cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
COVID-19 antigeeni kiirtestid
Rahvusvahelised juhised COVID-19 kiirtestide tehnoloogia kasutamiseks ja arendamiseks
Kiirtestide võimaliku kasulikkuse varajase teadusliku põhjenduse ja kiirtestide tehnoloogia arendamise globaalsete suuniste aluseks olid WHO ajutised juhised, milles rõhutati nende võimalikku kasu. Aruandes märgiti, et kiirteste on palju lihtsam rakendada ja et need on kuluefektiivsed. WHO soovitas neid kasutada haiguspuhangute korral, juhtude varajaseks tuvastamiseks ja haigustrendide jälgimiseks. Hiljem ja pärast kiiresti suurenevat arvu uuringuid laiendas Euroopa Komisjon seda soovitust. Euroopa Komisjon soovitas kasutada kiirtestide tehnoloogiat kogu elanikkonna sõelumiseks, kui testide positiivsete tulemuste osakaal on suur või väga suur. 2021. aasta jaanuaris nõustus Euroopa Komisjon oma seisukohta tugevdama, propageerides kiirtestide palju laialdasemat kasutamist, märkides, et "kui uuringud peaksid tõestama, et antigeeni kiirteste saab testitav ise läbi viia.... võiks kaaluda ka enesetestimist koos professionaalse juhendamisega või ilma selleta".
Esialgsed uuringud
Ühe lõpliku uuringu kiirtestide kohta viisid lõpule Public Health England, Oxfordi Ülikool ja Manchesteri Ülikool ning selle algatasid professor Richard Body ja dr Lennard Lee. Falcon-C19 uuring, mis käivitati kolme päeva jooksul 17. septembril. Esimene patsient värvati Manchester City Etihadi staadioni parklas uues COVID-19 testimise uurimiskeskuses. Uuring laienes kiiresti ja hõlmas 14 kogukondlikku uurimiskohta üle kogu Ühendkuningriigi. Uuring lõppes 23. oktoobril, kui uuringus osales 878 inimest. Uuring oli üks kiiremini värbavaid Ühendkuningriigi COVID-19 uuringuid. Uuring andis kindlaid tõendeid selle kohta, et kiirtestiseadmed suudavad positiivseid tulemusi suure täpsusega tuvastada. Uuringus valideeriti kokku 4 kiirtesti, sealhulgas Innova ja Orientgene, kasutades sümptomaatilise ja asümptomaatilise haigusega isikutelt võetud tampooniproove.
Ühendkuningriigi uuringu vaheanalüüsi avaldamise ajal kinnitas USA, et 100 miljonit kiirtesti ostetakse Abbottilt ja saadetakse üle kogu riigi, et alustada sarnaseid USA uuringuid, mis täiendaksid Oxfordi ülikooli algatatud uuringuid.
Hindamisuuringud kogu maailmas
2. novembril sai Slovakkiast esimene riik maailmas, kus alustati kiirtestide massilist testimist kogu riigis. Viis miljonit kiirtesti tehti 60 000 töötaja poolt, kes kasutasid SD Biosensor antigeenitesti ja tegid elanikkonnale tampooniproovid. Selle tulemusena soovitas Euroopa Komisjon kiirtestide kasutamist kogu elanikkonda hõlmava sõeluuringu osana. Kaks 2021. aasta alguses avaldatud uuringut, millest ühe tegid professor Martin Kahanec Kesk-Euroopa Ülikoolist ja tema kaasautorid ning teise Martin Pavelka London School of Hygiene & Tropical Medicine'ist ja tema meeskond, viitavad sellele, et Slovakkias sügiseselt läbiviidud antigeeni kiirtestide massilise laine mõju aitas pandeemiat riigis maha suruda, kuigi esimese uuringu kohaselt oli massilise testimise mõju pandeemiale ajutine ja hakkas umbes kahe nädala pärast hajuma.
Ühendkuningriik jätkas oma käimasolevat kiirtestide arendusprogrammi, kasutades Innova kiirtesti, mis muutus üha kiireloomulisemaks, kuna COVID-19 juhtumid kasvasid kogu Euroopas. Peaminister Boris Johnson alustas 6. novembril kiirendatud tehnoloogia hindamise raames kogu linna hõlmavat sõeluuringut Liverpoolis. Samuti käivitati kiirtestide edasine laiendamine pilootprojektid paljudes sektorites, kus testimine ei olnud varem kättesaadav. Nende hulka kuulusid ka üliõpilased ülikoolides, keda haiguspuhangud olid eriti tugevalt mõjutanud. See algas esialgu Durhami ülikoolis, kus oli olemas infrastruktuur ja ekspertiis kiirtestide programmi haldamiseks, kuid seda laiendati enamikku Ühendkuningriigi ülikoolidest ja võimaldas riikliku evakueerimise stiilis kava, et tuua üliõpilased jõuludeks turvaliselt koju. Kiirtestid rakendati ka riiklikus tervishoiuteenistuses töötajate jaoks, et vähendada võimalikku edasikandumist patsientidele, kohalikele asutustele ja hooldekodudele, et võimaldada elanike külastamist. 18. novembril viidi Walesis Merthyr Tydfilis lõpule esimene kogu linnaosa hõlmav testimine. Sel ajal rakendati testimist ka USA koolides sümptomitega õpilaste puhul ning Portugali hooldekodudes ja koolides.
Ülemaailmsed jõupingutused kiirtestide hindamise tõhustamiseks algatas Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) hädaolukordade osakond, kes käivitas 10. novembril suure kiirtestide rakendamise projekti, mida toetas Bill ja Melinda Gatesi fondi kokkulepe, mis piiras madala ja keskmise sissetulekuga riikide kulusid.
Detsembri keskpaigaks oli mitmeid uuringuid, mis kinnitasid kiirtestide kasutamise tõhusust ja edukust COVID-19-ga inimeste tuvastamisel, sealhulgas uuringud Madalmaades, Ühendkuningriigis ja USAs. Kõik need uuringud võimaldasid kiirtestide kasutuselevõttu riiklikes COVID-19 testimisstrateegiates. Kiirtestide ülemaailmne katsetamine on nüüdseks levinud Kanada koolides, Indoneesia reisikeskustes ja kogu Indias.
Mure seoses kasutamisega
Paljud inimesed on väljendanud muret, et kiirtestide täpsus ei ole nii hea kui olemasolev COVID-19 testimise PCR. Ühendkuningriigis Liverpoolis toimunud linnasisese sõeluuringu käigus avaldatud andmed näitasid, et testide sõjaväeoperaatorid saavutasid pärast teisi Indias toimunud piloteerimisi koolitatud laboriteadlaste testitulemused. See tekitas väiksemaid probleeme teaduslik-psühholoogilises kogukonnas, kus arutleti selle üle, kas kiirtestid võivad põhjustada valet kindlustunnet ja käitumise muutust. Siiski leidis kiirtestide kasutamise suhtes toimunud mõtteviisi muutus kinnitust pärast USAs avaldatud publikatsiooni. Professor Michael Mina teoretiseeris, et kiirtestid on endiselt kasulikud, kuna need tuvastavad nakkusohtlikud isikud, ning et kiirtestide kordamisest ja tulemuse saamisest on võimalik kasu palju kiiremini kui teistest testimisviisidest. Ka Ühendkuningriigi kliiniline peaarst dr Susan Hopkins märkis, et kiirtestid annavad võimaluse leida "inimesi, keda... me muidu ei leiaks".
Märkides võimalust tuvastada juhtumeid kiiremini ja arvestades sellest tulenevat juhtude arvu suurenemist Euroopas, kohtus Euroopa Komisjon 11. detsembril ja töötas välja ühise Euroopa raamistiku kiirtestide kasutamiseks, valideerimiseks ja vastastikuseks tunnustamiseks, eraldades 100 miljonit eurot Roche'i ja Abbotti testide ostmiseks. Tervishoiu ja toiduohutuse volinik Stella Kyriakides ütles: "Antigeeni kiirtestid pakuvad meile kiirust, usaldusväärsust ja kiiret reageerimist COVIDi juhtumite isoleerimiseks. See on pandeemia leviku aeglustamiseks hädavajalik."
Teised isikud on väljendanud muret kiirtestide aeglase kasutuselevõtu ja kasutuselevõtu ning selle tagajärjel tekkida võivate võimalike inimkaotuste pärast. Üks Kanada akadeemiline rühm märkis, et pooled surmajuhtumitestid pandeemia alguses hooldekodudes oleksid olnud võimalik kiirtestidega ära hoida.
Globaalne regulatiivne heakskiit COVID-19 testide kasutamiseks
Pärast arvukate uuringute edukust kogu maailmas kiirtestide analüüsimiseks alates 2020. aasta augustist kiitsid regulatiivsed asutused kogu maailmas heaks kiirtestid osana strateegiast kasutada testimist kui "uut lähenemisviisi pandeemiaga võitlemiseks". 16. detsembril sai FDA esimeseks asutuseks, mis kiitis heaks Abbotti kiirtesti. Järgnevalt anti heakskiit Ellume COVID-19 kodutestile.
Kiirtestid kiideti heaks ka Kanada tervishoiuametis, mille nõunik, professor David Juncter märkis, et "parimad kiirtestid on väga täpsed nakkushaigete avastamisel", ning nakkushaiguste spetsialist Jean Longtin märkis, et "see võimaldab meil liikuda kiiremini kui viirus ja leida inimese kontaktid tunni või kahe jooksul, selle asemel et oodata 24 tundi".
Ühendkuningriigi MHRA kinnitas 23. detsembril Innova kiirtesti heakskiitmist enesekasutustesti tegemiseks. Pärast selle kiirtestide ülemaailmse arengu selget ülemaailmset edu ütles Oxfordi ülikooli meditsiiniprofessor Sir John Bell: "Kiirtestid olid keskne osa heast kaitsest koronaviiruse vastu, sest need olid kiired, odavad ja korduvkasutatavad".
kiirtestid kui "tagasipöördumine normaalsuse juurde"
Hispaaniast sai esimene riik, kus kiirtestid kasutasid kiirtestide kasutamist, et hõlbustada tagasipöördumist normaalsesse seisundisse, kusjuures kiirtestid olid apteekides laialdaselt kättesaadavad ja Barcelonas korraldati kiirtesti teinud isikutele tasuta muusikakontsert. Sarnast lähenemist kasutati ka Albaanias, et võimaldada muusikafestivale. Paljud eksperdid ei olnud selle lähenemisviisi suhtes siiski kindlad, sest nad uskusid, et "kiirtestid ei ole lahendus normaalse elu taastamiseks", kuid neid võiks kasutada koos teiste oluliste nakkuste ennetamise meetmetega, nagu näiteks sobivate isikukaitsevahendite kandmine, regulaarne kätepesu ja sotsiaalne distants, et võimaldada inimestel veeta olulist aega koos oma lähedastega, aidates samal ajal hoida neid turvalisemana.
Uued COVID-19 tüved
22. detsembril 2020 tuvastati Ühendkuningriigis uus nakkuslikum SARS-CoV-2 tüvi VOC-202012/01. See tüvi levis kiiresti üle maailma. Kuna COVID-19 testimise vorm oli ülemaailmselt laialt levinud, tekkis mure, et see variant muudab kiirtestimise iganenuks. Ühendkuningriigi külgvoolutehnoloogia kiirendatud hindamise raames suutsid Inglismaa tervishoiuameti laborid 24 tunni jooksul kinnitada, et ülemaailmselt kasutusel olevad kiirtestid ei ole mõjutatud ja et nad suudavad uue variandi tuvastada. See oli tingitud sellest, et kiirtestid on üldiselt suunatud nukleokapsidvalgule, mitte spike'i valkule. Hiljuti on siiski tuvastatud mõned tüved, mis mõjutavad mõne kiirtesti tundlikkust kuni 1000-kordselt. Õnneks on nende nukleokapsidi mutatsioonide (konkreetselt D399N) sagedus ülemaailmselt veel suhteliselt väike, ~0,02%.
Kiirtestide humanitaarne kasutus
Lisaks rutiinsele kasutamisele kogukonnas on kiirteste kasutatud ka pandeemia ajal humanitaartööde raames. Pärast 2. detsembril Indoneesias Jakartas toimunud üleujutusi tehti kiirtestid kättesaadavaks üleujutuste varjualustes. Lisaks sellele jäid vahetult enne jõule pärast uue Ühendkuningriigi tüve hädaolukorra tõttu Euroopas riigipiiride sulgemist peaaegu 6000 veoautojuhti ilma toidust, mis tegelikult peatas jõuluaegsed toidutarned. Prantsuse tuletõrjujad rakendasid kiirtestid 24 tunni jooksul La Manche'i väina ääres. Kiirtestid võimaldasid veoautodel sõita ja oma tarned lõpule viia ning jõuludeks oma perede juurde tagasi pöörduda, mis näitab, et kergesti rakendatav COVID-19 test võib olla kasulik kogu maailmas. Piirideta Arstid toetasid tungivalt kiirtestide kasutamist madalama ja keskmise sissetulekuga riikides, märkides, et "COVID-19 antigeeni testid võivad anda kiireid ja rakendatavaid tulemusi, tagades viirusega nakatunud inimeste õigeaegse tuvastamise kogukonna tasandil".
Ameerika ja kiirtestid
Olles algselt koos Ühendkuningriigiga investeerinud märkimisväärselt kiirtestide tehnoloogia arendamisse, on kiirtestide edasine hindamine masskatsete osana USAs takerdunud, kuna 2020. aasta konsolideeritud assigneeringute seaduse (Consolidated Appropriations Act, 2021) 900 miljardi dollari suurune COVID-19 toetus on ummikseisus. Seaduseelnõu kritiseeriti selle eest, et selles ei ole konkreetselt ette nähtud investeeringuid kiirtestidesse kui kulutõhusasse ja tõhusasse kogu elanikkonda hõlmavasse testimisviisi. USA teadlased, näiteks Harvardi ülikooli professor Michael Mina, märkisid, et testid on "väga võimas täiendus kõigele muule, mida inimesed juba teevad" ja et "kodused COVID-19 testid võivad vähendada nakatumise määra". Seda seisukohta kinnitas ka Harvardi professor William A. Haseltine ajakirjas Forbes ilmunud artiklis, milles pakkus välja, et "kiire, iseteeninduslik testimine võib peatada üha suureneva haiguste ja surmajuhtumite arvu", ning New Yorgi Mount Sinai professori Annie Sparrow artiklis, milles ta pakkus välja, et "odavad massitestid on pandeemia võitmiseks hädavajalikud", arvestades "Ühendkuningriigis väga nakkava ja kiiresti leviva B117 tüve ja Lõuna-Aafrikas leviva sarnase tüve hädaolukorda". Sellegipoolest olid COVID-19 kiirtestid kodus avalikult kättesaadavad üksikisikutele 2021. aasta jaanuaris pärast varasemat FDA heakskiitu. Need testid hüvitati USA ravikindlustuse poolt inimestele, kellel on covid-19 sümptomid või kes on olnud tihedas kontaktis nakatunud inimesega või kellel on sümptomeid ilmnenud. Washington Posti artiklis pakuti välja, et kiirtestide maksimaalne kasu USAs ei pruugi realiseeruda enne, kui "föderaalvalitsus katab asümptomaatiliste inimeste testimise, sest nende inimeste kaudu toimuv ülekanne on nii suur osa haiguspuhangust", kuna nende inimeste testimine ei olnud ravikindlustuse poolt kaetud. Pärast uue presidendi valimist 2021. aasta jaanuaris hakkas USA presidendi korralduste avaldamisega taas alustama investeerimist kiirtestide tehnoloogia arendamisse.
Ülemaailmne turuväärtus
Pärast kiirtestide laialdast kasutamist kogu maailmas on kiirtestide turuväärtus 15 miljardit dollarit, kuid alates 2024. aastast peaks see turg lõppema, kuna 2023. aasta lõpuks vaktsineeritakse maailma elanikkond. USAs oli kiirtestide turg 3,9 miljardit USA dollarit, mille kasvutempo oli >20% haiglates, kliinikutes, Aasia ja Vaikse ookeani piirkonnas, aga ka lõppkasutajate testidena. Rahvusvahelised turuanalüütikud on prognoosinud, et kiirtestide tootjad seisavad silmitsi pidevalt kasvava nõudlusega, kuna üha rohkem inimesi ja riike hakkab kasutama kiirteste, et tuvastada kergemate sümptomitega inimesi. Mitmed USA kommentaatorid ja teadlased on väljendanud muret, kas ülemaailmne tootmisvõrgustik suudab rahuldada ülemaailmset nõudlust ja toota sadu miljoneid teste, mida oleks vaja sagedaste kiirtestide tegemiseks.
Anne Laantee
Anne Laantee (neiuna Anne Reintamm, ka Anne Reintamm-Laantee; 1. juuni 1930 Tallinn – 31. oktoober 2013 Tallinn) oli eesti geoloog.
Topologi viadukt
Topologi viadukt (rumeenia keeles Viaductul Topolog) on raudbetoonist viadukt Râmnicu Vâlcea linna ja Vâlcele küla vahel Rumeenias. 1440 meetri pikkune endine raudteesild kulgeb üle Doonau lisajõe Topologi oru ning on üks pikemaid ja kõrgemaid kogu riigis. Sillal on 39 sammast, mille keskmine kõrgus on 48 m (suurim kõrgus 50 m).
Anne Laantee
Ta alustas oma kooliteed aastal 1938 Elfriede Lenderi Eragümnaasiumis. Aasta 1944 sügisel põgenes perekond Rootsi, kus ta lõpetas aastal 1950 Stockholmi Eesti Gümnaasiumi. Aastal 1957 lõpetas ta filosoofia litsentsiaadina Stockholmi Ülikooli, kus ta pühendas end geoteadustele, eeskätt paleontoloogiale ja kvaternaargeoloogiale. Aastal 1965 kaitses Uppsala Ülikoolis filosoofia litsentsiaadi väitekirja. Ta oli Eesti Naisüliõpilaste Seltsi liige.
Topologi viadukt
Esimesed plaanid raudteeliini rajamiseks ulatuvad mõnedel andmetel aastasse 1858, mil Ungarile kuulunud Sibiu linna kodanikud pöördusid sellekohase ideega Austria silmapaistva raudteeinseneri ja arhitekti Carl Ritter von Ghega poole. Kiireloomulise ettevõtmise eesmärk oli parandada kaubanduslikku läbikäimist üle Karpaadi mägede Belgradi, Adrianoopoli ja Konstantinoopoliga. Ettepanek Vâlcele – Râmnicu Vâlcea raudtee ehitamiseks esitati esmakordselt riigi valitsusele (või tolleaegsele parlamendile) aruandes 16. juunil 1862. Valcele – Ramnicu Valcea raudteeliin ilmus riiklike kavade hulka ka aastatel 1919, 1920, 1922 ja 1927. Kibedaim vajadus ja tarve raudteeliini rajamiseks ilmnes Teise maailmasõja ajal Wehrmachti armeel sõjamoona ja -tehnika transportimiseks läbi Karpaatide lähimaastiku. Väliuuringutega alustati siiski alles pärast sõda 1949. aastal. Veel aastakümneid hiljem, 1979. aastal peeti eriti vajalikuks vähendada liiklusummikuid Brașovi – Fgărasi – Sibiu vahelistel maanteedel ning lühendada pealinna Bukaresti ja Aradi vahelist rohkem kui 100 kilomeetri pikkust vahemaad.
Pärast alternatiivsete marsruutide läbivaatamist koostati esialgne ehitusprojekt, mis nägi 38 km pikkusel maanteetrassil ette mitmeid viadukte, kaks tunnelit (Plostina, 1910 m ja Gibe, 2250 m) ja märkimisväärses mahus pinnase stabiliseerimistöid kogumaksumusega üle ühe miljardi leu (prognoos tolleaegse kursi järgi). Projekteerijatel paluti minimeerida projekti, nii et lisaks väiksematele tunnelitele jääks projekti tõeliseks kunstiteoseks viadukt.
Anne Laantee
Ta töötas aastatel 1953–1966 ja 1973–1994 Rootsi Geoloogiakeskuses (rootsi keeles Sveriges Geologiska Undersökning), lisaks töötas ta aastatel 1973–1975 Rootsi loodusajaloo muuseumis. Aastatel 1966–1970 töötas ta (seoses abikaasa ametiga) geoloogina USA-s ja Peruus ning aastatel 1970–1973 Uruguays.
Isiklikku
Ta oli aastast 1965 abielus kirikuõpetaja, ajakirjaniku ja politoloogi Karl Laanteega, neil oli tütar ja nende poeg on praegune Eesti Vabariigi peakonsul Peterburis Carl Eric Laantee Reintamm.
Topologi viadukt
Raudteeliiniga maasilla ja tunnelite (mõningatel andmetel kogupikkusega umbes 3,6 km) rajamine nõudis 4000 inimese jõupingutust. Imekombel avati viadukt vastavalt ehitustööde ajakavale aastal 1989, kuigi rajamine ei olnud veel lõpule jõudnud. Nappide rahaliste ressurssidega läbiajamise tõttu vähenes pärast kuus aastat kestnud ekspluatatsiooni liiklus liinil. Sagedased maalihked, üleujutused ja vargused sundisid aastaks 1998 – ehk vähem kui üheksa aastat pärast kasutuselevõttu – silla ekspluatatsiooni lõpetama.
Ferdinand Mannlicher
Leiutised
Loetletud on valik tähelepanuväärseimaid Mannlicher leiutisi.
Linden
Linden võib tähendada järgmist:
McMasteri Ülikool
McMasteri Ülikool (lühemalt McMaster või Mac) on avalik-õiguslik teadusülikool, mis asub Kanadas Ontario provintsis Hamiltoni linnas.
McMasteri Ülikool kuulub U15 hulka, mis on Kanada teadusmahukate ülikoolide rühm.
Ülikool kannab väljapaistva Kanada senaatori ja pankuri William McMasteri nime. Ta annetas kooli asutamiseks 900 000 Kanada dollarit. McMasteri Ülikool loodi Ontario seadusandliku kogu otsusega aastal 1887 Toronto baptisti kolledži ja Woodstocki kolledži liitmisel ning avati Torontos aastal 1890.
Ülikoolis õpib üle 25 000 üliõpilase, kellest rohkem kui 4000 on kraadiõppes.
Heino Luiga
Heino Luiga (sündinud 5. detsembril 1950 Petseri rajoonis Ugar'ovas) on eesti koolijuht.
Haridus
1969. aastal lõpetas ta Misso Keskkooli. 1974. aastal lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogina.
Töö
1978. aastal oli ta Obinitsa 8-klassilise kooli direktor, aastatel 1979–1981 aga Vana-Koiola 8-klassilise kooli direktor.
1980. aastatel töötas ta Põlva Rajooni RSN Täitevkomitee Haridusosakonnas, 1990. aastatel Põlva maakonnavalitsuse haridusosakonna juhataja.
Aastatel 2000–2014 oli ta Räpina Aianduskooli direktor.
Donnie Yen
pisi|Donnie Yen Shanghai filmifestivalil (2007)
Donnie Yen Chi Dan (hiina 甄子丹; sündinud 27. juulil 1963 Guangzhous) on Hiina päritolu näitleja, võitluskunstide harrastaja ja režissöör.
Mii' Issändä Jeesusõ Kristusõ pühä Evangeelium
"Mii' Issändä Jeesusõ Kristusõ pühä Evangeelium: Matteusõ, Markusõ, Luukasõ ja Johannõsõ kirotõt" oli 1926. aastal Tartus Akadeemilise Emakeele Seltsi kirjastusel ilmunud setukeelne tõlge neljast Uue Testamendi evangeeliumist.
Teksti tõlkis usuteaduse tudeng ja hilisem EELK kirikuõpetaja Ernst Puusepp, toimetas Paulopriit Voolaine. Raamat ilmus Akadeemilise Emakeele Seltsi toimetiste sarjas 14. väljaandena, selles oli 302 lehekülge.
Ramphotyphlops
Ramphotyphlops on maoperekond.
Klassifikatsioon
Perekonda Ramphotyphlops klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid :
Levila
Need maod elavad Okeaanias ja Kagu-Aasias.
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Ramphotyphlops seisuga 10.06.2014.
Melvin Conway
Melvin Edward Conway on arvutiteadlane, programmeerija ja häkker, kes sõnastas seaduspära, mis on nüüd tuntud kui Conway seadus: "organisatsioonid, mis loovad süsteeme, loovad neid reeglina koopiana iseenda kommunikatsiooniliinidest ja struktuurist."
Palmer
pisi|Palmeri depoo ja [[kitsarööpmeline raudtee vedur.]] Palmer on linn Ameerika Ühendriikides Alaska osariigis, Matanuska-Susitna maakonna halduskeskus.
Palmer asub Anchorage'ist 68 km kaugusel kirdes Glenni maantee ääres.
2012. aastal elas linnas 6335 inimest.
Ērberģe
Ērberģes asub endise Ērberģe mõisa (Herbergen) süda, mõisa peahoones on praegu põhikool. Asulas on ka luterlik kirik.
Aastal 2015 oli külas 348 elanikku, aastal 2022 oli elanikke 312.
Caldonazzo
thumb|Caldonazzo valla paiknemine Trento provintsis thumb|left|Caldonazzo vaade
Caldonazzo (saksa: Kalnetsch, Galnetsch või Gollnatsch) on vald (comune) Valsuganas, Trento provintsis Põhja-Itaalias.
Lähedalasuvast Caldonazzo järvest algab Brenta jõgi.
Medeikiai
Medeikiai on küla Leedus Biržai rajoonis Parovėja vallas. Küla asub merepinnast 50 meetri kõrgusel, valla keskusest Parovėjast 3 kilomeetrit põhjas ja rajooni keskusest Biržaist 10 kilomeetrit kirdes. Aastal 2001 oli külas 656 elanikku.
Küla järgi on nimetatud Volhovi lademe Medeikiai kihistu.
Ajalugu
Medeikiaid on kirjalikes allikates esmamainitud 1611. aastal, mil see kuulus Parovėja karjamõisale ja seal asus kõrts. Jaanuariülestõusu ajal osalesid kohalikud väed Zygmunt Sierakowski ja Bolesław Kajetan Kolyszko juhtimisel Biržai lahingus.
Aastal 1904 avati külas kool, kus aastal 1918 hakati õpet andma leedu keeles. Aastal 1938 rajati sinna meierei. Nõukogude perioodil oli küla kohaliku kolhoosi keskasulaks.
Pall
Pall on kerakujuline (mõnel juhul ka teistsuguse kujuga) elastne mänguasi või spordivahend.
Koroli
Koroli oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Navi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda.
Lüsingu maastikukaitseala
Lüsingu maastikukaitseala on maastikukaitseala Järva maakonnas Järva vallas. Kaitseala pindala on u 108 ha.
Aasta ettevõtja
Aasta ettevõtja on ärikonsultatsiooni- ja audiitorifirma AS Ernst & Young Baltic välja antav auhind, millega tunnustatakse Eesti aasta silmapaistvaimat ettevõtjat. Auhinda antakse välja aastast 2008.
Lüsingu maastikukaitseala
Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1991, kui moodustati praegusest maastikukaitsealast suurem kaitseala – Lüsingu veesäilitusala (pindala 153 ha) . Maastikukaitseala loodi eesmärgiga kaitsta mitmekesist maastikku, karstivorme ja ohustatud elupaigatüüpe.
Aasta ettevõtja
See konkurss on osa globaalsest EY World Entrepreneur Of The Year konkursist. Alates 2011. aastast antakse selle konkursi raames välja Ettevõtja Elutööpreemia. Valiku teeb sõltumatu žürii.
EY Eesti aasta ettevõtjad
EY Eesti aasta ettevõtjad:
Maurice Caullery
pisi|Maurice Caullery
Maurice Caullery lõpetas Pariisis kõrgkooli École normale supérieure. 1895. aastal kaitses ta Pariisi ülikoolis väitekirja "Contributions à l'étude des Ascidies composées" (mantelloomaliste hulka kuuluvatest merituppedest).
Aastatel 1903–1909 töötas ta õppejõuna Sorbonne'is. 1945. aastal oli ta Prantsuse Teaduste Akadeemia president.
Linden (kohvik)
Kohvikut külastasid peamiselt loomeinimesed, näiteks kirjanikud.
Kohvikuhoone hävis 1944. aastal märtsipommitamise käigus.
Suuremõisa lahe maastikukaitseala
Suuremõisa lahe maastikukaitseala on maastikukaitseala Muhu vallas. Kaitseala pindala on u 348 ha.
Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1965, kui kaitse alla võeti Suuremõisa lahe linnustik, moodustati ornitoloogiline keeluala.
Klugen
Klugen oli Saksamaalt Baierist pärit aadlisuguvõsa.
Akiko Hayakawa
Akiko Hayakawa (jaapani keeles 早川 明子 Hayakawa Akiko) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.
Klugen
Suguvõsa esimene esindaja Eestis oli Hans Klugen (surnud 1616). Hansu sama nime kandev poeg Hans sai 1662 Keila kihelkonna Lodijärve mõisa (hilisem Klugenide järgi nimetatud Klooga mõis) omanikuks. Suguvõsa sai 1688 Rootsi aadlikeks. Suguvõsa kanti 1746 Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse.
Akiko Hayakawa
Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1986–1987 2 mängu.
Klugen
Staabirittmeister Konstantin von Klugen suri vallalisena ja järglasteta Tallinnas 13/26. märtsil 1916.
Emanuele Filiberto
Tal on tiitel Piemonte ja Veneetsia prints, kuid Itaalia riik ei tunnusta seda ametlikult.
Carl Gustav Löschern von Hertzfelt
Elulugu
Carl Gustav Löschern von Hetzfelt sündis ilmselt 1660. aastate paiku, kuna oli juba 1687. aastal arklimeister (arklimästar) Rootsi mereväes. Tema isa, kes, mitte nagu Carl Gustav, oli teeninud armees, oli Anders Löschern ja ema Margareta von Nummers.
1690. aastal asus ta Hollandi teenistusse ning teenis seal kuni 1695. aastani. 1694. aastal sai ta nooremleitnandiks ning 1697. aastal vanemleitnandiks.
Põhjasõja algusega oli ta saanud kapteniks ning määratud juhatama Rootsi flotilli Peipsi järvel. Selles positsioonis käskis Eestimaa välivägede juhataja Wolmar Anton von Schlippenbach Hertzfeltil Peipsi-äärsetes piirkondades luuret teha ning võimalikele rünnakutele vastu astuda. Selles osas tekkis neil vastuolusid, kuna laevastik poleks selle jaoks piisavalt tugev olnud, lisaks tegutses vaenlane peamiselt maavägedega, mida Hertzfelt takistada poleks saanud.
See aga muutus 1704. aastal, kui venelased hakkasid oma mõjuvõimu Peipsi järvel suurendama. Selle aasta kevadel lahkus Hertzfelt oma laevastikuga Tartust ning liikus mõõda Emajõge Peipsi järve poole. Teel sinna, Kastre juures 3. mail, piirati nad Vene vägede poolt ümber ning flotill hävitati.
Carl Gustav von Hertzfelt oli lahingu käigus sunnitud end koos oma lipulaeva ,,Carolusega" õhku laskma.
Hertzfelti otsust end laevaga õhku lasta kritiseeris ka Karl XII, kes ütles, et ta oli käitunud kui lihtne madrus.
Isiklik elu
Carl Gustav Löschern von Hertzfelt abiellus 1697. aastal Margaretha Lilliengreniga. Neil oli kolm last: Margaretha Catharine, Anders Johan ja Inga Charlotta Löschern von Hertzfelt.
Je cherche après Titine
"Je cherche après Titine" on fokstroti-šimmi rütmis laul, mille kirjutas 1917. aastal prantslane Léo Daniderff. Sõnade autorid on Louis Mauban ja Marcel Bertal. Laul sai maailmakuulsaks 1936. aasta menufilmiga "Moodsad ajad", kus seda esitas gibberish 'i kasutades Charlie Chaplin.
Eestikeelsete sõnade ja pealkirjaga "Ma sauna ehitan" kuulus laul ansambli Kuldne Trio repertuaari.
Jolene
"Jolie" tähendab prantsuse keeles "ilus".
Arhitektuuribüroo Kalle Rõõmus
AS Arhitektuuribüroo Kalle Rõõmus on Eesti arhitektuuriettevõte (arhitektuuribüroo). Büroo asutas 1991. aastal arhitekt Kalle Rõõmus. Büroo peakontor asub Tallinnas.
Joseph Salas
Joseph I. Salas (23. detsember või 28. detsember 1903 Los Angeles – 11. juuni 1987 Carlsbad, San Diego maakond) oli USA poksija.
Ta tuli 1924. aastal Bostonis Ameerika Ühendriikide harrastajate meistriks sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) ja sai õiguse minna võistlema olümpiale.
Salas sai sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) 1924. aasta Pariisi olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis oma kaasklubilisele ja -maalasele, kuldmedali- ja olümpiavõitjale Jacob Finkelsteinile (USA).
Elukutselisena
Salas poksis detsembrist 1924 kuni aprillini 1931 elukutselisena. Ta osales kokku 37 kohtumisel, võitis neist 27 (neist 3 nokaudiga), kaotas 6 kohtumist ning 4 kohtumist jäi viiki.
Shakaskraal
Shakaskraal on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis iLembe ringkonnas.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Shakaskraali elanikest India või Aasia päritolu inimesi 74,12%, mustanahalisi aafriklasi 22,21%, värvilisi 2,37%, valgeid 0,30% ja teisi 1,03%. Inglise keelt pidas emakeeleks 78,43% inimesi, suulu keelt 14,08%, koosa keelt 1,58% ja afrikaani keelt 1,58%.
Koti
Koti oli mitme Eesti küla nimi:
Viville
Viville on küla ja vald Prantsusmaa edelaosas Nouvelle-Aquitaine'i piirkonnas Charente'i departemangus.
pisi|tühi|Viville'i vallamaja
Maikrahv (restoran)
Varem tegutses samas kohas kohvik Marcelle.
Krokomi vald
Krokomi vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Jämtlandi läänis. Piirneb loodes Norraga.
Krokomi valla keskus on Krokom. Suuremad asulad on veel Ås ja Nälden.
Viville (täpsustus)
Viville on mitme koha nimi:
Koti (Kõlleste vald)
Koti oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Karilatsi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda.
Pokrovskoje rajoon
Pokrovskoje rajoon (vene keeles Покровский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Orjoli oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Pokrovskoje alev.
Rajoon piirneb põhjas Zalegoštši rajooniga, idas Verhovje rajooniga, kagus Livnõ rajooniga, lõunas Kolpnõ rajooniga, edelas Maloarhangelski rajooniga ja läänes Sverdlovski rajooniga.
Rajooni pindala on 1411 km². Elanike arv oli 2012. aastal 14 326, 2009. aastal 16 578 ja 2002. aastal 18 027.
Pokrovskoje rajoonis on 165 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Pokrovskoje alevi) ja kolmeteistkümne külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Lipovets, Trudõ, Kunatš, Medvežka, Fošnja ja Sosna.
Tonja-Karisilla-Värska looduspark
Tonja-Karisilla-Värska looduspark (ka: Tonja-Värska kaitseala) on looduspark Võru maakonnas Setomaa vallas. Kaitseala pindala on 435 ha.
Saltsjöbaden
Saltsjöbaden on kuurortlinn Rootsis Stockholmi läänis Nacka vallas Läänemere ääres.
Tonja-Karisilla-Värska looduspark
Looduspark moodustati 1981. aastal, et kaitsta Värska lahe vasakule kaldale jäävaid looduskomplekse ja sealset männikut.
Bondi sündmused
Bondi sündmused on Põhja-Atlandi kliimas holotseeni ajal keskmiselt 1470 (± 500) aastase tsüklilisusega toimunud kõikumised (fluktuatsioonid, kliimatsüklid). Enamasti peetakse nimetuse "Bondi sündmus" all silmas umbes sajandi vältavat ja kogu tsükli alguseks loetavat külmemat või jahedamat perioodi. Kuid mõnikord ka kogu tsüklit.
Saltsjöbaden
Elanike arv on 2010. aasta seisuga 9491.
Bondi sündmused
Peamiselt jäässe ladestunud lisandite (kirjete) kõikumiste järgi on enne väikse jääaja aegses holotseenis tuvastatud kaheksa sellist sündmust (ja nendega seotud tsüklit). Neist seitsme kõrvalekalded keskmisest olid umbes 170 aastat. Jäävaheajale omastele Bondi sündmustele vastavad viimase jääaja aegsed Dansgaardi-Oeschgeri sündmused, mis leidsid aset 25 korda. Needki sündmused on toimunud peaaegu perioodiliselt keskmiselt 1470-aastase tsükliga, kuid see küsimus on veel lahtine. Holotseenieelse viimase jääaja aegne 1500-aastase tsükli ulatus oli väidetavalt täpsem. Ühe jääproovi valguses on see kliimatsükkel viimase miljoni aasta jooksul tõendatav ligi 600 korda. Tsükli selline ulatus on veel muude faktidega kinnitamata.
Saltsjöbaden
Linnaõigused sai Saltsjöbaden 1908. aastal.
Bondi sündmused
Nende olemasolu holotseeni ajal suutis esimesena tuvastada Ameerika geoloog Gerard C. Bond (1940–2005), kes töötas Columbia Ülikooli Lamont-Doherti Maa Observatooriumis. Praegu on tema postuleeritud teooria, mis aitab selgitada planeedi Maa kliima dünaamikat, saanud osaks klassikalisest klimatoloogiast. Tegemist on paljude proovidega kinnitatud rütmiga, mille põhjusi ei teata. Küll aga oletatakse jääproovide eripära tõttu, et selles mängib olulisimat osa Päikese aktiivsus.
Saltsjöbaden
pisi|left|Grand Hotel Saltsjöbaden
Calliano (Trento)
thumb|Calliano valla paiknemine Trento provintsis thumb|
Bondi sündmused
Bondi sündmuste mõjust ajaloole
Pilt: Holocene_Temperature_Variations.png‎
Calliano (Trento)
Calliano (saksa: Roßbach või Kallian) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 15 km Trentost lõunas.
Bondi sündmused
Holotseeni ajal toimunud Bondi sündmused ja nendega seotu
Suurima hulga andmetega toestatud töö põhjal on Bondi sündmused järsud (umbes sajandi vältavad) külmad või jahedad ajavahemikud. Üksikud uurijad aga väidavad, et Bondi sündmused ei oma kliimas alati ühest vastavust: enamus neist vastavad suurtele jahenemisaegadele ja teised kattuvat mõne piirkonna kuivusperioodidega. Esmalt tuleb meeles pidada, et valdavalt, kuid mitte ainult, on Bondi sündmusi tuvastatud Põhja-Atlandi kliimaga seotud piirkondades. Teisalt, kui räägitakse Bondi sündmustest, siis seostatakse nendega vahel ka nendega külgnevaid jahedaid aegu. Sel juhul peetakse selle nimetuse all silmas temperatuuritsükli madalaimat faasi (kriis, mõõn).
Calliano (Trento)
Calliano külgneb järgmiste valdadega: Besenello, Nomi, Folgaria, Volano ja Rovereto.
Bondi sündmused
Holotseeni ajal toimunud Bondi sündmused ja nendega seotu
Null Bondi sündmus on väikese jääaja kõige külmema ajaga alanud praegu toimuv kliimatsükkel. Seda nimetust on kasutatud pidades silmas kolme erinevat tähendus: Väikesest jääaega, selle jääaja kõige külmemat osa ja selle külmima osaga alanud uut tsüklit.
8 Bondi sündmus
Neoliitilise revolutsiooni sisuks oli Lähis-Idas toimunud üleminek põllupidamisele ja loomakasvatusele. See algas esimese tuvastatud odrakülviga Tel Abu Hureyras (u 9050 eKr) ja lamba kodustamisega Põhja-Mesopotaamias. Samal ajal asusid arvatavasti peamiselt metsikust nisust toitunud kütid-korilased Göbekli Tepes ehitama maailma esimest rohkete kaunistustega megaliitset kompleksi.
Esimesed jäljed riisist on dateeritavad kuni ~ 13 900 aastat tagasi ja puuduvad viimase jäätumisega seotud noorema Dryas'e ajal (ajavahemikul u 13 000–10 000 a tagasi). Kodustatud riisi jälgede kadumine külma kliima tingimustes viitab selleaegse kliima määravale mõjule inimtegevusele. Riisi kodustamise kõige tõenäolisemaks ajaks on soojemad ja niiskemad tingimused perioodil u 13 900–13 000 a tagasi ja pärast u 10 000 a tagasi.
7 Bondi sündmus
Teiseks holotseeniaegseks Bondi sündmuseks oli 8300 eKr paiku alanud kliimatsükkel. 10 300 at paiku saabunud uue kliimalaine tõusuaeg seostub Göbeke Tepe templikompleksi hülgamisega ning odra ja nisu põllunduse levikuga Levandis.
6 Bondi sündmus
Kolmandaks holotseeni aegseks sündmuseks oli 7400 eKr paiku alanud kliimatsükkel.
Selle Bondi sündmuse algus seostub Erdaleni sündmusega jääliustike aktiivsuses Norras ja külmasündmusega Hiinas.
(Lähis-Idas tihenesid küladevahelised vahetussidemed. Selle tulemusena levis Türgist Pakistanini kultuuristatud nisu, odra, ubade, läätsed ja herneste kasvatamine. Ka lambad ja kitsed. Iseloomulikus sai loomanduse ja põllunduse ühendamine ja selle levik kogu Lähis-Idas 7000–5000.)
Sam Lafferty
Sam Lafferty (sündinud 6. märtsil 1995 Hollidaysburgis Pennsylvanias) on USA jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Toronto Maple Leafs ründajana paremäärel.
Bondi sündmused
5 Bondi sündmus
Neljandaks holotseeniaegseks sündmuseks oli 6100 eKr paiku alanud kliimatsükkel.
Sam Lafferty
Aastatel 2014–2018 mängis ta Browni Ülikooli jäähokimeeskonnas.
Bondi sündmused
Sündmuse algusega seotud 8,1 kiloaasta sündmus
6100 eKr paiku alanud kliimatsükli algusega seostatakse peaaegu poole aastatuhandest katket Catal Hüyüki kultuuris. 6100. eKr paiku tekkis Mesopotaamias vihmavee kogumist kasutava niisutamisega seotud Halafi kultuur. Samarras Choga Mamis (Lõuna-Iraak) võeti 6000. pKr paiku kasutusele esimene niisutuskanal. Selle najal võrsuski 5400 eKr paiku välja hiljem kanalitega niisutussüsteemid rajanud Ubaidi kultuur. 6000 eKr kerkis esile ka Mesopotaamia põhjaosas olnud Hassuna (Assüüria) kultuur.
Sam Lafferty
2014. aastal valis Pittsburgh Penguins ta NHL-i draft'is 113. valikuna. Hooaja 2017/18 lõpus debüteeris ta American Hockey League'is (AHL) Penguinsi tütarklubis Wilkes-Barre/Scranton Penguins. NHL-is debüteeris Lafferty 8. oktoobril 2019 mängus Winnipeg Jetsi vastu. Esimese värava lõi ta NHL-is neli päeva hiljem mängus Minnesota Wildi vastu. Debüüthooajal sai Lafferty NHL-is 50 mänguga kirja kuus väravat ja seitse väravasöötu. Järgmise kahe hooaja jooksul ei suutnud ta 44 mänguga lüüa ühtegi väravat ning 2022. aasta jaanuaris kaubeldi ta Alexander Nylanderi vastu Chicago Blackhawksi. Blackhawksi meeskonnas lõi ta esimese värava 26. jaanuaril 2022 mängus Detroit Red Wingsi vastu. Hooajal 2021/22 sai Lafferty Blackhawksis 46 mänguga kirja viis väravat ja kuus värvasöötu. Hooajal 2022/23 tema ründemängu tulemused paranesid (51 mänguga 10+11), kuid kuna Blackhawks kuulus samal ajal liiga viimaste hulka, kaubeldi Lafferty 2023. aasta veebruaris Toronto Maple Leafsi.
Bondi sündmused
4 Bondi sündmus
Viiendaks holotseeniaegseks sündmuseks oli 3900 eKr aasta paiku alanud kuues kliimatsükkel.
Sam Lafferty
USA jäähokikoondise koosseisus osales Lafferty 2022 aasta jäähoki maailmameistrivõistlustel.
Bondi sündmused
Sündmuse algusega seotud 5,9 kiloaasta sündmus
5,9 kiloaasta sündmus oli üks kõige enam kuivust toonud sündmus holotseenis. Umbes 3900 eKr alanud kliimalaine toodud jahenemine võis tingida niisutusel põhinenud Mesopotaamia urbaniseerunud Ubaidi kultuuri järsu lõpu. Sellel ajal täheldatud suurenenud vägivaldsus nii Egiptuses kui ka Lähis-Idas võis tingida varajase dünastilise perioodi algust nii Egiptuses kui ka Sumeris. Sellega seostub ka eelkeraamilise B neoliitikumi lõpp ja nomaadidest karjakasvatajate saabumine Lähis-Itta.
James DeMeo ja Steve Taylor oletavad, et sel perioodil ilmnes patriarhaadi, institutsionaliseeritud sõja, sotsiaalse kihistumise, laste väärkohtlemise, inimese ego, enese lahutamise kehast, antropomorfsete jumalate ja lineaarse ajaloolise ajakontseptsiooni esiletõus.
3. Bondi sündmus
Kuuendaks holotseeniaegseks sündmuseks oli 2200 eKr aasta paiku alanud kliimatsükkel.
Sündmuse algusega seotud 4,2 kiloaasta sündmus
Umbes 4200 aastat tagasi alanud Bondi sündmuse alguseks oli sajandi kestnud jahenemine. See oli holotseeni üks tõsisemaid kliimakatastroofe. See kliimalaine tingis Egiptuse Vana riigi lõpu (Niiluse veetase langes) ja sumeri-akadi tsivilisatsiooni hääbumise. Samas sai alguse uus hati-heti tsivilisatsioon. See, viimane sumeri tähestikku ja oma keele kõrval ka akadi keelt kasutanud tsivilisatsioon, oli Joonia kaudu vahelüliks Mesopotaamia ja Kreeka vahel.
2 Bondi sündmus
Seitsmendaks holotseeniaegseks sündmuseks oli 800. eKr aasta paiku alanud kliimatsükkel. Umbes 900–300 eKr vältas kliimas jahedam rauaaja külm aeg. Umbes 2800 aastat tagasi alanud tsükkel on seotud 900–300 eKr kestnud ebaharilikult külma ajaga, mis tingis ka Vahemere kallaste rahvaste liikumisi ning uute tsivilisatsioonide ja soojemate kolooniate rajamist. Sellest tekkis ühtne Vahemere maailm, mille riiklikult liitis lõpuks ühte Rooma. Kuid esmalt toimus siis Joonias hetidelt ülevõetu jätkamise läbi alanud kreeka uue kultuuri teke ja tõus. Samas saabus Itaalia, selle tsiviliseerumisele aluse pannud, etruskide (teine) laine. Selle jahenemise tippajaks oli kreeka kultuuri ekspansiooni algusega seotud aeg umbes 450 eKr (?).
Sündmuse võimalik mõju inimajaloole
Antiikaja alguses algas u 900 eKr Rauaaja külm aeg. Sellega seostub Vahemere maade ärkamine 9. sajandil eKr. Sellel sajandil jõudis Kreekasse foiniikia tähestik (esmalt Jooniasse) ja saabus rauast relvade üldise leviku tõttu lõpp ka Kreeka tumeda ajajärgule (on ka hilisem määratlus). Rajati Sparta asula, etruskid jõudsid Toscanasse ja Foiniikia hakkas metallide otsingul Vahemere piirkonnas läänekolooniad asutama (Kartaago eellased). Samal sajandil Rooma asula laienes, seal algas rauaaeg ja ilmusid rikaste hauad; keldid jõudsid Gallia; Egiptusest väljarännanud Teeba preestrite toel loodi Nuubias Kuši riik (läksid sinna 945); loodi Urartu riik ja sajandi lõpus ka Pärsia riik; loodi Uus-Assüüria riik, millest sai esimene tõeline maailmaimpeerium. (Juudi rahvus ja omariiklus oli jõudnud 926. aastal lõhenemiseni kaheks.)
9 se jõudsid Musta mere äärde nomaadidest kimmerlased ja Araabia poolsaarele araablased. 900–800 e algasid esimesed põhjarahvaste kallaletungid Hiinale. 897 e kinkis Zhou kuningas ühele oma hõimupealikule hobuste kasvatamiseks maavalduse. Sellest sai ajapikku Qini riik, mis ühendas 3 se Hiina. (876 (?)võeti Indias kasutusele sümbol nulli tähistamiseks.)
1 Bondi sündmus
Kaheksandaks holotseeniaegseks sündmuseks oli 600. pKr paiku alanud kliimatsükkel.
Umbes 450.–900. vältas kliimas jahedam aeg (Pimeda aja külm aeg ehk Suure Rahvasterändamise aja kliimapessimum). Umbes 8.–9. sajandist tõusma hakanud temperatuur saavutas maksimumi 11. sajandil.
Sündmuse algusega seostuv ja samal ajal toimunu
535.–540. vältas Maal kliimakatastroof. Selle põhjustas, arvatavasti Ida-Aasias, 535. aastal toimunud vulkaanipurse. Oletatavasti sellest tingituna pääses Ida-Aafrikast valla uus katkulaine. Euroopasse jõudis see läbi Egiptuse. 543.–664. oli Lääne-Euroopas umbes 10 katkupuhangut. Bütsantsis oli neid u 200 aastaga (542.–745.) umbes 20. Konstantinoopolis vähenes 100 aastaga elanikkond 0,5 miljonilt 0,1 miljonile.
Üleminekuaeg inimkonna ajaloos uue maailma sünnile?
Bondi sündmuse aja lähedases 535–540 aasta kliimakatastroofis näeb David Keys tänapäevase maailma teket ühitavat põhjust, mis viis senise killustatuse taas sünkrooni. Samas on varasematel aegadel selliste suurte tsivilisatsioonide teisenemisi ja lõppe tingiva põhjusena nähtud Bondi sündmusi.
Selle tingimusi loova põhjusega seostub antiigiaegsete suurlinnade kadu, Muinas-Pärsia lõpp, Kuši riigi lõplik lõpp, Rooma teisenemine Bütsantsiks, Lõuna-Araabia tsivilisatsiooni kadu, arianismi kadu, Teotihuacani linnriigi kadu ja Nazca hukk.
Samas sai alguse islami, Prantsuse, Hispaania, Inglise, Iiri, Jaapani, Korea, Indoneesia, Kambodža ja türkide võimude sünd. Tekkis ühtne Hiina ja ilmusid inkade eelkäijad (huaaride mägiriik Andides). Kuid tekkis ka Vendeli kultuur ja Svea rike Rootsis ning sellele järgnenud teiste põhjagermaanlaste riiklused. Algas slaavi rahvaste liikumine ja tung Balkanile, mis viis Bütsantsi deromaniseerumiseni. Sai alguse ka kassaaride riik, millel oli oluline osa Vana-Vene riigi (nende esimesed valitsejad nimetasid end ka kagaanideks) ja oletatavasti ka idajuutide tekkes.
0 Bondi sündmus
Üheksandaks, viimaseks ja praegu toimuvaks sündmuseks on 17. sajandi paiku alanud uus ja viimane kliimatsükkel.
Viimase Bondi sündmusega seostub Väike jääaeg, mille kõige külmemaks ajaks oli uue tsükli algust ilmutav Maunderi miinimumi aeg. See on ka praegu ainuke Bondi sündmus, mille puhul on otseselt ilmne selle kliimatsükli vahekorda Päikese aktiivsusega.
Hiliskeskaegne kriis ja mongolite invasioon
Senine soodne kliimaperiood kestis umbes aastani 1200, kui hakkas järkjärguline jahenemine ja niiskuse kasv. See muudatus on hästi dokumenteeritud nii geoloogilistes arhiivides, kui ka ajaloolistest allikatest (Lamb, 1977; Grove 1988). 1300 paiku algas kliimas väike jääaeg. Kuumal Keskajal, mis ajaliselt kattus kõrgkeskajaga, toimunud Euroopa heaolu ja majanduse kasv seiskus. Algasid näljahädad ja katkulained. Suur näljahäda 1315–1317 ja must surm vähendas Lääne-Euroopa elanike arvu oletatavate hinnangute kohaselt kuni poole võrra. Senine rahvaarv taastus alles 18. sajandi alguseks. Algasid rahutused, mässud ja sõjad (sh 100 aastane sõda). Levisid maailmalõpu meeleolud ja -kuulutused (Joachim Fiorest poolt tehtud ettekuulutus 1260 aastast; Konrad Schmidt) ja enesepiitsutamisega seotud usuliikumine (fallangistid). Mõned, eriti Itaalia, ajaloolased ei soovi rääkida hiliskeskajast, vaid pigem 14. sajandi renessansist kui otsesest üleminekust uusajastusse. (Marco Polo reisiga ja Portugali meresõitudega algas Euroopa poolne maailma avastamine, mis viis lõpuks maailmavallutuste ja Maa europiseerimisele.)
1347–1400 käisid Euroopast üle katkulained. 1347–48 saabus mustaks surmaks nimetatav katkulaine. 1348–50 (47–51). aastail oli Läänes katkust ja usumäratsusest tingitud kaos. Teada on aastate 1361–1363, 1369–1371, 1374–1375, 1390 ja 1400 katkupuhangud Euroopa eri osades.
13. sajandil algas mongolite invasioon Ida-Euroopas, Hiinas, Kesk- ja Ees-Aasias. Nende vallutustega varises lõplikult kokku killustunud Vana-Vene riik, Abbasiidide III kalifaat ja Songi dünastia aegne Hiina (sh ka Jini ja Lääne-Liao riik). Sai alguse mongolite Yuani dünastia ja Moskva Venemaa kujunemine.
13. sajandil sai alguse türgi Osmanite impeeriumi tekkele viinud protsess, algas Bütsantsi lõplik varing ja Leedu riikluse teke. Samuti Türgi "orikuningate" Delhi sultanaat. 13. sajandil toimus ka lõplik Baltikumi vallutamine ja Hansa Liidu väljakujunemine. Väljatõrjutuna oma varasematelt aladelt, rajasid asteegid aastal 1325 nende riikluse keskmeks saava Tenochtitláni linna.
Balletitantsija
pisi|Balletisolistid (esiplaanil) ja [[kordeballett (tagaplaanil)]] Balletitantsija on balletis esinev tantsija.
Balletitantsijatare nimetatakse sageli ka baleriinideks, kuid kitsamas tähenduses baleriin võib tähendada teatris tantsijatarile antavat kutsealast kategooriat, mis on ekvivalentne esitantsija kategooriaga (näiteks Moskva Suures Teatris, Peterburi Maria Teatris jt).
Charles Bronson
Bronson mängis enam kui 40 aasta jooksul 93 filmis. Tüüpiliselt oli tema mängitav tegelaskuju kas politseinik, sõdur või püstolikangelane.
Lapsepõlv
Bronson sündis pere 15 lapsest üheteistkümnendana. Tema isa, tatarlane Walter Buchinski (1883–1933), oli sündinud Leedus Druskininkai linnas. Ema Mary Valinsky oli leedu päritolu ja pärines USA Pennsylvania osariigi Tamaqua linnast. Bronson õppis inglise keeles rääkima alles teismelisena, enne seda rääkis ta leedu ja vene keelt.
Lapsepõlv möödus vaesuses, lapsed pidid tihti kandma vanemate õdede-vendade vanu riideid. Kuueaastaselt pidi Bronson isegi oma vanema õe kleidiga koolis käima.
Kui Bronson 11-aastane, suri ta isa. Oma peres oli Charles esimene, kes lõpetas keskkooli.
Noorus
1939. aastal läks ta vanemate vendade eeskujul tööle kivisöekaevandusse, kus talle maksti iga kaevandatud kivisöetonni eest palgaks vaid 1 dollar. Tööst kivisöekaevanduses tekkis Bronsonil lõpuks klaustrofoobia.
1943. aastal astus Bronson Ameerika Ühendriikide õhuväkke, teenides B-29 pommitajal kuulipildurina. Ta osales 25 lahinglennul Jaapani saarte vastu ning teenis sõjahaavade eest Purpursüdame autasu. 1946. aastal lahkus ta seersandi auastmes sõjaväeteenistusest.
Kääbuskaruslane
Kääbuskaruslane (Nola) on perekond liblikalisi sugukonnast kääbuskaruslased (Nolidae).
Charles Bronson
Näitlejana
1974. aastal linastus film "Death Wish", kus Bronson mängis oma kuulsaimat tegelast – arhitekt Paul Kerseyt, kes pärast oma perest ilmajäämist hakkas püstolikangelaseks. 20 aasta jooksul tehti Death Wishi sarjas viis filmi, igaühes mängis peategelast Bronson.
Kääbuskaruslane
Perekonda kuulub umbes 375 liiki.
Charles Bronson
Näitlejana
1994. aastal linastunud "Death Wish V" tegigi Bronson oma viimase filmirolli.
Elu lõpuaastad
Pärast 1998. aastal tehtud puusaoperatsiooni loobus Bronson näitlemisest. Elu lõpuaastatel põdes ta Alzheimeri tõbe.
30. augustil 2003 suri Charles Bronson 81-aastaselt Los Angeleses Cedars-Sinai haiglas kopsupõletiku tagajärjel.