cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Saransk
Haridus
Linnas asub Mordva Riiklik Ülikool.
Transport
thumb|2009. aastal avatud Saranski raudteejaam Saranskis on lisaks raudteesõlmele rahvusvaheline lennujaam.
Sõpruslinnad
{| cellpadding="10"
Friedrich IV (Austria)
thumb|right|Friedrich IV Friedrich IV Habsburg (1382 – 24. juuni 1439) oli Tirooli hertsog. Ta oli Leopold III poeg. Friedrichi poeg Sigismund oli tema haru viimane esindaja, misjärel kõik Habsburgide valdused koondusid Albrechti liini ehk Maximilian I kätte.
Friedrich toetas vastupaavst Johannes XXIII-t ning sattus seetõttu vastuollu keiser Sigismundiga ning talt taheti Tirooli ära võtta. Tänu kohaliku rahva toetusele õnnestus tal aga see säilitada, ent ta kaotas Habsburgide pärusvaldused (Aargau koos Habsburgi lossiga) Šveitsi kantonite liidule. Tema ajal muutus Tirool jõukaks tänu hõbedakaevandustele. Samuti viis ta oma residentsi Meranost Innsbrucki, tehes sellest Tirooli pealinna.
2007. aasta Peruu maavärin
pisi|Peruu ranniku kaart, mis näitab maavärina epitsentrit Peruu maavärin oli 2007. aasta 15. augustil kohaliku aja järgi kell 18:40.57 Vaikse ookeani all Peruu ranniku lähedal toimunud maavärin magnituudiga 8,0.
Maavärin toimus Nazca laama ja Lõuna-Ameerika laama piiril. Need laamad liiguvad teineteise suunas kiirusega 78 mm aastas. See liikumine on erisuguse kiirusega kestnud juba miljoneid aastaid. Väiksema kiiruse perioodidel tekib kahe laama piirile kurrutus, milleks on Andide mäestik. Suurema kiiruse perioodidel sukeldub üks laam (Nazca) teise alla ja selle tulemusena on tekkinud Peruu–Tšiili süvik. Ühtlasi tõuseb teine laam mitme kilomeetri võrra kõrgemale ja selle tulemusena on tekkinud Altiplano.
Maavärina epitsenter asus Ameerika Ühendriikide Geoloogiateenistuse andmetel 45 kilomeetri kaugusel Chincha Alta linnast ja pealinnast Limast umbes 150 kilomeetrit lõunakagu pool 30,2 kilomeetri sügavusel. Tõukeid oli tunda ka naaberriigis Ecuadoris.
40 minutit pärast esimest tõuget sai tsunamihoiatuse 11 Vaikse ookeani äärset riiki, kuid üheski välisriigis ei osutunud tsunami kõrgemaks kui 25 cm. Peruus eneses täheldati mõnel pool siiski kuni 5 meetri kõrgust tsunamit.
Maavärina tagajärjel hukkus vähemalt 510 ja sai vigastada enam kui 2000 inimest. Nendest 430 inimest hukkus Pisco sadamalinnas, sealhulgas 148 inimest Pisco keskväljaku äärse katedraali kokkuvarisemisel. Provintsikeskuses Icas sai samuti kiriku kokkuvarisemisel surma 17 ja vigastada 70 inimest.
vasakul|Peatõuke ja järeltõuge kaart Peruu pealinnast Limast lõunas asuvas 650 000 elanikuga Ica linnas varises kokku Senor de Lureni kirik ja mitmed muud hooned, tappes vähemalt 17 ja vigastades 70 inimest. Peruu lõunarannikul paiknevad Pisco ja Chinch Alta linnad jäid varemetesse. Pisco linnas sai surma üle 200 inimese ning hävis 40% hoonetest. Maavärina tõttu olid kahjustatud 377 majapidamist, nende hulgas ka hotellid ja haiglad. Mõningates piirkondades puudus täielikult elektrivarustus.
Lima kesklinnas varises kokku mitu maja ja paljud põgenesid ohu eest tänavatele. Maa värises pealinnas üle minuti. Lima büroohoonetest evakueeriti sadu töötajaid. Inimesed ööbisid järeltõugete kartuses tänavatel, telefoniühendus suudeti peagi taastada, elektri- ega kanalisatsioonisüsteem viga ei saanud.
ÜRO lubas anda miljon dollarit (11,7 miljonit krooni) Peruu maavärinas kannatada saanute aitamiseks ning Euroopa Liit miljon eurot (15,6 miljonit krooni) abiorganisatsioonidele, kes aitavad sealseid inimesi. Samuti lubas USA president anda 100 000 dollarit maavärinas kannatanutele. Peruu naaberriigid Colombia ja Brasiilia lubasid aga toetada päästevahendite, toidu ja vee saatmisega katastroofipiirkonda.
Elle Kull
pisi|Elle Kull Elle Kull (sündinud 5. jaanuaril 1952 Haapsalus) on eesti näitleja ja poliitik.
2003. aastal kandideeris Riigikogu valimistel Res Publica nimekirjas ja sai Riigikogus kultuuri- ja hariduskomisjoni liikmeks. 2007. aasta Riigikogu valimistel kandideeris Isamaa ja Res Publica (IRL) nimekirjas, kogus 2083 häält ega osutunud valituks. 2009. aastal sai Elle Kullist Taavi Veskimäe asemel Riigikogu asendusliige. Ta kandideeris ka 2011. aasta Riigikogu valimistel ja sai 568 häält ega osutunud valituks.
2013–2017 oli ta Tallinna linnavolikogu liige.
1998–2015 oli Elle Kull UNICEFi Eesti Rahvuskomitee president.
Elle Kull on olnud MTÜ Meediastuudio koolitaja (esinemiskursused) ja Kaari Sillamaa Kaunite Kunstide Kooli teatristuudio õpetaja.
Isiklikku
Ema Elviine Kull töötas kalakombinaadis, pärast laste sündi jäi koduperenaiseks. Emal oli esimesest abielust poeg Aivo. Isa Johannes Kull oli pärit Võrumaalt, kust ta koos perega läks Siberisse maad otsima, sealt jõudis ta juhuslikult Haapsallu. Johannes juhatas Haapsalu täitevkomitee plaaniosakonda, hiljem Haapsalu KEKi (kolhoosidevaheline ehituskontor). Elviinel ja Johannesel sündis kolm last – Laida, Evi ja Elle.
Elle Kull abiellus 1983. aastal näitleja ja lavastaja Ago-Endrik Kergega (sündinud 8. aprillil 1939). Neil on kolm last – Karl-Gregori, Paula-Rahel ja Johanna-Henriette.
Jan Uuspõld
Jan Uuspõld 2015. aastal|pisi thumb|Jan Uuspõld [[Regatt (ansambel)|Regatiga üritusel "SunFest 2010" Pirita kloostri varemeis 22. juulil 2010]] Jan Uuspõld (sündinud 14. detsembril 1973 Tallinnas) on eesti näitleja.
Uuspõld on lõpetanud 1998. aastal Eesti muusikaakadeemia kõrgema lavakunstikooli (18. lend).
Aastatel 1998–2005 ja 2008–2013 töötas ta näitlejana Eesti Draamateatris, 2005–2007 Tartu Vanemuise teatris. Hiljem on Uuspõld töötanud enda kaasomandis olevates projektiteatrites (2009–2014 Monoteater, 2013. aastast Prem Teater (Prem Productions)).
Lapsepõlv
Jan Uuspõld on sündinud ja lapsepõlve veetnud Tallinnas. Ta on nii isa kui ka ema poolt neljandat põlve nõmmelane. Mai tänava lasteaiast läks Uuspõld 34. kooli, kus ta lõpetas esimesed viis klassi. 1986. aastal kolis pere Keilasse ja Uuspõld õppis edasi Keila 1. keskkoolis, kus ta lõpetas põhikooli. Lasteaiapoisina ei teinud ta ühtegi sooloesinemist, samuti mitte algklassides. Keilas pandi Uuspõld muusikakallakuga klassi, kus selgus, et ta on andekas laulja. Temast sai kooli lastekooris bariton ja laulupeod olid tema elu esimesed tähetunnid. Esimene suur läbilöök oli muusikaeksam, mis toimus koolis esimese poolaasta lõpus. Jan teenis Händeli "Hõisake, lapsed …" laulmise eest kiidusõnu ja sai indu muusikaga põhjalikumalt tegelda. pisi|Jan Uuspõld
Uus Maailm
Uus Maailm või uus maailm võib veel tähendada:
Jan Uuspõld
Teismeiga ja bändid
Teismelisena õppis The Rolling Stonesi ja J.M.K.E. fänn Jan vanemate koolivendade abiga kitarri. Koolikaaslaste bändiproovides kaasas käies harjutas ta hoolega laulmist ja pillimängu. Esimese kitarri jaoks küsis Jan raha ema käest. Kõige odavam saadaolev kitarr maksis 15 rubla, aga Jan ostis veidi kallima, 30-rublase Vene kitarri. Tšehhi elektrikitarrid, mida hakati bändis mängima, kuulusid koolile ja olid varem olnud kasutusel Peeter Volkonski ansamblis. Vanemate poiste punkbänd kandis nime Dracula. Jani seltskond oli justkui Dracula järelkasvubänd ja seetõttu pandi neile pisut leebem nimi – Trakulla ehk väike Dracula. Peagi muutusid poisid vihasemateks tegijateks ning nad asusid oma lugude tarvis luulet otsima ajakirjast Noorus.Mingil ajal tegutses ka ansambel ZZ Kärbes. Sellest sai alguse ansambel Teine Elu, mille koosseis jäi samaks, kuid rollid vahetusid. Kuna tegu oli punkbändiga, ehtis Jani pead uhke hari. Punki jagus kuni järgmise bändini, millele laenati nimi Wash & Go šampoonipudelilt. Ansamblit hakkasid mõjutama džäss ja bluus. Wash & Go'ga käidi isegi Leningradis enda tarbeks lugusid salvestamas. Hiljem kogunes seltskond Keila muusikuid, kellel oli ühine huvi mängida käredat Texase bluusi. Sellest soovist sündis ansambel Luxury Filters, mis saavutas riigis edu tänu muusikasaatele "7 vaprat". ETV saadetes mängiti kuulsaks bändi tuntuim lugu "Tramm nr 66", mille sõnade autor on Jan Uuspõld. Ansambel Luxury Filters esines pärast 19-aastast pausi taas 2013. aastal festivalil Augustibluus. pisi|Jan Uuspõllu ansambel Luxury Filters
Rokkimise kõrvalt koorilauluga tegelenud noormehest siiski muusikut ei saanud. Uuspõld vajas avaramat eneseväljendusvõimalust, milleks sobis teater. Etenduse "Lendas üle käopesa" lõpus lõi Tõnu Kark saali palli, mille endale saamiseks andis Jan selle kinni püüdnud poisile kogu oma taskuraha. Tol ajal üsna uje Jan ei osanud aimata, et kunagi saab temast Kargi kolleeg Eesti Draamateatris. 1989. aastal astus Jan Uuspõld Tallinna I kutsekeskkooli, kus omandas keskhariduse ja ofsettrükkali eriala. Enne armeeteenistust jõudis Jan töötada veel trükkali, pottide-pannide müüja ja Karjakülas rebasetalitajana. Sõjaväes tuli vara tõusta ja rohkesti trenni teha. Jani arvates on armeeteenistus igati kiiduväärt ning ta oleks üleajateenijaks jäänud, kuid lavakunstikooli sisseastumiskatsed olid juba läbitud.
Lavakunstikool ja teater
1994. aastal astus Jan Uuspõld EMA kõrgemasse lavakunstikooli, mille ta lõpetas 1998. aastal (18. lend). Jani kursuse juhendaja oli Priit Pedajas, kes võttis ta pärast kooli lõpetamist Eesti Draamateatrisse tööle. Uuspõld sai üsna kiiresti palju rolle ja õige pea oli ta draamateatri üks hõivatumaid näitlejaid. 2005. aastal mängis Uuspõld kaks hooaega Tartu Vanemuise teatris. 2007. aastal kutsuti ta tagasi Eesti Draamateatrisse. 2009. aastal lõi Jan Uuspõld koos Karl Kermesega Monoteatri. See oli Jani esimene suurem ettevõtmine erateatri maastikul. Teater tuli uuesti lavale menutükiga "Ürgmees", millele tehti ka mõttelised järjed "Isa" ja "Vanaisa". Sealt liiguti edasi ja hakati esitama Eesti algupärandit. Monoteater lõpetas tegevuse aastal 2014. 2013. aastal otsustas Uuspõld võtta repertuaariteatrist puhkust, lahkus omal soovil armsaks saanud Eesti Draamateatrist ning pühendus enda teatri- ja produktsiooniettevõttele Prem Productions.
Jan Uuspõld|pisi
Filmi- ja seriaalikarjäär
Esimese seriaalirolli tegi Jan Uuspõld huumorisarjas "Wremja", olles lavakunstikooli esimesel kursusel. Sarja kutsusid teda osalema Dan Põldroos ja Ivar Vigla. Sellest sündis pikaajaline koostöö Dan Põldroosiga. Suurema tuntuse kogus Uuspõld just tänu "Wremjas" kehastatud legendaarsele tegelaskujule Zorro. "Wremja" seriaali filmiti kuni 2000. aastani. 2000. aastal osales Uuspõld YLE2 produtsentide korraldatud casting 'ul ning sai peaosa Soome seriaalis "Siperian Nero". Soome keele omandas Uuspõld tänu aasta aega Tamperes kestnud seriaalivõtetele. Pärast draamateatrist lahkumist tundis Uuspõld, et tal puudub oma koht. Seejärel tekkis Uuspõllul idee teekonnafilmist, mille eesmärk oli see koht leida. Uuspõld pöördus ideega Rain Tolki ja Andres Maimiku poole, kellele see mõte meeldis. Nii esilinastus 2007. aastal must komöödia "Jan Uuspõld läheb Tartusse", mis lõi publikurekordi ja oli vaadatuim film sel ajal. Film kandis näitleja Jan Uuspõllu kui ikooni rahva teadvusesse. 2011. aastal veenis Kanal 2 Uuspõldu osalema heategevuslikus saates "Tantsud tähtedega". Uuspõllul oli võistlustantsu kohta eelarvamus: ta läks enda meelest saadet kaotama. Pärast esimesi trenne koos treener Aleksandra Žeregeljaga oli eelarvamus kummutatud ja temas tärkas kirg tantsu vastu. Endalegi ootamatult võitis ta "Tantsud tähtedega" 2011. aasta hooaja. 2014. aastal osales Jan Uuspõld telesaates "Su nägu kõlab tuttavalt". Enam kõneainet tekitasid ümberkehastumised, nagu Justin Bieber, Vesa-Matti Loiri, Vladimir Võssotski, BB King ja Fred Astaire. 2015. aasta mängis Uuspõld nädalaseriaalis "Takso", kus ta kehastas taksojuht Urmas Kuldnokka. 12-osaline seriaal oli eetris Kanal 2-s. Filmi "Luuraja ja luuletaja" autor Toomas Hussar kirjutas filmi luuraja karakteri, mõeldes Jan Uuspõllule, kellelt ta oli saanud nõusoleku filmis osalemiseks. 2015. aasta sügisel filmitud "Luuraja ja luuletaja" esilinastus septembris 2016. pisi|Jan Uuspõld Toomas Hussari filmis "Luuraja ja luuletaja"
Rollid kuuldemängudes
Jan Uuspõld on mänginud kuuldemängudes "Dream Jockey" (1999), "Õhtueine Emmauses" (1999), "Linnud" (2001), "Rännukutse" (2001) ja "Domini Cane" (2001).
Isiklikku
Jan Uuspõllu ema Heidi Uuspõld on raamatupidaja ja isa Ingar Uuspõld oli kaugsõidu autojuht. Janil on nooremad vennad Andrus ja Jaanus Uuspõld. Jan Uuspõld on 2013. aastast abielus Gerli Tiganikuga. Janil on kaks last. 2010. aastast elab ta taas Tallinnas Nõmmel.
Varem on Jan Uuspõld elanud kaheksa aastat koos näitleja Liina Vahtrikuga. 2019.–2021. aastal esilinastus ETV-s 20-osaline telesari "Lahutus Eesti moodi" (stsenarist Martin Algus, režissöör Ergo Kuld), kus peaosi mängis seesama, päriselus ammu lahku läinud paar. 2020. aastal sai see draamasari Eesti parima teleseriaalina EFTA auhinna ja peaosi mänginud näitlejapaar EFTA nominatsiooni parima sarjanäitleja kategoorias.
Sukkot
pisi|Lehtmaja [[New Hampshire'i osariigis Ameerika Ühendriikides]] Sukkot ehk lehtmajadepüha on judaistide pidustus, mida peetakse 15. kuni 21. tišrini (millalgi septembri lõpust oktoobri lõpuni).
Sukkot on rõõmus sügisene lõikuspüha. Meenutatakse kõrberännakut pärast Egiptusest lahkumist ja elamist lehtmajades ehk puuokstest valmistatud onnides.
Robert II
Robert II on olnud mitme valitseja nimi:
Džomolungma
Asudes mõnevõrra põhja pool naabruses olevatest kõrgetest tippudest, on ta lõunast küll näha, kuid ta kõrgus ei torka silma, kui ei arvestata, et ta on teistest mägedest tagapool. Seevastu põhjast vaadatuna kõrgub Džomolungma selgelt üle kõigi teiste mägede.
Mäe tippu jõudsid esimeste inimestena Edmund Hillary ja Tenzing Norgay 29. mail 1953.
Esimese eestlasena jõudis Džomolungma tippu 22. mail 2003 Alar Sikk, kes osales Eesti esimesel Himaalaja-ekspeditsioonil Tõivo Sarmeti juhtimisel. 2011. aasta 16. mail jõudsid tippu ka Tanel Tuuleveski ja Andras Kaasik. 2021. aasta 23. mail jõudis esimese eesti naisena tippu Krisli Melesk.
Mäe nimed
Mäe nimekujud on nepali keeles सगरमाथा (Sagarmāthā), एभेरेस्ट (Ebheresṭ) ja झोमोलुंग्मा (Jhomoluńgmā); tiibeti keeles ཇོ་མོ་གླང་མ (Qomolangma), ཇོ་མོ་གླང་མའི་རི་བ (Qomolangmai Ri(wa)), ཇོ་མོ་ལུང་མ (Qomolungma), ཇོ་མོ་བླུ (Qomolu), ཇོ་མོ་གངས་དཀར (Qomoganggar) ja ཇོ་མོ་གངས་ཅན་རི (Qomogangjain Ri); hiina keeles 珠穆朗玛峰 (Zhumulangma Feng).
Mäe ingliskeelne nimi Mount Everest on pandud 1865. aastal Andrew Waugh' poolt waleslase George Everesti (1790–1877) auks, kes oli India maamõõduameti juht aastail 1830–1843.
Euroopa keeltes kasutatakse nimekuju Džomolungma lisaks eesti keelele veel leedu (Džomolungma), ungari (Csomolungma), ukraina (Джомолунгма) ja vene keeles (Джомолунгма).
Alpinistide esimesed tipputõusud
pisi|[[Edmund Hillary ja Tenzing Norgay]] pisi|[[Junko Tabei. Jaan Künnapi foto]] pisi| 150px| [[Baltimaadest esimesena tippu jõudnud Vladas Vitkauskas ]] pisi|150px| [[Eestist esimesena tippu jõudnud Alar Sikk. Jaan Künnapi foto ]] Allikas:
Naisalpinistide esimesed tipputõusud
Allikas:
Alpinistid, kes tõusnud Džomolungma ja K2 tippu
pisi|150px|left| [[Reinhold Messner, esimene, kes tõusis kahe kõrgema mäe tippu. Jaan Künnapi foto ]] 2017. aasta detsembri seisuga oli Džomolungma tippu tõusnud 4833 alpinisti esmakordselt. Neid alpiniste, kes on aga tõusnud maailma kahe kõrgema mäe (Džomolungma ja K2) tippu, on vaid umbes 200 inimest (2018. aasta juuli seisuga). Nende seas Eesti alpinist Andras Kaasik (2018).
Esimene, kes käis mõlemas tipus, oli Reinhold Messner (Everest, 1978; K2, 1979). Järgmisel aastal sai sellega hakkama jaapanlane Tsuneo Shigehiro (1980) ning 1983. aastal lisandusid nimekirja ameeriklane Louis Reichardt ja kolm jaapanlast. 9. alpinistina tõusis mõlema mäe tippu poolatar Wanda Rutkiewicz (1986). 2010. aasta mai seisuga oli prestiižses nimekirjas 148 mägironijat.
Jürgen Ligi
pisi|Jürgen Ligi 2022. aasta Arvamusfestivalil Jürgen Ligi (sündinud 16. juulil 1959 Tartus) on Eesti poliitik, VIII–XV Riigikogu liige.
Ligi on tuntud otsekohesuse poolest. Maailmavaatelt on Jürgen Ligi liberaal.
Riigikogu liige
Ta on kuulunud Riigikogu VIII, IX, X, XI ja XII koosseisu ning kuulus XIII Riigikogu koosseisu kuni haridus- ja teadusministri-ametisse astumiseni.
Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 8 (Järva- ja Viljandimaa) 5797 häält ning osutus valituks.
Kaitseminister
10. oktoobrist 2005 kuni 5. aprillini 2007 oli ta kaitseminister Andrus Ansipi esimeses valitsuses.
Rahandusminister
Jürgen Ligist sai Eesti rahandusminister 2009. aasta juunis. Rahvusvaheline majandusväljaanne Emerging Markets nimetas Jürgen Ligi areneva Euroopa 2010. aasta parimaks rahandusministriks.
Hans von Fersen
thumb|Vabahärrade Fersenite suguvõsavapp Vabahärra Hans von Fersen (1625 – 23. jaanuar (vkj 13. jaanuar) 1683 Narva) oli Rootsi sõjaväelane ja riigitegelane.
Jürgen Ligi
Rahandusminister
Rahandusministrina juhatas Jürgen Ligi valitsuskomisjoni rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamist puudutavate küsimuste lahendamise koordineerimiseks. Selle komisjoni protokollid näitavad, et komisjoni esimehena osales Ligi 18st koosolekust vaid kahel. Tänaseks on selgunud, et Danske Eesti üksusest liikus perioodil 2007–2015 läbi enam kui 200 miljardit eurot hämarat raha.
2011. aastal kandideeris ta Eesti Panga presidendi ametikohale.
Barakk
Barakk on ajutine, keldrita puitehitis-elamu; eraldatud haiglahoone.
Jürgen Ligi
Rahandusminister
2012. aastal võttis Jürgen Ligi korduvalt sõna seoses Reformierakonna rahastamisskandaaliga. Muuhulgas kritiseeris ta skandaali algatanud Silver Meikarit, Kaja Kallase blogisissekannet Riigikogu liikmete eetikakoodeksi teemal ja meeleavaldusi korraldanud kodanikuliikumist "Aitab valelikust poliitikast". Ligi sõnavõtud pälvisid omakorda ohtralt kriitikat.
22. oktoobril 2014 avaldas Jürgen Ligi Facebookis postituse, milles nimetas sotsiaaldemokraadist haridus- ja teadusministrit Jevgeni Ossinovskit "sisserändaja pojaks roosast erakonnast". Seda kritiseerisid teravalt paljud poliitikud ja avaliku elu tegelased. Järgmisel päeval Ligi vabandas ja hiljem kustutas ka oma furoori tekitanud postituse. Avalikkuse ette toodi ka see, et Ossinovski oli varem nimetanud Ligit "ebaadekvaatseks Napoleoni kompleksiga teismeliseks tatikaks, kes pole küps olema minister." 26. oktoobril 2014 esitas Jürgen Ligi seoses oma postitusega peaminister Taavi Rõivasele palve rahandusministri kohalt tagasiastumiseks. Peaminister Rõivas teatas, et Ligi tagasiastumispalve presidendile esitamisega ta ei kiirusta. 3. novembril lahkus Ligi ametist.
Hans von Fersen
Elulugu
1643. aastal teenis välja kaptenleitnandi auastme ja sai 1655. aastal Hämeenlinna (rootsi Tavastehus) lääni rügemendiülemaks. Aastast 1660 oli Tallinna komandant ja aastal 1665 sai jalaväe kindralmajori auastme, ning oli ka Eestimaa hertsogkonna maanõunik.
Jürgen Ligi
Haridus- ja teadusminister
8. aprillist 2015 kuni 12. aprillini 2016 oli Jürgen Ligi Taavi Rõivase teises valitsuses haridus- ja teadusminister.
Töökäik
pisi|Jürgen Ligi 2014. aasta [[Arvamusfestivalil]]
Hans von Fersen
Elulugu
1674. aastal ülendati Hans von Fersen kindralleitnandiks ja koos vend Fabian von Ferseni ning onupoegade Otto Wilhelm von Ferseni ja Hermann von Fersen nooremaga Cronendahli sai ta (Skabersjö, Skåne maakonnas) vabahärra tiitli. . Aastal 1675 määrati Hans von Fersen Riia kuberneriks ja 6. mail 1682 Ingerimaa, Nöteborgi ja Käkisalmi lääni kuberneriks Narvas, kus ta ka järgmisel aastal suri.
The Top 100 Crime Novels of All Time
The Top 100 Crime Novels of All Time on 1990. aastal avaldatud koondtabel sajast parimast põnevus-, spiooni- ja kriminaalromaanist, mille koostas Suurbritannia kriminaalromaanikirjanikke ühendav organisatsioon Crime Writers' Association. Viis aastat hiljem koostas Mystery Writers of America oma edetabeli "The Top 100 Mystery Novels of All Time Selected".
Hans von Fersen
Elulugu
Ta oli Cronendahli vabahärra, Mäo (Mekshoff), Abja (Abia), Palupera (Palloper), Kammeri (Duckershof), Laupa (Laube), Valkla (Wallküll), Sipa (Siep) ja (Embekshoff, Embeck – liideti hiljem Puurmanni ja Raadiga) mõisa pärushärra.
Perekond
Hans von Fersen abiellus 1651. aastal Katarina Elisabeth Burtiga (surnud 1666), kes oli Stralsundi komandandi, Purdi ja Tohisoo pärushärra Heinrich Robert Burti ja Magdalena von Vietinghoffi tütar. Abielust sündisid:
Jürgen Ligi
Isiklikku
Jürgen Ligi on Herbert Ligi poeg ja Priit Ligi vend. Tema vanaisa oli akadeemik Harri Moora ja vanaema Aliise Moora. Tema tädi oli geograaf Ann Marksoo. Tema õde, luuletaja Katre Ligi on abielus Hando Runneliga. Ligil on pojad Sander ja Rasmus. Jürgen Ligi tädipoeg on Martin Herem.
2015. aasta algul sai Ligi kiiruseületamise eest 120 eurot trahvi, kuna sõitis 90 alas kiirusega 113 km/h. Ligi palus vabandust Facebookis.
Uus Maailm (ansambel)
Uus Maailm oli Eesti rokkansambel, mis asutati aastal 1988.
Ka bändi tuntuim lugu kandis nime "Uus maailm".
Põhjuslikkus
Põhjuslikkus ehk kausaalsus ehk põhjustamine on sündmuse (või muu nähtus (tagajärje) esilekutsumine (tingimine), võimaldamine või ärahoidmine (põhjuse poolt), põhjuse ja selle tagajärje vaheline seos. Põhjuslikkust peetakse tavaliselt paratamatuks geneetiliseks seoseks.
Enamasti usutakse, et sündmustel on põhjused ja nad on põhjused. (Näiteks epifenomenalism postuleerib siiski nähtusi, mis pole põhjused.)
Teadlikkus maailmast ja tegutsemine maailmas sõltub põhjuslikkusest.
Kuigi kõik seletused, ei ole põhjuslikud, saab kõike, mida saab seletada, ka põhjuslikult seletada.
Metafüüsikas on põhjuslikkuse mõistmisel suuri lahkarvamusi.
Põhjustamise mõistel rajanevad näiteks põhjuslik teadmisteooria, põhjuslik tajuteooria, põhjuslik mäluteooria, põhjuslik vaimuteooria, põhjuslik teoteooria, põhjuslik järeldamisteooria, põhjuslik tähendusteooria, põhjuslik osutusteooria, põhjuslik ajateooria ja põhjuslik identsusteooria.
David Hume
David Hume'i järgi on põhjuslikkus sarnaste sündmuste sarnase ajalise järgnevuse ja ruumilise naabruse muster. Korrapära või alalise ühenduse kogemus tingib meie ootusi. Me projitseerime oma tingitud vältimatustunded välistele esemetele kui paratamatuse esemetes enestes.
Pidevad põhjuslikud rajad
Põhjuseid seovad tagajärgedega pidevad põhjuslikud rajad. Põhjus ja tagajärg ei pruugi paikneda ruumiliselt ega ajaliselt kõrvuti, kuid on ühendatud aegruumiliselt pidevate, lünkadeta radadega. Raja iga kahe punkti vahel on punkt, mis on ühe suhtes põhjus ja teise suhtes tagajärg.
OMX Stockholm 30
OMX Stockholm 30 (lühendatult OMXS30) on Stockholmi börsi enim vaadeldav indeks.
Põhjuslikkus
Kas põhjused ja tagajärjed on sündmused?
Enamik filosoofe vaatleb põhjuste ja tagajärgedena sündmusi (muutusi, mittemuutusi, esinemisi) ning parafraseerib ütlused, kus põhjuste või tagajärgedena esitatakse midagi muud, ütlustele sündmuste kui põhjuste ja tagajärgede kohta. See võimaldab vältida komplikatsioone põhjuslike radade kirjeldamisel.
Mõned filosoofid leiavad, et põhjuseks või tagajärjeks on mõnikord fakt, omadus või sündmuse aspekt, ilma et seda saaks taandada sündmustevahelisele põhjuslikkusele (Sanford 1985).
Mõned filosoofid leiavad, et teo puhul ei saa tegijat kui põhjust taandada sündmustele.
OMX Stockholm 30
Indeks kajastab muutusi nende 30 ettevõtte aktsia hinnas, millega Stockholmi börsil kõige rohkem on kaubeldud. Indeksis hõlmatud aktsiad vaadatakse üle kaks korda aastas. Indeksi baasväärtus on 125.
Põhjuslikkus
Kas põhjuselt kandub tagajärjele midagi üle
Osa filosoofe väidab, et põhjuselt kandub tagajärjele midagi üle.
Ühes variandis kandub üle mõni jäävusseadusele alluv füüsikaline suurus. Hans Reichenbachi ja Wesley Salmoni järgi kandub üle mingi struktuuriline tunnus.
Kas kausaalne järeldamine on aprioorne?
Enamik filosoofe leiab koos David Humeiga, et kausaalses järeldamises ei ole midagi tõeliselt aprioorset.
Rēzekne
Rēzekne (eesti keeles (ajal.) Räisaku, latgali keeles Rēzne, saksa keeles Rositten, poola keeles Rzeżyca) on linn Lätis Latgales.
Elanike arv on 35 883 (2008). 2007. aasta seisuga on linnaelanikest 48,5% venelased, 44,3% lätlased, 3,6% poolakad, 1,7% valgevenelased ja 1,4% ukrainlased.
Linna järgi on nime saanud Devoni Rēzekne lade.
Ajalugu
thumb|left|[[Rēzekne linnamägi.]] Rēzekne linnamägi eksisteeris juba 9. sajandil. 13. sajandil hävitasid ristirüütlid selle Läti vallutamise käigus. 1285 hakkasid rüütlid ordumeistri Wilhelm von Schauerburgi juhtimisel selle kohale rajama kivikindlust ja samal aastal on asula nime ka esimest korda mainitud. Rēzekne ordulinnus toimis piirikindlusena Liivi ordu idapiiril, teel Pihkvasse ning nii venelased kui ka leedukad ründasid seda korduvalt.
Jam Zapolski rahu tulemusena läks Rēzekne 1582 Rzeczpospolita Liivimaa hertsogkonna koosseisu. Rootsi-Poola sõja lõpetanud Altmargi vaherahuga säilitas Rzeczpospolita vaid Võnnu vojevoodkonna maa-alad, millest moodustati Liivimaa vojevoodkond. 17. sajandil sai Rēzekne Magdeburgi linnaõigused. pisi|Raekoda Esimese Poola jagamise käigus 1773 läks Rēzekne Venemaa keisririigile, kes kinnitas Rēzekne linnaõigused. Linna ametlikuks nimeks kuni 1917. aastani (ja uuesti 1944–1945) sai Režitsa (Режица). Linn oli Režitsa maakonna keskus.
19. sajandil moodustasid 2/3 linnaelanikest juudid. Nimelt kuulus Rēzekne Vitebski kubermangu, kus erinevalt ülejäänud Lätist oli juutidel lubatud elada. Ülejäänud elanikud olid põhiliselt poolakad, sakslased ja venelased, lätlasi polnud peaaegu üldse. Aastatel 1852–1862 rajati laiarööpmeline Peterburi–Varssavi raudtee. Raudtee pikkus oli koos haruliinidega 1280 km. Raudtee trass kulges läbi Gattšina, Luga, Pihkva, Ostrovi, Põtalovo, Režitsa, Dünaburgi, Vilno, Landvarovo, Grodno ja Białystoki. Raudtee saabumine linna hoogustas linna majandust ja Esimese maailmasõja alguseks kerkis linna rahvaarv 23 tuhandeni.
Pärast Läti iseseisvumist hakkas lätlaste osakaal linna rahvastikus kindlalt suurenema ja linna rahvaarv sama kindlalt vähenema. 1939. aastaks oli linnaelanike arv 13 tuhat ja 1935. aastal olid linlastest 25,4% juudid. Teise maailmasõja käigus küüditasid ja tapsid linlasi nii venelased kui sakslased ja pärast sõda oli linnas veel vaid viis tuhat elanikku. 2/3 linna hoonetest hävis sõjas täielikult.
Nõukogude võimu ajal kasvas Rēzekne tugevalt ja 1991. aastaks ulatus linlaste arv 43 156-ni. Venestamise tulemusena olid 1989. aastal 53% ja veel 2000. aastal 50,7% linlastest venelased. Pärast Läti taasiseseisvumist on linlaste arv jällegi tüki maad vähenenud, lätlaste osakaal linnas aga suurenenud.
Rēzekne on tähtis transpordikeskus. Linnas lõikuvad kaks raudteed. Üht mööda saab sõita lääne poole Jekabpilsi ja ida poole Ludza kaudu Venemaale, teist mööda edelasse Daugavpilsi ning kirdesse Venemaale Abrene ja Ostrovi kaudu Pihkvasse. Kummagi raudtee kõrval kulgeb kummaski suunas maantee. Lisaks saab Rēzeknest sõita maanteed pidi loode poole Gulbenesse ning kagu poole Rāzna järve ja Latgale kõrgeima mäe Lielais Liepukalnsi poole.
Rēzeknel on kolm sõpruslinna: Arendal (Norra), Częstochowa (Poola) ja Vitebsk (Valgevene).
Sündinud 23. märtsil
''Siin loetletakse 23. märtsil sündinud tuntud inimesi.
Teder
pisi|Tedre levila Teder (Tetrao tetrix) on metsislaste sugukonda metsise perekonda kuuluv kanaline.
Samasse perekonda kuuluvad mägiteder, metsis ja kivimetsis. Mõned allikad ("Loomade elu") eraldavad tedre ja mägitedre omaette perekonda Lyrurus, mille nimi tuleb tedre lüürakujulisest sabast. Teder ja metsis annavad omavahel järglasi, mistõttu nende paigutamine samasse perekonda on ilmselt õigustatud.
Teder elab Euraasia metsa- ja metsastepivööndis Šotimaast ja Püreneede idaosast kuni Ida-Siberi, Põhja-Mongoolia ja Mandžuuriani. Eestis on teder tavaline haudelind ja kuulub III kaitsekategooria liikide sekka.
Välimus
Tedrel on selgelt välja kujunenud suguline dimorfism. Isaslind kaalub umbes 1,3–1,6 kg, emaslind 0,7–1 kg. Sulestik on neil täiesti erinev.
Isaslind on musta sulestikuga, millel kohati on sinakas või rohekas helk. Valgeid sulgi on sabal ja tiibadel, tiival on valge põiktriip. Äärmised tüürsuled on lüürakujuliselt järsult väljapoole painutatud. Kulmude peal on punakas näsa. Emaslind on ühtlaselt viiruline ookerpruun või ruskjashall. Noorlinnud on sulestikult emaslinnu sarnased.
Eluviis
Teder elutseb metsades ja soodes. Suurema osa oma elust veedab ta suvel maapinnal, talvel puudel. Tihedaid kõrgere tüvedega metsi ta väldib ja eelistab lehtmetsi okasmetsadele, samuti metsaservi lausmetsadele. Elukohas peab kindlasti olema pesa ehitamiseks sobilikke kuivi kohti ja toidutaimi.
Teder lendab kiiresti ja kergelt, oma tugevate kaardus tiibadega kiiresti vehkides. Ta lendab vabalt üles nii puu otsast kui maapinnalt. Maapinnalt tõustes tekitavad tiivad valju vurinat, kuid puu otsast lendab teder peaaegu kuuldamatult. Jälitamise eest ei põgene teder kunagi joostes, vaid tõuseb lendu ja tavaliselt lendab kaugele. Maapinnal liigub teder kiiresti ja tavaliselt sirutab sealjuures kaela ettepoole. Okstel istudes hoiab ta keha rõhtsalt.
Teder on poolpaiga- ja hulgulind. Mägedes võivad tedred teha korrapäraseid hulgulende. Suuremad ränded toimuvad seoses toidupuudusega.
pisi|Tedrekukk puu otsas
Tetrede mäng
Juba esimeste kevade märkide ilmnemisel muutuvad tedred elavamaks. Enamikus levilas juhtub see märtsis. Juba enne talisalkade lagunemist hakkavad isaslinnud sihku laskma ja üksikud koguni kudrutavad. Esialgu teevad nad seda juhuslikes kohtades, pärast üksnes mängupaikades. Mängupaikadeks valitakse lagendikud, laiad sihid, metsaservad või põõsastikuga kaetud kõrgendikud.
Mängivate tetrede laul koosneb kahest elemendist: kudrutamisest ja sihkulaskmisest. Mängu esimeses vaatuses lauldakse üksnes puu otsas ja ainult kudrutatakse. See meenutab tuvide kudrutamist. Kudrutamine ei tundu valjuna, ent ometi kostab paari-kolme kilomeetri kaugusele ja kui tetri on palju, summutavad nad kõigi teiste lindude hääled. Mängu teises vaatuses vaheldub kudrutamine sihkulaskmisega, mida võib edasi anda häälitsusena "tsiiü-sjuh". Teises vaatuses liiguvad tedred maapinnalgi ja teevad seda väga väärikalt: heidavad pea taha, paisutavad kaela ning ajavad saba püsti ja lehvikukujuliselt laiali. Linnud keeravad end ringi ja kükitavad, siis jälle jooksevad edasi-tagasi.
Mänguplatsile kogunenud tedrekukkede vahel puhkevad kaklused, mis pealtnäha tunduvad ägedatena, kuid tegelikult ei põhjusta nad teineteisele kunagi raskeid haavu. Üksteise tagaajamine ja kaklemine algab juba talisalkade lagunemise ajal. Kakluse ajal seisavad kuked teineteise vastas nagu kodukuked, suruvad maadligi langetatud pead peaaegu vastamisi, hüppavad siis püstloodis õhku ja jagavad teineteisele hoope. Tavaliselt lõpeb kaklus ühe osapoole põgenemisega.
pisi|Tedremuna
Pesitsemine
Teder pesitseb madal- ja siirdesoodes ning metsaservades. Emaslinnud polsterdavad pesaks maapinna lohu, mis on kanarbiku sees hästi peidus. Kurnas on aprilli lõpus 6–12 muna. Munad on kollakasvalged, nõrkade plekkidega. Haub ainult emaslind, haudumine kestab 24–29 päeva. Pojad saavad lennuvõimeliseks 15–20 päevaga.
Tetrede arvukus maailmas väheneb. Minevikus oli selle peamiseks põhjuseks jahipidamine, tänapäeval elupaikade (metsade) hävimine.
Aastal 2008 valiti teder Eesti aasta linnuks. Lätis oli ta aasta lind 2003. ja Saksamaal 1980. aastal.
Lõunatsuuga (perekond)
Lõunatsuuga (Nothotsuga) on männiliste sugukonda kuuluv igihaljaste puude perekond.
Perekonna ainuke liik on lõunatsuuga, mis kasvab pärismaisena Hiina kaguosas.
Valts
Valts on mitmetähenduslik sõna:
Dieenid
thumb|150px|1,5-Tsüklooktadieen (mittekonjugeeritud dieen) thumb|150px|Konjugeeritud dieen - [[isopreen]] Dieenid ehk alkadieenid ehk diolefiinid on süsivesinikud, mille molekulis on kaks kaksiksidet.
Dieenid võib jagada järgmistesse klassidesse:
Konjugeeritud dieenid
Kovalentsete sidemete konjugatsioon (π-elektronid on delokaliseerunud üle nelja järjestikuse sp2 -hübriidse süsiniku) 1,3-dieenides annab neile keemilistes reaktsioonides alkeenidest erinevaid omadusi:
СН2=С(СН3)–СН=СН2 + HCl → CH3–CCl(СН3)-СН=СH2 + CH3–С(СН3)=СН–СH2–Cl
Dolomiidid
Dolomiidid on suurelt jaolt tekkinud Triiase ajastul Tethyse ookeanis kasvanud korallide ehitatud korallrahudest.
Dolomiidid on nime saanud prantsuse mineraloogi Deodat de Dolomieu järgi, kes kirjeldas esimesena dolomiiti, mis annab Dolomiitide mäetippudele roosaka varjundi.
Dolomiitide tuntuim suusakuurort on Cortina d'Ampezzo, kus peeti 1956. aasta taliolümpiamängud.
Gadoliniit
pisi|Gadoliniit Gadoliniit on musta värvi klaasja läikega silikaatne mineraal.
Dolomiidid
Juunis 2009 Sevillas koos olnud UNESCO maailmapärandi komitee otsustas võtta Dolomiidid maailmapärandi nimekirja.
Gadoliniit
Kõvadus Mohsi astmikul on 6,5 kuni 7.
Gadoliniit on haruldane mineraal. Esineb süeniitsetes pegmatiitides.
Kilingi-Nõmme II algkooli põleng
Kilingi-Nõmme II algkooli põleng toimus 1937. aasta 20. aprillil Kilingi-Nõmme II algkoolis.
Õnnetuse kirjeldus
Filmi näitamisel süttis projektoris film, sellest edasi film lahtistes filmikarpides. Tulemöll kestis mõne minuti. Kohapeal sai surma üks ja hiljem suri haiglas kuusteist last. Vigastada sai üle 50 lapse. Viimane, 18. laps suri Tallinnas kolm aastat hiljem, 20. aprillil 1940. 100 ruutmeetri suuruses klassiruumis viibis üle 130 lapse: 1. algkoolist, 2. algkoolist ja Lavi algkoolist.
Lapsed olid kogutud koolimaja teisel korrusel olevasse klassiruumi, kust ei olnud muud väljapääsu kui üksainus, sissepoole avanev uks. Mingeid tulekustutusvahendeid ruumis ei olnud.
Pärast õnnetust
25. aprill oli Kilingi-Nõmme alevis leinapäev – maeti tuleõnnetuse ohvreid, keda oli 13. Teine ühismatusepäev oli 1. mail, nädalaga oli Pärnu haiglas surnud veel 3 last.
Mälestuse jäädvustamine
8. juunil 1941 avati Saarde kalmistul mälestusmärk 1937. aasta tuleõnnetuses hukkunud Kilingi-Nõmme kooli õpilastele (skulptor Paul Horma).
Kriit
pisi|Doveri kriidipaljand koosneb planktoni Coccolithus pelagicus kivististest See artikkel on kivimist; geokronoloogilise üksuse kohta vaata artiklit Kriit (ajastu); kirjutusvahendi kohta vaata artiklit Kriit (kirjutusvahend), perekonnanime kohta vaata artiklit Kriit (perekonnanimi).
thumb|Tõenäolisemalt maailma kuulsaim kriidipaljand – [[Doveri valged kaljud]]
Kriit on peeneteraline poorne pehme lubjakivi. Nagu muudki lubjakivid, koosneb ka kriit valdavalt kaltsiidist (CaCO3).
Kriit on moodustunud peamiselt mikroskoopiliste mereloomade, eelkõige foraminifeeride kodadest. Kriidi peamine komponent on kaltsiidist toesega kuldvetikate (kokkolitoforiidid; tänapäeval valdavad meredes perekonna Emiliana esindajad) jäänused.
Suured kriidilademed tekkisid keskaegkonnas ja eriti kriidiajastul, millest tuleneb ka ajastu nimi. Siis oli kliima tänasest tunduvalt soojem ning tingimused lubikojaga mereloomadele sobivamad.
Tuntud kriidipaljandid on Doveri valged kaljud Inglismaa lõunarannikul, Møni klint Taani samanimelisel saarel ja arvukad pangad Rügeni saarel Saksamaal.
Kriit kui eriti poorne lubjakivi on hea mahuti naftale ja gaasile. Kriidist koosnevad Põhjamere alused kivimid ning Araabia poolsaare naftat ja gaasi sisaldavad kivimid.
Vaata ka
Kriit kirjutus- ja joonistusvahendina on valmistatud peenestatud ja kokkupressitud kriidist ja kipsist.
Apalatšid
pisi|Apalatšid Põhja-Carolinas pisi|Apalatšide kaart Apalatšid on mäestik Põhja-Ameerikas.
Apalatšid kulgevad piki Põhja-Ameerika idarannikut Saint Lawrence'i lahest Alabamani. Kõrgeim tipp on Mount Mitchell (2037 m) Põhja-Carolinas.
Apokalüptika
Apolalüptika ehk apokalüptism ehk apokalüptitsism tähendab lääne päritoluga eshatoloogilisi maailmavaateid mis käsitlevad krüptilisi ilmutusi Jumala-poolse äkilise, dramaatilise ja kataklüsmilise sekkumise, inimkonna üle kohtumõistmise ja sellele järgneva valitute võimu kohta.
Juudikristliku traditsiooni arhetüpaalne apokalüptiline teos on Taanieli raamat. See on ainus apokalüptiline teos, mis on lubatud heebrea piibli kaanonisse, samuti nagu Ilmutusraamat on ainus Uue Testamendi apokalüptiline teos. Kuigi nii juudi kui kristlikelt autoritelt on arvukalt muid apokalüptilisi teoseid, järgivad need paljuski Taanieli raamatu stiili ja vormi.
Sidónio Pais
Sidónio Bernardino Cardoso da Silva Pais (1. mai 1872 – 14. detsember 1918) oli Portugali peaminister 27. detsembrist 1917 ja alates 28. aprillist 1918 kuni surmani president.
Ta tõusis võimule riigipöörde käigus ja hukkus atentaadi läbi. thumb|püsti|vasakul
Hõõritsemine
Hõõritsemine on metallide lõikamine tööriistaga, mida nimetatakse hõõritsaks. Hõõritsemine sarnaneb olemuselt puurimise ja avardamisega.
Siin on kaks suhtelist liikumist: hõõritsa või tooriku pöörlev liikumine ja hõõritsa sirgjooneline liikumine. Hõõritsemisel peab olema ava ette puuritud ja avardatud ning lõigendi paksus on väga väike: 0,02–0,05 mm. Hõõritsemist kasutatakse eriti täpsete ja suure pinnasiledusega avade saamiseks.
Timbuktu piirkond
Timbuktu piirkond on Mali suurim piirkond. Aprillist 2012 veebruarini 2013 kuulus Timbuktu piirkonna ala tunnustamata Azawadi riiki.
Piirkond on kuulus oma müütilise pealinna Timbuktu poolest. Linna müütiline kuulsus sai alguse 1390. aastal, kui selle valitseja käis palverännakul Mekas. Tagasiteel tehti vahepeatus Egiptuses, kust osteti kulla eest nii suures koguses kaupu, et Egiptuse raha devalveerus. See sünnitas legendi rikkast linnast Aafrikas, kus teed ja hooned on üle kullatud. See polnud loomulikult tõsi. Tegelikult asus linn karavaniteede sõlmpunktis ning seda läbisid pidevalt karavanid soola ja kullaga. Sealt siis ka selline rikkus.
Piirkonnas elati suhteliselt jõukalt kuni Prantsuse kolonisatsioonini. Prantslased avasid lühemad karavaniteed, mis ei läbinud Timbuktut ning linnale jäi kaubanduses marginaalne positsioon.
Haldusjaotus
Piirkonnas asub viis cercle 'it :
The Immaculate Collection
"The Immaculate Collection" on Madonna 1990. aasta kogumikalbum.
Sündinud 24. märtsil
''Siin loetletakse 24. märtsil sündinud tuntud inimesi.
Dominic Monaghan
thumb|Dominic Monaghan, 2003 Dominic Bernard Patrick Luke Monaghan (sündinud 8. detsembril 1976) on Inglismaa näitleja. Ta on püüdnud rahvusvahelise tähelepanu kääbik Meriadoc Brandybucki rolliga "Sõrmuste Isanda" filmitriloogias (režissöör Peter Jackson, teine tuntum roll on Charlie Pace USA telesarjas "Teadmata kadunud" (Lost).
Isiklikku
Monaghan sündis Saksamaal Berliinis. Saksa keel on inglise keele kõrval tema teine kodune keel.
Tema lemmikfilm on "Tähtede sõda". Filmi ühe tegelase, Luke'i järgi valis ta ka endale viimase eesnime.
Ta on suur loodusearmastaja ning tal on olnud palju lemmikloomi, sealhulgas kameeleon. Tal on ka Indias oma mets ning ta oli ajutiselt loomaõiguste ühingu PETA liige.
Monaghan on jalgpallitiimi Manchester United fänn.
Talle meeldib lahendada ristsõnu, lemmikuks on ajalehe New York Times ristsõna.
Karjäär
Esimest korda sai teda teleekraanil näha sarjas "Hetty Wainthropp Investigates", kus ta mängis Geoffrey Shawcrossi, ühte põhitegelast. Tema kinofilmidebüüdiks aga osutus Sasha 1997. aasta Briti filmis "Hostile Waters". Aastal 2000 mängis ta telesarjades "Monsignor Renard" ja "This is Personal: The Hunt for the Yorkshire Ripper" väikeosi. Aastatesse 2001–2003 jäi tema tuntuim roll, Meriadoc Brandybuck (eestikeelses variandis Ilomac Kangepukk). Aastal 2004 näitles ta filmides "Spivs" ja "The Purifiers" ning alustas telesarjas "Teadmata kadunud". Aasta hiljem käis ta läbi filmidest "Ringers: Lord of the Fans" Narratorina ning "Shooting Livien" Owen Scottina. 2008. aastal mängis ta filmis "I Sell the Dead", kus ta kehastas hauaröövlist Arthur Blake'i, aasta enne seda kirjutati ta "Teadmata kadunutest" välja. Aastasse 2009 jäävad rollid Chris Bradley filmis "X-Meeste algus: Wolverine" (X-Men Origins: Wolverine), ühe osaga piirdunud roll sarjas "Chuck", kahes osas olev Andy Britt sarjas "Meeleheitel koduperenaised" (Desperate Housewives) ning samuti alustas Monaghan sarjas "Vaade tulevikku" (FlashForward). Aastasse 2011 planeeritakse filmi "Pet" ning aastal 2010 alanud "Teadmata kadunute" kuuendal hooajal ilmus taas ekraanile Charlie Pace'ina.
Okupatsioonide ja vabaduse muuseum Vabamu
alt=|pisi|Püsinäitus "Vabadusel ei ole piire" alt=|pisi|Püsinäitus "Vabadusel ei ole piire" Vabamu (täisnimega Okupatsioonide ja vabaduse muuseum Vabamu, endise nimega Okupatsioonide muuseum) on muuseum Tallinnas aadressil Toompea tänav 8.
1998. aastal asutatud Kistler-Ritso Eesti Sihtasutuse eraalgatusliku muuseumi ülesandeks on koguda, talletada, uurida ning tutvustada Eesti lähiajalugu.
Muuseumi eesmärk on harida ja kaasata Eesti inimesi ja külalisi ning innustada kõiki mõtlema okupatsioonide üle, tunnetama vabaduse haprust ning seisma vabaduse ja õigluse eest.
Muuseumi püsinäitus ja filmid annavad ülevaate okupatsiooniajast, repressioonidest, rahvuslikust vastupanuvõitlusest ja laulvast revolutsioonist Eestis aastatel 1940–1991, mil Eesti oli vaheldumisi okupeeritud Nõukogude Liidu, Saksamaa ja uuesti Nõukogude Liidu poolt.
Muuseumi ajalugu
Muuseum rajati Olga Kistler-Ritso eraannetuse toel (u 35 mln krooni) ning avati külastajatele 1. juulil 2003. See on esimene Eestis asuv muuseum, mis ehitati spetsiaalselt muuseumihooneks.
2016. aastal teatati ekspositsiooniala laiendamisest ning muuseumi nime muutmisest Vabamuks. Kistler-Ritso perekond oli annetanud muuseumi arengusse kokku üle 2,5 miljoni euro.
Muuseumi nõukogu ja juhatus
Muuseumi nõukokku kuuluvad oma ema Olga Kistler-Ritso asutajaõigused üle võtnud Sylvia Thompson, Michael Keller (Stanfordi ülikooli raamatukogu direktor), Merilin Piipuu, Sten Tamkivi, Kristina Siimar ja Ott Sarapuu.
Kistler-Ritso Eesti Sihtasutuse juhatuse liikmed on Karen Jagodin ja Marko Poolamets.
Muuseumi rajamise patroon oli selle algusperioodil Lennart Meri ja muuseumi teadusliku sisu eest vastutas ajaloodoktor Enn Tarvel. Muuseumi direktor oli kuni 2012. aastani Heiki Ahonen (juhatuses lisaks Arvo Pesti, Lagle Parek, Tunne Kelam jt). 2012. aasta aprillist kuni 2015. aasta jaanuarini oli muuseumi tegevjuht Kadri Viires. Alates 2015. aasta aprillist kuni 2019. aasta jaanuarini oli muuseumi direktor Merilin Piipuu ning 2019. aasta aprillist on muuseumi tegevjuht Keiu Telve.
Muuseumi kollektsioon ja digitaalne andmebaas
Muuseumi avalikult ligipääsetavas digitaalses andmebaasis on 37 131 museaali: esemeid, fotosid ja dokumente. Kõige väärtuslikumaks osaks kogudest peab muuseum okupatsioonivõimude poolt vangistatute ja sunnitöölaagritesse saadetute, samuti Eestist põgenenute isiklikke märkmeid, dokumente ja esemeid. Lisaks sellele on muuseumile väga olulised poliitiliste sündmuste, represseerimiste, pealtkuulamiste, aga ka põrandaaluse ja avaliku vastupanuvõitlusega seotud kodu- ja väliseesti materjalid.
Muuseumi püsinäitus "Vabadusel ei ole piire"
Okupatsioonidest, vastupanust, taastamisest ja vabadusest kõnelev näitus "Vabadusel ei ole piire" koosneb viiest osast: "Ebainimlikkus", "Eksiilis", "Nõukogude Eesti", "Taastamine", "Vabadus".
Näituseosas "Eksiilis" jutustavad esemed ühes visuaalsete ja graafiliste elementidega eestlaste lugu piiri taga paguluses.
Nõukogude Eesti elule keskenduv näituseosa jaguneb kaheks. Esmalt käsitletakse Nõukogude korra kehtestamist ühes indiviidi ees seisnud ideoloogiliste valikutega. Teine suurem teema on Nõukogude inimese argipäev koos selle kultuuriliste kurioosumite ja nähtustega.
Iseseisvuse taastamise korrus käsitleb laulva revolutsiooni ja iseseisvuse taastamise aega 1987. aasta fosforiidisõjast kuni Eesti astumiseni Euroopa Liitu 2004. aastal. Ekspositsiooni keskmes on kaheksa inimest, keda ajalooraamatutest ei leia.
Vabaduse osa vaatab vabadust kui pingeseisundit, milles tuleb leida tasakaalu keskpunkt vabaduste ja kohustuste vahel.
Uue püsinäituse loomisse olid kaasatud spetsialistid nii muuseumist kui ka väljastpoolt. Inimsusvastaste kuritegude teemaruumi kuraator on muuseumi näituste juht Sander Jürisson. Teise maailmasõja aegset Suurt põgenemist ning eestlaste elukäiku paguluses avab Tallinna Ülikooli doktorant ja nooremteadur Maarja Merivoo-Parro. Nõukogude Eesti elu käsitleva ala kuraator on Tallinna Ülikooli lektor PhD Uku Lember. Iseseisvuse taastamisele keskenduva näituseosa koostas Oxfordi ülikooli järeldoktorant PhD Aro Velmet. Vabaduse teemaruumi sisu lõid kommunikatsiooniekspert Daniel Vaarik ja kunstnik Kaido Ole. Muusikalise kujunduse sisehoovi lõi muusik Taavi Tulev.
E-giid ja võimalused erivajadustega külastajale
alt=|pisi|Vabamu e-giid Teekonnal läbi muuseumi on külastaja saatjaks spetsiaalselt Vabamu püsinäituse jaoks välja töötatud e-giid (sisaldub piletihinnas), mis viib kaasavale ja mõtisklevale rännakule lähimineviku radadel. E-giid pakub heli ja tekste seitsmes keeles (eesti, vene, inglise, soome, saksa, prantsuse, hispaania). E-giidi tekstid on loonud dramaturg Eero Epner.
Vabamu ootab külastama kõiki inimesi ja on seepärast mõelnud ka erivajadustega inimeste peale. Ratastoolis külastaja saab Vabamus liigelda saatja kaasabita. Ühelt korruselt teisele saab liftiga ja tasapindade ühendamiseks on kaldteed. Kuna paljud ruumid on väikesed, sobib paremini väiksema raamiga ratastool. Muuseumis on kitsam ratastool olemas. Muuseumi esimesel korrusel on invatualett ja muuseumi kõrval invaparkimiskoht.
Vaegkuuljatel ja kurtidel on võimalik näitusega tutvuda e-giidi transkriptsiooni abil ja lugeda museaale tutvustavaid tekste. Kuulmispuudega külastajate rühmad on oodatud osalema ekskursioonidel ja muuseumitundides koos oma viipekeeletõlgiga.
Ajutised näitused ja sündmused
Muuseum korraldab ajutisi temaatilisi näitusi, koostöös partneritega toimuvad mitmesugused sündmused – konverentsid, seminarid, kontserdid ja raamatuesitlused.
Kuni 10. märtsini 2024 on avatud näitus "Välja ahju tagant!",mis tutvustab Eesti naisliikumiste 150-aastast ajalugu.
Maja ajalugu
Pagari 1 maja on kireva ajalooga. Elumajaks ehitatud hoones tegutses 1918. aasta märtsis, kui äsja väljakuulutatud iseseisvus oli veel õige habras, Eesti Vabariigi Ajutine Valitsus. Sellest majast juhiti ka Eesti Vabadussõda (1918–1920) ja siin tegutses kuni 1940. aastani Eesti Vabariigi sõjaministeerium. 1991. aasta märtsis, veel enne iseseisvuse taastamist, alustas hoones tööd Eesti Vabariigi politsei.