cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Bergamott
Kasutamine
Saadud õli kasutatakse spetsiaalse bergamotilikööri valmistamiseks, samuti maiustuste ja jookide aromatiseerimiseks. Prantsusmaal valmistatakse juba 1850. aastast bergamotilõhnalist suhkrut. Bergamotiõli kasutatakse ka mitmesuguste suu limaskesta, naha-, hingamis- ja kuseteede infektsioonide korral. Bergamotiõliga maitsestatakse teepõõsalehti, mida kaubastatakse näiteks teena Earl Grey Tea. Õlist valmistatakse veel odekolonni, tualettvett ja kosmeetikavahendeid. Bergamotiõli kuulub näiteks ka mitme Gucci lõhnaõli ja -vee koostisse.
Kuunar
Võrdlus teiste laevatüüpidega
Euroopas on ketš (ja vähemal määral jaala) levinum kui kuunarid. Sellegipoolest on kuunar väidetavalt tõhusam. Kuunari purjepind, grootpuri ja mastide vahel olev taaksel võivad olla suuremad. Kuunaril täiendavad purjed üksteist paremini, parandades õhuvoolu ja juhitavust. Näiteks ketšil ja jaalal on besaanpuri mõnikord vähetähtis, väga väike ja jääb sageli grootpurje varju.
Bergamott
Kasutamine
Nagu teistestki tsitruselistest valmistatakse bergamott-sidruni koorest ka sukaadi.
Allveelaev
Kirjeldus
Sõjanduses on allveelaevade suureks eeliseks vee all liikudes jääda nähtamatuks ning püsida seal isegi kuid. Piisavalt elektrienergiat salvestatavate akude varul vee all liikumist võimaldav elektrimootor ja relvana kasutatav torpeedo muutsid allveelaeva Esimese ja Teise maailmasõja ajal sõjalaevastike võimsaks löögijõuks.
Bergamott
Nimetus
Bergamoti nimetus viitab tema päritolule Hispaaniast Berga linnast, kuhu Kolumbus ta Kanaari saartelt kaasa tõi. Teise versiooni järgi on nimetus tulnud Itaalias Lombardia maakonnas asuva Bergamo linna järgi. Just selles linnas hakati maailmas esimesena müüma bergamotiõli.
Allveelaev
Ajalugu
Legend jutustab, et esimest korda olevat allveelaevu kasutanud Aleksander Suure sõjamehed Tüürose (Liibanoni) piiramisel 332.a. e. Kr. Et linna kaitsjad neid ei näeks, olevat nad liikunud vee all klaastünnides.
24. veebruaril 1851 testis Saksa leiutaja Sebastian Wilhelm Bauer Kieli sadamas oma esimest allveelaeva, mis lõppes selle uppumisega.
Connecticut
Suuremad linnad
thumb|[[New Haven]] thumb|[[Hartford]]
Nikolaus Ludwig von Zinzendorf
Nikolaus Ludwig von Zinzendorf (26. mai 1700 – 9. mai 1760) oli herrnhuti vennastekoguduse looja. Pärit Austria aadlist, kasvatatud üles pietistliku vanaema (Henriette Catharina von Gersdorffi (1648–1726)) poolt. 1710–1716 õppis August Hermann Francke juures Halle ülikoolis, hiljem ka teistes ülikoolides õigusteadust.
Kuunar
Ajalugu
pisi|18. sajandi kuunar Sõna pärineb šoti keelest to skoon, mis tähendab n-ö lutsu visatud kivi, lapiku kivi lendamist üle vee. 1911. aastal ilmunud "Encyclopædia Britannica" järgi ehitas esimese kuunari 1713. aastal Andrew Robinson Massachusettsis Gloucesteris. Legendi järgi olevat üks pealtvaatajatest laeva esmareisi nähes hüüatanud "Oh how she schoons!", mida kuuldes Robinson olevat vastanud: "A schooner let her be." Teised allikad väidavad, et sõna päritolu on teadmata või ebakindel.
Nikolaus Ludwig von Zinzendorf
Alates 1722 lubas von Zinzendorf luterlikel usupõgenikel tulla elama oma maadele. Nii tekkis Herrnhuti asustus.
Kogukond jagati "kooridesse" ja "liitudesse". Toimus ka spontaanne misjoniliikumine: kuulutati otseselt kristlust, kohalikke tsiviliseerimata. Oldi sõltumatud koloniaalvõimudest.
Hernhuutlased uskusid, et kristlikud konfessioonid ja grupid on jumala kasvatusviisid ning Jumalat saab tunnetada vaid läbi Kristuse kannatuse ja ristisurma. Herrnhuti vennaskond ühendas eri konfessioone.
Maret Kark
Maret Kark (sündinud 10. veebruaril 1954 ) on eesti orientalist.
Kuunar
Ajalugu
Kõige levinumad on kahemastilised kuunarid, mida kasutati niisugustel veekogudel, kus olid olulised kiirus ja manööverdamisvõime, näiteks orjakaubanduseks, mererööviks ja mereblokaadi murdmiseks, salakaubaveoks. Neid kasutati ka lihtsalt kalalaevadena, kuid harvem lootsilaevadena.
Maret Kark
Maret Kark on õpetanud Tartu Ülikoolis ja mujal sanskriti ja tiibeti keelt ning Sise-Aasia ja Tiibeti ajalugu.
Kuunar
Ajalugu
1850. aastatel valmis Massachusettsis 15 laevatehases igal aastal enam kui 50 kuunarit ja Essex oli saanud Põhja-Ameerika kuunarite ehitamise keskuseks. Kokku valmis Essexis üle 4000 kuunari, enamasti Gloucesteri kalatööstuse kalalaevadeks. Teine kuunarite ehitamise keskus oli Maine'is asuv Bath, kus valmis 1781.–1892. aastal 1352 kuunarit ja enamiku 19. sajandist tegutses Bathis üle tosina laevatehase.
Maret Kark
Ta on juhtinud Eesti-Tiibeti Kultuuriseltsi ning on olnud Tibetoloogia Instituudi juht.
Kuunar
Ajalugu
pisi|Marss-seilkuunar Mare Frisium Suurim puust ehitatud kuunar oli Wyoming (1909).
Bergamotiõli
pisi|Bergamotiõli Bergamotiõli (ladina keeles Bergamiae aetheroleum) on peaaegu küpse bergamoti viljakestast (perikarbist) saadav eeterlik õli.
Kuunar
Ajalugu
20. sajandil ilmusid suuremad teraskeredega kuunarid. Esimene neljamastiline kuunar William W. Wight ehitati 1880. aastal, esimene viiemastiline kuunar Governor Imes 1888. aastal, esimene kuuemastiline kuunar George W. Wells 1900. aastal ja ainuke seitsmemastiline kuunar Thomas W. Lawson 1902. aastal.
Hinrich Möller
Hinrich Möller oli kuni 1933. aastani kaupmees Neumünsteris. H. Möller astus NSDAP liikmeks 1929. aastal ning 1930. aastast oli ta SS-i liige.
Kuunar
Ajalugu
Thomas W. Lawson oli 120 meetrit pikk, selle kõrgeim mast ulatus 47 meetri kõrgusele tekist ja sel oli 25 purje kogupindalaga 4000 m². Sealjuures oli laeva meeskonnas kõigest 16 meest.
Mõned kuunarid on tuntuks saanud võidusõidulaevadena. Näiteks kuunar America võitis esimesena (1851) hiljem tema järgi nimetatud America karika. Atlantic võitis 1905. aastal Keisri karika, mille pani Saksa keiser Wilhelm II välja kiireimale üle Atlandi ookeani sõitvale laevale. Mõlemad nimetatud laevad olid 46 meetrit pikad.
Nüüdisajal on ühe- kuni kolmemastilised mootorpurjelaevadest kuunarid kasutusel kalalaevadena, rannasõidus kaubalaevadena ja purjespordis. Kahvelpurjestus on enamasti asendunud bermuudapurjestusega ning selliseid kuunareid nimetatakse bermuudakuunariteks.
Hinrich Möller
Hinrich Möller oli aastatel 1933–1937 politseiülem Neumünsteris ja 1937–1941 Flensburgis.
H. Möller määrati 1941. aasta sügisel Eesti kindralkomissariaadi kõrgeima politsei ja SS juhi ametisse 1941. aastal ja vabastati 1944. aastal. Sellel ametikohal jätkas 1944. aastast SS-Brigadeführer Walther Schröder.
1947. aastal mõistis Kieli maakohus Mölleri surma, kuid 1948. aastal muudeti karistus 15-aastaseks vangistuseks ning 1957. aastal ta amnesteeriti.
Bergamotiõli
Bergamotiõli on roheline.
Seda kasutatakse parfümeerias ja maiustuste (kompvekkide) valmistamisel. Prantsusmaal Nancys valmistatakse 1850. aastast bergamotimaitselist suhkrut.
Samuti maitsestatakse bergamotiõliga kuulsat Earl Grey teed.
Bergamotiõli kasutatakse ka aroomteraapias.
Tarvitamine soolegaaside vastu
Bergamotiõli kasutatakse soolegaaside vastu. Tarvitamisviisid on üldmassaaž õliga, kõhu masseerimine või määrimine õliga, kuum mähis ja jalavann. Ägedate soolegaaside korral soovitatakse kuuma mähist või kõhu massaaži kaks korda päevas.
Jalavanniks tuleb võtta 3 või 4 tilka bergamotiõli, segada see piima, koore või veega ning saadud segu lisada vanniveele.
Kõhumassaažiks tuleb võtta 5 ml külmpressi oliiviõli, millesse tuleb tilgutada 3 tilka bergamotiõli. Masseerimine toimub päripäeva. Masseeritav peab lõdvestuma ja laskma õlil rahulikult imenduda.
Alternatiivid bergamotiõlile soolegaaside korral on piparmündiõli, apelsiniõli ja bensoeõli.
Aroomteraapia
Aroomteraapias omistatakse bergamotiõlile järgmisi raviomadusi:
Bergamotiõlil olevat ka seksuaalselt ergutav toime. Samuti tõstvat see meeleolu.
Bergamotiõli hoidvat ära higilõhna tekke, seda kasutatakse rasuse naha hooldamisel.
Bergamotiõliga saavat ravida ka putukahammustusi ja neutraliseeida mürke.
Hoiatused
Koos alkoholiga võivat bergamotiõli tekitada kurvameelsust.
Bergamotiõliga ei tehta päikesevanne, sest ta sisaldab 5-metoksüpsoraleeni, mis teeb naha päikesevalguse suhtes tundlikuks.
Earl Grey tee joomine väga suurtes kogustes võib blokeerida kaaliumi imendumise sooltes.
Kasutamine peavalu vastu
Aroomterapeut Valerie Ann Worwood soovitab hirmuga segatud ängistuse (kaasnevad muretsemine, juurdlemine, rahutus, halb eelaimus või paranoia) korral segu, milles on 15 tilka bergamotiõli, 5 tilka lavendliõli ja 10 tilka geraaniumiõli. Allasurutud ärevuse (kaasneb närvilisus, keskendumisvõimetus, ärrituvus, unetus või krooniline kurnatus) korral soovitab ta segu, milles on 10 tilka neroliõli, 10 tilka Otto roosiõli ja 10 tilka bergamotiõli. Nende segudega võib masseerida, neid võib lisada vanniveele, koos auruga sisse hingata või sooja või külma mähisega pea peale asetada.
Kasutamine nohu vastu
Nohu vastu kasutatakse bergamotiõli nina ümber määrituna või auruinhalatsiooni teel.
Erna
thumb|Erna retke mälestusmärk Muuksi linnamäel Erna (saksa keeles Unternehmung Erna) oli Teise maailmasõja ajal operatsiooni Barbarossa alguses Soome sõjaväeluure ja Saksa sõjaväeluure Abwehri koostöös moodustatud eriüksus. Erna ülesanne oli luure Punaarmee tagalas, väeosade liikumiste jälgimine ja staapide asukohtade väljaselgitamine, millest raadioside teel teavitati Soomes asuvat keskust.
Kohalike metsavendade liitumisel, kellest enamik oli metsa põgenenud pärast 14. juuni küüditamist ja kes pärast Nõukogude Liidu – Saksa sõja algust otsisid võimalusi võidelda, alustas grupp ka diversioonitegevust Nõukogude vägede tagalas.
Erna I moodustamine
thumb|Luuregrupp "Erna" mälestustahvel [[Soomes Espoos]] 1941. aasta kevadel kutsus Soome sõjaväeluure teenistusse 15 Eesti vabatahtlikku, kes olid tulnud vabatahtlikena Talvesõtta, kuid polnud jõudnudki rindele ja olid jäänud Soome. Nad saadeti väljaõppele ning kevadsuvel 1941, veidi enne sõja algust NSV Liiduga, kaasati eestlaste väljaõpetamisse kaks Saksa ohvitseri sõjaväeluure eriüksuslaste väljaõpperügemendist Brandenburg1: ülemleitnant Kurt Reinhardt ja Sonderführer Z Werner Schwartze.
23. juunil 1941, pärast Saksamaa ja NSV Liidu sõja algust, koguti kokku 1941. aasta märtsis Eesti sõjaväelise esindaja Soomes major Aksel Kristiani poolt varem 1941. aasta märtsis 18 mehele organiseeritud raadiotelegrafistide kursuslased ja õpetati välja luuresalga Erna jaoks, kuhu kuulus 14 radisti (Ilmar Gross, Toomas Hellat, Lembit Johanson, Ülo Jõgi, Roderich Kevend, Osvald Krivain, Ralf Krivain, Olev Leius, Karl Loorand, Ludvig Laats, Heimar Rosenfeldt, Mihkel Simmo, Leo Talgre, Eduard Tobre, Paul Toome) ja ligi 70 luurajat.
Salga ülem oli kolonel Henn-Ants Kurg, kes oli Eesti viimane sõjaväeatašee Prantsusmaal; grupi juhtkonnas olid veel kapten Hugo-Johannes Möldre, leitnant Helmar Lossman, lipnik Detlef Grau, veltveebel Albert Grauen, seersant August Nirgi.
Erna I nimestikus oli registreeritud 24. juuni 1941 kuupäevaga 67 nime.
Erna I maabumine Eestis
thumb|Vaade Muuksi linnamäelt Kolga lahele
Koosseis ja lahinguülesanded
Luuregrupi ja selle baasil moodustatud salkade ülesanne oli Saksa väegrupi Nord juhatuse teavitamine operatiiv-taktikalisest olukorrast Punaarmee tagalas okupeeritud Eestis pärast Saksa vägede tegevuse kandumist Eestisse. Pataljoni ülem oli kolonel Henn-Ants Kurg.
Lahingutegevus Eestis
Luuregrupp moodustas baaslaagri Harjumaal Kõue vallas Järvamaa piiril Kautla soosaarel. Kautla piirkonna metsades varjas end Nõukogude võimuorganite repressioonide eest ligi 2000 meest-naist.
Hävituspataljonide teostatud terrori eest ründasid metsavennad 26. juulil koos Erna meestega kättemaksuks Albu vallamaja, mis oli hävituspataljonlaste baas.
31. juulil 1941 toimus Erna luuresalga ning piirkonnas asunud metsavendadega lahing Punaarmee tagalajulgestuseks määratud NKVD väeosadega 5 hävituspataljoni ja 22. SARK-i diviisi väeosadega.
Erna luuresalk läks 6. augustil 1941 Nõukogude vägede tagalast üle rinde Saksa vägede poolele. Nõukogude Liidu – Saksa rindejoone ületamise järel osalesid Erna liikmed Tallinna vabastamises sama aasta augustis.
Erna II moodustamine
Seejärel võttis Erna II Wehrmachti 217. jalaväediviisi koosseisus osa järgmistest lahingutest: 1. kompanii 9.–11. septembril Vormsi; 1. ja 2. kompanii 14.–16. septembril Muhu ja 17.–27. septembril Saaremaa vallutamisest.
Erna II likvideeriti 10. oktoobril 1941.
Pärast Muhu dessanti (14. septembril), mis toimus Soome sõjaväe kiirpaatidel, läksid mõned Erna liikmed koos soomlastega Soome ja osalesid detsembris Hanko vallutamisel.
1942. aasta kevadel organiseeris Abwehri esindaja Soomes fregatikapten Alexander Cellarius Erna meestest 13-liikmelise kaugluuresalga, mis heideti Punaarmee tagalasse Arhangelski oblastisse; kõik kaugluuresalga liikmed hukkusid. Eestlasi oli ka soomlaste kaugluuresalkades.
Heinrich von Knorring
Heinrich von Knorring (10. juuli 1595 – 3. juuni 1679 Tallinn) oli Rootsi sõjaväelane.
Ta oli De la Gardiedele kuulunud Haapsalu krahvkonna asehaldur 1655 ja linnas paiknenud rootsi garnisoni ooberst.
Talle kuulusid Norra, Jõgisoo ja Koppelmaa mõis.
1679. aastal surnud Knorringi vappepitaaf asub Tallinnas Niguliste kirikus.
Perekond
Tema vanemad olid Muhumaa Pädaste mõisnik Heinrich von Knorring ja Saaremaalt Sandla mõisast pärit Gertrude von Vietinghoff.
Ta oli abielus kolm korda:
1. Anna Ruuthiga, kes oli Jõgisoo ja Norra mõisniku Heinrich Ruthe (rootsi Henrik Henriksson Ruuth) ja Catharina (Karin) Hansdotter Lejoni tütar, Eestimaa asehalduri Hans Lejoni tütretütar.
2. 1635. aastast Agneta von Tiesenhauseniga, kes oli Valtu mõisniku Frommhold von Tiesenhauseni ja Helena von Uexkülli tütar.
3. 1652. aastast Dorothea von Lodega (maetud 1685 Tallinnas), kes oli Moe mõisniku Reinhold von Lode ja Sandla mõisast pärit Elisabeth von Vietinghoffi tütar.
Teisest abielust sündis poeg Frommhold von Knorring, kellest sai rootsi rügemendi kortermeister, Jõgisoo ja 1667. aastast abielu kaudu Rammiga ka Kurisoo mõisnik, ning kes maeti 15. veebruaril 1678 Tallinna Niguliste kirikusse.
Rootsi kirjanike loend
''Siin on loetletud rootsi keeles kirjutanud või kirjutavaid kirjanikke. On olemas ka rootsi luuletajate loend.''
Mustjõe (Tallinn)
Mustjõe on asum Tallinnas, Haabersti linnaosas. Mustjõe piirneb Merimetsa, Lilleküla ja Veskimetsa asumiga. Asumi pindala on 1,79 km2.
Asum on nime saanud Mustjõe järgi, mis saab alguse Lepistikust (Mustamäel) ja suubub Kopli lahte. Mustjõe pikkus on 1,5 km ning kuigi enamus sellest ojast on praeguseks suunatud torustikku, võib Mustjõe asumi territooriumil näha seda ka lahtiselt voolamas.
Ajalugu
Kõige vanemad kirjalikud allikad Mustjõe kohta pärinevad 1561. aastast, kus seda kohta mainiti nimega Schwartenbecke. 1862. aastal mainiti esimest korda eestikeelset nime "must jöggi". Mustjõe vett tarvitati joogiveena veel 1950ndatelgi, kuid asustuse tihenemisega ja eriti pärast tööstushoonete rajamist on vesi muutunud joogikõlbmatuks.
Mustjõe vanimaks ehitiseks on tõenäoliselt kõrtsihoone, mis on kandnud erinevatel aegadel erinevaid nimesid. 1585. aasta kaardil tähistas kõrtsi koos sinna juurde kuulunud talumaadega nimi Swartle Bäck, 1808. kaardil nimi "Musteggi kartsma". Aastail 1799–1808 tegutses endise Mustjõe suvemõisa territooriumil riidevärvimise ja trükkimise töökoda, mis suleti kontinentaalblokaadi tõttu. Samuel Reinhold Winckler omandas endise suvemõisa 1809. aastal ning lõi sinna vesiravila, kus oli võimalik võtta nii sooje kui ka külmi vanne. C.L. Bergmann, kes oli mõisa omanik 1880. aastatel, andis mõisas rendile suvekortereid. Enne I maailmasõda kuulus mõis Villem Tuurmannile, kelle pärijad müüsid selle hiljem Tallinna Linnavalitsusele. 1923. aastal tehti suvemõisale põhjalik remont. Aastate jooksul on Mustjõe suvemõisa külastanud mitu tuntud isikut, näiteks kirjanik August Kotzebue, kelle asutatud Tallinna esimese teatri etendusi toimus ka suvemõisas.
Linnapiiri muutumine 1817. aastal mõjutas Mustjõe asulat tugevasti, sest muutuse tulemusel asula poolitati. Linnapiir püsis seal kuni 1950. aastate lõpuni. Asumite piiride määramisel 1991. aastal liideti Mustjõe asumiga ka osa Lillekülast.
Nõukogude ajal ehitati Mustjõe piirkonda hulgaliselt üksikelamuid, samuti rajati sinna Nõukogude Liidu sõjaväeosa. Kanalisatsioonivõrgustiku puudumine oli väikeelamurajooni elanike pikaajaliseks mureks, mis lahendati alles 2008. aastal. 1940. aastal rajati asumisse Vabariiklik Sanitaar-Epidemioloogia Jaam, millest ajapikku kujunes välja Terviseamet.
Mustjõe asumi tänavad
Asumi tänavanimedes esineb palju meteoroloogiaga seotud sarja nimesid. Mitmed Mustjõe tänavanimed on antud Veskimetsas asunud tuuleveski järgi. Mustjões asuvad Halla tänav, Heinamaa tänav, Humala tänav, Härmatise tänav, Joone tänav, Kõrgepinge tänav, Köömne tänav, Külma tänav, Laki tänav, Lammi tänav, Lobjaka tänav, Looga tänav, Marja tänav, Marjamaa tänav, Mureli tänav, Mustjuure tänav, Mustjõe põik, Mustjõe tänav, Nurklik tänav, Ojaveere tänav, Otse tänav, Pagi tänav, Pakase tänav, Paldiski maantee, Piibelehe tänav, Pikse tänav, Pirni tänav, Põldmarja tänav, Pärituule tänav, Rahe tänav, Rohumaa tänav, Rõika tänav, Räitsaka tänav, Saarma põik, Saarma tänav, Siire tänav, Sirge tänav, Soodi tänav, Tarna tänav, Tuhkru tänav, Tulva tänav, Tuuleveski tänav, Tuuliku tee, Vesiravila tänav, Veskimetsa tänav ja Välgu tänav.
Haridus ja kultuur
Mustjõe asumis asub Tallinna Mustjõe Gümnaasium, endise nimega Tallinna 45. Keskkool. Kool avati 1964. aastal.
Olenjoki laht
thumb|Olenjoki lahe asukoha kaart Olenjoki laht on osa Laptevite merest. Piirneb idas Leena deltaga, loodes Laptevite merega. Lahte suubuvad Olenjoki jõgi ja osa Leena deltaharusid.
Randristik
Randristik (Trifolium fragiferum) on mitmeaastane ühekojaline rohttaim liblikõieliste sugukonnast ristiku perekonnast.
Väike taim, õied helelillad.
Taim meenutab valget ristikut, kuid erinevalt sellest lähevad äraõitsenud randristiku õied õhku täis ja muutuvad kerakujuliseks.
Randristik kasvab rannaniitudel. Lääne-Eestis mererannal tavaline taim.
Õitseb juunist septembrini. Kõrgus 5–20 cm.
Bregenzi metsa mäed
thumb|[[Damülser Mittagsspitze, 2095 m]]
Bregenzi metsa mäed, ka Bregenzerwaldi mäed (saksa: Bregenzerwaldgebirge) on Põhja-Lubjakivi Alpide mäestik, mis on nime saanud Bregenzi linna järgi. Bregenzi metsa mäed paiknevad täielikult Austria Vorarlbergi liidumaal.
Definitsioon
Mõiste Bregenzi metsa mäed viitab mäestikule Alpenvereinseinteilung der Ostalpen (AVE) järgi; mõiste Bregenzerwald seevastu viitab maastikule või piirkonnale, mis on Bregenzer Achi valgla osa. Seetõttu ei ole Bregenzi metsa mäed ja Bregenzerwald kokkulangevad.
Bregenzerwaldi piirkonda kuuluvad ka Allgäu Alpide edelaosad. Teisest küljest ulatuvad Bregenzi metsa mäed teatud määral Reini oru idaossa, samuti Illi jõe Walgau orgu ja Großwalsertali lõunas.
Naabermäestikud
Bregenzi metsa mägesid ümbritsevad järgmised teised Alpide mäestikud:
Tipud
thumb|Glatthorn thumb|Klippern
Bregenzi metsa mägede peamised tipud on järgmised:
Teised olulised ja tuntud tipud Bregenzi metsa mägedes (kõrguse järjekorras):
Looduskaitse
Mõnede alade kauguse tõttu on Bregenzi metsa mägedes palju looduskaitsealad.
Mägihütid
Bregenzerwaldi mägedes on suhteliselt vähe ööbimisega mägionne. Selle põhjuseks on asjaolu, et suurema osa mägimatkadest saab korraldada ühepäevasõitudena orgudest.
Mägionnid, mida juhib Austria Alpiklubi:
Selles piirkonnas on palju rohkem onne ja restorane. Seetõttu on soovitatav küsida täpse lahtiolekuaja ja majade juurdepääsetavuse kohta Alpiklubist või oru kuurortidest.
Pikamaa marsruudid
Põhja-Alpi pikamaa marsruut (saksa: Nordalpine Weitwanderweg 01) ja Lubjakivi Alpide tee (saksa: Kalkalpenweg) kulgevad läbi Bregenzerwaldi mäestiku keskosa järgmiste lõikudega:
Suurem osa sellest lõigust on siiski Lechquelleni mägedes. Bregenzerwaldi sisenetakse alles Faschina kurult (Faschinajoch).
Via Alpina, piiriülene matkarada, millel on viis osalist marsruuti läbi kogu Alpide, kulgeb piki Bregenzerwaldi mäestiku serva.
Via Alpina punane rada kulgeb läbi Bregenzerwaldi mägede kahes etapis järgmiselt:
Fikseeritud köisteed
Bregenzerwaldi mägede geoloogia ja geograafia ei soodusta täpsete ronimisradade rajamist. Nagu ikka saab kohaldada ka kõige hõlpsamini läbitavaid marsruute:
Isabel (Bragança hertsoginna)
Isabel (sündinud Isabel Inês de Castro Curvelo de Herédia, 22. novembril 1966 Lissabonis) on Portugali kuningliku perekonna pea Duarte abikaasa ja Bragança hertsoginna alates 1995. aastast.
Kolmanda planeedi saladus
"Kolmanda planeedi saladus" (vene keeles "Тайна третьей планеты") on vene ulmekirjaniku Kir Bulõtšovi lastejutustuse "Alissa seiklused" ("Приключения Алисы") põhjal tehtud animafilm (režissöör Roman Katšanov).
Film valmis 1981. aastal stuudios Sojuzmultfilm ja on esimene Nõukogude Liidus toodetud täispikk animafilm ehk multifilm.
Sisu
Filmi tegevus toimub tulevikus. Film räägib 8-aastasest tüdrukust Alissast, kes suundub oma kosmozooloogist isaga kosmoseekspeditsioonile, et rikastada Moskva loomaaeda uute liikidega. Ekspeditsioonil kuulevad isa, tütar ja kosmoselaeva Pegasus kapten Zeljonõi kahe kadunud kapteni saladusest ja asuvad seda lahendama. Sündmused viivad nad kokku hirmsate piraatide Naljahamba ja planeedilt Katruk pärit Glotiga.
Uuendatud versioonid
2003. aastal "Kolmanda planeedi saladus" restaureeriti. Parandati pilti ja film helindati uuesti. Multifilm on ilmunud mitmel DVD-kogumikul.
Eesti keelde dubleeris multifilmi Tallinnfilm. Inglise keeles anti film esmakordselt välja 1987. 1997 ilmus parandatud ja lühendatud ingliskeelne versioon, millele andsid hääle Kirsten Dunst ja James Belushi.
2005. aastal andis vene ettevõte Akella välja raamatul ja filmil põhinevad arvutimängud "Alice's Space Adventure" ja "Alice's Journey".
Sulev Puusaar
Sulev Puusaar (sündinud 16. juunil 1966 Tartus) on eesti ettevõtja ja kinnisvaramaakler.
Alates 2000. aastast on ta kinnisvarafirma Tõnisson Kinnisvarakonsultant juhatuse esimees.
2002. aasta kohalike omavalitsuste valimistel kandideeris ta Tartu linnas erakonna Ühendus Vabariigi Eest - Res Publica nimekirjas, kuid ei osutunud valituks.
Pikaliiva
Pikaliiva on asum Tallinnas Haabersti linnaosas.
Asum piirneb Vismeistri, Õismäe, Haabersti ja Väike-Õismäe asumi ning Harku vallaga. Harku järv jääb Pikaliiva asumi territooriumile. Asumi pindala on 4,47 km2.
Asum on saanud nime Pikaliiva küla järgi, mis kuulus Haabersti mõisale. Küla tekkis 20. sajandi alguses ning selle nimi oli mõjutatud ümberkaudsest pikast liivaseljandikust.
Ajalugu
Tollikontrolör Johann Crameri eestvedamisel loodi 18. sajandil Harku järve kaldale mõis, mis esialgu kandis nime Cramers Höfchen. Mõisa tunti hiljem apteeker Eduard Wilhelm Ficki nime järgi, mille järgi on nime saanud ka Pikaliiva asumi territooriumil asuv Vikimõisa mets. Endises mõisas tegutseb 1958. aastast sõudespordibaas, mis renoveeriti aastail 2002–2004.
1960. aastatel oli plaanis rajada Pikaliivale Õismäe elamurajoon (plaanides kutsuti asumit juba Suur-Õismäeks), kuid hiljem sellest plaanist loobuti. Suurem osa Pikaliiva alast liideti Tallinnaga 1960. aastal, ülejäänu liideti 1975. aastal.
Elanikkond
Pikaliiva elanikkond on aastatel 2011–2017 peaaegu kahekordistunud. Pikaliiva elanikkond on vanuseliselt koosseisult võrdlemisi noor: 2016. aastal moodustasid 0–17-aastased elanikkonnast 23–31%, üle 68-aastased aga 3–9%. Eestlasi oli 50–79%.
Territoorium
Harku järv on suuruselt Tallinna teine järv ning see moodustab ligi poole Pikaliiva asumist. Harku järve suubuvad Harku, Soone (Iisaku soon) ja Järveotsa ojad, järvest voolab välja Tiskre oja. Harku järve idakaldal on supelrand. Pikaliival asub Harku sõudebaas.
Pikaliiva asumi tänavad
Mitmed Pikaliiva asumi tänavad on saanud nime endiste talude järgi, näiteks Aedvere tänav, Keskküla tänav, Kilde tänav, Räga tänav, Sagari tänav ja Sepapere tänav. Paljud asumi tänavanimed on seotud põllupidamisega. Asumis on lisaks veel Alemaa tänav, Hargi tänav, Järvekalda tee, Kaaruti tänav, Kabli tänav, Kahlu tänav, Kivipere tänav, Koogu tänav, Kubu tänav, Kuhja tänav, Kurmu tänav, Käia tänav, Luisu tänav, Noorkuu tänav, Nõgikikka tänav, Oja tänav, Paldiski maantee, Pikaliiva tänav, Printsu tee, Põlendiku tänav, Rangu tänav, Rannamõisa tee, Reha tänav, Rõugu tänav, Saadu tänav, Sarra tänav, Sepapoisi tänav, Sõudebaasi tee, Sõõru tänav, Sädeme tänav, Tuki tänav, Tulimulla tänav, Tuudi tänav, Tähistaeva tänav, Vaalu tänav, Vanakuu tänav, Vana-Rannamõisa tee, Vigla tänav, Vihu tänav, Võsara tänav ja Äkke tänav.
Bäckaskogi loss
thumb|260px|Bäckaskogi lossi õu
Agostino Carracci
Agostino Carracci (ka Caracci; 16. august 1557 Bologna – 22. märts 1602 Parma) oli itaalia maalikunstnik ja graafik.
Veskimetsa
Veskimetsa on asum Tallinnas, Haabersti linnaosas. Asum piirneb Haabersti, Mustjõe, Lilleküla, Kadaka ja Väike-Õismäe asumiga. Veskimetsa asumi pindala on 1,4 km2. Asum on saanud nime Veskimäel kasvava metsa järgi. Veskimetsa näol on tegemist tamme- ja pärnametsaga, mis on linnaelanike seas olnud juba vanadest aegadest saadik populaarne jalutuskoht.
Paul Tillich
thumb|Paul Tillich. [[James Rosati portree]] Paul Johannes Tillich (20. august 1886 Starzeddel, Saksamaa – 22. oktoober 1965 Chicago USA) oli saksa-ameerika teoloog ja kristlik eksistentsiaalne filosoof. Karl Barthi kõrval loetakse teda 20. sajandi mõjukamate protestantlike teoloogide sekka.
Eestis tegutseb Paul Tillichi Selts.
Veskimetsa
Ajalugu
Asumi kõige vanem ehitis oli tuuleveski, mis asus praeguse Tallinna loomaaia territooriumil Veskimäel. Tuuleveski kuulus Haabersti linnamõisale ning nüüdseks on vana tuuleveski kohale ehitatud uus.
1868. aastal loodi praeguse Veskimetsa asumi alale Haabersti vallakool (hiljem kandnud nime Haabersti 1. Algkool). Kolmeklassilises vallakoolis käimine oli kohustuslik, seal õpiti lugemist, kirjutamist, kirikulaulu jm. Koolimajas tegutses pikka aega ka Haabersti vallamaja. Kool suleti 1962. aastal.
Tallinna Loomaaed on tegutsenud 1939. aastast saadik, kuid Veskimetsa koliti alles 1983. aastal. Esialgu kasutati loomapidamiseks endisi Nõukogude mereväe ladusid. Uute ehitiste püstitamine oli tollal raskendatud, kuna pärast Moskva olümpiamänge keelati uute kultuuri- ja spordiehitiste rajamine kümneks aastaks. 1989. aastal valmis esimene uusehitis.
Elanikkond
Veskimetsa asumit eristab paljudest teistest Tallinna asumitest väga väike rahvaarv.
Territoorium
Asumi territooriumil asub Veskimets. Asumi kõige tuntum ehitis on Tallinna Loomaaed.
Veskimetsa asumi tänavad
Asumis on Ehitajate tee, Kõrgepinge tänav, Meistri tänav, Paldiski maantee, Tuuleveski tänav, Tuuliku tee, Veskilise tänav ja Veskimäe tänav.
Linnu tee
Linnu tee on tänavanimi mitmes Eesti asulas:
Bäckaskogi loss
Bäckaskogi loss (rootsi keeles Bäckaskog slott) asub Rootsis Skåne läänis Kristianstadi vallas Bäckaskogi lähedal. Loss paikneb Ivö järve ja Opmanna järve vahelisel maakitsusel.
13. sajandil asus seal klooster, kuid see suleti 1537. aastal reformatsiooni käigus Taani kuninga poolt. Aastail 1584–1653 ehitas aadlik Henrik Ramel ja ta poeg Henrik Ramel noorem kloostri ümber lossiks ning selle välisilme on püsinud muutumatuna tänapäevani.
Pärsia kirjandus
Pärsia kirjandus on pärsia keeles kirjutatud kirjandus.
Religiooni mõisteid
''Siin on loetletud religiooni mõisteid. Eraldi on religioonide loend''
Kumer hulknurk
Kumer hulknurk on tasandiline hulknurk, mis jääb igast oma küljest või selle pikendusest ühele poolest, see tähendab, et ükski ta sisenurk ei ole suurem kui 180°.
Kumer hulknurk on hulknurk, mis on tasandil kumer hulk.
Metsahoolekogu
Metsahoolekogu (ingl Forest Stewardship Council, lühendatult FSC) on Mehhikos registreeritud sõltumatu rahvusvaheline mittetulundusühendus, mille eesmärgiks on toetada keskkonnasõbralikku, sotsiaalselt õiglast ja majanduslikult elujõulist maailma metsade majandamist metsamajandamise sertifitseerimise ja sertifitseeritud metsatoodete märgistamise kaudu.
Laskmine 1952. aasta suveolümpiamängudel
Laskmine 1952. aasta suveolümpiamängudel Helsingis
Metsahoolekogu
Metsahoolekogu asutati 1993. aastal metsamajanduse vabatahtliku sertifitseerimise hoogustamiseks. Metsahoolekogul on rohkem kui 600 liiget 71 riigist.
Laskmine 1952. aasta suveolümpiamängudel
Vabapüss
3x40 lasku 300 meetrilt Maailmarekord: Elmar Kivistik (Eesti) 1124 (1937). Olümpiarekord: Emil Grünig (Šveits) 1120 (1948). 32 võistlejat.
Metsahoolekogu
Metsahoolekogu tegevust finantseerivad heategevusfondid, valitsused, raha laekub ka liikmemaksudest ja akrediteerimistasudest.
Laskmine 1952. aasta suveolümpiamängudel
Väikepüss
40 lasku lamades 50 meetrilt Maailmarekord: T. Mänttäri 400. Olmpiarekord: H.C. de Lisle 398. 58 võistlejat.
Metsahoolekogu
Metsahoolekogu ise metsi ei revideeri ega sertifikaate ei väljasta. Seda teevad sertifitseerimisorganid, kelle tegevust hindab, akrediteerib ja kontrollib Metsahoolekogu. Organisatsiooni töögrupid tegutsevad 34 riigis, sh Eestis (MTÜ Hea Metsanduse Koda, lühemalt Eesti FSC).
Metsahoolekogu eesmärgid
Metsahoolekogu ja Eestis tegutseva MTÜ Hea Metsanduse Koda ühiste eesmärkide hulka kuulub :
Laskmine 1952. aasta suveolümpiamängudel
Väikepüss
3x40 lasku 50 meetrilt Maailmarekord: K. Steigelmann 1167. 44 võistlejat.
Metsahoolekogu
Ajalugu
Möödunud sajandi lõpukümnendil muutus aina aktuaalsemaks keskkonnakaitsjate seas mure metsade pärast: riiklikud vahendid ei suuda peatada metsade hävinemist ja laastamist. 1990. aastal kohtusid puidutöösturid ning keskkonna- ja inimõiguste organisatsioonide esindajad Californias, kus nad rõhutasid metsasertifitseerimise vajalikkust. Sellel kohtumisel mõeldi välja Metsahoolekogu kontseptsioon ja nimi. Kaks aastat hiljem Rio de Janeiros toimunud ÜRO keskkonna- ja arengukonverents andis paljudele mittetulundusühingutele võimaluse kokku saada ja avaldada toetust valitsusvälisele, sõltumatule ja rahvusvahelisele metsa sertifitseerimisskeemile. 1993. aastal kogunesid keskkonnakaitsjad, töösturid ja kogukondlike rühmituste esindajad, et luua ja käivitada ülemaailmselt kasutatava hea metsamajandamise sertifitseerimissüsteem. Aasta hiljem avati Mehhikos Metsahoolekogu Sekretariaat, 2003. aastast asub kontor Saksamaal.
Laskmine 1952. aasta suveolümpiamängudel
Vabapüstol
60 lasku 50 meetrilt Maailma- ja olümpiarekord: Torsten Ullmann (Rootsi) 559. 48 võistlejat.
Metsahoolekogu
Organisatsioon
Metsahoolekogu on liikmesorganisatsioon, kuhu kuuluvad nii üksikisikud, ettevõtted kui ka assotsiatsioonid. Liikmed on jaotatud kolme koja vahel: keskkonna, sotsiaal- ja majanduskoda. Kodade süsteem tagab organisatsioonis võrdse hääleõiguse kõikidele huvigruppidele. Metsahoolekogus on liikmeid üle kogu maailma, näiteks keskkonnakonnakotta kuuluvad Maailma Looduse Fond, Greenpeace, majanduskotta mööblitootja IKEA ja suur Euroopa metsanduskontsern Stora Enso. Sotsiaalkojas on enamasti ühe riigi piires tegutsevad või kohalikud ühiskondlikud organisatsioonid. Eestist kuulub Metsahoolekogu keskkonnakotta Eestimaa Looduse Fond ning majanduskotta Lembit Maamets ja NEPCon OÜ. Keskkonna, sotsiaal- ja majanduskoda moodustavad kokku Metsahoolekogu üldkogu, mis on organisatsiooni kõrgeim juhtorgan. Üldkogu koguneb kord kolme aasta jooksul, kus valitakse Metsahoolekogu juhatus. Juhatus koosneb üheksast liikmest ja jaotub kolme koja vahel võrdselt. Metsahoolekogu igapäevase juhtimisega tegeleb FSC tegevdirektor. Alates 2012. aasta oktoobrist on tegevdirektoriks Kim Carstensen.
Laskmine 1952. aasta suveolümpiamängudel
Olümpiakiirlaskmine
60 lasku 25 meetrilt Maailma- ja olümpiarekord: Károly Takács (Ungari) 580 (1948). 53 võistlejat.
Metsahoolekogu
Printsiibid
Metsahoolekogu on oma organisatsioonis ette seadnud 10 printsiipi ja nendest lähtuvat 56 kriteeriumit, mis on aluseks kõikidele Metsahoolekogu metsamajandamise standarditele. Kõik Metsahoolekogu sertifitseeritud metsamajandajad üle kogu maailma peavad neid printsiipe ja kriteeriumeid järgima oma tegevuses. Kuna printsiibid ja kriteeriumid kehtivad globaalselt, siis on need ka väga üldised. Sellepärast on vaja sertifitseerimise käigus kasutada standardeid, mis on vastavalt piirkondlikele oludele kohandatud. Kohandamise käigus lisatakse kriteeriumitele indikaatorid, mis täpsustavad kriteeriumi nõudeid ning võimaluse korral sätestavad ka kvantitatiivsed tingimusi riigis või piirkonnas.
Marju Kuut
Marju Marynel Kuut (12. veebruar 1946 Tallinn – 10. aprill 2022) oli eesti džässlaulja ja muusikaprodutsent.
Laskmine 1952. aasta suveolümpiamängudel
Hirvelaskmine
50 üksik- ja 25 paarislasku Maailmarekord: Rolf Bergersen 398. 14 võistlejat.
Metsahoolekogu
Printsiibid
Metsahoolekogu 10 printsiipi :
Marju Kuut
Tema salvestisi on mitmekümnel kogumikplaadil ja paljudel sooloplaatidel, muu hulgas vanade hittidega CD-plaadid "Raagus sõnad" (2005) ja "Marju Marynel Kuut" (2006).
Elulugu
pisi|Marju Kuut 1996. aastal Foto: Jaan Künnap
Õppinud Tallinna 7. ja 2. keskkoolis, Tallinna õhtukoolis, Tallinna muusikakoolis (praeguses Otsa-koolis).
Töötanud Tallinna keskhaiglas sanitarina, Eesti Telegraafiagentuuris paljundusmasina operaatorina.
1980. aastal emigreerus ta Rootsi. Selleks ajaks oli ta salvestanud Eesti Raadios ja Eesti Televisioonis üle viiesaja laulu.
2008. aastal mängis ta Mrs Corbiet Heikki Sarmanto džässooperis "Manon". Sama aasta sügisel osales ta TV3 telesaates "Laulud tähtedega".
Marju Marynel Kuut kandideeris 2009. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Keskerakonna nimekirjas Tallinna Linnavolikokku ja sai 10 häält.
Metsahoolekogu
Printsiibid
1. printsiip: kooskõla seaduste ja Metsahoolekogu põhimõtetega.
Metsamajandaja peab järgima asukohariigis kehtivaid seadusi, selle riigi poolt allakirjutatud rahvusvahelisi leppeid ning võetud kohustusi ning täitma kõiki Metsahoolekogu printsiipe ja kriteeriume.
2. printsiip: maa omandi- ja kasutusõigus ning kohustused.
Rocca al Mare
Rocca al Mare (eestikeelne hääldus [ˈrokˑˈɑlˑˈmɑ:re]) on asum Tallinnas Haabersti linnaosas. Asum piirneb Õismäe ja Haabersti asumi ning Kopli lahega. Asumi pindala on 0,84 km2.
Metsahoolekogu
Printsiibid
Maa- ja metsaressursi pikaajaline omandi- ja kasutusõigus peab olema selgelt määratletud, dokumenteeritud ja õiguspärane.
Rocca al Mare
Rocca al Mare asum on saanud nime Rocca al Mare (itaalia k 'kalju mere ääres') mõisa järgi, mis rajati 1863. aastal. Mõisa nimi laienes hiljem kogu ümbrusele.
Metsahoolekogu
Printsiibid
3. printsiip: põlisrahvaste õigused.
Rocca al Mare
Praeguse Rocca al Mare asumi eripäraks on see, et seal pole elanikke.
Laskmine 1952. aasta suveolümpiamängudel
Kaevikrajalaskmine
200 märki 40 võistlejat.
Metsahoolekogu
Printsiibid
Põlisrahvaste seaduslikke ja tavaõigusi peab arvestama ja austama maa, piirkondade ja loodusvarade kasutamisel.
4. printsiip: ühiskondlikud suhted ja töötajate õigused.
Metsa majandamisel peab säilima või suurenema metsatööliste ja kohalike elanike sotsiaalne ja majanduslik heaolu.
5. printsiip: metsast saadavad hüved.
Metsa majandamine peab panustama erinevate metsasaaduste ja metsaga seotud teenuste efektiivsemale kasutamisele, et kindlustada metsade majanduslik elujõulisus ning tuua kasu ühiskonnale ja keskkonnale.
6. printsiip: keskkonnamõju.
Metsa majandamisel peab kaitsma elurikkust ja sellega seotud väärtusi, veervarusid, pinnast ning ainulaadseid ja majandamise suhtes tundlikke ökosüsteeme ja maastikke ning sellisel viisil säilitatakse metsa ökoloogilised funktsioonid ja terviklikkus.
7. printsiip: majandamiskava.
Koostatakse, järgitakse ja ajakohastatakse majandamiskava, mis peab vastama tegevuse intensiivsusele ja ulatusele. Majandamistegevuse pikaajalised eesmärgid ja nende saavutamise vahendid peavad olema selgelt sõnastatud.
8. printsiip: seire ja hindamine.
Vastavalt metsamajandamise ulatusele ja intensiivsusele peab rakendama seiresüsteemi, mille abil on võimalik hinnata metsade seisundit, tootlikkust ning metsamajandamise sotsiaalseid ja keskkonnamõjusid. Lisaks saab seiresüsteemi abil teha kindlaks metsatoodete päritolu.
9. printsiip: kõrge kaitseväärtusega metsade säilitamine.
Antímilos
Antímilos (varem ka Antimelos, kreeka keeles Αντίμηλος) on Kreeka saar Küklaadide saarestikus Egeuse meres. Saare pindala on 795 ha. Saar on mägine, kõrgus kuni 648 m. Kuulub Kreekale. Asub 20 kilomeetri kaugusel Milose saarest loodes.
Saarel ei elata ja seepärast kutsutakse seda ka nimega Erimomilos (Milose kõrb). Saar on vulkaanilise päritoluga. Kunagised saare asukad kasutasid nüüdki veel nähtavat kraatrit vihmaveehoidlana. Saarel elavad mõningad kitsed.
Rocca al Mare
Ajalugu
Rocca al Mare mõis ehitati praeguse Eesti Vabaõhumuuseumi territooriumile ning selle rajajaks oli kaupmees Arhur Girard de Soucanton. Mõisast Kopli lahele vaadates on näha üks rändrahn, millele mõisa algomanik pani nimeks Salas y Gomez. See nimi võeti kirjanik Adelbert von Chamisso luuletuse järgi, mis kirjeldab kaljusaart Polüneesia vetes.
Nirgi tänav
Nirgi tänav on tänavanimi mitmes Eesti asulas:
Vaata ka
Nirgi tänava nime on kandnud praegune Saarma põik Tallinnas.
Rocca al Mare
Ajalugu
Rocca al Mare mõisa toodi 1882. aastal dominiiklaste kloostrist hulgaliselt hauaplaate, millest vanim pärines 14. sajandist. Hauaplaadid seati püsti pargitee äärde ning kuna tulemus meenutas Rooma iidset Appiuse teed, nimetati tee Via Appiaks. Rahvasuus levisid jutud, et hauaplaatide vahel jalutamine toob kaasa haigused ja surma, kuid inimesed hindasid Via Appiat siiski kui huvitavat vaatamisväärsust. Nõukogude armee tankid hävitasid 1944. aastal suurema osa hauaplaatidest. 1950ndate lõpul tagastati allesjäänud katkised hauaplaadid dominiiklaste kloostrile.
Rocca al Maresse rajati 1957. aastal Eesti NSV Riiklik Vabaõhumuuseum, mis tegutseb tänapäevalgi Eesti Vabaõhumuuseumi nime all. Muuseumi territooriumi suuruseks on 79 hektarit ning muuseumi eesmärk on Eesti külaarhitektuuri ja eluolu tutvustamine. Kuni 1986. aastani tegutses Liberty suvemõisa alal Rocca al Mare pioneerilaager.
Territoorium
Rocca al Mare asum asub Kopli lahe ääres.
Rocca al Mare asumi tänavad
Rocca al Mare asumi alla kuulub üks tänav, milleks on Rocca al Mare tänav.
Haridus ja kultuur
Asumi territooriumil tegutseb Rocca al Mare Kool, mis avati 2000. aastal. Kooli näol on tegemist era-üldhariduskooliga.
Räägu tänav
Räägu tänav on tänavanimi mitmes Eesti asulas:
Metsahoolekogu
Printsiibid
Kõrge kaitseväärtusega metsade majandamine peab säilitama või tõstma selliste metsade tunnusväärtusi. Kõrge kaitseväärtusega metsi puudutavaid otsuseid langetatakse alati ettevaatusprintsiibist lähtuvalt.
10. printsiip: istandused.
Istanduste planeerimine ja majandamine peab toimuma kooskõlas Metsahoolekogu kõikide printsiipide ja kriteeriumitega. Kuna tööstuslikud istandused pakuvad mitmesuguseid sotsiaalseid ja majanduslikke hüvesid ning panustavad maailma puuvajaduse rahuldamisele, peaksid istandused leevendama survet looduslikele metsadele ning kaasa aitama metsade taastamisele ja kaitsmisele.
Sertifitseerimine
Metsahoolekogu sertifitseerimise tüübid võib jagada kolmeks: metsamajandamise sertifitseerimine (ingl Forest Management), tarneahela sertifitseerimine (ingl Chain of Custody) ja kontrollitud puidu sertifitseerimine (ingl Controlled Wood). Sertifikaate ei väljasta Metsahoolekogu, vaid akrediteeritud sertifitseerijad. Sertifitseerimine on vabatahtlik ja see toimub sooviavalduse alusel. pisi|upright=2|Metsahoolekogu sertifitseeritud puit
Metsamajandamise sertifitseerimine
Metsamajandamise sertifitseerimine on protsess, mille käigus Metsahoolekogu poolt akrediteeritud sertifitseerija kontrollib metsamajandamise vastavust Metsahoolekogu piirkondlikule standardile kandidaadi poolt majandatavas metsas. Kui kandidaadi majandatav mets vastab nõuetele, siis saab metsaomanik sertifikaadi, mis kinnitab metsa majandamise head kvaliteeti. Kui sertifitseerija leiab mõned vähetähtsad mittevastavused Metsahoolekogu nõuetega, siis väljastatakse sertifikaat koos ajakavaga, milles on märgitud, millal puudulikud tingimused peavad olema täidetud. Suuremate mittevastavuste korral seatakse metsamajandajale eeltingimused, mis peavad olema täidetud enne Metsahoolekogu sertifikaadi väljastamist.
Kui metsamajandaja on saanud sertifikaadi, võib ta kasutada puidu müügil Metsahoolekogu kaubamärki. Metsahoolekogu kaubamärgiga metsatoode näitab, et tootmiseks on kasutatud puitu, mis on pärit säästva metsamajanduse printsiipide järgi majandatud metsast – metsaraie pole toimunud illegaalselt, raietööde käigus ei ole kahjustatud metsa ökosüsteemi ning ei ole kasutatud ebaseaduslikku ega lapstööjõudu. Ainult sertifikaadi saanud ettevõtetel on võimalik oma toodangut märgistada Metsahoolekogu kaubamärgiga.
Tarneahela sertifitseerimine
Metsahoolekogu tarneahela sertifitseerimine annab võimaluse sertifitseeritud materjali jälgida tagasi selle päritoluni. Tarneahela sertifikaat on ettevõtetele, mis toodavad, töötlevad või vahendavad metsasaadusi, mis müüakse turul Metsahoolekogu märgise all. Ettevõtted peavad suutma välja selgitada toormaterjali päritolu, mida kasutatakse Metsahoolekogu märgisega metsatoodete tootmisel ning suutma seda lahus hoida muust materjalist tootmis- või töötlemisprotsessi käigus. Ainult seda sertifikaati omavad ettevõtted võivad märgistada oma tooteid Metsahoolekogu logoga või müüa seda edasi sertifitseeritud materjalina. Seega on tarneahela sertifikaat lüliks Metsahoolekogu nõuete järgi majandatud metsade ja Metsahoolekogu märgise all müüdavate toodete vahel.
Kontrollitud puidu sertifitseerimine
Kontrollitud puidu sertifitseerimise puhul kasutavad ettevõtted Metsahoolekogu segapäritoluga puidu skeemi, kus sertifitseeritud materjali segatakse kindlaksmääratud nõuetel kontrollitud allikatest pärineva, kuid sertifitseerimata materjaliga. Sellist skeemi kasutades välistatakse sertifitseerimata materjali seast selline puit, mis pärineb keskkonna ja sotsiaalses mõttes kõige kahjulikemast allikatest. Metsahoolekogu leppis 2004. aastal kokku kahjulikes allikates ehk vastuolulise puidu kategoorias :
Kontrollitud puidu sertifikaat ei anna ettevõttele õigust kasutada Metsahoolekogu tootemärgist kontrollitud allikatest pärit materjalil.
FSC Reede
FSC Reede on rahvusvaheliselt tähistatav sündmus, millega juhitakse tähelepanu maailma metsadele ning rõhutatakse metsade keskkonnasõbraliku, sotsiaalselt õiglase ja majanduslikult elujõulise majandamise tähtsust. Selle päeva raames korraldavad eraisikud, ettevõtjad, metsaomanikud, metsamajandajad, koolid ja teised organisatsioonid mitmeid üritusi ning propageerivad vastutustundlikku metsandust ja Metsahoolekogu. FSC Reedet tähistatakse igal aastal septembri viimasel reedel. 2014. aastal tähistati rahvusvahelise Metsahoolekogu kahekümnendat ja Eestis tegutseva Metsahoolekogu töörühma kümnendat tegevusaastat.
Irina Štork
Irina Štork (sündinud 7. aprillil 1993 Tallinnas) on endine Eesti iluuisutaja, jäätantsija.
Rohe-tondihobu
Rohe-tondihobu (Aeshna viridis) on tondihobulaste sugukonda tondihobu perekonda kuuluv kiililine.
Irina Štork
Tema partner oli Taavi Rand, treener Lea Rand.
Rohe-tondihobu
Rohe-tondihobu levila ulatub põhja poole Rootsi ja Soomeni, lääne poole Hollandi ja Põhja-Saksamaani, lõuna poole Serbiani ning ida poole Ukraina ja Venemaani.
Tema elupaigaks on jõed ja järved, sood ja padurad, mis kõik võivad olla nii alalised kui ajutised. Ta elab üksnes magevees. Eestis elab ta eriti neis järvedes ja vanajõgedes, kus kasvab vesikarikaid.
Irina Štork
Karjäär ja saavutused
Irina on Taaviga tulnud neli korda Eesti meistriks jäätantsus.
Juunioride maailmameistrivõistlustel 2007. ja 2008. aastal saavutas Taavi Irinaga 22. koha, 2010. aastal 28. koha, 2011. aastal 10. koha ja 2012. aastal 11. koha.
Zagrebis toimunud 2013. aasta iluuisutamise Euroopa meistrivõistlustel saavutasid nad 11. koha.
2015. aastal teatas karjääri lõpetamisest.
Rohe-tondihobu
Rohe-tondihobu tiibade siruulatus on 8,5 cm. Rindmik on kollakasroheline, tagakeha isasel sinine mustade triipudega, emasel roheline pruunide triipudega.
Rohe-tondihobu lendab juulist oktoobrini. Vastsestaadium kestab paar-kolm aastat.
Rohe-tondihobu arvatakse soodsas seisundis liikide hulka. Siiski on see piirkonniti erinev, näiteks Saksamaal kuulub ta punase raamatu 1. kategooria kaitstavate liikide hulka. Teda ohustab elupaikade kadumine, näiteks maaparanduse tõttu.
Siili tänav
Siili tänav on tänavanimi mitmes Eesti asulas:
Amuuri oblasti lipp
thumb|Amuuri oblasti lipp. Amuuri oblasti lipp on Venemaa haldusüksuse Amuuri oblasti lipp.
Ametlikult võeti lipp kasutusele 26. aprilli 1999.
Lipu kirjeldus
Amuuri oblasti lipuks on ristkülikukujuline kangas, mis on jagatud hõbedase horisontaalse lainelise laiuga kaheks väljaks. Ülemine väli on punane ning alumine sinine. Lipu alumine osa moodustab 1/3 ning hõbedane laineline laid 1/15 lipu laiusest.
Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3.
Sümbolite tähendused
Lipu värvid pärinevad Venemaa lipult. Sinised hõbedase harjaga lained sümboliseerivad Amuuri jõge, punane aga piirkonna ajaloolisi rikkusi ning sealsete sõjemeeste kangelaslikkust.
Maadlus 1952. aasta suveolümpiamängudel
Maadlus 1952. aasta suveolümpiamängudel toimus Helsingis Messuhallis.
Helveskaal (kuni 52 kg)
17 võistlejat
Kärbeskaal (kuni 57 kg)
17 võistlejat
Sulgkaal (kuni 62 kg)
17 võistlejat
Kergekaal (kuni 67 kg)
19 võistlejat
Kergekeskkaal (kuni 73 kg)
18 võistlejat
Keskkaal (kuni 79 kg)
11 võistlejat
Raskekaal (üle 87 kg)
12 võistlejat
Helveskaal (kuni 52 kg)
16 võistlejat
Kärbeskaal (kuni 57 kg)
20 võistlejat
Sulgkaal (kuni 62 kg)
21 võistlejat
Kergekaal (kuni 67 kg)
23 võistlejat
Kergekeskkaal (kuni 73 kg)
20 võistlejat
Keskkaal (kuni 79 kg)
17 võistlejat