cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Carl Friedrich Wilhelm Russwurm
Elulugu
Carl Friedrich Wilhelm Russwurm oli toomkooli rektori poeg, Johannes Russwurmi isa, sakslane.
Lõpetas Ratzeburgi Toomkooli, õppis Bonni ja Berliini ülikoolis teoloogiat ning sooritas 1835 Ratzeburgis kirikuõpetajakandidaadi eksami.
Oli 1835–1839 Läänemaal Ehmja mõisas koduõpetaja, 1839–1841 Tallinna Toomkooli pansionaadi inspektor, 1841–1868 Haapsalu kreiskooli õpetaja ja Läänemaa koolide inspektor, 1869–1877 Tallinna linnaarhivaar ja 1877–1883 Eestimaa rüütelkonna kantselei arhivaar.
Looming
Uurimisvaldkond: rannarootslaste ajalugu, etnograafia, folkloor; Haapsalu ja selle ümbruskonna, Saaremaa ja Ruhnu rahvapärimused, Haapsalu piiskopilinnuse ajalugu, baltisaksa suguvõsade genealoogiad.
Meelis Välis
Meelis Välis (sündinud 9. märtsil 1964 Jaamakülas ) on koolijuht ja omavalitsustegelane.
Haridus
Meelis Välis lõpetas 1982. aastal Pärnu 2. Keskkooli ja 1989. aastal Tartu Riikliku Ülikooli füüsika-keemiateaduskonna keemik-pedagoogi kvalifikatsiooniga. 2007. aastal kaitses ta Tallinna Ülikooli Haapsalu Kolledžis pedagoogilise nõustamise erialal magistritöö "Õpimotivatsiooni languse põhjused ja toetamise võimalused Kullamaa Keskkooli II kooliastmes" ja sai haridusteaduste magistri kraadi. 2016. aastal lõpetas Tallinna Ülikooli matemaatikaõpetajana.
Töö
1989. aastal alustas Meelis Välis tööd õpetajana Mihkel Aitsami nimelises Kutsekeskkoolis. Aastatel 1991–1998 oli sama kooli direktor. Oli aasta aega paralleelselt õpetaja ka Kivi-Vigala Põhikoolis ja Vana-Vigala Põhikoolis.
Aastatel 1998–1999 oli ta Pärnu-Jaagupi Keskkooli direktor, kuid jätkas samal ajal tööd ka kutsekooli õpetajana. 1999. aastal valiti ta Vigala vallavanemaks, kuid jätkas ka uut ametit pidades tööd õpetajana.
Aastatel 2003–2020 oli ta Kullamaa Keskkooli direktor.
1953. aasta Lääne-Saksamaa parlamendivalimised
'''Lääne-Saksamaa 1953. aasta parlamendivalimised''' on 6. septembril 1953 toimunud Lääne-Saksamaa valimised, kus valiti Liidupäeva teine koosseis. Valimiste eel oli võimul liidukantsler Konrad Adenaueri juhitud parempoolne CDU-CSU, FDP ja DP koalitsioon. Valimised võitis CDU-CSU, kes moodustas Adenaueri juhtimisel uuesti koalitsioonivalitsuse Vaba Demokraatliku Parteiga, Saksa Parteiga ja Ülesaksamaalise Bloki/Ümberasustatute ja Õiguste Kaotanute Ühendusega.
Tartu Ülikooli Naiskoori Tallinna Vilistlaskoor
Tartu Ülikooli Naiskoori Tallinna Vilistlaskoor kogunes 19. detsembril 1979. Koori põhituumiku moodustavad Tartu Ülikooli Akadeemilise Naiskoori vilistlased. Viimastel aastatel on lisandunud ka teiste kõrgkoolide vilistlasi. Alates aastast 2000 juhatab koori Triin Koch.
1953. aasta Lääne-Saksamaa parlamendivalimised
Valimiste eellugu
CDU-CSU kantslerikandidaadiks oli ametis olev kantsler Konrad Adenauer, kes propageeris oma senist tegevust majanduse taastamise ja majanduskasvu, mõõduka kristlik-demokraatliku konservatismi ja lähedaste suhetega USAga. Valimiskampaania ajal ründas Adenauer raevukalt sotsiaaldemokraate. Tema meeskonnal oli mugav vagun endises Hermann Göringi erirongis, nende taga oli restoranvagun koos magamiskohtadega ajakirjanikele. Partei valimisloosungiks oli "Alle Wege des Marxismus führen nach Moskau!" (Kõik marksismi teed viivad Moskvasse)
Meelis Välis
Poliitiline tegevus
Ta oli alates 1993. aastast Vigala valla volikogu liige. Aastatel 1999–2002 oli ta Vigala vallavanem. 2020. aasta kevadest on ta Märjamaa vallavanem.
1953. aasta Lääne-Saksamaa parlamendivalimised
Valimiste eellugu
Pärast Kurt Schumacheri surma 20. augustil 1952 sai SPD juhiks ja kantslerikandidaadiks Erich Ollenhauer, kes oli Schumacherist palju mõõdukam. Ta ei olnud vastu USA vägede paiknemisele Lääne-Euroopas ja hiljem, 1957. aastat toetas ta ka võimaliku Lääne-Euroopa riikide sõjaväelise liidu moodustamist.
Tartu Ülikooli Naiskoori Tallinna Vilistlaskoor
Koori loomine ja algusaastad
19. detsembril 1979 kogunes üle 30 Tartu Riikliku Ülikooli Akadeemilise Naiskoori endise laulja PTUI-sse  (Pedagoogika Teadusliku Uurimise Instituut, aadress Tallinn Tõnismägi 9) kokkusaamisele eesmärgiga õppida selgeks laulud ja minna tervitama Tartu Riikliku Ülikooli Akadeemilist Naiskoori nende 35. juubelil. Organiseerijate ootused olid ületatud! Siiski ei osanud tollel õhtul keegi loota ega uskuda, kui mõõtmatult suureks need kokkusaamised kasvavad ja milliseks kujunevad järgnevad aastad ehk kuidas kujuneb ühest üsna juhuslikult kokkutulnud lauluhuviliste seltskonnast kontsertkoor.
1953. aasta Lääne-Saksamaa parlamendivalimised
Valimiste eellugu
3. septembril, kolm päeva enne valimisi, väitis USA riigisekretär John Foster Dulles, et Adenaueri kaotusel olnuks katastroofilised tagajärjed Saksamaa taasühinemise ja suveräänsuse taastamise väljavaadetele, ning see võiks vallandada Saksamaal sellise segaduse, et edasised viivitused oleksid vältimatud.
Tartu Ülikooli Naiskoori Tallinna Vilistlaskoor
Koori loomine ja algusaastad
'''1980. aasta 23. jaanuarist''' algasid lauluproovid, sest oli seatud eesmärk õppida selgeks laulud. Koori asus juhatama Eleonora Voites. Juubelikava lauludega esineti 31. märtsil 1980 Pedagoogika Teadusliku Uurimise Instituudi töötajatele tänuks prooviruumi eest. See oli koori esimene esinemine publikule. Esimene avalik ülesastumine toimus 12. aprillil 1980, kui lauldi Tartu Riikliku Ülikooli aulas ülikooli naiskoori 35. juubelil. Tookord laulis laval 49 naiskoori endist lauljat.
Kesköine
"Kesköine" on ansambli DND kuues album ja kolmas eestikeelne plaat. Plaat on salvestatud Tartus Clockwork stuudios ja produtseeritud Silver Lepaste käe all. Albumi kujunduse tegi Maris Savik. Masterdas Lauri Liivak. Album ilmus 15.10.2020.
Tartu Ülikooli Naiskoori Tallinna Vilistlaskoor
Koori loomine ja algusaastad
Kuigi esimene eesmärk oli juubelil esinemisega täidetud, ei raatsitud siiski lahku minna ja otsustati jätkata tegevust. Koor seadis oma tegevuse järgmiseks eesmärgiks 1985. aasta laulupeol osalemise. Selle otsusega asutati 1980.a. Eesti esimene täielikult isemajandav ja suure liikmete arvuga koorikollektiiv. Koor ei ole oma tegevuse jooksul olnud ühegi asutuse koosseisus.
1953. aasta Lääne-Saksamaa parlamendivalimised
Valimised
Valimiste ajal oli Lääne-Saksamaal kokku 33 120 940 hääleõiguslikku inimest. Valimas käis kokku 28 479 550 inimest ehk 85.99% valijaskonnast. Liidumaade kaupa jagunesid kohad järgmiselt:
Meelis Välis
Poliitiline tegevus
Ta kuulub Reformierakonda (10. septembrist 2003).
Isiklikku
Ta on abielus ja tal on viis last.
Ta laulab Vigala meeskvintetis. Ta on harrastusnäitleja Vigala Õpetajate Showtrupis.
Tartu Ülikooli Naiskoori Tallinna Vilistlaskoor
Koori loomine ja algusaastad
1983. aasta 2. novembri üldkoosolekul otsustati astuda Kooriühingu liikmeks ja taotleda TRÜ rektorilt nõusolek kanda edaspidi nime TRÜ Naiskoori Tallinna Vilistlaskoor. Taotlus rahuldati klausliga, et sellega ei kaasne ülikoolile mingeid rahalisi kohustusi. Samuti otsustati, et laulupeoks õmblevad kooriliikmed endale Halliste rahvariided.
Koori traditsioonide kujundamine
1985. a 24. märtsil toimus koori esimene avalik „jõukatsumine“ teiste kooridega, mil üldlaulupeo III eelproovis lauldi võistulaulmise II voorus. Koor tunnistati „laulupeokõlblikuks“. 18.-19. juulil 1985 võttis koor esimest korda osa üldlaulupeost. Kooril olid seljas uhiuued ja ise õmmeldud rahvariided.
1986. aastast muutusid koori senised traditsioonid, kui algasid koori kontsertreisid. Esimestel aastatel lauldi rohkem iseenda lõbuks Eestimaa mõisates ja kirikutes. Niipea, kui ühiskonnas toimunud muutused võimaldasid, algasid ka välisreisid ning väliskooride võõrustamised. 1993.a alates on koor andnud igal aastal kontserte välismaal ja tutvustanud Eesti koorilaulukultuuri.
Koori traditsioonide järgmine muutus toimus 1989.a, mil koor võttis esmakordselt osa naiskooride laulupäevast Põlvas. Koor osales 1993. a Elva, 1995. a Rakvere ja 1998.a Viljandi laulupäevadel. Koor on alates 1985.a osalenud kõigil laulupidudel nii Tartus kui Tallinnas, aga ka Eesti Naislaulu Seltsi korraldatud laulupäevadel Eestimaa erinevais paigus.
1990. a sügisest algas koostöö Eesti Meestelaulu Seltsi Tallinna meeskooriga. Ühisüritustest jõuti peagi ühiste jõulukontsertide korraldamiseni erinevates kirikutes igal advendiajal. Nii lauldi Jüri kirikus 1994,  1995 ja 1998; Hageri kirikus 1996, 1997. Kahe koori ühiste jõulukontsertide korraldamise traditsioon on kestnud tänaseni.
Koori lipp ja sümboolika
'''1990. a 12. juunil''' õnnistati Nõmme Rahu kirikus koori esimene lipp. Koori sümboolika, kodukord ja põhikiri kinnitati koori üldkoosolekul 27. mail 1991.a. Tähtis päev koori elu oli 3. juulil 1991, mil Tallinna Linnavalitsuse korraldusega nr 554-k  kinnitati koori põhikiri ja koor sai juriidilise isiku staatuse. Koori ametlikuks juriidiliseks nimeks sai Tartu Ülikooli Naiskoori Tallinna Vilistlaskoor. Kooril tuli ennast arvele võtta asukohajärgses Tallinna Maksuameti linnarajooni sektoris. Seega sai koor kui juriidiline isik pangaarve.
Koori kujundamine kontsertkooriks Triin Kochi dirigeerimisel
2000. a algusest asus koori dirigendiks Triin Koch ning koori tegevuse põhieesmärgiks sai heal tasemel kontserttegevus. Seega võeti suund kontsertkooriks kasvamisele ja kvaliteedi üheks nurgakiviks on sealt peale koori kõla. Koor on saavutanud ja hoidnud oma nooruslikku kõla tänu dirigent Triin Kochi väga professionaalsele hääletreeningule. Koori repertuaaris on Triin Kochi käe all  alati olnud Eesti koorimuusika klassikat ja kaasaegsete autorite teoseid. Koori repertuaari tuumikusse kuuluvad Cyrillus Kreegi, Mart Saare, Veljo Tormise ja Alo Ritsingu koorilaulud. Rõõmsal meelel lauldakse kaasaja autoritest Patrik Sebastian Undi, Pärt Uusbergi ja Sirje Kaasiku laule.
Triin Kochi juhtimisel on koor seadnud missiooniks rahvuskultuuri edasikandmise. Oma missiooni täitmiseks hoitakse au sees laulupeotraditsioone, korraldatakse kontserte ja tutvustatakse Eesti kultuuri ning koorimuusikat välismaal.
Triin Kochi taktikepi all oli esimene „jõukatsumine“ teiste kooridega võistulaulmisel 29. aprillil 2000. aastal Mustpeade majas. Koor saavutas B-kategooria 16-ne koori seas 9. koha. Arvestades koori endist taset ja uue dirigendiga kohanemise lühikest aega, oli võistulaulmise koht väga hea tulemus. 2005. a võistulaulmisel saavutas koor B-kategoorias 7. koha. Aga 2008.a. samas B-kategoorias juba 3. koha.
Triin Kochi juhtimisel täienesid koori traditsioonid mitmete kontsertide ja esinemistega, kuid jätkusid ka varasemast ajast alguse saanud advendi ja naistepäevakontserdid koos Eesti Meestelaulu Seltsi Tallinna meeskooriga erinevates Tallinna ja selle lähiümbruse kirikutes.
Uute traditsioonidena lisandusid koori iseseisvad kontserdid lauluaasta sügiskuudel või jõulupühadel erinevates Tallinna ja selle lähiümbruse kirikutes nagu näiteks Kose, Rootsi – Mihkli, Nõmme Baptisti ja Lunastaja, Jaani,  Metodisti jt kirikutes.
Igal kevadel on koor rõõmustanud oma fänne täispika kontserdiga. Peale sajandivahetust toimusid kevadkontserdid kõige rohkem Tallinnas Hopneri majas. Lauldud on ka Mustpeade majas, Sakala keskuse valges saalis, Ajaloomuuseumis, Lauluväljaku klaassaalis jt kontserdipaikades.
Koor on osalenud Eesti Naislaulu Seltsi advendikontsertidel ja vabariigi aastapäeva kontserditel  ning võtnud osa naiskooride laulupäevadest Haapsalus (2001), Narvas (2001), Kurgjal (2006), Türil (2008), Pärnus (2016), Võrus (2022).
2006. aastast algasid koori iga-aastased ja kaks päeva kestvad laululaagrid, et õppida laule, koos sportida ja ka pidada pidu. Viimastel aastatel on saanud armsaks laululaagrite paigaks Nelijärve Puhkekeskus oma lahke pererahva ja heade prooviruumidega.
Triin Kochi dirigeerimisel on koor käinud peaaegu igal aastal kontsertreisil väljaspool kodumaad, et viia ellu oma missiooni – tutvustada Eesti koorilaulukultuuri teistele rahvastele. Nii on esinetud Saksamaal, Rootsis, Taanis, Soomes, Peterburis, Krimmis, Lätis jne.
Triin Kochi kooride laulupäevad Sulbi laululaval
Triin Kochi koorid on Eesti koorimuusika traditsioonide innustunud edasikandjad ja rahvuslikkuse alustalad. Üheskoos juletakse teha ja lauluga välja öelda, mis üksi jääks tegemata või ütlemata. Selle üheks ilusamaks võimaluseks on Triin Kochi kooride traditsioonilised laulupäevad Võrumaal Sulbi laululaval.
2008. aasta 14.–15. juunini toimus vilistlaskoori eestvõttel Triin Kochi kolme laulukoori esimene laulupäev. Laulupäevade traditsiooniga tehti algust Abrukal. Järgmisel aastal toimus Triin Kochi kooride laulupäev juba Sulbi laululaval ja nii on need laulupäevad jätkunud tänaseni.
Iga-aastane laulupäev algab rongkäiguga Triin Kochi talust Pöksis ja kulgeb Sulbi laululavale, kutsudes oma teekonnal kõiki kaasa kontserdile. Laulupäeva kontserdil laulavad Triin Kochi kõik koorid eraldi ja ka suure ühendkoorina. Triin Kochi kooride 10. laulupäevadel 2017. a esineti ka kontserdiga Võru Kultuurimajas. Triin Kochi kooride XV laulupäeval 2022. a esinesid kõik kolm koori Tartu Pauluse kirikus kontserdil “Valgust!”. Triin Kochi kooride laulupäev on kohalike lauluarmastajate seas populaarne üritus ja kuulajaid on alati rohkesti.
Esinemised Eestile tähtsatel üritustel
Koor on rikastanud oma kõlava ja noorusliku lauluga paljusid Eestile tähtsaid üritusi. 2017. aasta 7. oktoobril lauldi Roomas Konrad Mägi maalide näituse avamisel Moodsa ja Kaasaegse Kunsti Rahvusgaleriis. Näituse avas president Kersti Kaljulaid.
2020. aasta 31. oktoobril lauldi maestro Vaike Uibopuu 80. juubeli kontserdil „Oo, muusika“ ülikooli aulas. See oli kauaoodatud ja ainulaadne kontsert, kus astusid üles sünnipäevalapse jaoks väga olulised koorid. Vilistlaskoor on väga tänulik maestrole, et meil oli võimalus laulda Vaike Uibopuule, meie kõigi ülikooliaastate dirigendile. Eesti Vabariigi 100. juubeli auks esines koor 2018. aastal kontserdiga Tallinnas Nõmme majas. Sellest kontserdist sai alguse uus traditsioon. 2023. aastal laulis koor samuti meie riigi sünnipäeva auks kontserdil „Isamaa, ela sa“ uuemaid ja vanemaid isamaalisi laule.
Õnnestumisterohke 2023 ja Aasta Naiskoor 2022 tiitel
Tartu Ülikooli Naiskoori Tallinna Vilistlaskoori lauljaid ühendab suur-suur laulutahe ja soov hoida ning edendada Eesti koorilaulukultuuri. See aitas kooril ka rasked koroona-aastad nii üle elada, et tegevus peaaegu ei katkenud. Nii oldi ka peale koroona-aja lõppu valmis esinema kontsertidel ja sõitma välisreisile kontserte andma.
Aasta 2023 on olnud viimaste aastate üks edukamaid. 22. veebruaril 2023 Eesti Naislaulu Seltsi pidupäevakontserdil „Sind ma tahan armastada!“ pärjati meie koor tiitliga „AASTA NAISKOOR 2022“ panuse eest kohalikku kultuuriruumi! Eesti Naislaulu Seltsi VIII nais- ja neidudekooride võistulaulmisel saavutas koor C-kategoorias 3. koha. Eesti Rahvaluule Arhiivi 2022. aasta kogumisvõistlus „Muusika minu elus“ oli suunatud muusika osale inimeste elus. Me esitasime sellele kogumisvõistlusele koori ja lauljate ühise võistlustöö. Konkursitööd tunnustati Eesti Kirjandusmuuseumi eripreemiaga.
Neurorehabilitatsioon
Neurorehabilitatsioon on taastusravi liik, mille eesmärk on aidata inimesel taastuda pärast närvisüsteemi kahjustust.
Tartu Ülikooli Naiskoori Tallinna Vilistlaskoor
Koori saavutused
2008.a võistulaulmiselt B-kategoorias 3. koht
1953. aasta Lääne-Saksamaa parlamendivalimised
Valimiste tagajärjed
CDU-CSU esines valimistel väga hästi ja absoluutenamusest jäi puudu vaid üks koht. Matemaatiliselt saanuks Adenauer jätkata senist parempoolset CDU/CSU, FDP ja DP valitsuskoalitsiooni, kuid ta kaasas ka väljasaadetud sakslaste huve esindava GB/BHE ja moodustas laia parempoolse koalitsiooni kahe kolmandiku kohtadega (333, 68.38%).
Neurorehabilitatsioon
Tänapäevase taastusravi põhirõhk on teraapia erinevatel liikidel: füsioteraapia, tegevusteraapia, logopeediline ravi, psühholoogiline hindamine ja nõustamine. Neurorehabilitatsioonis seisneb taastusravi eelkõige taasõppimises. Taasõppimise võime põhineb aju plastilisusel, mis võimaldab inimesel uuesti omandada eluks vajalikke funktsionaalseid oskusi. Uute tehnoloogiate tulekuga on taastusravi võimalused märkimisväärselt laienenud ja tänapäeval kasutatakse ka arvutipõhiseid treeningumeetodeid. Spetsialistide hinnangul on sellel tulevikus suur potentsiaal.
Omandatud ajukahjustus
Omandatud ajukahjustus on kesknärvisüsteemi vigastus, mis on juhtunud pärast sündi. Kahjustus võib olla kas traumaatiline või ka mittetraumaatiline (infektsioon, ajuinfarkt, hüpoksia, ajukasvajad, neurokirurgia). Näiteks laste puhul on kõige sagedasem omandatud ajukahjustuse põhjus traumaatiline peavigastus. Igal aastal tekib traumaatiline peavigastus enam kui kolmel miljonil lapsel maailmas. Omandatud ajukahjustusega lastel on tihti häiritud erinevad kognitiivsed ja sotsiaalsed oskused ja seetõttu on hästi oluline leida häid uusi taastusravi võimalusi.
Arvutiprogrammid
Arvutitehnoloogiate kasutamine on neurorehabilitatsioonis kiiresti arenev ala. Nii on võimalik harjutada eluks vajalikke oskusi ohutul, kuid põneval viisil. Uuringud näitavad, et arvutipõhine sekkumine on kõige efektiivsem just siis, kui seda kasutatakse kombineeritult terapeudi aktiivse osalemisega kogu protsessis. Terapeudi ülesanne on laste kognitiivsete võimete analüüsimine ning selliste strateegiate arendamine, mis võimaldaks lapsel elus paremini hakkama saada.
Uus viis laste kognitiivseid häireid ravida, on kasutada arvutipõhist FORAMENRehabi treeninguprogrammi. Eesti uuring näitas, et antud programmi tarkvara on lastele kohandatuna vägagi efektiivne kognitiivsete häirete ravis. Pärast treeninguid esines lastel statistiliselt oluline paranemine nii tähelepanus (tähelepanu jagamine ja seiramine) kui ka ruumitajus (visuaalne tähelepanu, visuaal-konstruktiivsed võimed, nägemis-ruumitaju). Positiivne efekt oli alles ka 1,3 aastat hiljem. Treeninguprotsessi käigus tulid välja laste individuaalsed erinevused raviprogressi osas.
Virtuaalreaalsus
Virtuaalreaalsus on arvutitehnoloogia, mis simuleerib väljamõeldud või päriselu keskkonda. Antud tehnoloogiat kasutades saavad inimesed näiliselt olla kolmemõõtmelises ruumis ning suhelda selle keskkonnaga nii, nagu nad seda päriselus teeksid. Virtuaalreaalsust kasutatakse haridusvaldkonnas, meelelahutuses, sõjaväes ning ka meditsiinis. Taastusravis võimaldab virtuaalreaalsus ajukahjustusega inimestel kogeda ja harjutada tegevusi, mis oleksid nende jaoks reaalsuses võimatud või väga keerulised.
Uuringud näitavad, et virtuaalreaalsust kasutades on võimalik saavutada taastusravis edu kognitiivsete protsesside taastamisel.
Virtuaalreaalsuse kasutamisel võivad esineda erinevad kõrvalnähud, nagu näiteks peavalu, krambihood, iiveldus, väsimus, uimasus, apaatsus, pearinglus ja ruumitaju probleemid. Need sümptomid on seotud küberhaiguse või digitaalse merehaigusega, mis võib tervisele ohtlik olla. Küberhaigus on psühhosomaatiline probleem, mis tekib virtuaalreaalsuse keskkonnas olles. Uuringud on näidanud, et küberhaiguse tekkimine seab olulised piirangud virtuaalreaalsuse kasutamisele neurorehabilitatsioonis.
Arvutimängud
Maailmas on puudu spetsialistidest, kes suudaksid pakkuda piisavat abi kõigile, kellel esinevad vaimse tervise probleemid. Probleemide teaduslik analüüsimine on ülioluline, et mõista, kuidas psühhoteraapia toimib.
Videomängude populaarsus noorte seas on tõstatanud teadusliku huvi, kuidas täpselt mängud noori igapäevaelus mõjutavad. Rehabilitatsiooni valdkonnas on videomängude kasutamisel suur potentsiaal, kuna terapeutidel on olnud tavaliselt raske noori ravisse kaasata. Uuringud on leidnud, et ka ka näiteks Tetrise mängimine, mis on võrdlemisi lihtne, parandab visuaal-ruumilisi võimeid.
Tartu Ülikooli Naiskoori Tallinna Vilistlaskoor
Koori saavutused
2022.a  tiitel „Aasta naiskoor 2022“
2023.a Eesti Kirjandusmuuseumi eripreemia Eesti Rahvaluule Arhiivi kogumisvõistluse „Muusika minu elus“ konkursitöö eest.
Valik kontserte
2013.a 11. detsembril - advendiaja kontsert Berliini Keiser Wilhelmi kirikus
2014. a 15. detsembril - kontsert Nõmme Lunastaja kirikus
2015. a 16. märtsil - kontsert Pühavaimu kirikus.
2017. a 9. juunil - Triin Kochi kooride kontsert Võru Kultuurimajas
2019. a 20. – 22- juuni - Tartu Laulupidu koos ajastukontsertidega
2019. a 21. juunil - üldlaulupeo kontsert „Õpetajale“ Tallinna Lauluväljakul
2020. a 31. oktoobril -  maestro VAIKE UIBOPUU 80. SÜNNIPÄEVA KONTSERT "Oo, muusika!" Tartu Ülikooli aulas
2021. a 25. oktoobril - kontsert "Sügistervitus" Tallinnas Hopneri majas
2021. a 11. detsembril - Jõulumuusika õhtu Tallinnas Peeteli kirikus
2022. a 22. mail  – koori esinemine Müncheni Püha Benno kirikus missal.
2022. a 3. juunil - XV Triin Kochi KOORIDE LAULUPÄEVADE avakontsert "Valgust" Tartu Pauluse kirikus.
2023. a 22. veebruaril - Eesti Naislaulu Seltsi pidupäevakontsert „Sind ma tahan armastada!“. Sellel kontserdil pärjati meie koor tiitliga „AASTA NAISKOOR 2022“ panuse eest kohalikku kultuuriruumi!
2023. a 20. mail - Kevadkontsert ja koori uue lipu õnnistamine Nõmme Rahu kirikus
Koori kontsertreisid välisriikidesse
1993 – reis Soome, kontsert Kurikkal
1995 – reis Gotlandile, kontsert Slite koolimajas koos sealse kooriga.
1996 – reis Saksamaale, kontsert Künzelsau Stadthalles
2002 – reis Soome Viittasaarile, kontsert Pieksamäe kirikus
2003 – reis Peterburi, esinemised Kotlini saare oikumeenilises Merekirikus ja Lydia Koidula maja akende all
2005 – reis Taani, kontsert Svendborgi muusikamajas ja kirikus.
2006 – reis Krimmi, kontserdid Eesti kultuuripäevade raames Jalta orelimajas ja Sevastoopolis Nahhimovi väljaku äärse pargi vabaõhulaval
2007 – reis Soome, kontserdid Eesti-Soome ühislaulupeo ajal Poris
2010 - reis Lätimaale, kontserdid Läti Ülikooli aulas ja Ventspilsi Liivi Ordu lossis
2011 – reis Tšehhimaale, kontsert 24. mail
2012 – reis Gruusiasse, kontsert Tbilisi Konservatooriumi väikeses saalis
2014 – reis Bulgaariasse, kontsert Sofia Ülikoolis koos Sofia Ülikooli kammerkooriga
2015 – reis Saksamaale, kontsert Berliini kesklinnas asuvas Keiser Wilhelmi kirikus
2016 – reis Peterburi Eesti Vabariigi aastapäeva kontserdile, esinemine Moskva nimelises Kultuuripalees
2017 – reis Itaaliasse, kontsert Konrad Mägi näituse avamisel Roomas Itaalia Moodsa ja Kaasaegse Kunsti Rahvusgaleriis
2018 – reis Kreekasse Santorinile, kontsert Kamari lähedal veinimõisas
2022 – reis Saksamaale Baierimaale, kontserdid Müncheni Püha Benno kirikus missal ja Steingadeni Wieskirches, ühes maailma parima akustikaga kirikus
Veebiseminar
Veebiseminar (inglise keeles web-based seminar, web seminar, webinar) on veebi vahendusel toimuv seminar, mida korraldatakse õppetöö, koosoleku, arutelu vm eesmärgil.
Jenny Butler
Jenny Butler on iiri usunditeadlane ja kirjanik.
Ta töötab religiooni-uuringute lektorina Corki Ülikooli Kolledžis (University College Cork). Tema peamised uurimisalad on Iirimaa tänapäevased usundid, lääne esoteeria ja uususundilised liikumised. Aastail 2002–2013 oli ta sama ülikooli etnoloogia ja folkloristika osakonna lektor.
Erialased huvid
Tema teaduslike huvide hulka kuulavad usundilised ja ebatavaliste (üleloomulike) olenditega seotud jutud, vaimne kultuuripärand, religioosne ja rahvuslik identiteet, uusreligioossed liikumised (NRM).
Jenny Butler kaitses 2012. aastal doktoritöö teemal "Irish Neo-Paganism: Worldview, Ritual and Identity". Üks käsilolevaid projekte vaatleb võrdlevalt ebatavalisi olendeid ja maastikke, kesksel kohal on Iiri haldjate (Sídhi) ja Islandi elfide (Huldufólkile) käsitlused. Ta on olnud mitme rahvusvahelise konverentsi korraldaja.
Looming
Jenny Butleri lühijutte on avaldatud väljaannetes Fictive Dream Magazine, The RavensPerch, Literary Orphans Literary Magazine, Corvus Review, The Flexible Persona Literary Journal, Tales from the Forest Magazine, The Roaring Muse, Mulberry Fork Review jm.
Sarah Angliss
pisi|Sarah Angliss [[Prima Vista 2015 avamisel]] Sarah Angliss (sündinud 1966 ) on Briti muusik ja musikoloog, kes kasutab oma loomingus mitmesuguseid eksootilisi instrumente.
Beaverheadi maakond
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Dillon.
Maakonna pindala on 14 431 km², millest 78 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 9246. Aastal 2000 oli elanike arv 9202.
Beaverheadi maakond on pindalalt Montana suurim maakond.
Ajalugu
Beaverheadi maakond moodustati 1864. aastal.
Jaak Sumeri
pisi|[[Tartu ülikool 350 ekspeditsioonil kaasa teinud Jaak Sumeri (Pamiir, 1982). Jaan Künnapi foto]] Jaak Sumeri (1941–1983) oli eesti alpinist.
Ta on esimesi eesti alpiniste, kes tõusnud NSV Liidu kõrgeima mäe tippu.
Alpinism
1970. aastal osales Sumeri III Eesti Pamiiri ekspeditsioonis, mille käigus tõusis Heino Paltseri juhtimisel koos 7 kaaslasega Kommunismi mäetippu (7495 m). See oli eestlaste esmatõus sellele mäele ja Baltikumis esimene. Aasta lõpul kokkuvõtete tegemisel tunnistati see tõus Baltikumi parimaks.
Ta astus 1963. aastal Alpiklubi Firn liikmeks.
1974. aastal võttis Sumeri osa Ilmar Priimetsa juhtimisel ekspeditsioonist Lenini mäetipule (7134 m). Tippu tõusti kahe grupiga erinevatel marsruutidel. Jaak Sumeri tegi kaasa Enn Saare juhtimisel 5-liikmelises grupis, kes valis tippu tõusmiseks mitte tavapärase harjapidi marsruudi, vaid ronimise mööda kaguseina (marsruudi raskuskategooria Vene süsteemi järgi 5B). 6800 m kõrgusel tabas neid laviin, milles hukkusid Priit Vürst, Eerik Reino ja Tõnu Tennisson. Jaak Sumeri ja Enn Saar õnnekombel pääsesid. Jäänud ilma telgist, toidust ja kaaslastest, laskusid nad kurnatuna neli päeva, enne kui päästerühm nad leidis.
1978. aastal tõusis Sumeri koos Juhan Ahlbergi, Ilmar Priimetsa ja Enn Saarega Pamiiris Korženevskaja (7105 m) tippu. Alpiklubi Firn kodulehe andmetel on ta tõusnud ka Lenini tippu (enne 1979. aastat).
1982. aastal võttis ta instruktorina osa Tartu ülikooli 350. aastapäeva tähistamiseks korraldatud ekspeditsioonist Kesk-Pamiiri Tanõmasi ahelikku, mille käigus esmavallutati kaks nimeta kuuetuhandelist tippu (Tartu Ülikool 350 ja J. F. Parrot).
Isiklikku
Tema poeg Toomas Sumeri (sündinud 1969) on tegelenud mägimatkamise ja alpinismiga ning tõusnud 2000. aastal Lenini tippu.
Põhja-Ameerika numeratsiooniplaan
Põhja-Ameerika numeratsiooniplaan (inglise keeles North American Numbering Plan, NANP) on telefoninumbrite numeratsiooniplaan, mida kasutavad 25 regiooni 20 riigis: Ameerika Ühendriigid (koos ülemereterritooriumitega), Kanada ja enamik Kariibi mere saari. Numeratsiooniplaani ei kasuta Kuuba, Haiti ja Prantsusmaa Kariibi mere ülemereterritooriumid (Guadeloupe, Martinique, Saint Martin, Saint Barthelemy).
NANP lõi 1940. aastatel USA telefonifirma AT&T Bell Systemile ja Ameerika telefonioperaatoritele, et ühendada senised numeratsiooniplaanid ühtseks.
NANP numbrite rahvusvaheline maakood on +1. NANP numbrid on kümnekohalised: esimesed kolm numbrit vahemikus 201-989 on suunakood, millele järgneb kolmekohaline keskjaama kood ning neljakohaline vastuvõtja number.
NANP suunakoodi esimene number võib olla vahemikus 2-9, teine ja kolmas number võivad olla 0-9. Kui suunakoodi teine ja kolmas number on samad, on tegu kergesti äratuntava koodiga (Easily Recognizable Code; ERC). ERCsid kasutatakse ainult eriteenuste jaoks - näiteks 888 on tollivaba number, ning 911 - häirekeskus. Suunakoodid, kus teine number on 9, on reserveeritud hilisemate plaani laienduste jaoks.
Keskjaama kood ei saa samuti alata 0 või 1-ga. Geograafiline keskjaama kood ei saa olla formaadis X11, teistel on lubatud (välja arvatud 911).
Põhja-Ameerika numeratsiooniplaani suunakoodid
Tongji Ülikool
Tongji Ülikool (hiina lihtsustatud kirjaviisis 同济大学, traditsioonilises kirjaviisis 同濟大學, pinyinis Tóngjì Dàxué) on üks Hiina Rahvavabariigi vanemaid tänapäevaseid ülikoole, mille 1907. aastal rajasid Shanghais Saksamaa valitsuse toel Saksa arstid.
2011. aastal on Tongji Ülikoolis umbes 50 000 üliõpilast ja 4200 akadeemilist töötajat. 2007. aasta 1. septembril oli ülikoolis 30 000 üliõpilast ja 8000 töötajat. Ülikool on Hiina haridusministeeriumi otsealluvuses ning seda rahastab keskvalitsus.
Eriti kõrgelt on hinnatud Tongji inseneriteadus; sealsed arhitektuuri, linnaplaneerimise ja tsiviilinseneriteaduse osakonnad on aastakümneid olnud Hiina ülikoolide seas esikohtadel. Maailma tippülikoole reastava QS Rankingu 2010. aasta edetabelis on Tongji ülikool 388. kohal. Tongji ülikoolil on kaheksa keskust koostööks välisriikide ülikoolidega, neis toimivad ühised õppekavad ja -programmid. Keskuste eesmärk on tihendada ülikoolidevahelisi kontakte ning pakkuda välisriigi ettevõtetele platvormi, sisenemaks Hiina turule.
Takeshi Ōno
Takeshi Ōno (jaapani keeles 大野 毅 Ōno Takeshi; sündinud 22. novembril 1944) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.
Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1965–1971 3 mängu.
Willian Gomes de Siqueira
pisi|Willian 2012. aastal [[Harkivi Metalistis mängimas]] Willian Gomes de Siqueira (mängijanimega Willian; sündinud 1. märtsil 1986 Três Fronteirases) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib ründajana Brasiilia kõrgliigaklubis Athletico Paranaense.
Ta alustas klubikarjääri Guaranis, mille koosseisus tegi Brasiilia kõrgliigas debüüdi 2004. aastal. Athletico Paranaenses mängib ta alates 2023. aastast (samas klubis mängis ta ka aastatel 2006–2008). Brasiilia kõrgliigas on Williani resultatiivseim hooaeg olnud 2018, mil ta lõi Palmeirase meeskonnas kümme väravat.
Ta on tulnud Brasiilia meistriks neljal korral ja seda kolme klubiga: 2011. aastal Corinthiansega, 2013. ja 2014. aastal Cruzeiroga ning 2018. aastal Palmeirasega.
Ainus välisklubi, kus ta mänginud, oli Ukraina kõrgliigaklubi Harkivi Metalist, mille koosseisu kuulus ta hooajal 2012–13.
Eesti rahvakultuuri leksikon
Leksikoni autorid on Ellen Karu, Gea Troska, Igor Tõnurist, Lauri Vahtre ja Ants Viires. Teatmeteose andis välja Eesti Entsüklopeediakirjastus.
2007. aastal ilmus teose 3., täiendatud trükk.
Astmevaheldus
Astmevaheldus on häälikuvaheldus, mis on iseloomulik läänemeresoome, saami ja samojeedi keeltele. Astmevahelduse puhul esineb sama sõna tüves käänamisel või pööramisel häälikuvaheldus.
Eesti keele astmevaheldus jaguneb laadi- ja vältevahelduseks. Laadivahelduse puhul vahelduvad sõna tüves häälikud, nt leib - leiva, vältevahelduses aga nende välde, nt katta, katan.
Kõikide haiguste ravi
Laulud
Koosseis: Andreas Sepp, Rainer Rob Sirel, Eddie Darko, Raido Kits
Silver Kaljula
Silver Kaljula (sündinud 12. märtsil 1991) on eesti näitleja ja teatritegelane.
Silver Kaljula oli 2014. aastal üks projektiteatri Must Kast asutajaist ja töötas kuni 2019. aastani samas näitlejana.
2016. aastast on ta TEMUFI näitleja-produtsent ja 2020. aastast Ugala teatri korraldusjuht.
Ta on Eesti Näitlejate Liidu liige.
Leonhard Pföderl
Leonhard Pföderl (sündinud 1. septembril 1993 Bad Tölzis) on Saksamaa jäähokimängija, kes mängib Saksamaa kõrgliiga klubis Berliini Eisbären ründajana paremäärel.
Saksamaa kõrgliigas debüteeris ta hooajal 2012–13 Thomas Sabo Ice Tigersi meeskonnas. Hooajal 2017–18 lõi ta Saksamaa meistrivõistluste väljalangemismängudes kümme väravat ja oli sellega kahe teise mängija kõrval suurim väravakütt.
2019. aasta aprillis liitus ta Eisbäreniga. 2021. aastal tuli ta klubiga Saksamaa meistriks.
2018. aasta taliolümpiamängudel võitis Pföderl Saksamaa jäähokikoondise koosseisus hõbemedali. Jäähoki maailmameistrivõistlustel osales ta esmakordselt 2019. aastal.
PI-regulaator
Proportsionaal-integraalregulaatoris (PI-regulaator) on ühendatud paralleeltööle P- ja I-regulaatorid (joonis 1). Kui regulaatori sisendsignaali hälve on muutumatu, siis väljundsignaal ja reguleerimisseadme asend sõltuvad järgmistest asjaoludest: proportsionaalregulaatori võimendustegurist; häälestussuurusest TI, võimendustegurist ja sisendsignaali tekkimisest möödunud ajast.
pisi|Joonis 1. Proportsionaal-Integraalregulaatori struktuuriskeem
Soojusprotsesside juhtimisel kasutatakse kõige sagedamini PI-regulaatoreid, millel on nii P- kui I-regulaatori omadused. Analoog-PI-regulaatori väljund on
Digitaalse PI-regulaatori väljundfunktsioon on avaldatav kujul
Kui on olemas arvsignaalid ja xts, siis on väljundsignaal hõlpsasti arvutatav. Regulaatori häälestamiseks tuleb valida sobivad ülekandetegurid kP ja kI. Programmeerimisel käsitletakse neid kui konstante ja säilitatakse arvuti kindlates mälupesades. Juhtimisprogramm salvestatakse tavaliselt vahetatavaisse või ümberprogrammeeritavaisse mälupesadesse. Programmi osad või parameetrid, mida muudab operaator või juhtimisseade, salvestatakse muutmällu, mis on suhteliselt väikesemahuline.
pisi|Joonis 2. Proportsionaal-Integraalregulaatori sisendsignaali hälbe a ja väljundsignaali hälbe b teoreetilised tunnusjooned
Joonisel 2 on esitatud hüppelisele sisendsignaalile vastav teoreetiline väljundsignaali siirdetunnusjoon. Hälbe tekkimisel ilmub kohe proportsionaalregulaatori signaal väärtusega kP. Edaspidi lisandub sellele integraalregulaatori signaal, mis kasvab TI möödumisel kP  võrra ning suureneb sama kiirusega edasi kuni hälbe kadumiseni või täiturmehhanismi seiskumiseni lõpplüliti rakendumise tõttu. Kui sisendile antud signaal katkestada hüppeliselt, siis väheneb väljundsignaal proportsionaalregulaatori toimel kP võrra. Reaalse seadme väljundtunnusjoon erineb idealiseeritud tunnusjoonest selle võrra, et reaalsel seadmel ei kasva ega kahane proportsionaalregulaatori signaal mitte hetkeliselt, vaid mingi aja kestel, mis on vajalik täituri liikumiseks. Seepärast on reaalsed proportsionaalreguleerimise tunnusjooned pisut kaldu. Tegelikult muutub regulaatori sisendsignaal pidevalt ja seetõttu muutuvad kogu aeg ka P- ja I-regulaatorite väljundsignaalid pidevalt ja üheaegselt. Seetõttu ei saa reaalselt kirjeldada eraldi P- ja I-reguleerimist nii, nagu lihtsustatult kujutatud joonisel 2. Kui tagasiside hõlmab täiturmehhanismi, siis on PI-regulaatori ülekandefunktsioon avaldatav valemiga
kui aga tagasiside ei hõlma täiturit, siis on vaja tagasisideahelasse lülitada aperioodiline lüli võimendusteguriga
ka siis on regulaatori ülekandefunktsioon sama. PI-regulaatori siire lõpeb siis, kui x = x0, s.t. kui sisendsignaali hälve on likvideeritud.
2025. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused
2025. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused on 55. põhja suusaalade maailmameistrivõistlused. Rahvusvahelise Suusaliidu FIS juhatus määras 3. oktoobril 2020. aastal ühehäälselt MM-i korraldamise Trondheimile Norras. Teisi taotlejaid ei olnud. Trondheim oli varem edutult kandideerinud 2021 ja 2023. aasta maailmameistrivõistlustele ning võõrustas MM-i juba 1997. aastal.
Kandideerimisperiood lõppes 1. mail 2019. Potentsiaalsed taotlejad pidid esitama üksikasjaliku kontseptsiooni 1. septembriks 2019.
Võistlused toimuvad Trondheimis Granåsen suusakeskuses. Spordirajatistesse on planeeritud investeeringuid 1,25 miljardi krooni (125 miljoni euro) ulatuses. Seoses vastavate renoveerimistöödega ei toimunud Trondheimis Raw Air 2022. aasta raames.
Tsälbämägi
Tsälbämägi (ka Tsälbamägi) on kõrgendik (küngas) Haanja kõrgustikul, Tuuljärvest lõunas. Kõrgendik asub Võrumaal Rõuge vallas. Suurem osa mäest jääb Plaksi küla piiresse, kuid mäe kõrgeim tipp asub Kääraku külas.
Tsälbämäe absoluutne kõrgus on 293 m ja see on Eesti kõrguselt neljas tipp.
Laserdiood
thumb|Laserdioodid Laserdiood ehk pooljuhtlaser on optoelektrooniline kiirgusallikas, milles tekib optiline kiirgus nagu valgusdioodiski elektronide ja aukude rekombineerumisel, s.t vastasmärgiliste laengukandjate ühinemisel. Ent laserdioodis ei toimu see spontaanselt, vaid stimuleeritult; seega toimub valguse võimendus kiirguse stimuleeritud ehk indutseeritud emissiooni tulemusena. Sel juhul tekkiv kiirgus on monokroomne (ühevärviline) ja koherentne, mispuhul elektromagnetlainete faaside vahe püsib muutumatuna.
Valguskiirguse tekkimiseks laserdioodis on vaja, et rekombinatsioone koos kvantide ehk footonite eraldumisega toimuks rohkem kui kvantide neeldumisi. Selleks tuleb siirde piirkonnas luua pöördhõive. Seda võib saavutada laengukandjate intensiivse sisestamisega heterosiirdesse (nagu see toimus esimestes pooljuhtlaserites 1960. aastatel). Kirjeldatud tingimustel tekibki valguskvante rohkem kui neid neeldub, mille tulemusena siirde tasapinnas leviv valguslaine võimeneb, s.t tema amplituud kasvab.
Rekombinatsioonide arvu saab suurendada, kui panna valguskvandid siirde tasapinnas edasi-tagasi liikuma. Selleks lihvitakse pooljuhi monokristalli kaks otstahku paralleelseteks peegliteks, nii et moodustub optiline resonaator. Peegeldunud kvandid läbivad siis korduvalt pöördhõivestatud aktiivpiirkonna, kutsudes esile uute rekombinatsioonide ning seega kvantide tekke. Pärast mitmekordset peegeldumist väljub valguskiir läbi ühe, poolläbipaistva peegli.
Laserdioodi toitevoolu energiast muutub valgusenergiaks vähemalt 50 %.
thumb|CD-draivis kasutatav laserdioodmoodul Näiteid erisuguse lainepikkusega kiirgust tekitavate laserdioodide kasutusaladest teaduses ja tehnikas:
Kikujukeelne Vikipeedia
pisi|Logo Kikujukeelne Vikipeedia (kikuju keeles Wikipedia) on Vikipeedia kikujukeelne versioon.
Kikujukeelsele Vikipeediale pandi alus 2004. aastal.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult. keeleversioon.
Tooma (perekonnanimi)
Tooma on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Tooma on pandud Kaarli mõisas Ambla kihelkonnas ja Kurisoo mõisas Järva-Madise kihelkonnas Järvamaal; Võnnu mõisas Ridala kihelkonnas Läänemaal; Ropka ja Ülenurme mõisas Tartu-Maarja kihelkonnas Tartumaal.
Nimede eestistamisel määrati Tooma uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Neudorff, Prits, Pritsu, Thom, Tomann, Tomson ja Toomann.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Tooma Eestis 23 mehel ja 29 naisel.
Łyskava
Łyskava (valgevene keeles Лыскава, transkribeerituna Lõskava, taraškievicas kasutusel ka nimekuju Лыскаў (Łyskaŭ, transkribeerituna Lõskav), poola keeles Łysków) on agrolinnake (endine alev) Valgevenes Bresti oblastis Pružany rajoonis, Zielanievičy külanõukogu halduskeskus.
Asulas elas 2009. aasta seisuga 357 elanikku.
Asulas on keskkool, kultuurimaja ja raamatukogu. Tegutseb metsamajand.
Vaatamisväärsuseks on Łyskava lossi varemed (XV sajand), Łyskava klooster XVIII sajandist, katoliku kirik XVII sajandist ja õigeusu kirik aastast 1933. Łyskavasse on maetud Franciszek Karpiński.
Ajalugu
left|pisi|Łyskava Łyskavat on esimest korda mainitud aastal 1504. Aastal 1527 lasi Viciebski vojevood Maciej Kłoczko sinna ehitada katoliku kiriku. Pärast tema surma andis ta naine asula Bona Sforzale. XVI sajandil asus seal Leedu suurvürstide lauamõis; sinna rajati ka loss. Asula ise kuulus Navahrudaki vojevoodkonda ja Vaŭkavyski maakonda.
Aastal 1690 läks asula Bychowiecide suguvõsa valdusse. Aastal 1751 lubas toonane omanik J. Bychowiec Łyskavasse asuda Congregatio Missionise mungaordul; sinna rajati klooster ja kirik. Kloostri juures olid haigemaja, kool ja raamatukogu.
Aastast 1795 läks alev kolmandal Poola jagamisel Venemaa koosseisu. Łyskava oli valla keskuseks Grodno kubermangu Navahrudaki maakonnas. Aastal 1897 oli seal 868 elanikku. Alevis oli lisaks kirikutele veel sünagoog, seal oli kaks veskit, 4 kõrtsi ja 21 poodi. Alevis peeti kolm korda aastas laata.
Pärast Esimest maailmasõda hakkas alev kuuluma Poola koosseisu, asudes Białystoki vojevoodkonnas ja Vaŭkavyski maakonnas. Aastal 1921 oli seal 899 elanikku. Aastal 1939 liideti asula Nõukogude Liiduga, kus see kaotas alevi staatuse. Aastal 1940 oli Łyskavas 1250 elanikku. Teise maailmasõja ajal aastal 1944 tapsid Saksa okupatsiooniväed 535 küla elanikku ja põletasid maha 90 maja.
Ifremer
pisi|240px|Ifremeri peahoone [[Brest (Prantsusmaa)|Brestis]]
Prantsuse Merendusintituut (prantsuse keeles Institut français de recherche pour l'exploitation de la mer; lühend Ifremer või IFREMER) on Prantsusmaal Brestis asuv riigiettevõte, mis kuulub korraga kahe ministeeriumi haldusalasse (Prantsusmaa Ökoloogia Ministeerium ja Prantsusmaa Kõrghariduse Ministeerium).
Ifremer asutati 1984. aastal kahe organisatsiooni – riikliku ookeanide kasutamise keskuse (CNEXO) ja merekalanduse teadusliku ja tehnilise instituudi (ISTPM) – ühinemisel.
Tegevusvaldkonnad
Ifremer keskendub oma uurimistegevuses järgmistele valdkondadele:
Uurimislaevad ja allveeaparaadid
pisi|360px|Prantsuse uurimislaev [[Pourquoi pas ?, mida kahepeale jagavad Ifremer ja Prantsusmaa merevägi]] Ifremeri käsutuses on arvukalt uurimislaevu ja allveeaparaate (sealhulgas Nautile, Cyana, Victor 6000, seismomeeter Ifremer, sukelaparaat Ifremer).
Ekspeditsioon Titanicu vraki leidmiseks
1985. aastal korraldas Ifremer koos allveearheoloog Robert Ballardiga ekspeditsiooni RMS Titanicu vraki leidmiseks.
Mitmikud
pisi|Esimesed teadaolevad täisikka jõudnud viisikud ([[Dionne'i viisikõed)]] pisi|Naine, kes kandis kokku 20 last (esimene kord 9 ning teine kord 11), [[Conrad Lycosthenesi illustratsioon 1557. aasta meditsiinikogumikus Prodigiorum ac ostentorum chronicon]] Mitmikud on sama ema korraga sünnitatud järglased. Mitmikutest sünnivad kõige sagedamini kaksikud. Nende sünnitamise komplitseerituse puhul võidakse teostada sünniabioperatsiooni ehk keisrilõiget.
Mitmikud
On esinenud rasedusi, mis algasid kümne, üheteistkümne, kaheteistkümne või viieteistkümne lootega. Need ei jõudnud elussündideni. Enamik neist on tulenenud viljakusravist ja kunstliku viljastamise tehnoloogia rakendamisest. Siiski on teada üks dokumenteeritud juhtum, kus loomuliku rasestamise tulemusel tekkis 12 loodet.
Kolmikud
Kolmikud on samast rasedusest sündinud kolm järglast. Identsed kolmikud on arenenud ühest munarakust (ühemunakolmikud). Kõige rohkem sünnib kolmikuid või kolmest munarakust (kolmemunakolmikud). Inimesel sünnivad kolmikud ligi ühe korra 1000 sünnituse kohta. Identseid kolmikuid sünnib üks kord iga 200 miljoni sünnituse kohta.
Krister Höckerstedt
Krister Höckerstedt (sündinud 1942) on Soome arstiteadlane ja kirurg.
Ta on Helsingi ülikooli kirurgia emeriitprofessor.
2011. aasta 27. mail valis Tartu Ülikooli nõukogu Krister Höckerstedti Tartu ülikooli audoktoriks pikaaegsete teenete eest Tartu Ülikooli arstiteaduskonna ja Tartu Ülikooli autoriteedi tõstmisel. Höckerstedt on aidanud juurutada ja arendada Tartus maksa- ja neerusiirdamist ning kaasajastada kirurgia erialade residentuuriõpet vastavalt Euroopas aktsepteeritud nõuetele.
Kaja Kreitzberg
Kaja Kreitzberg (sündinud 27. aprillil 1972 Rakveres) on eesti balletipedagoog ja endine balletitantsija.
Kreitzberg on lõpetanud 1990. aastal Tallinna Koreograafiakooli. Ta on töötanud aastatel 1990–2013 Estonias balletiartistina.
2006. aastast tegutseb Kreitzberg ka balletipedagoogina. Ta on töötanud kuni 2022. aastani Tallinna Balletikooli klassikalise tantsu pedagoogina. Alates 2022. aastast töötab ta Tallinna Muusika- ja Balletikoolis.
Maret Järv
Maret Järv (sündinud 17. detsembril 1951) on meditsiinitöötaja, tervisedendaja ja omavalitsustegelane.
Johannes Carl Gysbert Immanuel Russvurm
Johannes Carl Gysbert Immanuel Russvurm (perekonnanimi ka Russwurm; 19. märts 1855 Haapsalu – 2. juuni 1939 Berlin-Weissensee) oli Eesti pedagoog ja tehnikateadlane.
Maret Järv
Haridus
Lõpetas 2005. aastal Tallinna Ülikooli.
Johannes Carl Gysbert Immanuel Russvurm
Elulugu
Johannes Carl Gysbert Immanuel Russvurm oli baltisakslane ja Carl Friedrich Wilhelm Russwurmi poeg.
Maret Järv
Haridus
Ta on läbinud Eesti Punase Risti esmaabiõpetaja koolituse ja saanud tunnistuse, mis annab õiguse läbi viia esmaabi kursuseid.