cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Andres Västrik
Osatäitmised
Sarja "Ohtlik lend" (ETV, 2006–2007) kahe hooaja vältel kehastas peaosalist Andres Västrikku näitleja Marko Matvere.
Ilukirjandus
Kirjastuses Elmatar välja antud raamatusari:
Austria välismaateenistus
Austria rahuteenistus
Rahuteenistujad tegelevad rahu kaitsega sõjalise konflikti piirkondades. Initsiatiivrühmad organiseerivad ühiseid seminare ja vestlusringe "vaenlaste" vahel, näiteks Iisraelis juutide ja palestiinlaste vahel.
Tuumalõhustumine
pisi|Tuumalõhustumine tuumareaktsioonina. Aeglane [[neutron neeldub uraan-235 tuumas, mis seejärel jaguneb kaheks kergemaks elemendiks (tuumalõhustumise jääkproduktiks) ja vabadeks neutroniteks]] Tuumalõhustumine ehk tuumafissioon on tuumareaktsioon, mille puhul suur aatomituum laguneb väiksemateks aatomituumadeks. Kui tuumalõhustumine toimub ilma väliste mõjutusteta, siis on tegemist spontaanse tuumalõhustumisega ja selle toimumise tõenäosus on üliväike. Tavaliselt toimub tuumalõhustumine alati välise mõjutuse tulemusena, näiteks vaba neutroni neeldumise tagajärjel.
Kui beetalagunemise tagajärjel jääb nukleonide arv tuumas samaks ja alfalagunemise tulemusena väheneb tuuma nukleonide arv nelja võrra, siis tuumalõhustumise tagajärjel tekkivad uued tuumad on lõhustuvast tuumast palju väiksemad (lõhustuv tuum läheb enam-vähem ühesuuruste tükkidena "pooleks"). Lisaks tekib tuumalõhustumisel paar-kolm vaba neutronit ja eraldub gammakiirgust.
Lõhustumisprotsess
Tuumalõhustumine erineb teistest radioaktiivse lagunemise liikidest selle poolest, et seda saab esile kutsuda ja kontrollida läbi ahelreaktsiooni: ühe tuuma lõhustumise tulemusena tekkinud neutronid käivitavad järgmiste tuumade lagunemise jne. Keemiliste elementide isotoope, mida on võimalik panna ahelreaktsioonina lõhustuma nimetatakse tuumakütusteks. Kõige levinumad tuumakütused on U235 ja Pu239 (uraan aatommassiga 235 ja plutoonium aatommassiga 239). Nende isotoopide tuumad lõhustuvad väiksemateks aatomituumadeks, mille aatommass jääb 90 ja 140 vahele. Enamasti on üks lõhustunud tuuma pool pisut väiksem (90-100) ja teine pisut suurem (130-140).
Tuumalõhustumine on võimalik tänu sellele, et rauast (aatomnumber 26) suuremate aatomituumade seoseenergia (energia, mis on vajalik tuumale anda, et tuum lõhkuda) tuuma kasvades väheneb (mida suurem on tuum, seda altim on ta lõhustumisele). Tuuma seoseenergia määravad ära kaks vastandliku toimega jõudu: prootonite ja neutronite vahelist tõmbejõudu tekitav tuumajõud, mis on tugeva vastastikmõju teisene väljendus ja elektromagnetiline tõukejõud positiivselt laetud prootonite vahel. Tuumajõud on küll elektromagnetilisest jõust ca 100 korda tugevam, kuid tema mõju on piiratud konkreetse nukleoni lähiümbrusega. Elektromagnetilise jõu mõjuraadius ei ole piiratud ning seega mõjutab iga prooton kõiki teisi sama tuuma prootoneid.
Rauast väiksemate aatomituumade puhul "ulatub" tuumajõud enam-vähem üle kogu tuuma ning kõige stabiilsemad on need isotoobid, milles on prootoneid ja neutroneid suhtes 1:1. Rauast suuremate tuumade puhul tuleb tuumale tema stabiliseerimiseks lisada täiendavaid neutroneid, mis tekitavad tuumajõudu, aga ei tekita elektromagnetilist tõukejõudu. Kui tuum lõhustub, siis jääkproduktide tuumad ei vaja täiendavaid neutroneid, mistõttu need "jäävad üle" ning eralduvad tuumalõhustumisel kiirete vabade neutronitena.
Kuna suure aatomituuma kooshoidmiseks oli vaja oluliselt rohkem energiat kui lõhustumise tulemusena tekkinud tuumade kooshoidmiseks tarvis, siis üleliigne energia vabaneb tuumalõhustumise jääkproduktide kineetilise energiana (soojusenergia) ja elektromagnetkiirgusena (peale lõhustumist ergastatud olekusse jäänud aatomituumad kiirgavad põhiolekusse naasmiseks üleliigse energia ära gammakiirgusena). Tulenevalt massi-energia seosest E = mc2 on vabaneva energia võrra väiksem ka tuumalõhustumise jääkproduktide summaarne seisumass võrreldes lõhustunud tuuma algse seisumassiga.
Tuuma lõhustumine on seega eksotermiline reaktsioon, mille tulemusena vabaneb suurtes kogustes energiat. Seda energiat on võimalik kasutada näiteks soojuse (ja elektri) tootmiseks tuumaelektrijaamas, kus tuumalõhustumine toimub juhitava ahelreaktsioonina. Juhitamatu ahelreaktsioonina vabaneb tuumaenergia tuumapommi plahvatusel.
Esimene tehislik tuumalõhustumine toimus Enrico Fermi juhtimisel Manhattani projekti raames 2. detsembril 1942 USA-s Chicago ülikoolis.
Kahepaiksete loend
Kahepaiksete loend loetleb kahepaikseid.
Selles nimekirjas on kahepaiksete liigid ja teised -taksonid. Muud zooloogia mõisted on loetletud loendites zooloogia mõisteid ja anatoomia mõisteid. Kogu bioloogias käibel olevad mõisted on loetletud loendis Bioloogia mõisteid.
Kui taksonil on eestikeelne nimetus, siis see on paigutatud loendisse vastavalt oma kohale tähestikus. Taksoninimetuse järel on sulgudes ladinakeelne nimetus kursiivis. Edasi tulevad lühiandmed sugukondliku kuuluvuse (sgk) ja levila kohta, samuti leviku kohta Eestis:
Ladejärk
"Ladejärk" on vananenud kronostratigraafilise üksuse nimetus.
"Ladejärk" (vene ярус) on termin, mida kasutatakse Venemaa ja endise Nõukogude Liidu geoloogilises kirjanduses, mistõttu oli ta kasutusel ka eesti keeles. Et rahvusvahelistes stratigraafilistes skeemides vastavat üksust ei ole, siis on Eestis selle kasutamisest loobutud.
Ladejärgule vastav geokronoloogiline üksus on ajajärk.
Bosnia ja Hertsegoviina Föderatsioon
Bosnia ja Hertsegoviina Föderatsioon (mitteametlikult ka Moslemi-Horvaadi Föderatsioon) on üks kahest Bosnia ja Hertsegoviina liitriigi autonoomsest osast. Teine on Serblaste Vabariik.
Haldusjaotus
Föderatsioon jaguneb 10 kantoniks (bosnia/horvaadi nimekujud):
Ohakalind (perekond)
Ohakalind (Carduelis) on linnuperekond vintlaste sugukonnast. Selle perekonna liigid on levinud Euraasias, Aafrika põhja- ja kirdeosas ja mõlemal Ameerika mandril. Ohakalindu ja rohevinti on introdutseeritud Ameerikasse, Austraaliasse ja Uus-Meremaale. Eestis võib kohata järgmisi liike:
Eesti Põllumajandusmuuseum
pisi|Laut-ekspositsioonihoone pisi|Eesti Põllumajandusmuuseum Eesti Põllumajandusmuuseum loodi 1968. aastal professor Jüri Kuuma algatusel Eesti Põllumajanduse Akadeemia juurde.
Alates 1972. aastast asub muuseum kunagise Ülenurme rüütlimõisa hoonetes. 1981. aastal avas muuseum endises hobusetallis ulatusliku püsiekspositsiooni "Teraviljakasvatus Eestis". 1986. aasta tulekahjus hävis täielikult näitushoone koos eksponaatidega, kuid kahe aasta pärast taasavati näitus ülesehitatud hoones.
Muuseumis on püsinäitused teraviljakasvatusest Eestis, "Talu kari", "Mesindus Eestis", "Kodulind", "Talurahva veovahendid", "Linast linaseni", sepikoda ning näituseväljak vanade põllutöömasinatega. Lisaks avatakse igal aastal ajutisi väljapanekuid.
pisi|Eesti Põllumajandusmuuseum Muuseum korraldab näituslaatasid, perepäevi, haridusprogramme, kontserte, vastuvõtte noorpaaridele ning rahvamängudel ja Eesti maaelu ajalugu meenutavaid ettevõtmisi: seal võib voolida puud, kitkuda ja töödelda lina, peksta reht ja jahvatada jahu.
Muuseumi läheduses on mõisapark, piknikuala ja laste kiigeväljak.
Serblaste Vabariik
Serblaste Vabariik on üks kahest Bosnia ja Hertsegoviina osast. Teine on Bosnia ja Hertsegoviina Föderatsioon.
Serblaste Vabariigi on jaotatud 64'ks kohalikuks omavalitsuseks, mis on koondatud 4 regiooni.
Johann von Münster
Johann von Münster (surnud 1589) oli Riia toomhärra ja Liivi ordu maamarssali Jasper von Münsteri vennapoeg.
Johann saabus tõenäoliselt 1550. aastate alguses oma onu soosingul Liivimaale ja sai 1552. aastal Riia toomhärraks. 1561. aastal on teda mainitud Riia toomkelneri ja Saare-Lääne ning Lübecki toomhärrana. Kui Riia toomkapiitel 1567. aastal laiali saadeti, sai ta Sigismund II Augustilt endale Carnikava mõisa Riia lähedal. Sinna ta elama siiski ei asunud, vaid elas kuni 1577. aastani koos oma onuga Aizkraukles. Kuid 1577. aastal tungisid sinna venelased, tapsid Jasperi ja vangistasid Johanni. Ta vabanes vangistusest 1589. aastal ja asus tagasiteele Saksamaale, kuid uppus Elbe jõkke. Sel puhul väideti, et ta oli üle 80-aastane.
Ese
Sõna "ese" (saksa keeles Gegenstand) kasutatakse osalt samades tähendustes nagu sõna "objekt".
Sageli tähendab "ese" 'füüsilist eset' või üldse 'asja'.
Samuti võidakse mingi tegevuse esemeks nimetada selle objekti.
Õiekroon
Õiekroon ehk kroon (corolla) on õiekatte väljastpoolt teine ring, mis ümbritseb tolmukaid ja emakaid tupplehtedest seespool.
Õiekrooni moodustavad tavaliselt värvilised kroonlehed. Kui kroonlehed on kokku kasvanud, nimetatakse õiekrooni liitlehiseks, vabade kroonlehtedega lahklehiseks õiekrooniks. Liitlehise krooni kokkukasvanud osa nimetatakse putkeks, kokkukasvamata osa tagasikäändunud osaks ja nende vahelist suuet neeluks.
Aktinomorfne
ehk polüsümmeetriline õiekroon, mille saab vähemalt kahe lõikepinnaga jaotada sümmeetrilisteks poolteks. Aktinomorfsed liitlehised õiekroonid liigitatakse putke pikkuse, tagasikäändunud osa kuju ja suuruse järgi:
Sügomorfne
ehk monosümmeetriline õiekroon, mille saab ühe lõikega jagada kaheks sümmeetriliseks pooleks. Sügomorfsed liitlehised õiekroonid jaotuvad järgmiselt:
Asümmeetriline on õiekroon, mida ei saa jagada sümmeetrilisteks poolteks.
Ajujää
Ajujääd eristatakse kinnisjääst, mis asub tekkekohas ning on kinnitunud kalda või ranna külge.
Ajujää veepinna katvus võib ulatuda kuni 100%. Kui vaba veepinda on väga vähe, siis nimetatakse vastavat ajujääd ka paakjääks. Vallideks kuhjunud ajujääd nimetatakse rüsijääks.
Ajujääd liigutavad peamiselt tuuled ning hoovused. Ajujää hulka kuuluvad ka jäämäed.
Eesti kalade loend
''Siin on tähestiku järjekorras loetletud Eesti looduslikke kalaliike ja -perekondi ning alamliike. Süstemaatiline loend on Eesti kalade süstemaatilises nimestikus.
Välislingid
Eesti kalad kalavikis
Ludwig III (Baieri kuningas)
thumb|Ludwig III Ludwig III (7. jaanuar 1845 – 18. oktoober 1921) oli Baieri printsregent aastail 1912–1913 ja kuningas aastail 1913–1918.
Seni printsregent olnud Ludwig nimetati eriseaduse alusel 5. novembril 1913 kuningaks, kuna senine kuningas Otto oli juba üle kümne aasta olnud valitsemisvõimetu.
20. veebruaril 1868 abiellus Ludwig Modena printsessi Marie Theresega, kes alates 20. novembrist 1875 oli Stuarti dünastia pärijana nimeline Inglismaa ja Šotimaa kuninganna Mary IV ja III.
Aastal 1914 rahuldas ta Adolf Hitleri palve astuda vabatahtlikuna Baieri sõjaväkke.
Tunnetus (filosoofia)
Tunnetus (saksa keeles Erkenntnis, ladina keeles cognitio) on teadmiseni jõudmise protsess. Tunnetuseks võidakse nimetada ka selle protsessi tulemust. Eristamaks psühholoogilisi toiminguid, siis filosoofias kasutatakse tunnetuse asemel mõistet teadmus.
Sven-Erik Olsson
Sven-Erik Olsson (7. juuli 1923 Pärnu – 7. märts 1985 Arosa, Šveits) oli eesti-rootsi perekonnas sündinud Saksamaa sõjaväelane.
1930. aastal läks Pärnus kooli, kuulus baltisaksa noorteorganisatsiooni.
1939. aastal astus vabatahtlikult Relva-SS-i.
1. mail 1941 ülendati Sturmmanniks ja 1. juunil 1941 Unterführeranwärteriks. 1. septembril 1942 ülendati Unterscharführeriks. 1943. a. algul oli ta raadiojaama juht ja teda autasustati hõbedase Jalaväerünnakmärgiga. 1. mail 1944 anti Olssonile Oberscharführeri auaste. Augustis 1944 sai Falais' kotist väljamurdmisel haavata. Pärast paranemist naasis ta 10. SS-Soomusdiviis Frundsbergi juurde, autasustatud Raudristi 2. ja 1. klassiga, pronksist Lähivõitluse naastuga ja musta Haavatumärgiga. 1945. a. kevadel võitles Pommeris. 20. aprillil 1945 autasustas Brigadeführer Heinz Harmel teda Saksa Ristiga kullas.
Pärast sõja lõppu õnnestus Olssonil jõuda lääneliitlasteni ja end neile vangi anda.
1947. aastal asus ta elama Rootsi ja abiellus seal Danzigist küüditatud sakslannaga. Töötas Stockholmis arvutispetsialistina.
Olsson suri Šveitsis Arosas südamelihase infarkti tõttu.
Baltic Queen
Baltic Queen on Eesti laevafirma Tallink parvlaev, mis on ehitatud STX Europe'i laevatehases Raumas. Laev sõidab Tallinna–Mariehamni–Stockholmi liinil Tallinki kaubamärgi all.
Laeva ajalugu
Laev telliti 11. aprillil 2007. Liin, mida laev sõitma hakkab, oli pikka aega lahtine ning kuigi Soome ajalehele Turun Sanomat intervjuu andnud Tallinki juhatuse liige Keijo Mehtonen jõudis juba teatada, et see laev asendab tõenäoliselt Silja Europa Turu–Maarianhamina–Stockholmi liinil, teatas 5. novembril Tallinki juhatuse esimees Enn Pant, et uus laev hakkab sõitma Tallinna–Stockholmi liinil. 22. aprillil 2008 pandi laevale Raumas kiil.
Tallink Grupi tütarfirma Tallink High Speed Line Ltd. võttis 16. aprillil 2009 Raumas STX Europe'i laevatehases laeva vastu. Baltic Queen jõudis Tallinna 19. aprillil 2009. 22. aprillil toimus Tallinki, Tallinna Sadama ja SEB Panga ühisüritus klientidele. 23. aprillil Tallinna Sadamas avatud uste päeval näitas Tallink huvilistele laeva. Esimese reisi tegi Baltic Queen 24. aprillil.
26. novembrist 11. detsembrini 2009 asendas Baltic Queen remonti läinud Silja Europat liinil Turu–Stockholm.
Kuni 6. augustini 2014 sõitis Baltic Queen Tallinna–Mariehamni–Stockholmi liinil.
Alates 7. augustist 2014 sõitis Baltic Queen Tallinna–Helsingi liinil ning seoses sellega asendas Baltic Queeni Tallinna–Stockholmi liinil Romantika. Seetõttu jäi Riia–Stockholmi liinile vaid üks laev, Isabelle, mis väljus kummastki sadamast ülepäeviti.
12. septembril 2016 teatas Tallink, et laev naaseb Tallinna–Stockholmi liinile 13. detsembril, vahetades välja Romantika, mis hakkab taas sõitma Riia–Stockholmi liinil. Tallinna–Helsingi liinile jääb Silja Europa.
Seoses koroonapandeemiaga sõidab laev juulist 2020 kuni jaanuarini 2021 liinil Tallinn–Turu, lisaks teeb reise 2020 suvel liinil Tallinn–Mariehamn.
Looduskaitseseadus
Looduskaitseseadus on Eesti Vabariigis kehtiv seadus, mille peamisteks eesmärkideks on bioloogilise mitmekesisuse säilitamine ja kaitse, taime- seene- ja loomaliikide ja nende elupaikade kaitse, samuti kultuuriloolise ja esteetilise väärtusega looduskeskkonna kaitsmine.
Eesti Looduskaitseseadus võeti vastu 21. aprillil 2004, jõustus 10. mail 2004. Varem kehtis Eesti Vabariigis kaitstavate loodusobjektide seadus (KLOS).
Galina Grigorjeva
Galina Grigorjeva (sündinud 2. detsembril 1962 Simferopolis) on Eestis elav ukraina helilooja.
Grigorjeva on õppinud Simferopolis muusikakoolis ja Odessa konservatooriumis. 1991. aastal lõpetas ta professor Juri Faliku õpilasena Peterburi konservatooriumi ning täiendas end 1994–1998 Eesti Muusikaakadeemia magistriõppes Lepo Sumera juures.
Praegu elab ta Tallinnas ja tegutseb vabakutselise heliloojana. Grigorjeva on 1994. aastast Eesti Heliloojate Liidu liige.
Looming
Grigorjeva looming on tähelepanuväärne oma hingestatud ja peenekoelise kõlastiiliga. Tema muusika lähtepunktiks on meloodiline mõtlemine. Grigorjeval on tugevad seosed slaavi vaimuliku muusika traditsiooniga, aga ka vanema Euroopa mitmehäälsusega. Tema tööde kõlapilt on läbipaistev ja delikaatne. Ta on ülimalt tähelepanelik iga üksikintervalli ja intonatsiooni väljendusvõime ja tähenduse suhtes.
Teosed
Sonaat soolotšellole "Recitativo accompagnato" (2003) on autori sõnul loodud rohkem sonaadi vaimus kui vormis. Teos on pühendatud Allar Kaasikule.
Aheraine
pisi| Aherainemägi Rummus Aheraine on koos maavaraga kaevandatavad kivimid ja mineraalid, mis pole antud kaevanduse kontekstis maavarad ning on seetõttu majanduslikult kasutud.
Aheraine eraldatakse kaevandatavast maagist või toormest rikastamise käigus. Aheraine ladustatakse tavaliselt aherainemägedena või aherainepuistangutena.
Näiteks Narva elektrijaamades jääb põlevkivi aherainet üle 1,5 miljonit tonni aastas.
Joachim Ernst
Joachim Ernst (1. november 1901 – 18. veebruar 1947) oli viimne valitsev Anhalti hertsog 13. septembrist kuni 12. novembrini 1918.
Alaealisuse tõttu oli ta oma valitsemisaja jooksul prints Ariberti eestkoste all.
Hertsog Joachim Ernst suri NKVD erilaagris nr. 2 Buchenwaldis.
Sepalõõts
pisi|Lõõts Sepalõõts oli endisaegne seadeldis ääsi tulele põlemisõhu suunamiseks. Oli Euroopas tuntud juba keskajast.
Ehitus
Sepalõõtsa kere koosnes kolmest pirnikujulisest puukaanest, mis olid omavahel ühendatud poolpargitud nahast seintega. Seeläbi moodustus kaks voltis seintega kokkusurutavat tuulekotti, eraldatud keskmise kaanega. Nahk suruti kaante servade vastu sileda vitsaga, millest naelad läbi löödi. Selleks, et tuulekoti nahk kokkusurumisel paremini volti tõmbuks, kinnitati suurtel lõõtsadel seestpoolt naha külge kerged raamid. Keskmine kaas oli jäigalt kinnitatud peenemas otsas paikneva puust lõõtsapea külge, milles oli metalltoru õhu juhtimiseks sepatulele. Keskmise ja alumise kaane sisse tehti tuuleaugud, mis olid suletud ülespoole avanevate laastudest klappidega.
Töö põhimõte
Lõõtsa kere kinnitati kahe posti vahele teljepuu abil. Lõõts pandi tööle vibu abil, millega alumine kaas tõmmati ülespoole ning tuulekotis olev õhk suruti läbi keskmise kaane avade ülemise kaane alla, seda tõstes. Kui vibu lahti lasti, vajus ülemine kaas oma raskusega allapoole, keskmise kaane laastuklapid sulgusid ning õhk suunati läbi lõõtsapea ääsile. Alla vajus ka alumine kaas, mille klapid avanesid ning alumine tuulekott täitus õhuga. Niiviisi rütmiliselt vibu tõmmates ja vabaks lastes tagati ühtlane õhuvool ääsi suunas.
Urmas Nõmmik
alt=Urmas Nõmmik, Tartu Ülikool, 2015|pisi|Urmas Nõmmik, Tartu Ülikool, 2015 Urmas Nõmmik (sündinud 7. juunil 1975) on eesti teoloog ja piibliteadlane.
Ta on Tartu Ülikooli Vana Testamendi ja semitistika dotsent ja olnud EELK Usuteaduse Instituudi lektor ja dotsent.
Urmas Nõmmik on Uku Masingu Kolleegiumi vanem, Eesti Akadeemilise Teoloogia Seltsi esimees ning Society of Biblical Literature ja European Association of Biblical Studies liige. Ta on ajakirja Kirik & Teoloogia toimetuskolleegiumi liige.
Elulugu
Urmas Nõmmik astus 1993. aastal Tartu Ülikooli usuteaduskonda ning lõpetas selle 1997. aastal. Aastatel 1997–1999 jätkas ta Tartu Ülikooli usuteaduskonna magistrantuuris, mille raames veetis kaks semestrit Volkswagen-Stiftungi stipendiaadina Marburgi Philippi Ülikoolis (1998–1999) Otto Kaiseri juures. Magistritöö "Die Gerechtigkeitsbearbeitungen in den Psalmen. Eine Hypothese von Christoph Levin formgeschichtlich und kolometrisch überprüft" ("Õiglusredaktsioonid Psalmides. Christoph Levini ühe hüpoteesi vormilooline ja kolomeetriline tõestus") kaitses 15. detsembril 1999 Tartus.
2000. aasta sügisel astus Urmas Nõmmik Marburgi ülikooli ja Tartu Ülikooli usuteaduskondade doktorantuuri. Aastatel 2000–2003 viibis ta Deutscher Akademischer Austauschdiensti (DAAD) promotsioonistipendiaadina Marburgi ülikoolis. 2008. aastal kaitses ta Marburgis oma doktoritöö "Die Freundesreden des ursprünglichen Hiobdia­logs. Eine form- und traditionsgeschichtliche Studie" ("Algse Iiobi dialoogi sõprade kõned. Vormi- ja traditsioonilooline uurimus") hindele summa cum laude.
Urmas Nõmmik sai Alexander-von-Humboldt Stiftungi stipendiumi, mille toel töötas ta septembrist 2010 kuni juunini 2011 Müncheni Ludwigi-Maximiliani Ülikoolis külalisteadurina. Samas ülikoolis habiliteerus ta 2016. aastal tööga "Jakob, Isaak und Lot - der Anfang. Eine literar-, motiv- und religionsgeschichtliche Studie" ("Jaakob, Iisak, Lott – algus. Kirjandus-, motiivi- ja religioonilooline uurimus").
Urmas Nõmmik töötas aastail 2003–2010 EELK Usuteaduse Instituudis lektori, dotsendi ja lühidalt raamatukogu juhatajana. Alates aastast 2004 töötab ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. 1. jaanuarist 2017 on ta usuteaduskonna juhataja.
Alates 2013. aastast tegutseb Nõmmik teadlasena Soome Akadeemia tippkeskuse "Changes in Sacred Texts and Traditions" juures. Helsingi Ülikooli usuteaduskonnas tegutsevat uurimisgruppi juhatab Martti Nissinen. 2015. aasta kevadsemestril töötas Nõmmik külalisteadurina Helsingis.
2013. aastal avaldas ta Tartu Ülikooli Kirjastuse raamatusarjas "Piibel kontekstis" Iiobi raamatu kommenteeritud uustõlke. Nõmmik on ka sarja peatoimetaja.
Tarvo Krall
pisi|Tarvo Krall (vasakul) ja [[Jüri Kuuskemaa (paremal) esinemas Tallinna päeval 15. mail 2010]] Tarvo Krall (sündinud 11. aprillil 1969 ) on eesti näitleja ja teatriprodutsent.
1982. aasta telelavastuses "Uus poiss" mängis ta Zaitsevit.
Ta on lõpetanud 1987. aastal Tallinna 20. Keskkooli ja 1992. aastal Tallinna Konservatooriumi lavakunstikateedri 15. lennu.
Aastatel 1992–1997 oli ta Vanalinnastuudio näitleja. Aastatel 1998–2005 oli ta Smithbridge Productionsi, aastatel 2005–2007 Muusikaliteatri ja aastatel 2008–2010 PolygonTeatri produtsent. Pärast seda on tegutsenud Improteater Impeeriumis, aastast 2011 ka 1Teatris ja aastast 2012 Ajateatris.
Ta on ansambli L'Dorado solist.
Ta on kandideerinud valimistel Isamaa ja Res Publica Liidu nimekirjas.
Clara Petacci
Clara Petacci (ka Claretta Petacci) (28. veebruar 1912 Rooma – 28. aprill 1945 Giulino di Mezzegra) oli Itaalia peaministri Benito Mussolini armuke.
Clara Petacci sündis Roomas paavst Pius IX ihuarsti Francesco Saverio Petacci ja Giuseppina Persichetti tütrena.
Petacci oli Mussolinist 29 aastat noorem. Clara ja Benito lasti kommunistide poolt maha 28. aprillil 1945 ja nende surnukehad riputati järgmisel päeval rahvale vaatamiseks jalgupidi üles.
Igor Lukšić
pisi|Igor Lukšić Igor Lukšić (sündinud 14. juunil 1976) on Montenegro poliitik, endine Montenegro peaminister.
Igor Lukšić on lõpetanud Montenegro Ülikooli majandusteaduse alal.
Ta kuulub Montenegro Sotsialistide Demokraatlikku Parteisse. Aastal 2001 valiti ta Montenegro parlamenti. Aastatel 2003–2006 kuulus ta Serbia ja Montenegro parlamenti.
2003 QQ47
Asteroid 2003 QQ47 avastati 2003. aasta augusti lõpus ameeriklaste poolt.
Igor Lukšić
Ministriametid
16. veebruarist 2004 kuni peaministriks saamiseni oli ta rahandusminister.
2003 QQ47
Nime on ta saanud oma huvitava trajektoori järgi. Tähelepanuväärne on see, et asteroid on enam kui poolteist kilomeetrit pikk. Maale oli ta kõige lähemal 21. märtsil 2014.
Algsete arvutuste järgi oli selle kokkupõrkamise tõenäosus Maaga 1/250000 ning kokkupõrge leidvat aset 21. märtsil 2014. Sündmus leidis laialdaselt kajastamist meedias.
Maa tabamise tõenäosus on nüüd juba üliväike, 1:909000. Astronoomid kavatsevad seda taevakeha siiski hoolikalt silmas pidada, sest arvestades tema mõõtmeid ja liikumiskiirust – 32 kilomeetrit sekundis – võiks ta tekitada tohutuid purustusi tervel mandril. Arvatakse, et kokkupõrkeohu tõenäosus väheneb sedamööda, kuidas täiendavad andmed kogunevad.
Igor Lukšić
Ministriametid
4. detsembrist 2012 kuni 28. novembrini 2016 oli ta Montenegro välisminister.
2003 QQ47
2. septembril 2003 avastati uute mõõtmiste käigus, et kokkupõrget Maaga ei toimu.
2003 QQ47 diameeter on 1,24 km ja mass 2,6×1012 kg.
Kokkupõrkel Maaga vabaneks energia 350 000 megatonni – seda on piisavalt, et põhjustada globaalne katastroof.
Kui asteroid siiski Maale kukuks, mõjuks ta nagu 20 miljonit Hiroshima aatomipommi, selgitas Briti valitsuse Maa-lähedaste taevakehade infokeskuse esindaja BBC raadiole. Infokeskus avaldas asteroidihoiatuse pärast seda, kui USA Lincolni maalähedaste astreroidide uurimisprogrammi teadurid hiigelrahnu esmakordselt märkasid.
Asteroidid nagu 2003 QQ47 on Päikesesüsteemi tekkimisel 4,5 miljardi aasta eest kosmosesse tiirutama jäänud kivirahnud. Enamik neist püsib Maast ohutus kauguses, Marsi ja Jupiteri vahelises asteroidivöös, kuid Jupiteri-taoliste hiidplaneetide gravitatsioonijõud võib neid nende orbiitidest eemale nihutada ja Maa suunas teele saata.
JK Narva Trans
JK Narva Trans on Eesti jalgpalliklubi, kes on mänginud Eesti Meistriliigas alates võistluse käivitumisest 1992. aastal.
Ajalugu
JK Narva Trans asutati 1979. aastal, kui klubi endine peatreener ja praegune president Nikolai Burdakov oli veel mängija. Toona kandis klubi nime FK Avtomobilist ning tegutses kohaliku bussiettevõtte toetusel. Kõikide nende aastate jooksul on Trans püsinud mängus tänu Burdakovi finantseerimisele ja raskele tööl, mille tulemusena on Narva saanud tugeva esindusmeeskonna välja panna ka kõige raskematel aegadel.
FK Avtomobilist debüteeris Eesti NSV tugevaimas liigas 1984. aastal, kuid ei suutnud seal püsida ning langes hooaja lõpuks astme võrra madalamale. Sama saatus tabas klubi ka aastatel 1987 ja 1989.
1989. aastal võeti nimeks Narva Autobaas ning kanti seda 1992. aastani, kuni muudeti Narva JK Transiks. Pärast 1991. aasta edukat hooaega lunastas klubi pääsme tagasi tugevaimasse seltskonda ja 1992. aastal debüteeris Trans iseseisva Eesti Meistriliigas.
Euroseiklus algas Transile kummaliselt, kui avamängus Rootsi meeskonna IF Elfsborg vastu anti narvalastele tehniline võit 3:0, sest külalised kasutasid registreerimata mängijat. Korduskohtumises Boråsis ei suutnud Trans ootamatut edu ära kasutada ning jäi alla 0:5.
Trans on võitnud kaks Tipneri karikat, 2001. ja 2018. aastal. Lisaks on võidetud Eesti Superkarikat (aastail 2007 ja 2008) ning olnud koduklubiks endistele koondislastele Sergei Zamorskile (4 mängu, 1 värav) ja Jevgeni Novikovile (13 mängu, 2 väravat). Jättes kõrvale maailmatähe Valeri Karpini, kes mängis Transis noorpõlves, on klubi suurim staar ja üks edukaim mängija Eestis olnud Maksim Gruznov. Ajakirjanikelt väravamasina hüüdnime saanud ründaja lõi 2001. aastal Transis koguni 37 väravat. Silmapaistev oli ka aasta 2007 kui nii Gruznov kui tema ründepartner Dmitri Lipartov püsisid koos Didier Drogba, Francesco Totti ja Cristiano Ronaldoga konkurentsis Euroopa kuldsaapa auhinnale.
Staadion
Trans peab kodumänge Narva Kreenholmi staadionil, mis mahutab kuni 3000 pealtvaatajat. Kuna staadion ei vasta UEFA nõuetele, peavad narvalased kasutama rahvusvahelisteks kohtumisteks muid mängupaiku (nt Rakvere staadion või Tallinna A. Le Coq Arena).
Praegune koosseis
''Seisuga 29. märts 2021''
Klubi duubelmeeskond on JK Narva Trans II.
Tiit Haagma
Ta võitis jääpurjetamises DN-klassis 1984. aasta maailmameistrivõistlustel kuldmedali ning 1989. aasta maailmameistrivõistlustel hõbemedali. Samuti sai ta hõbemedali 1984. aasta Euroopa meistrivõistlustel.
Aastal 1984 valiti ta Eesti parimaks meessportlaseks.
Hurts
pisi|Theo Hutchcraft (2010) Hurts on inglise synthpop 'i duo, kuhu kuuluvad laulja Theo Hutchcraft ja süntesaatorimängija Adam Anderson.
Tiit Haagma
Haagma on tegelenud ka avamerepurjetamisega. Ettevõttes C-Purjed OÜ valmisid tema käe all ümber maailma seilanud Lennuki purjed.
Hurts
Hutchcraft ja Anderson asutasid 2006. aasta märtsis koos Jamie Alsopi ja Flick Wardiga bändi Bureau. 2007 asendas Wardi Sarah Beecroft ja bänd muutis nime, selleks sai Daggers. 30. jaanuaril 2009 teatas Daggers ametlikult laialiminekust.
Hutchcraft ja Anderson jätkasid kahekesi. Nad salvestasid amatöörvideo laulule "Wonderful Life" ja laadisid selle 21. aprillil 2009 YouTube'i, kus see osutus üllatavalt menukaks. Seda on sellest ajast peale vaadatud 21 miljonit korda ja see kuulub kõigi aegade 200 vaadatuima video hulka. Neile hakkas hulgaliselt fänne kogunema ja nad jätkasid tegutsemist nimega Hurts.
6. septembril 2010 avaldas Hurts oma esimese stuudioalbumi "Happiness", mis jõudis Suurbritannia albumimüügi edetabelis 4. kohale ning Austrias, Saksamaal ja Šveitsis koguni 2. kohale (Soomes oli 3. kohal). Saksamaal ja Šveitsis jõudis ta plaatinaplaadiks ning Suurbritannias, Austrias ja Soomes kuldplaadiks.
Extended play (EP-d)
"The Belle Vue EP" avaldati 9. juulil 2010 plaadifirmas Major Label allalaaditava muusikafailina.
Friedrich Sauer
Friedrich Sauer (Prido Saue; 25. oktoober 1881 Suuremõisa vald – 27. oktoober 1927 Tallinn) oli Eesti haridustegelane.
Elukäik
Friedrich Sauer sündis 1881. aastal Hiiumaal Suuremõisa vallas Tubala külas Simmunal talunike-kipparite suguvõsas. Juba varakult oli Priidu sunnitud isale metsatöödes abiks olema. Juba kolmeaastases Palade külakoolis avaldus tema suur lugemishimu, mille rahuldamiseks hakkas ta õppima vene ja saksa keelt, kuna nendes keeltes oli rohkem raamatuid saada. Sauer lõpetas Kuri kihelkonnakooli ning kogunud raha, õppis edasi 1899–1901 Kaarma õpetajate seminaris.
Töötas mõne aasta vallakooli õpetajana Helme kihelkonnas Leebikul ja Põltsamaa kihelkonnas Tapikul. Kevaditi ja sügiseti, kui maal koolitöö seisis, täiendas ta end Hugo Treffneri Gümnaasiumis. 1905. aastal sooritas küpsuseksami Tartu Aleksandri gümnaasiumi juures ning astus Tartu Ülikooli õppima ajalugu. Kuulus Eesti Üliõpilaste Seltsi. Üliõpilasena võttis Sauer osa üliõpilasliikumisest, mis oli suunatud venestamise vastu ning sattus õige pea konflikti võimudega.
Suutmata pedagoogina tööd leida, jätkas ta õpinguid õigusteaduskonnas ning võttis 1910. aastal vastu saksa ja ladina keele õpetaja koha Venemaal Rostovis Doni ääres (1910–1918). Venemaal elades täiendas end klassikalise filoloogia alal Jena ülikoolis ja Varssavi ülikoolis (1913–1918). Tartu eesti ülikooli asutamisel pakuti talle lektori kohta, kuid Sauer eelistas Põltsamaa Reaalgümnaasiumi direktori (1918–1920) kohta. Oli Rooma ajaloo lektor Tartu Ülikooli juures korraldatud õpetajate suvekursustel (1920).
1920. aastal kutsuti ta kui silmapaistev ja energiline koolitegelane haridusministriks Jaan Tõnissoni teise valitsusse. 1921. aastal töötas õpetajana Jakob Westholmi Gümnaasiumis. 1. veebruarist 1921 kuni 1. oktoobrini 1923 oli Sauer haridusministri abi ning Haridusministeeriumi kunsti- ja teadusosakonna juhataja. 1921–1927 oli ta Tallinna Linna II Tütarlaste Gümnaasiumi kodanikuteaduse õpetaja ning 1924–1927 Tallinna Linna I Tütarlaste Gümnaasiumi direktor.
1927. aastal suri Friderich Sauer 45-aastaselt luutuberkuloosi. Ta on maetud Tallinna Rahumäe kalmistule.
Dao
pisi Dao (hiina keeles 道 (pinyin'is dào, Wade'i-Gilesi transkriptsioonis tao), jaapani keeles 道 (dō), korea keeles 도 (do); 'tee', 'kulg', 'kulgemine') on hiina kultuuri ja selle mõjupiirkonna kultuurides levinud filosoofiline üldmõiste.
Kirjamärgina ja morfeemina kuulub dao taoismi (daojia; daojiao) ja neokonfutsianismi (daoxue) nimetustesse. "Mozis" on dao-õpetuseks (daojiao) ja "Zhuangzis" dao-kunstiks (tehnikaks; daoshu) kutsutud varajast konfutsionismi. Erinevates koolkondades ja erinevate määratluste ja piiritluste tõttu on Han Yu (768–824) nimetanud seda da 'ks ('tühi koht, positsioon'), millel ei ole täpselt kinnistatud tähendust.
Filosoofilises tähenduses ('tõeline tee', 'kõrgeim printsiip', 'täius') on seda mõtestatud nii idas kui ka läänes väga erinevalt. Dao ekvivalendiks on peetud kreeka logos 't ja india braahman 'i. Mitmesuguseid tähendusi on selles nähtud näiteks:
Vaimset pühendumist nõudvate kunstide ja oskuste terminoloogias on dao (道) kasutusel järelliitena (Jaapani teetseremoonia sadō (茶道), lilleseadekunst kadō (華道), võitluskunstid aikidō (合気道), judo (柔道), kendō (剣道), taekwondo (태권도, 跆拳道) jne).
Kirjamärgi tähendusest
Kirjamärgi otsesteks tähendusteks on 'tee', 'viis, vahend, meetod', 'tehnika, kunst' ja harvemini 'mõte, õpetus, põhitõde'.
Piktograafiliselt kujutab kirjamärk (kiirelt) liikuvat pead, mida võib mõista ka peamise liikumisena. Tavakeeles võib see märk tähendada lihtsalt teed või rada.
Muutuste raamatus
"Yijingi" põhitekstis esineb sõna dao vaid paar korda ja sedagi oma argises tähenduses. Seevastu on see teose lisades juba sagedane mõiste. Peamises lisas "Xici Zhuan" kasutatakse sõna dao juba nii üldises kui ka otseses mõttes, nagu "taeva tee", "maa tee", "inimese tee", "targa valitseja tee", "muutuste tee" jne. 5. antakse ka esimene dao tuntud piiritlus: Ja seletatakse sellest tulenevat järgnevalt juba pikemalt lahti. Lisades 10.:
Taoismis
Hiinaliku praktilise filosoofia mõistena on Dao olnud kasutusel alates 6. sajandist eKr Laozi "Daodejingis". Selle raamatu eestikeelses tõlkes on Linnart Mäll kasutanud Dao vasteks sõnu kulg, kulgema, kulgemine, kulgeja jmt.
Hiinalik analoog lääne väljendile "tõeotsing" on "tee (dao) otsing". See on nii tõeni (tee) viiv meetod (tee), kui ka selle otsimise meetod (tee). Seejuures ei taotleta niivõrd teadmist (elust), kuivõrd oskust (elada). Tegu pole teoreetilisuse vaid praktilisusega. Seetõttu pole dao teadmine, vaid juba teoks saanud oskus (osavus). Dao on taoistidele teatud määral sünonüümne sõnadega fang ('meetod, kunst') ja fa ('seadus'). Taoismis on kokku seotud kolm dao olulist tähendust : Näiteks "Daodejingi" esimest lauset (dao ke dao fei chang dao) saab paljude muude võimaluste hulgas lugeda ka:
Dao 'd ja taoismi on seletatud ja kirjeldatud mitmeti. Taoismi eesmärk, nagu ka paljudel muudel idamaistel vooludel, võib olla mõtlemise vabastamine mürast, mõistelisest mõtlemisest, pettekujutlustest ja klammerduvast rabelemisest, kompleksidest ja enesepildi ehitamisest/edastamisest, säilitades vaid tegevuse/tegevusetuse, mis põhineb n-ö puhta teadvuse taolisusel (sellasusel). Sellise tegevuse/tegevusetuse või seisundi allikat nimetatakse dao 'ks. Kuna puhast teadvust peetakse kõigega kokkusobivaks ja kõigele avatuks, siis märgib dao tihti ka tegevuse/tegevusetuse, seisundi või protsessi tulemuslikkust või eetilisust. Kuna selline olek või olemisviis lähtub erinevate uskumuste või traditsioonide kohaselt Jumalast, ühendväljast või muust analoogsest, siis seostub sõna dao tihti ka mõnega neist. Dao on ka teatavate asjade läte või allikas.
Piret Loone
Piret Loone (sündinud 7. mail 1973 Tartus) on eesti päritolu advokaat, kes on New Yorgi ja California osariigi advokatuuri liige. Ta töötab California osariigis USAs.
Isiklikku
Tema ema on Leiki Loone, isa on Eero Loone ja õde Oudekki Loone. Tal on kolm poega: Peter Loone Fannion, Patrick Loone Fannion ja Alexander Loone Fannion.
Energeetika mõisteid
''Siin on loetletud energeetika mõisteid.
Eesti mõisate loend
''Siin on loetletud Eestis asunud mõisaid. Loendis on ära märgitud mõisa eestikeelne ja saksakeelne nimi, mõisa staatus, asukoht vana haldusjaotuse järgi ning asukoht nüüdisaegse haldusjaotuse järgi. Saaremaa ajaloolised mõisad on eraldi loetletud ka Saaremaa mõisate loendis.''
Sündinud 30. detsembril
''Siin artiklis loetletakse 30. detsembril sündinud tuntud inimesi.
Bernhard von Gudden
pisi|Bernhard von Gudden Johann Bernhard Aloys von Gudden (7. juuni 1824 Kleve – 13. juuni 1886) oli saksa psühhiaater.
1848 lõpetas ta Halle ülikooli doktorikraadiga ja asus internina tööle Siegburgi hullumajas, mida juhatas Carl Wigand Maximilian Jacobi (1775–1858). 1851–1855 töötas von Gudden psühhiaatrina Badenis asuvas Illenau hullumajas. 1855–1869 oli ta Werneckis asuva hullumaja direktor. 1869–1872 oli ta Zürichi ülikooli psühhiaatriakliiniku ("Burghölzli") direktor ja ühtlasi psühhiaatriaprofessor. Pärast seda oli ta Müncheni ülikooli psühhiaatriaprofessor.
Von Gudden tegi palju avastusi neuroanatoomia vallas. Sellest kõige olulisemana kaardistas ja kirjeldas ta kraniaal- ja nägemisnärvide närvivõrkude neuroanatoomilisi keskusi, ühendusteid ja ühendussõlmi. Ta töötas välja mikrotoomi, seadme, millega patoloogilistel uuringutel aju osadeks lõigata.
Teiste hulgas kuulus tema hooldamise alla tulevane Baieri kuningas Otto.
Bernhard von Gudden diagnoosis Baieri kuninga Ludwig II vaimuhaiguse, mis muutis ta valitsemisvõimetuks ja õigustas tema paigutamise eestkoste alla. 13. juunil 1886 hukkusid nii Gudden kui Ludwig ebaselgetel asjaoludel Starnbergi järves. See oli ametlikult õnnetusjuhtum (kuningas uputas põgenemiskatsel dr. Guddeni ja külmas vees jäi tema süda seisma), kuid nad võidi mõlemad mõrvata. Tänapäevani on nende surma asjaolud saladuseks jäänud.
Ludwigi surma järel sai Baieri kuningaks Otto. On neid, kes arvavad, et Otto ei saanud kuni surmani 1916. aastal arugi, et ta kuningaks oli saanud.
Pärast von Guddeni surma kogus tema väimees psühhiaater Hubert von Grashey tema tööd kokku, toimetas need ja andis 1899 välja.
Holvandi
Holvandi on küla Põlva maakonnas Põlva vallas.
Küla lähistel paikneb Holvandi Kivijärv ja Holvandi raudteepeatus.
Joachim Salemann
pisi|Joachim Salemann Joachim Salemann vanem (ladina Joachimus Salemannus; 9. veebruar 1629 Tallinn – 3. märts 1701 Tallinn) oli eesti vaimulik, ainuke Eestimaalt pärinenud Rootsi-aegne Eestimaa piiskop.
Ta oli Tallinna Oleviste kiriku diakon (1658), aastast 1663 ülempastor (pastor primarius) ja 7. maist 1673 Tallinna superintendent (ametikoht kaotati 13. oktoobril 1691 Karl XI korraldusega) ja 1. septembrist 1693 Tallinna ja Eestimaa piiskop, ning vaimulikest liikmetest koosneva kuningliku Tallinna konsistooriumi eesistuja (president).
Tema piiskopiks valimise ajaks oli kehtima hakanud Karl XI poolt 30. novembril 1692 Eestimaa piiskopkonna jaoks väljaantud Rootsi 1686. aasta kirikuseaduse täiendus, mille tagajärjel muutus Eestimaa territoriaalkirik Rootsi territoriaalkiriku üheks piiskopkonnaks ja sellega liideti ka Tallinna territoriaalkirik. Salemanni ametisoleku ajal oli Liivimaa ülemsuperintendentiks Johann Fischer.
Perekond
Tema isa oli saksa päritolu vaimulik kirjanik, Tallinna Püha Vaimu koguduse pastor, juhuluuletaja Georg Salemann (1597–1657) ja tema Wittenbergi ülikoolis õppinud poegadest Georg Salemann oli Tallinna Toomkoguduse abiõpetaja ja Joachim Salemann noorem (u.1664–1710) 1695. aastast Ambla Maarja koguduse pastor, kes mõlemad surid 1710. aastal katku. Sugulane Joachim Johann Salemann (−1768) oli 1719. aastast Läänemaa Mihkli koguduse pastor.
Joachim Salemanni sugulane Carl Johann Salemann (1769–1843) oli Tallinna raehärra, bürgermeister ja sündik.
Altenberg
Altenberg on linn Saksamaal Saksimaa liidumaal Saksi Šveitsi – Ida-Maagimäestiku kreisis. See on üks riiklikult tunnustatud kuurortidest Maagimäestikus. Linn on haldusgrupi Altenberg asukoht. Ajalooliselt on tinamaagi kaevandamine olnud sajandeid märkimisväärne.
Ajavahemikus 1961–1990 registreeriti Zinnwald-Georgenfeldi külas madalaim aastane keskmine temperatuur (4,9 ° C) kõigist Saksamaa asustatud paikadest. Lisaks on sellel ka Saksamaa rekord ühe päeva jooksul registreeritud suurima sademete hulga, 312 mm. Suurim lumesügavus, mis eales registreeritud, oli 2005. aastal 163 cm.
Altenbergi asub bobisõidu-, kelgu- ja skeletonirada, mida on kasutatud alates 1987. aastast.
2008. aasta FIBT maailmameistrivõistlused toimusid 11.–24. veebruarini Saksimaal Altenbergis viiendat korda, olles seda teinud 1991. aastal (bobisõit), 1994 (skeleton), 1999 (skeleton) ja 2000 (meeste bobisõit). See oli esimene kord, kui Altenberg võõrustas kõiki võistlusi ühel meistrivõistlustel.
pisi|tühi|Altenbergi panoraam
Gliese 581 c
Gliese 581 c on Päikesesüsteemi-väline planeet, mis tiirleb ümber punase kääbuse nimega Gliese 581, milles oli varem juba avastatud hiidplaneet Gliese 581 b. Gliese 581 c avastamine tõi endaga kaasa Gliese 581 d oletatava avastamise.
Gliese 581 bolomeetriline heledus (kogu kiiratav energia nii nähtava valgusena kui soojuskiirgusena) on 1,3% ehk 77 korda väiksem Päikese omast. Tema läbimõõt on 29% Päikese läbimõõdust ja mass u 31% Päikese omast. Tähe ja planeedisüsteemi kaugus Päikesest on 20,4 valgusaastat. Et täht on Päikesest palju jahedam, kiirgab ta suhteliselt palju soojuskiirgust ja vähe nähtavat valgust, seegi on punakas. Olles M3 spektriklassi kääbustäht, on Gliese 581 umbes 500 korda tuhmim kui Päike. Ta näiv tähesuurus rohelises lainealas (Johnsoni V-filtris) on 10,56 ligikaudu samasugune on ka tema absoluutne heledus 11,6 tähesuurust. Gliese 581 on küll muutlik täht, tähisega HO Lib, kuid ta muutlikkus on väga väike ning jääb vaatlusvigade piirimaile.
pisi|Kunstniku nägemus 2005. a. avastatud päikesesüsteemi-välisest [[planemost OGLE-2005-BLG-390Lb. Tähesüsteem Gliese 581 on ilmselt sellega sarnane, silmas tuleb vaid pidada, et planeedi Gliese 581 c taevas on tema täht ligi neli korda suurem kui Maalt paistev Kuu. Allikas: NASA]]
Uurimistulemused näitavad, et Gliese 581 c on süsteemi planeetidest kõige põnevam, sest ta jäävat oma tähesüsteemi nn elamiskõlblikku alasse ehk ökosfääri, milleks peetakse tähte ümbritsevat ala, millel planeedi pinnatemperatuur võimaldab leiduda vedelat vett.
Füüsikalised andmed
Gliese 581 c diameeter on oletatavasti ligi viiskümmend protsenti suurem Maa diameetrist ning planeet on Maast ligi viis korda raskem. Arvutatav raskusjõud planeedi pinnal on ilmselt 2,2 korda suurem Maa raskusjõust. Andmed massi kohta on mõnevõrra vaieldavad, sõltudes orbiidi tasandi ja meie vaatesuuna vahelisest nurgast. Mõõtmed on esialgu veel üsnagi oletuslikud ning vajavad kontrollimist, põhinedes esialgu tähe Gliese 581 radiaalkiiruse võngete võrdlemisel teiste süsteemi planeetidega.
pisi|300px|[[Maa (planeet)|Maa ja Gliese 581 c suhtelise suuruse võrdlus]]
Nimetatud meetodil saadud info võib olla ebatäpne ja tuua endaga tulevikus kaasa üllatusi. Võngete võrdlemisel saadud andmetele tuginedes on esialgu kuulutatud avastatuks ka Gliese 581 d, kuid lõplikku kinnitust ei ole saadud. Vaid siis, kui Gliese 581 d tõepoolest eksisteerib, oleks Gliese 581 c mass 5,03 Maa massi. Kui peaks selguma, et veel ühte lisaplaneeti pole ning Gliese 581 süsteemi ääreala koosneb omalaadsest Öpiku-Oorti pilvest, mis mõjutab tähe liikumist, vajaksid ümberhindamist ja -arvutamist mitmed senised väited.
Gliese 581c saab tähelt rohkem soojust, kui Veenus Päikeselt. Seetõttu sõltub ta temperatuur atmosfääritingimustest.
Võimalik, et Gliese 581 c ei pöörle ümber oma telje ning näitab vaid 11 miljoni kilomeetri (e 0,073 astronoomilise ühiku) kaugusele jääva kääbustähe poole kogu aeg vaid ühte poolkera: 13 päevane tiirlemisperiood viitab, et täht peaks planeedil tugevaid loodeid põhjustama, mis pidurdaksid ta pöörlemist. Seetõttu võivad teadlaste hinnangul planeedi pinna temperatuurierinevused olla äärmuslikud ning võimalik elu saaks eksisteerida ilmselt vaid terminaatoril, kus arvatakse valitsevat 0 ja +40 C kraadi vahele jääv temperatuur. Gliese 581 poole suunatud poolkera võib seevastu olla väga kuum.
Olenevalt sellest, kui tihe on planeedi atmosfäär, võivad Gliese 581 c atmosfääris olla äärmiselt tugevad tuuled, mis puhuvad kuumalt valgustatud poolkeralt pimedale ja külmale ning, jahtudes seal, taas tagasi. Ei saa aga ka lõplikult välistada, et hõreda algatmosfääri korral on see täielikult külmunud olekus planeedi pimedal poolkeral, mis jällegi loob ainsa eelduse elu võimalikkuse kohta planeedil vaid selle terminaatoril. Oletatakse ka, et Gliese 581 c pind on kaetud ookeaniga, mis on vähemalt osaliselt jääs.
Andmeid Gliese 581 c võimalike kaaslaste kohta esialgu veel pole. Tasub aga märkimist, et Päikesesüsteemis pole kaaslasi ei Merkuuril ega Veenusel, ka pole ühegi planeedi kaaslasel omakorda kaaslasi.
Uurimisraskused
Gliese 581 c edasine uurimine on seotud rea alles lahendamisjärgus olevate probleemidega. Tema otsene vaatlemine tähe ning planeedi kujutiste eristamise mõttes on peaaegu võimatu ning seda pole seni veel ka tehtud. Kuigi planeedisüsteemi suhtelise läheduse tõttu võimaldaks planeedi maksimaalne nurkkaugus tähest (u. 11 millikaaresekundit) küllalt hõlpsalt planeedi täpsemat orbiiti (ja seetõttu ka massi!) määrata, on täht ning avastatud planeet praeguste interferomeetrite jaoks kaugelt liiga nõrgad. Jääb vaid üle loota tehnika arengule. Küsimusele, kas Gliese 581 c pinnal võib leiduda elu, ei saa me lähemal ajal kindlat vastust. Parimal juhul suudame määrata, kas planeedil on eluks sobiv atmosfäär ning temperatuurirežiim.
SETI töörühm on seni suunanud raadioteleskoobid kaks korda Gliese 581 süsteemi suunas, saamata esialgu mitte ühtegi vastusignaali. Gliese 581 c avastamise järel kavatsetakse aga pöörata teleskoop vähemalt veel üks kord sinna.
Muu
2007. aasta sügisel ilmus planeedist Gliese 581 c inspiratsiooni saanud sõnadega lugu "581 C" Laura Põldvere uuel albumil "Muusa".
Hobujaama tänav
Hobujaama tänav on tänav Tallinnas Kesklinnas Sadama asumis.
pisi|[[Rotermanni Tehased|Rotermanni tehase hooned ja elevaatorihoone fassaad]]
Hoonestus
Hobujaama 4 asub Hobujaama Ärimaja, kus asus kuni 2019. aastani Luminori panga Hobujaama pangakontor. Pärast seda sai sellest ärikinnisvarafirma Colonna büroohoone.
Hobujaama 5 asub Coca-Cola Plaza kino, mis avati 10. märtsil 2001.
Hobujaama ja Ahtri tänava nurgal asub Tallinna Linnatranspordi AS Tallinna linnaliinibusside parkla.
Ajalugu
Hobujaama tänaval on ajaloos olnud ka muid nimesid: Jaama tänav; saksa keeles Stationstraße, Stationsgasse; vene keeles Станціонная ул., Хобуяама ул.
Hoonestus Hobujaama, tollase Jaama tänava äärde tekkis Rotermanni kvartali laienemisel Promenaadi tänava (praeguse Mere puistee) äärest ida poole. 1870. aastal tekkis tihedam hoonestus Rotermanni Tehaste veskite, aitade ja ladude näol tänapäevase Hobujaama tänava äärde.
1900. aastal ehitati Hobujaama tänava äärde senise madala puithoonestuse kõrvale kivist elevaatorihoone.
1902. aastal ehitati 50 meetri kõrgune katlamaja korsten. 1912. aastal alustas tegevust Jaama tänav 1 hoones Rotermanni Leivatehas, hiljem ka AS Rotermanni Tehased remonditöökoda ning AS Rotermanni Tehased jahuveski.
Stan Marsh
Stanley Randall William Marsh on animasarja "South Park" üks peategelastest.
Robin Morgan
pisi|Robin Morgan (2012) Robin Morgan (sündinud 3. jaanuaril 1941) on USA radikaalne feministlik aktivist, kirjanik ja ajakirjanik.
1960. aastatel võttis ta osa kodanikuõiguste ja sõjavastastest liikumistest. Ta on üks 1960ndate lõpus asutatud radikaalsete feministlike organisatsioonide New York Radical Women ja W.I.T.C.H. rajajaid.
Elulugu
Morgan sündis Florida osariigis ja kasvas üles New Yorgi lähedal. Palka hakkas ta teenima juba kaheaastaselt, kui ema ja tädi Sally olid ta esitanud lapsmodelliks. Nelja-aastaselt oli tal oma raadiosaade "Väike Robin Morgan" ja eriti kuulsaks sai ta üheksa-aastaselt, kui hakkas mängima Dagmar Hansenit 1950. aastate telesarjas "Mama". Kui ta 1956. aastal näitlemise lõpetas, oli ta kuulsusest tüdinud ja otsustas pigem luuletajaks saada kui edasi näitleja olla. Ema pettumuseks astus ta Columbia Ülikooli ning pärast selle lõpetamist asus New Yorgis tööle kirjandusagendi ja vabakutselise toimetajana.
Praegu elab Morgan New Yorgis.
Absoluutne kiirus
Absoluutseks kiirus on keha liikumise kiirus teatava eelistatud (paigalolevaks peetava) taustsüsteemi suhtes. Näiteks auto liikumise kirjeldamisel on paigalpüsivaks taustsüsteemiks maapind, kuna Maa liikumine ülejäänud taevakehade suhtes on antud kontekstis irrelevantne. Absoluutne kiirus muutub aga relatiivseks niipea, kui vaadelda selle «eelistatud» taustsüsteemi liikumist mingi teise taustsüsteemi suhtes. Ajaloolises kontekstis tähistab absoluutne kiirus kiirust maailmaeetri kui absoluutselt paigalpüsiva keskkonna suhtes.
Google Earth
Google Earth (algul nimega EarthViewer 3D) on ettevõtte Google mitmeplatvormiline programm planeedi Maa liitfotode vaatamiseks.