cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Devon
Devon on geokronoloogiline üksus (ajastu) ja kronostratigraafiline üksus (ladestu). Devon algas 419,2 miljonit aastat tagasi ja lõppes 358,9 miljonit aastat tagasi. Devonile eelnes siluri ajastu ja järgnes karboni ajastu.
Devon kuulub paleosoikumi aegkonda ja fanerosoikumi eooni.
Devoni ajastu on nimetatud Devoni krahvkonna järgi Inglismaal, kus selle ajastu kivimeid esimest korda uuriti.
Devoni kivimite paksus Eestis võib kohati ulatuda 500 meetrini, kõige paksem on ladestu Kagu-Eestis.
Devoni ajastul (405–350 miljonit aastat tagasi) valitses Eesti aladel terrigeenne settimine. Nendes setetes on tähtsamateks kivististeks lõuatud, rüükalad, akantoodid ning vihtuimsed kalad või nende soomused. Leidub ka kopskalade ja kiiruimsete kivistisi ning Pärnu lademest on leitud psilofüütide (algeliste maismaataimede) jäänuseid. Devoni ladestu kogupaksus on kuni 450 m (Kagu-Eestis).
Devoni ladestu maavaradest on tähtsamad Gauja lademe klaasiliiv (Piusa liivamaardla), Burtnieki lademe raskestisulav savi (Joosu savimaardla), samuti varustab devoni ladestu Lõuna-Eestit põhjaveega, mis enamasti puhas ja surveline.
Paleogeograafia
Devoni ajastu suure tektoonilise aktiivsuse tõttu liikusid Laurussia (Eurameerika) ja Gondwana üksteisele lähemale. Laurussia kontinent moodustus varadevonis Laurentia ja Baltika kraatoni kokkupõrkel. Nende vahel paiknenud Iapetuse ookean oli sulgunud. Kraatonite kokkupõrkel tekkis kõrge Kaledoonia kõrgmäestik. Kuna Laurussia asus palavvöötmes ja maismaataimestik polnud veel välja arenenud, siis toimus kivimite intensiivne murenemine. Peene murdmaterjali edasikandumisel vooluvetega tekkisid paksud punase liivakivi (old red) lasundid mäestikueelsete tasandike madalates veekogudes.
Sööstlaskumine 1992. aasta taliolümpiamängudel
Sööstlaskumine 1992. aasta taliolümpiamängudel Albertville'is 20.–22. veebruaril.
Devon
Paleogeograafia
Ekvaatori juures jõudsid Laurussia ja Gondwana kontinent üksteisele lähedale, devoni ajastu lõpus põrkusid kontinendid omavahel ja algas Pangaea moodustumise varane etapp.
Siberi ja Kasahstani mandrid jäid teistest eraldi.
Sööstlaskumine 1992. aasta taliolümpiamängudel
Mehed
45 võistlejat
Devon
Paleogeograafia
Meretase oli kõrge. Suur osa maismaast oli kattunud šelfimerega, kus elasid troopilised rifiorganismid. Sügav ja hiigelsuur ookean Panthalassa kattis ülejäänud planeeti. Peale Panthalassa oli teisigi ookeane: Tethyse ookeani kaks etappi (Paleo-Tethys, Proto-Tethys), Rheici ja Uurali ookean.
Kliima
Devoni ajal oli kliima peamiselt ariidne, eriti kuiv oli ekvaatoril. Varadevonis oli temperatuur kõrge. Metsade laienemise tõttu tõusis kogu devoni vältel hapnikusisaldus ning langes CO2 tase. Sellest võib olla tingitud jahenemine keskdevonis. Hilisdevonis langes temperatuur veelgi, kuid hilisdevoni lõpus temperatuur tõusis. Temperatuurigradient (ehk muutus pikkusühiku kohta) ekvaatorilt pooluste suunas oli väiksem kui tänapäeval. Konodontides sisalduva apatiidi põhjal tehtud paleotemperatuuri rekonstruktsioonid näitavad, et varadevonis valitsesid soojad, troopilised tingimused ning temperatuur oli 30 kraadi. Keskdevonis oli keskmine temperatuur jahenemise tõttu umbes 23–25 kraadi. Hilisdevoni lõpus oli jällegi soojenemine ning temperatuur võis olla 30 kraadi.
Alajaotus
Devon jaguneb kolmeks ajastikuks:
Floora ja fauna
Kõrge keskmise temperatuuri tõttu oli troopikameredes väga mitmekesine põhjaelustik. Suurtel aladel tekkisid korallidest ja stromatopooridest koosnevad rifid. Kõige laiaulatuslikumad rifid olid keskdevoni ajastikul.
Devoni ajal kasvas laialdaselt kalade mitmekesisus. Meredes moodustusid rüükalad, kes ajastu lõpuks välja surid. Devoni keskel ilmusid esimesed kahepaiksed-tetrapoodid.
Devoni ajastul tekkis Maale rikkalik maismaataimestik. Varadevoni alguses esinesid primitiivsed soontaimed. Nendele lisandusid primitiivsed kollad ja sõnajalgtaimed. Keskdevonis tekkisid esimesed puukujulised eostaimed. Hilisdevonis ilmusid puitunud tüvega kõrged puud, mis moodustasid suuri metsi. Taimkatte intensiivse mitmekesistumise tõttu muutus ka atmosfääri koostis. Ajastu alguses oli CO2 kontsentratsioon õhus 12–14 korda suurem tänapäeva tasemest ning ajastu lõpuks oli see tugevalt langenud. Hapnikusisalduse kasvu ning CO2 kontsentratsiooni languse tõttu toimus keskdevonis jahenemine, mis viis suure väljasuremissündmuseni ajastu lõpus. Eriti mõjutas see koralle ja stromatopoore.
Hilisdevoni väljasuremine
Hilisdevoni suur väljasuremine leidis aset umbes 375–360 miljonit aastat tagasi. See oli üks viiest suurest väljasuremissündmusest Maa ajaloos. Väljasuremine mõjutas pigem soojades madalmeredes elavaid organisme, eriti rifimoodustajaid.
Reduktor (täpsustus)
"Reduktor" on mitmetähenduslik sõna.
Devon
Hilisdevoni väljasuremine
Mereelustikust mõjutas väljasuremissündmus enim brahhiopoode, trilobiite, ammoniite, nautiloide, konodonte, akritarhe ja lõuatuid.
Hilisdevoni väljasuremise põhjused on teadmata. Põhilisteks oletusteks on impakt, meretaseme kõikumised ning anoksia, globaalne jahenemine.
Eesti
Eesti asus devonis Laurussia kontinendil ekvaatori lähedal.
Devoni ladestu settekivimid lasuvad Eesti aladel siluri ja ordoviitsiumi setenditel ja Mõniste kerke lael otse aluskorral. Avamused kulgevad lõuna pool Pärnu-Mustvee joont ning Narva jõe keskjooksul. pisi|Devoni avamusala Eestis
Devoni maksimaalne paksus Eestis on Kagu-Eestis üle 400 m.
Alamdevon
Varadevoni alguses, Tilže lademe tekke ajal, oli Eesti alal soe madalmeri, kus settisid alamdevoni liivalasundid, mis paiknevad Kagu-Eestis, kuid ei paljandu.
AU8
AU8 oli Urmas Altmere välja töötatud ja 1979. aastast Desintegraatoris toodetud ravivedelik.
Membraaniteooria
Membraaniteooria on anumate ja katelde tugevusarvutustes kasutatav teooria, mille kohaselt õhukeses seinas või kiles (näiteks õhupallis või seebimullis) ei kutsu pindkoormused esile paindepinget, samas aga normaalpinged (mõnikord nimetatakse neid ka membraanpingeteks) jaotuvad seinapaksuse ulatuses ühtlaselt.
Devon
Alamdevon
Varadevoni keskel, Kemeri lademe moodustumise ajal, toimus lühiajaline transgressioon ning settisid liivakad setted. Varadevoni lõpus, Rēzekne lademe moodustumise ajal, algas uus mere pealetung ning lisaks liivakatele setetele settisid ka karbonaatsed setted.
Põhilisteks kivimiteks on liivakivid, aleuroliidid ning dolomiidid.
Keskdevon
Keskdevonis kattis Eesti ala vahelduva veerežiimiga meri, kus settisid valdavalt liivakivid, kuid ka savid, dolomiitsed merglid, lubjakivid. Mereline bassein madaldus ning merelised olud vaheldusid maismaalistega. Settisid madalmere- ja jõgede deltapiirkonna liivakad setted ja nendega vahelduvad savikad kihid. Deltaalale iseloomulikult tekkisid põimkihilised liivakivid. Heledavärvilised liivakivid on iseloomulikud Pärnu, Gauja ja Amata lademele. Punasevärvilised erimid on tüüpilised Aruküla ning Burtnieki lademele. Narva lademes leidub lisaks savisid ja dolomiite.
Maavarad
Kõige olulisemaks on klaasiliiv, mida on Piusas kaevandatud 20. sajandi algusest. Piusa klaasiliiva on kasutatud pudeliklaasi ning aknaklaasi valmistamiseks. Tänapäeval kasutatakse seda pudeliklaasi valmistamiseks ja vormiliivaks.
Devoni savisid on kasutatud telliste valmistamiseks.
Ülemdevoni lubjakive on kasutatud lubjapõletamiseks ja ehituskividena. Tänapäeval plaanitakse vaid killustiku tootmist.
Henry, Gloucesteri hertsog
thumb|Prints Henry Prints Henry, Gloucesteri hertsog (Henry William Frederick Albert) (31. märts 1900 Sandringham – 10. juuni 1974) oli Briti kuningliku perekonna liige, kuningas George V ja kuninganna Mary kolmas poeg.
1898. aastal oli kuninganna Victoria andnud välja seaduse, mis andis Yorki hertsogi ja hertsoginna lastele tiitli Tema Kuninglik Kõrgus. Henry isa oli poja sünni ajal Yorki hertsog, seega sai Henry sündides tiitli Tema Kuninglik Kõrgus Yorki prints Henry.
Ta ristiti Windsori lossis 17. mail 1900. Tema ristivanemad olid kuninganna Victoria, Taani printsess Thyra, Norra kuninganna Maud, Kreeka prints George, Athlone'i krahv ja Robertsi krahv.
Sõjaväeteenistus
Erinevalt oma vendadest astus Henry kuningliku mereväe asemel Briti armeesse. Ta astus 1919. aastal Sandhursti Sõjaväeakadeemiasse ning teenis hiljem eri rügementides, enne kui 1937. aastal tegevteenistusest erru läks. Teise maailmasõja ajaks astus ta taas sõjaväkke.
1928. aastal sai temast Gloucesteri krahv.
Abielu
6. novembril 1935 abiellus Henry leedi Alice Christabel Montagu-Douglas-Scottiga. Laulatus pidi algselt toimuma Westminster Abbeys, kuid printsess Alice'i isa surma tõttu korraldati vaikne laulatus Saint Jamesi palees.
Abielu järel sai Alice'ist Tema Kuninglik Kõrgus Gloucesteri hertsoginna. Paaril oli kaks last:
Austraalia kindralkuberner
1944. aastal sai hertsogist ootamatult Austraalia kindralkuberner. Teise maailmasõja tingimustes soovis Suurbritannia peaminister kindlustada trooni huvi Austraalia kaitsmise vastu ning näidata, et Austraalia on Suurbritannia ja mitte Ameerika Ühendriikide mõju all. Henry Gloucester loobus kohast 1947. aastal.
Hilisem elu
Pärast kodumaale naasmist ostis hertsogipaar Barnwelli mõisa Northamptonshire's. 1953. aastal osales hertsog oma nõo Elizabeth II kroonimisel ning hiljem täitsid abikaasad kuninganna eest mitmeid kuninglikke kohustusi.
1972. aastal sai hertsogi vanem poeg lennuõnnetuses surma ning pärijaks sai tema noorem poeg. Kui hertsog ise 1974. aastal suri, sai Richardist järgmine Gloucesteri hertsog. Surma ajal oli hertsog George V ja kuninganna Mary kõige kauem elanud laps. Tema lesk säilitas kuninganna loal nimetuse Printsess Alice, Gloucesteri hertsoginna ning 2004. aastal surres oli ta kuningakoja kõigi aegade kõige kauem elanud liige.
The Crickets
The Crickets oli rock'n'roll 'i laulja Buddy Holly taustaansambel, mis loodi Lubbockis Texase osariigis 1950. aastatel.
Buddy ja The Cricketsi koostöö lõppes, kui Buddy kolis 1959. aastal New Yorki, kuid vahetult enne Buddy hukkumist lennuõnnetuses plaaniti taasühinemist.
Lüdersi jooned
Lüdersi jooned ehk nihkejooned on plastse metallist tõmbekatsekeha poleeritud pinnale voolepiiri saavutamisel ilmuvad kaldjooned, mis näitavad plastsete nihete teket.
Peatelg
Peateljeks nimetatakse tugevusõpetuses telge, mille suhtes tsentrifugaalmoment on null.
Middendorffi laht
thumb|Middendorfi lahe askoht thumb|Middendorfi laht saartega Middendorfi laht (vene keeles залив Миддендорфа) on Kara mere laht Taimõri poolsaare looderannikul. Ta eraldab kirdes olevat Zarja poolsaart kagus olevast Hariton Laptevi rannikust. Lahe rannik kuulub Venemaale Krasnojarski kraisse.
Laht on fjordikujuline. Selles on palju saari, suurim nendest on Rõkatšovi saar. Ka avameri lahe juures on saarerohke. Lahte suubub Tolevaja jõgi.
Kliima on karm, üheksa kuud aastas laht on kaetud jääga ja isegi suvel pole laht täiesti jäävaba. Rannikul on tundra.
Middendorfi laht kuulub Suure Arktika looduskaitseala koosseisu.
Esimesena uuris lahte Hariton Laptev 1741. aasta mais Suure põhjaekspeditsiooni ajal. Ta randus lahe lõunakaldal Lemani neeme lähistel, leidis sealt vanad tuleasemed ja kohtus Semjon Tšeljuskini uurimisrühmaga. Kuid keegi neist lahele nime ei pannud.
Lahele pani nime Eduard von Toll 1900. aastal kuunaril Zarja toimunud ekspeditsiooni ajal oma õpetaja, Eestis õppinud ja töötanud baltisaksa päritoluga vene geograafi, botaaniku ja loodusuurija Alexander Theodor von Middendorffi auks.
Tolli aare
Lahes seismise ajal käskis von Toll luua toidulao, soovides polaaröö ajal koerarakenditega Taimõri rannikut uurida. Kuid ise Toll seda ei kasutanudki. Oma päevikus kirjutas Toll sellest nii:
"Siia ma käskisin matta kasti 48 karbi konserveeritud ubadega, kinnijoodetud plekk-kasti 6 kg kuivikutega, kinnijoodetud plekk-kasti 6 kg sealihaga ning kinnijoodetud plekk-kasti, mis sisaldas umbes 1,6 kg suhkrut, 4 kg šokolaadi, 7 pliiti ja 1 teekeetja. Auk ... tähistati puuristiga."
Väegrupp Mitte
Väegrupp Mitte (saksa keeles Heeresgruppe Mitte) oli Teise maailmasõja ajal Saksa Riigi Wehrmachti kuulunud väeüksus.
Middendorffi laht
Tolli aare
1973. aastal kaevas Komsomolskaja Pravda ekspeditsioon Tolli aarde välja. Osutus, et toiduained on täielikult säilinud ja söödavad. Niimoodi tõestati praktikas, et Kaug-Põhja tingimustes võivad toiduained säilida aastakümneid.
Väegrupp Mitte
Ajalugu
Moodustati 21. juunil 1941 väegrupi B ümbernimetamisega.
Väegrupi Mitte eesmärk Operatsioon Barbarossa käigus oli Valgevene NSV ja Moskva vallutamine. Sellele väegrupile allusid kaks armeed ja kaks tankiarmeed. Väegrupi lähteala oli okupeeritud Poola kindralkubermangus. Barbarossa plaani järgi ründas väegrupp Nord läbi Balti riikide Leningradi suunas, väegrupp Mitte läbi Valgevene Moskva suunas ja väegrupp Süd pidi vallutama Kiievi ja Ukraina ning tungima seejärel Volga jõeni ja Põhja-Kaukaasiasse.
Väegrupp purustati peaaegu täielikult Nõukogude Liidu 1944. aasta suve suurrünnaku käigus. Väegrupi taganemisel Ida-Preisimaale nimetati ta ümber väegrupiks Nord 25. jaanuaril 1945. Samal päeval nimetati väegrupp A väegrupiks Mitte.
Allunud väeosad
Veebruar 1945: Mai 1945:
Iphikles
Zeus võttis endale Amphitryoni kuju ning sigitas Alkmenega Heraklese. Samal ööl sigitas õige Amphitryon temaga Iphiklese, kes sündis päev hiljem. Mõne allika järgi oli vendadel ka õde Eurydike.
Iphiklese poeg oli Iolaos, kes aitas Heraklest mitme vägiteo juures.
Iphikles hukkus Kalydoni metsseajahil. Kui metssiga oli ümber piiratud ja nägi, et põgenemisteed pole, tormas ta umbropsu meestesumma ja jõudis enne surma tappa kaks jahimeest, nende seas Iphiklese.
Brasiilia riigipeade loend
Brasiilia riigipeade loend loetleb iseseisva Brasiilia riigipead alates eraldumisest Portugali, Brasiilia ja Algarve Ühendatud kuningriigist 1822. aastal.
* – 12. maist kuni 31. augustini 2016 oli Dilma Rousseff ajutiselt ametist kõrvaldatud ja presidendi kohuseid täitis asepresident Michel Temer.
Kontrapunkti mõisteid
Siin on tähestikuliselt loetletud kontrapunkti mõisteid.
Liitkontrapunkt
Liitkontrapunkt (inglise keeles invertible counterpoint) on muusikas selline häälte ühendamise printsiip, mille puhul võetakse kohe arvesse häälte nii kõrguslikud (vertikaalsed) kui ka ajalised (horisontaalsed) pöörded, nihked ja peegeldused.
Liitkontrapunkti liikideks on
Häälte vertikaalsel ümberasetamisel intervall muutub suhtes kontrapunktiintervalliga enda pöördintervalliks valemi järgi 'kontrapunktiintervall = intervall + pöördintervall', näiteks:
1. kui kontrapunktiintervalliks on oktav, st tegu on oktavikontrapunktiga, siis häälte ümberasetamisel: Oktavikontrapunkti suurimaks probleemiks näiteks kahehäälsuse puhul on, et häälte algses paigutuses ei tohi kasutada kvinte kui konsonantse, kuna häälte oktavi suhtes ümberasetamisel muutuvad kvindid kvartideks, mis kahehäälses seades on dissoneerivad intervallid. Kvinti võib kasutada ainult juhul, kui häälte algses asetuses liigub ülemise häälega kvindisuhtes olev alumine hääl pidelaadses konstruktsioonis astme võrra allapoole, moodustades ülemise häälega seksti. Häälte oktavikontrapunktis ümberasetamisel tekib sellel kohal reeglipärane kvartpide, mis laheneb tertsi.
2. kui kontrapunktiintervalliks on deetsim, st tegu on deetsimikontrapunktiga, siis häälte ümberasetamisel Deetsimikontrapunkti suurimaks probleemiks on, et kõik mittetäielikud konsonantsid muutuvad täielikeks (näiteks tertsid muutuvad oktaviteks ja sekstid kvintideks). See tähendab, et häälte algse paigutuse korral on deetsimikontrapunktis keelatud igasugused paralleelsed liikumised, kuna häälte ümberasetamisel tekivad häälte vahel keelatud paralleelid (oktav ja kvint). Samuti on keelatud igasugune pidede kasutamine, kuna häälte ümberasetamisel hakkavad pided lahenema valesti. See tähendab, et deetsimikontrapunktis on võimalik häältejuhtimine ainult külg- ja vastassuunas.
3. kui kontrapunktiintervalliks on duodeetsim, st tegu on duodeetsimikontrapunktiga, siis häälte ümberasetamisel Duodeetsimikontrapunkti suurimaks probleemiks on, et sekstid muutuvad septimiteks. See tähendab, et häälte algse asetuse korral tuleb duodeetsimikontrapunktis käsitleda sekste kui dissonantse. Samuti jääb duodeetsimikontrapunktis kõrvale septimipide, kuna selle standardlahendus sekst on häälte duodeetsimikontrapunktis ümberasetamisel septim.
Philip Pullman
Philip Pullman (sündinud 19. oktoobril 1946 Norwichis) on inglise lastekirjanik.
Elizabeth II
Elizabeth II (Elizabeth Alexandra Mary Windsor; 21. aprill 1926 – 8. september 2022 ) oli Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendatud Kuningriigi, Kanada, Austraalia, Uus-Meremaa, Jamaica, Bahama, Grenada, Paapua Uus-Guinea, Saalomoni Saarte, Tuvalu, Saint Lucia, Saint Vincenti ja Grenadiinide, Antigua ja Barbuda, Belize'i ning Saint Kittsi ja Nevise kuninganna.
Pikkepinge
Pikkepingeks nimetatakse tugevusõpetuses varda telje sihilist normaalpinget.
Pikkepinge võib olla tõmbepinge või survepinge.
Elizabeth II
Elizabeth II oli oma valitsemisajal maailma ainus monarh, kes oli samal ajal rohkem kui ühe iseseisva riigi pea. 15 riigis, mille riigipea ta oli, elab kokku umbes 128 miljonit inimest. Šotimaal on kuninganna Elizabethi järjekorranumber tekitanud paljude seas pahameelt, kuna Šotimaad ei ole kunagi valitsenud Elizabeth I.
Ta sai kuningannaks 6. veebruaril 1952 pärast oma isa, kuningas George VI surma, viibides ise sel ajal koos abikaasaga Keenias. Ametlik kroonimine toimus 2. juunil 1953 Westminster Abbeys.
Elizabeth II oli monarhina ka Inglismaa Kiriku pea.
Tema surma järel sai uueks monarhiks tema poeg kuningas Charles III.
Sünd
Elizabeth Alexandra Mary Windsori isa George VI oli kuningas George V ja kuninganna Mary teine poeg. Tema ema oli Yorki krahvinna (neiupõlvenimega Elizabeth Bowes-Lyon). Elizabeth sai nime oma ema järgi, teised nimed aga isapoolse vanavanaema kuninganna Alexandra ja vanaema, kuninganna Mary järgi. Lapsena kutsuti pereringis teda Lilibetiks.
Valitseva Briti monarhi lapselapsena oli ta Briti printsess koos tiitliga Tema Kuninglik Kõrgus. Sünnihetkel oli ta troonipärilusjärjestuses kolmas ning ei ennustatud, et ta saab kuningannaks. Arvati, et tema onu, Walesi prints Edward, abiellub, saab lapsed ning saab kuningaks.
Lapsepõlv
vasakul|pisi|Elizabeth ja [[Printsess Margaret|Margaret vanaema, kuninganna Maryga]] Printsess Elizabethi ja tema õe printsess Margareti koduõpetaja oli Marion Crawford. Noor printsess õppis keeli ja rääkis vabalt prantsuse keelt.
Kui tema isa pärast Edward VIII troonist loobumist kuningaks sai, sai Elizabethist troonipärija. Ehkki nõuti tema nimetamist Walesi printsessiks, ütles tema isa, et see tiitel on ette nähtud Walesi printsi abikaasale, mitte naissoost troonipärija tiitliks.
Elizabeth oli 13-aastane, kui puhkes Teine maailmasõda; tema ja ta õde evakueeriti Berkshire'i. Soovitati printsesside saatmist Kanadasse, kuid printsesside ema oli selle vastu, öeldes: "Lapsed ei saaks minna ilma minuta, mina ei lahkuks ilma kuningata ja kuningas ei lahkuks mitte kunagi."
Sõja ajal teenis Elizabeth Territoriaalses Abiteenistuses. Pärast regendiseaduse muutmist nimetati ta 18-aastaselt riiginõunikuks.
Abielu ja perekond
Elizabeth abiellus 20. novembril 1947 Kreeka ja Taani printsi Philipiga; nad on kuninganna Victoria kaudu kauged sugulased. Abielu üle oli palju vaidlusi; prints oli Kreeka troonipärija ja õigeusklik ning tema õed olid abiellunud natsionaalsotsialistide pooldajatega. Ka Elizabethi ema on tunnistanud, et oli abielu vastu.
Abielust sündis neli last:
Ehkki kuningliku perekonna ametlik nimi on Windsor, kannavad kõik kuninganna järglased perekonnanime Mountbatten-Windsor.
Elu kuningannana
Pärast kroonimist 1953. aastal kolisid Elizabeth ja Philip Buckinghami paleesse Londonis. Arvatakse aga, et nagu paljudki tema eelkäijad, eelistab kuninganna elupaigana Windsori lossi.
Elizabeth II on kõige rohkem reisinud riigipea ajaloos; ta on teinud visiidi enamikusse Euroopa riikidesse. Samuti külastab ta sageli Rahvaste Ühenduse riikide parlamendiistungeid.
2002. aastal täitus tal 50 aastat Suurbritannia kuningannana. Samal aastal surid aga ta ema ja õde. Pärast seda on tema suhted oma laste ja lapselastega muutunud soojemaks. Ta saab eriti hästi läbi oma minia, Wessexi krahvinna Sophiega. On teada, et ta ei suhtunud hästi prints Charlesi suhtesse Camilla Parker Bowlesiga.
Bermejo
thumb| Bermejo on jõgi Lõuna-Ameerikas.
Jõgi algab Andidest. Laskunud Gran Chaco tasandikule, voolab valdavalt kakku. Suubub paremalt Paraguaysse.
Jõe pikkus on 1450 km.
Pegasos
Ühe müüdi kohaselt sündis hobune ookeani lätete juures. Pärast Bellerophoni surma lendas Pegasos Olümposele tagasi. Ta tekitas kabjahoobiga Hippokrene allika (Hobuseallika), mis voolas alla Helikoni mäelt.
Altruism
Altruism on tahtlik teise heaolu või teise huvide järgimine ilma omapoolset otsest kasu taotlemata.
Õgurannik
Õgurannik on sirge rannajoonega rannik.
Altruism
Sõna võttis kasutusele Auguste Comte.
Elizabeth II
Elu kuningannana
2006. aastal arvati, et kuninganna kavatseb oma ametlikke kohustusi vähendada ning räägiti isegi tema troonist loobumisest. Siiski on Elizabeth ise selgesõnaliselt öelnud, et kavatseb olla kuninganna surmani.
Altruism
Altruistliku käitumise soodustamine (lastel)
Mitmed uurimused on näidanud, et  väikelapsed abistavad spontaanselt võõraid inimesi. Laste altruismi  arengus on oluline  roll vanemlikul kasvatusstiilil (Pilivian, 2009) ja et laste prosotsiaalne käitumine (sisaldab altruismi, abistamist, jagamist ja lohutamist) on hiljem positiivselt seotud  nende akadeemiliste tulemuste ja sotsiaalsete eelistustega. Artiklis "Plasticity of Altruistic Behavior in Children" kirjeldatakse uurimust, mis viidi läbi esimese klassi õpilaste hulgas. Uuringus püüti lastes altruistlikku käitumist soodustada erinevate loovate tegevuste abil, seda nimetatakse sekkumiseks. Sekkumine tähendas 10 nädala kestel toimunud 50-minutilist sessiooni, millest esimese 30 min jooksul viidi läbi programm ning ülejäänud ajal jälgiti ja täheldati üles laste käitumine, mil nad tegelesid kunstiga.
Selline sekkumise programm edendas suurepäraselt muutusi laste käitumises, mis peegeldus märkimisväärselt altruistlikkust mõõtvas testis ja samuti võimes säilitada rahu.
Elizabeth II
Elu kuningannana
21. detsembrist 2007 oli ta vanim Suurbritanniat ja Rahvaste Ühendust valitsenud monarh. 9. septembril 2015 sai temast ka pikima valitsusajaga Briti monarh.
Altruism
Altruistliku käitumise soodustamine (lastel)
Samalaadseid tulemusi on ka saadud teiste erinevate uuringute puhul, mis on läbi viidud algklassi laste hulgas (5-7 aastased) ja on loodud laste koostoimimise jälgimiseks mingite tegevuste juures. Need näitavad, et ka sel juhul suureneb lapse eneseusk, loovus ja prosotsiaalne käitumine  (Garaigodobil, 2004, 2005; Garaigodobil & Berrueco, 2007).
Elizabeth II
Riigivisiit Eestisse
pisi|Elizabeth II külastamas Tallinna Raekoja platsi 19.–20. oktoobril 2006 tegi kuninganna Elizabeth II riigivisiidi Eestisse. Elizabeth II andis Eesti presidendile Toomas Hendrik Ilvesele üle Bathi ordu rüütli suurristi ja sai presidendilt Maarjamaa risti keti.
Tiitlid
Ametlik tiitel Suurbritannias: Elizabeth Teine, Jumala armust Suurbritannia ja Põhja-Iirimaa ning tema teiste valduste ja territooriumide Kuninganna, Rahvaste Ühenduse juht, Usu Kaitsja (Tema Majesteet).
Alates 1953. aastast oli igas Elizabeth II valitsetavas riigis tema tiitel erinev, näiteks Kanadas järgmine: Elizabeth Teine, Jumala armust Ühendatud Kuningriigi, Kanada ning tema teiste valduste ja territooriumide Kuninganna, Rahvaste Ühenduse juht, Usu Kaitsja (Tema Majesteet).
Riigipea
pisi|Elizabeth II Surres oli ta 15 riigi riigipea (kuninganna):
Vaidlusalused ja tunnustamata valitsejatiitlid:
Elizabeth II müntidel
Elizabeth II paremale vaatav profiilportree on vermitud Ühendkuningriigi, Rahvaste Ühenduse kuningriikide ja Briti asumaade müntidele seitsmes kujunduses:
Elizabeth II postmarkidel
Elizabeth II portreega standardpostmargid emiteeriti ja olid Ühendkuningriigis käibel kahes kujunduses: Dorothy Wildingi kujundatuna 1952–1971 ja Arnold Machini kujundatuna aastail 1967–2022.
Kuningliku Seltsi patroon
1947. aastal valiti printsess Elizabeth Londoni Kuningliku Seltsi kuninglikuks liikmeks; pärast kuningannaks saamist 1952. aastal oli ta Kuningliku Seltsi patroon.
Bertold (Võnnu komtuur)
Bertold (ka Berthold, kaasaegsetes ladinakeelsetes allikates Bertoldus; surnud 1217 kevadel) oli Mõõgavendade ordu liige ja Võnnu komtuur (meister) aastatel 1208–1217.
Bertold oli Mõõgavendade ordu aktiivsemaid sõjalisi juhte, kes Võnnus baseeruva ordu haru juhina osales peamiselt Ugandi ja Sakala muinasmaakondade vastu suunatud sõjategevuses. Mõõgavendade ordu muutis Võnnu muinaslinnuse oma peakorteriks hiljemalt 1207. aasta sügisel, pärast seda, kui kohalikud võndlased olid võtnud vastu ristiusu Riia piiskop Albertilt, kes omakorda andis nende piirkonna ordu ilmaliku valitsemise alla. Millalgi 1210. ja 1218. aasta vahel rajati sinna kivist ordulinnus, mida Vana-Vene kroonikates kutsutakse ka Bertoldi linnuseks.
Henriku Liivimaa kroonika kohaselt osales Bertold 1208. aastal Tālava latgalite ja ugalaste vahel peetud läbirääkimistel, kus latgalid nõudsid ugalastalt neilt äravõetud vara tagastamist ja rahu sõlmimist. Läbirääkimiste nurjumisel algas sõjaline konflikt latgalite ja neid toetama asunud ordu ja piiskopi ning ugalaste (hiljem ka teiste muinaseestlaste) vahel. Bertold oli orduvägede juht 1209./1210. aasta talve ja 1210. aasta suve sõjakäikudel Ugandisse, sama aasta Võnnu kaitsmisel eestlaste väe vastu, 1211. aasta Viljandi piiramisel ja selle järgnenud kahel Sakalasse ja ühel Jogentaganasse suundunud rüüsteretkel. 1212. aastal aitas ta maha suruda ülestõusnud liivlasi ja latgaleid Satteseles, 1213./1214. aasta talvel osales võidukas lahingus Väina põhjakaldale tunginud leedulastega ja 1215. aastal Ugandisse suundunud sõjaretkel. Tõenäoliselt tegi ta kaasa veelgi enamates sõjasündmustes, kus kroonika teda nimeliselt välja pole toonud. Bertold langes 1217. aastal, kui ta suundus appi Otepää linnuses sissepiiratud Riia piiskopi ja ordu vägedele, kuid tapeti lahingus linnust piiravate Novgorodi ja Pihkva vägedega.
Friedrich von Benninghoven on arvanud, et Bertold võis kuuluda Paderborni piirkonna Bürenite suguvõssa, kuid kindlad tõendid selle kohta puuduvad.
Parnassos
pisi| Parnassos on mägi Kesk-Kreekas. Selle edelanõlval asus Delfi ja kuulus Apolloni pühamu. Mütoloogias oli seal ka muusade asukoht (teine oli Helikoni mägi). Parnassost peetakse luulekunsti sümboliks.
Viisu mõis
Viisu mõis (saksa keeles Wieso) oli rüütlimõis Peetri kihelkonnas Järvamaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Paide linna Järva maakonnas.
Mõisa keskus asus Viisu külas.
Ajalugu
1613. aastal sai mõisa omanikuks Hans von Fersen Kirna mõisast. 1623. aastal ostis mõisa Jakob Williamson Silmsi mõisast. 1633. aastal sai mõisa omanikuks Bogislaus von Rosen.
Rosenite kätte jäi mõis kuni 1725. aastani, mil see abielu teel läks Kaspar Friedrich von Engelhardtile.
1823. aastal ostis mõisa Henriette Christine von Harpe. Harpede kätte jäi mõis kuni 1919. aasta võõrandamiseni. Viimane omanik oli Eugen von Harpe (1875–1939).
Vaalad
Vaalad (vananenud kirjanduses valaskalad) on vaalaliste (Cetacea) seltsi kuuluvad vee-elulised imetajad, kes pole ei delfiinid (see tähendab sugukondadest delfiinlased (Delphinidae) ja jõedelfiinlased (Platanistoidae)) ega pringlid. Vaaladeks ei loeta ka näiteks mõõkvaala (Orcinus orca), kes taksonoomilises mõttes kuulub delfiinlaste sekka.
Päritolu ja taksonoomia
Sõltuvalt hammaste olemasolust eristatakse kahte vaalaliste alamseltsi: hammasvaalalised (Odontoceti) ja kiusvaalalised (Mysticeti).
Padumere rannik
thumb|Rannikumaastik [[Dornumersieli lähedal]]
Padumere rannik ehk padurand ehk padu on rannikutüüp loodete piirkonnas, kus mõõna ajal mere osa jääb kuivaks. See on lauge kuhjerand, mis jaguneb mõõnarannaks ja paduraks.
Padur on paduranna kõrgem osa, mis on mereveega üle ujutatud ainult kõrgtaseme tõusu ajal. See kannab Põhjamere ääres nimetust "marš".
Mõõnarand on paduranna madalam osa, mis on tõusu ajal mereveega üle ujutatud ja muutub mõõna ajal kuivaks. Põhjamere ääres see kannab nimetust "vatid".
Padumere rannik on iseloomulik muu hulgas Põhjamere lõunarannikule, Friisi saarte piirkonnale ning Valge mere, Barentsi mere, Ohhoota mere, Beringi mere ja  Mehhiko lahe rannikule.
Obelisk
pisi|Obelisk [[Kairos]] Obelisk on ülespoole ahenev neljatahuline kivisammas.
Piimputk
Piimputk (Peucedanum) on taimede perekond sarikaliste sugukonnast.
Eestis on levinud kaks liiki:
Väegrupp Kurland
Väegrupp Kurland (saksa keeles Heeresgruppe Kurland) oli Teises maailmasõjas Saksa armee koosseisus võidelnud väeüksus.
Ajalugu
Väegrupp Kurland moodustati 25. jaanuaril 1945 väegrupi Nord ümbernimetamisega. 20. aprillil 1945 andis välja oma postmargid (Saksa postmargid ületrükiga KURLAND).
Allunud väeosad
Veebruar 1945:
Väegrupp Süd
Väegrupp Süd (saksa keeles Heeresgruppe Süd) oli Teises maailmasõjas Saksa Riigi Wehrmachti koosseisus võidelnud väeüksus.
Ajalugu
Moodustati 2. septembril 1939 12. armee ülemjuhatusest. 8. oktoobril asus täitma Oberbefehlshaber Osti ülesandeid. Nimetati ümber väegrupiks A 26. oktoobril.
Uuesti moodustati väegrupi A ümbernimetamisega 22. juunil 1941. Väegrupp Süd pidi operatsiooni Barbarossa käigus vallutama Ukraina ning tungima Volga jõeni ja Põhja-Kaukaasiasse. Pealetungi eesmärk oli ka sõjamajanduslik: Saksamaa vajas Ukraina ja Venemaa mustmullavööndi põllumajandussaadusi, Donbassi kivisütt ja metallitööstust ning Groznõi ja Bakuu naftat. Peale kolme armee ja ühe tankiarmee võitlesid väegrupi Süd juhtimise all ka Itaalia 8. armee, kaks (3. ja 4.) Rumeenia armeed, Slovakkia ekspeditsioonivägi, Ungari armeekorpus ja Saksa jalaväediviisile allutatud Horvaatia rügement.. Barbarossa plaani järgi ründas väegrupp Nord läbi Balti riikide Leningradi suunas, väegrupp Mitte läbi Valgevene Moskva suunas ja väegrupp Süd pidi vallutama Kiievi ja Ukraina ning tungima seejärel Volga jõeni ja Põhja-Kaukaasiasse Väegrupi Süd lähteala oli Slovakkias, Ungaris ja Rumeenias.
9. juulil 1942 jagati väegrupp Süd väegruppideks A ja väegrupp B. Väegrupi Süd ülemjuhatus läks väegrupi B koosseisu.
Uuesti moodustati 12. veebruaril 1943 väegrupi Don ümbernimetamisega, sellele liideti veel osa väegrupi B vägesid. 25. märtsil 1944 nimetati ümber väegrupiks Nordukraine.
Moodustati uuesti 23. septembril 1944 väegrupi Südukraine jäänustest. 1945. aasta aprilli lõpus nimetati ümber väegrupiks Ostmark. pisi|[[Fedor von Bock]]
Allunud väeosad
September 1939
Juuni 1941
Veebruar 1942
Juuni 1942
Märts 1943
Altaelva
Altaelva on jõgi Norras Finnmargi maakonnas Alta vallas.
Väegrupp Süd
Allunud väeosad
Oktoober 1943
Altaelva
Ta lookleb ühes Euroopa suuremas kanjonis Finnmarksvidda platoolt alla Altafjordenisse.
Väegrupp Süd
Allunud väeosad
Veebruar 1944
Altaelva
Jõgi on tuntud seal kasvavate suurte lõhede poolest. Lõhepüük toimub lubade alusel ja väljaspool Alta valda, Loppa valda ja Guovdageaidnu valda elavatele soovijatele väljastatakse lubasid piiratud arvul. Lubade väljastamine toimub loosimise põhjal. Osavõtuks loosimisest tuleb tasuda suhteliselt väike summa (2008. aastal 400 Norra krooni), kuid ainult võiduloosi korral väljastatakse litsents (2008. aastal maksis üks päev kalastamist juuni- ja juulikuus 2200 Norra krooni). 2008. aastal osales loteriis 1200 isikut, kuid võiduloose oli ainult 80. Loteriis osalenutele raha tagasi ei maksta.
Altaelva lisajõed on Eibyelva ja Gargiaelva.
Väegrupp Süd
Allunud väeosad
Oktoober 1944
Jaanuar 1945
Aprill 1945
Brasiilia asevalitsejate loend
Brasiilia monarhide loend sisaldab kahte tabelit, millest esimene loetleb Portugali poolt määratud asekuningad ja teine toob ära Portugali, Brasiilia ja Algarve Ühendatud kuningriigi koosseisu kuulunud Brasiilia kuningad.
Ebon
Eboni atoll on atoll Mikroneesias, üks Marshalli saartest.
Kuulub Marshalli Saartele. Koosneb 22 saarest, mille kogupindala on 5,75 km2 ja elanike arv umbes 700.
Ebon on Marshalli saarte lõunapoolseim atoll.
Mosambiigi vabadussõda
Mosambiigi vabadussõda oli sõjaline konflikt Mosambiigi Vabastusrinde (FRELIMO) ja Portugali vahel 25. septembrist 1964 8. septembrini 1974. Sõda lõppes relvarahuga ning iseseisvusläbirääkimistega, mille tagajärjel Mosambiik iseseisvus 25. juunil 1975.
Suur osa Mosambiigi intelligentsist ja kohalikest poliitikutest oli paguluses naabermaades.
Mosambiigi Vabastusrinnet toetasid relvade ja nõustajatega Nõukogude Liit, Hiina ja Kuuba.
Rahva Hääl
Rahva Hääl oli aastatel 1940–1995 Eestis välja antud ajaleht.
Algselt oli ajaleht Rahva Hääl Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee häälekandja.
Ajalehe asutamine
Viimane Uue Eesti number ilmus 21. juunil 1940. Rahva Hääle esiknumbri panid uute toimetajate juhtimisel kokku vanad tegijad ja leht ilmuski 22. juunil 1940.
Ajalehe likvideerimine
29. septembril 1995 liideti Eesti Päevaleht ja Eesti Sõnumid. Eesti Sõnumite töötajad asutasid ajalehe Sõnumileht.
Aita Kustin
Aita-Maria Kustin (22. märts 1930 Aru küla, Rakvere vald – 14. august 1970) oli eesti arheoloog.
Ta lõpetas 1948. aastal Rakvere 2. Keskkooli ja 1953. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna arheoloogia erialal.
Ta töötas kogu elu Ajaloo instituudis. Ta tegi arheoloogilisi kaevamisi peamiselt Saaremaal, näiteks Paatsa maalinnas, Karja maa-alusel kalmistul jm.
Tagasitee
"Tagasitee" on Erich Maria Remarque'i sõjaromaan elust esimese maailmasõja järgsel Saksamaal.
Andres Pulver
Andres Pulver (sündinud 12. juunil 1965) on Eesti ajakirjanik ja mälumängur.
Tagasitee
Sisu
Teose keskmes on noored mehed, kes on rindelt tagasi tulnud. Koolipingist sõtta läinud noortel on raske oma eluga toime tulla. Neil pole vana elu, mille juurde tagasi pöörduda. Paljudel neist jäi haridustee sõja tõttu pooleli. Kooli tagasi enamik minna ei taha. Mõni püüab kiirkursuste käigus kooli lõputunnistust hankida. Seega pole paljudel haridust, ei ole ka tööd ja nad tunnevad end eluks kõlbamatutena.
Andres Pulver
Ta tegi kaastööd Raadio Virule ("Habemega lugusid", "Pitsaklubi").
Tagasitee
Sisu
Nende sõjaeelne elu näib neile tühine ja nad tunnevad end mõningal määral petetuna. Ideaalid, mida neile õpetati, on kaevikutes pihuks ja põrmuks löödud ning nad ei leia enam elus pidet. Paljud noored on sõjas vigaseks jäänud – kas füüsiliselt või vaimselt. Ka neile, kes pääsesid kergemalt, on sõda jätnud oma sügava ja parandamatu jälje.
Gloucesteri prints William
Gloucesteri prints William (William Henry Andrew Frederick Windsor) (18. detsember 1941 – 28. august 1972) oli Briti kuningliku perekonna liige, kuningas George V lapselaps ja Gloucesteri hertsogi Henry poeg.
Varajane elu
Prints William sündis 18. detsembril 1941 Hertfordshire'is. Tema isa oli Gloucesteri hertsog ja ema Gloucesteri hertsoginna. Briti monarhi järeltulijana meesliinis oli tema tiitel sünnist saati Tema Kuninglik Kõrgus prints William.
Ta ristiti 22. veebruaril 1942 Windsori lossis ning tema ristivanemad olid kuningas George VI, kuninganna Mary, John Vereker, 6. Gorti vikont, lord William Montagu-Douglas-Scott, Schleswig-Holsteini printsess Helena Victoria ja leedi Margaret Hawkins.
Prints William veetis oma lapsepõlve Northamptonshire'is Barnwelli mõisas ning 1945–1947 Austraalias, kui tema isa oli sealne kuberner-kindral. Tema haridustee kulges Wellesley House'i algkoolis ja Etoni Kolledžis. Pärast Etoni lõpetamist 1960 läks ta Cambridge'i ülikooli ajalugu õppima.
Karjäär
Pärast lõpetamist 1963 õppis ta veel aasta Stanfordi ülikoolis ning Suurbritanniasse naastes sai tööd Lazardsi pangas.
Surm
Printsil oli piloodiluba ning talle kuulus ka isiklik lennuk. Ta hukkus lennuõnnetuses 28. augustil 1972, kui tema juhitud lennuk kukkus alla Wolverhamptoni lähistel. Ta maeti Frogmore'i kuninglikku matmispaika. Oundle'is asuv kool, mille avamisel ta 1971 oli osalenud, nimetati ümber tema auks.
Väegrupp Südukraine
Väegrupp Südukraine (saksa keeles Heeresgruppe Südukraine) oli Teises maailmasõjas Saksa armee Idarinde koosseisus võidelnud väeüksus.
Ajalugu
Moodustati 30. märtsil 1944. väegrupi A ümbernimetamisega. 20 augustil alanud venelaste suurpealetungi käigus löödi väegrupp puruks ja 23. septembril nimetati ümber väegrupp Südiks.
Allunud väeosad
Aprill 1944.: Juuli 1944.: August 1944.: September 1944.:
Kill 'Em All
"Kill 'Em All" on USA rokkbändi Metallica debüütalbum, mis anti välja 1983. aastal.
Fakte
Algul oli kavas panna albumi pealkirjaks "Metal Up Your Ass", kuid plaadifirma pidas seda liiga vulgaarseks, mistõttu see asendati vägivalda "propageeriva" pealkirjaga.
Album ei saavutanud väga suurt edu, kuid tõsiste metal ' i fännide seas omandas ta peagi kultusplaadi maine. Enamasti peetakse Metallica debüütalbumit siiski liiga "tooreks".
Väegrupp Nordukraine
Väegrupp Nordukraine (saksa keeles Heeresgruppe Nordukraine) oli Teise maailmasõja ajal Saksa vägedesse kuulunud väeüksus.
Ajalugu
Moodustati 30. märtsil 1944. väegrupp Süd ümbernimetamisega. 23. septembril 1944. nimetati ümber väegrupiks A.
Allunud väeosad
Aprill 1944.: August 1944.:
Albrecht VII (Mecklenburgi hertsog)
thumb|Albrecht VII
Albrecht VII, ka Albrecht Ilus (Albrecht der Schöne; 25. juuli 1486 – 7. jaanuar 1547) oli Mecklenburgi hertsog aastatel 1503–1547.
Albrecht oli Magnus II poeg. Isa surma järel jagati võim Albrechti, tema oma vendade Heinrich V ja Erich II ning nende onu Balthasar vahel. Viimased surid aga juba vastavalt 1508. ja 1507. aastal.
Andres Reimer
Andres Reimer (sündinud 1. aprillil 1964 ) on eesti majandusajakirjanik.
Albrecht VII (Mecklenburgi hertsog)
Reformatsiooni ajal jäi Albrecht, erinevalt oma vennast, truuks katoliiklusele. Esialgu lubas ta küll teatud määral ka oma piirkondades evangeelsetel jutlustajatel tegutseda ja isegi soosis neid, kuid 1520. aastate lõpuks oli ta selgelt protestantlusevastasel positsioonil. Võimalik, et teda mõjutasid selles ka tema äi, Brandenburgi kuurvürst Joachim I, ja Saksi hertsog Georg. Albrecht püüdis usu-uuendajate mõju oma võimualal piirata. See tal siiski kuigivõrd ei õnnestunud, sest vend Heinrich töötas sellele vastu ja enamik linnadest toetas uut usku. Varsti pärast tema surma muutus kogu Mecklenburgi hertsogiriik evangeelseks.
Andres Reimer
Ta on töötanud Eesti Päevalehes, Postimehes.
Albrecht VII (Mecklenburgi hertsog)
Albrecht VII välispoliitika oli küllaltki ambitsioonikas, aastatel 1533/1534–1536 toimunud Krahvivaenuse (ka Krahvisõja) ajal püüdis ta enda kätte saada Taani ja Rootsi troone. Kuid vastupidi tema lootustele ei sekkunud sõtta Saksa-Rooma keiser, mistõttu tema plaanid ebaõnnestusid. 1542–1543 toetas ta Rootsi-siseses konfliktis, Dacke-vaenuses Gustav I vastast talupoegade juhti Nils Dacket, kuid ka see plaan kukkus läbi. Samuti üritas Albrecht oma pojast Johann Albrechtist teha Liivi ordumeistri koadjuutorit, kuid ordumeister Hermann von Brüggenei vastuseisu tõttu see ebaõnnestus.
Carlos Gamarra
Carlos Alberto Gamarra Pavón (sündinud 17. veebruaril 1971 Ypacarais) on endine Paraguay jalgpallikoondise kaitsja.
Albrecht VII (Mecklenburgi hertsog)
Pärast Albrecht VII surma sai Mecklenburg-Güstrow' valitsejaks tema poeg Johann Albrecht I, hiljem sai hertsogiks ka tolle noorem vend Ulrich. Tema kolmandast pojast Christophist sai aga hiljem Riia peapiiskopi viimane koadjuutor.
Schoineus
Tema isa oli Boiootias asuva Orchomenose linna endine valitseja, kes abiellus Themistoga pärast pagendusse minekut. Schoineus kasvas üles Tessaalias. Seetõttu on tähelepanuväärne, et ta suutis tõusta Orchomenose valitsejaks.
Schoineus tahtis saada poega ja kui sündis tütar, oli ta sellest nii pettunud, et käskis ta metsa surema jätta. Tütar jäi ellu. See oli Atalanta. Kui ta juba täiskasvanud oli, sai ta teada, kes on tema vanemad, ja läks nende juurde elama. Schoineus ei olnud enam selle vastu, sest see tütar oli poega väärt. Pealegi pole teada, et Schoineusel oleks rohkem lapsi olnud.
Schoineus tahtis oma tütart mehele panna, ent Atalanta ei hoolinud meestest. Ta tahtis vallaliseks jääda. Kuna ta oli tähtsa isa tütar, siis käis tal palju kosilasi. Et neist vabaneda, kuulutas Atalanta, et abiellub ainult sellega, kes võidab teda jooksus. Keegi polnud temast kiirem.
Lõpuks saabus Hippomenes, kellele Aphrodite oli andnud kolm kuldõuna hesperiidide aiast. Ükski surelik ei jäänud õunte ilu vastu ükskõikseks. Iga kord, kui Atalanta oli talle järele jõudmas, pillas Hippomenes õuna maha ja võitis nii jooksu. Ta abiellus Atalantaga ja nad said poja Parthenopaiose.
Carlos Gamarra
Ta mängis klubikarjääri jooksul Paraguay, Argentina, Brasiilia, Portugali, Hispaania, Kreeka ja Itaalia klubides.
Gamarra oli üks kogenumaid mängijaid Paraguay koondises. Ta esindas Paraguayd koondises 110 mängus ja lõi 12 väravat.
Paraguay rahvuskoondises tegi Gamarra debüüdi 3. märtsil 1993, kui mängiti Boliiviaga.
Aastatel 1997 ja 1998 valiti ta Paraguay aasta jalgpalluriks.
Isiklikku
Carlos Gamarra oli elukutselise sportlasena 180 cm pikk ja kaalus 86 kg.
Andres Reimer
Ta oli Eesti Kongressi liige.
Erebos
Erebos (ladinapäraselt Erebus) on vanakreeka mütoloogias pimeduse jumal. Ta tekkis Chaosest, nagu ka Gaia ja Nyx. Ta sigitas iseseisvalt Aitheri ning Nyxiga Hemera, Morose, Charoni, Erose ja Kerese.
Erebose päritolu ja järglased Hesiodose järgi
Hesiodose "Teogoonia" (116–121) järgi oli alguses pimedus, mis tekkis Chaosest (haigutavast õõnsast ruumist). Nende ühtest tekkisid öö (Nyx), päev (Hemera), õhk (Aither) ja Erebos, maa sügavuse pimeduse kehastus. Robert von Ranke-Gravesi järgi tekkisid seejärel Nyxi ja Erebose ühtest uni (Hypnos) ning maailma pahed: häving (Moros), vanadus, surm (Thanatos), tüli (Eris), vihkamine, viletsus ja loobumine, samuti Nemesis, moirad ja hesperiidid, kelles ilmnevad siin kuujumalanna ohtlikud aspektid, kuid ka rõõm, sõprus ja kaastunne. Nyxi ja Erebose poeg on ka Charon. Nyxi ja Erebose tütreks peetakse ka Styxi, kes aga on teise versiooni järgi Okeanine nime all Okeanos ja Tethyse vanim tütar.
Erebos kui Hades
Sageli hüüti Ereboseks ka allmaailma jumalat Hadest.
Erebos kui allmaailma osa
Mõnikord samastati Erebost Tartarosega.
Mõnikord samastati Erebost Hadesega ning jaotati kaheks osaks: Tartaroseks ja Elysioni väljadeks.
Hesiodose "Teogoonias" mainitakse Erebost ka kui kohta, kuhu Zeusi poolt suitseva välguga tabatud Menoitios kukkus (514–516).
Nime päritolu
Nime päritolu kohta on kaks teooriat. Ühe järgi tuleneb see indoeuroopa algkeele sõnast *h1regwos ning vastab vanapõhja sõnale rökkr 'pimedus'. Teise teooria järgi pärineb see nimi semiidi sõnast, mis tähendab päikeseloojangut või õhtut (heebrea erebh, akadi erebu). Viimasega on seostatud ka nime Europe.
Hadefoobia
Hadefoobia (ka: stügoiofoobia, stügiofoobia, stigiofoobia) on haiglaslik hirm põrgu ees.
Gerhard von Mallinckrodt
Gerhard von Mallinckrodt (enne 1440 – u 1487) oli Liivi ordu liige, maamarssal aastatel 1462–1468.
Gerhardi vanemad olid Johann von Mallinckrodt ja Margarethe Sobbe. Tema suguvõsa pärines Marki krahvkonnast Mallinckrodtist Herdecke lähedalt. Ka tema sündis ilmselt seal. Tema suguvõsa kuulus piirkonna keskaadli hulka. Gerhardil oli palju sugulasi Liivimaal: tema vend Heinrich von Mallinckrodt oli Tartu piiskop, Eberhard, vendade nõbu aga Tartu toompraost. Kracht von Mallinckrodt oli 1470. aastatel Viljandi komtuurkonnas orduvasall ja Tartu meeskohtu liige. Dietrich von Mallinckrodt oli Gerhardi teener.
1440. aastal on Gerhardit mainitud ilmikuna Vestfaalis, 1453 oli ta aga linnusekomtuuriks Riias (ta võis seda olla ka juba 1450. aastal). Seejärel sai ta lühikeseks ajaks Põltsamaa foogtiks, 1456 juba Tallinna komtuuriks. Sellelt kohalt tõusiski ta maamarssaliks, kellena vahendas ta Saksa ordu läbirääkimisi Poolaga. Peagi ilmnes aga, et ta soosis poolakaid, kes olid ta ilmselt ära ostnud või kuidagi teisiti teda mõjutanud. Seetõttu tagandati ta 1468. aastal maamarssali ametist ja sunniti ka Liivi ordust välja astuma. Preisimaal leidis ta aga tuge kõrgmeistrilt ja Samlandi piiskopilt, kes 1471. aastal kinnitasid, et kõik reetmissüüdistused tema suhtes on ülekohtused. Pärast seda, kui reformimeelne ordumeister Johann Wolthus von Herse, kelle vastu Mallinckrodt väga ägedalt olnud oli, kukutati, lubas uus meister Bernd von der Borch tal Liivimaale naasta ja andis talle tänutäheks Herse-vastase tegevuse eest Kuldīga komtuuri koha. Peale selle jõudis ta veel olla ka Riia komtuur ja üks kahest teadaolevast Kandava komtuurist. 1471. aastal oli teda määratud ka Bremeni komtuuriks, kuid sellesse ametisse ta ei astunud, sest talle avanes võimalus Liivimaale naasta.
Silmisgneiss
Silmisgneiss (saksa keeles Augengneis, inglise keeles augen gneiss) on läätselise tekstuuriga gneisi erim.
Läätselise tekstuuri moodustavad läätselised porfüroblastid ehk silmisgneiss on gneiss, mis sisaldab läätselisi porfüroblaste.
Läätseline porfüroblast
pisi|[[Leelispäevakivi läätseliste porfüroblastidega silmisgneiss]]
Läätseline porfüroblast (inglise augen) on ovaalse kujuga porfüroblast.
Läätselised porfüroblastid esinevad suunatud tekstuuriga moondekivimeis, näiteks gneisis või kristalses kildas. Nad on ovaalsed mineraaliagregaadid, mis tavaliselt erinevad mineraloogiliselt koostiselt või suuruselt kivimi põhimassist ning on seetõttu visuaalselt hästi eristuvad. Levinud läätseliste porfüroblastidega kivim on silmisgneiss.
Läätselised porfüroblastid moodustavad läätselise tekstuuri.
Colin Archeri laht
Laht sai nime norra laevaehitaja Colin Archeri auks.
Vest-Agderi maakonna vapp
thumb|Vest-Agderi maakonna vapp Vest-Agderi maakonna vapp on Norra endise Vest-Agderi maakonna ametlik vapp. Vapp kinnitati 12. detsembril 1958.
Sellel kujutatakse kuldset tamme rohelisel taustal.
Möödakarvapai
Möödakarvapai on ansambel Dagö viies album, mis ilmus 2008. aasta aprillis.
Arno Veimer
Arnold Veimer (hüüdnimi Arch; 29. august 1972 – 13. mai 2023) oli eesti muusik, ansambli Terminaator kitarrist (ansambli liige aastatel 1987–1995).
Veimer pakkus välja ansambli nime "Terminaator". Kuigi ka Jaagup Kreem ise on väitnud, et just Arno (Arch) Veimer oli see mees, kes tegelikult pani alguse Terminaatorile, ei teata teda kui Terminaatori loojat. Jaagupit teatakse rohkem sellepärast, et tema on ainuke liige, kes on ansamblis olnud terve selle tegutsemise aja.
Simon Wiesenthal
pisi|Simon Wiesenthal (1982) Simon Wiesenthal (31. detsember 1908 Butšatš, Austria-Ungari – 20. september 2005 Viin, Austria) oli juudi päritolu Austria arhitekt, kes elas üle holokausti ning sai pärast teist maailmasõda tuntuks natsionaalsotsialistliku Saksamaa sõjakurjategijate jälitajana.