cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Mercedes AMG High Performance Powertrains
Ajalugu
2020. aasta märtis alustas ettevõtte koostööd UCLi inseneeria ja tervishoiutehnoloogia instituudiga, seoses hooaja alguse edasi lükkumisega koroonapandeemia tõttu. Mercedes HPP teatas, et nad aitavad valmistada hingamisaparaate ning nad suutsid nädalaga välja töötada oma aparaad. Esimese päevaga toodeti 600 hingamisaparaati, plaaniga tõsta tootmine tuhande ühiku peale päevas. Neid toodeti masinatel, mida tavaolukorras kasutati kolbide ja turbote tootmiseks Vormel 1 jõuallikate jaoks. Mercedes võitis sõitjate ja konstruktorite MM-tiitlid 2020. aasta hooajal.
Stringiteooria maastik
Stringiteooria maastik (inglise keeles String theory landscape), ka antroopne maastik, ka maastikuprobleem, on stringiteoorias eksponentsiaalselt suure arvu (10100–10500 ) mitteekvivalentsete valevaakumite olemasolu. Kokku nad moodustavad "maastiku" (mõiste "maastik" on tuletatud geneetika mõistest "adaptiivne maastik"). Selline suur valevaakumite arv on seletatav Calabi-Yau ruumide (vastutavad stringiteoorias lisamõõtmete kompaktifitseerimise eest) vaba valikuga.
Stringiteooria maastiku idee pakkus välja Leonard Susskind, et kirjeldada antroopsusprintsiibi konkreetset rakendamist, mis seisneb selles, et füüsikakonstandid ei oma teatud kindlaid väärtusi mitte mõnel füüsikalisel põhjusel, vaid seetõttu, et need väärtused on vajalikud elu eksisteerimiseks Maal, sealhulgas mõistuslike vaatlejate olemasoluks, kes neid väärtusi saaksid mõõta.
Turu tänav (Pärnu)
Turu tänav on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.
Tänav saab alguse Lubja tänavalt, suundub loodesse ja lõppeb tupikus. Turu tänav ristub veel Hobuse ja Rõugu tänavaga. Tänava pikkus on ligikaudu 461 meetrit.
Vladimir Paškov
Vladimir Paškov (ka Vladimir Paschkow; 11. juuni 1904 Ilūkste vald, Kuramaa kubermang – 19. september 1969 Tartu) oli Eesti arstiteadlane, endokrinoloog, rahvuselt venelane.
Elulugu
Vladimir Paškov oli proviisori poeg.
Ta lõpetas 1920. aastal Tartu Vene Eraühisgümnaasiumi ja 1925. aastal Tartu Ülikooli, kus oli õppinud arstiteadust.
Ta oli aastatel 1926–1927 Tartu Ülikooli närvikliiniku assistent, 1927–1933 Tartu Pärmivabriku Vesiravila laborant, 1933–1941 Tartus sise- ja närvihaiguste arst, ka Tartu Ülikooli närvikliiniku mittekoosseisuline assistent, 1941–1945 Risti jaoskonnaarst, 1945–1946 Tartu Vesiravila juhataja, lõi 1946 sellest III Tartu Sisehaiguste Kliiniku, viimasest 1951 omakorda Vabariikliku Struumatõrje Dispanseri, oli aastani 1969 selle peaarst, ühtlasi 1959–1969 Eesti NSV peaendokrinoloog. Pani aluse endokrinoloogiale kui erialale Eestis.
Teadlasena uuris ta endokrinoloogiliste haiguste, eriti kilpnäärmehaiguste ravi korraldust. Temalt ilmus üle 20 teaduspublikatsiooni.
Ta oli NSV Liidu Ülemnõukogu saadik (1958–1960).
Isiklikku
Vladimir Paškov oli Aleksandr Paškovi isa.
Puma
Puma võib tähendada järgmist:
Minecraft
"Minecraft" on aastal 2011 loodud liivakastistiilis arvutimäng. Mängu arendab ettevõte Mojang Studios.
Mängu alfaversioon avaldati 17. mail 2009 ja beetaversioon 20. detsembril 2010. Mängu esimene lõppversioon lasti välja 18. novembril 2011 ning seda on sellest ajast Java Editioni näol edasi arendatud. Alates 31. juulist 2017 kannab nime "Minecraft" endise Pocket Editioni edasiarendus, mis töötab platvormidel Windows 10, Android, iOS, Xbox One, Gear VR, Apple TV, Fire TV, Nintendo Switch.
"Minecrafti" maailm koosneb plokkidest, mida saab valmistada, hävitada ja liigutada. Mängus on ka kindel süžeeliin, mille järgimisel saab mängija täita väljakutseid. "Minecrafti" mängimiseks arvutil on kolm võimalust: Windows, Mac ja Linux platvormidel saab mängida vaid versiooni Java Edition ning operatsioonisüsteemis Windows 10 ka lisaks versiooni Bedrock Edition. Mõlemad versioonid on tasulised ning ostetakse eraldi.
Maailmades on nii kahjutuid elukaid – tekivad päeval, on mängijatele kahjutud, saab tappa toiduks ja muuks otstarbeks, kui ka koletisi, kes tekivad öösel ja kujutavad endast mängijale ohtu.
Maailm koosneb 16×16×256 suurustest kamakatest. Maailma piirideks on ligikaudu 30 miljonit plokki (maailmapiir koordinaatidel ±29,999,984) ning piire saab käskudega vähendada.
Kuigi "Minecraft" on põhiliselt liivakastimäng, on selles ka seiklusmängu elemente. Peale Pealmaailma saab vastavate portaalide kaudu mängija liikuda ka dimensioonidesse Nether ja End. Endi jõudmisel on mängija eesmärgiks enderdraakoni tapmine, mille järel kuvatakse tiitreid ning kuulutatakse mäng "lõppenuks". Samas, nagu tiitrites olev luuletus vihjab, ei ole mängija piiratud mängu süžeeliiniga, vaid peab ise oma tegevuste üle otsustama.
3. aprilli 2019 seisuga on "Minecraft: Java Editioni" ostnud üle 30 miljoni inimese.
"Minecraft" on saanud väga kiitvad hinnangud. Kriitikute arvamusi koguvatest ja koondavatest veebisaitidest andis GameRankings talle 15 arvustuse põhjal 94,17% ja Metacritic 27 arvustuse põhjal 94/100. Mõnedki üksikväljaanded on talle andnud maksimaalse võimaliku hinde. Nii 2010. kui 2011. aasta parimate mängude valimisel nimetati "Minecraft" paljude auhindade kandidaadiks. Igal aastal toimub ka suurüritus "Minecon", kus tulevad kokku tuntud "Minecrafti" mängijad.
Maailmad
Pealmaailm (The Overworld) – kõige tavalisem maailm, kus tekib mängija. Seal leidub maake – rauda, kulda, sütt, teemante ja smaragde.
Nether (The Nether) – põrgut kujutav maailm, kus on palju laavat ja netherrack 'i (punane munakivi meenutav plokk).
End (The End) – pime maailm, kus elavad endermanid. Seal tuleb tappa enderdraakon. Endi kaugemas osas asuvad ka Endilinnad, kus varitsevad šulkerid.
Mängurežiimid
Ellujäämine (Survival) – režiim, mis keskendub ellujäämisele ja koletistega võitlemisele. Mängija sünnib tühja seljakotiga ning peab endale materjale koguma.
Loominguline (Creative) – režiim, mis keskendub ehitamisele. Selles režiimis on piiramatud ressursid ning koletised ei kujuta endast mängijale ohtu.
Halastamatu (Hardcore) – sarnaneb ellujäämisrežiimiga, aga kui mängija saab surma, antakse talle võimalus maailma kustutada või alustada samasuguses maailmas uuesti. Raskusastmeks on alati raske ning seda ei saa muuta.
Vaatlemine (Spectator) – režiim, kus mängija saab lennata läbi plokkide ning kehastuda erinevateks olemiteks, sealhulgas teised mängijad.
Bossid (Bosses)
Alates versioonist 1.19 ka Warden
Java Edition
Originaalväljalase, mille esimene versioon avaldati 17. mail 2009 nimega "Minecraft". Saadaval Windowsile, Macile ja Linuxile.
Bedrock Edition
Ametlik üldnimi "Minecraft" on uusversioon Pocket Editionist, mis ühendab alates 2017. aasta 20. septembrist "Minecrafti" mobiili- ja konsooliversioonid. Saadaval platvormidele Windows 10, Android, iOS, Xbox One, PlayStation 4, Nintendo Switch, Fire OS, Fire TV, Windows Mobile, Gear VR. Varem toetati ka platvorme Apple TV ning Windows Phone.
Legacy Console Edition
Üldnimetus versioonidele, mille arendas 4J Studios konsoolidele Xbox 360, Xbox One, PlayStation 3, PlayStation 4, PlayStation Vita, Wii U, Nintendo Switch. Alates 20. septembrist 2017 said endise Xbox One Edition omanikud tasuta alla laadida versiooni Bedrock Edition; sama toimus ka Nintendo Switch Editioni kasutajatele alates 21. juunist 2018 ning PlayStation 4 kasutajatele 10. detsembrist 2019. Tasuta uusversiooni pakutakse vanemate versioonide toe lõppemise tõttu.
Education Edition
Bedrock Editionil põhinev versioon akadeemiliseks kasutuseks, mida arendavad Mojang Studios ja Microsoft Studios. See on saadaval platvormidele Windows 10, Mac OSX El Capitan ja iPad (iOS 9+).
Tadeusz Hołówko
pisi|Tadeusz Hołówko Tadeusz Ludwik Hołówko (kirjanduses ebatäpselt Thadée Holówko ; 17. september 1889 – 29. august 1931) oli Poola poliitik, publitsist.
Rootova vald
thumb|Petserimaa ja Rootova vald 1925. aastal Rootova vald (aastatel 1919–1923 Pankjavitsa vald) oli vald Petserimaal; vald jäi Setumaa piiresse. Vald eksisteeris 1919–1939. Vallamaja asus Roodva külas.
1939. aastal moodustati ligikaudu endise Rootova valla piires uus vald: Roodva vald.
Evald Rajavee
Evald Rajavee (aastani 1936 Evald Ulfsak, 22. jaanuar 1924 Valga – 12. jaanuar 2004 Tallinn) oli eesti kiirguskeemiateadlane.
Anna Haava nimeline Pala Kool
pisi|Pala kool Anna Haava nimeline Pala Kool on põhikool-lasteaed Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Pala külas.
1766. aastal avati Pala külakool ning kooli õpetajatest on teada Uudeküla Tõnu poeg Madis, Pilbri Ell, Kingsepa Jüri, Friedrich Martinson, Kooli Jaan, August Alabert.
1810. aastal avati Moko külakool ning seal töötasid õpetajatena Jakob Ottson, Joosep Mõisa, Hilda Ruubel. Koolitöö toimus siis, kui kari aeti lauta ning lõppes, kui kari välja läks.
1822. aastal avati Emilie Markoffi tütarlaste erakool (Mäeotsa kool) Palal. Koolis õppisid ümberkaudsed talutüdrukud saksa keeles. Lisaks tüdrukutele õppis koolis 3-4 poissi, kes olid jõukamatest talupidamistest pärit ning kellele taotleti paremat haridust.
Pala kool ühendati ning 1920. aastal alustas tööd Pala 6-kl. Algkool. Esialgu ei töötanud kool ühes majas. Uue kooli ehitus algas 1924. aastal. Kool ehitati 200 õpilasele. Uus koolimaja avati pidulikult 23. septembril 1928 ning õppetööd alustati 1. oktoobril. Kooli ehitustööd jätkusid veel 1930. aastani.
Aastast 2005 kannab kool nime Anna Haava nimeline Pala Kool.
Koertsitiivsus
thumb|325px|Tera-orienteeritud elektrotehnilise terase, pehme magnetmaterjali hüstereesisilmuste perekond BR – jääkmagneetumus, HC – koertsitiivsus. Mida laiem on kõige välimine silmus, seda tugevam on koertsitiivsus. Silmustel liigutakse vastupäeva. Koertsitiivsus (ka koertsitiivjõud, ladina sõnast coercitio 'takistamine, kinnihoidmine') on ferromagnetilist materjali iseloomustav suurus, mis näitab, kui tugevat magnetvälja tuleb küllastuseni magneeditud ferromagneetikule rakendada selle demagneetimiseks.
Koertsitiivsuse tähis on HC ja selle SI mõõtühik on amper meetri kohta (A/m). Sageli kasutatakse ka CGS-ühikut örsted (Oe). Koertsitiivsust saab mõõta magnetomeetriga.
Elektrotehnikas ja sellega seotud materjaliteaduses on ferroelektrilistel materjalidel analoogiline omadus: elektriline koertsitiivsus. See on välise elektrivälja tugevus, mis depolariseerib ferroelektrilise materjali.
Definitsioonid
Ferromagnetilise materjali koertsitiivsus on välise magnetvälja tugevus (H) mida on vaja materjali demagneetimiseks, kui proovi magneetumus on eelnevalt tugeva välja abil küllastatud. Sõltuvalt sellest, kuidas defineerida demagneetumist, on koertsitiivsusel erinevaid definitsioone:
Normaalse ja sisemise koertsitiivsuse erinevus on tühine pehmetes magnetmaterjalides, aga see võib olla märgatav kõvades magnetmaterjalides. Tugevaimate haruldastest muldmetallidest magnetite magneetumus peaaegu ei vähenegi HCn juures.
Pehmed ja kõvad magnetmaterjalid
Koertsitiivsuse (HC) järgi jagatakse ferromagnetilised materjalid kolme rühma: pehmed, keskmised ja kõvad. Pehmete magnetmaterjalide koertsitiivsus on väike: HC < 1 kA/m. Keskmiste magnetmaterjalide korral HC = 1..30 kA/m. Kõvade ehk jäikade magnetmaterjalide koertsitiivsus on suur: HC > 30 kA/m.
Väikese koertsitiivsuse tõttu kasutatakse pehmeid magnetmaterjale rakendustes, kus on vaja magnetit kiiresti ja korduvalt ümber magneetida või saavutada väikese välise magnetvälja abil suur magneetumus, nt trafode ja induktiivpoolide südamikes, kirjutuspeades, mikrolaine-seadmetes ja magnetilisel varjestamisel. Suure koertsitiivsuse tõttu kasutatakse kõvasid magnetmaterjale rakendustes, kus on vaja vältida magneti de- või ümbermagneetumist, nt püsimagnetite valmistamiseks ja kõvaketaste salvestuskeskkonnana.
Eksperimentaalne määramine
Tavaliselt määratakse magnetmaterjali koertsitiivsus hüstereesisilmuse ehk magneetumiskõvera mõõtmisel, nagu näidatud ülemisel joonisel. Enamasti kasutatakse selleks vibreeriva prooviga või vahelduva gradiendiga (ingl k "alternating-gradient") magnetomeetrit. Rakendatud väli, mille juures kõver lõikub H-teljega, on koertsitiivsus. Kui proovis leidub antiferromagneetik, võivad kasvavas ja kahanevas väljas mõõdetud koertsitiivsused erineda eelpingestatud vahetusmõju tõttu.
Materjali koertsitiivsus sõltub ajaskaalast, mille jooksul magneetumiskõver mõõdetakse. Materjali magneetumus võib vastassuunalise, aga koertsitiivsusest nominaalselt nõrgema välja rakendmisel pika aja jooksul relakseeruda nulli. Relaksatsioon leiab aset, kui magneetumise ümberpööramine domeeniseinte liikumise kaudu on soojuslikult aktiveeritud ja kui magnetiline viskoossus domineerib. Koertsitiivsuse suurenemine kõrgetel sagedustel tõsiselt takistab bitikiiruse kasvatamist kõrge ribalaiusega magnetilises andmesalvestuses. Lisaks nõuab suurem andmesalvestustihedus keskkonna suuremat koertsitiivsust.
Teooria
Koertsitiivsus on tundlik struktuuriliste muutuste suhtes. Koertsitiivsuse väike väärtus on seotud domeeni seinte lihtsa liikumisega olukorras, kus magnetväli muudab suurust ja/või suunda. Erinevad struktuursed defektid, nagu näiteks mittemagnetilise faasi osakesed või tühimikud magnetmaterjalis, kipuvad piirama domeeni seinte liikumist ja suurendavad seeläbi koertsitiivsust. Sellest tulenevalt peab pehme magnetmaterjal olema võimalikult defektidevaba.
Koertsitiivsusega võrdses väljas on ferromagneetiku magneetumuse vektori komponent, mis ühtib välise välja suunaga, võrdne nulliga. On olemas kaks põhilist viisi magneetumuse ümberpöördumiseks: üksiku domeeni pöördumine ja domeeniseinte liikumine. Kui materjali magneetumus muudab suunda ümber üksiku domeeni pöördumisel, on magneetumuse välise välja suunaline komponent võrdne nulliga, sest magneetumuse vektor on risti välise väljaga. Kui materjali magneetumus muudab suunda domeeniseinte liikumise tulemusel, on magneetumus igas suunas väike, sest üksikute domeenide magnetmomendid summeeruvad nulliks ehk kompenseeruvad. Magneetumiskõveraid, kus domineerib pöördumine ja magnetokristalliline anisotroopia, võib registreerida täiuslikele lähedastes magnetmaterjalides, mida kasutatakse fundamentaaluuringutes. Domeeniseinte liikumine on materjaliinseneerias tähtsam ümberpöördumismehhanism, sest defektid, nagu materjaliterade piirpinnad ja lisandid käituvad nukleatsioonitsentritena vastassuunalise magneetumusega domeenidele. Domeeniseinte rolli koertsitiivsuse määramisel on keeruline kirjeldada, kuna defektid võivad lisaks domeeniseinte nukleatsioonile ka neid naelutada, pidurdades nende liikumist. Domeeniseinte dünaamika ferromagneetikutes on sarnane materjaliterade piirpindade ja plastsuse omaga metallurgias, kuna nii domeeniseinad kui ka materjaliterade piirpinnad on pinddefektid.
Evald Rajavee
Elulugu
Evald Rajavee oli raudteelase poeg ja Olaf Rajavee vend.
Veeriku tänav
Veeriku tänav on tänav Tartus Veeriku linnaosas.
Evald Rajavee
Elulugu
Lõpetas 1944 Valga Reaalgümnaasiumi ja 1951 Tallinna Polütehnilise Instituudi; keemiakandidaat (1964, Eesti Teaduste Akadeemia), väitekiri "Põlevkivi termilise töötlemise heitvete fenoolid ja nende eraldamine". Töötanud 1951–1963 mitmesugustel ametikohtadel Kohtla-Järve Põlevkivitöötlemise Kombinaadis ja Põlevkivi Uurimise Instituudis. 1963–1966 NSV Liidu Plaanikomitee Balti majanduspiirkonna keemiatööstuse peaspetsialist, 1967–1983 Läti Teaduste Akadeemia Puidukeemia Instituudi kiirguskeemia labori juhataja, 1984–1991 Eesti NSV TA Keemia Instituudi vanemteadur ja juhtivteadur.
Teadustöö
Uurinud põlevkivi termilise töötlemise heitvete fenoole ja nende eraldamist, kõrgmolekulaarsete ühendite kiirguskeemia probleeme, radikaalide tekkemehhanismi makromolekulide radiolüüsil, gammakiirguse efekte tselluloosi ja polüetüleeni makromolekulides. Üle 100 teadustrükise ja 10 autoritunnistust.
Veeriku tänav
See algab Ilmatsalu, Vitamiini, Näituse, Ludvig Puusepa ja Nikolai Lunini tänava ristmikult ning kulgeb läände, ristudes vasakult Hommiku ja paremalt Õhtu tänavaga, samuti mitme majadevahelise teega. Pärast ristumist Tulbi tänavaga (vasakult) kaldub Veeriku tänav edelasse ning lõpeb Ravila tänaval.
Koertsitiivsus
Tähtsus
Kõvade magnetmaterjalide korral on jääkmagneetumus ja koertsitiivsus kvaliteedinäitajad. Tihti kasutatakse ka nn maksimaalset energiakorrutist. 1980. aastatel arendati haruldastest muldmetallidest magnetid, millel on kõrge energiakorrutis, aga kahjuks madal Curie temperatuur. Alates 1990. aastatest on välja arendatud kõvad ja tugeva koertsitiivsusega vahetusmõjumagnetid.
Henry Washington
Henry Stephens Washington (15. jaanuar 1867 Newark, New Jersey, USA – 7. jaanuar 1934 New York) oli Ameerika Ühendriikide geoloog.
Tunnustus
Henry Stephens Washington valiti 1922. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks.
Mõistujutt nähtamatust aednikust
Mõistujutt nähtamatust aednikust (inglise keeles Parable of the Invisible Gardener) on mõistujutt, mille algsel kujul esitas filosoof John Wisdom  artiklis "Gods" (1944) ning mille tuntum, modifitseeritud kuju pärineb filosoof Antony Flew'lt (artikkel "Theology and Falsification", 1950).
Selle mõistujutuga rõhutatakse väidetavaid erinevusi religioossete ja teaduslike väidete vahel või mõnede väidete mittefalsifitseeritavust. Mõistujutt tahab öelda, et usklikud ei tunnista usuartiklite empiirilist kummutamist, vaid muudavad nende sisu.
John Wisdom esitas mõistujutu niisugusel kujul: "Kaks inimest tulevad tagasi oma kauaks hooletusse jäetud aeda ning leiavad, et umbrohu seas on mõned vanadest taimedest üllatavalt elujõulised. Üks ütleb teisele: "Nähtavasti on aednik käinud selle umbrohuga midagi ette võtmas." Teine ei nõustu ja järgneb vaidlus. Nad telgivad ja peavad vahti. Aednikku ei nähta. Uskuja mõtleb, et võib-olla aednik on nähtamatu, nii et nad patrullivad verekoertega, aga verekoerad ei tee häält. Aga uskuja jääb endale kindlaks ning väidab, et aednik on nähtamatu, lõhnatu ja hääletu. Skeptik pole nõus ning küsib, kuidas niinimetatud nähtamatu, puudutamatu, tabamatu aednik erineb kujutletavast aednikust või üldse olematust aednikust."
Antony Flew' versioon on niisugune: "Elasid kord kaks maadeuurijat, kes leidsid džunglist lagendiku. Lagendikul kasvas palju lilli ja palju umbrohtu. Üks maadeavastaja ütleb: "Seda kohta peab hooldama mõni aednik." Teine pole nõus: "Aednikku ei ole." Nii nad telgivad ja peavad vahti. Aednikku ei nähta. "Aga võib-olla ta on nähtamatu aednik." Nii nad püstitavad okastraataia. Nad lasevad sinna elektri sisse. Nad patrullivad verekoertega. (Sest neil tuleb meelde, kuidas H. G. Wellsi "Nähtamatut meest" võis haista ja katsuda, kuigi teda ei võinud näha.) Kuid pole karjeid, mille järgi võiks arvata, et mõni sissetungija on elektrilöögi saanud. Pole traadi liikumist, mis reedaks nähtamatu ronija. Verekoerad ei tee häält. Ent uskuja pole siiski veendunud. "Aga on aednik, nähtamatu, puudutamatu, elektrilöökide suhtes tundetu, aednik, kellel pole lõhna ja kes ei tekita helisid, aednik, kes käib salaja hoolitsemas aia eest, mida ta armastab." Lõpuks on skeptik meeleheitel: "Aga mis jääb järele sinu algsest väitest? Mille poolest erineb see, mida sa nimetad nähtamatuks, puudutamatuks, igavesti tabamatuks aednikuks, kujutletavast aednikuks või isegi olematust aednikust?""
Flew' artikkel
Flew kommenteerib mõistujuttu nii. Alustatakse väitest millegi olemasolu kohta või mingite nähtuste vahelise analoogia kohta, ning järg-järgult taandatakse see klauslite abil millelegi "pildieelistuse" taolisele. (Öeldakse, et on aednik, või räägitakse Aphroditest, kuigi teatakse, et pole üleinimlikku isikut, kes on kõigi seksuaalnähtuste taga.)  Niisugused teoloogilised lausungid, nagu "Jumalal on plaan", "Jumal lõi maailma", "Jumal armastab meid, nii nagu isa armastab oma lapsi," paistavad esmapilgul väga väidete sarnastena. Pole küll selget märki, et need on väited või on kavandatud väidetena. Aga vaatleme ainult juhtumeid, kus neid lausutakse väitmise kavatsusega. (Kui võtta selliseid lausungeid maskeeritud käskudena, sooviavaldustena, maskeeritud hüüatustena, maskeeritud eetikana jne, siis neid tõenäoliselt ei saa enam pidada ortodoksseteks ega praktiliselt mõjusateks.) Väitmine, et see-ja-see on tõsi, on samaväärne eitamisega, et see-ja-see ei ole tõsi. Kui meil puudub kindlus, kas lausuja midagi väidab, siis üks viis püüda selgusele jõuda on püüda aru saada, mida ta peaks öeldu tõesuse kahjuks rääkivaks või selle tõesusega ühitamatuks. Kui ei leidu midagi, mida arvatav väide eitaks, siis pole ka midagi, mida see väidaks, seega see ei olegi väide. Mõistujutus tahab skeptik lõpuks öelda, et uskuja esialgsel väitel on nii palju klausleid, et see polegi enam väide.
Mis peaks juhtuma, et meil oleks õigus öelda, et Jumal ei armasta meid või isegi, et Jumalat ei ole olemas?
Hare'i vastus
R. M. Hare alustab teise mõistujutuga. Hullumeelne on veendunud, et kõik õppejõud tahavad teda tappa. Sõbrad tutvustavad talle heasüdamlikke soliidseid õppejõude, aga see teda ei veena, sest ta peab nende südamlikku suhtumist kuratlikuks kavaluseks. Me ütleme, et tal on luul.
Nimetame seda, mille poolest me tollest hullumeelsest erineme, oma blik 'ideks. Temal on õppejõudude kohta hullumeelne blik, meil terve mõistusega blik. Oma blik peab olema mõlemal, sest vaidlusel peab olema kaks poolt. Flew näitas, et blik ei seisne väites ega väidete süsteemis; ometi on tähtis, et blik oleks õige.
Kui ma juhin autot, siis mõnikord ma hakkan endalt küsima, kas rooli keeramine toob alati kaasa vastavad sõidusuuna muutused. Mul pole kunagi ette tulnud, et rooli keeramine ei mõju, aga ma tean, kuidas see võiks juhtuda. Kust ma tean, et seda ei juhtu? Tegelikult ei teagi, lihtsalt mul on niisugune blik terase kohta, et ma tavaliselt usaldan roolikeeramist. Aga mul pole üldse raske ette kujutada, mis tunne oleks omandada vastupidine blik. Inimesed ütleksid, et ma olen terase koha pealt rumal. Igatahes oleksid meie blik 'id selgelt erinevad, näiteks mina ei sõidaks kunagi autoga. Aga ma ei ütleks, et erinevus meie vahel tuleb vastandlikest väidetest. Ükskõik kui palju õnnetusteta autosõite või teste ei muudaks minu blik 'i, sest minu blik on ühitatav lõpliku arvu niisuguste testidega. David Hume õpetaski, et kogu meie tegemisttegemine maailmaga tugineb sellele, missugune blik meil maailma kohta on, ning vaatlused maailma kohta ei kaota blik 'ide erinevust ära. Tundub tõepoolest võimatu isegi sõnastada tavalist blik 'i maailma kohta, mis paneb mind lootma rooli terasühendustele, tee jätkuvale võimele autot kanda, õppejõudude mittemõrvarlikkusele, minu jätkuvale heaolule (tähenduses, millest ma päris hästi aru ei saa), kui ma teen jätkuvalt seda, mida pean õigeks, üldisele tõenäosusele, et Hitleri-sugused inimesed lõpetavad halvasti. Aga võib olla üks paremaid sõnastusi on: "Ilmamaa vabiseb ja kõik selle elanikud, aga mina olen selle sambad pannud paigale." Selle positsiooni viga, mida Flew ründab, seisneb selles, et sellist juttu võetakse seletusena, nii nagu seda teaduses mõistetakse. Sellisena oleks see naeruväärne. Me ei usu, et Jumal on nagu Atlas. Ometi aga ei saa ilma blik 'ita olla mingit seletust, sest blik 'iga me otsustamegi, mis on seletus, mis mitte. Oletame, et me usume, et kõik, mis juhtub, juhtub puhtjuhuslikult. See poleks muidugi väide, sest see on ühitatav kõigega, mis juhtub või ei juhtu, ning on seega ka iseendale vastupidine. Aga kui me seda usuksime, siis me ei saaks midagi seletada, ennustada ega kavandada, nii et me erineksime ikkagi suuresti neist, kellel on tavalisemad uskumused.
Ja just seda laadi erinevus on nende vahel, kes tegelikult usuvad Jumalasse, ja nende vahel, kes tegelikult ei usu Jumalasse. Sõna "tegelikult" on siin sellepärast, et inimestel, kellel on hea kristlik kasvatus (nagu enamikul neist, kes praegu kuulutavad, et nad ei usu mitte mingit religiooni), on väga raske aru saada, mida nad tõesti usuvad. Mittereligioosseteks on neil end sellepärast lihtne pidada, et nad pole kunagi kogenud religioosse otsija kahtlusi.
Hare ütleb, et Flew' mõistujutul ja tema omal on veel see erinevus, et maadeuurijatele ei lähe aed korda: nad arutavad seda huviga, kuid ilma mureta. Aga Hare'i hullumeelsele lähevad õppejõud korda. Hare'ile läheb auto roolimine korda: autos on sageli inimesed, kellest ta hoolib. Et talle läheb väga korda, mis toimub aias, millest ta end ees leiab, siis ta ei jaga maadeuurijate distantseeritud hoiakut.
Mitchelli vastus
Seda saaks illustreerida veel ühe mõistujutuga. Sõja ajal okupeeritud riigis kohtab vastupanuvõitleja võõrast, kes jätab talle sügava mulje. Nad jutlevad öö läbi. Võõras ütleb partisanile, et ta on ise vastupanuliikumise poolel, isegi juhib seda, ning ärgitab partisani säilitama usku temasse, mis ka ei juhtuks. Partisan on väga veendunud võõra siiruses ja ustavuses ning hakkab teda usaldama. Rohkem nad omaette ei jutle. Mõnikord nähakse, et võõras aitab vastupanuliikumist, ning partisan on tänulik ja ütleb oma sõpradele: "Ta on meie poolel." Mõnikord nähakse teda politseimundris, patrioote okupantidele üle andmas. Sellistel juhtudel sõbrad torisevad, aga partisan ütleb ikka: "Ta on meie poolel." Ta usub ikka veel, et võõras ei peta teda. Mõnikord ta palub võõralt abi, saab seda ja on tänulik. Siis ta ütleb: "Võõras teab paremini." Mõnikord ütlevad sõbrad: "Mis me peaksime tegema, et sa möönaksid, et sa eksisid ja võõras ei ole meie poolel?" Partisan keeldub vastamast. Ta pole nõus võõrast proovile panema, sest ta usaldab võõrast. Aga ta muidugi tunnistab, et võõra kahemõtteline käitumine räägib selle kasuks, mida ta usub. See ongi usu proovilepanek. Kui partisan palub abi ja ei saa seda, siis ta võib a) teha järelduse, et võõras pole meie poolel, või b) väita, et võõras on meie poolel, kuid tal on põhjendid, miks mitte aidata. Kui kaua võib ta jääda teisele positsioonile, ilma et see muutuks naeruväärseks? See sõltub sellest, millise mulje võõras alguses jättis, ja sellest, kuidas ta võõra käitumist võtab. Kui ta lihtsalt ütleb, et sellel pole tema uskumuse jaoks tähtsust, siis teda peetakse mõtlematuks või hullumeelseks. Ja ta ei saa ka lihtsalt öelda, et "on meie poolel" tähendabki võõra puhul sellist käitumist.
Muidu ta oleks nagu usklik, kes ütleb kohutava õnnetuse kohta lihtsalt: "See on Jumala tahtmine." Tema usku peetakse terve mõistuse juures olevaks ja mõistlikuks ainult juhul, kui ta kogeb endas vastuolu kogu jõudu. Selle koha pealt erineb Mitchelli mõistujutt Hare'i omast. Partisan möönab, et paljud asjad võivad tunnistada tema usu vastu, Hare'i hullumeelne aga ei pea midagi tema blik 'ile vastu tunnistavaks. Peale selle, partisani uskumusel on põhjend, nimelt võõra iseloom, aga hullumeelse blik 'il ei ole põhjendit, sest blik 'idel ei ole põhjendeid.
Pühendunud kristlasel ei lase usk omandada esimest hoiakut, mis tähendaks Jumala kiusamist. Nagu Flew' tähelepanekutest näha, on tal alaline oht libiseda kolmandasse hoiakusse; kui see juhtub, on see nii loogika kui ka usu viga.
Flew' kokkuvõte
Flew' väljakutse oli niisugune. Paistab, et mõned teoloogilised lausungid esitavad seletusi või väljendavad väiteid ning on mõeldudki neid asju tegema. Aga väide peab väitma, et asjad on nii-ja-nii ja mitte teisiti. Ja seletus peab seletama, miks toimub see-ja-see asi ja mitte miski muu. Aga vähemalt paistab, et usklikud vaatavad sellest mööda ning keelduvad tunnistamast võimalust, et oleks mõeldav, et toimub miski, mida saaks pidada teoloogiliste väidete ja seletuste kahjuks rääkivaks. Ja sel juhul on nende seletused võltsid ja väited tühjad. Mitchell nõustub, et teoloogilised lausungid peavad olema väited, nii et miski peab saama nende tõesuse kahjuks rääkida. Ta nõustub ka sellega, et usklikel on pidev oht, et nende väidetest saavad tühjad vormelid. Flew nõustub Mitchelliga selles, et teoloog ei eitaks, et kannatuse fakt räägib Jumala armastuse fakti kahjuks. Ta möönab, et oleks pidanud eraldi rääkima teoloogi esialgsest vastusest, milles ta möönab, et asi näeb paha välja, kuid väidab, et hoolimata näivusest peab olema seletus, mis näitab, et Jumal armastab meid. Raskus tuleb Flew' meelest sellest, et teoloog on omistanud Jumalale (erinevalt Mitchelli võõrast) atribuudid (kõikvõimsus, kõikteadmine, kõige Looja olemine), mis välistavad võimalikud päästvad seletused. Lõpuks on teoloog ikkagi sunnitud võtma kasutusele klauslid.
Hare'i katse analüüsida kristlikke religioosseid lausungeid mitte väidetena kosmose kohta, vaid blik 'i väljenduste või jaatustena on ekslik. Esiteks, sellises tõlgenduses oleksid need täiesti ebaortodokssed. Teiseks, sellises tõlgenduses täidaksid need vaevalt oma ülesannet: "sa peaksid seda tegema, sest see on Jumala tahtmine," ei põhjendaks ning "minu hing peab olema surematu, sest Jumal armastab oma lapsi" ei lohutaks. Religioossed lausungid võivad küll väljendada vääri või isegi võltse väiteid, aga Flew ei usu, et need pole mõeldud väljendama väiteid ja neid ei tõlgendata väidetena, või vähemalt väiteid eeldavatena, vähemalt religioosse praktika kontekstis (teoloogiline apologeetika võib nõuda nihkeid).
Religioonifilosoofid võiksid kasutada kaksisoimu mõistet. See on võime omada korraga kaht omavahel vastuolus olevat uskumust. Võib-olla usklikud intellektuaalid kasutavad mõnikord kaksisoimu, et südametus ja ükskõikses maailmas säilitada usku armastavasse Jumalasse.
Uus-Sauga tänav
Uus-Sauga tänav on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.
Tänav saab alguse J. V. Jannseni tänavalt, suundub loodesse ja lõppeb linnipiiril ristudes Saugamõisa teega. Uus-Sauga tänav ristub veel Angerja, Mihkli, Kadri, Jaani, Linda, Lubja, Hobuse, Rõugu, Õli, Rahu, Laeva ja Ankru tänavaga, seejärel läheb tunnel Lennuvälja tee alt läbi ja ristub veel Mõisavahe tänavaga. Tänava pikkus on ligikaudu 2,6 km.
pisi|Uus-Sauga tänav, 10. veebruar 2023 pisi|Uus-Sauga ja Rõuge tänava ristmik, 10. veebruar 2023
Hoonestus
Tänava lõpus aadressil Uus-Sauga 53 on Sauga mõisa varemed.
Uus kurss
Uus kurss (inglise keeles New Deal) oli Ameerika Ühendriikide presidendi Franklin D. Roosevelti koostatud reformide kava suure depressioonina tuntud majanduskriisist väljumiseks.
Kwiatoń
Kwiatoń on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Gorlice maakonnas Uście Gorlickie vallas. Kwiatoń asub Slovakkia piirist umbes 8,5 km kaugusel.
Olaf Rajavee
Olaf Rajavee (29. november 1927 Valga – 8. oktoober 1995 Tartu) oli eesti arstiteadlane ja farmakoloog.
Elulugu
Olaf Rajavee oli raudteelase poeg. Ta on Evald Rajavee vend, Eleonora Rajavee abikaasa.
Lõpetas 1946 Pärnu 1. Keskkooli ja 1952 TÜ arstiteaduskonna; meditsiinikandidaat (1955, TÜ), väitekiri "Hingamisanaleptikumide võrdlev efektiivsus mürgistusel barbamüüliga ja pentotaalnaatriumiga". 1952–60 TÜ farmakoloogia kateedri assistent, 1961–74 vanemõpetaja, 1974–92 dotsent. Nõukogude Eesti preemia (1987) kollektiivis.
Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: analeptikumide, valuvaigistite, südamevahendite, eriti maomürgi ja mesilassaaduste preparaatide farmakoloogia. Viprassiini, viprasaalB jt ravimite kaasautor. Üle 70 teadustrükise.
Tina tänav (Pärnu)
Tina tänav on veel ehitamata tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.
Ajalugu
Tänav sai nime 1. detsembril 1998.
Tomasz Posadzki
thumb|180px|Tomasz Posadzki, 2015 Tomasz Posadzki (sündinud 13. novembril 1961 Gdańskis) on Poola poliitik ja jurist.
Ta on olnud Eesti aukonsul Gdanskis.
18. märtsil 2014 anti talle Maarjamaa Risti IV klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Eesti aukonsulina Gdanskis ja seeläbi Eesti-Poola suhete edendajana.
Durdle Door
pisi|Durdle Door pisi|Vaade Durdle Doorile kaljurünkalt Durdle Door on Edela-Inglismaa lõunarannikul Dorsetis asuv paekivist looduslik kaar.
Nimi "Durdle" tuleneb vanainglise sõnast "thirl", mis tähendab 'läbi uuristama'.
Durdle Door on moodustunud kohale, kus eri kivimite kihid ei lasu üksteise peal nagu tavaliselt, vaid üksteise kõrval. Kõige enam mere pool on suhteliselt õhuke paekivikiht, millest ongi kaar moodustunud. Paas peab merele suhteliselt hästi vastu. Selle taga on portlandi lubjakivikiht, mis on märksa vähem vastupidav. Meri on seda üsna palju ära uhtunud, ainult keskosas on see säilinud, sest paas kaitseb seda mere otsese rünnaku eest ja lained pääsevad sinna juurde ainult ringiga, mis vähendab nende kulutusjõudu. Kaugemal maa pool on kriidikaljud, mis jällegi merele paremini vastu peavad. Kriidi- ja paekihti eraldab teineteisest 120 m pikkune ja 50 m laiune lubjakivist maasäär. Kaare tänane ilu ei kesta lõputult. Lõpuks variseb kaar kokku nagu need, mida saab näha Ladrami lahes Ida-Devonis.
Durdle Door kuulub Dorseti ja Ida-Devoni ranniku koosseisus UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Miinimuuseum
Miinimuuseum on aastal 2002 avatud muuseum, mis asub Tallinnas, Uus tänav 37; Eesti meremuuseumi filiaal.
Durdle Door
Kuigi Durdle Door asub eramaal, tohivad külastajad seda vaatama minna.
Miinimuuseum
Muuseum asus unikaalses 1748. aastal valminud püssirohukeldris, hiljem (aastal 2012) viidi miinimuuseum Tallinna vesilennukite angaaridesse.
Muuseumis saab näha Saksa, Vene, Soome, Briti, Prantsuse ja Eesti päritolu meremiine; neid on ühtekokku peaaegu 50.
Vaikusminut
Vaikusminut on peamiselt püstijalu ja langetatud päi tähistatav mälestushetk, millega väljendatakse oma austust mälestatavatele (nagu langenud sõdurid, mõrvatud, õnnetustes hukkunud vms).
Ķāķi
Ķāķi on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas.
Küla asub valla idaosas. Ķāķi jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 6 ning Riiast 132,3 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda.
Aastal 2007 oli külas 6 elanikku.
Debbie Reynolds
Debbie Reynolds (õieti Mary Frances Reynolds; 1. aprill 1932 El Paso, Texas – 28. detsember 2016 Los Angeles, California) oli šoti-iiri ja inglise päritolu USA näitleja, laulja ja tantsija.
Elu ja karjäär
Noorena osales Reynolds skaudiliikumises. 16-aastaselt võitis iludusvõistluse Miss Burbank ja seejärel pakkus filmistuudio Warner Brothers talle näitlejalepingut. Kui Warner Brothers lõpetas muusikalide tegemise, võttis Reynolds vastu filmistuudio Metro-Goldwyn-Mayeri lepingu.
pisi|Debbie Reynolds filmi "[[I Love Melvin" (1953) treileris]] 1951. aastal kandideeris Reynolds rolli eest filmis "Three Little Words" Kuldgloobusele parima uue näitlejanna kategoorias. Filmis kehastas ta poplauljat Helen Kane'i. Läbimurderolliks oli Kathy Selden muusikalises komöödiafilmis "Lauldes vihmas" ("Singin' in the Rain"; 1952), kus ta esines lisaks näitlemisele ka tantsijana ja lauljana. Teised tuntumad osatäitmised olid muusika- ja komöödiafilmides, sh "The Affairs of Dobie Gillis" (1953), "Susan Slept Here" (1954), "Bundle of Joy" (1956), "The Catered Affair" (1956) ja "Tammy and the Bachelor" (1957).
pisi|left|Reynolds, u 1970 Reynolds mängis peaosa vesternis "Kuidas alistati Lääs" ("How the West Was Won"; 1962) ja eluloofilmis "Uppumatu Molly Brown" ("The Unsinkable Molly Brown"; 1964), kus kehastas tuntud seltskonnadaami Margaret Browni. Browni rolli eest pälvis ta parima naispeaosatäitja Oscari nominatsiooni. Tema hilisemad tuntumad rollid olid filmides "Laulev nunn" ("The Singing Nun"; 1966), "Abielulahutus Ameerika moodi" ("Divorce American Style"; 1967), "What's the Matter with Helen?" (1971), "Ema" ("Mother"; 1996, Kuldgloobuse nominatsioon) ning "Kapis ja kapist välja" ("In & Out"; 1997). Reynolds esines ka kabareedes. 1979. aastal asutas ta North Hollywoodis Debbie Reynolds Dance Studio, mis töötab siiani.
1973. aastal andis ta animafilmis "Charlotte koob võrku" ("Charlotte's Web") hääle ämblikule Charlotte'ile.
1969. aastal hakkas ta omanimelise situatsioonikomöödia "The Debbie Reynolds Show" saatejuhiks, mille eest nomineeriti ta 1970. aastal Kuldgloobusele. 1973. aastal mängis Reynolds Broadway muusikalis "Irene" ja pälvis rolli eest Tony auhinna. Enne sajandivahetust jõudis Reynolds noorema põlvkonna ette Aggie Cromwelli rolliga filmis "Halloweentown" (1998).
2000. aastal pälvis ta rolli eest situatsioonikomöödias "Will ja Grace" ("Will & Grace") Primetime Emmy auhinna.
1988. aastal avaldas ta oma autobiograafia "Debbie: My Life". 2013. aastal andis ta välja selle täiendatud versiooni "Unsinkable: A Memoir".
2006. aastal sai Reynolds Chapman Ülikooli elutöö auhinna ja 2007. aastal promoveeriti Nevada Ülikooli audoktoriks.
2015. aastal määrati talle USA Ekraaninäitlejate Gildi elutöö auhind panuse eest maailma filmikunsti.
Põhjaringkond
Põhjaringkond on mitme riigi haldusüksus:
Debbie Reynolds
Elu ja karjäär
Ta jäi üheks vähestest Ameerika filminduse kuldajastu näitlejaks, kes jätkas näitlemist kuni oma elu lõpuni.
Tal on Hollywoodi kuulsuste alleel aadressil 6654 Hollywood Boulevard omanimeline täht. Samuti on tal omanimeline täht Palm Springsi kuulsuste alleel.
Isiklik elu
pisi|Debbie Reynolds ja Eddie Fisher (1955) Reynolds oli abielus kolm korda. Tema esimene abikaasa oli laulja Eddie Fisher, kellega ta abiellus 1955. aastal. Fisheriga sai ta kaks last: tütar Carrie ja poeg Toddi. Nad lahutasid 1959. aastal pärast seda, kui Fisheril oli olnud armuafäär Elizabeth Tayloriga.
Reynoldsi teine abikaasa oli miljonärist ettevõtja Harry Karl, kellega oli ta abielus aastatel 1960–1973.
Aastatel 1984–1996 oli ta abielus kinnisvaraarendaja Richard Hamlettiga.
Surm
Reynolds suri 2016. aasta 28. detsembril 84-aastaselt Los Angeleses Cedars-Sinai Medical Centeri haiglas, kuhu ta oli insuldikahtlusega samal päeval viidud. Ta suri vaid päev pärast oma tütre Carrie Fisheri surma.
Stefanus (Charalambides)
Stefanus (kreeka keeles Στέφανος; kodanikunimega Christakis Charalambides Χριστάκης Χαραλαμπίδης; sündinud 29. aprillil 1940 Costermansville'is) on Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku eestseisja, kelle tiitel on Tallinna ja kogu Eesti metropoliit.
Elulugu
Ta sündis Costermansville'is Belgia Kongos (Bukavu tänapäeva Kongo DV-s). Tema vanemad olid Küprose päritolu. Ta õppis ühe aasta Leuveni Katoliiklikus Ülikoolis arstiteadust, kuid asus seejärel õppima Pariisi Püha Sergiuse Õigeusu Teoloogia Instituuti. Samal ajal õppis ta ka Sorbonne'is.
Teenistus vaimulikuna
Ta pühitseti diakoniks aastal 1963 ja preestriks 17. novembril 1968. 25. märtsil 1987 pühitseti ta piiskopiks ja määrati Nice'i piiskopiistmele (tiitliga Nazianzi piiskop). 9. märtsil 1999 valiti ta EAÕK eestseisjaks tiitliga Tallinna ja kogu Eesti metropoliit. Ta juhib alates 21. märtsist 2000 Tallinna peapiiskopkonda. Kuni jaanuarini 2009 täitis ta ka teiste piiskoppide kohuseid.
Terase tänav (Pärnu)
Ajalugu
Tänav sai nime 1. detsembril 1998.
Piugmadu
Piugmadu (Dryophis) on maoperekond.
Klassifikatsioon
1985 klassifitseeriti piugmadude perekond ebanastiklaste alamsugukonda.
Nüüdisajal on piugmaod maoliste klassifikatsioonis jaotatud perekondade Ahaetulla (pronksmadu, sh Ahaetulla nasuta ja Ahaetulla prasina) ja Oxybelis vahel.
Kirjeldus
Need üsna pikad ja peenikesed, jämedus harilikult pliiatsi läbimõõduga, maod veedavad peaaegu kogu oma elu puuvõrades mööda oksi liueldes või mõnikord ka vanikutena alla rippudes.
Silmad
Piugmadude silmad on üsna suured ja silmaava on horisontaalne. Nüüdisajal teravpeamadude perekonda liigitatud madude silmaava on ümmargune. Võrreldes teiste madudega näevad nad hästi.
Lõpmatuse märk
Lõpmatuse märk (\infty) on matemaatiline sümbol, mis tähistab lõpmatust. Märki kutsutakse algebralise geomeetria järgi ka lemniskaadiks.
Def Räädu
Esinemised
Def Räädu on koos erinevate koostööpartneritega andnud sadu kontserte üle Eesti ja ka väljaspool Eestit.
Olulisemad esinemised
Partjänes
...
Curtius Rufus
Quintus Curtius Rufus  (suri 53 pKr ) oli Vana-Rooma ajaloolane ja senaator.
Curtius Rufus kirjutas 10 raamatust koosneva Aleksander Suure eluloo "Lugusid Makedoonia Aleksandrist" (Historiae Alexandri Magni Macedonis). Kuigi teos on kompileeritud teiste autorite teostest, kuulub see sõjatehnika ajaloo varasalve. Säilinud on III–X raamat.
Mai 2011
Mai 2011, kroonika
2011. aasta mai algas pühapäeval ja lõppes 31 ööpäeva pärast teisipäeval.
Ameerika Natsipartei
Ameerika Natsipartei (inglise keeles American Nazi Party, ANP; algselt Rahvussotsialistide Vaba Ettevõtluse Maailmaliit, inglise keeles World Union of Free Enterprise National Socialists, WUFENS) on Ameerika Ühendriikide erakond, mille asutas George Lincoln Rockwell. Erakonna maailmavaade on neonatsism ning selle peakontor asub Arlingtoni maakonnas Virginias. Alates kuuekümnendate lõpust on ka mitmed väiksemad grupeeringud kasutanud nime "Ameerika Natsipartei", kuid enamasti ei ole nad olnud omavahel seotud ning enamik neist läks enne sajandivahetust laiali. ANP ideoloogia baseerub suuresti Adolf Hitleri Natsionaalsotsialistliku Saksa Töölispartei väärtustel ja poliitikal, samuti kasutatakse Natsi-Saksamaa vormiriietust ja sümboolikat.
Rockwell tapeti aastal 1967 ning erakonna uueks juhiks sai senine asejuht Matthias Koehl. Uue liidri juhtimise all tekkis seitsme- ja kaheksakümnendatel ANP liikmete vahel palju ideoloogilisi lahkhelisid. Värbamis- ja finantsraskuste tõttu oli Koehl sunnitud erakonna tegevuse kolima Wisconsini ja Michigani hõreda asustusega piirkondadesse. Koehl suri aastal 2014 ning alates sellest ajast haldab erakonna tegevust selle pikaajaline liige Martin Kerr.
Aastal 2008 asutas endine ANP liige Rocky Suhayda uue organisatsiooni, millele ta pani samuti nimeks Ameerika Natsipartei. Suhayda peab ka enda liikumise asutajaks Rockwelli, kuigi otsene õiguslik või rahaline ühendus kahe ANP vahel puudub. Peale maailmavaate on kahe grupi ühine nimetaja see, et mõlemad müüvad oma veebilehel Rockwelli kuuekümendate ajakirja The Stormtrooper numbreid.
Prospect Park
213 hektari suurune park on Marine Parki järel linnaosa suuruselt teine ​​avalik park.
pisi|vasakul|Pargi põhiplaan 1871. aastal pisi|Prospect Park
Illar Pata
Illar Pata (sündinud 4. juulil 1967 Tallinnas) on eesti molekulaarbioloog.
Lõpetas 1985 Tallinna 44. Keskkooli, 1991 TÜ bioloogiaosakonna, Ph.D. (molekulaarbioloogia, 1996, TÜ), väitekiri "Cloning and characterization of human and mouse ribosomal protein S6-encoding genes". Täiendas end 1997 European Molecular Biology Organization (EMBO) stipendiaadina Rotterdamis Erasmuse Ülikooli rakubioloogia osakonnas, 1997–99 külalisteadurina (järeldoktor) Helsingi Ülikooli biotehnoloogia instituudis, 2003–04 teadurina Columbia Ülikoolis (New York) Rando Allikmetsa laboris. Oli 1991–99 Tartu Ülikooli molekulaar- ja rakubioloogia instituudi (MRI) teadur, 2000–03 TÜ zooloogia ja hüdrobioloogia instituudi vanemteadur, 2004–05 Eesti TA Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudi teadur, 2005– TTÜ geenitehnoloogia instituudi molekulaardiagnostika õppetooli erakorraline vanemteadur.
Uurimisvaldkonnad: vähktõve molekulaarsed mehhanismid; kuse-suguelundkonna areng; konditsionaalne ja indutseeritud mutagenees hiires; lentiviirusvektorite arendamine. Uurinud ka ribosoomivalkude ja snoRNA geenide ehitust ning geeniteraapia rakendusi pärilikes silmahaigustes. Ta on avaldanud üle 15 teadustrükise.
Gustave Eiffel
Nooruspõlv
Eiffel huvitus ehitusest juba varajases eas, õppis École'i polütehnikumis ja hiljem Pariisi kunsti- ja tootmiskolledžis École Centrale des Arts et Manufactures, mille lõpetas 1855. aastal. Oma karjääri algul spetsialiseerus Eiffel metallkonstruktsioonidele, eriti sildadele. Ta töötas aastakümneid matemaatikaga, et leida viise ehitamaks kergemaid ja tugevamaid konstruktsioone.
Varajased projektid
Üks Eiffeli esimesi projekte oli aastal 1858 Bordeaux' raudteesilla ehitamine. Oma ettevõtte asutas Eiffel aastal 1866. Ajaks, mil ta projekteeris 1867. aasta Pariisi maailmanäituseks kaarekujuliste võlvidega masinate galerii, oli tal juba väga hea maine. 1876. aastal töötas Gustave Eiffel välja järgmisel aastal valminud 525-meetrise teraskaarega Maria Pia silla üle Douro jõe Portugalis. Ligi 20 aastat hiljem projekteeris ta sarnase projektiga Garabit' viadukti üle Truyère'i jõe Prantsusmaal. Vee pinnast 124 meetri kõrgusel oleva sillana oli Garabit' viadukt maailma suurim sild veel aastaid.
Karjääri edenedes eemaldus Eiffel sildade projekteerimisest. Aastal 1879 projekteeris Eiffel Nice'is asuva astronoomilise vaatluskeskuse kupli, mis oli tähelepanuväärne liikuva kupli poolest. Samal aastal, mil Vabadussamba esmase projekti looja insener Eugène Viollet-le-Duc ootamatult suri, palgati Eiffel teda asendama. Ta lõi uue tugisüsteemi skulptuurile, mis esialgse vasest vastukaalu asemel toetaks monumenti millestki sõltumata. Eiffeli meeskond ehitas kuju valmis ning hiljem võttis selle New Yorgi reisi jaoks uuesti lahti.
Mõjutused
Eri majanduslikel ja poliitilistel põhjustel oli seni tööstusrevolutsiooni mõju olnud väike ning see soodustas Eiffeli karjääri arengut. Ta oli valmis vastu võtma uuenduslikke meetodeid, mida keegi varem kasutanud polnud, näiteks suruõhu ja õõnsate malmist plekkide kasutamise. Teiseks oli ta väga põhjalik oma arvutustes – ta kasutas analüütilist lähenemisviisi ning rõhutas joonestamise ja ehitamise kõrgetasemelist täpsust. Peale selle on tema panus aerodünaamika teadusse sama oluline kui tema inseneritöö.
Maria Pia sild
pisi|Maria Pia sild Portos Portugalis Maria Pia sild (Ponte Maria Pia, üldtuntud kui Ponte Dona Maria) on 1877. aastal ehitatud raudteesild, mis kuulub Porto ja Vila Nova de Gaia Portugali omavalitsustele ning mille projekteeris Gustave Eiffel. Sild on osa riiklikust raudteeliinist Linha Norte süsteemis, sepistatud rauast ja topelthingedest. Silla poolkuu kaare kõrgus on 353 meetrit (1158 jalga), 60 meetrit (200 jalga) üle Douro jõe. Ehitamise ajal oli see kõige pikem ühekaareosa maailmas; tänapäeval seda silda raudteetranspordis ei kasutata, vaid see asendati 1991. aastal nüüdisaegsema konstruktsiooniga sillaga.
Garabit' viadukt
pisi|Garabit' viadukt Prantsusmaal Garabit' viadukt (prantsuse Viaduc de Garabit) on raudteede kaare sild, mis ühendab Truyère'i jõe kahte kallast Ruynes-en-Margeride'i lähedal Cantalis Prantsusmaal, mägises keskmassiivpiirkonnas. Sild ehitati aastatel 1898–1885 ja avati 1885. aastal, Gustave Eiffelit abistas Maurice Koechlin. Sild on 565 meetri pikkune ja selle pealmise kaare kõrgus on 165 m.
Taust
Cantali provintsile tehti ettepanek ehitada raudtee viadukt üle Truyère'i jõe ühendamaks Marvejolsi ja Neussargue'i piirkonda. Gustave Eiffel ning tema 1870ndate lõpuks loodud äriühing Eiffel & Cie sai pakkumise riigi maanteeameti inseneride soovitusel, sest selle projektiga kaasnenud tehnilised probleemid sarnanesid Maria Pia silla omadega.
Ehitus
1885. aasta novembris avatud ühesuunalise teega Garabit' viadukti pikkuseks mõõdeti 565 m ja see kaalus 3,587 tonni. Sild on 124 meetri kõrgusel jõepinnast (407 jalga) ning valmimisajal oli see maailma kõrgeim sild. Projekti maksumus oli 3 100 000 franki. Kuni 11. septembrini 2009 ületas viadukti päevas vaid üks reisirong, mis sõitis mõlemas suunas. 11. septembril viadukt suleti ajutiselt vaiasüsteemist leitud mõrade tõttu. Pärast lisakontrollimist taasavati Garabit' viadukt liikluse jaoks järgmisel kuul kiiruspiiranguga 10 km/h.