cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kuressaare rahuleping
Eellugu
Nicolaus V kohustas 24. mail 1447 Riia peapiiskopkonna rüütelkondi abistama Saare-Lääne piiskoppi Creuli võitluses Ludolf Grove vastu. Kõrgmeister teatas 30. jaanuaril 1448, et Creul tuleb ülestõusmispühade järel Liivimaa prelaatide, kapiitlite ja rüütelkondade abiga ametisse paigutada. Creuli Tallinnasse siirdumist pidi toidumoonaga varustama Liivi ordu maameister. Creul oli 22. juulil 1448 Tallinnas oma taotlusi nõudmas, mistõttu Grovet kohustati alad loovutama Creulile. Kõrgmeister nõudis 8. oktoobril 1448 Turu komtuurilt, et see ei osutaks abi Grovele ja soovitas paavstile mõjutada Rootsi kuningat mitte toetama Grovet.
Rootsi kuningas Karl VIII teatas oma neutraalsusest; ordu, Harjumaa ja Virumaa rüütelkonnad ja Turu linn pidid Creuli abistama. Kõrgmeister saatis 2. jaanuaril 1449 Creuli asjus teated paavstile ja Saksa kuningale Friedrich III-le, kes nõudis 31. jaanuaril Rootsi kuningalt Creuli abistamist.
Lepingu sisu
Lepingu originaaltekst on ladina keeles.
Lepingu jõustumine
Creul saatis 18. märtsil 1449 kõrgmeistrile tänukirja ja Creulile anti 20. aprillil Haapsalu üle. 30. aprillil 1449 nõudis paavst Nicolaus V Rootsi kuningalt Karl VIII ja Brandenburgi markkrahvidelt Creuli tunnustamist piiskopina ja taunis Grovet, sest teated lepingust polnud veel Rooma jõudnud. Creul saatis Rooma oma saadiku Marquardi, et saada paavstilt lepingule tunnustust. Nicolaus V kohustas 1. detsembril 1449 Riia peapiiskoppi kinnitama Kuressaares sõlmitud rahulepingut ja vabastas Grove ekskommunikatsioonist.
Juuni
Juuni on Gregoriuse kalendris aasta kuues kuu. Selles on 30 päeva.
AF
AF võib tähistada mitut asja:
Ameerika Tööföderatsioon – Tööstusorganisatsioonide Kongress
Ameerika Tööföderatsioon – Tööstusorganisatsioonide Kongress (inglise keeles American Federation of Labor and Congress of Industrial Organizations, lühend AFL-CIO või AFL–CIO) on üks USA üleriiklikke ametiühinguorganisatsioone.
Juuni
Muud nimetused
Juuni rahvapärased nimetused on kesakuu, jaanikuu, pärnakuu ja piimakuu.
Ameerika Tööföderatsioon – Tööstusorganisatsioonide Kongress
AFL-CIO püüab rohkem töövõtjaid ametiühingutesse kaasata, annab oma liikmetele õigusabi, lahendab sidusametiühingute "piiritülisid" ja esindab liikmesorganisatsioone poliitilistes komisjonides, nõukogudes ja komiteedes.
Juuni
Ilmarekordid
Juunikuu kõrgeimad mõõdetud temperatuurid Eestis on olnud 34 °C (18. juunil 1905 Tartus), 34,1 °C (23. juunil 2021 Kundas) ja 34,6 °C (23. juunil 2021 Narvas).
Ameerika Tööföderatsioon – Tööstusorganisatsioonide Kongress
Ametlikult on AFL-CIO poliitiliselt neutraalne, kuid on traditsiooniliselt moraalselt ja rahaliselt toetanud Demokraatliku Partei kandidaate, sealhulgas Barack Obamat.
Ajalugu
See loodi 1955 AFL-i (rajatud 1881 ja CIO (1935) taasühendamisel. Esimene oli organiseeritud erialade, teine töökohtade järgi.
Organisatsioon on püüdnud piirata korruptsiooni ja gangsterlust USA ametiühinguliikumises. Aastal 1957 heideti transporditööliste ametiühing Teamsters korruptsioonisüüdistuste tõttu organisatsioonist välja.
FC Schalke 04
FC Schalke 04 on Gelsenkirchenis Schalke linnaosas asuv Saksamaa jalgpalliklubi, mis mängib Saksamaa esiliigas 2. Bundesliga.
Karikafinaalis on mänginud Schalke 12 korda, esimest korda 1935. aastal. Viis karikafinaali on võidetud: aastail 1937, 1972, 2001, 2002 ja 2011.
Klubi asutati 4. mail 1904 nimega Westfalia Schalke. Klubi asutasid keskkooliõpilased ja esialgu kandsid nad punast ja kollast riietust. Esialgu mängisid nad madalates liigades. Kaks korda, esimest korda 1912, ühinesid nad kohaliku võimlemisklubiga ja kaks korda, viimati 1924, läksid nende teed jälle lahku. Viimase lahutuse järel võttis jalgpalliklubi endale nime, mida kannab tänapäevani. Ühtlasi võtsid nad endale sinivalged värvid ja hüüdnime Die Königsblauen, mis mõlemad on samuti tänapäevani kasutusel.
Peale jalgpalliosakonna on klubis ka korvpalli-, käsipalli- ja kergejõustikuosakond.
Kui Saksamaal moodustati 1962 Bundesliga, siis arvati ka Schalke selle koosseisu. Sellest ajast alates on Schalke mänginud kuus hooaega 2. Bundesligas, viiel korral perioodil 1982–1992 ja viimasel korral hooajal 2021/22. Halvimaks jäi 1989. aastal saavutatud 12. koht 2. Bundesligas.
Schalke pole kordagi Bundesligat võitnud, kuid on tulnud seitse korda teiseks (esimest korda 1971, seni viimast korda 2018) ja viis korda kolmandaks (1996, 2008, 2012 ja 2014). Schalke on kõige rohkem Bundesligas teisi kohti saanud meeskond, kes ei ole tulnud meistriks. (Järgneb Leverkuseni Bayer, kes on saavutanud meistriks tulemata viis teist kohta.)
Kuigi Schalke pole tulnud Saksamaa meistriks, võitis ta 1997 UEFA karika. Ta alistas 1. ringis Kerkrade Roda (Holland, kodus 3:0 ja võõrsil 2:2), 2. ringis Trabzonspori (Türgi, kodus 1:0 ja võõrsil 3:3), 3. ringis Club Brügge (Belgia, võõrsil 1:2 ja kodus 2:0), veerandfinaalis Valencia (kodus 2:0 ja võõrsil 1:1) ning poolfinaalis CD Tenerife (võõrsil 0:1, kodus lisaajal 2:0). Finaalis Milano Internazionale vastu võitis kumbki kodus 1:0 ning järgnes penaltiseeria, kus Inter ei saanud kahte penaltit sisse, aga Schalke ei eksinud ja võitis 4:1.
9. oktoobril 2006 sai Venemaa naftatootmisettevõte Gazprom Schalke uueks sponsoriks. Ettevõte teatas, et loodab 5½ aastaga investeerida klubisse 125 miljonit eurot. Gazpromi sponsorlus on analüütikute hinnangul poliitiliselt motiveeritud, et osta Saksamaa sõprust. Sponsorluse raames sõlmis Schalke Peterburi Zenitiga partnerluslepingu, mille järgi mõlemad klubid pidid jalgpalliteemaliste probleemide lahendamisel tihedat koostööd tegema.
Schalke fännid on tähelepanuväärsed hea lauluoskuse poolest. Lisaks kahele ametlikule laulule ("Blau und weiß, wie lieb ich Dich" ja "Königsblauer S04") on klubil veel viis mitteametlikku laulu.
thumb|Schalke kodustaadion
Staadion
Schalke peab oma kodumänge 2001 valminud Veltins-Arenal (varem Arena AufSchalke), mis asendas vananenud Parkstadioni. Bundesliga mängudel mahutab Veltins-Arena 61 673 pealtvaatajat. Pole kuigi haruldane, et staadion müüakse välja.
Praegune meeskond
''Seisuga 27. juuli 2023''
Peipsi-Pihkva järv
Peipsi-Pihkva järv  (vene Псковско-Чудское озеро, Чудско-Псковское озеро) on Eesti suurim järv, mis koosneb kolmest osast: Peipsi, Pihkva ja Lämmijärvest. Järv asub Põhja-Euroopas Eesti ja Venemaa piiril. Järve pindala on 3555 km².
Üldandmed
Peipsi-Pihkva järv on pindala poolest Euroopa 5. järv. Peipsist eespool on Laadoga, Äänisjärv, Vänern ning Saimaa.
Peipsi-Pihkva järve voolab 240 jõge või oja, suurimad neist on Velikaja ja Emajõgi. Ainus väljavoolav jõgi on Narva jõgi.
Peipsi-Pihkva järve suurimateks saarteks on Venemaale kuuluv Kolpino saar (Kulkna) ja Eestile kuuluv Piirissaar.
Peipsi-Pihkva järv on piiriks Eesti ja Venemaa vahel. Eestile kuulub 44% ning Venemaale 56% Peipsi-Pihkva järvest.
Geoloogia
Peipsi ja Pihkva on tekkinud mandrijää poolt tekitatud madalasse lohku. Peipsi järve põhja- ja lõunakallas on väga eriilmelised. Põhjakaldal, näiteks Kauksis on liivane rand ning luited. Lõunakallas (Pihkva järv) on aga kinnikasvanud ning soostunud. Selle põhjuseks on maakerge, mis põhjakaldal on kiirem kui lõunakaldal. Selle tulemusena valgub Peipsi järve vesi aeglaselt lõunasse ning ujutab üle uusi alasid.
Veetase
Peipsi järve nullveetasemeks loetakse 29,5 m BK77 kõrgussüsteemi järgi. Peipsi järve veetase kõigub aasta jooksul +1,5 meetrist –0,5 meetrini.
Kliima
Keskmine õhutemperatuur Peipsi lähistel asuvas Tiirikoja ilmajaamas juulis on 17, 3 °C ning veebruaris alla -5, 9 °C, sademeid langeb keskmiselt 548 mm aastas. Alissovi kliimaklassifikatsiooni järgi asub Peipsi, nii nagu ka teda ümbritsevad naaberalad parasvöötme kontinentaalse ja merelise kliimavöötme piiril. Köppeni kliimaklassifikatsiooni järgi kuulub Peipsi järve piirkond Dfb kliimatüübi alla. Talvel on järv külmunud keskmiselt 114 päeva jooksul.
Elustik
Peipsit kasutab igal aastal peatuspaigana üle miljoni rändlinnu.
Probleemid
Suuremad probleemid on Pihkva linna reostus, põlevkivi kaevandamine, põllumajanduses kasutatavad väetised ning sellest kõigest tulenev liigtoitelisus ehk eutroofsus. Probleemiks on ka kalade ülepüük. Aastas püütakse Peipsist ligikaudu 10 000 tonni kala.
Peipsi valglas elab ligikaudu miljon inimest.
Juuli
Juuli ehk heinakuu on Gregoriuse kalendris aasta seitsmes kuu. Selles on 31 päeva.
Muud nimetused
Juuli rahvapärased nimetused on ka heinakuu, niidukuu, putkekuu (heinputkede õitseaja järgi), karusekuu, jaagupikuu.
Mihkel Õunmann
Mihkel Õunmann (kuni 1935 Mihail Õunmann, 29. märts 1894 Tartu – 1965 Tapa) oli eesti apteeker.
Lõpetas Tartu Ülikooli 1923, mag. pharm. 1924 (Eesti mesilasvahade keemiline uurimine).
Tamsalu apteegi omanik ja juhataja, Rohuteadlaste Koja juhatuse liige.
Rooma Fiumicino lennujaam
pisi Rooma Leonardo da Vinci Fiumicino lennujaam (itaalia Aeroporto di Roma-Fiumicino; ärinimi Aeroporto intercontinentale Leonardo da Vinci; IATA: FCO, ICAO: LIRF) on Itaalia suurim lennujaam ja rahvusliku lennufirma ITA Airways kodulennujaam. Reisijate arvult oli lennujaam 2017. aastal Euroopas 8. ja maailmas 47. kohal. Lennujaam asub Fiumicinos, Rooma kesklinnast 35 kilomeetrit edela pool. Lennujaam avati 15. jaanuaril 1961 asendamaks Ciampino lennujaama, mis jäi teenindama peamiselt tšarterreise.
Tallinnast Fiumicino lennujaama lendas Estonian Air 4. aprillist 2008 24. augustini 2010.
Jõuga järvestik
pisi|[[Jõuga Pesujärv]] Jõuga järvestik on järvederühm Jõuga ooside vahel, halduslikult Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Jõuga külas. See koosneb 4-st irdjää sulamisel termokarstilise päritoluga järvest. Need järved on Jõuga Pesujärv, Jõuga Linajärv, Jõuga Liivjärv ja Armise järv.
Inimtegevuse tagajärjel on järved oligotroofsetest muutunud eutroofseteks.
Neis järvedes esineb mitmeid haruldasi taime- ja loomaliike, näiteks veekonna.
Abrasiivsus
Abrasiivsus (inglise: abrasivity) on abrasiivi kulutamisvõimet iseloomustav suurus.
Peer Gynti auhind
Peer Gynti auhind antakse välja igal aastal inimesele või asutusele, kes on Norrat maailmas positiivselt tutvustanud.
Auhind antakse laureaadile üle Peer Gynti festivali ajal.
Esimest korda anti auhind välja 1971. aastal endisele Norra peaministrile Einar Gerhardsenile.
Tšetšeeni Vabariigi lipp
thumb|Tšetšeeni Vabariigi lipp alates augustist 2004 Tšetšeeni Vabariigi lipp on Venemaa Föderatsiooni kuuluva Tšetšeeni Vabariigi lipp.
Lipu kinnitas 25. mail 2004 Tšetšeenia Riiginõukogu ja 22. juunil 2004 Tšetšeeni Vabariigi president. Uus riiklik sümboolika, sealhulgas ka lipp, võeti ametlikult kasutusele 18. augustil 2004.
8. septembril 2003 teatas Ahmad Kadõrov pressikonverentsil, et peagi võetakse kasutusele uus riiklik sümboolika. Lamav hunt olevat vastuolus islami traditsiooniga. 19. novembril 2003 otsustas Tšetšeenia Riiginõukogu kuulutada välja uue puna-valge-rohelise lipu (ning vapi ja hümni) kavandi konkursi. Detsembris 2003 teatas Riiginõukogu asepresident, Tšetšeenia riikliku sümboolika töögrupi juht Danilbek Tamkajev, et töö kavanditega on lõppenud ning lipuvärvideks saavad punane ja roheline. Valgel ei olevat tšetšeenide ajaloo, kommete ja traditsioonidega mingit pistmist. Punane olevat tšetšeenide sajanditepikkune lipuvärv ning roheline sümbioliseerib islamit. Hiljem kinnitati siiski valge värviga lipp.
Uut lippu kasutab põhiliselt valitsus. Opositsioon kasutab põhiliselt vanu lippe. Tšetšeeni Vabariigi varasem lipp sarnanes Itškeeria Tšetšeeni Vabariigi lipuga.
Lipu kirjeldus
Tšetšeenia Vabariigi lipp on ristkülikukujuline kangas, millel on kaks põhivärvi – roheline ja punane. Neid lahutab kitsas valge riba. Lipu vardapoolses servas on valge kuldse rahvusliku ornamendiga kaunistatud laid. Rohelise välja kõrgus on 65 cm, valge 10 cm ning punane 35 cm. Valge vertikaalse laiu laius on 15 cm.
Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3.
Tõlgendus
Kuldne rahvuslik ornamentika sümboliseerib ajaloolist ja eripärast tšetšeeni rahvust. Roheline on islami sümbol. Punane on sõltumatuse eest valatud vere või süütute tšetšeenide valatud vere sümbol. Valged laiud sümboliseerivad teed helgesse tulevikku või puhtust.
Tšetšeeni Vabariigi lipp 1999–2004
thumb|Tšetšeeni Vabariigi lipp 18. augustini 2004 Tšetšeeni Vabariigi varasem lipp ning ühtlasi Itškeeria Tšetšeeni Vabariigi Vene-meelse opositsiooni lipp oli roheline kangas punase, valge, punase ja rohelise horisontaalse triibuga alumises osas. Proportsioonid olid 3:5.
Optopaartajur
Optopaartajur on tajur, mida kasutatakse diskreetsete valgussignaalide tuvastamiseks.
Valgusvoo muudab diskreetseks elektriline või mehaaniline modulaator. Elektriline modulaator kujutab endast valgusvooallika (tavaliselt valgusdioodi või laserdioodi) juhtlülitus. Valgusdioodi voolu diskreetsel muutmisel, muutub sama seaduspärasuse järgi ka dioodi valgusvoog. Järelikult kujutab valgusvoo elektriline moduleerimine endast valgusdioodi voolu reguleerimist ühel võimalikul pulsimodulatsiooni põhimõttel. Mehaanilisi modulaatoreid kasutatakse mehaanilise liikumise tuvastamiseks. Pöördliikumise korral kasutatakse valgusvoo moduleerimiseks pilu- ja koodkettaid, mis liikumisel sulgevad perioodiliselt valgusvoo pääsu saatjalt vastuvõtjale. Valgusimpulsside sagedus iseloomustab liikumise kiirust, impulsside arv aga asendimuutust ehk siiret. Impulsside sageduse ning ühtlasi täpsuse suurendamiseks kasutatakse valgusvoo teel lisaks modulatsiooniketta piludele veel rasterplaate. Pilude ja rastri koostoimel valgusimpulsside sagedus mitmekordistatakse.
Koodkettad on mitmekanalilised ning väljastavad asendile vastava kahendkoodi. Lineaarse liikumise tuvastamiseks kasutatakse sama põhimõtet, kuid modulatsiooniketaste asemel kasutatakse samaks otstarbeks pilu ning koodimustriga varustatud liugureid.
Barbados
Nimi
Barbadose nimi tuleneb portugalikeelsest sõnast "as barbadas", mis tähendab 'habetunud'. Sõna tähendust on seostatud saarel kasvavate põliste viigipuude või habet kandnud põlisasukatega.
Asend
Barbadose saar kuulub Väikeste Antillide hulka ja asub 434,5 kilomeetrit Venezuela rannikust kirde pool. Barbadosest läände jääb Saint Vincent ja Grenadiinid, loodesse Saint Lucia ja edelasse Grenada. Riigist itta jääb Atlandi ookean ja läände Kariibi meri.
Riigi rannajoone kogupikkus on 97 kilomeetrit. Pikim vahemaa on linnulennult põhjast lõunasse 34 kilomeetrit ja idast läände 23 kilomeetrit.
Loodus
pisi|Barbadose rannik Barbados hõlmab samanimelise saare, mis kauges minevikus moodustus kahest saarest. Lisaks on riigis mõned väikesaared. Maastik on valdavalt tasane. Riigi kõrgeim mägi on Mount Hillaby, mis ulatub 336 meetrit üle merepinna. Riigi suurim koobas on Harrisoni koobas.
Riigis puuduvad mageveekogud.
Barbadosel on metsaga kaetud 19,4% pindalast. Looduses on kirjeldatud 572 liiki kõrgemaid taimi
Barbadosel elab 2 liiki kahepaikseid: aaga (Rhinella marina) ja Eleutherodactylus johnstonei.
Abrasiiv
Abrasiiv ehk abrasiivmaterjal on suure kõvadusega teraline kristalne aine, mille osakeste teravad servad kokkupuutes pehmema materjaliga kriimustavad ja kulutavad pinda (hõõrdel, lihvimisel, abrasioonil).
Barbados
Loodus
pisi|Maailma lühim madu [[Tetracheilostoma carlae]] Riigis elab 11 liiki roomajaid, kellest 5 liiki on endeemsed. Barbadosel elab maailma lühim madu Tetracheilostoma carlae.
August
August ehk lõikuskuu on Gregoriuse kalendris aasta kaheksas kuu. Selles on 31 päeva.
Barbados
Loodus
Barbadosel on kirjeldatud 262 linnuliiki, kellest Loxigilla barbadensis on endeemne.
August
Augusti rahvapärased nimetused on ka põimukuu, viljakuu, rukkikuu, mädakuu ehk mädanemiskuu, hallituskuu, kirbukuu ja pärtlikuu.
Barbados
Loodus
Barbadose looduses elab 13 liiki imetajaid. Suurim looduslik imetaja on üks pärdikuliik. Riigis leidub manguste ja 8 liiki käsitiivalisi. 1964. aastani leidus Barbadosel pesukaru kohalikku alamliiki, keda peetakse nüüdseks väljasurnuks.
August
August oli Rooma kalendri kuues kuu (kuni aastani 154 eKr) ning kandis seetõttu nimetust sextilis seni, kuni 8 eKr otsustas senat selle kuu ümber nimetada keiser Augustuse auks.
Barbados
Loodus
Barbadosel valitseb troopiline kliima. Vihmaperiood kestab juunist oktoobrini. Riiki tabavad sageli orkaanid.
August
pisi|Keiser [[Augustus]]
Barbados
Riigikord
Barbados on parlamentaarne demokraatia. Riigipea on president. Valitsust juhib peaminister. Kuni 2021. aastani oli riigipeaks Briti monarh, kes määras ametisse kindralkuberneri.
Seadusandlik võim kuulub 2-kojalisele parlamendile. Senati liikmeid on kokku 21 ja need määrab ametisse president. Neist 12 liiget määratakse ametisse peaministri ja 7 opositsioonijuhi soovitusel.
Alamkoda koosneb 30 liikmest, kes saavad valimiste järel ametisse 5-aastaseks tähtajaks. Viimased valimised peeti Barbadosel 24. mail 2018. 2013 valimiste tulemusena sai Demokraatlik Tööpartei 16 ja Barbadose Tööpartei alamkojas 14 kohta. 2018 valimiste tulemusena sai Barbadose Tööpartei alamkojas kõik 30 kohta.
30. novembril 2021 kaotati Barbadosel monarhia ja asendati see vabariikliku riigikorraga.
Haldusjaotus
pisi|Barbadose vallad Barbados jaguneb halduslikult 11 vallaks ja üheks linnaliseks omavalitsuseks. Riigi pealinn on Bridgetown.
Rahvastik
2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas riigis 277 821 inimest. Mehi oli kokku 133 018 ja naisi 144 803.
Ligi 90% rahvastikust on rassilt afrokariibi või segapäritolu. Ülejäänud inimesed on peamiselt Euroopa (enamjaolt Briti ja Iiri) ja Aasia (enamjaolt Hiina ja India) päritolu.
2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli riigis 53 969 anglikaani, 44 093 nelipühilast, 13 437 adventisti ja 9461 metodisti.
Ametlik keel on inglise keel, mille sõnavara, hääldus ja kirjutusviis sarnanevad Briti inglise keelega. Igapäevaelus, eriti mitteametlikes olukordades, kasutab enamik elanikke inglise keelel põhinevat kreoolkeelt.
Riigikaitse
pisi|Barbadose kaitseväelased ja politseinik Barbadose Kuninglikud Kaitsejõud moodustati 15. augustil 1979. Kaitsevägi jaguneb maaväe-, rannikuvalve- ja lennuüksuseks. Riigis puudub ajateenistuskohustus ja sõjaväeteenistus on vabatahtlik. 2015 andmetel oli kaitseväe tegevkoosseisus 610 isikut. Lisaks on 430 isikut reservis.
1835 moodustati Barbadose kuninglik politsei.
Majandus
Barbados on Kariibi mere idaosa riikidest kõige arenenuma majandusega. Tänapäeval on Barbadose peamine majandusharu turism, varem saadi tulu suhkruroo kasvatusest.
AGD Interactive
AGD Interactive on firma, mis on teinud kahe esimese "Sierra" klassikalise "King's Quest" sarja seiklusmängu uusversioonid, mida saab nende kodulehelt tasuta alla laadida. Algselt kandis firma nime Tierra Entertainment.
Barbados
Majandus
Riigi peamine ekspordi- ja impordipartner on Trinidad ja Tobago.
Taristu
Barbadose kattega teede kogupikkus on 1600 kilomeetrit. Barbadosel kehtib vasakpoolne liiklus. Riigis on üks lennujaam (Grantley Adamsi rahvusvaheline lennujaam) ja üks kopteriväljak (Bridgetowni kopteriväljak). Bridgetowni süvasadam avati 1961.
AGD Interactive
Uusversioone on mängijad üldiselt tervitanud heakskiiduga, pidades neid originaalitruudeks.
Kuigi AGD tähendab Anonymous Game Developer ("anonüümne mänguarendaja"), ei ole firma pidajad enam anonüümsed – need on Britney K. Brimhall (kasutas pseudonüümi Anonymous Game Developer #1) ja Christopher T. Warren (kasutas pseudonüümi Anonymous Game Developer #2).
Barbados
Ajalugu
Barbadosel on esimese inimasustuse jäljena leitud umbes 1630. aastal eKr valmistatud kõblas. Aastatel 350–650 paiknes Barbadosel esimene teadaolev saladoidi indiaanlaste asula. Umbes 800. aastal saabusid Barbadosele arawakid ja 13. sajandil kariibid.
Saare avastas Portugali meresõitja Pedro a Campos, kes nimetas selle "Los Barbadoseks." 1511 ilmus saar "Los Barbudase" nime all Hispaania merekaardile. 1541 mainis hispaanlane Alonza de Santa Cruz saare seniseid elanikke minevikuvormis, millest on hiljem järeldatud, et saarel puudusid tollal elanikud.
1625 saabusid inglise kaptenid John ja Henry Powell Barbadosele ning rajasid 17. veebruaril 1627 esimese püsikoloonia St. James Towni. 5. juulil 1628 sai saare administratiivkeskuseks Bermuda kuberneri esindaja lord Carlisle'i teostusel Bridgetown.
Inglise kodusõja ajal jäi saare kuberner Philip Bell lojaalseks Oliver Cromwellile, saare esindusorgan aga soosis rojalismi. Kui Inglise parlament keelustas 3. oktoobril 1650 kaubavahetuse Barbadosega, asusid Barbadose rojalistid lävima Hollandiga, mis omakorda viis Esimese Inglise-Hollandi sõjani. Oktoobris 1651 saabus Barbadose vetesse Inglise parlamendi korraldusel komandör George Ayscue ja tekkinud vastuseisu järel alistusid rojalistid, sõlmides 17. jaanuaril 1652 Barbadose harta.
17. sajandil algas Barbadosel suhkruroo kasvatus, mis omakorda tõi kaasa aktiivse orjakaubanduse. Kui 1660 elas saarel 26 000 valget ja 27 000 orja, siis 1700. aastaks elas saarel 15 000 vaba isikut ja 50 000 orja. 1680 kuulus pool saare territooriumist 175 suurplantaatorile. 18. aprillil 1668 toimunud plahvatuses hävis 80% Bridgetowni hoonetest. Novembris 1751 külastas Barbadost USA hilisem president George Washington.
Mais 1675 toimus Barbadosel esimene orjade ülestõus. 1807 keelustati orjakaubandus. Aprillis 1816 toimus orjade ülestõus orja Bussa juhtimisel. Ülestõusu käigus hukkus 120 orja, 144 orja hukati hilisemate kohtuprotsesside käigus, ülejäänud mässulised orjad küüditati saarelt. 1834 keelustati orjus.
1875 toimunud ülestõusus soovisid saare elanikud suuremat omavalitsust. Juulis 1937 puhkesid riigis tööliste rahutused. 1954 moodustati ministeeriumid. 1958–1960 kuulus Barbados Lääne-India Föderatsiooni. 1961 määrati Barbadosele kõrgem omavalitsuslik staatus ja 1964 moodustati senat.
Barbados kuulutati 30. novembril 1966 iseseisvaks. 1977 külastas riiki Briti kuninganna Elizabeth II. 30. augustil 2003 tegi British Airwaysile kuuluv Concorde reisilennuk oma viimase reisi Barbadoselt Suurbritanniasse.
2003. aasta parlamendivalimiste järel saavutas alamkojas enamuse Barbadose Tööpartei, 2008 ja 2013 aga Demokraatlik Tööpartei.
Eesti ja Barbadose vahelised suhted
pisi|püsti|[[Rihanna Diamonds World Touril (2013)]] Eesti ja Barbados sõlmisid diplomaatilised suhted 17. mail 2008.
Barbadose tuntuim laulja Rihanna esines 16. märtsil 2008 Tallinnas Rocca al Mare Suurhallis. Ta pidi Eestis esinema ka 2015, kuid see kontsert jäi ära.
Haridus
Barbadose elanikel kehtib koolikohustus 16-eluaastani. 1733 rajati Harrisoni kolledž ja 1745 Codringtoni kolledž. 21. sajandi alguses oli riigis 70 algkooli ja 20 keskkooli. Mõned koolid on erakoolid.
Aflatoksiinid
pisi|(–)-Aflatoksiini B1 struktuurivalem pisi|(–)-Aflatoksiini G1 struktuurivalem Aflatoksiinid on väga kantserogeensed omavahel lähedase koostisega ained, mida teatud tingimustel (kõrge temperatuuri ja suure niiskuse juures) toodavad hallitusseened Aspergillus flavus ja mõned teised liigid perekonnast Aspergillus, sealhulgas Aspergillus parasiticus. Nad kuuluvad mükotoksiinide hulka. Looduses esineb neid vähemalt 20; inimesele kõige ohtlikum on aflatoksiin B1.
Barbados
Haridus
Kõrgharidust võimaldavad 1968 rajatud Barbadose kolledž, 1969 rajatud Samuel Jackman Prescodi-nimeline Polütehnikum ning 1963 moodustatud Lääne-India ülikooli kampused.
Aflatoksiinid
Nad on nime saanud liiginime Aspergillus flavus algustähtedest.
Barbados
Kultuur
UNESCO maailmapärandi nimistus on mälestis "Ajalooline Bridgetown ja selle garnison" (inglise keeles Historic Bridgetown and its Garrison). Riigi vanim kirikuhoone on Püha Jaakobi anglikaani kirik, mis ehitati 1628. Barbadose muuseumi- ja ajalooseltsi kuulub kogu riigist mitmesuguseid muuseume, sealhulgas sõjamuuseum ja George Washingtoni majamuuseum garnisoni alal.
Aflatoksiinid
Aspergillus flavus optimaalsed kasvutingimused on temperatuuridel 30–37 ᐤC, parim 37 ᐤC. Parim süsiniku allikas on sahharoos, mis on levinuim suhkruliik. Hallitusseen suudab toksiine toota ka pimedas ning kasvab hästi 3,0–8,5 (parim 4,5) pH vahemikus. Kasvu soodustab suur niiskuse sisaldus, umbes 18–20 % ning veeaktiivsus (a w ) üle 0,82.
Barbados
Kultuur
Barbadoselt on pärit laulja Rihanna.
Aflatoksiinid
Aflatoksiinid avastati 1960, kui uuriti maapähklijahuga söödetud kalkunitibudel tekkinud mürgistust, ja isoleeriti 1961.
Barbados
Kultuur
Riigi suurim teater on Olympuse teater.
Aflatoksiinid
Need ühendid võivad tekkida eriti teraviljal, maapähklitel ja parapähklitel.
Barbados
Kultuur
Riigi populaarseim spordiala on kriket ja 2007. aastal peeti riigis kriketi maailmameistrivõistluste finaal. Teine populaarne spordiala on ragbi. Saint Michaelis asub 15 000 pealtvaatajat mahutav riigi suurim staadion.
Aflatoksiinid
Tegu on kumariini derivaatidega. Nad on stabiilsed.
Barbados
Kultuur
Barbadose sportlased osalesid esimest korda 1968. aasta suveolümpiamängudel Mexicos. 2000. aasta suveolümpiamängudel Sydneys pälvis Obadele Thompson 100 meetri jooksu finaalis pronksmedali, mis on seni jäänud Barbadose ainsaks olümpiamedaliks.
Aflatoksiinid
Aflatoksiinid tekitavad mutatsioone ja vähktõbe, eriti maksas (maksavähk). Mürgiseks muutuvad nad pärast ümbertöötamist maksas. Kui saadus aflatoksiin M1 reageerib maksarakkude DNA-ga, tekib mutatsioon, mis muudab maksarakud vähirakkudeks.
Et aflatoksiine on suhteliselt lihtne toota ja nende surmav annus on väike, siis kahtlustatakse, et on välja töötatud neil põhinev relv.
Aja Kiri
Aja Kiri oli aastail 1976–1992 ilmunud eestikeelne ajakiri. Esimene toimetaja oli Vello Salo. Ajakirja autorite hulgas on olnud Felix Oinas, Rein Taagepera, Mardi Valgemäe jt. Väljaande lisaks on loetud eraldi vihikut Aja Lugu, mis ilmus Stockholmis aastail 1987−1991. Aja Kirja maht oli eri aegadel erinev: 52, 48 ja 36 lehekülge. Ajakiri Aja Kiri (1976–1992, üle 2000 lk) on 2011. aasta 13. novembrist kättesaadav Eesti Rahvusraamatukogu andmebaasis DIGAR.
Süvamuusika
Süvamuusika, ka tõsine muusika, ka kunstmuusika (inglise keeles Art music, saksa keeles Kunstmusik) on muusikas üldnimetus muusikastiilidele ja muusikažanritele, Süvamuusika mõistet kasutatakse, et teha vahet rahvamuusika ja levimuusikaga.
Eestikeelne termin 'süvamuusika' võeti tarvitusele 1970. aastatel paralleelselt terminiga 'levimuusika'.
Bermuda
pisi|Motorolleriga sõit Bermudas 2012. aastal Bermuda on saarestik ja on Suurbritannia meretagune ala Atlandi ookeani põhjaosas Sargasso meres. Saarestik koosneb 138 saarest.
Süvamuusika
Mõiste
Tihti mõistetakse süvamuusika all klassikalist muusikat selle sõna laiemas tähenduses, seega mitte ainult klassitsismi, vaid ka keskaja, renessansi, baroki ja romantismi muusikat, paljusid modernistlikke ja postmodernistlikke suundi.
Bermuda
Majandus
Bermuda põhilised sissetulekuallikad on finantsteenuste vahendus ja turism. Sisemajanduse kogutoodang inimese kohta aastal 2005 oli ostujõudu arvestades 69 900 dollarit. See näitaja on maailma maade seas suurim (et Bermuda ei ole iseseisev riik, loetakse rikkaimaks riigiks Luksemburgi, mille sisemajanduse kogutoodang elaniku kohta oli 2005. aastal 69 800 dollarit). Turismi arengule on aluse pannud Bermuda kaunid liivarannad ja soe troopiline kliima.
Rahaühik on Bermuda dollar (BMD), mis on seotud USA dollariga kursiga 1:1.
Sport
Bermuda ROK-i kood on BER.
Bromiidid
Bromiidid on kas vesinikbromiidhappe soolad või orgaanilised ühendid, mis koosnevad broomist ja mingist muust elemendist. Bromiidid koosnevad tavaliselt kahest elemendist, kuid soolade puhul, mis sisaldavad ühendioone, võib bromiidi koostisse kuuluda üle kahe elemendi.
Broomi ühendid metalliga on soolad ning keemiliseks sidemeks on seal iooniline side. Bromiidide puhul, mis kujutavad endast broomi ühendit mittemetalliga, on tegu kovalentse sidemega.
IATA lennujaamakood
IATA lennujaamakood on kolmetäheline kood, millega Rahvusvaheline Lennutranspordi Ühendus (IATA, International Air Transport Association) tähistab lennujaamasid. Koode kasutatakse näiteks pagasilipikutel. Uuendatud koodide nimekiri avaldatakse kaks korda aastas, 1. juunil ja 1. detsembril.
Erinevalt ICAO lennujaamakoodidest ei ole IATA koodid unikaalsed. Samuti võivad kolmetähelised koodid minna segamini kolmetäheliste navigatsioonimajakate koodidega. Paljudes riikides (näiteks Kanadas) on ametlikus lennunduses IATA koodide kasutamisest täielikult loobutud.
IATA on koodid andnud ka paljudele raudteejaamadele.
Vaata ka
יאט"א
Noonius
thumb|300px Noonius on mõõteriista või anduri täpsust suurendav vahend, millega saab täpsustada skaalajaotise murdosi. Elektrilistes andurites kasutatav noonius sarnaneb oma põhimõttelt mehaaniliste joonmõõtevahendite nooniusega.
Noonius on nihutatavale raamile märgitud lisaskaala. Näiteks on nihikul kaks skaalat. Ühelt skaalalt loetakse mõõt millimeetrites, millele liidetakse juurde teise skaala näit kümnendikmillimeetrites.
Nooniuse leiutas 1631. aastal prantsuse matemaatik Pierre Vernier ja nimetas selle portugali matemaatiku Pedro Nunesi (ladina Nonius; 1492–1577) järgi.
Sünnipäev
pisi|Sünnipäevatort Sünnipäev on päev, mil keegi on sündinud või miski on rajatud või loodud, ja ka selle päeva aastapäev. Igal inimesel on üks sünnipäev aastas, välja arvatud neil, kes on sündinud liigaastal 29. veebruaril. Neil on sünnipäev (peaaegu) iga nelja aasta tagant.
Paljudes kultuurides üle kogu maailma tähistatakse sünnipäeva. Levinud on sünnipäevakinkide tegemine ja sünnipäevatordi söömine. Hea tava on sünnipäevalapsele sünnipäevalaulu laulmine. Sünnipäev on hea põhjus peo organiseerimiseks ning külaliste kutsumiseks. Eriti tähtis on sünnipäeva tähistamine lastele.
Eestlastele oli sünnipäevade pidamine haruldane veel 19. ja 20. sajandi vahetusel, kuid sealt alates levis juubelisünnipäevade pidamine ning 20. sajandi keskpaiku muutus tavaliseks ka sünnipäevade pidamine. Veel sajand varem oli aga üldlevinud, et inimesed ei teadnud enda täpset sünnikuupäeva, rääkimata selle tähistamisest.
Sünnipäeval muutub inimese vanus. Teatud vanused on tähtsamad kui teised, nagu 18. ja 21. sünnipäev või juubelid.
Ajalooliselt tähtsate inimeste puhul tähistatakse sünnipäevi sümboolselt ka pärast surma sünniaastapäevadena.
Sünnipäevatort
Sünnipäevatort on samuti erilise tähendusega. Tihti pannakse tordile küünlaid, mille arv ühtib sageli sünnipäevalapse vanusega. Tavaks on, et sünnipäevalaps peab kõik küünlad korraga ära puhuma. Arvatakse, et kui puhumise ajal midagi soovida, siis see soov täitub.
Richard Pearse
Richard William Pearse (3. detsember 1877 – 29. juuli 1953) oli Uus-Meremaa leidur ja lennunduspioneer.
Oktoober
Oktoober ehk rehekuu ehk viinakuu on Gregoriuse kalendris aasta kümnes kuu. Selles on 31 päeva. Oktoobri rahvapärased nimetused on ka kooljakuu, hingekuu, kosjakuu, kolletamiskuu, lehelanguskuu ehk lehevarisemiskuu, porikuu, roojakuu, orjakuu (teotööliste öise rehepeksuaja järgi), sügisekuu, simunakuu.
Jodiidid
Jodiidid on kas vesinikjodiidhappe soolad või orgaanilised ühendid, mis koosnevad joodist ja mingist muust elemendist. Jodiidid koosnevad tavaliselt kahest elemendist, kuid soolade puhul, mis sisaldavad ühendioone, võib jodiidi koostisse kuuluda üle kahe elemendi.
Joodi ühendid metalliga on soolad ning keemiliseks sidemeks on seal iooniline side. Jodiidide puhul, mis kujutavad endast joodi ühendit mittemetalliga, on tegu kovalentse sidemega.
September
September ehk mihklikuu on Gregoriuse kalendris aasta üheksas kuu.
Septembris on 30 päeva.
Sõna "september" on tulnud ladina sõnast septem ('seitse'). See oli Rooma kalendri seitsmes kuu (see kalender algas märtsikuuga).
Muud nimetused
Septembrit nimetatakse veel ka kanarbikukuuks, sügiskuuks, pohlakuuks, jahikuuks (jahihooaja alguse järgi), kaalukuuks (saagi kaalumise aja järgi), lõikamisekuuks ja mihklikuuks.
Elektroodipotentsiaal
Elektroodipotentsiaal (tähis E või φ ja mõõtühik volt) on IUPAC määratluse kohaselt elektromotoorjõud, mis tekib elektrokeemilise elemendi – galvaanielemendi – mõõdetaval elektroodil standardvesinikelektroodi suhtes. Standardse vesinikelektroodi enda elektroodipinge loetakse seejuures nulliks.
Niisiis pole võimalik mõõta eraldi mingi elektroodi elektromotoorjõudu, vaid tuleb kasutada võrdlust mingi kindla kokkuleppelise elektroodi potentsiaaliga. Niisuguseks elektroodiks ongi standardne vesinikelektrood. Selleks et teada saada, kui suur on mingi metalli elektroodipotentsiaal, koostatakse galvaanielement, mille üks elektrood on uuritavast metallist ja teiseks elektroodiks on vesinikelektrood, ning mõõdetakse voltmeetriga elektroodidevaheline pinge (suure sisetakistusega voltmeetri kasutamisel väljendab see pinge elektroodidevahelist elektromotoorjõudu).
Standardpotentsiaal
Standardvesinikelektroodi ja uuritava metalli (täpsemalt selle redokspaari) vahel mõõdetud elektromotoorjõudu (pinget) nimetatakse selle metalli standardpotentsiaaliks (tähis E0, ka φ0). Teiste sõnadega, standardpotentsiaal on standardtingimustel mõõdetud elektroodipotentsiaal.
Kui järjestada metallid nende standardpotentsiaalide kasvavas järjestuses, saadakse metallide elektrokeemiline pingerida.
Maria Mälksoo
pisi|Maria Mälksoo esinemas kirjandusfestivali [[HeadRead raames Tallinna kirjanike majas Foto: Ave Maria Mõistlik, 29. mai 2014 ]] Maria Mälksoo (sündinud 8. augustil 1979 ) on eesti politoloog.
Mälksoo töötab Rahvusvahelise Kaitseuuringute Keskuse teadurina ja Tartu Ülikooli Riigiteaduste Instituudi erakorralise lektorina. Alates 2010. aastast teadur, kelle uurimisteemadeks on NATO strateegiline areng ja Euroopa mälupoliitika.
2008. aastal sai Mälksoo Cambridge'i ülikooli Rahvusvaheliste Uuringute Keskusest doktorikraadi, tema töö teema oli "The Politics of Becoming European: A Study of Polish and Baltic Post-Cold War Security Imaginaries" ("Eurooplaseks saamise poliitika: uurimus Poola ja Balti riikide külma sõja järgsetest julgeolekulistest kujutlusväljadest").
2007. aasta IAAF-i finaalvõistlused
2007. aasta IAAF-i kergejõustiku finaalvõistlused toimusid viiendat korda. Finaalvõistlused peeti Stuttgardis Gottlieb-Daimler-Stadionil 22.–23. septembrini.
November
November ehk kooljakuu ehk talvekuu ehk hingekuu on Gregoriuse kalendris aasta üheteistkümnes kuu. Selles on 30 päeva.
Muud nimetused
Novembrit nimetatakse ka nimetustega sügisekuu, lumekuu, marukuu, mardikuu, kadrikuu.
Põhjaprovints
Põhjaprovints on 1. järgu haldusüksus mitmel maal:
Anna Mons
Anna Ivanovna Mons (Анна Ивановна Монс; 26. jaanuar 1672 või 1675 – 15. august 1714 Moskva, Nemetskaja sloboda) oli Vene tsaari Peeter I favoriit. Anna Monsi sünninimi oli Anna Margareta (Анна Маргарета). Abielludes sai ta nime Anna von Keyserling.
Päritolu ja nimi
Anna isa Johann Georg (Ivan) Mons oli Saksamaalt pärit kullassepp (teistel andmetel veinikaupmees, kes abiellus kullassepa tütrega). Enne Moskvasse kolimist tegeles Anna isa Mindenis veinikaubandusega (teistel andmetel mängis kaarte). Nähtavasti oli ta Vestfaali päritolu. Anna oli tema noorem tütar. Isa suri 1703.
Anna ema Matilda suri 4. oktoobril 1717.
Perekonnanimi oli käibel ka kujudel Monet (Монет) ja Munst (Мунст). Johann Georg Korb nimetas teda domicella Monsiana. Hiljem püüdis perekond oma suguvõsa õilistada ja otsis oma juuri Flandriast, kasutades perekonnanime Моэнс де ла Кроа või von Monsterber.
Peetri favoriit
thumb|300px|Anna Monsi maja Nemetskaja slobodas ([[Alexandre Benois' pilt)]] Peeter tutvus Moskva Nemetskaja slobodas elava Monside perekonnaga Franz Leforti vahendusel. Anna oli algul Leforti armuke. Annale on omistatud teisigi armukesi.
Alates 1691. või 1692. aastast oli Anna rohkem kui kümne aasta jooksul Peetri favoriit, tema alaline ja poolametlik armuke. . Tsaar oli temasse väga kiindunud ning ignoreeris oma abikaasat Jevdokija Lopuhhinat. Anna saatis tsaari kõikjal ning oli tema kõrval isegi pidulikel koosolekutel. Teistel andmetel oli Anna kohal kõikidel pidudel, kuid nende suhet varjati range karistuse ähvardusel.
Anna oli üks Nemetskaja sloboda ilusamaid neide. Nikolai Kostomarovi hinnangul erines ta vene naistest välise lihvi ja koketsuse poolest. Eri autorid on teda kirjeldanud väga erinevalt. Ühe kaasaegse hinnangul oli ta tark ja elegantne, teise meelest keskpärase vaimukuse ja mõistusega. Igal juhul oli ta lõbus, leidlik, nalja- ning tantsuhimuline ja alati valmis seltskondlikuks vestluseks. Ta erines tsaari abikaasast, kes oli piiratud, alandlik ja vanamoodne.
Saksa ajaloolane Helbig kirjutas: "See isik oli naiselike täiuste eeskuju, ebatavalise iluga ühendas ta kõige kütkestavama iseloomu; ta oli tundlik, ei teeselnud kannatajat; tal oli kõige võluvam loomus, mida ei häirinud kapriisid, ta ei tundnud koketsust, köitis mehi seda ise soovimata, oli tark ja ülimalt heasüdamlik." Anna olevat olnud nii neitsilik, et vastas Peetri pealekäimistele otsustava keeldumisega.
19. sajandi ajaloolane Mihhail Semevski, kes uuris köidete kaupa Peetri-aegseid dokumente, kirjutas: "Ütleme tema kohta lõpliku arvamuse: see järeldub esitatud materjalidest. Neid on piisavalt, et näha Anna Monsis kohutavat egoisti, iharat, peaaegu liiderlikku külma südamega sakslannat, ihnsuseni kokkuhoidlikku, kasuhimuliselt ahnet sakslannat, kõige selle juures ebausklikku, ilma igasuguse hariduseta, isegi poolkirjaoskamatut (sellest annavad tunnistust tema kirjad). Peale kütkestava ilu ei olnud selles avantüristis teisi voorusi."
Arvatakse, et Anna ei armastanud Peetrit ning jutustas oma kõnelustest tsaariga Lefortile.
25. augustil 1698 jõudis Peeter I tagasi välismaareisilt ning külastas kohe Anna Ivanovna maja. 3. septembril 1698 saatis ta oma abikaasa Jevdokija Fjodorovna Suzdali Pokrovski kloostrisse. 26. jaanuaril 1699 oli Peeter I kohal Anna sünnipäeval, mida peeti Anna ema juures.
Pärast lahkuminekut Lopuhhinast teatas tsaar kavatsusest Annaga abielluda ning laskis Annale riigikassa raha eest ehitada Nemetskaja Slobodasse uue luteri kiriku lähedale luksusliku sisustusega kivimaja. Arhiivis on säilinud teade saksa rätsepa Flanki imestusest magamistoa sisustuse luksuslikkuse üle. Peetri kavatsus Annaga abielluda oli tõsine, kuigi tal samal ajal olid suhted ka Anna sõbratari Jelena Fademrehhiga.
Muidu ihnevõitu Peeter kinkis Annale ja tema sugulastele mõisaid. Kõheldes kinkis Peeter jaanuaris 1703 Annale pärusmõisaks Dudino mõisa Kozelski maakonnas (Dudino valla küladega (295 peret); praeguse haldusjaotuse järgi Kaluga oblastis Kozelski rajoonis).
On säilinud Anna kirju, mida ta kirjutas saksa, harvem hollandi keeles. Venekeelsed kirjad dikteeris ta sekretärile ning kirjutas saksa keeles alla. Näiteks palvet endale mõisa kinkida seostas ta isatunnetele apelleerides troonipärija Aleksei Petrovitšiga. Peeter ei suutnud tema palvetele vastu tulemata jätta. Üks paljudest kingitustest oli tsaari miniatuurportree, mille küljes oli 1000 rubla eest vääriskive. Anna hakkas saama ka iga-aastast elatisraha 708 rubla, mis oli määratud talle ja emale. Altkäemaksu eest toetas ta tsaari ees mitut inimest (nende seas oli nii sakslasi kui ka venelasi).
On teada ka mõni juhtum, kus Anna tegi Peetrile kingitusi. Kord saatis ta tsaarile neli sidrunit ja neli apelsini.
Koduarest
Aastal 1704 pani tsaar Anna rangesse koduaresti. Ta ei tohtinud isegi kirikus käia. Ühe versiooni järgi solvus Peeter sellest, et Moskvas Preisimaa saadikuks olnud Kuramaa Saliena (Sallenen) mõisaomanik Georg Johann von Keyserling tahtis Annaga abielluda ning Anna oli varjanud oma suhet temaga. Teise versiooni järgi oli too suhe hoopis hilisem, aga äsja saabunud ning Nöteborgi (Schlüsselburgi) piiramise ajal hilja õhtul purjuspäi oma telgi poole suundudes õnnetult purdelt ojja kukkunud ja külmas vees uppunud noore Saksimaa saadiku F. Königsecki taskust leiti Anna Monsi portree ning Anna armastuskirjad Königseckile. Peeter olevat tahtnud esimesena saadiku paberitega tutvuda, lootes leida diplomaatilisi saladusi. Peetril läks aastaid sellest loost toibumiseks. Koos Annaga oli koduarestis tema õde Matrjona. Nad olid Vene tsaaririigi salapolitsei Preobraženski prikaasi ülema Fjodor Romodanovski järelevalve all. Alles 3. aprillil 1706 lubas tsaar neil "luteri kirikusse sõita", millega nad vabanesid koduarestist. Nad vabanesid saadik Keyserlingi eestkostel, kes tahtis Annaga abielluda. Anna oli vahepeal energiliselt enda vabastamise eest võidelnud. (Ühe versiooni järgi tekkis suhe Keyserlingiga Anna algatusel pärast koduarestist vabanemist.)
Aastal 1706 süüdistati Annat nõiduses, mille eesmärk oli tsaari tähelepanu tagasi võita. Peeter laskis seoses asja uurimisega vangi panna 30 Annaga seotud isikut mitmesuguste üleastumiste ettekäändel. Paljud ei teadnudki, miks nad vangis on. (Teistel andmetel toimusid need arreteerimised 1704. aastal.) Tsaari kingitud maja konfiskeeriti riigikassa kasuks. Sellest sai anatoomikum. Uurimine lõpetati 1707.
Ühe versiooni järgi andis Peeter Annale andeks, kuid Anna eelistas Keyserlingi. Teise versiooni järgi oli Peetril siis juba suhe tulevase Katariina I-ga.
Preisimaa saadiku abikaasa
Keyserlingil läks abiellumisloa saamisega palju aega. Ta sai selle 1710 ning pulmad peeti 18. juunil 1711 Moskvas Nemetskaja slobodas. 11. detsembril (teistel andmetel 5. septembril) 1711 Georg Johann von Keyserling suri Pommeris Stolpis, olles teel Berliini.
Annal jäi Keyserlingilt maha poeg ja tütar (teistel andmetel kaks tütart) ning ta oli haige.
Kolm aastat käis Anna kohut oma lahkunud abikaasa, Preisi õukonna maamarssaliga mehe Kuramaa mõisa ning oma asjade pärast, mis jäid mehe kätte (sealhulgas Peeter I vääriskividega portree). Ühes kirjas oma asjadeajajale annab ta üksikasjalikke juhiseid, mis ja kui suure summa eest on tarvis kiiresti müüa, ning seejärel küsib: "Kas minu mehe keha tuuakse Kuramaale?" Kiri lõpeb nii: "Jumala eest, hoia laegast paberitega, et midagi kaotsi ei läheks, aga minu vanemale mehevennale ütle, et ta saadaks mulle Tema Kõrgeaususe portree vääriskividega." Märtsis 1714 lahenes kohtuasi Anna Ivanovna kasuks.
Anekdoot Anna vennale ametikoha küsimisest
Kord püüdis Keyserling Lublini lähedal pärast õhtusööki poola pani juures Peetrilt küsida ametikohta Anna vennale Villim Monsile. Tsaar olevat vastanud: "Mina hoidsin sinu Monsi enda juures, et temaga abielluda, aga kui sa ta juba võtsid, siis hoia endale ja ära tiku minu juurde temaga ega tema sugulastega." Aleksandr Menšikov olevat öelnud: "Tean teie Monsi! Ta käis ka minu juures, ja läheb igaühe juurde. Olge parem temaga vait!". Peeter ja Menšikov viskasid Keyserlingi trepist alla. Ta esitas kaebuse, kuid süüdistati teda ja ta pidi vabandama.
Suhe Rootsi kapteniga
Ta maeti luteri kalmistule.
Anna pärandus moodustas umbes 5740 rubla, mis oli tolle aja kohta hiigelsumma. Suurema osa päris Miller.
Anna laste saatus on teadmata.
Jaffna
thumb|Hindu tempel Jaffnas Jaffna on linn Sri Lanka põhjaosas, Põhjaprovintsi halduskeskus.
Enamik linna elanikest on tamilid.
Poolroomiksõiduk
thumb|200px|Saksa poolroomikveok [[SdKfz 11.]]
Osalise roomikveermikuga sõiduki põhimõtteks on maastikul piisava läbivuse ja samas teedel autole vastava manööverdusvõime tagamine.
Peamiselt on poolroomikmasinaid kasutatud militaarotstarbel. Esimesed poolroomiksõidukid valmistati 20. sajandi alguses. 1930. aastail sai poolroomikmasin oluliseks militaarsõidukiks, leides kasutust peamiselt soomustransportöörina või relvasüsteemi vedukina, samuti relvasüsteemi kandemasinana. Peale 2. maailmasõda on poolroomikmasinatest enamasti loobutud kas roomiksõidukite või ratassõidukite kasuks.
Tysfjorden
thumb|Vaade fjordi põhjaranniku mägedele. Keskel on [[Stetind.]] Tysfjorden on fjord Norras Nordlandi maakonnas Narviki ja Hamarøy valla vahel.
Fjordi merepoolne osa Haukøyfjorden on lai. Hulløya saare juures jaguneb fjord neljaks kitsaks haruks: Hellemofjorden suundub lõunasse, Grunnfjorden, Mannfjorden ja Indre Tysfjorden ida suunas.
Fjord on ümbritsetud mägedega. Fjordi ühes merepoolses harus Stefjordenis on Stetindi mägi, mis laskub 1392 m kõrguselt otse fjordi.
Sügisel ja talvel kogunevad fjordi mõõkdelfiinid, keda vaatama viiakse ekskursioone.
Fjordi idarannikul on endise Tysfjordi valla keskus Kjøpsvik.
Üle fjordi suudme sõidab autoparvlaev Bognesi ja Skarbergeti vahet. See on ainuke parvlaevaühendus maantee E6 Norra-osas. Autoparvlaevaühendus on ka osa maanteest riksvei 827 (Dragi ja Kjøpsviki vahel).
Lule saami keelse nime teine pool vuodna tähendab 'fjord', esimese poole tähendus on selgusetu. Norrakeelse nime algusosa võib olla laenatud Lule saami keelest või ehk tuleneb vanapõhja nimest Þýtir, mis võib olla tuletatud sõnast þjóta ('ulguma' (tuule kohta)).
Iroha
"Iroha" (いろは) on jaapani luuletus, mis on tõenäoliselt kirjutatud Heiani ajastul (794-1179). Luuletus on tuntud selle poolest, et see on täielik pangramm: selles kasutatakse jaapani silpkirja (kana) iga märki ühe korra.
Tekst hiraganas
Arhailiste tähtedega ゐ (ehk wi, hääldus vi) ja ゑ (we hääldus ve)
Ligikaudne tõlge
Luuletuses on kõiki kana märke kasutatud 1 korra, välja arvatud ん [-n], mis lisati kana silpkirja hulka hiljem. Seetõttu kasutati luuletust kanamärkide järjestamiseks kuni 19. sajandi Meiji ajastuni, kui sanskritile tuginev gojūon tõrjus selle kõrvale.
Kenya Airwaysi lend 507
Kenya Airwaysi lend 507 oli lend Douala rahvusvahelisest lennujaamast Jomo Kenyatta rahvusvahelisse lennujaama Nairobisse, Keeniasse. Kenya Airwaysi lennuk Boeing 737-800 kukkus 5. mail 2007 Kameruni pealinna Yaoundé lähistel alla, hukkusid kõik pardal olnud 114 inimest.
Õnnetus
Lend 507 oli üks kolmest lennust, mis pidi 5. mail umbes kesköö paiku Douala lennujaamast väljuma. Samal ajal, kui teised lennufirmad nagu Cameroon Airways ja Royal Air Maroc ootasid ilma parenemist, otsustas Kenya Airwaysi meeskond siiski õhku tõusta (nad olid juba tunni hilinenud). Varsti pärast õhkutõusu kaotati lennukiga kontakt. Lennuk kukkus 5,42 km kaugusel Douala lennujaamast alla.
Hukkunud
right|300px|thumb|Kaardil on roosaga märgitud riigid, kelle kodanikke sai õnnetuses surma Allikas: Kenya Airways
Kokku oli 105 reisija seas 26 riigi kodanikke. Kuigi ükski reisija ei olnud Keenia kodakondsusega, oli terve meeskond Keeniast pärit.
AF Gruppen
AF Gruppen ASA on Norra kontsern peakorteriga Oslos, börsiettevõte, üks suuremaid Norras. Tähed AF tähendavad annerledes og fremtidsrettet ('teistsugune ja tulevikku suunatud').
Riccardo Patrese
Riccardo Gabriele Patrese (sündinud 17. aprillil 1954) on endine itaalia vormelisõitja.
AF Gruppen
Suurim tegevusvaldkond on ehitus.
Riccardo Patrese
Ta sõitis Vormel 1 sarjas aastatel 1977–1993 ning osales kokku 256 etapil. Sellest rohkem Vormel 1 etappe on selja taga ainult Rubens Barrichellol.
AF Gruppen
Käive oli 2002. aastal 3,1 miljardit Norra krooni, 2007. aastal 5,5 miljardit Norra krooni.
Riccardo Patrese
Riccardo Patrese tähistas esimese sõitjana nii oma 200. kui ka 250. Vormel 1 etappi.
AF Gruppen
Töötajate arv oli 2002. aastal 1493, 2007. aastal umbes 2000.