cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ulrich Beck
Akadeemiline karjäär
Beck õppis Müncheni Ülikoolis sotsioloogiat, filosoofiat, psühholoogiat ja politoloogiat ja sai sealt 1972. aastal doktorikraadi. Beck oli Müncheni Ülikooli sotsioloogia professor ja sealse sotsioloogia instituudi direktor. Samuti oli ta külalisprofessor Londoni Majanduskoolis. Beck oli saksakeelse sotsioloogia ajakirja Soziale Welt toimetaja. Ta kirjutas artikleid ja raamatuid ning kuulus maailma tsiteeritumate sotsiaalteadlaste hulka. Ta sai akadeemilise töö eest mitu auhinda.
Riskiühiskond
Riskiühiskond on termin, mille 1980. aastatel võtsid kasutusele sotsioloogid Beck ja Giddens. Nad väitsid, et modernse ühiskonna traditsiooniline klassistruktuur on hägustumas. Sellised globaliseerumise tekitatud riskid nagu radioaktiivsus, reostus ja töötus puudutavad kõikidesse klassidesse kuuluvaid inimesi. Beck märkis, et riskid on sotsiaalselt konstrueeritud – teatud riske (nt terrorism) tajutakse teistest ohtlikumana, kuna massimeedias räägitakse neist tihedamini.
Indigolapsed (ansambel)
pisi|Ansambel Indigolapsed ([[Joosep Kõrvits, Lilian Reinmets ja Tom Valsberg) Jesper Parve raamatu "Mees^2" esitlusel Solarise keskuse Apollos Foto: Ave Maria Mõistlik, 4. oktoober 2018 ]] Indigolapsed on Eesti ansambel. Ansambel iseloomustab oma muusikat kui vokaal-akustiline ja etno-pop-džässilik, kuhu muu hulgas on sisse põimitud nii regivärsse kui bluusielemente.
Laika Virgin
Laika Virgin on Eesti elektroonika ja alternatiivroki bänd.
Bändi kuuluvad Siim Raidma (vokaal, kitarr, klahvpillid), Indrek Ups (basskitarr, klahvpillid) ja Joosep Voolmaa (löökriistad).
Kollektiivile panid 2010. aastal aluse Indrek Ups ja Andero Nimmer. 2011. aastal andis Laika Virgin välja debüütalbumi, millel tegid vokalistidena kaasa mitmed eesti lauljad. 2012. aasta Eesti Muusikaauhindade galal sai helikandja Aasta Alternatiivalbumi auhinna.
Tarvi Sits
Tarvi Sits (16. märts 1975) on eesti riigiametnik, alates 2018. aasta juunist kuni juunini 2023 oli ta Kultuuriministeeriumi kantsler.
Haridus ja töö
Tarvi Sits lõpetas 1993. aastal Lihula Keskkooli ja 2001. aastal Tartu Ülikooli ajaloo erialal.
Sits töötab alates 2013. aastast Kultuuriministeeriumis, esmalt oli ta kultuuriväärtuste asekantsleri ametikohal, alates 11. juunist 2018 ministeeriumi kantsler. Varasematel aastatel on ta muu hulgas olnud Muinsuskaitseameti peadirektori asetäitja, omavalitsustegelane ning üldhariduskooli ajalooõpetaja.
Kuulumine nõukogudesse ja nõukodadesse:
Isiklikku
Tarvi Sits on abielus, peres on kaks last.
Biosfääri programmiala
Biosfääri programmiala (inglise keeles biosphere reserve) on UNESCO programmi "Inimene ja biosfäär" alusel loodud ala haridus-, seire- ja uurimistöö korraldamiseks ning loodusvarade kaitse ja säästva kasutamise ühitamiseks (säästva arengu seadus).
Ala ülesanne on kaitsta terviklikult ökosüsteeme, mille osa on inimene: nii floorat, faunat ja kogu eluta loodust kui ka kultuuriväärtusi ja inimeste sotsiaal-majanduslikku arengut piirkonnas. Biosfääri programmialal on üks või mitu tuumala, neid ümbritsev puhverala ja neist väljapoole jääv majandusala. Biosfääri programmialad arendavad ning levitavad tasakaalustatud looduskaitse ja looduskasutuse meetodeid ja võtteid. Biosfääri programmialad moodustavad UNESCO programmi "Inimene ja biosfäär" biosfääri programmialade ülemaailmse võrgustiku ja juhinduvad oma tegevuses Sevilla strateegiast (1996), mis käsitleb biosfääri programmialasid säästva arengu mudelaladena. Eestis on loodud Lääne-Eesti saarte biosfääri programmiala. Vaata täiendavalt https://loodusveeb.ee/et/themes/saastev-areng/biosfaari-programmiala
Enriko Talvistu
pisi|Kunstiajaloolane Enriko Talvistu [[Tartu Kunstimaja õuel, pidamas kõnet kuraator Indrek Grigori lahkumise puhul Tartu Kunstimajast, 25. mai 2018]] Enriko Talvistu (sündinud 20. veebruaril 1961 Tartus) on eesti kunstiajaloolane, kunstikriitik ja publitsist.
Kunstiajaloolasena on ta kunsti uurinud ja tutvustanud, olnud kriitik ja polemiseerinud kunstiteemadel. Lisaks on ta ajakirjanduses sõna võtnud Tartu linna arengu teemadel. On koostanud arvukalt muinsuskaitse eritingimusi.
Ta on avaldanud näituseülevaateid ja arvustusi ning käsitlenud Tartu ehitismälestisi. Algatas koos Martti Preemi ja Silver Vahtrega 1991. aastal Tartus rahvusvahelise linnakujundus- ja arhitektuurialased meistrikursused "Ristmik".
Ta on varem kuulunud Eesti Kunstiteadlaste ja Kuraatorite Ühingusse ja olnud seal juhatuse esimese koosseisu liige (1993–1996).
Haridus ja töökäik
Enriko Talvistu lõpetas 1978. aastal Miina Härma nimelise Tartu 2. Keskkooli. Samal aastal astus ta Tartu Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonda, ülikooli lõpetas 1984. aastal diplomiga, mille kaitses kunstiajaloo-alase lõputööga "Arnold Akberg ja Eesti Kunstnikkude Rühm (konstruktivism eesti kunstis)".
Talvistu on töötanud aastatel 1982–1984 Tartu Kunstimuuseumis teadurina, 1988–1896 teadusdirektorina ja 1996–1999 direktorina. Vahepeal, 1984–1988, juhtis ta Tartu Arhitektuurimälestiste Inspektsiooni tööd.
2000. aastatel töötas ta lühikeste perioodidena tööjuhatajana ühes Tartu ehitusfirmas. Vahepeal töötas Talvistu Tartu Kõrgemas Kunstikoolis rektori Ants Juske abina (koondati pärast Juske sunnitud tagasiastumist 2004. aastal). Hiljem on Talvistu tegutsenud vabakutselisena.
Isiklikku
Tema abikaasa oli kunstiajaloolane, Tartu Kunstimuuseumi endine teadusdirektor Tiiu Talvistu. Nende poeg Peeter Talvistu töötab Tartu Kunstimajas kuraatorina, tütar Mary-Ann Talvistu on KUMU hariduskeskuse juhataja.
Jānis Bojārs
Jānis Bojārs (12. mai 1956 – 5. juuni 2018) oli läti kuulitõukaja.
Suurvõistlustel esindas ta Nõukogude Liitu.
Konteinertaim
Konteinertaim on istutusanumas kasvav istik. Konteinertaimede kasvatamine on laiemalt levinud asumites, kus puudub looduslik maa-ala taimede kasvatamiseks.
Erinevad taimed konteinerites
Kuigi peaaegu kõik taimed saavad kasvada konteinerites, on siiski teatud reeglid, mida peab meeles pidama.
Puud ja põõsad
Köögiviljad ja marjad
Erinevad köögiviljad nagu tomatid, baklažaanid, paprikad ja kurgid sobivad eriti hästi konteineritesse. Samuti saab kasvatada erinevaid juurvilju, näiteks porgand või kartul. Marjadest on kõige parem kasvatada konteinerites maasikaid.
Peenrataimed
Konteinertaimedeks sobivad ka peenrataimed, mis võivad õitseda aastaringselt.
Mitmeaastased taimed
Kõik sibultaimed kohanevad hästi konteinerites – kas iseseisvalt või koos teiste taimedega. Tuleb meeles pidada, et sibultaimedel on kindel õitsemisperiood ja taimed muutuvad teatud aastaaegadel uinuvaks, mille tulemuseks on tühjad anumad.
Ohud konteinertaimede kasvatamisel
Taimed surevad peamiselt kolmel põhjusel: läbikülmumine, kuivamine või toitainete puudumine.
Kuivamine
Konteinertaimede kuivamise vältimiseks tuleks istikud istutada suurde istutusanumasse. See tagab parema niiskusrežiimi ja ei lase istutatud taimedel ära kuivada.
Läbikülmumine
Kasvatades taimi suletud keskkonnas, tuleks arvestada ringluses olevate toitainetega ja nende sisaldusega. Selleks, et taimed saaksid kasvada parimas võimalikus keskkonnas tuleks neid väetada kas vähese koguse väetisega või kasutada looduslikke väetisi, mis ei muudaks kasvatatavaid taimi tarbimiskõlbmatuks. Seejuures tuleb silmas pidada, et konteinertaimi võiks hakata väetama kolm nädalat peale istutamist kui mulla toitainete sisaldus on langenud.
Kasu loodusele
Erinevaid puhmaid ja taimi istutades saab olla kasulik ka loodusele, luues liigirikkust. Taimed meelitavad kohale linde ja putukaid pakkudes neile varjupaika ja lisa toidulauale.
Proņkas
Proņkas on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Maliena vallas.
Proņkas asub valla idaosas Dambīte jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Brencist 2, piirkonna keskusest Alūksnest 14 ja Riiast 215 kilomeetri kaugusele. Seal asub Vilnīši bussipeatus.
Külas kasvab looduskaitsealune Proņkase saar.
Aastal 2007 oli külas 3 elanikku.
Valdo Praust
pisi|Valdo Praust koos 1938. aasta [[Husqvarna jalgrattaga (juuli, 2012)]] Valdo Praust (23. aprillil 1970) on eesti küberneetik, Eesti mõisate uurija.
Ta lõpetas 1993. aastal Tallinna Tehnikaülikooli küberneetika erialal teadusmagistrina cum laude.
Praust on tegelenud andmeturbega ning on muu hulgas Eesti digiallkirja, digiasjaajamise ja rahvusliku infoturbestandardi ISKE üks loojaid.
Tal on vanaaegsete jalgrataste kollektsioon ning ta on MTÜ Eesti Jalgrattamuuseumi asutaja, eestvedaja ja vanade heliplaatide koguja.
Rasun Anterselva vald
Rasen-Antholz (itaalia: Rasun-Anterselva) on vald Põhja-Itaalias Trentino-Alto Adige maakonnas Bolzano provintsis.
Rasen-Antholz kõrgus merepinnast on 1030 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta. 2011. aasta juuni seisuga rääkis 98,40% elanikest emakeelena saksa keelt, 1,16% itaalia keelt ja 0,44% ladiini keelt.
Rasen-Antholz piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Bruneck, Gsies, Olang, Percha, Sand in Taufers, Sankt Jakob in Defereggen (Austria), Welsberg-Taisten.
Loodus
Rasen-Antholzi asub 24,92 ha pindalaga Raseni turbaraba (Rasner Möser / torbiera di Rasun) biotoop.
Olang orus asuva Rasen-Antholz kirdeosas, 1650 meetri kõrgusel merepinnast, asub Anterselva järv.
Vald laiub piki Antholzi orgu, suurema Pusteri oru põhjapoolsemat osa. Kirdes viib 2050m kõrgusel olev Stalleri sadula mäekuru Defereggeni orgu Ida-Tiroolis Austrias. Antholzi orgu piiravad Rieserferneri grupi mäed põhjas ja Villgrateni mäed idas, mõlemad on Kõrg-Tauerni mäeaheliku osa Kesk-Ida-Alpides. Tuntumad tipud on Hochgall 3436m kõrgusel ja Wildgall (Collaspro) 3273m kõrgusel, samuti Ohrenspitzeni massiiv 3101m kõrgusel kirdes. Suur osa põhja- ja läänepoolsetest mäeahelikest kuuluvad 1988. aastal loodud Rieserferner-Ahrni loodusparki. Antholzi oja voolab läbi oru Antholzi järvest (Antholzer See/Lago di Anterselva) kuni suubumiseni Rienzi (Rienza) jõkke Olangis.
Haldusjaotus
Rasen-Antholz halduspiirides asuvad järgmised asulad: Antholz-Mittertal/Anterselva di Mezzo, Antholz-Obertal/Anterselva di Sopra, Antholz-Niedertal/Anterselva di Sotto, Neunhäusern/Nove Case, Niederrasen/Rasun di Sopra, Oberrasen/Rasun di Sotto (halduskeskus).
Ajalugu
Hallstatti kalmistu arheoloogilised leiud Niederraseni lähedal tähendavad piirkonna asustust juba rauaajal. 15. aastal eKr vallutas tänapäeva Tirooli Rooma keisririik. 590. aasta paiku asusid piirkonda hertsog Tassilo I juhtimisel bajuvaarid.
Rasenit on esmamainitud 1050. aasta dokumendis, kohalikud Raseni isandad teenisid Tirooli krahve ministeriaalidena alates 13. sajandist. Nad elasid Altraseni lossis, mida on esmamainitud aastal 1210. Krahv Meinhard II loovutas selle aastal 1259 oma abikaasale Elisabethile. Vahepeal püstitasid Raseni isandad Neuraseni lossi, mis läks aastal 1342 Brixeni piiskoppidele.
Pärast Meinhardiinidest krahvide hääbumist aastal 1500 sai Tiroolist kui tervikust Habsburgide monarhia kroonimaa.
Sport
Rasun Anterselvas asub Südtirol Arena, kus toimuvad regulaarselt laskesuusatamisese maailma karikavõistluste etapid. Viis korda (1975, 1976, 1983, 1995 ja 2007) on Anterselvas toimunud ka laskesuusatamise maailmameistrivõistlused.
Keere
Keere on detaili silindrilise või koonilise kujuga sise- või välispinnale mööda kruvijoont moodustatud kindla profiiliga soon. Välis- ja sisekeerme koos kasutamine võimaldab masinaelemente lahtivõetavalt ühendada (keermesliide), muuta pöördliikumist sirgliikumiseks (käigukruvi) või üle kanda jõudu (kruvipress).
Keermesliite kruvidel ja mutritel on peaaegu alation paremakäelised keermed.
Mõõtmine
Levinud keermete õigsust saab hinnata väliste parameetrite järgi: keerme diameeter, keerme samm ja keerme profiili nurk. ISO üldtarbelised meeterkeermed on enamjaolt 60-kraadise profiilinurgaga ja peamiselt on torukeermed 55-kraadise profiilinurgaga.
Keerme õigsust hinnatakse keermekammiga, mille abil on võimalik hinnata keermesammu ja keermenurka. Keerme sammu tuvastamiseks peab sobima nii keermeprofiil kui ka samm.
Keermete täpsemaks mõõtmiseks mõõdetakse keerme keskmist. Üks võimalus keerme keskmise mõõtmiseks on keermemikromeeter, mis võimaldab keerme keskmist mõõta täpsusega 0,01–0,05. Mõõteriista täpsus sõltub tootjast ja mõõteriista täpsusklassist.
Keermetraatidega mõõtmist kasutatakse juhul, kui on vaja saada võimalikult täpne tulemus. Keermetraadiga mõõtmist saab teha ühe, kahe või kolme traadi meetodil. Väliskeerme keskmise läbimõõdu täpseks määramiseks kasutatakse kolme traadi meetodit. Keermetraat valitakse vastavalt keerme sammule. Keerme süvenditesse asetatakse ühele poole kaks traati, teisele poole üks traat, mõõdetakse suurust M ning arvutatakse keerme keskläbimõõt toodud valemite abil. Keerme keskläbimõõdu mõõtmisel on eriline tähtsus, et selle summaarne tolerants arvestab keerme sammu, profiili nurga ja keskläbimõõdu enese tolerantsi.
Giánnis Antetokoúnmpo
Giánnis Sina Ugo Antetokoúnmpo (kreeka keeles: Γιάννης Αντετοκούνμπο; sündinud 6. detsembril 1994 Ateenas) on Kreeka korvpallur, kes mängib 2013. aastast NBA klubis Milwaukee Bucks.
NBA karjäär
Antetokoúnmpo värvati 2013. aasta NBA draft'ist 15. valikuna Milwaukee Bucksi. Kui debüüthooajal tõi Antetokoúnmpo keskmiselt 6,8 punkti, 4,4 lauapalli ja 1,9 resultatiivset söötu mängus, siis 2018/19. hooajaks kerkisid tema näitajad juba 27,7 punkti, 12,5 lauapalli ja 5,9 tulemusliku sööduni. Bucksi 60 võiduni juhtinud Antetokoúnmpo valiti 2018/19. põhihooaja kõige väärtuslikumaks mängijaks.
2019/20. hooajal jäi Antetokoúnmpo arvele keskmiselt 29,5 punkti, 13,6 lauapalli ja 5,6 korvisöötu mängus ning ta pälvis teist hooaega järjest NBA kõige väärtuslikuma mängija auhinna. Samuti valiti Antetokoúnmpo 2020. aasta parimaks kaitsemängijaks.
Westergellersen
Westergellersen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Valla pindala on 20,38 km². 31. detsembril 2017 elas seal 2053 inimest. Westergellersen asub umbes 10 km Lüneburgist läänes.
Võdubõtši kloostri Püha Georgi kirik
Võdubõtši kloostri Püha Georgi peakirik on 17.–18. sajandist pärinev õigeusu kirik Kiievis, Võdubõtši kloostri arhitektuuriansamblisse kuuluv ehitis. Kirik on ehitismälestis ja üks ukraina barokkstiili säravamaid näiteid.
Ajaloost
Kirik ehitati väepealik Mõhhailo Mõklaševski tellimusel aastail 1696–1701 ja pühitseti Georgios Võidukandjale. Kiriku pühitses sisse metropoliit Varlaam Jasõnskõi. Kiriku uhkuseks oli viiekorruseline kullatud ikonostaas, mille kinkis hetman Danõlo Apostoli abikaasa Anna.
Nõukogude ajal kirik suleti ja varad rekvireeriti. 1936. aastal põletasid Võitlevate Ateistide Liidu (Союз Воинствующих Безбожников) Nõukogu komnoored kiriku ikonostaasi avalikult väljakul, hoolimata selle kunstiväärtusest ukraina baroki ilusa näitena. 1967. aasta tulekahjus hävis kogu kiriku sisustus ja freskod. Hävis ka katedraalis hoitud Ukraina NSV Teaduste Akadeemia vanatrükiste kogu. Kirik taastati muuseumi ja arhitektuurimälestisena.
Pühakoda tagastati 20.–21. sajandi vahetusel Ukraina Õigeusu Kirikule. 1998. aastal toimus esimene liturgia. 2007. aastal renoveeriti kiriku eksterjöör, ikonostaasi esimene korrus ja algas töö freskode ennistamisega.
Jacksoni maakond (Wisconsin)
pisi|Asend Wisconsini osariigis pisi|Jacksoni maakonna kohtumaja Jacksoni maakond (Jackson County) on maakond USA-s Wisconsini osariigis. Geograafilised koordinaadid on
Maakonna halduskeskus on Black River Falls.
Maakonna pindala on 2590 km², millest 33 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 20 449. Aastal 2000 oli elanike arv 19 100.
Ajalugu
Jacksoni maakond moodustati 1853. aastal La Crosse'i maakonna osast. Maakond on saanud nime seitsmenda Ameerika Ühendriikide presidendi Andrew Jacksoni järgi.
Dār al-islām
Dār al-Islām (ar ‏دار الإسلام‎ dār al-islām, 'islami koda', 'rahu koda') islami õiguse mõistena tähendab kõiki muslimite ülemvõimu all olevaid maa-alasid. See tähistab rahu maailma. Vastandmõiste on dār al-ḩarb ('sõja koda') – sõja maailm.
Kirbla – Rumba – Vana-Vigala tee
Kirbla – Rumba – Vana-Vigala tee (nr 16196) on Eesti kõrvalmaantee. Kulgeb Kirblast Pärnu maakonnas Vana-Vigalasse Raplamaal. Tee pikkus on 20,2 km.
Barnstedt
Barnstedt on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Valla pindala on 19,71 km². 31. detsembril 2017 elas seal 742 inimest.
Lillemuru
Lillemuru on palju rohundite liike sisaldav muru.
Kirbla – Rumba – Vana-Vigala tee
Tee 13.–20. kilomeeter (kaasaarvatud Rumba raudteesild) on rajatud raudteetammile (Rapla–Virtsu kitsarööpmelise raudtee tammile ).
Lillemuru
Lillemuru on looduslikku niitu meenutav rohttaimekooslus. Erinevalt murudest, kus valdavad kõrrelised ja on vähe taimeliike, on lillemurudes palju ning mitmevärviliselt õitsvaid eri sugukondadesse kuuluvaid liike.
Lillemurud võivad olla madalad (tallatavad), poolkõrged või kõrged (vähe- või mittetallatavad).
Lillemuru rajamine
Lillemuru rajatakse väheviljakale mullale. Rajamisel laotatakse ettevalmistatud mullapinnale õhuke kiht liigirikkalt looduslikult niidult niidetud poolküpsete seemnetega heina või külvatakse kindla liigilise koostisega spetsiaalne seemnesegu.
Seemneseguna on sobiv pärismaistest püsikute liikidest koosnev segu. Marianna Saar soovitab lillemuru seemneseguna näiteks järgmiste liikide segu:
Lillemuru hooldus
Lillemuru hooldus seisneb harvas, mõnel korral suve jooksul, niitmises. Väetamist ja kastmist lillemuru ei vaja. Liialt toitainerikas muld põhjustab murukoosluse liigirikkuse vähenemist.
QBZ-95
Tüüp 95 automaatvintpüss (hiina keeles 95式自动步枪, pinyinis 95 Shì Zìdòng Bùqiāng; või QBZ-95) on Hiina bullpup-rünnakvintpüss, mille konstrueeris ja mida toodab Norinco. See on alates 1995. aastast olnud teenistusvintpüssiks Rahvavabastusarmees, Rahva Relvastatud Politseis ning mitmes Hiina paramilitaarses korrakaitseüksuses. Hiina kaitsetööstuse nimetamisstandardi järgi on selle relva indeks QBZ: kergrelv (qīng wŭqì), vintpüss (bùqiāng), automaat (zìdòng).
QBZ-95 on Tüüp 95 relvaperekonna lipulaev. Tüüp 95 relvadel on kõikidel sarnane raam, perekonda kuuluvad standardvintpüssid, karabiinid ja jao automaatrelvad. Relv kasutab keskmise suurusega padrunit 5.8×42 mm. QBZ-95 eksportversioon QBZ-97 kasutab padrunit 5.56×45 mm NATO ning seda on eksporditud Kanadasse, Kagu-Aasiasse, Lõuna-Aasiasse ja Ida-Aafrikasse.
Harry Reinthal
Harry Reinthal (5. detsember (vkj)/ 18. detsember 1912 Tartu – 2. september 1980 Tallinn) oli eesti poksija.
Ta oli Eesti meister kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg) 1930. aastal. Ta sai Eesti meistrivõistlustel 3. koha kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg) 1929. aastal, kukk-kaalus (kuni 118 naela ehk 53,5 kg) 1933. aastal ning sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) 1935. aastal.
Ta sai 1935. aastal I Eesti raskejõustikumängude poksivõistlusel sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) 3. koha.
Ta osales Eesti–Soome maavõistlusel ühe korra 1930. aastal kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg) ning kaotas selle kohtumise.
Dār al-ḩarb
Dār al-ḩarb (ar ‏دار الحرب ‎ dār al-harb, DMG :dāru l-ḥarb, sõja koda) tähistab islami õiguses maa-alasid mis pole islami ülemvõimu all. Vastand on islami koda (dār al-Islām).
Sõja maailmas toimub sõda (džihaad).
Nebojša Stefanović
pisi|Nebojša Stefanović (aastal 2012) Nebojša Stefanović (serbia keeles Небојша Стефановић; sündinud 20. novembril 1976 Belgradis) on Serbia poliitik.
Ta oli septembrini 2008 Serbia Radikaalse Partei liige. Seejärel on ta Serbia Progressiivse Partei liige. Ta on olnud Serbia parlamendi liige, olles kaubandus- ja turismikomisjoni esimees. 23. juulist 2012 kuni 16. aprillini 2014 oli ta Serbia parlamendi spiiker. Alates 27. aprillist 2014 kuni 28. oktoobrini 2020 oli ta Serbia siseminister (Aleksandar Vučići valitsuses).
Allar Viivik
Allar Viivik (sündinud 21. jaanuaril 1969 Keilas) on Eesti ajakirjanik.
Ta lõpetas 1987. aastal Keila 1. Keskkooli ja õppis aastatel 1987–1988 Tartu Riiklikus Ülikoolis ajalugu.
Nedrema puisniit
pisi|300px|Nedrema puisniit pisi|300px|Rohustu Nedrema puisniidul 2014. aasta juulis. Pildil [[arujumikas, härjasilm, tõnnike, värihein, harilik härghein, liht-naistepuna, pajuvaak, värvmadar, sinihelmikas, kullerkupp, metslauk jmt.]] Nedrema puisniit (ka Kalli-Nedrema puisniit) on puisniit Pärnumaal Kalli lähedal Nedrema küla juures. See asub Pärnu-Jaagupi – Kalli tee ääres.
Puisniit võeti aastal 1991 kaitse alla (Nedrema-Kalli kaitseala), praegu kuulub see Nedrema looduskaitseala koosseisu.
See on üks suuremaid omataolisi pärandkooslusi Eestis ja kogu Euroopas ning üks Eesti suurimaid hooldatavaid ja matkarajaga varustatud puisniite. Niidetava ala suurus 2014. aastal on ligikaudu 80 hektarit.
Raja äärde on paigutatud puitskulptuurid karudest ja kuraditest.
Kristers Gudļevskis
pisi|Kristers Gudļevskis (2014) Kristers Gudļevskis (sündinud 31. juulil 1992 Aizkraukles) on Läti jäähokimängija, kes mängib väravavahina Rootsi kõrgliiga klubis Brynäs IF.
Ta alustas klubikarjääri Läti klubides HK Ogre ja HK Riga. 2012. aasta oktoobris debüteeris ta Riia Dinamo meeskonnas KHL-is.
2013. aastal valis Tampa Bay Lightning ta NHL-i draft'is 124. valikuna. Ta oli läbi aegade teine Läti väravavaht, kes NHL-i draft'is valituks osutus. NHL-is tegi ta Lightningi meeskonnas debüüdi 11. aprillil 2014 mängus Columbus Blue Jacketsi vastu. Kokku sai ta kolme hooaja jooksul Lightningi meeskonnas väljakule kolmes põhihooaja kohtumises ja hooajal 2013–14 lisaks kahes play-off'i kohtumises. Ülejäänud ajal mängis ta põhiliselt AHL-i klubis Syracuse Crunch. 2016. aastal osales ta AHL-i tähtede mängus.
2017. aasta juulis sõlmis Gudļevskis lepingu New York Islandersiga. Islandersi meeskonnas tal debüüti teha ei õnnestunud, mängides kogu hooaja 2017–18 Islandersi farmklubis Bridgeport Sound Tigers.
2018. aasta juunis naasis ta Riia Dinamosse. 2019. aasta detsembris sõlmis ta lepingu Saksamaa kõrgliiga klubiga Fischtown Pinguins. Hooaja 2020–21	esimeses pooles mängis ta Austria kõrgliiga klubis EC VSV. 2021. aasta veebruaris liitus ta Slovakkia klubiga Bratislava Slovan. 2022. aasta jaanuaris liitus ta Brynäsega.
Gudļevskis on kuulunud Läti jäähokikoondisse 2014. ja 2022. aasta taliolümpiamängudel ning neljadel maailmameistrivõistlustel (2013, 2014, 2018 ja 2019).
Deutsch Evern
Deutsch Evern on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüneburgi kreisis. Valla pindala on 11,16 km². 31. detsembril 2017 elas seal 3764 inimest.
pisi|tühi|Püha Martini kirik
Kruvijoon
pisi|[[Siinuseliste x- ja y-komponentide moodustatav kruvijoon]]
Kruvijoon on joon, mille kujundab punkt kruviliikumisel, s.t ühtlasel tiirlemisel mingi telja ümber ja samaaegsel ühtlasel nihkumisel telje sihis. Lõiku, mille võrra punkt nihkub ühe tiiru vältel, nimetatakse kruvijoone sammuks. Kruvijoon võib paikneda silindrilisel või koonilisel pinnal ja lõikub pinna moodustajatega ühesuse nurga all.
Kruvijoon on kas parema- või vasakukäeline. Kui kruvijoone telje suunas vaadates pöörleb kõver vaatajast eemaldudes päripäeva, siis on tegemist paremakäelise, vastasel juhul vasakukäelise kruvijoonega. Selline käelisus ei sõltu vaatleja asukohast: paremakäelist kruvijoont ei saa pöörates vasakukäeliseks muuta.
Silindriline kruvijoon on defineeritav parameetriliste võrranditega. Paremakäelise kruvijoone võrrandid, kui kruvijoone teljeks on z-telg, saab esitada ristkoordinaatide kujul järgmiselt: Siin on konstant a selle silindri raadius, mille pinnal kruvijoon on. Kui parameeter t suureneb, läbib punkt (x(t),y(t),z(t )) paremakäelise spiraali kujulist rada, kus tehakse täispööre ümber telje iga kord, kui t suureneb 2π/b võrra. Sel juhul on vahemaa 2πb võrdne kruvijoone sammuga.
Waregemi vald
Waregem on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Kortrijki haldusringkonnas. Valla keskasula on 1999. aastal linnaõigused saanud Waregem.
Leie jõe orus paiknev Waregem asub Kortrijki ja Genti vahel. Waregemi lähistel suubub Leie jõkke Mandeli jõgi.
Ajalugu
Metsane piirkond Leie jõe kallastel oli asustatud juba esimestel sajanditel meie aja järgi.
Asulad
Waregemi haldusalasse kuuluvad järgmised osavallad ja piirkonnad:
Petus
Petus oli naiste särgi peal kantud lahtine ristkülikukujuline rinnaesine ning seda kanti külaskäikudel ja pidulikel juhtudel.
Oli kasutusel mitmel pool Lõuna-Eestis, aga ka Hiiumaal. Petus oli harilik linane riidetükk (50–60 cm x 30–40 cm), millel oli pikisuunaline kaelalõige ning kaenla alt kinnitatavad paelad. Hiiumaal oli petus punasest kalevist, mille all oli linane vooder, lisaks oli tema kaelaaugule õmmeldud püstkrae.
Asiatyphlops
Asiatyphlops on maoperekond.
Philémon Yang
pisi|Philémon Yang (2010) Philémon Yunji Yang (sündinud 14. juunil 1947) on Kameruni poliitik ja diplomaat, kes oli 30. juunist 2009 kuni 4. jaanuarini 2019 Kameruni peaminister.
Asiatyphlops
Klassifikatsioon
Perekonda Asiatyphlops klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid :
Philémon Yang
Ta õppis Yaoundé ülikoolis õigusteadust.
Asiatyphlops
Levila
Need maod elavad Kagu-, Lõuna- ja Ida-Aasias.
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Asiatyphlops seisuga 15.06.2014.
Philémon Yang
Aastatel 1979–1984 oli ta mäendus- ja energiaminister, seejärel kuni 2004. aastani Kameruni ülemkomissar Kanadas.
Philémon Yang kuulub valitsevasse erakonda Kameruni Rahva Demokraatlik Liikumine.
Biomeditsiinitehnika
pisi|[[Ultraheliuuringu esitlus arvutiga on näide biomeditsiinitehnilisest lahendusest]] Biomeditsiinitehnika ehk biotehnika (inglise biomedical engineering, bioengineering) on tehnikateaduste rakendamine meditsiinis ja bioloogias.
Biomeditsiinitehnika valdkonda kuuluvad näiteks ultraheliuuringute tulemuste esitused arvuti ekraanil ja tehiselundite ning proteeside loomine.
Torgu vald (Jämaja kihelkond)
pisi|Saaremaa maakonna valdade piirid enne ja pärast [[1939. aasta vallareformi]] Torgu vald oli vald Jämaja kihelkonnas. Vallamaja asus tänapäeva Laadla küla alal.
Biomeditsiinitehnika
Tänapäeva biomeditsiinitehnika põhineb suures osas elektroonika ja infotehnoloogia laialdasele kasutamisele. Vastavalt on elektroonikas olemas spetsialiseerumise meditsiinielektroonika või biomeditsiinielektroonika haru.
Meditsiinifüüsikat käsitletakse tihti eraldi või ka biomeditsiinitehnika ühe haruna.
Laiemalt võttes kuuluvad biomeditsiinitehnika alla kõik bioloogias ja meditsiinis kasutatavad seadmed (meditsiiniseadmed).
Terminina pole "biotehnika" eesti erialases keeleruumis levinud, küll aga on kasutusel termin biotehnoloogia.
Torgu vald (Jämaja kihelkond)
1939. aasta valdade reformi käigus sai Torgu vallast uus Torgu vald, välja arvatud Rahuste küla piirkond, mis läks Salme valla koosseisu.
Vallas on sündinud poliitik Johannes Perens, mälumängur Robert Helde, helilooja ja luuletaja Olev Sau.
Palu-karukell
Palu-karukell (Pulsatilla patens) on taimeliik tulikaliste sugukonda karukella perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim.
Palu-karukell on pika risoomi ja juurmise lehekodarikuga 10–30 cm kõrgune rohttaim. Lehed arenevad pärast õitsemist, need on kolmelisõrmjad, kolmejagune laba jaguneb omakorda. Õie all asuvad männastena kitsad kõrglehed. Õied on üksikult varretippudes. Palu-karukella õied on violetsed, suured (3–4 cm), algul kellukjad ja hiljem tähtjalt laiuvad. Õitseb aprillis mais. Viljaks tihedalt karvased pähklikesed.
Kasvab kuivades männikutes, liivastel nõlvadel, loometsades. Eelistab päikeselist kasvukohta. Saab hakkama ka toitainevaesel happelisel liivmullal.
Palu-karukell kuulub Eestis II kaitsekategooriasse.
Johann von Patkul (kapten)
Johann von Patkul oli Rootsi sõjaväelane (kapten).
Patkulite suguvõsast põlvnenud Johann von Patkul sündis hilisema ooberstleitnandi ja Patküla, Jaunkalpene ja Pāpēni mõisniku Johann von Patkuli (sündinud 1596) ja Christina Weddichi pojana.
1659 ja 1660 teenis ta kapteni ja kompaniiülemana Franz von Knorringi Ida-Uusimaa rügemendis. Samas teenis ta ka 1662. aastal ning 1663 ja 1664 jätkas rügemendis teenimist ooberst Anders Zöge alluvuses.
1666–1675 teenis ta ooberst Wenzel Pilar von Pilchau Häme rügemendis kapteni ja kompaniiülemana. 1669. aastal kuulus tema kompanii Narva garnisoni koosseisu.
1676–1677 teenis ta samal positsioonil ooberst Rembert von Funckeni (1632–1709) Uusimaa rügemendis.
Perekond
Johann von Patkul oli abielus Anna Sophia von Knorringiga (1638 Riia – 1711 Stockholm), kes oli ooberst Franz von Knorringi ja Catharina Schützi tütar. Patkuli äi oli olnud tema otsene ülem Ida-Uusimaa rügemendis. Abielust sündis:
Eestirootsi keel
pisi|1930. aastatel välja antud rootsikeelne Eesti loode- ja lääneranniku kaart pisi|Maria Murman (9. märts 1911 Broas-gården, Sviby, Vormsi – 3. veebruar 2004 Hullo hooldekodu, Vormsi), neiupõlvenimega Appelblom, mängib laupäeval, 14. augustil 1993 oma kodusaarel Vormsil kannelt ja laulab oma väikest klassikalist meloodiat "Du hemmets jord" ("Mu kodupaik"). Pilt on tehtud Söderby külas Vormsil, kus ta elas suurema osa oma elust. pisi|Eestirootslased Pakri saartelt, kes evakueeriti 1940. aasta sügisel Rootsi. Eestirootsi keel ehk rannarootsi keel (ka rannarootslaste keel; rootsi keeles estlandssvenska) on Eestis keskajast kuni 1944. aastani (harva ka tänapäeval) rannarootslaste ehk eestirootslaste kõneldud rootsi keele kuju, mis liigitub rootsi keele idamurrete alla.
Eestirootsi keelt kõneldi peamiselt Lääne-Eesti rannikualadel ja saartel. Nende alade omanimetus oli Aiboland (ka Egeland) ja tähistas mõnes mõttes kodumaad. Ühtlasi võib neid alasid kokkuvõtvalt nimetada ka Eesti-Rootsiks (rootsi k. Svenskestland / Svenska Estland). Aibolandi alla kuulusid peamiselt Noarootsi (rootsi k. Nuckö) ja teised Haapsalu (rootsi k. Hapsal) ümbruses paiknevad piirkonnad ning saartest Hiiumaa (rootsi k. Dagö), Muhu (rootsi k. Moon), Naissaar (rootsi k. Nargö), Osmussaar (rootsi k. Odensholm), Vormsi (rootsi k. Ormsö), Ruhnu (rootsi k. Runö), Saaremaa (rootsi k. Ösel) ja Pakri saared (rootsi k. Rågöarna).
Eestirootsi keelt võidi kõnelda ka teistel maismaa aladel, kus elasid eestirootslased. Erinevad eestirootsi keele murrakud arenesid riigirootsi keelest sõltumatult aastasadade jooksul. Seeõttu on eestirootsi keeles palju vanamoodsaid ja ka täiesti uusi vorme. Paljud neist on kasutuses ka soomerootsi keeles. Kuni eestirootslaste põgenemiseni II maailmasõja ajal olid eestirootslaste aladel suhtluskeelteks nii rootsi kui ka eesti keel.
Peale Eesti taasiseseisvumist on eestirootsi keelele antud uus võimalus Hiiumaa ja Saaremaa põhikoolides valikkursusi õppides. Emakeelena on dialekt välja suremas. Peamised rääkijad on eakad inimesed, kes kuuluvad Eestist II maailmasõja ajal lapsena lahkunute põlvkonda. Eestis elas 7641 rootslast, kes asusid ümber või põgenesid 1943-1944 Nõukogude okupatsiooni kartuses Rootsi. Peale sellist sündmust jäi Eestisse umbes 1500 eestirootslast. Eestisse on jäänud rannarootsi keele oskajaid väga vähe ja peamiselt räägitakse seda Stockholmis. 1989. aastaks oli Eestisse jäänud vaid sadakond eestirootslast, neist viis Vormsi saarele. Maria Murman oli viimane, kes kohalikus murrakus laulis.
Keelele iseloomulikud tunnused
Fonoloogiliselt on eestirootsi keeles palju arhailisi jooni. Näiteks on säilinud vanaaegsed langevad diftongid ai, au ja öy, mis on ajas muutunud ja neist on alles jäänud vaid kaks. Eestirootsi keeles esineb ka sekundaarne diftong, näiteks sõnades, mille tüvelõpuvokaal on pikk å: strå, gå jne.
Mitmes asesõnas on algse rootsi d asemel t, näiteks du (sina) asemel tu, mis tuleneb veelgi vanemas rootsi keeles esinenud þ teisenemisest. Üldiselt iseloomustab eestirootsi murrakuid palataliseerimata k ja g ning see, et neid konsonante sisaldavaid häälikuühendeid gj-, kj-, sk- häädatakse vastavalt kirjapildile (rootsi keeles enamasti erineb sellistes ühendites kirjapilt hääldusest), kuigi gj- hääldub eestirootsi keeles pigem nagu dj-.
Murrakud
Rootslaste sisserännak Eestisse on kaasa toonud väga palju murdeid. Eestirootsi keeles ei esine ühte ja kindlat murret vaid see jaguneb mitmeks väiksemaks murrakuks. Neid saab eristada eri murdejoontega. Kõige enam on säilinud arhailised murdejooned, mis on tänaseks murretest kadunud. Eestirootsi murdeala võib jagada neljaks suuremaks piirkonnaks. Kõige räägitumad ja suuremad murrakud on Noarootsi-Riguldi-Vormsi (Nuckö-Rickul-Ormsö) ning Pakri-Kurkse-Vihterpalu (Rågöarna-Korkis-Vippal). Nendele lisanduvad Ruhnu (Runö) ja Naissaare (Nargö) murrak. Murrakuid on mõjutanud suuresti eesti keel, sest eri piirkondades puutusid rootslased eesti keelega kokku. Eriti suur oli mõju nendes piirkondades, kus eestlased ja rootslased kõrvuti elasid. Eesti keele mõjutusi oli väga tunda, sest see mõjutas hääldust.
Näiteid
Noarootsi murrak:
Riigirootsi keel:
Rembetiko
Rembétiko või rebétiko (kreeka k. ρεμπέτικο) on Kreeka muusika stiil, mis levis Kreekas ja kreeka diasporaas laialdaselt 20. sajandi esimesel poolel ja keskel.
See on peamiselt (sadama)linnade muusika, peamiselt tavernides esitatav, tugevate idapoolsete mõjutusega (ilmselt 1920ndate re-migratsiooni tulemusena).
Oluliseks muusikainstrumendiks on buzuki (μπουζούκι), 20. sajandi keskelt alates ka elektribuzuki (μπουζούκι ηλεκτρικό), mis siitkaudu sai ka laïka-muusikas ja mitmetes teistes Kreeka muusika stiilides valdavaks sooloinstrumendiks.
Peamiseks rembétiko-muusika rütmiks on zei(m)békiko (ζεϊμπέκικο).
Tuntumad rembétiko-muusikud on järgmised:
jt.
Kiltsi mõis (Ridala)
pisi|Kiltsi mõisa peaportaal pisi|Kiltsi mõisa varemed pisi|Kiltsi mõisa varemed Kiltsi või Valgevälja mõis (saksa keeles Weissenfeld) oli rüütlimõis Ridala kihelkonnas Läänemaal. Tänapäeval jääb kunagine mõis Lääne maakonda Haapsalu linna territooriumile.
Ajalugu
Kiltsi mõisa on esmamainitud 1323. aastal kui Alba Curia. 16. sajandil kuulus mõis Gilsenitele, kelle järgi sai Kiltsi ka oma eestikeelse nime.
1871. aastal omandas mõisa Karl von Hunnius. Hunniustele kuulus mõisasüda 1939. aastani.
Opõtne (Jassõnuvata rajoon)
Opõtne on küla Ukrainas Donetski oblastis Jassõnuvata rajoonis, umbes 10 km kaugusel Donetski keskusest loodes ja umbes 2 km kaugusel Donetski lennujaamast põhjas.
Kiltsi mõis (Ridala)
Mõisakompleks
Tõenäoliselt 14.–15. sajandil rajati mõisakeskusse Kiltsi vasallilinnus, mis sai tõenäoliselt Liivi sõjas kannatada. 17. sajandi alguses ehitati linnus ümber renessanss-stiilis kahekorruseliseks mõisahooneks, säilitades siiski hoone keskaegse mahu ja kuju. Härrastemajale lisati ka kolm renessanssportaali. Lõvimaskarooniga kaunistatud peaportaal asus hoone fassaadil, kaks väiksemat siseportaali asusid vestibüüli külgseintes.
Opõtne (Jassõnuvata rajoon)
Opõtne kõrgus merepinnast on 207 meetrit.
Kiltsi mõis (Ridala)
Mõisakompleks
18. sajandil lisati peahoonele pikad ühekorruselised tiibhooned.
Opõtne (Jassõnuvata rajoon)
2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas asulas 755 inimest.
Kiltsi mõis (Ridala)
Mõisakompleks
Teise maailmasõja järel kuulus mõisakompleks Nõukogude sõjaväele. 1993. aasta tulekahju järel jäi peahoone varemeisse, külgtiivad olid seda olnud juba varem. 2001–2002 toimusid hoone tagaküljel suured varingud. 2000. aastal purustasid vandaalid peaportaali lõvimaskarooni ning 2002 murti välja ja varastati külgportaalid.
Jeffersoni maakond (Arkansas)
Maakonna pindala on 2366 km², millest 75 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 77 435. Aastal 2000 oli elanike arv 84 278.
Islami seadus
Islami seadus (araabia keeles fiqh) tähistab isami teaduses religioossete normide kogu. Islamis ei eristata riiklikku (ilmalikku) ja usulist õigust. Usulise (religioosse, kanoonilise) õiguse tähistus islamis on šariaat.
Kim Atkins
Sõprus, usaldus ja andestus
Artiklis "Friendship, trust and forgiveness" väidab Atkins, et andestust ei kutsu esile pelk indiviidi tegu, vaid vastastikune protsess.
Traditsioonilises käsituses (Aurel Kolnai, Jeffrie Murphy ja Jean Hampton, Norvin Richards, Cheshire Calhoun, Paul Hughes, Trudi Govier, David Novitz) mõistetakse andestust kahjustajale andestava kahjustatu emotsionaalse, tunnetusliku ja moraalse seisundi kaudu. Atkinsi järgi on sellel, kellele andeks antakse, andestuse esilekutsumisel võtmeroll, ta osaleb selles aktiivselt. Seniste käsitluste individualistlikkuse tõttu kollabeeruvad need andestuse paradoksiks (Kolnai): andestus on kas liiane või võimatu. Paradoks tekib probleemist, kuidas säilitada arusaam kahjutegija moraalsest kvaliteedist, leppimata moraalist üleastumisega. Atkins pakub paradoksile lahenduse, nihutades fookuse indiviidilt suhtele. See võimaldab lepitada kahjustaja moraalse subjektsuse tunnistamise andestusega. Atkins keskendub juhtumile, kus kahjutegija ja kahjustatu on lähedased sõbrad. Ta usub, et tema käsituse põhiprintsiibid on rakendatavad ka teistele inimestevahelise moraalse kahju juhtumitele. Tuleb välja, et surnutele ja mittekahetsejatele pole võimalik andestada. Traditsiooniline käsitus aga ei paku üldse mitte mingisugusele andestusele sidusat alust. Võib-olla surnutele ja mittekahetsejatele andestamine on andestusest erinev nähtus. Atkins toetub Dean Cockingi ja Jeanette Kennetti sõprusekäsitusele. Usaldus ja andestus on relatsioonilised ja situeeritud. Sõbrad on sügavalt altid reageerima üksteise tõlgendustele. Intersubjektiivset mudelit toetab ka Maurice Merleau-Ponty käsitus kehastunud subjektiivsusest, mis on meis olev haavatus ja vastuvõtlikkus teiste suhtes, mida Paul Ricoeur nimetab inimlikuks ekslikkuseks. Vastastikuse haavatavuse primaat loob vajaduse usalduseks, millel põhineb andestus kui vastus sellele ekslikkusele. Andestus läheb kaugemale õigustatud moraalsest vihast loobumisest ning on usalduse taastamine, mis on võimalik tänu vastastikusele suunamisele ja kahjuprobleemi tõlgendamisele. Andestus käib mõlema osapoole vastastikuse haavatavuse ja koostöö kaudu.
Cocking ja Kennett püüavad näidata, et nende teooria sõprusest kui "vastastikusest joonistamisest" on parem kui "saladusteteooria" ja "peegliteooria", mis kumbki ei seleta, miks sõpru motiveerivad teineteise huvid. Cockingi ja Kennetti järgi sõbrad suunavad, tõlgendavad ja joonistavad teineteise huvisid, hoiakuid ja tegusid. Nad on vastuvõtlikud sellele, et teine neid kujundab ja joonistab.
Peegliteooria järgi seob sõpru sarnasus, ühetüübilisus. Sõbrad tunnevad sugulust, ilma et nad peaksid teadma, milles nende sarnasus seisneb, ning õppides tundma teise iseloomu, hakkavad nad enda iseloomust paremini aru saama. Kumbki esitab objektiivselt teise iseloomujooni, millest teine võib-olla pole ise aru saanud. Cockingi ja Kennetti arvates liialdab see teooria sarnasuse tähtsusega. Sõpradel võivad olla vastandlikud iseloomujooned ja need võivad teineteise juures meeldida. Oma iseloomujooni saab tundma õppida ka sõbra vastupidiste joonte järgi. Sarnasus ei pruugi lähendada, kui ma ei pea vastavat joont heaks. Kui sõber esitab objektiivselt mind ennast, siis ta ei ole passiivne, vaid sõnumid, mida sõber mulle minu kohta peegeldab, mõjutavad minu hoiakuid ja tegusid. Ja kui ma näeksin sõbras ainult iseenda peegeldust, siis ma teda ei näeks ja minu huvi tema vastu oleks puhtinstrumentaalne, nii et tema huvid ja hoiakud ei saaks mind mõjutada. Tegelikult aga võetakse sõbra huvisid ja vaateid tõsiselt just sellepärast, et need on tema omad. Peegliteooria ignoreerib seda, et sõbra tõlgendus minu kohta mõjutab minu iseloomu ja eneseteadvust. Peegliteooria ei seleta, kuidas vastastikused tõlgendused ja hinnangud suunavad sõprade elu. Peegliteooria ei räägi usaldusest: usaldust ei peeta vajalikuks, sest ei arvestata sõprade vastastikust haavatavust sõprade ja inimestena.
Saladusteteooria järgi on sõprusele olemuslik saladuste avaldamine. See eeldab usaldust. Avameelsusvalmidus võimaldab sõpradel kommenteerida teineteise elu ja aidata kaasa teineteise õitsengule. Cocking ja Kennett toovad vastunäiteks vastastikuse psühhoanalüüsi. Pole selge, kas see eeldab sõprust, sest saladuste avamise kontekt ja motivatsioon on teistsugused. Sõpruse lähedus ei tule privaatsusest kui niisugusest, vaid sellest, et jagatakse lootusi ja muresid (mis ei pruugi olla salajased) ning räägitakse teineteisele asju, mis korda lähevad ja aitavad kaasa intiimsuse kasvule. Erinevalt teraapiast ei ole sõprusel eesmärki. Saladusteteooria järgi põhineb usaldus vaikival kokkuleppel. Minu usaldus kaob, kui sõber saladuse välja räägib. Selle teooria järgi piisab sõpruse lõppemiseks usalduse kadumisest, sest sõprus põhineb ainult konfidentsiaalsusel. Sellest ei järeldu, et usalduse kuritarvitamist oleks kohane andestada, sest lepingu kui niisuguse loomusest ei tulene andestuse vajalikkus, vaid pigem oleks kohane midagi heastamisetaolist.
Cockingi ja Kennetti järgi defineerib lähedast sõprust sellega, et ollakse valmis laskma end sõbra huvidel ja vaadetel mõjutada lihtsalt sellepärast, et need on sõbra omad. Ollakse valmis kohandama oma arusaama iseendast selle valguses, kuidas sõber minu hoiakuid ja tegusid tõlgendab, ja laskma sõbra huvidel ja väärtustel enda huvisid ja väärtusi suunata. Sõber mitte ainult ei peegelda minu iseloomujooni, vaid mõjutab minu hoiakuid nende suhtes, sellega minu iseloomijooni luues. Cockingi ja Kennetti järgi ei väljenda ühised huvid ja intiimsete üksikasjade jagamine teineteise juba olemasolevaid ja püsivaid iseloomujooni, vaid ühisus tuleb vastuvõtlikkusest teineteise huvidele. Vastastikused loovad tõlgendused võimaldavad sõpradel välja öelda ja jagada asju, mis neile korda lähevad, pannes aluse sõpruse intiimsusele. Tõsi küll, meid ei suuna ainult sõprade huvid ja meid ei motiveeri ainult sõprade tõlgendused meist. Huvid ka lahknevad. Ent Cocking ja Kennett ütlevad, et kui sõbrad kalduksid jagama oma aega ja kogemusi ainult sellepärast, et neil juhtumisi on sõltumatult olemasolevad kokkulangevad huvid, siis huvide lahknemise korral nad ei saaks teineteist mõjutada. Kui sõbra vaated ei läheks mulle kunagi korda ega suunaks mind, kui nad minu vaadetest erinevad, siis me võõrduksime, sest mul poleks oma põhjendeid, millele sõprust rajada. Sõprus oleks siis millegi muu pärast, näiteks auahnuse või mugavuse pärast. Tegelikult aga on sõprusele olemuslik, et sõber hoolib sellest, kes ma olen. Sõbra identiteedid artikuleeruvad osaliselt ja vastastikku sõpruses. Sõbrad on teineteise elu ja identiteedi lahtiste projektide kaastöölised.
Maurice Merleau-Ponty (Taju fenomenoloogia) väidab, et inimese areng subjektiks, eneseteadlikuks äratuntavaks indiviidiks, on füsioloogiline areng ühiskondlikus keskkonnas. Kehalised võimed arenevad ja omandavad ühiskondlikult kujunenud tähendusi, kui inimene kasvab, osaledes ühiskondlikes institutsioonides ja praktikates. Inimene sünnib kehana, kehastununa, ja inimlik, kultuuriline maailm artikuleerub tema jaoks keha ühiskondliku suunamise kaudu. Näiteks võimet rääkida ja kuulata ning arusaamist, mida ma räägin ja kuulan, kellele ma räägin ja keda ma kuulan, ei määra ainult aju ja füsioloogia, vaid ka see, et ma kuulun suhtlusrühma. Ainult tänu rühma kuulumisele leitakse keha arenevatele võimetele eesmärk ja otstarve. Me küpseme füüsiliselt ja psühholoogiliselt ning hakkame aru saama oma minast ja identiteedist ainult tänu sellele, et me elame ja tegutseme koos teistega, jäljendades teiste inimeste kehade käitumist. See ei ole pelk jäljendamine. Täiskasvanu vaatleb teiste tegevust ning otsustab siis seda järele teha; lapse keha areneb bioloogiliselt ja saab võimeliseks tegevusteks, millest tal veel arusaamist ei ole. Kuigi laps ei saa oma keha võimetest aru, tunneb ta sellegipoolest, et tema kehal on teatud suunamata võimed, näiteks käte ja jalgade lihaselisus. Siis ta näeb sarnast keha näiteks palli mängimas, ta näeb, et rakendatakse võimet, mida ta alles ainult tunneb oma kehas. Pallimäng annab tema kehalistele tungidele eesmärgi ja otstarbe ning laps on nüüd valmis proovima palli mängida. See ei ole tunnetuse tulemus. Merleau-Ponty väidab, et pallimängija kehal on kehalise sarnasuse tõttu vahetu tähendus. Kehalised võimed hakkavad suutma konkreetselt tegutseda ainult seal, kus on võimalus selleks konkreetseks väljendusvormiks. Seda, mida õpitakse tegema ja olema, õpitakse teistega, mitte ainult ettemääratud bioloogilise programmi toel. Merleau-Ponty järgi eelneb ühiskondlikku maailma astumisele eneseteadlik teadlikkus, sest inimesed sünnivad ebaküpsetena ega jää ellu ilma teiste hoolitsuse ja sekkumiseta. Teiste hoolitsus, suunamine ja õpetus reguleerivad, tunnustavad või suruvad alla lapse kehalisi aistinguid, tunge ja võimeid ühiskondlike normide ja väljendusvõimaluste järgi. Minu arusaamist sellest, et ma olen see konkreetne mina, vahendab minu osalemine ühiskondlikus maailmas. Me saame iseendaks vastastikkuses: minu keha elab oma elu, kuna teised hõlbustavad seda tegevust, toetades ja suunates seda nii, et see omandab tähenduse. Me oleme algusest peale ja enne tahtlikke suhteid fundamentaalselt haavatavad olendid, kes on vastuvõtlikud teiste suunatud ja tõlgendatud olemisele. Ennast kogetakse teiste kehade kaudu, selle kaudu, kuidas mind puudutatakse, minuga räägitakse ja mind kuulatakse, minuga mängitakse, mulle haiget tehakse või vastu tullakse, ja keerulisematel viisidel. Kehastatus võimaldab mõjutada üksteise elu ja üksteise elust aru saada. Teised teevad minu keha inimkehaks.