cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Vennati
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas. Detsembrini 2014 asus ta Kärla vallas.
80% küla maadest moodustavad sood.
1478
1478. aasta
Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand
Aastakümned: 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad 1450. aastad 1460. aastad - 1470. aastad - 1480. aastad 1490. aastad 1500. aastad 1510. aastad 1520. aastad
Aastad: 1473 1474 1475 1476 1477 - 1478 - 1479 1480 1481 1482 1483
Piero della Francesca
thumb|right|Piero della Francesca teos Piero della Francesca (u 1412 – 12. oktoober 1492) oli itaalia maalikunstnik.
Piero oli oma eluajal kuulus kunstnik ja temalt tellis maale enamik Itaalia kunstimetseene, kaasa arvatud paavst. Suurem osa tema teostest telliti kodulinnas Sansepolcros. Halveneva nägemise tõttu loobus ta 1470. aastal maalimisest.
Piero lihtsate vormide ja geomeetrilise kompositsiooni kasutamine mõjutas ka 20. sajandi kunstimaitset.
Olari
Olari on Espoo linnaosa.
1993. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused
1993. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused olid 4. sisemaailmameistrivõistlused kergejõustikus mis toimusid 12. - 14. märtsini Torontos.
Esimest korda jagati MM medaleid naiste kolmikhüppes. Näidisalana olid kavas nii naiste kui meeste mitmevõistlus ja 1600 m teatejooks. Viimast korda olid meistrivõistluste kavas käimisalad.
Ulja
Ulja on küla Hiiu maakonnas, Hiiumaa valla lõunaosas. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda.
Ulja piirneb põhjas Muda küla, läänes Harju ning lõunas ja idas Valgu külaga.
Nimi
Kohanime aluseks on isikunimi Uljas. Kohanime on esmamainitud 1660 kujul Ulia.
Loodus
Ulja lääneosa piirneb Prassi kraaviga. Külas asub Ulja karjäär.
Ajalugu
Ulja piirkond kuulus ajalooliselt Emmaste mõisa alla. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni alusel oli Tärkma külas talunikud Ulja Jako Michel ja Ulja Jako Peter.
Uljas toimus 1917 lahing Venemaa ja Saksamaa vägede ning 1941 Nõukogude Liidu ja Natsi-Saksamaa vägede vahel.
Ulja kuulus 1977–1997 Valgu koosseisu.
Taristu
Küla piirneb kagus Suuremõisa–Käina–Emmaste maanteega, kus asub Ulja bussipeatus ja algas Valgu–Lelu–Leemeti tee.
Inukami!
"Inukami!", on Jaapani anime sari, manga sari ja joonisfilm.
Manga kirjutas Mamizu Arisawa ja joonistas Mari Matsuzawa. 2006. a.-l tehti selle järgi 26 episoodiga anime, ning aprillis 2007 joonisfilm.
42. Kaitse Pioneeripataljon
42. Kaitse Pioneeripataljon (saksa keeles Schutzmannschaft Pionier Bataillon 42) formeeriti vabatahtlikest talvel 1941–1942 Tallinnas ja Tartus. Pataljoni suurus oli 560 meest. Pataljon koosnes suures osas eestivenelastest. Pataljon formeeriti remondi- ja ehitustöödeks rinde tagalas.
Vabatahtlik Pioneeripataljon värvati väegrupi "Nord" tagala ülemjuhataja Ferdinand von Roques'i ja Russland-Nord kõrgema SS'i ja politseijuhi korraldusel.
Peale väljaõppet saadeti pataljon Venemaale sõjalistele ehitustele, kus pataljonil tuli osa võtta ka lahingtegevusest.
1944. aastal saadeti Idarindele Velikaja jõe joonele. Hiljem taandus koos Saksa vägedega Eestisse Võru–Petseri joonele. Septembris 1944 oli pataljon lahingutes Emajõe joonel.
Une enfant du siècle
"Une enfant du siècle" on Alizée album 2010. aastast.
Vestfoldi maakond
Vestfoldi maakond oli Norra maakond, mille keskus oli Tønsbergis ning mis asus Oslo fjordi lääne- ja Skagerraki põhja-looderannikul.
Vallad
2018. aastast oli maakonnas üheksa valda (sulgudes keskus ja elanike arv seisuga 1. jaanuar 2019). 2017. aastal liideti Andebu ja Stokke vald Sandefjordi vallaga. 2018. aastal liideti Lardali vald Larviki vallaga, Hofi vald Holmestrandi vallaga ning Tjøme ja Nøtterøy vallast moodustati Færderi vald.
Võsu vapp
thumb|Võsu vapp Võsu vapp oli Lääne-Viru maakonnas asunud Võsu valla vapp ja hiljem Vihula valda kuulunud Võsu aleviku vapp.
Vapp kinnitati 4. märtsil 1998, valla vapina oli see kasutusel kuni 1999. aastani, mil ühineti koos Vihula vallaga ühtseks Vihula vallaks. Pärast ühinemist oli Võsu valla senine vapp kasutusele Võsu aleviku vapina ja seda kasutati koos Vihula valla vapiga.
Vapi kirjeldus
Sinisel kilbil päike ja vapitüvimikus kolm lainelõikelist varrast, kõik kuldsed.
Põhjendus
Sinine värv vapil on Virumaa vapi taustvärv, mis näitab sellesse maakonda kuuluvust. Kuldne päike ja kuldsed lained rõhutavad paiga tähtsust suvekuurordina ning tähistavad ka merd ja liivaranda. Samas sümboliseerivad kujundid ja värvid vapil valgust ning usku tulevikku.
Oskar Lutsu Palamuse Gümnaasium
Oskar Lutsu Palamuse Gümnaasium on üldhariduskool Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Palamuse alevikus.
Kooli aadress on Kooli 2, 49226 Palamuse.
Kool kannab eesti rahvakirjaniku Oskar Lutsu nime, kes on Palamusel sündinud ja seal koolis käinud.
Kulu jõgi
Kulu on Aasias Venemaa Habarovski krais ja Magadani oblastis olev jõgi.
Jõgi algab Suntar-Hajata ahelikust. Ta voolab mägijõena algul itta, siis ületab Habarovski ja Magadani oblasti piiri ning voolab kagusse, edasi natuke kirdesse ja lõpuks tükk maad põhja. Ta teeb suure poolkaare ümber 2155 m kõrguse Hatani mäe. Kulu ühinemisel Ajan-Jurjahhiga moodustub Kolõma jõgi.
Jõgi on 384 km pikk ja tema valgla on 15 600 km² suur. Jõe suue on vähem kui 545 m kõrgusel merepinnast. Kolõma voolab sealt kuni mereni 2129 km.
Hüdroloogia
Kulu jõgi jäätub oktoobris ja jääkate püsib mai lõpuni. Vooluhulka jões on 83 km kaugusel suudmest Kulu külas mõõdetud alates 1942. aastast ja aasta keskmine vooluhulk on 92 m³/s, kuid see jaotub aasta lõikes väga ebaühtlaselt. Juunis on see 406 m³/s ja tipphetkedel palju suuremgi, aprillis kõigest 1,16 m³/s. Põhiliselt toitub Kulu jõgi lumesulamisveest. Kuude keskmised vooluhulgad (m3/s) Kulu jõel Kulu asula juures (83 km suudmest) aastatel 1942-1994
Sogn og Fjordane maakond
Sogn og Fjordane maakond oli 1. järgu haldusüksus (maakond) Norras. Ta asus Põhjamere kaldal.
Maakonna endise ala suurim fjord on 203 km kaugusele sisemaale ulatuv Sogne fjord.
2020. aastal moodustati Hordalandi ja Sogn og Fjordane maakonnast Vestlandi maakond.
Vallad
(elanike arv 1. jaanuaril 2006)
500px|tühi
Eesti kaitsealad
Eestis on 4 peamist tüüpi kaitsealasid: rahvuspargid, looduskaitsealad ja maastikukaitsealad ehk looduspargid ja programmialad. Neis eristatakse loodusreservaate, sihtkaitse- ja piiranguvööndeid.
Samuti on Eestis moodustatud sookaitsealad, veekaitseala, biosfääri-kaitseala, Ramsari alad, Natura alad. Eesti looduskaitseseadus 2004 toob välja küll vaid osa neist.
Koroonapandeemia Soomes
Koroonapandeemia Soomes on osa 2019. aasta sügisel Hiinast Wuhanist alanud ja 2020. aasta märtsis pandeemiaks kasvanud kiiresti leviva SARS-CoV-2 koroonaviiruse põhjustatud ülemaailmsest koroonapandeemiast.
Esimene nakatumisjuhtum tuvastati Soomes 28. jaanuaril 2020. Nakatunu oli 32-aastane Hiinast Wuhanist pärit naine.
16. märtsil kuulutas valitsus välja eriolukorra.
19. märtsil keelas valitsuse kriisikomisjon alates 22. märtsist pendelrände Soome ja Eesti vahel. Samas ei muutnud Soome võimud pendelrände korda Soome piiridel Rootsi ja Norraga.
20. märtsil suri esimene koroonaviirusega nakatunu.
28. märtsil eraldati Uusimaa maakond muust Soomest.
11. aprillil jõustus kuni 13. maini kehtestatud täiendav reisikeeld, mille kohaselt ei ole lubatud välismaalt laevaga saabuvatel reisijatel enam riiki siseneda.
15. aprillil lõpetas valitsus Uusimaa eraldamise muust Soomest.
Surmajuhtumite vanuseline jaotus
<br style="clear:left;" />
Nakatunute arv
Tuvastatud nakatunuid Soomes märts-mai 2020. Allikas: <br style="clear:left;" /> pisi|Politsei kontrollpunkt 28. märtsil 2020 [[Uusimaa maakonna (Myrskylä ja Orimattila) piiril.]]
Finnträsk
Finnträsk on järv Lõuna-Soomes Uusimaa maakonnas Kirkkonummi valla idaosas. Järv on kirde–edelasuunaline, 3 km pikkune ja kuni 600 m laiune. Edelatipus asub Träskmosseni soo, mille kaudu voolab järvest vett Soome lahte.
Matinkylä
Matinkylä (rootsi keeles Mattby) on Espoo linnaosa.
Matinkylä geograafilised koordinaadid on 60°10' N, 34°45' O. Ta asub Helsingi kesklinnast 14 kilomeetri kaugusel.
Matinkyläna mõistetakse piirkonda, mis jääb Helsingi–Hanko kiirtee ja Soome lahe vahele. Matinkyläst põhja jääb Olari linnaosa, itta Haukilahti ja läände Kaitaa. Matinkyläs koos Olari ja Henttaaga, niinimetatud Suur-Matinkyläs elab 30 tuhat inimest.
Matinkylä on Helsingi metroo läänesuunalise liini Länsimetro lõpp-peatus. Seda metrooliini plaanitakse pikendada Kivenlahtini.
Seal asub kaubanduskeskus Iso Omena.
Matinkylä läänepiiril asub märgala, endine merelaht, mille nimi on Suomenojan allas. vasakul|pisi|Kaubanduskeskus [[Iso Omena.]]
Onomatopöa
Onomatopöa ehk helijäljendus (vanakreekakeelsest sõnast ὀνοματοποιία; ὄνομα "nimi" ja ποιέω "ma teen") on kuuldud helide sõnadesse panemine ehk jäljendav väljendamine häälikute abil. Eesti keeles, nagu ka teistes läänemeresoome keeltes, kasutatakse onomatopöad rikkalikult. Need sõnad arvatakse tavaliselt hüüdsõnade hulka. Laiemalt kasutusel ja ühtlustunud on eelkõige koduloomade ja muude väga levinud loomade häälitsuste väljendused.
Onomatopoeetilised hüüdsõnad
Onomatopoeetilised hüüdsõnad on üks neljast tähenduse alusel moodustatud hüüdsõnade kategooriast lisaks tundeid ja tahteavaldusi väljendavatele hüüdsõnadele ning suhtlushüüdsõnadele. Onomatopoeetiliste hüüdsõnade alla kuuluvad ka soome-ugri keeltes tihti esinevad reduplikatiivsõnad, mida kasutatakse heli korduvuse näitamiseks (nt tipa-tapa, vinta-vänta, auh-auh).
Onomatopoeetilisi hüüdsõnu saab omakorda jagada nelja rühma, võttes aluseks selle, mis päritolu hääli nad tähistavad. Need neli kategooriat on:
Onomatopöa kasutusviisid
Kuigi eri kultuurides kuuldakse helisid samamoodi, ei ole onomatopoeetilised sõnad kõigis keeltes samasugused. Näiteks kella tiksumise väljendamiseks on eesti keeles sõnad tikk-takk, inglise keeles tick tock, mandariini keeles dī dā, jaapani keeles katchin katchin ja hindi keeles tik-tik (टिक-टिक). Selleks, et matkida teatud heli, teisendavad inimesed selle oma keele foneemideks. Eri keeltes on aga eri foneemid ja nende ühendamist mõjutavad kitsendused. Näiteks soome keeles piirab vokaalharmoonia vokaalide ühendamist nii, et eesvokaalid y, ä ja ö ei saa esineda kõrvuti tagavokaalidega u, a, o. Sellest tulenevalt väljendatakse soome keeles kassi häälitsust sõnaga miau (tegusõna naukua), mitte aga näiteks sõnaga näu nagu eesti keeles, kus vokaalharmoonia puudub.
Vahel nimetatakse asju nende poolt tehtava heli järgi. Näiteks tõmblukk on oma ingliskeelse nime zip (või zipper ameerika inglise keeles) saanud heli tõttu, mis selle tõmbamisel tekib. Paljud linnud, nagu kuukabarra (inglise keeles kookaburra, laenatud aborigeenide sõnast guuguubarra), on nime saanud oma laulu järgi. Tamili ja Malajalami keeles kasutatakse varese jaoks sõna kaakaa. Taoline nimetamisviis on teatud keeltes (näiteks maoori keeles) väga tavaline ja seetõttu esineb ka nendest keeltest laenatud loomanimedes sageli onomatopöad.
Paljudes maailma keeltes kasutatakse onomatopöad meenutavaid sõnu ka selleks, et kirjeldada nähtusi, mis pole otseselt kuulmismeelega seotud. Jaapani keeles esinevad sellised sõnad tihti tunnete kirjeldamiseks ning asjade ja mõistete piltlikuks väljendamiseks. Näiteks barabara väljendab millegi korratut, kaootilist olekut ning shiiin täielikku vaikust. Inglise keeles tähistatakse sõnaga bling valguse peegeldust kullal, vääriskividel jms. Jaapani keeles kasutatakse sädelevate asjade jaoks sõna kirakira.
Onomatopoeetilist efekti fraasis või sõnade jadas on võimalik luua ka ainult alliteratsiooni või konsonantsi abil, ilma onomatopoeetilisi sõnu kasutamata.
Onomatopöa koomiksites
link=https://et.wikipedia.org/wiki/Pilt:CRAC_w.jpg|pisi|Ukse lõhkumise heliefekt koomiksis Koomiksites kasutatakse onomatopöad ohtralt. Popkultuuri uurija Tim DeForest on kirjeldanud koomiksikunstnik-kirjanik Roy Crane'i (1901–1977) mõju onomatopöa levikule koomiksites:"See oli Crane, kes võttis esimesena koomiksites kasutusele onomatopoeetilised heliefektid, lisades efektid nagu bam, pow ja wham seni peaaegu eranditult visuaalsele väljendusviisile. Crane tegi seda mõnuga ning poetas lisaks hiljem tavapärasemaks saanud efektidele vahel sisse ka mõne ker-splashi ja lickety-wopi. Sõnadest sai piltide kõrval vahend, mille abil Crane viis edasi oma aina tempokamaks muutunud sisuliine."2002. aastast esineb USA koomiksiväljaandja DC Comics koomiksites kurikaelast tegelane Onomatopoeia, kes on Batmani ja Rohelise Laterna vaenlane ning kasutab rääkimiseks onomatopoeetilisi heliefekte.
Marija Prontšištševa laht
thumb|Marija Prontšištševa lahe asendikaart Marija Prontšištševa laht on Laptevite mere laht Taimõri poolsaare kirderannal.
Laht asub Hatanga lahe suudmest umbes 75 km põhja pool. Lahest läänes asub Bõrranga mäestik, kust voolab lahte mitu tillukest jõge.
Lahe laius suudmes on 3 km. Ta ulatub maasse rohkem kui 60 km ulatuses ja keerab põhja poole, nii et laheots suudmest ei paista. Lahe sügavus on kuni 23 m. Lahe kaldad on kitsad.
Lahe akvatoorium ja kaldad kuuluvad Taimõri kaitseala koosseisu. Administratiivselt kuulub laht nagu kogu Taimõr Krasnojarski kraisse.
Lahe avastas 1736 Vassili Prontšištšev. 1740 külastas lahte Hariton Laptevi ekspeditsioon. Laptev kirjutas oma aruandes, et laht on sügav, kuid tal tuli piirduda selle vaatlemisega suudmest ja sisenemine polnud võimalik, sest isegi kesksuvel oli lahes laevasõiduks liiga palju jääd.
Kaua aega oli laht nimeta. 1913. aastal nimetas Vilkitski ekspeditsioon lahe suudmes oleva neeme Prontšištševi abikaasa Tatjana järgi Prontšištševa neemeks ja kaardile kirjutati "м. Прончищевой" (m-täht on sõna "мыс" ('neem') esitäht). 1920. aastatel dešifreeriti see nii, nagu oleks lahele antud Maria Prontšištševa nimi. Alles 1983 tuvastas Moskva Riikliku Ülikooli tudeng V. Bogdanov Vassili Prontšištševi abikaasa nime.
Lahe kaldad on asustamata. Seal asub ilmajaam. Hatanga asulast korraldatakse lahte ekskursioone.
Ristipäev
Ristipäeva all mõeldakse tavaliselt suurt ristipäeva ehk taevaminemispüha.
Sellele eelnevad rahvakalendris:
Neid nelja päeva kokku on nimetatud ka ristipäevadeks.
Gavriil Tanfiljev
Tanfiljev sündis Tallinnas tolliametniku perekonnas. Ta õppis aastatel 1867–1876 Tallinna Kubermangugümnaasiumis. Aastal 1877 astus ta Peterburi ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonna matemaatika osakonda, kuid aastal 1879 läks ta üle loodusteaduste osakonda, mille ta lõpetas aastal 1883. Tema kujunemisele avaldasid mõju botaanik Andrei Beketov ja mullateadlane Vassili Dokutšajev. Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta maavarade ministeeriumis. Oli aastatel 1895–1905 Peterburi ülikooli õppejõud. Aastatel 1905–1928 oli ta Odessa ülikooli professor. Ta uuris tundra ja stepi metsatuse põhjuseid, mustmulla teket, soode kujunemist ja paiknemist ning maastikuvööndite vahelisi mõjusid, esitas esimese Venemaa soode rajoneeringu. Ta avaldas aastatel 1916–1924 neljaköitelise "Venemaa geograafia".
Donoúsa
Donoúsa on Kreeka saar Egeuse meres, üks Küklaadidest.
Saare pindala on 13,8 km². Saar on künklik, kõrgus kuni 363 m (Donoúsa mägi).
Donoúsa lähimad naabrid on Náxos 15 km kaugusel läänes, Kéros edelas ja Amorgós 25 km kaugusel lõunas. Kaugemale itta jäävad Lõuna-Sporaadid ja kagusse Dodekaneesid.
Nagu ülejäänud Küklaadid, kuulub ka Donoúsa halduslikult Lõuna-Egeuse prefektuuri.
Donoúsal on parvlaevaühendus Náxose ja Amorgósiga.
Elanike arv
Saare halduskeskus on Stavrós, kus on saare sadam. Seal elab 2001. aasta andmetel 137 elanikku. Kalotarítissa külas põhjaranniku lähedal on 19 elanikku ja Mersíni külas saare edelakaldal on 5 elanikku. Ülejäänud külades üldjuhul inimesi ei ela.
Kulna–Vasalemma tee
Tee saab alguse Keila–Haapsalu maantee seitsmendal kilomeetril Lehola ja Kulna küla piiril. Tee kulgeb läbi Lehola ja Kulna ning lõpeb Ohtu külas.
Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 3 truupi. Bussipeatusi teele ei jää.
Tee on mustkattega. Tee klass on V. Liiklussagedus teel on 200-500 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
1600
1600. aasta (MDC) oli 16. sajandi 100. aasta.
Vinni valla vapp
pisi|[[Vinni vald|Vinni valla vapp]] Vinni valla vapp on Lääne-Viru maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Vinni valla vapp.
Vapp on kinnitatud 13. oktoobril 1995.
Vapi kirjeldus
Hõbedasel kilbil on ülaservast lähtuv ja alla suunatud roheline teravik, mille keskel on hõbedane neljaharuline täht. Teraviku all on harali kaks rohelist tammelehte, mille kummagi alumises otsas tammetõru.
Põhjendus
Allasuunatud teravikuga kolmnurga kontuur meenutab valla nimetuse algustähte. Selline kolmnurk märkis keskaegses alkeemias puhast vett - üht maailma põhilist koostisosa, millel rajaneb elu oma mitmesugustes vormides.
Tammelehed viitavad Vinni vallas paiknevale Eesti ühele suurimale tammemetsale. Tammetõrud märgivad viljakust haridus- ja pärispõllul. Vapikilbi hõbedane on puhtuse ja lootuse, vapikujundite roheline aga loodusläheduse ja nooruslikkuse võrdkuju.
Joniškise vald
Joniškise vald (leedu keeles Joniškio seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Joniškise rajoonis. Valla pindala on 106 km². 2011. aasta seisuga elas seal 11682 inimest. Valla keskus on Joniškise linn (2011. aasta seisuga 9899 elanikku). Vallamaja asub aadressil Žagarės g. 21A. 2016. aasta seisuga oli vallavanem Janina Augustinaitienė.
Inimluure
Inimluure (inglise keeles human intelligence ehk HUMINT) all mõistetakse salajase informatsiooni kogumist, kasutades inimeste omavahelisi kontakte.
Info kogujat nimetatakse agendiks ehk spiooniks. Teda juhib ja edastab käsklusi kontrollija, tavaliselt on selleks elukutseline luureohvitser. Luureohvitseri ja spiooni omavahelise kontakti vältimiseks või informatsiooni kahe luurega seotud isiku vahel vahetamiseks kasutatakse ka nn postkaste.
Erisoojus
Erisoojus (ka erisoojusmahtuvus) on füüsikas soojushulk, mis on vajalik ühikulise massiga ainekoguse temperatuuri tõstmiseks 1 kraadi võrra. SI-süsteemi mõõtühik on J·kg−1·K−1. Levinuim tähis on c.
Nii koolifüüsikas kui ka mujal kasutatakse erisoojust tüüpiliselt mitmesuguste soojusbilansi ülesannete lahendamisel. Kui näiteks anumasse massiga m_1, temperatuuriga t_1 ja erisoojusega c_1 valada veekogus massiga m_2, temperatuuriga t_2 ja erisoojusega c_2, siis süsteemi temperatuur peale tasakaalu saavutamist avaldub (võimalikke soojuskadusid arvestamata)
Erisoojusega sarnane, kuid sellest veidi üldisem mõiste on soojusmahtuvus.
Puurimine
pisi|Puuripadrun ehk spindel Puurimine on üks levinud auguvalmistamisviise. Puurimisel kasutatakse lõikeriistana puuri, mis võimaldab saada auku nii täismaterjalis kui ka suurendada sissepuuritud augu läbimõõtu. Puurimisel on pealiikumine pöörlev, ettenihkeliikumine sirgjooneline.
Kaubajaam
pisi|Ülemiste kaubajaam 2013. aasta märtsis pisi|Hagen-Vorhalle kaubajaam, Saksamaa Kaubajaam (inglise keeles goods station, freight station; saksa keeles güterbahnhof; vene keeles грузовая железнодорожная станция) on raudteejaam või selle osa, mis ehitatakse tavaliselt suurtesse linnadesse, tööstuskeskustesse, nafta ja kivisöe tootmise piirkondadesse, sadamatesse või muudesse kohtadesse, kus on vajalik laadida väga suurtes kogustes kaupa. Nendest jaamadest viivad sageli ka haruteed lähedalasuvatesse tööstusettevõtetesse ja paiknevad suured mehhaniseeritud laod.
Puurimine
Tavalistel puurpinkidel antakse mõlemad liikumised puurile: puur pöörleb olles kinnitatud pingi spindlisse ja samal ajal liigub töödeldava tooriku sisse, mis on kinnitatud liikumatult töölauale.
Kaubajaam
Kaubajaamade juures asuvad sageli ka sorteerimisjaamad.
Puurimine
Puurimise otstarve
pisi|Kodune seinapuurimine Puurimine on tegevus aukude saamiseks erinevates materjalides nende töötlemise käigus, mille eesmärgiks on
Tööpingid ja tööriistad puurimiseks
Silindriliste aukude puurimist, aga ka mitmetahuliste (kolmnurksete, ruudukujuliste, viie- ning kuuetahuliste, ovaalsete) aukude puurimist tehakse spetsiaalsete lõiketööriistade – puuride – abil. Sõltuvalt töödeldava materjali omadustest valmistatakse nõutava suuruse ning tüübi puure järgmistest materjalidest:
Puurimisoperatsioone sooritatakse järgmistel tööpinkidel:
Ja samuti käsiriistadel:
Materjalide lõikamise protsesside lihtsustamises kasutatakse järgmised meetmed:
Jahutamine puurimisel
Ülekuumenemisel võib materjal hakata põlema või sulama. Paljud terased kaotavad ülekuumenemisel kõvadust, mille tulemusena teraspuuride lõikeservad kuluvad kiiremini, ja selle pärast hõõrdumine aina suureneb, mis tulemusena viib puuride kiire rivist väljalangemiseni ning puurimise efektiivsuse järsu langemiseni. Analoogselt, kõvasulamipuuri või vahetatavate plaatidega puuri kasutamisel kõvasulam kaotab ülekuumenemise tagajärjel kõvadust ning algab lõikeserva plastiline deformatsioon, mis on ebasoovitav kulumise liik.
Kirikumäe järv
Kirikumäe järv on järv Võru maakonnas Võru vallas.
Järv koos teda ümbritseva metsaga ja Järvesuu rabaga moodustab Kirikumäe maastikukaitseala. Kirikumäe järvest voolab välja Pedetsi jõgi, mis viib oma veed Daugavasse. Järvel ja järve kallastel on filmitud tuntud lastefilmi "Karoliine hõbelõng" stseene.
pisi|450px|center|Kirikumäe (Kerigumäe) järv
Piusa jõgi
Piusa jõgi (ka Pimža jõgi; vene Пиуза, Пимжа) on jõgi Kagu-Eestis. Selle alamjooks kuni 14 km ulatuses asub Venemaa territooriumil.
Piusa jõgi saab alguse Küläjärvest Haanja kõrgustikul ja suubub Pihkva järve. Voolab käänulises Piusa ürgorus.
Jõe pikkus on 108 km, valgala 796 km², millest 508 km² on Eesti territooriumil, langus 214 m. Piusa on Eesti suurima langusega jõgi. Piusa jõel on paiknenud 39 vesiveskit.
Jõe ääres asub Vastseliina alevik.
Suuremad lisajõed on Meeksi oja, Tuderna oja, Tuhkvitsa oja (ka Obinitsa oja) ja Pelska jõgi.
Piusa jões elab palju kalaliike, neist arvukamad on harjus, särg, haug ja trulling.
Piusa jõe ürgoru kaitseks on loodud Piusa jõe ürgoru maastikukaitseala, mis algab Vana-Vastseliina piiskopilinnuse varemetest ja kulgeb allavoolu. Kaitseala pindala on 720 hektarit. Kaitsealal paikneb ka Piusa ürgoru matkarada.
Piusa jõgi on piirijõeks setude ja võrukeste vahel: paremal kaldal on setude asualad ja vasakul kaldal võrukeste asualad. Jõgi on ka piiriks Liivimaa ja Setumaa vahel, mis kujunes välja Saksa ekspansiooni pidurdumisel 1240. aastatel. Selline poliitiline piir tähistas ka piiri eri uskude – õigeusu ja katoliku usu vahel.
Schickid
Schickid olid Lääne-Euroopa subkultuur (ka sõdadevahelises Eesti Vabariigis), mille nimetus räägib enda eest. Nende nimetus on muutunud näiteks saksa, eesti (šikk) ja vene keeles (šikarnõi) üldnimeks.
Vihula valla vapp
thumb|[[Vihula vald|Vihula valla vapp.]]
Vihula valla vapp on Lääne-Viru maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Vihula valla vapp.
8. juunil 1999. moodustati senise Vihula valla ja senise Võsu valla baasil uus omavalitsusüksus Vihula vald, keskusega Võsul. Kasutusele jäid Vihula valla vapina endine Vihula valla vapp ja Võsu aleviku vapina endine Võsu valla vapp.
Vapp kinnitati 26. aprillil 1996.
Vapi kirjeldus
Sinisel kilbil põimuvad kaldristina kaks kuldse ja hõbedase varda paari.
Põhjendus
Vapivärvid ja -kujundid osutavad Vihulale kui mereäärsele vallale, mille ajaloos on tihedalt põimunud talu- ja mõisakultuur.
1630
1630. aasta (MDCXXX) oli 17. sajandi 30. aasta.
Vitali Gussev
Vitali Gussev (sündinud 16. märtsil 1983 Tartus) on Eesti jalgpallur (ründaja). Ta mängib Meistriliigasse kuuluvas Maardu Linnameeskonnas.
2014. aastal määras Eesti Jalgpalli Liit seoses kihlveopettustega Gussevile kuni 1. märtsini 2015 kehtiva jalgpallis tegutsemise keelu.
Koondisekarjäär
Ainsa mängu Eesti koondises mängis 29. mail 2009 sõpruskohtumises Walesiga, kus kuulus küll põhikoosseisu, kuid Tarmo Rüütli vahetas ta 65. minutil välja Oliver Konsa vastu.
Isiklikku
Tema noorem vend Vladislav Gussev on samuti jalgpallur.
Viru-Nigula valla vapp
thumb|[[Viru-Nigula vald|Viru-Nigula valla vapp]] Viru-Nigula valla vapp on Lääne-Viru maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Viru-Nigula valla vapp.
Vapp on kinnitatud 3. oktoobril 1995.
Põhjendus
Vapikujundid ning neist moodustuv ornament tähistavad Viru-Nigula harukordset muististerohkust ja tugevat muinsuskaitseliikumist. Samuti viitavad kujundid visuaalselt õ-tähte, milles O. W. Masing Viru-Nigulas töötades tarvitusele võttis.
Die clash
Die clash (inglise keeles, 'templite kokkupõrge') on metallrahadel võrdlemisi levinud viga, mis tekib juhul, kui kaks münditemplit löövad kokku ilma, et nende vahel oleks münditoorik. Selle tulemusel võib ühele münditemplile kanduda osa teise templi kujutisest ning järgmiste müntide ühele küljele võib jääda osa teise külje detaile.
Organisatsioonilis-tegevuslik mäng
Organisatsioonilis-tegevuslik mäng (vene keeles oрганизационно-деятельностная игра) on interdistsiplinaarsete probleemide lahendamise meetod, milles kasutatakse erinevaid vorme alates teaduskonverentsist kuni psühhodraamani. Mäng kestab mitu päeva, sageli nädal. Osalejateks on probleemi erinevaid aspekte hästi valdavad spetsialistid ja probleemi lahenduseni jõudmises huvitatud isikud. Mängu valmistavad ette ja juhivad metodoloogilise ettevalmistusega isikud.
ODI-mängude väljatöötamine toimus Moskva metodoloogilises koolkonnas Georgi Petrovitš Štšedrovitski juhtimisel. Palju aastaid kestnud mõttetegevus metodoloogilise uurimise ja pedagoogikaalste otsingute teel oli spordi teemal korraldatud mitmepäevaseid intellektuaalseid mänge olümpiakoondise treeneritega.
1979. aasta suvel saadi tellimus Uraali regiooni laiatarbekaupade sortimendi väljatöötamiseks. Tellimuse täitmiseks kavandati meetod, mida hakati nimetama ODI. Metodoloogidel kulus ettevalmistamiseks (projekteerimiseks) 25 päeva jooksul 44 tundi töökoosolekuid, ettevalmistuse sisu iseloomustavad alajaotused orgprojekt, programm, plaan, osalejate rollid ja ampluaa jne. ODI-1 toimumispaigaks oli Novaja Utka, ajaks 18.–26. august. Mängu tulemus tellija, korraldajate ning kõigi osalejate jaoks ületas kõiki ootusi. Metodoloogide mängust väljatuleku etapp toimus 27.–28. augustil rongis toimus korraldusmeeskonna refleksioon.
ODI korraldus lühidalt (koostanud mängutehnik KRIVOPALTSEV)
Üldistungid on pidevalt mängu juhtimise instrumendid mängujuhi poolt. Mängujuhi häälestavad ettekanded ja märkused on tema üks võimsamaid instrumente.
Mängu orgprojekt on elastseks raamiks, mida kergesti ja küllalt sageli mängu käigus muudetakse sõltuvalt mängu situatsioonist ja sellise pöörde vajalikkusest. Refreiming (=sündmuse või väljaütlemise mõtte muutumine selle vaatlemise raami muutmise tõttu") – standardne võte ODI tehnikas, mis teenib ülesannete lahendamise eesmärki sellise pöörde tegemiseks.
Mängu üldine mõte ("kavatsus" või "ülimõte") on teada vaid mängujuhile (siis tekib "mäng mängus") või see töötatakse välja ühises mängueelses töös või siis mängu enese käigus.
Mängutehnikute positsioon erineb põhimõtteliselt mängijate positsioonist – esimesed ei tööta ettekannete sisuga, vaid mängu mõtte ja situatsiooniga. Mängutehnikud "mängivad" mängijate, mängujuhi, teiste mängutehnikutega jne. Mängujuhi ja mängutehnikute instrumentideks on väga mitmekesised mängulise mõjutuse vormid:
• "metafoorne sisuline sissevise"
• "kahtluse alla panek"
• "provotseerimine"
• "konsultatsioonid"
• "küsitlused" ("voprošanije") ilmses ja varjatud vormis
• normide ja näidiste etteandmine
• defitsiitidega seotud küsimuste ja sümbolite demonstratiivne külgeriputamine
• mängijate varjatud kaasamine spetsiaalselt organiseeritud"organisaatorite nõupidamistesse" jne
Mängutehnikud juhivad enamjaolt grupi- ja gruppidevahelisi protsesse. Nad vastutavad mängu lõpptulemuse eest.
Mängu käigus püstitavad mängutehnikud regulaarselt ja korrigeerivad mängu efektiivsuse väljapeilimise ülesandeid selle lõppmõtte suhtes (konetšnõi smõsl). Seejuures kasutatakse mängijate toimingute, seisundite ja situatsioonide väljapeilimist ka mänguvälisel (isiklikul) ajal. Neid andmeid süstemaatiliselt kogutakse ja analüüsitakse mängujuhi poolt, kes võtab vastu otsuse mängu orgprojekti säilitamiseks või järsuks muutmiseks.
Mängujuht on pidevalt mängus ja ei lase käest mängusituatsiooni. ODI-protseduuris on võimatud, mõttetud mängu käigu ilustamise positsioonid mängutehnikute poolt. On ainult mängu efektiivsuse idee lõppeesmärgi ja lõppmõtte vaatepunktist. Mängutehnikute toimingute efektiivsust reglemendi ja orgprojekti täitmisel ei hinnata üldse, kuna see on mõttetu käik.
Metodoloogilised konsultatsioonid ja ekspertkonsultatsioonid konkreetse jooksva sisu kohta (aga mitte vaid protseduuri üldise konteksti kohta) on väga võimsad mängu juhtimise ja selle lähitulevikus vajalike tematismide poole pööramise faktorid.
1980. aastal hakkasid ODI-mängudel osalema Eestist Valdo Ruttas, Jüri Plink, Mati Pärn ja Toomas Hansson.
Vene ODI eeskujul loodi Eestis mõttetalgud.
Aleksander Levintov on kirjutanud ODI-mängu teemalis romaani.
Merle Jääger
pisi|Merle Jääger setu kuningriigi päeval, 2011 Merle Jääger (sündinud 19. oktoobril 1965 Tallinnas) on eesti näitleja ja luuletaja. Ta on kasutanud pseudonüümi Merca. Tuntuks on saanud eriti tema punkluuletused.
Elulugu
Aastast 1988 on ta (pausidega) olnud Vanemuise näitleja. Alates 2006. aastast on ta mänginud igas Tartu Hansahoovi Teatri humoorikas suvelavastuses.
Aastail 1999–2000 teenis ta Eesti Vabariigi Kaitseväes reamehena. Ta on Tartu Kaitseliidu Akadeemilise Malevkonna liige.
Ta on osalenud mitmes ansamblis.
Ta oli Wellesto liige.
Poliitiline tegevus
Ta on Tartu Linnavolikogu liige.
2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel kandideeris ta Eesti Iseseisvuspartei nimekirjas ja sai 178 häält.
Ta kandideeris Erakond Isamaa nimekirjas 2023. aasta Riigikogu valimistel, kus kogus valimisringkonnas nr 10 (Tartu linn) 312 häält ning ei osutunud valituks.
Petilla de Aragóni vald
Petilla de Aragón on vald Põhja-Hispaanias Navarra autonoomses piirkonnas. Asub Onsella jõe orus. Asub kahe enklaavina Aragóni autonoomses piirkonnas. Suurema nimi on Petilla de Aragón, väiksema enklaavi nimi on Los Bastanes.
1900. aastal elas vallas 514 inimest. 20. sajandil vähenes elanike arv pidevalt. 2007. aastal oli vallas 30 elanikku ja nende keskmine vanus oli 63 aastat.
Petilla de Aragónis asub 13. sajandist pärinev gooti stiilis San Milláni kirik. Vald kuulub Jaca diötseesi ja Pamplona arhidiötseesi.
1984. aastast on vallavanem Paulino Rived Murillo.
Abruka küla
Abruka küla on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Aastatel 2014–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Lääne-Saare vallas.
Peale Abruka saare kuuluvad küla territooriumile Vahase, Kasselaid, Linnusitamaa ja Kirjurahu.
Külas oli 2003. aasta seisuga 31 talu (üks neist Vahase saarel).
2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 16 inimest, kõik eestlased.
2014. aastani kuulus küla Kaarma valda.
Soojusmahtuvus
Soojusmahtuvus ehk soojusmahutavus on soojushulk, mis on vajalik keha kui termdünaamilise süsteemi temperatuuri tõstmiseks 1 kraadi võrra. Soojusmahtuvuse tähis on C ja SI-süsteemi mõõtühik džaul kraadi kohta (J/K).
Soojusmahtuvust massiühiku kohta nimetatakse erisoojuseks ehk erisoojusmahtuvuseks c. Kui on teada aine erisoojus ja sellest ainest keha mass m, siis mahutab see keha soojust
Kui ainehulka väljendatakse moolides, siis nimetatakse soojusmahtuvust moolsoojuseks ehk moolsoojusmahtuvuseks C_\mathrm m. Sel juhul soojushulga n soojusmahtuvus
Soojusmahtuvus sõltub nii aine temperatuurist ja rõhust kui ka termodünaamilisest protsessist, milles aine osaleb. Soojusmahtuvust, mida mõõdetakse konstantse rõhu tingimustes, nimetatakse isobaariliseks soojusmahtuvuseks (tähis C_\mathrm p). Soojusmahtuvust, mida mõõdetakse konstantse ruumala tingimustes, nimetatakse isohooriliseks soojusmahtuvuseks (tähis C_\mathrm V).
Naruto (manga)
"Naruto" (ナルト; Naruto) on Masashi Kishimoto joonistatud manga, mille põhjal on tehtud ka animesari.
Selle peategelaseks on Naruto Uzumaki, poiss-ninja, kelle unistus on saada hokageks – oma küla peaks ja kõige tugevamaks ninjaks. Selle unistuse täitmiseks tuleb tal läbida mitmeid takistusi.
Manga esimene peatükk anti välja 1999. aastal kirjastusega Sueisha ajakirjas Shounen Jump, nüüdseks on ilmunud 50 köidet. Sellest on tehtud ka samanimeline animesari. Seda näidati telekanalil TV Tokyo alates 3. augustist 2002. Selle esimeses osas oli 220 seeriat ning ta oli lõpetatud, kuid alates 15. veebruaist 2007 kantakse üle animesarja teist osa, kusjuures uued sarjad tulevad välja peaaegu iga nädal. Sarja juures Studio Pierrot on teinud 5 täispikka animafilmi ja mitu OVA-t.
Manga ja anime said populaarseks nii Jaapanis, kui ka sellest väljast. Sealjuures Jaapanis oli 2008. aasta lõpuks müüdud üle 89 miljoni eksemplari. USA-s manga oli litsentseeritud, kirjastusega VIZ Media.
1631
1631. aasta (MDCXXXI) oli 17. sajandi 31. aasta.
Painutamine
Painutamine on tootmismenetlus, millega toodetakse plastsetest materjalidest (põhiliselt lehtmetallidest) V-kujulisi, U-kujulisi või rennikujulisi detaile. Painutamiseks kasutatakse laialdaselt valtspinke, torupainutuspinke, presspinke ja teisi spetsiaalseid masinpresse. Tavalisemad tooted, mida valmistatakse, on elektrikapid ja ventilatsioonitorustikud.
Tehnoloogia
Vormimismenetlus näeb ette tooriku paigutamist painutustemplite vahele ja lehtmaterjali pressimist templite abil templikujuliseks. Tavaliselt on painutades vaja ületada nii tõmbepinged kui ka survepinged. Pärast painutust tekitavad jääkpinged materjali tagasipaindumise. Seetõttu on vaja materjalile anda mõningane ülepaine, et saada soovitud paindenurk. Tagasipainde suurus sõltub valitud materjalist ja vormimismeetodist.
Painutades venib lehtmaterjal pikemaks. Painde venivust saab mõõta välispindade mõõtmiste suhtest enne ja pärast painutamist. Sisemist raadiust loetakse painderaadiuseks. Painderaadius sõltub vormimistemplitest, materjali omadustest ja materjali paksusest.
Painutusviisid
Painutuspressidega painutamisel on kolm põhilist vormimisviisi. Üksteisest on meetodid eristatavad surumistempli paindelõpu asukoha järgi. Need kolm painutusviisi on järgmised:
Painutustööriistade konfiguratsioon on kõigi kolme meetodi puhul peaaegu identne. Tööriista, mille tipus on raadius ja mis on kinnitatud pikale talale, nimetatakse templiks. Templid on tavaliselt kinnitatud masina ülemise osa külge klambrite abil ja liiguvad ülevalt alla, et tekitada painutuseks vajalik survejõud. Alumist tööriista kutsutakse matriitsiks, milles asub V-kujulise profiiliga süvend. Matriitsid on tavaliselt paigal ja asetsevad masinal selleks ette nähtud pesas. Eri liiki vormimiste teostamiseks kasutatakse spetsiaalselt konstrueeritud masinaid või mehhanisme.
Kolmepunktipainutus
Kolmepunktipainutus on uuem tehnoloogia, milles kasutatakse seadistatava kõrgusega matriitsi, mis on liigutatav servomootoriga. Kõrgust saab seadistada 0,01 mm ulatuses. Kõrguse reguleerimine matriitsi ja ülemise templi vahel on lahendatud hüdraulilise padja abil, mis kohandab painet lehtmaterjali paksuse hälbe järgi. Kolmepunktipainutuse meetodiga on võimalik saavutada ±0,25-kraadine täpsus. Kuigi see meetod võimaldab suurt paindlikkust ja täpsust, kaasnevad sellega suured kulud ja erinevate tööriistade vähesus. Sellist painutusmeetodit kasutatakse peamiselt kõrge väärtusega nišitoodete puhul.
Keskmine teeleht
Keskmine teeleht (Plantago media) on mitmeaastane rohttaim teeleheliste sugukonnast teelehe perekonnast.
Levik
Liigi areaal on Euroopa, Siber, Põhja- ja Kesk-Aasia. Eestis on ta laialt levinud. Kasvab aruniitudel, teeservades, metsades, mägedel. Väga resistentne välismõjuritele.
Kirjeldus
Taim kasvab 15–60 cm kõrguseks. Keskmise teelehe õied on koondunud pika liduskarvase varre otsa tihedasse tähkõisikusse. Keskmise teelehe kroonlehed on heleroosad. Tal on pikad harali asetsevad lillad tolmukaniidid, mille otsas on valged või lillad tolmukapead.
Keskmise teelehe lehed on ühtlaselt kaetud väikeste harjasjate karvadega. Ka labast tunduvalt lühem lai leheroots on karvane. Kui leht taime küljest lahti tõmmata, siis enamasti jäävad rootsu külge rippuma pikad niidid. Nii et roots on tugevate soontega.
Kasutamine
Keskmine teeleht on laialt kasutatud ravimtaim. Erinevalt suurest teelehest tarvitatakse tema keedist rahvameditsiinis ka nõgestõve ja “väljaveninud soonte” puhul. Loomulikult sobib ta aga ka suure teelehe asemel teena rögalahtistina kopsuhaiguste puhul. Ka temast on saadud abi selliste piinavate haiguste puhul nagu mao- ja soolehaavandid. Keskmise teelehe leht aitab haavu puhastada ja verejooksu peatada, samuti on ta hea haudunud, hõõrutud ja põletatud kohtadele panemiseks. Seejuures ei tohi aga unustada, et haigele kohale peab pääsema taime mahl. Selleks võib mahla kas lehest välja pigistada või siis panna haigele kohale katkimuljutud leht.
Mihai I
pisi|Mihai I 2007. aastal Mihai I (26. oktoober 1921 – 5. detsember 2017) oli Rumeenia kuningas, kes valitses aastatel 1927–1930 ja 1940–1947.
Mihai oli kuningas Carol II poeg. Ta sai kuningaks pärast oma vanaisa Ferdinandi surma, sest Ferdinand keeldus oma priiskavalt ja lodevalt elavat poega Carolit troonile lubamast. Ent 1930. aastal pani Carol toime riigipöörde, kukutas oma poja ning haaras võimu enda kätte. 1940. aastal kaotas Rumeenia Ungarile Transilvaania ja Bulgaariale lõunapoolseid alasid, lisaks veel Nõukogude Liidule Moldova ja Põhja-Bukoviina. Seetõttu muutus Caroli valitsus äärmiselt ebapopulaarseks ning too pidi trooni taas pojale loovutama. Nüüd asus Mihai ametlikult juba iseseisvalt valitsema, kuid tegeliku võimu sai endale saksameelne diktaator Ion Antonescu.
1944. aastal otsustas Mihai Rumeenia Saksa-meelse režiimi kukutada, sest oli selge, et sõda kaotatakse. Ta vangistas Antonescu ning kuulutas Saksamaale sõja. Saksamaal moodustatud Horia Sima rahvuslik eksiilvalitsus ütles oma üleskutses sel puhul: ''Kuningas Michael tõotab rahu. Tõeliselt ei tähenda see rahu muud kui Rumeenia okupeerimist Nõukogude armee poolt ja seega Rumeenia bolševiseerimist ning rumeenia rahva orjastamist ja hävitamist. See on alatu vale, et inglased ja ameeriklased olevat taganud Rumeenia iseseisvuse, sest tegelikult on nad meie maa ammugi Stalinile lubanud. ... Juba praegu seisab kuninga Michaeli jaoks lennuk valmis, et teda õigel ajal välismaale viia .''
Novembris 1947 külastas Mihai Londonit, kus ta käis printsess Elizabethi (tulevase Inglismaa kuninganna Elizabeth II) ning Kreeka ja Taani printsi Philipi abielu sõlmimisel. Seal tutvus ta Bourbon-Parma printsessi Anne'iga, kellest sai hiljem tema abikaasa. Kuningas lükkas tagasi kõik varjupaigapakkumised ning tuli Rumeeniasse tagasi.
Mihai meenutas hiljem, et kui ta keeldus aktile alla kirjutamast, ähvardas Groza teda relvaga, ning ähvardas, et kui ta ei kuuletu, tapetakse valitsuse käsul ligi tuhat vangistatud õpilast.
NKVD endine juht, kindralmajor Pavel Sudoplatov meenutas aga hiljem, et NSV Liidu asevälisminister Andrei Võšinski pidas ise läbirääkimisi Mihaiga troonist loobumise osas, lubades talle ka maksta Mehhikos pensioni.
Albaania liider Enver Hoxha aga meenutas hiljem, vestlustest Rumeenia kommunistide juhtidega, et Mihaid ei ähvardanud relvaga mitte Groza, vaid Gheorghiu-Dej ning nagu Nikita Hruštšov väitis, lubati Mihail riigist lahkuda väikese kaaskonnaga ja kogu soovitud varaga ning et Punaarmee ümbritses lossi, et kaitsta seda kuningale lojaalsete väeüksuste eest.
3. jaanuaril 1948 sunniti ta riigist lahkuma. Sama aasta märtsis teatas ta, et tema toonist loobumise avaldus oli tehtud vägivalla ähvardusel, ning kasutas kuninga tiitlit eksiilis edasi.
Pärast Caroli tagasiastumist 1940. aastal ei kohtunud Mihai temaga enam kunagi ning ka ta ise ei tahtnud oma isa näha, kuna too oli tema ema oma avalike armuafääridega mitu korda häbistanud. Mihai ei käinud 1953. aastal ka isa matustel.
10. juunil 1948 abiellus ta Ateenas Bourbon-Parma printsessi Annaga, kellest sai Rumeenia kuninganna Anne. Kuna Anna oli katoliiklane, palusid nad abiellumiseks õnnistust paavst Pius XII-lt. Kui aga Mihai keeldus lubamast, et ta kasvatab lapsi katoliiklastena, sest see oli vastuolus 1923. aasta Rumeenia põhiseadusega, ei andnud paavst nõusolekut ning katoliku kirik kuulutas nende abielu legaalseks alles 1966. aastal. Paaril sündis 5 tütart:
Algul elasid Mihai ja Anne Firenzes, hiljem kolisid nad Lausanne'i, 1950. aastal Hampshire'i krahvkonda Inglismaal ja 1956. aastal tagasi Šveitsi Versoix'sse, kus nad elasid 45 aastat. Anne suri 1. augustil 2016.
Aastal 1992 külastas ta 44 aasta järel taas oma kodumaad, kuid sai juba samal aastal taas sissesõidukeelu, sest toonast valitsust hirmutas kuninga suur populaarsus ning kardeti monarhia taastamist. Aastal 1997 Mihai kodakondsus taastati ning sellest ajast alates elas ta vaheldumisi Šveitsis ja Rumeenias.
Monarhia taastamist Mihai ei taotlenud, seda enam, et tal polnud ühtegi poega. 30. detsembril 2007, troonist loobumise 60. aastapäeval, kirjutas Mihai alla Rumeenia kuningliku perekonna alusreeglitele, millega ta määras troonipärijaks printsess Margareta ning andis talle Rumeenia kroonprintsessi ning Rumeenia krooni hooldaja tiitli. Ühtlasi palus ta Rumeenia parlamenti monarhia võimaliku taastamise korral loobuda Saali õigust järgivast troonijärglusest. Uued alusreeglid ei ole Rumeenia kuningriigi põhiseaduse alusel siduvad, kuni puudub Rumeenia kuningliku parlamendi heakskiit. Samuti sõltub Rumeenia kuningliku parlamendi valikust Hohenzollern-Sigmaringenite troonijärglus.
2. märtsil 2016 tõmbus Mihai avalikust elust tagasi. Varem sel aastal oli tal diagnoositud krooniline leukeemia ja kartsinoom.
Mihai suri 5. detsembril 2017 oma kodus Šveitsis Aubonne'is, olles viimane elusolev enne Teist maailmasõda valitsenud riigipea.
Monoteism
Monoteism on usk ainsasse, universaalsesse, kõikehõlmavasse Jumalasse.
On erinevaid monoteismi vorme, sealhulgas:
Üks monoteismi alternatiive on polüteism, mille kohaselt jumalaid on mitu. Dualismi järgi on olemas kaks sõltumatut jumalikku olendit või igavest printsiipi, millest üks on hea ja teine kuri, nagu algul zoroastrismis, kuid täielikumalt gnostilistes süsteemides, näiteks maniluses.
Enamik monoteiste ütleksid, et monoteism on definitsiooni poolest polüteismiga ühitamatu. Polüteistlike usundite järgijad käituvad siiski sageli samamoodi nagu monoteistid. Asi on selles, et usust paljudesse jumalatesse ei tulene paljude jumalate kummardamine. Paljud polüteistid usuvad paljudesse jumalatesse, kuid kummardavad ainult ühte. Sellist praktikat nimetatakse henoteismiks. Ka polüteistlikes kultuurides on monoteistlikke teoloogiaid, näiteks mõned koolkonnad hinduismi raames, mille järgi paljud jumalad lihtsalt esindavad üheainsa aluseks oleva jumaliku väe aspekte. Üheainsa jumala kummardamine panteonist võib areneda omamoodi monoteismiks, nagu näiteks Atoni kultuse puhul Vana-Egiptuse vaarao Echnatoni valitsemise ajal. Et paljudes polüteistlikes religioonides ei ole vahe jumalate ja teiste üleloomulike olendite vahel nii järsk kui monoteismis ja puudub ka ühene hea-kurja eristus, ei ole usundite liigitamine alati nii kerge kui esmapilgul tundub.
Zoroastrismi peavad mõned uurijad kõige varasemaks monoteistlikuks vaateks, mis inimkonnas on välja kujunenud, kuigi tegemist ei ole täieliku monoteismiga, sest peajumal Ahura Mazda ei ole ainus looja. On teooriaid, mille järgi judaism jõudis oma praeguse monoteistliku arusaamani Jumalast zoroastrismi ja vanakreeka filosoofia mõjul. Enne seda peeti Jahvet üksnes hõimujumaluseks, kes hoolitses Aabrahami järeltulijate eest. See arvamus ei ole ühitatav sellega, kuidas aabrahamlikud religioonid (judaism, kristlus ja islam) ennast ise mõistavad. Need rõhutavad, et eksklusiivne monoteism (ürgmonoteism) on kogu inimkonna algne usund ning kõik teised jumalad on iidolid ja loodud olendid, keda on ekslikult hakatud jumalustena kummardama.
Kristlik usk Kolmainsusesse on kristluse enda järgi monoteism. Samas seavad paljud judaistid, muslimid ja unitaristlikud kristlased selle küsimärgi alla. Kriitikud väidavad, et Kolmainsuse kummardamine on tegelikult triteismi vorm, hüpoteetiline ususüsteem, mille kohaselt on olemas kolm erinevat jumalat – Isa, Poeg ja Püha Vaim.
Aneemia
Aneemia (ladina keeles anaemia, vanakreeka keeles ἀναιμία anaimía) ehk kehvveresus on kõige sagedasem erütrotsüütide ehk punaverelibledega seotud häire, mille korral on erütrotsüütide ja/või hemoglobiini sisaldus veres normaalsest väiksem.
Patristika
Patristikateadus
Patristika kasutab keeleteaduse ja kirjandusteaduse meetodeid, sisaldades omamoodi varakristlikku kirjanduslugu.
Aneemia
Aneemia on tihti mõne muu haiguse tagajärjel tekkinud muutus, mis põhjustab sageli omakorda sekundaarsete kliiniliste tunnuste teket. Samas võib aneemia tekkida ka puuduliku toitumise tagajärjel, kui organism ei saa toidust piisavalt vereloomeks vajalikke aineid.
Patristika
Patristikateadus
Patristika on osa kirikuloost ning töötab käsikäes dogmadelooga.
Aneemia
Aneemia mõju organismile
Aneemia tagajärjel vähendab vere võime transportida hapnikku kudedesse, põhjustades hüpoksiat ehk hapnikupuudust organismis. Tekkinud hüpoksiale reageerivad peamiselt neerudes asuvad rakud erütropoetiini sünteesimisega. Erütropoetiin põhjustab luuüdis CFU-E rakkude proliferatsiooni ja diferentseerumist proerütroplastideks. Selle tulemusena suureneb veres retikulotsüütide sisaldus ja aneemiat nimetatakse regeneratiivseks. Juhul, kui aneemiale ei järgne luuüdis uute erütrotsüütide tootmist, on tegemist mitteregeneratiivse aneemiaga.
Patristika
Patristika areng
2. ja 3. sajandi apologeedid, näiteks Justinus ja Tertullianus, kirjeldasid kristlust antiikfilosoofia vahenditega, kasutades Platoni, Philoni, stoitsismi ja uusplatonismi mõistestikku, et kristlust domineerivale kultuurile arusaadavamaks teha.