cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Marxi generaator
Generaatori optimeerimine
Korralik toime seadmel sõltub kondensaatorite valikust ja tühjakslaadimise ajast. Ümberlülitusaega laadimise ja tühjakslaadumise vahel saab parandada, kui asendada elektroodid radioaktiivsete isotoopidega nagu tseesium 137 või nikkel 63. Üks võimalusi ümberlülitusaega lühendada on sädevahemike ümberpaigutamine nii, et ultraviolettvalgus, mis tekib sädevahemikus tekkinud sädemest, valgustab ülejäänud avatud sädevahemikke. Isolatsioon on sageli saavutatud, kui Marxi generaator on asetatud transformaatori õlisse või kõrge rõhuga elektronegatiivsesse gaasi, näiteks väävelheksafluoriidi (SF6).
Tuleks tähele panna, et mida vähem on takistust kondensaatorite ja pingeallika vahel, seda kiiremini kondensaatorid laaduvad. Need kondensaatorid, mis on disaini poolest lähemal pingeallikale, laaduvad kiiremini võrreldes nende kondensaatoritega, mis asetsevad kaugemal. Kui generaatoril on lubatud laadida piisavalt, siis kõik kondensaatorid saavutavad sama pinge. Laadiv takisti Rc peab olema õiges mõõdus nii laadimise kui tühjenemise jaoks. Vahetevahel asendatakse need takistid induktoritega, et parandada laadumise kiirust ja efektiivsust.
Lühikesed impulsid
Marxi generaatorit kasutatakse ka lühikeste kõrgepinge impulsside genereerimiseks Pockelsi kärgede tarbeks, juhtides TEA laserit, süüdates näiteks tuumarelva lõhkeaine, kuid ka radarile vajalike impulsside jaoks. Ümberlülituse lühiajalisus generaatori juures on omane, kuna lülitusaeg isegi kiiretoimelistel versioonidel ei ole vähem kui 1 ns ja seega on isegi mitmed väikse võimsusega elektroonikaseadmed kiiremad. Kiiretoimeliste vooluringide disainis on elektrodünaamika väga tähtis. Marxi generaator toetab seda, kuna ta kasutab lühikesi juhtidest ühendusi oma komponentide vahel, kuid disain on sellest hoolimata põhiliselt elektristaatilise oma.
Kui esimene vahemik katkeb, siis elektristaatiline teooria ennustab pinge kasvu kogu skeemil, kus on sädevahemikud. Kuid skeemi etapid on ühendatud mahtuvuslikult maaga ja seeriate kaupa üksteisega ning seega tekib igas etapis pinge tõus, mis on seda nõrgem, mida kaugemal on etapp ümberlülitusest.
Rakendused
Üks rakendusi on nn kaubavagunilülitus Pockelsi kärgedel. Kasutusel on neli Marxi generaatorit, iga Pockelsi kärje kaks elektroodi on ühendatud positiivse impulsi generaatorisse ja negatiivse impulsi generaatorisse.
Marxi generaatoreid kasutatakse ka selleks, et pakkuda kõrgepinge impulsse testimaks elektrilise aparatuuri, nagu transformaatorid, isoleeritust. Kõrgepingeaparatuuri jaoks rakendatav pinge võib küündida isegi 2 miljoni voldini.
Qashqadaryo vilajett
Qashqadaryo vilajett on 1. järgu haldusüksus Usbekistanis. Nõukogude ajal tunti seda Kaškadarja oblasti nime all.
Nigula (Tartu)
Nigula on küla Tartu maakonnas Tartu vallas.
Aleksander Ludwig Baumann
Aleksander Ludwig Baumann (2. juuli/13. juuli 1799 Kiiu – 18. september/30. september 1844 Karuse) oli Eesti vaimulik.
Ta õppis Tallinna kreiskoolis ja aastatel 1813–1820 Tallinna gümnaasiumis. Tartu ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1820–1823. Oli seejärel koduõpetajaks Eestimaal. Aastal 1827 immatrikuleerus Berliini ülikooli. Tegi 30. oktoobril/11. novembril 1828 konsistooriumi juures pastorieksami. Ordineeriti 3. veebruaril/15. veebruaril 1835 õpetajaks.
Oli aastatel 1835–1844 Karuse Margareeta koguduse õpetaja.
Baumann asutas aastal 1842 Karusel pastoraadi raamatukogu, millest kirjutas tema ametijärglane Friedrich Wilhelm Anton Hasselblatt.
Sortsi
Sortsi on küla Tartu maakonnas Tartu vallas. Küla lähistel paikneb Sortsi soo.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda.
Möllatsi
Möllatsi on küla Tartu maakonnas Tartu vallas.
pisi|vasakul|[[Louis Höflinger. Tartu album. Möllatsi. 1860]]
Raymond Bernard Cattell
pisi|Raymond Bernard Cattell Raymond Bernard Cattell (20. märts 1905 – 2. veebruar 1998) oli ameerika ja Suurbritannia psühholoog. Peamised tegevusvaldkonnad olid intelligentsuse ja isiksuseomaduste mõõtmine.
Intelligentsus
Cattell liigitas intelligentsuse kaheks, teineteisele vastanduvaks pooleks:
Isiksuseomadused
Cattell kasutas Allport-Odberti 4500-omaduselise isiksuseomaduste nimekirja analüüsimiseks faktoranalüüsi ning sai tulemusi taandades 12 faktorit, millele lisas neli, mille ilmnemist ta eeldas. Nii koostas ta 16-faktorilise isiksuseomaduste loetelu (16PF). Cattelli isiksuse faktorid koos klassikaliste tähistega on järgmised:
Ato-
Ato- (tähis a) on SI-süsteemi ühikunimetuste detsimaaleesliide. Selle eesliitega moodustatud ühik on alusühikust 1018 korda väiksem.
Näiteks atosekund (as) on 10−18 sekundit.
Lauliku tänav
pisi|Lauliku tänav Lauliku tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla ja Kivimäe asumis.
Tänav sai praeguse nime 22. aprillil 1960, varem on see olnud Peetri tänav (1926-1927), Kreutzwaldi tänav (1927-1959), Nikolai Triigi tänav (1940-1941) ja Lauluisa tänav (1959-1960).
Kükloobid
thumb|KükloopKükloobid on vanakreeka mütoloogias hiiglased, kelle ainus silm on otsaesisel.
Arvatavasti on sellise müütilise kuju aluseks juhuslikult leitud väljasurnud kääbuselevantide koljud, mille esiosas londi kinnituskohal on suur ava.
Logitech
pisi|Logitech International S.A. peakorter asub Lausannes (selle foto paremal küljel) pisi|Trackmani juhtmeta hiir Logitech International S.A. on rahvusvaheline arvuti välisseadmete ja muude digiseadmete tootja. Logitech toodab ka arvutikõlareid, kõrvaklappe, juhtmeta muusikaseadmeid, muusikaseadmeid MP3-mängijatele ja mobiiltelefonidele.
Ajalugu
pisi|left|Ettevõtte esimene logo. See oli kasutusel 1981–1988
Algusaastad
Idee luua firma Logitech sündis 1976. aastal USA Stanfordi ülikoolis Palo Altos California osariigis. Kaks informaatikaüliõpilast, Daniel Borel ja Pierluigi Zappacosta, lõid sõprussideme, millest hiljem arenes välja ärisuhe. Oma haridustee lõpetamisel nägid Borel (šveitslane) ja Zappacosta (itaallane) võimalust luua tekstitöötlussüsteem. Meestel läks neli aastat, et ehitada prototüüp Šveitsi firmale Bobst.
Varsti pärast seda liitus nendega Giacomo Marini, kes oli Zappacosta kauaaegne sõber. 1981 oli meestel viimaks olemas algne rahastus, et luua oma firma. 2. oktoobril 1981 sündiski Logitech S.A. Esimene kontor avati Šveitsis. Firma algne nimi pidi olema Softech, kuid sellise nimega firma oli juba registreeritud ja seega otsustati firma nimeks panna Logitech (tuleb prantsuskeelsest sõnast logiciel, mis tähendab tarkvara).
Riistvaratootmise algus
Firma algusaastatel hakkas populaarsust koguma sel ajal vähe tuntud seade – arvutihiir. See püüdis Logitechi tiimi tähelepanu – varajane hiir oli perfektne seade navigeerimiseks graafilise kasutajaliidesega arvutites. Logitech teadis, et Šveitsi Föderaalses tehnoloogia instituudis luuakse arvutihiirt. Logitechi tiim tegi instituudiga koostööd ja aitas hiire turule viia. 1982. aastal tuli müügile Logitechi hiir P4 Mouse, mis oli firma esimest riistvaratoode.
P4 turundamine sai alguse Comdexi kaubandusmessil, Las Vegases. Algul tegi Logitech paar väiksemat müüki, 1983. aasta teisel poolel hakkas müük paremini minema. Oma roll oli selles firmal Apollo Computer, mis tootis võimsaid arvuteid ja ostis iga kuu 500 hiirt hinnaga 99 dollarit tükk.
1984 sõlmis Logitech HP-ga lepingu, mille alusel pidi Logitech tootma ümberdisainitud hiire hinnaga 44,95 USA dollarit tükk. See tehing suurendas Logitechi tootmist märgatavalt, toodeti 25 000 seadet aastas.
Pärast lepingut HP-ga tuli tootmislepinguid kiirelt juurde. Et firma saaks kasvada ja tootmist suurendada, oli vaja suurendada tootmisvõimalusi. Seepärast otsustati luua tehas Taiwani, Hsinchusse.
1985. aastal otsustas Logitech hakata tegelema ka jaekaubandusega. Esimene hiir, mis jaekaubanduseks loodi, oli Logitech C7. Hoolimata piiratud turundusressurssidest, müüs Logitech esimesel kuul 800 hiirt.
Konkurentsi suurenemine
pisi|vasakul|Logo, mis oli kasutusel aastatel 1997–2015 1990. aastate algul tekkist arvutihiirte äris tugev konkurents, mistõttu tehti firmas kaks tähtsat käiku. 1994. aastal tugevdati tootmist Hiinas ja samuti märgati suuremat turundusvõimalust ka teiste arvuti lisaseadmete juures ning hakati arendama äri arvutihiirte tootmisest kaugemale.
Samal ajal arenes ka Logitechi hiirte tootmine. 1991 tuli tootmisse maailma esimene raadiolainetel töötav juhtmeta arvutihiir. See hiir kasutas 150 kHz sagedusel töötavat raadiotehnoloogiat. 1994 tuli välja järgmise generatsiooni juhtmeta hiir, mis kasutas 27 MHz sagedusel töötavat raadiotehnoloogiat. See tehnoloogia on aluseks paljudele praegustele Logitechi juhtmeta hiirtele. 1995. aastal tõi firma turule hiire, mis kasutas liikumise mõõtmiseks optilist tehnoloogiat, enam ei mõõtnud hiir seda mehaaniliselt. 2001. aastal lisati ka juhtmeta hiirele optiline tehnoloogia. 2004. aastal tõi Logitech turule maailma esimese arvutihiire, mis kasutas ülitäpselt lasertehnoloogiat.
Juhtkond
1998. aastal sai Borel, firma kaasasutaja, kes oli olnud juhatuse esimees ja tegevdirektor alates 1992. aastast, loa palgata Itaalias sündinud Guerrino De Luca Logitechi uueks tegevdirektoriks. De Luca oli kaua töötanud firmas Apple nii Euroopas kui ka USA-s. Ta tõi endaga kaasa uuenduslikud ideed disainist ja kasutajaliidesest. De Luca juhtimise all on Logitechi finantstulemused tihti ületanud nii firma kui ka turgude ootusi.
Tootmine
Esimene Logitechi hiir tehti Šveitsis. Tootmisasutused loodi pärast seda USAsse, Taiwani, Iirimaale ja hiljem ka Hiinasse. 2005. aastast toodetakse Hiinas umbes pooled Logitechi toodetest. 1998. aastal omandas Logitech riistvara osakonna Connectix, QuickCam seeria veebikaamerate tootja. See viis Logitechi liidriks veebikaamerate tootmises. Logitech on teinud koostööd näiteks Yahoo, MSN-i ja Skype'iga.
2001. aastal omandas Logitech Labtechi. Sellega suurendas Logitech osalust helitööstuses. Logitechi kõlarid, nii kõrgema kui ka madalama hinnaklassi kõlarid, on võitnud auhindu. Paljud kõlarid sobivad peale arvuti ka mängukonsoolidega kasutamiseks.
Tooted
pisi|Precision PC [[mängupult]] pisi|USB-kõlarid
Ultimate Ears
Ultimate Ears on kõrvaklappe ja in-ear-monitor e tootev firma, mille asutasid 1995. aastal Mindy Harvey ja Jerry Harvey. 2008. aastal ostis Logitech firma ära ja sellest ajast saati on firma töötanud Logitechi tütarettevõttena. Ultimate Earsi in-ear-monitore kasutavad paljud muusikud, sest seadmetes kasutatav tehnika lubab kuulda kogu laval kasutatavat tehnikat ja vokaale.
Squeezebox
pisi Squeezebox on Logitechi veebipõhine muusikapleier, mis on võimeline vastu võtma ja mängima muusikat internetis leitavalt raadiokanalilt või kodusest võrgust. Alates versioonist Squeezebox 3 on tarkvara võimeline pakkuma ka populaarseid muusikateenuseid, näiteks Pandora, Slacker, Last.fm ja Sirius.
Brändinimed
Jaapani turul kasutab Logitech brändinime Logicool, kuna firma nimega Logitec, mis müüb samuti arvuti välisseadeid, on Jaapanis eksisteerinud aastast 1982 ja selle emafirma on kasutanud seda brändinime aastast 1974. Sarnaselt kõlavad kaubamärgid samas tööstuses võivad tekitada autoriõiguste probleeme, Logitech eelistas neid vältida.
Ühendkuningriigis kasutab Logitech nime Logi (UK) Ltd., kuna Šotimaal asub samuti firma nimega Logitech. Kanadas kasutab Logitech siiski oma algset nime, ilma et elektroonikaseadmeid müüva firmaga Logitech Electronics oleks mingeid arusaamatusi tekkinud.
Alates 1980. aastast on Logitech teinud arvutihiiri ja klaviatuure sellistele firmadele nagu Apple, HP ja Dell ning ka teistele platvormidele, näiteks PlayStationile.
Tarni jõgi
Tarn on jõgi Lõuna-Prantsusmaal, Atlandi ookeani vesikonda kuuluva Garonne'i parempoolne lisajõgi.
Jõgi on andnud nime Tarni departemangule.
Tormi
Tormi on küla Tartu maakonnas Tartu vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Tabivere valda.
Tarni jõgi
Jõgi algab Sevennidest ja voolab valdavalt läände sügavas orus läbi Keskmassiivi. Ta läbib Millau, Albi, Gaillaci ja Rabastensi. Siis suubub temasse suurim vasakpoolne lisajõgi Agout ja Tarn pöördub loodesse. Pärast Montaubani linna läbimist suubub temasse suurim parempoolne lisajõgi Aveyron ja Tarn pöördub taas läände. Pärast Moissaci linna läbimist suubub ta paremalt Garonne'i jõkke.
Jõe pikkus on 381 kilomeetrit ja valgla on umbes 12 000 km². Jõe vooluhulk suudmes on keskmiselt 200 m³/s. Jõe allikas on 1560 ja suue 65 m kõrgusel merepinnast, mis teeb jõe languks 1495 m.
Tarn voolab peaaegu kogu ulatuses Lõuna-Püreneede departemangus, ainult lühike algusosa asub Languedoc-Roussilloni departemangus.
Kunagi oli Tarn laevatatav 38 km ulatuses, suudmest kuni umbes Montaubanini. Selleks oli jõele rajatud 7 lüüsi. Tänapäeval on lüüsid kasutamata ja seetõttu ei saa neist mööda sõita. Garonne'i veetaset on vahepeal tõstetud, et Golfechi tuumaelektrijaama jaoks veehoidla rajada, see on kõige alumise, Moissaci ja Garonne'i vahelise lüüsi üle ujutanud ja seetõttu saab Moissaci laevaga sõita ka ilma lüüse taastamata (4 km). On tehtud ettepanek taastada ka 5 ülejäänud lüüsi, et Tarni mööda saaks laevaga sõita kuni Montaubanini.
Albi ja Rabastensi vahel kulgevad jõe kaldal maantee ja raudtee, aga seal, kus Tarn loodesse keerab, jätkavad need oma kulgu Toulouse'i suunas.
Millau linna lähistel ületab jõge aastatel 2004–2012 maailma kõrgeim rippsild Millau viadukt.
Tarni jõgi on tuntud metsikute üleujutuste poolest. Need on ühed kõige ohtlikumad kogu Euroopas. 1930. aasta märtsis tõusis Tarn ööpäeva jooksul Montaubanis oma tavalisest tasemest 17 m võrra kõrgemale ja tema vooluhulk oli sel ajal 7000 m³/s. Näiteks Reini keskmine vooluhulk on kõigest 2200 m³/s, aga Niiluse keskmine vooluhulk iga-aastase üleujutuse ajal enne Assuani paisu rajamist oli 8500 m³/s. Kolmandik Tarn-et-Garonne'i departemangust ujutati üle ja hävis tuhandeid maju, sealhulgas Montaubanis hävisid kõik madalamal olevad linnaosad ja Mossaic hävis peaaegu täielikult. Hukkus kolmsada inimest.
Surxondaryo vilajett
Surxondaryo vilajett on 1. järgu haldusüksus Usbekistanis. Nõukogude ajal oli see Surhandarja oblast.
Haldusjaotus
Vilajett jaguneb 13 rajooniks ja 1 rajooni õigustega linnaks:
Viited
🇺🇿
Comptoni hajumine
Comptoni hajumine on elektromagnetlainete mitteelastne hajumine laetud osakestelt, tavaliselt vabadelt elektronidelt. Comptoni hajumise esmauurija oli A. H. Compton. Comptoni efekt on hajumisel ilmnev elektromagnetlainete võnkumise sageduse vähenemine (lainepikkuse suurenemine) osakestele energia üleandmise tõttu, ta on eelkõige jälgitav suurte sageduste korral (vähemalt röntgenikiirgus). Eksisteerib ka Comptoni pöördhajumine ja -efekt, kus elektromagnetkiirguse sagedus suureneb laetud osakestelt energia juurdesaamise tõttu.
Sissejuhatus
Kuigi Comptoni efekt ilmnes juba esimestel katsetel röntgeni- ja gammakiirgusega, siis Comptoni hajumist kirjeldas piisava täpsuse ja põhjalikkusega esimesena A. H. Compton 1922. aastal (avaldati 1923). Compton tuletas valemi hajumisel ilmneva lainepikkuse muutuse ja ligikaudse seose hajunud kiirguse intensiivsuse jaotuse kirjeldamiseks kiirguse kvantiseloomust lähtudes ning kontrollis efekti hajumiseksperimendis grafiidilt röntgenikiirgusega. Hajumise kirjeldamisel üksnes klassikalise elektrodünaamika piirides (Thomsoni hajumine) peab olema hajunud kiirgus sama sagedusega (lainepikkusega), mis pealelangenud kiirguski, mis aga Comptoni hajumise korral ei kehti. Seega on Comptoni efekt üheks tõendiks elektromagnetkiirguse korpuskulaarsele iseloomule, footonite olemasolule. Hajumisel ilmneva efekti avastamise eest autasustati Comptonit 1927. aastal Nobeli auhinnaga.
Comptoni efekti ja hajumist on kasutatud paljudes hilisemates eksperimentides. Näiteks Comptoni hajumist kasutati Bohri-Kramersi-Slateri-teooria ümberlükkamisel, mis oli üks viimastest nn vana kvantmehaanika teooriatest. W. Bothe ja H. Geiger kinnitasid impulsi ja energia jäävust elementaarsetes aine-elektromagnetvälja interaktsioonides, jälgides üksikuid Comptoni hajumisprotsesse, ning samade tulemusteni jõudsid Compton ja Simon.
Kui elektromagnetkiirguse kvantide energia on palju suurem kui elektronide seoseenergia, on footonite hajumine kirjeldatav Comptoni hajumisena. 1 MeV juures on Comptoni hajumine peamiseks gammakiirguse ja aine vahelise mõju liigiks, ta on üks peamistest gammakiirguse energia kaotamise mehhanismidest. Thomsoni hajumine on Comptoni hajumise väikese-energialine piirjuht. Palju väiksemate energiate korral (väljumistöö suurusjärgus) on peamiseks kiirguse ja aine vastasmõju ilminguks fotoelektriline efekt, ilma olulise hajumise mõjuta; suurematel energiatel (minimaalselt elektroni ja positroni seisuenergiate summa, 1,022 MeV), kui footon jõuab tungida aatomituumani, kus on võimalik täita paaritekkeks vajalikke tingimusi, kujuneb peamiseks vastasmõju tüübiks paaride teke.
Comptoni hajumise elementaarne teooria
Comptoni efekti elementaarne teooria on tuletatav puhtalt kinemaatilistest kaalutlustest erirelatiivsusteooria piirides, kui lisaks eeldada valguse kvantiseloomus Plancki valemi kehtimist, nagu seda on tehtud Comptoni algartiklis, mistõttu ta jääb kehtima ka täpsemas käsitluses. Hajumist iseloomustav suurus, enne ja pärast hajumist kiirguse lainepikkuste vahe, avaldub kujul
kus \lambda on esialgse kiirguse lainepikkus, \lambda' on hajunud kiirguse lainepikkus, h on Plancki konstant, m_e on elektroni seisumass (mis võib olla asendatud mõne muu laetud osakese massiga), c on valguse kiirus ja \theta on hajumisnurk. Suurust nimetatakse elektroni Comptoni lainepikkuseks, teiste osakeste korral tuleb Comptoni lainepikkus erinev. Comptoni efekti kirjeldavast seosest järeldub, et lainepikkuste nihe on suurim tagasisuunas ning et elektronidest oluliselt massiivsemate osakeste (või nt aatomituumade) kasutamisel on lainepikkuste nihe oluliselt vähem jälgitav. Comptoni hajumise ilmnemiseks on oluline, et laetud osake oleks vaba või käsitletav vabana, vastasel juhul tuleb arvestada vastasmõju teiste osakestega või ülejäänud aatomiga.
Tuletuskäik
Langegu elektromagnetkiirgus vabale laetud osakesele. Olgu osake esialgu paigal. Olgu kiirgust iseloomustavad suurused tähistatud alaindeksiga \gamma ja osakest iseloomustavad suurused alaindeksiga e, indeksid suurustele või suurused ise enne hajumist ilma priimita ja pärast hajumist priimiga. Olgu hajumisnurk \theta.
Kirjutame energia jäävuseks
ja impulsi jäävuseks (ehk kokku 4-impulsi jäävuse)
,
sest osake on esialgu paigal,. Eeldame kiirguse jaoks kvantiseloomu, mistõttu energia, kus \nu on kiirguse sagedus, ning kiirguse poolt kantava impulsi jaoks. Osakese impulsi jaoks kasutame relativistlikku energia-impulsi seost. Seepärast saame energia jäävusest
mille ruutu tõstmisel
.
Olgu märgitud, et elektroni poolt saadud impulss on suurem kui kiirguse poolt kaotatud impulss,
mis on relativistlik efekt.
Impulsi jäävusest tuleneb
Selle avaldise skalaarruut on
ehk, kui korrutada läbi suurusega c^2 ning asendada ,
Võrdsustades selle avaldisega, mis tuletati energia jäävusest, saab
Kui jagada läbi suurusega, siis
ehk minnes üle lainepikkustele,
mis ongi Comptoni efekti kirjeldav valem tuntud kujul.
Comptoni hajumine kvantelektrodünaamikas
pisi|Comptoni hajumise Feynmani diagrammid Comptoni hajumise täielik kirjeldus on võimalik kvantelektrodünaamikas, kus saab tuletada üldise valemi, mis annab diferentsiaalse mõjuristlõike sõltuvuse hajumisnurgast. Esimesena tuletasid selle seose O. Klein ja Y. Nishina. Madalaimat järku häiritusteooria lähenduses kvantelektrodünaamikas ilmnevad hajumises kaks võimalikku protsessi, mis avaldavad mõju üleminekuamplituudi. Comptoni hajumist iseloomustava valemi tuletamiseks arvutatakse kahele protsessile vastavate Feynmani diagrammide põhjal üleminekuamplituudid, millest tuletatakse summaarne diferentsiaalne mõjuristlõige. Sel juhul saadakse hajumisel fermionidelt (spinn-keskmistatud) Kleini-Nishina valem, mis on tuletatud näiteks raamatus :
,
kus on diferentsiaalne mõjuristlõige,  on diferentsiaalne ruuminurk, \alpha on peenstruktuurikonstant,  on taandatud Comptoni lainepikkus ning \omega ja \omega' on kiirguse ringsagedused enne ja pärast hajumist, millevaheline seos on tuletatav Comptoni lainepikkuste nihke valemi alusel. pisi|Kleini-Nishina valemi järgi arvutatud diferentsiaalne mõjuristlõige erinevates suundades Kleini-Nishina valemi abil on võimalik lisaks lainepikkuse muutusele ka sobivalt teisendades kirjeldada kiirguse intensiivsuse nurgasõltuvusi. Antud seos on heas kooskõlas hajumiseksperimentide tulemustega. Kiirguse energia suurenedes koondub hajunud kiirgus peamiselt esialgse kiirguse suunda. Klassikalisel piirjuhul, kui footoni energia on palju väiksem kui osakese energia, saadakse Thomsoni hajumisele vastav valem.
Comptoni pöördhajumine
Nähtust, kus suure energiaga (relativistlikelt) laetud osakestelt hajunud elektromagnetkiirguse sagedus suureneb, s.o footonite energia suureneb elektronide energia ja impulsi arvelt, nimetatakse Comptoni pöördhajumiseks. Comptoni pöördhajumist kasutatakse galaktikatuumadest pärineva kosmilise gammakiirguse tekke seletamisel, kus erinevates mudelites võib gammakiirgus tekkida kiirguse hajumisel suure energiaga elektronidelt relativistlikus joas, kiirgusallikaks võib olla ümbritsev akretsiooniketas, sünkrotronikiirgus jne. Analoogiliselt kasutatakse Comptoni pöördefekti teiste kosmiliste röntgeni- või gammakiirguse allikate kiirgamise mehhanismi seletamisel, ta on üks tähtsamatest kosmilise mikrolainelise taustkiirguse kõikumiste tekkepõhjustest (vt Sunjajevi-Zeldovitši efekt). Comptoni pöördhajumist kasutatakse gammakiirguse tekitamisel madalamaenergilisest kiirgusest, mis võib näiteks pärineda optilises diapasoonis töötavast laserist.
Mitmekordne Comptoni efekt
On võimalik, et kiirguse hajumisel pärast neeldumist ei kiirata mitte üks, vaid kaks footonit, mida tuntakse kahekordse Comptoni efektina, üldiselt mitmekordne, n-kordne. Optilises piirkonnas on üleminekutõenäosus kahe footoni kiirgamiseks väga väike, suuremate energiate korral on tõenäosus suurem, kuid siiski ligikaudu 1/137 ühe footoni kiirgamise tõenäosusest. Üldiselt n-kordse hajumise mõjuristlõige on suurte energiate korral suurusjärgus, võrreldes tavalise Comptoni hajumisega; mitmekordsest hajumisest tingitud parandeid võib olla vaja arvestada ühekordse Comptoni hajumise nähtustes. Tõendeid mitmekordse Comptoni hajumise olemasolu kohta võib leida näiteks eksperimentides kosmilise kiirgusega.
Rakendused
Meditsiinis on Comptoni hajumine oluline kiirguse ja inimkeha vahelise mõju liik röntgenuuringute iseloomulikus energiapiirkonnas ning on sageli peamiseks röntgenipildi kontrastsust piiravaks tingimuseks, mistõttu üldjuhul püütakse tema mõju vähendada. Ühtlasi võib hajunud kiirgus ohustada röntgenuuringutel kõrvalviibijaid. Näiteks mõnes radiograafia valdkonnas moodustatakse pilt aga just hajunud kiirguse uurimise teel.
Surnud 28. veebruaril
''Siin loetletakse 28. veebruaril surnud tuntud inimesi.
Ninja taassünd: Jubei kättemaks
"Ninja taassünd: Jubei kättemaks" (originaali pealkiri "Makai Tenshō: Jigoku-hen") on kaheosaline animafilm, mille režissöör on Yasunori Urata. Film põhineb Futaro Yamada novellil "Makai Tenshō". See verine ja kohati meeletu film on tehtud paljudele tuntud „Ninja manuskripti“ väljapeetud stiilis, ent siin on kõik veel jubedam ja halastamatum. Filmis on lõputuna näivat verevalamist, laibamägesid ja mõõgaga raiutud päid, sekka hulk kuulsate jaapani samuraide laipu, kelle saatanakummardajad on ellu äratanud. „Ninja taassünd“ on julm vaatepilt, mida nõrganärvilistele ei soovitata. Ilmselt avaldas ekraanil toimuv omal ajal õõvastavaid emotsioone ka stuudiobossidele, kuna filmi lõpuni valmis ei tehtudki. Olenemata sellest, et “Ninja Taassünd: Jubei kättemaks“ põhineb samal materjalil nagu „Ninja manuskriptki“, ei ole see nimetatu järg. Sõdalane Yagyù Jùbei on „Ninja manuskripti“ tegelase nimekaim, kuid mitte midagi enamat.
Süžee
Jubei aitab Jaapani valitsusel linna üle kontrolli saada, mis oli kunagi kristlaste juhtimise all olnud. See oli juhatatud Amakusa Shiró Tokisada poolt, kes võis asju näha nagu uus Jeesus. Pärast oma surma on ta nüüd uuesti sündinud, aga mitte nagu uus Jeesus, vaid nagu Kurat ise. Simabari ülestõusu liidri Amakusa Shirō rahutu hing (olles ise juba mõrvatud), pöördub nüüd tagasi kätte maksma tema langenud kaaslaste eest, lootes vastu võidelda valitsuse väele. Messiase surmamine ja tema saatanlikus vormis uuestisündinud kehaga võitlemine seisab ees sõdalasel Yagyù Jùbeil, kellel tuleb teha lõpp sellele saatanlikule pealetungile, enne kui maailma tabavad suured tapatalgud.
Tuntus Põhja-Ameerikas
See aminafilm oli petlikult turustatud Põhja-Ameerikas, nagu oleks see anime “Ninja manuskripti” järg, ehkki need kaks animafilmi on tehtud erinevates stuudiotes. Sellele animele anti sarnane ingliskeelne pealkiri ja logo ning see andis soodsa juhuse peategelast mõlemas filmis nimetada Jubeiks. Sellega on aga “Ninja taassünd: Jubei kättemaks” tekitanud pahameele ja kujundanud kehva maine Ameerika animafilmide fännide seas. Samas stilistiliselt sarnasus “Ninja manuskriptiga” ja selle laialdane levitamine on toonud rahalise edu Ameerika Ühendriikidesse.
Leegi tänav
pisi|Leegi tänav Leegi tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla ja Kivimäe asumis.
Tänav algab Laane tänavalt ning lõppeb Lauliku ja Sireli tänava ristumiskohas.
Tänav sai nime 8. novembril 1927.
Horezmi vilajett
Horezmi vilajett on 1. järgu haldusüksus Usbekistanis. Nõukogude ajal tunti seda Horezmi oblastina.
Haldusjaotus
Horezmi vilajett jaguneb kümneks rajooniks ja üheks rajooni õigusega linnaks:
Vaata ka
🇺🇿
Aja meistrid
"Aja meistrid" on Eesti 2008. aastal loodud animatsiooni elementidega dokumentaalfilm.
Filmi autor on Mait Laas ja helilooja Tõnu Kõrvits. Eesti nukufilmi ajaloo kaht suurkuju – Elbert Tuganovit ja Heino Parsi – käsitlev linateos valmis mõneti planeeritult Eesti nukufilmi 50 aasta juubeli puhul. Kaheaastase valmimisprotsessi ajal suri üks filmi peategelastest – Elbert Tuganov.
Animatsiooni elementidega dokumentaalfilmis ei astu Tuganov ja Pars vaataja ette mitte ainult elusuuruses, vaid ka nukuna. Samuti on kasutatud tasapinnalist lamedekoratsiooni. Linateosesse on põimitud ajastu kroonikakaadreid, vanu fotosid ning nukumeistrite loomingu katkendeid.
Mait Laasi jaoks on "Aja meistrid" debüüt dokumentaalfilmide alal.
Süžee
Film räägib režissööridest ja Eesti Nukufilmi stuudio rajajatest Elbert Tuganovist ja Heino Parsist. Kuigi nende elu ulatub esimesest Eesti vabariigi ajast läbi maailmasõdade ja Nõukogude okupatsiooni iseseisvuse taastanud Eesti vabariiki, suutsid nad end heitlikele aegadele vaatamata teostada "aja kuningatena". Eesti nukufilmi suurkujude eluloo jutustamise kaudu avaneb aga ka Eesti nukufilmi ajalugu.
Sõnapaaril "aja meistrid" on mitu tasandit: nukufilmi loojad kui "aja meistrid" tööspetsiifikast lähtudes, loojad kui Eesti nukufilmi ajatuks muutjad ning aja (taas)loomine, kui loojad nendest tehtavas filmis iseendast räägivad.
Festivalid ja auhinnad
Festivalidel osalemine:
Wayne Rooney
Wayne Mark Rooney (sündinud 24. oktoobril 1985 Liverpooli äärelinnas Croxtethis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib ründajana Inglismaa esiliiga klubis Derby County. Ta on klubi meeskonna kapten.
Isa (täpsustus)
ISA tähendab järgmist:
Aja meistrid
Festivalid ja auhinnad
Auhinnad:
Wayne Rooney
Klubikarjäär
Rooney alustas klubikarjääri Evertonis. 2004. aastast mängis ta Manchester Unitedis. Ta tuli klubiga viiel korral Premier League'i, kahel korral Football League Cupi ja kolmel korral FA Community Shieldi võitjaks ning võitnud korra UEFA Meistrite Liiga ja jalgpalliklubide maailmameistrivõistlused.
21. augustil 2017 lõi ta Evertoni meeskonnas Manchester City vastu värava, mis märkis tema 200. tabamust Premier League'is.
Aastatel 2018–2020 mängis ta Major League Soccer'i klubis D.C. United.
Koondisekarjäär
Rooney debüteeris koondises 12. veebruaril 2003, kui kaotati Austraaliale 1:3. Sel ajal oli ta 17 aasta ja 111 päeva vanune ning noorim Inglismaa koondislane läbi aegade. 30. mail 2006 ületas selle rekordi Theo Walcott. Eelmine rekord püsis üle sajandi: James Prinsep oli 5. aprillil 1879 Inglismaa koondises mängides 17 aastat ja 253 päeva vana.
Esimese värava koondise kasuks lõi Rooney 6. septembril 2003, mil võideti Makedooniat 2:1. Ta oli siis 17 aastat ja 317 päeva vana ning läbi aegade noorim, kes Inglismaa kasuks värava löönud.
Rooney jagas 2004. aasta Euroopa meistrivõistlustel suurimate väravaküttide edetabelis Ruud van Nistelrooyga teist-kolmandat kohta 4 väravaga. Edukaim oli Milan Baroš 5 väravaga. 17. juunil mängus Šveitsi vastu sai Rooneyst kõigi aegade noorim mängija, kes Euroopa MV-l värava löönud, ehkki juba 21. juunil ületas selle 3 kuuga šveitslane Johan Vonlanthen.
Kaks vooru enne 2010. aasta MM-i valikturniiri lõppu on Inglismaa taganud juba alagrupi võidu ja selles on suured teened Rooneyl, kes on 9 väravaga 8 mängust valikturniiride kõige resultatiivsem eurooplane (teise koha jagajail on 7 väravat).
2016. aasta Euroopa meistrivõistluste valikturniirimängus Šveitsi vastu lõi ta penaltist oma 50. värava rahvuskoondises, millega ta sai Inglismaa kõige edukamaks väravakütiks, möödudes Bobby Charltonist. Inglismaa ja Eesti vahelises valikturniirimängus sai Rooney oma 50. värava eest kuldsaapa.
2017. aasta augustis teatas Rooney oma koondisekarjääri lõpetamisest.
Isiklikku
Wayne Rooney on 178 cm pikk ja kaalub 78 kg.
Ta tutvus oma abikaasa Coleen McLoughliniga, kui mõlemad käisid keskkooli lõpuklassis. Nad abiellusid 12. juunil 2008 pärast kuue aasta pikkust tutvust. 2. novembril 2009 sündis nende esiklaps.
Abielu sõlmiti Genova lähedal endises La Cervara kloostris. Kohalik piiskop teatas, et kuna La Cervara ei ole enam pühakoda, siis ei ole seal õige abielluda, soovitades 8 km kaugusel olevat kirikut, kuid Rooneyd ei hoolinud hoiatusest. Piiskopi sõnul on La Cervaras kohatu palvetada ja õnnistada ning Rooney abielu on kehtetu.
2006. aasta aprillis võitis Rooney ajalehtedelt The Sun ja News of the World kohtu kaudu 100 000 naela laimu eest. Saadud raha annetas ta heategevuseks.
2006. aasta juulis nõudis Rooney kohtu kaudu endale Interneti-domeene waynerooney.com ja waynerooney.co.uk. Mõlemad oli 2002. aastal enda nimele registreerinud kõmri näitleja Huw Marshall. Kolme kuu pärast sai Rooney esimese neist enda nimele.
World Athletics
Rahvusvaheline Kergejõustikuliit (ametlikult World Athletics), kuni 2019. aasta oktoobrini IAAF (International Association of Athletics Federations) on 1912. aastal Stockholmis 17 rahvusliku kergejõustikuliidu otsusega loodud International Amateur Athletics Federation. Eelmine nimevahetus toimus 2001. aastal.
Kreisiraadio
pisi|Kreisiraadio Eurovisioonil (2008) Kreisiraadio oli 1993–2008 tegutsenud eesti komöödiarühmitus, kellele oli omane absurdihuumor. Rühma kuulusid Tarmo Leinatamm, Peeter Oja ja Hannes Võrno. Nad esinesid nii samanimelises Kuku Raadio meelelahutussaates kui ka hiljem Eesti Televisioonis.
Aastatel 1993–99 oli rühmitus Kuku raadio eetris vahelduva eduga. Üsna palju nende tolleegsetest helisalvestistest ei ole kahjuks säilinud.
1999. aastal suundus Kreisiraadio televisiooni.
Kreisiraadio šõu koosnes paljudest sketšidest, milles kõiki osi mängisid Kreisiraadio kolm liiget. Osa tegelasi esines paljudes sketšides, näiteks eestirootslane Alev Ström, osa jäi ühekordseks, näiteks kivipallur Jürto.
2006. aastal esinesid nad Eesti kontsertetenduste tuuriga kaheksas kohas ja kõik 7500 piletit müüdi 11 päeva jooksul läbi.
Huumorisaadetes oli Kreisiraadio viimati tegev 2007. aastal, kui nad esinesid Kuku raadios ja vana-aastaõhtu televisioonikavas.
2008. aastal võitis Kreisiraadio palaga "Leto svet" Eesti eurolauluvõistluse Eurolaul 2008, kuid sama aasta Eurovisiooni lauluvõistluse poolfinaalist nad edasi ei pääsenud, jäädes seal 8 punktiga 18. kohale ehk eelviimaseks.
13. oktoobril 2014 suri rühmituse liige Tarmo Leinatamm vähki.
Püha Andreas Esmakutsutu orden
Keiserlik Püha Apostli Andreas Esmakutsutu orden, lühendatult ka Püha Andreas Esmakutsutu orden ja Püha Andrease orden (vene keeles Императорский орден Святого Апостола Андрея Первозванного) oli 1698. aastal asutatud ja Venemaa kaitsepühaku apostel Andreas Esmakutsutu järgi nimetatud orden. See oli Venemaa Keisririigi kõrgeim autasu.
Ajalugu
Ordenit anti kahe sajandi vältel ligi tuhandel korral, aastatel 1699–1725 40, 1726–1796 231 ja 1801–1916 umbes 600 korral.
Eestlastest kavalerid
Püha Andreas Esmakutsutu ordeniga autasustati ka ratsaväekindral Johann von Michelsohnenit (1735–1807), kelle väidetav eesti päritolu ei ole aktsepteeritud.
Innocentius XI
Innocentius XI (Benedetto Odescalchi, 19. mai 1611 – 12. august 1689) oli paavst 1676–1689. Ta oli 240. paavst.
Benedetto Odescalchi sündis Comos pankur Livio Odescalchi ja Paola Castelli peres. Ta õppis Comos jesuiitide kolleegiumis ja asus 15-aastaselt tööle suguvõsale kuuluvas pangas Genovas. Odescalchi tundis kutsumust saada vaimulikuks, mistõttu ta loobus senisest tulusast ametist ning jätkas oma õpinguid Roomas ja Napolis, omandades 1639 doktorikraadi õigusteaduste alal. Ta sai tuntuks legaadina Ferraras, kuhu ta oli Innocentius X poolt saadetud abistama näljahädalisi. 1666 tutvustas Aleksander VII teda Ferrara kodanikele kui patrem pauperum (vaeste isa). Odescalchi annetas piiskopina valdava osa oma sissetulekutest vaestele. 1656 astus ta tervislikel põhjustel oma ametikohtadelt tagasi.
1655–1676 osales kardinal Odescalchi 4 konklaavil ja kuulus konklaavidel moodustatud Squadrone volante fraktsiooni. 1669–1670 toimunud konklaavil oleks Odescalchi valitud paavstiks, kuid Louis XIV käsul pani kardinal Emmanuel Théodose de la Tour d'Auvergne de Bouillon kardinalide otsusele Odescalchi valituksosutumisel veto.
1676. aasta konklaav
pisi|Innocentius XI vapp Innocentius XI valiti paavstiks 21. septembril 1676 Vatikani paavstipalees ja krooniti 4. oktoobril kardinal Francesco Maidalchini poolt. Ta võttis nime arvatavasti Innocentius X järgi, kes pühitses Odescalchi kardinaliks, kuid tema nimevalikut võis määrata ka Innocentius VIII, kelle sugulane kardinal Alderano Cibo oli Odescalchi sõber.
2. augustist 21. septembrini 1676 toimunud konklaavi viimases voorus osales 63 kardinali. Sellel konklaavil moodustati mitmest endisest Squadrone volante fraktsiooni kardinalist Zelanti fraktsioon. Kardinal Odescalchi oli sellel konklaavil kõige mõjukam soosik. Tema peamine vastane kardinal Celio Piccolomini sai esialgu arvukalt hääli, kuid mitte vajalikku enamust, mistõttu kardinal Vincenzo Maria Orsini di Gravina ettepanekul toetas enamik kardinalidest üksmeelselt Odescalchit. Odescalchi keeldus kardinalide otsust tunnustamast, soovitades neil valida mõnda teist isikut ja nõudis täiendavate voorude korraldamist. Lõpuks saavutas ta 47 häält, mis oli sellel konklaavil valituks osutumiseks vajalik häältehulk. Louis XIV kavatses kardinalide valikule panna vetot, kuid muutis oma otsust. Uus paavst esitas konklaavil kardinalidele 14-punktilise reformiprogrammi, millega kardinalid nõustusid. 21. augustil suri kardinal Virginio Orsini ja 27. augustil kardinal Carlo Bonelli.
Välispoliitika
pisi|[[Prantsusmaa kuningas Louis XIV. Pierre Mignardi portree]]
Tüli regaaliõiguse pärast
Prantsusmaa kuningas Louis XIV kuulutas 1673 ja 1675 avaldatud ediktidega regaaliõiguse Prantsusmaa kõikidest piiskopkondadest endale kuuluvaks, hõlmates selliste otsustega mõned regaaliõigusest seni sõltumatud olnud Lõuna-Prantsusmaa piiskopkonnad. Alet' piiskop Nicolas Pavillon ja Pamiers' piiskop François-Etienne Caulet, kelle piiskopkonnad olid seni kuninga kirikuõiguslikust mõjusfäärist välja jäänud, ei tunnustanud kuninga korraldust. Louis XIV nimetas seepeale Alet'sse uue piiskopi, keda toetas ka Narbonne'i peapiiskop Pierre de Bonzi, kelle alluvusse Alet' kuulus.
Innocentius XI nõudis kuningalt 1673 avaldatud edikti tühistamist, sest see sattus vastuollu Püha Tooli ja Prantsusmaa vahel sõlmitud seniste kokkulepetega. Paavsti tegevusest häiritud Louis XIV toetus oma põhimõtete õigustamiseks 1680 Prantsusmaa vaimulikkonna kirikukogu otsustele, mis rõhutasid kuninga autoriteedi ülimuslikkust paavsti suhtes Prantsusmaal.
Erimeelsuste lahendamiseks ja gallikaani kiriku autonoomsuse selgitamiseks kutsus Louis XIV oktoobris 1681 kokku Prantsusmaa vaimulikkonna assamblee, mille avas troonipärija kasvataja ja Meaux' piiskop Jacques-Bénigne Bossuet. Arutelude järel võeti 19. märtsil 1682 assambleel vastu gallikaani artiklid.
Innocentius XI tühistas 11. aprillil 1682 assamblee otsused, keeldus tunnustamast piiskoppe, kes artiklitele alla kirjutasid ja jättis kinnitamata kuninga poolt nimetatud piiskopid ning seetõttu oli 1688 Prantsusmaal 35 piiskopkonda ilma piiskopita. Paavsti poolehoiu võitmiseks tühistas Louis XIV 18. oktoobril 1685 Nantes'i edikti.
Tüli asüüliõiguse pärast
Innocentius XI andis 26. novembril 1677 ja 22. veebruaril 1680 välja määrused, milles ta taunis välissaadikutele Roomas kehtivat asüüliõigust ja tühistas 7. mail 1685 asüüliõiguse Roomas. Oma otsust kordas ta 12. mail 1687 avaldatud bullas "Cum alias". Pärast Prantsusmaa suursaadiku hertsog François Annibal d'Estrées'i surma Roomas 1687 keeldus Innocentius XI vastu võtmast Prantsusmaa uut suursaadikut markii Henri Charles de Lavardin'i, kes tuli paavsti vastuseisust hoolimata 800 relvastatud mehega 16. novembril Rooma ja hõivas jõuga saatkonna. Lavardin jäi hoolimata paavstiga tekkinud vastuoludest Rooma, kuid Innocentius XI keelas tal saamast osa armulauast. Saanud teada, et Lavardin oli ikkagi saanud osa armulauast, ekskommunitseeris Innocentius XI 24. detsembril 1687 Lavardin'i, pani Roomas asuva prantslaste kogudusele kuuluva San Luigi kiriku interdikti alla ning kutsus vahepeal Louis' käsul vahi alla võetud nuntsiuse kardinal Angelo Maria Ranuzzi Pariisist tagasi. Jaanuaris 1688 teatas Innocentius XI Louis'le, et kuningas ja tema ministrid on ekskommunitseeritud. 1689 kutsus kuningas Lavardini Roomast tagasi Pariisi.
Raadiosaadete loend
''Siin on loetletud raadiosaateid.
Innocentius XI
Konflikt Kölni peapiiskopkonna pärast
1688 oli olukord muutunud, sest aasta alguses tungisid prantslased Kölni. Seoses Wilhelm Egon von Fürstenbergi ebasoosingusse sattumisega oli paavsti ja Saksa-Rooma keisri Leopold I ühiseks kandidaadiks Kölni uueks peapiiskopiks Freisingi ja Regensburgi piiskop, 17-aastane Joseph Clemens von Bayern.
Halli laht
thumb|Halli laht Halli laht (inglise Hall Basin) on väin Põhja-Jäämeres Gröönimaa ja Kanada põhjapoolseima saare Ellesmere'i vahel. See ühendab Kennedy väina Robesoni väinaga ja on Narese väina osa.
Halli laht sai nime ameerika polaaruurija Charles Francis Halli auks. Väin nimetati laheks, sest esialgu arvati, et tegemist ongi lahega.
Kõige laiemas kohas on Halli laht 178 km lai.
Beatles for Sale
"Beatles for Sale" on detsembris 1964 ilmunud The Beatlesi neljas album.
Laulud
Kõikide laulude autorid on John Lennon ja Paul McCartney (Lennon/McCartney), kui pole märgitud teisiti.
Innocentius XI
Konflikt Kölni peapiiskopkonna pärast
Prantsusmaa kuninga jaoks oleks Kölni peapiiskopkonna saamine oma mõjusfääri olnud väga olulise tähtsusega, kuna Kölni peapiiskopkonnale kuulusid Münsteri, Paderborni ja Hildesheimi piiskopkonnad, Münsteri piiskopkonnal oli aga ühine piir Madalmaade Ühendatud Provintsidega, mis andis kuningale soodsama võimaluse tungimaks Hollandisse. Kölni peapiiskopkonna hõivamine andis strateegilise positsiooni sissetungiks Saksamaale ja Prantsusmaa kuningal oleks tekkinud võimalus mõjutada keisri valimisi, kuna Kölni peapiiskop oli Saksa-Rooma keisririigi kuurvürst. Vaatamata kuninga kavatsustele sai kanooniliselt peapiiskopiks ainult paavsti otsuse alusel ja sellepärast puudus kuningal juriidiline alus oma otsuse täideviimiseks.
Madalmaade valitseja Oranje Willem ootas Prantsusmaa võimalikku rünnakut Kölni kaudu. Willem oli Inglismaa troonipretendent, kuid Inglismaa katoliiklasest kuningas James II sai Kölni kriisi eel isaks ja Inglismaa protestandid saatsid Willemile kutse Inglismaale tulemiseks, kuid ta keeldus, et oodata ära Prantsusmaa edasine tegevus.
Poliitilise kriisi tõttu lasi Louis XIV kardinal César d'Estrées'i kaudu paavstile mõista anda katoliku kiriku pea ebakompetentsusest, lubades saata Itaaliasse sõjaväe ja hõivata Avignoni, kui vahepeal Kirikuriigi vägede poolt uuesti hõivatud Castrot ja Roncignonet ei tagastata Prantsusmaa liitlasele Parma hertsogile. Vastuseks kuninga nõudmistele kinnitas Innocentius XI kaks päeva hiljem Kölni peapiiskopiks Joseph Clemensi, mille järel vallutas Prantsusmaa Avignoni ja Venaissini.
Paavsti otsus tekitas Kölnis lokaalse kirikulõhe, sest Fürstenberg, kes sai Kölni toomkapiitli toetuse, ei tunnustanud paavsti otsust ja asus oma pooldajatega Bonni. Kriis lõppes alles 1689, kui keisri väed vallutasid Bonni.
Paavsti ja Louis XIV vahelisi pingeid üritas leevendada François de Salignac de la Mothe de Fénelon.
Suhted Inglismaaga
1685 sai Inglismaa kuningaks katoliiklane James II, kes 14. aprillil tühistas Elizabeth I dekreedi katoliiklaste represseerimise kohta. James II saatis Rooma saadikuks John Carylli ja seejärel Castlemaine'i krahvi, paavst saatis Londonisse nuntsiuseks Ferdinando d'Adda. Innocentius XI taunis Prantsusmaaga puhkenud kirikutülides Jamesi toetust Louis'le. Kölni kriisi ajal toetas James Fürstenbergi ja kui 1688 puhkes Inglismaal Kuulus revolutsioon, ei saanud paavst Jamesi toetada, põhjendades oma keeldumist Prantsusmaaga seotud afääridega.
Suhted Venemaaga
1684 saabus jesuiit Schmidt Moskvasse, kus ta ametlikult tegutses Viini saatkonna kaplanina. 1685 saatis Innocentius XI Vene tsaarile kirja. 1687 saadeti Giovanni Vota Moskvasse, kes pidi tsaarile tutvustama katoliku kiriku õpetust.
Võitlus türklastega
31. märtsi 1683 sõlmis Innocentius XI liidu Saksa-Rooma keisri Leopold I ja Poola kuninga Jan III vahel. 14. augustil 1683 palus paavst kristlastel palvetada kirikutes türklaste üle saavutatava võidu eest. 12. septembril 1683 vabastasid liitlasväed Viini türklaste piiramisrõngast, 25. septembril saabus Poola saadik Tommaso Talenti võiduteate ja trofeedega Rooma. Selle võidu puhul jagati Roomas vaestele suure summa väärtuses sularaha ja vangid lasti võlavanglatest vabadusse. 1686 vabastasid liitlasväed Ungari ja 6. septembril 1688 Belgradi.
Kiriku institutsioonide reformid
Üldkiriklikud otsused
1. oktoobril 1678 avaldatud dekreedis sätestas ta, et piiskopid ei tohi nõuda tasu ordineerimise, benefiitside ega abielu sõlmimise eest (taxa innocentiana).
1682 ordineeris ta iiri preestri Owen McHughi.
Kuuria
Seoses kuuria reformimisega vähendas Innocentius XI ametikohti ja prelaatide sissetulekuid.
Wandsbek
Wandsbek on Hamburgi linnarajoon. Wandsbek jaguneb 18 linnajaoks:
Innocentius XI
Kiriku institutsioonide reformid
Innocentius XI saatis laiali Calixtus III moodustatud 24 sekretäri kogu, kes olid oma ametikohad hankinud simoonia läbi.
Ta kohustas kardinale pidama konsistooriume korra kuus.
Barnabiidid
Ta muutis Aleksander VII sätteid barnabiitide kapiitli kohta ja lubas sellel koguneda nii Roomas kui Milanos.
Bartolomiidid
7. juunil 1680 tunnustas ta Bartholomeus Holzhaueri rajatud bartolomiitide instituuti (Institutum clericorum sæcularium in communi viventium).
Ta keelas dominiiklastel ilma ordukindrali loata avaldada raamatuid.
Frantsisklased
20. novembril 1679 avaldas ta motu proprio "Sollicitudo pastoralis" frantsisklaste reeglite kohta.
Jesuiidid
Enne gallikaani artiklite vastuvõtmist olid jesuiidid Prantsusmaal soositud nii Louis XIV kui paavsti poolt, kuid Innocentius XI kohustas neid edastama kuningale paavsti nõudmised gallikaani kiriku asjus. Innocentius XI käskis Louis Maimbourgi jesuiitide hulgast välja heita.
Petlemma rüütliordu
26. märtsil 1687 avaldatud apostellikus konstitutsioonis "Ecclesiae catholicae" kohustas ta Petlemma rüütliordu liikmeid järgima augustiinlaste reegleid.
Ursuliinid
1678 tunnustas ta Anne de Xainctonge rajatud ursuliinide seltsi.
Vennaskonnad
1678 tunnustas ta Andres Díazi rajatud Jeesuse Nime vennaskonda.
1686 kohustas ta kõiki piiskoppe toetama Kristliku Doktriini vennaskonda.
Liturgilised reformid
12. veebruaril 1679 avaldatud dekreedis "Cum ad audres" rõhutas Innocentius XI, et armulaual tuleks käia võimalikult sageli (vähemalt kord päevas).
Ta toonitas, et kardinalid peaksid vältima luksuslikke rõivaid.
Ta sätestas, et preestrikandidaadid peavad enne ordinatsiooni tegema 10 päeva jooksul Ignatius Loyola vaimulikke harjutusi.
Ta saatis Saksa printsi Josephi abikaasale "kuldroosi."
Ferdinand Verbiest avaldas hiinakeelse missaali, milles oli pühendus paavstile, kes tänas teda 3. detsembril 1681 selle eest.
17. novembril 1682 lasi ta Genazzanos Santa Maria kirikus 1467 ilmunud neitsi Maarja kujutisele (Madonna del Buon Consiglio) lisada kullast krooni.
25. novembril 1683 kohustas ta kõiki kristlasi tähistama neitsi Maarja sündimise pühale järgneval pühapäeval neitsi Maarja pühima nime püha.