Klassikalise_sõnalavastuse_valguskujundus
Iseloomulikud seadmed
Paljudest seadmetüüpidest on siin nimetatud vaid olulisemaid, mis kuuluvad enamiku teatrite valgusparki. Kolm kõige levinumat seadmetüüpi on Fresnel, PC (Plano-Convex e tasakumer lääts) ja profiilprožektor. Nimetus Fresnel tuleneb seadme läätsetüübist, mille on leiutanud samanimeline mees Augustine-Jean Fresnel. Seadme lääts, mille pind on astmeline, võimaldab saada tulemuseks pehme servaga valguslaigu, mida on võimalik ka suurendada või kahandada vastavalt seadme võimalustele. Sääraste seadmete puhul on võimalik liigutada lampi, koos kumera reflektoriga, fikseeritud läätse suhtes. Tavaliselt jääb valguse väljumise nurk vahemikku 7–50º. Fresneli prožektor sobib eelkõige üldisema pesu tekitamiseks laval. Valgusvihku saab seadmel vormida kasutades klappe (barn doors) või näiteks iirist. Võimsus Fresneli tüüpi läätsega seadmetel varieerub 500 W kuni 10 kW. Teatrites on eelkõige kasutusel 500–2000 W seadmed, võimsamaid kasutatakse tele- ja filmitööstuses. Seadmetele saab lisada valguse tooni andmiseks mitmesuguseid värvifiltreid, näiteks Lee või Rosco tooteid. Välimuselt sarnane Fresneli seadmega, on teine põhiline teatrivalgusti PC (Plano Convex), millega on võimalik tekitada poolhajusa servaga valguslaiku. Plano Convex on klaar tasakumer lääts. Tasakumerläätsed jagunevad omakorda Pebble- (krihveldatud pinnaga) ja Prism- (miniatuursete prismadega) tüüpi läätsedeks. Nagu ka fresnelil on PC-l lääts fikseeritult seadme eesotsas ning kelgul asetsevat lampi koos kumera reflektoriga on võimalik liigutada läätse suhtes, muutmaks punkti suurust. Punkti suuruse võimalused jäävad tavaliselt vahemikku 6–60º. Võimsuselt jäävad seadmed 650–2500 W piiresse. Teatrites on laialdasemalt levinud 1,2 ja 2 kW seadmed. Samuti on võimalik ka neile lisada klappe, iirist ja vajadusel ka filtreid. Nii PC kui Fresneli seadmetel kasutatakse volfram-halogeenhõõgniidiga lampe. Terava servaga valguslaigu tekitamiseks on kõige kasulikum kasutada profiilprožektorit. Profiilidel on üks või kaks läbipaistvat (plano convex) tasakumerläätse mida on võimalik liigutada sõltumatult saavutamaks teravamat või hajusamat valguslaiku. Kahe läätsega profiilprožektoreid nimetatakse suumiprofiilideks, kuna läätsede asukohta, lambi suhtes, muutes on võimalik punkti kas suurendada või vähendada. Seadmete avanemisnurk jääb vahemikku 2–90º. Ühe läätsega seadmete puhul on punkti suurust võimalik muuta iirise abil. Lamp, profiilprožektoritel, asetseb fikseeritult seadme tagaosas ning valguse kogumiseks kasutatakse ellipsoidpeeglit. Lisafunktsioonina on tänastel profiilidel valgusekiire vormimiseks ka neli nuga. Võimsuselt kasutatakse enamjaolt 750 W lampe, kuid on ka seadmeid mille võimsus ulatub 2,5 kW. Teatrites kasutatakse profiilprožektoreid enamasti just tema optiliste omaduste ja kasutajasõbralikkuse poolest. Valgustajal on võimalik vormida valguskiirt just endale sobivaks ning soovi korral on võimalik kasutada ka gobosid (metallist kettaid, millega on võimalik tekitada valguses tekstuuri) või filtreid. Profiilprožektoritega on väga hea laval fookust juhtida, kuna nendega on võimalik tekitada väga konkreetseid valguslaike ehk punktvalgust. Viimasena tooks välja PAR (Parabolic Aluminised Reflector) tüüpi prožektorid, mida kasutatakse väga tihti valguskujunduste loomisel just eriti seadme lihtsuse tõttu. PAR-e on mitmes suuruses ja eri võimsusega. Kõige laialdasemalt on teatrites kasutuses PAR64/PAR56. Number pärast prožektori nime tuleneb tema suurusest, nimelt kui jagada see number 1/8, saame tulemuseks seadme ava diameetri tollides. Näiteks 64/0,125 = 8 (tolli). Seade koosneb kergest ja õhukesest metallist torujast korpusest, riputussangast ja lambist. Lamp koosneb läätsest, aluminiseeritud peegeldist, keraamilisest soklist ja hõõgniidist, mis on kõik ühes tükis. Läätse tüübile vastavalt jagunevad lambid nelja gruppi: Very Narrow ja Narrow Spot ning Medium ja Wide Flood. Veel on leida ka lühikese ninaga PAR-e, millel on kaks riputussanga mis võimaldab neid kasutada ka iseseisvalt maast. PAR-seadmeid kasutatakse eelkõige sellepärast, et nad on võrreldes teiste seadmetega väga kerged (kuni 4 kg), võttes arvesse nende tohutut valgusviljakust. Seetõttu kasutatakse neid ka tihti tugevate valgusfiltritega, mille läbilaske protsent on madal. Lisaks konventsionaalsetele seadmetele kasutatakse tänapäeval ka LED- ja liikuvprožektoreid, mis võimaldavad valgusmeistril neid hõlpsalt kaugjuhtimise abil suunata ning muuta nende positsiooni ja värviparameetreid.