cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Dūkštas
pisi Dūkštas (poola Dukszty) on linn Leedus Utena maakonnas Ignalina rajoonis, Dūkštase valla halduskeskus. Asub merepinnast 151 meetri kõrgusel.
Linna lähedal asub Dūkštase järv.
Linnas on keskkool, katoliku kirik, õigeusu kirik, raudteejaam ja raamatukogu.
Linna järgi on nime saanud Oandu lademe Dūkštase kihistu.
Kliima
Linnas on mandriline kliima. Jaanuaris 1987 registreeriti linnas Leedu madalaim kuu keskmine õhutemperatuur: –16,4 °C.
Ujumine 1968. aasta suveolümpiamängudel
400 m vabaujumine
Finaal: 23. oktoober Osavõtjaid: 37 Maailmarekord: 4.06,5 (1968) Ralph Hutton, Olümpiarekord: 4.12,2 (1964) Don Schollander, Olümpiavõitja 1984: 4.12,2 Don Schollander, <br style="clear:both;" />
1500 m vabaujumine
Finaal: 26. oktoober Osavõtjaid: 32 Riike: 21 Maailmarekord: 16.08,5 (1968) Michael Burton, Olümpiarekord: 17.01,1 (1964) Robert Windle, Olümpiavõitja 1964: 17.01,1 Robert Windle, <br style="clear:both;" />
Dūkštas
Ajalugu
Kuigi Dūkštase mõis rajati juba keskajal, on asulat ennast esmamainitud 1737. aastal. Kasvama hakkas asula XIX sajandi keskel, kui seda hakkas läbima Peterburi–Varssavi raudtee. Juulis 1871 toimus raudtee ehitusel kivimurru tööliste streik, mis oli esimene streik Leedu aladel.
Pantokraator (ansambel)
Ansambel on loonud ja lindistanud üle saja heliteose, toonud lavale kaks rokklavastust ning võitnud festivalidel arvukalt muusikapreemiaid.
Ujumine 1968. aasta suveolümpiamängudel
100 m seliliujumine
Finaal: 21. oktoober Osavõtjaid: 37 Riike: 28 Maailmarekord:  58,4 (1967) Roland Matthes, Olümpiarekord:  1.01,9 (1960) David Theile, Olümpiavõitja 1960: 1.01,9  David Theile], <br style="clear:both;" />
200 m seliliujumine
Finaal: 25. oktoober Osavõtjaid:30 Riike: 21 Maailmarekord:  2.07,5 (1968) Roland Matthes, Olümpiarekord: 2.10,3  (1964) Jed Graef, Olümpiavõitja 1964: 2.10,3  Jed Graef, <br style="clear:both;" />
100 m rinnuliujumine
Finaal: 19. oktoober Osavõtjaid: 39 Riike: 24 Maailmarekord: 1.06,2  (1968) Nikolai Pankin, <br style="clear:both;" />
200 m rinnuliujumine
Finaal: 22. oktoober Osavõtjaid: 36 Riike: 24 Maailmarekord: 2.27,4  (1968) Vladimir Kossinski, Olümpiarekord: 2.27,8  (19un) Ian O'Brien, Olümpiavõitja 1964: 2.27,8  Ian O'Brien, <br style="clear:both;" />
200 m liblikujumine
Finaal: 24. oktoober Osavõtjaid: 30 Riike: 22 Maailmarekord: 2.05,7  (1967) Mark Spitz, Olümpiarekord: 2.06,6  (1964) Kevin Berry, Olümpiavõitja 1964: 2.06,6  Kevin Berry,
Pantokraator (ansambel)
Pantokraatori koosseis läbi aegade
(v – vokaal, g – kitarr, k – klahvpillid, s – süntesaatorid, dr – trummid, b – bass, vi – viiul, fl – flööt, s.e . – heli-insener, t.e – tehniline insener)
Ujumine 1968. aasta suveolümpiamängudel
200 m liblikujumine
Toomas Arusoo ujus eelujumises 2.12,7 (finaali viis 2.11,9). <br style="clear:both;" />
200 m kompleksujumine
Finaal: 19. oktoober Osavõtjaid: 46 Riike: 28 Maailmarekord:  2.10,6 (1968) Charles Hickcox, <br style="clear:both;" />
400 m kompleksujumine
Finaal: 23. oktoober Osavõtjaid: 35 Riike: 29 Maailmarekord: 4.39,0  (1968) Charles Hickcox, Olümpiarekord: 4.45,4  (1964) Dick Roth, Olümpiavõitja 1964: 4.45,4  Dick Roth, <br style="clear:both;" />
Dūkštas
Ajalugu
1871. aastal rajati sinna esimene kirik (õigeusu kirik). 1895. aastal asula põles. 1897. aastal avati seal postkontor. 1907. aastal ehitati sealne õigeusu kirik kivist hooneks ümber. Esimese maailmasõja ajal rajasid sakslased sealt kitsarööpmelise raudtee Drysviatysse. 1915. aastal sai Dūkštasest alev. 1919. aastal sai alevist vanausliste kihelkonna keskus.
Aastatel 1920–1939 kuulus asula Poolale. Sai linnaõigused 1956. aastal. Teise maailmasõja järel tegutsesid alevi ümbruses Leedu metsavennad. Nõukogude perioodil oli linn kohaliku sovhoosi keskasulaks.
Elanike arv
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Dūkštase elanikest leedulasi 65,09%, venelasi 16,89%, poolakaid 11,37% ja valgevenelasi 3,04%.
Ujumine 1968. aasta suveolümpiamängudel
4x100 m vabaujumine
Finaal: 17. oktoober Osavõtjaid: 16 võistkonda Maailmarekord: 3.32,5 (1968) Don Schollander, Kenneth Walsh, Stephen Rerych, Zachary Zorn Olümpiarekord: 3.33,2 (1964) Stephen Clark (52,9), Mike Austin (53,9), Gary Ilman (53,4), Don Schollander (53,0) Olümpiavõitja 1964: 3.33,2 Stephen Clark (52,9), Mike Austin (53,9), Gary Ilman (53,4), Don Schollander (53,0) <br style="clear:both;" />
Laulupeomuuseum
pisi|400px| Laulupeomuuseum on Tartu Linnaajaloo Muuseumide muuseum, mis asub Tartus aadressil Jaama 14. Muuseum avati 19. oktoobril 2007.
Ujumine 1968. aasta suveolümpiamängudel
4x100 m kompleksujumine
Finaal: 26. oktoober Osavõtjaid: 18 võistkonda Maailmarekord:  3.56,5 (1967)  Roland Matthes, Egon Henninger, Horst-Gunther Gregor, Frank Wiegand Olümpiarekord: 3.58,4  (1964) Thompson Mann (59,6) MR, Bill Craig (1:09,6), Fred Schmidt (56,8), Stephen Clark (52,4) Olümpiavõitja 1964: 3.58,4  Thompson Mann (59,6) MR, Bill Craig (1:09,6), Fred Schmidt (56,8), Stephen Clark (52,4) <br style="clear:both;" />
Laulupeomuuseum
Püsiekspositsioon
Laulupeomuuseum asub Vanemuise seltsi vanas majas ning seetõttu käsitleb muuseum Vanemuise seltsi alustatud traditsioone. Juba enne Jaama tänavale kolimist korraldas J. V. Jannsen 18.–20. juunil 1869 Tartus esimese laulupeo. Peale laulupidude traditsiooni algatamise on Vanemuise seltsil kaalukas osa ka eesti rahvusliku teatri tärkamises: seltsi teatritegevusest kasvas välja eesti esimene kutseline teater. Seltsi viienda aastapäeva tähistamiseks esitati 24. juunil 1870 etendust "Saaremaa onupoeg", mida peetakse eesti rahvusliku teatri sünnipäevaks.
Ujumine 1968. aasta suveolümpiamängudel
100 m vabalt
Finaal: 19. oktoober Osavõtjaid: 57 Riike: 29 Maailmarekord: 58,9  (1964) Dawn Fraser, Olümpiarekord: 59,5  (1964) Dawn Fraser, Olümpiavõitja 1964: 59,5 Dawn Fraser, <br style="clear:both;" />
Laulupeomuuseum
Püsiekspositsioon
2019. aastal avati muuseumis laulupidudeteemaline püsinäitus „Oma viisi hoides“. Näitusel esitletakse laulupidude traditsiooni ja Tartu osa selle kujunemises.
Ujumine 1968. aasta suveolümpiamängudel
200 m vabalt
Finaal: 22. oktoober Osavõtjaid: 39 Riike: 25 Maailmarekord: 2.06,7  (1968) Deborah Meyer, <br style="clear:both;" />
Laulupeomuuseum
Püsiekspositsioon
Väljapanekul saab külastaja teada, millisena laulupidu sündis, kuidas see on säilitanud ja kasvatanud traditsioone ning kuidas on olnud laulupidudega seotud poliitika. Püsinäitus on üles ehitatud teemade kaupa, et tutvustada üldisemaid arengujooni laulupidude ajaloos.
Näituse pealkirjas mängitakse sõna viis mitmetähenduslikkusega. On ju laulupidu nii muusikaline elamus kui ka eesti kultuuri loomulik osa, olemise viis, millest me ei soovi loobuda. Teisalt rõhutab pealkiri traditsiooni jäävust ja selle teadlikku hoidmist. Püsinäitusega tõstetakse esile laulupeo kõikide loojate – nii korraldusmeeskonna, lauljate kui ka publiku – aktiivset osa laulupeo kujundamises rahvuslikuks ja muusikaliseks suursündmuseks.
Ujumine 1968. aasta suveolümpiamängudel
400 m vabalt
Finaal: 20. oktoober Osavõtjaid: 30 Riike: 21 Maailmarekord: 4.24,5  (1968) Deborah Meyer, Olümpiarekord:  4.43,3 (1964) Ginny Duenkel, Olümpiavõitja 1964: 4.43,3  Ginny Duenkel, <br style="clear:both;" />
800 m vabalt
Finaal: 21. oktoober Osavõtjaid: 26 Riike: 17 Maailmarekord:  9.10,4 (1968) Deborah Meyer, <br style="clear:both;" />
100 m selili
Finaal: 22. oktoober Osavõtjaid: 40 Riike: 24 Maailmarekord:  1.06,4 (1968) Karen Muir, 24px Lõuna-Aafrika Vabariik Olümpiarekord: 1.07,7  (1964) Cathy Ferguson, Olümpiavõitja 1964: 1.07,7  Cathy Ferguson, <br style="clear:both;" />
200 m selili
Finaal: 25. oktoober Osavõtjaid: 30 Riike: 23 Maailmarekord: 2.23,8  (1968) Karen Muir, 24px Lõuna-Aafrika Vabariik <br style="clear:both;" />
Laulupeomuuseum
Püsiekspositsioon
Muuseumi teatriteemaline püsinäitusega „Eesriie üles! Vanemuise teater 150“ tähistatakse Vanemuise teatri 150. aastapäeva, see avati muuseumi kolmanda korruse näitusesaalis 2020. aastal. Näitus tutvustab teatrit nii traditsioonilise kultuurimeediumina kui ka uuenduslike suundade kandjana. Ühtlasi võetakse tähelepanu alla Vanemuise teatri ja tema loomeisikute panus Eesti kultuurilukku. Külastajad saavad siit teadmisi eesti rahvusliku teatri sünnist ja sellest, mis sündmusest alustatakse selle ajaarvamist just laulupeomuuseumi majast. Põhjalik ülevaade antakse Vanemuise teatri ajaloost ja rollist ühiskonna kujundajana, lisaks saab selgemaks teatri kui institutsiooni toimimine.
Näitusesaali keskmes on ehtsa teatrilava vähendatud koopia, mida kasutatakse haridusprogrammides, rollimängudes ja teatrietendustel. Näitusel pakub lava võimalust illustreerida lavatagust elu. Eraldi vaadeldakse lavatagust loometegevust: külastajad saavad osalustegevuste kaudu tuttavaks etendustega seotud ametite ja teatrimaailma terminitega.
Ujumine 1968. aasta suveolümpiamängudel
100 m rinnuli
Finaal: 19. oktoober Osavõtjaid: 33 Riike: 21 Maailmarekord: 1.14,2  (1968) Catie Ball, <br style="clear:both;" />
200 m rinnuli
Finaal: 22. oktoober Osavõtjaid: 31 Maailmarekord: 2.38,5 (1968) Catie Ball, USA Olümpiarekord: 2.46,4 (1964) Galina Prozumenštšikova, NSVL Olümpiavõitja 1964: 2.46,4 Galina Prozumenštšikova, NSVL <br style="clear:both;" />
Laulupeomuuseum
Püsiekspositsioon
Koostajad Inge Kukk ja Triinu Suumann, kujundaja Silver Vahtre.
Ujumine 1968. aasta suveolümpiamängudel
100 m liblikat
Finaal: 21. oktoober Osavõtjaid: 28 Riike: 21 Maailmarekord:  1.04,5 (1965) Ada Kok, Olümpiarekord: 1.04,7  (1964) Sharon Stouder, Olümpiavõitja 1964: 1.04,7  Sharon Stouder, <br style="clear:both;" />
200 m liblikat
Finaal: 24. oktoober Osavõtjaid: 21 Riike: 16 Maailmarekord: 2.21,0  (1967) Ada Kok, <br style="clear:both;" />
Laulupeomuuseum
Hoonest
1865. aastal sündinud esimene eesti selts, lauluselts Vanemuine asus aastail 1870–1903 aadressil Jaama 14. Maja oli kooskäimiskohana peibutav: seltsi majas oli avar saal, maja ümbritses kaunis aed. 6. juulil (vkj 24. juunil) 1870 etendus seltsis Lydia Koidula "Saaremaa onupoeg", mida võib lugeda eesti teatri sünniajaks.
Vanemuise seltsi majas on läbi aegade pesapaiga leidnud Tartu Eesti Põllumeeste Selts, Eesti Kirjameeste Selts, Eesti Üliõpilaste Selts, Aleksandri kooli peakomitee, Tartu Eesti Lasteaia Seltsi lasteaed, Tartu lasteteater ja Tartu Teatrilabor. Mõnda aega on majas tegutsenud ka Emajõe Suveteater.
Ujumine 1968. aasta suveolümpiamängudel
200 m kompleksi
Finaal: 20. oktoober Osavõtjaid: 39 Riike: 26 Maailmarekord:  2.23,5 (1968) Claudia Kolb, <br style="clear:both;" />
400 m kompleksi
Finaal: 25. oktoober Osavõtjaid: 28 Riike: 19 Maailmarekord: 5.04,7  (1968) Claudia Kolb, Olümpiarekord: 5.18,7  (1964) Donna de Varona, Olümpiavõitja 1964: 5.18,7  Donna de Varona, <br style="clear:both;" />
4x100 m vabalt
Finaal: 26. oktoober Osavõtjaid: 15 võistkonda Maailmarekord:  4.01,0 (1968) Linda Gustavson, Pokey Watson, Pam Carpinelli, Jan Henne Olümpiarekord: 4.03,8  (1964) Sharon Stouder (1.01,2), Donna de Varona (1.00,9), Lillian Watson (1.00,7), Kathleen Ellis (1.01,0) Olümpiavõitja 1964: 4.03,8  Sharon Stouder (1.01,2), Donna de Varona (1.00,9), Lillian Watson (1.00,7), Kathleen Ellis (1.01,0) <br style="clear:both;" />
4x100 m kompleksi
Finaal: 17. oktoober Osavõtjaid: 16 võistkonda Maailmarekord:  4.28,1 (1968) Kaye Hall, Catie Ball, Ellie Daniel, Susan Pedersen Olümpiarekord: 4.33,9  (1964) Cathy Ferguson (1.08,6), Cynthia Goyette (1.18,3), Sharon Stouder (1.06,1), Kathleen Ellis (1.00,9) Olümpiavõitja 1964:  4.33,9 Cathy Ferguson (1.08,6), Cynthia Goyette (1.18,3), Sharon Stouder (1.06,1), Kathleen Ellis (1.00,9) <br style="clear:both;" />
Medalid
Korraldajariik
Rannavall
pisi|[[Klibuvall Kassaril]] Rannavall (vananenud termin randvall ehk randrõõne ) on tormi(de) poolt mererannale heidetud klibust ning veeristest koosnev piklik positiivne pinnavorm.
Rannavallid moodustuvad suuremate tormide käigus. Nende moodustumine ei ole mitte pidev, vaid hüppeline.
Euroopa Sotsiaalfond
Euroopa Sotsiaalfond (ESF) on Euroopa Liidu peamine rahastamisvahend, millega toetatakse liikmesriikides tööhõivet ning edendatakse majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust. ESFi kulutused moodustavad umbes 10% ELi üldeelarvest.
ESF on üks ELi tõukefondidest, mis on mõeldud sotsiaalse ühtekuuluvuse ja majandusliku heaolu suurendamiseks kõigis liidu piirkondades. Tõukefondid on ümberjaotavad rahastamisvahendid, mis toetavad Euroopas ühtekuuluvust, koondades kulutusi vähem arenenud piirkondadesse. ESFi kulutuste täpsem eesmärk on toetada täiendavate ja paremate töökohtade loomist ELis – selleks kaasrahastab fond riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke projekte, mis tõstavad tööhõive taset, töökohtade kvaliteeti ja inimeste kaasatust tööturule liikmesriikides ja nende piirkondades.
Ajalugu
Euroopa Sotsiaalfond loodi 1957. aastal ELi asutamisdokumentide hulka kuuluva Rooma lepinguga ning tegu on vanima tõukefondiga. Kuigi ESFi eesmärgiks on alati olnud tööhõive suurendamine, on fondi rõhuasetus aastate jooksul veidi nihkunud, et ajaga kaasas käia. Sõjajärgsetel aastatel oli fondi tegevuse keskmes tööliste rände juhtimine Euroopa piires; hiljem asuti võitlema noorte ja madala kvalifikatsiooniga tööjõu töötuse vastu. Peale toetuse suunamise inimestele, kellel on raskusi töö leidmisega (nt naised, noored, vanemaealised, sisserändajad ja puuetega inimesed), aidatakse praegusel rahastamisperioodil (2007–2013) ESFi rahaga ka ettevõtetel ja töötajatel muutustega kohaneda. Selleks toetatakse uuendusi töökohtades, elukestvat õpet ja töötajate liikuvust.
ESFi roll ELi poliitikas ja strateegiates
Euroopa Liidu kõikehõlmav strateegia on Lissaboni tegevuskava, mille eesmärk on muuta Euroopa 2010. aastaks maailma kõige dünaamilisema ja konkurentsivõimelisema teadmistepõhise majandusega liiduks, mis oleks suuteline jätkuvaks majanduskasvuks – selleks tuleks luua rohkem ja paremaid töökohti ning suurendada sotsiaalset ühtekuuluvust ja suhtuda hoolivalt keskkonda. ESFi prioriteete kujundavad Lissaboni tegevuskava eesmärgid.
Paljud ELi rahastamisvahendid ja poliitilised instrumendid ongi suunatud Lissaboni tegevuskava toetamiseks. Näiteks ühtekuuluvuspoliitika eesmärk on vähendada majanduslikku ja sotsiaalset ebavõrdsust ELi liikmesriikide ja piirkondade vahel. Selleks kasutatakse rahalisi vahendeid (tõukefondid) ELi eelarvest, sealhulgas ESF, et toetada vähem arenenud piirkondade majanduslikku ja sotsiaalset arengut.
Pidades silmas vajadust suurendada konkurentsivõimet ja tööhõivet seoses üleilmastumise ja rahvastiku vananemisega, loob Euroopa tööhõivestrateegia ELi liikmesriikidele koordineeriva raamistiku ühtsete prioriteetide ja eesmärkide kokkuleppimiseks tööhõive valdkonnas. Seejärel koondatakse need ühtsed prioriteedid tööhõivesuunisteks ja kaasatakse riiklikesse reformiprogrammidesse, mille koostavad liikmesriigid iseseisvalt. Liikmesriigid toetavad ESFi vahenditest riiklikke reformiprogramme ja riiklikke strateegilisi raamistikke (NSRF), millega kehtestatakse liikmesriigi peamised prioriteedid talle ELi tõukefondidest eraldatud vahendite kulutamisel.
ESFi vahendite eraldamise prioriteetide kujundamisel mängib rolli ka Euroopa sotsiaalmeetmete kava. Sotsiaalmeetmete kavaga püütakse ajakohastada Euroopa sotsiaalset mudelit, kaasajastades tööturge ja sotsiaalkaitset, et töötajad ja ettevõtted saaksid osa rahvusvahelise konkurentsi, tehnoloogiliste edusammude ja rahvastiku struktuuri muutumisega kaasnevatest võimalustest ja et ühtlasi kaitsta haavatavamaid ühiskonnaliikmeid. Peale selle on oma osa ESFi praegustes algatustes kaitstud paindlikkuse kontseptsioonil. Kaitstud paindlikkust võib määratleda kui poliitilist strateegiat, mille eesmärk on suurendada ühelt poolt tööturgude, töökorralduse ja töösuhete paindlikkust ning teisalt tööhõive- ja palgakindlust. Mõiste "kaitstud paindlikkus" hõlmab uut lähenemisviisi tööhõivele, milles varasem rõhuasetus eluaegsele töökohale on asendunud eluaegse töö tagamisega. Soosides elukestvat õpet, muutustega kohanemist ja liikuvust, loob see töötajatele eeldused oma karjääri ise juhtida.
ESF-i strateegia
ESFi hallatakse seitsmeaastaste programmitsüklitena. ESFi strateegia ja eelarve kujunevad ELi liikmesriikide, Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni vaheliste läbirääkimiste tulemusena. Strateegias määratletakse ESFi rahastamise eesmärgid, mis kattuvad osaliselt või täielikult teiste tõukefondidega. ESFi praeguse rahastamistsükli eesmärgid on järgmised: <ol style="list-style-type: none"> <li>Piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärk: suurendada piirkondlikku konkurentsivõimet, tööhõivet ja atraktiivsust investorite silmis.</li> <li>Lähenemiseesmärk: ergutada majanduskasvu ja tööhõivet kõige vähem arenenud piirkondades. Sellele eesmärgile eraldatakse üle 80% ESFi rahastamise üldmahust.</li> </ol>
Ühtlasi sätestatakse strateegias laiemad prioriteetsed teljed – meetmed, mis on vajalikud eesmärkide saavutamiseks ja mis kvalifitseeruvad rahastamiseks.
ESFi abi andmise põhimõtted
ESFi rahastamise tase on piirkonniti erinev, sõltudes piirkonna suhtelisest jõukusest. ELi piirkonnad liigitatakse nelja abikõlblikkuse kategooriasse, lähtudes nende piirkondlikust SKTst inimese kohta võrreldes ELi keskmisega (25 või 15 ELi liikmesriigiga), ja koondatakse kahe eesmärgi alla.
Lähenemiseesmärk hõlmab järgmisi piirkondi: <ol style="list-style-type: disc"> <li>lähenemispiirkonnad: SKT inimese kohta on alla 75% EL 25 keskmisest;</li> <li>järkjärgulise kaotamise piirkonnad: SKT inimese kohta on üle 75% EL 25 keskmisest, kuid alla 75% EL 15 keskmisest.</li> </ol> Piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive eesmärk hõlmab järgmisi piirkondi: <ol style="list-style-type: disc"> <li>järkjärgulise kohaldamise piirkonnad: SKT inimese kohta on alla 75% EL 15 keskmisest (perioodil 2000–2006), kuid üle 75% EL 15 keskmisest(perioodil 2007–2013);</li> <li>konkurentsivõime ja tööhõive piirkonnad: sellesse kategooriasse kuuluvad kõik ülejäänud ELi piirkonnad.</li> </ol>
Lähenemispiirkondades võib projektide ESFi-poolse kaasrahastamise maht küündida 85 protsendini kogukuludest. Piirkondliku konkurentsivõime ja tööhõive piirkondades on enam levinud 50% kaasrahastamine. Jõukamates liikmesriikides ja piirkondades on ESFi vahendid täienduseks olemasolevatele riiklikele tööhõivealgatustele; vaesemates liikmesriikides võib ESFi-poolne rahastamine olla tööhõivega seotud algatuste peamine rahastamisallikas. Kaardil on näha abikõlblikud piirkonnad ESFi praegusel programmiperioodil (2007–2013).
Kuidas ESFi rakendatakse?
Ehkki strateegia määratlemine toimub ELi tasandil, hoolitsevad ESFi rahastamise praktilise külje eest ELi liikmesriigid ja piirkonnad. Kui strateegia ja eelarveeraldiste osas on kokkuleppele jõutud, võetakse programmitöös kasutusele ühtne lähenemisviis. Liikmesriigid ja nende piirkonnad kavandavad koos Euroopa Komisjoniga seitsmeaastaseid rakenduskavasid. Mainitud rakenduskavad kirjeldavad rahastatavaid tegevusvaldkondi, mis võivad olla geograafilised või temaatilised.
Liikmesriigid määravad riiklikud ESFi korraldusasutused, kelle ülesanne on valida projekte, eraldada vahendeid ning hinnata projektide edenemist ja tulemusi. Samuti määratakse sertifitseerimis- ja auditeerimisasutused, kes kontrollivad ja tagavad kulutuste vastavuse ESFi määrusele.
ESFi projektid
Kohapeal toimub ESFi rakendamine projektide kaudu, mida kohaldatakse ja viiakse ellu kõikvõimalikes organisatsioonides nii riigi- kui ka erasektoris. Nende hulka kuuluvad riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused, haridus- ja koolitusasutused, valitsusvälised organisatsioonid (VVOd) ja vabatahtlik sektor ning sotsiaalpartnerid, näiteks ametiühingud ja tööliskomiteed, tööstus- ja kutseliidud ning ettevõtted.
ESFi projektidest kasu saajate ring on mitmekesine, näiteks kuuluvad sinna üksiktöötajad, inimeste rühmad, tööstussektorid, ametiühingud, riiklikud haldusorganid ja eraettevõtted. Eriti oluline sihtrühm on kaitsetud rahvastikurühmad, kellel on raskusi töö leidmisega või tööga toimetulekuga, näiteks pikaajalised töötud ja naised. Umbkaudsel hinnangul aidatakse igal aastal ESFi projektides osalemise kaudu enam kui 9 miljonit inimest, kes kuuluvad eespool mainitud kaitsetutesse rahvastikurühmadesse – vt diagramm 1.
Euroopa Sotsiaalfond 2007–2013
ESFi praegune programmitsükkel kestab 2007. aastast 2013. aastani ja selle lipukiri on „Investeerimine inimestesse”. Selle aja jooksul investeerib fond umbes 75 miljardit eurot – ligi 10% ELi eelarvest – tööhõive parandamise projektidesse. Rahastatakse kuut konkreetsemat prioriteetvaldkonda:
<ol style="list-style-type: disc"> <li>inimkapitali parandamine (34% rahastamise üldmahust)</li> <li>tööhõive kättesaadavuse ja jätkusuutlikkuse parandamine (30%)</li> <li>töötajate ja tööandjate, ettevõtete ja ettevõtjate kohanemisvõime suurendamine (18%)</li> <li>ebasoodsamas olukorras olevate inimeste sotsiaalse kaasatuse tugevdamine (14%)</li> <li>institutsioonilise suutlikkuse tugevdamine riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil (3%)</li> <li>reformide käimalükkamine tööhõive ja kaasatuse valdkondades (1%)</li> </ol>
Diagrammil 2 on kujutatud ESFi kulude jaotus liikmesriikide lõikes aastatel 2007–2013.
ESFi ümberjaotavat olemust võib näha diagrammil 3, mis kujutab kulutusi liikmesriikides ühe elaniku kohta.
Lisalugemist
<ol style="list-style-type: square"> <li>ESFi voldik: sellest 2007. aastal avaldatud voldikust võib leida põhiteavet Euroopa Sotsiaalfondi eesmärkide, printsiipide ja toimemehhanismi kohta.</li> <li>Statistika teabeleht: selles ülevaatlikus trükises Euroopa Sotsiaalfondi tegevuse kohta aastatel 2007–2013 tuuakse välja peamised programmiga seotud faktid ja andmed.</li> <li>[http://ec.europa.eu/esf/main.jsp?catId=434&langId=et&keywords=&pubType=&langSel=fr 50. aastapäevale pühendatud raamat]: Euroopa Sotsiaalfondi 50. tegutsemisaasta puhul on Euroopa Komisjon välja andnud illustreeritud raamatu, milles kirjeldatakse ESFi tegevust viimasel viiel aastakümnel.</li> <li>Perioodil 2007–2013 ESFi toetuse saamiseks kvalifitseeruvate piirkondade kaart: sellel kaardil on näha uued abikõlblikud piirkonnad Euroopa Sotsiaalfondi programmitöö perioodil 2007–2013.</li> <li>ESFi edulood: üle 70 eduloo, mis näitavad, kuidas ESFi projektid on aidanud inimeste tööelu kogu Euroopas paremaks muuta.</li> <li>ESFi-teemaline ELi õigustekst: 5. juuli 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1081/2006 Euroopa Sotsiaalfondi kohta.</li> </ol>
From Here to Eternity
"From Here to Eternity" on mitme teose pealkiri:
Vologda
Vologda on linn Euroopa-Venemaa põhjaosas. Ta on Vologda oblasti keskus. Asub Vologda jõe ääres.
1917. aastani oli Vologda poliitiliste dissidentide asumisele saatmise koht.
Ainus Seadus
Ainus Seadus on eesti ansambel, mis alustas tegevust 1998. aastal Pärnus.
Albumid
Demod
Lood kogumikel
Käsnad
Kunagi peeti neid taimedeks, sest neil puuduvad paljud tunnused, mis on teiste loomade puhul tüüpilised. Kuigi nende erinevatel rakkudel on oma funktsioon, pole nad liitunud kudedeks ega elunditeks, neil puuduvad närvid ja leidub ainult mõni lihasrakk.
Käsnad elavad vees taimedele, kividele, limuste kodadele ja teistele veealustele kehadele kinnitunult. Enamik käsnade liike elavad soojaveelistes meredes. Eesti seisuveekogudest võib leida järvekäsnasid ja vooluvetes jõekäsnasid.
Eesti liigid
Eesti magevetest on leitud neli liiki käsni: järvekäsn (Spongilla lacustris), tavaline jõekäsn (Ephydatia fluviatilis), Mülleri jõekäsn (Ephydatia mülleri) ja mageveekäsn Eunapius fragilis. Andmed nende liikide levikust Eesti jõgedes ilmusid 2007. aastal ajakirjas Fundamental and Applied Limnology/Archiv für Hydrobiology 2007, Vol.168/1: 93-103.
Eluviis
Käsnad elavad vees.
Erinevalt enamikust loomadest on käsnad liikumatud. Nende elu möödub substraadile kinnitunult ja nad on filtertoidulised.
Käsnade süstemaatika
Käsnade hõimkond sisaldab kolme või nelja klassi:
Mõnikord tuuakse välja ka neljas klass:
Renée Estévez
Renée Pilar Estévez (sündinud 2. aprillil 1967 New Yorgis) on USA näitleja.
Ta on Martin Sheeni tütar ning Emilio Estévezi, Ramon Estévezi ja Charlie Sheeni noorem õde.
Hambakatt
pisi|Hambakatt muudetud nähtavaks hambakattu värviva geeliga (alumisel pildil) Hambakatt, mida nimetatakse ka biokileks (biofilmiks), on struktureeritud, kollakas-hallikas mikroorganisme sisaldav mass, mis tekib suuõõnes selliste kõvade pindade peale nagu hambad ja proteesid.
Biokile on mikroorganismidest ja rakuvälisest ehk ekstratsellulaarsest maatriksist koosnev struktuur, mis kinnitub erinevate suuõõne pindade peale. Biokiles on mikroobidel soodsad tingimused ellujäämiseks, kuna on väga hästi kaitstud selliste tegurite eest nagu näiteks antibiootikumid ja immuunsüsteem. Biokile võimaldab mikroorganismidel suuõõnes eksisteerida, sest hammastele kinnitunud biokile ei eemaldu neelamise, mälumise ega sülje- ja igemevao vedeliku toimel.
Suuõõne mikroorganismid
Suuõõnest on leitud üle 700 bakteriliigi, üle 30 seeneliigi, mitmeid algloomi ja viirusi. Suuõõs on väga kompleksne ökosüsteem, milles on palju võimalusi mikroorganismidele kinnitumiseks ja paljunemiseks.
Abaja (Järva)
Abaja on küla Järva maakonnas Järva valla edelaosas, Koerust edelas.
Hambakatt
Suuõõne mikroorganismid
Suuõõnes saab eristada kuut ökosüsteemi: suusisesed ja igemepealsed kõvad pinnad (hambad, implantaadid, muud restauratsioonid, proteesid); igemealused kõvad pinnad (hambajuur, implantaat); põsepoolne, suulaepoolne ja suupõhja limaskest; keel; kurgumandlid; sülg.
Abaja (Järva)
Elanike arv oli 2000. aastal 60, 1987. aastal 142.
Hambakatt
Suuõõne mikroorganismid
Enamik mikroobe on kommensiaalsed, mis ei põhjusta peremeesorganismile kahju ega kasu. Oportunistlikud patogeenid on mikroorganismid, mis ainult teatud tingimustes põhjustavad haiguslikke muutusi, näiteks kui nende hulk või haigust tekitav omadus suureneb, kasulike või kommensiaalsete mikroobide hulk väheneb või peremeesorganismi immuunsus langeb.
Hambakatu moodustumine
pisi|Hambakatu moodustumine Hambakatu moodustumine toimub kindlas järjekorras, mille tulemusel tekib struktureeritud ja liigirikas biokile. Esimeseks etapiks on pelliikli tekkimine, mis tekib kohe pärast hamba lõikumist või hammaste puhastamist. Pelliikel on õhuke fosfoproteiinidest, glükoproteiinidest ja teistest bioloogiliselt aktiivsetest valkudest koosnev kiht hamba pinnal. Bakterid ei saa kinnituda otse emailile, vaid pelliiklile.
Abaja (Järva)
Külas on olnud Udeva kool ja raamatukogu.
Hambakatt
Hambakatu moodustumine
Teises etapis hakkavad bakterid kinnituma moodustunud pelliikli külge. Alguses saavad kinnituda ainult vähesed liigid väga nõrkade Van der Waalsi ja elektrostaatiliste jõududega. Põhilisteks esmasteks kinnitujateks ehk koloniseerijateks on streptokokid (Streptococcus oralis, Streptococcus mitis). Vähem on Haemophilus, Actinomyces, Veillonella liike. Samad bakterid saavad sidet pelliikliga tugevamaks muuta bakterite ja pelliikli pinnal olevate omavahel sobivate retseptorite liitumisel.
Abaja (Järva)
Abaja lapsed õpivad Koeru Keskkoolis. Õppeperioodil töötab tööpäeviti hommikul ja pärastlõunal Vao-Abaja-Kalitsa-Koeru bussiliin.
Hambakatt
Hambakatu moodustumine
Esmased koloniseerijad hakkavad paljunema, mille käigus esialgse hambakatu keskkond muutub hapnikuvaesemaks ja tekivad jääkained. Juba olemasolevate bakterite külge hakkavad kinnituma järgmised erinevat liiki bakterid, mis eelistavad hapnikuvaest keskkonda, seda protsessi nimetatakse ko-adhesiooniks. Selles protsessis on võtmeliigiks Fusobacterium nucleatum, mis on võimeline siduma enda külge peaaegu kõiki suuõõne mikroobe, olles oluliseks vahelüliks esmaste ja hiliste koloniseerijate vahel.
Abaja (Järva)
Külast saab alguse Võlingi oja.
Hambakatt
Hambakatu moodustumine
Järgmiseks etapiks on hambakatu küpsemine. Bakterid paljunevad ja lisanduvad uued liigid, millest osa on võimelised tootma rakuvälist maatriksit. Maatriks on olla tugev karkass biokilele, milles hoiustatakse erinevaid mikroobide eluks vajalikke molekule, näiteks ensüüme. Samuti kaitseb maatriks baktereid välismõjutuste eest. Küpses hambakatus on bakterid tihedas koostöös ehk sümbioosis. Näiteks moodustuvad toiduahelad, milles ühe liigi jääkaine on teise liigi toitaineks. Bakterid teevad ka koostööd, et lagundada peremeesorganismi makromolekule toitainete saamise eesmärgil. Kui hambakatt on muutunud piisavalt küpseks ja mahukaks, hakkavad sellest eralduma vabalt hõljuvad bakterid, et soodustada koloniseerumist mujal suuõõne osades.
Hambakatu teke algab igemepiirist ülevalpool: mööda igemepiiri, hammaste vahelt ja hammastel olevatest vagudest. Paari päeva jooksul hambakatt pakseneb ja levib hambakrooni põse-, keele- ja suulaepoolsetele pindadele. Hiljem hakkab hambakatt tekkima ka igemepiirist allapoole.
Abaja (Järva)
Ajalugu
Esimesed teated Abaja külast pärinevad 1564. aastast Abbo nime all. Abaja on saabud nime kunagise veekogu madalaveeliselt abajalt, mille ääres koht paiknes. Praegu on veekogu soostunud.
Hambakatt
Hambakatu moodustumine
Hambakatu teket soodustavad raskesti puhastatavad kohad hammastel, näiteks täidiste ja kroonide servade ebatasasused, igemepiirist allapoole ulatuvad restauratsioonid, proteesid, ortodontilised ravivahendid, lisaks ebasoodsa asendiga hambad ja hambakivi.
Abaja (Järva)
Ajalugu
1936. aastal ehitati külasse Abaja meierei.
Hääl
Hääl on elusolendi keha enda poolt tekitatud heli.
Abaja (Järva)
Ajalugu
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda.
Abaja Põllumajandusühistu
Varem oli külas Koeru sovhoosi Abaja osakonna keskus. Kui sovhoos tegevuse lõpetas, asutasid Abaja elanikud Abaja Põllumajandusühistu, mis on registreeritud Koerus.
Ühistu osanikud on šotlane Neil M. Godsman ja kaks eestlast. Nende omanikega on ta asutatud 1998. aastast, kui osteti olemasolev veisekasvatusühistu (põllumaad on hiljem ostetud). Direktor on Kalle Adler.
Hääl
Elusolendi hääl tekib enamasti hingamis- ja hääleelundite koostöös.
Hääl tekib, kui kopsudest tulev õhk läbib häälepaelad, pannes need võnkuma.
Hambakatt
Hambakatuga seotud haiguslikud seisundid
Hambakatuga on seotud mitmeid haiguslikke seisundeid. Et neid ennetada, on vajalik regulaarselt hambaid puhastada ehk hambakattu eemaldada, sest hambakatu mikroobide negatiivsed omadused avalduvad biokiles.
Ivar Sild
Ivar Sild (sündinud 24. märtsil 1977) on eesti luuletaja.
Tegutsenud ka arvustaja ja ajakirjanikuna.
Hambakatt
Kaaries
pisi|Kaaries keskmisel hambal Kaaries on hamba kõvakudede lokaalne lahustumine hapete mõjul, mis on toodetud süsivesikuid elutegevuseks tarbivate bakterite poolt. Põhilisteks sellisteks bakteriteks on Streptococcus mutans, Lactobacillus ja Actinomyces liigid.
Hambakatus olevate kariogeensete bakterite ainevahetus intensiivistub söömise käigus saadavate süsivesikute olemasolu korral, mille tagajärjel tekivad happelised ainevahetuse jääkained. Hambakatu pH langeb alla 5,5 ja hambas olevad mineraalained hakkavad lahustuma ehk tekib demineraliseerumine. Selline happerünnak kestab 20–50 minutit. Kui hambakatu pH tõuseb üle 5,5, hakkavad süljes olevad mineraalained hambasse tagasi ladestuma, mida nimetatakse remineraliseerumiseks. Kaariest ei teki, kui de- ja remineralisatsiooniprotsessid on tasakaalus. Mikroobide hulga vähendamiseks on väga oluline igapäevane suuhügieen hammaste ja hammaste vahede puhastamise näol.
Kaaries tekib, kui happerünnak ja demineralisatsioon on pidev ja kauakestev. See on tingitud sagedasest söömisest, eriti süsivesikurikaste söökide puhul. Kui kaarioosne defekt muutub väga ulatuslikuks, liiguvad mikroorganismid hambaõõnde ja juurekanalitesse ning võib tekkida põletik hamba juurekanalites, hambaümbrises ja juuretippu ümbritsevas luus.
Parodondi haigused
Parodondi põletikulised haigused on väga levinud ja üks põhiline hammaste kaotuse põhjus. Gingiviit on parodondi haiguste kergem ja parodontiit raskem, kaugelearenenum vorm. Enamasti on need haigused seotud hambakatu kuhjumisega, mis kutsub esile peremeesorganismis põletikureaktsiooni.
Hambakivi
pisi|Igemepealne hambakivi Hambakivi on valge või kollakas kaltsifitseerunud hambakatt, mis tekib hamba peale nii igemepiirist üles- kui ka allapool. Kui inimene on suitsetaja või tarbib pigmenteerivaid toiduaineid, võib hambakivi olla ka pruun, hall või must. Hambakivis olevate mikroobide elutegevus on praktiliselt peatunud, mille tõttu hambakivi ise põletikku esile ei kutsu. Küll on aga ebatasane hambakivi väga heaks keskkonnaks mikroobidele kinnitumiseks ning seega hambakatu tekkeks.
Hambakivi koostis ja tekkimise kiirus on individuaalne. Suurte süljenäärmete juhade väljumiskohtade juures, alumiste esihammaste keelepoolsel pinnal ülemiste purihammaste põsepoolsel pinnal, tekib hambakivi kiiremini, sest nendes piirkondades on mineraalainete sisaldus suurem sülje suurema hulga tõttu. Hambakivi teket mõjutavad hügieen, sülje mineraalainete sisaldus, vanus, rass, sugu ja süsteemsed haigused.
Hambakivi moodustumine algab hambakatust, millesse hakkavad ladestuma mineraalained. Igemepiirist kõrgemal asuv hambakatt mineraliseerub süljes olevate mineraalainete ladestumisel hambakattu, igemepiirist allpool aga põletikulises igemevao vedelikus olevate mineraalainete lisandumisel kattu. Hambakatu mineraliseerumine võtab aega ligikaudu 12 päeva. Igemepealne hambakivi on heterogeenne, sisaldades erineva mineraalainete koostisega kihte, keskmine mineraalainete sisaldus on 37%. Välimises kihis on põhiliselt oktakaltsiumfostaat [Ca4H(PO4)3*2H2O]. Sisemises, n-ö vanas kihis on põhiliselt hüdroksüapatiit [Ca5(PO4)3OH]. Vähestes kogustes leidub ka teisi kaltsiumit ja fosforit sisaldavaid mineraalaineid. Igemepiirist allpool asuv hambakivi on homogeensem, kuna on kogu ulatuses sarnase mineraalainete koostisega, mille sisaldus on keskmiselt 58%. Orgaanilistest ainetest sisaldab hambakivi valke, polüsahhariide, epiteelirakke, valgeid vererakke ja mikroorganisme.
Hambakivi kinnitub tugevalt hamba külge, mille tõttu võib olla seda raske eemaldada, eriti igemepiiri alt. Tugev kinnitus tekib, kuna peale maatriksi ja bakterite mineraliseerub ka pelliikel. Hambajuurel on väga palju ebatasasusi, mis suurendab hambakatu ja -kivi kinnitumise pinda ning muudab nende eemaldamise keerulisemaks.
On leitud, et hambakivi ise igemepõletikku ei põhjusta, aga kuna see on alati kaetud hambakatuga, on see siiski parodondi haigustega seotud. Seetõttu peab parodondi haiguste ravis eemaldama mikroorganismid ja hambakivi, et toetada kinnituskudede paranemisprotsessi ning oleks võimalik patsiendi kodune suuhügieen.
Lameussid
Lameussid (Platyhelminthes ehk Plathelminthes) on kõige primitiivsem bilateraalse sümmeetriaga loomade hõimkond.
Hääl
Häälepaelte võngete resonaatoriks on rindkere ja pea.
Lameussid
Enamik lameusse on parasiidid.
Hääl
Õõned ninas, kurgus ja rinnas aitavad helil resoneerida.
Lameussid
thumb|Lameusside hõimkonna mõned esindajad [[Ernst Haeckeli värviplaadil]]
Hääl
Hääle kõrgus sõltub sellest, kui kiiresti häälepaelad võnguvad.
Lameussid
Anatoomia
Lameusside ühtlane või lülideks jaotunud keha on selja-kõhu suunas tugevalt lamenenud. Nende nahklihasmõik koosneb keha kattest (epiteelist) ja mitmekehalisest lihastikust. Kõik siseelundid paiknevad parenhüümis (tülbkoes) – kogu nahklihasmõiku täitvas õrnas koes.
Seedeelundkond algab keha kõhtmisel küljel paikneva suuavaga. Esinevad neel ja sool, pärak puudub. Selle asemel on arenenud kanalitekujuline erituselundkond, mida mööda vedelad jäägid eritatakse tavaliselt keha tagaotsast paikneva spetsiaalse eritusurve kaudu väliskeskkonda.
Lameusside närvisüsteemi moodustavad pikinärvitüved. Neil on arenenud meeleelundid, sealhulgas keemilise meele elundid ja fotoretseptorid, samuti erilised tasakaalu elundid.
Sigimine
Lameussid on mõlemasugulised loomad (hermafrodiidid).
Lameusside süstemaatika
Lameusside hõimkonda kuulub 4 klassi:
Need klassid sisaldavad umbes 360 perekonda ja 13 000 liiki.
Platvorm (geoloogia)
Platvorm on ulatuslik settekivimitega kaetud osa kraatonist.
Platvorm erineb kilbist selle poolest, et kilbil ei ole settekivimeist katet. Platvormi setendeist koosneva pealiskorra all on varasemate deformatsioonide ja metamorfismi läbi konsolideerunud kristalseist kivimeist koosnev aluskord.
Platvormid on tektooniliselt stabiilsed ning reljeefilt suhteliselt madalad ja vähese liigestatusega alad. Settekivimite kihid on horisontaal- või peaaegu horisontaallasumuses.
Vastavalt setendite all lasuva aluskorra vanusele ehk viimasele orogeneesile, mis ta konsolideeris, jagatakse platvormid noorteks ning vanadeks. Vanade platvormide all olev aluskord on konsolideerunud eelkambriumis ehk rohkem kui 542 miljonit aastat tagasi, noortel platvormidel hiljem.
Ka Eesti paikneb tervenisti platvormil, täpsemalt Ida-Euroopa platvormil.
General Motors
General Motors Company (lühend GM) oli 2008. aasta seisuga Ameerika Ühendriikide suurim autotootja.
Seoses finantskriisiga sattus ettevõte 2008. aastal tõsisesse pankrotiohtu. 2009. aasta 1. juunil esitas General Motors pankrotikaitse avalduse ettevõtte ümberkujundamiseks (Chapter 11 protection). Kohus kiitis ümberkujundamise plaani heaks ja võimaldas uuel ettevõttel NGMCO Inc. General Motorsi varad ja kaubamärgid üle võtta. NGMCO Inc. võttis oma nimeks vana ettevõtte nime: General Motors Company. Vana General Motors, koos selle suhtes esitatud nõuetega, sai nimeks Motors Liquidation Company.
Uue General Motorsi enamusosalus (61%) kuulub esialgu Ameerika Ühendriikide Rahandusministeeriumile. 9,8% aktsiatest kuulub Motors Liquidation Company aktsionäridele. Aktsionäride seas on ka Kanada ja Ontario provintsi valitsused (7,9% ja 3,8%) ning ametiühingu tervishoiufond (17,5%).
Termoelektriline efekt
Termoelektriline efekt on füüsikaline nähtus, mille korral temperatuuri muutus kutsub vooluahelas esile elektrivoolu või siis elektrivoolu muutus põhjustab temperatuurimuutuse.
Termoelektrilise efekti avastasid teineteisest sõltumatult baltisaksa füüsik Thomas Johann Seebeck 1821. aastal ja Prantsuse füüsik Jean-Charles Peltier 1834. aastal. Nende avastatud nähtused on teineteise pöördefektid ja ilmnevad erinevatest metallidest või pooljuhtidest moodustatud vooluahelas:
General Motors
General Motorsi peakorter asub Detroitis Renaissance Centeris. Juhatuse esimees oli Edward Whitacre, tegevjuht Daniel Akerson. 2010. aasta lõpus sai Akerson ka juhatuse esimeheks.
Termoelektriline efekt
Peltier’-Seebecki efekti laiendusena loetakse termoelektriliseks nähtuseks ka Thomsoni efekt (kirjeldanud William Thomson 1856. a): kui elektrijuhti läbib lisaks elektrivoolule ka soojusvoog (temperatuurigradiendi tõttu), siis muutub teataval määral juhi soojusjuhtivus. Sellest tulenev soojuseralduse muutus on aga palju väiksem kui soojenemine elektritakistuse toimel Joule'i-Lenzi seaduse järgi ja seetõttu raskesti määratav.
General Motors
General Motorsi käive oli 2007. aastal 407 miljardit dollarit, 2010. aasta kasum oli 4,7 miljardit dollarit.
Termoelektriline efekt
pisi|175px|Termoelektriline element: kahest eri materjalist juhtmed A ja B on ühendatud vooluringi liitepunktides T1 ja T2; pinget näitab voltmeeter V
Cheshire
Cheshire on tseremoniaalkrahvkond Loode-Inglismaal.
General Motors
General Motors toodab autosid kaubamärkide Buick, Cadillac, Chevrolet ja GMC all, lisaks kuuluvad talle kaubamärgid Holden, Wuling, Baojun ja Jiefang.
Cheshire
Cheshire jaguneb neljaks tervikomavalitsuseks:
Aastatel 1974–2009 jagunes krahvkond kaheksaks ringkonnaks: Ellesmere Port and Neston, Chester, Crewe and Nantwich, Congleton, Halton, Macclesfield, Vale Royal ja Warrington.
Termoelektriline efekt
Seebecki efekt
Vastavalt Seebecki efektile tekib vooluringis, mis koosneb kahest erinevast elektrijuhist (joonisel juhtmed A ja B) elektripinge kus
General Motors
Hummeri kaubamärgi müüs General Motors oktoobris 2009 Hiina ettevõttele Sichuan Tengzhong Heavy Industrial Machinery Company.
Saab Automobile müüdi 2010. aastal Spyker Cars NV-le. Loobuti ka kaubamärkidest Pontiac ja Saturn. pisi|250x250px|GM Renaissance Center Detroitis Opel ja Vauxhall müüdi 2017. aastal Groupe PSA-le. Ka Holden lõpetas autode tootmise, nüüd vaid impordib Opeli ja Chevrolet' autosid ning müüb neid oma kaubamärgi all.
Termoelektriline efekt
Seebecki efekt
Seebecki koefitsient näitab, kui suur pingemuutus vastab 1-kraadisele temperatuurimuutusele, mõõtühik volti kelvini kohta (V/K). Seejuures sõltub Seebecki koefitsient ka ise keha temperatuurist. Paljudel metallidel on Seebecki koefitsient toatemperatuuril suurusjärgus 10 µV/K. Tabelis on esitatud mõnede materjalide Seebecki koefitsientide arvväärtused, kusjuures võrdluselemendiks on plaatina. Koefitsientide tegelike väärtuste saamiseks tuleb juurde liita plaatina absoluutne Seebecki konstant, mis on 4,04 µV/K 273 K juures ja ca −5 µV/K 300 K juures).
Termopinge tekib materjalides mitme füüsikalise nähtuse koosmõjul. Neist oluline osa on termodifusioonil. Kui piki juhet esineb temperatuurierinevus, siis juhtme kuumemas otsas on elektronidel suurem energia ning kiirus ja nad liiguvad külmema otsa poole. Seetõttu hakkab seal elektronide külluse tõttu tõusma negatiivne potentsiaal, kuni selle tasakaalustab samaaegselt kujunev vastassuunaline elektriväli. Seega ühe juhtme otste vahel pinget ei teki.
Kahe erisuguse materjali liitekohas tekib potentsiaalide vahe Fermi energiate erinevuse tõttu. Kontakti loomisel elektronide keemilised potentsiaalid mõlemas materjalis ühtlustuvad, mille tulemusena tekib liitekohas pinge kus F on Fermi energia ja e on elektroni laeng.
Peltier' efekt
Kui elektrivool läbib kahe erineva elektrijuhi liitekoha, toimub seal soojusenergia Q  vabanemine või neeldumine: kus ja ) on materjalide Peltier' koefitsiendid ning I on elektrivool, mis läbib liitekohta.
Peltier’ efekti toimel metallide liitekohas eralduv soojushulk on väga väike, võrreldes soojusega, mis eraldub Joule’i-Lenzi seaduse kohaselt. Seepärast oli termoelektrilise efekti seda ilmingut raske kindlaks teha ja Peltier sai sellega hakkama 13 aastat pärast Seebecki avastust.
Rakendused
Seebecki efekti rakendatakse ja termopaarides ja termoelektrigeneraatorites. Nende energiamuunduse tõhusus on metallide kasutamise korral väga väike, ent sobivate pooljuhtmaterjalide kasutamine võimaldab muundamise kasutegurit märgatavalt tõsta. Termoelektrigeneraatorites kasutatakse pooljuhttermoelementidest moodustatud patareid. Niisuguste generaatorite kuumutustemperatuur võib olla 100–1000 °C, võimsus 10–100 kW ja kasutegur kuni 20 %. Väikesest kasutegurist hoolimata on nad kompaktsed, ei sisalda liikuvaid osi ning on üsna lihtsad ja odavad.
Tänapäeval kasutatakse termoelektrigeneraatoreid peamiselt kuni 5 kW tarbijate jaoks elektrivarustuseta piirkondades, näiteks telemeetria- ja kommunikatsiooniseadmete toitmiseks. Samuti saab ülejäänud soojust elektriks muuta autodes, elektrijaamades ja pliitides. Termoelektrigeneraatoreid kasutatakse ka kosmoses elektri tootmiseks, kus soojust toodavad radioaktiivsed isotoobid.
Peltier’ efekti rakendatakse Peltier' elementides jahutuseks (nt külmikutes) ja temperatuuri reguleerimiseks. Selliste jahutite peamisteks kasutuskohtadeks on kaasaskantavad jahutusseadmed ja elektroonikakomponentide, eriti protsessorite jahutus (koos teiste jahutusseadistega). Teaduses on Peltier' efekt kasutusel DNA sünteesimisel, mis nõuab väga kiireid temperatuurimuutuseid, ning ka satelliitidel ja kosmoselaevadel soojuse ülekandmiseks päikesepoolsetelt osadelt külmadele osadele.
Thomsoni efektil puuduvad tehnilised rakendused.
Napoli kollane (värvus)
Napoli kollane on üks kollastest värvitoonidest, kahvatu kuni hele kollane, mille veidi piimjas või pastelne värvus vastab värvipigmendi Napoli kollase värvusele.
Värvinime on kasutatud ilukirjanduses ja seda kasutavad kunstitarvete müüjad tootenimekirjades värvitooni märkimiseks, enamasti kasutades vormi Naapoli kollane.
Variatsioonid
ISCC-NBS-i värvide tähistamise süsteemi värvinimede käsiraamat "Color: universal language and dictionary of names" loeb Napoli kollast (Naples yellow) ühel korral säravkollaseks ja kolmel helekollaseks, ühel kahvatu- ja ühel hallikaskollaseks.
Loodusteadlastele ja linnuvaatlejatele määratud värviõpik, 1886. aastal ilmunud "A nomenclature of colors for naturalists..." õpetab Napoli kollast segama kaadmium-sidrunkollasest, kollasest ookrist ja valgest. Toon on mahe pastelne ja mitte liiga kahvatu kollane.
Napoli kollase (Naples yellow) nime kannab veebivärv, mis on tuntud ka nimede all Jonquil, Brilliant yellow või Stil De Grain Yellow. Võrreldes värvipigmendi tooniga on selle värvus küllastatum kollane.
Ral Design värvikaardi toon 070 70 70 Neapelgelb on ooker- või safrankollasele sarnanev tumedam toon.
Ehitajate tee jalakäigusild
pisi|Ehitajate tee jalakäigusild thumb| Ehitajate tee jalakäigusild (ka Mustamäe suusasild, Nõmme suusasild) on jalakäijatele mõeldud terasraamsild Tallinnas Nõmme linnaosas. Sild paikneb Mustamäe nõlval ja ületab Nõmmelt Mustamäele viiva Ehitajate tee. Silla pikkus on 72 meetrit.
Silla projekteerisid Johannes Aare ja Valdek Kulbach. See valmis 1986 aastal Tallinna Tehnikaülikooli 50. aastapäevaks. ,.
Terasraamsild on ehitatud 3-sildelise (silded 23-30-23 m) kaldtugedega raamina. Profiilterasest käigutee laius on 3 m.
Ramón Estévez
Ta on Martin Sheeni poeg ning Emilio Estévezi, Charlie Sheeni ja Renée Estévezi vend.
Elektrivälja jõujoon
Elektrivälja jõujooneks nimetatakse mõttelist joont, mille igast punktist tõmmatud puutuja siht ühtib väljatugevuse vektori \vec{E} sihiga.
Platvorm
"Platvorm" on sõna, mida kasutatakse mitmes eri tähenduses.
Gary Numan
Gary Numan (õieti Gary Anthony James Webb; sündinud 8. märtsil 1958) on inglise laulja, helilooja ja instrumentalist.
Teda peetakse üheks kommertsiaalse elektronmuusika teerajajaks ning teda on nimetatud "süntpopi kuningaks" ("King of Synthpop"). Laialt tuntud on tema 1979. aastal edetabelites figureerinud hitid "Are 'Friends' Electric?" ja "Cars".
Tema lugusid on esitanud või töödelnud David Bowie, Nine Inch Nails, Beck, Grant Nicholas, Tricky, Damon Albarn & Matt Sharp, Jarvis Cocker, Queens of the Stone Age, Noel Fielding, Afrika Bambaataa jt. pisi|vasakul|Gary Numan, 2008
Voronež
Voronež [vor'oonež] on linn Venemaal, Voroneži oblasti keskus. Asub Voroneži jõe alamjooksul, Oka-Doni madaliku lääneserval.
Asutatud 1589. aastal.
thumb|Peeter Esimese mälestussammas Voronežis
Rahvastik
thumb|Voronež (2013)
Surnud 7. juunil
''Siin loetletakse 7. juunil surnud tuntud inimesi.
Voronež
Rahvastik
Rahvaarv rahvaloenduste andmetel (tuh. in.)