cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Hoonestusõigus
Hoonestusõigus (ingl right of superficies) on üks mitmest piiratud asjaõigusest. Asjaõiguste hulka kuuluvad omand (omandiõigus) ja piiratud asjaõigused: servituudid, reaalkoormatised, hoonestusõigus, ostueesõigus ja pandiõigus. Hoonestusõigus annab isikule võimaluse omada ehitist maatükil, mis on kellegi teise omand. Hoonestusõigus tähendab võõrandatavat ja pärandatavat õigust omada kinnisasjal sellega püsivalt ühendatud ehitist. See õigus kuulub isikule kelle kasuks on hoonestusõigus seatud ja on tähtajaline.
Hoonestusõigust saab müüa, kinkida, pärandada ja koormata hüpoteegiga. See on peamine erinevus teistest piiratud asjaõigustest.
Hoonestusõigus seatakse tervele ehitisele, seda ei ole võimalik seada ainult osale ehitisest, näiteks ainult esimesele korrusele. Hoonestusõiguse seadmise tehing peab olema notariaalselt tõestatud.
Hoonestusõiguse tähtaeg
Hoonestusõigusele tuleb seada ka tähtaeg. Tähtajata või pikema kui 99aastase tähtajaga hoonestusõiguse tähtajaks loetakse 99 aastat. Riigi maatükile on võimalik seada hoonestusõigust kuni 49 aastaks. Kui on soov seada pikem tähtaeg, siis on selleks vaja Vabariigi Valitsuse nõusolekut.
Hoonestusõiguse lõppemine
Kui hoonestusõigus lõppeb tähtaja möödumise tõttu saab hoonestusõiguse alusel ehitatud hoone kinnistu oluliseks osaks ja seetõttu saab selle omanikuks kinnistu omanik. Kinnistu omanik peab sellisel juhul maatükile jäävate ehitiste eest hoonestajale hüvitist maksma. Hoonestusõiguse tähtaja saabumisel on võimalik tähtaega pikendada kuni 99 aastaks. Hoonestusõigus on võimalik ka lõpetada poolte kokkuleppel. Omanik peab selleks andma nõusoleku hoonestusõiguse omandajale ja seda ei saa tagasi võtta.
Asjaõigusseaduses on sätestatud, mis olukordades võib hoone peale hoonestusõiguse lõppemist ära vedada, millal saab seda nõuda ja millistel juhtudel on õigus saada teiselt poolelt hüvitist. Hüvitis võib olla kokku lepitud hoonestusõigust seades, aga see ei pea olema nii igal juhul. Kui hoonestusõigust seades ei ole kokkulepet sõlmitud hüvitise kohta, siis määratakse see keskmise turuväärtuse alusel. Elamu ehitamiseks seatud hoonestusõiguse korral ei tohi olla kokkulepitud hüvitis väiksem kui kaks kolmandikku hoonestusõigusest.
Korterihoonestusõigus
Hoonestusõiguse alusel ehitatud hoonet saab jagada ka korterihoonestusõigusteks. Seda saab teha korteriomandi seaduse alusel. Jagamise korral jäävad kehtima esialgu hoonestusõiguse kohta kokkulepitud tingimused.
Korterihoonestusõigus on sarnane korteriomandiga. Kui korterihoonestusõigus koosneb ainuomandis olevast eluruumist ja hoonestusõiguse mõttelisest osast, siis sisaldub korteriomandis ainuomandisse kuuluv eluruum ja kaasomandi mõtteline osa. Nii nagu korteriomand kantakse ka korterihoonestusõigus kinnistusraamatuse. Sarnaselt tavalise hoonestusõigusega on võimalik ka korterihoonestusõigust müüa, kinkida, pärandada, nagu ka korteriomandit.
Korteriomandi ja korterihoonestusõiguse vahel on mõningaid erinevusi. Olulisim erinevus on see, et hoonestusõigus on tähtajaline. Lisaks kui hoonestusõigust seades lepiti kokku, et seda võib koormata ja võõrandada maaomaniku nõusolekul, ja see tingimus kanti ka kinnistusraamatusse, siis tuleb korterihoonestusõiguse omanikul enne sellise tehingu tegemist saada selleks maaomaniku nõusolek. Nõusolekut saab anda kas tehingut notari juures sõlmides omaniku juuresolekul ja nõusolekul kuid omanik võib varem notariaalselt vormistada eraldi nõusoleku. Erinevus korteriomandi ja korterihoonestusõiguse vahel on ka see, et korterihoonestusõiguse omanikud ei ole hoone aluse maa omanikud. Viimase erijoonena võib mainida, et korterihoonestusõiguse eest tuleb maksta hoonestusõiguse tasu ja see lepitakse kokku kas ühe konkreetse summana või perioodiliste maksetena. Kui tegemist on perioodiliste maksetega, siis tuleb see kasu ka reaalkoormatisena kinnistusraamatusse kanda. Summa suurus on kokkuleppeline, tavaliselt arvestatakse tasuks maahind ja see jaotatakse perioodilisteks makseteks hoonestusõiguse tähtajani.
Korterihoonestusõiguse puhul jaotatakse see summa tavaliselt võrdselt kõikide hoones olevate korterihoonestusõiguste vahel ära elamispinna suuruse alusel. Tavaliselt tasub hoonestaja ka maatükil lasuvad maksud.
Ülemine bjeff
Ülemine bjeff ehk ülavesi on vooluveekogu osa, mis jääb vahetult vesiehitisest (paisust või lüüsist) ülespoole.
Ingeborg Trofimova
Ingeborg Trofimova (aastani 1957 Ernstson, sündinud 17. augustil 1927 Tartus) on eesti endine silmaarst ja sportlane (kiiruisutaja ja jalgrattur).
Uppsala cancionero
Uppsala cancionero on Veneetsias 1556. aastal trükitud cancionero ehk laulukogumik, milles on enamasti anonüümsete autorite kahe-, kolme-, nelja- ja viiehäälsed villancico ' d. Laulukogumik asub Uppsala ülikooli raamatukogus ja on trükise ainus teadaolev eksemplar.
Hati
Hati ('vihkaja') on skandinaavia mütoloogias kuuvankrit jälitav hunt. Ragnarökis saab ta saagi kätte.
Uppsala cancionero
Kirjeldus
Cancionero täispealkiri on "Villancicos de diversos Autores, a dos, y a tres, y a quatro, y a cinco bozes, agora nuevamente corregidos. Ay mas ocho tonos de Canto llano, y ocho tonos de Canto de Organo para que puedan aprovechar los que A cantar començaren. Venetiis, Apud Hieronymum Scotum, MDLVI".
Trükis on mõõtudelt väike, 209 x 147 mm. Erinevalt tolleaegsest tavast pole pühendust ega proloogi, mistõttu ei teata, mis asjaoludel kogumik valmis. Lauluraamatut on seostatud Calabria hertsogi õukonnaga.
Hati
Tema järgi on saanud nime Saturni kaaslane Hati.
Ingeborg Trofimova
Ta lõpetas 1944 Tartu 2. keskkooli ja 1951 silmaarstina TRÜ.
Aastatel 1951 ja 1952 tuli ta kiiruisutamise mitmevõistluses ning 1950–1952 kaheksa korda üksikdistantsidel Eesti meistriks.
Uppsala cancionero
Kirjeldus
Raamat sisaldab kokku 70 heliteost: 54 villancico ' t kahele kuni viiele häälele, teemadelt armastuslaulud, jõululaulud, pastoraalsed ja rahvalaulud. 16 ühe- ja kahehäälset sõnadeta teost: 8 gregoriaani tooni ja 8 orelitooni. Tiitellehe tekst osutab, et need on raamatusse lülitatud õppe-eemärgil.
Ingeborg Trofimova
Parandas 1951. aastal 17 korda Eesti rekordit: 14 korda üksikaladel ja 3 korda suures mitmevõistluses.
Jalgratturina võitis ta Eesti meistrivõistlustel maanteesõidus 1950 eraldistardist sõidus ning 1951 ja 1952 Dünamo naiskonnas pronksi.
Uppsala cancionero
Ajaloost
Raamatu leidis 1907. aasta paiku muusikateadlane ja diplomaat Rafael Mitjana Rootsist Uppsala ülikooli raamatukogust Carolina Rediviva. 1909. aastal avaldas ta raamatu kohta uurimuse, kus ta transkribeeris ja kommenteeris laulude tekstid. Mitjana omistas teosed 16. sajandi algupoole Hispaania heliloojatele, nagu Juan del Enzina, Cristóbal de Morales, Francisco de Peñalosa, Mateo Flecha Vanem jt.
1984. aastal andis muusikakirjastus Alamire (Peer, Belgia) sellest välja faksiimile ja 2003. aastal Biblioteca Valenciana (Valencia, Hispaania).
Ingeborg Trofimova
Ta on kuulunud Eesti NSV Jalgrattaspordi- ja Kiiruisutamisföderatsiooni presiidiumi.
Trofimova on töötanud silmaarstina Tartu silmakliinikus ja Tallinna Keskhaigla silmakliinikus, aga ka Belgias, Prantsusmaal ja Tuneesias.
Looduskapital
Looduskapital (inglise natural capital) on ökoloogiline potentsiaal. Loodusvarade olemusest ja paiknemisest tulenevad edu- ja tegevuseeldused toiminguteks, millel on majanduslik tähendus ja mille kaudu on neile varudele omistatav kapitali kui tegevuseelduse tähendus.
Looduskapitaliks saab pidada nii loodusvarasid, maad kui ka ökosüsteemi omadusi ning funktsioone (nt võimet stabiliseerida inimtekkelisi muutusi, selle kaudu mõjutades ka majandustegevust).
Looduskapitali tähendus majandusanalüüsis muutub seda olulisemaks, mida enam arvestatakse ökosüsteemi majandustegevuse toimumise koha ja/või komponendina. Looduskapitali mõiste ja selle hindamise metoodika on olulisel kohal näiteks ökoloogilise jalajälje, keskkonnaarvestuse ja rohelise SKT mudelites.
Aarne Võting
Aarne Võting (30. november 1905 Maasi vald, Saaremaa – 24. juuli 1994 Stockholm) oli Eesti sõjaväelane (kapten).
Ta teenis Scouts Üksikus Jalaväepataljonis ja piirivalves. Langes Punaarmeest Saksa sõjavangi, põgenes 1944 Rootsi.
ELKNÜ piirkondlikud asutused
ELKNÜ piirkondlikud asutused on loetelu Eestis aastatel 1941–1990 tegutsenud ÜLKNÜ allorganisatsiooni Eestimaa Leninliku Kommunistliku Noorsooühingu piirkondlikest allorganisatsioonidest ja nende juhtidest
Aastatel 1940–1941, territoriaalseid muudatusi Eesti NSV halduspiirkondade jaotuses ei toimunud, säilisid Eesti Vabariigis kehtinud jaotus maakondadeks. Eesti NSV koosseisu jäi veel Petseri maakond. Pärast 1940. aasta juunipööret, 18. oktoobril 1940 võeti EKNÜ ÜLKNÜ-sse ning kui vastuvõtmisest oli teatatud ajalehes Noorte Hääl, nimetati organisatsioon ELKNÜ-ks. ELKNÜ tegevust juhtis ELKNÜ Keskkomitee ja piirkondlikke asutusi Eestimaa Leninliku Kommunistliku Noorsooühingu linna- ja maakonnakomiteede esimehed:
1944. aastal liideti suurem osa Petseri maakonnast, Vene NFSV Leningradi oblastisse, hilisemasse Pihkva oblasti Petseri rajooni.
1945. aasta ENSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega jaotati Tallinn neljaks rajooniks:
1946. aastal moodustati Hiiu maakond (1946–1950), 1949. aastal moodustati Jõgeva maakond (1949–1950), 1949. aastal jagati Viru maakond kaheks: idapoolsetest valdadest moodustati Jõhvi maakond ja läänepoolsetest valdadest moodustati Viru maakond. Uue jaotuse kohaselt jaotus Eesti NSV territoorium 13 maakonnaks ja 233 vallaks. Maakonnad (1949):
1950. aastal võttis Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium vastu seadluse, millega muudeti endine halduskorraldus ning likvideeriti maakonnad ja vallad. Eesti NSV territoorium jagati 39 maarajooniks, haldusjaotus kujunes järgmiseks: 5 vabariikliku alluvusega linna ning 39 maarajooni (vt. Eesti NSV rajoonid). Algul oli Eesti NSVs 39 rajooni, ent 1953. aastal vähendati neid 30-le, 1957. aastal 15-le, 1960. aastal suurendati 24-le, 1962. aastal vähendati 14-le. 1964. aastast lisandus Kohtla-Järve rajoon ning viimseks rajoonide arvuks jäi 15, mille lisaks oli ka veel 6 vabariikliku alluvusega linna: Tallinn, Tartu, Pärnu, Kohtla-Järve, Narva, Sillamäe.
ELKNÜ Tallinna Linnakomitee
ELKNÜ Tallinna Linnakomitee sekretärid: Rudolf Paul, Leonid Kasperovitš, Sergei Susan, Valdur Kask. ELKNÜ Tallinna rajoonikomiteed moodustati alles pärast 1945. aastat: Kalinini (kuni 1946. aastani Kopli rajoon), Mererajooni ja Keskrajooni komiteed; 1946. aastal Nõmme rajooni komitee.
ELKNÜ Kohtla-Järve Linnakomitee
(1947–1991)
ELKNÜ Narva Linnakomitee
(1944–1991)
ELKNÜ Pärnu Linnakomitee
(1945–1989) ELKNÜ Pärnu linnakomitee alustas tegevust mais 1945. aastal, aastatel 1940–1941 olid Pärnu linna kommunistlikud noored kuulunud Pärnu maakonna organisatsiooni. 1957. aastal likvideeriti Pärnu rajoon ja liideti selle territoorium Pärnu linnaga, 1965. aastal taastati Pärnu rajooni ühtne organisatsioon, Pärnu linnaorganisatsioon hõlmas vaid Pärnu ja Sindi linna algorganisatsioonid.
ELKNÜ Haapsalu Rajoonikomitee
(1950–1990)
ELKNÜ Harju Rajoonikomitee
(1944–1950; 1950–?)
ELKNÜ Hiiumaa Rajoonikomitee
(1946–1950; 1950–1989)
ELKNÜ Jõgeva Rajoonikomitee
(1950–1989)
ELKNÜ Kingissepa Rajoonikomitee
(1952. aastast Kingissepa) (1950–1990)
ELKNÜ Kohtla-Järve Rajoonikomitee
(1965–1990)
ELKNÜ Paide Rajoonikomitee
(1940–1950; 1950–1990)
ELKNÜ Põlva Rajoonikomitee
(1950–1990)
ELKNÜ Pärnu Rajoonikomitee
(1940–1950; 1950–1989)
ELKNÜ Rapla Rajoonikomitee
(1950–1990)
ELKNÜ Rakvere Rajoonikomitee
(1940–1950; 1950–1990)
ELKNÜ Võru Rajoonikomitee
(1940–1950; 1950–1989)
Castello-Molina di Fiemme
thumb|Castello-Molina di Fiemme valla paiknemine Trento provintsis thumb|left|350px|Kirik
Castello-Molina di Fiemme (saksa: Kastell-Mühlen im Fleimstal) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 35 km Trentost kirdes. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 2172 inimest ja valla pindala on 54,5 km².
Castello-Molina di Fiemme vallas on frazioni (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Predaia ja Stramentizzo.
Castello-Molina di Fiemme külgneb järgmiste valdadega: Carano, Cavalese, Altrei, Valfloriana, Pieve Tesino ja Telve.
Monroe maakond (Arkansas)
Monroe maakond (Monroe County) on maakond Ameerika Ühendriikides Arkansase osariigis.
Maakonna halduskeskus on Clarendon.
Ajalugu
Maakond moodustati 1829. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 8149.
Arvestusliku rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga):
Veurne ringkond
Veurne ringkond on üks kaheksast haldusringkonnast Belgias Lääne-Flandria provintsis.
Vallad ja osavallad
Ringkonna halduspiirides on 5 valda ja 28 osavalda.
Eduard Uduste
Eduard Uduste (kuni 1935 Eduard Umberg; 22. juuli 1902 Sooniste vald, Läänemaa – 8. oktoober 1993 Toronto) oli Eesti politseinik.
Haridus
Ta lõpetas 1934 Politseikooli kõrgema klassi ja õppis 1934-1940 (lõpetas tööga "Leid ja leidja õigused") Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. Fraternitas Justitia tegevliige, alates 1951 Fraternitas Estica vilistlane.
Teenistuskäik
Osales Tallinna Kaitsepataljoni 8. jalaväepolgu koosseisus Vabadussõjas, teenis 1921–1940 (viimati Tartu-Valga prefekti sekretär) politseis. Nõukogude okupatsiooni ajal varjas end, seejärel teenis Tartu-Valga prefektuuris kuni 1942, mil viidi üle Julgeolekupolitseisse. Põgenes 1944 Saksamaale, sealt siirdus Inglismaale ja Kanadasse. Montreali Eesti Võitlejate Ühingu asutaja- ja auliige.
Tema pärandusest moodustati Vabadussõja veteranide toetamiseks Eduard Uduste Mälestusfond 90 000 Kanada dollari suuruses, millest viimased maksed tehti 2002. aastal.
Valgetähe V klassi teenetemärk 1938.
Jeep
Jeep on USA päritolu automark, mis on alates 2021. aastast Stellantise osakond. 1987. aastast on Jeepi kaubamärk kuulunud Chryslerile, kes ostis Jeepi kaubamärgi American Motors Corporationi (AMC) käest. Jeep toodab maastureid, linnamaastureid ning tootevalikus on ka üks pikap.
Aastatel 2014-2021 oli Jeep FCA US LLC üks osadest ning mille omanikuks oli Itaalia-Ameerika korporatsioon Fiat Chrysler Automobiles.
MonaVie
MonaVie oli USA-s asutatud otsemüügi ettevõte, mis turustas assai marjast valmistatud jooke ja tervisetooteid. Ettevõtte peakorter asus Salt Lake Citys. Ettevõte asutati 2005. aastal ja läks pankrotti ning sundlikvideeriti 2015. aastal.
Eestis MonaVie tooteid turustanud ettevõtte NC Eurotax Anslat OÜ suhtes alustas Tarbijakaitseamet väärteomenetlust ning tegi ettekirjutuse tegevuse peatamiseks, mille ettevõte vaidlustas. Hiljem võeti aga apellatsioon tagasi ning tarbijakaitseameti avalike suhete juhi sõnul tähendab see sisuliselt, et NC Eurotax Anslat OÜ nõustub, et kasutas keelatud müügivõtet.
2009. aastal järjestas maailmas tunnustatud ajakiri Inc500 kõige kiiremini kasvavad ettevõtted Ameerika Ühendriikides, mille järgi MonaVie oli 1. kohal "Food & Beverage" kategoorias ja 18. kohal kõikide ettevõtete hulgas. MonaVie asutaja ja tegevjuht, Dallin A. Larsen sai 2009. aastal ühe maailma juhtiva audiitorbüroo Ernst & Young poolt aasta ettevõtja tiitli. ,
Tooted sisaldavad salat-euterpepalmi viljadest valmistatud pulbrit ja püreed. Nende toodete väidetav mõju tervisele pole teaduslikult tõestatud. MonaVie mahlas on salat-euterpepalmi marja mahla 25 protsenti ning 750 ml pudel maksab tellijale pea 30 eurot.
MonaVie Essential ja Active mahl koosneb 19 puuviljast ning sisaldab 25% ulatuses külmkuivatatud Acavie pulbrit ja püreed.
MonaVie tooted sisaldavad patenteeritud AçaVie® pulbrit ja püreed. AcaVie on antioksüdantide-rikas koostisosa, mis ühendab patenteeritud acai ja juçara külmkuivatatud pulbri ja püree ning Assai_(vili) marja, andes 10 korda rohkem polüfenoole kui traditsiooniline Assai_(vili). Külmkuivatamine (ingl.k. "freeze-drying") on tehnoloogia, kus toiduaine külmutatakse kiirelt, seejärel eemaldatakse sellest vaakumis aeglaselt soojendades külmumisel tekkinud jääkristallid. Niimoodi kuivatades jääb toiteväärtusest alles 98%, toidukraam maitseb ja lõhnab samamoodi kui värskelt.
Eesti Tarbijakaitseamet lasi mahla testida ja leidis, et reklaamitavad vitamiinid joogis tõesti sisalduvad, kuid mahla asemel on tegemist mahlajoogiga. Eesti Tarbijakaitseamet lasi MonaVie Essential mahla testida ja leidis, et pudelil olev informatsioon vastab täpselt pudeli sisule.
Ajakiri Newsweek kirjutas 2008. aastal, et vastavalt Mona Vie 2007. aasta majandusaruandele "teenis alla 1% levitajatest komisjonitasu ja neist omakorda vaid 10% teenis rohkem kui 100 USD nädalas."
Vastavalt 2011. aasta MonaVie sissetulekute ülevaate tabelile oli kõigi edasimüüjate keskmine aastapõhine tulu sel perioodil 2104,11 USA dollarit. 2011. aastal loeti hulgimüüjateks umbes 85% inimestest, kes olid sõlminud MonaVie edasimüüja avalduse ja lepingu ning teinud viimase 12 kuu jooksul vähemalt ühe ostu.
Ökosuhted
Ökosuhted on ökoloogia peamine uurimisaine.
Organismidevahelistest ökosuhetest on tuntuimad kisklus, konkurents, mutualism, kommensalism, amensalism ja parasitism.
Lasn
Lasn on eesti etnograafias eri kuju ja otstarbega puulabidas.
Lasn oli kasutusel mitmel otstarbel, aganate tampimiseks kasutati aganalasna, leivaküpsetamiseks oli abiks leivalasn, õlgkatuse ehitamisel oli abivahendiks katuselasn jne.
Läänemurdes ja saarte murdes tähendas lasn ka vankri rattapaare ühendavat vahepuud ehk keelikat .
Pürenee kurereha
Pürenee kurereha (Geranium pyrenaicum) on kurerehaliste sugukonda kurereha perekonda kuuluv taimeliik.
Taim meenutab esmapilgul suurekasvulist ja suureõielist madalat kurereha. Mitmeaastane taim tugeva püstise risoomiga, varred 20-50 cm kõrged. Kroonlehed on kuni 10 mm pikkused, tupplehtedest kaks korda pikemad.
Eestis on kodunenud tulnukana ning ilmselt võib olla varem kasvatatud ka ilutaimena ja kultuurist metsistunud. Taimede uue levikuatlase andmetel rohkesti leiukohti Loode-Eestis ja Pärnu ümbruses, mujal väga harva.
Charles Catterall
Charles Catterall (16. oktoober 1914 Salisbury, Rodeesia – 1. november 1966) oli Lõuna-Aafrika poksija.
Catterall sai sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) hõbemedali 1936. aasta Berliini olümpiamängude poksivõistlustel, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Oscar Casanovasile (Argentina).
Elukutselisena
Catterall poksis oktoobrist 1936 kuni märtsini 1946 elukutselisena. Ta pidas kokku 18 kohtumist, millest võitis 16 (neist 1 nokaudiga) kohtumist ning kaotas 1 ja viigistas 1 kohtumise.
Ta oli 18. novembrist 1939 Lõuna-Aafrika Liidu meister sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg). Pärast elamaasumist Põhja-Rodeesiasse Luanshyasse (praegu Copperbelti provintsis Sambias) 1940. aastal jäi see tiitel talle 6. augustini 1948, ehkki ta ei kaitsnud seda kordagi.
Lümfoidkude
Lümfikoeks ehk lümfoidkoeks ehk lümfaatkoeks ehk lümforetikulaarseks koeks (ka:lümfoidkoe kogumikud; immuunkoed) (ladina textus lymphaticus) nimetatakse paljude selgroogsete loomade lümfisüsteemi (lümfoid(-immuun)süsteemi) moodustavaid elundeid ja kudesid ning võrkkiude, mille struktuurides liiguvad lümfirakud.
Lümfikudede ja -sõlmede embrüogeneesis osalevad loote lümfoidkoe arengut mõjutavad rakud, need migreeruvad loote maksast perifeersetesse lümfoidkudedesse.
Lümfikudede olemasolu, areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti, indiviiditi kui ka arenguastmeti.
Roman Jaremtšuk
2017. aasta augustis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Belgia kõrgliiga klubiga Gent. Debüüthooajal lõi ta Belgia kõrgliigas üheksa väravat. Hooajal 2020–21 lõi ta Belgia kõrgliigas 20 väravat.
Lümfoidkude
Lümfikudede eesmärgiks on peremeesorganismi immuunvastuse tagamine. Kuna immuunreaktsioonid leiavad paljuski aset lümfikudedes nimetatakse lümfikudesid ka immuunkudedeks.
Roman Jaremtšuk
2021. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Portugali kõrgliiga klubiga Lissaboni Benfica.
Ukraina jalgpallikoondises debüteeris Jaremtšuk 6. septembril 2018 UEFA Rahvuste Liiga mängus Tšehhi vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 7. juunil 2019 EM-i valikmängus Serbia vastu. 2021. aasta Euroopa meistrivõistluste esimeses alagrupimängus 13. juunil lõi ta värava Hollandi vastu ja teises alagrupimängus 17. juunil värava Põhja-Makedoonia vastu.
Lümfoidkude
Lümfikoed on lümfisõlmed, harkelund, luuüdi, põrn, mandlid, lümfifolliikulid, peensoole lümfoidsed naastud, ussripik (inimestel ussripiku seinas koondlümfifolliikulid, soolemandel), lümfotsüüdid.
Otto I (Hachberg-Sausenberg)
Hachberg-Sausenbergi markkrahv Otto I (1302–1384) oli Zähringite koja liige. Ta oli Röttelni ja Sausenbergi valitsev markkrahv 1318. aastast kuni oma surmani.
Elu
Otto oli Hachberg-Sausenbergi markkrahvi Rudolf I ja Röttleni Agnese poeg. Pärast oma venna Heinrichi surma 1318. aastal valitses Otto Röttelnit ja Sausenbergi. Esialgu valitses ta koos oma venna Rudolf II-ga. Ta kolis perekonna residentsi Sausenburgi linnusest Röttelni linnusesse.
1332. aasta sügisel piirasid Baseli väed Röttelni, kuna Otto (või tema vend) oli pussitanud Baseli linnapead. See konflikt lahenes pärast Baseli ja Sausenbergi aadlike vahendust.
Pärast Rudolf II surma 1352. aastal oli ta oma vennapoja Rudolf III eestkostja. 1358. aastal andis ta eestkoste üle Walram von Thiersteinile. 1364. aastast valitses Otto I koos oma vennapoja Rudolf III-ga. 1366. aastal annetasid Otto ja Rudolf Sitzenkirchi kirikule altari.
Otto I on maetud Sitzenkirchi kirikusse. Sitzenkirch on täna Kanderni osa ja kirik on nüüd evangelikaalne kirik.
Otto oli kaks korda abielus: esiteks Katharina von Grandsoniga ja pärast selle surma Elisabeth von Strassbergiga (suri 1352). Mõlemad abielud jäid lastetuks.
Glasgow' Ülikool
pisi|Peahoone Glasgow' Ülikool (inglise keeles University of Glasgow, gaeli keeles Oilthigh Ghlaschu, ladina keeles Universitas Glasguensis) on ülikool Glasgow' linnas Šotimaal.
Ülikool on asutatud aastal 1451. See on üks neljast keskajal asutatud ja tänapäevani tegutsevast Šotimaa ülikoolist.
Ülikoolis on neli kolledžit, mis jagunevad väiksemateks struktuuriüksusteks.
Marek Helm
Marek Helm (sündinud 27. oktoobril 1973) on Eesti endine riigiametnik, aastatel 2011–2017 Maksu- ja Tolliameti peadirektor.
Ta lõpetas 1992. aastal Vändra Gümnaasiumi 65. lennu. Aastal 1996 lõpetas ta Eesti Sisekaitse Akadeemia tolli ja maksunduse alal bakalaureusena. Aastal 2008 lõpetas ta Tallinna Tehnikaülikooli avaliku halduse alal magistrina.
Marek Helm oli 2003–2006 Maksu- ja Tolliameti peadirektori asetäitja, 2006. aastal Siseministeeriumi sisejulgeolekupoliitika osakonna juhataja, 2006–2007 Siseministeeriumi sisejulgeoleku asekantsler, 2007–2009 Siseministeeriumi sisejulgeoleku ühendasutuse loomise juht, 2009–2011 Rahandusministeeriumi halduspoliitika asekantsler.
Alates 2011. aasta detsembrist oli ta Maksu- ja Tolliameti peadirektor. 2017. aasta jaanuarist töötab Marek Helm tarkvara- ja ärikonsultatsioonide ettevõttes Nortal, juhtides valdkonda, mis nõustab erinevatel eksporditurgudel avaliku sektori kliente muutuste juhtimise ja riigirahanduse vallas.
Piret (parvlaev)
Piret on reederile TS Laevad kuuluv parvlaev, mis on tellitud Virtsu–Kuivastu liini jaoks.
Piret ehitati 2017. aastal Gdanskis Remontowa laevatehases. Laeva ristiema on Mareli Ots ja kodusadam Kuivastu sadam. Piret alustas liiniliiklust 14. aprillil 2017.
Biograafiad (Co)
Biograafiad (Co) loetleb Vikipeedias olemasolevaid või kavatsetavaid artikleid isikutest, kelle nimi algab tähtedega "Co".
Eesti Pensionäride Erakond
Eesti Pensionäride Erakond (lühend EPE) oli Eesti erakond, mis eksisteeris 2001–2007. EPE viimane esimees oli Jaan Kundla. 20. augustil 2005 ühines EPE Eesti Keskerakonnaga. 2007 kustutati EPE Äriregistrist.
EPE asutasid 27. mail 2001 need endise Eesti Pensionäride ja Perede Erakonna liikmed, kes ei soovinud ühineda Eestimaa Rahvaliiduga.
Martinique'i jalgpallikoondis
Martinique'i jalgpallikoondis on kuuel korral jõudnud CONCACAF Gold Cupi finaalturniirile.
Maanõunik
Maanõunik (saksa keeles Landrat) oli:
Leivalabidas
Leivalabidas ehk (leiva)lasn on pika varre ja ovaalse või ümara labaga puulabidas, mida kasutati leiva küpsetamisel leiva ahjupanemiseks ja väljatõstmiseks. Oli Euroopas üldtuntud, Eestis kasutati kuni 20. sajandi keskpaigani, mil lõpetati kodune leivaküpsetamine.
Masurius Sabinus
Masurius Sabinus oli mõjukas Rooma jurist, kes elas keiser Tiberiuse ajal (valitses 14–37 pKr). Sabinus oli esimene jurist, kellele keiser Tiberius andis ius respodendi ehk õiguse anda protsessi pooltele oma otsuseid imperaatori nimel. Erinevalt teistest tolle aja juristidest ei olnud Sabinusel senaatori staatust. Gaiuse tunnistuse järgi oli Sabinus advokaat imperaator Nero all. Sabinusest sai 22. aastal sabiniaanide koolkonna pea.
Libri tres iuris civilis
Sabinuse peateoseks on Libri tres iuris civilis, mis Sabinuse sõnade järgi esindas tsiviilõigust. Teos on üles ehitatud vastavalt Sabinuse süsteemile: pärimisõigus, isikute õigus, käibetehingud, lubamatud teod ja alusetu rikastumine. Seda süsteemi kasutasid ka hilisemad juristid (nt Paulus, Ulpianus ja Pomponius). Teose kommentaaride põhjal on Sabinuse süsteem tänapäevaks taastatud.
11. septembri vandenõu
Väidetakse, et 11. septembril 2001 sooritatud terrorirünnakut USA vastu ei organiseerinud tegelikult isikud, keda USA ametliku versiooni kohaselt organiseerijaiks peetakse. Peaasjalikult pannakse mitmetes raamatutes ja filmides kahtluse alla ametliku teooria eeldused ja järeldused. Kuna ametlikus uurimisaruandes pole väga paljudele tõsistele küsimustele vastust ning vastuseid ei anna ka USA valitsus, siis levivad mitmed teooriad. Variante on mitmeid. Vt ka Vikipeedia artikkel 11. septembri terrorirünnakute kohta, peatükk "Kriitika ametliku teooria kohta" (http://et.wikipedia.org/wiki/11._septembri_terrorir%C3%BCnnakud#Kriitika_ametliku_teooria_kohta ).Ühe, kuid peamise teooria kohaselt lavastasid terroriakti USA kõrgeimate võimukandjate ja nendega lähedalt seotud ärieliidi esindajate juhtimisel USA eriteenistused (peaasjalikult CIA) koos Iisraeli Mossadiga (seda organisatsiooni peetakse mõnedes teooriates vahetuks täideviijaks, CIA olevat olnud vaid "katus"). Nende huvi terroriakti organiseerimiseks olevat nii sisepoliitiline – et vaigistada kriitikat ning nuhkida oma riigi sees, teisitimõtlejaid alla suruda (võeti vastu valitsusele suuremaid volitusi andva sisejulgeoleku seadus US Patriot Act) kui ka välispoliitiline – vaigistamaks rahvusvahelist kriitikat sõdade alustamisel ning sundimaks teisi riike poolt valima (George Bush:"Peate valima, kas olete meiega või terroristidega"). Üldisemaks huvide realiseerimise vahendiks olevat välja mõeldud "nähtamatu" vaenlane – globaalne terrorism, millega võib "võidelda" lõputult ning millega üldsust hirmutatakse ning seetõttu on võimalik eriteenistustele ning relvatööstusele suuremal hulgal ressursse eraldada. Sõja alustamise (teiste riikide vastu) vajaduse olevat tinginud nn.võidujooks maailma ressurssidele kui ka valitsusringkondade ja nendele lähedal seisvate ärimeeste (nt relvatöösturite) isiklikud ärihuvid. Mossadi on peetud vahetuks täideviijaks ka seetõttu, et USA eriteenistuste töötajad võivat enda kodanike tapmisel osutuda ebalojaalseteks. Sama kehtivat ka teiste liitlaste (nt Suurbritannia ja Prantsusmaa) eriteenistuste kohta, kelle kristlik ligimesearmastuse mõiste võib osutuda takistuseks. Kuna aga Iisrael on USA võlglane nii majanduslikult kui ka poliitiliselt ning juute ei kammitsevat teiseusuliste tapmisel religioossed ettekirjutused, siis peetakse nende osalust võimalikuks. Seetõttu ka arvatakse, et WTC pilvelõhkujatest olid Iisraeli kodanikest töötajad selleks ajaks eemaldunud (USA kodanikest juute olevat küll surma saanud). Selle kohta vaata lähemalt Teisi variante: vaata lähemalt ja USA parlamendi uuringud(inglise keeles).
Peamised küsimused, millele vandenõuteoreetikute arvates vastust ei ole ega anta (ning mis seetõttu tekitavad kahtlust ametlikus teoorias), on järgmised:
1. Pentagoni lennanud lennuki tiibade siruulatuse suurus (38 m) ning augu laius, mille lennuk jättis (19,8 m).
2. WTC7 (Maailma Kaubanduskeskuse kolmas torn) kokkukukkumine sarnaselt teistega (WTC1 ja WTC2), ilma et sinna oleks sisse sõitnud lennuk.
3. Kõigi WTC kolme torni sarnane kokkukukkumine langemiskiirusega 7–10 sekundit (s.t umbes kümme korrust sekundis) "oma jälje sisse", ilma et lennukikütuse põlemistemperatuur ligilähedaseltki suudaks sulatada hooneid kandvaid teraskonstruktsioone.
B-455
pisi B-455 on Iisraelis Soltami tehases (Soome Tampella tehase mudeli järgi) valmistatud 81 mm miinipilduja. pisi|left
Alessandro Orefice
Alessandro Orefice (sündinud 31. augustil 1984 Bolognas) on Itaalia võrkpallitreener.
Ta on olnud alates 2022. aastast Eesti naiste võrkpallikoondise peatreener (eelnevalt täitis ta aastatel 2020–2021 Lorenzo Micelli kõrval abitreeneri rolli). Ühtlasi on ta alates hooajast 2022/23 Prantsusmaa võrkpalliklubi Pariisi Saint-Cloud Levallois peatreener.
Alessandro Orefice juhendamisel võitis Eesti naiste võrkpallikoondis 2023. aastal esmakordselt Euroopa Hõbeliiga.
Johnny Tillotson
Johnny Tillotson (sündinud 20. aprillil 1938 Jacksonville'is Florida osariigis) on USA poplaulja ja laulukirjutaja.
Suurimat edu saavutas Tillotson 1960. aastate esimesel poolel, mil tal oli USA singlite edetabelis Billboard Hot 100 neliteist esineljakümnesse jõudnud singlit.
Tema suurimad hitid olid "Poetry in Motion" (1960), mis jõudis USA-s teisele kohale ja Suurbritannias esikohale (ühtlasi tema ainus esikahekümnesse jõudnud singel Suurbritannias), "Without You" (1961, USA-s 7. kohal), "It Keeps Right On A-Hurtin'" (1962, USA-s 3. kohal) ja "Talk Back Trembling Lips" (1963, USA-s 7. kohal).
Montgomery maakond (Arkansas)
Montgomery maakond (Montgomery County) on maakond Ameerika Ühendriikides Arkansase osariigis.
Ajalugu
Maakond moodustati 1842. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 9487.
Arvestusliku rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga):
Johnny Nash
John Lester Nash (19. august 1940 Houston – 6. oktoober 2020 Houston) oli Ameerika Ühendriikide laulja ja laulukirjutaja, peamiselt reggae ja popmuusika alal.
Enim tuntust kogus ta 1972. aasta hitt "I Can See Clearly Now". Ta oli üks esimesi ilma Jamaica juurteta artiste, kes salvestas reggae-muusikat Kingstonis.
Eesti Maarahva Erakond
Eesti Maarahva Erakond (lühendatult EME) oli Eesti agraarerakond, mis eksisteeris aastatel 1994–1999/2000.
Eesti Maarahva Erakond kasvas välja Eestimaa Maarahva Kongressist ja asutati 29.septembril 1994. aastal. Partei esimeheks valiti Arnold Rüütel. 1995. aasta Riigikogu valimistel sai valimisliit, mille koosseisus EME kandideeris – Koonderakond ja Maarahva Ühendus –, 32,2% häältest ja 41 kohta parlamendis. Aastatel 1995–1999 oldi osalised valitsuskoalitsioonides (Tiit Vähi teine valitsus, Tiit Vähi kolmas valitsus, Mart Siimanni valitsus).
1996. aasta kohalike omavalitsuste volikogude valimistel osales EME 9 omavalitsuses oma nimekirjaga ja 18 omavalitsuses valimisliidus. Samal aastal peeti liitumisläbirääkimisi Eesti Maaliiduga (EML) ja uue erakonna nimeks pidi saama Eesti Maarahva Liit, kuid ühinemisest ei saanud asja.
Rosenbach (aadlisuguvõsa)
Saksamaal pärit suguvõsa esindaja Berend thor Beke ostis 1579. aastal Tallinna maja. Berendi poeg Bernhard zur Bech oli 1624. aastal Tallinna raesekretär ja 1642 sündik.
Eesti Maarahva Erakond
1999. aasta Riigikogu valimistel said ühises nimekirjas kandideerinud EME ja EML 7,3% häältest ja 7 kohta. Nimekirjas osalema oli kutsutud ka Arenguparteid ja Eesti Sinist Erakonda, aga need ei võtnud pakkumist vastu. Sama aasta kohalikel valimistel osales EME 8 omavalitsuses oma nimekirjaga ja 1 omavalitsuses valimisliidus.
1999. aastal muudeti erakonna nimi Eestimaa Rahvaliiduks (ERL). 2000. aastal ühinesid sellega Eesti Maaliit ning Eesti Pensionäride ja Perede Erakond, uueks esimeheks sai Villu Reiljan. 2003. aastal ühines Rahvaliiduga ka Erakond Uus Eesti.
Edukas Eesti Ettevõte
Edukas Eesti Ettevõte sertifikaat on Eesti tuntuim, vanim ja laialdasemalt kasutusel olev kvaliteedimärgis, mida saavad osta vaid eeskujuliku krediidireitinguga (A, AA või AAA) ettevõtted.
Rosenbach (aadlisuguvõsa)
1643. aastal sai ta Rootsilt aadlitiitli nimega Rosenbach.
Edukas Eesti Ettevõte
Sertifikaati on väljastatud alates 2005. aastast.
Staabiülem
Staabiülem on sõjaväeüksuse staabi tööd juhtiv sõjaväelane. Staabiülem on vastava sõjaväeüksuse ülema 1. asetäitja ja ühe auastme võrra madalamal ametikohal üksuse ülemast.
Środa Wielkopolska
Środa Wielkopolska (kuni 1968. aastani Środa; saksa Schroda) on linn Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas, Środa Wielkopolska maakonna ja Środa Wielkopolska valla halduskeskus. Środa Wielkopolska asub Poznańi kesklinnast umbes 31 km kagus.
Asulat on esmamainitud 1228. aastal, linnaõigused sai tõenäoliselt 1261. aastal.
Prokópis Pavlópoulos
Prokópis Pavlópoulos (kreeka keeles Προκόπης Παυλόπουλος; sündinud 10. juulil 1950 Kalamátas) on Kreeka õigusteadlane ja poliitik, 13. märtsist 2015 kuni 13. märtsini 2020 Kreeka president.
Aastal 1974 sai ta president Michaíl Stasinópoulose sekretäriks. Aasta hiljem jätkas ta Prantsusmaa valitsuse stipendiumi toel õpinguid Pariisis Panthéon-Assasi ülikoolis, kust sai 1977. aastal doktorikraadi avaliku õiguse alal. Ta pöördus Kreekasse tagasi ja läbis sõjaväeteenistuse. Seejärel töötas ta Ateena ülikoolis õppejõuna, alates 1989. aastast professorina. Temalt ilmus raamatuid ja teaduspublikatsioone.
Üldsuse osalemine
Osalemine poliitikakujundamises ja otsuste tegemisel ei toimu ainult valimiste perioodil, sest nii huvirühmade kui ka üksikisikute jaoks võib valimistevaheline aeg olla palju olulisem ja tõhusam poliitiliste otsuste ja õigusloome mõjutamiseks.
Prokópis Pavlópoulos
Prokópis Pavlópoulos kuulub erakonda Uus Demokraatia. Aastal 1996 valiti ta parlamenti. Ta valiti tagasi ka 2000., 2004., 2007., 2009. ja 2012. aasta valimistel.
Aastatel 1989–1990 oli ta Xenofón Zolótase valitsuse liige, seejärel juhtis kuni 1995. aastani president Konstantínos Karamanlísi kantselei õigusosakonda, oli aastatel 1995–1997 erakonna pressiesindaja. 10. märtsist 2004 kuni 11. septembrini 2009 oli ta Kóstas Karamanlísi kahes valitsuses siseminister.
17. veebruaril 2015 nimetas peaminister Aléxis Tsípras Prokópis Pavlópoulose parteideüleseks presidendikandidaadiks ja päev hiljem valis parlament ta presidendiks.
Prokópis Pavlópoulosel on kaks tütart ja üks poeg.
Muu hulgas on ta kuulunud riikliku kultuurifondi ja rahvusringhäälingu juhatusse.
287. Kaitsepataljon
287. Kaitsepataljon
Kaitsepataljoni 1. ja 2. kompanii moodustati Tartus, 3. ja 4. kompanii aga Rakveres. Augustis viidi pataljon üle Rakverre ja ka pataljoni staap hakkas seal asuma. Pataljoni suurus oli 842 meest.
Juhtkond ja koosseis
Pataljoniülem:
Teenistus
1943. aasta sügisest kuni järgmise aasta sügiseni allus pataljon SS-i Halduse Peaameti Eestis asuvate vangilaagrite komandantuurile ja valvas allüksuste kaupa sõjavangide laagreid Kiviõlis, Viivikonnas, Kloogal ja Lagedil ning oli kompaniide ja rühmade kaupa paigutatud vangilaagrite välisvalvesse.
Kompaniid paiknesid: Kiviõlis, 1. kompanii; Kurtnas, hiljem Viivikonnas 2. kompanii; Kloogal 3. kompanii (vt Klooga koonduslaager) ja Kukrusel, hiljem Lagedil 4. kompanii. Mõned rühmad olid veel Ahtmel, Vaivaras ja Narva linavabriku laagris.
287. Politseipataljon
Detsembris 1943 muudeti pataljon politsei-vahipataljoniks ja nimi '''287. Politsei Vahipataljoniks' (Polizei Wacht Bataillon 287), pataljonis kehtinud Wehrmachti'' auastmed asendati Saksa Korrapolitsei auastmetega. Pataljon koosseisus 842 meest, taandus septembris 1944 koos Saksa vägedega Saksamaale, kus pataljon likvideeriti ja isikkoosseis anti üle 20. Eesti SS-diviisile.
Väike vereringe
Väike vereringe  ehk kopsuvereringe (circulatio pulmonalis) on vereringe osa suletud kardiovaskulaarsüsteemiga organismides. Kopsuvereringe on ka kopskaladel ja kahepaiksetel.
Inimene
Enamiku inimeste kopsuvereringes voolab veri (sünnijärgselt) südame paremast vatsakesest mööda kopsutüve, jagunedes paremasse ja vasakusse kopsuarterisse ning voolates kapillaaride kaudu edasi kopsudesse. Kopsukapillaaridest voolab veri väikeses vereringes nelja kopsuveeni (kummaski kopsus 2), mis väljuvad kopsuvärati kaudu, südame vasakusse kotta ja edasi vasakusse vatsakesse.
300px|Inimese normaalne süda arterite ja veenidega eestvaates
Vererõhk väikeses vereringes on madalam kui suures vereringes.
Leho Muldre
1958. aastal lõpetas ta Tallinna Muusikakooli, 1963. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi metsasarveklassi. Orkestridirigeerimise alal täiendas end Neeme Järvi ja Gunars Ordelovskise juures. Aastatel 1962–2002 oli ta Georg Otsa nimelise Tallinna Muusikakooli dirigeerimisõpetaja, aastatel 1989–2000 sama kooli direktor.
Aastatel 1980–1989 oli ta puhkpilliorkestri Tallinn peadirigent, aastatel 1962–2002 Tallinna Georg Otsa nimelise Muusikakooli puhkpilliorkestri ja 1967–1992 puhkpilliorkestri Kalev dirigent. Ta on juhtinud ka Vabariiklikku Orkestrijuhtide Puhkpilliorkestrit.
Aastatel 1977–1990 oli ta Eesti Kooriühingu puhkpillimuusika sektsiooni juhatuse esimees. Aastatel 1980–2004 oli ta üldlaulupidude puhkpilliorkestrite üldjuht.
Arstisari
pisi|"[[Dr House"]] pisi|"[[Grey anatoomia"]] Arstisari on telesari, mille teemaks on arstide ja teiste meditsiinitöötajate töö ja tegemised. Sarja sündmustik toimub mõnes raviasutuses (näiteks haiglas), kiirabiteenistuses ja mujal.
Anni Rehborn
pisi|Anni Rehborn Anni Rehborn (1934. aastast Anni Brandt) (25. august 1904 Langenberg (Rheinland) – pärast 1948) oli Saksamaa meistersportlane ujumises. 1934. aastast oli ta abielus prantsuse päritolu Saksa arsti, Adolf Hitleri saatekirurgi Saksamaa kõrge riigitegelase ja sõjaväelase Karl Brandtiga.
Anni Rehborn oli Saksamaa meister 100 m vaba- ja 100 m seliliujumises: 100 m selilujumises 1923, 1924, 1925, 1927, 1928, 1929; 100 m vabaujumises: 1923, 1924.
1927. aasta EM-võistlustelt pronksmedal. (Eberle ja Uhl, 400:2006)
Karl Brandt opereeris Annit pärast sporditraumat.(Eberle ja Uhl, 400:2006)
Anni ja Karl kihlusid 1932. aastal. Vahepeal kontakteerus Anniga Adolf Hitleri isilik autojuht Emil Maurice. (Irving, 33:1983 )
1933. aastal tutvustas Anni Karli Adolfile.
Anni Rehborn ja Karl Brandt abiellusid 17. märtsil 1934 Berliinis. Abiellumistseremooniamine viidi läbi Hermann Göringi korteris, lisaks viimati mainitule oli tunnistajana kohal ka Adolf Hitler.(Eberle ja Uhl, 400:2006)
Adolf imetles Anni ja kutsus teda tihti Obersalzbergi. Hitleri lähikondlaste hulka kuulus Anni kuni 1945. aastani. (Eberle ja Uhl, 400:2006)
Anni ja Karli poeg Karl-Adolf Brandt sündis 4. oktoobril 1935. 16. aprillil 1945 arreteeris SS Anni abikaasa Karl Brandti süüdistatuna defetismis ja reetmises, nimelt olevat ta enne Berliini langemist viinud oma naise ja poja "füüreri" loata Tüüringisse. Brandti surmaotsus kandis Hitleri allkirja. Surmaotsuse täideviimine lükkus edasi tänu Albert Speerile, kes käis Heinrich Himmleri juures kostmas ja pärast Hitleri surma lasi Speeri palvel Karl Dönitz Karl Brandti vabaks.(Neumann ja Eberle, 64:2013 ).
Karl-Adolf Brandt töötas hiljem samuti kirurgina.
Viited
Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit de:Carin Göring seisuga 2.10.2017.
Rossija 24
pisi|Kanali logo Rossia 24 (vene keeles Россия 24) on riigi omanduses olev Venemaa televisiooniuudistekanal.
Kanal läks esimest korda eetrisse 1. jaanuaril 2007 ja selle nimi oli kuni 2010. aastani Vesti.
Riigiamet
Riigiamet on Eestis ministeeriumist madalama staatusega riiklik keskasutus.
Eesti riigiametid
Eestis on 2021. aasta seisuga järgmised riigiametid :
Herbert Metsa
Herbert Metsa (2. jaanuar 1931 Koimula, Torma vald – 27. mai 2008) oli eesti majandusteadlane.
Ta lõpetas aastal 1945 Torma Mittetäieliku Keskkooli, aastal 1949 Tartu 1. Keskkooli ja aastal 1954 kiitusega Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna. Aastal 1956 asus ta aspirantuuri Tartu Ülikooli poliitökonoomia kateedrisse, aastal 1963 kaitses ta tööga "Hinnakujundamise küsimused sotsialistlikus tööstuses" (juhendaja Mihhail Bronštein) majandusteaduste kandidaadi väitekirja. Aastal 1976 kaitses ta tööga "Ühiskondliku tootmise majandusliku efektiivsuse tõstmise probleemid" majandusteaduste doktori väitekirja.
Ta oli Eesti Põllumajanduse Akadeemia professor.
Valdo Kallion
pisi Valdo Kallion (27. märts 1923 Järvakandi – 7. aprill 1997) oli Eesti ja Saksa sõjaväelane ning eesti ehitusinsener.
Herbert Metsa
Pere
Esimene abikaasa oli keeleõpikute autor Antidea Metsa, nende tütred on Ülle Kurm ja Riina Veiram.
Valdo Kallion
Ta sündis 1923. aastal Järvakandis koolijuhataja perekonnas, Järvakandis lõpetas ta ka 1935. aastal algkooli. Pöördelisel 1941. aastal lõpetas ta Gustav Adolfi Gümnaasiumi. Õpilasena oli ta spordipoiss ja kuulus kooli korvpallivõistkonda. Samuti mängis ta GAG-i orkestris saksofoni. Pärast gümnaasiumi lõpetamist asus õppima Tallinna Tehnikaülikooli keemiateaduskonda.
1. aprillil 1943 mobiliseeriti ta Saksa sõjaväkke. Esialgu oli ta väljaõppel Heidelageris, kuid suunati 3. juunist 1943 Bad Tölzi sõjakooli, mille lõpetas suurtükiväeleitnandina. 25. märtsil 1944 saabus ta tagasi Tallinna, järgnes teenistus Jägala suurtükiväelaagris. Sama aasta mais saadeti ta Narva rindele 20. eesti diviisi III suurtükiväegruppi, kus osales esialgu 7. patarei tulejuhina, hiljem patareiülemana lahingutes Narva, Sinimägede, Krivasoo ja Avinurme juures. Valdo Kallioni sulest on ilmunud mälestused Avinurme lahingust. http://www.militaar.net/phpBB2/viewtopic.php?t=3660
Pärast Avinurme lahingut langes ta 22. septembril 1944 Ambla piirkonnas sõjavangi. Esialgu viibis ta Kohtla-Järve, Jägala ja Maardu vangilaagris. Juulis 1945 määras kohalik sõjatribunal talle 10+5 aastat vangistust ja asumist. Seejärel oli ta metsatöödel Burepolomi ja Uhta laagrites, kus jäi vaevu ellu.
Vangistusest vabanes ta 1954. aastal. Esialgu asus ta tööle Vasalemma paemurdudesse markšeidrina. Olude leevenemisel asus ta kaugõppe teel õppima Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusteaduskonda, mille lõpetas 1962. aastal cum laude tööstus- ja tsiviilehituse erialal. Seejärel töötas ta Eesti Dolomiidis ja Eesti Maaehitusprojektis.
Valdo Kallion ehitas endale kodu Sakku ja elas seal kuni surmani. Valdo oli väga muusikalembene, laulis Nõukogude ajal Teaduste Akadeemia Meeskooris ja Saku segakooris Tuljak, kus aitas kaasa ka kontsertide ja koori reiside korraldamistel.
Pärast Eesti Vabariigi taastamist moodustas ta Saku Vabadusvõitlejate Ühingu ja oli aastatel 1993–1997 selle esimees. Sellest ühendusest kasvas hiljem välja Eesti Kodumaakaitsjate Harju Ühendus.
Sabiniaanid
Sabiniaanid oli 1. sajandil tekkinud koolkond, mille rajas Rooma jurist Masurius Sabinus. Kaasaegsete silmis oli olulisem tema õpilane Cassius, kelle järgi kutsuti koolkonda ka kassiniaanideks.
Sabiniaanid olid üks kahest valitsevast õiguskoolkonnast; nendele vastandusid prokuliaanid, kellele andis nime jurist Proculus.
Sabiniaanide koolkonna alustalaks oli Sabinuse eelklassikalise õigusteaduse ius civile. Traditsiooniliselt peetakse sabiniaane pigem konservatiivseteks, sest sabiniaanid tõid eelklassikalisele õigusteadusele tuginedes oma kaasaegsesse õigusteadusse tagasi mõtlemise printsiipides ja põhjendasid oma arvamusi ka loomuõigusele toetudes. Üheks oluliseks näiteks sellest on hea usu põhimõtte tagasitoomine juriidilisse argumentatsiooni. Sabiniaanidel oli printsiibiline mõtteviis. Sabiniaanide hulka kuulusid tuntud juristidest lisaks Sabinusele ka Cassius, Priscus Iavolenus ning Salvius Iulianus. Salvius I (u 100–170) oli ka üks sabiniaanide koolkonna peadest. Ka Gaius kuulus pigem sabiniaanide hulka.
Tiiu (parvlaev)
Tiiu on reederile TS Laevad kuuluv parvlaev, mis telliti Rohuküla–Heltermaa liini teenindamiseks.
Tiiu ehitati Türgis Sefine laevatehases 2017. aastal. Laeva ristiema on Helen Kõmmus ja kodusadam Heltermaa. Tiiu alustas liiniliiklust 9. aprillil 2017. pisi|308x308px|Vrakk ja parvlaev Tiiu Rohuküla sadamas 2023. aasta kevadel
Parunite kivi
Parunite kivi on rändrahn Läänemaal Lääne-Nigula vallas Keedika külas Keila–Haapsalu maantee ääres metsas. Kivi geograafilised koordinaadid on.
Kivi võeti kaitse alla aastal 1959.
Kivi koosneb rabakivist. Kivi idaküljele raiutud Keedika ja Uugla mõisaomanike nimed. Kivi seisukord on rahuldav. Kivi on suure maantee ääres. Tee laiendamisel on kivi alumine osa oluliselt mulla alla jäänud ja osa kirju nähtamatud.
Kivi mõõdud on 5,2×3,6×2,4 m, ümbermõõt 13,9 m. Teistel andmetel on kivi mõõdud 4,6×3,3×1,8 m, ümbermõõt 13,6 m. On veelgi erinevaid andmeid.
Kivile on kehtestatud piiranguvöönd 50 m (0,77 ha).
Parunite kivi keskkonnaregistri kood on KLO4000914.
Kivi iseloomustus
Kivi on püramiidse kujuga, osaliselt teemulde alla maetud punakas rabakivirahn. Põhjakülg on tugevasti sammaldunud, lääneküljest umbes 0,3 m kaugusel kasvab suur haavapuu. Edelaküljelt näib olevat tükke lahti murtud ja ära veetud. Idakülje tahutud pinnale on raiutud järgmised Uugla ja Keediku mõisate omanikud koos omandivahetuse aastaarvudega: 1736 G. Knorring; 1771 C. Knorring; 1843 P.W. Knorring; 1864 C. Knorring; 1871 P. Knorring.
Võru maavalitsus
Võru maavalitsus oli Võru maavanemat teenindav riigiasutus, mis asus Võrus aadressil Jüri tänav 12.
Maavalitsuse tööd juhtis ja korraldas maavanem, kes allus Vabariigi Valitsusele. Viimane Võru maavanem oli Andres Kõiv.
Eesti maavalitsuste tegevus lõppes 1. jaanuaril 2018.
Ajalugu
1917. aastal Eestis loodud uue omavalitsussüsteemi rajamise aluseks sai Venemaa Ajutise Valitsuse poolt 30. märtsil 1917 vastu võetud otsus “Eesti kubermangu administratiivse valitsuse ja kohaliku omavalitsuse ajutise korra kohta”. Eestimaa kubermangu tasandil pidi seadusandlikuks organiks saama maanõukogu (nimetatud ka maapäevaks), maakondades tuli valida 7–15-liikmelised maakonnanõukogud. Maakonnanõukogud valiti valdade ja linnade valijameeste poolt, kelle arvuks kehtestati üks iga 1000 elaniku kohta.