cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Staicele kirik
Kuni 1927. aastani pidasid Aloja kirikuõpetajad jumalateenistusi Rozēni valla vallamajas. Aastal 1928 hakati sinna oma kirikut kavandama, kaks aastat hiljem algas ehitus ja see valmis lõplikult aastal 1932. Hoone projekteeris Eduards Daugulis, maalid tegi kohalik kunstnik Kārļis Keres. Kuni aastani 1933 teenindas sealset kogudust Aloja kirikuõpetaja Edgars Vītoliņš, seejärel sai kogudus oma pastori. Aastal 1934 valati Limbažis kirikukell, mis riputati üles aastal 1935.
Nõukogude perioodil kasutati kirikut laohoonena. Aastal 1963 veeti minema kiriku orel. Sealset kogudust siiski ei suletud ja nii hankisid selle liikmed aastal 1973 uue oreli. Kirik avati taas 1990. aastatel.
Sisemine transkribeeritav speisser
Sisemine transkribeeritav speisser ehk ITS (ingl k. Internal transcribed spacer) on ribosoomi subühikute strukturaalsete RNA-de vaheline transkribeeritav mittefunktsionaalne RNA lõik, millele vastavat DNA järjestust kasutatakse laialdaselt liikide määramisel. Loetuna 5' → 3' suunas, koosneb polütsistroonne ribosomaalse RNA prekursor transkript 5' otsas välisest transkribeeritud järjestusest (5' ETS), 18S rRNA-st, ITS1-st, 5.8S rRNA-st, ITS2-st, 28S rRNA-st ja 3' lõpus 3' ETS-ist. Ribosomaalse RNA valmimisel lõigatakse ITS lõigud, kui mittefunktsionaalne kõrvalprodukt, välja ja degradeeritakse. Geenid, mis kodeerivad ribosomaalset RNA-d ja speisserit, esinevad tuhandete koopiate pikkuste tandeemsete kordustena, milles iga koopia on eraldatud teisest mitte-transkribeeritava ehk intergenoomse speisser-DNA regiooniga (intergenic spacer, IGS). ITS järjestusi (nende võrdlemist) kasutata palju taksonoomias ja molekulaarses fülogeneesis.
ITS regioon on üks kõige rohkem sekveneeritavam DNA regioon seente molekulaarses ökoloogias ja sellele viidatakse kui seente universaalsele ribakoodile.
Walkeri maakond (Texas)
Maakonna halduskeskus on Huntsville.
Maakond moodustati 1846. aastal.
Konya provints
Välislingid
🇹🇷
Harju-Madise kogudus
EELK Harju-Madise kogudus on luterlik kogudus Madisel. thumb|[[Harju-Madise Mattiase kirik]]
Kogudus kuulub EELK Lääne-Harju praostkonda.
Koguduse õpetaja oli 2007–2018 Joel Siim, alates 2020. aasta algusest on õpetaja Reet Eru. Organist on Piret Arikainen, juhatuse esimees Jan Viigisalu.
Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11 Harju-Madise Mattiase kirikus.
Kumõki keel
Kumõki keele lähimad sugulaskeeled on nogai keel ja karatšai-balkaari keel.
Kumõki keel on üks Dagestani ametlikest keeltest. Kumõki lapsed õpivad kumõki keeles algkoolides. Põhikoolis ja keskkoolis õpitakse kumõki keelt õppeainena.
Kord nädalas ilmub kumõkikeelne ajaleht Joldaš (Ёлдаш).
2012. aastal ilmus Venemaal 11 nimetust kumõkikeelseid raamatuid ja brošüüre kogutiraažiga 14 500 eksemplari.
Alla Mihhejeva
pisi|200px| Alla Mihhejeva (2014)
Alla Andrejevna Mihhejeva (vene keeles Алла Андреевна Михеева; sündinud 7. veebruaril 1989 Molodogvardiskis Luhanski oblastis Ukraina NSV-s) on vene näitleja ja telesaatejuht.
Ta sai laiemalt tuntuks Venemaa üleriigilisel telekanalil Pervõi Kanal näidatavas telesaates "Vetšerni Urgant", kus ta esineb 2012. aastast saate püsirubriigis "Ostrõi reportaž" ("Острый репортаж", 'teravmeelne reportaaž') ingénue ampluaas mängiva erikorrespondendi rollis.
Mihhejeva on töötanud 2010. aastast Peterburi Riikliku Muusika- ja Draamateatri Buff näitetrupis. 2013. aastal lõpetas ta Peterburis Venemaa Riikliku Lavakunsti Instituudi (Issaak Štokbanti kursus). 2016. aastal juhtis ta telekanali Pervõi Kanal saadet "Lednikovõi period" ("Ледниковый период", 'jääaeg').
2009. aastal debüteeris ta filminäitlejana Sergei Debõševi mängufilmis "Kuldlõige" ("Золотое сечение").
Isiklikku
Mihhejeva harrastab mäesuusatamist ja lumelauasõitu.
Mikael Raihhelgauz
Elulugu
Ta on õppinud Audentese Erakoolis ja lõpetanud Tallinna Reaalkooli 2017. aastal hõbemedaliga.
2020. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli matemaatika bakalaureuseõppe, tema töö pealkiri oli "Dirichlet' protsess" (juhendaja Jüri Lember, retsensent Märt Põldvere).
Töötab Kõrgema Usuteadusliku Seminari arendusjuhina teadustegevuse alal, Tartu Ülikooli matemaatika ja statistika instituudi magistrant 2020. aastast.
Betti Alveri mälestusmärk
pisi|Betti Alveri mälestusmärk (2003) pisi|Betti Alveri park tema sünnikuul, 2016. aastal. Betti Alveri mälestusmärk "Rotunde" on Betti Alverile pühendatud mälestusmärk Jõgeval Betti Alveri Muuseumi juures mälestuspargis. Mälestusmärgi skulptor on Terje Ojaver. Mälestusmärk ja mälestuspark avati 1996. aastal Betti Alveri 90. sünniaastapäeval.
Viktor Lebedev
pisi|Viktor Lebedev (2016)
Viktor Nikolajevitš Lebedev (jakuudi keeles Виктор Николаевич Лебедев; sündinud 10. märtsil 1988 Tompo rajoonis Jakuudi ANSV-s) on eveeni rahvusest Sahha maadleja, Venemaa teeneline meistersportlane,  Põhjatähe ordeni kavaler.
Ta on kahekordne maailmameister vabamaadluses (kaalukategoorias 55 kg, 2010. aastal Moskvas ja 2011. aastal İstanbulis). 2009. aastal Herningis ja 2015. aastal Las Vegases võitis ta maailmameistrivõistlustel pronksmedali. Euroopa meistrivõistlustelt on ta saanud ühe pronksmedali (2010. aastal Bakuus).
Kahel korral on ta võitnud maailma karika (2010, 2011) ja Venemaa meistriks on ta tulnud kuuel korral (2009, 2010, 2011, 2014, 2015, 2016). Esimestel Euroopa mängudel 2015. aastal Bakuus tuli ta võitjaks.
Olümpiamängud
pisi|Viktor Lebedev ja [[Hassan Rahimi Rio de Janeiro OM-i veerandfinaalis]] 2012. aasta olümpiamängudele Lebedev ei pääsenud, sest kaotas Venemaa katsevõistluste finaalis tšetšeen Džamal Otarsultanovile, kes paar kuud hiljem Londonis olümpiavõitjaks pärjati.
Neli aastat hiljem lülitati ta Venemaa olümpiakoondisse olümpiamängudele Rio de Janeiros (kaalukategoorias 57 kg), kuid tema esinemine seal ebaõnnestus – kaotus veerandfinaalis iraanlasele Hassan Rahimile sulges tee medaliheitlusse.
Haridus- ja töökäik
Viktor Lebedev on lõpetanud Ammossovi-nimelise Kirde Föderaalülikooli.
Ta oli aastatel 2009–2017 Venemaa vabamaadluse koondise liige. 17. mail 2017 teatas ta oma karjääri lõpetamisest. 15. maist 2017 töötab ta Jakutski linnapea nõunikuna üldistes küsimustes.
pisi|80px| [[Venemaa teeneline meistersportlane|Venemaa teenelise meistersportlase rinnamärk ]]
Penco
Penco on linn Tšiilis Bío-Bío piirkonnas.
Linnas on 46 016 elanikku (2002).
Walleri maakond
Walleri maakond (Waller County) on maakond Ameerika Ühendriikides Texase osariigis.
Videoprojektor
Videoprojektor ehk multimeediaprojektor ehk andmeprojektor (ingl video projector) on seade, mis võtab vastu videosignaali ja projitseerib signaalile vastava kujutise läätsesüsteemi abil ekraanile. Videoprojektorit vaadeldakse tihti kui arvuti väljundseadet, mis ei tähenda aga, et projektor oskaks ainult arvuti töölaua pilti kuvada. Videoprojektoriga võib ühendada eri seadmeid: arvuteid, DVD-mängijaid, videokaameraid, digifotoaparaate jne. Pildi projitseerimiseks ekraanile kasutavad kõik videoprojektorid suurt valgustugevust. Videoprojektoreid kasutatakse palju koolides õppetöö visualiseerimiseks, konverentsidel slaidiesitluste tegemiseks, üritustel videopildi edastamiseks ja ka kodudes kodukinoks.
Walleri maakond
Maakonna halduskeskus on Hempstead.
Maakond moodustati 1873. aastal.
Videoprojektor
Projektsioonitehnoloogiad
Videoprojektorite tootmisel kasutatakse eri tehnoloogiaid, mis erinevad üksteisest peamiselt light engine'i (LE) tööpõhimõtte poolest. Tänapäeval põhiliselt kasutatavad tehnoloogiad:
Projektorid turul
Tüübilt kaks kõige populaarsemat projektorit on LCD- ja DLP-projektorid. 2008. aasta seisuga moodustavad need koos üle 95% maailmas müüdud projektoritest. Mõlema tehnoloogia üldine turuosa on peaaegu võrdne, olles kord ühe, kord teise projektoritüübi kasuks. Kitsas valdkonnas tulevad tehnoloogiaeelistused paremini välja, ulatudes kuni 60%-liste turuosadeni. Kolmandal kohal on LCoS-projektorid, mis moodustavad vaevu 1% turust. DLP edukäik oli Aasia turgudel, kus 2010. aasta esimesed kolm kvartalit oldi juhtpositsioonil.
Projektorite turuhinnad on väga varieeruvad, hinnad erinevad nii tehnoloogia kui ka tootva firma järgi.
Otter Taili maakond
Otter Taili maakond (Otter Tail County) on maakond Ameerika Ühendriikides Minnesota osariigis.
Maakonna halduskeskus on Fergus Falls.
Ajalugu
Maakond moodustati 1858. aastal. See sai nime Otter Taili järve ja jõe järgi.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 57 303.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Hermann Christian Siegel
Hermann Christian Siegel (30. märts 1773 Tallinn – 12. jaanuar 1842 Tallinn) oli Eesti vaimulik.
Siegel immatrikuleeriti aastal 1800 Jena ülikooli. Töötas Tallinna gümnaasiumi religiooni ja filosoofia ülemõpetajana. Ordineeriti 16. detsembril 1814 õpetajaks.
Oli aastatel 1814–1816 Tallinna Püha Vaimu koguduse abiõpetaja, aastatel 1816–1842 (sai 28. juulil õpetajaks) sama koguduse õpetaja. Oli Tallinna linnakonsistooriumi assessor.
Siegel müütas Otto Wilhelm Masingu "Pühhapäeva Wahheluggemisi".
Voldemar Onton
Voldemar Onton (30. august 1899 – 19. märts 1979 Arlingtoni maakond, Virginia, USA) oli Eesti arhitekt ja ehitusinsener, Tartu linnainsener (14. jaanuarist 1935) ja linnaarhitekt, 1941–1942 Tartu linnapea kohusetäitja.
Onton oli üks vana Tartu turuhoone projekteerijaist. Enne linnainseneriks valimist oli ta Petseri maainsener.
Tõnismäe haljak
pisi|Tõnismäe haljak 27. mail 2007 Tõnismäe haljak on haljasala Tallinna kesklinnas Tõnismäel, Tõnismäe tänava erisuunaliste sõidusuundade ja Kaarli puiestee vahel.
Madala klombitud paekivist müüriga ümbritsetud park, milles olid pargiteed ja istepingid, kujundati 1964. aastal ümber plaaditud avatud väljakuks seoses igavese tule rajamisega mälestusmärgi ette. Haljak kandis aastatel 1945 –1996 nime Vabastajate väljak.
Haljakul asus kuni 2007. aastani pronkssõduri monument, mille teisaldamisega Kaitseväe kalmistule kaasnesid aprillirahutused Tallinnas.
Kokopa keel
Kokopa keel on USAs Arizonas ja vähemal määral ka Mehhikos Baja California osariigis räägitav keel, mis kuulub juma keelkonda.
2015. aastal rääkis loendati USAs 370 kokopa keele kõnelejat. Mehhikos loendati 2010. aastal 278 kokopa keele oskajat.
Fonoloogia
Kokopa keeles on 4 vokaalfoneemi, mis võivad olla pikad ja lühikesed ning 21 konsonantfoneemi.
Estonia (purjelaev)
Estonia oli Eesti vabariigis ehitatud purjelaev-barkantiin.
Ajalugu
Estonia ehitati Kabli rannas ja lasti vette 1921. aastal. Järgneva aasta jooksul laev taglastati Pärnus, mis sai ka kodusadamaks. Tegemist oli ühe suurema Eestis rannas ehitatud laevaga.
1927. aastal müüdi laev Ahvenamaale ja kodusadamaks sai Maarianhamina. 5. oktoobril 1936 sattus puidulastis laev Örskäri lähedal madalikule ja hävis. Nii jõudis nimekas laev olla käigus vaid 15 aastat.
Martin Varik
Martin Varik (30.juuli 1911-1982) oli Tartu linna rahvasaadikute nõukogu täitevkomitee esimees 1957–1961.
Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu V koosseisu saadik.
Harovsk
Harovsk on linn Venemaal Vologda oblastis, Harovski rajooni keskus. Asub Kubena jõe ääres 83 km Vologdast põhja pool.
Asula tekkis 1903 rajatud klaasivabriku juurde. Harovsk sai aleviks 1932. aastal ja linnaõigused 1954. aastal.
Linnas on metsatööstuse ettevõtted. Klaasivabrik suleti 2007. aastal.
Tsirkus (täpsustus)
Sõnal tsirkus on mitu tähendust.
Põllküla mõis
Põllküla mõis (saksa keeles Pöllküll) oli rüütlimõis Harju-Madise kihelkonnas Harjumaal.
Mõis rajati 17. sajandil.
Mõisa viimased omanikud enne 1919. aasta mõisate võõrandamist olid Tritthof'id.
Jaks Lankots
Jaks Lankots (16. juuli 1939 – 4. november 2009) oli eesti geograaf, kartograaf ja genealoog.
Ryan Reaves
Ryan Reaves (sündinud 20. jaanuaril 1987 Winnipegis) on Kanada jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Minnesota Wild ründajana paremäärel.
Aastatel 2004–2007 mängis ta Western Hockey League'i klubis Brandon Wheat Kings.
2005. aastal valis St. Louis Blues ta NHL-i draft'is 156. valikuna. Aastatel 2007–2010 mängis ta American Hockey League'i klubis Peoria Rivermen. Bluesi meeskonnas debüteeris Reaves NHL-is 11. oktoobril 2010 mängus Anaheim Ducksi vastu. Esimese värava lõi ta liigas 12. jaanuaril 2011, kui kohtuti taas Ducksiga. Hooajal 2011–12 sai ta Bluesi põhikoosseisu liikmeks.
2017. aasta juunis kaubeldi ta Pittsburgh Penguinsi, kust ta siirdus 2018. aasta veebruaris Vegas Golden Knightsi. Hooajal 2017–18 jõudis ta Golden Knightsiga Stanley karika finaali, kus kaotati Washington Capitalsile. Reaves lõi värava finaalseeria esimeses mängus, mis oli seerias ainus mäng, mille Golden Knights võitis.
2021. aasta juulis siirdus Reaves New York Rangersi. 2022. aasta oktoobris kaubeldi Reaves pärast 12 mitteresultatiivset mängu Minnesota Wildi.
Luis Suárez Miramontes
Luis Suárez Miramontes (2. mai 1935 A Coruña – 9. juuli 2023 Milano) oli Hispaania jalgpallur ja jalgpallitreener.
Teda kutsuti hüüdnimega "El Arquitecto", mis tähendab Hispaania keeles arhitekti.
1960. aastal sai temast esimene ja siiani ainus Hispaanias sündinud jalgpallur, kes on valitud Euroopa aasta jalgpalluriks.
Koondisekarjäär
Hispaania jalgpallikoondises mängis Suárez 32 korda lõi 14 väravat. Ta aitas Hispaanial tulla 1964. aastal Euroopa meistriks.
Whartoni maakond
Whartoni maakond (Wharton County) on maakond Ameerika Ühendriikides Texase osariigis.
Maakonna halduskeskus on Wharton.
Antependium
Antependium (ladina keelest ante 'ees' ja pendēre 'rippuma', mitmus antependia) ehk altarikate, ka altaripõll on kristlikus kirikus kasutatav tekstiil, mis on kinnitatud altari ülemise serva külge. Ehkki tekstiil on tavalisim materjal, võib antependium olla ka muudest materjalidest, näiteks puust, väärismetallist või kivist. Vanemas kirjanduses on kasutatud ka sõna frontaal.
Altarikattel ei ole läänekirikus sümboolset tähendust. Ta on mõeldud altari kui jumalateenistusliku keskpunkti tähtsuse rõhutamiseks ja kirikus olijate mõtete suunamiseks. Neid ülesandeid täidavad altarikatte kirikuaasta perioodidele vastav liturgiline värv ja kattel kujutatud kristlikud sümbolid.
Ajaloost
Altari katmine lisaks altarilinale ka rippuva tekstiiliga on vana tava. Sellist katet võib näha Ravenna San Vitale kiriku 6. sajandi keskpaigast pärit mosaiigil. Algselt kattis kate altarit kõigist neljast küljest. Alates II aastatuhandest on võetud kasutusele ainult altari esikülge katvad antependiumid. Tänapäevased altarikatted võivad oma suuruselt olla väga erinevad. Altari esikülge kattev altarikate võib ulatuda katma ka altari külgi. Samas võib altarikate ulatuda küll maani, kuid katta vaid altari esikülje keskmise kolmandiku. Altarikatteks võib olla ka kitsas riba altari esikülje ülaservas.
Läbi aegade on altarikatete valmistamiseks kasutatud hinnalisi materjale – siidi ja sametit – ning kaunistatud neid uhkete tikanditega. 15. sajandil muutusid altarikattena väga armastatuks põimetehnikas piltvaibad. Villasest kangast, tikandiga kaunistatud või kangastelgedel kootud altarikatted võeti kasutusele 20. sajandil.
Altarikatted õigeusu traditsioonis
Õigeusu kirikus kasutatakse kaht altarikatet. Alumine altarikate (kreeka keeles κατασάρκιον katasarkion, kirikuslaavi keeles срачица 'särk' või kreeka keelest laenatud катасарка ) on linane ja kaunistatud nööridega ning jääb täielikult pealmise altarikatte alla. See sümboliseerib Kristuse surilina. See on alaline altari kate, mida ei võeta ära kuni kirik tegutseb. Pealmine altarikate (kirikuslaavi keeles индития inditija, kreekakeelsest ἡ ἐνδυτή 'riietus'; vt ka ladinakeelne induo 'riietama') on liturgilises värvis brokaadist või mõnest muust hinnalisest kangast, katab altari nelja külge ja sümboliseerib Kristuse hiilguse rüüd. Selle katte peale võidakse laotada veel üks altari pealmist külge kattev samast kangast brokaatlina. Nii kaetud altarit nimetatakse täielikult riietatud altariks.
Lota (Tšiili)
Lota on linn Tšiilis Bío-Bío piirkonnas.
Linnas on 49 089 elanikku (2002).
Roberta Einer
Roberta Einer (sündinud märtsis 1992) on eesti moedisainer.
Aastatel 2010–2011 õppis ta Londoni disainikoolis Central Saint Martinsis ning 2015. aastal lõpetas moedisaini bakalaureusekraadiga Westminsteri Ülikooli.
Isiklikku
Tema elukaaslane oli 2019. aastani Tom-Olaf Urb.
Seliküla mõis
Seliküla mõis (saksa keeles Selliküll) oli rüütlimõis Järva-Jaani kihelkonnas Järvamaal.
Mõis rajati 1849 Võhmuta mõisast eraldatud alast.
Pähn
Pähn on eesti perekonnanimi.
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Pähn 261 inimesel: 124 mehel ja 137 naisel. Perekonnanimede levikult oli Pähn meeste puhul 607. ja naiste puhul 600. kohal. Perekonnanimi Pähn on levinuim Võru maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 13,48.
Etioopia keel
pisi|Geezi keele nimetus geezi kirjas Etioopia keel ehk geezi keel (ka vanaetioopia keel) on vana (lõuna)semiidi keel.
Tüpoloogia: verb-subjekt-objekt. Kiri: etioopia kiri. Populatsioon: ühtegi esimese keelena kõnelejat Etioopias ei ole. Keele staatus: 9 (esineb vaid teise keelena). Keele arendus: omab sõnaraamatud, grammatikat, 1918. aasta trükis avaldatud Piiblit. Pärineb põhja poolt Etioopiast ja lõuna poolt Eritreast, Aafrika Sarvest. Oli kasutusel hilisantiigis riigikeelena Aksumi kuningriigis ning hiljem, 19. sajandini, peamise kirjakeelena Eritreas ja Etioopias. Tänapäeval on geezi keel säilinud vaid religioosses kasutuses. Seda kasutavad Etioopia juudid (Beta Israel – ’Iisraeli koja juudid’) ning Eritrea ja Etioopia õigeusu kirikud oma teenistustel ja liturgias.
Lingvistiline liigitamine
Geezi keel kuulub koos tigree ja tigrinja keelega etioopiasemiidi keelte põhjapoolsemasse gruppi, mis on üks Etioopiast pärineva lõunasemiidi keeldkonna haru. Tüpoloogiliselt asetseb geezi keel klassikaliste semiidi keelte ja nüüdisaegsete Etioopia keelte vahel. Selle fonoloogias ja morfoloogias on ajajooksul lisandunud olulisi uuendusi, teisalt on geezi keel aga näiteks amhara keelest vanem. Mõned keeleteadlased on arvamusel, et geezi keelel ühist eellast kaasaegsete Etioopia keeltega pole, vaid et see arenes juba varakult eraldiseisva keelena mõnest seni vaid oletatud, kuid kinnitust mitte leidnud keelest. Seetõttu võib seda keelt vaadelda ka kui tigree ja tigrinja sõsarkeelt, olles tänaseks väljasurnud keel. Enamik Etioopia keelte uurijatest, sh Amsalu Aklilu, osutavad aga suurele hulgale geezikeelsetele nimisõnadele, mille kasutus tänapäeva Etioopia keeltes on püsinud muutumatuna ning mille hääldamises on kattuvaid jooni nii geezi- kui ka amhara keelega (vähemal määral ka tigrinja keelega).
Arvsõnad
Arvsõnad kujunesid geezi keeles kreeka tähestiku mõjul arvatavasti kopti kaudu.
Fonoloogia
Vana geezi keele fonoloogiast on tänaseks vähe teada, kuna selle traditsiooniline hääldamise viis on sajandite jooksul saanud tugevaid mõjutusi amhara keelelt. Kirjalikud allikad annavad meile 26 konsonant-foneemi kui ka neli labiovelaari. Sarnaselt mitmete teiste afroaasia keeltega on geezi keeles lisaks helilistele ja helitutele konsonantidele ka rõhulised konsonandid, mida hääldati tõenäoliselt kõrihäälikutena nii, nagu seda tehakse kõigis kaasaegsetes lõunasemiidi keeltes. Semiidi keelte juures on geezi keeles ainulaadne aga kolme mittehelilise bilabiaali olemasolu. Kõigis teistes semiidi keeltes on kas f või p, geezi keeles on aga p, f ja üks emfaatiline teisend ṗ, mille etümoloogia ei ole täielikult selge tänini. Ka neli labiovelaari on ebaharilikud.
Konsonandisüsteem
Kuna geezi keel ei ole enam kõneldav keel, ei tea me päris täpselt, kuidas mõned konsonandid häälduvad. „Konsonandid, mis vastavad grafeemidele ś ja ḍ on traditsioonilises fonoloogilises hääldamise süsteemis sulanud kokku üksustega /s/ ja /ṣ/, nii nagu kõigis kaasaegsetes Etioopia semiidi keeltes. /.../ Nii põlistes kui ka kaasaegsetes Etioopia semiidi keeltes ei ole enam täpselt teada, millised olid nende sõnade tähendused, mis nende konsonantide abil geezi keeles moodustati. Sarnane probleem on translitereeritud konsonandiga ḫ. On leitud, et see konsonant vastab etümoloogiliselt velaarsetele või uvulaarsetele frikatiividele teistes semiidi keeltes, ent hääldati seda samamoodi nagu hääldati konsonanti ḥ. Kuigi erineva tähe kasutamine näitab, et algselt pidi sel olema teistsugune hääldus, ei ole kindlalt teada, milline see hääldus olla võis.
Vokaalisüsteem
Vokaalisüsteem on geezi keeles lihtsamini konstrueeritav kui konsonandisüsteem. Kirjapildis eristatakse seitset vokaali:
a, u, i, ā, e, ə, o.
a on poolavatud (?), peamine vokaal, ā on nagu eesti keele a, hääldudes samas natuke enam tagantpoolt ja pisut avaramalt. Vokaali vältus geezi keeles tähendust ei muuda. Siiski ulatuvad ə ja a kui lühikesed vokaalid ja ā, i ja u kui pikad vokaalid, ning e ja o kaugesse aega tagasi diftongi ai, täpsemalt au juurde. Transkriptsioonimärkide a ja ā asemel kasutatakse ka märki ä, täpsemalt a, mis on tegelikule hääldusele lähedasem.
Nimisõnad
Nimisõnades on Geezi keeles eristatavad kaks sugu: mees- ja naissugu, mida teatud sõnades tähistab sufiks -t. Veel on keeles kaks arvu: ainsus ja mitmus. Mitmust saab konstrueerida sufiksi –at abil või ebareeglipärase mitmuse abil.
Mitmuse vorm, mis kasutab sufiksit: ʿāmat – ʿāmatāt 'aasta(d)', māy – māyāt 'vesi, vee(d)'
Mitmuse vorm, mis kasutab ebareeglipärast mitmust: bet – ʾābyāt 'maja, maja(d)'; qərnəb – qarānəbt 'silmalaug, silmalaud'.
Kahel juhul on nimisõnal ka erinevad lõpud: nominatiivis, kus lõpp puudub ja akusatiivis, mille lõppu tähistab -a (nt bet, bet-a- 'maja, maja').
Ebareeglipärane mitmus järgib ainsuse ja mitmuse vormide moodustamisel kindlaid reegleid. Kolme- ja neljakonsonandilised nimisõnad järgivad samuti ainsuse ja ebareeglipärase mitmuse moodustamisel kindlaid reegleid.
Omadussõnade morfoloogia
Omadussõnade morfoloogia ei erine eriti nimisõnade morfoloogiast. Sugu määratakse omadussõnadel järjekindlalt. Välist mitmuse meessoo vormi ei moodustata mitte sufiksiga -āt, vaid sufiksiga -ān. Atributiivses kasutuses on omadussõna selle nimisõna järel, millele ta osutab: nobā qayḥ- 'punane nuubialane'.
Tegusõnade morfoloogia
Tegusõnade morfoloogia eristab geezi keeles kui lääne semiidi keeles kahte erinevat pöördkonda: lihtminevikus verbi pööramisel lisatakse enamasti prefiks, täisminevikus pööramisel aga sufiks. Lisaks on lihtminevikus vokaliseerimise teel eristatav kindel kõneviis käskivast kõneviisist. Sõna 'tapma' qatala pöördub järgmiselt:
Süntaks
Geezi keeles nõuab süntaks enamasti verbaalpredikaadi olemasolu subjekti või objekti ees: sarḥ-a bet-a- 'ta ehitas maja (valmis)', võimalikud on ka teistsugused asetused. Predikaati saab geezi keeles moodustada ka nimi- või asesõnaga, absoluutne isikuline asesõna võib esineda ka kui koopula: N. N. wə’ətu nəguś ‚N. N. on kuningas‘.
Omadussõnad ja nimisõna määratlejad ühilduvad nimisõnaga arvus ja soos:
Lausetes on tavaline verb-subjekt-objekt sõnade järjekord. Verbi objektid omavad sihitavat käänet, mida tähistatakse sufiksiga -a:
Geezi keel kasutab eessõnu:
On kolm eri eessõna: /ba=/- kus?, /la=/- kellele/millele?, /'əm=/- kust?. Järgmistes nimisõnade näidetes ilmnevad need alati enkliisina:
Need enkliitilised eessõnad geezi keeles sarnanevad lahutamatute eessõnadega heebrea keeles.
Keelenäide
right|thumb|[[Book of Genesis|Esimene Moosese raamat 29.11–16 geezi keeles]] thumb|Iisreali Rahvusraamatukogu – geezikeelne palve tähistamaks paastu lõppu 1785183 ginayu Keelenäide pärineb Eenoki raamatu esimesest lausest:
''Ḳāla barakat za-Hēnok zakama bārraka ḫirūyāna waṣādiḳāna ʾila halaw yikūnū baʿilata mindābē laʾasaslō kʷīlū ʾikūyān warasīʿān''
Kiri
Geezi keelt kirjutatakse etioopia või geezi abugidas. Abugida, alfasüllaabiline on segmentaalne kirjasüsteem, milles konsonant-vokaalide järgnevus on kirjutatud ühes üksuses. Iga üksus põhineb konsonandi tähel, ning vokaalide ülesmärkimine on teisejärguline. Abugida kiri töötati algselt eraldi välja just geezi keele jaoks. Teistes keeltes, amhari keeles ja tigrinja keeles, mis seda kirjasüsteemi kasutavad, nimetatakse seda Fidäl, mis tähendab kirja või tähestikku.
Geezi keeles loetakse vasakult paremale.
Kellaaeg
Kellaaeg on ööpäeva ajaskaalal punkt, mis väljendab keskööst möödunud aega tundides, minutites ja sekundites. Kellaaeg sõltub paikkonna ajavööndiga määratud vööndiajast.
Kellaaja kirjutamine
Kellaaja kirjutamisel eraldatakse tunnid, minutid ja sekundid üksteisest eesti keelereeglite järgi punktiga, rahvusvahelise standardi kohaselt kooloniga. Näiteid: Minuti ja sekundi ühekohalise arvu ees peab olema null, nt 16.07.02 või 16:07:02; tunni eest jäetakse eesti kirjutusviisi kasutamisel null ära (seega mitte 07.27.12).
Samamoodi kirjutatakse ka ajavahemikud, kusjuures kümnendsekundid eraldatakse eesti kirjakujus komaga: 2.18.40,75 (2 tundi 18 minutit 40,75 sekundit).
12 tunni kell
Ööpäeva tunde esitatakse sel juhul 12 arvuga (nagu traditsioonilise kella numbrilaual). Kellaaja rahvusvahelise märkimisviisi kohaselt lisatakse kellaaja numbrite järele lühend
Orgmetsa mõis
Orgmetsa mõis (saksa keeles Orgmetz) oli rüütlimõis Järva-Madise kihelkonnas Järvamaal.
Mõis rajati 17. sajandi I poolel.
Pikksaare kirik
Pikksaare kirik on endine luteri kirik Lätis Naukšēni piirkonnas Naukšēni vallas Pikksaarel.
Pärast seda, kui Ruhja kihelkond jagunes Põhja-Ruhja kihelkonnaks ja Lõuna-Ruhja kihelkonnaks, eraldas Naukšēni mõis 5000 rubla Pikksaarele kiriku rajamiseks. Ehitus algas 1905. aastal. Kiriku torni ja altari kavandas Pauls Kundziņš. Ehitus venis, kuid kirik pühitseti aastal 1928. Altari sai see aastal 1931, oreli aastal 1932, lõplikult valmis see aga aastal 1936, mil lõpetati kiriku torni ehitus.
Sealne kogudus suleti XX sajandi kuuekümnendatel aastatel. Seejärel oli kirik kasutusel kohaliku kolhoosi põllumajandustoodete laona. Selleks otstarbeks müüriti kinni kiriku aknad ja eemaldati selle sisustus. Säilis vaid kirikutornis asuv 631 kg kaaluv kirikukell.
Tänapäeval on kirikuhoone kasutusel kontserdisaalina.
Raimo Punning
Raimo Punning  (sündinud 16. juunil 1974 ) on endine Eesti maadleja.
Garðabær
Garðabær on linn Islandil. Garðabær kuulub Höfuðborgarsvæði piirkonda ja asub Atlandi ookeani rannikul, Kópavogurist ning Reykjavíkist lõunas.
Raimo Punning
Saavutused
1997. aasta Eesti meistrivõistlused – 4. koht;
Jaan Miljan
Jaan Miljan (10. detsember 1947 Jõgeva – 19. august 2020) oli eesti ehitusteadlane, Eesti Maaülikooli professor ja orienteeruja.
Raimo Punning
Saavutused
2005. aasta Eesti meistrivõistlused – 2. koht.
Garðabær
Garðabær on elanike arvult kuues linn Islandil.
Raimo Punning
Rahvusvahelised turniirid
Põhjamaade meistrivõistlused
1993. aasta – 3. koht (juunior);
1993. aasta – 3. koht;
1994. aasta  – 2. koht (juunior);
1996. aasta – 5. koht.
Grand Prix of Germany
1993. aasta – 1. koht.
Georg Lurichi mälestusvõistlused
1997. aasta – 1. koht.
Jaan Miljan
Haridus
1966. aastal lõpetas C. R. Jakobsoni nimelise Viljandi 1. Keskkooli. 1971. aastal lõpetas Tallinna Polütehnilise Instituudi tööstus- ja tsiviilehituse eriala. Aastatel 1972–1976 õppis Üleliidulise Põllumajandusehituse Teadusliku Uurimise Instituudi aspirantuuris. 1983. aastal sai Tallinna Polütehnilises Instituudis tehnikateaduste kandidaadi kraadi väitekirjaga "Исследование эксплуатационной стойкости железобетонных конструкций в животноводческих зданиях" (Raudbetoonkonstruktsioonide seisukorra uurimine loomakasvatushoonetes), juhendajad V. Novgorodski ja Tõnu Keskküla.
Töö ja teadustegevus
Aastatel 1976–1983 töötas Eesti Maaehitusprojekti peaspetsialistina. Aastatel 1983–1985 Eesti Põllumajanduse Akadeemia ehitusmehaanika kateedri teadur. 1985–1990 Üleliidulise Maaehituse Projekteerimise ja Teadusliku Uurimise Instituudi Tartu filiaali vanemteadur, 1990–1992 Eesti Põllumajanduse Akadeemia matemaatika instituudi dotsent, 1992–1994 Eesti Põllumajandusülikooli maaehituse instituudi professor, 1994–1999 sama instituudi dotsent, 1992–1999 ka põllumajandusehitiste õppetooli juhataja, 1999–2005 professor ja instituudi juhataja, 2005–2007 Eesti Maaülikooli metsandus- ja maaehitusinstituudi maaehituse osakonna erakorraline dotsent, 2007. aastast sama instituudi professor, 2005–2012 ka maaehituse osakonna juhataja.
Üle 60 teaduspublikatsiooni.
Olnud Mihkel Kiviste, Aime Ruusi, Riina Miljani ja Lilita Ozola doktoritöö juhendaja.
Akadeemilise Põllumajanduse Seltsi liige. Eesti Ehitusinseneride Liidu liige.
Sporditulemused
1960. aastatest harrastanud orienteerumist, tema treener oli Tõnu Raid.
1967. aastal võitis Tallinna Polütehnilise Instituudi võistkonnas Jüriööjooksu.
Orienteerumise Eesti meistrivõistlustel võitis aastatel 1966–1986 15 kulda (neist 13 orienteerumisjooksus ja 2 suusaorienteerumise märketeatesuusatamises), 21 hõbedat ja 14 pronksi.
NSV Liidu esivõistlustel orienteerumisjooksus võitis 2 kulda (1971 ja 1973) individuaaldistantsidel ja 4 kulda teatevõistkonna liikmena (1968, 1971, 1973 ja 1975).
1970–1980. aastatel joonistanud orienteerumiskaarte.
Meistersportlane orienteerumises (1968).
Näivvaliidsus
Näivvaliidsus on testi omadus, mille olemasolu korral paistab test mõõtvat seda, mida ta peaks mõõtma.
Börsi käik
pisi|püsti|Börsi käik Börsi käik on Tallinna vanalinnas Pikk tänavat ja Laia tänavat ühendav jalakäijate tee pikkusega 70 m. Ehitis on kuulutatud kultuurimälestiseks.
Näivvaliidsus
Mõned inimesed kasutavad näivvaliidsuse mõistet ainult vaatlejate puhul, kes ei ole testimise metodoloogia eksperdid. Näiteks kui testi, mis on töötatud lapse õigekirjaoskuse kontrollimiseks, hindavad lapsevanemad, saadakse teada selle näivvaliidsus. Kui seda testi hindavad eksperdid, siis mõnel hinnangul ei saa niimoodi näivvaliidsust teada. . Selline vahetegemine näib olevat liiga ettevaatlik enamiku rakenduste puhul.
Üldiselt tähendab näivvaliidsus, et test näib töötavat, selle vastand on "on tõestatud, et töötab". Näivvaliidsust on sageli vastandatud sisuvaliidsusele.
Börsi käik
Suurgildi hoone Pika tänava poolsesse otsa ehitati 1413. aastal võlvitud väravaehitis, kus paiknes Suurgildi aktsiisikamber.
Käik kandis varem nime Gildi käik – käigu kõrval Pikk tänav 17 asunud Tallinna Suurgildi hoone järgi. Nimi Börsi käik anti käigule ametlikult 1939. aastal.
Pine'i maakond
Pine'i maakond (Pine County) on maakond Ameerika Ühendriikides Minnesota osariigis.
Maakonna halduskeskus on Pine City.
Garðabær
Asula rajati 1878. aastal ja kandis esialgu nime Garðahreppur. Praeguse nime ja linnaõigused sai Garðabær 1976. aastal.
Pine'i maakond
Ajalugu
Maakond moodustati 1856. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 29 750.
Garðabær
Garðabæris asub Islandi presidendi ametlik residents Bessastaðir.
Pine'i maakond
Rahvastik
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Grand Est
Grand Est (elsassi keeles d'r Grossa Oschta; letseburgi keeles de Grouss Osten; saksa keeles Großer Osten) on Prantsusmaa kirdeosas asuv halduslik piirkond, mis moodustati 2016. aastal varasemast Alsace'i, Champagne-Ardenne'i ja Lorraine'i piirkonnast. Piirkonna halduskeskus ja suurim linn on Strasbourg.
Polaarekspress
"Polaarekspress" on 2004. aastal esilinastunud animafilm. Filmi lavastaja oli Robert Zemeckis. See oli viimane film, milles osales näitleja Michael Jeter, kes suri aasta enne filmi esilinastust. Film põhineb Chris Van Allsburgi samanimelisel lasteraamatul.
2006. aastal sai film Guinnessi rekordite raamatusse kui maailma esimene täiesti digitaalselt tehtud film.
Sisu
Üks poiss on hakanud jõuluvana olemasolus kahtlema. Ootamatult kihutab jõuluõhtul poisi maja ette vana aururong Polaarekspress, mille konduktor kutsub ta kaasa reisile põhjapoolusele jõuluvana juurde.
Helme Maarja kogudus
EELK Helme Maarja kogudus on luterlik kogudus Tõrvas.
Albert Tischler
Albert Tischler (ka Tišler; 14. jaanuar 1913 Kabala vald, Pilistvere kihelkond, Viljandimaa – 15. aprill 2000 Glendale, California, Ameerika Ühendriigid), oli eesti karikaturist ja ajakirjanik. Kasutas pseudonüümi Dixi.
Kuni 1931. aastani õppis ta Viljandimaa Poeglaste Gümnaasiumis. Aastatel 1931–1939 õppis Tartu Ülikooli ôigusteaduskonnas advokaadiks, kuulus Üliõpilaste Selts Raimla. Pärast ülikooli lõpetamist praktiseeris Tallinnas jaoskonna- ja ringkonnakohtutes.
Helme Maarja kogudus
Kogudus kuulub EELK Viljandi praostkonda, varem kuulus EELK Valga praostkonda.
Albert Tischler
Juba noorukina alustas ajakirjanduslikku tegevust nii pildis kui sõnas. Algul kirjutas ja joonistas Sakalale, hiljem avaldasid tema kirjutisi ka Tallinna ajalehed.
1944. aastal põgenes Eestist Rootsi, 1948. aastal siirdus põgenikuna koos 67 kaaslasega väikese kalalaevaga USAsse. 1957. aastast elas Los Angeleses, kus töötas 25 aastat suurkorporatsioonis American Cyanamid. Aastatel 1981–1989 tegi ajakirjanikuna kaastööd ajalehele Vaba Eesti Sõna, kuhu joonistas ka šarže ja karikatuure.
Helme Maarja kogudus
Koguduse õpetaja on Arvo Lasting, organist Thea Leitmaa. Juhatusse kuuluvad Agu Kabrits (esimees), Vellar Kaarna, Lembit Mäesalu ja Romet Piller.
Camphilli liikumine
Esimese Camphilli kogukonna asutas 1939 Viinist emigreerunud lastearst Karl König Šotimaal Aberdeeni lähedal. Tänapäeval on maailmas üle saja Camphilli kogukonna enam kui 20 riigis. Paljud Camphilli kogukonnad tegelevad biodünaamilise põllumajandusega.
pisi|Vidaråsen Külasarnastes Camphilli kogukondades elavad puuetega (sageli liitpuuetega) inimesed koos oma hooldajate peredega, tegutsedes erinevates töökodades, köögis, põllutööl. Hooldatavad elavad võimetele vastavat, võimalikult iseseisvat elu. Erinevalt hooldekodudest, kus töötajad on tööl vahetustega, kujunevad siin perekondlikud suhted. Päeva, nädala ja aasta kulg on nii liigendatud, et ka sügava puudega inimesed leiavad eluks orientiiri. Selle hulka kuuluvad ühised söögiajad, mõtisklused, sünnipäevad ja iga-aastased pühad muusika ja muude kunstiliste tegevustega. Ka raskete arenguhäiretega lapsed saavad osa Waldorfi pedagoogikale orienteeritud kooliharidusest. Psühhofarmaatsiat (ravimite manustamist) välditakse. Selle asemel kasutatakse antroposoofilisi ravimeid ja teraapiaid, näiteks ravieurütmiat, muusikateraapiat ja rütmimassaaži. Külakogukondade kõrval on ka kool, tegevus- ja teraapiakeskused.
Eestis tugineb Camphilli liikumise põhimõtetele erihoolekannet vajavatele täiskasvanutele kogukonnas elamise teenust pakkuv Pahkla Camphilli Küla.
Tõnu Lume
Tõnu Lume (sündinud 2. märtsil 1944 Tallinnas) on Eesti endine maadleja, treener, spordijuht ja näitleja.
Marmoreerimine
pisi| Tagakaane sisemus 1842. aastal Šotimaal ilmunud raamatust. Encyclopædia Britannica, 7. väljaanne Paberi marmoreerimine, ka tilgatrükk või veepildikunst, on veepinnale kujutise loomise meetod, mille abil saab luua mustreid, mis on sarnased siledale marmorile või mõnele muule kivimile. Mustreid saadakse sel teel, et värv, mis hõljub kas tavalisel veel või viskoossel lahusel, püütakse absorbeerivale pinnale, näiteks paberile või kangale. Marmoreerimistehnikas kaunistatud materjale on juba sajandeid kasutatud erinevate pindade katmiseks. Seda kasutatakse sageli kalligraafia aluspaberina, lisaks raamatukaante, muude köidete ja kirjatarvete kujundamisel. Selle tehnika võlu on asjaolu, et iga tõmmis unikaalne.
Tõnu Lume
Ta lõpetas 1962. aastal Tallinna 22. Keskkooli ja 1968. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi laevaehitusinsenerina.
Marmoreerimine
Protsess
pisi| Õlipõhised värvid veevannis Paberite marmoreerimiseks on mitu võimalust. Madal vann täidetakse veega ja tindipintsliga kantakse pinnale ettevaatlikult mitmesuguseid tinte või värve. Värvide püsimiseks veepinnal kasutatakse erinevaid lisaaineid või pindaktiivseid kemikaale. Värvitilgast ringi moodustamiseks kasutatakse tavalisest veest ja pindaktiivsest ainest valmistatud "negatiivse" värvi tilka. Protsessi korratakse seni kuni veepind on kaetud kontsentriliste rõngastega. Seejärel manipuleeritakse veepinnal hõljuvaid värve kas õhuvooluga (puhudes) või neid ettevaatlikult segades. 19. sajandil töötas Jaapani suminagashi meister Tokutaro Yagi Kyotos välja alternatiivse meetodi, kasutades värvide õrnaks segamiseks poolitatud bambusevart, mille tulemuseks olid kontsentrilised spiraalsed kujundused. Seejärel asetatakse veepinnale ettevaatlikult washi paberileht, et jäädvustada veepinnal ujuv kujutis. Paber, mis on sageli valmistatud kozo ( mooruspuu ), peab olema piisavalt tugev, et märjaks saades mitte rebeneda.
Tõnu Lume
Töötas aastatel 1968–1974 Tallinna Polütehnilise Instituudi arvutuskeskuses grupijuhina, 1974–1992 Põllumajandusministeeriumi arvutuskeskuse asedirektorina ja 1993 AS Pauligis, oli 1994–2007 AS Abestocki tegevdirektor, alates 2007. aastast nõunik.
Sportlasena
Sportima hakkas 1956. aastal koolis. Alates 1959. aastast harrastas sambo- ja vabamaadlust Vladimir Mahhovi, Arnold Väli ja Sergei Kaškini juhendamisel. Tuli 1963–1970 üheksa korda sambomaadluses Eesti NSV meistriks ning sai vabamaadluses Eesti NSV meistrivõistlustel 1966. aastal hõbe- ja 1967. aastal pronksmedali.
Marmoreerimine
Protsess
Ajalooliselt kasutati marmoreerimisel värvide jaoks nii orgaanilisi kui ka anorgaanilisi pigmente, mis olid segatud veega. Vesi, mille pinnale värvid hõljuma jääksid, muudeti viskoosseks traditsiooniliselt tragantkummi ( Astragalus spp.), karajakummi (gum karaya), guarkummi, lambaläätse ( Trigonella foenum-graecum ), flanbaani, linaseemnete või psülliumiga. Alates 19. sajandi lõpust on kasutatud Iirimaa sambla ( Chondrus crispus ) nime all tuntud karrageenirikkast vetikast keedetud ekstrakti. Tänapäeval kasutatakse pigem karrageeni pulbrit, mis on saadud erinevatest vetikatest. Teine taimne paksendi on valmistatud naatriumalginaadist. Viimastel aastatel kasutatakse hüdroksüpropüülmetüültselluloosist, kiirtapeedilimi tavalisest koostisosast, valmistatud sünteetilist paksendit akrüül- ja õlivärvide kasutamiseks.
Tõnu Lume
Sportlasena
Võitis aastatel 1965 ja 1970 Balti NSV-de meistrivõistlustel kuldmedali.
Marmoreerimine
Protsess
Seda meetodit kasutades segatakse pigmentidest valmistatud värvid pindaktiivse ainega, näiteks härja sapiga. Mõnikord võib eriefektide saavutamiseks värvile lisada õli või tärpentini. Seejärel pritsitakse või tilgutatakse värve üksteise järel vedeliku pinnale, kuni tekib mitmest värvist tihe muster. Iga järgmine värvikiht levib veidi vähem kui eelmine ning värvide hõljumiseks ja ühtlaseks levimiseks võib vaja minna täiendavat pindaktiivset ainet. Kui värvid on pinnale kantud, kasutatakse keerukama kujunduse saamiseks sageli mitmesuguseid tööriistu nagu kammid ja pulgad, millega liigutatakse õrnalt värve.
Tõnu Lume
Treeneri ja sporditegelasena
Oli aastatel 1990–1994 Eesti Spordi Keskliidu aseesimees, 1992–2014 Eesti Olümpiakomitee liige ja 2008–2016 Eesti Olümpiakomitee esindajate kogu liige. Juhtis 1992. aasta suveolümpiamängudel Eesti delegatsiooni ning 2000. ja 2004. aasta suveolümpiamängudel Eesti judomeeskonda.
Marmoreerimine
Protsess
Sõltuvalt kasutatavatest värvidest, võib olla vajalik paber või kangas eelnevalt maarjasega peitsida (Türgi ebru ja Jaapani suminagashi meetodid ei nõua peitsimist). Paber või kangas laotatakse õrnalt vedeliku pinnal hõljuvale värvikihile. Värvid kanduvad seeläbi paberi või kanga pinnale. Seejärel tõstetakse paber või kangas ettevaatlikult üles ja riputatakse kuivama. Mõnikord võib olla vajalik tõmmata paber õrnalt üle mõne varda, et liigne vedelik maha tõmmata. Vajadusel võib liigsed värvid ja alusvedeliku veega maha loputada ning seejärel lasta paberil või kangal kuivada. Pärast tõmmise tegemist kooritakse hoolikalt vedeliku pinnale järele jäänud värvijäägid, et see enne uue mustri alustamist puhastada.
Tõnu Lume
Treeneri ja sporditegelasena
Kuulus 1966–1972 Eesti NSV Samboföderatsiooni presiidiumi, oli 1972–1975 nii Eesti NSV Džuudo- kui ka Samboföderatsiooni esimees, 1975–1978 aseesimees ning 1978–2005 Eesti NSV Džuudoföderatsiooni/ Eesti Judoliidu president.
Marmoreerimine
Protsess
Tänapäeval kasutatakse mitmesuguseid kaasaegseid materjale, nii traditsioonilisemate asemel kui ka koos nendega. Ajalooliste pigmendivärvide asemel kasutatakse tänapäeval väga erinevaid värve. Värvide pritsimiseks vedeliku pinnale võib kasutada maisi harjaste asemel plastmassist harjaseid, samuti bambuspulki ja plastikust pipette. Härja sappi kasutatakse endiselt pindaktiivse ainena akvarellide ja guaššide jaoks, kuid akrüül-, ja õlil baseeruvate värvidega kasutatakse sünteetilisi pindaktiivseid aineid.
Tõnu Lume
Treeneri ja sporditegelasena
Oli Eesti Olümpiakomitee judotreenerite kutsekomisjoni esimees, tegutsenud ka kohtunikuna (sai 1968. aastal vabariiklik kategooria).
Marmoreerimine
Ajalugu Ida-Aasias
paremal|pisi| Kaks lehekülge [[:en:Ōshikōchi_Mitsune|Ōshikōchi Mitsune (859? –925?) Waka- luuletusi. 20 cm kõrge, 32 cm lai. Hõbe, kuld ja tint suminagashi paberil. Teosest Sanjurokunin Kashu või "Kolmkümmend kuus luulepühakut", mida hoitakse Hongan-ji templis, Kyotos. See mitmeköiteline käsikiri, mis sisaldab vanimaid tänapäeval tuntud marmoreeritud paberi näiteid, kingiti keiser Shirakawale tema kuuekümnendaks sünnipäevaks 1112. aastal (Narita, 14 ja Chambers, 13–16).]] Põnev viide, mis mõnede arvates võib olla seotud marmoreerimisega, on leitud 986. aastal valminud kogumikust pealkirjaga "Neli aaret teadlase uurimusest" (Wén Fáng Sì Pǔ ) või mille on toimetanud 10. sajandi õpetlane-ametnik Su Yijian [ zh ] (958–996). See kogumik sisaldab teavet tindipulga, tindikivi, tindipintsli ja Hiina paberi kohta, mida on ühiselt nimetatud uurimuse neljaks aardeks. Tekstis mainitakse dekoratiivpaberit nimega liúshā jiān, mis tähendab "triivivat liiva" või "voolava liiva märkmepaberit", mis valmistati praeguses Sichuani piirkonnas (Su 4: 7a – 8a).
Tõnu Lume
Filminäitlejana
Ta on mänginud näitlejana üheksas filmis, sealhulgas:
Chillán
Chillán on linn Tšiilis, Ñuble piirkonna keskus.
William Carvalho
William Silva de Carvalho (sündinud 7. aprillil 1992 Luandas) on Angola sündinud Portugali jalgpallur, kes mängib kaitsva poolkaitsjana Hispaania kõrgliiga klubis Real Betis ja Portugali jalgpallikoondises.
Chillán
Linnas oli 2002. aasta seisuga 161 953 elanikku.
William Carvalho
Ta alustas klubikarjääri Lissaboni Sportingus, mille noorteakadeemiaga liitus 2005. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 2011. aasta aprillis. Hooaja 2011–12 esimeses pooles mängis ta laenul Portugali tugevuselt kolmanda liiga klubis Fátima ja seejärel aastatel 2012–2013 Belgia kõrgliiga klubis Cercle Brugge. Sportingusse naasis ta hooajal 2013–14 ning valiti samal hooajal Portugali kõrgliiga parimaks noormängijaks. 2014. aastal valiti ta lisaks Sportingu aasta mängijaks.
Chillán
2018. aastani oli Chillán Ñuble provintsi keskus.
William Carvalho
2018. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Real Betisega.
Vaida mõis
Vaida mõis (saksa keeles Wait) oli poolmõis Jüri kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb mõis Harju maakonda Rae valda.
William Carvalho
2015. aastal võitis Carvalho Portugali kuni 21-aastaste koondisega Euroopa omavanuste meistrivõistlustel hõbemedali ning Carvalho valiti turniiri parimaks mängijaks. Portugali jalgpallikoondises tegi ta debüüdi 2013. aasta novembris MM-i valikmängus Rootsi vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 13. novembril 2016 MM-i valikmängus Läti vastu. 2016. aastal tuli Portugali koondisega Euroopa meistriks. Ta on kuulunud Portugali koondisse veel ka 2014. aasta maailmameistrivõistlustel, 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril ja 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.
Vaida mõis
Mõis asutati 1630. aastatel. Mõisal oli aegade jooksul palju omanikke.
Klaverimeister
Klaverimeister on pillimeister, kes valmistab klavereid.
Ameeriklased
pisi|Ameeriklaste diasporaa Ameeriklased on Ameerika Ühendriikide põhirahvus, suuremalt jaolt kodanikud – ameeriklaste identiteedis on sidemed oma riigiga üldjuhul esikohal. Päritolult on ameeriklased eelkõige Euroopa kolonistide ja Aafrika neegerorjade järeltulijad, vähem on Aasia sisserändajate ja Ameerika põlisrahvaste (indiaanlaste ja inuittide) mõju.
Wheeleri maakond (Texas)
Wheeleri maakond (Wheeler County) on maakond Ameerika Ühendriikides Texase osariigis.
Ameeriklased
Sarnased on ka ameeriklaste kultuuri alged: peamiselt Euroopa ja Aafrika, vähemal määral Aasia ja kohalikest mõjudest kujunes hiljemalt 18. sajandi lõpuks iseseisev ameerika kultuur omanäolise kunsti ja kirjandusega. Kunagiste immigrantide identiteetide sulandumine ja Ameerika elanike eristumine Euroopa emamaadest (peamiselt Suurbritanniast) viis Ameerika iseseisvussõjani, milles sündinud Ameerika Ühendriikide riiklik iseseisvus omakorda kinnistas kultuurilist identiteeti. Algse päritolu mõjul domineerivad siiski ameeriklaste seas esimese keelena tänini inglise ja hispaania keel, teised euroopa keeled (prantsuse, saksa, hollandi) on jäänud piirkondlikeks, nagu ka indiaanisõdades tugevalt kannatada saanud (ja kohati hääbunudki) põliskeeled.
Rassiline jaotus
Rassiliselt on ameeriklaste seas siiani ülekaalus valgete Euroopast, Lähis-Idast või Põhja-Aafrikast tulnud kolonistide järeltulijad, neil on enamus ka 49 osariigis 50-st (ainus erand on Hawaii). Kui jätta valgete seast kõrvale hispaania ja ladina päritolu ameeriklased, jääb mitteladina valgete ülekaal püsima 46 osariigis. Ülejäänud neli osariiki on California, Texas, New Mexico ja Hawaii; samuti on mittevalged enamuses Columbia föderaalringkonnas. Viiendik Ühendriikide elanikkonnast, 60 miljonit inimest, peab ennast Suurbritannia sisserändajate järeltulijaks.
Wheeleri maakond (Texas)
Maakonna halduskeskus on Wheeler.
Maakond moodustati 1876. aastal.
Ameeriklased
Usk
Usuliselt kuuluvuselt on ameeriklased enamjaolt kristlased, täpsemalt protestandid. Levinud on ka katoliiklus ja mormonism, mittekristlikest usunditest judaism ja islam. Kuna algsed kolmteist kolooniat Uus-Inglismaa rannikul pärinesid eri usulistest traditsioonidest (Massachusettsi lahe koloonia rajasid inglise puritaanid, Pennsylvania iiri ja inglise kveekerid, Marylandi inglise ja iiri katoliiklased ning Virginia inglise anglikaanid), sai Ameerika Ühendriikidest maailma esimene riik, kus puudus riigiusk. Seetõttu on ka ameerika kultuuris ja ideoloogias usuline sallivus tänini väga tähtsal kohal.
Jaotus riigiti
Kõige rohkem elab ameeriklasi Ameerika Ühendriikides: 314 440 000. Teisel ja kolmandal kohal on Mehhiko ja Kanada, kus ameeriklasi on vastavalt 738 100–1 000 000 ja 688 000–1 000 000. Järgnevad Filipiinid 250 000, Suurbritannia 224 000, Brasiilia 170 000, Libeeria 160 000, Prantsusmaa ja Iisrael mõlemad 100 000 ning Saksamaa 99 600 ameeriklasega.
Laiem tähendus
Harva kasutatakse sõna ameeriklased ka laiemas tähenduses, pidades silmas kõiki Ameerika kontinendi asukaid.
Kihnu mõis
Kihnu mõis (saksa keeles Kühno) oli riigimõis Kihnu saarel Tõstamaa kihelkonnas Pärnumaal. Nüüdisajal jääb mõis Pärnu maakonda Kihnu valda.