cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Koit Raudsepp
Koit Raudsepp (sündinud 22. veebruaril 1964 ) on eesti ajakirjanik, muusikakriitik ja DJ.
Kaspiisk
Kaspiisk (kuni 1947. aastani Dvigatelstroi) on linn Venemaal Dagestanis. Asub Kaspia mere ääres Mahhatškalast 18 km kaugusel kagus.
Koit Raudsepp
Juhib ERR-i raadiojaamas Raadio 2 omanimeliset saadet. Kasutab DJ-na ka nime Dr Koit.
Kaspiisk
2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kaspiiski elanikkonnast darge 20,66%, lesge 17,97%, lakke 15,12%, avaare 13,14%, venelasi 13,17%, kumõkke 9,91%, tabassaraane 5,18%, agule 1,13%, asereid 0,87%, rutuleid 0,81% ja muudest rahvustest inimesi 2,04%.
Koit Raudsepp
Samuti on ta kaassaatejuht Eesti suurimas muusikaküsitlussaates "Aastahitt" ning rahvusvahelistel muusikafestivalide raadioülekannetel (TMW, Rock Summer, RabaRock, Positivus jt).
Töökäik
1983. aastal asus ta Eesti Raadio juures tegutseva noorte reporterite klubi kaudu tegema kaastööd «Keskööprogrammi» saatele «Laupäevamosaiik», mille toimetaja oli Helgi Erilaid. Tema esimene lugu tutvustas Briti ansamblit Iron Maiden. Peagi usaldati talle südaöösiti alanud veerandtunnine saatelõik, mille sisuks oli heavy metal 'i muusikastiil.
Kaspiisk
Kaspiiskis on asutatud 1932. aastal. 1947. aastal sai see linnaõigused.
Kaspiiskis asub Kaspia flotilli peabaas.
Koit Raudsepp
Töökäik
Tol ajal defitsiitset muusikat hankis Raudsepp oma taskuraha eest mitteametlikest müügikohtadest.
1990. aastatel kaasati Raudsepp Eesti Raadio saatesse "NoRa" ("Noorteraadio"), kus ta sai mängida ka poppi ja rokki.
Kui Eesti Raadio asutas 1993. aastal jaama Raadio 2, siis siirdus tööle sinna. Seal juhtis ka omanimelist saadet, mis hiljem kandis nimesid "Koit FM" ja "Dr Koit". 2000. aastatel asendati need saated saadetega "Pleier", "Pleier Extra", mis olid eetris 2013. aasta lõpuni. Esimest juhtis ta koos Heidy Purga ja Kaarel Kosega, hilisematel aastatel siiski üksinda. Teist saadet juhtis ta üksi. 2014. aastast on Raudsepal Raadio 2-s saade "Koit Raudsepp".
Eesti Fonogrammitootjate Ühingu korraldataval tunnustusüritusel Eesti muusikaettevõtluse auhinnad nimetati ta 2016. aasta muusikaajakirjanikuks.
Tauragė
Tauragė on linn Leedus, Tauragė rajooni ja Tauragė valla halduskeskus. Asub Jūra jõe kaldal, merepinnast 36 meetri kõrgusel. Linna läbib Radviliškise ja Sovetski vaheline raudtee. Linna nimi on poola keeles Taurogi, žemaidi keeles Tauragie, saksa keeles Tauroggen, venekeelne vana nimetus on aga Таурогенъ. Administratiivselt moodustab linn omaette valla.
Tauragė on leedu luterluse keskus. Linnas on luteri ( aastast 1843), õigeusu (1933) ja katoliku kirik (1903). Vaatamisväärsusteks on veel postimaja (aastast 1830 ja Taurage loss, samuti ka endise mõisa park Jūra jõe kaldal. Aastal 1928 valminud raudteejaama hoone on kasutusel autobussijaamana.
Tauragė on leedu luterluse keskus. Linnas on luteri, õigeusu ja katoliku kirik.
Elanike arv
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tauragė elanikest leedulasi 98,07%, venelasi 0,93%, ukrainlasi 0,24%, valgevenelasi 0,14% ja sakslasi 0,14%.
Ajalugu
Tauragėt mainiti esimest korda aastal 1507, asula tekkis endisele skalvide asualale. Toonane asula omanik oli Paliatsa Bartošius, kes lasi sinna ehitada kiriku. Kiriku juurde tekkinud kool oli vanim kool Žemaitijas. Aastast 1567 tegutses asulas tollipunkt.
Alevi arengut pidurdasid korduvad tulekahjud. Linn põles 1780, 1782, 1815 ja 1836. aastal. 30. detsembril 1812 kirjutasid Vene vägede esindajana Hans Karl von Diebitsch ja Preisi vägede esindajana Ludwig Yorck von Wartenburg Tauragės alla relvarahule, millega Preisimaa lõpetas Napoleon I toetamise. Lõpliku kuju sai leping järgmisel aastal Kaliszi rahuga.
Aastal 1843 külastas Tauragėt Honoré de Balzac. Alevi elanikud toetasid aktiivselt XIX sajandi Poola ülestõuse. Ajal, mil leedukeelne kirjandus keelustatud oli, oli alev knygnešyste keskuseks. Sel perioodil tegutses seal ka põrandaalune leedukeelset haridust andev kool.
Esimeses maailmasõjas sai alev rängalt kannatada. Aastal 1915 rajati läbi alevi kitsarööpmeline raudtee, mis hiljem veidi muudetud trassil laiarööpmeliseks ümber ehitati.
Kahe sõja vahelisel perioodil arenes Tauragė kiiresti. Aastal 1927 toimus seal sotsiaaldemokraatide juhitud ülestõus toonase Leedu valitsuse vastu. Tauragė sai linnaõigused aastal 1932.
Aastatel 1941 ja 1944 küüditati ümbruskonna elanikke Tauragė raudteejaama kaudu. Teise maailmasõja ajal hävitasid Saksa okupatsiooniväed linna juutidest elanikud. Lahingutes hävis 80% linnast.
Pärast sõda koristati varemed vabatahtlike talgutega. Esimene linna generaalplaan nägi ette linna ajaloolise välimuse taastamist, aga aastal 1962 loodud uus generaalplaan nägi ette taastamise asemel uute hoonete rajamise. Veelgi laastavamalt mõjus aastal 1974 koostatud generaalplaan, mis nägi ette paljude ajalooliste hoonete lammutamise ja nende asemele uute ehitamise.
Tauragė loss
Tauragė loss püstitati aastail 1844–1847. Algselt oli tegemist tollipunktiga, mis ehitati aastal 1836 maha põlenud vana tollipunkti asemele. Algselt kahekorruselise peahoone juurde ehitati aastal 1852 hoov, millele püstitati saun.
Aastal 1866 ehitati kompleks ümber alevi vanglaks. Toona lisati ka kompleksi nurkadesse tornid. Hiljem oli hoone kasutusel psühhiaatriakliinikuna.
Kompleksi täiendati veel aastail 1971 ja 1986. Tänapäeval asuvad seal fotogalerii, muuseum ja lasteraamatukogu.
Ahtõ
Ahtõ on küla (auul) Venemaal Dagestanis, Ahtõ rajooni keskus. Asub Samuri jõe ääres 1054 m kõrgusel merepinnast.
Ahtõ on üks Dagestani suuremaid auule. Enamik elanikke on lesgid.
Auulis on 1839. aastal venelaste ehitatud kindlus.
Eleanor
Eleanor on naise eesnimi.
Ameerika Ühendriigid
USA-s kuulus Eleanor alates 1880. aastast, mil vastavat statistikat pidama hakati, 200 kõige populaarsema tüdrukunime hulka. 1895 jõudis see esimest korda 100 ja 1911 50 populaarseima tüdrukunime sekka. Kõige kõrgemaks kohaks jäi 1920. aasta 25. koht. 1937 langes Eleanor välja 50, 1943 100, 1951 200 ja 1969 500 populaarseima tüdrukunime hulgast. Kõige madalamaks kohaks jäi 1986. aasta 693. koht. Eleanor tõusis 1996 taas 500 ja 2010 200 kõige populaarsema nime hulka. 2011. aastal oli see juba 150. kohal.
Kassumkent
Kassumkent on küla Venemaal Dagestanis, Suleiman-Stali rajooni ja Kassumkenti külaasunduse keskus.
Eleanor
Eesti
Eestis elas rahvastikuregistri andmetel 2. detsembri 2015 seisuga 70 Eleanori-nimelist inimest.
Mustpea-hänilane
Mustpea-hänilane (Motacilla flava feldegg) on hänilase alamliik. Mõnes süsteemis käsitletakse teda eraldi liigina.
Rohkete hübriidide esinemise tõttu on mustpea-hänilase eristamine teistest hänilase alamliikidest keeruline. Mustpea-hänilane on Eestis eksikülaline.
Solvõtšegodsk
Solvõtšegodsk on linn Venemaal Arhangelski oblastis Kotlase rajoonis. Asub Võtšegda jõe paremkaldal 35 km kaugusel Kotlasest.
Asula tekkis arvatavasti 14. sajandil ja seda on esmamainitud 1492. aastal. Arvatakse, et Solvõtšegodski klooster rajati 1498. aastal.
1708. aastal sai asula linnaõigused. 19. sajandist alates oli linn asumisele saatmise sihtkohaks. Teiste seas viibis seal asumisel 1908–1910 Jossif Stalin.
1989. aastal oli linnas 4004 elanikku, 2017. aastal 2098 elanikku ja 2021. aastal 1833 elanikku.
pisi|Maarja Templisseviimise kloostri kirik Linnas asub sanatoorium.
Kambja staadion
Kambja staadion on Tartu maakonnas Kambja vallas Kambja alevikus aadressil Kesk tänav 12 asuv staadion. Staadioni lähedal asub Kambja Põhikool. Staadioni omanik ja valdaja on Kambja Vallavalitsus.
Staadion sisaldab peale kergejõustikurajatiste ka korvpalliplatsi ja jalgpalliväljakut. Jalgpalliväljak on klubi Tartu SK 10 II koduväljak.
Adobe Freehand
Adobe Freehand (varem kandnud ka nimesid Macromedia FreeHand ja Aldus FreeHand) oli vektorgraafika loomiseks ja töötlemiseks mõeldud levinud tarkvara, mille arendamine lõpetati 2003. aastal.
Algne programm loodi ettevõttes Altsys Corporation 1988. aastal ning müüma hakkas seda Aldus Corporation, mis andis välja versioonid 1–4.
1994. aastal liideti Aldus Adobe Systemsiga ning kuna Adobel oli kasutusel juba Adobe Illustrator, läks FreeHand tagasi Altsys omandusse. Altsysi ostis ära Macromedia, mis valmistas seejärel FreeHandi versioonid 5–11 (FreeHand MX). 2005. aastal omandas Adobe Systems Macromedia koos nende tootevalikuga, kuhu kuulus ka FreeHand MX ning mis kuulub tänapäevani Adobe toodete hulka.
Pärast 2003. aastat enam Freehandi arendamist ei jätkatud ning Freehandi koha võttis üle Adobe Illustrator.
Rakenduse failide failinimelaiend on FH.
Vaivara Vabadussõja mälestussammas
Vaivara Vabadussõja mälestussammas (ka Vabadussõjas langenute mälestussammas) on 1924. aastal rajatud mälestusmärk Vabadussõjas langenud 36 vaivaralasele. Mälestussammas asub Sinimägede juures Grenaderimäest veidi läänes.
Sammas purustati Nõukogude okupatsiooni ajal 1940. aastal ja taastati 1991. aastal.
Kiviplokkidest sambal on Voldemar Melliku dolomiitskulptuur (taastanud poeg Tõnu Mellik), mis kujutab isa hoidmas kätel surevat poega.
Perry Mason
Perry Mason on Erle Stanley Gardneri kriminaalromaanide peategelaseks olev advokaat. Koos oma sekretäri Della Streeti ja temaga koostööd tegeva detektiivibüroo juhataja Paul Drake'iga lahendatakse peamiselt kohtuasju, kus kedagi süütut süüdistatakse mõrvas.
Tegevus advokaadina
Uurimise käigus ei kohku Mason tagasi meetodite ees, mida tänapäeva õigusteadus vaevalt eetiliseks saab pidada: tunnistajate peitmine, tõendusmaterjali varjamine, ametnikele eksitavate vihjete andmine, sanktsioneerimata läbiotsimine jne. Enamasti aga osutuvad need meetodid õigustatuteks, kuna selgub, et süüdistatav oli süüdi lavastatud või mingil muul viisil valesüüdistuse ohver.
Peaaegu kõigi Gardneri Masoni juttude kulminatsioon on kohtuprotsess süüdistatava üle, mille võitmine süüdistatava advokaadina näib kõrvaltvaatajale äärmiselt ebatõenäoline. Enamasti päästab Mason enda sellega, et on enne protsessi hankinud vahetuid ja mitte-ametlikke andmeid, mis annavad talle kätte süüdistuse nõrgad kohad ning lubavad teatud loogiliste järelduste kaudu süüdistuse aluseks oleva tõendusmaterjali naeruvääristada. Masoni meetodile on iseloomulik, et ta hangib tihti lõplikku tõendusmaterjali alles kohtus tunnistajatega manipuleerides, bluffides tunnistaja või mõne kohtusaalis viibija niikaugele, et sellel tekib vajadus võtta midagi viivitamatult ette väljaspool kohust, kuhu Mason teda siis otse kohtusaalist istungi vaheajal jälitab ning niiviisi protsessi päästab.
Enamasti on süüdistajaks ringkonnaprokurör Hamilton Burger, kelle kannatus hoolimata kõigist ettevaatusabinõudest protsessi käigus katkeb ja kes Masoni suhtes isiklikuks läheb ning järgmise päeva ajalehtedes naerualuseks saab. Mason säilitab avalikkuse ees alati oma reputatsiooni. Sageli on Perry Mason oma julgete meetodite tõttu ka ise peaaegu kohtualuseks saamas, kuid pääseb alati – nagu ka detektiiv Paul Drake – kuna toob välja süüteod, mille takistamiseks või avastamiseks tal neid meetodeid tarvis oli, rõhudes tihti advokaadi ja kliendi suhtluse avalikustamatusele. Mason jääb lõppkokkuvõttes alati eetilisemasse valgusse kui kõik teised protsessi osalised, kuna isegi prokurör tavatseb tunnistajaid mõjutada ja arvatavalt õigustatud süüdistuse tarvis fakte kalevi alla peita.
Mason põlgab vandekohtunike mõjutamist ja muid kaudseid kohtuliku veenmise võtteid ja advokaate, kes vastavale meisterlikkusele tuginedes oma leiba teenivad, ning taotleb alati otseste tõendite paljastamist.
Isik ja harjumused
Perry Mason ei ole kontoris istuja tüüpi, vaid ta tavatseb alati uurimisse sekkuda ning teeb seda vägagi elukogenud moel ja pelgamata kõikvõimalikke kaheldava väärtusega kavalusi. Tal on õrnalt südamlik suhe oma sekretäri Dellaga, kes ühelt poolt Masoni pärast muretseb ja tema ebaõnnestumist kardab, kuid teiselt poolt tema äärmuslikele afääridele kaasa aitab ja elab. Seejuures ei saa aga nende suhet pidada rangelt võttes armusuhteks.
Masonile meeldib türgi saun, massaaž kuumade linadega, prantsuse köök ja sigaretid "Marlboro". Tal on kombeks aidata neid, kes tema poole huvitavate pakkumistega pöörduvad, isegi siis, kui neil tasu maksta pole. Ta pole isegi põlanud võtta kliendiks näiteks kassi ("Majahoidja kassi juhtum"). Juhtumi uurimisel tuleb tal sageli öösiti inimesi äratada ning päevade viisi magamata olla, mille all kannatab alistunult ka tema detektiivist partner Paul Drake, kellel kõige kibedama uurimise puhul isegi söömiseks aega ei jää.
Laskesuusatamine 1980. aasta taliolümpiamängudel
Laskesuusatamine 1980. aasta taliolümpiamängudel toimus 16.–22. veebruarini Lake Placidis ja oli kuuendat korda taliolümpiamängude kavas. Mängudel võisteldi kolmel alal: 10 km, 20 km ja 4×7,5 km teatesõidus.
10 km sprint
Finaal: 19. veebruar Osavõtjaid: 50 <br style="clear:both;" />
Sopimetsa
Sopimetsa on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pajusi valda.
Hundinui
Hundinui (Typha) on kõrreliselaadsete seltsi hundinuialiste sugukonda kuuluv õistaimede perekond.
Hundinuia perekonda arvatakse umbes 11 liiki.
Levila ja kasvukoht
Taimeperekond on küll kosmopoliitne, kuid kõige ohtramalt kasvab parasvöötmes. Hundinuiad kasvavad enamasti märgadel aladel. Sageli kasvavad nad tihedalt koos, moodustades roostikke. Nad võivad olla pioneerliigid, asustades esimesena mudaseid piirkondi.
Laskesuusatamine 1980. aasta taliolümpiamängudel
20 km
Finaal: 16. veebruar Osavõtjaid: 49 Olümpiavõitja 1976: Nikolai Kruglov, NSVL <br style="clear:both;" />
4×7,5 km teatesõit
Finaal: 22. veebruar Osavõtjaid: 15 võistkonda Olümpiavõitja 1976: NSVL, Aleksandr Jelizarov, Ivan Bjakov, Nikolai Kruglov, Aleksandr Tihhonov <br style="clear:both;" />
Nurga
Nurga on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. Külas asus Nurga karjamõis.
Hundinui
Kirjeldus
Hundinuiad on ühekojalised. Neil on ühesoolised õied, mis on koondunud tihedasse tähka. Arvukad isasõied moodustavad varre tipus kitsa täha. Isasõied on redutseerunud üksnes paariks tolmukaks ja karvadeks ning närtsivad pärast seda, kui õietolm on valminud. Hundinuiad on tuultolmlejad. Emasõisi on väga palju ja nad moodustavad varre tipus tiheda nuiasarnase täha, mille järgi taim ongi nime saanud. Emasõisik asub isasõisikust allpool. Suurematel liikidel võib see nui olla kuni 30 cm pikk ja 1–4 cm lai. Seemned on tibatillukesed, 0,2 mm pikad ja kasvavad peene karvakese otsas.
Nurga
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pajusi valda.
Hundinui
Paljunemine
pisi|Hundinuia valminud seemned levivad tuule abil väga kergesti. Kui seemned on valmis, siis nuiad lagunevad, paljastades puuvillasarnase struktuuri, mille seest tuul saab seemned laiali puhuda. Seemned levivadki anemohoorselt ehk tuule abil.
Nurga
Nurga küla territooriumil asub Kalana linnamägi.
Hundinui
Paljunemine
Lisaks paljunevad hundinuiad ka vegetatiivselt – risoomiga. Risoom võib kasvada maapinnaga paralleelselt mudases pinnases ja ajada sealt välja uusi püstisi varsi. Varred kasvavad nii tihedalt koos, et takistavad oluliselt lainetust ja nende vahele takerdub mitmesugust orgaanilist ollust, mida ei uhuta ära, vaid mis settib põhja ja laguneb. Hundinuiadel on tähtis osa protsessis, mille käigus avatud veekogud muutuvad algul sooks ja siis kuivaks maaks.
Kasutamine
Hundinui on mitmel viisil söödav.
Hundinuia risoom on söödav. Väljakaevamistel on leitud käsikivisid tärklisejäänustega ja see laseb oletada, et hundinuiajuurikaid söödi Euroopas juba 30 tuhat aastat tagasi. Risoomid on toitaine- ja energiarikkad ning nendest tehtud jahu toiteväärtus on 2,66 kcal/g. Juurikaid korjatakse üldiselt hilissügisel või varakevadel. Lisaks tärklisele sisaldavad juurikad ohtralt kiudaineid, mis on tarvis tärklise kättesaamiseks korralikult purustada.
Hiliskevadel võib noori ja õrnu lehti ja lehepungi süüa nii toorelt kui keedetult. Varasuvel võib arenevat rohelist nuia koorida ja pärast keetmist süüa. Kesksuvel, kui isasõied on küpseks saanud, võib korjata õietolmu ja seda kasutada maitseainena või toidupaksendina.
Hundinuia nuiasid võib kasta rasva või vaha sisse ja seejärel süüdata nagu küünla, kusjuures vars toimib tahina. Neid võib süüdata ka eelnevalt vaha või rasva sisse kastmata, sel juhul suitseb hundinui aeglaselt, meenutades pisut viirukit. Suitsevat hundinuiatähka saab kasutada putukate tõrjumiseks.
Hundinuiad suudavad joogiveest eemaldada mürgist ainet arseeni. Seda kasutades saaks välja arendada odava vee filtreerimise süsteemi arengumaade jaoks.
Eesti liigid
pisi|Hundinuia nuiad
Lavamaa
Termin ei oma täpset definitsiooni, mistõttu kasutatakse teda küllaltki erinevate nähtuste nimetamiseks. Üldjoontes loetakse lavamaa absoluutseks või suhteliseks (kui platoo on kõrgem ümbritseva ala suhtes) kõrguseks vähemalt 150...300 meetrit. Siiski eristavad maastike klassifitseerijad ka Eestis mitmeid lavamaid, mis sellele tingimusele ei vasta. Lavamaa on tihti vähemalt ühest küljest piiratud järsema nõlvaga. Näiteks Viru lavamaa põhjapiiriks on Balti klint. Lavamaa reljeef on enamasti võrdlemisi tasane, kuid mõnikord lõikavad teda sügavad vooluveetekkelised orud, sest platoodel voolavate jõgede erosioonibaas on madalal. Tasandikust eristab platood enamasti suurem absoluutne kõrgus ning mõnevõrra liigestatum reljeef. Sageli ongi platoo ja tasandiku ainus vahe selles, et üks on kõrgemal kui teine. Platood võivad tekkida väga erinevate geoloogiliste protsesside tagajärjel, mistõttu ei peeta platoost rääkides silmas selle geneesi, vaid ainult pinnamoodi.
Mona Juul
pisi Mona Juul (sündinud 10. aprillil 1959 Steinkjeris) on Norra diplomaat.
1990. aastate alguses töötas ta koos oma abikaasa Terje Rød-Larseniga Oslo rahuprotsessi juures salaläbirääkimiste korraldajana Iisraeli ja Palestiina esindajate vahel. 1994. aastal pälvisid nad Peer Gynti auhinna.
Ta oli 2001–2004 Norra suursaadik Iisraelis ja 2014–2018 Norra suursaadik Suurbritannias. 14. jaanuaril 2019 asus ta tööle Norra suursaadikuna ÜRO juures.
Harju lavamaa
Harju lavamaa ehk Põhja-Eesti lavamaa on maastikurajoon, mis piirneb Põhja-Eesti pankranniku, Kõrvemaa ja Lääne-Eesti madalikuga.
Mona Juul
2019. aastast oli ta ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukogu president.
Harju lavamaa
Maastikuliselt esineb soid, paetasandikke ja lavajaid paekõrgendikke ning karsti ja liivatasandikke.
Umbes poole Harju lavamaa pindalast hõlmavad paekühmudega (eriti Kernu, Rapla ja Varbola ümbruses) ja kohati ka voorelaadsete künnistega (Märjamaast kagus, Raasikul) rähksed moreenitasandikud. Teistel andmetel, näiteks geograaf Endel Varep märgib, et Raasiku ümbruses on arvukalt väikevoori.
Terekli-Mekteb
Terekli-Mekteb on küla (auul) Venemaal Dagestanis, Nogai rajooni keskus.
Põhjahänilane
Erinevalt lambahänilasest puudub põhjahänilase isaslinnul valge kulmutriip.
Põhjahänilane on Eestis hajusalt levinud haudelind ja tavaline läbirändaja. Asustab samu elupaiku nagu lambahänilane.
Kärdla staadion
Kärdla (linna)staadion on Hiiu maakonnas Kärdla linnas Põllu tänaval asuv staadion. Staadioni omanik on SA Hiiumaa Spordikool.
Staadion ehitati 1948. Staadion renoveeriti 2017. EASi regionaalsete investeeringutoetuste programmist, projekti "Hiiu maakonna sportimisvõimaluste parandamine" toel. Projekti kogumaksumus: 91 926€, millest EASi toetus: 68 944,50€.
Staadionile ehitati 2020a juurde riietevahetamisvõimalused ning teenindavale personalile parkla. Seda tehti Leader-meetme 2. külaarendus ja kogukonnateenused toel, projekti nimetus: "Hiiumaa esindusstaadioni sportlaste tingimuste parandamine". Projekti kogumaksumus: 20 640€. Leader meetmest toetati projekti 12 384€.
2020a lisaks soetati riikliku huviharidustoetuse toel Hiiu maakonda esimene IAAFi sertifikaadile vastav kõrgushüppematikomplekt.
Staadioni jalgpalliväljak on muruväljak ning on FC Hiiumaa koduväljakuks.
Kärdla staadion on üks kahest täismõõtmetest staadionist Hiiumaa maakonnas.
Uuevälja
Uuevälja (ka: Luige) on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pajusi valda.
16. november
16. november on Gregoriuse kalendri 320. (liigaastal 321. päev). Juliuse kalendri järgi 3. november (1901–2099).
Hõbevaher
Hõbevaher (Acer saccharinum) on seebipuuliste sugukonda vahtra perekonda kuuluv puuliik.
Morfoloogia
Hõbevaher kasvab 15–25, erandjuhtudel kuni 35 m kõrgeks. Juba 10 aasta vanune puu on 8 m kõrge. Kasvab sageli veekogude kallastel ja märgaladel.
Tüvi
Noorel puul on koor hall ja sile. Vananedes muutub see kestendavaks ja annab uinuvatest pungadest uusi võsusid.
pisi|left|Lehed
Õis
Nii emas- kui ka isasõied on väikesed, rohekaskollased ja koondunud kobaraisse. Hõbevaher õitseb kevadel, lehtede puhkemise ajal, ja on putuktolmleja.
pisi|Viljad
Vili
Tiibviljad on kuni 2,5 cm pikad ja kahe kaupa ühinenud. Viljad valmivad varasuvel ja nende tiivad on 3–5 cm pikad. Tiivulisi seemneid võib tuul mõnel määral edasi kanda, kuid seemned ise on rasked ja levivad ka veevooluga. Ühelgi teisel vahtral pole nii suuri seemneid.
Juured
Hõbevahtra juured asuvad madalal ja on kiulised. Seetõttu võib ta oma juurtega purustada vanu veetorusid ja muid kommunikatsioone, samuti kõnniteesillutist ja isegi majavundamente. Puujuur ajab kergesti võsusid ja kui neid ei pügata, siis kasvatab endale mitu tüve.
Levik
Hõbevahtra levila on Põhja-Ameerika idaosa Ontariost Floridani.
Kasutamine
USA idaranniku mõnes piirkonnas on hõbevahtra õiepöörised kevadel oravate põhiline toit, sest paljud varutud tõrud ja pähklid on idanema läinud ja oravatel on nälg käes.
Kasvatatakse laialdaselt ilupuuna, sest teda on lihtne istutada, kasvatada ja hooldada. Talub hästi linnaõhku, mistõttu on levinud alleepuu. Hõbevaher on üks Põhja-Ameerika kõige kiiremini kasvavaid vahtraid. Ta on õrnema kujuga võraga kui mägivaher. Võra on hõre, lehed on kahevärvilised ja annavad tuule käes võbeledes puule iseäraliku ilu. Puit on üsna rabe, mis tähendab, et harud ja oksad murduvad aeg-ajalt näilise põhjuseta. Seetõttu kahjustavad tormid hõbevahtraid rohkem kui muid puid.
Sügisel muutub hõbevaher vähem kirevaks kui teised vahtrad, lõpetades tavaliselt kahvatukollasena, ehkki mõned isendid lähevad erekollaseks, vahel isegi oranžiks või punaseks. Seevastu mõnel isendil lehed ei muudagi värvi, vaid varisevad rohelistena.
Hõbevaher kohandub kergesti mitmesuguste kasvutingimustega. Kasvab ka kuivas, kui on sinna istutatud, kuid vajab siiski rohkem päikest kui teised vahtrad, ja kuivas kliimas kastmist. Istutatud puud kasvavad põhjas kuni Kesk-Norrani ja lõunas Orlandoni. Teda on istutatud Jeruusalemma, Lõuna-Brasiiliasse, Uruguaysse ja Põhja-Argentinasse.
Gunib
Gunib on avaari küla (auul) Venemaal Dagestanis, Gunibi rajooni keskus.
Rõue jõgi
Rõue jõgi (ka Kuusiku jõgi, kesk- ja alamjooksul ka Sillakõrtsu jõgi) on jõgi Raplamaal Kehtna vallas Hiie, Kalbu, Kumma, Käbiküla, Lellapere, Nadalama, Ohekatku, Palasi, Rõue, Saunaküla külas ja Kehtna alevikus, ning Rapla vallas Iira, Juula, Raela ja Väljataguse külas.
Jõgi suubub Väljataguse külas vasakult Vigala jõkke (69,1 km suudmest). Jõgi algab Palasi ja Ohekatku küla piiril, Kõnnumaa maastikukaitsealal. Lähtest umbes 1 km põhja poole jääb Keava raba, umbes 700 m kagu poole jääb Palasi raba (Lalli raba), umbes 1,5 km edelasse jääb Tallinna–Pärnu raudteeliin.
Rõue külas ületab jõe Tallinna–Rapla–Türi maantee. Nadalama ja Kalbu küla piiril ületab jõe Nadalama–Kalbu tee, samas läbib jõgi Räägu järve (Kehtna paisjärv). Käbiküla ja Kehtna aleviku piiril ületab jõe Kehtna–Põlma tee (Lassi sild). Raela, Väljataguse ja Juula küla piiril ületab jõe Rapla–Järvakandi–Kergu maantee (Sillakõrtsi sild). Suudmest umbes 1,8 km loodesse jääb Kuusiku lennuväli.
Jõgi on vähese orgaanilise aine sisaldusega heleda veega avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m. Jõe vett kasutavad majanduslikult (vee erikasutusloaga) ettevõtted Kehtna Elamu OÜ ja MTÜ Elupuu.
Rõue jõe keskkonnaregistri kood on VEE1110600.
Kärestikuslaalom 2004. aasta suveolümpiamängudel
2004. aasta suveolümpiamängude võistlused kärestikuslaalomis toimusid 17.–20. augustil.
Medalialad
Kärestikuslaalomis võistlesid mehed ühesüstal ning ühe- ja kahekanuul ning naised ühesüstal. Kokku pääses võistlema 82 sportlast, 63 meest ja 19 naist.
Võistluspaik
Kärestikuslaalomi rada asus Ellinikó olümpiakompleksis Ateena lõunaosas. Kahel pool rada sai võistlusele kaasa elada 8000 huvilist.
Baitullah Mehsud
Baitullah Mehsud (1974 – august 2009 ) oli Pakistani Waziristani provintsi juhtiv sõjapealik ning Tehrik-i-Taliban Pakistani juht. Tema käsutuses võis olla ligi 5000 võitlejat ning samuti võis ta korraldada Benazir Bhutto mõrvamise.
Baleaarid
Baleaarid (ka Baleaari saared, Baleaari saarestik) on saarestik ja Hispaania autonoomne piirkond Vahemere lääneosas.
Baleaaride suuremad saared on Mallorca, Menorca ja Cabrera.
Saarestiku koosseisu arvatakse mõnikord ka Pitiuusid (Eivissa ja Formentera).
1936. aastal ilmusid eesti ajakirjanduses üleskutsed, et Eesti peaks hankima endale asumaa Baleaarides, et sinna rajada kopsuhaigete ravila. Plaan ei saanud teoks Hispaania valitsuse vastuseisu tõttu.
Kliima
Baleaaride aastane keskmine temperatuur on +15,8 °C, jaanuaris +9,2 °C, augustis +24,1 °C.
Aastas sajab keskmiselt 423 mm, sealhulgas jaanuaris 37 mm ja augustis 20 mm. Aastas paistab päike keskmiselt 2700 tundi, sealhulgas jaanuaris 165 ja augustis 309 tundi.
Ajaloolised maakonnad
Mallorca maakonnad:
Välislingid
🇪🇸
Kane'i laht
thumb|Kane'i laht Kane'i laht (inglise Kane Basin) on Põhja-Jäämere osa Gröönimaa looderanniku ja Kanada põhjapoolseima saare Ellesmere'i vahel. Ta ühendab Smithi väina Kennedy väinaga ja on Narese väina osa. Gröönimaa rannikul jääb ta kirdes asuva Washingtoni maa ja edelas asuva Inglefieldi maa vahele. Ellersmere'i rannikul jääb ta Johani poolsaare ning Victoria ja Alberti mägede vahele.
Lahe pikkus on umbes 180 km ja suurim laius on umbes 130 km. Ümbritseb Washingtoni maa, Rasmusseni maa ja Inglefieldi maa rannikut.
Kane'i laht nimetati Elisha Kane'i auks, kelle juhitud ekspeditsioon ületas lahe, kui nad otsisid 1854. aastal kadunud Franklini ekspeditsiooni.
Psalm
Psalm võib olla mittemeetriline või meetriline.
Psalme lauldakse nii liturgia osana kui ka kristlikes kodudes.
Kristlike psalmide üks olulisemaid kogumikke on Taaveti laulud.
16. sajandil tekkis reformatsiooni käigus meetriline psalm, mis kujutas enesest psalmide värsstõlkeid, mida hakkas esitama kogudus. Olulisemateks meetriliste psalmide kogumikeks on Hollandi psalter (1540), Genfi psalter (1562) ja Inglise psalter (1562, 1564, 1621, 1671 ja 1696). 1612. aastal ilmus n-ö Inglise separatistide psalter, mis viidi palverändurite poolt 1620. aastal Ameerikasse, kus see 1640. aastal ilmus esimese Uues Maailmas trükitud raamatuna.
Psalmide laulmise ja mängimise muusikastiili nimetatakse psalmoodiaks.
Vorsti (Põltsamaa)
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pajusi valda.
Eynne schonne hysthorie
"Eynne Schonne hysthorie van vunderlyken gescheffthen der heren tho lyfflanth myth den Rüssen unde tataren" on alamsaksakeelne kirjutis, mis kajastab Vana-Liivimaa positsioonist selle suhteid Moskva suurvürstiriigiga 15. ja 16. sajandi vahetusel.
Teos valmis 1508. aastal. Selle autoriks peetakse ordumeister Wolter von Plettenbergi sekretäri ja hilisemat Tartu piiskoppi Christian Bomhowerit. Selle trükiversioone pole säilinud, kuid käsikirjalise ümberkirjutise järgi on selle koos põhjalike kommentaaridega trükis avaldanud Carl Schirren.
Teos käsitleb ajavahemikku 1492–1508, mil Liivimaa ja Moskva vahelised suhted olid ülipingelised. Peatähelepanu on pööratud Liivimaa-Moskva sõjale, eriti Smolino lahingule. Et kirjutis oli mõeldud Liivi ordule raha ning tähelepanu kogumiseks, on see vägagi propagandistlik ning Liivimaa Vene-vastast tegutsemist igati õigustav. Siiski on tegu väga väärtusliku allikaga antud perioodist, mis peegeldab läänepoolsete naabrite hirmu Moskva suurvürstiriigi võimu toonase kasvu ees.
Teoses leidub ajastule omaselt liialdusi vägede suurusest, seda eriti vastase puhul. Näiteks on Vene vägede suuruseks 1501. ja 1502. aasta rüüsteretkede puhul arvatud ligi 100 000 meest, ehkki tõenäoliselt olid need umbes kümme korda väiksemad. Samasuguseid, kohati otse "Eynne Schonne hysthoriest" üle võetud liialdusi esineb ka näiteks Balthasar Russowil. Küllaltki õigesti on "Eynne Schonne hysthories" hinnatud aga Smolino lahingu mõju rahuläbirääkimistele, mis oli pea olematu. Hilisemad autorid, eriti Russow, väitsid aga, et ainuüksi selle lahingu võitmine päästis Liivimaa. Bomhoweri teosesse lisab pessimismi ka kirjutamise aeg, mil kuueaastane vaherahu Venega oli lõppemas ja uus oli veel sõlmimata, mistõttu Liivimaal kardeti uut sõda ja võimalikku Vene-Poola liitu nende vastu.
Käsitlusi
‎ ‎ ‎ ‎
Idritsa
Idritsa on alev Venemaa Pihkva oblastis Sebeži rajoonis. Asub Idritsa jõe ääres.
Alevit läbib Moskva–Riia raudtee.
17. november
17. november on Gregoriuse kalendri 321. päev (liigaastal 322. päev). Juliuse kalendri järgi 4. november (1901–2099).
Torre Glòries
Torre Glòries (endise nimega Torre Agbar) on pilvelõhkuja Hispaanias Barcelonas.
Torre Glòries on 144,4 meetriga kõrguselt kolmas hoone Barcelonas. Sel on 38 korrust, neist 4 maa-alused.
Hoone valmis 2005. aasta juulis ja selle avas pidulikult Hispaania kuningas Juan Carlos I 16. septembril 2005.
Hoone kuulus kontsernile Agbar (lühend sõnadest Aguas de Barcelona). 2017. aastal ostis hoone kinnisvarafirma Merlin Properties ning hoone sai uue nime asupaigaks oleva väljaku (Plaça de les Glòries Catalanes) järgi.
Välislingid
thumb|left
Kernu staadion
Staadion sisaldab jalgpalliväljakut. See väljak on klubi JK Kernu Kadakas koduväljak.
Rootsi jalgpallikoondis
Rootsi jalgpallikoondis on Rootsi jalgpalliliidu esindusmeeskond, mis esindab Rootsit rahvusvahelistel jalgpallivõistlustel.
Ajalugu
Rootsi oli üks seitsmest FIFA asutajast mais 1904, kuid kodumaal oli jalgpalluritel hokimängijatega üks alaliit kuni 1906. aastani. 12. juulil 1904 pidas Rootsi esimese ametliku maavõistluse, võites Norrat 11:3.
Teisest maailmasõjast puutumata jäänud Rootsi sai 1948. aasta Londoni olümpiamängudel kulla, võites finaalis Jugoslaavia 3:1. Esimesel sõjajärgsel MM-il 1950 Brasiilias koosnes Rootsi koondis ainult amatööridest, kuid sellegipoolest võideldi välja pronksmedal Uruguay ja Brasiilia järel ning Hispaania ees.
Hästi on hakkama saadud ka suurvõistluste korraldamisega. Heade tulemuste tõttu andis FIFA 1958. aasta MM-i Rootsi korraldada. Kodumeeskond ei petnud publiku ootusi: inglase George Raynori juhendamisel jõuti finaali, kus tuli tunnistada Brasiilia 5:2 paremust. 3:2 võit 1959 Wembleyl Inglismaa üle tõestas, et rootslaste edu polnud juhus.
Rootsi uus tõus toimus 1990. aastate alguses. 1992. aasta EM-il mängis Rootsi end kodus nelja hulka. Kolmanda koha mängus jäädi alla Hollandile. 1994. aastal USA-s peetud MM-il tuli 36-aastase vaheaja järel taas medal: pronksimängus võideti Bulgaariat 4:0. Suurimad tähed medalimeeskonna olid Martin Dahlin, Tomas Brolin ja Kennet Andersson.
Aastatel 1990–2007 oli UEFA president rootslane Lennart Johansson.
Mängijad
Rootsi koondis 2020. aasta Euroopa meistrivõistlustel.
Kohtumised Eesti koondisega
2021. aasta juuni seisuga oli Eesti jalgpallikoondis Rootsiga kohtunud 18 korda, millest 15 korral oli võitnud Rootsi ja kolmel korral oli mängitud viiki. Väravate vahe oli Rootsi kasuks 55:17. Rootsi oli teine FIFA liikmesriik, kellega Eesti koondis ametliku kohtumise pidas.
Väljataguse (Põltsamaa)
Väljataguse on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pajusi valda.
Lauk-paradiisilind
Lauk-paradiisilind (Paradigalla carunculata) on linnuliik paradiisilindlaste sugukonnast. Pikkus umbes 37 cm. Sulestik on must. Näol on värvilised sulitud sagarad.
Lauk-paradiisilind on levinud Uus-Guineas Arfaki mägedes Doberai poolsaarel, ta on üks vähem tuntud paradiisilinde.
Lauk-paradiisilind on kantud CITESi liikide II kategooria nimekirja.
Savannah
Savannah on linn Ameerika Ühendriikides Georgia osariigis. Linn on Chathami maakonna halduskeskus ja Savannah' jõe peamine sadamalinn.
Savannah asutati 1733. aastal ning oli esimene Georgia osariigi pealinn (kuni 1777. aastani). Savannah on tuntud oma ajaloomälestiste, arhitektuuri ja parkide poolest. Vanalinn tervikuna on üks USA tähtsamaid ajaloomälestisi.
Vägari
Küla lähistel on Vägari soo.
Vägari külas on Aidu Lasteaed-Algkool ja Aidu raamatukogu.
pisi|tühi|Vägari
Vējkrogs
Vējkrogs (vanasti ka Pastes) on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Raiskumsi vallas. Küla asub valla kirdeosas.
Kärestikuslaalom
pisi|Kärestikuslaalom
Vējkrogs
Vējkrogs jääb osaliselt Gauja rahvusparki. Külas kasvav saar ümbermõõduga 4,39 ja kõrgusega 25 m on looduskaitse all. Sealsed Zeltiņi muinaskalmed ehk Vējakrogsi muinaskalmed on riikliku kaitse all.
Kärestikuslaalom
Kärestikuslaalom on aerutamise ala, mis seisneb kanuu või süstaga mööda kärestikku laskumises. Paat tuleb juhtida läbi 1 m laiuste "väravate". Võistluste käigus tuleb sõita ka vastuvoolu ja vooluga risti ning surfata lainetel.
Vējkrogs
Asula on tekkinud endise Tuule kõrtsi (läti Vējkrogs) juurde. Aastani 2021 kuulus küla Pārgauja piirkonda. Külas on Vējkrogsi bussipeatus.
Aastal 2007 oli külas 17 elanikku. pisi|Endine Tuule kõrts
Kärestikuslaalom
Kärestikuslaalom oli esimest korda olümpiakavas 1972 Müncheni mängudel. Tookord võistlesid mehed ühe- ja kahekanuul ning naised ühesüstal. Järgnes 20-aastane vaheaeg, kuid alates 1992. aasta Barcelona olümpiast on see ala taas kavas. 1996 Atlantas lisandus kolmele medalialale veel neljas, meeste ühesüst.
Tarmo Roosimölder
Tarmo Roosimölder (sündinud 25. mail 1970 Tallinnas) on eesti maalikunstnik.
Tarmo Roosimölder on kunstis iseõppija. Aastatel 1988–1991 õppis Tartu Ülikoolis geoloogiat.
Tarmo Roosimölder maalib õlivärvidega ja teeb väikeseformaadilisi kuivnõelatehnikas sügavtrükke paberile.
Golden Air
thumb|Golden Airi [[Saab 340]] Golden Air Flyg AB oli 1976 loodud Rootsi regionaalne lennukompanii, kodulennujaamaga Trollhättanis.
Tarmo Roosimölder
Näitustel on osalenud alates 1990. aastast, algul rühmituse Lüliti liikmena ja hiljem isiku- ja rühmanäitustega mitmes Eesti ja Euroopa galeriis.
Golden Air
2008. aastal oli ettevõttel 18 Saabi lennukit.
Tarmo Roosimölder
Tema töid leiab paljudest erakogudest ja Tartu Kunstimuuseumi Matti Miliuse kogust.
Tarmo Roosimölder elab Harjumaal Suurupi külas.
Aleksei Lvov
thumb|Aleksei Lvovi [[portree]] Aleksei Fjodorovitš Lvov (ka Alexey Lwoff, vene Алексей Фёдорович Львов; 5. juuni (vkj 25. mai) 1798 Tallinn – 28. detsember (vkj 16. detsember) 1870 Romainiai mõis, Kaunase lähedal) oli vene senaator, viiuldaja ja helilooja.
Elulugu
Aleksei Lvov sündis 1797. aastal Tallinna tolliinspektoriks määratud Fjodor Petrovitš Lvovi (1766–1836) pojana. Tema isa oli silmapaistev muusikategelane, luuletaja ja proosakirjanik, kes 1826. aastast kuni surmani oli ka keisri õukonna laulukapelli direktor.
Lvov elas Tallinnas alaliselt viisteist aastat. Nikolai I kroonimispidustuste ajal viibis isa juhitud keisri laulukapelliga Moskvas, kus tutvus kindral Alexander von Benckendorffiga. 1826. aastal asus kapteni auastmes teenistusse Benckendorffi Sandarmikorpuse vanemadjutandina.
Aleksei Lvov oli Venemaa Keisririigi riigihümni "Jumal, keisrit kaitse Sa" ("Jummal, oh önnista Keisrit...") viisi autor. Legendi järgi olevat muusik seda viisi keisrile esmakordselt ette mänginud viiulil Keila-Joa lossi pargis, kes viibis seal lossi ametlikul avamisel 17. mail 1833. Lugu läbi, visanud Lvov viiulipoogna sillalt jõkke. Samal perioodil juhatas ta ka Benckendorfide Keila-Joa mõisas malmist kaarsilla "Lvovi sild" ehitust jõe alamjooksul, sild valmis 1833. aastal. Silla kohta olevat keiser Nikolai I öelnud: "Näib, nagu oleks Lvov oma viiuli poogna üle jõe heitnud".
Hümni esiettekanne toimus Venemaa Patriootliku Ühingu kontserdil Peterburi Aadlikogu saalis, tänapäeval D. Šostakovitši nimelise Peterburi Filharmoonia Suur saal. Laulis koor ja solistiks oli krahv Alexander von Benckendorffi tütar Anna Benckendorff.
1834. aastal sai temast ratsaväe korpuse tiibadjutant, isa surma järel aastatel 1837–1861 keisri õukonna laulukapelli direktor (aastatel 1837–1839 oli selle kapellmeister Mihhail Glinka) ja 1862 keisri õukonna ülemõuemeister.
Rahvusvaheline õigeusu vaimuliku muusika festivali "Credo" raames toimus Kaarli kirikus Tallinnas 25. mail 2008 Aleksei Lvovi 210. sünniaastapäeva tähistav kontsert.
Viimased üheksa eluaastat veetis ta tütar Praskovja pool Romainiai mõisas.
Teosed
thumb|Aleksei Lvovi ja tema abikaasa hauakivid [[Kaunase Pažaislise kloostri kalmistul]]
Isiklikku
Aleksei Lvov abiellus 18. novembril 1836 Praskovja Aggejevna Abazaga (1817–1883), kes oli suhkruvabrikandi ja tõelise riiginõuniku Aggei Vassiljevitš Abaza (1766–1836) ja Praskovja Logginovna Manzei (1800–1837) tütar. Abielust sündisid:
Haibei Tiibeti autonoomne ringkond
Haibei Tiibeti autonoomne ringkond on autonoomne ringkond Hiinas Qinghai provintsis. Asub Tiibeti Amdo regioonis. Tiibeti keeles kasutatakse ka nimetust Cojang või Tsojang (མཚོ་བྱང).
Haldusjaotus
Ringkond jaguneb 3 maakonnaks ja 1 autonoomseks maakonnaks:
Maastik
pisi|Maastik
Maastik on ümbrus, kus toimub sotsiaalne ja majanduslik tegevus, mis loob aluse tunnete, emotsioonide ja taju raamistikule. Et riigiti ja regiooniti on maastiku mõiste vägagi varieeruv, siis on tihti aluseks võetud ka Euroopa maastiku konventsiooni määratlus: maastik on inimese poolt tunnetatav, looduslike ja/või inimtekkeliste tegurite toimel ning vastasmõjul kujunenud iseloomulik ala. pisi|[[Külajärv Plaani küla maastikul]] pisi|[[Pihlakas on pilgupüüdjaks sügismaastikus]] Maastik on mõiste, mille sisu lahutamatuks osaks on inimene. Soovides rõhutada inimese mõju erinevat määra, kõneldakse sageli
Rahvalikus kõnepruugis mõistetakse maastikuna enamasti mingit ala, mis oma vormide ja nende värvidega ümbritseb vaatlejat. Tihti kasutatakse ka kujundlikke sõnaühendeid "kirjandusmaastik", "poliitmaastik" jne, väljendades sel juhul hoopis teatavat tegevusvaldkonda.
Maastiku mõiste erinevad käsitlused
Varem peamiselt geograafias kasutatud mõiste on väljunud algse eriala raamidest ja ülekantud tähenduses kasutatakse seda muudelgi erialadel.
Loodusteaduslik lähenemisviis
Loodusteaduslik uurimisviis vaatleb maastiku objektiivsena, sellisena nagu ta on; maastiku moodustab kõik, mis seal on. Uurimisprobleemiks on see, kuidas üksikutest tükkidest tervikut kokku panna. Maastikku vaadeldakse kui loodust, kui erinevate looduskomponentide summat või kui aineringetega seotud süsteemi.
Maastiku käsitluse lahutamatuks osaks on dünaamika. Maastik on pidevas muutumises. Ühelt poolt allub maastik pidevalt looduslikest teguritest tulenevale iseeneslikule arengule, teiselt poolt taevast on kosmos maastikke muutvaks jõuks inimene.
Loodusgeograafias tähendab maastik geosüsteemi, mis on kujunenud looduse osade (pinnamoe, mullastiku, veestiku ja taimestiku) vastastikustes seostes. Igal maastikul on oma olemus ja kasutusevõimalused ning neist tulenev ilme. Inimgeograafias on maastikuks inimeste meeltega tajutav ümbrus. Tihti kasutatakse maastiku mõistet väga laiana, püüdes ühendada nii inimgeograafia kui loodusgeograafia lähenemise. Sellest seisukohast on maastik üheaegselt ökoloogiline, kultuuriline, majanduslik ja sotsiaal-ruumiline nähtus. Maastik on looduskeskkonna osa, kus toimub inimtegevus. Maastiku nähtudes tekivad inimestel omapärased tunded, emotsioonid ja taju.
Erinevad loodusgeograafilise maastiku definitsioonid:
Rakenduslik lähenemisviis
Rakenduslik lähenemisviis vaatleb maastikku küll objektiivsena, kuid siiski väärtustatuna; maastik on selline, nagu ta peaks olema. Maastiku moodustavad valitud elemendid ja uurimisprobleem seisneb nende kriteeriumite valikus. Väljendub eelkõige planeerimises: selles, mida eri aegadel Eestimaal oluliseks on peetud, selles, kuidas kujundada tuleviku Eestimaad ning mismoodi maanukake peaks välja nägema.
Humanitaarne lähenemisviis
Humanitaaride jaoks on maastik subjektiivne, vaatamisviis. See koosneb sümbolitest ja selle uurimisel on probleemiks sotsiaalsete ja kultuurigruppide leidmine. Otsitakse vastuseid küsimustele, kuidas inimene maastikust aru saab, mida ta sealt leiab ja kuidas ta seda enda jaoks tõlgendab ning mis see tema jaoks on.
Alates 19. sajandi lõpukümnenditest Eesti rahvaluulekogudesse talletatud kohapärimus sisaldab teavet niisuguste maastikus eristatavate ja määratletavate osiste ning üksikobjektide kohta nagu künkad, orud, kurisud, metsatukad, sood, põllud, kivid, põlispuud, veekogud, kalmed, kabelid, majad, sillad, teed, jne. Kohtade tekkimise, kohanime päritolu ja maastikuliste iseärasuste seletamisele keskenduvaid muistendeid märgib termin kohamuistendid. Rahvajutu haakumiseks maastikuelemendiga on vaja mingit loogilist seost. Karstialade kurisud, kõmisevad paepealsed saavad asitõendiks maa-aluste teede olemasolust. Nende teede alg- ja lõpp-punktiks saavad lähestikku asuvad lossid, kindluskirikud, linnused. Asitõendiks on rajatiste keldrisüsteemid. Muistend puuks muutunud või nõidusega muudetud pruutpaarist seostub paaristikku kasvavate põlispuudega, pruudiks peetakse väiksemat ja laiavõralist. Sõjaaegade valvamispaigaks saavad tee ääres künkal asetsevad suure võraga põlispuud, kust avaneb vaade kaugele. Mõisate läheduses kultuuristatud maa peal paiknevad nn peksupuud, mille juures teadaolevat peksti pärisorjuse ajal inimesi. Muhkliku tüvega krobedakoorelist põlispuud on seostatud nahahaigustega. Välise sarnasuse tõttu haigusnähtudega sobib selleks niisamuti rõmelise pinnaga kivi. Nii ohvripuude kui ka -kivide esinemistihedus on kohapärimuse järgi otsustades kõige suurem suhteliselt metsavaesel alal Lääne-Eestis.
Looduslik süvend, piklik auk kivil on seletatav kui asitõend kellegi jäljest, tehislohud kivi pinnal viitavad ohverdamiskombele. Kivi üldkuju laseb aimata, et tegemist on hiiu lootsiku, istepingi, peapadja, luisu, oda, lingukivi või püksinööbiga jne. Aastasadu kestev järve soostumisprotsess jääb inimesele tema eluajal küll hoomamatuks, kuid muistendeid oma kohalt "ära rännanud" järvedest teatakse palju. Rahvajutus toimub see kokkusurutud ajas.
Eesti maastikud
Viimase jääaja liustike pealetung ja hääbumine on olnud Eesti maastike peamisteks kujundajateks. Tekkisid kõrgendikud, orud ja veekogud, mõnes kohas murdis mandrijää lahti paekalda ja see kandus kilomeetreid eemale. Eestisse on liustikud ja nende sulamisveed kandnud nii suuremaid kui ka väiksemaid rändrahne. Kokku on loendatud Eestis 120 hiidrahnu, kui Põhja-Euroopa jäätumisalal on loendatud neid 130. Inimasustus sai kujunema hakata pärast liustike taandumist, kui maa järk-järgult mere alt vabanes ning arenema hakkas muld- ja taimkate. Kõigepealt hakkas maakasutus kujundama veeäärseid alasid, hiljem üha enam ka sisemaal.
Eesti pinnamoes vahelduvad erinevad pinnavormid – kõrgustikud, lavamaad, madalikud, nõod, orud. Kõrgustike jalamid jäävad Eestis tavaliselt 75–100 m kõrgusele. Kõige kõrgemaks punktiks, nii Eestis kui ka Baltikumis, on Suur Munamägi, mis on 317 m kõrge ja asub Haanja kõrgustiku keskosas. pisi|vasakul|Ontika maastikukaitseala
Lavamaid ehk platoosid loetakse samuti kõrgemateks aladeks. Harju ja Viru lavamaa, mis asuvad Põhja-Eestis, on mõlemad umbkaudu 30–70 m kõrgused lubjakiviplatood. Nende enamasti tasast pealispinda liigestavad jõeorud ja mitmesugused karstivormid. Kagu-Eesti ehk Ugandi lavamaa, mis asub Lõuna-Eestis, on ürgorgudest liigestatud 40–100 m kõrgune liivakiviplatoo. Lisaks lavamaadele on Eestis ka kaks suhteliselt kõrget tasandikku: Kesk-Eesti tasandik (60–80 m) ja Vahe-Eesti tasandik ehk Kõrvemaa (50–90 m).
Rustika
pisi|Palazzo Medici-Riccardi, 15. sajand Rustika (ladina keelest rusticus 'maalähedane', 'lihtsakoeline') on kivitöötlustehnika, milles müüritisekivide välispind jäetakse tahumata või töödeldakse ühtlaselt koredaks. Tulemuseks on jämedalt tahutud kividest laotud müüritist meenutav pind. Kasutusel vanarooma ja hilisemas orderiarhitektuuris (renessansis, klassitsismis, neostiilides), näiteks soklitel, hoonenurkadel, portaalidel ja risaliitidel.
Maastik
Eesti maastikud
Madalikeks loetakse alasid, mis on merepinnast kuni 50 m kõrguseni ulatuvad tasandikud. Eesti madalikud on olnud pikka aega Läänemere ning Ürg-Peipsi ja Ürg-Võrtsjärve poolt üle ujutatud. Neist suuremad asuvad Lääne-Eestis ja nad hõlmavad peaaegu poole Eesti territooriumist. Põhja-Eesti rannikumadalik on kitsas kivine maariba Soome lahe ja Balti klindi vahel. Võrtsjärve nõos ning Peipsi järvest läänes ja põhjas paiknevad madalad ja tugevasti soostunud tasandikud, need 30–50 m kõrgused madalikud on kujunenud endiste suurte veekogude taandumisel. Peipsi järvest põhja poole jääv madalik on tuntud Alutaguse nime all.
Rustika
Kasutusel on ka termin bossaaž (prantsuse keeles bossage, saksa sõnast Bossenwerk, vanasaksa bozen 'lööma' ). Bossenwerk tähendab, et kivi välimine külg jäetakse müüritisse pannes tahumata ja alles hiljem antakse sellele soovitud kuju. Selle definitsiooni kohaselt käsitletakse teemantkvaadrit ühe rustika alaliigina. Mõned arhitektuurisõnastikud nimetavad bossaažiks siiski vaid kivi müürist väljaulatuvat osa rustikas.
Maastik
Eesti maastikud
Lõuna-Eestis on hästi eristatavad kõrgustikke üksteisest lahutavad nõod ja orundid. Sakala, Karula ja Otepää kõrgustike vahel 40–80 m kõrgusel üle merepinna paikneb Valga nõgu. Sellest väljub põhja suunas ahenev ja Võrtsjärveni ulatuv Väike-Emajõe orund. Hargla nõgu jääb Karula ja Haanja kõrgustike vahele ning Võru orund eraldab Haanja ja Otepää kõrgustikke.
Balti klint ehk Põhja-Eesti paekallas on Eesti kõige suurejoonelisemaks pinnavormiks. See ulatub Ölandi saarest kuni Laadoga järveni ning on kogu Põhja-Euroopa suuremaid kulutusastanguid. Kõige kõrgem pank on Ontika, mis ulatub 56 m üle merepinna.
Rustika
Antiik ja renessanss
Olgugi et rustika on juba mõnel Vana-Kreeka ja Vana-Rooma ehitisel (hellenistlik tempel Segestas Sitsiilias, Porta Maggiore Roomas), siiski jääb ta esimene suurem populaarsus renessansiperioodi. Rustika antiikarhitektuuris inspireeris kindlasti renessanssarhitekte, nagu Michelozzo, Sebastiano Serlio, Gian Lorenzo Bernini, Giulio Romano, Andrea Palladio jt, ja pani nurgakivi tänaseni kestvale rustika kasutusele arhitektuuris. Renessansspaleede esimese korruse, nn majanduskorruse, seinapind viimistleti sageli sellisel viisil, nii et selle kore töötlus vastandus kõrgemate korruste siledale seinapinnale. Polnud ka haruldane, kui hoone terve fassaad või väliskülg kujundati rustikas. Valdavalt olid rustikaga kujundatud ilmalikud hooned.
Kivimäe
Kivimäe on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.