cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kõhutuul
Peerukott
Tänapäevane kummist versioon leiutati 1930. aastatel Kanada ettevõttes JEM Rubber Co, hiljem müüdi see idee ettevõttele Johnson Smith Company.
Ajalugu
Kõhutuult seostati keskajal lisaks huumorile surelikkuse, lagunemisega ning paljud tolle aja kirjanikud nägid selles seost surmaga: kõhutuul ja roe tuletasid iga päev meelde surelikkust ja pattu.
Paul Kerese tänav (Pärnu)
Tänava pikkus on ligikaudu 277 meetrit.
Tänav jääb täies ulatuses Pärnu vanalinna ja kuurordi muinsuskaitsealale.
IVI
IVI või Ivi võib tähendada järgmist:
Querétaro osariigi lipp
pisi Querétaro lipp on Querétaro osariigi lipp.
Ruusmäe Põhikool
Ruusmäe Põhikool oli põhikool Võru maakonnas Haanja vallas Ruusmäe külas.
Korrapärasem hariduse andmine algas Ruusmäel 1864. aastal, kui Ruusmäe-Kuklase teelt pisu kõrval asunud Kriguli talus alustas tööd Kriguli külakool. 1876. aastal kolis kool talumeeste ehitatud koolimajja Pütsepäle. Seal tegutses aastatel 1876–1919 Pütsepa algkool, seejärel kuni 1934. aastani Pütsepa 4-klassiline algkool. Kui 1934. aastal rakendus 6-klassiline koolikohustus, pidid vallajuhid leidma koolile uued ruumid, sest õpilased ei mahtunud enam senisesse koolimajja ära. Kool otsustati kolida tühjana seisnud Rogosi mõisa härrastemajja. 1945/1946. õppeaastaks lõppes 7-klassilisele koolile üleminek. 1960. aastast sai koolist 8-klassiline kool. 1965. aastal avati mõisa kellatornis kooli koduloomuuseum. 1988. aastal nimetati kool 9-klassiliseks ja 1991. aastal sai kooli nimeks Ruusmäe Põhikool.
Iseseisva haridusasutusena lõpetas Ruusmäe Põhikool tegevuse 2000. aastal, mil see liideti Haanja Põhikooliga ja moodustati Haanja-Ruusmäe Põhikool, mis tegutses nii Haanjas kui ka Ruusmäel. Ruusmäe Põhikooli viimane direktor oli Kalev Kalkun (1992–2000).
2011. aastal liideti Haanja-Ruusmäe Põhikooliga veel ka Haanja Lasteaed ja uue asutuse nimeks sai Haanja Kool. 2008. aastal oli Ruusmäe koolmajja jäänud kuus klassi. Pärast Haanja Kooli asutamist 2011. aastal oli Ruusmäel veel ainult Haanja Kooli õppekoht, milles oli kolm klassi ja lasteaiarühm. Paari aasta pärast õppis kolmes algklassis kokku neli last, mis tegi Rogosi mõisas tegutsevast koolist Eesti väikseima õpilaste arvuga mõisakooli. 2020. aasta kevadel lõpetas kooliosa Rogosi mõisas tegevuse ja tänapäeval on veel ainult üks lasteaiarühm.
Majjhima-nikāya
Majjhima-nikāya (paali keeles ‘keskmiste õpetussõnade kogu’), lühendatult MN, on theravaada traditsioonis paali kaanonisse ehk Tipitakasse kuuluva Sutta Piṭaka teine kogumik, vastab sanskritikeelsele Madhyama-āgama’le.
Majjhima-nikāya sisaldab 152 suutrat, mis on jaotatud kolme ossa, esimeses kahes on 50 ja kolmandas 52 teksti. Iga osa on omakorda jaotatud viieks tsükliks, igaühes 10 (kolmanda osa viimases 12) suutrat.
Majjhima-nikāya tekstid on lühemad kui Dīgha-nikāya suutrad, kuid temaatiliselt mitmekesisemad, käsitledes peaaegu kõiki Buddha õpetuse olulisi valdkondi. Paljud Majjhima-nikāya tekstid paistavad silma filosoofilise mõtte sügavuse poolest. Sellesse kogusse kuuluvad sisekaemuslike meditatsioonitehnikate, satipatthana ja anapanasati aluseks olevad Satipaṭṭhāna-sutta ("Meelespidamise sutta“, MN 10) ja Ānāpānasati Sutta ("Hingamise teadvustamise sutta", MN 118), Anupada Sutta (MN 111) jmt meditatsioonipraktikaid käsitlevad õpetused.
Dafne Schippers
Dafne Schippers (sündinud 15. juunil 1992 Utrechtis) on Hollandi kergejõustiklane (sprinter ja seitsmevõistleja).
2010. aastal võitis Schippers juunioride maailmameistrivõistlustel seitsmevõistluses kulla ja 4×100 meetri teatejooksus pronksmedali. Järgmisel aastal võitis ta Tallinnas toimunud juunioride Euroopa meistrivõistlustel kuldmedali seitsmevõistluses. Ta jõudis poolfinaali 2011. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel 60 meetri jooksus, 2011. aasta maailmameistrivõistlustel Daegus 200 meetri jooksus ja 2012. aasta sisemaailmameistrivõistlustel 60 meetri jooksus.
2012. aasta Euroopa meistrivõistlustel Helsingis jooksis Schippers Hollandi 4×100 meetri teatejooksu naiskonna teist vahetust. Holland võitis rahvusrekordiga 42,80 hõbemedali. Lisaks tuli ta 200 meetri jooksus viiendaks. Londoni olümpiamängudel saavutas ta seitsmevõistluses punktisummaga 6324 12. koha. Ta kuulus 4×100 meetri teatejooksu naiskonda, mis saavutas uue riigirekordiga 42,42 kuuenda koha.
2013. aasta Euroopa U23 meistrivõistlustel Tamperes võitis Schippers kuldmedali 100 meetri jooksus ajaga 11,13 ja pronksmedali kaugushüppes tulemusega 6.59. Sama aasta maailmameistrivõistlustel Moskvas võitis ta seitsmevõistluses pronksmedali, püstitades Hollandi rekordiks 6477 punkti. 2014. aastal võitis ta Euroopa meistrivõistlustel Zürichis kuldmedali 100 ja 200 meetri jooksus, püstitades viimasel alal rahvusrekordi 22,03.
2015. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel Prahas võitis ta 60 meetri jooksus isikliku rekordiga 7,05 kuldmedali. 2015. aasta mais jooksis Schippers 100 meetri distantsil riigi rekordiks 10,94, mis on ühtlasi üle kümne aasta kiireim aeg, mille Euroopa naissprinterid on välja jooksnud. Sama aasta juulis jooksis ta 10,92. Maailmameistrivõistlustel Pekingis võitis Schippers 100 meetri jooksus hõbeda, parandades oma rekordit veel 11 sajandikuga (10,81). 200 meetri jooksus tuli ta maailmameistriks ajaga 21,63, mis on maailmameistrivõistluste ja Euroopa rekord. Schippers tõusis sellega 200 meetri jooksu kõigi aegade edetabelis kolmandaks.
2017. aasta maailmameistrivõistlustel Londonis võitis ta 100 meetri jooksus 10,96-ga pronksmedali. 200 meetri jooksus tuli ta teist korda maailmameistriks, võites kuldmedali ajaga 22,05. 4×100 meetri teatejooksus sai ta Hollandi naiskonnaga kaheksanda koha ajaga 43,07.
2018. aasta Euroopa meistrivõistlustel Berliinis võitis ta kolm medalit: 200 meetri jooksus ja 4×100 meetri teatejooksus hõbemedali ning 100 meetri jooksus 10,99-ga pronksmedali.
Aastatel 2014 ja 2015 valiti ta Euroopa aasta naiskergejõustiklaseks ning 2015. ja 2017. aastal ka Hollandi aasta naissportlaseks. pisi|245px|Dafne Schippers 2015. aasta MM-il Pekingis
Charlie Puth
pisi|Charlie Puth Charlie Puth (õieti Charles Otto Puth Jr.; sündinud 2. detsembril 1991 Rumsonis Monmouthi maakonnas New Jersey osariigis) on USA laulja, laulukirjutaja ja produtsent.
Rahvusvaheliselt tuntuks sai ta räppari Wiz Khalifa laulu "See You Again" kaasautori ja lauljana. Laulu leiab filmi "Furious 7" heliribalt ning see jõudis edetabelite tippu kahekümne kuues riigis. Tema enda esimene singel "Marvin Gaye", kus teeb kaasa Meghan Trainor, jõudis edetabelite tippu Uus-Meremaal, Iirimaal ja Ühendkuningriigis.
Quintana Roo osariigi lipp
thumb|240px|[[Pilt:FIAV 111111.svg|23px Quintana Roo lipp Proportsioonid on 4:7]] Quintana Roo lipp on Quintana Roo osariigi lipp.
Cerezo Osaka
Cerezo Osaka (jaapani keeles セレッソ大阪 Seresso Ōsaka) on Jaapani Ōsaka linna jalgpalliklubi.
Nimi Cerezo tähendab hispaania keeles kirsipuud, mille õis on Ōsaka linna sümboliks.
Klubi asutati 1957. aastal.
Väike-Saksamaa
Väike-Saksamaa (saksa keeles Kleindeutschland; ka Väike-Saksa lahendus, Kleindeutsche Lösung) on termin, mida kasutati viitamaks plaanile jätta mitmerahvuseline Habsburgide Austria Saksamaa ühendamisel Saksa riigist välja. See oli üks variantidest, kuidas lahendada n-ö Saksa küsimus ning sellele vastandus Suur-Saksamaa lahendus.
Üheksateistkümnendal sajandil kuulus osa Austria Keisririigist Saksa Liidu koosseisu. Revolutsioonilistel aastatel 1848–1850 hakati kaaluma võimalust võtta Austria kas tervikuna või osaliselt tulevase Saksa riigi koosseisu. Aastatel 1866–1871 sai Väike-Saksamaa lahendus reaalsuseks, kuna Preisi Kuningriigi eestvedamisel loodi ilma Austriata Põhja-Saksa Liit. Pärast seda kadus mõiste "Väike-Saksamaa" kasutusest, kuna Väike-Saksa lahendusest saigi Saksamaa.
Mõiste "Suur-Saksamaa" jäi kasutusse nende seas, kes soovisid endiselt Austriat või vähemalt selle saksakeelseid osi Saksamaaga liita. See muutus poliitiliselt relevantseks pärast esimest maailmasõda ning uuesti aastatel 1938–1945. Kui Saksamaa oli külma sõja ajal jagatud, oli Ühend-Saksamaa mõiste Gesamtdeutschland.
Urvaste Kool
Urvaste Kool on hariduslike erivajadustega õpilastele mõeldud põhikool Võru maakonnas Antsla vallas Urvaste külas.
Sant'Antonio di Gallura
Sant'Antonio di Gallura on asula ja vald (comune) Itaalias Sardiinia maakonnas Sassari provintsis Gallura ajaloolis-geograafilises piirkonnas.
354 meetri kõrgusel merepinnast asuva Sant'Antonio di Gallura asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Sant'Antonio di Gallura piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Arzachena, Calangianus, Luras, Olbia, Telti.
pisi|tühi|Sant'Antonio di Gallura
Kõne Tallinna juutkonnale
Kõne Tallinna juutkonnale oli 29. mail 1926 Johan Laidoneri peetud kõne Tallinnas toimunud nn Palestiina koosolekul. Üritus toimus luuletaja Leib Jaffe külaskäigu puhul. Kõne stenogrammi põhjal tehtud saksakeelne tõlge on säilinud Jeruusalemma Sionistlikus keskarhiivis ja eesti keeles avaldatud tagasitõlkena ajakirjas Akadeemia.
Kontekst
Johan Laidoner viibis 1925. aastal Lähis-Idas juhtides Rahvasteliidu komisjoni esimehena Iraagi ja Türgi vahelise piiri demarkeerimist. Seejärel ei pöördunud ta kohe Eestisse tagasi, vaid suundus Palestiinasse, kus arvatavasti viibis inkognito. Seda reisi mainis ta ka oma kõnet alustades, nentides, et viibis Palestiinas lühikest aega ja "on halvasti kursis sionismiküsimuse ja liikumisega".
29. mail 1926 toimus Tallinnas juutide Palestiinasse asutamise eest vastutava sionistliku keskorganisatsiooni Keren Hayessodi esindaja Leib Jaffe külaskäigule pühendatud kõnekoosolek, kuhu kutsuti esinema ka Johan Laidoner ja toonane haridusminister Jaan Lattik. Viimane kõnekoosolekul isiklikult ei osalenud ja tema pöördumine loeti ette.
Kajastus
Nii Leib Jaffe kui sündmusest kirjutanud Eesti ajakirjandus tõid hiljem välja Laidoneri Palestiina-visiidi. Jaffe mainis Laidoneri esinemist oma aruandes koosoleku kohta, lisades juurde, et too on "väga populaarne isiksus Eestis ja Rahvasteliidu delegaat Mossuli küsimuses". Ajaleht Kaja leidis Palestiina koosoleku kohta kirjutatud ülevaates, et Laidoner on Palestiina reisilt hulga huvitavaid muljeid kaasa toonud ja ühtlasi nimetab ka tema kõnet "reisimuljeteks Palestiinast". Samuti mainis Laidoneri Palestiina-reisi kõnekoosolekust kirjutanud Päewaleht.
Kõne teksti eripärad
Laidoneri kõnest on teadaolevalt säilinud ainult üks eksemplar, mida säilitatakse Jeruusalemma Sionistlikus keskarhiivis. Ehkki Laidoner kõneles eesti keeles, on säilinud tekst tema kõne stenogrammi põhjal kiiruga tehtud saksakeelne tõlge, milles leidub mitmeid vigu. Michael Heltzeri väitel ei olnudki Laidoneril kirjutatud teksti, vaid ta kõneles peast.
1993. aastal ilmus ajakirjas Akadeemia saksakeelsest tekstist tagasi eesti keelde tehtud tõlge koos Heltzeri joonealuste märkustega tekstis sisalduvate vigade kohta.
Võimalik mõju
Michael Heltzer on pidanud võimalikuks, et Laidoner "tolle aja Tallinna juutidele oma kõnega mõju avaldas ja et nii mõnigi perekond selle mõjul nüüd Iisraelis elab".
Mustpeasammal
pisi|Mustpeasammal Ybbstaler Alpen, Niederösterreich, Austrias Mustpeasammal (Catoscopium nigritum) on mustpeasamblaliste sugukonda kuuluv sammaltaim.
Eestis võib neid leida kasvamas madalsoodes.
Passarowitzi rahu
Passarowitzi rahu (Požarevaci rahu) sõlmiti 21. juuli 1718 Požarevaci linnas ja see lõpetas Austria-Türgi (1716–18) ning Veneetsia-Türgi sõja (1714–18). Selle tulemusel kaotas Osmanite riik suuri alasid ja lõppes ka Osmanite ekspansioon läänsuunal.
1715. aastal sundisid türklased Veneetsiat loovutama Moreat (Peloponnese poolsaart), mis oli suurim võit, mille Veneetsia saavutas 1699. aastal Karlowitzi rahuga. Lisaks ohustas Türgi Veneetsia valdusi Dalmaatsias ja Joonia saartel. Nendesse sündmustesse sekkus Austria, kes lõi 1716. aastal ühise liidu Veneetsiaga. Järgnenud Austri eestvõttel toimunud vaenutegevuses kandsid türklased mitmeid suuri kaotusi. Sõjategevus segas kaubategevust Vahemere idaosas, eriti mõjutas see Suurbritanniat ja Hollandit. Nende kahe riigi initsiatiivil jõuti 1718. aastal Passarowitzi rahuni.
Rahu tulemused
Sõlmiti 24-aastane rahu Türgi ja Austria vahel, millega Türgi loovutas Austriale Banaati, Põhja-Serbia, Põhja-Bosnia ja osa Valahhiat. Austria ja Türgi sõlmisid ka omavahel kaubanduslepingu, mis andis Austriale kaubanduslikud privileegid Türgis.
Veneetsia pidi loovutama Türgile Morea (Peloponnese poolsaar), kuid säilitas Joonia saared ja sai kasu Dalmaatsiast.
Aalo Põvvat
Aalo Põvvat (17. juuli 1932 – 7. juuni 2023) oli eesti maletaja.
Ta oli Malle Salupere õde. Tema abikaasa oli veemotosportlane Nikolai Põvvat (1935–1997).
Kalda tänav (Pärnu)
Tänav algab Pärnu Vallikääru juurest, suundub idasse ja lõppeb Akadeemia tänaval. Kalda tänav ristub veel Õhtu tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 280 meetrit.
Kudjape peakraav
Kudjape peakraav on peakraav Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Kraav on 3,5 km pikk, valgla pindala on 8,3 km². Kraav suubub vasakult poolt Põduste jõkke.
Kontus
Kontus on eesti perekonnanimi.
Statistika
Kontus oli kõige levinum perekonnanimi vanuserühmas 0–4 aastat, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,17. Nimi oli kõige sagedasem Järva maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 5,74 inimest.
19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus Pärnumaal Vändra kihelkonnas Vändra mõisavallas talupojale nimeks Kontus.
Tsolo
Tsolo on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis OR Tambo ringkonnas Mhlontlo vallas.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tsolo elanikest mustanahalisi aafriklasi 96,33%, värvilisi 1,54%, India või Aasia päritolu inimesi 1,40%, valgeid 0,37% ja teisi 0,36%. Koosa keelt pidas emakeeleks 91,69% inimesi, inglise keelt 2,52% ja afrikaani keelt 1,75%.
Peddie
Peddie on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Amathole ringkonnas, Ngqushwa valla halduskeskus.
Peddie on saanud alguse 1835. asustatud sõjalisest tugipunktist, linnaõigused sai 1905. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Peddie elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,15%, värvilisi 1,40%, valgeid 0,17%, India või Aasia päritolu inimesi 0,06% ja teisi 0,19%. Koosa keelt pidas emakeeleks 86,35%, inglise keelt 7,51% ja afrikaani keelt 1,50%.
Ukraina meedia
pisi|[[Rakettrelv|Raketirünnak Kiievi teletornile 2022. aasta Venemaa sissetungil]] pisi|Võttemeeskond Donetskis 2013. aastal Ukraina meedia koosneb Ukrainas asuvatest trüki-, tele-, raadio- ja internetiväljaannetest. Väljaanded kuuluvad riiklikele või eraomanikele ning nende sissetulekud moodustuvad toetustest, reklaamist, tellimistasudest ja müügituludest. Ukraina põhiseadus tagab sõnavabaduse, mis on oluline osa ajakirjandusvabadusest.
Väljaanded
Televisioonikanalid on koondunud (2021. aasta seisuga) valdavalt kuue ettevõtte omandusse ning neid jälgib 70% teleauditooriumist. Samas on telekanalid populaarsust kaotamas ühismeediale ja uudiseportaalidele. Paljud portaalid, näiteks VoxUkraine ja texty.org.ua, teevad kvaliteetset andmeajakirjandust; sõltumatud kajastajad on ka Ukrajinska Pravda, Hromadkse.ua ja teised veebiväljaanded. Teisalt on eriti kohalikul tasandil probleeme mitmekülgse kajastuseja sõltumatu sisuga. Valeuudiste levik on suur, 90% kodanikest kasutab internetti ning paljud pole suutelised eksitavat teavet eristama.
Oligarhid
Paljud Ukraina meediaväljaanded kuuluvad jõukatele investoritele – oligarhidele – ning täidavad omanike poliitilisi ja majanduslikke huvisid. Ühtlasi on reklaamitulu vähenemine suurendanud sõltuvust omanikest, kahandades veelgi toimetuste vabadust. Ukraina väljaannetes on levinud sisuturundus, mis on pakendatud uudistena – see vähendab meedia ja ajakirjanike usaldusväärsust, eriti valimiste ajal. Meediaväljaannete omanikering on sageli ebaselge vaatamata 2014. aastal kehtima hakanud seaduse läbipaistvusnõudele. Oligarhide jaoks pole meediaväljaanne oluline tuluallikas, vaid vahend, millega suurendada poliitilist mõju, mis omakorda aitab toetada nende tegelikke ärihuve teistes valdkondades.
Ajakirjandusvabadus
Piirideta Ajakirjanike hinnangul oli Ukraina ajakirjandusvabadus 2021. aastal paarisaja riigi võrdluses 97. kohal. Freedom House'i hinnangul paranes riigi ajakirjandusvabaduse olukord pärast 2014. aasta Janukovõtsi valitsuse lagunemist – kui eelnev määratlus riigi meediale oli "mitte vaba", siis nüüd oli see "osaliselt vaba". Põhilised probleemid olid meediakanalite kitsas omanikering, Venemaa propaganda ja vägivald ajakirjanike vastu. 2021. aastal määratles Freedom House Ukraina meediat vaba ja pluralistlikuna, kuid on endiselt mõjutatav omanike finantsvahenditest ja poliitilistest eesmärkidest.
Hartsõzk
Hartsõzk on linn Ukrainas Donetski oblastis. Linn asub umbes 30 km Donetskist idas.
Tartu depoo
pisi|Depoohoone Tartus Tartu depoo on Tartu raudteejaama juures asuv veduri- ja vagunidepoo, mida haldab AS Edelaraudtee gruppi kuuluv remondiettevõte AS Ühinenud Depood.
Hartsõzk
13. aprillil 2014 vallutasid linnavalitsuse hoone relvastatud venemeelsed mässulised.
Tartu depoo
Esialgne depoohoone ehitati 1880. aastate algul, kuid on hiljem ümber ehitatud.
Hartsõzk
Hartsõzk on metallurgiatööstuse ja kivisöe tootmise keskus.
Tartu depoo
Aastal 2000 töötas depoos 180 inimest, tollal hooldati peamiselt Lõuna-Eesti liinidel sõitvaid reisironge.
Tänapäeval leiab depoo minimaalset kasutust ja haruteed hoone ees on rohtunud. Elroni reisirongid kasutasid Tartu depoo teid kuni 2019. aastani.
Rameshbabu Praggnanandhaa
pisi |300px| Rameshbabu Praggnanandhaa (2019)
Rameshbabu Praggnanandhaa (sündinud 10. augustil 2005 Chennais) on India maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2018).
Praggnanandhaa tuli 2015. aastal Pórto Karráses noorte maailmameistriks U10-vanuseastmes. 2017. aastal sai ta Tarvisios juunioride maailmameistrivõistlustel neljanda koha.
Suurmeistriks sai ta 13-aastaselt 2018. aastal. Kaks aastat varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse.
Jaanuaris 2019 mängis Praggnanandhaa Wijk aan Zees Tata Steeli maleturniiril (14. kategooria), kus sai 14 osavõtja seas 11. koha.
Tema õde on naiste malesuurmeister Vaishali Rameshbabu.
Votiivkirik
Votiivand laiemalt tähendab kirikule või kloostrile haiguse ajal või muus raskes olukorras lubatud ja seisukorra paranemisel üle antud ohvriandi (maali, skulptuuri, kroonlühtrit või näiteks mudellaeva merehädast pääsemisel). Vana-Egiptuses ja Vana-Kreekas annetati mälestustahvleid, mis kujutasid paranenud kehaosa.
Calitzdorp
Calitzdorp on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Garden Route'i ringkonnas Kannalandi vallas.
Asula on rajatud 1821. aastal, linnaõigused sai 1913. aastal.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Calitzdorpi elanikest värvilisi 85,48%, valgeid 8,92%, mustanahalisi aafriklasi 4,32%, India või Aasia päritolu inimesi 0,47% ja teisi 0,82%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 94,22% inimesi, inglise keelt 3,26% ja tsvana keelt 0,79%.
Murraysburg
Murraysburg on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Kesk-Karoo ringkonnas.
Asula on rajatud 1856. aastal, linnaõigused sai 1883. aastal.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Murraysburgi elanikest värvilisi 80,7%, mustanahalisi aafriklasi 18,4%, valgeid 0,5%, India või Aasia päritolu inimesi 0,3% ja teisi 0,2%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 87,6%, koosa keelt 9,8%, inglise keelt 1,0% ja teisi keeli 1,6%.
Château Frontenac
Ehitis on nimetatud Prantsuse kuningriigi kunagise sõduri ja õukondlase ning Uus-Prantsusmaa kindralkuberneri Louis de Buade de Frontenac'i auks.
Historitsistliku châteauesque-stiilis hoone, mis valmis 1893. aastal, ehitas raudteekontsern Canadian Pacific Railway. See asub 54 meetri kõrgusel künkal (prantsuse keeles Haute-Ville) Québeci vanalinnas.
Hoonekobar on arhitektuurimälestisena kaitse all.
Gauja (Inčukalnsi vald)
Gauja on küla (lielciems) Lätis Sigulda piirkonnas Inčukalnsi vallas.
Küla asub merepinnast 35 meetri kõrgusel ning jääb valla keskusest Inčukalnsist 4,5 ja Riiast 41 km kaugusele. Külast voolab läbi Gauja jõgi.
Külast läheb läbi maantee A2. Asulasse jääb Gauja bussipeatus. Külas on postkontor, lasteaed ja päevakeskus «Gauja».
Gauja tekkis teise maailmasõja järel kui loomakasvatusühistu «Gauja» keskasula. Aastail 2006-2021 kuulus küla Inčukalnsi piirkonda.
Osa külast jääb Gauja rahvusparki.
Aastal 2006 oli külas 987 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 792.
Keermeliim
Keermeliim on ühekomponentne liim, mida kantakse kinnitusdetailide, näiteks kruvide ja poltide keermetele, et vältida lahtitulekut, lekkimist ja korrosiooni.
Enamik keermeliime baseeruvad metakrülaadil ja toimivad metallipinna elektrokeemilisel aktiivsusel, mis põhjustab vedeliku polümerisatsiooni. Keermeliim on tiksotroopne, mis võimaldab sel aja jooksul hästi voolata, kuid siiski talub lööke ja vibratsiooni. Liim võib olla püsiv või eemaldatav. Tavaliselt tähistatakse liimid värvikoodiga, et näidata tugevust ja seda, kas need on kergesti eemaldatavad.
Ajalugu
Keermeliimi töötas välja USA professor Vernon K. Krieble 1953. aastal. Tema firma American Sealants asutas kaubamärgi Loctite. Ühendi varane versioon patenteeriti 1960. aastal.
Omadused
Tavaliselt on keermeliimid metakrülaadipõhised ja kõvenevad anaeroobselt. Keermelukustusvedelik on tiksotroopne vedelik: nihkepinge mõjutab selle viskoossust, kuid võimaldab siiski taluda lühiajalist nihkumist, nagu vibratsioon või põrutus.
Kasutamine ja hooldus
Keermeliimi võib olenevalt tüübist kasutada enne või pärast montaaži. Keermeliimid on saadaval madala, keskmise ja kõrge tugevusega. Paljud firmad märgistavad pakendi ja keermeliimi värvikoodiga, et näidata püsivusastet. Madala tugevusega tüübid takistavad vibratsiooni mõjul lõdvenemist, kuid neid saab siiski kergesti lahti võtta. Eemaldatavad tüübid peavad vastu suuremale vibratsioonile, kuid neid saab siiski käsi- või elektritööriistadega lahti võtta. Kõrge tugevusega keermeliimide nihketugevus on 21 MPa. Püsivalt liimitud detaili lahti murdmiseks vajalik pöördemoment võib ületada detaili enda voolavuspiiri, nii et jõuga lahtivõtmise katse võib kinnitusvahendi lõhkuda. Ka kõrge tugevusega keermeliimiga tihendatud ühendused on avatavad koostu kuumutades, tavaliselt temperatuurini 230 °C.
Keermestatud kinnitusdetailide töötemperatuurid on tavaliselt piiratud 150 °C-ga, mis on madalam kui metakrülaatpolümeeri pehmenemistemperatuur. Sellest kõrgemal temperatuuril materjal pehmeneb ja tugevus väheneb. Kuna keermeliimid tuginevad sideme moodustamisel tavaliselt metallipinna elektrokeemilisele aktiivsusele, peavad pinnad olema puhtad, et saavutada täielik nakketugevus. Poltliidete lõdvenemise vältimiseks võib koos keermelukustusvedelikuga kasutada lukustusseibe, lukustusmutreid, kontramutreid ja turvatraati. Kuna elektrokeemiline aktiivsus põhjustab keermeliimi polümerisatsiooni, tuleb olla ettevaatlik, et vältida kogu keermeliimi pakendi sisu saastumist metalliga kokku puutunud keermeliimiga, vastasel juhul võib anumas olev materjal polümeriseeruda.
Elle Puurmann
Elle Puurmann (aastani 1978 Rebane, sündinud 12. juulil 1957 Järvamaal) on eesti biogeograaf ja ökoloog.
Elulugu
Puurmann lõpetas 1975 Türi Keskkooli (kuldmedaliga) ja 1980 Tartu Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna. 1996. aastal kaitses ta teadusmagistri kraadi geoökoloogias Tallinna Pedagoogikaülikoolis väitekirjaga "Inimmõju Eesti väikesaarte arengule viimastel aastatel".
Teadustöö
Elle Puurmanni peamine uurimisvaldkond on Eesti saarte ja rannikualade maastike struktuur, seisund ja arengutendentsid seoses loodusgeograafiliste ja inimtekkeliste aspektidega. Aastast 1993 on ta mitme uurimisprojekti (soolakulised rannamullad Eesti neotektoonilise maakerkega randadel jt) ning keskkonnaseisundit hindavate lepinguliste uurimuste ja riikliku bioloogilise mitmekesisuse seire rannikumaastike seire allprogrammi täitja. Ta on avaldanud üle 30 teadustrükise.
Juus-kiilsirbik
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib neid leida jõgedest ja ojadest.
Hatu vald
Hatu vald (saksa keeles Hattoküll) oli vald Harjumaal Risti kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1890. 1891 liideti Hatu vald Nõva vallaga ja 1893 Padise vallaga.
Valla alal asus Hatu mõis.
Trepimarss
pisi|Trepikäik ja -made Trepimarss ehk trepikäik on trepi peamine osa - astmestik kahe trepimademe vahel ehk trepi astmete rida.
Loiri Porto San Paolo
Loiri Porto San Paolo on vald (comune sparso) Itaalias Sardiinia maakonnas Sassari provintsis Gallura ajaloolis-geograafilises piirkonnas. Halduskeskus asub Loiris.
105 meetri kõrgusel merepinnast asuva Loiri Porto San Paolo asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Loiri Porto San Paolo piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Monti, Olbia, Padru, San Teodoro.
Loiri Porto San Paolo halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Enas, Santa Giusta, Trudda, La Piana di Su Canale, Vaccileddi.
Karl Sillamäe
Karl Sillamäe (aastani 1935 Karl Siilaberg; 20. detsember 1909 Toolamaa vald, Võrumaa – 8. jaanuar 2003) oli eesti vaimulik.
Ta õppis Kauksi ja Põlva algkoolis. Aastal 1930 lõpetas ta Rakvere Ühisgümnaasiumi. Aastal 1939 hakkas ta õppima Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, kuid õpingud jäid pooleli. Ta on töötanud Timo vallavalitsuse sekretäri abilisena, Eesti Maapanga arveametnikuna, Kauksi 7-klassilises koolis õpetajana, kolhoosi arveametnikuna ja ehitustöölisena. Teoloogiline stuudium jätkus aastal 1956 Usuteaduse Instituudis. Ordineeriti 26. detsembril 1958 õpetajaks, õpetaja õigused anti talle 1. märtsil 1976.
Sillamäe suri aastal 2003 ja ta maeti Põlva kalmistule.
DAVA Foods Estonia
DAVA Foods Estonia AS on toiduainetetööstuse ja hulgimüügi ettevõte Eestis. See on aastal 2015 tekkinud Koks Munatootmine OÜ ja Muna Foods OÜ munatoodete tootmise ja turustamisega tegelev ettevõte ärinimega DAVA Foods Estonia OÜ, mis kuulub Skandinaavia DAVA Foods Group kontserni koosseisu.
DAVA Foods Estonia AS toodab ja tarnib Eggo kaubamärgi all ligikaudu 40% Eestis toodetavatest munadest ja on seega suurim munade tootja Eestis. Talle kuulub Tallinna lähedal asuv Eesti suurim Kulli farm, kus on kuus kanalat, mis mahutavad 330 000 kana. Valged Lohmanni tõugu kanad annavad päevas umbes 250 000 muna.
DAVA Foods Estonia AS omanikud on Taani ettevõte DAVA Foods Holding A/S (85%) ja Soome ettevõte Munakunta Oy (15%).
2018. aastal käive oli 8,87 miljonit eurot ja tegevuskahjum 30 484 eurot. Töötajate arv oli 38 inimest.
Aasta koor
Aasta koor on Eesti Kooriühingu aastapreemia üks preemiatest, mis antakse aasta tähelepanuväärseimale koorile või kooridele.
Lauri Eesmaa
Ta on Loomingu Raamatukogu toimetaja. Ta on töötanud ajakirja Värske Rõhk peatoimetajana (2007–2013) ja vabakutselise tõlkijana. Ta on asutanud kirjastuse Iselugu ning toimetanud ja kirjastanud Ungari Kultuuriseltsi raamatuid.
Tõlkeid
Ajakirjades ja antoloogiates on tema tõlkes ilmunud Nicoleta Esinencu, János Háy, Éva Janikovszky, Gyula Krúdy, Endre Kukorelly, Zsolt Lángi, Péter Nádasi, Imre Oraveczi, György Spiró, Edina Szvoreni, Dezső Tandori, János Térey ja Ottó Tolnai loomingut.
Anak Krakatau
pisi|Anak Krakatau (keskel) Krakatau saarestikus 1992. aastal
Anak Krakatau (indoneesia keeles 'Krakatau laps') on 1927. aastal merest tõusnud vulkaaniline saar Krakatau saarestikus, mis moodustus 1883. aasta Krakatau purske kaldeeras.
Saare piirkonnas on aktiivne vulkaaniline tegevus, vulkaanitipu kõrgus on 813 meetrit ja see suureneb.
Tarr Steps
Tarr Steps on looduskivist talasild (kiviplaatsild) üle Barle'i jõe Exmoori rahvuspargis Somerseti krahvkonnas Inglismaal.
Tarindus
Jalgteesillana kasutatava 55 meetri pikkuse silla kanduriteks (ühtlasi sillatekiks) on graniidist kiviplaadid. Kivisild on 17-avaline, suurim sildeava on 2,59 meetrit.
Ehitusaeg
Tarr Steps on üks tuntumaid Exmoori rahvuspargi ajaloolisi ehitismälestisi, sest ta vanuseks on arvatud 3000 aastat. Silla tegelik vanus on siiski teadmata, teooriaid on mitmeid, mõned neist dateerivad Tarr Stepsi pronksiaega, teised paigutavad silla ehitusaja 14.–15. sajandisse, see on keskaja lõppu.
Taastamised
Tarr Steps on sisuliselt lahtistest kividest üksteise peale kuhjatud kivikogum. Üleujutused on sageli kive sillalt ära viinud. 20. sajandi jooksul on üleujutused kolmel korral põhjustanud suuri kahjustusi. Pärast silla restaureerimist 1949. aastal sai sillast turismimagnet. Restaureerimistööde käigus kõik kivid mõõdistati juhuks, kui neid tuleb ükskord asendada. Mõõdistustest oli kasu 1952. aastal, kui üleujutus hävitas silla pea täielikult – kõik sildeavad peale ühe olid oma kohalt vetega ära pühitud. Väiksemad kivid leiti 50 meetrit allavoolu, raskemad kiviplaadid olid oma asukohast 12 meetri kaugusel. Kiviplaatsild taastati juunis 1953. Sealtpeale tehakse sillale iga-aastane ülevaatus. Kohalt nihkunud üksikud plaadid tõmmatakse algsesse asendisse tagasi. Arvatakse, et seoses kliima soojenemisega jääb üleujutustest tingitud kahjustuste oht sillale suureks.
Hubert Matve
Hubert Matve (19. detsember 1929 Tallinn – 30. märts 1993 Tallinn) oli eesti ehitusajaloo uurija, publitsist ja ehitusinsener.
Publitsistika
Matve on avaldanud ajakirjanduses artikleid, peamiselt ehitusest, ning propageerinud paekivi kasutust. Matve oli ajakirja Horisont üks autoreid.
Jäätmemajandus
Jäätmemajandus (ka: jäätmendus, jäätmeasjandus; inglise waste management) on majandusharu, mis tegeleb jäätmete valdkonnaga. pisi|Jäätmekogumiskastide majake Soome Lapimaal Jäätmemajandusega on tihedalt seotud jäätmekäitlus (inglise waste treatment).
Eestis reguleerib jäätmemajandust 1998. aastal vastu võetud jäätmeseadus.
Laula mu laulu
"Laula mu laulu" on Hollandi teleproduktsioonifirma Netherlands FTV Productions B.V. saateformaadil "Parimad lauljad" põhinev sarisaade, mille hooajad 1-4 olid aastatel 2014-2015 Kanal 2 eetris ning 5. hooaeg algas Telia Inspira kanalis aprillis 2022.
Saates esitavad tuntud artistid üksteise laule. Hooajad 1-4 salvestati Laitse Graniitvillas, 5. hooaja tegevus toimub Kernu mõisakompleksis. Saate produtsendid on Olavi Paide ja Kaupo Karelson.
Robert Nivelle
pisi Robert Georges Nivelle (15. oktoober 1856 – 22. märts 1924) oli Prantsuse sõjaväelane, kes osales väejuhina Bokserite ülestõusus ja Esimeses maailmasõjas.
Laula mu laulu
Uued kaverid said rahva seas populaarseks. Raadios Elmar jõudis Eda-Ines Etti esituses Jaagup Kreemi "Torm" "Elmari aastalaulus 2014" esikohale, paljud teised esitused püsisid kõrgetel kohtadel iganädalases saates "Elmari TOP 10".
Õnniste
Õnniste (varasem kirjapilt Õnnista) oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Taevere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Tääksi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Suure-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tääksi külaga.
Robert Nivelle
1916. aasta mais anti Verduni lahingus tema juhtimise alla 2. armee ning tänu temale suruti sakslased sama aasta lõpus tagasi, kuigi teda süüdistati juba Prantsuse sõdurite elude raiskamises.
Laula mu laulu
5. hooaeg, kevad 2022
Saates osalevad Tanja Mihhailova-Saar, Elina Born, Kadri Voorand, Jüri Pootsmann, Mihkel Raud, Sven Lõhmus ja Põhja-Korea (5MIINUST). Helilooja eriepisoodis teeb kaasa ka Rein Rannap.
Õnniste
Õnnistes on ajalooliselt paiknenud püha hiis (Tääksi Hiiemägi), ohvrikivid (Tääksi Tõnni vakk) ja -allikas (Tääksi ohvriallikas).
Robert Nivelle
1916. aasta detsembris määrati ta Prantsuse vägede juhiks Läänerindel. Ta kavandas Nivelle'i pealetungi, mille mõttekuses kaheldi võimalike suurte inimkaotuste tõttu juba planeerimisetapis. Pealetung ei osutunudki täielikuks õnnestumiseks, mis põhjustas Prantsuse vägede seas mässu. Nivelle tagandati vägede juhataja kohalt 1917. aasta mais.
Õnniste
Pärimuse kohaselt on küla saanud nime legendist, et kunagi katku ajal olevat küla punase lõngaga ümber piiratud ja katk olla mööda läinud.
1584. aastal kuulus talunik Eniste Tomas ja 1601. aastal Hanniste Hanne Tääksi küla alla.
1638. aastal on Reegoldi (Weibstfer) mõisa all kirjas talunik Hinrich Oenniest, kes kolinud sinna Saaremaalt kaks aastat varem.
Eraldi külana esineb Oennista 1816. aasta hingerevisjonis, kus oli kirjas kolm talu. 1837 viidi need talud üle Taevere mõisa alla.
8. märtsil 1932 aastal liideti Õnniste küla vastu selle elanike tahtmist Olustvere vallaga.
Greg Rutherford
Gregory James (Greg) Rutherford  (sündinud 17. novembril 1986 Milton Keynesis) on Suurbritannia kergejõustiklane (kaugushüppaja).
Ta on võitnud kaugushüppes olümpiamängudelt kulla (2012; 8.31) ja pronksi (2012; 8.29). Lisaks on ta kaugushüppes valitsev maailmameister ja Euroopa meister.
Tema isiklik rekord kaugushüppes on 8.51 m, mis on hüpatud 24. aprillil 2014 Chula Vistas.
Marja Unt
pisi|Kersti (vasakul) ja Marja Unt esinemas kirjandusfestivalil [[HeadRead Foto: Ave Maria Mõistlik, 1. juuni 2012 ]] Marja Unt (sündinud 27. jaanuaril 1982 Tartus) on eesti kirjandusteadlane ja tõlkija.
Haridus
Ta on lõpetanud Hugo Treffneri Gümnaasiumi. 2004. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli kirjanduse ja rahvaluule erialal, 2007 kaitses samas teadusmagistrikraadi tööga "Eesti luule 1968–1988 luulearutluse peeglis".
Töökäik
Marja Unt on teinud mittekoosseisulisena tõlkija ja keeletoimetaja tööd. 2007. aastast on ta Eesti Kirjanduse Seltsi teadussekretär, alates 2008. aastast töötab ka Tartu Ülikooli eesti kirjanduse õppetooli lektorina. Ta on kirjandusfestivali Prima Vista programmijuht.
Tema peamisteks uurimisvaldkondadeks on eesti luule 20. sajandi teisel poolel ja sama perioodi kirjanduskriitika. Ta on tegelenud ka 20. sajandi euroopa ja angloameerika kirjandusega, kirjutanud järelsõnu ning tutvustavaid autorikäsitlusi.
Isiklikku
Ta on Jaan Toominga teatritrupi Sagar Sagitta liige.
Jakob
Jakob võib tähendada järgmist:
Armando Diaz
Armando Vittorio Diaz (5. detsember 1861 – 29. veebruar 1928) oli Itaalia sõjaväelane (marssal).
Ta juhtis Itaalia vägesid Esimese maailmasõja lõpus 1917–1918.
29. aprillil 1925 anti talle Eesti Vabadusristi I liigi I järk.
Peeter Puusemp
Peeter Puusemp (sündinud 4. veebruaril 1947 Sadala vallas Tartumaal) on eesti matemaatik.
Haridus
Peeter Puusemp on kooliõpetaja poeg. Ta on õppinud Unipiha ja Luke Algkoolis 1954–57, lõpetanud Sadala Keskkooli 1965 ja Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikateaduskonna matemaatika erialal 1970; TRÜ aspirant (algebra ja geomeetria kateeder) 1971–74. Täiendusõpe: A. Ždanovi nim Leningradi Riiklik Ülikool 1978–79; TRÜ algebra ja geomeetria kateeder 1986; Eesti TA Küberneetika Instituut 1992.
Füüsika-matemaatikateaduste kandidaat 1981 (Valgevene TA Matemaatika Instituut, kinnitus 1982), väitekiri "Об определяемости некоторых классов конечных групп их полугруппами эндоморфизмов"; dotsent 1985.
Töökäik
TRÜ laborant 1970; algebra ja geomeetria kateedri assistent 1970–71; teoreetilise mehaanika kateedri assistent 1974–75. TPI-s (TTÜ-s) 1975–2016: majandusmatemaatika kateedri assistent 1975–82, vanemõpetaja 1982–83, dotsent 1983–92; matemaatikainstituudi dotsent 1992–97, algebra ja geomeetria professor ja õppetooli juhataja 1997–2016, matemaatikainstituudi direktor 1997–2010; matemaatika-füüsikateaduskonna prodekaan 1997–2000, teadus- ja arendusprodekaan 2001/2002.
Õpetanud kõrgemat matemaatikat, matemaatilist planeerimist, tõenäosusteooriat ja matemaatilist statistika, lineaaralgebrat, tensorarvutust, üldalgebra aluseid, diskreetset matemaatika ja operatsioonianalüüsi; koostanud kõrgema matemaatika õpikuid ja õppevahendeid, sh 6-osalise "Kõrgema matemaatika ülesannete kogu" (1988–92) ja kõrgkooliõpiku "Lineaaralgebra" (2000).
Teadustöö põhisuunad
Algebra; rühmade määratavus endomorfismipoolrühmadega.
Harrastused
Kultuuriloolise kirjanduse lugemine, sünnitalu korrastamine.
Durango osariigi lipp
thumb|240px|[[Pilt:FIAV 111111.svg|23px Durango lipp Proportsioonid on 4:7]] Durango lipp on Durango osariigi lipp.
Krustiņi
Krustiņi (ka Sēnīte) on küla (vidējciems) Lätis Sigulda piirkonnas Inčukalnsi vallas. Küla jääb valla keskusest Inčukalnsist 4 ja Riiast 37 km kaugusele.
Krustiņi asub merepinnast 42 meetri kõrgusel maanteede A2 ja A3 ristumispaigas. Küla idaosa jääb Gauja rahvusparki.
Krustiņis on arhitektuurimälestisena kohaliku kaitse all kohvik-restoran Sēnīte. Sinna jäävad Sēnīte bussipeatused.
Rivière'i titaanjuur
Rivière'i titaanjuur (Amorphophallus rivieri, sünonüüm Amorphophallus konjac) on võhaliste sugukonda ja titaanjuurte perekonda kuuluv õistaim.
Titaanjuured pärinevad troopilisest Aasiast ja Aafrikast ning nende levila jääb peamiselt Indiasse, Malaisiasse ja Indoneesiasse.
Taime tuntakse rahvapäraselt ka kui kuradikeel, kuradijuur ja kartulipalm.
Kirjeldus
Rivière'i titaanjuur on mitmeaastane taim, mis kasvab välja suurtest kuni 25-sentimeetrise diameetriga mugulsibulatest. Suure osa oma elutsüklist veedab taim puhkeolekus mulla all, mis ei ole tavaliselt omane vihmametsataimedele. Kasvuperioodi alguses sirgub titaanjuure mugulast vars, mille tipus on väikestest õitest koosnev tõlvikõisik, mis on lihapunast värvi. Õitsemise ajal eritab õis väga ebameeldivat lõhna, mis meelitab kohale porikärbseid. Taim õitseb iga aasta kevadtalvel vaid umbes 36 tundi.
Õitsemise lõppedes õisik hääbub ja potist hakkab kasvama hiiglaslik leht, mis võib olla kuni 1,3 meetrise läbimõõduga.
Kasutamine
Aasias kasutatakse titaanjuure hiigelsuuri sibulmugulaid toiduks. Indoneesias on titaanjuur riisi ja maisi kõrval oluline süsivesikute allikas, kuid toorena on tärkliserikas sibulmugul mürgine ja sisaldab mürgist alkaloidi koniin.
Rivière'i titaanjuurest saadud jahu ja glükomannaani kasutatakse ka toidus lisanditena.
2016. aastast müüakse ka Eesti toidupoodides Rivière'i titaanjuure nuudleid, mida tuleks enne tarvitamist keeta või praadida.
Rikkaliku mannoosi sisalduse tõttu on titaanjuur sobilik diabeetikutele ja kõrgenenud kolesteroolitasemega inimestele.
Kasvatamine
Titaanjuur vajab toitaineterikast mulda, kasvuaegset pealtväetamist ja ümberistutamist 1–2 aasta järel. Pärast lehtede kuivamist sügisel säilitatakse mugulat potis temperatuuril +13–16°C peaaegu kastmata. Peale õitsemist ja enne lehtede ilmumist istutatakse mugul uude toitaineterikkasse mulda ja hakatakse kastma. pisi|Rivière'i titaanjuur Eestis saab Rivière’i titaanjuurt õitsemas näha Tartu Ülikooli Botaanikaaias.
Härgmäe raudteejaam
Härgmäe raudteejaam (läti Ērģeme raudteejaam) oli raudteejaam Valga–Ruhja–Pärnu raudteel Valka piirkonnas Härgmäe valla aladel. Jaam asus Valka raudteejaamast 12,8 kilomeetri kaugusel.
Haritav maa
Haritav maa on põllumajandusmaa, mida intensiivselt kasutatakse. Haritava maa alla loetakse põllumaa, mitmeaastased istandikud (nt marjaaiad), kultuurmaad ning parandatud heina- ja karjamaad. Põllumajandusmaa, mis pole haritav maa, on looduslik rohumaa.
Härgmäe raudteejaam
Jaam avati koos raudteega aastal 1896. Algselt kandis see nime Ermes ja asus Härgmäe kihelkonnas Härgmäe mõisa maadel. Teise maailmasõja ajal alustasid sakslased sealse kitsarööpmelise raudtee rinde tarbeks laiarööpmeliseks ümber ehitamist. Tol perioodil valmis ka praegune jaamahoone. Need tööd jäid aga Punaarmee edasitungi tõttu pooleli ja pärast sõja lõppu need peatati. See tõi kaasa ka jaama sulgemise.
Järvakandi külanõukogu
Järvakandi külanõukogu oli külanõukogu aastatel 1945–1960.
Külanõukogu rajati 1945. aastal Järvakandi vallas Harjumaal. Maakondade kaotamisel 1950. aastal jäi see Rapla rajooni.
Keskkonnavastutus
Keskkonnavastutus (inglise environmental liability) on keskkonnakahju heastamine kahju tekitaja poolt.
Järvakandi külanõukogu
1954 liideti sellega osa Kehtna külanõukogu. 1960. aastal Järvakandi külanõukogu likvideeriti ja selle ala jagati Kehtna ja Raikküla külanõukogu vahel.
Keskkonnavastutus
Keskkonnavastutus on "saastaja maksab"-põhimõtte rakendamise vahend, mis peale finantsvastutuse tekitatud keskkonnakahju eest hõlmab ka kahjustatud keskkonna taastamist või asendamist.
Järvakandi külanõukogu
1963. aastal likvideeriti Vändra rajoon ja selle Eidapere külanõukogu liideti Rapla rajooniga. Endise Järvakandi külanõukogu alad jäid nüüd peamiselt Eidapere külanõukogu alale.
Keskkonnavastutus
Euroopa Liidus reguleerib keskkonnavastutust keskkonnavastutuse direktiiv (inglise Environmental Liability Directive).
Järvakandi külanõukogu
1972. aastal nimetati Eidapere külanõukogu Lelle külanõukoguks. 1976. aastal likvideeriti Lelle külanõukogu ja liideti selle ala Kehtna külanõukoguga.
Pfalz-Simmern
thumb|125px|Pfalz-Simmerni vapp
Pfalz-Simmern oli üks Wittelsbachide Pfalzi liini kõrvalliine.
Wittelsbachide Pfalzi liin jagati pärast Ruprecht III surma aastal 1410 neljaks liiniks, sealhulgas Pfalz-Simmerni liin pealinnaga Simmernis. See liin hääbus aastal 1685 seoses Karl II surmaga. Pfalz-Neuburgi liin päris valdused.
Simmerni liini asutaja Stefan von Pfalz-Simmern-Zweibrücken oli ka Pfalz-Zweibrückeni haru ja selle kõrvalharude asutaja. Õigused Veldenzi krahvkonnale ja osale Sponheimi krahvkonnast, mis tulid üle Stefani naiselt Anna von Veldenzilt, läksid nendele liinidele.
Simmerni pfaltskrahvid
thumb|140px|Simmerni loss, 1648
Videokujundaja
Videokujundaja (ka videokunstnik, inglise keeles video designer) on kujundaja, kes on spetsialiseerunud videomeediumile.
Lühikirjeldus
Videokujundajate põhilised tegutsemisvaldkonnad on teater, installatsioonid, kontserdid, turundus, üritused, kunstfilm. Videokujundaja kompetentside hulka kuulub kompositsiooni- ja värvitaju, tehniline taip ja kaamera käsitlemine. Videokujundajat eristab videotehnikust kunstiliste otsuste tegemise pädevus. Reeglina töötab teatris videokunstnik koos lavastajaga, kes annab sisendi lavastusele toetava materjali loomiseks, lisaks loovad videokujundajad iseseisvalt installatsioone või panustavad ürituse visuaalse identiteedi loomisesse, seevastu videotehnikud on pühendunud videotehnilisele lahendusetele, näiteks projektorite ülespanek ja seadistamine ja kujundaja loodud materjali maha mängimine etendustel märksõna peale. Videokujundaja töö osaks on kujunduse loomisel ka ruumi tehniliste parameetritega (projektsiooni kaugus, pinna suurus, pinna omadused, valgus) arvestamine.
Eestis
Eestis saab videokujundust nelja-aastases bakalaureuseõppes omandada Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias etenduskunstide osakonnas visuaaltehnoloogia erialal videokujundaja spetsialiseerumisega. Videokujundaja tööks vajalikke oskusi koos bakalaureusekraadiga saab omandada ka Tartu Kõrgemas Kunstikoolis Pallas meediadisaini erialal ja Tallinna Ülikooli Balti filmi, meedia ja kunstide instituudis integreeritud kunsti, muusika ja multimeedia ehk IKUMUMU õppekaval.
Tuntumad tegutsevad videokujundajad Eestis on Taavi Varm, Alyona Movko-Mägi, Emer Värk, Argo Valdmaa, Mikk-Mait Kivi.
Lingid
https://ut.ee/et/oppekavad/etenduskunstid
https://pallasart.ee/sisseastumine/erialad/meediaosakond/
https://www.tlu.ee/bfm/integreeritud-kunst-muusika-ja-multimeedia
Bernardo Toribio Terán Prado
Bernardo Toribio Terán Prado (1785 – ?) oli Nicaragua poliitik, aastal 1849 Nicaragua ülemdirektori kohusetäitja.
Bernardo Toribio Terán sündis aastal 1785. Ta abiellus Isabel Balladaresega ning neil sündis poeg Toribio Terán Balladares. Ta oli poliitilistelt vaadetelt konservatiiv, Partido Legitimista (toonane konservatiivide partei) liige ja parlamendi liige. Kui eelmine ülemdirektor José María Guerrero oli sunnitud terviseprobleemide tõttu ametist lahkuma, määras ta enda asemele Bernardo Toribio Teráni. Märtsis määras parlament Teráni asemel kohusetäitjaks José Benito Rosales y Sandovali.
Hapendamine
Hapendamine on toiduainete konserveerimise viis, mille puhul toiduaineid säilitatakse bakterite moodustatud hapete abil. Konserveeriva ainena kasutatakse sageli suhkruid, millest bakterite abil moodustub muu hulgas piimhape.
Hapendatud on nt kurke (hapukurk), kapsaid (hapukapsas), tomateid. Hapendatud toiduaineid võib säilitada õhutemperatuuril 0–5 °C.
Tänu happelisele pH-tasemele on mikroorganismide paljunemine raskendatud ja köögiviljad säilivad kaua. Hapendamisel kasutatakse antimikroobseid maitsetaimi ja vürtse, nagu näiteks sinepiseemned, küüslauk, kaneel ja nelk. Kui tooraines on palju vedelikku, võidakse hapendada ka ainult soolalahusega. Näiteks hapukapsa ja kimchi valmistamisel soolatakse köögiviljad, et üleliigne vesi sealt välja viia.
Hapendada tuleks värskeid ja kahjustamata köögivilju, eelistatult omakasvatatud.
Ajalugu
Hapendamine sai tõenäoliselt alguse Mesopotaamiast 2400 eKr. Hapendamine oli minevikus parim viis toidu pikaajaliseks säilitamiseks. Meremehed ja rändurid sõid hapendatud toite pikkadel reisidel, kuid ka kodus söödi hapendatud toite külmadel talvekuudel.
Protsess
Traditsioonilisel hapedamisel pannakse puu- või köögiviljad soolvette (20-40 g soola liitri vee kohta). Hapukapsa puhul riivitakse kapsas, pannakse soolvette seisma ning asetatakse peale kivi vms rasket, et kapsas ei kerkiks pinnale. Pinnale võib tekkida hallituskirme, mis on enamasti kahjutu, ning selle võib hapendamise käigus eemaldada, ilma, et see kuidagi protsessi mõjutaks.
Teise meetodina pannakse hapendatavad puu- või köögiviljad steriliseeritud purkidesse koos soolvee, äädika või mõlemaga. Samuti lisatakse mitmesuguseid vürtse ning lastakse seista toatemperatuuril, kuni hapnemisprotsess on käivitunud. Seejärel tuleks anumaid hoida jahedas, et hapnemisprotsessi aeglustada ning vältida liigset hapustumist.
Taludevahe tänav
pisi|Taludevahe tänav Taludevahe tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Tiskre asumis.
Hapendamine
Hapendatud toidu kasulikkus
Hapendatud toidud on rikkad probiootikumide poolest, mis tagavad parema immuunsuse ja parema seedimise. Hapendatud toidus säilivad vitamiinid ja mineraalid, mis tavaliselt toidu töötlmisel vähenevad või hävivad. Parema tervise tagamiseks soovitatakse süüa päevas 3–4 supilusikatäit hapendatud köögivilju.
Taludevahe tänav
Taludevahe tänav sai nime 8. detsembril 1995. Tänav on saanud nime selle järgi, et läbib põikisuunas paljude Tiskre endiste talude maid.
Vesi-kiilsirbik
Vesi-kiilsirbik (Dichelyma falcatum) on vesisamblaliste sugukonda kiilsirbiku perekonda kuuluv sammaltaim.
Eestis võib neid leida jõgedest ja ojadest.
Sõbratsoon
Populaarses kultuuris on sõbratsoon (ingl. keeles: "friend-zone") olukord, kus üks sõpruse liige soovib astuda romantilisse või seksuaalsuhtesse, teine aga mitte. Üldiselt peetakse seda tagasilükatud isiku jaoks ebasoovitavaks olukorraks.
Terminoloogia Mõistet "sõbranna" saab verifitseerida, nagu ka lauses "Nii, ta on sind sõbraks teinud." on sõbratsoonis ja naine on tema vastumeelse soovi objekt. Isikut, kes teeb sõbraliku helistamise, nimetatakse sõbraks, samas kui isikut, kes saab sõbraks, nimetatakse sõbratsooniks.