cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Mänguteooria
Mõisted
Igas mängus on kaks või rohkem mängijat ehk indiviidi. Neid võib nimetada ka agentideks. Mõnes sport- või sõjamängus on nad inimesed, aga bioloogilistes süsteemides on need rakud või mõned muud organismid, kes omavahel interakteeruvad. Nendel indiviididel on eelistused ja eesmärgid. Majanduslikes süsteemides võivad inimesed eelistada virsikuid rohkem kui õunu; vangisüsteemides võivad nad eelistada vangist välja pääseda, selle asemel, et seal sees olla; rakud ja viirused eelistavad elu suremisele. Üldiselt ei ole tähtis, mida nad eelistavad, aga igal indiviidil peab olema mingi eelistus (ehk väärtus funktsioon). Nende eelistuste kaudu saab täpselt välja töötada, mis on mängu väljundid, sest indiviidid valivad alati tegusid, mis maksimeerivad nende eelistuse võimalust.
Nullsummamäng
Mänguteooria lihtsaim mudel käib olukorra kohta, kus on tegemist vastandlike huvidega ning kus alati peab üks võitma ja teine kaotama; sel juhul on võimalik kokku leppida ka näiteks viigis. Selliseid mänge nimetatakse nullsummamängudeks. Nende hulka kuuluvad näiteks sellised lauamängud nagu male. Mänguteooria rakendamisel on vaja määrata kriteeriumid (osalejate arv, nende informeeritus, mängu eesmärk jne).
Vangi dilemma
Üht mänguteooriat tuntakse vangi dilemma nime all. Kui kaks süüalust vaikivad, ei saa kohus kummalegi määrata maksimumkaristust ja mõlemad saavad vaid aastase karistuse. Kui üks kannab teise peale keelt, pääseb ta karistuseta, teine aga saab aga 10 aastat. Mõlema ülestunnistuse puhul ootab mõlemat vaid viis aastat. Sellistel eeldustel oleksid ratsionaalsed koostööd tegevad kahtlusalused vait, kuid Nashi tasakaaluks on hoopis olukord, kus mõlemad teineteise reedavad, sest sõltumata teise valikust on reetmisega alati võimalik suurendada oma edu (vähendada karistust). Näiteks kui üks vang on vait, siis teisel on mõttekam teda reeta, pääsedes sellisel juhul puhtalt. Samas kui üks vang reedab, on samuti teisel mõttekam teda reeta, sest siis saab ta 5 aastat – vastasel juhul saaks 10.
Tšehhi Sileesia
Tšehhi Sileesia on ajalooline piirkond. Hõlmab Sileesia osa, mis jääb Tšehhi Vabariigi alale.
Arder Väli
Arder Väli (sündinud 26. detsembril 1945 Hiiumaal) on Eesti omavalitsustegelane ja endine Eesti NSV põllumajandusminister ja EKP KK põllumajandussekretär, hiljem Lääne maavanem.
Haridustee
Arder Väli on lõpetanud Kärdla Keskkooli. Aastatel 1963–1964 töötas Väli traktorist-keevitajana kolhoosis Kungla Hiiumaal, 1964 ja 1967–1970 õppis Eesti Põllumajanduse Akadeemias, kus omandas põllumajandusinsener-mehaaniku kutse, vahepeal 1964–1967 teenis Nõukogude armees (Leningradi sõjaväeringkonnas raadiojaama ülemana). 1971. aastast kuulus Väli NLKP-sse.
Töökäik
1970–1973 oli Väli insener-mehaanik Tallinna Liha- ja Konservikombinaadi Haapsalu Tootmistsehhis, 1973–1981 (teistel andmetel 1973–1980 ) ekspluatatsiooniosakonna juhataja, peainsener ja juhataja Eesti Põllumajandustehnika Haapsalu rajoonikoondises. 1981–1983 oli ta ENSV Riikliku Põllumajandustehnika Komitee esimehe asetäitja (teistel andmetel 1980–1983, Eesti NSV Põllumajanduse Tootmistehnika Komitee ), 1983–1989 Haapsalu Rajooni TSN Täitevkomitee esimehe I asetäitja ja Haapsalu Rajooni Agrotööstuskoondise esimees (ATK-s teistel andmetel 1986–1989 ), 1986–1989 EKP Haapsalu Rajoonikomitee esimene sekretär, 1989–1990 EKP KK põllumajandussekretär (valiti EKP KK XV pleenumil 1. oktoober 1989). 1990. aastal oli Väli Eesti NSV põllumajandusminister.
1990–1993 töötas Väli Eesti-Norra ühisettevõttes Estviking tegevdirektorina, 1993–1995 Eesti Krediidipanga Haapsalu filiaalis juhatajana. 1995–1999 oli ta juhataja AS-is Dirhami Sadam.
Lääne maavanemana
Valitsus vabastas Väli ametist Jõgevamaal maavalitsuste suvepäevadel alkoholijoobes viibimise tõttu. Teda süüdistati ka kohalviibinud naiste ahistamises, ent see ei olnud vabastamise põhjus. Väli ise eitas ahistamist: "Ma olen sellise kasvatusega, et pole võimeline kedagi ahistama. Aga võib olla juhtus nii, et nad said teisiti aru."
Haapsalu linnavolikogu esimehena
2005. aastal valis Haapsalu linnavolikogu V koosseis Väli linnavolikogu esimeheks. 25. jaanuaril astus Väli Keskerakonna fraktsioonist välja. Et sellega langes fraktsiooni liikmete arv alla nõutud nelja liikme piiri, lakkas fraktsioon olemast ning Keskerakond kaotas ka koha volikogu juhatuses.
2008. aastal kutsus Haapsalu linnavolikogu keskfraktsioon Arder Väli volikogu esimehe kohalt tagasi. Tagasikutsumise algatajad, Haapsalu keskerakondlaste juht Jaanus Karilaid ja Natalia Koropets tegid ettepaneku valida linnavolikogu uueks esimeheks Andreas Rahuvarm, kuna koalitsioonileppe kohaselt kuulus volikogu esimehe koht Keskerakonnale, Väli polnud aga enam ei Keskerakonna ega ka volikogu ühegi fraktsiooni liige. Ehkki Väli viivitas teadaandega volikogu istungi lõpuni, astus ta lõpuks ikkagi ise tagasi.
ÜRO konventsioon kaupade rahvusvahelise ostu-müügi lepingute kohta
Riigikogu ratifitseeris CISG-i 16. juunil 1993. President kirjutas ratifitseerimiskirjale alla 28. juunil 1993. Ühinemiskiri anti üle depositaarile 20. septembril 1993. Jôustus Eesti suhtes 1. oktoobril 1994.
Eesti keelde on konventsiooni tõlgitud 2 korda: esmakordsel avaldamisel 1993. aastal ja uuesti 2002. aastal.
Ilistvere
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Laekvere vallas.
Kino (ansambel)
Kino (vene keeles Кино) oli rokkansambel, mis tegutses Nõukogude Liidus aastatel 1982–1990. Kultusfiguurina tuntud ansambli asutaja ja laulja Viktor Tsoi hukkumine autoõnnetusel 15. augustil 1990 põhjustas ansambli laialimineku. Enne seda lõpetati ja anti välja veel Kino viimane stuudioalbum "Чёрный альбом" ('must album'). Ansambel kuulus Leningradi rokiklubisse. Peaaegu kõigi laulusõnade ja -viiside autor oli Viktor Tsoi. Ansambel avaldas üheksa aasta jooksul stuudioalbumitel üle saja laulu, mitu kogumikku ja kontsertsalvestust, samuti suure hulga mitteametlikke bootleg'e.
Vladimir Medinski
pisi|Vladimir Medinski (2015) Vladimir Medinski (vene keeles Владимир Ростиславович Мединский; sündinud 18. juulil 1970 Smilas Tšerkassõ oblastis) on Venemaa poliitik (Ühtne Venemaa) ja publitsist. Ta oli 21. maist 2012 kuni 21. jaanuarini 2020 Venemaa kultuuriminister. 24. jaanuarist 2020 Venemaa presidendi abi, 30. juulist 2021 Asutusevahelise Ajaloohariduse Komisjoni esimees.
Elukäik
Medinski sündis sõjaväelasest isa ja arstist ema peres. Lapsepõlves kolis perekond tihti ühest garnisonist teise, kuni 1980ndate alguses asuti elama Moskvasse, kus Medinski lõpetas keskkooli. Koolis oli tal suur huvi sõjaajaloo vastu. Pärast keskkooli kavatses ta astuda kõrgemasse sõjakooli, kuid jäi nõrga tervise tõttu välja. 1987. aastal asus ta õppima Venemaa Välisministeeriumi Moskva Riikliku Rahvusvaheliste Suhete Instituudi (MGIMO) ajakirjandusteaduskonda, mille lõpetas 1992. aastal kiitusega.
Pärast ülikooli lõpetamist asutas koos endiste kaastudengitega Venemaa ühe esimese reklaamifirma "Korporatsioon "Ja"", olles üheks selle põhiaktsionäriks. 1996–1998 juhtis ta selle järeltulijat «Объединённое корпоративное агентство» (United Corporative Agency, UCA). Kui ta sai 2003. aastal Riigiduuma liikmeks, kirjutas ta oma aktsiad isa Rostislav Medinski nimele.
Aastatel 1993–1997 oli politoloogia erialal MGIMO aspirantuuris, kus 1997. aastal kaitses kandidaadiväitekirja ja 1999. aastal doktoriväitekirja politoloogia alal. Aastast 1998 on ta Venemaa Välisministeeriumi Moskva Riikliku Rahvusvaheliste Suhete Instituudi rahvusvahelise informatsiooni ja ajakirjanduse kateedri professor.
Juunis 2011 kaitses doktoriväitekirja ajaloo alal teemal "Venemaa ajalookäsitluse põhiprobleemid 15. sajandi teisest poolest 17. sajandini."
Aastatel 2000–2002 oli Venemaa riigiduuma esimehe asetäitja Georgi Boosi nõunik. Aastast 2002 juhtfunktsionäär Venemaa võimuparteis Ühtne Venemaa. Kuni 2004. aastani juhtis Ühtse Venemaa Moskva eestseisust, 2004–2005 oli sama erakonna Keskvalimiskomisjoni eesistuja asetäitja. Riigiduuma saadik 2003–2011.
14. märtsist 2013 on ta Venemaa Sõjaajaloo Seltsi esimees, mille loomise juures oli ta üheks põhiinitsiaatoriks. Aastatel 2010–2012 oli ta Venemaa presidendi juures asunud ajaloo võltsimise vastase komisjoni liige. Esimehena on ta korraldanud lastele sõjalis-patriootlikke suvelaagreid, kus juhendajateks on Spetsnazi ja õhudessantvägede ohvitserid ja veteranid.
Abiks loodusevaatlejale
"Abiks loodusevaatlejale" on Eesti Looduseuurijate Seltsi poolt alates 1951. aastast välja antav loodusmäärajate, vaatlusjuhendite ja vaatluskokkuvõtete raamatusari.
Vladimir Medinski
Elukäik
Venemaa kultuuriminister 2012–2020. 24. jaanuarist 2020 Venemaa presidendi abi, 30. juulist 2021 Asutusevahelise Ajaloohariduse Komisjoni esimees.
Medinski toetab Punase väljaku mausoleumis asuva Vladimir Uljanov-Lenini muumia mahamatmist.
Skandaalid
Tema kõiki kolme väitekirja (1997. a kaitstud kandidaadiväitekirja ning 1999. ja 2011. a kaitstud doktoriväitekirju) on süüdistatud plagiaatluses, mitmed kriitikud on lause-lauselt toonud välja teistelt autoritelt plagieeritud kohad.
16. juunil 2016 avas Medinski Venemaa Sõjaajaloo Seltsi esimehena Peterburi Sõjalise Insener-Tehnilise Ülikooli peahoone seinal Carl Gustaf Emil Mannerheimi autahvli. Soome marssalile pühendatud mälestustahvel tuletas meelde tema eelnevat teenistust Vene tsaariarmees. Tahvlit määriti korduvalt üle punase värviga ja lõpuks 13. oktoobril 2016 see demonteeriti.
Primetime Emmy
Primetime Emmy auhinnad [praimtaim emmi] antakse üle Academy of Television Arts and Sciences poolt tunnustamaks parimaid USA primetime ehk õhtuse kellaaja telesaateid.
Auhinda hakati üle andma 1949. aastal ja esialgu kutsuti seda lihtsalt "Emmy auhinnaks", 1970. aastatel hakata aga tunnustama ka päevast programmi ja seetõttu lisati sõna "primetime".
Primetime Emmysid antakse üle tavaliselt septembri keskel, viimasel pühapäeval enne uue telehooaja algust. Auhindu jagatakse kahel galal. Esimesel antakse auhinnad kunstiliste saavutuste eest (Creative Arts Primetime Emmys), nagu operaatoritöö, kostüümid ja heli. Teisel tseremoonial tunnustatakse parimaid näitlejaid, lavastajaid ja stsenariste.
Väike oblikas
Väike oblikas (Rumex acetosella) on taimeliik tatraliste sugukonnast oblika  perekonnast.
Teooria
Teooriaks ehk teaduslikuks teooriaks nimetatakse empiirilistes teadustes seletus- ja ennustusjõuga väidete ja argumentide üldistatud süsteemi, mis hõlmab väiteid vaadeldavate objektide kohta ja mida saab katsega kinnitada või ümber lükata.
Teaduslik teooria on loodusmaailma ja universumi aspekti selgitus, mida on korduvalt testitud ja kinnitatud teadusliku meetodi kohaselt, kasutades aktsepteeritud vaatlus-, mõõtmis- ja tulemuste hindamise protokolle. Võimaluse korral testitakse teooriaid kontrollitud tingimustes katses.[1][2] Olukordades, mis ei ole eksperimentaalseks testimiseks sobivad, hinnatakse teooriaid abduktiivse arutluskäigu põhimõtete kaudu. Väljakujunenud teaduslikud teooriad on rangele kontrollile vastu pidanud ja sisaldavad teaduslikke teadmisi.[3]
Teaduslik teooria erineb teaduslikust faktist või teadusseadusest selle poolest, et teooria selgitab "miks" või "kuidas": fakt on lihtne, põhiline tähelepanek, seadus aga väide (sageli matemaatiline võrrand) faktidevahelise seose kohta. Näiteks Newtoni gravitatsiooniseadus on matemaatiline võrrand, mille abil saab ennustada kehadevahelist külgetõmmet, kuid see ei ole teooria, mis seletaks gravitatsiooni toimimist.[4] Stephen Jay Gould kirjutas, et "...faktid ja teooriad on erinevad asjad, mitte kasvava kindluse hierarhia astmed. Faktid on maailma andmed. Teooriad on ideede struktuurid, mis selgitavad ja tõlgendavad fakte."[5]
Teaduse distsipliinides kasutatud termini teadusteooria (sageli lühendatud teooriaks) tähendus erineb oluliselt rahvakeelsest teooriakasutusest.[6][märkus 1] Igapäevakõnes võib teooria vihjata selgitusele, et kujutab endast põhjendamata ja spekulatiivset oletust,[6] samas kui teaduses kirjeldab see seletust, mida on testitud ja mida laialdaselt aktsepteeritakse kui kehtivat.[1][2][3]
Teadusliku teooria tugevus on seotud sellega seletatavate nähtuste mitmekesisuse ja lihtsusega. Täiendavate teaduslike tõendite kogumisel võidakse teaduslikku teooriat muuta ja lõpuks tagasi lükata, kui seda ei saa uute leidudega sobivaks muuta; sellistel asjaoludel on siis vaja täpsemat teooriat. Mõned teooriad on nii hästi välja kujunenud, et tõenäoliselt neid kunagi põhjalikult ei muudeta (näiteks teaduslikud teooriad, nagu evolutsioon, heliotsentriline teooria, rakuteooria, laamtektoonika teooria, haiguste iduteooria jne). Teatud juhtudel võib teaduslik teooria või teaduslik seadus, mis ei sobi kõikide andmetega, siiski (oma lihtsuse tõttu) konkreetsetel tingimustel ligikaudsena kasulikuks osutuda. Näiteks võib tuua Newtoni liikumisseadused, mis on erirelatiivsusteooria ülitäpne lähendus valguse kiirusega võrreldes väikeste kiiruste juures.[7][8][9]
Teaduslikud teooriad on testitavad ja teevad falsifitseeritavaid ennustusi.
Kuldristik
Kuldristik (Trifolium aureum) on rohttaim liblikõieliste sugukonnast ristiku perekonnast.
Kuldristik on ühe- või kaheaastane taim. Taime varred on püstised, kaetud lidus karvadega. Kõrgus 10–40 cm.
Õisikud õitseajal kollased, hiljem pruunikaskollased.
Õitseb juunist augustini.
Levinud peaaegu kogu Euroopas. Eestis kasvab hajusalt.
Roheline Partei (Norra)
2013. aasta parlamendivalmistel pääses partei esimest korda Stortingi, saades 1 koha (Rasmus Hansson).
Ærø
thumb|Tänav Ærøskøbingis Ærø on saar Läänemeres, mis kuulub Taanile. See asub Väike-Beldi lõunaotsas, Fynist lõunas, ja kuulub Fyni maakonda. Saare pindala 88 km². Saarel elab 6863 inimest (1. jaanuari 2006 seisuga). Saarel on kolm linnalist asulat: Marstal, Ærøskøbing ja Søby, ning 14 küla.
Ærø on 30 km pikk ja 6 km lai. Maastik on künklik.
Saare peamine sadam ja majanduskeskus on Marstal, kus viimase rahvaloenduse andmeil elas 2120 inimest.
Ærøs on suur päikeseenergiajaam, mille paneelide pindala on 33 360 m², mis suudab katta 50% Marstali ja Ommeli soojusvarustusest.
Ajalugu
Halduslikult oli saar sajandeid jagatud mitmesse ossa, mille omanikud ja kogu haldusjaotus muutus tihti. Sel põhjusel tekkis sellele mitte kuigi suurele saarele kaks linna. Samuti õhutas see saareelanike seas salakaubavedamist. 1629 põles Ærøskøbing maha ega saavutanud enam kunagi endist suurust.
Ang Lee
Ang Lee (hn 李安; pinyinis Lǐ Ān; sündinud 23. oktoobril 1954) on Taiwani filmilavastaja, -produtsent ja -stsenarist. Ta on võitnud kaks parima režissööri Oscarit filmide "Brokebacki mägi" (2005) ja "Pi elu" (2012) eest. Tema lavastatud film "Tiiger ja draakon" (2000) sai parima võõrkeelse filmi Oscari.
Elukäik
1975. aastal lõpetas ta Taiwani Riikliku Kunstikolledži. 1978. aastast õppis Ang Lee Ameerika Ühendriikides ning sai Illinoisi Ülikoolist bakalaureusekraadi teatri alal ja New Yorgi Ülikoolist magistrikraadi filmitootmise alal. New Yorgis oli ta režissööri abina oma kursusekaaslase Spike Lee lõputöö "Joe's Bed-Stuy Barbershop: We Cut Heads" (1983) lavastamisel. Tema enda lõputööks oli 1984. aastal valminud film "Fine Line". Pärast ülikooli kirjutas ta aastaid stsenaariume, mis laiemat tuntust ei pälvinud.
1992. aastal tegi ta debüüdi suures filmimaailmas, lavastades ja tootes oma stsenaariumil põhineva Taiwani filmi "Tõrjuvad käed" ("Tui shou"). Tegu oli koomilise draamaga põlvkondadevahelisest konfliktist ja kultuurilisest kohanemisest. 1993. aastal valminud teises filmis "Pulmapidu" ("Hsi yen") käsitles ta esimest korda homoseksuaalsuse teemat, ühitades selle kultuurilise ja põlvkondadevahelise konfliktiga Hiina ühiskonnas. See film tõi talle esimese auhinna – Kuldkaru Berliini filmifestivalil – ning Kuldgloobuse ja Oscari nominatsiooni. Taiwani-Hiina kultuuri triloogia lõpetas 1994 valminud "Söök, jook, mees, naine" ("Yin shi nan nu").
Ang Lee esimene Hollywoodi-film oli Jane Austeni raamatu põhjal 1995. aastal valminud "Mõistus ja tunded", mille stsenaariumi kirjutas tuntud Briti näitleja Emma Thompson. Järgnesid "Jäätorm" (1997) Connecticuti äärelinna keskklassi probleemidest 1970. aastatel ja raamatu "Häda ellujäänuile" põhjal "Kuradiga sadulas" (1999) sõprusest, armastusest ja lojaalsusest Ameerika kodusõja aegses Missouri osariigis.
Tema tippteosteks peetakse siiski kahte hilisemat filmi. Aastal 2000 linastunud "Tiiger ja draakon" ("Wo hu cang long") räägib loo zen-sõdalastest Qingi dünastia aegses Hiinas. Kuigi paljud on käsitlenud seda traditsioonilise võitluskunstide filmina, on tegu eelkõige dramaatilise armastuslooga, mis pärjati parima võõrkeelse filmi Oscariga.
2005. aastal valminud "Brokebacki mägi" jätkab lähedaste inimsuhete teemal, rääkides loo kahe kauboi elukestvast armastusest. Film, mis põhineb E. Annie Proulx' lühijutul ning kus peaosi mängivad populaarsed näitlejad Heath Ledger ja Jake Gyllenhaal, pälvis rohkelt kriitikat konservatiivsetelt ringkondadelt homoseksuaalsuse avameelse ja positiivse kujutamise eest, kuid osutus filmifestivalidel ülimenukaks. Kaheksale Oscarile kandideerinud film võitis neist kolm, sealhulgas ka parima lavastajatöö auhinna. Lisaks on Ang Leed ja filmi "Brokebacki mägi" pärjatud Kuldlõvi, Kuldgloobuse ja Briti Akadeemia auhinnaga.
2007. aastal linastus Ang Lee lavastatud film "Ettevaatust, iha". Filmi tegevus toimub teise maailmasõja ajal Shanghais, kus idealistlikud noored näitlejad valmistavad ette vandenõu Jaapani okupatsioonivõimudega koostööd tegeva Hiina ametniku tapmiseks. Film paistis silma seksuaalse avameelsusega ja võitis 2007. aasta septembris toimunud Veneetsia filmifestivalil parima filmi Kuldlõvi.
Mason on näidelnud oma isa filmides "Pulmapidu" ja "Rendiauto: Valitu".
Auhinnad
Oscar
Kuldgloobus
Briti Akadeemia auhind
Muud auhinnad
Kethi Uibomägi
Kethi Uibomägi (sündinud 11. juunil 1989 Valgas) on eesti estraadilaulja, näitleja ja telesaatejuht.
Haridus
2004. aastal lõpetas Valga Põhikooli ja Valga Muusikakooli klaveri erialal. 2007. aastal lõpetas Valga Gümnaasiumi. Rakenduskõrghariduse sai noorsootöö erialal Tallinna Ülikooli Pedagoogilisest Seminarist, mille lõpetas 2010. aastal. Aastatel 2007–2011 õppis laulmist WAF Koolis. 2023 jaanuarist alustas Eesti Rahvusringhäälingu ja Balti Filmi Meedikooli mikrokraadi saatejuht-toimetaja televisioonis ja raadios.
Lauljana
Kethi Uibomägi laulis aastatel 2013–2019 ansamblis La La Ladies koos Diana Variku ja Inga Tislariga. 2016. aastal osaleti Eesti Laul poolfinaalis lauluga "Unikaalne". 2017. aastal ilmus album "Sulle". Ansambel esines ka New Yorgis, Sydneys, Liibanonis, Dubais, Leedus, Lätis, Soomes.
Seto keelset rahvamuusikat viljeleva ansambli H6iM solist alates 2021 augustist.
Saatejuhina
Seitsmeste uudiste saatejuht 06.09.2021- 30.05.2022
Berndt von Staden
pisi|Berndt von Staden (1973) Berndt Alexander Robert Michael von Staden (24. juuni 1919 Rostock – 17. oktoober 2014 Ludwigsburg) oli baltisaksa päritolu Saksamaa diplomaat.
Kethi Uibomägi
Saatejuhina
“Kethi emmega Gruusias” seikluslik reisisaade TV3 kanalis.
"Eesti Selgeltnägijate tuleproov" saatejuht 2018–2019.
Raadio 2 "Naistesaun" 2021 jaanuar- juuni saatejuht koos Kristel Aaslaidiga
"Kethi emmega Gruusias" nomineeriti 2022 aasta Esti-filmi ja teleauhindade gaalal Parimate Tõsielusaadete kategoorias.
2022 "Kethi emmega Balkanil" TV3 kanalil
2021 "Kolm Naist karavanis" esimene hooaeg Baierimaal koos Eeva Esse ja Carola Madisega- Eesti-Filmi ja teleauhindade gaalal 2022 nomineeriti saade Parim uustulija kategoorias.
Eesti Naine ajakiri podcast juht "Iga naine on lugu" Jaanuar 2023 algusega.
Viited
8. https://www.youtube.com/watch?v=imLsnpy69W8
Poola aeg
Poola aeg on ajavahemik, millal Lõuna-Eesti ja Põhja-Läti ehk Liivimaa territoorium kuulus Poola-Leedu ühisriigi Rzeczpospolita koosseisu.
Liivimaa üleminek Poola võimu alla
1561. aastal Vana-Liivimaa sisuliselt lagunes. Põhja-Eesti – Tallinna linn, Harju-Viru ja Järvamaa rüütelkond andsid end Rootsi krooni, Lõuna-Eesti ja Läti aga Liivi ordu viimase maameistri Gotthard Kettleri poolt sekulariseeritud ilmalik Kuramaa hertsogkond ja Riia peapiiskopkond Leedu suurvürsti võimu alla. 1569. aastast, pärast Lublini uniooni sõlmimist, läksid alad aga Poola Krooni maade koosseisu.
1570. aastal puhkes sõda Rootsi ja Moskva tsaaririigi vahel, pärast seda kui Ivan IV oli lasknud Rootsi troonile tõusnud Johan III saadikud vangistada. Moskva tsaaririigi peajõud olid suunatud Poola Kuningriigi ning Leedu Suurvürstiriigi vastu, kes 1569. aastal ühinesid personaaluniooni alusel valitsetavaks Rzeczpospolitaks.
1575. aastal alustas sõjategevust Moskva tsaaririigi vastu ka Poola, kus troonile oli tõusnud Poola kuningas Stefan Bátory. Rootsi kuningas Johan III oli abielus Poola kuninga Zygmunt I Vana tütre Katarina Jagiellonkaga.
pisi|333px|[[Stefan Bátory sõjaretked]] pisi|[[Mikołaj Radziwiłł Czarny]] 1577. aastal toimus suur Moskva tsaaririigi ja Liivimaa kuninga Magnuse vägede poolt Tallinna piiramine ja samal ajal vallutas Ivan IV Rzeczpospolita käes olnud alad, Riiani ning pööras tülli vasalli, Liivimaa kuninga Magnusega, kes oli sunnitud põgenema enda Kuramaa piiskopkonda. pisi|[[Pärnu vojevoodkond]] pisi|[[Tartu vojevoodkond]] pisi|[[Võnnu vojevoodkond]] pisi|300px|Eesti alad, Euroopa kaardil 1596. aastal. [[Gerardus Mercatori atlasest "Atlas sive Cosmographicae Meditationes de Fabrica Mundi et Fabricati Fugura"]] Rzeczpospolita ja Rootsi jõud osutusid siiski Moskva tsaaririigist tugevamaks, 1578. aastal toimus sõjategevuses pööre, 1580. aastal purustati Moskva tsaaririigi vägi Võnnu lähedal (Võnnu lahing). Samal aastal vallutasid Rzeczpospolita väed Pihkva ning rootsi väed Pontus De la Gardie juhtimisel Paide, Rakvere ja Narva.
1582. aastal sõlmis Moskva tsaaririik Rzeczpospolitaga Jam-Zapolski vaherahu ning 10. augustil 1583. Rootsiga Pljussa vaherahu. Põhja- ja Lääne-Eesti läksid Rootsi kuninga võimu alla, Lõuna-Eesti ja Liivimaa (endised Liivi ordu ja Riia peapiiskopkonna ja Tartu piiskopkonna alad) jäid Rzeczpospolitale.
Sõdades Liivimaal oli kõige enam kannatada saanud kohalik Liivimaa elanikkond – nii vaenuvägede röövimise kui kohalike sisside ja marodööride käes. 1561, 1566 ja 1571 laastas maad ka katkuepideemia. Maa oli pikkade sõdade tõttu harimata ja võsastunud. Paljud inimesed olid kodust lahkunud, talud olid maha jäetud. Osa linnu, aleveid, linnuseid, mõisaid ja külasid olid ahervaremetes.
Rootsi ja Poola valdusi märkiv piir pandi paika 1582. aastal, sellest jaotusest kujuneski välja Eestimaa jaotus Eesti- ja Liivimaaks, mis likvideeriti alles 1917. aastal ühise Eestimaa kubermangu moodustamisega.
Valitsemine
Liivimaa aadelkond ja Riia linn alistus 28. novembril 1561 sõlmitud leppe kohaselt Poola ja Leedu kuningale Zygmunt II Augustile tingimusel, et neil lubatakse järgida luteri usku vastavalt Augsburgi usutunnistusele (Privilegium Sigismundi Augusti). Liivimaa koos Riia, Tartu ja Pärnuga sai Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürstiriigi osaks, kuigi säilitas mõningase autonoomia ja luterliku usutunnistuse. Liivimaa kuberneriks nimetati Sigismund Augusti kalvinistist naisevend, hertsog Mikołaj Radziwiłł Must (1512–1584 (Mikołaj Radziwiłł Czarny).
Kuningas Stefan Batory poolt eduka Liivimaa sõja, Poola-Vene sõja tulemusel Liivimaa vallutamise järel aga Poola-Leedu parlamendi poolt Varssavis 3.–4. detsembril 1582 vastu võetud Liivimaa konstitutsioonidega (Constitutiones Livoniae), tunnistati Põhja-Liivimaad vallutatud alana. Stefan Batory ei tunnustanud Zygmunt II Augusti poolt välja antud Sigismund Augusti privileege ja reorganiseeriti sõjaeelsed Liivimaa valitsemispõhimõtted. Liivimaa valitsuskorralduse eesmärkideks olid Poola riigi idapiiri kindlustamine, Liivimaa poolastamine ning rekatoliseerimine. Sel eesmärgil nimetatigi Liivimaa administraatoriks 1583. aastal ultrakatoliiklik Vilniuse piiskop Georg Radziwill (1556–1600; Jerzy Radziwiłł), kes resideeris Riias.
Taasmoodustati usupuhastuse ajal likvideeritud roomakatoliku kiriku Liivimaa piiskopkond, keskusega Volmaris, (toomkapiitel Võnnus ja Kokneses) millele allutati ka Trikata, Asti, Ropaži ja Otepää linnused endisest Tartu piiskopkonnast.
Kuningas Stefan Batory kuulutas osa endise Tartu piiskopkonna ja Vene võimu all olnud valdusi oma isiklikeks lauamõisadeks ning nende haldamiseks moodustati 3 majandusüksust (ökonoomiat): 1., kuhu kuulusid Tähtvere, Kavilda, Rannu, Sangaste, Räpina, Ahja, Pringi, Puurmani jt. alad. 2. majanduspiirkond, keskusega Aluksnes (Marienburgis)ja kuhu kuulusid Alūksne loss ning Räisaku ja Kulna/Gulbene alad. 3. majanduspiirkond, keskusega Kokneses ja Aizkraukle ja Lielvārde alad.
Sõjas Poola-Leedu võimule lojaalsetele sõjaliste teenetega aadlikele anti tagasi nende valdused ja täiendavad läänid: Jürgen von Fahrensbachile päritav, Karksi linnuse ja lääni; Maciej Dembińskile (Mathias Dembinsky) päritav, Vana-Pebalgi linnuse ja lääni; Johan Büringile, Bieriņi mõisa; Thomas von Embdenile, Salatsi linnuse; Klaus Korffile, Krustpilsi linnuse jt.).
Poola-Leedu võimualadel toimus aastatel 1583–1625 suurem mõisade ümberjagamine ning ka ülejäänud Lõuna-Eesti– ja Põhja-Lätis asuvad linnused (Dünamünde, Ādaži, Lemsalu, Rauna, Tarvastu, Viljandi, Laiuse, Põltsamaa, Vastseliina, Lutsi, Dünaburgi, Cesvaine, Smiltene, Härgmäe, Helme, Nītaure, Ergli, Mālpilsi, Zaube, Suntaži, Krimulda, Turaida ja Sigulda linnused) jaotati staarostkondade vahel. Selleks, et vallutatud aladel saksa feodaalide mõjuvõimu vähendada, riigistati üle 70% nende maavaldustest. Riigimõisad ehk poolapäraselt folvargid jaotati staarostkondadeks keskusega linnustes. Tänapäeva Eesti aladele jäi neid üheksa (Helme, Karksi, Kirumpää, Laiuse, Põltsamaa, Pärnu, Tartu, Vastseliina ja Viljandi). Tänapäeva Läti aladele aga jäi üksteist staarostkonda.
Liivimaa lõimimiseks oma Poola-Leedu kuningriigiga jagati Liivimaa võimu, et see oleks paremini kontrollitav ning 1589. aastal võeti vastu "Ordinatio Livoniae I", millega kehtestati staarostiteks ainult poolakad ja leedulased ja linnad said Magdeburgi õiguse. 1598. aastal võeti vastu "Ordinatio Livoniae II", millega võrdsustati baltisakslased poolakate ja leedulastega ning 1598. aastal jagati Liivimaa Cēsise, Tartu ja Pärnu vojevoodkonnaks.
Haridus ja kultuur Poola võimu aladel
Zygmunt II Augusti aegne Poola-Leedu riik oli veel üsna ususalliv, 16. sajandi teisel poolel teravnesid konfessioonide vahelised pinged ühes vastureformatsiooni hoogustumisega kogu Euroopas. Alles 16. sajandi lõpukümnenditel, kuningate Stefan Bathory ja Zygmunt III Waza valitsusajal, saavutas Poolas mõjuka positsiooni rekatoliseerimise põhijõudu, jesuiitide ordu. 17. sajandil oma võimsuse tippu jõudnud Poola-Leedu suurriigis haaras Roomakatoliku kirik üha kesksema rolli keskvõimu kindlustamisel ja laiendamisel.
Liivimaa konstitutsioonidega 1582. aastast sai Liivimaast taas katoliiklik piiskopkond piiskopi asukohaga Cēsises (Wenden, e. k Võnnu). Esimeseks piiskopiks sai Aleksander Mieliński, kellele järgnes teoloog ja kuninganna Anna kantsler Andreas Patricius Nideck Krakovist. Samal ajal saadeti Liivimaale 12 jesuiiti ja Riias algas vastureformatsioon, vahepeal Liivimaal reformatsiooni käigus luterlaste poolt üle võetud kirikuid anti tagasi katoliiklastele. Roomakatoliku kiriku tollane paavst Gregorius XIII (ametis 1572–1585) oli võtnud eesmärgiks taastada katoliiklus Põhja-Euroopas ja ühtlasi tugevdada Rooma kiriku mõju idas. Liivimaad käsitati võtmealana protestantliku Skandinaavia ja "skismaatilise" (s.t kreeka õigeuskliku) Venemaa vahel, mistõttu sellele pöörati erilist tähelepanu. Liivimaa rekatoliseerimist juhtis isiklikult paavsti legaat, rahvusvahelise tuntusega jesuiit, itaallane Antonio Possevino, kes kuni 1578. aastani oli jesuiitide peasekretär.
Riias asutasid jesuiidid kooli ning said ka enda valdusse Blumenthali mõisa Daugava ääres ning mõisad Aizkraukle ja Lemsalu piirkonnas. Liivimaal juurdus katoliiklus eriti tugevalt Latgales. Riias anti Poola võimude nõudel, katoliku kogudusele, üle seni lätlaste luteri kogudusele kuulunud Riia Püha Jakobi kirik.
Tartu jesuiitide residentsist (endisest naiskloostrist) kasvas välja jesuiitide kolleegium (katoliku vaimlike ja ilmikvendade ühendus), mille juurde asutati gümnaasium. Lisaks avati kolleegiumi juures ka tõlkide seminar, mille ülesanne oli koolitada eestlaste, lätlaste, venelaste ja sakslaste seast tõlke katoliku preestritele. Gümnaasiumis toimus õppetöö ladina keeles, kuid misjonirännakutel selgitasid jesuiidid tõlgi vahendusel usutõdesid inimestele ka kuulajate emakeeles. Jesuiidid olid agarad vaimuliku kirjanduse kirjastajad ja trükkijad, ning andsid muukeelse kõrval välja ka eestikeelset kirikukirjandust, kuid jesuiitide raamatukogu Tartus hävis linna vallutamisel Rootsi vägede poolt. Tartu jesuiitide ülalpidamiseks eraldati neile Ruhja piirkond ning Ruhja kirik. Neile anti ka Tartu Püha Katariina klooster ja kirik, 1585. aastal anti neile ka Maarja kirik.
Liivi sõjast purustatud Lõuna-Eestis üritas Poola taastada kirikuelu; seda ei saa lihtsustavalt vastureformatsiooniks nimetada, ent ka rekatoliseerimine ei sobi. Jesuiitide Collegium Derpatense (1583–1625) oli hoopis uutlaadi üritus, mis koostas-trükkis 1585 maakeelse katekismus-lauluraamatu ning andis maarahvale mitu omamaalasest preestrit (5 on nimepidi teada).
Poola-Rootsi sõda (1600–1611)
1588. aastal valiti Rootsi prints Sigismund Zygmunt III Waza nime all Poola kuningaks. Pärast oma isa Johan III surma sai Sigismund ka Rootsi troonile. Katoliiklasest Sigismundil tekkis luterlikus Rootsis palju vastaseid, keda juhatas tema onu Södermanlandi hertsog Karl. Kuna Sigismund viibis Poolas, juhtis riiki tegelikult just Karl. 1598. aastal saabus Sigismund koos suure väega Rootsi, et suruda temavastane opositsioon maha. Sellega sai alguse 1598–1599 kestnud kodusõda. Hoolimata esialgsest edust sai Sigismund Stångebro lahingus rängalt lüüa ning oli sunnitud Rootsi troonist loobuma ja Poolasse naasma. Karl asus Rootsit regendina valitsema.
Hea Tahte mängud
pisi|NSV Liidu postmark 1986. aasta Hea Tahte mängude puhul Hea Tahte mängud (inglise keeles Goodwill Games) olid rahvusvahelised spordivõistlused, mida korraldati kokku kuus korda aastatel 1986–2001. Hea Tahte mängud algatas USA suurärimees Ted Turner 1986. aastal pärast 1980. ja 1984. aasta olümpiaboikotte.
Poola aeg
Poola-Rootsi sõda (1600–1611)
Sigismund soovis siiski taas Rootsis võimule pääseda ning tema edasised plaanid olid seotud Rootsi vallutamisega. Esmalt soovis ta vallutada Rootsi võimu all olevad Eesti ala.
Käimasoleva Ingeri ja Vene-Poola sõja tõttu kaldus Rootsi ja Poola tähelepanu Liivimaalt eemale, ning sisulist sõjategevust Liivimaal enam ei toimunud. 1611. aasta aprillis sõlmiti üheksakuuline relvarahu mida hiljem pikendati. Relvarahu kestis 1617. aastani.
Hea Tahte mängud
Pärast Nõukogude Liidu sõjalist sissetungi 1979. aastal Afganistani otsustasid USA ja paljud teised lääneriigid boikoteerida Moskvas korraldatud XXII olümpiamänge, mille tulemusel omakorda NSV Liit ja tema liitlasriigid keeldusid osalemast Los Angeleses peetud 1984. aasta olümpiamängudel.
Poola aeg
Rahvastik Poola võimu aladel
pisi|300px|[[Rzeczpospolita 1619. aastal. Lõuna-Eestis on eraldi välja toodud Pärnu vojevoodkond, Tartu vojevoodkond ja Võnnu vojevoodkond]] Liivimaa sõja järel oli Liivimaa elanikkond vähenenud drastiliselt ja Stephan Bathory pöördus 29. jaanuaril 1583 Lõuna- ja Lääne-Saksamaa valitsejate poole koloniseerimisuniversaaliga, milles asustamise kergendamiseks lubati tullasoovijaile – kes pidid olema katoliiklased – eesõigusi ja soodustusi. 1582. aastal suundus Poola õukonda ka liivimaalane Franz Schaden ja kes soovis katoliiklaste juhtimiseks Liivimaale, kuid siiski koloniseerimine teostus palju vähemas ulatuses, kui oli kavatsetud. Tekkis küll mõningaid sisserändajate kolooniaid – Laiusel, Põltsamaal. Poola aja lõppedes ja sõdade tõttu lahkus osa koloniste maalt, osa assimileerus baltisakslastest linnakodanikega.
17. sajandi teisel veerandil saabus Eestisse hulgaliselt ka teiste rahvaste esindajaid, kes moodustasid Lõuna-Eestis koguni 17% talurahvast.
Võõrastest asus Eestisse kõige rohkem Venemaa talupoegi. Moskva Tsaaririigist saabus ka käsitöölisi, kaupmehi ja kalureid ning kes loomulikult paiknesid enamasti Ida-Eestis.
Suur osa Eesti "uusasustamisel" etendasid soomlased, kes asusid eriti arvukalt Viru- ja Harjumaale, kus nad moodustasid vastavalt 20% ja 12% rahvastikust, olles koondunud omaette küladesse. Rohkesti asus soomlasi ka Põltsamaa ja Tartu ümbrusse. Osalt asustasid neid riigivõimud, osalt lahkusid nad Soomest sõjaväekohustuse eest.
Hea Tahte mängud
Esimestel Moskvas 1986. aastal toimunud Hea Tahte mängudel osales üle 3000 sportlase 79 riigist, kus võisteldi 182 spordialal. Uued maailmarekordid tegid Sergei Bubka teivashüppes, Jackie Joyner-Kersee seitsmevõistluses ning Michael Hübner ja Erika Salumäe meeste ja naiste 200 meetri trekisõidus. Rekordid sündisid ka 1990. aasta mängudel Seattle'is: Mike Barrowman püstitas maailmarekordi 200 m rinnuliujumises ja Nadežda Rjaškina 10 km käimises.
Poola aeg
Rahvastik Poola võimu aladel
Kolmanda suure uustulnukate grupi moodustaid lätlased, keda asus rohkesti elama eelkõige Valga ümbrusse. Kokku elas Poola aja lõpuks Eestis talurahva hulgas vähemalt 10 rahva liikmeid; lisaks nimetatuile veel poolakaid, sakslasi, leedulasi, rootslasi, ungarlasi, hollandlasi ja šotlasi.
Hea Tahte mängud
Ted Turner müüs mängude korraldamise õigused hiljem Time Warneri Austraalia kontorile, kes korraldas viimaseks jäänud mängud 2001. aastal.
Poola aeg
Rootsi-Poola sõda (1626–1629)
Rootsi-Poola sõda tulemusena sõlmiti 26. oktoobril 1629 Rootsit soosiv Altmargi vaherahu, millega Poola loovutas Rootsile suure osa Liivimaast, sealhulgas Riia. Altmargi vaherahu (1629) tingimustel läksid Poola Üle-Väina hertsogkonna valdused, mis jäid põhja poole Daugava jõge, Rootsile. Poola võimkonda jäid endistest Liivimaa valdustest ainult Latgale alad, mida Poolas nimetati edaspidigi Liivimaaks (Inflanty). 1667. aastal moodustati maa-alast ametlikult Liivimaa vojevoodkond. Samuti sai Rootsi riik õiguse maksustada Läänemerel veetavaid Poola kaupu (3,5% kauba väärtusest). Lisaks jäid Rootsi kontrolli alla mitmed Preisimaa linnad, muuhulgas Piława (Pillau), Elbląg (Elbing)ja Klaipeda (Memel).
Altmargi vaherahu pikendati 1635. aastal Stumsdorfis veel 26 aastaks.
Staraja Russa
Staraja Russa on linn Venemaa Novgorodi oblastis, samanimelise rajooni keskus. Asub Polisti jõe ääres 100 km Veliki Novgorodist lõunas.
Linn on teada 11. sajandi 70. aastatest. Kuulus Novgorodi vabariigi koosseisu. 16. sajandil oli linn Vene riigis suuruselt neljas (majapidamiste arvult, pärast Moskvat, Pihkvat ja Veliki Novgorodi). 15.–17. sajandil oli soolatootmise keskus.
Teises maailmasõjas linn purustati, kuid on hiljem taastatud.
pisi|left|Staraja Russa raudteejaam
Väikesed Karpaadid
thumb|right|300px|[[Záruby]]
Väikesed Karpaadid (slovaki Malé Karpaty) on mäestik Slovakkias. Kulgeb 100 km pikkuselt Doonaust Bratislava kohal Valgete Karpaatideni.
Maksimaalne kõrgus 768 m (Záruby).
Väikesed Karpaadid on osa Lääne-Karpaatidest.
Valdavad tamme- ja pöögimetsad, nõlvade madalamatel osadel kasvatatakse viinamarja.
Moora
Moora on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas.
Joosep Pruun
Joosep Pruun VR I/3 (29. oktoober 1893 Käsmu, Haljala kihelkond – 1. oktoober 1979 Borås Rootsi) oli Vabadussõja veteran, Eesti mereväe veteran (kaptenleitnant), traaler Lehtma komander ja minitraalerite divisjoni ülem.
Ta oli Boråsi Eesti Skaudisõprade Seltsi esimees, alates 1971. aastast auesimees.
Karl Gustav von Patkul
Karl Gustav von Patkul (5. mai 1686 Vaidava (Waidau), Liivimaa kubermang – 26. mai 1750) oli Rootsi ja Venemaa sõjaväelane (polkovnik; 1736), mõisnik ning Liivimaa maanõunik.
Ta sündis Karl Friedrich von Patkuli (1661–1697) ja Gertrude Elisabeth von Pfeili pojana. Tema lell oli kuulus Liivimaa aadlitegelane Johann Reinhold von Patkul (1660–1707).
Osales Poznań, Meskowitzi ja Mepriki lahingus.
8. juulil Rootsi ja Vene vägede vahel toimunud Poltava lahingus langes ta venelaste kätte vangi ning mõisteti asumisele Tobolskisse, kust vabanes alles 1722. aastal.
Siberist naasnuna astus ta rittmeistri auastmes Venemaa keisririigi teenistusse, tema teenistuskohaks sai Velikije Luki jalaväepolk. 1731. aastal oli ta ratsakaardiväe rittmeister.
16. veebruaril 1736 viidi ta omal palvel üle teenistusse Riia garnisoni ning ta sai polkovniku auastme. 1738. aastal läks ta erru.
Talle kuulusid Liivimaal Ķieģeļi (Kegel) ja Podzēni (Podsen) mõis.
Kiriši
thumb|Spordikeskus Neftjanik
Karl Gustav von Patkul
Perekond
Karl Gustav von Patkul abiellus (vkj 26. august) 1712 Tobolskis Johanna Charlotte von Drentelniga, kes oli 1704. aastal Narva lahingus hukkunud Rootsi sõjaväelase Heinrich Johann von Drentelni ja Lovisa Charlotte von Patkuli tütar. Abielust sündisid:
Raadi-Kruusamäe
pisi|Droonivideo Raadi pargist ja Majoraadi pargist Raadi-Kruusamäe serval 2021. aastal Raadi-Kruusamäe on Tartu linnaosa ja paikneb Tartu kirdeosas.
Linnaosa pindala on 283 ha ja elanike arv oli rahvastikuregistri andmeil 1. jaanuaril 2012. aastal 4626.
2013. aasta 31. detsembri seisuga elas Raadi-Kruusamäel 4498 inimest, neist 2452 naist ja 2046 meest. Raadi-Kruusamäe elanikest 423 olid vanuses 0–6 aastat, 542 vanuses 7–18 aastat, 2698 vanuses 19–64 aastat ja 835 vähemalt 65-aastased. Linnaosa asustustihedus oli 1589 in/km2. Raadi-Kruusamäel elas 4,60% tartlastest.
Haljasalad ja veekogud
Linnaosas asuvad suured haljasalad:
Raadi pargi veeres asub Raadi järv. Peetrituru platsil asub Peetri tiik.
Raadil asub kuuest Tartu linna looduskaitsealast neli. Looduskaitsealused objektid Raadil on Aruküla koopad, Devoni liivakivipaljand, Ebatsuugaallee Raadi kalmistul ja Raadi park.
Vaatamisväärsused ja üritused
Raadil asuvad Eesti Rahva Muuseum, Raadi mõisa kompleks koos Raadi pargiga, Tartu Seikluspark, Tagurpidi Maja ja Kobraste.
Raadi järve kaldal on alates 2012. aastast toimunud igal aastal punkfestival Punk'n'Roll ning Raadi mõisa aladel tähistatakse Tartu jaanipäeva.
Loreida Põder
Loreida Põder (5. märts 1923 – 12. september 2007) oli eesti zooloog.
Saapasulane
pisi|Saapasulane Saapasulane on madal pingitaoline vahend säärsaabaste jalast tõmbamiseks.
Saapasulane oli Euroopas üldtuntud. Selle otsas oli ava, kuhu suruti saapa kand. Hoides teise jalaga pinki paigal tõmmati saabas jalast.
Kasutatakse ka tänapäeval, näiteks ratsasaabaste puhul.
Borovitši rajoon
Borovitši rajoon on haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Novgorodi oblastis.
Rajooni rahvaarv on 2013. aasta seisuga 68 000, sellest 53 100 inimest elab linnas ja 14 800 maal.
Rudolf Wagner
Rudolf Friedrich Johann Heinrich Wagner (30. juuli 1805 – 13. mai 1864) oli saksa füsioloog ja anatoom.
Ta sündis Bayreuthis Saksamaal ning õppis meditsiini Erlangen-Nürnbergi Ülikoolis, aga lõpetas õppekava Würzburgis. Seal oli ta Johann Lukas Schönleini ja Karl Friedrich Heusingeri õpilane. Ta on ka munaraku kaasavastaja, kuid eelkõige on ta uurinud närve.
Wagneri aktiivsus kirjutaja ja töötajana oli tohutu ja ta haare oli lai. Tema mitmed reisid Vahemere, Aadria mere ja Põhjamere äärde andsid talle rikkalikku materjali, et uurida selgrootute anatoomiat ja füsioloogiat.
1846. aastal kirjutas ta ka füsioloogia käsiraamatu "Handwörterbuch der Physiologie", kuhu Tartu Ülikooli rektor ja füsioloogiaprofessor Alfred Wilhelm Volkmann kirjutas nägemist puudutava peatüki.
1860. aastal lakkas ta füsioloogiaga tegelemast ning hakkas õpetama zooloogiat, millega ta karjäär oli ka alguse saanud.
Kellavere
Kellavere on küla Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas.
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Laekvere vallas.
Seal asub Eesti Õhuväe Õhuseiredivisjoni poolt hallatav Kellavere radaripost.
Lollipop (Mika)
"Lollipop" on Mika kuues singel plaadilt "Life in Cartoon Motion".
See anti singlina välja koos looga "Relax, Take It Easy" 2007. aasta viimasel päeval. See laul jõudis juba 2007. aastal Suurbritannia edetabelisse, seda tänu uutele edetabeli reeglitele. Mika on intervjuudes öelnud, et see on ta lemmiklaul oma plaadilt ja ta kirjutas selle oma õele.
Aleksei Juhhanov
Aleksei Juhhanov (vene keeles Алексей Сергеевич Юханов ) (vkj 14. märts 1913 Rjazani kubermangu Troitsa küla — 20. september 1944 Narva-Jõesuu) oli Nõukogude Liidu sõjaväelane leitnanti auastmes, kes sai surmavalt haavata 1944. aasta Narva lahingus. Nõukogude Liidu propagandas on teda kujutatud kangelasena.
Juhhanov sündis talupoja perekonnas. Tema haridustee piirdus algkooliga. Teise maailmasõja eel teenis ta elatist Leningradis tehasetöölisena, kust ta mobiliseeriti 1941. aastal Punaarmeesse. Juhhanov osales lahingutes Leningradi rindel rahvamaakaitseväe pataljoni koosseisus. 1943. aastal lõpetas nooremleitnantide kursused, määrati laskurrühma komandöriks. Sai viiel korral haavata.
Vastavalt NSVL propaganda välja töötatud kangelasmüüdile ületas Juhhanov 25. juulil 1944 oma rühmaga Narva jõe Tõrvala kandis. Juhhanov olevat saanud juba jõe ületamisel haavata ning tema paat purunenud, mistõttu ta ületas jõe ujudes. Vaenlase kaitsekraavide ründamisel olevat ta saanud teist korda haavata. Sellele vaatamata olevat ta jätkanud ründamist ning isiklikult vaenlasele suuri kaotusi põhjustanud. Pärast lahingut evakueeriti ta tagalasse, kus ta 20. septembril 1944 haavadesse suri ning maeti massihauda Narva-Jõesuu kalmistul. Pea aasta hiljem, 24. märtsil 1945, omistati talle postuumselt Nõukogude Liidu kangelase aunimetus.
Tema auks on nimetatud Narvas Aleksei Juhhanovi tänav.
Roosa ristik
pisi|Roosa ristik Roosa ristik (Trifolium hybridum) ehk Rootsi ristik on mitmeaastane ühekojaline rohttaim liblikõieliste sugukonnast ristiku perekonnast.
Taime kõrgus 20–70 cm. Vars püstine, õied roosad.
Roosa ristik kasvab teeservadel, põldudel ja niitudel.
Õitseb maist oktoobrini.
Eestis kasvab hajusalt.
Åland Post
Åland Post on Soomes Ahvenamaa saartel postiteenuste eest vastutav ettevõte. Åland Post on tegutsenud Soome mandri postiteenistusest eraldi alates 1993. aastast.
Åland Post on 250 töötajaga logistikaettevõte. 2017. aasta käive oli 38,2 miljonit eurot. Ettevõtte peakorter asub Svibys (Ahvenamaa), Jomalas, vaid mõne kilomeetri kaugusel Maarianhaminast. Alates 1. jaanuarist 2009 on Åland Post aktsiaselts, mis kuulub ainult Ahvenamaa valitsusele landskapsregering 'ile.
Juhan Schmidt
Ta suri veremürgistusse.
Vanakreeka mütoloogia tegelaste loend
''Siin on loetletud vanakreeka mütoloogia tegelasi.
A
Abas - Abderos - Acheloos – Achilleus – Admetos – Adonis – Adrastos – Agamemnon – Agaue – Agenor ja Epikaste – Agenor ja Telephassa – Aglaia – Agrios – (Suur) Aias – (Väike) Aias – Aietes – Aigeus – Aineias – Aiolos (tuultejumal) - Aison – Aither – Aithra – Akarnanos – Akrisios – Aktaion – Alkaios – Alkestis – Alkinoos - Alkmaion – Alkmene – Alkyone – Allekto - Alphesiboia – Althaia – Amaltheia – Amphiaraos – Amphilochos – Amphion – Amphitrite – Amphitryon – Amphoteros – Amykos – Anchises – Androgeos – Andromache – Andromeda – Anippe - Antaios – Anteia – Anthe - Antigone – Antikleia – Antiope – Aphrodite – Apollon – Apsyrtos – Arachne – Areion – Ares – Arges – Argos – Ariadne – Aristaios – Artemis – Askanios – Asklepios – Asopos – Asterion – Astyanax (Hektori poeg) – Astyanax (Heraklese poeg) – Atalanta – Athamas – Athena – Atlas – Atreus – Atropos – Attis – Augeias – Autolykos – Autonoe
B
Bellerophon (Bellerophontes) – Biton – Boreas – Briareos – Briseis – Brontes – Busiris
C
Chaos – Charon – Charybdis – Cheiron – Chione – Chloris – Chrysaor – Chryseis – Chthonia
D
Daidalos – Danae – Danaos – Daphne – Dardanos – Deianeira – Deidameia – Deiphobos – Demeter – Demodokos – Demonike – Demophon – Deukalion – Dido – Dike – Diktys – Diomedes – Dionysos – Dysnomia
E
Echidna – Echo – Eileithyia – Elara – Elektra – Elektryon – Eos – Epaphos – Ephialtes – Epikaste – Epimetheus – Erato – Erebos – Erechtheus – Erichthonios – erinnüsed – Eriphyle – Eris – Eros – Erymanthose metssiga – Eteokles – Euphrosyne – Europe – Euros – Euryale – Eurydike – Eurystheus – Euterpe – Evenos
G
Gaia – Galatea – Galateia – Ganymedes – Geryon – Glauke – Glaukos – Gorge – Gorgophone – Gyes
Mihhail Fradkov
thumb|Mihhail Fradkov (2014) Mihhail Jefimovitš Fradkov (vene keeles Михаил Ефимович Фрадков; sündinud 1. septembril 1950 Kuibõševi oblastis) on Venemaa riigiametnik ja poliitik, peaminister 2004–2007. Jaanuarist 2017 Venemaa Strateegiliste Uuringute Instituudi direktor.
Vanakreeka mütoloogia tegelaste loend
H
Hades – Haimon – Harmonia – Hebe – Hekabe - Hekate – Hektor – Helena – Helena (jumalanna) – Helenos – Helios – Helle – Hellen – Hemera – Hermaphroditos – Hephaistos – Hera – Herakles – Hermes – Hermione – Hesione – Hestia – Hilaeira – Hippomedon – Hippodameia – Hippolyte – Hippolytos – Hippomenes – Hyakinthos – Hydra – Hyllos – Hyperion – Hypermestra (Aitoolia) – Hypnos
Mihhail Fradkov
2000. aastast on ta Venemaa Föderatsiooni 1. klassi tõeline riiginõunik.
Vanakreeka mütoloogia tegelaste loend
I
Iapetos – Iasion – Iason – Idas – Idomeneus – Ikarios - Ikaros – Inachos – Ino – Io – Iobates – Iokaste – Ion – Iphigeneia – Iphikles – Iphimedeia – Ismene – Ixion
Mihhail Fradkov
Fradkov sündis Kuibõševi oblasti Krasnojarski rajooni Kurumotši asunduses.
Vanakreeka mütoloogia tegelaste loend
K
Kadmos – Kalais – Kalchas – Kalliope – Kallirrhoe – Kallisto – Kalydoni metssiga – Kalypso – Kapaneus – Kassandra – Kassiopeia – Kastor – Kelaino – Kephalos – Kerberos – Kerkyron – Keryneia hirv – Keto – Kimäär – Kinyras – Kirke – Kleio – Kleobis – Klotho – Klymene – Klytaimestra – Koios – Kokalos – Kottos – Kreeta sõnn – Kreios – Kreon – Kretheus – Kreusa – Kronos – Kybele – Kyknos
M
Maia – Makris – Marpessa – Medeia – Megaira - Megareos – Meleagros – Melikertes – Menoikeus vanem – Menoikeus noorem – Mentes - Merope – Methone - Minos – Minotauros - Mnemosyne – Molos – Momos – Morpheus – Myrrha
N
Narkissos – Nausikaa - Nemea lõvi – Nemesis – Neleus – Nike – Niobe – Notos – Nykteus – Nyx
O
Odysseus – Oidipus – Oineus – Okeaniidid – Okeanos – Oreithyia – Orion – Orpheus – Orthos