cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Helve Särgava
Isiklikku
Tema abikaasa on Eesti suurim mahetootja Juhan Särgava. Kolmest lapsest üks, Viktor, on samuti jurist.
Riin Sirkel
pisi|Riin Sirkel esinemas Eesti filosoofia 7. aastakonverentsil Tartus 30. augustil 2011 Riin Sirkel (sündinud 4. mail 1979) on eesti filosoof, Vermonti Ülikooli dotsent. Tema peamised uurimisvaldkonnad on vanakreeka filosoofia ja metafüüsika.
1997–2005 õppis Sirkel Tartu Ülikoolis filosoofiat, kaitstes 2002. aastal bakalaureusekraadi ning 2005. aastal magistriväitekirja "Küsimus olemuse järele: Aristoteles, Avicenna ja Aquino Thomas" (juhendajad Andrus Tool ja Henrik Lagerlund). 2004–2005 oli ta külalismagistrant Uppsala Ülikoolis. 2006–2010 oli Sirkel doktoriõppes Lääne-Ontario Ülikoolis, kus kaitses 2010. aastal doktoriväitekirja "The Problem of Katholou (Universals) in Aristotle" ("Universaalide (katholou) probleem Aristotelese filosoofias"; juhendajad Henrik Lagerlund ja Devin Henry).
2004–2006 oli Riin Sirkel Eesti Autismiühingu tugiisik. 2004–2006 töötas ta Tallinna Ülikoolis lektorina ning 2005–2007 Tartu Ülikoolis õppejõu, koordinaatori ja erakorralise teadurina. 2007–2010 oli Sirkel assistent ja lektor Western Ontario Ülikoolis, 2010–2012 oli ta järeldoktorantuuris Alberta Ülikoolis. 2012–2018 töötas ta lektorina Vermonti Ülikoolis Ameerika Ühendriikides, alates 2018 samas dotsent.
2005–2007 kuulus Sirkel filosoofia ainenõukokku. 2004. aastast on ta Eesti Filosoofiaõpetajate Seltsi ja 2009. aastast Ameerika Filosoofilise Ühingu liige. Riin Sirkel kuulub ka filosoofilisse grupeeringusse "Frontisterion" ("Taipla").
Urmas Past
Urmas Past (sündinud 26. märtsil 1955 Tartus) on eesti keemik ja ettevõtja.
Elulugu
Ta lõpetas 1973 Tartu 2. Keskkooli ja aastal 1978 Tartu Riikliku Ülikooli keemiaosakonna, 1980–1984 kaugõppe aspirantuuri. Oli 1978–1980 TRÜ keemiaosakonna anorgaanilise keemia kateedri stažöör-uurija, 1980–1982 elektrokeemia labori insener, aspirant, 1982–1987 nooremteadur, 1987–1992 teadur, 1988– ettevõtja. Luges üldise keemia kursust.
Teadustöö
Uurimisvaldkond: adsorptsioon elektroodidel. – TÜ sihtasutuste usalduskogu liige (aastast 1997). Üle 10 teadustrükise.
Isiklikku
Urmas Past on tehniku poeg ja Vello Pasti vennapoeg. Tema abikaasa Aune Past on suhtekorraldaja.
Postindustriaalne ühiskond
Omadused
Majanduses toimub tootmissektori osatähtsuse vähenemine ja teenindava sektori tähtsuse tõus. Teadmisi hinnatakse kapitalina, mida tasustatakse hästi. Majanduskasvu nähakse uutes ideedes ja tehnoloogiates, mis aitavad ära hoida keskkonnaõnnetusi ja ulatuslikke voolukatkestusi. Automatiseerumise ja globaliseerumise käigus asendatakse lihttöölised professionaalidega – nagu näiteks insenerid, doktorid ja pankurid. Selleks pannakse ka rohkem rõhku ülikoolidele, kes vastavaid spetsialiste koolitavad. Otsene tootmine viiakse kulude kokkuhoiuks arengumaadesse.
Lisaks majandusele toimuvad muutused ka ühiskonna väärtustes ja normides. Tootmise viimine arengumaadesse mõjutab inimeste suhtumist nii välismaalastesse kui ka immigrantidesse. Samas paljud varem tootmissektoris töötanud töölised võivad silmisi seista probleemiga, et neil pole ühiskonnas enam kindlat rolli.
Ajaloost
Esimesena kasutas mõistet "postindustriaalne" Daniel Bell 1973. aastal oma raamatus "The Coming of Post-Industrial Society: A Venture in Social Forecasting", mis kirjeldab mitmeid antud ühiskonna funktsioone.
Viimasel ajal on termin muutunud laialt kasutatavaks, mida on kasutanud nii reklaamitöötaja Seth Godin, avaliku korra PhD Keith Boeckelman, sotsioloogid Neil Fligstein ja Ofer Sharone. President Bill Clinton kasutas terminit Hiina arengut käsitledes nõupidamisel Shanghais 1998. aastal.
Kriitika
Toimunud muutused tootva- ja teenindava sektori vahel postindustriaalses ühiskonnas viis tootmise ümberpaiknemiseni. Tihti just industriaalsetesse majandussüsteemidesse, tänu millele on tekkinud teadlaste grupp, kes on veendumusel, et teenused ei ole mitte ainult industrialiseeritud vaid väga otseses sõltuvuses tööstuse kasvuga. Sellega on loodud illusioon, et postindustriaalne ühiskond on tugevalt teenustepõhine, kuigi tegelikult on tihedalt seotud industriaalse ühiskonnakorraldusega riikidega, kuhu on tootmine üle viidud. Kuigi tööstused paiknevad väljaspool postindustriaalset ühiskonda ei saa unustada tööstuste sotsioloogilist mõju.
Rochester (New Yorgi osariik)
Rochester on linn Ameerika Ühendriikides New Yorgi osariigi lääneosas Ontario järve lõunakaldal. See on ühtlasi Monroe maakonna halduskeskus. Rochester oli Ameerika Ühendriikide üks esimesi buumilinnasid.
Linna rahvastik oli 2020. aasta rahvaloenduse järgi 211 328. Rochester on osariigis suuruselt neljas linn New Yorgi, Buffalo ja Yonkersi järel. Rochester on suurema linnapiirkonna (Rochester metropolitan area) keskus, mis ulatub Monroe maakonnast kaugemale ning hõlmab veel lisaks Genesee, Livingstoni, Ontario, Orleani ja Wayne'i maakonda. Selles piirkonnas elas 2020. aasta seisuga 1 090 135 inimest.
Rochester on asutatud 1788. aastal. Linnaõigused sai see 28. aprillil 1834. Linn on saanud nime linna asutaja Nathaniel Rochesteri järgi.
Rochesteris asub fotoaparaate tootva ettevõtte Kodak peakorter. Lisaks on linnas asutatud veel sellised ettevõtted nagu Xerox, Western Union, Bausch & Lomb ja Gannett.
Linnas tegutseb kaks eraülikooli, 1850. aastal asutatud Rochesteri Ülikool ja 1829. aastal asutatud Rochesteri Tehnoloogiainstituut
Alates 2002. aastast toimub linnas Rochesteri rahvusvaheline džässifestival.
Sõpruslinnad
Rochesteril on 12 sõpruslinna:
Heli Rajangu
Heli Rajangu (aastani 1967 Heli Krips, sündinud 6. juunil 1944 Tartus) on eesti arstiteadlane ja dermatoveneroloog.
Elulugu
Heli Rajangu on fotograafi tütar.
Lõpetas 1962 Tartu 1. Keskkooli ja 1968 TÜ arstiteaduskonna ; Olnud 1968–77 Tartu Linna Naha- ja Suguhaiguste Dispanseri arst, 1977–79 TÜ nahahaiguste, dermatoloogia ja veneroloogia kateedri kliiniline ordinaator, 1979–1993 TÜ dermatoveneroloogia õppetooli assistent; aastast 1994 TÜ nahahaiguste kliiniku assistent; aastast 2000 ka SA Tartu Ülikooli Kliinikumi nahahaiguste kliiniku arst-õppejõud.
Teadustöö
Uurinud peamiselt sugulisel teel levivaid infektsioone. Üle 30 teadustrükise.
Igauņi
Igauņi on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas.
Küla asub valla idaosas. Igauņi jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 4,5 ning Riiast 132,7 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda.
Aastal 2007 oli külas 7 elanikku.
Alejandro Abad
Alejandro Antonio García Abad (esinejanimega Alejandro Abad; sündinud 22. septembril 1962 Santiagos) on Tšiili laulja.
1994. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Hispaaniat lauluga "Ella no es ella". Laul sai 17 punktiga 18. koha.
Hańczowa
Hańczowa on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Gorlice maakonnas Uście Gorlickie vallas. Hańczowa asub Slovakkia piirist ligi 5 km kaugusel, Gorlicest umbes 20 km kaugusel.
Helmi Kurba
thumb|Helmi Kurba (2004) Helmi Kurba (8. juuli 1920 – 11. august 2006 ) oli Eesti poliitik, Eesti Vasakpartei juhatuse liige alates 1999. aastast kuni surmani.
Ta osales Teises maailmasõjas Eesti Laskurkorpuse meditsiinipataljonis. Pärast sõda töötas ta Harju rajooni täitevkomitee kultuuriosakonna juhatajana.
Järveotsa oja
Järveotsa oja on oja Harjumaal Harku vallas ning Tallinnas Nõmme ja Haabersti linnaosas.
Helmi Kurba
1941. aasta suvel Peningi lähedal päästis Kurba haavatud Paul Kuusbergi elu, viies ta sakslaste tule alt ohutusse kohta.
Järveotsa oja
Järveotsa oja lähe asub Harku raba juures. Oja kulgeb läbi Vana-Mustamäe, Mäeküla, Astangu ja Väike-Õismäe asumi ning suubub Harku järve.
Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonna Harju alamvesikonda.
Helmi Kurba
Raimond Valgre kirjutas Helmi Kurbast laulu "Helmi".
29. aprillil 1993 kinnitati Kurba Mustamäe linnaosa haldusnõukogu liikmeks.
Oma elu lõpuaastatel oli Kurba Mustamäe pensionäride ühenduse esimees ja kuulus Eesti Pensionäride Ühenduse juhatusse. Ta oli ka Mustamäe ja Kristiine linnaosa nõustaja.
Samuti oli Kurba omal ajal Eesti Raamatuühingu aktivist.
Teine Kuriili väin
thumb|Teine Kuriili väin eraldab Šumšu saart Paramuširi saarest Teine Kuriili väin (vene keeles Второй Курильский пролив) on väin Vaikses ookeanis, mis eraldab Šumšu saart Paramuširi saarest. Ühendab Ohhoota merd Vaikse ookeaniga.
Sai nime oma asukoha järgi Kuriilide väinade seas.
Jaan Past
Jaan Past (sündinud 2. novembril 1939 Narvas) on eesti tehnikateadlane.
Teine Kuriili väin
Šumšu saarel väina rannikul paiknevad Baikovo ja Šumnõi asulad, Paramuširi rannikul asub Severo-Kurilsk.
Jaan Past
Elulugu
Jaan Past on ametniku poeg.
Lõpetas 1958 C. R. Jakobsoni nimelise Viljandi 1. Keskkooli, 1963 TPI elektriinseneri erialal, tehnikakandidaat (1989, Leningradi Tehnoloogiainstituut), väitekiri "Импульсные методы в спектроскопии ЯМР и ИЦР высокого разрешения". Täiendas end 1978 USA-s, 1982 ja 1984 Saksamaal. Oli 1962–1980 Küberneetika Instituudi insener, vaneminsener, nooremteadur ja grupijuht, 1980–1986 Eesti NSV TA Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudi grupijuht, 1980– vanemteadur.
Teadustöö
Osales aastast 1959 tuumamagnetresonants- (TMR-) spektromeetrite väljatöötamises. 1965 Küberneetika Instituudis valminud unikaalne TMR- (topeltresonants-) spektromeeter oli baasiks arvukatele esmauuringutele heterotuumade TMR vallas. Tegelenud TMR-eksperimendi automatiseerimise ja on-line-arvutustehnika rakendamisega, uurinud laiaribalisi mõõtemeetodeid Fourier' ja Hadamardi teisenduste baasil. Osalenud ioontsüklotronresonants-spektromeetria mõõtetehnika täiustamises, mille tulemusena saavutati 1984 rekordtäpsus neutriino massi ülemväärtuse hindamisel. Töötanud luukoe elektronmagnetresonantsi spektritel baseeruva isikudosimeetria metoodika arendamisel. Olnud konsultandiks Tallinna Diagnostikakeskuse magnetresonantstomograafia osakonna rajamisel. Osaleb tahke keha ülikiirel rotatsioonil põhinevate TMR mõõtemeetodite arendamisel ja vastavate andurite konstrueerimisel, mis on kasutusel ka mitmetes juhtivates TMR laborites USA-s, Šveitsis, Saksamaal, Suurbritannias, Hollandis ja Kanadas. Nõukogude Eesti preemia (1972, kollektiivis), Eesti Vabariigi teaduspreemia (2006, kollektiivis). Üle 50 teadustrükise.
Willian Borges da Silva
Willian Borges da Silva (sündinud 9. augustil 1988) on Brasiilia jalgpallur, ründav poolkaitsja.
Willian da Silva sündis Brasiilia linnas Ribeirão Pires ja alustas jalgpallikarjääri klubis Corinthians. 23. augustil 2007 ostis Donetski Šahtar ta 14 miljoni euro eest ja sõlmis mängijaga viieaastase lepingu. Donetski Šahtari koosseisus on ta neli korda tulnud Ukraina meistriks. Lisaks tuli ta klubiga võitnud 2009. aastal UEFA karika.
2020. aasta augustis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Arsenaliga. Aasta aega hiljem naasis ta oma esimese koduklubi Corinthianse juurde.
2022. aasta septembris naasis Willian Inglismaa kõrgliigasse, kui sõlmis üheaastase lepingu Fulhamiga.
Koondisekarjäär
Debüüdi Brasiilia rahvuskoondises tegi da Silva 10. novembril 2011 sõprusmängus Gaboni vastu. Esimese värava lõi ta koondise särgis 16. novembril 2013 sõprusmängus Hondurase vastu.
Ta oli meeskonna liige 2014. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlustel, 2015. aasta Copa Américal ja 2016. aastal Copa América Centenariol.
Matsulu
Matsulu on linn (township) Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Ehlanzeni ringkonnas Mbombela vallas.
Matsulu on asutatud 1970. aastatel. Kuni 1994. aastani kuulus linn KaNgwane bantustani koosseisu.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Matsulu elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,47%, värvilisi 0,24%, valgeid 0,12%, India või Aasia päritolu inimesi 0,07% ja teisi 0,09%. Svaasi keelt pidas emakeeleks 92,76%, tsonga keelt 2,48%, inglise keelt 1,77% ja suulu keelt 1,08%.
Friedrich Pohlamets
Friedrich Pohlamets (ka Friedrich-Robert Pohlamets, varem Friedrich Poolakes; 4. september 1900 Räpina – 3. märts 1987) oli eesti vaimulik.
Lõunaringkond
Lõunaringkond on mitme riigi haldusüksus:
Friedrich Pohlamets
Ta lõpetas 1920. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Aastatel 1920–1928 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Selle kõrvalt töötas ta koolijuhatajana Leevil (aastatel 1921–1924). Ordineeriti 29. detsembril 1929 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1929–1931 Võru praostkonna vikaarõpetaja ja 1931–1982 Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse õpetaja. Lisaks hooldas ta aastatel 1945–1948 Ridala Püha Maarja Magdaleena kogudust ning 1945–1956 ja 1960–1965 Martna Püha Martini kogudust. 1982. aastal jäi ta emerituuri.
Ants Lang
Ants Lang (22. november 1938 Tartu – 22. jaanuar 2014) oli eesti pedagoog ja kirjastaja.
Ta lõpetas 1957. aastal Tartu 3. Keskkooli ja seejärel 1962. aastal Tartu Riikliku Ülikooli füüsikuna.
Robert Mertens
Robert Friedrich Wilhelm Mertens (1. detsember 1894 Peterburi – 23. august 1975 Frankfurt) oli Saksa herpetoloog.
Mertensi järgi on nimetatud varaaniliik Varanus mertensi ja gekoliik Phelsuma robertmertensi.
Aedvilja Keskühisus
Aedvilja Keskühisus oli Eesti organisatsioon (ühisus), mis turustas aiasaadusi ja metsamarju ning importis puuvilju. Ühisus asutati 1934 Tallinnas.
Keskühisuse liikmed olid aiandusühistud. Ühisus eksportis 13,8% Eesti üldisest aiasaaduste ja metsamarjade väljaveost.
Reeglipõhine masintõlge
pisi|alt=Vauquois´ püramiid|Vauquois´ püramiid: mida kõrgemal tasemel toimub ülekanne, seda keelteülesem on masintõlke süsteem. Eeldusel, et sisendi analüüs kõrgemale tasemele on korrektne, paraneb nii ka tõlke kvaliteet Reeglipõhine masintõlge (RPMT; masintõlke "klassikaline lähenemine") hõlmab masintõlke süsteeme, mis põhinevad lingvistilisel infol lähte- ja sihtkeele kohta. See talletatakse sõnastike ja grammatikareeglitena kattes sellega vastava keele tavapärased semantilised, morfoloogilised ja süntaktilised juhtumid. Saades sisendiks lause (lähtekeeles) genereerib RPMT süsteem väljundlause (sihtkeeles) lähtudes väljund- ja sihtkeele morfoloogilisest, süntaktilisest ja semantilisest analüüsist.
Ajalugu
Esimesed RPMT süsteemid arendati välja 1970. aastatel. Kõige tähtsamad sammud selle evolutsioonis olid järgmiste süsteemide loomine: Tänapäeval on laiemalt kasutusel RPMT süsteemid ka:
RPMT tüübid
On kolme erinevat tüüpi reeglipõhiseid masintõlke süsteeme: RPMT süsteeme saab kirjeldada ka kui näitepõhiste masintõlkesüsteemide vastandit (näitepõhised masintõlke süsteemid), samal ajal kui hübriid masintõlke süsteemid kasutavad muuhulgas ka mitmeid RPMT printsiipe.
Põhiprintsiibid
Tihti piisab ka ainult osalisest sõelumisest, et seada lähte- ja sihtkeele struktuurid vastavusse.
Komponendid
Masintõlke süsteem sisaldab:
RPMT süsteem kasutab järgnevat informatsiooni
Gil
pisi|Gil (2013) Carlos Gilberto Nascimento Silva (tuntud lihtsalt kui Gil; sündinud 12. juunil 1987 Campos dos Goytacazeses) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Brasiilia kõrgliiga klubis Corinthians.
Yoshihiko Noda
Yoshihiko Noda (jaapani keeles 野田 佳彦 Noda Yoshihiko; sündinud 20. mail 1957 Chiba prefektuuris Funabashis) on Jaapani poliitik.
Ta oli 2. septembrist 2011 kuni 26. detsembrini 2012 Jaapani peaminister.
Gil
Aastatel 2011–2012 mängis ta Prantsusmaa kõrgliiga klubis Valenciennes. Seejärel naasis ta Brasiilia kõrgliigasse, liitudes Corinthiansega. 2015. aastal tuli ta Corinthiansega Brasiilia meistriks. Aastatel 2014 ja 2015 valiti ta Brasiilia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.
Yoshihiko Noda
Ta on lõpetanud Waseda Ülikooli.
Gil
Aastatel 2016–2019 mängis Gil Hiina kõrgliiga klubis Shandong Taishan. Seejärel liitus ta taas Corinthiansega.
Brasiilia jalgpallikoondises debüteeris Gil 2014. aastal. Ta kuulus Brasiilia koondisse 2016. aasta Copa América Centenariol.
Yoshihiko Noda
30. augustil 2011 valis Jaapani parlamendi alamkoda Yoshihiko Noda peaministriks.
Pärast kaotust 2012. aasta parlamendivalimistel astus Yoshihiko Noda partei esimehe kohalt tagasi.
Joel Lundqvist
Ta alustas Frölundas ka klubikarjääri, debüteerides Rootsi kõrgliigas hooajal 2000–01. Suurem läbimurre toimus hooajal 2002–03, mil ta lõi liigas 17 väravat ja andis 20 väravasöötu. Samal hooajal tuli ta klubiga Rootsi meistriks. Frölundaga tuli ta Rootsi meistriks ka 2005. aastal.
Alates hooajast 2009–10 on Lundqvist mänginud taas Frölundas. Klubi kapten on ta olnud alates 2009. aastast. Rootsi meistriks on ta tulnud alates hooajast 2009–10 aastatel 2016 ja 2019, millega on ta neljakordne Rootsi meister. Lisaks on ta aastatel 2016, 2017, 2019 ja 2020 võitnud klubiga Jäähoki Meistrite Liiga.
Rootsi jäähokikoondise koosseisus on Lundqvist tulnud kolm korda maailmameistriks (2006, 2013 ja 2017).
Tema kaksikvend Henrik Lundqvist on endine jäähokiväravavaht.
Käesalu mõis
pisi|Käesalu mõisahoone pisi|Mõisa tuuleveski varemed
Käesalu mõis (saksa keeles Kaesal) oli rüütlimõis Harjumaal Keila kihelkonnas. Tänapäeval jäävad selle valduse kunagise mõisa- ja talumaad Keila valla territooriumile Harju maakonnas. Mõisasüda asub tänapäevase Käesalu küla piirides.
Ajalugu
Käesalu küla oli eraldatud Keila ordumõisa küljest enne 1624. aastat ning antud eluaegseks lääniks Hans Hanssonile. Kui kuningas Gustav II Adolfi poolt 1624. aasta 23. juunil Hans Hansson Elvering vanemale konfirmeeriti Tuula küla, siis samas dokumendis konfirmeeriti talle 500 taalri eest ka senised eluaegsed läänikülad Käesalu, Keelva, Sitpeksi ja Pihelga. Kuulus mõnda aega nende külade baasil rajatud Tuula mõisa koosseisu. Juba 1627. aastaks oli mõis Hans Hansson Elweringi lese valduses, kes pidi mõisa eest hoolitsema poegade täisealiseks saamiseni. Võttes arvesse asjaolu, et Käesalu küla oma 6 adramaaga asus teisest Tuula mõisakeskusest linnulennult enam kui kümmekonna kilomeetri kaugusel, rajati sinna peatselt ka mingid majandushooned, mis moodustasid Käesalu (Kaesall), Keelva (Kelwaby), Sitpeksi (Sippis) ja Pihelga (Wehaslep) külade baasil karjamõisa.
8. juulil 1648 eraldati Käesalu piirkonna adramaad tingimuslikult Tuulast. Valdus pidi saama Hansu poegade Gabrieli ja Hansu teist korda abiellunud emale tingimusega, et pärast tema ja tema uue abikaasa surma antakse need adramaad Tuula koosseisu tagasi. Sama tehinguga loobus Gabriel Elwering 2000 taalri eest oma pärandiosast oma venna Hansu kasuks. Arvatavasti just siis asuti Käesalusse rajama ka esimest härrandlikumat eluaset, kuhu siirdusid elama Hans Elwering vanema lesk koos oma uue abikaasaga.
Pärast Tuula mõisa omaniku Hans Hansson Elvering noorema (tõsteti 12. oktoobril 1652 Elfringi nime all Rootsi kuninga poolt aadli hulka – siiski ilma introdutseerimiseta) surma (srn. pärast 1663 ja enne 1678) jäi ametlikult jagamata valdus tema poegadele. Käesalusse rajatud mõisamajapidamine iseseisvus rüütlimõisaks 1680. aastatel Hans Hansson Elfring noorema pärandi jagamise tagajärjel. Käesalu sai siis Hansu pojale kornet Ewert Elfringile (srn. 1705).
1688. aastal Tuula mõis koos sellega vaid formaalselt seotud Käesalu valdusega pärijatelt küll redutseeriti, kuid anti tertsiaalmõisana endistele omanikele rendile. 1695. aasta revisjonis nimetatakse Käesalut juba iseseisva redutseeritud mõisana. Käesalu mõisa iseseisev nimetamine on ilmselt tingitud sellest, et valdused olid vahepeal pärijate vahel jagatud. Käesalu jäi seejuures Ewertile. 1697. aasta kaardil on mõisasüda näidatud samal kohal, kus see asub ka tänapäeval.
Pärast Ewerti ja ta abikaasa surma langes valdus Rootsi kroonile, kes selle esmalt 8. augustil 1708 andis 800 riigitaalri eest lühiajalisele rendile Tallinna kodanikule Thomas Dunckerile. Peatselt sai uueks rendihärraks Jacob von Erdtmann, kelle puhul oli riigi poolt määratud, et Ewert Hanssoni pärijail oli õigus mõisa rendiõigus seniselt rentnikult 800 taalri eest välja osta. Seda pärijad ka tegid.
Alates 1710. aastast valdas mõisa Ewerti tädi, 1. juulil 1693 Rootsi aadli hulka naturaliseeritud (ilma introdutseerimata) Rootsi kuningliku aadlilipkonna korneti ja Kumna mõisa rendihärra Heinrichi lesk Anna Gertruda Göbel, alates 1712. aastast, pärast pärandi ümberjagamist, Ewerti onu pojatütre Susanna (srn. 11.10.1747 Uniküla mõisas) abikaasa Franz Sigismund Lindtmeyer (srn. 1723). Susanna abiellus 1725. aasta 14. oktoobril teist korda, seekord Rooküla mõisa pärushärra, Rootsi kuningliku ülemleitnandi Magnus Heinrich von Nasackiniga (srn. 18.03.1755), kelle nimele mõis 1726. aasta 3. novembri restitutsioonikomisjoni otsusega ka kinnitati. Teda on Käesalu mõisa omanikuna märgitud veel ka 1726. ja 1733. aastate revisjonimaterjalides. Kuivõrd Nasackinitel puudusid meessoost järglased, siis otsustasid nad enda seisukohalt perifeerse mõisavalduse loovutada.
Uut huvilist ei tulnud kaugelt otsida – Käesalu mõisa järgmiseks omanikuks sai Lindtmeyeri väimees, Preisi päritolu Vene keiserlik rentmeister Friedrich von Teucher (alates 5. novembrist 1743 Saksa-Rooma keisririigi aadlik; srn. 1757), kes oli abiellunud Anna Elisabeth Lindtmeyeriga. Teucherit on mõisa valdajana nimetatud nii 1739. kui ka 1750. aastal. Seejuures oli ta oma ämma päranduse 17. märtsil 1748 pärijatelt 6500 riigitaalri eest välja ostnud. Tema lesk Anna Elisabeth müüs mõisa 8. märtsil 1759 naabruses oleva Lehola rüütlimõisa pandipidajale Karl Gottlieb Gernetile (tõsteti 01.10.1761 Viinis Saksa-Rooma keisririigi riigiaadli hulka; seisus leidis Vene keisririigis tunnustamist 04.03.1773).
Gernet andis mõisa omandiõigused 9000 hõberubla eest oma vanuselt teisele täiskasvanuks saanud pojale, leitnant Christian Wilhelmile (srn. 1819 Käesalu mõisas). Kuigi tehing kanti kinnistusraamatusse 12. juunil 1775, elas Christian Wilhelm oma perega (oli abiellunud 03.11.1767) mõisas juba 1770. aastal.
Uus omanik pantis mõisa 1797. aasta 25. veebruaril 40 000 hõberubla eest 90 aastaks Otto Hermann von Mohrenschildtile. Viimane loovutas oma pandiõigused juba kahe nädala pärast, 11. märtsil, 45 000 hõberubla eest oma õepojale krahv Peter Douglasele (srn. 30.05.1808 Vatku mõisas Virumaal), kelle lesele Sophie Helenele (snd. krahvitar Bielsky) kinnistati see 8. aprillil 1810 pärusomandiks. 15. jaanuaril 1816 pantis lesk mõisa eelnimetatud Otto von Mohrenschildi Jõgisoo mõisa pärushärrast venna keskmisele pojale Gustav Reinhold von Mohrenschildile (alates 1821 pärusomanik; srn. 02.03.1834 Käesalu mõisas), kes oli ühtlasi ka krahv Peter Douglase õepoeg.
Gustav von Mohrenschild oli 26. veebruaril 1815 abiellunud ning kolis oma noore abikaasa Anna Alexandra Louise Wilhelmine von Doerperiga ilmselt ka kohe mõisa elama. Kõik tema järeltulijad on sündinud Käesalu mõisas. Gustavi pärijad müüsid valduse 18. novembril 1837 (kinnistati 20. septembril 1838) 125 000 bankorubla eest Keila-Joa ja Meremõisa majoraadi omanikule krahv Konstantin Alexander Karl Wilhelm Christoph Benckendorffile. Mõisa üleandmine lepiti kokku juba 1838. aasta 23. aprilliks. Uutele omanikele kuulus ka Keila-Joa rüütlimõis. Enne 21. aprilli 1844 liideti nimetatud mõisate baasil moodustatud majoraadiga.
Välislingid
‎
Toomas Lott
Toomas Lott (sündinud 18. juunil 1979) on eesti filosoof, kelle peamine uurimisvaldkond on antiikfilosoofia (eriti Platon).
Haridus
Aastatel 1986–1997 õppis Lott Tallinna Laagna Gümnaasiumis. 1997–2001 oli ta Tartu Ülikoolis filosoofia bakalaureuseõppes, 2001–2004 magistrantuuris, kaitses magistriväitekirja "Häälestatud mõtlemine Martin Heideggeri "Lisandusis filosoofiale (Omanemisest)"" (juhendaja Tõnu Luik). 2012. aasta septembris kaitses ta sealsamas väitekirja "Plato on Belief (doxa). Theaetetus 184B-187A" (juhendajad Roomet Jakapi ja Ülo Matjus).
Töö
Aastatel 2004–2005 oli Toomas Lott õppeülesande täitja Tallinna Ülikoolis. 2006–2008 oli ta Tartu Ülikooli keeleteaduse ja -tehnoloogia doktorikooli erakorraline teadur, alates 2009. aastast on ta teadur Tartu Ülikooli filosoofia osakonnas. Ta on lühikest aega õppinud ja teinud uurimistööd Freiburgi ülikoolis, Pariisi I ülikoolis (Pantheon-Sorbonne), Cornelli ülikoolis ja Konstanzi ülikoolis.
Aastatel 2005–2006 oli Lott Eesti Filosoofiaõpetajate Seltsi liige ning 1999–2006 kuulus ta filosoofiaühendusse Frontisterion.
Anabel Conde
Ana Isabel Conde Sánchez (esinejanimega Anabel Conde; sündinud 16. juunil 1975) on Hispaania laulja. 1995. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Hispaaniat lauluga "Vuelve conmigo", mis kogus 119 punkti ja saavutas 2. koha.
Lennuklubi
Lennuklubi (vanemas kirjanduses ka aeroklubi) on ühise huviala, harrastuslennundusega tegelevate inimeste vabatahtlik ühendus (klubi).
Maailma atlas
"Maailma atlas" on mitme atlase nimi või nime osa:
Matti Louekoski
pisi|Matti Louekoski (aastal 2015) Matti Kalevi Louekoski (sündinud 14. aprillil 1941 Oulus) on Soome poliitik ja pankur.
Ta oli aastatel 1976–1979 ja 1983–1996 Eduskunna liige Soome Sotsiaaldemokraatliku Partei nimekirjas. Ta oli aastatel 1971–1972 Teuvo Aura II valitsuses haridusminister. Aastal 1972 oli ta minister riiginõukogu kantseleis (Ministeri valtioneuvoston kansliassa), Rafael Paasio II valitsuses. Kalevi Sorsa I valitsus oli ta aastatel 1972–1975 justiitsminister. Harri Holkeri valitsuses oli ta aastatel 1987–1990 justiitsminister ja aastatel 1990–1991 rahandusminister.
Madsen
Madsen võib tähendada järgmist:
Randmeribad
Randmeribad (ka: käitmed) on endisaegsed vöötaolised randmekatted, millega kaitsti varrukasuud vee ja tuule eest. Randmeribasid kasutati Eestis nt Kihnus ja Pühalepas, kui püüti kala või hülgeid.
Ilzēni
Ilzēni on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas.
Küla asub valla idaosas. Ilzēni jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 3,4 ning Riiast 131,6 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda.
Aastal 2007 oli külas 6 elanikku.
Botrytis allii
Botrytis allii on seeneliik.
Levila ja peremeestaimed
Pea kõikjal, kus kasvatatakse laugu perekonda kuuluvaid lauke.
Patogeensus
Botrytis allii on levinud saagikoristusjärgne seenpatogeen, põhjustades sibula-hahkhallitust.
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Botrytis allii seisuga 11.05.2014.
Şeref Eroğlu
Şeref Eroğlu (sündinud 25. novembril 1975) on endine Türgi maadleja.
Ta on pääsenud võistlema neljadel olümpiamängudel.
1997. aastal nimes FILA ta maailma parimaks maadlejaks.
Piotr Łossowski
Piotr Łossowski (sündinud 25. veebruaril 1925 Kaliszis) on Poola ajaloolane, õppejõud (professor).
Şeref Eroğlu
Eesti maadlejatest on temaga 2003. aasta MM-il maadelnud Olari Suislep, kes kaotas 0–9.
Piotr Łossowski
18. märtsil 2002 anti talle Valgetähe V klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Poola-Eesti sõprusühingu liikmena.
Emma Chambers
Emma Gwynedd Mary Chambers (11. märts 1964 Doncaster – 21. veebruar 2018 Lymington) oli Suurbritannia tele- ja filminäitleja.
Õppis Webber Douglase draamakunsti akadeemias.
Emma Chambers mängis BBC populaarses komöödiasarjas "Dibley vikaar" Alice Tinkerit ja filmis "Notting Hill" Honey Thackerit.
Ta oli abielus näitleja Ian Dunniga.
Peri vald
Peri vald (saksa keeles Perrist) oli vald Võrumaal ja Võru maakonnas. Vallamaja asus tänapäeva Peri küla aladel. pisi|350px|[[Eesti haldusjaotus 1925. aastal]] Peri vald moodustati 1866. aastal.
1939. aasta vallareformiga liideti Koiola vald, Kioma vald, Põlgaste valla Puskaru küla ja Peri vald (välja arvatud Viira asundus ja osa Saarjärve asundusest, mis liideti Leevi vallaga) ning moodustati Põlva vald.
Johan Kurvits
Johan Kurvits (1872 – 9. aprill 1926) oli eesti omavalitsustegelane.
Ta on maetud Põlva kalmistule.
Holstein-Plön
Holstein-Plön oli 1110./11. aastast Holsteini ja Stormarni valitsenud Schaumburgi dünastia valitsetud krahvkond. Krahvkond tekkis enne 1295. aastat, kui Holstein-Itzehoe krahvkond jaotati pärast krahv Gerhard I surma (suri 1290) Holstein-Plöni, Holstein-Pinnebergi ja Holstein-Rendsburgi krahvkondadeks.
Järgmised krahvid valitsesid Holstein-Plöni:
Pärast Gerhard II surma valitsesid tema poeg Gerhard IV ja tema noorem poolvend Johann III üheskoos Holstein-Plöni. 1314. aastal müüs Gerhard IV oma maad Johann III-le, kes sai seega Holstein-Plöni ainukrahviks. Johann III vallutas koos Gerhard III-ga Holstein-Kieli. Holstein-Plön läks Holstein-Kielile tagasi 1350. aastal pärast Gerhard V surma järglasteta.
Kui Plöni liin 1390. aastal hääbus, läks Holstein-Kiel (ja Holstein-Plön koos sellega) Holstein-Rendsburgile, mida valitsesid krahv Nikolaus (suri 1397) ja tema vennapoeg krahv Gerhard VI (suri 1404).
4'33"
4'33" on John Cage'i teos, mida võib esitada ükskõik mis pill või pillikoosseis.
Cage komponeeris selle 1952. aastal ja sellest sai üks nüüdismuusika võtmeteoseid.
Teos koosneb kolmest osast. Partituuris on nootide asemel märgitud tacet ('vaikib'). Seega on teost tõlgendatud kui 4 minutit ja 33 sekundit vaikust. Tegelikult kuulevad kuulajad ümbritseva keskkonna hääli. Teose esmaettekanne oli 29. augustil 1952 Woodstockis, kui pianist David Tudor esitas selle kaasaegse muusika klaverikontserdil.
Cage pidas seda oma tähtsaimaks teoseks.
Mariental
Mariental võib tähendada järgmist:
Nivelleerimine
pisi|[[Nivelliir statiivil]] Nivelleerimine ehk kõrguslik mõõdistamine ehk kõrgusmõõdistus on mõõdistamine, mille korral määratakse maapinna punktide omavahelised kõrguslikud erinevused ehk kõrguskasvud. Kõrguskasvude abil arvutatakse maapinna punktide kõrgused. Kõrguse mõõtmisel kasutatakse peamiselt geomeetrilist nivelleerimist ja trigonomeetrilist nivelleerimist. Kartograafias kasutatakse nivelleerimist geodeetiliste kõrguste mõõtmiseks ja ehituses nivelliiri objektide kõrguste erinevuste mõõtmiseks.
Trigonomeetriline nivelleerimine
1) keskelt nivelleerimine; pisi|Tahhümeeter ja prisma 2) otsast nivelleerimine.
Antonio Carbonell
Antonio Carbonell Muñoz (esinejanimega Antonio Carbonell; sündinud 30. novembril 1969) on Hispaania laulja. 1996. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Hispaaniat lauluga ""¡Ay, qué deseo!"
Nivelleerimine
Trigonomeetriline nivelleerimine
Keskelt nivelleerimist kasutatakse peamiselt, kui mõõdetakse reljeefsel maastikul ning kahe punkti vahe on väiksem kui 200 meetrit. Prismad asuvad kohas, mille kõrgust tahetakse mõõta. Tahhümeeter asub kahe punkti keskel. Punktid jagatakse tagasi- ja edasivaateks. Edasivaate kõrgus leitakse valemi abil:
HT-tagasivaatepunkti kõrgus; eT, eE-tagasi- ja edasivaate prisma kõrgused; hT,hE-tagasi- ja edasivaate kõrguskasvud; R-maa raadius.
Otsast nivelleerimise puhul pannakse tahhümeeter kindelpunktile, mille kõrgus on teada ja prisma asub edasivaatepunktil. Edasivaatepunkti kõrgus arvutatakse valemi järgi:
HB-edasivaatepunkti kõrgus; HA-kindelpunkti kõrgus;HI-instrumendi kõrgus; L- kaldkaugus; \emptyset-kaldenurk; HR-prisma kõrgus. Nivelleerimise kiiruse ja mugavuse parandamiseks on kasutatavatesse tahhümeetritesse eelnevat sisestatud lähteandmed ja mõõdetud horisontaal- ja vertikaalsuuna lugemid.
Geomeetriline nivelleerimine
Täpseim ja laialdaselt kasutusel olev meetod kõrguste mõõtmiseks on geomeetriline ehk horisontaalkiirega nivelleerimine. Geomeetrilisel nivelleerimisel määratakse kahe punkti vaheline kõrguskasv. Töövahenditeks on mõõtelatid ja nivelliir, mis tagab horisontaalse viseerimiskiire. Nivelliir peab paiknema kahest mõõdetavast punktist võrdsel kaugusel. Punktidevaheline kõrguskasv leitakse, kui lahutatakse tagasivaate lati lugemist edasivaate lugem. Tuleks silmas pidada, et geomeetriline nivelleerimine on küll täpne, kuid praktikas võib tekkida mitmeid vigu järskude pinnavormide tõttu.
Adalbert Klasep
Adalbert Klasep (ka Adalbert Klaassep; 27. detsember 1869 / 8. jaanuar 1870 Tartu – 2. september 1918 Tartu ) oli eesti vaimulik.
Ta lõpetas Tartus algkooli ja gümnaasiumi. Aastatel 1889–1893 õppis ta Tartu Ülikoolis usuteadust. 1889. aastast kuulus Eesti Üliõpilaste Seltsi. Ordineeriti 21. juunil/3. juulil 1896 õpetajaks.
Oli aastatel 1896–1900 Rõuge Maarja koguduse adjunktõpetaja. Aastast 1900 oli ta usuõpetaja mitmes Tartu koolis (Tartu Reaalkoolis ja Õpetajate Seminaris). Oli Tartus kogudustes ka vikaarõpetaja. Samuti oli millalgi Peterburi Jaani koguduses abiõpetaja.
Andres Kuusk
Andres Kuusk (sündinud 26. oktoobril 1947 Vändras) on eesti atmosfäärifüüsik.
Elulugu
Ta sündis kooliõpetaja peres.
Lõpetas 1965 Vändra Keskkooli ja 1970 Tartu ülikooli atmosfäärifüüsika erialal cum laude.
Töökohad:
Teadustöö ja õppetöö
Füüsika-matemaatikakandidaat atmosfäärifüüsikas, kandidaaditöö "Pilveväljade struktuur ja kiirgusrežiim aluspinnal", juhendaja Ülo Mullamaa, kaitses 1979 Leningradis Geofüüsika Peaobservatooriumis.
Doktoriväitekirja geofüüsikas "Taimkatte peegeldumise opositsiooniefekt" kaitses 1991. aastal Tartu Ülikoolis.
Lugenud TÜ-s kiirguslevi, juhuslike funktsioonide teooria ja looduslike ressursside kursuseid ning EPMÜ-s geoinfosüsteemide kursust.
Olnud 1994 USA-s Goddardi Kosmosekeskuses, 1995 Prantsuse Rahvuslikus Põllumajanduse Uurimise Instituudis (INRA) ja 1996 Hiina TA Geograafia Instituudis külalisteadur.
Uurinud Atlandi passaatide vööndi rünkpilvede struktuuri ning kiirguslevi pilvise atmosfääri tingimustes.
Liitus 1979 professor Juhan Rossi taimkatte optilisi omadusi uurivate teadlaste koolkonnaga. Põhiuurimisvaldkonnaks sai optilise kiirguse levi taimkattes ning taimkatte optiline kaugseire. Loonud taimkattelt optilise kiirguse peegeldumise opositsiooniefekti teooria ja peegldumise teoreetilisi mudeleid. Mõõtnud taimkattelt peegelduva optilise kiirguse indikatrisse ja spektreid ning konstrueerinud selle tarbeks mõõteriistu. Osalenud rahvusvahelistes projektides TROPEX-74, RESE, VALERI ja CROMA.
1999–2009 teadusajakirja 'Agricultural and Forest Meteorology' toimetuskolleegiumi liige, 1999–2005 teadusajakirja 'Agronomie' (INRA, Pariis) erialatoimetaja.
2005–2006 NATO ekspert-konsultant kaugseire alal, 2002–2015 Tartu Observatooriumi nõukogu liige.
Avaldanud üle 100 teadustrükise. Ta on tõlkinud eesti keelde Rooma Klubi aruandena ilmunud raamatu "Kasvu piirid". Avaldanud kirjutisi ajakirjas Horisont ja kultuurilehes Sirp.
Müristaja
Müristaja võib tähendada järgmist:
Holstein-Segeberg
Holstein-Segebergi krahvkond oli krahvkond Holsteinis aastatel 1273–1308 ja Schauenburgi ja Holsteini krahvide liin. Holstein-Segebergi ainus krahv oli Adolf V hüüdnimega Pommerlane (1252–1308).
Ajalugu
Pärast isa Johann I surma 1263. aastal valitsesid tema pojad Adolf V, Johann II ja Albrecht I (suri 1300, oli Hamburgi toomkiriku praost (Dompropst)) esialgu Holstein-Kieli krahvkonda üheskoos. 1273. aastal jaotasid nad pärandi, kus Johann II jätkas Kieli valitsemist. Adolf V valitses Segebergi ja asutas seega Holstein-Segebergi liini. Kui ta 1308. aastal ilma meessoost järglasteta suri, läks Holstein-Segeberg taas Holstein-Kielile. Krahv Johann II noorem poeg Adolf, kes sündis 1281. aastal, valitses Holstein-Segebergi 1308. aastast kuni surnukstorkamiseni 1315. aastal.
Mikel Herzog
Mikel Herzog Herzog (esinejanimega Mikel Herzog; sündinud 16. aprillil 1960) on Hispaania laulja. 1998. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Hispaaniat lauluga "¿Qué voy a hacer sin ti?", mis kogus 21 punkti ja saavutas 16. koha.
Ravanahatha
Ravanahatha on poogenpill, mis oli kunagi populaarne Indias ja Sri Lankal ning neid ümbritsevates piirkondades. See on India keelpill, mis on hilisemate Lääne keelpillide, näiteks viiuli ja vioola eelkäija. pisi|Ravanahatha
Marcos Llunas
Marcos Gómez Llunas (esinejanimega Marcos Llunas; sündinud 29. septembril 1969 Madridis) on Hispaania laulja.
Hekelfon
pisi|100px|Hekelfon Hekelfon ehk baritonoboe on topeltlesthuulikuga oboesarnane puupuhkpill, mille konstrueeris 1904. aastal Wilhelm Heckel, kelle järgi pill ka nime sai (saksa keeles Heckelphon).
Ravanahatha
Ajalugu
Ravanahatha pärineb usutavasti Sri Lanka hela (singali) tsivilisatsioonist, deemonkuningas Ravana ajast. Pilli keha on tehtud kookospähkli koorest, mis on kaetud kodukitsenahaga. Bambusest dandi kinnitatakse koore külge. Kaks põhikeelt on valmistatud vastavalt terasest ja hobusejõhvidest. Pika poogna külge on kinnitatud helisevad kellukesed. Indias on viiuli vanimaks eelkäijaks ravanastrom. See instrument kuulus arvatavasti 5000 aastat eKr India valitsejale. Ravanastrom sarnaneb ravanahathaga, mida leiab isegi tänapäeval Rajasthanis. Mütoloogia tunnustab ravanahatha loomise eest "Ramayana" Ravanat. Ravanahathat mängiti ühel keelel, mis oli umbes 56 cm pikk ja hõlmas kolm oktavit. Viiul aga hõlmab kolm oktavit neljal keelel sõrmlauaga, mis on 14 cm pikk. Seega oli ravanahatha neli korda suurem. Mõlemat mängitakse poognaga.
Hekelfon
Hekelfoni ulatus on A – d2, oktav madalam kui oboel.
Ravanahatha
Ajalugu
Läbi keskaegse India ajaloo olid kuningad muusikapatroonid; tänu sellele suurenes ravanahatha populaarsus kuninglike perede seas. Rajasthanis ja Gujaratis oli see esimene muusikainstrument, mida õppisid printsid. Tänu Rajasthani sangeet'i traditsioonile kasvas ravanahatha populaarsus ka naiste seas.
Levimine läände ja viiuli eelkäija
Araabia kauplejad viisid ravanahatha endaga kaasa 7. ja 10. sajandi vahel. Kaubateede kaudu jõudis see Araabia poolsaarele ja seejärel Vahemere piirkonda. Hispaanias, Itaalias ja mujal Euroopas on ravanahatha Lääne klassikalises muusikas kasutatavate keelpillide (vioola ja viiul) eelkäija.
Kasutus tänapäeval
Tänapäeval on toimunud ravanahatha taassünd Sri Lanka helilooja ja viiuldaja Dinesh Subasinghe käe läbi, kes on pilli kasutanud mitmes oma teoses (näiteks "Rawan Nada" ja "Karuna Nadee").
Firenze Peretola lennujaam
Firenze Peretola lennujaam on lennujaam Itaalias Toscana maakonnas, 5 km kaugusel Firenze keskusest loodes. Lennujaam kannab alates 1990. aastast Amerigo Vespucci nime.
Peretola lennujaam oli 2012. aastal reisijate arvult Itaalias 20. kohal.
Mihhailovskoje mõis
pisi|Mõisa peahoone (Puškini majamuuseum) Mihhailovskoje mõis (vene keeles усадьба Михайловское) on mõis (tänapäeval mõis-muuseum) Pihkva oblastis Pihkva rajoonis Puškinogorje linnaasunduses. Aastast 1922 kuulub mõis Mihhailovskoje muuseum-looduskaitseala koosseisu.
Mõis rajati 1742. Mõis on ajalooliselt olnud tsaariperekonna valdus (Mihhailovskaja gubaa).
Saakloom
Saakloom on loom, kellele röövloom (teise liiki kuuluv) jahti peab ja kelle saagiks ta langeb. Saakloom surmatakse ja süüakse.
Enamik loomi võib olla nii saakloomad kui ka röövloomad.
Maod saakloomana
Maod ja madude munad võivad olenevalt nii mao kui ka röövlooma suurusest olla saakloomaks enamikule karnivooridele (sh madudele).
Väiksed maod on saakloomaks ämblikele, konnadele, karihiirtele, kaladele, kilpkonnadele ja ka suurematele röövloomadele.
Imetajatele
Madude munad ning keskmise suurusega ja suured maod on olenevalt levilast saakloomaks punailvestele, preeriahuntidele, pesukarudele, skunkidele, opossumitele, naaritsatele, kassidele, saarmastele, inimestele jpt.
Lindudele
Maod on saakloomaks ka osale lindudele, nagu madukotkad, maduhaukad, haigurlased, iibised, varesed, kakulised.
Madudele
Zooloog Aleksei Turovski meelest võivad inimesed (kuni 35 kg kaaluvad) teoreetiliselt saakloomaks olla kahele maoliigile: hiidanakondale ja aasia võrkpüütonile.
Naljaleht
Naljaleht võib tähendada järgmist:
Piltene immatrikuleeritud aadlisuguvõsade loend
Selles nimekirjas on loetletud Piltene rüütelkonna matriklisse immatrikuleeritud aadlisuguvõsad.
A
Alopäus | Arsenjev
B
Bach | Bagge af Boo | Beklešov | Berner | Bienemann von Bienenstamm | Buxhoeveden
E
Elmpt
G
Grandidier
K
Königsfels
L
Löwis of Menar
M
Maydell | Mentzel | Michelsohnen
P
Piattoli
R
Richter | Rumjantsev-Zadunaiski
S
Scheinvogel | Simolin | Simpson | Stanecke
T
Trompowski
W
Württemberg
Lydia (laulja)
1999. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Hispaaniat lauluga "No quiero escuchar", mis kogus 1 punkti ja jäi 23. kohale.
Robert Kupiecki
pisi|Robert Kupiecki Robert Ryszard Kupiecki (sündinud 5. septembril 1967 Varssavis) on Poola poliitik.
Ta on olnud Poola sõjandusminister.
13. mail 2009 anti talle Maarjamaa Risti V klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd kaasaaitamisel Eesti NATOga liitumisele.
Moritz Graubner
Carl Moritz Graubner (17. veebruar 1828 Paide – 5. november 1910 Võidula) oli baltisaksa päritolu Eesti ettevõtja.
Ta töötas a-st 1841 Rõika-Meleski peeglivabrikus, alates a-st 1856 palgalise juhina. Ta ostis 1866. aastal koos õepoeg Carl Johan Rosenbergiga Vana-Vändra mõisalt Võidula klaasivabriku, mis oli Võidula poolmõisa staatuses.
Ta ehitas mõisa 1872. aastal peahoone, mis oli ühtlasi ka klaasivabriku kontorihoone. Ta oli ka kohaliku hariduselu edendaja ja mõisa kooli asutaja, aktiivne põllundus- ja vabatahtliku tuletõrje tegelane jm.
Māris Kučinskis
Māris Kučinskis (sündinud 28. novembril 1961 Limbaži piirkonnas) on Läti poliitik. Ta oli 11. veebruarist 2016 kuni 23. jaanuarini 2019 Läti peaminister.
Ta lõpetas 1980. aastal Valmiera 4. Keskkooli ja 1988. aastal Läti Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna.
7. detsembril 2005 anti talle Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Läti regionaalministrina.
2014. aasta parlamendivalimistel valiti ta seimi liikmeks Roheliste ja Talurahva Liidu nimekirjas. Ta kuulub Liepaja Parteisse. 1998–2011 kuulus ta Rahvaparteisse.
13. jaanuaril 2016 tegi president Raimonds Vējonis talle ülesandeks moodustada uus valitsus. 11. veebruaril 2016 kinnitas Läti parlament häältega 60:32 Kučinskise valitsuse ametisse.
Alates 14. detsembrist 2022 on ta Läti siseminister.
Incēni
Incēni on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas.
Küla asub valla idaosas. Incēni jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 3,8 ning Riiast 130,1 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda.
Külla jäävad kirjanik Kārlis Skalbe elupaik Saulrieti talus ja Kārlis Skalbe muuseum Saulrietis on kultuurimälestistena riikliku kaitse all.
Taylor Wilson
Taylor Ramon Wilson (sündinud 7. mail 1994) on USA tuumafüüsika huviline ja teaduse populariseerija.
Incēni
Aastal 2007 oli külas 3 elanikku.
pisi|tühi|Kārlis Skalbe muuseum Saulrietis
Taylor Wilson
2008. aastal lõi ta kõigest 14-aastaselt töötava tuumasünteesi tootva masina. 2011. aastal võitis ta aga noorteadlase auhinna enda loodud kiirgusdetektori eest, mis on analoogsetest seadmetest ligi tuhat korda odavam.
Ta on tutvustanud ka sulasoolareaktoreid, kui ohutut ja efektiivset energiatootmise viisi.
KwaGuqa
KwaGuqa on linn (township) Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Nkangala ringkonnas Emalahleni vallas.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli KwaGuqa elanikest mustanahalisi aafriklasi 96,80%, värvilisi 2,53%, India või Aasia päritolu inimesi 0,19%, valgeid 0,12% ja teisi 0,35%. Suulu keelt pidas emakeeleks 47,35%, pedi keelt 18,29%, ndebele keelt 9,61%, svaasi keelt 7,40%, tsonga keelt 4,36%, sotho keelt 3,15%, afrikaani keelt 2,65%, koosa keelt 2,34%, inglise keelt 1,79% ja tsvana keelt 1,01%.
Ryszard Stachurski
thumb|180px|Ryszard Stachurski Ryszard Stachurski (sündinud 7. detsembril 1950 Gdynias) on Poola riigiametnik.
18. märtsil 2014 anti talle Maarjamaa Risti III klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Pomorze vojevoodkonna vojevoodina.
Aachen-Mitte
Aachen-Mitte on üks Aacheni seitsmest linnarajoonist. See asub Aacheni keskel. Geograafilised koordinaadid on 50°46′ 30″ N, 6°5′3″ E.
Kõrgus merepinnast on umbes 170 m.
Linnaosad ja statistilised linnaosad
Aachen-Mittes on 15 mitteformaalset linnaosa:
Statistilised linnaosad on:
Vaatamisväärsused
Vaatamisväärsuste seas on:
Aachen-Mittes on ka linna peamine teater ning väljakud Hansemannplatz, Kaiserplatz ja Lindenplatz.
Rossel
pisi Rossel (ka Yela) on saar Melaneesias, Lousiade’i saarestikus. Halduslikult kuulub saar Paapua Uus-Guinea Milne Bay provintsi.
Saare pindala on 292,5 km², pikkus 34 ja laius 11 km. Suurim kõrgus merepinnast on 838 meetrit. Pindalalt on saar Vanatinai järel Lousiade’i saarestiku teine saar.
Rosselil elas 2014. aastal 5553 inimest 31 külas.
Rosselil räägitakse klassifitseerimata jele keelt.
Eurooplastele avastas saare 14. juulil 1606 Luís Vaez de Torresi ekspeditsioon. Saar sai praeguse nime Antoine Bruni d'Entrecasteaux' 1791-1793. aasta ekspeditsioonil osalenud ohvitseri järgi.
Rakvere–Kunda raudteelõik
Rakvere–Kunda raudteelõik on pea 20 kilomeetri pikkune laiarööpmeline tööstusraudtee, mis avati 26. novembril 1896.
Raudteelõik rajati, et teenindada 1870. aastal loodud Kunda tsemenditehast.
1930. aastatel olid raudteel käigus ka reisirongid.
Koos haruteedega on raudtee kogupikkus tänaseks 37 km ja see kuulub ettevõttele AS Kunda Trans.
2019. aasta suvel kerkis meedias esile idee müüa teelõik AS Eesti Raudteele ning taastada Rakvere–Kunda vaheline reisirongiliiklus.
David Civera
pisi|David Civera David Civera Gracia (esinejanimega David Civera; sündinud 8. jaanuaril 1979) on hispaania laulja.
2001. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Hispaaniat lauluga "Dile que la quiero", mis kogus 76 punkti ja saavutas 6. koha.
Järveotsa linnaosa
Järveotsa on Viljandi linnaosa.
Järveotsa linnaosa paikneb Viljandi lõunaosas, Viljandi järve ja Riia maantee vahelisel alal.
Nõukogude perioodil oli Järveotsa linnaosa ala suuremas osas Nõukogude armee kasutuses.
Pühavaimu 8
Pühavaimu 8 on hoone Pärnus. See koosneb kahest endisest elamust, mis on küljetsi kokku ehitatud. Hoone jõepoolset osa nimetatakse Heno majaks ja merepoolset osa Steineri majaks. Mõlemad endised elamud on tunnistatud ehitismälestiseks.
Tänapäeval tegutseb hoones Pärnu Kunstide Kool.
Ajalugu
Heno maja lasi ehitada 1670. aastatel apteeker Samuel Christian Heno ja 1674. aastal valmis raehärra Franz Carl Steineri maja. Steinerile kuulus ka hoone ees olev hoonestamata linnakvartal, kuhu ta kujundas midagi pargilaadset. 18. sajandil rajati haljasala asemele aed, mis kannab tänapäeval nime Steineri aed. Pärast Steineri surma läks maja koos aiaga Lübecki kaupmehesellile Peter Bergile, kes suri lastetuna 1739. aastal. Tema lese Agatha Bremeri kosis 1741. aastal Hans Dietrich Schmidt, kes rajas Steineri majja kaubakontori. Schmidt oli edukas kaupmees ja ostis 1757. aastal ka Heno maja.