cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Teleauditooriumi mõõtmine
Mõõdikuuringu väljakutsed digiteerunud telemaastikul
Lisaks metoodikale on mõõdikuuring kriitika all seoses muutuva telemaastiku ja vaatamispraktikatega. Digiteerunud telemaastiku märksõnadeks on sisu pakkumise suurenemine, järelvaatamise võimaluste laienemine, ekraanide paljusus, meedia konvergents, sotsiaalmeedia võidukäik ja voogedastusteenuste edu. Kuna klassikaline mõõdikuuring keskendub elutoakesksele telesaadete telerist vaatamise mõõtmisele (kindel koht, aeg ja seade), siis on ilmne, et muutuvad olud on mõõdikuuringule mitmeid väljakutseid esitamas.
Juba enne digiajastut kritiseeriti mõõdikuuringu keskendumist vaid kodustele teleritele. Paljud ekraanid paiknevad avalikus ruumis (baarides, pubides, koolides, haiglates, lennujaamades jne) ja ajuti võib nende ette eriti näiteks spordiülekannete ajal koguneda märkimisväärne vaatajaskond. Samuti on paljudel leibkondadel mitu kodu või ühes eluruumis mitu telerit. Viimati nimetatud probleem on Eestis nüüdseks lahendatud: Kantar Emor varustab mõõdikuga kõik valimisse kuuluva leibkonna telerid.
Samuti on lahendatud järelvaatamise kui digiajastu ühe olulisema uue vaatamispraktika mõõtmine. Mitte kavapõhise televisiooni vaatamise kasv jättis suureneva osa teleisu vaatamisest mõõtmata ning mõõdikuuringu metoodika vastav muutmine oli paratamatu. Järelvaatamise mõõtmine sai võimalikuks tänu telesaadete ja filmide tuvastamisele nende heliriba kaudu. Telesaate/filmi heliriba on salvestatud mõõdiksüsteemi serverisse ning on mõõtmisseadmest tuleva heliriba kaudu tuvastatav sõltumata telesaate/filmi vaatamise ajast. Järelvaatamist mõõdetakse kahel ajaskaalal. Eetripäeva järelvaatamine kajastab järelvaatamisi, mis on tehtud eetripäevaga samal päeval. Eestis on lühema ajaskaalana kasutusel reiting, mis mõõdab 24 tunni jooksul pärast eetriaega tehtud järelvaatamisi. Teise järelvaatamist kajastava ühikuna on kasutusel seitsmepäevane järelvaatamine, mis kajastab kuni seitsme päeva jooksul pärast eetripäeva tehtud järelvaatamisi. Järelvaatamise uuringute andmeil tehakse valdav osa järelvaatamisi 24 tunni jooksul pärast telesaate/filmi esmaeetriaega. Seega pole väga pika järelvaatamise ajaakna mõõtmine õigustatud. Seejuures kaetakse mõõdikuuringuga vaid teleri vahendusel toimuv telesaadete/filmide järelvaatamine. Teistes seadmetes veebiplatvormi või rakenduste kaudu toimuv järelvaatamine mõõdikuuringu numbrites ei sisaldu. Sama kehtib ka teistes seadmetes toimuva otse-eetri vaatamise kohta. Seega on teatud osa televisioonisisu tarbimisest mõõdikuuringuga mõõtmata.
Järelvaatamine ning sisu edastamiseks kasutatavate seadmete ja platvormide paljusus on vaid mõned aspektid auditooriumi killustumise paljude komponentidega protsessis. Pakutava televisioonisisu mahu suurenemine on nimetatud aspektide kõrval üks peamisi tegureid, millele on mõõdikuuringul keeruline vastata ja mis on põhjustanud traditsiooniliste reitingute täpsuse ja adekvaatsuse kahanemist.
Valeri Sõdorenko
Valeri Petrovõtš Sõdorenko (ukraina keeles Валерій Петрович Сидоренко; sündinud 23. septembril 1976 Energodaris Zaporižžja oblastis) on Ukraina endine poksija.
Teleauditooriumi mõõtmine
Mõõdikuuringu väljakutsed digiteerunud telemaastikul
pisi|"Pika-saba" efekt Eesti teleauditooriumi jaotumisel telekanalite vahel. Telekanalite vaatamisaja osakaal (%) 4-aastaste ja vanemate Eesti elanike hulgas, jaanuar 2022. Allikas: Kantar Emor. Teleauditooriumi mõõdikuuring
Valeri Sõdorenko
Ta osales helveskaalus (kuni 48 kg) 2000. aasta Sydney olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Maikro Romerole (Kuuba) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Teleauditooriumi mõõtmine
Mõõdikuuringu väljakutsed digiteerunud telemaastikul
Pidevalt suurenev pakkumine tekitab televisioonisisu tarbimises “pika saba” efekti (ingl long-tail effect). See tähendab, et teiste telekanalitega võrreldes suurema auditooriumiga kanalid on koondunud üheks juhtivaks klastriks. Sellele järgneb suur hulk kanaleid, millel igaühel eraldi on väga väike auditoorium, kuid mis tervikuna võivad olla suurema vaatajaskonnaga kui populaarne väheste kanalitega juhtklaster. Kuna mõõdikuuringu valimid on piiratud suurusega, ei suuda need suureneva hulga väikeste spetsiifiliste kanalite vaadatavust mõõta. Praktika on näidanud, et valimite suurendamisest kaotavad enim suured telekanalid samas, kui väiksed kanalid suudavad oma tulemusi kergitada. “Pika-saba” mõõtmine eeldaks olulisemalt suuremate ja vaatamiseelistuste suhtes enam esinduslike valimite loomist, mis pole aga selle kulukuse tõttu mõistlik.
Kuna valimite oluline suurendamine on kallis, pole ka väga väikeste kanalite uuringusse lisamisel mõtet. Mõõtmisel osutuks nende tulemused pea olematuks või ei pakuks uuring nende kanalite vaatajate kohta piisava üldistusvõimega sotsiaal-demograafilisi andmeid. Nii mõõtiski Nielsen 2007. aastal Ameerika Ühendriikides enam kui 500 kaabelvõrgus levivast telekanalist vaid 80. Ülejäänud kanalid olid nii väikesed, et mõõtmisse kaasatud 25 000 leibkonda ei suutnuks nende vaadatavust piisava täpsusega kajastada. Ometi moodustasid mõõtmisest välja jäävad kanalid 25% kogu televaatamise ajast. Eestis on olukord üsna sarnane. Kantar Emori mõõdikuuringu tulemuste kohaselt oli 2022. aasta jaanuaris kolme suure telekanali (ETV, Kanal 2 ja TV3) osakaal vaatamisajast 32,2%, ülejäänud 31 mõõdetavat kanalit haarasid 28,4% vaatamisajast ning 26,8% vaatamisajast kuulus kanalitele, mida mõõdikuuring ei kata. Uuringuga katmata kanalite osakaal vaatamisajast on seejuures aasta-aastalt kasvanud, näiteks 2003. aastal moodustasid sellised kanalid veel vaid 6% eestlaste vaatamisajast.
Valeri Sõdorenko
Ta võitis kukk-kaalus (kuni 48 kg) 33. Euroopa meistrivõistlustel (Tampere, 2000) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks.
Teleauditooriumi mõõtmine
Mõõdikuuringu väljakutsed digiteerunud telemaastikul
Ekraanide ja sisu paljususega seostub ka erineva meediasisu samaaegne tarbimine mitmel eri tüüpi ekraanil (ingl media multi-screening, media multitasking). Mitmete uuringute käigus on tuvastatud, et selline meediatarbimise vorm on kiirelt kasvamas. Telejaamad ja reklaamijad on ajalooliselt olnud eelkõige huvitatud auditooriumi puudutavatest kvantitatiivsetest näitajatest (mida, kui palju ja kes vaatavad) ning vähem kvalitatiivsest infost (kuidas ja miks vaadatakse). Mitmikekraanide ajastul on aga mure televisioonisisu tegeliku jälgimise ja vaatajate tähelepanu osas kasvanud ning järjest enam pakub meediamaastikul tegutsejatele huvi sisuga seotuse või kaasatuse (ingl engagement) mõõtmine. Eriti on sellest väljavaatest huvitatud reklaamijad ja turundajad, kelle huvides on oma sõnumite paigutamine sisusse, millega vaatajad on tugevalt seotud ning spetsialiseerunud kanalid, kelle puhul saab eeldada sisuga seotuse ja huvitatuse kõrgeid näitajaid.
Mitmed uuringud on tuvastanud, et ei esine seost vaatajaskonna suuruse ja sisuga veedetud aja vahel. Näiteks uuring 861 Ameerika Ühendriikide uudiseid vahendava veebilehe hulgas näitas, et populaarsematel (suurema arvu külastajatega) veebilehtedel ei veedetud kauem aega kui keskmise või väikese külastajate arvuga veebilehtedel. Seetõttu võib eeldada, et traditsioonilisele vaatajate arvule keskenduva mõõdikuuringu ja sisuga seotuse uuringute tulemused võivad anda televisioonisisu populaarsuse kohta üsna erineva pildi.
Teleauditooriumi mõõtmise uued perspektiivid
Digiteerumine ja meedia andmestumine on avanud uusi auditooriumi mõõtmise võimalusi. Televisioonitööstus, nagu ka ülejäänud meediamaastikul tegutsejad, panustab järjest rohkem kasutajate ja sisu kohta tekkivate suurandmete (ingl big data) kogumisse, salvestamisse, süstematiseerimisse ja analüüsi.
Sotsiaalmeedia andmete kasutamine teleauditooriumi mõõtmisel
Web 2.0 kui kasutajate loodud sisu, sotsiaalmeedia ning nendega seotud andmete tekkimine suurendas televisioonitööstuse huvi suurte andmemahtude kasutamise vastu, et seeläbi efektiivsemalt televisioonisisu edu hinnata ja sisuloomet paremini planeerida.
Televisioonitööstus ei ole aga kindlasti olnud suurandmete kasutamisel esimeste seas. Uue meedia gigandid nagu Google (Alphabet), Facebook (Meta) ja Amazon, keda võibki pidada suurandmete valdkonna pioneerideks, olid juba mõnda aega rakendanud uusi ärimudeleid ja kasutanud suurandmeid nii kasutajakogemuse personaliseerimiseks ja sihitud turunduseks kui ka kasutajaskonna detailseks analüüsiks. Televisioonitööstuse vaatepunktist sai aga laialdase diskussiooni objektiks Netflixi kui uue audiovisuaalsisu pakkuva voogedastusteenuse edu vaatajate ootustele vastamisel, populaarse sisu ennustamisel ja sisuloome planeerimisel, tehes seda peaasjalikult suurandmete kaasabil. Meediatööstuse kui terviku peamine huvi suurandmete kasutamisel lähtubki soovist ennustada, milline sisu millisel ajahetkel ja millise auditooriumi puhul kõige paremini toimiks.
Nii viis televisioonitööstuse ebakindlus ja järjest suurenev usk suurandmete kasutamise vajalikkusse mitmete uute teleauditooriumi mõõtmist uuendavate lahendusteni. Peamiselt on need seotud veebi- ja sotsiaalmeedia andmete analüüsiga eesmärgiga haarata vaatajaskonna interaktiivse suhtluse kihte, mis digiajastueelsel ajal jäid valdavalt varjatuks. Esile tasub tõsta Ameerika Ühendriikide teleturul oma mõõdikuuringuga domineerinud Nielseni, mis tuli 2013. aastal turule uue teleauditooriumi mõõtmise meetodiga. Uue meetodi aluseks on sotsiaalmeedia andmed. Sellisena on mõõtmine ühelt poolt avatud kõigile, kes on sotsiaalmeedias aktiivsed ning teisalt avatud mitte üksnes valitud kanalitele ja telesaadetele/filmidele nagu mõõdikuuringu puhul, vaid tele- ja audiovisuaalsele sisule tervikuna. Sotsiaalmeedia andmetele tuginev mõõdik tõstab esile televisioonisisu, millele reageerimise määr (postitused, meeldimised, kommentaarid, jagamised jne) on sotsiaalmeedias kõrge. Kuna kasutaja sotsiaalmeedia aktiivsust seostatakse tema suurema huviga, kujundas uus meetod ootuse, et silmapaaride asemel on nüüd võimalik tõhusamalt mõõta auditooriumi huvi konkreetse televisioonisisu vastu.
Uus mudel võimaldab mõõta, kui palju, millal, mida ja millise profiiliga kasutajad sotsiaalmeedias ühe või teise telesaate/filmi kohta öelnud on või kuidas sellele reageerivad. Uue mudeli eeliseks võib pidada kiirust ja pea reaalajas toimuvat analüüsi, aga ka võimet hinnata senisest palju laiema sisuspektri populaarsust ja vastuvõttu. 2016. aastal tehtud uuring näitab, kuidas uus sotsiaalmeedia andmetel põhinev televisioonisisu analüütika (ingl social TV analytics) suudab mõõdikuuringuga võrreldes tuvastada palju enam telesaateid/filme, žanreid ja kanaleid. Sama oluline tõdemus on, et sotsiaalmeedias kõrge reageerimise määraga sisu ei ole sageli edukas mõõdikuuringu järgi – rohkelt sotsiaalmeedia reageeringuid koguv sisu ei pruugi sama edukalt silmapaare koguda.
Paraku ei saa öelda, et uus sotsiaalmeedia andmetel põhinev mudel oleks veatu. Tuvastati, et sotsiaalmeedias reageerimise määr on tunduvalt kõrgem suurürituste otseülekannete ja otsesaadete puhul ning madalam lavastusliku sisu puhul. Samuti erineb suuresti reageerimise määr eri vanuserühmades, olles selgelt kaldu nooremate vanuserühmade poole. Samuti on selgunud, et sisuga seotuse või huvitatuse mõõtmisel tõuseb lavastusliku sisuga võrreldes enam esile nn tõsielusaadete ehk reality-tüüpi televisioonisisu. Teise uue mudeli probleemina saab esile tõsta info paljususest tulenevat müra. Nagu eelpool kirjeldatud, toob uus mudel esile rohkelt sisu, mis seni jäi mõõdikuuringu edetabelitest välja. Sellega kaasneb küll televaatajate eelistuse parem esindatus, kuid tekib ka tohutult infomüra, milles orienteerumine ning valikute ja otsuste tegemine muutub keerukamaks – rohkem andmeid ei tähenda alati paremaid andmeid.
Vaatamata kirjeldatud puudustele näitas uus auditooriumi mõõtmise meetod, et televisioonisisu edukust ja atraktiivsust reklaamijatele võib ja saab käsitleda vägagi erinevalt. Kuna sotsiaalmeedia kasutajate aktiivsuse mõõtmine ja analüüsimine on auditooriumi mõistmisel järjest levinum, võib öelda, et uus meetod ja selle tulemused on kujunemas uueks alternatiivseks (või täiendavaks) teleauditooriumi mõõtmise meetodiks.
Sotsiaalmeedia andmetel põhineva televisioonisisu analüütika juurutamise kaasnähtuseks võib pidada televisiooni sisu rikastumist ühe uute ja põnevamalt kajastatavate sündmuste ja otseülekannetega. Kuna sellised telesaated tõusevad uue meetodi reitingutes enam esile ning näivad vaatajates enam kaasatust ja reageeringuid esile kutsuvat, on need reklaamijatele ja turundajatele meelepärased. Samuti muudavad otse-eetri saated või reaalaja sündmuste ülekanded reklaamide vahele jätmise keerukamaks. Need trendid on põhjustanud suureneva hulga otse-eetri televisioonisisu tootmist. Ilmselt on otsetelevisiooni ja sündmuslikku sisu tootmise suurenemist tinginud ka televisiooni konkurents voogedastusega: otse-eeter on klassikalise televisiooni konkurentsieelis, mida voogedastusel on keerukas jäljendada.
Kuna uus meetod toob senisest enam esile väikseid ning eripalgelisi vaatajagruppe, soodustab see ka suurema hulga spetsiifilise sisu tootmist. Mida täpsemalt suudame erinevaid vaatajagruppe ja nende eelistusi mõõta, seda enam süveneb teletoodangu sihtimine kindlatele sihtrühmadele, süvendades auditooriumi killustumist veelgi.
Teenuste serveriandmed
Digiteerumise tulemusel on iga üksiku veebiteenuse kasutamise maht ja trendid täpselt ja kiiresti mõõdetavad. Televisioonitööstuse kontekstis tähendab see, et iga üksiku tele või muud audiovisuaalset sisu pakkuva veebilehe, voogedastusteenuse või nutitelefoni, tahvlisse ja telerisse paigaldatud rakenduse kasutamise kohta on vastava veebilehe või rakenduse haldajal läbi teenuse serveriandmete (ingl site-centric data) hea ja täpne ülevaade. Serveriandmete baasil auditooriumi mõõtmine annab detailse ülevaate teenuse pakutava sisu ja funktsionaalsuse kasutamisest, sest mõõdab passiivselt kõiki teenuse kasutajaid (mitte üksnes valimit) kõigil teenuse poolt toetatud seadmetel ja platvormidel. Serveriandmetele laiema üldistuse andmisel tuleb aga seetõttu olla ettevaatlik. Kuna mõõdetakse konkreetse teenuse kasutajaid, ei saa saadud tulemust kogu tele ja audiovisuaalse sisu auditooriumile laiendada. Tegu pole ei audiovisuaalse sisu tarbijate esindusliku valimi ega üldkogumiga.
Serveriandmete suurimaks probleemiks on, et kuna mõõdetavateks ühikuteks on tegelikult teenuse kasutuspunktid (veebibrauser, rakendus), pole sellised andmed enamasti seostatavad kasutajate sotsiaal-demograafiliste profiilidega ega ka kasutajate arvuga. Pole teada, palju vaatajaid ühe “kasutaja” taga reaalselt on ega see, mis konkreetseid kasutajaid sotsiaal-demograafiliselt iseloomustab.
Siiski on ka nende probleemide ületamiseks mitmeid võimalusi. Paljud teenused võimaldavad kasutamist üksnes sisse logitult. Sel juhul võib teenuse pakkuja kasutajalt konto loomisel küsida infot, mille hilisem rikastamine kasutaja sisueelistustega võimaldab tema eeldatava profiili kokku panna. Suuri kasutajate andmemassiive omavad uue meedia hiiud suudavad erinevatest allikatest pärinevate suurandmete analüüsi kaudu kasutaja profiili luua ka kasutajalt endalt midagi küsimata. Samuti on levinud praktikaks, et juhuslikult valitud teenuse kasutajatel palutakse täita enesekohane täpsustav digiankeet, millele abil viiakse hiljem kokku kasutaja profiil ja tema poolt vaadatud sisu. Viimasel juhul loob teenuse haldaja oma kasutajatest sotsiaal-demograafiliste andmetega rikastatud valimi, mida üldistab tervele teenuse kasutajaskonnale.
Digibokside andmed
pisi|Digiboks Shanghai OCN Sarnaselt serveriandmetega on televisioonisisu tarbimist tänapäeval võimalik kiiresti ja odavalt mõõta teleteenuse tarbimiseks kasutatavate digibokside (ingl set-top box) abil.
Paraku tekivad taolise mõõtmisega ligilähedalt samad probleemid, mis on serveriandmete kasutamise puudustena esile toodud. Taas kerkib esile tõdemus, et mõõdetavaks ühikuks pole kasutaja ega vaataja, vaid seade. Pole teada, kui palju ja milliste sotsiaal-demograafiliste näitajatega vaatajad konkreetse digiboksi kaudu telepilti tarbivad. Digiboksi mõningase puudusena saab välja tuua ka asjaolu, et teoreetiliselt pole isegi teada, kas keegi üldse televisioonisisu vaatamas on: kui digiboks on kasutusel telerivälise seadmena, võib esineda olukord, kus kasutaja on sulgenud vaid teleri, vaatamist tegelikult ei toimu, kuid digiboks on endiselt aktiivne.
Digiboksi andmetest oleks mõnevõrra abi väikeste spetsiifilist sisu edastavate kanalite vaadatavuse hindamisel. Kuna mõõdikuuringusse pole selliseid kanaleid lisatud või jääb valim nende vaadatavuse mõõtmiseks väikseks, võiks üldine, küll ilma sotsiaal-demograafiliste näitajateta andmestik, telemaastiku terviklikumal mõistmisel abiks olla.
Mobiilne mõõdikuuring
pisi|Mobiilse mõõdikuuringu taskuseade
Tänu audiotuvastuse võimalustele on mõõdikuuring arenemas mobiilsemaks ja senisest passiivsemaks. On tekkinud suur hulk arendusi ja erinevaid uurimisalgatusi, mille peamiseks ideeks on mõõteseadme sidumine senise elutoas paikneva teleri asemel konkreetse inimesega. Sisuliselt tähendab see seda, et mõõteseade liigub koos inimesega (ingl portable people meter) ning sisu tarbimist saab mõõta inimese asukohast ja kasutatavast seadmest sõltumatult.
Kuna seade on seotud konkreetse inimesega, ei pea inimene võrreldes traditsioonilise mõõdikuuringuga enam registreerima oma vaatamiste alguseid ja lõppe. Seega vähenevad aktiivsemate mõõtmismeetoditega kaasnevad unustamisest tulenevad vead. Inimesed võivad aga unustada hoopis mõõteseadme kandmise. Esimesed sedalaadi rakendused kasutasid spetsiaalseid taskumõõdikuid ja käe peal kantavaid seadmeid, kuid viimasel ajal on liigutud selle poole, et varustada valimi liikmete nutitelefonid vastava mõõtmistarkvaraga. Telefone kannavad inimesed tänapäeval pidevalt kaasas, seega on mõistlik vältida valimi liikmete koormamist spetsiaalsete lisaseadmetega.
Inimesega seotud mõõtmine võimaldab mõõtmist erinevate seadmete ja ekraanide kaudu. Samuti muutub mõõtmine paindlikuks tarbimise koha ja aja suhtes. Probleemiks on aga endiselt sisu paljusus. Traditsiooniline mõõdikuuring võrdleb mõõdiku tuvastatud heli vaid kindlate serverisse salvestatud telekanalite heliribadega. Laiema sisu tuvastamiseks tuleks välja töötada uus sisule lisatavate identifikaatorite standard, mis oleks avatud kõigile sisupakkujatele. Identifikaatorid võiksid kanda endaga erinevat infot alates sisu loojast kuni vaatamiseks kasutatava seadmeni. Seni puudub turuosalistel mõõtmisstandardi osas üksmeel ning arenduses ja katsetamisel on palju meetodeid ja mudeleid.
Mitmemõõtmeline teleauditooriumi mõõtmine
Ühelt poolt on auditooriumi mõõtmine liikumas seadme või teenuse mõõtmiselt tervikliku kasutajakeskse mõõtmise suunas. Teine paralleelselt arenev suund on mitmemõõtmelised või hübriiduuringud, mille puhul kaasatakse uuringusse suur hulk andmeallikaid ja -tüüpe. Sellised uuringud võib erinevate andmemahtude kasutamise tõttu liigitada ka suurandmete uuringute alla, kuid oluliseks erinevuseks on, et hübriiduuringute puhul on soovituslik kaasata ka valimipõhised uuringumeetodid.
Mitmemõõtmelised uuringud püüavad kombineerida ja võrrelda erinevaid passiivselt kogutud platvormide ja teenuste kasutusandmeid valimipõhisel meetodil saadud andmetega. See tähendab, et lähenemine kombineerib seadmete ja platvormide andmeid inimeste andmetega. Sageli lisatakse hübriiduuringutesse ka erinevaid sisuga seotuse või huvitatuse mõõtmise andmeid. Näiteks võib mõõdikuuringut kombineerida digiboksi ja/või sotsiaalmeedia andmetega, serveriandmeid valimipõhiste uuringutega või mobiilseid inimesekeskseid uuringuid erinevate suurandmetega.
Selline andmete kombineeritud kasutamine viib uute uurimisküsimusteni, mis seavad esiplaanile seosed digiajastu teleauditooriumi, tehniliste võimaluste ja pakutava sisu vahel. Keskseks teemaks kerkib küsimus kuidas ja millises ulatuses on sisu vaadatavus ja sellest huvitatus seotud auditooriumi, sisu tüüpide ja erinevate platvormide omaduste ning tarbimis- ja kultuurikontekstiga.
Televisioonitööstuse jaoks on praegune erinevate mõõdikute rohkus kahtlemata väljakutse. Kuna võimalusi ja valikuid on palju ning keskset uut mõõtmismeetodit ja turu inforežiimi pole välja kujunenud, võib teleauditooriumi mõõtmise tulevikust rääkida just mitmemõõtmelises võtmes. Uued meetodid ei asenda täielikult vanu, vaid täiendavad neid, avades uusi auditooriumi mõistmise perspektiive ning laiendades reitingute ja televisioonisisu edukuse kontseptsioone. Oluliseks muutub nii erinevate mõõtmismeetodite omaduste kui ka nende omavaheliste seoste mõistmine.
Priit Joosu
pisi|Priit Joosu 2005. aastal Priit Joosu (sündinud 8. oktoobril 1972) on eesti alpinist.
Võllas
pisi|Rekonstreeritud võllas USAs
Priit Joosu
Ta on alpinistina tõusnud Pamiiris SRÜ riikide kõrgema mäe Ismoili Somoni, Korženevskaja ja Lenini tippu ning Tian Shanis tõusnud Võidu mäetipule (Pik Pobeda) 2019 ning Važa-Phšavelale ja Han-Tengrile.
Võllas
Võllas ehk kaak on ühest või kahest postist ja nende peale pandud põikpuust rajatis, kus poodi inimesi üles. Võllas võeti kasutusele keskajal.
Priit Joosu
On Lumeleopardi aunimetuse omanik. Ta on Kunlunis asuva kahe viietuhandelise mäetipu esmavallutajaid.Indias Ida-Karakorumis Rangstong Gyathok ehk Kunchang Kangri
Kuratoorium
Kuratoorium ehk hoolekogu on asutuse organ, mille ülesanne on juhtida või teha järelevalvet asutuse üle.
Kuratoorium võib olla ülikoolil, näiteks Tartu Ülikooli kuratoorium, Tallinna Tehnikaülikooli kuratoorium.
Priit Joosu
Alpinism
2006. aasta augustis tõusis ta Pamiiris kümne päeva jooksul kahele seitsmetuhandelisele: 7. augustil Korženevskaja ja 17. augustil Ismoili Somoni tippu. 2007. aastal tõusis ta kolmandalegi Pamiiri seitsmetuhandelise – Lenini tippu.
2008. aastal üritas ta koos Hannes Ojaga tõusta Tian Shanis Džengiši (7439 m) tippu (siiani on tippu jõudnud eestlastest vaid Ilmar Priimets), kuid neil tuli piirduda vaid tõusuga selle läänetipu Važa-Phšavelale.
2011. ja 2012. aastal naasis ta Pamiiri ja tõusis seal mitme kuuetuhandelise mäe tippu.
2014. aastal käis ta kaaslastega Tian-Shani seitsmetuhandelise Han-Tengri tipus.
2015. aastal tõusis ta koos Priit Simsoniga esimeste eestlastena Andides Alpamayo (5947 m) tippu.
pisi|Priit Joosu 2004. aastal
Tunnustus
pisi|100px|left|[[J. K. Alpinismiklubi rändauhind parimale alpinistile|Parima alpinisti rändauhind]]
Silla tänav
Silla tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis. Silla tänav algab Raudtee tänavalt Tallinna–Keila raudtee äärest, ristub Põllu tänavaga ja lõpeb seejärel umbtänavana. Silla tänav on põhjaloode-lõunakagusuunaline ning ligikaudu 190 meetri pikkune.
Tänava nimed ja ajalugu
Tänava esialgne nimi oli Kullapi tänav (saksa keeles Kullapsche Strasse, vene keeles Куллапская улица) sealse majaomaniku Hans Kullapi järgi. Praeguse nime sai Silla tänav (saksa keeles Stegstrasse, vene keeles Переездная улица) 17. märtsil 1922 Nõmme jaama juures üle raudtee viiva raja, "silla" järgi. ,.
Roger I
pisi|Roger I Cerami lahingus (1063), kus ta oli võidukas 35 000 saratseeni vastu Roger I (u 1031...1040 – 22. juuni 1101), hüüdnimed Bosso ja Suur krahv, oli normanni Hauteville soost Sitsiilia krahv aastatel 1071–1101. Ta oli juht, kes saatis moslemid Lõuna-Itaaliast välja, mida tervitasid põlised kristlased. Roger I oli ka viimane normannide suur juht, kes Lõuna-Itaaliat valitses.
Calabria ja Sitsiilia vallutamine
Roger Guiscard oli Tancrède de Hauteville'i noorim poeg tema teise naise Frédésende'iga. Roger saabus Lõuna-Itaaliasse varsti pärast aastat 1055. Algul elas Roger nagu bandiit oma lossis Scaleas, Policastro lahe ääres. Ta jagas Calabria vallutust Robert Guiscardiga, ja 1062. aasta lepinguga tegid vennad vallutatu jagamisel näiliselt mingi "ühisomandi", mille järgi kumbki sai poole igast lossist ja linnast Calabrias.
Märtsis 1086 alistus Sürakuusa ja kui veebruaris 1091 alistus Noto, oli vallutus lõpetatud. Enamus Roberti edust tuli Rogeri toetuse tõttu. Sarnaselt, kui Hauteville'ide juhtimine läks Rogerile, toetas ta oma vennapoega hertsog Rogerit Antiookia Bohémondi, Capua Lando ja teiste mässajate vastu. Vastutasuks abi eest Bohémondi ja mässajate vastu loovutas hertsog oma osa Calabria lossidest aastal 1085 oma onule, ja aastal 1091 loovutas ta oma pärandi Palermos. Rogeri valitsemine Sitsiilias oli palju absolutistlikum kui Robert Guiscardi valitsemine Itaalias. 1072. ja 1092. aasta läänistamistel ei loodud suuri jagamatuid lääne, nii et normanni, prantsuse ja itaalia vasallid võlgnesid kõik oma tulu krahvile. Seejärel ei häirinud Rogerit ükski feodaalmäss.
Malta vallutamine
Aastal 1091 purjetas Roger laevastikuga Maltat vallutama, et vältida rünnakut Põhja-Aafrikast. Tema laev jõudis saareni enne teisi. Randumisel kohtasid normannid väheseid kaitsjaid, kes taandusid, ja järgmisel päeval marssis Roger pealinna Mdinasse. Tingimusi arutati kohaliku kaadiga. Lepiti kokku, et saared saavad krahvi maksualusteks ja et kaadi jätkab saarte administreerimist. Lepinguga vabastati paljud kreeka ja teised kristlastest vangid.
Sitsiilia valitsemine
Poliitilise ülemvõimu kõrval sai krahv ka kirikliku ülemvõimu saarel. Paavst toetas vürsti, kes oli Sitsiilia kreeklastelt ja moslemitelt tagasi võtnud, ning tegi aastal 1098 Rogerist ja tema pärijatest saare apostelliku legaadi. Roger asutas uued ladina piiskopkonnad Sürakuusas, Girgentis ja mujal, nimetades piiskoppe ise, pöörates samas Palermo peapiiskopkonna katoliiklikuks. Ta harrastas üldist sallivust araablaste ja kreeklaste suhtes. Linnades säilitasid moslemid oma mošeed, kaadid ja kauplemisvabaduse; maal said neist siiski pärisorjad. Rogeri jalaväelaste põhiosa olid moslemid. Siiski hakkas ladina element valdavaks muutuma, kui langobardid ja teised itaallased vallutajate kiiluvees saarele tulid, ja Sitsiilia vallutamine osutus otsustavaks moslemite võimu pidevas vähenemises Vahemere lääneosas sel ajal.
Perekond
Rogeri vanim poeg oli vallaslaps Jourdain, kes suri enne teda. Tema teine poeg Goffredo võis olla vallaslaps, aga võis olla ka tema esimese või teise naise poeg. Igal juhul oli ta pidalitõbine võimaluseta pärida.
Rogeri esimene abielu sõlmiti aastal 1061 Judith d'Évreux'ga. Judith suri aastal 1076, leinama jäid tütred:
Aastal 1077 abiellus Roger teist korda, Eremburge de Mortainiga. Nende lapsed olid:
Rogeri kolmas ja viimane naine oli Adelasia del Vasto. Nad abiellusid aastal 1087. Nende lapsed olid:
Inga Mangus
Inga Mangus (sündinud 28. veebruaril 1965 Tallinnas) on Tallinnas asuva Puškini Instituudi direktor. Ta on lõpetanud 1988. aastal Tartu Ülikooli filoloogiateaduskonna vene keele ja kirjanduse erialal. Inga Mangus on mitme eesti ja vene keele õpiku autor.
Isiklikku
Ta on kahe lapse ema ja Andrei Krasnoglazovi abikaasa.
Pēterupe (Saulkrasti piirkond)
Pēterupe on küla küla (vasarnīcu ciems ehk suvilapiirkond) Lätis Saulkrasti piirkonnas Saulkrasti vallas. Küla asub valla keskosas Pēterupe jõe ääres ja jääb piirkonna keskusest Saulkrastist 2,3 ning Riiast 49,1 km kaugusele.
Aastal 2017 oli külas 28 elanikku, aastal 2019 oli elanikke 46.
Punapuulised
Punapuulised (Erythroxylaceae) on õistaimede sugukond malpiigialaadsete seltsist.
Sugukonda kuulub neli perekonda 271 liigiga. Tuntuim liik on kokapõõsas ehk koka-punapuu (Erythroxylum coca).
Termin
Termin (ladinakeelsest sõnast terminus 'piir, raja') ehk oskussõna on mingil erialal kasutatav rangelt defineeritud sõna või väljend (oskussõna).
Selle tähendus võib tavakasutusest ka erineda. Näiteks raamatukogunduse termin "raamat" tähendab trükitud või käsitsi kirjutatud, kaante vahele köidetud iseseisvat väljaannet mahuga 49 ja enam lehekülge. Igapäevaelus puudub vajadus raamatut lehekülgede arvu järgi määratleda, täpsust vajavad bibliograafid.
Lisaks sellele definitsioonile annavad erinevad autorid palju erinevaid definitsioone (nendest põhjalikuma ülevaate annab T. Erelt, 2007 ).
Õpetust terminitest nimetatakse terminoloogiaks.
Termin vs mõiste
Käesolevas artiklis on oluline vahet teha terminil ja mõistel. Mõiste (kui kirjeldus) on laiema tähendusega kui termin. Mõisted peavad asuma omavahel süsteemis (näiteks ISO Juhendi 2382 terminoloogiaosa, mis on peegeldatud EKI terminoloogiabaasi).
Termin tuleb tuletada juba olemasolevale mõistele. Probleem seisneb kvaliteetse terminitöö aegluses. Termini tuletamiseks ja uustermini stabiliseerumiseks võib kuluda kuid või aastaid. Uutes valdkondades (esemevõrk, intellektitehnika) tuleb uusi mõisteid peale nii kiiresti, et olemasolevad professionaalsed terminoloogid ei suuda selle vooga toime tulla. Erafirmad on olukorras, kus kaup on juba laos ja homme hakatakse seda müüma ning siis tuletab müügijuht vajalikud terminid ööl vastu müügipäeva. Ka teadustöödel on ranged tähtajad, mis ei võimalda ingliskeelsele mõistetele vastavaid termineid pikalt otsida.
Lisalugemist
اصطلاح تقني Fagudtryk Terminus Technical terminology Faklingvo ტექნიკური ტერმინოლოგია 専門用語 Język naukowy Fackspråk Технічна термінологія
Jan Tammik
Jan Tammik (sündinud 25. märtsil 1970 Rakveres) on eesti maalikunstnik.
Õppinud Rakvere 3. Keskkooli kunstiklassis ja Tartu Kunstikoolis.
Maalib põhiliselt natüürmorte, mere- ja maastikuvaateid järgides traditsioonilist maalilaadi. Esinenud näitustega Tartu Gildi galeriis (2008), Tõrva raamatukogus (2008), Ajamaja galeriis (2008), Võrumaa muuseumis (2010), Värska raamatukogus (2011), Aedvilja Tänava Galeriis (2012), Tartu Kunstimuuseumi näitusemajas (2014) ja Vastseliina rahvamajas (2015). Osalenud näitustel ka Soomes, Rootsis, Saksamaal ja Prantsusmaal.
Mantissa Plantarum Altera
"Mantissa Plantarum Altera" (lühend. Mant. Pl. Alt.) on botaaniliste kirjeldustega teos, mille toimetajaks on Rootsi loodusteadlane Carl von Linné. See ilmus trükis 1771. aastal.
Jan Tammik
Tema isa on maalikunstnik Rein Tammik.
Mantissa Plantarum Altera
"Mantissa Plantarum Altera" oli järg 1767. aastal avaldatud "Mantissa Plantarumi" "Systema Naturae" 12. trüki lisale.
Osade autorite arvates on teoses ka vähemalt üks viga.
Saksa loodusteadlane Engelbert Kämpfer (ka Kaempfer) kirjeldas hõlmikpuud teoses "Amoenitates Exoticae" (1712). Linné olevat oma teaduslikul nimepanekul toetunud tema kirjeldustele ja muutes Ginkyô Ginkgo 'ks, eksis ta jaapani keele osas. (Hegi, 1981; Masing, 1986; viidanud Sander, Elliku ja Paivel, 5:1990)
Saksa botaanik ja paleobotaanik Karl Mägdefrau (8. veebruar 1907 – 1. veebruar 1999) proovis oma teoses "Paläobiologie der Pflanzen" (1942) taastada algse Ginkyô.
Abies ziyuanensis
Abies ziyuanensis on igihaljas okaspuu nulu perekonnast.
Luige tänav (Tartu)
Luige tänav on tänav Tartus Tammelinnas.
Abies ziyuanensis
Kirjeldus
Puu kasvab kuni 30 m kõrguseks. Tüve läbimõõt on tavaliselt 40–90 cm. Tüve koor on noortel puudel sile ja hall, vanematel puudel tuhkhall, rõmeline ja lõhenenud. Pungad on munaja kuni koonilise kujuga, kaetud valge vaiguga, soomused on kolmnurksed, kollakaspruunid. Noored võrsed on püstised, helekollased või pruunikaskollased, 3–4 aasta pärast võivad tõmbuda tumehalliks, siledad või veidi karvased. Okkad on 1–3,5 (4,2) cm pikkused, allküljel kaks heledat õhulõheriba, asetsevad spiraalselt, kahe vaigukäiguga, tipuosas sisselõikega. Isasõisikud on kollased, umbes 2 cm pikkused. Käbid on 7–12 cm pikkused ja läbimõõduga 3,5–4,5 cm, püstised, noorelt rohelised või kollakasrohelised, valminult tumepruunid. Seemnete kest on ligi 10 mm pikkune, purpurjashallid, tiivake 20–25 mm pikkune.
Luige tänav (Tartu)
Tänav algab Suur kaare tänavalt ja lõpeb Räni tänaval.
Abies ziyuanensis
Levila ja ökoloogia
Liigi hajutatud ja väiksed populatsioonid asuvad Hiina Guangxi Tšuangi autonoomse piirkonna kirdeosas ja Hunani provintsi edelaosas, kus ta kasvab mägedes 1400–1800 m kõrgusel üle merepinna. Piirkonna kliima on suvel jahe ja talvel pehme. Talvel talub külmakraade kuni –18...–23 °C. Sademeid esineb rohkesti. Ilm on tihti pilves ja udune, päikesepaistelisi päevi esineb harva. Kasvupinnasteks on enamasti kollakaspruunid happelised mullad, mille pH on vahemikus 4,5–5,0. Abies ziyuanensis kasvab peamiselt segametsade koosseisus, võrad kõrgumas heitlehiste puude kohal. Noored seemikud on küllalt varjutaluvad, kuid vanemad puud vajavad rohkem valgust. Populatsioonide tihedus on väike ja looduslik taastootmine kesine, mis on tingitud harva esinevatest seemneaastatest ja konkureerimisest teiste piirkonna puuliikidega.
Scincomorpha
Klassifikatsioon
Infraseltsi Scincomorpha klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised sisalikuliste sugukonnad :
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Scincomorpha seisuga 16.12.2013.
Tsiviilehitus
Tsiviilehitus on insener-tehniline valdkond, milles tegeletakse projekteerimise, ehitamise ja hooldustöödega, mis hõlmavad tee-, silla-, kanali-, tammi- ja hoonete ehitust. Tsiviilehitus on traditsiooniliselt jagatud mitmeks allerialaks.
Tsiviilehituse ajalugu
Tsiviilehituse teadaolev algus oli 4. ja 3. aastatuhandel eKr Vana-Egiptuses, Induse kultuuris ja Mesopotaamias.
Insenere ja arhitekte hakati ehituses eristama alles uusajal. Varem nimetati sama ametit mõlema nimetusega, sõnakasutus oli eri kohtades erinev.
Christine Nöstlinger
Christine Nöstlinger (13. oktoober 1936 Viin – 28. juuni 2018 Viin) oli Austria lastekirjanik, üks tuntumaid ja mõjukamaid saksakeelseid lastekirjanikke.
Elust
Nöstlinger pärines lihtsast perekonnast, ta isa oli kellassepp ja ema lasteaednik. Sotsialistist isa pidi kannatama natside käes. Christine Nöstlinger tahtis pärast keskkooli lõppu minna õppima maalikunstnikuks, kuid asus siiski õppima tarbekunstiakadeemiasse tarbegraafika erialale. Pärast esimest abielu, mis lahutati, abiellus ta 1961. aastal ajakirjanik Ernst Nöstlingeriga. Kirjanikul on kaks tütart, vanem neist pärineb esimesest abielust, kuid sündis juba teise abielu ajal.
Alates 1970. aastast on ta avaldanud hulgaliselt raamatuid.
Loomingust
Christine Nöstlinger on kirjutanud üle 100 raamatu ning kuulub tuntuimate ja mõjukaimate lastekirjanike hulka saksa keeleruumis. Tema teoseid on tõlgitud väga paljudesse keeltesse ning autasustatud rahvusvaheliste auhindadega.
Kirjanikuteed alustas ta aastal 1970. aastal raamatuga "Die feuerrote Friederike" ("Tulipunane Friederike"). Kirjanik käsitles oma raamatutes eeskätt laste vajadusi ning puudutas autoriteetsuse ja emantsipatsiooniküsimusi. Tema teostes leidub hulgaliselt autsaidereid, kelle abil kirjanik käsitleb üksinduse probleemi ("Austauschkind", "Vahetuslaps"), eneseotsinguid ("Gretchen Sackmeier", "Greteke Sackmeier") või puberteedikriisi ("Ilse Janda, 14"). 1970. aastatel tekkinud "realistlikule laste- ja noortekirjandusele" omaselt kerkivad Nöstlingeri raamatuis esile lapsevanemate abieluprobleemid – uuendus, mille üle tol ajal palju vaieldi.
Nöstlingeri loomingule on väga iseloomulikud ka poliitilised ja ühiskonnakriitilised jooned. Siin mängib olulist osa tema enda lapsepõlv, mil toimus teine maailmasõda (kajastub muuhulgas raamatutes "Maikäfer flieg!", 'Lenda, maipõrnikas!' ja "Zwei Wochen im Mai", 'Kaks nädalat mais'). Raamatutes "Wir pfeifen auf den Gurkenkönig" ("Me vilistame Kurgikuninga peale") ja "Rosa Riedl Schutzgespenst" ('Kaitseingel Rosa Riedl') kirjeldab ta groteskselt (perekondlikku) argifašismi. Üks kirjaniku põletavamaid teemasid on vastupanu ülbusele, allasurumisele ja igasuguses vormis ebaõiglusele. Tema lugude revolutsioonilis-didaktiline raev asendus viimastel aastatel lohutavama tooniga. Kasvatuslikku mõju Nöstlinger oma teostelt (enam) ei oodanud. Nöstlingeri on sageli nimetatud laste advokaadiks kirjanduses.
Lisaks kirjakeelsetele on Nöstlinger avaldanud ka mõned murdes kirjutatud raamatud, näiteks 1974. aastal ilmunud luuleraamat "Iba de gaunz oaman kinda" ('Päris vaestest lastest', uustrükina 1994. ja 2009. aastal "Iba de gaunz oamen Leit", 'Päris vaestest inimestest'). Ka tema ülejäänud tekstid – esseed, ajalehekolumnid, romaanid ja lüürika – sisaldavad nii viini argikeelt, uudissõnu kui humoorikalt loodud kunstkeelt ("Dschi-Dsche-i-Dschunior", "Wir pfeifen auf den Gurkenkönig"). See tõi esialgu kaasa mõistmatust ja kriitikat, kuid lõpuks õpiti tema keele eripärasid hindama ja tunnustama. Ka keele poolest on Nöstlingeri looming saksa laste- ja noortekirjanduse arengus ühtaegu nii polariseeriv kui esilekerkiv.
Vähem teada on fakt, et Nöstlinger on koostanud ka kolm kokaraamatut: "Mit zwei linken Kochlöffeln" ('Kahe vasaku supilusikaga'), "Ein Hund kam in die Küche" ('Koer tuli kööki') ja "Das Küchen-ABC" ('Köögi ABC').
Control Machete
Control Machete oli Mehhiko hiphopansambel, mis tegutses aastatel 1996–2004 Nuevo Leóni osariigis Monterreys.
Margapuu
thumb|Margapuu kasutamise õpetamine [[Eesti Rahva Muuseumi õpitoas "Mõõdu tunne" Tartu hansapäevade Teaduslinnas 20. juulil 2012]]
Margapuu ehk päsmer (võru keeles ka pässül) on vanapärane mõõteriist asjade kaalumiseks. Margapuu on levinud Skandinaavias ja ka Eestis. Ehkki Eesti majapidamistes neid veel tänini leidub, ei ole margapuud suuremalt jaolt enam kasutusel, enamasti on neid asendanud majapidamiskaalud.
Margapuu põhineb kangi tasakaalustamisel, nagu paljud kaalud. Margapuu kangi õlad pole püsivad, et tasakaalustada seda vihtide kaalu muutmisega, vaid margapuul on püsiva pikkusega kang, mille ühes otsas on püsiva kaaluga vasturaskus. Kaalutav raskus tasakaalustatakse hoopis kangi õlgade muutmisega toetuspunkti nihutades. Kaaluühikud on märgitud kangile.
Inglismaal ja mujal kasutatakse teistsuguseid kaale (inglise keeles steelyard), mille toetuspunkt on kangil fikseeritud ja kaalutava raskuse asukoht ka, aga kang tasakaalustatakse vasturaskuse nihutamise teel.
Aktiivoptika
pisi|Gran Telescopio Canariase aktiivoptika täiturid Aktiivoptika on peegelteleskoopides kasutatav tehnoloogia, mis muudab ise teleskoobi peeglite asendit, et vältida välistest mõjuritest nagu tuulest, temperatuurist ja mehaanilisest pingest tekitatud deformatsioone. Ilma aktiivoptikata pole võimalik ehitada teleskoope, mille peegli diameeter on üle viie meetri või mille peegel koosneb mitmest osast.
Aktiivoptika on kasutusel näiteks Nordic Optical Telescope'is ja Uue Tehnoloogia Teleskoobis ning teistes suurtes teleskoopides, mis on ehitatud pärast 1990. aastate keskpaika.
Aktiivoptikat ei tohi segamini ajada adaptiivoptikaga, mis töötab lühemat aega ja korrigeerib atmosfääri moonutusi.
Sadamaregister
Sadamaregister on andmekogu, milles peetakse arvestust sadamate üle.
Eestis on sadamaregister andmekogu, mille eesmärk on tagada vajalikud andmed veeliikluse ohutuse, turvalisuse ja keskkonnakaitse valdkondliku juhtimise ja korraldamise ülesannete täitmiseks ning riikliku järelevalve teostamiseks.
Sadamaregistri vastutav töötleja on Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium ja volitatud töötleja Veeteede Amet. Sadama pidaja (omanik) on kohustatud sadama registreerima sadamaregistris. Sadamaregistrisse kantavad andmed on sätestatud sadamaregistri pidamise põhimääruses.
Laikneeme
Laikneeme on Soome lahte ulatuv neem Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Karepa külas.
Neeme geograafilised koordinaadid on.
Vincent (laul)
"Vincent" on Don McLeani laul, mis on kirjutatud austusavaldusena Vincent van Goghile. Laul on tuntud ka avarea "Starry Starry Night" järgi, mis on viide van Goghi maalile "Tähistaevas". Laul räägib ka teistest van Goghi maalidest. McLean kirjutas laulu 1971. aastal pärast van Goghi elust rääkiva raamatu lugemist. Järgmisel aastal jõudis laul Briti singlimüügitabelis esikohale.
Oandu paljand
Oandu paljand on paljand Purtse jõe (Oandu jõe) kaldal; halduslikult Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas.
Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina. Lisaks on paljand Oandu lademe stratotüübiks.
Paljandi suurus sõltub jõe veetasemest – madalama veetasemega kuhjub sellele muda ja nähtav on vaid ligi 20 cm lubjakivikiht. Seal on paljandunud ka 1,6meetrine Onandu lademe lubjakividest paesein, ent selline olukord pole püsiv. Paljandi hävimise ohtu siiski pole, sest jõgi hoiab sealset paljandit mattumast.
Mucho Barato
Mucho Barato on ansambli Control Machete debüütalbum. Album ilmus 1996. aastal.
OP (ettevõte)
pisi|paremal|Osuuspankki OP on Soome suurim pankrühm, mis asutati aastal 1902.
Panga peakontor asub Helsingis. Eestis tegutseb Pohjola Pankki filiaal.
OP aktsiad on noteeritud Helsingi börsil alates aastast 1989. Ettevõttel on 30 000 aktsionäri.
Artikli kirjutamisel on kasutatud soomekeelset artiklit fi:OP-Pohjola seisuga 8.07.2011.
Kristjan Krevald
Kristjan Krevald (sündinud 22. märts 1966 Tallinnas) on eesti arhitekt.
Nõmmeveski paljand
pisi|Nõmmeveski paljand Nõmmeveski paljand on paljand Valgejõe kaldal; halduslikult Harju maakonnas Kuusalu vallas. Paljand on arvele võetud ürglooduse objektina.
Pabaži (Saulkrasti)
Pabaži on küla (vasarnīcu ciems ehk suvilapiirkond) Lätis Saulkrasti piirkonnas Saulkrasti vallas. Küla asub valla keskosas maantee A1 ääres ja jääb piirkonna keskusest Saulkrastist 3,9 ja Riiast 43,7 km kaugusele.
Nõmmeveski paljand
Paljand on Nõmmeveski kihistiku stratotüüp. Kaldal paljandub paas enam kui 100 meetri pikkusel lõigul, mis on kohati kuni 7 meetrit kõrge. Ülemise osa moodustab Valgejõe kihistiku savikate vahekihtidega lubjakivi, selle all on Nõmmeveski kihistiku savikas muguljas lubjakivi. Nõmmeveski kihistiku all on 45 cm Voka kihistiku suure rauasisaldusega ooide sisaldavat lubjakivi, selle all aga 70 cm Kalvi kihistiku paksukihilist rohekashalli vähesel määral glaukoniiti sisaldavat lubjakivi. Paljandi alumine osa koosneb Tõlinõmme kihistiku hallist kuni rohekashallist veidi glaukoniiti sisaldavast õhukesekihilisest muguljst lubjakivist, milles on vahekihtidena mergel. Rusukaldes esineb ka Saka kihistiku rohekashalli lubjkivi.
Pabaži (Saulkrasti)
Aastal 2017 oli külas 30 elanikku, aastal 2019 oli elanikke 88.
Pabažis on mälestusmärk 23. aprillil 1943 alla kukkunud Junkers Ju 88 pommituslennuki soomlastest meeskonnaliikmetele (Urho Jääskeläinen, Lauri Suhonen, Aimo Valkeeniemi ja Erkki Horma).
Hermann Tõnissoo
Hermann Tõnissoo (kuni aastani 1935 Hermann Tõnisson; 18. november 1890 Tõstamaa vald, Pärnumaa – 31. märts 1974) oli Eesti laevakapten.
Aastatel 1940–1941 oli ta jäämurdja Suur Tõll kapten. 1945–1956 oli Tõnissoo Tallinna Merekooli õppejõud.
Hermann Tõnissoo oli üks Eesti läbi aegade suuremaid laevamudelimeistreid.
Gerard Deulofeu
Ta alustas klubikarjääri kodumaal Barcelonas, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2003. aastal. Debüüdi klubi esindusmeeskonnas tegi ta 2012. aastal.
2013. aasta juulis läks ta laenule Inglismaa kõrgliiga klubisse Everton. Hooajal 2013–14	lõi ta Inglismaa kõrgliigas kolm väravat. Hooaja 2014–15	veetis ta laenul Hispaania kõrgliigas Sevilla, misjärel mängis järgmise poolteist aastat taas Evertoni ridades. Hooaja 2016–17 mängis ta laenul Itaalia kõrgliigas Milan. Hooaja 2017–18 esimesel poolel mängis ta taas Barcelonas ning lõi 21. oktoobril mängus Málaga vastu oma esimese värava Barcelona ridades.
2018. aasta jaanuaris läks ta laenule Inglismaa kõrgliiga klubisse Watford. Esimese värava lõi ta klubi meeskonnas 5. veebruaril, kui Chelsea alistati koguni 4:1. 2018. aasta juunis sõlmis ta Watfordiga püsiva lepingu. Hooajal 2018–19 lõi ta Inglismaa kõrgliigas 10 väravat. 2020. aasta oktoobris läks ta üheks hooajaks laenule Udinesesse.
2012. aastal tuli Deulofeu Hispaania kuni 19-aastaste koondisega omavanuste Euroopa meistriks. Ta lõi turniiril kolm väravat ja valiti turniiri parimaks mängijaks. Debüüdi Hispaania jalgpallikoondises tegi ta 30. mail 2014 sõprusmängus Boliivia jalgpallikoondise vastu. Esimese värava lõi ta koondise särgis 28. märtsil 2017 sõprusmängus Prantsusmaa vastu.
SA Kihnu Kultuuriruum
SA Kihnu Kultuuriruum on 2003. aastal loodud sihtasutus, mille eesmärk on Kihnu kultuuri ja traditsioonide jätkusuutlikkus.
Malmi tänav
Malmi tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis. Tänav algab Vabriku tänavalt ja lõpeb Kopli tänaval. Malmi tänav kulgeb enam-vähem kirde-edelasuunaliselt ja on ligikaudu 120 m pikkune.
SA Kihnu Kultuuriruum
Mis on Kihnu kultuuriruum?
Tänapäevane kihnu kultuur on ainulaadne segu minevikust ja olevikust, sest ajalooliselt originaalne kihnu kultuur on võtnud omaks elemente nii naabritelt Eestis kui ka rahvusvahelisest ringlusest. Neid elemente ei ole aga mehaaniliselt üle võetud, vaid tõlgendatud ja loovalt ühendatud kihnu kultuuri konteksti. Kihnlaste pärimus on koos oludega muutunud, kuid samal ajal oma põhiolemust läbi sajandite säilitada suutnud. Tänu saart iseloomustavale suhtelisele isoleeritusele mandrist on traditsiooniline kultuur ja elulaad kestnud aastasadu. /väljavõte riiklikust taotlusest/
Malmi tänav
Ajalugu
Tänav on nime saanud 1900. aastal malmivalutehase järgi, mis rajati 1878. aastal. Tänava saksakeelne nimi oli Gusseisenstrasse ja venekeelne nimi Чугунная улица.
SA Kihnu Kultuuriruum
UNESCO nimekiri
Eesti vaimse kultuuripärandi nimistu sissekanded:
Kohalik kirik
Kohalik kirik on kirikuorganisatsiooni liik õigeusu kirikus, mis võib olla rahvuskirik, mis ühendab ühte rahvusesse kuuluvaid inimesi või kirik, mille määrab riigipiir.
SA Kihnu Kultuuriruum
Eesmärk
SA Kihnu Kultuuriruumi eesmärk on Kihnu vaimse ja materiaalse kultuuripärandi säilitamine, taastamine ja arendamine võimalikult autentsel kujul. Olulisim on Kihnu kultuuris osalejate ringi laiendamine, eriti noorte sidumine esivanemate keele ja kultuuripärandiga Kihnu ja Manija saarel.
Põhitegevused
Sihtasutus on avaldanud kvartaliajakirja Kyne. Sihtasutus annab välja pärimuspreemiat.
Juhatus ja nõukogu
2019 novembrist juhib SA Kihnu Kultuuriruumi Marju Vesik.
2004-2019 juhtis SA Kihnu Kultuuriruumi tegevust Mare Mätas.
Sihtasutuse nõukogu esimees on Invar Saare.
Nõukogu liikmed:
Kultuuriruumi Eesti riikliku kandidatuuri seadsid üles 2003. aastal sihtasutust juhtinud esimees Rein Kupri ning juhatuse liikmed Õie Vesik, Annely Akkermann, Johannes Leas ja Mark Soosaar. Sihtasutuse nõukogusse kuulusid 2003. aastal Joel Sang, Helga Michelson, Rosalie Karjam, Katrin Kumpan, Aet Maatee, Anu Raud, Ingrid Rüütel ja Külli Sepp.
Helgur Rosental
Helgur Rosental (kuni 2011 Rosenthal, sündinud 20. juulil 1978) on eesti näitleja.