cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Jalgpall
Levik
FIFA 2006. aastal korraldatud uuringu kohaselt tegeleb jalgpalliga üle maailma umbes 270 miljonit inimest. Neist 265 miljonit on mängijad ning ülejäänud kohtunikud või ametnikud. Registreeritud jalgpallureid oli 38 miljonit ehk 2000. aastaga võrreldes 23 protsenti rohkem. Suhteliselt kõige enam on juurde tulnud jalgpalliga tegelevaid naisi (2006. aastal 4,1; 2000. aastal 2,7 miljonit). Elukutselisi (mees)jalgpallureid oli 207 FIFA liikme andmete põhjal koostatud uuringu järgi 110 000 ja klubisid 301 000.
Mängijad, varustus ja kohtunikud
pisi|Jalgpallipall
Ühes võistkonnas mängib väljakul korraga kuni 11 mängijat, kellest üks peab olema väravavaht. Väravavaht tohib ainsana palli käega puutuda, kuid seda vaid oma karistusalal.
Mängu juhib väljakukohtunik ja teda abistavad kaks abikohtunikku ning neljas kohtunik, kes näitab mängu ajal annab mängijatele, numbritablood kasutades, vahetus(t)est teada. Tal on veel teisigi kohustusi, sealhulgas peakohtuniku asendamine, kui viimane ei suuda mängu lõpuni jätkata.
Viienda kohtuniku kohustuseks on abikohtuniku (piirikohtuniku või neljanda kohtuniku) väljavahetamine. Tema reeglina peakohtuniku tööd üle ei võta.
Aiviekste luha looduspark
Aiviekste luha looduspark (läti keeles Aiviekstes paliene) on looduspark Lätis Madona piirkonna Ļaudona, Mētriena ja Prauliena vallas. Looduspark asub 21 kilomeetri pikkuselt Aiviekste kallastel. Kaitseala loodi 2004. aastal, kaitsmaks lindude elupaigana ja looduskaitsealuste taimede kasvukohana olulisi üleujutatavaid alasid Aiviekste jõe kallastel.
Jalgpall
Mängijad, varustus ja kohtunikud
Kuuendat ja seitsmendat kohtunikku UEFA-s seni katsetatakse. Nimelt pannakse need kohtunikud mõlema värava taha, et paremini värava ees toimuvat näha ja kontrollida. Samas äärmisel juhul (nt FIFA MM 2010 Finaalis) on kuues ja isegi seitsmes kohtunik asekohtunik.
Aiviekste luha looduspark
Kaitseala asub Ida-Läti madalikul. Loodusparki läbib Madonast Trepeni ulatuv küngaste vöönd, kus sellest lõunasse jääb Driksna nõmme looduspark, põhja poole aga Krustkalni looduskaitseala. Kaitseala pindala on 1155 ha. Eesmärgiks on kaitsta selliseid biotoope nagu põhjamaised lamminiidud, aas-rebasesaba (Alopecurus pratensis) ja ürt-punanupuga (Sanguisorba officinalis) madalikuniidud, Fennoskandia madalike liigirikkad arurohumaad ja niiskuslembesed serva-kõrgrohustud tasandikel. Samas on looduspargis mingil määral esinemas ka sellised loodusdirektiivi elupaigatüübid nagu sinihelmikaniidud (Molinion caerulea-kooslused) karbonaatsel või turvastunud mullal või savikatelmudasetetel, Festuco-Brometalia-kooslustega poollooduslikud kuivad rohumaad ja põõsastikud karbonaatsel mullal ja kuivad liivased rohumaad karbonaatsel mullal; lisaks veel tasandikel ja mäestike jalameil voolavad jõed Ranunculion fluitantis ja Callitricho-Batrachion kooslustega, läänetaiga, Fennoskandia hemiboreaalsed looduslikud vanadlaialehised epifüütiderikkad salumetsad, hariliku kuusega (Picea abies) rohunditerikkad Fennoskandia metsad, sanglepa (Alnus glutinosa) ja hariliku saarega (Fraxinus excelsior) lammimetsad ning hariliku tamme (Quercus robur), künnapuu (Ulmus laevis) ja põldjalaka (U. minor), hariliku saare (Fraxinus excelsior) või ahtalehise saarega (F. angustifolia) lammi-segametsad suurte jõgede kaldavallidel. Kokku hõlmavad vääriselupaigad 628,02 hektarit ehk 55% looduspargi territooriumist.
Geoloogiliselt paikneb kaitseala Devoni kivimitel, valdavalt Pļaviņase ja Daugava kihistute dolomiidil, merglil ja savil. Kohati esineb seal Salaspilsi kihistu|Salaspilsi ja Katleši kihistute kipsi, dolomiiti ja dolomiitset merglit. Maastikurajoonidest jääb kaitseala idaosa Meirāni tasandikule, lääneosa Jersika tasandikule.
Jalgpall
Mänguväljak
pisi|Jalgpalliväljak
Aiviekste luha looduspark
Kaitsealal on valdavad luhad, mida kasutatakse põllumajanduslikult. Need võtavad enda alla 75 % kaitseala territooriumist, aga metsad katavad territooriumist vaid 9 %. Looduspark kuulub Natura 2000 alade hulka.
Jalgpall
Mänguväljak
Mänguväljak peab olema muru- või kunstkattega ristkülik, kusjuures väljaku külgjoon peab olema pikem kui väravajoon. Ettenähtud pikkus on 90–120 ja laius 45–90 meetrit, rahvusvahelistes mängudes vastavalt 100–110 ja 64–75 meetrit.
Aiviekste luha looduspark
Aiviekste luha lääneosas kasvab üks looduskaitsealune tamm ümbermõõduga 5.9 meetrit. Kultuurimälestistest jäävad loodusparki Midzenīca asulakoht ja Silieši muinaskalmed ehk Smiltiena, mis on kultuurimälestistena riikliku kaitse all. Kaitseala piirile jääb ka kohaliku kaitse all olev hiiepaik Jaunzemji lohukivi.
Jalgpall
Mänguväljak
Väljak on tähistatud joontega, mis piiravad väljaku alasid. Kaks pikemat joont on küljejooned, otsmisi jooni nimetatakse värava- ehk otsajoonteks. Kui pall ületab täielikult külgjoone, loetakse ta mängust väljas olevaks ning see pannakse uuesti mängu küljesisseviskega. Kui pall ületab täielikult otsajoone (väljaarvatud väravapostide vahelt), on pall samuti mängust väljas ja mäng jätkub väravaesise lahtilöögiga (kui palli puudutas viimasena ründava võistkonna mängija) või nurgalöögiga (kui palli puudutas viimasena kaitsva võistkonna mängija).
Aiviekste luha looduspark
Aiviekste jões elab paksukojaline jõekarp. Sealsed luhad on paljude kaitsealuste lindude pesitsemispaigaks. Kaitstavatest lindudest elavad seal valge toonekurg, väikeluik, laululuik, väikekoskel, roo-loorkull, laanepüü, teder, täpikhuik, rohunepp, jõgitiir, jäälind, hallpea-rähn, tamme-kirjurähn, valgeselg-kirjurähn, nõmmelõoke, sinirind, vööt-põõsalind, väike-kärbsenäpp, punaselg-õgija ja põldtsiitsitaja.
Jalgpall
Mänguväljak
Mängijate eesmärk on toimetada pall vastasvõistkonna väravasse, mis asub otsajoonte keskel. Need koosnevad kahest vertikaalsest postist, mis on omavahel ühendatud horisontaalse põikpuuga. Postide vahe on 7,32 meetrit ja põikpuu kõrgus alumise servani on 2,44 meetrit. Väravajoon peab olema sama lai kui on väravapost ja põikpuu.
Aiviekste luha looduspark
Kaitstavatest taimeliikidest kasvavad seal karvane maarjalepp, kattekold, niit-kõrveköömen, niidu-kuremõõk, kuradi-sõrmkäpp, rohekas käokeel ja Siberi võhumõõk. Nahkhiirtest võib kaitsealalt leida põhja-nahkhiirt, suurvidevlast, hõbe-nahkhiirt, pargi-nahkhiirt, kääbus-nahkhiirt, tiigilendlast, veelendlast. Ultrahelidetektorid on seal registreerinud ka pruun-suurkõrva.
Jalgpall
Mänguväljak
Väravaid ümbritseb ristkülikukujuline karistusala. Seda tähistavad kummagi väravaposti siseküljest 16,5 meetri kauguselt otsajoone suhtes täisnurga all tõmmatud jooned, mida ühendab otsajoone suhtes rööpselt 16,5 meetri kaugusele tõmmatud joon. Karistusalal on kaks peamist funktsiooni: see on ainus mänguväljaku osa, kus väravavaht tohib mängida käega; kui mängija rikub oma karistusalal reegleid, määratakse vastasvõistkonnale penalti, mille löömise koht asub kummagi väravaposti suhtes võrdselt 11 meetri kaugusel otsajoonest.
Keskjoon jagab väljaku kaheks võrdseks pooleks.
Mänguaeg ja võitja selgitamine
Mängus on kaks poolaega, kumbki pikkusega 45 minutit ja nende vahel 15-minutiline vaheaeg. Mängu lõpetab kohtuniku vile, seetõttu on poolajad tihti mõne minuti võrra ettenähtud ajast pikemad. Rohkem väravaid löönud võistkond on võitja. Kui juhtub, et väravaid ei lööda ja mängu võitja peab kindlasti selguma, võidakse määrata lisaaeg. Kui ka siis ei ole tulemust, määratakse 11 meetri karistuslöögid ehk penaltid.
Muud reeglid
pisi|Kollane kaart tähendab hoiatust, punane kaart eemaldamist
Sihilikult vastasvõistkonna mängijat vigastanud või muul viisil vea teinud mängijat võib kohtunik hoiatada (kollane kaart) või väljakult eemaldada (punane kaart) asendamise õiguseta. Kahe piirikohtuniku peamine ülesanne seisneb suluseisu määramises. Suluseis on selline mängijate asetus, kus ilma pallita mängijast on temale söötmise ajal eespool (rünnaku suunas) vaid üks mängija.
Organisatsioonid
Rahvusvahelist jalgpalli (sh saali- ja rannajalgpalli) juhib Fédération Internationale de Football Association ehk FIFA, mille peakorter asub Zürichis. 1904. aastal asutatud FIFA-ga on seotud kuus piirkondlikku jalgpalliliitu:
Riiklikud jalgpalliliidud kuuluvad nii FIFA-sse kui ka reeglina oma maailmajao alaliitu.
Koondised ja rahvusvahelised suurvõistlused
pisi|Väravavaht nurjab ründaja läbimurde
Jalgpallikoondised on iga riigi esindusvõistkonnad, kus reeglina mängivad selle maa parimad mängijad. Koondistel on võimalus pääseda valikmängude kaudu maailmameistrivõistlustele või oma maailmajao meistrivõistlustele.
Esimesed maailmameistrivõistlused toimusid 1930. aastal. Finaalturniir peetakse iga nelja aasta tagant. Sinna pääsevad alates 1998. aastast 32 riigi koondised. Igal piirkondlik alaliit saab kindel arv kvalifikatsioonikohti.
Meistrivõistlused leiavad aset ka Lõuna-Ameerikas, Aafrikas, Aasias, Kesk-Ameerikas ja Okeaanias.
FIFA korraldab samuti naiste, noorte ja juunioride maailmameistrivõistlusi.
Klubid, liigad ja karikavõistlused
pisi|Võitlus palli pärast
Jalgpalliklubid saavad osaleda oma maa liiga- ja eri karikavõistlustel.
Ühte liigasse kuuluvad võistkonnad kohtuvad reeglina hooaja jooksul üksteisega vähemalt kaks korda. Paremusjärjestus nähtub punktitabelist. Võit annab kolm ja viik ühe punkti. Liigasüsteem on organiseeritud hierarhiliselt: tugevamad pääsevad lõpptabeli selgudes hooaja lõppedes astme võrra kõrgemale ja nõrgimad langevad astme võrra madalamale. Süsteemi tipus asuva kõrgliiga võitja tuleb maa meistriks ning parimad saavad õiguse osaleda rahvusvahelistes sarjades.
Peale liigamängude peetakse ka üleriiklikke, piirkondlikke ja liigasiseseid karikavõistlusi, kus igast voorust pääsevad edasi ainult võitjad. Olenevalt riigist võivad karikavõitjad saada õiguse osaleda rahvusvahelistes sarjades.
Euroopa viis parimat kõrgliigat on Premier League (Inglismaa), Primera División (Hispaania), Serie A (Itaalia), Bundesliga (Saksamaa) ja Ligue 1 (Prantsusmaa). Parimad klubid pääsevad rahvusvahelistesse sarjadesse, näiteks UEFA Meistrite Liiga ja UEFA Euroopa Liiga Euroopas või Copa Libertadores Lõuna-Ameerikas. Meistrite Liiga ja Euroopa Liiga meistrid selgitavad omavahel Euroopa Superkarika võitja.
Mary Stuart
Mary Stuart (prantsuse Marie, reine des Écossais; 8. detsember 1542 Linlithgowi palee, West Lothian, Šotimaa – 8. veebruar 1587 Fotheringhay Castle, Northamptonshire, Inglismaa) oli Mary I nime all Šotimaa kuninganna 14. detsembrist 1542 kuni 24. juulini 1567. 1558. aastal abiellus ta tulevase Prantsusmaa kuninga François II-ga, kes oli troonil 10. juulist 1559 kuni 5. detsembrini 1560. Sel ajal oli Mary Stuart Prantsusmaa konsort-kuninganna.
Mary Stuart on oma traagilise elu tõttu üks tuntumaid Šotimaa monarhe.
Elukäik
Lapsepõlve ja nooruse veetis ta Prantsusmaal kuningas Henri II õukonnas. 1558. aastal abiellus hilisema kuninga François II-ga, kes 5. detsembril 1560 suri. Mary Stuart naasis Šotimaale. Hiljem püüdis ta Hispaania, Prantsuse ja inglise katoliiklaste toetusel kukutada lastetut Inglismaa kuningannat Elizabeth I-st.
29. juulil 1565 abiellus Mary Holyroodi palees oma nõo Henry Stuarti ehk lord Darnleyga. Abielu vihastas Elizabeth I-st, kuna temalt ei küsitud abiellumiseks luba. Mary Stuart ja lord Darnley olid aga Margaret Tudori järeltulijatena Inglise trooni pärijad. Mary hakkas oma meest tolle kõlvatu käitumise ja ebameeldiva iseloomu pärast põlgama, kuid ei tahtnud abielu lahutada, kuni tal polnud sündinud troonipärijat. Darnley vangistas vahepeal Mary ning tappis tema erasekretäri, soovides kuningavõimu endale haarata. 1566. aastal sündis tulevane kuningas James VI ning abielupaari suhted jahenesid veelgi. Lisaks sellele kasvasid pidevalt pinged ka Šotimaa katoliiklaste ja protestantide vahel.
Har'el Skaat
Tema isa on Jeemeni ja ema Iraagi päritolu.
Pärast keskkooli lõpetamist astus Skaat kohustusliku ajateenistuse läbimiseks Iisraeli armeesse, kus teenis Sideväe ansamblis.
2004. aastal oli ta Iisraeli Kanal 2 telesaate "Kokhav Nolad" (põhineb Briti telesaatel "Pop Idol") teise hooaja üks superfinalist ning tuli saates 2. kohale. Ta sai võitja otsustanud rahvahääletusel 41,9% häältest.
Har'el Skaat valiti Iisraeli esindajaks 2010. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Oslos. Ta esitas No'am H̠orevi ja Tomer Hadadi loodud laulu "Milim" ('sõnad') ning saavutas finaalis 71 punktiga 14. koha.
pisi|255px|Har'el Skaat [[Oslos mais 2010]]
Diskograafia
2006. aasta märtsis andis Har'el Skaat välja oma debüütsingli "Ve'At" ('ja sina'). 2006. aasta juulis andis ta välja ka debüütalbumi "Harel Skaat".
1. septembril 2009 andis laulja välja oma teise albumi "Dmuyot" ('kujud').
Tema kolmas album "Shuv Meushar" (שוב מאושר) ilmus 2012. aastal.
Aasiaati vald
pisi|Sellel asendikaardil on punasega märgitud endise Aasiaati valla asukoht pisi|[[Aasiaati valla vapp]] Aasiaati vald (grööni keeles Aasiaat Kommuneat; taani keeles Aasiaat Kommune) on endine kohaliku omavalitsuse üksus Gröönimaa läänerannikul Lääne-Gröönimaal Aasiaati saarestikus, mille moodustasid arvukad madalad saared.
Aasiaati vald oli üks kahest Gröönimaa vallast, mille territoorium asus tervenisti väljaspool Gröönimaa saart. Teine oli Qeqertarsuaqi vald.
Vald eksisteeris 2009. aastani ja läks siis Qaasuitsupi valla koosseisu.
Valla pindala oli umbes 400 km² või 600 km², ta oli Gröönimaa valdadest väikseim. Koos merealaga oli valla territoorium umbes 4000 km².
Valla keskus oli Aasiaat.
Elanike arv oli:
Vallas oli Aasiaati linn ning Akunnaaqi ja Kitsissuarsuiti küla.
Legnica
Legnica [legn'itsa] (saksa keeles Liegnitz) on maakonnaõigustega linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas.
Aastal 2005 elas linnas 106 100 ja aastal 2009 109 500 inimest.
Välislingid
thumb|left|Vanalinn
Szolnok
Szolnok on komitaadi õigustega linn Ungaris, Jász-Nagykun-Szolnoki komitaadi keskus. Asub Tisza jõe ääres.
2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Szolnoki elanikkonnast ungarlasi 98%, mustlasi 1% ja teistest rahvustest inimesi 1%.
Alates 12. septembrist 2008 on Szolnok Rakvere sõpruslinn.
Sergei Lazarev
Sergei Vjatšeslavovitš Lazarev (vene keeles Серге́й Вячеславович Лазарев; sündinud 1. aprillil 1983 Moskvas) on vene laulja, tantsija ja näitleja.
Ta on avaldanud neli stuudioalbumit. Viimane album "Lazarev." ilmus 2013. aasta detsembris.
pisi|vasakul|Sergei Lazarev (2016) Ta esindas 2016. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Venemaad lauluga "You Are the Only One", mille üks autoritest on Filipp Kirkorov. Finaalis sai laul 491 punktiga kolmanda koha, kuigi saavutas rahvahääletusel esikoha.
2019. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Venemaad lauluga "Scream" ning saavutas 370 punktiga kolmanda koha.
Sopho Nižaradze
pisi|Sopho Nižaradze üks päev enne Eurovisiooni poolfinaali (2010) Sopho Nižaradze (gruusia keeles სოფო ნიჟარაძე, vene keeles София Нижарадзе; sündinud 6. veebruaril 1985 Thbilisis) on Gruusia laulja.
Sopho hakkas laulma väga varases nooruses ja ema julgustas teda selles. 7-aastaselt kutsus gruusia helilooja ja dirigent Džansug Kahhidze ta laste muusikastuudiosse, millega ta esines lauljana paljudes telesaadetes ja mitmesugustel kontsertidel. Ta õppis Thbilisi Riiklikus Konservatooriumis laulmist ja klaverit ning lõpetas selle kiitusega. Ta jätkas õpinguid Moskvas Venemaa Teatriakadeemias (GITIS) ja lõpetas kiitusega Gnessinite-nimelise Venemaa Muusikaakadeemia.
2010. aasta Eurovisioon
Nižaradze esindas Gruusiat 2010. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel. Gruusia Rahvusringhääling valis ta Gruusiat esindama ja kuulutas välja avaliku laulukonkursi. Sellele esitati üle saja laulu, millest ringhääling valis välja 6. 27. veebruaril korraldati üleriigiline finaal, kus kõiki neid laule esitas Nižaradze. Gruusia eurolauluks valiti "Shine".
Nižaradze esines teises poolfinaalis eelviimasena. Ta kogus 106 punkti ning sai oma naabrite Türgi ja Aserbaidžaani järel kolmanda koha. Finaali pääses 10 paremat. Need 106 punkti olid žürii ja rahva antud punktide keskmised; ainult žürii punktide järgi oleks ta olnud 102 punktiga 5. kohal (parimad Aserbaidžaan 126 ja Türgi 119 punktiga) ja ainult rahva punktide järgi kindel võitja 117 punktiga (järgmised Türgi 93 ja Aserbaidžaan 89 punktiga).
Finaalis esines Nižaradze 13ndana. Arvesse läksid ainult rahva antud punktid, mille põhjal ta saavutas 127 punktiga 9. koha. Maksimumpunktid sai ta Armeenialt ja Leedult, teise koha 10 punkti Venemaalt ning kolmanda koha 8 punkti Aserbaidžaanilt ja Eestilt. Žürii punktid arvesse ei läinud, nende põhjal olnuks ta 160 punktiga 4. kohal.
Kahevõistlus (täpsustus)
Kahevõistlus on mitme võistlusala nimetus spordis:
Mart Einasto
Mart Einasto (sündinud 27. juulil 1969) on eesti sotsioloog ja tervishoiujuht.
1991. aastal lõpetas ta Tallinna Tehnikaülikooli tööstuse planeerimise erialal. 1993. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis magistritöö sotsioloogias.
1989–1994 töötas Einasto analüütikuna TNS Emoris, seejärel oli asedirektor turu-uuringute alal ning juhatuse liige. 1994. aastal asus ta tööle Sotsiaalministeeriumi sotsiaalpoliitika osakonna juhatajana. 1995. aasta sügisel asus ta Eesti Ametiühingute Keskliidu sotsiaalsekretäri ametikohale. 1997–1998 oli ta Reformierakonna nõunik sotsiaalasjus.
Ta on olnud õppejõud Tartu Ülikoolis, Tallinna Tehnikaülikoolis ja Eesti Kunstiakadeemias.
1998. aastast on ta Tartu Ülikooli Kliinikumi juhatuse liige.
2000. aastast Isamaa ja Res Publica Liidu liige.
Aastatel 2008–2012 oli ta Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse nõukogu esimees.
2012. aastal lõpetas ta Kopenhaageni maratoni parima eestlasena (üldarvestuses 149. koht).
Isiklikku
Einasto on lahutatud, tal on kaks last.
Peeter Paan (film 1953)
"Peeter Paan" on 1953. aastal valminud Walt Disney joonisfilm. Linateos põhineb J. M. Barrie väljamõeldud Peeter Paani tegelaskuju seiklustel.
Schwaney
Schwaney on asula Saksamaal Nordrhein-Westfaleni liidumaal Paderborni kreisis Altenbekeni vallas. Asub Paderbornist 12 km kaugusel.
Asulas on 3000–3500 elanikku (2005. aasta lõpu seisuga).
2003. aasta detsembris elas seal 2855 elanikku.
Endoskoopia
Endoskoopia on meetod keha sisse nägemiseks ilma seda kahjustamata.
Meetod seisneb selles, et arst suunab peenikese sondi suu ja söögitoru kaudu patsiendi makku, sondi sees on kaabel, mille ühes otsas on videokaamera ja teises arvuti. Arvutiekraanilt saab näha, kas maos, söögitorus ja sooltes on midagi valesti ja mis täpselt. Endoskoopia aparaadiga saab lisaks vaatlusele võtta proovitükke, eemaldada võõrkehi, polüüpe ja väikseid kasvajaid, sulgeda verejookse, süstida ravimeid.
Kaljukajakas
Kaljukajakas (Rissa tridactyla) on kajaklane, kes on levinud Arktikas. Pesitseb järskudel kaljuseintel vee kohal mandriosas ja saartel. Tema toiduks on kala, mereselgrootud ja vetikad, harva sööb ta marju mererannikul.
Eestis on kaljukajakas haruldane läbirändaja.
Kaljukajakas kuulub ohualtide liikide hulka. Alates 1980. aastast on tema populatsioon Euroopas vähenenud 40% ja see jätkab vähenemist. Tema sigimisedukus on vähenenud Euroopas kui ka Alaskal. Põhja-Ameerikas on tema arvukust hinnatud üldiselt stabiilseks või ainult mõnevõrra vähenevaks (<15%). Kliimamuutused ja ülepüük mõjutavad tema saagiks olevate kalade kättesaadavust.
Utoopia
Utoopia on hüpoteetiline ideaalriik või ideaalne ühiskond. Ka on selle sõnaga tähistatud selliste ühiskondade loomiseks reaalselt asutatud kogukondi. Utoopiaks võidakse nimetada ka mõne sellise riigi või ühiskonna kirjeldust. Kõnekeeles nimetatakse utoopilisteks häid, kuid mingitel põhjustel mitteteostatavaid ettepanekuid. Utoopia vastandiks on düstoopia.
Termin pärineb Thomas More'i teosest "De Optimo Reipublicae Statu deque Nova Insula Utopia", mida tavaliselt teatakse pealkirja "Utoopia" all. More lõi sõna "utoopia" kahest kreekakeelsest neologismist – outopia, mis tähendab mitteeksisteerivat kohta, ja eutopia, mis tähendab head kohta.
Saar
Saar on täielikult veega ümbritsetud maismaa.
Saare mõiste alla ei mahu kivid ja mandrid. Seega otsustab suurus, kas tegemist on saarega või mitte. Kindlat suuruse alammäära ei saa siiski anda. Ülempiiriks on väikseim manner Austraalia.
Enamasti mõeldakse saarte all meresaari, kuid ka jõe- ja järvesaared on saared.
Väikseid saari nimetatakse laidudeks, rahudeks, nasvadeks, mäkkideks, kivideks, kuivadeks jne.
Üksteisele lähedal asuvad saared moodustavad saarestiku.
Klassifikatsioon
Saared jaotatakse mandrilisteks ja ookeanilisteks. Mandrilised saared asuvad mandrilisel maakoorel, ookeanilised saared on aga vulkaanilisel teel ookeani põhjast üle merepinna kerkinud. Kõik järve- ja jõesaared on mandrilised, kui nad just ei asu ookeanilisel saarel.
Mandrilised saared võivad tekkida väga mitmel moel: eelmainitud järve- ja jõesaared; mandriga ühenduse kaotanud endised mandri osad nagu Suurbritannia; riftistumise tõttu mandrist eraldunud mandrilise maakoore plokid ehk mikrokontinendid nagu Madagaskar; isostaatilise maakerke tagajärjel merest kerkinud saared nagu Saaremaa; setete kuhjumise teel tekkinud barjäärsaared, mida võib leida näiteks Mehhiko lahe kaldal; skäärid, mis on tekkinud pealetungiva liustiku kulutatud kristalsest aluskorrast; veest välja ulatuvad liustikutekkelised voored, näiteks Naissaar; merepinnast kõrgemale ulatuvad liustiku kunagist servaasendit märkivad otsamoreenid, millest tekkinud saari võib leida Väinameres. Meteoriidi kukkumisel madalasse merre võivad tekkinud kraatri vallid samuti üle merepinna ulatuda. Nii oli see sadu miljoneid aastaid tagasi, kui merre kukkus meteoriit, mille jälge tunneme tänapäeval Kärdla kraatrina. Saarte tekkimiseks on võimalusi teisigi.
Ookeanilised saared on ümbritsetud ookeanilisest maakoorest. Keset ookeani asuvad saared on enamasti tekkinud seetõttu, et nende all on suure vulkaanilise aktiivsusega piirkond, nn kuum täpp. Nii on tekkinud näiteks Kanaari saared. Et kuum täpp püsib ühe koha peal paigal, tema kohal asuvad laamad aga liiguvad, tekib mõnikord terve vulkaaniliste saarte ahelik, nagu näiteks Hawaii saared. Mõned kuuma täpi kohal asuvad saared paiknevad lisaks veel ookeani keskahelikus, mis suurendab nende vulkaanilist aktiivsust. Sellised on näiteks Island ja Jan Mayen. Vulkaanilise saare ümber võib sobivate tingimuste korral tekkida korallriff. Kui saar vajub erosiooni tõttu merepinnast allapoole, peavad korallid vajumistempoga sammu, kasvatades riffi kõrgemaks. Seetõttu tekivad valdavalt ümarad korallrahud ehk atollid.
Nordkinn
400px|thumb thumb|Kinnarodden Nordkinn ehk Kinnarodden on neem Norras Troms og Finnmargi maakonnas Lebesby ja Gamviki valla piiril (või Lebesby vallas) Nordkinni poolsaarel Barentsi mere ääres.
Neemel on 240 m kõrgune järsu kaldaga merre laskuv mägi.
Nordkinn on Norra ja Euroopa mandriosa põhjapoolseim punkt. Äärmuspunkti koordinaadid on 71° 8' 2,4780" N, 27° 39' 13,6274" E. See on Magerøya saarel asuvast Knivskjelloddenist ja Nordkapist paar minutit (Nordkapist 2'19", mis vastab umbes 4,3 kilomeetrile) lõuna pool. Kinnarordden on põhjapoolusest 2106,6 km kaugusel (6 km võrra kaugemal kui Nordkapp).
Kaugus Norra mandri lõunapoolseima punkti Lindesnesini on 1752 km.
Ligipääs
Erinevalt Nordkapist on Nordkinn küllaltki üksildane koht, kus puudub turistide tung ja vastav infrastruktuur. Viimasel ajal on huvi piirkonna vastu hakanud kasvama. Kinnaroddenile pääseb Mehamni kalurikülast mööda 23–24 km pikkust jalgrada. Matk võtab kummaski suunas aega 6–8 tundi, seega võtab matk neemele aega kaks päeva. Suvel korraldatakse Mehamnist ka paadimatku Nordkinnile. Neemest möödub lähedalt ka laevaliin Hurtigruten.
Antwerpeni raekoda
thumb Antwerpeni raekoda asub Antwerpeni Grote Markti väljaku ääres.
Nordkinn
Ligipääs
Jalgrada avati suvel 2004, et turiste ligi meelitada. Avamistseremoonial 31. augustil 2004 osalesid kroonprints Haakon ja kroonprintsess Mette-Marit. Rada algab kiviportaalist Mehamni lennujaamas. Rada on tähistatud kividega, mis on üksteisest 200–1600 m kaugusel.
Kuni 1989. aastani pääses Mehamni ainult meritsi või lennukiga, sest kohalik tee nr 894, mis ühendab Gamviki teiste Nordkinni poolsaare asulatega, ei olnud ülejäänud Norraga ühenduses. Nüüd on see ühenduses maanteega fylkesvei 888.
Antwerpeni raekoda
See valmis renessanss-stiilis 1561 ja 1565 vahel arhitekt Cornelis Floris de Vriendti projekti järgi.
Raekoda kasutatakse siiani linnavalitsuse hoonena.
Johann von Uexküll (täpsustus)
Johann von Uexküll on olnud mitme ajaloolise isiku nimi:
Seda nime on kasutatud ka bioloogi ja filosoofi Jakob Johann von Uexkülli (1864–1944) kohta.
Margus Ulst
pisi|Margus Ulst Margus Ulst (sündinud 24. veebruaril 1961 Tartus) on eesti arst, arstiteadlane ja majandustegelane. Ta oli 2003 – 2017 Tartu Ülikooli Kliinikumi juhatuse liige, kelle haldusalasse kuulusid ravi-, õppe- ja teadustöö. Ta kuulub Eesti Reformierakonda.
Haridus ja karjäär
Ta lõpetas 1986 Tartu ülikooli arstiteaduskonna ja 1987 internatuuri röntgenoloogia alal. Ta spetsialiseerus neuropatoloogiale. Ta on käinud radiodiagnostika väljaõppekursustel Soomes, Austrias, USA-s ja mujal. Aastal 1994 osales ta Inglismaal Yorki ülikoolis tervishoiuökonoomika kursustel. Aastal 1999 sai ta tervishoiuökonoomika alal majandusmagistriks. Ta on end täiendanud tervishoiu juhtimise kursustel.
Aastatel 1986–1993 töötas ta Tartu Kliinilises Haiglas röntgenoloogina, 1993 samas röntgendiagnostika osakonna juhatajana, 1993–1999 Maarjamõisa haigla peaarsti asetäitjana ja 1999–2003 Tartu Ülikooli Kliinikumi radioloogiateenistuse direktorina.
Alates 22. detsembrist 2003 kuni novembrini 2017 oli ta Tartu Ülikooli Kliinikumi ülemarst ja juhatuse liige.
Alates novembrist 2018 kuni jaanuarini 2021 oli Ulst Valga haigla juhataja.
Margus Ulstil on publikatsioone röntgenoloogia, neuroloogia ja telemeditsiini alal.
Ta on Eesti Radioloogia Ühingu ning selle ekspertnõukogu liige ja Euroopa Radioloogiaassotsiatsiooni liige.
Isiklikku
Ta on abielus ja tal on kolm last.
Ivo Uukkivi
Ivo Uukkivi (sündinud 11. oktoobril 1965 Tallinnas) on eesti näitleja ja laulja.
Ta on lõpetanud 1980. aastal Tallinna 2. Keskkoolis põhikooli, 1984. aastal Tallinna Polütehnikumi ja 1992. aastal Tallinna Konservatooriumi lavakunstikateedri (15. lennus). Pärast seda on töötanud Eesti Draamateatris.
Ta on olnud ansambli Velikije Luki laulja esinejanimega Munk.
Filmides
pisi|Ivo Uukkivi 1999. aastal
Isiklikku
Tema elukaaslane on Mari-Liis Lill ja neil on poeg (sündinud 2011) ; varasemast kooselust Kristel Leesmendiga on tal tütar Ulrika Brett (sündinud 1995).
Aasiaat
Aasiaat on linn Gröönimaa läänerannikul Disko lahe edelasopis Aasiaati saarel Gröönimaa saare lääneranniku keskosa lähedal Qeqertaliki vallas. Geograafilised koordinaadid on 68° 43′ N, 52° 45′ W.
Elanike arv oli 2011. aastal 3115. Aasiaat on elanike arvult neljas asula Gröönimaal.
Nimi
Gröönikeelne nimi Aasiaat [a:sia:t] tähendab 'ämblikud'.
Varasema ametliku nime, taanipärase Egedesminde [e:jsmin] ('Egede mälestus') andis 1759. aastal linna asutamisel misjonär ja kaupmees Niels Egede oma isa Hans Egede järgi.
Teise maailmasõja ajal kasutati nime Bluie West Five või Bluie West 5.
Loodus
pisi|Jäämäed Aasiaati saarestikus sadama vastas Meri on jäävaba aprillist detsembrini.
Haldusajalugu
Aasiaat on Aasiaati pastoraadi keskus ning oli 1953–2009 Aasiaati valla keskus. Seejärel kuulus Aasiaati valla ala 2009–2017 Qaasuitsupi valla koosseisu. 2018. aastast on Qeqertaliki valla keskus.
Rahvastik
Elanike arv on olnud:
Aasiaat on elanike arvult neljas linn Gröönimaal.
Majandus
Linnas on kalasadam ja krevetikonservitehas Disko lahes. Krevette püütakse Disko lahest.
Arto Javanainen
Arto Kalevi Javanainen (8. aprill 1959 Pori – 25. jaanuar 2011 Turu) oli soome jäähokimängija.
Aasiaat
Majandus
Kalatööstus sai alguse 1949, kui linnalähedasele meresaarele Transitøenele rajati kalatöötlemistehas. Aastal 1951 rajati krevetivabrik. Aastal 1966 ehitati see ümber kalafileevabrikuks. Aastal 1987 valmis uus kreveti- ja kalafileevabrik, mis on varustatud suure külmlaoga, et tootmine saaks toimuda aastaringselt. Kalatoodete aastane tootmismaht on 70 miljonit Taani krooni (2004).
Arto Javanainen
Ta oli Soome meistriliiga SM-liiga läbi aegade suurim väravakütt. Arto Javanainen osales kokku 668 liigamängus, tegi 462 väravat ja andis 330 väravani viinud söötu. Talle kuulub ka ühel hooajal põhisarjas tehtud väravate rekord (47 väravat hooajal 1987–1988) ja kübaratrikkide rekord (39).
Aasiaat
Majandus
Kaladest püütakse turska, hiidlesta, harilikku merihunti ja merivarblaslasi. Püütakse ka loivalisi.
Arto Javanainen
Ta tuli kaks korda Soome meistriks, aastal 1978 meeskonnas Porin Ässät ja aastal 1989 meeskonnas TPS. Ta võitis ka kolm hõbemedalit ja ühe pronksi. Ta kuulus Soome koondisse kahel MM-il (1982 ja 1983) ja ühe korra olümpiamängudel (1984).
Aasiaat
Majandus
Neljandik töötajatest on hõivatud kalanduses (6%) ja kalatöötlemises (18%). Halduses, hariduses, kaubanduses ja teeninduses on hõivatud 63% töötajatest.
Infrastruktuur
Aastal 1998 avati uus Aasiaati lennujaam.
Arto Javanainen
Arto Javanainen alustas jäähokikarjääri meistriliigas 1975. aastal meeskonnas Porin Ässät, kus mängis peaaegu kogu aja kuni karjääri lõpuni. Vaid hooaja 1984–1985 mängis ta NHL-i klubis Pittsburgh Penguins ning kaks hooaega aastatel 1987–1989 TPS-is. Javanaise viimane hooaeg Soome meistriliigas oli 1993–1994. Seejärel mängis ta veel ühe hooaja Taani meistrisarjas ning lõpetas karjääri kevadel 1995.
Aasiaat
Haridus
Aasiaatis asub üks kolmest Gröönimaa gümnaasiumist ja abikool Ado Lynge Skolen.
Arto Javanainen
Tema särginumber klubis Porin Ässät oli 4. Pärast tema meeskonnast lahkumist ei anta seda enam kellelegi teisele.
Aasiaat
Haridus
Aastal 1928 asutati Aasiaatis Gröönimaa esimene efterskole poistele ja 1932 tüdrukutele.
Arto Javanainen
Pärast tippspordist loobumist tegutses ta muu hulgas autokaupmehena.
Aasiaat
Ajalugu
Koht oli asustatud ammu enne kolonisatsiooni.
Arto Javanainen
Aastal 2000 valis Soome jäähokimuuseum ta 121. jäähokilõviks. Aastal 2004 valisid Soome televaatajad Arto Javanaise saja suurema soomlase hulgas 76. kohale.
Aasiaat
Ajalugu
Misjonär ja kaupmees Niels Egede rajas 1759. aastal Egedesminde koloonia praegusest linnast lõuna pool. Koloonia toodi 1763. aastal üle praegusesse kohta, et tulla paremini toime konkurentsis hollandi vaalapüüdjatega.
Teise maailmasõja ajal sai Aasiaatist Lääne-Gröönimaa põhjaosa transiitsadam.
Kultuur
Alates 1982. aastast on Aasiaatis Gröönimaa suurima muusikakirjastuse ja plaadistuudio ULO peakorter.
Frans Jeppsson Wall
pisi|Frans Jeppsson Wall (2016) Frans Jeppsson Wall (esinejanimega Frans; sündinud 19. detsembril 1998 Ystadis) on rootsi laulja ja laulukirjutaja.
Ta saavutas tuntuse seitsmeaastaselt, kui laulis ansambliga Elias laulu "Who's da Man", mis oli pühendatud Rootsi jalgpallurile Zlatan Ibrahimovićile. 2008. aastal esitas ta Eliasega laulu "Fotbollsfest", mis oli toetuseks Rootsi jalgpallikoondisele Euroopa meistrivõistlustel.
Üleloomulikkus
pisi|[[Jeesus Kristus kõnnib läbi vee (Ivan Aivazovski (1817–1900) maali järgi)]] Üleloomulikkus on omadus, mis tähistab millegi jäämist väljapoole tavalisele inimesele tavapäraste meeleelundite abil kättesaadavat maailma. Eri kultuurides võidakse piiri loomuliku/loodusliku ja üleloomuliku vahel määratleda ja mõista erinevalt. Üleloomulikkuse mõistega on tihedalt seotud religioon, mille oluliseks osaks on tavaliselt suhe jumalate, vaimude ja teiste üleloomulike olenditega.
Üleloomulikkus võib väljenduda väga paljudel viisidel. Arvestades, et tegemist on nähtustega, mida ei saa tajuda meeltega, siis üleloomulikud nähtused ega olendid ei ole käega katsutavad. Üleloomulikuga on võimalik ühendust võtta juhul, kui on erilised võimed või ollakse vastavas psüühilises seisundis (šamaanid, nõiad jt). Võimete puudumisel võib läbi viia maagilisi riituseid, loitse jt. Üleloomulike olendite alla kuuluvad nt inglid, deemonid, vaimud, poltergeistid, jumalad. Üleloomuliku ja loomuliku vaheline olev piir muutub vastavalt inimtunnetuse arengule.
Üleloomulikkus ei piirdu ainult olenditega, vaid sinna kuuluvad ka nähtused nagu nt telepaatia, telekinees, hõljumine, loomadega suhtlemine, maagia, nõidus, divinatsioon, põrgu, taevas ja uuestisünd ning teised nähtused, mis ei allu looduslikele seadustele. Tavaliselt tulenevad üleloomulikud ideed ja uskumused folkloorist, mütoloogiast ja religioonist. Sellepärast erinevad need ka olenevalt territooriumist ja rahva uskumusest. Üleloomulikkuse vastand on loomulikkus ehk profaansus, mille alla käivad kõik olendid, nähtused, mis on meile aistitavad, tajutavad objektiivse reaalsusena. Transtsendentsed üleloomulikud olendid on sellised, kes on olemas väljaspool inimese kogemusvälja: nende olemus ja eksistents on hoomamatud, mis tähendab, et igal inimesel on vastavast transtsendentsest olendist või nähtusest isiklik ettekujutus.
Etümoloogia
Kõige esimesena ilmus üleloomulikkust iseloomustav sõna kreekakeelsetes usutekstides ning teadaolevalt esimest korda kasutati seda aastal 444 pKr Aleksandria Kirilli tekstides, kes oli Aleksandria patriarh 412.–444. aastal. Ta kasutas seda mõistet, et kirjeldada inimese ja Kristuse lähedust, mis ületab inimese kui looduse loomulikkuse piirid. 15. sajandil tõlkis iiri teoloog, filosoof ja poeet Johannes Scotus Eriugena Pseudo-Dionysiuse 9. sajandi teoseid. Nendest tekstidest ilmus esimest korda läänemaailma teoloogias keskaja ladinakeelne sõna supernaturalis, millel on järgnevad tähendused: kõrgem olend; Jumalast või jumala antud; ebaloomulik; jumalik. Supernaturalis koosneb sõnadest super 'peal, üle' ja naturalis 'loomulik'. Sõna supernaturalis hakkas erakordselt levima tänu püha Aquino Thomasele, kes oli esimene kes hakkas sõna supernaturalist läbivalt oma tekstides kasutama. See tähendab, et üleloomulikkus on sügavalt põimunud usuga ja eriti silmapaistev kristluses.
Jumal
Kõige tähtsam olend ja kesksem osa on enamikul religioonidel Jumal. Jumal mõjutab maailmas inimeste saatust ja nende eksistentsi. Jumalal võib olla mitu hüpostaasi ja olenevalt Jumalast eri omadusi. Kristliku Jumala peamised omadused on kõiketeadmine, majesteetlikkus ja ka kõike ületav vägi. Jumal on transtsendentne üleloomulik olend.
Saatan
Saatan on Jumala loodud vaim, kes on astunud Jumala vastu välja ja esineb kui Jumala opositsioon. Saatan sümboliseerib headuse vastandit, kurjust ja negatiivsust ning Jumala suurimat vaenlast. Saatan eksitab pahatahtlikult inimesi õigelt teelt kõrvale ning tal on samamoodi nagu Jumalal palju käsilasi ja liitlasi. Et kurjusest ja Saatanast pääseda, peab inimene teadma lunastusõpetust ja tegema vahet heal ja kurjal; peab käituma vastavalt usureeglitele ja hoiduma pattudest. Kurjust sümboliseerivaid olendeid on ka teisi, näiteks Leviathan, Vritra ja deemonid, kes on kurjust sümboliseerivad vaimud. On ka teisi loodususundeid, kus kurja ja hea vahel ei ole konkreetset piiri ning kurjuse kehastus võib vahel ka olla hea (nt Vanapagan).
Ingel
Mitmes religioonis on inglid olendid, kes teenivad jumalat. Inglid ei ole lihast ja luust, kuid nad on kõrgemal positsioonil kui inimene. Ingel on kristluses ja islamis üleloomulik olend, kes allub Jumalale ja toimib kui Jumala saadik. Ingli põhiülesanne on aga teenida inimesi ja neid kaitsta. Sellest on ka tulenenud sõna "kaitseingel". Usuliste tekstide järgi kujutletakse ingleid kui sootuid, igavesi ja täiuslikku olendeid. Katoliku kirikus jagunevad inglid hierarhiapõhiselt, mille eesotsas on seitse peainglit. Peainglid on Miikael, Gabriel, Raafael, Uuriel, Raguel, Sarakiel ja Jeremiel. Tavaliselt kujutatakse ingleid tiibadega, kuid selline kujutlus inglitest ei ole päris korrektne, sest piiblis ei ole mitte ühelgi inglil tiibu.
Hing
Hing on nähtus, mis on keha elustav. Hinge tähendus ja kujutlus on olnud läbi ajaloo seotud tuulega, hingamisega. See on tulenenud algul loodusunditest ning sümboliseerib väge ja elujõudu. Hingel on religioonis ja usundites palju tagamõtteid, kuid peamiselt on hing seotud nii inimese pilgu, varju kui ka teisikuga. Hing jaguneb kolme arengufaasi, mis on järgnevad: vägi, elujõud (seotud vere ja pulsiga) ning vabahing (võib kehast eralduda). Vabahingel on kaks vormi, milleks on irdhing, mis võib kehast lahkuda ja vajaduse korral naasta, ning siirdhing, mis siirdub ühest kehast teise. Loodusundites on vaimud tihedalt seotud ka haldjatega, kes võivad tekkida siirdhingedest. Hinged võivad ilmneda ka kummituse, tondi või mardusena. Eri usundites ja religioonides on hinged väga kõrgelt austatud ja ka Eestis mälestatakse surnuid hingedepäeval.
Teispoolsus
Üks üleloomulikkuse tähtsaim osa on teispoolsus, mis on aktuaalne kõikides religioonides ja usundites. Teispoolsus võib olla nii taevas (paradiis) kui ka allilmas (põrgu). Mõnes usundis on teispoolsus kusagil seni teadmata asukohas (Egiptuse usundis läänekaares). Traditsiooniliselt ei tunta teistes usundites ja religioonides peale kristluse teispoolsuse dualismi. Mõnedes usundites on vastavalt suremisviisidele ja teistele tingimustele võimalik pärast surma sattuda üleloomulikesse paikadesse. Näiteks Skandinaavia usundites läheb sõjas langenu valhallasse, mis tähendab "langenud sõdurite saal". Kristluses on aga selgelt piiritletud teispoolsus patustajatele ning päästetuile, milleks on vastavalt põrgu ja taevas.
Karma
Karma on tehtu tagajärge reguleeriv loodusseadus. Tegude alla lähevad kõik füüsilised tehtud teod kui ka mõttelised ja sõnalised aktid, mis määravad inimese surmaeelse teadvuse ja selle, kas taassündinu elu tuleb eelmisest parem või halvem. Iga inimene peab iga oma tehtud teo, öeldud sõnade ja mõeldud mõtete eest seisma. Need kutsuvad esile igale aktile vastava tagajärje, olenevalt tehtud teo headusest või halvast. Tagajärjed avalduvad tulevastes eludes. Karmat on ka eri usundites võimalik vältida, nt hinduismis positiivse karma kuhjumisel või budismis oma valede ja halbade tegude endale teadvustamisel ja mõistmisel.
Jeremy Page
Jeremy "Jerry" Louis Page (sündinud 15. jaanuaril 1961 Columbuses Ohios) on USA endine poksija.
Harrastajana
Ta võitis I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 1984. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks.
Elukutselisena
Ta poksis juulist 1985 kuni septembrini 1990 elukutselisena ning pidas kokku 15 kohtumist, millest võitis 11 (neist 6 nokaudiga) ja kaotas 4 kohtumist.
Kahevõistlus
Kahevõistlus on põhja suusaalade kahevõistlus, mis koosneb suusahüpetest ja murdmaasuusatamisest. Suusakahevõistlus sai alguse 1880. aastatel Norrast. 1892. aastal oli see kavas esimesel Holmenkolleni suusafestivalil.
Taliolümpiamängude kavva kuulub kahevõistlus algusest (1924) peale. Kahevõistlus on ainus taliolümpiamängude kavva kuuluv spordiala, kus naised ei võistle. Põhja suusaalade maailmameistrivõistlustel võistlesid naised kahevõistluses esimest korda 2021. aastal.
Kahevõistlus on muutunud päris palju, võrreldes algusaastate ajaga. Muutused on tehtud pealtvaatajate ja telejaamade huvi tõstmiseks. Varem oli suusahüpetes kolm vooru, millest kaks paremat läksid arvesse. Nüüd on kavas kaks hüppevooru, kus mõlemad lähevad arvesse. Sprindivõistluses on ainult üks hüppevoor.
Murdmaasuusatamises lasti võistlejad enne muutusi rajale vastavalt loositud järjekorrale. Nüüd minnakse rajale vastavalt suusahüpetes saadud kohtadele. Alates 1987. aastast sõidetakse viitstardist ehk tagaajamisvõistlusena (Gunderseni meetod): suusahüpetes saadud punktid arvestatakse sekunditeks ja minutiteks. Suusahüpped võitnud sportlane läheb esimesena rajale ja järgmised vastavalt kaotusele suusahüpetes. Võitjaks tuleb see sportlane, kes esimesena finišeerub. Alati sõidetakse vabas stiilis.
Eigamoiya
Eigamoiya (enne 1860. aastat – pärast 1915. aastat) oli Nauru kuninganna, kuningas Auweyida abikaasa.
Noore naisena pandi ta mehele Boe pealikule Auweyidale. Kui Auweyida sai kuningaks, sai Eigamoiyast Nauru kuninganna. Erinevalt abikaasast olid tal põhiliselt esindusfunktsioonid.
Kahevõistlus
Individuaalne kahevõistlus
Üldiselt peetakse suusahüpped ja murdmaasuusatamine kahel päeval, kuid toimub ka ühepäevavõistlusi. Sõidetakse 15 kilomeetrit.
Suusahüpetes saadud punktid arvestatakse ajaks nii, et iga 10 punktile vastab 1 minut ja järelikult igale punktile 6 sekundit. Ajad ümardatakse täissekunditeks allapoole: kui tekib sekundi murdosa, siis murdosa ei arvestata.
Meeskondlik kahevõistlus
Meeskondlik kahevõistlus kulgeb samamoodi nagu individuaalne, kuid iga võistleja suusatab 5 kilomeetrit. Võistkond koosneb üldiselt 4 sportlasest, kuid peetakse ka 3 osavõtjaga võistlusi. Väike erinevus on ka punktide ümberarvestamisel ajaks.
Olümpiamängudel
Aastatel 1924–1952 oli suusadistantsi pikkus kaheksateist kilomeetrit ja 1956–2006 viisteist kilomeetrit, alates 2010. aasta mängudest alates sõidetakse kümme kilomeetrit. Normaalmäe meeskonnavõistlus on olnud kavas alates 1988. aasta mängudest. Alates 2010. aasta mängudest on kavas ka suure mäe individuaalvõistlus, kus suusadistantsi pikkus on samuti kümme kilomeetrit. 2002. ja 2006. aasta taliolümpiamängudel oli kavas suure mäe sprindivõistlus, kus sõideti 7,5 kilomeetri pikkune suusadistants.
2018. aasta mängude seisuga on kahevõistluses taliolümpiamängudel medaleid võitnud 16 riigi sportlased. Kõige edukam riik on 31 medaliga Norra (13 kulda, 10 hõbedat ja 8 pronksi). Järgnevad 15 medaliga Austria (3 kulda, 2 hõbedat ja 10 pronksi) ning 14 medaliga Saksamaa (5 kulda, 5 hõbedat ja 4 pronksi) ning Soome (4 kulda, 8 hõbedat ja 2 pronksi).
Auweyida
thumb|Kuningas Auweyida
Auweyida (ka Awiyeda, saksapäraselt Aweida (enne 1850. aastat Boe ringkonna territooriumil – 1921. aasta paiku Gababi kanali juures) oli Nauru kuningas.
thumb|left|Kuningas Auweyida keskel Saksamaa lipu ees Nauru annekteerimise tseremoonial Naurul 3. oktoobril 1888 thumb|Kuningas Auyewida koos abikaasaga (valgetes riietes) oma alamate seas, umbes 1890 Ta valiti Boe pealikuna kuningaks. Kuningana esitas ta seaduseelnõusid, mis seadustati pealike poolt. Enne Nauru alistamist valgete poolt oli ta Nauru viimane valitseja.
Kui Saksamaa Nauru vallutas ning annekteeris Saksa Uus-Guinea külge, jäi Auyewida kuningaks ja naurulaste ülempealikuks, sest sakslased tahtsid tagada saare ühtsuse pärast Nauru hõimusõja lõppu.
Aastal 1920 saare hõivanud britid jätsid Auweyida tiitlist ilma.
Auweyida abikaasa oli Eigamoiya.
William Harris
William Harris (1813 Inglismaa – pärast 1888. aastat Nauru) oli Briti beachcomber.
Harris põgenes 1842 Briti karistuskolooniast Norfolki saarel ning leidis pelgupaiga Naurul. Seal võttis ta omaks Nauru kultuuri ning eurooplaste sisserände alates sai temast mõjukas sidemees. Ta abiellus naurulannaga ning neil sündis lapsi; ta võib olla endise Nauru presidendi René Harrise esivanem. Arvatavasti oli ta ainus beachcomber, kes võeti omaks täisväärtusliku naurulasena.
Nauru hõimusõja (1878–1888) ajal lasti maha kaks Harrise last. 21. septembril 1881 sai Briti kuninglik merevägi Harriselt teada, et kodusõda on käimas. Nagu ka kuningas Auweyida, nõudis ta kategooriliselt, et sõja lõpetamiseks saadetaks saarele misjonär. Et ühtki misjonäri ei saabunud kuni 1888. aastani, püüdis Harris 1887 edutult saada luba elamaasumiseks Kosrae saarele.
Kui oktoobris 1888 sisenesid saarele Saksamaa väed, aitas Harris hõimupealikke vangi võtta, nii et ta etendas tähtsat osa sõja lõpetamisel. Ta oli siis juba 76-aastane. Pole teada, millal ta suri.
Francesca Michielin
pisi|Francesca Michielin Francesca Michielin (sündinud 25. veebruaril 1995 Bassano del Grappas) on itaalia laulja ja laulukirjutaja.
Michielini esimene singel "Distratto" ilmus 2012. aasta alguses ning see jõudis Itaalia FIMI singlite edetabelis esikohale ja sai topeltplaatina staatuse. Tema debüütalbum "Riflessi di me" ilmus sama aasta oktoobris.
Ta laulis itaalia räppari Fedezi singlitel "Cigno nero" ja "Magnifico", mis mõlemad saavutasid Itaalias edu.
Michielini teine esikümnesse jõudnud soolosingel "L'amore esiste" ilmus tema teisel stuudioalbumil "di20", mis tuli müügile 2015. aasta oktoobris.
2016. aastal saavutas ta Sanremo muusikafestivalil lauluga "Nessun grado di separazione" teise koha ja sai pärast ansambli Stadio loobumist õiguse esindada Itaaliat 2016. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel, kus sai 124 punktiga 16. koha.
Beachcomber
Beachcomber 'iks nimetatakse eurooplast, kes 19. sajandil elas mõnel Vaikse ookeani lõunaosa saarel.
Enamik neist olid merehädalised, endised meremehed või põgenenud kurjategijad, kes olid tsivilisatsiooni seljataha jätnud ning kohandanud oma elustiili põliselanike omaga.
Selliseid inimesi oli juba tollest ajast peale, kui hispaanlased need saared avastasid, aga 19. sajandil kasvas nende arv tunduvalt, sest kaubandus hoogustus. Arvatakse, et 1850. aasta paiku elas neid Polüneesias ja Mikroneesias 2000. Nad etendasid põliselanike ja eurooplaste vahelistes suhetes vahendajate ja tõlkidena tähtsat osa.
Sõna päritolu on teadmata, kuid seda seostatakse sõnaga comber, mis tähendab Vaikse ookeani pikka murdlainet. Teadaolevalt kasutas seda sõna esimesena Herman Melville raamatus "Omoo" (1847). Nüüd on see sõna inglise keeles omandanud ka teisi tähendusi.
Üks tuntud beachcomber oli William Harris.
Aleppo
Aleppo (varem ka Haleb, ar حلب Ḩalab) on linn Süürias, Ḩalabi provintsi (Muḥāfaẓat Ḥalab) halduskeskus. See asub Süüria loodeosas.
Suurem osa elanikest on araablased. Suuremad vähemused on kurdid ja armeenlased.
Alates 1986. aastast kuulub Aleppo vanalinn UNESCO maailmapärandi nimistusse. Alates 1993. aastast on seda rahvusvahelise arengukoostööorganisatsiooni GTZ (Deutsche Gesellschaft für Technische Zusammenarbeit GmbH), Aga-Khani kultuuripärandi arenguvõrgustiku ja Araabia sotsiaal- ja majandusarengu fondi toel restaureeritud. 2004. aastal pälvis projekt Harvardi disainikooli linnaehituse auhinna. Aleppo on alates 2013. aastast Süüria kodusõja tõttu UNESCO maailmapärandi ohustatud maailmapärandiobjektide nimekirjas.
Aleppo antiikajal
Aleppo on piirkonna üks vanimaid linnu. Alates 1800. aastast eKr oli Aleppo Jamhadi kuningriigi keskus Põhja-Süürias. XVI sajandil eKr vallutasid linna hetiidid. 800 eKr läks linn assüürlaste kätte. Aastal 333 eKr vallutas linna Aleksander Suur. Pärast viimase surma langesid Süüria alad tema väepealiku Seleukos I kätte, kes rajas sinna hellenistliku asumi, mille nimetas Makedoonia linna järgi Beroiaks. Seleukiidide kätte jäi linn aastani 88 eKr, mil selle hõivas Armeenia kuningas Tigranes Suur. Aastal 64 eKr liideti linn Rooma keisririigiga ja sellest sai Süüria provintsi osa. Pärast Rooma impeeriumi jagunemist Lääne- ja Ida-Rooma ehk Bütsantsi keisririigiks kuulus linn viimase koosseisu.