cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Põrgu
Põrgu koraanis
Islamis on sõna Gehenna või Jahannam (araabia keeles جهنم) koraanis kasutatud, et märkida igavese piinlemise kohta patustajatele ehk tegemist on islami versiooniga põrgust. Jahannamil on ka islamis vastanduv koht, milleks on Taevariik ehk Jannah.
Jõhvi Vabadussõja mälestussammas
pisi|Vabadussõja mälestussammas (2011)
Jõhvi Vabadussõja mälestussammas avati riigivanem Konstantin Pätsi poolt 10. juunil 1935.
Mälestusmärk õhiti 25. oktoobril 1940. Sammas avati taastatud kujul 16. augustil 1942, kuid juba 1945. aasta sügisel lammutati mälestusmärk taas.
Ober Ost
Ober Ost (lühend saksakeelsest terminist Oberbefehlshabers der gesamten deutschen Streitkräfte im Osten) oli Saksa keisririigi I maailmasõja aegne sõjaväeline valitsus, mis juhtis suurt osa Saksa keisririigi Saksa maaväe (de:Deutsches Heer (Deutsches Kaiserreich)) poolt okupeeritud piirkondadest Venemaa keisririigi aladel.
Okupeeritud territooriumi suurus oli 108 808 km², hallates Eestit, Lätit, Leedut ning osa Venemaad, Valgevenet, Ukrainat ja Poolat (Augustówis ja Suwałkis).
Saksa keisririigi poolt sõjategevuse käigus hõivatud territooriumi haldusasutus rajati 6. juulil 1915. Esimese maailmasõja lõpus, 11. novembril 1918, anti Antanti kontrollkomisjoni poolt Saksa vägedele käsk viibida ainult Baltikumis määramatu aja.
Saksa sõjaväeline valitsus likvideeriti 26. detsembril 1918 ja Idarinne likvideeriti 21. jaanuaril 1919.
Saksamaa poolt kontrollitud territoorium
, Lätis, Leedus, Venemaal, Ukrainas ja Valgevenes.
Ober Osti riigipoliitika
Ober Ost oli vahevalitsus riikluse arenemisel. Ober Osti ajastul (1915–1918) tekkis kokku 12 riiki.
Tekkimine oli jagunenud 3 põhimõtte alusel:
3 riiki olid niiöelda 2 iseseisvuspäevaga (I iseseisvus tuli Saksa toetusel, II tuli isetekkimise alusel).
Tatjana Muravjova
Tatjana Muravjova (sündinud 13. jaanuaril 1949 Tallinnas) on Eesti poliitik.
Haridus
Tatjana Muravjova on lõpetanud Tallinna 23. Keskkooli 1966 ning Venemaa G. V. Plehhanovi nimelise Majandusakadeemia majanduse erialal 1970.
Töökäik ja tegevus ühingutes
Muravjova on töötanud Riikliku Plaanikomitee Arvutuskeskuse osakonnajuhatajana 1970–1987, Eesti Hoiupanga juhatuse liikmena 1987–1993, RASi Eesti Loto personalidirektorina 1993–1997 ning Balti Kindlustuse ASis projektijuhina 1997–1999.
Ta on E-Arsenali nõukogu liige, ASi Tallinna Lennujaam nõukogu liige, Eesti Tagatisfondi nõukogu liige ning naisteklubi AGORA liige.
Poliitiline tegevus
Tatjana Muravjova oli Tallinna Haabersti linnaosa vanem 1999–2004 ning Tallinna abilinnapea 2004–2005. Ta oli Tallinna Linnavolikogu liige 1993–1996, X Riigikogu liige (2005–2007) ning XI Riigikogu liige (2007–2011). Muravjova on Eesti Reformierakonna liige alates 2002, ta on Reformierakonna juhatuse liige.
Riikide loend pindalade järjekorras
Riikide loendisse pindala järgi on maailma riigid kantud pindala järjekorras.
Nummerdatud on ainult iseseisvad riigid, kuid võrdluseks on nimekirja kantud ka mõned sõltuvad territooriumid. Välja on jäetud Antarktika alad, millele mõned riigid pretendeerivad.
Ūsiņš
Võimalik, et teda sümboliseerivad ornamentikas kaks painutatud hobusepead. Veel on Ūsiņši puhul paralleele otsitud veedade mütoloogia kaksikute Asvinite ning vanaslaavi traditsiooni Useni ja Avseniga.
Temaga seotud püha (ūsiņi) tähistatakse kevadel suvise hooaja alguse pühana, kas 23. aprillil (jüripäev) või 10. mail. Sel päeval lastakse hobustel puhata.
Konsoon
Konsooniks (ehk kooskõlaks) muusikas nimetatakse mitme heli samaaegset kõlamist. Akord on kolme või enama eri kõrgusega heli kooskõla.
Juhusliku kooskõla helisid pole võimalik paigutada tertsidena või mõnes teises süsteemis.
Kooskõla liigitus helide arvu järgi
Konsoon ehk kooskõla võib helide arvult olla
Kolm- ja enamkõla nimetatakse mitukõlaks ehk multisooniks. Tertsidena paigutatavat mitukõla nimetatakse akordiks.
Kehtna Põhikool
thumb thumb Kehtna Põhikool on põhikool Kehtnas Rapla maakonnas.
Kooli ajalugu algab aastast 1843.
Erik Eriksson Ryning
Erik Eriksson Ryning (1. november 1592 Gimmersta mõis, Södermanland – 6. detsember 1654 Stockholm) oli Rootsi riiginõunik, admiral ja laaman, Sundi vabahärra, Lagmansö, Sjösa ja Riseberga härra.
Erik Eriksson Ryning sündis Västmanlandi ja Dalarna asehalduri; Gimmersta, Hålbonäsi ja Lagmansö mõisniku Erik Nilssoni (Ryning) (umbes 1555–1613) ja Anna Månsdotteri (Lilliehöök af Fårdala) (1559–1621) pojana. Tema isa vendadest, Tallinna Toomkirikusse maetud, Olof Ryning (surnud 1589) oli Johan III õuemarssal ja Eestimaa asehaldur ja Axel Nilsson Ryning (1552–1620) Tallinna asehaldur aastatel 1605–1608.
Kolmekümneaastane sõja ajal teenis Rootsi laevastikus, oli Älvsborgi (Elfsborg) kindluse asehaldur ja määrati 1629. aastal Elbingi kuberneriks Preisimaale. Preisimaal oli 1630 aastal Stralsundi garnisoni komandant ja seejärel ka Wismari kuberner.
Pärast Gustav II Adolfi surma sai temast 14. juunil 1633 riiginõunik ja 4. märtsil 1634 Södermanlandi laaman.
1644 aasta mais määrati ta Liivimaa kindralkuberneriks Riiga, kuid pärast laevastiku ülema Clas Larsson Flemingi surma Torstensoni sõja Femerni merelahingus määrati ta novembris Rootsi sõjalaevastiku ülemaks. thumb|200px|Ryningi palee, Gamla stan, Stockholm Aastatel 1640–1644 lasi ta Stockholmi vanalinna Riddarhustorgeti väljaku äärde ehitada Ryningi palee.
15. detsembril 1651. aastal sai ta vabahärra tiitli ja immatrikuleeriti 1652 aastal Rootsi rüütelkonda.
Ta suri 6. detsembril 1654 Stockholmis ja on maetud Vadsbro kirikusse Södermanlandis.
Perekond
Erik Eriksson Ryning abiellus Maria Elisabeth Kurselliga (Kurtzel), kes oli Örebro ja Närke asehalduri, Sjösa ja Riseberga mõisniku Jost Kurselli ja Ebba Esbjörnsdotteri (Lilliehöök af Fårdala) tütar. Abielust lapsi ei sündinud. Abikaasa õdedest Sigrid Kursell oli 1633 aastast Laiuse ordulinnuse omaniku Henrik Klasson Flemingi teine abikaasa ja Christina Kursell abiellus 1624 aastal Henrik Klasson Horni pojapoja Erik Arvidsson Horniga (u 1603–1626) ja pärast viimase hukkumist Saksamaal abiellus kolonelleitnant Erik Axelsson Stålarmiga (surnud 1632).
Berliini paplid
"Berliini paplid" (norra keeles "Berlinerpopline") on Norra kirjaniku Anne B. Ragde viieosalise romaanisarja esimene raamat, mis ilmus Norras 2005. ja Eestis 2008. aastal Elvi Lumeti tõlkes. Raamat on saanud maineka Norra kirjandusauhinna Riksmålsforbundetsi hea keelekasutuse eest.
See on sissejuhatav lugu vana Norra suurtalu Neshovi inimestest. Lugu saab alguse sellest, et talu perenaine Anna Neshov, alati elujõuline ja näiliselt eatu, jääb ootamatult raskesti haigeks. Tema haigevoodi ümber koguneb üsna vastuoluline lähikondsete seltskond: tema kolm poega, kes kõik elavad väga erinevat elu ning pole seetõttu vahepealsetel aastatel üksteisega õigupoolest suhelnudki.
Pere vanim poeg Tor, juba üle viiekümnene mees, elab ainsana ema talus ja on kirglik seakasvataja. Ta on endassetõmbunud, sünge olemisega ning leiab tõelist lohutust vaid sigadega tegelemisest. Pere keskmine poeg, neljakümnendates poissmees Margido peab isatalu lähedal Trondheimis väikest matusebürood.
Noorim poeg Erlend on homoseksuaal, elab koos taanlasest elukaaslasega Kopenhaagenis ning tegutseb tunnustatud vaateaknadekoraatorina.
Ema surma eel otsustab Tor üles otsida ka oma tütre Torunni, keda ta on elus vaid korra näinud. Torunn treenib igapäevatööna koeri. Tema saabub samuti kohtuma oma siiani praktiliselt tundmatu isa ja onudega. Surivoodi ümber hakkab arenema saatuslike muutuste ja üllatavate ülestunnistuste jada.
Keel
Keeli kui märgisüsteeme on kasutusel palju. Nad erinevad märkide (eelkõige sõnavara) ja reeglite (eelkõige grammatika) valiku poolest. Keeled jagunevad loomulikeks ja tehiskeelteks.
Keeleks võidakse nimetada ka kognitiivset võimet keelt õppida (omandada) ja kasutada, keeles kehtivaid reegleid,või nende reeglite väljendusvõimaluste hulka kõnes.
Kõik keeled tuginevad keelemärkide ja tähenduste ühendamisel semioosile ehk märgiprotsessile ja samuti sotsiaalsetele kokkulepetele ja õppimisele.
Keelte esmane väljendusvorm on suuline kõne (või viipekeelte puhul viiplemine), kuid iga keelt saab kodeerida teisesesse väljendusvormi: auditoorsesse (näiteks vilekood), visuaalsesse (näiteks visuaalne kiri) või taktiilsesse (näiteks Braille kiri). See on võimalik sellepärast, et keel on nendest väljendusvormidest sõltumatu.
Keele omaduste seas on produktiivsus, rekursiivsus ja võimalus käsitleda asju, mida ei ole olemas või mis ei ole parasjagu keelekasutaja jaoks füüsiliselt kohal.
Keelteks nimetatakse analoogia põhjal ka loomade märgisüsteeme, mida uurib zoosemiootika, ning matemaatikas, loogikas ja informaatikas tuntud formaalseid keeli, sealhulgas programmeerimiskeeli.
Keele uurimine
Inimkeelt üldiselt ja eri keeli uurib keeleteadus ehk lingvistika. Tuntumate keeleteadlaste seas on olnud Ferdinand de Saussure, Noam Chomsky ja William Stokoe.
Keelefilosoofiasse kuuluvad küsimused, nagu näiteks küsimus, kas sõnad saavad esindada kogemusi, on huvitanud juba Gorgiast ja Platonit Vana-Kreekas. Mõned mõtlejad, näiteks Jean-Jacques Rousseau, on arvanud, et keel lähtub emotsioonidest, samas kui teised, näiteks Kant, et ratsionaalsest ja loogilisest mõtlemisest. 20. sajandi filosoofid, näiteks Wittgenstein, on pidanud filosoofiat tegelikult teaduseks keelest.
Keele teke
Ei ole täpselt teada, millal inimene fülogeneesi käigus keelt kasutama hakkas; arvamused varieeruvad paarist miljonist neljakümne tuhande aastani tagasi. Üldiselt arvatakse, et kui inimene umbes 100 000 aastat tagasi Aafrikast üle maailma laiali levima hakkas, kõneles ta juba täiesti arenenud sõnavara ja grammatikaga keelt. Keele arengu käigus sai areneda ka inimese teadvus ja maailmapilt. Loomast kujunes inimene. Arenes tema kultuur, usund (religioon), teadus.
Koos keele arenguga arenes inimese võime teadvusteooria kujundamiseks. See on arusaam, et endal ja teistel on teadvusseisundid (uskumused, kavatsused, soovid, teadmised) ja et enda ja teiste teadvusseisundid on lahusseisvad ja erinevad.
Inimesed omandavad keele varases lapsepõlves sotsiaalse läbikäimise abil ning tavaliselt valdavad nad keelt umbes kolme aasta vanusena.
Keele muutumine
Inimtegevus kogu ulatuses ja sügavuses on võimalik ainult tänu keele olemasolule ning sellele, et keel on oma olemuses erakordselt paindlik ja arenemisvõimeline. Keel on sündinud inimese suhtlusvajadusest ning on selles mõttes olnud asendamatu nii primitiivses kui ka arenenud ühiskonnas.
Keel peab suutma kaasas käia ühiskonna arenguga, olles nii suhtlus- ja tunnetusvahend kui ka ühiskonna mälu hoidja. Keele arenemine ja uuenemine on midagi niisugust, mida iga inimene peaks käsitama loomuliku nähtusena. Paraku esineb üsna sageli selliseid mõtteavaldusi, mis näitavad, et keele arenemist vahel võõrastatakse. Üks keelekorraldajate ülesandeid ongi selgitada muutumise loomulikkust.
Iga keelend on kord uus: üks on seda olnud saja aasta eest, teine 50 aastat tagasi, kolmas alustab oma teed alles praegu. Muutub tegelikkus, muutuvad keelelised vajadused ja peab muutuma keel. Selle arenemisel on keelevälised ja -sisesed tingimused ja põhjused.
Keeleväliseid põhjusi on eelkõige kaks:
Grammatikauuendusi soodustavad järgmised keelesisesed tingimused:
Keele arenedes muutub keeleline maitse.
Keelte mitmekesisus
Inimkeeled jagunevad keelesuguluse järgi keelkondadeks. Teadlased pole üksmeelel, kas tänapäeval kõneldavad keeled on kõik arenenud ühisest algkeelest ning lahknenud "keelepuu" eri harudeks või on keel tekkinud eri aegadel ja eri kohtades ning keelkonnad on kujunenud hoopis lähedastel aladel kõneldud keelte sarnastumise käigus. Esimene ehk divergentsi teooria on levinum, teist ehk konvergentsi teooriat pooldab keeleteadlaste vähemik.
Keelepiirid võivad tänapäevalgi olla hägused. Võib esineda murrete ehk dialektide kontiinum (murdekontiinum), kus geograafiliselt lähedastel aladel kõneldavad murded on üksteisega väga sarnased ja vastastikune arusaadavus väheneb sujuvalt vahemaa suurenedes. Ühemõtteline eristus keele ja murde vahel puudub, lisaks keeleteaduslikele kaalutlustele arvestatakse keelte ja murrete eristuses ka geograafilisi ja poliitilisi. Osalt seetõttu, et keele ja murde eristamine on tihti problemaatiline, on keeruline määrata keelte täpset arvu. Hinnangud maailma keelte arvu kohta jäävad enamasti 5000 ja 7000 vahele.
Lisaks geograafiliselt eristatud murretele võivad keele sees eksisteerida eri sotsiaalsete gruppide, klasside või subkultuuride kõneldavad allkeeled ehk sotsiolektid (ka släng, argoo, žargoon). Üksikisiku keelekasutust nimetatakse idiolektiks.
Väikevaallased
Väikevaallased (Neobalaeninae) on mereimetajate alamsugukond vaalaliste seltsi sugukonnast Cetotheriidae.
Alamsugukonda kuulub ainult üks ekstantne perekond (väikevaal) ühe liigiga (väikevaal).
Henry IV
thumb|Henry IV
Henry oli Edward III poja Genti Johni poeg ning esimene Lancasteri dünastia valitseja.
Henry IV esimene abikaasa oli Northamptoni krahvinna Mary de Bohun, kes suri enne oma abikaasa troonile tõusmist, ja teine abikaasa Navarra Joanna.
Väegrupp B
Väegrupp B (saksa keeles Heeresgruppe B) oli Teise maailmasõja ajal Saksa armeesse kuulunud väeüksus.
Ajalugu
Moodustati 3. oktoobril 1939 väegrupi Nord ümbernimetamisega väegrupiks B. Prantsusmaa kampaania alguses asus väegrupp Saksa vägede paremal tiival ja ründas Belgiat ja Hollandit. Kampaania teises osas liikus väegrupp üle Somme jõe Saksa armee paremal tiival. Peale Prantsusmaa alistumist jäi väegupp Prantsusmaale Pariisi ümbrusesse ja rannikule. 16. augustil 1940 algas armeegrupi üleviimine Ida-Preisimaale. Enne Nõukogude Liidule kallaletungi nimetati väegrupp ümber väegrupiks Mitte.
Uuesti moodustati väegrupp 9. juulil 1942 väegrupi Süd põhjapoolsematest vägedest. Väegrupi koosseisu läks ka väegrupi Süd staap. 1942. aasta suvise suurrünnaku käigus oli väegrupi B eesmärgiks Volga ja Stalingrad. 21. novembril 1942. piirati väegrupi B 6. armee, osa 4. tankiarmeest ja 4. Rumeenia armee Stalingradi all ümber ning hävitati. 9. veebruaril 1943. saadeti väegrupp laiali ja järelejäänud väeosad jaotati väegrupi Mitte ning väegrupi Süd vahel ära.
Väegrupp formeeriti uuesti 19. juulil 1943 Münchenis, vägesid talle ei allutatud. Väegrupp viidi üle Ülem-Itaaliasse ja ''26. novembril ehitati selle baasile armeegrupi Süd staap.'' Samaaegselt alustati väegrupi formeerimist Inglise kanali rannikul. Peale liitlaste invasiooni Prantsusmaale võitles väegrupp B läänerinde põhjatiival. Sakslaste Ardennide operatsiooni ajal asus väegrupp Saksa vägede tsentris. Väegrupp kapituleerus 17. aprillil 1945 Ruhri kotis.
Allunud väeosad
November 1939.: Mai 1940.: Juuni 1940.: Juuli 1940.: August 1940.: Jaanuar 1941.: Mai 1941.:
August 1942.: September 1942.: Oktoober 1942.: November 1942.: Detsember 1942.: Jaanuar 1943.: Veebruar 1943.:
September 1943.: Mai 1944.: Juuni 1944.: August 1944.: September 1944.: November 1944.: Detsember 1944.: Jaanuar 1945.: Veebruar 1945.: Aprill 1945.:
Anier García
Anier García Ortiz (sündisnud 9. märtsil 1976 Santiago de Cubas) on Kuuba kergejõustiklane (110 m tõkkejooksja), olümpiavõitja (2000).
27px Olümpiamängudel
olümpiavõitja 13,00 (isiklik rekord) pronksmedal 13,20
Maailmameistrivõistlused
hõbemedal 13,07 2. koht 13,07
Kuldliiga võistlus
2000 2. koht 13.23 (Zürich) 2000 1. koht 13.18 (Monaco) 2001 2. koht 13.15 (Berliin) 2001 2. koht 13.19 (Monaco) 2001 2. koht 13.23 (Saint-Denis) 2001 1. koht 13.07 (Brüssel) 2002 2. koht 13.22 (Monaco) 2002 1. koht 13.14  (Saint-Denis)
Isiklikku
Anier García 192 cm pikk ja kaalub 94 kg. Ta treenib Santiago Antunese juhendamisel ja enda kõvemaks konkurendiks peab Allen Johnsonit.
Ameerika Ühendriikide Geoloogiateenistus
USGS-i deviis on "Science for a changing world": teadus muutuvale maailmale.
USGS asutati 1879. aastal. Tänapäevaks on tegevusväli laienenud, hõlmates geoloogia kõrval ka geograafiat, bioloogiat ja geofüüsikat. Kuni 1962. aastani tegeles USGS ka Kuu ja planeetide uurimise ja kaardistamisega; praegu tegeleb sellega NASA.
USGS koostatavad kaardid on peamiselt tsiviilotstarbelised. Näiteks on USGS koostanud kogu Ameerika Ühendriikide topokaardi mõõtkavas 1:24 000.
USGS-i heaks töötab ligikaudu 10 000 inimest. USGS peakorter asub Virginias Restonis; teised keskused on Colorados Denveris ja Californias Menlo Parkis.
USGS-i avalikustatud pildid ja andmed on vabalt kasutatavad.
Burundi bwacu
"Burundi bwacu" ("Armas Burundi") on Burundi riigihümn.
Hümni sõnad on kirjutanud kirjanike rühm, keda juhatas katoliku preester Jean-Baptiste Ntahokaja. Muusika autor on Marc Barengayabo. Hümn võeti kasutusele 1962. aastal pärast iseseisvuse väljakuulutamist.
Rundikeelne tekst
Burundi bwacu, Burundi buhire, Shinga icumu mu mashinga, Gaba intahe y'ubugabo ku bugingo. Warapfunywe ntiwapfuye, Warahabishijwe ntiwahababuka, Uhagurukana, uhagurukana, uhagurukana, ubugabo urikukira. Komerwamashyi n'amakungu, Habwa impundu nabawe, Isamirane mu mashinga, isamirane mu mashinga,
Burundi bwacu, ragi ry'abasokuru, Ramutswa intahe n'ibihugu, Ufatanije ishyaka n'ubu hizi; Vuza impundu wiganzuye uwakuganza uwakuganza.
Burundi bwacu, nkoramutima kuri twese, Tugutuye amaboko, umitima n'ubuzima, Imana yakuduhaye ikudutungire. Horana ubumwi n'abagabo n'itekane. Sagwa n'urweze, sagwa n'amahoro meza.
Rundikeelne tekst toonimärkidega
Burundi Bwâcu, Burundi buhire, Shinga icúmu mu mashinga, Gaba intahe y'úbugabo ku bugingo. Warápfunywe ntíwapfúye, Waráhabishijwe ntíwahababuka, Uhagurukana, goduedeeka, uhagurukana, uhagurukana, ubugabo urîkukira. Komerwamashí n'ámakúngu, Habwa impundu nâbâwe, Isamírane mu mashinga, isamírane mu mashinga,
Burundi bwâcu, rági ry'ábasôkúru, Ramutswa intahe n'íbihúgu, Ufatanije ishaka n'ubúhizi; Vuza impundu wiganzuye uwakúganza uwakúganza.
Burundi bwâcu, nkóramútima kurí twese, Tugutuye amabóko, umutima n'úbuzima, Imâna yakúduhaye ikudútungire. Horana ubumwe n'ábagabo n'ítekane. Sagwa n'úrweze, sagwa n'ámahóro mezá.
Prantsuskeelne tõlge
Cher Burundi, ô doux pays, Prends place dans le concert des nations. En tout bien, tout honneur, accédé à l'indépendance. Mutilé et meutri, tu es demeuré maître de toi-même. L'heure venue, t'es levé Et fièrement tu t'es hissé au rang des peuples libres. Reçois donc le compliment des nations, Agrée l'hommage de tes enfants. Qu'à travers l'univers retentisse ton nom.
Cher Burundi, héritage sacré de nos aïeux, Reconnu digne de te gouverner Au courage tu allies le sentiment de l'honneur. Chante la gloire de ta liberté reconquise.
Cher Burundi, digne objet de notre plus tendre armour, A ton noble service nous vouons nos bras, nos cœurs et nos vies. Veuille Dieu, qui nous a fait don de toi, te conserver à notre vénération. Sous l'egide de l'Unité, Dans la paix, la joie et la prospérité.
Ingliskeelne tõlge
Our Burundi, gentle country, Take your place in the concert of nations, Acceding to independence with honourable intentions. Wounded and bruised, you have remained master of yourself.
When the hour came, you arose, Lifting yourself proudly into the ranks of free peoples. Receive, then, the congratulations of the nations And the homage of your sons. May your name ring out through the universe.
Our Burundi, sacred heritage from our forefathers, Recognized as worthy of self-government, With your courage you also have a sense of honour. Sing the glory of liberty conquered again.
Our Burundi, worthy of our tenderest love, We vow to your noble service our hands and hearts and lives. May God, who gave you to us, keep you for us to venerate, Under the shield of unity, In peace, joy and prosperity.
Sõnade tähendus
Armas Burundi, oo sulnis maa, Võta sisse oma koht rahvaste peres, Täies aus iseseisvunu, Haavatud ja vigastatuna jäid Sa oma peremeheks.
Anders Gärderud
Sven Anders Gärderud (sündinud 28. augustil 1946 Stockholmis) on Rootsi kergejõustiklane (3000 m takistusjooksja), olümpiavõitja (1976).
27px Olümpiamängudel
olümpiavõitja 8.08,02
Euroopa meistrivõistlustel
hõbemedal 8.15,41
Erakvähid (romaan)
"Erakvähid" (norra keeles "Eremittkrepsene") on norra kirjaniku Anne B. Ragde romaanisarja teine raamat, mis ilmus kodumaal 2005. ning eesti keeles 2008. aastal Elvi Lumeti tõlkes. Sellele eelnes sarja esimene osa "Berliini paplid".
Jätkub Neshovi talu ja inimeste lugu. Pärast Anna Neshovi surma on kogu talupidamine jäänud pere vanima poja, seakasvataja Tori õlule, kelle peamiseks mureks kujuneb küsimus, kellele oma vara edasi pärandada. Kuna noorematel vendadel on eluplaanid juba paigas, paneb ta kogu lootuse tütre Torunni peale, kes samuti loomadega hästi läbi saab ning kes pole hoolimata 37 eluaastast endale veel õiget kohta elus leidnud.
Torunn aga kahtleb ega taha kuidagi lõplikku vastust anda. Tor, kes tunneb, et suure talu üksi pidamine käib talle üle jõu, vajub aina sügavamasse depressiooni, mida ei kergenda ka asjaolu, et ta peab hoolitsema oma 80-aastase isa eest, kes, nagu juhuslikult selgub, ei olegi tema isa, vaid poolvend. Tor hakkab salaja alkoholi tarvitama ning asi päädib õnnetusega, kus ta kirvega raskelt jalga vigastab. Seetõttu palgatakse tallu majapidajanna ning omaette abiline ka lauta. Torunn tuleb Oslost ära Neshovile, et isale abiks olla.
Tori vend Margido, kes ei ela samuti vanematekodust kaugel, käib aeg-ajalt talus, kuigi tunneb end seal üsna ebamugavalt, ning ka teisel vennal Erlendil, kes seni kaugel elavaid sugulasi peamiselt vaid rahaliselt toetas, tekivad pikapeale taluga omad plaanid.
Kuna Tori jalg paraneb väga visalt, ei leia mees enam kusagil asu ning ka rahaliselt on talul raske oma aitajaile tasuda. Torunn on isale küll endiselt abiks, aga talu ülevõtmise kohta ei ütle midagi selget. Masendushoos sooritab Tor enesetapu.
Veronica Mars
"Veronica Mars" on USA draamasari, mida toodeti aastatel 2004–2007. Seriaal räägib keskkoolis ning hiljem ülikoolis õppiva Veronica ja tema isa Keith Marsi elust California osariigis asuvas väljamõeldud Neptune'i linnakeses, kus kõik elanikud on kas ise miljonärid või töötavad miljonäride heaks.
Süžee
Veronica Mars oli täiesti tavaline teismeline tüdruk, kuni tema kallim Duncan ta ootamatult ja selgituseta maha jättis, parim sõbranna Lily mõrvati, tema isa Keith Lily mõrvas valet isikut süüdistas ja šerifi ametist vabastati ning seejärel terve kool temale selja pööras...
Nüüd aitab Veronica oma eradetektiivist isal kriminaalseid lugusid lahendada ning on ka koolis tuntud kui tüdruk, kelle poole häda korral pöörduda.
Aa (täpsustus)
Aa on mitme koha, asja ja isiku nimi.
Täheühendit aa kasutati rootsi, norra (1917. aastani) ja taani keeles (1947. aastani) praeguse å-tähe asemel.
aa on afari keele kood.
AA on akronüümne lühend, mis võib tähendada:
Kim Ki-duk
Kim Ki-duk (korea 김기덕; 20. detsember 1960 – 11. detsember 2020 Riia) oli Lõuna-Korea filmilavastaja.
L'Dorado
pisi|Andres Raag, Tarvo Jaaksoo, Tarvo Krall ja Mart Pauklin esinemas 1998. aastal pisi|L'Dorado L'Dorado on eesti ansambel. Ansamblile pandi algus 31. detsembril 1993.
Pringellased
Pringellased (Phocoenidae) on mereimetajate sugukond vaalaliste seltsi hammasvaalaliste alamseltsist.
Sugukonda kuulub 3 perekonda 6 liigiga.
Paula Ivan
Paula Ivan (sündinud 20. juulil 1963 Hereștis) on Rumeenia kergejõustiklane (1500 m ja 3000 m jooksja). Olümpiavõitja (1988).
Olümpiamängudel
1988 olümpiavõitja 1500 m jooksus (3.53,96) ja hõbemedal 3000 m jooksus (8.26,53)
Jugoslaavia Föderatiivne Sotsialistlik Vabariik
Jugoslaavia Sotsialistlik Föderatiivne Vabariik oli Jugoslaavia liitriik, mis moodustati Teise maailmasõja lõpus 1945. aastal. See oli kommunistlik riik, mis hõlmas tänapäeva Bosnia ja Hertsegoviina, Horvaatia, Kosovo, Põhja-Makedoonia, Montenegro, Serbia ja Sloveenia alasid. Üksus lagunes 1992. aastal Jugoslaavia sõdade käigus. 1992. aastal loodi kahest järele jäänud riigist (Serbia ja Montenegro) liit, ametliku nimetusega Jugoslaavia Föderatiivne Vabariik. Rahvusvaheline üldsus seda aga ei tunnustanud kui Jugoslaavia Sotsialistliku Föderatiivse Vabariigi järeltulijat.
Moodustatud Teise maailmasõja eelse Jugoslaavia Kuningriigi (Serbia-Horvaatia-Sloveenia kuningriigi) aladest, kuulutati riik välja 1943. aastal ning nimetati Jugoslaavia Demokraatlikuks Föderatsiooniks. 1946. aastal muudeti see Jugoslaavia Föderatiivseks Rahvavabariigiks ja 1963. aastal Jugoslaavia Sotsialistlikuks Föderatiivseks Vabariigiks.
President Josip Broz Tito juhtimisel järgis Jugoslaavia külma sõja ajal neutraalset poliitikat ja muutus üheks Erapooletute Riikide Liikumise loojaks.
Territoorium
pisi| Sarnaselt eelnenud Jugoslaavia Kuningriigiga, olid Jugoslaavia SFV-l piirid Itaalia ja Austriaga loodes, Ungariga kirdes, Rumeenia ja Bulgaariaga idas, Kreekaga lõunas ja Albaaniaga kagus. Aadria meri oli läänepiiriks.
Kõige olulisem muudatus piirides toimus 1954. aastal, kui Trieste Vaba Territoorium Osimo lepinguga laiali lagunes. Jugoslaavia tsoon B, mille suurus oli 515,5 km², sai Jugoslaavia SFV osaks. Tsoon B oli juba varem okupeeritud Jugoslaavia Rahvusliku Armee poolt.
Jugoslaavia SFV lagunemine ja uued tekkinud riigid
Jugoslaavia SFV lagunes aastatel 1991–1995 toimunud Jugoslaavia sõja tulemusena iseseisvateks riikideks:
Aruküla mõis (Harju-Jaani)
Aruküla mõis (saksa keeles Arroküll) oli mõis ajaloolise Harju-Jaani kihelkonna maadel nüüdses Aruküla alevikus Raasiku vallas Harju maakonnas. pisi|Aruküla mõisa härrastemaja
Ajalugu
Aruküla mõis loodi 17. sajandil Raasiku mõisa kõrvalmõisaks. 1726. aastal muudeti ta eraldiseisvaks riigimõisaks. 1766. aastal sai mõisaomanikuks Karl Gustav von Baranoff (1713–1796). Baranoffidele (Peter von Baranoff (1748–1807), Karl Georg von Baranoff (1770–1850), Peter Hermann von Baranoff (1799–1871)) kuulus mõis kuni võõrandamiseni 1919. aastal. Mõisa viimane omanik oli Peter Paul Alexander von Baranoff (1843–1924), kes ise elas Uue-Peetri (Neu-Peterhof) mõisas.
Mõisaansambel
Säilinud mõisahoone valmis Karl Georg von Baranoffi ajal 1820. aastatel ühekorruselise pika klassitsistliku kivihoonena. Kelpkatusega hoone juures lisasid ilmekust eenduvatel külgrisaliitidel asuvad madalad kolmnurkfrontoonid. 19. ja 20. sajandi vahetuse paiku muudeti hoone väliskuju, lisades hoone keskosale puidust teise korruse.
Mõisa südamest viis Lagedi–Peningi maanteele kaks alleedeks kujundatud teed, mis olid teineteise suhtes täisnurga all. Praeguseni on mõlemad teed küll olemas, kuid suurem liiklus on viidud asfalteeritud edelapoolsemale teele.
1921. aastal alustas hoones tegevust kohalik kool. Aruküla kool asus mõisahoones kuni 1978. aastani, mil aleviku keskel valmis uus koolimaja. Samas toimusid tähtsamad kohalikud üritused ja asus raamatukogu. Mõisa härrastemaja oli ka kuni kohaliku rahvamaja valmimiseni 1939. aastal seltskonnaelu keskuseks, kus tegutsesid puhkpilliorkester ja koorid, tehti näitemängu ja rahvatantsu. 1983. aastal renoveeriti hoone Leonhard Lapini projekti järgi. 1992. aastal kolis nüüd Raasiku vallale kuuluvasse hoonesse Aruküla Vaba Waldorfkool, mis jagab tänapäevani mõisahoonet 1989. aastal loodud Aruküla Huvialakeskusega Pääsulind. Mõisa saalis korraldatakse mitmesuguseid kultuuriüritusi. Säilinud on ka mõisa aida- ja tallihooned.
Aruküla alevik tekkis mõisast põhja poole Aruküla raudteepeatust mõisaga ühendava tee äärde. Tänapäeval on asula kasvanud piki teeäärt mõisahooneteni välja.
Njuja
Njuja (vene Нюя, jakuudi Ньүүйэ (Njüüje)) on jõgi Aasias Venemaa Sahha Vabariigis (Jakuutias). Algab Kesk-Siberi kiltmaalt. Voolab valdavalt itta, suubub vasakult Leenasse.
Risk
Risk ehk riisiko on otsusega kaasnev võimalus või tõenäosus, et selle elluviimisega kaasnevad soovimatud tagajärjed, nt kahju tekkimine.
Kaaliumhüdroksiid
Kaaliumhüdroksiid (keemilise valemiga KOH) on keemiline aine.
Keemilised omadused
Kaaliumhüdroksiid reageerib: KOH+HCl=KCl+H2O 2KOH+SO2=K2SO3+H2O 2KOH+CuCl2=2KCl+Cu(OH)2
Kuumutamisel sulab temperatuuril 420 Celsiust, moodustades ioonse elektrolüüdi, ja keeb ilma lagunemata temperatuuril 1317 C, moodustades aurufaasis dimeerid.
Kaaliumhüdroksiid moodustab vee või õhuniiskuse toimel kergesti rea kristallhüdraate ja kontsentreeritud vesilahuse. Reageerib keha valkudega, moodustades aminohapete sooli, niiviisi tekitab söövitushaavu nii limaskestadele kui nahale.
Kasutamine
Veterinaarias kasutatakse kaaliumhüdroksiidi karvaproovist seente leidmiseks.
Kaaliumhüdroksiidi kasutatakse vedelseebi tegemiseks.
Richard Vaska
Richard Vaska (11. oktoober 1898 Rägavere vald, Virumaa – 5. august 1973 Pärnu) oli Eesti kohtunik.
Õppis Tartu Ülikoolis 1918 arstiteadust ja 1920–1923 (lõpetas) õigusteadust. Fraternitas Estica vilistlane.
Arreteeriti NKVD poolt 1940, Eestis tagasi 1956.
Demosthenes
pisi|Demosthenese kuju [[Pariisis Louvre'i muuseumis]] Demosthenes (vanakreeka keeles Δημοσθένης (Dēmosthénēs); 384 eKr Ateena – 322 eKr Kalaureia saar) oli Vana-Kreeka reetor ja riigimees, Ateena kodanik.
Demosthenese kõned on omaaegse kreeka kultuuri suursaavutus ning aitavad mõista tollast poliitikat ja kultuuri.
Ta õppis retoorikat varasemate kuulsate kõnemeeste kõnede järgi. Esimesed kohtukõned pidas ta 20-aastaselt, et saada oma hooldajatelt kätte oma päranduse jäänused. Mõnda aega teenis ta elatist kõnedekirjutaja (logograafi) ja advokaadina.
Demosthenes sai tuntuks oma Makedoonia-vastase hoiakuga ning tänu oma osavale sõnaseadmiskunstile suutis ta enda poolele meelitada paljud kreeklased. Tema organiseeritud oli ka Chaironeia lahing, kus kreeklased aga kaotasid. Peale seda saadeti ta pagendusse, kuid ta püüdis veel peale Aleksander Suure surma Ateenasse naasta, et juhtida kreeklasi taas makedoonlaste vastu, kuid sai lüüa ning otsustas mürki võtta, et mitte vangi langeda.
Elulugu
Demosthenes sündis aastal 384 eKr – 98. olümpiaadi viimasel või 99. olümpiaadi esimesel aastal. Tema isa, kelle nimi oli samuti Demosthenes, oli jõukas mõõgategija. Seitsmeaastaselt jäi Demosthenes orvuks. Kui ta aastal 366 eKr täisealiseks sai, nõudis ta kohe oma hooldajatelt Aphoboselt, Demophonilt ja Therippideselt aruannet oma päranduse kasutamise kohta. Demosthenese väitel oli talle jäetud peaaegu 14 talendi suurusest varandusest järele jäänud vaid maja, 14 orja ja 30 hõbemiini (pool talenti). 20-aastaselt kaebas ta oma hooldajad kohtusse ja pidas aastatel 363–362 eKr kolm kõnet "Aphobose vastu" ning aastatel 362–361 eKr kaks kõnet "Ontenori vastu". Demosthenesel õnnestus kätte saada vaid osa oma pärandusest.
Pseudo-Plutarchose väitel oli Demosthenes üks kord abielus.
Aischinese Demosthenest ründavate kõnede järgi harrastas viimane pederastiat. Aischines väitis ka, et Demosthenes olevat noortele rikastele meestele retoorikat õpetades neilt tegelikult raha välja petnud. Näiteks toob ta Demosthenese õpilase Aristarchose, kes olevat mõrvanud Nikodemose Aphidnast. Aischines süüdistas Demosthenest mõrvas kaasosaliseks olemises, väites, et Nikodemos oli eelnevalt Demosthenese deserteerimise pärast kohtusse kaevanud. Aischinese väitel olevat Demosthenes noormehe armastamist teeseldes tegelikult tolle pärandust röövinud. See lugu on siiski kaheldav.
Bill of Rights (1791)
pisi|Bill of Rights Bill of Rights on Ameerika Ühendriikide konstitutsiooni kümme esimest parandust, mis moodustavad õiguste deklaratsiooni. Kui konstitutsioon läks ratifitseerimisele osariikide seadusandlikes kogudes, väitsid paljud selle vastased, et konstitutsioonis puudub õiguste deklaratsioon sellepärast, et tegemist on aristokraatliku salaplaaniga ameeriklastelt õiguste äravõtmiseks. Konstitutsiooni pooldajad (föderalistid) kinnitasid, et esimene Kongress lisab õiguste deklaratsiooni.
Päritolu
Kui konstitutsioon oli ratifitseeritud, kogunes New Yorgis Federal Hall'is esimene Kongress. Enamik delegaate pidas õiguste deklaratsiooni vajalikuks ja enamik neist pooldas sedasama õiguste loetelu, mis hiljem heaks kiideti. Õiguste deklaratsiooni eelnõu koostamine tehti ülesandeks James Madisonile, kes lähtus Virginia õiguste deklaratsioonist, mille oli koostanud George Mason. Hiljem otsustati, et õiguste deklaratsioon lisatakse konstitutsioonile parandustena. Õiguste deklaratsiooni ei lisatud otseselt konstitutsiooni teksti, sest kardeti, et see tekitab vajaduse konstitutsioon uuesti ratifitseerida.
Bill of Rights deklareerib muuhulgas sõnavabadust, ajakirjandusvabadust, usuvabadust ja koosolekute vabadust. Selles sisaldub ka punkt, mille kohaselt seda dokumenti ei tohi tõlgendada ameeriklastele kuuluvate õiguste ammendava loeteluna, vaid kõige tähtsamate õiguste loeteluna.
Välislingid
Bill of Rights
Sonants
Sonants on konsooni moodustavate helide kõlasobivus. Pingevaba ja rahulikuna, "heakõlalisena" tunduv kooskõla on konsonants, pingestatu ja rahutuna, "teravakõlalisena" tunduv kooskõla on dissonants.
Drops
Drops on keeleõppe platvorm, mis koosneb 36 keeles sõnavara õppimiseks mõeldud mobiilirakendusest ja seda täiendavast veebirakendusest (Drops), tähestiku õppimiseks mõeldud mobiilirakendusest (Scripts), millega on võimalik õppida 4 tähestikku ja 4 märgipõhist kirjasüsteemi, ning veebipõhisest sõnastikust (Drops Visual Dictionary), millest leiab kõik Dropsi keeled. 6. veebruaril 2020 lisas Drops oma platvormile Dropsi lapsesõbraliku versiooni Droplets.
Dropsi platvormi arendab ja hooldab Eesti tehnoloogiaettevõte PlanB Labs OÜ. PlanB Labs OÜ tegi Dropsi 2015. aasta jaanuaris kättesaadavaks Apple'i App Store’is ja seejärel hakati 2016. aasta oktoobris Google Play poes pakkuma ka Dropsi Androidi versiooni.
Algus ja areng
Ungari ettevõtjad Dániel Farkas ja Mark Szulyovszky asutasid 2012. aastal Tallinnas Eestis ettevõtte PlanB Labs OÜ. Nad võeti vastu idufirmade ärikiirendisse Estonian Gamefounders, et aidata neil leida rahastust oma ideele – mängupõhisele keeleõppe rakendusele LearnInvisible. Idee seisnes lihtsate piltide mnemoonilisel seostamisel. Szulyovszky oli sellist kontseptsiooni kasutanud varem koos ungari kunstniku-disaineri Adri Bodoriga asutatud disaini ja mängude idufirmas ThinkInvisible. LearnInvisible oli üks kuuest Gamefoundersi esimeses kohordis osalenud ettevõttest. Kõigile osalenud ettevõtetele anti 15 000 USA dollarit. Pärast seda, kui Plan B Labs OÜ selle summa sai, liitus meeskonnaga nõuandjana Gamefoundersi investor Paul Bragiel. LearnInvisible ei suutnud aastatel 2012–2015 leida edasiste investeeringute jaoks piisavalt kliente.
Kuna rakendus ei leidnud eriti palju kliente, jätsid Farkas ja Szulyovszky LearnInvisible'i sinnapaika ja ehitasid teise keeleõppe rakenduse Drops. Pärast selle avalikustamist 2015. aasta jaanuaris sai Drops kohe rohkem kasutajaid kui LearnInvisible. Apple reklaamis 2015. aasta sügisel Dropsi oma Hiina App Store’is. Rakenduse allalaadimiste arv tõusis järsult ja jätkas pärast reklaamiperioodi lõppu ühtlaselt kasvamist.
Õppemetoodika
Dropsi rakendus keskendub sõnavara omandamisele – selline keeleõppe tehnika põhineb keeleteadlase Paul Nationi ja teiste uurimustel. Drops kohandab seda tehnikat mobiilirakendusele, kus kasutatakse ainult sõrmega juhitavat mängustamist, mis hõlmab nii visuaalset õpistiili kui ka mnemoonilisi mälutehnikaid.
Lisaks peavad kasutajad Scriptsi rakenduses sõrmega kirjutama, mis arendab nende lihasmälu. Google kiitis sellist kasutusliidese tehnikat, kui ta andis Scriptsile kasutuskogemuse auhinna 2019 Material Design Award for Experience.
Keeled ja kirjasüsteemid
Drops ja Droplets pakuvad 36 eri keelt: ainu, araabia, esperanto, havai, heebrea, hiina (kantoni), hiina (mandariini), hindi, hispaania (Kastiilia), hispaania (Ladina-Ameerika), hollandi, indoneesia, inglise (Ameerika), inglise (Briti), islandi, itaalia, jaapani, korea, kreeka, maoori, norra, poola, portugali (Brasiilia), portugali (Euroopa), prantsuse, rootsi, saksa, samoa, soome, taani, tagalogi, tai, türgi, ungari, vietnami ja vene keel.
Scripts pakub 4 tähestikku (ladina, vene kirillitsa, heebrea ja Ameerika viipekeel) ning 4 märgipõhist kirjasüsteemi (hiina hani kiri, jaapani kana, india devanaagari kiri, korea hangul).
Vastuvõtt ja auhinnad
2018. aasta jaanuariks oli Apple’i App Store reklaaminud Dropsi päeva rakendusena (app of the day) enam kui 200 riigis. Lisaks oli Google Play pärjanud Dropsi oma toimetaja valiku tiitliga.
Google Play valis 3. detsembril 2018 Dropsi üheks paremaks 2018. aasta rakenduseks. Sellest teatades ütles Google, et kõik 2018. parimate rakenduste kandidaadid olid rakendused, mis „muudavad meie elu lihtsamaks ja meie puhkehetked rahuldust pakkuvamaks ning aitavad tajuda, et veebis veedetud ajal on meil senisest paremad võimalused teistega sidet pidada. Uuenduslikud, elegantsed ja intelligentsed.“ Google sõnas samuti, et nad valisid Dropsi üheks 2018. aasta paremaks rakenduseks, sest tegemist oli rakendusega, „mille juurde me avastasime end terve aasta vältel tagasi pöördumast ja mida me oma sõpradega jagasime. Rakendus on kaunilt disainitud ja kõigile kasulik.“
Scripts võitis 10. oktoobril 2019 kasutuskogemuse eest Google’i auhinna Material Design Experience Award. 2019. aasta novembris alustas Drops koostööd ÜRO organisatsiooniga 2019 – rahvusvaheline põliskeelte aasta, et lisada Dropsi rakendusse väga suures hävimisohus ainu põliskeel.
Sarner Aa
Sarner Aa 'Sarneni Aa' on jõgi Šveitsis Obwaldeni kantonis, mis ühendab Sarneni järve (Sarnersee) Alpbachi järvega. Tema veed jõuavad välja Reussi jõkke.
Sarner Aa ääres asub Alpnach.
Sífnos
Sífnos (Σίφνος; Vana-Kreeka kontekstis Siphnos) on saar Küklaadide saarestikus. Pindala 73 ruutkilomeetrit. Saar on mägine, kõrgus kuni 694 meetrit.
Andi ahelik
Andi ahelik (vene Анди, Андийский хребет, avaari ГІанди, tšetšeeni Іаьнди) on mäeahelik Euraasias, osa Suur-Kaukasusest.
Kulgeb edela-kirde sihis, risti Peaahelikuga. Eraldab Tereki (loodes) ja Sulaki (kagus) valgalasid, ühtlasi ka Tšetšeeniat (loodes) ja Dagestani (kagus). Kõrgus kuni 2736 m, pikkus umbes 60 kilomeetrit.
Kudani järv
Kudani järv on soolatoiteline rannikujärv.
Kudani järv on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.
Kudani järve keskkonnaregistri kood on VEE2038400.
Oh gloria inmarcesible
"¡Oh gloria inmarcesible!" on Colombia riigihümn alates 1920. aastast.
Sõnad
CORO
¡Oh gloria inmarcesible! ¡Oh júbilo inmortal! ¡En surcos de dolores El bien germina ya.
Cesó la horrible noche La libertad sublime Derrama las auroras De su invencible luz. La humanidad entera, Que entre cadenas gime, Comprende las palabras Del que murió en la cruz
Segunda estrofa.
"Independencia" grita El mundo americano: Se baña en sangre de héroes La tierra de Colón. Pero este gran principio: "el rey no es soberano" Resuena, Y los que sufren Bendicen su pasión.
Tercera estrofa.
Del Orinoco el cauce Se colma de despojos, De sangre y llanto un río Se mira allí correr. En Bárbula no saben Las almas ni los ojos Si admiración o espanto Sentir o padecer.
Cuarta estrofa.
Quinta estrofa.
De Boyacá en los campos El genio de la gloria Con cada espiga un héroe invicto coronó. Soldados sin coraza Ganaron la victoria; Su varonil aliento De escudo les sirvió.
Sexta estrofa.
Bolívar cruza el Ande Que riega dos océanos Espadas cual centellas Fulguran en Junín. Centauros indomables Descienden a los llanos Y empieza a presentirse De la epopeya el fin.
Séptima estrofa.
La trompa victoriosa Que en Ayacucho truena En cada triunfo crece Su formidable son. En su expansivo empuje La libertad se estrena, Del cielo Americano Formando un pabellón.
Octava estrofa.
La Virgen sus cabellos Arranca en agonía Y de su amor viuda Los cuelga del ciprés. Lamenta su esperanza Que cubre losa fría; Pero glorioso orgullo circunda su alba tez.
Novena estrofa.
La Patria así se forma Termópilas brotando; Constelación de cíclopes Su noche iluminó; La flor estremecida Mortal el viento hallando Debajo los laureles Seguridad buscó
Décima estrofa.
Mas no es completa gloria Vencer en la batalla, Que al brazo que combate Lo anima la verdad. La independencia sola El gran clamor no acalla: Si el sol alumbra a todos Justicia es libertad.
Undécima estrofa.
Del hombre los derechos Nariño predicando, El alma de la lucha Profético enseñó. Ricaurte en San Mateo En átomos volando "Deber antes que vida", Con llamas escribió.
Alejandro González Iñárritu
pisi|Alejandro González Iñárritu Alejandro González Iñárritu ([inj'aritu]; sündinud 15. augustil 1963 Méxicos) on Mehhiko filmilavastaja, stsenarist ja produtsent. Ta on võitnud filmidega "Lindmees" (2014) ja "Mees, kes jäi ellu" (2015) parima lavastaja Oscari.
Saratovi oblasti lipp
thumb|Saratovi oblasti lipp
Saratovi oblasti lipp on Venemaa haldusüksuse Saratovi oblasti lipp.
Ametlikult võeti lipp kasutusele 5. septembril 1996 ning muudeti 23. mail 2001, kui kasutusele võeti uus vapp.
Lipu kirjeldus
Saratovi oblasti lipuks on ristkülikukujuline kangas, mis on jagatud horisontaalselt kaheks väljaks, ülemine on valge ja alumine punane. Punase välja laiuseks on 1/2 valge välja laiusest ning valge laiu keskel on kaunistustega Saratovi oblasti vapp. Vapi laiuseks koos kaunistustega on 1/4 lipu pikkusest.
Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3.
Sümbolite tähendus
Punane sümboliseerib mehisust, vaprust, julgust, suuremeelsust ja armastust ning valge puhtaid kavatsusi, õilsat käitumist, õiglust ja Saratovi oblastis elavaid sügavalt usklikke inimesi.
Vjatšeslav Ivanenko
27px Olümpiamängudel
1988 Seoul
Maailmameistrivõistlustel
1987 Rooma
Euroopa meistrivõistlustel
1986 Stuttgart
Kontrollsumma
Kontrollsumma on informaatikas andmete tervikluse kontrollimiseks kasutatava algoritmi väljund. Kontrollsumma saadakse kontrollsumma algoritmi rakendamisel kindlale andmehulgale. Kui pärast andmete edastamist (näiteks internetist faili allalaadimisel) kontrollsumma klapib esialgsete andmete kontrollsummaga, siis suure tõenäosusega pole edastamisel vigu esinenud.
Kahel võrdsel andmehulgal on alati sama kontrollsumma, kuid sama tulemuse võivad anda ka erinevad andmehulgad. Seepärast kasutatakse kontrollsumma algoritmina tihti selliseid räsifunktsioone, mis juba sisendandmete vähesel muutmisel annavad drastiliselt erineva väljundi. Selliseid algoritme (näiteks SHA-2) kasutatakse andmeturbes lisaks andmete terviklikkuse tagamisele ka andmete tahtliku muutmise vältimiseks. Turvaekspert Bruce Schneier tõestas 2005. aastal algoritmi MD5 murtavuse.
Kasutusviise
Erinevad andmeedastusprotokollid kasutavad paketi sisu verifitseerimiseks kontrollsummasid.
Näiteks kasutatakse kontrollsummat UDP protokolli andmepaketi päises. UDP kontrollsumma algoritmi kirjeldab RFC 768.
Tarkvara levitamisel kasutatakse kontrollsummasid veendumaks, et tarkvara paigaldusfaili pole muudetud. Näiteks Linuxi distributsioonide allalaadimislehelt võib hea tava kohaselt leida CD/DVD tõmmisfaili kontrollsumma, kuigi protsess on ka automatiseeritud. Näiteks: estobuntu.
Paljud tarkvararakendused salvestavad turvakaalutlustel paroolide andmebaasi mitte paroole vaid nende kontrollsummasid ja parooli vastavuse kontrollimisel arvutavad selle kontrollsumma, mida võrdlevad andmebaasis olemasoleva kirjega.
Näited
Järgnevalt on toodud näiteid tihemini kasutatavate kontrollsumma algoritmide väljunditest. Väljundid on esitatud kuueteistkümnendsüsteemis.
Kontrollsummad sõnele "Tere, maailm!": MD5	: ff5ddfa461bcc79dc5a75b066dcf4274 SHA-1	: 60087b35764744f3dac5f32b70715f6f4b2934f8 SHA-256	: 4341bd0611d3cac56d7ebf52b41ef2fb87a69a01a645794602633627aeb37bf1 SHA-384	: 94c82fc446d9ca2fa9113b1523d2ba343fdf6e959e8ba7c6b0ff76076c2d7697d5f14718136ae1e8e72a95326a8f5b95 SHA-512	: c4ea36e0cd5846be7690c94d5760c24a83343597102c8ef67f067e6f0b226cfebd0cf5ba921f0e4abe19b92000758d55ff6c86652e729ecf946f618483866f59 Kontrollsummad sõnele "Tere, maailm! " (lisatud tühik lõppu): MD5	: 867430efdfcd5180a6e7a8662f6dfb2b SHA-1	: a0e84d2b45ddcd6cc202d317efc97f1e1c96071b SHA-256	: 39a96937708c8f28671b71a48aad4d516f15388bc67dd01ad8b9ce5441702057 SHA-384	: 2e9a0b772e046c9c62e8bb0f17f116a6c46ca4f29e0d6643a91476411d291b90a974b270cacf1fc895b2a22351256a36 SHA-512	: e8f5b9ca94e8a4f9d506e96d9f361bc75097f71a45d13ce70094d2290bb5b03b1ee116facc1e1beb1e446ee5f85856542e2acfaabf115144cdea1e8f70a600ab
Java
Kontrollsummade leidmine Javas, kontrollimaks eeltoodud näidet:
PHP
PHP-s on võimalik lihtsasti kasutada md5-funktsiooni.
Propüülrühm
Propüülrühm on molekuli osa (substituent), mis koosneb üksiksidemetega seotud süsiniku ja vesiniku aatomitest ja milles on 3 süsiniku aatomit.
Gerhard Pärli
pisi|Gerhard Pärli Gerhard Pärli (kuni 1935 Gerhard Perli, 14. detsember 1889 Kavastu vald, Tartumaa – 3. veebruar 1956 Siedlinghausen, Põhja-Rein-Vestfaal, Lääne-Saksamaa) oli eesti vaimulik.
Propüülrühm
Kvantitatiivselt vastab propüülrühm propaani molekulile, milles puudub üks vesiniku aatom. Propüülrühma üldvalem on –C3H7, mille lühendina (sümbolina) kasutatakse –Pr. Propüülrühm ei ole reaalselt esinev aineosake, vaid formaalne vaba valentsiga rühm, millega molekulis on seotud veel mingi aatom või rühm. Propüülrühma tähenduses on kasutatud ka terminit "propüülradikaal", mille põhitähendus on vaba radikaal Pr•, mis tähendab reaalset ebastabiilset intermediaati ja mitte formaalset molekuli osa, nagu seda on propüülrühm.
Gerhard Pärli
Õppis kohalikus vallakoolis, Tartu linnakoolis, Hugo Treffneri ja Aleksandri gümnaasiumis. Tartu Ülikoolis õppis ta aastatel 1912–1918 ja 1920–1923 usuteadust, lõpetas cand. theol. astmega (Ristiusu ja Buddhausu põhimõtted võrreldud ja eetiliselt hinnatud). Fraternitas Estica vilistlane. Prooviaastal oli ta Tartu Pauluse koguduses Arnold Habichti juures. Ordineeriti 12. oktoobril 1924 õpetajaks.