cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Puutetahvel
2008. aastaks eeldasid interaktiivsete puutetahvlite tootjad maailma müügimahu kasvu 1 miljardi dollarini. 2013. aasta lõpuks on turu-uuringufirma Futuresource Consulting tehtud uuringu hinnangul pooled USA klassid varustatud interaktiivse puutetahvliga, mis aga tähendab müügi vähenemist, kuna vanad mudelid on veel kasutuses. Suurim müügikasv on 2013. aastal Hiinas, kus aasta lõpuks on interaktiivne puutetahvel olemas hinnanguliselt 37% klassides.
Interaktiivse puutetahvliga saab:
Interaktiivse puutetahvli tööpõhimõte
Interaktiivne puutetahvel on arvutiga ühendatud USB- või jadapordi kaabliga või Bluetoothi või 2,4 GHz juhtmeta ühendusega. Viimasel juhul on võimalik kasutada WEP- ja WPA/PSK-turvaprotokolle.
Tavaliselt on puutetahvliga ühendatud arvutisse installeeritud juhtprogramm, puutetahvel toimib arvuti sisend-väljundseadmena. Arvuti videoväljund on ühendatud digitaalse projektoriga, mis kuvab pildi interaktiivse puutetahvli pinnale.
Lisaks on interaktiivsele puutetahvlile lisatud tarkvara, mis sisaldab tööriistu ja funktsioone, mis on loodud suurendamaks interaktiivseid võimalusi – tavaliselt sisaldavad need virtuaalset pabertahvlit (flip chart), pliiatsit ja helestusmarkerit, mõnikord ka joonlauda, malli ja sirklit – vahendeid, mida õppetöös sagedamini kasutatakse.
6. sajand eKr
6. sajand ekr ehk VI sajand eKr ehk e.m.a. oli kuues sajand enne kristlikku ajaarvamist, mis algas 1. jaanuaril 600 eKr ja lõppes 31. detsembril 501 eKr.
Puutetahvel
Interaktiivse puutetahvli tehnoloogiad
Interaktiivsed puutetahvlid kasutavad tehnoloogiad, mis võimaldavad interaktsiooni kasutaja ja tahvlile projitseeritud sisu vahel.
6. sajand eKr
Kümnendid ja aastad
600. aastad eKr: 600 eKr
Puutetahvel
Resistiivse puuteekraaniga interaktiivne puutetahvel
Puutetundliku interaktiivse tahvliga kasutatakse lihtsat osutamisvahendit, olgu selleks siis sõrm, stiilus vms. Puuteekraaniga tahvli puhul on oluline tahvli materjal. Kõige tavalisem selline puuteekraani süsteem koosneb kahest resistiivse materjaliga kaetud membraanist, mis füüsilise survega viiakse omavahel kontakti, kontakti punkti käsitletakse hiiresündmusena. Näiteks sõrmega vajutamist tõlgendatakse hiire vasakklõpsuna.
6. sajand eKr
Kümnendid ja aastad
590. aastad eKr: 599 eKr, 598 eKr, 597 eKr, 596 eKr, 595 eKr, 594 eKr, 593 eKr, 592 eKr, 591 eKr, 590 eKr
Aasosi
Aasosi (Equisetum pratense) on taimeliik osjaliste sugukonna osja perekonnast.
6. sajand eKr
Kümnendid ja aastad
580. aastad eKr: 589 eKr, 588 eKr, 587 eKr, 586 eKr, 585 eKr, 584 eKr, 583 eKr, 582 eKr, 581 eKr, 580 eKr
Puutetahvel
Aktiivne elektromagnetiline tahvel
Elektromagnetilise pliiatsiga töötava interaktiivne puutetahvli pealiskihi all on traadid, mille abil tehakse kindlaks elektromagnetilise pliiatsi ehk stiiluse otsa asukoha horisontaal- ja vertikaalkoordinaadid. Pliiats või stiilus on aktiivne (töötab patareidel) või passiivne ehk ei sisalda patareisid ega muud energiaallikat, vaid muundab elektrilisi signaale, mida ta saab tahvli pinnalt. Tahvli lähedal oleva pliiatsi toimingud sarnanevad hiirega tehtavate toimingutega; üht tüüpi vajutus tahvli pinna vastu on hiire vasakklõps, teist tüüpi vajutus paremklõps. Põhimõtteliselt töötab see nagu graafikalaua suurendatud versioon, elektromagnetiline interaktiivne puutetahvel jälgib pliiatsi liikumist väga täpselt ja töötab ka siis, kui kasutaja toetub tahvlile. Korraga on võimalik kasutada mitut pliiatsit.
6. sajand eKr
Kümnendid ja aastad
570. aastad eKr: 579 eKr, 578 eKr, 577 eKr, 576 eKr, 575 eKr, 574 eKr, 573 eKr, 572 eKr, 571 eKr, 570 eKr
Aasosi
Kasvab peamiselt metsas (erinevalt võrdlemisi sarnasest põldosjast, mis kasvab peamiselt lagedal).
6. sajand eKr
Kümnendid ja aastad
560. aastad eKr: 569 eKr, 568 eKr, 567 eKr, 566 eKr, 565 eKr, 564 eKr, 563 eKr, 562 eKr, 561 eKr, 560 eKr
Puutetahvel
Passiivne elektromagnetiline tahvel
Erinevalt eelmisest ei sisalda tahvel ise mingisugust tuvastustehnoloogiat, kogu tajutehnoloogia on elektromagnetilise pliiatsi sees. Väikesed magnetilised kiud, mis on tahvli sees, moodustavad rasteri, mille elektromagnetiline pool pliiatsi sees ära tunneb. Siis kalkuleerib pliiats punkti asukoha tahvlil ning saadab selle informatsiooni arvutisse.
Sõrmega juhitav mahutundliku puuteekraaniga interaktiivne puutetahvel
Ka sellel süsteemil on tahvli pinna sees traadid. Aga siin reageerib ekraan inimese sõrmevajutusele. Traatide ja sõrme kokkupuutepunktist arvutab tarkvara välja puutekoha koordinaadid.
Infrapuna skaneeriv interaktiivne puutetahvel
Infrapuna kasutav interaktiivne tahvel on suur interaktiivne ekraan, mis ühendatud arvuti ja projektoriga. Tavaliselt on tahvel kinnitatud seinale või jalale. Kasutaja sõrme- pliiatsi- või muu vahendiga sooritatud liigutused tahvlile projekteeritud kujutise kohal selle interferents tahvlil pinnal oleva infrapunavalgusega. Kui tahvli pinnale vajutatakse, siis triangulatsiooni abil leiab tarkvara märgitud koha. Infrapunatahvleid saab teha igasugusest materjalidest ja need sobivad kõikjale.
Infrapunalaseriga skaneeriv interaktiivne puutetahvel
Infrapunalaserid on paigutatud tahvli ülemistesse nurkadesse. Pöörleva peegli abil valgustatakse tahvli pinda laserkiirtega. Kui stiiluselt või markerilt reflekteerub kiir tagasi, siis arvutatakse välja selle koordinaadid (x, y). Seda tehnoloogiat saab kasutada pika elueaga kõvadel pindadel (keraamiline või teras). Markerid või stiilused on passiivsed, kuid nad peavad olema valgust peegeldavad.
Infrapunaskaneeriv kaameraga interaktiivne puutetahvel
Infrapunavalgus peegeldub tagasi painduva ja läbipaistva pinna sees. Kui sõrmevajutuse tõttu pind deformeerub, siis sissepoole peegeldumine katkeb ja valgus jõuab pinnale, kus selle püüavad kinni kaamerad. Pildituvastustarkvara muudab kaamera tajutud valguspunktid hiireliikumiseks.
Kaamerapliiatsi ja rastertahvliga interaktiivne puutetahvel
Sellistel tahvlitel on kirjutuspinnal olemas mikroskoopilised punktikesed ehk raster. Juhtmevaba digitaalne pliiats sisaldab termokaamerat, mis on võimeline mustrist välja lugema oma täpse asukoha. Digitaalne pliiats kasutab mustrit, et salvestada käekirja ning laadida see arvutisse. Süsteem on väga täpne, kuna tahvli koordinaatide tihedus on tavaliselt 600 dpi. Kuna elektrooniline osa on pliiatsis, on tahvel ise passiivne (ei sisalda mingit elektroonikat ega traate).
Wiimote'i ja infrapunaga töötav interaktiivne tahvel
Wii-põhise infrapunasüsteemi töötas välja Johnny Chung Lee 2007. aastal. Ta väitis, et süsteem "muudab tehnoloogia kättesaadavamaks suuremale hulgale inimestest" (TED ettekanne aprillis 2008 ), sest võimaldab kasutada tavalist Wii pulti, mis ühendatakse arvutiga Bluetoothi kaudu. Lisaks on tarvis vabavaralist tarkvara ja infrapunapliiatsit, nii on võimalik iga pind muuta interaktiivseks tahvliks. Wii kaamera tuvastab infrapunavalgust väga täpselt.
Johan Müllerson
Johan Müllerson VR I/2 (ka Juhan Müllerson; 24. juuni 1870 Restu – 10. november 1942 Valga) oli eesti arst, omavalitsus- ja ühistegelane.
Johan Müllerson sündis Valgamaal Sangaste vallas Restu külas Jakobi talus. Tema vend Hans Müllerson oli krahv Bergi kutsar (peakutsar). Hans Müllersoni tütrepoeg on rahvusvahelise õiguse spetsialist Rein Müllerson.
Haridus
Ta õppis Restu vallakoolis, Urvaste kihelkonnakoolis ja Hugo Treffneri Gümnaasiumis.
Aastal 1892 asus ta õppima Tartu ülikooli arstiteaduskonda ning lõpetas selle aastal 1897. Hiljem täiendas ta ennast Berliinis.
Tegevus arstina
Johan Müllerson töötas aastatel 1898–1903 eraarstina Karulas; seejärel Valgas kooliarstina ja hiljem linnaarstina kuni 1941. aastani.
Ta osales arstina Esimeses maailmasõjas. Vabadussõja ajal oli ta algul Tallinna, hiljem II Tartu sõjaväehaigla ülemarst ning soomusrongide diviisi arst.
Poliitiline ja ühiskondlik tegevus
Aastatel 1921–1922 oli Johan Müllerson Valga linnapea ja korp! Fraternitas Estica vilistlane.
Ta oli muu hulgas Kaitseliidu Valgamaa brigaadi pealik, kauaaegne Valga Vabatahtliku Tuletõrjeühingu esimees ning Valga Säde Seltsi esimees.
Johan Müllerson oli äärmiselt populaarne rahvamees ning tema matustele kogunes peaaegu kogu linnarahvas. Ta maeti Valga kalmistule; kui seda aga 1965. aastal likvideerima hakati, maeti tema põrm ümber sünnikanti Urvaste kalmistule.
6. sajand eKr
Kümnendid ja aastad
540. aastad eKr: 549 eKr, 548 eKr, 547 eKr, 546 eKr, 545 eKr, 544 eKr, 543 eKr, 542 eKr, 541 eKr, 540 eKr
530. aastad eKr: 539 eKr, 538 eKr, 537 eKr, 536 eKr, 535 eKr, 534 eKr, 533 eKr, 532 eKr, 531 eKr, 530 eKr
520. aastad eKr: 529 eKr, 528 eKr, 527 eKr, 526 eKr, 525 eKr, 524 eKr, 523 eKr, 522 eKr, 521 eKr, 520 eKr
510. aastad eKr: 519 eKr, 518 eKr, 517 eKr, 516 eKr, 515 eKr, 514 eKr, 513 eKr, 512 eKr, 511 eKr, 510 eKr
500. aastad eKr: 509 eKr, 508 eKr, 507 eKr, 506 eKr, 505 eKr, 504 eKr, 503 eKr, 502 eKr, 501 eKr
Puutetahvel
Hajuva signaali tehnoloogiaga töötav interaktiivne tahvel
Tahvli pinna puudutamine tekitab vibratsioone, mis saadavad lained liikuma mööda alusmaterjali. Seda tajuvad nurkadesse asetatud sensorid. Sensorid muudavad vibratsioonienergia elektrilisteks signaalideks. Kasutades digitaalset signaalitöötlust ja algoritme, identifitseeritakse puudutuse asukoht.
Aabla
Aabla (ka: Abla) on endine küla praeguses Harju maakonna Kuusalu vallas Aablahe ääres. Maa jagamisel Kiiu ja Kolga mõisa vahel jagati ka küla kaheks, tänapäevaks Kiiu-Aablaks ja Kolga-Aablaks.
Puutetahvel
Teisaldatav ultraheli ja infrapunapliiatsiga töötav interaktiivne tahvel
Tehnoloogia kasutab infrapunavalguse ja ultraheliga positsioneerimise tehnoloogiat, mis töötab sarnaselt välklambiga, arvestades välja ajaerinevuse valguse ja heli kiiruse vahel. Selliseid tahvleid toodetakse ka teisaldatavatena. Kui seade liigutatakse ruumis uude kohta, siis luuakse ühendus arvutiga ning süsteem kalibreeritakse pliiatsi abil uuesti. Seade skaneerib märgitud pinda (110" ekraani puhul tavaliselt 3 m × 1,5 m). Enamasti on võimalik tahvleid liita, nii et korraga saab mitu kasutajat jagada sama virtuaalset tahvlit.
Teisaldatav infrapunapliiatsiga töötav tahvel töötab mitmesugustel pindadel – tavalisel valgel tahvlil või ka siledal seinal. Seadme USB-signaali vastuvõtja ei vaja patareisid. Soovi korral saab seadme kinnitada lakke, seda on väga kerge ka transportida.
Virtuaalne tahvel interaktiivse projektori kaudu
Interaktiivse projektoriga puutetahvel sisaldab CMOS-kaamerat projektori sees, nii et projektor projitseerib pildi ekraanile ja samas jälgib aktiivse infrapunapliiatsi positsiooni, kui see on kontaktis projitseeritud pildi aluse pinnaga. Lahenduse töötas välja 2007. aastal USA tootja Boxlight (patent aastast 2010). Nagu ka teiste infrapuna kasutavate tahvlisüsteemide puhul, võib siingi tekkida probleeme pliiatsi ja projektori/vastuvõtja vahelise "silmsidega", samuti ei toeta see hiire hõljumise (hover) funktsiooni, mida toetavad teised süsteemid.
Kasutamine õppetöös
Mõnedes õppeasutustes on interaktiivne puutetahvel asendanud tavalise valge tahvli või pabertahvli ning video/meediasüsteemid (DVD-mängija ja teleri). Seal, kus kasutatakse tavalisi tahvleid, on interaktiivne puutetahvel sageli ühenduseks kooli jagatud digitaalse videolevisüsteemiga. Ka on võimalik siduda interaktiivsed puutetahvlid võrgupõhiste ühistöökeskkondadega.
Samuti saab väikesemahulisi õppetöö plokke salvestada, et õpilastel oleks võimalik neid hiljem korduses üle vaadata (sh häälsalvestus koos õpetaja selgitustega).
Paljud ettevõtted ja projektid keskenduvad õppematerjalide loomisele, mis on loodud spetsiaalselt interaktiivsete tahvlite jaoks. Näiteks on Ameerika ettevõte Electrokite töötanud välja kogu õppekava hõlmava õppematerjali kogu.
Välja on töötatud ka materjalid interaktiivsete tahvlite kasutamiseks ühiste lugemistundide läbiviimisel. Näiteks Mimic books on interaktiivsete tahvlite jaoks välja töötatud "reaalset lugemist imiteeriv" interaktiivsete osistega programm väikelaste lugemise õpetamiseks. Eesti keeles on olemas õppematerjale SMART boardi interaktiivse tahvli kasutajatele.
Interaktiivse tahvli võimalusi ja kasutamisviise:
Integreerimine elektroonilise tagasiside süsteemidega
Mõned tootjad on integreerinud oma interaktiivsed puutetahvlid elektroonilise tagasiside süsteemiga. Tagasiside kasutamiseks jagatakse grupi liikmetele puldid, mis töötavad kas infrapuna- või raadiosignaalidega. Tavaliselt on võimalik koostada lihtsaid valikvastustega teste ja küsitlusi. Keerulisemad puldid võimaldavad teksti ja numbrite sisestamist ning vastuste ülevaatust.
Interaktiivsete puutetahvlite sidumine tagasisidestamisega tähendab, et läbitud materjalile on võimalik saada kohe tagasisidet, mis omakorda võimaldab muuta esitlust või õppetööd efektiivsemaks. Samuti võimaldab süsteem läbi viia ka formaalset hindamist.
Interaktiivsete tahvlite mõju hindamine haridussüsteemis
Interaktiivsete tahvlite kasutamise mõju õpilaste õppimisele on uuritud ning järeldused on mõneti vastuolulised. London Institute of Education hindas hariduslikku ja operatsioonilist efektiivsust programmi "The Schools Whiteboard Expansion Project" kaudu. Kui projekti 3. etapis täheldati vähest mõju õppetulemustele matemaatikas ja inglise keeles ning vähest paranemist loodusteadustes, siis 4. etapis täheldati hoopis negatiivset mõju matemaatikas ja loodusteadustes, ent positiivseid tulemusi inglise keeles. Uurimus pakub välja mitmeid võimalikke põhjuseid, miks uuringu tulemused ei pruugi olla õiged, sh statistiline viga, uute, õpilaste passiivsust soodustavate õppemeetodite kasutuselevõtt ning tahvlite tarkvarauuenduste tõttu kõrvale jäänud koolidest saamata jäänud info.
Samal ajal Suurbritannias BECTA poolt läbi viidud uuring interaktiivsete tahvlite kasutamisest näitas märgatavat paranemist õppeeesmärkide saavutamises, eriti just kesisemate õppetulemustega õpilasgruppide hulgas, oluliseks faktoriks oli ka õpetaja kogemus seadme kasutamisel.
"The DfES Primary Schools Whiteboard Expansion Project" uuris 2003. ja 2004. aastal eri parameetritest lähtuvalt interaktiivsete tahvlite kasutamist ning järeldas, et interaktiivse puutetahvli pikaaegse kasutamise kogemustega õpetaja muudab tahvli "interaktiivseks vahendajaks", mille kaudu ta ise suhtleb õpilastega ning need suhtlevad omavahel. Uuringu tulemused viitasid pidevale kasule õppetulemustes kõigis uuringu etappides ja osades, eriti märgatav oli tulemus nõrgemate tulemustega õpilaste hulgas, osutades, et võtmefaktorid olid tehnoloogia olemasolu klassiruumis ja õpetaja kogemus tehnoloogia kasutajana.
Glover ja Miller tegid uurimuse interaktiivsete tahvlite mõjust pedagoogikale keskastme koolides. Nende uurimus sätestas, et kui seda kasutatakse aeg-ajalt lisavahendina, siis jääb selle potentsiaal õppe efektiivistajana realiseerimata. Autorite eesmärk oli uurida interaktiivsete puutetahvlite kasutamise ulatust ja viisi, nad leidsid, et õpetajad kasutasid tahvleid kolmel viisil – efektiivsuse tõstmiseks, lisavõimaluste pakkumiseks, transformatsiooni esilekutsumise vahendina.
Interaktiivsete tahvlite tootjad on loonud mitmeid veebis tegutsevaid kogukondi, mis tutvustavad võimalusi tahvlite sidumiseks õpikeskkonda. Eestis ei ole eraldi uuritud interaktiivsete tahvlite kasutamist õppetöös.
Kriitika ja võimalikud probleemid
2010. aastal avaldatud Washington Posti artiklis väidetakse, et interaktiivne tahvel "lukustab õpetaja 19. sajandi loengustiilis õpetamise juurde vastandina uutele ühistööd viljelevate ja väikeses grupis õppimise mudelitele, mida peavad õigeks paljud hariduse reformijad". Tänapäeval on siiski paljudel tahvlitel ühistöö võimalus olemas. Sama artikkel väidab ka, et peaaegu puuduvad uuringutulemused, mis näitaksid selgelt, et interaktiivsete tahvlite kasutamine parandab õpilastele akadeemilisi tulemusi.
Londoni Institute of Educationi aruanne sedastab, et "kuigi algul tervitasid õpilased tehnoloogilist uudsust, oli see motivatsioon lühiajaline. Statistiline analüüs ei näidanud õpitulemustes mingit muutust esimese aasta jooksul, kui osakonnad olid täielikult tehnikaga varustatud. Samuti juhiti tähelepanu, et
Eraldi probleem on see, et interaktiivsed puutetahvlid kiirgavad elektromagnetilisi raadiolaine kiirgust, mis on WTO klassifikatsiooni järgi 2b klassi potentsiaalsed kartsinogeenid.
Markerite (nii püsi- kui ka tavaliste kustutatavate) kasutamine võib tekitada probleeme tahvlikattega, sest need on enamasti tehtud melamiinist, mis on poorne, ülevärvitud pind ja imeb endasse markerite värvainet. Ka torkeaugud, mõlgid ja teised kahjustused on ohtlikud.
Projektor ekraani ees või ekraani taga
Tavaliselt on interaktiivseid tahvleid saadaval nii eest- kui ka tagantprojitseerivana. Mõned tootjad pakuvad ka võimalust ekraani tõsta ja langetada, et eri pikkusega inimestel oleks seda mugavam kasutada.
Lähedalt näitamise (short-throw) projektsioonisüsteemid ja interaktiivsed puutetahvlid
Mõned tootjad pakuvad projektsioonisüsteeme, mille projektor on spetsiaalse lainurk läätsega ning asetatud tahvli pinnale väga lähedale ning projitseerib pilti allapoole 45-kraadise nurga all. Need vähendavad tunduvalt traditsioonilise eestprojitseeriva projektori varjuefekte ning elimineerivad ohu, et esineja peab seisma näoga vastu projektori kiirt. Samas vähendatakse projektori varguse ohtu, kui projektor on integreeritud interaktiivse tahvliga.
Võhma (Saaremaa)
Võhma on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Puutetahvel
Lähedalt näitamise (short-throw) projektsioonisüsteemid ja interaktiivsed puutetahvlid
Mõned tootjad on loonud ühendatud süsteemi, kus tahvel, lähedalt näitamise projektor ja audiosüsteem on liidetud üheks üksuseks, mida saab asetada eri kõrgusele ning võimaldada kogu ekraani ulatusest kasutamist ka väikestel lastel ja ratastoolis kasutajatel. Väiksemad paigalduskulud muudavad short-throw projektoriga süsteemid ka majanduslikult mõistlikuks valikuks.
Võhma (Saaremaa)
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mustjala valda.
Puutetahvel
Kalibreerimine
Enamasti tuleb puutepind kalibreerida, kasutades vastavat ekraanipilti. Selle protsessi käigus kuvatakse järjestikku ekraanile punkte või riste ning kasutaja peab neid stiiluse või sõrmega puudutama. Kui seade on seinale või lakke kinnitatud, on kalibreerimist vaja harva või üldse mitte.
Mõned interaktiivsed puutetahvlid kasutavad teistsugust kalibreerimismeetodit, mis suudab projitseeritud pilte tuvastada automaatselt. Selle patenteeritud tehnoloogia töötas välja Mitshubishi Electric Research Laboratories Inc. Arvuti projitseerib tahvli pinnale nn Gray Code’i – järjestikku kuvatud valged ja mustad vöödid – ja valgustundlikud sensorid tuvastavad tahvlipinna tagant läbipääseva valguse. Sel moel saab arvuti ühildada kogu puutepinna ekraaniks, kuigi tehnoloogia tõttu jäävad puutepinna sisse valgussensorite kohale nn surnud punktid. Need on aga nii väiksed, et nende kohal toimuv puutetegevus on ikkagi arvutile mõistetav.
Võhma (Saaremaa)
Külast on leitud varasest rauaajast pärinev Võhma asulakoht.
Võhma viikingiaegseks nimeks oli "Waymes".
Puutetahvel
Kalibreerimine
Veel üks kalibreerimismeetod sisaldab valgussensorit, mis on ehitatud projektori sisse ekraani suunas. Kui projektor genereerib kalibreerimispildi ("treenib"), siis tuvastab sensor valguse peegeldumist valgelt ja mustalt pinnalt. Sel moel arvutab süsteem välja kõik lineaarmaatriksi muundumiskoefitsiendid.
Lisaseadmed
Mitmesugused lisaseadmeid interaktiivsele puutetahvlile:
Aasnurmikas
Aasnurmikas (Poa pratensis) on taimeliik kõrreliste sugukonna nurmika perekonnast.
Kasvukoht
Aasnurmikas kasvab karjamaadel, niitudel, teeäärtel, hõredates metsades, põldudel, kesadel.
Levik
Ta on levinud Euroopas, Aasias, Aafrika põhjaosas ning Põhja-Ameerikas.
Eestis sage. Samuti on aasnurmikas populaarne kultuurtaim murusegude koostisosana.
Sordiaretus
Aasnurmikast on aretatud arvukalt nii sööda- kui ka murusorte. Eestis on tuntud Jõgeva sordiaretusjaamas murutaimeks aretatud aasnurmikasort 'Esto'.
Loomakasvatus
Aasnurmikas on väärtuslik söödataim.
Kultuuriline kajastus
Aasnurmikas on levinud USA Apalatšide piirkonnas, sealhulgas Kentucky osariigis, mistõttu üks tema ingliskeelsetest nimedest on Kentucky bluegrass. Selle järgi on ansmabli Blue Grass Boys eeskujul saanud nime kantrimuusika žanr bluegrass.
M
M (m) on eesti tähestiku ja teiste ladina kirja kasutavate tähestike täht, ladina tähestiku 13. täht.
See täht vastab enamasti häälikule m.
Päritolu
Algsemi kirjas kujutab see täht lainejoont ja tähistab vett. Arvatakse, et eeskujuks on vastav egiptuse hieroglüüf. Foiniikia kirjas sai sellest täht mem (vesi). Et (paremalt vasakule) oleks lihtsam kirjutada, lisati lainejoonele paremale kriips. Täht vastas häälikule m, sest vett tähistav sõna algas m-häälikuga (egiptuse hieroglüüf vastas n-häälikule).
Tähest mem sai kreeka kirjas müü. Algul kirjutati seda kriipsuga nagu foiniikia tähte, klassikalises kreeka kirjas lisati aga kriips ka vasakule (väiketähel on ainult üks kriips). Põhjuseks võib olla üleminek vasakult paremale kirjutamisele või ka kirjutusvahendi vahetus.
Etruski kirja võeti üle müü varane variant, mis meenutab foiniikia tähte. Ladina kirja võeti alguses etruski variant.
Inari (jumal)
pisi|Valge [[rebane (Kitsune). Inari sümbol]] Inari (jaapani keeles: 稲荷) on Jaapani riisi, viljakuse ja rebaste jumal (kami).
432
432. aasta
Johannese evangeelium 14
Johannese evangeelium 14 on Johannese evangeeliumi 14. peatükk.
Tekst
1. Teie süda ärgu ehmugu! Uskuge Jumalasse ja uskuge minusse!
2. Minu Isa majas on palju eluasemeid. Kui see nõnda ei oleks, kas ma siis oleksin teile öelnud, et ma lähen teile aset valmistama.
4. Ja kuhu mina lähen, sinna te te teate teed."
5. Toomas ütles Talle: "Issand, me ei tea, kuhu Sa lähed! Kuidas me siis võime teada teed?"
6. Jeesus ütles talle: "Mina olen tee ja tõde ja elu. Ükski ei saa minna Isa juurde muidu kui minu kaudu.
7. Kui te oleksite tundnud mind, siis te tunneksite ka mu Isa. Nüüd te tunnete Teda ja olete Teda näinud!"
8. Filippus aga ütles talle: "Issand, näita meile Isa, ja me jääme rahule!"
10. Kas sa ei usu, et mina olen Isas ja Isa on minus? Neid sõnu, mida ma teile ütlen, ei räägi ma iseenesest, vaid Isa, kes asub minus, teeb oma tegusid.
11. Uskuge mind, et mina olen Isas ja Isa on minus. Kui te ei usu muu pärast, siis uskuge mu tegude tõttu.
12. Tõesti, tõesti ma ütlen teile, kes usub minusse, see teeb neidsamu tegusid, mida mina teen, ja teeb nendest hoopis suuremaid, sest mina lähen Isa juurde
13. ja mida te iganes palute minu nimel, seda ma teen, et Isa saaks kirgastatud Pojas!
14. Kui te midagi minult palute minu nimel, siis ma teen seda.
15. Kui te armastate mind, siis pidage mu käske!
16. Ja ma palun Isa, ja ta annab teile teise Lohutaja, et tema oleks teiega igavesti:
17. Tõe Vaimu, keda maailm ei saa võtta vastu, sest ta  ei näe teda ega tunne teda ära. Teie tunnete tema ära, sest ta jääb teie juurde ja on teie sees.
18. Ma ei jäta teid orbudeks, ma tulen teie juurde.
19. Veel pisut aega, ja maailm ei näe mind enam, aga teie näete mind, sest mina elan ja ka teie peate elama.
20. Sel päeval te tunnete ära, et mina olen oma Isas ja teie minus ja mina teis.
21. Kellel on minu käsud ja kes neid peab, see ongi see, kes armastab mind. Aga kes armastab mind, seda armastab mu Isa, ja mina armastan teda ning näitan talle ennast."
22. Talle ütles Juudas, mitte Juudas: "Issand, mis see on, et Sa näitad ennast ainult meile ja mitte maailmale?"
23. Jeesus vastas talle: "Kui keegi armastab mind, küll ta peab minu sõna, ja minu Isa armastab teda ja me tuleme ja teeme eluaseme tema juurde.
24. Kes mind ei armasta, ei pea mu sõnu. Ja sõna, mida te kuulete, ei ole minu, vaid Isa sõna, kes minu on saatnud.
25. Seda ma olen teile rääkinud teie juures viibides.
26. Aga Lohutaja, Püha Vaim, kelle Isa saadab minu nimel, tema õpetab teile kõik ja tuletab teile meelde kõik, mida mina teile olen öelnud.
27. Rahu ma jätan teile, oma rahu ma annan teile. Mina ei anna teile nõnda, nagu maailm annab. Teie süda ärgu ehmugu ega mingu araks!
28. Te kuulsite, et ma ütlesin teile: "Ma lähen ära ja tulen tagasi teie juurde. Kui te mind armastate, küll te siis rõõmustate, et ma lähen Isa juurde; sest Isa on suurem kui mina."
29. Ja nüüd ma olen teile seda öelnud, enne kui see sünnib, et te usuksite, kui see sünnib.
30. Ma ei räägi enam teiega palju, sest maailma vürst tuleb ja tal ei ole mingit voli minu üle,
31. vaid et maailm saaks aru, et mina armastan Isa ja teen nõnda, nagu Isa mind on käskinud. Tõuske, läki siit minema!"
Tsiviil-sõjalise koostöö koordineerimine
Tsiviil-sõjalise koostöö koordineerimine (ingl. k Civil-military coordination, lühend CMCoord) on humanitaarkriisi olukorras toimuv tsiviilorganisatsioonide ja sõjaväeüksuste suhtlemine eesmärgiga vähendada omavahelist konkurentsi, vältida võimalikke konflikte ja vajadusel tegutseda ühiste eesmärkide nimel.
Suhtlemise peamised elemendid on teabevahetus, ülesannete jagamine ja ühine planeerimine. Põhilised strateegiad on kooseksitseerimine ja ühine vastutusala, mida vahendavad CMCoordi ametnikud. CMCoordi aetakse aeg-ajalt segi tähise/ühendusega CIMIC (Civil Military Cooperation), mis on sõjaväeline koostöökogu, mille kaudu väejuhatus proovib luua kontakti sõjaliste operatsioonide piirkonna tsiviilühiskonnaga, et suurendada toetust enda tegevusele.
Võhma (täpsustus)
Võhma nime kannab Eestis mitu kohta:
Doctor Who
"Doctor Who" on Suurbritannia ulmeline telesari, millest 2012. aasta mai seisuga on loodud üle 780 jao. Sarja esimene jagu läks eetrisse 1963. aasta 23. novembril.
pisi|left|140px|Ajalaev TARDIS Peategelane Doktor (The Doctor) on salapärane ajarändur, kes oma TARDISe-nimelise (Time And Relative Dimension In Space) ajalaevaga reisib ajas ja ruumis ning aitab seal, kuhu ta satub, õiglust jalule seada. Telesarjas on peategelast aastate jooksul mänginud erinevad näitlejad, keda vaatajad sarja traditsioonide kohaselt nummerdavad (nt William Hartnell oli Esimene Doktor, Tom Baker Neljas Doktor jne), kusjuures iga Doktori reinkarnatsioon on eelmisest erinevate iseloomujoonte, huvide ja iseärasustega. Pärast sarja taastamist 2005. aastal (nn "New-Who", mil muuhulgas algas otsast peale ka hooaegade numeratsioon) mängis esimesena peaosa Christopher Eccleston. Aastatel 2006–2009 oli peaosas David Tennant, 2010–2013 Matt Smith, 2013–2018 Peter Capaldi. Pärast Capaldit asus Doktori rolli mängima (2018) Jodie Whittaker.
Läbi aastate on Doktoriga TARDISes rännanud mitmeid kaaslasi (companion) või assistente. Üheteistkümnendat Doktorit saatsid kõige kauem Amy Pond (Karen Gillan) ja Rory Williams (Arthur Darvill). Kuna Amy ja Rory 5. hooaja viimases osas ("The Big Bang") abiellusid, on tegemist ka esimeste abielupaarist kaaslastega sarja pikas ajaloos. 11. ja 12. Doktori kaaslane oli Clara Oswald (Jenna Coleman), kes seiklustest üle jääval ajal töötas Londonis kirjanduseõpetajana. 13. Doktori kaaslased olid esimese ja teise hooaja vältel Graham O'Brien (Bradley Walsh), Ryan Sinclair (Tosin Cole), Yasmin Khan (Mandip Gill) ning kõige värskemas mini-hooajas Yasmin Khan (Mandip Gill) ning Dan Lewis (John Bishop)
2009. aastal oli väike paus "Doctor Who" tegemises – sel aastal toodeti vaid 3 osa: "Planet of the Dead" ("Surnute planeet"), "The Waters of Mars" ("Marsi veed") ja "The End of Time" ("Aja lõpp"), viimane neist oli kaheosaline.
Erast Parmasto
pisi|Erast Parmasto ajakirja Loodus aastapäeval 2001. aastal Erast Parmasto (aastani 1935 Erast Parro; 23. oktoober 1928 Nõmme – 24. aprill 2012) oli eesti mükoloog, Eesti Teaduste Akadeemia liige (alates 1972), sai 1980. aastal professori kutse.
Doctor Who
2010. aastast alates on "Doctor Who" peaprodutsent ja -stsenarist Steven Moffat, kes tegi sarjale kaastööd juba varemgi (nt osades "The Empty Child", "The Girl in the Fireplace", "Blink", "The Silence in the Library" jt).
Erast Parmasto
Elulugu
1950. aastast töötas EPMÜ Zooloogia ja Botaanika Instituudis, aastail 1981–1991 samas mükoloogialabori juhataja, 1985–1990 direktor, aastast 1991 mükoloogiaosakonna vanemteadur.
Doctor Who
"Doctor Who" 6. hooaeg algas 2011. aasta kevadel 7 osaga (aprillist juunini) ning jätkus sügisel (augustist oktoobrini) 6 osaga. 7. hooaja tootmist alustati 2012. aasta veebruaris ning ekraanidele jõudis see 2012. aasta lõpupoole. 2005. aastast alates on tavaks saanud ka "Doctor Who" jõuluerisaade, nn Christmas Special; 25. detsembril 2010 näiteks linastus "A Christmas Carol", kus lisaks peaosatäitjatele tegid külalistena kaasa Michael Gambon ja Katherine Jenkins.
Erast Parmasto
Elulugu
Parmasto eestvõttel taasasutati ajakiri Eesti Loodus, ühtlasi oli ta 1958–1960 ka esimene toimetaja.
Doctor Who
2006. aastal tunnistas Briti Filmi- ja Telekunsti Akadeemia "Doctor Who" parimaks draamasarjaks. Samuti on seriaal viis aastat järjest alates 2005. aastast võitnud Suurbritannia rahvusliku televisiooni auhindade (National Television Awards) seas esikoha draama kategoorias.
Grigori Orlov
thumb|right|Grigori Grigorjevitš Orlov thumb|right|Orlovi vapp thumb|right|350px|Grigori Orlovi ehitatud Suur Gattšina palee [[Gattšinas]] Krahv Grigori Grigorjevitš Orlov (ka Orloff, vene: Григорий Григорьевич Орлов) (17. oktoober 1734 – 24. aprill 1783 Moskva) oli Venemaa riigitegelane, keisrinna Katariina II soosik.
Erast Parmasto
Elulugu
Eesti NSV Teaduste Akadeemia liikmeks valiti ta 1972. aastal, 1973–1981 oli ta akadeemia keemia-, geoloogia- ja botaanikateaduste osakonna akadeemik-sekretär, 1986–1990 Teaduste Akadeemia zooloogia- ja botaanikainstituudi direktor.
Aastatel 1987–1992 oli ta Tartu Ülikooli botaanika ja ökoloogia õppetooli professor.
Grigori Orlov
Grigori Grigorjevitš Orlov pärines Orlovide aadlisuguvõsast. Ta sündis Novgorodi kuberneri Grigori Ivanovitš Orlovi (1685–1746; Григорий Иванович Орлов) ja tema teise naise Lukeria Ivanovna Zinovjeva pojana.
Erast Parmasto
Elulugu
Ta oli Eesti Maaülikooli põllumajandus- ja keskkonnainstituudi erakorraline vanemteadur ning Tartu Ülikooli loodusmuuseumi teadur.
Grigori Orlov
Osales Seitsmeaastases sõjas ja sai võitluses Preisimaa kuningriigi vastu 1758. aastal Zorndorfi lahingus haavata. 1750. aastate paiku tutvus ta Anhalt-Zerbsti printsess Sophie Friederike Augustega, tulevase Venemaa keisrinna Katariina II-ga ja oli tema armuke kuni 1773. aastani, olles sel ajal Vene keisririigi mõjukamaid isikuid. 1762. aasta 28. juunil osales Peeter III vastases paleepöördes. 1762. aastal sai ta krahvitiitli ja 1772. aastal riigivürsti tiitli.
Erast Parmasto
Teadustöö
Erast Parmasto uurimistöö peasuundadeks olid kõrgemate kandseente fülogenees ja süstemaatika, liigi ja perekonna olemuse probleemid ning eoslavaseente morfoloogilise varieeruvuse üldised seaduspärasused. Ta avaldas üle 170 teadustöö, sh mitu monograafiat, osales Eesti seeneliike puudutavate andmebaaside väljatöötamisel ning oli esimese eestikeelse biosüstemaatika õpiku autor. Tema eestvedamisel asutati 1950. aastal TA Zooloogia ja Botaanika Instituudis seente herbaarium.
Grigori Orlov
Aastatel 1765–1781 oli vene sõjaväe generalfeldzeugmeister.
Erast Parmasto
Raamatuid
Temalt on ilmunud üle 100 populaarteadusliku ja ligi 200 publitsistlikku artiklit.
Grigori Orlov
Aastatel 1766–1781 ehitas ta Gattšinasse Gattšina palee, mille omanikuks pärast tema surma sai Katariina II kaudu viimase järeltulija Paul I.
Erast Parmasto
Isiklikku
Erast Parmastol on esimesest abielust Maret Käbiniga tütred Anne Parmasto ja Tiina Parmasto (sündinud 14. detsembril 1961) ning poeg Madis Parmasto.
Grigori Orlov
Tegevus Eestis
1771. aastal kinkis Katariina II kindraladjutant vürst Grigori Orlovile Koluvere mõisa ja sama aasta 19. märtsil ostis ta ise kindralleitnant Friedrich von Löwenilt Suur- ja Väike-Kullamaa ning Reopalu mõisa 140 000 rubla eest. Pärast krahv Grigori surma 1783. aastal läksid valdused Katariina II omandusse. Keisrinna surma järel kinkis Katariina II ametlik poeg Paul I oma ukaasiga 1797. aastal need mõisad koos Vaikna ja Koluvere mõisaga krahv Friedrich Wilhelm von Buxhoevedenile (1750–1811), kes oli 1777. aastal abiellunud Katariina II ja Grigori Orlovi tütre Natalja Grigorjevna Aleksejevaga (1758–1808).
Erast Parmasto
Isiklikku
Erast Parmasto teine abikaasa oli mükoloog Ilmi Parmasto (sündinud Maasik). Neil on tütar Mirjam Parmasto (sündinud 11. aprillil 1970) ja poeg Indrek Parmasto (sündinud 24. augustil 1967).
Grigori Orlov
Perekond
Grigori Orlovi ja Katariina II vallaslapsed: 1777. aasta juunis abiellus oma ema venna, Peterburi ülemkomandandi, kindralmajor Nikolai Ivanovitš Zinovjevi (1717–1779; Николай Иванович Зиновьев) tütre, preili Jekaterina Nikolajevna Zinovjevaga (1758–1782; vene k Екатерина Николаевна Зиновьева. Krahvinna Orlova sai sama aasta 22. septembril (vkj.) Katariina II käest Püha Katariina ordeni. Nende abielus lapsi ei olnud ja krahvinna suri 16. juunil 1782 Lausanne'is.
Mikroevolutsioon
Mikroevolutsioon on evolutsioon, mis haarab liigisiseseid, populatsiooni tasandil toimuvaid evolutsioonilisi muutusi, populatsiooni genofondi muutumist.
Mõiste võttis kasutusele Robert Leavitt aastal 1909, kasutades seda ontogeneesis toimuvate muutuste kohta.
"The production of form from formlessness in the egg-derived individual, the multiplication of parts and the orderly creation of diversity among them, is an actual evolution, of which anyone may ascertain the facts, but of which no one has dissipated the mystery in any significant measure. This microevolution forms an integral part of the grand evolution problem and lies at the base of it, so that we shall have to understand the minor process before we can thoroughly comprehend the more general one. Morphogenetics, therefore, is a field in which the evolutionists must work." (Leavitt 1909: 30, esiletõst lisatud siin.)
Paaris mõistega "makroevolutsioon" kasutas seda mõistet esimesena Juri Filiptšenko 1927. aastal.
433
433. aasta
Fāyiz as-Sarrāj
Fāyiz Muşţafā as-Sarrāj (araabia keeles فائز السراج‎ või فايز السراج; sündinud 20. veebruaril 1960) on Liibüa riigitegelane, alates 30. märtsist 2016 Liibüa presidendi nõukogu esimees ning alates 5. aprillist 2016 Liibüa peaminister. Ta juhib 17. detsembril 2015 sõlmitud Liibüa poliitilise kokkuleppega moodustatud rahvusliku kokkuleppe valitsust (RKV). Ta on olnud Tripoli parlamendi liige.
Hoolimata RKV moodustamisest on riik püsinud ebastabiilsena. As-Sarrāji valitsusel on oma võimu teostamisega eriti suured probleemid riigi idaosas, kus on endiselt käimas verine kodusõda Liibüa Rahvusarmee vastu. Kahlifa Haftari juhtimisel tegutsevate mässuliste toetajate hulka kuuluvad nt Venemaa, Araabia Ühendemiraadid ja Egiptus.
À
À on täht A, millele on lisatud diakriitiline märk graavis.
Eesti keeles on toorlaenust eessõnana kasutusel prantsuse keelest laenatud sõna à, mis pannakse hulka või muud määra tähistava fraasi ette, et näidata hulga või määra jaotumise ühikut. Näiteks fraasis
peetakse silmas, et iga pastaka hind on 10 krooni.
Subjekt (loogika)
Subjekt on traditsioonilises loogikas see, mille kohta midagi öeldakse, vastandina predikaadile (sellele, mida subjekti kohta öeldakse).
Euroopa Liidu ühine välis- ja julgeolekupoliitika
Euroopa Liidu ühine välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP; inglise keeles Common Foreign and Security Policy, CFSP) sai alguse 1992. aastal Maastrichti lepinguga, mille eesmärk on kaitsta Euroopa Liidu väärtusi ja huve, säilitada rahu ja tugevdada turvalisust, edendada rahvusvahelist koostööd ning tagada õigusriigi printsiibid ja inimõigused.
Maastrichti lepinguga loodud kolme samba süsteemis moodustab ÜVJP teise samba. Kuna ÜVJP põhines peamiselt valitsustevahelistel menetlustel ja konsensusel, siis reageeriti välispoliitikas eeskätt ühiste seisukohtade ja ühismeetmete vormis.
1) Euroopa Liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ametikoht – kõrge esindaja ülesanne on muuta ELi välis- ja julgeolekupoliitika järjepidevamaks;
2) Euroopa välisteenistus – ELi diplomaatiline teenistus.
Euroopa Liidu ühise välis- ja julgeolekupoliitika vahendid
Euroopa Liidul on välispoliitika edendamiseks ja korraldamiseks eri vahendeid:
1) Poliitilised vahendid on nõukogu otsused ja järeldused, liidu või kõrge esindaja avaldused, demaršid ning riikidega peetavad poliitilised dialoogid.
2) Keerulisemate küsimuste või oluliste piirkondadega tegelemiseks on nimetatud ELi eriesindajad.
ÜVJP tegevusel on rahalised toetusvahendid. Rahvusvahelist õigust, inimõigusi, õigusriigi ja demokraatia põhimõtteid rikkuva poliitika mõjutamiseks on ELil võimalus kasutada sanktsioone. Välisministeerium toob välja, et "ÜVJP üheks nähtavamaks sambaks on ühine julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP; ingl k Common Security and Defence Policy – CSDP), mille raames korraldab EL tsiviilmissioone ja sõjalisi operatsioone. Missioonid ja operatsioonid on mõeldud konfliktide ennetamiseks, lahendamiseks või nende tagajärgede leevendamiseks ning enamasti hõlmavad need ühiseid desarmeerimisoperatsioone, humanitaar- ja päästeülesannete täitmist, sõjalist nõustamist ja abistamist, rahuvalvet või kriisiohjet".
Euroopa Parlament
ELi välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja peab konsulteerima regulaarselt Euroopa Parlamendiga ÜVJP põhiaspektide ja põhivalikute asjus ning teavitama parlamenti asjaomase poliitikavaldkonna arengust. Parlament korraldab kaks korda aastas mõttevahetuse ÜVJP eduaruannete kohta ning esitab küsimusi ja annab soovitusi nõukogule ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale. Parlamendi õigust olla teavitatud ja konsulteeritud ÜVJP ning ÜJKP asjus kinnitab ka kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi poliitilist vastutust käsitlev avaldus, mille järgi:
1) ühised konsultatiivkohtumised võimaldavad selleks volitatud EP liikmete rühmal kohtuda oma kolleegidega nõukogu poliitika- ja julgeolekukomiteest, Euroopa välisteenistusest ja komisjonist. Kohtumistel arutatakse kavandatavaid ja käimasolevaid ÜJKP tsiviilmissioone.
2) parlamendi erikomisjonil on õigus pääseda ligi ÜVJP ning ÜJKP konfidentsiaalsele teabele.
4) kõrge esindaja esineb vähemalt kaks korda aastas EPi ees, et anda ülevaade ÜVJPst ja ÜJKPst ning vastata küsimustele.
EP on üks kahest ELi eelarvepädevast institutsioonist ning EP kinnitab ÜVJP iga-aastase eelarve. Samuti kujundab EP näiteks demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendeid ning stabiliseerimisvahendeid, pidades selleks läbirääkimisi nii nõukogu kui ka komisjoniga. EP kontrollib regulaarselt Euroopa välisteenistuse tegevust ja annab soovitusi küsimustes, nagu geograafiline ja sooline tasakaal, suhted teiste ELi institutsioonidega ja liikmesriikide diplomaatiliste teenistustega. Parlament osaleb ka rahvusvaheliste lepingute läbirääkimiste ja rakendamise järelevalves. Selliste lepingute sõlmimiseks vajab nõukogu Euroopa Parlamendi nõusolekut.
Euroopa Ülemkogu
Euroopa Ülemkogu koosneb 28 liikmesriigi riigipeadest ja valitsusjuhtidest ning just neil on lõplik otsustusõigus Euroopa Liidus. Nemad määravad kindlaks poliitika põhimõtted ja üldsuunised kohtumistel, mis toimuvad neli korda aastas. Suuremas osas välis- ja julgeolekupoliitika küsimustes on vaja kõikide ELi liikmesriikide nõusolekut. Euroopa Liidu ametliku veebisaidi kohaselt on "välisteenistuse ülesandeks toetada kõrge esindaja tegevust. See toimib ELi diplomaatilise teenistusena. Rohkem kui 139 delegatsioonist ja büroost koosnev võrgustik edendab ning kaitseb Euroopa väärtusi ja huve kogu maailmas."
Hetkel kehtiva välis- ja julgeolekupoliitika strateegia "Ühtne visioon, ühine tegevus: tugevam Euroopa" kajastab visiooni ELi ülemaailmsest rollist, tuuakse välja ühised põhimõtted ja esitatakse edasised sammud välis- ja julgeolekupoliitikas. 2016. aasta septembris toimunud Bratislava tippkohtumisel otsustati tugevdada ELi koostööd välisjulgeoleku ja kaitse alal.
Euroopa Liidu Nõukogu
Euroopa Liidu Nõukogu arendab ELi ühist välis- ja julgeolekupoliitikat. Euroopa Ülemkogu kodulehe järgi "töötab Nõukogu Euroopa Ülemkogu poolt kindlaksmääratud suuniste alusel välja ja viib ellu ELi välis- ja julgeolekupoliitikat. See hõlmab ka ELi arengu- ja humanitaarabi, kaitset ja kaubandust. Koos liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindajaga tagab nõukogu liidu välistegevuse ühtsuse, järjepidevuse ja tõhususe."
Välisasjade nõukogu
Euroopa Liidu välistegevuse eest vastutab välisasjade nõukogu, mille tegevus sisaldab nii välis-, kaitse- kui ka julgeolekupoliitikat, aga ka kaubandust, arengukoostööd ja humanitaarabi. Välisasjade nõukogu jälgib maailmas toimuvaid sündmusi ning tegutseb vastavalt ELi üldise välis- ja julgeolekupoliitika strateegiale. Üldiselt koosneb välisasjade nõukogu kõigi ELi liikmesriikide välisministritest, kuid sõltuvalt teemast võivad seal osaleda kaitse- või majandusministrid. Välisasjade nõukogu eesistuja on kõrge esindaja, kes osaleb ka ülemkogu kohtumistel ja annab aru välisküsimustes.
Euroopa Ülemkogu koduleht toob välja, et "nõukogu saab eelkõige ELi rahu- ja julgeolekualaste eesmärkide saavutamiseks võtta nii tsiviil- kui ka sõjaliste kriiside ohjamise meetmeid. Samuti võib nõukogu vastu võtta meetmeid, mida on vaja ELi välis- ja julgeolekupoliitika rakendamiseks, muuhulgas sanktsioone."
Kobarlõime
Kobarlõime ehk klasterkäsitlus (inglise cluster approach) on ÜRO 2005. aastal loodud mehhanism, millega parandatakse humanitaarmissioonidel koostööd ÜRO allasutuste, rahvusvahelise Punase Risti ja Punase Poolkuu liikumise ja mittetulundusühingute vahel.
Üks asutus määratakse teatud sektori (või klastri) juhiks ja vastutajaks. Klasterkäsitlus peaks aitama täita lünki teatud valdkondade (näiteks vesi ja sanitaar, laagrite haldamine ja kaitse) haldamises ning suurendama globaalset võimekust humanitaarkriisidele reageerimisel.
Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi
Antarktika
pisi|Antarktika pisi|Antarktika pisi|Antarktika kaart pisi|Antarktise reljeef šelfiliustiketa pisi|Antarktise reljeef hüpsomeetrilises värvingus pisi|Polaaruurija Antarktika jäätunnelis sukeldumas Antarktika on maailmajagu, mis hõlmab Antarktise mandri ja seda ümbritsevad saared India, Atlandi ja Vaikse ookeani lõunaosas (nn Lõuna-Jäämeres).
Antarktika võtab enda alla 8,9% maismaast.
Antarktika kasutamist reguleerib 1959. aastal Washingtonis sõlmitud Antarktika leping koos 1991. aasta keskkonnakaitse protokolliga, mille kohaselt Antarktika on avatud rahumeelseks kasutamiseks ja teadustegevuseks. Vägede paigutamine Antarktikasse, maavarade kaevandamine jms pole aga lubatud. Antarktika leping jätab muutmata riikide varasemad nõuded teatud Antarktika piirkondade oma suveräänsusele allutamisele, kuid samas ei luba neil esitada ka uusi nõudeid. Lepingu kehtivuse ajal on kõik sellised nõuded "külmutatud." Eesti jaoks jõustus leping 17. mail 2001.
Kliima
Antarktika asub antarktilises ja lähisantarktilises kliimavöötmetes. Sellele on iseloomulikud väga madalad õhutemperatuurid ja madal sademete hulk. Rannikuäärsetel aladel on kliimatingimused natuke pehmemad, mandri keskel aga väga karmid.
Eestlasi Antarktikas
Kogumiku "Nabakirjad", Eesti Kirjarahva Leksikoni ja Eesti Polaarklubi kodulehe andmed
Ühine humanitaaroperatsioonide plaan
Ühine humanitaaroperatsioonide plaan (inglise Common humanitarian action plan, CHAP) on riigi või piirkonna strateegiline plaan humanitaarseks operatiivseks tegutsemiseks. CHAP-i koostab humanitaarkoordinaatori juhtimisel ÜRO agentuuridevahelise alalise komitee (Inter-Agency Standing Committee, IASC) piirkondlik üksus.
Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi
Läige (õng)
Läige oli endisaegne sööda jäljend õngedel. Söödata õnge liigutati üles-alla (sikuti, lutsuõng) või veeti paadi järel (vedel).
Õngeläiked olid üldiselt kalakujulised. Need valati tinast või taoti vasest, aga tehti ka hõbedast. Tavaliselt olid läiked valmistatud metallide segust. Mõnikord joodeti kokku eri värvi metalle (nt valgevaske ja punast vaske), nii et läike üks pool oli ühest ja teine pool teisest metallist, sest teatud kalaliigid eelistavad kindlat värvi.
Hendrik Agur
Hendrik Agur (sündinud 3. oktoobril 1965 Viljandis) on Eesti haridusjuht.
Ta on lõpetanud 1983. aastal Viljandi 5. Keskkooli ja 1991. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi kultuuriteaduskonna (kultuuritöötaja orkestrijuhi eriharul).
Aastatel 2005–2018 oli Agur Gustav Adolfi Gümnaasiumi direktor. 2019. aasta jaanuaris asus ta tööle Haridus- ja Teadusministeeriumis riigigümnaasiumide rajamise koordineerijana. 2019. aasta aprillis valiti ta septembris tööd alustava Kohtla-Järve Gümnaasiumi direktoriks.
Tegevus poliitikas
Hendrik Agur kuulub aastast 2011 erakonda Isamaa. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 7 (Ida-Virumaa) 441 häält ning ei osutunud valituks.
Isiklikku
Tema ema Ingrid Agur on teatrikunstnik teatris Ugala. Isa Jaak Agur on olnud Viljandi haigla arst. Hendrik Agur on Rein Aguri vennapoeg.
Abielust Hannula Aguriga (Hannula Lepp) sündisid Hendrik Aguril pojad Sander-Sebastian ja Gabriel.
Hendrik Agur abiellus 2014. aastal dirigent Anu Taliga. 29. aprillil 2015 sündis neil poeg. Juulis 2016 sai teatavaks, et nende kooselu on lõppenud.
Formosus
Formosus oli paavst 891–896. Ta oli 111. paavst.
Formosus oli sündinud Roomas (teistel andmetel Ostias või Korsikal) 816. aasta paiku. Ta oli Leo (Leone) poeg.