cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
COVID-19 väärinfo
Biorelv
Üks varajane allikas bio-relva päritolu teooriale oli endine Iisraeli salateenistuse ametnik Dany Shoham, kes andis Washington Timesile intervjuu Wuhani viroloogiainstituudi 4. bioloogilise ohutustaseme (BSL-4) laboratooriumi kohta. Hongkongist pärit teadlane Li-Meng Yan põgenes Hiinast ja avaldas eelväljaande, milles väitis, et viirus on pigem laboris modifitseeritud kui loodusliku evolutsiooni teel tekkinud. Ad hoc vastastikuse eksperdihinnangu (kuna dokumenti ei esitatud tavapärase teadusliku avaldamisprotsessi raames tavapärase eksperdihinnangu saamiseks) käigus nimetati tema väited eksitavaks, ebateaduslikuks ja ebaeetiliseks "sisuliselt vandenõuteooriate propageerimiseks, mis ei põhine faktidel". Yani tööd rahastasid õigusriigi selts ja õigusriigi sihtasutus, kaks mittetulundusühingut, mis on seotud Trumpi endise strateegiga Steve Bannoni ja Hiina miljardäri Guo Wenguiga. Seda valeinformatsiooni kasutasid veelgi Ameerika paremäärmuslased, kes on tuntud Hiina suhtes usaldamatuse edendajana. Tegelikult moodustas see "kiiresti kasvava valeinformatsiooni kajakambri". Idee, et SARS-CoV-2 on laboris loodud relv, on osa vandenõuteooriast "Plandemic", mille kohaselt levitas selle tahtlikult Hiina.
Nikolai Kazantsev
Isiklikku
Tema poeg Aleksei Kazantsev oli vene draamakirjanik, lavastaja ja teatritegelane.
Laskesuusatamise maailmakarikaetapp Otepääl 2022
Võistlused
13. märtsil olid kavas teatesõidud. 4x7,5 km segateatevõistluse võitis Norra koondis koosseisus Sivert Guttorm Bakken, Vetle Sjaastad Christiansen, Tiril Eckhoff ja Ingrid Landmark Tandrevold. Teiseks jäi Rootsi koondis koosseisus Jesper Nelin, Martin Ponsiluoma, Linn Persson ja Elvira Oeberg. Kolmandaks jäi Prantsusmaa koondis koosseisus Simon Desthieux, Quentin Fillon Maillet, Chloe Chevalier ja Justine Braisaz-Bouchet. Eesti koondis sõitis välja 13. koha, võistkonda kuulusid Kristo Siimer, Kalev Ermits, Susan Külm ja Johanna Talihärm.
COVID-19 väärinfo
Biorelv
The Epoch Times, Hiina kommunistliku partei vastane ajaleht, mis on seotud Falun Gongiga, on levitanud koroonapandeemiaga seotud väärinfot nii trükis kui ka sotsiaalmeedia, sealhulgas Facebooki ja YouTube'i kaudu. See on edendanud Hiina-vastast retoorikat ja vandenõuteooriaid seoses koroonaviiruse puhkemisega, näiteks 8-leheküljelise eriväljaande "Kuidas Hiina Kommunistlik Partei ohustab maailma" kaudu, mida levitati 2020. aasta aprillis tellimata posti teel klientidele Ameerika Ühendriikides, Kanadas ja Austraalias. Ajalehes nimetatakse SARS-CoV-2 viirust "CCP viiruseks" ja ajalehe kommentaaris esitati küsimus: "kas Wuhani uudne koroonaviiruse puhang on õnnetus, mille põhjuseks on viiruse relvastamine selles [Wuhani P4 viroloogia] laboris?". Ajalehe toimetus soovitas COVID-19 patsientidel end ravida, "mõistes hukka CCP" ja "võib-olla juhtub ime".
Nominatiiv-akusatiivne keel
pisi|Nominatiiv-akusatiivne joondus
Laskesuusatamise maailmakarikaetapp Otepääl 2022
Võistlused
Maailma karikasarja Otepää etapi viimane võistlus oli paarissegateatesõit, mille võitis samuti Norra koondis. Paari moodustasid Sturla Holm Laegreid ja Marte Olsbu-Roiseland. Teise koha sai Rootsi paar, kus võistlesid Sebastian Samuelsson ja Hanna Oeberg. Kolmandaks tuli Saksamaa võistkond koosseisus Erik Lesser ja Franziska Preuss. Eesti võistkond koosseisus Rene Zahkna ja Regina Ermits saavutas 17. koha.
COVID-19 väärinfo
Biorelv
Vastuseks USAs levivatele teooriatele Wuhani laboratooriumi päritolu kohta levitas Hiina valitsus vandenõuteooriat, et viiruse töötas välja USA armee Fort Detrickis.
Nominatiiv-akusatiivne keel
Nominatiiv-akusatiivne keel ehk akusatiivkeel on keel, milles lause subjekti vorm on sama nii transitiivses kui ka intransitiivses lauses, kuid transitiivse lause objekt on markeeritud teisiti. Transitiivne lause sisaldab transitiivset ehk sihilist verbi, intransitiivne lause sisaldab intransitiivset ehk sihitut verbi. Üldiselt märgitakse intransitiivse lause subjekti tähega S (subjekt), transitiivse lause subjekti tähega A (agent) ja transitiivse lause objekti tähega O (objekt) või P (patsient). Subjekti käänet nimetatakse nominatiiviks ja transitiivse lause objekti käänet akusatiiviks. Kui akusatiivkeeles on kääne, mis on markeerimata (st sellel pole käändelõppu), siis on selleks üldiselt nominatiiv.
Laskesuusatamise maailmakarikaetapp Otepääl 2022
Etapi korraldamine
Võistluse korralduskomitee esimees oli Aivar Nigol. Korralduskomiteesse kuulusid veel ka võistluskomitee esimees Hillar Zahkna, võistluste sekretär Piia Sikk ja Tehvandi spordikeskuse juhataja Jaak Mae.
COVID-19 väärinfo
Gain-of-function uuringud
Üks idee, mida kasutatakse laboratoorse päritolu toetuseks, tugineb varasematele koroonaviiruste funktsioonide suurendamise uuringutele. Viroloog Angela Rasmussen kirjutab, et see on ebatõenäoline, kuna funktsioonide omandamise uuringuid kontrollitakse ja tehakse valitsuse poolt intensiivselt, ning et on ebatõenäoline, et raskesti kättesaadavate koroonaviiruste uurimine võiks toimuda radari all. Ekspertide seas on vaieldav, mida täpselt tähendab mõiste "funktsioonivõit".
Nominatiiv-akusatiivne keel
Ka eesti keel on akusatiivkeel, mida illustreerivad järgnevad näited. Sealjuures ei ole eesti keeles akusatiivi, vaid transitiivse lause objekti märgitakse peamiselt partitiivis või genitiivis. Tühihulgaga Ø on märgitud markeerimata ehk käändelõputa kääne.
Laskesuusatamise maailmakarikaetapp Otepääl 2022
Etapi korraldamine
Võistlust aitas korraldada 450 vabatahtlikku.
COVID-19 väärinfo
Gain-of-function uuringud
2020. aasta mais süüdistas Fox Newsi saatejuht Tucker Carlson Anthony Faucit selles, et ta "rahastas COVIDi loomist" Wuhani Viroloogia Instituudi (WIV) funktsioonide suurendamise uuringute kaudu. Tsiteerides teaduskirjanik Nicholas Wade'i esseed, väitis Carlson, et Fauci oli suunanud teadusuuringuid, et muuta nahkhiirte viirused inimestele nakkavamaks. Järgmisel päeval toimunud kuulamisel väitis USA senaator Rand Paul, et USA riiklik tervishoiuinstituut (NIH) on rahastanud Wuhanis tehtavaid "gain-of-function" uuringuid, süüdistades teadlasi, sealhulgas epidemioloog Ralph Baricit, "superviiruste" loomises. Nii Fauci kui ka NIHi direktor Francis Collins on eitanud, et USA valitsus toetas selliseid teadusuuringuid. Baric lükkas samuti tagasi Pauli väited, öeldes, et tema laboratooriumi uuringud nahkhiirte koroonaviiruste liikidevahelise ülekandumise kohta ei kvalifitseeru funktsioonide suurendamiseks.
Laskesuusatamise maailmakarikaetapp Otepääl 2022
Etapi korraldamine
Kuna võitlus toimus koroonapandeemia ajal, lubati spordivõistlusele vähem pealtvaatajaid, kui staadion tegelikult mahutaks. Valitsuse eriloa kohaselt lubati korraga võistluskeskusse kuni 6000 pealtvaatajat. Etapil kehtis ka koroonatõendi esitamise nõue.
Nominatiiv-akusatiivne keel
Lisaks eesti keelele on akusatiivkeelteks näiteks läti keel, vene keel, jaapani keel, hindi keel jpt.
COVID-19 väärinfo
Gain-of-function uuringud
2017. aastal WIVis läbi viidud kimeeriliste nahkhiirte koroonaviiruste uuringus oli sponsoriks märgitud NIH; NIHi rahastamine oli aga seotud ainult proovide kogumisega. Selle ja muude tõendite põhjal hindas The Washington Post väidet NIHi seotuse kohta koroonaviiruste gain-of-function uuringutega kui "kaks pinocchiot", mis kujutab endast "märkimisväärseid väljajätmisi ja/või liialdusi".
Nominatiiv-akusatiivne keel
Inglise keeles on akusatiivsüsteem säilinud ainult pronoomenites, mida on näha järgmistes näidetes :
COVID-19 väärinfo
Gain-of-function uuringud
2021. aasta oktoobris saatis NIHi peamine asedirektor Larry Tabak kirja Kentucky kongresmenile James Comerile, milles käsitleti NIHi toetusi EcoHealth Alliance'ile.
Nominatiiv-akusatiivne keel
Muud süsteemid
Peale akusatiivkeelte on olemas ka keeled, kus kasutatakse ergatiivsüsteemi, jagatud ergatiivsust, neutraalset süsteemi või kolmelist süsteemi. Jagatud ergatiivsuse puhul on keeles kasutusel nii ergatiiv- kui ka akusatiivsüsteem. Neutraalse süsteemi korral on intransitiivse lause subjekt (S) ning transitiivse lause subjekt (A) ja objekt (O) samamoodi markeeritud, kusjuures tihtipeale on nad kõik markeerimata ja neid aitab eristada näiteks sõnajärg. Kolmelises süsteemis markeeritakse S, O ja A kõik erinevalt.
COVID-19 väärinfo
Kogutud proovi juhuslik vabastamine
Teise teooria kohaselt tekkis viirus inimestel laboratooriumi töötajate juhuslikust nakatumisest loodusliku prooviga. Selle stsenaariumi kohta on internetis levinud alusetud spekulatsioonid.
August Palm
August Palm (20. veebruar 1902 Saue vald, Harjumaa – 2. aprill 1972 Elva) oli eesti kirjandusteadlane ja bibliograaf.
Elulugu
August Palm oli talupidaja poeg ja Ille Palmi isa. 1918–1919 oli Vabadussõjas. Lõpetas 1921 Tallinna Õhtukeskkooli, 1937 Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna kirjanduse ja rahvaluule erialal, sh õppis 1929–1930 Helsingi Ülikoolis. Oli 1922–1923 kooliõpetaja Lüganusel, 1923 gümnaasiumiõpetaja Paides, 1924–1933 literaat Tartus, 1933–1940 õpetaja Tartu koolides, 1940 Õpetatud Eesti Seltsi teadussekretär, 1940–1944 ja 1957–1965 KM bibliograafia osakonna juhataja, 1944–1945 KM direktori asetäitja. Arreteeriti 23.aprillil 1945, oli 1945–1947 poliitvang Vasalemma vangilaagris ja1947-1951 Kemerovo oblastis Venemaal. Vabanenunult tegi 1951–1957 juhutöid Eestis. Rehabiliteeriti postuumselt 20. juunil 1990.
Teadustöö
Uurinud peamiselt eesti ärkamisaegset kirjandust, rahvusliku liikumise ajalugu (eriti Carl Robert Jakobsoni tegevust), A. H. Tammsaare ja Eduard Vilde loomingut, käsitlenud ka eesti memuaarkirjandust ja ajakirjanduslikku satiiri, soome kultuurilugu; kirjutanud arvukalt retsensioone, teinud tõlkeid (nendest olulisemad J. Aho "Kas mäletad" (1930), V. Tarkiainen "Aleksis Kivi" (1930), A. Kallio "Elias Lönnrot" (1934)). Tegi hinnatavat tööd KM-s jätkväljaande "Paar sammukest eesti kirjanduse uurimise teed" toimetajana ja bibliograafiaosakonna juhatajana, avardas eesti retrospektiivset rahvusbibliograafiat, arendas edasi eesti raamatuteadust (oli ka 1961 toimunud I raamatuteaduse konverentsi algataja). Aegumatu väärtusega on tema uurimistöö pseudonüümika ja anonüümika vallas (Tartu ja Tallinna raamatukogudes kasutatakse siiani tema 1961 valminud, kuid masinakirja jäänud uurimust "Eesti pseudonüümid"). Osales Eesti Kirjanduse Seltsi, AKÜ, ÕES-i ja muude organisatsioonide tegevuses. Üle 20 teadustrükise, mitu monograafiat.
COVID-19 väärinfo
Kogutud proovi juhuslik vabastamine
Märtsis 2021 avaldatud WHO uurimisaruandes kirjeldati seda stsenaariumi kui "äärmiselt ebatõenäolist" ja seda ei toeta ükski olemasolev tõendusmaterjal. Aruandes tunnistati siiski, et ilma täiendavate tõenditeta ei saa seda võimalust välistada. Selle aruande taga olev uurimine toimis Hiina ja rahvusvaheliste teadlaste ühise koostöö raames. WHO peadirektor Tedros Adhanom Ghebreyesus kordas aruande avaldamise infotunnis aruande üleskutset uurida põhjalikumalt kõiki hinnatud võimalusi, sealhulgas laboratoorse päritolu stsenaariumi. USA, ELi ja teiste WHO liikmesriikide riigipead kritiseerisid uuringut ja aruannet läbipaistvuse puudumise ja ebatäieliku juurdepääsu tõttu andmetele. Täiendavaid uuringuid on nõudnud ka mõned teadlased, sealhulgas Anthony Fauci ja Science'is avaldatud kirjale allakirjutanud.
Alates 2021. aasta maist pehmendasid mõned meediakanalid varasemaid sõnastusi, mis kirjeldasid laboratooriumi leketeooriat kui "ümberlükkamist" või "vandenõuteooriat". Teisalt on püsinud teadlaste arvamus, et juhuslik leke on võimalik, kuid ebatõenäoline. Mitmed ajakirjanikud ja teadlased on öelnud, et nad lükkasid tagasi või vältisid pandeemia esimese aasta jooksul labori lekke teooria arutamist, kuna Donald Trumpi omaksvõtmisest tulenev tajutav polariseerumine oli põhjuseks.
Varastatud Kanada laborist
Mõned sotsiaalmeedia kasutajad on väitnud, et 2019. aasta koroonaviirust varastasid Hiina teadlased Kanada viirusuuringute laborist. Health Canada ja Kanada rahvaterviseagentuur ütlesid, et sellel ei ole "mingit faktilist alust". Jutud näivad olevat tuletatud 2019. aasta juuli CBC uudiseartiklist, milles väidetakse, et mõnede Hiina teadlaste turvanõue Winnipegis asuvasse 4. taseme viroloogialaboratooriumi (National Microbiology Laboratory) tühistati pärast Kanada kuningliku ratsapolitsei uurimist. Kanada ametnikud kirjeldasid seda kui haldusasja ja ütlesid, et Kanada avalikkusele ei ole mingit ohtu.
Vastuseks vandenõuteooriatele teatas CBC, et tema artiklites "ei ole kunagi väidetud, et need kaks teadlast olid spioonid või et nad tõid Wuhani laborisse koroonaviiruse mis tahes versiooni". Kuigi 31. märtsil 2019 viidi patogeeniproovid Winnipegis asuvast laborist Pekingisse, ei sisaldanud kumbki proov koroonaviirust. Kanada rahvaterviseamet on teatanud, et saadetis vastas kõigile föderaalpoliitikatele ja et kõnealuseid teadlasi uuritakse endiselt, mistõttu ei saa kinnitada ega eitada, et need kaks vastutasid saadetise saatmise eest. Kanada Kuningliku ratsapolitsei poolt uuritavate teadlaste praegust asukohta ei ole samuti avaldatud.
2020. aasta jaanuaris toimunud pressikonverentsil teatas NATO peasekretär Jens Stoltenberg juhtumi kohta küsides, et ta ei saa seda konkreetselt kommenteerida, kuid väljendas muret "riikide suurenenud jõupingutuste pärast, mis on suunatud NATO liitlaste järele luuramisele erinevatel viisidel".
Hiina süüdistused
Lisateave: COVID-19, Hiina poolne desinformatsioon, Hiina poolne kübersõda, Hiina propaganda ja Hiina infooperatsioonid ja infosõda.
The Economisti andmetel on Hiina internetis olemas vandenõuteooriad, et COVID-19 on loodud LKA poolt, et "Hiinat maha hoida". ProPublica uurimuse kohaselt on selliseid vandenõuteooriaid ja desinformatsiooni levitanud China News Service, riigi suuruselt teine valitsuse omanduses olev meediaväljaanne, mida hoiab enda kontrolli all Ühendatud Rinde Tööosakond. Global Times ja Xinhua News Agency on samuti seotud COVID-19 päritoluga seotud desinformatsiooni levitamisega. NBC News on aga märkinud, et ka internetis on avaldatud USAga seotud vandenõuteooriaid, mille kohta on tehtud ka pettust, kusjuures WeChati otsing "Coronavirus [haigus 201 on pärit USAst" annab enamasti artikleid, milles selgitatakse, miks sellised väited on põhjendamatud.
12. märtsil 2020 väitsid kaks Hiina välisministeeriumi pressiesindajat, Zhao Lijian ja Geng Shuang, pressikonverentsil, et lääneriigid võivad olla "biotehnoloogilised" koroonaviiruse 2019 välja töötanud. Nad viitasid, et USA armee lõi ja levitas COVID-19 väidetavalt 2019. aasta sõjaväe maailmamängude ajal Wuhanis, kus teatati arvukatest gripilaadsete haigestumiste juhtudest.
Fort Belvoiris asuva USA sõjaväe kergejõustikukoondise liige, kes võistles Wuhani mängudel 50mi maanteevõistlusel, sattus netikülastajate poolt veebis sihikule, süüdistades teda selles, et ta on "patsient null" koroonaviirushaiguse 2019 puhkemisel Wuhanis, ning hiljem intervjueeris teda CNN, et puhastada oma nimi "valesüüdistustest pandeemia alustamises".
2021. aasta jaanuaris uuendas Hua Chunying Zhao Lijiani ja Geng Shuangi vandenõuteooriat, et USA bioloogiliste relvade laboris Fort Detrickis pärineb SARS-CoV-2 viirus Ameerika Ühendriikidest. See vandenõuteooria läks kiiresti trendi Hiina sotsiaalmeediaplatvormil Weibo ja Hua Chunying jätkas Twitteris tõendite tsiteerimist, paludes samal ajal USA valitsusel avada Fort Detrick edasiseks uurimiseks, et teha kindlaks, kas see on SARS-CoV-2 viiruse allikas. 2021. aasta augustis kasutas Hiina välisministeeriumi pressiesindaja korduvalt ametlikku poodiumit, et tõsta Fort Detricki päritolu tõestamata ideed.
Foreign Policy aruande kohaselt reageerisid Hiina diplomaadid ja valitsusametnikud koos Hiina propagandaaparaadi ja varjatud veebiagitaatorite ja mõjutajate võrgustikega, keskendudes Zhao Lijiani väite kordamisele seoses Fort Detrickiga Marylandis ja "üle 200 USA biolabori" üle kogu maailma.
Venemaa süüdistused
Lisateave: Venemaa poolne kübersõda ja Venemaa Föderatsiooni propaganda
22. veebruaril 2020 väitsid USA ametnikud, et Venemaa on jätkuva desinformatsioonikampaania taga, kasutades tuhandeid sotsiaalmeediakontosid Twitteris, Facebookis ja Instagramis, et teadlikult propageerida alusetuid vandenõuteooriaid, väites, et viirus on LKA toodetud bioloogiline relv ja USA peab viiruse abil majandussõda Hiina vastu.
Teiste riikide süüdistused
Washingtonis asuva mittetulundusühingu Middle East Media Research Institute andmetel on paljud araabia ajakirjanduses kirjutanud vandenõuteooriat, et COVID-19, nagu ka SARS ja seagripiviirus, on tahtlikult loodud ja levitatud, et müüa vaktsiine nende haiguste vastu, ning see on "osa majanduslikust ja psühholoogilisest sõjast, mida USA peab Hiina vastu eesmärgiga seda nõrgestada ja näidata seda kui mahajäänud riiki ja haiguste allikat".
Türgis on esitatud süüdistusi, et ameeriklased on loonud viiruse relvana, ning 2020. aasta augustis tehtud YouGovi küsitluse kohaselt uskus 37% Türgi vastanutest, et USA valitsus vastutab viiruse loomise ja levitamise eest.
Üks Iraani vaimulik Qomis ütles, et Donald Trump võttis koroonaviiruse sihtmärgiks linna, "et kahjustada selle kultuuri ja au". Iraani ase- ja endine tervishoiuminister Reza Malekzadeh lükkas tagasi väited, et viirus on bioloogiline relv, märkides, et USA kannataks selle all tugevalt. Ta ütles, et Iraan on raskelt mõjutatud, sest tema tihedad sidemed Hiinaga ja vastumeelsus katkestada lennuliinid viisid viiruse sisse ning kuna esimesi juhtumeid peeti ekslikult gripiks.
Teooria on levinud ka Filipiinidel ja Venezuelas. Globseci 2020. aasta oktoobris Ida-Euroopa riikide seas läbi viidud küsitlusest selgus, et 38% vastanutest Montenegros ja Serbias, 37% Põhja-Makedoonias ja 33% Bulgaarias uskusid, et USA lõi koroonaviiruse tahtlikult.
Juudi päritolu
Vt: Antisemitistlik kaanard
Moslemimaailmas
Iraani Press TV väitis, et "sionistlikud elemendid arendasid Iraani vastu välja surmavama koroonaviiruse tüve". Samamoodi süüdistasid mõned araabia meediaväljaanded Iisraeli ja Ameerika Ühendriike COVID-19, linnugripi ja SARSi loomises ja levitamises. Sotsiaalmeedia kasutajad pakkusid välja muid teooriaid, sealhulgas väite, et juudid on tootnud COVID-19, et kiirendada ülemaailmset aktsiaturu kokkuvarisemist ja saada seeläbi siseringitehingute kaudu kasu, samas kui üks Türgi televisiooni külaline esitas ambitsioonikama stsenaariumi, mille kohaselt juudid ja sionistid on loonud COVID-19, linnugripi ja Krimmi-Kongo hemorraagilise palaviku, et "kujundada maailma, haarata riike [ja] kastreerida maailma elanikkond". Türgi poliitik Fatih Erbakan ütles väidetavalt ühes kõnes: "Kuigi meil ei ole kindlaid tõendeid, teenib see viirus sionismi eesmärke vähendada inimeste arvu ja takistada selle suurenemist, ning olulised uuringud väljendavad seda."
Iisraeli katsed COVID-19 vaktsiini väljatöötamiseks tekitasid Iraanis negatiivseid reaktsioone. Suur ajatolla Naser Makarem Shirazi eitas esialgseid teateid, et ta oleks otsustanud, et sionistide valmistatud vaktsiin oleks halal, ja üks Press TV ajakirjanik säutsus, et "ma pigem võtan oma riski viirusega, kui tarbin Iisraeli vaktsiini". Türgi Yeni Akiti kolumnist väitis, et selline vaktsiin võib olla pettus massilise steriliseerimise läbiviimiseks.
Ameerika Ühendriikides
USA Föderaalse Juurdlusbüroo hoiatus seoses võimaliku ohuga, et paremäärmuslased levitavad tahtlikult koroonat. 2019. aastal mainiti, et pandeemia põhjustamises süüdistatakse juute ja juudi juhte ning mitu osariikidevahelist sulgemist.
Saksamaal
Saksa trammivagunitest on leitud flaierid, mis süüdistavad valesti juute pandeemias.
Moslemid levitavad viirust
Lisateave: 2020 Tablighi Jamaat koroonaviiruse levikupunkt Delhis.
Rahvastikukontrolli kava
Vt: Vandenõuteooriate loetelu § RFID-kiibid
BBC andmetel on juutuuber Jordani Sather, kes toetab vandenõuteooriat QAnon ja vaktsiinivastast liikumist, levitanud vandenõuteooriat, et haiguspuhang oli Inglismaa Pirbrighti instituudi ja Microsofti endise tegevjuhi Bill Gatesi loodud rahvastikukontrolli skeem.
Piers Corbynit nimetasid arst ja ringhäälinguorganisatsioon Hilary Jones "ohtlikuks" nende ühises intervjuus saates "Good Morning Britain" 2020. aasta septembri alguses. Corbyn kirjeldas 2019. aasta koroonaviirushaigust kui "psühholoogilist operatsiooni majanduse sulgemiseks megakorporatsioonide huvides" ja väitis, et "vaktsiinid põhjustavad surma".
5G-mobiiltelefonivõrgud
thumb|5G tornid on põletatud inimeste poolt, kes süüdistavad neid ekslikult COVID-19.
2020. aasta veebruaris teatas BBC News, et vandenõuteoreetikud sotsiaalmeediagruppides väitsid, et 2019. aasta koroona ja 5G-mobiilsidevõrkude vahel on seos, väites, et Wuhani ja Diamond Princessi haiguspuhangud olid otseselt põhjustatud elektromagnetväljadest ning 5G ja traadita tehnoloogiate kasutuselevõtust. Vandenõuteoreetikud on väitnud, et pandeemia oli 5G-ga seotud haiguse varjamine.
2020. aasta märtsis väitis Thomas Cowan, arstiks koolitatud ja California meditsiiniameti katseajal tegutsev holistiline arst Thomas Cowan, et COVID-19 on põhjustatud 5G-st. Ta põhjendas seda väitega, et Aafrika riigid ei ole pandeemiast märkimisväärselt mõjutatud ja Aafrika ei ole 5G-piirkond. Cowan väitis ka valesti, et viirused on elektromagnetväljade mürgitatud rakkude jäätmed ning et ajaloolised viiruspandeemiad langesid kokku raadiotehnoloogia oluliste arengutega.
Video Cowani väidetest läks viiruseks ja seda levitasid edasi kuulsused, sealhulgas Woody Harrelson, John Cusack ja laulja Keri Hilson. Väiteid võis levitada ka väidetav "kooskõlastatud desinformatsioonikampaania", mis sarnaneb Venemaa Peterburis asuva Interneti-uuringute agentuuri kampaaniatega. Väiteid kritiseerisid sotsiaalmeedias ja lükkasid ümber Reuters, USA
Edu Dracena
Eduardo Luís Abonízio de Souza (mängijanimega Edu Dracena; sündinud 18. mail 1981 Dracenas) on Brasiilia jalgpallur, keskkaitsja.
Ta mängib Brasiilia kõrgliiga klubis Palmeiras.
Edu Dracena alustas klubikarjääri 1999. aastal Brasiilia kõrgliiga klubis Guarani. 2002. aastal läks ta laenule Kreeka klubisse Olympiakós, kuid sai seal mänguaega võrdlemisi harva.
Aastatel 2006–2009 mängis ta Türgi kõrgliiga klubis Fenerbahçe, kellega tuli hooajal 2006/2007 Türgi meistriks.
Brasiilia meistriks on ta tulnud neljal korral kokku kolme klubiga: 2003. aastal Cruzeiroga, 2015. aastal Corinthiansega ning 2016. ja 2018. aastal Palmeirasega.
Suuremate saavutuste hulka kuulub veel 2011. aastal Santose meeskonnas Lõuna-Ameerika klubide meistrivõistluste Copa Libertadores võit.
Koondisekarjäär
Kuigi Dracena kuulus Brasiilia koondisse juba 2003. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril, tegi ta koondise meeskonnas debüüdi alles neli aastat hiljem, 9. septembril 2007 sõprusmängus USA vastu. Pärast seda mängis ta koondises veel ainult ühes kohtumises.
Ieva Ose
Ieva Ose (sündinud 8. juunil 1961 Riias) on Läti teadlane, ajaloodoktor ja kunstiajaloolane.
1984 lõpetas Läti Kunstiakadeemia kunstiajaloo ja -teooria eriala ajaloolase kutsega. Seejärel töötas 1984–1991 Läti Ajaloo Instituudis assistendina. Täiendas oma haridusteed samuti sealsamas ajaloo instituudis, kus sai 1992. aastal ajaloodoktori kraadi. Doktoritöö teemaks oli "Kuramaa losside pottahjud XV sajandi lõpust XVIII sajandi alguseni". 1993. aasta oktoobrist detsembrini osales kunstiajaloo õpingutel Kesk-Euroopa Ülikoolis Prahas Tšehhimaal. 1993–1996 oli ajaloo instituudis nooremteadur, 1995. aastast sai seal arheoloogia osakonna juhatajaks, 1997. aastast teaduri ametipostil, 1998 sai vanemteaduriks ja Läti Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks. 2004. aastal sai teaduste akadeemia täisliikmeks. Praegu töötab Läti Ülikooli Ajaloo Instituudis arheoloogiaosakonna juhatajana.
Ametialane tegevus:
Ieva Ose isa on tuntumaid Läti arheolooge Andris Caune. Ose valdab läti, saksa, inglise ja vene keelt. Huvialad on arheoloogia ja keskaja kunstiajalugu. Tema töid ahjukahlite tarvitamisest küttekollete ehitamisel on kasutanud ka eesti ajaloouurijad.
pisi|Läti Ülikooli raamatukogu peahoone 2008. aastal. Selle kõrval on ajaloo instituut
Aastatel 1986–2004 on avaldanud üle 150 kunstiajaloolise teadustöö ja artikli:
3 monograafiat:
lisaks teadusuurimusi, konverentside aruandeid, raamatute ülevaateid, bibliograafiaid, populaarteaduslikke artikleid, jne:
1996–2017 on tema osalusel uurimistöödest ilmunud üle 230 erineva rahvusvahelise publikatsiooni.
Cheikhou Kouyaté
Cheikhou Kouyaté (sündinud 21. detsembril 1989 Dakaris) on Senegali jalgpallur, kes mängib keskpoolkaitsjana Inglismaa kõrgliigaklubis Nottingham Forest ja Senegali jalgpallikoondises. Ta on koondise kapten.
Ta alustas klubikarjääri kodulinnas Dakaris. 2006. aastal suundus ta Belgiasse, liitudes RWDM Brusselsiga. Alates hooajast 2009–10 mängis ta Belgia suurklubis Anderlecht, kellega tuli neli korda Belgia meistriks.
2014. aasta juunis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Inglismaa kõrgliigaklubiga West Ham United. Seal mängis Kouyaté kokku neli hooaega.
2018. aasta augustis liitus ta Crystal Palace'iga, ja mängis seal samuti neli hooaega.
2022. aasta augustis sõlmis ta kaheaastase lepingu äsja Inglismaa kõrgliigasse tõusnud Nottingham Forestiga.
Kouyaté tegi debüüdi Senegali jalgpallikoondises 2012. aastal. Samal aastal kuulus ta Senegali võistkonda 2012. aasta suveolümpiamängudel. Ta on kuulunud Senegali koondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel ning neljadel Aafrika rahvaste karikavõistlustel. 2022. aastal tuli ta Senegali koondisega Aafrika meistriks.
Fassadism
Fassadism on kulukas, sest see tähendab enamasti hoone ajaloolise kehandi hävitamist, objekti välise külje säilitamist või rekonstrueerimist ning sobitamist uue hoonega.
Fassadismi kasutamise ajalugu ulatub 20. sajandi teise poolde, kus hakkas õitsema postmodernistlik arhitektuur (näiteks 1980. aastatel Torontos ja San Franciscos, seoses nn brüsselliseerimisega Brüsselis, 2000. aastatel Ida-Euroopa pealinnades, sh Riias). Seda seostatakse linnastumisega, eriti neis paigus, kus on kinnisvara- ja ehitusbuum. Restaureerimise ökonoomikaga tegelev Donovan D. Rypkema on fassadismi tekke põhjuste kohta öelnud: "Esiteks peab kinnisvaraturg olema piisavalt tugev, sest fassadism on naeruväärselt kallis; teiseks, muinsuskaitsega tegelevad institutsioonid peavad olema piisavalt mõjukad, et sellise lahenduse pakkumine kerkiks üldse päevakorda, ja kolmandaks, avalikkuse eetiline tase pärandi säilimise osas ei ole veel niivõrd arenenud, et nõuda kultuuripärandi säilitamist."
Fassadismi tunnistatakse kui probleemi, 1999. aastal Pariisis toimunud rahvusvahelise monumentide ja muinsusväärtuste nõukogu sümpoosionil leiti, et see hävitab ja moonutab kultuuripärandit ning seda võiks aktsepteerida vaid siis, kui muud lahendused puuduvad.
Vastuolulisus
Fassadismi kasutamisel on mitmesuguseid esteetilisi ja ajaloolisi põhjusi: see võib näiteks olla lahendus, kui ajalooliselt väärtusliku hoone taristu on muutunud ohtlikuks (näiteks tulekahju või hooldamata jätmise tõttu), ning pakkuda kinnisvaraarendajatele ja muinsuskaitsjatele kompromissi. Kunstiloolane Karin Paulus on leidnud, et olukordades, kus fassadistlik lahendus on naeruväärne, võiks muidu hävinemisohus hooneid lubada ka lammutada. Fassadismi vastu räägib ka arhitektuurikriitik Paul Goldbergeri sedastus, et hoone säilitamine fassaadi, mitte sisu kujul loob selle säilimisest pettekujutelma.
Fassadismi mõiste võib seguneda ka selliste mõistetega nagu renoveerimine, rekonstrueerimine ja kasutusotstarbe muutmine (kohandamine).
Fassadism Eestis
Eestis on fassadism hakanud laiemalt levima 2000. aastate teises pooles. Sellise arendamise ohus on lagunevad või mahajäetud majad ning heas paigas asuvad ühe-kahekorruselised hooned. Karin Paulus on märkinud, et fassadismile piiride seadmise taga on nii tugev muinsuskaitse kui ka teadlikult vana väärtustavad ja sellesse investeerivad arendajad.
Silmapaistvaid fassadismi näiteid:
Ookri tänav
Ookri tänav on tänav Tartus Ihastes, linna servas.
Tänav algab Purpuri tänavalt ja on paralleelne Karmiini tänavaga.
Asuküla algkool
Asuküla algkool oli algkool Lääne maakonnas Ridala vallas Asukülas.
Kool asutati 1787.
Kooli nimed:
Yoshikatsu Kawaguchi
Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondist esindas ta aastatel 1997–2008 116 mängus.
Ehte tänav
Ehte tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelguranna asumis.
Tänav algab Sõle tänavalt, kulgeb üldiselt edelasse ja lõpeb Kolde puiesteel. Tänav on 600 meetrit pikk.
Sel tänaval asuvad Tallinna Heleni Kool (Ehte tn 7) ja Ehte Humanitaargümnaasium (Ehte tn 9).
Ehte tänav sai nime 25. novembril 1966.
Pulmad ja matused
"Pulmad ja matused" on ansambli Kosmikud 2006. aastal välja antud album.
Kaubanduse aktsiaselts "Agentuur"
Kaubanduse aktsiaselts "Agentuur" (kasutatud ka nime: Agentuur) oli 1937. aastal Tallinnas asutatud Eesti kaubandusettevõte. Ettevõte tegeles muu hulgas kaupade sisse- ja väljaveoga.
Otto Pérez Molina
Otto Fernando Pérez Molina (sündinud 1. detsembril 1950) on Guatemala erusõjaväelane ja poliitik, kes oli 14. jaanuarist 2012 kuni 3. septembrini 2015 Guatemala president.
Enne poliitikukärjääri oli Otto Pérez Molina sõjaväelane. Ta oli muu hulgas sõjaväeluure juht ja president Ramiro de León Carpio personaliülem. Ta läks erru jaanuaris 2000.
Dora (eesnimi)
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1443. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Dora 30 naisel.
Otto Pérez Molina
Aastal 2001 asutas ta Patriootliku Partei. Aastatel 2004–2008 oli ta parlamendi liige ja 2006–2007 kaitseminister. 2007. aasta presidendivalimistel jõudis ta teise vooru ja sai umbes 47 protsenti häältest, kuid kaotas presidendiks valitud Álvaro Colomile. 2011. aasta presidendivalimistel valiti ta 53,74 protsendiga häältest presidendiks.
Teda on süüdistatud seotuses genotsiidi, piinamiste ja mõrvadega 1980. ja 1990. aastatel.
2015. aastal sattus ta korruptsiooniskandaali. Augustis 2015 nõudis riigiprokuratuur presidendilt puutumatuse võtmist ja tema umbusaldamist, et esitada talle ametlik korruptsioonikahtlustus. 1. septembril 2015 võttiski Guatemala parlament Pérez Molinalt puutumatuse ja järgmisel päeval teatas president oma tagasiastumisest. Presidendi kohuseid asus 3. septembril täitma asepresident Alejandro Maldonado Aguirre.
Ameerika Ühendriikide Esindajatekoda
Ameerika Ühendriikide Esindajatekoda on Ameerika Ühendriikide Kongressi alamkoda. Esindajatekoda tegutseb kapitooliumihoone lõunatiivas ja ülemkoda (senat) põhjatiivas.
Ajalugu
Esindajatekoda tuli esimest korda kokku 1789. aastal New Yorgis. 1790. aastal koliti Philadelphiasse ja kümme aasta hiljem Washingtoni. 1807. aastal koliti ümber kapitooliumihoonesse, mis asub samuti Washingtonis. 1814. aastal süütasid Briti väed Kapitooliumihoone ning see sai sedavõrd palju kannatada, et esindajatekoja ruumide restaureerimiseks kulus viis aastat. 1857. aastal tuli esindajatekoda esimest korda kokku nendes ruumides, milles tegutsetakse siiani.
Riigis toimunud muudatused kajastusid vastavalt ka esindajatekoja koosseisus. Esindajatekoja esimene afroameeriklasest liige valiti aastal 1870, esimene hispaanlasest liige 1877. aastal, esimene naine 1917. aastal, esimene Aasia ameeriklane 1957. aastal ning esimene afroameeriklasest naine 1969. aastal. Aastal 2007 valiti esimest korda esindajatekoja spiikriks naine – demokraat Nancy Pelosi.
Esindajad
Esindajate piirarvuks on seaduse järgi 435 ja kõik 50 osariiki on kojas esindatud. Osariigi esindajate arv on kooskõlas selle osariigi elanike arvuga. Kongressi 112. koosseisus on esindajatekojas kõige arvukamalt esindatud California osariik 53 liikmega. Esindajad valivad põhiseaduse esimese peatüki kohaselt iga kahe aasta tagant kõigi osariikide elanikud. Valijad peavad vastama oma osariigi seadusandliku kogu valijatele kehtestatud tingimustele ehk isikud, kes võivad valida esindajaid osariigi seadusandlikku kokku, võivad valida ka kongressi liikmeid. Need tingimused on määratletud osariigi põhiseaduses ja föderaalseaduses.
Esindajaks saamisel on Ameerika Ühendriikides vanusepiirang. Koja liikmeks ei saa olla isik, kes on noorem kui 25 aastat, kes on Ameerika Ühendriikide kodanik olnud vähem kui seitse aastat ja kes ei ole valimise ajal elanik selles osariigis, kus ta kandideerib. Enamasti ei ela esindajad üksnes selles kindlas osariigis, kus neid valitakse, vaid ka vastavas valimisringkonnas.
Spiiker
Esindajatekoda valib endale spiikri ja teised kõrgemad ametnikud. Spiikriks on enamasti suurema osakaalu saavutanud erakonna vanemliige. Praegu on esindajatekoja spiikriks demokraat Nancy Pelosi, kes on koja 55. spiiker. Ametlikult ei pea spiiker olema esindajatekoja liige, kuid seni pole väljastpoolt koda veel kedagi spiikriks valitud.
Seitse spiikrit on ka pärast ametist eemalolekut tagasi valitud:
113. koosseis
Valimised toimusid 6. novembril 2012 ja uus koosseis vannutati ametisse 3. jaanuaril 2013. Aastal 2012 toimunud valimised võitsid vabariiklased, kes said 234 kohta. Demokraatlik Partei sai 201 kohta. See koosseis oli eriline, kuna Senatis ja esindajatekojas olid arvulises enamuses erinevad parteid.
114. koosseis
Valimised toimusid 4. novembril 2014. Vabariiklik Partei võitis 247 ja Demokraatlik Partei 188 kohta.
115. koosseis
Valimised toimusid 8. novembril 2016. Vabariiklik Partei võitis 241 ja Demokraatlik Partei 194 kohta.
116. koosseis
Valimised toimusid 6. novembril 2018. Demokraatlik Partei võitis 235 ja Vabariiklik Partei 199 kohta, ning kontroll esindajatekoja üle läks kaheksa aasta järel tagasi demokraatidele.
117. koosseis
Seni viimased valimised toimusid 3. novembril 2020. Demokraatlik partei võitis 222 ja Vabariiklik partei 212 kohta, New Yorgi 22. ringkonna valimised on vaidlustatud. Lisaks on president Joe Biden valinud kolm liiget oma valitsuskabinetti.
Psühhosomaatiline häire
Psühhosomaatiline häire on tervisehäire, mille puhul vaevused psüühikas või kesknärvisüsteemis tekitavad kehalisi (somaatilisi ehk somatoformseid) häireid.
Psühhosomaatiline häire on näiteks ärevushäire, mille puhul häiritud meeleolu põhjustab häireid kehalises enesetundes, mis võib avalduda järgmiste sümptomitena: õhupuudus, südametöö kiirenemine, peapööritus, iiveldustunne, higistamine, suukuivus, valu rinnus, peavalu.
María Élena Kyriákou
pisi|María Élena Kyriákou (2015) María Élena Kyriákou (kreeka keeles Μαρία Έλενα Κυριάκου; sündinud 11. juunil 1984 Larnacas) on Küprose päritolu kreeka laulja.
Ta võitis 2014. aastal "The Voice of Greece" esimese hooaja.
Ta esindas 2015. aasta Eurovisioonil Kreekat lauluga "One Last Breath". Finaalkontserdil sai ta 23 punktiga 19. koha.
Dorothea
Dorothea võib tähendada järgmist:
Klikifarm
Klikifarm on üks klikipettuse vorme. Selle puhul palgatakse hulk madalapalgalisi töölisi, et need klõpsaksid klikipetturi ("klikifarmi peremees" või "klikifarmer") heaks tasulistel reklaamlinkidel. Töölised klõpsavad linkidel, viibivad teatud aja vastaval veebilehel ja enne järgmisel lingil klõpsamist võimalusel registreeruvad ka uudiskirja saajaks. Paljude tööliste jaoks võib päevas piisaval hulgal reklaamidel klõpsamine nende sissetulekut oluliselt suurendada ja tegemist võib olla ka alternatiiviga teist tüüpi tööle. Automatiseeritud filtritel on äärmiselt keeruline sellist simuleeritud liiklust petturliku liiklusena tuvastada, kuna külastaja käitumine näib täpselt samasugune kui tegeliku seadusliku kasutaja oma.
Klikifarmide kaudu "võltslaikide" genereerimine erineb oma olemuselt bottide tekitatud "laikidest", kuna viimaste tegevust juhivad arvutiprogrammid. Nende probleemidega tegelemiseks üritavad sotsiaalmeediaettevõtted (näiteks Facebook) luua algoritme, mille eesmärk on likvideerida kontod, mida iseloomustab ebatavaline tegevus (nt liiga paljude lehtede meeldivaks märkimine lühikese ajavahemiku jooksul).
Taust
Klikifarmid asuvad tavaliselt arengumaades, näiteks Hiinas, Indias, Nepalis, Sri Lankas, Egiptuses, Indoneesias, Filipiinidel ja Bangladeshis. Klikifarmide äritegevusse kuulub ka "laikide" ja jälgijate genereerimine sotsiaalmeediaplatvormidel (Facebook, Twitter, Instagram, Pinterest jne). Töötajatele makstakse keskmiselt üks Ameerika dollar tuhande "laigi" või Twitteris tuhande inimese jälgimise eest. Seejärel müüvad klikifarmid oma "laigid" ja jälgijad palju kallima hinnaga edasi. Ajalehe Daily Mail 2013. aasta andmete järgi müüs ettevõte BuyPlusFollowers 250 sotsiaalvõrgustiku Google+ jagamist hinnaga 12,95 dollarit, ettevõte InstagramEngine 1000 Instagrami jälgijat hinnaga 12 dollarit ja AuthenticHits 1000 platvormil SoundCloud muusikapala esitamist hinnaga 9 dollarit.
Klikifarme kasutatakse nii konkurentide reklaamieelarve ammendamiseks kui ka lihtsalt oma veebilehel reklaamidele klõpsamise tellimiseks. Vajadus klikifarmide järele tõukub sellest, mille kohta ajaleht The Guardian on kirjutanud järgmist: "enne millegi ostmist kontrollivad 31% [inimestest] hinnanguid ja arvustusi, sealhulgas "laike" ja jälgijaid Twitteris". See näitab järjest suurenevat tähtsust, mida ettevõtted, kuulsused ja organisatsioonid omistavad oma sotsiaalmeediasaitide lehekülgedel olevate meeldimiste ja jälgijate arvule. See annab "laikidele" ja jälgijatele rahalise väärtuse. See omakorda tähendab seda, et ettevõtted ja kuulsused tunnevad, et internetis positiivse profiili loomiseks on nad sunnitud oma meeldimiste arvu suurendama.
Oma teenuseid klikihinnaga (pay-per-click) müüvad teenusepakkujad, sealhulgas Google ja Yahoo!, on klikipettusega võitlemisse märkimisväärselt panustanud. Automatiseeritud filtrid peatavad enamik klikipettuse katseid juba selle lähtekohas. Google'i kõneisik on öelnud, et "me loome oma süsteeme bottidega seotud rünnakuid kinni püüdma" ja et "kuna tähelepanuväärne hulk pahatahtlikust liiklusest on automatiseeritud, on reklaamijad seda sorti rünnakute eest kaitstud". Klikipetturid üritavad ka neist filtritest mööda hiilida, kasutades reaalsete külastajate jäljendamiseks klikifarme.
Arenguid aastatel 2017–2018
2017. aasta juunis avastati Tais klikifarm, kust leiti sadu mobiiltelefone ja mitusada tuhat SIM-kaarti, mida kasutati Hiina sotsiaalmeediaplatvormil WeChat meeldimiste ja vaatamiste hulga genereerimiseks.
Aastal 2018 avaldatud andmete järgi moodustasid paljude Hiina populaarsete telesaadete internetis vaatamise kordadest "libavaatamised" koguni 90%. Klikifarme kasutatakse aga rohkemaks, kui lihtsalt "laikide" ja vaatamiskordade numbrite suurendamiseks. Igas Hiina ebaseaduslikus klikifarmis võib olla tuhandeid rakenduste poodidega ühendatud telefone, mis poest järjest uuesti ning uuesti teatud rakendust otsivad, sellel klõpsavad ja selle alla laevad. Selle eesmärgiks on poe edetabelite ja otsingutulemustega manipuleerimine, kuna kasutajad otsivad suure tõenäosusega mänge just edetabelitest.
Paljud kaubamärgid püüavad tarbijateni jõuda sotsiaalmeedias populaarsete kasutajate kaudu, makstes neile oma toodete reklaamimise eest. Ent 2019. aasta andmetel võib nende poolt sotsiaalmeedia kasutajatesse tehtud investeeringutest koguni 1,3 miljardit dollarit (15% kulust) kuluda "libajälgijate" peale. Selle peamiseks põhjuseks on asjaolu, et sotsiaalmeedias populaarsust jahtivad inimesed (influencer'id) kasutavad oma postituste kommenteerimiste ja "laikimiste" arvu suurendamiseks klikifarme või sarnaseid teenuseid.
Mõjud
Kaasatuse määr (engagement rate) on sotsiaalmeedia aktiivsust (näiteks Facebooki "laike" või Twitteris jagatud säutse) mõõtev tulemuslikkuse mõõdik. Seda on võimalik tõlgendada kui "kaasatust kasutaja kohta" ja selle mõõtmiseks jagatakse sotsiaalmeedia aktiivsuse andmed jälgijate hulgaga. Nende kasutajate, kes kasutavad klikifarmide teenuseid lühiajaliselt, kaasatuse määr hiljem aga langeb – klikifarmide teenuste kasutamisega aktiivsus küll suureneb, kuid kuna sellega kaasneb "võltsjälgijate" suurenenud hulk, toob see tegelikult kaasa hilisema väiksema kaasatuse määra.
Itaalia turvauurijad ja blogijad Andrea Stroppa ning Carla De Micheli jõudsid 2013. aastal tulemuseni, mille järgi oli selleks hetkeks Twitteri libakontode müügi ja nende ostmisest saadava võimaliku kasu pealt teenitud 40 kuni 360 miljonit dollarit. Lisaks teeniti Facebookiga seotud "libategevustega" 200 miljonit dollarit aastas. 2012. aasta seisuga osteti 40 kuni 80 protsenti Facebooki reklaamidest klikipõhiselt ja reklaamijad on väitnud, et umbes 20% Facebooki klikkidest on kehtetud, ja nad on püüdnud nende eest hüvitust saada. Prognooside järgi võinuks see potentsiaalne hüvitiseks küsitav summa Facebooki 2014. aasta müügitulu alusel ulatuda 2,5 miljardi dollarini.
Mõned ettevõtted on püüdnud klikifarmide mõjusid leevendada. Pärast seda, kui Coca-Cola sai teada, et firma 2010. aasta Super Bowli reklaami jagati sotsiaalmeediasisu reklaamiva süsteemi Shareyt kaudu, muutis ettevõte reklaami privaatseks ja andis välja avalduse, milles öeldi, et nad "ei kiida heaks võltsfänne". Ettevõtet Hasbro hoiatati seoses ühe online-kasiinoga (tegemist oli Hasbrole kuuluva kaubamärgi Monopoly litsentsiomanikuga), mis oli lisanud võltse "meeldimisi". Hasbro võttis lehe eemaldamise osas ühendust Facebookiga ja andis välja avalduse, milles eitati leheküljest teadmist ja öeldi, et ettevõte oli toimunust kuuldes šokeeritud.
Kuigi klikifarmide poolt pakutavad teenused rikuvad mitmeid sotsiaalmeediaplatvormide kasutamise põhimõtteid, puuduvad neid ebaseaduslikuks kuulutavad seadused. Ent IT-le ja allhangetele spetsialiseerunud advokaat Sam DeSilva on nende kohta öelnud järgmist: "Potentsiaalselt rikutakse mitut seadust – tarbijakaitset ja ebaõiglast kauplemist puudutavaid määrusi. Tegelikult eksitab see üksiktarbijaid".
Sotsiaalmeediaplatvormide reageeringud
Klikifarmide teenuste kasutamist on kommenteerinud mitmed sotsiaalmeedia- ja IT-ettevõtted. Näiteks on Facebook soovitanud kolmandatelt osapooltelt enda fännide hulga suurendamise teenust mitte tellida, kuna lisaks platvormi eeskirjade rikkumisele suudavad automaatsed süsteemid sellised fännid kustutada ja Facebook blokeerib "laikide" ning profiilidega kauplejad. Samamoodi tegelevad süsteemiga manipuleerijatega näiteks Alphabet Inc., Google ja YouTube. LinkedIn'i kõneisik on öelnud, et sealsel platvormil ühenduste ostmine "lahjendab liikmete kogemust, rikub nende kasutajalepingut ja võib tuua kaasa ka kontode sulgemisi". Ka Instagrami tegevjuht ja rajaja Kevin Systrom on öelnud, et kasutajakogemuse parandamiseks deaktiveerib Instagram pidevalt rämpspostitusi tegevaid kontosid.
Ühe suurema libakontode ja võltside "laikide" puhastamise kampaania teostas Facebook 2012. aasta augustis ja septembris. Facebooki 2014. aasta finantsaruande järgi kustutati hinnanguliselt 83 miljonit libakontot ja sel ajal moodustas see umbes 6,4% kõigist Facebooki kontodest. Näiteks Facebooki enda leht kaotas süsteemis seeläbi 124 919 võltsi "laiki" ja tehnoloogiaettevõte Dell kaotas 24 tunniga 107 889 "meeldimist" (2,87%). Umbes samal ajal kustutati ka miljardid YouTube'i videote "libavaatamised". 2014. aasta detsembris viis ka Instagram läbi paljusid kontosid mõjutanud suurpuhastuse — sealhulgas kaotas Instagrami enda konto 18 880 211 jälgijat.
Goldenes Dachl
pisi|Goldenes Dachl pisi|Vasakpoolsel reljeefil [[Maximilian I (Saksa-Rooma keiser)|Maximilian koos Burgundia Maria ja Bianca Maria Sforzaga, parempoolsel Maximilian õuenarri ja kantsleriga]] Goldenes Dachl ('kuldkatus') on üliluksuslikult kujundatud hilisgooti erker Innsbrucki vanalinnas Herzog-Friedrich-Straßel. Erkeri nimi on antud katuse järgi, mis on kaetud 2657 soomusekujulise amalgaamkullatud vasksindliga.
Kirjeldus
Kõik erkeri seinad on kaetud koloreeritud raidreljeefidega ja seinamaalingutega. Esimese korruse balustraadil on kaheksa raidvappi, üks kummalgi küljel ja kuus esiküljel, mis märgivad Maximiliani valdusi. Vappide kohal on Jörg Köldereri maalitud fresko 1500. aastast, mis kujutab kaht rüütlit heraldilisi lippe kandmas, kujutamas sümboolselt Püha Rooma Keisririiki ja Tirooli.
Teise korruse balustraadil on kaheksa ruudukujulist reljeefi, mis kujutavad Maximiliani kaasaja olmest inspireeritud stseene, kahel keskmisel on keiser ise - vasakpoolsel koos oma teise abikaasa Bianca Maria Sforzaga, kes hoiab käes õuna, ja esimese abikaasa Burgundia Mariaga temast paremal; parempoolsel koos oma õuenarriga temast vasakul ja kantsleriga paremal pool. Teised reljeefid kujutavad moriskitantsijaid akrobaatilistes ja grotesksetes poosides.
Erkeri siseseinu kaunistavad samuti Jörg Köldereri maalitud freskod, mis kujutavad õukonnaelu stseene. Tänapäeval on kõik seinu katvad reljeefid ja maalid hoolikalt teostatud koopiad, originaalid asuvad muuseumis Ferdinandeumis.
Ajaloost
Maja ehitas ertshertsog Friedrich IV 1420. aastal Tirooli vürstide uueks residentsiks ("Neuhof"). Saksa kuninga, hilisema keisri Maximilian I soovil alustas Niklas Türing vanem sellele 1493. aastal, Maximiliani abiellumise puhuks oma Bianca Maria Sforzaga, juurde omaloodud toretseva dekooriga erkeri ehitamist, mis lõplikult valmis 1500. aastaks. Kullatud katusega erker oli mõeldud kuninglikuks loožiks, milles keiser ja tema kaaskond said jälgida väljakul toimuvaid pidustusi, turniire ja muid avalikke üritusi. Et mitte solvata eelmise abikaasa sugulasi ja liitlasi, kujutati erkeri reljeefidel keisrit koos mõlema abikaasaga.
1996. aastast alates tegutseb hoones Museum Maximilianeum, pärast laienemist ja ümberkorraldusi 2007. aastal uue nime all Museum Goldenes Dachl.
Leonor Andrade
pisi|Leonor Andrade 2015. aasta Eurovisioonil Leonor Margarida Coelho Andrade (sündinud 13. septembril 1994 Barreiros) on Portugali laulja.
Ta esindas Portugali 2015. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Viinis lauluga "Há um mar que nos separa". Laul sai oma poolfinaalis 19 punktiga 14. koha ega pääsenud finaali.
November 2012
November 2012, kroonika
2012. aasta november algas neljapäeval ja lõpeb 30 ööpäeva pärast reedel.
Kase põik
Kase põik oli tänav Tartus Vaksali linnaosas raudtee ja Kastani tänava vahel.
Tänav sai nime 1987. Aastal 2011 tühistati Kase põik aadressiobjektina.
Andrzej Majkowski
18. märtsil 2002 anti talle Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Poola presidendi kantselei aseriigisekretärina.
Surmatants (film)
Filmis on kajastatud Bernt Notke maaliga "Surmatants" seotut, sealhulgas selle maali arvatavat jõudmist Tallinna. Filmi tegevus toimub ajastutruult hiliskeskajal.
AEG Eesti osakond
AEG Eesti osakond (tollane ametlik nimetus: A.E.G. – Eesti Elektri selts – Eesti osakond) oli Saksamaa ettevõtte Allgemeine Elektricitäts-Gesellschaft (lühend: AEG) Tallinnas asunud osakond.
Lincoln Town Car
Lincoln Town Car on täissuuruses luksussedaan, mida turuntas Ameerika Ühendriikide autotootja Ford Motor Company allüksus Lincoln Motor Company. Town Car (inglise keelest linnaauto) sai nime coupé de ville keretüübi järgi. Lincoln turundas mudelit aastatel 1981–2011. Kolmekümne aasta jooksul oli Town Carist kolm põlvkonda, mis konkureerisid otseselt Cadillaci ja Chrysleri samatüübiliste mudelitega.