cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Eesti president
Ametisse astumine, õiguslik seisund ja volituste lõppemine
Kui president ei ole oma ülesandeid üle kolme kuu järjest täita saanud või kui tema volitused enne tähtaega lõpevad, valib Riigikogu 14 päeva jooksul uue Vabariigi Presidendi.
Vabariigi Presidendi pädevus
Vabariigi Presidendi pädevused on loetletud põhiseaduse §-s 78 ja täpsustatud Vabariigi Presidendi töökorra seaduse ja eriseadustega (nt välissuhtlemisseadus, rahuaja riigikaitse seadus jne).
Välissuhtluspädevus
Vabariigi President esindab Eesti Vabariiki rahvusvahelises suhtlemises. Lähtudes sellest, et Vabariigi Valitsus korraldab suhtlemist teiste riikidega, koordineerib Vabariigi president oma välispoliitilist tegevust valitsusega.
Vabariigi Presidendil on aktiivne ja passiivne saatkonnaõigus. Ta nimetab ja kutsub Vabariigi Valitsuse ettepanekul tagasi Eesti Vabariigi diplomaatilised esindajad ning võtab vastu Eestisse akrediteeritud teiste riikide diplomaatiliste esindajate volikirjad. Eesti rahvusvaheliste lepingute sõlmimisel on tema pädevuses nende ratifitseerimine ja denonsseerimine, st nende allakirjutamine pärast seda, kui Riigikogu on nad heaks kiitnud. Sellised lepingud on Eesti põhiseaduse § 121 järgi: lepingud, mis muudavad Eesti piire, mille rakendamiseks on vaja Eesti seaduste vastuvõtmist, muutmist või tühistamist, millega Eesti ühineb rahvusvaheliste organisatsioonidega, mille kohaselt Eesti võtab endale rahalisi või sõjalisi kohustusi ja milles on ratifitseerimine ette nähtud. Presidendi üksikkompetents välissuhtluses seisneb sõjaseisukorra ja sellest lähtudes ka sõja lõpu väljakuulutamises agressiooni korral, samuti ettepanekus Riigikogule kuulutada välja sõjaseisukord, mobilisatsioon, demobilisatsioon ja erakorraline seisukord.
President annab Vabariigi Valitsuse ettepanekul diplomaatilisi auastmeid, mis antakse eluks ajaks.
Presidendi pädevus, suhted teiste põhiseaduslike institutsioonidega välissuhtluse valdkonnas on konkretiseeritud välissuhtlemisseaduse ja välisteenistuse seadusega.
Riigikaitsepädevus
Vabariigi President on riigikaitse kõrgeim juht. Tema ülesanne on teha Riigikogule ettepanek kuulutada Eesti vastu suunatud agressiooni korral välja sõjaseisukord, mobilisatsioon ja demobilisatsioon, samuti lõpetada sõjaseisukord. Presidenti abistab tema riigikaitsekompetentsi täitmisel presidendi juures nõuandva organina tegutsev riigikaitse nõukogu, kuhu kuuluvad seaduse järgi Riigikogu esimees, peaminister, Riigikogu riigikaitsekomisjoni esimees, kaitseminister, siseminister, välisminister, justiitsminister, rahandusminister, Riigikogu väliskomisjoni esimees ja kaitseväe juhataja (sõja ajal kaitseväe ülemjuhataja). Riigikaitse Nõukogu tegutseb Vabariigi Presidendi kinnitatud kodukorra alusel.
Vabariigi President nimetab ja vabastab ametist Vabariigi Valitsuse ja kaitseväe juhataja ettepanekul kaitseväe juhtkonna, kuhu kuuluvad Kaitsejõudude Peastaabi ülem, Kaitseliidu ülem ja väeliikide ülemad. Vabariigi President kui riigikaitse kõrgeim juht annab kaitseväe juhataja ettepanekul välja käskkirju sõjaväeliste auastmete andmiseks, samuti kaitseväe juhataja asendamiseks.
Vabariigi Presidendi riigikaitsekompetents on täpsustatud rahuaja riigikaitse seaduse, sõjaaja riigikaitse seaduse, erakorralise seisukorra seadusega ja kaitseväeteenistuse seadusega.
Pädevus Riigikogu suhtes
President ja Riigikogu on omavahel seotud paljude presidendi formaalsete ja materiaalsete pädevustega. Vabariigi President kuulutab välja Riigikogu korralised valimised, kutsub kokku Riigikogu uue koosseisu esimese istungi ja avab selle. Presidendil on õigus seaduses sätestatud juhtudel kutsuda kokku Riigikogu täiendavaid istungeid ja erakorralisi istungeid.
Vabariigi President saab põhiseaduses ette nähtud alustel Riigikogu laiali saata ja kuulutada välja erakorralised valimised. Erakorralised Riigikogu valimised peab Vabariigi President välja kuulutama juhul, kui presidendi poolt esitatud peaministri kandidaat ei ole pärast kaht vooru suutnud valitsust moodustada, Riigikogu on esitanud oma peaministri kandidaadi ja ka tema ei esita kahe nädala jooksul oma valitsuse koosseisu presidendile. Teiseks kuulutab president välja Riigikogu uue koosseisu valimised, kui Riigikogu algatatud rahvahääletus ei leia rahvalt vajalikku toetust. Kolmas põhjus lõpetada Riigikogu ennetähtaegsete volituste lõpetamiseks on Riigikogu võimetus uut riigieelarvet vastu võtta kahe kuu jooksul pärast uue eelarveaasta algust. Viimane Riigikogu laialisaatmise põhjus erineb eelmistest selle poolest, et siin on Vabariigi Presidendi otsustada, kas kuulutada uued valimised välja või mitte. Peaministrile või Vabariigi Valitsusele umbusalduse avaldamise korral võib president välja kuulutada uued valimised.
Vabariigi Presidendi suhted Riigikoguga on täpsustatud Riigikogu kodukorra seaduses.
Pädevus Vabariigi Valitsuse suhtes
Vabariigi President määrab neljateistkümne päeva jooksul Vabariigi Valitsuse tagasiastumisest peaministri kandidaadi, kellele teeb ülesandeks uue valitsuse moodustamise. Riigikogult valitsuse moodustamiseks volitused saanud peaministri kandidaat esitab valitsuse koosseisu Vabariigi Presidendile, kes nimetab kolme päeva jooksul uue valitsuse ametisse. Kui Vabariigi Presidendi määratud peaministrikandidaat ei saa Riigikogu poolthäälte enamust või ei suuda valitsust moodustada või loobub selle moodustamisest, on Vabariigi Presidendil õigus seitsme päeva jooksul esitada teine peaministrikandidaat. Kui Vabariigi President ei esita seitsme päeva jooksul teist peaministrikandidaati või loobub selle esitamisest või kui teine kandidaat ei saa Riigikogult volitusi või ei suuda valitsust moodustada või loobub selle moodustamisest, läheb peaministrikandidaadi ülesseadmise õigus üle Riigikogule.
Vabariigi President teeb peaministri ettepanekul muudatusi valitsuse koosseisus, st ta vabastab ametist ja nimetab ametisse üksikuid ministreid. Vabariigi President võib peaministri ettepanekul nimetada ametisse ka ministreid, kes ei juhi ministeeriumi (nn portfellita ministrid, nt rahvastikuminister). Valitsuse koosseisu muutmisel on peaministri ettepanek presidendile siduv, seega, piirdub Presidendi roll sisuliselt vaid vastavate dokumentide vormistamisega, sisuline ministrikandidaatide valik kuulub peaministri pädevusse.
Vabariigi President vabastab ministri ametist ka siis, kui Riigikogu avaldab oma otsusega ministrile umbusaldust.
Valitsusele või peaministrile umbusalduse avaldamise korral võib Vabariigi President kolme päeva jooksul valitsuse ettepanekul välja kuulutada Riigikogu erakorralised valimised.
Vabariigi Valitsuse ja presidendi suhted on täpsustatud Vabariigi Valitsuse seaduses.
Seadusandlik pädevus
Vabariigi President kuulutab välja Riigikogus vastu võetud seadused. See on presidendi ainupädevus, millesse ei ole kaasatud ükski teine põhiseaduslik institutsioon. Presidendil on ka niinimetatud vetoõigus, see tähendab, et riigipea võib seaduse jätta välja kuulutamata ja oma motiveeritud otsusega selle Riigikogule neljateistkümne päeva jooksul uuesti arutamiseks ning otsustamiseks saata. Presidendil on kontrolliõigus nii materiaal- kui ka protsessuaalõiguslike sätete üle. Kui Riigikogu presidendi poolt väljakuulutamata jäetud seaduse muutmata kujul uuesti vastu võtab, kuulutab president selle välja või pöördub Riigikohtu poole taotlusega tunnistada seadus põhiseadusega vastuolus olevaks. Kui Riigikohus leiab, et seadus on põhiseadusega kooskõlas, kuulutab president selle välja. Riigikogu VII ja VIII koosseisu tegutsemisaja jooksul on Vabariigi President jätnud välja kuulutamata 33 seadust, neist 8 puhul pöördus ta Riigikohtu poole. Riigikohus rahuldas riigipea taotluse 7 korral. Riigikogu IX koosseisu tegutsemisaja jooksul on Vabariigi President jätnud välja kuulutamata 8 seadust.
Riigikogu IX ja X koosseisu tegutsemisaja jooksul on Vabariigi President jätnud välja kuulutamata 13 seadust, neist 1 puhul pöördus ta Riigikohtu poole.
Kui Riigikogu ei saa erakorralistel asjaoludel kokku tulla ja on tekkinud edasilükkamatu riiklik vajadus, on Vabariigi Presidendil õigus anda välja seadlusi, mis peavad olema kinnitatud peaministri ja Riigikogu esimehe kaasallkirjadega. Seadlusega ei saa muuta põhiseadust ja konstitutsioonilisi seadusi (loetelu toodud põhiseaduse §-s 104). Riigikogu peab oma järgmisel istungil need seadlused kas kinnitama või tühistama. Seega on seadlused erakorraline vahend riigikorra säilitamiseks ja riigipea tegutseb sel juhul riigi õiguskorra garandina.
Põhiseaduse kohaselt ei ole Vabariigi Presidendil seaduste algatamise õigust, välja arvatud põhiseaduse muutmise algatamine.
Vabariigi President võtab oma põhiseaduslike ülesannete täitmiseks vastu otsuseid. Riigikaitse kõrgeima juhina ja Vabariigi Presidendi Kantselei tegevuse korraldamiseks annab Vabariigi President käskkirju.
Riigiametnike nimetamise ja vabastamise pädevus
Vabariigi President nimetab Eesti Panga nõukogu ettepanekul Eesti Panga presidendi, Riigikohtu ettepanekul maa- ja linnakohtunikud, halduskohtunikud ning ringkonnakohtunikud (s.o I ja II astme kohtunikud) ja valitsuse ning kaitseväe juhataja ettepanekul kaitseväe juhtkonna. Riigipea poolt ametisse nimetamisega kaasneb teatava sotsiaalse respekti andmine, kontrolli teostamine isiku nimetamise seaduslikkuse üle, ametisse nimetamise suurema avalikkuse tagamine ja ametnikule stabiilsuse tagamine. Vabariigi Presidendil on ka õigus keelduda neid isikuid ametisse nimetamast, kui see on vastuolus seadusega või riigi huvidega, mida ta on ka reaalselt kasutanud.
Vabariigi President teeb Riigikogule ettepaneku järgmiste kõrgemate ametnike nimetamiseks: Riigikohtu esimees, Eesti Panga nõukogu esimees, riigikontrolör, õiguskantsler ja kaitseväe juhataja või ülemjuhataja sõjaajal. Riigiametnike ametisse nimetamine ja vabastamine toimub Vabariigi Presidendi töökorra seaduses sätestatud korras.
Autasustamispädevus
Vabariigi Presidendi ainupädevuses on riiklike autasude andmine, milles teda nõuandva organina abistab teenetemärkide komitee. Autasude andmine kui riigi austusavaldus on maailma praktikas tavaliselt riigipea pädevus.
Eesti Vabariigi riiklikud ordenid ja nende taotlemine ning andmine on sätestatud teenetemärkide seadusega.
Armuandmisõigus
Presidendil on ainuõigus vabastada süüdimõistetud nende palvel karistuse kandmisest või kergendada karistust. Armuandmine eeldab, et õigusemõistmine on juba toimunud ja isik on antud üle täitevorganitele karistuse täideviimiseks. Armuandmisega ei anna Vabariigi President hinnangut kohtuotsusele. Rahvusvahelise tava kohaselt on see riigipea suvaotsustus, mida ta võib teha humaansetel kaalutlustel.
Õiguskantsleri kriminaalvastutusele võtmise algatamine
President algatab õiguskantsleri kriminaalvastutusele võtmise. Vastava ettepaneku teeb president Riigikogule riigiprokuröri taotlusel. Tal on õigus tutvuda kriminaalasja materjalidega, kuid otsuse tegemisel ei pea ta arvesse võtma esitatud tõendeid, vaid üksnes kehtestatud protseduuri järgimist.
Ilma Vabariigi Presidendi nõusolekuta ei saa kriminaalvastutusele võtta ka kohtunikku tema ametisoleku ajal.
Presidendi osa nimetatud menetluses on sätestatud kriminaalmenetluse seadustikuga. pisi|[[Kadrioru administratiivhoone|Kadrioru presidendiloss on Eesti Vabariigi presidendi ametiresidents]]
Vabariigi Presidendi ametihüved
Vabariigi Presidendi ametipalga määraks on Eesti keskmise palga korrutis koefitsiendiga 7,0. Peale selle saab Vabariigi President esinduskulude katteks esindustasu, mille suurus on 20% ametipalgast.
Ametivolituste ajal on Vabariigi Presidendil õigus kasutada ametikorterit, ametiautot ja autojuhti. Tal on õigus saada aastas 35 päeva puhkust. Puhkuse aja ja kestuse määrab president ise. Puhkuse ajaks säilitatakse talle ametipalk. Riigipead kaitseb ametivolituste ajal politseiasutus (julgestusteenistus).
Pärast ametivolituste lõppu makstakse presidendile pensioni, mille suurus on 75% kehtivast presidendi ametipalga määrast. Kui president on oma ametivolituste ajal kaotanud täielikult või osaliselt töövõime, suurendatakse tema ametipensioni 25% võrra. Õigus toitjakaotuspensionile on presidendi surma korral ka tema töövõimetutel pereliikmetel ja abikaasal. Presidendi pereliikme pensioni suurus on veerand presidendi ametipensionist.
Pärast ametivolituste lõppemist on presidendil õigus saada oma kasutusse tööruumid (üüri- ja kantseleikulud hüvitab riik), saada oma käsutusse nõunik ja sekretär, saada ühekordset toetust aasta ametipalga ulatuses ning kasutada ametiautot ja autojuhti. Vajaduse korral määrab peaminister presidendile ka kaitse.
Sobótka
Sobótka (saksa Zobten am Berge) on linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas Wrocławi maakonnas, Sobótka valla halduskeskus. Sobótka asub Wrocławi kesklinnast umbes 31 km edelas.
Asulat on esmamainitud 1148. aastal. Linnaõigused sai 1221. aastal. Linnaõigusi uuendati 1399. aastal. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus.
Prantsusmaa haldusjaotus
Prantsusmaa on halduslikult jaotatud piirkondadeks, departemangudeks, ringkondadeks, kantoniteks ja valdadeks.
Ülevaade
Prantsusmaa haldusüksused koos ülemeredepartemangudega on:
Departemangud
Piirkonnad on jaotatud kokku 101 departemanguks (département). Prantsusmaa põhiosas (sealhulgas Korsika) on 96 departemangu ning ülejäänud 5 on ülemereterritooriumidel: Martinique'il, Guadeloupe'il, Prantsuse Guajaanas, Réunionil ning Saint-Pierre ja Miquelonil ja tinglik departemang Mayotte.
Enamik departemange on nimetatud nende geograafiliste paikade järgi. Peamiselt on nad tuntud kahekohalise numbrilise tähisega, mida kasutatakse sihtnumbri kahe esimese ning auto numbrimärgi kahe viimase numbrina. Valitsus on esindatud igas departemangus prefektiga (préfet). Departemangu tähtsaimat linna, kus valitsus ja prefekt asuvad, nimetatakse prefektuuriks (préfecture). See linn on ka valitud ülemnõukogu (conseil général) asukohaks. Selle linna tunneb ka sihtnumbri järgi ära, sest sihtnumbri kolm viimast numbrit on nullid.
Departemangud loodi 22. detsembril 1789 ja neid oli alguses 83. Tänapäeval on neid 95.
Ringkonnad
Departemangud on jaotatud ringkondadeks (arrondissement). Ringkonna keskus on alamprefektuur (sous-préfecture) (välja arvatud prefektuur ise).
Kantonid
Ringkonnad jagunevad kantoniteks (canton).
Vallad
Kantonid omakorda on jagatud Prantsusmaa kõige väiksemateks haldusüksusteks: valdadeks (commune).
Prantsusmaa Euroopa-osas on 36 664 valda ja koos DOM-TOM'iga 36 685 valda. Vallad on riigi peamised haldusüksused, kohaliku omavalitsuse asukohad. Valda juhib meer (Maire), kelle asukoht on Raekojas (Mairie). Peaaegu kolmandikus valdadest elab vähem kui 200 inimest. Vallad loodi 14. detsembril 1789 ja neid oli alguses 44 000.
Valla keskmine pindala on 14,89 ruutkilomeetrit. Suurima pindalaga on Arles (Bouches-du-Rhône; 770 km2) ja väikseim on Castellon-d'Albret (Gironde; 0,0376 km2).
Väikseim vallavalitsushoone on Saint-Germain-du-Pasquieri vallal Eure'i departemangus. Kabel-hoone mõõtmed on 3x2,70 m (ehitati 1952).
DOM-TOM
Ülemeredepartemangud (Départements d'Outre-Mer), statuudi kohaselt: Département françois d'Outre-Mer
Ülemereterritooriumid (Territoires d'Outre-Mer), *statuudi kohaselt
Püsielanikkonnata ülemerealad
R (programmeerimiskeel)
R on kõrgtaseme objektorienteeritud interpreteeritav programmeerimiskeel. R on vaba tarkvara (GPL), mida kasutatakse laialdaselt statistikas. R töötab paljudel platvormidel, sh UNIXi-laadsetel operatsioonisüsteemides, nt Linux, Mac OS X ja Microsoft Windows.
R-i töötasid 1990. aastatel välja Ross Ihaka ja Robert Gentleman Aucklandi ülikoolist. Praegu arendab keelt vabatahtlike meeskond (R core team).
Struktuur
R on hierarhilise struktuuriga pakett: ta koosneb põhiosast ja lisapakettidest (package). Valik kõige olulisemaid pakette kuulub "soovitatavate pakettide" hulka ja installitakse tavaliselt koos põhiprogrammiga. R sisaldab oma tarbeks ka lihtsat paketihaldurit.
Võrdlus teiste keeltega
R on S-keele variant ja väga sarnane S-PLUS-iga.
Keelel on tugev vektor- ja maatriksarvutuse toetus, väga hea indekseerimine, rikkalik matemaatiliste meetodite kogu ning väga võimalusterohke graafika. R on kiiruse ja võimaluste poolest võrreldav Octave'i või MATLAB-iga.
R sisaldab ka tavalisi üldotstarbeliste keelte vahendeid suhtlemiseks operatsioonisüsteemiga ja tekstide töötlemiseks ning võimaldab kasutada C-s (või C++-s) ja fortranis kirjutatud koodi.
Komplekssed andmestruktuurid teevad keele suhteliselt aeglaseks ja mälunõudlikuks. Seepärast on keel muudes rakendustes vähe levinud.
Kasutusalad
R-i kasutatakse palju statistikas ja bioinformaatikas (sh biomeetrias).
Veeriku küla
Veeriku (Sassi) on küla Saaremaal Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valjala valda.
Kurk (geograafia)
Kurgud on Eestis Hari kurk, Viire kurk ja Voosi kurk.
Eestikeelsed nimetused, kus veel kurk kasutusel on, on Kura kurk ja Valge mere kurk.
Soome keeles on kasutusel ka kurkku (Merenkurkku, Kuurinkurkku – Kura kurk, Vienankurkku – Valge mere kurk).
Sisemeri
Sisemeri on meri, mis on ühe või mitme väina kaudu ühenduses ookeani või mõne teise merega.
Sisemered:
Vaata ka
Binnenmeer
25. armee (Saksamaa)
'''Saksa 25. armee''' oli Teise maailmasõja ajal Saksa vägedesse kuulunud väliarmee.
Ajalugu
Formeeriti 10. novembril 1944. Hollandis armeegrupi Narwa staabist, et asendada Aacheni piirkonda üle viidud 15. armeed. Alates 7. aprillist 1945. kandis ka nime "Festung Holland".
Allunud väeosad
31. detsember 1944.: 31. märts 1945.:
Adavere mõis
pisi|[[Adavere mõisa peahoone|Adavere mõisa härrastemaja 2012. aastal]] pisi|Adavere mõisa park pisi|Adavere mõisa ait-kuivati Adavere mõis (saksa keeles Addafer) oli rüütlimõis Põltsamaa kihelkonnas Viljandimaal. Tänapäeval jääb mõis Jõgeva maakonna Põltsamaa valla maadele.
Ajalugu
1816. aastal ostis Adavere mõisa Bernhard Caspar von Stackelberg. Tema pojapoeg Bernhard Caspar Otto von Stackelberg müüs 1876. aastal mõisa Nikolai Karl Otto von Wahlile, kellelt 1905. aastal päris mõisa poeg Edward von Wahl.
Wahlid rajasid vana peahoone soklile uue historitsistliku peahoone. 1893. aastal valminud peahoone on krohvimata paekiviehitis, mille keskosa kaunistab kolme akna laiune pealeehitis.
1919 võõrandati mõis Nikolai von Wahlilt ja alates 1920. aastast asus peahoones metskonnakeskus. 1928 muudeti hoone kooliks, mille tarbeks tehti 1976. aastal hoonele juurdeehitis.
2001. aastal peahoone rekonstrueeriti ning sinna kolisid ka kohalik lasteaed ja Adavere raamatukogu.
Säilinud on hulk kõrvalhooneid, nende hulgas ka tuulik, kus asub tänapäeval söögikoht.
Aadlikonvent
Aadlikonvendiks võidakse nimetada mingi piirkonna aadli üld- või esinduskogu.
Aadlikonvent Eesti ajaloos
Aadlikonvent oli Liivimaa ja Saaremaa rüütelkonnas aadelkonna valitav organ, mis toimis maapäevade vaheaegadel.
Aadlikonvendid toimisid kuni 1920. aastani, mil rüütelkonnad kaotati.
Liivimaa rüütelkond
17. sajandil koosnes Liivimaa aadlikonvent 12  kreisisaadikust ja maamarssalist.
Saaremaa rüütelkond
Saaremaa aadlikonvent koosnes konvendisaadikutest ja maamarssalist.
Kõiguste laht
pisi|Kõiguste laht (mai 2005) pisi|Kõiguste laht päikesetõusu ajal juulikuus
Kõiguste laht on laht Saaremaal Valjala ja Saaremaa valla piiril. Lahe sisemaapoolset osa nimetatakse Kunnati laheks.
Kõiguste lahes on pikka aega tehtud rannikumere põhjataimestiku seiret.
Lahe rannikul asuvad Kõiguste sadam ja Kõiguste bioloogiajaam.
Lahte suubub Maadevahe jõgi.
Kassi (Viljandi)
Kassi (ka Kassiküla) on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.
Kuni 2013. aastani kuulus küla Paistu valda. Külas asuvad Jaama allikad. Külast saab alguse Sinialliku oja. Küla kirdepiiril voolab Virastuoja.
Külas asuva Väike-Saadu talu õues kasvavad kaitsealused Väike-Saadu pihlakas ja Väike-Saadu pärnad.
Harry Abel
Harry Abel (3. märts 1920 Torma vald, Tartumaa – 21. detsember 1996) oli eesti humorist.
Tema isa oli sepp.
Harry Abel töötas kaubatundja ja klubijuhatajana.
Ta avaldas vesteid ja humoreske pseudonüümi Ernst Kern (Kärna Ärni) all.
Reinhold Bernhard von Ungern-Sternberg
Vabahärra Reinhold Bernhard von Ungern-Sternberg (16. oktoober 1808 Tartu – 3. märts 1887 Riia) oli baltisaksa õigusteadlane.
Sündis aadlikust ametniku Otto Christian Sigismund von Ungern-Sternbergi (1778–1861) pojana, õppis Tartu Ülikoolis 1826–1829, tudeeris ka Heidelbergi Ülikoolis. Tartu Ülikooli Vene õiguse eradotsent 1835–1839.
Chetlat
Chetlat on atoll Araabia meres, üks Amindiividest. Pindala 103 ha. Saar on madal. Kuulub Indiale. Seal elab umbes 2500 inimest.
Jaan Kärner
Jaan Kärner (27. mai 1891 Kirepi vald – 3. aprill 1958 Tartu) oli eesti kirjanik.
Elulugu
pisi|Kirjanik Jaan Kärneri kunagine eluase Elvas Vaiksel tänaval Jaan Kärneri lapsepõlv möödus praeguse Elva lähistel Käo külas Käo-Kingsepa talus.
Ta õppis aastatel 1901–1906 Uderna ministeeriumikoolis. Töötas 1910. aastast peamiselt Tallinnas ajalehetoimetustes ning vahepeal (1911/1912, 1914) õppis Moskvas Šanjavski-nimelises rahvaülikoolis. 1917–1920 oli Eesti pahempoolsete esseeride liidreid, toimetas selle partei ajalehti (Wõitlus) ning 1919. aastal ka Eestimaa Ametiühisuste Kesknõukogu ajalehte Töö Hääl.
Ta elas 1921. aastast Elvas ja oli 1936. aastast Tartus kutseline kirjanik; toimetas aastatel 1927–1929 ajakirja Looming ja 1936–1938 ajakirja Tänapäev. Aastatel 1940–1941 töötas kirjastuses Ilukirjandus ja Kunst. Saksa okupatsiooni ajal oli NSV Liidus, aastast 1944 kuni haigestumiseni 1946 töötas Tallinnas samas kirjastuses ja Loomingu toimetajana.
Maetud Elva kalmistule.
Looming
Jaan Kärneri loomingu väärtuslikum osa on luule. Ta kirjutas ka romaane, näidendeid, mälestusi, ajaloo- ja teatriuurimusi. Tõlkis saksa ja vene kirjandust. Kirjanduskriitikuna väärtustas realistlikke, kaaluka sotsiaalse probleemistikuga teoseid.
Üks tema tuntumaid proosateoseid on omaaegset Elva elu kritiseeriv satiiriline romaan "Soodoma kroonika". 1934. aastal ilmunud raamatu järgi lavastati Elvas näidend juba 1937. aastal.
Isiklikku
Jaan Kärneri isa oli Kaarel Kärner ja ema Liis Kärner. Jaan Kärneri vend Johannes Kärner (26.05.1896–?) oli Tartu kiviraidur, kes näiteks tegi ehitustöid ka Tartu Pauluse kalmistul 1934. aastal avatud Vabadussõja monumendi ja Reola Vabadussõja mälestussamba tarbeks. Tal oli viis õde – Anna Marie Kärner (1883–?), Emilie Soonberg (1884–1961), Ida Pauline Kärner (1888–?), Alma Leppik (1893–1977) ja Minna Kärner (1898–?) – ning kaks poolvenda – Aleksander Kärner (1886–?) ja August Kärner (1869–?).
Jaan Kärner oli 1914–1917 abielus Ida Kärneriga (neiupõlvenimi Kull, 19.08.1889–15.05.1917; poeg Ülo Kärner, 23.10.1915–1941) ning 1919. aastast Hilda Anna Luise Kärneriga (neiupõlvenimi Luberg, 16.12.1898–01.12.1973; tütred Eha Tammemägi, u 1919–1976, ja Elo Sillamaa, 06.05.1925–21.11.1991)
Oborniki Śląskie
Oborniki Śląskie (saksa Obernigk) on linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas Trzebnica maakonnas, Oborniki Śląskie valla halduskeskus. Oborniki Śląskie asub Trzebnicast umbes 10 km läänes ja Wrocławi kesklinnast ligi 24 km põhjaloodes.
Asula oli olemas juba 13. sajandil, kuni 1945. aastani oli Saksamaa koosseisus. Linnaõigused sai Oborniki Śląskie 1945. aastal.
Oborniki Śląskies on sündinud poliitik Bronisław Komorowski, kes oli aastatel 2010–2015 Poola president.
Meelik Kahu
Meelik Kahu (20. veebruar 1935 Kuressaare – 25. oktoober 1991 Tartu) oli eesti ajakirjandus- ja kirjandusteadlane.
Sündis pedagoogi perekonnas. Lõpetas 1954. aastal Tallinna 21. Keskkooli ja õppis 1954–1959 Tartu Riiklikus Ülikoolis ajaloo-keeleteaduskonnas eesti kirjandust. 1961–1964 õppis Keele ja Kirjanduse Instituudi aspirantuuris. Filoloogiakandidaadi kraadi kaitses 1971. aastal väitekirjaga "Tartu Eesti Seitung".
Oli 1959–1965 Carl Robert Jakobsoni talumuuseumi teaduslik töötaja. Alates 1965. aastast töötas Eesti Kirjandusmuuseumi bibliograafia osakonnas ning oli 1968. aastast ka selle juhataja.
Looming
Avaldas artikleid peamiselt eesti ajakirjanduse ajaloo alalt ning kirjutas järelsõnu ning kommentaare Oskar Lutsu memuaarteostele. Samuti koostas koos Eerik Tedrega raamatu "Mälestusi Oskar Lutsust" (1966). Avaldas lühiuurimusi C. R. Jakobsoni Sakalast ja koolilugemikest.
Maadevahe jõgi
Maadevahe jõgi (ka Tõnija-Maadevahe peakraav) on jõgi Ida-Saaremaal. Jõe lähe on Kuiste külas ja see suubub Kunnati lahte. Jõe valgala pindala on 30,2 km². Jõgi voolab läbi Lepna tammiku. Maadevahe läbib enamasti soiseid niite ja metsi ning 1 km enne Kõiguste lahte jõudmist kaob maa alla.
Ühendus Pitkjärvega on maaparanduse tõttu katkenud.
Jõe nimi tuleb keskajast, mil see tähistas ordu- ja piiskopimaade piiri. Keskajani nimetati seda Tõnni jõeks.
Tõnni jõge on esmamainitud 1248. aastal, kui Saare-Lääne piiskop ja Liivimaa ordu jagasid Saaremaad. Tõnni jõe järgi on nime saanud ka Tõnija küla, mis jõe lähistel on aastasadade jooksul veidi Jõelähtme poole nihkunud.
thumb|tühi|Maadevahe jõgi paar kilomeetrit enne merre suubumist (2006)
Imavere mõis
Imavere mõis (saksa keeles Immafer) oli rüütlimõis Pilistvere kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Järva valda Järva maakonnas.
Ajalugu
1748. aastal eraldas Berend Gustav von Kawer oma Loopre mõisast Imavere mõisa. Selle esimesteks omanikes olid Ihrmannid. pisi|Imavere mõisnik Otto Karl Hermann von Stackelberg 1759. aastal müüs Otto Reinhold von Ihrmann mõisa Saaremaa maapealikule ja Adavere mõisa omanikule Erich Johann von Vietinghoffile. Vietinghoffidele kuulus mõis 19. sajandi alguseni, mil selle omandas Erich Johann von Vietinghoffi pojatütre abikaasa Bernhard Caspar von Stackelberg.
1897. aastal müüs tema pojapoeg Bernhard Caspar Otto von Stackelberg Imavere ja Võrevere mõisa Alexander Oskar von Strykile, kes kinkis selle oma väimehele Eugen Carl Alexander von Pistohlkorsile.
Tema kätte jäi mõis kuni 1919. aasta võõrandamiseni.
Mõisakompleks
18. sajandi lõpus püstitati kõrgel soklil asuv kivist peahoone mis oli põhiosas ühekorruseline. Hoone keskel paiknes kolme akna laiune kahekorruseline osa, mida kaunistas kolmnurkfrontoon. Mõisas asus ka arvukalt kõrvalhooneid, millest enamus on hävinud või varemeis, vaid kahekorruselised aidad on säilinud algkujul tänapäevani, samuti ka mõisale kuulunud viinaköök.
Trotskism
Trotskism on marksismist lähtuv ideoloogia, mis pärineb Lev Trotskilt. Üks tuntumaid trotskismi doktriine on permanentne revolutsioon, mille teooria mõtlesid välja Karl Marx ja Friedrich Engels aastatel 1845 kuni 1850, kuid tuntuks sai see peamiselt Trotski kaudu.
Imavere mõis
Mõisakompleks
Eesti vabariigi algusaastail tegutses mõisahoones kool, selleks ehitati peahoonele teine korrus ja lisakorpus. Praegu on Imavere mõisakompleks erakätes.
Ziębice
Ziębice (saksa Münsterberg in Schlesien) on linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas Ząbkowice Śląskie maakonnas, Ziębice valla halduskeskus. Ziębice asub Ząbkowice Śląskiest 16 km idas ja Wrocławi kesklinnast umbes 56 km lõunas.
Trotskism
Grigori Zinovjev: ''Minu väärastunud bolševistlikkus muutus antibolševismiks, trotskismi kaudu jõudsin ma fašismini. Trotskism ongi fašismi eriliik.'' (Edvard Radzinski, Stalin, 2000, lk 349.)
Ziębice
Asulat on esmamainitud 1234. aastal. Linnaõigused sai 1243. aasta ja 1250. aasta vahel. Kuni 1945. aastani oli Saksamaa koosseisus.
Trotskism
Trotski teostas ja pooldas punast terrorit, sõjakommunismi ja töölaagreid, olles vastu majanduselu normaliseerimisele NEPi kasutades. Stalin muutis tema pooldajaskonna tähtsusetuks massvärbamistega parteisse, puhastustega ja uutel parteiliikmetel põhineva bürokraatia asutamisega. Seda tüüpi bürokraatia taastab uuesti kapitalismi. Trotskistide vaadete järgi juhtus nii ka NSV Liidus perestroika ja glasnosti ning Hiinas turumajandusliku sotsialismi käivitamise ajal. Sellist muutumise nimetus on "kapitalistlik kontrrevolutsioon".
Stalinistid mõtlesid sõna "trotskist" all reeturit. Hispaanias kasutati väljendit "trotskist" Hispaania kodusõja ajal, mõeldes selle all kedagi, kes on P. O. U. M.-i liige või lihtsalt Lev Trotski ning tema ideede pooldaja.
Tuntud antitotalitaarne kirjanik George Orwell, kes kirjutas raamatu "Loomade farm" (Animal Farm) ja kus on allegooriana räägitud Oktoobrirevolutsioonist on Trotski karakterina kujutatud tegelast nimega "Lumepall" ja Stalin kui "Napoleon." Trotski esineb tegelaskujuna ka Orwellli raamatus "1984" Goldsteini nime all.
Tänapäeval on trotskismi mõningad ideed muutunud ühiskonna muutumise käigus ja maailmast võib leida mitmeid parteisid ja poliitikuid, keda kutsutakse või kes kutsuvad end ise trotskistideks. Neid leidub nii demokraatlikes kui ka mittedemokraatlikes riikides.
Heinrich Hugo Karl Unverricht
Heinrich Hugo Karl Unverricht (18. september 1853 Breslau – 22. aprill 1912 Magdeburg, Saksamaa) oli arstiteadlane.
Sündis ametniku pojana, õppis Breslau Ülikoolis, oli sealsamas assistendiks, 1886–1888 Jena Ülikooli professor. Tartu Ülikooli eripatoloogia ja kliiniku professor 1889–1892.
Loodi
Loodi on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.
Külas asub Loodi mõisasüda.
Loodil asuvas Püstmäe lehisepuistus kasvab Eesti kõrgeim lehis, mille pikkuseks on mõõdetud 43,3 (teistel andmetel 46,7) meetrit.
Külast voolab läbi Sinialliku oja, veel voolavad külas Sulaoja ja Viraski oja, mis mõlemad suubuvad küla idaosas asuvas Sinialliku ürgorus Sinialliku ojasse.
Luiga
Luiga on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.
Karolin
Karolin on kiirkatamaraan, mis kuulus Lindaliini ASile. Laev sõitis aastatel 2009-2017 liinil Tallinn–Helsingi. Laev on ehitatud 2000. aastal Austraalias ning Lindaliini AS ostis laeva 2008. aasta septembris Saksamaalt. Laev saabus Tallinna novembris 2008. Laeva eelmine nimi oli Polarstern ning kodusadam Borkum.
Mustapali
Mustapali on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.
Kuni 2013. aastani kuulus küla Paistu valda.
1977. aastal liideti Mustapali külaga Lakiküla.
Küberneetika mõisteid
''Siin on loetletud küberneetika mõisteid. Vaata ka Informaatika mõisteid.
Louis Vallet de Barres
Louis Vallet de Barres (1768 Reichenweier, Prantsusmaa – 13. märts 1825 Tartu) oli prantsuse keeleteadlane.
Vaimuliku poeg, õppis Tübingeni Ülikoolis 1783–1804, oli Tartu Ülikooli prantsuse keele lektor 1803–1825.
Panninäpits
thumb|Panninäpitsad thumb|Panninäpitsa kasutamine Panninäpits ehk säppel on eemaldatav vars. Panninäpits on tööriist, mida kasutatakse varreta panni või poti tõstmiseks.
Karin Knapp
Karin Knapp (sündinud 28. juunil 1987) on saksa rahvusest Itaalia naistennisist. Tema kõrgeim koht WTA edetabelis on 46. koht 2007. aasta juuli lõpus.
Sinine
pisi|328px|Siniste [[värvitoonide lõik nähtava valguse spektris on märgitud B-ga]]
Karin Knapp
Saavutused
2007. aasta USA lahtistel meistrivõistlustel võitis ta esimeses ringis Chan Yung-jani ja jõudis teise ringi, kus pidi aga tunnistama wild-card 'iga turniirile pääsenud ameeriklanna Ahsha Rolle'i paremust.
Sinine
Sinine on spektrivärvus nähtava valguse spektri lõigus, mis vastab lainepikkuste vahemikule ~440–495 nanomeetrit ja paikneb violetse ja rohelise vahel. Eesti keele seletav sõnaraamat defineerib sinist värvust selle värvusega objektide järgi nagu rukkilille või lina õied ja pilvitu taeva värvina. Sõna sinine kuulub eesti keele 11 põhivärvinime hulka.
Karin Knapp
Saavutused
2008. aasta Austraalia lahtiste meistrivõistluste esimeses ringis kaotas Karin kolmesetises mängus austraallanna Casey Dellacquale.
Sinine
Sinine on nii aditiivses kui ka subtraktiivses värvisünteesis üks kolmest primaarvärvusest.
Sõnavara
Siniste värvitoonide mittetäielikku loetelu vt Värvuste loend põhivärvinimede järgi.
Värviõpetuses
Sinine on üks kolmest primaarvärvusest nii subtraktiivses värvisünteesis kui ka aditiivses värvisünteesis, kuid toonilt kummaski erinev. CMY-värvimudelis, millel põhineb näiteks värvitrükk, on sinine protsessvärv heledam, taevasinisega sarnanev toon, mille segamisel magentapunasega saadakse tume violettsinine värvitoon, kollasega segades aga roheline värvus. RGB-värvimudelis saadakse sinise valguse liitumisel punasega purpurlilla valgus ja liitumisel rohelise valgusega hele kergelt rohekas tsüaansinine valgus.
Sinise komplementaarvärvus on aditiivselt kollane, subtraktiivselt soe oranžikas punane.
Sinine erinevates värvisüsteemides
Erinevates värvuste korrastamise süsteemides pole primaarsiniseks või standardseks siniseks peetav värvus üks ja sama, vaid need võivad toonilt erineda.
Sinine taevas ja sinine meri
Taevas on seetõttu sinine, et kui päikesevalgus liigub läbi atmosfääri, hajutavad ja peegeldavad hapniku ja lämmastiku molekulid õhus lühema lainepikkusega sinist valgust ligi kümme korda enam kui pikema lainepikkusega punast valgust. Efekt kannab nimetust Rayleigh' hajumine lord Rayleighi auks selle toimimist tõendas Albert Einstein 1911. aastal. Tänu Ramani hajumisele jõuab rohkem sinist valgust meie silmadesse.
Meri paistab sinisena samal põhjusel: vesi absorbeerib valguse spektri punase osa pikemad lainepikkused ja peegeldab ning hajutab sinist, mis jõuab vaataja silmadesse. Mida sügavamale vees liigub vaataja, seda tumedamaks muutub sinine. Avamerel jõuab 200 meetri sügavusse vaid üks protsent valgusest.
Mida kaugemal asub objekt vaatajast, seda sinisemana see tundub, näiteks kaugustes asuvad mäed. See on õhuperspektiivi tulemus - mida kaugemal asub objekt, seda vähem on kontrasti objekti enda värvuse ja tema taustavärvuse, tavaliselt taevasina vahel. Sama efekti kasutatakse teadlikult maalikunstis ruumi ja kauguse mulje loomiseks, kasutades optiliselt lähemal olevate objektide jaoks soojemaid ja tausta ning kaugemate jaoks külmemaid värvitoone.
Mineraalid
Mõned väga hinnatud vääriskivid on sinised, näiteks safiir, tansaniit, samuti akvamariin. Vask(II)ühendid on iseloomulikult sinist värvi, näiteks on vasesisalduse tõttu sinised mineraalid asuriit, lasuriit, halkantiit, šatukiit, rohekama tooniga sinised on krüsokolla, türkiis, atakamiit dioptaas, eukroiit. Vaske mittesisaldavad sinised mineraalid on küaniit, sodaliit ja kavansiit. Sinaka värvusega võivad olla aventuriin, apatiit, kaltsedon ja topaas.
Keemia
Vedel hapnik on sinakat värvi.
Siniseid lahuseid ja soolasid moodustavad anorgaanilises keemias teatud metallide ioonid. Koobalti omadust anda sügavsinist värvust on kasutatud palju praktikas, eelkõige sinise glasuuri ja sinise klaasi valmistamiseks. Koobalt oli peamine värviandja sinisele klaasile, mida kasutati gooti katedraalide vitraažides. Koobaltklaasist valmistati sinist pigmenti smalti, mida kasutati tekstiili sinetamiseks. Koobaltglasuuriga maaliti sinivalget keraamikat, portselani ja fajanssi alates keskajast nii Hiinas, Türgis kui ka Delftis. Ka vask(II)ioonid (Cu2+) annavad palju siniseid ühendeid, tuntuim on rahvakeeles siniseks silmakiviks nimetatud vaskvitriol (CuSO4.5H2O). Veel on sinise värvusega paljud vanadüüliooni (VO2+) sisaldavad soolad ja lahused, näiteks vanadüülsulfaat 8VOSO4·5H2O).
Tsüanotüüpia on fotomenetlus, milles kujutis ilmutatakse paberile rauasisaldusega kemikaalide ning ultraviolettvalguse koostöös. Valguse käes moodustub protsessi jooksul preisi sinine ehk raudheksatüanoferraat, tulemuseks on valgete joontega kujutis sinisel taustal.
1114
Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand
Sinine
Keemia
Sinihape on vesiniktsüaniidhappe triviaalnimetus. Tegemist on värvitu vedelikuga, mis mõjub loomorganismidele tugeva mürgina. Inimesele surmav kogus sinihapet on 50–60 mg.
1114
Aastakümned: 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad - 1110. aastad - 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad 1160. aastad
Pieszyce
Pieszyce (saksa Peterswaldau) on linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas Dzierżoniówi maakonnas, Pieszyce valla halduskeskus. Pieszyce asub Dzierżoniówist umbes 5 km lääneedelas.
Sinine
Sinine värvus taimedel
Ühed taimedele sinist värvust andvatest ühenditest on antotsüaanid (kreeka keele: anthos 'õis' ja kyanos 'sinine'). Näiteks mustika- ja pohlamarjadele, samuti põdrakanepi ja paljude teiste roosade, punaste ja siniste õitega taimede kroonlehtedele annavad värvi just need vees lahustuvad pigmendid.
1114
Aastad: 1109 1110 1111 1112 1113 - 1114 - 1115 1116 1117 1118 1119
Pieszyce
Küla on esmamainitud 13. sajandil. Kuni 1945. aastani oli Saksamaa koosseisus. Linnaõigused sai 1962. aastal.
Sinine
Sinine värvus taimedel
Värv (mis võib peale sinise olla ka spektriosa vahemikus õrnroosast kuni mustjaslillani) ja selle intensiivsus sõltub nii pigmendi kontsentratsioonist kui ka sellest, millised paljudest võimalikest antotsüaanide algühenditest antud taimes või taime osas esinevad. Tavaliselt annab värvuse erinevate antotsüanidiinide kombinatsioon, mis näiteks mustika puhul on delfinidiin, tsüanidiin, petunidiin, peonidiin ja malvidiin.
Sinine värvus loomadel
Sinist värvi pigmendi vahendusel tekitatud värvus on loomariigis suhteliselt haruldane. Liblikaperekond Nessaea puhul annab siise värvuse pterobiliin. Muud sinised loomsed pigmendid on forkabiliin, mida esineb liblikaliikidel perekonnas Graphium ja pääsusabaliikidel Papilio phorcas (mündirohelised laigud mustadel tiibadel) ja Papilio weiskei (violetsed laigud tumedatel tiibadel), ning sarpedobiliin, mida esineb türkiissiniste tiivalaikudega liblikaliigil Graphium sarpedon. Sinise värvipigmendiga organellid tsüanosoomid on olemas vähemalt kahe kalaliigi, mandariinkalade Synchiropus splendidus ja Synchiropus picturatus kromatofoorides.
Eesti lindude nimestikku kuuluvad sinikael-part (Anas platyrhynchos) ja sini-rägapart (Anas discors), siniraag (Coracias garrulus), sinirind (Luscinia svecica) kahe alamliigiga: tundra-sinirind ja luha-sinirind, sinitihane (Parus caeruleus) ja lasuurtihane (Parus cyanus), eksikülaline sinisaba (Tarsiger cyanurus).
Eesti putukates on iseloomuliku värvuse järgi nimetatud harilik sinikiil (Orthetrum cancellatum) ja lõuna-sinikiil (Orthetrum coerulescens), terve sinilibliklaste (Lycaenidae) sugukond ja enamus selle liike, sinine villimardikas (Meloe violaceus), sinisikk (Callidium violaceum), metsa-tondihobu ehk sinine tondihobu (Aeshna cyanea).
Silmavärvus
Sinised silmad ei sisalda sinist pigmenti. Silma värvuse määrab vikerkesta pigmentatsioon ja valguse hajumine iirise strooma häguses keskkonnas. Inimesel varieerub vikerkesta pigmentatsioon pruunist mustani. Siniste, roheliste ja pähkelpruunide silmade puhul tekib nähtav silmavärvus valguse hajumisest ehk Tyndalli efektist, samal põhjusel, nagu tajume taevast sinisena – sinisilmsete inimeste vikerkest sisaldab vähem melaniini kui pruunisilmsete vikerkest ja tekitab olukorra, kus see absorbeerib vähem lühilainelist sinist valgust ning peegeldab selle vaatajale. Heledasilmsete inimeste silmavärvus oleneb sageli ümbritsevatest valgustingimustest.
Loomadest on sinised silmad teatud kassitõugudel (siiami kass, lühikarvaline orientaal, birma kass, tongkingi kass) ja mõlemalt vanemalt päritud kollasegeeniga hobustel, kremello värvuse puhul.
Karvavärvus
Värvinimetust "sinine" (blue) kasutatakse karvavärvuse kirjeldamisel paljude koduloomade, näiteks kasside, koerte, hobuste, küülikute jt, tõugudel. Sinine karvavärvus on helenenud must ehk keskmine ühtlane hall.
Eesti hobuse puhul kasutatakse hõbegeeniga musta hobuse karvavärvuse kirjeldamiseks sõnapaari "kärla sinine", mis viitab Lääne–Eesti saartele, kohale, kus seda värvust hobustel kõige enam esines, ning eesti hobusele (hõbegeen lahjendab ainult musta ning pruuni põhivärvust andvat eumelaniini ja ei mõju raudjate hobuste feomelaniinile). Lakas ja sabas lahjeneb tume pigment tunduvalt rohkem kui kehal. Kehakarvad on hõbemustal ehk kärla sinisel hobusel sageli hõbejalt metalliläikelise värvusega, lakk ja saba linavalged.
Kasside puhul on sinine üks Lääne kassitõugudele iseloomulikke värvusi (lääne värvid on must, sinine, punane ja kreem). Siiami kassil ja ragdoll'il võib olla sinine või sirelililla maskimuster. Vene sinine kass, vanema nimetusega "malta sinine" või "arhangelski sinine", on kassitõug, mille kõige levinum karvavärvus on sinine, samuti on sinine levinud värvus briti lühikarvalisel ja selle variandil briti pikakarvalisel tõul. Korati põhivärvus on sinine karv, millele karvade heledamad otsad annavad hõbeja helgi. Kilpkonnavärvi kassi helenenud varianti, mille puhul sinises kasukas on kreemid laigud, nimetatakse kreemsiniseks või siniseks kilpkonnavärviks. Helenenud kalingurmustriga kassil ehk calimanco'l on kreemid ja sinised laigud.
Koeratõugudest esineb helenenud sinine karvavärvus austraalia karjakoeral, Kerry sinisel terjeril, Weimari linnukoeral, chihuahual, habekollil, Bostoni terjeril, itaalia väikehurdal, shar-peil, iiri hundikoeral, Ameerika Stafforshire'i terjeril, Blue Lacyl, austraalia lambakoeral, taani dogil.
Belgia sinine on lihaveisetõug, kelle värvuses on koos must, valge ja sinine karv.
Sinine värvus keraamikas
Egiptuse fajansi või Egiptuse pasta nime all tuntud kuumuses iseglasuuruvale keraamikamassile annab sinise värvuse koobaltkarbonaadi sisaldus ja türkiissinise värvuse annab vaskkarbonaat.
İzniki keraamika on Türgis 15.–18. sajandil valmistatud keraamika, mis on saanud nimetuse keraamikakeskuse İzniki (Nikaia) linna järgi. Varaseimad nõud olid sinise ja valge dekooriga ning kopeerisid Hiina sinivalget portselani. 16. sajandil ilmusid ka teised värvid, maalingud tehti põhiliselt siniste, punaste ja roheliste värvitoonidega.
Türkiisglasuur on keraamikaglasuur, millele annab värvi vaskoksiid aluselises klaasmassis. Oli tuntud juba Tangi dünastia aegses Hiina keraamikas. Portselaniglasuurina ilmus türkiissinine Yuani dünastia valitsusajal 13. sajandil ja on hästi tuntud Mingi dünastia portselannõudel. Meetod, mida kasutati, oli ülimalt lihtne – segati peenestatud salpeeter, kvartsipulber ja peen vasepuru õiges proportsioonis, kuumutati ja kasutati saadud mass keraamikal.
17. sajandil tekkis Hiina 14. sajandi sini-valge portselani traditsiooni järgiv Delfti fajanss ehk Delfti keraamika, vahel tuntud ka Delfti portselani nimetuse all. See oli valdavalt sinise glasuuripealse maalinguga kaunistatud heledast savist madalkuumuskeraamika, mida toodeti Hollandis, peamiselt Delfti töökodades. Dekoor järgis sageli Hiina eeskujusid.
Ajalugu
Šotimaal kuni 9. sajandini elanud piktid värvisid oma keha siniseks, et lahingutes hirmsamad välja näha. See on üks põhjuseid, miks roomlased pidasid sinist barbarite värviks.
Kunst
Sinine periood esineb ka teistel kunstnikel, näiteks Leonardo da Vincil, Joan Miról, Yves Kleinil, Katsushika Hokusail ja paljudel teistel kunstnikel. Kuna see periood esineb sageli kunstnike viimastel eluaastatel, siis on oletatud, et selle põhjuseks on vanaduses sageli esinev silma sarvkesta kollaseks tõmbumine, mis mõjutab värvustaju.
Der Blaue Reiter (saksa Sinine Ratsanik) oli kunstnike ühendus Saksamaal 20. sajandi algul. Tegemist oli Die Brücke kõrval tähtsaima ekspressionistide rühmitusega. Rühmituse lõid Münchenis 1909. aastal Alexej von Jawlensky ja Vassili Kandinsky. Rühmituse nimi tulenes Kandinsky piltidel korduvalt esinenud sinise ratsaniku motiivi tõttu.
Tehnoloogia
Šoti leiutaja John Logie Baird demonstreeris 1928. aastal Londonis esimest korda värvitelevisiooni ülekannet. Näha oli sinine ja punane sall, politseiniku kiiver, keelt näitav mees, hõõguv sigaretiots, lillekimp.
1996. aastal saavutas IBM-i malearvuti Deep Blue esimese arvutina võidu malemaailmameistri üle. Deep Blue alistas Garri Kasparovi. Siiski võitis Kasparov 3 ja viigistas 2 mängu.
Tsüanomeeter on instrument, mida kasutatakse taevasina mõõtmiseks.
Sinise värvi tähendused ja sümboolika
Sinine sümboliseerib rahu, harmooniat ja tasakaalu. Sinine on vaikuse, konservatiivsuse ja truuduse sümbol. Samuti sümboliseerib sinine taevast, vett ja jahedust. Sinine on tõe värv, kuna pärast pilvede hajumist tuleb alati esile sinine taevas, vihjates avalikuks saanud tõele.
Lipud
pisi|120px|[[Iisraeli lipp]] Riigilippudest esineb täpselt pooltel sinist värvi. Seega on sinine punase ja valge värvi järel kolmandal kohal esinemissageduse poolest.
Tavaliselt kujutab riigilippudel esinev sinine kas taevast (nt Argentina, Kasahstani ja Eesti lipp) või merd (nt Nauru, Kiribati, Islandi ja Ekvatoriaal-Guinea lipp), kuid näiteks Djibouti lipul tähistab sinine nii taevast, kui merd. Sinine riigilippudel võib sümboliseerida ka prantsuse riigipead (Andorra lipp), mereande (Eritrea lipp), vihma (Botswana lipp), konservatiivide parteid ja Atlandi ookeani (Panama lipp), India ookeani (Mauritiuse lipp) jne.
Näiteks liivi lipu, mis heisati esimest korda 1923. aastal, värvid on roheline-valge-sinine. Lipp sümboliseerib randa, nagu seda oma paadist näeb kalamees: roheline mets, valge liiv ja sinine meri. pisi|120px|[[Rakvere lipp]] Sinine on laialt levinud ka paljudel Eesti omavalitsuste lippudel. Näiteks Elva, Haapsalu, Paldiski, Maardu ja Kärdla linnade lippudel ning Veriora, Roosna-Alliku, Rakke, Harku, Koonga, Kose ja paljude teiste valdade lippudel.
Heraldika
pisi|120px|[[Kose valla vapp]]
Religioon
Hindude jumala Višnu inkarnatsiooni Ramat kujutatakse tavaliselt sinise nahaga. Sinine värv sobib Višnule hästi, kuna see sümboliseerib taeva mõõtmatust. Sinise nahaga kujutatakse ka Krišnat, mis on teine Višnu ilmumiskuju.
Sinist värvi kasutatakse liturgias neitsi Maarjaga seotud tähtpäevade puhul.
Sinine kohanimedes
Sinine Niilus on jõgi Aafrikas. Hartumis ühineb Sinine Niilus Valge Niilusega, moodustades Niiluse.
Eestis on tuntud sini-tüvelised kohasõnad Sinimäed, Sinialliku allikad ja Saula Siniallikad, Äntu Sinijärv, Ainja Sinejärv.
Väljendid
Kasutatakse tugevate emotsioonide piltlikustamiseks. Näiteks "vihastas nii, et läks näost siniseks", "vihastas end siniseks", "oli kadedusest sinine", "tundsin sinist viha", "teda valdas sinine hirm".
Kasutatakse kirumissõnades, sageli algriimi ja kõlalise sarnasuse alusel: "sinine saatan", "sinine sitikas", "Oh sa sinine sinder!", "... sinine silmamuna!", sama kehtib ka väljendis "mitte sinist sentigi" (ei midagi).