cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Fresneli valemid
N21>0
Kui siis Fresneli valemite põhjal läheneb nimetaja lõpmatusele ning. Sellist langemisnurka \alpha_B nimetatakse Brewsteri nurgaks (nurk, mille all valguse langedes materjalile läheb materjalist läbi nii s- kui ka p-polariseeritud valgus, kuid peegeldub vaid s-polariseeritud valgus). Kui valgus langeb Brewsteri nurgast väiksema nurga all, on langev ja peegelduv p-polariseeritud valguskiir vastasfaasis. Kui valgus langeb Brewsteri nurgast suurema nurga all, on langev ja peegelduv p-polariseeritud valguskiir samas faasis. S-polariseeritud langev ja peegelduv kiir on alati vastasfaasis. Langev ja murduv kiir on alati samas faasis.
N21<0
Kui ehk valgus murdub optiliselt tihedamast keskkonnast optiliselt hõredamasse keskkonda, siis eksisteerib langemisnurk \alpha_p, mille korral murdumisnurk saab võrdseks. Sellist nurka nimetatakse täieliku sisepeegeldumise piirnurgaks. Kui, siis kogu valgus peegeldub.
Albrecht Põdrus
Albrecht Põdrus (eesnime rööpkuju: Albert, 25. detsember (vkj 12. detsember) 1901 Kuksema vald, Järvamaa – 19. juuni 1974 Tallinn) oli eesti tehnikateadlane.
Elulugu
Õppis Amblas ja Järva-Jaanis, lõpetas 1927 Tallinna Tehnikumi elektriinsenerina. Oli 1925–26 Riikliku Katsekoja nõrkvoolu- ja raadiolabori assistent, 1927–28 ajakirja Raadio toimetaja, 1928–29 Sõjakooli jalaväe aspirant, lõpetas lipnikuna, 1929 oli Raadiolehe toimetaja, 1930–39 Postivalitsuse tehnikabüroo vanemtehnik, insener ja vaneminsener, ühtlasi Tallinna Tehnikumi laevaraadiooperaatorite kursuste lektor ja riikliku kutsekomisjoni liige, 1938–39 Insenerikoja Tehnilise Kirjastuse toimetaja, 1938–40 Tallinna Kristlike Noorte Meeste Ühingu elektrotehnika kursuste lektor, 1939–40 Majandusministeeriumi tööstusameti tööstusinspektor, 1940–41 Tallinna Meretehnikumi raadioklassi õpetaja, 1940–41 kirjastuse Pedagoogiline Kirjandus toimetaja, 1941–44 Tallinna Ringhäälingu saatejaama insener ja 1944–47 ülem, 1942–43 TTÜ õppeülesande täitja, 1947–57 ja 1965–66 Tallinna Polütehnikumi õpetaja, raadiolabori ja sideosakonna juhataja (luges elektrovaakuumseadiste, raadiosaatjate ja -vastuvõtjate kursusi), 1958–62 Sideministeeriumi referent, 1962–65 Tallinna Vabariikliku Haigla röntgenijaama vaneminsener. 1929 sai EV patendi elektrolüütilisele akulaadijale. 1930. aastail osales Haapsalu, Tallinn-Kopli ja Nõmme raadiojaamade ümberprojekteerimises ja -ehitamises, Ülemiste lennujaama raadio- ja peilingaatorjaama rajamises, konstrueeris antenniseadmeid, uuris raadiohäirete piiramise võimalusi. 1946–47 koostas ja avaldas 2-köitelise elektritööde käsiraamatu "Elektromontaaž". 1950. aastail asus esimesena Eestis korraldama biomeditsiinitehnika teooria- ja hooldusalast koolitust. Töid elektri- ja raadioasjandusest, käsiraamatuid ja õpikuid. Eesti Inseneride Ühingu ja Insenerikoja liige. Valgetähe IV klassi teenetemärk (1938). Üle 30 teadustrükise.
Bryan Rust
pisi|Bryan Rust (2017) Bryan Peter Rust (sündinud 11. mail 1992 Pontiacis Michigani osariigis) on USA jäähokimängija, kes mängib parema ääreründajana NHL-i klubis Pittsburgh Penguins.
2010. aastal valiti ta NHL-i draft'is Penguinsi poolt 80. valikuna. Aastatel 2010–2014 mängis ta neli hooaega Notre Dame'i Ülikooli meeskonnas.
NHL-is tegi Rust debüüdi 13. detsembril 2014 mängus Columbus Blue Jacketsi vastu. Esimese värava lõi ta NHL-is kaks päeva hiljem mängus Tampa Bay Lightningu vastu.
Aastatel 2016 ja 2017 on ta Penguinsiga võitnud Stanley karika.
Aafrika aaloe
Aafrika aaloe (Aloe africana) on Lõuna-Aafrika Vabariigi Ida-Kapimaa provintsist pärit puittaim aaloe perekonnast.
Nomenklatuur, taksonoomia ja süstemaatika
Liigi esmakirjeldaja on Philip Miller.
Liigiepiteet africana viitab selle liigi kasvukohale – Aafrikale.
Sünonüümid on Pachidendron africanum (Mill.) Haw. (1821), Aloe perfoliata var. β L. (1753), Aloe perfoliata var. africana Aiton (1789) , Aloe pseudoafricana Salm-Dyck (1817), Aloe africana var. angustior Haw. (1819), Aloe africana var. latifolia Haw. (1819), Aloe angustifolia Haw. (1819), Pachidendron angustifolium (Haw.) Haw. (1821), Pachidendron africanum var. 'angustum Haw. (1821), Pachidendron africanum var. latum Haw. (1821) ja Aloe bolusii Baker (1880).
Butša rajoon
Butša rajoon piirneb idas Kiievi linnaga, lõunas Fastivi rajooniga, läänes Žõtomõri oblastiga ja põhjas Võšhorodi rajooniga.
Rajoon moodustati 19. juulil 2020. Selle ala kuulus varem Kõjevo-Svjatošõnskõi rajooni, Borodjanka rajooni, Makarivi rajooni, Butša linnanõukogu ja Irpini linnanõukogu koosseisu.
Rajooni koosseisus on Bilogorodka külavald, Borodjanka alevivald, Borštšagivka külavald, Butša linnavald, Višneve linnavald, Hostomeli alevivald, Dmõtrivka külavald, Irpini linnavald, Kotsjubõnske alevivald, Makarivi alevivald, Nemišajeve alevivald ja Piskivka alevivald.
Lahu raamatukogu
Lahu raamatukogu asus Lääne-Virumaal Väike-Maarja vallas. Suletud alates aprillist 2020.
Lahu raamatukogu asutati 1939. aastal. Raamatukogu asutaja oli kohalik kooliõpetaja Jaak Ilomets. Lahu raamatukogu on asunud Lahus, Nõmmkülas ja viimati Piibes. 10. septembril 2001 taasavati raamatukogu Lahu Algkoolis kolme maakonna piiril Piibe maantee ääres.
2003. aasta seisuga oli raamatukogus 8200 raamatut ja 154 lugejat. 2008. aastal raamatukogud ühendati ning asutati ühtselt hallatav Rakke valla raamatukogu, mille moodustavad keskkoguna toimiv Rakke raamatukogu ning Salla ja Lahu teeninduspunkt koos Liigvalla lugemistoaga.
Corda porella
pisi|Corda porella Eisenerzer Reichenstein, Steiermark, Austrias Corda porella (Porella cordaeana) on porellaliste sugukonda kuuluv sammaltaim.
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib neid leida kasvamas mitut tüüpi metsadest, niitudelt, kaljudelt ja liivikuilt.
Liblikas (perekonnanimi)
Liblikas on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Liblikas (Libblikas, Libblekas või Liblekas) on pandud Harju-, Järva- ja Läänemaal. Hiljem on võtnud sellenimelised isikud uueks perekonnanimeks Liblik. Nimede eestistamisel määrati Liblikas uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Krusentak (Uue-Vändra vallas 1937. aastal).
2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Liblikas 7 mehel ja 15 naisel.
Peindla kraav
Kokõ kraav on kraav Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.
Kraav on 0,2 km pikk, valgla pindala on 0,7 km². Kraav suubub vasakult poolt Jäola peakraavi.
2011. aasta Läti parlamendivalimised
2011. aasta Läti parlamendivalimised toimusid 17. septembril. Valimised toimusid vastavalt 23. juulil 2011 toimunud referendumile, kus kiideti heaks president Valdis Zatlersi algatatud Läti Seimi laialisaatmine.
29. juulist 18. augustini registreerus valimistele 13 parteid ja valimisliitu.
Nimekirjadesse oli kantud 1 532 851 valmisõiguslikku kodanikku. Valimas käis 903 470 inimest ehk 60,55% valimisõiguslikest kodanikest.
Valimistulemused
Eelmise koosseisu liikmetest valiti tagasi 63 seimi liiget.
Valimiste tulemusena moodustasid valitsuse Zatlersi Reformipartei, Ühtsus ja Rahvuslik Liit Kõik Läti Eest! – Isamaale ja Vabadusele/LNNK. Pärast valimisi lahkus Zatlersi Reformiparteist 6 seimi valitud inimest, mistõttu valitsuskoalitsioonil on seimis 50 kohta 100st.
Karl Adolf Põiklik
Karl Adolf Põiklik (11. juuli 1914 Rakvere – 23. detsember 1990 Jõgeva) oli Eesti klimatoloog ja agrometeoroloog.
Elulugu
Lõpetas 1933 Rakvere Ühisgümnaasiumi, 1940 TÜ majandusteaduskonna. Oli 1937–1940 TÜ finantsõiguse kateedri ja 1940–1942 majandusteaduskonna assistent. Läbis 1942–1944 meteoroloogiaõppe, pärast seda töötas (pensionile minekuni 1976) ilmateenistuses: oli 1944–1949 Kuusiku meteoroloogiajaama vanemvaatleja, 1949–1951 Pärnu ja 1951–1964 Kuusiku meteoroloogiajaama juhataja, 1964–1974 Jõgeva agrometeorologiajaama juhataja, 1974–1976 Tallinna Hüdrometeoroloogia Valitsuse juhataja.
Teadustöö
Oli Eesti tuntumaid agrometeoroloogilise teabe, taimekasvatusega seotud ilma- ja kliimateadmiste kogumise organiseerijaid ning uuringutulemuste edastajaid. Jõgeva agrometeoroloogiajaama loojaid. Eesti NSV teeneline põllumajandustöötaja (1975). Umbes 50 teadustrükist.
Jean-Daniel Colladon
pisi|Jean-Daniel Colladoni [[büst]] Jean-Daniel Colladon (15. detsember 1802 Genf – 30. juuni 1893 Cologny Genfi kanton ) oli Šveitsi füüsik ja insener.
Colladon õppis algul õigusteadust, kuid töötas seejärel Ampère'i ja Fourier' laborites.
Koos Charles Sturmiga sai ta Prantsuse Teaduste Akadeemialt auhinna helikiiruse mõõtmise eest vees.
Ottomar Benedict Frese
Ottomar Benedict Frese (7. juuni 1835 Tallinn – 23. august 1864 Tallinn) oli Eesti vaimulik.
Külasema tüüpi kivikirves
Külasema tüüpi kivikires on üks venekirve tüüpidest. Eestis on kirves nime saanud Muhu saarelt Külasema kalmest leitud eksemplari järgi, mujal Euroopas kutsutakse selliseid kivikirveid kontinentaalseteks või A-horisondi venekirvesteks. pisi|423x423px|Külasema tüüpi kirves. Foto autor Tõnno Jonuks
Külasema tüüpi kirved on lihtsa ehitusega, proportsionaalse kujuga, ühtlase paksusega, jämeda kannaga ja veidi kumera teraga. Kirve silma koha pealt on ovaalse ristlõikega, kuid kirve kanna juurest ümara ristlõikega. Lisaks esineb nende peal sageli ka üks või kaks kirve sisse lihvitud pikisoont, mis meenutavad valuvormist jäänud jälgi, selle pärast on pakutud, et need kirved matkisid algul vasest valatud kirveid.
Ottomar Benedict Frese
Õppis Gahlnbäcki erakoolis, seejärel aastatel 1849–1854 gümnaasiumis Tallinnas ja Pärnus. Aastatel 1857–1861 õppis Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Kutsuti 31. augustil 1862 Tallinna Püha Vaimu koguduse teiseks õpetajaks.
Külasema tüüpi kivikirves
Tootmine
Venekirved on enamasti toodetud uraliitporfüriidist, kuid on ka teistest kivimitest eksemplare. Venekirved on toodetud kasutades täksimistehnikat, mille järel on kirve pind lihviti ning mõnel eksemplaril ka poleeriti. Lisaks on kirvesse puuritud ka varretusauk. Selline tootmisviis jätab vähe tootmisjääke ja jälgi tootmisest ja selle tõttu ei ole teada kas kirved olid meistrite või inimeste poolt oma tarbeks tehtud. Ühtegi tootmiskeskust ei ole seni veel Eestist ega naabermaadest leitud, kuid kuna Soomes on kasutatud kirveste tootmiseks kohalikku piiratud alalt pärinevat diabaasi, peetakse seda seal spetsialiseerunud käsitöö toodanguks. Lätist Lubānsi järve lähedusest leitud kontinentaalsete kirveste katkete põhjal on järeldatud, et ka seal võis toimuda nende kirveste tootmine.
Ottomar Benedict Frese
Isiklikku
Tema isa Justus Benedict Frese oli Tallinna Püha Vaimu koguduse õpetaja. Tema lesk Selma Johanna abiellus aastal 1866 Järva-Madise Püha Matteuse koguduse õpetaja Franz Johann Nerlingiga.
Külasema tüüpi kivikirves
Levik
Kontinentaalse tüübi kivikirved on levinud üle Euroopa nöörkeraamika kultuurides. Nöörkeraamika kultuurid olid Euroopas levinud Ida-Belgiast Tatarstani aladeni ja Põhja-Šveitsist Kesk-Soome ja Kesk-Rootsi aladeni. Kuna kontinentaalse tüübi kivikirved olid nii laialdaselt levinud, on pakutud, et nende näol võis tegemist olla algsete ja vanimate venekirveste tüübiga, millest omakorda arenesid välja teised venekirveste tüübid. Ajalist järjestust on pakutud töötlemistehnika järgi, täpseid dateeringuid neile anda ei saa, sest suurem osa kirveid on leitud juhuleidudena, selle pärast ei ole täpne ajaline järjestus selge.
Kirjandus
Johanson, K. 2006. "Silmaga kivikirved Eesti arheoloogilises materjalis. Juhuleidude tõlgendusvõimalusi." Magistritöö, lk. 21-23; 35-45.
Kriiska, A., Lang, V., Mäesalu, A., Tvauri, A., Valk, H. 2020. "Eesti ajalugu I. Eesti esiaeg", lk. 107-108, 127-128.
Loze, I. 2000. Some aspects of classification of stone battle (boat-) axes found in Latvia. - "De temporibus antiquissimis ad honorem Lembit Jaanits". Muinasaja Teadus 8, lk. 133-146.
Mainor (koor)
Mainor oli Eesti kammerkoor, mis tegutses 1990. aastatel Tallinnas. Koori dirigent oli Olari Elts.
Hinomäe
Hinomäe oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Hulaku küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Hulaku külaga.
Mullikas
Mullikas on noorveis (lehm kuni esimese poegimiseni, pull kuni esimese paarituseni).
Punane tamm
Punane tamm (Quercus rubra, varem ka põhjatamm) on liik tamme perekonnast.
Eestisse on see sisse toodud võõrpuuliigina ilmselt üle Euroopa Põhja-Ameerikast, täpsemalt Kanadast 18. sajandil. Oma nimed on ta saanud sügiseks erkpunaseks värvuvatest lehtedest ja põhjapoolkera levilast.
Tõrudel ja puudel palju vaenlasi: pasknäärid, hiired, mügrid, jänesed, metssead, mägrad, metskitsed ja põdrad.
2007. aasta aprillis Marek Vahula eestvõttel alanud projekt "Punase tamme otsijad" selgitab meie punaste tammede levikut ja arvukust ning eesmärgiks on välja anda teos "Punase tamme sõbrad".
Teda on hajusalt üle Eesti ja puude arv pidevalt kasvab. Teda on nii aedades, alleedel, parkides kui haljasaladel, Eestis kokku umbes 2000 puud. Suurim (300 puuline) selle liigi salu Eestis asub Neeruti maastikukaitsealal. Selle istutas mais 1918. aastal Neeruti mõisa viimane parun.
Rrëshen
Rrëshen on linn Albaanias Lezhë maakonnas Mirdita ringkonnas.
Mullikas (perekonnanimi)
Mullikas on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Mullikas on antud Ollepa mõisas Pilistvere kihelkonnas Viljandimaal ja Voka mõisas Jõhvi kihelkonnas Virumaal. Nimede eestistamisel määrati Mullika-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Kaljola, Lehiste, Leid, Lembit, Lepassaar, Meemar, Mäesalu, Männigo, Männiku, Männiste, Niinemets, Randmaa, Saariste, Seppel, Tuudelepp ja Viljond.
1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Reisalpe
Reisalpe (1399 m) on Gutensteini Alpide kõrgeim mägi ning asub Alam-Austrias Lilienfeldi, Hohenbergi ja Kleinzelli vahel. See on populaarne sihtkoht nii suvel matkajate kui ka talvel suusaalpinismi ja räätsamatkade jaoks ning seda peetakse laviinide osas suhteliselt ohutuks.
Tipu lähedal seisab Madonna, millele hiljuti liideti tipurist, samuti Reisalpe varjupaik (Schutzhaus). Väike Bundesheeri hütt asub ka tipu lähistel.
Schutzhaus
1898. aasta oktoobris avati Reisalpe Schutzhaus. Ehitamiseks kulus kolm aastat ja keerukal avamistseremoonial osales 700 inimest.
Kaljo Põhjakas
Kaljo Põhjakas (12. august 1923 Raasiku Harjumaal – 23. juuni 2018 ) oli Eesti põllumajandusteadlane.
Elulugu
Kaljo Põhjakas oli agronoomi poeg.
Lõpetas 1942 Tallinnas G. Adolfi Gümnaasiumi. Läks 1943 salaja Soome, võitles Soome armees ja laevastikus, tuli 1944 soomepoistega Eestisse, sai Tartu all haavata, evakueeriti Saksamaale, siirdus sealt 1947 Kanadasse. Õppis 1946/47 Balti Ülikoolis Pinnebergis (Hamburgi lähedal), lõpetas 1951 Briti Columbia Ülikooli (Vancouveris) agronoomia erialal, M.Sc. põllumajanduse kultuurtehnikas (1959, samas), väitekiri "The use of monomolecular film to retard evaporation from water surfaces" Oli 1959–67 Kanada Põllumajandusministeeriumi uurimistöö osakonna (Swift Current, Saskatchewan) teadur, 1967–71 Iraanis FAO kunstliku niisutuse nõunik, 1972–74 Kuala Lumpuris Malaisia Põllumajanduse Uurimise ja Arendamise Instituudi (MARDI) veekasutuse vanemnõunik, 1974–76 Kanada Välisabi Organisatsiooni (Canadian International Development Agency, CIDA) niisutuse ja mullateaduse nõunik, 1976–88 Kanada Alberta provintsi Põllumajandusministeeriumi maade hindamise osakonna juhataja, pensionärina (aastast 1988) 1988–90 CIDA ülesandel Egiptuses Maonsouras (Niiluse deltas) maaparandusspetsialist ISAWIP-i (Integrated Soil and Water Improvement Project) juures Niiluse delta muldade viljakuse suurendamise alal; 1993 Eesti Maa-ameti nõunik.
Teadustöö
Uurimisvaldkond: mullakasutus põllumajanduses – mullateadus, maakuivendus ja kunstlik niisutus. Kanadas uuris erisuguseid niisutussüsteeme ja nende tõhusust, arendas veekontrolli automaatseadmeid pindniisutuse jaoks, hindas niisutuseks sobivaid muldi ning avaldas standardite ja hindamise käsiraamatu, mis mõjutas tugevasti Kanada preeria-ala niisutamiseks sobilike muldade määramist. Iraanis mõjutas oluliselt mulla ja vee uurimist, algatas veekasutuse katsejaamade võrgu rajamise. Malaisias võttis osa niisutusprogrammi koostamisest, hindas riisikasvatusprojektide tõhusust, soovitas niisutuse laiendamist peale riisipõldude ka teistele kõlvikutele. Indoneesias inspekteeris niisutusprojekte, hindas vee- ja mullaressursse ning andis soovitusi nende arendamiseks. Egiptuses töötas välja kompleksse protseduuri Niiluse delta muldade parandamiseks. Kanada Agronoomide Seltsi liige, (1965–67 abipresident ja president), Kanada Mullateaduse Seltsi liige, Kanada Põllumajandusinseneride Seltsi asutajaliige (1959). Umbes 50 teadustrükist.
Johann Bernhard Fischer von Erlach
Johann Bernhard Fischer von Erlach (20. juuli 1656 Graz – 5. aprill 1723 Viin) oli austria arhitekt ja skulptor.
Põhiliselt projekteeris ta hooneid Viinis ja Salzburgis ning tema teosed annavad mõlemale linnale unikaalse väljanägemise. Von Erlach oli Habsburgide õuearhitekt ning ta on paljude hoonete autor, mis iseloomustavad Viini ja Habsburgide monarhia suursugusust ja hiilgust. Tema projekteeritud on paljud Viini ja Salzburgi tähtsaimad hooned ja vaatamisväärsused, näiteks Schönbrunni loss, Karlskirche, Austria rahvusraamatukogu, Klessheimi loss, Dreifaltigkeitskirche.
Elulugu
Johann Bernhard Fischer von Erlach sündis 1656. aastal Austria lõunaosas Grazi linnas. Ta isa oli skulptor, kes dekoreeris kohalike aadlike elamuid. 15-aastaselt kolis von Erlach Rooma ning hakkas õppima ja töötama Johann Paul Schori arhitektuuristuudios. Johann Paul Schori oli Austriast pärit ( Roomas tunti teda Giovanni Paolo Tedesco nime järgi) ning loonud oma perekonna stuudio. Scholari perekond tegeles ka õukondlike pidustuste ja tseremooniate jaoks dekoratsioonide valmistamisega ja von Erlach sai praktiseerida võlvide, paviljonide, skulptuuride disainimist. Scholari perekonnal olid ka sidemed ühe kuulsaima Rooma barokkarhitekti ja skulptori Gian Lorenzo Berniniga. Rooma kunstikoolis Accademia di San Luca tutvus von Erlach lähemalt Bernini teoste ja kirjutistega. Bernini mõju on näha ka hilisemates von Erlachi töödes.
1683. aastal läks von Erlach Napolisse Philipp Schori assistendina Marchese del Carpio teenistusse. Napolis tutvus von Erlach ka arhitekt Francesco Antonio Picchiattiga. Itaalias veedetud aastatega õppis ta hästi tundma Itaalia barokk arhitektide töid ja stiili. Von Erlachi töödes on mõjutusi Itaalia ja Prantsuse (püüdis vältida Prantsuse ratsionalismi) arhitektuurist ning ta sidus neid kohalike oludega. Tema arhitektuuristiili peeti kaasajal ka eklektiliseks, sest ta arvestas iga töö puhul vastavat keskkonda ja valis sobiliku stiilikeele. Von Erlachi kiindumust Prantsuse arhitektuuri vastu ilmestab hilisem valik saata oma poeg pikemale õppereisile Prantsusmaale.
1686. aastal naasis von Erlach Austrias sünnilinna Grazi ning palgati peagi maalingutega kaunistama pooleli olevat Ferdinand II mausoleumi. 1687. aastal kolis von Erlach Viini ning töötas kolm aastat komisjonis, mis kujundas ümber linna peatänavat tähistamaks Habsburgide dünastia hiilgust. Ta saabus Viini soosival ajal, mil oli käimas ehitusbuum. Pärast türklaste piiramist 1683. aastal ehitasid paljud aristokraadid ja õukonna liikmed endale uusi losse ning Viin kasvas oma vanadest müüridest välja. Tema üheks esimeseks Viini tööks oli Grabeni väljakule püstitatud Pestsäule. Sellesse projekti oli kaasatud veel mitmeid skulptoreid peale tema. Rohkem sai von Erlach oma annet rakendada kahe triumfikaare projekteerimisega Katedraali väljaku otstesse. Need püstitati kroonprintsi Josephi linna sisenemise auks, peale tema pühitsemist kuningaks Roomas. 1694. aastal määras Salzburgi peapiiskop von Erlachi õukonnaarhitektiks ning tal avanes võimalus hakata kirikuid projekteerima. 1721. aastal avaldas ta arhitektuuri ajaloost raamatu "Entwurff einer historischen Architektur". Oma hulgaliste tööde ja teenistuse eest õukonnaarhitektina omandas ta tiitli "von". Ka tema poeg Joseph Emanuel Fischer von Erlach sai hiljem tuntud arhitektiks.
Viljakas periood Salzburgis
1690. aastatel ja 18. sajandi algusaastatel töötas von Erlach Habsburgide õukonna heaks Viinis, kuid samal ajal oli ta ka Salzburgi printsi Johann Ernst Graf Thuni teenistuses. Sel ajal oli Salzburg suhteliselt autonoomse printskonna keskus. Graft Thun oli aktiivne valitseja ning palkas von Erlachi projekteerima paljusid kirikuid, paleesid, aiapaviljone ja ka terveid komplekse Salzburgi piirkonda. See periood iseloomustab von Erlachi loomingulist vabadust ja mitmekesisust, kuna ta oli valitseja soosingus. Tal oli suur otsustusroll paljude projektide asukoha, materjalide ja plaanide üle. Tema esimesed tööd seal olid sissesõidukompleks Hofmarstalli jaoks ja (Hoyos-Stöckl) Klessheimi pargi väike paviljon. Von Erlach projekteeris Salzburgi viis kirikut, millest kõige mahukamad tööd olid Kollegienkirche (1696) ja Dreifaltigkeitskirche (1694). Tema viimaseks suureks tööks jäi Graf Thuni jaoks projekteeritud suursugune Klessheimi palee.
Schönbrunni loss
Leopold I tellimusel valmis 1688. aastal von Erlachi esimene projekt Schönbrunnist. Tema esimene projekt osutus liiga mahukaks ja suursuguseks ning 1696. aastal valmis tagasihoidlikum teine projekt. Tema esialgne projekt nägi ette mitmetasandilist eeshoovi, kuid ehitusse läks ühetasandiline teine kavand. Palee esiküljel on eenduvate tiibhoonetega auhoov. Palee ehitustööd kestsid kauem kui plaaniti ning tööd viis lõpule Maria Theresia troonile tõustes Nikolaus von Pacassi. Tema juhtimisel ehitati lossi siseruumid rokokoo kerges ja peenes stiilis. Nicolas Jadot ja A. Steckhofen kujundasid lossi taha rohkete skulptuuride, purskkaevude ja alleedega barokkpargi. Pargis asub üks maailma vanemaid loomaaedu, mille 1751. aastal kujundas Nicolas Jadot. Mitmete arhitektide ja eri stiilide sulamina kujunes unikaalne lossikompleks, mis arvati 1996. aastal ka UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Karlskirche
1713. aasta katkupuhangu järel kuulutas Charles VI välja uue kiriku ehitamise konkursi, mille von Erlach võitis. Kirik pühitseti Püha Karl Borromeusi järgi, kes oli Milanos katkuhaigeid aidanud. Ehitustööd algasid 1716. aastal. Kirik projekteeriti tsentraalse põhiplaaniga ning suure kupliga. Eriliseks tegid hoone kaks kõrguvat sammast, jäljendasid Rooma Trajanuse sammast, mille tippu kroonis keiserlik kroon. Pärast J. B. Fischer von Erlachi surma 1723. aastal jätkas ehitustööde juhtimist tema arhitektist poeg Joseph Emanuel Fischer von Erlach ning hoone valmis 1737. aastal. Kirik asus valmides hõreda hoonestusega alal ning paistis kaugelt silma, kuid 19. sajandil ehitati see piirkond tihedalt täis ning unikaalne vaade kadus.
Xenia Deli
pisi|Xenia Deli Xenia Deli (sündinud 27. oktoobril 1989 Basarabeascas) on Moldova modell.
Toidupood
pisi|Toidupood [[Võrus]] Toidupood ehk toidukauplus on pood, kus müüakse eelkõige toiduaineid ja valmistoitu, tööstuskaupade valik on piiratud ning piirdub peamiselt esmatarbekaupadega. Tänapäeval täidavad linnades toidupoodide ülesannet suuresti supermarketid, toidupoodideks on jäänud peamiselt väikepoed.
Jean-Gabriel Pageau
pisi|Jean-Gabriel Pageau (2017) Jean-Gabriel Pageau (sündinud 11. novembril 1992 Ottawas) on Kanada jäähokimängija, kes mängib keskründajana NHL-i klubis New York Islanders.
Ta alustas karjääri Quebec Major Junior Hockey League'is.
2011. aastal valiti ta NHL-i draft'is Ottawa Senatorsi poolt 96. valikuna. Suurema osa hooajast 2012–13 mängis AHL-i klubis Binghamton Senators. Hooaja lõpus debüteeris ta Ottawa Senatorsi meeskonnas NHL-is. 2013. aasta Stanley karika väljalangemismängude esimese vooru kolmandas mängus tegi ta Montreal Canadiensi vastu kübaratriki, millega sai ta Senatorsi ajaloo teiseks mängijaks, kes on Stanley karika väljalangemismängudes kübaratriki teinud.
2020. aasta veebruaris liitus ta Islandersiga.
Ta kuulus Kanada jäähokikoondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.
Tasuja (perekonnanimi)
Tasuja on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Tasuja uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Andresson, Irman, Jaanson, Juhanson, Karv, Koch, Krempel, Linverk, Loorents, Sontag, Tauber, Tauberg, Toomberg ja Tramm.
Hüüdlause
Hüüdlause ehk eksklamatiivlause on kommunikatiivne lausetüüp, mis väljendab kõneleja emotsionaalset suhtumist lauses esitatu kohta.
Kirjas on hüüdlause järel hüüumärk. Tundmuste rõhutamiseks kasutatakse hüüdlauses mitmesuguseid hüüdsõnu, nt ahaa, oi, oo, oijah.
Hüüdlause viitab sellele, et millegi intensiivsus on ootuspärasest suurem. Hüüutuum, millega tähistatut tõstetakse esile kui tähelepanuväärset, sisaldab mingi skaalalise tähendusega sõna.
Väitlausepärane hüüdlause
Väitlausepärasel hüüdlausel on kaks ülesehitustüüpi:
''Küll sa oled ikka armas! Kus pistis alles kisama!''
Komplementlausekujuline hüüdlause
Komplementlausekujuline hüüdlause algab siduva ase- või määrsõnaga kui, missugune ~ milline ~ mis, kuidas. Teiste siduvate sõnade puhul peab tuumaga märgitu tähelepanuväärsus selguma kontekstist.
''(Vaata), kui kena neid! Milline kaunitar! (Näe), kuidas elu muutub! Keda ma kuulen!''
Hüüdfraaslause
Hüüdfraaslause on ainult hüüdsõnast koosnev vormellause.
''Ahaa! Noh! Hahaa! Hurraa!''
Nimisõnafraasiga hüüdfraaslause
Nimisõnafraasi sisaldav hüüdfraaslause koosneb hüüdfraasist, mille tuumaks on nimisõnafraas.
''Oi neid lapsi! Oh poisid, poisid! Oh õnnetust!''
Apenseni ühisvald
thumb|Vapp thumb|Samtgemeinde Apenseni paiknemine Stade kreisis
Samtgemeinde Apensen koosneb järgmistest valdadest:
Azad Rəhimov
Ta lõpetas aastal 1984 Aserbaidžaani Võõrkeelte Pedagoogilise Instituudi inglise keele teaduskonna. Seejärel töötas ta komsomolitööl. Aastatel 1986–1987 teenis ta Moskvas Nõukogude armees. Aastatel 1987–1990 oli ta Bakuus Xətai rajoonikomitee esimene sekretär.
Aastatel 1994–1998 töötas ta ettevõtte Ros-IMESKO tegevdirektorina. Aastast 1998 kuni 7. veebruarini 2006 oli ta ettevõtte Italdesign tegevdirektor.
7. veebruarist 2006 kuni 30. aprillini 2021 oli ta Aserbaidžaani Vabariigi noorsoo- ja spordiminister.
Azad Rəhimov suri 30. aprill 2021 New Yorgis kopsuvähi ja maksatsirroosi tagajärjel.
Abuulia
Abuulia (ladina abulia, vanakreeka sõnast ἀβουλία (aboulia 'nõutus') on haiguslik tahtetus, tahtenõrkus ja otsustamatus.
Abuulia põhjuste seas on otsaju orgaaniline haigus (ajukasvaja või trauma), depressioon, neuroos, toksikomaania ja psühhoos.
Liiklus
Reeglid
Maanteeliikluse reeglid on kohustuslikud kõikidele liikluses osalejatele, sealhulgas sõidukijuhtidele, jalakäijatele ja reisijatele. Määrused kehtivad mitte ainult tänavatele ja teedele, vaid ka kõigile teistele kohtadele, kus liiklus on võimalik- metsade teedel, jääteedel, põldudel ja suletud aladel. Liikluseeskirjad edendavad turvalist ja kiiret liiklust. Reeglid reguleerivad sõidukite asukohta sõiduteel, asukoha muutmist, möödumist, seisma jäämist, parkimist ja ristmiku ning raudtee ületamise liikumist. Samuti kehtestavad nad kiiruspiirangud asustatud aladel. Eeskirjade rikkumisel näeb seadus ette kriminaalmenetlusi, trahve või distsiplinaarmeetmeid olenevalt rikkumise olemusest ja tagajärgedest. Jalakäijate reeglid- Eestis on parempoolne liiklus. See tähendab, et autod sõidavad paremal pool teed ja ka jalakäijad liiguvad kõnniteel paremal pool. Kuid kui jalakäijatel on vajadus liikuda maanteedel, siis on nende kohustus liikuda vasakul pool teed. Seda selletõttu, et neil oleks võimalik kõndida vastutulevate autode suunas. See tagab nii autojuhtide kui ka jalakäijate ohutuse.
Ühesuunalised teed
Ühesuunalised teed on tavaliselt linnaaladel. Ühesuunalised teed tunneb ära nende liiklusmärkide ja tee märgistuste kaudu. Kui sõidate ühesuunalisel tänaval, kus on mitu sõidurada, valige alati kus on kõige ohutum. Järgige kiiruspiirangut ja säilitage liiklusvoogudega kooskõlas olev kiirus. Kui teile sõidab vastu sõiduk, siis ei tasu paanitseda. Aeglustage ja proovige saada juhi tähelepanu. Selleks vilgutage esitulesid ja laske signaali. Kui sellest kasu ei ole, jääge tee äärde ja laske sõidukil mööduda. Ühesuunaliselt tänavalt väljumisel otsige liiklusmärke, mis näitavad, kas te pöörate ühesuunalisele või kahesuunalisele tänavale. Vasakpöörde tegemiseks kasutage vasakpoolseid radu ja parempöördeks parempoolseid radu. Tagasipööre ühesuunalisel tänaval on keelatud, erandjuhul tohib juht vastassuunas tagurdada ainult manöövriks, kuid ei tohi tagurdada ristmikule.
Sõidurajad
Kui tänav on piisavalt lai, et mahutada mitu sõidukit üksteise kõrvale liiklema, siis liiklus organiseerib ennast ise sõiduradadeks, mis on paralleelsed liikluse koridorid. Mõnedel teedel on üks sõidurada iga sõidu suuna jaoks ja teisel on iga suuna jaoks mitu sõidurada. Enamik riike rakendab teekattemärgistusi, et selgelt märkida iga sõiduraja piirid ja sõidurada, mida tuleb kasutada. Teistes riikides ei ole sõiduradadel üldse märgistusi ja juhid järgivad neid enamasti pigem intuitsiooni järgi. Kui teedel on mitu sõidurada, mis lähevad samas suunas, võivad juhid tavaliselt sõidurada vahetada, kui nad soovivad, kuid nad peavad seda tegema viisil, mis ei tekita teistele sõitjatele ebamugavusi. Eestis kehtib parempoolne liiklus.
Kiiruspiirang
Kiiruspiirang on maksimaalne lubatud kiirus, välja arvatud juhul, kui liiklusmärk kohustab teisiti. Eesti kiiruspiirangud asulasisestel teedel on 50 km/h ja maanteedel 90 km/h. Suvel on kiiruspiirang mõnedel maanteedel 110 km/h. Juhti, kes ületab ettenähtud kiiruspiirangut, saab karistada rahalise trahvi, vahistamise, autojuhtimise õiguse või sõiduki konfiskeerimisega.
Sujuv liiklus
Kui mootorsõidukijuhid ja jalakäijad käituvad üksteisega lugupidavalt arvestades eesõigust, mis tähendab seda, et üks inimene kasutab sõiduteed ja teine ootab oma käiku, siis on see sujuv liiklus. Enamik maailma sujuvast liiklusest on viis, mis võimaldab hoida teid ja neid inimesi, kes kasutavad neid teid ohutult. Enamikus piirkondades, kus toimub sujuv liiklus, näevad sõidukijuhid ja jalakäijad ka liiklusmärke, mis selgelt määratlevad liiklusradasid ja ristmikke. Kuigi paljud riigid on vastu võtnud sujuvad liiklusmudelid, ei kasuta kõik riigid samu märke ega signaale, mis näitavad, millal peatuda, millal minna, millal tulla jne. Sõltuvalt asukohast, kui märgid või signaalid puuduvad, võib kohaldada teistsuguseid reegleid. Pööramisreeglid varieeruvad ka kogu maailmas, seega tuleks seda küsida kõikides riikides, kus te reisite, et olla kindel, et järgite just selle riigi reegleid.
Kokkuleppemenetlus
Kokkuleppemenetlus (ingl plea bargain) on kriminaalõiguslik kompromiss, mis hõlmab kahtlustatava/süüdistatava süüdi tunnistamist ja karistamist lihtsustatud korras.
Kokkuleppemenetluses lepivad prokuratuur, kahtlustatav/süüdistatav ja tema kaitsja kokku süüdimõistmisega kaasnevates tagajärgedes: põhi- ja lisakaristuses, ekspertiisi- ja muudes kuludes ning tsiviilhagi lahenduses. Kohus peab kokkuleppe sisuga nõustuma.
Kokkuleppemenetluse tulemuseks on alati süüdimõistev kohtuotsus.
Kokkuleppemenetluse kasutusele võtmine
Kokkuleppemenetlus pärineb Ameerika Ühendriikide õigussüsteemist. Endise politseijuhi Andres Anvelti hinnangul sai see menetlusliik tänapäevase sisu ja mõtte alles 1970. aastail vastuvõetud organiseeritud kuritegevuse vastase seadusega (RICO). "Varem lahendati kokkuleppemenetlusega enamjaolt eraisikute vahelisi konflikte ehk meie mõistes midagi erasüüdistuste sarnast (näiteks ühe kauboi lehm saadi kätte teise kauboi farmi põldudelt ning varguse tõendamine oli küllaltki raske)," kirjutab Anvelt.
Võitluses organiseeritud kuritegevusega võrdsustati organiseeritud kuritegevuse sündikaadid ja nende igasugune, sealhulgas ka väliselt legaalne tegevus, ebaseaduslike ja korruptiivsete juriidiliste isikutega. Nii tekkis võimalus mõista süüdi mitte ainult kuritegude sooritajaid, vaid ka sündikaatidega seotud legaalseid ärimehi, sündikaatide juhte ja raamatupidajaid. Tulemusena hakati sõlmima kokkuleppeid kuritegelike organisatsioonide liikmetega, kelle karistust tunnistuste eest vastutasuks leevendati.
Kokkuleppemenetluse kasutamine Eestis
1996. aastal kuulus kokkuleppemenetlus kriminaalmenetluse koodeksis lihtmenetluse alla. 1. juulil 2004 kehtima hakanud kriminaalmenetluse seadustikus sätestatud kokkuleppemenetlust saab pidada lihtmenetluse edasiarenduseks. Eestis on kokkuleppemenetlusest kujunenud levinuim kriminaalmenetluse liik. Ajavahemikul 01.01.–01.07.2017 saatis prokuratuur kohtusse 3437 kriminaalasja, nendest 1805 kokkuleppemenetluses.
Kokkuleppemenetlust eelistatakse esiteks kiirema menetluse ehk aja kokkuhoiu tõttu. Kokkuleppe sõlmimise ja selle kinnitamisega on kohtumenetlus tavaliselt läbi, seega väheneb nii kohtute kui ka prokuratuuri töökoormus. Teiseks hoiavad nii riik kui ka kahtlustatav/süüdistatav raha kokku, sest menetlus on lühem ja lihtsam. Kolmandaks saab prokuratuur kokkuleppe saavutamisel kindluse süüdimõistmises ja kahtlustatav/süüdistatav selles, et karistus on tema jaoks vastuvõetav. Viimane on kahtlustatavale/süüdistatavale eriti oluline juhul, kui kokkulepe aitab vältida või minimeerida reaalset vangistust.
Kokkuleppemenetluse rakendamise protsess
Kahtlustatav/süüdistatav, tema kaitsja ja prokurör peavad leppima kokku kahtlustatavale/süüdistatavale mõistetava süüdistuse sisus, kuriteo kvalifikatsioonis, karistuses ning kuriteoga tekitatud kahjus.
Läbirääkimised toimuvad ja kokkuleppe sõlmitakse tavaliselt pärast kohtueelse menetluse lõpetamist. Siiski ei nõua kokkuleppe sõlmimine seda, et kahtlustatav/süüdistatav tunnistaks oma süüd läbirääkimistel või kohtus.
Kokkuleppemenetlusele on võimalik minna üle seni, kuni kestab kohtulik uurimine maakohtus. Läbirääkimised toimuvad üldjuhul prokuratuuris või vanglas.
Kokkuleppemenetluse alustamine
Kokkuleppemenetluse kohaldamise ettepaneku võib teha nii prokuratuur kui ka kahtlustatav/süüdistatav.
Kui kokkuleppemenetluse alustab prokuratuur, siis algavad läbirääkimised sellega, et prokurör selgitab kahtlustatavale/süüdistatavale kokkuleppemenetluse kohaldamise võimalust ja tagajärgi ning tema õigusi. Lisaks küsib prokurör kannatanu nõusolekut kokkuleppemenetluseks.
Kui kahtlustatav/süüdistatav soovib ise algatada kokkuleppemenetlust, peab ta esitama prokuratuurile kirjaliku taotluse, millele prokuratuur peab andma nõusoleku. Sellele järgnevad samad toimingud, mis prokuratuuri algatatava kokkuleppemenetluse puhul.
Tatjana Põlajeva
Tatjana Põlajeva (sündinud 11. novembril 1957 Tallinnas) on Eesti majandusteadlane.
Kokkuleppemenetlus
Kokkuleppemenetluse toimikute jõudmine kohtusse
Kokkuleppemenetluses on kohtuniku ülesanne analüüsida põhjalikult kriminaalasja kõiki asjaolusid, mille põhjal saab anda kokkuleppele kinnituse. Kohtunikul on kohustus toimik prokuratuurile tagastada, kui ta mõne asjaoluga nõus ei ole või selles kahtleb. Sellisel juhul kohus istungit ei määra. Prokuröril ja kahtlustataval/süüdistataval on võimalik sõlmida uus kokkulepe sobivamatel tingimustel ja see uuesti kohtusse saata.
Tatjana Põlajeva
Elulugu
Tatjana Põlajeva on teenistuja tütar.
Kokkuleppemenetlus
Kokkuleppemenetluse toimikute jõudmine kohtusse
Kui kohtuistung määratakse, avaldatakse istungil osapoolte tehtud kokkulepe ja kohus küsib üle, kas pooled jäävad sõlmitud kokkuleppe juurde. Kohtuistung võib kesta alla poole tunni. Kahtlustatav/süüdistav võib kohtus kaitsjast loobuda, kuid menetleja peab enne kahtlustatavat/süüdistavat teavitama sellest, et tal on õigus taotleda kaitsja osalemist kohtuistungil. Lisaks on menetlejal kohustus omaalgatuslikult välja selgitada, kas kahtlustatav/süüdistatav soovib kaitsja osavõttu kohtuistungil või mitte.
Tatjana Põlajeva
Elulugu
Lõpetas 1975 Tallinna 26 Keskkooli, 1980 Moskva Riikliku Ülikooli, Ph.D. (majandus, 2001, TTÜ), väitekiri "The comparative analysis of markets' atractiveness" (Tallinn, 2001). Oli 1980–83 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) assistent; 1984–89 ENSV Riikliku Plaanikomitee vanemteadur, 1993– TTÜ rahvamajanduse instituudi majandusteooria õppetooli dotsent, ühtlasi majandusuuringute teaduskeskuse koordinaator. Toimetanud õppevahendeid.
Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: majanduspoliitika ja ‑reformid, üleminekumajandus, institutsiooniökonoomika; õigusloome. Üle 30 teadustrükise.
Kokkuleppemenetlus
Kokkuleppemenetluse toimikute jõudmine kohtusse
Pärast kohtu lahkumist nõupidamistuppa ei ole kokkuleppest võimalik enam taganeda. Kokkuleppemenetluses tehtud kohtuotsuseid on varem apelleeritud, kuid neid juhtumeid on vähe.
Kokkuleppemenetluse kohaldamise keeld
Kokkuleppemenetluse rakendamine ei ole teatud juhtudel võimalik. Kokkuleppemenetlus on välistatud:
Kokkuleppemenetluse kohaldamise probleemid
Kokkuleppemenetlus on tekitanud avalikkuses vastakaid arvamusi. Seda on kritiseerinud riigikohtunik Rait Maruste: "Igasuguse kahe osapoole vahelise kokkuleppe puhul on oht, et seeläbi võidakse üritada varjata hoopis kuriteoga kaasnevaid asjaolusid" ja "prokuröri ja kurjategija vahel karistuse asjus peetavate läbirääkimiste korral ei saa sugugi alahinnata korruptsiooniohtu". Maruste hinnangul libiseb sisuline õigusemõistmine kokkuleppemenetluste ülekaalukuse tõttu prokuratuuri pädevusse.
2010. aasta veebruaris rääkis riigikohtunik Priit Pikamäe Kohtunike Täiskogul, et kokkuleppemenetlus halvendab materiaalõigust – kohtunike kujundatavat kuritegude määratlemise praktikat. "Lihtmenetluse edasikaebesüsteemi piirangute tõttu ei jõua enamik neis menetlustes lahendatud asjadest kohtusüsteemi teisele ega kolmandale astmele, mistõttu kohtupraktika jääb ühtlustamata ja materiaalõiguslikele probleemidele vastus andmata. Iseäranis jätab materiaalõiguse vaeslapse rolli kokkuleppemenetluse ülimalt ulatuslik rakendamine."
Teine endine politseijuht Ain Seppik on leidnud, et kokkuleppemenetlustes saavutatud kokkuleppeid kinnitab kohus liiga kergekäeliselt, mistõttu näiteks korduvalt tabatud taskuvargad pääsevad üldkasuliku töö ja tingimisi karistustega: "Tegelikult toimubki prokurörilik õigusemõistmine, kui on kokkuleppemenetlus, sellepärast lepitakse kokku prokuröriga ja kohus lööb templi peale."
Juhtivprokurör Endla Ülviste nendib, et kokkuleppemenetlust kasutatakse sageli siis, kui süü tõestamine on raske – näiteks taskuvarguste korral, kus kannatanu on välismaalane, kes lahkub Eestist ega ole menetlusest huvitatud.
Kokkuleppemenetlust on kaitsnud Janar Filippov, rõhutades kannatanu nõusoleku tähtsust ning kohtuniku kontrolli saavutatud kokkulepete üle. Samuti on tema hinnangul ekslik arvamus, et prokurörid pakuvad süüdistatavatele tühiseid karistusi: "Tegelikkuses soovivad süüdistatavad ise avalikku kohtuprotsessi vältida ja nõustuvad seetõttu sageli päris kangete karistustega."
JP Cooper
John Paul Cooper (sündinud 2. november 1983), esinejanimega JP Cooper, on Suurbritannia laulja ja laulukirjutaja.
Tema tuntuim laul "Perfect Strangers" sündis koostöös Jonas Bluega. Laul sertifitseeriti plaatinaks Suurbritannias. Tema järgnev soolosingel oli "September Song". Tal on plaadileping Island Recordsiga.
Edu
Cooper sai tähelepanu Euroopas tänu briti DJ Jonas Bluega tehtud loole "Perfect Strangers" aastal 2016. Laul jõudis esikümnesse Suurbritannias, Iirimaal, Hollandis, Belgias, Portugalis, Rootsis, Norras ja Saksamaal. Ka Uus-Meremaal ja Austraalias tõusis singel ajaga esikümnesse. Septembris 2016 avaldas ta loo "September Song", mis hääletati 9. novembril 2016 BBC Raadio number 1 päevahitiks. Singlit saatis edu nii Suurbritannias kui ka Iirimaal. See jõudis esikümnesse 2017. aasta alguses. Enamikus riikides eelkäija singli edu ei kordunud.
Jonny Howson
pisi|Jonny Howson 2010. aastal [[Leeds Unitedi särgis]] Jonathan Mark Howson (sündinud 21. mail 1988 Morleys) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib keskpoolkaitsjana Inglismaa esiliiga klubis Middlesbrough.
Ta alustas klubikarjääri Leeds Unitedis, mille noorteakadeemiaga liitus ta 1997. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta Inglismaa esiliigas 2006. aastal. Kokku mängis ta Leeds Unitedis kuuel hooajal, millest kolmel hooajal Inglismaa esiliigas ja kolmel hooajal Inglismaa tugevuselt kolmandas liigas League One.
Veelase
Veelase on rajatis vee tammist läbijuhtimiseks või heitvee juhtimiseks mingisse veekogusse.
Jonny Howson
2012. aasta jaanuaris liitus ta Inglismaa kõrgliigasse kuuluva Norwich Cityga. Esimese värava Inglismaa kõrgliigas lõi ta 7. aprillil 2012 mängus Evertoni vastu. Howson mängis Norwich Citys kokku kuuel hooajal, millest neljal hooajal Premier League'is. 2016. aastal valiti ta Norwich City hooaja parimaks mängijaks.
2017. aasta juulis liitus ta Middlesbrough'ga. 2020. aastal valiti ta Middlesbrough' aasta mängijaks.
Fram
pisi|"Fram" Amundseni ekspeditsioonil Antarktikasse "Fram" on uurimislaev, mille ehitas Norras elanud šotlane Colin Archer. Seda kasutasid oma ekspeditsioonidel Arktikasse ja Antarktikasse Norra polaaruurijad Fridtjof Nansen, Otto Sverdrup, Oscar Wisting ja Roald Amundsen.
Laev ehitati 1892. aastal kolmemastiliseks kuunariks Nanseni Arktika-ekspeditsiooni jaoks. Plaani kohaselt pidi laev külmuma jäässe ja triivima üle põhjapooluse. Laevavrakkide, eriti laeva "Jeannette" vraki, samuti ajupuidu leidmine Teravmägedelt ja Gröönimaalt, pani Fridtjof Nanseni arvama, et Põhja-Jäämeres eksisteerib hoovus, mis kulgeb Siberist üle põhjapooluse Teravmägede ja Ameerika suunas. Nansen soovis seda teooriat kontrollida.
Laeva andmed
pisi|350px| Frami ehitus joonis
Arktika ekspeditsioon
pisi|Fram jääs (1897) Ekspeditsioon kestis 3 aastat. Nansen laskis laeval jäässe külmuda ja lootis, et see triivib üle põhjapooluse. Kuid selgus, et hoovuste kulg pole piisavalt hästi teada ja "Fram" triivib poolusest kaugelt mööda. Siiski jõudis ta laiusele 85°57'. Nansen ja Hjalmar Johansen püüdsid suuskadel poolusele jõuda, aga pidid laiusel 86°14' tagasi pöörduma ja Franz Josephi maal talvituma. Seal toitusid nad hüljeste ja jääkarude lihast ja rasvast. Lõpuks nad päästeti ja nad jõudsid Norrasse tagasi kõigest mõned päevad enne "Frami".
Kanada saarestik
1898 alustas Otto Sverdrup "Framil" ekspeditsiooni Kanada Arktika saarestiku uurimiseks. Selle tarbeks ehitati "Fram" pisut ümber ja tema kõrgust veepinnast suurendati. Ekspeditsioon lõppes 1902.
Lõunamerel
1910–1912 osales "Fram" ekspeditsioonil, mille käigus Roald Amundsen vallutas lõunapooluse.
Muuseumlaev
Alates 1936. aastast on laev Oslos asuva Frami muuseumi osa.
Justus Benedict Frese
Justus Benedict Frese (26. veebruar 1796 Tallinn – 13. mai 1861 Tallinn) oli Eesti vaimulik.
Õppis aastatel 1809–1814 Tallinna gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1814–1817. Ordineeriti õpetajaks 27. veebruaril 1818.
Sai aastal 1818 Tallinna Püha Vaimu koguduse abiõpetajaks, õpetajaks kutsuti 22. oktoobril 1842. Ülempastoriks ja konsistooriumi assessoriks sai aastal 1857.
Oli Piibliseltsi komitee liige aastast 1842, kuulus Tallinna heategevusseltsi, oli alates 10. märtsist 1843 Eestimaa Kirjanduse Ühingu liige.
Isiklikku
Tema poeg Ottomar Benedict Frese oli Tallinna Püha Vaimu koguduse teine õpetaja.
Härmiku
Härmiku oli küla Võrumaal, ajalooliselt Krabi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Soolätte küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rõuge kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Soolätte külaga.
Külast on teateid alates umbes 1900 (Härmiko).
Antoine Dodson
pisi|Antoine Dodson (2012) Kevin Antoine Dodson (sündinud 27. juunil 1986) on endine USA Alabama osariigi Huntsville'i Lincoln Parki elamurajooni elanik, kelle intervjuu kohalikus televisioonis sai internetisensatsiooniks.
Intervjuust sündis ansambli The Gregory Brothers laul "Bed Intruder Song", mida on ostetud iTunesis tuhandeid eksemplare ja mis on jõudnud edetabelisse Billboard Hot 100.
Intervjuu
28. juulil 2010 intervjueeris Dodsonit NBC tütarkanali WAFF-48 uudiste võttegrupp, tehes reportaaži tema kodurajoonis Lincoln Parki agulis sellest, kuidas sissemurdja oli üritanud Dodsoni õde vägistada tolle magamistoas.
Intervjuu videosalvestis pälvis tähelepanu Dodsoni kirgliku ja tulise kõne poolest, kui ta kõneles otse kaamerasse, pöördudes nii oma naabrite kui ka vägistaja poole, samuti tänavakeele poolest. Reaktsioonid sellele olid vastandlikud. Mõned kohalikud televaatajad helistasid telejaama ning kaebasid, et Dodsoni-sugused jätavad kogukonnast halva mulje. Telekanal kaitses end väitega, et selliste inimeste tsenseerimine oleks palju hullem. Miljonite noorte silmis sai Dodsonist aga kangelane. Ajalehe The Washington Post kolumnist Jonathan Capehart kirjutas, et Dodson sai kohe internetisensatsiooniks, kuna "meie võltsi reality-televisiooni ajal muudab tema reality reaalseks". Hiljem lisas ta, et Dodson "on üks tugevamaid inimesi, keda me pika aja jooksul näinud oleme".
Järelmõju
Dodson pani püsti ka veebilehe, kus palus annetada raha, et tema pere saaks getost välja kolida. annetuste, laulu ja T-särkide müügitulu eest ostetakse tema perele uus maja ning asutatakse fond laste diabeedi raviks, mille all on kannatanud nii tema õde kui ka ema.
Kodumaa Hoiu-Laenuühistu
Kodumaa Kapitali Hoiu-laenuühistu on 2014. aastal asutatud ning 14.01.2015 Äriregistrisse kantud finantseerimisasutus. Ühistu õiguslikuks vormiks on tulundusühistu. Lisaks peakontorile Tallinnas on ühistul ka üle-Eestiline liikmete aktiivne võrgustik. Ühistu tegevuspiirkond on Eesti Vabariik. Kodumaa Kapitali Hoiu-laenuühistu on ühistuline finantseerimisasutus. Hoiu-laenuühistu omanikud on ühistu kliendid, kes määravad ühistu tegevussuuna ning kel on õigus teenuste tarbimisel proportsionaalsele osale jaotatavast kasumist.
Kodumaa Kapitali Hoiu-Laenuühistu eesmärgiks on toetada ja soodustada oma liikmete majanduslikke huve ühistegevuse kaudu liikmetele teenuste osutamisega.
Tegevus
Alates 2015. aastast pakub Kodumaa Kapitali Hoiu-laenuühistu tähtajalise ja kogumishoiuse teenust ning laenuteenust.
Liikmeks saamine
Hoiu-laenuühistu liikmeks võib astuda (vastavalt hoiu-laenuühistu seadus § 17 lg 1): 1. füüsiline isik, kes on Eesti resident; 2. eraõiguslik juriidiline isik, kes on registreeritud hoiu-laenuühistu tegevuspiirkonnas ehk Eestis ja kes on Eesti resident.
Ühistu liikmeks ei või astuda riik ja kohaliku omavalitsuse üksused.
Helve Kabur
Helve Kabur (sündinud 19. oktoobril 1930) on eesti ametiühingutegelane.
1960. aastatel töötas ta Tartu Riikliku Ülikooli eesti keele ja soome-ugri keelte kateedris.
Aastatel 1966–1989 oli ta Tartu Riikliku Ülikooli ametiühingukomitee esimees.
1967. aastast oli ta Haridusala, Kõrgemate Koolide ja Teaduslike Asutuste Töötajate Ametiühingu vabariikliku komitee liige.
Kuressaare lossipark
Kuressaare lossipark (ka Kuressaare linnapark) on Kuressaare linnuse ümber paiknev park, milles on lisaks puudele ja kõnniteedele ka laululava astmestik ja mõned hooned.