cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Maadlus 1952. aasta suveolümpiamängudel
Poolraskekaal (kuni 87 kg)
? võistlejat
Raskekaal (üle 87 kg)
13 võistlejat
Kroon
Kroon on võrukujuline vääriskividega kaunistatud väärismetallist peaehe, mis tähistab monarhi võimu. Kroon on diadeemi edasiarendus. Krooniks nimetatakse ka krooni imitatsiooni, millel on sarnane sümboolne funktsioon nagu monarhikroonil.
Krooniks nimetatakse ka krooni kujutist sümbolina.
Paavsti krooni nimetatakse tiaaraks.
Kakspunktprotokoll üle Etherneti
Kakspunktprotokoll üle Etherneti (ingl Point-to-Point Protocol over Ethernet, lüh PPPoE) on kakspunktprotokolli (PPP) versioon, mis töötab Etherneti peal. Seda kasutatakse peamiselt kaabel- ja DSL-modemitel. Selle protokolliga luuakse virtuaalne ühenduskanal üle arvutivõrgu, olles samal ajal üldisest võrgust eraldatud.
Paraguay riigipeade loend
Paraguay riigipeade loend loetleb iseseisva Paraguay riigipead alates 1813. aastast.
Venemaa meistrivõistlused rahvusvahelises kabes
Venemaa meistrivõistlused rahvusvahelises kabes
Mohamed Khouna Ould Haidalla
Mohamed Khouna Ould Haidalla (araabia keeles محمد خونا ولد هيداله‎; sündinud 1940) oli Mauritaania president 4. jaanuarist 1980 kuni 12. detsembrini 1984.
Ta sündis Nouadhibou piirkonnas Mauritaanias. Hariduse omandas Rosso linnas Senegalis.
1961. aastal astus ta Mauritaania armeesse ning saadeti 1962. aastal Prantsusmaale täiendõppele Saint-Cyri akadeemiasse (École Spéciale Militaire de Saint-Cyr).
1975–1978 juhtis ta Mauritaania vägesid riigi põhjaosas ja okupeeritud Lääne-Saharas. 1978. aastal osales ta sõjaväelises riigipöördes, mille tagajärjel sai võimule sõjaväeline hunta. Tänutäheks nimetati Haidalla Mauritaania kindralstaabi ülemaks. 31. mail 1979 nimetas sõjaväeline hunta ta peaministriks ja 4. jaanuaril 1980 presidendiks.
12. detsembril 1984 tõugati ta võimult sõjaväelise riigipöördega, mida juhtis Maaouya Ould Sid'Ahmed Taya. Haidalla viibis samal ajal Burundis. Pärast tema naasmist kodumaale ta vahistati ning ta viibis mitu aastat vangistuses. Pärast vabanemist elas ta pikka aega poliitikast tagasitõmbunult, seda kuni 2003. aastani, mil ta sai opositsiooni liidriks. 2004. aastal ta vangistati, õige pea aga vabastati ning vangistati taas süüdistatuna riigipöörde kavandamises. Selle süüdistusega mõisteti ta 3. veebruaril 2005 viieks aastaks vangi. Pärast augustis 2005 toimunud sõjaväelist riigipööret anti Haidallale septembri alguses amnestia ning ta vabanes.
Osales 11. märtsil 2007 toimunud presidendivalimistel, kuid kogus vaid 1,73% häältest, millega jäi 10. kohale.
1300 grammi
"1300 grammi" on telesari, mis räägib kahest neurokirurgist, kes ravivad oma patsiente täiesti erineval moel. Üks neist hoolib inimestest, teine nende ajudest. Dr Douglas Hanson (Stanley Tucci) on üks New Yorgi parimaid neurokirurge. Tema meetod on lihtne: oluline on vaid aju, sest patsient ise on ju vaid selle väline kest. Tema uus partner dr Jonathan Seger (Mark Feuerstein) arvab aga hoopistükkis, et kõige tähtsam on patsiendi vaimne tervis. Kui need kaks tippkirurgi on sunnitud üheskoos keerulisi operatsioone teostama, unustavad nad oma erimeelsused ning päästavad elusid.
Koosa osavald
Koosa osavald oli Tartu maakonna Vara valla territooriumi osa, mis tegutses vallavolikogu kinnitatud osavalla põhimääruse alusel.
Osavald moodustati 1992. aastal ja kaotati aastaks 2003.
Samuel Puusaar
Samuel Puusaar (kodanikunimega Sulev Puusaar; sündinud 14. novembril 1963 Pärnus) on endine EAÕK vaimulik, alates 2001. aastast skismaatilise Püha Platoni ja Püha Issidori Õigeusu Vennaskonna üks juhte. Alates 2016. aastast on ta avalikkuses ennast tutvustanud kui Tartu Nõid.
Elulugu
Ta lõpetas 1986. aastal Tartu Riikliku Ülikooli. Hiljem omandas vaimuliku hariduse Ameerika Ühendriikides New Yorgi osariigis tegutsevas Püha Vladimiri Õigeusu Teoloogilises Seminaris, mille lõpetas 1996. aastal magistrikraadiga (Master of Divinity).
Pöördunud Eestisse tagasi, määrati ta Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku Tartu Püha Aleksandri koguduse preestriks.
Puusaarest kujunes Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku täielikku iseseisvust taotleva leeri juht, kes vastustas kiriku viimist Konstantinoopoli patriarhi jurisdiktsiooni ja välismaist päritolu piiskopi kirikupeaks saamist. Nii keeldus ta koos Gabriel Keresega tunnistamast metropoliidina märtsis 1999 EAÕK kirikukongressil sellele ametikohale valitud kreeka päritolu Nice'i piiskoppi Stefanust.
Nad korraldasid oma kongressi, mis muu hulgas valis Puusaare Tartu ja kogu Lõuna-Eesti piiskopiks. Piiskopiks Puusaart pühitsetud ei ole ja väidetavalt on ta ka seda ise Pereraadio eetris tunnistanud.
Kasvavate vastuolude tõttu tagandas EAÕK metropoliit Stefanus detsembris 1999 Puusaare EAÕK vaimuliku seisusest. Selle otsuse kinnitas ka Konstantinoopoli patriarhi Bartholomeos I juhitud kirikukohus. Puusaare leer heitis vastusena kirikust välja Stefanuse.
21. detsembril 1999, nädal pärast Puusaare EAÕK vaimuliku kohalt tagandamist, toimus Tartus Aleksandri kiriku juures ajakirjanduses laialt kajastamist leidnud konflikt. Politsei ja ESS ei lubanud metropoliit Stefanuse käsul Puusaarel kirikusse siseneda. Kirikuuksed pitseeriti kinni.
Kuigi Puusaar ja tema pooldajad peavad ennast tõeliseks Eesti Apostlik-Õigeusu Kirikuks, ei ole neil võimalik selle nime all tegutseda. Tulenevalt sellest registreeriti 2001. aastal Püha Platoni ja Püha Issidori Õigeusu Vennaskond, mille juhatuse liikmeteks said Samuel Puusaar ja Gabriel Keres.
Oktoobris 1999 osales Puusaar Isamaaliidu kandidaadina Tartu linnas kohalike omavalitsuste valimistel.
Viimastel aastatel on Puusaar ennast avalikkuses esitlenud kui Tartu Nõid. Selle nime all osales ta ka 15. juulil 2016 Kihnu konverentsil.
764
Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand
Aastakümned: 710. aastad 720. aastad 730. aastad 740. aastad 750. aastad - 760. aastad - 770. aastad 780. aastad 790. aastad 800. aastad 810. aastad
Aastad: 759 760 761 762 763 - 764 - 765 766 767 768 769
Eesti-Tiibeti Kultuuriselts
Eesti-Tiibeti Kultuuriselts on 1997. aastal Tartus asutatud Tiibeti kultuuri uurimise ja säilitamisega tegelev selts.
Franciscus Assisist
Franciscus Assisist, "Jumala kerjus", ("Poverello", õige nimega Giovanni Bernardone) (1181 või 1182 – 3. oktoober 1226) rajas frantsiskaanide ordu.
Eesti-Tiibeti Kultuuriselts
Selts jätkab Tartu orientalistikatraditsioone, mille tuntuimaks esindajaks on 1956. aastal Pent Nurmekunna asutatud ja aastaid Linnart Mälli juhitud orientalistikakabinet (praegu Orientalistikakeskus).
Franciscus Assisist
Elulugu
Franciscus oli Pietro di Bernardone, rikka riidekaupmehe poeg Assisi väikelinnast Itaaliast. Nooruses, enne oma 25-aastaseks saamist, elas Franciscus muretut ja naudisklevat elu. Ta leidis kergesti sõpru ja elas aktiivset seltskonnaelu. Francesco ema tahtis, et ta poeg oleks heasüdamlik ja aitaks vaeseid. Isa aga soovis, et poeg saaks rikkaks kaupmeheks või edukaks sõjameheks.
Aastal 1202 osales Franciscus sõjas naaberlinna Perugia vastu, aga langes seal vangistusse, milles veetis terve aasta. Olles vangistusest ja haigestumisest toibunud, oli Francesco valmis minema taas sõjaretkele, seekord Apuliasse. Matka alustatigi, ei jõutud aga Spoletost kaugemale, kuna Franciscus tundis Jumala kutset ja tundis, et ta peab tagasi pöördama. Seejärel läks ta palverännakule Rooma, kus ta sai pöördumise osaliseks. Ta kohtus pidalitõbistega ja aitas neid. Ta hakkas ka korrastama Assisi läheduses olevat Porziuncola kabelit, mis oli varemetes, pärast seda, kui ta oli Jumalalt saanud ilmutuse, et ta peab taastama kiriku. Kiriku parandamiseks kasutas Franciscus ka oma isa raha.
Eesti-Tiibeti Kultuuriselts
Eesti-Tiibeti Kultuuriseltsi juhatuse esimees on Laur Järv.
Franciscus Assisist
Elulugu
Franciscuse isale ei meeldinud pojaga toimunud muutus ega ka raha raiskamine. Ta nõudis, et poeg annaks talle tagasi kõik, mis isa oli talle andnud. Franciscus andis seepeale isale kõik, ka riided, mis tal olid seljas. Ta kuulutas kõigile, et nüüdsest ajast peale on tal vaid üks isa – see, kes on Taevas.
Lõpliku kindluse oma ülesande kohta sai Franciscus siis, kui ta kuulis Piiblist loetavat kohta, kus Jeesus saadab oma jüngrid teele, öeldes "Ärge võtke midagi teele kaasa, ei saua ega pauna, ei leiba ega raha ja ärgu olgu kellelgi kahte särki!" (Lk, 9:3). Kuuldes seda, võttis Franciscus kingad jalast, viskas minema oma saua ja rahakoti ja vahetas oma nahkvöö köie vastu.
Franciskus hakkas õpetama ja kuulutama, ja sai ka oma esimesed jüngrid. Nendega rajas ta koguduse väikesesse kabelisse Assisi lähedal. Kabeli ümber on ehitatud 1569–1679 suurem kirik, Inglite Püha Maria basiilika (S. Maria degli Angeli).
Franciscus nõudis oma sõpradelt täielikku isiklikku ja üleüldist vaesust, selle aluseks oli kolm kohta Uuest testamendist:
Paavst Innocentius III andis oma suulise heakskiidu Franciscuse vaesusenõudele aastal 1209 või 1210. Ametlikult sai seadus heakskiidu Honorius II ajal 29. 11. 1223.
Järgides Jeesuse käsku minna Sõna kuulutama, läks Franciscus ristirüütlitega kaasa, külastades 1219–1220 Egiptust, Süüriat ja püha maad. Legend räägib, et ta tõestas oma usku sultani ees, kõndides tulel.
Kaks aastat enne oma surma Franciscus palvetas ja paastus 40 päeva. Siis ta olevat kogenud ka stigmatat, ehk siis saanud oma kätele ristilöödud Kristuse haavad. Elu lõpuaegadel oli Franciscus juba väga haige, aga kirjutas veel oma kuulsa "Päikeselaulu", imeilusa kõige loodu ülistuse.
Loomad ja loodus olid Franciscusele tähtsad. Katoliiklik kirik ongi valinud ta looduskaitse pühakuks. "Nii kaua, kuni maailmas on lapsi, lilli ja linde, nii kaua on lootust", ütles Franciscus. Franciscuse sõnade kohaselt ei ole võimalik ette kujutada paradiisi ilma loomade, lindude, laulu ja muusikata. Pärimuse järgi jutlustas Franciscus ka loomadele. Üks lugu räägib, et Gubbio linna elanikud kartsid üht hunti, kes oli juba palju paha teinud. Franciscuselt paluti abi. Ta kohtus hundiga ja rääkis temaga hella häälega. Pärast seda hunt enam ei ahistanud linnakodanikke. Tänu sellele ei olnud vaja hunti ka tappa.
765
Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand
Aastakümned: 710. aastad 720. aastad 730. aastad 740. aastad 750. aastad - 760. aastad - 770. aastad 780. aastad 790. aastad 800. aastad 810. aastad
Elizabeth Fry
thumb|right|Elizabeth Fry Elizabeth Fry (neiupõlvenimi Gurney; 21. mai 1780 – 12. oktoober 1845) oli inglise vanglareformija ja heategija.
Kuna teda toetas valitsev monarh, muudeti Fry eestvõttel vangide elu seaduslikult humaansemaks.
Teda on kujutatud aastatel 2001–2016 trükitud Suurbritannia viienaelasel rahatähel.
Elulugu
Elizabeth sündis kveekerist rikka pankuri perekonnas.
1800. aastal abiellus ta kaupmees Joseph Fryga.
Mississippi osariik
Mississippi on Ameerika Ühendriikide osariik, mis on nime saanud looduslikuks läänepiiriks oleva Mississippi jõe järgi. Lõunas piirneb osariik Mehhiko lahe, edelas Louisiana, läänes Arkansase, põhjas Tennessee ja idas Alabama osariigiga. Geograafiliselt ja kultuuriliselt kuulub Mississippi lõunaosariikide hulka.
Mississippi pealinn on Jackson.
Ajalugu
Ajalooliselt on tegu põlise indiaanlaste asualaga, mille kolm linna, Biloxi, Yazoo ja Natchez, on saanud nime piirkonnas elanud indiaani hõimude järgi. Eurooplastest sattusid Mississippi aladele esimesena 16. sajandil hispaanlased Hernando de Soto juhtimisel, kuid esimese püsiva asula lõid prantslased aastal 1699. 1716 asutatud Natcheze linn kujunes aastateks selle piirkonna peamiseks keskuseks.
Pariisi rahulepingu kohaselt läks Mississippi 1783 Ameerika Ühendriikide koosseisu, kuid osariigi õigused anti talle alles 10. detsembril 1817. Majanduslikult oli osariigi peamiseks tuluallikaks puuvill, mille abil kujunes Mississippist 19. sajandi keskpaigaks USA rikkuselt viies osariik.
1861–1865 kuulus Mississippi Ameerika Riikide Konföderatsiooni, kaotas Ameerika kodusõjas 30 000 tööealist meest, laostus seejärel majanduslikult ja on tänini üks USA vaesemaid osariike.
Mississippit tuntakse Ameerika Ühendriikides ka Magnooliaosariigi (Magnolia State) ja Külalislahkuse osariigi (Hospitality State) hüüdnimede all. Kultuuriliselt on osariigil olulisi teeneid muusika ja kirjanduse ees. Aastaid oli Mississippi USA gospelmuusika, džässi ja bluusi vaimseks keskuseks. Sealt olid pärit ka tuntud kirjanikud Tennessee Williams ja William Faulkner.
Rahvastik
pisi|Jackson thumb|Meridian Aastal 2005 elas osariigis 2 921 100 inimest, elanikkonna üldine kasv on aeglane, mistõttu kolm aastat hiljem oli elanikkond suurenenud vaid umbes 17 000 inimese võrra. 2009. aastal oli Mississippi elanikkonnast 60% europiide, mustanahaliste osakaal oli 37%. Piirkonna põliselanikke, indiaanlasi, on umbes 0,5%.
2010. aastal elas Mississippis 2 967 297 inimest.
Majandus
2009. aastal oli Mississippi SKP 95,0 miljardit USA dollarit.
2011. aasta märtsis oli töötus 10,2%.
Poliitika
Poliitika ja moraali küsimustes peetakse Mississippit üheks USA kõige konservatiivsemaks osariigiks. Poliitilisel maastikul domineerib Vabariiklik Partei, mõjukaim usurühmitus on baptistid.
Osariigi kuberner on 14. jaanuarist 2020 vabariiklane Tate Reeves, Ameerika Ühendriikide Senatis esindavad osariiki vabariiklased Roger Wicker ja Cindy Hyde-Smith.
Haldusjaotus
Osariik jaguneb 82 maakonnaks.
763
763. aasta
Keedika
Keedika (18. sajandi kaartidel Ködik) on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.
763
Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand
Keedika
Siimumetsa talu maadel Palivere–Keedika tee ääres on Keedika linnamägi. Küla juures oli Keedika mõis (Kedik).
763
Aastakümned: 710. aastad 720. aastad 730. aastad 740. aastad 750. aastad - 760. aastad - 770. aastad 780. aastad 790. aastad 800. aastad 810. aastad
Mitšurinsk
Linn on asutatud tsaar Mihhail I Fjodorovitši käsul 1635. aastal ja kandis nime Kozlov. 1932. aastal nimetati seal elanud Ivan Mitšurini auks ümber Mitšuriniks.
Keedika
Külas on Keedika bussipeatus.
763
Aastad: 758 759 760 761 762 - 763 - 764 765 766 767 768
Mitšurinsk
Mitšurinskis on masina-, aparaadi- ja kergetööstuse ettevõtted, konservitehas ja lihakombinaat.
Keedika
Keedika linnus, Keedika kalmistu ja ohvriallikas on kaitstavad muinsusmälestised. Külas asuvad looduskaitsealused Parunite kivi ja Soontaga kivi. Keedika loodeosa jääb Leidissoo looduskaitsealale.
Mitšurinsk
Mitšurinskile on presidendi ukaasiga antud teaduslinna (наукоград) nimetus.
Keedika
Kuni 2013. aastani kuulus küla Oru valda.
Mitšurinsk
Linn on auto- ja raudteede sõlmpunkt.
Mitšurinskis on põllumajandusülikool ja pedagoogikaülikool.
Elanike arv on 93 100 (2005).
Valgevene
Valgevene (valgevene keeles Беларусь, vene keeles Беларусь või Белоруссия, leedu keeles Baltarusija, läti keeles Baltkrievija, poola keeles Białoruś, ukraina keeles Білорусь) on merepiirita riik Euroopa idaosas. Riik piirneb Venemaa Föderatsiooni (Pihkva, Brjanski, Smolenski oblasti), Ukraina, Poola, Leedu ja Lätiga.
Loodus
Valdav osa Valgevene pindalast on madal tasandik (umbes 110–200 meetri kõrgusel merepinnast). Idast läände kulgeb Valgevene kõrgustik. Riigi kõrgeim tipp on merepinnast 345 meetri kõrgune Dziaržynskaja mägi.
Valgevene pindalast on metsaga kaetud 41%.
Valgevene on üks vähestest riikidest, kus euroopa piison elab vabas looduses.
Riik
Valgevene president on alates 1994. aastast Alaksandr Łukašenka, riigi peaminister on 4. juunist 2020 Raman Galovtšanka.
Valgevene Rahvavabariigi president on Ivonka Surviłła, kes on eksiilis.
Haldusjaotus
Valgevene jaguneb oblastiteks (вобласць / voblasć). Oblastid on jaotatud rajoonideks (раён) ja need omakorda külanõukogudeks. Pealinn on eristaatuses.
Pealinn Oblastid
Riigikaitse
Valgevene relvajõud moodustati 1992. aastal Valgevene iseseisvuse väljakuulutamise järel, NSV Liidu relvajõudude Valgevene sõjaväeringkonnast. Valgevene riigikaitse aluseks on Valgevene maavägede kaks armeekorpust Läänepiirkonnas ning staabid Hrodnas, Loodepiirkonnas ja Barysaŭs ning Valgevene erioperatsiooniväed. Lisaks alalisvägedele on Valgevene relvajõudude koosseisus ka territoriaalsed reservväed, mis mobiliseeritakse sõja alguses.
Sisejulgeolek
Valgevene sisejulgeolekut tagavad asutused on: Valgevene Julgeolekunõukogu, Valgevene Vabariigi Riiklik Julgeoleku Komitee, Riiklik Majanduskuritegude Uurimiskomitee, Riigikaitse Peavalitsuse Presidendi Julgeolekuteenistus ja Valgevene Siseministeeriumi riigi juhtkonna valveteenistus ("Ахова"). Valgevene Tollikomitee, Riigikontrollikomitee ja Riiklik Piirivalvekomitee.
Rahvastik
2019. aasta rahvaloenduse andmeil oli 1. oktoobri seisuga Valgevene rahvaarv 9 413 446. 2009. aasta rahvaloenduse andmeil elas 14. oktoobri seisuga Valgevenes 9 503 807 inimest. Valgevenelased moodustasid elanikest 83,7%, venelased 8,3%, poolakad 3,1%, ukrainlased 1,7% ja juudid 0,1%. Statistika- ja Analüüsiministeeriumi andmetel oli 1. juulil 2007 Valgevene rahvaarv 9 698 100 inimest.
Sarnaselt veel mitme Ida-Euroopa riigiga on Valgevene rahvastiku iive negatiivne. Positiivne rändeiive ei kompenseeri negatiivset loomulikku iivet. 2015. aastal oli 69,9% elanikest vanuserühmas 14–64; 15,5% olid alla 14-aastased ja 14,6% üle 65-aastased. Riigi elanikkond on vananev. Keskmine oodatav eluiga oli 72,15 (meestel 66,53 aastat ja naistel 78,1 aastat). 2018. aastal sündis Valgevenes 94 042 last ja 2019. aastal 87 851 last, mis on madalaim näitaja pärast 1945. aastat. pisi|Valgevene üldkaart
Majandus
Suurem osa riigi majandusest on riigi kontrolli all. Töötavatest Valgevene elanikest 51,2% töötab riigisektoris, 47,4% erasektoris (neist 5,7% välisosalusega ettevõtetes) ja 1,4% välisettevõtetes. Valgevene majandus sõltub Venemaast mitme impordiartikli tõttu, sealhulgas nafta.
2006. aastal oli Valgevene olulisimaks kaubanduspartneriks Venemaa, mille arvele langes ligi pool väliskaubanduse käibest. Euroopa Liidu riikidega toimus umbes 1/3 kogu Valgevene väliskaubandusest.
Tööstustoodangust moodustavad olulise osa traktorid ja muud põllumajandusmasinad, mootorrattad, veoautod, kodumasinad, väetised ja tekstiilid.
Alates 1. juulist 2016 on Valgevenes käibel Valgevene rubla (BYN).
Kuni 2016. aasta juulini oli Valgevenes käibel valuuta, mille nimetus oli samuti Valgevene rubla (BYR), mis võeti kasutusele mais 1992. 23. mail 2011 devalveeriti see rubla USA dollari suhtes 56%. 1. juunil 2011 palus riik Rahvusvaheliselt Valuutafondilt päästepaketti. Tol aastal oli riigis inflatsioon 109%.
Keskmine kuupalk oli 2012. aasta mais 3,559 miljonit Valgevene rubla (umbes 350 eurot).
1. juulil 2016 võeti kasutusele praegune Valgevene rubla (BYN). Sedasi korraldas Valgevene Vabariigi Riigipank denominatsiooni: 1 BYN (uus Valgevene rubla) = 10 000 BYR (vana Valgevene rubla). Raharinglusse lasti 2009. aastaga dateeritud ühekopikased ja üherublased mündid (1 капейка – 2 рублі) ning rublakupüürid (5 рублёў – 500 рублёў). Need mündid on esimesed mündid iseseisva Valgevene Vabariigi rahakäibes. Vanad pangatähed jäid käibele ja olid paralleelselt ringluses kuni 31. detsembrini 2016. Ajavahemikus 01.01.2017–31.12.2019 sai vahetada vanu rublasid uuteks Valgevene Vabariigi Riigipangas, kõikides Valgevene pankades ning muudes krediidi- ja finantsasutustes ilma summapiirangu ja komisjonitasuta. Alates 1. jaanuarist 2020 saab vanu rublasid uute vastu vahetada ainult Valgevene Vabariigi Riigipangas kahe aasta jooksul.
762
762. aasta
Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand
Aastakümned: 710. aastad 720. aastad 730. aastad 740. aastad 750. aastad - 760. aastad - 770. aastad 780. aastad 790. aastad 800. aastad 810. aastad
Aastad: 757 758 759 760 761 - 762 - 763 764 765 766 767
Poks 1952. aasta suveolümpiamängudel
Poks 1952. aasta suveolümpiamängudel Helsingis.
Val Barkeri karikas
Val Barkeri karika parima tehnikaga poksijale sai poolraskekaalu (kuni 81 kg) kuldmedali- ja olümpiavõitja Norvel Lee (USA).
Kärbeskaal (kuni 51 kg)
28 võistlejat
Kukk-kaal (kuni 54 kg)
23 võistlejat
Sulgkaal (kuni 57 kg)
30 võistlejat
Kergekaal (kuni 60 kg)
27 võistlejat
I kergekeskkaal (kuni 63,5 kg)
28 võistlejat
II kergekeskkaal (kuni 67 kg)
29 võistlejat
II keskkaal (kuni 75 kg)
23 võistlejat
Poolraskekaal (kuni 81 kg)
18 võistlejat
Raskekaal (üle 81 kg)
22 võistlejat
Geokronomeetria
Geokronomeetria on geokronoloogia haru, mis tegeleb geoloogilise aja mõõtmisega absoluutsetes ajaühikutes.
Absoluutse vanuse (terminisse tuleb suhtuda ettevaatusega, sest rangelt võttes ei ole ka isotoopmeetoditega saadud vanustes midagi absoluutset) määramine põhineb isotoopmeetoditel. Geokronomeetriliste meetodite abil on mitmesugused suhtelise vanuse määramise meetodid nagu dendrokronoloogia, varvokronoloogia, teatud fossiilide esinemine jne viidud vastavusse reaalse ajaskaalaga.
Metoodika
Radioaktiivsed isotoobid lagunevad kindla vastavale isotoobile iseloomuliku kiirusega nn tütarisotoopideks. Selliseid ema- ning tütarisotoopide paare on mitmeid. Neil kõigil on oma eelised ning puudused, mistõttu kasutatakse erinevail juhtudel erinevaid meetodeid. Tuntud isotoopmeetoditeks on näiteks kaaliumi-argooni meetod, samaariumi-neodüümi meetod, rubiidiumi-strontsiumi meetod, tooriumi-plii meetod jne. Tihti ei anna isotoopmeetodid mitte ainult vanust, vaid võimaldavad uurida ka näiteks maakoore arengut, tardkivimite petrogeneesi jne.
Kui pika poolestusajaga radioaktiivne isotoop (N) laguneb suletud süsteemis radiogeenseks stabiilseks isotoobiks (D*), siis peab vastavate radiogeensete isotoopide kogus olema võrdne lagunenud radioaktiivsete isotoopide kogusega. D* = N0 – N, kus N0 on radioaktiivse isotoobi kogus alghetkel.
Vastavalt radioaktiivse lagunemise seadusele on N = N0e–λt, mistõttu saame esimese valemi kirjutada järgnevalt: D* = N0 – N0e–λt, millest tuleneb, et D* = N0(1 – e–λt). Probleem on aga selles, et N0 ei ole mõõdetav suurus, mistõttu ei sobi see valem dateerimiseks. Probleemist saab üle kui teha järgnev asendus: N0 = Ne–λt, sellest tuleneb, et D* = Ne–λt – N = N(e–λt – 1). See võrrand sisaldab kahte mõõdetavat suurust D* ja N, mistõttu saab tema abil arvutada t ehk aja, kui me teame λ väärtust ehk vastava isotoobi radioaktiivse lagunemise konstanti, mis sõltub tema poolestusajast. Dateeritava objekti tütarelementide kogus tema moodustumishetkel ei pruugi olla null. Seetõttu tuleb valemit täiustada ehk kirjutada ta ümber järgnevalt:D = D0 + D*, kus D0 on tütarisotoopide arv ajahetkel null. Pikemalt väljakirjutatuna näeb absoluutse vanuse määramiseks kasutatav valem välja selline: D = D0 + N(e–λt – 1).
Fallen (Triinu Kivilaane laul)
"Fallen" on Triinu Kivilaane teine singel albumilt "Now and Forever".
Geokronomeetria
Metoodika
Kui analüüsida mitmeid kivimeid või mineraale, mis tekkisid ühes kohas samadel tingimustel, siis moodustavad diagrammile kantud D ja N väärtused sirge, mida nimetatakse isokrooniks. Isokrooni tõus on (e–λt – 1) ning lõikumine y-teljega on D0.
Langerma oja
Langerma oja (ka Langerma peakraav) on oja Pärnumaal Põhja-Pärnumaa vallas Kodesmaa ja Langerma külas ning Raplamaal Märjamaa vallas Naravere külas.
Geokronomeetria
Eeldused dateerimiseks
Selleks, et ülalkirjeldatud metoodika oleks edukalt rakendatav, peavad olema täidetud mitmed olulised eeldused.
Langerma oja
Oja pikkus on 8,7 km ning see suubub Langerma ja Naravere küla piiril paremalt Kõverojja (1,7 km suudmest). Oja valgla on 14,4 km². Oja lähe on Kodesmaa külas Edasi järve kirdeotsas. Keskjooksul jäävad oja lähistele Maidla tiigid ja Tuhhino tiik.
Fallen (Triinu Kivilaane laul)
Muusikavideo
Video loole filmiti 3. juuni Saksamaal Berliinis. Pilte video tegemisest saab näha Triinu Kivilaane ametlikus foorumis. Muusikavideot sai näha esimest korda 1. juulil, Triinu ametlikul kodulehel.
Langerma oja
Oja on tugevasti muudetud mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m. Kraavi vett kasutab majanduslikult (vee erikasutusloaga) AS MAKO.
Giovanni Domenico Cassini
pisi Giovanni Domenico Cassini [džov'anni dom'eeniko kassi:ni] (prantsuspäraselt Jean-Dominique Cassini; 8. juuni 1625 Perinaldo – 14. september 1712 Pariis) oli itaalia päritolu astronoom, insener ja astroloog, kes töötas algul Itaalias ning hiljem Prantsusmaal (Prantsusmaa alam 1673. aastast).
Ta avastas neli Saturni kaaslast – Iapetuse, Rhea, Tethyse ja Dione – ning Saturni rõngaste vahelise tumeda ala (Cassini pilu).
Elulugu
Cassini sündis Põhja-Itaalias Liguurias Sanremo lähedal Perinaldos.
Ta õppis jesuiitide kolleegiumis.
Aastal 1644 kutsus astroloogiahuviline Bologna senaator Cornelio Malvasia Cassini Bolognasse, ning pakkus talle töökohta tollal rajamisel olevasse Panzano observatooriumi, kus ta töötaski 1648–1669. Aastatel 1650–1669 oli ta ühtlasi Bologna ülikooli professor, õpetades Bonaventura Cavalieri ametijärglasena Eukleidese geomeetriat ja Ptolemaiose astronoomiat.
Aastal 1669 siirdus ta Pariisi, kus rajas Louis XIV toetusel Pariisi observatooriumi ja oli 1671. aastast kuni surmani selle direktor. Kuni Louis XIV surmani oli ta tema õueastronoom-astroloog; enamiku ajast pühendas ta astronoomiale.
Efemeriidide arvutamine
Panzano observatooriumis kulus suurem jagu ajast täpsemate efemeriidide arvutamisele astroloogia tarbeks moodsate astronoomiliste vahenditega.
Suur Punane Laik
Cassinit peetakse Robert Hooke'i kõrval üheks Jupiteri Suure Punase Laigu avastajaid (1665; võimalik, et Hooke (1664) vaatles üht teist laiku). Cassini kirjutas "püsivast laigust".
Saturni kaaslased
Cassini avastas aastatel 1671, 1672 ja 1684 neli Saturni kaaslast, millele ta pani nimeks Sidera Lodoicea. Need avastused publitseeris ta teoses "Découverte de deux nouvelles planètes autour de Saturne" ('Kahe uue planeedi avastamine Saturni ümber; 1673) ja ajakirjas Journal des sçavans (1686). Aastal 1847 said need kaaslased järgmised nimed:
1655. aastal tegi ta kindlaks Maa orbiidi kalde, valguse murdumise atmosfääris ja Päikese läbimõõdu. Astronoomina sai ta tuntuks eelkõige tänu 1662. aastal avaldatud tabelitele, mille ta koostas Päikese näiva liikumise mõõtmiste põhjal. Ta tegi ligilähedaselt kindlaks Päikese ja Maa vahelise kauguse. Cassini koostas Jupiteri kaaslaste liikumise tabelid, võttes aluseks nende varju liikumise planeedi pinnal. Liikumatuid varje jälgides tegi ta aga kindlaks Jupiteri ööpäeva pikkuse.
Muu teadustegevus
1670ndail alustas ta Prantsusmaa topograafilise kaardi koostamist triangulatsioonimeetodil. Seda tööd jätkas tema poeg Jacques Cassini.
Huvid ja vaated
Noorena oli ta huvitatud astroloogiast. Tasapisi pöördusid tema huvid järjest enam astronoomia suunas, kuni ta astroloogia vastu huvi peaaegu kaotas.
Cassini ei olnud nõus Kepleri ellipsikujuliste orbiitidega ja Newtoni gravitatsiooniteooriaga. Kui Cassini kolleeg Pariisi observatooriumis Ole Rømer 1676. aastal väitis, et valguse kiirus ei ole lõpmatu, ei olnud Cassini sellega nõus.
Tunnustus
Cassini järgi on saanud nime Kuu ja Marsi kraatrid, väikeplaneet ning 1997 Saturni ja tema kaaslaste poole lähetatud kosmoseaparaadi Cassini-Huygens põhimoodul.
Perekond
Astronoomidena said tuntuks ka tema poeg Jacques Cassini (1677–1756), pojapoeg César-François Cassini de Thury (1714–1784) ja pojapojapoeg Jean-Dominique Cassini, Cassini krahv.
2009. aasta Oscari auhinnad
2009. aasta Oscari auhinnad ehk '''81. Ameerika Filmikunsti ja -teaduste Akadeemia auhinnad''' jagati 22. veebruaril 2009. aastal Ameerika Ühendriikides Los Angeleses Kodaki teatris. Oscari auhindadega tunnustati valikut 2008. aasta parematest filmiloojatest.
Oscari-õhtu juht oli Hugh Jackman.
Põhiauhinnad
Võitjad on toodud esimesena ning paksus kirjas.
Muud auhinnad
Jean Hersholti inimesesõbra auhind
Väljasuremine
pisi|
Väljasuremine on taksoni esinemise lõppemine lokaalselt või globaalselt.
Fossiilsed leiud tõestavad, et väljasuremine on geoloogilises ajas tavaline nähtus. Arvatakse, et kõigist kunagi Maal eksisteerinud liikidest on praeguseks 99% väljasurnud. Enamasti satuvad paljude taksonite väljasuremised suhteliselt lühikese ajavahemiku sisse, mida nimetatakse väljasuremissündmuseks. Suurim teadaolev väljasuremissündmus toimus Permi ajastu lõpul 251 miljonit aastat tagasi, mil hukkus umbes 96% merelistest liikidest. Väljasuremine on iseenesest loomulik protsess, kuid tänapäeval on peamiselt inimtegevuse tulemusel tekkinud bioloogilise mitmekesisuse vähenemine võtnud mõõtmed, mida võib samuti väljasuremissündmuseks nimetada.
Väljasuremise põhjuseks on keskkonna vastavale taksonile talumatuks muutumine. See võib toimuda biootiliselt, näiteks liikidevahelise konkurentsi tõttu (vihmametsade hävitamine inimese poolt), aga ka abiootiliselt. Näiteks Permi lõpu väljasuremist seostatakse intensiivse vulkanismiga Siberis, mis muutis kogu Maa kliimat. Kriidi lõpu väljasuremist on seostatud meteoriidiplahvatuse järelmõjudega (põhjused pole antud juhul siiski selged).
Eestis hävinud liigid
Nimestik haarab liike, mille esinemise kohta Eestis ajaloolisel ajal on kindlaid andmeid, kuid mis tänapäevaks on täielikult Eestis välja surnud.
Johannes von Wesenberg
Johannes von Wesenberg pärines tõenäoliselt Eestimaa hertsogkonna aadli seast, kuid pole selge, kas Wesenbergide suguvõsa sai nime Rakvere saksakeelse nime järgi või pärinesid nad hoopis Holsteini samanimelisest aadlisuguvõsast. Ka suguvõsa esimene esindaja Eestimaal, vasall 13. sajandi lõpus ja 14. sajandi alguskümnendeil, kandis samuti Johannes de Wesenbergi nime. Toomhärra Johannes de Wesenberchi on esmamainitud 1321. aastal, kui ta oli Tallinna toomhärra. Sel aastal rajas mõjuvõimas Århusi toomhärra Brotherus Diaconus enda toomkapiitli juurde uue toomhärrakoha ning esitas sellele kohale Johannes de Wesenberchi. Selle otsuse kinnitasid ka Århusi piiskop ja toomkapiitel.
Kolm aastat hiljem, 1324, kinnitas paavst Johannes XXII Johannes de Wesenbergile ka Tartu toompraosti (toomkapiitli juhi) koha, mida ta oli taotlenud juba alates Tartu piiskop Nikolausi ametiajast (1313–1323). Kuid paavsti otsuse vaidlustasid Tartu piiskop Engelbert von Dolen ja toomkapiitel ning 1328. aastal tühistas paavst Wesenbergi ametissemääramise.
Tartu toomhärrakohast ilmajäämine ei takistanud siiski Wesenbergi edasist karjääri teises piiskopkondades: 1332. või 1333. aastal on teda mainitud Saare-Lääne toomhärrana. 1338. aastal viibis ta aga tulevase Taani kuninga Valdemar IV kaaskonnas ning teda nimetati Saare-Lääne toomskolastikuks ja Århusi toomhärraks. See on ka viimane teade tema kohta.
Ita Kozakeviča
Ita Marija Kozakeviča (poola keeles Ita Maria Kozakiewicz; 3. juuli 1955 Riia – 28. oktoober 1990 Gaeta, Itaalia) oli poola päritolu Läti filoloog, ajakirjanik ja ühiskonnategelane.
Kozakeviča sündis Riias. Tema isa oli poolakas, aga ema lätlanna. Ta lõpetas Riia Prantsuse Lütseumi ning seejärel Läti Ülikooli prantsuse filoloogina ja töötas pärast seda toimetaja, tõlkija ja ajakirjanikuna. Ta oskas lisaks läti keelele ka prantsuse, vene, poola, hispaania, saksa, valgevene, ukraina ja gruusia keelt. 1988. aastal valiti ta taasasutatud Läti Poolakate Liidu esimeheks. Ta oli üks Läti NSV Rahvaste Foorumi organiseerijatest, 1989. aastal valiti ta Läti Rahvarinde juhatuse liikmeks ja märtsis 1990 Läti Vabariigi Ülemnõukogu liikmeks, kus ta oli inimõiguste ja rahvussuhete komisjoni esimees.
28. oktoobril 1990 uppus ta Türreeni meres Gaeta linna rannas, 2 päeva enne kavas olnud kohtumist paavstiga poolakate maailmakongressi raames. Ta on maetud Riia Püha Miikaeli kalmistule. Tema järgi nimetati 1991. aastal asutatud Riia Ita Kozakeviča Poola Keskkool.
Jamburg (Jamal)
pisi|Kirik Jamburgis Jamburg on asula Jamali Neenetsi autonoomses ringkonnas Nadõmi rajoonis 148,5 km polaarjoonest põhja pool. Paikneb Tazi poolsaarel Obi lahe rannikul.
Raudtee kaudu on seotud Novõi Urengoi linnaga. Sadam Obi lahes.
Asulas tegeletakse maagaasi tootmisega (Gazprom dobõtša Jamburg).
2015. aastast raudteeühendus enam ei toimi. 2016. aasta alguseks oli asula elanike arv langenud 92 inimeseni.
pisi|tühi|Jamburg
761
761. aasta
Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand
Aastakümned: 710. aastad 720. aastad 730. aastad 740. aastad 750. aastad - 760. aastad - 770. aastad 780. aastad 790. aastad 800. aastad 810. aastad
Aastad: 756 757 758 759 760 - 761 - 762 763 764 765 766
Kõhunääre
thumb Kõhunääre ehk pankreas (ladina pancreas) on paljudel selgroogsetel (sh inimestel) kõhuõõnes paiknev nääre. Kõhunäärmel on nii ekso- kui ka endokriinnäärme funktsioon.
Kõhunäärme areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti, indiviiditi kui ka arenguastmeti.
Madudel
Madude kõhunäärme asend ja kuju võivad varieeruda ka liigiti ja arenguastmeti. Keskmisteks mõõtudeks pakutakse 1,5 x 0,5 cm. Harilikult on pankreas neil ühesagaraline püramiidja kujuga (maoliigil Typlops punctatus pirnjas ja Typlops proximusel kerajas kude. Kõhunääre on ühendatud kaksteistsõrmiksoolega ning asub põrna ja sapipõie juures, maksa sabapoolse osa taga. Pankreasel on nii ekso- kui endokriinnäärme (Langerhansi saared) funktsioonid. Pankreases jagunevad arterioolid kapillaarideks, mis valanduvad veenulitesse.
Kõhunääre aitab reguleerida veresuhkru taset.
Pankreas välissekretoorse näärmena komplekteerib seedeensüüme, mille struktuur sarnaneb mao süljenäärmete eritiste omaga.
Garth Underwood (1967) kirjeldas madude pankreast kokkuvõtvalt järgmiselt. Perekondade silindermadu ja Platyplectrurus ning boalaste (Boidae) sugukonna madude pankreaseharu suundub põrna poole. Mõnede perekonna liivaboa ja Sanzinia ja maoliigi Corallus caninus isenditel on pankreas põrnast selgelt eristunud aga puudub põrnaharu. Perekondadel ahassuumadu, Typhlops, boa ja ülemsugukonda Caenophidia liigitatud madudel paikneb põrn pankrease küljes. Osadel madudel on kõhunääre põrnaga niivõrd seotud, et kaht elundit nimetatakse põrn-pankreaseks (inglise splenopancreas). Lisaks leidub madusid, kelle sisikonnas on nii toimiv põrn-pankreas kui ka kõhunääre.
Välisehitus
Pankreas koosneb: ja kahest kõhunäärmesagarast:
Lisaks võib organil olla kaks viimajuha:
Siseehitus
Kõhunääre on kaetud sidekoelise kõhunäärmekihnuga (capsula pancreatis), millele lisanduvad samakoelised septid, need jaotavad organi sagarikeks. Parenhüümisagarikes aga paiknevad hajusalt, juhadeta rakkudest koosnevad, tiheda kapillaarvõrgustikuga (lümfisooned puuduvad) kõhunäärmesaared (insulae pancreaticae), mille läbimõõt loomadel on 0,1–0,2 mm.
Inimestel
Inimesel saab kõhunäärme areng alguse 4. rasedusnädalal kahest primitiivse kaksteistsõrmiku endodermaalse epiteeli väljasopistisest: ventraalne väljasopistis on seoses areneva ühissapijuha ja dorsaalne primitiivse kaksteistsõrmiku vastaspoolega. Kaks väljasopistist, ventraalne ja dorsaalne, ühinevad enamikul inimestel (90%) pärast 10. rasedusnädalat. Loote arengu 3. kuust alates on pankreases võimalik tuvastada Langerhansi saarekeste rakke.
Inimese kõhunääre asetseb eestvaates mao taga, ulatudes vasakult peenema osaga ehk sabaosaga põrnani, paremal aga ülemise osaga kaksteistsõrmiksoole moodustatud silmusesse. Kõhunääret läbiv kõhunäärmejuha suubub sapipõiejuhaga ühise suudme kaudu kaksteistsõrmiksoolde.
Arteriaalne vereringe
Kõhunäärmepea piirkonda varustab arteriaalse verega mao-kaksteistsõrmiku arter, kõhunäärmekeha ja -saba piirkonda aga põrnaarter.
Venoosne vereringe
Venoosne veri suubub kõhunäärmekeha ja -saba osas põrnaveeni ja kõhunäärmepea piirkonnas ülemisse mesenteriaalveeni.
Lümfiringe
Veresooni saadavad vastavad lümfisooned, millest enamik suubub põrnaarteri ümbruses paiknevatesse lümfisõlmedesse. Erandiks on kõhunäärmepea lümfiringe, see suubub kõhunäärmetagustesse kõhunäärme-kaksteistsõrmiku lümfisõlmedesse.
Närvistus
Neuronid saadavad närviimpulsse mööda aksoneid ja märklaud-elundite tarvis sünteesitud neuropeptiide eritatakse nii parakriinselt kui autokriinselt.
Vastavaid artereid saadavad nii sümpaatilised kui parasümpaatilised närvikiud.
Mikroskoopiline ehitus
Pankrease välissekretoorne osa koosneb atsinusest ja nendevahelisest ruumist.
Langerhansi saarte rakutüübid
β-rakkudel on rakumudelites tuvastatud ensüümid (TH, DOPA, MAO ja VMAT-2), mis osalevad dopamiini sünteesil, metabolismil ja hoiustamisel. Loetakse, et kõhunäärmes võib toimuda lokaalne dopamiini süntees, kuna nimetatud rakud ekspreseerivad ka D2,D3 ja D4 dopamiiniretseptoreid. Dopamiini toimed β-rakkudes pole selged arvatakse, et neurotransmitteri dopamiini tõstab apoptoosi.
Haiguslikud seisundid
Eesti Haigekassa kaudu rakendatav rahvusvaheliste haiguste klassifikatsioon RHK-10 (2013) klassifitseerib mitmeid pankreasega seotud haiguslikke seisundeid. RHK-10 klassifikatsioon
Kõhunäärmevähk
Inimestel esineb ka kõhunäärme pahaloomulisi kasvajaid.
Kõhunäärme endokriinsed kasvajad
Inimestel esineb ka kõhunäärme endokriinseid kasvajaid.
Louisiana
Louisiana on Ameerika Ühendriikide osariik alates 1812. aastast. Asub riigi lõunaosas, Mississippi jõe alamjooksu aladel. Põhjas piirneb Arkansase, läänes Texase ja idas Mississippi osariigiga ning lõunas Mehhiko lahega.
Louisianas on erinevalt enamikust USA osariikidest alates 1807. aastast haldusüksuseks kihelkond (parish). Aastast 1912 on Louisianas 64 kihelkonda.
Vikertangara
Vikertangara (Tangara chilensis) on linnuliik tangaralaste (Thraupidae) sugukonnast. Ta on levinud Lõuna-Ameerikas Amazonase madaliku lääne- ja põhjaosa niisketes troopilistes ja subtroopilistes metsades. Vikertangara on üks värvikama sulestikuga tangaraid - vanalinnu pea on heleroheline, kurgualune purpurne, eesselg must, tagaselg ja päranipuala on sõltuvalt alamliigist kollane ja punane või üleni punane, muu alapool on türkiissinine. Nokk on must ning jalad hallid.
Valu
Valu ehk valutunne (dolor) on kudede kahjustuse või ülekoormusega kaasneda võiv närvilõpmete erutuse tekitatud ebameeldiv aisting ja tundeelamus. Valu on organismi kaitsefunktsioon, mille ülesandeks on anda organismile märku vigastusest ning motiveerida ohtlikku olukorda lõpetama või vältima. Valuni viivat ärritust edastavaid närvilõpmeid nimetatakse notsitseptoriteks. Subjektiivselt võib valu iseloomustada kui närivat, torkivat vm.
Valutunne võib kiirata valu koldest mujale, nii võib südamest algav valu kiirata seljapiirkonda.
Valutunde kaotamiseks kirurgilistel operatsioonidel ja näiteks hambaravil kasutatakse anesteetikumi, tundetuks tegevat ehk tuimestavat ainet, mis põhjustab kohalikku või üldnarkoosi. Valutunde kaotamise uurimisega tegeleb anestesioloogia.
Valu definitsioon
Valu-uurijate assotsiatsioon IASP (1986:250) defineerib valu nii: "Ebameeldiv sensoorne ja emotsionaalne elamus, mis seostub tegeliku või potentsiaalse koekahjustusega või mida kirjeldatakse sellise kahjustuse kaudu." ja lisab märkuse: "Valu on alati subjektiivne. Iga indiviid õpib selle sõna kasutamise ära lapsena vigastusega seotud elamuste kaudu [...] Elamusi, mis meenutavad valu, näiteks torget, kuid ei ole ebameeldivad, ei tohiks nimetada valuks. Ebameeldivad ebanormaalsed elamused düsesteesia võivad samuti olla valu, kuid ei pruugi seda olla, sest nendel ei pruugi olla tavalisi valu sensoorseid kvaliteete. Paljud inimesed teatavad valust koekahjustuse või muu tõenäolise patoloogilise põhjuse puududes; sellel on tavaliselt psühholoogilised põhjused. Nende elamust ei ole subjektiivse teate järgi võimalik eristada koekahjustusest tingitud elamusest. Kui nad peavad oma elamust tajuks ja kui nad teatavad sellest samamoodi nagu koekahjustusest tingitud valust, siis tuleb seda aktsepteerida valuna. See definitsioon hoidub valu sidumisest stiimuliga. Kahjuliku stiimuli poolt esile kutsutud aktiivsus notsitseptoris ja notsitseptiivsetes juhteteedes ei ole valu, mis on alati füüsiline seisund, kuigi me saame hästi aru, et valul on enamasti lähedane füüsiline põhjus."
Liigitus
Valu liigitatakse ka valutunnet avaldava elundi ehk piirkonna asendi järgi:
Valu leevendamine
Valude ja kannatuste leevendamine on tervishoius üks kõige olulisemaid eesmärke. Meditsiiniõdede üheks ülesandeks on patsiendi ettevalmistamine ja tema toetamine enne ravi, selle ajal ja pärast ravi, eriti laste puhul.
Valukontrolli füüsilised meetodid on asendi vahetamine, akupunktuur, kuuma/külma rakendamine jne; füsioloogilised meetodid on suhtlemine, hüpnoos, lõdvestustehnikad jne; farmakoloogilised meetodid on ravimid, mis aitavad kõrvaldada valu põhjust, ravimid ängistuse vähendamiseks, inhalatsioonipreparaadid jne. Valu vaigistamiseks kasutatavaid ravimeid nimetatakse valuvaigistiteks ehk analgeetikumideks. Valu tuimestamise, narkoosi küsimuste uurimisega tegeleb ka anestesioloogia.
Filosoofia
Valu on kehaline aisting, nagu ka näiteks sügelus, kõdi, surin ja orgasm. Kehalistel aistingutel on tavaliselt asukoht kehas, intensiivsus, kestus ja mõned muud omadused, mida tavaliselt omistatakse füüsilistele esemetele ja kvantiteetidele, aga neid peetakse privaatseteks, subjektiivseteks, ennastsisendavateks ja aistijale korrigeerimatut teadmist andvateks. Seega paistab olevat põhjendeid nii selle kasuks, et pidada neid füüsilisteks objektideks või seisunditeks, mida tajutakse, kui ka selle kasuks.
Tervemõistuslik arusaam valust
Valu tavamõiste sisaldab nii arusaama, et valu on miski, mis on mingis kehaosas, kui ka arusaama, et valu on subjektiivne elamus. Need arusaamad ei käi omavahel hästi kokku.
Tavaarusaama järgi on valud mingite kehaosade seisundid, millel on ruumilised ja ajalised omadused ning ka tugevus ja intensiivsus. Selle poolest nad sarnanevad füüsiliste esemetega või nende seisunditega. Valude kohta öeldakse, et neid tuntakse kuskil: näiteks: "Ma tunnen vasaku käelaba seljal teravat valu." See oleks nagu tajumuse kirjeldus (vrd "Ma näen oma parema käelaba seljal tumedat plekki."). Valu tõmbab tähelepanu ja hoolitsuse neisse kohtadesse, kus neid tuntakse. Mõnikord öeldakse ka, et sama valu tuleb tagasi või käib hooti peal. See vihjab arusaamale, mille järgi valusid on usutav samastada kehaosade seisunditega, tõenäoliselt koekahjustustega (sest millest muust võiks jutt olla?). Ometi on terve mõistus sellise samastuse vastu, samuti paistab, et terve mõistus ei pea valutundmist millegi füüsilise tajumiseks. Tõepoolest, terve mõistus peab mõeldavaks nii mingis kehaosas valu tundmist, ilma et vastav kehaosa oleks kahjustatud, (fantoomvalud, ishias) kui ka valu mittetundmist hoolimata kahjustusest (valuvaigistite või anesteesia toimel).
Terve mõistus peab valu subjektiivseks elamuseks. seega siis mitte tajuelamuse. Nagu teisigi teadvustatud episoodide elamusi, peetakse valusid tavaliselt privaatseteks, subjektiivseteks, ennastsisendavateks ja aistijale korrigeerimatut teadmist andvateks. Rääkides valudest kui elamustest, räägitakse neist ühtlasi nii, nagu neid elamusi kuidagi seesmiselt tajutaks, nii et mõte läheb introspektsioonile. Valutundjad ütlevad, et nende elamused on privaatsed selles mõttes, et neil endil pole nendele sellist episteemilist ligipääsu nagu neil endil (nad tunnevad valu ning selle põhjal saavad teada, et nad seda tunnevad); see vastandub tavaliste tajuobjektide (vahetu vaimuvälise ümbruse, sealhulgas oma keha) avalikkusele. Paistab ka, et valud on subjektiivsed selles mõttes, et nende olemasolu sõltub sellest, et neid tuntakse; ka selles suhtes nad erinevad tavalise välistaju objektidest. Paistab, et inimestel on eriline episteemiline autoriteet oma valude suhtes: nende valuteated paistavad olevat korrigeerimatud või isegi eksimatud. On paratamatu, et kui keegi usub, et tal on valus, siis tal on valus. On paratamatu, et kui kellelgi on valus, siis ta teab, et tal on valus (ennastsisendav vaimuseisund). Nii et paistab, et pole vastandust näilise ja tegeliku valu vahel. Paistab, et siis ei saa mul valu tundmise põhjal tekkida ekslikku uskumust, et mul on valu, nii nagu välistaju puhul.
Meelteandmeteteooriad
Tavalist välistaju võib analüüsida nii, et selles osalevad avalik objekt ja selle tajumise akt. Tajuakti analüüsitakse tajuja seisukohast nii, et selles osalevad elamus ja mõisteline kategoriseerimine, st mõistete rakendamine taju objektile ja selle omadustele. Tajuelamused on tajujale läbipaistvad, nii et ta tajub vaimuvälist reaalsust otseselt, tajumata või teadvustamata kõigepealt elamust või selle omadusi. Niisugust tervemõistuslikku vaadet nimetatakse tavaliselt naiivseks realismiks või otseseks realismiks. Kaudse realismi järgi on see otsesus illusoorne: tegelikult teadvustatakse otseselt elamuslikke vahendajaid, ja vaimuvälist maailma tajutakse kaudselt. George Edward Moore, Bertrand Russell ja Henry Habberley Price'i järgi on need vahendajad fenomenilised või mentaalsed partikulaarid, mida tavaliselt nimetatakse meelteandmeteks. Oletame, et kellelgi on hallutsinatsioon. Intuitsioon ütleb, et ta näeb midagi. Meelteandmeteteooria järgi ta näeb fenomenilisi indiviide (meelteandmeid), millel reaalselt ongi need omadused, mis paistavad. Meelteandmed on privaatsed, subjektiivsed ja ennastsisendavad ning on korrigeerimatu teadmise allikas. Meelteandmed ei ole meeleelundite ees, vaid teadvuses. Tajulise teadlikkuse puhul on alati tegu fenomeniliste objektide teadvustamisega, olgu siis tegu hallutsinatsiooniga või tajuga. Kuigi välistaju puhul tajutakse välisobjekte ja nende omadusi kaudselt, seda kaudsust tavaliselt ei teadvustata; seda näitab ainult filosoofiline refleksioon. Paistab aga, et valu puhul tuleb see kaudsus introspektiivselt kergesti välja, sest me ei taha samastada valu kehaosaga, milles me seda tunneme. Valu ja teisi "intransitiivseid" (David Malet Armstrong, "Bodily Sensations", "A Materialist Theory of the Mind") kehalisi aistinguid tundub meelteandmete teooria hästi seletavat. Meelteandmete teooria seisukohast on valud fenomeniliste indiviidide paradigmaatiline näide. Nende olemasolu sõltub sellest, et neid aistitakse, ja nad on aistijate jaoks loogiliselt privaatsed. Sellepärast siis ongi valud ühtaegu aktid ja objektid: nad ei saa olemas olla ilma elamusaktita (Charlie Dunbar Broad, "Scientific Thought"). Valu mõiste käib nii fenomeni kui objekti kui selle teadvustamise kui akti kohta. Nüüd on võimalik öelda, et valud kui meelteandmed asuvadki seal, kus need paistavad asuvat (fantoomvalu korral tühjas kohas); selleks ei ole loogilist takistust (Frank Jackson, "The Existence of Mental Objects", Perception: A Representative Theory). Levinuma vaate järgi asuvad valud fenomenilises ruumis või fenomenilisel väljal, mis on vastetega füüsilises ruumis kuidagi isomorfne või süstemaatiliselt seotud. See teooria sobib ka visuaalsete meelteandmete puhul. Kehaliste aistingute puhul nimetatakse seda mõnikord nägemisvälja eeskujul somaatiliseks väljaks.