cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Tarvastu ordulinnus
Ajalugu
Tarvastu linnust ründasid esimesena Leedu suurvürsti Gediminase väed 1329. Linnuse kõrval olev asula ja kirik hävitati ning linnus sai tugevasti kannatada. Kuigi linnus taastati ja tugevdati, vallutasid Ivan IV väed selle Liivi sõjas 1560 tormijooksuga. Tarvastu ordulinnus sai tugevasti kannatada nii Liivi sõjas kui ka Rootsi-Poola sõdades.
Linnus hävis lõplikult 16. sajandi lõpul püssirohulao plahvatuses.
Tarvastu ordulinnuse varemete lähedal paikneb Tarvastu mõisa kalmistul kabel, mille lasi püstitada Tarvastu mõisast Charlotte Luise von Mensenkampff pärast oma abikaasa, Jakob von Mensenkampffi (1779–1825) surma 1825. aasta kevadel.
Scuderia Toro Rosso
pisi|Liuzzi tõi 2006 [[USA Grand Prix-l Toro Rosso hooaja ainsa punkti]] Toro Rosso (ametliku nimega Scuderia Toro Rosso) on itaalia Vormel 1 meeskond.
Toro Rosso alustas Vormel 1 sarjas 2006. aastal. Meeskond on endine Minardi, mille Red Bull 2005 ära ostis. Tiim jätkabki tegevust Minardi vanas peakorteris Itaalias Faenzas. 2006. aasta veebruaris ostis endine vormelisõitja Gerhard Berger poole meeskonna aktsiatest.
2006. aastal sõitsid Toro Rosso eest itaallane Vitantonio Liuzzi ja ameeriklane Scott Speed. Eelmisel aastal oli Liuzzi olnud Red Bulli kolmas sõitja ja Speed testisõitja. Testisõitjaks võeti šveitslane Neel Jani, kes oli olnud GP2 sarjas 7. Nad said Toro Rossos suhteliselt stabiilse auto: kumbki katkestas 4 etappi 18-st, aga punkte peaaegu ei tulnud. Speedi parimateks jäid 9. ja kaks 10. kohta, Liuzzi saavutas ühe 8. koha eest ka punkti, millega Toro Rosso saigi 11 meeskonna seas 9. koha. Individuaalselt olid nad 19. ja 20. Kõigi kolme sõitjaga pikendati lepingut.
pisi|2009 [[Saksamaa Grand Prix jäi Bourdais'le viimaseks Toro Rossos]] 2009. aastal edutati Vettel Red Bulli ja tema asemele tuli šveitslane Sébastien Buemi, kes oli olnud GP2 sarjas 6. Testisõitjate hulgas oli David Coulthard. Avaetapil Austraalia Grand Prix'l saavutas Buemi 7. ja Bourdais 8. koha, aga paremat kohta nad sel hooajal ei saanudki. Poole hooaja pealt asendati Bourdais hispaanlase Jaime Algersuariga, aga see vahetus osutus õnnetuks, sest Algersuari parimaks kohaks jäi 14. Hooaja kokkuvõttes oli Buemi 6 punktiga 16., Bourdais 2 punktiga 19. ja Toro Rosso 8 punktiga viimane, 10.
pisi|Buemi sai kanada GPl 8. koha 2010. aastaks pikendati sellegipoolest mõlema sõitjaga lepingut. Kohad polnud paremad kui eelmisel aastal: Buemi parimaks jäi 8. ja ta oli kokkuvõttes 8 punktiga 16., Algersuari parimaks jäi 9. ja ta oli 5 punktiga 19. Meeskond oli 13 punktiga 12 meeskonna seas 9.
pisi|Alguersuari sai Italia GPl 7. koha 2011. aastaks pikendati mõlema sõitja lepingut. Kohad olid pisut paremad kui eelmisel aastal: Buemi parimaks jäi 8. ja ta oli kokkuvõttes 15 punktiga 15., Alguersuari parimaks jäi 7. ja ta oli 26 punktiga 14. Meeskond oli 41 punktiga 12 meeskonna seas 8.
pisi|Vergne sai Malaisia GPl 8. koha 2012. aastal palgati prantslane Jean-Eric Vergne ja austraallane Daniel Ricciardo. Kohad polnud paremad kui eelmisel aastal: Vergne' parimaks jäi 8. ja ta oli kokkuvõttes 16 punktiga 17., Ricciardo parimaks jäi 9. ja ta oli 10 punktiga 18. Meeskond oli 26 punktiga 12 meeskonna seas 9.
Ka 2013. aastal olid sõitjad samad. Kohad olid paremad kui eelmisel aastal: Vergne'i parimaks jäi 6. ja ta oli kokkuvõttes 13 punktiga 15., Ricciardo parimaks jäi 7. ja ta oli 20 punktiga 14. Meeskond oli 33 punktiga 11 meeskonna seas 8.
2014. aastal sõitsid tiimis Vergne ja venelane Daniil Kvjat. Vergne teenis 22 punkti ja tema parim koht oli 6. Kvjat teenis 8 punkti ja tema parim koht oli 9. Meeskond tuli 30 punktiga seitsmendale kohale.
Uschi Disl
thumb|Uschi Disl, 2006 Torino Uschi Disl (kodanikunimega Ursula Disl; sündinud 15. novembril 1970 Bad Tölzis) on saksa endine laskesuusataja, kahekordne olümpiavõitja ja kuuekordne maailmameister. Ta lõpetas karjääri 2006. aastal.
Jüri Talu
Jüri Talu (2. aprill 1936 Märjamaa – 27. detsember 2020) oli eesti laskur ja lasketreener.
Uschi Disl
Olümpiamängud
1992. aasta taliolümpiamängudel Albertville'is
1994. aasta taliolümpiamängudel Lillehammeris
1998. aasta taliolümpiamängudel Naganos
2002. aasta taliolümpiamängudel Salt Lake Citys
Jüri Talu
Ta lõpetas aastal 1954 Tallinna Arhitektuuri- ja Ehitustehnikumi, aastatel 1956–1960 õppis Tallinna Polütehnilises Instituudis.
Uschi Disl
Olümpiamängud
2006. aasta taliolümpiamängudel Torinos
Maailmameistrivõistlused
1991 Soomes Lahtis oli ta 7,5 km sõidus 5., teatesõidus 3. ja 15 km sõidus 8.
1992 oli ta naiskondlik maailmameister.
Jüri Talu
1954–1972 tuli ta 8 korda individuaalselt ja 3 korda meeskondlikult Eesti meistriks olümpiakiirlaskmises.
Uschi Disl
Maailmameistrivõistlused
1993 Bulgaarias Borovečis oli ta naiskondlikult 8., 7,5 km sõidus 34., teatesõidus 4. ja 15 km sõidus 8.
1995 Itaalias Anterselvas oli ta naiskondlikult, 7,5 ja 15 km sõidus 2. ning teatesõidus 1.
1996 Saksamaal Ruhpoldingis oli ta naiskondlikult ja teatesõidus 1., 7,5 km sõidus 35. ja 15 km sõidus 27.
Jüri Talu
1960–1973 oli ta Tööjõureservides, 1974–1988 Tallinna KSMKs ja 1988–1990 organisatsioonis Eesti Sport treener ja vanemtreener. 1974–1990 oli ta Eesti laskekoondise vanemtreener ja 1996–2005 Laskurliidu peatreener.
Isiklikku
Ta oli aastast 1968 abielus lauatennisist Signe-Mai Taluga.
Uschi Disl
Maailmameistrivõistlused
1997 Slovakkias Osrblies oli ta 7,5 ja 15 km sõidus 13., teatesõidus 1.
2000 Norras Holmenkollenis oli ta 7,5 km sõidus 7., teatesõidus ja jälitussõidus 2., ühisstardis ja 15 km sõidus 8.
2001 Sloveenias Pokljukas oli ta 7,5 km sõidus 2., jälitussõidus ja 15 km sõidus 11. ning ühisstardis 24.
2003 Venemaal Hantõ-Mansiiskis oli ta teatesõidus 1.
Maailma karikasari
Maailma karikasarja etappidel on ta 17. märtsi 2002 seisuga olnud 150 korda 25 parema seas. Ta on mai 2005 seisuga 38 etappi võitnud (neist 27 individuaalselt), olnud 27 korda teine (neist 13 individuaalselt) ja 20 korda kolmas (neist 18 individuaalselt).
Maailma karikasarja arvestuses oli ta 1996, 1997 ja 1998 2., 1995, 1999 ja 2002 3. ning 2005 5. kohal.
Muud olulised võistlused
1990 tuli Disl juunioride naiskondlikuks maailmameistriks.
1991–2004 oli Disl 11 korda Saksamaa meister, neist 6 korda individuaalselt, ja 2003 Suurbritannia meister segateatesõidus.
Isiklikku
Kasv 163 cm, kaal 57 kg. Elukutse: piirivalvur. Elab Austrias Kössenis. Vallaline. Hobideks nimetab mägijõgedel aerutamist, piljardit, lugemist ja jalgrattasõitu. Treenib laskesuusatamist alates 1986. aastast. Teatesõidus eelistab avavahetust.
Sadamaait
pisi|Sadamaaida vanem osa Sadamaait on hoone Kuressaares Tori linnaosas Veski tänav 9.
Hoone ehitati 1663. aastal Tori abajasse vanale sadamakaile. Kahekorruseline dolomiitplokkidest ehitatud hoone oli läbi aegade kasutusel laohoonena.
1870. aastal ehitas kaupmees Schmidt hoone ümber auruveskiks, andes sellega nime tänavale, kus ehitis asub. Sel ajal ehitati juurde madalam, laevaninakujuliselt väljaulatuva otsaseinaga ühekorruseline hooneosa. 1878–1915 asus territooriumil ka Wildenbergi nahavabrik. Hilisemad nõukogudeaegsed (ETKVL-i lao) juurdeehitised on lammutatud.
2007. aastal õnnistas hoone etenduste esitamise kohaks Anti Toplaan, hoones esitas Kuressaare Linnateater "Reigi õpetajat".
2009. aastal oli hoone kasutusel etenduspaigana. Kalju Komissarov lavastas seal Urmas Lennuki näidendi "Igavene kapten".
Härmä
Härmä on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.
Küla kuulub Mokornulka.
Külas asub Härmä Kalmepettäi, Härmä I kalmistu, Härmä II kalmistu, Härmä tsässon.
Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 6 elanikku, kõik eestlased. 2000. aastal oli elanikke 9.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.
Jean-Baptiste Lully
right|250px|thumb|[[Jean-Louis Roullet. Jean-Baptiste Lully' portree. ]] Jean-Baptiste de Lully [ʒɑ̃ batist də lyˈli]; (itaalia keeles Giovanni Battista di Lulli; 28. november 1632 – 22. märts 1687) oli itaalia päritolu prantsuse helilooja, kes töötas suure osa oma elust Louis XIV õukonnas. Prantsusmaa kodakondsuse sai ta 1661. aastal.
Lapsepõlv
Jean-Baptiste de Lully sündis Itaalias Firenze linnas. Lully ei saanud nooruses mingisugust haridust, ent tal oli erakordset annet nii tantsimises kui ka pillimängus – ta mängis kitarri ja viiulit. Itaalia päritolu poisi avastas 1646. aastal Guise'i hertsog Charles de Lorraine, kes viis ta Prantsusmaale. Seal asus tulevane helilooja nõudepesijana Mademoiselle de Montpensier' teenistusse. De Montpensier' abiga arendati Lully andeid ning ta omandas solfedžo Nicolas Metru käe all.
Teenistus õukonnas
Louis XIV teenistusse asus Lully 1652. aastal ning tema ülesandeks õukonnas oli tantsimine. Kuningat võlusid tema kompositsioonid "Ööballetile" (prantsuse "Ballet de la nuit"). Mõnda aega dirigeeris noor helilooja kuninglikku orkestrit, kuid olles tüdinenud ansambli nõrgast distsipliinist, asutas kuninga nõusolekul kammerorkestri Väikesed Viiulid ("Les Petits Violons").
1650. ja 1660. aastatel lõi Lully mitmeid ballette, kus koos autoriga astus üles ka kuningas ise. Tohutu menu saatis muusikat, mis oli kirjutatud Molière'i komöödiatele (sh "Kodanlasest aadlimees" ja "Armastuse tohter"). Kohtumine Molière'iga pani aluse uue žanri – komöödiaballeti – tekkele.
Kuninga balletivaimustuse raugemisel pühendus Lully ooperite kirjutamisele. Süvenesid ka Lully tervisehädad, mistõttu pärast 1670. aastat ta enam tantsida ei saanud.
Surm
8. jaanuaril 1687 juhatas Lully Louis XIV tervenemise auks Ambroosiuse hümni, mille käigus põhjustas jalga tabanud taktikepp põletiku. Hoolimata haava ohtlikkusest keeldus Lully jala amputeerimisest, mistõttu levis gangreen peagi üle terve keha, põhjustades helilooja surma 22. märtsil 1687.
Looming
Lully kuulus barokiajastu heliloojate hulka, kelle muusikas kohtab tihti tollele ajastule omast võtet basso continuo ' t. Lully loomingut iseloomustab jõulisus, emotsionaalsus ja rütmikus. Tänu Lullyle kogusid õukondades populaarsust tempokad tantsud. Oluline oli Molière'iga koostöös tekkinud uus žanr komöödiaballett, mis ühendas nii teatrit, balletimuusikat kui ka komöödiat. Lully kirjutas küll peamiselt viiulile, ent ka kitarri-, lauto-, oreli-, fagoti-, plokkflöödi- ja klavessiinimuusikat. Kui helilooja pühendus ooperile, otsustas ta muuta Itaaliast pärit žanri prantslastele vastuvõetavamaks. Põhilisteks muudatusteks olid varem selgelt eraldatud retsitatiivsete osade segamine aariatega pinge tõstmise eesmärgil ning süžee hoogsam areng. Lullyd peetakse prantsuse ooperi pioneeriks.
Franz Alexander
Franz Alexander Karl Friedrich Christian Hubert Georg Gabriel Maria Prinz von Isenburg (22. juuli 1943 Birstein – 5. mai 2018) oli Isenburgi vürstliku perekonna pea alates 9. detsembrist 1956.
Franz Alexander oli vürst Franz Ferdinandi (1901–1956) ja tema abikaasa, krahvinna Irina Tolstoi (1917–1998), ainus poeg. Ta abiellus 3. jaanuaril (tsiviilabielu)/15. jaanuaril (kiriklik laulatus) 1968 Saurma krahvinna Christinega (sündinud 2. oktoobril 1941), neil on kaks poega ja kolm tütart:
Ignasõ
Ignasõ on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.
Küla kuulub Mokornulka.
Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 6 elanikku, kõik eestlased. 2000. aastal oli elanikke 2.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.
Leiu Heapost
Leiu Heapost (sündinud 13. märtsil 1936 ) on eesti antropoloog.
1958–1963 õppis ta Tartu Riikliku Ülikooli matemaatika-loodus- ja bioloogia-geograafiateaduskonnas bioloogia osakonnas antropoloogia erialal. 1976. aastal kaitses ta Eesti NSV Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituudis kandidaaditöö teemal "Tallinna kooliõpilaste füüsiline areng" (juhendaja Juhan Aul).
Ta töötas vanemteadurina Tallinna Ülikooli ajalooinstituudis.
Tunnustus
2016 Valgetähe IV klassi teenetemärk
Máxima
thumb|Printsess Máxima oktoobris 2006 Máxima (sündinud Máxima Zorreguieta Cerrutina 17. mail 1971 Buenos Aireses) on Madalmaade kuninganna, kuningas Willem-Alexanderi abikaasa.
Vanemad ja õed-vennad
Máxima isa oli Jorge Horacio Zorreguieta Stefanini ja ema Maria del Carmen Cerruti Carricart.
Máximal on kaks venda, üks õde ja kolm poolõde.
Haridus ja karjäär
1995. aastal lõpetas ta Argentina Katoliikliku Ülikooli (Universidad Católica Argentina) ning omandas majanduseriala kraadi.
Máxima töötas erinevates Argentina, New Yorgi ja Euroopa firmades.
Tutvumine kroonprintsiga ja sellele järgnenud arutelu
Máxima ja Willem-Alexander tutvusid 1999. aasta aprillis Sevillas rahvapidustuste ajal. Järgmine kohtumine leidis kahe nädala pärast aset New Yorgis, kus Máxima sel ajal töötas. Üsna varsti kohtus ta ka kuningapaariga.
Probleeme tekitas aga see, et Máxima isa oli olnud Argentina diktaatorliku presidendi Jorge Rafael Videla valitsuses põllumajandusminister. Kuigi uurimisel selgus, et Máxima isa ei osalenud tsiviilisikute mõrvamisel, arutas parlament tema pulma kutsumist mitu kuud. Lõpuks otsustas Máxima isa ise, et ta ei tule pulma ning lojaalsusest abikaasa vastu ei tulnud pulma ka Maxima ema.
Kihlumine
Kihlusele järgnes 17. mail 2001 kiire kodakondsusvahetus, mis oli vajalik enne kuninglikke pulmi.
Pulmad
Máxima ja Willem-Alexander abiellusid 2. veebruaril 2002 ning esmalt toimus ilmalik ja seejärel kiriklik laulatus. Pärast laulatust sai Máximast Hollandi kuningakoja populaarseim liige ning kuninganna Beatrix oli andnud talle printsessi tiitli juba enne abiellumist.
Lapsed
Printsess Catharina-Amalia (Catharina-Amalia Beatrix Carmen Victoria) sündis 7. detsembril 2003 Haagis. Printsess on troonijärjekorras esimesel kohal. Printsess ristiti 12. juunil 2004.
Printsess Alexia (Alexia Juliana Marcela Laurentin) sündis 27. juulil 2005 Haagis. Printsess on troonijärjekorras teisel kohal ja ristiti 19. novembril 2005.
Lipp
pisi|Põhjamaade lipud Lipp on riikide, rahvaste, organisatsioonide, territoriaalsete üksuste vms sümbol. Lipul on teatav värvikombinatsioon, kindlaksmääratud mõõtmed. Kõige levinumad on kangaslipud, mis enamasti kinnitatakse lipuvarda külge. Kasutatakse ka ruudukujulisi ja kolmnurkseid lippe, lisaks on veel palju erikujulisi harva või eriotstarbeks tarvitatavaid lippe.
Máxima
Lapsed
Printsess Ariane (Ariane Wilhelmina Máxima Ines) sündis 10. aprillil 2007 Haagis. Printsess ristiti nagu ta õedki Haagis.
Lipp
Ajalugu
pisi|Maailma kõrgeim (160 m) lipuvarras Lipu kaudseks eellaseks peetakse muinasaja hõimujuhi valitsuskeppi ja väetähist, milleks oli tavaliselt oda või saua otsa kinnitatud kotka või mõne looma kujutis, hobusesaba vms. Need tähised olid juhi võimu võrdkujuks ja tema asukoha tähiseks, aga ka malevat koondavaks ja lahingus julgustavaks märgiks ning hõimukaaslastele üleloomulikke võimeid toovaks pühaks rituaalseks esemeks.
Máxima
Ametlikud kohustused
Máxima on keskendunud immigrantide Hollandi kultuuri integreerimisele ning ta on kuulunud parlamendi komisjoni, mis arutas naisimmigrantide töövõimalusi Hollandis. Lisaks paneb Máxima suurt rõhku ka immigrantide hollandi keele õppimisele. Lisaks esindab ta Hollandit arvukatel rahvusvahelistel konverentsidel ning on mitmete tähtsate Hollandi organisatsioonide liige.
Lipp
Ajalugu
Juba Vana-Roomas oli välja arendatud liputaoliste sõjaväetähiste süsteem. Kasutusel oli signum – märk, millest on tulnud sõna 'signaal'. Konsul Gaius Marius olevat aastal 104 eKr võtnud Rooma leegionite tunnuseks aquila, varda otsa paigutatud hõbedase kotka, mille alla oli kinnitatud võidupärg ja väeosa numbrit kandev plaat. Rooma ratsaväe tunnus oli vexillium – odakujulise varda ülaotsa põikpuule kinnitatud nelinurkne punane või purpurne kangatükk. Sõnast vexillium on tulnud lipundust uuriva teadusharu nimi veksilloloogia.
Máxima
Ametlikud kohustused
Printsess on reisinud Skandinaavias, Baltikumis, Itaalias, Belgias, Aafrikas, Ameerika Ühendriikides, Jaapanis, Türgis, Marokos, Austraalias jpm.
Lipp
Ajalugu
Mitmesugused kujundid, eriti pühakud, ilmusid lippudele Rooma kristliku keisri Constantinus Suure valitsemise ajal. Erisuguse kujundusega ristid ilmusid lippudele peamiselt ristisõdade ajal. Sellest ajast on tuntud näiteks Malta rist – Malta rüütlite ehk Johanniitide ordu tunnus. Ristiretkede perioodist pärinevad ka maailma ühed vanemad, tänini kasutusel olevad Inglismaa Püha Georgi lipp ja Taani lipp Dannebrog.
Ristisõdade aja rüütlivappidest sai süstemaatilise alguse vapiteadus ehk heraldika. Keskaja lipud olid enamjaolt lipukangad, millele olid kantud rüütlite ja valitsejate vappide kujutised.
Peale sõjalippude olid lipud kasutusel ka muudel elualadel. Olid põikvardale kinnitatavad pühakute kujutistega kirikulipud, mida kantakse nüüdisajalgi pidulike kiriklike rongkäikude ees. Ka käsitööliste ning kaupmeeste ühendustel tekkisid oma lipud, mis olid ühtlasi reklaami eest.
Kaubanduse arenedes ning uute maade avastamise ja vallutamisega kasvas lippude tähtsus meresõidus. Kaubalaevad kandsid oma valitseja või kodusadama värvides lippu, andes niiviisi teada, kelle kaitse all on laev. Eriti usinad kodusadama lippude ning pikkade vimplite kasutajad olid jõukate linnriikide Veneetsia, Genova ja Marseille', aga ka Läänemerel seilavate Hansa Liidu linnade laevad.
Ka sõjalaevad järgisid moodi, paigutades laeva ahtrisse kodusadama või valitseja lipu ning mastidesse pikad meretuules kenasti lehvivad vimplid. Sellised laevadele ja ka uutele avastatud maadele heisatud lipud ei olnud veel rahvuslipud, need tähistasid üksnes valitseja omandit ja võimu.
Lipu kuju ja mõõtmed
pisi|[[Nepali lipp on kaksikvimpel]] Lippe on mitmekesise kuju ja kujundusega. Tüüpiline lipp kujutab endast horisontaalselt lehvivat ristkülikut. Terasemal uurimisel leiab aga kõikvõimalikke variatsioone. Lippe lehvib laevadel ja kaldal, neid kasutatakse nii sees kui väljas ning neid võib käes hoida, tõmmata vardasse või masti. Väikesemõõdulised variandid sobivad laualippudeks, nende kujutisi trükitakse taldrikualustele, märkidele, võtmerõngastele ja autokleebistele. Lipumustrit võib kohata rõivastel ja kandekottidel. Lipud hoonetel, autodel ja rõivastel pole üksnes riikide sümbolid. Ka kohalikud organisatsioonid ning äriettevõtted heiskavad oma lipu või kannavad seda paraadil ning paljud kauplused ja ettevõtted äratavad lipuga tähelepanu ning reklaamivad kaupa.
Tänapäeval on peaaegu kõik riigilipud ristkülikukujulised, kuid ajaloo jooksul on olnud kasutusel ka hoopis teise kujuga lippe. Sõjaväelipud on traditsiooniliselt ruudukujulised, jahtidel lehvib väike kolmnurkne lipp ehk vimpel. Suured laevad kasutavad merel tavaliselt pikki kitsaid vimpleid.
Lipu funktsioonid
Lipud võivad möödujatele midagi teatada, mistõttu nad sobivad väga hästi teenindusettevõtetele, kauplustele, hotellidele või mõnele teisele asutusele, lehvides seal aastaringselt ja juhtides tähelepanu.
Riigilipp
Riigilipp on riigi ja tema võimu sümbol.
Rahvuslipp
Rahvuslipp on rahvast, rahvust või muu säärast ühendust sümboliseeriv lipp. Esimeseks rahvuslipuks võib pidada Hollandi lippu. Täna on enamus riigilippudest rahvuslipud, mis täiendatud muude riiklike sümbolitega (nt vapiga). Rahvuslippudele osutatakse eriti suurt austust ja nende mõnitamist peetakse suureks solvanguks.
Tänapäeva riikide peamine rahvuslik tunnus on lipp, mis väljendab iseseisva riigi olemasolu. Põhilipp on tavaliselt rahvuslipp, mida iga kodanik saab vabalt oma soovi kohaselt heisata – mõnes riigis pole see aga tavaks või on koguni keelatud. Lisaks rahvuslipule on enamikus riikides seaduse kohaselt ka riigilipp, mis võib oma värvuselt rahvuslipuga ühtida, samuti kauba-, sõja- ja ametilipud.
Rahvuslipud on suhteliselt uus nähtus. Ligikaudu 3/4 tänapäeval kasutatavatest lippudest pärineb Teise maailmasõja järgsest ajast ja vaid 10% on vanemad kui 100 aastat (nende hulgas ka Eesti sinimustvalge lipp).
Ajalugu
Vanimaks rahvuslipuks peetakse Madalmaade 16. sajandist pärinevat horisontaalse jaotusega kolmevärvilist lippu, mida kasutati peamiselt laevadel. Väidetavalt ongi enamik rahvuslippe ristkülikukujulised, sellepärast et nende eeskujuks said tol ajal kõige levinumad merelipud. Ruudukujulist lippu, mis lehvib hästi ka nõrga tuulega, kasutab vaid mõni üksik riik (näiteks Šveits).
Suured muudatused lipukultuuri tõi Prantsuse revolutsioon, mille vabaduse, võrdsuse ja vendluse ideed mõjusid ergutavalt rahvustunde ärkamisele ja rahvuste kujunemisele. Napoleoni sõdade tulemusena levis Ladina-Ameerika kolooniates, kuid ka Kreekas, Itaalias, Norras ning teistes Euroopa maades rahvuslik vabadusliikumine. Kujunesid uued rahvused ja tekkisid rahvusriigid. Hakkasid tekkima uued, rahvusvärvides lipud. Need asendasid endisi uhkeid, valitseja kaunistuste ja vappidega lippe.
Sündinud rahvuslippude eripäraks oli see, et neist enamik polnud algul seaduslikult kehtestatud, vaid kujutasid endast rahvaloomingut ja ühisomandit. Need lipud kajastasid rahva hinnatavaid ideid ja rahvusaateid ning neid lippe võis vabalt heisata iga kodanik. Selliste lippude värve hakati rahvusvärvideks pidama n-ö tavaõiguslikult.
Rahvuslippude üheks traditsiooniliseks eeskujuks on 1789. aasta Prantsuse revolutsioonis sündinud Prantsuse Vabariigi lipu sinivalgepunane vertikaalse jaotusega värvikolmik ehk trikoloor.
Tavaliselt on kord valitud rahvustunnused säilitanud oma esialgse kujunduse või on sellesse tehtud vähe muudatusi. Erandiks on lipud, mille kujundus on muutunud koos riigi geograafilises struktuuris ja poliitilises organiseerituses toimunud muudatustega, nt Ameerika Ühendriikide lipp, millel tähekeste arv on kasvanud vastavalt uute osariikide lisandumisele. Samasugused põhimõtted on kasutusel ka Brasiilias.
Alatskivi linnamägi
Alatskivi linnamägi on muistne eestlaste linnamägi Alatskivil Aovere–Kallaste–Omedu maantee ääres mõne kilomeetri kaugusel Peipsi järvest. pisi|Alatskivi linnamägi novembris 2022 pisi|
Oletuste kohaselt oli mägi 13.–14. sajandil kasutusel vasall-linnuse paigana. Lõunas ja kagus kaitsevad mäge järved, läänes soo, põhjas aga keskmiselt 10 meetrini küündiv nõlv, mida oli kunstlikult kõrgemaks kaevatud ning raudkividega kindlustatud. Linnamäge ümbritseb paari meetri sügavune ja kuni 5 meetri laiune kraav. Linnuse õu on ovaalse kujuga, pindalalt 2300 m².
Linnamäel kasvavad kuused ja tammed.
Rahvapärimus
Vana rahvapärimuse kohaselt asuvad mäe sees raudustega kivikeldrid. Neisse olevat saksa mõisnikud vanasti müürinud mässulisi talupoegi.
Ühe harulise tamme kohta räägitakse, et selle otsa olevat Alatskivi parun Nolcken lasknud tõmmata mässumeelsed talupojad ning lasknud neil seal rippuda.
Nayib Bukele
Nayib Armando Bukele Ortez (sündinud 24. juulil 1981) on El Salvadori poliitik ja ettevõtja, alates 1. juunist 2019 El Salvadori president. Ta kandideeris valimistel partei GANA eest ning temast sai esimene president pärast aastatel 1984–1989 võimul olnud José Napoleón Duartet, kes ei kuulu ühte riigi kahest suurimast parteist, FMLN ja ARENA.
Kollane mombinipuu
Kollane mombinipuu (Spondias mombin ehk Spondias lutea) on heitlehine puu anakardiliste sugukonnast mombinipuu perekonnast.
Nayib Bukele
Aastal 2012 valiti ta Nuevo Cuscatláni ning aastal 2015 San Salvadori linnapeaks. Ta kandideeris mõlematel valimistel vasakäärmusliku FMLN-i eest.
Kollane mombinipuu
Morfoloogia
Kollane mombinipuu võib kasvada 6 meetri kõrguseks ja tüve diameeter võib olla 60–75 cm. Lehed on 20–45 cm pikkused ning alumiselt küljelt karvased.
Kollase mombinipuu vili on söödav ploomitaoline kollane mombin, mis toorelt on roheline, kuid küpsedes muutub kuldkollaseks. Vili on umbes 3–4 cm pikkune ja 2,5 cm läbimõõduga.
Levik
Puu pärineb algselt Ameerika mandri troopilisest vööndist, kuid nüüdseks on naturaliseerunud ka Aafrikas, Indias ja Indoneesias.
Kasutamine
Nigeerias kasutatakse kollast mombinipuud silmahaiguste, paelusstõve, köha ja kõhulahtisuse raviks, haavade puhastamiseks ning palaviku alandajana. Usutakse, et purustatud lehtede ja keedusoola segu joomine aitab koolera vastu.
Peedu linnus
pisi|Peedu Kerikmägi Peedu linnus (ka Peedu Kerikmägi) on endine linnus Peedu linnaosa piiril Tartu maakonnas Vapramäest edelas.
Kirjeldus
Linnuseks on seljaku kõige kõrgem ja järsunõlvalisem osa. Mõlemas otsas olev kraav eraldab linnuseala ülejäänud seljakust. Peedu linnus on üks väiksemaid linnuseid Eestis: 48 meetrit pikk ja kuni 17 meetrit lai ning siseõue pindala kõigest 650 m². Järskude 25-kraadiste nõlvade kõrgus on loodes 11–12 meetrit ja kagunõlvas on kõrguseks 15–16 m. Linnuse äärtel olnud vallid on aja jooksul tasandamistöödega hävitatud.
Linnamägi jääb Elva maastikukaitsealale.
Annette Sikveland
Annette Sikveland (sündinud 25. aprillil 1972 Stavangeris) on norra endine laskesuusataja, olümpiapronksmedalist.
Olümpiamängud
1994. aasta taliolümpiamängudel Lillehammeris oli ta 7,5 km distantsil 22. ja teatesõidus 4.
Maailmameistrivõistlused
1993 Bulgaarias Borovečis oli ta naiskondlikult 4., 7,5 km distantsil 8. ja teatesõidus 9.
1995 Itaalias Anterselvas oli ta 7,5 km distantsil 18.
1996 Saksamaal Ruhpoldingis oli ta 7,5 km distantsil 8., teatesõidus 4. ja 15 km distantsil 22.
1997 Slovakkias Osrblies oli ta 7,5 km distantsil 7., teatesõidus 2., jälitussõidus 26. ja 15 km distantsil 38.
Maailma karikasari
Maailma karikasarja etappidel oli ta 28 korda 25 parema seas. Ta võitis 1 etapi (individuaalselt), oli 2 korda teine (neist 1 individuaalselt) ja 3 korda kolmas (neist 1 individuaalselt).
Isiklikku
Kasv 177 cm, kaal 62 kg.
Elab Saksamaal.
Vallaline. Tal oli suhe Sven Fischeriga, mille ajal ta elas Schmalkaldenis.
Hobiks nimetab tikkimist.
Räägib saksa ja inglise keelt.
Laskesuusatamisega tegeleb alates 1987. aastast.
Fourier' teisendus
Fourier' teisendus (ka Fourier' pööre, inglise keeles Fourier transform) on integraalteisenduste hulka kuuluv lineaarne operaator, mis teisendab funktsiooni f selle sagedusspektrit iseloomustavaks funktsiooniks \hat f. See teisendus põhineb teoreemil, mille kohaselt mistahes pidev ja piisavalt regulaarne funktsioon on esitatav siinusfunktsioonide integraalina. Fourier' teisendus on pööratav operatsioon. Enamasti on f reaalarvuline ja \hat f kompleksarvuline, kus kompleksarv kirjeldab kindla sageduskomponendi faasi ja amplituudi.
Jaanimäe
Jaanimäe on mitme koha nimi:
Fourier' teisendus
Definitsioon
Fourier' teisendust on võimalik defineerida mitmel viisil. Antud artiklis kasutatakse definitsiooni:
Christian Czernekow
Christian Czernekow (surnud 1514) oli Tallinna piiskop aastatel 1513–1514.
Theaitetos
Theaitetos [the'aitetos] (vanakreeka keeles Θεαίτητος; ladina keeles Theaetetus; umbes 415 eKr – 369 eKr või 391 eKr) oli vanakreeka matemaatik.
Christian Czernekow
Czernekow pärines Danzigi kodanike hulgast. 1476. aastal immatrikuleeriti ta Rostocki ülikooli ning arvatavasti 1478. või 1479. aastal omandas ta samast bakalaureusekraadi. Hiljem omandas Czernekow ka magistrikraadi. Liivimaale saabus ta arvatavasti kohe pärast seda ning 1487. aastal on teda mainitud Tallinna raesekretärina. Seda ametit pidas ta 20 aastat ning uuesti aastatel 1512–1513.
Fourier' teisendus
Definitsioon
Kui argument x on aeg t (SI ühikuga sekund), siis teisenduse argument ξ esindab sagedust (hertsides). Sobivates tingimustes on funktsiooni \hat f kaudu võimalik avaldada f ehk pöördteisendusega:
Christian Czernekow
Czernekow oli Tallinna toomhärra, teda on sellena esmamainitud 1495. aastal. 1510. aastal on teda lisaks nimetatud ka Saare-Lääne toomhärraks, lisaks Tallinna piiskopi Gottschalk Hageni kirjutajaks. Samal ajal nimetati teda ka Schwerini diötseesist pärinevaks vaimulikuks ja notariks, mis läheb mõneti vastuollu teiste andmetega, mis kinnitavad tema pärinemist Danzigist.
Theaitetos
Filosoofias oli tema õpetaja Platon ja matemaatikas Theodoros Kyrenest. Platonil on dialoog "Theaitetos", kus Theaitetos vestleb Sokratesega ning kust pärineb suurem osa andmeid tema isiku kohta. Platoni dialoogis "Sofist" on Theaitetos üks põhitegelasi. Oletatakse, et Theaitetos on tugevasti mõjutanud Platoni suhtumist matemaatikasse.
Fourier' teisendus
Definitsioon
Asjaolu, et \hat f abil saab taastada funktsiooni f, kutsutakse Fourier' pöördteoreemiks, mida tutvustati esmakordselt prantsuse füüsiku ja matemaatiku Joseph Fourier' artiklis "Analytical Theory of Heat", ehkki see tõestati tänapäeva standardite järgi ära alles 1948. a.. Muutujaid f ja \hat f kutsutakse Fourier' integraalpaariks või Fourier' teisenduspaariks.
Christian Czernekow
Tõenäoliselt 1513. aasta oktoobris valiti Czernekow Tallinna piiskopiks. Juba novembris asus ta teele Rooma, et paavsti käest kinnitus saada. Teekond venis pikaks ja paavsti käest õnnestus tal kinnitus piiskopikohale saada alles 6. veebruaril 1514. Seejärel asus ta tagasiteele. Sama aasta juuli alguses on teda elusolevana mainitud siis toimunud Liivimaa maapäeval. Czernekowi surmaajaks võis olla 16. juuli, ta oli maetud Tallinna toomkirikusse.
Theaitetos
Platoni järgi oli Theaitetosel samasugune nösinina ja punnsilmad nagu Sokratesel.
Christian Czernekow
Pärast Czernekowi surma valis toomkapiitel uueks Tallinna piiskopiks Christian Bomhoweri, kuid paavst kinnitas piiskopiks Johann Blankenfeldi.
Fourier' teisendus
Definitsioon
frame|Fourier' teisendus seostab omavahel funktsiooni ajapiirkonna (punane) sageduspiirkonnaga (sinine). Sagedusspektri komponendid on esindatud piikidena sageduspiirkonnas
Theaitetos
Theaitetos tõestas, et kui naturaalarv ei ole teise naturaalarvu ruut, siis tema ruutjuur on irratsionaalarv.
Samuti tõestas ta, et kumeraid korrapäraseid hulktahukaid on täpselt viis. Ta näitas ka seost irratsionaalarvude ja korrapäraste hulktahukate vahel.
Theaitetos on õpetanud Pontose Herakleias. Tema õpilaste seas võis olla Herakleides Pontikos.
Theaitetose surma-aastaks peetakse traditsiooniliselt 369. aastat eKr, mil oletatavasti toimus lahing Korintoses, milles saadud haavadesse ja düsenteeriasse Theaitetos teadete järgi suri. Debra Nailsi raamatus "The People of Plato" (2002, lk 276–277) on toodud argumendid selle kasuks, et kõnealune lahing leidis aset 391 eKr. Varem ei seostatud seda lahingut temaga, sest ta oli selle toimumise ajal noor.
Theaitetose teoseid ega ühtki katkendit nendest pole säilinud. Tema tulemused on võetud Eukleidese "Elementide" X ja XIII raamatusse.
Kuul on kraater Theaitetos, mis on saanud nime Theaitetose järgi.
Fourier' teisendus
Sissejuhatus
Fourier' teisendus vastab Laplace'i teisendusele, kui selle juures lugeda kompleksmuutuja (argumendi) reaalosa võrdseks nulliga.
Fourier' teisenduse omadused
Eeldame, et f(x), g(x) ja h(x) on integreeritavad funktsioonid ja mõõdetavad reaalsirgel Lebesgue'i mõõduga ning rahuldavad järgnevat valemit:
Nende funktsioonide Fourier' teisenduste tähistused on vastavalt  ,   ja  .
Alusomadused
Fourier' teisendusel on järgnevad alusomadused:
Fourier' teisendus nullpunktis (\xi=0) võrdub funktsiooni f integraaliga üle selle määramispiirkonna.
Perioodilisus ja pööratavus
Sobivatel tingimustel saab funktsiooni f taastada selle Fourier' teisendusest \hat{f}.. Tähistame Fourier' teisenduse sümboliga nii et. Fourier' teisenduse kahekordne rakendamine teatud funktsioonidele pöörab funktsiooni ümber: Seda võib tõlgendada "aja pööramisena". Seega kui rakendada teatud funktsioonile Fourier' teisendust 4 korda: saab vana funktsiooni tagasi, mis tähendab, et Fourier' teisendus on neljaperioodiline. Samamoodi saab Fourier' pöördteisenduse, kui rakendada Fourier' pööret 3 korda:.
Niisiis võib defineerida paarsuse operaatori \mathcal{P}, ,mis inverteerib aega järgmiselt : Need ei kehti iga funktsiooni korral, vaid kindlatel tingimustel, mille dikteerib Fourier' pöördteoreem.
Fourier' teisendus eukleidilises ruumis
Fourier' teisendust võib rakendada n dimensioonis, mil teisenduse defineerimiseks on samuti erinevaid võimalusi. Üks integreeritava funktsiooni f(x) defineerimise viisidest on järgmine:
kus x ja ξ on n-dimensioonilised vektorid ja x · ξ on nende skalaarkorrutis. Skalaarkorrutis on mõnikord kirjutatud kujul.
Kõik eelnevas peatükis kirjeldatud Fourier' teisenduse omadused kehtivad ka n dimensiooni puhul.
Määramatuse printsiip
Mida kontsentreeritum f(x) on, seda laiem peab olema selle Fourier' teisendus \hat f. Teisisõnu, kui "pigistada" funktsiooni argumendiga x, siis selle Fourier' teisendus argumendiga ξ "venib välja". Pole võimalik korraga kontsentreerida funktsiooni ja selle Fourier' teisendust.
Seda omadust võib tõlgendada kui määramatuse printsiipi. Kui f(x) on integreeritav ja ruut-integreeritav funktsioon, siis ilma üldistuse vähenemiseta on normaliseeritud funktsiooni f(x) kuju järgmine:
x = 0 ümbruse kontsentratsiooni kirjeldab dispersioon :
Määramatuse printsiip ütleb, et kui f(x) on absoluutselt pidev ning funktsioonid x·f(x) ja f′(x) on ruut-integreeritavad, siis
Võrdsus on võimalik vaid juhul, kui (seega ), kus σ > 0 on suvaline reaalarv ja C1 on selline, et f on L2-normaliseeritud. Teisisõnu on f normaliseeritud Gaussi funktsioon varieeruvusega σ2, keskpunktiga 0, ja selle Fourier' teisendus on Gaussi funktsioon varieeruvusega σ−2.
Õigupoolest järeldub eelmainitud võrratusest, et:
iga x0, ξ0 ∈ R.
Rakendused
pisi|400px|Mõned probleemid, nagu näiteks kindlad diferentsiaalvõrrandid, muutuvad lihtsamaks, kui neile Fourier' teisendust rakendada. Sel juhul taastatakse originaalprobleemi lahend Fourier' pöörteisenduse abil
Diferentsiaalvõrrandite analüüs
Fourier' teisendust ja veel üldisemat Laplace'i teisendust kasutatakse diferentsiaalvõrrandite lahendamiseks. Kui f(x) on diferentseeritav funktsioon, Fourier' teisendusega, siis selle funktsiooni tuletise Fourier' teisendus on. Selle abil saab teisendada diferentsiaalvõrrandid algebralisteks võrranditeks. See meetod toimib ainult probleemide puhul, mille määramispiirkonnaks on kogu reaaltelg. Üldistades Fourier' teisendust mitme muutujaga diferentsiaalvõrranditele määramispiirkonnaga Rn, saab ka neid lihtsustada algebralisteks võrranditeks.
Teised tähistused
Fourier' pöörde teised tüüpilised tähistused on:
Elektroonikas kasutatakse ξ asemel tihti oomegat ω (nurksagedus), mõnikord märgitakse Fourier' teisendust kujul F(jω), kus j on imaginaarühik, et märkida suhet Laplace'i teisendusega. Samas esitatakse Fourier' teisendus vahel ka kujul F(2πf), et märkida sagedust hertsides.
Kompleksse funktsiooni paremaks tõlgendamiseks võib selle kahe reaalarvulise funktsiooni A(ξ) ja φ(ξ) kaudu esitada polaarkoordinaatides:
kus
on amplituud ja
on faas.
Eelnevast lähtudes võib pöördteisenduse kirjutada kujul:
mis on rekombinatsioon kõigist f(x) sageduse komponentidest. Iga komponent on kompleksne sinusoid kujuga e2πixξ mille amplituud on A(ξ) ja algne faasinurk (kohal x = 0) on φ(ξ).
Teised defineerimisviisid
Fourier' teisenduse võib esitada ka nurksageduse kaudu: ω = 2πξ, mille ühik on radiaani sekundi kohta.
Asendus ξ = ω/(2π) eelolevatesse valemitesse annab järgneva kuju:
Sellisel juhul avaldub pöördteisendus järgmiselt:
Erinevalt selle artikli defineerimise tavadest, selliselt defineeritud Fourier' pööre ei ole enam unitaarne teisendus määramispiirkonnas L2(Rn). See tähendab, et vektorite sisekorrutis (eukleidilises ruumis skalaarkorrutis) ei ole invariantne. Fourier' teisenduse valemite vahel esineb ka vähem sümmeetriat.
Esineb ka tava jaotada tegur (2π)n võrdselt Fourier' teisenduse ja pöördteisenduse vahel:
DKNY
DKNY (Donna Karan New York) on USA moelooja Donna Karani loodud moemaja New Yorgis.
Ajalugu
DKNY brändi lõid 1984. aastal Donna Karan ja tema abikaasa Stephen Weiss. Karani eesmärk on ühendada mugavus, tänapäeva mood ja luksuslik joon ning ta looming on toonud talle kuulsust üle maailma. Ta on öelnud, et kogu tema disain algab ja lõpeb inimese kehaga. Brändist sai börsiettevõte 1996. aastal ning 2001. aastast kuulub DKNY maailmakuulsa luksuskaupade kontserni LVMH (Moët Hennessy Louis Vuitton) koosseisu.
Kauplused
DKNY peakorter asub 550 Seventh Avenuel Manhattanil New Yorgis. Praeguseks on avatud 70 DKNY ja Donna Karan Collectioni kauplust üle maailma. Neist 20 asuvad Hiinas, sh Hongkongis ja Shanghais, kaks Kanadas ja neli Dubais. Paar kauplust on avatud ka Taanis. Esimene kauplus avati 1997. aastal Londonis ja järgmine 1999. aastal New Yorgis.
Alexia
Sündimine
Printsess sündis Bronovo haiglas kell 14.41 ning kaalus 3 kg ja oli 50 cm pikk.
Ristimine
Printsess ristiti 19. novembril 2005, ta ristivanemad on printsess Mathilde (Brabanti hertsoginna), Jonkvrouwe Alexandra Jankovich de Jeszenice, Oranje-Nassau prints Johan-Friso, Juan Zorreguieta ja Jonkheer Frans Ferdinand de Beaufort.
Catharina-Amalia, Oranje printsess
pisi|Catharina-Amalia ja teiste kuningas Willem-Alexanderi laste vapp Catharina-Amalia, Oranje printsess (sündinud 7. detsembril 2003 Haagis) on Madalmaade kuningriigi troonipärija, kuningas Willem-Alexanderi ja kuninganna Máxima esmasündinu.
Kuna Hollandis kehtib absoluutne esmasünniõigus, ei saa ükski kuningapaari järgmistest lastest asuda troonile enne Catharina-Amaliat. Abiellumiseks on tal tulevikus vaja saada Hollandi parlamendi luba.
Lisaks esimesele kohale Madalmaade troonipärimisjärjekorras on ta Suurbritannia kuninga George II (1683–1760) vanima tütre Anne'i (1709–1759) otsese järglasena Briti troonipärimisjärjekorras 778. kohal.
Sünd
Printsess sündis Bronovo haiglas kell 17.01, kaalus 3 kg ja oli 50 cm pikk.
Tiitlid
Catharina-Amalia kannab sünnijärgselt Madalmaade printsessi ja Oranje-Nassau printsessi tiitlit. Et ta on otsene troonipärija, kannab ta alates isa kroonimisest ka vastavat lisatiitlit "Oranje printsess", millele tema nime ei lisata.
Varjulill
Varjulill (Asperula L.) on taimede perekond madaraliste sugukonnast.
Perekonda kuulub 186 liiki.
Eestis on levinud kaks liiki:
Ariane (Madalmaade printsess)
pisi Ariane, Madalmaade printsess (sündinud 10. aprillil 2007) on Madalmaade kuninga Willem-Alexanderi ja kuninganna Máxima kolmas laps. Oma kahe vanema õe järel on printsess Ariane Madalmaade troonipärimisjärjekorras kolmandal kohal.
Jaanimäe (Setomaa)
Jaanimäe on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.
Ariane (Madalmaade printsess)
Sünd
Printsess sündis Bronovo haiglas kell 15.45, kaalus 4 kg ja oli 51 cm pikk.
Ristimine
Printsess ristiti Haagis 20. oktoobril 2007.
Jaanimäe (Setomaa)
Küla kuulub Üle-Pelska nulka.
Külas oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 19 elanikku, kõik eestlased. 2000. aastal oli elanikke 17.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.
Küla lõunaosa on Simaski.
Ann Elen Skjelbreid
Ann Elen Skjelbreid (sündinud 13. septembril 1971 Bergenis) on norra laskesuusataja, Liv Grete Poirée õde, olümpiahõbe ja -pronks.
Olümpiamängud
1994. aasta taliolümpiamängudel Lillehammeris oli ta 7,5 kilomeetris 17. ja teatesõidus 4.
1998. aasta taliolümpiamängudel Naganos oli ta 7,5 kilomeetris 37., teatesõidus 3. ja 15 kilomeetris 34.
2002. aasta taliolümpiamängudel Salt Lake Citys oli ta 7,5 kilomeetris 38., teatesõidus 2., jälitussõidus 39. ja 15 kilomeetris 22.
Maailmameistrivõistlused
1995 Itaalias Anterselvas oli ta 7,5 kilomeetris 28. ja 15 kilomeetris 13.
1996 Saksamaal Ruhpoldingis oli ta 7,5 kilomeetris 2., teatesõidus 4. ja 15 kilomeetris 31.
1997 Slovakkias Osrblies oli ta 15 kilomeetris 71.
1999 Soomes Kontiolahtis oli ta 7,5 kilomeetris 8., teatesõidus 4. ja jälitussõidus 12.
2000 Norras Holmenkollenis oli ta 10 kilomeetris 16., teatesõidus 5., jälitussõidus 16. ja 15 kilomeetris 39.
2001 Sloveenias Pokljukas oli ta 7,5 kilomeetris 10., jälitussõidus 9., ühisstardis 13. ja 15 kilomeetris 41.
Maailma karikas
Maailma karika etappidel on ta 17. märtsi 2002 seisuga olnud 63 korda 25 parema seas. Ta on 3 etappi võitnud (kõik võistkondlikult), olnud 7 korda teine (neist 5 individuaalselt) ja 2 korda kolmas (mõlemad võistkondlikult).
Isiklikku
Kasv 172 cm, kaal 60 kg. Elab Eikelandsosenis. Vallaline. On murdnud käe ja jala. Hobiks nimetab muusikat. Räägib saksa ja inglise keelt. Laskesuusatab alates 1987.
Nikolai Reek
Nikolai Reek VR I/2 VR II/2 VR II/3 (sünninimega Nikolai Bazõkov; 1. veebruar 1890 Tallinn – 8. mai 1942 Ussollag, Molotovi oblast, NSV Liit) oli Eesti sõjaväelane (kindralleitnant).
Elulugu
Nikolai Bazõkov sündis Tallinnas, lapsendati ja kasvas üles saarlasest raudteelase peres.
Haridus
Ta lõpetas 1910. aastal Tšugujevi sõjakooli ja 1916. aastal Kiievi lendurvaatlejate kooli. Ta jätkas õpinguid Nikolai Kindralstaabi Akadeemias. 1923–1925 õppis ta kõrgemas sõjakoolis Prantsusmaal. 1930–1931 õppis Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, Korporatsioon Rotalia liige.
Teenistus Vene keisririigi armees
Enne Esimest maailmasõda teenis podporutšik Nikolai Reek Tallinnas 23. jalaväediviisi 90. Onega jalaväepolgus rooduülemana. 1917. aasta revolutsioonisündmuste ajal oli Nikolai Reek Peeter Suure Merekindluse Muhu positsiooni staabiülem.
Eesti Vabadussõjas
pisi|Soome sõjavägede kindralstaabi ülem [[Lennart Oesch ja Eesti sõjavägede Kindralstaabi ülem Nikolai Reek manöövritel 1938. aasta oktoobris]] pisi|Nikolai Reek Eesti sõjaministrina [[Adolf Hitleri juubelipidustustel 1939. aasta aprillis]]
Teenistus Eesti Vabariigis
1920. aasta veebruaris teenis kindralstaabi polkovniku auastmes 3. Diviisi staabiülemana.
1925–1926 ja 1934–1939 oli N. Reek Kaitsevägede Staabi ja Sõjavägede Staabi ülem.
Aastatel 1927–1928 oli Nikolai Reek Eesti Vabariigi sõjaminister.
Eesti Kaitsevägede Staabi ülem (1934–1937) ja Sõjavägede Staabi ülem (1937–1939), oli staabiülemana Riigikaitse Nõukogu liige.
1937 Riigivanema ja Vabariigi Valitsuse esindaja Rahvuskogu juures Eesti Vabariigi Põhiseaduses riigikaitsesse puutuva osa väljatöötamisel.
1939–1940 kuulus ta sõjaministrina Jüri Uluotsa valitsuse koosseisu.
Mälestuse jäädvustamine
Tartus Barclay hotellis Ülikooli tänav 8 avati 2003. aastal Nikolai Reegi bareljeef.
Madis Õunapuu
Madis Õunapuu (16. jaanuar 1969 Rakvere – 27. juuli 2012) oli Eesti maadleja ja sumomaadleja.
Ta lõpetas aastal 1989 zootehniku ja kalakasvatajana Türi näidissovhoostehnikumi ja aastal 2005 keskkonnakaitse erialal Räpina aianduskooli.
1982–1993 tegeles ta maadlemisega ja teda juhendasid Henn Põlluste ja Ants Nisu. 1992. aasta Euroopa meistrivõistlustel Kreeka-Rooma maadluses sai ta raskekaalus 6. koha. Ta tuli 4 korda Eesti meistriks Kreeka-Rooma maadluses: 1990 ja 1992 raskekaalus, 1991 ja 1992 absoluutkaalus.
1996–2006 tegeles ta sumoga ja teda juhendas Riho Rannikmaa. 1997. aasta maailmameistrivõistlustel sumos sai ta meeskondlikult pronksmedali ja 1997. aasta Euroopa meistrivõistlustel sumos meeskondlikult kuld- ja individuaalselt hõbemedali.
Rahva teenrid
pisi|Rahva teenrid 2021. aasta Arvamusfestivalil. Saates on Mirko Ojakivi (ERR), Urmo Soonvald (EPL) ja Marti Aavik (Postimees). "Rahva teenrid" on Eesti Rahvusringhäälingu raadiosaade Vikerraadio programmis, kus ajakirjandusväljaannete ja meediakanalite juhtivtoimetajad analüüsivad Eesti nädalasündmusi. Tunnipikkuse iganädalase saate otse-eetris on kolm ajakirjanikku. "Rahva teenrid" on eetris laupäeviti kell 11.05.
Saate algatasid Neeme Brus ja Mart Ummelas. Saade oli esmakordselt eetris 4. aprillil 1998. Seoses Neeme Brusi siirdumisega tööle Kaitseliitu ja Mart Ummelase loobumisega aprillis 2007 juhtisid saadet Aarne Rannamäe ja Lauri Hussar. 2019. aastal juhtisid saadetkas Taavi Eilat või Mirko Ojakivi. 2021. aastal on saatejuhid Mirko Ojakivi või Huko Aaspõllu.
Udu
pisi|Hommikune [[Narva jõgi ]] pisi|Udu [[Vetlas, maantee kohal]] pisi|Udu [[Paljassaare sadamas]] Udu on vahetult aluspinna kohal heljuvate veepiiskade, harvemini jääkristallide või mõlema kogum, mis vähendab nähtavuse alla 1 km.
Udu tekib siis, kui õhu suhteline niiskus on 100%. Udupiisad moodustuvad, kui veeaur kondenseerub kondensatsioonituumakestele.
Eestis on keskmiselt 50–70 päeva aastas, mil esineb udu. Kõige harvemini esineb seda mais ja juunis. Rannikul esineb udu harvemini kui sisemaal.
Udu vähendab vahemaid, mille piires saab esemeid selgelt näha (nähtavus), ja on seetõttu ohtlik liiklejatele. Nähtavuse parandamiseks udus kasutatakse udulaternaid, mis kuuluvad tänapäeval enamiku sõidukite standardvarustusse.
Maailma kõige udusem koht on Newfoundlandi saare lähedal asuv madalik Grand Banks, kus kohtuvad põhjast tulev külm Labradori hoovus ja edelast tulev soe Golfi hoovus. Maismaal on uduseimad paigad Newfoundlandi kagurannikul asuv Argentia ja San Franciscost läänes asuv Reyese neem, kus aastas on üle 200 uduse päeva. Märkimisväärselt udused paigad on veel Uus-Meremaal asuv Hamilton, Lõuna-Tšiili rannik ja Severnaja Zemlja.
Californias asuvad ranniksekvoiametsad saavad 30–40% veest udu kaudu. Leidub loomi, kelle jaoks on udu koguni põhiline veeallikas. Niisugused loomad elavad põhiliselt kuivas kliimas, näiteks kõrbes, ja eriti palju on selliste loomade seas putukaid. Ka mõned rannikul elavad inimeste kogukonnad kasutavad uduvõrke niiskuse kogumiseks, kui pinna- ja põhjavee varud ei ole piisavad.
Udu valmistatakse ka kunstlikult. Selleks juhitakse vee ja glükooli või glütserooli segu kuuma kambrisse, milles on väike ava. Kuuma pinnaga kokku puutudes aurustub vedelik kiiresti ja selle käigus paisub. Sellest tekkiv rõhk surub udu ava kaudu välja. Väljas puutub kuum aur kokku jaheda keskkonnaga ja kondenseerub kohe, tekitades udu.
Astmeline dissotsiatsioon
Astmeline dissotsiatsioon on aine(osakeste) lagunemine keemiliste reaktsioonide käigus järk-järgult väiksemateks osadeks.