cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Sindhi keel
Nimisõnad, omadussõnad ja asesõnad
Kaheksa käänet: nominatiiv, akusatiiv, daativ, genitiiv, ablatiiv, lokatiiv, instrumentaal, vokatiiv; käändeid märgitakse muutustega nimisõna tüves ja järelliitega
Omadussõnu käänatakse täpselt nagu nimisõnu, neil on sama sugu, arv ja kääne. Asesõnad muutuvad arvus ja käändes.
Verbid
Kolm aega: minevik, olevik ja tulevik
Tegumoed: aktiivne ja passiivne
Kõneviisid: indikatiiv, imperatiiv, subjunktiiv, kontrafaktuaalsus
Sõnajärg
Üldjuhul kasutatakse SOV (subjekt, objekt, verb) sõnajärge. Samas võib sõnajärge millelegi tähelepanu juhtimiseks või millegi rõhutamiseks ka muuta.
Keelenäited
heeu na'ndhr^o b^aaru aahe – tema (meessoost) on väike laps
heea na'ndhr^ee b^aar aahe – tema (naissoost) on väike laps
heeu mu'nhi'njo d^aad^o aahe – tema on minu vanaisa (isa isa)
Kiri
Sindhi keele kirjutamisel kasutatakse kahte kirja: muudetud araabia kirja (kasutatakse nii Pakistanis kui ka Indias) ja devanaagari kirja (kasutab osa Indias elavatest sindhi keele kõnelejatest). Sindhi keelt saab kirjutada ka ladina kirjas, mida kasutatakse aina enam elektroonilisel suhtlemisel.
Tauerni raudtee
Tauerni raudtee (saksa: Tauernbahn) on Austria raudteeliin Schwarzach-Sankt Veiti (Salzburgi liidumaal) ja Spittal an der Drau (Kärnteni liidumaal) vahel. See on osa Euroopa ühest kõige olulisemast põhja-lõunasuunalisest magistraalteest (Magistrale) ja viib ka turistiliiklust Gasteini orgu. Standardrööpmeline raudteeliin on 79 km pikk ja ronib Kesk-Ida-Alpide Kõrg-Tauerni mäestikku maksimaalse kaldega 2,5%, ületades Alpide peaaheliku läbi 8371 m pikkuse Tauerni tunneli. See on üks kõrgeimaid standardrööpmelisi raudteid Euroopas ja kõrguselt kolmas Austrias.
Ajalugu
Suessi kanali avamisest saati 1869. aastal oli Austria-Ungari Tsisleitaania valitsus nõudnud taastatud peamise Austria meresadama Trieste otseühendust Tšehhi söeväljade ja rauatööstusega monarhia põhjaosas. Pärast pikki arutelusid alustati Tauernbahni ehitamist suurema "Uute Alpiraudteede" investeerimisprojekti osana, mille tõukejõuks oli alates 1901. aastast vastloodud keiserlik-kuninglik raudteeministeerium Heinrich von Witteki juhtimisel.
thumb|left|Alpiraudteede kaart, 1921
Ehitamist teostas riiklik Keiserlik-kuninglik Austria Riigiraudtee, et saavutada alternatiivne marsruut, möödumaks Lõunaraudteest Viinist Triestesse Semmeringi raudtee kaudu, mida käitas eraettevõte Austria Lõunaraudtee. Selle taristuinvesteeringu käigus rajatud muud lõigud olid Karawankide raudtee Villachist Jesenicesse, mida jätkas Bohinji raudtee (Wocheiner Bahn), mis viis läbi Julia Alpide Triestesse, samuti raudteeliin Linzist üle Pyhrni kuru Selzthali raudteesõlme.
Tunnel ise ehitati kaherajalisena, põhja- ja lõunalõigud vaid üherajalisena. Obervellachi jaama tunneli lõunaotsa lähedal, mis asub nõlval 365 m küla kohal, jõudis 1931. aastast köisraudtee, mis demonteeriti 1976. aastal. 1999. aastal jäeti Obervellachi jaam lõplikult maha ja koliti Mallnitzi. Aastatel 1933–1935 elektrifitseeriti Tauerni raudteeliin täielikult. 1969. aastast alates taastati edasised lõigud kaherajaliseks, sealhulgas mitmed uued koridorid, viaduktid ja õgvendused, et tulla toime suure liikluskoormusega ja võimaldada suuremat sõidukiirust. Lõunapoolne kaldtee alla Pusarnitzini valmis kaherajalisena 2009. aastal, samas kui osa endisest teetammist Mallnitzi ja Obervellachi vahel muudeti matkarajaks. Uus kaherajaline sild Gasteini orus pandi tööle 2016. aastal.
Raudteeteenus
thumb|left|[[ÖBB 1043 Tauernschleuse süstikrong Mallnitzis]]
1920. aastast liiguvad läbi Tauerni tunneli Bad Gastein-Böcksteini ja Mallnitzi jaamade vahel autosid vedavad rongid (Tauernschleuse). Teise maailmasõjani teenis Tauerni raudtee peamiselt Austria siseriiklikku raudteeteenust, millel oli paar ühendust Jugoslaaviaga (Zagreb, Belgrad ja Aadria mere rannik). Pärast sõda kasvas Kagu-Euroopasse suunduvate rahvusvaheliste rongiliikluste arv, kuna Raudne eesriie tõkestas põhiliini Bratislava ja Budapesti kaudu. Aastatel 1951–1988 sõitis Tauern-Express Oostendest Jugoslaaviasse, sealhulgas otsevagunid Ateenasse ja Istanbuli, mida kasutasid sageli Lääne-Saksamaa võõrtöölised (Gastarbeiter).
Pikamaateenused on vähenenud alates Jugoslaavia sõdadest 1990. aastatel ning laienenud maanteeühenduste ja odavlendude konkurentsi tõttu. Täna pakub Tauerni raudtee EuroCity teenust Zagrebi ning ÖBB InterCity ühendab Salzburgi Klagenfurdiga, mida teenindavad osaliselt Railjeti rongid.
Andrus Aavik
Andrus Aavik (sündinud 22. jaanuaril 1960 Kuressaares) on eesti tehnikateadlane.
Haridus
Õppis aastatel 1967–1970 Kingissepa algkoolis, aastatel 1970–1978 Viktor Kingissepa nimelises Kingissepa 1. Keskkoolis (aastatel 1975–1978 matemaatika-füüsika eriklassis), aastatel 1978–1983 Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusteaduskonnas autoteede erialal, ehitusinsener (cum laude). Aspirantuuris oli TPIs 1986–1989 (juhendaja professor Wladimir Segercrantz); doktorantuuris TTÜs 1999–2003 (juhendaja professor Peep Sürje).Täiend
Täiendanud end TPI kõrgkoolipedagoogika kursusel 1988–1989; Minnesota Ülikoolis (USA) 1994–1995 ja USA Rahvuslikus Maantee Instituudis 1995.
Tehnikateaduste magister 1991; tehnikateaduste doktor 2003; ehitusinsener 1983; Eesti volitatud insener 1999; euroinsener 1999.
Teenistus
TTÜs 1983–1991: autoteede ja liikluse labor, insener 1983–1984; nooremteadur 1986; autoteede kateeder, assistent 1990–1991. Maanteeameti uurimissektori juhataja 1991–1992, tehnopoliitika osakonna juhataja 2001–2003; Maanteeameti Tehnokeskuse / ASi Teede Tehnokeskus arendusdirektor 1991–1996, teadusdirektor 1996–2000, juhatuse liige 2000.
Oli 2003–2005 TTÜs teedeinstituudi teetehnika õppetooli dotsent, professor 2005–2015; instituudi direktor 2003–2015; teetehnika õppetooli juhataja 2005–2016, dotsent 2015-2016. Alates 2017. aastast ehituse ja arhitektuuri instituudi dotsent.
Teadustegevus
Tema teadustöö põhisuundadeks on teekonstruktsioonide tugevuse ja seisukorra hindamine ning hindamismetoodikad, teekatendite dimensioneerimismetoodikad, tee-ehitustehnoloogiad. Teede ehitus ja korrashoid, teekatendid.
Homograafia
Homograafid on lekseemid, mis kirjutatakse ühtmoodi, kuid hääldatakse erinevalt. Nt palatalisatsiooni kirjapildis märkimata jätmise tõttu palk ‘puitmaterjal’ – palk ‘töötasu’, kann ‘lauanõu’ – kann ‘lelu, mänguasi’.
Malle
Malle on eesti naisenimi.
Tõenäoliselt on Malle tuletatud eesnimest Maria. Eestis on nimi esimest korda kirja pandud Padisel 1565. aastal. Kuigi Malle oli püsivalt kalendrites, oli 19. sajandil eesnimena juba haruldane. Uuesti läks nimi moodi 1930. aastatel.
2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Malle 2957 naisel. Malle oli populaarsuselt 43. naisenimi.
Välksõda
Välksõda (saksa keeles Blitzkrieg) on ründesõda, mille eesmärk on anda vastasele kiire ja tugev löök. Selleks keskendutakse ühele kohale vastase kaitses ning kasutatakse liikuvaid, manööverdamisvõimelisi jõude, sealhulgas soomustatud, motoriseeritud ja mehhaniseeritud jalaväge, tanke ja õhutoetust, mille peamine eesmärk on läbi murda vastase esmasest kaitseliinist, lõigata ära üksuseid, tekitada vastase üksuste seas kaost. Selline teooria viib eelkõige kiire võiduni, vähendades kaotusi nii inimressursides kui ka tehnikas. Kõige kuulsam välksõja teooria rakendaja oli natsionaalsotsialistlik Saksamaa, kes teise maailmasõja ajal tungis hämmastava kiiruse ja jõuga läbi Poola, Norra, Belgia, Hollandi ja Prantsusmaa.
Allan Tõemets
Allan Tõemets (2. juuni 1923 Tartu – 11. jaanuar 1989 Tallinn) oli eesti karikaturist.
Välksõda
Pärast esimest maailmasõda otsustasid Saksamaa sõjalised juhid, et puudu on mobiilne, manööverdatav ja paindliku taktikaga üksus, mille puudumine oligi põhjustanud lahinguväljal kaevikusõja. Selle tulemusena valmistas Prantsusmaa kahe sõja vahel oma piiri ette kaitseks, millest kõige tuntum näide on Maginot' liin, kus Prantsusmaa valmistus kaevikusõjaks, samal ajal kui sakslased otsustasid valmistuda lühikeseks sõjaväeliste manöövritega konfliktiks.
Allan Tõemets
Allan Tõemets arreteeriti 23.11.1950 Harjumaal, tribunali otsusega (09.03.1951) süüdistusega §58-1a ehk kodumaa reetmises. Karistuseks määrati 25+5 aastat, mida pidi kandma Vasalemmas.
Välksõda
Kasutus teises maailmasõjas
Hispaania kodusõjas 1936. aastal oli esimest korda näha taktikaid, mida võib seostada välksõjaga. Samuti 1939. aastal Poola vallutamine, kus oli näha koordineeritud õhu- ja maavägede rünnakut. Samuti kasutati seal manöövrites efektiivselt tanke. Aprillis 1940, kui Saksamaa tungis neutraalse Norra territooriumile, võttes üle pealinna Oslo koos riigi peamiste sadamatega.
Allan Tõemets
Ta on maetud Liiva kalmistule.
Välksõda
Kasutus teises maailmasõjas
Mais 1940 Saksamaa sissetung Belgia, Hollandi ja Prantsusmaa aladele, mille käigus kasutas Saksamaa Wehrmacht tankide, jalaväe ja suurtükiväe koostööd, et tungida läbi vastase kaitsest.
1941. aastal kasutasid Saksamaa väed uuesti välksõja taktikat rünnakul Nõukogude Liidu vastu, lootes samasuguseid tulemusi nagu nad olid varem Lääne-Euroopas saanud. Kuid strateegia ei osutunud nii efektiivseks, kui vastas oli hästi organiseeritud ja hea relvastusega Nõukogude Liidu kaitse. 1943. aastaks olid sakslased kõikidel rinnetel kaitsele sunnitud.
Aleksandr Povetkin
Aleksandr Vladimirovitš Povetkin (sündinud 2. septembril 1979 Kurskis) on Venemaa endine poksija.
Ta võitis 2004. aasta Ateena suveolümpiamängude poksivõistlusel üliraskekaalus (üle 91 kg) kuldmedali.
Elukutselisena
Ta jätkas juunis 2005 poksimist elukutselisena. Ta on seisuga 27. märts 2021 pidanud 40 kohtumist, millest on võitnud 36 kohtumist (neist 25 nokaudiga), kaotanud 3 kohtumist (neist 2 nokaudiga) ning üks kohtumine on jäänud viiki.
Paroksüsmaalsed mitteepileptilised häired lapseeas
Paroksüsmaalsed mitteepileptilised häired (PMH) on epileptiliste hoogudega sarnanevad äkilise alguse ja lõpuga hood, mille ajal võib esineda nii korduvaid motoorsed liigutusi, käitumuslikke muutusi kui ka somaatilisi sümptomeid. Paroksüsmaalseid mitteepileptilisi häireid on oluline eristada epilepsiast, et vältida valediagnoosiga kaasuvat ebavajalikku ravi.
Krievciems (Turlava vald)
Krievciems on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Kuldīga piirkonnas Turlava vallas. Küla asub valla keskosas merepinnast 75 meetri kõrgusel. Asula jääb valla keskusest Turlavast 5, piirkonna keskusest Kuldīgast 25 ja Riiast 174 kilomeetri kaugusele.
Paroksüsmaalsed mitteepileptilised häired lapseeas
Enamus lapseeas esinevatest PMH-dest ei vaja mingit ravi ja mööduvad spontaanselt. Imikutel on põhjus sageli füsioloogiline, väikelastel ja koolilastel aga psühhogeenne.
Krievciems (Turlava vald)
Külast põhjas asub Aizsaule kalmistu.
Paroksüsmaalsed mitteepileptilised häired lapseeas
Hüpereklepsia
Ehmatushaigus, mida iseloomustab liialdatud reaktsioon auditoorsele, somatosensoorsele või visuaalsele stiimulile.
Healoomulised uneaegsed müokloonused
Korduvad ägedad lihaste kokkutõmbe episoodid. Esinevad unes ja on enam väljendunud jäsemete distaalsetes osades. Sageli eluaegne probleem, ravi ei vaja.
Hingekinnipidamishood
Põhjus ei ole teada, tõenäoliselt tegemist imiku ja väikelapse autonoomse närvisüsteemi küpsusetusega. Provotseerib viha, kurbus, hirm või väike trauma, millele järgneb nutuhoog, hääletu väljahingamine, nahavärvi muutus (tsüanootiline või kahvatu) ja teadvuse kadu. Hoo pikema kestuse puhul võivad lisanduda tõmblused jäsemetes.
Hirmuhood
Peenelöögiline pea ja mõlema käe värin, hoo ajal võib tekkida kindel poos, teadvus on olemas. Kestavad mõned sekundid, kuid võivad tekkida päevas mitmeid kordi. Soodustavad toitmine, pea liigutamine ja erutus.
Liigutuslikud stereotüüpiad
Korduvad stereotüüpsed liigutused, mida saab tahtlikult peatada. Sageli arengupeetuse ja autismiga lastel. Enamasti nt plaksutamine, väristamine ja pea raputamine.
Healoomuline paroksüsmaalne tortikollis
Episoodiline pea pööre ühele küljele, kestus mõnest minutist nädalateni. Tavaliselt kaob 3–5-aastaselt. Kaasuda võib oksendamine ja näo kahvatus.
Healoomuline paroksüsmaalne ülesvaatamine
Hoogu iseloomustab ülesvaatav pilk ja lõua allavaje. Silmade horisontaalne liikumine on tavapärane, kuid allapoole vaatamine püsivalt ei ole võimalik. Hoogusid vallandab äge haigus, leevendab uni.
Healoomuline paroksüsmaalne peapööritus
Peapöörituse episoodid, mis tekivad äkitselt ja kestavad mõne minuti. Kaasuda võivad iiveldus, oksendamine ja näo kahvatus. Laps on ärkvel, ehmunud ja hoidub liigutamast, enne kui hoog laheneb.
Unehäired
Kõige levinumad on ootamatul ärkamisel tekkiv segadusseisund, unepaanika, õudusunenäod ja unes kõndimine.
Skýrose saar
Skýros, Skyros, Skíros, Skiros (Vana-Kreeka kontekstis vahel ka kirjapildis Scyros; kreeka keeles Σκύρος ja vanakreeka keeles Σκῦρος ), Skýrose saar on Kreekale kuuluv saar Egeuse meres, Põhja-Sporaadide lõunapoolseim saar. Saar kuulub Euboia piirkonnaüksusesse.
Saare keskasula on Skýrose linn.
Paroksüsmaalsed mitteepileptilised häired lapseeas
Sandiferi sündroom
Tekib imiku söötmisel. Hoogu iseloomustab keha äkiline vibujas poos koos pea pöördumisega küljele või taha, kaasneda võib käte värin, lämbumine, tsüanoos, larüngospasm ja hingamisseiskus. Põhjuseks on gastroösofageaalne refluks ning sellest tingitud söögitoru põletik ja valu.
Skýrose saar
Skýrose saare strateegilise asukoha tõttu Egeuse mere keskosas on saarel Kreeka peamine õhujõudude baas.
Paroksüsmaalsed mitteepileptilised häired lapseeas
Tikid ehk sundliigutused
Tikid on vastutahtelised liigutused, mida laps ei suuda hästi kontrollida. Esineb tung või vajadus liigutust sooritada, sest järgneb teatud kergendustunne. Tähelepanu juhtimisel on vahetevahel võimalik liigutusi lühiajaliselt tagasi hoida.
Skýrose saar
Nimest
Ühe versiooni järgi sai Skýrose saar endale nime kas saarel leiduva ilusa värvilise marmori või siis selle valdavalt kivise-mägise pinnamoe järgi. Selle versiooni järgi on sõna Skýros (Σκῦρος) algne tähendus "kiviklibu" või "kivirähk", aga kindlad tõendid selle kohta puuduvad.
Saar on kandnud ajaloo jooksul teisigi nimesid, nagu Aigivotos ("kitsede toitja"), või Anemoessa (viitab paiga tuulisusele). Saare nimedeks on olnud veel Pelasgia, Dolopia, Perirrytos ja Pelagia.
Ajalugu
Arheoloogiliste leidude pōhjal (savivaaside killud, tööriistad ja teised esemed) võib öelda, et saar on olnud asustatud Neoliitikumist (5500 - 2800 eKr) peale.
Paroksüsmaalsed mitteepileptilised häired lapseeas
Migreen
Noorukieas esinev migreeni alavorm, mida iseloomustab segasusseisund või muutunud taju, mõnikord ka agressiivsus. Hoog on suhteliselt lühike (< 24h). Võib tekkida pärast peatraumat.
Skýrose saar
Ajalugu
Iidsetel aegadel (ligikaudu 2000 eKr ja veidi hiljem) tunti Skýrost "Magneetide saarena", kuna seal elas magneetideks kutsutav hõim (kreeka keeles Μάγνητες).
Paroksüsmaalsed mitteepileptilised häired lapseeas
Sünkoop ehk minestus
Tekib enamasti lamades, füüsilise koormuse ajal või pärast seda südamehaigetel.
Skýrose saar
Ajalugu
Aastal 475 eKr tuli saarel võimule Ateena kindral Kimon.
Aastatel 323-322 eKr valitsesid saare üle makedoonlased; alates aastast 197 eKr aga roomlased. Järgnes Bütsantsi periood.
Paroksüsmaalsed mitteepileptilised häired lapseeas
Sünkoop ehk minestus
Tekib äkitselt püstitõusmisel või pikaaegsel seismisel tekkiva vererõhu languse ja südame löögisageduse tõusu tõttu. Sagedamini pikkadel poistel.
Unehäired
Une ajal ei teki normaalset lihaste atooniat. Esineda võivad rahutus, jäsemetega vehkimine, dramaatilised ja sageli agressiivsed liigutused, mis tunduvad osaliselt eesmärgipärased. Harva ka valjud häälitsused ja sõnad.
Psühhogeensed kriisid
Somatoformne häire (ei ole tahtlik teesklemine). Erinevat tüüpi hood. Provotseerivad emotsionaalsed stiimulid, hood üksnes publiku olemasolul. Soodustavateks teguriteks võivad olla väärkohtlemine, õpiraskused, eelnev kokkupuude epilepsiahaigega.
Skýrose saar
Ajalugu
Aastal 1538 jõudis saarele türgi piraat-admiral Hayreddin Barbarossa ja see sai Ottomani impeeriumi osaks.
Paroksüsmaalsed mitteepileptilised häired lapseeas
Paroksüsmaalsed düskineesiad
Liigutushäired, mis võivad olla ühepoolsed, kahepoolsed või vahelduvad. Kaasneda võivad surinad, kõnepuue. Esile võib kutsuda liikumine või koormus.
Alice Imedemaal sündroom
Tajumoonutused (visuaalsed). Asjad võivad näida suuremana, väiksemana, kaugemal, lähemal või muutunud kujul. Võib esineda depersonalisatsioon ja ajataju muutus. Võib olla migreeni aura osa või ennustada migreeni teket.
Skýrose saar
Ajalugu
Aastal 1702 saart külastanud rändur Tournefort märkis, et Skýrosel oli ainult üks küla, ehitatud sügavale kivisse, kaljuseinte varju, ja populatsioon ei ületanud 300 peret.
Aastal 1821, Kreeka vabadussõja aegu, oli Skýrose saar nii varjupaigaks põgenikele, kui ka kreeka vabadusvõitlejate majanduslikuks toetajaks.
Saare rikas ajalugu ja kultuuritraditsioonid peegelduvad tänapäeva Skýrose saareelanike igapäevaelus, nende tavades ja harjumustes. Skýroslased elavad tänase päevani muistsete arhitektuurilahenduste järgi kavandatud kompaktsetes helevalgetes majades ja neil on igapäevaselt kasutusel saare iidsete tehnikate abil valmistatud kunstipäraselt nikerdatud puidust mööbel. Nii mõneski Skýrose kodumajapidamises on alal hoitud väärika ajalooga hoiulaekaid, oskuslikult nikerdatud iluesemeid, ajast aega edasi pärandatud keraamikat, iidsete kavandite põhjal valmistatud rahvarõivaesemeid, ehispitse ja kaunimustrilisi tikandeid.
Ajalooliste faktide ja käegakatsutavate muinasesemetega saab Skýrosel lähemat tutvust teha saare kahes suuremas muuseumis. Saarel asuvad Arheoloogiamuuseum, kuhu on muuhulgas paigutatud Palamári ranna arheoloogilistel väljakaevamistel leitud antiikesemed, ning Skýrose rikkalikku kultuuripärandit tutvustav ajaloo- ja folkloorimuuseum.
Mütoloogia
Skýrosega on seotud neli tuntud antiikmütoloogia tegelast: Theseus, Lycomedes, Achilleus ja Neoptolemus.
Theseus, Minotauruse tapja, üks suurimaid kangelasi kreeka mütoloogia suurimaid kangelasi, leidis Skýrosel oma õnnetu lõpu. Pärast kõiki oma saavutusi ja mõningaid ebaõnnestumisi oli Theseus otsustanud minna Skýrosele, kus tema isa, Aigeus, oli kord oma õnne leidnud. Skýrosel võimul olev kuningas, Lycomedes, aga vihkas Theseust tema aupaiste ja kasvava populaarsuse pärast saarerahva hulgas, kutsus kuulsa kangelase enda lossi, viis ta kindluse kõrgeimasse tippu, lubades talle seal oma varandusi näidata, ja tõukas kangelase kividele surnuks.
Achilleuse ema Thetis, merejumalanna, peitis oma poja Skýrosele, kuningas Lycomedese neidude sekka. Üks kuninga tütardest, Deidamia, rasestus Achilleusest ja tõi ilmale poisslapse, kes sai nimeks algul Pyrrhus (Πύρρος, "tulekarva", tema juuksevärvi järgi), hiljem aga nimetati ümber Neoptolemuseks; temast sai Trooja sõjas tähtis tegelane. Odysseus paljastas Achielluse ja Achilleus läks Trooja sõtta, tema osalusest seal jutustab Homerose "Ilias".
Skýrose hobune
pisi|Skýrose mära varsaga
Skýrose saarel elavad skýrose hobused (Equus Cabalus Skyriano), kelle looduslikuks elupaigaks on seal Kóhila mäe ümbrus, kus nad elavad väikeste salkadena. Kóhila mäe piirkonnas asub veidi üle 4000 hektari suurune looduskaitseala, mis kuulub Natura 2000 alade nimekirja ja peale hobuse kaitstakse seal ka teisi imetajaid, linde ja taimi.
Skýrose hobune on antiikajast meieni jõudnud väikesekasvuline hobusetõug, mis tänapäeval on säilinud üksnes Skýrosel. Skýrose hobused (või nende lähisugulased) võisid olla kasutusel juba Achilleuse ja Aleksander Suure kuulsusrikastes lahingutes.
Skýrose marmor
Skýrose saar on iidsetest aegadest tuntud oma kvaliteetse marmori poolest. Skýrose marmori värvus võib varieeruda helehallist roosakasvalge ja tuhkhallini. Skýrose marmorit on läbi aegade kasutatud mitmel pool Euroopas ja mujal maailmas, iseäranis aga Kreekas ning sellest on valmistatud mitmesuguseid ehitisi ja skulptuure. See on ilmastikule vastupidav ja ei kulu kergesti.
Eesti Demokraatlik Liit
Erakond asutati 29. jaanuaril 1992.
Skýrose saar
Tuulepark
Skýrose saarele kavandatakse 58 tuulikuga (tuulikute kõrgus 150-180 meetrit). Projekti omanikuks on Aioloki South Skyros ja see peaks plaanikohaselt tulema Kóhila mäele Lõuna-Skýrosel. Ala, millele tuulepark plaanikohaselt ehitatakse, kuulub Megisti Lavra kloostrile. Projekt on leidnud teatavat vastuseisu loodusorganisatsioonide poolt, kes kardavad, et tuulepark võib olla ohuks sealsetele taime- ja loomaliikidele (suur osa kavandatavast alast jääb sealse Natura 2000 nimekirja kuuluva looduskaitseala piiridesse), sealhulgas kardetakse, et tuulikud on suureks ohuks lindudele, näiteks looduskaitsealune vahemere pistrik (Falcon eleonorae), ja Skýrose hobusele.
Ühendus mandriga
Mandri-Kreeka ja Skýrose vahel on käigus regulaarne lennuühendus. Ateena lennujaama "Eleftherios Venizelos" ja Skýrose vahelist liini teenindab lennufirma Aegean Airlines, Thessaloniki "Macedonia" ja Skýrose vahel aga lendab Sky Express.
Eesti Demokraatlik Liit
Erakonna häälekandja oli Maarja Maa.
Skýrose saar
Ühendus mandriga
Mandri-Kreeka (laev väljub Kími sadamast Euboial), Skýrose ja sporaadide vahelist liini sõidab laev nimega Αχιλλέας, Achilleas, nimetatud antiikaja tuntud kangelase järgi. Laev kuulub laevafirmale Skyros Shipping Company ja see teenindab reisijaid aastast 2005 (enne sõitis samal liinil laev Lycomedes, nimetatud Achilleust võõrustanud Skýrose kuninga järgi).
Eesti Demokraatlik Liit
Oktoobriks 1998 ei olnud erakonnas enam 1000 liiget ja seetõttu erakonna tegevus 14. detsembril 1999 sundlõpetati.
Skýrose saar
Ühendus mandriga
Laev teeb talvekuudel ühe sõidu päevas ja suviti, kui reisijaid on rohkem, harilikult kaks väljumist päeva jooksul.
Inseneri loss
Inseneri loss on kunagise Abja linavabriku omaniku Mats Kissa luksuslik elamu. See valmis aastatel 1922–1924. Hoone ehitasid saksa töölised arhitekt Heerwageni projekti järgi.
Kirjeldus
Kõrge kivikatusega hoone oli elavalt liigendatud, nurgad dekoreeritud sõõrmotiividega. Esimesel korrusel olid kabinet, elutuba, kaks saali, veranda ja söögituba ning kolm magamistuba, teisel korrusel kaks külalistetuba, peosaal ja teenijatoad, mille juurest viis eraldi trepp alla kööki.
Saalides oli pähklipuumustriga tammeparkett. Enamus muid ruume olid laudpõrandaga, vannitoad kivipõrandaga. Mats Kissa kabineti seinad olid kaetud pähklipuust paneelidega. Elutoas oli tammepuust lagi, muud laed olid kaunistatud kipsornamentidega. Fuajee laes oli kasutatud klaasi. Kamin oli kaetud Meissneri portselanist kividega.
Teisel pool häärberit metsa ääres oli garaaž kahele autole, mille teisel korrusel oli autojuhikorter. Vabriku sepikoja peal oli samuti korter, milles elas Mats Kissa vennapoeg Ants Kissa.
Häärberit ümbritses Prantsuse stiilis aed, kus oli umbes 100 viljapuud, sh 60 õunapuud.
Ajalugu
Nõukogude okupatsiooni saabudes tõsteti Mats Kissa oma perega Inseneri lossist välja ning pandi elama Jussi kõrtsi. Inseneri Lossist sai linavabriku klubi, kus korraldati üritusi ning vabriku tööliste koosviibimisi. Klubist saadeti viimasele teekonnale ka lahkunud vabrikutööliste põrmud.
Pärast Abja linavabriku töö seiskumist lagunes ka Inseneri loss. 1990. aastate alguses olid hoonel veel uksed ja aknad ees, kuid kunagine suursugune häärber oli võssa kasvanud ning täielikult lagastatud. Praegu kuulub hoone OÜ Kissa Varale, kes on võtnud kavaks hoone taastada ning rajada sinna konverentsikeskuse. 2016. aastaks on hoone välisilme taastatud.
Johnsoni maakond (Arkansas)
Johnsoni maakond (Johnson County) on maakond Ameerika Ühendriikides Arkansase osariigis.
Maakonna halduskeskus on Clarksville.
Ajalugu
Maakond moodustati 1833. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 25 540.
Arvestusliku rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga):
Anestesioloogia
Anestesioloogia on teadus ja meditsiiniline eriala üldanesteesiast ehk narkoosist (valu leevendamise viis ravimite abil eelkõige kirurgilise operatsiooni jooksul ja järel) ning narkoosimeetoditest.
Anestesioloogiateadlane või -praktiseerija on anestesioloog. Tema otsustab anesteesia meetodi ning ravimi doosi üle.
Ka stomatoloogias on vajalikud teadmised anestesioloogiast, sest hambaravis kasutatakse küllalt tihti kohalikku tuimestust.
Ajalugu
pisi|Massachussettsi haigla anestesioloogiaosakonna sünnihetkeks loetakse 1846. aastal toimunud demonstratsiooni pisi|Ernest Boardi 1920. aastal valminud maal William T. G. Morton poolt eetri esmakordsest narkoosiks kasutamisest Minevikus on kasutatud operatsioonile eelnevalt erinevaid narkoosiviise, nii alkoholi kui ka muid uimasteid, kuid tänapäevase anestesioloogia alguseks loetakse hambaarsti William Thomas Green Mortoni 1846. aastal USA Massachusettsis läbi viidud avalikku dietüüleetril põhineva narkoosi demonstratsiooni patsiendi peal. Ta polnud küll vastava meetodi esimene rakendaja – esimene eeternarkoosi kasutaja operatsioonil oli Crawford Williamson Long –, kuid pärast seda esitlust hakkas säärane narkoos laiemalt levima.
Tarmo Kask
Tarmo Kask (sündinud 11. novembril 1982 Pärnus) on Eesti ettevõtja, jalgpallitreener ja endine poliitik.
Kask õppis aastatel 2002–2005 Tallinna Ülikoolis kehakultuuri.
Aastail 2013–2014 oli Kask Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna ja 2018–2019 Eesti Vabaerakonna liige. Ta oli EKRE juhatuse liige ning noorteliikumise Sinine Äratus Tallinna ringkonna juhatuse liige. Septembris 2018 kandideeris Kask Vabaerakonna esimeheks.
Tarmo Kask on kirjutanud laulusõnu ja kuulub Eesti Autorite Ühingusse.
Isiklikku
Tarmo Kase elukaaslane on alates 2004. aastast laulja Sandra Nurmsalu. Nende peres kasvab viis last.
Erkki Keldo
Erkki Keldo (sündinud 7. novembril 1990 Jõgeval) on eesti poliitik, XIV ja XV Riigikogu liige.
Haridus ja töö
Keldo on pärit Jõgevamaalt Põltsamaa vallast, kus lõpetas Lustivere Põhikooli. Keskhariduse omandas Keldo Nõo Reaalgümnaasiumis, kus lõpetas matemaatika eriklassi. Ülikooli läks ta Tallinna Ülikooli, kus õppis politoloogiat ja omandas kõrghariduse. Magistriõppesse siirdus ta Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonda juhtimise erialale.
Ta on Põltsamaa vallavolikogu liige alates 2013. aastast. Ta on Põltsamaa vallavolikogu alatise Revisjonikomisjoni esimees. Lisaks on Keldo Reformierakonna Põltsamaa piirkonna juhatuse liige ning Eesti Reformierakonna Noortekogu esimees alates 2016. aasta märtsist.
2013. juulist kuni 2014. aasta juunini teenis Keldo Eesti Kaitseväes, kus omandas nooremseersandi auastme ja vanemparameediku ameti.
2014. aastast töötas Riigikogu nõunikuna. Varem on ta olnud Eesti Reformierakonna kampaanianõunik.
Ta oli novembrist 2018 maini 2022 Reformierakonna peasekretär.
Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 9 (Jõgeva- ja Tartumaa (v.a Tartu linn)) 1445 häält ning osutus valituks.
Poliitiline kuuluvus
Ta on Eesti Reformierakonna liige.
Harrastused
Vabal ajal mängib Keldo jalgpalli ja võrkpalli. Ta on mitmekordne Jõgevamaa meister pallimängualadel. Lisaks huvitub mälumängust.
Kaevur (ajaleht)
alt=Ajaleht Kaevur päis|pisi|Ajaleht Kaevur päis Kaevur : Eestimaa Kommunistliku Partei Kohtla-Järve Linnakomitee ja Kohtla-Järve Linna TSN häälekandja oli ajaleht, mis ilmus 17. aprill 1947 – 29. oktoober 1960 Kohtla-Järvel.
Ajalehe väljaandjaks oli EKP Kohtla-Järve Linnakomitee, tema eelkäiaks oli ajaleht Rohkem Põlevkivi. Ajaleht ilmus 3 korda nädalas. Väljaanne imus ka vene keeles "Шахтер"
1. novembri 1960 ühendati Kaevur ajalehega Sotsialismi Tee, kus jätkati uue ühtse pealkirjaga Leninlik Lipp.
Pehme kurereha
Pehme kurereha (Geranium molle) on kurerehaliste sugukonda kurereha perekonda kuuluv taimeliik.
Kirjeldus
Pehme kurereha on väike, 5–20 cm kõrgune ühe- või kaheaastane rohttaim. Varred pehmete, rõhtsalt hoidvate lihtkarvadega ja ülaosas ka näärmekarvadega, mis annavad taimele muskuse nõrga lõhna. Varrelehed seitsmeti kuni üheksati sõrmlõhised.
Õied asetsevad kahekaupa lehtedest pikematel varbadel. Õieraod ja -varvad tihedalt kaetud madalate näärmekarvadega ja pikemate rõhtsalt harevate lihtkarvadega. Kroonlehed 4–8 mm pikkused, roosakaslillad või kahvatupunased, pügaldunud tipuga, tupplehtedest pisut pikemad.
Taim sarnaneb väga madala kurerehaga. Erinevalt madalast kurerehast on pehme kurereha õieraod ka lihtkarvadega (madalal kurerehal vaid madalate näärmekarvadega, tunnus näha ka palja silmaga) ning kroonlehed keskmiselt 3 mm pikkused.
Kasvukohad ja levik
Üldlevilalt on pehme kurereha tsirkumpolaarne, levinud nii Euraasias kui ka Põhja-Ameerikas. Eestis jõuab osaareaali idapiirile, kasvades peamiselt läänesaartel. Uuemal ajal leitud ka Tallinna ümbrusest ja Tartumaalt. Levinud põlluäärtel, kuivadel niitudel ja karjamaadel, teede äärtes ja prahipaikadel.
Abderhalden
Abderhalden on perekonnanimi.
Morse
pisi|Morse koodi visuaalne kujutis ladina tähestiku 26 tähega ja 10 põhi numbriga
Morse ehk morsekood on süsteem, mille abil esitatakse numbreid ja kirjavahemärke punktide, kriipsude ja tühikute abil. Morsekoodi saab edastada näiteks helisignaalidega, elektriimpulssidega või visuaalsete signaalidega, näiteks valguse abil.
Ajalugu
19. sajandi algul konstrueeris ameeriklane Samuel Morse elektromagnetilise telegraafiaparaadi. Telegraaf on seade, mille abil on võimalik edastada sõnumeid üle pika vahemaa. Samuel Morse telegraafiaparaat oli suuteline edastama üle pika vahemaa lühikesi ja pikki toone. Selleks, et oleks võimalik lugeda üle telegraafi saadetud sõnumeid lõid Samuel Morse ja Alfred Vail 1830. aastal süsteemi, mida hiljem hakati nimetama morse koodiks. Kood omistab tähestiku tähtedele ja numbritele spetsiifilised punktide (lühikesed märgid) ja kriipsude (pikad märgid) kombinatsioonid. Kombinatsioonide pikkus on valitud tähtede kasutamise sageduse alusel (inglise keele põhjal); sageli kasutatavad tähed (näiteks "E") said lihtsama koodi, samas kui harva kasutatavad tähed (nt "Q") said pikema ja keerukama koodi.
Algselt esitati kood telegraafisüsteemi kaudu märkidena paberile, mille telegraafioperaator seejärel inglise keelde tõlkis. Üsna kiiresti ilmnes aga, et operaatorid suudavad koodi kuulda ja aru saada ainuüksi vastuvõtja klõpsatusi kuulates, mistõttu paber asendati vastuvõtjaga, mis tekitas tugevamaid piiksuvaid helisid.
18.sajandi keskpaigas, kui morsekood hakkas levima rohkem ka Euroopas, tuli ilmsiks, et algne morsekood ei olnud piisav mitteingliskeelse teksti edastamiseks. Koodist olid puudu diakriitiliste märkidega tähtede koodid. Selle puuduse parandamiseks töötati 1851. aastal Euroopa rahvaste konverentsil välja morsekoodi variant, mida hakati nimetama kontinentaalseks morsekoodeksiks. pisi|[[Samuel Morse Telegraafiaparaat ]]
Kuidas morsekood töötab
· tähistab punkti ja see on lühike signaal.
— tähistab kriipsu ja see signaal on kolm korda pikem, kui punkt.
Igale tähe- ja numbrimärgile on määratud punktide ja kriipsude kombinatsioonid.
Algse morsekoodi ja kontinentaalse morsekoodi erinevus
Need kaks morse koodi süsteemi on üksteisele väga sarnased, kuid kontinentaalne morsekood viidi lihtsamale ja täpsemale kujule. Näiteks algne morsekood kasutas mõne tähe tähistamiseks punktide ja tühikute mustreid, samas kui kontinentaalne morse kasutab kõigi tähtede jaoks punktide ja lühikeste kriipsude kombinatsioone. Lisaks kasutab kontinentaalne morsekood konstantse pikkusega kriipse, kuid algne morsekood kasutas muutuva pikkusega kriipse. Hiljem lisandus veel juurde Rahvusvaheline morsekood, mis on laialdaselt kasutusel ka tänapäeval.
Morse koodi sõnumid
Morsekoodi üks tuntumaid kasutusalasid on SOS signaali edastamine. SOS signaali kujutatakse sellisel kujul "· · · — — — · · ·". SOS on rahvusvaheliselt tunnustatud hädasignaal, mis loodi algselt merenduse jaoks. Formaalses tähistuses kirjutatakse SOS ülekriipsutusega, mis näitab, et "SOS" üksikute tähtede morsekoodi ekvivalendid edastatakse kolme punkti / kolme kriipsu / kolme punkti katkematu jadana, ilma tühikuteta tähtede vahel. keskel|pisi|221x221px|SOS Morse signaal helina
Morsekood kahendkoodi kujul
Esimene võimalus kuidas tõlgendada morsekoodi kahendkujul:
Morsekoodi kujutatakse kolme olekuna punkt, kriips ja tühik. Neid olekuid saab kujutada kahendkoodi kujul järgnevalt: Tänu selle teadmisele on võimalik edastada tähestiku tähti ja muid märke kahendkoodi jadana.
Teine võimalus kuidas tõlgendada morsekoodi kahend kujul:
Rahvusvahelise morsekoodi iga tähemärgi leidmiseks saame kasutada järgmist kahendpuud. Alustades puu juurest, annab juursõlme vajaliku märgiga ühendavate harude järjestus meile selle märgi morsekoodi. Kodeerimisel tuleb lähtuda sellest, et "dot" tähistab punkti ja "dash" tähistab kriipsu. keskel|pisi|500x500px|[[Kahendpuu ]]Näiteks, kui tahetakse edastada F tähemärk tuleb hakkata liikuma mööda kahendpuud. Kuna näha on, et F asub vasakul pool seega esimene sümbol on punkt (·), teine sümbol on punkt  (·), kolmas sümbol on kriips (—) ja neljas sümbol on punkt  (·). Täites need sammud saabki kokku F (··—·).
Teismelised ninjakilpkonnad
pisi Teismelised Ninjakilpkonnad on Kevin Eastmani ja Peter Lairdi väljamõeldud frantsiis, mis alustas koomiksitest. Sealt on väljakujunenud animasarjad ja hiljem ka filmid. Frantsiisi peategelasteks on neli vennast muteerunud ninjutsut oskavat kilpkonna Leonardo, Raphael, Donatello ja Michelangelo. Nende vihavaenlaseks on Jalaklann ja selle juht Shredder. Nende kasvatajaks on rott Splinter. Ninjakilpkonnad elavad New Yorgi kanalisatsioonis.
Priit Volmer
Priit Volmer (sündinud 6. septembril 1978 Tartus) on eesti ooperilaulja (bass). pisi|Priit Volmer Birgitta Festivalil 16.08.2014
Lapsepõlv
Priit Volmer on sündinud Tartus, kuid perekond kolis peagi Pärnu-Jaagupisse, nii et kooliteed alustas poiss Pärnu-Jaagupi Keskkoolis. Samas astus ta ka kohalikku lastemuusikakooli, kus esimeseks instrumendiks oli plokkflööt ja hiljem klarnet (õp. Madis Schmidt). Kaheteistkümneaastaselt kolis Priit koos emaga Tartusse tagasi, sest ema leidis seal tasuvama töö. Tartus hakkas Priit Volmer õppima Hugo Treffneri Gümnaasiumis, mille lõpetas 1996. aastal. Tartus jätkusid ka õpingud Tartu II Lastemuusikakoolis klarneti ja hiljem saksofoni erialal (õp. Andres Paasik), mille ta lõpetas 1994. aastal.
Seoses isa tööga veetis ka väike Priit palju aega teatris ja teadis juba siis, et soovib pääseda lavale, kuigi teater tema mõistes tähendas siiski vaid sõnateatrit.
Lauluõpingud
Laulmist sattus Priit Volmer õppima juhuse tahtel. Kuigi enamik klassikaaslastest Treffneri Gümnaasiumist otsustas Tartu Ülikooli kasuks, läinud Priit siiski ema soovil Elleri kooli uurima, millal saksofonieriala katsed on. Koolis selgunud, et saksofoniga on hiljaks jäädud, aga lauluerialale saaks veel proovida. Kuigi Volmer polnud varem laulmisega tegelenud, läbis ta katsed edukalt ja võeti õppima Henn Pai lauluklassi. Elleri kooli lõpetas ta 2000. aastal.
Edasi viisid õpingud Priit Volmeri laulmist õppima juba Eesti Muusika- ja Teatriakadeemiasse (2000–2004), kuigi tal oli salasoov ka lavakunstikateedrisse proovida. Viimane jäi siiski tegemata, sest ta polnud kindel sinna sissesaamises ja valis kindla peale laulueriala. Muusikaakadeemias õppis ta kolme õpetaja käe all. Kõigepealt Leedu tenor Virgilijus Noreika, siis Sibeliuse Akadeemia laulupedagoog professor Matti Pelo ja lõpuks soome bass professor Jaakko Ryhänen. Viimasega teeb Volmer teatud määral koostööd tänaseni.
Priit Volmer on osalenud Maria Acda (2004), Rudolf Piernay (2005–2006) ja David Jonesi (2009, Kungälv) meistrikursustel.
Repertuaar
Tema repertuaari kuuluvad don Alfonso (Mozarti "Così fan tutte"), Wagneri Kuningas Marke ("Tristan ja Isolde"), Biterolf ("Tannhäuser") ja Titurel ("Parsifal"), Eichmann (Tüüri "Wallenberg"), Alidoro (Rossini "Tuhkatriinu"), Leporello (Mozarti "Don Giovanni"), Mefisto (Gounod’ "Faust"), Kuningas (Prokofjevi "Armastus kolme apelsini vastu"), Colline (Puccini "Boheem"), Sparafucile, Ceprano (Verdi "Rigoletto"), Cesare Angelotti, Sciarrone, kirikuteener (Puccini "Tosca"), Jutustaja, Sarastro (Mozarti "Võluflööt"), Horn (Verdi "Maskiball"), Zuniga (Bizet’ "Carmen"), Preester (Eespere "Gurmaanid"), Hulkur (Orffi "Tark naine"), Vürst Gremin (Tšaikovski "Jevgeni Onegin"), Mitjuhha (Mussorgski "Boriss Godunov"), Bartholomeus (Tubina "Barbara von Tisenhusen"), Marssal Ney (Kaumanni "Mina – Napoleon!"), Bob (Menotti "Vanatüdruk ja varas"), Koer (Steineri "Kosjas"), Filiberto (Rossini "Sinjoor Bruschino"), Munk (Verdi "Don Carlo"), Markii d’Obigny, Doktor Grenvil (Verdi "La traviata"), Montano (Verdi "Othello"), Markus, Must-Mats ja Tom (Britteni "Väike korstnapühkija"), kuningas, Ramfis (Verdi "Aida"), Luther, Crespel (Offenbachi "Hoffmanni lood"), Timur (Puccini "Turandot"), Palemon (Massenet "Thäis"), 1. Naatsaretlane (Straussi "Salome"), Daland (Wagneri "Lendav Hollandlane"), Rocco (Beethoveni "Fidelio"), Adhemar de Monteil (Verdi "Jérusalem"), Bonze (Puccini "Madam Butterfly"), Bartolo (Mozarti "Figaro pulm"), Raivo, Üllar (Puuri "Pilvede värvid"), Manfred Mim (Mimi "Eesti ajalugu. Ehmatusest sündinud rahvas"), Ashby (Puccini "Tütarlaps kuldsest läänest"), Vassili Sobakin (Rimski-Korsakovi "Tsaari mõrsja", Isa Laurent (Gounod’ "Romeo ja Julia", Don Pasquale (Donizetti "Don Pasquale"), Ferrando (Verdi " Trubaduur"), Põrgupõhja Jürka (Varrese "Põrgupõhja uus Vanapagan"). Laulnud ka rolle ooperite kontsertettekannetel: Abimélech (Saint-Saënsi "Simson ja Delila", Publio (Mozarti "Tituse halastus"), Sarvik (R. Kangro/K. A. Hermann "Uku ja Vanemuine"), Soldat Schnalsist (Catalani "La Wally"), Gesler (Rossini "Wilhelm Tell"), Callistene (Donizetti "Poliuto"), Capellio (Bellini "I Capuleti e i Montecchi"), Nourabad (Bizet "Pärlipüüdjad"), Rochefort (Donizetti "Anna Bolena") ning operettides ja muusikalides: Don Quijote (Leigh’ "Mees La Manchast"), Vargamäe Andres (Kerge/Raadiku "Vargamäe tõde ja õigus"), Kolonel Pickering (Loewe’ "Minu veetlev leedi"), Aristide (Ábrahámi "Savoy ball"), Sweeney Todd (Sondheimi "Sweeney Todd") jpm.
Priit Volmer on laulnud bassipartiid ka vokaal-sümfooniliste teoste ettekannetel nagu J. S. Bachi "Jõuluoratoorium", "Magnificat" ning "Johannese passioon" ja "Matteuse passioon", Schuberti Missa G-duur, Charpentier’ "Te Deum", Beethoveni Missa C-duur, Mozarti Missa c-moll ja Reekviem; Verdi, Dvořáki ja Fauré Reekviemid, Puccini "Missa di Gloria" ning Preestri ja Surmapiina ingli partiid Elgari oratooriumis "Gerontiuse unenägu", samuti bassipartiid Peeter Vähi vokaal-sümfoonilistes teostes "Müstilisel Kaydara-maal" ja "Maarja Magdaleena evangeelium". Osalenud solistina Haapsalu Vanamuusika Festivalil ning mänginud Ivo Schenkenbergi osa Hardi Volmeri multimeediaetenduses "Tallinn pole enam kaugel". Teinud koostööd Nargen Operaga – Buonafede (Haydni "Elu kuu peal"), don Fernando (Beethoveni "Fidelio") ja KaivConsortiga – Vandersell (Orffi "Kuu"). Koostöös Tallinna Filharmooniaga laulis Uberto rolli Pergolesi ooperis "Teenija-käskijanna".
Ta on osalenud ka teatri Varius lavastustes: Benno Hansen (Sarapuu "His Master’s Voice", "Viis kuud Vildega", "Lõbusad Estoonlased", "Mojens!"), Nils Ferlin (Sarapuu "Üksi ja vaba") ja Lennart Meri (Sarapuu "Lennud"), Oscar Wilde, Tiit Piibeleht (Sarapuu "Wilded"), Karl Menning (Sarapuu "Treffpunkt Berliin"), Sergius Lipp (Sarapuu "Kriuh-Va-Tšiuh").
Isiklikku
Priit Volmeri isa oli laulja ja näitleja Peeter Volmer, kes töötas aastatel 1962–1977 Vanemuise teatris koorilauljana ja elu hilisemal perioodil alates 1980. aastast Pärnu Endla teatris lavameistrina, tehes samas kaasa näitlejana paljudes episoodilistes rollides. Laiemale üldsusele on Peeter Volmer tuntud näitlejana kinofilmist "Perekond Männard" (1960) ja telefilmist "Romantikud" (1962). Peeter Volmeri ema ja Priidu vanaema oli Vanemuise ooperiprimadonna Terese Adele Mugasto, vanaisa aga arst Leonid Volmer. Priit Volmeri ema Aime Volmer on töötanud meditsiinialal ja teinud sotsiaaltööd.
Priit Volmer on abielus. Abikaasa Kristi Volmer töötab Rahvusooperi Estonia orkestrandina, mängides oboed ja inglissarve. Peres kasvab kaks tütart.
Söderbi mõis
Söderbi mõis (saksa keeles Söderby; ka Lõuna mõis) oli Suuremõisa mõisa kõrvalmõis Vormsi kihelkonnas Läänemaal.
Vana pärimuse kohaselt viisid Vormsi elanikud oma maksud Turgu või Hankosse. Et meresõit oli raske, palus rahvas Rootsi riigilt, et see saadaks maksukoguja ka Vormsile elama. Nii juhtuski. Esimese foogti nimi oli Hoppman. Ta laskis Söderby külla ehitada väikese mõisa, mis rahvasuus sai nime Serbe hoe (serbe huue). Tegemist oli siis Söderby mõisaga. Hiljem viidi mõisa keskus üle Obholmenisse (Ubbholmen praeguse Hosby aladel). Mõis liideti 1750. aastatel Suuremõisaga ja sellega läks kogu Vormsi saar Stackelbergide suguvõsa valdusse.
UNESCO maailmapärand Filipiinidel
pisi|200px| [[Pilt:Welterbe.svg|55px 70px ]] Filipiinide alal on UNESCO maailmapärandi nimistus kuus objekti ja 19 objekti kandidaati.
Paralepa rändrahn
Paralepa rändrahn (ka Peetrikivi) on rändrahn Läänemaal Haapsalu linnas. Ungru tee ääres metsas. Kivist põhja poole, teisele poole Ungru teed jääb Paralepa ja Pullapä mets. Kivist umbes 800 m edelasse ja läände jääb Ungru oja. Edelasse jääb ka Paralepa ülemine tuletorn. Kivist lõuna poole jääb endise Haapsalu–Rohuküla raudtee tamm. Rahn on kergesti leitav, kuna paikneb käidavate teede ristumiskoha lähedal. Kivi geograafilised koordinaadid on.
Rahnu seisukord on hea.
Kivi on rabakivigraniidist. Kivi mõõtmed on 7,6×6,7×2,0 m, ümbermõõt 15,5 m. Teistel andmetel on kivi mõõtmed 6,2×4,5×1,9 m, ümbermõõt 16,7 m.
Paralepa rändrahnule on kehtestatud piiranguvöönd 50 m (0,77 ha).
Paralepa rändrahnu keskkonnaregistri kood on KLO4000447.
Rahnu iseloomustus
Rahn on järskude, kuid madalate külgedega ja trapetsikujulise põhiplaaniga, kaldu laega. Rahnus on rohkesti lõhesid, mis moodustavad üsna korrapärase ristuva süsteemi ning jaotavad rahnu nelinurkseteks plokkideks. Rahn on sammaldumata, laiguti on samblikke. Rahnu ümber on liivakas pinnas. Rahnu põhjapoolsel küljel on kivisse raiutud: "Jürgen Ungern-Stenberg, 1524". Rahnu kõrval asus looduskaitsealune Paralepa mänd, mis on hävinud.
Kultuuriloolist
Legendi kohaselt käinud Peeter I 1715. aasta suvel Haapsalus ja Ungrus. Tagasiteel riivanud tõld teeserval asunud kivi.
Novell (õigusteadus)
Novell on seadus, mis täiendab või muudab seniseid seadusi.
Leuveni ringkond
Leuveni ringkond on üks kahest haldusringkonnast Belgias Flaami Brabandi provintsis.
Vallad ja osavallad
Ringkonna halduspiirides on 30 valda ja 130 osavalda.
Vallad
pisi|Kaart
Grantiņi
Grantiņi (vanasti ka Turlava või Torlova) on küla (mazciems) Lätis Kuldīga piirkonnas Turlava vallas. Küla asub valla kaguosas merepinnast 80 meetri kõrgusel. Asula jääb valla keskusest Turlavast 4,5, piirkonna keskusest Kuldīgast 25 ja Riiast 177 kilomeetri kaugusele.
Džungel
pisi|Džungel [[Malaisias]] Džungel (inglise keeles jungle < hindi keeles jangal, 'mets') on tiheda taimkattega maa-ala, kus domineerivad peamiselt puud.
Grantiņi
Küla tekkis endise Turlava mõisa (Turlau) keskuse juurde. Nõukogude perioodil ehitati see välja kui kolhoosi Sarkanā zvaigzne keskasula, hiljem oli seal kolhoosi Dzintars keskasula.
Džungel
Džunglid asuvad enamasti lähistroopilises või troopilises kliimavöötmes. Džunglit eristab vihmametsast selle raske läbitavus, sest taimestik on nii tihe. Kliima džunglis on väga niiske ning temperatuur kõrge, mis tähendab, et inimesel on seal raske hingata. Viimase 50 aasta jooksul on pooled maailma džunglitest hävitatud.
Grantiņi
pisi|tühi|Endised kolhoosilaudad
Stamfordi ülikool
Stamfordi ülikool oli 14. sajandil lühikest aega Stamfordis Lincolnshire'is tegutsenud Inglise ülikool.
Barnby Williami juhitud Põhja-Inglismaa õppejõudude ja üliõpilaste grupp lahkus 1333. aastal Oxfordis tekkinud sisetülide, ohtude, mõrvade, vigastamiste ja röövimiste tõttu Stamfordi, et seal Warenne'i krahvi Johni kaitse all rahulikes tingimustes õppida ja harituks saada. Edward III käsul ülikooli tegevus keelati. 26. juulil 1335 toimunud juurdluse ajal leiti ülikooli koosseisust kohapeal 38 isikut, sealhulgas 17 magistrit (sealhulgas Barnby William), üks bakalaureus ja 15 kraadita üliõpilast.
Kuni 1827. aastani pidid Oxfordi ülikooli vilistlased tõotama, et ei pea ega kuula akadeemilisi loenguid Stamfordis.
Hallivere mõis
Hallivere mõis (saksa keeles Hallifer) oli mõis Vigala kihelkonnas Läänemaal.
Veidelevka rajoon
Rajoon piirneb põhjas Aleksejevka rajooniga, idas Rovenki rajooniga, lõunas Luhanski oblastiga Ukrainas, läänes Valuiki rajooniga ja loodes Krasnogvardeiskoje rajooniga.
Rajooni pindala on 1356 km². Elanike arv oli 2012. aastal 21 027, 2009. aastal 22 479 ja 2002. aastal 24 555.
Veidelevka rajoonis on 64 asulat, mis kuuluvad kahe linnaasunduse (Veidelevka alevi) ja üheteistkümne külaasunduse koosseisu.
Originaal (Iff & Supernova)
"Originaal" on Ivo Linna ja ansambli Supernova 2009. aastal ilmunud stuudioalbum. Supernova teeb kaasa koosseisus Vilho Meier, Rainer Michelson, Priit Sootla, Karvin Lillepea ja Mati Sütt. Plaadi andis Ivo Linna 60. sünnipäevaks välja Eesti Rahvusringhääling.
Boussouar El Maghnaoui
Boussouar El Maghnaoui (El Maghnawi) (sündinud 1955 Maghnia, Alzerie) on Alzériaan laulja ja laulukirjutaja.
Ülalpidamiskohustus
Ülalpidamiskohustus on perekonnaseadusest lähtuv kohustus elatada sugulast või abikaasat. Sugulase ülalpidamise kohustus on nt. vanemal alaealise lapse, täisealisel lapsel vanema, vanavanemal lapselapse suhtes. 2022. aasta aprillis vastu võetud sotsiaalhoolekande seaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse kohaselt ei ole enam lapselaps kohustatud vanavanemat ülal pidama.
Ülalpidamist saavad isikud ja selleks kohustatud isikud
Ülalpidamise saamiseks on õigustatud:
1) alaealine laps;
2) laps, kes täisealisena omandab haridust põhi-, kesk-, kutse- või ülikoolis kuni 21. eluaastani;
3) muu majanduslikes raskustes sugulane, kes ei suuda ennast ise ülal pidada.
Ülalpidamiskohustus laieneb täisealistele esimese astme ülenejatele ja alanejatele. Ülenejad sugulased on vanemad ja alanejad sugulased on lapsed.
Ülalpidamiskohustuse täitmise järjekord
Ülalpidamiskohustus täidetakse järgnevas järjekorras: 1) abikaasa (sh lahutatud abikaasa);
2) täisealine laps;
3) täisealine lapselaps;