cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Stéphane Mallarmé
Hoolimata suhtelisest vaesusest, milles luuletaja elas kogu oma elu, oli Mallarmé kodu rue de Rome'il noorte intellektuaalide armastatud kogunemiskoht. Sinna koguneti arutlema luule, kunsti ja filosoofia üle. Rühm sai tuntuks nime all Les Mardistes, sest koosistumised toimusid teisipäeviti (prantsuse keeles mardi). Aastaid peeti neid Pariisi intellektuaalse elu südameks. Järjekindlalt külastasid kogunemisi W.B. Yeats, Rainer Maria Rilke, Paul Valéry, Stefan George, Paul Verlaine ja paljud teised.
Jana Vagner
pisi|Jana Vagner Jana Vagner (vene keeles Яна Михайловна Вагнер; sündinud 8. oktoobril 1973 Moskvas) on vene kirjanik.
Elukäik
Jana Vagner sündis 1973. aastal kakskeelses peres. Tema Tšehhi päritolu ema oli tuli 1960. aastatel Moskvasse, et õppida vene keelt ja kirjandust. Vagneri isa on vene rahvusest. 1994. aastal lõpetas Jana Vagner Venemaa Riikliku Humanitaarülikooli magistrikraadiga juhtimise erialal. 2010. aastani töötas ta (sünkroon)tõlgi ja logistikafirma juhatajana, peale selle on ta olnud raadios uudistesaate juht.
Looming
2008. aastal hakkas ta kirjutama blogi, milles kujutas fiktsionaalset lugu ellujäämisest keset postapokalüptilist viirusepuhangut. Järjejutust arenes edasi Vagneri debüütraamat „Вонгозеро“, mis ilmus 2011. aastal. Apokalüptiline põnevik on kirjutatud peategelase Anna vaatepunktist, see räägib teekonnast, mille ta peab oma abikaasa Sergei, poja Mihhaili ja nende ühiste tuttavatega ette võtma, et pääseda Moskvat tabanud viiruslaine eest. Põgenemise ajal seisavad nad vastamisi muutunud maailmaga, kus ei kehti enam tavapärased käitumis- ja moraalinormid. Lisaks raskendavad ellujäämist keerulised suhted tegelaste endi vahel. Sihtkohaks võetakse utoopiline Vongozero järve saarekesel asuv jahimaja.
Raamatu põhjal valmis 2019. aastal teleseriaal „Эпидемия“ (režissöör Pavel Kostomarov, ingliskeelne pealkiri „To The Lake“). 2013. aastal ilmus raamatu teine osa „Живые люди“, mille fookuses on ellujäämine muust maailmast eraldatuna, elades külg külje kõrval kitsastes oludes. Üle tuleb elada talv, pääseda näljast ning õppida karmide tingimustega kohanema.
Jana Vagneri kõige hilisem romaan „Кто не спрятался“ ilmus 2017. aastal. Narratiivi keskmes on sõbrad, kes sõidavad mägedesse hotelli, kuid jäävad sinna jäise vihma tõttu lõksu. Peagi leitakse üks nende seast tapetuna, mis käivitab sündmuste ahela.
Eestimaa Kindlustuse Aktsiaselts
Eestimaa Kindlustuse Aktsiaselts (ka Eestimaa Kinnituse Aktsiaselts, lühendatult EKA) oli 1920-1940 tegutsenud kindlustusselts. EKA peahoone asus Tallinnas aadressil Vabaduse väljak 7 (praegune Tallinna linnavalitsuse hoone). Eestimaa Kinnituse Aktsiaseltsi asutajad olid: Hermann Georgi poeg Koch, Gerhard Karli poeg Kress, Kurt Heinrichi poeg Hanson, Harry Georgi poeg Koch, Rupert Karli poeg Domberg. pisi|EKA maja (veebruar 1932), [[Vabaduse väljak|Vabaduseväljak 7]] EKA asutati 20. märtsil 1920. Esimesel tegutsemisaastal oli EKA üksnes tulekindlustusselts. Hiljem tegevus laienes.
Eestimaa Kindlustusaktsiaselts "Eka" natsionaliseeriti 1940. aastal
Aldebaran Nao
Aldebaran Nao (edaspidi lihtsalt Nao) on prantsuse firma Aldebaran Robotics toodetud autonoomne programmeeritav humanoidrobot. Nao arendusprotsess algas juba aastal 2004 ning alates 15. augustist 2007 hakati Nao'd kasutama Sony robotkoera Aibo asemel rahvusvahelisel robotite jalgpallivõistlusel RoboCup standardliigas. Lisaks kasutati algset Nao platvormi veel aastatel 2008 ning 2009, enne kui uus NaoV3R platvorm selle 2010 RoboCupil asendas.
Nao robotiperest on olemas mitu versiooni, alates Academics Edition seeriast, mis tehti kättesaadavaks ülikoolidele juba aastal 2008, ning alates aastast 2011 on neid võimalik igaühel osta. Kõige uuem versioon avaldati 2011 detsembris ning selle nimeks on Nao NextGen. Aldebarani Nao-seeria roboteid kasutavad mitmed akadeemilised asutused, näiteks Tokyo Ülikool, Kanpuri India Tehnoloogiainstituut ning Tartu Ülikooli Tehnoloogiainstituut.
Arenduste ajalugu
Esimese Nao prototüübi valmistasid 2006. aastal, vaid aasta pärast firma loomist 12 Aldebarani firma töötajat. Ideeks oli töötada välja lihtne humanoidrobot üldkasutamiseks kõikidele inimestele, kuid potentsiaalsed kliendid olid juba tekkinud – uurimisrühmad ja teadlased. Aastal 2008 valiti Nao RoboCup standardliiga jalgpalli uueks platvormiks, asendades talle eelnenud Sony AIBO. Järgmine suurem läbimurre leidis aset 2010. aasta suvel, kui Shanghai maailmanäitusel näidati sünkroonset tantsuesitust, kus osales 20 Nao robotit 8-minutilises etenduses. Kuid hiljem, 14. oktoobril teavitas Tokyo Ülikool 30 Nao hankimisest, mis võeti kasutusele mehhanoinformaatika osakonnas arvutiteaduste kursuste juhendamisel.
Aastal 2011 tõi Nao platvormile mitmeid muudatusi – avalikustati roboti kontroll-liidese lähtekood avatud tarkvarana ning aasta lõpus, detsembris, toodi välja uusim platvorm: Nao Next Gen. Uuel versioonil oli mitu muudatust nii tarkvaraliselt kui ka riistvaraliselt – näiteks uuendati kaameraid, muudeti platvormi robustsemaks ning mehaaniliselt vastupidavamaks, parandati liikumiskiirust ning lisati kokkupõrkevastane süsteem, mis aitab arendajatel säästa aega programmeerimise pealt.
2012. aastal alustati ASK NAO initsiatiivi, mille eesmärgiks on robootika abil õpetada autistlikke lapsi koolides – lapsed suudavad pisikese humanoidrobotiga "suhelda" paremini, kui inimesest terapeudiga. Lisaks sellele uuritakse ka võimalusi Nao kasutamiseks muudel abiotstarvetel, näiteks diabeetikutest laste abistamisel ning kasutuseks vanadekodudes.
RoboCup Standardliiga
Alates aastast 2008 on Nao kasutusel rahvusvahelisel võistlusel RoboCup, mille varasem põhiplatvorm standardliigas oli neljajalgne robotkoer Aibo. Iga aastaga on toimunud suuri edasiminekuid robotite arenduses nii loogika, lokalisatsiooni kui ka liikumise ja meeskonnamängu osades. 2014. aastal osales esimest korda RoboCupil Tartu Ülikooli meeskond Philosopher.
Disain
pisi|270px|Nao robotid Simspark simulaatoris pisi|Choreographe graafiline keskkond Nao pakub vastavalt mudelile kuni 25 vabadusastet – odavamatel versioonidel üldjuhul vähem kui näiteks RoboCup jaoks kasutatavatel 25-astmelistel masinatel. Next Gen mudelitel on kaks protsessorit, millest üks asub eemaldatavas peas ning teine torsos ning palju erinevaid andureid, näiteks mitu suundmikrofoni, sonar, infrapunasaatjad ja -vastuvõtjad ning puutesensorid. Robot suudab kasutada kiirendusandurit, et määrata oma raskuskeset ning selle järgi enda asendit tuvastada. Lisaks leitakse raskuskeskme abil ümberkukkumise kohta infot, kui Nao väljub ettemääratud "kastist".
Nao pardasüsteemi tuumaks on Intel Atom protsessor, mille peal jookseb NAOqi tarkvararaamistik, millel on mitu erinevat moodulit, mida arendaja saab programmeerimise käigus mugavalt kasutada. Sisseehitatud kõlarid lubavad kasutada platvormi kõnesüntesaatorit ja kaks kaamerat on mõeldud kasutamiseks masinnägemise eesmärkidel, näiteks näotuvastus, lokalisatsioon jalgpalliväljakul ning kujundituvastus. Tarkvarasüsteemi kuulub ka graafiline programmeerimisliides Choreographe, mis lubab käitumist programmeerida vooskeemi põhjal. Nao platvormiga kasutamiseks on kirjutatud mitu erinevait simulaatorit, eriti RoboCup jalgpalli jaoks.
Nao Evolution
2014. aasta juunis avaldas Aldebaran pressiteate uue Nao generatsiooni kohta, kus räägiti tulevasest platvormist. Evolution mudelil on uus tarkvararaamistik NAOqi 2.0, mis toob endaga kaasa mitu muudatust kõrgema taseme programmeerimises ning loogikas. Näiteks on parandatud näo- ning kujundituvastusalgoritme, parandatud teekonnaplaneerimist ning takistuste vältimist ning helituvastust. Riistvaralisest küljest saab Nao Evolution uue 48,6-vatt-tunnise aku, tugevad metallist hammasrattad tähtsamatesse liigestesse, vähem heli tekitavad kannad ning parema näpuhaarde.
Benoni
Benoni on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Ekurhuleni linnaringkonnas.
Benoni on asutatud 1881. aastal.
Alates 2000. aasta detsembrist ei ole Benoni enam iseseisev haldusüksus, vaid kuulub Ekurhuleni linnaringkonna koosseisu.
Benonis on sündinud näitleja Charlize Theron. Benonis on üles kasvanud praegune Monaco vürstinna Charlene (varasema nimega Charlene Wittstock).
Barbie Girl
"Barbie Girl" on Taani-Norra popmuusikaansambli Aqua esitatud laul.
"Barbie Girl" anti välja singlina 14. mail 1997 ja laul on ka albumil "Aquarium".
Bauska kreis
Bauska kreis oli Kuramaa kubermangu kuulunud haldusüksus Venemaa keisririigis Kuramaal, aastatel 1819–1917.
Territoorium
Bauska kreisilinn oli Bauska (saksa keeles Bauske), kreisi kuulusid veel 2 kihelkonda (politischen kirschspiel):
Autofaagia
Rakubioloogias on autofaagia ("autophagy") kataboolne protsess, mis hõlmab kahjustunud rakuorganellide fagotsütoosi raku enda kaudu. See on täpselt reguleeritud protsess, mis mängib normaalset osa rakkude kasvus, arengus ja homöostaasis, mis aitab säilitada tasakaalu sünteesi ja lagunemise ning sellele järgneva rakuliste toodete ringlussevõtu vahel. See on oluline mehhanism, mille abil nälgiv rakk paigutab ümber toitaineid tarbetutest protsessidest olulisematele protsessidele- kusjuures eelistatud jäävad edastatud ning vastuvõetud raku/rakkude kasvusignaalid.
Valeri Pormann
Valeri Pormann (sündinud 25. detsember 1951 Rakveres) on Eesti maadleja ja maadlustreener.
Saavutused
Ta on kahekordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses – 1972. ja 1977. aastal.
Georg Lurichi mälestusvõistlused – 5-kordne võitja.
Alates 1971. aastast on ta NSV Liidu meistersportlane Kreeka-Rooma maadluses.
1968. aastal võitis ta Tööjõureservide üleliidulistel noorte meistrivõistlustel kuldmedali.
Tema poeg on maadleja Marger Pormann.
Tony Beatz
Tony Beatz (Anti Taar) on Eesti DJ ja produtsent, kes mängib peamiselt Electro Pop, Dirty Electro, Dutch House, Tech - Trance muusikat.
Ta on mänginud enamikus suurtes ööklubides Eestimaal (Hollywood, Sunset, Atlantis, Club Von Überblingen jne) ning mitmel suurel festivalil (Dance Planet 7, Sun Dance Music Festival, Freedon Parade jne).
Olnud pikka aega seotud Club Visioniga.
Produtseerinud muusikat sellistele artistidele nagu Mad-Masterz, Släm, Joanna Vega, M.E.A.N, Kairit Tuhkanen, Vaido Neigaus ja Summerstyle.
Mullafüüsika
Mullafüüsika on mullateaduse allharu, mis tegeleb muldade füüsikaliste omaduste, vee-, õhu- ja soojusrežiimi uurimisega.
Mullafüüsika uurimissuuna rajajaks Eestis peetakse Endel Kitse.
Björn Kuipers
Björn Kuipers (sündinud 28. märtsil 1973 Oldenzaalis) on Hollandi jalgpallikohtunik, kes peamiselt vilistab Eredivisie mänge.
24. augustil 2011 oli Björn Kuipers kohtunik UEFA superkarika finaalmängul FC Barcelona ja FC Porto vahel, mis lõppes Hispaania klubi võiduga 2:0.
Õli-luulissamblik
Õli-luulissamblik (Pyrenula nitidella) on samblik.
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Teda leidub järgmistes kasvukohatüüpides: sõnajala kasvukohatüüp, angervaksa kasvukohatüüp, naadi kasvukohatüüp, kuukressi kasvukohatüüp.
Viisi tänav
pisi|Viisi tänav Viisi tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis.
Viisi tänav moodustati 9. mail 2017 Raudtee tänava eraldiseisvast lõpuosast. Tänav on saanud nime lähikonnas asuvate Lauliku tänava ja Värsi tänava mõjul.
Seventh Son of a Seventh Son
"Seventh Son of a Seventh Son" on Iron Maideni seitsmes stuudioalbum. Albumi andis 1988. aasta aprillis välja plaadifirma EMI. Sellel albumil kasutati esimest korda süntesaatorit.
Album sisaldab progeroki elemente ning põhimõtteliselt on tegu kontseptalbumiga. Albumilt anti singlitena välja lood "Can I Play with Madness" ja "The Evil That Men Do" ning kontsertvariandid lugudest "The Clairvoyant" ja "Infinite Dreams" (viimane küll koos videoga "Maiden England").
Albumi promoturnee kandis nime "Seventh Tour of a Seventh Tour".
Germiston
Germiston on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis, Ekurhuleni linnaringkonna halduskeskus.
Germiston on asutatud 1886. aastal.
Alates 2000. aasta detsembrist ei ole Germiston enam iseseisev haldusüksus, vaid kuulub Ekurhuleni linnaringkonna koosseisu.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Germistoni elanikest mustanahalisi aafriklasi 62,26%, valgeid 31,28%, India või Aasia päritolu inimesi 3,02%, värvilisi 2,35% ja teisi 1,09%. Inglise keelt pidas emakeeleks 24,29% inimestest, afrikaani keelt 16,58%, suulu keelt 16,57%, koosa keelt 9,44%, pedi keelt 7,82%, sotho keelt 7,12%, tsonga keelt 4,04%, venda keelt 2,60%, tsvana keelt 2,46%, ndebele keelt 1,68% ja svaasi keelt 1,28%.
Carl Heinrich Friedemann Vogt
Carl Heinrich Friedemann Vogt (2. juuli / 14. juuli 1804 Lüganuse – 2. jaanuar / 14. jaanuar 1882) oli Eesti vaimulik.
Ta õppis Tallinna toomkoolis ja aastatel 1824–1827 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas (lõpetas 1830, grad. stud.). Korporatsioon Estonia liige.
Ta oli aastatel 1838–1844 Lüganuse Ristija Johannese koguduse adjunktõpetaja. Aastatel 1844–1882 oli ta Lüganuse Ristija Johannese koguduse õpetaja. Lisaks oli ta 4. septembrist / 16. septembrist 1871 Viru praostkonna praost.
Isiklikku
Tema isa Carl Friedemann Vogt samuti Lüganuse Ristija Johannese koguduse õpetaja; vanaisa Isaac Heinrich Hirschhausen oli Jõelähtme koguduse õpetaja. Tema abikaasa Anna Amalie isa Emil August Ferdinand Seidler oli abiõpetaja Tallinna Oleviste koguduses.
Mõkdõbek Abdõldajev
Mõkdõbek Abdõldajev (sündinud 1953) on Kõrgõzstani poliitik, miilitsa kindralleitnant. Džogorku Kengeši liige alates 2010. aastast.
Lõpetanud Kirgiisi Riikliku Ülikooli filosoofiateaduskonna (1976), Nõukogude Liidu Siseministeeriumi akadeemia (1988), kaitsnud 1999. aastal õigusteaduste kandidaadi kraadi.
Nõukogude ajal töötas komsomolisekretärina ja Õsõk-Köli oblasti siseasjade valitsuse ülema asetäitjana.
Białowieża
Białowieża (valgevene Белавежа-Biełavieža, leedu Bialovieža) on küla Ida-Poolas Podlaasia vojevoodkonnas Hajnówka maakonnas Białowieża vallas Valgevene piiri ääres.
See asub 21 km kaugusel Hajnówkast ja 66 km kaugusel Białystokist.
Mitmetaktiline paus
pisi|15 takti vältav paus Mitmetaktiline paus (inglise keeles multi-measure rest, multiple bar rest, saksa keeles Mehrtaktpause) on muusikas paus, mis vältab kaks või rohkem tervet takti. Mitmetaktiline paus on levinud orkestriteoste partiides, kus on tavaline, et kõik pillid ei mängi kogu aeg teose algusest lõpuni.
Mitmetaktilist pausi on noodikirjas märgitud erinevalt. Üks tänapäeval levinud märkimisviis koosneb pikast paksust mõlemas otsas seriifidega horisontaaljoonest noodijoonestiku keskmisel joonel ja arvust selle kohal, mis märgib pausi taktide hulka.
Juhul, kui mitmetaktilise pausi ajal muutub helistik või taktimõõt, tuleb selguse mõttes paus noodikirjas vastavalt mitmeks osaks jagada. Samuti tuleb paus jagada pausi jooksul esineva kahekordse taktijoone korral.
Vabatahtlikkus
Vabatahtlikkus on inimtegevuse üks võimalik alus, mis seisneb sunduse puudumises.
Vaata ka
Benevolat
Villi Olumets
Villi Olumets (sündinud 12. märtsil 1945 Mooste vallas Võrumaal) on eesti maadleja ja maadlustreener.
Tema edukamad õpilased on Richard Karelson, Meelis Ludvig ja Leo Lumila.
Bracciano järv
164 meetri kõrgusel merepinnast asuva järve pindala on 57,5 km², rannajoone pikkus umbes 32 km, suurim sügavus 160 meetrit, valgala suurus 150 km².
Villi Olumets
Saavutused
Villi Olumets on kuuekordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (1964, 1969, 1970, 1974, 1977, 1979);
Bracciano järv
Bracciano kallastel asuvad Bracciano (läänes), Anguillara Sabazia (kagus), Trevignano Romano (põhjas) ja Rooma (idas).
Villi Olumets
Saavutused
NSV Liidu meistersportlane Kreeka-Rooma maadluses – 1964.
Bracciano järv
Mõnesaja meetri kaugusel Anguillara Sabaziast läänes, La Marmettas, on veealuste arheoloogiliste uuringute käigus leitud 7,5 meetri sügavuselt neoliitikumi-aegne küla, mis oli asustatud vahemikus 5700 kuni 5200 e.m.a.
Villi Olumets
Saavutused
2012. aasta veteranide MM-il Budapestis sai kehakaalus kuni 76 kg kuldmedali.
Uus-Kaledoonia jalgpallikoondis
Uus-Kaledoonia jalgpallikoondis on Uus-Kaledoonia rahvuskoondis jalgpallis.
Kara-Suu (Aksõ rajoon)
Karasuu on küla Kõrgõzstanis Džalal-Abadi oblastis Aksõ rajoonis.
Jean Cabut
Jean Cabut (13. jaanuar 1938 Châlons-en-Champagne – 7. jaanuar 2015 Pariis), tuntud ka kui Cabu, oli prantsuse karikaturist.
Hukkumine
Jean Cabut tegi kaastööd satiirilisele nädalakirjale Charlie Hebdo, mis oli avaldanud 2012. aastal pilapilte islamiusu prohvet Muḩammadi kohta ja sattunud Al-Qā‘idah "musta nimekirja".
2015. aasta 7. jaanuari ennelõunal ründasid ajakirja toimetust kaks maskides meest, kes olid relvastatud Kalašnikovi automaatide, püssi ja granaadiheitjaga. Fraasi Allāhu Akbar hüüdnud terroristide kümne ajakirjanikust ohvri seas olid veel Charb, Honoré, Tignous, Bernard Maris ja Georges Wolinski.
Bang Khun Thian
Bang Khun Thian (tai บางขุนเทียน) on Bangkoki linnaosa (khet). Linna edelaosas asub Bang Khun Thian on ainus Bangkoki linnaosa, mis ulatub Tai lahe äärde.
Linnaosa koosneb kahest asumist (khwaeng): Tha Kham ja Samae Dam.
Nāşir al-‘Aţīyah
pisi|Nāşir al-‘Aţīyah pisi|Ford Fiesta RRC Nāşir al-‘Aţīyah (sündinud 21. detsembril 1970 Dohas) on Katari rallisõitja ja laskur.
Tema kaardilugeja on Giovanni Bernacchini.
2014. aastal osaleb Nāşir al-‘Aţīyah WRC2-s, sõites Fordiga. Ta sai Portugali rallil üldarvestuses 9. koha ja WRC2 arvestuses 1. koha. Al-‘Aţīyah on WRC arvestuses pärast 4. etappi 20. kohal ja WRC2 arvestuses 5. kohal.
Jari Ketomaa
Jari Ketomaa (sündinud 18. aprillil 1979 Mikkelis) on endine soome rallisõitja.
Tema kaardilugeja oli Kaj Lindström.
2014. aastal osales ta WRC2-s, sõites Fordiga ning lõpetas hooaja kokkuvõttes teise kohaga.
SpaceX Crew-2
SpaceX Crew-2 oli SpaceX-i Crew Dragoni teine plaanipärane mehitatud missioon ja kolmas mehitatud missioon.
Missioon startis kevadel 2021 ja viis Rahvusvahelisse Kosmosejaama neli astronauti. Missiooni teenindas Crew Dragoni kapsel Endeavour, mis lendas esimest korda kosmosesse missioonil Crew Dragon Demo-2. Missioon naasis Maale 9. novembril 2021.
Briči
Briči on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Gulbene piirkonnas Daukstese vallas. Küla asub valla edelaosas, Mārki Suursoo kaguserval. Küla eraldab soost Nidrīte jõgi. Soo on looduskaitse all, kaitse all on ka külas kasvav tamm ümbermõõduga 4,84 meetrit.
Külas on Jaunsētase, Briči ja Priedkalni bussipeatus.
Priedkalni muinaskalmed on muinsusmälestisena riikliku kaitse all.
Dzirciems
pisi|Dzirciemsi asendikaart Dzirciems on asum Lätis, Riia linna Kurzeme rajooni osa pindalaga 2,44 km². Asub Iļģuciemsist lõunas, Imantast idas ning Ķīpsalast läänes. 12 856 elanikku (2010).
Dzirciemsi asumi madalamad osad ulatuvad Daugava ääres vaevu üle merepinna. Samas asub asumis Riia kõige kõrgem punkt – 28 meetri kõrgune Dzegužkalns samanimelises pargis.
XVIII sajandi lõpus asus sinna elama Preisi konsul ja kaupmees Helmund, kellele kuuluv firma Helmund & Sohn rajas asumisse esimese vabriku. Jānis Šteinhauers rajas asumisse hollandi tuuliku ja paberivabriku, mis oli esimene paberivabrik Riia linnas. Aktiivsemalt hakati asumisse tööstusettevõtteid rajama siiski XIX sajandi teisel poolel. Tekkisid turbiine, aniliinvärvi, parketti ja lakki tootvad ettevõtted. Aastal 1863 valmis õlleteheas "Iļģuciems", mis oli esimene õlletehas Lätimaal. Aastal 1870 valmis teine õlletehas "Tanheizers", aga aastal 1930 kolmas – "Aldaris". Aastal 1945 liideti need õlletehased ühte.
Dzirciemsi aladel asusid ka Dresdeni mõis ja Gerstenmeieri mõis.
Dzirciemsis asub Riia Stradiņši Ülikooli aastal 1987 rajatud hoonetekompleks.
Tallinna–Narva kiirrongiliin
pisi|[[Elroni diiselrong saabumas Oru jaama]] Tallinna–Narva ekspressliin on Elroni opereeritav rongiliin Eestis. Liin läbib Harjumaad, Lääne-Virumaad ja Ida-Virumaad.
Liinil sõidab päevas mõlemal suunal 2 reisirongi.
Kaabliteooria
Klassikaline kaabliteooria püüab matemaatiliste mudelite abil kirjeldada elektrivoole ja potentsiaalide vahesid passiivsetes närvikiududes (neuriitides), eriti dendriitides. Selleks vaadeldakse närvikiude lihtsustatult järjestikuste ühesuguse ehitusega silindriliste segmentidena. Iga niisuguse segmendi seina moodustab aksonimembraani lipiidide topeltkiht, mille elektrilisi omadusi saab kirjeldada takisti (takistus r_m) ja kondensaatori (mahtuvus c_m) rööplülitusena. Närvikiu mahtuvus c_m tuleb elektrostaatilistest jõududest, mis toimivad erineva laengute jaotuse tõttu rakuvälises ruumis ja rakusiseruumis üle plasmamembraani väga õhukese lipiidide topeltkihi. Närvikiu pikisuunas tekib vastupanu tõttu, mida tsütosool elektrilaenguga osakestele avaldab, pikitakistus r_l.
Ajalugu
Kaabliteooria ulatub tagasi 1850ndatesse, mil William Thomson (hiljem tuntud kui lord Kelvin) hakkas välja töötama matemaatilisi mudeleid signaali kahanemise kohta merealustes telegraafikaablites. Need mudelid sarnanesid osatuletistega diferentsiaalvõrranditega, mille abil Joseph Fourier oli kirjeldanud soojusjuhtivust tahketes kehades.
Uued kaabliteoorial põhinevad matemaatilised teooriad erutuse juhtimise kohta närvikiududes töötasid välja Cole ja Alan Lloyd Hodgkin (1920–1930), Offner jt (1940) ning Rushton.
Andres Soosaar (täpsustus)
Andres Soosaar on mitme inimese nimi:
Pajusi kolhoos
Pajusi kolhoos oli kolhoos Jõgeva rajoonis Pajusi külanõukogus. Kolhoosi keskasula oli Pisisaare. Kolhoosi pindala oli 8500 ha.
Imre Thököly
Imre Thököly (25. september 1657 Késmárk Ungari kuningriik – 13. september 1705 İzmit Osmanite riik) oli Ungari aadlik, Habsburgide-vastaste ülestõusude juht, nagu ka tema isa krahv István Thököly enne teda. Ta oli Osmanite vasallriigi Ülem-Ungari vürst aastail 1682–1685 ja põgusalt Transilvaania vürst aastal 1690. Olles sõlminud liidu osmanitürklastega, aitas Thököly 1683. aastal neid Viini lahingus ja juhtis impeeriumi ratsaväge Zenta lahingus. Keeldudes alistumast Saksa-Rooma riigi keiser Leopold I-le, kaotas Thököly oma Ülem-Ungari vürstiriigi ja lahkus lõpuks Konstantinoopoli lähistele Galatasse, kus Mustafa II andis talle suure valduse.
Hans Jürgen Eysenck
pisi|Hans Jürgen Eysenck
Hans Jürgen Eysenck (4. märts 1916 Berliin – 4. september 1997 London) oli saksa päritolu Briti psühholoog, kes sündis näitlejate peres. Tuntuse saavutas ta intelligentsuse ja isiksuse teemaliste töödega. Teda iseloomustavad julged ja laiaulatuslikud empiirilised teooriad ning otsekohesed vaated. Eysenck oli üks olulisemaid 20. sajandi isiksuse ja individuaalsete erinevuste uurijaid. Lisaks kuulub ta 20. sajandi tsiteeritumate psühholoogide hulka.
Ta asutas ajakirja Personality and Individual Differences, oli 80 raamatu ja üle 1600 artikli autor.
Tema lapsepõlveunistus oli tulevikus õppida füüsikat. Tema vanemad aga soovisid, et Eysenck jätkaks teatrikunsti alal. Hans Eysencki kasvatas üles vanaema, kes oli juudi juurtega katoliiklane. Pärast kooli lõpetamist lahkus Eysenck oma poliitiliste vaadete ja vastuseisu tõttu Natsi-Saksamaaga Saksamaalt ning emigreerus 1930. aastatel Inglismaale, kus astus ka ülikooli. Vaatamata soovile õppida füüsikat, asus ta 1935. aastal õppima Londonis Universal College’s psühholoogiat. Varem liiga väheste füüsikaliste eelduskursusteta, oli ta sunnitud valima uue suuna. Kuna valikus olnud erialadest oli psühholoogia tema jaoks teadusele lähim, otsustas ta selle kasuks. Doktorikraadi psühholoogias sai ta 1940. aastal, uurides C. Burti juhendamisel eksperimentaalset esteetikat.
Eysenck alustas karjääri Mill Hilli erakorralises haiglas. Pärast sõda asutati psühhiaatriainstituut (Institute of Psychiatry), kus ta töötas oma ülejäänud töise elu. Aastaks 1955 oli temast saanud professor, kes juhtis uurimissuunda, mille eesmärgiks oli eksperimentaalselt uurida individuaalseid erinevusi.
Eysencki isiksusemudel
Eysenck on loonud kolmefaktorilise isiksusemudeli, mille järgi on kõiki inimesi võimalik iseloomustada kolme omaduse – ekstravertsus, neurootilisus ja psühhootilisus – kaudu. Mudel oli teooriapõhine ja tugines varasemale kirjandusele. Kui ekstravertsus ja neurootilisus on usaldusväärsed mõõdetavad omadused, siis kolmanda ehk psühhootilisuse kohta on arvamused lahknenud, kuna polnud selge, mida see täpselt mõõdab ja tulemusena näitab. Eysencki isiksuseuurimine on viinud individuaalsete erinevuste olemuse parema mõistmiseni. Ta uuris individuaalseid erinevusi bioloogilisest vaatepunktist.
Kahte isiksusedimensiooni, ekstravertsust ja neurootilisust, käsitles ta 1947. aastal raamatus "Dimensions of Personality".
Ekstravertsus (E) ja neurootilisus (N) kirjeldavad käitumise individuaalseid erinevusi ning on asetatud kahedimensioonilisele skaalale. Eysenck tõi esile, et need kaks dimensiooni sarnanevad nelja isiksusetüübiga, mille tõi välja juba Hippokrates.
Kolmanda mõõtme, psühhootilisuse, lisas ta mudelisse 1970ndate lõpul ). Tuntuks say Eysencki test: Eysenck Personality Questionnaire, kus on 3 mõõdet: ekstravertsus/introvertsus, neurootilisus/stabiilsus ja psühhootilisus/sotsialiseerumine.
Eysencki uurimused suitsetamise ja vähi seostest
Üks osa tema töödest uuris suitsetamise ja vähki haigestumise vahelisi põhjuslikke seoseid. Varasemate teooriate järgi oli vähi otseseks põhjustajaks suitsetamine. Eysenck aga arvas, et sellist põhjuslikku seost ei ole ja soovis seda oma uurimistöödega näidata. Mitmest tehtud uuringust võis ta järeldada, et põhjuslik seos nende kahe vahel puudub. Küll aga näitas ta seost suitsetamise ja vähki haigestumise ning isiksuseomaduste vahel. Suitsetamine on vähki haigestumise puhul oluline vaid teatud isiksuseomadustega inimestel.
Loetud read
Loetud read on Eesti Rahvusringhäälingu ja MTÜ HeadRead koostöös ERR-i veebi osana valminud veebikeskkond, milles avaldatud videolõikudes loevad Eesti kirjanikud ja tõlkijad ette katkendeid oma teostest.
2012. aasta veebruari keskpaiga seisuga on selles esindatud viis kirjanikku ja viis tõlkijat: kirjanikud Tiit Aleksejev ("Kindel linn"), Indrek Hargla ("Apteeker Melchior ja timuka tütar"), Armin Kõomägi ("Hea firma"), Kai Aareleid ("Vene veri") ja Paavo Matsin ("Doktor Schwarz. Alkeemia 12 võtit") ning tõlkijad Kätlin Kaldmaa (Madeleine Thien "Koerad välisservas"), Juhan Habicht (Jason Goodwin "Kuri silm"), Aet Varik (David Mitchell "Varikirjas"), Terje Loogus (Thomas Glavinic "Öötöö") ja Triin Tael (Rawi Hage "De Niro mäng"). Autorite tutvustused on kirjutanud Jan Kaus.
Anne Lass
Anne Lass (sünninimi Anne Nurga; sündinud 1951) on eesti arhitektuuriajaloolane ja Eesti Arhitektuurimuuseumi peavarahoidja.
Ta lõpetas 1974. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonna kunstiajaloolasena, kaitstes diplomitöö "Taimemotiivid eesti keskaegses raidplastikas".
Ta on töötanud Kultuurimälestiste Riikliku Projekteerimise Instituudis ja Eesti Ehitusmälestistes, alates 1996. aastast Eesti Arhitektuurimuuseumis.
Ubakalu
Ubakalu oli küla Peetri kihelkonnas Järvamaal. 1840. aastal liideti Koigi mõisaga. Tänapäeval kuuluvad kunagise küla alad Järva maakonna Järva valda.
Kesk- ja varauusajal kuulus Ubakalu küla Prandi vakuse koosseisu.
1571 märtsis toimus seal Moskva–Rootsi sõja lahing Tallinna- ja Paide piiramiselt taganenud hertsog Magnuse väejuhi Tiesenhauseni ja Karl Henriksson Horni juhitud Rootsi väeüksuse vahel, mis lõppes rootslaste võiduga.
Põhjasõja ajal 1705. aasta 28. juulil purustas Eestimaa aadlilipu ja Wolmar Anton Schlippenbachi värvatud tragunirügemendi kompaniidest moodustatud 340-meheline väeosa ooberstleitnandi ja vabahärra Joachim Friedrich von Lieveni (1662–1713) juhtimisel Purdi mõisa juurest Ubakaluni jälitades 1000-mehelise Vene rüüsteväe.
Jutta Matvei
Jutta Matvei (25. aprill 1925 – 13. august 2021) oli eesti keraamik.
Elulugu
Matvei sündis Harjumaal Kose kihelkonnas Kuivajõe vallas Karla külas. Ta lõpetas aastal 1938 Kuivajõe algkooli, aastal 1944 Tallinna Kõrgema Kodumajanduskooli ja 1946. aastal 9. töölisnoorte õhtukeskkooli. Samal aastal asus ta õppima Tallinna Riiklikku Tarbekunsti Instituuti, mille lõpetas 1952. aastal.
Aastatel 1951–1964 töötas Kunstitoodete Kombinaadi keraamikaateljees kunstilise juhina. Aastatel 1964–1983 oli Eesti NSV Kultuuriministeeriumi ekspert ja kunstiosakonna juhataja. Aastast 1957 oli ta Eesti Kunstnike Liidu ja 1993. aastast Eesti Keraamikute Liidu liige.
Looming
Näitustel hakkas Matvei osalema 1951. aastal. Aastatel 1951–1971 ning uuesti aastatel 1989–1993 osales Jutta Matvei tarbekunstinäitustel nii Eestis kui välismaal. 1962. aasta Praha rahvusvahelisel keraamikanäitusel pälvis ta kuldmedali. Jutta Matvei viimaseks isikunäituseks oli "Armastusega tehtud keraamika" 2010. aastal Eesti tarbekunsti- ja disainimuuseumi trepigaleriis. Tema loomingut kuulub Eesti tarbekunsti- ja disainimuuseumi, Tallinna linnamuuseumi, Tartu kunstimuuseumi, Peterburi etnograafiamuuseumi ja Moskva Tsaritsino muuseumi kogudesse.
Lisaks kunstnikutööle on Jutta Matvei kirjutanud kataloogi "Eesti suveniir" (1985), ülevaateteose Eesti keraamikast "Keraamika, mu arm" (2004) ja käsikirjalise mälestusteraamatu kultuuriministeeriumis töötatud aastatest "Ministrid minu elus. Ülestähendusi ENSV Kultuuriministeeriumist aastatest 1964–1983" (2017).
Isiklikku
Jutta Matvei isa oli keraamik Jaagup Matvei.
Joseph Beuys
Joseph Heinrich Beuys (12. mai 1921 – 23. jaanuar 1986) oli saksa kunstnik, õpetaja, tegevuskunstnik ja kunstiteoreetik. Ta peegeldas enda töödes humanismi, sotsioloogiat ja antroposoofiat. Ta rajas provokatiivse kunsti liikumise Fluxus ja oli häpeningide arengu võtmetegelane.
Beuysi teatakse tema "kunsti laiendatud definitsiooni" järgi, mille kohaselt võib n-ö sotsiaalne skulptuur kujundada ühiskonna ja poliitika arengut. Ta debateeris tihti avalikult paljudel teemadel, nagu poliitika, keskkond, ühiskond ning kunst.
Elstes
Elstes on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Gulbene piirkonnas Daukstese vallas. Elstes asub valla keskosas. Külla jäi Pļaviņase–Gulbene raudteel asunud Elste raudteepeatus. Seal asub Elstese bussipeatus.
pisi|tühi|Endine Elste raudteepeatus
Candidoni
Candidoni on vald (comune) Itaalias Calabria maakonnas città metropolitana di Reggio Calabrias.
239 meetri kõrgusel merepinnast asuva Candidoni asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Candidoni piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Laureana di Borrello, Limbadi (VV), Mileto (VV), Nicotera (VV), Rosarno, San Calogero (VV), Serrata.
Sihilisus
Sihilisus ehk transitiivsus on tegusõna omadus väljendada sihilist, suunatud tegevust ja siduda endaga grammatiline objekt ehk sihitis. Transitiivsus kuulub öeldise leksikaalsete kategooriate hulka.
Laused, mille öeldist laiendab sihitis, on transitiivlaused ning laused, milles öeldise juures sihitis puudub, on intransitiivlaused.
Eesti keel
Transitiivsed verbid võivad esineda ka intransitiivses lauses ja vastupidi, näiteks:
Intransitiivverbidega koos esinev sihitis on oma sisult ebatüüpiline: Ta nuttis endal silmad peast välja.
Death
pisi Death oli USA metal-muusikat viljelev bänd. Selle asutas 1983. aastal Chuck Schuldiner. Bänd lõpetas tegevuse Schuldineri surma tõttu 2001. aastal.
Monte Argentario vald
pisi|Monte Argentario vald pisi|Koobas Monte Argentario vallas, kus tehakse keskpaleoliitikumi-aegse leiukoha arheoloogilisi väljakaevamisi. Umbes 40–50 000 aastat tagasi elasid seal neandertallased Monte Argentario vald on omavalitsusüksus (comune) Itaalias Toscana maakonna Grosseto provintsis.
Monte Argentario on turismisihtkoht. Olulised on purjetamine ja kalapüük.
Loodus
Monte Argentario kõrgeim punkt on 635 meetrit merepinnast. Algselt oli Monte Argentario saar, nüüd ühendavad seda mandriga kitsad maaribad.
Ajalugu
Monte Argentariol elasid tõenäoliselt etruskid. Rohkem ajaloolisi andmeid hakkab aga olema Vana-Rooma perioodist.
1610. aastal suri seal Michelangelo Caravaggio, kes oli parajasti teel Napolist Rooma. Samasse San Sebastiano kalmistule Porto Ercole linnakeses maeti ka tema säilmed.
Joonia koolkond
pisi|Antiik-Ioonia kaart Joonia koolkonnaks nimetatakse loodusfilosoofe, kes tegutsesid Väike-Aasias Joonia piirkonnas Mileetoses ja Ephesoses 6. ja 5. sajandil eKr. Joonia filosoofide eesmärk oli seletada maailma ja selle nähtuste olemust toetudes mõistusele ja loomulikele põhjendustele.
Filosoofe ühendas huvi maailma tekkepõhjuste vastu, sooviti leida maailma alget (kr arche). Joonia koolkonna mõtlejad on oma sisult loodusfilosoofid ja neil leiab aset üleminek maailma tõlgendamise viisis müüdipõhiselt logosele ehk mütoloogilis-religioossed maailmatõlgendused asenduvad üha enam filosoofilis-teaduslike ja mõistuslike seletustega. Üleminek toimus vähehaaval, paljude antiikaja filosoofide juures on müüdilise mõtlemise mõjud märgatavad.
Eelklassikaline kreeka filosoofia jaotatakse koolkonniti, peale Joonia koolkonna on tuntumad pütaagorlased, eleaadid, atomistid ja sofistid. Mõned Joonia koolkonna liikmed kuulusid Mileetose koolkonda. Joonia koolkonna liikmeteks loetakse Thalest, Anaximandrost, Anaximenest, Herakleitost, Hipponit, Anaxagorast, Archelaost ja Diogenest Apolloniast. Mõned autorid samastavad Mileetose koolkonda Joonia koolkonnaga.
Teooriad
Kokkuvõtlikult juurdles Muinas-Joonia filosoofia maailma loomuse ja algupära üle. Varased joonia filosoofid võtsid maailma vaatlemise osa kõrvalseisja positsiooni. Nad väitsid, et kosmos toimib omaenda printsiipide (physis) alusel, mis eksisteerivad sõltumata inimeste tavadest ja traditsioonidest (nomos). Kosmose eraldamine inimhingest (psyche) võimaldas eelsokraatilistel filosoofidel arutleda kosmose tõelise olemuse üle ning pakkuda välja uusi maailma nägemise viise, mis erinesid varasemast mütoloogilisest maailmapildist. Vanakreeka mõttetargad pöörasid tähelepanu sellele, et maailm on mitmekesine, kuis seejuures ühtne ja seaduspärane. Sellest tekkis küsimus, kas paljususe taga peitub ühine alus, millest kõik asjad, kaasa arvatud jumalad, tekivad ja milleks kõik tagasi pöördub? Maailmapilt lähtub algaine igikestvusest ja hingestatusest. Füüsikaline on võrdne veel eetilisega. Nad seletasid maailma tekkimist ja koostist, erinevaid loodusnähtusi ja inimest maailmakõiksuse algega, otsides põhjendusi matemaatika, astronoomia, bioloogia ja meteoroloogia vallast. Maailmakäsitlus on dialektiline: nii alge kui kogu kõiksus on lakkamatus muutumises.
Püüti mõista maailma oma mõistusega, otsimata abi religioonist, ilmutustest, kõrgema võimu tahtest või traditsioonist. Samal ajal õpetasid nad teisigi enese mõistust kasutama ning kõiges, kaasa arvatud oma õpetajates, kõhklema. Nad olid esimesed õpetajad, kes ei püüdnud edasi anda mitte fikseeritud teadmiste kogumit, vaid julgustasid õppijaid väitlema, vastu vaidlema ja oma ideid välja pakkuma.
Võimalikud mõjutajad
Õhtumaine filosoofia sai alguse Antiik-Kreekas, seda aega iseloomustasid ulatuslikud majanduslikud ja ühiskondlikud muutused, mis viisid aristokraatliku riigikorra kriisini ja uute valitsusvormide – türannia, demokraatia – tekkimiseni. Rauast töövahendite levimine tõi kaasa käsitöö ja kaubanduse kiire arengu, rahamajanduse, orjaturgude ja seadusandluse tekke. Toimus ühiskonna kihistumine, linnriikide kindlustumine, Kreeka asustusalade levimine Lõuna-Itaaliasse, Sitsiiliasse, Musta mere rannikule ja mujale. Aeglaselt muutuv ühiskonnakorraldus asendus uue, dünaamilise ja vastuolulisega. Selle mõtestamiseks ei piisanud enam mütoloogilisest maailmaseletusest, mistõttu kujunes vajadus uue maailma- ja inimkäsitluse järele. Vana-Kreeka filosoofid olid tõenäoliselt varasematest tsivilisatsioonidest mõjutatud, peamisteks arvatakse olevat Babülooniat ja Egiptust.
Babüloonia
Babüloonlased olid tuntud oma astronoomiliste teadmiste osas. Templite preestrid tegid vastavaid vaatlusi ja raporteid. Esimesed päikesevarjutuse andmed pärinevad aastast 747 eKr. Lisaks lõid babüloonlased süsteemi, millega jälgiti päikese ja kuu liikumist. Arvatakse, et Thalese päikesevarjutuse ennustamine 28. mail 585 eKr baseerus sellel süsteemil.
Egiptus
Egiptlased olid tuntud oma aritmeetiliste teadmiste poolest. On võimalik, et Thales tõi oma Egiptuse reisilt kaasa geomeetriaalased teadmed. Geomeetriliste seaduspäraste uurimine toetas Thalese ideed, et maailmas on kõik elemendid omavahel reeglipärases sõltuvuses. pisi|590x590px|Eelsokraatilised filosoofid
Thales
Mõned autorid peavad Thalest esimeseks lääne filosoofiks. Teised aga on esimeseks pakkunud Parmenidest, Pythagorast ja Sokratest. Varem on kreeklased seletanud Maa päritolu ja loodust läbi antropomorfsete jumalate ja kangelaste. Ilmingud nagu äike ja maavärinad olid jumalate poolt põhjustatud. Seevastu püüdis Thales leida naturalistlikke seletusi maailmast, mitte viidates üleloomulikele jõududele.
Ta selgitas näiteks maavärinaid nii, et Maa hõljub vee kohal ning maavärin tekib siis, kui lained õõtsuvad vastu maad. Thalese väitis oma kosmoloogilises doktriinis, et maailm pärineb veest. Thales tugines selle väite puhul bioloogiale: kõik elav vajab oma olemasoluks vett. Aristoteles tõlgendas seda nii, et vesi kätkeb endas elujõudu ning on tarvilik kõigele elavale olles seeläbi substants, millest on tekkinud kõik muu. Thalese teooria põhjendusest ei saa aga tuletada väidet, et kõik maailma elemendid on tuletatud veest. Pigem on vesi kõige oleva olemasoluks vajalik tingimus.
Thalese mõtisklus kaasab loodusreligiooni elemente, kuna tema tõlgenduste kohaselt pidi aine ise olema elav või isegi hingestatud. Thalese kohaselt oli isegi magnetil hing, kuna ta tõmbas rauda külge. Thalese väites peitub filosoofia põhiküsimus substantsist ehk olemusest. Millised on maailma peamised toimemehhanismid? Püüdest määratleda substantsi ja eksistentsi kujuneb hiljem välja metafüüsika. Thalese looduseuurimine ja filosoofia olid primitiivsed, ent nad olid tõukejõuks edasistele filosoofidele. pisi|Mileetose agoraa: selles kohas võisid õpetada [[Thales, Anaximendros ja Anaximenes. ]]
Anaximandros
Anaximandros oli arvatavasti Thalese õpilane, kes jätkas Thalese kosmoloogilisi arutlusi süvendatul kujul ning jõudis abstraktsete üldistusteni. Ta kirjutas Kreeka esimese filosoofilise teose "Loodusest", milles ta esitas oma astronoomilisi, geoloogilisi ja bioloogilisi vaateid. Tema esimesed selleteemalised proosakirjutised teevad temast Vana-Kreeka esimese proosakirjaniku.
Anaximandrose mõtisklused koonduvad maailma kujundava algaine lähemasse määratlusse. Anaximandros arvas, et kõik pärineb ühest algelemendist, kuid mitte veest nagu arvas Thales. Anaximandrose argument, mis tõestas, et algaineks ei saa olla vesi ega mingi muu meile tuntud aine, oli seetõttu kui üks nendest oleks primaarne, siis ta vallutaks teised. Aristotelese tõlgenduste kohaselt oli Anaximandros väitnud, et need tuntud elemendid on üksteisega opositsioonis. Õhk on külm, vesi niiske, tuli kuum – kui ükski neist oleks lõputu, ei oleks seda praeguseks teised elemendid. Seetõttu peab primaarne element kosmilises võitluses olema neutraalne.
Esmalt eraldusid ürgainest soojus ja külmus, mille vastastikusest toimest tekkis niiskus ja teised ained. Viimased asetusid raskuse printsiibil. Kõige keskel oli maa kui raskeima aine kandja, selle all oli veekiht. Seejärel soojuse mõjul vesi auras, mille läbi tekkis kuiv veepind. Maa, mida kujutleti silindrilise kehana, oli ümbritsetud kergemaist ainekihtidest, õhust ja tulest. Viimaste ümber moodustusid taevakehad, mis asusid pöörlema ümber maa. Aegamisi kuivava maa niiskusest sündisid teised elavad olendid – loomad ja inimene. Inimene olevat filosoofi kohaselt alguses veeloom või arenes kuni täiskasvanuks saamiseni suures kalas, kes ajaga kohandus elama maismaal. Olemasolevad maailmad pole Anaximandrose järgi mitte loodud, vaid arenenud.
Anaximandrose kosmoloogia kohaselt kulges maailmas pidev ning perioodiline sünd ja kadu, tekkimine ja hävimine. Võib arvata, et ta on sellele käsitlusviisile omistanud moraalipõhise religioosse tähenduse. Ta õpetas, et üksikolendite olemasolu on ebaõiglane, mistõttu iga taoline peab oma olemasolu eest kandma karistust ja taas minema tagasi oma ürgolukorda hajudes ürgaineks. Kõik tekib apeironist ja pöördub sellesse ka tagasi oma õiglusetuse karistuseks. Anaximandros väljendab asjade suhet eetiliste mõistetega, loodusmaailma läbi inimlike suhete. See annab tunnistust veel liigendamatust maailmatajust, mütoloogia alles taanduvast mõjust.
Anaximenes
pisi|Ephesos, [[Herakleitose kodulinn, oli tähtsuselt teine linn Joonias. Pildil on Rooma-aegne Celsuse ehk Ephesose raamatukogu]] Anaximenes on tõenäoliselt Anaximandrose õpilane. Tema huvi keskendub maailma algainese otsimisse nagu Thales ja Anaximandroski, ent eesmärk on määratleda seda eelmistest konkreetsemalt. Anaximenes tunnustab määrangut, et maailmas on üks algaine. Ta nimetab selle õhuks, kuna see on piiramatu, kõikjale laialivalguv ja liikuv element. Lisaks leidub seda kogu maailmas ning see vastab seega ürgaine omadustele. Anaximenes väidab, et maa, vesi ja pilved on sellesama õhu või õhutaolise ürgaine tihenenud või kokkutõmbunud vormid.
Filosoofi hüpoteesi kohaselt tekkis õhu kondenseerumisel vesi, seejärel maa ja kivi ning nii sõltub kõigi ainete koostis kontsentratsioonist, s.t algaine suuremast või vähemast tihedusest. Õhk on elustav maailmajõud, millest kõik tekib ja milleks kõik taas muutub, et uuesti tekkida. Üksikesemed moodustuvad õhu paisumisest ja tihenemisest. Õhu hõrenemine on aluseks tulele ja eetrile, tihenemine tuulele, pilvedele, veele, mullale, kividele. Anaximenese arusaamas asjade tekkimisest sisaldub dialektiline idee – kvantitatiivsete muutuste üleminekust kvalitatiivseteks.
Anaximenes väidab, et ka jumaladki on õhust ehk esmaalgest ning alluvad maailma üldisele korrastatusele. "Mis on neis siis jumalikku?" küsib Anaximenese jumalate kohta keskaegne teoloog Augustinus.
Jagamata oma eelkäija vaateid astronoomias – tema käsitlus maailma ehitusest on palju lihtsam – tunnustab ta siiski maailma perioodilise tekkimise ja hävimise protsessi. Nagu Anaximenes, nii ei tee ka Thales ja Anaximandros vahet mõistetel "aine", "jõud" ja "elu". Seetõttu nimetatakse neid maailmaseletusi hülosoistlikeks, s.t "elustatud mateeria teooriaks.
Herakleitos
Herakleitos (u 536–470 eKr), kes on pärit Efesosest, algaine otsimisega eelnevatega samas mõttes ei tegelenud, vaid pidas kõige tähtsamaks, et inimene oimaks maailma allumist seadustele, näeks "logost" ehk printsiipi, mille järgi kõik toimub kindlal viisil. Logos on Herakleitose jaoks ühtne seaduspärasus, mis annab mõista, et teatavas mõttes on kosmos üks ja ühtne asi. Logos ilmneb tema sõnul eriti vastandite kaudu, mille vahel on varjatud seosed. Maailm on mõtetatud tervik, kus ühes suunas toimuvaid muutusi lõpuks tasakaalustavad muutused teises suunas. Herakleitose metafüüsika väidab, et kogu kosmos toimib lihtsa dünaamilise printsiibi alusel, mis hoiab universumit harmoonilises olekus. Tema jaoks on kosmos vastandite ühtsus, mida hoiab pidevas liikumises kosmiline antagonism.
Tegelikkus on nagu tuli, ta on liikumises ja muudab kuju. "Keegi ei saa ühte ja samasse jõkke kaks korda astuda" on tuntud Herakleitose mõttetera. Kõikide nähtuste ja objektide taga on üldprintsiip, milleks on vastandite ühtsus. Muutumine on kosmosele olemuslik ja iga sündmus ajas on unikaalne. Herakleitos oletas, et kosmos on igielav tuli, mõõdu järgi süttiv ja mõõdu järgi kustuv. Seetõttu pidas ta eksisteeriva aluseks muutumise kehastust tuld: "Kõik vahetub tuleks ja tuli kõigeks, nagu kuld vahetub kaupadeks, kaup kullaks." Ühest küljest näeb Herakleitos maailma pidevas liikumises ja muutumises olevana, teisest küljest aga väidab kõigel olevat püsiva olemuse, mida saab tabada logose abil.
Hermann Usener
pisi|Hermann Usener (1901) Hermann Carl Usener (23. oktoober 1834 Weilburg – 21. oktoober 1905 Bonn) oli saksa klassikaline filoloog ja religiooniteadlane.
Joonia koolkond
Herakleitos
Herakleitosele on oponeerinud Parmenides. Nimelt oli Herakleitos väitnud, et kõik voolab, kõik on millekski saamas, mitte miski ei ole. Parmenides kuulutas selle loogiliselt vääraks, sest olev on, mitte ei saa, sest kui ta saaks – tekiks või häviks – siis ta peaks saama eimillestki ja saama millekski, mis on (alles) eimiski. Eimiskit aga ei ole.
Hermann Usener
Usener õppis alates 1853 Heidelbergi, Müncheni, Göttingeni ja Bonni Ülikoolis. Ta promoveerus 1857/58 Bonnis Theophrastose-teemalise väitekirjaga "Analecta Theophrastea". Aastail 1858–1861 oli ta õpetaja Berliinis Joachimsthalsches Gymnasiumis. 7. mail 1861 sai temast erakorraline professor Berni Ülikoolis ja kantonikoolis, 1863. aasta suvesemestrist korraline professor Greifswaldi ülikoolis. Suvesemestrist 1866 suundus ta Friedrich Wilhelm Ritschli järglasena Bonni Ülikooli, kuhu ta jäi kuni emeriteerumiseni 13. juunil 1902. Koos Franz Bücheleriga muutis ta Bonni Ülikooli toonase klassikalise filoloogia keskuseks. 1874/75 oli ta dekaan, 1882/83 rektor.
Joonia koolkond
Anaxagoras
Anaxagorase järgi on olemas lõputu hulk lihtsaid elemente, mida ta nimetas seemneteks (spermata) ning mida hiljem hakati nimetama homoiomeerideks. Need on igavesed, muutumatud ja kvantitatiivselt erinevad ning neist elementidest koosnevad kõik asjad.
Materiaalsete asjade kõrval pidas Anaxagoras vajalikuks oletada vaimset jõudu, mida ta nimetas nous 'iks ehk nuusiks ehk mõistuseks. Nuus on lihtne, ei ole segatud millegagi ja on üksinda iseendas. Nuus omab võimu kõigi asjade üle ja tal on teadmine kõige kohta; nuus on korrastav mehaaniline jõud, mis kujundas algkaosest maailma ehk algatas kosmose arengu. Lisaks tungib see läbi kõigest. Kuid see kosmiline mõistus ei ole siiski mitte täielikult immateriaalne, vaid on kõige peenem ja puhtam kõigist asjadest.
Anaxagorase maailma tekkimine meenutab hilisemat deismi, kuna nuus pani alguses kõik liikuma ja ei sega ennast enam hiljem selle käiku. Anaxagorase nuusi ja aine ehk mateeria eristamine saab aluseks dualistlikule maailmaseletamisele.
Järelmõjud
Joonia koolkonna filosoofide seisukohad ja vaated leidsid veel järgnevalgi sajandil mitte küll nimetamisväärset edasiarendamist, kuid siiski laialdast tunnustamist ja harrastamist. Diogenes Apollooniast populariseeris Anaximenese vaateid. Uute suundade esilekerkimisega ja filosoofilise mõtlemise süvendamisega osutub see mõju aga lühiajaliseks.
Filosoofid, keda Joonia koolkond ja Joonia intellektuaalne revolutsioon on mõjutanud: Pythagoras, Alcamaeon, Xenophanes, Parmenides, Melissus, Zeno, Empedocles, Hiooasus, Philolaus, Hippo, Leucippus, Democritus.
Kirjandus
A. Maddalena. Sulla cosmologia ionica da Talete ad Eraclito, Padova 1940.
Hando Lööper
Hando Lööper on Lääne-Virumaa toitlustusettevõtja ja diskor. Töötas Raadio Virus diskorina, kus juhtis oma show-d õhtuses ajavööndis. Hiljuti avas solaariumisalongi Rakvere südalinnas.
Teda on kohatud ka manageerimas kurikuulsat show- ja laulumeest Arnold Oksmaad.
Slumerican
Slumerican  on hiphopile orienteeritud sõltumatu Ameerika plaadifirma, mille on asutanud 2012. aastal räppar Yelawolf.