cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Malta lipp
Kangas on jagatud vertikaalselt kaheks väljaks, vardapoolne on valge ja lehvipoolne punane (Pantone värviskaala järgi PMS 186). Vardapoolsesse ülanurka on paigutatud Georgi rist, mille andis Maltale Suurbritannia kuningas George VI 1942. aastal Teises maailmasõjas osutatud kangelaslikkuse ja rahva pühendumuse eest.
Kreeta meri
thumb|Kreeta meri on kaardil tähistatud numbriga 16
Musandami kubernerkond
Musandami kubernerkond on Omaani 1. järgu haldusüksus. Ta asub Omaani põhiterritooriumist lahus Hormuze väina ääres Musandami poolsaarel. Piirneb lõunas Araabia Ühendemiraatidega.
Provints jaguneb 4 ringkonnaks: Khaşabi, Bukha, Dibba Al-Baya ja Madḩā' ringkond.
Madḩā' ringkond paikneb eksklaavina Araabia Ühendemiraatidest ümbritsetuna provintsi põhiterritooriumist lõunas.
Ahhaia liit
Ahhaia liit oli Peloponnesose linnriikide liit. pisi|Ahhaia liidu alad ca 150 eKr Ahhaia liit asutati 280 eKr ja oli koos Aitoolia Liiduga (asutatud umbes 370 eKr Kesk-Kreekas) poliitiline ja sõjaline vastasleer Makedoonia võimule. Ahhaia liit Peloponnesose põhjarannikul tugevnes järsult 251. aastal eKr, kui temaga ühines idapoolne naaberlinn Sikyon ja 249. aastal eKr liitus liiduga ka Kórinthosning 243 aastal eKr võeti Makedoonialt Akrokorintose.
Liidu põhiseadus oli demo/timokraatlik  (liidukodanikuõigus; laialdane autonoomia; ühine välispoliitika, täidesaatev võim ning strateegia; igal aastal valitav nauarh). Ahhaia liit oli oma suunitluselt Aitoolia liidust aristokraatlikum, toetades aristokraatlikke riigikordi mujalgi Kreekas. Sikyonlase Aratose (271–213 eKr) juhtimisel võitles Ahhaia liit edukalt Makedoonia vastu. Liit Spartaga muutus Sparta võimunõudluse tõttu vastastikuseks vaenuks ja vastuseis demokraatlikule arengule Spartas sundis teda Makedoonialt toetust otsima.
Aratose järglane Philopoimen (253–183 eKr) püüdis Ahhaia liitu kindlustada, kuid see hakkas lahkhelide tõttu lagunema juba enne seda, kui roomlased võitsid 168 eKr Pydna juures Perseust. Tuhat peamist Rooma-vaenulikku valitsevasse kihti kuuluvat ahhailast (sealhulgas Polybios) viidi Itaaliasse.
Sõjas Sparta vastu sai Ahhaia liit 146 eKr Spartat soosivalt Roomalt hävitavalt lüüa (purustati Korintos). See oli Kreeka poliitilise iseseisvuse lõpp. Ahhaia läks Rooma Macedonia provintsi haldusse (27 eKr sai ta omaette Achaia senatiprovintsiks).
Turteltuvi
pisi|Turteltuvi muna Turteltuvi (Streptopelia turtur) on tuvilaste sugukonda turteltuvi perekonda kuuluv lind.
Turteltuvi nimi tuleneb linnu järjest korratavast uinutavas laadis hüüust "turrrturrr...", mis kõlab aprilli lõpust augustini välja. Lind painutab häälitsedes pead ja puhevil kaela ning teeb seejuures kergelt noogutavaid liigutusi. Esitlusi võib kuulda varahommikuti, pärastlõunal ja ka keskpäeva paiku. Selle põhiülesanne on emaslindude peibutamine. Eesti keelde on sõna laenatud keskalamsaksa keelest (< turteldūve).
Turteltuvid on vägagi territoriaalsed ja kui tarvis, võivad nad võidelda juba olemasoleva eest. Viimast väldivad nad oma mängulennuga, mis põhineb teiste liikide eeskujudel. Lind tõuseb teravnurga all lendu, teeb mõne tiivaplaksu, jõuab umbes 20 m kõrgusele, seisatab seal ja keerleb allapoole, laiutades oma saba, nii et selle valge ääris paistab kaugele, ja sageli laugleb kohe lõputiirule. Need mängulennud moodustavad vahel ka osa lembemängust, kuid siis on lendu tõustes tiivalöögid innukamad ja kiiremad.
Turteltuvi juures on muudki tuvidele ebatavalist. Näiteks on nad ainsad rändtuvid Euroopas – septembris lendavad nad Aafrikasse ja naasevad sealt aprillis. Need linnud rändavad päeviti laial rindel ja tavaliselt suurel arvul: ainsa päeva vältel on loendatud Maltalt üle rändamas umbes 20 000 lindu.
Turteltuvi on meil ainus tuvi, kes hoidub täisehitatud aladest. Ta on üsna tavaline lind hõredates metsaservades või hekkides ning eriti armastavad nad sooje päikeseküllaseid ja turvalisi paiku.
An-Naḩwah
Küla koordinaadid on.
Marshalli Saarte lipp
thumb|360px|Marshalli Saarte lipp Marshalli Saarte lipp on kasutusel alates 1. maist 1979.
Jeemeni lipp
Jeemeni lipp on Jeemeni Vabariigi ametlik lipp.
Lipp võeti kasutusele 22. mail 1990 – päeval, kui Jeemeni AV (Põhja-Jeemen) ja Jeemeni DRV (Lõuna-Jeemen) ühinesid. Plagu on horisontaalsete väljadega puna-valge-must trikoloor. Värvid pärinevad mõlema ühinenud riigi lipult, Põhja-Jeemeni lipult jäeti ära roheline täht ja Lõuna-Jeemeni lipult sinine kolmnurk punase viisnurkse tähega.
Ametliku kirjelduse järgi sümboliseerib punane ühtsust ja märtrite verd, valge säravat tulevikku ja must tumedat minevikku.
Punane, valge ja must on ka panaraabia värvid. Must sümboliseerib Muhamedi ja Abbassiidide dünastiat, valge Omaijaadide dünastiat ja punane haridžiide. Neljas araabia värv on roheline, mis sümboliseerib Fatimiidide dünastiat, kuid Fatimiidide riik ei ulatunud kunagi Jeemenini ja rohelist värvi Jeemeni lipul ka pole.
Üsna sarnased on mitu araabia maade lippu. Egiptuse, Iraagi ja Süüria lipp erinevad Jeemeni lipust ainult selle poolest, et neil on valgel laiul mingi kujutis.
Turteltuvi
2017. aastal on ta Eesti aasta lind.
Taju
Taju ehk pertseptsioon on psühholoogias objektiivse tegelikkuse peegeldumine teadvuses tervikliku meelelise kujundina, mis tagab mõjurite äratundmise ja identifitseerimise. Filosoofias mõeldakse taju ehk meeltetaju all ümbritseva maailma teadvustamist meelte abil.
Turteltuvi
Rahvusvaheline Looduskaitseliit (IUCN) loeb turteltuvi ohualtiks liigiks. Liigi arvukus on Euroopas märgataval vähenenud, eriti tugevalt on vähenenud Venemaa ja Kesk-Aasia populatsioonid. Turteltuvi arvukuse vähenemise põhjuseks on muu hulgas pesa rajamiseks sobilike elupaikade vähenemine ning jaht rändeteel ja talvitusaladel.
Taju
Psühholoogia
Taju formeerumine toimub aistingutes sisalduva elementaarinformatsiooni alusel aju vastavates keskustes ja on tegelikkuse meelelise peegeldamise või meelelise tunnetamise üks etappe aistingu ja kujutluse kõrval. Kuivõrd oluline on tajukeskuste osa taju kujunemisel, näitab kasvõi see, et osa tajuelamusi formeeritakse ilma otsese aistingu olemasoluta, vaid eelneva kogemuse ja tagasiside alusel. Näiteks ruumitaju – kuigi silma võrkkestale langev kujutis on kahemõõtmeline, moodustatakse eelneva kogemuse põhjal kolmemõõtmeline tajuelamus.
Kuigi 19. sajandist pärineva traditsiooni järgi tehakse selget vahet aistingu ja taju vahel, on uuringud näidanud, et alati ei ole see otstarbekas. Viidatakse "taibukatele" mehhanismidele, mis ilma vaheastmeteta suudavad registreerida keerukaid ja samal ajal mõttekaid keskkonna omadusi. See seisukoht ei ole veel tänaseks kindlapiiriliselt välja kujunenud.
Käibekeeles mõistetakse tajumise all sageli meelelise tunnetuse protsessi tervikuna ja üsna tüüpiliselt liitub käibekeeles tajumise mõistele ka mõtlemist sisaldav nüanss. Näiteks: "ma tajun, et midagi on muutumas".
Eristatakse järgmisi tajuliike:
Tajul eristatakse mitmeid omadusi:
Tajufenomenidega, mille füsioloogilist substraati (nt vastavaid retseptoreid) ei ole inimesel tänini avastatud või mille olemasolu ei suudeta tänapäevaste teaduslike meetoditega tõestada, tegeleb parapsühholoogia. Selliseid meelesüsteeme nimetatakse kuuendaks, seitsmendaks jne meeleks.
Taju olemus
Kui öeldakse, et keegi tajub, et p, siis see implitseerib, et p. Kui kellelgi on tajuelamus, et p, siis see ei implitseeri, et p. Sellepärast tekib küsimus, kuidas tajuelamus on seotud tajutava reaalsusega.
Taju fenomenoloogia
Tajuelamuse objektid on tavakäsituses objektiivsed avalikud objektid. Tajutakse ka nende omadusi (mille objektiivsus pole alati selge). Kuigi mõne tajuteooria järgi tajutakse objektiivseid objekte millegi subjektiivse tajumise kaudu, tundub tajuelamus tajujale peaaegu kõigi tajuteooriate järgi objektiivse maailma teadvustamisena, mitte taju enda põhjustatud asjade teadvustamisena. Näiteks nägemiselamust kirjeldatakse tavaliselt rääkides kogemusest erinevatest nähtavatest objektidest ja nende omadustest ning kasutades mõisteid, mis ei piirdu kujude ja värvustega. Neil kirjeldustel on väljaspool kogemust eksisteerivate asjade sidumus. Parim viis kirjeldada ilma niisuguse sidumuseta on öelda, et tajujal on niisugune tajuelamus, mida oleks loomulik kirjeldada sõnastuses, millel muidu oleks niisugune sidumus. Tõsiasi, et taju fenomenoloogia on niisugune, ei välista idealistlikke tajuteooriaid, mille järgi tajutavad objektid ja omadused on subjektiivsed.
Tajuelamuse tavakäsituse järgi on elamuse fenomeniline iseloom seotud tajutavate tegelike objektide loomusega. Elamuse fenomenilist iseloomu on kõige parem edasi anda kogemuse objektide kaudu ja selle kaudu, millistena need meile tunduvad. Analoogne lugu on uskumustega: nende loomust on kõige parem edasi anda, kirjeldades seda, mille kohta uskumus käib. Tajuelamuse fenomeniline iseloom sõltub tajutavatest objektidest, aga kuidagi teisiti kui uskumuste puhul. Taju puhul kogetakse objekti kohalolevana nii, nagu see uskumuse, mõtte ja paljude teiste vaimuseisundite ja vaimusündmuste puhul ei ole. See kohalolu ei ole lihtsalt objektiivne olemasolu (erinevalt teadmise, mõtte ja kujutluse juhtumist). Tajule on iseloomulik, et teda piirab see, missugune on taju kohalolev objekt tajumise hetkel. Taju on vahetu ja elav, nii nagu mõte ei ole: asi on selles, et tajutavad objektid ja nende omadused on tajumise ajal tajujale tegelikult antud. Tajuelamus on läbipaistev selles mõttes, et refleksioon või introspektsioon tajuelamuste üle ilmutab, et me ei teadvusta mitte elamusi ja nende tunnuseid (kvaale), vaid nende objektiivseid objekte. On vastu väidetud, et näiteks kui prillid eest ära võtta, siis nägemuselamus on teistsugune, ilma et objekte teistsugustena nähtaks; nii et võib-olla läbipaistmatuse tees ei kuulu taju tervemõistuslikku käsitusse.
Tajuobjektide objektiivsus ei käi ainult nägemise, vaid ka teiste meelte kohta. Usutav on öelda, et me kuuleme asju helide kuulmise kaudu, ja helid on meie kogemuses objektiivsed. Sama lugu on lõhnadega. Mõned metafüüsilised teooriad eitavad helide ja lõhnade objektiivsust, aga need teooriad lahknevad tervemõistuslikust arusaamast.
Moussa Traoré
pisi|Moussa Traoré (1989) Moussa Traoré (25. september 1936 – 15. september 2020) oli Mali sõjaväelane ja poliitik, Mali president 19. novembrist 1968 kuni 26. märtsini 1991.
Taju
Tajuprobleem
Tajufilosoofia üks põhilisi lähtekohti on tajuprobleem: kui on olemas illusioonid ja hallutsinatsioonid, kuidas siis saab taju anda otsese ja vahetu ligipääsu reaalsusele? Probleem esineb vastavalt illusiooniargumendina ja hallutsinatsiooniargumendina. Illusioonide ja hallutsinatsioonide võimalikkus näitab nende argumentide järgi, et taju ei saa olla objektiivsete esemete vahetu teadvustamine.
Moussa Traoré
Moussa Traoré sündis Kayesi linnas. Omandas üldhariduse Kitas ja sõjaväelise hariduse Fréjusi linnas Prantsusmaal. Naasis Malisse 1960. aastal, kui riik oli saanud iseseisvaks. Astus Mali armeesse ning sai 1961. aastal nooremleitnandiks. 1963. aastal ülendati ta leitnandiks. Saadeti Tansaaniasse iseseisvusliikumise sõjaväeliseks instruktoriks. Seejärel naasis ta kodumaale, kus oli Kati linnas sõjaväeinstruktor.
19. novembril 1968 juhtis edukat riigipööret president Modibo Keïta vastu. Seejärel sai temast sõjaväelise vabastuskomitee juht – sisuliselt riigi president. Lasi keelustada kõik parteid ning kogu poliitilise tegevuse.
1977. aastal suri vangistuses Mali ekspresident Modibo Keïta, kelle matustele kogunes palju rahvast. Valitsev režiim reageeris sellele tugevalt ning paljud matustel osalenud vangistati. 28. veebruaril 1978 arreteeriti süüdistatuna riigipöörde kavandamises kaitseminister Tiécoro Bagayoko ja julgeoleku minister Kissima Doukara.
1979. aastal rajas Traoré UPDM-i (Union Démocratique du Peuple Malien), mis oli ainus legaalne poliitiline partei Malis. Samuti rajati eraldi poliitilised organisatsioonid lastele ja naistele.
Lipa
Lipa on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.
Moussa Traoré
22. märtsil 1991 puhkesid riigis taas laialdased rahvarahutused, mida asuti jõuga maha suruma. Siiski läks armee rahva poole üle ning 26. märtsil 1991 toimus kindral Amadou Toumani Touré eestvedamisel riigipööre. Moussa Traoré vangistati ning mõisteti poliitiliste kuritegude eest 1992. aastal surma. President Alpha Oumar Konaré muutis aga surmanuhtluse eluaegseks vanglakaristuseks. 1999. aastal mõisteti Moussa Traoréle uuesti surmanuhtlus, sedakorda majanduskuritegude ning riigikassast sadade miljonite frankide röövimise eest. Kuid seegi surmaotsus muudeti eluaegseks vanglakaristuseks.
29. mail 2002 palus Moussa Traoré rahva ees vabandust oma režiimi ajal toime pandud kuritegude eest. Traoré viibis surmani vanglas.
Lipa
Muinasajal asus külas Lipa linnus. Linnusekoht on arvatud arheoloogiamälestiseks nagu ka sellest umbes 300 m kagusse jääv muinaskalmistu.
Lipametsa
Lipametsa on küla Rapla maakonnas Rapla vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Raikküla vallas.
Maroko lipp
pisi Maroko lipp on Maroko riigilipp.
Lipu punasel kangal on musta raamiga roheline pentagramm. Maroko lipp on punane olnud juba alates 12. sajandist, aastatel 1666–1915 oligi lipuks täiesti punane plagu. Pentagramm lisati 1915. aastal.
Lindanisa (ring)
Lindanisa oli eestlastest õpilaste põrandaalune ring, kus pahempoolsus oli seotud rahvuslusega - toetati nii Estonia teatri kui eesti keele kursuste korraldamist Johannes Aaviku juures. Ring tegutses Tallinnas enne Esimest maailmasõda.
Jostedalsbreen
thumb|right|200px|Jostedalsbreen Jostedalsbreen või Jostedali liustik on suurim liustik Mandri-Euroopas. Liustik paikneb Lõuna-Norra läänerannikul Sogn og Fjordane maakonnas. Teravmägede saarestikus on ka suuremaid liustikke.
Jostedalsbreen asub Lusteri, Balestrandi, Jølsteri ja Stryni vallas. Piirkonna kõrgeim koht on Lodalskåpa 2083 m kõrgusel. Liustik on 480 km² suurune.
Jostedalsbreeni rahvuspark asutati 1991. aastal, selle pindala on 1310 km².
Henry I
thumb|Henry I
Henry I (Beauclerc, sündinud 1068 või 1069, surnud 1. detsembril 1135) oli Inglismaa kuningas 1100–1135 ja Normandia hertsog (1105–1135).
Valitsusaeg
Henry I valitsusajal arenes riigivalitsemine. Ta kindlustas ka Inglismaa kuningriigi põhjapiiri, abielludes Šotimaa kuninga Edgari õe Edithiga.
Henry I ainus poeg ja pärija William hukkus 1120. aastal laevaõnnetuses ning ainus seaduslik pärijanna oli, Henry I surma järel (1135), Williami tütar Matilda, kes oli abielus (1114) Püha Rooma Keisririigi keisri (1106–1125) Heinrich V-ga. Võimalus, et trooni pärib mittemeessoost pärija, võimaldas võimu haarata Matilda tädipojal, William Vallutaja tütre Blois' krahvinna Adela pojal Stephenil.
Esimene abielu
11. novembril 1100 abiellus Henry I Edithiga, kes oli Šotimaa kuninga Malcolm III tütar. Et vältida Normandia parunite viha, muutis Edith oma nime Matildaks. Henryl ja Matildal oli kolm last.
Teine abielu
29. jaanuaril 1121 abiellus Henry Adelizaga, kuid sellest abielust lapsi ei sündinud.
Abieluvälised lapsed
Abieluväliselt oli Henry I-l 20–25 last ning laste emade tuvastamine on raske, kuna tal oli väga palju armukesi. Kõigist Inglismaa monarhidest oli just temal kõige rohkem sohilapsi.
Konnatatar
pisi|Jaapani konnatatar ja umbes 90 cm pikkune laps Konnatatar (Fallopia Adans.) on nelgilaadsete seltsi tatraliste sugukonda kuuluv mitmeaastaste rohttaimede perekond.
Esimesena kirjeldas konnatatart teaduslikult šoti päritolu Prantsusmaa loodusteadlane Michel Adanson (1727–1806). Nime sai perekond Padua botaanikaaias töötanud Gabriele Falloppio (1523–1562) järgi, kes on üks tänapäevase anatoomia rajajatest.
Perekonda kuulub 15 liiki, kes kasvavad põhjapoolkera parasvöötmest lähistroopikani. Perekonda kuulub ka ronitaimi.
Paljud konnatatraliigid on umbrohud. Nagu umbrohud ikka, kasvavad konnatatradki sööti jäänud maadel, jäätmaadel, liivastel nõlvadel, teepeenardel, jõgede kallastel jne.
Konnatatra lehed on terve servaga ja 2–8 cm pikad. Õied on rohelised ja asuvad 2–5 kaupa lehekaenaldes. Taim õitseb maist juulini. Vili on kolmekandiline pähklike.
Paljud konnatatrad on head meetaimed.
Mitut konnatatraliiki peetakse kahjulikuks, invasiivseks liigiks, eriti jaapani, sahhalini ja himaalaja konnatatart. Jaapani konnatatar toodi 19. sajandil ilutaimena Jaapanist Suurbritanniasse, kus pääses vabadusse. Samamoodi jõudis jaapani konnatatar hiljem USA-sse.
Konnatatar levib väga kiiresti oma laialdase juurestiku, täpsemalt risoomide abil. Juurestik võib emataimest ulatuda 7–20 m kaugusele ja 2 m sügavusele. Juure- ja varretükkidest, isegi kõigest 1 cm pikkustest, võib alguse saada uus taim. Suurvesi ja üleujutused võivad juurestikku ja taime maapealset osa lõhkuda ning selle tükke allavoolu kanda. Kui need jälle pinnast kohtavad, võivad need veekogu kaldal aluse panna uuele taimele. Nagu teisedki invasiivsed liigid, saab konnatatar suurepäraselt kasvada pinnasel, kus varem taimestikku polnud. Suure kasvu tõttu suudab konnatatar terve pinnase enda valdusse võtta, nii et teised liigid sellel kasvada ei suuda. Taime ei saa kergesti hävitada ka lõikamise, niitmise, väljakaevamise ja isegi mõnede taimemürkidega, sest kui taim katki teha, siis paneb see taime allesjäänud osas olevad uinunud pungad puhkema ning taim annab rohkesti juure- ja varrevõsusid, et taastada hävinud osa.
Eestis on levinud kaks liiki, mis võivad oma vahel anda ka hübriidseid järglasi: Sahhalini pargitatar, vooljas pargitatar (vooljas kirburohi) ning nende hübriidid kuuluvad keskkonnaministri määruses toodud looduslikku tasakaalu ohustavate taimeliikide nimekirja. Ehk nende toomine Eestisse on keelatud ning neid ei tohi kasvatada ja levitada ilma keskkonnaameti loata.
Mali lipp
Mali lipp on Mali ametlik lipp.
Tatar
Tatar (Fagopyrum Mill.) on taimeperekond tatraliste sugukonnas.
Perekonda kuulub 15–16 liiki, mis on looduslikult levinud Hindustani poolsaarel, Indohiina poolsaarel ja Hiinas.
Eestis kasvatatakse teraviljana harilikku tatart (Fagopyrum esculentum). Samuti esineb tulnukana idatatar (Fagopyrum tataricum).
Mali lipp
Riigi- ja rahvuslipp
Mali riigi- ja rahvuslipu eeskujuks on võetud Prantsusmaa lipp, mis on kujundatud panaafrika värvides. Lipp võeti ametlikult kasutusele 1. märtsil 1961. Rohe-kolla-punane trikoloor väljendab Aafrika ühtsust.
Roheline (PMS 361C) kujutab lootust ja loodust, kollane (PMS 116C) päikest ja maavaraderikkust ning punane (PMS 186C) kangelaslikkust ja revolutsioonilist minevikku.
Mali ajaloolised lipud
thumb|175px|[[Pilt:FIAV historical.svg|23pxMali lipp 1959-1961]] 1959. aastal loodud Mali Föderatsiooni (ühendatud Prantsuse Sudaan ja Senegal) lipuks sai vertikaalsete väliadega rohe-kolla-punane trikoloor, mille kollase välja keskel oli "kanaga". Liitriik eksisteeris kõigest 2 kuud ning lipust sai Mali Vabariigi tunnus. 1961. aastal eemaldati islamiusuliste nõudel lipult "kanaga", sest islami usk ei luba kujutada lipul inimest.
Mandé Sidibé
Mandé Sidibé (20. jaanuar 1940 – 25. august 2009) oli Mali poliitik, peaminister 15. veebruarist 2000 kuni 18. märtsini 2002.
Sidibé sündis Bafoulabé linnas, kuid kasvas üles Bamakos. Tema isa Mamadou Sidibé oli Prantsuse sõjaväe kapten. Ta omandas Bamakos üldhariduse ning läks 1959. aastal Prantsusmaale, kus omandas Bordeaux' ja Pariisi ülikoolis bakalaureusekraadi majandusteaduses. Pärast õpingute lõpetamist 1965. aastal naasis ta Malisse ja asus tööle Mali keskpangas.
1967. aastal pakuti talle võimalust asuda tööle Rahvusvahelisse Valuutafondi. Seal töötas ta mitmel ametikohal ning tõusis 1977. aastaks IMF-i Aafrika haru juhiks. IMF-is töötamise ajal jätkas Sidibé majandusõpinguid ning omandas George Washingtoni ülikoolis magistrikraadi.
Aastal 1996 sai temast Mali presidendi Alpha Oumar Konaré nõunik.
Aastatel 2000–2002 oli Sidibé Mali peaminister ja selle kõrvalt ka Mali keskpanga juht.
Alates 2006. aastast töötas ta panga Ecobank Transnational Incorporated (ETI) juhina. ETI on erapank, mille kontorid asuvad 13 Aafrika riigis (Beninis, Burkina Fasos, Kamerunis, Roheneemesaartel, Elevandiluurannikul, Ghanas, Guineas, Libeerias, Malis, Nigeris, Nigeerias, Senegalis ja Togos).
Hispaania lipp
right|300px|thumb|Hispaania lipp [[Hispaania vapp|vapiga]] thumb|Hispaania rahvuslipp Hispaania lipp (hispaania keeles Bandera de España) on Hispaania riigilipp.
Vestfirðir
Vestfirðir ('läänefjordid') on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Islandi loodeosas.
Hispaania lipp
Traditsiooniliselt kasutatakse lipu kollase värvi määratlemisel arhailist sõna gualda. Sellepärast kutsutakse rahvasuus lippu sõnaga rojigualda, mis tähendab punakuldset.
Vestfirðir
Suurem osa piirkonnast asub Vestfirðiri poolsaarel, mida ülejäänud Islandiga ühendab 10 kilomeetri laiune maakitsus Gilsfjörðuri ja Bitrufjörðuri fjordi vahel.
Hispaania lipp
Lisaks reguleerivad lipu kasutamist 1977 vastu võetud kuninglik määrus 1511, mis reguleerib lippude, vappide ja muude embleemide kasutamist, aastal 1981 vastu võetud kuninglik määrus 441, mis määratleb lipul kasutatavad värvid ja kujundid, ning 19. detsembril 1981 vastu võetud seadus 39, mis reguleerib lipu kasutamist.
Vestfirðir
Vestfirðir on mägine. Rannajoont liigendavad arvukad fjordid.
Hispaania lipp
Lipu proportsioonid on 2:3. Lipul oleva Hispaania vapi kõrgus on 40% lipu kõrgusest ja ta on lipu mõlemal poolel. Vapi keskosa kaugus lipu vasakust servast on võrdne poolega lipu kõrgusest. Lubatud on kasutada ka ebaproprtsionaalseid, näiteks ruudukujulisi lippe. Sel juhul peab vapp asuma lipu keskel.
Lippu tohib heisata üksnes rõhtsalt avalike asutuste hoonetel, eramajadel, äriettevõtetel, laevadel, linnaväljakutel ja avalikel tseremooniatel. Lipp tohib olla heisatud päikesetõusust päikeseloojanguni, välja arvatud Hispaania valitsuse hoonetel nii kodu- kui välismaal, kus ta peab olema heisatud ööpäev läbi. Öösel peab lipp olema sealjuures valgustatud.
Vestfirðir
Suurim linn on Ísafjörður, mis on piirkonna halduskeskus ning ühtlasi ärikeskus ja liiklussõlm.
2022. aasta alguse seisuga elas seal 7205 inimest, millega see oli kõige väiksema rahvaarvuga piirkond Islandil.
Hispaania lipp
Leinalipp peab olema heisatud ühel järgmisest kahest viisist. Esiteks tohib leinalipu heisata mitte lipumasti tippu, vaid selle 2/3 kõrgusele. Teiseks tohib leinalipul kasutada musta linti, mis on vähemalt 10 cm lai ja kinnitatud lipumasti külge nii, et selle otsad ulatuvad vähemalt lipu alumise servani. Lipuga tohib katta ka matuse ajal valitsusametnike, sõjaväelaste ja kuninga määrusega nimetatud isikute kirstu.
Nils Bielke
Nils Bielke nime kandsid mitmed ajaloolised isikud:
Oma laulu ei leia ma üles
"Oma laulu ei leia ma üles" on eesti laul, mille meloodia autor on Valter Ojakäär ja sõnade autor Leelo Tungal.
Vestfirðir
pisi|tühi|[[Dýrafjörður]]
Zákynthose saar
Zákynthos (Vana-Kreeka kontekstis Zakynthos; kreeka keeles ja vanakreeka keeles Ζάκυνθος, itaalia keeles Zante) on Kreekale kuuluv saar Joonia meres Ileíast läänes ja Kefalloniást 9 km lõunas, üks Joonia saartest.
Oma laulu ei leia ma üles
Laulu kirjutas Valter Ojakäär 1966. aastal, selle esmaesitajaks oli Heli Lääts. Videosalvestis laulust Heli Läätse esituses on osaks Eesti Telefilmi muusikafilmist "Meloodia 67". 1974. aastal salvestas plaadifirmas Meloodia laulu eesti ja vene keeles Jugoslaavia laulja Ljiljana Petrović. 1998. aastal ilmunud Valter Ojakääru kogumikalbumil "Meeletu maailm" esitab laulu Ilona Aasvere (Tiit Kikase seade).
Zákynthose saar
Saare lääneosa on mägine, kõrgusega kuni 756 meetrit (Vrachiónase mägi).
Oma laulu ei leia ma üles
Valter Ojakääru 85. sünnipäeva kontserdil esitas laulu "Oma laulu ei leia ma üles" Evelin Pang. Laulu on esitanud ka Tallinna Ülikooli kammerkoor 2009. aastal Eesti Televisiooni võistlussaates "Laululahing". 2012. aastal ilmunud albumil "Kuldne põld" esitab sama laulu Maarja-Liis Ilus.
Vestfirðir
Välislingid
🇮🇸
Zákynthose saar
Saare pealinn on Zákynthos.
Zákynthose saar on huvipakkuv turistidele, sest selle rahvusvaheline lennujaam teenindab palju tšarterlende Põhja-Euroopast. Saare hüüdnimi on To fióro tou Levánte (itaalia keeles Il fiore di Levante, inglise keeles The flower of the East; 'Idamaade õis'), mille andsid saarele veneetslased.
Ram
Ram on mitme asja nimi:
Ram on India mehenimi (Rāma järgi) ja Iisraeli mehenimi (Raami järgi).
Ravim
pisi Ravim ehk medikament (ladina medicamentum) on Maailma Terviseorganisatsiooni definitsiooni järgi iga valmistatud, turustatud või turustamiseks määratud aine, mis on ette nähtud haigete ravimiseks, haigusseisundi kergendamiseks, haiguste ärahoidmiseks või diagnoosimiseks inimesel või loomal, inimese või looma elutalitluse taastamiseks, korrigeerimiseks või muutmiseks.
Ram
Rami järv on järv Iisraelis.
Ravim
Ravimi all võidakse mõista ka kemikaali või muid aineid, mida saab kasutada ja kasutatakse haiguste uurimiseks või ennetamiseks, seega kuuluvad ravimite hulka mitmesugused vaktsiinid, diagnostilised preparaadid ja kontrastained.
Ram
Perekonnanimi
Ram on ka mitme tuntud inimese perekonnanimi:
Hispaania lipp
Kui Hispaania lipp heisatakse koos teiste lippudega, siis tuleb kasutada järgmist järjestust: Hispaania lipp, teiste riikide lipud, Euroopa Liidu lipp, rahvusvaheliste valitsusväliste, sõjaliste ja valitsusorganisatsioonide lipud, autonoomsete piirkondade lipud, linnade lipud ja ülejäänud lipud. Teiste riikide lipud tuleb järjestada vastavalt nende hispaaniakeelsete nimede tähestikulisele järjestusele, kui lippe ei heisata just mõne rahvusvahelise ürituse käigus, mis nõuab teiste keelte kasutamist. Hispaania lipp ei tohi olla teistest lippudest väiksem ja peab olema aukohal.
Ram
Vaata ka
Ram
Ravim
Eestis on õigus otsustada aine või toote määratlemine ravimina ning toote määratlemine homöopaatilise preparaadina Ravimiametil.
Hispaania lipp
Ajalugu
Keskajal ei eksisteerinud riigilipu mõistet. Valitsejad kasutasid isiklikku või oma suguvõsa sümboolikat ja sõjaväeosad selle valitseja sümboolikat, kellele nad allusid.
Ravim
Mitmed ravimid on Maailma Dopinguvastase koodeksi alusel kantud 2014. aasta keelatud ainete nimekirja ja võistlustel osalevatel sportlastel pole neid teatud tingimustel lubatud kasutada.
Hispaania lipp
Ajalugu
Tänapäevane Hispaania riik tekkis 15. sajandil, kui Kastiilia ja Aragón omavahel ühinesid. Enne ühinemist kasutas Aragón oma lippu, mis langeb kokku tänapäevase Kataloonia lipuga. See on jagatud pikkupidi 9 vaheldumisi kollaseks ja punaseks ribaks ning seda käsitletakse 4 paralleelse punase ribana kollasel taustal. Paljude teistegi Hispaania omavalitsuste ja autonoomsete piirkondade lippudel on näha Aragóni lipult pärinevad 4 paralleelset joont kollasel taustal: Valencia lipp, Aragóni lipp, Baleaaride lipp ja Prantsusmaal asuv Roussilloni lipp. Need värvid langevad kokku tänapäeva Hispaania lipu värvidega.
Ravim
Arvatakse, et ligi 80% arengumaades elavatest inimestest ei ole võimalik saada ravimeid ja vaktsiine ega meditsiinilisi protseduure.
Hispaania lipp
Ajalugu
1506. aastal võttis Hispaania kuningas Philipp Ilus kasutusele Burgundia ristiga lipu, mida esialgu kasutas tema Burgundia ihukaitse. Laiemalt hakati seda lippu kasutama tõenäoliselt 1525. Lipul on kujutatud Andrease rist. Lippu kasutasid Hispaania mere- ja maavägi. 1785 lõpetas kuningas Carlos III selle kasutamise, sest see sarnanes liiga palju Inglismaa lipuga. Selle asemel võeti kasutusele puna-kolla-punane merelipp. Maavägi kasutas Burgundia ristiga lippu kauem. 1843 võeti ka maaväes kasutusele puna-kolla-punane lipp. Seejärel hakkasid Burgundia ristiga lippu kasutama karlistid, kes soovisid valitsevat dünastiat kukutada, ja karlistide sümbol on see lipp tänapäevani.
Rahvuslipu mõiste polnud ka 16. sajandil veel tekkinud. Sõjaväeüksustel oli kõigil oma lipp, millel riikliku kuuluvuse tähistamiseks oli ka kuninga vapp. Felipe II käskis igal sõjaväeosal muretseda teisegi lipu, millel oli punane Burgundia rist kollasel taustal. Sellegipoolest kasutasid mõned sõjaväeosad teistsuguseidki lippe.
Ravim
Eestis
"Ravimiseaduse" § 2. lõige 1 sätestab ravimi mõiste järgmiselt: "Ravim on igasugune aine või ainete kombinatsioon, mis on mõeldud haiguse või haigussümptomi vältimiseks, diagnoosimiseks, ravimiseks või haigusseisundi kergendamiseks inimesel või loomal, inimese või looma elutalitluse taastamiseks või muutmiseks farmakoloogilise, immunoloogilise või metaboolse toime kaudu."
Hispaania lipp
Ajalugu
Kuningas Carlos III pani tähele, et enamik Euroopa riike kasutasid valge tagapõhjaga lippe. Kuna riigid olid tavaliselt üksteisega sõjajalal, siis tekkis sageli olukordi, kus laevad alles viimasel hetkel või veel hiljem aru said, kas teine laev on sõber või vaenlane. Pärast trooniletõusu käskis ta oma laevastikuministril esitada uue lipu kavand, mis oleks merel juba kaugele näha. Minister valis 12 kavandit ja Carlos III valis neist välja puna-kolla-punase lipu, mille keskmine riba oli poole laiem nii ülemisest kui alumisest. Selline lipp erines oluliselt teistest Euroopa lippudest.
Ravim
Üldnõuded ravimitele
Vastavalt Eestis kehtivale ravimiseadusele võib Eestis müüa ja kasutada ainult:
Hispaania lipp
Ajalugu
Sellist lippu kasutati esialgu üksnes sõjaväes. Tsiviilotstarbelised kaubalaevad hakkasid kasutama sarnast lippu, aga sellele oli üles ja alla lisatud veel üks kollane riba. Ribade laiused suhtusid üksteisesse vahekorras 1:1:2:1:1.
14. aprillil 1931 kukutati Hispaanias monarhia ja kuulutati välja vabariik. Võeti kasutusele uus sümboolika, sealhulgas lipp. Nimelt pärinesid nii kollane kui punane värv senisel lipul Aragóni lipult, mis jättis mulje, justkui Kastiiliat ei sümboliseerikski lipul midagi. Sellepärast oli uuel lipul kolm võrdse kõrgusega laidu, millest ülemine oli punane, keskmine kollane ja alumine lilla. Alumine laid pidi sümboliseerima Kastiiliat. Sõjaväes hakati seda lippu kasutama 6. mail 1931.
Ravim
Ravimpreparaatide klassifitseerimine
Müügiloa andmisel või kasutamisloa väljastamisel klassifitseerib Ravimiamet ravimpreparaadi ravimiregistris :
Hispaania lipp
Ajalugu
Hispaania kodusõda lõppes 1. aprillil 1939, kui Francisco Franco väeüksused vallutasid tormijooksuga vabariiklaste viimased tugipunktid.
Ravim
Farmakokineetika
Pikka aega usuti, et platsenta ja hemato-platsentaarne barjäär moodustab ravimitele läbilaskmatu barjääri. Tänapäevased uuringud on aga näidanud, et peaaegu kõik tulevasele emale manustatud ravimid jõuavad passiivse difusiooni teel ka loote vereringesse.
Ravimitest põhjustatud maksakahjustused
Valdava osa inimes(t)ele manustatud ravimite (eriti suukaudsete) metabolism ja eliminatsioon toimub maksas, sellega kaasneb maksakahjustuse tekke oht. Raskeid maksa ravimkahjustusi tüsistusena tuleb ette ilmselt harva, kuid kroonilisi maksamuutusi põhjustavaid ja hepatotoksilisi ravimeid ollakse sunnitud käibelt kõrvaldama, nii on maksakahjustuste tekke tõttu eemaldatud tieliinhape, benoksaprofeen, troglitatsioon.
Hispaania lipp
Ajalugu
Hispaania vabariiklaste lippu kasutatakse aeg-ajalt tänapäevalgi, näiteks kommunistide ja vabariiklaste korraldatud meeleavaldustel, samuti NATO ja globaliseerumise vastastel meeleavaldustel. Sellise lipu kasutamine ei ole võimude poolt soositud, kuid otse keelatud see ka ei ole.
Ravim
Ravimitest põhjustatud maksakahjustused
Ravimtekkelise maksakahjustuse täpseid mehhanisme tänapäeval veel ei tunta, aga arvatakse, et ravimite põhjustatud maksakahjustust vahendavad nii biokeemilised kui ka immunoloogilised mehhanismid. Immunoloogilise mehhanismi toimel võib ravim või selle metaboliit ühineda kovalentselt rakumembraani makromolekulidega ja muuta need antigeenideks, sensibiliseerunud T-rakud aga käsitlevad rakumebraani (koos ravimiga) antigeenina ja käivitatakse rakuline immuunsus.
Hispaania lipp
Ajalugu
29. augustil 1936 andis hunta välja dekreedi number 77, milles kehtestas Hispaania uueks lipuks puna-kolla-punase lipu, mis põhiosas kehtib tänapäevani. Esialgu ei olnud sellel kujutatud vappi.
Ravim
Ravimitest põhjustatud maksakahjustused
Ravimtekkeliste maksakahjustuste ulatust on võimalik kindlaks määrata biokeemiliste analüüside ja/või maksabiopsiaga.
Hispaania lipp
Ajalugu
Vapp lisati 1938. Vapil oli kujutatud Evangelist Johannese kotkas ja kummalgi pool seda Heraklese sambad. Kotka kaelas oli valge lint motoga "UNA, GRANDE Y LIBRE" ('üks, suur ja vaba').
Ravim
Ravimitest põhjustatud maksakahjustused
Maksafunktsioonide testide alusel on sapipeetuse tunnuseid tuvastatud kõikidel patsientidel, kes kasutavad rasestumisvastaseid preparaate ja anaboolseid steroide.
Hispaania lipp
Ajalugu
26. juulil 1945 lippu muudeti vapi osas. 11. oktoobril 1945 avaldati kotka üksikasjalikum kirjeldus. Näiteks moto muudeti valgest punaseks, mis punasel taustal nii hästi välja ei paistnud.
Ravim
Ravimitest põhjustatud maksakahjustused
Ravimitest põhjustatud maksakahjustus on ilmselt ravimite kasutamise soovimatu kõrvaltoime, mida võib esineda sagedusega 1:1000 kuni 1:100 000 (kõrvaltoimejuhtu ravimikasutajate hulga kohta).
Ravimitest põhjustatud maksakahjustuste klassifikatsioon
Põhimõtteliselt võivad maksakahjustust põhjustada kõik ravimid, sagedamini on nendeks siiski paratsetamool, antibiootikumid, MSPVA-d (diklofenak, sulindak), amiodaroon, krambivastased ravimid (karbamasepiin, fenütoiin, valproaat), tuberkuloosivastased ravimid (isoniasiid, rifampitsiin), viirusvastased ravimid (näiteks HIV-ravis kasutatav HAART (Highly Active Antiretroviral Therapy) raviskeem), A-vitamiini preparaadid jpt.
Hispaania lipp
Ajalugu
Franco suri 1975. Tema lipp kehtis kuni 21. jaanuarini 1977, mil vappi taas muudeti. Kotka tiivad avati laiemalt, lint motoga asetati kotka kaelast tema kohale ja Heraklese sambad asetati tiibade vahele.
Viljo Tamm
Viljo Tamm (sündinud 23. novembril 1956 Tartus) on eesti muusik ja laulukirjutaja.
Hispaania lipp
Ajalugu
1981. aastal võeti kasutusele tänapäevani kehtiv vapp.
Viljo Tamm
1978. aastal alustas ta muusikukarjääri Tartu ansamblites Maagia ja Viker 6. Viimase põhikoosseisust moodustus aasta hiljem Eesti Riikliku Filharmoonia egiidi all ansambel Repriis.
Hispaania lipp
Ajalugu
1982. aasta maailmameistrivõistlustel jalgpallis kasutati MM-logo keskel Hispaania lippu, kuid ilma vapita. Vapi asemel oli lipul jalgpallipall.
We've Got Tonight
"We've Got Tonight" (originaalpealkiri "We've Got Tonite") on Bob Segeri laul tema albumilt "Stranger in Town" (1978).
Ravim
Ravimitest põhjustatud maksakahjustuste klassifikatsioon
Endokrinoloogilised ravimid, mis põhjustavad maksakahjustust: anaboolsed steroidid, glibenklamiid, glükokortikoidid, kloorpropamiid, metimasool, propüültiouratsiil, rasestumisvastased ravimid, tolbutamiid jt.
Viljo Tamm
1981. aastal algas Viljo Tamme muusikukarjäär Eesti vanimas, kokku 50 aastat tegutsenud rokkansamblis Fix, mille tegevliikmena on Viljo Tamm laval, mõningate pausidega, kuni tänaseni. Selle aja jooksul on Fix andnud sadu kontserte nii Euroopas, Aasias kui ka Aafrikas.
1988–1989 tegi Tamm koostööd ansambliga Apelsin, kellega osales ringireisidel peamiselt Venemaal.
1995. aastal moodustas Viljo Tamm Bändi, alustades muude projektide kõrvalt soolokarjääri. Tema esimene suurem sooloprojekt oli CD "Üksindus".
2001. aastal asus Tamm elama Kanadasse, kuid side Eestiga siiski ei katkenud ning 2006. aasta lõpus ilmus Viljo Tamm Bändi teine algupärand CD "Mõtle veel".
2010. aastal naasis Viljo Tamm Eestisse.
2016 aastal ilmus kogumik CD "Kuld".
Diskograafia
Lisaks on Viljo Tamme looming esindatud kümnetel kogumikel ning mitme Eesti artisti albumitel.
Ravim
Ravimitest põhjustatud maksakahjustuste klassifikatsioon
Kardiovaskulaarsed ravimid, mis põhjustavad maksakahjustust: amiodaroon, fenindioon, hüdralasiin, kaptopriil, kinidiin, klofibraat, metüüldopa, nifedipiin, nikotiinhape, prokaiinamiid, verapamiil jt. Kasvajatevastased ravimid, mis põhjustavad maksakahjustust: asatiopriin, karmustiin, kloorambutsiil, L-asparaginaas, merkaptopuriin, metotreksaat, tsüklofosfamiid jt.
Muud
Kuigi ka taimedel on haigused ja teadusharu, mis tegeleb taimede haigustega, on fütopatoloogia, siis taimede ravimitest tänapäeval (2009. aasta seisuga) veel rääkida ei saa.
Hispaania lipp
Ajalugu
Naftatootmisettevõtte Royal Dutch Shell logo värvid pärinevad samuti Hispaania lipult.
Austurland
Austurland ('idamaa', ka Austfirðir 'idafjordid') on Islandi kõige idapoolsem 1. järgu haldusüksus (piirkond). See on pindalalt kolmas piirkond Islandil Suðurlandi ja Norðurland eystra järel.
Haldusjaotus
Piirkond jaguneb üheksaks vallaks:
🇮🇸
Ísafjörður
pisi|Tänavapilt. Paistab kirik Ísafjörður (islandi keeles 'jääfjord') on linn Islandil, Vestfirðiri piirkonna ja Ísafjarðarbæri valla halduskeskus ja suurim linn. Ta asub Skutulsfjörduri fjordi ääres, mis on osa suuremast Isafjarðardjúpi fjordist.
Kõige tähtsam transpordikeskus linnas on sadam. Sadama kaudu on linnal praamiühendus naaberasulatega ja aeg-ajalt saabub sadamasse reisilaevu turistidega. Maantee abil on linn ühendatud 15 km kaugusel loodesse jääva Bolungarvíkiga ja Súðavíkiga idas. 1996 valminud üherealine Vestfirðiri tunnel viib Flateyri ja Suðureyri juurde, samuti valla lõunaossa. Ísafjörðuril on lennujaam, kust toimuvad korrapärased lennud Reykjavíkki.
Ísafjörðuri elanike peamine tegevusala on kalapüük ning ta on üks Islandi suurimaid kalanduskeskusi. Alates 1980. aastatest, mil kalanduses algas poliitiliste piirangute ja kalavarude vähenemise tõttuallakäik, on linna elanike arv järjekindlalt vähenenud.
Hoolimata väikesest elanike arvust näeb Ísafjörður linnalik välja. Linnas on haigla, kultuurikeskus, muusikakool, kunstigalerii ja raamatukogu.
Ísafjörðurist on pärit Islandi president aastatel 1996–2016 Ólafur Ragnar Grímsson.
Ajalugu
Landnámabóki (Islandi asustamise raamatu) järgi rajas esimese asula Skutulsfjörduri rannale Helgi Magri Hrólfsson 9. sajandil.
16. sajandil sai Ísafjörður väliskaubanduse sihtpunktiks. Sel ajal olid linnas tavalised nõiaprotsessid ning hulk inimesi pagendati linnast Hornstrandiri poolsaarele, kus praegu asub rahvuspark. 1786 moodustati linna ümber vald.
Kohalikus vabaõhumuuseumis säilitatakse Islandi vanimat maja, mis ehitati 1734. Tollest sajandist on säilinud veel kolm puumaja. Peamiselt ehitasid need välismaised kaupmehed.
Kunda hüdroelektrijaam
Kunda jõe pikkus on 64 km ja langus 90 m, sellest Kunda mõisa ja mere vaheline langus on 38 m. Sellest tulenevalt on jõe energiaressurss päris suur. Seepärast asuti seda tehnika arenedes kohe ka ära kasutama.
Teine veejõuseade
Teine veejõuseade töötas 1870. aastast vana tsemendivabriku juures (nüüd silla all) 2,7 km jõesuust. Selle 110 hj turbiini valmistas Riia firma R. H. Mantel. Klinkriveski neli kivipaari jahvatasid mehaanilise jõuülekande kaudu klinkrit tsemendiks.
Teise täisautomaatse hüdroelektrijaama rajas OÜ IMG Energy vana jõuseadme tammile, kus veelang on 6 meetrit. Hüdroelektrijaam käivitati 16. aprillis 2003 Kunda jõe silla all. Jaamas töötab Soome firma Waterpumps WP turbiin ja kaks generaatorit. Elektrijaama hüdroturbiinide toodetud elektriline võimsus on kokku 336 kW ja ta on ühendatud Eesti Energia jaotusvõrguga.
Rakvere ordulinnus
pisi|Rakvere linnus pisi|Rakvere linnus, vaade lõunast pisi|Konvendi sisehoov Rakvere linnus asub Lääne-Virumaal Rakvere Vallimäel. See on olnud muinas-Viru suuremaid linnuseid.
Kunda hüdroelektrijaam
Kolmas veejõuseade
Kolmas veejõuseade ehk Kunda hüdroelektrijaam rajati 1893. aastal seoses tsemenditehase põhjaliku rekonstrueerimisega. Elektrijaam ehitati eelmisest pool kilomeetrit allavoolu, kus Kunda jõe ürgorus oli kärestiku langus 9,3 meetrit. Elektrijaama paigaldati üks 260 hj FRANCIS-tüüpi turbiin, mis käitas hammasülekande, ja kahe rihmülekande kaudu kahte SIEMENS-HALSKE alalisvoolugeneraatorit, kumbki võimsusega 105 kW, 650 V. Elektriseadmed oli toodetud Šveitsis, turbiin aga Riias. Elektrijaam toitis lisaks vabrikule ka õhuliini kaudu sadama kraanat ja Lontova asula elektrivalgustust. Kunda HEJ sai oma aja kogu Venemaa üks moodsamaid veejõuseadmeid, see oli esimese hoone Balti riikides, mis oli spetsiaalselt elektrijaamaks ehitatud.
Rakvere ordulinnus
Rakvere muinaslinnus
Vanimad teadaolevad arheoloogilised jäljed muinasaegse linnuse kohta Rakvere Vallimäel pärinevad 5.–6. sajandist. Usutavasti oli tegemist üsna lihtsa ja nõrkade kaitseehitistega linnusega, mida piiras vaid männipuust kaitsetara. Linnuse puidust kaitseehitiste tugevdamine võis toimuda ka 11.–12. sajandil. Kivimüüri linnusel polnud, sest ümbruskonnas puudus selleks sobilik ehitusmaterjal. Midagi täpsemat puitlinnuse kohta pole võimalik väita, sest see jäi peaaegu täielikult hilisema kivilinnuse alla ning hävis ühes muinasaegse pinnasega mitu sajandit kestnud ehitus- ja ümberehitustööde käigus.
Linnusest põhja pool vallseljaku madalamas osas, praegusel Teatrimäel, asus muinasajal asula, mille kultuurikihist leitud käsitsi valmistatud keraamika ja paar nooleotsa lubavad arvata, et see eksisteeris juba I aastatuhande teisel poolel ning I ja II aastatuhande vahetusel.
Nagu selgub Henriku Liivimaa kroonikast, nimetati linnust juba 13. sajandi alguses Tarvanpeks (Tharwanpe), mis seostub linnuse Taani-aegse nimega Wesenberg (wesent – tarvas alamsaksa keeles, esmamainimine 1252) ja tarva pea kujutisega hilisema linna pitseril. Linna venekeelne nimetus Rakovor (Rakobor) on esmamainitud Novgorodi leetopissis 1268. aastal.
Kunda hüdroelektrijaam
Kolmas veejõuseade
Kui jõe veetase oli madal ja jõevool veevaena, täiendava energiaallikana kasutati aurumasinaid, mille kütusena kasutati algul kivisütt ja hiljem põlevkivi.
Rakvere ordulinnus
Taani aeg (1238–1346)
pisi|Eestimaa hertsogkonna alad [[Eestimaal, Riia peapiiskopkonna ja Liivimaa ordu valdused Liivimaal 1260. aastal]] 1226. aastal vallutas Tartu piiskopi vasall Johannes Dolenist Tarvanpe. Arvatavasti oli tal selleks paavstiriigi kohapealse asehalduri magister Johannese toetus, kellega koos nad taanlasi ründasid. Tõenäoliselt oli üheks Doleni Johannese kaaslaseks Dietrich von Kyvel, kellest 1241. aastaks oli saanud Virumaa suurim maaomanik. D. von Kyveli valdusse kuulusid Tarvanpe linnus ja kõik selle ümbruse külad, lisaks Toolse sadam, Purtse jõesuus olev sadam ja Purtse jõe ülepääsukoht Tallinna–Narva maanteel. 1238. aastal sõlmitud Stensby rahulepinguga said taanlased Põhja-Eesti ja ka Tarvanpe tagasi.
Pärast Taani võimu lõplikku jõustumist Põhja-Eestis 13. sajandi teisel veerandil moodustas Taani kuningas seal Eestimaa hertsogkonna, mis haaras oma koosseisu muinasaegse Harju ja Viru maakonna. Eestimaa hertsogkond polnud ei riik ega riiklik haldusüksus, vaid Taani kuningate personaalne omand. Taani kuningad kandsid Eestimaa hertsogi (ld dux Estoniae) tiitlit. Eestimaa hertsogkonnas Taani seadused ei kehtinud, see ala omas eristaatust, mida ei mõjutanud Taani riigis aset leidvad majandus-poliitilised sündmused.
Kuninga nimel teostas koha peal võimu Tallinna linnuses resideeriv laiade volitustega asehaldur, keda nimetati kapteniks või pealikuks (ld capitaneus). Asehalduriks oli reeglina kõrge Taani aadlik, kes kuulus samaaegselt ka Taani riiginõukogusse. Kuna capitaneus viibis sageli Taanis, pidi teda äraolekul asendama nn viitsekapten. Nende kahe kõrval võttis hertsogkonna valitsemisest osa maanõukogu, mis koosnes 12 (hiljem 15) maanõunikust, kes valiti kuninga poolt Harju-Viru rüütelkonna hulgast.
Kunda hüdroelektrijaam
Kunda hüdroelektrijaam tänapäeval
Elektrijaam töötas tõrgeteta 1943. aastani. Jaam käivitati uuesti 1953. aastal ja see töötas 1971. aastani. 1995. aastal sai lagunenud jaama omanikuks OÜ Generaator E&K.
Rakvere ordulinnus
Taani aeg (1238–1346)
Eestimaa hertsogkonna sõjalise julgeolekusüsteemi selgroo moodustasid kolm kuninglikku linnust: Tallinn, Rakvere ja Narva. Igas kindluses paiknes garnison, mille liikmeid nimetati "lossimeesteks" (ld castrenses).
1268. aastal üritasid novgorodlased ühes kogu Venemaalt kaasa kutsutud liitlaste abiga vallutada Rakvere linnust. Neile astus vastu taanlaste, Viljandi ja Paide orduvendade ning Tartu piiskopi ühendvägi, millesse kaasati ka palju eestlasi. Rakvere lahingu võitsid küll venelased, kuid niisuguse hinnaga, et pöördusid linnust piiramata koju tagasi.
Kunda hüdroelektrijaam
Kunda hüdroelektrijaam tänapäeval
Hüdroelektrijaam rekonstrueeriti ja käivitati 28. juunil 2000. Veejõuseadmena töötab vana FRANCIS-turbiin, mis lamerihmülekande abil käivitab kahte 200 kW asünkroongeneraatorit. Renoveeritud jaama nimivõimsus oli 400 kW ja see oli ühendatud Eesti Energia jaotusvõrguga. 2007. aastal kaotas vee erikasutusluba kehtivuse.
Rakvere ordulinnus
Taani aeg (1238–1346)
Rakvere vallutamine, vaatamata novgorodlaste kaasavõetud piiramismasinatele, siiski lihtne poleks olnud, sest taanlased asusid juba 13. sajandi teisel veerandil muinaslinnuse kohale oma kantsi rajama, kasutades esialgu eestlaste rajatud valli ja puitpalissaadi. Siis rajati ka esimesed kivihooned, millest vanimana on säilinud kahe poolkeldri katked hilisema pealinnuse edelanurgas. 14. sajandi algul ehitasid taanlased uue kivist ringmüüri paksusega kuni 2 meetrit. Müür on laotud segamüüritisena lubjamördil, kus on kasutatud lisaks maa- ja ümarate lubjakividele ka murtud paasi. Läänemüüri kõrgus oli kuni 7 meetrit ning selle peal asus ulgtaldadele toetuv kaitsekäik. Kaitsemüüri on hiljem veel kolmel korral kõrgemaks ehitatud. Ringmüür järgis pinnamoodi ja kujutas endast ebakorrapärast nelinurka.
Kunda hüdroelektrijaam
Kunda hüdroelektrijaam tänapäeval
2008. aastal võeti Kunda hüdroelektrijaam kultuurimälestisena kaitse alla. See on üks kolmest kaitse alla võetud hüdroelektrijaamast Eestis.
Rakvere ordulinnus
Taani aeg (1238–1346)
23. aprillil 1343 algas Eestimaa hertsogkonnas (Harju-Viru) eestlaste ülestõus – Jüriöö ülestõus, mis levis ka Lääne- ja Saaremaale. Kuna Taani kuningas ei suutnud iseseisvalt ülestõusu maha suruda, oli ta sunnitud vastu võtma Liivi orduriigi abi. 16. mail 1343 andsid Harju-Viru vasallid end ordu kaitse alla. Pärast eestlaste väe purustamist Sõjamäe lahingus 14. mail surus orduvägi ülestõusu maha ning haaras Eestimaa hertsogkonna olulisemad linnused, nende seas ka Rakvere linnuse, oma valdusse. 1346. aastal müüs Taani kuningas Valdemar IV Eestimaa hertsogkonna 19 000 hõbemarga (~4,4 tonni hõbedat) eest Saksa ordule, kes selle omakorda järgmisel aastal Liivi ordule edasi andis.
Liivi ordu aeg (1347–1558)
pisi|Liivi ordu alad 1346–1558 Orduajal oli linnus Rakvere foogtkonna keskus, mida juhtis foogt. Tema käes oli piirkonnas kõrgeim sõjaline-, kohtu- ja haldusvõim. Sõja korral pidi foogt koguma oma väesalka kohalikud aadlikud ning minema nendega orduväkke, ta juhtis Virumaa meeskohut, mis lahendas aadlikevahelisi tsiviil- ja kriminaalasju, kogus makse ja juhtis ordumõisaid.
Rakvere foogtkond piirnes idas Narva ja Vasknarva foogtkondade, lõunas esialgu Põltsamaa foogtkonna, hiljem Viljandi komtuurkonna, edelas Järva foogtkonna ja läänes Tallinna komtuurkonnaga. Foogtkonna läänepiiriks oli Valgejõgi, idapiiriks Putse jõgi.