cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Armeenlased Osmanite riigis
13.–16. sajand
14. sajandi lõpul ründasid Armeeniat Egiptuse mamelukid, tatarlased, järgnevatel sajanditel türklased ja pärslased. 1375. aastal vallutasid Egiptuse mamelukid Kiliikia kuningriigi pealinna, 1374. aastal kroonitud Armeenia viimane kuningas Levon VI põgenes ja suri 1393. aastal Pariisis. Kolmel korral riigi valdustesse tunginud Timur lasi elusalt matta tuhandeid armeenia sõdureid ja hobusekapjade all surmata armeenia lapsi
13.–14. sajandil oli ajaloolise Armeenia kõrgkoolides kõrgelt arenenud loodusteaduste ja meditsiini uurimine ning õpetamine, suurim selle aja mõtleja oli Grigor Tatevatsi.
Konstantinoopoli langemine Osmanite riigi võimu alla 1453. aastal pani aluse Armeenia eraldatusele Euroopast. Osmanite riigi poliitika ja armeenlaste rõhumine 15. sajandil põhjustas tõsise väljarände Belgiasse. 1461. aasta leping andis Osmanite riigis armeenlastele küll teatud autonoomia ja sultan Mehmed II andis armeenlastele loa luua oma kirik Konstantinoopolis. Esimene armeenia Konstantinoopoli patriarh oli Hovakim I, keda armeenlased tunnistasid nii usulise kui ka ilmaliku juhina. Armeenia kloostrid kujunesid oma kultuuri ja hariduse keskusteks. Kuid nagu kreeklased, nii kannatasid ka armeenlased rängalt oma siseasjadesse sekkumise läbi Osmanite võimude poolt.
Aastatel 1514–1516, pärast sultan Selim I vallutusi Lõuna-Kaukaasias ja Ida-Anatoolias, ühendati ka nende piirkondade armeenlased Istanbuli (Konstantinoopoli) patriarhi kogudusega. Aastatel 1532–1555 toimusid ajaloolise Armeenia aladel taas sõjad Pärsia ja Osmanite riigi vahel. 1567. aastal asutati Konstantinoopolis armeenia trükikoda. Armeenlastel oli usulise tõrjutuse tõttu raske jõuda riigivalitsemisel kõrgetele kohtadele, küll aga teostasid nad end tublide kaupmeestena. Konstantinoopoli armeenia kaupmeeste kaubareisid jõudsid Indiani välja ja nende edukas tegutsemine täitis Osmanite riigi riigikassat.
16. sajandist alates hakkasid armeenia kunsti mõjutama naaberriikide idamaise kultuuri esteetilised kaanonid. Arhitektuur ja hatškarid säilitasid armeenlaste rahvusliku omapära ja kõrge kunstilise taseme.
1603. aastal tungis Pärsia valitseja Abbas I Osmanite Armeeniasse. 1605. aastal toimus Abbasi käsul paljude Armeenia linnade ja külade hävitamine, üle 300 000 armeenlase deporteeriti Pärsiasse, neist ainult pooled jäid ellu. Armeenlased asutasid uue linna – Djugha, millest sai erakordselt õitsev kaubandus- ja kultuurikeskus. Selle majanduslikud sidemed ulatusid Indiasse, Itaaliasse ja Suurbritanniasse.
16.–17. sajandi Sebastiani kooli arstidega lõppes keskaegse Armeenia meditsiini areng.
17.–19. sajand
17. sajandi esimesel poolel põhjustasid Türgi ja Pärsia sõjad Ida-Armeenias tõsiseid kannatusi. 1620. aasta lepinguga jäid Pärsiale valdused Karabahhi orus (armeenia: Ղարաբաղ Gharabagh või Արցախ), kus armeenia vürstid säilitasid de facto iseseisvuse. Teine leping allkirjastati 1639. aastal, mis aga autonoomiat ei taganud.
1648. aastal toimus hävitav maavärin Vanis.
Aastal 1677 kaalus "salajane nõukogu", mis koosnes armeenia aristokraatia liikmetest, võimalust teiste riikide abil vabaneda Pärsia ja Türgi võimu alt. Toetust otsiti Roomast ja Moskva tsaaririigist, kuid mitmesugustel asjaoludel see ei õnnestunud.
väikepx|pisi|Armeenia neiud vaipa kudumas. [[Van, Osmanite riik, 1907]]
Ligi neljasaja aasta jooksul, sultan Mehmed Vallutaja valitsusajast sultan Mahmut II-ni, elasid erinevad usulised kogukonnad koos. Mehitar da Pietro oli üks selle ajajärgu tuntumaid õpetlasi ja teolooge. Paljud koolid, trükikojad ja raamatukogud loodi armeenlastest pankurite, kaupmeeste ja ametnike abiga. Armeenia noormehed saadeti Euroopa koolidesse ja ülikoolidesse haridust saama ja kunsti õppima. Sajandeid kestnud võõrvõim ei suutnud hävitada armeenlaste rahvuslikku, usulist ja kultuurilist identiteeti. Armeenlased olid edukad arhitektuuris, kirjanduses, maalikunstis, skulptuuris ja muusikas.
Alsou
Alsou (kasutatakse ka kirjapilti Alsu; õieti Alsu Abramova, tatari keeles kirillitsas: Алсу Рәлиф кызы Абрамова, ladina tähestikus: Alsu Rälif qızı Abramova, sünninimega Safina; sündinud 27. juunil 1983 Bugulmas Tatarstanis) on Venemaa laulja. Rahvusvaheliselt tuntuks sai ta 2000. aastal, kui sai Eurovisioni lauluvõistlusel lauluga "Solo" teise koha.
Armeenlased Osmanite riigis
17.–19. sajand
Aastatel 1722–1730 kestis armeenlaste ebavõrdne sõda türklastega, kuni oma surmani aastal 1728 juhtis seda Davit Bek.
Alsou
Moskvas toimunud 2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel oli ta finaalkontserdi üks õhtujuhtidest.
Armeenlased Osmanite riigis
17.–19. sajand
Aastatel 1747–1828 eksisteeris Jerevani khaaniriik, mis hõlmas tänapäeva Armeenia kesk- ja idaosa, ühe Türgi provintsi ja kaks Aserbaidžaani provintsi. Rahvastikust moodustasid enamuse Jerevani ümbruses elanud pärslased, samuti aserid ja kurdid, armeenlasi oli vähe, kuna neid asustati šahh Abbas I ajal 17. sajandi alguses massiliselt ümber Pärsia aladele. Vene-Pärsia sõja tulemusel läks Jerevani khaaniriik (Ida-Armeenia) 1828. aastal Turkmantšai lepinguga Venemaale. 1829. aasta lepingumuudatusega oli Venemaa sunnitud (peamiselt Suurbritannia nõudmisel) tagastama kolm türgi provintsi – Erzerumi, Karsi ja Ardahani.
Île Saint-Louis
pisi|Île de la Cité ja Île Saint-Louis pisi|Île Saint-Louis pisi|Île Saint-Louis Île Saint-Louis on üks kahest Seine'i jõe looduslikust saarest Prantsusmaa pealinnas Pariisis. IV ringkonnas asuvat saart ühendab viis silda. Selle suurus on üksteist hektarit ja seal elab ligikaudu neli ja pool tuhat elanikku.
Armeenlased Osmanite riigis
17.–19. sajand
pisi|Armeenlaste osakaal [[Osmanite riik|Osmanite riigis]] 1878. ja 1884. aastal toimus Türgi-vastane ülestõus. Kristlastena olid armeenlased Osmanite riigis diskrimineeritud. Kui nad hakkasid taotlema senisest suuremaid õigusi, korraldas sultan ‘Abdu’l-Hamid II aastatel 1894–1896 vastuseks armeenlaste vastased pogrommid. Eri allikate andmeil hukkus neis 80 000–300 000 inimest. Veresauna tõttu pälvis Osmanite valitseja välismaal hüüdnimed "Verine sultan" ja "Punane sultan". 19. sajandi keskel tekkis Armeenia rahvusliku liikumise organisatsioon Dašnaktshuthjun, mis on aastast 1898 poliitiline partei.
Armeenia maalikunsti tõi esile 19. sajandil Hovhannes Hajvazjan (Ivan Aivazovski; 1817–1900), kelle merevaated said maailmakuulsaks. 19. ja 20. sajandi vahetusel kerkisid esile silmapaistvad kunstnikud Zakar Zakarian (1849–1923), Meguerditš Dživanian (1848–1906), Gevorg Bašindžaghian (1857–1925) ja Panos Terlemezian (1865–1941). Harutjun Adžemian (1904–1965) õppis läänes ning kajastas oma teostes armeenlaste elu ja probleeme. Sama juhtus ka kirjanduses ja kujutavas kunstis: läänes hariduse omandanud loovisikud kajastasid armeenlaste elu võõrvõimu all.
20. sajand
1909. aastal toimus järjekordne armeenlaste massiline hävitamine. Armeenia poliitilised organisatsioonid püüdsid meeleheitlikult saavutada rahvusvahelise üldsuse tähelepanu ja sekkumist, saavutades lõpuks Prantsusmaa ja Suurbritannia sekkumise.
Aare Laht
Aare Laht (sündinud 6. juunil 1948) on eesti keemik.
Armeenlased Osmanite riigis
20. sajand
Esimese maailmasõja puhkedes asusid türklased peagi armeenlasi pagendama Väike-Aasiast. 1915. aastal jätkas Venemaa sõjavägi pealetungi Kirde-Anatoolias. Selles toetasid teda Armeenia vabatahtlike üksused ja ka osa Osmanite riigis elavaid armeenlasi. Seetõttu võttis Osmanite valitsus, kes kartis, et kohalikud armeenlased lähevad massiliselt Venemaa poolele üle, vastu Tehciri seaduse armeenlaste deporteerimiseks rindelähedastelt aladelt. Ehkki seaduses polnud armeenlasi mainitud, algas selle alusel armeenlaste genotsiid. 24. aprillil 1915 arreteeriti armeenia intellektuaalid. Üks neist oli tunnustatud kirjanik Eruhan. Armeenlastest sõdurid, kes olid teeninud Osmanite sõjaväes, kutsuti sõjaväkke tagasi ja lasti maha. Naised, lapsed ja vanurid pagendati Süüria kõrbesse. Ühtlasi käskis siseminister Mehmed Talat vahistada ja hukata armeenlaste kogukonna juhid mujal riigis. Armeenlased tõrjuti oma ajalooliselt kodumaalt Ida-Anatoolias välja ning hävitati suures osas füüsiliselt. Genotsiidi tulemusel hukkus aastatel 1915–1917 eri andmetel 600 000–1,5 miljonit inimest. Hävitati tuhanded armeenia kirikud ja koolid Anatoolia aladel (st kuus Armeenia provintsi või Lääne-Armeenia). Tekkis nn "nähtamatute armeenlaste kogukond" – inimesed, kes loobusid oma identiteedist ja kultuurist, et ellu jääda. Paljud armeenlastest, kes pääsesid tänu türklaste ja kurdide abile, põgenesid Venemaa Armeenia aladele või teistesse Lähis-Ida maadesse. Armeenlasi aitasid päästa ja edasi elada paljude maade misjonärid, ka Haapsalust pärit Hedwig Büll.
Aare Laht
Ta on töötanud Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudis teadurina ja töötab Terviseametis keemialabori juhatajana.
Ta kirjutas alla 40 kirjale.
Armeenlased Osmanite riigis
20. sajand
1917. aastal püüdsid Armeenia, Aserbaidžaan ja Gruusia moodustada Taga–Kaukaasia vabariiki. See ebaõnnestus ning 1918. aastal kuulutati välja Armeenia ehk Jerevani vabariik. Iseseisvus kestis kaks aastat, kuni 1920. aastal jagasid Nõukogude Venemaa ja Osmanite riik Armeenia omavahel, säilitades endised piirid. 1922. aastal liideti Armeenia Taga-Kaukaasia Nõukogude Vabariigiga.
Armeenia kogukonna igapäevaelu Osmanite riigi lõpuaegadel kujutasid vanad postkaardid, mis on nüüd kokku kogutud ja raamatuna välja antud. Postkaartidel on talletatud armeenlaste elu mitme sajandi vältel: armeenlased tööl, armeenia kirikud, töökojad, poed, elu kodudes ja koolides, armeenia arhitektide loodud avalikud hooned, mošeed ja linnavaated.
Helilooja Alexander Spendiarjan lõi aastatel 1918–1928 rahvusliku ooperi "Almast", mis käsitleb Armeenia vastupanu Pärsia vallutusretkedele 18. sajandil. Selle esiettekanne toimus 1930. aastal.
Rannakaitsepatarei nr 317
Rannakaitsepatarei nr 317 oli Saaremaa põhjarannikule Ninase poolsaarel Ninase küla lähedal rajatud rannakaitsepatarei, mis kuulus Punalipulise Balti laevastiku Tallinna mereväebaasi Läänemere rannikukaitsesüsteemi.
Patareipositsioon
Rannakaitsepatarei nr 317 (317-ая отдельная береговая артиллерийская батарея БОБР КБФ) paiknes Saaremaa põhjarannikul Tagaranna poolsaarel. Patarei ehitamiseks eraldati 120 ha suurune maa-ala Ninase küla piirkonnas, kus likvideeriti 6 talu ja asustati ümber 7 perekonda. Patarei ehitustööd algasid 1940. aasta juulis. Kahurid paiknesid üksteisest 200–300 meetri kaugusel. 2. ja 3. kahurialuse vahele oli rajatud kahekorruseline maa-alune diiseljõujaam. Patareipositsiooni ehitusel jäi sõja alguseks lõpetamata mürskude mehaanilise söötmise süsteem, insenerivõrgud, kaugusmõõtja torn ja gaasivarjend.
Rannakaitsepatarei nr 317
Sümbolite (4хI-180/57) tähendus kahuripatarei nimes:
Suurtükkide laskekaugus oli 45 km (200 kaabeltaud).
Patarei isikkoosseis oli Punaarmee isikkoosseisu normi 014/812 kohaselt 266 (12 ohvitseri, 49 allohvitseri, 205 punalaevastiklast), 014/106-Б kohaselt 306 sõjaväelast. Suurtükipatarei komandör oli vanemleitnant/kapten (Османов, Джофер Османович).
14. septembrist kuni 21. oktoobrini toimusid lahingud Eesti saartel. 14. septembri varahommikul tegid Saksa väed dessantoperatsiooni Muhu saarele. 16. septembril olid Saksa väed Orissaares ja 20. septembril 1941 piirati patarei saksa üksuste poolt ümber, osal meeskonnast õnnestus välja murda, kaks suurtükialust lasti õhku, kaks jäi terveks.
Ameerika Samoa 2022. aasta taliolümpiamängudel
Ameerika Samoa osales 2022. aasta taliolümpiamängudel Pekingis ühe sportlasega.
Ameerika Samoad esindas skeletonisõitja Nathan Crumpton, kes tuli meeste võistlusel 25 sportlase seas 19. kohale.
Dallase politseinike tulistamine 7. juulil 2016
'''Dallase politseinike tulistamine 7. juulil 2016''' oli politseinike vastu toime pandud vägivallaakt Ameerika Ühendriikide Texase osariigis Dallases 7. juulil 2016.
Sel päeval toimus Dallases rahumeelne meeleavaldus juulis 2015 politsei käe läbi hukkunud kahe mustanahalise, Alton Sterlingi ja Philando Castile mälestuseks.
Rahuliku meeleavalduse lõpus avas Micah Xavier Johnson varitsusest tule 12 politseiniku ja kahe tsiviilisiku pihta, tappes viis politseinikku; seitse politseinikku sai haavata. Johnson oli Afganistani sõja veteran ja väidetavalt sellepärast vihane, et politseinikud mustanahalisi olid tulistanud. Tulistamisele järgnenud vastasseisus parklagaraaži juures tappis politsei 8. juuli varahommikul Johnsoni pommiroboti külge kinnitatud pommiga.
Dallase politseinike tulistamine oli ohvriterohkeim intsident Ameerika Ühendriikide õiguskaitseorganite jaoks 2001. aasta 11. septembri terrorirünnakutest saadik.
Zapiekanka
Zapiekanka - "Poola pitsa" on avatud kujuga bagett, millele on lisatud sulatatud juust, tükeldatud seened ja ketšup. Zapiekanka on kiirtoit.
Jaan Kartau
Jaan Kartau (sündinud 23. märtsil 1938 Kilingi-Nõmmes ) on Eesti jurist ja endine kohtunik.
1957. aastal lõpetas ta Kilingi-Nõmme Keskkooli ja 1962. aastal Tartu Riikliku Ülikooli.
Aastatel 1962–1967 töötas Kartau Eesti NSV Rahvamajanduse Nõukogu juriskonsuldi ja arbiterina ning Pöögelmanni-nimelises Elektrotehnika Tehases kaadriosakonna juhatajana. 1967–1973 oli ta Eesti NSV Ministrite Nõukogu Asjadevalitsuse haldus- ja õigusküsimuste osakonnas vanemreferent. 1973–1993 oli ta Eesti NSV Riikliku Arbitraaži peaarbiteri asetäitja.
19. augustil 1993 nimetas president Lennart Meri Riigikohtu üldkogu ettepanekul Jaan Kartau kohtunikuks Tallinna Ringkonnakohtusse. 25. augustil kiitis Riigikogu heaks Kartau Tallinna ringkonnakohtu esimeheks nimetamise. Otsus jõustus 14. septembril 1993. Juhataja ametikohal töötas ta kuni pensionile jäämiseni.
Haabneeme klindiastangu maastikukaitseala
Haabneeme klindiastangu maastikukaitseala on maastikukaitseala Harju maakonnas Viimsi vallas. Kaitseala kaitse-eesmärk on kaitsta Haabneeme klindiastangut ja Tilio-Acerion-kooslustega nõlvade, rusukallete ja jäärakute metsi. Kaitsealale jääb ka Viimsi koobas. Kaitseala pindala on 16,1 ha. pisi|Karulauk õitseb Haabneeme klindiastangul Kaitseala moodustati 2009.
Jaan Kartau
23. märtsil 2006 vabastati ta ringkonnakohtu esimehe ja kohtuniku ametist seoses teenistusvanuse ülemmäära täitumisega.
Kartau on Eesti Kohtunike Ühingu liige.
Ta oli NLKP liige 1962 kuni aprillini 1990.
Dua Lipa
Dua Lipa (sündinud 22. augustil 1995 Londonis) on Kosovo albaania juurtega Suurbritannia laulja, laulukirjutaja ja modell.
Fourier' rida
Fourier' rida (või ka Fourier' reaksarendus) on viis esitada perioodilist signaali või perioodilist impulsside jada sinusoidide summana. Summat saab esitada komplekssete astendajatega eksponentfunktsioonide või trigonomeetriliste funktsioonide (siinuste ja koosinuste) kaudu.
Dua Lipa
Muusikakarjääri alustas ta 14-aastaselt oma lemmikartistide kaveritega YouTube'is.
Fourier' rida
Fourier' reaksarendus on saanud nimetuse Joseph Fourier' (1768–1830) järgi, kes kasutas seda soojusjuhtivuse võrrandi lahendamiseks.
Fourier' rida on lähedalt seotud Fourier' teisendusega, mis esitab funktsiooni sagedusruumis. Fourier' teisendus muudab funktsiooni argumendiks sageduse:. Sel juhul funktsiooni väärtus F(\omega) näitab vastava sageduse amplituudi esialgses funktsioonis f(x). Fourier' rittaarenduses vastavad funktsiooni F(\omega) argumentidele, ehk sagedustele, summa erinevad liikmed ning funktsiooni F(\omega) väärtustele nende liikmete ees olevad kordajad.
Dua Lipa
Hääleliigilt on ta kontraalt.
Fourier' rida
Definitsioon
Fourier' rida on oma olemuselt signaali sageduskomponentideks lahutamisel saadud liikmete jada. Igal rea liikmel on oma kindel sagedus ning amplituud (ees olev kordaja), mis määrab ära, kui tugevalt see liige on esindatud algses signaalis. Üldiselt on Fourier' read lõpmata pikad, kuid paljudel juhtudel võib hea lähenduse saada, kui arvestada vaid esimest nelja-viite liiget.
Dua Lipa
2022. aastal mängis ta ka filmis "Argylle".
Fourier' rida
Definitsioon
Fourier' rida saab esitada mitut moodi.
Trigonomeetriline esitus
Olgu funktsioon f(x) perioodiline funktsioon või impulsside jada perioodiga 2L. Sellisel juhul on selle funktsiooni Fourier' ritta arenduseks lõigul :
kus kordajad a_0, a_n ja b_n avalduvad integraalidena:
Kordajat a_0 nimetatakse ka vastava funktsiooni alaliskomponendiks, kuna integraali, millega ta on defineeritud, võib tõlgendada kui funktsiooni f(x) keskväärtust lõigul. Indeks n on täisarv, mis võib omada väärtuseid nullist lõpmatuseni.
Trigonomeetrilise esituse eeliseks on, et see lihtsustub, kui algfunktsioon on kas paaris- (funktsiooni graafik on sümmeetriline y-telje suhtes) või paaritu funktsioon (graafik on sümmeetriline nullpunkti suhtes). Paaritu funktsiooni puhul on kordajad a_n=0 ning paarisfunktsiooni puhul b_n=0.
Polaaresitus
Polaaresitus käib faasis nihutatud koosinuse kaudu:
kus:
2000. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused
2000. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 35. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid 19.–27. veebruarini Oslos (Holmenkollenis) Norras. Välja jagati 9 komplekti medaleid. Meeste teatesõidus selgitati maailmameister 11. märtsil Lahtis Soomes maailma karikavõistluste raames.
Fourier' rida
Polaaresitus
Rida saab esitada ka koosinuste asemel siinustena, kuid sisulist erinevust neil kahel esitusel ei ole ning tava järgi kasutatakse koosinusi.
2000. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused
10 km sprint
Kuupäev: 19. veebruar Osavõtjaid: 92 Maailmameister 1999: Frank Luck Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Fourier' rida
Polaaresitus
Kasutades nurkade summa koosinuse valemit, saab näidata, et polaaresitus on võrdne trigonomeetrilise esitusega:
2000. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused
12,5 km jälitussõit
Kuupäev: 20. veebruar Osavõtjaid: 60 Maailmameister 1999: Ricco Groß Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
15 km ühisstardist sõit
Kuupäev: 26. veebruar Osavõtjaid: 27 Maailmameister 1999: Sven Fischer Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Fourier' rida
Polaaresitus
Tähistades siin:
jagades need võrrandid omavahel:
ning võttes need võrrandid ruutu ja liites omavahel:
Eksponentesitus
Euleri valem ütleb, et
2000. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused
7,5 km sprint
Kuupäev: 19. veebruar Osavõtjaid: 75 Maailmameister 1999: Martina Zellner Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Fourier' rida
Eksponentesitus
Seega saab trigonomeetrilist rida, kasutades veel valemeid   ja , teisendada komplekssete astendajatega eksponentide reaks:
2000. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused
10 km jälitussõit
Kuupäev: 20. veebruar Osavõtjaid: 60 Maailmameister 1999: Olena Zubrilova Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Fourier' rida
Eksponentesitus
Kui tähistada siin:
2000. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused
12,5 km ühisstardist sõit
Kuupäev: 26. veebruar Osavõtjaid: 27 Maailmameister 1999: Olena Zubrilova Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Fourier' rida
Eksponentesitus
ongi tulemuseks kompleksne kuju:
2000. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused
15 km eraldistardist sõit
Kuupäev: 22. veebruar Osavõtjaid: 75 Maailmameister 1999: Olena Zubrilova Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Fourier' rida
Eksponentesitus
Erinevuseks on see, et indeksil n on nüüd väärtused miinus lõpmatusest lõpmatuseni ja seetõttu esinevad reas ka negatiivsed sagedused ( kui n<0). Reaalsete signaalide Fourier' rittaarenduses koonduvad negatiivsed sagedused siiski välja. Tingimus selle jaoks on, ehk negatiivse indeksiga kordaja peab olema positiivse indeksiga kordaja kordaja kaaskompleks.
2000. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused
Medalid
<br style="clear:both;" />
Fourier' rida
Näide
pisi|180px|[[Ruutlaine nelja esimese nullist erineva liikme Fourier' rida]] Olgu meil 2\pi-perioodiline funktsioon f(x), millel on lõigul [-\pi,\pi] väärtused
See on kastfunktsioon amplituudväärtusega \pi. Selle funktsiooni Fourier' rea trigonomeetrilise kuju leidmiseks tuleb arvutada kordajad a_0,a_n,b_n:
mida oleks saanud ennustada ka asjaolust, et antud funktsioon on paaritu. Samuti saab ennustada, et kordaja a_0=0, sest funktsioon on pool perioodi väärtusega -\pi ning teine pool väärtusega \pi. Seega keskväärtus on null. Kordajad b_n tulevad:
On näha, et b_n=0 iga paarisarvulise n väärtuse korral. Funktsiooni f(x) Fourier' rida on seega:
Näite kõrval olevatel piltidel on kujutatud selle funktsiooni (või ükskõik millise kastfunktsiooni) Fourier' rittaarendus. Ülemisel on arvestatud vaid esimese liikmega ja järjest liikmeid summeerides jõuame tulemuseni, mida on näha alumisel joonisel. Selles on nelja esimese nullist erineva liikme summast saadud funktsioon.
John Dryden
pisi|John Drydeni portree kunstnik [[Godfrey Knellerilt]] John Dryden (19. august (vkj 9. august) 1631 Aldwincle, Thrapston, Northamptonshire, Inglismaa – 12. mai (vkj 1. mai) 1700 London) oli inglise luuletaja, kirjanduskriitik, tõlkija ja näitekirjanik, 1668. aastast Inglismaa esimene poeet-laureaat. Drydenit peeti Inglise restauratsiooniajastu kirjanduselus sedavõrd mõjuvõimsaks, et kirjanduslugudes nimetatakse seda Drydeni ajastuks.
Dryden sai hariduse Westminsteri koolis ning Cambridge'i ülikooli Trinity College'is. 1662. aastal valiti Dryden Londoni Kuningliku Seltsi liikmeks, kuid ta ei osalenud seltsi tegemistes ning arvati 1666. aastal tasumata liikmemaksu tõttu välja. 1687. aastal pöördus ta katoliiklusse. Kui katoliikliku kuninga asendas 1688. aastal protestantlik kuningavõim, keeldus Dryden kuningale truudust vandumast, ent kuna ta teenis elatist peamiselt erakirjastuste kaudu, mitte poliitilise patronaaži teel, ei olnud saadud tagasilöögil tema jaoks ulatuslikke tagajärgi.
Looming
Tema esimene oluline trükis ilmunud teos oli 1658. aastal avaldatud "Heroilised stantsid" ("Heroic Stanzas"), euloogia samal aastal surnud Oliver Cromwellile. Pärast kuningavõimu taastamist Inglismaal sidus ta end aga uue võimuga ning temast sai peagi juhtiv kirjanduskriitik ja luuletaja. Kui 1660. aastal tühistati puritaanlik teatrikeeld, asus Dryden kirjutama näidendeid Londoni teatritruppidele, kellega tal olid püsilepingud: algul King's Company ja hiljem Duke's Company.
Drydeni tuntumate teoste hulka kuuluvad satiirilised poeemid "Absalom ja Achitophel" (1681) ja "Mac Flecknoe" (1678), "Hirv ja panter" ("The Hind and the Panther", 1687) ja "Annus Mirabilis" (1667), essee "Dramaatilisest luulest" ("Of Dramatick Poesie", 1668), komöödia "Moodne abielu" ("Marriage à la Mode", 1673), heroilised värssdraamad "Oidipus" (1678), "Almanzor ja Almahide ehk Granada vallutamine hispaanlaste poolt" ja semiooper "Kuningas Arthur" (1691). Dryden tõlkis mitmeid antiikaegseid ja ka uuemaid autoreid nagu Horatius, Juvenalis, Ovidius, Lucretius ja Theokritos. Tema tõlketöö tipuks sai Vergiliuse koguteoste ilmumine 1697. aastal.
Dryden tõi inglise keelde uusi sõnu nagu "biography" ja kirjandusloolisi termineid nagu "Metaphysical poets" (nn metafüüsilised poeedid). Laialt on levinud mitmed tema sententsid nagu "Suur lust on olla hull, ent seda lusti tunneb ainult hull." ("Hispaania munk") ja "Kõigepealt me loome oma tavad ja siis loovad tavad meid."
Drydeni "Oodi Hr Henry Purcelli surma puhul" on tõlkinud eesti keelde Marju Riisikamp. Purcell, inglise barokkmuusika suurkuju, viisistas mitmeid Drydeni tekste. Drydeni "Laul püha Cecilia päevaks" ilmus ajakirjas Akadeemia nr 9/2016 Märt Väljataga tõlkes.
Howardi maakond (Indiana)
Howardi maakond (Howard County) on maakond Ameerika Ühendriikides Indiana osariigis.
Maakonna halduskeskus on Kokomo.
Ajalugu
Maakond moodustati 15. jaanuaril 1844.
Rahvastik
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Huntingtoni maakond
Huntingtoni maakond (Huntington County) on maakond Ameerika Ühendriikides Indiana osariigis.
Ajalugu
Maakond moodustati 2. veebruaril 1832.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 37 124.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Sashori
Sashori (სასხორი) on küla Gruusias Mtshetha-Mthianethi piirkonnas Mtshetha rajoonis.
Klauseikiai
Klauseikiai (žemaidi Klausėikē) on küla Leedus Skuodase rajoonis Aleksandrija vallas. Klauseikiai jääb Išraitase ja Guntinase jõe kaldale.
Sashori
2014. aastal elas seal 332 inimest.
Klauseikiai
Looduskaitse all on mitu põlispuud. Külas kasvavad Klauseikiai kadakas kõrgusega 5,5 meetrit, ja Kuokščiste tamm, mis istutati üle 200 aasta tagasi Kuokščiste pere majapidamise juurde. Tamme ümbermõõt on 4,32 meetrit. Kaitse all on ka Gureckiste pärn, mis kasvab endise Gureckiste pere majapidamise juurde viiva tee ääres. Pärna ümbermõõt on 3,9 meetrit, selle juures asub tulpkabel.
Muinsuskaitse all on Klauseikiai asulakoht, mis oli kasutusel II aastatuhandest EKr. kuni XIII sajandini.
Wrangelli – St. Eliase rahvuspark
pisi pisi|Rahvuspargi kaart Wrangelli – St. Eliase rahvuspark (inglise keeles Wrangell–St. Elias National Park and Preserve) on rahvuspark USAs Alaskal, mis moodustati 2. detsembril 1980. Rahvuspargi pindala on 53 321 km². See on kantud UNESCO maailmapärandi nimistusse.
2007 külastas rahvusparki 61 085 inimest.
Guillaume Le Gentil
Guillaume Joseph Hyacinthe Jean-Baptiste Le Gentil de la Galaisière (12. september 1725 – 22. oktoober 1792) oli Prantsuse astronoom.
Le Gentil avastas Messier' kataloogi objektid Messier 8, Messier 32, Messier 36 ja Messier 38. Ta oli ka esimene astronoom, kes kataloogis tumeda udukogu kui vaatles Luige tähtkujus asuvat udukogu Le Gentil 3. Ta oli ka Prantsuse Teaduste Akadeemia liige.
Le Gentil osales Mihhail Lomonossovi organiseeritud rahvusvahelises projektis, mille eesmärgiks oli mõõta Maa ja Päikese vaheline kaugus, vaadeldes maailma eri paigust Veenuse liikumist üle Päikese. Sellised liikumised on paaridena 8-aastase vahega, kuid iga sellist paari eraldab järgmisest 121 või 105 aastat. Le Gentil mõlemad katsed seda vaadelda ebaõnnestusid. Le Gentil saabus Prantsusmaale tagasi 11 aastat pärast lahkumist ning avastas, et ta oli vahepeal surnuks kuulutatud. Ta õnnestus surnuks kuulutamine tühistada ja elas veel 21 aastat.
Darevskia unisexualis
Darevskia unisexualis on sisaliku liik. Emasloomade levinud paljunemisviisiks on partenogenees.
Levila
Nad on levinud Gruusias, Türgis ja Armeenias.
Armeenias leidub seda liiki Širaki, Aragatsotni, Kotajkhi, Gegharkhunikhi ja Lori maakonnas.
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Darevskia unisexualis seisuga 19.12.2013.
Emma Raducanu
Emma Raducanu (sündinud 13. novembril 2002 Torontos) on Suurbritannia tennisist.
2021. aastal võitis ta 18-aastaselt USA lahtised meistrivõistlused naiste üksikmängus.
Isiklikku
Emma Raducanu isa on rumeenlane ja ema hiinlanna. Raducanu on sündinud Kanadas Torontos, kuid kui ta oli kaheaastane, asus tema pere elama Suurbritanniasse.
Christian Nørgaard
Christian Thers Nørgaard (sündinud 10. märtsil 1994 Kopenhaagenis) on Taani jalgpallur, kes mängib kaitsva poolkaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis Brentford ja Taani jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri Taani klubis Lyngby. Ainsal korral mängis ta klubi põhimeeskonnas Taani kõrgliigas 2011. aasta novembris.
2012. aastal sõlmis ta lepingu Saksamaa klubiga Hamburger SV. Ta sai mänguaega ainult Hamburgeri reservmeeskonnas Saksamaa tugevuselt neljandas liigas.
Aastatel 2013–2018 mängis Nørgaard Taani kõrgliigaklubis Brøndby. 2017. aastal valiti ta Brøndby aasta mängijaks. 2018. aastal võitis ta Brøndbyga Taani karikavõistlused.
2018. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Itaalia kõrgliigaklubiga Fiorentina. Hooajal 2018/19 pääses ta Fiorentina meeskonnas Itaalia kõrgliigas väljakule vaid kuues mängus.
Michael Sussman
Michael A. Sussmann (sünd. 1964) on Ameerika Ühendriikide jurist, endine föderaalprokurör ning endine partner privaatsusele ja küberjulgeolekule keskendunud advokaadibüroos Perkins Coie.
Kui WikiLeaks 2016. aastal Demokraatliku Partei meilid lekitas, esindas ta Demokraatide Rahvuskomiteed ning uuris koos CrowdStrike'iga servereid.
Septembris 2021 esitas erinõunik John Durhami vandemeestekogu talle süüdistuse Donald Trumpi vastaste andmete võltsimisele kaasa aitamises. Sussmann ei tunnistanud enda süüd ning väitis, et süüdistus oli poliitiliselt motiveeritud.
Johann Friedrich Eurich
Johann Friedrich Eurich (5. märts 1834 Rogosi mõis, Võrumaa, Liivimaa kubermang – 19. november 1886 Jamburg, Jamburgi maakond, Peterburi kubermang) – Tallinna linnamaamõõtja, Tallinna üldmõõdistuse (1879–1881) läbiviija.
Teenistuskäik
Johann Friedrich Eurichi olulisim tegevus Tallinna linnamaamõõtjana oli Tallinna üldmõõdistamine – linnasarase suuremõõtkavaline mõõdistamine (1:840 – 1:2100) ja nivelleerimine.
Tema järglaseks Tallinna linnamaamõõtja ametikohal sai August Mickwitz.
Perekond
Johann Friedrich Eurich oli abielus Caroline Marie Natalie Adleriga (1840–????). Neil oli kokku 9 last.
Poeg Michael Anatol Eurich oli üks Tallinna Tselluloosivabriku direktoreist, tütar Anna Elfriede oli abielus Paul Scheeliga (nende poeg oli Klaus Scheel).
Gulbinėnai mõis
pisi|Gulbinėnai mõisa peahoone Gulbinėnai mõis (leedu Gulbinėnų dvaras) on endine mõis Leedus Pasvalysi rajoonis Krinčinase vallas Gulbinėnais.
Pärast seda, kui Nõukogude Liit oli Leedu hõivanud, mõis riigistati ja Kazys Ladyga arreteeriti. Saksa okupatsiooniväed tagastasid mõisa tema pojale Algisele.
Pärast sõda sai mõisast taas riigi omand. Peahoonesse rajati kool, hiljem laiendati hoonet, et mahutada ära ka kohalik lasteaed. Tänapäeval on hoone tagastatud Kazys Ladyga järglastele koos 2000 ruutmeetri suuruse maatükiga. Aastail 1994–1995 remonditi hoone katust.
Mõisa peahoone juures asub Upytėni ulatuv 16 hektari suurune looduskaitsealune park, kus on kaks tiiki. Pargis asub 120 meetrit pikk pärnaallee, mida piirab kanal. Ühe paisjärve juures kasvavad akaatsiad.
Józefów (Biłgoraj maakond)
Józefów on linn Poolas Lublini vojevoodkonnas Biłgoraj maakonnas. Józefów asub Biłgorajst umbes 24 km idas.
Józefów asutati ja sai linnaõigused 1725. aastal. Esimese Poola jagamise tulemusel läks linn 1772. aastal Austria keisririigi võimu alla. Vahepeal oli linn aastatel 1807–1815 Varssavi hertsogiriigi koosseisus. Neljanda Poola jagamise tagajärjel läks Józefów 1815. aastal Venemaa Keisririigiga reaalunioonis olnud Poola Kuningriigi (nn. Kongressi-Poola) koosseisu. Józefów kaotas linnaõigused 1870. aastal, kuid sai need 1988. aastal tagasi.
Wrangelli mägi
pisi|Wrangelli mägi Wrangelli mägi (inglise keeles Mount Wrangell) on tegevvulkaan USAs Alaskal; mägi kuulub Wrangelli mägede koosseisu. Mäe kõrgus on 4317 m. Mäe vanus on umbes 610 000 aastat. Mägi on nimetatud Ferdinand von Wrangelli auks.
Norra ja Venemaa piir
Aastatel 1944–1991 oli see piir Norra ja Nõukogude Liidu vahel. Euroopa maanteel 105 on üks piiriületuspunkt. Norra poolt teostab järelevalvet garnison ja see on Norra piirikomissari jurisdiktsiooni all, Venemaa poolt aga Venemaa piirivalveteenistus.
Piiri määratleti lepingus 1326 ja eraldati, milliseid saami osi Norra ja Venemaa maksustada võivad. Piirijoon määratleti 1826. aastal lepinguga ja jääb sisuliselt samaks piiriks ka tänapäeval. 1944 tekkis Norra – Nõukogude Liidu piir. Külma sõja ajal oli piir üheks kahest Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni (NATO) ja Nõukogude Liidu vahel, teine oli Nõukogude Liidu ja Türgi piir. Aastatel 1991–1999 oli see ainus piir Venemaa ja NATO vahel. See on Norra noorim muutmata piir. Alates 1960. aastatest on kahe riigi territoriaalvete vahelise piiri osas olnud lahkarvamusi, aga see lahenes piiritluslepinguga 2010.
Piirijoone leping Venemaaga
Läbirääkimisi seoses merepiiriga alustati 1970. 1975. aastal leppisid mõlemad riigid kokku moratooriumis, mis keelas vaidlusaluses piirkonnas nafta ja gaasi varu uurimise. 1978. aastal allkirjastati kalandust reguleeriv ajutine leping.
27. aprillil 2010 teatati Oslos, et Barentsi mere territoriaalne vaidlus on lahendatud. Leping on kompromiss, mis jagab vaidlusaluse ala kaheks ligikaudu võrdse suurusega osaks. Leping allkirjastati Murmanskis 15. septembril 2010. Norra parlament kiitis lepingu 8. veebruaril 2011 ühehäälselt heaks. 30. märtsil hääletas ratifitseerimise toetamist ka Venemaa riigiduuma ning lepingu ratifitseerimise seadusele allkirjastati 8. aprillil 2011. Pärast mõlema riigi poolt ratifitseerimist oli enne selle jõustumist 30-päevane ooteaeg. Leping jõustus 7. juulil 2011, lõpetades 41 aastat kestnud piiritüli.
Lepingus on sätestatud kalandusalase koostöö tingimused, nähes ette Barentsi merel kalastamise ühise reguleerimise mehhanismi säilitamise. Lepingus määratletakse ka koostöö põhimõtted maavara maardlate uurimisel. Merepiiri ületavat maardlat võib tervikuna kasutada ainult kahepoolse kokkuleppe alusel. Piirileping on majanduslikult oluline, kuna see võimaldab geoloogiliste uuringute ja süsivesinike puurimist läbi viia varem vaidlustatud piirkonnas. Piirkond asub ühest maailma suurimast maagaasimaardlast läänes. Norra ettevõte sõlmis lepingu, et alustada piirkonna Norra osa uurimist, esmane seismiline uuring Norra uues merevööndis algas 8. juulil 2011.
Mathematics, Matter and Method
"Mathematics, Matter and Method" on Hilary Putnami filosoofiliste kirjutiste kogumik, väljaande "Philosophical Papers" 1. köide. Selle andis välja kirjastus Cambridge University Press 1975. aastal, teine trükk ilmus 1985.
Tõesus ja paratamatus matemaatikas (Truth and necessity in mathematics)
Selle kirjutise kandis Putnam ette Viini ülikoolis 3. juunil 1964.
Formaalsete teaduste filosoofia ja empiiriliste teaduste filosoofia vahel on seos. Loogilisel empirismil oli kaks põhiprintsiipi: 1) filosoofia traditsioonilised küsimused on pseudoprobleemid, täiesti mõttetud ja 2) formaalsete teaduste (loogika ja matemaatika) teoreemid on analüütilised, mitte täpselt Immanuel Kanti mõttes (analüütiline otsustus), vaid selles mõttes, et nad "ei ütle midagi", üksnes väljendavad meie keelereegleid. Tänapäeva analüütilised filosoofid hakkavad looma uut teadusfilosoofiat, mis samuti tahab olla mittemetafüüsiline, kuid ei tunnista loogilise empirismi põhiprintsiipe. Positivistliku matemaatikakäsituse eitamine on uue teadusfilosoofia seisukohast väga tähtis.
Mis eristab matemaatiliselt paratamatuid väiteid teistest tõdedest? Putnam pakub välja, et asi pole üldse "ontoloogias" (seotud muutujate piirkonnas), sõnavaras ega üldse milleski mõistlikus mõttes keelelises. Levinud vaate järgi erineb matemaatika teistest teadusharudest selle poolest, et jutt on "matemaatilistest objektidest". See on aga pinges Bertrand Russellilt ja Gottlob Fregelt pärineva ideega, et loogika ja matemaatika vahel pole selget piiri: loogikal pole ju "ontoloogiat" (Putnam arvab loogika alt välja hulgateooria ja kõrgemat järku kvantifikatsiooniteooria).
Pole raske leida matemaatiliselt tõeseid väiteid, milles kvantifitseeritakse ainult üle materiaalsete objektide, aistingute või mis tahes objektide. Putnam toob näiteks ühe teoreemi Turingi masinate kui füüsiliste objektide kohta ja ühe teoreemi sümbolite lõplike jadade füüsiliste üleskirjutuste kohta. Kuigi kogu matemaatikat pole õnnestunud tõlkida "nominalistlikku keelde", saab selles väljendada olulist osa matemaatikast.
Võidakse vastu väita, et vähemalt nende väidete tõestused peavad osutama arvudele, seega matemaatilistele objektidele, näiteks kasutatakse matemaatilise induktsiooni printsiipi. Aga seda printsiipi võib väita ja ilmseks pidada otseselt füüsiliste üleskirjutuste kohta. (Ei ole tarvis lähtuda printsiibist arvude kohta ning tuletada printsiip üleskirjutuste kohta üleskirjutuste Gödeli numeratsiooni abil. Pealegi ei saa seda printsiipi eeldamata tõestada, et igal üleskirjutusel on Gödeli number.) Ja induktsioonireegel üleskirjutuste kohta on võimalik Goodmani indiviididearvutuse abil ka tuletada. Nii et vastuväide langeb ära, ning osutamine abstraktsetele "entiteetidele" ei ole matemaatikale olemuslik. (Raamatus "Set Theory and Its Logic" näitas Williard Van Orman Quine, et matemaatilise induktsiooni saab ümber teha ainult lõplike hulkade tarvis. Analoogselt saab luua üleskirjutuste teooria, milles lõplike hulkade asemel on lõplikud tervikud. Peab märkima, et induktsiooniprintsiip, mis Russelli väitel on analüütiline, nimelt et iga pärilik omadus, mis on nullil, on igal arvul, on tühi, kui puuduvad "väljaeraldamise aksioomid", mis väidavad, et konkreetsed tingimused defineerivad "omadusi" või hulki. "Väljaeraldamise aksioomi" osa etendab lõplike tervikute teoorias väide, et kui x on tervik, siis on olemas tervik y, mis saadakse kõigi nende P-de liitmisel, mis on x-i osad. Kui võtta see aksioomiskeemiks, siis saab tuletada matemaatilise induktsiooni reegli "lõplike üleskirjutuste" jaoks, defineerides lõpliku üleskirjutuse analoogselt Quine'i arvudefinitsiooniga.) Tundub, et matemaatikat iseloomustab teatud arutlemisstiil, mis pole olemuslikult seotud mingi "ontoloogiaga".
Matemaatiliselt tõeseid väiteid ei erista teistest väidetest ka sõnavara. On see midagi keelelist? "Mitte keegi ei joonista kunagi tasapinnalist kaarti, mille värvimiseks on tarvis viis või rohkem värvi (naaberpiirkonnad ei tohi olla sama värvi)." Kas keelereeglid otsustavad, kas see väide on tõene matemaatilistel, mitte empiirilistel põhjustel? Seda ei otsusta ei Noam Chomsky ja tema järgijate generatiivse grammatika reeglid ega Paul Ziffi staatuseregulaarsused ega  Jerrold Katzi ja Jerry Fodori semantilised reeglid. Mõned filosoofid näikse arvavat, et selleks on mingid ainult filosoofide avastatavad "süvareeglid", millesse Putnam ei usu. Putnam juhib tähelepanu sellele, et kui on olemas reglid, mis otsustavad, kas toodud väide on matemaatiliselt või empiiriliselt tõene või väär, siis need lahendavad ka neljavärviprobleemi. Tõepoolest, kui väide on matemaatiliselt tõene, siis probleem on lahendatud positiivselt, kui aga väide on empiiriliselt tõene, siis peab kirjeldatud kaardi joonistamine olema matemaatiliselt võimalik, nii et probleem on lahendatud negatiivselt. Ja üldse, kui matemaatilise ja empiirilise tõesuse või vääruse eristamine on võimalik keelereeglite abil, siis vähemalt kombinatoorikas lahendavad keelereeglid kõik matemaatilised probleemid.
Kahtlane, kas keelereeglid saavad isegi otsustada, kas mingi väide kuulub puhtasse matemaatikasse.
Presidendiloss (Helsingi)
thumb|250px|Presidendiloss, Pohjoisesplanadi 1 – Mariankatu 2. 2007
Presidendiloss on Soome Vabariigi presidendi residents Helsingis Kruununhaka linnaosas Kauppatori servas. Igal aastal 6. detsembril leiab presidendilossis aset pidulik iseseisvuspäeva vastuvõtt, mis on suurim sündmus lossis kogu aasta jooksul.
Ajalugu
1814. aastal projekteeris arhitekt Pehr Granstedt ampiirstiilis elamu Heidenstrauchide perekonnale. Kolmekorruselise hoone alakorrus oli mõeldud poeruumideks, teise korruse ruumid olid kavandatud perekonna tarbeks ja kolmanda korruse ruumid olid jagatud väikesteks üüripindadeks. Kaubandusnõunik J. H. Heidenstrauch oli 19. sajandi alguses Helsingi rikkaim mees. Heidenstrauchide perekond jõudis elada uhkes hoones vaid 17 aastat; 1837. aastal ostis Soome senat maja ära Venemaa keisri Soome paleeks. Ostu-müügitehingule eelnes aastaid kestnud planeerimisarutelu, mille jooksul arutati Venemaa keisri palee ehitamist Helsingis ühte või teise kohta, kaasa arvatud Tähetornimäele (Tähtitornimäki) või Katajanokka mäele. Berliinist Soome kutsutud ja Helsingi ehituskomiteed juhtima määratud arhitekt Carl Ludvig Engel oleks soovinud ehitada keisrile uue palee Esplanaadi pargi ühte või teise serva Kauppatorist lääne pool või siis Katajanokkale. Kuid Venemaa keiser Nikolai I ei võtnud Engeli soovitusi arvesse ning andis korralduse Heidenstrauchi suursugune maja riigi tarbeks ära osta. Hoonet muudeti ja laiendati märgatavalt Engeli plaanide kohaselt 1843. aastal ning selle ametlik nimetus oli seejärel "keisripalee Helsingis" ("keisarillinen palatsi Helsingissä"). Palee alumisele korrusele seati sisse köögiruumid ja teenijaskonna eluruumid. Teisel korrusel ehk peakorrusel olid keisrinna vastuvõturuumid, mõned keisriperekonna magamistoad ning kolmanda korruse kõrguseni ulatuvate lagedega suur ja väike söögisaal ning tantsusaal. Palee kolmanda korruse magamistoad ja tööruumid nähti ette keisrile ja tema lähisaatjaskonnale ning seal oli ka käik väiksesse vaatetorni ja salakeerdtrepp keisrinna magamistuppa.
19. sajandi lõpul plaaniti korduvalt hoone laiendamist, kuid alles 1907. aastal ehitati arhitekt Johan Jacob Ahrenbergi projektide järgi suurem riigisaal koos ooteruumidega. Esimese maailmasõja ajal toimis palee sõjaväehaiglana, kuhu sai majutada kuni 200 rindel haavata saanud sõdurit. Venemaa revolutsiooni aegu oli see kasutusel Venemaa soldatite ja tööliste nõukogu peakorterina. Soome kodusõja ajal 1918. aastal oli hoones algul sakslaste ja hiljem soomlaste staap. Kodusõja järel plaaniti võtta hoone kasutusele Soome kuninga lossina ning just sel ajal hakatigi hoonest rääkima kui lossist. See jõuti isegi osaliselt möbleerida, kuid Soome vabariigiks kuulutamise järel pandi juba tellitud ja ostetud mööbliesemed Stockmanni kaubamajas müüki.
Eesti Vabadussõja ajal 1918–1919 asus lossi ruumides Eesti Abistamise Peatoimkonna kantselei.
Aastatel 1919–1921 paiknes hoone kolmandal korrusel Soome välisministeerium. Presidendilossiks korrastati hoone 1921. aastal. Ruumide jaotuses tehti mitmeid muudatusi: õigeusu kiriku saal lossi teisel korrusel muudeti ja seati ümber raamatukoguks. Kirikuesemed anti üle Soome rahvusmuuseumi kogudesse.
Presidendilossi ruumid ja sisustus
pisi|Presidendiloss, 2007.
Kolmekorruselises presidendilossis on ligikaudu sada erineva suurusega ruumi. Esimesel korrusel on teenindava personali tööruumid, köögid ja saun. Teisel korrusel on presidendi esindusruumid. Kolmandal korrusel on presidendi eraruumid.
Riigisaal
Riigisaal on lossi suurim ruum ning siin viiakse iseseisvuspäeval läbi presidendi vastuvõtu kätlemistseremoonia; siin võetakse vastu diplomaadikorpuse esindajaid ning antakse pidulikud õhtusöögid Soomes ametivisiidil viibivate riigimeeste auks. Enne 1918. aastat kasutati saali Venemaa keisri troonisaalina. Ruum ehitati ümber 1907. aastal, mil eduskunna uuendamise järel tekkis vajadus suuremate ruumide järele riiklike tseremooniate läbiviimisel. Saali ümberehitamisel oli eeskujuks Peterburi Talvepalee Püha Georgi saal. Riigisaali ja sellega külgneva aatriumi projekteeris arhitekt Ahrenberg.
Söögisaal
Söögisaal on suhteliselt suur ruum. Iseseisvuspäeva vastuvõtul pakutavad söögid ja joogid serveeritakse pidulistele selles ruumis. Söögisaali laemaalide autor on Alexander Engel.
Peeglisaal
Peeglisaal on ruum, kus ametist lahkuv valitsus annab üle oma lahkumiskirjad ja kus uus valitsus nimetatakse ametisse. Algselt oli see kasutusel tantsusaalina, mida varasemal ajal enne uue riigisaali valmimist kasutati riigipäevade avamise aegu ka riigisaalina.
Kollane saal
Kollases ruumis võtab president vastu diplomaate ja ametlikke külalisi; saalis annavad üle oma volikirjad ka suursaadikud. Soome suurvürstiriigi ajal nimetati saali keisrinna suureks kabinetiks. Ruumi ampiirstiilis mööbel pärines Peterburist ja paiknes algselt keisri kabinetis III korrusel. Mannerheimi valitsemise ajal viidi siinse saali originaalmööbel riiginõukogu esindushoonesse Smolna (Lõuna-Esplanaadi 6), kus see on praeguseni. Saali puitpõrandakattes on kasutatud kaheksat puiduliiki.
Presidendi töökabinet
Presidendi kabinet on tema peamine tööruum. Tavapäraselt peab Vabariigi President oma uusaastakõne just selles ruumis.
Lisaks on lossis järgmised ruumid: punane ootesaal, gooti saal, abikaasade ruum, kollane salong ja raamatukogu. Presidendilossis on arvukalt Soome riigile kuuluvaid kunstiteoseid nagu näiteks Albert Edelfelti õlimaale ja Walter Runebergi skulptuure. Enamik lossis eksponeeritud kunstiteoseid pärineb ajavahemikust 1850–1890, Soome suurvürstiriigi aegsest perioodist, ning seda nimetatakse keiserlikuks kunstikollektsiooniks. Lossi praegune mööbel on enamjaolt kas ampiirstiilis või sellest mõjutatud stiilis (uusrokokoo). Lossis on rohkesti Venemaa keisri Lappeenranta residentsist pärinevaid mööbli- ja dekoratiivesemeid. Lossi sisustust ei näe kohapeal tervikkoguna, osa esemetest on viidud mitmetesse riigile kuuluvatesse esindushoonetesse (nt Kultaranta, Tamminiemi, Kesäranta).
Analüütiline tomism
Analüütiline tomism on suund filosoofias, mis kombineerib tomismi (Aquino Thomase nimest) ja analüütilise filosoofia ideid. Mõiste võttis kasutusele John Haldane 1992. aastal. Haldane märkis 1997. aastal The Monistis analüütilise tomismi kohta, et see "üritab rakendada 20. sajandi filosoofia meetodeid ja ideid [...] seoses Aquino Thomase poolt kasutusele toodud ideede laia raamistikuga". Oluliste 20. sajandi analüütiliste tomistidena on mainitud Elizabeth Anscombe'i, Peter Geachi ja Anthony Kennyt.
Laine Mägi
Laine Mägi (aastani 1980 Laine Michelson-Adamson; sündinud 3. veebruaril 1959 Kehras) on eesti näitleja.
Ta õppis aastatel 1969–1973 Eesti Riiklikus Koreograafilises Koolis ja lõpetas 1977. aastal Tallinna 32. Keskkooli. 1982. aastal lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri 10.lennu.
Aastatel 1976–1981 töötas ta baar-varietees Tallinn tantsijana. Aastatel 1982–1999 oli ta Endlas näitleja. Alates 1999. aastast on ta Eesti Draamateatris näitleja.
1989. aastal asutas Laine Mägi Pärnus tantsutrupi Lancy ja 1996. aastal omanimelise eratantsukooli.
Alates 1993. aastast on ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli tantsu- ja lavalise liikumise õppejõud, 1998. aastast dotsent.