cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Cēsis
Venemaa keisririigis
Võnnu oli Võnnu kreisi keskus, Venemaa keisririigi Riia kubermangu, Riia asehaldurkonnas ja Liivimaa kubermangus. 1747. aastal kinkis Venemaa keisrinna Jelizaveta Petrovna Cēsise kantslerile Aleksei Bestužev-Rjuminile. 1777 omandas lossivaremed krahv Friedrich Wilhelm von Sivers, kes laskis oma residentsi ehitada lossivaremete idaossa, ühendades selle otsaseina kindlustustorniga. 1812 rajati romantilises stiilis lossipark jalgteede, eksootiliste taimede ja veekogudega, milles peegelduvad lossivaremed.
1785. aastal nimetati linn Võnnu kreisi kreisilinnaks, linna arengut kiirendasid 1868 linna jõudnud Riia–Pihkva maantee ja 1889 linna jõudnud raudtee.
20.–21. sajand
Cēsisel on oluline koht nii Landesveeri sõjas kui ka Läti Vabariigi sõjaväe ajaloos: 23. juunil 1919 purustasid eestlased ja lätlased Võnnu lahingus ülekaalukad Landeswehri väed. Selle lahingu mälestuseks tähistatakse Eestis igal aastal 23. juunil võidupüha. Linna keskväljakul asub monument Eesti ja Läti relvavendlusele (rajatud 1924, demonteeritud 1951, taastatud 1998)
Cēsises asub Läti vanim õlletehas Cēsu alus darītava. See ehitati 1878. aastal krahv Siversi residentsi, aga õlletehased töötasid Cēsises juba Liivi ordu ajal.
2006 tähistati Cēsise 800. aastapäeva UNESCO egiidi all.
Cēsises õppis maalimist Johann Köler.
Vaatamisväärsused
pisi|[[Võnnu ordulinnus]] pisi|püsti|[[Võnnu Jaani kirik vanalinnas]]
Linna vaatamisväärsusteks on Võnnu ordulinnus ja vanalinn ühes Jaani kirikuga, mille altarimaali (1858) autor on Johann Köler (maali teisend tõi talle akadeemiku nimetuse), samuti Võnnu vabadussammas.
1850. aastatel rajati Cēsisesse Wolter von Plettenbergi ausammas. 1927. aastal rajati ja 2012. aastal taastati "Läti ema" mälestussammas.
Alates 1949. aastast asub kunagises ordulinnuses Cēsise ajaloomuuseum.
Kaitstavad objektid
Looduskaitse all on tamm aadressil Briežu iela 14, osaliselt ka Raiskumsi klint. Linna lääneosa asub Gauja rahvuspargis.
Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Cēsise vanalinn, Cēsise südalinn, skulptorite Kārlis Jansonsi ja Andrejs Jansonsi elu- ja tööpaigad (Krasta iela 14, Dzirnavu iela 31, Dzirnavu iela 33), Võnnu Jaani kirik (sealhulgas kolm sealset vitraaži, portaal, mälestusmärk Wolter von Plettenbergile, tema hauaplaadi fragmendid ja veel üheksa hauaplaati, krüpti fassaad, J Nidetzky hauatähis, orel, orelipink, noodivihik ja kantsel), maakonnakooli hoone Lielā Skolas iela 6, "Printsessimaja" aadressil Rīgas iela 47 ja selle uksed, Rīgas iela 19 maja seinamaalingud, kultuuriseltsi "Harmonija" hoone aadressil Rīgas iela 24, kaupmehemaja aadressil Rīgas iela 16 ja selle fassaadi reljeefid, kolm ahju aadressil Raunas iela 11, pannoo aadressil Priedes iela 5/7, raekoda, selle juurdeehitised ja vahimajake aadressil Rīgas iela 7, ait aadressil Pils laukums 15, Võnnu ordulinnuse varemed, Võnnu uus loss, tall-tõllakuur aadressil Pils laukums 3, Võnnu mõisakompleks ja park, säilinud linnamüüri lõigud, elumaja aadressil Gaujas iela 6, oksed aadressil Lielā Līvu iela 9, Cēsise Riekstukalnsi linnamägi, Võnnu raudteejaama muinaskalmed, Bērzaine gümnaasium aadressil Bērzaines iela 34 ja helilooja Alfrēds Kalniņši elumaja aadressil Rīgas iela 24. Kohaliku kaitse all on Rucka mõisakompleks, sealhulgas elumaja, mõisavalitseja maja ja park, Jaani kiriku, Katariina kiriku ja Konvendiväljaku keskaegsed kalmistud ning keskaegne Siļķi asulakoht.
Festivalid
Cēsise Linnusepargis toimub alates 2015. aastast juuni lõpus – juuli alguses kahepäevane vestlusfestival "Lampa", Paide Arvamusfestivali analoog.
Alates 2007. aastast toimub juulis ja augustis Cēsise kunstifestival, mis kätkeb muusikat, teatrit, filmi ja kujutavat kunsti ning kulmineerub vabaõhu-ooperiettekannetega Linnusepargis.
Sõpruslinnad
Cēsise sõpruslinnad on
Jevlampijus Laškovas
Jevlampijus Laškovas (sündinud 10. septembril 1932 Rokiškises) on leedu geoloog.
Line'i saared
frame| Line'i saared ehk Ekvaatorisaared on Kiribatile kuuluv atollidest koosnev saarestik Vaikse ookeani keskosas.
Jevlampijus Laškovas
Ta lõpetas 1956. aastal Vilniuse Riikliku Ülikooli geoloogia erialal. Aastal 1969 sai temast geoloogia ja mineraloogia kandidaat. Ta on abielus Lidija Laškovaga, kes on samuti geoloog.
Line'i saared
Saarestiku geograafilised koordinaadid on. Saarestikku kuulub 12 saart, millest kolm on USA halduses (Palmyra atoll, Jarvise saar ja Kingmani riff). Asustatud on vaid 3 saart (Kiritimati, Tabuaeran ja Teraina). Neil saartel elab umbes 8800 inimest.
Saared kuuluvad UTC+14:00 ajavööndisse, olles seega maailmas esimene koht, kus algab uus aasta.
Jevlampijus Laškovas
Teadustöö
Ta on aastast 1956 tegelenud geoloogilise kaardistamisega. Laškovas on tegelenud ka kivimite klassifitseerimise ja ordoviitsiumi stratigraafiaga, metabentoniitide keemilise ja mineraloogilise koostisega. Jevlampijus Laškovas on konstateerinud setete tekete tsüklisisust ja selle sõltumist maailmamere taseme kõikumisega. Ta kasutas Baltikumi alade triivi uurimiseks lisaks fauna muutustele ka magnetismist tekkinud muudatusi. Jevlampijus Laškovas on määratlenud ligi 40 litostratigraafilist üksust (kihistut ja kihistikku). Ka on ta uurinud tänapäevaste merepõhjade morfotektoonikat, seda nii Botnia lahe lõunaosas kui ka Preisimaa aladel.
Kulutus
Kulutus ehk kulumine ehk denudatsioon on protsesside kogum, mis väljendub Maa reljeefi tasandumises.
Kulutus toimub eksogeensete protsesside tagajärjel. Kulutus on laiem mõiste kui erosioon, ehkki neid peetakse tihti sünonüümideks. Kulutus hõlmab peale erosiooni ka Maa gravitatsioonijõu toimel materjali merepinnale lähemale transportimist.
Denudatsiooni põhjustavad põhiliselt vesi ja tuul. Vesi võib esineda erineval kujul: vooluvesi, vihmavesi, liustikud, merelained jne. Kui ei oleks denudatsiooni tasakaalustavaid tegureid, oleks maapind ilma reljeefi iseärasusteta tasandik. Denudatsiooni tasakaalustavad põhiliselt maakoore isostaatilised liikumised ning vulkaanilised nähtused. Jõed on peamised setete kandjad. Näiteks Mississippi jõgi kannab aastas Mehhiko lahte umbes 500 miljonit tonni setteid.
Bernardino Caballero
pisi|Bernardino Caballero Bernardino Caballero de Añasco y Melgarejo (20. märts 1839 – 26. veebruar 1912) oli Paraguay president aastail 1880–1886.
Mõniste
Mõniste on küla Võrumaal Rõuge vallas, endise Mõniste valla keskus.
Cándido Bareiro
pisi Cándido Bareiro Caballero (27. oktoober 1833 Luque, Keskdepartemang – 4. september 1880 Asunción) oli Paraguay president aastail 1878–1880.
Mõniste
Mõnistes on teenuskeskus, kus asuvad Mõniste raamatukogu, postkontor, perearstikeskus ja hooldekodu. Selle lähedal asub ka Coop kauplus.
Cándido Bareiro
Ta suri pärast kaheaastast presidendiametis olekut 46-aastaselt äkilise haiguse tõttu.
Mõniste
Asula piiresse jäävad Mõniste mõisa park ja Wulfide suguvõsa kalmistu. Mõniste mõisa pargis asub Mõniste järv. Pargi alal asusid ka Mõniste vasallilinnus ja Mõniste mõisa hooned, mis on hävinud.
1977 liideti Mõnistega Aidamäe küla.
Küla läänepiir kulgeb mööda Mustjõge.
Küla läbib Võru–Mõniste–Valga maantee ning sealt saab alguse Mõniste–Ape maantee.
Mithril
Mithril on materjal J. R. R. Tolkieni triloogias "Sõrmuste Isand".
Mithril on haruldane väärismetall. See on uskumatult tugev ning väga kaunis. See meenutab hõbedat kuid erinevalt hõbedast ei tuhmu see iial. Mithril on tugevam kui teras, kuid on harukordselt kerge. Tema väärtus oli kullast kordades kallim.
Mithrilist valmistati mõõku - palju lasid haldjatel sellest oma mõõga taguda. Samuti tehti sellest ka rõngassärke, mis öeldi olevat tugevamad kui lohe soomused. Bilbol oli selline rõngassärk mille ta sai tänutäheks Päkapikkudelt ning hiljem pärandas ta oma särgi Frodole.
Suur magmaprovints
Suured magmaprovintsid on ulatuslikud piirkonnad, kus levivad massiivsed aluseliste vulkaaniliste kivimite kihid.
Suured magmaprovintsid sarnanevad kuuma täpi nähtusega selle poolest, et erinevalt ookeani keskaheliku ning vulkaanilise kaare vulkanismist ei ole nad seotud laamade aktiivsete äärtega, vaid paiknevad nende suhtes suvaliselt. Kuuma täpi vulkanism on ainus vulkanismi esinemisvorm teistel Päikesesüsteemi taevakehadel, sest seni teadaolevate andmete kohaselt on laamtektoonika esinemine ainult Maale omane nähtus.
Teke ja olemus
Suurte magmaprovintside teket seostatakse vahevööst aeglaselt tõusvate kuumade aine- ja energiavoogudega, mida nimetatakse vahevöö pluumideks. Mitmed pluumid on tõenäoliselt pärit vahevöö alaosast D"-kihist. Samas ilmselt mitte kõik, sest viimasel ajal on geofüüsikaliste andmete alusel ilmnenud, et kõikide kuumade täppide "juured" nii sügavale ei ulatu.
Vahevöö pluum on hiiglaslik diapiirilaadne aeglaselt kõrgemale tõusev, kuid siiski tahkes olekus olev geoloogiline struktuur. Litosfääri alla jõudes hakkab ta rõhu vähenemise tõttu sulama ning pindalalt laienema. Kui pluum tungib läbi maakoore, siis moodustuvad vulkaanid, mis produtseerivad enamasti mõne miljoni aastase eluea jooksul tohutu koguse peamiselt basaltset laavat. Moodustuvad kontinentaalsed basaltplatood (näiteks Dekkani basaltplatoo), ookeanilised basaltplatood (Kergueleni basaltplatoo), ookeanilised ahelikud (Üheksakümnenda idapikkuse ahelik), ookeanilised saared (Island) jms. Pluumi "pea" produtseerib geoloogilises ajas suhteliselt lühikese aja jooksul väga palju laavat, kuid sellele järgneb pluumi "saba", mis tekitab tagasihoidlikuma mahuga, kuid see-eest tunduvalt pikemaajalisema vulkanismi, mida nimetatakse kuuma täpi vulkanismiks. Et laamad pluumide kohal liiguvad, siis võivad pluumid "kõrvetada" maakoorde terve vulkaaniliste saarte (Hawaii saared) või veealuste vulkaanide aheliku (Imperaatori ahelik). Mandrite aluste pluumide sabad ei genereeri reeglina püsivat vulkanismi, kuid võivad põhjustada nn super- ehk hiidvulkaanide teket (Yellowstone'i vulkaan).
Suurte magmaprovintside tekke läbi maapinnale jõudnud laavavoolude maht võib ületada 100 000 km³, pindala võib ulatuda miljonitesse ruutkilomeetritesse. Laavavoolude paksus võib ületada kümmet kilomeetrit. Ajaliselt ei ole suurte magmaprovintside teke ühtlane. Näiteks 150–50 miljonit aastat tagasi oli nende teke võrreldes viimase 50 miljoni aastaga palju aktiivsem. Sama trend on täheldatav ka ookeani keskahelike ning nendega seotud vulkaaniliste kaarte vulkanismiga. Ilmselt on seos ka Maa magnetvälja polaarsuse muutumistega, sest aktiivse vulkanismi perioodil kipub magnetväli oma polaarsust harvemini muutma. Kõik need protsessid on seotud vahevöö ning tuuma dünaamikaga, kuid detailides pole nad tänaseks veel selged.
Teadlased on pannud tähele huvitavat tõsiasja, et suured magmaprovintsid või kuumad täpid kipuvad olema antipodaalsed ehk paiknema teine teisel pool maakera. Näiteks Yellowstone paikneb Kergueleni saarest täpselt teisel pool maakera. Ilmselt ei ole tegemist juhusega, sest selliseid antipodaalseid paare on palju. Nende teket on seostatud impaktsündmustega, kuid jällegi ei ole tegemist mitte väljakujunenud ja üldiselt aktsepteeritud teooriaga, vaid kinnitamist ning täiendavat selgitust vajava hüpoteesiga.
Kuutsi
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mõniste valda.
Suur magmaprovints
Keskkonnamõjud
Suurte magmaprovintside tekkel on suur mõju keskkonnale. 1783. aastal toimus Islandil Laki vulkaani purse, mis on suurte magmaprovintside tekkega kõige sarnasem nähtus, mida inimene kunagi näinud on. Laki purskega kaasnenud keskkonnamõjude tagajärjel hukkus kolmveerand Islandi kariloomadest ning veerand elanikkonnast suri nälga. Laki purse on aga suurte magmaprovintside nagu Siberi basaltplatoo või Dekkani basaltplatoo tekke kõrval tühiste mõõtmetega lokaalne sündmus. Siberi basaltplatoo teke ligikaudu 250 miljonit aastat tagasi põhjustas kõige suurema väljasuremissündmuse Maa ajaloos, hävines üle 90% taksoneist. Ka paljude teiste basaltplatoode tekkeaeg langeb ajaliselt kokku väljasuremissündmustega. Näiteks Dekkani basaltplatoo moodustus kriidi lõpul, mil surid välja muuhulgas dinosaurused (seda väljasuremist seostatakse küll ka meteoriidiplahvatusest tulenenud keskkonnamõjudega).
Kuutsi
Kuutsil asuvad Mõniste Muuseum, Mõniste Rahvamaja, Mõniste Kool ja Kuutsi raamatukogu.
Külas asub ohvrikivi. Küla lääneosa, endise Mõniste raudteejaama ümbrus on tuntud ka Mehka nime all.
Tallinna Postimaja
pisi|Tallinna Postimaja 2007. aastal enne renoveerimist ja ümberehitamist, Narva maantee 1 pisi|Narva maantee 1, Postimaja 2009. aastal Tallinna Postimaja on Tallinna aadressil Narva maantee 1 1980. aasta suveolümpiamängudeks ehitatud ning algselt postitöötlemiseks, -väljastamiseks ja telefoniteenuste tarbeks ehitatud hoone. Hoone ehitati vana bensiinijaama asemele aastatel 1977–1980. Omapärase kolmekorruselise hoone arhitektid on Raine Karp ja Mati Raigna, ehitusinsener Heiki Meos ja sisearhitekt Kirsi Laanemaa. Hoone esimesel korrusel asus suur kaugekõnede tellimise saal, sest Eesti NSV-s tuli kodu- ja välismaiseid kaugkõnesid ette tellida ja koduselt telefonilt polnud see alati võimalik. Teisele korrusele viis Eesti esimene avalik eskalaator, mida postimaja avamise järel tulid paljud inimesed üle Eesti vaatama, kuid mis üsna pea töötamise lõpetas. 1988. aastal asendati see tavalise trepiga. Ümber ehitatud on hoone esimene korrus. Postimaja algsel ehitusel oli mitu äpardust. Mitte päris õige materjali ja ebapiisava kandevõimega raudbetoonist konsooltalade kasutamise tõttu vajusid talaotsad longu ning hoone toestuseks tuli fassaadile lisaposte paigutada. Kes seda ei tea, sellele võib näida, nagu peaksidki need seal olema.
Mikael Damberg
pisi|Mikael Damberg Lars Mikael Damberg (sündinud 13. oktoobril 1971 Solnas) on Rootsi poliitik, ta on Rootsi Sotsiaaldemokraatliku Töölispartei liige. Ta oli aastatel 2014–2019 Rootsi ettevõtluse ja innovatsiooni minister. 21. jaanuarist 2019 kuni 30. novembrini 2021 oli ta Rootsi siseminister.
Ta on aastast 2002 Riksdagi liige. 23. veebruarist 2012 kuni 3. oktoobrini 2014 oli ta sotsiaaldemokraatide liider Riksdagis.
Ta oli 3. oktoobrist 2014 kuni 21. jaanuarini 2019 Rootsi ettevõtluse ja innovatsiooni minister.
21. jaanuarist 2019 kuni 30. novembrini 2021 oli ta Rootsi siseminister.
Vossi vald
Vossi vald on vald Norras Vestlandi maakonnas.
Valla naabervallad on põhjas Viki vald, idas Aurlandi ja Ulviki vald, lõunas Ullensvangi ja Kvami vald ning läänes Vaksdali vald.
Valla pindala on 2042 km².
Vossi vallas elas 2010. aasta seisuga 13 902 inimest.
Valla keskus on Vossevangen.
Aastal 1964 liitusid Vossi vallaga Vossestrandi vald ja Evangeri vald. Aastal 2020 liideti seni Hordalandi maakonda kuulunud Vossi vallaga sama maakonna Granvini vald.
Vossi valda läbib raudtee Bergensbanen. Vossevangenis on  raudteejaam.
Vallas on mitu populaarset suusakeskust. Suurimad neist on Voss Fjellheisar ja Voss Fjellandsby Myrkdalen.
pisi|tühi|Vossi maastik Bordalenist
Adžaaria
Adžaaria on Gruusia koosseisu kuuluv autonoomne vabariik ja regioon, mis asub riigi edelaosas Musta mere rannikul Väike-Kaukasuse mäestiku metsastel nõlvadel. Naaberregioonid on Guria (põhjas) ja Samtshe-Džavahhethi (idas). Lõunas on Adžaarial piir Türgiga.
Adžaaria piirkonna ISO 3166 kood on GE-AJ.
Haldusjaotus
Adžaaria jaguneb halduslikult viieks rajooniks ja üheks rajooni staatuses linnaks:
Pinnamood
Suurema osa Adžaariast hõlmavad Väike-Kaukasuse eelmäestikud ja mäed.
Kliima
Jaanuari keskmine temperatuur on rannikul 4–6 °C, mägedes 2 kuni −2 °C, juuli keskmine temperatuur on vastavalt 20–23 ja 16–20 °C.
Aasta keskmine sademete hulk on 1000–2800 mm.
Siseveekogud
Tähtsaim jõgi on Tšorohh.
Taimestik
Üle poole territooriumist on kaetud laialehiste ja okaspuumetsadega. Ranniku ääres on subtroopiline taimestik.
Maavarad
Maavarad on kuld, hõbe, vask ja teised metallid.
Looduskaitse
Adžaarias asub Kintriši looduskaitseala.
Rahvastik
Rahvaarv oli 1991. aastal 382 000, nendest linnaelanikke 42%. 2014. aasta rahvaloenduse andmeil oli rahvaarv 333 953.
Rahvuslik koosseis
Elanikest moodustavad valdava osa grusiinid (2014. aasta andmetel üle 96,04% (333 953)). Adžaarid on islamiusulised grusiinid. Teised suuremad rahvusgrupid on armeenlased ja venelased. On ka ukrainlasi ja kreeklasi.
Religioon
Adžaaria grusiinid on islamiusku. Armeenlased ja venelased on kristlased.
Majandus
Peamised tööstusharud on naftatöötlemine, masinatööstus, toiduainetetööstus, kergetööstus ja puidutööstus.
Põllumajandussaadused on teepõõsa lehed, tsitrusviljad, viinamarjad ja teravili (eriti mais).
Ajalugu
6.–4. sajandini eKr kuulus Аdžаaria Kolchise riigi koosseisu, hiljem oli osa Iverist.
Nõukogude periood
Pärast Oktoobrirevolutsiooni oli Adžaaria oma strateegilise asendi tõttu ajutiselt Türgi, Saksamaa (?) ja Suurbritannia okupatsiooni all. Hiljem tunnistati Adžaariat Gruusia Vabariigi (1918–1921) osana.
Kui 1921 taaskehtestati Nõukogude võim, kujundati Bathumi sadamat ümbritsevast piirkonnast Adžaari ANSV Gruusia NSV koosseisus. Põhjused ei olnud etnilised, sest adžaarid ja grusiinid on sama etnilise päritoluga. Põhjus oli pigem selles, et Moskva tahtis vältida Gruusiale selle tähtsa Musta mere sadama üle täieliku kontrolli andmist ja toetada kommunistlikke tendentse Türgis elavate islamiusuliste grusiinide seas, keda tuntakse Lazi nime all. Adžaaria staatus kinnitati 1921 Türgi-Nõukogude lepinguga (Karsi lepinguga).
Abašidze periood
Erinevalt Gruusiast ei võtnud iseseisvusliikumine Adžaarias kodanlik-demokraatlikku vormi, vaid tekkis separatistide ja kommunistide Gruusia-vastane liit. 22. aprillil 1990 toimus Bathumis Lenini väljakul separatistide demonstratsioon punaste lippude all. Nõuti Adžaaria riiklikku iseseisvust. Gruusia parlamendivalimistel oktoobris 1990 said kommunistid Adžaarias 56% häältest.
Et takistada Adžaaria eraldumist kommunistlike loosungite all, võttis endine Gruusia teenindusministri asetäitja Aslan Abašidze aprillis 1991 komissarina endale Adžaaria parlamendi eesistuja ametikoha. Ta saatis vana parlamendi laiali ega lasknud kokku tulla uuel parlamendil. Abašidze kehtestas autokraatliku kohaliku režiimi, mis oli Gruusiast üsna sõltumatu. Abašidze suguvõsa valitses Adžaariat nagu feodaalset vürstiriiki.
Abašidze võimu all rajas Adžaaria oma relvajõud ega maksnud Gruusiale makse. Gruusiast Adžaariasse sõitvad autod pidid piiril läbima kohaliku politsei kontrolli ning nende pealt tuli makse maksta. Kriitikat riigipea aadressil ei sallitud. Abašidze poliitilised vastased kas tapeti, saadeti maalt välja või läksid fabritseeritud süüdistustega kohtu alla.
Gruusia varasem president Eduard Ševardnadze külastas oma ametiajal 1992–2003 mitu korda Adžaariat, et Abašidzega ära leppida. 1995 läks Abašidze partei Liit Demokraatliku Õitsengu Nimel (Demokratiuli Agordzinebis Kavširi) parlamendivalimistele koos Ševardnadze Gruusia Kodanike Liiduga.
Preventiivne veterinaaria
Preventiivne veterinaaria on veterinaaria valdkond, mis tegeleb peamiselt loomade haiguste ennetamisega.
Adžaaria
Abašidze periood
Abašidze Liidul Demokraatliku Õitsengu Nimel on Gruusia parlamendis 30 kohta. Oktoobris 2003 oli see partei vastu Roosirevolutsioonile ning on praegu Gruusia presidendi Mihhail Saakašvili ja tema valitsusega opositsioonis. Partei oli mures Saakašvili poliitika pärast, mis nägi ette Adžaaria valitsuse õiguste kärpimist ning mis võis lõpuks viia Abašidze kõrvaldamiseni.
Arumetsa
Arumetsa on küla Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas.
Adžaaria
Abašidze langus
Gruusia Roosirevolutsiooni võidu innustusel kujunes Adžaarias laialdane Abašidze valitsuse vastane opositsioon. 27. detsembril 2003 asutati opositsiooniline liit Meie Adžaaria. Sellesse kuulub intellektuaale ja Gruusia parteide liikmeid. 27. jaanuaril 2004 tekkis opositsiooniline partei Demokraatlik Adžaaria, mille esimees on Eduard Zurmanidze, kes on ühtlasi Gruusia partei Rahvuslik Liikumine – Demokraadid liige. 3. veebruaril 2004 laiendas oma tegevust Adžaariasse ka Gruusia üliõpilaste liit Kmara ('aitab, küllalt'), mis mängis olulist rolli Roosirevolutsiooni ettevalmistamisel.
Abašidze püüdis opositsiooni jõuga maha suruda. Opositsioonilisi poliitikuid ja ajakirjanikke peksti, opositsiooni büroosid rüüstati. Seda tegi Abašidze rajatud poolsõjaväeline organisatsioon, keda rahvas hüüdis "meesteks mustas".
Sõmerpalu
pisi|[[Sõmerpalu mõisa peahoone]]
Arumetsa
1967. aastal puuriti Arumetsa külla puurkaev, milles hakati tootma mineraalvett "Häädemeeste".
Adžaaria
Abašidze langus
Märtsis 2004 muutus Adžaaria ja Gruusia valitsuse vaheline konflikt jälle teravaks. President Saakašvili nõudis Adžaaria relvaüksuste laialisaatmist, keskvõimu otsest kontrolli Bathumi sadamate ja tolli üle. 14. märtsil ei lubatud Gruusia presidendil Adžaariasse siseneda. Vastuseks kehtestas Gruusia Adžaariale osalise blokaadi.
Leida Tigane
Leida Tigane (21. mai 1908 Tartu – 13. veebruar 1983 Tallinn) oli eesti lastekirjanik ja prosaist.
Adžaaria
Abašidze langus
Mai alguses nõudis Thbilisi taas Abašidze antud lubaduste täitmist (relvaüksuste laialisaatmist). Vastuseks õhkis Adžaaria sillad piirijõel muu Gruusiaga ja valmistus relvakonfliktiks; Gruusia aga pidas Mustal merel sõjaväeõppusi. 5. mail toimus Bathumis meeleavaldus, kus nõuti Aslan Abašidze tagasiastumist.
Sõmerpalu
Sõmerpalu (võru keeles Sõmmõrpalo või Sõmmõrpalo mõisa) on alevik Võru maakonnas Võru vallas.
Adžaaria
Abašidze langus
6. mai varahommikul lahkus Aslan Abašidze pärast kohtumist Venemaa välisministri Igor Ivanoviga ametist ning siirdus eksiili Venemaale. Järgmisel hommikul saabus Gruusia president Mihhail Saakašvili triumfeerivalt Bathumisse. 7. mail likvideeris Adžaaria parlament presidendi ametikoha.
Leida Tigane
Isiklikku
Tema õde oli kirjanik Aino Tigane.
Sõmerpalu
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) oli alevik Sõmerpalu valla halduskeskus.
Adžaaria
Gruusia periood
20. juunil 2004 toimusid Adžaaria parlamendi valimised, kus saavutasid võidu Mihhail Saakašvili toetajad. 30-liikmelisse parlamenti pääsesid kaks parteid: gruusiameelne Võidukas Adžaaria sai 75% häältest (28 kohta) ning kohaliku meelsusega pikaaegne Abašidze-vastane Vabariiklik partei sai 9% häältest (2 kohta). Teised 11 parteid ei suutnud ületada 7% künnist.
Sõmerpalu
Aleviku territooriumil asus Sõmerpalu vasallilinnus. Tänapäevaks on linnus täielikult hävinud, alles on vaid väike küngas Sõmerpalu mõisa pargis.
Adžaaria
Gruusia periood
25. juunil 2004 toimus Gruusia parlamendis Adžaaria autonoomia kohta käiva seaduse eelnõu esimene lugemine. Uus seadus näeb ette Adžaaria autonoomia olulise vähendamise. Adžaariale jääks vaid õigus teatud määral oma finantse käsutada. Muude poliitiliste otsuste tegemine on piiratum kui tavalistel Gruusia omavalitsustel (Gruusia president määrab valitsuse juhi, kes omakorda määrab valitsuse liikmed (kohalikes omavalitsustes valitakse täidesaatva võimu juht); juhul, kui tekib oht Gruusia riigi terviklikkusele, on presidendil õigus parlament laiali saata.
Preventiivne veterinaaria
Haiguste ennetamise peamised suunad on järgmised:
Sõmerpalu
Sõmerpalus asus Sõmerpalu mõisa keskus.
Aleviku lähistel Mustassaares asub Sõmerpalu raudteejaam. Raudteejaam asub laiarööpmelise Valga–Petseri raudtee ääres. Reisirongid sõitsid läbi Sõmerpalu liinil Valga–Veski kuni 2001. aastani.
Lõuna-Atlandi mäestik
Lõuna-Atlandi mäestik on Kesk-Atlandi mäestiku lõunaosa. See on keskmäestik, mis on tekkinud Lõuna-Ameerika laama ja Aafrika laama lahknemisel.
Aleksander Ilves (1900–1987)
Aleksander Ilves (23. detsember 1900 Orava vald – 23. november 1987 Stockholm) oli Eesti sõjaväelane (major).
Eesti Ohvitseride Kogu Rootsis esimees (1974).
Sakurgi
Sakurgi on küla Võrumaal Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mõniste valda.
Patricio Escobar
Ta oli sõjaväelane ning osales mitmetel missioonidel ja lahingutes, mille käigus sattus ka sõjavangi.
Ta oli kaks korda abielus.
Presidendina väärtustas ta eriti hariduse arengut riigis.
Maareform
Maareformi eesmärk
Üldjuhul püütakse maareformiga parandada ajalooselt maaomandi ja maa kasutusõigustest tekkinud moonutusi, mis võisid tuleneda koloniaalmaade võõrandamisest, nende piiramisest või varasematest reformidest.
Poliitilised ja sotsiaalsed eesmärgid
Tavapäraselt viidi reform läbi valitsuse initsiatiivil või sise- ja välissurve tõttu, et lahendada või ära hoida majanduslik, sotsiaalne või poliitiline kriis. Reformi tegelikud motiivid võisid erineda reformija väljakuulutatud eesmärkidest, teatud plaane võisid reformijad välja kuulutada üksnes talupoegade rahustamiseks, opositsiooni õõnestamiseks, rahvusvahelise toetuse võitmiseks või oma positsiooni kaitsmiseks.
Maareformi kõige levinumaks eesmärgiks oli feodalismi kaotamine, teiseks üldiseks sihiks oli vabastada talupojad orjusest ning muuta nad aktiivseteks kodanikeks, tagastades neile selle, mis neilt väidetavalt ära oli võetud. Kolmas eesmärk oli kapitalistlikel ja 20. sajandi kommunistlikel reformijatel luua demokraatia.
Kõik maareformijad rõhutasid vajadust parandada talupoegade sotsiaalseid tingimusi ja seisundit, et leevendada vaesust ning jaotada sissetulek ja rikkus nende kasuks. Nad püüdsid luua töövõimalusi, haridus- ja tervishoiuteenuseid ning jaotada kasu kogukonnale laiemalt, kus peamiseks sihtmärgiks oli noorem põlvkond.
Majanduslikud eesmärgid
Maareform võib olla kooskõlas ka teiste majandusharudega, kus ühisteks eesmärkideks on tootlikkuse tõstmine, töövõime suurendamine ning omakapitali tagamine. Lisaks sellele üritavad reformijad panna maasektorit kiiremini reageerima ka teistele tööstussektori vajadustele nagu toit, tööstuslik tooraine ning välisvaluuta. Nii edeneb majandusareng ning industrialiseerimine.
Reformi tüübid
Maareformil on võimalik läbi viia erinevatel meetoditel, nende kõigi ühine eesmärk on muuta maa-ala efektiivsemaks eelnevaga võrreldes.
Maa omandiõiguse ja omandi tingimustega seotud reformid peegeldavad üleminekut traditsioonidega seotud formaalsele ja lepingulisele maavalduse süsteemile. Sellist meetodit rakendatakse praegu Aafrika osariikides ning Vaikse ookeani lõunaosa saartel.
Üks reformi meetodeid hõlmab maaomandite ümberjagamist ühelt isikult teisele, üksikisikult rühmale või kogukonnale või vastupidi. Sellist liiki rakendatakse tänapäeval Egiptuses, Iraanis, Iirimaal, Kuubal ning Ladina-Ameerika osariikides.
Levinud lähenemisviis on jagada suured ja ulatuslikud haritavad talud väiksemateks ja intensiivsemalt haritavateks üksusteks. See võib kaasa tuua endaga väikseid üksusi, mis pärsivad tehnoloogiat, kapitaliinvesteeringuid ja mitmekesisuse arengut ning tõhusalt juhituid talusid.
Hindamine ja edukriteeriumid
Kuna maareform on väga keerukas süsteem, siis puuduvad ka sobivad vahendid maareformi edenemise mõõtmiseks ja edukuse kindlaks määramiseks. Majandusarengu puhul võib tootlikkuse kasv olla kõige olulisem näitaja reformi edukusest. Eestis võib kõige õnnestunumaks nimetada 1991-2011 aastatel läbi viidud maareformi, mis pani aluse maa tsiviilkäibe tekkimisele, mis omakorda on üheks turumajanduse aluseks. Maareformi tulemusel tekkinud kinnisvaraturg on oluliselt mõjutanud Eesti majanduse arengut.
Edukriteeriumid majandusvaldkonnas:
Edukriteeriumid sotsiaalvaldkonnas:
Milo Butler
Sir Milo Boughton Butler (11. august 1906 – 22. jaanuar 1979 Nassau) oli Bahama kindralkuberner aastail 1973–1979.
Tema ausammas asub Nassaus parlamendihoone vastas ning teda on kujutatud Bahama 20-dollarilisel rahatähel.
Petras Lapinskas
Petras Lapinskas (sündinud 24. aprillil 1936 Varėnas) on leedu geoloog.
Ta lõpetas 1959. aastal Vilniuse Ülikooli geoloogia erialal. Aastal 1967 sai temast teaduste kandidaat geoloogia ja mineraloogia alal.
Teadustöö
Petras Lapinskas püstitas hüpoteesi, et Leedu alade siluri rifid võivad sisaldada naftat, juhatades seejärel Leedu aladel nafta otsimmist. Ta on tegelenud ka siluri ajastu stratigraafia, litoloogia ja paleontoloogiaga. Petras Lapinskas on üks Leedu alade siluri stratigraafia koostajatest.
Eesti filmide loend
right|115px|Eesti filmid ''Siin on loetletud kronoloogilises järjekorras Eestis valminud mängu- ja lühimängufilme või rahvusvahelises koostöös tehtud mängufilme. Nimekiri ei ole täielik.
Aleksander Ilves (1896–1943)
Aleksander Ilves (16. oktoober 1896 Narva – 24. detsember 1943 Taišet) oli Eesti sõjaväelane (major).
Teenis 1. Suurtükiväegrupis.
Roger Zelazny
Roger Joseph Zelazny (13. mai 1937 Clevelandis Ohios – 14. juuni 1995) oli Ameerika Ühendriikide ulmekirjanik.
Roger Zelazny õppis Clevelandi Ülikoolis ja Columbia Ülikoolis.
Ta on paljude ulmekirjanduse preemiate laureaat. Kolmel korral on ta võitnud Nebula auhinna (kaks auhinda aastal 1966 ning aastal 1975), kuuel korral Hugo auhinna (1966, 1968, 1976, 1982, 1986 ja 1987) ning korra Apollo auhinna 1972. aastal.
Muud
Roger Zelazny oli abielus. Tal on kaks poega ja üks tütar.
Karl Viil
Karl (Kirill) Viil (30. mai 1901 Viljandimaa, Võisiku vald – 19. juuni 1943 Norilsk) oli Eesti Vabariigi kaadrisõjaväelane (kapten), erialalt suurtükitehnik. Tema isa Jaan (Ivan) Viil (1877–1934) oli Tallinna Tselluloosivabriku töölisaktivist ja Tallinna Ühise Haigekassa 26. novembril 1917 toimunud esimese peakoosoleku delegaat.
Võttis vabatahtlikuna osa Vabadussõjast ja sai haavata. Lõpetas 1923. aastal Sõjaväe Tehnikakooli. Teenis Aegna saarel ja Sõjaministeeriumis. Tegeles spordiga - Ülemaalistel Kaitseväe spordivõistlustel võitis ta 1927 teivashüppes teise koha, 1929 vehklemises teise koha.
Kenotaaf Tallinna Aleksander Nevski kalmistul Karl Viili abikaasa Olga Viili (Hindremäe) matmispaigas. Avaldanud artikleid ajakirjades Merendus ja Sõdur:
Knorr
Knorr on valmissuppidega tuntuks saanud toiduainetetööstuse ettevõte Saksamaal Heilbronnis. Praegu kuulub ta Unileveri gruppi.
Fazer
pisi|Fazeri logo Oy Karl Fazer Ab (lühemalt Fazer) on Soome toiduainetööstusettevõte, mis toodab eeskätt pagari- ja kondiitritooteid. Ettevõtte tootmisüksused asuvad Skandinaavia riikides, Balti riikides (sh Eestis), Suurbritannias ja Venemaal. Ettevõte on ka kohvikuketi Fazer Café omanik.
Ettevõtte peakontor asub Helsingis. Ettevõtte president on Christoph Vitzthum.
Ettevõtte asutas 1891. aastal Helsingis Karl Fazer.
Mustjala valla vapp
thumb|[[Mustjala vald|Mustjala valla vapp]] Mustjala valla vapp on Saare maakonnas endise Eesti haldusüksuse Mustjala valla vapp.
Vapp kinnitati 2. augustil 1998.
Vapi kirjeldus
Pikuti sirgelt ja põigiti laineliselt poolitatud kilbi 1. ja 4. väli on roheline, 3. väli sinine. 1. väljal paikneb kaldasendis roheline tähtrist, mille haardes neli sinist sõõri.
Põhjendus
Vapivärvid tähistavad paest pinnast, merd ja metsarohkust ja vapiväljade jaotus viitab valla pankrannikule, tähtrist koos sõõridega sümboliseerivad kadakaokkaid ja -marju.
Sündinud 27. veebruaril
''Siin loetletakse 27. veebruaril sündinud tuntud inimesi.
O3spaces Workplaces
O3Spaces Workplace on Web 2.0 põlvkonna dokumendihalduse ja -koostöölahendus OpenOffice.orgi, StarOffice’i ja MS Office’i kasutajatele.
O3Spacesi dokumendikoostöö
O3Spaces Workplace toob dokumendihalduse ja -koostööfunktsioonid OpenOffice.orgi, StarOffice’isse ja MS Office’isse, sealhulgas reaalajalise versioonikontrolli, automaatse sisse- ja väljaregistreerimise ning dokumentide turvalisuse.
O3Spaces Workplace annab valikuvabaduse. Saab (MS Windowsiga, Linuxiga, Solarisega või Mac OS X-iga) arvuti jaoks ise kontoritarkvara valida ning kasutada O3Spaces Workplace’i dokumendihalduse ja -koostöölahendusi (jaotatud) meeskondade, töörühmade ja osakondade jaoks.
O3Spaces Workplace võimaldab organisatsiooni failide talletamist keskses ja turvalises dokumendihoidlas. Tuginedes rollidele ja õigustele võite üksikutele kasutajatele, rühmadele või osakondadele anda juurdepääsu failidele, kaustadele ja tööruumidele.
Tehniline kirjeldus
O3Spaces on Java-põhine J2EE-ga ühilduv toode. Serveripõhise Web 2.0 AJAX-i rakendusena on O3Spaces paindlik ja mastaabitav lahendus. O3Spaces võimaldab kasutada avatud standardeid nii serveri kui ka kliendi poolel. Selline lähenemine annab eri riistvara ja operatsioonisüsteeme kasutavatele administraatoritele ja lõppkasutajatele võimaluse O3Spacesi funktsioonidest viimast võtta.
O3Spaces kasutab järgmist:
O3Spacesi server töötab järgmiste operatsioonisüsteemidega:
Pontevedra provints
Pontevedra provints on provints Hispaanias Galicia autonoomse piirkonna edelaosas.
Kliima
Pontevedra provintsi aastane keskmine temperatuur on +15,0 °C, jaanuaris +9,9 °C, augustis +20,5 °C.
Aastas sajab keskmiselt 1720 mm, sealhulgas jaanuaris 232 mm ja augustis 34 mm. Aastas paistab päike keskmiselt 2286 tundi, sealhulgas jaanuaris 110 ja augustis 284 tundi.
Cosimo de' Medici
right|thumb|[[Jacopo Pontormo: Cosimo de' Medici (1518–1519)]] Cosimo di Giovanni de' Medici (tuntud ka kui Cosimo de' Medici Vanem (il Vecchio) ja Cosimo Pater Patriae; 27. september 1389 – 1. august 1464) oli Firenze pankur ja türann, Medici dünastia rajaja.
Cosimo isa oli Firenze pankur Giovanni di Bicci de' Medici, kes oli vastupaavst Johannes XXIII ja hiljem ka paavst Martinus V isiklik pankur, tõustes seetõttu ka Firenze jõukaimaks ja mõjukaimaks majandustegelaseks. Cosimo huvitus nooruses aga rohkem antiikkultuurist ning tegutses ühes Firenze muinsuse- ja kirjandushuvilistega, kaevates Rooma-aegsetes varemetes ja lugedes antiikfilosoofide teoseid. Isa keelas Cosimol aga sellega tegelemise ning suunas ta panganduse peale. Cosimo tegutses Medicite panga väga tulusas Rooma harukontoris ning saatis ka Johannes XXIII-t Konstanzi kirikukogul, kus ta sõlmis tutvusi teiste mõjukate pankurite ja kaupmeestega üle kogu Euroopa. Ent kirikukogul Johannes tagandati ja Cosimo pidi sealt valeriietes põgenema. Järgnenud aastatel reisis ta Euroopas ringi, luues veelgi tihedamaid majanduslikke kontakte, samuti tegutses ta edasi ka Rooma harukontoris. Siiski säilis ka tema huvi tärkava renessansskultuuri vastu ning juba enne isa surma asus ta kunstnikke ja kirjamehi rahaliselt toetama.
Giovanni di Bicci surres sai Cosimost Medicite panga juht. Erinevalt isast asus ta peagi püüdlema ka poliitilist mõjuvõimu, asudes selleks kasutama nii oma rahalist mõjukust kui ka häid suhteid vaimuinimestega. Medicite mõjuvõimu kiire tõus tegi ärevaks Firenze vanad patriitsiperekonnad, eriti aga Rinaldo degli Albizzi ja Palla Strozzi, kellest esimene asus tegema väga intensiivset propagandat Cosimo kõrvaldamiseks.
Aastal 1433 haaras Rinaldo degli Albizzi Firenzes tegeliku võimu enda kätte, ostes ära enamiku linna valitsuskogust Sinjoriiast. Tema käsul Cosimo vangistati ja teda süüdistati diktaatorivõimu haaramise püüetes. Albizzi soovis ilmselt Cosimo surma, kuid Signoria otsustas siiski pagendamise kasuks. Cosimo siirdus Veneetsiasse, kuhu siirdusid ka mitmed tema pooldajad. Samaaegselt sattus Firenze aga sõtta Milanoga ning Albizzi seltskonna populaarsus langes kiiresti. Aastal 1434 naasis Cosimo seetõttu võidukalt ja mõjutas sealtpeale surmani tugevasti Firenze valitsemist.
Cosimo, nagu ka ta isa ja kaugemad esivanemad, eelistas oma suure rikkuse ja mõjukuse juures siiski tagasihoidlikku elustiili ja püüdis meeldida just vaesemale rahvale. Seetõttu säilitas ta ka Firenze näiliselt demokraatliku valitsemiskorralduse, olles ise kulissidetaguseks võimumeheks. Lihtrahvast mõjutas Cosimo endale soodsas suunas ka sellega, et ta toetas avalike hoonete ja skulptuuride püstitamist. Sarnast joont jätkasid ka tema poeg ja pojapoeg.
Majanduslikult oli Cosimo aeg nii Firenzele kui ka Medicitele üliedukas ning ehkki ta kulutas enamiku Medicite panga sissetulekust metseenlusele, pärandas ta oma pojale umbes kaks korda suurema rahasumma, kui oli ise saanud.
Cosimo suureks teeneks tuleb pidada ka seda, et ta tõi Firenzesse pikaajalise sise- ja välispoliitilise stabiilsuse, mistõttu tema isikuvõimule tugevat vastuseisu ei tekkinud. Välistest jõududest toetasid teda nii paavst, Veneetsia vabariik kui ka Francesco Sforza, kes oli kondotjeer ja hilisem Milano hertsog. Sforza toetamise tõttu sattus ta küll vastuollu Veneetsia ja ajutiselt ka paavstiga, kuid pärast Eugenius IV surma õnnestus Cosimol head suhted paavstiga, sealhulgas personaalpankuri staatus, taastada.
Pärast Cosimo surma sai Firenze valitsejaks ja Medicite panga juhiks tema poeg Piero.
Orajõe (Häädemeeste)
Küla kohta Põlva vallas vaata Orajõe (Põlva).
Orajõe on küla Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas.
Seal sündis eestlasest prantsuse kirjanik ja katoliku preester Ignace Lepp (1909–1966).
Akaroloogia
Akaroloogia on zooloogia haru, mille uurijad (akaroloogid) tegelevad lestaliste (Acarina) uurimisega, sealhulgas lestade ja puukide taksonoomia, elu ja elukeskkonna uurimisega.
Eestis on akaroloogiaga tegelenud Asta Vilbaste.
Manuel Deodoro da Fonseca
Manuel Deodoro da Fonseca (5. august 1827 Alagoas (praegune Marechal Deodoro) Alagoase provints – 23. august 1892 Barra Mansa, Rio de Janeiro osariik) oli Brasiilia esimene president. Ta oli selles ametis 25. veebruarist kuni 23. novembrini 1891.
Laima (ettevõte)
Laima on Läti toiduainetööstusettevõte, mis toodab šokolaaditooteid. Ettevõtte omanik on Norra ettevõte Orkla.
Ettevõtte asutas 1870 Theodor Riegert.
Ettevõttes töötab 148 inimest (2013)
Linnusitamaa
Linnusitamaa on väike laid Saaremaa ranniku lähedal Abrukast kagu pool. Laiu pindala on umbes 0,05 km².
Nimi pärineb 16. sajandist, mil tollased meremehed mööda rannikut kõndides kividel suuri linnusitahunnikuid nägid. Pärast seda kutsuti laidu pilkavalt Linnusitamaaks, kuid hiljem tehti nimi ametlikuks.
Rokiškise mõis
pisi|Rokiškise mõisa peahoone Rokiškise mõis (leedu Rokiškio dvaras) on endine mõis Leedus Rokiškise rajoonis Rokiškises.
Mõisakompleks on klassitsistlik. Peahoone asub aadressil Tyzenhauzų g. 5. Mõisakompleks annab hea ülevaate Leedu arhitektuuri arengust.
Ajalugu
Rokiškise mõisa mainiti esimest kord aastal 1499. Aastal 1500 mainiti esimest korda sealset kirikut ja kihelkonda. Aastal 1516 nimetati Rokiškist esimest korda linnaks. Zygmunt I andis mõisa aastal 1523 Kroszyńskite valdusse. Nende omandisse jäi see umbes 200 aastaks.
Rokiškise järgmised omanikud olid Tiesenhausenid, kes said selle endi valdusse aastal 1715. Ignacy Tyzenhauz, Rzeczpospolita sõjaväelane, oli ka praeguse Rokiškise mõisakompleksi rajaja. Arvatakse, et peahoone arhitekt võis olla Laurynas Gucevičius. Pärast uute hoonete valmimist muutsid nad mõisa oma uueks residentsiks, hüljates vana elukoha Pastavys. XVIII sajandi lõpus lasid nad rajada asula keskväljaku, mida ühendas mõisaga allee. Aastal 1810 oli Rokiškise mõis 13 mõisast koosneva valduse keskuseks. Tiesenhausenite initsiatiivil rajati asulasse võõrastemaja, telliselööv, pruulikoda, veski, haigla ja kool. Tiesenhausenite mälestuseks on Rokiškise vapil kujutatud härga.
XIX sajandi keskel läks Rokiškise mõis Przeździeckite valdusse. Nemad lasid ka peahoone aastal 1905 Poola romantismi vaimus ümber ehitada, lisades ehitisele barokseid elemente. Aastal 1940 mõis võõrandati ja Przeździeckid lahkusid Leedust.
Aastal 1952 rajati peahoonesse Rokiškise koduloomuuseum. Muuseumil on ligi 60 000 eksponaati, sealhulgas ka mõisa varad ja kunstiteosed. Muuseumis korraldatakse kirjandusõhtuid ja klassikalise muusika kontserte.
Arhitektuur
Mõisakompleksist on säilinud 15 ehitist. Nende seas on kaks kontorihoonet, pruulikoda, jääkelder, mõisa väravad, valitsejamaja, vahimajake, pesuköök, ait, kasvuhoone ja mitmed teenijate elamud. Peahoone valmis aastal 1801 ja selle puhul on tegemist klassitsistliku hoonega, millele on lisatud barokseid elemente; klassitsistlikud on ka kontorid. Pruulikoda on uusgooti stiilis. Teenijate majad ja vahimajake on seevastu historitsistlikud ehitised.
Aastal 1797 oli peahoone juures 16 hektari suurune park. Tänapäeval on selle pindala 28,1 hektarit, seda ehivad kaks suurt tiiki.
The Fall
pisi|The Fall esinemas (2008) The Fall on Inglise post-punk band, mis on moodustatud Manchesteris aastal 1976.
Ansambli asutaja ja laulja oli Mark E. Smith.
Orissaare valla vapp
thumb|[[Orissaare vald|Orissaare valla vapp]] Orissaare valla vapp on Saare maakonna endise Eesti haldusüksuse Orissaare valla vapp.
Vapp kinnitati 29. augustil 1995.
Vapi kirjeldus
Põigiti poolitatud kilbi hõbedasel ülapoolel kolm rootsupidi ühendatud sinist tammelehte, mis tõusevad kilbi poolitusjoonelt. Vapi sinisel alumisel poolel on samasugused hõbedased tammelehed allapööratud kujul.
Põhjendus
Vapivärvid viitavad maale ja merele ning Saaremaa vapile. Tammelehed tähistavad tugevust, väärikust ja põlisust. Samuti viitavad ka Orissaare valla harukordsele tammederohkusele.
Floriano Peixoto
thumb|Floriano Vieira de Araújo Peixoto Floriano Vieira de Araújo Peixoto (30. aprill 1839 – 29. juuni 1895) oli Brasiilia president 23. novembrist 1891 kuni 15. novembrini 1894.
Alain Prost
thumb Alain Marie Pascal Prost (sündinud 24. veebruaril 1955) on endine prantsuse vormelisõitja, neljakordne Vormel 1 maailmameister.
Alain Prost sündis Saint-Chamondi lähedal – Saint-Etienne'i lähiümbruses Loire'i departemangus Prantsusmaal. Tema isa on André Prost ning ema Marie-Rose Karatchian, kes sündis küll Prantsusmaal, kuid on armeenia päritolu.
Alain Prost võistles Vormel 1 sarjas aastatel 1980–1991 ja 1993. Ta sõitis McLareni (1980, 1984–1989), Renault' (1981–1983), Ferrari (1990–1991) ja Williamsi (1993) meeskonnas.
Ta osales kokku 199 võistlusel ja kogus 768,5 punkti. Kui arvestada ka võistlusi, mille punkte arvesse ei võetud, teenis ta 798,5 punkti. Ta võitis 51 etappi, sai 33 parimat stardikohta ning sõitis 41 kiireimat ringi. Maailmameistriks tuli ta aastatel 1985, 1986, 1989 ja 1993.
Salamanca provints
Salamanca provints on provints Hispaanias Castilla-Leóni autonoomse piirkonna edelaosas.
Kliima
Salamanca provintsi aastane keskmine temperatuur on +11,6 °C, jaanuaris +3,7 °C, augustis +20,3 °C.
Aastas sajab keskmiselt 388 mm, sealhulgas jaanuaris 36 mm ja augustis 10 mm. Aastas paistab päike keskmiselt 2607 tundi, sealhulgas jaanuaris 113 ja augustis 340 tundi.
Karbonaatne karedus
Karbonaatne karedus ehk karbonaatkaredus (varasemas eesti keeles nimetatud mööduvaks kareduseks) on vee karedus, mis on põhjustatud kaltsiumi- ja magneesiumiühendite (CO32- ja HCO3-) esinemisest vees. Sellise vee karedus kaob vee keetmisel, ehk vesi muutub keemilise reaktsiooni käigus kaltsiumkarbonaadi ja magneesiumhüdroksiidi sadestumisel pehme(ma)ks.
Karbonaatse kareduse kadumist (vee pehmenemist) iseloomustavad järgmised võrrandid (reaktsioon toimub vee keetmisel):
Parmupalu
Parmupalu on küla Võrumaal Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mõniste valda.
Külas asub II maailmasõjas hukkunute ühishaud.
1977. aastal liideti Parmupaluga Pardsi (Partsi) ja osa Luhtu külast.
Peter Brenner
Peter Brenner (1677 Närpiö – 4. juuli 1720 Stockholm) oli Eesti vaimulik.
Brenner immatrikuleeriti 8. veebruaril 1698 Turu ülikooli, õppis seejärel aastast (ei olnud küll immatrikuleeritud) 1699 Tartu ülikoolis, väitles seal aastal 1701 pro gradu professor Daniel Sacroviuse eesistumisel.
Oli Riias Turu jalaväerügemendi vaimulik, teenis aastatel 1703–1704 Narva rootsi garnisonipastori ja Narva Mihkli koguduse abiõpetajana. Aastal 1704 viidi Venemaale vangi. Oli Aasovis ja Taganrogis aastatel 1705–1709 vene vangi võetud rootsi sõdurite vaimulik. Aastal 1709 toodi ta Peeter I käsul vangina Moskvasse, oli seal vabakslastuna luterlik vaimulik, seejärel oli aastal 1710 venelaste vallutatud Riias Riia Jakobi koguduse vaimulik. Sealt lahkus ta rootslaste juurde, oli aastast 1712 Karl XII õuepastor (oli nominaalselt Vaasa-Mustasaari praost); viibis aastatel 1716–1719 Stockholmis. Ta oli segatud Georg Heinrich von Görtzi välispoliitilisse afääri, kohtus aastal 1720 Kopenhaagenis Venemaa saatkonna esindajatega, seejärel süüdistasid rootslased teda venelastega koostöötamises ning nende kasuks spioneerimises. Brenner vahistati Hamburgis, talle esitati süüdistus riigisaladuste reetmises ning ta hukati Stockholmis.
Looming
''Carmen votivum in natalem regis Caroli XII. Aboae 1698, 2:o; An poesis sit utilis. Disputatio pro gradu.'' (Pernavie, Joh. Brendeken 1699. 4°). Oli veel kirjanik, avaldas mitmeid vaimulikke töid.
Isiklikku
Tema õepoeg Johann Roos oli Tallinna Mihkli koguduse õpetaja.
Buldog
Buldogid on koeratõugude rühm. Kõik buldogid põlvnevad inglise buldogist.
Buldogitõuge
Buldok Bulldog (homonymie) בולדוג Buldog (egyértelműsítő lap) Bulldogg Buldok (anlam ayrımı)
Hellad
Hellad (Геллы) on Brockhausi ja Efroni entsüklopeedilise sõnastiku järgi vanakreeka mütoloogias ebaloomulikku surma surnud noored neiud Lesbose saarelt, kes muutuvad pärast surma vampiirideks.
Nende järgi pani Mihhail Bulgakovi romaanis "Meister ja Margarita" nime saatanat teenivale kaunile nõid-vampiirile Hellale.
Andres Laasik
Aastal 1986 lõpetas Peterburi Teatriakadeemia ja 2005. aastal magistriõpingud Tartu Ülikoolis. Aastatel 1986–1992 töötas Laasik Kultuuriministeeriumis ja Eesti Teatriliidus. 1992–1997 töötas ta Eesti Draamateatris dramaturgina. Alates 1997. aastast oli Laasik Eesti Päevalehe filmi- ja teatrikriitik.
Aastast 2014 surmani töötas Laasik Eesti Teatri Agentuuri juhina.
Ta on korraldanud mitu teatri- ja filmifestivali.
Aastatel 2003–2005 oli ta Eesti Kultuurkapitali nõukogu liige.
The Notorious B.I.G.
Christopher George Latore Wallace (tuntud ka kui Biggie Smalls (gangsteri järgi ühes 1975. aasta filmis), Big Poppa, Frank White (filmist "New Yorgi kuningas") ja lavanimega The Notorious B.I.G.; 21. mai 1972 New York – 9. märts 1997 Los Angeles) oli USA räppar.
Ta oli abielus Faith Evansiga.
Termid
Lisaks olid termide osaks veel palestra-sprodiväljak, apodyterium- rõivistu, natatio-ujumisbassein.
Mackenzie jõgi
pisi|Mackenzie valgla pisi|Mackenzie jõgi lähtes pisi|Mackenzie jõgi Fort Good Hope'is pisi|Jäätee Mackenzie jõel Mackenzie jõgi on jõgi Põhja-Ameerikas Kanadas, suurim Ameerikas Põhja-Jäämerre suubuv jõgi ja Kanada suurim jõgi. Kogu ulatuses voolab ta Loodealade provintsis.
Mackenzie jõgi algab Suurest Orjajärvest 156 m kõrguselt merepinnast. Suurim Suurde Orjajärve suubuv jõgi on Slave. Suurematest jõgedest suubuvad Suurde Orjajärve veel Taltson, Buffalo, Hay ja Kakisa.