cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Magento
Omadused
Magento sisaldab ka alusteemat, mille abil saab luua algse veebipoe. Kuid kasutajatel on võimalik installida erinevaid teemasid, mis muudavad lehe välimust ja selle funktsioone. Magento võimaldab teemade vahetamist veebisaidil, ilma et kaoks lehtede sisu. Teemasid saab installida tõstes vajalikud failid üles serverisse, kus veebisait asub. Selleks saab kasutada FTP-d või SSH-d. Ning teemasid saab aktiveerida administreerimispaneeli kaudu.
Magento arendajad on loonud mooduleid, mis laiendavad programmi algset funktsioonivalikut. Kasutajad saavad installida mooduleid neid internetist alla laadides ning seejärel veebilehe serverisse tõstes või Magento Connect Manageri kaudu mooduli Extension Key'd kasutades.
Magento võimaldab kasutajatel integreerida paljusid domeeninimesid ühte juhtpaneeli ning hallata ühest administreerimispaneelilt rohkem kui ühte poodi.
Sthaviravaada
Sthaviravaada (sanskriti keeles sthavira nikāya, 'vanemate õpetus') oli varajase budismi koolkond, mis lahknes mahasanghikast teisel suurkogul, umbes 100 aastat peale Buddha parinirvaanat.
Sthaviravaada koolkond jagunes hiljem mitmeteks harukoolkondadeks (sarvastivaada, pudgalavaada) ning koolkondade rühmaks üldnimetusega vibhajyavāda (paali keeles vibhajjavāda), millest omakorda said alguse veel paljud koolkonnad (mahīśāsaka, dharmaguptaka, kāśyapīya jt), sealhulgas tāmraparnīya, mis hiljem sai tuntuks kui theravaada.
Toomas Rang
Toomas Rang (sündinud 10. novembril 1951 Tallinnas) on Eesti elektroonikateadlane.
Toomas Rang on Silvia ja Heino Rangi poeg.
Haridus
TPI kõrgkoolipedagoogika kursused 1981/82; viibinud mitmel korral Saksamaal teadustööl alates 1984. a-st Kieli Rakenduskõrgkoolis ja Saarimaa Ülikoolis.
Tehnikateaduste kandidaat (PhD, Ungari RV Teaduslik Atestatsioonikomisjon) 1981 (nostrifitseeritud NSV Liidu KAKi poolt 1981); tehniline doktor (Múszaki doktor, Budapesti Tehnikaülikool) 1981; dotsent 1984 (kinnitus 1987); professor 1996.
Töökäik
TTÜs 1975–…: elektroonika kateedri TU sektori vaneminsener 1975–77, vanemteadur ja tunnitasuline õppejõud 1981–82, vanemõpetaja 1982–84, dotsent 1984–92; automaatikateaduskonna kasvatusala prodekaan 1982–85, dekaan 1985–87; elektroonikainstituudi mikroelektroonika dotsent 1992–96, elektroonikadisaini õppetooli juhataja 1994–2013, professor 1996–2013; elektroonikainstituudi direktor 1999–2016; infotehnoloogia teaduskonna teadusprodekaan 2006–2012; Thomas Johann Seebecki elektroonikainstituudi siduselektroonika õppetooli juhataja, professor 2013-2016; Thomas Johann Seebecki elektroonikainstituudi kognitiivelektroonika teaduslabori juhataja (1,00) 2017; Thomas Johann Seebecki elektroonikainstituudi direktor 2017-2018; Thomas Johann Seebecki elektroonikainstituudi professor 2017-...
AS Clifton, nōukogu liige 1997-2013; elektroonika-, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia arenduskeskuse ELIKO nõukogu esimees 2003–2007.
Teadustöö põhisuunad
jõu- ja mikroelektroonika. Loonud koos O. Korolkoviga difusioonkeevitusel põhineva kõrgtemperatuursete ränikarbiid-Schottky dioodide valmistamise tehnoloogia; uurinud matemaatilis-füüsikalise mudeli abil suurepinnaliste metall-pooljuhtkontaktide mittehomogeensust, selgitanud sellega kaasneda võivat voolu väljapressimise efekti ja lokaalseid isesoojenemise nähtusi. Ülikooliharidusele vastava mikroelektroonika-alase kõrghariduse rajajaid Eestis; juhtinud pikaajalist koostööd Budapesti Tehnikaülikooli elektronseadiste kateedri ja Ungari TAga, ka Darmstadti Tehnikaülikooli ja Saarimaa Ülikooli ning Furtwangeni Rakendusteaduste Ülikooliga. Eesti-Rootsi elektroonika-alase ühisprojekti ESTPID üks organisaatoritest. Pooljuhtseadiste numbrilise modelleerimise meetodid; füüsikaliste nähtuste uurimine ränikarbiidis, et luua uusi lokaalseid mudeleid füüsikaliste protsesside kirjeldamiseks; räniseadiste tarbeks loodud arvutiprogrammide kohandamine ränikarbiidseadiste tarbeks.
Teaduskorralduslik tegevus
On olnud Eesti Masinaehitusliidu Elektroonika- ja Aparaadiehituse Ettevõtete Ühenduse (ELA) juhatuse aseesimees, liige; Eesti Elektriinseneride Üldkogu liige; Teadus- ja Arendusnõukogu innovaatikaekspert; Balti elektroonikaajakirja Baltic Electronics toimetuskolleegiumi liige. Esinenud paljudel rahvusvahelistel teaduskonverentsidel, olnud programmikomiteede liige ja esimees ning toimetanud konverentsimaterjale. TTÜ automaatikateaduskonna TEMPUS-volinik; TTÜ mehhatroonikakomisjoni liige; TTÜ esindaja Eesti Inseneride Liidu juhatuses 2006–...; IEEE (The Institute of Electrical and Electronics Engineers) liige.
Harrastused
Muusika, sport. Olnud vabariigi koondise liige iluuisutamises (NSV Liidu meistersportlane 1976), kateedri ja teaduskonna spordiorganisaator ja Tallinna noorte muusikaklubi aktivist. Omab iluuisutamise vabariikliku kategooria kohtuniku kvalifikatsiooni a-st 1981.
Pavel Kogan
pisi|200px|Pavel Kogan (2008)
Ta on 1989. aastast Moskva Riikliku Akadeemilise Sümfooniaorkestri peadirigent ja kunstiline juht. Ühtlasi oli ta aastatel 1998–2005 Ameerika Ühendriikide Utah' osariigi sümfooniaorkestri kutsutud peadirigent.
Ta lõpetas Tšaikovski-nimelise Moskva Riikliku Konservatooriumi üheaegselt kahel erialal – viiuli ja dirigeerimise erialal. Üliõpilasena võitis 1970. aastal Helsingis Sibeliuse rahvusvahelise viiuldajate konkursi. Dirigendidebüüt toimus tal 1972. aastal NSV Liidu Riikliku Akadeemilise Sümfooniaorkestriga.
Isiklikku
pisi|400px|[[Moskva riiklik sümfooniaorkester koos dirigent Pavel Koganiga (2013)]] Viiuldajad olid ka isa Leonid Kogan, ema Jelizaveta Gilels ja poeg Dmitri Kogan. Onu Emil Gilels oli kuulus pianist ning õde Nina Kogan on pianist ja muusikapedagoog.
Grundzāles muiža
Grundzāles muiža (tõlkes Grundzāle mõis) on küla (mazciems) Lätis Smiltene piirkonnas Grundzāle vallas.
Grundzāles muiža asub valla keskosas Stepupe kaldal. Küla on kujunenud endise Grundzāle mõisa hoonetekompleksi juurde. Grundzāles muiža asub valla keskusest Grundzālest 7,8, piirkonna keskusest Smiltenest 24,8 ja Riiast 146,5 kilomeetri kaugusel.
Külas asub Kalnrijase bussipeatus.
Külas kasvavad Grundzāle mõisa haab, Grundzāle mõisa lehis ja Palejase tamm on looduskaitse all.
Lüllemäe külanõukogu
Lüllemäe külanõukogu oli külanõukogu Valga rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Kaagjärve külanõukoguga.
Bas-Rhini departemangu haldusüksuste loend
Bas-Rhini departemangu haldusüksuste loend toob ära kõik departemangu haldusüksused (alldepartemangud, kantonid ja vallad). Lisaks on toodud ka INSEE kood. Vald Strasbourg on jagatud mitme kantoni vahel. Igasse kantonisse mille vahel on vald jagatud kuulub ka kindel territoriaalne osa vallast.
Haguenau
Bischwilleri kanton Haguenau' kanton Niederbronn-les-Bains'i kanton
Molsheim
Molsheimi kanton Rosheimi kanton Saales'i kanton Schirmecki kanton Wasselonne'i kanton
Saverne
Bouxwiller'i kanton Drulingeni kanton Marmoutier' kanton La Petite-Pierre'i kanton Sarre-Unioni kanton Saverne'i kanton
Sélestat-Erstein (keskus Sélestat)
Barri kanton Benfeld'i kanton Ersteini kanton Marckolsheimi kanton Obernai' kanton Sélestati kanton Villé kanton
Strasbourg-Linn
Strasbourg 1. kanton Strasbourg 2. kanton Strasbourg 3. kanton Strasbourg 4. kanton Strasbourg 5. kanton Strasbourg 6. kanton Strasbourg 7. kanton Strasbourg 8. kanton Strasbourg 9. kanton Strasbourg 10. kanton
Strasbourg-Maa (keskus Strasbourg'i linn)
Brumathi kanton Geispolsheimi kanton Hochfeldeni kanton Schiltigheimi kanton Truchtersheimi kanton Illkirch-Graffenstadeni kanton Mundolsheimi kanton Bischheimi kanton
Wissembourgi
Lauterbourg'i kanton Seltzi kanton Soultz-sous-Forêts' kanton Wissembourgi kanton Wœrthi kanton
Zend Framework
Zend Framework (ZF) on avatud lähtekoodiga objektorienteeritud veebirakenduste raamistik, mis on kirjutatud programmeerimiskeeles PHP 5 ning avaldatud uue BSD-litsentsi all.
Zend Frameworki versioon 1.7 vajab töötamiseks vähemalt PHP versiooni 5.2.4 ja Zend Framework 2.0 vajab vähemalt PHP versiooni 5.3.3. Zend Frameworki kõik komponendid on täielikult objektorienteeritud ning vastavad E_STRICTi nõuetele, mis tuleb kasuks testide kirjutamisel ning aitab kirjutada puhast ja töökindlat koodi. Samuti on ZF-il paljude andmebaaside tugi, nende hulgas MariaDB, MySQL, Oracle, IBM DB2, Microsoft SQL Server, PostgreSQL, SQLite ja Informix Dynamic Server.
Maria Jotuni
thumb|Maria Jotuni (aastal 1930) Maria Gustaava Jotuni (aastani 1906 Haggrén, aastast 1911 Maria Jotuni-Tarkiainen; 9. aprill 1880 Kuopio – 30. september 1943 Helsingi) oli soome kirjanik.
Ta sündis Kuopios, kus ta lõpetas Kuopio soome tütarlastekooli. Aastatel 1900–1904 õppis ta Helsingi Ülikoolis kirjandust, kunstiajalugu ja esteetikat.
Jotuni on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.
Graball
Graball on mitme paiga nimi.
Luule Allika
Luule Allika (sünninimi Luule Saareke; 7. mai 1929 Valga – 27. juuni 2004 Tallinn) oli eesti tööstusjuht ja rahvasaadik.
Läti külanõukogu
Läti külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.
Luule Allika
1948. aastal lõpetas ta Tallinna 7. Keskkooli. 1963. aastal lõpetas Tallinna Kergetööstuse Tehnikumi tehnik-tehnoloogina. 1969. aastal lõpetas ta Tallinna Polütehnilise Instituudi rahvamajanduse planeerimise erialal.
Läti külanõukogu
Külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Raasiku vallas. Külanõukogu keskus asus Läti külas.
Luule Allika
1948. aastast töötas ta Tallinna pesumajas õmblejana. Hiljem omandas praakeri ja juurdelõikaja eriala, seejärel töötas vahetusmeistri, konstruktori, vanemmeistri, peakonstruktori ja peainsenerina.
Läti külanõukogu
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Läti külanõukogu 1950 septembris Harju rajooni koosseisu. Harju rajoonis.
1954 juunis Läti külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Raasiku külanõukogu koosseisu.
Luule Allika
Aastatel 1990–1993 oli ta AS Elina direktori asetäitja tootmise alal, 1994–1995 AS Schmidt ja Ko meister, 1996. aastast OÜ Klotax meister.
Aastatel 1980–1990 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu X ja XI koosseisu saadik. Eesti NSV Ülemnõukogu X koosseisus oli ta naiste töö ja olme ning emade- ja lastekaitse komisjoni sekretär, Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseisus sama komisjoni esimehe asetäitja.
NLKP liige 1971. aastast, oli ka EKP revisjonikomisjoni liige. 1986. aastast EKP Keskkomitee liige.
Ta on maetud Rahumäe kalmistule.
Pudgalavaada
Pudgalavaada (sanskriti keeles pudgalavāda, paali keeles puggalavāda; ka vātsīputrīja, sammitīja) oli varajase budismi koolkond, mis tekkis 3. sajandil e.m.a sthaviravaada koolkonnast ja mis püsis kuni 9. või 10. sajandini. Koolkonna kõige iseloomulikumaks vaateks on õpetus pudgala ehk "isiksuse" olemasolust, milles teiste koolkondade esindajad nägid vastuolu Buddha isetuse (anātman 'i) kontseptsiooniga. Pudgalavaada koolkonna järgi on "isiksus" lõplikult reaalne substraat, mis teeb võimalikuks ümbersündide, mälu ning teo ja teovilja seaduse (karma) toimimise.
Eero Rannak
Eero Rannak (aastani 1937 Erich Ritsland, 7. detsember 1907 Räpina vald, Võrumaa – 31. oktoober 1972 Tartu) oli eesti keemik.
Elulugu
Eero Rannak oli talupidaja poeg.
Lõpetas 1926 Räpina Gümnaasiumi ja 1933 Tartu Ülikooli keemia osakonna; keemiamagister (1939, TTÜ), keemiakandidaat (ümber atesteeritud 1949), väitekiri "Kalorimeetrilisi katseid tselluloosi hüdrolüüsi kohta". Oli 1933–1935 tööline Tartu ja Tallinna värvimisvabrikutes. 1934–1936 TÜ keemilise tehnoloogia labori vanemassistent, 1936–1941 TTÜ keemilise tehnoloogia labori assistent, 1941–1943 teadur Ida Söeuurimise Instituudi Sverdlovski ravimite katsetehases ja 1943–1944 NSV Liidu Teaduste Akadeemia Uurali filiaali vedelkütuste laboris, 1944–1956 TTÜ keemiatööstuse protsesside ja aparaatide kateedri juhataja, dotsent; 1947–1949 ka teadusliku uurimise sektori juhataja, 1955–1968 TÜ kaubandusökonoomika kateedri dotsent, 1968–1972 TÜ kaubatundmise ja kaubanduse organiseerimise kateedri dotsent.
Teadustöö
Uurimisvaldkond: keemilise tehnoloogia probleemid, tselluloosi hüdrolüüs, fosforiidi töötlemine, kiudainete värvimine ja pleegitamine, toiduainete keemia ja tervisliku toitumise probleemid, kütteainete kasutamise ökonoomsus. Üle 60 teadustrükise.
Jaan Pentšuk
Jaan Pentšuk (sündinud 25. novembril 1950 Tartus) on eesti keemik.
Elulugu
Lõpetas 1969. aastal Tartu 5. Keskkooli ja 1977. aastal Tartu Riikliku Ülikooli keemiaosakonna, keemiakandidaat (1989, Moskva Toitlusinstituut), väitekiri "Сорбент для ионной хроматографий и его применение при исследовании оxраны окружающей среды".
Oli aastatel 1977–1989 Tartu Linna Sanitaar-Epidemioloogia Jaama arst-laborant, 1989–1991 Eesti NSV TA Keemia Instituudi teadur, 1991–1992 Tartu Ülikooli analüütilise keemia kateedri vanemteadur, 1993–2003 keemilise füüsika instituudi dotsent, 2003– analüütilise keemia õppetooli teadur.
Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: kromatograafia, sanitaarkeemia, keskkonnakaitse. Üle 60 teadustrükise.
Setumaa lipp
pisi|Setomaa lipp Setomaa lipp on setude asustatava Setomaa lipp. Lipp valiti 2003 Obinitsas toimunud VII Setu Kongressil. Kongressil valiti lipp nelja kandidaadi seast. Väljavalitud lipu pühitses Värska kirikus ülempreester Andreas Põld.
30. jaanuaril 2020 kinnitas Setomaa vallavolikogu Setomaa lipu Setomaa valla lipuks.
Kuukõdrik
Kuukõdrik (Biscutella) on taimeperekond ristõieliste sugukonnas.
Perekonda kuulun 46–53 liiki, mis on levinud Kesk- ja Lõuna-Euroopas ning Vahemere ümbruses.
Klagenfurti maaringkond
Klagenfurti maaringkond on ringkond (Bezirk) Austrias Kärnteni liidumaal.
Omavalitsusüksused
Linnad (Städte) on rasvases kirjas; turulinnad (Marktgemeinden) on kaldkirjas.
Hadrianus (Kulõk)
pisi|200px
Hadrianus (ukraina keeles Адріан Adrian; kodanikunimega Руслан Іванович Кулик  Ruslan Ivanovõtš Kulõk; sündinud 25. märtsil 1972 Stavnõtsja külas Hmelnõtskõi oblastis Ukraina NSV-s) on Ukraina Õigeusu Kiriku Šepetivskõi piiskop.
Jausa palvela
alt=Jausa baptisti palvemaja|pisi|300x300px|Jausa baptistikoguduse palvela Jausa palvela on Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Jausa külas asuv baptistide palvela.
Palvela ehitati 1923. Palvela sarnaneb ehituse poolest Hiiumaa vallas asuva Luguse palvelaga.
Ljudmõla Rudenko
pisi|Ljudmõla Rudenko (1928)
Ljudmõla Volodõmõrivna Rudenko (ukraina keeles Людмила Володимирівна Руденко; 27. juuli 1904 Lubnõ, Poltava kubermang – 28. veebruar 1986 Leningrad) oli ukraina päritolu Nõukogude Liidu maletaja, maailmameister (1950–1953), naiste suurmeister (1976).
Rudenko osales 1946. aastal NSV Liidu ja Suurbritannia vahelises male raadiomatšis. Aastavahetusel 1949/1950 mängis ta naiste maailmameistrivõistluste turniiril uue maailmameistri selgitamiseks. 16 osavõtjaga turniiri võitiski Rudenko, edestades teiseks jäänud NSV Liidu 1949. aasta meistrit Olga Rubtsovat. 1953. aastal kaotas ta MM-tiitlimatšis pretendentide turniiri võitnud Jelizaveta Bõkovale. 1955. aastal toimunud pretendentide turniirist (võitis Olga Rubtsova) Rudenko osa ei võtnud. Rubtsova sai võiduga õiguse MM-tiitlimatšile, kuid ootamatult otsustas FIDE teisiti – korraldada MM-tiitlimatši asemel 1956. aastal matšturniir maailma kolme tugevaima maletaja vahel (Bõkova, Rudenko ja Rubtsova). Selline turniir toimuski, kuid Rudenko jäi seal kolmandaks.
Ta sai FIDE-lt 1950. aastal naiste rahvusvahelise meistri ja rahvusvahelise meistri ning 1976. aastal naiste suurmeistri nimetuse.
Lümanda külanõukogu
Lümanda külanõukogu oli külanõukogu Kingissepa rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Lümanda vallas. Külanõukogu pindala oli 199 km² (1977).
Liencourt
pisi|Liencourt'i kirik
Liencourt asub 26 km Arrasist läänes, teede D339 ja D79 ristumiskoha ümbruses.
pisi|tühi|
Maardu Linnameeskond
Maardu Linnameeskond on 1997. aastal asutatud Eesti jalgpalliklubi, mis tegutseb Maardus.
Ajalugu
Maardu LM võitis 2017. aasta Esiliiga, kuid loobus kõrgliiga kohast. 2018. aastal võideti taas Esiliiga ning 2019 mängiti Meistriliigas. Meistriliiga lõpetati 10. kohal ning langeti 2020. aastaks Esiliigasse.
Häädemeeste Lasteaed
pisi|Lasteaed vaadatuna [[Häädemeeste Mihkli kirik|kirikutornist]] pisi|Häädemeeste Lasteaed Häädemeeste Lasteaed asub Häädemeeste alevikus aadressil Lasteaia 4.
Lasteaed avati Häädemeestel 1958. aastal ja alguses tegutseti hoones, kus praegu paikneb Häädemeeste valla teenuskeskus. 1982. aasta detsembrini töötas lasteaed kaherühmalisena. Samal aastal sai lasteaed uueks asupaigaks kohaliku kolhoosi poolt ehitatud ja kuuele rühmale planeeritud maja, kus tegutsetakse tänaseni.
Ühes hoone tiivas asub Häädemeeste Raamatukogu.
2012. aastal 4 rühma 63 lapsega.
Alates 2018.aastast on lasteaia direktori kt Sale Leppik.
Lasteaed on kandnud ka nime Häädemeeste Lasteaed "Naerukajakas".
Tsiibetlased
Tsiibetlased (Viverridae) on kiskjaliste seltsi kuuluv sugukond kassilaadseid loomi. Väliste tunnuste poolest eristavad neid kaslastest muuhulgas pikem koon ja lühemad jäsemed.
Tsiibetlate hulka kuulub 33 liiki 14 perekonnast, kes elutsevad laialdaselt Aafrikas, Lõuna-Euroopas ning Lõuna- ja Kagu-Aasias.
Rank
Rank on saksa je eesti perekonnanimi.
Bà Rịa-Vũng Tàu provints
Bà Rịa-Vũng Tàu provints on 1. järgu haldusüksus Vietnamis, riigi kagurannikul.
Rank
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Rank 61 inimesel (32 mehel ja 29 naisel). Perekonnanimede levikult on Rank meeste puhul 3626. ja naiste puhul 4566. kohal.
Bà Rịa-Vũng Tàu provints
Lisaks mandriosale kuuluvad provintsi Côn Sơni saared.
Provintsi keskus on Bà Rịa.
Provints on jagatud kaheksaks haldusüksuseks (5 piirkonda ja kolm linna).
Käsitöökool
Käsitöökool on õppeasutus, kus õpetatakse erinevaid käsitööalasid.
Eesti esimese vabariigi ajal nimetati käsitöökoole tööstuslikeks koolideks ja naiskutsekoolideks.
== Koole ==
Maadlus 1992. aasta suveolümpiamängudel
right|150px|Olümpiarõngad right|150px|Maadlus Maadlus 1992. aasta suveolümpiamängudel toimus Hispaanias Barcelonas.
Sadala palvela
Sadala palvela on Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Sadala külas asuv baptistide palvela. Palvelat kasutab Sadala baptistide kogudus.
Palvela ehitati 1911.
Maadlus 1992. aasta suveolümpiamängudel
Medalialad
Nii Kreeka-Rooma kui ka vabamaadluses võisteldi kümnes kaalus: kuni 48 kg, kuni 52 kg, kuni 57 kg, kuni 62 kg, kuni 68 kg, kuni 74 kg, kuni 82 kg, kuni 90 kg, kuni 100 kg ja kuni 130 kg.
Sony Interactive Entertainment
pisi|Ettevõtte peakorter [[Tokyos]] Sony Interactive Entertainment (SIE), varem Sony Computer Entertainment (SCE) ja Sony Network Entertainment, on Sony tütarettevõte, mis toodab videomänge, sealhulgas PlayStationit.
Ettevõte asutati 16. novembril 1993 Tokyos.
Ettevõttel on üle 8000 töötaja rohkem kui 50 riigis, kõige rohkem USA-s.
Grotūzis
Grotūzis on küla (mazciems) Lätis Smiltene piirkonnas Smiltene vallas. Grotūzis asub valla keskosas Smiltene loodepiiril. Küla asub valla keskusest Kalnamuižast 3,1, piirkonna keskusest Smiltenest 2,2 ja Riiast 135,9 kilomeetri kaugusel.
Nurmiste
Nurmiste on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Nurmiste uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Gertreu, Neuhaus, Perkman, Schneider, Sikk ja Täkk. Nikolai Nurmiste palvel kanti Nurmiste perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 49 all (Siseministeeriumi teadaanne 5. aprillist 1935).
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Nurmiste Eestis alla viiel mehel ja alla viiel naisel.
Robert A. Heinlein
Robert Anson Heinlein (/ˈhaɪnlaɪn/; 7. juuli 1907 Butler, Missouri – 8. mai 1988 Carmel-by-the-Sea, California) oli Ameerika Ühendriikide ulmekirjanik, aerokosmose insener ja mereväeohvitser. Ta oli üks esimesi ulmekirjanikke, kes pööras oma teostes tähelepanu teaduslikule täpsusele ja oli seega nn kõva teadusulme alamžanri pioneer. Tema kirjatöödes, mis hõlmavad nii ilu- kui liigikirjandust, väljendub imetlus kompetentsuse vastu ja rõhutamine kriitilise mõtlemise väärtusele. Heinlein esitas oma süžees lugejale sageli provokatiivseid olukordi, mis esitasid väljakutse ühiskondlikele moraalinormidele.
Temast sai üks esimesi Ühendriikide teadusulmekirjanikke, kelle tööd jõudsid peavooluajakirjadesse nagu The Saturday Evening Post. Ta oli aastakümneid üks edukamaid teadusulmekirjanikke ning koos Isaac Asimovi ja Arthur C. Clarke'iga peetakse teda tihti üheks ingliskeelse teadusulme "Suurde kolmikusse" kuuluvaks. Heinleini tuntumate tööde hulka kuuluvad "Tähesõdalased" ("Starship Troopers"; 1959), "Võõrana võõral maal" ("Stranger in a Strange Land"; 1961) ja "Kuu on karm armuke" ("The Moon Is a Harsh Mistress"; 1966).
Heinlein kasutas teadusulmet kui võimalust uurida provokatiivseid sotsiaalseid ja poliitilisi ideid ning spekuleerida, kuidas teaduse ja tehnika areng võib kujundada poliitikat, rassi, religiooni ja seksi tulevikku. Tema teostes oli mõnikord vastuolulisi aspekte, näiteks teoses "Kuu on karm armuke", militarism teoses "Tähesõdalased" ja tehnoloogiliselt pädevad naistegelased, kes olid hirmuäratavad, kuid sageli stereotüüpselt naiselikud.
Heinlein pälvis elu ajal neli Hugo auhinda. Alates 2003. aastast antakse välja temanimelist ulmekirjandusauhinda.
Keele Infoleht
Keele Infoleht on eesti keelekorralduse teemasid kajastav kvartalileht.
Keele Infoleht on ilmumist alustanud kahel korral: esmalt Eesti keelenõukogu teatajana ja siis selle väljaandena 31. oktoobril 2006. Teist korda hakkas Keele Infoleht ilmuma 21. septembril 2007, kui ilmus Sirbi lisalehena numbri all 1(3). Väljaandjaks on sealtpeale SA Kultuurileht, kuid lehe aluseks on jätkuvalt Eesti keelenõukogu avanumbri sedastus, et keeleküsimustega seoses räägitakse sageli "vaid ebamäärasest eesti keele ja selle puhtuse säilitamise vajadusest, omamata ülevaadet, mis vahenditega seda tegelikult on võimalik teha ja mis projektid-programmid-tegemised meie riigis selle nimel juba käimas on".
Paberkujul ilmub leht HTMi rahastatuna neljal leheküljel neli korda aastas sama kuupäeva Sirbi vahel, elektrooniliselt leiab selle Sirbi kodulehelt. Lehe toimetaja on Aili Künstler, kujundaja Piia Ruber. Adressaadina on silmas peetud laia silmaringiga lugejat, kes huvitub eesti kultuurist, mille põhikandja on põhiseaduse järgi eesti keel.
Christoph Lode
Christoph Lode (sündinud 11. jaanuaril 1977 Kaiserslauternis) on saksa kirjanik. Ta kirjutab ka pseudonüümi Daniel Wolf all.
Aastatel 1997–2001 õppis ja töötas Lode Ludwigshafenis. Alates 2009. aastast pühendas end kirjutamisele ja elab koos perega Speyeris.
EELK teeneterist
EELK teeneterist on Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku välja antav teenetemärk. Peale teeneteristi annab EELK välja veel kahte teenetemärki: EELK kuldristi ja EELK teeneteristi tunnustusmärki.
Vastavalt EELK kirikuseadustikule antakse teeneterist "vaimulikule või ilmiktöötegijale, kes on ustavalt teeninud kogudust või mõnel EELK tegevusalal osutanud märkimisväärseid teeneid. Teeneterist võidakse anda ka isikule, kes ei ole EELK teenistuses, kuid on osutanud EELK-le märkimisväärseid teeneid."
Teeneteristi statuudi kinnitab EELK Konsistoorium.
Oleviku Naljalisa
alt=Oleviku Naljalisa 1883|pisi|Oleviku Naljalisa 1883 esileht Oleviku Naljalisa oli esimene Eesti pilkeleht, mis ilmus 1883. aasta 19. detsembril Tartus Oleviku ajalehtede nr. 49 ja nr. 50 lisalehena, kuid valitsus keelustas naljalisade väljaandmise. Toimetaja oli Ado Grenzstein. Karikatuurid ajalehte joonistas tema vend Tõnis Grenzstein.
Juba enne Oleviku Naljalisa oli Ado Grenzstein oma 1881. aasta lõpul käima hakanud ajalehes Olevik võtnud juba tarvitusele karikatuure, kus pilgati kohalikke avaliku elu tegelasi ja tekstiga nalju oldi avaldati joonealusena Eesti ajakirjanduses nii Eesti Postimehes ja Sakalas, oli Oleviku Naljalisa esimene pilkeleht, mis spetsiaalselt nalja ja pilkeleheks oli trükitud. Ajaleht ise oli nelja leheküljeline ja sisaldas 16 karikatuuri, lisaks oli üks maleülesanne. Põhimõtteliselt avaldati selles ka eesti esimene kolmepildiline koomiks „Jäljed. Kole näitemäng kolmes pildis. Sünnitanud ja ette mänginud cand. Tähtjas", mis kirjeldas kirjanikena tuntud tegelasi Ado Grenzsteini ja Mihkel Vesket - Ado Grenzsteini ja Aleksander Sõrdi kohtuprotsessis, kus A. Sõrd süüdistas A. Grenzsteini, et teda 1883 Olevikus numbrites 13-15 laimatud ja tema head nime rikutud.
Miks karikatuuris Mihkel Vesket kujutati, ei osatud arvata, kuid võib arvata, et kuna Mihkel Veske oli selles protsessi oluline tunnistaja, siis ei tahetud teda sündmuse kirjeldamisest välja jätta. Aleksander Sõrdile antud varjunimi ''cand. Tähtjas'' oli saadud juba enne antud kohtuprotsessi eel olnud kirjavahetuses, kus Aleksander Sõrd oli ennast nimetanud tähtjaks Eesti meheks.
Ka Oleviku Naljalisas ilmunud karikatuurid ajalehe Valguse toimetajast Jakob Kõrvest tehtud karikatuurid tõi Ado Grenzsteinile kaela kohtuprotsessi, kuna Jakob Kõrv esitas kaebekirja, milles loetles Oleviku Naljalisa süüd - ,...Toimetaja Ado Grenzstein on oma ajalehes "Olevik" teinud mind rea kirjalikkude ja pildiliste kujutuste ja väljenduste objektiks, mille sihiks pole mitte ainult minu au ja minu kutset kahjustada, vaid mis on ka tõepoolest palju kahjustanud ...Et krooni pähe panna haavamistele, alandamistele ja kahjustamistele, mis "Olevik" mulle on kuhjanud, avaldab A. Grenzstein lõpus "Oleviku Lisalehes" nr. 49 ja 50 hulga tsinkograafilisi karikatuure minu isiku ja minu lehe kohta. Selle lisalehe teisel leheküljel kujutab ta võrukaelanäoga "Tuisulast", viib minu ajalehe "Valguse" ühendusse selle pildiga ja laseb seda "Tuisulast" öelda: "Noh, küll meie kapsad ka õitsevad, kui "Valgus" välja tuleb." "Tuisulasi" on Grenzstein alati oma lehes täiesti moraali- ja kombelagedate, rikutud inimestena kujutanud." Nende karikatuuride protsess kestis kuus aastat. Asi läks raekohtute sulgemise järel 1889. aastal edasi veel Riia ringkonnakohtusse. See protsess lõppes ilma kohtuotsuseta, sest 7. augustil 1890. aastal saabus ringkonnakohtule Jakob Kõrvalt kiri, milles ta palus asja esialgu mitte veel edasi minna. Ja arvatavasti sedasi ka kogu lugu lõppes.
Kuid arvatavasti antud Jakob Kõrve kohtuprotsess lõpetas ka Oleviku Naljalisa edaspidise ilmumise, kuna 24 augustil 1884 oli esitanud Kõrvi kaebekirjas suunas kohtu tähelepanu sellele, et „Härra Grenzsteinil puudub Ülemtrükivalitsuse luba oma lehes pilte või karikatuure tuua". Esimeses Oleviku numbris 23. detsembril 1881, kus Grenzstein avaldab Trükivalitsuse poolt lubatud töökava. Selles oli lubatud trükkida "mitmesuguseid lugusid, jutte, laule (tarvilisel korral nootidega), salme, segasõnumeid, naljatusi, tõsiseid ja naljakaid ülesandeid ja küsimusi, mõistatusi jne". Kuid karikatuure ei olnud antud loas nimetatud. Kuigi antud tähelepanek tuli kohtule alles mitu kuud hiljem, millele järgnes lehe keelustamine, siis soovi korral oleks saanud Oleviku Naljalisa selle ajani edasi ilmuda. Siiski arvatakse, et Grenzsteini hoiatati juba enne isiklikult ja ta ise loobus lehe väljaandmisest. Tähelepanu on ka vääriv, et 1884. aastast alates ei ilmunud Olevikus ega ka Oleviku Lisalehes enam ühtegi karikatuuri, küll väikeste eranditega, kuni 1889. aastani. Siis sai Grenzstein Ülemtrükivalitsuselt loa kõiksugu pilte trükkida, kuid pilkelehte Grenzstein enam ei avaldanud.
Leo Rannamägi
Leo Rannamägi (aastani 1936 Leo Strandberg, 7. juuli 1929 Tartu – 18. aprill 2022) oli eesti tehnikateadlane.
Viljandi Eesti Põllumeeste Selts
Viljandi Eesti Põllumeeste Selts oli Viljandis tegutsenud põllumeesteselts (viimati MTÜ, kustutati 19. juunil 2012).
Leo Rannamägi
Elulugu
Leo Rannamägi on töölise poeg.
Viljandi Eesti Põllumeeste Selts
Selts asutati 1871. aastal. Seltsi presidentide hulgas olid Carl Robert Jakobson (1876-1882 ), Joosep Kapp ja Jüri Jaakson.
Leo Rannamägi
Elulugu
Ta lõpetas 1948 Tallinna 1. Keskkooli kuldmedaliga, aastal 1953 Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusinsenerina ja 1965 Ehituse Teadusliku Uurimise Instituudi aspirantuuri. Olnud aastatel 1961–1966 Silikaltsiidi Teadusliku Uurimise ja Projekteerimise Üleliidulise Instituudi sektorijuhataja ja osakonnajuhataja ning 1966–1991 Autoklaavse Silikaatbetooni Teadusliku Uurimise Instituudi labori ja osakonna juhataja.
Teadustöö
Uurimisvaldkond: silikaatbetoonide füüsikalis-mehaanilised omadused (eriti pikaaegse deformeerumise alal ning kõrgete temperatuuride tingimustes), ehituskonstruktsioonide tulekindlus. Võtnud vahetult osa silikaatbetooni tootmise ja kasutamise evitamisest paljudes endise NSV Liidu regioonides. 38 teadustrükist.
Kodukits
Kodukits (Capra hircus või Capra aegagrus hircus) on veislaste sugukonda kitse perekonda kuuluv sõraline.
Nii isas- kui ka emaskitsedel on sarved. Siku sarved võivad olla 50–70 cm pikad, emasloomadel on sarved tunduvalt lühemad.
Kodukitsel sünnib korraga 1–3 (harva 4 või 5) talle. Tiinus kestab 21–22 nädalat.
Kitsi on kasvatatud piima, liha ja naha pärast, tänapäeval peamiselt piima pärast. Kitsepiimast tehakse ka juustu, võid ja muid piimatooteid.
2008. aastal peeti Eestis 4000 kodukitse.
Terminoloogia
Üldnimetus – kits, emaloom – kits, isaloom – sikk, sokk, poeg – tall.
Kõrve raudteepeatus
Kõrve raudteepeatus oli raudteepeatus Ida-Viru maakonnas Avinurme vallas Sonda–Mustvee raudteeliinil.
Kõrve peatuskohas asus lisaks peateele üks tupiktee.
Peatusele eelnes Sonda suunalt Avinurme raudteejaam ja järgnes Piilsi pooljaam.
Peatus suleti 1968. aasta mais seoses Avinurme–Mustvee kitsarööpmelise raudteelõigu sulgemisega.
Judovka
pisi|Judovka asendikaart thumb|Vaade Judovkale Judovka (vene keeles Юдовка) on Läti linna Daugavpilsi osa. Asub Daugava jõe lõunapoolsel kaldal.
Judovka oli juutide küla. Aastal 1926 liideti Grīva linnaga, aastast 1953 Daugavpilsi koosseisus. Judovkas asub 1909. aastal rajatud vanausuliste palvemaja (ühine Maļutka külaga).
Jean-Bédel Bokassa (Kesk-Aafrika kroonprints)
Jean-Bédel Bokassa (sündinud 2. novembril 1973) oli Kesk-Aafrika kroonprints 4. detsembrist 1976 kuni 21. septembrini 1979 ja on Bokassa keiserliku perekonna pea alates 3. novembrist 1996.
Tema vanemad olid keiser Jean-Bédel Bokassa ja keisrinna Catherine Denguiadé.
4. detsembril 1977 osales ta oma isa kroonimise tseremoonial.
Maardu külanõukogu
Külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Iru vallas. Külanõukogu keskus asus Kroodi külas.
Liginiški
pisi|Liginiški asendikaart Liginiški (vene keeles Лигинишки) on Läti linna Daugavpilsi osa. Asub Daugava jõe lõunapoolsel kaldal. Aastal 1864 asus seal Liginiški poolmõis, mille juures pruuliti õlut. Aastast 1953 Daugavpilsi koosseisus.
Maardu külanõukogu
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Maardu külanõukogu 1950 septembris Harju rajooni koosseisu.
1954 juunis Maardu külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Jõelähtme külanõukoguga.
Residentuur (õppevorm)
Residentuur on õppevorm arstiteaduse valdkonnas, mille lõpetanud omandavad eriarsti kvalifikatsiooni. Residentuuris õppijat nimetatakse residendiks.
Richard Bedford Bennett
Bennettil oli bakalaureusekraad õigusteaduses ning ta lõpetas Dalhousie Ülikooli 1893. aastal. Poliitikaga alustas Bennett 1897. aastal, mil ta asus teenima Loodealade ja Alberta seadusandlikke kogusid. Kanada alamkojaga liitus Bennett 1911. aastal, kus ta esindas Albertat. Hiljem töötas ta ka riigiteenistuse peadirektori (1916) ja justiitsministrina (1921). Konservatiivse Partei juhiks sai ta 1927. aastal ning kolm aastat hiljem valiti ta peaministriks. Peamiselt seetõttu, et Bennett oli lubanud suurejooneliselt suure depressiooni tagajärgedega tegeleda. Ta alahindas täielikult majanduskriisi ja selle pikaajalisi tagajärgi ning võttis kasutusele vaid üsna nõrgad meetmed (nt pisut kõrgemad tariifid ja tööpuuduse leevendamine). 1935. aastal pakkus Bennett välja seadusandliku programmi, mis sarnanes USA president Franklin D. Roosevelti uue kursiga, kuid tema ideed ja meetmed tekitasid umbusku tema enda parteis. 1935. aasta valimistel kaotas ta Mackenzie Kingile. Opositsiooni juhtis ta 1938. aastani ning läks samal aastal pensionile.
Residentuur (õppevorm)
Etümoloogia
Residentuuri mõiste pärineb Ameerika Ühendriikidest ja on tuletatud inglise keelest. Osa residentuuriõppest toimus residentuuri algusajal ja toimub ka tänapäeval haiglates. Vabade õppekohtade puudusel, kuid ka teatud kindla programmiosa läbimiseks on arst sageli sunnitud sõitma teises asulas olevasse haiglasse. Kuivõrd mitmes eraldi asulas elamispinna omamine on kulukas, pakuvad haiglad vahel ööbimisvõimalust haigla ruumides. Teiste sõnadega, arst resideerib (ingl k resident – asukas, ajutiselt elamispinnal viibiv inimene) haiglas. Residendi mõistest tuletati mõiste residentuur (ingl k residency).
Richard Bedford Bennett
Noorus
Bennett sündis New Brunswicki provintsis Hopewell Hillis 1870. aastal. Bennett on ainus Kanada peaminister, kes on New Brunswickist pärit. Tema perekond elas vaesuses, kuigi kunagi olid nad olnud edukad laevaehituses. Nooruses oli Bennett usin lugeja, ta oli silmapaistev õpilane ning temast sai juba 18-aastaselt direktor. Suviti töötas ta advokaadibüroodes. Ta lõpetas Dalhousie Ülikooli õigusteaduse erialal. Pärast seda pakuti talle tööd Calgary advokaadibüroos ning hiljem asutas ta enda büroo. 1897. aastal kolis Bennett läände.
Residentuur (õppevorm)
Residentuuris õppiva arsti nimetamine võõrkeeltes
Inglise keelt kõnelevates riikides võib residentuuris õppivat arsti nimetada mitmeti. Ameerika Ühendriikides on tavalisteks nimetusteks resident, resident physician või resident medical officer. Ühendkuningriigis nimetatakse residentuuris õppivat arsti sageli house officer, senior house officer või registrar. Laialdaselt kasutatakse ka nimetust post-graduate trainee. Osades õppeprogrammides omandab arst tavaliselt poole residentuuri õppeprogrammi läbimise järel nimetuse senior resident (eesti k vanemresident). Nimetustes esinev sõna officer ei ole residentuuri kui õppevormi kontekstis seotud sõjaväelise hierarhiaga.
Richard Bedford Bennett
Noorus
Ta töötas mõni aeg koos oma lapsepõlvesõbra Max Aitkiniga ning nad olid koos väga edukad. Bennettist sai enne 40. eluaastat multimiljonär. Ta ei tarbinud alkoholi ega suitsetanud, samuti ei abiellunud ta kunagi. Bennett oli filantroop ning annetas heldelt koolidele, haiglatele ja hädasolijatele.
Residentuur (õppevorm)
Residentuuri seotus muude arstiteaduslike õppevormidega
Residentuur seisab arstiteaduslike õppevormide seas eraldi. Residentuuri pääsemiseks peab kandidaadil olema arstikraad ehk arstiteaduse kuueaastane põhiõpe peab olema lõpetatud. Paralleelselt on võimalik õppida residentuuris ja doktorantuuris, ehkki see on pingelise ajagraafiku tõttu väga koormav. Sagedaste eksituste tõttu tuleb eraldi rõhutada, et residentuur erineb doktorantuurist, arstiteaduse põhiõppest, internatuurist, kliinilisest ordinatuurist ja kliinilisest praktikast.
Richard Bedford Bennett
Poliitiline karjäär
Bennett lõpetas ülikooli 1893. aastal ja kolm aastat hiljem valiti ta Chatami linnavolikogu liikmeks New Brunswickis. 1898. aastal võitis ta Loodealade assamblee valimised ning see suurendas taas tema tahet osaleda poliitikas. Bennett oli väga osav kõnemees, kes rääkis kiiresti ja soravalt. 1905. aastal sai temast Alberta esimene Konservatiivse Partei juht.
Föderaalpoliitikaga hakkas Bennett tegelema 1911. aastal ning ta valiti Calgary parlamendi liikmeks. Teda ei valitud valitsuskabinetti ja see valmistas talle pettumust. Siiski paistis ta silma tööka ja veenva esinejana. Bennett polnud siiski oma positsiooniga rahul ning ei kandideerinud 1917. aastal uuesti.
Konservatiivse Partei juht
Bennettist sai 1921. aastal justiitsminister, kuid järgmistel valimistel ta kohta ei saanud. 1926. aastal pidas ta mitmeid ameteid, olles rahandusminister, siseministri kohusetäitja ja kaevandusministri kohusetäitja. 1927. aastal sai temast rahvusliku Konservatiivse Partei juht. Ta püüdis usinalt partei ühtsust suurendada ja annetas ka ise selleks raha. 1930. aasta valimistel lubas Bennett luua uusi töökohti, aidata töötuid ja viia Kanada taas maailmaturule. Konservatiivid olid edukad ning Bennettist sai peaminister.
Peaminister
Bennett üritas eri meetmetega suure depressiooni tagajärgi leevendada. Näiteks võeti vastu seadus, mis andis 20 miljonit avalikeks töödeks. Seadusele tehti aasta hiljem täiendus, mis pakkus abi põllumeestele ja töötutele, samuti pidi see aitama ehitada infrastruktuuri. Tänu Bennetti valitsusele oli põllumeestel kergem laene hankida. Bennett kutsus Ottawas kokku majanduskonverentsi, mis aitas elavdada kaubandust. Näiteks suurendas see kaupade müüki Suurbritannias.
Bennetti ja tema valitsuse pingutustele vaatamata süvenes majanduskriis. Ta oli küll lubanud tagajärgedega jõuliselt tegeleda, kuid avastas, et kriisist väljatulemiseks ühtset programmi luua on keeruline. Järjest enam hakati teda nägema ebapädeva juhina. 1934. aastaks olid nii paljud kodanikud kui ka tema enda partei liikmed tema vastu pöördunud ja tema populaarsus vähenes. On ajaloolasi, kes arvavad, et Bennett sattus peaministriks väga halval ajal ning kui ta oleks mõnel teisel perioodil peaminister olnud, ei oleks tal nii halba mainet.
Opositsiooni juht
Bennett oli valimistulemustest löödud, kuid oli siiski tugev opositsiooni juht. Ta oli andekas väitleja ning osales alamkojas pea alati, esitades teravaid küsimusi. Terviseprobleemide tõttu pidi ta 1938. aastal Konservatiivse Partei liidri kohalt tagasi astuma.
Hilisem elu
Peale tagasiastumist asus Bennett elama Suurbritanniasse, mis oli olnud tema pikaaegne unistus. Ta pidas erinevaid ettekandeid ja osales mitmes nõukogus. Samuti töötas Bennett lord Beaverbooki assistendina, nende teenete eest määras Winston Churchill Bennetti Lordide Kotta ning temast sai vikont.
Bennetti tervis halvenes järk-järgult ning 1947. aastal suri ta südameataki tagajärjel. Enne seda annetas ta heldelt eri organisatsioonidele, koolidele, haiglatele, kirikutele ja paljudele teistele asutustele. Bennett on ainuke Kanada peaminister, kes pole maetud Kanadasse, vaid Inglismaale.
Portimonense S.C.
Portimonense Sporting Clube on Portugali spordiklubi, mis on eelkõige tuntud oma jalgpallimeeskonna poolest. Klubi tegutseb Algarve regioonis Portimãos.
Portimonense jalgpallimeeskond mängib riigi kõrgliigas Primeira Liga. Portimonense ei Portugali jalgpallis suuri tiitleid võitnud. Aastatel 1979–1990 püsiti 11 hooaega järjest Portugali kõrgliigas. Hooajal 1984–85 saadi liigas klubi ajaloo parim koht, kui jäädi viiendaks. Järgmisel hooajal osaleti UEFA karika esimeses ringis, kus kaotati Serbia klubile FK Partizan kahe mängu kokkuvõttes 1:4. Aastatel 1983, 1987 ja 1988 jõuti Portugali karikavõistlustel poolfinaali.
Hooajal 2010–11 mängiti esimest korda pärast 20 aastat taas kõrgliigas, kuid liigasse püsima ei jäädud. 2016–17 võideti Portugali esiliiga ja tõusti tagasi kõrgliigasse. Enne seda mängiti kõrgliigas hooajal 2010–11.
Klubi kodustaadion on Estádio Municipal de Portimão, mis mahutab 9544 pealtvaatajat.
Kapellskär
Kapellskär on neem Rootsis Norrtälje vallas. See asub umbes 100 km Stockholmist kirdes.
Sarvastivaada
Sarvastivaada koolkond (sanskriti keeles sarvāstivāda ‘kõik-on-olemas-õpetus’) oli 3. sajandist e.m.a kuni 7. sajandini mõjukaim budismi koolkond Indias ja Sise-Aasias, eriti Gandhāras.
Koolkonna keskse õpetuse kohaselt on dharmad ehk seadmused olemas kogu aeg ega ole taandatavad millelegi muule.
Sarvastivaada koolkond töötas välja kuuest ületavast toimingust koosneva virgumistee skeemi, mis sai hiljem oluliseks mahajaanas. Samuti lõid nad kuulsa eluratta kujundi, mis sai hiljem tuntuks Tiibeti budismis.
Soomusauto C15TA
Soomusauto C15TA (inglise keeles C15TA Armoured Truck) oli Kanadas Teise maailmasõja ajal toodetud neljarattaveoga soomustatud sõiduk.
Ajalugu
Soomusauto C15TA töötas välja General Motors Kanada USA M3 Scout Cari eeskujul. Soomusauto põhines Chevrolet' C15 CMP veokil. Aastatel 1943–1945 toodeti Oshawas Ontarios 3961 sõidukit. Soomuskered tootis Hamilton Bridge Company.
Mõned masinad jäid kasutusele 1960. aastateni.
Välislingid
Otter (pantserwagen)
Priit Penu
Priit Penu (sündinud 18. juulil 1970 Kuressaares) on eesti mullateadlane.
Elulugu
Priit Penu on agronoomi poeg.
Lõpetas 1988 Kuressaare 1. Keskkooli, 1993 Eesti Põllumajandusülikooli agronoomiateaduskonna; õppis 1996 EPMÜ magistrantuuris, oli 1996–2001 doktorantuuris, põllumajandusmagister (1996, EPMÜ), väitekiri "Agroökosüsteemidest pärineva orgaanilise aine voog mulda". Oli 1993–1998 ühtlasi EPMÜ mullateaduse ja agronoomia instituudi laborant, nooremteadur, assistent ja lektor, 1998–2002 Lääne-Eesti Saarestiku Biosfääri Kaitseala spetsialist, 2002–2004 Taimse Materjali Kontrolli Keskuse mullaseire büroo juhataja, 2004– Põllumajandusuuringute Keskuse mullaseire büroo juhataja. Lugenud mullateaduse, ökoloogia ja keskkonnakaitse kursusi.
Teadustöö
Uurinud autohtoonse orgaanilise aine voogu ökosüsteemidest mulda, peamiselt Saaremaa põllumuldades; põllumuldade seire. Üle 10 teadustrükise.
Rudolf Mößbauer
Rudolf Ludwig Mößbauer, eesti kirjanduses kasutatav nimekuju Rudolf Mössbauer (31. jaanuar 1929 München – 14. september 2011 Grünwald, Baieri) oli saksa füüsik.
1961. aastal jagas ta Robert Hofstadteriga Nobeli füüsikaauhinda.
Valitsejasugu
Valitsejasugu on suguvõsa, kuhu kuulub monarhe.
Ühe riigi ühest valitsejasoost monarhid moodustavad dünastia.
Vaheliku vapustused
Näidend avaldati trükis Loomingu Raamatukogu sarjas 2003. aastal (nr 18) Ants Järve järelsõnaga.
Sisukokkuvõte
Iroonilises võtmes näidend kirjeldab pops Rein Raasukese elu kahe vastandliku maailmavaatega suurtaluniku maade vahel 20. sajandi algul. Tema eluase käib protsessimiste tulemusel käest kätte. Pops peab vastavalt laulma kord ühe, kord jälle teise peremehe laulu. Sellistes oludes on popsil välja kujunenud omamoodi enesesäilitamisfilosoofia. Näidendi lõpus kuulutab pops välja iseolemise ja sõltumatuse, öeldes: "Seni kuni sinat pole oma sõna öelnud, ärgu tuldagu mulle näole."
Tõlked ja lavastused
Näidend tõlgiti ka läti keelde ja seda oldi valmis lavastama. Saksa okupatsioonivõimud keelustasid aga näidendi esitamise nii Eestis kui ka Lätis. Erinevates mälestustes erineb antud etenduste arv. Woldemar Mettuse andmetel etendus "Vaheliku vapustused" toona 31 korda ja etendustele osteti kokku 14 325 piletit. Viimane etendus toimus 18. juunil 1943. Näidendi lavastas Leo Kalmet, Rein Raasukest mängis Alfred Mering, Eevat Linda Tubin, Madlit Leia Kasumets, suurperemees Immaanueli Aado Hõimre, tema poega Sakariast Oskar Liigand, suurperemees Antsu Arno Suurorg, tema elukaaslast Tildet Lo Tui ja kaevumeister Toomaspärki Voldemar Alev. Mõnel etendusel oli Sakariase rollis Voldemar Panso ja Toomaspärgi rollis Juhan Jürgo.
Autor ise on meenutanud: "Vahelik tõi mulle selliseid vapustusi, milliseid ei oleks aimatagi osanud. Ma ei püüdnud olla selle näidendiga sugugi sihilik, aga nagu ütleb eesti vanasõna, et see karjub, kelle king pigistab, siis küll vist sakslased leidsid näidendi tuumast midagi, mis neid riivas, ja "Vahelik" võeti kavast ära."
Näidendi käsikiri säilis Eesti Kirjandusmuuseumis. Näidendit taheti avaldada esimest korda 1974. aastal, mil ilmus kogumik "Valitud näidendid" kuue Hugo Raudsepa näidendiga. Teos otsustati aga kogumikust välja jätta, kuna see ei olnud varem trükis ilmunud.
Teist korda lavastati näidend 1988. aastal Lydia Koidula nimelises Pärnu Draamateatris. Kolmas lavastus oli Soomes 1990. aastal Pyynikki Suveteatris; näidendi tõlkis soome keelde Juhani Salokannel, lavastas Jarno Hiiloskorpi. Trükis ilmus näidend alles 2003. aastal.
Vanemast võõrandamise vastane päev
Vanemast võõrandamise vastane päev on päev, millega juhitakse tähelepanu sellele, et lapsevanem hoiaks ja arendaks sidet lapsega ning et üks lapsevanem ei kaugendaks teist vanemat lapsest. Probleemi teadvustamise kuupäevaks on rahvusvaheliselt valitud 25. aprill. Idee võttis 2005. aastal kasutusele kanadalanna Sarvy Emo. Algne kuupäev oli 28. märts, aga muudeti et seda ühitada, Toronto vanemliku võõrandamise eksperdi Richard Warshaki kampaaniaga.
Esmakordselt korraldati vanemast võõrandamise vastast päeva 25. aprillil 2006. Sama aasta augustis registreeriti Kanadas Parental Alienation Awareness Organization (PAAO) (Vanemast Võõrandamise Teadvustamise Organisatsioon). 2011. aastal tunnustasid ametlikult 25. aprilli vanemate võõrandamise vastase päevana Bermuda, 17 USA osariiki (New York, Maine, Connecticut, Florida, Indiana, Iowa, Kentucky, Montana, Nebraska, Alabama, Arkansas, Georgia, Maryland, Mississippi, Lääne-Virginia, Indiana, Oklahoma) ja paljud Kanada linnad. Päeva on korraldatud vähemalt 25 riigis. Soomes näiteks aastast 2012.
Teadaolevalt esimesena käsitles vanemast võõrandamise sündroomi (parental alienation syndrome ehk PAS) põhjalikumalt alates 1985. aastast USA laste psühhiaater Richard Alan Gardner (1931–2003). Ta töötas oma teooria välja eranditult erapraksises saadud isiklike tähelepanekute põhjal, mille järgi sündroomi korral tegemist hälbe või isegi haigusega, mille korral laps ilma igasuguse põhjuseta alavääristab ning solvab pidevalt üht vanemat. Selles võib olulist rolli etendada teise vanema mõjutamine, mis on reeglina seotud lapse vaidlusega hooldusõiguse üle. Gardner on kirjutanud enam kui 40 raamatut ja 250 artiklit.
Eestis korraldati esmakordselt Vanemast võõrandamise vastase päeva raames 25. aprillil 2019 konverents, mis toimus Riigikogu konverentside saalis. Konverentsi kajastati mitmes meediaväljaandes.
Häädemeeste muuseum
pisi|Häädemeeste muuseum 2012. aastal Häädemeeste muuseum on piirkonna ajalugu ja kohalikku kultuuripärandit talletav vallale kuuluv muuseum, mis on asutatud 1991. aastal.
2004. aastast asub muuseum aadressil Kooli 9 paiknevas vanas kõrtsihoones, kus on varem tegutsenud ka Häädemeeste kool.
Muuseumi juhataja on Tiiu Pukk.
Muuseumi seinal on mälestustahvel Peeter Laredeile.
Häädemeeste Raamatukogu
pisi|Häädemeeste Raamatukogu Häädemeeste Raamatukogu asub Häädemeeste alevikus aadressil Lasteaia 4.
Raamatukogu juhataja on Mai Sepp.
2002. aastast on raamatukogus avalik internetipunkt.
Raamatukogu asutati 1926. aastal ja see paiknes algul Häädemeeste vallamajas. Hiljem on see asunud veel mitmes hoones, näiteks praeguses seltsimajas ja Dubkovski majas. 1996. aastast asub raamatukogu lasteaia hoones.
Häädemeeste valla raamatukogu haruraamatukogud on Kabli raamatukogu, Massiaru raamatukogu ja Treimani raamatukogu.
Häädemeeste vallas on veel Võiste Raamatukogu ja Uulu Raamatukogu.
Raadio (ajakiri, 1930)
Raadio : Üleriiklise Eesti Raadioühingu häälekandja oli ajakiri, mis ilmus alates 21. detsember 1930 – 1938 aastatel Tallinnas.
Ajakirja trükiti Tallinnas Eesti Ühistrükikojas ja ilmus korra nädalas hinnaga 20 senti.
Vastutavad toimetajad:
Karikatuurid ajakirjale joonistas Kaarel Joon.