cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
AMD
Kommertsplatvorm
AMD promob ka AMD I/O virtualiseerimistehnoloogiat, mis sisuliselt virtualiseeib sisend- ja väljundseadmeid. See süsteem kasutab ka HyperTransport-arhitektuuri.
AMD kommertsalgatuste hulka kuuluvad:
Lauaarvutiplatvorm
Aastast 2007 hakkas AMD Inteli eeskujul kasutama lauaarvutite platvormide tähistamiseks selliseid koodnimesid nagu Spider ja Dragon. Erinevalt Inteli lähenemisest keskenduvad AMD platvormid spetsialiseerumisele, uuendades end ise aastaringselt. See platvorm koosneb AMD protsessoritest, kiipidest, ATI graafikakaartidest ja teistest lisadest, aga jäi ka avatuks teistele tootjatele nagu VIA, SiS ja Nvidia.
Platvormiuuenduste hulka kuulub IOMMU I/O virtualiseerimine 45 nm generatsiooni protsessoritega ja ka uus AMD 800 kiibistikuseeria.
Integreeritud süsteemid
Veebruaris 2002 omandas AMD firma Alchemy Semiconductor. Alchemy Semicundctor tootis kaasaskantavaid meediapleiereid.
Augustis 2003 omandas AMD Geode'i äri, mille nimi oli algul Cyrix MediaGX, et edasisi x86 arhitektuuriga siseseid protsessoreid muutma hakata. 2004. aasta teises kvartalis avalikustati uus väikese voolutarbega Geode NX protsessor, mis põhines K7 Thoroughbredi arhitektuuril. Seda tehnoloogiat kasutatakse laialdaselt, näiteks kasiinodes mündimänguautomaatides ka automaatkioskites.
Järgmise paari aasta jooksul hakkas AMD üha enam turule tooma tooteid, millel olid sisesed 64-bitised protsessorid. Esialgu hakkas levima Opteroni protsessor. See sai populaarseks, kuna andmesidekiirus oli väga tõhus ja kiire läbi HyperTransporti ja DCA. 2006. aastal lisandus integreeritud protsessorite valikusse ka AMD Athlon, Turion ja Mobile AMD Sempron. Need protsessorid kasutavad Opteroniga sama süsteemi, aga vajavad vähem voolu, seega neid sai kasutada paljudes valdkondades. 2007. ja 2008. aasta jooksul lisas AMD integreeritud protsessorite hulka mitu ühe- ja kahetuumaliste protsessorite mudelit.
Aprillis 2007 avalikustas AMD M690T integreeritud graafikakiibistiku. See andis AMD-le võimaluse luua ühes tükis müüdavaid tooteid, mis nõuavad kiiret protsessorit ja 3D-graafilist kasutajaliidest, nagu POS-süsteemid, digitaalallkirjastamise rakendused ning muud sarnased kioskiprogrammid.
Välkmälutehnoloogia
Üldiselt on AMD maailmas tuntud protsessorite tootjana, aga AMD oli ka üks globaalselt edukamaid välkmälu tootjaid. AMD astus 50-50 partnerlusse Fujitsuga 1993. aastal ning selle liidu nimeks sai FASL, millest 2003. aastal tekkis uus firma – FASL LLC.
AMD pole enam otseselt tegev välkmäluturul, kuna firma nõustus ametliku kokkuleppega mitte tegelda enam üksik- või mitmekiibiliste süsteemide tootmisega, mis koosnevad ainult välkmälust.
Mobiilsed platvormid
2003. aastal hakkas AMD välja töötama platvormi, mis oli suunatud eelkõige mobiilsetele toodetele. Platvorm kasutas üldiselt Mobile Athlon 64 ja Mobile Sempron protsessoreid.
Puma platvormiga ja Turion Ultra protsessorid avalikustati 2008. aasta juunis. Erinevalt Phenomi protsessoritest põhines Turion Ultra tehnoloogial 64 X2.
Septembris 2009 avalikustati Tigrise platvorm – esimene AMD mobiilne platvorm, mis kasutas uut K10-arhitektuuri. Märtsis 2010 avalikustati ka Danube platvorm, mis toetas neliktuumaga protsessoreid ja DDR3-mälu.
Juunis 2011 avalikustati platvorm Sabine, mis võimaldas kasutada kuni nelja K10.5-platvormil põhinevat Star-tuuma.
Dessantide loend
Dessantide loend loetleb sõjalisi dessantoperatsioone.
Gladiool
Gladiool (Gladiolus) on taimeperekond võhumõõgaliste sugukonnas.
Nimetus
Perekonnanime "gladiool" kasutatakse Eestis kasvatavate kultuurtaimede kohta. Eesti ainus pärismaine Gladioluse perekonda kuuluv liik on niidu-kuremõõk (Gladiolus imbricatus), mis arvatakse kokkuleppeliselt nimetatud kuremõõga' perekonda. Ladinakeelse nime Gladiolus on gladiool saanud Vana-Rooma filosoofilt ja loodusteadlaselt Plinius Vanemalt, kes leidis, et gladiooli lehtedest väljuv noor õisik sarnaneb gladiaatori lühikese mõõgaga.
Kirjeldus
Gladioolid on mugulsibulaga külmaõrnad püsililled. Neil on mitu enamasti süstjat või mõõkjat lehte. Lehtede värvus on heledast kuni sinakasroheliseni. Nad on tugevad ja kaetud vahakihiga. Lehtede pikkus on 30–140 cm, laius aga 2–8,5 cm. Kehtib seaduspärasus – iga järgnev leht on eelmisest suurem. Neid on tavaliselt 4–5, mis oleneb sordist. Lehed paiknevad ümber varre kaherealiselt.
Vars ja õisikuvars gladioolil morfoloogiliselt ei eristu. Vars on 12–15 cm pikkune. Õisikud suurenevad kuni viimase õie puhkemiseni. Esimesena arenevad välja õisiku alumised õied. Kõige varem ja tugevamini arenevad välja tolmukad. Õisikus on keskmiselt 16–20 õit, kuid on ka 22–24 õielisi sorte. Õisiku pikkus kõigub eri sortidel 40–45 kuni 60–70 cm. Näiteks Gladiolus alatus on 12 õiega, Gladiolus crassifolis aga kuni 30 õiega. Mitte kõik õiealgmed ei pruugi areneda normaalselt. Üksikute õite puhkemise ajal kasvab õievars pikkuses veel edasi. Õied on koondunud tähkjasse õisikusse, on kahesugulised, harva lõhnavad. Õiekate on gladioolidel bilateraalsümmeetriline. See koosneb kuuest erinevast eredalt värvunud õiekatte- ehk perigoonlehest, mis asetsevad kahes ringis ja on alumises osas lehterjalt kokku kasvanud. Õietkatteleht võib kuju poolest olla süstjas, ovaalne, kitsas- või laitalbjas, laiovaalne või ümardunud. Tema serv võib olla sile, loogeline, hõlmine, lainjas, jooneline, odajas, rombjas, lehvikjas või kaarjas. Õiekattelehe äär võib olla erksavärviline. Tolmukaid on kolm, nad ulatuvad välja krooniputkest ja kumerduvad õiekatte ülemisse osasse. Emakakael on vähemalt sama pikk kui tolmukad ja kumerdub ülespoole nagu tolmukadki. Emakas haruneb tipus kolmeks.
Õite värvus on väga mitmekesine. Esineb nii ühevärvilisi kui ka mitmevärvilisi õisi, kas puhastes või mitmesuguste värvivarjunditega toonides. Õie värvus oleneb pigmentide olemasolust. Näiteks punase värvuse puhul võib õies olla olenevalt sordist 2–6 eri antotsüaani. Õitele kollase ja kreemika värvuse annavad antoksantiin ja flavonoidid.
Gladioolid on risttolmlejad taimed, tolmeldajateks on suured putukad, peamiselt kimalased. Looduses toimub tolmlemine ja õite viljastamise protsess kimalaste, mesilaste ja tuule kaasabil. Seemned valmivad kupras. Vili on sünkarpne munajas kolmepesaline kupar, milles on 7–100, isegi kuni 150 seemet. Seemned on ümarad ja varustatud tiivakestega. Tiivakesed võivad ka puududa.
Liigitus
Arengurütmi järgi jagatakse gladioolid kahte rühma:
Aretuse ja päritolu järgi eristatakse mitmeid sordirühmi.
Õie ehituse järgi jagatakse gladiooli perekonda kuuluvad liigid kolme rühma:
Enamik liike kuulub esimesse rühma.
Þingvellir
Þingvellir on koht ja rahvuspark Islandil. Seal tuli 930. aastal kokku maailma esimene parlament Alþing. 17. juunil 1944 kuulutati Þingvelliril välja Islandi Vabariik.
Rahvuspark kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Alfa Romeo
Alfa Romeo Automobiles S.p.A. on Itaalia autotootmisettevõte, mis asutati 24. juunil 1910 Milanos ning mis on Stellantise tütarettevõte. Ettevõtte nimi oli alguses A.L.F.A., mis tähendas Anonima Lombarda Fabbrica Automobili. "Anonima" tähendab anonüümset, mis oli tol ajal ettevõtte juriidiline vorm, mille asutasid anonüümsed investorid. Ettevõtte toodab Alfa Romeo marki autosid.
Mootorisport
Alfa Romeo on osalenud ka Vormel 1 sarjas, vt artiklit Alfa Romeo F1.
Assuani kubernerkond
Assuani kubernerkond on 1. järgu haldusüksus Egiptuses.
Viited
🇪🇬
Gorge
Gorge oli vanakreeka mütoloogias Aitoolia pealinna Kalydoni printsess, Oineuse ja Althaia tütar. Tal oli neli venda, kellest tuntuim on Meleagros, ja kolm õde, kellest tuntuim on Deianeira.
Ta abiellus Andraimoniga, kes asutas naaberriigis Lääne-Lokrises asuva Amphissa linna. Kõik Gorge vennad surid poegadeta (ja peale Meleagrose üldse lasteta). Seega päris Aitoolia trooni Gorge ja Andraimoni poeg Thoas.
Eesti seaduste ametlike lühendite loend
Eesti seaduste ametlike lühendite loend loetleb tähestikulises järjekorras Eesti kehtivate seaduste ametlikud lühendid Riigi Teataja järgi.
Gerhard Rooks
pisi|Gerhard Rooks
Gerhard Gottfried Rooks (23. juuli 1901 Cēsis – 5. juuli 1975 Tallinn) oli eesti arstiteadlane.
Aastatel 1920–1925 (lõpetas cum laude) õppis ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, dr. med. 1932 ("Veregruppide jaotusest ja väljavaadetest paterniteedi määramiseks veregruppide abil Eestis"). Korporatsiooni Rotalia vilistlane.
Tartu Ülikooli ja Halle Ülikooli õppejõud, dotsent (1934), professor (1937), arstiteaduskonna dekaan.
Ta on kirjutanud esimese eestikeelse kohtumeditsiini käsiraamatu (Kohtuarstiteadus, Tartu 1938).
Emajuurelaadsed
Emajuurelaadsed (Gentianales) on õistaimede selts kaheiduleheliste klassist.
APG III süsteemi (2009) järgi kuulub seltsi 5 sugukonda:
Ülane
Ülane (Anemone) on taimeperekond tulikaliste sugukonnast.
Muid liike
Ülase perekonda kuulub umbes 150 liiki:
Alexander Duff
Alexander Duff on mitme isiku nimi:
Suur Kinel
Suur Kinel (vn. Большой Кинель) on jõgi Euroopas. Algab Obštši Sõrdilt (Общий Сырт), voolab valdavalt läände ja edelasse. Suubub paremalt Samarasse. Pikkus 437 km.
Arthur Schopenhauer
Arthur Schopenhauer (22. veebruar 1788 – 21. september 1860) oli saksa filosoof, kes oma peateoses "Maailm kui tahe ja kujutlus" ("Die Welt als Wille und Vorstellung") kirjeldab tahet kui maailma tagant kihutavat jõudu, mis otsib alaliselt rahuldust, seda aga kunagi leidmata.
Elu
Heinrich Floris Schopenhauer ja Johanna olid tema vanemad. Schopenhauerite pere kolis Hamburgi 1793. aastal, Kui Arthur oli kõigest viie aastane. Kolimise otsus võeti vastu, kui pereisa leidis, et Danzig on elukõlbulik pärast Austria pärilussõda. Samuti elas Arthur kaks aastat Prantsusmaal, mis aitas tal prantsuse keele ära õppida. Arthuri isa soovis, et temast tuleks kaupmees, kuid Arthur oli huvitatud teadlaseks saamisest. Heinrich andis Arthurile valida, kas reisida koos perega mööda Euroopat ringi, misjärel hakata samuti kaupmeheks, või minna gümnaasiumi, mis valmistaks teda ette ülikooliks. Ta valis esimese variandi ja reisis mööda ilma ringi, ning nägi oma silmaga vaeste kannatusi, mis aitas kujundada Arthuri filosoofilist pessimismi. Schopenhauer oli seisukohal, et Vana-India targad tundsid tõde. Ka tema lahendus maailmas valitsevale kannatusele oli sarnane hinduistlike ja budistlike mõtlejate omaga. Ta pooldas Kanti transtsendentaalset idealismi ning oli vaadetelt ateist, tunnustades siiski kristlike filosoofide tööd. Schopenhauer arendas ateistlikku metafüüsikat ja filosoofilist pessimismi.
Mõju
Tema suurimad mõjutajad olid Immanuel Kant, Gottlob Ernst Schulze ja Platon. Kuigi oma eluajal ei suutnud Schopenhauer märkimisväärset tähelepanu tõmmata, on ta mõjutanud paljusid hilisemaid mõtlejaid, nende seas Friedrich Nietzschet, Richard Wagnerit, Otto Weiningeri, Ludwig Wittgensteini, Erwin Schrödingeri, Albert Einsteini, Sigmund Freudi, Otto Ranki, Carl Jungi, Joseph Campbelli, Lev Tolstoid ja Thomas Manni. Schopenhauer oli oma aja konteksti arvestades muidu pigem liberaalsete vaadetega, rõhutas kaastunde tähtsust, naistesse suhtus aga halastamatu põlgusega.
Kruununhaka
Kruununhaka (rootsi keeles Kronohagen; soome kõnekeeles ka Krunikka ja Kruna) on linnaosa Helsingis Vironniemi piirkonnas Helsingi kesklinna moodustava poolsaare kirdeosas. Selle läänepiir on Unioninkatu ning lõunapiir on Pohjoisesplanadi lõik, mille vastas on Kauppatori. Ülejäänud osas piirneb see merega (Pohjoisranta idas ja Siltavuorenranta põhjas). Kallio linnaosaga ühendab Kruununhakat sild üle Siltavuorensalmi.
Linnaosa pindala on 0,57 km². Elanike arv on 7202 (1. jaanuar 2014). Soomlasi on elanike seas 83,5% ja rootslasi 10,9%.
Elanike arv:
Kruununhaka vanemas osas on ampiirstiilis ehitatud Senati väljaku ümbrus ning Pohjoisesplanadi ja Aleksanterinkatu vaheline ala. Linnaosale iseloomulikud on neist põhjas asuvad 20. sajandi alguses ehitatud juugendstiilis elamud Liisankatu ümbruses. Kruununhakas asuvad muu hulgas presidendiloss, Riiginõukogu hoone, Helsingi toomkirik, Bocki maja (vana raekoda), Burtzi maja, Helleniuse maja, Helsingi raekoda, Soome Pank, Säätytalo, Ritarihuone, Helsingi Ülikooli peahoone ja teisi ülikooli hooneid ning mitmed prestiižikad büroohooned. Liisankatul on Sibeliuse gümnaasium, üks Soome tuntumaid gümnaasiume. Üks vähestest algse puithoonestuse jäänustest on 1818 ehitatud kodanikumaja Ruiskumestarin talo, kus on muuseum. Idarannal on Pohjoisranta, selle lähistel on maismaaga tammi kaudu ühenduses olev väike saar Tervasaari, kus on park. pisi|Helsingi toomkirik pisi|Vaade [[Katajanokkast Pohjoisranta sadamaalale.]] pisi|Presidendiloss pisi|Helsingi ülikooli peahoone pisi|Pohjoisranta 10
Kruununhaka alale toodi linn 1640. aastal. Algusest peale olid elanike seas linna- ja riigiametnikud.
Linnaosa teenindab Helsingi Ülikooli metroojaam.
Gilberti saared
thumb|Gilberti saarte asukoht Gilberti saared on saarestik Vaikse ookeani lääneosas Mikroneesias. Praegu kuulub Kiribati koosseisu. Koosneb 16 atollist: pisi
Kruununhaka
Nimi
Linnaosa on nime ('Kroonukoppel') saanud praeguse Rauhankatu piirkonnas kunagi paiknenud kroonu suurtükiväe hobuste karjamaa järgi. Veel 18. sajandi alguses jäi see linnast väljapoole, tänapäeval aga kuulub peaaegu kogu tollane linna territoorium Kruununhaka linnaosa alla.
Gilberti saared
Pindala 260 km². Rahvaarv 83 683 inimest (2005). Halduskeskus Tarawa South.
Kruununhaka
Tänavad
Kruununhaka tänapäevane tänavavõrk sündis  Johan Albrecht Ehrenströmi generaalplaanis aastal 1812; ainult mõned linnaosa lõunapoolsemad tänavad olid olemas juba Rootsi võimu ajal. Ka tänavanimed on antud 1820. ja 1830. aastatel ning ainult mõned tänavad on hiljem uued nimed saanud. Suur osa tänavaid on nime saanud Romanovite keiserliku perekonna liikmete järgi. Kõige vanemat praeguseni säilinud tänavanimed on Unioninkatu ja Liisankatu, mis Venemaa keiser Aleksander I kinnitas visiidil Helsingisse aastal 1819.
Basilicata
Basilicata on maakond Itaalias.
Kruununhaka
Tänavad
Tänavate nimed on Aleksanterinkatu, Hallituskatu, Helenankatu, Katariinankatu, Kirjatyöntekijänkatu, Kirkkokatu, Kristianinkatu, Kruununhaankatu, Kulmakatu, Liisankatu, Maneesikatu, Mariankatu, Maurinkatu, Meritullinkatu, Oikokatu, Pohjoisranta, Rauhankatu, Ritarikatu, Siltavuorenpenger, Siltavuorenranta, Snellmaninkatu, Sofiankatu, Unioninkatu, Vironkatu ja Välikatu.
Basilicata
Haldusjaotus
Basilicata maakond koosneb kahest provintsist (mis omakorda jagunevad 131 vallaks):
Vein
Basilicata veinipiirkonnad: Aglianico del Vulture (DOC).
Blue
pisi| Blue on inglise bänd.
Blue esindas Suurbritanniat 2011. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "I Can" ja saavutas 11. koha.
Blue on teiste seas loonud muusikat koos Stevie Wonderi, Elton Johni ja Lil' Kimiga.
Sergei Kirdjapkin
pisi|Sergei Kirdjapkin Sergei Aleksandrovitš Kirdjapkin (vene Сергей Александрович Кирдяпкин; sündinud 18. juunil 1980) on Venemaa kergejõustiklane. Tema edukaimad alad on olnud 20 km ja 50 km käimine.
Helsingis 2005. aastal peetud kergejõustiku maailmameistrivõistlustel tuli Kirdjapkin tulemusega 3:38.08 maailmameistriks 50 km käimises. Sama tulemusega sai ta hakkama ka neli aastat hiljem 2009. aasta MM-il Berliinis, kui võitis kuldmedali tulemusega 3:38.35.
Sergei Kirdjapkin on pärit Mordvast.
Kaksikvõim Eestis
pisi|Jaan Poska pisi|Viktor Kingissepp '''Kaksikvõim Eestis 1917. aastal''' oli olukord Eestimaa territooriumil, kui pärast Venemaa pealinnas Petrogradis toimunud Veebruarirevolutsiooni teostas Eestis
Võimuvaakumi tekkimine
1917. aasta veebruaris (ukj märtsis) Petrogradis alanud Veebruarirevolutsiooniga kukutati Venemaal monarhia ning võimule tuli Venemaa Ajutine Valitsus.
Venemaa Ajutisele Valitsusele aga vastandus Petrogradis VSDTP bolševikest, menševikest ja esseeridest moodustunud Petrogradi Nõukogu, kus 1917. aasta juunikuus said enamuse bolševikud.
Eesti rahvuslikud poliitikud suutsid 1917. aasta kevadel kujunenud olukorda ära kasutada ning sama aasta aprillis võideldi pärast eestlaste massidemonstratsiooni Petrogradis Eestile välja rahvuslik autonoomia. Venemaa Ajutise Valitsuse otsusega ühendati Eestimaa kubermanguga ka Liivimaa kubermangu eesti elanikkonnaga ala ning saadi ka luba eesti rahvusväeosade loomiseks. Viimast lubas Ajutine Valitsus seetõttu, et Venemaa jätkas Esimeses maailmasõjas osalemist ja rinne oli jõudnud Eesti piirideni. Ametisse sai ka kubermangukomissar, kelleks sai eestlane Jaan Poska. Samuti moodustati esimene eesti seisusepiirideta esindusorgan, Eestimaa Kubermangu Ajutine Maanõukogu ehk Maapäev.
Kerenski visiit Eestisse
Tallinnas oli suur bolševistlikult meelestatud madruste esindatus ja linnal oli suur tähtsus Petrogradi kaitsel Saksa keisririigi laevastiku eest. Tallinna saabusid 9. märtsil 1917 VSDTP aseesimees ja esseeride esindaja Aleksandr Kerenski koos vene revolutsiooni vanaema esseeri Jekaterina Breško-Breškovskaja ja koos prantsuse parlamendi sotsialistist liikme Marcel Cachiniga (tulevase Prantsuse Kommunistliku Partei asutajaga).
pisi|Aleksandr Kerenski
Rahvuslaste tegevus
12. aprillil 1917 kujundati Venemaa Ajutise valitsuse kinnitatud Eesti ajutise omavalitsuse seaduse alusel Eestimaa kubermangu ja Liivimaa kubermangu eestikeelse elanikkonnaga põhjaosa (Tartumaa, Võrumaa, Pärnumaa ja Saaremaa) liitmine ning loodi kubermangu komissari (Jaan Poska) juurde nõuandva organina Eestimaa Kubermangu Ajutine Maanõukogu.
4. juulil 1917 peeti Tallinnas Rahvuskongress, mille otsustes nõuti Eestimaa kubermangu ümberkujundamist Venemaa föderatsiooni võrdõiguslikuks osariigiks.
Maanõukogu valiti juunis 1917. aastal ning 62 valitud liiget tulid kokku 1917. aasta 14. (vkj. 1.) juulil Toompea lossi Valges saalis. Esialgu jagunesid liikmed kaheks arvuliselt üsna võrdseks blokiks – demokraatlikuks ja sotsialistlikuks – kuid oktoobri alguseks kujunesid välja erakondlikud fraktsioonid. Maanõukogusse kuulus 13 maaliitlast, 11 radikaalsotsialisti, 9 vähemlast, 8 esseeri, 7 demokraati, 5 enamlast, 4 radikaaldemokraati, 1 baltisakslane, 1 rootslane ning 3 parteitut.
Venemaa Ajutise Valitsuse valitsemiskriis
1917. aasta septembris alustasid sakslased idarindel pealetungi, mille käigus vallutati ka Hiiumaa, Saaremaa ja Muhu. Kaitselahingutes osalesid Venemaa Keisririigi poolel ka eesti väeüksused. Seejärel destabiliseerusid olud Venemaal aga kiiresti ning peagi toimuski Petrogradis Oktoobrirevolutsioon, millega haarasid võimu kommunistid.
Kaksikvõimu tekkimine Eestis
pisi|Toompea loss Eestis võttis võimu üle enamlastest ja esseeridest koosnev Eestimaa Nõukogude Täitevkomitee Viktor Kingissepa juhtimisel, Poska oli sunnitud tagasi astuma. Peagi selgus, et enamlased liiguvad diktatuuri suunas ega kavatse Eesti autonoomiat austada. Seetõttu kuulutas Eesti Maapäev end 28. (vkj 15.) novembril 1917 end kõrgeimaks võimuks Eesti territooriumil, deklareerides: . Reaalset mõju otsusel siiski polnud, sest kommunistid ajasid Maapäeva pärast otsuse tegemist laiali. Maavalitsuse juht Konstantin Päts oli kuu aega vangis. Kõrgemaid eestlasest sõjaväelasi, brigaadiülem Aleksander Tõnisson saadeti isegi Petrogradi Krestõ vanglasse ja mõisteti surma, kuid pääses tänu Brest-Litovski rahulepingule. Jaan Tõnisson saadeti aga pärast enamlastevastase meeleavaldamise organiseerimist maalt välja. Eesti rahvuslikud poliitikud pidid edaspidi tegutsema illegaalselt, peamiseks organiks oli Maapäeva Vanematekogu, kuhu kuulusid tähtsamad poliitikud. pisi|Kadrioru loss 29. jaanuaril 1918. aastal vangistati Eesti Sõjaväelaste Ülemkomitee ja palju muid tegelasi nagu kindral Aleksander Tõnisson, kindral Gustav Jonson, kapten Johannes Poopuu, Andres Pitka jt. ning viidi Petrogradi.
Kaksikvõimu keskused
Kaksikvõimuorganid asetsesid:
Võimuvõitlus maakonniti
Veebruarirevolutsiooni järel Venemaa Ajutise Valitsuse poolt 30. märtsil 1917 vastu võetud otsuse "Eestimaa kubermangu administratiivse valitsuse ja kohaliku omavalitsuse ajutise korra kohta" alusel liideti Eestimaa kubermanguga ka senised Liivimaa kubermangu eestikeelsed alad: Tartu, Võru, Viljandi, Pärnu ja Saaremaa kreis. Ühise kubermangu tasandil pidi seadusandlikuks organiks saama maanõukogu (nimetatud ka maapäevaks), kubermangu maakondades tuli valida 7 – 15 – liikmelised maakonnanõukogud. Maakonnanõukogude kompetentsi hakkasid kuuluma kohaliku maaomavalitsemisega seotud küsimused, valitsuse otsuste ja seaduste täitmise kindlustamine kohtadel, kohalike maksude kehtestamine maakonna piires jms. Maakonnanõukogude juurde pidi moodustatama täidesaatvate organitena maakondade maakonnavalitsused. Maakonnanõukogu pidi valitama valdade ja linnade valijameeste poolt, kelle arvuks kehtestati üks iga 1000 elaniku kohta. Valijameeste valimine määrati 23. maile 1917. aastal, kuid organiseerumatuse tõttu jäid valimised 23. mail läbi viimata.
15. juunil kehtestas Venemaa Ajutine Valitsus maakonnanõukogude valimise ajutise korra, mille kohaselt tuli valimised kõikjal läbi viia 24. ja 25. juunil 1917. aastal ning samadele päevadele määrati ka maanõukogu saadikute valimine maakondades. Maakonnanõukogude avamine oli üleriigiliselt määratud 1. juulile 1917. aastale.
10. augustil 1917. aastal võttis Eestimaa Ajutine Maakonnanõukogu maakonnanõukogude kodukorra seaduse.
Saaremaa
Saaremaal maabusid 29. septembril 1917 Saksamaa keisririigi väed Tagalahes (Operatsioon Albion) ning ülejärgmisel päeval jõudsid okupatsioonivägede juhtkond ja voorid Kuressaarde. Kohapealseid võimuorganeid ei tunnustatud ja need aeti laiali ning algas 14 kuud kestnud Saksa okupatsioon, mis välistas eestlaste igasuguse omavalitsuse ja samas ka võimaliku võimuvõitluse enamlastega.
Virumaa
Neis kohtades, kus bolševikud ei olnud veel võimul, juhindusid kohalikud omavalitsused Maapäeva otsustest. Nii oli see peamiselt Põhja-Eestis, Läänemaal, Järva- ja Virumaal. Aga Virumaalgi ei suudetud kuigi kaua vastu panna ja lõpuks tuli ikka bolševistlikult meelestatud Vene sõjaväelaste ja madruste poolt toetatud bolševike jõududele alistuda. Võeti üle kohalikud võimuorganid ja nimetati uued miilitsakomissarid, Jõhvis nt. Richard Majak ning moodustati punakaardisalgad.
Virumaal algas ka hoogne mõisate ülevõtmine, mida tehti vastavalt Eesti Töörahva ja Sõjaväelaste Nõukogu 24. novembri 1917. aasta otsusele. Seda otsust toetas ka Eesti maatameeste konverents Tallinnas 3. ja 4. detsembril. Sellel konverentsil käisid ka kakskümmend üheksa Virumaa saadikut. Üldiselt läks mõisate ülevõtmine rahulikult, vaid Püssi mõisas tekkis tõsine konflikt 10. detsembril 1917, kus lasti maha Tallinnast kohale saabunud kolm punakaartlast Mihkel Aitsam, Rudolf Imberg ja Jüri Kalmus. See jäi ka ainsaks verevalamiseks Eesti oma punaste ja valgete vahel sel esimesel nõukogude võimu perioodil. Ja need punakaartlaste tulistajadki, Eesti sõjamehed, lasi punane tribunal vabaks. Virumaal ja Rakveres asusid võimuvõitluse etteotsa asusid nüüd Aseri ja Kunda bolševikud. 28. novembril (11. detsembril ukj)) moodustasid nad maakonna sõja-revolutsioonikomitee. Saatsid laiali üleskutse töölistele, talupoegadele ja soldatitele, kutsudes neid üles kiires korras valima uue Virumaa Töörahva Nõukogu koosseisu, mida ka kohtadel kiiresti tehtigi. Oma saadikud saatsid Rakverre mitte vallad ja alevid, vaid igasugused organisatsioonid, tehased, sõjaväeosad. Kokku saadi 53 saadikut ja kui need 1. ja 2. detsembril (vkj) Rakveres uue täitevkomitee valisid, olid selles enamasti bolševikud. Virumaa Töörahva Nõukogu valiti 15. detsembril (ukj).
Kuid samal ajal tegutses Virumaal maakonnavalitsus edasi, saates välja oma kirju ja korraldusi. Sama tegi ka Töörahva TK. Need kaks Virumaa võimu tegutsesid lausa ühel tänaval. Virumaa Maavalitsus Rohuaia tänav 13 ja VTN täitevkomitee, kohtumajas Rohuaia tänav 8. See oli tõeline kaksikvõim. Selline olukord kestis kümmekond päeva.
Ööl vastu 13. detsembrit (26. detsembrit ukj), piirasid Virumaa maakonnavalitsuse hoone ümber punakaartlased (Aserist, Kundast, Rakverest) ja kui töötajad hommikul tööle tulid, tungiti Virumaa Punakaardi ülema, Aseri bolševiku Leopold Linderi juhtimisel siseruumidesse ning nõuti võimu üleandmist. Samal ajal kogusid end ka linna Omakaitse mehed ja loomisel oleva Eesti 4. Eesti jalaväepolgu sõdurid-ohvitserid, kes tungisid samuti maavalitsuse majja, ja punakaartlased olid sunnitud taanduma. Punakaardi uue rünnakuga suudeti siiski maavalitsus laiali saata ja võim üle võtta. Niisiis võitis nõukogude võim Rakveres ja Virumaal alles poolteist kuud hiljem kui Petrogradis. Samal ajal jätkas rahulikult tegevust senine linnavõim. Tema tegemistesse bolševikud ei sekkunud.
Kaksikvõimu ajal toimus ka Virumaaga Narva liitumine Eestimaa kubermanguga.
Tartumaa
Tartus 1917. aastal valitud Tartu Tööliste ja Soldatite Saadikute Nõukogus domineerisid Eesti esseerid ja menševikud. 1917. aasta kevadel olid bolševikud võtnud oma mõju alla enamiku Tartu tööstusettevõtete töölistest ja Tartu Nõukogu töölissektsiooni juhatus läks sellepärast juba 1917. aasta mais bolševike kätte. Tartu garnisoni soldatite hulgas domineeris aga veel esseeride mõju. Otsustav murrang Tartu garnisoni soldatite meeleolus toimus 1917. aasta septembris, kui siia Tartusse paigutati vene polgu asemele läti küttide tagavarapolk kus oli ülekaalus bolševike mõju. Bolševike parteiorganisatsioon Tartus tugevnes ja Läti küttidel oli ka suur revolutsioneeriv mõju ka teistele Tartus asuvatele väeosadele. 14. (vkj)/26. septembril võeti Tartu Nõukogu senine põhikiri revideerimisele ja uue põhikirja järgi tuli kaaluv osa saadikutest valida otseselt väeosadest ja tehastest, kuna seni olid arvukalt saatnud saadikuid ka ametiühingud ja parteid. Vastuvõetud põhikirja kohaselt viidi läbi uued saadikute valimised Tartu Nõukogusse ja nõukogu uueks nimetuseks võeti Tartu Tööliste, Soldatite ja Maatameeste Nõukogu. Nõukogu valimistel said bolševikud ülekaaluka võidu, Tartu Nõukogu Täitevkomitees said bolševikud 16 (Hendrik Suuder, Kantovski, Vink, Sisask, Rimša jt.), esseerid 8 ja menševikud 2 kohta. Peale nende valiti täitevkomiteesse veel üks esindaja tööliste ja teine soldatite sektsiooni poolt. Ka need olid mõlemad bolševikud ning maatameeste sektsioon (sektsiooni esimees August Lukin ) saatis 7 esindajat, neist 5 bolševikku. Kokkuvõttes oli bolševikel Tartu Nõukogu Täitevkomitees 35 kohast 22 kohta. Tartu Tööliste ja Soldatite Saadikute Nõukogu esimees ja Tartu Sõja-revolutsioonikomitee liige oli Oktoobrirevolutsiooni ajal Hendrik Suuder, 9. detsembril 1917 valiti Tartu TSMS Nõukogu Täitevkomitee esimeheks Daniel Plau, täitevkomitee abiesimeheks oli 1917–1918 Erich Jonas.
Tartus avaldas kohalik rahvuslik ajaleht Postimees Eestimaa Kubermangu Ajutise Maanõukogu otsuse teksti kui kirjelduse saadikute laialiajamisest. 5. oktoobril (ukj 18. oktoobril) võttis Tartu Nõukogu oma istungil vastu resolutsiooni, milles nõudis kogu võimu minekut kodanlikult Ajutiselt Valitsuselt nõukogude kätte ning Tartu enamlased, keda toetasid Tartus asunud bolševistlikult meelestatud Läti küttide tagavarapataljon, otsustasid sulgeda Postimehe. 18. novembril vkj tungisid bolševistlikud läti kütid Postimehe toimetuse ja trükikoja ruumidesse, peatasid ajalehe trükkimise, konfiskeerisid kogu tiraaži ning arreteerisid kohalviibijad.
Bolševike ja läti küttide vägivald eesti ajalehe suhtes tekitas rahvuslikku vaenu ning Eesti Tagavara Jalaväepataljoni sõdurid saavutasid relvaähvardusel vahistatute vabastamise. Postimehel lubati taas ilmuda.
19. novembril peeti Tartu kommertskooli ruumes rahvakoosolek, mis otsustas korraldada manifestatsioon Maanõukogu ja selle deklaratsiooni toetuseks. 21. novembril Tartu Raekoja platsil toimunud manifestatsiooni kandvaks jõuks kujunesid Eesti Tagavara Jalaväepataljon ja Tartu eesti seltsid. Raekoja platsile kogunes keskpäevaks mitu tuhat linlast ja rivikorras kohale marssinud Eesti tagavarapataljon. Tagavarapataljoni ülem polkovnik Jaak Rosenbaum luges ette Maanõukogu otsuse, kokkutulnuid tervitasid linnapea Jaan Kriisa, maakonnavalitsuse esimees Johan Jans ja üliõpilaskonna esindajad, raekojale heisati rahvuslik trikoloor ning lauldi tulevast riigihümni "Mu isamaa, mu õnn ja rõõm". Meeleavalduse tulemusel arreteerisid bolševikud 40 Eesti ohvitseri ja Postimehe toimetaja Jaan Tõnissoni; viimane sunniti kodumaalt lahkuma. 13 novembril vkj vahistati kohaliku täidesaatva komitee poolt Lõuna-Liivimaa asekommissari ajutine asetäitja ja Tartu maakonnavalitsuse esimees J. Jans ja maakonna administratiivosakonna juhataja H. Priimägi, kuna nad avaldasid "Postimehes" vallavalitsustele lühikese seletuse, et viimastel ainult seaduslikult valitud maakonnavalitsusega tegemist tuleb teha ja tema eeskirju täita. Linnas kehtestati sõjaseisukord: ajalehed suleti, koosolekud ja meelevaldused keelustati.
1917. aasta detsembrikuus võtsid enamlased ehk töörahva nõukogu maakonnavalitsuse asjaajamise üle, andsid selle läbirääkimise järele, mida J. Jans toimetas, jälle tagasi, kuid võtsid selle viimaks ikkagi üle ja asusid maakonda valitsema, kuna J. Jans'i mõneks nädalaks vahi alla võeti. Sakslaste tuleku eel põgenesid töörahva nõukogu liikmed Tartust.
Pärnumaa
1917. aasta 19.-20. detsembril (1.-2. jaanuaril ukj) 1918 peeti Endla teatrimajas Pärnu linna ja maakonna esimene nõukogude konverents, millel võeti vastu otsus punakaardi loomiseks. Tegelikult kulus enamlastel vana võimuaparaadi likvideerimiseks ja uute võimuorganite loomiseks päris palju aega, Pärnumaal tuldi sellega toime alles 1918. aasta jaanuari keskpaigaks.
Punakaardi loomisega oli loodud relvastatud jõud Eesti Ajutise Valitsuse poolt organiseeritud rahvamiilitsa laialisaatmiseks ning tema funktsioonide üle võtmiseks ja 15. jaanuaril 1918 võeti üle Pärnu linna miilitsaosakond ja mõne päeva pärast võeti samamoodi üle Pärnu maakonna miilitsaosakond. Pärnu linna miilitsaosakonna ülevõtjaks oli Pärnu Maakonnanõukogu liige, Pärnu punakaardi ülem, punakomissar Kudisiim. Pärnus ja Pärnumaal olid enamlaste positsioonid väga nõrgad ja puudusid ka sobivad liidrid, 29. oktoobril asutatud Pärnu Sõja-revolutsioonikomitee koosnes ainult vene sõjaväelastest ja tsiviilvõimu asjaajamistesse esialgu ei sekkutud. Kohalik punakaart oli praktiliselt olematu ja Pärnu omakaitse tegutses edasi. Pärnus oli vabatahtliku miilitsa/omakaitse tegevus kooskõlastatud nii garnisoniülema kui ka uue võimuorgani - Pärnu Tööliste ja Soldatite Täidesaatva Komiteega. Pärnu tööliste ja soldatite saadikute nõukogu ning selle täitevkomitee moodustati 9. märtsil 1917, selles läks ülemvõim soldatite kätte. Nõukogusse õnnestus oma esindajad saada ka Pärnu Linnavolikogu valitud täitevkomiteel, et linnarahva huve kaitsta. Täitevkomitee esimeheks oli staabikapten Poljakov, tema abiks advokaat Hugo Kuusner ja sekretäriks advokaat Nikolai Talts.
1918. aasta 22. veebruari hommikuks lahkusid Pärnust, punased komissarid kui ka viimased vene sõdurid. Olukorda linnas asus kontrollima Pärnu Eesti pataljon koos omakaitsega.
Episoodiline mälu
Kuna episoodiline mälu on seotud konkreetse isiku ajalooga, siis episoodiline mälu muutub pidevalt – igal ajahetkel toimub isiku elus mingi sündmus ja see fikseeritakse sõltuvalt tema olulisuse astmest mälu struktuuridesse – näiteks üleeile kell 12.30 oli isikul koosolek; üleeile lõuna paiku isik kukkus ja murdis jalaluu jne.
Torn
thumb|[[Pisa torn|Pisa kellatorn.]] Torn on kõrge iseseisev ehitis või ehitise osa, mille kõrgus on enamasti laiusest suurem.
Pilvelõhkujad
Pilvelõhkuja on moodsat tüüpi torn, mille eesmärgiks on võimalikult väiksele maa-alale ehitades saavutada rohkem põrandapinda. Kuigi pilvelõhkujaid ei arvata tihti tornide hulka, on enamikul neist tornidega sarnane ehituslik konstruktsioon. Selliseid hooneid nagu endine Maailma Kaubanduskeskus ja Petronas Towers nimetatakse kaksiktornideks.
Potentsiaalne energia
Gravitatsiooni kaasabil kasutatakse torne asjade ladustamiseks (silotorn, veetorn). Loodusliku mäe puudumisel rakendatakse sama ideed suusahüppetornide puhul.
Kommunikatsioonifunktsioon
Ajalooliselt on tuletorne, kellatorne, minarette jm kasutatud informatsiooni levitamiseks kauge maa taha. Tänapäeval on koos uute kommunikatsioonivõimalustega lisandunud raadiomastid, teletornid ja telefonimastid.
Ozjorsk
Linn on ümbritsetud järvedega. Neist suurim on Ozjorskist põhjas olev Irtjaš.
Elanike arv oli 2001. aasta rahvaloenduse andmetel 91 760. 2004. aasta hinnangul oli elanikke 86 500.
Ozjorskil puudub raudteeühendus. Maantee läheb Ozjorskist edelasse Kõštõmi ja itta Bolšoi Kujaši, mida läbib Tšeljabinski–Jekaterinburgi kiirtee.
Kuna Ozjorsk on siiani kinnine linn, ei ole Tšeljabinski–Jekaterinburgi maanteel ainsatki viita Ozjorski nimega, ehkki maanteelt on Ozjorskisse umbes 35 km. Viit näitab Kõštõmi peale – see tee läheb Ozjorskist läbi.
Majandus
Linna peamine ettevõte on kasutatud tuumakütuse töötlemise ja hoiustamisega tegelev Majak. Külma sõja ajal toodeti seal plutooniumi. Majak võtab enda alla 90 km² ja annab tööd 15 tuhandele inimesele. Ta toodab selliseid isotoope nagu koobalt-60, iriidium-192 ja süsinik-14, mis kõik on radioaktiivsed.
Linna teine suur ettevõte on Lõuna-Uurali Ehitusosakond, mis toodab betoonkonstruktsioone ja ehitusmaterjale, peamiselt aatomitööstuse vajadusteks.
Linnas asub Elektrotehnikatoodete Tehas number 2, mis toodab peamiselt madalpingeseadmeid sõjatööstuse jaoks.
Ajalugu
Linn asutati 1945. 1966. aastani kandis see nime Tšeljabinsk-40 ja 1994. aastani Tšeljabinsk-65. Tšeljabinsk oli lähim suur linn ja numbrid selle järel olid postiindeksi viimased numbrid. Ozjorsk sai linnaõigused ja nime 1994. aastal.
29. septembril 1957 toimus tehase Majak jäätmehoidlas nn Kõštõmi plahvatus, mille käigus paiskus atmosfääri kõrgradioaktiivset ainet, mis levis 300–350 km ulatuses ja reostas umbes 800 km² suuruse ala tseesium-137 ja strontsium-90-ga. Tänapäeval läbib reostunud ala Tšeljabinski–Jekaterinburgi maantee.
Selle sündmuse ja sellega kaasnenud keskkonnareostuse mälestuseks on nii Ozjorski lipul kui ka Ozjorski vapil kujutatud leegikarva salamander.
1980. aastatel alustati linna lähedale Lõuna-Uurali aatomielektrijaama ehitamist, kuid pärast Tšornobõli katastroofi tööd peatati. Viimastel aastatel on aga seoses Venemaa energiavajadustega taas päevakorda tõusnud selle elektrijaama ehitus.
Ozjorskis on 17 avalikke teenuseid pakkuvat või kultuuriasutust.
Ozjorskis on 16 keskkooli, sealhulgas 2 inglise keele erikooli, gümnaasium ja füüsika-matemaatika erikool. Seal on 3 ametikooli, Lõuna-Uurali Polütehnikum, muusikakool, Ozjorski Tehnikainstituut, mis allub Moskva Insenerifüüsika Riiklikule Ülikoolile, ning Jekaterinburgi ja Tšeljabinski ülikooli osakond.
Santa Cruzi saar (Galápagose saared)
Santa Cruz on saar Vaikses ookeanis, üks Galápagose saartest. Kuulub Ecuadorile.
Pindala 986 ruutkilomeetrit. Saar on künklik, kõrgus kuni 864 meetrit.
Saarel elab ligikaudu 12 tuhat inimest.
Brecon Beacons
pisi| Brecon Beacons (kõmri Bannau Brycheiniog) on mäestik Suurbritannias Walesi lõunaosas. Kõrgus kuni 886 meetrit (Pen y Fan).
Osa mägedest hõlmab 1957. aastal loodud Brecon Beaconsi rahvuspark.
Füüsika mõisteid
''Siin on loetletud füüsikaga seotud üldmõisteid, välja arvatud mõõtühikud, mis on loetletud mõõtühikute loendis. ''
C
Charles'i seadus - Celsiuse skaala - CGS-süsteem - c-kvark - Clapeyroni-Clausiuse võrrand - Clapeyroni-Mendelejevi võrrand - Comptoni efekt - Comptoni hajumine - Coulombi seadus - Coriolisi efekt - Coriolisi teoreem - Cottoni-Moutoni efekt - Curie konstant - Curie punkt
D
- dielektriline polarisatsioon - dielektriline vastuvõtlikkus - difraktsioon - difraktsioonivõre - difusioon - dimensionaalanalüüs - dimensioon - dimensioonita suurus - Diraci võrrand - direktsioonijõud - dispergent - dispersioon - d-kvark - Doppleri efekt - dünaamikaulatus - dünaamiline viskoossus
E
E=mc² - eeter - Einsteini väljavõrrandid - Einsteini väljavõrrandite lahendid - eksiton - eksperimentaalfüüsika - ekvipotentsiaalpind - elastne deformatsioon - elastne keha - elastne keskkond - elastsus - elastsusjõud - elastsuslaine - elastsusteooria - elekter - elektrijuht - elektrijuhtivus - elektrilaeng - elektrilaengu jäävuse seadus - elektriline dipoolmoment - elektriline kaksikkiht - elektriline konstant - elektriliselt isoleeritud süsteem - elektritakistus - elektrivoo tihedus - elektrivoog - elektrivool - elektrivoolu tugevus - elektrivoolu töö - elektriväli - elektrivälja jõujoon - elektrivälja potentsiaal - elektrivälja tugevus - elektrivälja tugevuse voog - elektroakustika - elektrodünaamika - elektrodünaamiline vastastikmõju - elektroforees - elektrofüüsika - elektrokeemiline impedantsspektroskoopia - elektroluminestsents - elektromagnetiline induktsioon - elektromagnetiline inerts - elektromagnetiline kiirgus - elektromagnetlaine - elektromagnetväli - elektromagnetvälja tensor - elektromotoorjõud - elektron - elektronhaare - elektronkate - elektronkimp - elektronkonfiguratsioon - elektronteooria - elektronvalem - elektronvolt - elektronõrk vastastikmõju - elektroodipotentsiaal - elektrooptika - elektroosmoos - elektrostaatika - elektrostaatiline generaator - elektrostaatiline induktsioon - elektrostaatiline vastastikmõju - elektrostaatiline väli - elektrostriktsioon - elementaarlaeng - elementaarosakeste füüsika - energia - energiabilanss - energia jäävuse seadus - energia miinimumi printsiip - eneseinduktsioon - entalpia - entroopia - epüür -
F
faas (võnkumisel) - faas (füüsikaline keemia) - faasidiagramm - faasisiire - Fahrenheiti skaala - Faraday efekt - Faraday seadus - Fermat' printsiip - Fermi kondensaat - Fermi-Diraci statistika - fermionid - ferrimagnetism - ferromagnetism - ferrovedelik - Feynmani diagramm - Ficki difusiooniseadused - flotatsioon – fluorestsents - fluorestsentsspektroskoopia - fookuskaugus - foon - foonon - footon - formant - fosforestsents - fotoefekt - fotoionisatsioon - fotoluminestsents - Foucault' pendel - Froude'i arv -  fundamentaalosake - füüsika - füüsikakonstant - füüsikaline pendel - füüsikaline suurus - füüsikaline süsteem - füüsikalised omadused - füüsikaseadus
G
geomeetriline optika - Goldstone'i bosonid - gradient - gravitatsioon - gravitatsioonijõud - gravitatsioonikonstant - gravitatsioonilained - gravitatsioonilääts - gravitatsiooniline punanihe - gravitatsiooniseadus - gravitatsiooniväli - graviton
I
ideaalne Bose gaas - ideaalne gaas - ideaalne vedelik - ideaalse gaasi olekuvõrrand - igiliikur - impulsi jäävuse seadus - impulss - impulsimoment - impulsimomendi jäävuse seadus - induktiivsus - induktsioonivool - induktiivtakistus - inertsijõud - inertsimoment - infraheli - infrapunane spektroskoopia - intensiivsus - interferents - intervall - ionisatsioon - ionisatsioonienergia - ioniseeriv kiirgus - ioon - isevõnkumine - isobaar - isohoor - isohooriline protsess - isoleeritud süsteem - isoosmootsed lahused – isoterm - isotermiline protsess - isotroopia
J
joonkiirus - Josephsoni efekt - Joule'i-Lenzi seadus - Joule'i-Thomsoni efekt - juhtivus - jõu projektsioon teljel - jõud - jõumoment - jõusüsteem - jäik keha - jäikus - järjenumber - jääkmagneetumus
K
- kiirus - kineetiline energia - kinemaatika - kinemaatiline viskoossus - klassikaline mehaanika - klassikaline väljateooria - klassikalise elektromagnetismi kovariantne formuleering - koagulatsioon – koherentsed lained - kohesioon - kolme keha probleem - kolmikpunkt - komplementaarsusprintsiip - kondensatsioon - kontaktpind - konvektsioon - koroonalahendus - korpuskulaar-laineline dualism -kortsuton - kriitiline mass - kriitiline punkt - kristalliseerumine - kristallstruktuur - kromaatiline aberratsioon - kulgliikumine - kumerlääts - Kundti toru - kvaasiosake - kvant - kvantarv - kvantarvuti - kvantelektrodünaamika - kvantenesetapp - kvantfüüsika - kvantgravitatsioon - kvantiseerimine - kvantkromodünaamika - kvantmehaanika - kvantolek - kvantoptika - kvantsurematus - kvantteleportatsioon - kvantvedelik - kvantväljateooria - kvargid - kõrgtemperatuuriline ülijuht - kõverjooneline liikumine - küllastunud auru rõhk - kütteväärtus
L
laeng - Lagrange'i formalism - Lagrange'i funktsioon - Lagrange'i mehaanika - laine - laine levimiskiirus - laine murdumine - lainearv - lainekuju - lainepakett - laineperiood - lainepikkus - lainepind - lainete murdumisseadus - Lamberti pind - Lambi lained - laminaarne voolamine - langemisnurk - Larmori sagedus - latentne soojus - leektemperatuur - Leideni purk - Lennard-Jonesi potentsiaal - Lenzi reegel - lepton - liblikaefekt - lihtheli - lihtharmooniline ostsillaator - lihtharmooniline võnkumine - lihtside - lihtvõnkumine - liikumine - liikumishulk - liikumisvõrrand - liitheli - liitosake - liughõõrdejõud - liughõõrdetegur - liughõõre - loomulike ühikute süsteem - Lorentzi jõud - Lorentzi teisendused - luminestsents - luminofoor - luup - läbilöögitugevus - läbilöök - läbipaistvus - läbipaistvustegur - lööklaine
M
maailmajoon - magneetumine - magneetumus - magnetiline domeen - magnetiline hüsterees - magnetiline induktsioon - magnetiline konstant - magnetiline läbitavus - magnetiline moment - magnetiline polarisatsioon - magnetiline vastuvõtlikkus - magnetilise induktsiooni joon - magnetiline monopoolus - magnetiline ümberühendumine - magnetism - magnetmonopool - magnetohüdrodünaamika - magnetostaatika - magnetostriktsioon -magnetpoolus - magnettakistus - magnetvoog - magnetväli - magnetvälja tugevus - magnon - mahtuvustakistus - makrokeha - mass - massikese - massispektromeetria - matemaatiline pendel - Maxwelli deemon - Maxwelli võrrandid - mehaanika - mehaaniline energia - mehaanilise energia jäävuse seadus - mehaaniline näivtakistus - Meissneri efekt - metroloogia - Michelsoni-Morley eksperiment - Mie hajumine - mikrokanooniline ansambel - mikrokeha - mikrolained - mitteühtlane liikumine - MKSA-süsteem - molekulaardünaamika - molekulaarkineetiline teooria - molekulaarorbitaal - molekulide kontsentratsioon - monokromaatiline laine  - monokromaatilisus - Mpemba efekt - M-teooria - mull - mullikamber - multifüüsika - multiversum - murdumisnäitaja - musta keha kiirgus- muusikaakustika- muutumatu voolamine - muutuv voolamine - mõju - mõõt (mõõtevahend) - mõõtevahend - mõõtmine - mõõtmisprobleem - mõõtmistulemus - mõõtühikute süsteem - märgamine - märgpiire - märgumine - määramatuse printsiip - müoonium - müra - müüon
P
paarsus - parallaks - parameetriline võnkumine - parema käe rusikareegel - Pascali seadus - Pauli keeluprintsiip - Pauli maatriksid - peegeldumine - peegeldustegur -peenstruktuuri konstant - Peltier' efekt - periood - pidev spekter - piesoelekter - piesoresistiivne efekt - piion - piirpind - pikilaine - pindaktiivne aine - pindala - pindpinevus - pindpinevusjõud - pindpinevustegur - pinge (elekter) - pinge (tugevusõpetus) - pingelang - pinnaefekt - pinnalained - pinnanähtused - Plancki aeg- Plancki kiirgusseadus- Plancki konstant - Plancki pikkus - Plancki valem - plasma - plasmasagedus - plastne deformatsioon - plastsus - polarisatsioon - poolestusaeg - poolklassikalised kvantteooriad - poolvaba elektron - positroonium - potentsiaalne energia - potentsiaalne voolamine - primaarvalgusallikas - proportsionaalsuspiir - pulseerimine - punanihe - punapiir - punktkoormus - punktlaeng - punktmass - purunemine - põhiolek - põhivõnkesagedus - põhivõnkumine - põimumine - põlemissoojus - põrkeionisatsioon - pöördenurk - pöördhõive - pööriselektriväli - pöörisvool - pöörlemine - pöörlemissagedus - pöörlemistelg - püroelekter - püroelektrik - püroelektriline efekt - püsimagnet
R
- reoloogia - resonants - resultantjõud - reverberatsioon - reverberatsiooniaeg - Reynoldsi arv - Richardsoni arv - ringliikumine - ringsagedus - ristlaine - Rubensi toru - ruum - ruumpaisumismoodul - rõhk - rõhumisjõud - röntgen - röntgenikiirgus - Rydbergi konstant
S
Sagedus - Samarõhupind - Schrödingeri kass - Schrödingeri võrrand - Schwarzschildi meetrika - Schwarzschildi raadius - Seebecki efekt - Seisuhõõrdejõud - Seisuhõõrdumine - Seisulaine - Sekundaarvalgusallikas - Selitamine – Seoseenergia - Sfääriline liikumine - Side (teoreetiline mehaanika) - Sidemereaktsioon - Singulaarsus - Sininihe - Siseenergia - Sisefotoefekt - Sisehõõrdumine - Sisejõud - Sisetakistus - Skalaarne suurus - s-kvark - Solaarkonstant - Sonogramm - Soojus - Soojusefekt - Soojushulk - Soojusjuhtivus - Soojusjuhtivuse võrrand - Soojusjuhtivustegur - Soojuskiirgus - Soojusliikumine -  Soojusmahtuvus - Soojusmasin - Soojuspaisumine - Soojussurm - Soojusvahetus - Soojusvoog - Soojusülekandetegur - Sorptsioon - Spekter - Spektromeeter - Spektroskoopia - Spinn - Spontaanne lõhustumine - Staatika - Staatiline elekter - Stabiilne isotoop - Standardmudel - Stefani-Boltzmanni konstant - Stefani-Boltzmanni seadus - Stoletovi seadus - - String - Stringiteooria - Stringiteooria maastik - Suhteline dielektriline läbitavus - Sulamine - Sulamistemperatuur - Sulamissoojus - Suletud süsteem - Sundvõnkumine - Supergravitatsioon - Supermatemaatika - Superpositsiooniprintsiip - Superruum -Superstringiteooria - Survevool - Suur ühendteooria - Suurendus - Sõltumatu gaaslahendus - Sõltuv gaaslahendus - Sädelahendus
Z
Zeemani efekt
U
ujumine - ujuvus - u-kvark - ultraheli - ultraviolettkiirgus - universaalne gaasikonstant
Õ
õhukese kile interferents - õhurõhk
Berliini-Rooma telg
Berliini-Rooma telg on 25. oktoobril 1936 sõlmitud sõjalis-poliitiline liit Saksamaa ja Itaalia vahel.
Karl Rudolf Hermann Seuberlich
Karl Rudolf Hermann Seuberlich (23. veebruar 1878 – kadunuks jäänud 1938) oli arhitekt, kes juhendas Kuressaare linnuse rekonstrueerimistöid. 1907. aastal publitseeris ta oma uurimistöö tulemustest lähtuvad seisukohad Kuressaare linnuse ehitusloo kohta, mis on põhiosas tänini enamiku arhitektuuriajaloolaste poolt tunnustamist leidnud. Osalt tema projekti järgi on aastail 1902–1904 ehitatud Riias Pleitavase tänavas asuv juudi sünagoog, samuti Riia loomaaia rajatised.
Orgaaniline aine
Orgaaniline aine ehk orgaaniline aines ehk orgaanika on aine, mis pärineb elusloodusest ja sisaldab orgaanilisi ühendeid. Tavaliselt loetakse orgaanilise aine hulka kuuluvaks vaid kõdunevaid orgaanilisi ühendeid. Sõna etümoloogiale mõeldes, osutab see (kreekakeelsest sõnast organon) tööriistale. Orgaanilise aine hulka ei kuulu näiteks merikarpide kojad, samuti mitte tööstuslikud, enamasti elusainega võrreldes palju pikema aja jooksul lagunevad orgaanilise keemia ühendid.
Mulla koostises olevat lagunenud orgaanilist ainet nimetatakse huumuseks.
Nina Åström
pisi|Nina Åström Nina Susann Åström (sündinud 1962) on soome gospellaulja.
Ta esindas lauluga "A Little Bit" Soomet 2000. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Stockholmis, kus saavutas 18 punktiga 18. koha.
Sør-Froni vald
Sør-Froni vald on omavalitsusüksus Norras Innlandeti maakonnas. Valla halduskeskus on Hundorpi küla.
Endine Froni vald jaotati 1851. aastal Sør-Froni ja Nord-Froni vallaks. Aastal 1966 liideti vallad taas ja 1977. aastal eraldati need jälle. 2019. aastani kuulus vald Opplandi maakonda.
thumb|tühi|Sør-Froni vallavalitsus
ScummVM
ScummVM on virtuaalarvuti, mis on algselt loodud eesmärgiga võimaldada vanade LucasArtsi seiklusmängude mängimist eri platvormidel. Programmi nimi tuleneb sellest, et LucasArtsi mängud põhinesid tarkvaral nimega SCUMM. Hiljem on ScummVM-ile lisatud ka mõnede mitte-Scummi mängude toetus.