cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Pilica
1921. aastal oli linnas 3299 elanikku, neist 1877 juudid. Teise maailmasõja ajal saadeti juudid koonduslaagritesse, kus valdav osa neist tapeti. 1905. aastast sai Pilica üheks hassidismi keskuseks.
Sõatamm
pisi|Koiva tamm 2016. aastal. Sõatamm (ka Koiva tamm, Koiva Sõjatamm) asub Valgamaal Valga vallas Tsirgumäe külas Koiva jõe ääres Koiva puisniidul asuv kaitsealune tamm. Puu kõrgus on 20 m ja ümbermõõt 627 cm (2007. aasta andmed). Tamm on looduskaitse all alates 1959. aastast. Tegemist on suuruselt teise tammega Valgamaal, jäädes alla vaid Pühajärve sõjatammele.
Gustave Zédé
Gustave Zédé (15. veebruar 1825 Pariis – 26. aprill 1891 Pariis) oli prantsuse laevaehitusinsener ja allveelaevanduse pioneere.
Zédé sai erialase tehnilise hariduse École polytechnique'ist ja töötas laevaehitusinsenerina laevastikus, sealhulgas Henri Dupuy de Lôme'i alluvuses. Hiljem ta lahkus laevastikust ja pühendas end allveelaevade loomisele. Tema konstrueeritud olid elektrijõuseadmega allveelaevad Gymonte (1888) ja Sirene (1893).
Gymonte
pisi|left|[[Allveelaev Gymonte (1888)]] Gymonte oli esimene allveelaev Prantsuse mereväes. Selle loomise idee ja esialgsed tehnilised arvestused kuulusid Henri Dupuy de Lôme'ile, kes aga suri 1885. aastal.
Allveelaev oli 17 m pikkune, mida juhtis viieliikmeline meeskond. Elektrijõuseadmeks oli Arthur Krebsi loodud 60-hobujõuline elektrimootor, mille toiteallikaks olid Commelini ja Desmazuresi akud. Allveelaeva kiirus ulatus veepinnal kaheksa ja vee all nelja sõlmeni.
Scandinavia vald
2006. aastal elas vallas 116 inimest. 2000. aastal elas 126 inimest.
Valla pindala on 92,93 km². Veekogusid ei ole.
Puškino rajoon
Puškino rajoon (vene keeles Пушкинский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Moskva oblasti kirdeosas. Rajooni keskus on Puškino linn.
Rajoon piirneb põhjas Sergijev Possadi rajooniga, kirdes Krasnoarmeiski linnaringkonnaga, idas Štšolkovo rajooniga, lõunas Koroljovi linnaringkonnaga, edelas Mõtištši linnaringkonnaga ja loodes Dmitrovi rajooniga.
Rajooni pindala on 571,47 km². Elanike arv oli 2012. aastal 177 616, 2009. aastal 166 144 ja 2002. aastal 163 439.
Puškino rajoonis on 295 asulat, mis kuuluvad seitsme linnaasunduse (Puškino linna ning Sofrino Pravdinski, Ašukino, Lesnoi, Tšerkizovo ja Zelenogradski alevite) ja kolme külaasunduse koosseisu.
Mõkola Azarov
pisi|Mõkola Azarov (2006) Mõkola Azarov (venepäraselt Nikolai Azarov; ukraina keeles Микола Янович Азаров, varasema nimega Nikolai Pahlo; sündidud 17. detsembril 1947 Kaluugas Vene NFSV-s) on Ukraina poliitik, Ukraina peaminister (2010–2014), Regioonide Partei juht 2010. aastast.
Puškino rajoon
Rajooni tähtsamad jõed on Talitsa, Skalba ja Jahroma.
Mõkola Azarov
Azarovi nime võttis ta endale ise, aga ei ole teada, millal ja miks. Tema vanaema neiupõlvenimi oli Azarova, samuti kasvas Nikolai üles Azarovo külas. On oletatud, et ta võttis Ljudmila Azarovaga abielludes endale abikaasa nime. Tema isa Jaan Pahlo oli eestlane ja pärit Laiuselt Tartumaalt.
Azarov lõpetas Kaluga 5. keskkooli kuldmedaliga. 1971 lõpetas ta Moskva Riikliku Ülikooli, kus õppis geoloogiat ja geofüüsikat.
Azarov töötas 1971–1976 trustis Tulašahtoossušenije kombinaadi Tulaugol osakonnajuhataja ja hiljem peainsenerina. 1976–1984 Tuula oblastis Novomoskovskis Moskva-lähedase kivisöe teadusliku uurimise ja projekteerimis-konstrueerimisinstituudis algul laboratooriumi- ja pärast osakonnajuhatajana. 1984 asus ta tööle Ukrainasse Donetskisse, kus töötas Ukraina kivisöetööstusministeeriumi geoloogia, geomehaanika ja kaevandamise teadusliku uurimise ja projekteerimis-konstrueerimisinstituudis algul direktori asetäitjana ja pärast direktorina.
1986. aastal kaitses Azarov doktoriväitekirja teemal "Šahtide geofüüsika". 1991. aastal sai ta professoriks. 1997. aastast on ta akadeemik (Ukraina Riikliku Akadeemia maateaduste osakonna kirjavahetajaliige). 2009. aastast on ta Moskva Riikliku Ülikooli audoktor.
Azarov on 112 teadustöö autor või kaasautor. Ta on kahe raamatu kaasautor: "Ukraina kilbi ja Donbassi kullamaardlate asukoha geoloogilised mudelid" ja "Kõik võlgadest". 2004 pälvis ta Ukraina riikliku preemia "uudsete organisatsioonilis-majanduslike ja infosüsteemide väljatöötamise ja juurutamise eest Ukraina ametkondlikku süsteemi".
Ta valiti Ukraina Ülemraada liikmeks 1994. aastal. Ülemraadas valiti ta juhatuse liikmeks. 1995. aasta septembrist 1996. aasta oktoobrini juhatas ta eelarvekomisjoni. Samuti kuulus ta piirkondadevahelisse saadikurühma, mis toetas presidenti Leonid Kutšmad. Ülemraadas oli Azarov üks kolmest kõige sagedamini sõna võtnud saadikust. 1995–1998 oli ta Ukraina valitsuse valuuta- ja krediidinõukogu liige.
Aastatel 2002–2005 ja 2006–2007 oli ta Ukraina esimene asepeaminister ja rahandusminister. 11. märtsist 2010 kuni 28. jaanuarini 2014 oli ta Ukraina peaminister.
Eesti astronoomia
pisi|[[Tartu Tähetorn. 1824. aastal jõudis sinna Fraunhoferi refraktor, mis oma 9-tollise läbimõõduga objektiiviga oli tolle aja suurim ja parim läätsteleskoop maailmas]] pisi|Eesti astronoomiahuviliste kokkutulek augustis 2015 Eesti astronoomia käsitleb Eesti alal tehtud ja tehtavat astronoomiaga seotut.
Kuni 18. sajandi alguseni tegeldi Eestis astronoomiaga enamjaolt praktilistel ja õppe-eesmärkidel. Eesti ala esimesed astronoomiaprofessorid olid Peter Schomer ja Johan Eriksson.
18. sajandil rajati Eestis esimesed observatooriumid. Aastatel 1808–1811 ehitati Tartu Tähetorn.
Eesti astronoomiakoolkonna rajas 20. sajandi algul Ernst Öpik. Sinna kuulunud ja kuuluvate astronoomide seas on Jaan Einasto, Aksel Kipper, Enn Saar, Arved Sapar jt. Samas kuulub Eesti astronoomiaajalukku ka teisi tuntud nimesid, nagu näiteks Friedrich Georg Wilhelm von Struve, Johann Heinrich von Mädler ja Bernhard Schmidt.
Tänapäeval on suur osa Eesti astronoomiast seotud Tartu Observatooriumiga, mis on Tartu Ülikooli Tähetorni (1808) ja Tartu Ülikooli Meteoroloogia Observatooriumi (1865) järeltulija ning töö jätkaja. Tartu Observatooriumis Tõraveres asub ka 1974. aastal valminud 1,5-meetrine peegelteleskoop, mis on suurim omasugune Balti- ja Põhjamaades.
Aastatel 1817–1990 ilmunud Tartu Tähetorni Publikatsioonid (hiljem "Tartu astrofüüsika observatooriumi publikatsioonid") oli kaua aega vanim pidevalt ilmunud astronoomiaväljaanne maailmas.
Tänapäeval pööratakse astronoomia kõrval üha enam rõhku ka kosmosetehnoloogiate arendamisele. Selle üheks näiteks on Eesti tudengisatelliidi programm.
Kumatšove
Kumatšove kõrgus merepinnast on 93 meetrit.
Külas elab 1532 inimest.
2014. aasta Donbassi sõja ajal, 5. augustil, toimus küla lähisel lahing valitsusvägede ja Venemaa meelsete separatistide vahel.
Algimanta Pabedinskienė
pisi|Algimanta Pabedinskienė (2016) Algimanta Pabedinskienė (sündinud 25. märtsil 1965 Liepājas) on Leedu poliitik. Ta oli 13. detsembrist 2012 kuni 13. detsembrini 2016 Leedu sotsiaalhoolekande- ja tööminister (Algirdas Butkevičiuse valitsuses).
Pärast kõrgkooli lõpetamist töötas ta insenerina ja tegutses eraettevõtluses. Aastatel 2004–2005 õpetas ta majandust Marijampolė J. Totoraitise Keskkoolis ja 2005–2012 oli Marijampolė kolledži lektor.
Aastatel 2007–2012 oli ta Kaunase kaubandus-, tööstus- ja käsitöökoja Marijampolė filiaali direktor.
13. detsembrist 2012 kuni 13. detsembrini 2016 oli ta Leedu sotsiaalhoolekande- ja tööminister.
Vilnohirsk
Vilnohirsk on oblastilise alluvusega linn Ukrainas Dnipropetrovski oblastis.
Osmundalised
Osmundalised (Osmundaceae) on sõnajalgtaimede sugukond.
Eestis on esindatud perekond osmunda (Osmunda).
Abraham van Calraet
thumb|Veestuk, 1670 Abraham van Calraet (ka Abraham van Kalraat; 1642 Dordrecht – 1722 Amsterdam) oli Hollandi kuldajastu maalikunstnik ja graveerija.
Karskus
Karskus on vabatahtlik otsus loobuda alkoholi tarbimisest, aga ka teistest mõnutunnet tekitavate ainete kasutamisest ja mõnutunnet tekitavatest tegevustest.
Karskuse valimise põhjuseid:
Suurem osa religioonide alustekste sätestab mingit laadi karskusnõuded ja -soovitused.
Vihmas ja päikeses
"Vihmas ja päikeses" on 1960. aastal Tallinna Kinostuudios valminud eesti mängufilm.
Sisukirjeldus
Film käsitleb noorte elu ühe soojuselektrijaama ehitusel. Noor töömees Jaak saabub tööle uude kollektiivi. Jaak on raske iseloomuga, kinnine, trotslik, äge ja kibestunud. Ent soojuselektrijaama ehitusel kohtab ta kommunistlikke noori, kes tema ägedust küll heaks ei kiida, kuid ei mõista teda ka hukka ja on valmis teda abistama. Pikkamööda avaneb tema loomuse teine pool.
Filmi retseptsioon
Film leidis oma vaataja, kuna kõneles kaasajast. Kriitikute arvamused filmi kohta olid vastukäivad. Rohkem oli neid, kes leidsid, et film on kõvasti alla jäänud Ranneti stsenaariumile. Filmi nimetati isegi keskpäraseks. Kiideti aga Jaan Sauli ja eriti Larissa Lužina osatäitmisi. Leiti, et Jaan Saul mängib küll mitmepalgelist karakterit, kuid peentest psühholoogilistest nüanssidest jääb ta mängus puudu. Kiitvalt mainiti ka Jaanus Orgulase ja Nikolai Slitšenko mängu filmis. Anne-Mai tegelaskuju oli arvustajate meelest juba autori poolt antud üheplaanilisena ning Eva Mūrniece esituses jäi ta kuidagi leigeks ja ilmetuks. Kriitikutele jäi mulje, et noortele näitlejatele ei ole antud küllalt lavastajapoolset abi.
Tsaar-tank
Tsaar-tank, tuntud ka kui Lebedenko tank või Netopõr, oli kolmerattaline soomustatud sõiduk, mida arendati Vene Keisririigis Esimese maailmasõja ajal aastatel 1915–1917. Tegu oli ilmselt ühe omapäraseima välimusega sõjamasinaga, mida tankiks on nimetatud. Nimi Tsaar-tank tuleb asjaolust, et Tsaar Nikolai II oli masinast isiklikult huvitatud ja rahastas selle ehitamist. Pärast prototüübi valmimist ja katsetamist hinnati masin kiiresti ebapraktiliseks ja selle arendamine peatati. See vedeles polügoonil kuni 1923. aastani ja tehti siis vanarauaks.
Ajalugu
Lebedenko tutvustas projekti 1915. aastal Tsaar Nikolai II-sele, kes oli projektist vaimustuses ja käskis töödega kohe pihta hakata ja lubas ise rahalised vahendid hankida. Masin ehitatigi valmis ja seda testiti 1917. aasta augustis umbes 60 kilomeetri kaugusel Moskvast. Katsed ebaõnnestusid täielikult: mootorid olid masina vedamiseks liiga nõrgad ja üsna pea jäi tagumine väike ratas kraavi kinni. Lebedenko soovis maastikuläbivust parandada võimsamate mootorite paigutamisega masinale, kuid Vene sõjaväelased ei olnud projektist enam huvitatud. See oli läinud maksma juba palju raha, ligi 250 000 rubla ja hinnati oma suurte rataste ja õhukese soomuse tõttu suurtükitulele väga haavatavaks. Üks katsetus siiski korraldati veel 1918. aastal, peale seda jäi masin polügoonile roostetama ning tehti 1923. aastal vanarauaks.
Lebedenko saatus peale revolutsiooni pole teada, kuid Aleksandr Mikulinist sai üks juhtivaid nõukogude lennukikonstruktoreid.
Juhtoks
Juhtoks ehk latv on tüvepikenduse või tüve kasvusuunda jätkav kõige tugevam oks.
Sketš
Sketš on väheste tegelastega lõbus-irooniline lühinäidend, millel on enamasti ootamatu lõpplahendus.
AS Mööblimaja
AS Mööblimaja on Tallinnas aadressil Mulla tänav 1 asuv ettevõttena tegutsev mööblikauplus.
Kauplus avati 1980. aastal Metsa- ja Puidutööstuse Ministeeriumi esinduskauplusena. Aastal 1991 sai kauplusest riiklik aktsiaselts ja aastast 1995 aktsiaselts.
Kauplust on renoveeritud ja 2010. aastal oli selle müügipind 6100 m².
Dzegužkalnsi raudteepeatus
Dzegužkalnsi raudteepeatus (ka Aleksandrovska platvorm või Aleksandra raudteepeatus, saksa keeles Alexanderhalt) oli raudteepeatus Riias Riia–Bolderāja raudtee ääres.
Peatus asus Zasulauksi ja Nordeķi raudteepeatuse vahel.
Peatus avati 1920. aastatel ja suleti 29. novembril 1922 reisijate vähesuse tõttu. 1929. aastal hakkas Dzegužkalnsi raudteepeatuse nime kandma hoopis Nordeķi raudteepeatus.
Tšõstjakove
thumb
Tšõstjakove (1964–2016 prantsuse kommunisti Maurice Thorezi järgi Thorez) on linn Ukrainas Donetski oblastis. Asula loodi 1778. aastal, linnaks sai Tšõstjakove 1932. aastal.
Aprillist 2014 on linn Donetski Rahvavabariigi kontrolli all.
Eestimaa Rammumees
Eestimaa Rammumees on iga-aastane spordivõistlus, kus selgitatakse Eesti tugevaim mees. Võistlust korraldab Eesti Professionaalsete Rammumeeste Ühing.
Medali saajad
{| class="wikitable" ! Aasta !! Esikoht !! Teine koht !! Kolmas koht
Minstrelite etendused
Minstrelite etendused (nimetus pärineb keskaegsetelt rändartistidelt menestrelidelt) oli USAs levinud meelelahutuse vorm, mis sai alguse 1830. aastatel ja kestis umbkaudu 1960. aastateni.
Osatäitjateks olid peamiselt valged meelelahutajad, kes jäljendasid mustanahalisi, värvides näod mustaks. Minstrelite etendustes sai näha/kuulda pilliorkestreid, laulu- ja tantsunumbreid. Minstrelite kunst on ühena afroameerika muusikastiilidest mõjutanud džässmuusika teket ja arengut. Minstrelite etendustest on tänapäeva meelelahutusmaailma tulnud cakewalk, shuffle ja stepptants.
NSV Liidu Tankitööstuse Rahvakomissariaat
NSV Liidu Tankitööstuse Rahvakomissariaat (vene keeles Народный комиссариат танковой промышленности СССР) oli aastatel 1941–1945 eksisteerinud riigiorgan Nõukogude Liidus; kuulus rahvakomissariaadina NSV Liidu Rahvakomissaride Nõukogu koosseisu. Tegeles tankitööstuse juhtimisega.
Septembris 1941 reorganiseeriti NSV Liidu Keskmise Masinaehituse Rahvakomissariaat. Sellest eraldunud struktuuriüksuste baasil moodustati uus eraldiseisev tankitööstuse rahvakomissariaat. Rahvakomissariaadi peakorter asus Tšeljabinskis.
Isoleeritud iseärane punkt
Isoleeritud iseärane punkt on punkt, mille mingis punkteeritud ümbruses funktsioon f(z) on ühene ja analüütiline, kuid punktis endas kas pole antud või ei ole diferentseeruv.
Klassifikatsioon
Kui z_0 on funktsiooni f(z) iseärane punkt, siis kuna ta on analüütiline selle punkti mingis punkteeritud ümbruses, siis ta arendub Laurenti ritta, mis selles ümbruses koondub.
.
Selle lahutuse esimest osa nimetatakse Laurenti rea positiivseks osaks, teist osa negatiivseks osaks.
Funktsiooni punkti iseärane punkt määratakse selle lahutuse negatiivse osa järgi.
Kubja talu
Kubja talu on talu Karinu külas Järvamaal.
Selle talu peremees, botaanik ja luuletaja Rein Sander pühendus talus teesegude tootmisele. millest esimesed toodi müügile 1988. aasta sügisel.
Hiljem on talu registreeritud ettevõttena Kubja Ürditalu, mis on Eesti suurim ja vanim teesegude tootja.
Kirjandus
Sander, Rein 2009. Kubja ürditalu ravimtaimed. Tallinn: Varrak.
Välislingid
[http://www.kubja.ee/kubja/avaleht/? Koduleht]
Triibus
Taksonijärkude rida:
Triibuse taksonoomilise nimetuse sufiks võib olla:
Evelyn Glennie
pisi|Evelyn Glennie Moersi festivalil (2004) Dame Evelyn Elizabeth Ann Glennie (sündinud 19. juulil 1965 Aberdeenshire's) on šoti löökpillimängija (trummid, marimba ja ksülofon).
Ta on esimene soololöökpillimängija 20. sajandi läänemaailmas. Alates 2007. aastast on ta Briti impeeriumi ordu dame commander (DBE). 11-aastaselt jäi ta 90 % ulatuses kurdiks.
Punkteeritud ümbrus
Punkti punkteeritud ümbrus on punkti ümbrus, millest see punkt on välja jäetud.
Punkteeritud ümbrus ei ole rangelt võttes punkti ümbrus, sest punkti ümbrusse peab kuuluma ka punkt ise.
Formaalne definitsioon
Hulka \dot{V} nimetatakse punkti x\in X punkteeritud ümbruseks, kui kus V on punkti x ümbrus.
Окрестность
Ա
Ա (väiketäht ա; nimetus այբ (ajb)) on armeenia kirja täht, vanaarmeenia tähestiku, traditsioonilise armeenia tähestiku ja reformitud armeenia tähestiku esimene täht.
Arvatakse, et see on saadud kreeka tähe α ülemise kaare äralõikamisel.
Tähtede Ա ja Բ nimetustest ajb ja ben on moodustatud armeenia keele sõna ajbuben 'tähestik' (sõna-sõnalt ' ajb ja ben').
Kirja vanimas variandis (jerkathagir) koosnes ajb kahest alt ühendatud vertikaaljoonest sabakesega. Suur- ja väiketäht erinesid ainult mõõtmetelt. Hiljem kujunes Ա-tähest kolme vertikaaliga variant ա. Esimesest sai suurtäht ja teisest väiketäht. Keskaegsetes käsikirjades on neil hulk variante. Üks ebatavalisemaid Ա-tähe vorme on nn ühejooneline ajb, mis koosneb ühestainsast madalast püstjoonest.
Tähe nimetus on lähedane kreeka tähe nimetusele "alfa" ning semi tähenimetusele "alef". Arvatakse, et nimetus pärinebki ühest nendest. Häälikumuutus toimus järgmise tähe Բ nimetuse ben mõjul.
Ա on armeeniakeelses tekstis kõige sagedasem täht.
Ա esineb tavaliselt sõna alguses või keskel, lõpus aga väga harva. Põhjus on see, et indoeuroopa algkeele lühike ja pikk a-häälik armeenia keeles sõna alguses ja keskel säilisid, aga sõna lõpus kadusid.
Hermann Johann Schubbe
Hermann Johann Schubbe (20. märts/31. märts 1753 Tallinn – 30. märts/11. aprill 1812 Väike-Maarja) oli Eesti vaimulik.
Ta õppis aastatel 1760–1770 Tallinna toomkoolis. Immatrikuleeriti 29. detsembril 1770 Greifswaldi ülikooli ja aastal 1774 oli ta veel seal kohal. Töötas märtsist 1775 Jädiveres major Huene juures koduõpetajana, kirjutas sealt 18. juunil 1776 kirja konsistooriumile. Ordineeriti 26. juunil/7. juulil 1779 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1779–1812 (kutsuti 12. aprillil/2. aprillil 1779, introdutseeriti 14. juulil/25. juuli 1779) Väike-Maarja koguduse õpetaja. 23. jaanuarist/3. veebruarist 1798 sai ta Viru praostkonna praostiks, 29. jaanuarist/10. veebruarist 1798 sai ta konsistooriumi ülemapellatsioonikohtu liikmeks; Eestimaa konsistooriumi assessoriks sai ta 20. juunil/1. juulil 1799.
Isiklikku
Tema poeg Adam Johann Schubbe oli Kursi Maarja-Eliisabeti koguduse õpetaja, teine poeg Carl Johann Schubbe oli Helme ja Taagepera koguduse õpetaja.
Alma (Nebraska)
thumb|left|Vaade Almale Alma on linn Ameerika Ühendriikides Nebraska osariigis, Harlani maakonna halduskeskus.
Virve nõiutud männid
Virve nõiutud männid asuvad Lääneranna vallas Tuhu külas Virve talu maadel.
Ķepši
Ķepši (ka Ķepšļi) on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Ļaudona vallas.
Alma (Nebraska)
Alma asub 602 meetri (1975 jala) kõrgusel üle merepinna.
Virve nõiutud männid
2001. aastal leidis Hendrik Relve sealt eest väga erinevatest puudest koosneva männiku. Enamiku puude vanus oli umbes 50 aasta ringis ja nende keskel oli ka päris palju üle 100-aastasi mände. Noorte mändide keskmine kõrgus oli 11 meetrit ja vanade mändide kõrgus 15 meetrit.
Ķepši
Ķepši asub valla loodeosas. Ķepši muinaskalmed ehk Kalmeküngas on muinsusmälestisena kohaliku kaitse all.
Külas asuv kuivanud mänd ümbermõõduga 2,95 meetrit on looduskaitse all.
Aastal 2008 oli külas 8 elanikku.
Virve nõiutud männid
Hendrik Relve on Kirjandusmuuseumi rahvaluule arhiivist lugenud, et vanasti peeti neid mände pühadeks hiiepuudeks. Kohalikud külaelanikud peavad puid nõiutud mändideks ja ei luba neid raiuda; kes selle vastu eksinud, neid tabavat kas koduloomade haigestumine või koguni surm.
Pieve Tesino
thumb|Pieve Tesino valla paiknemine Trento provintsis thumb|San Sebastiano kirik
Afroameerika töölaulud
Afroameerika töölaulud olid laulud, mida laulsid Aafrika päritolu mustanahalised orjad töötegemise juures 17.–19. sajandi orjanduslikus Ameerikas.
Pieve Tesino
Pieve Tesino (saksa keeles Tesin) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, umbes 40 km Trentost idas.
Płošča Jakuba Kołasa metroojaam
pisi|left Płošča Jakuba Kołasa metroojaam (vene keeles Площадь Якуба Коласа (Ploštšad Jakuba Kolasa metroojaam), valgevene Плошча Якуба Коласа (transkribeerituna Ploštša Jakuba Kolasa metroojaam), tõlkes Jakub Kołasi väljaku metroojaam) on üks Minski metroo jaamadest Maskoŭskaja liinil Saviecki rajoonis.
Paul Reeveer
Paul Reeveer (5. mai 1918 Emmaste vald – 17. juuli 1978 Tallinn) oli eesti raamatu- ja kirjakunstnik.
Afroameerika töölaulud
Töölaulude algne eesmärk oli orjade ühes rütmis töötamise toetamine. Suulise kultuuri osana ei olnud neil ühte kindlat vormi. Laulmise üheks iseloomulikuks tunnuseks oli eeslaulja ja koori vaheldumine. Afroameerika töölaulud on mõjutanud džässmuusika teket ja arengut.
Pieve Tesino
Pieve Tesino külgneb järgmiste valdadega: Tesero, Panchià, Ziano di Fiemme, Cavalese, Castello-Molina di Fiemme, Canal San Bovo, Castello Tesino, Telve, Scurelle, Cinte Tesino, Bieno, Castel Ivano ja Ospedaletto.
Paul Reeveer
Õppis kõrgemas kunstikoolis 1935–1939. Teises maailmasõjas osales suurtükiväe topograafina. Tegi rindejoonistusi, mis avaldati 1973. aasta raamatus "Eesti kunstnike rindevihikud".
Pärast sõda olid tema loominguks auaadressid, raamatukujundused, plakatid, eksliibrised ja tarbegraafika. Viljeles ka kirjakunsti, harrastas gooti kirja ja antiikvat ja lõi ruunikirja alusel algupärase hübriidkirja. Raamatutest kujundas näiteks "Dekameroni", Shakespeare'i "Kogutud teosed" ja 1963. aastal ilmunud "Eesti graafika".
Płošča Jakuba Kołasa metroojaam
Jaam avati 26. juunil 1984; see oli üks Minski metroo algsetest jaamadest. Jaama perroon on 10 meetri laiune ja 100 meetri pikkune. Jaam on nime saanud Valgevene kirjaniku Jakub Kołasi järgi. Aastal 2013 oli jaam reisijate arvult teine, seda kasutas päevas keskmiselt 65.9 tuhat reisijat Aastal 2016 oli see reisijate arvult kolmas ja seda kasutas päevas keskmiselt 50 000 reisijat.
Afroameerika töölaulud
Esimesed salvestised töölauludest ilmusid 1867. aastal.
Płošča Jakuba Kołasa metroojaam
Jaama on rajatud raudbetoontarinditest. Selle kujundamisel on kasutatud valgevene rahvakunsti motiive. Jaama sambaid katavad kuldsetoonilised keraamilised plaadid. Samasugustest plaatidest on ka kassasaalidest perroonile viival teel asuv pannoo.
Tooni (täpsustus)
Tooni võib tähendada järgmist:
From Sarah with Love
"From Sarah with Love" on Saksa laulja ja laulukirjutaja Sarah Connori laul. Laulu kaasautoriteks on Rob Tyger ja Kay Denar. "From Sarah with Love" anti välja 5. novembril 2001 tema debüütstuudioalbumi "Green Eyed Soul" (2001) kolmanda singlina.
Róger Guedes
Róger Krug Guedes (sündinud 2. oktoobril 1996 Ibirubás) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib ründajana Katari kõrgliigaklubis Al-Rayyan.
Brasiilia kõrgliigas debüteeris ta Criciúma meeskonnas 2014. aasta novembris. Esimese värava lõi ta Brasiilia kõrgliigas sama aasta 6. detsembril mängus Corinthianse vastu. Criciúma põhikoosseisus kindlustas ta koha 2015. aastal.
2017. aasta detsembris läks ta Palmeirasest laenule Brasiilia kõrgliigaklubisse Atlético Mineiro (samal ajal liikus vastupidises suunas Marcos Rocha). 2018. aasta Brasiilia kõrgliigahooaja esimese 12 mänguga lõi Guedes üheksa väravat.
2018. aasta juulis siirdus ta Hiina kõrgliigaklubisse Shandong Luneng. 2019. aasta hooajal lõi ta Brasiilia kõrgliigas 21 mänguga 12 väravat.
2021. aasta augustis naasis Guedes Brasiilia kõrgliigasse, sõlmides lepingu Corinthiansega. 2022. aastal lõi ta Brasiilia kõrgliigas kümme väravat ja oli sellega liigas Corinthiansi suurim väravakütt.
2023. aasta augustis siirdus ta Katari kõrgliigaklubisse Al-Rayyan.
Servač
Servač ehk Servatš on jõgi Valgevenes, Nerise parempoolne lisajõgi. Valgevene keeles on jõe nimi Сэрвач, vene keeles Сервечь (Servetš).
Jõe pikkus on 85 km ja valgla on 1105 km². Jõe lang on 0.2 m/km.
Servači jõgi algab Valgevenest Viciebski oblasti Dokšycy rajoonist Servači järvest. Jõgi voolab edelasse Minski oblastisse, läbides seal Miadziełi rajooni ja suubudes Vilejka rajoonis Vilejka veehoidla lähistel Vilijasse.
Ülemjooksul ja kohati ka keskjooksul org puudub, alamjooksul on selle laiuseks 1,5-2,5 kilomeetrit. Lamm on ülemjooksul soostunud ning turbane, allpool aga liivane. Keskjooksul on jõesängi 1,8 kilomeetri ulatuses maaparandustööde käigus õgvendatud. Ülemjooksul on jõgi kohati kinni kasvanud, selle laius on 2-5 meetrit, kesk- ja alamjooksul 15-25 meetrit, kohati ka kuni 40 meetrit.
Lubča
Lubča on alev Valgevenes Hrodna oblastis Navahrudaki rajoonis. Alev on Lubča külanõukogu halduskeskuseks. Asula nimi on poola keeles Lubcz. Alev asub Nemunase jõe kaldal.
Ajalugu
Alevit on esimest korda mainitud 1401. aastal. 1499. aastal anti alev Chreptowicsitele. 1517. aastal kuulus Lubča H. Jelmanovičile ja M. Mielaškovičile, siis mainitakse seda paika ka kui alevit, kuigi ametlikult sai asula aleviõigused alles 1590. aastal. Hiljem kuulus järjest Goštautastele, Kiszkadele ja Radziwillidele. Radziwillid rajasid alevisse ka lossi. 1655. aastal rüüstasid alevit kasakad.
Romagna veekoer
Romagna veekoer on pärit Itaaliast Romagnast, tegu on haruldase koeratõuga. Romagna veekoera on kasutatud trühvlite otsijana juba sajandeid.
Üldmulje
Väikse kuni keskmise kasvuga, väga heade proportsioonidega ja tugeva kehaehitusega koer. Karv on tihedalt lokkis ja villava struktuuriga.
Keha
Näopiirkond : Põsed on lamedad, lõualuud on tugevad, ripsmed on hästi arenenud, pilk on väga tähelepanelik ja elav, rahulikus olekus liibuvalt rippuvad kõrvad, koon on üsna lai, silmad on suured ja ümarad.
Kael on tugev, lihaseline, jäme ja ovaalse läbilõikega.
Kere on trimmis ja kompaktne, turjast laudjani sirge, selg on tugevate lihastega ja sirge, rindkere on hästi arenenud ja ulatub küünarnukkideni.
Saba ei ole liiga kõrge, ega ka liiga madala asetusega, tipu suunas ahenev. Rahulikus olekus on saba saablikujulise hoiakuga, tähelepanu korral kerkib märgatavalt.
Nahk on kerel hästi liibunud, ilma voltideta, õhuke; nahaalust sidekude on vaid napilt. Nii limaskestade kui ka käpapadjandite pigmentatsioon on pruunist kuni tumepruuni värvini.
Liikumine
Väga korrapärane samm, elav traav ja lühikeste perioodidena galopp.
Värvus
Ühevärviliselt määrdunud-valge, pruunide või oranžide laikudega. Lubatud on pruun kuni tumepruun mask.
Tervis
Romagna veekoer elab keskmiselt 15-16 aastaseks, seega on loomal hea immuunsussüsteem. Terviseprobleemid mis võivad esineda on neuroloogilised häired, kuid need on tavaliselt tingitud halvast aretusest.
Keisertamariin
Keisertamariin (Saguinus imperator) on tamariinide perekonda kuuluv imetaja.
Levila
Laialt levinud Lääne- ja Lõuna-Ameerika vihmametsades.
Nimetus
Nimetuse olevat uhkete vurrudega keisertamariin saanud kunagise Saksamaa valitseja Wilhelm II järgi, kellega ahvike olevat väga sarnane.
Välimus
Nad on aktiivsed, kiired, graatsilised, sõbralikud ja mänguhimulised. Karusnahk on peamiselt halli värvusega ja rind on kollakaspruun. Jäsemed on mustad ja saba on pruun. Loomal on pikad, õlgadeni ulatuvad valged vuntsid.
Pikkus: 23–26 cm, saba: 35–41,5 cm. Kaalub umbes 500 grammi.
Ādaži mõis
Ādaži mõis (saksa keeles Aahof, ka Neuermühlen, läti keeles Ādažu muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Riia kreisis Ādaži kihelkonnas. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi asub mõisasüda Ādaži piirkonnas Ādaži vallas Ādaži asulas.
Õppetoetus
Õppetoetus on rahaline toetus, mida riik või omavalitsus maksab kõrg-, kutse- või üldhariduskoolis õppijale.
Õppetoetused Eestis 1991–2003
Üliõpilaste õpingute toetamiseks puudus Eestis kuni 2003. aastani eraldiseisev süsteem. Võimalus oli taotleda õppestipendiumi, mida jagati akadeemilise edasijõudmise ja hinnete põhjal tekkiva pingerea järgi. Stipendiumi saanute osakaal ulatus kuni kümnendikuni ning viimastel aastatel oli stipendium 600 krooni kuus, mida maksti kokku kümnel kuul aastas.
Taasiseseisvumise algperioodil kompenseeriti üliõpilaste sõidukulud 50% ulatuses. Alates 1998. aastast eraldati kõrgharidust andvatele institutsioonidele summad üliõpilaste edasi-tagasi sõidukordade kompenseerimiseks kooli ja kodu vahel. Selle saamiseks oli tudeng kohustatud iga kuu esitama sõidupiletid. Taoline asjaajamine suurendas bürokraatiat, nõudis üliõpilase poolset suurt pingutust ja võimaldas ka pettuste toimepanekut: need, kes ei kasutanud võimalust kodu külastamiseks, võisid esitada teistelt bussireisijatelt kogutud pileteid.
Üldiste sotsiaaltoetuste raames oli omaette elavatel üliõpilastel võimalus taotleda toimetulekutoetust, vähesematel juhtudel jagati seda ka ühiselamutes elavatele üliõpilastele, kellel seaduslikult sellele siiski õigust ei olnud. Ning tagastatava rahalise toetusena oli üliõpilasel võimalik taotleda õppelaenu, mille tingimused sarnanesid praegu kehtiva õppelaenusüsteemi omadega.
Õppetoetused Eestis 2003–2010
2003. aastast rakendatud ja praegu kehtiva õppetoetuste süsteemi alusel on õppetoetuse taotlemise õigus Eesti kodanikul või Eestis alalise või tähtajalise elamisloa alusel viibival õpilasel, kes läbib kutseõpet või omandab kutsekeskharidust õppekaval, kus on riigi finantseeritavaid koolituskohti, või üliõpilasel, kes omandab kõrgharidust õppekaval, kus on riikliku koolitustellimuse alusel moodustatud õppekohti. Seda juhul, kui ta õpib täiskoormusega ega ole ületanud õppekava nominaalkestust. Lisaks võivad õppurid, kelle elukoht asub väljaspool omavalitsusüksust ja sellega piirnevaid omavalitsusi, kus asub õppeasutus, taotleda täiendavat rahalist toetust eluaseme- ja transpordikulude katmiseks.
Õppetoetust võib taotleda kaks korda aastas viieks õppekuuks õppekava nominaalkestuse õppeaastate arvule vastaval arvul aastatel; esimese aasta õppur saab toetust taotleda vaid teisel semestril (veebruarist juunini). Toetus makstakse üliõpilasele välja kord kuus õppeasutuse poolt. Põhitoetuse ning täiendava toetuse määramisel arvestatakse õppemahu täitmise ja õpitulemuste alusel kujunevat paremusjärjestust.
Õppetoetuste eraldamise aluseks on riigi finantseeritavate koolituskohtade või riikliku koolitustellimuse alusel moodustatud õppekohtade olemasolu. Kõrgharidusinstitutsioonidele eraldatavad toetuste summad arvutatakse sõltuvalt riigi rahastatavate kohtade arvuga, mis korrutatakse põhitoetuse koefitsiendiga (kinnitatakse igal aastal Haridus- ja Teadusministri määrusega, 0,35 2007. aastal) ning põhitoetuse suurusega (kehtestatakse igal aastal riigieelarvega ning eraldatakse õppeasutustele Haridus- ja Teadusministeeriumi eelarve kaudu, alates 2003. aastast on summa püsinud muutumatuna – 800 krooni). Täiendava toetuse eraldised kujunevad sarnaselt: riigi finantseeritavate õppekohtade arv korrutatuna täiendava toetuse koefitsiendiga (0,4 2007. aastal) ja täiendava toetuse suurusega (kehtestatakse igal aastal riigieelarvega, alates 2003. aastast on summa olnud 400 krooni).
Õppetoetusi on võimalik taotleda kõigil õppuritel, ka õppemaksu tasuvatel üliõpilastel, kes on immatrikuleeritud õppekavale, kus on ka riigi finantseeritud õppekohti. Arvestades, et 55% üliõpilastest maksab õppemaksu ja vaid 45% õpib riigi finantseeritud kohtadel, ja põhitoetuse koefitsient on 0,35, võib väita, et põhitoetuse saajate osakaal kõikidest üliõpilastest võiks olla kuni 16%; täiendava toetuse puhul 18%. Samas tegelikud andmed kinnitavad, et 2006. aastal sai põhitoetust vähem kui 15% kõikidest üliõpilastest.
Eritoetused
Lisaks on õppeasutusel õigus kuni viis protsenti põhitoetuse ja täiendava toetuse vahenditest, mis neile eraldatud, suunata eritoetuse fondi, mille kasutamise korra kinnitab õppeasutuse nõukogu ja millest toetuse eraldamise alused on õppeasutuse enda otsustada. Enamasti jagatakse sellest fondist toetusi vastavalt üliõpilase majanduslikule olukorrale. Seega jagatakse parimal juhul 5% toetussummadest üliõpilaste majanduslikku toimetulekut arvesse võttes.
Täiendavad toetused
Õppetoetuste süsteemile lisaks on loodud riiklik stipendiumiprogramm Kristjan Jaak, mille eesmärk on toetada Eesti kõrgkoolide magistri- ja doktoriõppe üliõpilaste õpinguid ja välislähetusi.
Õppetoetused Soomes
Üliõpilaste toetamise ajalugu ulatub aastasse 1969, kui hakati andma õppelaene. Sellele lisandus 1972. aastast õppetoetuste jagamine ja 1977. aastast eluasemetoetuse võimaldamine. Samuti puudub õppemaks, üliõpilased maksavad vaid iga-aastast üliõpilasliitude liikmemaksu.
Rahaline abi õppuritele koosneb järgmistest osadest
Õppetoetus
Toetuse saamise maksimaalseks perioodiks on nominaalne õppeaeg (iga aasta kohta 9 kuud, iga semestri kohta 5 kuud) pluss 10 kuud (st üks aasta lisaks). Üldse on rahaline toetus võimalik kuni 70 kuuks. Teise kõrghariduse või eriala vahetamise korral lahutatakse eelnevate õpingute ajal saadud toetuskuude arv.
Saadava põhitoetuse suurus sõltub:
Sissetulekuks loetakse kõik toetused ja maksustavad tulud (v.a üliõpilastoetus) aasta jooksul. Iga toetuskuu jaoks on lubatud sissetulek 505 eurot ja iga toetusevaba kuu jaoks 1515 eurot. Saades 9 kuud toetust, on lubatud sissetulek kuni 9090 eurot aastas, ilma et toetus väheneks. Toetus on maksustatav sissetulek, kuid kui üliõpilasel ei ole muud sissetulekut lisaks sellele, siis ta ei pea sellelt maske maksma.
Eluasemetoetus
Toetust makstakse õppuritele, kes elavad üüritud, rentimise või ostuõigusega pinnal. Toetusele ei ole õigust neil, kes elavad oma vanematega, kes omavad ise oma elamispinda või kelle elamispinda omab abikaasa, või kui elamispinnal elab ka enda, abikaasa või partneri laps. Toetusele mittekvalifitseeruvatel on võimalus taotleda üldist eluasemetoetust. Eluasemetoetus katab 80% üürist, kuid ei väljastata juhtudel, kui üür on väga väike või suur. Maksimaalne eluasemetoetus 2007/2008. õppeaastal on 200 eurot kuus. Oma vanema omanduses või neilt üüritud elamispinnal elades on maksimaalne toetus ligi 60 eurot kuus. Kui vastav elamispind asub aga vanematega ühes hoones, siis makstakse üliõpilasele küll eluasemetoetust ligi 60 eurot, kuid põhitoetuse eraldamisel käsitletakse teda kui vanematega koos elavat õppurit. Abikaasa või partneriga koos elades arvestatakse ka tema sissetulekuga eluasemetoetuse andmisel. Partneri sissetuleku piirsummaks on 15 200 eurot aastas, iga seda 680 euroga ületava sissetuleku puhul vähendatakse toetust 10 protsendi võrra.
Õppelaen
Õppelaen on saadaval õppuritele, kes kvalifitseeruvad toetuse saamisele, välja arvatud juhul, kui tegemist on alla 20-aastaste eraldi elavate õppuritega, kes võivad laenu saada ka ilma toetuse õiguseta. Valitsus tagab kõrghariduse omandajatele lisatagatiseta õppelaenu summas 300 eurot kuus. Õppelaenu intress on 3,5–4%, kuid õpingute ajal maksab üliõpilane intresse vaid ühe protsendi ulatuses kaks korda aastas. Ülejäänud intressid lisanduvad laenusummale. Alates 2005/2006. õppeaastal sisseastunutest on õigus saada maksusoodustust, kui nad lõpetavad õigeaegselt ja nende laen ulatub lõpetamisel üle 2500 euro.
Intressitoetus on avatud kõigile madala sissetulekuga ja paralleelselt põhitoetust mittesaanud üliõpilastele. Selle saamiseks ei tohi kogu sissetulek nelja eelnenud kuu kohta ületada keskmiselt 775 eurot.
Mobiilsus
Täielikult väljaspool Soomet toimuva kursuse või kraadi omandamiseks saavad toetust vaid Soome, Euroopa Liidu ja Šveitsi kodanikud ja nende pereliikmed. Taotlejad peavad viimasest viiest aastast vähemalt kaks aastat olema Soome residendid. Mittekodanikele kehtivad mõned lisatingimused. Välismaal õppijatele makstakse toetust samadel alustel kodumaal õppijatele. Ka eluasemetoetus (tavaliselt 210 eurot kuus) ja õppelaen (440 eurot) on võimalikud. Soome kodakondsuseta välisüliõpilastele laienevad samad toetused Soome haridusasutustes juhul, kui neil on alaline elamisluba muudel eesmärkidel kui õppimine ja nad on Soomes elanud vähemalt kaks aastat.
Taotlemise protseduur ja maksmine
Toetust on võimalik taotleda KELA kontorites, kodulehe kaudu ja haridusinstitutsioonides. Enamik tudengeid saab esialgu eeltäidetud avaldusevormi. Toetust eraldatakse alates sellest kuust, kui seda taotletakse. Toetus eraldatakse kohe maksimaalseks perioodiks. Lisaks on lisaavaldused täiendava toetuse saamiseks (nt suvekoolideks, suvekuudeks jne) ja toetuse tühistamiseks. Iga aasta saadetakse automaatselt uus otsus toetuse eraldamise kohta, kui üliõpilase informatsioon ei ole muutunud.
Üliõpilasel on kohustus teada anda eraldi vormiga, kui nende andmed on muutunud. Iga aasta märtsi lõpus vaadatakse maksustamise andmed üle. Kui möödunud aasta sissetulek on piirsummat ületanud, tuleb vahe koos inflatsiooniga tagasi maksta. Üliõpilased peavad teada andma kõikidest stipendiumidest, toetustest, praktikatasudest ja välismaalt teenitud sissetulekust
Statistika
Avaliku sektori kulutused moodustasid 2003. aastal üle 96% kõigist kõrgharidusele tehtud kulutustest ja olid 2,05% SKP-st. Üliõpilaste toetused moodustasid 17,4% kõigist kõrghariduskulutustest. Võimalikke toetuse saajaid on 500 000, kuid vaid 300 000 (60%) saab tegelikult toetust, sest alla 20-aastased seotud vanematega ja 50% üliõpilastest õpib osakoormusega, samal ajal töötades. Võimalikke laenusaajaid on 300 000, kuid vaid 125 000 taotleb laenu.
OECD aruandes välja toodud toetussüsteemi tugevuste ja nõrkuste seas on positiivsena nimetatud Soomet. Nimelt nähakse Soome kõrghariduse ja üliõpilaste toetuse süsteemi omapärase kombinatsioonina turumajandusliku nõudluse ja plaanimajandusest, mis rahuldab hästi kõigi vajadusi ja soosib võrdset ligipääsu haridusele.
Ühe peamise probleemina on välja toodud õppelaenude süsteemi nõrkust. Nimelt tähendab madal laenuvõtjate protsent seda, et üliõpilastel on laenuvõtmise ees hirm, sest puudub kindlus lõpetamise järgse töö leidmises ja laenu tagasimaksmises. Üheks probleemi lahenduseks oleks muuta laenu tagasimaksmise protseduuri hüpoteekstiilist sissetulekust sõltuvaks.
Õppetoetused Norras
Õppemaks avalikes kõrgkoolides puudub, üliõpilased maksavad vaid üliõpilashoolekande liikmemaksu ligi 40 eurot semestris. Norra Riiklik Õppelaenufond (Lånekassen, i.k NSELF) alustas tööd 1947. aastal. See jagab üliõpilastele toetust nii tagastamatu toetuse kui õppelaenu näol, katmaks eluaseme, elamise ja õppematerjalidega seotud kulud. 1970. aastatel loobuti toetuste väljamaksmisel üliõpilase vanemate majandusliku seisundi arvessevõtmisest.
Rahaline abi õppuritele koosneb järgmistest osadest:
Õppetoetus
Õigus toetusele on üliõpilasel, kellel on alaline elamisluba (va Põhjamaade kodanikel) ja kes on vastuvõetud Norra ülikoolidesse või muudesse keskhariduse järgsetesse õppeasutustesse. Toetuse saamiseks peab üliõpilane õpingute ajal läbima kõik eksamid. Toetussummat väljastatakse õppeaastas 10 kuuks ja seda võib saada kokku 8 aastat, tingimusel, et ei jääda akadeemilises edasijõudmises kursusest maha rohkem kui ühe aasta jagu.
Saadava toetuse summa oleneb:
Õppelaen
Õppemaksu maksvad eraülikoolide üliõpilased saavad taotleda lisalaenu kuni 50 880 Norra krooni aastas. Laenud (nii põhitoetus kui ka lisalaen) on õpingute ajal intressivabad Tagasi maksma tuleb hakata umbes 7 kuud pärast lõpetamist. Riiklik õppelaenufond võimaldab üliõpilastele tagasimaksmise skeeme, kus madala sissetuleku, töötuse, haiguse, lapsesünni ja hooldamise ajal saab tagasimakseid edasi lükata ja intressidest loobuda. Laenusumma kustutatakse täielikult või osaliselt töövõimetuse ja kõige põhjapoolsemas Norra osas töötamise korral.
Mobiilsus
Välismaale õppima suunduvatele Norra kodanikest üliõpilastele võimaldatakse põhitoetust samadel tingimustel kodumaal õppivate üliõpilastega. Lisaks on neil õigus saada kahe edasi-tagasi reisi (kodukoha ja õpingutekoha vahel) kompenseerimist, millest 70% on tagastamatu toetus ja 30% laen. Kui väljaspool Põhjamaid õppides peab maksma õppemaksu, on võimalik taotleda eraldi toetust selle katmiseks (53 240 Norra krooni), kusjuures väljavalitud eriti kõrge õppemaksuga institutsioonides õppiv tudeng võib saada lisatoetust 56 290 Norra krooni. Ja mitteinglisekeelsesse institutsiooni vastuvõetud üliõpilased võivad taotleda toetust keelekursuste jaoks.
Välismaalt Norrasse õppima tulevatel üliõpilastel on Norra kodanikega samad õigused juhul, kui neil on alaline elamisluba. Lisaks pakub Norra teatud regioonidest tulevatele üliõpilastele võimalust 100% tagastamatut toetust saada juhul, kui pärast õpinguid naastakse oma kodumaale.
Helge tee (film)
"Helge tee" on 1940. aastal valminud Nõukogude Liidu mängufilm.
Õppetoetus
Taotlemise protseduur ja maksmine
Suurem osa taotlustest võetakse vastu riikliku õppelaenufondi kodulehel täidetava elektroonilise avalduse kaudu. Toetusi võib taotleda sügiseti ja kevaditi. Riiklikus õppelaenufondis oli 2004. aastal hõivatud 350 töötajat, neist 110 regionaalsetes kontorites. Administreerimiskulud ulatusid 271 miljoni Norra kroonini, sh tööjõukulud moodustasid 141 miljonit.
Helge tee (film)
Süžee
Filmi peategelane on lihtne külatüdruk Tanja Morozova, kes kujuneb filmi jooksul majateenijast eeskujulikuks kangruks. Pererahvas viskab Tanja välja. Tal õnnestub tööle saada kudumisvabrikusse koristajaks, varsti saab aga temast kangur. Tanja paistab silma võitluses kahjuritega, temast saab stahhaanovliku liikumise töökangelane. Teda autasustatakse Lenini ordeniga ning ta valitakse Ülemnõukogu saadikuks.
Õppetoetus
Statistika
Avaliku sektori kulutused moodustasid 2003. aastal peaaegu 97% kõigist kõrgharidusele tehtud kulutustest ja olid 2,32% SKP-st. Üliõpilaste toetused moodustasid 36,7% kõigist kõrghariduskulutustest.
OECD aruandes välja toodud toetussüsteemi tugevuste ja nõrkuste seas on positiivsena välja toodud, et süsteem lähtub üliõpilastest kui iseseisvatest indiviididest, kes ei pea lootma vanemate toetusele. Samuti on sealne rahaline toetus laenude ja toetuste näol üks heldemaid, olles piisavalt suur, et katta enamik elamiskuludest. Õpingute lõpetamist ja efektiivsust soodustab edasijõudmisest sõltuvalt kujuneb tagastamatu toetuse osa. Kiitust pälvis veel erainstitutsioonides õppivatele üliõpilastele loodud õigused toetuse saamiseks, mis on avalikes institutsioonides õppivatega võrdsed. Veel on neil võimalus lisalaenule õppemaksu tasumiseks. Selline süsteem avardab üliõpilaste valikuvabadust ja tagab erinevate institutsioonide arengu. Ka välismaal õppivatele üliõpilastele võimaldatakse toetust, see omakorda suurendab rahvusvahelisust.
Osaliselt nähakse probleemide lahendusena sissetulekust sõltuvat laenu tagasimaksmise süsteemi, mis vähendaks kohustuste täitmata jätmise hulka ja hirmu laenu võtmise ja tagasimaksmise ees ka vähemkindlustatud elanikkonna seas.
Õppetoetused Rootsis
Avaliku sektori kõrghariduseinstitutsioonides puuduvad õppemaksud, kuid üliõpilased on kohustatud maksma registreerimisetasu üliõpilasliidule.
Toetussüsteemi eest vastutab Riiklik Õppetoetuste Keskus (Centrala studiestödsnämnden, CSN). Hiljuti on süsteemi reformitud eesmärgiga tõsta toetusesaaja iga ja toetuse suurust.
Õppetoetus
Toetust võib saada ülikoolis, kolledžis või mõnes muus keskharidusejärgses riigi akrediteeritud institutsioonis õppiv kuni 54-aastane õppur, kui ta õpib vähemalt 50% koormusega ja õpingud kestavad vähemalt kolm nädalat. Maksimaalne toetuse saamise periood on 240 nädalat, mis vastab ligikaudu kuuele õppeaastale.
Toetussumma suurus sõltub järgmisest:
Õppelaen
Õppelaenu võtmise määr väheneb alates 45. eluaastast. Kuni 45. eluaastani saab laenu võtta kuni 240 nädala ulatuses, sealtmaalt 220 ja 54-aastaselt vaid 40 nädala ulatuses. Õpingute ajal arvatakse kord poolaastas 150 krooni laenu administreerimise eest laenust maha. Intressi hakatakse laenult arvestama alates esimesest tagasimaksest. Alates 25. eluaastast on võimalus täiendavatel tingimustel võtta lisalaenu 393 Rootsi krooni kuus, mida makstakse kuni 120 nädalat, et kergendada sissetuleku vähenemise üleminekut.
Laenu tagasimaksmist peab alustama kõige varem 6 kuud pärast viimase toetuse saamist. Õpingute ajal vähendatakse tagasimakstava summa suurust. Tagasimaksuperiood on kuni 25 aastat või vähem, kui laenuvõtja saab varem 60-aastaseks. Laenumaksete vähendamise ja maksepuhkuse võtmise korral kustutatakse laen hiljemalt laenuvõtja 68-aastaseks saamisel või haigestumise korral. Lisaks on võimalik võtta sihtotstarbelist lisalaenu õpingutega seotud kulude (nt õppevahendid, reisid, õppemaksud) tasumiseks. Laenuintressi laenu tagasimaksmisel otsustab igal aastal valitsus, 2003. aastal oli see 3,2% aastas. Laenuintressid ei ole maksuvabad.
Mobiilsus
Välismaal õppides toetab riik Rootsi kodanikke ja välismaalasi, kes on viimasest viiest aastast vähemalt kaks elanud Rootsis. Välismaal õppimise ajal saab toetust, kui õpingud toimuvad väljaspool Rootsit, kestavad vähemalt 13 nädalat ja vastavad Rootsi süsteemi nõuetele. Ka vahetusüliõpilastel on õigus toetusele, kui nende välismaal saadud ainepunktid on ülekantavad ja õpingud kestavad vähemalt 13 nädalat.
Lisaks on mitmeid lisalaenude taotlemise võimalusi. Nii on täiendavate kulude katmiseks õigus taotleda lisalaenu. Õppemaksude olemasolul on võimalus taotleda õppemaksulaenu kuni 1350 Rootsi krooni nädalas. Laenu saab võtta ka ühe edasi-tagasi sõidu jaoks kord poolaastas. Mainitud laenuvõtmise võimalused on avatud vaid õppuritele, kellel on õigus saada põhitoetust ja laenu.
Esmasseenelised
Esmasseenelised (Protomycetaceae) on kottseente sugukond.
Õppetoetus
Mobiilsus
Rootsi kodanikega samadel alustel võivad toetussüsteemist osa saada üliõpilased, kes on Euroopa Liitu või Majandusühendusse kuuluvate riikide kodanikud või nende sugulased ning lisaks töötavad Rootsis, nende sugulased töötavad Rootsis või on neil alaline elamisluba. Välismaalaste puhul hinnatakse kõigepealt vastavust eelnevalt kirjeldatud kriteeriumidele ja seejärel vastavust Rootsi õppuritele kehtestatud kriteeriumidele (koormus, sissetulek, institutsioon). Toetust eraldatakse korraga vaid üheks aastaks.
Kaudsed toetused
CSN-i kaardiga kaasneb ravikindlustus ja mitmed soodustused transpordis ja teistes teenustes.
Taotlemise protseduur ja maksmine
Toetust võib taotleda igal hetkel kord aastas, kuid tagasiulatuvalt makstakse seda vaid neli nädalat hetkest, kui avaldus jõuab Riiklikku Õppetoetuste Keskusse (CSN). Kõik avaldustevormid on saadaval keskuse kodulehel. Keskus tegeleb info jagamise ja nõustamise, avalduste registreerimisega, toetuste ja laenude väljamaksmise ja tagasinõudmisega ning kaebuste läbivaatamisega. Üliõpilane on kohustatud oma andmete muutumisest (aadressi muutumine, koormus, sissetulekud) kohe keskust teavitama. Üliõpilase sissetulek arvutatakse poolaasta kohta. Üleliigne toetus ja laen (kui üliõpilane ei ole vastanud tingimustele) tuleb üliõpilasel tagasi maksta. Liigse toetussumma tagasimaksmisel nõutakse hiljem maksudest mahaarvatavat intressi (2007. aastal 6,97%).
Statistika
Avaliku sektori kulutused moodustasid 2003. aastal üle 86% kõigist kõrgharidusele tehtud kulutustest ja olid 2,16% SKP-st. Üliõpilaste toetused moodustasid 28,4% kõigist kõrghariduskulutustest.
Õppetoetused Taanis
Taanis on keskharidusejärgne haridus üle 18-aastastele taanlastele tasuta nii riiklikes kõrgkoolides kui ka enamikus erakõrgkoolides.
Toetussüsteem sai alguse 1950. aastatest. Praegune toetuste ja laenude süsteem loodi 1988. aastal, kui suurendati oluliselt rahalist toetust ja alustati nn vautšerisüsteemi. Õppetoetustesüsteemiga tegeleb riiklik õppetoetuste ja laenude amet (Styrelsen for Statens Uddannelsesstøtte) Taani Haridusministeeriumi juhtimisel, tehes koostööd teiste haridusinstitutsioonidega.
Rahaline abi õppuritele koosneb järgmistest osadest: