cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ülo Kurvits
Töö
1952–1989 Eesti Teaduste Akadeemia, Toimetus- ja Kirjastusnõukogu, teadussekretär
1952–1989 Eesti Teaduste Akadeemia, Presiidiumi kirjastusosakond, juhataja.
1989–1991 Eesti Teaduste Akadeemia, Presiidiumi kirjastusosakond, vanemtoimetaja
David Slade
Filmimehekarjääri alustas ta muusikavideotega. Muu hulgas on ta teinud videoid sellistele artistidele nagu Aphex Twin, Rob Dougan, System of a Down, Stone Temple Pilots, Tori Amos, Muse ja The Killers.
Ülo Kurvits
Publitsisti, tõlkijana ja toimetajana
Oma põhitöö kõrvalt tõlkis vene, saksa ja inglise keelest kokku 15 raamatut, sh Francis Chichesteri "Mere ja taeva üksinduses", Heinz Siegerti "Seal, kus Apollo elas", Arkady Fiedleri "Küla Madagaskaril", Gerald Durrelli "Joobnud mets. Sahisev maa", Irving Stone'i "Jack London", Otto von Kotzebue "Reis ümber maailma", Anna Jürgen "Sinine lind", Boris Ljapunov "Rakett", Karl Gilzin "Homse päeva taevas", Ruth Seydewitz, Max Seydewitz "Daam hermeliiniga", Juri Promptov "Tjan-Šani mägedes", John Desmond Bernal "Teadus ühiskonna ajaloos", Gerhard Wissmann "Õhusõidu ajalugu Ikarosest tänapäevani" jt.
David Slade
Esimese pika filmina lavastas ta psühholoogilise trilleri "Hard Candy" ("Karm tüdruk", 2005), mis linastus Sundance'i filmifestivalil. Seejärel tegi ta režissöörina kaks vampiirifilmi: "30 Days of Night" ja Stephenie Meyeri "Videviku saaga" kolmandal romaanil põhineva filmi "Videviku saaga: Päikesevarjutus".
Ülo Kurvits
Isiklikku
Abikaasad Niina Kurvits (sündinud Kuusik; 12.06.1924 Tallinn – 14.06.1984 Bulgaaria) oli tantsija ja balletipedagoog ja Lilian Laur-Kurvits (22.02.1927 Tallinn – 24.07.2016 Tallinn) oli eesti keele ja kirjanduse õpetaja. Tütar Aleksandra Kurvits-Vahter on filoloog. Õde Virve Tiirmaa (sündinud Kurvits 25. veebruar 1925 Tartus) on arhitekt.
Aino Roht
Aino Roht (1958. aastani Aino Mardim; 28. mai 1933 Harjumaa, Jõelähtme vald – 2. november 2001) oli Eesti aerutaja ja sõudja.
Lõpetas 1968. aastal Tallinna 22. keskkooli. Sportima õhutas teda Voldemar Lepperk, treener oli Vassili Müüriorg.
Kuulus Kalevisse.
1956. aasta I Nõukogude Liidu rahvaste spartakiaadil Moskvas naiste ühesüstal 6. koht 500 meetri distantsil.
1956. aasta I Nõukogude Liidu rahvaste spartakiaadil Moskvas naiste ühesüstal 5. koht 4 × 500 m teatesõidus.
Isiklikku
Abikaasa Valter Roht (1926–1998). Poeg Riho Roht (sündinud 1959).
Baranavičy rajoon
Baranavičy rajoon 2. järgu haldusüksus (rajoon) Bresti oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 2202 km². 2009. aasta seisuga elas seal 41 902 inimest.
Rajoon moodustati aastal 1940. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Haradzišča, Krošyni, Lasnaja, Małachoŭcy, Miłavidy, Moŭčadźi, Novaja Myši, Pačapava, Padhornaja, Pałonka, Stałovičy, Žamčužny, Vialikija Łuki ja Volna külanõukogu. 26. oktoobril 2013 likvideeriti järgmised külanõukogud: CiešaŭlaHirmantaŭcy, Karčova, Kaŭpienica, Miadzienievičy, Pałanečka, Pietkavičy ja Uciosi külanõukogu.
Halduskeskus on Baranavičy linn, mis ametlikult rajooni koosseisu ei kuulu. Rajooni koosseisu kuulub Haradzišča alev, lisaks asuvad seal Novaja Myši ja Pałanečka külad.
Rajooni suurimaks jõeks on Ščara. Teised tähtsamad jõed on Nemunase lisajõed Moŭčadź ja Servač ning Ščara lisajõgi Myšanka. Kõrgused on vahemikus 180-240 meetrit üle merepinna, kõrgeim koht asub Zialonaja küla lähistel (267 m).
Ergutustants
Ergutustants (inglise cheerleading) on füüsiline tegevus, mõnikord võistluslik sport, mis põhineb organiseeritud kavadel, mille pikkus on 1–3 minutit. Kava koosneb üldjuhul tantsust, hüpetest, akrobaatikast, vigurtrikkidest ja hõisetest. Ergutustantsu eesmärgiks on spordimängude pealtvaatajaid ergutada ja panna inimesi rohkem kaasa elama.
Selle alaga tegelejat nimetatakse ergutajaks.
Ergutustants pärineb USA-st ning tegu ongi valdavalt ameerikaliku tegevusega, mida harrastab seal umbkaudu 1,5 miljonit inimest. Ergutustantsu kui sportliku harrastuse populaarusus hakkas märgatavalt kasvama 1997. aastal pärast seda, kui ergutustantsuvõistlusi hakati näitama telekanalil ESPN International, ning seoses 2000. aastal Ameerika Ühendriikides valminud teismeliste komöödiafilmi "Las käia!" ("Bring It On") ja hiljem sellele tehtud järgede ülemaailmse levikuga. Pärast seda on kogu maailmas lisandunud hinnanguliselt üle 100 000 ergutaja, sealhulgas nii Austraalias, Kanadas, Hiinas, Colombias, Soomes, Prantsusmaal, Saksamaal, Jaapanis, Hollandis, Uus-Meremaal kui ka Inglismaal.
Alar Kirs
Alar Kirs (sündinud 19. detsembril 1956 ) on Eesti jurist, endine riigiprokurör.
1980. aastal lõpetas ta õpingud Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. Aastatel 1979–1986 oli Alar Kirs Tallinna linna Mererajooni prokuratuuris stažöör ja uurija. 1986–1992 oli ta prokuratuuris eriti tähtsate asjade uurija, vanemuurija ning uurimisjaoskonna ülema kohusetäitja. 1992–1993 oli Riikliku Kohtueelse Uurimise Ametis nõunik ja abidirektor. 1993–1998 oli ta riigiprokuröri asetäitja.
17. märtsist 1998 kuni 26. maini 1998 oli ta prokuratuuri juhi kohusetäitja (kuni 21. aprillini nimetati prokuratuuri juhti riigiprokuröriks, alates 22. aprillist riigi peaprokuröriks). Pärast Raivo Sepa nimetamist riigi peaprokuröriks 27. maist 1998 jätkas Alar Kirs riigiprokurörina. 2018. aasta oktoobri seisuga töötab riigiprokuratuuri järelevalveosakonnas.
2007. aastal sai Alar Kirs Valgetähe IV klassi teenetemärgi.
Palo-Lauksilla oosmõhnastik
Palo-Lauksilla oosmõhnastik on ooside ja mõhnastikega vahelduv kompleksne pinnavorm; halduslikult Valga maakonnas Valga vallas. Pinnavorm on arvele võetud ürglooduse objektina. Pinnavorm jääb Karula rahvuspargi piiresse.
Scurelle
thumb|Scurelle valla paiknemine Trento provintsis
Scurelle (saksa: Schurell) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 30 km Trentost idas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 1322 inimest ja valla pindala on 29,9 km².
Scurelle külgneb järgmiste valdadega: Pieve Tesino, Castello Tesino, Telve, Cinte Tesino, Bieno, Castel Ivano, Carzano ja Castelnuovo.
Prantsuse viies vabariik
Prantsuse viies vabariik (prantsuse keeles Cinquième République) on Prantsusmaal 1958. aastal seoses uue põhiseaduse vastuvõtmisega kehtima hakanud vabariiklik valitsemisvorm.
Viienda vabariigi loomise tingis 1958. aasta mais puhkenud poliitiline kriis Neljandas vabariigis (1946–1958), mis viis Neljanda vabariigi krahhini ja loobumiseni parlamentaarse vabariigi valitsemisvormist ning tõi võimule esimeste sõjajärgsete aastate ajutise valitsuse juhi Charles de Gaulle'i (presidendiametis 1959–1969).
Viies vabariik on poolpresidentaalne vabariik. Riigipea (president) valitakse otsestel valimistel (aastatel 1962–2000 seitsmeks ja alates 2000. aastast viieks aastaks).
Vikerlased (ansambel)
Vikerlased oli aastatel 1965–2000 Tallinnas tegutsenud rahvamuusikaansambel.
Aastal 1971 pälvis ansambel Eesti NSV rahvakollektiivi nimetuse.
Ansambli dirigent ja ühtlasi ka kunstiline juht oli Uno Veenre.
Hrustalne
Hrustalne on alev Ukrainas Luhanski oblastis Krasnõi Lutši haldusalas.
Hrustalne asutati 1784. aastal, alev alates 1938. aastast.
21. sajand
2014. aasta Ukraina kriisi ajal, aprillikuus, võtsid Venemaa meelsed separatistid linna oma kontrolli alla.
9. augustil sisenesid asulasse valitsusväed.
Härgmäe mõis
Härgmäe mõis ehk Ērģeme mõis (saksa keeles Ermes) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Härgmäe kihelkonnas. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi paikneb Lätis Valka piirkonnas Härgmäe vallas Härgmäel.
Ajalugu
Mõis kasvas välja Härgmäe ordulinnuse linnuseläänist. 1625. aasta 10. septembril andis Rootsi kuningas Gustav II Adolf kogu linnuselääni kindralmajor Wilhelm (Robbert) de la Barrele (suri 1650), kes pärandas selle oma pojale major Anton(ius) de la Barrele (suri 1711), kellelt see 1695 reduktsiooniga tagasi võeti. Anton de la Barre elas veel linnuses, kuid oli asunud juba uut mõisakompleksi rajama. Aastal 1722 taastati Barrede õigused sellele valdusele ja linnuselään jagati majori poegade vahel. Härgmäe lossi koos Härgmäe-Uuemõisa (Neuhof), Pedeli (Peddeln) ja Helme linnuseläänis asuva Hoomuli (Homeln) mõisakohtadega sai omale ooberst ja maanõunik Wilhelm Friedrich de la Barre (1680−1753). Pärast tema surma pärisid need neli mõisa tema kaks tütart, kes olid abielus Ungern-Sternbergidega ja tõid need valdused sellesse suguvõsasse kaasa.
Aastal 1795 ostis mõisa 100 000 rubla eest vabahärra Balthasar von Campenhausen (1745−1800). Aastal 1797 sai mõisa omanikuks Gustav Adolph von Rosenkampf, kes selle aga aastal 1802 oma vennale Caspar Heinrichile loovutas. Too pantis 20. märtsil 1808 mõisa Hermann Johann von Campenhausenile (1773−1836), sama aasta 12. juulil ostis mõisa 62 000 taalri ja 20 000 rubla eest Magnus Johann von Lilienfeld (1755−1826). Aastal 1828 ostis mõisa 29 000 rubla eest vabaproua Martha Friederike Sophie von Plessen (sündinud vabapreili von Campenhausen) (1776−1836). Aastal 1835 pantis ta mõisa 57 000 rubla eest Rudolph Friedrich Ludwig von Freymannile (1786−1850). Viimane pantis aastal 1844 mõisa 81 000 rubla eest vabahärra Otto Friedrich Gottlieb von Wolffile (1819−1884), kes selsamal aastal ka mõisa pärisomanikuks sai. Aastal 1850 müüs ta mõisa 90 000 rubla eest Franz Karl von Kreutzerile (Creutzer) (1800−1863) kes selle aastal 1858 Piers Uso von Walterile (1795−1874) 136 000 rubla eest edasi müüs. Mais 1862 müüs ta 13 100 rubla eest mõisale allunud talumaad Margaretha von Wrangellile, tingimusel, et need koos mõisaga edasi läheks. Aastal 1863 kandis Piers Uso mõisa 107 000 rubla eest oma poja Karl Johann Hermann Eduard von Walteri (1833−1877) nimele üle. Aastal 1871 ostis mõisa 50 000 rubla eest Jacob Anton Frey, ent tehingusse ei olnud arvatud mõisal alluvad talud, mille väljaostult Eduard pidi saama 117 600 rubla tulu. 1903. aastal omandas mõisa Julius Alfred Treu.
Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 16 ja 1/4 adramaad, sellele allus 254 mees- ja 292 naishinge. Aastal 1641 oli mõisa suurus 35 adramaad, aastal 1688 oli adramaid 48 ja 7/8. Aastal 1734 oli mõisa suurus (koos Annase, Hoomuli ja Pedele mõisaga) 22 ja 7/8 adramaad. Aastal 1758 oli mõisa suurus 16 ja 1/4 adramaad, aastal 1823 aga 13 ja 3/18 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 13 ja 1/10, aastal 1881 oli neid aga 5 ja 13/80, lisaks allus mõisale 8 ja 42/80 adramaad mõisatele kuuluvate talude valduses.
Karjamõisad
Mõisa koosseisus oli mitu karjamõisa: Aistiltiņi (Aistiltin), Kusene (Kusen), Labarti (Labarrenhof), Meschjahn, Pakuls (Pakul) ja Skrūvesmuiža (Skruwesmuisch).
Burga mõis
Burga mõis (saksa keeles Borrishof, läti keeles Burgas muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Luke kihelkonnas. Praeguse haldusjaotuse järgi asub mõisakompleks Läti Valka piirkonnas Valka vallas Luke asulas.
Ajalugu
Sealsed valdused olid algselt von der Borgide omad; ka algne saksakeelne nimekuju oli mõisal Borgshof. 1632. aastal jättis Margaretha Lode (sünd. von der Borg) mõisa oma pojale Gustav Lodele. Nende tütar abiellus Rosenschildide pojaga. Tema poeg Gustav suri järglasi jätmata ja reduktsioonikomisjon otsustas, et pärijaks võib olla ka tütar Kaisa Rosenschild, kelle valdusse läks mõis 1723. aastal. Tolle kaudu sai mõisa haldajaks kapten Christer von Brand, kes sai järgmisel aastal loa mõisa müügiks, ostja pidi olema Johann von Schrader. 1738. aastaks oli mõisa omanikuks saanudki von Schrader. 1816. aastal pantis Friedrich von Schrader mõisa 24 500 rubla eest Johann Carl von der Seebeckile. 1826. aastal võttis too mõisa oma kasutütre Natalie Dorothea von der Seebecki nimel vastu.
1833. aastal pantis Natalie Burga 25 000 rubla eest George Bernhard Heinrich Morsile. Too loovutas 40 000 rubla eest pandiõiguse 1842. aastal Adolph von Hemmelmannile, kes neli päeva hiljem ka mõisa pärisomanikuks sai. Too pantis mõisa Joachim Friedrich Erdellile, ent 1856. aastal müüs ta selle Viktor von Strykile. 1876. aastal ostis mõisa 36 000 rubla eest Volmari elanik Paul Schmidt.
Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 3,25 adramaad, sellele allus 66 mees- ja 93 naishinge. 1641. aastal oli mõisa suurus 2 ja 1/4 adramaad. Aastail 1688 ja 1734 oli adramaid kolm, aastal 1758 aga 3 ja 1/4 adramaad. Aastal 1823 oli mõisa suurus 3 ja 1/2 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 3 ja 8/10, aastal 1881 oli neid aga 3 ja 62/80, lisaks allus mõisale 4 ja 23/80 adramaad mõisadele kuuluvate talude valduses.
1946. aasta Prantsuse Asutav Kogu
pisi|200px|[[Prantsuse Vabariik|Prantsuse Vabariigi embleem]]
1946. aasta Prantsuse Asutav Kogu (prantsuse keeles Assemblée constituante de 1946) oli sõjajärgne teine asutav kogu Prantsusmaal, mille ülesandeks oli välja töötada Neljanda Vabariigi põhiseadus, moodustada valitsus ja täita parlamendi funktsioone kuni uue põhiseaduse jõustumiseni.
2. juunil 1946 Prantsusmaal toimunud üleriigilistel valimistel valiti 586-liikmeline Asutav Kogu, kus enim saadikukohti said Vabariiklik Rahvapartei (liider Georges Bidault) 28,2%, Prantsusmaa Kommunistlik Partei (liider Maurice Thorez) 26,0% ja Töölisinternatsionaali Prantsuse Sektsioon (liider Guy Mollet) 21,1%.
Asutav Kogu alustas oma tööd 11. juunil 1946.
Internatsionaalne Sõjakool
Petrogradi ja Leningradi Internatsionaalne Sõjakool oli 1920. aastal asutatud sõjaväeline õppeasutus.
1946. aasta Prantsuse Asutav Kogu
Põhiseaduse projekt
Asutava Kogu väljatöötatud Neljanda vabariigi põhiseaduse projekt esitati 13. oktoobril 1946 toimunud üleriigilisele referendumile. 53% referendumil hääletanutest oli selle projekti poolt. Prantsusmaa uus konstitutsioon hakkas kehtima 27. oktoobril 1946. Neljas vabariik oli sündinud.
Internatsionaalne Sõjakool
Internatsionaalne Sõjakool oli 27. detsembril 1920 Venemaa Nõukogude Vabariigi Sõja-Revolutsiooni Nõukogu käskkirja nr 2894 alusel senise 7. sm. Trotski nim. Petrogradi TTPA komandöride jalaväekursuste (7-е Петроградские им. тов. Троцкого пехотные курсы РККА) baasil, eraldades selle koosseisust (822) mittevene rahvusest (põhiliselt soomlastest) kursandid (136). Internatsionaalse Sõjakooli asutamise aluseks oli III Kommunistliku Internatsionaali Täitevkomitee Väikese büroo 15. jaanuari 1920 otsus.
1946. aasta Prantsuse Asutav Kogu
Valimised parlamenti
Tuginedes uuele Prantsuse põhiseadusele korraldas Georges Bidault' juhitud Prantsuse Vabariigi Ajutine Valitsus 10. novembril 1946 valimised Neljanda vabariigi esimesse rahvuskokku.
Internatsionaalne Sõjakool
20. detsembril 1922 autasustati sõjakooli Punalipu ordeniga kursantide 1922. aastal Ida-Karjala ülestõusu ajal lahingutegevuse käigus Karjalasse tehtud suusareidi eest.
Sõjakool liideti septembris 1926 ''Sm. Skljanski nim Leningradi jalaväekooliga''.
Kooli eellugu
Jalaväekursuste juhendaja oli eestlasest endine Venemaa keisririigi staabikapten Aleksander Inno (Kuldver) (1887–1938) (ru), komissar soome kommunist Eino Rahja (fi) ja õppeosakonda juhtis endine Venemaa keisririigi Nikolai Kindralstaabi Akadeemia professor kindralmajor Pjotr Izmestjev (Петр Иванович Изместьев).
Jalaväekursuste koosseisus oli ette nähtud 200 kursanti, kursuste isikkoosseis olid jaotatud 8 jakku, igas jaos 15 kursanti: I, II, III, IV (kuulipildujajagu), V (suurtükiväejagu), VI, VII, VIII (sapööri ja pioneerijagu), kokku 134 kursanti.
Kursuste esimene lend lõpetas 1919. aasta kevadel ning lõpetanud 20 "punast komandöri" saadeti Venemaa kodusõjas osalevatesse 1. ja 6. soome kütipolku.
Kool tegutses Petrogradis Vassili saarel. thumb|300px|Saksa kaart aastast 1888. Vassili saare peal on kiri " ST. PETERSBURG "
Õppetöö
Pärast Internatsionaalse kooli eraldamist määrati kooli ülemaks Aleksander Inno, kes teenis kooli ülemana kuni 1926. aastani, mil kool nimetati ümber Leningradi jalaväekooliks; sõjakooli komissarina tegutses soome kommunist Otto Wille Kuusinen ja pärast teda soome kommunist Kustaa Rovio (fi).
Kooli ülema asetäitjad olid endised Venemaa keisririigi kindralstaabi ohvitserid kindralmajor Aleksei Tšerepennikov (1869– ?), alates 13. augustist 1921, kapten Mihhail Kostenko, alates 1. juunist 1921 ja kapten Pavel Mey.
Õppetöö kestis 3 aastat, sellest 1. aasta oli kursantide eelneva hariduse puudumise tõttu ettevalmistusklass, kus õpiti üldhariduslikke õppeaineid; 2. aasta oli noorem klass, milles läbiti koos üldhariduslike ainetega ka sõjandusega seotud aineid; õppekavas olid vene keel, matemaatika, geograafia, loodusõpetus; 3. aastal õpiti sõjandusaineid ja marksismi-leninismi teooriat, poliitökonoomiat, revolutsioonilise liikumise ajalugu, riigikorra aluseid ja poliittööd.
Õppejõud
Internatsionaalse Sõjakooli õppejõud olid endised Venemaa keisririigi kindralstaabi ohvitserid kindralmajor Pjotr Izmestjev (1873–1923), Mihhail Kamenski (1874–1937), Aleksandr Meder (1867– ?), Jacob Sivers (Яков Яковлевич Сиверс) (1869–1931), polkovnik Ivan Mašmeer–Vladõtšin (1881–1938), Sergei Bartenjov (1875–?).
Kursandid
Sõjakooli kursantkoosseisu moodustasid enamikus Soome kodusõja järel Nõukogude Venemaale põgenenud Soome Punakaardi võitlejad, keda valmistati sõjaliselt ette tulevaseks riigipöördeks Soomes või avalikuks sõjategevuseks Soomega, kommunistliku riigikorra kehtestamiseks, Nõukogude Venemaal järgitava maailmarevolutsiooni kontseptsiooni raames. Soome päritolu ohvitseridega komplekteeriti ka Karjalas moodustatud Karjala ANSV Karjala jäägripataljon.
Lisaks soomlastele olid moodustatud õpperühmad ka teistele Venemaa piiriäärsete riikide rahvuste esindajatele, keda samuti valmistati ette sõjategevuseks ning riigipöördekatseteks oma kodumaal: moodustatud olid õpperoodud eestlastele, lätlastele, leedulastele, sakslastele, rootslastele ja ka korealastele.
Lilli Hazak
Lilli Hazak (23. september 1937 – 17. aprill 2021 ) oli Eesti jurist, endine riigiprokurör.
1960. aastal lõpetas ta õpingud Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonnas. Aastatel 1960–1962 oli Haapsalu sotsiaalkindlustuse osakonnajuhataja. 1962–1965 sotsiaalkindlustuse ministeeriumi inspektor. 1965–1972 Harju prokuratuuri abiprokurör 1972–1974 Tallinna prokuratuuri abiprokurör. 1974. aastast kuni vähemalt 2001. aastani, kuid avalike andmete puudumise tõttu täpsemalt teadmata ajani töötas Lilli Hazak prokuratuuris prokurörina ja riigiprokurörina.
Tammepärja tänav (Tallinn)
Tammepärja tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis. Tammepärja tänav algab Tammiku tänavalt, ristub Kadaka puiestee ja Roosi tänavaga ja lõpeb Särje tänaval. Tammepärja tänav on põhiosas enam-vähem lääne–idasuunaline ja ligikaudu 580 meetri pikkune.
Tammepärja tänav sai nime 13. novembril 1989. Enne seda oli tänav Pärja tänava osa. Tänav on saanud praeguse nime varasema nime ja lähedal asuva Tammiku tänava mõjul.
Segonzano
Segonzano (saksa: Segunzan) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 15 km Trentost kirdes.
Ille Molloka
Ille Molloka (24. august 1960 Tartu – 28. september 1994 Läänemeri) oli eesti sõudja.
Ta lõpetas 1980. aastal Tartu 10. Keskkooli ja 1982. aastal kokana 15. Kutsekeskkooli Tallinnas.
Töötas parvlaeval Estonia kokana. Ta hukkus 28. septembril 1994 Estonia katastroofi tagajärjel.
Chlodovech
Chlodovech on mitme Merovingide soost frankide kuninga nimi:
Helmut Moppel
Helmut Moppel (sündinud 24. mail 1943 Pärnus) on eesti sõudja. 182 cm, 90 kg.
Ta lõpetas aastal 1964 Pärnu 4. Keskkooli.
Alustas sõudetreeninguid 1958 Mihkel Leppiku juhendamisel.
Episkopaalkirik
Episkopaalkirik ehk episkopaalne kirik on nimetus, mida kasutavad osana oma ametlikust nimest mitmed, peamiselt anglikaani ja metodisti taustaga kristlikud kirikud.
Episkopaalkiriku nimetust kasutavad või on kasutanud oma ametlikus nimes järgmised kiriklikud organisatsioonid:
Hõlmikpuulised
Hõlmikpuulised (Ginkgoaceae) on hõlmikpuutaimede sugukond.
1500 m jooksu Eesti meistrivõistluste medalivõitjad
1500 m jooksu | Eesti meistrivõistluste medalivõitjad.
Iron Sky
"Iron Sky", eesti keeles ka "Raudtaevas", on 2011. aastal Soome, Saksamaa ja Austraalia koostöös valminud ja 2012. aastal esilinastunud ulmekomöödiafilm, mille sisuks on 1945. aastal Kuu tagumisele küljele baasi rajanud natside rünnak Maale 2018. aastal.
Sisu
Film algab kahe USA kosmonaudi maandumisega Kuu tagaküljel 2018. aastal. Nad avastavad seal paikneva salajase natside baasi, üks neist lastakse maha, kuid teine, mustanahaline James Washington (Christopher Kirby), vangistatakse. Kuunatside füürer Wolfgang Kortzfleisch (Udo Kier) peab teda maalaste spiooniks ja järeldab, et Kuud plaanitakse rünnata, kuigi tegelikult saadeti astronaudid sinna USA presidendile (Stephanie Paul) tagasivalimiskampaaniat tegema. Seetõttu plaanivad natsid ise Maad rünnata ja selle vallutada. Et oma peamist sõjarelva rakendada, on neil aga vaja kõrgtehnoloogilisi arvuteid, mistõttu saadetakse Maa peale füüreri mantlipärija, Nachrichtenübermittlungsoberführer Klaus Adler (Götz Otto) ja ka USA presidenti tundev Washington, kelle naha on natsidoktor Richter (Tilo Brückner) valgendanud. Nendega tuleb salaja kaasa aga ka Adleri idealistlikust pedagoogist kihlatu, doktor Richteri tütar Renate (Julia Dietze). Maal satuvad Adler ja Richter presidendi kampaaniajuhi Vivian Wagneri (Peta Sergeant) huviorbiiti, kes asub natsiideoloogiat ja -esteetikat presidendikampaanias edukalt kasutama. Samal ajal plaanib Adler aga koos arvutitega Kuule naasta, et füürer kõrvaldada ja natside surmamasin Götterdämmerung käivitada. Kuid füürer saabub ise koos natside kosmoselaevastikuga Maale, ent ta tapetakse enne, kui ta jõuab invasiooni alustada. Adler naaseb Kuule, et surmamasin käivitada. Samal ajal pettub Renate Richter Washingtoni abiga natside ideaalides ning nad siirduvad samuti Kuule. Samal ajal algab natside rünnak Maale, mille Maa kosmoselaevad suudavad aga tagasi lüüa. Kuul toimub võitlus doktor Richteri ja Washingtoni ning Adleri ja Renate vahel, natside surmamasin peatatakse ja Maa kosmoselaevad hävitavad Kuu baasi. Kuid sealt avastatud heelium-3 varude tõttu algab Maa riikide vahel sõda. Film lõpeb vaatega Maale, kus lastakse üksteise pihta kontinentidevahelisi rakette, ning Marsile, millest möödub kosmoseaparaat.
"Raudtaevas" pilatakse natsi- jms propagandat ja retoorikat ja naeruvääristatakse USA ja teiste suurriikide võimupoliitikat. Samuti on vihjeid mitmetele filmidele (näiteks "Allakäik" ja "Tähtede sõda").
Filmi tegemine ja linastumine
Filmi tegemine algas 2006. aastal, selles osales lisaks algse idee autoritele ka hulgaliselt vabatahtlikke, 2008–2010 õnnestus filmimiseks hankida ka piisav rahaline toetus. Filmimine toimus 2010–2011 Saksamaal, USA-s ja Austraalias, eriefektid tehti Soomes. Film valmis 2011. aasta lõpuks.
Film esilinastus Berliini filmifestivalil 11. veebruaril 2012, laiemasse kinolevisse jõudis see sama aasta aprillis. Filmi näidati ka 2012. aasta Haapsalu Õudus- ja Fantaasiafilmide Festivalil.
Bolognese
Tõustandardis on koera käitumise/iseloomu kohta muuhulgas kirjas järgmist: „Väga rahulik, tavaliselt mitte eriti aktiivne“
Merle Morrisson
Merle Morrisson (sündinud 22. jaanuaril 1959 Pärnus) on eesti sõudja.
Lõpetas 1976 Pärnu 2. Keskkooli ja 1982 TRÜ KKT. Olnud 1982–1984 Pärnu Kalevi SK-s õppealajuhataja, 1984–1994 Pärnu Kalevi ja Pärnu Dünamo nõukogus haldustöötaja, hiljem olnud Pärnumaal talunik.
182 cm, 78 kg. Hakkas sõudmisega tegelema 1973 Evi Lepiku õpilasena, jätkas Mihkel Leppiku ja Eduard Ždanovitši juhendamisel.
Isiklikku
Ta on Rita Maieri õde, Artur Maieri tädi.
Komnenos
Komnenos (kreeka keeles Κομνηνός; ladinapäraselt Comnenus) oli Bütsantsi kreeka aadliperekond, kes valitses Bütsantsi keisririiki aastatel 1081–1185 (104 aastat) ning hiljem Megas Komnenose (Μεγαλοκομνηνοί, Megalokomnenoi) dünastia nime all Trapezundi keisririiki (1204–1461).
Abielude kaudu teiste aadliperekondadega, eriti Dukase, Angelose ja Palaiologose perekonnaga, esineb Komnenose nimi enamiku hilisemate Bütsantsi tähtsamate aadliperekondade seas.
Ilze Viņķele
Ilze Viņķele (neiuna Ilze Vidiņa; sündinud 27. novembril 1971 Rēzeknes) on Läti poliitik. Ta oli 23. jaanuarist 2019 kuni 7. jaanuarini 2021 Läti tervishoiuminister. Ta kuulub erakonda Liikumine Poolt!. Ta oli aastatel 2011–2014 Läti sotsiaalminister. Ta oli seimi 10. ja 11. koosseisu liige ning on 12. koosseisu liige.
Viņķele lõpetas 1989. aastal Rēzekne 5. Keskkooli. Seejärel lõpetas ta Riia Stradiņši Ülikooli sotsiaaltöö erialal.
Isiklikku
Ta on abielus arsti ja poliitiku Juris Viņķelisega (abikaasa on samuti olnud Läti sotsiaalminister), neil on kolm poega. Tema isa Juris Vidiņš on olnud arst, poliitik (oli seimi 6. ja 7. koosseisu liige) ja dissident (kuulus organisatsiooni Helsinki-86).
Bokovo-Hrustalne
Bokovo-Hrustalne on linn Ukrainas Luhanski oblastis Hrustalnõi haldusalas.
Miussi jõe kallastel asuv Vahruševe asutati 1954. aastal.
XXI sajand
2014. aasta Ukraina kriisi ajal, aprillikuus, võtsid Venemaa-meelsed separatistid linna oma kontrolli alla.
Muuseumiöö
Muuseumiöö on üleeuroopaline tähtpäev rahvusvahelisel muuseumipäeval, 18. mail, mil õhtul ja öösel on paljud muuseumid kauem avatud ning toimub arvukalt laiale publikule suunatud üritusi.
Bokovo-Hrustalne
XXI sajand
9. augustil sisenesid linna valitsusväed.
Muuseumiöö
Eestis korraldatakse muuseumiöö üritusi alates 2009. aastast.
Ilvi Muiso
Ilvi Tomson (sündinud 30. juulil 1939 Pärnus) on eesti sõudja.
Lõpetas 1957 Pärnu 2. Keskkooli ja 1960 kokana ETKVL-i kooperatiivkooli. Aastast 1997 OÜ Tomarlo juhatuse liige.
Sõudmist hakkas harrastama 1955 Kalevi Pärnu SK-s Jüri Kuruli juhendamisel.
Mikk Valtna
Ta mängib ründava poolkaitsjana Eesti jalgpalli Premium Liiga võistkonnas Tartu JK Tammeka. Hooajal 2009/2010 võttis Valtna osa ka Korvpalli Meistriliigast, kus mängis Kuremaa SK/Tartu Palliklubi võistkonnas.
Jalgpallikarjäär
Mikk Valtna on Tartu JK Tammeka jalgpalliklubi kasvandik. Tammeka särgis mängis Valtna nii noorteklassis kui ka hiljem duubelrivistuses ning esindusvõistkonnas. Alates hooajast 2008 mängis Mikk Valtna JK Welco Elekter särgis. Ta oli võistkonna kapten aastatel 2008–2010. Hooajast 2008 pärineb Mikk Valtna esimene individuaalne tunnustus, kui ta valiti aastalõputurniiril parimaks mängijaks. Hooajal 2009 näitas Valtna head resultatiivsust. Ta lõi 18 väravat ja oli IV liiga lõunatsooni suurim väravakütt. Hooajal 2010 oli Valtna aga fenomenaalses hoos lüües 17 mängus 35 väravat ning oli sellega kõikide Eesti jalgpalliliigade suurim väravakütt. 2012. aastast alates esindab Valtna aga taas Tartu JK Tammeka värve.
Korvpallikarjäär
Mikk Valtna mängis Korvpalli Meistriliigas hooajal 2009/10, kui ta kandis Kuremaa SK/Tartu Palliklubi särki numbriga 21 põhihooaja jooksul 17 mängus. Keskmiseks punktiskooriks jäi 5,15 punkti ning keskmiselt mängis Valtna 14 minutit mängus.
Taganurga mõhnastik
Taganurga mõhnastik (ka: Vetla-Taganurga mõhnastik) on mõhnastik Harju maakonnas Anija vallas. Mõhnastik on arvele võetud ürglooduse objektina.
Pikkus ida-lääne suunas on üle 3 km ja laius 1,5 km. Koosneb kuplitest, küngastest, vallidest ja platoolaadseist reljeefivormidest, mis on orienteeritud valdavalt kirde-edela või ida-lääne suunaliselt. Platood on 10–15 meetrit kõrged, nende pealispinnad on tasased ja kergelt kaldus (2-3°) kagusse. Võib arvata, et mõhnastik kujunes erinevalt paljudest teistest aktiivse ostsilleeruva liustikuserva lähedal. Vetla-Taganurga mõhnastiku pindala on u 6 km2.
MODIS
MODIS (inglise Moderate-resolution Imaging Spectroradiometer) on keskmise lahutusvõimega kujutise spektroradiomeeter. MODIS on üks põhilisemaid NASAle kuuluvatest satelliitinstrumentidest, mis viidi Maa orbiidile Terra satelliidil 1999. aastal ja Aqua satelliidil 2002. aastal. Mõlemad satelliidid kuuluvad EOS programmi. pisi|MODIS sensor Aqua satelliidi pardal
Sissejuhatus
MODIS kogub andmeid 36 spektraalkanalis lainepikkuste vahemikus 0,4–14,4 mikromeetrit. Ruumiline lahutus on instrumendil olenevalt spektraalkanalist 250 m, 500 m või 1 km. MODISe piltidega kaetakse kogu Maa 1-2-päevase intervalliga. MODISega saab informatsiooni globaalsete protsesside toimumise dünaamika kohta. Uurimisobjektideks on nii maapind, veekogud kui ka atmosfäär erinevatel kõrgustel. MODISel on tähtis roll globaalsete mudelite välja töötamisel, ennustamaks suuremastaabilisi muutusi võimalikult täpselt.
Ķīšupe 2
Ķīšupe 2 (ka Ķīšupe-2) on küla (vasarnīcu ciems ehk suvilapiirkond) Lätis Saulkrasti piirkonnas Saulkrasti vallas. Küla asub valla põhjaosas Ķīšupe jõe ääres ja jääb piirkonna keskusest Saulkrastist 3,8 ja Riiast 49,5 km kaugusele.
MODIS
MODISe kanalid
en:Moderate-Resolution Imaging Spectroradiometer
Ķīšupe 2
Külas asub Ķīšupe bussipeatus, küla piiril ka bussipeatus DS "Ķīšupe 2".
MODIS
Radiomeetriline lahutus
Radiomeetriline lahutus on sensori tundlikkus erinevate elektromagnetkiirguste suhtes kujutise jäädvustamisel. Mida suurem on tundlikkus, seda rohkem suudab sensor erinevaid energiatasemeid signaalis eristada. Radiomeetrilist lahutust mõjutavad lisaks tundlikkusele ka signaali-müra suhe, kogu signaaliahela dünaamiline diapasoon ja kasutatav analoog-digitaalmuundur. MODISe radiomeetriline lahutus on 12 bitti.
Ķīšupe 2
Aastal 2017 oli külas 54 elanikku, aastal 2019 oli elanikke 86.
MODIS
Ruumiline lahutus
MODISelt on võimalik saada kolme erineva ruumilise lahutusega pilte: 250 m, 500 m ja 1000 m. 250 ja 500 m lahutust kasutatakse pilvisuse ja aerosooli uurimise kanaleil, 1 km ookeani ja atmosfääri koostise uurimise kanaleil ning soojuskiirguse piirkonnas. Kahel kanalil on ruumiline lahutus 250 m ja viiel kanalil 500 m. Ülejäänud kanalid on lahutusvõimega 1 km.
Spektraalne lahutus
MODISe spektraalne kanali laius varieerub vahemikus 10–500 nm, sõltudes vaadeldava kujutise mõõtmetest ja energiakogusest, mis on vajalik arvestatava mõõtmise tegemiseks konkreetse kanali puhul. Väiksemate lainepikkuste juures on ka kanali laius väiksem. Mida suuremaks muutuvad lainepikkuste väärtused, seda laiemaks muutub üldjuhul ka kanali laius. MODISE puhul on erandiks kanalid 5–7. Kõige suurema lainepikkuste vahemikuga on 31. kanal, mida kasutatakse maapinna ja pilvede temperatuuri mõõtmiseks.
Andmete kogumine
MODIS opereerib nii Terra kui Aqua kosmoseaparaatidega. Skaneeritava riba laiuseks on 2330 km ja kogu Maa katab MODIS 1–2 päevaga. Kuna MODISe uurimisvaldkond on väga lai, siis pakub see üksikasjalikke andmeid nii maapealsete, atmosfääri ja kui ka ookeanis toimuvate protsesside kohta. Osa MODISe andmete põhjal koostatud tulemeist on kõigile vabalt kättesaadavad juba 2–6 tunni möödumisel satelliidi ülelennust.
Koos teiste satelliitidel olevate instrumentide kogutud andmetega edastatakse ka MODISe andmed maa peal asuvatesse jaamadesse White Sandsi New Mexicos. Andmete kogumist korraldab TDRSS (Tracking and Data Relay Satellite System). Edasi saadetakse andmed EDOSile (EOS Data and Operations System) Goddardi kosmoselendude keskusse USAs, kus toimub erinevate produktide valmistamine.
Mitmed MODISe vaatlustest tuletatud produktid kirjeldavad maapinna, ookeanide ja atmosfääri omadusi, mida saab kasutada lokaalsete ja globaalsete protsesside muutuste uurimiseks. MODISe produktid on saadaval mitmetes allikates, mis on nimetatud järgmises alapunktis.
Tulemite töötlustasemed
Vastavalt andmestikule eristatakse MODISel viit töötlustaset: tase 0, tase 1, tase 2, tase 3 ja tase 4.
Tulemid
Kalibreerimistulemid on saadaval MCST Webi kodulehel. Neile tulemitele toetuvad kõik edasised üksikasjalikumad produktid. Kalibreerimisega kõrvaldatakse andmetest sobimatud piksliväärtused ja instrumendi enda juhuslikud vead.
Atmosfääri tulemid on kättesaadaval MODIS Atmosphere'i kodulehel. On teada, et Maa kliima muutub koos atmosfääri omaduste muutumisega. Seepärast on oluline jälgida lisandgaaside, pilvkatte, pilvetüüpide, päikesekiirguse ja troposfääri aerosoolide sisalduste muutusi. MODISe andmete põhjal koostatud vastavad tulemid loovad selleks hea võimaluse.
Taseme 2 atmosfääri tulemid
Taseme 3 atmosfääri tulemid on loodud statistiliselt ülalmainitud taseme 2 produktide põhjal. Üksikud väärtused on summeeritud ühepäevaste, kaheksapäevaste või kuupikkuste perioodide keskmisteks. Taseme 3 atmosfääri tulemeid on kolm.
Maapinna tulemid on kättesaadaval LP DAAC kodulehel ja MODIS Land kodulehel. Krüosfääri tulemid on saadaval NSIDC kodulehel. Ookeani tulemid on kättesaadavad OceanColor Webi kodulehel. Ookeani puhul on kõige olulisemad tulemid, mis näitavad oluliste ühendite (klorofüll a, tahked orgaanilised ja anorgaanilised süsinikühendid) kontsentratsioone või füüsikaliste suuruste (veepinna temperatuur, fotosünteetiliselt aktiivne kiirgus ja veepinna peegeldusvõime) väärtusi vees.
Loodusmets
pisi| Oandu loodusmets Lahemaa rahvuspargis
Loodusmets – mets, olenemata selle vanusest, mida pole kunagi raiutud ja mis on arenenud looduslike häiringute tagajärjel ja looduslike protsesside käigus.
Ingliskeelseks vasteks eesti loodusmetsa mõistele on Old-growth forest.
Barrus Võru VK
Klubi on 1950ndatel aastatel loodud Võru Võrkpallisektsiooni järeltulija. Klubi eesmärgiks on Võru maakonna võrkpallielu edendamine ja võrkpallurite esindamine Eesti meistrivõistlustel. Koostöös Võrumaa Spordiliiduga korraldatakse nii Võru maakonna karika- kui meistrivõistlusi. Klubi südameasjaks on ka Eesti võrkpallimaastiku ühe staažikama, Jaan Gutmanni nimelise võrkpalliturniiri korraldamine.
Esindusklubi naasis hooajast 2022/23 Eesti meistriliigasse ja Balti liigasse.
Ajalugu
Nimed:
Peatreenerid läbi aastate:
Andres Kingissepp
Andres Kingissepp (5. august 1939 Kuressaare – 27. märts 1991 Toronto) oli eesti kunstnik.
Ta sündis 1939. aastal Kuressaares. Aastal 1944 pages perekond Rootsi, aastal 1950 siirduti Kanadasse. Aastatel 1960–1964 õppis ta Ontario kunstikolledžis skulptuuri ja maali, täiendas end reisidel Euroopas. Esimene isikunäitus oli aastal 1968 Torontos, seejärel esines rändnäitusel Austraalias.
1976. aastal valiti Kingissepp Eesti Kunstide Keskuse laureaadiks. Tema teoseid talletatakse Kanadas, Inglismaal, USA-s ja Eestis.
Andres Kingissepp suri 1991. aastal Torontos.
Jacob Heinrich von Lilienfeldt
Jacob Heinrich von Lilienfeldt (1. detsember 1716 – 12. juuli 1785) oli baltisaksa näitekirjanik, esseist, juhuluuletaja.
Ta oli Uue-Põltsamaa mõisa omanik.
Kirjanikuna oli ta ühiskonnakriitiline, toetas ja propageeris sotsiaalseid reforme.
1767. aastal avaldas poliitilise traktaadi „Neues Staats-Gebäude”, kus tuli esimesena välja ettepanekuga luua Euroopa riikide liit.
Gunnar Männik
Gunnar Männik (sündinud 1. veebruaril 1959 Tartus), on eesti spordiarst.
Lõpetas 1977 Tartu 10. Keskkooli, 1982 TRÜ KKT ja 1994 TÜ arstiteaduskonna spordimeditsiiniosakonna. PhD bioloogia alal (1989).
Harrastanud 1979–1982 akadeemilist sõudmist, olnud Eesti mv-tel medalivõitjaid.
T: Jalgpallifüsioloogia (2000, 2008), Spordivigastused jalgpalli näitel (2008), Spordisalmid (2010).
Seo Jae-pil
pisi|Seo Jae-pil (1947) Seo Jae-pil (Hangul: 서재필; Hanja: 徐載弼; 7. jaanuar 1864 Jeonranam-do Bosung - 5. jaanuar 1951 Philadelphia Ameerika Ühendriikides) oli Korea poliitik ja iseseisvuslane, ajakirjanik ja arst. Tema kirjanikunimi oli Songjae(송재;松齋), Ssangkyung(쌍경;雙慶), Osia, ameerika nimi oli Philip Jaisohn. Ta oli esimene korealane, kellest sai naturalisatsiooni korras Ameerika Ühendriikide kodanik.
Dominic Calvert-Lewin
pisi|Dominic Calvert-Lewin 2017. aastal [[Everton FC|Evertoni särgis]] Dominic Nathaniel Calvert-Lewin (sündinud 16. märtsil 1997 Sheffieldis) on Inglise jalgpallur. Ta mängib Premier League'i klubis Everton.
Ta alustas klubikarjääri kodulinnas Sheffield Unitedis, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2005. aastal. Klubi esindusmeeskonnas tegi ta Inglismaa kolmandas liigas debüüdi hooajal 2014–15. Hooajal 2014–15 oli ta laenul ka Inglismaa tugevuselt kuuenda liiga klubis Stalybridge Celtic ja hooajal 2015–16 neljanda liiga klubis Northampton Town, paistes mõlemal hooajal silma paljude löödud väravatega.
2016. aasta augustis liitus Calvert-Lewin 1,5 miljoni naelsterlingi eest Evertoniga. Debüüdi klubi meeskonnas tegi ta 13. detsembril 2016 mängus Arsenali vastu. Esimese värava ja ühtlasi oma esimese värava Premier League'is lõi ta 18. märtsil 2017 mängus Hull City vastu. 3. mail 2017 mail sõlmis ta Evertoniga viieaastase lepingu.
2017. aastal tuli ta Inglismaa kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistriks. Ta lõi turniiril kaks väravat, sealhulgas Inglismaa võiduvärava finaalis Venezuela vastu.
Gérard Deledalle
Gérard Deledalle (17. oktoober 1921 – 12. juuni 2003) oli prantsuse filosoof ja semiootik.
Ta kirjutas monograafiad John Dewey ja Charles S. Peirce'i kohta.
Valgevase tänav
Valgevase tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis.
Tänav algab Tööstuse tänavalt ja lõpeb Vabriku tänaval. Valgevase tänav on kirde-edelasuunaline ja ligikaudu 290 meetri pikkune.
Valgevase tänav hooned 3 ja 11 on tunnistatud ehitismälestisteks.
Dream Chaser
Dream Chaser (inglise "Unistuse tagaajaja") on Sierra Nevada Corporation (SNC) Space Systemsi poolt välja töötatav korduvkasutatav mehitatud suborbitaalne ja orbitaalne kosmoselennuk. See on üks osa NASA poolt Rahvusvahelise kosmosejaama meeskonna ja lastiga varustamiseks välja töötatavast kommertsprogrammist.
Dream Chaser on kavandatud toimetama Maa-lähedasele orbiidile ja sealt tagasi Maale kuni seitset inimest. Sõiduk on projekteeritud startima vertikaalselt ja maanduma horisontaalselt – automaatselt, tavalisele maandumisrajale.
Colmegna
Colmegna on umbes 379 elanikuga fraktsioon (frazione) Itaalias Lombardia maakonnas Varese provintsis Luinos. Colmegna asub umbes 2,98 km kaugusel keskusest.
pisi|tühi|Vaade [[Maggiore järvele]]
Kerli Dello
pisi|Kerli Dello [[ERR-i otseülekande korraldamisel veteranide päeva puhul toimunud kontserdil Vabaduse väljakul 23. aprillil 2013]] Kerli Dello (sündinud 21. veebruaril 1977) on eesti ajakirjanik ja suhtekorraldaja.
Karjäär
Kerli Dello alustas ajakirjandustööd Viru-R-Raadios (1995–2001), kust suundus TV1 spordiuudiste edastajaks (2001). Samast aastast töötas Kerli Dello Kuku Raadios uudistetoimetajana. Samuti töötas ta alates 2007. aastast ETV hommikuprogrammi "Terevisioon" uudistesaatejuhina.
2011. aasta suvest asendas ta puhkusel olnud "Aktuaalse kaamera" uudistesaatejuhte.
2014. aasta mais teatas Dello, et ta lõpetab töö "Terevisiooni" uudistesaatejuhina, ning siirdus tööle Eesti Kaitseväkke.
Ta on korduvalt valitud ajakirja Nädal küsitlusel parimate uudisteedastajate hulka.
Füüsikaline atmosfäär
Füüsikaline atmosfäär ehk normaalatmosfäär (tähis atm) on mittesüsteemne (SI-väline) rõhuühik. Rõhk 1 atm võrdub 760 mm kõrguse elavhõbedasamba (760 mm Hg) rõhuga normaaltingimustel (temperatuuril 0 °C ja raskuskiirendusel 9,80665 m/s2).
SI-süsteemi ühikutes
Muudes rõhuühikutes
Luino
Maggiore järve kaldal asuva Luino kõrgus merepinnast on 50 meetrit, asustustihedus keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Haldus
Luino piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Agra, Brissago-Valtravaglia, Cannero Riviera (VB), Cannobio (VB), Cremenaga, Dumenza, Germignaga, Maccagno, Monteggio (Šveits-TI), Montegrino Valtravaglia.
Luino halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Baggiolina, Biviglione, Bonga, Casa Colombaro, Casa Demenech, Casa Donato, Casa Ferrario, Casa Ferrattina, Casa Pozzi, Cascina Pastore, Case Mirabello, Colmegna, Creva, Fornasette, Girasole, Il Gaggio, Il Valdo, La Brughiera, La Speranza, Longhirolo, Molino, Monte Bedea, Motte, Pezza, Pezzalunga, Pezze, Pianazzo, Poppino, Roggiolo, Ronchi, San Pietro, Tecco, Torretta, Trebedora, Vignone, Voldomino.
Ansgar Focke
pisi|Ansgar Focke Ansgar-Bernhard Focke (sündinud 22. aprillil 1982 Wiesbadenis) on Saksamaa poliitik.
Elu ja karjäär
Ansgar Focke lõpetas 2000. aastal Lohnes majandusgümnaasiumi. Aastatel 2000 kuni 2003 õppis ta kindlustusagendiks. 2006 aastal avas ta oma kindlustuse ja rahanduse firma. Seejärel on ta töötanud sõltumatu kindlustusagendina. Alates 2007.aastast elab Focke Delmenhorstis.
Poliitika
Ansgar Focke on Kristlik-Demokraatliku Liidu liige aastast 1999 ja alates 1998. aastat kuulub ta noorteorganisatsiooni Junge Union. Alates 2000 Focke on CDA liige ja alates 2005 - CDL ja CDU / CSU (MIT) liige. Alates 2003 kuni september 2009 ta oli Oldenburgi maa rahvaliidu "Junge Union" esimees. Selles ametis ta oli Saksa kampaania: "Nostalgia ?Ei, aitäh" üks asutajatest.
Aastal 2003 Focke sai CDU juhatuse liikmeks Oldenburgis ja seal ta nüüd töötab eksperdina. Alates novembrist 2008 oli ta CDU tegevdirektor. Detsembris 2008, Focke valiti (93,8% häältest) Oldenburg maa CDU esimeheks.
Aastal 2001 Ansgar Focke oli kõige noorem kandidaat ja oli otseselt valitud linnavolikokku. Ta oli tagasi valitud 2006 aastal viieks aastaks.
Ansgar Fox oli parim kandidaat Junge Unioni valimistel 2008 aastal. Alates 27. jaanuarist 2008 ta on Saksa Liidu Parlamendi CDU fraktsiooni esindaja. Alates 2008 kuni 2013 ta töötab petitsioonikomisjonid ja Sotsiaal-, pere-, naiste ja tervise küsimuste Komitees. CDU - s ta on noorte rühma esindaja.
Kopp (etnograafia)
Kopp on varrega nõu, millega tõsteti vedelikku.
Pika varrega nõud nimetati villkopaks.
Ellen Meiksins Wood
pisi|Ellen Meiksins Wood (2012) Ellen Meiksins Wood (sündinud Ellen Meiksins, 12. aprill 1942 – 14. jaanuar 2016) oli Läti päritolu marksistlik Ameerika ajaloolane.
Wood sündis New Yorgis juudi soost Läti pagulaste peres ning kasvas üles Euroopas ja USAs. 1962. aastal lõpetas ta California ülikooli Berkeleys slaavi keelte erialal, mille järel õppis California ülikoolis Los Angeleses politoloogiat, kaitstes 1970. aastal samas doktorikraadi. Aastatel 1967–1996 õpetas ta Torontos Yorki ülikoolis politoloogiat.
Trigon Wealth Management
thumb|right|Trigon Wealth Management
AS Trigon Wealth Management (TWM) on Eestis registreeritud ja litsentseeritud investeerimisühing, mis pakub jõukatele eraisikutele Eestist ja naaberriikidest terviklikku varade juhtimise teenust. Trigon Wealth Management ei ole kommertspank ega finantstoodete müügikanal.
Jojoobipõõsalised
Jojoobipõõsalised (Simmondsiaceae) on nelgilaadse seltsi kuuluv taimede sugukond.
Sugukonda on arvatud üks liik: jojoobipõõsas (Simmondsia chinensis). Mõnikord käsitletakse seda liiki ka sugukonnas pukspuulised.
Netisläng
Netisläng (ka netikeel; inglise keeles Internet slang, netspeak) on keelevariantide perekond (language variety), mida kasutatakse internetisuhtluses ja mis varieerub vastavalt kasutajatele ja suhtlusolukordadele.
Netislängi alla paigutatakse osalt vahendid ja võtted, mis on otseselt seotud arvuti (sh nutitelefon ja tahvelarvuti) omadustega ja võetud kasutusele just netisuhtluses (nt klaviatuuri abil sisestatud emotikonid). Teiselt kuuluvad siia tavasuhtluse vahendid ja võtted, mida netisuhtlus on muutnud populaarseks ja mis leiavad seal eriti laia kasutust (nt akronüümid ja muud lühendused nagu LOL "laugh out loud"). Lisaks on osa netislängi jooni suulise keele ja suulise dialoogi jooned, mis on üle kantud kirjalikku suhtlusse.
Netisläng sündis Interneti algusaegadel ja osalt väljaspool netti. Nt Useneti kasutajate keel ja leetspeak teatetahvlisüsteemis (BBS, IRC jne). Tegu on pidevalt ja kiiresti muutuva keelevariandiga, mis omandatakse üldjuhul tegeliku keelekasutuse käigus, kuigi on kirjutatud ka netislängi stiilijuhiseid (Wired Style). Slängi termini kasutamine selle nähtuse kohta on tinglik. Släng (slang) viitab üldjuhul kindla sotsiaalse või erialase inimrühma erisõnavarale või kinnisfraasidele. Netislängi puhul on tegu ka grammatiliste erijoontega (eesti netisüntaksi erijoon on öeldise (eriti olema) sage puudumine: Sul auto load muidu olemas? Ta jube tore inimene.). Lisaks on suur osa kindlates rühmades kujunenud keelenditest ja suhtlusvõtetest läinud rühmaülesesse kasutusse.
Keskne motiiv netikeelendite kasutamiseks on olnud tekstitootmise lihtsustamine ja kiirendamine, osalt ka vajadus mahutada võimalikult palju infot sisaldav tekst ettenähtud väiksesse ruumi (Twitter jm). Oluline mõju netislängile on arvuti tarkvaral ja riistvaral (klaviatuuril olevad märgid, ekraani suurus, sõnumi tähemärkide maksimaalne hulk, jms).
Matěj Stránský
Matěj Stránský (sündinud 11. juulil 1993 Ostravas) on Tšehhi jäähokimängija, kes mängib Šveitsi kõrgliiga klubis HC Davos ründajana (vasak või parem ääreründaja).
Netisläng
Netislängi leidub kõige enam ja kõige järjekindlamalt argises spontaanses netidialoogis (kiirsuhtlus), Facebookis, jututubades, netimängudes, blogides jms.
Netislängi jooni kasutatakse ka suhtluses väljaspool internetti ja tavasuhtlust, nt telefonisõnumites ja ilukirjanduses.
Matěj Stránský
Aastatel 2010–2013 mängis ta Põhja-Ameerikas Western Hockey League'i klubis Saskatoon Blades.
2011. aastal valis Dallas Stars ta NHL-i draft'is 165. valikuna. Aastatel 2013–2017 mängis ta American Hockey League'is (AHL) Dallas Starsi noorteklubis Texas Stars, kuid NHL-is tal debüüti teha ei õnnestunud. 2014. aastal võitis ta Texas Starsiga Calder Cup'i. Hooajal 2016–17 valiti Stránský AHL-i tähtede mängule.
Netisläng
Netislängi mõju keelekasutusele on nähtud erinevalt. Osa autoreid (eriti keelekorraldajad) on näinud selles ohtu kirjakeelele ja selle reeglite valdamisele. Osa autoreid näeb netislängis (sh selle keelevigades) keele rikastamise ja uuendamise abinõu.
Marika Tõke
Marika Tõke (aastani 1988 Marika Mölder; sündinud 17. märtsil 1965 Pärnus) on eesti sõudja.
Matěj Stránský
2017. aastal asus Stránský mängima KHL-i klubis Tšerepovetsi Severstal. Hooaja 2018–19 teises pooles mängis ta Rootsi kõrgliiga klubis Mora IK.
Netisläng
Olulisi netislängi jooni
Allikad:
Marika Tõke
Lõpetas 1983 Pärnu 1. Keskkooli ja 1986 juuksurina Tallinna 19. Kutsekooli. Töötanud juuksurina.
Sõudma hakkas 1977 Pärnu Dünamos Evi Lepiku ja Mihkel Leppiku juhendamisel. 180 cm, 78 kg.
Matěj Stránský
Aastatel 2019–2021 mängis ta Tšehhi kõrgliiga klubis Třineci Oceláři. 2021. aastal tuli ta klubiga Tšehhi meistriks. Hooajal 2020–21 oli Stránský Tšehhi kõrgliiga suurim väravakütt (33 väravat).
2021. aasta mais sõlmis ta lepingu Davosiga.
Tšehhi jäähokikoondise koosseisus on Stránský osalenud 2021. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2022. aasta taliolümpiamängudel.
Maarjamõisa (Aravete)
Maarjamõisa (varem Maarja ) on asum Aravete alevikus Põhja-Järvamaal Järva vallas.
Koht on saanud nime selle järgi, et kunagi paiknes seal Maarja karjamõis. Paikkonda tuntakse eelkõige nime all KETE. See ei ole tegelikult koha nimi, vaid on jäänud kohale külge seoses seal kunagi tegutsenud ehitusmaterjale tootva ettevõttega (Aravete Kolhoosidevaheline Ehitusmaterjalide Tootmise Ettevõte ehk Aravete KETE), kus valmistati peamiselt silikaltsiidist ehitusplokke. Piirkonda on kohalikud nimetanud ka külaks ning koostanud Maarjamõisa küla arengukava.
Piirkond piirneb kahest küljest metsaga. Metsas Mägise külas asub looduskaitsealune Eevakivi. Teise metsa maastik on mägine ning sinna on rajatud jooksu-, suusa- ja rattarajad, mida kasutavad nii kooliõpilased kui ka harrastussportlased. Piirkonna serva on rajatud Aravete Spordi- ja Tervisekeskus ning seal asub ka Aravete kardirada.