cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
1933. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused
Slaalom
Finaal: 10. veebruar Osavõtjaid: 30 Maailmameister 1932: Rösli Streiff  , Šveits Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Kiirlaskumine
Finaal: 8. veebruar Osavõtjaid: 30 Maailmameister 1932: Paula Wiesinger  , Itaalia Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Alpi kahevõistlus
Finaal: 8. ja 10. veebruar Osavõtjaid: 30 Maailmameister 1932: Rösli Streiff  , Šveits Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Medalid
<br style="clear:both;" />
Britney Spears
Britney Jean Spears (sündinud 2. detsembril 1981 McCombis Mississippi osariigis) on USA poplaulja ja näitleja.
Ta on kirjutanud ka laulusõnu.
Lapsepõlv
Britney Jean Spears sündis 2. detsembril 1981 Mississippi osariigis McCombis ja kasvas üles Louisiana osariigis Kentwoodis kolmelapselise pere teise lapsena. Tal on vanem vend Bryan Spears ja noorem õde Jamie Lynn Spears. Tema vanemad on Jamie ja Lynne Spears.
8-aastaselt käis Spears "Mickey Mouse Clubi" proovivõtetel. Tema annet küll märgati, kuid samal aastal teda vastu ei võetud, sest ta oli liiga noor. Klubi liikmeks sai Spears 11-aastaselt ja ta osales telesarjas ligi kaks aastat.
15-aastaselt sõlmis Spears lepingu plaadifirmaga Jive Records. Aasta hiljem ilmus tema esimene heliplaat "...Baby One More Time".
Eraelu
Spears oli aastatel 2004–2007 abielus tantsija Kevin Federline'iga. Seda võib pidada Spearsi teiseks abieluks, sest 3. jaanuaril 2004 astus ta Las Vegases liitu lapsepõlvesõbra Jason Allen Alexanderiga. Abielu tühistati Las Vegase kohtus 5. jaanuaril, mis tegi liidu kestuseks vaid 55 tundi.
14. septembril 2005 sündis Britney ja Kevini poeg Sean Preston, 12. septembril 2006 poeg Jayden James. Kaheksa nädalat pärast teise poja sündi andis Britney sisse lahutuse, tuues põhjuseks ületamatud erimeelsused.
Oktoobris 2007 kaotas ta poegade üle vanemlikud õigused ja tohtis neid edaspidi ainult külastada, jaanuaris 2008 võeti ära ka see võimalus. Veebruaris 2008 sai ta õiguse oma lapsi vaatamas käia tagasi.
2008. aasta veebruaris sai Britney isa Jamie õiguse Britney eest hoolt kanda. Peale mitmeid kohtuistungeid sai Britney 12. novembril 2021. aastal Jamie eestkoste alt vabaks. Peaaegu 14 aasta jooksul, kui Jamiel oli Britney üle eestkosteõigus, kannatas Britney nii emotsionaalse kui füüsilise vägivalla all.
Diskograafia
Britney Spearsilt on seni (seisuga detsember 2016) ilmunud üheksa stuudioalbumit. Tema debüütalbum ja singel "...Baby One More Time" (1999) saavutas suure populaarsuse ning tõusis Suurbritannia edetabelis esikohale. Plaadilt ilmus kokku viis singlit.
Raamatud
2000. aastal ilmus Britney ja tema ema koostöös kirjutatud raamat "Britney Spears' Heart-to-Heart".
2008. aastal ilmus Britney ema Lynne Spearsi sulest raamat "Through the Storm", kus ta kirjeldab Britney rasket elu 2007. aastal.
Pihke
Pihke on küla Saarde vallas Pärnu maakonnas.
Kõhutants
alt=Kõhutantsija|pisi|Kõhutantsija Kõhutants (inglise keeles belly dance; saksa bauchtanz; vene танец живота, бэллидэнс; araabia raqs al-batn, رقص الباطن; türgi göbek dansı) on paljude Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika piirkonna pärimustantsude ning nendel põhinevate lavatantsude läänelik nimetus.
Mõiste
pisi| [[Jean-Léon Gérôme "La danse de l'almée" 1863|alt=]] “Kõhutants” on mõiste, millele on aja jooksul antud mitmesugust sisu. Selle vasted eri keeltes on tuletatud prantsuskeelsest mõistest danse du ventre, mis võeti Euroopas ja Põhja-Ameerikas kasutusele 19. sajandil. Pärimustantsud, millele mõistega on läbi ajaloo osutatud, pärinevad Vahemere piirkonnast Kesk-Aasiani ulatuvalt alalt, ja nende täpset vanust on allikate piiratuse tõttu võimatu kindlaks teha. Paljud kõhutantsuna määratletavad tantsud on võrdlemisi uued ning nende eri vormid pärinevad lisaks nimetatud piirkonnale veel mitmelt poolt maailma. “Kõhutantsu” asemel või selle kõrval on kasutatud muidki nimetusi, mis kas hõlmavad kõhutantsu, võrduvad sellega, täpsustavad seda või kuuluvad kõhutantsu alla. "Kõhutantsu" levinumad sünonüümid on "idamaine tants" ja raqs sharqi.
Idamaine tants
Eesti keeles ka “idamaa tants”, ”idamaade tants”, “hommikumaa tants”; ingl Oriental dance; pr danse orientale; saksa Orientalischer Tanz; vene восточный танец; araabia raqs sharqi ehk رقص شرقي‎, türgi k. oryantal dans. Lääne traditsioonis on “idamaade” (ka “orient”, tuleneb ladinakeelsest sõnast oriens) ulatus ja asukoht aja jooksul muutunud, kuid üldistavalt võib öelda, et mõistega “idamaine” on tähistatud kõikvõimalikku eksootilist, mis jääb Euroopa tsivilisatsiooni suhtes itta, Põhja-Aafrika puhul ka lõunasse. Läänes sündis mõiste “idamaine tants” 18. sajandi lõpul ja 19. sajandi alguses, kirjeldamaks nii balletti kui ka uuenduslikke tantse, mille teema, sisu, meeleolu, kostüümid, muusikaline saade või inspiratsiooniallikas oli “idamaine”. Tänapäeval on “idamaine tants” “kõhutantsu” levinumaid sünonüüme.
Raqs sharqi
Mõiste raqs sharqi (رقص شرقي‎ ) otsetõlge araabia keelest on “ida tants” või “idamaine tants”, kuid reeglina tõlgitakse mõiste kõhutantsuks. Et raqs sharqi on tähenduslikult võrdsustatud kõhutantsuga, on laialt levinud arusaam, et kõhutants on pärit Egiptusest. Mõiste raqs sharqi tähistab egiptuse pärimustantsudel põhinevat ja muude traditsioonide (sh türgi, pärsia, euroopa, ladina-ameerika jt) elemente sisaldavat kutselist lavatantsu vormi, mis kujunes Egiptuses välja 1890.–1930. aastatel, moderniseerumise ja Euroopa kolonialismile vastanduva rahvusluse kontekstis. 1930. aastateks kinnistus raqs sharqi mõiste Egiptuses selle tantsuvormi tähistajana, mida varem oli nimetatud ka araabia tantsuks või lihtsalt tantsuks. Mõistega sharqi eristati egiptuse esteetikat, ideaale, väärtusi ja tavasid võõrastest, lääne omadest (afranki/afranji). Raqs sharqi on kõhutantsu ja idamaise tantsu tähenduses kasutusel kõikjal araabiakeelses maailmas, mistõttu on see sageli eelistatud termin ka väljaspool araabiakeelset maailma, eeskätt tantsukogukonnas.
Tunnused
Kõhutants tähistab teatud ühiste nimetajatega nii uusi kui ka pärimuslikke osalus-, esitus- ja enesekohaseid tantse eri maailmakaartes. Kui tants vastab enamikule (või kõigile) järgmistest kriteeriumidest, võiks seda nimetada kõhutantsuks:
Traditsiooniliselt on kõhutants sooloimprovisatsioon.
Enver Jääger
Enver Jääger (sündinud 28. oktoobril 1982 Kohilas) on endine eesti jalgpallur.
Reinu (Saarde)
Reinu on küla Saarde vallas Pärnu maakonnas.
Honoré de Balzac
pisi|Honoré de Balzac [[Louis Boulanger' maalil]] Honoré de Balzac [onor'ee dö balz'ak] (20. mai 1799 Tours – 18. august 1850 Pariis) oli prantsuse kirjanik.
Lapsepõlv ja noorusaastad
Balzaci karm ema lasi lapsel kasvada endast eemal ning Balzac kannatas selle tõttu. Aastast 1807 kuni aastani 1813 ei käinud Balzac kolledžist kordagi kodus perekonna juures.
Balzac alustas juuraõpinguid, kuid olles veendunud oma kirjanduslikus andes, hakkas kahekümneaastaselt ka kirjutama. Õele tunnistas Balzac, et ei ihka muud, kui saada kuulsaks ning olla armastatud.
Balzac kui kirjanik
Balzaci kujunemisel kirjanikuks mängis olulist osa Laure de Berny, Balzacist 22 aastat vanem sõbratar.
Balzac oli ühtaegu nii varane anne kui ka hiline debüteerija: esimene tema nime kandev teos ilmus alles 1829. aastal ("Šuaanid"), kuid ta oli varjunimede all (näiteks "lord R'Hoone") avaldanud kergemaid romaane juba alates 1821. aastast.
Innukast majandustegevusest enne 1829. aastat jäi Balzacile terveks eluks kaela hulk võlgu.
Balzaci romaanid sisaldavad pikki kirjeldusi: hoolega meditsiini (pseudo)teooriaid jälgiv kirjanik oli veendunud, et inimest ümbritsev keskkond on tema mõtete materiaalne peegeldus. Inimesi paneb tegutsema raha- ja võimuiha. Palavikulise kirjutamise (1834. aastal ilmunud "Isa Goriot" olevat kirjutatud kolme ööpäevaga) kõrval jõudis ammendamatu energiaga mees elada ka seltskonnaelu, reisida ning edutult poliitikaga tegelda.
1829. aastal ilmus "Abielu füsioloogia", mis pälvis naislugejate hulgas suure populaarsuse. Aastal 1830 avaldas Balzac kuuest jutustusest koosneva tsükli "Stseenid eraelust" (sisaldab muuhulgas "Gobsecki", millest sai esimene teos hiiglaslikus "Inimlikus komöödias" ja mis tegi autori hoobilt kuulsaks).
Kirjaniku elu lõpuaastad
Aastal 1847 Balzaci tervis halvenes, kuid ta võttis veel ette mitu reisi Ukrainasse.
Aastal 1849, kui tema tervis oli väga halb, reisis ta Venemaale, et külastada rikast Poola maaomanikku Ewelina Hańskat, kellega ta oli olnud kirjavahetuses juba 15 aastat. Nad abiellusid 1850. aastal Berdõtšivis, kolm kuud hiljem Balzac suri.
Balzaci elukäiku on võrreldud tema romaanikangelaste omaga: pikk ettevalmistusaeg, kiire tõus ja edu, mõõdutundetus ning allakäik ja hääbumine.
Residents
thumb|[[Eesti president|Eesti presidendi ametlik residents asub Kadrioru administratiivhoones]] Residents on valitsuse, riigipea, suursaadiku või mõne muu kõrgema aukandja ametlik asukoht või elupaik.
Näiteks Eesti Vabariigi valitsuse residents asub Tallinnas Toompeal aadressil Rahukohtu 3.
Eesti Vabariigi presidendi residents, milleks on talle Vabariigi Presidendi ametihüve seadusega ette nähtud ametikorter, asub Tallinnas Kadrioru administratiivhoones.
Mitte iga kõrgema ametiisikuga seotud asupaik ei ole residents. Näiteks president Toomas Hendrik Ilvese Ärma talu ei olnud presidendi residents, vaid presidendi kodu, kus ta elas töökohustustest vabal ajal.
Jaan Raamot
Jaan Raamot (vene keeles Рамот Иван Матвеевич) VR III/1 ( 28. juuli vkj/ 9. august 1873 Vigala vald, Vigala kihelkond, Läänemaa – 5. jaanuar 1927 Jäneda) oli Venemaa keisririigi (IV Riigiduuma) ja Eesti poliitik, Eestimaa Kubermangu Ajutise Maanõukogu liige.
Elulugu
Jaan Raamot sündis talurentniku Matvei Raamatu pojana. Õppis Pärnu linnakoolis, Kuldīga õpetajate seminaris Lätis ja Mustiala põllutööinstituudis Soome suurvürstiriigis, mille lõpetas 1898.
1898. aasta sügisel määrati ta piimaasjanduse instruktoriks Novgorodi kubermangu, kus töötas aasta. Aastail 1899–1901 õppis ta Königsbergi ülikoolis agronoomiat, misjärel, töötanud paar aastat piimanduskooli juhatajana Tula kubermangus, sai ta Vene põllutööministeeriumilt stipendiumi, mis võimaldas tal end täiendada Leipzigi ja Kieli laboratooriumis ning tutvuda piimanduse korraldusega Saksamaal, Taanis ja Rootsis.
1905 kaitses ta Königsbergi ülikoolis filosoofiadoktorikraadi väitekirjaga "Beiträge zur Bakterienflora des Edamer-Käses".
Poliitiline tegevus
Poliitiliselt oli seotud Tallinna liberaalsete rahvuslaste ringkonnaga. Konstantin Pätsi toimetatud radikaalse päevalehe Teataja aktiivse kaastöölisena avaldas ta selles nii erialaseid kui ka üldpoliitilisi artikleid.
1903 nõudis ta Liivimaa rüütelkonna mõisnike esinduskogu maapäeva asendamist Vene keisririigi sisekubermangudes kehtestatud valitsusvormi semstvoga.
1905 asus ta Eesti Aleksandrikooli inspektori kohale, kelleks jäi kuni kooli sulgemiseni 1906. aastal.
Avaliku elu tegelasena langes 1905. aasta revolutsioonis silmapaistnuna, 1906. aasta algul karistussalga kätte ja oli pool aastat vangis.
1910 ostis ta Raadi vallas Sahkapuu suurtalu koos telliskivivabrikuga. Seal asutas ta koos abikaasa Mari Raamotiga kaheaastase õppeajaga tütarlaste põllutöö- ja majapidamiskursused, kus seitsme aasta jooksul sai teoreetilise ja praktilise emakeelse hariduse 265 noort perenaist.
Tegevus Vene Riigiduumas
Jaan Raamoti suur poliitikukarjäär algas tema valimisega Eesti Rahvameelse Eduerakonna saadikuna Venemaa Riigiduuma IV Koosseisu, kus ta Nagu enamik Baltimaade duumasaadikuid, astus ta kadettide fraktsiooni. Valituks osutus ta Põhja-Liivimaa (Lõuna-Eesti) talupoegade poolt.
J. Raamot võttis osa Eesti omavalitsuse loomisest ja omariikluse ettevalmistamisest 1917. aastal. Pärast keiser Nikolai II ja Mihhail I troonist loobumist ning Ajutise Valitsuse moodustamist määras Venemaa Ajutine Valitsus Raamoti Soome asjade ülemkomissari abiks ja Vene Riigipanga komissariks.
Tegevus Eesti iseseisvuse saavutamisel
Oma kõnedes Vene Riigiduumas nõudis ta liberaalseid reforme, baltisaksa aadli privileegide kaotamist ja eestlaste poliitiliste õiguste laiendamist jne. Kõige olulisem oli 1916 sisse antud seaduseelnõu, mille järgi maaomavalitsus pidi aadli asutustelt (rüütelkondadelt) minema avara valimisõiguse alusel eestlaste ja lätlaste kätte, asjaajamiskeeleks pidi saama põlisrahva emakeel. Need reformiprojektid ei leidnud loodetud tähelepanu.
Jaan Raamoti osavõtul töötati välja Eesti omavalitsuse reformi projekt ja 30. märtsil 1917 kinnitas Venemaa Ajutine Valitsus määruse Eestimaa kubermangu administratiivse halduse ja kohaliku omavalitsuse ajutise reorganiseerimise kohta. Eestimaa (Põhja-Eesti) ja Põhja-Liivimaa (Lõuna-Eesti) ühendati üheks rahvuskubermanguks, mille valitsemine pandi kubermangukomissarile.
Kubermangukomissari juurde moodustati omavalitsusorganina Eestimaa Kubermangu Ajutine Maanõukogu (Eesti Maapäev), mis pidi olema eestlaste ajaloos esimene üldise valimisõiguse alusel valitud esinduskogu.
Juunis 1917 toimunud Eestimaa Kubermangu Ajutise Maanõukogu valimistel valiti Jaan Raamot selle liikmeks.
Juulis sai temast Maanõukogu täitevorgani – Ajutise Maavalitsuse esimene esimees (kuni oktoobrini 1917) ja põllumajandusosakonna juhataja. 1917 ühines Jaan Raamot Eesti Maarahva Liiduga ja temast sai selle agraarpartei tähtsamaid tegelasi.
1917/1918. aastavahetusel ettevalmistatava Iseseisvusdeklaratsiooni (memorandumi) väljatöötamiseks moodustati parteidevaheline büroo, kus Maaliitu esindas Jaan Raamot.
Tegevus Eesti Vabariigis
Nn esimene Ajutine Valitsus püsis selles koosseisus kuni 12. novembrini 1918. 11. novembril 1918 jõudis lõpule Saksa okupatsioon Eestis.
Eesti Ajutise Valitsuse Maanõukogu (Maapäev) 24. novembri 1918. aasta otsusega lahutati Põllutöö- ja Toitlusministeerium Põllutööministeeriumiks ja Toitlusministeeriumiks. Põllutööministriks määrati Otto Strandmann ja toitlusministriks Jaan Raamot.
Saksa okupatsiooni ajal tegutses ruumipuuduse tõttu Eesti Valitsus algselt Vanaturu kaelas toonase teedeministri Ferdinand Petersoni kodus, siis aga Raamotite 9-toalises korteris, kus:
Saksa okupatsiooni ajal tegutses see valitsus põranda all ning Raamot tegeles rahakogumisega Eesti välisdelegatsiooni ülalpidamiseks. Saksa-vastase mässu ärahoidmise ettekäändel vahistasid okupatsioonivõimud augustis 1918 suure hulga eesti tegelasi. Raamoti asemel, keda ei saadud kätte, võeti vangi tema abikaasa Mari ja poeg Ilmar.
Vabadussõja ajal oli Raamot Konstantin Pätsi kolmandas ajutises valitsuses toitlusministriks kuni valitsuse lahkumiseni mais 1919.
Jaan Raamot asendas pärast Eduard Georg Aule tagasiastumist Eesti Asutavast Kogust 23. aprillil 1919 teda Asutavas Kogus.
Maaliidu nimekirja järgi valiti ta Asutavasse Kogusse, kus ta osales maaseaduse väljatöötamisel. Hiljem viis ta maareformi ellu põllutööministri abina, ta oli Eesti Agronoomide Seltsi asutajaid 1919 ja valiti selle esimeseks esimeheks.
11. märtsil 1921 nimetas Vabariigi Valitsus Jaan Raamoti põllutööministri abiks.
Tegevus majanduselus
pisi|Jaan Raamoti hauamonument [[Tallinna Aleksander Nevski kalmistul. Arhitekt Karl Lüüs, kujur Ferdi Sannamees. Foto: 16.09.2011]] Alanud majandustegevuses vahendajatena Nõukogude Venemaa ja Euroopa asutas Jaan Raamot oma Sahkapuu talu müügist saadud 700 tuhande margaga koos insener Karl Ipsbergi, August Jansoni, Karl Saretoki ja Jaan Kirsiga ariühingu Atlanta, mille asutajateks ja osanikeks oli 7 isikut. Atlanta äri sai aluse nende ühest esimesest äritehingust Nõukogude Venemaaga, kes ostis Atlanta kaudu Saksamaalt 300 miljoni Saksa marga eest Singeri õmblusmasina osi. Järgmisena omandas Atlanta mitmeid saeveskeid Saaremaal, Tallinnas ja Petseris, kus ostetud mets muutus propsideks ja laudadeks ning rändas eksportkaubana Inglismaale. Tallinna asutati oma naelavabrik, kosmeetika- ja seebivabrik, samuti nööbivabrik, mis oli esimeseks Baltimaadel. Äritegevuse laienemisel Nõukogude Venemaal, seal ajutiselt kehtestatud NEPi tingimustes kaasati äritegevusse ka uusi osanikke ja osanike arv suurenes 13-le; äritegevusega liitusid ka Konstantin Päts ja Johan Laidoner. Atlanta esindajaks Peterburi suundus osanik Jaan Kirs, kes rentis Peterburi suurima õllevabriku Novaja Bavarija ja üle Venemaa tuntud Landrini kompvekivabrik ja ühe naftapuhastamise vabriku. Asutatud majandustegevus andis suurt kasumit, millest osanikud said juba esimese tegevusaasta jooksul kõik ärisse mahutatud kapitali mitmekordselt tagasi. Kuid Nepi ajajärk Venemaal kestis ainult aasta või paar. Äritegevusele Nõukogude Venemaal hakati takistusi tegema. See algas sellega, et nõukogude pool asus sõlmitud ärilepinguid enda kasuks "tõlgendama", misjärel tõsteti makse ja tekitati raskusi kauba transportimisel. Kõik see lõppes lepingute tühistamise ja ettevõtete nõukogude võimule "üleandmisega".
Pärast Venemaa-äri fiaskot tegeles Raamot laevandusäriga, ta ostis endale oma väikese "kaubalaevastiku", mis koosnes kaheksast mootorpurjekast, millest pooled olid neljamastilised. Oma laevade kogutonnaažilt oli ta jõudnud Eesti kaubalaevastikus kolmandale kohale, kuid endisele sõjaministrile August Hankole antud miljoniline laen pärast Hanko pankrotti viis ka tema suurde kahjumisse. Raamotil tuli oma laevad müüa maha ja järele jäi esialgu ainult mootorpurjekas Viljandi, mille ta oli aga sunnitud samuti võla katteks ära andma piiritusekuningas Eduard Krönströmile.
1926 läks Jaan Raamot Jänedale, kus töötas põllutöökooli juhatajana kuni oma elupäevade lõpuni.
Isiklikku
1899 abiellus Peterburis Mari Tammega (1872 Tarvastu – 1966 New York), kellest sai tuntud seltskonna- ja naisliikumistegelane; neil oli poeg Ilmar (1900–1991), kes oli agronoom ja poliitik.
Mälestuse jäädvustamine
Jaan Raamot suri 1927. aasta alguses ning maeti Tallinna Siselinna kalmistule. Tema hauale telliti arhitekt Karl Lüüsi projekti järgi hauasammas kirjaga " Eesti vaprad vanemad vaimuvallast vaatavad". Sambal on skulptor Ferdi Sannamehe valmistatud portreereljeef.
Film
Film on filmikunsti salvestatud teos, mille andmekandjaks on filmilint ning kus on visuaalselt nähtav kaadrite esitus, standardsena 24 kaadrit sekundis. Filmi iseloomustab liikumine ajas ning tavaliselt ka ruumis, eristudes sellega fotograafiast.
Arnold Veimer
pisi|Arnold Veimer
Arnold Veimer (vene keeles Арнольд Тынувич Веймер; Nehatu vald –­ 3. märts 1977 Tallinn) oli Eesti NSV riigitegelane ja majandusteadlane, Eesti NSV Teaduste Akadeemia liige (1957), president 1968–1973.
Elulugu
Nooruses elas Lagedil,1919.a kolisid perega Lasnamäele. Arnold Veimer õppis Vahastu koolis ja lõpetas 1922. aastal Tallinna Linna Poeglaste Gümnaasiumi. 1938 asus õppima Tartu Ülikooli majandusteaduskonnas ja 1941. lõpetas Tallinna Polütehnilise Instituudi (kuhu majandusteaduskond oli üle toodud).
Poliitiline tegevus
Alates 1922. aastast oli Arnold Veimer EKP ja 1958–1976 EKP KK liige.
Arnold Veimer tegutses partei ülesandel revolutsioonilisel tööl peamiselt Lõuna-Eesti moonameeste ning põllutööliste keskel, tegutsedes maatööliste ametiühingu Valga-Võru-Petserimaa organisaatorina. 1923. aasta novembris Arnold Veimer arreteeriti ja mõisteti 1924. aastal 149 protsessil süüdi, karistuseks eluaegne sunnitöö. Ta vabanes 1938. aasta amnestiaseaduse alusel. Vabanemise järel võeti A. Veimer sõjaväeteenistusse 7. Jalaväerügementi, kus ta teenis oma aja ära reamehena. 1938. aastal astus Tartu Ülikooli majandusteaduskonda, mille lõpetas 1941. aastal. Õpingute ajal võttis ta osa Tartu tööliste revolutsioonilisest võitlusest Eestimaa Kommunistliku (bolshevike) Partei Tartu komitee illegaalse liikmena.
1940. aasta juuni-, juuli- ja augustipäevad oli A. Veimer Rahva Omakaitse juht, oli ajalehe Rahva Hääl vastutav toimetaja. 1940. aasta augustis valiti A. Veimer Riigivolikogu esimeheks. Tema eesistumisel võttis Riigivolikogu vastu ajaloolised otsused tööstuse ja pankade natsionaliseerimise kohta, maa kuulutamise kohta üldrahvalikuks omanduseks, nõukogude korra kehtestamise ja Eesti astumise kohta Nõukogude Liidu koosseisu. A. Veimer oli ka natsionaliseerimiskomitee esimehe asetäitjaks.
Majandustegevus
Aastatel 1940–1942 oli Arnold Veimer Eesti NSV kergetööstuse rahvakomissar ning vastutas 1941. aasta sügisel nõukogude vägede ja võimu evakueerimisel Eestist rahvamajandusettevõtete evakueerimise, Nõukogude tagalasse toimetamise ja "põletatud maa taktika" elluviimise eest. A. Veimer oli viimsete seas, kes lahkusid Tallinnast. Nõukogude tagalas võttis ta EK(b)F Keskkomitee ja ENSV Rahvakomissaride Nõukogu volinikuna aktiivselt osa Punaarmee Eesti rahvusväekoondiste formeerimisest.
1942. aasta juulist kuni 1944 oli A. Veimer Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu esimehe asetäitja ja pärast Tallinna vallutamist, 22. septembril 1944, määrati A. Veimer 1944–1951 Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu (aastast 1946) Eesti NSV Ministrite Nõukogu esimeheks. Esimehena kirjutas ta alla 1949. aasta küüditamiste nimekirjadele.
1951–1952 oli Eesti NSV Teaduste Akadeemia Majanduse Instituudi direktor.
1954. aastast Eesti NSV põllumajanduse ministri asetäitja.
1955–1968 oli Eesti NSV Ministrite Nõukogu esimehe asetäitja ja 1957–1965 Eesti NSV Rahvamajanduse Nõukogu esimees.
1968–1973 oli Eesti NSV Teaduste Akadeemia president.
1940–1955 ja 1967–1977 oli Veimer Eesti NSV Ülemnõukogu saadik.
Isiklikku
Arnold Veimer oli Tõnu ja Anna Pauline Veimeri poeg. Tal on vennad Karl Johannes, Rudolf ja Bernhard.
Arnold Veimer maeti 9. märtsil 1977 Tallinnas Metsakalmistule. Arnold Veimer oli abielus Nadežda Tihhanova-Veimeriga, kes maeti 12. detsembril 1978 Tallinnas Metsakalmistule Arnold Veimeri kõrvale. Neil oli lapsendatud kaks poega ja tütar.
Mälestuse jäädvustamine
Eesti NSV TA Termofüüsika ja Elektrofüüsika Instituudi teaduslaevale anti 1984. aastal Arnold Veimeri nimi. Eesti taasiseseisvumise järel nimetati laev ümber Livoniaks.
Aastatel 1981–1995 kandis Kivila tänav Tallinnas Arnold Veimeri tänava nime.
Võrus asutati 1962. aastal Arnold Veimeri nimeline Võru gaasianalüsaatorite tehas. Tehas suleti 2009. aastal.
Bratislav Petković
pisi|Bratislav Petković Bratislav Petković (serbia keeles Братислав Петковић; 26. september 1948 Belgrad – 9. mai 2021 Belgrad) oli Serbia filmilavastaja, näitekirjanik ja poliitik.
Ta oli automuuseumi ja modernse garaažiteatri asutaja ja direktor.
Bratislav Petković oli Serbia Progressiivse Partei liige.
Ta oli 27. juulist 2012 kuni 2. septembrini 2013 Serbia kultuuri- ja informatsiooniminister.
Leevi
pisi|Leevi vene ikoonil Leevi (heebrea לוי) oli Piiblis Lea ja Jaakobi kolmas poeg.
Narva Paju Kool
pisi|Paju Kooli hoone 2020. aasta juunis Narva Paju Kool on põhikool Narva kirdeosas Sutthoffi linnaosas aadressil Juhhanovi tänav 3.
Zyzzyva
Zyzzyva on perekond Ameerika troopikas elavaid kärsaklasi (mardikalisi).
Narva Paju Kool
Kool alustas õppetööd 1. septembril 1970 nimega Narva Keskkool nr 10.
Alates 1996. aastast on kooli nimi Narva Paju Kool.
Zyzzyva
Nad elavad sageli palmidel.
Perekonda kirjeldas Casey 1922.
Narva Paju Kool
14. veebruaril 2008 tegi Narva Linnavolikogu otsuse, mille kohaselt 31. augustil 2008 liideti kooliga Narva Paplimäe Kool. Koolis moodustati klassid erivajadustega õpilastele, kes õpivad lihtsustatud õppekava järgi.
2012. aastal muudeti Paju kool põhikooliks.
Kooli õppekeel on vene keel.
Kooli direktor on alates 2003. aastast Ljudmila Smirnova.
Saarde
Saarde on küla Saarde vallas Pärnu maakonnas.
Atlantis
pisi|Atlantis [[Athanasius Kircheri kaardil (u. 1669)]] Atlantis on müütiline, katastroofi järel merre vajunud võimas, rikas ja imeline maa ja riik.
Pärimus on meieni jõudnud Vana-Kreeka filosoofi Platoni teoste "Timaios" ja "Kritias" järgi (kirjutatud umbes 360 eKr). Platon tegeles palju Atlantise küsimusega. Pärimus jõudis Platonini ilmselt kas tema õpetaja Sokratese kaudu, kes oli seda kuulnud Solonilt, või said selle aluseks Platoni kätte sattunud Soloni ülestähendused. Solon käis isegi Egiptuses Saisi templis sellekohaseid ülestähendusi uurimas ning alustas sellest poeemi "Atlantikos" kirjutamist. Siiani pole sellest tsivilisatsioonist kindlaid jälgi leitud.
Atlantist on paigutatud näiteks Vahemerre, Atlandi ookeani, Sumatra saarele ja India ookeani.
Pole täpselt teada ka Atlantise eksisteerimise aeg. See on paigutatud aega kuni 12 000 aastat eKr. Platoni dialoogides paigutatakse Ateena ja Atlantise vaheline sõda 9000 aastat Solonist varasemasse aega.
Kitakyūshū
Kitakyūshū linn loodi 1963. aastal mitme linna liitmise teel.
Jaguneb seitsmeks linnarajooniks (ku).
Shanghai
thumb|298px|Shanghai kaart aastast 1935 Shanghai (hiina 上海, pinyin Shànghǎi ['šaŋhai]; wu keeles Zaonhe; wu keele Shanghai murdes Zånhae ) on rahvaarvult suurim Hiina linn, Shanghai Shi keskus. 2020. aasta seisuga oli elanike arv 24 870 895. Sadamalinn asub Jangtse jõe deltas.
Nimi
Shanghai tähendab hiina keeles 'mere peal'. Hiina keeles kasutatakse ka lühendnimesid "Hù" (滬 või 沪) ja Shēn (申).
Ajalugu
Shanghai linnake asutati 11. sajandil kalastusasulana Jangtse jõe suudmealale. Sellisena säilis see aastasadu, kuni 18. sajandil kasvas Shanghai suuremaks ja tähtsamaks, olles üks puuvillakasvatuse piirkonna keskusi. Alles 1842. aastal hakkas Shanghai tõusma suurimaks linnaks Hiinas.
Oopiumisõja lõppedes sundis Suurbritannia Hiinat avama väliskaubandusele mereäärseid linnu, mida hakati kutsuma lepingusadamateks. Tähtsaim neist oli Shanghai. Linna tähtsamad osad kasvasid, kui see jagati praktiliselt Briti ja Prantsuse mõjupiirkondadeks. Paljude aastakümnete jooksul valitsesid neid täielikult välismaalased, kes nautisid ekstraterritoriaalsuse tõttu vabadust Hiina karmidest seadustest.
Selline võõramaine kontroll tükikese Hiina üle kutsus esile tavaliste hiinlaste vastupanu. Üheks ilminguks oli Hiina Kommunistliku Partei asutamine 1921. aastal, mil peeti saladuskatte all esimene partei koosolek Shanghai Prantsuse osas. Aastal 1927 võtsid rahvuslased, kelle eesotsas oli kindral Jiang Jieshi (Chiang Kai-Shek), koostöös kommunistidega kontrolli linna üle ja kuulutasid selle rahvuslaste (Guomindangi) võimu alla kuuluvaks.
1937. aastal okupeerisid Shanghai jaapanlased. Kui Jaapan sai II maailmasõja lõpus 1945. aastal lüüa, andsid lääne võimud Shanghai Hiina rahvuslaste kontrolli alla. Võõramaalaste valitsusaeg Shanghais oli läbi. Kodusõja lõpul, mais 1949, marssis Shanghaisse Hiina Rahvavabastusarmee.
Jõhvi valla vapp
thumb|[[Jõhvi vald|Jõhvi valla vapp.]]
Jõhvi valla vapp on Ida-Viru maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Jõhvi valla vapp.
Vabariigi Valitsuse 16. juuni 2005 määrus nr 140 "Jõhvi linna ja Jõhvi valla haldusterritoriaalse korralduse ja sellega seonduvalt Vabariigi Valitsuse määruste muutmine" alusel senise Jõhvi linna ja senise Jõhvi valla ühinemisel  on moodustatud uus omavalitsusüksus Jõhvi vald. Uue Jõhvi valla sümboliks on endise Jõhvi linna vapp.
Shanghai
Ajalugu
Suurem osa Shanghai elanikest oli vaene – 1937. aastal korjati linna tänavatelt 20 000 laipa, inimesed olid surnud külma ja nälja tõttu. Mõnes tekstiilivabrikus olid lapsed aheldatud masinate külge. Prostitutsioon oli levinud tegevusala.
Jõhvi valla vapp
Vapp on kinnitatud 20. juulil 1992.
Shanghai
Ajalugu
Kommunistide võiduga 1949. aastal muutus ka Shanghai. Oopiumilaborid suleti ning sõltlasi võõrutati nende harjumustest, prostituutidele anti meditsiinilist abi ja õpetati uusi ameteid. Halvemas seisus vaesteagulid koristati järk-järgult ära. Korea sõja ajal 1950-ndatel koliti paljud Shanghai vabrikud linna piiresse, et vältida võimalikke rünnakuid. Võõramaalased lahkusid, tehased ja ettevõtted riigistati.
Shanghaile avaldas tugevat mõju Kultuurirevolutsioon (1966–1979). Pärast Deng Xiaopingi naasmist võimule 1978. aastal hakkas Shanghai muutuma rahvusvaheliseks äri- ja majanduskeskuseks. Arengu tempo kiirenes 1991. aastal, mil hakati muutma linna mainet ja seeläbi suurendama turistide arvu. Viimastel aastatel on turistide voog Shanghaisse järjest kasvanud – põhjuseks võivad olla linna läänelikkus ja avatud elukeskkond, mida teistes Hiina linnades vanade kultuuritavade tõttu vähem võib märgata.
Jõhvi valla vapp
Vapi põhjendus
Kuldne hirv ja hõbedane kuuserida sümboliseerivad Alutaguse metsi.
Shanghai
Arhitektuur
Linna kõrgeimad hooned on Shanghai Keskuse Torn (632 m), Shanghai World Financial Center (492 m) ja Jin Mao Tower (421 m).
Jõhvi valla vapp
Vapi põhjendus
thumb|[[Jõhvi vald|Jõhvi valla vana vapp.]]
Shanghai
Expo 2010
Shanghai oli aastal 2010 Expo maailmanäituse toimumiskoht.
Jõhvi valla vapp
Vana vapp
Jõhvi valla vana vapp oli kasutusel 2005. aastani.
Shanghai
Vaata ka
pisi| The [[Bund ehk Wàitān]]
Anwar as-Sādāt
Muḩammad Anwar as-Sādāt (25. detsember 1918 Mit Abu al-Kum, Egiptus – 6. oktoober 1981 Kairo) oli Egiptuse sõjaväelane ja poliitik, president aastail 1970–1981.
Anwar Sadat sai kuulsaks rahu toomisega Egiptuse ja Iisraeli suhetesse, sõlmides 1978 Camp Davidi rahulepingu. 19. novembril 1977 sai ta esimeseks araabia riigipeaks, kes ametlikult külastas Iisraeli. Ta tegi seda Menaẖem Begini kutsel; riigivisiidi ajal pidas ta ka Knessetis kõne. Rahulepingu tulemusena taandus Iisrael järk-järgult Kuuepäevase sõja käigus vallutatud Siinai poolsaarelt, viies 1983. aastaks kõik oma väed sealt välja.
Välispoliitikas muutus Egiptus Ameerika Ühendriikide oluliseks liitlaseks Lähis-Idas ning vähenesid riigi sidemed Nõukogude Liiduga. Sadat reformis Egiptuse majandust, lõpetades riikliku sotsialismi ja rakendades avatud majanduspoliitikat.
Sõjaväeparaadi ajal lasksid Sadati maha tema poliitikaga rahulolematud ohvitserid.
Sadat oli abielus kaks korda. 22-aastaselt abiellus ta Elisan Madiga ja lahutas temast 17 päeva pärast nende kolmanda tütre Camelia sündi. Pärast seda abiellus ta Jehan Raoufiga, kes oli kõigest 15 aastat ja 9 kuud vana. Nad said ühe poja, kelle nimi on Gamal, ja kolm tütart, kelle nimed on Lobna, Noha ja Jehan (viimase nimi on nagu emalgi).
Lesk kirjutas oma mehe eluloo "Identiteeti otsides" (ingliskeelses tõlkes "In Search of Identity"), mille eest sai 2001 Pearl Bucki auhinna.
Kohtla valla vapp
thumb|[[Kohtla vald|Kohtla valla vapp.]]
Kohtla valla vapp on Ida-Viru maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Kohtla valla vapp.
Vapp kinnitati 10. septembril 1997.
Vapi kirjeldus
Sinisel kilbil on kuldne kroon ja sellest vasakul hõbe-sinine piit ning lainelõikeline vastandvärvides hõbe-sinine vapitüvi.
Põhjendus
Kroon viitab eeposele "Kalevipoeg", mille järgi saabus Kalev põhjakotka seljas ja maandus kõrgel Viru kaldal, milleks tõenäoliselt oli Ontika (56 m). Hõbedane piit on Ontika paekallas heraldilisel kujul. Vasakul asuv paekallas kujutab Kohtla valla paiknemist Toila vallast läänes. Toila vapil on paekallast kujutav piit paremal. Lainelõige ja jalus tähistavad vett ja veerikkust.
Rein Kruus
Rein Kruus (11. mai 1957 Tallinn – 25. aprill 1992 Tallinn) oli eesti–vene kirjandus- ja kultuurisuhete uurija, Igor Severjanini loomingu asjatundja.
Elukäik
Rein Kruus õppis aastail 1964–1975 Tallinna 7. Keskkoolis ja 1976–1982 Tartu Riikliku Ülikoolis vene keelt ja kirjandust (kaugõppes). Aastatel 1974–1977 töötas ta ENSV Teaduste Akadeemia raamatukogus, 1978–1983 Eesti NSV Kirjastuskomitees. Ta on töötanud ka Eesti NSV Riiklikus Kunstimuuseumis, ENSV Teaduste Akadeemia Ühiskonnateaduste Infokeskuses ja Keele ja Kirjanduse Instituudi grammatikagrupis.
Rein Kruusi aktiivne loomeperiood kestis veidi üle kümne aasta. Toomas Haugi sõnul oli Rein Kruusil "tugev sotsiaalne närv. Kogu tema paljuharuline kirjanduslooline tegevus oli summa summarum alternatiivse väärtussüsteemi ülesehitamine kivistunud süsteemi sees, ja ta kasutas selleks nii ajaloolisi täpsusuuringuid kui ka paroodilisi lavastusi ja karnevalilikku maskimängu. – – Rein armastas lavastada. Tema kirjutised olid tihti verbaalsed intriigid ja kavalalt läbimõeldud etendused. – – Temas oli nooruslikku radikaalsust, isegi midagi (veneliku taustaga?) kirjanduslik-huligaanlikku, aga samas ka varatarka skepsist. Ja tema iroonilis-mängulise vaimulaadi põhjas asus väga range eetiline normistik. See oli õnnestunud vaimukooslus kirjandusloo uudseks elluäratamiseks, aga ka nn piiripealseks mänguks tsensuurivõimuga."
Rein Kruus huvitus dissidentlikust põrandaalusest kirjandusest nagu "Lisandusi uudiste vabale levikule Eestis". Vallandatud Endel Sõgeli juhtimisel töötavast Keele ja Kirjanduse Instituudist, sai Kruus 1985. aastal koha Kalle Kure peatoimetatava ajakirja Looming kriitika ja kirjandusteaduse osakonnas, töötas seal aastani 1990, mil ta siirdus Eesti Rahvusraamatukogu bibliograafiks, kellena töötas surmani. Rein Kruus avaldas artikleid 20. sajandi eesti ja vene kultuuri ning nendevaheliste kohtaktide kohta, aga ka arvustusi ja informatiivset materjali kirjanduselu kohta. Rein Kruus suri 34-aastaselt, jõudmata kaitsta isegi magistrikraadi, kuigi temalt on ilmunud 269 publikatsiooni eesti, inglise, saksa, läti ja vene keeles.
Rein Kruus on maetud Tallinna Metsakalmistule.
Aastatel 1993, 1994, 2002 toimus Tallinnas ja Tartus Rein Kruusi mälestuseks kolm konverentsi ja seminari.
Õhutulejuht
Õhutulejuht (Forward Air Controller – FAC) on lahingutegevuse piirkonnas tegutsev sõjaväelane, kes tellib ja koordineerib maismaaüksuste tegevuse toetuseks mõeldud militaarõhusõidukite ründetegevust.
Maismaaüksuste toetuseks kasutatakse tavaliselt ründelennukeid, hävitus-pommituslennukeid, pommituslennukeid ja lahingukoptereid. Õhutulejuht asub sideühendusse kas õhutulejuhtimiskeskusega või õhusõiduki meeskonnaga ja edastab neile sihtmärgi ründamiseks vajalikud andmed.
Kohtla-Nõmme vapp
pisi|[[Kohtla-Nõmme vald|Kohtla-Nõmme valla vapp]]
Kohtla-Nõmme valla vapp on Ida-Viru maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Kohtla-Nõmme valla vapp.
Valla vapi kavandi autor on Viktor Roosipuu.
Vapi kirjeldus
Püstiselt poolitatud kuldsel-rohelisel vapikilbil on vastandvärvides tammelehed ja langetatud vastandvärvides lainelõikeline varras.
Põhjendus
Vapikilbi kuldne väli sümboliseerib Kohtla-Nõmme liivast pinda ja põlevkivi. Roheline tammeleht kuldsel väljal sümboliseerib Kohtla-Nõmme parki. Vapikilbi roheline väli sümboliseerib rohelust ja kuldne tammeleht iidset tamme. Lainelõikeline varras sümboliseerib Kohtla jõge.
Notre Dame'i ülikool
Notre Dame'i ülikool on roomakatoliku kõrgkool South Bendi lähedal Indianas Ameerika Ühendriikides.
pisi|350px|tühi|Ülikooli ajalooline keskus
Venemaa meistrivõistlused males
pisi|162px|[[Pjotr Svidler, kaheksakordne Venemaa malemeister]] pisi|162px|[[Aleksandr Morozevitš, kahekordne Venemaa malemeister]] pisi|162px|[[Dmitri Andreikin, kahekordne Venemaa malemeister]] pisi|162px|[[Jevgeni Tomaševski, kahekordne Venemaa malemeister]] pisi|162px|[[Aleksandr Halifman, Venemaa 1996. aasta meister – tuli kolm aastat hiljem FIDE maailmameistriks]] pisi|162px|Eksmaailmameister [[Garri Kasparov tuli 2004. aastal Venemaa malemeistriks]]
Roniv mürgipuu
Roniv mürgipuu (Toxicodendron radicans) on anakardiliste sugukonda mürgipuu perekonda kuuluv taimeliik.
Venemaa meistrivõistlused males
Venemaa meistrivõistlused males (vene keeles Чемпионат России по шахматам) on Venemaa Föderatsiooni meistrivõistlused males. Meistrivõistluste finaalturniiri võitjast saab Venemaa malemeister.
Nõukogude Liidus korraldati Vene NFSV malemeistrivõistlusi (1920–1991). Pärast Nõukogude Liidu lagunemist ja Venemaa Föderatsiooni moodustamist korraldatakse malemeistrivõistlusi alates 1992. aastast (järjestust arvestatakse 1920. aastast, st et 1992. aasta meistrivõistlused olid 45ndad).
Roniv mürgipuu
Klassifikatsioon
Ronival mürgipuul klassifitseeritakse mitmeid alamliike.
Kirjeldus
Roniv mürgipuu on puitunud varrega ronitaim, millel on valged luuviljad.
Taim võib olenevalt kasvukohast kasvada 30–100 sentimeetri kõrguseks.
Roniva mürgipuu kolmetised munajad lehed on 5–15 cm pikkused. Lehed on terve servaga, harvemini kergelt saagjad. Lehed värvuvad sügisel kollaseks ja punaseks.
Taim paljuneb nii risoomi kaudu kui ka seemnetega.
Levik
Taim kasvab Põhja-Ameerikas. Kanadas leidub teda Quebeci, Ontario ja Manitoba ning Atlandi ookeani äärsetes provintsides. USA-s kasvab ta kõigis Kaljumäestikust itta jäävates osariikides. Ta kasvab ka Mehhiko mägedes kuni 1,5 km kõrgusel.
Roniv mürgipuu kasvab jõekallastel ja metsades. Eriti tüüpiline on ta metsaservades. USA ida-, kesk- ja lõunaosas kasvab ta valdavalt ronitaimena, põhja- ja lääneosas ning Kanadas maad mööda roomava taime (kõrgus 10–25 cm) või puhmana (kõrgus kuni 1,2 m). Päris varjus ta kasvada ei taha, aga valgusküllastes metsades kasvab meeleldi põõsarindes.
Viimastel sajanditel on roniv mürgipuu märksa sagedasemaks muutunud. Euroopast tulnud valged inimesed on maastiku mosaiiksust märgatavalt suurendanud, kadunud on ronivale mürgipuule ebasobivad suured metsamassiivid ja asemele on tulnud talle märksa sobivam mitmekesine maastik.
USA Minnesota ja Michigani osariik ning Kanada Ontario provints on roniva mürgipuu kuulutanud mürgiseks invasiivseks liigiks, ehkki ta on selles piirkonnas juba aastatuhandeid kasvanud.
Kokkupuude loomadega
Mitmed imetajad toituvad roniva mürgipuu lehtedest, okstest ja viljadest.
Kokkupuude inimestega
Nii taime lehed, varred kui ka juured sisaldavad urušiooli, mis on tugeva nahka ärritava toimega toksiin.
See on mitmest orgaanilisest ühendist koosnev aine, mida on muu hulgas Hiinas ja Jaapanis kasutatud traditsiooniliste lakkide valmistamisel.
Enamasti piisab nahapõletiku tekitamiseks ühest miljardikust grammist urušioolist. Igal aastal tekib ronivast mürgipuust tingitud allergiline reaktsioon kümnetel miljonitel inimestel. Arvatakse, et kuni 85% inimestest on roniva mürgipuu suhtes ülitundlikud. Osadel inimestel võib kokkupude taimega põhjustada anafülaktilist šokki.
Kokkupuutel taimega tekivad põletushaavaga sarnanevad valusad ja sügelevad punased triibud või vesivillid. Nende ilmnemiseks võib kuluda 1...2 päeva ning paranemine võib võtta üle nädala. Kiire veega loputamine esimeste minutite jooksul aitab reaktsiooni oluliselt leevendada. Urušiooli lahustab alkohol.
Zwiesprache
Kahekõnelus (Zwiesprache) on Martin Buberi teos, mis ilmus esmatrükina saksa keeles ajakirjas Die Kreatur (3. aastakäik, 3. vihik) 1930. Esimene eraldi väljaanne ilmus Berliinis 1932. Täiendatud väljaanne ilmus Berliinis 1934.
Teos koosneb kolmest osast:
Karakum (Türkmenistan)
pisi|Karakum Foto: David Stanley (2011) Karakum (türkmeeni Garagum, 'must liiv') on kõrb Aasias Türkmenistanis.
Piirneb edelas Köpetdagi ja Väikeste Balhaanidega, kagus Paropamizi eelmägedega, kirdes Amudarjaga, põhjas Darjalõkiga ja Sarõkamõši nõoga, loodes Uzboiga. Valdavalt liivakõrb.
Karakumi kõrbes asuvad rikkalikud maagaasivarud.
Karakum hõlmab umbes 70% Türkmenistani territooriumist.
Aleksandra Zabelina
Aleksandra Zabelina (vene Александра Ивановна Забелина; 11. märtsil 1937 Moskva – 27. märts 2022) oli vene vehkleja ja vehklemistreener, kolmekordne olümpiavõitja ja üheksakordne maailmameister.
Aleksandra Zabelina võitis kuldmedali floreti naiskonnavõistluses Rooma olümpiamängudel 1960, México olümpiamängudel 1968 ja Müncheni olümpiamängudel 1972.
Maailmameistriks tuli ta üheksa korda, neist üks kord individuaalselt, kuus korda võitis maailmameistrivõistluste hõbemedali.
Pärast sportlaskarjääri lõppu töötas treenerina, sealhulgas treenis ta olümpiavõitja Marija Mazinat.
Strambotto
Strambotto (mitmuses strambotti) on ühesalmiline kaheksast või kuuest 11-silbilisest värsireast koosnev luuletus, mis kuulub vanimate Itaalia luulevormide hulka.
Vorm
Kaheksarealise strambotto värsiskeemiks oli tavaliselt üks neist:
Kuuerealise strambotto riimiskeem võis olla ababab, ababcc või aabbcc.
Näited
Serafino dell'Aquila kaheksarealine strambotto astroloogia ja armastuse teemal on oktaavis:
Anonüümne tekst Montecassino kloostris asuvast 15. sajandi Napoli õukonna jaoks loodud laulukogumikust on Sitsiilia strambotto:
Patrick Kane
Patrick Timothy Kane Jr. (sündinud 19. novembril 1988 Buffalos New Yorgi osariigis) on Ameerika Ühendriikide elukutseline jäähokimängija. Praegu mängib ta NHL-i klubis New York Rangers ründajana paremäärel.
Strambotto
Ajaloost
Strambotto ' d olid eriti populaarsed renessansiaja Toscanas ja Sitsiilias, kuid nende algne päritolupiirkond on jäänud ebamääraseks. Teemad käsitlesid enamasti armastust, kuid strambotto võis olla ka satiirilise sisuga. Nimetus tuleb oksitaani keelest, kus estrabot tähendab armuvärsse.
Patrick Kane
2007. aastal valiti ta NHL-i draft'is Blackhawksi poolt esimese valikuna. Oma esimesel hooajal NHL-is valiti ta liiga uustulnukaks.
Strambotto
Ajaloost
Strambotto vormis tekste kasutati sageli frottola või madrigali tekstidena 15. ja 16. sajandi muusikas. Ka 17. sajandil luuakse selles vormis tekstiga muusikat, ent eelistatakse Sitsiilia strambotto't, ja seda on peetud siciliana kaudseks eelkäijaks.
Patrick Kane
Blackhawksis mängis Kane kokku kuusteist hooaega. Aastatel 2010, 2013 ja 2015 võitis ta Blackhawksiga Stanley karika. Tema resultatiivseim hooaeg oli 2018/19, mil tal kogus 110 punkti (44+66). Enim väravaid lõi ta hooajal 2015/16 (46).
2023. aasta veebruaris kaubeldi Kane Blackhawksis New York Rangersi.
Karjääri jooksul on ta NHL-is pälvinud väljalangemismängude väärtuslikumale mängijale antava Conn Smythe Trophy (2013), põhiturniiri resultatiivseimale mängijale antava auhinna Art Ross Trophy (2016), põhiturniiri silmapaistvamale mängijale antava Ted Lindsay Awardi (2016) ja hooaja väärtuslikumale mängijale antava Hart Memorial Trophy (2016).
NHL-i tähtede mängul on ta osalenud kokku üheksa korda.
2017. aastal valiti NHL-i ajaloo saja parima mängija sekka. 2020. aasta jaanuaris jõudis Kane kõige noorema Ameerika mängijana NHL-is 1000. resultatiivsuspunktini.
USA jäähokikoondise koosseisus võitis Kane 2010. aasta taliolümpiamängudel hõbemedali ja 2018. aasta maailmameistrivõistlustel pronksmedali.
NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee Viies Valitsus
NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee Viies Valitsus, oli NSV Liidu riikliku julgeolekuorgani NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee poliitilise politsei keskasutus, mille ülesandeks oli "võitlus ideoloogilise diversiooniga", poliitiliste teisitimõtlejatega ja usuorganisatsioonide kontroll, aastatel 1967–1991.
NSV Liidu RJK "ideoloogilise diversiooniga" võitluseks määratud spetsialiseeritud struktuuriüksuste loomise aluseks oli RJK esimehe Juri Andropovi poolt (45 päeva pärast RJK esimeheks määramist) 3. juulil 1967 NLKP KK-le tehtud esildis, milles ta teavitas NSV Liidu kõrgemat poliitilist juhtkonda:
17. juuli 1967 kinnitas NLKP KK Poliitbüroo J. Andropovi ettepaneku ning otsustas:
NSV Liidu Ministrite Nõukogu määruse ja NSV Liidu MN ja Riikliku Julgeoleku Komitee esimehe Juri Andropovi määrusega nr 0096 25. juulil 1967 loodud 5. valitsuse põhiülesanded olid:
Ideoloogiline diversioon oli RJK esimehe Juri Andropovi sõnastuses järgmine: "Ideoloogine diversioon toimub valdkonnas, mis hõlmab poliitilist, filosoofilist, õiguslikku, kõlbluslikke, esteetilisi, religioosseid ja muid vaateid ja ideid, st ideoloogia valdkonnas… Seda eristab ka see, et ta toimub meie ajal mitte hariliku propagandaaparaadiga, vaid spetsiaalselt organiseeritud teenistustega. Need teenistused… panevad põhilise rõhu spetsiaalsetele diversiooni- ja õõnestusvahenditele ".
RJK 5. valitsuse juhid
Vaata ka NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee esimeeste loend
RJK 5. valitsuse organisatsioon
Algselt loodi 1967. aastal valitsuses 6 osakonda:
1. osakond 2. osakond, ülem Juri Balejev, 3. osakond 4. osakond, osakonna ülemad: Valentin Timoševski (Валентин Иванович Тимошевский);
5. osakond
Esialgne kaastöötajate arv NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee 5. valitsuses, Moskvas oli 201 töötajat.
7. osakond – loodi augustis 1969 ja tegeles ainult nõukogudevastaste anonüümkirjade, mis sisaldasid terrorismiähvardusi ning isikute läbitöötlusega ja tegevuse tõkestamisega, kes kavandasid terroriakte. Osakonnaülemad: Lev Tširikov (Чириков Лев Николаевич); Valentin Zvezdenkov (Звезденков Валентин Владимирович) hilisem Leedu NSV RJK esimehe 1. asetäitja; Vladimir Golovin (Головин Владимир Александрович); Jevgeni Zjazin (Зязин Евгений Дмитриевич). Kattealused asutused: (Союзспортобеспечение) jt.
Postiteenistus
"Postiteenistus" (inglise keeles Going Postal) on Terry Pratchetti Kettamaailma sarja 33. raamat. 2004. aastal avaldatud teoses astub esimest korda üles suli Niiske von Lipwig.
NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee Viies Valitsus
RJK 5. valitsuse organisatsioon
8. osakond – loodi juunis 1973 ja tegeles võitlusega välismaiste sionistlike keskuste õõnestustegevusega (Iisraelis ja Ameerika Ühendriikides – Nativ (נתיב) Lishkat Hakesher, Juutide kaitseliiga, Nõukogude juutide kaitse Ameerika rahvuskonverents, «Nõukogude juutidega solidaarsuse liit, Nõukogude juutluse üliõpilasvõitluskomitee). Juutide NSV Liidust emigreerumise aktsioonid: "Siioni vangid"(«Узники Сиона»), "Juudi liikumine emigreerumiseks Iisraeli" («Еврейское движение за выезд в Израиль»), "Lase minu rahval minna" («Let my people go!..»,«Отпусти народ мой!..») ja («Большая алия»). 8. osakonna ülem: Jevgeni Kubõškin (Евгений Кубышкин), Valeri Lebedev, üks kuulsamaid osakonna agente Šabtai Kalmanovitš (Шабтай Калманович – 2009, ), kes suunati luuretööle Iisraeli ning paljastati seal Iisraeli vastuluure (Shabaki) poolt ja mõisteti süüdi spionaažis.