cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Rakk
Tsütoplasmavõrgustik
Tsütoplasmavõrgustik ehk endoplasmaatiline retiikulum on kõikides eukarüootsetes rakkudes esinev organell. Tsütoplasmavõrgustik jaguneb kaheks: siledapinnaline endoplasmaatiline retiikulum ("sER" – smooth endoplasmic reticulum) ning karedapinnaline endoplasmaatiline retiikulum ("rER" – ''rough endoplasmic reticulum).
Rakus paiknevad ka mikrohatud jt.
Päristuumsete rakkude rühmad
Päristuumsete organismide rakud saab ehituse ja talitluse järgi liigitada kolme suurde rühma: looma-, taime- ja seenerakud. Kõigil neil on rakutuum ja suur osa sarnaseid rakustruktuure.
Enamikul taimedel ja loomadel on valdavas osas elutsüklist keharakud diploidsed.
Taimerakud
Taimerakkude põhiliseks iseärasuseks on nendele ainuomane organellide – plastiidide – esinemine. Lisaks sellele arenevad taimerakkude tsütoplasmas suured vakuoolid, mis teistel päristuumsetel organismidel puuduvad. Enamik taimerakke on lisaks rakumembraanile ümbritsetud tiheda rakukestaga.
Inimestel
Arvatakse, et 70 kg kaaluva meesterahva keha koosneb umbes 30 triljonist (3 × 1013) rakust. Seni eristatakse ligi 200 tüüpi rakke. Organismi elutegevuseks on aga hädavajalikud ka mitut liiki bakterid. Baktereid on inimorganismis väga palju – nende koguarvu hinnatakse umbes 39 triljoni juurde ehk umbes 30% suuremaks inimese enda rakkude arvust.
Morfoloogia
Rakkude suurus muutub elu jooksul: noores, kasvueas organismis on rakud suuremad, kui vanemaealistel inimestel.
Inimese suurima läbimõõduga rakuks on naise munarakk, mille läbimõõt on keskmiselt 150 µm.
Rakud võivad kujult olla käävjad, jätketega, lamedad või kuubikujulised.
Uurimislugu
Rakud avastati 1665. aastal, kui inglise füüsik Robert Hooke nägi primitiivse mikroskoobiga korgilõiku vaadeldes, et see koosneb väikestest kambrikestest. Need kambrikesed nimetas ta rakkudeks. Hollandlane Antony van Leeuwenhoek oli esimene, kes vaatles isetehtud mikroskoobiga rakke nende loomulikus keskkonnas, kirjeldas esimesena ainurakseid ja baktereid. Samuti oli tema esimene, kes avastas erütrotsüüdid ja spermatosoidid.
Keemiliste elementide sisaldus rakkudes
Organismides leiduvad samasugused keemilised elemendid mis eluta looduseski. See on ka mõistetav, kui eeldada, et elu on tekkinud ja arenenud Maal. Eri tüüpi rakkude keemiline sisaldus on üldiselt ühesugune (vaata tabelit allpool). Kõige rohkem on rakkudes hapnikku, süsinikku ja vesinikku. Need keemilised elemendid kuuluvad kõigi orgaaniliste ühendite koostisse. Mõnevõrra vähem on rakkudes lämmastikku, fosforit ja väävlit, sest need esinevad peamiselt valkude ja nukleiinhapete molekulides. Kõik need kuus elementi (O, C, H, N, P ja S) moodustavad kokku üle 98% raku keemiliste elementide kogumassist. Kuna organismid vajavad neid elemente suhteliselt suurtes kogustes, siis nimetatakse neid makroelementideks. Kümnendik- ja sajandikprotsentides on rakkudes K, Zn, Cu, I, F ja teised. Kokku on organismides avastatud 16 sellist keemilist elementi, mis esinevad väga väikestes kogustes, kuid on siiski hädavajalikud enamiku organismide elutegevuseks. Neid nimetatakse mikroelementideks.
Eraadvokaat
Eraadvokaat oli Venemaal alates 1874. aastast tegutsenud advokaatide liik.
Pupastvere soo
Pupastvere soo on soo Tartu maakonnas Tartu vallas. Soo pindala on 1735 ha.
Soo turba all on järvemuda ja -lupja.
Eraadvokaat
Eraadvokaatide loend (1938)
12. mail 1938 otsustas Vannutatud Advokaatide Nõukogu lugeda järgmised eraadvokaadid kuuluvaiks Advokatuuri juurde (RTL 1938, 44):
Karl I (Braunschweig-Wolfenbüttel)
Karl I (1. august 1713, Braunschweig – 26. märts 1780, Braunschweig) oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog ja Wolfenbütteli vürst aastast 1735 kuni oma surmani.
thumb|right|[[Antoine Pesne maal.]]
Perekond
Karl abiellus aastal 1733 Preisimaa kuninga Friedrich Wilhelm I tütre Philippine Charlottega. Neil olid järgmised lapsed, kes jõudsid täisikka:
Karlil oli ka abieluväline laps, Christian Theodor von Pincier (1750–1824).
Anholt
Saarel on suur hülgekoloonia.
Lääneosas asub "Anholti kõrb" – metsaraiumise tagajärjel tekkinud nõmm.
Hanila vald
Hanila vallast on ligikaudu 30% hõlmavad looduskaitsealad.
Valla asend muutis selle tähtsaks ühenduslüliks Mandri-Eesti ja saarte vahel.
Valla initsiatiivil tegeldi tuuleenergeetikaga ja tuuleparkide rajamisel oldi Eestis üks esimesi. Sellest on kujunenud üks omalaadsemaid nähtusi ja eeldusi valla imidži kujundamisel, kus kõrvuti eksisteerivad looduskaitsealad ja tuulepargid.
Ajalugu
Hanila valla omavalitsuslik staatus kinnitati aastal 1992.
2016. aastal sõlmisid Lihula, Hanila, Varbla ja Koonga valla ühinemislepingu. 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus moodustus nende nelja valla ühinemisel uus omavalitsusüksus – Lääneranna vald.
Hanila viimane vallavanem oli Arno Peksar.
Asend
Hanila vald asus Lääne maakonnas ja on selle lõunapoolseim vald. Hanila piirneb maakonnasiseselt Lihula vallaga ning jagab maakonnapiiri Pärnumaa Koonga ja Varbla vallaga. Läänes piirneb vald Läänemerega, täpsemalt Mandri-Eestit ja Muhu saart eraldava Väinamere osa Suure Väinaga.
Hanila vald oli üks Läänemaa väiksemaid valdu – pindala on vaid 232 km².
Hanila vallas oli üks alevik (Virtsu) ja 28 küla: Esivere, Hanila, Karuse, Kaseküla, Kause, Kinksi, Kiska, Kokuta, Kuke, Kõera, Kõmsi, Linnuse, Lõo, Massu, Mõisaküla, Mäense, Nehatu, Nurmsi, Pajumaa, Pivarootsi, Rame, Rannaküla, Ridase, Salevere, Ullaste, Vatla, Voose ja Äila. Juba varem kui 13. sajandil keskusena mainitud Hanila küla tähtsus on vähenenud. Valla keskuseks on tänapäeval Kõmsi küla, kus asub ka vallavalitsus. Mõlemad külad asuvad Saaremaad ja Tallinna ühendaval liiklussoonel, Risti–Virtsu maanteel. Virtsu alevikus on selle maantee üks tähtsamaid tugipunkte, Virtsu sadam.
Kui haldusüksuste ümberstruktureerimine oli ajakirjanduses aktuaalne teema, peeti tõenäoliseks, et pisike Hanila vald liitub oma suurema naabri, Lihula vallaga. Need hüved ja teenused, mida vald ise osutada ei suuda, saadakse Lihula vallast. Valla arengukava siiski liitumist mõne teise vallaga reaalseks ei pidanud ja planeerimisperioodi jooksul ei nähtud ette valla administratiivse struktuuri muutmist.
Elanikkond
Hanila vallas oli 2000. aasta rahvaloenduse andmetel 1786 elanikku. Praeguseks on rahvaarv vallas vähenenud kaheksa aastaga peaaegu kümme protsenti ning elanikke on rahvastikuregistri andmetel 1642. Süvenevatest ja seni lahenduseta rahvastikuprobleemidest tähtsaimad on rahvastiku vananemine ja väike iive.
Vald oli hõredalt asustatud: keskmine asustustihedus on 7,4 inimest ruutkilomeetrile. Üle poole rahvastikust oli koondunud Virtsu alevikku ning Kõmsi ja Vatla külla. Nimetatud kolm olid ka ühtlasi valla kõige suuremad asulad.
Kõigi kolme suurima asula – Virtsu, Vatla ja Kõmsi – paiknemine on seotud valda läbinud tähtsamate maanteedega. Nendesse oli koondunud ka suur osa valla majandus- ja kultuurielust.
Majandus
pisi|Virtsu kalasadam ja tuulepark Hanila vallas oli märkimisväärses koguses maavaradest esindatud ehitusliiv-kruus, karbonaatkivimid (lubjakivi, dolokivi) ja turvas.
Mullastik oli valdavalt võikesemajandusliku väärtusega, põllumaad liigniisked ja kivised – traditsioonilise põllumajanduse ja metsanduse tulusus on sellest tulenevalt väike. Põllumaad sobivad rohkem rohumaadena karjakasvatuseks.
Hanila metsade kvaliteet oli madal ja tulukus vähene, enamuses sobivad metsad küttepuidu tootmiseks. Suur osa metsamaast vajaks kuivendust. Tänu väiksele asustustihedusele on metsloomade arvukus suhteliselt suur.
Seoses kalavarude pideva vähenemisega oli kalastamine passiivses seisus. Nõukogude perioodil tegeleti kalatoodete valmistamisega. Kalatööstus andis tööd peaaegu kogu Virtsu alevikule. Pärast Eesti Vabariigi taastamist suri see tootmisharu vallas praktiliselt välja ning sundis paljud seni kalastusega tegelenud elanikud vallast lahkuma. Tänapäeval tegutsevad vallas vaid mõned kutselised kalurid ja hobikalastajad.
Viimastel aastakümnetel on võrdlemisi edukalt arendatud ja toodetud metallitooteid, plastaknaid ja tuuleenergiat.
Tuuleenergeetika on valla territooriumil uus tootmisharu. Praeguseks on kasutuses 11 tuulegeneraatorit koguvõimsusega 16,5 MW. Planeerimisest kuni ehitusprotsessini on menetluses 16 tuulegeneraatorit võimsusega 39 MW.
Tuuleparkide rajamine põhineb erakapitalil ja selles osalevad Roheline Ring Tuulepargid OÜ, Eesti Energia AS, Tooma Tuulepark OÜ, Skinest Energia AS.
Virtsu tuulepargi näol on tegemist esimese omataolisega kogu Eestis.
pisi|[[Vatla mõisa peahoone]] Lisaks võib tuuleparke nimetada Hanila valla tunnuseks, millega vald Eesti mastaabis tuntust kogub. Tuulepargid on saanud ka läbisõitjate meeliskohaks. Vaatamata sellele ei ole puhkemajandus ja turism Hanila valla territooriumil praegu oluline majandusharu.
Majutuskohad tegutsevad põhiliselt ainult suveperioodil ja annavad tööd ainult paarikümnele inimesele. Turismiobjektidest võib üles loetleda Hanila ja Karuse keskaegsed kirikud, Vatla mõisahoone, Kõmsi tarandkalmed, samuti arvukad loodus- ja matkarajad – neist nii väikese valla puhul puudust pole.
Turismimajanduse põhiprobleemiks võib pidada valla asendi ja Risti–Virtsu maantee vähest ärakasutamist majanduslikes huvides. Hanila asub küll tähtsa transpordisoone keskmes, kuid enamus sellel liikumisest toimub vaid läbisõidu vormis.
Selline perifeersus Saaremaad ja mandrit ühendava maantee ääres ehk teisisõnu valda läbiva potentsiaalse tarbijatevoo mitteärakasutamine on turismivaldkonna ja teeninduse mahajäämuse põhjustajaks.
Kaubanduses pakutakse praktiliselt ainult esmatarbekaupu. Muu vajalik tuleb muretseda elanikel lähimatest suurematest keskustest (näiteks Lihula).
Transport
pisi|[[Karuse raudteejaam]] Valda läbib Saaremaad mandriga ühendav magistraal, Risti–Virtsu–Kuivastu–Kuressaare maantee. Viimastel aastatel on liikluskoormus Saaremaa suunal kasvanud keskmiselt 15% aastas.
Suuremad valla territooriumil paiknevatest riigiteedest on asfaltkattega, ülejäänud teed kruusakattega. Risti–Virtsu peamagistraali kvaliteeti peetakse heaks, kuigi selle koormus on suur ja ilmutab kasvutendentsi. Vallateedest viiendik on tolmuvaba kattega, mis on peamiselt suuremate asulate tänavad. Nende seisukord on liikluskoormuse peavoolust kaugemale jäävate piirkondade arendamisel tähtis ja nõuab investeerimist. Hanila valla kõige suurem ja kogu maakonna tähtsam, Virtsu sadam teenindab Saaremaa, Hiiumaa ja Mandri-Eesti vahelist transiitliiklust, samuti kaubavedu. Aastas läbib Virtsu praamisadamat üle miljoni reisija ja see arv kasvab kiiresti. Seevastu ühistranspordi ulatus ja sagedus valla territooriumil on pidevas alanevas trendis. Peamiselt on ühistransport säilinud Risti–Virtsu magistraalil. Vallasisese ühistranspordi puudumine eraldab mahajäänumaid piirkondi ja pidurdab ka mõningal määral turismi ja kultuuri arengut nendes piirkondades.
pisi|Hanila valla kaart
Keskkonnaseisund
pisi|[[Laelatu puisniit]] pisi|[[Jaagu-Mihkli kivi]] Tänu väikesele asustustihedusele ja kaitsealade rohkusele võib keskkonnaseisundit hinnata heaks. Valla pindalast on erinevate kaitsealadega hõlmatud ligikaudu 30%. Riiklikud looduskaitsealad moodustavad sellest 22%, Natura 2000 hoiualadega lisandus veel 8%. Hanila valla piiridesse jääb Puhtu-Laelatu, osaliselt Matsalu ja Nehatu looduskaitseala ning samuti osaliselt Tuhu maastikukaitseala.
Kaitstavate alade suhe kogu valla territooriumi pindalasse on Eesti keskmisest kolm korda suurem. Natura 2000-ga võetakse kaitse alla ka kogu Väinameri, mis jätab rannikumeres kaitsetsoonist välja ainult Virtsu praamisadama alla kuuluva ala.
Ligi kolmandiku valla territooriumi maismaast ja terve rannikumere kaitse alla võtmine loob omaette väärtuse, kuid samas paneb ranged piirid valla üldisele arengule. Kaitsealade hulka ja pindala oluliselt vähendada ei saa. Samas ei tohiks neid ka juurde luua või laiendada, kuna puuduvad meetmed valla tasakaalustatud arengu tagamiseks väga suure kaitsealade arvu korral. Kaitstavate alade suure ulatuse tõttu on vaja rahalisi lisavahendeid nende alade omanäolisuse säilitamiseks. Üheks väljapääsuks ja lahenduseks eelmises punktis toodud turismimajanduse mahajäämusele nähakse loodusturismi arendamist.
Veekogud Hanila vallas
Tuudi jõgi – Ännikse laht – Kasse laht (Kasselaht) – Mõisalaht – Teorehe järv (Saastna järv) – Lammastejärv (Lammaste järv, Nehatu järv, Suur Kõverjärv) – Kangruaadu järv (Erepere Suurjärv) – Jõeoja – Kuitsa oja – Hanila oja – Käära oja.
Kultuur
Esimesed arvestatavad materjalid võib Hanila ajaloo kohta lugeda Läti Henriku Liivimaa kroonikast. Juba sellel ajal olid Läänemaa suurimad sadamad Haapsalu ja Virtsu, kuid mõistatuslikult kujunes just Virtsu ümbruskonna keskuseks Hanila. 2000. aastate alguses on Hanila vallas kaks rahvamaja: Kõmsil ja Vatlas. Hanila muuseum tegutseb Hanila koolimajas. Virtsus tegutsevad erainitsiatiivil kohalikku elu ja ajalugu kajastav harrastusmuuseum, samuti vanade autode muuseum.
Valla arengukavas nähakse kultuuri edendamisega seotud probleemide põhjustena väikest tarbijaskonda, kohalike vähest huvi ja eriti omaalgatuse puudumist.
Altar
Altar on ohvrilaud või ohverdamiskoht, kuhu pannakse ohvriannid, mida ohverdatakse ühele või mitmele jumalusele. Altar on ka jumalus(t)e austamise koht. Ka altari rajamine ise ja mõnikord ka altari kaunistamine on jumalus(t)e austamise aktid. Altarid on kasutusel paljudes usundites.
Etümoloogia
Sõna "altar" on alamsaksa laensõna 16.–17. sajandist. Sõna tuleb ladina sõnast altar, mis arvatavasti on tuletis sõnast altus 'kõrge'.
Altari nimetus on kreeka keeles βημα, ladina keeles ara. Kristliku altari ladinakeelne nimetus on altar, altare, altaria või altarium. Sõna altaria tähendas klassikalises ladina keeles seadeldist, mis pandi ohvrialtari (ara) peale ja mida kasutati altari tule süütamiseks. Samuti tähendas see arat ja altariat koos.
Eesti muinasusund
Eesti rahvausundis on altariks olnud tavaliselt kivi, mida nimetati ohvrikiviks. Ohverdamiskoha otstarvet on täitnud ka allikad (ohvriallikad; näiteks Suur Siniallikas) ja teised pühad veekogud (näiteks Ahja jõgi), puud (ohvripuud; näiteks Kuremäe ohvritamm).
Budism
pisi|Budistlik altar Budismis on altarid sageli väikeste majakeste kujulised, katusega kaetud ehitised. Nende sisemuses on pühakute või jumaluste kujukesed; esiäärele asetatakse ohvriande, süüdatakse küünlaid jmt.
Vanakreeka usund
pisi|Vana-Kreeka [[kylix, mis kujutab hopliiti ohverdamas altari ees, u 480 eKr. Ateena Vana Agora Muuseum Attalose stoas]] Vana-Kreekas rajati mõnikord väga suuri altareid. Näiteks Sürakuusas oli altar, mille mõõtmed olid 198×23 m. Hilisemast ajast nii suuri altareid ei tunta. Altarid paiknesid vabas õhus, mis võimaldas suuri põletusohvreid.
Tuntud on reljeefidega kaunistatud Pergamoni altar 2. sajandist eKr. Selle põhja pindala oli umbes 36×34 m. Pergamoni muuseumis Berliinis on selle vähendatud koopia.
Kristlus
Altar on kristliku jumalateenistuse tähtsaim koht, kus toimub armulaua pühitsemine. See on Jumala kohaloleku ja palve sümbol.
Altar koosneb aluskivile (stipes) asetatud lauast (mensa, lühend ladinakeelsest mensa Domini 'Issanda laud'), millele läänekirikus on hiljem lisatud rikkalike kaunistustega altaripealmik.
Altarilaud on kaetud puhta valge linaga; sellel asetsevad küünlad, rist või krutsifiks, piibel ja lilled. Altar paikneb enamasti alati kiriku idapoolses osas.
Ida- ja läänekirikute vahel kujunes altari ehituse ja kasutuse tavades varakult lahknevus.
Läänekirik
pisi|Rikkalikult kaunistatud [[Retaabel|altaripealmik, selle all valge linikuga kaetud altarilaud. Bernt Notke altar, 1483. Püha Vaimu kirik Tallinnas]] Läänekirikus hakati altarit kaunistama baldahhiinide ja retaablitega, altarimaalide ja altarikujudega. Altariks nimetatakse siiski vaid altarilauda, mille peal pühitsetakse armulauda. Peaaltari ruumi nimetatakse läänekirikus kooriks, kooriruumiks või altariruumiks. Suurtes pühakodades on lisaks peaaltarile ka kõrvalaltareid.
Idakirik
Altarisse pääseb läbi kolme värava (ukse). Keskmisest väravast, mida nimetatakse kuninglikuks väravaks, võivad siseneda ja väljuda ainult preestriks või kuningaks pühitsetud isikud.
Kunstiväärtuslikumad altarid Eestis
Eestis on kõige kunstiväärtuslikumad altarid
Paemurru tänav (Rakvere)
Paemurru tänav on tänav Rakvere linna kaguosas Paemurru linnaosas.
Põhja-lõunasuunaline Paemurru tänav on 178 m pikkune. See saab alguse Kruusa tänava ristmikult, ristub Pae ja Kivimurru tänavaga ning lõpeb Kivi tänava ristmikul. Kaugus Rakvere keskväljakust – Turu platsist – on linnulennult mõõdetuna 1,6–1,8 km.
Romy ja Michele'i kooli kokkutulek
"Romy ja Michele'i kooli kokkutulek" on 1997. aastal valminud Ameerika Ühendriikide mängufilm.
Sisu
Keskkooli lõpetamisest on möödunud juba kümme aastat, kuid sõbrannad Romy ja Michele ei ole mitte midagi saavutanud. Nad on kodukohast Tucsonist kolinud Los Angelesse, kus nad üürivad ühist korterit. Romy töötab autopoes kassiirina, Michele on töötu. Nad on mõlemad vallalised ja nende elu keerleb pidutsemise ja lõbustemise ümber. Ühel päeval kohtab Romy oma töökohal juhuslikult klassiõde Heather Mooneyt, kellelt kuuleb, et tulemas on klassi kokkutulek. Romy ja Michele otsustavad kokkutulekule minna. Nad mõtlevad välja loo, et Romy leiutas märkmekleepsud ja Michele on disainer. Nad saabuvad kokkutulekule ja esialgu jäädakse neid uskuma. Kuid juhuslikult tuleb välja, et Romy ei leiutanudki märkmepabereid. Romy oli kooli ajal huvitatud Billy Christensenist, kes on nüüd abielus Christie Mastersiga. Vanad vastuolud löövad välja ning "A-grupi" tüdrukute liider Christie mõnitab neid avalikult teiste ees. Romy ja Michele jooksevad saalist välja. Kuid nad otsustavad siiski peole tagasi minna. Nad vahetavad ärinaiste kostüümid klubiriiete vastu ning ütlevad Christie Mastersile otse välja, mida nad temast mõtlevad. Siis aga saabub helikopteriga Sandy Frink. Selgub, et kooli ajal vaiksest ja tagasihoidlikust Sandyst on saanud miljardär. Christie on temast väga huvitatud, aga Sandy ignoreerib teda ja liitub Romy ja Michelega. Billyst on aastatega saanud ülekaaluline alkohoolik, kes on majanduslikes raskustes ning oma naise Christiga kuigi hästi läbi ei saa. Kokkutuleku lõpus sõidvad Sandy, Romy ja Michele helikopteriga Los Angelesse. Filmi lõpustseenides on näha, et Romy ja Michele on tänu Sandy sponsorlusele avanud riidepoe ning nad suhtlevad ka Heatheriga.
Protsessuaalne arheoloogia
Protsessuaalne arheoloogia (ka uusarheoloogia) on arheoloogia suund, mis uurib kultuuriprotsesse, tuginedes positivistlikule metodoloogiale ja süsteemiteooriale.
Cauchy-Riemanni võrrandid
Monogeensuse tingimus on piisav ja tarvilik tingimus selleks, et kompleksmuutuja funktsioonil leiduks vaadeldavas punktis z = x + iy tuletis. Funktsioon f on punktis z = x + iy diferentseeruv parajasti siis, kui funktsioonid u ja v on selles punktis diferentseeruvad ja rahuldavad Cauchy-Riemanni võrrandeid ehk d'Alemberti-Euleri võrrandeid:
Protsessuaalne arheoloogia
Protsessuaalse arheoloogia esindajate põhiseisukohaks oli, et arheoloogia peab olema rohkem teaduslik ja keskenduma enam antropoloogilistele aspektidele ja püüdma senisest täiuslikumalt kirjeldada ning mõtestada uuritavate inimkoosluste ajalugu.
Protsessuaalse arheoloogia läbimurre toimus angloameerika arheoloogias 1960.–1970. aastatel, kui arheoloogid nagu D. Clarke vastandusid vanemale, kultuuriajaloolise arheoloogia koolkonnale. Protsessualistide peamine kriitika seisnes selles, et seni oli arheoloogia paljuski tegelenud lõputu faktide kogumise ja kultuuride eristamisega, samas kui arheoloogia teooria areng seisis paigal. Selle asemel peaks teaduse ülesandeks olema hüpoteeside loomine mineviku kohta, nende hüpoteeside testimine ja tulemuste üldistamine, samuti keskendumine inimesele kui ajaloo subjektile. Arheoloogia eesmärgiks peaks olema mitte muististe ja leidude lõputu kirjeldamine ja süstematiseerimine, vaid esiajaloos toimunud muutuste põhjuste sõnastamine ja seletamine. Kultuuri nähti evolutsioonilises perspektiivis ning usuti, et neid evolutsioonilisi protsesse mõistes on võimalik teha laiemaid arenguüldistusi.
Protsessualismist kasvasid välja funktsionaalprotsessualism (ehk klassikaline protsessualism) ja kognitiivne protsessualism (keskendub üksikindiviidile).
Kriitika
Protsessuaalse arheoloogia kriitikud, keda on sageli nimetatud postprotsessualistideks, leidsid, et protsessuaalse meetodi asemel, kus arheoloogid püüavad kontrollida ja sõnastada tõeseid või õigeid hüpoteese, tuleks esitada palju erinevaid tõlgendusi, arvestada tuleb tunnetuslikke tegureid, sümbolismi ja uurijate tausta. Universaalsete seaduste loomine pole võimalik, keskenduda tuleb minevikuühiskondade vaheliste erinevuste märkamisele ja mõistmisele.
Olaf Mertelsmann
Olaf Mertelsmann (sündinud 15. jaanuaril 1969) on saksa ajaloolane, Tartu Ülikooli õppejõud. Ta uurib Nõukogude Liidu ajalugu, peamiselt Teise maailmasõja järgset perioodi.
Mertelsmann õppis 1979–1988 Dietrich Bonhoefferi nimelises gümnaasiumis Quickbornis ja 1990–1995 õppis ta Hamburgi Ülikoolis ajalugu, saksa filoloogiat, pedagoogikat ja fennougristikat. 1995. aastal omandas ta Hamburgis gümnaasiumi saksa keele ja ajalooõpetaja kutse.
Ta elas 1994–1998 ja aastast 2002 elab taas Eestis.
1998–2002 töötas Mertelsmann Venemaal Novosibirski Ülikoolis. 2000. aastal sai ta Hamburgi Ülikoolist doktorikraadi majandusajaloo alal.
1996–1998 töötas Mertelsmann Tartu Ülikoolis õppetöö assistendina, 2003 asus ta taas Tartus tööle teadurina. Alates 2005. aastast on Mertelsmann Tartu Ülikooli ajaloo ja arheoloogia instituudi lähiajaloo (uusima aja ajaloo) dotsent.
1293
1293. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad - 1290. aastad - 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad
1294
1294. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad - 1290. aastad - 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad
Aastad: 1289 1290 1291 1292 1293 - 1294 - 1295 1296 1297 1298 1299
1291
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastad: 1286 1287 1288 1289 1290 - 1291 - 1292 1293 1294 1295 1296
1292
1292. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad - 1290. aastad - 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad
Aastad: 1287 1288 1289 1290 1291 - 1292 - 1293 1294 1295 1296 1297
Tallinna Raekoja Kammerkoor
Tallinna Raekoja Kammerkoor on Tallinnas tegutsev kammerkoor. Koori dirigent on Anne Alt.
Koor on asutatud 1990. aastal.
Koor on osalenud Pärnu rahvusvahelisel koorifestivalil.
Moivre'i valem
Moivre'i valem ütleb, et iga reaalarvu (üldisemalt ka kompleksarvu) x ja täisarvu n korral kehtib
See valem on nimetatud prantsuse matemaatiku Abraham de Moivre'i järgi.
1295
1295. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Kivimurru tänav (Rakvere)
Kivimurru tänav on tänav Rakvere linna kaguosas Paemurru linnaosas.
1295
Aastakümned: 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad - 1290. aastad - 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad
Kivimurru tänav (Rakvere)
Ida-läänesuunaline Kivimurru tänav on lühike tupiktänav ja 66 m pikkune. See saab alguse Paemurru tänavalt ja on paralleelne Kivi tänavaga. Kaugus Rakvere keskväljakust – Turu platsist – on linnulennult ligikaudu 1,7 km.
Tänaval paikneb kaks pereelamut: Kivimurru 4 ja 6, mis on ehitatud 20. sajandi teises pooles.
1295
Aastad: 1290 1291 1292 1293 1294 - 1295 - 1296 1297 1298 1299 1300
TTÜ Küberneetika Instituudi foneetika ja kõnetehnoloogia laboratoorium
TTÜ Küberneetika Instituudi foneetika ja kõnetehnoloogia laboratoorium on Eesti keele foneetiliste uuringute (eesti häälikusüsteem, prosoodia, aktsendinähtused), kõnetehnoloogilised uuringute ning arendustöödega (kõnesüntees, kõneanalüüs, kõnetuvastus, kõnelejatuvastus, foneetilised andmebaasid) tegelev laboratoorium.
Esimesed eksperimendid eestikeelse kõnetuvastusega tehti laboratooriumis juba kaheksakümnendate lõpus. Aktiivsemalt hakati tuvastusega tegelema 2000. aastate keskel. Suure tõuke sellele andis kahe mahuka eestikeelse kõne andmebaasi (BABEL ja Eesti SpeechDat) loomine, mis võimaldasid treenida juba üsna hästi toimivaid akustilisi mudeleid. Kõneandmebaaside loomine ongi labori üks tähtsamaid tegevusi, mis toetab teisi uurimissuundi. Põhiliseks kõnetuvastusega seotud uurimisobjektiks on olnud keelemudel.
Tartu bastionid
Tartu bastionid kavandati Tartu linna muldkindlustustena Rootsi võimu ajal 1660. aastate lõpul, igale kavandatud bastionidest anti hiljem Rootsi valitsejate nimed. Enne Põhjasõja algust saadi kaheksast bastionist valmis vaid neli, mõnda jõuti ka alustada. Nelja bastioni asendit võib linnaplaanilt tänapäeval hinnata Vallikraavi tänava kontuuri järgi. Tartu varasemad kindlustused olid rajatud suurtükkide eelsel ajal ning sõdades hävinud, suurekaliibriliste tulirelvade kasutuselevõtt muutis aga kaitserajatiste ehitamist täielikult. 1653. aastal kaebas Tartu komandant Andreas Koskull tollasele Liivimaa kindralkubernerile Gustav Hornile, et linna kindlustused on täiesti lagunenud ning tornide vilets seisund ei luba kasutada neis asuvaid suurtükke. See oli tõenäoliselt üks põhjustest, miks Tartu 1656. aasta juulis venelaste piiramisele alistus.
Uute bastionide plaanid telliti saksa päritolu fortifikatsiooniinsenerilt Jacob Stael von Holsteinilt. 1660. aastate lõpul alustati kindlustusvööndi ehitust, mis katkes aga sõja tõttu.
Ehkki 1708. aastal Tartu Peeter I käsul laastati, tehti Katariina II valitsemisajal plaane Rootsi-aegsete Tartu kindlustuste taastamiseks ja laiendamiseks ning alustati ka selleks tarvilikke ehitustöid. Poliitilise olukorra muutudes tundis Vene keisririik end siiski üha kindlamalt ning 1782. aastal kustutati Tartu kui sisemaine asula kindluslinnade nimekirjast. Sellega seoses lubas Katariina II 18. sajandi vältel korduvalt tulekahjudest laastatud linna elanikel kasutada kindlustuste, nii bastionide kui ka linnamüüri materjali tsiviilehituseks.
Michael Rösch
Michael Rösch (sündinud 4. mail 1983 Pirnas) on Belgia ja endine Saksamaa laskesuusataja, olümpiavõitja (2006). Alates 2014. aastast esindab ta Belgiat.
Isiklikku
Michael Rösch on 184 cm pikk ja kaalub 78 kg. Tema isa on laskesuusataja, endine maailmameister Eberhard Rösch.
Hans Woellke
Hans Otto Woellke (18. veebruar 1911 Bischofsberg (praegu Biskupiec, Olsztyni maakond, Warmia-Masuuria vojevoodkond, Poola) – 22. märts 1943 Kazyry küla lähedal, praegu Hajna külanõukogu, Łahojski rajoon, Minski oblast, Valgevene) oli Saksamaa kergejõustiklane (kuulitõukaja) ja sõjaväelane (kapten, postuumselt major).
Woellke sai 1936. aasta Berliini olümpiamängude kergejõustikuvõistlustel kuulitõukes kuldmedali (tulemusega 16.20) ja tuli olümpiavõitjaks.
Ta sai kuulitõukes 8. koha 1. Euroopa meistrivõistlustel (Torino, 1934) ning pronksmedali 2. Euroopa meistrivõistlustel (Pariis, 1938).
Politseinikuna
Woellke teenis Berliini politseis ning võistles Berliini politsei spordiühingus (Polizei-Sport-Verein, PSV).
Kazyry küla lähedal rünnati 22. märtsil 1943 Saksa väesalka. Surma sai viis sakslast, sealhulgas ka Woellke ise. Kuna ta oli Adolf Hitleri isiklik tuttav, oli see arvatavasti üks põhjuseid, miks karistusena hävitati lähedalasuv Chatyńi küla.
Sinu südames
"Sinu südames" on ansambli Kõrsikud 2013. aasta album.
1297
1297. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad - 1290. aastad - 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad
Tedremäe soo
Tedremäe soo (ka: Tedresoo) on soo Võru maakonnas Setomaa vallas. Soo pindala on 738 ha.
Soo turbakihi paksus on kuni 3 m.
1300
1300. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad - 1300. aastad - 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad 1350. aastad
Aastad: 1295 1296 1297 1298 1299 - 1300 - 1301 1302 1303 1304 1305
Kolme peale
"Kolme peale" on ansambli Kõrsikud 2012. aasta album.
Mollweide valemid
pisi|[[Kolmnurk. Nurgad α, β ja γ ja nende vastasküljed a, b ja c]] Mollweide valemid on kolmnurga lahendamisel kasutatavad valemid. Selle järgi kehtivad kolmnurga külgede pikkuste a, b, c ja nende vastasnurkade α, β ja γ vahel seosed
See valem on nime saanud saksa matemaatiku Karl Mollweide järgi.
Sindi segakoor
Sindi segakoor on Pärnu maakonnas Sindis tegutsev segakoor, mis on asutatud enne 1869. aastat ja osalenud esimesel üldlaulupeol 1869. aastal.
Koori dirigent on Tõiv Tiits.
Koor on osalenud ka Pärnu rahvusvahelisel koorifestivalil.
1296
1296. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad - 1290. aastad - 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad
Aastad: 1291 1292 1293 1294 1295 - 1296 - 1297 1298 1299 1300 1301
Suhhumi
Suhhumi (abhaasi Аҟәа, latinisatsioon Akwa; gruusia სოხუმი, gruusia omaladina Sokhumi) on Abhaasia pealinn. Asub Musta mere kaldal.
Antiikajal asus Suhhumi kohal kreeklaste koloonia Dioskurias.
Venemaa Keisririigi võimu oli Suhhuni alates 1810. aastast.
1989. aasta rahvaloenduse andmetel oli Suhhumi elanikest grusiine 41,5%, venelasi 21,6%, abhaase 12,5% ja armeenlasi 10,3%.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Suhhumi elanikest abhaase 67,3%, venelasi 14,8%, armeenlasi 9,8%, grusiine 2,8%, ukrainlasi 1,1% ja kreeklasi 1,0%.
pisi|tühi|Suhhumi vaade 1915. aastal
Venjovi rajoon
Venjovi rajoon (vene keeles Венёвский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tula oblasti kirdeosas. Rajooni keskus on Venjovi linn.
Est-For Invest OÜ
Est-For Invest OÜ on 2016. aasta oktoobris loodud Eesti ettevõte, mis koondab Eesti puidutööstusettevõtjaid ning mis on loodud sihiga rajada Eestisse tselluloositehas.
Venjovi rajoon
Rajooni pindala on 1620 km². Elanike arv oli 2012. aastal 33 147, 2009. aastal 34 371 ja 2002. aastal 37 612.
Est-For Invest OÜ
Osaühingu investorite hulka kuuluvad Aimar Varula, Arvo Türner, Heiki Vahermets, Peedo Pihlak, Toomas Mets, Virko Lepmets, Peeter Mänd, Kaido Jõeleht, Jüri Külvik, Mati Polli ja Tiit Nilson, avalikkuse ees esindavad firmat Aadu Polli ja Margus Kohava.
Venjovi rajoon
Venjovi rajoonis on 209 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Venjovi linna) ning kolme külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Osjotr, Venjovka, Mordves, Seža, Besputa ja Šat.
Sõnajalg
Sõnajalg (Dryopteris) taimede perekond sõnajalaliste sugukonnast. Ta kasvab metsas. Ta eelistab kasvamiseks niisket ja varjulist pinnast.
Perekonnast on teada üle maailma 150 liiki. Uuematel andmetel üle 300 liigi.
Eestis kasvab 4 liiki: maarja-sõnajalg (Dryopteris filis-mas), suga-sõnajalg (Dryopteris cristata), ohtene sõnajalg (Dryopteris carthusiana), laiuv sõnajalg (Dryopteris expansa).
Neckar
thumb|Neckar, vaade [[Heidelbergile. Aprill 2003]] Neckar on jõgi Euroopas Saksamaal.
Neckar algab Schwarzwaldi idanõlvult ja lookleb põhja suunas. Org laieneb kohati, seal asub näiteks ka Stuttgart. Alamjooksul pöördub läände, murrab läbi Odenwaldi ja suubub Mannheimis paremalt Reini. Pikkus 367 km.
Coco väin
Coco väin eraldab Andamani saari Coco saartest ja ühendab Bengali lahte Andamani merega.
1298
1298. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad - 1290. aastad - 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad
Aastad: 1293 1294 1295 1296 1297 - 1298 - 1299 1300 1301 1302 1303
Karlos Rinne
Karlos Rinne lõpetas 1895. aastal Pärnu gümnaasiumi ja 1904. aastal Peterburi ülikooli.
1921. aastal tuli Eestisse, oli kuni 1923. aastani Vabariigi Sõjakoolis ajaloo lektor. 1922. aastal tegi Tartu Ülikooli juures riigieksamid, 1923 siirdus Tallinna-Haapsalu Rahukogu juurde kohtuametnikuks, 1925–1929 vandeadvokaadi abi, 1929–1936 vandeadvokaat Tallinnas.
Herbert Girardet
Herbert Girardet (sündinud 1943 Essenis) on saksa publitsist ja keskkonnaaktivist.
Koos Jakob von Uexkülliga on ta Maailma Tuleviku Nõukoja asutajaid.
Tiipsaare soo
Tiipsaare soo (ka: Sukovitsa soo) on soo Võru maakonnas Setomaa vallas. Soo pindala on 151 ha. Soo jääb Mustoja maastikukaitsealale.
Soo turbakihi paksus on kuni 3 m.
Kürenaikud
pisi|AristipposKürenaikud (vanakreeka keeles Κυρηναϊκοί (Kyrēnaïkoi) olid hedonistlikud filosoofid Vana-Kreeka filosoofiakoolkonnast.
Koolkonna rajas Sokrates õpilane Aristippos (umbes 435 eKr – 356 eKr) Küreenest Ateenas IV s eKr. Ta tuli noorena Ateenasse, et saada Sokratese õpilaseks, kuid tema filosoofilised vaated kujunesid hoopis teises, naudingute poole püüdlemise suunas. Usutakse, et paljud Aristippose ehk Küreene koolkonna printsiibid formaliseeriti tema samanimelise lapselapse poolt.
Koolkond ei jäänud kestma ning asendus sajandi pärast Epikurose koolkonnaga.
Ajalugu
Kürenaikude koolkonna lõi Sokratese õpilane ja Platoni eakaaslane Aristippos (umbes 435 eKr – umbes 356 eKr). Koolkond on saanud nime Aristippose kodulinna Küreene järgi - tolleaegne Kreeka koloonia Põhja-Aafrikas(vt Kürenaika). Aristippos jagas filosoofilisi teadmisi ka oma tütre Aretega ja tema omakorda õpetas oma poega Aristippust, kes hiljem sõnastas mitmed kürenaikude koolkonna teooriad. Tänu sellele peavad paljud just Aristippose lapselast selle kooli rajajaks ning Aristippost vaid selle nimeliseks juhiks. Kuigi täpselt määratleda, kes panustas rohkem või vähem, on võimatu. Diogenes Laërtius tõi aga välja pika nimekirja raamatutest, mille Aristippus olevat kirjutanud. See-eest väitis ta ka, et Sokratese sõnade järgi ei olevat Aristippus midagi kirjutanud. Hilisemad Epikurose eakaaslastest kürenaikud Hegesias, Anniceris ja Theodoros sõnastasid ümber mitmed kürenaikude eetilised õpetused, igaüks omamoodi, mille tõttu lagunes koolkond laiali umbes 3 aastat eKr, avaldades siiski mõju hilisematele filosoofidele.
Epistemoloogia
Kürenaikud olid empiriirikud ja skeptikud. Empiirikutena uskusid nad, et kogu meie teadmiste allikas on meie isiklikud läbielamised, kogemused. Skeptikutena olid nad veendunud, et kogemused ei anna meile veel teadmisi objektist, millest sõltuvalt saime kogemuse osaliseks. Näiteks näeb inimene halli värvi. Selle põhjustab arvutiekraani, mis on hall, vaatamine. Inimene saab teadmise, et näeb halli värvi, mitte teadmise, et arvutiekraan on hall.
Eetika
Kürenaikud olid meelelised hedonistid. See tähendas, et suurim õndsus, mida inimene elu jooksul kogeda võib, on tema isiklik, eelkõige füüsiline, mõnutunne. Kogu muu on vajalik vaid selle õndsuse kestmiseks. Nad väitsid, et instinktiivselt püüeldaksegi kõigest enda elu nauditavaks tegemise poole, vältides ebamugavusi, sest ainsad naudingud, millest inimesed osa saavad, on nende isiklikud. Seega saab kürenaikud liigitada egoistliku hedonismi alla.
Nauding ja valu on mõlemad justkui dünaamilised mehhanismid. Nauding toimib sujuvalt, ladusalt, valu aga karmilt, konarlikult. Nende kahe liikumise vaheline olek ei paku ei naudingut ega valu. Nii väitsid kürenaikud. Epikuros aga pidas just seda homoöostaatilist olukorda, mil puudub valu, vajadus, mure, kõige meeldivamaks. Kürenaikud aga väidavad, et vaid laibad on valust ja ihadest vabad.
Kürenaikud liigitasid naudingud kaheks: 1) füüsilised (näiteks seksuaalne rahulolu); 2) vaimsed (näiteks hea majanduslik olukord) ning vastandudes epikuurlastele väitsid, et mitte kõik kehalised mõnud ei põhine mõistuslikel mõnudel. Seevastu on füüsiline nauding alati ilmekam tunne kui vaimne nauding. Samamoodi nagu ihuline valu on tõhusam karistus kui vaimne, tuues näiteks, et kriminaale karistatakse just füüsilist valu põhjustades.
Hilisemad kürenaikud
pisi|Theodoruse spiraalHegesias oli äärmiselt pessimistlik filosoof. Ta väitis, et õnnelikkust on võimatu saavutada, sest kõik elus toimuv on juhus ning taandub võitlusele valu ja kurbusega. Väidetavalt reklaamis filosoof ka surma kui midagi õndsat. Hegesiasel keelati loengute pidamine, sest mitmed inimesed publiku seast sooritasid pärast tema kuulamist enesetapu. Ta rõhutas veel, et kõik, mida inimene teeb, on tema isiklikest huvidest lähtuv, seega ei saa olemas olla tõelisi sõprussuhteid.
Anniceris pehmendas Hegesiase ekstreemset psühholoogilist egoismi, väites, et tõeline sõprussuhe on siiski võimalik, sest ta nägi, kuidas armastus sõprade vastu pani inimesi loobuma osadest naudingutest. Anniceris hoiatas ka sõprade ärakasutamise eest.
Theodoros, Annicerise õpilane ja ateist, vastandus teooriale, et hea ja halb on olemuselt vastandid. See-eest on need hoopis vaheetapid skaalal, mille ühes otsas on rõõm kui kõrgeim headus ja lein kui kõrgeim halbus. Theodorus eitas sarnaselt Hegesiasele tõeliste sõprussuhete võimalikkust, tuues näiteks, et targad inimesed on iseseisvad ega vaja sõpru, rumalad inimesed sõbrunevad aga vaid omakasupüüdlikult. Ta suhtus skeptiliselt ka abielurikkumisse, varastamisse ja pühaduseteotusesse, mis olemuselt ei ole tegelikult halvad ning võiksid olla vahel lubatud. Neid põlatakse lihtsalt sotsiaalsete eelarvamuste tõttu, rahva kontrollimise hüvanguks.
Langhansi rakk
Langhansi rakud ehk Langhansi hiidrakud on osadel loomadel granulomatoossete põletikuliste seisundite korral, nagu näiteks tuberkuloos, sarkoidoos, leepra, süüfilis jt esinev mitmetuumaliste (näit 10) hiidrakkude tüüp.
Langhansi rakkude olemasolu, areng, morfoloogia, histoloogia võivad erineda nii liigiti, indiviiditi kui ka arenguastmeti.
Langhansi rakud võivad osade autorite järgi pärineda (diferentseerumine) tõenäoliselt monotsüütidest, kuid nende formeerumise stiimulid pole selged, arvatakse, et siin mängivad rolli immunoloogilised mehhanismid (näiteks tsütokiinid, makrofaagid, T-rakud jt) ja luuakse immuunkontrolli all olev granuloom.
Langhansi rakkude lähedal paiknevad lümfotsüüdid.
Langhansi rakud on nimetatud nende kirjeldaja Saksa patoloogi Theodor Langhansi (1839–1915) auks, kes kirjeldas neid 1868. aastal.
Eesti Ameerika Fond
Eesti Ameerika Fond (ametliku nimega Estonian American Fund for Economic Education, Inc.) asutati 1989. aasta detsembris Ameerikas Eesti abistamiseks.
Ajalugu
Organisatsioon registreeriti 22. jaanuaril 1990 Marylandis. Kuna tollal põhines USA ametlik poliitika Nõukogude Liidu jagamatusel ja lootusel, et perestroika reformid demokratiseerivad "kurjuse impeeriumi", tuli organisatsioonile valida nimi, mis oleks kõigile vastuvõetav. Tollal olid võtmesõnadeks haridus ja majandus. Niisiis sai nimeks Estonian American Fund for Economic Education, Inc., lühidalt Estonian American Fund, mida tunnustas maksudest vabastatud heategeva organisatsioonina nii Marylandi osariik kui ka föderaalvalitsus. Fondi asutavasse juhatusse kuulusid Ago Ambre, esimees ja fondi asutaja, dr Arvo Ederma, arstide nõukogu esimees, meditsiinialased projektid; Henn Liiv, abiesimees tegevuse kontrolli alal; Maya Paabo, abiesimees, administratsiooni alal; prof Toomas Palm, abiesimees, akadeemiliste programmide alal; Maie Golubjatnikov humanitaarabi alal, Oleg Golubjatnikov, abiesimees, meditsiinitehnika alal; Erik Puskar, laekur, Mark Ambre, sekretär; Haldi U. Svanberg, abiesimees. Regioonide esindajad: dr Endel Sepp, Kesk-Lääne osariigid; Bruno Laan, Lõuna-California; Leo Hannibal, Loodeosariigid.
Tegevus
Fondi esimene projekt oli teadusliku kirjanduse saatmine Tartu Ülikoolile ja Tallinna Tehnikaülikoolile 1990. aasta kevadel. Samal aastal algas meditsiinitehnoloogia projekt, mille raames muretseti diagnostilist aparatuuri, sh kompuutertomograafid ja röntgenikabinetid. Samal ajal võimaldati asjakohast väljaõpet Eesti füüsikutele. Fondi initsiatiivil avanes tee Eesti statistika ja ökonoomia alal töötajatele USA valitsuse poolt korraldatud erialastele kursustele. Täitmaks suurt vajadust ravimite ja põetusvahendite järgi järelehooldeasutustes ning haiglates asus fond tegema koostööd abistamisorganisatsiooniga Direct Relief Inc., mis andis vahendid ja fond kattis saatmiskulud.
Stipendiumide väljastamisel on partneriks Tartu Ülikooli Sihtasutus, kes korraldab konkursse ja sõelub kandidaate. Hooldeasutuste, noorte- ja õpilaskodude granditaotlusi rahuldab fond vastavalt sellele, kuidas ressursid võimaldavad, eeldades taotluste kooskõlastust juhenditega. Fond arvestab oma toetajate soovidega. Näiteks arvestades Tiit Lehtmetsa huvi Eesti lähimineviku suhtes, rakendas fond tema päranduse KGB Kongide muuseumi asutamiseks Tartus. Eestipoolne panuseks olid kongide ruumid, kujundus ja sisustus, vabatahtlike kaastöö ja haldamine Tartu Linnamuuseumi filiaalina. Helmi Kiik tuli vastu MTÜ Elupuu taotlusele asutada õpilaskodu. Fond vahendab suurannetusi: Tallinna Lastehaigla, Tartu Ülikooli Sihtasutus ja Tartu Kristlik Noortekodu on näited suurannetajate eelistustest.
Peanormaal
Peanormaal on joone kooldumistasandil asetsev normaal.
1299
1299. aasta
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Aastakümned: 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad - 1290. aastad - 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad
Pūņas
pisi|left| Pūņas on küla (lielciems) Lätis Talsi piirkonnas, Valdgale valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 55 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Talsist 13 ja Riiast 130 kilomeetri kaugusel.
1299
Aastad: 1294 1295 1296 1297 1298 - 1299 - 1300 1301 1302 1303 1304
İlkay Gündoğan
İlkay Gündoğan (sündinud 24. oktoobril 1990 Gelsenkirchenis) on Saksamaa jalgpallur.
Pūņas
Pūņase küla rajati nõukogude ajal Pūņase mõisa (Puhnien) lähedusse. Asula kavandati «Valdgale» sovhoosi keskasulaks. Lisaks vallamajale on külas veel põhikool, raamatukogu, Valdgale rahvamaja ja Valdgale postkontor. Külla jääb ka Pūņase bussipeatus.
Aastal 2017 oli külas 463 elanikku.
İlkay Gündoğan
Ta on Saksamaa jalgpallikoondise keskmängija ja mängib Hispaania kõrgliiga klubis FC Barcelona. Varem on ta mänginud Saksamaa kõrgliiga klubis Dortmundi Borussia ja Inglismaa kõrgliiga klubis Manchester City.
Koondisekarjäär
Esimese värava Saksamaa koondises lõi ta 26. märtsil 2013 MM-i valikmängus Kasahstani vastu.
Nii 2014. aasta maailmameistrivõistlustest kui ka 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustest jäi ta vigastuse tõttu eemale.
Euclea natalensis
Euclea natalensis on eebenipuuliste sugukonna taimeliik.
Malta pistrik (täpsustus)
"Malta pistrik" on Dashiell Hammetti 1930. aasta põnevusromaan. Selle järgi on nimetatud:
Euclea natalensis
Tema looduslikud kasvukohad on Aafrikas.
Alamliigid:
In vitro uuringute alusel evivad taimesaadustest eraldatud ained (näiteks diospyrin) tuberkuloosi mükobakterivastast toimet.
Taimesaadused evivad toksilist toimet.
Aleksander Mitt
pisi|Aleksander Mitt [[1936. aasta taliolümpiamängudel]] Aleksander Mitt (8. veebruar 1903 Tartu – 18. aprill 1942 Vjatlag, Kirovi oblast, Venemaa) oli eesti kiiruisutaja.
Aleksander Miti isiklikud rekordid:
Arreteeriti NKVD poolt ja suri kaks kuud enne surmaotsust nõukogude vangilaagris.
1301
1301. aasta
Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand
Crede
Tallinna Püha Vaimu kiriku kammerkoor Crede on Tallinnas tegutsev kammerkoor.
1301
Aastakümned: 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad - 1300. aastad - 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad 1350. aastad
Crede
Kammerkoor Crede tegutseb Eesti ühes vanimas kirikus - Tallinna Püha Vaimu kirikus - järjepidavalt 1987. aastast.
1301
Aastad: 1296 1297 1298 1299 1300 - 1301 - 1302 1303 1304 1305 1306
Crede
Koori dirigent on Kristina Sildos.
Kammerkoor Crede on Eesti Kammerkooride Liidu liige.
Maria Köster
Maria Köster (6. jaanuar 1902 Kihnu – 20. märts 2007 Kihnu ) oli eesti pikaealine, läbi aegade vanim kihnlane. Saarel oli ta tuntud kui Luha Mari.
22-aastaselt abiellus ta 12 aastat vanema leskmehega, kellel oli juba kolm last, ja asus elama Lemsi küla Luha tallu, kuhu jäi surmani. Abielust sündis poeg Jaan (kellest sai teise kuulsa kihnlase, rahvalaulik Järsumäe Virve mees) ja väiksena surnud tütar.
1946. aastal oli ta pikalt Pärnu haiglas. Samal ajal suri mees Gustav.
Tema ärasaatmine toimus Kihnu õigeusu kirikus ning ta maeti Kihnu kalmistule abikaasa kõrvale.
Ta sai postuumselt Kihnu valla aukodaniku nimetuse.
Eurolaul 2000
Eurolaul 2000 oli 7. Eurolaulu konkurss, kus valiti Eestit 2000. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindavat laulu. Eurolaul toimus ETV stuudios 5. veebruaril 2000. Saatejuht oli Marko Reikop.
Babice (Praha-východi ringkond)
Babice on küla ja vald Tšehhimaal Kesk-Tšehhi maakonnas Říčany linnast umbes viie kilomeetri kaugusel idas. Elanike arv on 2016. aasta seisuga 1034.
Eurolaul 2000
Žürii
Punkte andis 10-liikmeline rahvusvaheline žürii.
Štši
pisi|Štši [[riisikas|riisikatega]] Štši (vene keeles щи) on vene päritolu supp, mille põhikomponent on kapsas.
Štši on pikka aega olnud Vene köögi üheks oluliseks soojaks toiduks. Arvatavasti hakati Venemaa aladel štši'd sööma mitte varem kui 9. sajandil. Enne seda vene talupojad veel kapsast ei kasvatanud.
Hino soo
Hino soo on soo Võru maakonnas Rõuge vallas. Soo pindala on 1006 ha.
Keelekood
Keelekood on mingile keelele omistatud täheline või numbriline kood. Keelekoode kasutatakse näiteks keeleteaduslikke andmeid analüüsides või raamatukogunduses. Välja on töötatud mitmeid keelekoodide süsteeme, millest kõige tuntum on ISO 639. Näiteks eesti keele kood on ISO 639-1 järgi et ja ISO 639-2 järgi est.
Campanelli
Campanelli on Tallinnas tegutsev käsikellade ansambel.
Ansambel asutati 2005.
Benedictus I
Benedictus oli "Liber Pontificalise" järgi pärit Roomast. Ta oli Bonifatiuse poeg. Kreeklased kutsusid teda Bonosuseks.
Benedictus I pühitseti paavstiks 2. juunil 575, kui tema valimist oli tunnustanud Bütsantsi keiser Justinus II.
Kuna langobardid olid tunginud Itaaliasse, saatis paavst delegatsiooni Bütsantsi keisri Justinus II juurde, kellelt ta palus abi langobardide vastu. Samal ajal tabas Itaaliat näljahäda.
Paavst annetas Spoleto lähedal asunud San Marco kloostrile maa-ala.
Ta ordineeris "Liber Pontificalise" järgi 21 piiskoppi, sealhulgas novembris 578 Ravenna peapiiskopi Johannes III. Ta ordineeris 15 preestrit ja 3 diakonit, nende seas sai 577. või 578. aasta paiku diakoniks hilisem paavst Gregorius I.
Benedictus I tunnustas Grani patriarhile saadetud kirjas kihlust.
Benedictus I suri 30. juulil 579 Roomas, kui linna piirasid langobardid. Ta maeti "Liber Pontificalise" järgi Rooma Peetri kirikusse.
Diktor
Diktor on raadios või televisioonis teadustaja, kes harilikult loeb ette eeltoimetatud uudiseid, tutvustab saatekava või loeb saate või filmi tekste. Tuleneb ladina sõnast dictor, tähendades kõnelejat, oraatorit.
Eesti Televisioonis lõppes saatekava teadustajate ehk diktorite ajastu 2002. aastal.