cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Donbassi sõja kronoloogia (2015. aasta aprill–juuni)
9. aprill kaart
Ukraina presidendi administratsiooni pressiesindaja polkovnik Oleksandr Motuzjaniku teatel ei hukkunud möödunud ööpäeva jooksul ühtegi valitsusvägede võitlejat, kolm Ukraina sõjaväelast sai haavata.
10. aprill kaart
Möödunud ööpäeva jooksul ei hukkunud ühtegi valitsusvägede võitlejat, kaks Ukraina sõjaväelast sai haavata.
11. aprill kaart
URJKN Info-analüütilise keskuse pressiesindaja polkovnik Lõssenko teatel möödus 10. aprill valitsusvägedele kaotusteta.
12. aprill kaart
URJKN Info-analüütilise keskuse pressiesindaja polkovnik Lõssenko teatel ei hukkunud möödunud ööpäeva jooksul ühtegi Ukraina võitlejat, kaks valitsusvägede võitlejat sai haavata.
13. aprill kaart
Ukraina presidendi administratsiooni pressiesindaja polkovnik Oleksandr Motuzjaniku teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul üks valitsusvägede võitleja, kuus Ukraina sõjaväelast sai haavata.
OSCE vaatlejad fikseerisid lahingute toimumise Šõrokõne ja Donetski piirkonnas.
14. aprill kaart
Möödunud ööpäeva jooksul hukkus lahingutegevuse piirkonnas kuus Ukraina sõjaväelast, kaksteist valitsusvägede võitlejat sai haavata.
Ukrainasse naasevad Hollandi, Austraalia ja Malaisia eksperdid eelmisel aastal alla tulistatud Malaisia reisilennuki katastroofi asjaolude täiendavaks uurimiseks. Aprilli alul avaldatud videopöördumisele tunnistajate leidmiseks saadi üle 300 vastuse.
Ukraina sõjaväelasi hakkavad koos USA ja Suurbritannia sõjaväelastega instrueerima ka Kanada sõjaväelased.
Vaenupooled kasutavad üksteise vastu jätkuvalt "rändlevate" tankide ("кочующие" танки, "roaming tanks") taktikat (tank liigub tulistamispositsioonile, sooritab kahurist kolm-neli lasku ja lahkub; taktikat on kasutatud näiteks rünnakutes Donetski lennujaama, Trjohhizbenka, Piskõ ja Vodjane vastu ning Šõrokõne kaitsel).
15. aprill kaart
Möödunud ööpäeva jooksul hukkus üks Ukraina sõjaväelane, kaks valitsusvägede võitlejat sai haavata.
Infovastupanu andmetel on valitsusvastased relvajõud suurendanud Donbassis viimaste päevade jooksul märkimisväärselt sõjalist aktiivsust.
16. aprill kaart
ATO staabi esindaja polkovnik Andri Lõssenko teatas tavapärasel keskpäevasel pressikonverentsil, et möödunud ööpäeva jooksul sai lahingutegevuse piirkonnas haavata kuus Ukraina sõjaväelast, hukkunuid ei olnud.
Venemaa Föderatsiooni Relvajõudude Kindralstaabi ülem Valeri Gerassimov kinnitas, et Kiievi agressioon kujutab endast ohtu Venemaale. Venemaa president Putin kinnitas üleriigiliselt edastatud otsesaates järjekordselt, et Ukrainas Venemaa vägesid ei ole. Järgmisel päeval kinnitas Ukraina relvajõudude ülem kindralpolkovnik Viktor Muženko, et Ukraina poolel on olemas andmed kõigi Ukraina territooriumil dislotseeruvate VF relvajõudude üksuste kohta, sealhulgas nende relvastus, isikkoosseis jms.
Malaisia reisilennuki allatulistamiskohal tööd alustanud eksperdid leidsid õnnetuskohalt uusi hukkunute jäänuseid. Kohalikud elanikud andsid ekspertidele üle hukkunutele kuulunud isiklikke esemeid.
17. aprill kaart
Möödunud ööpäeva jooksul sai lahingutegevuse piirkonnas haavata üks Ukraina sõjaväelane, hukkunuid ei olnud.
Ameerika Ühendriikide saadik Ukrainas, Geoffrey R. Pyatt teatas USA õhudessantväelaste 173. brigaadi liikmete saabumisest Ukrainasse. Ameerika dessantväelased hakkavad instrueerima Rahvuskaardi võitlejaid.
18. aprill kaart
Genfis pressikonverentsil esinenud ÜRO Inimõiguste Ülemvoliniku Ameti pressiesindaja teatel on Ida-Ukraina relvastatud konfliktis aasta jooksul hukkunud 6166 inimest ja saanud haavata 15 474 inimest. Pressiesindaja sõnul võivad tegelikud arvud olla märkimisväärselt suuremad. 2015. aasta algusest alates on hukkunud umbes 400 rahulikku elanikku.
Möödunud ööpäeva jooksul sai lahingutegevuse piirkonnas, Gorlivka lähistel, haavata üks Ukraina sõjaväelane, hukkunuid ei olnud.
Üks DRV liidritest, Oleksandr Zahhartšenko, süüdistas Kiievi võime Minskis veebruaris saavutatud kokkulepete rikkumises ja nõudis valitsusvastaste relvajõudude kontrolli all oleva territooriumi iseseisvuse tunnustamist.
19. aprill
ATO staabi esindaja, polkovnik Lõssenko teatel ei hukkunud möödunud ööpäeva jooksul ühtki Ukraina sõjaväelast, neli valitsusvägede võitlejat sai haavata, kolm neist Trjohhizbenka lähistel toimunud relvastatud kokkupõrkes valitsusvastaste relvajõudude võitlejatega. Ukraina kaitseministri asetäitja nõuniku teatel hukkus Šõrokõne all peetud lahingus rügemendi Azov koosseisus võidelnud Gruusia vabatahtlik.
20. aprill kaart
URJKN Info-analüütilise keskuse pressiesindaja polkovnik Lõssenko teatel möödus 19. aprill ATO läbiviimise piirkonnas valitsusvägedele kaotusteta.
Ukraina väeüksuse vabatahtlik teatas oma Facebooki lehel viie Ukraina õhujõudude võitleja hukkumisest ja ühe haavatasaamisest miinitabamuse saanud laskemoonalao plahvatuses Donetski lähistel. Hiljem täpsustas ATO pressiesindaja Lõssenko, et sündmus leidis aset 13. aprillil ning sellest teatati järgmise päeva pressikonverentsil. Facebooki lehele ilmus vabandus.
21. aprill kaart
Polkovnik Lõssenko teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul üks valitsusvägede võitleja ja üks sai haavata. ATO staabi esindaja kinnitas kahe Ukraina võitleja hukkumist Piskõ asulas 20. aprillil (üks haavatu suri enne arstiabi saamist).
Ukraina relvajõudude kindralstaabi esindaja teatel paiknes Vene-Ukraina piiril 53–54 tuhat VF relvajõudude võitlejat ja Donbassis 8–9 tuhat VF sõjaväelast. Valitsusvastased relvajõud olid võtnud kasutusele uue taktika, tulistades vaheldumisi Minski kokkulepetega "lubatud" väiksema kaliibriga ja kokkulepetega "keelatud" suurema kaliibriga miinipildujatest. Infovastupanu andmetel on pärast veebruaris Minskis sõlmitud leppeid Venemaalt Donbassi saabunud üle 1000 ühiku sõjatehnikat.
Ülemraada kinnitas Venemaa Föderatsiooni poolt Ukraina vastu suunatud relvastatud agressiooni alguskuupäevaks 2014. aasta 20. veebruari.
22. aprill kaart
Ukraina Rahvusliku Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu Info-analüütilise keskuse pressiesindaja polkovnik Lõssenko teatel möödus 21. aprill ATO läbiviimise piirkonnas valitsusvägedele kaotusteta. OSCE Ukraina spetsiaalne seiremissioon märkis oma ettekandes, et relvarahu rikkumisi täheldati Donetski lennujaama ja Šõrokõne piirkonnas.
Mariupoli elanike meelestatust Donetski Rahvavabariigi ja Venemaaga liitumise suhtes ei saa nimetada positiivseks. Venemaal vangistuses viibiva Ukraina Ülemaraada saadiku ja sõjaväelenduri Nadija Savtšenko advokaadi teatel kavatsetakse 2014. aasta suvel valitsusvastaste relvajõudude poolt vangistatud ja üle piiri Venemaale toimetatud Savtšenko süüdistustele reedel lisada ka süüdistus ebaseaduslikus Venemaa piiri ületamises.
23. aprill kaart
Möödunud ööpäeva jooksul ei hukkunud ühtki Ukraina sõjaväelast, seitse valitsusvägede võitlejat sai haavata, peamiselt Donetski lennujaama läheduses asuva Piskõ asula piirkonnas.
24. aprill kaart
Möödunud ööpäeva jooksul ei hukkunud üksi Ukraina sõjaväelane, üks valitsusvägede võitleja sai haavata.
Ukraina poole teatel allkirjastati Brüsselis kokkulepe NATO side ja teabeagentuuriga (NCI Agency) memorandum usaldusfondi loomise ning Ukraina relvajõudude juhtimis- ja sidesüsteemi ümberkorraldamise kohta.
25. aprill kaart
Möödunud ööpäeva jooksul hukkus üks ja sai haavata kaks valitsusvägede võitlejat.
26. aprill kaart
Möödunud ööpäeva jooksul hukkus üks ja sai haavata seitse valitsusvägede võitlejat.
27. aprill kaart
Möödunud ööpäeva jooksul hukkus üks ja sai haavata kolm valitsusvägede võitlejat.
28. aprill kaart
Presidendi administratsiooni esindaja teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul üks Ukraina sõjaväelane, neliteist valitsusvägede võitlejat sai haavata.
Kanada andis Ukraina Rahvuskaardile üle 51 komplekti öövaatlusseadmeid.
29. aprill kaart
Presidendi administratsiooni esindaja, polkovnik Oleksandr Motuzjanõki teatel ei hukkunud möödunud ööpäeva jooksul ühtegi Ukraina sõjaväelast, kolm valitsusvägede võitlejat sai haavata.
30. aprill kaart
Presidendi administratsiooni pressiesindaja polkovnik Lõssenko teatel hukkus möödunud päeva jooksul üks Ukraina sõjaväelane, neli valitsusvägede võitlejat sai haavata.
NATO Euroopa vägede ülemjuhataja kindral Philip Breedlove teatas Kongressi ees esinedes, et Venemaa võib olla valmistumas uueks sõjaliseks pealetungiks Ukraina vastu.
Ukraina, Prantsusmaa, Saksamaa ja Venemaa liidrite vahel toimunud neljapoolses telefonivestluses andis Putin Porošenkole nõusoleku rahuvalvejõudude kontingendi paigutamiseks Donbassi. Järgmisel päeval eitas Kremli pressiesindaja Dmitri Peskov sellise nõusoleku olemasolu.
1. mai kaart
Ukraina presidendi administratsiooni ülema asetäitja, kindral Taranov kinnitas Vabadusraadiole, et valitsusvastased relvajõud on koondanud Ida-Ukrainasse ligi poolesaja tuhandelise väekontingendi.
2. mai kaart
Presidendi administratsiooni pressiesindaja teatel ei hukkunud mai esimesel päeval ühtegi Ukraina sõjaväelast, kaheksa valitsusvägede võitlejat sai haavata.
Luhanski oblasti juhi, erukindralleitnant Gennadi Moskali kodulehel teatati Orihhove asula liitmisest oblasti haldusalaga.
Hollandi julgeoleku- ja justiitsministri teatel jõudis uurimistegevus Malaisia reisilennuki allatulistamiskoha piirkonnas lõpule.
3. mai kaart
Polkovnik Lõssenko teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul lahingutegevuse piirkonnas üks Ukraina sõjaväelane, kuus valitsusvägede võitlejat sai haavata. Möödunud ööpäeva jooksul hukkus ka kaks tsiviilisikut. Päeva esimesel poolel hukkus Šõrokõnes üks pataljoni Donbassi võitleja, üks sai haavata. Päeva teisel poolel valitsusvastaste relvajõudude rünnakud jätkusid, kaitsjate ridades oli haavatuid.
Pealelõunal hukkus Luhanski oblastis Katerõnivka küla lähistel kaks Ukraina sõjaväelast, kolm sai haavata.
Valitsusvastaste relvajõudude teatel hukkus päeva jooksul üks nende võitleja, kuus sai haavata.
ÜRO Inimõiguste Ülemvoliniku Ameti pressiesindaja teatel oli Ida-Ukraina relvastatud konfliktis alates 2014. aasta aprilli keskpaigast hukkunud enam kui 6243 inimest ja saanud haavata 15 615 inimest. Pressiesindaja sõnul võivad tegelikud arvud olla märkimisväärselt suuremad.
4. mai kaart
Ukraina presidendi administratsiooni pressiesindaja polkovnik Oleksandr Motuzjaniku teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul lahingutegevuse piirkonnas kaks Ukraina sõjaväelast, viis valitsusvägede võitlejat sai haavata.
5. mai kaart
Presidendi administratsiooni pressiesindaja polkovnik Lõssenko teatel ei hukkunud möödunud ööpäeva jooksul lahingutegevuse piirkonnas ühtegi Ukraina sõjaväelast, kolm valitsusvägede võitlejat sai haavata. Šõrokõne piirkonnas kestis lahingutegevus päev läbi. UNIAN teatas kahe valitsusvägede võitleja hukkumisest lahingutegevuse piirkonnas.
6. mai kaart
Ukraina presidendi administratsiooni pressiesindaja polkovnik Lõssenko teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul lahingutegevuse piirkonnas viis Ukraina sõjaväelast, kaksteist valitsusvägede võitlejat sai haavata. UNIAN-i teatel oli hukkunuid kuus. Suurimaid kaotusi kanti Avdijivka piirkonnas, kus valitsusvägede soomuk sõitis miinile.
Valitsus kinnitas kaks Donetski ja uhanski oblasti asulate nimekirja – ajutiselt riigivõimu kontrolli all mitteolevad asulad ning valitsusvägede ja valitsusvastaste relvajõudude kokkupuutejoone piirkonnas asuvad asulad.
7. mai kaart
Presidendi administratsiooni pressiesindaja polkovnik Lõssenko teatel ei hukkunud möödunud ööpäeva jooksul lahingutegevuse piirkonnas ühtegi Ukraina sõjaväelast, kolm valitsusvägede võitlejat sai haavata.
3. septembril 2014 tööd alustanud ühendus Rahva Mälu oli leidnud ATO läbiviimise piirkonnast 560 valitsusvägede võitleja surnukeha.
8. mai kaart
Ukraina presidendi administratsiooni pressiesindaja polkovnik Lõssenko teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul lahingutegevuse piirkonnas kaks Ukraina sõjaväelast, kakskümmend kuus valitsusvägede võitlejat sai haavata.
11. mai kaart
Presidendi administratsiooni pressiesindaja polkovnik Oleksandr Motuzjaniku teatel ei hukkunud möödunud ööpäeva jooksul lahingutegevuse piirkonnas ühtegi Ukraina sõjaväelast, viis valitsusvägede võitlejat sai haavata.
12. mai kaart
Ukraina presidendi administratsiooni pressiesindaja ATO küsimustes polkovnik Lõssenko teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul lahingutegevuse piirkonnas kolm Ukraina sõjaväelast, üks valitsusvägede võitleja sai haavata.
13. mai kaart
Möödunud ööpäeva jooksul ei hukkunud lahingutegevuse piirkonnas ühtegi Ukraina sõjaväelast, kümme valitsusvägede võitlejat sai haavata.
14. mai kaart
Polkovnik Lõssenko teatel ei hukkunud möödunud ööpäeva jooksul lahingutegevuse piirkonnas ühtegi Ukraina sõjaväelast, neli valitsusvägede võitlejat sai haavata.
15. mai kaart
OSCE Ukraina spetsiaalse seiremissiooni vaatlejad täheldasid teisaldatavate ühetoruliste reaktiivraketiheitjate 9P132 Grad-P («Partisan») olemasolu valitsusvastaste relvajõudude relvastuses. Eelnevalt, 7. mail olid OSCE vaatlejad fikseerinud kahe sellise süsteemi paiknemise Novoazovski piirkonnas.
16. mai kaart
Möödunud ööpäeva jooksul hukkus üks Ukraina sõjaväelane, kolm valitsusvägede võitlejat sai haavata. Lahingutegevuse piirkonnas oli olukord jätkuvalt pingeline.
Valitsusväed vangistasid Štšastja lähistel kaks Venemaa Föderatsiooni GRU erivägede võitlejat.
17. mai kaart
Ukraina presidendi administratsiooni pressiesindaja ATO küsimustes polkovnik Lõssenko teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul lahingutegevuse piirkonnas kolm Ukraina sõjaväelast, 17 valitsusvägede võitlejat sai haavata.
Luhanski oblastis Popasna juures sõitis miinile valitsusvägede sõiduk, hukkus neli valitsusvägede võitlejat, teiste seas Ukraina Rahvuskaardi polkovnik, üks võitleja sai raskeid vigastusi (80% ulatuses põletushaavad).
18. mai kaart
Ukraina presidendi administratsiooni pressiesindaja teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul lahingutegevuse piirkonnas kaks Ukraina sõjaväelast, 4 valitsusvägede võitlejat sai haavata.
19. mai kaart
Möödunud ööpäeva jooksul ei hukkunud lahingutegevuse piirkonnas ühtegi Ukraina sõjaväelast, 10 valitsusvägede võitlejat sai haavata.
Luhanski oblastis Katerõnivka juures toimunud lahingus hukkus kolm valitsusvägede võitlejat, kuus sai haavata. Samas piirkonnas sõitis lõhkekehale valitsusvägede soomuk, hukkus kaks võitlejat, kolm sai haavata.
President Petro Porošenko kinnitas BBC-le antud intervjuus, et tema riik on Venemaaga tõelises sõjas ("real war") ning et ukrainlased peaksid valmistuma Venemaa rünnakuks.
20. mai kaart
Möödunud ööpäeva jooksul hukkus lahingutegevuse piirkonnas kolm Ukraina sõjaväelast, 9 valitsusvägede võitlejat sai haavata.
Petro Porošenko teatel on sõjalise konflikti jooksul hukkunud 1800 Ukraina sõjaväelast ja 7000 tsiviilisikut. Presidendi teatel kaotab riik sõja tõttu iga päev viis kuni kümme miljonit dollarit.
21. mai kaart
Ukraina presidendi administratsiooni pressiesindaja ATO küsimustes polkovnik Oleksandr Motuzjaniku teatel hukkus lahingutegevuse piirkonnas möödunud ööpäeva jooksul üks Ukraina sõjaväelane, 8 valitsusvägede võitlejat sai haavata. Valitsusväed kandsid suuremaid kaotusi Svitlodarski piirkonnas.
22. mai kaart
Ukraina presidendi administratsiooni pressiesindaja ATO küsimustes polkovnik Lõssenko teatel hukkus lahingutegevuse piirkonnas möödunud ööpäeva jooksul kolm Ukraina sõjaväelast, 12 valitsusvägede võitlejat sai haavata. Valitsusväed kandsid suuremaid kaotusi Donetski piirkonnas.
23. mai kaart
Möödunud ööpäeva jooksul hukkus lahingutegevuse piirkonnas üks Ukraina sõjaväelane, viis valitsusvägede võitlejat sai haavata. ATO juhataja asetäitja teatel asub okupeeritud Donbassi aladel 8,86 tuhat Venemaa Föderatsiooni Relvajõudude võitlejat, neli taktikalist raketikompleksi Totška-U, 190 tanki, 520 soomustransportööri.
Varahommikul toimus Trjohhizbenka lähistel relvastatud kokkupõrge valitsusvägede ja valitsusvastaste relvajõudude võitlejate vahel, kaks valitsusvägede võitlejat sai haavata.
24. mai kaart
Möödunud ööpäeva jooksul ei hukkunud lahingutegevuse piirkonnas ühtegi Ukraina sõjaväelast, viis valitsusvägede võitlejat sai haavata.
25. mai kaart
Ukraina presidendi administratsiooni pressiesindaja ATO küsimustes polkovnik Lõssenko teatel hukkus lahingutegevuse piirkonnas möödunud ööpäeva jooksul üks Ukraina sõjaväelane, viis valitsusvägede võitlejat sai haavata. Valitsusvägede kaotused olid suuremad Šõrokõne piirkonnas.
26. mai kaart
Ukraina presidendi administratsiooni pressiesindaja teatel hukkus lahingutegevuse piirkonnas möödunud ööpäeva jooksul üks Ukraina sõjaväelane, 12 valitsusvägede võitlejat sai haavata. Valitsusväed kandsid suuremaid kaotusi Pervomaiski eeslinnades. Hukkus ka neli valitsusvastaste relvajõudude võitlejat ja üks tsiviilisik. Mõlema poole kinnitusel oli lahingutegevus kõige intensiivsem Šõrokõne piirkonnas.
27. mai kaart
Ukraina presidendi administratsiooni pressiesindaja ATO küsimustes polkovnik Oleksandr Motuzjaniku teatel hukkus möödunud ööpäeval lahingutegevuse piirkonnas üks Ukraina sõjaväelane, kaheksa valitsusvägede võitlejat sai haavata.
28. mai kaart
Ukraina presidendi administratsiooni pressiesindaja ATO küsimustes polkovnik Lõssenko teatel möödus 27. mai valitsusvägedele kaotustega. Infovastupanu teatel hukkus Luhanski oblastis Stanõtsja Luhanska lähistel üks valitsusvägede võitleja, üks võitleja sai haavata.
29. mai kaart
Presidendi administratsiooni pressiesindaja ATO küsimustes polkovnik Lõssenko teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul lahingutegevuse piirkonnas üks Ukraina sõjaväelane, kuus valitsusvägede võitlejat sai haavata. Valitsusväed kandsid suuremaid kaotusi Donetski eeslinnades.
30. mai kaart
Möödunud ööpäeva jooksul ei hukkunud lahingutegevuse piirkonnas ühtegi Ukraina sõjaväelast, 4 valitsusvägede võitlejat sai haavata, kaks neist sai haavata Krasnogorivka lähistel toimunud relvastatud kokkupõrkes.
31. mai kaart
Möödunud ööpäeva jooksul hukkus lahingutegevuse piirkonnas üks Ukraina sõjaväelane, üks valitsusvägede võitleja sai haavata.
Päeva jooksul hukkus kaks valitsusvägede võitlejat ja kaks tsiviilisikut. Sõjaväelased hukkusid Dokutšajevski lähistel.
1. juuni kaart
Ukraina presidendi administratsiooni pressiesindaja ATO küsimustes polkovnik Andri Lõssenko teatel hukkus mai viimasel päeval lahingutegevuse piirkonnas kolm Ukraina sõjaväelast, neli valitsusvägede võitlejat sai haavata, kaks langes vangi.
Öö jooksul Šõrokõne piirkonnas toimunud lahingutes sai haavata neli rahvuskaardi võitlejat.
2. juuni kaart
Möödunud ööpäeva jooksul ei hukkunud lahingutegevuse piirkonnas ühtegi Ukraina sõjaväelast, kaheksa valitsusvägede võitlejat sai haavata.
3. juuni kaart
Möödunud ööpäeva jooksul ei hukkunud lahingutegevuse piirkonnas ühtegi Ukraina sõjaväelast, kolm valitsusvägede võitlejat sai haavata.
Varahommikul alanud ja keskpäevaks viis tundi kestnud ägedates rünnakutes Marjinkale ja Krasnogorivkale oli lõunase seisuga saanud haavata 25 valitsusvägede võitlejat. Pealelõunal vangilangenud haavatud valitsusvastaste relvajõudude võitleja kinnitusel osales Marjinka ründamises umbes 500 Venemaa sõjaväelast. Kella 16:00 seisuga oli Marjinka kaitsel saanud surma üks Ukraina sõjaväelane, haavatuid oli selleks ajaks 18, neist kaks raskelt (kunstnikul hingamisel). Marjinka rünnakus hukkus ka kolm tsiviilisikut, mitmed said vigastada.
Tegemist oli valitsusvastaste relvajõudude intensiivseima rünnakuga alates viimase relvarahu sõlmimisest veebruaris. Ukraina presidendi nõuniku teatel oli kella 19:45 seisuga Marjinka piirkonnas peetud lahingutes hukkunud 3 Ukraina sõjaväelast, 31 oli saanud haavata. Võimalik, et Marjinka oli õhtuks langenud valitsusvastaste relvajõudude kontrolli alla.
4. juuni kaart
Ukraina presidendi administratsiooni pressiesindaja ATO küsimustes polkovnik Lõssenko teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul viis Ukraina sõjaväelast, 39 valitsusvägede võitlejat sai haavata. President Porošenko teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul vähemalt 26 inimest ning kümned inimesed said haavata. ÜRO peasekretäri asetäitja Jeffrey Feltmani teatel hukkus kolmapäeval, 3. juunil Marjinka piirkonnas toimunud kokkupõrgetes 28 inimest, kellest 9 olid tsiviilisikud.
5. juuni kaart
Seoses olukorra teravnemisega Donbassis, iseäranis Marjinka piirkonnas, toimus New Yorgis Leedu esindaja algatusel ÜRO Julgeolekunõukogu erakorraline istung.
6. juuni kaart
Ukraina presidendi administratsiooni pressiesindaja ATO küsimustes polkovnik Lõssenko teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul üks Ukraina sõjaväelane, 10 valitsusvägede võitlejat sai haavata. Konflikti pingelisim punkt oli Mariupoli suunal asetsev Šõrokõne.
7. juuni kaart
Ukraina presidendi administratsiooni pressiesindaja ATO küsimustes polkovnik Oleksandr Motuzjaniku teatel ei hukkunud möödunud ööpäeva jooksul lahingutegevuse piirkonnas ühtegi Ukraina sõjaväelast, kaheksa valitsusvägede võitlejat sai haavata.
Mariupoli lähistel Aasovi merel lendas õhku piirivalve alus, kuus piirivalvurit sai haavata, üks piirivalvur hukkus, aluse kapten jäi teadmata kadunuks.
8. juuni kaart
Ukraina presidendi administratsiooni pressiesindaja ATO küsimustes polkovnik Lõssenko teatel ei hukkunud möödunud ööpäeva jooksul lahingutegevuse piirkonnas ühtegi Ukraina sõjaväelast, kümme valitsusvägede võitlejat sai haavata.
9. juuni kaart
Ukraina presidendi administratsiooni pressiesindaja ATO küsimustes polkovnik Lõssenko teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul lahingutegevuse piirkonnas kaheksa Ukraina sõjaväelast, 5 valitsusvägede võitlejat sai haavata. Hukkunutest seitse olid sapöörid, kelle veok sõitis Krasnogorivka piirkonnas miinile.
10. juuni kaart
Ukraina presidendi administratsiooni pressiesindaja teatel ei hukkunud möödunud ööpäeva jooksul lahingutegevuse piirkonnas ühtegi Ukraina sõjaväelast, seitse valitsusvägede võitlejat sai haavata.
11. juuni kaart
Möödunud ööpäeva jooksul hukkus lahingutegevuse piirkonnas kaks Ukraina sõjaväelast, 13 valitsusvägede võitlejat sai haavata.
OSCE Ukraina spetsiaalse seiremissiooni vaatlejad taastasid tegevuse kahes Šõrokõne lähistel asuvas vaatluspunktis, kus nad olid peatanud tegevuse 14. mail.
OSCE Ukraina spetsiaalse seiremissiooni pressiesindaja teatel on mõned valitsusvastaste relvajõudude kontrollpunktid mehitatud alaealiste lastega, kellest mõned on ka relvastatud.
12. juuni kaart
Ukraina presidendi administratsiooni pressiesindaja ATO küsimustes polkovnik Lõssenko teatel ei hukkunud möödunud ööpäeva jooksul lahingutegevuse piirkonnas ühtegi Ukraina sõjaväelast, kümme valitsusvägede võitlejat sai haavata.
13. juuni kaart
Presidendi administratsiooni pressiesindaja ATO küsimustes polkovnik Andri Lõssenko teatel hukkus 12. mail lahingutegevuse piirkonnas kuus Ukraina sõjaväelast, 14 valitsusvägede võitlejat sai haavata.
15. juuni kaart
Möödunud ööpäeva jooksul hukkus lahingutegevuse piirkonnas kaks Ukraina sõjaväelast, 20 valitsusvägede võitlejat sai haavata.
16. juuni kaart
Presidendi administratsiooni pressiesindaja ATO küsimustes polkovnik Lõssenko teatel hukkus 15. mail lahingutegevuse piirkonnas kaks Ukraina sõjaväelast, 5 valitsusvägede võitlejat sai haavata.
17. juuni kaart
Möödunud ööpäeva jooksul ei hukkunud lahingutegevuse piirkonnas ühtegi Ukraina sõjaväelast, kuus valitsusvägede võitlejat sai haavata.
18. juuni kaart
Presidendi administratsiooni pressiesindaja teatel oli olukord lahingutegevuse piirkonnas taas teravnenud. Möödunud ööpäeva jooksul hukkus kolm Ukraina sõjaväelast, 14 valitsusvägede võitlejat sai haavata.
19. juuni kaart
Presidendi pressiesindaja polkovnik Lõssenko teatel ei hukkunud möödunud ööpäeva jooksul ühtegi Ukraina sõjaväelast, üks valitsusvägede võitleja sai haavata Avdijivka piirkonnas.
20. juuni kaart
Möödunud ööpäeva jooksul ei hukkunud ühtegi Ukraina sõjaväelast, seitse valitsusvägede võitlejat sai haavata.
21. juuni kaart
Möödunud ööpäeva jooksul hukkus kaks Ukraina sõjaväelast, kuus valitsusägede võitlejat sai haavata.
22. juuni kaart
Möödunud ööpäeva jooksul hukkus lahingutegevuse piirkonnas kaks Ukraina sõjaväelast, kolm valitsusvägede võitlejat sai haavata. Presidendi pressiesindaja polkovnik Lõssenko teatel oli 21. mail lahingutegevuse piirkonnas olukord jätkuvalt äärmiselt pingeline Mariupoli suunal. Donetski lennuvälja piirkonnas toimus lahingutegevus praktiliselt ööpäevaringselt.
23. juuni kaart
Möödunud ööpäeva jooksul hukkus lahingutegevuse piirkonnas üks Ukraina sõjaväelane, 12 valitsusvägede võitlejat sai haavata. Presidendi pressiesindaja teatel oli 22. mail Mariupoli suunal olukord suhteliselt rahulik. Donetski lennuvälja piirkonnas toimus lahingutegevus jätkuvalt ööpäevaringselt. Hukkus ka 3 tsiviilelanikku.
24. juuni kaart
Presidendi administratsiooni pressiesindaja ATO küsimustes polkovnik Lõssenko teatel ei hukkunud 23. mail lahingutegevuse piirkonnas ühtegi Ukraina sõjaväelast, neli valitsusvägede võitlejat sai haavata.
25. juuni kaart
Presidendi administratsiooni pressiesindaja ATO küsimustes teatel möödus möödunud ööpäev valitsusvägedele kaotusteta.
26. juuni kaart
Möödunud ööpäeva jooksul hukkus lahingutegevuse piirkonnas üks Ukraina sõjaväelane, kolm valitsusvägede võitlejat sai haavata. Mariupoli suunal Šõrokõne piirkonnas käis lahingutegevus ööpäevaringselt, samuti Donetski suunal lennuvälja ja Marjinka piirkonnas.
27. juuni kaart
Möödunud ööpäeva jooksul ei hukkunud ühtegi Ukraina sõjaväelast, viis valitsusvägede võitlejat sai haavata.
28. juuni kaart
Presidendi administratsiooni pressiesindaja ATO küsimustes polkovnik Lõssenko teatel ei hukkunud möödunud ööpäeva jooksul lahingutegevuse piirkonnas ühtegi Ukraina sõjaväelast, 11 valitsusvägede võitlejat sai haavata.
29. juuni kaart
Möödunud ööpäeva jooksul ei hukkunud ühtegi Ukraina sõjaväelast, viis valitsusvägede võitlejat sai haavata.
30. juuni kaart
Möödunud ööpäeva jooksul ei hukkunud ühtegi Ukraina sõjaväelast, kolm valitsusvägede võitlejat sai haavata Donetski eeslinnades toimunud kokkupõrgetes.
OCHA teatel oli Ukraina oma 1,3 miljoni riigisisese ümberasustatuga tõusnud ümberasustatute arvult maailmas 9. kohale. SBU ja ÜRO andmetel oli sõja käigus jäänud teadmata kadunuks 1,2–1,3 tuhat inimest.
Hollandi peaprokurör, Malaisia reisilennuki allatulistamist uuriva uurimisgrupi koordinaator Fred Westerbeke teatas Rotterdamis antud pressikonverentsil, et on tehtud kindlaks inimeste ring, kes võisid olla osalised reisilennuki allatulistamises Ida-Ukrainas 2014. aasta suvel. Westerbeke sõnul on võimalik, et uurimine kestab 2015. aasta lõpuni.
Juuli
Sündmused alates 2015. aasta juulist on kajastatud artiklis Donbassi sõja kronoloogia (2015. aasta juulist).
Tähis
Tähis võib tähendada järgmist:
Honda CR-V
Honda CR-V on Jaapani autotootja Honda toodetav maastur, mille esimest põlvkonda esitleti 1996. aastal ja mida on toodetud kuue põlvkonna vältel.
Neljas põlvkond (2011)
4. põlvkonna CR-V-d esitleti 2011. aasta Los Angelese autonäitusel.
Seda autot müüdi 2014. aasta märtsis Eestis 80 tükki ning CR-V on olnud erinevate põlvkondade vältel ka Eesti sõiduautode müügiedetabelite tipus.
Viies põlvkond (2016)
Viienda põlvkonna Honda CR-V-d esitleti 2016. aasta Detroiti autonäitusel. CR-V on ehitatud samale platvormile mis 10. põlvkonna Honda Civic.
Kuues põlvkond (2022)
Kuuenda põlvkonna CR-V esmaesitlus toimus 12. juulil 2022.
Teise rea istmed said eelmise mudeliga võrreldes 15 mm võrra rohkem jalaruumi.
Erinevalt eelmistest põlvkondadest ei pakuta seda mudelit enam Jaapanis. Põhjuseks on viienda põlvkonna madalad müüginumbrid ning see asendati väiksema ZR-V-ga.
Karl Albrecht
Karl Hans Albrecht (20. veebruar 1920 – 16. juuli 2014) oli saksa ettevõtja, kes asutas koos oma venna Theoga Aldi supermarketiketi. Ta oli aastaid Saksamaa jõukaim inimene. Veebruaris 2014 oli ta Hurun Reporti andmetel maailmas jõukuselt 21. kohal.
Leho Laurine
Leho Laurine (aastani 1937 Leo Laurentius; 28. august 1904 Tallinn – 31. jaanuar 1998 Stockholm) oli eesti maletaja ja maleajakirjanik.
Tuli 1932. aastal Eesti meistriks ja sai 1935. aasta meistrivõistlustel pronksi (Paul Kerese ja Gunnar Friedemanni järel).
Aastal 1944 läks ta Rootsi.
Kuldnoka tänav (Tartu)
Kuldnoka tänav on tänav Tartus Tammelinnas.
Tänav algab Suur kaare tänavalt ja kulgeb kerge kaarega edelasse. Tänav ristub Ööbiku tänavaga ja lõppeb Soinaste tänaval.
Tänav on umbes 390 meetrit pikk.
Carlsbadi koobaste rahvuspark
Carlsbadi koobaste rahvuspark (Carlsbad Caverns National Park) on Ameerika Ühendriikide rahvuspark, mis asub New Mexico osariigi kaguosas Guadalupe mäestikus.
Pargi pindala on 189 ruutkilomeetrit ja see sisaldab rohkem kui 119 koobast. Rahvuspargi koopad on ühed sügavaimad riigis ning neist sügavaima koopa sügavus on 489 meetrit. Carlsbadi koobas on üks suurimaid maa-aluseid kambreid ning on ligipääsetav jalgsi ja liftiga.
Carlsbadi koobaste rahvuspark on alates 6. detsembrist 1995 UNESCO maailmapärandi nimistus.
Rahvuspargis elab 17 liiki nahkhiiri, sealhulgas Brasiilia kurdmokk. Nahkhiirte arvukust koobastes on varieeruv. 2005. aastal loendati neid kuni 793 000 isendit.
Kuldnoka tänav
Kuldnoka tänav on mitme tänava nimi Eestis:
Charles M. Rice
2020. aastal pälvis ta Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna töö eest C-hepatiidi viiruse avastamisel. Charles Moen Rice on viroloogiaprofessor Rockefelleri Ülikoolis, Cornelli Ülikoolis ja Washingtoni Ülikoolis.
Charles Moen Rice sündis 1952. aastal California osariigis Sacramentos. Ta on õppinud California Ülikoolis Davises ja California Tehnoloogiainstituudis.
Tina Šutej
Tina Šutej (sündinud 7. novembril 1988 Ljubljanas) on Sloveenia teivashüppaja.
Tina Šutejle on edukaks kujunenud 2020. aastad. 2021. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel Toruńis võitis ta isikliku rekordiga 4.70 hõbemedali. Kuldmedali võitis samuti isikliku rekordiga 4.75 Angelica Moser. 2022. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Belgradis võitis ta tulemusega 4.75 pronksmedali. Samal aastal Münchenis toimunud Euroopa meistrivõistlustel võitis ta tulemusega 4.75 pronksmedali.
2023. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel İstanbulis võitis Šutej tulemusega 4.75 soomlanna Wilma Murto järel hõbemedali.
Šutej isiklik rekord välitingimustes on 4.76, mis on hüpatud 11. septembril 2021 Ljubljanas. Sisetingimustes on tema isiklik rekord 4.82, mis on püstitatud 2. veebruaril 2023 Ostravas. Mõlemad tulemused on ka Sloveenia rekordid.
Tamme-oksakoorik
Tamme-oksakoorik (Vuilleminia comedens) on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Rekursiivne lühend
Rekursiivne lühend on lühend (harilikult akronüüm või initsiaalsõna), mis lühendatavas fraasis ise sisaldub.
Viited
Acronimo
Epp Ojamaa
Kunstikriitik Jüri Haini hinnangul on Ojamaa teosed Ameerika Ühendriikide kunstis tavalise, kuid "pagulaseesti kultuurikeskkonna silmis radikaalse vormikõnega", milles on nähtud ka erootikat. Ilmar Laaban on tõmmanud paralleele tema kunsti ja Marie Underi luule vahel: "Mul on mulje, et juba meie Siuru nii sõnas kui pildis omal viisil kohtas neid teelahkmeid elava meelelisuse ja kunstniku dekoratiivsuse, sügava tabamise ja pinnalise ülelibisemise vahel. Epp Ojamaa problemaatika hakkab tunduma vähem võõrana, kui mõtleme hetke näiteks varase Underi omale."
Eesti Rahvusraamatukogu kunstikollektsiooni kuuluvad tema neli suuremõõtmelist graafilist lehte sarjast "Legendid" (1969).
Anhalt-Plötzkau
thumb|Vapp
Anhalt-Plötzkau oli vürstkond Saksamaal. See loodi kahel korral. Esmakordselt loodi see aastal 1544 seoses Anhalt-Dessau jagunemisega, kuid vürstkond lakkas olemast pärast vürst Georg III surma aastal 1553, mil selle päris Anhalt-Zerbsti vürst.
Teist korda loodi see aastal 1603 seoses ühendatud Anhalti vürstkonna jagunemisega; seekord, et luua suurem vürstkond, liidendati Anhalt-Bernburgi osi. See teine riik kestis aastani 1665, mil vürst Lebrecht jätkas Anhalt-Kötheni vürstina ja Plötzkau tagastati Anhalt-Bernburgi vürstkonnale.
Anhalt-Plötzkau vürstid 1544–1553
Anhalt-Zerbstile aastal 1553.
Anhalt-Plötzkau vürstid 1603–1665
Ühendati Anhalt-Bernburgiga aastal 1665.
Roosapõsk-lembelind
Roosapõsk-lembelind (Agapornis roseicollis) on linnuliik lembelinnu perekonnast. Tema levila asub Lõuna-Aafrika lääneosas.
Laiuse kirikumõis
Laiuse kirikumõis, 17. sajandil ka Woymali kirikumõis (saksa keeles Pastorat Lais), oli Laiuse kihelkonnas asunud kirikumõis.
Baltic Ace
Baltic Ace oli autotarnelaev, mis kuulus firmale Baltic Highway Limited ja mida käitas Kreeka laevakompanii Stamco Ship Management Company Pireusest. Laev ehitati Stocznia Gdynia S. A. laevatehases Gdynias Poolas 2007. aastal. 5. detsembril 2012 põrkas laev Põhjamere laevateel kokku Küprose konteinerilaevaga Corvus J ja uppus.
Roosapõsk-lembelind
Roosapõsk-lembelinnud on väga sotsiaalsed ja elutsevad looduses sageli gruppidena.
Laiuse kirikumõis
Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Laiuse alevikus aadressil Kuremaa tee 63 asuv Laiuse kirikumõisa (pastoraadi) peahoone on kultuurimälestis.
Roosapõsk-lembelind
Nad on ka levinud lemmikloomadena.
Baltic Ace
Ajalugu
Kuus autotarnelaeva telliti 2005. aasta lõpul, seda tüüpi viies laev tehasenumbriga 8245/5 ehitati Stocznia Gdynia laevatehases Gdynias Poolas. Laevale pandi kiil 26. veebruaril 2007 ja see lasti vette 3. juunil 2007. Seejärel võeti laev 11. juulil 2007 kasutusse. Selle sõsarlaevad on Elbe Highway, Thames Highway, Danube Highway, Seine Highway ja Nordic Ace. Autotarnelaevad ehk autolaevad on ehitatud autode veoks autotehasest tarbijani.
Laevahukk
5. detsembril 2012 põrkas autolastiga Belgia Zeebruggest Soome Kotkasse teel olnud Baltic Ace Põhjamerel Rotterdami lähistel kokku Küprose konteinerilaevaga Corvus J ja uppus umbes 15 minutiga. Laeva pardal oli 24 meeskonnaliiget ja 1417 autot (peamiselt Mitsubushi Jaapani ja Tai tehastest). Kaks meremeest võttis pardale Corvus J ja veel päästeti 11 meremeest, kes olid päästeparves. Hukkus 5 meremeest ja 6 jäi kadunuks.
Laiuse kirikumõis
Vahetult pastoraadi peahoone kõrval paikneb Laiuse Püha Jüri kirik. Kirik ja pastoraadi peahoone on ümbritsetud 1823. aastal kohalike talupoegade rajatud pargiga. Peahoone seinale on paigaldatud mälestustahvlid Heinrich Georg von Jannaule, Johan Kõpule, Juhan Liivile, Jüri Pastarusele.
Suitsidoloogia
Suitsidoloogia rajajaks peetakse prantsuse sotsioloogi Émile Durkheimi, kes 1897. aastal avaldas monograafia "Enesetapp" (originaalpealkirjaga "Le Suicide").
Aastal 1960 asutati Rahvusvaheline Enesetapu Ennetamise Ühendus.
Oese kool
Oese kool oli kool Oese külas (tänapäeval Märjamaa vallas Raplamaal), mis tegutses aastatel 1846–1889. Kooli asutas Boris von Uexküll (1793–1870) ja seda pidas ülal Vana-Vigala mõis.
Esimene koolmeister oli Jaan Eisen (Matthias Johann Eiseni isa), kes hakkas seda ametit pidama 17-aastaselt 1846. aastal ja töötas Oese koolis vahet pidamata 1882. aastani. Jädivere seminari hariduse saanuna hakkas ta õpilastele jagama teadmisi maailma maadest ja rahvastest, milleks oli mõisa abiga hankinud maakaardid.
Koolimaja lammutas Vana-Vigala mõis 1889. aastal, sest oli sattunud vastuollu õpetaja Jaan Beipmanniga.
Tallinna TopSec LiVal Sport
Tallinna TopSec LiVal Sport on Eesti jalgpalliklubi, mis tegutseb Tallinnas.
Sarvesai
pisi|Sarvesai pisi|Sarvesaia läblõige Sarvesai (prantsuse keeles croissant) on võirohkest pärmilehttainast keeratud väike sai.
Sarvesaiu süüakse kõige sagedamini hommikusöögiks. Need on eriti populaarsed Prantsusmaal ja Austrias.
Diego Carlos
Diego Carlos Santos Silva (sündinud 15. märtsil 1993 Barra Bonitas) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Inglismaa kõrgliigaklubis Aston Villa.
Ta alustas klubikarjääri Brasiilia klubis Desportivo Brasil.
2014. aasta juulis liitus ta Portugali kõrgliigaklubiga Estoril. Esimese hooaja mängis ta laenul Portugali esiliigas Porto reservmeeskonnas. Hooajal 2015–16 mängis ta Estorili põhimeeskonnas Portugali kõrgliigas.
2019. aasta mais siirdus ta Hispaania kõrgliigaklubisse Sevilla.. Esimese värava Hispaania kõrgliigas lõi ta 1. detsembril 2019 mängus CD Leganése vastu. Hooajal 2019–20 võitis ta Sevillaga UEFA Euroopa Liiga.
2022. aasta mais lepiti kokku Diego Carlose hinnanguliselt 26 miljoni euro suurune üleminek Sevillast Aston Villasse.
Esimest korda kutsuti Diego Carlos Brasiilia jalgpallikoondisse 2020. aasta novembris MM-i valikmängudeks Venezuela ja Uruguay vastu. 2021. aastal tuli ta Brasiilia olümpiavõistkonnas mängides Tokyo olümpiaturniiril mängides olümpiavõitjaks.
Jungle Carbine
Jungle Carbine (inglise keelest džunglikarabiin; ametliku nimega Rifle No. 5 Mk I) on Suurbritannia vintpüss, relva Lee-Enfield No. 4 Mk I edasiarendus. Teise maailmasõja Vaikse ookeani lahingute kogemuse põhjal jõudsid britid järeldusele, et vaja on konstrueerida tavalisest vintpüssist lühem ja kergem relv. Uus vintpüss No. 5 Mk I jõudis lahinguväljadele peamiselt pärast teist maailmasõda toimunud Briti koloniaalkonfliktides, nagu Malaya kriis. Seal teenis No. 5 Mk I ka hüüdnime Džunglikarabiin (Jungle Carbine).
Teklivka (Šargorodi rajoon)
Teklivka (ukraina keeles Теклівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Šargorodi rajoonis. Elanike arv on 355. Pindala on 1,61 km².
Doblougi preemia
Doblougi preemia (ka Doblougi auhind; rootsi keeles Doblougska priset, norra keeles Doblougprisen) on ilukirjandus- ja kirjandusteadus teoste eest Rootsi Akadeemia välja antav preemia.
Auhind on nimetatud norra filantroobi Birger Doblougi järgi, kes oma testamendiga 1938. aastal sellele aluse pani. Preemiat antakse välja 1951. aastast. Esialgu määrati see igal aastal ühele rootsi ja ühele norra kirjanikule, 1985. aastast aga igal aastal kahele rootsi ja kahele norra kirjanikule.
Jaanus Harro
pisi|Jaanus Harro audoktorite promoveerimisel 1. detsembril 2011 Jaanus Harro (sündinud 7. novembril 1962 Tartus) on eesti arstiteadlane ja Tartu Ülikooli psühhofüsioloogia professor.
Harro on psühhofarmakoloog ja käitumise regulatsioonimehhanismide uurija. Tema peamised uurimisteemad on tundeelamuste ja ajejõudude aluseks olevad aju neurokeemilised protsessid, psühhoaktiivsete ühendite toime käitumisele, kehalise aktiivsuse ja toitumise seosed meeleolu ja isiksuseomadustega ning impulsiivne käitumine.
Töökäik
Jaanus Harro asus Tartu Riiklikus Ülikoolis tööle 1987. aastal arstiteaduskonna farmakoloogia kateedris stažöör-uurijana, aastail 1989–1993 oli ta Tartu Ülikooli teadur ja vanemteadur, 1994–1996 farmakoloogia instituudi ning 1996–1998 tervishoiu instituudi erakorraline professor. 1998. aastal valiti Jaanus Harro psühhofüsioloogia professoriks, ta töötas aastatel 1998-2020 psühholoogia instituudis. Alates 2021. aastast töötab ta TÜ loodus- ja täppisteaduste valdkonnas keemia instituudis neuropsühhofarmakoloogia õppetooli juhatajana.
2015. aastast on Harro Tallinna Ülikooli neurofarmakoloogia külalisprofessor; 2019-2021 ja 2021-2023 Sigrid Juséliuse Fondi külalisprofessor Helsingi Ülikooli biotehnoloogia instituudis; aastast 2015 ka Põhja-Eesti Regionaalhaigla psühhiaatriakliiniku neuropsühhofarmakoloogia kliiniline superviisor.
Teadustöö
Jaanus Harro on hinnatud teadlane nii psühhobioloogia kui ka psühhofarmakoloogia erialadel. Tema teadustööd põhinevad neuropsühhofarmakoloogilisel traditsioonil ning farmakoloogilistel, biokeemilistel, neuroanatoomilistel, molekulaargeneetilistel ja käitumise hindamise meetoditel. Oma uurimustes on ta kasutanud nii loomkatseid kui eksperimentaalseid ja epidemioloogilisi meetodeid inimestel, fookusega indiviididevaheliste erinevuste päritolu mõistmisel.
Harro uuemad teadusartiklid käsitlevad neuropeptiidide rolli emotsionaalsete seisundite geneesis, uudistava käitumise neurobioloogiat ja positiivse afektiivsuse stressi eest kaitsva toime mehhanisme. Ta on rahvusvaheliselt tuntud ekspert ärevus- ja meeleoluhäirete loomkatsemudelite vallas. Harro uuringud inimestel monoamiinide oksüdaasi jt biomarkerite seostest ülemääraselt riskeeriva ja impulsiivse käitumisega on aidanud välja töötada originaalse sekkumismeetodi loomise õnnetusjuhtumite vähendamiseks.
Teadusorganisatsiooniline tegevus
Jaanus Harro oli 1996–2000 Sotsiaalministeeriumi Rahvatervise Arendusnõukogu liige, 2005–2015 Käitumis- ja Terviseteaduste Doktorikooli juhataja, 2007–2012 Euroopa närviteaduste ja ühiskonna suhete uurimise võrgustiku juhtkomitee liige ning 2007–2016 WHO ravimsõltuvuse nõuandva paneeli liige.
Ta on alates 2003. aastast Tervise Arengu Instituudi teadusnõukogu liige, 2008. aastast Eesti Psühhiaatrite Seltsi bioloogilise psühhiaatria sektsiooni esimees, Eesti Farmakoloogia Seltsi esimees 1994–1996 ja uuesti alates 2019. 2011. aastast on ta European College of Neuropsychopharmacology noorteadlaste konverentsi korraldava komitee liige. 2020. aastast Würzburgi vaimse tervise keskuse teadusliku nõuandva kogu liige.
Harro on ajakirjade European Neuropsychopharmacology ja Pharmacology & Therapeutics kaastoimetaja ning Acta Neuropsychiatrica ja Neuroscience Applied toimetuskolleegiumi liige.
Teoseid
pisi|Jaanus Harro avamas Tartu Ülikooli sotsiaal- ja haridusteaduskonna 20. aastapäeva konverentsi "Doktorid Eesti ühiskonnale" Tartu Ülikooli raamatukogu konverentsisaalis 4. oktoobril 2012
Valeryj Cepkała
pisi|Valeryj Cepkała (2020)
Valeryj Viljamavič Cepkała (valgevene keeles Валерый Вільямавіч Цэпкала; vene keeles Валерий Вильямович Цепкало Valeri Viljamovitš Tsepkalo; sündinud 22. veebruaril 1965 Hrodnas Valgevene NSV-s) on Valgevene opositsioonipoliitik ja endine diplomaat.
Valeryj Cepkała on lõpetanud Moskvas MGIMO. Aastatel 1994–1997 oli ta Valgevene välisministri esimene asetäitja ja 1997–2002 Valgevene suursaadik Ameerika Ühendriikides.