cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Basuutomaa
Ajalugu
Lõpuks sai kuberner jaanuaris 1868 dokumendi, mille oli 9. detsembril 1867 allkirjastanud koloniaalsekretär ning millega anti luba liita Basuutomaa Nataliga (mitte Kapimaaga nagu Wodehouse oli soovinud). 12. märtsil 1868 anti teada, et basuutod on saanud Briti alamateks ning Basuutomaa Briti territooriumiks. Basuutomaa ei liidetud Nataliga, vaid anti Lõuna-Aafrika kõrge komisjonäri hallata.
Kolm aastat hiljem liideti Basuutomaa Hea Lootuse Neeme parlamendi otsusega siiski Kapimaa kolooniaga; otsus kinnitati 3. novembril 1871. Kuna Kapimaaga liitumine polnud rahva seas populaarne, sai Basuutomaast 1884. aastal eraldi koloniaalala, mis oli kohaliku kõrge komisjonäri kaudu otseses kuninganna (ning Briti seadusandliku ja täidesaatva võimu) alluvuses.
Kohtla-Uueküla
Kohtla-Uueküla on küla Ida-Viru maakonnas Toila vallas Kohtla-Järve linna ja Kohtla-Nõmme alevi vahelisel 2,4 km² suurusel alal.
Küla moodustati 1. aprillil 2023 seni Kohtla-Nõmme alevi ja Roodu küla alla kuulunud maa-aladest.
Songaid
Songaid (või songhaid) on Lääne-Aafrikas elav rahvas, nad räägivad erinevaid songai keeli. Songaide ajalugu on seotud Songai riigiga, mis 15. ja 16. sajandil Lääne-Sahelis domineeris. Songai riigi valitsejate järgi on nimetatud ka rahvas. Nad on enamjaolt islamiusksed, nende asuala jääb peamiselt Lääne-Sudaani piirkonna Mali aladele.
Songai keelte kõnelejad, kes elavad Malis, nimetavad end songaideks, mujal määratletakse end näiteks zarmadeks (suurim songaide alahõim) või isawagheniteks. Gaos koyraboro senni keelt rääkivatele on näiteks Nigeris kõneldav zerma keel arusaamatu. Songai keeled määratletakse üldiselt Niiluse-Sahara keelte sekka, kuid on teadlasi, kes on muul arvamusel. Näiteks Gerrit Dimmendaal usub, et songai keeli võiks klassifitseerida eraldi keelkonnana.
Teaduslik Vestlusring
Teaduslik Vestlusring (kirjutatud ka teaduslik vestlusring) oli Tartu ülikoolis aastast 1831 tegutsenud seltskond (vestlusring).
Vestlusring oli koos Eesti Õpetatud Seltsiga (asutatud 1819) Õpetatud Eesti Seltsi (asutatud 1838) eelkäija.
Maomahl
Maomahl (ladina keeles succus gastricus) on maoseina krüptide epiteeli ja maonäärmete eritatav happeline vedelik, mis on vajalik söödu ja joodu keemiliseks lagundamiseks.
Ööpäevas eritub inimesel seda 2-3 liitrit. Maomahla eritumine on allutatud parasümpaatilisele närvisüsteemile. Maomahla eritumist stimuleerivad atsetüülkoliin, gastriin ja histamiin (Popielski, 1920). Magu hakkab normaalse füsioloogiaga inimestel maomahla eritama juba siis kui toit on veel suus.
Eelkõige lahustab maomahl toidus sisalduvaid lämmastikühendeid. Samuti tapab see toidu ja õhuga makku saabuvaid mikroorganisme. Erandiks on happekindlad mikroorganismid nagu Helicobacter pylori ja tuberkuloosi mükobakter.
Mao limaskest kaitseb normaalse füsioloogiaga inimestel end oma erististe lõhustava toime eest pidevalt taastuva limakihiga, mille paksus on veidi üle millimeetri.
Mao limaskesta kaitsemehhanismide nõrgenemise korral, näiteks mao haavandite korral aga ka emotsionaalsetel põhjustel (näiteks konfliktid) võib tekkida tühinõre ja kontsentreeritud maomahl reageerib limaskestaga ning tekib haavand. Haavandeid võivad põhjustada ka maohappe eritumist suurendavad kasvajad. .
Eetikakoodeks
Eetikakoodeksiks nimetatakse tavaliselt kutseala kutse-eetika normide või organisatsioonis kehtestatud kõlbeliste ja sotsiaalsete põhimõtete kirjapandud kogu.
Maomahl
Maohappe põhiline komponent (põhjustatud nn prootonpumpade tööst) on HCl (tegelikult aga eraldi prootonid ning neile korrespondeerivad kloriid ioonid), mis on teatavasti tugev hape. "Üldiselt teada" olevat väidet, et sellise sümptomi nagu kõrvetised põhjuseks on mao "ülehappesus", on raske tõestada. Normaalselt on mao happesuseks mõõdetud pH 1,5-3,5. Sellest madalamat happesust, ehks "ülehappesust" on raske ette kujutada. Alahappesus aga raskendab seedimist ning vähendab organismi kaitsevõimet toidus sisalduvate bakterite vast küll. Selleks, et üht või teist seisundit konstateerida, on tarvilik selline seisund fikseerida, mida oleks vastvate pH-meetritega võimalik teha. Eelkõige "kõrvetisi" ravitakse nii klassikalise meditsiini kui ka looduslike vahenditega, viimase korral kasutatakse näiteks kalmusejuure tinktuuri või teed.
Eetikakoodeks
Kutseala eetikakoodeks on näiteks arstidel (Hippokratese vanne), juristidel, ajakirjanikel jne, kuid eetikakoodeks võib olla ka kodanikuühendustel, asutustel, kontsernidel jne.
Juriidiline staatus
Eetikakoodeksite õiguslik staatus võib olla erinev. Mõne eetikakoodeksi rikkumine võib kaasa tuua haldusliku vastutuse (sealhulgas tegevuslitsentsi äravõtmine) või tsiviil- või kriminaalvastutuse. Mõne eetikakoodeksi puhul võib selle rikkumine kaasa tuua ainult kutseorganisatsioonist väljaheitmise. On ka selliseid eetikakoodekseid, mille rikkumise puhuks sanktsioone ei ole ette nähtud (võib isegi puududa rikkumise kindlakstegemise protseduur).
Maomahl
Pankreasenõret ja maomahla uuris intensiivselt ka Ivan Pavlov.
Madudel sõltub maomahla eritus ja selle keemiline koostis palju ka väliskeskkonna temperatuurist.
Maomahlaks nimetatakse ka uuringute tarvis kogutud maonõret.
Eetikakoodeks
Psühholoogi eetikakoodeks
Eetikakoodeks on mõeldud psühholoogi suunamiseks tema tegevuses ning standardite loomiseks professionaalses hindamises. Uurimuse alustamisel on psühholoogil vaja silmas pidada, kuidas anda panus psühholoogiateadusesse ja sealjuures soodustada inimese heaolu. Psühholoogil on kohustus ise reguleerida oma käitumist. Psühholoogidel on ametialane kohustus järgida hoolikalt ja põhjalikult uurimistööga seotud eetikanorme. Need peaksid olema kooskõlas elukutse iseärasuste, valitsuse regulatsioonide ja üldtunnustatud väärtustega.
Maomahl
Märkus : Sisemist faktorit (intrinsic factor) eritab mao limaskest ja see moodustab B12-vitamiiniga kompleksi, mis ühinedes retseptoritega soodustab nimetatud vitamiini imendumist vereringesse.
Eetikakoodeks
Kirjutisi eetikakoodeksi kohta
Poliitiku eetikakoodeks
Kübler-Rossi mudel
Kübler-Rossi mudel identifitseerib leinaprotsessi viis etappi (šokk ja eitamine, viha, tingimine, depressioon ja leppimine), mille läbivad surmavalt haiged patsiendid ja nende lähedased. Need sama 5 leina etappi elavad üle inimesed peale lähedase kaotust, olgu selleks siis surm või mõni muu põhjus, miks inimest või siis lemmiklooma, töökohta, varandus jms inimese elus enam ei ole. Leina etappidest teadlik olemine aitab inimesel enda ja teiste leinajate emotsioonidega paremini toime tulla ja olukorda mõista.
Mudelit kirjeldas Šveitsi-Ameerika psühhiaater Elisabeth Kübler-Ross esimest korda oma 1969. aastal ilmunud raamatus "Surmast ja suremisest" ("On Death and Dying"). Inspiratsiooni mudeli loomiseks sai ta oma tööst ning raamatu kirjutamiseks intervjueeris ta sadu surmahaigeid patsiente.
Ehkki Kübler-Rossi mudel on üldiselt heaks kiidetud, on selle teaduslik tõestus siiski kaheldav ning erinevad uuringud ei ole mudeli valiidsust kinnitanud.
Leina etapid
Leinaprotsessi etapid on tuntud akronüümina DABDA (Denial, Anger, Bargaing, Depression and Acceptance) ja sisaldavad järgmisi emotsionaalseid seisundeid:
Elisabeth Kübler-Ross märkis, et viieastmeline mudel ei kirjelda kõiki leinaga kaasnevaid emotsioone; viis etappi võivad esineda ka teistsuguses järjekorras ning mitte kõik surijad ei läbi kõiki viit etappi. Alles hiljem laiendati Kübler-Rossi mudelit ka muudele isiklikele kaotustele – nt töökoha kaotus; võõrutus; abielulahutus või lähisuhte lõpp; hülgamine; kroonilised haigused.
Punctulariaceae
Punctulariaceae  on klassi Agaricomycetes kuuluv kandseente sugukond.
Polohõ
Polohõ on linn Ukrainas Zaporižžja oblastis, Polohõ rajooni keskus. Asub Kinska jõe vasakul kaldal.
Linn on rajatud 1887. aastal raudtee-ehitusega seoses. 1928–1937 oli asula nimi Tšubarivka. 1938. aastal sai Polohõ linnaõigused.
1974. aastal elas linnas 21 800 inimest. 2019. aasta alguse seisuga oli elanike arv 18 886. 2001. aastal olid 91,2% linnaelanikest ukrainlased.
Linna läbib riikliku tähtsusega maantee N 08.
Megaminks
pisi|Lahendatud megaminks Megaminks (inglise keeles megaminx) on korrapärase dodekaeedri kujuga mehaaniline pusle, mis sarnaneb Rubiku kuubikuga.
Kirjeldus
Megaminksil on 12 tahku, millest igal ühel on 11 välja, neist 5 servades, 5 nurkades ja 1 keskel. Megaminksil on 50 liikuvat osa (20 ääretükki ja 30 nurgatükki). Kõikidel tahkudel on üks värv, mis määrab selle tahu värvi lahendatud olekus. Ääretükkidel on kaks värvi ja nurgatükkidel on kolm värvi. Pusle keskmised tükid pöörlevad ega liigu paigast, aga ääre- ja nurgatükke saab liigutada erinevaid külgi keerates. Selle tõttu on megaminksil 1,007 × 10⁶⁸ kombinatsiooni. Eesmärk on keerata segatud megaminksi külgi nii, et igal küljel oleks ainult ühte värvi tükid. Megaminks sarnaneb mehhanismilt Rubiku kuubikuga.
Megaminksi on kaht varianti: üks 12 värviga, teine 6 värviga, kusjuures vastaskülgedel on sama värv. 12 värviga megaminksid on ainukesed, mida lubatakse kasutada Maailma Kuubikuassotsiatsiooni võistlustel.
Ajalugu
pisi|Megaminkside lahendamine 2011. aasta Eesti meistrivõistlustel Esimene megaminksi taoline pusle (ungari supernoova) valmistati 1982. aastal ja selle leiutajaks oli Szlivka Ferenc. Samal aastal valmis natuke teistsuguse disainiga megaminks, mille autoriks oli Christoph Bandelow ja mida hakkas tootma Meffert.
Ametlikel võistlustel lahendati megaminksi esimest korda 2003. aasta maailmameistrivõistlustel. Eesti võistlustel lahendati megaminksi esimest korda 2010. aasta Eesti meistrivõistlustel.
Seisuga 30. mai 2019 oli megaminksi lahendatud 89 riigis ja 2940 võistlusel ning seda on teinud 14 517 inimest.
Rekordid
Samal ajal olid Eesti rekordid megaminksi lahendamises:
Vadi seltsimaja
Vadi seltsimaja on kultuurikeskus Jõgeva maakonnas Mustvee vallas Vadi külas. Seltsimaja haldab Vadi Muusika-lauluselts Metsakaja.
Rakke linnus
Kirjeldus
Linnus asetses põhja–lõunasuunalise pika mäeseljaku (Rakke mägi) itta ulatuval kõrgemal neemikul 133 m kõrgusel. Neemiklinnus oli kaitstud järskude looduslike nõlvadega.
Läänes on linnuseplatoo ülejäänud seljakust eraldatud kaarja 30 m pikkuse ja 1,5 m sügavuse kraaviga. Selle siseküljel asub 1,5 m kõrgune vall. Põhjapoolne vall on peaaegu hävinenud. Vallide ehitamiseks on kasutatud paeplaate ja raudkive.
Varem asus linnusevärav edelanurgas, kus on vallis mõnemeetrine ava. Õueala pindala koos madala kirdesse pöörduva alaga on 1250 ruutmeetrit. Kultuurikiht näib puuduvat.
Evika Siliņa
Evika Siliņa (sündinud 3. augustil 1975 Riias) on Läti jurist ja poliitik (Ühtsus).
Evika Siliņa lõpetas Läti Ülikooli bakalaureuseastme õigusteaduse alal 1997. aastal. Magistrikraadi õigusteaduse, rahvusvahelise õiguse ja Euroopa õiguse alal sai ta 2001. aastal Riia Juriidilises Kõrgkoolis.
1995. aasta jaanuarist kuni 1999. aasta augustini töötas ta juriidilise nõustajana. 1998. aasta novembrist kuni 2003. aasta detsembrini oli ta advokaadibüroos ZVAB Lata advokaadi abi. 2003. aasta detsembrist kuni 2012. aasta aprillini töötas vandeadvokaadina. 2011. aasta novembrist kuni 2012. aasta aprillini oli ta siseministri koosseisuväline nõunik. 2013. aasta jaanuarist kuni 2019. aasta jaanuarini töötas ta Läti Siseministeeriumi parlamentaarse sekretärina. 2019. aasta jaanuarist kuni 13. detsembrini 2022 oli ta Läti Riigikantseleis peaministri parlamentaarne sekretär. 1. novembrist 2022 kuni 13. detsembrini 2022 oli ta Läti Seimi liige.
14. detsembrist 2022 on Evika Siliņa Läti sotsiaalminister.
Evika Siliņa on abielus, tal on kolm last.
460
460. aasta
Jevgeni Solovjov
Jevgeni Solovjov (sündinud 26. märtsil 1948 Kiviõlis) on Eesti poliitik.
Ta lõpetas aastal 1975 Tallinna Polütehnilise Instituudi mäeinseneri kvalifikatsiooniga.
Teryl Rothery
Teryl Rothery (sündinud 9. novembril 1962 Vancouveris) on Kanada näitleja.
Jevgeni Solovjov
Ta oli 1994–2006 Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige ning aastatel 2003-2017 Keskerakonna liige.
Teryl Rothery
Teryl Rothery karjäär sai alguse 13-aastaselt muusikalis "Bye Bye Birdie". Televisioonis esines ta esimest korda 18-aastaselt. Hiljem kehastas ta Janet Fraiserit ulmeseriaalis "Tähevärav SG-1".
Buuri sõda
Tegelikult peeti kaks sõda, aga tihtipeale mõeldakse Buuri sõja all üksnes Teist buuri sõda.
Jevgeni Solovjov
Solovjov oli 2003–2016 Kohtla-Järve linnapea.
Buuri sõda
1. Esimene buuri sõda 1880–1881
Jevgeni Solovjov
Ta oli 2007–2013 Eesti Jäähokiliidu juhatuse liige.
Buuri sõda
2. Aastatel 1895–1896 toimus Suurbritannia (kaevandusettevõtete) toetusel Rodeesiast Jamesoni juhitud sõjakäik.
Rapoisi keel
Rapoisi keel on paapua keelte Põhja-Bougainville'i keelkonda hulka kuuluv keel, mida kõneldakse Paapua Uus-Guineas Bougainville'i saare põhjaosas.
Jevgeni Solovjov
28. oktoobril 2015 mõistis Viru maakohus Solovjovi korruptsioonikuritegudes süüdi ning määras talle tingimisi 5-aastase vanglakaristuse. Ühtlasi mõisteti temalt ja temaga koos süüdi mõistetud aselinnapea Jüri Kollolt Kohtla-Järve linna kasuks välja rohkem kui miljon eurot linnale tekitatud kahju hüvitamiseks. Pärast kohtuotsuse jõustumist 29. augustil 2016 teatas Solovjov, et lahkub ametist vastavalt seadusele ja jääb pensionile. . Pensionile Solovjov ei jäänud, korruptsioonisüüdistustest pääsenud Ida-Virumaa ärimees ja Uikala prügila omanik Nikolai Ossipenko valis ta oma ettevõtte tegevdirektoriks. .
Buuri sõda
3. Teine buuri sõda 1899–1902
Rapoisi keel
Kõnelejate arv oli 1998. aastal ligikaudu 3500.
Valgevene köök
pisi|Kartulipannkoogid [[draniki]] Valgevene köök on valgevene toiduvalmistamise traditsioon.
Valgevene köögil on palju ühist vene, leedu, ukraina, poola ja juudi köögiga. Ülemklassi ja talupoegade toitumine oli pikka aega väga erinev. Šlahta köök oli saksa ja poola köögi tugeva mõju all. Linnakodanikud ja käsitöölised võtsid paljuski üle juudi köögi. Talupojad aga säilitasid kuni 20. sajandi alguseni vanad toiduvalmistamise traditsioonid, mis ulatusid 13. sajandini ja kaugemalegi.
Valgevene köögile on iseloomulik toiduainete keeruline ja pikaajaline töötlemine.
Palju valmistatakse kartulitoite. Kartuleid serveeritakse liha- ja kalatoitude kõrvale, tarvitatakse iseseisvate toitude valmistamiseks ning taignatesse panemiseks või otse kartulitaignana. Kartul jõudis Valgevenesse 1670. aastatel. Tõenäoliselt kõige tuntum valgevene kartulitoit on kartulipannkoogid draniki.
Laialdaselt kasutatakse köögivilju ja seeni.
Erinevalt naaberrahvaste köökidest valmistatakse valgevene köögis vähe piimatoite ja magustoite.
Punctularia
Punctularia on klassi Agaricomycetes kuuluv kandseente perekond.
Vormsi Issanda Ülestõusmise kirik
pisi|Vormsi Issanda Ülestõusmise kirik pisi|Hullo 1934 Vormsi Issanda Ülestõusmise kirik on õigeusu kirik Vormsi valla Hullo külas.
Historitsistlik kellatorniga ladina risti kujulise põhiplaaniga punasest tellisest Vormsi kiriku (vene k. Вормская Воскресенская церковь) hoone valmis 1889. aastal ja pühitseti 29. juulil 1890 Issanda Ülestõusmisele. Kiriku juurde ehitati kirikla, kus tegutses kirikukool, ja rajati kalmistu.
Kogudus
Apostliku õigeusu Vormsi Issanda Ülestõusmise kogudus asutati 1886. aastal ning tegutses kirikus 1937. aastani, seejärel taas 1944. aastast 1950. aastateni. Teenistused peeti enamasti rootsi keeles, osalt ka eesti ja kirikuslaavi keeles. See oli ainuke rootsikeelne õigeusu kogudus Eestis.
Nõukogude okupatsiooni ajal kasutati kirikut pärast sulgemist laona, nüüd on ta varemeis.
2009. aastal loodi kiriku taastamiseks Vormsi Õigeusukiriku Taastamise MTÜ.
Tartu rahu
Tartu rahuleping on 2. veebruaril 1920 Eesti ja Nõukogude Venemaa vahel Tartus sõlmitud rahvusvaheline leping, millega lõpetati vabadussõda, määrati Eesti idapiir ning Nõukogude Venemaa tunnustas Eesti Vabariigi iseseisvust.
Leping
Tartu rahuleping on koostatud eesti ja vene keeles, registreeritud Rahvasteliidus ning avaldatud koos prantsus- ja ingliskeelse tõlkega Rahvasteliidu dokumentide kogumikus nr XI 1922. aastal.
Leping ratifitseeriti Ülevenemaalise Kesktäitevkomitee poolt 4. veebruaril ja Eesti Asutava Kogu poolt 13. veebruaril 1920. Ratifitseerimiskirjad vahetati Moskvas 30. märtsil 1920 ja sellest päevast hakkas leping kehtima.
Leping koosneb 20 artiklist ja sisaldab peale sõjaseisukorra lõpetamise ka Eesti riigi tunnustamise artikleid, mis käsitlevad piiri-, julgeoleku-, majandus-, sotsiaal- ja liikluspoliitikat.
Läbirääkimiste osapooled
Eesti esindajad läbirääkimistel olid Jaan Poska ja kindral Jaan Soots.
Eesti esindajate juures olid eksperdid kindralstaabi polkovnik Victor Mutt, majandusteadlane Aleksander Oinas, insener Karl Ast ja kaubanduseksperdina Joakim Puhk. Delegatsiooni asjadevalitseja oli vandeadvokaat Rein Eliaser ning sideametnik Vene saatkonna juures välisministri erasekretär leitnant William Tomingas.
Venemaa esindajad olid Kesktäidesaatva komitee liige Adolf Joffe, Vene SFNV posti- ja telegraafi rahvakomissar Leonid Krassin, Vene SFNV Välisasjade rahvakomissariaadi kolleegiumi liige Maksim Litvinov, VK(b)P KK liige Karl Radek ja Vene SFNV Riigikontrolli Rahvakomissariaadi kolleegiumi liige Issidor Gukovski.
Venemaa delegatsiooni sekretär oli Nikolai Klõško, sõjalised eksperdid kindralstaabi kindralid Fjodor Kostjajev ja Mihailov, mereväe ekspert krahv Konstantin Benckendorff, kantseleiülem V. Rasolts.
Tartus viibisid ka Soome, Ukraina, Valgevene ja Poola vaatlejad.
Läbirääkimised toimusid Tartus Aia tänava majas nr 35.
Rahuläbirääkimiste protsess
Esimese ettepaneku Eesti ja Nõukogude Venemaa vahelise vaherahu sõlmimiseks esitas Nõukogude Venemaa 25. juulil 1919.
Loodearmee II pealetungi ajal Petrogradile 16. novembril 1919 tuli Nõukogude Liidu esindaja Maksim Litvinov Irboska all läbi rinde Eestisse ja 19. novembril sõlmiti Tartus leping pantvangide vahetamise küsimuses ning lepiti kokku vaherahu üle, mis pidi algama 24. novembril 1919. Loodearmee Petrogradi pealetungi luhtumisel aga rahusõlmimise protsessi Nõukogude Venemaa poolt ei jätkatud.
Eesti ja Venemaa rahusaatkonnad saabusid Tartu 4. detsembril 1919, Eesti rahusaatkonna esimeheks oli määratud J. Poska, Nõukogude Venemaad esindas rahusaatkonna esimehena L. Krassin. Läbirääkimised toimusid tolleaegses 2. diviisi staabimajas, Aia tänav 39.
Kuna läbirääkimiste osapoolte nõudmised olid väga erinevad, kujunesid läbirääkimised raskeks, ähvardades isegi katkeda. Samal ajal alustasid Nõukogude Venemaa Punaarmee väed Narva all uuesti pealetungi, et sundida Venemaa diplomaatilise esinduse poolt rahuläbirääkimistel esitatud nõudmisi täitma.
Eesti vägede ülemjuhataja Johan Laidoner oli sunnitud suunama Narva rindele 3. Diviisi väed Lätist, 2. Diviisi kaks polku, Soomusrongide Divisjoni kaks polku ja kolm soomusrongi ning ka Skautide ja Kuperjanovi polgu üksikud roodud.
Lepingu tagajärjed
pisi|vasakul|Hoone [[Vanemuise tänav 35, kus allkirjastati Tartu rahuleping]] Lepingu kohaselt tunnustas Venemaa Eesti iseseisvust igavesest ajast igavesti de jure, loobudes "igaveseks ajaks kõigist suveräänõigustest, mis olid Venemaal Eesti rahva ja maa kohta".
2006.–2007. aasta maailma karikasari murdmaasuusatamises
2006.–2007. aasta murdmaasuusatamise maailmakarikasari oli 26. ametlik maailmakarikasarja hooaeg. Esimene MK-etapp toimus 28. oktoobril 2006 Saksamaal Düsseldorfis ja viimane peeti 24. märtsil 2006 Rootsis Falunis.
Tartu rahu
Lepingu tagajärjed
Eesti ja Venemaa piir määrati kindlaks kuni 1940. aastani püsinud kujul, mille järgi kuulusid Eestile ka Narva-tagused vallad ja Petserimaa. Eesti vabanes kõigist kohustustest Venemaa ees ja sai Venemaa kullafondist 15 miljonit kuldrubla ehk 11,6 tonni kulda. Rahulepingu alusel opteerus Venemaalt Eestisse 38 000 eestlast. Vabadussõja lõpul oli Venemaal umbes 320 eestlaste asundust või keskust ja umbes 190 000 eestlast; rahulepingu kohaselt oli igal Venemaa eestlasel õigus Eestisse elama asuda.
Lepingupooled kohustusid mitte lubama oma territooriumil asuda teisele lepinguosalisele vaenulikke sõjavägesid või teise lepinguosalise riigi valitsemisele pretendeerivaid valitsusi (Eestis likvideeriti Loodearmee).
Nõukogude Venemaa ei täitnud rahulepingut täielikult: takistati eestlaste opteerumist, suur osa sõjategevuse ajal evakueeritud varadest, sealhulgas Voronežisse evakueeritud Tartu Ülikooli varad, jäid tagastamata, lubatud kontsessioonid (näiteks metsa osas) jäid paberile, segakomisjonid ei lahendanud ühtegi tüliküsimust.
Rahvusvahelised suhted
Tartu rahuleping oli Eesti Vabariigile esimene rahvusvaheline leping, Nõukogude Venemaast sai esimene riik, mis tunnustas Eesti Vabariigi iseseisvust. Tartu rahuleping silus mõlemale riigile teed rahvusvahelisse poliitikasse.
Kuna Ukraina oli Tartu rahulepingu sõlmimise ajal, enne Nõukogude Liidu moodustamist, formaalselt iseseisev sotsialistlik nõukogude vabariik, tuli ka temaga opteerumisküsimuste lahendamiseks sõlmida vastav leping.
Vaenulike sõjavägede desarmeerimine
Lepingu kohaselt kohustusid lepingupooled mitte lubama oma territooriumil asuda teisele lepinguosalisele vaenulikke sõjavägesid või teise lepinguosalise riigi valitsemisele pretendeerivaid valitsusi (Eestis likvideeriti Loodearmee ja Nõukogude Venemaal, Eesti kütiväed).
Opteerumine
Lepingu kohaselt oli Eesti territooriumil elavate mitte Eesti soost isikutel, kes üle kaheksateistkümne aasta vanad, on õigus Venemaa kodakondsust opteerida ühe aasta jooksul selle traktaadi ratifitseerimise päevast arvates. Venemaa kodakondsuse opteerijad pidid optatsiooni päevast arvates ühe aasta jooksul Eesti piiridest lahkuma. Samuti võisid Venemaa territooriumil elavad Eesti soost isikud opteerida sama aja jooksul ja neilsamadel tingimustel Eesti kodakondsust.
Eesti ja Venemaa vahelised majandussuhted
Tartu rahulepingu lisas I olid järgmised punktid: "Kaubad, mida veetakse läbi ühe lepinguosalise territooriumi, ei kuulu tollimaksu ega transiidimaksuga maksustamisele. Lastimise tariifid transiitkaupadele ei tohi olla kõrgemad prahtimise hinnast siseturule määratud samasugustele kaupadele. Tallinnas ja teistes Eesti sadamates avatavates vabasadamates võimaldab Eesti Venemaale piirkonnad ja kohad ümberlaadimiseks, hoiustamiseks... Venemaalt saabuvale või temale määratud kaubale... kusjuures maksud sääraste piirkondade ja kohtade eest ei tohi ületada makse, mida kogutakse enese kodanikelt transiitkaupade puhul."
Üks lepingu lisapunktide tagajärgi oli, et Nõukogude Venemaa müüs 1920. aastate alguses suure osa Venemaa Keisririigi ning elanikkonnalt ja kirikutelt äravõetud tohututest kulla- ja väärismetallide varudest Läänele maha just Eesti panga G. Scheel & Co kaudu. Nendes tehingutes rikastusid vahendajatena nii paljud Eesti ärimehed kui ka Eesti riik. Mõningate uurijate arvates aitas just nendest tehingutest saadud kasu Nõukogude võimul 1920. aastatel Venemaal majanduslikult püsima jääda.
Tartu rahuläbirääkimiste rahvusvaheline mõõde
Tartu rahulepingu sõlmimine näitas, et Nõukogude Venemaaga on võimalik läbirääkimisi pidada ja rahvusvahelisi lepinguid sõlmida. Tartu rahule järgnesid Venemaa rahulepingud Leeduga 12. juulil 1920, Lätiga 11. augustil 1920, Soomega 14. oktoobril 1920 ja Poolaga 18. märtsil 1921.
pisi|Lõplik rahulepingu alusel sõlmitud riigipiiri kulgemine Eesti ja Venemaa vahel
Reaktsioonid
Enn Tarveli hinnangul nägid Vene bolševikud Tartu rahu üldiselt vaid ajutise takistusena millele pidi lõpu tegema peatselt Eestis ja läänes laiemalt algav revolutsioon. Lenin on Tartu rahu kohta öelnud "[...] see järeleandmine ei ole tehtud igaveseks", olles kindel, et kohalikud töölised kukutavad siiski Eesti valitsuse ja loovad Nõukogude Eesti.
Jaan Poska ütles rahu kohta Asutavas Kogus: "maitskem rahu, aga hoidkem alal ja kasvatagem oma sõjalist jõudu!"
Hans Pöögelmann, üks Eesti enamlaste juhtfiguure, kirjutas Tartu rahu kohta: "rahu on tehtud, elagu võitlus!"
Eino Veskis
Eino Veskis (10. september 1931 Valga – 8. jaanuar 2022 Tartu) oli eesti ajalooõpetaja ja kodu-uurija.
Ta lõpetas 1950. aastal Valga 1. Keskkooli ja 1955. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna ajaloo osakonna.
Pärast lõpetamist töötas ta aastakümneid Jõgeval erinevates koolides ajalooõpetajana.
Rippes puu
Rippes puu on kas langetamisel või tormi järel langedes naaberpuude võrasse või tüve najale naalduv puu. See puu on ohtlik, kuna võib näiteks tuule mõjul ootamatult alla langeda. Samuti on sellise puu langetamine ohtlik ning eeldab raietööliselt langetamiseks vastavaid teadmisi ning erioskuste rakendamist.
Emitent
Emitent on väärtpabereid müüv või välja laskev juriidiline või füüsiline isik. Selle tegevuse siht on oma äritegevuse rahastamine. Väärtpabereid emiteerinud emitent võib olla valitsus, omavalitsus, ettevõte või kinnine investeerimisfond. Kõige sagedamini emiteeritavad väärtpaberid on liht- ja eelisaktsiad ning võlakirjad.
Emitendi välja antud väärtpaberi omandaja on investor. Nendevaheline vahetu suhtlus on otsefinantseerimine.
Péter Gulácsi
Péter Gulácsi (sündinud 6. mail 1990 Budapestis) on Ungari jalgpallur, kes mängib väravavahina Saksamaa kõrgliiga klubis RB Leipzig ja Ungari jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri Ungari klubis MTK Budapest FC. 2007. aastal liitus ta Inglismaa kõrgliiga klubiga Liverpool. Liigadebüüti tal Liverpooli meeskonnas teha ei õnnestunud, kuid ta tegi kaasa klubi mõnedes hooajaeelsetes mängudes ja UEFA Euroopa Liiga eelringi kohtumistes. 2009. aastal mängis ta Liverpoolist laenul Inglismaa tugevuselt kolmanda liiga klubis Hereford United ja 2010. aastal samasse liigasse kuulunud Tranmere Roversis. Hooajal 2011–12 mängis ta laenul Inglismaa esiliiga klubis Hull City.
2013. aasta juunis sõlmis ta lepingu ta Austria kõrgliiga klubiga Salzburgi Red Bull. Ta oli kaks hooaega klubi põhiväravavaht, tuli mõlemal hooajal klubiga Austria meistriks ja võitis Austria karika.
2009. aastal võitis Gulácsi Ungari kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistrivõistlustel pronksmedali. Ungari jalgpallikoondises tegi ta debüüdi 22. mail 2014 mängus Taani vastu. Ta kuulus Ungari koondisse 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel.
2018. ja 2019. aastal oli Gulácsi valitud Ungari aasta jalgpalluriks.
Via Egnatia
pisi|Via Egnatia Via Egnatia oli tee, mille roomlased rajasid Balkani poolsaarele 2. sajandil eKr. See läbis Illüüriat, Makedooniat ja Traakiat, kulgedes Apenniini poolsaarel asunud Via Appia jätkuna läbi territooriumi, mis on nüüdisaegne Albaania, Põhja-Makedoonia, Kreeka ja Türgi Euroopa-osa.
Tee algas Aadria mere äärest Dyrrachiumist (praegu Durrës) ja kulges mööda rasket marsruuti Genususe (Škumbin) jõe äärt, üle Candaviae (Jablanica) mägede ja sealt edasi Ohridi järve äärsele mägismaale. Seejärel pöördus see lõuna poole, järgides mitut kõrget mäekuru, et jõuda Egeuse mere põhjarannikul Thessalonicasse. Sealt kulges see linna Byzantion (hilisem Konstantinoopol, praegu İstanbul).
Lauamäng
H. J. R. Murray jagab oma klassikalises teoses "History of Board Games" lauamängud viide suurde kategooriasse:
On ka palju muid võimalusi lauamängude klassifitseerimiseks, näiteks abstraktsed vs. representatiivsed, täieliku- vs. mittetäieliku informatsiooniga mängud, strateegilised vs. õnnemängud jne.
Senet
pisi|Senet. Ontario kuninglik muuseum Varaseimad märgid lauamängudest on mitme tuhande aasta vanused. 5. novembril 1922. aastal avastas Briti arheoloog Howard Carter iidse Egiptuse vaarao Tutanhamoni hauakambri. Hauakamber oli jäänud puutumata rüüstajate poolt ja oli hästi säilinud. Sealt leitud aarete seas olid ka lauamängud, millest silmatorkavaim oli piklik karp, mis seisis eebenipuust nikerdatud kassijalgadel. Need jalad omakorda seisid kullast torudel, mis kinnitusid saanijalastele. Elevandiluust mängulaud oli jagatud kolmeks reaks, millest igaüks koosnes kümnest ruudust ja oli eraldatud tumedast puidust peenete ribadega. Karbi ees oli sahtel, mis sisaldas mängunuppe ja lühikest lapikut pulka ning mis kandis endaga täringu rolli.
Praegu Senetiks nimetatava mängu varaseim komplekt, mille arheoloogid on leidnud, usutakse olevat loodud üle viie tuhande aasta tagasi. Tegu on umbes sama ajaperioodiga, kui Egiptuse kuningriik loodi. Üksikuid tõenäoliselt Seneti kilde või tükke, on aga leitud ka matmispaikadest, mis on aga veelgi sajandeid vanemad. On leitud ka tõendeid, et lauamäng oli endiselt kasutusel, kui Aleksander Suur ligi kolm tuhat aastat hiljem Egiptuse vallutas.
Kuidas Senetit mängiti, on teadmata. Maalingud haudade seintel on kõik iidse Egiptuse kuningriigi kunstile omaselt külgvaates ja seega on võimatu mõista nuppude asetsemist mängulaual. Maalingutest ja hieroglüüfidest oli aga näha, et egiptlased kutsusid mängu Senetiks, mis tähendab üleminekut.
Senetit enam ei mängitud, sest arvatakse, et mida vanemaks mäng sai, seda enam hakati seda kasutama rituaalides ja religioosse vahendina kirjeldamaks hinge rännakut teispoolsusesse. Kui aga Rooma võimu all Egiptus oma vanad jumalad hülgas ja kristluse vastu võttis, polnud mängul enam koos vanade jumalatega kasutust.
Kuninglik Uri mäng
pisi|Uri kuninglik mäng 1922. aastal algasid ka arheoloogilised uuringud Lõuna-Iraagis, mida viis läbi Briti arheoloog Leonard Woolley. Ta avastas sealt lauamängu, mille loomise aeg hinnati olevat ligikaudu 2600 eKr ja mis sai tuntuks kui Kuninglik Uri mäng. Nimi püsis ka hiljem, kui kõikjalt Kesk-Ida kaevanduspaikadest teisi eksemplare avastati. (Finkel 2007: 23) Lauamäng, mille leidis aga Woolley, oli kuulunud printsessile ja selle ruudud olid valmistatud merekarbitahvlitest, mis olid pandud puidust ploki sisse ja eristatud siniste joontega. Iga ruut oli kaunistatud mustritega ja värvitud üle punase ja sinisega. Vasak pool koosnes alast, mis oli neli ruutu lai ja kolm ruutu pikk, see oli kahe ruudulise silla kaudu ühendatud parema poolega. Parem pool ise oli kaks ruutu lai ja kolm pikk. Nagu ka Senet, oli Kuninglik Uri mäng unustatud ja selle reeglid olid teadmata.
Erinevalt aga Senetist õnnestus uurijatel leida Kuninglik Uri mängu reeglid. 1980. aasta alguses uuris Briti filoloog Irving Finkel unustusse vajunud iidseid tahvleid Londoni muuseumi arhiivides. Ta tõlkis sealseid tekste ja avastas, et üks neist seletab, kuidas seda lauamängu mängida.
Tegu oli võistlusmänguga, kus võitja oli mängija, kel õnnestus oma nupud kõige kiiremini saada vasakult poolelt paremale poolele, veeretades lambaluust valmistatud täringuid. (Finkel 2007: 27–29) Lisaks meelelahutusele oli tegu ennustusvahendiga. Igal laua ruudul oli hägune ennustus sündmuste kohta, mis mängijaga juhtub (ennustused nagu “sa leiad sõbra” või “saad võimsaks nagu lõvi”).
Ehkki Kuninglik Uri mäng on praegusajaks unustatud, siis spekuleeritakse, et tegu võis olla populaarse lauamängu Backgammoni.
Lauamängude mõju
Lauamänge kasutatakse küll enamasti meelelahutusvahendina, ent neil on ka palju kasulikke ja taju arendavaid omadusi. Nad aitavad arendada olulisi oskusi nagu suhtlus, koostöö, reeglite mõistmine, konfliktist hoidumine, eesmärkide seadmine, ausalt mängimine ja kuulamisoskus. Need on kõik oskused, mis aitavad õpilastel saavutada akadeemilist edukust
Doktor Bill Hudenko, kes on lastepsühholoog ja professor Dartmouthi Geiseli meditsiinikoolis, kasutab lauamänge, et panna diagnoose ja tugevdada oma patsientide mälu, arendada loogikat, enesekontrolli ja veel palju muud.
Carnegie Melloni ülikooli kognitiivse psühholoogia professori Robert S. Siegleri ja  Marylandi ülikooli inimarengu kaasprofessori Geetha B. Ramani uurimuses kasutati lauamängu, et selgitada välja selle mõju koolieelsetele lastele. Uurimuse tulemusel paranesid matemaatika- ja suhtlusoskus. Samuti väideti uuringu tulemuste põhjal, et need paranenud oskused aitasid lastel saada koolis paremaid tulemusi.
Sarnane uurimus viidi ka läbi New Yorgi Harlemi koolidega 1980. aastatel. Sama moodi leiti ka selles uurimuses, et kui mängida lauamänge varases elueas, aitab see arendada õpilaste matemaatika- ja probleemilahendamise oskusi, mis tõid endaga kaasa paremad õpitulemused kõigis valdkondades. Need tulemused kinnitati veelkord hilisemas uuringus, mis viidi tehti seitsme- kuni kaheteistaastaste õpilaste seas Brasiilias São Paulos. Uurijad leidsid, et õpilased, kes pandi regulaarselt lauamänge mängima, said loogilise mõtlemise testides paremaid tulemusi neist, kes ei mänginud. Isegi kui nad olid varem nõrgemaid tulemusi saanud.
Oregoni riikliku ülikooli tehtud uurimus näitab, kuidas õpilased, kes omandavad adekvaatsed suhtluse, kuulamise ja reeglite järgimise oskused, arenevad akadeemiliselt kiiremini kui need, kel eespool mainitud oskused ei ole välja arenenud. Õpilased, kel need oskused on, saavutavad ka varasema lugemisoskuse, mitmekesisema sõnavara ja paremad matemaatikaoskused. (Hinebaugh 2009: 18) Lauamängude potentsiaal neid oskusi õpetada on tõestatud B. Zani uuringus, mille ta viis läbi 1996. aastal. Uuringul mängiti koolieelikutega kabet ja leiti, et lapsed õppisid suhtluse ja probleemide lahendamise oskusi, mis aitasid neil hoiduda konfliktidest teiste õpilastega.
Cecilia Törn
pisi|Cecilia Törn jaanuaris 2011 Cecilia Törn (sündinud 13. veebruaril 1994 Hyvinkääl) on soome iluuisutaja.
Perekonnaelu kaitse
Perekonnaelu kaitse on inimese põhiõigus perekonnale ja selle puutumatusele, kaitstes perekonda riigi ülemäärase sekkumise eest. See tähendab, et avalik võim ei tohi põhjendamatult takistada pereliikmete kooselu ja sel on kohustus luua asjakohased tingimused ja kaitsemehhanismid perekonnaelu tagamiseks.
Eestis on perekonna ja perekonnaelu kaitse peamisteks alusteks põhiseaduse § 26 ja § 27 lg 1, samuti ka Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikkel 8.
Perekonna mõiste
Nii on perekonnaelu mõiste autonoomne ehk tegemist on sisuliselt faktiküsimusega, mis sõltub tihedate isiklike sidemete tegelikust olemasolust. EIÕK artikli 8 mõiste “perekonnaelu” hõlmab nii abielusuhetel rajanevaid perekondi kui ka muid de facto perekondlikke suhteid. Seejuures on hõlmatud nii mehe ja naise ametlikult registreerimata kooselu kui ka ebatraditsioonilised perekonnad, nt homo- ja transseksuaalide kooselud ning nende lapsed, kes on sündinud sperma loovutamise ja ühe partneri kunstliku viljastamise või surrogaatema abil. Lisaks sellele kuuluvad perekonnaelu mõiste alla veel lapse ja üksikvanema/kasuvanema, lapse/laste ja vanavanemate ning õdede ja vendade vahelised suhted. Seega ei ole perekonnaelu puhul määravad omavaheliste suhete õiguslik vorm ega perekonna klassikaline-traditsiooniline vorm – esmajoones on tähtis siiski sisuline pereelu ehk tegelik kooselu ja üksteisega seotus.
Perekonnaelu olemasolule võivad viidata mitmed aspektid, sh see, kas paar elab koos, kui pikk on nendevaheline suhe ja kas nad on teineteisele pühendumist väljendanud koos lapsi saades või mis tahes muul moel. Selle tõttu saab ja tuleb pereelu olemasolu hinnata igal juhtumil eraldi, arvestades konkreetseid asjaolusid.
Kaitseala
Eestis on perekonna ja perekonnaelu kaitse peamisteks alusteks põhiseaduse § 26 ning § 27 lg 1.
PS § 26 sätestab järgnevat: “Igaühel on õigus perekonna- ja eraelu puutumatusele. Riigiasutused, kohalikud omavalitsused ja nende ametiisikud ei tohi kellegi perekonna- ega eraellu sekkuda muidu, kui seaduses sätestatud juhtudel ja korras tervise, kõlbluse, avaliku korra või teiste inimeste õiguste ja vabaduste kaitseks, kuriteo tõkestamiseks või kurjategija tabamiseks.”
Sätte eeskujuks on olnud EIÕK artikkel 8 lõige 1, mille järgi on igaühel õigus sellele, et austataks tema era- ja perekonnaelu ning kodu ja sõnumite saladust. Sarnaselt tuleneb Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklist 7, et igaühel on õigus sellele, et austataks tema era- ja perekonnaelu, kodu ja edastatavate sõnumite saladust.
Põhiseaduse § 26 esimene lause väljendab tõrjeõigust, millest tulenevalt ei tohi riik inimese perekonna- ja eraellu sekkuda. Lisaks paneb see riigile kohustuse kaitsta isiku perekonna- ja eraelu kolmandate isikute rünnete eest. Sätte teise lause kohaselt võib sekkuda perekonna- ja eraellu tervise, kõlbluse, avaliku korra või teiste inimeste õiguste ja vabaduste kaitseks, kuriteo tõkestamiseks või kurjategija tabamiseks. Paragrahvi 26 teine lause lubab eraelu riivata üksnes seadusega või seaduse alusel ja § 26 teises lauses kindlaks määratud põhjustel.
Riigikohtu seisukoha järgi kaitseb PS § 26 kõiki eraelu valdkondi, mis ei ole kaitstud eriõigustega.
Kuigi PS § 27 lg 1 sõnastus viitab, et perekond väärib põhiseaduslikku kaitset üksnes tingimusel ja sedavõrd, kui perekond on rahva püsimise ja kasvamise ning ühiskonna aluseks, siis ei saa sättest tulenevalt kaitseõigust niivõrd kitsalt tõlgendada. Täpsemalt leidis Riigikohus 18. mai 2000. aasta lahendis, et PS § 27 lg 1 tõstab esile perekonna kui erilist kaitset vajava ühiskonna aluse, tagades perekonnale põhiseadusliku kaitse. Selle sätte kaitseala hõlmab kogu perekonnaga seonduvat alates selle loomisest kuni perekondliku kooselu kõige erinevamate valdkondadeni.
Lisaks on Eesti ühinenud Euroopa Nõukogu inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga, mistõttu tuleb perekonna kaitse tõlgendamisel arvestada ka konventsiooni ning selle kohaldamispraktikat EIK-s.
Laps ja vanem
Konventsiooni artikkel 8 kaitsealasse kuulub ka partnerite õigus kasutada meditsiinilist abi laste saamisel. Siiski leiab kohus, et kuigi sellega kaasnevaid moraalsetel ja sotsiaalsetel kaalutlustel põhinevaid muresid tuleb võtta tõsiselt, ei ole iseenesest piisavad põhjused kunstliku viljastumise meetodite täielikuks keelamiseks. Seejuures ei nõua artikkel 8 riikidelt ka surrogaatemaduse legaliseerimist, mistõttu ei riku surrogaadi abil sündinud lapse ja planeeritud vanemate vahelise õigussuhte mitte tunnustamine vanemate ja laste õigust pereelule.
Vanemate faktiline kooselu pole vajalik perekonnaelu tunnus, kui lapse ja vanema vahel on side. See tähendab, et lapse ja tema vanemate vahel on perekonnaeluga hõlmatud side ka siis, kui vanemad ei ela lapse sünni ajal enam koos või kui nende suhe on lõppenud. Samuti hõlmab perekonna mõiste ka üksikema ja tema laps. Riik peab vältima diskrimineerimist, võimaldades vallalise ema ja tema lapse pereelu normaalse arengu.
Iga perekonnaellu sekkumise korral tuleb arvestada lapse parimaid huvisid, kuna laps on nõrgem pool vanema-lapse suhtes. Üheks selliseks sekkumiseks võib pidada lapse eraldamist perekonnast, kui esinevad järgmised õigustatud asjaolud üheaegselt: puudused lapse hooldamisel ja kasvatamisel ohustavad või kui laps ise seab käitumisega ohtu enda elu, tervise või arengu; kasutusele võetud abinõud ei ole piisavad või neid ei saa kasutada ning lapse eraldamine perekonnast on tema huvides.
Samuti kujutab lapsendamine endast perekonna- ja eraelu riivet. Lapsi võib lapsendada ainult nende endi huvides ning see eeldab ka lapse nõusolekut, kui ta on vähemalt 10-aastane. Vanemate nõusolekuta ning nende tahte vastaselt võib lapsendada ainult siis, kui nendelt on võetud ära vanemate õigused, nad on tunnistatud teovõimetuks või teadmata kadunuks. Lapsendamisel on lapsel õigus säilitada oma identiteet.
Vanemliku vastutuse äravõtmise ja lapsendamise nõusolekut puudutava otsustusprotsessi käigus peavad riigiasutused leidma siiski tasakaalu lapse ja tema bioloogilise perekonna huvide vahel ning tõsiselt kaaluma kõiki võimalusi lapse taasühinemiseks bioloogilise perekonnaga. Tuleb võtta kasutusele meetmeid hõlbustamaks perekonna taasühinemist niipea, kui see on mõistlikult teostatav. Seega sellega, et laps võetakse riigi hoole alla, pereelu ei lõpe.
Portfelliteooria
Modernne portfelliteooria (ingl modern portfolio theory) on majandusteadlase Harry Markowitzi 1952. aastal esitatud teooria aktivaportfellide loomiseks, mis maksimeerib oodatava tulu teatud riskitaseme jaoks. Markowitz avaldas artikli „Portfolio Selection” ajakirjas Journal of Finance, mis sai moodsa portfelliteooria aluseks. Teooria järgib põhimõtet, et valides portfelli varasid, tuleb hinnata nende mõju tervele portfellile, mitte lähtuda nende üksikomadustest.
Perekonnaelu kaitse
Laps ja vanem
Seevastu võib kohus aga tunnistada de facto pereelu olemasolu ka kasuvanemate ja nende hoole alla antud lapse vahel, arvestades nende koosveedetud aega, suhte kvaliteeti ja täiskasvanu rolli lapse suhtes. Siinkohal on veel oluline, et kuigi lapsendamise õigus ei kuulu otseselt konventsiooniga tagatud õiguste hulka, on lapsendaja ja lapsendatu suhted reeglina sarnased artikliga 8 kaitstud perekondlikele suhetele.
Portfelliteooria
1990. aastal sai Harry Markowitz teooria eest Nobeli auhinna.
Markowitzi portfelliteooria eeldused
Teooria põhineb teatud eeldustel :
Konklaav
pisi|[[Vatikanis Sixtuse kabelis peeti esimene konklaav 1492. aastal, kui paavstiks valiti Aleksander VI. Alates 1878. aastast on seal peetud kõik konklaavid. Vaade Püha Peetri kiriku kuplilt]] Konklaav on kardinalide vormikohane koosolek, millel nad välismaailmast isoleerituna valivad paavsti. Konklaaviks nimetatakse ka ruume, kus need valimised toimuvad.
Portfelliteooria
Markowitzi portfelliteooria eeldused
Seega teooria kohaselt valib investor portfelli varasid ainult efektiivsete portfellide hulgast (vastavalt oma riskitasemele). Portfelli nimetatakse efektiivseks juhul, kui ei leidu ühtegi teist portfelli, mis sama riskitaseme juures ei paku suuremat oodatavat tulu või sama oodatava tulu korral ei võimalda väiksemat riski.
Konklaav
Praegused konklaavi reeglid sätestas paavst Johannes Paulus II 22. veebruaril 1996 avaldatud apostliku konstitutsiooniga "Universi Dominici Gregis". Benedictus XVI muutis mõningaid reegleid 11. juunil 2007 ja 22. veebruaril 2013 koostatud motu proprio'tega.
Portfelliteooria
Oodatav tulumäär ja standardhälve
Portfelli oodatava tulumäära saamiseks leitakse portfelli kuuluvate aktivate oodatavate tulumäärade kaalutud keskmine. Kaaludeks võetakse vastavalt nende aktivate osatähtsused antud portfellis.
Konklaav
Sõna
Sõna "konklaav" pärineb keskladina ja itaalia samatähenduslikust sõnast conclave, mille algne tähendus ladina keeles oli 'lukustatav ruum' (võrrelda cum clave 'võtmega'). Sõna tähendab nii paavsti valivat kolleegiumi kui ka kinniseid ruume, kus valimine toimub.
Portfelliteooria
Oodatav tulumäär ja standardhälve
Oodatava tulumäär leitakse järgmise valemiga :
Konklaav
Ettevalmistused
Konklaav toimub ainult juhul, kui paavst on surnud või tagasi astunud (sede vacante).
Portfelliteooria
Oodatav tulumäär ja standardhälve
kus w_i on i-nda aktiva osatähtsus portfellis, E(R_i) on i-nda aktiva oodatav tulumäär ning m on aktivate arv portfellis.
Konklaav
Ettevalmistused
Camerlengo, Rooma kardinalvikaar, Püha Peetruse basiilika kardinal-ülempreester, Vatikani peavikaar ja paavstlik ülemkohtunik asuvad konklaavi ette valmistama. Kui mõni neist ei saa näiteks tervislikel põhjustel ametiülesandeid täita, määratakse tema asemele asetäitja. Koos eelnimetatud ametnikega peavad kardinalid enne konklaavi algust kas üld- või erikongregatsioone, kus otsustatakse muu hulgas konklaavi alustamise kuupäev.
Portfelliteooria
Oodatav tulumäär ja standardhälve
Portfelli oodatava tulumäära standardhälve sõltub lisaks aktivate dispersioonidele ka aktivapaaride tulumäärade kovariatsioonidest. Oodatava tulumäära standardhälbe üldvalem :
Mitmekesistamise mõju portfellile on sageli näha siis, kui võrrelda kõikvõimalikke kombinatsioone kahest aktivast. Kui portfellis on kaks aktivat, siis leitakse portfelli oodatava tulumäära standardhälve järgmise valemiga :
Valemis mõõdab Cov_{1,2} kahe aktiva tulumäära koosmuutumise määra. Kui kovariatsioon on positiivne, siis muutuvad tulumäärad ühes suunas. Negatiivse kovariatsiooni korral muutuvad tulumäärad eri suundades. Kovariatsiooni leitakse järgmiselt :
Juhul kui arvutamiseks kasutatakse ajaloolist tulumäärade aegrida, siis on kovariatsiooni leidmiseks valem
kus T on vaatlusaluste perioodide arv.
Selleks, et näha seoste vahelist tugevust, mida kovariatsioon ei näita, tuleb leida korrelatsioonikordaja :
Portfelli hajutamine
Teooria kohaselt on võimalik riske vähendada omades portfellis instrumente, mis ei ole tugevalt korreleeritud. Seega on riskide maandamise eesmärgil mõistlik hoida portfell mitmekesisena. Näiteks on võimalus portfelli mitmekesistada, kui investeerida erinevate majanduslike omadustega tööstusharudesse. Sel juhul on kovariatsioon väiksem kui ühte harusse investeerimisel.
Perekonnaelu kaitse
Partnerid
Tulenevalt inimväärikusest ja võrdsuspõhiõigusest on oluline, et riik kaitseks samamoodi ka samast soost isikute kooselu, nagu tehakse seda erinevast soost paaride puhul. Erinev kohtlemine seksuaalse orientatsiooni alusel nõuab EIK hinnangul iseäranis kaalukaid põhjuseid erineva kohtlemise õigustamiseks ning riigi hindamisruum on sellisel juhul kitsas. Riigikohus on leidnud, et perekonnaelu kaitset riigi sekkumise eest ei ole põhiseaduse tekstis seatud sõltuvusse perekonna­liikmete soost ega seksuaalsest sättumusest. Sellised kitsendused ei ole põhiseadusest leitavad ka tõlgendamise teel. Sedasi ei ole ka samasooliste isikute kooselu Eestis seadusega keelatud ega karistatav.
Muud perekondlikud suhted
Perekonnaelu võib eksisteerida ka õdede-vendade, tädide/onude ja nõbude vahel. Kohus on tunnistanud täiskasvanute ning nende vanemate ja õdede-vendade vahelisi suhteid artikli 8 alusel kaitsealasse kuuluvateks ka siis, kui täiskasvanud isik ei ela koos nendega ning on moodustanud eraldi leibkonna oma perekonnaga.
EIK on ka väitnud, et perekonnaelu hõlmab vähemalt lähisugulaste vahelisi sidemeid, sh vanavanemate ja lastelaste vahelisi suhteid, sest sellistel sugulastel võib olla perekonnaelus oluline roll. Siiski nõuavad vanavanemate ja lastelaste vahelised suhted üldiselt väiksemat kaitset võrreldes vanema ja lapse vahelise suhtega. Niisiis hõlmab vanavanematega seonduv perekonnaelu õigust säilitada normaalne vanavanema-lapselapse suhe nendevahelise kontakti kaudu. Sellegipoolest toimub vanavanemate ja lastelaste vaheline suhtlemine tavaliselt vanemlikku vastutust kandva isiku nõusolekul, mis tähendab, et vanavanema kohtumine oma lapselapsega on tavaliselt lapse vanemate otsustada.
Konklaav
Protseduurireeglid
Konklaavil saavad osaleda kõik kardinalid, kes olid paavsti surmale või ametist tagasi astumisele eelnenud päeval alla 80 aastased. Konklaavil ei tohi osaleda üle 120 kardinali.
Albert Fish
pisi|Albert Fish Hamilton Howard Fish (ka Albert Fish; 19. mai 1870 Washington – 16. jaanuar 1936 Ossining) oli Ameerika sarimõrvar. Tema hüüdnimed olid ka Gray Man (hall mees), Brooklyn Vampire (Brooklyni vampiir) ja The Boogeyman (kollionu).
Ta oli lasteahistaja ja kannibal. Albert Fish tunnistas politseile üles kolm mõrva, kuid teda kahtlustati vähemalt viies. Teda süüdistati Grace Buddi röövimises ja tapmises. Fish mõisteti süüdi ja hukati elektritoolil.