,1%. Ülemaailmne tööpuudus suurenes 9,2 protsendini.
Riigid, mis rakendasid avalikus sektoris suuremaid kulutusi, näitasid ka paremaid kasvunäitajaid, madalamat tööpuudust, suuremad maksude laekumise kasvu ja olid edukamad riigivõla vähendamises, kui need riigid, mis avaliku sektori kulutusi piirasid.
Pikaajalised probleemid
Maailm seisab mitmete pikaajaliste majanduslike probleemide ees. Maailm on juba praegu ülerahvastatud, ometi lisandub igal aastal 80 miljonit inimest, mis muudab juba praegusi valukohti hullemaks. Nendeks on õhusaaste, jäätmemajandus, epideemiad, puhta vee puudus, näljahädad, ülepüük, metsade kadu, kõrbete laienemine ja taastumatute loodusvarade kiire kasutamine.
Üha rohkem mõjutab maailmamajandust inimeste, kaupade, teenuste, tehnoloogiate ja kapitali voolamine üle kogu maailma ning järjest vähem suudavad seda kontrollida valitsused. Arenenud riikide halvenenud majanduslik seisukord tähendab seda, et vähem jääb raha ja energiat, et tegeleda vaesemate piirkondade probleemidega.
Hoolimata nendest murekohtadest, on maailmamajanduse edasisel arengul ka positiivseid väljavaateid. Tehnoloogia on teinud suuri parandusi mitmetes eluvaldkondades, näiteks põllumajanduses, meditsiinis, energeetikas, metallurgias ja transpordis.
Tööjõud
2013. aasta andmete järgi on töölisi maailmas kokku 3,314 miljardit.
Tööjõu jaotus sektorite kaupa (2008)
Niilusoo
Niilusoo (ka Niilusoo raba) on soo Viljandi maakonnas Kolga-Jaani aleviku läheduses.
Arvanitika murre
Kõnelejad
Kõnelejaid on 2007. aasta seisuga kokku umbes 50 000. Arvanitika murret räägitakse peamiselt Lõuna-Kreeka külades. Arvanitika murret räägivad arvaniidid, kes on Kreekast paremat elu otsinud albaanlaste järeltulijad.
Kasutus
Arvanitika murret valdab vaid vanem generatsioon, nooremad inimesed lähevad Ateenasse ja sulanduvad kreeklaste sekka. Murdel on tugev kreeka keele mõju. Arvanitika murre on väljasuremisohus, kuid alates 1980. aastatest on hakatud murret taaselustama.
C Sharp
Selle artikli pealkiri peaks olema C#, kuid vikitarkvara ei võimalda sellist pealkirja.
C# (loetakse C Sharp) on üldotstarbeline programmeerimiskeel. Arendatud Microsofti poolt .NET initsiatiivi raames, standardiseeritud ECMA ja ISO poolt.
C# on üks .NET-raamistiku keeltest. Tema praegust arendust juhib Anders Hejlsberg. Keele nimi on tuletatud programmeerimiskeele C nimest.
Keele disaini põhimõtted
ECMA standardi järgi on C# disaini põhimõtted järgmised:
Hello world
Hello world programm C#-is:
Välismaine Eesti Kirjanike Liit
Välismaine Eesti Kirjanike Liit (nimetatud ka Väliseesti Kirjanike Liit) oli aastal 1945 Stockholmis asutatud pagulaseesti kirjanikke ühendav liit. 2000. aasta oktoobris saatis liit end laiali ning selle liikmed võeti in corpore vastu Eesti Kirjanike Liitu kodumaal.
Liidu esimehed olid August Mälk (1945–1982), Kalju Lepik (1982–1999) ja Enn Nõu (1999–2000).
Liit andis välja oma preemiat.
Litene mõis
Litene mõis (saksa keeles Lettin, läti keeles Litenes muiža, eesti keeles ka Liitina mõis) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Gulbene kihelkonnas. Mõisakompleks jääb tänapäevase haldusjaotuse järgi Gulbene piirkonna Litene valda Litene külla.
Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli Vana-Gulbene mõisa ja selle kõrvalmõisade, sealhulgas ka Litene mõisa kogusuurus 1816. aastal 22 adramaad, neile mõisadele allus kokku 1474 mees- ja 1538 naishinge.
Karjamõisad
Aastal 1816 allus Litene mõisale kaks karjamõisa: Sillowa ja Kordona.
Mõisaansambel
Litene mõisakompleks ja selle tall on riikliku kaitse all olevad kultuurimälestised. Kohaliku kaitse all on Litene mõisa pesuköök, häärber, kaks teenijate maja, park, magasiait, ait, küün ja apteek. Häärberis asub tänapäeval Litene kool.
James Voss
James Shelton Voss (sündinud 3. märtsil 1949) on endine Ameerika Ühendriikide maaväe kolonel ja NASA astronaut.
Voss liitus maaväega 1972. aastal, pärast Auburni Ülikooli lõpetamist. Maavägi lubas tal teenistust edasi lükata, et ta saaks asuda õppima Colorado Ülikooli, mille lõpetas 1974. aastal. 1983. aastal lõpetas Voss Ameerika Ühendriikide Mereväe Katselendurite Kooli.
1984. aastal saadeti ta tööle NASA-sse ning 1987. aastal valiti ta astronaudiks. Voss käis viis korda kosmoses, osaledes kosmosesüstiku missioonidel STS-44, STS-53, STS-69 ja STS-101. 2001. aastal oli ta 2. ekspeditsiooni liige ja viibis 163 päeva Rahvusvahelises kosmosejaamas. 2. ekspeditsiooni ajal väljusid Voss ja Susan Helms avakosmosesse ning viibisid seal kokku 8 tundi ja 56 minutit, mis on 2019. aasta seisuga pikim kosmosekõnd. Voss lahkus NASAst 2003. aastal.
Liivamadulased
Liivamadulased (Psammophiinae) on madude alamsugukond.
Klassifikatsioon
Liivamadulaste alamsugukonda klassifitseeritakse järgmised maoperekonnad:
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Psammophiinae seisuga 11.03.2014.
Paedophryne
Paedophryne on perekond konnasid kerakonlaste sugukonnast. Nimi on tuletatud vanakreeka keelest: pais (παῖς) tähendab "laps" ja phrynē (φρύνη) "konn". Seni on sellest perekonnast teada kuus liiki konnasid, kes kõik on ühed väikseimad konnad ja teadaolevalt üldse väikseimad selgroogsed. Neist üks, Paedophryne amauensis on väikseim teadaolev selgroogne. Kõik liigid elutsevad Paapua Uus-Guineas.
Taksonoomia
Esimesed Paedophryne 'id avastas teadlane Fred Kraus 2002. aastal, kuid ametlike kirjeldusteni jõuti alles 2011. aastal.
pisi|Paedophryne perekonda kuuluvate liikide leiukohad
Kirjeldus
Miniatuursust esineb paljude konnaliikide seas maailmas, kuid eriti sageli esineb seda Paapua Uus-Guineas: tervelt seitsmes perekonnas. Paedophryned teeb eriliseks see, et kõik selle perekonna liigid on miniatuursed. Paedophryne dekot ja Paedophryne verrucosa kasvavad 8–9 mm pikkuseks, Paedophryne kathismaphlox 10,4–10,9 mm pikkuseks ja Paedophryne oyatabu kuni 11,3 mm pikkuseks. Neist kõige väiksem on Paedophryne amauensis, kes kasvab keskmiselt 7,7 mm pikkuseks. Paedophryne swiftorum on P. amauensisest vaid mõnevõrra suurem.
Väikese kasvu tõttu on neil suhteliselt suur keha pindala võrreldes ruumalaga ja seetõttu suurem oht naha kuivamise tõttu surra. Nad vajavad väga niisket elukeskkonda ning elutsevad tavaliselt vihmametsa aluses leheprügis ja samblas. Maapinnal elama sunnib neid ka asjaolu, et nende varbad on väga väikesed ja ei võimalda hästi ronida. Miniaturiseerumise käigus on lihtsustunud nende liigeste ja koljude ehitus. Nende arengus puudub kullese staadium. Väikeste mõõtmete tõttu kannavad emased korraga ainult kahte muna, kuid on ebaselge, kas need munetakse korraga või mingite ajavahemike tagant.
Paedophryned toituvad pisikestest putukatest ja on ise toiduks teistele väikestele selgroogsetele, kes tavaliselt konni süüa ei pruugi. Võimalike looduslike vaenlaste hulka võivad kuuluda ka skorpionid.
Nagliena mõis
Nagliena mõis (saksa keeles Wassilissa, läti keeles Naglienas muiža) oli rüütlimõis (fideikomiss) Liivimaal Valga kreisis Gulbene kihelkonnas. Nagliena mõisa hooned on arhitektuurimälestistena kohaliku kaitse all (kõrts, ait, häärber). Tänapäeval asub Lätis Gulbene piirkonnas Beļava vallas Naglene külas.
Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal koos Beļava mõisaga 9 ja 3/8 adramaad, sellele allus 331 mees- ja 359 naishinge.
Agraarreformi eel aastal 1920 kuulus mõisale 1285 hektarit maad.
Karjamõisad
Aastal 1816 kuulus mõisale üks karjamõis: Feodorowa, hiljem Fedorowka.
Järglane
pisi|[[Lammas ja tema järglane, lambatall]] Järglane on sugulisel või suguta paljunemisel tekkinud isend. Järglase võib olla andnud üks või mitu vanemat.
Inimese järglasi nimetatakse vanemate suhtes lasteks sõltumata nende vanusest.
Sugulisel paljunemisel on järglase genoom kombinatsioon kahe vanema erinevatest genoomidest. Kloon on järglane, kelle genoom on vanema omaga identne.