cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Sillakohus
17. sajandil Rootsi ajal Liivimaal Rootsi kuninga Gustav II Adolfi ja Liivimaa kindralkuberneri Johan Skytte poolt alamkohtute kohtureformi käigus ordonantsidega asutatud esimese astme kohtuasutusena maakohus. Kreisi maakohtunikel (landrichter), oli lai pädevus kergemates vaidlusküsimustes, õigusrikkumistes, kuid nad olid tööga üsna ülekoormatud ega tulnud oma ülesannete täitmisega toime, seetõttu seati Liivimaal sisse eraldi politseikohus sillakohtu nime all. Sillakohtu kaks peamist ülesannet olid pagenud talupoegade väljaandmised ning järelevalve teede ja sildade ehitustööde üle.
Sillakohtu institutsioon kaotati 1694-1695 Liivimaa rüütelkonna omavalitsuse likvideerimise käigus. Liivimaa kubermangus toimunud mõisate reduktsiooni käigus riigistati umbes 70% mõisatest ning seega nõrgenes ka Liivimaa rüütelkonna võim kubermangus, seda ärakasutades likvideeris kuningas Karl XI sillakohtud 1694. aastal, nende ülesandeid hakkasid täitma kreisifoogtid (Liivimaal riigi poolt sillakohtunike asemele määratud politseilisi ülesandeid täitvad ametnikud). 1694. aasta reglemendiga kaotati maavaeslastekohtud ja sillakohtud.
Talurahvaseaduste ellurakendamisega pärast 1804. aastat moodustati Liivimaa kubermangus juurde neli sillakohut, nendest Eesti aladele kaks: Võru ja Viljandi sillakohus.
Sillakohtute õigused laienesid 19. sajandi jooksul pidevalt, nad muutusid talurahva haldusliku ja politseilise järelevalve universaalorganiks kohapeal.
Sillakohtud kaotati 1888. aasta 9. juuni „Läänemere-kubermangude politsei ümberkorraldamine” seaduse alusel.
Sillakohtu koosseis
Sillakohus koosnes sillakohtunikust (saksa k. ordnungsrichter), kahest adjunktist ehk kohtunikuabist ja notarist. Peale nende ametnike olid kohtus ametis arhivaar, protokollija, tõlk, marsikomissar, kantseleiteenijad ja käskjalad.
Sillakohtunik ja adjunktid valiti Liivimaa rüütelkonna poolt mõisnike hulgast teenistusse kolmeks aastaks ning kinnitati ametisse Liivimaa kuberneri poolt, ülesanne oli uurida ja karistada talupoegade väiksemaid kuritegusid.
Notarid valiti ametisse rüütelkonna poolt eluajaks ning nad kinnitati ametisse kubermanguvalitsuse poolt.
Liivimaa maanõunike kolleegium määras ametisse marsikomissari, kes vastutas sõjavägede liikumise eest teedel ja sildadel ning nende korrasoleku eest. Siit ka nimetus sillakohus. Istungeid pidas iga sillakohus oma maakonnalinnas.
Sillakohus allus Liivimaa kindralkubernerile, 1796. aastast Liivimaa Kubermanguvalitsusele. Sillakohtunik andis oma tegudest aru kubernerile, kellele võidi kaevata ka sillakohtu otsuse peale.
Sillakohtu ülesanded
Sillakohus tegeles:
Ene Puusemp
Ene Puusemp (sündinud 8. augustil 1942) on eesti ajakirjanik.
Kadri Paas
Kadri Paas (sündinud 8. mail 1982 ) on eesti ajakirjanik, poliitik ja koolitaja. pisi|222x222px|Kadri Paas (2019)
Elukäik
Kadri Paas on lõpetanud 2004. aastal Tallinna Pedagoogikaülikooli ajaloo- ja ühiskonnaõpetuse õpetajana. 2007. aastal kaitses Paas Tallinna Ülikooli filoloogiateaduskonnas magistrikraadi teemal "Copterline'i helikopteri katastroof: avaliku arvamuse kujundamine kriisikommunikatsiooni abil". 2018. aastal astus Paas Sisekaitseakadeemia sisejulgeoleku instituudi magistrantuuri. 2019. aasta detsembris määras kaitseministeerium Paasile riigikaitselise teadustöö läbiviimiseks stipendiumi. 2021. aasta veebruaris kaitses Paas samas magistritöö "Eesti riikliku julgeoleku kommunikatsiooni võimalused vaenulike inforünnakute mõjude leevendamiseks infosõjas".
Täiendkoolitus: 2020 Täiskasvanute koolitaja väljaõpe, 2019 III Kõrgemad digiriigi ja küberkaitse kursused Viinistul , 2018 XXXIX Kõrgemad Riigikaitsekursused Roostal
2001. aastast töötas Paas ajakirjanikuna Õhtulehe uudistetoimetuses, Äripäeva logistika-, loov- ja uudistetoimetuses, Eesti Päevalehe majandustoimetuses Ärileht. 2020. aastal sisustas Paas Eesti NATO Ühingu sotsiaalmeedia kanaleid.
Poliitiline tegevus
2017. aasta kevadest töötas ta Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna Riigikogu fraktsiooni nõunikuna. 7. veebruaril 2018 valiti ta EKRE Tallinna kesklinna osakonna juhiks. Ta oli 20. novembrist 2017 EKRE liige, kuid astus veebruaris 2018 parteist välja.
2018. aasta 26. veebruarist töötas ta Eesti Vabaerakonna Riigikogu fraktsiooni nõunikuna.
Teek
Teek (ingl. library) on funktsioonide, makrode, klasside, moodulite vms komponentide kogu, mida saab programmis vajadust mööda kasutada. Lisaks alamprogrammidele võivad teegid sisaldada ka andmeid, kuid selleks neid tavaliselt ei kasutata. Erinevalt programmist pole teegid iseseisvad, vaid programmidele teenuseid pakkuvad abifailid.
Kadri Paas
Poliitiline tegevus
2021. aasta juulis astus erakonna Eesti 200 liikmeks. 2021. aasta kohalike omavalitsuste valimistel kandideeris ta erakonna Eesti 200 liikmena Türi vallas valimisliidu Tulevikuvald Türi nimekirjas. 2021. aasta oktoobris valiti Paas Türi vallavolikogu liikmeks, ta on volikogu revisjonikomisjoni esimees.
Teek
Tänapäeva tavaarvutitele teeke mittekasutavaid programme peaaegu ei kirjutata, kuna tavaprogrammidel puudub vahetu ligipääs arvuti riistvarale. Sisendi ja väljundi jaoks on operatsioonisüsteemidel kaasas palju teeke, mis suhtlevad operatsioonisüsteemi tuumaga; tuum vastutab riistvara juhtimise eest. Lisaks kasutavad programmid tihti kasutatava programmeerimiskeelega kaasas olevaid standardteeke.
Kadri Paas
Poliitiline tegevus
Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 8 (Järva- ja Viljandimaa) 584 häält ega osutunud valituks.
Teek
Linkimine
Staatilise linkimise korral lahendatakse sümbolid vahetult pärast programmi kompileerimist. Kõik viidatud teegiosad kopeeritakse samasse käivitusfaili koos programmi enda koodiga.
Kadri Paas
"Tõe sõna"
Paas on 2020. aastal alanud infosõja olemust, meetodeid, põhjusi ja võimalusi tutvustava haridusliku sotsiaalkampaania "Tõe sõna" looja ja eestvedaja. Ajaloolase David Vseviovi ja Kaitsepolitseiameti büroojuhi Harrys Puusepa miniloengutest saab muu hulgas teada, miks on põnev vale usutavam kui igav tõde, kuidas riigid üksteist infoga mõjutavad ja miks ei ole kasulikud idioodid üldsegi rumalad ega kasutud.
Teek
Linkimine
Dünaamilise linkimise korral lahendatakse sümbolid programmi käivitamise ajal. Mällu laaditakse nii programm kui ka kasutatavad teegifailid ja programmis kasutatud sümbolite viidad suunatakse seejärel teegifailile. Windowsis on dünaamiliste teegifailide tunnuseks laiend <tt>.DLL</tt>, Unixi-laadsetes operatsioonisüsteemides kasutatakse eesliidet lib ja laiendit <tt>.so</tt>.
Kadri Paas
"Tõe sõna"
Kampaania "Tõe sõna" kodulehe artikleid illustreerivad Karl-Erik Talveti tindijoonistused. Kampaania visuaalse väljanägemise eest hoolitses loovjuht Joosep Kask. Sotsiaalmeedia kampaania raames valmisid koomikute Mattias Naani ja Kaarel Nõmmiku stsenaariumite järgi lavastatud sketšid. Nende kaudu tutvustati noortele infosõja olemust, põhjusi ja ohte. Sketšide peategelased olid teismeliste seas tuntud Eesti suunamudijad.
Artur Kaschan
Heinrich Artur Kaschan (ka Artur-Heinrich Kašan; 2. september 1898 Laiuse, Tartumaa – 29. november 1945 Magadan) oli Eesti sõjaväelane (major).
Nikolai Anikin
Aastal 1954 lõpetas ta Moskva kehakultuuriinstituudi. Aastatel 1982–1984 oli ta Nõukogude Liidu suusakoondise peatreener ja 1989–1992 USA suusakoondise treener ja konsultant.
Artur Kaschan
Ta arreteeriti NKVD poolt 16. oktoobril 1944 Tallinnas ning mõisteti järgmise aasta 15. jaanuaril 10+5 aastaks Magadani oblastisse Sevvostlagi.
Jean Monnet
pisi|Jean Monnet Jean Omer Marie Gabriel Monnet (9. november 1888 – 16. märts 1979) oli prantsuse poliitik ja ärimees.
Nurk
Nurk on geomeetriline kujund, mille moodustavad kaks ühise otspunktiga kiirt. Neid kiiri nimetatakse nurga haaradeks ja nende ühist otspunkti nimetatakse nurga tipuks.
Jean Monnet
Monnet oli tuntud konjakitööstur, kes andis panuse Euroopa majanduse integreerimisse. Juba esimese maailmasõja ajal koordineeris ta Antandi riikide vahelist majanduskoostööd ning valiti 1919 Rahvasteliidu aseesimeheks. Teise maailmasõja ajal arendas ta majanduskoostööd USA-s ning naasis hiljem kodumaale, töötades aastaid valitsuse nõunikuna. Tema initsiatiivil loodi 1950. aastal Euroopa Söe- ja Teraseühendus, mis oli Euroopa Liidu eelkäija.
Monnet pooldas esialgu separaatset integratsiooni ehk uskus, et üleeuroopalist koostööd tasub teha vaid mõnes majandusvaldkonnas. Seetõttu jäi ta hilisematest integratsiooniprotessidest mõnevõrra kõrvale. Hiljem toetas ta üldjoontes Euroopa ühinemist, ehkki leidis, et seda tuleb teha ettevaatlikult, samm-sammult.
Selma Feldbach
Selma Feldbach (5. mai 1878 Tartu – 2. aprill 1924) oli eesti kirurg ja arstiteadlane. Ta oli esimene eestlanna, kes sai arstikutse.
Nurk
Nurga mõõtmine
Nurka võib mõõta erinevates ühikutes. Levinuimad on kraad ja radiaan.
Selma Feldbach
Aastal 1904 lõpetas ta Berliini ülikooli.
Nurk
Nurga mõõtmine
Pöörlemise suuna iseloomustamiseks kasutatakse ka märgiga nurkasid: nurk loetakse tavaliselt positiivseks, kui pöörlemine toimus vastupäeva ja negatiivseks, kui pöörlemine toimus päripäeva.
Nurkade liigitamine
Liigitamine mõõdu järgi:
Liigitamine omavahelise paiknemise järgi:
Nurgad, mis saadakse kahe sirge lõikamisel kolmandaga:
Ringjoontega seotud nurgad:
Tehiskooslus
Tehiskooslus ehk kultuurkooslus on inimese poolt ja enamasti võõrliikide kasutamise abil oluliselt ümber kujundatud biotsönoos. Tehiskooslusteks on näiteks põllud ja enamasti aiad, sageli ka linnade pargid või haljasalad. Tehiskoosluste loomisel tihti teisaldatakse muld või töödeldakse seda mehaaniliselt ja keemiliselt, muutes nii suurel määral mullaelustikku. Taimed enamasti kas külvatakse või istutatakse.
Šambala
Šambala on mütoloogiline maa, mis kuulub Vadžrajaana mütoloogiasse. Kõige enam on temaga seotud just Tiibeti budism. Šambalad kirjeldatakse Kālatšakra õpetuse tekstides. Nende allikate väitel asub Šambala põhja pool Sítā jõge, teda ümbritsevad kaheksa lumist mäge, mis meenutavad lootose õielehti. Šambala esimeseks suureks preesterkuningaks peetakse Suchandrat, kelle valitsemise ajal sai Šambalast peamine Kālatšakra õpetuse keskus.
Tehiskooslus
Kui aga majandatakse või kujundatakse pärismaise elustikuga kooslust, siis pole tegu tehiskoosluse, vaid pärandkooslusega. Seega puisniidud, looduslikud aiad või pärismaiste puude ja põõsastega pargid võivad olla pärandkooslused ja mitte tehiskooslused.
Šambala
Šambala keskuseks on pealinn Kalapa ja kuninglik palee, mis on ehitatud kullast ja kalliskividest ja kolmemõõtmeline Kālatšakra mandala. Kālatšakra pühitsus on suurim budistlik rituaal, mida dalai-laama regulaarselt läbi viib. Kālatšakra tähistab rahu ja tolerantsuse levikut. Kālatšakra tähendab ajaratast. Valgustunud kuningate dünastia praktiseeris Kālatšakra tantrat Šambalas, sealt levis see Indiasse ning Tiibetisse, kus teda tänapäevani praktiseeritakse.
Legendi kohaselt on see olnud maa, mis on allikaks õppimisele ja kultuurile tänapäeva Aasia maades. Selle maa elanikud olid ühteviisi lahked ja targad. Buddha ise olevat sealsele esimesele kuningale andnud tantristliku õpetust. Mõne legendi kohaselt saab seda maailma veel leida, teised ütlevad, et see ilma kadus maa pealt mitmeid sajandeid tagasi, kuna kogu selle ühiskond sai valgustatuks.
Aivar Hundimägi
Aivar Hundimägi (sündinud 7. jaanuaril 1975 ) on eesti ajakirjanik.
Ta lõpetas aastal 1990 Tartu 14. Keskkooli ja aastal 1995 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna farmaatsia osakonna.
Ta on ajalehe Äripäev peatoimetaja asetäitja.
Ta oli Kuku Raadio saate "Äripäev eetris" saatejuht.
Basskitarristide loend
Siin loetletakse basskitarriste.
Staphylococcus aureus
Staphylococcus aureus on bakteriliik stafülokoki perekonnast.
Need on grampositiivsed bakterid, kes on sageli rühmitunud kobarateks. Nad on liikumatud ega moodusta eoseid. Läbimõõt on 0,8–1,2 μm.
Staphylococcus aureus esineb looduses kõikjal, sealhulgas paljude inimeste nahal ja ülemistes hingamisteedes. Umbes 25–30 protsendil inimestest leidub teda ninas. Enamasti sel puhul haigussümptomeid pole. Kui inimese normaalsesse mikrofloorasse kuuluv Staphylococcus aureus soodsate tingimuste või inimese nõrga immuunsüsteemi korral levivad, tekivad mitmed stafülokokk-nakkused: nahanakkused (furunkul, karbunkul), lihasehaigused (püomüosiit), ebasoodsatel juhtudel ka eluohtlikud haigused, näiteks kopsupõletik, endokardiit, toksilise šoki sündroom ja sepsis.
Stafülokokk võib muutuda stafülokoki tavapärases ravis kasutatavate antibiootikumide suhtes resistentseks, st ravi bakterile enam ei toimi ja sellist bakterit nimetatakse metitsilliin-resistenseks Staphylococcus aureuseks.
Organismi sattumine
Seisundid, mis suurendavad infektsiooni saamise riski:
Organismi kaitsemehhanismid bakteri vastu
Arvatakse, et neutrofiilid osalevad Staphylococcus aureuse elimineerimisel, kuid bakter on vastukaaluks töötanud välja mitmed kaitsemehhanismid ja võib neutrofiilide sees paljunemisvõimeliseks jääda.
MRSA
Metitsilliinile resistentne Staphylococcus aureus ehk MRSA on tihti haiglates leviv ja sageli surmajuhtumeid põhjustav "superbakter", mis ei allu antibiootikumidega (penitsilliin, metitsilliin jms) läbiviidavale ravile.
Nurk
Kõveratevaheline nurk
Kõveratevaheline nurk on defineeritud nende puutujate vahelise nurgana kõverate lõikumispunktis.
Afganistan
Taimed
Hindukušist lõunasse jääb Nūrestān, kus on veel säilinud okasmetsi. Peale okaspuude kasvavad Afganistani keskosas puudest metsikult veel muu hulgas pähklipuu, tamm, haab, sarapuu ja harilik virsikupuu.
Hindukušist põhja pool kasvab harilik pistaatsia, millest saadakse ekspordiks pistaatsiapähkleid.
Loomad
Afganistanis on kohatud üle saja imetajaliigi, viimastel andmetel on neid 57. Loomastikku on kahjustanud sõda ja jahipidamine. Ohustatud on muu hulgas leopard, lumeleopard, džeiraan, keerdsarvkits, buhhaara punahirv ja mägilammas. Lähistroopikas elavad veel hundid, rebased, hüäänid, šaakalid ja mangustid, samuti kaljukitsed, metskitsed ja lambad, pruunkarud, metssead, hüpiklased, karihiirlased, manulid, tolai jänesed, viiksjänesed, nahkhiired ja mitmesugused närilised, näiteks punaümiseja.
Teada on üle 380 linnuliigi, kellest 200 pesitsevad Afganistanis. Lindudele peetakse laialdaselt jahti. Mõned liigid (näiteks valgekurg) jäävad haruldasteks. Palju on pistrikuliseliike.
Tavalised on maod, sisalikud, salamandrid ja konnad.
Siseveekogudes on palju kalu, tüüpiline on forell.
Loodusõnnetused
Peale üleujutuste esineb Afganistanis maavärinaid. 3. ja 25. märtsil 2002 olid Hindukuši maavärinad, milles hukkus üle 5000 inimese ja üle 600 000 inimese jäi peavarjuta.
Maavarad
Afganistan on rikas maavarade poolest. Seal leidub ulatuslikke loodusliku klaasi leiukohti, maagaasi, naftat, kivisütt, vaske, kromiitliiva, steatiiti, väävlit, pliid, tsinki, rauamaaki ning väärtuslikke ja vähem väärtuslikke vääriskive.
2010. aastal avaldas Ameerika Ühendriikide päevaleht The New York Times kirjutise viitega kõrgetasemelisele allikale Ameerika Ühendriikide valitsuses, et siiani kestva kodusõja tallermaaks olevast riigist on leitud vase, kulla, koobalti ja elektroonikatööstuse jaoks ülitähtsa metalli liitiumi leiukohti, mis on niivõrd rikkalikud, et võivad muuta Afganistani üheks olulisemaks elektroonikatööstuse jaoks vajalikuks toorme eksportööriks maailmas.
Maavarade kaevandamine on vähearenenud infrastruktuuri ja teevõrgustiku tõttu raskendatud.
Rahvastik
pisi|püsti|Lapsed Kabuli linnas
Rahvuslik koosseis
pisi|Afganistani rahvuslik koosseis
Peamised Afganistanis elavad rahvused:
Religioon
Riigiusk on islam. Enamik rahvastikust on sunniidid, kes praktiseerivad islami traditsioonilist vormi, milles mehed ja naised on eraldatud.
Usuline kuuluvus:
Asustus
Rahvastiku tihedus oli 2009. aastal 51,9 in/km².
Kõige tihedamalt asustatud on riigi viljakas põhjaosa.
Riigi poliitilise ja majandusliku keskme moodustavad alad pealinna Kabuli ning Pakistani piiri äärse Khyberi kuru vahel.
Afganistani lääneosa asustuse kese on Herāti linn.
Asulastik
Suuremad linnad (elanike arv 1988):
Asulate loend
Anār Darreh - Andkhvoy - Āqchah - As‘adābād - Āsmār - Aybak - Baghlān - Bagrām - Bālā Murghāb - Balkh - Bāmyān - Barākī Barak - Bāsawul - Bust - Chaghcharān - Chāh Āb - Chārīkār - Darwāzahgêy - Delārām - Dīshū - Dowlatābād - Emām Şāḩeb - Farāh - Feyẕābād - Gardēz - Ghaznī - Girishk - Ghōryān - Gīzāb - Herāt - Ishkāshim - Jabal os-Sarāj - Jalālābād - Jorm - Kabul - Kajakī - Kalā-i Now - Kalāt - Kāmdīsh - Kandahār - Kang - Karrukh - Khānābād - Kholm - Khōst - Khvājeh ‘Alī Soflá - Kunduz - Koshk-e Kohneh - Kūchnay Darwēshān - Langar - Lashkargāh - Maḩmūd-e Rāqī - Mazār-e Sharīf - Maydān Shahr - Mehtarlām - Meymaneh - Mīr Bachcheh Kūt - Muqur - Mushungay - Naghlū - Ōbêh - Orgūn - Paghmān - Panjāb - Pol-e Khomrī - Pul-i ‘Alam - Qal‘ah-ye Fārsī - Qarqīn - Rostāq - Rūdbār - Sang Chārak - Sang-e Māshah - Sarowbī - Sheberghān - Shīnḏanḏ - Shīnkāy - Shīr Khān - Shūlgareh - Surkhāb - Zaranj - Zareh Sharan - Zendeh Jān - Zībāk - Tagāb - Tāloqān - Taywarah - Towr Kham - Towraghondī - Tūlak - Uruzgān - Wāzah Khwāh
Mustikas (perekond)
Mustikas (Vaccinium) on taimede perekond kanarbikuliste sugukonnast.
Afganistan
Ränne
1970ndatele järgnenud sõdade perioodil lahkus riigist põgenikena umbes kolmandik rahvastikust.
Mustikas (perekond)
Perekonda kuulub umbes 450 liiki, millest enamik kasvab troopikas. Mõni liik, näiteks harilik pohl, kasvab ka arktilistel aladel. Mustikad eelistavad happelist kasvupinnast ning reeglina leidub neid soodes, rabades ja happelise mullaga metsades.
Afganistan
Majandus
Suurem osa rahvastikust elatub lihtsast maaharimisest ja karjakasvatusest.
Mustikas (perekond)
Seniajani pole kirjeldatud ühtegi mürgist mustikaliiki. Mustika perekonda kuulub palju majandusliku tähtsusega söödavate marjadega liike, nagu harilik jõhvikas, suureviljaline jõhvikas, harilik mustikas, kännasmustikas, poolkõrge mustikas, ahtalehine mustikas, harilik pohl ja sinikas.
Afganistan
Majandus
Afganistan on üks maailma vaesemaid maid. Ta oli seda juba 1970. aastatel. Järgnenud sõjad hävitasid suurema osa majanduslikust infrastruktuurist. Pärast Ţālebāni režiimi kukutamist 2001 alustati rahvusvahelise abi varal majanduse taastamist. Seda pidurdavad Ţālebāni mässulised ja korruptsioon.
Mustikas (perekond)
Mustikad võivad olla kasvutüübilt roomavad (harilik jõhvikas), kääbuspõõsad (harilik mustikas), 2 – 3 meetrised põõsad (kännasmustikas) ja umbes 5-meetrised väikesed puud (puismustikas). Kirjeldatud on epifüütseid mustikaliike. Mustikate vili on eredalt värvunud mari, mis on värvusetu, punase või sinakaspunase mahlaga.
Afganistan
Maakasutus
Maa on mägine. Suurem osa maast on viljatu. Maast on 12% põllumaad, 3% metsa ja 46% püsikarjamaid.
Mustikas (perekond)
Mustika perekonna liikide taksonoomia on keeruline ja seda alles uuritakse.
Afganistan
Teed
Kabuli nõgu ja riigi põhjaosa ühendab 1964. aastast talvekindel maantee üle Sālangi kuru. Tee läbib 3 km pikkuse tunneli.
Ajalugu
Nõukogude-Afganistani sõjas said Afgaani vastupanuvõitlejad (mudžaheedid) abi Pakistanist, Saudi Araabiast ja Ameerika Ühendriikidest. Ortodokssetest islamimaadest, nagu Saudi Araabiast, värvati palgasõdureid, kes pärast sõja lõppu omandasid riigis suure mõjuvõimu ja kehtestasid 1996. aasta lõpuks Ţālebāni süsteemi.
Afganistani sõda
Pärast 2001. aasta 11. septembri terrorirünnakuid alustasid Ameerika Ühendriigid 7. oktoobril Afganistani sõda, et kukutada alates 1996. aastast Afganistanis valitsenud Talibani režiim ning purustada seal USA andmetel tegutsenud terroriorganisatsiooni Al-Qā‘idah ja selle juht Usāmah ibn Lādin massiivsete õhurünnakutega. 7. oktoobril 2001 alustasid Ameerika Ühendriigid õhurünnakuid kolmele olulisele keskusele Ţālebāni kontrolli all olevale alale, Kabulile, Kandahārile ja Jalālābādile, millele järgnes maavägede interventsioon koos Suurbritannia, Austraalia ja Kanada üksustega. Operatsiooni sõjaline faas kestis 2001. aasta oktoobrist detsembrini, mille käigus Talibani režiim kukutati ning sunniti põgenema. NATO riigid olid ühel meelel sõjalise löögi õigustatuses, ent islamimaades, sealhulgas naaberriigis Pakistanis, olid sõjavastased meeleavaldused. 13. novembril 2001 langes pealinn Kabul. Mõni nädal pärast esimesi rünnakuid õnnestus Põhjaalliansil, mis seni oli hoidnud enda kontrolli all umbes 10% riigist, hõivata peaaegu kogu Afganistan. Pärast võimult kukutamist tegutses Ţālebān Pakistanis ning moodustas vastupanuliikumise juhtimiseks Afganistanis Quetta Shura mulla Moḩammad ‘Omari juhtimisel.
Pärast esimest rahvusvahelist Afganistani konverentsi Bonnis määrati 2002. aastal üleminekupresidendiks Ḩāmid Karzay ning saadeti Afganistani rahvusvahelised korratagamisjõud ISAF Suurbritannia, hiljem Türgi, Saksamaa ja Hollandi juhtimisel.
21. märtsil 2004 langes atentaadi ohvriks Afganistani lennundusminister Mirwais Sadeq. Sadeq oli kolmas atentaadis hukkunud minister pärast Talibani kukutamist. Aastal 2004 sai Afganistan uue põhiseaduse.
2004. aastal pärast Şaddām Ḩusayni kukutamist ilmus Iraagis avalikkuse ette Al-Qā‘idah (AQ) Iraagi haru ja ühendas 2006. aastal 11 sunniitlikku äärmusorganisatsiooni Islami Riigiks Iraagis (ISI). 2011. aastal alanud Bashār al-Asadi vastu suunatud sõjategevuses Süüria kodusõjas hakkasid nad end 9. aprillil 2013 nimetama Islami Riigiks Iraagis ja Süürias. ISIS kuulutas 29. juunil 2014 hõivatud aladel Süürias ja Iraagis välja šariaadi juhtimisvormiga ülemaailmse Islami Kalifaadi (IR). 2014. aastal laienes ISIS ka Afranistani aladele ning kuulutas 26. jaanuaril 2015. aastal välja nende kontrolli all olevatel Afganistani-Pakistani aladel ISIS-e Khorāsāni provintsi.
15. augustil 2021 hõivas Taliban Kabuli, kust president Ashraf Ghanī oli paar tundi varem põgenenud. Katkes tsiviillennuühendus Kabuli ja muu maailma vahel. 16. augustist hoidis Taliban enda kontrolli all praktiliselt kogu Afganistani territooriumi peale Kabuli lennuvälja, kus Ameerika Ühendriikide, Suurbritannia ja Türgi sõjaväelased tagasid julgeolekut lääneriikide diplomaatide jm personali evakueerimisel. USA väed lahkusid riigist augusti lõpuks.
Kultuur
UNESCO maailmapärandi nimistus on 2002. aastast Jami minarett ja arheoloogiamälestised ning 2003. aastast Bāmyāni oru kultuurmaastik ja arheoloogiamälestised.
Afganistani tuntumate näitlejate hulgas on Leena Alam, Layla Alizada, Saba Sahar ja Nikbakht Noruz.
Otto Karell
Ta lõpetas Tallinna Nikolai Gümnaasiumi 1914 ja Pauli Sõjakooli Peterburis 1915. aastal. Õppis aastatel 1921–1923 Tartu Ülikoolis õigusteaduskonnas kaubandust. Läbis Sõjakooli alalisväeohvitseride kursuste inseneriväe klassi 1927.
Išim
Išim on linn Venemaal Tjumeni oblastis, Išimi rajooni halduskeskus.
Otto Karell
Osales Esimeses maailmasõjas ja sai seal haavata. Teenis Tartu Tagavarapataljonis. Vabadussõjas oli 4. Jalaväepolgu, Kalevlaste Maleva ja hiljem 3. Diviisi staabi ning Inseneriväe Valitsuse koosseisus. Sai haavata taandumislahingutes detsembri algul 1918.
Išim
Linn asub Išimi jõe kaldal. Linna geograafilised koordinaadid on.
Palawan
thumb|right|350px|Palawan on kaardil tähistatud numbriga 12.
Išim
Išim on asutatud 1687, linnaõigused on aastast 1721.
Palawan
Palawan on saar Filipiinide saarestikus.
Išim
Aastal 2002 elas Išimis 67 757 inimest.
Palawan
Saar on piklik, kirde-edelasihiline.
Otto Karell
Rahu ajal tegeles  eranditult sõjaväe sidealal, kus leidis tunnustust kui suurte kogemustega eriteadlane. Teenis Sidepataljoni õppekompanii ülemana ja määrati Sidepataljoni ülemaks 1939. Kolonelleitnandi auaste anti 1940.
Palawan
Palawani pindala on 11 785 km². Saar on mägine, kõrgus kuni 2085 meetrit.
Loodes piirneb Lõuna-Hiina merega, kagus Sulu merega.
Kuulub Filipiinidele ja moodustab koos lähisaartega Palawani provintsi. Suurim linn on Puerto Princesa.
Išim
Linnas on masinatööstuse ettevõtted ja suur viinavabrik. Išimi läbib Siberi raudtee.
Aarne Mäe
Aarne Mäe (sündinud 13. detsembril 1967 Rakveres) on Eesti ajakirjanik.
Ta töötas ligi 25 aastat ajalehes Virumaa Teataja, sellest kaksteist ja pool aastat ka peatoimetajana.
Mäe kandideeris EKRE nimekirjas 2019. aasta Riigikogu valimistel. Ta kogus oma nimekirjas teisena ja Lääne-Virumaal kümnendana 818 häält. 2023. aastal sai ta samas ringkonnas 423 häält.
2021. aasta kohalike omavalitsuste valimistel valiti ta Rakvere linnavolikokku, ta on kultuurikomisjoni aseesimees.
Eesti Ajalehtede Liit on tunnistanud kaks tema artiklit maakonnalehtede kategoorias parimaks arvamuslooks, veel viis korda on tema artikkel parima nimetusele kandideerinud.
Aarne Mäel on ilmunud luulekogu "Ema lööb maha, kui sa luuletusi ei loe" ja huumorikogumik "Rakvere raamat". Tema tekstidele on laule kirjutanud mitu ansamblit, nende hulgas "Vennaskond".
Välislingid
ise: a Mäe, Aarne
Jaan Maide
Jaan Maide VR II/3 (30. mai 1896 Vana-Kariste vald, Viljandimaa – 10. august 1945 Moskva) oli Eesti sõjaväelane (kindral; tänapäeval vastab kindralmajori auastmele ).
Elulugu
Jaan Maide sündis 1896. aastal Viljandimaal Vana-Kariste vallas, mobiliseeriti Esimese maailmasõja ajal. 1916. aastal lõpetas ta Kiievi lipnikekooli. 1917–1918 oli ta Paides asunud 2. Eesti jalaväepolgu III pataljoni ja 4. Eesti jalaväepolgu III pataljoni ülem. Eesti Vabadussõjas oli ta 6. jalaväepolgu rooduülem. 12. veebruaril 1920 ülendati kiiduväärse teenistuse eest alamleitnandist leitnandiks vanusega 3. maist 1919
Aastatel 1924–1925 oli Maide Kaitseliidu Peastaabi ülem, aastatel 1925–1927 Kindralstaabi 1. osakonna (operatiivosakonna) ülem. Aastatel 1927–1934 taas Kaitseliidu Peastaabi ülem, 1934. aasta 30. septembrist nimetati ta 1. Soomusrongirügemendi ülema kohusetäitjaks. 30. novembrist 1934 soomusrongirügemendi ülemaks, kellena teenis kuni 30. novembrini 1935. Aastatel 1935–1940 oli Maide taas Kaitseliidu Peastaabi ülem, 29. jaanuaril 1940 määrati 4. Diviisi ülemaks alates 1. veebruarist 1940.
Saksa okupatsiooni ajal oli Maide Eesti Omavalitsuse Sisedirektooriumi Omakaitse staabiülem, ülema asetäitja ja seejärel ülem. Septembris 1944 määrati ta Jüri Uluotsa poolt koos Otto Tiefi valitsuse ametissemääramisega sõjavägede ülemjuhatajaks ja ülendati kindraliks. Enn Nõu romaanis "Koeratapja" tsiteeritakse käskkirja (rekonstrueeritud) teksti: "Nimetan kapten Karl Talpaku Tallinna komandandiks ja ülendan koloneliks. Ülendan ülemjuhataja kolonel Jaan Maide kindraliks." Käskkirja tekstist nähtub, et nii Talpak kui ka Maide ülendati kahte astet vahele jättes. Tänapäeval nimetatakse Maidet kindralmajoriks, kuigi teda pole kunagi ametlikult degradeeritud.
9. oktoobril 1944 ta arreteeriti ja viidi Moskvasse, kus ta 10. augustil 1945 Butõrka vanglas maha lasti.
Lebesby vald
Lebesby vald loodi 1. jaanuaril 1838. Hilisema Deatnu, Berlevågi ja Polmaki valla maa-ala eraldati 1846. aastal Lebesbyst ja liideti Nesseby vallaga. 1864. aastal liideti Lebesbyle kuulunud hilisema Gamviki valla maa-ala Tana vallaga. 2019. aastani kuulus vald Finnmargi maakonda.
Jaan Maide
Isiklikku
Jaan Maide oli abielus Friederike Alberiga (22. juuni 1902 – 29. august 1939).
Lebesby vald
Vald hõlmab Nordkinni poolsaare lääneosa ja Laksefjordi ümbrust. Suurem osa rahvastikust elab Kjøllefjordi külas. Vallas on ülekaalus norralased, aga Laksefjordi ümbruses elavad enamasti saamid. Inimesed tegelevad peamiselt kalapüügiga.
Norrakeelne nimi Lebesby tuleneb tõenäoliselt saami nimest Leaibbessiida. Selle esimene pool tuleneb sõnast leaibi, mis tähendab leppa ja lõpp sõnast siida, mis tähendab elukohta (norra by).
thumb|tühi|Lebesby valla maastik
Astuuria lipp
thumb thumb|Astuuria, Hispaania ja Euroopa Liidu lipp lehvimas Astuuria presidendi hoone ees thumb|Lipu variant, millel rist on keskel. Seda kasutatakse hoone sees. Astuuria lipp on Hispaania autonoomse piirkonna Astuuria lipp.
Astuuria autonoomiastatuut (3.1) ütleb: "Astuuria Vürstiriigi lipp on traditsiooniline nelinurkne lipp kollase Võiduristiga sinisel põhjal." Lipul on sinine (Pantone 109) põhi. Keskmest masti pool on kollane (kuldne; Pantone 829) rist, mille põikiharude all on tähed alfa ja oomega (alfa ja oomega, algus ja ots). Alfa on suurtäht, oomega on väiketäht. Oomega on kujutatud väiketähena, järgides kõige vanemaid maale (näiteks Oviedo kirikus San Julián de los Prados). Proportsioonid on 2:3.
Sinine on neitsi Maarja värv. Võidurist on vana Astuuria sümbol.
Eriti pidulikel puhkudel kasutatakse siidlippu kullast ja vääriskividega võiduristiga. Tavalistel puhkudel kasutatakse tugevast peenvillast või sünteetilisest riidest lippu, millele võidurist on trükitud või peale pandud. Lipuversioonil, mida kasutatakse siseruumides, on rist keskel. thumb|Astuuria kuninga [[Ramiro I kuninglik lipp]] Lipp pärineb Hispaania iseseisvussõja ajast, mil Astuuria Vürstiriigi Üldkogu kuulutas välja suveräänsuse ja lõi sõjaväe sissetungijate vastu.
Lipu kohta käiv seadus 4/1990 võeti vastu 19. detsembril 1990.
Keelikloomad
Keelikloomad (Chordata) on loomade hõimkond, kuhu kuuluvad selgroogsed ning mõned nendega lähedases suguluses olevad selgrootud.
Nende ühine tunnus on see, et mõnel eluetapil on neil seljakeelik, selgmine toru-tüüpi kesknärvisüsteem, lõpusepilud, saba, mis ulatub päraku taha, ja lihaste kimbud ümber keha.
Iseloomustus
Keelikloomade hõimkond jaguneb kolmeks alamhõimkonnaks: mantelloomad, süstikkalad ja selgroogsed.
Selgroogsete kõige iseloomulikum tunnus on siseskelett, mille moodustab tugev telg: seljakeelik või selgroog. See on luustiku tugisammas, mis ulatub keha eestotsast sabani. Seljakeelik on põisjatest rakkudest koosnev tugevasse kiulisse tuppe suletud vetruv telg, mis näiteks süstikkaladel säilib sellisel kujul kogu elu jooksul. Seljakeelik on ka kõigi selgroogsete looteil. Arengu käigus asendub enamikul selgroogseist seljakeelik luuliste lülidega, täiskasvanud loomadel säilivad tema jäänused vaid elastsete lülidevaheliste ketastena.
Selgroogsete tähtsamad elundkonnad paiknevad piki skeletti, milleks on selgroog või seljakeelik. Selle peal asub kesknärvisüsteem, all ringeelundkonna selgmine tüvi ehk seljaaort. Piki seljaaorti paiknevad mõlemal pool erituselundid – neerud.
Selgroolülid on rõnga- või silindrikujulised ning paarilistest jätketest: üla- ja alakaartest. Ülakaare kummagi poole otsad ühinevad ja moodustavad kanali, milles paikneb seljaaju. Alakaartele liigenduvad roided. Niisiis selgroog mitte ainult ei toeta keha, vaid ka kaitseb seda: tema jätked moodustavad seljaajukanali ja rinnakorvi, mis ümbritseb selgroogsete tähtsamaid elundkondi.
Tänapäeval arvatakse, et mantelloomad on tekkinud teisese ehk sekundaarse lihtsustumise ehk degradatsiooni teel mingitest selgroogsetele väga lähedastest eellastest.
Klassifikatsioon
Keelikloomade hõimkonnal on nüüdisajal kümme klassi: üks mantelloomade alamhõimkonnas, üks süstikkalade alamhõimkonnas ja kaheksa selgroogsete alamhõimkonnas.
Traditsioonilistes selgroogsete klassifikatsioonides on mitmesuguseid parafüleetilisi rühmi, millest uuemates süsteemides on kas loobutud või on neid tunduvalt laiendatud. Standardset süsteemi pole veel välja kujunenud, mistõttu tabelis antud rühmi tuleb võtta esialgsetena.
Teised rühmad, mida on kasutatud (ladinakeelsete nimede tähestiku järjekorras):
Jugoslaavia Eurovisiooni lauluvõistlusel
Jugoslaavia osales esimest korda Eurovisiooni lauluvõistlusel 1961. aastal. Riiki esindas Ljiljana Petrović lauluga "Neke davne zvezde" ("Неке давне звезде"), mis saavutas 9 punktiga 8. koha.
Kokku on riik osalenud lauluvõistlusel 27 korral.
Jugoslaavia Föderatiivne Sotsialistlik Vabariik
Jugoslaavia Föderatiivne Sotsialistlik Vabariik debüteeris Eurovisiooni lauluvõistlusel 1961. aastal. Riigi rahvusliku eelvooru Jugovizija organiseeris Jugoslaavia ringhääling JRT.
Eelvoorus osalenud laulud esitasid võistlusele kohalikud ringhäälingud, mille keskused asusid vabariikide pealinnades: Bosnia ja Hertsegoviina Sotsialistlik Vabariik (RTV Sarajevo), Horvaatia Sotsialistlik Vabariik (RTV Zagreb ja RTV Split), Makedoonia Sotsialistlik Vabariik (RTV Skopje), Montenegro Sotsialistlik Vabariik (RTV Titograd), Serbia Sotsialistlik Vabariik (RTV Belgrad), Sloveenia Sotsialistlik Vabariik (RTV Ljubljana). Osalesid ka autonoomsete provintside ringhäälingud: Kosovo Autonoomne Sotsialistlik Vabariik (RTV Priština) ja Vojvodina Sotsialistlik Vabariik (RTV Novi Sad). Esimesest võistlusest võtsid osa Belgrad, Ljubljana ja Zagreb, teised liitusid järgnevatel aastatel.
Aastate jooksul esindasid Jugoslaaviat artistid viiest vabariigist: Bosnia ja Hertsegoviinast, Horvaatiast, Montenegrost, Serbiast ja Sloveeniast. Makedoonia, Vojvodina ega Kosovo ei võitnud kunagi eelvooru. Kõige edukam oli Horvaatia, võites 11 võistlust 27st.
Aastatel 1977–1980 ja 1985 ei osalenud Jugoslaavia lauluvõistlusel.
Jugoslaavia Föderatiivne Sotsialistlik Vabariik võitis 1989. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse lauluga "Rock Me", mida esindas grupp Riva. Reeglite järgi toimus 1990. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus Zagrebis, kuna esinduslugu oli pärit Horvaatiast.
Hääletamise ajalugu (1975–1992)
Jugoslaavia on andnud kõige rohkem punkte järgmistele riikidele:
Jugoslaavia on saanud kõige rohkem punkte järgmistelt riikidelt:
Projektarvutus
Projektarvutus on mitmetähenduslik sõna.
ESA
ESA on lühend, mis võib tähendada järgmist:
Heinrich Mark
Heinrich Mark (1. oktoober 1911 Otsa talu, Karaski, Kõlleste vald, Võrumaa – 2. august 2004 Stockholm) oli Eesti jurist, õpetaja ja poliitik. Ta oli peaministri asetäitja eksiilis aastatel 1971–1990 ning peaminister Vabariigi Presidendi ülesandeis eksiilis aastail 1990–1992.
Haridus
Mark omandas alghariduse aastail 1920–1924 Võrumaal Karaski algkoolis ja 1924–1926 Kanepi algkoolis. 1926–1930 jätkas õpinguid 1926–1930 Võru Õpetajate Seminaris, selle sulgemise järel aastail 1930–1932 Tartu Õpetajate Seminaris.
Aastail 1933–1938 õppis Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas (diplomitöö: E. V. Tartu Ülikooli üliõpilaskond).
Mälestuse jäädvustamine
30. septembril 2011 andis Eesti Post seitsmenda margina sarjast "Eesti Vabariigi riigipead 1918–2018" välja postmargi "Heinrich Mark 100".
Arstide loend
''Siin on loetletud tuntud arste. On olemas ka Eesti arstide loend (1940).'' Arstiteadlaste kohta vaata arstiteadlaste loendit.
Orinoco
right|300px|thumb| Orinoco right|300px|thumb| Sild üle Orinoco right|300px|thumb| Orinoco veehaare
Orinoco on jõgi Lõuna-Ameerikas.
Algab Guajaana mägismaalt. Ülemjooksul on kärestikuline mägijõgi ja voolab läände. Mägedest laskunud, voolab nende jalamil edasi läände, temast hargneb Casiquiare jõgi. Seejärel pöördub Orinoco ümber Guajaana mägismaa, voolates loodesse ja põhja. Guajaana mägismaa harusid läbides moodustab kärestikke. Alamjooksul voolab Orinoco Guajaana mägismaa jalamil itta, kärestikke seal pole, kuid jõgi aheneb mägismaa harusid läbides, viimast korda Ciudad Bolívaris. Ciudad Bolívarist allavoolu on Orinoco veeseis loodete mõju all. Suudmes moodustab delta, mille harud suubuvad Paria lahte, Mao suu lahte ja Atlandi ookeani.
Pikkus 2140 km.
Blokaad
Blokaad tähendab tegevusi, mis takistavad vaenlase territooriumile (maa-alale, veealale, õhualale, Interneti-teenustele jne) juurde- või väljapääsu; samuti olukorda, mil juurdepääs territooriumile on tõkestatud.
Eesmärk ja liigid
Ajalooliselt on eristatud maa- ja mereblokaadi, kuigi mõlema teostamisel võisid olla kaasatud ka õhujõud. Üldjuhul on blokaadi rakendatud relvakonfliktis eesmärgiga välistada logistilise toetuse jõudmine vastase relvajõududeni, piirata vastase tegevusvõimalusi ja alandada võitlevate üksuste moraali.
Blokaad võib esineda ka rahuajal, mispuhul see ei märgi sõjategevuse algust, vaid on repressaal õigusvastase teo sooritamise eest. Rahuaegne blokaad võib olla ka majandusblokaad.
Tsiviilisikute kaitse
Tsiviilisikute näljutamist on püütud rahvusvahelise humanitaarõigusega keelustada. Tsiviilisikute sõjaaegse kaitse 12. augusti 1949 Genfi (IV) konventsiooni artikli 23 järgi peab lepinguosalisest riik "lubama kõigi ravimite ja meditsiinivahendite ning usukultuseks vajalike vahendite vaba läbipääsu, kui need saadetised on mõeldud ainuüksi teise lepingupoole, ka juhul kui see on vaenlane, tsiviilelanikele. Samuti peab lepingupool lubama kõigi põhiliste toiduainete, riietusesemete ja toonikumide vaba läbipääsu, kui need saadetised on mõeldud alla viieteistkümneaastastele lastele, rasedatele naistele ning sünnitajatele." 12. augusti 1949 Genfi konventsioonide 8. juuni 1977 (I) lisaprotokolli rahvusvaheliste relvakonfliktide ohvrite kaitse kohta artikli 54 kohaselt ei tohi tsiviilisikute näljutamist kasutada sõjapidamisviisina. Lisaprotokollis toodud absoluutse keelu toimet takistavad rahvusvahelise õiguse ebapiisav sanktsioneeritus, asjaolu et lisaprotokolli rakendatakse üksnes riikidevahelistele relvakonfliktidele ning tingimus, et välisleping on siduv üksnes sellega ühinenud riikidele.
Dimmu Borgir
Dimmu Borgir on norra black metal 'i ansambel, mis tegitseb Oslos. Ansambel loodi 1993. aastal.
Traaklased
Traaklased olid indoeuroopa keelte hulka kuuluvat traakia keelt kõnelnud hõimud, kes asustasid Traakiat, ajaloolis-geograafilist piirkonda Balkani poolsaare kirdenurgas, praeguse Bulgaaria, Kirde-Kreeka, Ida-Serbia ning Türgi Euroopa-osa kohal.
Esimesed asustusjäljed Traakias on ajast 6000 eKr, ajastust 4000 eKr on Traakiast jälgi metallitöötlemisest ning tänapäeva Bulgaaria territooriumilt, Varna linna lähedalt on arheoloogid leidnud jälgi vasest tööriistadest, relvadest ja ehetest. Ajastust 3000 eKr on leitud kullast ehteid, mis on ka esimesed Euroopast leitud kuldehted.
7. sajandil eKr algas Kreeka kolonisatsioon traaklaste aladele.
Kreeklased pidasid traaklasi sõjakaiks ja joomahimulisiks barbareiks, kuid hindasid kõrgelt nende hobuseid ja relvi. Nende kultuses oli tähtsal kohal muusika ja Homeros nimetas traaklasi maailma kõige musikaalsemaks rahvaks. Seetõttu peeti vanakreeka mütoloogia kangelast Orpheust traaklaseks.
Traakia riik
Traaklased moodustasid 4. sajandil eKr oma riigi, umbes 430. aastal Sitalkesi juhtimisel vallutati alad Doonaust põhja pool, Abdera linnast lõuna pool ja Musta mere juures Struma (kr Strymónas) jõeni läänesuunal, ning tõusid piirkonnas arvestatavaks sõjaliseks jõuks, olles tugevalt mõjutatud Vana-Kreeka kultuurist. pisi|left|Aleksander Suure impeeriumi piirid [[334 eKr|334–323 eKr]] Traakia vallutas Vana-Makedoonia kuningas Philippos II ning see kuulus ka Aleksander Suure ajal Makedooniale. Pärast Aleksander Suure surma ja impeeriumi lagunemist olid alad ajutiselt iseseisvad.
Jaapani ebaküdoonia
Jaapani ebaküdoonia ehk näsaline ebaküdoonia ehk madal ebaküdoonia (Chaenomeles japonica) on roosõieliste sugukonda ebaküdoonia perekonda kuuluv heitlehine põõsas.
Traaklased
Traakia riik
279 eKr tungisid Balkanile, Lõuna-Kreekasse ja Traakiasse keldid, kes kreeka allikates tuntud galaatide nime all. Makedoonia valitseja sai lüüa ja tapeti. Galaatide rüüstamistele Kreekas järgnes nende sissetung Väike-Aasiasse ja Pergamoni aladele.
Jaapani ebaküdoonia
Levik
Taim on pärit Jaapanist ja Hiinast. Sissetoodud liik kogu Euroopas ja Põhja-Ameerikas. left|thumb|alt=|190x190px
Traaklased
Traakia riik
Traakia alad kuulusid hiljem Rooma impeeriumi ja Bütsantsi võimu alla. Rooma ja Makedoonia vaheliste Makedoonia sõdade, Kolmanda Makedoonia sõja (171–168 eKr) 168 eKr Pydna lahingu kaotuse tulemusel liideti alad Rooma vabariigi valdustesse. Gladiaatorite ülestõusu juht Spartacus oli samuti traaklane.
Jaapani ebaküdoonia
Välimus
Jaapani ebaküdoonia on 0,6–1 m kõrgune, sageli laiuv, kuni 1,5 m läbimõõduga tihedavõrseline põõsas. Oksad kaetud madalate näsade ja asteldega.
Traaklased
Traakia riik
pisi|[[Rooma provintsid Balkani poolsaarel: Noricum, Pannoonia, Dalmaatsia, Möösia, Daakia, Makedoonia, Traakia.]]
Jaapani ebaküdoonia
Välimus
Lehed munajad kuni piklikmunajad, täkilissaagja servaga, nahkjad, pealt tumerohelised, alt heledamad. Abilehed neerjad. Õitsemise algus on mais kuni juunis. Taime õied on oranži kuni punaka värvusega.
Traaklased
Traakia riik
Alates 9. sajandist valitsesid Traakia üle vaheldumisi Bütsants, Bulgaaria ja Osmanite riik. Piirkond jaotati lõplikult pärast Esimest maailmasõda.
Jaapani ebaküdoonia
Välimus
Jaapani ebaküdoonia viljadeks on väikese õunasuurused, tiheda liha ja hea lõhnaga õunviljad. Oktoobris valmivad viljad on hapud, kollase või rohelise värvusega.
Traaklased
Traakia riik
Traaklaste hulka kuulusid ka daaklased (praeguse Rumeenia muistsed elanikud), geedid (Doonau alamjooksul), müüsid (Väike-Aasias) ja früügialased (Väike-Aasias).
Jaapani ebaküdoonia
Kasvunõuded
Taim vajab kasvamiseks viljakat, nõrgalt happelist ja pigem kergemat mulda. Kasvukoht peaks olema päikeseline. Jaapani ebaküdoonia steriilsete õite tõttu on soovitatav kasvatada mitut sorti, et saaki saada.
Kasvatamine
Ebaküdoonia ei ole meil täielikult talvekindel. Karmimal talvel külmuvad lumest välja ulatuvad oksaotsad, et aga lume sees olev põõsas säilib, siis külmumine saaki enamasti palju ei mõjuta. Põõsad ei kasva üle 1 m kõrgeks. Ühe põõsa saak on kaks kuni kolm, parimal juhul kuni viis kilo vilju.
Blái Hnötturinn
"Blái hnötturinn" on Islandi ansambli múm album. Tegemist on filmimuusika plaadiga, mis loodi Andri Snær Magnasoni lastelavastus "Blái hnötturinn" ("Sinine planeet") tarvis. Kõik tulud antakse Punasele Ristile.
Jaapani ebaküdoonia
Kasvatamine
Eestis on üksikuid ärilisi istandikke, rohkem on ebaküdoonia kasvatamine levinud Lätis.
Blái Hnötturinn
Välislingid
Blái Hnötturinn
Ignoratio elenchi
Ignoratio elenchi ('vastuväite (elenchos) mitteteadmine') on loogikaviga, mille puhul esitatakse argument kõneks olevast väitest erineva väite kasuks. Seejuures pole oluline, kas argument esitab kehtiva arutluse. Tegemist on asjasse mittepuutuvast rääkides suitsukatte tegemisega.
Jaapani ebaküdoonia
Kasvatamine
Eesti aedades kasvatatakse teda peamiselt ilutaimena. Kuna tegu on heitgaase taluva, põuakindla ja kärpimist taluva vähenõudliku liigiga, kasutatakse haljastuses üksikpõõsastena või rühmiti murus, vabakujulise või pügatava hekina, muruservades jne.
Ignoratio elenchi
Autoriteetse allika viga jäetakse enamasti kahe silma vahele. Loogikaveaks on siin ka see, et teine väide võib osutuda ise seeläbi küsimuseks. Saksa filosoof Arthur Schopenhauer (1788-1860), kirjeldades vaidluses ja kõnes kasutatavaid 38t retoorilist nippi, käsitleb sedalaadseid vigu seoses esimese kolme retoorikanipiga.
Jaapani ebaküdoonia
Sordid
On aretatud rida sorte, näiteks 'Cido' – õied oranžpunased, viljad kuldkollased, valmivad septembri algul. Tuntakse ka teisendit Chaenomeles japonica var. alpina, mis on poollamanduvate vartega madal põõsas väga ilusate säravoranžide õitega. Viljad on väiksemad kui põhiliigil.
Ignoratio elenchi
Kirjandus
Drogreden
Jaapani ebaküdoonia
Ilutaimena
Iluaeda istutatakse ebaküdooniat üksikult, rühmadena või hekina. Õitsemise kestus võib olla kolm kuni neli nädalat.
Petroloogia mõisteid
''Siin on loetletud nn kristalsete kivimite petroloogia ja vulkanoloogiaga seotud mõisteid; litoloogia mõisted on artiklis Sedimentoloogia mõisteid; kristallooptika mõisted on artiklis Kristallograafia mõisteid. Siia kuuluvad vaid tähtsamad kristalsed kivimid, täielikuma kiviminimede loendi leiad Kivimite loendist.''
Medal of Honor (mängusari)
"Medal of Honor (MoH)" on mängusarja kogumik, mis keskendub Teise maailmasõja lahingutele Euroopas ja Vaiksel ookeanil. Esimene mäng anti välja juba 1999. aastal, see disainiti DreamWorksi (praegu tuntud kui EA Los Angeles) ja arendati Electronic Artsi poolt. Mäng sobib mängimiseks nii arvutis kui ka PlayStationi eri mudelitega.
Mängus saab sõdida ajalooliselt tõetruudes paikades mitmesuguste relvadega, kuna mängus 45 autentset Teise maailmasõja aegset relva. Mängija peab sõdima Ameerika Ühendriikide sõjaväega, vaenlasteks sakslased. Mängu loomisel on toetutud ka paljudele tuntud sõjafilmidele, mille järgi on üles ehitatud lahingukohad. Näiteks on mängu sisse toodud sarnaseid kohti, nagu võime näha filmides "Reamees Ryani Päästmine", "Peenike punane joon", "Vaenlane Väravas" või seriaalis "Relvavennad".
Gert Kiiler
Ta on lõpetanud 1997. aastal Viljandi Kultuurikolledži näitekunsti erialal. Töötas aasta aega Ugala teatris inspitsiendina.
Ta on olnud Viljandi maakonnalehe Sakala ajakirjanik. Toimetab Sakalas "Liba Sakala" huumorinurka.
2007. aastal oli ta Eesti Televisiooni sarjade "Hajameelselt abielus" ja "Pehmed ja karvased" stsenarist. Koos Villu Kanguriga on ta telesarja "ENSV" stsenarist.
2019. aastast on ta telesarja "Pind" stsenarist.
2021. aastal ilmus tema huumoritekstide kogumik "ENSV ja "ENSV" : muie näol vaade telesarja telgitagustesse" (Tammerraamat). 2022. aastal ilmus tal romaan "Eranuhke ei armasta keegi" (Postimehe Kirjastus).
Edward Hopper
Edward Hopper (22. juuli 1882 Nyack, New Yorgi osariik – 15. mai 1967 New York) oli 20. sajandi alguse Ameerika kujutava kunsti realistliku suuna esindaja.
Hopper andis oma teostes edasi nägemust kaasaegsest Ameerika elust. Tema unikaalsus seisneb värvi- ja vormikasutuses ning ta andis edasi urbanistliku ühiskonna mõju indiviidile.
Haridustee
Eward Hopper läks pärast erakooli lõpetamist Nyacki keskkooli. Kui ta selle 1899. aastal lõpetas, otsustas ta minna kunsti õppima. Tema vanemad ei seadnud talle takistusi, kuid soovitasid õppida illustratsiooni ja reklaamikunsti. Nad kartsid, et maalimine ei pruugi teda finantsiliselt piisavalt kindlustada.
Esialgu läkski Hopper õppima illustratsiooni kunstikooli Correspondence School of Illustrating. Aasta hiljem vahetas ta kooli, asudes õppima New York School of Arti ning läks üle maalikunstiklassi. Hopperi õpetajateks said seal William Merritt Chase, Robert Henri ja Kenneth Hayes. Temaga koos õppisid kunstikoolis teiste seas Rockwell Kent ja George Bellows, kes olid huvitatud kiiremast kuulsuse kogumisest kui Hopper. Hopperiga samal ajal õppis kunsti ka Josephine Nivison, kellest sai hiljem tema abikaasa. 1904. aastal leidis Hopperi teos esmakordselt tunnustust ja see avaldati ajakirjas The Sketch Book.
1906. aastal lõpetas Hopper õpingud ja otsustas reisida Euroopasse. Kuuldes, et impressionismimeistrid asuvad Pariisis, suundus ta kõigepealt sinna.
Karjääri algus
Hopper reisis 1907. aasta suvel Londoni, kus ta külastas paljude galeriide hulgas ka Rahvusgaleriid. Seal avastas ta enda jaoks inglise maalikunstniku Joseph Mallord Wiliam Turneri. Pärast Londoni külastamist käis Hopper veel ka Amsterdamis, Berliinis ja Brüsselis. Väga suurt muljet avaldas talle Amsterdamis nähtud Rembranti maal "Öine vahtkond". Pärast seda ringreisi naasis ta New Yorki ning asus tööle illustraatorina, et enda edasisi reise rahastada. Vabal ajal jätkas Hopper maalimist.
Esimene avalik näitus, kus Hopper osales, toimus 1909. aastal ja oli mõeldud Robert Henri õpilastele, kelleks oli olnud ka Hopper. Näitusele andis ta kolm õlimaali ja ühe joonistuse.