cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Iqaluit
Kliima
8 kuu keskmine temperatuur aastas on alla nulli. Juuli keskmine temperatuur on +7,7 °C, augustis +6,8 °C. Kõige külmemad kuud on veebruar (−28,0 °C) ja jaanuar (−26,6 °C).
Plusskraade on täheldatud igas kuus. Kõige kõrgemad temperatuurid (+26 °C) on mõõdetud juulis ja augustis. Kõige madalam on detsembri maksimum (+3 °C).
Miinuskraade on samuti mõõdetud igas kuus. Kõige madalamad temperatuurid on mõõdetud veebruaris (−46 °C), jaanuaris ja märtsis (−45 °C). Ka juulis ja augustis on mõõdetud −3 °C.
pisi|[[Frobisheri laht detsembris]] Sademeid on ainult 412 mm aastas ja ometi on seda rohkem kui enamikus Arktika saarestiku asulatest. Kõige sademeterohkem aastaaeg on suvi: augustis sajab 66 ja juulis 59 mm sademeid. Kõige kuivemad on veebruar (15 mm) ja detsember (18 mm). Novembrist aprillini vihma ei saja, vaid ainult lund. Lund sajab kõige rohkem oktoobris (35 mm) ning aprillis ja novembris (32 mm), kuid lumesadu esineb haruharva ka juulis-augustis.
Kõige rohkem sajupäevi (15) on augustis, septembris ja oktoobris. Kõige vähem sajupäevi (11) on veebruaris ja detsembris.
Keskmine õhuniiskus on kõige suurem (28%) juulis-augustis, kõige väiksem (3%) detsembris-jaanuaris.
Kõige rohkem paistab päike aprillis (224 tundi) ja juulis (218 tundi). Selle põhjuseks on juulis suvised pikad päevad polaarjoone lähedal, aga aprillis pilvitu taevas. Kõige vähem paistab päike detsembris (19 tundi) ja jaanuaris (34 tundi).
Alküünid
Alküünid on küllastumata süsivesinikud, mille molekulides esineb kovalentne kolmikside. Alküünide tähtsamaks esindajaks on etüün ehk atsetüleen HC≡CH.
Saamine
CaC2+2H2O→HC≡CH+Ca(OH)2
2CH4→HC≡CH+3H2
Füüsikalised omadused
Etüün on värvitu, omapärase lõhna ja narkootilise toimega gaas. Etüün lahustub vees.
Keemilised omadused
Kolmiksideme olemasolu tõttu on etüünile eriti iseloomulikud liitumisreaktsioonid. Viimased toimuvad kahes astmes. Liites ühe molekuli vesiniku või halogeeni, katkeb üks kovalentne side ja moodustub alkeen, teise molekuli vesiniku või halogeeni liitmisel katkeb teine side ja tekib vastavalt alkaan või tema halogeenderivaat.
HC≡CH --→ CH2= CH2--→CH3-CH3 HC≡CH--→ CHBr=CHBr--→CHBr2-CHBr2 HC≡CH+HCl→CH2=CHCl HC≡CH+H2O→CH3-CHO
2HC≡CH+3O2→2CO2+2H2O+2C 2HC≡CH+5O2→4CO2+2H2O
Alküüni kasutusalad
Etüüni kasutatakse vinüülkloriidi, etanaali ja õlikindlate kautšukite tootmiseks ning metallide keevitamisel. Etüünist ja butanoolist valmistatakse Sostakovski palsamit, mida kasutatakse haavandite ja põletuste ravil. Etüün ja ammoniaak on PP-vitamiini sünteesi lähteained.
Hong Kong Airlines
pisi|319x319px|Hong Kong Airlinesi [[Boeing 737]] Hong Kong Airlines on lennufirma, mis baseerub Hongkongis ja selle peakorter asub Tung Chungis. Lennufirma kodulennujaamaks on Hongkongi rahvusvaheline lennujaam. See asutati 2006. aastal HNA Groupi osana ja firma opereerib lende rohkem kui 30 regionaalsse ja rahvusvahelisse sihtkohta Aasias ja Põhja-Ameerikas.
Lennufirmal 48 lennukit (sh kaubalennukid), millega ta opereerib lende 44 sihtkohta.
Klassikaline füüsika
Klassikaliseks füüsikaks nimetatakse füüsika traditsioonilisi harusid ja teemasid, mis olid tuntud ja välja arenenud juba enne 20. sajandi algust: klassikaline mehaanika, akustika, optika, termodünaamika ja elektromagnetism.
Selle mõiste tähendus võib ka sõltuda kontekstist. Klassikalise füüsika teooriaid kasutatakse siis, kui moodsa füüsika üldisemad teooriad on mingi probleemi lahendamiseks liiga keerukad. Üldiselt viitab klassikaline füüsika siiski enne 20. sajandi algust loodud füüsika teooriatele ehk teooriatele, mis ei sisalda kvantmehaanikat või relatiivsusteooriat.
1142
1142. aasta
Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand
Kaasiku (Mustvee)
Kaasiku on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kasepää valda.
Küla piirneb lõunas Perametsa külaga, idas Metsaküla külaga, põhjas Kasepää külaga ning kagus ja läänes Omedu külaga. Küla piir kulgeb läänes ja lõunas mööda Omedu jõge ja Lümati oja. Peipsi järve äärde küla ei ulatu, vaid jääb teisele poole Kallaste maanteed.
Küla moodustati 1998. aasta asulareformiga 1. jaanuarist 1999 Murru küla tükeldamisel.
Elanike arv on olnud:
Kaasikul asus Kirde Piirivalvepiirkonna Omedu kordoni keskus.
Külas on järgmised krundid: Agnese, Altmetsa, Altvälja, Annuki, Aru, Aruniidu, Jaani, Jõe, Jõesilla, Jõesuuvälja, Jüripeetre, Kaarjärve, Kaitsametsa, Kaldasilla, Kalmu, Kalmuse, Kase, Kiige, Kiigekalda, Kopli, Kuhja, Kullerkupu, Lepiku, Liiva, Lutsoja, Murukingu, Männi, Männiku I, Nisura, Oja, Omedu, Omedu kordon, Omedu vaatlustorn, Omedu-Liiva, Pajusilla, Pihlaka, Raja, Rajasalu, Roiumetsa, Sarapuu, Sassikaasiku, Soome, Suti, Suurejuhani, Taganiidu, Tooma, Tooma-Jaani, Tõnise II, Tõniseranna, Tõnurahva, Uno, Õie, Õunapuu.
Perioodilisusseadus
Perioodilisusseadus seisneb selles, et keemiliste elementide omadused on perioodilises sõltuvuses aatomite tuumalaengust (s.t kui reastada elemendid tuumalaengu kasvu järjekorras, siis kordub kindla arvu elementide järel sarnaste omadustega element). Elemendi keemilised omadused sõltuvad suuresti sellest, kui palju elektrone on elemendi väliskihis ja kuidas (millistele orbitaalidele) on need paigutunud. Kui elemendid paigutada gruppidesse nii, et igas grupis on elementidel sama väliskihi elektronide paigutus, siis selles grupis on elementidel sarnased keemilised ja füüsikalised omadused.
Korduvad omadused on selgelt näha perioodilisustabelis, mille abil on võimalik ennustada paljusid elementide omadusi.
Kvantmehaanika annab seletuse keemiliste elementide perioodilisuse kohta.
1142
Aastad: 1137 1138 1139 1140 1141 - 1142 - 1143 1144 1145 1146 1147
Perioodilisusseadus
Efektiivne tuumalaeng
Tüveelektronid ehk sisemiste kihtide elektronid varjestavad väliskihtide elektrone tuumalaengu eest, mistõttu efektiivne tuumalaeng (tähis Zef), mis väliskihi elektronidele mõjub, on väiksem tegelikust tuumalaengust. Efektiivne tuumalaeng suureneb perioodis vasakult paremale ning langeb järsult üleminekul ühest perioodist teise, siis kui lisandub uus elektronkiht. Samuti suureneb efektiivne tuumalaeng rühmas ülevalt alla. Kihtide lisandumisel varjestavad sama alakihi elektronid vähem ning seega kui lisanduvad alakihid, kus on rohkem elektrone, siis need varjestavad valentselektrone vähem.
Zef =Z - σ
Efektiivne tuumalaeng (Zef) võrdub tuumalaeng (Z) miinus sisemiste kihitide elektronide poolt tekitatud varjestus (σ).
Lantanoidne kontraktsioon
5. perioodi d-ploki metallide aatomiraadiused on väga sarnased 6. perioodi d-metallide aatomiraadiustega, kuigi 6. perioodi elementidel on rohkem elektrone. Näiteks 5. perioode d-metalli molübdeeni aatomiraadius on 140 pm ja temaga samas rühmas oleva kuuenda perioodi elemendi volframi aatomiraadius on 141 pm. Ennustatavast väiksemat raadiuse muutust võib selgitada aatomisse 4f elektronide lisandumisega. Kuna f- elektronid on väikse varjestusvõimega, siis efektiivne tuumalaeng suureneb ning selle tõttu aatomiraadius väheneb. Sarnane kontraktsioon on ka d-plokile järgnevatel elementidel. Näiteks Si (118 pm) aatomiraadius on tunduvalt suurem eelnevas perioodis oleva C (77 pm) omast, kuid 4. perioodi aatomi Ge (122 pm) raadius on ainult natuke suurem räni omast.
Iooniraadius
Elemendi iooniraadiuse mõõtmiseks on mitmesuguseid skaalasid sõltuvalt sellest, milline ioon võetakse etaloniks. Hoolimata sellest, millist etaloni kasutatakse, on tähele pandud järgnevaid seaduspärasusi:
Ionisatsioonienergia (IE)
Üldised seosed: Ionisatsioonienergiad korreleeruvad aatomiraadiusega – väiksema aatomiraadiusega elementidel on tavaliselt suurem ionisatsioonienergia. Seega kui aatomiraadius rühmas ülevalt alla suureneb, siis ionisatsioonienergia väheneb. Samuti kui aatomiraadius perioodis väheneb, siis ionisatsiooienergia suureneb. Sellisele trendile on ka erandeid, kõrged ionisatsioonienergiad esinevad, kui elektron eemaldada pooleldi või täielikult täidetud alakihilt, kuna need on eriti stabiilsed. Lämmastiku ([He] 2s22p3 ) esimene ionisatsioonienergia on 1402 kJ/mol, mis on suurem, kui temale järgneva hapniku ([He] 2s22p4) ionisatsioonienergia (1314 kJ/mol). 800px|keskel|Esimese ionisatsioonienergia sõltuvus aatomnumbrist
Jan Czerski
1886 saabus ta Venemaa Teaduste Akadeemia kutsel Peterburi tegelema teadustööga. 1886 avaldas ta uurimuse Baikali järve kallaste geoloogiast koos esimese üksikasjaliku Baikali kaardiga, 1888 geoloogilise uurimuse Siberi postitee kohta Baikali järvest Uurali idanõlvani ja 1891 mahuka uurimuse Uus-Siberi ekspeditsioonilt kogutud imetajate kohta, mis annab ülevaate mitte ainult Uus-Siberi saarte, vaid kogu Siberi imetajatest. Ta määrati ekspeditsiooni juhiks Ida-Siberisse Jana, Indigirka ja Kolõma jõgikonna tundmaõppimiseks. Ekspeditsioon algas 1891, kuid 1892 Czerski suri ja maeti Omoloni jõe äärde Kolõma jõgikonnas.
Perioodilisusseadus
Metallilisus
Madala ionisatsioonienergiaga elemendid on suure tõenäosusega metallid ning kõrge ionisatsioonienergiaga elemendid mittemetallid. Seega kui ionisatsioonienergia rühmas ülevalt alla väheneb, siis elementide metallilisus suureneb ning kuna perioodis ionisatsioonienergia suureneb, siis metallilisus väheneb. Kõige metallilisemate omadustega elemendid on perioodilisustabelis all vasakul. Neid muutusi saab seostada ka muutustega aatomiraadiuses, suurematel aatomitel on tavaliselt madalamad ionisatsioonienergiad ja on metallilisemad. Trendi saab kõige paremini jälgida IIIA–VIA rühmas, kus rühma esimesed elemendid on mittemetallid ning rühma viimased elemendid on metallid. Osad elemendid esinevad nii metallide kui mittemetallidena. Näiteks VA rühmas on N ja P mittemetallid, As esineb mittemetalli ja metalloidina ja metallilise allotroobina ja Sb ja Bi on metallid. P-ploki elemendid moodustavad sageli erinevaid allotroope. 800px|keskel|Perioodilisustabel, kus metallid on täistatud roosa värviga, mittemetallid sinise värviga ja poolmetallid rohelise värviga
Jan Czerski
Kuigi Czerski oli iseõppija, pälvis ta oma avastuste eest Venemaa Geograafiaseltsilt 3 kuldmedalit. Tema nime on saanud üks asula, kaks mäeahelikku, mitu mäge ja muud paika.
Perioodilisusseadus
Elektronegatiivsus
Elektronegatiivsus suureneb perioodis vasakult paremale ning väheneb rühmas ülevalt alla. Elektronegatiivsus seostub aatomi suuruse ja elektronkonfiguratsiooniga. Kui aatom on väike ja tal on palju valentselektrone, siis on tal suurem võime elektrone tõmmata kui suurte mõõtmetega ja väheste valentselektronidega aatomil. Elektronegatiivsus on seotud ka ionisatsioonienergiaga. Kui aatomil on kõrge ionisatsioonienergia (elektroni eemaldamiseks kulub palju energiat) ja kõrge elektronafiinsus (elektroni liitmine on energeetiliselt soodne), siis selline aatom tõmbab suurema tõenäosusega elektrone enda poole. Kõige elektronegatiivsem element on fluor.
Oksüdatsiooniastmed
Täitunud või pooleldi täitunud (igal orbitaalil on üks paardumata elektron) elektronkiht on stabiilsem osaliselt täidetud elektronkihist. Seega on aatomitel kalduvus loovutada või liita elektrone kuni sellise konfiguratsioon saavutatakse. s- ja p-elemendid saavutavad väärisgaasi konfiguratsiooni kui valentskihi s- ja p-alakihtidel on kaheksa elektroni. S-elementide ühendites on üks oksüdatsiooniaste, mis vastab rühmanumbrile. p-elementide puhul on oluline maksimaalne oksüdatsiooniaste, mis on võrdne rühmanumbriga. Alates IVA rühmast muutub aatomitel energeetiliselt soodsamaks elektrone liita, et saavutada perioodi lõpus oleva väärisgaasi elektronkonfiguratsioon. VIIIA rühma elementidel on juba elektronoktett ning nad ei ole kergesti redutseeritavad ega oksüdeeritavad. d-plokis muutub kõrge oksüdatsiooniaste stabiilseks perioodi keskel, d-ploki alguses ja lõpus on stabiilsemad madalamad oksüdatsiooniastmed.
Diagonaalsed seosed
Rühma kõige esimesel elemendil on sageli diagonaalsed seosed temast all paremal oleva elemendiga. Diagonaalsed seosed esinevad, kuna aatomiraadiused, laengutihedused, elektronegatiivsused ja seega ka paljud keemilised omadused on nendel kahel elemendil sarnased. Näiteks seos Li ja Mg vahel, kui IA rühma elemendid moodustavad ioonilisi ühendeid, siis Li ja Mg sooladel on sidemes märgatav kovalentsuse osakaal. Tugev diagonaalne seos on Be ja Al vahel: mõlemad elemendid moodustavad kovalentseid hüdriide, haliide ja oksiide; II rühma analoogsed ühendid on tavaliselt ioonilise iseloomuga. Nii B kui ka Si moodustavad kergestisüttivaid gaasilisi hüdriide, samas Al hüdriid on tahke.
Atomisatsioonientalpia
Elemendi atomisatsioonientalpia ΔaH näitab, kui palju energiat on vaja, et viia aatomid gaasifaasi. Atomisatsioonientalpiad 2. ja 3. perioodis kõigepealt suurenevad kuni C-ni teises perioodis ja Si-ni kolmandas perioodis ning edasi vähenevad. D-ploki elementide atomisatsioonientalpiad on kõrgemad kui s- ja p-ploki elementidel, mis on kooskõlas sellega, et d-elementidel on suurem valentselektronide arv. s- ja p-ploki elementide atomisatsioonientalpia väheneb rühmas alla liikudes, d-elementide puhul atomisatsioonientalpia rühmas ülevalt alla suureneb. Seega s ja p orbitaalid muutuvad rühmas alla liikudes sidemete moodustamisel vähem efektiivseks.
Koordinatsiooniarv
Aatomi koordinatsiooniarv ühendis sõltub suuresti tsentraalaatomi ja ümbritsevate aatomite suurusest. p-plokis on madalad koordinatsiooniarvud omased teise perioodi elementidele, igas perioodis võib märgata koordinatsiooniarvu suurenemist rühmas ülevalt alla tsentraalaatomi raadiuse suurenedes. Näiteks 4. perioodi element Sc moodustab 6-koordinaatseid ScF63- ioone, 6. perioodi element La aga 9-koordinaatseid LaF96- ioone. Suurtel aatomite nagu näiteks Th on ka 10-koordinaatseid komplekse [Th(C2O4)4(OH2)2]4-. Kõige levinum koordinatsiooniarv on 6.
Oksiidid ja hüdroksiidid
NaOH, Mg(OH)2 (hüdroksiidid) → Al(OH)3 (amfoteerne ühend) → H4SiO4 (hape)
Ühendite muutumine perioodis aluselisest happeliseks on kooskõlas metalliliste omaduste vähenemisega. Metallid moodustavad aluselisi oksiide/hüdroksiide ja mittemetallid happelisi ühendeid.
Akvahapped
Akvahapete tugevus tüüpiliselt kasvab tsentraalse metalliiooni laengu suurenemisega ja tema iooniraadiuse vähenemisega. Sellist muutust kirjeldatakse ioonse mudeliga, kus metalli katioon on sfäär raadiusega r ja positiivse laenguga z. Kuna prootonit on lihtsam eemaldada väikse raadiuse ja suure laengutihedusega katiooni lähedusest, siis mudel ennustab, et happelisus peaks kasvama, kui z kasvab ja r väheneb. Selline mudel kirjeldab s-ploki elementidel pKa väärtusi küllaltki hästi. Kuid paljud ioonid (eriti madala pKa-ga) kalduvad mudelist kõrvale ning on tegelikult tugevamate happeliste omadustega, kui mudeli järgi ennustatud. Kõrvalekaldest võib järeldada, et metallioonid tõukuvad prootoniga tugevamini kui mudelis arvestatud.
Anomaaliad
Esimesed 10 elementi erinevad oma omadustelt tunduvalt järgmistest elementidest. Üheks näiteks on vesinik, mis ei sobi hästi ei halogeenide ega leelismetallidega ühte rühma, kuigi tal on ühiseid omadusi mõlemaga. Vesiniku oksüdatsiooniaste ühendites on I nagu leelismetallidelgi, aga vesinik moodustab kovalentseid sidemeid, mis sarnanevad pigem süsiniku kui leelismetallidega. Hüdriidide moodustumise ning gaasilise oleku poolest võiks vesinik sobida halogeenidega ühte rühma, aga hüdriidioon on halogeniididest suurem (v.a I-st) ning ei sobi seaduspärasusse, et halogeniidide raadius jodiidist fluoriidini väheneb ning aluselisus ja kõvadus suurenevad.
Osaka rahvusvaheline lennujaam
pisi|268x268px|Osaka rahvusvahelise lennujaama reisiterminal Osaka rahvusvaheline lennujaam (IATA: ITM, ICAO: RJOO), tuntud ka kui Itami lennujaam, on peamine regionaalne lennujaam Jaapanis Kansai regioonis, kuhu hulka kuuluvad linnad nagu Osaka, Kyoto ja Kobe. Tegu Jaapani mõistes esimese klassi lennujaamaga.
Kui lennujaama nimes on “rahvusvaheline”, siis lennujaam siiski ei teeninda rahvusvahelisi lende, vaid ainult riigisiseseid lende. Kansai rahvusvaheline lennujaam (43 km eemal) võttis 1994. aastal üle kõik rahvusvahelised lennud ja võistleb Itamiga ainult riigisisestel lendudel. Itami võistleb ka Kobe lennujaamaga (26 km eemal), väiksem regionaalne lennujaam, mis avati 2006. aastal.
2015. aastal läbis lennujaama rohkem kui 14,5 miljonit reisijat. Lennujaamas asub kaks lennurada, millest pikim on 3000 meetrit pikk.
Barüonid
Barüon on kvarkidest koosnev liitosake, mille barüonlaeng on 1 või (antibarüonidel) –1. Barüon on hadron ja koosneb tavaliselt kolmest kvargist. Kõige tuntumad barüonid on prooton ja neutron, mis on ühtlasi ka nukleonid.
Üldist
Kõik barüonid on fermionid, mis tähendab, et nende spinn on poolarvuline. Neid kirjeldab Fermi-Diraci statistika, mistõttu nad alluvad Pauli keeluprintsiibile.
Barüonid (nagu ka mesonid) on hadronid, mis tähendab, et nad koosnevad kvarkidest. Et kvargi barüonlaeng on 1/3 (ja antikvargi barüonlaeng –1/3), siis vastavalt definitsioonile peab barüon koosnema vähemalt kolmest kvargist. Teoreetiliselt võib olemas olla ka "eksootilisi" barüone, mis koosnevad suuremast arvust kvarkidest (näiteks neljast kvargist ja ühest antikvargist), kuid selliste osakeste eksisteerimise kohta puuduvad tõendid.
Et t-kvargil on ülisuur massile ja ülilühike elueale, siis ta barüonide moodustamises ei osale (ei hadroniseeru).
Barüonide liigid
Barüone liigitatakse sõltuvalt nende koosseisu kuuluvatest kvarkidest ja isospinnist. Kui barüoni koostisesse kuulub mõni raske kvark (c või b), siis lisatakse barüoni nimele selle kvargi nimi.
2009. aasta Itaalia Grand Prix
thumb|[[Monza ringrada]] thumb|Võitja [[Rubens Barrichello Monza rajal]] 2009. aasta Itaalia Grand Prix oli 2009. aasta Vormel 1 hooaja kolmeteistkümnes etapp, mis peeti Itaalias Monzas Monza ringrajal 13. septembril 2009.
Sõideti 53 ringi, võistluse kogupikkus oli 306,720 km. Ilm oli kuiv ja kuum.
Barüonid
Hüperonid
Hüperonideks nimetatakse barüone, mille koostisesse kuulub s-kvark ega kuulu ühtegi raskemat kvarki (c või b). Hüperonid jagunevad vastavalt ülalkirjeldatud reeglitele samuti lambda-, sigma-, ksii- ja oomegahüperonideks.
2009. aasta Itaalia Grand Prix
Kvalifikatsioonisõidu võitis Lewis Hamilton ja võistluse Rubens Barrichello.
Võistluse kiireima ringi sõitis Adrian Sutil (1.24,739).
Ferrari meeskond asendas vigastatud Felipe Massa asemel kaks võistlust sõitnud Luca Badoeri Giancarlo Fisichellaga. Fisichella asemele Force India meeskonnas asus testisõitja Vitantonio Liuzzi.
Detsember 2004
Detsember 2004, kroonika
Amiidid
Amiidid on karboksüülhapete funktsionaalderivaadid, kus -OH rühma asemel on aminorühm (-NH2).
Füüsikalised omadused
Kõik amiidid peale metaanamiidi on kristalsed lõhnatud värvusetud ained, lahustuvad vees halvasti (va. madalamad amiidid). Paljud amiidid on väga mürgised.
China United Airlines
pisi|284x284px|China United Airlinesi [[Boeing 737-800]] China United Airlines on Hiina odavlennufirma, mille kodulennujaam on Pekingi Daxingi rahvusvaheline lennujaam. Firma peakorter asub Fengtais Pekingis Hiina Rahvavabariigis. See on China Eastern Airlinesi tütarettevõte. Lennufirma opereerib siseriiklike lende ja tšarterlende koostöös kohalike ettevõtetega oma kodulennujaamast.
Lennufirma asutati 25. detsembril 1986. China United Airlinesil on 57 lennukit, millega ta opereerib lende 32 sihtkohta.
Patriarhaat
Patriarhaat (kreeka keeles πατριαρχία, sõnadest πατήρ patér 'isa' ja αρχή arché 'valitsema'), ka androkraatia, on valitsemisvorm, kus valitsejad on peamiselt mehed, tavaliselt vanemad mehed (gerontokraatia). Sõna patriarhaat kasutatakse (näiteks antropoloogias ja feminismis) selleks, et viidata olukorrale, kus meestel on peamine vastutus mingi kogukonna heaolu eest ja nad teostavad seda läbi oma esindatuse erinevates valitsusasutustes.
Patriarhaadi feminiinne vorm on matriarhaat, kuid pole tõendatud, et matriarhaalseid ühiskondi oleks eksisteerinud. Encyclopædia Britannica ütleb, et matriarhaat on "hüpoteetiline sotsiaalne süsteem".
Antropoloog Margaret Mead on öelnud: "Väited, nagu oleks mõnda ühiskonda juhtinud naine, on nonsenss. Meil pole mingit põhjust uskuda, et midagi sellist oleks eksisteerinud ... mehed on alati vastutanud kogu vaatemängu toimumise eest. Mehed on juhtivad nii avalikus sfääris kui ka kodus."
Seotud mõisteid
pisi|150px|Aabraham ja poeg Patriarh on mees, kes omab tugevat mõju oma perekonnas või ühiskonnas. mitmed ajaloolised ühiskonnad on olnud juhitud võimukate meeste poolt. Näiteks Vanas Roomas usuti, et nad on Romuluse, kes rajas Rooma, järglased. Ateena rajaja oli Erectheus ja Sparta Lacedæmon. Ka Judaismis väidab Torah, et juudid on Aabrahami järglased läbi Isaaci. Nii Torah kui ka Koraan ütlevad, et araablane pärineb Aabrahamist läbi Ishmaeli, Aabrahami esimene poeg, Isaaci poolvend.
Petit
Petit on prantsuskeelne vaste sõnale "väike".
Patriarhaat
Seotud mõisteid
Patriarhaadist tuletatud omadussõna on patriarhaalne; ja patriarhalism, ja tavakeeles paternalism. Patronaaž ka "patroon" on samatüvelised sõnad mida võib kasutada soost sõltumatult. Näiteks nimetatakse nii mehi kui naisi, kes pakuvad ühiskonnas finantsabi mingitele tegevustele. Kuid sama sõna on võimalik kasutada ka negatiivses vormis, juhul kui on tegemist üleoleva käitumisega. Meest, kes käitub üleolevalt, võidakse nimetada paternalistilikuks.
Chengdu Airlines
pisi|254x254px|Chengdu Airlinesi [[Airbus A320|Airbus A319]] Chengdu Airlines on Hiina lennufirma, mille kodulennujaam on Chengdu Shuangliu rahvusvaheline lennujaam. See on Sichuan Airlinesi tütarettevõte. Lennufirma opereerib riigisiseseid lende enda kodulennujaamast. Chengdu Airlines on esimene lennufirma, mis hakkas kasutama Comac ARJ21 lennukeid.
Lennufirma asutati 2004. aastal ja see alustab lendudega 2005. aastal. Lennufirmal on 56 lennukit, millega ta opereerib lende 27 sihtkohta.
Uruguay riigipeade loend
Uruguay riigipeade loend loetleb Uruguay riigipead alates esimese põhiseaduse jõustumisest 1830. aastal.
Neutron
Neutron on subatomaarne osake, mis koosneb kvarkidest (hadron). Neutron on fermion spinniga 1/2. Neutron on ka elektriliselt neutraalne barüon barüonlaenguga 1.
Neutronid ja prootonid (ühise nimetajaga nukleonid) moodustavad koos aatomituuma. Neutronite arv aatomituumas määrab ära keemilise elemendi isotoobi. Sama prootonite arvuga, kuid erineva neutronite arvuga aatomid on ühe elemendi isotoobid.
Üldised omadused
Neutroni seisumass on 939,573 MeV/c² (ehk 1,0087 amü), mis on 1,6749 × 10−27 kilogrammi. Neutron on elektriliselt neutraalne, tema elektrilaeng on 0. Neutron on liitosake, mis koosneb ühest u-kvargist ja kahest d-kvargist, mis igaüks kannavad erinevat värvilaengut. Kvarke hoiab neutronis koos erinevate värvilaengutega osakeste vahel toimiv tugev vastasmõju. Neutroni enda summaarne värvilaeng on 0 (neutraalne).
Johnny Cash
Lapsepõlv
Johnny Cash sündis Kingslandis Arkansase osariigis Ray ja Carrie Cashi neljanda lapsena ning sai nimeks J. R., väidetavalt seetõttu, et tema vanemad ei suutnud nime suhtes kokkuleppele jõuda. Alles õhujõududega liitudes tekkis tal vajadus eesnime järele ja ta võttis endale ametlikuks nimeks John R. Cash. 1955. aastal Sun Recordsiga lepingut sõlmides võttis ta endale lavanimeks Johnny Cash. Sõbrad kutsusid teda Johniks, lähisugulased ka nimega J. R. Tal oli kuus õde-venda.
Neutron
Üldised omadused
Vaba neutron on metastabiilsetest osakestest kõige pikema elueaga (885,7±0,8 s ehk umbes 15 minutit). Pikk eluiga tuleneb faktist, et neutron on oma lagunemisproduktist prootonist vaid veidi raskem ning prooton on ainuke osake, milleks neutron laguneda saab.
Johnny Cash
Lapsepõlv
J. R. kasvas üles farmis, töötades juba lapsena koos teistega põllul. Laul oli perekonna igapäevane kaaslane. J. R. armastas muusikat kuulata nii raadiost kui ka ema esituses. Ema õpetas teda ka kitarri mängima. Juba poisikesena hakkas ta laule kirjutama ning esines koolipõlves kohalikus raadios.
Fujisawa
Fujisawa haldusalasse kuulub Enoshima saar.
Fujisawas toimus 1964. aasta suveolümpiamängude purjeregatt.
Johnny Cash
Lapsepõlv
Pere elas vaeselt, suur depressioon mõjus puuvillakasvatajatele hävitavalt. Isa võttis vastu iga töö, mida pakuti, hiljem valitsuselt kompensatsiooniks saadud farm kannatas üleujutuste all. J. R. lapsepõlve traumaatilisim sündmus, vanema venna Jacki hukkumine õnnetuses ketassaega 1944. aastal, jälitas teda kogu elu.
Neutron
Neutroni lagunemine
Beetalagunemisele alluvad vabad neutronid. Stabiilsetes aatomituumades on neutronid stabiilsed. Selle põhjuseks on asjaolu, et neutroni ebastabiilsus on tasakaalustatud tema stabiliseeriva rolliga tuumas, vältimaks ebastabiilsust, mis tekiks siis kui aatomituuma lisanduks tema lagunemisega täiendav prooton.
Johnny Cash
Lapsepõlv
Kõigest hoolimata meenutas Cash oma lapsepõlve alati härdusega, tundes muret selle pärast, et inimeste side maaga kaob ning hävib ka keskkond, kust tema muusika pärineb. Väga paljud tema laulud haakuvad farmielu, vaesuse ja lapsepõlveunistustega (näiteks "Daddy Sang Bass", "Farmer's Almanac", "Five Feet High", "Pickin' Time", "The Night Hank Williams Came to Town", "Busted").
Fujisawa
Linna läbis Tōkaidō.
Neutron
Neutroni lagunemine
Ebastabiilsetes aatomituumades (milles on neutronite ülejääk võrreldes stabiilse aatomituumaga) on võimalik neutroni lagunemine prootoniks läbi ülalkirjeldatud beetalagunemise. Samuti on võimalik prootoni muutumine neutroniks (tuumades, milles on neutroneid vähem võrreldes stabiilse aatomituumaga). See toimub samuti läbi beetalagunemise
Prootoni neutroniks muutumiseks vajalik lisaenergia saadakse tänu tuuma seoseenergia vähenemisele.
Teoreetiliselt on neutroni prootoniks muutumine võimalik aatomituumas ka läbi positronihaarde, kuid seda protsessi takistab aatomituuma positiivne elektrilaeng, mis tõukab positrone tuumast eemale. Samuti kipuvad positronid enne tuumani jõudmist annihileeruma tuuma ümbritsevate elektronidega.
Neutronkiirgus
Aatomituumaga põrkunud neutronid võivad hajuda (põrkuda tuumast eemale, andes osa oma kineetilisest energiast üle tuumale) või neelduda (tungida aatomituuma sisse ja saada selle osaks). Viimasel juhul muutub aatomi isotoop ning aatom võib muutuda ebastabiilseks. Kui neutronkiirguse tõttu ebastabiilseks muutunud aatomid lagunevad, tekib teisene radioaktiivne kiirgus.
Johnny Cash
Päritolu
Nooruspõlves uskus Cash kuuldud juttude põhjal, et temas on indiaaniverd, kuid hilisem uurimine selgitas, et tegelikult olid tema esivanemad šoti päritolu. Sellest hoolimata tundis ta indiaanlastega hingesugulust ja pühendas neile paljud oma laulud (näiteks "The Ballad of Ira Hayes", "Old Apache Squaw"). Tema esivanem William Cash (Caesche) randus Ameerikas 1667. aastal. Johnny vanavanaisa võitles Konföderatsiooni poolel kodusõjas.
1950. aastad
1950. aastate alguses teenis Cash õhujõudude koosseisus Saksamaal radistina, dešifreerides Nõukogude Liidu armee sõnumeid. Ta oli esimene ameeriklane, kes Stalini surmast teada sai. pisi| Aastal 1954 abiellus John Vivian Libertoga. Neil sündis neli tütart: Rosanne (1955), Kathleen (1956), Cindy (1959) ja Tara (1961). Johni pidev kodust eemalolek ja sõltuvus mõnuainetest mõjus aga nende suhtele laastavalt ning nad lahutasid 1966. aastal.
Pärast abiellumist kolisid John ja Vivian Memphisesse. Õhtuti mängis John koos hilisemate lahutamatute kaaslaste ja sõprade Luther Perkinsi ja Marshall Grantiga kitarri. Neil õnnestus paaril korral isegi naabritele esineda. Esimesel katsel ei pääsenud Cash Sun Recordsi plaadistuudios jutule, kuid lõpuks kandsid tema pingutused vilja ning 1955. aastal ilmusid tema esimesed laulud "Hey Porter" ja "Cry Cry Cry", mis äratasid publiku tähelepanu. Järgmine plaat "Folsom Prison Blues" oli juba väga edukas ning "I Walk the Line" jõudis kantri edetabeli tippu. Nii "I Walk the Line", "Ballad of a Teenage Queen" kui ka "Guess Things Happen That Way" suutsid tungida ka popmuusika edetabelitesse. 1957. aastal sai temast esimene laulja Suni stuudios, kes lindistas LP. Aasta hiljem lahkus ta Sunist ning sõlmis lepingu Columbia Recordsiga ning saavutas oma singlitega "Don't Take Your Guns to Town" (1959) ja "Ring of Fire" (1963) suure menu. See suurfirma võimaldas tal isegi välja anda gospelalbumi "Humns by Johnny Cash".
1960. aastad
pisi|Johnny Cash 1969. aastal Eduga kaasnes aga järjest rohkem tööd ja palju kurnavat ringisõitmist. 1960. aastate algul hakkas Johnny üha rohkem alkoholi tarbima ning väsimuse peletamiseks ka amfetamiini ja barbituraate kasutama. Tänu Carterite pere, eelkõige June'i abile õnnestus tal kümnendi lõpuks oma sõltuvus kontrolli alla saada.
Johnny oli juba lapsepõlves raadiot kuulates Carterite perekonda imetlenud. 1960. aastate algul hakkas ta Carteri perekonnaga koos kontserdireisidel käima. June Carter äratas oma lauluhääle ja särava loomusega kohe tema tähelepanu. Ka June on hiljem tunnistanud, et ta imetles Johnnyt juba siis.
12 aastat pärast nende esmakordset kohtumist Grand Ole Opry lava taga palus Cash June Carteri endale naiseks, tehes seda kontserdilaval. Nad abiellusid 1968. aastal. June'il oli kaks tütart kahest eelmisest abielust. Nende ainuke ühine laps John Carter Cash sündis 1970. aastal. Ta on muusik ja muusikaprodutsent.
Hoolimata Cashi ümbritsevatest legendidest ei ole ta tegelikult kunagi vanglas istunud. Seevastu üksikuid öid soolaputkas erinevate väärtegude eest on ta korduvalt veetnud. Ta tundis vangide vastu suurt poolehoidu ning käis palju kordi vanglates esinemas, sealhulgas Folsomi ja San Quentini vanglas ning Rootsi Österåkeris (1972). Tema vanglakontserdid on ka lindistatud – "Johnny Cash at Folsom Prison" (1968) ja "Johnny Cash at San Quentin" (1969) kuuluvad tema menukamate albumite hulka. Kantrilaulja Merle Haggard oli San Quentini kinnipeetuna kolm korda Cashi kontserdi publiku hulgas. Paljud Cashi laulud on seotud vanglateemaga (näiteks "Folsom Prison Blues", "San Quentin", "25 Minutes to Go", "Joe Bean", "Send a Picture of Mother").
Ta oli sügavalt usklik ja pühendas paljud oma lauludest jumalale. Samas oli tal ka väga hea huumorimeel, mida tõestavad lugematud lustakad laulutekstid (näiteks "One Piece at a Time", "Farmer's Almanac", "I Got Stripes", "A Boy Named Sue", "A Backstage Pass").
Johnny Cash laulis ka duette koos June'iga, tuntumad neist on "Jackson" (mis võitis 1967. aastal Grammy auhinna), "If I Were a Carpenter", "Darlin Companion".
Prooton
Prooton on subatomaarne osake, mis koosneb kvarkidest ja gluuonist, mis moodustavad liitosakese, hadroni. Prooton on positiivse elektrilaenguga (1e ehk 1,602 × 10−19 C) barüon (barüonlaenguga 1). Prooton on fermion (kõigi fermionide spinn on 1/2).
Johnny Cash
1970. aastad
pisi|Johnny Cash [[Valge Maja|Valges Majas kohtumisel Richard Nixoniga 1972]] pisi|Johnny Cash kaaslastega laulu "One Piece at a Time" jaoks valmistatud [[Cadillacis (1976)]] Aastatel 1969–1971 juhtis Cash kanalil ABC telesaadet "The Johnny Cash Show".
1970. aastate alguseks oli ta juba tuntuks saanud kui Mees Mustas. Bänd kandis juba oma algusaastatel musti särke, sest see oli ainuke kokkusobiv rõivaese, mis kõigil olemas oli. Hiljem tegi Cash aga musta riietuse oma kaubamärgiks. Oma laulus "Man in Black" avaldab ta arvamust, et seni, kui maailm ei ole paremaks muutunud, ta vikerkaarevärvilisi rõivaid ei kanna. Tema edu jätkus 1970. aastatel tänu armututele tuuritamistele ja telesaatele "The Johnny Cash Show".
Prooton
Prootonid ja neutronid (ühise nimetajaga nukleonid) moodustavad koos aatomituuma. Prootonite arv aatomituumas määrab ära keemilise elemendi. Sama prootonite arvuga, kuid erineva neutronite arvuga aatomid on üksteise isotoobid.
Kergeima keemilise elemendi – vesiniku – tuum on üksik prooton (selles tuumas ei ole neutroneid). Neutron või neutronid on aga vesiniku isotoopide tuumades. Deuteeriumi tuumas 1 neutron ja triitiumi tuumas 2 neutronit. Keemias mõistetakse prootonit kui vesiniku positiivset iooni, mida tähistatakse H+.
Üldised omadused
Prootoni seisumass on 938,272309(28) MeV/c2 ehk 1,0073 amü ehk 1,6726 × 10−27 kilogrammi ning läbimõõt umbes 1,5×10−15m. Prooton on liitosake, mis koosneb kahest u-kvargist ja ühest d-kvargist, mis igaüks kannavad erinevat värvilaengut. Kvarke hoiab prootonis koos erinevate värvilaengutega osakeste vahel toimiv tugev vastasmõju. Prootoni enda summaarne värvilaeng on 0 (neutraalne).
Johnny Cash
1980. aastad
1980. aastal sai Johnny Cashist Kantrimuusika Kuulsuste Halli noorim (48) elusolev liige. Ta kuulub ka Rock and Roll ' i Kuulsuste Halli (1992) ja Rockabilly Kuulsuste Halli. 1990. aastal sai ta Grammy legendiauhinna ja 1999. aastal Grammy elutööauhinna.
Prooton
Prootoni eluiga
Prooton on stabiilne elementaarosake elueaga üle 1,9 × 1029 aastat. Selle põhjuseks on barüonlaengu jäävuse seadus. Prooton (barüonlaenguga 1) on kõige kergem barüon.
Prooton saab muutuda neutroniks elektronhaarde teel, mille puhul raskemaks osakeseks muutumiseks vajalik lisaenergia saadakse elektronilt.
Johnny Cash
1980. aastad
Cash esines juba 1970. aastatel külalisena paarikümnes teleseriaalis ning hiljem mitmes filmis ja dokumentaalfilmis. Loominguliselt tähistasid 1980. aastad madalseisu. Kümnendi lõpus tegi ta lepingu Mercury Recordsiga, mis jäi suhteliselt viljatuks.
Pärast 1983. aastal saadud vigastust sattus ta sõltuvusse valuvaigistitest. 1988. aastal tehti talle südameoperatsioon, kuid Cash keeldus valuvaigistitest, kartes uuesti sõltuvuse küüsi sattuda.
Maarianhamina linn
Seisuga 30. aprill 2014 elas linnas 11 445 inimest. See moodustab ligi poole Ahvenamaa rahvaarvust.
Johnny Cash
1980. aastad
1980. aastate keskel esines Johnny Cash koos Kris Kristoffersoni, Waylon Jenningsi ja Willie Nelsoniga The Highwaymeni nime all.
Prooton
Prootoni eluiga
Tuuma sees võib prooton muutuda neutroniks ka beetalagunemise teel, mis toimub tänu nõrgale vastastikmõjule. Selline protsess saab toimuda ainult seetõttu, et prooton saab muutumiseks vajaliku lisaenergia tänu tuuma seoseenergia vähenemisele.
Maarianhamina linn
89,5% linna elanikest räägib emakeelena rootsi keelt.
Prooton
Prootoni eluiga
Beetalagunemine toimub ebastabiilsetes aatomituumades. Kui tuumas on neutroneid vähem kui stabiilses tuumas, siis muutub prooton neutroniks. Kui tuumas on neutroneid rohkem kui stabiilses tuumas, siis muutub neutron prootoniks.
Johnny Cash
1990. aastad
U2 kutsus Cashi 1992. aastal esinema albumile "Zooropa". Järgmisel aastal andis produtsent Rich Rubin välja albumi "American Recordings", millel olid Cashi tõlgendused nii erisuguste muusikaloojate sulest nagu heavy metal ' i maniakk Glenn Danzig ja boheemlik ikoonilõhkuja Tom Waits. Cashi karjäär sai uue hoo sisse tänu lepingule American Recordingsiga, kellega koostöös ilmus mitu albumit, mis äratasid tähelepanu ka noorte hulgas, kes Johnny Cashi varasemast ei mäletanudki. Selle müügiedu viis albumiteni, millel Cash esitas oma töötlusi U2, Depeche Mode'i, Soundgardeni, Tom Petty, Nick Cave'i lugudest. Nagu ta ise ütles: "Ma ei tantsi, ei räägi anekdoote ega kanna liiga kitsaid pükse nagu enamik meelelahutajaid, aga ma tean peast ligikaudu tuhandet laulu."
Maarianhamina linn
Maarianhamina on enamiku ida poolt Rootsi sõitvate laevade vahepeatus. Tallinki, Silja Line'i ja Viking Line'i reisilaevad, mis sõidavad Tallinnast kui ka Helsingist või Turust Rootsi, teevad Maarianhaminas vahepeatuse.
Johnny Cash
1990. aastad
12. aprillil 1991 andis Johnny Cash kontserdi ka Soomes Turus.
2000. aastad
pisi|Johnny Cashi hauakivi June Carter Cash suri 15. mail 2003 73-aastaselt südameoperatsiooniga kaasnenud tüsistuste tõttu.
Johnny Cash suri suhkurtõve tüsistuste tagajärjel vaid mõni kuu hiljem, 12. septembril 2003 71-aastaselt. Mõlemad on maetud oma kodu lähedale Hendersonville Memory Gardensisse.
Kokku kirjutas Johnny Cash üle tuhande laulu ning andis välja kümneid albumeid. Tema ligi 50-aastase karjääri jooksul oli ta albumite läbimüük üle 90 miljoni eksemplari.
Johnny Cashi elust räägib 2005. aastal valminud film "Walk the Line", kus Cashi rollis on Joaquin Phoenix ning June Carterit mängib Reese Witherspoon, kes sai oma osatäitmise eest 2005. aasta parima naisnäitleja Oscari.
Maarianhamina linn
Maarianhaminas on Ahvenamaa meresõidumuuseum ja muuseumlaev Pommern.
Reisirong
pisi|AS [[Elroni Stadler FLIRT tüüpi reisirongid Balti jaamas]] pisi|[[Edelaraudtee reisirong Tartu raudteejaamas]] pisi|Droonivideo Aegviidu jaama saabuvast reisirongist pisi|[[Elroni elektrirong Keila jaamas]] Reisirong on rong, millega veetakse reisijaid. Reisirongid võivad sõita nii elektri kui ka diisli jõul. Reisirongide vagunid on kohandatud reisijate vedamiseks.
Maarianhamina linn
Ajalugu
Linn asutati 21. veebruaril 1861 ning sai nime 'Maria sadam' Venemaa keisri Aleksander II abikaasa Maria Aleksandrovna järgi. Linna kohal asus varem Jomala valda kuulunud Övernäsi küla, millest on järel ainult üks eluhoone kesklinna kagunurgas, Övernässtugan. Arhitekt Georg Theodor von Chiewitzi koostatud 1871 heaks kiidetud planeeringut järgiti 1960. aastateni.
Reisirong
Otstarbe järgi eristatakse:
Liikumiskiiruse järgi eristatakse:
Maarianhamina linn
Ajalugu
Linn arenes algul aeglaselt, kuni sinna 1869. aastal elama asunud kaupmees Nikolai Sittkoff muretses oma esimese purjelaeva ning pani aluse Maarianhamina arengule meresõidulinnana. Hilisematest reederitest oli tähtsaim Gustaf Erikson, kes sai meresõidunõuniku tiitli. Eriksonil oli kümneid purje-, auru- ja mootorlaevu, mis moodustasid 1930. aastatel üle poole kõigist Maarianhaminas registreeritud alustest. pisi|püsti|[[Maarianhamina raekoda]]
Sõpruslinnad
pisi|tühi|Maarianhamina
Reisirong
Vagun
Sisustuse järgi võib eristada:
Reisirongid Eestis
Eestis teostavad reisijate vedu rongidega:
Vaata ka
Train
Pruunkaru
Pruunkaru (ladina keeles Ursus arctos; käibekeeles ka lihtsalt karu) on karulaste sugukonda karu perekonda kuuluv loomaliik. 2022. aastal valiti karu aasta loomaks.
Pruunkaru on suurim Eestis elav kiskjaline ja suurim Euroopa mandriosas elav kiskjaline. Toitumiselt on karu kõigesööja ja valdava osa toidust moodustavad mitmesugused marjad, seened, seemned ja putukad.
Laia levila tõttu eristatakse mitmeid pruunkaru alamliike, mis erinevad näiteks kasvu, kolju kuju, karvkatte värvuse ja mitme muu morfoloogilise tunnuse poolest.
Levik ja arvukus
Pruunkaru oli algselt levinud suures osas Põhja-Ameerikast, Euraasiast ja Põhja-Aafrikast. Nad elasid kogu Põhja-Ameerikas lääne- ja keskosas kuni Hudsoni lahe laiuskraadini põhjas ja Mehhiko põhjaosani lõunas. Euraasias elasid nad Lääne-Euroopast kuni Siberi idarannikuni ja Himaalajani; nad puudusid ainult Ees-Indias ja Kagu-Aasias. Aafrikas elasid nad Atlase mägedes.
Küttimise ja elupaikade hävitamise tõttu on pruunkaru levila ahenenud. Paljudes piirkondades on ta välja surnud. Näiteks Suurbritannias suri karu välja 10. sajandil, Saksamaal ja Põhja-Aafrikas Atlase mäestikus 19. sajandil, Mehhikos ja suures osas USA-st 20. sajandil.
Lääne- ja Kesk-Euroopas on alles ainult jäänukasurkonnad, samuti USA põhiosas, kus nad elavad ainult loodes. Ka Edela-Aasias ning osas Põhja- ja Ida-Euroopast on nende arv tunduvalt vähenenud. Suured asurkonnad on säilinud Alaskas, Lääne-Kanadas ja Põhja-Aasias.
Eriti ohustatud asurkondade suurendamiseks püütakse asustada ümber karusid teistest piirkondadest.
Pruunkarude koguarv maailmas on hinnanguliselt 185 000 – 200 000.
Andmed karude arvu kohta konkreetsetes riikides on jämedad hinnangud, sest karud rändavad üle riigipiiride.
Eesti
pisi|Alutaguse karuvaatlusonnpisi|Emakaru, pildistatud varjest, Kesk -Eestis. Autor Eleri Lopp-Valdma Karu on levinud kõikjal Mandri-Eestis. 2009. aastal hinnati karude arvuks vähemalt 700 isendit, neist vähemalt 140 on täiskasvanud emakarud; 2015. aasta seisuga pole nende arvukus oluliselt muutunud. 2020. aasta suvel oli karu üldarvukus vahemikus 900-950, varakevadel aga kuni 1000. Karu asurkonna seisundit võib pidada väga heaks.
Karude arvu Eestis on aastati hinnatud järgmiselt: Arvukus oli aga väga väike sajandi eest, kui Alutaguse metsades elas alla 30 looma.
Geneetiliste uuringute tulemusena on leitud, et Eesti karud on eraldiseisvad Soomes ja Venemaa lääneosas elavatest karudest.
Albaania
Albaanias on umbes 250 pruunkaru (2006).
Austria
Austrias hävitati karud 19. sajandi keskpaigaks. Kärntenis kohati 1950.–1960. aastatel karusid, kes olid sisse rännanud endisest Jugoslaaviast. Aastal 1972 asus Ötscheri piirkonda Alam-Austria edelaosas (piirkonda, kus viimased isendid 19. sajandil maha lasti) elama noor isane isend (Ötscheri karu). Aastal 1989 lasti sellesse piirkonda lahti Horvaatiast pärit emakaru, ja 1991 sündis kolm karupoega. Aastatel 1992 ja 1993 jätkati karuprojekti, asustades Austriasse veel kaks karu.
Tol ajal tulid esimesed teated suurematest kahjudest, näiteks murtud lammastelt ja laastatud kalatiikidest, mis häälestasid kohalikud elanikud karuprojekti vastu. Meedias hakati rääkima "probleemsetest karudest". Rajati "sekkumisvägi", kes peletas hoiatuslaskudega eemale asulate lähedusse ilmunud karud.
Alates 1998. aastast nähti igal aastal noorloomi. Üksikud karud rändasid sisse Sloveeniast. Hiljuti oli Austrias 25–30 loomast koosnev väike, kuid stabiilne karude populatsioon. Enamik neist elas Alam-Austria ja Steiermargi piirialal, peamiselt Ötscher-Tormäueri looduspargis (Põhja-Kalkalpenis tõendati 2008. aastani 35 isendit, 1999 oli karude arv maksimaalne (12) jooksul ), väike rühm ka Lõuna-Kärntenis, Karni Alpides, Drauzugis ja Karavankides. Aastal 2002 nähti peale selle Trento provintsist sisse rännanud isendit Tiroolis. Veel üks Tirooli pruunkaru oli aastal 2006 Saksamaa piiri ületanud JJ1. Oktoobris 2008 nähti Stubaitalis karu MJ4, keda viimati kohati Lõuna-Tiroolis Sarntalis.
Kuigi karud teevad vahel koduloomadele ja mesipuudele kahju, on austerlased nendega suuremalt jaolt leppinud. "" käivad karupiirkondades karude eest kostmas ja aitavad kahjusid klaarida.
Aastavahetusel 2007/2008 teatas Maailma Looduse Fondi Austria organisatsioon, et Austrias sündinud üle 30 pruunkarust on leitavad veel ainult neli. Teatavaks sai mitu illegaalset mahalaskmist (viimati detsembris 2007 noorloom, mille tegi kindlaks Föderaalne Kriminaalamet), teiste asukoht on teadmata. Ilma kaitsemeetmeteta on pruunkarud Austrias ohustatud.
Hispaania
Hispaanias elab umbes 160 pruunkaru kolmes asurkonnas.
Hinnanguliselt 140 karu elab Somiedo looduspargis Astuurias, Kantaabria mägedes Oviedo linna lähedal.
Mõlema piirkonna karude arvu peetakse stabiilseks, sest tegu on asustamata mägipiirkondadega, mida teed ei läbi.
Itaalia
Itaalias elab kolm väikest pruunkarude rühma. Pruunkarude koguarv seal on 50–60 (2006).
Adamello-Brenta looduspargis on 25 isendist koosnev asurkond, mis on väga ohustatud. Karude arvu suurendamiseks asustati sinna aastatel 1999–2002 kümme looma Sloveeniast.
Abruzzo, Lazio ja Molise rahvuspargi piirkonnas on umbes 30–50 karu. See asurkond erineb kolju ehituse poolest teistest pruunkarudest, mistõttu see võib tegu olla omaette alamliigiga (apenniini pruunkaru, Ursus arctos marsicanus). Eraldi alamliigina kirjeldas seda esimesena Altobello (1921). Apenniini pruunkaru praegune levila paikneb Monti Sibillini ja Alto Molise ning Monti Simbruini külgaheliku ja Majella vahel. Suurima asustustihedusega ala vastab enam-vähem rahvuspargi territooriumile. Viimastel kümnenditel on registreeritud arvukalt salaküttimise juhtumeid: ajavahemikus 1980–2004 on teada 55 isendi hukkumine selle tagajärjel.
Kolmas rühm elab Sloveenia piirialadel Friuli-Venezia Giulia maakonnas.
Läti
Suuremas osas Lätis hävitati pruunkaru täielikult 20. sajandi alguseks. 19. ja 20. sajandi vahetuseks oli säilinud vaid väike asurkond Vidzemes Lubānsi järve ümbruses. Viimased karud kütiti Lätis aastatel 1921–1926. Kõik karud, keda pärast seda Läti territooriumil on kohatud, on juhukülalised kas Eestist või Venemaalt. 1946. aastast on karude arvukus Lätis pisitasa suurenenud, seda peamiselt riigi kirdeosas. 2003. aasta seisuga arvatakse Lätis elavat umbes 10 karu, kuid see arv on aastati kõikuv. Pärast loodusliku asurkonna hävimist enne teist maailmasõda ei ole pruunkaru Läti territooriumil teadaolevalt poeginud, seega on Läti pruunkaru levila marginaalne osa.
Prantsusmaa
pisi|püsti|Pruunkaru Prantsuse Püreneedes Prantsusmaal elab umbes 10–20 pruunkaru Püreneedes. Kogu sealne asurkond põlvneb tervenisti sissetoodud loomadest. Viimane kohalik karu tapeti 2004. aastal. 1930. aastateni oli pruunkarude asurkond ka Prantsuse Alpides.
Rootsi
Rootsis hinnati karude populatsiooni suuruseks 2008. aastal 3221 isendit. Võrreldes 2007. aastaga oli karude arvukus suurenenud 4,8%. Karude püsiasustus on 6 läänis: Norrbotteni, Västerbotteni, Jämtlandi, Västernorrlandi, Dalarna ja Gävleborgi läänis.
Saksamaa
pisi|Pruunkaru [[Nürnbergi loomaaed|Nürnbergi loomaaias]] Saksamaal ei ela looduses enam pruunkarusid. Juba keskajal tõrjuti nad metsastesse ja raskesti ligipääsetavatesse piirkondadesse. Viimane karu Harzis lasti maha 17. sajandil (tema auks on püstitatud karumonument), Tüüringis 18. sajandi keskel ja Ülem-Sileesias 1770. Baieri metsas tapsid vennad Forsterid Zwieseli ümbruses ajavahemikul 1760–1800 veel umbes 60 karu. Teadaolevalt viimane pruunkaru Saksamaal tapeti 1835 Ruhpoldingis.
Seoses sellega, et Austriasse on pruunkarusid sisse rännanud või asustatud, on saanud aktuaalseks võimalik karude asurkonna rajamine Saksamaale. Aastal 2005 valis Saksamaa Looduskaitseliit pruunkaru aasta loomaks.
Mais ja juunis 2006 nähti Saksamaal pruunkaru: JJ1, keda ajakirjanduses hakati kutsuma Brunoks, liikus mitu nädalat Austria piiri lähedal. Ta murdis mõned koduloomad ja teda oli sageli näha asulate lähedal. Seepeale anti ajutine luba looma mahalaskmiseks, kuid avalikkuse survel see tühistati. Siis prooviti karu elusalt kinni püüda, kuid kolme nädala pärast sellest loobuti. 26. juunil lasti ta Spitzingsee lähedal maha.
Slovakkia
Slovakkias elab 700–900 karu, peamiselt Kesk- ja Põhja-Slovakkias.
Soome
2013. aastal hinnati enne jahihooaja algust Soome karude koguarvuks 1560–1680 isendit. Osa Soome karudest talvitub Venemaal, seetõttu ulatub suvel karude arv Soomes üle 2000.
Šveits
Karu JJ3, kes oli JJ1 ja JJ2 vend, kes oli sisse rännanud suvel 2007, tapeti aprillis 2008 Graubündenis, sest ta ei kartnud inimesi. Samal ajal liikus Graubündenis ka inimpelglik karu MJ4, kes oli samuti sisse rännanud suvel 2007. Kevadel 2008 lahkus ta Šveitsist Itaaliasse. Seisuga oktoober 2009 ei olnud pärast seda karude viibimist Šveitsis tõendatud.
Valgevene
2002. ja 2003. aastal hinnati Valgevene pruunkaru asurkonna suuruseks 140–180 isendit. Nad olid levinud peamiselt riigi põhjapiirkondades.
Venemaa
Venemaal elab umbes 120 000 isendit.
Välimus ja kehaehitus
pisi|Noor pruunkaru. Esi- ja tagakäpad on hästi näha pisi|Värsked karu [[väljaheited]] Nagu kõigil karulastel, on pruunkarul tugev, jõuline kehaehitus. Reeglina on nende luustik tugevam kui teistel karulastel. Nagu teistelgi karulastel, on pruunkarul peeniseluu ja lühike juppsaba. Pruunkarule eriomane tunnus on lihaskühm õlgade kohal, mis annab esijalgadele lisajõudu.