cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Aeroflot
Ajalugu
17. märtsil 1923 asutati Venemaal vabatahtlik lennundusühing Dobroljot, mille eesmärk oli reisijate, posti ja muu kauba vedu sise- ja välisliinidel. Esimene lennukipark koosnes Fokkeritest. Dobroljot oli aktsiaselts, mille aktsiate müügist saadud rahast käivitati reisilennukite masstootmine NSV Liidus. Alates 1935 kuni 1990. aastate alguseni kasutas Aeroflot eranditult kodumaiseid lennukeid.
25. veebruaril 1932 moodustati Dobroljoti põhjal Tsiviillennunduse Peavalitsus ja ühtlasi loodi riigi tsiviillennundusettevõttele ametlik lühinimi Aeroflot.
pisi|Aerofloti logo NSV Liidu ajal Aerofloti logol oli kujutatud tiivuline sirp ja vasar. Kuigi vahepeal on logo muudetud, asub tiivuline sirp ja vasar logol tänapäevalgi, kuigi ta pole enam logo keskne element.
1976 sai Aeroflot maailma esimeseks lenndusettevõtteks, mis vedas aasta jooksul üle 100 miljoni reisija. Põhiliselt jäid tema lennud NSV Liidu piiresse, aga siiski ulatus tema regulaarliinide võrk viiele kontinendile.
Sündinud 3. augustil
''Siin on loetletud 3. augustil sündinud tuntud inimesi ja loomi.
Aeroflot
Ajalugu
15. septembril 1983 keelas USA president Ronald Reagan Korean Airi Boeing 747 allatulistamise tõttu NSV Liidu õhuvägede poolt Aerofloti lennud NSV Liidu ja USA vahel. Nõukogude Liidust USA-sse sai seejärel lennata Kanada või Mehhiko kaudu. 29. aprillil 1986 keeld tühistati.
1992 korraldati maailma kõigi aegade suurima lennundusettevõtte Aeroflot tegevus ümber. Sellest eraldus üle 300 ettevõtte, millest mõned olid nii väikesed, et nende lennukiparki kuulus kõigest mõni üksik lennuk. Hiljem on osa Aeroflotist eraldunud ettevõtetest tegevuse lõpetanud ning nende vara ja/või turuosa on tagasi Aeroflotile läinud. 1994 reorganiseeriti Aeroflot aktsiaseltsiks ja erastati osaliselt.
Lennukipark
thumb|[[Airbus A320-200]] thumb|[[Airbus A319-100]] Seisuga november 2015 on Aeroflotil 164 lennukit, millega teenindatakse nii riigisiseseid kui ka rahvusvahelisi lennuliine.
AB
AB või Ab või ab on lühend või sõna, mis võib tähendada järgmist:
Suurbritannia riigipeade loend
Suurbritannia riigipeade loend loetleb alates Suurbritannia moodustamisest 1707. aastal seda riiki valitsenud kuningad ja kuningannad.
Kuna Suurbritannia monarh on ka mitme Rahvaste Ühenduse riigi riigipea, osutavad siinsele loendile mitme teise riigi riigipeade loendid. Teda kohapeal esindavate kindralkuberneride või kuberneride loendid on eraldi artiklites.
Suurbritannia monarhid
Suurbritannia riigipea tiitel on vastavalt tema soole kuningas või kuninganna. Seoses riigi nime ja territooriumi muutumisega on täpne tiitel aja jooksul muutunud:
Monarhide alaealisuse, halva tervise või kõrge vanuse tõttu on riigipea kohuseid täitnud printsregendid, kelle nimed on tabelis esitatud kursiivis.
A-Ba-Ni-Bi
"A-Ba-Ni-Bi" (heebrea keeles א-ב-ני-בי) on Iisraeli laul, mis võitis 1978. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse. Laulu esitas Izhar Cohen. Laulu autor on Nurit Hirsh. Laul sai kokku 157 punkti.
AG
AG võib tähendada järgmist:
Ag võib tähendada järgmist:
Scharführer
pisi| Scharführer oli Relva-SS-i (Waffen-SS) ja Allgemeine-SS-i teine allohvitseri auaste, mis vastas Oberscharführer ' i auastmele Sturmabteilungis (SA), Unterfeldwebel ' i auastmele Wehrmachtis või Polizei-Hauptwachtmeister ' i auastmele Saksa politseis.
SS-i ohvitseride koolides vastas Scharführer 'i auastmele Standartenjunker ' i auaste, mida rindeväeosades ei kasutatud.
Eesti Kaitseväes vastab see seersandi auastmele.
Reomägi
Reomägi (ka reomaa, ristimägi) on koht, kus vastavalt rahvapärimusele on kunagi toimunud mõrv, enesetapp või mõni erakordne surmajuhtum (näiteks kahe pulmarongi kokkupõrge, kus surma on saanud eri poolte pruut ja peig) ning kus surnute vaimud võivad inimestele ohtlikud olla. Lepitusohvriks ja õnnetuste ärahoidmiseks viskavad möödujad ristimäele kive, oksi jms või püstitavad väikeseid ristikesi. .
Cornwalli hertsog
Cornwalli hertsog on tiitel, mida kannab Suurbritannia valitseja vanim poeg, kelle jaoks "luuakse" valitseja troonile asudes automaatselt Cornwalli hertsogkond. Kui valitsejal sünnib (esimene) poeg tema valitsejaks olemise ajal, on too automaatselt Cornwalli hertsog. Kuni täisealiseks saamiseni või sobiva inimese puudumisel täidab tema kohuseid lordkantsler.
Cornwalli hertsogile sarnase automaatse pärimiskorraga on ka Šoti troonipärija tiitlid Rothesay hertsog, Šotimaa stjuuard, Saarte Isand jm. Seevastu on teistsuguse pärimiskorraga Walesi printsi ja Chesteri krahvi tiitlid. Nood ei kandu uuele pärijale automaatselt ei sünni ega vanema trooniletõusu korral - Charles sai automaatselt Cornwalli hertsogiks 1952, kuid Walesi printsiks sai ta eraldi seadusega alles 1958. Need ei ole isegi mitte päritavad tiitlid: tulevane George III sai küll Walesi printsiks, kuid mitte automaatselt pärimise korras, vaid eraldi seadusega.
Ajalugu
Cornwalli hertsogi tiitliga kaasneb tegeliku hertsogkonna valitsemise õigus ja kohustus. Cornwalli hertsogkonna sissetulekud lähevad kuningriigi sissetulekutest sõltumatult tulevase kuninga ülalpidamiseks. Cornwalli hertsogkond on Inglismaa vanim hertsogkond. Selle lõi Edward III oma poja, "musta printsi" Edwardi jaoks 1337. aastal. Kui prints Edward suri enne oma isa, läks tiitel edasi tema pojale, tulevasele Richard II-le.
1421. aastal muutus Cornwalli hertsogi tiitli edasiandmise kord. Nimelt järgitakse 1337. aasta harta tingimusi, mis näeb ette, et Cornwalli hertsogi tiitlit kannab monarhi "vanim poeg ja pärija". Seetõttu, kui George II vanim poeg Frederick suri isa eluajal, jättes troonipärijaks oma poja, tulevase George III, siis kuninga pojapoeg (erinevalt tulevasest Richard II-st) Cornwalli hertsogi tiitlit ei saanud. Küll aga käib "vanim poeg ja pärija" vanima elusoleva poja kohta, kes on pärija, kuna ta vanemad vennad on surnud järeltulijateta. Nii sai Cornwalli hertsogi tiitli nt tulevane Charles I.
Jan II Kazimierz Waza
thumb|Jan II Kazimierz Waza Jan II Kazimierz Waza (22. märts 1609 – 6. detsember 1672) oli viimane Vasade soost Poola kuningas (1648–1668), Zygmunt III Waza poeg ja Władysław IV Waza vend.
Jan II Kazimierzi ajal jõudis haripunkti Rzeczpospolita ja Vene tsaaririigi vaheline võitlus ülemvõimu pärast Ida-Euroopas.
Bogdan Hmelnõtskõi ülestõus
1648. aastal alustati Ukraina hetmani Bogdan Hmelnõtskõi juhtimisel võitlust autonoomia saavutamiseks Ukrainale Poolast. Pärast nelja-aastast iseseisvat võitlust oli Ukraina sunnitud pöörduma abi saamiseks Moskva tsaaririigi poole, kelle abi eest võitluses nõustus Ukraina 1654. aastal Perejaslavi raadal andma Moskva tsaaririigi protektoraadi alla. 8. jaanuaril 1654 otsustas Perejaslavi raada, mida juhtis hetman Bogdan Hmelnõtskõi, et edaspidi ei allu kasakad Poola kuningale, vaid Moskva tsaarile. Dnepri alamjooksul säilis veel Zaporižžja Sitš, mis küll tasapisi kaotas oma tähtsust, kuid ei kuulunud Hmelnitski jurisdiktsiooni alla.
Poola-Rootsi sõda
Rzeczpospolitat ohustas Teise Põhjasõja ajal 1655. aastal Rootsi kuninga Karl X Gustavi juhitud Rootsi vägede sissetung, nn Uputus, mille käigus ägedalt rüüstati Lääne-Poolat. Uputus lõppes alles 1660. Oliwa rahuga loobus Rzeczpospolita Liivimaast. , Uputus (Poola)
Inimesena oli Jan II Kazimierz Waza tagasihoidlik vaga katoliiklane, kes oli varem saanud vaimuliku hariduse. Ta oli intelligentne ja reformimeelne, kuid Venemaa ja Rootsi ühisrünnak ei andnud talle võimalust oma plaane ellu viia. Selle asemel pidi ta nägema, kuidas enamik Leedust rootslaste kätte sattus ja Karl X Gustav ajutiselt Leedu suurvürstiks sai, kuidas Venemaa tegi Ida-Poolas, mida tahtis, ja sai lisaks Andrussovo rahuga endale enamiku Ukrainast. Peale selle pidi Jan Kazimierz 1660 ametlikult loobuma kõigist taotlustest Rootsi troonile ja Liivimaale.
Aastal 1668 loobus Jan Kazimierz troonist, tunnistades oma täielikku läbikukkumist. Vasade dünastia võim Poolas lõppes ja Poola muutus intriigide, korruptsiooni ja aadliparteidevahelise võitluse tallermaaks. Oma viimased eluaastad veetis Jan Kazimierz jesuiidist mungana Prantsusmaal.
Tea Oll
Tea Oll (sündinud 1. septembril 1962 Järvamaal) on pedagoog ja kasvatustegelane.
Haridus- ja töökäik
Õppinud Roosna-Alliku Põhikoolis ja lõpetanud Paide 1. Keskkooli. Lõpetanud Tallinna Pedagoogilise Instituudi koolieelse pedagoogika ja psühholoogia erialal (1986) ning Tallinna Ülikooli käsitöö ja kodunduse õpetajana (2001).
Töötanud Aravete lasteaias, Lohusalu lasteaed-algkoolis, Kopli lasteaias ning RAM Kooli Veskimöldre lasteaias nii õpetaja, kunstiõpetaja kui ka õppealajuhatajana, alates 2020. aastast on Püha Johannese Koolis klassiõpetaja. Tegutsenud koolitajana nii Tallinna Ülikooli avatud ülikooli täiendõppekeskuses kui varem ka Tallinna Pedagoogilise Seminari alushariduse ja täiendõppe osakonnas.
Tea Oll on "Siili-aabitsa" ja töövihiku (2008, kirjastus ILO) ning koos Karmen Karbiga lasteaiaõpetajate tööraamatu "Kuu on Päike" autor, samuti koolieelsete lasteasutuste kunsti õppekava üks loojaid ning koolieelse lasteasutuse riikliku õppekava töörühma liige.
Tema juhendatud lasteaialapsed saanud auhindu Tallinna Haridusameti korraldatud üleriigilisel omaloominguvõistlusel "Euroopa koolis" ning võitnud Aasta linnu joonistamise konkursi.
ABA
ABA on mitmetähenduslik lühend:
ABA on ka üks muusikavorm.
Cathal Ó Searcaigh
thumb Cathal Ó Searcaigh (sündinud 12. juulil 1956 Gort an Choirces Donegali krahvkonnas) on iiri proosakirjanik, luuletaja ja näitekirjanik, kes kirjutab iiri keeles.
Tal on ilmunud mitu luulekogu, näiteks "Homecoming/An Bealach 'na Bhaile" (1993), "Na Buachaillí Bána" (1995), Ag Tnúth leis an tSolas (2001). Ta on kirjutanud näidendid "Mairimid leis na Mistéirí", "Tá an Tóin ag Titim as an tSaol" ja "Oíche Dhrochghealaí".
Tema esimene proosateos "Seal i Neipeal", mis tugineb ta enda Nepalis kogetule, ilmus 2004. aastal.
Ta on Aosdána liige. Tema loomingut on tõlgitud kümnesse keelde.
Andres Ehin on süüdistanud teda oma luuletuse plagieerimises.
Jäärja Järveotsa järv
Järveotsa järv (ka Jäärja Järveotsa järv) on umbjärv Pärnumaal Saarde vallas.
Järv asub Järveotsa maastikukaitsealal. Järve keskmine sügavus on 1,2 m. Järv on kinnikasvav ja väheneva veepeegliga. Idakaldal kasvab madalsoomets, mujal ümbritseb järve õõtsik- ja siirdesoo.
Vaim (tont)
Vaim on Eesti rahvauskumustes üleloomulik kehata olend, kes kummitades ja hirmutades võib käituda pahatahtlikult (näiteks kummitus, kodukäija, tont), kuid kaitstes ja hoides heatahtlikult (haldjas).
Rahvausund vaimust tekkis suhteliselt hiljuti, kuid oli 19. sajandil juba üldine. Algselt, enne eestlaste ristiusustamist tähistas vaim arvatavasti elujõudu või väge ja ka hinge. Hinge kujutelmast lähtuvalt on vaimust kujunenud (osaliselt saksa vallutajate mõjul) omaette üleloomulik olend. Teised läänemeresoome rahvad vaimu usundilise mõistena praktiliselt ei tunne. Saksa mõjul laienes vaimu tähendus eesti keeles oluliselt ning sellest sai mõiste ka ristiusus (Püha Vaim).
ATR
thumb|Iiri lennufirma [[Aer Aranni ATR-72 lähenemas Bristoli lennujaama Inglismaal]] ATR (prantsuse keeles Avions de transport régional, itaalia keeles Aerei da Trasporto Regionale) on Toulouse'is asuv 1981. aastal loodud Prantsuse-Itaalia lennukitootja. Firma loodi Prantsusmaa Aérospatiale (praegune Airbus) ja Itaalia Aeritalia (praegune Leonardo) ühisettevõttena. . Nii Airbusi kui Leonardo osalus firmas on 50%. Firma põhitoodangu moodustavad turbopropellerlennukid ATR 72 ja ATR 42.
Tootmine
Alenia Aeronautica tehased asuvad Napoli lähedal Pomigliano d'Arcos, kus toodetakse lennukikere ja sabaosad. Tiivad pannakse kokku Sogerma Bordeaux Airbus France'i tehases Lääne-Prantsusmaal. Lõpliku montaaži, testlendude, sertifitseerimise ja kohaletoimetamise eest vastutab Toulouse'is asuv ATR.
Ajalugu
ATRi tähtsamad sündmused:
Saksa Lääne-Aafrika
Saksa Lääne-Aafrika (Deutsch-Westafrika) oli aastatel 1884–1919 Lääne-Aafrikas asuvate Saksa kolooniate jaoks harva kasutatav nimetus. Seda terminit kasutati tavaliselt Kameruni ja Togo territooriumil. Saksa Lääne-Aafrika ei olnud haldusüksus. Kuid kaubanduses ja rahvakeeles kasutati seda mõistet mõnikord.
Rottenführer
Rottenführer oli Relva-SS-i, Allgemeine-SS-i ja Sturmabteilungi (SA) auaste, mis vastas Obergefreiter ' i auastmele Wehrmachtis või Polizei-Wachtmeister ' i auastmele Saksa politseis.
Eesti kaitsejõudude auastmetes vaste puudub.
Elyse Levesque
Ta on tuntud eeskätt tänu Chloe Armstrongi mängimisele sarjas "Tähevärav: Universum".
Unterscharführer
pisi| Unterscharführer oli Relva-SS-i ja Allgemeine-SS-i esimene allohvitseri auaste, mis vastas Scharführer ' i auastmele Sturmabteilungis (SA), Unteroffizier ' i auastmele Wehrmachtis või Polizei-Zugwachtmeister ' i auastmele Saksa politseis.
SS-i ohvitseride koolides vastas Unterscharführer 'i auastmele Junker ' i auaste, mida rindeväeosades ei kasutatud.
Eesti kaitseväes vastab see nooremseersandi auastmele.
Johann Philipp von Roth
Johann Philipp von Roth (13. november / 24. november 1754 Pärnu – 13. juuni / 25. juuni 1818 Kanepi) oli baltisaksa päritolu Eesti vaimulik.
Johann Philipp von Roth sai keskhariduse 1766–1773 Collegium Fridericianumis (Friedrichi koolis (die Schule des Friedrichskollegiums)) Königsbergis. 30. septembril 1773 immatrikuleeriti ta Königsbergi Ülikooli õigusteaduskonna üliõpilaseks. Alates 1774 (immatrikuleeriti 20. juunil) õppis ta Halle Ülikoolis juurat ja usuteadust. 1777–1780 oli koduõpetajaks Tartus. Ordineeriti Riias 9. aprillil 1780 õpetajaks.
Aastal 1780 sai ta (introdutseeriti ametisse 17. mail) Kanepi Jaani koguduse õpetajaks. Sellele ametikohale jäi ta surmani. 1798–1800 hooldas ta ka Võru kogudust. Aastatel 1798–1818 oli ta Võru praostkonna praost. Alates 11. septembrist 1803 Konsistooriumi assessor.
Alisyn Camerota
Alisyn Elaine Camerota (sündinud 21. juunil 1966) on Ameerika Ühendriikide ajakirjanik.
Johann Philipp von Roth
Johann Philipp von Roth oli Tarto maa rahva Näddali-Lehe asutaja (andis seda välja koos Gustav Adolph Oldekopiga).
Alisyn Camerota
Ta töötab Fox News Channeli uudistesaatejuhina.
Johann Philipp von Roth
Pastor J. Ph. von Rothi algatusel asutati Kanepisse aastal 1804 Liivimaa kubermangu esimene kihelkonnakool (poistele), mis oli ühtlasi ka Eestimaa vanim kihelkonnakool. 1811. aastal asutati vaeste ja töönduskool tütarlastele. 1810. aastal on surmameetrikasse hakatud talupoegi märkima perekonnanimedega. Kanepi kihelkond on Eestis esimene, kus hakati perekonnanimesid andma, enne seda olid perekonnanimed vaid linna pagenuil või soldatiks võetuil. Mõnikord kinkis mõisnik pärisorjale eriliste teenete eest vabaduse ja saksapärase perekonnanime – selliseid oli 700 000 eestlasest enne nimereformi vähem kui 5%. .
Isiklikku
Ta abiellus 18. septembril 1780 Anna Katharina Seefelsiga (Kursi koguduse pastori Georg Eberhard Seefelsi tütrega). Tema õde Dorothea oli abielus Põlva koguduse õpetaja Gustav Adolph Oldekopiga. Tema väimees Carl Gottfried Gustav Masing oli Vastseliina Katariina koguduse õpetaja. Vastseliina Katariina koguduse õpetaja oli ka tema tütrepoeg Gustav Alexander Hermann Masing. Teine tütrepoeg Friedrich Gustav Heinrich Wilhelm Masing oli Räpina ja Mehikoorma koguduse õpetaja.
Vytautas
Vytautas Suur (leedu Vytautas Didysis, valgevene Вітаўт, poola Witold Wielki, ristitud Aleksandriks; u 1352 – 27. oktoober 1430) oli Leedu suurvürst 1392–1430, Kęstutise poeg.
Elulugu
Saksa ordu aladele põgenenud Vytatutas võttis 1383. aastal vastu katoliku usu ning sai Saksa ordumeistrilt lääniks Jogailalt Dubysa lepinguga ordule antud Žemaitija. Liidus Saksa orduga alustas Vytautas sõjategevust Jogaila vastu ning saavutas aastatel 1383–1384 toimunud sõjategevuses edu. Tingituna ebaedust sõjategevuses asus Jogaila looma kontakte Poolaga, kus valitsejannaks oli Anjou dünastiast Poola 1370–1382) kuninga Ludwik I (Ungari kuningana Lajos I Anjou) tütar Jadwiga. Jogaila võttis vastu katoliikluse ja abiellus Jadwigaga ning ta kuulutati Poola kuningaks Władysław II Jagiełłona. pisi|[[Leedu suurvürstiriik|Leedu suurvürstiriigi alad Vytautase valitsusajal]] Vytautas juhtis Leedu feodaalide vastuseisu Jogailale ja Krevo unioonile (1385), saavutas kokkuleppel Jogailaga 1392 Leedu suurvürsti trooni (oli nimeliselt asevalitseja, sai lepinguga 1401 eluaegse, 1413 päriliku suurvürstivõimu).
Leedu, Vene ja Žemaitija suurvürstiriigi slaavi elanikkonda valitsema asudes lasi Vytautas end ristida õigeusku ja võttis ristinime Juri.
Vytautase kroonimine Leedu kuningaks pidi toimuma 1429. aastal, kuid Rooma paavsti saadetud kroon jäi Poolas kadunuks. Uus kroonimine pidi toimuma 1430. aastal, kuid Vytautas suri enne.
Välispoliitika
Vytautas Suur sõdis tatarlastega, 1399. aastal toetas ta endist Kuldhordi khaani Tohtamõši, uue khaani Timur Kutlugh vastu Vorskla jõe lahingus. Vytautas Suure väed, kuhu kuulusid suurvürstiriigi väed ning abijõud Poolast ja Saksa ordust, kaotasid aga Vorskla jõel khaani Timur Kutlugh ja emiir Edigü vägedele.
Aastatel 1401–1404, 1409–1411 (Grünwaldi lahing), 1414 ja 1422 sõdis Vytautas Suur Saksa orduga, sai Toruńi rahuga 1411 (lõplikult Melno rahuga 1422) tagasi 1398. aastal loovutatud Žemaitija.
Vytautas Suur laiendas riigi valdusi, lisaks Valge-Vene ja Must-Venele, ida suunas: ühendas Smolenski vürstiriigi (lõplikult 1404), korraldas 1406–1408 kolm sõjakäiku Moskva suurvürstriigi vastu ja toetas Moskva suurvürstiriigi vastaseid Tveri ja Rjazani vürstiriike.
Isa
Kęstutis (1297 – 15. august 1382 Krevo), Trakai vürst, Leedu suurvürst 1381–1382
Remedy Entertainment
Remedy Entertainment on Soome arvutimängutootja, mis asutati 1995 ning asub Soomes Espoo linnas.
Firma on tuntud eelkõige arvutimänguseeria Max Payne tootjana. 14. mail 2010 valmis neil uus õudusmäng Alan Wake.
Max Payne 2: The Fall of Max Payne
"Max Payne 2: The Fall of Max Payne" on Remedy Entertainmenti kolmanda vaate tulistamise tüüpi arvutimäng PC-arvutitele (Windows), Xboxile ja Playstation 2-le. "Max Payne 2" on mängu "Max Payne" jätk. Mängu arvutiversiooni avaldas Rockstar Games 15. oktoobril 2003, konsooliversioonid tulid hiljem.
Pinge (mehaanika)
Pinge ehk mehaaniline pinge on pideva keskkonna mehaanikas füüsikaline suurus, mis iseloomustab tahkise mõttelisel tasapinnal – lõikepinnal – mõjuva sisejõu intensiivsust. Sisejõu tekkimise põhjuseks on mingi välismõju (mingil viisil mõjuv jõud, temperatuuri muutus). Pinge on kõige üldisem sisejõudu kirjeldav mõiste ja selle kasutusele võtmine tekitas murrangu tugevusõpetuse arengus.
Mehaanilise pinge mõõtühik on paskal (Pa). Tavapärastes rakendustes on tihti huvipakkuvad pinged paskalist mitu suurusjärku suuremad ja seetõttu kasutatakse paskali asemel mega- ja giga paskalit (MPa ja GPa)
Liigitus
Mõjuva jõu suuna järgi eristatakse kaht liiki pinget:
Kui lõikepinnale mõjuv normaaljõud püüab pinda kehast eemaldada, on tegemist tõmbepingega, kui normaalpinge surub pinda keha poole, siis survepingega.
Tarindiosades tahtlikult tekitatud mehaaniline pinge on eelpinge.
pisi|225px|Normaalpinge
Pingevektor
Keha mingis punktis valitseva pinge olemuse selgitamiseks lõigatakse keha seda punkti läbiva tasandiga mõtteliselt läbi ja eraldatakse üks pool. Eraldatud poole mõju teisele poolele asendavad sisejõud. Kui keha mingi pinna A lõikepinnaelemendile \text{d}A mõjub sisejõud, siis näiteks normaalpinge vektor
Pingevektor annab keha vaadeldavas punktis seda punkti läbivate erinevatele lõiketasanditele ka erinevad projektsioonid. Järelikult on pinge alati seotud nii keha punkti kui ka seda punkti läbiva pinnaelemendi orientatsiooniga. Niisiis, igal läbi mingi punkti asetatud lõikepinnal tekivad nii suuruselt kui ka suunalt erinevad pinged. Et selliseid pindu võime läbi ühe punkti panna lõpmatu hulga, siis ei saa rääkida üksnes pingest keha mingis punktis, vaid mõjuvate pingete hulgast (pingeseisundist) ehk pingusest selles punktis.
Iirikeelne kirjandus
Iirikeelne kirjandus on iiri keeles kirjutatud ilukirjandus.
Iirlastel on üks vanematest rahvakeelsetest kirjandustest Euroopas (kreeka- ja ladinakeelse järel).
Enne kristluse saabumist viiendal sajandil kasutati raidkirjade jaoks lihtsat kirjasüsteemi ogamit. Ladina keele jõudmisel Iirimaale mugandati ladina tähestik iiri keelele ning tekkis väikesearvuline kirjaoskajate inimeste klass, kelle seas oli nii vaimulikke kui ilmikuid.
Varaseimad kirjandusteosed olid lüürilised luuletused ja iidsete proosajutustuste versioonid. 6. sajandi luule illustreeris religioosset usku või kirjeldas ümbritsevat loodust. Iiri saagad kirjutati proosas. Tolle aja teosed on keeleliselt arhailised ning sellisena heidavad valgust eelkristlikule Iirimaale.
"Hukkunud Alpinisti" hotell (film)
""Hukkunud Alpinisti" hotell" (ka "Hukkunud Alpinisti hotell") on vendade Arkadi ja Boriss Strugatski ulmeromaani ""Hukkunud Alpinisti" hotell" põhjal 1979. aastal valminud Tallinnfilmi film.
Filmimine toimus ühe aasta jooksul, 24. aprill 1978 – 23. aprill 1979. Sisevõtted toimusid Tallinnas Dünamo uude tennisehalli ehitatud hotelliruumide kompleksis, välisvõtted Tian Shani mägedes Ile-taguses Alataus, Kasahhi NSV toonasest pealinnast Almatõst umbes 25 km kagus asuvas Tšimbulaki suusakuurordis.
Vaadatavus
Film kogus 1980. aastaks Nõukogude Liidu kinodes kokku 17,5 miljonit vaatajat, Eesti kinodes 44 399.
"Hukkunud Alpinisti" hotell
""Hukkunud Alpinisti" hotell" on Arkadi ja Boriss Strugatski romaan. Romaan kirjutati 1969. aasta jaanuarist aprillini ja avaldati esmakordselt ajakirja Junost 1970. aasta numbrites 9–11. Teose eestikeelne tõlge ilmus 1975. aastal sarjas "Mirabilia".
Kulgemine
Kulgemine ehk lokomotsioon (ka liikumine) on loomade (sealhulgas inimese) liikumine ühest kohast teise teda ümbritsevas keskkonnas. Kulgemine selle otseses tähenduses on omane vagiilsetele ehk vabalt ringiliikuvatele organismidele. Sessiilsete ehk kinnitunud loomade puhul enamasti kulgemisest rääkida ei saa. Kulgemine otseses tähenduses toimub organismi kehaliigutuste abil tema enda jõul. Passiivseks kulgemiseks nimetatakse organismi asukohamuutust teiste organismide või keskkonnategurite toimel (nt passiivne ujumine, passiivne lendamine).
Diaspoor
Diaspoor ehk levis on igasugune organismide (eriti taimede ja seente) levimisalge, ka organismi osa, mille abil organismid levivad. Leviseks võib olla näiteks eos, seeme, vili, vilikond, sigipung, risoomi osa jm.
Kulgemine
Kulgemine on loomadele vajalik selleks, et leida toitu, liigikaaslast, põgeneda vaenlase eest, leida sobilik elupaik jne. Evolutsioon on iga liigi kulgemisviisid kujundanud tema vajadustele vastavaks. Näiteks on pikki vahemaid läbiva rändava eluviisiga organismi kulgemisviis vahemaaühiku kohta väikese energiatarbega, paigalisel organismil, kes peab tihti vaenlase eest põgenema, on kulgemisviis suure energiatarbega, kuid väga kiire.
Diaspoor
Diaspooride levimisviise
Levimisviisid jagunevad kaheks: autohooria ehk iselevi (peamiselt paiskviljade) abil ning allohooria ehk tegurlevi.
Kulgemine
Kulgemisviisid
Peamised kulgemisviisid on kõndimine, jooksmine, hüppamine, ronimine, ujumine, lendamine ja roomamine. Need toimuvad kas õhu-, veekeskkonnas või maismaal.
Kiirendusandur
Kiirendusandur, kiirendussensor, kiirendusmõõtur või aktseleromeeter (ld accelerare kiirustama + metreō mõõdan) on kiirenduse mõõtemuundur, mis enamasti mõõdab muunduri testmassile mõjuva inertsijõu suurust. Kiirendusandur on inertsiaalanduri alaliik.
pisi|175px|Kolmeteljeline kiirendusandur IMSS 3DGyro
Mõõtesuurused
Lineaarkiirenduse SI ühik on m•s‒2 (meeter sekundi ruudu kohta). Praktikas väljendatakse kiirendust sageli raskuskiirenduse kordsena või osana. Raskuskiirenduse tähis on g (kaldkirjas) ning selle keskmiseks väärtuseks (Maa pinnal) loetakse 9,81 m•s−2. Seega
Mõõtemeetodid
Kuni 1970. aastateni kasutati kiirenduse mõõtemuunduri elemendina nn tundlikul teljel liikuvat testmassi, mida koos vurri põhimõttel toimiva güroskoopanduriga kasutati inertsiaalnavigatsioonis. Seejärel võeti kasutusele täpsemad tajurid, mis põhinevad peamiselt piesoelektrilisel efektil ning mille valmistamisel rakendatakse MEMS-tehnoloogiat. Nii valmistatud miniatuursed andurid massiga mõni gramm võimaldavad mõõta kiirendusi väärtusteni isegi üle 100g, kusjuures mõõteviga ei ületa 0,01g.
Piesoelektrilised andurid
Piesokeraamiline plaat muundab mehaanilise survejõu muutuse vahetult elektrisignaaliks, vajamata välist elektritoiteallikat. Survejõudu tekitab plaadile kinnitatud testmass. Muunduri väljundist saadakse analoogsignaal, mis antakse tarbe korral analoog-digitaalmuundurisse.
Elektromehaanilised mikrosüsteemid
Tänapäeval on kõige levinumad miniatuursed MEMS-andurid. Need kujutavad endast ränikiibil valmistatud vedru-mass-süsteemi, milles vedruks on vaid mõne mikromeetri laiune vetrumisvõimeline räniriba, mis moodustatakse fotolitograafiliselt ja eraldatakse ränidioksiid-aluskihist söövituse teel. Vetruv riba moodustab koos lähedal asetseva paikse elektroodiga kondensaatori, mille mahtuvuse muutus võib olla umbes 1 pikofarad (10‒12 F). Kiirendusest tingitud survejõu mõjul kondensaatori mahtuvus muutub. Mahtuvusmuutuse mõõtelülitus on kondensaatoriga integreeritult samal kiibil.
Kondensaatori asemel võib olla ka survele reageeriv piesotakistuslik kiht vetruval ribal. Siis mõõdab elektroonikalülitus takistusmuutust.
Kasutamine
Kiirendusanduril on palju kasutuskohti, näiteks
Robert Kiyosaki
Robert Toru Kiyosaki (sündinud 8. aprillil 1947) on jaapani päritolu maailmakuulus USA finantskoolitaja, investor, ettevõtja ja menukate raamatute autor.
Ta on kirjutanud enam kui 30 raamatut ning teinud lugematul hulgal DVD- ja CD-programme. Robert Kiyosaki raamatuid on müüdud kokku üle 35 miljoni eksemplari. Tema tuntuim raamat on "Rikas isa, vaene isa", mis on parim finantsraamat läbi aegade. Seda on müüdud üle 28 miljoni eksemplari. Robert on abielus Kim Kiyosakiga, kes on samuti ettevõtja, investor, raamatute autor ja motivatsioonikõneleja.
Robert Kiyosaki sündis Hilos Hawaii osariigis, õppis U.S. Merchant Marine Academys ning teenis Vietnami sõja ajal sõjaväehelikopteri piloodina. Seejärel töötas ta Xeroxis paljundusmasinate müügimehena. Tuntuse on ta saavutanud ettevõtlust ja investeerimist propageerivate raamatutega, ennekõike raamatuga "Rikas isa, vaene isa", mis ka Eestis raamatumüügi edetabelites on olnud. Eesti keelde on tõlgitud veerandsada tema raamatut, neist mitmed on jõudnud raamatute müügi edetabelite esikümnesse.
Kiyosaki on finantskirjaoskust tõstva lauamängu "Cashflow" autor, mis on ka eesti keelde tõlgitud. Lauamängust on olemas versioon ka lastele.
Paljud maailmakuulsad oma ala asjatundjad tegelevad palju ka avalike esinemiste, koolituste ja seminaridega, kuid Robert Kiyosaki on selles valdkonnas väga tagasihoidlik. Ta esineb avalikkuse ees harva ja kui ta seda siiski teeb, siis tavaliselt Ameerikas. Euroopas astub ta üles tavaliselt 1-2 korda aastas, kui sedagi.
Robert Kiyosaki on palju tähelepanu saanud oma "ennustustega". Raamatus "Rich Dad Prophecy", mis ilmus aastal 2002, ennustas Kiyosaki, et 2008. aastal tuleb majanduslangus ja et Lehman Brothersi pank variseb kokku. Nii ka läks. Samas raamatus ennustas ta, et 2016. aastal tuleb veelgi suurem majanduslangus. Kas nii ka läheb? Paljud märgid näitavad, et Kiyosakil on taas õigus (?).
Robert Kiyosaki esines Eestis 27. oktoobril 2015.
Butka
Butka [butk'aa] on küla Venemaal Sverdlovski oblastis Talitsa rajoonis, 36 km kaugusel Talitsast, umbes 250 km kaugusel Jekaterinburgist. Geograafilised koordinaadid on 56,7° põhjalaiust ja 63,8° idapikkust.
André Niklaus
Sisemaailmameistrivõistlustel
Moskva 2006
Butka
Külas oli 4239 elanikku (1. jaanuar 1996), ja 3600 elanikku (2003).
Butkas on 8-klassiline kool ja keskkool, kino ja kultuurimaja. Internaat-abikoolis õpib 100 vaimselt alaarenenud last kõige õnnetumatest perekondadest.
Külas on 1993. aastal taastatud telliskividest kirik, mis on pühitsetud Moskva piiskopi Tihhoni auks.
Butka oli enne 1917. aastat 37 perega kolkaküla keset metsi ja soid. Küla jäi karukolkaks kuni 1930. aastateni. Hiljem muutus suureks asulaks. Arenesid loomakasvatus, aiandus ja mesindus. Avati õli- ja tärklisetehas ning kunstilise vaibakudumise vabrik (asutati 1950).
Enne 1990. aastat oli vaipade käsitsikudumise vabrikuid Nõukogude Liidus 158. Nüüdseks on see ainuke niisugune ettevõte Venemaal. Selles vabrikus valmistati vaipu riigi sümboolikaga ning presidentide ja kuberneride portreedega. Vaipu kasutati kingitustega riigiametnikele ning riputati üles riigiasutustes. Viimane suurem tellimus oli 2001. aastal, kui telliti Vladimir Putini portreega vaipu. Vaibakudujate arv vähenes tellimuste vähenemise tõttu 2002. aastaks 400-lt 8-le. Vabrik sattus sulgemise äärele. Tootmispinnad müüdi Sverdlovski raadiotehasele. Kaabli tootmiseks loodi 300 töökohta. Vaipu kooti ainult eratellimustel sünnipäevadeks.
1936. aastal ehitati esimene maantee, mis ühendas küla rajoonikeskuse Talitsaga. 1936. aastal näidati külas esimest helifilmi "Hukkunud laeva aarded".
1937. aastal avati Butkas esimene kool. 1941. aastal lõpetas esimene lend – 7 tüdrukut ja 5 poissi. Ükski 5 poisist ei tulnud sõjast tagasi.
1949. aastal ehitati rahvaehituse meetodil 50-kilomeetriline raudteeharu, mis ühendas Butkad Pokljovskaja sõlmjaamaga. Praegu seda raudteed enam ei ole, sest 1990. aastatel andsid kohalikud elanikud rööpad vanarauaks.
Külavanem on Vassili Hlopotov.
Kelmė vald
pisi|tühi|Kelmė rajooni vallad
André Niklaus
Isiklikku
André Niklaus on 190 cm pikk ja kaalub 82 kg.
Kelmė vald
Lisaks küladele on selles vallas veel arvukalt huutoreid.
Lohkva
Lohkva on küla Tartu maakonnas Luunja vallas. Asub Tartu linnast vahetult idas.
thumb|Lohkva kasvuhooned ja katlamaja Eesti 2000. aasta rahvaloenduse andmeil oli Lohkva elanike arv 782.
Lohkva on üks varasemaid kirjalikes allikates esinevaid Lõuna-Eesti külasid. Muinasaja lõpus kuulus Lohkva ilmselt Emajõest põhja pool asuvasse Jogentagana piirkonda. 1220. aastaga seoses mainitakse Lohkvat (Lovecotte) Henriku Liivimaa kroonikas, kui seal ja ümberkaudsetes külades ristisid rahvast preestrid Petrus Kaikewalde Soomest ja Ümera lätlaste preester Henric (kes arvatakse olevat kroonika autor). Nimekuju Lovecotte on oletatud pärinevat sõnadest Lohvakoti või Lohukotan; viimane tähendab Tartu-Maarja kihelkonna murdes 'lohukohas'. Arheoloogiliselt on uuritud Lohkva asulakoha kultuurkihti, mis sisaldab inimtegevuse jälgi alates hilisrauaajast (11.–13. sajandist) kuni 19. sajandini.
Tartu–Räpina maantee kohal, vahetult juudi kalmistust läänes asub ajalooline külakalmistu, kuhu on arheoloogiliste uuringute (2012) andmetel maetud tõenäoliselt vahemikus 13.–18. sajandini. Lohkva Juudi kalmistu on rajatud 1935. aastal.
Lohkval sündis eesti luuletaja Karl Eduard Sööt.
Butka
Külast on pärit Venemaa esimene president Boriss Jeltsin.
Kui Boriss Jeltsin sai 1976 oblasti parteijuhiks, siis kõik küla tänavad asfalteeriti ning ehitati puhkekodud. Ka Venemaa presidendina aitas Jeltsin oma koduküla.
Küla on nüüdseks väga viletsas seisukorras. Teed on katki, kolhoose ega sovhoose enam ei ole.
1997. aastal eraldas president Jeltsin Butkale miljard rubla.
2000. aastal Boriss Jeltsini külaskäigu ajal Sverdlovski oblastisse oodati Jeltsinit Butkas asjatult kaks päeva. Küla keskväljak puhastati kioskitest, et helikopter, millega Jeltsinit oodati saabuvat, saaks maanduda.
Jeltsin ignoreeris küla juubelit 2001. aastal. Küla otsustas järgmisel sünnipäeval Jeltsinile õnnitluskaarti mitte saata.
2002. aasta lõpus sai küla Boriss Jeltsini heategevusfondilt abi 1,5 miljoni rubla ulatuses. Täiendati kohalike raamatukogude fonde. Saadi PAZ-buss õpilaste veoks ning 12 arvutit, mis paigaldati kooli arvutiklassi. Kool sai ka suuski. Jeltsini abiga oli varem rajatud Talitsa ja Butka vaheline asfalttee.
2003. aastal oodati, et Jeltsin oma külaskäigul Sverdlovski oblastisse külastaks ka Butkad.
Servojuhtimine
Servojuhtimine ehk järgiv juhtimine on automaatjuhtimise moodus kahe mehaaniliselt seostamata masina või nende osa asendi või liikumise kooskõlastamiseks. Servojuhtimine võimaldab juhitaval seadmel toimida (järgida) vastavuses juhtiva seadme asendile või olekule. Juhtivaks seadmeks on tavaliselt programmseade, mis määrab juhitava seadme liikumise ajaliselt. Servojuhtimise korral antakse juhtsignaal võrdlevasse seadmesse, kus toimub tema võrdlemine juhitavalt seadmelt tuleva tagasisidesignaalina. (kiirus, jõud, asend). Võrdlev seade määrab erinevuse juhtsignaali ja tagasiside signaali vahel ja selle vahe väärtusest sõltuvalt rakendub täiturajam, mis muudab juhitava seadme olekut nii, et signaalide erinevus läheneks nullile s.o erinevus juhtsignaali väärtuse ja tagasiside signaali väärtuse vahel kaoks.
Servojuhtimise eesmärk
Servojuhtimise eesmärk on täiturseadme ajami abil saadav tööd sooritav liikumine, mis järgib juhtseadmele tulevaid käske. Käsk täiturile võib oma olemuselt olla mehaaniline, elektriline, hüdrauliline või pneumaatiline. Juhtimisprotsess on pidev, see tähendab, et süsteem reguleerib ise oma tegevust ka siis, kui täiturseadmele mõjub väline häiriv tegur.
Servojuhtimise kasutamine
Servojuhtimine leiab kasutamist tööstuslikes robotites, teisaldusseadmetes, töötlevatel masinatel jne. Tavaliselt nõutakse servojuhtimise süsteemilt kiiret ja täpset toimimist.
Süntees
Süntees (kreeka keeles sýnthesis 'kokkupanemine, ühendamine') on algosade ühendamine uueks üksuseks või mõtteliseks tervikuks.
Loodusteadustes tähendab süntees lihtsamatest ühenditest või lihtainetest uute (keerukamate) ainete valmistamist keemilise ja bioloogilise reaktsiooni teel.
Sünteesi käsitletakse sageli koos vastupidist tähendust omava mõistega analüüs.
Bahama riigipeade loend
Bahama riigipeade loendi eesmärk on loetleda Bahama riigipead alates riigi iseseisvumisest 1973. aastal.
Tulenevalt sellest, et Bahama kui Rahvaste Ühenduse liikmesriik tunnustab oma riigipeana Suurbritannia monarhi, on Bahama riigipead leitavad Suurbritannia riigipeade loendist. Seni on Bahamal olnud üks kuninganna, Elizabeth II, ning alates 8. septembrist 2022 kuningas Charles III.
Kohapeal esindab Suurbritannia monarhi kindralkuberner, kelle nimekirja leiab Bahama kindralkuberneride loendist.
Vinje vald
Vinje vald on vald Norras Vestfold og Telemargi maakonnas. Valla halduskeskus on Åmot.
Omavalitsusüksus loodi 1. jaanuaril 1838. 1860. aastal eraldati Vinjest Raulandi valla maa-ala. 1964. aastal liideti Rauland taas Vinjega. 2019. aastani kuulus vald Telemargi maakonda.
Vinje vallas asub Totaki järv.
Surnud 3. augustil
Siin loetletakse 3. augustil surnud tuntud inimesi.
Keskriigid
pisi|Keskriikide liidrid: [[Wilhelm II, Franz Joseph I, Mehmed V ja Ferdinand I.]] Keskriigid ehk Nelikliit (saksa keeles Mittelmächte, ungari keeles Központi hatalmak, bulgaaria keeles Централни сили, türgi keeles İttifak Devletleri) oli sõjaline liit Esimese maailmasõja ajal, mille liikmed sõdisid Antandi moodustanud Suurbritannia, Prantsusmaa ja Venemaa vastu.
Kurna (Viru-Nigula)
Kurna on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas.
Andra Veidemann
pisi|Andra Veidemann 1998. aastal. [[Tiit Made foto]] Andra Veidemann (sünninimi Andra Eesmaa; sündinud 18. juulil 1955) on Eesti poliitik ja ajaloolane-etnograaf.
Ta lõpetas Tallinna 7. Keskkooli aastal 1973 ja Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo erialal 1978. aastal.
Töö
1978–1990 töötas TA Ajaloo Instituudis teadurina ja uuris eesti rahvameditsiini;
1990–1992 oli kultuuriministeeriumis algul kirjasõna osakonna, pärast NSVL Ministrite Nõukogu juures asuva usuasjade nõukogu voliniku Rein Ristlaane lahkumist usuasjade talituse juhataja (on läbinud Helsingi Ülikooli teoloogia aprobatuuri);
1992–1995 VII Riigikogu ja selle õiguskomisjoni liige;
1995–1996 VIII Riigikogu liige ja väliskomisjoni aseesimees;
1996–1997 Tiit Vähi valitsuse portfellita minister euroministri ülesannetes (Eesti seaduste kooskõlla viimine Euroopa Liidu Acquis Communautaire' iga);
1997–1999 Mart Siimani valitsuses rahvastikuministri ülesannetes (Integratsiooni Sihtasutuse ellukutsumine, lõimumispoliitika aluste väljatöötamine ja selle kaitsmine Riigikogu ees; rahvastikupoliitika alused ja selle aluseks olnud demograafilise olukorra analüüs);
1999–2001 kirjastuse Ilo peatoimetaja;
2001–2006 president Arnold Rüütli nõunik;
2002–2006 Ühiskondliku Leppe Sihtasutuse juhatuse esimees;
2006–2008 kultuuriatašee Eesti Vabariigi Suursaatkonnas Moskvas ja Venemaal;
2008 kuni 3. juulini 2009 oli ta Tallinna Arengu-ja Koolituskeskuse juhatuse esimees.
2011–2013 Tallinna linnavolikogu liige;
Aastast 2012 juhib Tallinna TV-s autorisaadet (2012–2014 "Mina tallinlane" ja 2014. aastast tänaseni "Rahvaadvokaat").
Poliitiline tegevus
pisi|[[Tiina Mitt ja Andra Veidemann hääletamas Arengupartei asutamiskongressil]] Andra Veidemann on olnud Eesti Liberaaldemokraatliku Partei (hiljem Reformierakond) liige, seejärel Keskerakonna ja Arengupartei liige. Seoses Edgar Savisaare lindiskandaaliga oli 21. oktoobrist 1995 kuni 30. märtsini 1996 Andra Veidemann Keskerakonna esimees. 25. maist 1996 kuni 9. veebruarini 1999 oli Veidemann Eesti Arengupartei esimees.
5. juulist 2000 kuni 19. augustini 2009 kuulus ta Eestimaa Rahvaliitu, 9. augustist 2009 25. detsembrini 2018 oli Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige ning alates 28. detsembrist 2018 taas Eesti Keskerakonna liige.
Isiklikku
Tema isa oli Enno Eesmaa ja tema vend on Enn Eesmaa.
Tema abikaasa on Rein Veidemann, neil on tütar Anna-Maria Veidemann-Makko.
Kaliküla (Viru-Nigula)
Kaliküla on küla Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas.
Keila kirik
Keila kirik on Harju maakonna suurim keskaegne maakirik.
Kirikus on orelimeister August Terkmanni 1911. aastal valminud orel 2 manuaali ja 20 registriga.
Arhitektuur
Keila kiriku 13. sajandil püstitatud algkirikust on tänaseni säilinud ainult ruudukujulise kooriruumi külgseinad. Teisest ehitusperioodist 14. sajandil pärineb teravkaarne lääneportaal, mis järgib Tallinna toomkiriku eeskuju: sirge talumiplaat, ümarmõika ja -turbaga servistatud kaar ja palendid. Palendeid seob lävepakuga väike kolmnurkne eendaste. Kiriku kahelööviline võlvitud pikihoone, kolmekülgne koorilõpmik ja lõunaportaal pärinevad kolmandast ehitusperioodist 15.–16. sajandil. Võlvimisel on kasutatud erandlikke ruumisiseseid tugipiilareid. Massiivsete vööndkaartega teravkaarseid servjoonvõlve toetab rida neljatahulisi piilareid kiriku keskel, konsoolid ja talumid on rustikaalselt lihtsustatud vormiga nagu see on iseloomulik Tallinna hilisgootikale.
Käärkamber kiriku põhjaküljel ehitati 18. sajandi lõpuveerandil. 19. sajandi lisandused on kirikutorni naivistlik-eklektiline uusgootiliku ambitsiooniga kujundus (lääneukse joonia sammastele toetuv ja leegimotiividega kaunistatud vimperg, torniakende raidkivist raamistused konsoolide, kaarfriisikatkenditega ja ristlillikutega, ümarplastilised evangelistide sümboleid kujutavad skulptuurid katusejalamil) ja roosaken lõunaportaali kohal, nende autor on Tallinna kiviraidur Johann Gottfried Exner. pisi|Keila kirikuaia piirdemüür väravatega
Kirikuaed
pisi|[[Ääsmäe mõisa von Glasenappide grottkabel]]
pisi|[[Ohtu mõisa von Meyendorffide grottkabel]]
Vanim neist on Vääna mõisa von Stackelbergide klassitsistlik kabel, mis on kujundatud antiikse topeltanttempli eeskujul kahe joonia sambaga fassaadil. Ääsmäe mõisa von Glasenappide grottkabel valmis 19. sajandi teisel poolel ja selle järelklassitsistlikul sümmeetriliste krohviliigendustega fassaadil on 15. sajandi pärane uusgooti astmikportaal uusrenessanss-stiilis kassettuksega ja kõrge profileeritud portaalavaga fassaad.
Ohtu mõisa von Meyendorffide uusgooti stiilis grottkabel on ehitatud puhtalt tahutud dolomiitkvaadritest, selle sokkel on maakividest, esiküljel on laia karniisiga astmikfrontoon ja Tallinna hilisgootika stiilis talumiplaadiga raidportaal, mida ehib perekonnavapp ja uusbarokse võremotiiviga malmuks. Meyendorffidele kuuluval teisel kabelil on lihtne ristkülikukujuline põhiplaan ja viilkatus, nagu ka kolmel talupoeglikul kabelil kirikuaia servas.
Kirikuaias on mitu 17. sajandist pärit talupoegade rõngasristi, mis viitavad tolleaegsete talupoegade heale elujärjele. Kirikuaeda on ka matud sh Straelbornide perekonna liikmed: Wilhelm Reinhold Otto von Straelborn (1848−1912), riiginõunik, Harjumaa kreisisaadik, Eestimaa rüütelkonna maanõunik, Tallinna linnavolinik, Saue, Vanamõisa, Perila, Rätla mõisnik ning Hermann von Straelborn (1871–1886), Klooga mõisnik Johann Moritz Pancratius (Pankratius) von Klugen (1791–1873) ja tema abikaasa Anna Emilie Charlotte von Klugen (sünd von Stackelberg) (1805–1874) ning nende tütar Katharine Wilhelmine Gustava Sophie von Klugen (1823–1890) ja Konstantin Alexander Kasimir von Klugen (1830–1916).
Ajalugu
Taanlased valisid Keila mäe Vomentakae kihelkonna kiriku asukohaks. 13. sajandi esimesel poolel rajatud esialgne kirik ehitati puust ja pühendati peaingel Miikaelile. Sama sajandi lõpus valmis avar nelinurkne kabel, kuid pikihoone ehitati arvatavasti 14. sajandi esimesel poolel. 1452. aastal läks Keila kirik Tallinna Toomkiriku alluvuselt Tallinna Komtuurkonna alluvusse.
Liivi ordu valduses toimusid 15. sajandi lõpul ja 16. sajandi alguses suured kiriku ümberehitused. 1489. aastast on kirik kahelööviline, mis on küllaltki harvaesinev ruumilahendus Eestis kirikutes. 15.–16. sajandist säilinud vöörmündrite arveraamatute järgi oli Keila kirik üsna jõukal järjel, seal oli neli altarit. Liivi sõja ajal 1558. aastal kirik rüüstati ja purustati.
Aastaks 1596 kirik taastati. Kiriku sisemuse taastamisel jõudis 1632. aastal Keila kirikusse Tallinnas Tobias Heintze töökojas valminud suur renessanssaltar. Samast pärines ka kantsel. Rootsi ajast pärinevad tänapäeva kirikus altar, kantsel ja kaks kroonlühtrit.
1839. aastal telliti kirikule Saksamaalt uus orel, mis ehitati ümber 1914. aastal ja remonditi 1997. aastal. Tänapäevase välimuse sai kirik 1851. aastal (roosaken, torni kaarmotiivid, peaportaali raamistamine sammastega jm) ning kiriku sees lõppesid viimased suuremad ehitustööd 1939. Siis ehitati tänaseni töötav küttesüsteem, lammutati Eestis väga haruldane vahevõre ning ka üks mõisnike loož. Kellatorn on koos ristiga 50 meetrit kõrge. Kiivrit remonditi aastatel 2004–2005, kui selle sõrestikku tugevdati ja pandi peale uus plekk. Rist võeti tornist alla ning kullati. 2017. aastal sai kirik uue, kolmanda kella. 2020. sügisel algas pikihoone katuse remont, mis vältab ka aastal 2021.
1939. aastal eemaldati kirikust remondi tõttu altari kinkinud Saue ja Saku mõisniku Bernhard von Scharenbergi ja tema abikaasa Anna von Roseni pildid. Kuigi muinsuskaitseinspektor Eerik Laid tegi koguduse juhatusele korralduse maalid endisse kohta tagasi panna, ei tahtnud kogudus jumalat paludes enam põlvitada endiste orjaperemeeste piltide ees, pealegi ei olevat need algsed maalid, vaid Tallinna fotograafi Reisbergi tehtud koopiad.
Siljani vald
Siljani vald on vald Norras Vestfold og Telemargi maakonnas. Valla halduskeskus on Siljan.
Slemdali kihelkond sai valla staatuse 1. jaanuaril 1838. Selle nimi muudeti hiljem Siljaniks. 2019. aastani kuulus vald Telemargi maakonda.
Vapp
Valla vapp kinnitati 1989. aastal. Vapi rohelisel taustal on kolm saelehte, mis sümboliseerivad valla puidutööstust.
Reguleerimine (tehnika)
Reguleerimiseks nimetatakse süsteemi väljundsuuruse sihipärast muutmist vastavalt etteantud programmile. Reguleerimine võib toimuda kas käsitsi või automaatselt. Esimesel juhul muudab reguleeritavat suurust inimene, teisel juhul teeb seda vastavalt etteantud programmile automaatregulaator.
Kamali järv
Kamali järv (ka Kamali paisjärv) on paisjärv Pärnumaal Saarde vallas. Asub Tõlla jõel.
Landnámabók
pisi|Lehekülg Landnámabóki pärgamentkäsikirjast Landnámabók ehk Maa asustamise raamat räägib Islandi asustamisest 9. ja 10. sajandil.
"Maa asustamise raamatu" algversioon valmis ajavahemikus 1097–1125 vanaislandi keeles. Raamatu sünnilugu tuntakse halvasti, kuid teada on, et sellel oli mitu koostajat, kellest üks oli Kolskeggr hinn vetri. Arvatakse, et koostajate hulgas oli ka Ari Þorgilsson, kuigi "Maa asustamise raamat" läheb mitmes üksikasjas lahku Ari "Islandlaste raamatust".
"Maa asustamise raamat" käsitleb Islandi asustamist neljandike kaupa. Üksikasjalikult kirjeldatakse, kes millises paigas maad hõivas, kes olid tema esivanemad ja järeltulijad ning milliste sündmustega olid need inimesed seotud. Paljud neist sündmustest on pikemalt lahti räägitud mõnes hilisemas saagas.
Raamatus on ära toodud vaid üks aastaarv: 874, kui esimene ümberasuja, Ingólfr Arnarson rajas talu Reykjavíki. Nimepidi on nimetatud 430 maad hõivanud isikut. Koos nende suguvõsadega nimetatakse raamatus umbes 3500 inimest ja räägitakse 1500 talu rajamisest.
Selle suhtes, kui usaldusväärne on raamat ajalooallikana, lähevad uurijate arvamused tugevalt lahku. Raamat sisaldab väljamõeldud sündmusi, mis on seotud näiteks kohanimede andmisega, mõned sugupuud on tõenäoliselt fiktiivsed. Võimalik, et kaasaegsete huvidele vastavalt on moonutatud maaomandi esialgset jaotust. Mõne uurija arvates on "Maa asustamise raamat" vaid kogum legende. Teised aga arvavad, et laias laastus annab see Islandi asustamisest üsna usaldusväärse pildi. Kolskeggri ja Ari ajal oli Islandil elanud vaid kuus või seitse põlvkonda inimesi. Paljude maa hõivajate otsesed järeltulijad elasid esmaasukate loodud taludes, mälestus sellest ajast oli veel küllalt selge. Mõned "Maa asustamise raamatu" autorite informaatorid olid sündinud 10. sajandil ja nende vanavanemad olid olnud Althingi asutamise tunnistajateks.
Vööthüään
Vööthüään (Hyaena hyaena; eesti keeles ka tava-vööthüään) on hallikaspruun mustade vöötidega loomaliik hüäänlaste sugukonnast.
Levila
Vööthüään on levinud Aafrika põhjaosas, Lähis-Idas ja Hindustani poolsaarel. Kunagi on vööthüäänid elanud ka Euroopas, kuid sealt on nad välja surnud. Aeg-ajalt võib neid näha Türgis Anatoolias.
Alamliigid
Võib eristada viit alamliiki:
Aprill 2007
Aprill 2007, kroonika
Vööthüään
Välimus
Kui ähvardab oht, siis vööthüäänil on võime lakk turri ajada; nii näib ta kolmandiku võrra suuremana.
Välimuselt sarnaneb vööthüääniga pruunhüään, kes elab Aafrika lõunaosas, põhiliselt Kalahari ja Namiibia kõrbes.
Eluviis
Vööthüäänid elavad troopilistes savannides, rohumaadel, poolkõrbetes, samuti metsasel või võsastunud maastikul.
Reeglina liiguvad vööthüäänid üksikult, harva võib näha mitut looma korraga. Urgudes elavad nad siiski mitmekesi.
Vööthüäänid on raipesööjad, kuid püüavad ka väiksemaid loomi, söövad puuvilju ja putukaid.
Ainsa hüäänlasena on vööthüään esindatud Tallinna loomaaias.
Prokopjevsk
Prokopjevsk on linn Venemaal Kemerovo oblastis. Asub Aba jõe ääres.
Prokopjevsk moodustati kahe küla liitmise teel 1918. aastal. Linnaõigused sai 1931. aastal.
Prokopjevsk on söekaevanduste ja masinatööstuse keskus.