cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Siin
Siine liigitatakse peamiselt tööülesannete ja arhitektuuriliste iseärasuste järgi.
Kalmõki ANSV
Kalmõki Autonoomne Nõukogude Sotsialistlik Vabariik (lühinimi Kalmõki ANSV; kalmõki keeles Хальмг Автономн Советск Социалистическ Республик; vene keeles Калмыцкая Автономная Советская Социалистическая Республика) oli autonoomne nõukogude sotsialistlik vabariik Vene NFSV koosseisus.
Kvadraatnoodikiri
Kvadraatnotatsioon kujunes diastemaatilise neumakirja põhjal välja Põhja-Prantsusmaal umbes 12. sajandi lõpul. Erinevalt hilisemast mensuraalnotatsioonist ei võimaldanud see noodipikkusi täpselt kirjeldada, kuid selle märkidest piisas modaalrütmika edasiandmiseks. Keskaja lõpul kujunes ligikaudu saksa keelealal selle põhjal gooti noodikiri ehk kabjanaelakiri (Hufnagelnotation, Hufnagelschrift), kuid kvadraatnotatsioon jäi sellega paralleelselt kasutusse.
Kalmõki ANSV
Kalmõki ANSV moodustati Kalmõki Autonoomse Oblasti järglasena 22. oktoobril 1935. 1943. aastal süüdistati kalmõkke massilises koostöös sakslastega ning vabariik likvideeriti ja kalmõkid küüditati Siberisse ja Kesk-Aasiasse. 1956. aastal kalmõkid rehabiliteeriti ja taastati autonoomne oblast, mis 1958. aastal muudeti Kalmõki ANSV-ks. 18. oktoobril 1990 võttis Kalmõki ANSV Ülemnõukogu vastu "Deklaratsiooni riiklikust suveräänsusest", vastavalt millele muudeti Kalmõki ANSV Kalmõki NSV-ks. 24. mail 1991 kinnitas Vene NFSV Rahvasaadikute Kongress muudatuse, tehes vastava paranduse Vene NFSV konstitutsiooni. Pärast NSV Liidu lagunemist muudeti Kalmõki NSV 21. aprillil 1992 Kalmõkkia Vabariigiks.
Siin
Taust ja mõisted
Traditsioonilises arvutiarhitektuuris asuvad keskprotsessor ja põhimälu lähestikku. Mikroprotsessor on kiip, millel on hulganisti väljaviike, millest osa on mõeldud mäluaadressile viitamiseks ning osa mäluaadressile andmete kirjutamiseks või sealt andmete lugemiseks. Üldjuhul töötavad mälud ja protsessor sünkroonis. Põhiprotsessorit, mälu ning välisseadmed ühendavat siini nimetatakse süsteemisiiniks.
Sarnaselt põhimäluga on võimalik ühendada protsessoriga ka väliseid seadmeid, selleks kasutatakse süsteemisiiniga ühendatud laiendussiini. Väliste seadmete töökiirus erineb märkimisväärselt protsessori kiirusest ning protsessori töö pärssimise vältimiseks on loodud mitu kontseptsiooni. Üks neist on dünaamiline mäluhaldus ning teine protsessorile väljaviikide lisamine mäluga suhtlemiseks, sealjuures on väljaviigid võimelised suhtlema erinevatel kiirustel ja eri protokollidega. Kaasaegsetes arvutisüsteemides kasutatakse vastavalt töö iseloomule ja vajadusele nende kahe lahenduse kombinatsiooni.
Kvadraatnoodikiri
Kirjeldus
Viis lauldakse vasakult paremale, tõusva viisikäigu neuma podatus puhul, mille noodipead paiknevad täpselt teineteise kohal, lauldakse alumine esimesena. Tekst on paigutatud nii, et neuma algusnoodi all asetseb selle noodi juurde kuuluva vokaaliga silp. Viisid on alati ühes kaheksast kirikuhelilaadist, tänapäeva väljaannetes on laad laulu alguses märgitud Rooma või araabia numbriga. Lauluteksti esitäht on kujundatud kaunistatud initsiaalina.
Siin
Taust ja mõisted
Välisseadmete arvu suurenemine arvutis on viinud uue mitmete välisseadmete ühendamiseks mõeldud siinisüsteemi väljaarendamiseni, mis kaotab mitme laiendussiini vajaduse emaplaadil. Kaasaegsetes arvutites on selleks jada-ATA liides, mis lubab näiteks mitme kõvaketta ühendamist ilma spetsiaalse kaardita. Kuna selline liides on mõeldud pigem ressursinõudlikumate seadmete jaoks ning näiteks hiire ühendamiseks on see liiga kallis, siis on välja töötatud sihtotstarbelised välissiinid, millest tuntuim on jadasiin USB.
Kuna jõudluste vahe mälu ja protsessori vahel üha suureneb, siis on kaasaegsete protsessorite külge lisatud ülikiired vahemälud. Selline süsteem lubab protsessoril suhelda seadmetega ülikiire siini kaudu, mis on põhimälu siiniga võrreldes oluliselt kiirem. Nende süsteemisiinide kaudu suheldakse vastavate adapterite abil ka välisseadmetega. Arhitektuurilt sarnanevad sellised süsteemid hajusarvutust kasutavate süsteemidega, kus suhtluseks kasutatakse võrgu asemel siine. Sellise süsteemi puhul on laiendussiinid protsessorist eraldiseisvad ja ei ole seotud protsessori arhitektuuriga ning varasem süsteemisiin on nüüd esisiin.
Kvadraatnoodikiri
Joonestik
Kvadraatnoodikirjas kasutatakse Guido Aretinuse leiutatud nelja noodijoonega noodijoonestikku, milles joonte vahe on terts. Ühel joontest asub noodivõti, mis määrab kindlaks kas c- või f-noodi asukoha. Seal pole mõeldud küll mitte absoluutset toonikõrgust, vaid võtmega joon märgib tooni asukohta, mis asub oktavi kahest pooltoonist ühe või teise kohal. Noodivõti võib asetseda ükskõik millisel joonel olenevalt laulu toonivahemikust. Mõnes käsikirjas võivad olla märgitud c- ja f-toon mõlemad. Joonestiku all või kohal võidakse kasutada abijoont toonikõrguste märkimiseks, mis asuvad kõrgeimast joonest tertsi võrra kõrgemal või alumisest joonest tertsi võrra madalamal.
Siin
Taust ja mõisted
Nende muutuste valguses ei ole võimalik üheselt eristada klassikalist süsteemisiini, laiendussiini ning välissiini, sest neil puudub mõtteline seos reaalsete siinidega. Peamine siinide kategoriseerimisviis põhineb siini töö iseloomul, kas siin ühendab välimisi või sisemisi seadmeid (näiteks SCSI- ning PCI-siinid). Samas paljusid tuntud siine kasutatakse mõlemaks otstarbeks. SATA-t ja eSATA-t võis varem lugeda peamiselt sisemisteks siinideks ning peamiselt välissiini otstarbeks loodud IEEE 1394 kasutatakse nüüd autotööstuses süsteemisiinina. On ka siine, mis on väljatöötamise algusest saadik mõeldud mõlemat rolli täitma, näiteks I²C.
Kvadraatnoodikiri
Üht tooni märkivad neumad
Lihtsaim märk on punctum, mis on ruudukujuline. Ruut paremal paikneva vertikaalse noodisabaga on Virga. Erikuju quilisma tähistab rõhutamata või väikese vibratoga lauldavat üleminekutooni kahe noodi vahel ja reeglina on see kombineeritud tõusva käigu märgi podatus ' ega ligatuuriks. Teatud kombinatsioonides, näiteks langeva käigu märgi climacus ' e osana kasutatakse rombikujulist märki punctum inclinatum.
Mitut tooni märkivad neumad
Mitme tooni märkimiseks kasutatakse kahe või enama noodipeaga ligatuure ja nende kombinatsioone.
Siin
Sisemised siinid
Sisemised siinid ehk lokaalsiinid asuvad emaplaadil ja ühendavad arvuti sisemisi komponente, näiteks protsessorit ja mälu. Need siinid on kiired ja töötavad ülejäänud arvutist eraldiseisvana. Sisemiste siinide hulka kuuluvad näiteks mälusiin, andmesidesiin ja süsteemisiin.
Välised siinid
Välised siinid on mõeldud väliste seadmete ühendamiseks arvutiga laiendussiini abil. Näiteks printerid, klaviatuur jne. Lisaks kasutatakse välissiine välkmäluseadmete (näiteks mälupulgad) ühendamiseks protsessoriga. Populaarsemate välissiinide hulka kuuluvad näiteks PCI ja IEEE 1294.
Kasutus ja variatsioonid
Siine jagatakse arhitektuuriliselt peamiselt paralleelsiinideks ja jadasiinideks. Paralleelsiin edastab andmeid üheaegselt mitme paralleelselt ühendatud juhtme kaudu. Jadasiini puhul edastatakse andmed bitijadana. Andmesidekiiruste kasvades paralleelsiinide puhul kasvanud probleemid ajastamisel, elektromagnetilisel ühilduvusel ja energia tarbimisel. Neid probleeme on siinil raske vältida ning need tekitavad müra väljundandmetesse. Osaline lahendus probleemile on andmete saatmine siinile nii tõusval kui ka langeval taktsignaalil. Kuigi jadasiinidel on võrreldes paralleelsiiniga vähem elektrilisi ühendusi andmete edastamiseks, on jadasiinidel võimalik saavutada kiiremaid andmeedastuskiirusi, sest jadasiinil puuduvad paralleelsiinile omased probleemid. Kiired jadasiinid on näiteks USB, Firewire ja jada-ATA.
Kontseptuaalselt ei peeta siinideks selliseid võrguühendusi nagu Etherneti-ühendus. See põhimõte tuleneb ühest peamisest siini kirjeldavast nõudest, et siin toidab enda külge ühendatavat seadet. See omadus välistab mitmed liidesed nagu Ethernet, RS-232 ja IEEE 1284, kuna neil liidestel on vajalik eraldi toiteallikas. USB-liideste puhul saab kasutada siini pakutavat toidet, kuid tihti kasutatakse ka eraldiseisvat toiteallikat.
Siini topoloogia
Võrgus juhib andmete liikumist ülem plaanur. Andmeid sooviv arvuti saadab plaanurile teate ja plaanur paneb selle järjekorda. Teatel on identifikaator, mis edastatakse kõigile võrgusõlmedele. Plaanur määrab prioriteedid ja edastab andmed vastuvõtjale niipea, kui siin vabaneb. Määratud sõlm edastab sõnumi teisele arvutile. Pärast andmeedastuse lõppu siin vabaneb ja seejärel saab vastu võtta plaanuri järjekorrast järgmise andmepaketi.
Riverside Stadium
pisi| Riverside Stadium on jalgpallistaadion Inglismaal Middlesbrough's. See on klubi Middlesbrough F.C. kodustaadion.
Riverside avati aastal 1995. See mahutab 34 988 inimest.
Allika ja koormuse sobitamine
Allika ja koormuse sobitamine tähendab elektroonikas ahelate moodustamist nii, et koormuse sisendimpedants oleks väärtusega, mis tagaks maksimaalse võimsuse ülekande allikalt koormusele. Selleks peavad koormuse ja allika impedantside reaalosad olema võrdsed ja imaginaarosad vastandmärgiga ehk teineteist kompenseerima.
Matemaatiliselt öeldakse, et allika impedants peab võrduma koormuse impedantsi kaaskompleksarvuga: ehk Sobitamine on algselt välja arendatud elektriahelate tarbeks, kuid hiljem on leitud adaptatsioone ka teistes valdkondades. Sobitamisega peab arvestama alati, kui omavahel on ühendatud kaks suvalist järjestikust raadiosageduslikku ahelat: ostsillaator – modulaator; modulaator – eelvõimendi; võimsusvõimendi ‒ antenn jne.
Sobitamine
pisi|Võimendite A ja B sobitamine Antud teema olulisus avaldub eelkõige raadiosageduslike süsteemide ekspluateerimisel ja projekteerimisel. Raadiosaatjates täidab allika ülesannet tavaliselt raadiosaatja lõppaste (võimsusvõimendi) ja koormuseks on tavaolukorras antenn. Energia ülekandeks on levinud süsteem: saatja – ülekandeliin – antenn. Vahetades saatja vastuvõtja vastu saame süsteemi, millega on võimalik püüda elektromagnetlaineid keskkonnast. Mõlemale süsteemile esitatakse professionaalsetes süsteemides samu nõudeid. Peamiselt vajame maksimaalset energiaülekannet. Seni kuni on tegemist raadiosagedustega, peab alati mõtlema ka elektroonikaseadme astmete omavahelise sobituse peale. Sobitamisest rääkides mõeldakse näivtakistuste Z sobitamist. E süsteemis toimuks maksimaalne võimsuse ülekanne, vastavalt maksimaalse võimsuse ülekande teoreemile plokist A plokki B, peavad A väljundimpedantsi ja B sisendimpedantsi reaalosad olema võrdsed ja imaginaarosad vastasmärgiga. Alati ei ole sobituse saamine kuigi lihtne, sest enamikul juhtudel sõltub ahela impedants kasutatavast sagedusest ja on kompleksne, s.t sisaldab imaginaarosa.
Maksimaalse võimsusülekande teoreem
Selleks et saada maksimaalset võimsust allikalt, millel takistus on puhtaktiivne, peab aktiivtakistusliku koormuse takistus olema võrdne allika klemmidel nähtava sisetakistusega. Sealjuures on saadav kasutegur η = 0,5. Raadiosageduslike süsteeme omavahel sobitades lähtutakse just sellest printsiibist.
Võimendite A ja B sobitamise näide
Võimendi A väljundtakistus on induktiivse iseloomuga. Et seda induktiivset reaktiivtakistust kompenseerida, peab võimendi B sisendtakistuse reaktiivosa arvuline väärtus olema sama, aga vastandmärgiga, ehk mahtuvuslik. Sellisel juhul leiab ahelas aset resonants, mille korral reaktiivsuste mõju taandub süsteemist välja:
Sarnaselt võib ette kujutada ka antenni sobitust võimendiga, kus takistused peavad olema võrdsed. Tegelikult on selline olukord saavutatav vaid ühel kindlal sagedusel, sest lainetakistus (laineimpedants) sõltub kasutatavast sagedusest.
Sobitusviisid
Sobituse meetodeid on mitmesuguseid, järgnevalt on toodud vaid mõned võimalused.
Trafosidestus
Trafosidestus on kohane madalsageduslikes süsteemides, kui on vaja sobitada aktiivtakistusi. Näiteks muundada helisagedusliku lampvõimendi kõrge väljundtakistus palju väiksema sisendtakistusega valjuhääldi sisetakistuseks. Iga koormuse impedants, mis on ühendatud ideaalse trafo sekundaarmähisele, põhjustab kadudeta võimsuse ülekande primaarmähiselt. Seega kehtib seos. paremal|pisi|300px|Sobitamine trafoga Kasutades ideaalse trafo pinge ja voolu ülekande valemeid ning arvestades, et saame: Eelnevast tulenevalt on vajalik keerdude suhe järgmine:
Aktiivkoormus
pisi|Joonis A. Induktiivne sidestus pisi|Joonis B. Induktiivne sidestus Induktiivselt sidestatud sobitusahelad on näha joonistel A ja B, kus R1 on koormuse takistus, kuhu energia on tarvis saata, R2 – takistus, mida "näeb" allikas. L1 ja C1 on komponendid, mille abil häälestatakse ahel sobilikule sagedusele. Vajaduse korral on L1 ja L2 vaheline sidestus muudetav. Ahel C1-L1-L2 moodustab impedantsi transformaatori, mille impedants on muudetav laias vahemikus. Takistus R2, mis on sidestatud üle L1, sõltub ahela L1-C1-R1 hüvetegurist Q, poolidevahelisest sidestustegurist k ja pooli L2 reaktiivtakistusest. Ligilähedaselt võib öelda, et kehtib seos kus X_{L2} on L_2 reaktiivtakistus töösagedusel. Seega soovitud R2 väärtuse saavutamiseks võib muuta poolidevahelist sidestust või muuta ahela hüvetegurit Q, mis on paljudel juhtudel ka ainus võimalus. Ahela Q sõltub valitud lahendusest A või B.
Kasutades jadavõnkeringi skeemi B, saame: Skeem B sobib juhul, kui R1<R2 või samas suurusjärgus kui R2.
Reaktiivkoormus
Enamasti ei ole koormuseks aktiivtakistus, vaid näivtakistus. Näivtakistuse reaktiivtakistuslikku osa on alati võimalik kujutada aktiivosaga rööbiti või jadamisi oleva mahtuvusliku või induktiivse komponendina. Võttes arvesse reaktiivosast tekkiva L1 või C1 muutuse, saame kasutada samu valemeid nagu aktiivkoormuse puhulgi. Tekkivate uute mahtuvuste ja induktiivsuste arvutamiseks saab kasutada elektrotehnikast tuntud valemeid. Näiteks kui lisandub rööbiti olev mahtuvus (joonis C), siis kogumahtuvus on C_1+C, või kui lisandub jadamahtuvus (joonis D), siis kogumahtuvus on
Sisendreaktiivsuse kompenseerimine
pisi|vasakul|Joonis C. Rööbiti oleva mahtuvusega arvestamine keskel|pisi|Joonis D. Jadamahtuvusega arvestamine Vaadeldes eelmisi skeeme, kui koormuse reaktiivtakistus on mahtuvuslik ja seda on võimalik kompenseerida C_1 muutmisega, siis ahela hüvetegur Q ei muutu. Kui aga koormuse reaktiivtakistus on induktiivne, siis sobiliku Q säilitamiseks oleks tarvis muuta L_1 induktiivsust, kuid see ei ole alati võimalik. Seetõttu võib olla tarvilik koormuse reaktiivsust kompenseerida. Selleks lisatakse koormusele väline reaktiivsus, mille arvuline suurus on võrdne koormuse reaktiivsusega, kuid vastandmärgiga. Lisades mahtuvusliku iseloomuga koormusele RC rööbiti induktiivsuse L (joonis E), moodustub resonantssagedusel rööpvõnkering ja sisuliselt muutub kogu koormus puhtaktiivseks R_1. Joonisel F lisatakse mahtuvuslikule koormusele jadamisi induktiivsus L ja resonantssagedusel käitub ahel jadavõnkeringina, resulteerides puht-takistusliku koormusena R1. pisi|vasakul|Joonis E. Rööpresonants keskel|pisi|Joonis F. Jadaresonants
L-sobitusahel
pisi|Joonis G. L-ahel LC pisi|Joonis H, L-ahel CL Selline ahel on üks lihtsamini teostatavaid sobitusi. Peamiseks piiravaks teguriks on antud lülil sagedusriba muutumine. L-ahela kaks levinumat versiooni on toodud joonistel G ja H; neil on võime summutada mürasid ja kõrgemaid harmoonilisi. Joonisel G oleva ahela komponendid saab arvutada järgmiste valemitega: Joonisel H toodud ahela arvutamiseks sobivad järgmised valemid: Nendes valemites
Männiku järv
Männiku järv (ka Männiku karjäär, Raudteejärv, Männiku veehoidla) on tehisjärv Harju maakonnas Saku vallas Männiku külas ja osaliselt Tallinnas. Selle pindala oli 2006. aastal 105,3 ha, kuid kuna karjääris jätkub liiva kaevandamine, kasvab järve pindala.
Enne liiva kaevandamiseks karjääri rajamist 20. sajandi teisel poolel oli Männiku järve asukohas 20. sajandi teisel aastakümnel rajatud Peeter Suure merekindluse umbes 1 km pikkune vallikraav, mida kutsuti Hassani tiigiks ja mis paiknes risti praeguse järve pikiteljega, ning läheduses kaks madalat looduslikku järve, mis praeguseks on kuivaks jäänud. . Hassani tiiki kasutas Tallinnas asunud Lutheri vabrik aastaid vineeripakkude leotamiseks. Praeguseks on Hassani tiik valdavalt kuiv.
Eesti-Ameerika Äriakadeemia
Eesti-Ameerika Äriakadeemia (lühend EABA; varem Eesti-Ameerika Ärikolledž lühend EABC) oli erarakenduskõrgkool, mis tegutses aastatel 1989–2013.
Eesti-Ameerika Ärikolledži (reg.nr. 10067838) aadress oli Punane tänav 29A, Tallinn.
Aastal 1996 pälvis kool rahvusvahelise autasu "Rahvusvaheline traditsiooni ja prestiiži grand prix".
EABC ärijuhtimise õppekava raames võisid üliõpilased valida ärijuhtimise, rahvusvaheliste majandussuhete, rahvusvahelise turismi juhtimise, inglise ärikeel – rahvusvahelise ärijuhtimise, juhtimise infotehnoloogia ja Public Relations erialade vahel.
2000. aasta õppemaks ärijuhtimise erialal oli 14 500 krooni.
Saudi Araabia 2022. aasta taliolümpiamängudel
Saudi Araabia osales 2022. aasta taliolümpiamängudel Pekingis ühe sportlasega. See oli esimene kord, kui Saudi Araabia sportlane taliolümpiamängudel võistles.
Saudi Araabiat esindas mäesuusataja Fayik Abdi.
Khil Rāj Regmī
Khil Rāj Regmī (sündinud 31. mail 1949) on Nepali poliitik.
Ta oli 14. märtsist 2013 kuni 11. veebruarini 2014 Nepali peaminister.
Ta on alates 2011. aastast Nepali ülemkohtu esimees.
Schottentor
pisi|Schottentor enne lammutamist 1860. aastal Schottentor (otsetõlkes 'Šotivärav') oli üks Viini kaitsnud linnamüüri väravaid. See lammutati umbes 1860. aastal pärast seda, kui Austria keiser Franz Joseph I kiitis 25. detsembril 1857 heaks linnamüürist loobumise ja selle asemele ringtee ehitamise. Schottengasse, mis on väravani viinud vanalinna tänav, lähtub Schottenstifti kloostri esiselt.
Omavärav
pisi|[[Andrei Sidorenkovi omavärav 12. oktoobril 2010 Eesti-Sloveenia mängus]] Omavärav on olukord spordimängus, kui meeskond lööb värava, mille loetakse tema vastu lööduks.
Jadasiin
Jadasiin ehk järjestiksiin on ühiskasutusega sidekanal, milles bitte edastatakse üksteise järel mööda üht traati või kiudu. Selline arhitektuur on kasutusel näiteks Ethernet-võrkudes. Protsessorit välisseadmetega ühendav S/V-siin on paralleelsiin (16-, 32- või 64-sooneline juhe).
Jadasiin erineb jadapordist selles mõttes, et kui jadaport ühendab arvutit üheainsa seadmega, siis jadasiin võimaldab ühendust mitme seadmega.
Näiteid
Asünkroonsed jadasiinid:
Asünkroonne jadaport:
Sünkroonne jadaport:
Võrgud:
Arvutivõrkudena saab kasutada ka jadasiine, kuid spetsiaalsetel võrguliidestel on andmepakettide saatmist ja vastuvõtmist võimaldav andmesideprotokoll teostatud riistvaras.
Crast' Agüzza
Crast' Agüzza ([ˌkraʃtɐˈdʑytsɐ], ka Cresta Güzza) on mägi Bernina mäestikus Itaalias ja Šveitsis.
Tippu ümbritsevad põhjas Morteratschi liustik ja lõunas Ülem-Scersceni liustik. Sellest vahetult loodes asub Fuorcla Crast' Agüzza (3601 m); Collombi sõnul on see 'kõige olulisem liustikurada Bernina Alpide keskosas; positsioonilt võrreldav Col du Géantiga Mont Blanci mäestikus.' Esimene seltskond, kes pääses 23. juulil 1861 kurule (põhjasuunast), koosnes E. S. Kennedyst ja J. F. Hardyst koos teejuhtide Peter ja F. Jenny ning A. Fluryga. Esimene seltskond, kes läbis 28. juulil 1864 harja, koosnes Francis Fox Tuckettist ja E. N. Buxtonist koos teejuhtide Peter Jenny, Christian Micheli ja Franz Bineriga.
Tavaline tõus toimub kaljuse idaseljandiku kaudu Fuorcla da l'Argientist. Sellel marsruudil tõusis esmakordselt Emil Burckhardt koos Hans Grassi ja Peter Eggeriga 1874. aasta augustis.
Kohalikult on mägi tuntud ka kui Engadini Matterhorn.
Elmo Lööve
Elmo Lööve (15. jaanuar 1941 Tartu – 20. november 2014) oli eesti muusik ning muusikasaadete ja -filmide režissöör.
Ta õppis aastatel 1955–1959 Tartu Muusikakoolis koorijuhtimist (Richard Ritsingu juhtimisel) ja aastatel 1959–1964 Tallinna Riiklikus Konservatooriumis (Gustav Ernesaksa klassis).
Ta oli 1965–2005 Eesti Televisioonis muusikasaadete režissöör, ta on teinud umbes 2000 muusikasaadet, sealhulgas sarjad "Horoskoop", "Käokava", "Orkestrimängud", "Kammertoon" ja "Klassika koos Klasiga", 400 "Reklaamiklubi" saadet, palju portreesaateid ja üldlaulupeo ülekandeid.
Ta tegi stuudios Eesti Telefilm 28 muusikafilmi, sealhulgas "Ahvatluste tund" (1969), "Pärnu" (1974), "Pillipuu" (1976), "Laulud lumes" (1981) ja "Laulutuli" (1991).
Ta on mänginud mitmes koosseisus kontrabassi ja basskitarri, sealhulgas aastatel 1960–1964 Tallinna stringorkestris Aleksander Rjabovi juhatusel, aastatel 1965–1985 ETV ansamblis Kustas Kikerpuu juhatusel ja ETV režissööride ansamblis Con Amores ning esinenud koos Uno Naissoo, Georgi Garanjani, Eri Klasi ja teiste muusikutega.
Isiklikku
Tema abikaasa oli klaveripedagoog Frieda Lööve.
Mägi-kastehein
Mägi-kastehein (Agrostis vinealis) on kõrreliste sugukonda arvatud taimeliik.
Taim kasvab kuivadel liivastel nõlvadel ja loodudel. Taime leidub Eestis paiguti.
Vene SFNV Rahvusasjade Rahvakomissariaadi Eesti osakond
Vene SFNV Rahvusasjade Rahvakomissariaadi Eesti osakond oli 1918. aastal Nõukogude Venemaal moodustatud Venemaal asuvate eestlaste tegevuse koordineerimise ja Eesti kohta teabe kogumise asutus.
Rahvusasjade Rahvakomissariaadi Eesti osakond organiseeris andmete kogumist Nõukogudemaale evakueerunud eestlaste asupaiga ja arvu kohta, levitas nende hulgas nõukogude kirjandust, korraldas vabatahtlikke vastuvõttu Punaarmee eesti väeosadesse, lähetas kohtadele agitaatoreid, et selgitada eesti talupoegadele nõukogude võimu olemust ja muid aktuaalseid küsimusi.
Eesti osakond tegeles ka teabekogumisega Eesti olukorra kohta Saksa vägede poolt okupeeritud territooriumitel ning selle edastamisega Vene SFNV Välisasjade Rahvakomissariaati ja Vene SFNV Rahvusasjade Rahvakomissariaati.
pisi|Vene SFNV Rahvusasjade Rahvakomissariaadi Eesti osakonna juhataja/Eesti asjade komissar [[Hans Pöögelmann]]
Vene SFNV Rahvusasjade Rahvakomissariaadi Eesti osakonna juhataja/Eesti asjade komissar (комиссар по эстонским делам Народного комиссариата по делам национальностей РСФСР) oli Hans Pöögelmann.
Tabina järv
pisi|Tabina järv Tabina järv on Võru maakonnas Võru vallas Tabina külas asuv järv. Selle pindala on 22,4 ha.
Kuldne Mask Eestis
Kuldne Mask Eestis on Tallinnas toimuv teatrifestival, kus näidatakse Venemaa teatrifestivalil Kuldne Mask auhindu võitnud või nomineeritud lavastusi. Kõik mängitavad lavastused on sünkroontõlgitud eesti keelde. Festivali korraldab MTÜ ART-Fortius.
Teodor Meleșcanu
pisi|Teodor Meleșcanu Teodor Meleșcanu (sündinud 10. märtsil 1941 Bradis) on Rumeenia poliitik, diplomaat ja jurist. Ta oli aastatel 2007–2008 Rumeenia kaitseminister. Aastatel 1992–1996 ja 2012 oli ta Rumeenia välisminister, uuesti oli ta Rumeenia välisminister 4. jaanuarist 2017 kuni 24. juulini 2019. Aastatel 2012–2014 oli ta Rumeenia Välisluureteenistuse direktor.
Ta sündis aastal 1941 Bradis Hunedoara maakonnas. Ta lõpetas aastal 1964 Bukaresti Ülikooli õigusteaduskonna. Aastal 1968 lõpetas ta Genfi Ülikooli majandus- ja sotsiaalteaduskonna.
Aastatel 1966–1990 täitis ta mitmesuguseid Rumeenia välisministeeriumi ülesandeid.
Rand (täpsustus)
Rand
1962. aasta ujumise Euroopa meistrivõistlused
1962. aasta ujumise Euroopa meistrivõistlused toimusid Saksa DV-s Leipzigis 18. kuni 25. augustini.
100 m vabalt
Maailmarekord: 53,6 (1961) Manuel dos Santos, Euroopa meister 1958: 56,3 Paolo Pucci, <br style="clear:both;" />
400 m vabalt
Maailmarekord: 4.13,4 (1962) Murray Rose, Euroopa meister 1958: 4.31,3 Ian Black, <br style="clear:both;" />
1500 m vabalt
Maailmarekord: 17.11,0 (1960) John Konrads, Euroopa meister 1958: 18.05,8 Ian Black, <br style="clear:both;" />
200 m selili
Maailmarekord: 2.10,9 (1962) Tom Stock, <br style="clear:both;" />
200 m rinnuli
Maailmarekord: 2.29,6 (1961) Chet Jastremski, Euroopa meister 1958: 2.41,1 Leonid Kolesnikov, <br style="clear:both;" />
200 m liblikat
Maailmarekord: 2.10,8 (1962) Carl Robie, Euroopa meister 1958: 2.21,9 Ian Black, <br style="clear:both;" />
4x100 m vabalt
Maailmarekord: 3.42,5 (1962)  Alain Gottvallès, Gerard Gropaiz, Jean-Pierre Curtillet, Robert Christophe <br style="clear:both;" />
4x200 m vabalt
Maailmarekord: 8.10,2 (1960) George Harrison, Dick Blick, Mike Troy, Jeff Farrell Euroopa meister 1958: 8.33,7 Gennadi Nikolajev, Vladimir Stružanov, Igor Lužkovski, Boris Nikitin <br style="clear:both;" />
4x100 m kompleksi
Maailmarekord: 4.01,6 (1962) Tom Stock, Chet Jastremski, Fred Schmidt, Peter Sintz Euroopa meister 1958: 4.16,5 Leonid Barbier, Vladimir Minaškin, Vitali Tšenenkov, Viktor Polevoi <br style="clear:both;" />
100 m vabalt
Maailmarekord: 1.00,2 (1960) Dawn Fraser, Euroopa meister 1958: 1.04,7 Kate Jobson, <br style="clear:both;" />
400 m vabalt
Maailmarekord: 4.44,5 (1960) Chris von Saltza, Euroopa meister 1958: 5.02,6 Jans Koster, <br style="clear:both;" />
Eestimaa konsistoorium
Eestimaa konsistoorium (ka Eestimaa provintsiaalkonsistoorium) oli 17. sajandi keskpaigast 1919. aastani Eestimaal, Toompeal tegutsenud kiriku haldusorgan.
1962. aasta ujumise Euroopa meistrivõistlused
100 m selili
Maailmarekord: 1.09,0 (1960) Lynn Burke, Euroopa meister 1958: 1.12,6 Judy Grinham, <br style="clear:both;" />
Eestimaa konsistoorium
Eestimaa konsistoorium asus Tallinnas Douglase tänav 3.
1962. aasta ujumise Euroopa meistrivõistlused
200 m rinnuli
Maailmarekord: 2.48,9 (1961) Karin Breyer, Euroopa meister 1958: 2.52,0 Ada den Haan, <br style="clear:both;" />
Eestimaa konsistoorium
Rootsi aegne Eestimaa Provintsiaalkonsistoorium tegutses Toompeal ja Provintsiaalkonsistooriumile allusid maakogudused ja Toompea Tallinna toomkirik ning Provintsiaalkonsistooriumi juhtis Eestimaa piiskop. 17. sajandi alguseks oli Tallinna linnas välja kujunenud Saksa luterlike linnadele tüüpiline territoriaalkiriku kirikuvalitsus, Tallinna rae ja vaimulikkonna esindajatest koosnev Tallinna linnakonsistoorium. Konsistooriumi esimees oli üks Tallinna bürgermeistritest ja aseesimees Tallinna superintendent.
1962. aasta ujumise Euroopa meistrivõistlused
100 m liblikat
Maailmarekord: 1.07,3 (1962) Mary Stewart, Euroopa meister 1958: 1.11,9 Tineke Lagerberg, <br style="clear:both;" />
Eestimaa konsistoorium
Tallinna kapituleerumisaktiga 29.9.1710 Põhjasõjas anti Tallinna linnale selle varasem episkopaalõigus. Eestimaa provintsiaalkonsistoorium organiseeriti 15.3.1715 ja kuni 1833. aastani juhtisid Eestimaa kiriklikku elu selle konsistooriumi esimesed assessorid ehk Tallinna Rüütli- ja Toomkiriku ülemvaimulikud. Eestimaa rüütelkond soovis endale kiriku suhtes ka kõiki neid õigusi, mis olid olnud varem Rootsi kuningal Eestimaa kiriku suhtes. Rüütelkond nõudis ka piiskopiameti kaotamist ja konsistooriumi esimeheks Eestimaa rüütelkonna maanõuniku määramist. Tüli kestis 1743. aastani, mil senat otsustas asja rüütelkonna kasuks ..
1962. aasta ujumise Euroopa meistrivõistlused
400 m kompleksi
Maailmarekord: 5.21,9 (1962) Sharon Finneran, <br style="clear:both;" />
Eestimaa konsistoorium
Eestimaa provintsiaalkonsistooriumi presidendiks oli Eestimaa rüütelkonna Eestimaa maanõunik, ülejäänud liikmed olid praostid ja lihtpastorid, kõrgemaks kiriklikuks kohtuks oli nn. ülem-apellatsioonikohus.
1962. aasta ujumise Euroopa meistrivõistlused
4x100 m vabalt
Maailmarekord: 4.08,9 (1960) Joan Spillane, Shirley Stobs, Carolyn Wood, Chris von Saltza Euroopa meister 1958: 4.22,9 Corrie Schimmel, Tineke Lagerberg, Greetje Kraan, Cocky Gastelaars <br style="clear:both;" />
Eestimaa konsistoorium
Pärast 1832. aasta kirikuseadust nimetati konsistooriumi kui Eestimaa konsistooriumiringkonna Eestimaa provintsikonsistoorium.
1962. aasta ujumise Euroopa meistrivõistlused
4x100 m kompleksi
Maailmarekord: 4:41.1 (1960) Lynn Burke, Patty Kempner, Carolyn Schuler, Chris von Saltza Euroopa meister 1958: 4.52,9 Lenie de Nijs, Ada den Haan, Atie Voorbij, Cocky Gastelaars <br style="clear:both;" />
Eestimaa konsistoorium
Eestimaa konsistooriumi koosseis 1914. aastal: president: parun Alfred Rosen-Wichterpal, Eestimaa rüütelkonna maanõunik; asepresident: Daniel Burchard Lemm, kindralsuperintendent.
1962. aasta ujumise Euroopa meistrivõistlused
3 m hüppelaud
Euroopa meister 1958: László Újvári, <br style="clear:both;" />
Eestimaa konsistoorium
Ilmik-assessorid: Alexander von Weiss, Ernst Samson von Himmelstjerna. Vaimulikud assessorid: Konrad von zur Mühlen, Tallinna Niguliste koguduse pastor; Max Krause, Viru-Nigula koguduse pastor. Sekretär, aadli Vaeslastekohtu sekretär. Sekretär ja tõlk: Roman von Bodisco, asjaajaja ja notar: Roman von Bodisco.
1962. aasta ujumise Euroopa meistrivõistlused
10 m torn
Euroopa meister 1958: Brian Phelps, <br style="clear:both;" />
Eestimaa konsistoorium
Vaata ka Eestimaa konsistooriumi vaimulikud assessorid
1962. aasta ujumise Euroopa meistrivõistlused
3 m hüppelaud
Euroopa meister 1958: Ninel Krutova, <br style="clear:both;" />
10 m torn
Euroopa meister 1958: Aldona Kareckaité, <br style="clear:both;" />
60. ekspeditsioon
60. ekspeditsioon oli Rahvusvahelise kosmosejaama (ISS) 60. alaline meeskond.
1962. aasta ujumise Euroopa meistrivõistlused
Veepall
Euroopa meister 1958: Ottó Boros, Gábor Csillag, Zoltán Dömötör, István Hevesi, László Jeney, Tivadar Kanizsa, György Kárpáti, András Katona, Kálmán Markovits, Mihály Mayer, Róbert Molnár, István Pintér, József Váczi <br style="clear:both;" />
60. ekspeditsioon
Ekspeditsioon algas 24. juunil 2019 ning lõppes 3. oktoobril.
1962. aasta ujumise Euroopa meistrivõistlused
Medalid
Korraldajariik
Rakenduskeemia
Rakenduskeemia (applied chemistry) on üks rakendusteaduste valdkond, mis keemiateaduses loodud teadmiste baasil töötab välja praktilistele vajadustele vastavaid protsesse ja tehnoloogiaid.
Broadway meloodia
"Broadway meloodia" ("The Broadway Melody") on 1929. aasta Ameerika Ühendriikide muusikalfilm, mille produtseerisid Irving Thalberg ja Lawrence Weingarten, lavastas William A. Wellman ja levitas Metro-Goldwyn-Mayer. Peaosades mängivad Charles King, Anita Page ja Bessie Love.
Tegemist oli esimese helifilmiga, mis võitis parima filmi Oscari. Bessi Love nomineeriti parima naispeaosatäitja Oscarile.
Kohvifilter
pisi|Paberist kohvifilter filtrihoidjas
Kohvifilter on kohvi valmistamisel kasutatav filter, mille eesmärgiks on vältida kohvipulbri sattumist kohvijoogi sisse. Valmistatakse nii korduvkasutatavaid metallist või portselanist filtreid kui ka ühekordseid filterpaberist filtreid.
Kendall Jenner
Kendall Nicole Jenner (sündinud 3. novembril 1995 Los Angeleses) on Ameerika modell, teda tuntakse peamiselt tõsieluseriaalist "Keeping Up with the Kardashians".
Lapsepõlv
Kendall Jenneri isa on olümpiakulla võitnud kümnevõistleja Bruce Jenner (nüüd Caitlyn Jenner) ja ema televisioonitöötaja Kris Jenner. Kendalli teine nimi Nicole oli pandud ema parima sõbranna Nicole Brown Simpsoni auks, kes suri enne Kendalli sündi. Kendall kasvas suures perekonnas, kus olid poolõed Kim, Khloé, Kourtney, poolvennad Robert, Brandon ja Sam ning õde Kylie.
Kendall käis Sierra Canyoni koolis ja seejärel oli koduõppel. Ta lõpetas kooli 2014. aastal.
Tõnu Sepp (arheoloog)
Tõnu Sepp (sündinud 16. aprillil 1960 Kuressaares) on eesti arheoloog.
Haridus
Ta lõpetas 1978. aastal Kingissepa 1. Keskkooli ja 1987. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonna arheoloogina.
Töökäik
Ta töötas aastatel 1987–1989 Kingissepa 2. Keskkoolis ajalooõpetajana. Ta on töötanud Muinsuskaitseameti Saaremaa peainspektorina ja Saaremaa Muuseumi projektijuhina.
Pulaski maakond (Illinois)
Pulaski maakond (Pulaski County) on maakond Ameerika Ühendriikides Illinoisi osariigis.
Maakonna halduskeskus on Mound City.
Ajalugu
Maakond moodustati 1843. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 6161.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Regeneratsioon (album)
"Regeneratsioon" on ansambli Põhja-Tallinn kolmas stuudioalbum. Album ilmus 31. oktoobril 2015.
Christian Drosten
pisi| Christian Heinrich Maria Drosten (sündinud 12. juunil 1972 Lingenis) on saksa viroloog.
Poomistabel
Kõrgelt kukkumise poomistabel (inglise keeles Official Table of Drops) on Briti peakontori poolt väljastatud juhend, mida kasutati sobiva kukkumiskõrguse kindlaksmääramiseks poomisel, sõltudes inimese kehakaalust. Riikides (nt. Iraak), kus poomine on säilinud surmamõistmise meetodina on tabel tänapäevani kasutusel.
Inglasi ärgitas tabelit looma mitmed asetleidnud poomisjuhtumid, kus poodavat ei õnnestunud hukata, neist prominentseim John Babbacombe Lee juhtum, keda püüti tulemusetult kolme katsega hukata. 1886. aastal loodi komitee, eesotsas Henry Bruce, mille ülesandeks oli välja nuputada kõige efektiivsem poomismeetod. Komitee töötulemused avalikustati aastal 1888 poomistabeli näol.
Aastal 1913 tehti tabelis muudatusi, sest vana tabeli kohaselt eksisteerus oht pea eraldumiseks kehast, kuna kukkumiskõrgus oli liialdatult paika määratletud.
Ivan Hašek
Ivan Hašek (sündinud 6. septembril 1963 Městec Královés) on Tšehhi endine jalgpallur, poolkaitsja.
Koondisekarjäär
Tšehhoslovakkia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1984–1993 54 mängu ja lõi 5 väravat. Tšehhi jalgpallikoondises mängis ta 1994. aastal 2 mängu.
Leonid Soibelman
pisi|Leonid Soibelman (paremal) ja [[Igor Krutogolov (2013)]] Leonid Soibelman (vene Леонид Сойбельман; sündinud 20. juulil 1966 Bălțis) on vene rokkmuusik (kitarrist).
Ta oli ansambli Ne Ždali laulja ja kitarrist.
One Piece
"One Piece" (ワンピース Wan Piisu) on Jaapani shōnen manga-sari, mida kirjutab ja illustreerib Eiichiro Oda. Seda serialiseerib Weekly Shōnen Jump alates 19. juulist 1997. Individuaalseid osi avaldab tankōbon-köites Shueisha: esimest korda 24. detsembril 1997 ja 97. köide 2020. aasta septembris. "One piece" kujutab noore poisi Monkey D. Luffy seiklusi, kelle keha saab kummi omadused pärast kogemata söödud "deemoni vilja", ja ka tema piraatide meeskonda nimega Õlgkübara Piraadid. Luffy avastab ookeani, otsides maailma ülimat aaret, mis on tuntud nimega One Piece, et saada järgmiseks Piraatide Kuningaks.
Silikoonid
Keemia
paremal|pisi|Polüdimetüülsiloksaani keemiline struktuur Polümeriseeritud siloksaanid ehk polüsiloksaanid koosnevad anorgaanilisest räni-hapnik peaahelast ja kõrvalahelaks on orgaanilised ühendid, mis on kinnitatud räni juures. Sel juhul on räni tetravalentses olekus ehk moodustab neli sidet. Üldiselt silikoonide keemiline valem on [R2SiO]n, kus R tähistab teatud orgaanilist rühma, näiteks polüdimetüülsiloksaani puhul metüülrühma.
Osade orgaaniliste kõrvalahelate korral on võimalik ühendada räni-hapnik peaahelad omavahel ehk nad ristsidestada. Muutes peaahela pikkust, kõrvalahelaid ja ristsidestatust saab silikoone sünteesida erinevate omadustega ja koostistega. Omadused võivad olla vedeliku-, geeli-, kummi- või kõva plasti laadsed. Kõige rohkem kasutatav silikoon on polüdimetüülsiloksaan (PDMS), mis on silikoonõli.
Süntees
Enamus silikoone baseeruvad polüdimetüülsiloksaanil, mis saadakse dimetüüldiklorosilaani hüdrolüüsil, kus n tähistab polümerisatsiooni astest ehk korduva monomeeri arvu.
n Si(CH3)2Cl2 + (n+1) H2O → HO[-Si(CH3)2O-]nH + 2n HCl
Selle reaktsiooni käigus eraldub soolhapet, selle tõttu kasutatakse tihti algainena silaane, kus on kloori aatomi asemel atsetaatrühm. Sellisel juhul eraldub reaktsiooni käigus soolhappe asemel äädikhape, mis on vähem keemiliselt aktiivne. Selle tõttu on polümeeri tahkumise aeg pikem. Atsetaatreaktsiooni kasutatakse meditsiinis ja paljudes igapäevaelu valdkondades.
Ristsidemete polümeeris saamiseks kasutatakse lähteainena räniühendeid, millel on vähem alküülrühmi, näiteks metüültriklorosilaan või metüültrimetoksüsilaan. Selle protsessiga saab sünteesida kõvasid silikoonvaike.
Polümeeri tahkestumise etapis lisades gaasilisi või aineid, millest eraldub kuumutamisel gaasi, saab tekitada ka silikoonvahtu.
Põlemine
Kui silikoon põleb õhus või hapnikus, siis moodustub ränidioksiid (SiO2) valge pulbrina, süsinik ja erinevad gaasid.
Omadused
Silikoonidel on mitmesuguseid kasulikke omadusi:
Kasutusalad
Silikoone kasutatakse mitmetes toodetes. Aastal 2013 toodeti maailmas 2,1 miljonit tonni silikoontooteid, mille väärtus oli 11 miljardit USA dollarit.
Autotööstus
Autotööstuses kasutatakse silikoonmääret, mis on polüdimetüülsiloksaan, millesse on sisse segatud tihendavat ainet, tavaliselt ränidioksiidi. Seda kasutatakse määrdena pidurikomponentidel, kuna on stabiilne kõrgetel temperatuuridel ja pole vees lahustuv.
Auto süüteküünalde juhtmed isoleeritakse mitme silikoonikihiga, et ära hoida sädeme hüppamise kõrval olevatele juhtmetele.
Silikoonühendeid nagu silikoonkumm kasutatakse katete ja tihenditena turvapatjades. Suure tugevuse tõttu on silikoonkumm optimaalne tihend turvapatjades. Silikooni kasutamine koos termoplastidega suurendavad kriimustustaluvust ja vähendavad hõõrdumist.
Kööginõud
pisi|Silikoonist supi- ja pastakulp pisi|Silikoonist toiduauruti pisi|Silikoonist jääkuubikuvorm
Elektroonika
Elektroonilised komponendid on tihti ümbritsetud silikooniga, et tõsta stabiilsust mehaanilise ja elektrilise šoki, radiatsiooni ja vibratsiooni vastu.
Silikoone kasutatakse, kui on vaja vastupidavust ekstreemsetes tingimustes, nagu näiteks kosmoses satelliitide juures. Neid eelistatakse polüuretaani või epoksüvaikude asemel, kui on vajalik suur temperatuuripiirkond, milles püsiks aine stabiilne. Silikoonide puhul on eeliseks ka vähene soojuseraldus tahkumise jooksul, vähene mürgisus ja suur puhtusaste.
Silikoonide probleemid elektroonikas on nende suur hind ja lahustuvus. Silikoon võib kergesti liikuda vedeliku või auruna teistesse komponentidesse.
Silikoon reostus elektrilistes lülitites võib viia hiljem riketeni.
Meditsiin
Silikooni kasutatakse mitmetes rakendustes, kus on vajalik suur bioühilduvus. Peale selle kasutatakse silikooni geelvormi plaastrites, muudes haava katetes ja erinevates implantaatides.
Armiravi lehti tehakse meditsiinilest ehk suure bioühildusega silikoonist. Kasutatakse tihti polüdimetüülsiloksaani, kuna selle ristsidestatud vormil on suur vastupidavus
Ohutus ja keskkonnasõbralikkus
Pole täheldatud kahjulikku mõju organismidele keskkonnas. Laia kasutuse tõttu leiab silikoonil põhinevaid materjale kõikjalt. Need lagunevad bioloogilistel mõjudel kiiresti, seda protsessi kiirendavad mitmed katalüsaatorid, milleks üks on savi. Tsüklilised silikoonid on põhjustanud silanoolide ilmnemist biolagunemisel imetajates. Sellest tulenevad silaaldioolid ja silaantrioolid võivad mõjuda inhibeerivalt teatud ensüümidele, aga selleks vajalikud kogused on kordades suuremad kui tarbijatoodetes sisalduvad.
Polüdimetüülsiloksaanist eraldub 200 °C juures vähestes kogustes formaldehüüdi, aga see kogus on väiksem kui teistes levinud materjalides nagu polüetüleen.
Limatünnik
Limatünnik (Sarcosoma globosum) on limatünnikuliste sugukonda Sarcosoma perekonda kuuluv looduskaitsealune seeneliik.
Kirjeldus
Limatünniku tünnikujuline kuni 8-sentimeetrise läbimõõduga tumepruunide kortsus seintega viljakeha kujutab endast veereservuaari. Väljastpoolt on seen pruun-sametjas ja kortsuline, tema sisemus aga vesiselt sültjas. Viljakeha kuivainesisaldus on vaid umbes 0,2 protsenti. Kuivade ilmade püsides elab seen nädalaid omaenese, varakevadise lumesulamise aegsetest või esimese kevadvihmaga saadud veevarudest. Alguses kuni detsimeetrikõrgune tünn vajub madalamaks ja selle seinad voldiliseks. Kui seen on kaotanud oma kaalust üheksa kümnendikku, lõpeb viljakeha ülapinnal asuvas kausjas eoslavas eoste produtseerimine ja nende õhku paiskamine. Limatünnik on kõdusaproob.
Levila ja kasvukohad
pisi|left|Limatünnik [[käbi|kuusekäbide vahel Rootsis.]] Algselt terves Euroopas levinud limatünnik on 21. sajandiks paljudes riikides (näiteks Norras) hävinud ning mujal (näiteks Rootsis) kaduvaks liigiks kuulutatud. Limatünnikut leidub ka Ameerika Ühendriikide põhjaosas ja Kanadas.
Limatünnik kasvab peamiselt kuuse-põlismetsades ainult kuuskede all samblasse varjunult. Sümbioos kuusega on tõenäoline, kuid tõestamata. Tartu Zooloogia ja Botaanika Instituudis on limatünnikut laboratooriumitingimustes edukalt kasvatatud ka kunstlikul söötmel ilma kuusega mükoriisat moodustamata.
Eestis kirjeldati limatünnikut esimest korda 1937. aastal Taevaskojas. See on ka ainus paik, kus peaaegu igal aastal limatünniku viljakehi kasvab. Meil kasvab limatünnik Põhja- ja Kagu-Eesti samblarikastes kuusemetsades märtsist maini, harva isegi jaanuaris ja veebruaris. 2003. aasta seisuga oli Eestis teada 17 kasvukohta.
pisi|Limatünnikud Eestis. Kuigi limatünnik on harvakasvav seen, võib soodsatel tingimustel mõnel aastal seda väga suurel arvul esineda. 2007. ja 2008. aasta kevadel, mis olid limatünnikutele eriti soodsad, leiti neid kümnete ja sadade kaupa kasvamas ka sellistes kohtades, kus varem oli nähtud heal juhul vaid üksikuid seeni. Näiteks 2008. aasta aprilli lõpus luges Eesti Maaülikooli mükoloogide uurimisrühm Ahja jõe äärses kuusikus kokku 522 viljakeha.
See reliktne häviv liik kuulub Eesti punasesse raamatusse ja looduskaitsealuste liikide I kategooriasse. Selle söögiks kõlbmatu seeneliigi korjamine on keelatud. Mitmed limatünniku kasvukohad, näiteks Akstes, on looduskaitse alla võetud ning 2011. aasta seisuga kaalub Keskkonnaamet kõigi limatünniku kasvukohtade kaitse alla võtmist.
Ivo Ulich
Ivo Ulich (sündinud 5. septembril 1974 Opočnos) on Tšehhi endine jalgpallur, poolkaitsja.
‘Alī Zīdān
pisi|‘Alī Zīdān ‘Alī Zīdān (araabia keeles علي زيدان; sündinud 15. detsembril 1950) on Liibüa poliitik, kes oli 14. novembrist 2012 11. märtsini 2014 Liibüa peaminister.
Rand (perekonnanimi)
Rand on perekonnanimi.
‘Alī Zīdān
11. märtsil 2014 avaldas parlament Zīdānile umbusaldust seoses poliitilise kriisiga, mille käigus olid mässulised relvarühmitused haaranud oma kontrolli alla mitmed riigi sadamad. Umbusalduse otseseks ajendiks sai Liibüa mereväe suutmatus takistada ühe kütusetankeri lahkumist mässuliste kontrollitud sadamast. Liibüa peaprokurör keelas Zīdānil riigist lahkumise, sest teda kahtlustati ka rahaliste vahendite väärkasutamises. Vaatamata sellele lahkus Zīdān juba samal päeval Liibüast.
Rand (perekonnanimi)
2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Rand 1081 inimesel: 506 mehel ja 575 naisel. Perekonnanimede levikult on Rand meeste puhul 61. kohal ja naiste puhul 56. kohal.
Gries im Sellrain
Gries im Sellrain on vald (Gemeinde) Sellraini orus Innsbrucki ringkonnas Austria Tirooli liidumaal, 1187 m kõrgusel merepinnast.
Valla pindala on 22,62 km².
1. jaanuaril 2016 elas seal 599 inimest.
Küla asub orus ja Melachi jõgi voolab sellest läbi.
Tooma järv
pisi|Tooma järv. Tooma järv on Harju maakonnas Tallinnas Lasnamäe linnaosas Väo asumis asuv järv. Selle pindala on 1,5 ha.
Järv on saanud nime Tooma talu järgi.
Muutuv gaasijaotusfaas
pisi|Honda K20Z3 plokikaas. See mootor kasutab pidevalt muutuvat ajastust sisselaskeklappidel Muutuv gaasijaotusfaas või muutuv klapiajastus (inglise keeles variable valve timing ehk VVT) on protsess, mille käigus muudetakse klapiajastust ja mida sageli kasutatakse sisepõlemismootorites, et parendada võimsust, kütusekulu või emissioone. Üha sagedamini kasutatakse seda koos muutuva klapitõstega. Selle võimaldamiseks on mitmeid viise, alustades mehaanilistest seadmetest ja lõpetades hüdropneumaatiliste või nukkvõllita süsteemidega. Üha rangemaks muutuvad emissioonistandardid sunnivad paljusid autotootjaid kasutama VVT süsteeme.
Kahetaktiliste mootorite puhul kasutatakse power valve süsteemi, et saada sarnased tulemused VVT-ga.
Taustateooria
Sisepõlemismootoris kasutatakse klappe, et võimaldada sisse- ja väljalaskegaaside liikumine põlemiskambrisse ja sealt välja. Klappide ajastus, kestus ja tõste avaldavad tõsist mõju mootori võimekusele. Ilma muutuva klapiajastuse või klapitõsteta on klapiajastus sama igas olukorras ja kiirusel, mistõttu tekivad kompromissid. Muutuva klapiajastusega mootor on vaba nendest piirangutest, mistõttu saab võimsust parendada üle terve pööretevahemiku.
Kolbmootorid kasutavad tavaliselt klappe, mis töötavad nukkvõllide mõjul. Nukad tõstavad klappe (tõste) teatud aja (kestus) jooksul iga sisse- ja väljalasketsükli jooksul. See klapi avamise ja sulgemise ajastus väntvõlli asendi suhtes on oluline. Nukkvõlli liigutab väntvõll läbi hammasrihma, hammasrataste või keti.
Jürgen Innos
Jürgen Innos (sündinud 22. novembril 1976) on eesti närviteadlane ja tõlkija.
Muutuv gaasijaotusfaas
Taustateooria
Mootor vajab suurtel kiirustel töötades suurt hulka õhku. Siiski võivad sisselaske klapid sulguda enne kui piisav kogus õhku põlemiskambrisse jõuab, vähendades seega jõudlust. Teisalt, kui nukkvõll hoiab klappe lahti pikemat aega, nagu sport-nukkvõllide puhul, tekivad probleemid madalamatel mootoripööretel. Sisselaskeklapi avanemine, kui väljalaskeklapp on veel avatud, võib põhjustada põlemata kütuse väljumise mootorist, mis alandab mootori jõudlust ning tekitab rohkem heitgaase.
Pidev versus diskreetne
Varased muutuva klapiajastuse süsteemid kasutasid diskreetset (astmelist) muutust. Näiteks, üks ajastus oleks kasutusel alla 3500 p/min ja teine üle 3500 p/min.
Arenenumad "pidevalt muutuva klapiajastuse" süsteemid pakuvad pidevat (piiramatut) kohandamisvõimalust. Seega saab ajastus olla optimeeritud, et see sobiks kõigile pöördevahemikele ja töötingimustele.
Faseerimine või muutuv kestus
Lihtsaim VVT vorm on faasimine, mil nukkvõlli faasi nurk on pööratud väntvõlli suhtes ettepoole või tahapoole. Seeläbi avanevad ja sulguvad klapid varem või hiljem, kuid nukkvõlli tõstet ja kestust ei saa nukkvõlli faasimise teel muuta.
Saavutamaks muutuva kestusega VVT süsteemi on vaja keerulisemat süsteemi, nagu mitu nukiprofiili või vahelduvaid nukid.
Ajastuse korrigeerimise tüüpiline mõju
Hiline sisselaskeklapi sulgemine (LIVC) – esimene alaliselt muutuv klapiajastuse variant hõlmab sisselaskeklapi lahti hoidmist veidi kauem, kui traditsioonilise mootori puhul. Selle tulemusel tekitab kolb kompressioonitaktis rõhu sisselaskekollektoris. Välja surutud õhk, mis survestab sisselaskekollektori, täidab järgmistel sisselasketaktidel põlemiskambri suurema rõhuga. Hiline sisselaskeklapi sulgemine on näidanud 40% vähendust pumpamiskahjudes osalise koormuse tingimustel ja 24% vähendust lämmastikoksiidi (NOx) heitkogustes. Mootori väändemoment langes vaid 1% võrra ja süsivesinike heitmed olid muutmata.