cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Tere, tüdrukud
Filmi režissöör on Valeria Anderson. Film jutustab Narvast A. Sommerlingi nimelisse sovhoosi maatööle saabunud vene keelt kõnelevatest noortest, kes asuvad tööle aiandusbrigaadis. Filmis jälgitakse neidude töid ja tegemisi ning sovhoosi põllutöid kevadest sügiseni.
Filmi kestus on 20:33.
Film võitis 1963. aastal Balti liiduvabariikide ja Valgevene filmifestivalil parima režii auhinna.
Lucas Boyé
Lucas Ariel Boyé (sündinud 28. veebruaril 1996 San Gregorios) on Argentina jalgpallur, kes mängib ründajana Hispaania kõrgliiga klubis Elche ja Argentina jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri Argentina klubis River Plate, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2007. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 2014. aastal. 2015–2016 oli ta laenul Argentina kõrgliiga klubis Newell's Old Boys.
2016. aasta veebruaris sõlmis ta lepingu Itaalia kõrgliiga klubiga Torino. Hooaja 2017–18	teises pooles oli ta laenul Hispaania kõrgliiga klubis Celta de Vigo, hooajal 2018–19 Kreeka kõrgliiga klubis Ateena AEK ja hooajal 2019–20 Inglismaa esiliiga klubis Reading. 2020. aasta septembris läks ta laenule Elchesse, kellega sõlmis aasta hiljem püsiva lepingu.
Argentina jalgpallikoondises tegi Boyé debüüdi 25. märtsil 2022 MM-i valikmängus Venezuela vastu.
Rožmitál pod Třemšínem
Rožmitál pod Třemšínem (saksa keeles Rozmital või ka Rosenthal) on linn Tšehhis Kesk-Tšehhi maakonnas Příbrami ringkonnas. Rožmitál pod Třemšínem asub Příbramist umbes 13 km ja Praha kesklinnast ligikaudu 68 km edelas.
Asulat on esmamainitud 1265. aastal. Rožmitál pod Třemšínem sai alevi staatuse 1349. aastal ja linnaõigused 1850. aastal.
Rožmitál pod Třemšínemi vanalinn on alates 1990. aastast ajalooline linnakaitseala.
Velēnmuiža
Velēnmuiža on küla (mazciems) Lätis Gulbene piirkonnas Lizumsi vallas.
Põhjus ja tagajärg
Põhjus ja tagajärg on filosoofilised mõisted, mis iseloomustavad nähtustevahelist üldist seost materiaalses protsessis, milles ühe nähtuse toimumisel tekib teine nähtus. Põhjuste ja tagajärgede kaudu seotud sündmuste rida nimetatakse põhjuslikkuse ahelaks, mis on ruumis ja ajas pidev (ilma alguse ja lõputa.)
Velēnmuiža
Küla asub keskosas. Asula on kujunenud Lizumsi mõisa Velēna karjamõisa juurde. Külas on Silenieki bussipeatus.
Põhjus ja tagajärg
Põhjuse ja selle tagajärje vahelist seost nimetatakse põhjuslikkuseks, kausaalsuseks, põhjustmiseks.
Velēnmuiža
Aastal 2000 oli külas 31 elanikku.
Põhjus ja tagajärg
Põhjuslikkus
Põhjuslikkus üritab seletada maailma toimumist. Selle kontseptsioon sarnaneb teguri ja tõhususe omadega. Sel põhjusel aga läheb sellest arusaamiseks vaja intuitsiooni. Tavalise keele loogika ja struktuuriga on põhjuslik seos aga kaudne.
Kas põhjus ja tagajärg on sündmused?
Enamik filosoofe vaatleb põhjuste ja tagajärgedena sündmusi (muutusi, mittemuutusi, esinemisi) ning parafraseerib ütlused, kus põhjuste või tagajärgedena esitatakse midagi muud, ütlustele sündmuste kui põhjuste ja tagajärgede kohta. See võimaldab vältida komplikatsioone põhjuslike radade kirjeldamisel.
Boxer
Boxer on Saksamaa ja Hollandi päritolu jalaväe lahingumasin, mis on kasutusel 2008. aastast.
Põhjus ja tagajärg
Kas põhjus ja tagajärg on sündmused?
Mõned filosoofid leiavad, et põhjuseks või tagajärjeks on mõnikord fakt, omadus või sündmuse aspekt, ilma et seda saaks taandada sündmustevahelisele põhjuslikkusele.
Mõned filosoofid leiavad, et teo puhul ei saa tegijat kui põhjust taandada sündmustele.
Kas põhjuselt kandub tagajärjele midagi üle?
Osa filosoofe väidab, et põhjuselt kandub tagajärjele midagi üle.
Ühes variandis kandub üle mõni jäävusseadusele alluv füüsikaline suurus.
Hans Reichenbachi ja Wesley Salmoni järgi kandub üle mingi struktuuriline tunnus. '
Täielik põhjus ja spetsiifiline põhjus
Eristatakse täielikku põhjust ja spetsiifilist põhjust. Täielik põhjus on kõigi nende asjaolude koguhulk, mille olemasolu puhul paratamatult saabub tagajärg. Spetsiifiline põhjus on rea niisuguste asjaolude koguhulk, mille ilmumine toob kaasa tagajärje ilmumise, ent seejuures on ka palju teisi asjaolusid, mis konkreetses situatsioonis olid olemas juba enne tagajärje saabumist ja mis on põhjuse toime tingimuseks.
Põhjuslik seos
Põhjuslik seos (ingl causal relation) on seos põhjuse ja tagajärje vahel. Tänapäeva teaduses eelistatakse rääkida determineerimisest, mida mõistetakse väljaarvutamise võimalusena. Filosoofia ajaloos on aga põhjuslikku seost mitmeti tõlgendatud. Aristotelese arvates on neli põhjust või seletavat printsiipi. Atomistid mõistsid põhjusena aatomite põrkumist või haakumist. Tavapärane arusaam põhjuslikust seosest eeldab veel tänapäevalgi sarnasust millegi käegakatsutavaga. Näiteks on lihtne mõista, et kivi liikumise põhjus on, et mina ta teatud suunas lennutasin, kuid hulga raskem on mõista, kuidas saab teatud elektrinähtus atmosfääris põhjustada välku (silmaganähtav sündmus) ja müristamist (kuuldav sündmus).
Tänapäeva tavaarusaam põhjuslikust seosest ei erine oluliselt 18. sajandi omast. Just seda analüüsis David Hume ning jõudis küllaltki tavatute järeldusteni. Põhjuslikku seost iseloomustavad arvatavasti kolm tunnust: Võib olla juhtumeid, kus kaht sündmust iseloomustavad kaks esimest tunnust, kuid sellele vaatamata ei saa neid vaadelda põhjuse ja tagajärjena. Näiteks järgneb suvi kevadele, kuid vaevalt võib kevadet suve põhjuseks nimetada.
“Uurimuses inimmõistusest” defineerib Hume põhjusliku seose kahe tingimusega: Meil on harjumus seostada teatud sündmusi ning kalduvus arvata, et see ongi objektiivne põhjuslik seos. Hume leidis, et objektiivsete põhjuslike seoste olemasolu pole võimalik tõestada.
Immanuel Kant leidis, et objektiivsed põhjuslikud seosed on siiski olemas, kuid tänu sellele, et inimmõistus eeldab põhjuslikkust tunnetuse aprioorse vormina. Põhjuslikud seosed ei iseloomusta seega asja iseeneses, vaid ainult asja meie jaoks.
Metafüüsika
Põhjuse ja tagajärje loomus on osa metafüüsikast.
Ontoloogia
Tüüpiline metafüüsiline küsimus põhjuse ja tagajärje kohta uurib, milline entiteet (iseseisev olemusvorm) on põhjus ja milline tagajärg. Üks võimalus on, et põhjus ja tagajärg on üks ja see sama entiteet, asümmeetriline seos nende vahel. Näiteks "A on põhjus ja B selle tagajärg" või "B on põhjus ja A selle tagajärg." Sellisel korral on aga ainult üks neist õige. Üksel komistades jalaluu murdmisel on komistamine põhjus ja jalaluu murdmine sele tagajärg, mitte vastupidi. Teine võimalus on et põhjus ja tagajärg on mõlemad erinevad entiteedid. Käitumisviis võib olla põhjuseks samas kui püsiv objekt on selle tagajärjeks. Näiteks suhe kahe vanema vahel on põhjuseks nende lapse sünnile/olemasolule.
Epistemoloogia
Kuna põhjuslikkus on õhkõrn metafüüsiline arusaam, on vaja märkimisväärseid jõupingutusi, et saada rohkem teada selle eriti empiirilistest asjaoludest.
Geomeetriline tähendus
Põhjuslikkusel on eelduse ja ühtsuse tunnused. Need on topoloogilised ja on ajaruumi geomeetrilised osad. Nagu Alfred Robb on välja töötanud, tuletavad need omadused aja ja ruumi mõistet. Max Jammer kirjutab: "Einsteini postulaat... avab tee põhjuslikkuse topologia otsesele ülesehitusele... Minkowski ruumis." Põhjuslik efektiivsus levib sama kiirelt kui valgus.
Servoajam
Servoajam ehk servomehhanism (inglise keeles servomechanism; ladina keeles servus ori) on servojuhtimise seade, mis muudab etteandesignaalidega määratud viisil käitatava mehhanismi või selle osa asendit või kiirust. Servoajami iseloomulik erinevus harilikust programmjuhitavast ajamist on selles, et juhitava objekti asendi ja kiiruse reguleerimine toimub tagasiside- ehk veakorrektsioonisignaalide abil.
Servoajami põhiosad on servomootor ja servovõimendi.
Servomootor on ajami täiturseade, mis muudab käitatavate mehhanismide olekut, muundades välise toiteallika energiat reguleerorgani pöörd- või kulgliikumise energiaks. Tagasisidestus võimaldab sooritada asendi- ja kiirusemuutusi väga kiiresti ja täpselt. Selleks peab mootoril olema väike inerts, täpne peatumine ja kindel püsimine seisuasendis. Neid tingimusi rahuldab kõige paremini samm-mootor. Kasutatakse ka mitte-elektrilisi (pneumaatilisi ja hüdraulilisi) mootoreid.
Servovõimendi (servomuundur) reguleerib mootori toitevoolu nii, nagu programmeeritav kontroller ette annab.
Suure-Jaani alevivolinike loend 1934
14. ja 15. jaanuaril 1934 valiti Suure-Jaani alevivolinikeks (RTL 1934, 14):
Vabadussõjalaste rahvaliikumise nimekirja valimisliidu järgi
(arvatud volikogust välja Kohtu- ja siseministri otsusega 22. märtsist 1934 nr. 2388; RTL 1934, 29)
Päästevest
pisi|Laps 100 N ujuvmaterjalist päästevestiga pisi|Ohutusvest ehk ujuvvest pisi|Gaasiga täituv päästevest Päästevest on seljas kantav ujuvusvahend selle kandja veepinnal hoidmiseks.
Kergemaid alla 100-njuutonilise kandevõimega päästeveste nimetatakse üldjuhul ohutusvestideks.
Kirjeldus
pisi| Kaks [[prantsuse buldog|prantsuse buldogit päästevestidega ujumas]] Päästevestid jagunevad materjalilt ja rakendumispõhimõttelt peamiselt järgmiselt:
Päästevestid jagunevad vastavalt eurostandarditele, kandevõimele ja sellest tulenevatele kasutustingimustele:
Päästevesti värv on SOLASe kohaselt kollane, oranž või punane, et see võimaldaks vette kukkunut efektiivsemalt leida. Tähelepanu äratamiseks peavad päästevestil olema ka helkurribad ja vile ning avamerel kasutatavatel päästevestidel autonoomne tuli. Ohutusvestidel ei pea olema eelnimetatud silmatorkavuse ja varustuse nõuded täidetud.
Lisaks on olemas ka ujuvvestid ja loomade päästevestid.
Ujuvvest on mõeldud abistavaks vahendiks ujuda oskavale inimesele. See ei keera inimest automaatselt turvalisse asendisse ega hoia teda pikalt vee peal. Samas segab ujuvvest vähem liikumist, eriti just käte liigutamist. Ujuvveste kasutatakse veespordis - süsta, parve, veelaua ja aerulauaga sõitmisel.
Loomade päästevestid on mõeldud koerte ja kasside ohutuseks. Need hoiavad vette kukkunud looma kõhuli asendis ning võimaldavad ta seljale kinnitatud sanga abil veest välja tõsta või turvaliini külge kinnitada.
Kasutamine
Päästevestid peavad olema veesõiduki pardavarustuses vastavalt pardal viibijate arvule ja ühtlasi veesõiduki sõidupiirkonnale vastava kandevõimega. Päästevest ei pea olema ujuvvahendil viibijal kogu aeg seljas, kuid peab olema piisavas valmiduses ja seda peab oskama selga panna. Fikseeritud iste- või seisukohaga väiksel veesõidukil (jett, süst, aerulaud, purjelaud, sportpurjekas jms) on võimalik vesti pardal praktiliselt siiski kanda vaid seljas. Päästevesti on eriti soovitatav ja mõistlik kindlasti seljas kanda järgmistel puhkudel:
Kajutiga veesõidukis siseruumis reeglina päästevesti ei kanta, vaid see pannakse selga alles välistekile minnes. Veesõiduki uppumise korral võib seljas olev päästevest takistada veega täituvatest ruumidest hõlpsat väljumist, kui ruumist väljumise ava on jäänud või jäämas vee alla.
Päästevest aitab ka neid, kes mingil põhjusel ei ole pärast vette kukkumist teadvusel (füüsiline vigastus, põrutus, alajahtumine, hingamisraskused). Päästevest toob hädasolija vee peale, kraega vest keerab inimese õigetpidi ja hoiab pead veest väljas.
Päästevest Ameerika Ühendriikides
Ameerika Ühendriikide Rannavalve reguleerib päästevestide tähistusi Ameerika Ühendriikides ja need erinevad Euroopa omadest. Siiani on Ameerika Ühendriikides olnud kasutusel kolm tüüpi:
Praegu nimetatakse vanu tüüpe ümber, et harmoneerida süsteemi. Eesmärgiks on, et edaspidi oleks Ameerika Ühendriikides müüdavaid veste võimalik võrrelda ISO standardiga. Uuemad päästevestid kannavad tähiseid "Level 50", "Level 70", "Level 100", "Level 150" ja "Level 275".
Stefan Löfven
Kjell Stefan Löfven (sündinud 21. juulil 1957 Stockholmis) on Rootsi poliitik, 2014–2021 Rootsi peaminister.
Gabriel Herlin
Gabriel Herlin (10. september 1647 Kalmar, Rootsi – 20. mai 1709 Tallinn) oli Eesti vaimulik.
Stefan Löfven
Ta oli 2012–2021 Rootsi Sotsiaaldemokraatliku Töölispartei esimees.
Gabriel Herlin
Õppis aastal 1654 Kalmari koolis, aastatel 1655–1661 Växsjö gümnaasiumis, seejärel Kalmari gümnaasiumis. Uppsala Ülikooli immatrikuleeriti ta 20. juunil 1669. Ordineeriti 16. aprillil 1671.
Stefan Löfven
Minevikus on Löfven töötanud keevitajana ja olnud ametiühingutegelane. Enne parteijuhiks saamist oli Löfven 1. jaanuarist 2006 kuni 27. jaanuarini 2012 ametiühingu IF Metall juht.
Gabriel Herlin
Oli aastatel 1671–1684 Harju-Risti koguduse abiõpetaja, aastal 1684 sai Harju-Madise koguduse õpetajaks. Vahetas 7. oktoobril 1688 elukoha Harju-Ristilt Harju-Madisele. 29. oktoobril 1696 kutsuti Tallinna Rootsi-Mihkli koguduse õpetajaks.
Stefan Löfven
Noorus
Löfven sündis Stockholmis. Lastekaitse nõudmisel pidi tema ema Margareta Löfven poja lastekodusse andma. Emal oli juba ka teine poeg, Ulf, kelle eest ta pidi hoolitsema. Löfveni isa Karl Alvar Hedberg suri peagi. Lastekodust võeti kümne kuu vanune Löfven elama Põhja-Rootsis Sollefteå vallas Sunnersta külas elanud kasuperre, kus ta kasvas koos õe ja vennaga. Kasuisa Ture Melander oli metsatööline ja hiljem vabrikutööline, kasuema Iris Melander oli hooldustöötaja.
Löfveni bioloogilisel emal oli kasuperega kokkulepe, et võimalusel võtab ta poja tagasi enda juurde, kuid nii ei läinud. Nooruses oli Löfven oma emaga kirjavahetuses. Bioloogilise perega kohtus ta 22 aasta vanuselt.
Gabriel Herlin
Asutas Harju-Ristil talurahvakooli ja oli seal õpetaja. Trükitud jutlus 12. detsembril 1679 - rahu sõlmimise puhul Rootsi ja Taani vahel. Een Christelig Tacksäyelse Predijkan, förmedelst den slutna Freden... (tiitellehel oli märgitud, et jutlus tuli ette lugeda nii rootsi kui ka eesti kogudusele). Oli üks 1699 aastal ilmunud Rootsi kirikukorralduse Kässi-ramat korrektoreid.
Isiklikku
Gabriel Herlin oli kaks korda abielus. Esimese naise Anna Elisabethi isa oli Harju-Madise koguduse õpetaja Johann Haquinus Forselius, naise vend oli rahvakoolide rajaja Bengt Gottfried Forselius. Teine abikaasa Margaretha Judith oli Kullamaa Püha Johannese koguduse õpetaja Heinrich Gösekeni lesk. Tema poeg Axel Julius Herlin oli Tallinna Rootsi-Mihkli koguduse abiõpetaja ja Viru-Jaakobi koguduse õpetaja, vend Peter Herlin oli Vormsi Püha Olavi koguduse abiõpetaja ja Tallinna Rootsi-Mihkli koguduse õpetaja.
Stefan Löfven
Noorus
Keskkooli ajal valis Löfven majandusõpingute suuna. Pärast keskkooli käis 48 nädalat väldanud keevitamiskursustel. Ta alustas ka sotsiaaltöö õpinguid Umeås asuvas kõrgkoolis, kuid jättis need pooleli.
Karjäär ametiühingutes
pisi|Värskelt parteijuhiks valitud Löfven
Karjäär poliitikas
2005. aasta lõpus valiti Löfven sotsiaaldemokraatliku erakonna juhatusse. 27. jaanuaril 2012 valiti ta erakonna juhiks.
Esimene ametiaeg
2014. aasta üldvalimiste tulemusel moodustati sotsiaaldemokraatide ja roheliste vähemusvalitsus. Immigratsioonivastane partei Rootsi Demokraadid saavutas valimistel hea tulemuse (13% häältest), kuid ei vasakleer ega paremleer ei soovinud nendega koostööd teha. Sotsiaaldemokraatide häältesaak (31,0%) oli vaid natuke parem kui 2010. aastal saadud 30,7% häältest, mis oli Rootsi sotsiaaldemokraatide jaoks läbi ajaloo nõrgim tulemus.
2. oktoobril 2014 korraldatud hääletusel toetas Löfveni 132 parlamendiliiget (sotsiaaldemokraadid ja rohelised), 49 oli Löfveni vastu (Rootsi Demokraadid) ja 154 liiget jättis hääletamata (moderaadid, Kristlikud Demokraadid, Liberaalne Rahvapartei, Keskpartei, Vasakpartei). Hoolimata rekordiliselt madalast toetusest astus Löfveni juhitud valitsus 2014 aasta 3. oktoobril ametisse.
Löfven on öelnud, et soovib opositsiooniga koostööd teha, eriti pensionisüsteemi osas, uute energiaallikate arendamisel ja kaitsepoliitika valdkonnas.
Ville-Marie
pisi|Ville-Marie linnaosa Montréali kaardil pisi|Linnaosa logo Ville-Marie (eesti keeles kui 'Maarjalinn') on Montréali keskne linnaosa, vanalinn (Vieux-Montréal) ja ärikeskus, kus asub ka vanasadam (Vieux-Port). Linnaosas elab üle kaheksakümne tuhande inimese.
Stefan Löfven
Esimene ametiaeg
pisi|Löfveni valitsus 3. oktoobril 2014
Eelarvekriis
2014. aasta lõpus tekkisid probleemid järgmise aasta eelarve vastuvõtmise ümber. Rootsi Demokraadid toetasid opositsioonis olnud paremerakondade pakutud eelarvekava. Löfven ähvardas välja kuulutada erakorralised valimised, kuid 27. detsembril jõuti kokkuleppele, et sõltumata 2018. aasta valimiste tulemusest toetab parlament kuni 2022. aastani vähemusvalitsuse eelarvet.
Rändekriis
2015. aasta jooksul sisenes Rootsi üle 150 000 pagulase. Muutustega kohanemiseks karmistas Rootsi vastuvõtutingimusi. Muuhulgas antakse pagulastele alaliste elamislubade asemel ajutisi elamislubasid.
12. novembril 2015 seati Rootsi-Taani piiril sisse ajutine piirikontroll, mille raames kontrollitakse piiriületajate dokumente. 4. jaanuaril 2016 jõustunud seaduse kohaselt peab piiriületajatel olema kehtiv dokument.
Rootsi valitsus on avaldanud soovi, et Rootsi sisenenud pagulasi jagataks ümber ka teistesse EL-i riikidesse.
pisi|Löfven Stockholm Pride'il
Välispoliitika
Löfven ütles 2015. aastal, et tollal pooleli olnud läbirääkimised Euroopa Liidu ja Ameerika Ühendriikide vahelise vabakaubanduslepingu (TTIP) ümber olid väga olulised, ja et antud vabakaubandusala loomine oleks olnud Rootsi huvides. Samas ei tohtinuks vabakaubandus halvendada sotsiaalseid tingimusi, inimõigusi ega Rootsi tööturu reegleid.
Võrdõiguslikkus
Löfveni valitsus kutsub end "maailma esimeseks feministlikuks valitsuseks". Mees- ja naisministreid oli 2014. aastal ametisse astunud valitsuses võrdselt (12 meest ja 12 naist).
2015. aasta jaanuaris oli Löfven nende tipp-poliitikute, firmajuhtide ja muude juhtival kohal töötavate isikute seas, kes lubasid kampaania HeForShe raames teha tööd meeste ja naiste võrdõiguslikkuse edendamise nimel.
Teine ametiaeg
pisi|Löfveni teine valitsus 2019. aasta jaanuaris 9. septembril 2018 toimunud valimistel said sotsiaaldemokraadid ajaloo nõrgima valimistulemuse. Nende poolt hääletas 28,3% valijaist, Riksdagis saadi varasema 113 koha asemel 100 kohta. Koalitsioonipartnerid Rohelisest Parteist said varasema 25 koha asemel 16 kohta.
25. septembril kukutas Riksdag Löfveni umbusaldushääletusel läbi. Löfveni peaministrina jätkamise vastu hääletas 204 parlamendiliiget ja poolt 142 parlamendiliiget. Tegu oli esimese korraga Rootsi ajaloos, kui peaministri umbusaldus läbi läks. Järgnes nelja kuu pikkuseks veninud valitsuskriis, mille jooksul Löfven juhtis üleminekuvalitsust. Tema peamisel konkurendil, Moderaatide esimehel Ulf Kristerssonil ei õnnestunud selle aja jooksul kokku saada peaministriks tõusmiseks vajalikke hääli.
2019. aasta jaanuaris esitleti nelja erakonna kompromissina sündinud Jaanuarikokkulepet (rootsi keeles Januariavtalet). Kokkuleppes osalesid Rootsi Sotsiaaldemokraatlik Töölispartei, Roheline Partei, Keskpartei ja Liberaalne Rahvapartei. Kokkulepe koosnes 73 punktist. Kokkuleppe üheks eesmärgiks oli takistada Vasakpartei võimalikku mõju Rootsi poliitilisele kursile.
18. jaanuaril 2019 toimus Riksdagis uus hääletus Löfvenile peaministrimandaadi andmise asjus. Tulemus oli 115 poolthäält (sotsiaaldemokraatidelt ja rohelistelt), 77 erapooletut (Keskpartei, liberaalid ja Vasakpartei) ning 153 vastuhäält (Rootsi Demokraadid, moderaadid, Kristlikud Demokraadid ja üks Keskpartei esindaja). Löfveni peaministriks saamise takistamiseks oleks vaja läinud 175 vastuhäält.
2019. aasta 21. jaanuaril astus ametisse Löfveni teine valitsus. Tegu on sotsiaaldemokraatide ja roheliste vähemusvalitsusega, mis eelarve koostamisel teeb koostööd Keskpartei ja liberaalidega. Sotsiaaldemokraatidel on valitsuses 18 ministrikohta ja rohelistel 5 ministrikohta.
Koroonapandeemia
Koroonapandeemia tulles otsustas Löfven usaldada riigi peaepidemioloogi Anders Tegnelli valitud strateegiat. Erinevalt paljudest teistest riikidest ei kuulutatud Rootsis välja eriolukorda. Inimestel soovitati kontakte vältida, hügieenireeglitest kinni pidada ja võimalusel kodust töötada, kuid karme piiranguid ei kehtestatud. Strateegia tulemusel oli Rootsis 2020. aasta kevadel koroona suremusnäitaja mitu korda suurem kui naaberriikides.
Umbusaldusavaldus
21. juunil 2021 kaotas ta Rootsi parlamendis umbusaldushääletuse ning tema valitsus langes. 5. juulil teatas ta uue valitsuse moodustamisest. Tema uus valitsus, samuti vähemusvalitsus, astus ametisse 7. juulil.
Isiklikku
Löfven on abielus Ulla Löfveniga. Nad tutvusid 1992. aastal, kuid Ulla oli tol ajal abielus teise mehega. Abielluti 2003. aastal. Nende pulmapäeval suri Löfveni kasuisa. Löfvenist kuus aastat vanemal Ullal on eelmisest abielust kaks last. Löfvenil endal lapsi ei ole.
Kuressaare vald (Tarvastu kihelkond)
Kuressaare vald (saksa keeles Kurresaar) oli vald Viljandimaal Tarvastu kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1902 ja siis liideti Kuressaare vald Tarvastu vallaga.
Valla alal asus Kuressaare ja Saare mõis ning Tarvastu kirikumõis.
Riia koerad
Sisu
Kui päästeparv kahe laibaga uhutakse Rootsi rannikule, viivad kurjategijate otsingud Kurt Wallanderi Riiga. Teost läbib Balti riikide 1990. aastate alguse ebastabiilsust käsitlev teema.
Televisioon
Romaani põhjal tehti 1995. aastal SVT film, kus Wallanderi mängis Rolf Lassgård.
Lahtkrae
Lahtkrae on kinnitatav ning äravõetav lahtine, eraldi krae, mida eesti etnograafias kandsid naised igapäevasärgi peal selle pidulikumaks muutmiseks.
Lahtkraed kasutati Eestis 19. sajandil peamiselt Saaremaal, aga ka Viljandimaa põhja osas ning paiguti Pärnumaal. Samuti kanti seda piduliku särgiga, kus see oli liistiku või kampsuni peale mahapööratav, kuid mõnel juhul ka külge õmmeldud samalaadne krae. Sellised kraed olid ääristatud pitsi või piluga, aga ka tikandiga. Lahtkrael oli sõle või preesiga suletav rinnalõhikuga esitükk ning sellest oluliselt lühem kaelatagune.
Déjà-vu
Déjà-vu [dežav·ü] (prantsuse keeles 'juba nähtud') ehk nähtutunne ehk varem kogetu tunne on elamus, mille puhul tajutakse käesolevat kogemust juba varem kogetuna.
Suulaeluu
Suulaeluu (ladina os palatinum) on paljudel selgroogsetel peas paiknev paariline näokoljuluu. Suulaeluu on seinaks nina- ja suuõõne, silmakoopa ning tiibjätkesuulae augule. Suulaeluu areng, anatoomia, asend, kuju ja morfoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.
Koduloomadel paikneb suulaeluu koljubaasil kiil- ja ülalõualuu vahel ja koosneb kahest lestmest (lamina horizontalis, lamina perpendiculatis). Suulaeluus esineb suulaeurge (sinus palatinus).
Inimestel on suulaeluu näokoljuluu, mis koosneb kahest omavahel ühenduvast luuplaadist – rõht- ja püstleste –, mis ühenduvad ülalõualuuga.
Suulaeluu ja hambad
Enamikul tänapäevastel madudel paiknevad uurijate arvates hambad ka suulaeluul, välja arvatud infraseltsi Scolecophidia, ja maoperekondadesse Plectrurus, Rhinophis, kilpsaba, kalabariia, kummiboa, Apostolepis, pinnaserästik, munamadu, Elachistodon, Emydocephalus, Ophryacus isenditel, perekondades Calloselasma, lõgismadu ja eefa on tuvastatud isendeid kellel on hambad suulaeluul ja ka neid kellel need puuduvad. Suulaeluu koos tiibluu ja teiste luudega osalevad hammustamisel.
Digitaalarvuti
Ajalugu
Tänapäeva digitaalarvutid põhinevad mikroprotsessoritel.
Le Sud-Ouest
pisi|Le Sud-Ouesti linnaosa Montréali kaardil pisi|Linnaosa logo Le Sud-Ouest (eesti keeles kui 'Edelakaar') on Montréali üks kesksetest linnaosadest.
Kastelbell-Tschars
Kastelbell-Tschars (itaalia: Castelbello-Ciardes) on vald (comune) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 40 km Bolzanost kirdes. Valla pindala on 53,9 km².
2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 2387 inimest.
Kastelbell-Tschars külgneb järgmiste valdadega: Latsch, Naturns, Schnals ja Ulten.
Keeleline jaotus
2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 98,72% rahvastikust esimese keelena saksa keelt ja 1,28% itaalia keelt.
Turis
Turis (Turris) on Kristjan Jaak Petersoni väljamõeldud eesti pseudomütoloogia sõjajumal.
Päritolu
Turis ei pruugi olla üldse Eestist pärit, sest meenutab soome mütoloogiast Turisast. Turisas on samuti Soome Tuuri Thorist alguse saanud. Tursa nime ollakse aga Eestis varem tuntud, sest sellesarnaseid kohanimesid on Eestist leida.
Ohverdamine
Talle olevat ohverdatud veiseid, lambaid ja inimesi. Friedrich Reinhold Kreutzwaldi väitel peeti sügisese pööripäeva ajal suur pidu Turise auks, kus talle iseäralike tempudega sikk ohverdatud. Kreutzwaldi poolt Neusi Volksliederis avaldatud ohvrilaulusse on palju mõistmata, mõtteta sõnu kuhjatud, nagu neid ainult mõni jabur võis lausuda :
Turriselle tura andeks,
Tura andeks, kirve kilbaks,
Ahtavarre elpatilleks,
Mõggusa mõega mõrsjaks.
Külmhoone
Külmhoone on ka ettevõte, kus tegeldakse külmtöötlemisega.
Turis
Ohverdamine
Tappame sikko sarvilise,
Õho, õho! Sarvilista
Turris-sikko sarve otsa
Sõlmisin muistse sõnumi,
Punusin pühha-ie pühkmed,
Ennemuistsed murrikud.
Turris-silma, Turris-kõrva
Kulutaja kulejalle!
Vegreville
Vegreville on linn Kanadas Alberta provintsis, County of Minburn No. 27 halduskeskus. See asub maantee Alberta Highway 16 kõrval provintsi pealinnast Edmontonist 103 km kaugusel idas.
Vegreville asutati oma praeguses asukohas 1905. aastal, kui sinna ehitati Canadian Northern Railway raudteeliin. Vegreville sai linnaõigused 15. augustil 1906. Samal aastal hakkas ilmuma kohalik ajaleht Vegreville Observer. Linn on saanud nime prantsuse misjonäri Valentin Végréville'i järgi.
Elanike arv on 2021. aasta seisuga 5689. Suur osa linna elanikest on Ukraina päritolu. 1974. aastal püstitati Vegreville'i piirkondliku ratsapolitsei sajandaks aastapäevaks hiiglaslik Ukraina lihavõttemuna põssanka. 1973. aastast toimub linnas iga aasta juuli esimesel nädalavahetusel Põssanka festival.
Linnas on sündinud murdmaasuusataja ja olümpiavõitja Beckie Scott, jäähokimängija Brent Severyn ja vaimulik David Motiuk.
Grimnauži
Grimnauži on küla (mazciems) Lätis Gulbene piirkonnas Lizumsi vallas.
Küla asub valla põhjaosas Koiva jõe kaldal.
Tirkšliai
Tirkšliai on alev Leedus Mažeikiai rajoonis, Tirkšliai valla halduskeskus. Alevis on keskkool ja raamatukogu. Vene keeles kasutati Tirkšliai kohta vanasti nimekujusid Тыркшли ja Тыркшле.
Tirkšliais asub aastal 1939 valminud kirik. Teised vaatamisväärsused on surnuaed seal asuva kabeliga ja viis teeäärset pühamut alevi keskel. Neist vanim on XVII sajandi alguses ehitatud Viie Südame tulpkabel.
Ajalugu
Alevit on esimest korda mainitud aastal 1569. Kirikust on esimest korda juttu XVII sajandil. Alev kannatas rängalt nii Põhjasõjas kui ka aastal 1710 puhkenud katkuepideemias.
Aastal 1863 hõivasid ülestõusus osalejad alevi, kuid olid sunnitud sealt Vene armee pealetungi käigus põgenema. Hiljem küüditati tähtsamad ülestõusnud Siberisse. Ülestõusu tagajärjel avati alevis aastal 1867 vene kool.
Leedu Vabadussõja ajal toimus alevis lahing, kus leedu vabatahtlikud said Punaarmeelt lüüa. Kahe maailmasõja vahelisel perioodil oli Tirkšliais veski, mis varustas alevit elektriga. Nõukogude ajal oli Tirkšliai kolhoosikeskus.
Horní Planá
Horní Planá (saksa keeles Oberplan) on linn Tšehhis Lõuna-Tšehhi maakonnas Český Krumlovi ringkonnas. Horní Planá asub Lipno veehoidla kaldal, Austria piirist 7 km kaugusel, Český Krumlovist umbes 21 km läänes ja České Budějovicest ligikaudu 37 km edelas.
Horní Planát on esmamainitud 1349. aastal.
Horní Planás on sündinud austria kirjanik, maalikunstnik ja pedagoog Adalbert Stifter (1805–1868).
Kaasani helikopteritehas
Kaasani helikopteritehas (vene keeles ПАО Казанский вертолётный завод) on Venemaa kopteritootmisettevõte, mis asub Tatarstani Vabariigis Kaasanis. See on üks suuremaid kopteritootjaid maailmas.
Ettevõtte toodete hulka kuuluvad helikopterid Mil Mi-8 ja Mil Mi-17. See on ainus kopteri Mi-17 sõjalise versiooni tootja. Samuti toodab ta koptereid Mil Mi-38, nagu ka enda originaalmudeleid Kazan Ansatit ja Kazan Aktai.
Ajalugu
pisi|Kaasani Helikopteritejase hoone [[Tatarstanis]] Kaasani helikopteritehas asutati 4. septembril 1940. 1951. aastal hakati tootma koptereid Mi-1; see oli esimene kopterite masstootmine Nõukogude Liidus. Tehas on tootnud esimese riikliku eksporditud kopteri Mi-4 ja kõige populaarsema kopteri Mi-8. Kaasani kopterite lennutunnid ületavad 50 miljonit tundi. Üle 12 000 Mi-4, Mi-8, Mi-24, Mi-17 ja Ansati (sh eriversioonid) kopterit on müüdud rohkem kui sajale riigile.
Sophie Julie von Ungern-Sternberg
Sophie Julie von Ungern-Sternberg (sündinud von Wahl, 1824–1917) - vähetuntud 19. sajandi naiskunstnik, kelle biidermeierlikud mõisavaated on säilinud tänaseni Eesti Kunstimuuseumi kogus.
Sophie Julie von Ungern-Sternberg sündis 1824. aastal. Sophie peamiseks kunstiõpetajaks kujunes Tartu ülikooli joonistusõpetaja, kunstnik W. Fr. Krüger. Teine mõjukas isik Sophie haridusteel oli tema mitmekülgsete huvidega inglannast ema Martha Bates. Ettevõtlik Martha korraldas 1840–1841 suurejoonelise Euroopa-reisi, et hoolitseda oma 15-aastaseks saanud tütre hariduse ja silmaringi eest. Reis viis üle Skandinaavia Saksamaale, Prantsusmaale ja viimaks Londonisse. Pikem peatus tehti Heidelbergis, kus endise Tartu Ülikooli botaanikaprofessori Carl Friedrich von Ledebouri kodus peeti maha Sophie 16. sünnipäev, mispuhul olid Ledebourid lasknud talle valmistada 16 mandariiniga kaunistatud tordi.
Reisil võttis Sophie joonistustunde ja katsetas esmakordselt õlimaali. Kogu reisi vältel kandis Sophie kaasas väikest joonistusalbumit, kuhu ta aeg-ajalt huvipakkuvaid paiku üles joonistas. Hiljem Eestis jätkas ta enda jaoks oluliste paikade jäädvustamist ja on joonistanud üles enamiku von Wahlide perele ja alates 1850. aastast juba abikaasa Eugen von Ungern-Sternbergile (1811–1902) kuulunud mõisaid.
Kärla vald (Kärla kihelkond)
pisi|Saaremaa maakonna valdade piirid enne ja pärast [[1939. aasta vallareformi]] Kärla vald (saksa keeles Kergelhof) oli vald Saaremaal Kärla kihelkonnas. Vallamaja asus Kärla külas.
Vald eksisteeris 1866 –1939.
Valla alal asus palju mõisaid, teiste seas Kärla, Kandla, Kudjapäe mõis, Kärla kirikumõis.
Nergal
Nergal oli Mesopotaamia usundi surmajumal, allilma valitseja. Ta läkitas maa peale haigusi ja muid hädasid, kuid võis ka neist päästa. Tema vesiir oli Mummu.
Apache Hadoop
Apache Hadoop on avatud lähtekoodiga tarkvaralahenduste teek, mille eesmärgiks on suuremahulistel andmehulkadel informatsiooni töötlemine ning analüüsimine, kasutades sealjuures lihtsaid programmeerimismudeleid. Hadoop on disainitud töötamaks nii üksikul serveril kui ka tuhandetel masinatel, kasutades tarkvarasse sisseehitatud lahendusi, et tagada riistvaraliste tõrgete automaatne käsitlemine õigeagselt ilma arvutusprotsessi häirimata. Enamjaolt kasutatakse süsteemis Java programmeerimiskeelt.
Apache Hadoop koosneb peamiselt järgmistest moodulitest:
Ajalugu
Projekti alguseks peetakse 2002. aastal alustatud Apache Nutch-i, mis oli samuti avatud lähtekoodiga otsingumootor. 2003. aastal kirjeldas Google oma hajusfailisüsteemi nimega GFS (Google’s File System), mis andis lükke sarnase, kuid avatud lähtekoodiga failisüsteemi kirjutamiseks. Viimase nimeks sai Nutch Distributed Filesystem (NDFS) ning projekt sai hoo sisse aastal 2004. Samal aastal tutvustas Google oma programmeerimismudelit MapReduce, mille kallal hakkas töötama jällegi töötama Nutch-i meeskond. Järgneva aasta keskpaigaks töötasid enamus Nutch-i algoritmid NDFS-i ja MapReduce peal. 2006. aastal liiguti Nutch-i pealt iseseisvaks projektiks – Hadoop-iks. 2008. aasta jaanuariks oli Hadoop saavutanud ülemaailmset edu – projekti kasutasid sellised nimekad firmad nagu Facebook, last.fm ning Yahoo!.
Nimi
Apache Hadoop-ile on nime andnud üks projekti eestvedajatest, Doug Cutting. Dougi laps olevat pannud oma mänguelevandile nimeks Hadoop, mis täitis ka mehe tarkvarateegi nimevaliku kriteeriumeid – tol ajal kasutamata, ilma tagamõtteta, kuid samas lihtsasti hääldatav nimi. Hadoop-i alammoodulid kannavad samuti tihti mitteseletavaid nimesid, näiteks Pig (eesti keeles siga) ning Yarn (eesti keeles lõng), kuid väiksemate süsteemi osade puhul eelistatakse nimesid, mis selgitavad ka tema funktsiooni.
MapReduce
Mapreduce programmeerimismudel koosneb kahest põhilisest sammust: map (eesti keeles vastendama) ning reduce (eesti keeles kahandama). Esimeses faasis jaotatakse sisendfail, mis koosneb võti-väärtus paaridest, tükkideks ning saadetakse erinevatele masinatele süsteemis. Selle protsessi eest hoolitseb ülemtööline, spetsiaalne masin, kelle ülesandeks ongi teiste, alammasinate töö juhtimine. Kui alammasinad on oma tööülesanded saanud, algab mapping protsess: igale võti-väärtus paarile rakendatakse sama algoritmi, mis tagastab null või enam võti-väärtus paari. Reducer faasis võetakse arvutatud võti-väärtus paarid ning pannakse need omavahel kokku (kahandatakse üheks). Map ja reduce faaside vahel on veel shuffle & sort (eesti keeles sega ja sorteeri) faas, kus map-funktsiooni väljund sorteeritakse enne reduce-funktsioonile saatmist nende võtmete järgi.
Edinburghi hertsogi auhind
Auhinna patrooniks on tema poeg prints Edward, Edinburghi hertsog.
Marcos Senesi
Ta alustas klubikarjääri Argentina klubis San Lorenzo. Argentina kõrgliigas debüteeris ta 2016. aasta septembris.
Aastatel 2019–2022 mängis Senesi Hollandi kõrgliigaklubis Feyenoord. 27. septembril 2020 lõi ta ADO Den Haagi vastu värava, mis valiti Hollandi kõrgliiga hooaja parimaks väravaks.
2022. aasta augustis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Bournemouthiga.
Senesi on Itaalia päritolu.
Lena Barbara Luhse
Ta lõpetas aastal 2011 Vanalinna Hariduskolleegiumi ja aastal 2020 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli (29. lend).
Ta on aastast 2020 Vanemuise teatri draamanäitleja.
Tunnustus
Ivanovna rolli eest Dostojevski "Idioodis"
Kuulumine liitudesse
Eesti Näitlejate Liit, Eesti Teatriliit
Filmirolle
(täispikad filmid)
Triinu - "Tume paradiis", režissöör Triin Ruumet (2023)
Ülle - "Taevatrepp", režissöör Mart Kivastik (2023)
Sister Sniger - "Veresüü" ("Kill the Child"), režissöör Lee Roy Kunz (2022)
(lühifilmid)
2021 Ene - "Koletis", režissöör Oliver Remma
2021 Lili (peaosa) - "IX korrus", režissöör Vivian Ruumet
Rollid Vanemuises
(tulevased rollid)
(praegused rollid)
(varasemad rollid)
Lontmüts
Lontmüts (Tartu ja Võru murdes), ka kõrvik (Mulgi murdes), on vana tüüpi talvine meestemüts, mis sarnaneb läkiläkiga.
Lontmüts oli levinud 19. sajandil Eestis peamiselt poekaubana. Müts oli ovaalse mustast karvata parknahast pealae ja nelja musta pügatud lambanahaga pealistatud kõrvaga. Vooder oli heledast karvasest lambanahast, õmbluseks kasutati kahekordset linast niiti. Esikõrv otsmikul ja tagakõrv kuklas olid üleni mütsi külge õmmeldud, külgmised kõrvad olid lahtised ning neid sai vajadusel alla käänata või üles tõsta.
Soome müts, mis oli Soomes üldiselt ja Eestis 20. sajandil laialt levinud, oli parknahast pealae ja ühtlase laia karusnahkse äärega, mis oli allakäänatav kogu pikkuses, kuklaosas olid nahast ääre pooled ühendatud paeltega. Mitmel pool, eriti rannaaladel oli see müts kasutusel juba 19. sajandil nimetusega talimüts (Saaremaal ka lakkmüts).
Ignis Fatuus
Ignis Fatuus on Eesti kirjastus, äriühinguna Ignis Fatuus TÜ, on Elvas aastast 2014 tegutsev kirjastus, mis annab välja eestikeelset kirjandust. Ladina keeles tähendab ignis fatuus virvatuld.
Zvejnieki (Lizumsi vald)
Zvejnieki on küla (mazciems) Lätis Gulbene piirkonnas Lizumsi vallas.
Küla asub valla loodeosas Koiva jõe kaldal.
Surnud 8. detsembril
Siin loetletakse 8. detsembril surnud tuntud isikuid.
Imavere jalgpalliväljak
Imavere jalgpalliväljak on Järva maakonnas Järva vallas Imavere külas Mõmmimäe teel asuv jalgpalliväljak. Väljaku omanik on Imavere vallavalitsus. Väljakut kasutab SK Imavere Forss.
Saarevalla
Külast on teateid alates umbes aastast 1900 (vene keeles Саремойзъ).
Küla sai nime samanimelise mõisa (saksa keeles Saaremois) järgi.
Avalik omand
Kuna vähesed jurisdiktsioonid, kui üldse mõni, reglementeerivad, kuidas kaotada intellektuaalse omandi õiguse kaitse, mis tekib iseenesest, siis sellise kaitsega teoste avalikku omandisse andmine ei pruugi olla üheselt võimalik. Mõnes riigis pole autoriõigusest loobumine võimalik, eriti isiklikest õigustest loobumine. Sellisel juhul on ligidaselt teose avalikku omandisse andmisega võimalik kasutada litsentsi, millega loobutakse pöördumatult nii paljudest õigustest kui võimalik.
Mõnikord võidakse avalikku omandisse kuuluvaks pidada ka autoriõiguse kaitseta üldkasutatavaid teoseid, mille päritolumaa jurisdiktsioonis avaliku omandi mõiste puudub, või ka teoseid või muid töid, mis omavad päritolumaal õiguskaitset, aga mis on piiranguteta üldkasutatavad.
Hele
Hele võib tähendada järgmist:
Hluk
Hluk (saksa keeles Hulken) on linn Tšehhis Zlíni maakonnas Uherské Hradiště ringkonnas. Hluk asub Uherské Hradištěst ligi 12 km kagus ja Zlínist umbes 23 km edelas.
Hluk paikneb merepinnast 222 meetri kõrgusel.
Hluki on esmamainitud 1294. aastal.
Lilleküla (täpsustus)
Eestis on mitu Lilleküla-nimelist paika:
Dasabuviir
Dasabuviir (dasabuvirum) ehk ABT-333 on keemiline aine ja viirusevastane ravim, mida kasutatakse kroonilise C-hepatiidi raviks täiskasvanutel kombinatsioonis teiste ravimitega.
Dasabuviir on ravimi geneeriline nimetus. Ravimi tootenimi on Exviera.
Valem
C26H27N3O5S
Dasabuviiri manustamisel koos ombitasviiri/paritapreviiri/ritonaviiriga kombineeritakse kolme otsese toimega viirusvastast ainet, millel on erinevad toimemehhanismid ja mittekattuvad resistentsusprofiilid, mis mõjutavad C-hepatiidi viirust viiruse elutsükli eri etappidel.
Dasabuviir on NS5B geeni poolt kodeeritud HCV RNA-sõltuva RNA polümeraasi mittenukleosiidne inhibiitor, mis on vajalik viiruse genoomi replikatsiooniks.
Kirjandus
Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Dasabuvir seisuga 17.04.2015.
Sule tänav
pisi|Sule tänav Sule tänav on tänav Tallinna Kristiine linnaosa Lilleküla asumis Linnu allasumis.
Tänav algab Linnu teelt ja kulgeb Käo tänavani. Sule tänav on põhjakirde-lõunaedela suunaline. Sule tänav on ligikaudu 380 meetri pikkune ning hoonestatud kahekorrusteliste majadega, üks maja on kolmekorruseline.
Sambla
Külast on teateid alates 1970.
Tone Damli Aaberge
pisi|Tone Damli Aaberge Tone Damli Aaberge (sündinud 12. aprillil 1988 Sogndali vallas) on norra poplaulja.
Angelina (Afanasjeva)
Angelina (vene keeles Ангелина; kodanikunimega Ljudmilla Dmitrijevna Afanasjeva Людмила Дмитриевна Афанасьева; 1. aprill 1894 Peterburi – 1. veebruar 1973 Kuremäe) oli Vene Õigeusu Kiriku ja Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku nunn, Pühtitsa Jumalaema Uinumise kloostri ülem (iguumenja) aastatel 1955–1968.
Ta sündis Peterburis töölisperekonnas. Pärast neljaklassilise kooli ja meditsiinikooli lõpetamist läks ta aastal 1913 kloostrisse kuuletujaks. Esimese maailmasõja ajal evakueerus ta koos teistega Jaroslavli kubermangu. Nunnaks sai ta aastal 1920, mantia aastal 1930. Kloostrisse tuli ta tagasi aastal 1948.
Moskva patriarh Aleksius I määras ta 25. juunil 1955 Pühtitsa Jumalaema Uinumise kloostri iguumenjaks. Ta haigestus 1967. aasta augustis raskelt pärast autoõnnetust. 4. jaanuarist 1968 oli ta sunnitud minema vanaduspuhkusele ja kloostri juhtimise üle andma ema Varvarale.
Iguumenja Angelina suri 1. veebruaril 1973 Pühtitsa kloostris.
Oscar Levy
Oscar Levy (28. märts 1867 Stargard – 13. august 1946 Oxford) oli Saksamaa juudi päritolu arst, tõlkija ja poliitiline esseist, kes hiljem elas Inglismaal.
Sigmatism
Sigmatism on düslaalia üks vorme, täpsemalt s-tähe vaeghääldus. Sigmatism on nimetuse saanud kreeka keele järgi nagu muudki levinud üksikhäälikute vaeghääldused.
Oscar Levy
Ta sündis Stargard in Pommernis (praegu Stargard Lääne-Pomorze vojevoodkonnas), tema isa Moritz Levy (1832–1905) oli Stargardis kaupmees ja pankur. Ta õppis Freiburgi Ülikoolis arstiteadust.
Sigmatism
S on ahtushäälik ja sibilant. S-tähe omandamine hakkab hiljem kui teiste häälikute omandamine tänu tema raskusele ning seetõttu esineb s-tähe vaeghääldust ka kõige rohkem. "„S-i õige hääldusasendi korral on hambakaared kergelt avatud (1–2 mm). Keeletipp on suunatud alumiste hammaste poole. Keeleküljed on tõstetud, tekitades kõvasuulae ja hambasompude piirkonnas (alveoolidel) ahtuse. Keele keskjoonele tekib rennitaoline nõgu. Läbi ahtuse ja rennitaolise nõo kulgeb õhujuga, mis tekitab hõõrdumisel s-häälikule omase kahina.”"
Põhjused
S-tähe vaegushääldusel võib olla erinevaid põhjuseid:
Oscar Levy
Oscar Levy tõlkis Nietzsche filosoofia 18 köidet inglise keelde.
Oscar Levy kuulsaim essee oli 1940. aastal ilmunud "The Idiocy of Idealism" (saksa keeles "Der Idealismus – ein Wahn", eesti keeles "Idealism kui luul"). Selles arutleb ta natsionaalsotsialismi ja kommunismi erinevuste ja sarnasuste üle.
Sigmatism
Vormid
Interdentaalsust peetakse väikelastele eakohaseks, kuna see on seotud laste anatoomiliste iseärasustega (suuõõne ja keele suuruse vahekord). .
NAMBLA
pisi|NAMBLA logo NAMBLA (Põhja-Ameerika Mehe/Poisi Armastuse Assotsiatsioon, North-American Man/Boy Love Association, NAMBLA) on Ameerika Ühendriikides tegutsev 1978. aastal asutatud homoseksuaalsete pedofiilide organisatsioon.
Sigmatism
Ravi
S-i vaeghääldust oskab korrigeerida logopeed. Enamikul juhtudel on s-i vaeghäälduse põhjused pigem siiski funktsionaalsed ning on kergesti ravitavad.
S-tähe õigeks hääldamiseks tuleb lapse artikulatsiooniaparaati tugevdada. Laps peab tegema vastavaid harjutusi, mis aitavad tugevdada tema kõneelundite lihaseid. Samaaegselt peab laps oskama suunata väljahingatavat õhku ning selle tugevust.
NAMBLA
FBI andmetel oli 1995. aastal organisatsioonil ligikaudu 1100 liiget.
Reutte ringkond
Reutte ringkond on ringkond Austrias Tiroolis. See külgneb põhjas Baieriga (Saksamaal), lõunas Imsti ja Landecki ringkondadega ning läänes Bregenzi ja Bludenzi ringkondadega (mõlemad Vorarlbergis).
Ringkonna pindala on 1236,4 km², seal elas 1. jaanuaril 2012. aastal 31 758 inimest ja asustustihedus on 26 in/km². Ringkonna halduskeskus on Reutte.
Loodus
Ringkonnas on järgmised orud: Lechtal, Tannheimer Tal ja niinimetatud Zwischentoren Reutte ja Ferni kuru vahel. Mäestikud ringkonnas hõlmavad osi Lechtali Alpidest, Wettersteini mägedest, Allgäu Alpidest ja Tannheimi mäestikust. Tuntumad järved on Plansee, Heiterwanger See, Haldensee ja Vilsalpsee.
Haldusjaotus
pisi|Ringkonna vallad
Ringkonnas on järgmised vallad:
thumb|Vaade Tannheimile Tiroolis
Siegendorf
Siegendorf (horvaadi Cindrof, ungari Cinfalva) on vald (Marktgemeinde) Austrias Burgenlandi liidumaal Eisenstadt-Umgebungi ringkonnas.
Sagessaare
Sagessaare oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Ängi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Ängi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Suure-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Ängi külaga.
Külast on teateid alates umbes 1900 (Сагесааре).
Viiulikontsert
Viiulikontsert on viiulile ja orkestrile loodud muusikateos (instrumentaalkontsert).
Elina Danijeljan
pisi| Elina Danijeljan (2013) pisi| Elina Danijeljan (2008)
Elina Danijeljan (armeenia keeles Էլինա Դանիելյան; sündinud 16. augustil 1978 Bakuus) on armeenia maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2010).
Danijeljan oli 1988. aastal sunnitud puhkenud Karabahhi konflikti tõttu koos perega ümber asuma Bakuust Jerevani. Ta jätkas seal maletreeninguid Tigran Petrosjani Malekoolis. 15-aastaselt tuli ta 1993. aastal Armeenia naiste malemeistriks.
Ta on kuuekordne Armeenia (1993, 1994, 1999, 2002–2004) naiste malemeister. Kahel korral on ta tulnud noorte maailmameistriks neidude seas – 1992. aastal U14- ja 1993. aastal U16-vanuseastmes.
2011. aastal võitis Danijeljan Thbilisis Euroopa naiste meistrivõistlustel pronksmedali. 2017. aastal Riias toimunud Euroopa meistrivõistlustel tuli seitsmendaks.
Danijeljan on mänginud naiste maailmameistrivõistlustel. Tsoonidevahelisel turniiril Chişinăus (1995) jagas ta 52 osavõtja seas 25.–31. kohta. 2001. aastal nokautsüsteemis mängitud MM-turniiril Moskvas (64 osavõtjat) kaotas ta teises ringis Xu Yuhuale ja 16 parema hulka ei pääsenud. 2004. aastal MM-turniiril Elistas kaotas ta teises ringis taas Xu Yuhuale. 2006. aastal MM-turniiril Jekaterinburgis võitis ta avaringis Cristina Adela Foișori, kuid kaotas teises ringis Aleksandra Kostenjukile ja kaheksandikfinaali ei pääsenud. 2012. aastal Hantõ-Mansiiskis kaotas ta teises ringis Harika Dronavallile. 2015. aastal MM-turniiril Sotšis sai ta turniiritabelis 13. asetuse, kuid avaringist edasi ei pääsenud. 2017. aastal MM-turniiril Teheranis kaotas ta avaringis Padmini Routile. 2018. aastal Hantõ-Mansiiskis kaotas ta avaringis Hoang Thanh Trangile.
Ta sai FIDE-lt 1993. aastal naiste rahvusvahelise meistri, 1994. aastal naiste suurmeistri, 2003. aastal rahvusvahelise meistri ja 2010. aastal rahvusvahelise suurmeistri nimetuse.
Võistkondlik esinemine
Danijeljanon mänginud Armeenia naiskonna koosseisus 13 naiste maleolümpial (1992–2014, 2018). 2016. aastal Armeenia võistkond ei osalenud poliitilistel põhjustel Bakuus toimunud maleolümpial.
Euroopa naiste võistkondlikel meistrivõistlustel on ta võitnud Armeenia naiskonna koosseisus kaks medalit: 2003. aastal Plovdivis kuldmedali ja 2007. aastal Kreetal pronksmedali.
Jens-Erik Madsen
pisi|Jens-Erik Madsen (2011) Jens-Erik Madsen (sündinud 30. märtsil 1981 Randersis) on elukutseline Taani jalgrattur.
Ta on trekisõidus Taani võistkonnaga võitnud maailmameistrivõistluste kulla, hõbeda ja pronksi, olümpiamängude hõbeda ja Euroopa meistrivõistluste hõbeda.
Meleski oja
Oja pikkus on 10,9 km, valgla pindala 21,2 km², langus 7 m ja lang 0,64 m/km. Oja saab alguse 40,5 m kõrgusel Lalsi külas ja suubub 33,5 m kõrgusel Vaibla külas Võrtsjärve. Oja kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda.
Mercier–Hochelaga-Maisonneuve
pisi|Mercier–Hochelaga-Maisonneuve'i linnaosa Montréali kaardil pisi|Linnaosa logo Mercier–Hochelaga-Maisonneuve on Montréali linnaosa.
Heleene
Heleene on naisenimi.
1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Heleene 68 naisel.
Outremont
pisi|Outremonti linnaosa Montréali kaardil pisi|Linnaosa logo Outremont on Montréali linnaosa.
Turmamägi
Turmamägi on väljamõeldud vulkaan J. R. R. Tolkieni Keskmaa legendaariumis, mis asub Mordori loodeosas, Barad-dûri lähedal.
Sindarini keeles nimetatakse mäge Orodruiniks ja Amon Amarthiks.
Turmamäel sepistas Sauron Teise Ajastu 1600. aastal Ühe Sõrmuse ja Frodo hävitas selle hiljem (Kolmanda Ajastu 3019. aastal) samuti seal samas.