cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Gwangju ülestõus
Gwangju ülestõus meedias
Tänu ajakirjanikele nagu Hinzpeter on võimalik vaielda vastu ametlikele Chuni valitsuse aegsetele dokumentidele.
Olukord peale ülestõusu
Gwangju veresauna järel ei maininud keegi juhtunut. Ohvrite perekonnad elasid hirmus, kartes võimul olevat valitsust ja kättemaksu. Kuna Chun oli lasknud oma vastased vahistada, siis sai temast ametlikult Lõuna-Korea president. Chuni valitsusaega kirjeldatakse kui terrorivalitsust ja diktatuuri. Doo-hwan Chuni järgne valitsus vabandas juhtunu eest, pakkus abirahasid ning lubas püstitada mälestussamba, kuid keeldus ametlikust menetlusest. Kuigi valitsus tunnistas, et Chun ja Roh olid rikkunud inimõigusi ning korraldanud massimõrva, ei tahetud endiseid presidente kohtu ette tuua. Valitsuse otsus ametlikust menetlusest keelduda tekitas rahva seas pahameelt ja massilisi rahutusi. Rahva tungival soovil algatati Gwangju kohtuprotsess, mille käigus mõisteti endised presidendid Doo-hwan Chun ja Tae-woo Roh süüdi. Chuni valitsuse ajal süüdistati Gwangju elanikke Põhja-Koreaga koostöö tegemises, et nõrgestada Lõuna-Korea valitsust. Ülestõusus osalejaid nähti kui valitsuse vastu mässajaid. Gwangju kohtuprotsessi tulemusena korrigeeriti ajalugu. Kangelaslikest presidentidest said kurjategijad ning Gwangju ülestõusus langenutest vabadusvõitlejad. Doo-hwan Chunile määrati eluaegne karistus ja Tae-woo Roh’le 17 aastat vanglakaristust.
22. detsembril 1997 vabastas president Young-sam Kim Chuni ja Roh’ karistusest.
Olukord peale Doo-hwan Chuni surma
Endine president Doo-hwan Chun suri 2021. aastal 90-aastaselt ilma Gwangju veresauna pärast vabandamata. 31. märtsil 2023. aastal tuli Chuni lapselaps Woo-won Chun Gwangjus avalikkuse ette ning vabandas oma vanaisa tegude pärast, kutsudes teda patustajaks ja mõrvariks. Samal päeval kohtus Chun ohvrite peredega, et isiklikult vabandada. Chuni sõnul ei räägita tema perekonnas Gwangju ülestõusust kui demokraatlikust liikumisest, vaid kui mässust valitsuse vastu ning enda vanaisa järeltulijana tunneb ta kohustust ohvrite ees vabandada.
Väike Pakasjärv
Väike Pakasjärv (ka Väike Pakase järv) on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas Kolgu külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 550 m.
Ülo Taigro
Haridus
Lõpetas Viljandi Ehitustehnikumi 1931, Kõrgema Parteikooli NLKP Keskkomitee juures Moskvas 1948; Ühiskonnateaduste Akadeemia NLKP Keskkomitee juures aspirant 1950–1953. Ajaloodoktor (TRÜ) 1971.
Teaduskraad ja kutse
Ajalookandidaat ("Amerikanskaja-angliskaja interventsija protiv Sovetskoi Rossii iz Pribaltiki", vene keeles) 1953; Ajalooteaduste doktor (Eesti rahva võitlus kodusõjas (1918–1920). Борьба трудящихся Эстонии в период гражданской войны (1918–1920 гг.)), TRÜ 1970; dotsent 1961; professor 1971.
Teenistus
Teedevalitsuse süsteemis tööline 1934–1939. Teenis aega vanemmadrusena allveelaeval "Kalev" 1939–1940. Nõukogude okupatsiooni algul oli politrukiks kahurlaeval "Pikker". II maailmasõja ajal oli Tallinna hävituspataljoni jaokomandör. 1941–1944 teenis Balti laevastiku vastuluure osakonnas Leningradis, kust sooritas luureretki Eestisse. 1944 määrati ta vastutavale tööle Eesti Partisaniliikumise Staapi, seejärel 1944–1945 oli EK(b)P Keskkomitee Sõjaosakonna instruktor. 1948–1950 oli ta EK(b)P KK sekretäri abi. 1949–1950 töötas Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu juures asuva Kunstide Valitsuse juhatajana. 1953–1960 oli ENSV TA Ajaloo Instituudi asedirektor, vanemteadur 1955. TTÜs 1960–1989: NLKP ajaloo kateedri dotsent 1960–1970, kateedrijuhataja 1964–1967, professor 1970–1980; pensionile 1980; NLKP ajaloo kateedri professor 0,5 koormusega 1980–1989. ,
Teadustöö põhisuunad
Eesti töörahva võitlus kodusõjas 1918–20; Eesti Töörahva Kommuun. Avaldanud arvukalt artikleid ning 2 monograafiat samadel teemadel, “Eesti NSV ajalugu” III köite (1971) kaasautor.
Teadusorganisatoorne ja -administratiivne tegevus
Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu juures asuva Kunstide Valitsuse juhataja 1949–1950; Eesti NSV TA Ajaloo Instituudi teadusliku nõukogu ja erialanõukogu liige 1964–1989; ÜTÜ konkursi vabariikliku žürii liige; EKP KK Poliitharidusmaja metoodikanõukogu liige; EKP KK mittekoosseisuline lektor; ühing Teadus lektor; Tallinna Teadlaste Maja liige.
Tunnustus
Autasustatud mitmete ordenite ja medalitega: Punalipu orden, Isamaasõja ordeni II järk, medal Isamaasõja partisanile I järk, medal Leningradi kaitsmise eest, medal Võidu eest Saksamaa üle Suures Isamaasõjas 1941–1945, medal Vapra töö eest Suures Isamaasõjas aastail 1941–1945.
Matthías Á. Mathiesen
'''Matthías Á. Mathiesen''' (6. augustil 1931 Hafnarfjörður – 9. november 2011 Hafnarfjörður) oli Islandi poliitik.
Ta oli Iseseisvuspartei liige. 1959. aastal valiti ta esimest korda Alþingi liikmeks. Aastatel 1974–1978 oli Matthías Á. Mathiesen Geirs Hallgrímssonari valitsuse rahandusminister, aastatel 1983–1985 Steingríms Hermannssonari valitsuse kaubandusminister ja 1986–1987 välisminister. 1987–1988 oli ta Þorsteins Pálssonari valitsuse kommunikatsiooniminister.
Aastatel 1970 ja 1980 oli Matthías Á. Mathiesen Põhjamaade Nõukogu president.
Tema poeg on poliitik Árni M. Mathiesen.
Orba jõgi
Orba on jõgi Põhja-Itaalias Liguuria ja Piemonte maakonnas. Orba on Po parempoolse lisajõe Bormida peamine parempoolne lisajõgi.
Orba läte asub Liguuria Apenniinide lääneosas Reixa mäe (1183 m) põhjanõlval, 1001 meetri kõrgusel merepinnast. Jõgi suubub Bormidasse Alessandriast lõunas.
Suurim asula Orba kallastel on Ovada. Orbast on leitud ka kullaliiva.
Jõe teele on rajatud veehoidlaid, sealhulgas Ortiglieto. 1935. aasta 13. augustil tõusis Orba üle kallaste ning pühkis oma teelt tammid, sillad ja ehitised. Kõige enam sai kannatada Ovada piirkond. Hukkus 111 inimest.
Jack Black
Thomas Jacob Black, Jr. (sündinud 28. augustil 1969) on Ameerika Ühendriikide näitleja, produtsent, koomik, kirjanik ja muusik. Ta on tuntud rollide poolest filmides "Rokikool" ("School of Rock", 2003), "King Kong" (2005), "Puhkus" (2006), "Nacho Libre" (2006) ja "Troopiline kõu" ("Tropic Thunder", 2008) ning tema hääle roll filmis "Kung Fu Panda" (2008) ja "Kung Fu Panda 2" (2011). Black oli liige koomikute grupis Frat Packwas, kes on koos esinenud mitmes Hollywoodi filmis ja on olnud kahel korral nomineeritud Kuldgloobusele (2004 ja 2013).
Laulan ma sind
"Laulan ma sind" on Ott Leplandi teine stuudioalbum pärast 2010. aastal ilmunud debüütalbumit "Ott Lepland". Album ilmus oktoobris 2011.
Kõigepealt esitles Ott Lepland oma uut albumit hiidlastele tänutäheks toetuse eest "Laulupealinna" saates. Seejärel tutvustati plaati ka teistes Eesti linnades. Esitlused toimusid Pärnus ööklubis Sugar 28. oktoobril, Tartus klubis AHI 29. oktoobril, Tallinnas Rock Cafés 4. novembril, Kuressaares ööklubis Privilege 5. novembril ja Rakveres ööklubis Mjau 11. novembril.
Tekstimarker
pisi|Kollane tekstimarker Stabilo Boss Original® Tekstimarker on kirjutusvahend, mida kasutatakse teksti esiletõstmiseks lugemise või õppimise hõlbustamiseks. Tekstimarkerite tindid on tavaliselt pastelsed või neoonvärvid, nii et need eristuvad, kuid ei varja aluseks olevat teksti. Neid kasutatakse laialdaselt õppimisel, dokumentide läbivaatamisel ja organiseerimisel.
Tekstimarkereid kasutatakse paljudes valdkondades, sealhulgas haridus, ettevõtlus ja kirjastamine. Õpilased kasutavad sageli tekstimarkereid, et rõhutada olulist teavet õpikutes ja märkmetes, samas kui õpetajad võivad neid kasutada oluliste punktide esiletõstmiseks õppematerjalides. Ettevõtete töötajad kasutavad tekstimarkereid sageli koosolekute märkmetes või dokumentide läbivaatamisel.
Tekstimarkereid on saadaval mitmesugustes värvides, kõige populaarsemad on kollane, roosa, oranž, roheline ja sinine. Mõned tekstimarkerid on kaheotsalised, ühe otsaga laia joone ja teise otsaga kitsa joone tegemiseks.
Ajalugu
Esimese tekstimarkeri, tuntud kui "Hi-Liter", tõi turule 1963. aastal ettevõtte Carter's Ink Company. See oli kollane ja kasutas läbipaistvat tindi tehnoloogiat, mis võimaldas kasutajatel teksti läbi kollase esiletõstetud ala näha. pisi|Tekst, mis on esile tõstetud rohelise tekstimarkeriga.
Tulevik
Tehnoloogia arenguga on hakatud arendama digitaalseid tekstimarkereid, mis võimaldavad kasutajatel teksti esile tõsta digitaalsetes dokumentides või e-lugerites. Neid digitaalseid tööriistu kasutatakse sageli koos märkmete tegemise tarkvaraga, et aidata kasutajatel olulist teavet korraldada ja meelde jätta.
Laumaičiai
Laumaičiai on küla Leedus Skuodase rajoonis Šatėse vallas Šata jõe ääres. Külas on kolm kalmistut.
Gordon Hayward
Gordon Daniel Hayward (sündinud 23. märtsil 1990 Indianapolises) on USA elukutseline korvpallur, kes mängib 2020. aastast NBA klubis Charlotte Hornets.
NBA karjäär
2010. aasta NBA draft'ist üheksandana Utah Jazzi värvatud Hayward mängis esimeses koduklubis seitse aastat ja tõi oma parimal, 2016/17. hooajal keskmiselt 21,9 punkti, 5,4 lauapalli ja 3,5 resultatiivset söötu mängus.
2017. aasta suvel Boston Celticsisse siirdunud Hayward murdis 17. oktoobril hooaja avamängus Cleveland Cavaliersi vastu jalaluu, mistõttu pidi vahele jätma kogu ülejäänud 2017/18. hooaja.
Hooajal 2019/20 Celticsi eest keskmiselt 17,5 punkti, 6,7 lauapalli ja 4,1 tulemuslikku söötu toonud Hayward liitus 2020. aastal Charlotte Hornetsiga.
Fredo Getúlio Aurelio
Fredo Getúlio Aurelio (sündinud 22. septembril 1954) on Brasiiliast pärit Eesti ja Soome jalgpallitreener.
Aastatel 2007–2010 oli ta JK Nõmme Kalju peatreener, alates maist 2010 samas treener.
Tal on Brasiilia ja Soome kodakondsus.
Eesti Jalgpalliliit algatas 12. märtsil 2021 distsiplinaarasja Getulio Aurelio Fredo suhtes, mis puudutab alaealise noore jalgpalluri seksuaalset väärkohtlemist. 19. märtsil määras EJL talle tähtajatu jalgpallis tegutsemise keelu.
6. septembril 2022 teatati, et Harju maakohus mõistis Getulio Aurelio Fredo süüdi seksuaalses ahistamises ning karistas teda nelja-aastase tingimisi vanglakaristusega.
Väike PD
Väike PD on eesti räppar ja hiphoppar. Väikesel PD-l on leping plaadifirmaga Legendaarne Records.
Gibbsi vabaenergia
Gibbsi energia (tuntud ka kui Gibbsi vabaenergia, tähistatakse ΔG (vabaenergia muut)) on termodünaamiline potentsiaal, mis iseloomustab tööd, mida termodünaamiline süsteem suudab teha konstantsel temperatuuril ja rõhul. Sellest ka tema nimetus "vabaenergia" – energia, mis on töötamise jaoks "kätte saadav", n.ö. "vaba". Gibbsi energia on võrdne maksimaalse kasuliku tööga, mida suudab teha suletud süsteem pöörduval protsessil ilma paisumistööta.
Gibbsi energia keemilise reaktsiooni jaoks on selle reaktsiooni toimumise potentsiaal, mis võrdub nulliga, kui reaktsioon on saavutanud tasakaalu.
Ajalugu
Aastal 1873 publitseeris Josiah Willard Gibbs artikli pealkirjaga "A method of geometrical representation of the thermodynamic properties of substances by means of surfaces", milles ta tutvustas esmaseid põhimõtteid oma valemist, mis ennustas paljude protsesside kulgemist kehade või süsteemide kokkupuutel. Uurides erinevate homogeensete ainete interaktsioone kokkupuutel ning kasutades oma kolmemõõtmelist ruumala-entroopia-siseenergia graafikut, suutis Gibbs ennustada muutuste teket.
Algselt defineeriti Gibbsi energia graafiliselt. Gibbsi esimeses termodünaamika artiklis "Graphical Methods in the Thermodynamics of Fluids" (Graafilised meetodid vedelike termodünaamika uurimiseks) aastal 1873 kasutas ta koordinaattelgedena entroopia ning ruumala telgi, et väljendada keha olekut. Sama aasta lõpus kirjutas Gibbs artikli "A Method of Geometrical Representation of the Thermodynamic Properties of Substances by Means of Surfaces" (Meetod ainete termodünaamiliste omaduste geomeetriliseks väljenduseks pindade abil), kus ta lisas kolmanda telje, mis vastas keha siseenergiale. Järgmisel aastal kasutas James Clerk Maxwell Gibbsi graafikuid, et luua üks kolmemõõtmeline graafik entroopia, siseenergia ning ruumala telgedega.
800px|center|pisi|Esimesed kaks kujutist Gibbsi tehtud graafikud, mida Maxwell kasutas, et teha pildil näidatud 3D graafik
Aastal 1882 väitis Hermann Ludwig Ferdinand von Helmholtz, et n.ö. "keemiline külgetõmbavus" on suurim võimalik töö, mida reaktsiooni suudab teha, kui see kulgeb pöörduval viisil, näiteks elektriline töö akus. Seda maksimaalset tööd käsitletakse kui süsteemi vaba, kättesaadava energia (Gibbsi vabaenergia, kui temperatuur ja rõhk on konstantsed ning Helmholtzi vabaenergia, kui temperatuur ja ruumala on konstantsed) vähenemisena, samas soojust, mis süsteemist väljub, käsitletakse süsteemi siseenergia vähenemisena. Seetõttu G või F iseloomustavad energiat, mis on "vaba" töö tegemiseks.
Järgneva 60 aasta jooksul asendati mõiste keemiline külgetõmbuvus mõistega vabaenergia. Aastal 1990 IUPACi väljastatud atmosfäärilise keemia mõistete sõnastikus soovitati sõna "vaba" eemaldada, jättes ainult alles "Gibbsi energia".
Gibbsi energia kui kasulik töö
Konstantsel temperatuuril ja rõhul on maksimaalne lisatöö (mittepaisumistöö), wadd,max, väljendatud kui muutus Gibbsi energias.
Seda lisa tööd tähistatakse vastavalt sellele, mille jaoks seda tööd tehakse. Näiteks elektrilist tööd tehes on kasulik töö võrdne laenguga keha liigutamiseks kuluva energiaga zFE, kus z on osakese laeng, F on Faraday arv ning E on elektrivälja potentsiaal. Elektrilist tööd annab seetõttu väljendada ka Gibbsi energiaga:
Sellest valemist saab edasi arendada palju kasutatud Nernsti valemi.
Tuletus
Kuna H = U + pV, siis üldine konditsioonide muutus toob kaasa entalpia muutuse:
Vastav muutus Gibbsi energias (G = H – TS) on
Kui muutus on isotermiline (dT = 0), siis
Kui muutus on pööratav ehk dw = dwrev ja dq = dqrev = TdS, siis muutub valem nii:
Austria Alpiklubi
Austria Alpiklubil - või täpsemalt Austria Alpiühingul - (saksa: Österreichischer Alpenverein) on 196 sektsioonis umbes 573 000 liiget (2018. aasta lõpu seisuga) ja see on Austria suurim mägironimisorganisatsioon. See vastutab Austrias ja naaberriikides üle 234 alpihüti hooldamise eest. Samuti hooldab see üle 26 000 km jalgradu ja valmistab üksikasjalikke kaarte Austria peamistest mägipiirkondadest. Suure osa sellest tööst teevad ühingu 22 000 vabatahtlikku.
Gibbsi vabaenergia
Tuletus
Töö koosneb paisumistööst, mis pöörduva muutuse korral väljendatakse –pdV-na, ning võimalusel mingisugusest lisatööst (näiteks patareis elektromotoorjõu tekitamine). Seda lisatööd märgime tähisega dwadd. Seetõttu, võttes d(pV) = pdV + Vdp,
Austria Alpiklubi
Ühingul on sektsioonid ka Belgias ja Ühendkuningriigis ning rühm Poolas.
Gibbsi vabaenergia
Tuletus
Kui ka rõhk on konstantne, siis dp = 0 ning
Austria Alpiklubi
Ehkki kõik ülalnimetatud sektsioonid vastutavad oma vastava piirkondliku tegevuspiirkonna eest, vastutab üks sektsioon Austria kaugeteede võrgustiku eest:
Gibbsi vabaenergia
Tuletus
Kuna protsess on pöörduv, on lisatöö maksimaalne.
Austria Alpiklubi
1871. aastal sai ühingu sekretäriks Guido von List.
Gibbsi vabaenergia
Reaktsioonide vaba energia
pisi|350px|Graafik Gibbsi energia (ΔG) sõltuvusest reaktsiooni kulgemisest ξ. Nooled näitavad reaktsiooni suunda madalaima potentsiaali (Gibbsi energia) poole Üldine reegel on, et kõik süsteemid püüdlevad minimaalse energia poole. Seetõttu toimuvad ka reaktsioonid konstantsel temperatuuril ja rõhul sinna suunas, kus on väiksem energia. See energiamuutus, mis tänu reaktsioonile toimub, on reaktsiooni Gibbsi energia. Reaktsiooni Gibbsi energia arvutatakse järgmiselt: Kui reaktsiooni Gibbsi energia muut (seda tähistab kolmnurk, delta) on negatiivne, toimub reaktsioon saaduste suunas, kui positiivne, siis lähteainete suunas ning kui Gibbsi energia on 0, siis reaktsioon on jõudnud tasakaaluolekusse ning reageerimine lõppeb. Reaktsioone liigitatakse Gibbsi energiat arvestades kas eksoergilisteks või endoergilisteks reaktsioonideks (kreeka keelest ergon, töö). Kui reaktsiooni läbi viimiseks on vaja teha tööd, on reaktsioon endoergiline, kui reaktsioon on võimeline tööd tegema, ehk reaktsioon kulgeb iseeneslikult, on reaktsioon eksoergiline.
Austria Alpiklubi
Ühingul on Innsbruckis alpinismi ajaloole pühendatud muuseum.
Gibbsi vabaenergia
Reaktsioonide vaba energia
Juhul, kui reaktsiooni entalpia ning entroopia kohta andmed puuduvad, saab reaktsiooni Gibbsi energia arvutamiseks kasutada erinevatele ainetele iseloomulikku standardset formatsiooni Gibbsi energiat ning reaktsioonis osalevate ainete aktiivsusi.
Kus
Eelmise valemi abil on võimalik leida reaktsiooni tasakaalukonstanti, kuna tasakaalu korral Q = Kα ning ΔrG = 0. Paneme muudatused valemisse ning saame reaktsiooni standardse Gibbsi energia valemi tasakaalukonstandi Ka-ga.
Tuletus
Võtame näitena reaktsiooni, kus aine A muutub aineks B
The Ronettes
Ansambli liikmed olid õed Estelle Bennett ja Veronica Bennett (Ronnie Spector) ning nende nõbu Nedra Talley. Bändi esialgne nimi oli The Darling Sisters, kuid kui 1963 hakati koostööd tegema muusikaprodutsent Phil Spectoriga, muudeti ka ansambli nimi. Sealtmaalt algas ka ansambli tähelend. Lood "Be My Baby", "Baby, I Love You", "(The Best Part of) Breakin' Up" ja "Walking in the Rain" tõusid edetabelis Billboard Hot 100 väga kõrgetele kohtadele. Ajakirja Rolling Stone 2004. aastal koostatud 500 kõigi aegade parima laulu edetabelis jõudis "Be My Baby" 22. kohale. Nende debüütalbum "Presenting the Fabulous Ronettes Featuring Veronica" jõudis Rolling Stone'i kõigi aegade 500 parema albumi loendis 427. kohale.
Aastal 2007 lisati bänd Rock'n'rolli Kuulsuste Halli.
Gibbsi vabaenergia
Standardne formatsiooni Gibbsi energia
Aine standardne formatsiooni Gibbsi energia on Gibbsi energia muut 1 mooli selle aine kujunemisel selle aine komponentidest standardolekus. Kõikidel elementidel nende standardolekus on formatsiooni Gibbsi energia 0, kuna nad on juba standardolekus.
Standardne formatsiooni Gibbsi energia on kasulik reaktsiooni suuna ennustamiseks standardtingimustel (rõhk on 1 bar ning temperatuur 25 kraadi Celsiuse järgi): reaktsioon liigub alati madalaima energiakoguse suunas.
Michael Stocker
Michael Stocker on USA filosoof. Ta on Syracuse'i Ülikooli emeriitprofessor.
Stocker on tegelnud eetika ja moraalipsühholoogiaga. Ta on uurinud emotsioone, afektiivsust, naudingut, sõprust ja armastust.
Tema artiklit "The Schizophrenia of Modern Ethical Theories" (1976) peetakse üheks vooruseetika klassikaliseks tekstiks.
Vaated
Stockeri positsioon eetikas paigutatakse vooruseetika alla.
Hea elu nõuab, et moraalse tegutsemise motiivid oleksid kooskõlas selle põhjenditega ja õigustustega. Armastuse, sõpruse jt isiklike suhete puhul tehakse asju teise inimese heaks. Levinud eetikateooriates (utilitarism, deontoloogiline eetika, ka egoism) väärtustakse moraalselt häid tegusid, mille kriteerium on kasu, nauding või kohus, mis aga on inimese suhtes välised. Kui võtta eesmärgiks teha moraalselt häid tegusid, siis inimsuhted kas jäävad kõrvale või tekib disharmoonia põhjendite ja motiivide vahel (moraaliskisofreenia). Sellepärast on need eetikateooriad ebaõnnestunud.
Uusaja eetikateooriate skisofreenia
Hea elu üks tunnus on motiivide ja põhjendite vaheline harmoonia. Kui väärtused (see, mida peetakse heaks, õigeks, ilusaks jne) ei motiveeri, siis on vaim haige. Kui oma motiive ei väärtustata, siis on vaim haige. Lõhet põhjendite ja motiivide vahel võib õigusega nimetada moraaliskisofreeniaks, sest see on lõhe motiivide ja põhjendite vahel (siin ja edaspidi mõeldakse põhjendite all ka väärtusi ja õigustusi). Äärmisel kujul tähendaks see, et isiku motiivid on sellised, mida ta peab halvaks, inetuks, alandavaks, ja see, mida ta soovib teha, äratab temas vastikust, õudust. Võib-olla see on haruldane. Tavaline on siiski tagasihoidlikum skisofreenia, millest annavad tunnistust tahtenõrkus, otsustamatus, süütunne, häbi, enesepettus, ratsionaliseerimine ja pahameel enese vastu. Et meil oleks hea elu, peaks meie põhilised väärtused olema meile motiiviks ja me peaksime väärtustama seda, mida meie põhilised motiivid taotlevad. Võiks isegi küsida, kas ilma selleta on elu üldse võimalik. Mitte et selline harmoonia oleks igal juhtumil parem. Oleks parem, kui moraalne kasvatus tõkestaks isekaid autoritariste. Oleks olnud parem, kui Adolf Eichmann ei oleks soovinud teha seda, mida ta pidas enda kohuseks. Kaugeltki mitte igal juhtumil ei ole selline harmoonia vajalik ega aita kaasa selle saavutamisele, mida väärtustatakse. Näiteks haigete toitmise puhul pole motiivil tähtsust. Ja William David Ross (ja vahel ka John Stuart Mill) väidab, et kohuse täitmise puhul ei ole motiiv filosoofiliselt oluline. See on küsitav, aga jääb siiski harmoonia probleem. Esiteks, mis laadi elu elaksid inimesed, kes täidavad oma kohust, kuid ei soovi seda või soovivad harva? Teiseks, kohus, kohustus ja õigsus on ainult üks väike, kuiv ja minimaalne osa eetikast. On veel isiklikud ja isikutevahelised suhted ja tegevused ning moraalne headus, moraalselt head omadused ja voorused. Nende väärtuses on motiivil oluline osa, mõlemal juhul nõuavad väärtused põhjendi ja motiivi harmooniat. Sellepärast on seda harmooniat ignoreeriv teooria suures ohus. Kui mõni teooria seda harmooniat raskendab või takistab, vajab ta igal juhul jõulist kaitset. Stocker väidab, et uusaja eetikateooriad, mis ingliskeelses filosoofias domineerivad, teevad selle harmoonia võimatuks.
Udriku laugas
Udriku laugas on järv Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas Kõrvekülas. Veekogu pindala on 2,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1613 m. Järves on kaks saart.
Michael Stocker
Uusaja eetikateooriate skisofreenia
Võiks arvata, et see on ainult egoismisarnaste teooriate puudus. Aga võtame utilitarismi vormid, mille järgi tegu on õige, kohustuslik jne siis ja ainult siis, kui ta optimeerib naudingut ja kannatust (või nende kaalutud ootust). Selle vaate järgi on ainuke hea põhjend tegutsemiseks nauding kannatuse vastu, ning selle järgi tuleb kõrgelt hinnata armastust, sõprust, kiindumust, seltsimehelikkust ja ühisust. Oletame nüüd, et oma tegudes ja mõtetes kellegi vastu kehastan ma seda utilitaristlikku põhjendit. Siis ei saa minu suhe selle inimesega olla armastus jne. Inimene, keda ma väidetavalt armastan, ei hõiva minu mõtteid ja tegusid mitte tema enda pärast, vaid naudingu allikana. Häda pole lihtsalt selles, et naudingut võetakse ainsa hüvena, ainsa õigsusetagajana. Võtame George Edward Moore'i formalistliku utilitarismi, mille järgi tuleb headust maksimeerida, pretendeerimata ammendavale teadmisele, mis on hüved. Kui armastussuhted jne on hüved, nagu Stocker leiab ja Moore nõustub, siis kuidas saab siin olla disharmoonia? Kas ei oleks võimalik kehastada Moore'i õigustavat põhjendit ja ikkagi armastada? Stockeri meelest mitte. Esiteks, kui püüda olla suhtes headuse pärast, siis ei ole olemuslikku pühendumist sellele tegevusele, rääkimata inimestest. Headuse poolest võib armastamise asemel sama hästi suusatada jne. Võib-olla vastatakse, et armastuse hüves on midagi erilist, võttes seda nüüd kui midagi head. Siin on aga jälle ebaisikulisus: iga teine inimene, kes tekitab sama palju seda head, oleks sama kohane armastuse objekt nagu armastatu. Sellele võidakse vastata, et taotleda tuleb seda head, rõhuga individuaalsetele ja isiklikele joontele, mis inimesi kokku seovad. Aga siis pole enam selge, mis mõttes taotletakse headust, ega kas see teooria ütleb ikka veel, et tuleb headust maksimeerida. Teooria küll ütleb, et tuleb tekitada seda head, aga siis me ei saa lahutada seda head (armastust) headusest, see aga pole enam Moore'i utilitarism.
Pseudombrophilaceae
Pseudombrophilaceae on liudikulaadsete sugukond.
Michael Stocker
Uusaja eetikateooriate skisofreenia
Isiku väärtustamise, inimese kui väärtusliku mõistes on palju ebaselget ja raskusi. Tundub, et kui me mõtleme näiteks, mida ja miks me väärtustame, siis me kas jõuame isikuni kui üldiste väärtuste tootja või omajani või jätame väärtused ära ning jõuame palja üksiku minani. Võib-olla peaksime õppima egoistidelt: nende vaist paneb neid vähemalt tunnistama oma väärtusi. See, mis on heas iseenda jaoks nende meelest ligitõmbav ja hea, ei ole ainult "hea", vaid ka ja eeskätt "enda jaoks".
Armastada jne ei saa, kui võtta motiivideks need asjad, mida hiljutised eetikateooriad esitavad viimse hea või õigena. Armastus jne sisaldavad olemuslikult teatud motiive ja välistavad olemuslikult teatud teisi motiive, sealhulgas tänapäeva silmapaistvamate eetikateooriate pakutavaid õigustusi, eesmärke ja hüvesid, sest need tooksid kaasa inimeste kohtlemise väliselt. Nende suurte hüvede saavutamine nõuab käibivate eetikateooriate pooldajatelt skisofreeniat põhjendite ja motiivide vahel. Stocker ei väida, et edukas armastussuhe jne ei võimalda õigustusi, eesmärke ja hüvesid, mida need teooriad ette näevad. Neid on võimalik saavutada, kuid mitte teooriat otseselt elada püüdes. Õigemini, mida rohkem teooriat otseselt elada, seda vähem on need hüved saavutatavad.
Oletame, et ma olen hullumajja kinni pandud ja tahan väga välja saada. Ma küsin psühhiaatrilt, millal ma välja saan. Ta vastab: "Varsti." Ma saan teada, et ta ütleb patsientidele seda, mille kuulmine (uskumine) on neile tema arvates hea. Võib-olla ma "murran koodi lahti", avastades tema meditsiinilised teooriad ja uskumused minu kohta. Ent minu edasised "vestlused" temaga on vaevalt uurimise eeskuju. Stocker leiab, et tõenäoliselt on sama lugu on kokkupuutel inimestega, kes tegelevad uurimisega iseenda pärast, Jumala auks, suurima naudingu pärast või isegi suurima hüve pärast. Ka sel juhul saame võib-olla nende koodi murda, näiteks võib-olla selgub, et keegi usub, et tema suurim šanss akadeemiliseks eduks on leida tõde mingis valdkonnas. Aga ikkagi... (Kas siin on veel tähtsus kahtlusel: "Aga mis siis, kui ta hakkab uskuma, et teda edutatakse, kui ta räägib seda, mis vanematele professoritele kõige rohkem meeldib?" Ja kas see on olemuslikult erinev sellest: "Aga mis siis, kui ta lakkab väärtustamast tõde kui niisugust? Ja kuidas kindlaks teha, mida ta tegelikult väärtustab?"? Võib-olla on vahe, kui eesmärk on arusaamine, mitte pelk teadmine?)
Võib oodata, et valdkondades, mis eksplitsiitselt tegelevad motiivide ja nende hindamisega, ei vii eetikateooriad sellise disharmoonia või vastava moraalselt puuduliku eluni. Ja mingil määral see nii on. Aga isegi moraalselt heade ja halbade omaduste, kiiduväärsuse ja laiduväärsuse, moraalsete vooruste ja pahede puhul ei ole asi väga erinev. Jälle tekib välisuse ja ebaisikulisuse ning sellega seotud disharmoonia probleem. Tavalise arusaama järgi on moraalselt hea kavatsus moraalselt hea teo olemuslik koostisosa. See tundub õige. Edasi, moraalselt heaks kavatsuseks peetakse kavatsust teha tegu selle headuse või õigsuse pärast. Aga oletame, et ma olen haiglas ja paranen pikaajalisest haigusest. Mul on väga igav, ma olen rahutu ja tegevuseta, kui Smith mind jälle vaatama tuleb. Nüüd ma veendun rohkem kui kunagi varem, et Smith on vahva kaaslane ja tõeline sõber: ta kulutab nii palju aega ja tuleb linna teisest otsast kohale, et mulle rõõmu teha. Ma kiidan ja tänan teda nii ülevoolavalt, et ta protesteerib, et ta püüab alati teha seda, mis on tema kohus, mis on tema meelest kõige parem. Alguses ma arvan, et ta tegeleb viisaka enesevähendamisega, kergendades moraalset koormat. Ent jutu käigus selgub, et asi ongi täpselt nii, nagu ta ütleb: et ta ei tulnud mind vaatama mitte minu pärast, mitte sellepärast, et me oleme sõbrad, vaid sellepärast, et ta pidas seda oma kohuseks, võib-olla kaaskristlasena või kaaskommunistina, või sellepärast, et ta ei tea kedagi teist, kes rohkem vajaks rõõmutegemist ja kellele oleks kergem rõõmu teha. Siin on kindlasti midagi moraalse väärtuse poolest puudu. Nimelt nimetatakse kohaseks motiiviks vale laadi asja, ja see vale laadi asi on siin olemuslikult väline. (Artiklis "Morally Good Intentions" (1970) väitis Stocker alles, et headus ja õigsus ei pruugi olla moraalselt hea kavatsuse objektid, küll aga võivad seda olla mitmesugused hüved või õiged teod.)
Miks tänapäeva eetikateooriad nõuavad kas kängunud moraaliteooriat või disharmooniat, skisofreeniat? Üks (mõnevõrra spekulatiivne) vastuste kobar on seotud kohuse jne domineerimisega neis teooriates. See domineerimine on loomulik ajal, mil isiklikud suhted vähenevad, inimestevahelistes sidemetes, mis vähendavad hõõrdumist, on aina vähem kiindumust, kaubanduslikud suhted on asendanud perekondlikud või perekonnataolisted suhted, individulism kasvab. Samuti sobib see hästi kokku nende huviga seadusandluse vastu. (Aga miks neid huvitab seadusandlus, eriti niisugune? Ülalpool on selle kohta pisut öeldud.) Seadusandja vaatekohast osutubki motivatsioon kergesti ebaoluliseks, sest seadusandjat huvitab ainult, mida tehakse, mitte mis motiivil tehakse. (See on seotud ka emotsioonide ja emotsionaalsete võimaluste üldise devalveerumisega: emotsioone peetakse kõigest tunneteks või tungideks, millel puuduvad ratsionaalne ja kognitiivne sisu ning ratsionaalsed ja kognitiivsed piirangud, ja inimesi peetakse naudingu taotlejateks ja kannatuse vältijateks, unustades või eitades, et armastus, sõprus, kiindumus ja vooruse soov on äärmiselt tugevad motivaatorid.) Sellega on seotud seadusandlik või lihtsalt kolmanda isiku pilk, mis kinnitab meile, et teistel läheb hästi, kui nad on rahul, kui nad teevad seda, mis pakub neile naudingut, jne. Tagajärg tagab põhjuse – episteemilises mõttes. (Kas siin on mängus empirismile üldiselt omane ratio cognescendi ja ratio essendi segiajamine?) Need tegurid võivad seletada seda inversiooni (Marxi mõiste), et "tagajärge" (nauding jms) peetakse "põhjuseks" (hea tegevus). Moore'i formalistlik utilitarism ja traditsioonilised arusaamad moraalselt heast teost kannatavad millegi inversioonitaolise, kuid mitte kausaalse, vaid filosoofilise all, just nagu filosoofid oleksid sellepärast, et mitmesuguseid häid asju saab klassifitseerida heaks, hakanud arvama, et headus seisneb selles, mitte ümberpöördult. Tundub, et kõige üldisem klassifikatsioon on reifitseeritud ning seda peetakse nüüd moraalselt relevantseks eesmärgiks.
Miks Stocker ütles, et tänapäeva eetika kannatab skisofreenia, lõhestumise, disharmoonia all, mitte lihtsalt, et nad eksivad selles, mida nad nimetavad heaks ja halvaks, õigeks ja vääraks? Kui meie eesmärk on vale, siis me ju tõenäoliselt ei saavuta seda, mida me tegelikult soovime, mis on hea jne. Siin on rohkem kui viga, sest viga on hästi põhjendatud, ta on tõe lähedane sugulane, tal on palju tõe tunnuseid. Hea tegevus toob (õnne ja soodsate asjaolude korral) kaasa naudingu; armastus teeb armastajale head. Sellepärast on väga usutav pidada heaks seda, mida need teooriad esitavad heana. Aga kui me püüame nende teooriate järgi tegutseda, kehastada nende põhjendeid oma motiivides (mitte lihtsalt vaadata, kas need kiidavad minu või kellegi teise elu heaks), hakkavad asjad hullumeelselt valesti minema. Tegude tagajärgede pärast minnakse mööda armastatu isiksusest, moraalne tegu muutub ennast naeruvääristavaks ja enesele vastutöötavaks. Ja kõige suuremad, teineteist võimendavad hullumeelsused on: 1) maailma muudetakse aina rohkem niisuguseks, et need teooriad on õiged, 2) me peame neid teooriaid õigeteks ja sellepärast hakkame nägema armastuses jne ainult võimalikke ja mitte väga kindlaid naudingu vms allikaid. Me peame tagajärge põhjuseks, ja kui tagajärjeks peetav põhjus ei tulene põhjuseks peetavast tagajärjest, siis me devalveerime esimest, võttes teda paremal juhul vahend-hüveks, ning võtame omaks viimase, imestades, miks meie valitud hüved on nii õõnsad, kibedad ja ebainimlikud.
Frakkimine
Frakkimine (saksa die Frakturierung) on kõrgsurve meetodiga vedeliku surumine maa-alustesse kivimitesse, et avada olemasolevad lõhed ja ekstraheerida gaasi või naftat. Frakkimine on optimaalne meetod kildagaasi ammutamiseks maapõuest.
Kildagaasi varud
Kildagaasi (sks k das Schiefergas) leidub kõikjal maailmas. Uuringuid on tehtud eelkõige Põhja- ja Lõuna-Ameerikas, Euroopas, Kagu-Aasias, Austraalias ning Põhja- ja Lõuna-Aafrikas. Kildagaasi varud on ka Põhja- ja Ida-Eestis.
Kildagaasi ammutamine
Kildagaasi varude aktiivsemad kasutajad on USA, Kanada ja Hiina. Euroopas on suuremad varud Suurbritannias, Prantsusmaal, Saksamaal, Poolas ja Rumeenias. Samas on keskkonnariskide tõttu kildagaasi ammutamine frakkimise teel Euroopas keelatud Prantsusmaal, Saksamaal, Austrias, Tšehhis ja Bulgaarias, Šotimaal, Iirimaal. Kildagaasi ei ammutata Eestis frakkimismeetodi abil ega muul viisil.
Frakkimise meetod
Kildagaasi varudeni jõudmiseks (keskmiselt 2…3 km sügavusel) puuritakse pinnasesse puuraugud. Vesi koos kvartsiliiva ja paksendusainega juhitakse suure surve all kivimisse tehtud puuraukudesse, millega laiendatakse kivimi lõhesid. Lõhedest väljuv gaas kogutakse mahutitesse. Kemikaalidega saastunud vesi kogutakse puuraukudest maapealsetesse veehoidlatesse ning käideldakse.
Frakkimise teel saadud gaasi majanduslik väärtus
Gaas on fossiilkütustest puhtaim. Kildagaas on seotud kivimisse, seetõttu on frakkimise meetod gaasi ammutamiseks optimaalne. Gaasi leiukohtade mastaapsus üle maailma võimaldab seda maavara ammutada suurtes kogustes.
Frakkimisega kaasnevad riskid
Frakkimine vajab palju vett, mis kasutamise käigus see keemiliselt saastub ning kaasneb pinnase, sh pinna- ja põhjavee saastumise oht. Mikrolõhed maapinnas võivad tekitada kaskaadina levivaid seismiliselt ebastabiilseid olukordi. Frakkimise käigus lenduv metaan muudab õhu koostist. Nimetatud protsessid muudavad keskkonna inimese tervisele ohtlikuks.
Tõstutundlikkus
Tõstutundlikkus on kirjutatud sõnade tähenduse muutus sõltuvalt suur- ja väiketähtede kasutamisest. Nii on näiteks Gauss isikunimi, gauss aga magnetilise induktsiooni mõõtühik.
Inimkeelte tõstutundlikkus erineb sõltuvalt kasutatavast kirjast. Mõnes kirjasüsteemis tõstutundlikkus puudub, kuna ei eristata suur- ja väiketähti (näiteks hieroglüüfkiri ja kiilkiri).
Ehkki tõstutundlikud kirjaviisid aitavad ka inimkeeltes kirjutatud tekste selgemaks muuta, on tõstutundlikkus muutunud märksa tähtsamaks arvutiajastul, kuna tõstutundlikkus võimaldab sama tähemärkide hulgaga edastada rohkem informatsiooni. Teisalt suurendab tõstutundlikkus ohtu, et inimene teeb teksti arvutisse sisestades vea.
Arvutites kasutatakse tõstutundlikku teksti:
Mõned arvutikeeled on tõstutundlikud (Java, C++, C#, C, Ruby ja XML). Teised on mitte-tõstutundlikud, nagu BASIC (erandiks on BBC BASIC), SQL, HTML ja Pascal.
Riigikogu 2022 Ukraina sõja avaldused
XIV Riigikogu on teinud kaks avaldust Venemaa sissetungi-eelsete vägede koondamise ning 2022. aastal Ukraina vastu rünnaku alustamisel, milles avaldas toetust Ukraina territoriaalsele terviklikkusele ja mõistis hukka Venemaa Föderatsiooni alustatud sõja.
Hääletustulemuste kokkuvõte
Mõlemad avaldused võeti vastu.
Ukraina territoriaalse tervliklikkuse toetuse avalduse poolt ei hääletanud ega allkirjastanud 25 saadikut (18. jaanuar 2022): Natalia Malleus, Eerik-Niiles Kross, Igor Kravtšenko, Kalle Grünthal, Viktor Vassiljev, Oudekki Loone, Erkki Keldo, Kalvi Kõva, Ivi Eenmaa, Mihhail Stalnuhhin, Õnne Pillak, Jevgeni Ossinovski, Kaido Höövelson, Marek Jürgenson, Eduard Odinets, Aivar Kokk, Maria Jufereva-Skuratovski, Mihhail Korb, Dmitri Dmitrijev, Andrei Korobeinik, Jüri Ratas, Martin Repinski, Siret Kotka, Signe Kivi, Marika Tuus-Laul.
Venemaa Föderatsiooni rünnakut ei mõistnud hääletamisel ega allkirjastamisel hukka 11 saadikut (23. veebruar 2022): Natalia Malleus, Igor Kravtšenko, Oudekki Loone, Mihhail Stalnuhhin, Maria Jufereva-Skuratovski, Dmitri Dmitrijev, Andrei Korobeinik, Martin Repinski, Siret Kotka, Sven Sester, Mailis Reps.
Mõlemad avaldused jäid 9 saadiku poolt allkirjastamata ja poolthääleta:
Haisev pisisirmik
Haisev pisisirmik (Cystoderma carcharias) on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Seen on mittesöödav.
Sérgio Conceição
pisi|Sérgio Conceição (2018) Sérgio Paulo Marceneiro da Conceição (sündinud 15. novembril 1974 Coimbras) on Portugali jalgpallitreener ja endine jalgpallur (poolkaitsja).
Jalgpallurikarjääri jooksul mängis ta Portugali klubides Penafiel (1993–1994), Leça (1994–1995), Felgueiras (1995–1996) ja Porto (1996–1998 ja 2004), Itaalia kõrgliiga klubides Lazio (1998–2000 ja 2003–2004), Parma (2000–2001) ja Milano Internazionale (2001–2003), Belgia kõrgliiga klubis Standard Liège (2004–2007), Kuveidi kõrgliiga klubis Qadsia (2007) ning Kreeka kõrgliiga klubis PAOK (2008–2010). Hooaegadel 1996–97, 1997–98 ja 2003–04 tuli ta Portoga Portugali meistriks ning hooajal 1999–2000 Lazioga Itaalia meistriks. Hooajal 2004–05 valiti Conceição Belgia kõrgliiga hooaja parimaks mängijaks.
Portugali jalgpallikoondises mängis Conceição aastatel 1996–2003 kokku 56 korda ja lõi 12 värava. Ta kuulus Portugali koondisse 2000. aasta Euroopa meistrivõistlustel ja 2002. aasta maailmameistrivõistlustel. 2000. aasta Euroopa meistrivõistluste viimases alagrupimängus 20. juunil tegi ta Saksamaa vastu kübaratriki.
Treenerikarjääri alustas Conceição 2010. aastate alguses Standard Liège abitreenerina. Seejärel oli ta Portugali klubide Olhanense (2012–2013), Académica (2013–2014), Braga (2014–2015) ja Vitória Guimarães (2015–2016) peatreener. Aastatel 2016–2017 juhendas ta Prantsusmaa kõrgliiga klubi Nantes.
2017. aasta juunis sai ta Porto peatreeneriks. Porto peatreenerina on ta tulnud Portugali meistriks hooaegadel 2017–18 ja 2019–20. Mõlemal neil hooaegadel valiti ta Portugali kõrgliiga hooaja parimaks peatreeneriks.
Lea Malin
Ta lõpetas aastal 1981 Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi ruumi- ja mööblikujunduse erialal. Ta on töötanud kunstiõpetajana Tartu Lastekunstikoolis, Tartu Rahvaülikoolis ja Tartu Kunstikoolis.
Ta on illustreerinud raamatuid. Kasutab oma loomingus peamiselt akvarellitehnikat.
Pere
Ta on kunstnike Ilmar Malini ja Inge Malini tütar ning luuletaja Jaan Malini õde.
Hariduse tehnoloogiakompass
alt=Naine sülearvutiga. Hariduse tehnoloogiakompassi illustratsioon|pisi|Hariduse tehnoloogiakompassi kujundus Hariduse tehnoloogiakompass on haridusotstarbeline tehnoloogiatrendide ülevaade, mida koostab Haridus- ja Noorteamet koostöös haridus- ja tehnoloogiaspetsialistidega.
Esimene hariduse tehnoloogiakompassi aruanne ilmus 2019. aastal. Selle fookuses on viis valdkonda: tehisintellekt, nutistu, analüütika ja suurandmed, virtuaalreaalsus ja liitreaalsus ning privaatsus.
2020. aastal lisati veel peatükid "Mängustamine ja mängupõhine õpe" ning "Personaliseeritud õpe".
Rousínov
Rousínovi on esmamainitud 1222. aastal. Ei ole täpselt teada, millal Rousínov sai linnaõigused, kuid linnaõigusi taaskinnitati 1460. aastal.
Annone järv
Annone järv (itaalia keeles Lago di Annone) on järv Põhja-Itaalias Lombardia maakonnas Lecco provintsis. Umbes kilomeetri kaugusel läänes asub Pusiano järv. 224 meetri kõrgusel merepinnast asuva järve pindala on 5,71 km², suurim sügavus 11,3 meetrit, valgla suurus 28,1 km².
Järve keskel on kaks poolsaart, Isella ja Hanno, mis liigendavad järve idapoolseks suuremaks osaks ja läänepoolseks väiksemaks osaks.
Annone kallastel asuvad Annone di Brianza, Suello, Civate, Galbiate ja Oggiono.
Servikulised
Servikulised (Pleurotaceae) on seente sugukond šampinjonilaadsete seltsist.
Gustav Johann Laurentius
Gustav Johann Laurentius (ka Gustavus Johannes Laurenti; 1658? Tallinn – 1704 Järva-Jaani) oli juhuluuletaja ja vaimulik.
Tema isa oli Tallinna Oleviste kiriku kantor Joachim Laurentius (maetud 1684), ema Agneta Knemayer (u 1636 – maetud 1705).
Oli Ambla koguduse pastor 1680–1683, Harju-Madise koguduse abipastor 1683–1684 (L. Aarma) või 1685–1688 (H. R. Paucker), pärast seda kuni aastani 1696 Risti koguduse diakon, Järva-Jaani koguduse pastor 1697–1704.
Ta tapeti arvatavasti 1704. aasta septembris sõjasündmuste käigus ja maeti 4. märtsil 1706 Oleviste kirikusse.
Sänna taevarada
pisi|Sänna taevarada (august, 2013) pisi|Sänna taevarada (august, 2013) Sänna taevarada on Võru maakonnas Rõuge vallas Sänna ja Hurda küla läbiv matkarada, kuhu on pandud päikesesüsteemi mudel mõõtkavas 1 : 1 miljardile (ehk 1 mm-le vastab 1000 km). Matkarajal on infotahvlitel iga planeedi juures populaarteaduslik info. Lisaks astronoomilisele teabele on infot ka Sänna piirkonna kultuuripärandi kohta.
Matkaraja pikkus Päikesest kuni Uraanini on umbes 2,5 km.
Brooks Brothers
pisi|Brooks Brothersi kauplus Brooks Brothers on Ameerika Ühendriikide kõige vanem meesterõivaste tootja.
Selle 1818. aastal loodud perefirma peakontor asub New Yorgis Madison Avenuel. Ettevõtte asutas Henry Sands Brooks (1772–1833). 1833. aastal võttis tema äri üle vanim poeg Henry Jr, kes tegi seda kuni 1850. aastani, mil juhtima asusid nooremad vennad Daniel, John, Elisha ja Edward ja muutsid ettevõtte nime Brooks Brothersiks. Brooks Brothers on olnud rõivatööstuse innovaator ja paljude uute materjalide Ameerika Ühendriikidesse tooja. Näiteks hakati esimesena pakkuma võimalust osta poest valmisülikond.
2001. aastast kuulub firma Retail Brand Alliance'i gruppi ning tootevalikusse lisandusid ka naisterõivad ja kodutekstiilid. Ettevõte on loonud rõivad paljudele kuulsustele ja võimuesindajatele. Näiteks on Brooks Brothersi rõivaid kandnud 39 Ameerika Ühendriikide presidenti 44-st.
2012. aastal asusid Brooks Brothersi poed lisaks Ameerika Ühendriikidele veel 70 riigis.
Jo Benkow
pisi|Jo Benkow (2007) Jo Benkow (sündinud Josef Elias Benkowitz; 15. august 1924 Trondheim – 18. mai 2013 Oslo) oli Norra poliitik, Høyre liige ja 1985–1993 Norra parlamendi Stortingi president.
Benkow sündis Trondheimis, aga kolis lapsena koos vanematega Osloga piirnevasse Bærumi valda. Et ta oli juut, põgenes ta pärast Norra okupeerimist Natsi-Saksamaa poolt Rootsi kaudu Suurbritanniasse, kus ta sõja lõpul teenis Norra õhuväes. Pärast sõda tuli ta sünnimaale tagasi ja hakkas tööle fotograafina.
1983. aastal oli ta Põhjamaade Nõukogu president. Ta oli muu hulgas Rahvusvahelise Inimõiguste Helsingi Föderatsiooni president ja õpetas Bostoni ülikoolis rahvusvahelisi suhteid. Ta kirjutas raamatuid inimõiguste kohta ja monarhia olukorrast Norras. Tema raamat "Olav – menneske og monark" ("Olav – inimene ja monarh") sai bestselleriks.
Benkow oli nõutud kõneleja Lähis-Ida poliitika ja antisemitismi teemadel. Viimastel aastatel äratas ta tähelepanu sellega, et nimetas oma erakonnakaaslast, endist ministrit ja Høyre juhti Kåre Willochit "kõige suuremate eelarvamustega inimeseks kogu maal", käsitledes Willochi vaateid Lähis-Ida konfliktile ja tema kriitikat Iisraeli suhtes.
Rhizinaceae
Rhizinaceae on liudikulaadsete sugukond.
Garry Marshall
pisi|Marshall (2013) Garry Marshall (õieti Garry Kent Masciarelli; 13. november 1934 Bronx, New York – 19. juuli 2016 Burbank, California) oli Ameerika Ühendriikide näitleja, filmilavastaja, produtsent ja stsenarist.
Ta on peamiselt tuntud telesarja "Happy Days" loojana.
Ta on lavastanud ka romantilisi filme, näiteks "Kaunis naine" ("Pretty Woman"; 1990), "Frankie ja Johnny" ("Frankie and Johnny"; 1991), "Põgenev pruut" ("Runaway Bride"; 1999), "Printsessi päevikud" ("The Princess Diaries"; 2001) ja "Valentinipäev" ("Valentine's Day"; 2010).
Laiskus
pisi|300px|[[Thomas Rowlandsoni akvarell]]
Laiskus on inimese enda või teiste poolt antud (negatiivne) hinnang inimese tegevusetusele või ebapiisavale tegevusele. Eestlasele on laisk inimene keegi, kes väldib tööd või muud pingutust, armastab tegevusetut olelust, ei viitsi midagi teha, on aeglane ja pikaldane. . Eesti keeles on laiskusele vastanduv sõna "Tubli", mida on keeruline otse teistesse keeltesse tõlkida.
Psühholoogia
Laiskus võib peegeldada seda, et inimesel on madal enesehinnang, teised inimesed ei tunnusta teda piisavalt, seoses madala enesehinnanguga tal puudub enesedistsipliin või ta ei usu selle tulemuslikkusesse. Laiskus võib väljenduda nii prokrastineerimises kui ka kõhklemises. Motivatsiooniuuringud väidavad, et laiskust põhjustab motivatsiooni vähesus, mis omakorda on põhjustatud ülestimuleerimisest, liiga suurtest impulssidest või segajatest. Need tõstavad dopamiini taset. Mida rohkem on organismis dopamiini, seda vähem tähtsustab inimene produktiivset ja tasuvat tegevust.
Aktiivsus- ja tähelepanuhäirega tegelevad spetsialistid väidavad, et mitme tegevusega korraga tegelemine võib põhjustada tähelepanu hajumist või perfektsionismi ja tulemusena pessimismi. Nendes oludes võib laiskus avalduda negatiivse toimetulekumehhanismina (vastumeelsus) ja soovina vältida teatud olukordi ja kogemusi ning juba varem ette kardetud halbu tulemusi. Jacques Lacan mõtte järgijad väidavad, et laiskus on vastuhakk ühiskondlikule programmeerimisele ja negatiivsetele lastekasvatamise reeglitele.
Kristlus
Kristluses on laiskus üks seitsmest surmapatust. Ladinakeelne sõna oli acedia, mis tähendab hoolimatu või hoolitsemata ja tähistas algselt peamiselt munkasid, kes ei täitnud oma kohustust jumala vastu. Mentaalselt on sõnal acedia mitmeid erinevaid komponente, millest olulisim on tundekülmus: inimesel puuduvad igasugused emotsioonid nii enda kui teiste suhtes, selline meeleseisund, mis tekitab igavust, raevu, apaatiat ja passiivset inertsust või loidu mõttetegevust. On pakutud, et acedia võib tähendada ka enesehaletsust, kuna see annab edasi nii seisundi melanhooliat kui ka enesekesksust, millele see rajaneb. "
Katoliikluses defineerib Aquino Thomas laiskust kui "vaimse headuse kurbust" ja "mõistust, mis teeb trikke, et pääseda hea olemisest ... see on ürgne pahe oma tegevuses, kui ta niiviisi inimest rõhub, et teda kõigist heategudest eemale tirida." Erinevalt teistest surmapattudest, kus on tegemist otsese ebamoraalse tegevusega, on laiskus tegematajätmise patt.
Budism
Sanskritikeelne sõna 'Thīna' on budistlik väljend, mida saab tõlkida laiskuseks. Thīna on loidus või mõttetuimus, kus puudub liikumapanev jõud. Theravaada koolkonna järgi on thīna koos middha-ga (eesti keeles: loidus), mis on kui haigusseisund, mida iseloomustab jõuetus, energiapuudus ja vastuseis igasugusele tegevusele. Neid kahte sõna kasutataksegi koos thīna-middha ja nad on üks viiest takistusest.
Vanad eestlased laiskuse kohta
Eestlastel on laiskuse kohta erinevaid vanasõnu:
Eesti Golfiselts Rootsis
Seltsi asutasid 1988 Peeter Lee ja Jüri Nõmera.
Aastani 1993 toimusid eestlaste ja lätlaste seltsi vahel golfivõistlused.
Seltsis on umbes 100 liiget, president on Rein Kotkas.
Selts on Rootsi Eestlaste Liidu liige.
Peeter Talvistu
pisi|Peeter Talvistu allkirjastamas [[avaliku omandi manifesti]] Peeter Talvistu (sündinud 2. aprillil 1983 Tartus ) on eesti kunstikriitik, -ajaloolane ja kuraator. 2021. aastast on ta Tartu Kunstnike Liidu esimees.
Ta on kureerinud näitusi alates 2012. aastast, kujundanud neid alates 2020. aastast ja on olnud ka näituste žürii liige.
Alates 2017. aastast on ta koostanud internetiandmebaasi EKABL (Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon).
Ta oli ka Vikipeedia kunstikuu artiklivõistluse žürii liige 2021. aasta oktoobris.