cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Bijlmertoernooi
4. turniir – 2000 (13.–19. august)
1. Ndiaga Samb, Senegal 13; 2. Aleksandr Švartsman, Venemaa, Guntis Valneris, Läti ja Alexander Baljakin, Holland 11; 5. Hans Jansen, Holland 9; 6. Kees Thijssen, Holland ja Egidijus Petryla, Leedu 8; 8. Hein Meijer, Holland 7; 9. Peter Hoogteijling, Holland ja Mustafa Durdõjev, Türkmenistan 6
Õige mehe koda
Sisu
Teose peamisteks teemadeks on inimese muutumine võõra keskkonnaga kohanemisel ja rikastumisel ning linnastumise käigus kohtuvate ühiskonnaklasside ja erineva taustaga perekondade suhted.
Lugu saab alguse enne Eesti iseseisvumist. Orb Jakob Kadarik kasvab üles Tallinnas rikka sakslasest kaubamajaomaniku juures. Jakob häbeneb oma talupoja-päritolu ja püüab elus igati edasi jõuda. Tegu on terve Jakobi perekonna looga – tema ema, poolvenna, äia, naise, kuue lapse ja varem linna kolinud sugulaste looga.
Bijlmertoernooi
5. turniir – 2001 (21.–28. oktoober)
1. Kees Thijssen, Holland 12; 2. Ndiaga Samb, Senegal 11; 3. Hein Meijer, Holland 11; 4. Aleksei Tšižov, Venemaa 11; 5. Guntis Valneris, Läti 9; 6. Edvard Bužinskij, Leedu 8; 7. Andrei Kalmakov, Venemaa 8; 8. Peter Hoogteijling, Holland 8; 9. Jean Marc Ndjofang, Kamerun 7; 10. Paul Oudshoorn, Holland 5
Gloria Macapagal-Arroyo
20. jaanuarist 2001 kuni 30. juunini 2010 oli ta Filipiinide president.
Bijlmertoernooi
6. turniir – 2002 (13.–20. oktoober)
1. Aleksei Tšižov, Venemaa 15; 2. Guntis Valneris, Läti 13; 3. Ndiaga Samb, Senegal ja Kees Thijssen, Holland 12; 5. Hans Jansen ja Jean Marc Ndjofang, Kamerun 9; 7. Aleksandr Kandaurov, Venemaa 7; 8. Hanco Elenbaas, Holland 6; 9. Tamara Tansõkkužina, Venemaa 4; 10. Ramon Sakidin, Suriname 3
Õige mehe koda
Sisu
Pärast Jakobi naise surma leiavad Jakobi lapsed ema päeviku, saavad teada inetu tõe ta abielu kohta ning võõranduvad seejärel isast. Jakobi kaubamaja põleb maha ja Jakobit ennast süüdistatakse süütamises eesmärgiga saada kindlustusraha. Üks ta poeg teeb enesetapu.
Bijlmertoernooi
7. turniir – 2003 (12.–19. oktoober)
1. Aleksei Tšižov, Venemaa 13; 2. Ton Sijbrands, Holland 12; 3. Jeroen van den Akker, Holland 10; 4. Kees Thijssen, Holland Hans Jansen, Holland ja Vadim Virny, Saksamaa 10; 7. Jean Marc Ndjofang, Kamerun 9; 8. Mari van Ballegooijen ja Zoja Golubeva, Läti 6; 10. Ndiaga Samb, Senegal 4
8. turniir – 2004 (17.–23. oktoober)
1. Ndiaga Samb, Senegal 12; 2. Guntis Valneris, Läti 12; 3. Kees Thijssen, Holland 10; 4. Aleksandr Švartsman, Venemaa 10; 5. Vadim Virny, Saksamaa 10; 6. Bassirou Ba, Senegal 9; 7. Zoja Golubeva, Läti 8; 8. Jeroen van den Akker, Holland 8; 9. Hans Jansen, Holland 7; 10. Egidijus Petryla, Leedu 4
9. turniir – 2006
2005. aastal turniiri ei peetud, vaid organisaatorid võtsid enda kanda maailmameistrivõistluste korraldamise. Järjekorras üheksas turniir peeti 21.–29. oktoobrini 2006. Oma kolmanda turniirivõidu sellel võistlusel võttis eksmaailmameister Aleksandr Švartsman. Täiesti liimist lahti oli aga teise eksmaailmameistri Guntis Valnerise mäng, kes kaotas koguni 4 partiid ning lõpetas viimase kohaga.
10. turniir – 2007
Arvult 10. turniir peeti 14.–20. oktoobrini 2007. Taas võitis põhiturniiri Aleksandr Švartsman.
Spydebergi vald
Spydebergi vald oli vald Norras Østfoldi maakonna loodeosas.
Valla keskus on Spydeberg.
Matthias von Porten
Matthias von Poorten, rootsipäraselt Mattias von Porten (1642–1718; teistel andmetel 1720 Waxholm) oli Rootsi riigiametnik, Tallinna asehaldur 1690–.
Elulugu
Matthias Poorten sündis Tallinna raehärra Matthias Poorteni (u 1585−1641) ja Tallinna bürgermeister Georg von Wangersheimi (1579–1656) tütre Agneta Wangerseni (1622−1699) pojana. 1665. aastal oli ta Tallinna linnusekohtu ja 1671. aastal Liivimaa maakohtu assessor. Ta aadeldati 19. juunil 1673 ja introdutseeriti Rootsi rüütelkonda 1690. aastal. 1676. aastal oli ta Võnnu kreisi maakohtunik. 5. mais 1690 määrati Tallinna linnuse asehalduriks ja sama aasta 31. detsembril Eestimaa ökonoomiadirektoriks.
Tegevus revisjonikomissarina
1695. aastal oli ta üks komissaridest, kes viis läbi revisjoni, mille läbi tõsteti maal ratsateenistust enam kui 150 hobuse võrra. Ülejäänud komissarid olid Eestimaa kindralkuberner Axel Julius De la Gardie, kindralmajor Johann Andreas von der Pahlen ja maakohtunik Engelbrecht Mannerburg. 20. augustil 1696 soovisid Poorten, Pahlen ja Mannerburg pärast lõpetatud revisjoni laevaga Stockholmi sõita. Nad viisid laevale kõik revisjoniaktid ning asusid vastu õhtut ka ise laeva pardale. Öösel tõusis tugev põhjatorm, rebis laeva ankrust lahti, ning lõi vastu Tallinna sadamakaid puruks. Poorten pääses laevaõnnetusest eluga, kuid kindralmajor Pahlen, tema abikaasa, poeg ja tütar, ning Mannerburgi neli last hukkusid.
Perekond
Matthias von Porten abiellus Anna Elisabeth von Helmerseniga, kes oli Johann von Helmerseni ja Anna Hintze tütar. Abielust sündisid:
Armeenia Apostliku Kiriku Eesti Püha Gregoriuse kogudus
Armeenia Apostliku Kiriku Eesti Püha Gregoriuse kogudus on 1994. aastal loodud Armeenia Apostliku Kiriku kogudus Tallinnas, mis tegutseb Tallinna Jaani Seegi kirikus.
Koguduse vaimulik (preester) on isa Garnik.
2017. aasta oktoobris esitasid koguduse pühapäevakooli lapsed Mahtra lasteaias armeenia rahvatantse ja -laule.
Arbi järv
Arbi järv (ka Elva Väikejärv, Väike Elva järv) on järv Tartumaal Elva linnas.
Arbi järv on väikejärv, mis asub merepinnast 42,5 m kõrgusel ja mille pindala on 6 ha. Järv on väga allikarikas, väljavool toimub Kraavioja kaudu Elva jõkke. Vooluhulk järvest oli 26. juulil 1999. aastal 15,6 liitrit sekundis. Arbi kuulub kalgiveeliste rohketoiteliste järvede hulka. Nime on järv saanud kunagise Ala-Arbi talu järgi.
Järve kaldaid ääristab suures osas õõtsik. Kaugemal kaldad kõrgenevad, eriti põhjaküljes, kus mäenõlval kõrgub männik. K. Veberi andmeil esineb järves 6,5 m paksuselt jämedetriitne limuste kodadega lubjarikas järvemuda.
Elustik
Arbi järv on taimestikurikas, eriti palju on veesiseseid taimi, sealhulgas vesikuppe ja vesiroose. Idakaldal kasvab iiriseid, samuti leidub järve soistel kallastel orhideid: soo-neiuvaip, suur-käopõll, kahkjaspunane sõrmkäpp ja balti sõrmkäpp.
Spydeberg
Spydeberg on asula Norras Vikeni maakonnas Indre Østfoldi vallas, endise Spydebergi valla keskus.
Spydebergi elanike arv on umbes 4000 inimest. Asula asub Oslost 45 km kaugusel kagus ning sel on hea bussi- ja rongiühendus Osloga.
Arbi järv
Elustik
Kaladest leidub Arbi järves ohtralt linaskit, ka ahvenat, roosärge, haugi, latikat, särge, nurgu, kokre, luukaritsat ja karpkala. Sisse on lastud hõbekokre. Järve põhja- ja läänekaldal pesitsevad naerukajakad, kunagine sinikael-partide koloonia ei ole pärast aastatetagust katlamaja reostust täielikult taastunud. Kohatud on ka vesipappi, jäälindu, tuttpütti, taita jt.
Ümbrus
Lääne- ja lõunakaldal asuvad väikesed paadisillad. Aare Mäemetsa 1977. aastal ilmunud raamatu "Eesti NSV järved ja nende kaitse" väitel on parim supluskoht "idakaldal spordikooli läheduses" ning see on endistviisi nõnda, ehkki spordikooli hoonetki pole enam ammu. Talvel kasutatakse järvejääd idakalda ääres liuväljana.
Järve ümbritsevad valgustatud rajad. Lõunakülge jääb Elva kesklinn, Elva Noortekeskus, kultuurimaja Sinilind ning mänguväljak. Läänekülje nõlvale koolihoone, mis on nähtav üle järve. Kaugele paistab ka järve loodenurga lähedal asuv Elva lauluväljak. Idakaldale jäävad Nõukogude aja lõpus pooleli jäänud mitmekorruselise kultuurimaja varemed (lammutatud). 1890. aastatel ehitas Meeri mõisnik Oscar Aleksander Carl Maria von Seidlitz Arbi järve põhjakaldale 11 suvilat, mõni neist majadest on säilinud Kalda tänaval tänaseni.
Zugi kanton
Zugi kanton on üks Šveitsi 26 kantonist. Ta asub Šveitsi keskosas.
Zugi kantoni pindala on 239 km². Zugi kanton on pindalalt väikseim täiskanton ja temast on pindalalt väiksemad ainult kaks kantonit.
Elanike arv on 106 530 (2006). Rahvastiku tihedus on 443 in/km² (viies koht Šveitsi kantonite seas).
Varbola vald
Varbola vald oli vald Harju maakonnas aastail 1939–1950. Vallamaja asus tänapäeva Varbola küla alal.
Zugi kanton
Zugi kanton jaguneb vahetult 11 vallaks: Baar, Cham, Hünenberg, Menzingen, Neuheim, Oberägeri, Risch, Steinhausen, Unterägeri, Walchwil, Zug.
Varbola vald
Varbola vald moodustati maa-aladega, mis moodustus: a) senise Varbola valla maa-alast, välja arvatud Rahula küla maa-ala; b) senise Riisipere valla Terjatu maakoha maa-alast; c) senise Märjamaa valla Lümandu ja Purga külade, Lümandu asunduse, Vaimõisa küla Kükita talu ja Vaimõisa metsakvartaalide nr. 2, 3, 6–8, 17–22, 27–32, 39 ja 40 maa-aladest . 1939. aastal oli vallas 1817 elanikku, territooriumi suurus oli 16 996,22 ha. pisi|300px|Eesti valdade kaart. Musta kontuuriga vanad vallapiirid, punasega 1939. aastal moodustatud vallad Esimene vallavanem oli Jüri Nurmbek, hiljem Eduard Meremaa.
1939. aastal kuulusid Varbola valla koosseisu: Käbi, Metsa, Lestimaa, Ubasalu, Jutapere, Hiietse, Sirgu, Kännu ja Põlli külad, Pajaka asundus ja Põhi asundus, Limandu, Purga, Napa, Jõeääre, Väljataguse, Kännu, Koluta ja Terjatu külad ja Limandu asundus, Russalu asundus, Suurküla, Niine, Piksta ja Ülejõe külad ja Ohukotsu asundus.
Vald kuulus Riigivolikogu 13. valimisringkonda, kust valiti Julius Voolaid.
Vald kuulus Kohila põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda.
Külanõukogude moodustamine ja valla likvideerimine
8. augustil 1945 moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi seadlusega vallas Põlli külanõukogu ja Russalu külanõukogu.
26. septembril 1950 arvati vald Märjamaa rajooni koosseisu.
Hingedepäev
Hingedepäev ja hingedeaeg Eestis
Eestlastel jääb hingedepäev hingedeaja sisse. Hingedepäeva on nimetatud juba 14. sajandi allikates, kuid selle (nagu ka 1. novembri ehk pühakutepäeva) tähistamine on jäänud omauskumustele tugineva hingedeaja varju. On levinud tava süüdata hingedepäeval koduakendel ja kalmistul lahkunute mälestuseks küünal.
Rahvaluulekogudes on kristlusele eelnevalt hingedepäeva mainitud vähe, rohkem on juttu sügisesest hingedeajast, mis paistab jäävat mihklipäeva ja hingedepäeva vahele, kuid ulatub ka mardipäeva ja jõuludenigi. Arvatavasti on tegu esivanematekultuse jäljega, mis hiljem põimunud kristliku kalendriga. Hingedepäev oli arvatavasti vähemalt Tallinna eestlastele hästi tuntud püha, seda on korduvalt mainitud ka Tallinna rae 14.–15. sajandi alamsaksakeelsetes dokumentides nt hinkepewe kujul.
Hingedeaja olulisemaid kombeid oli hingede söötmine, mille üks vanimaid säilinud kirjeldusi pärineb 17. sajandist: hingedele köeti saun ja kaeti laud, kuhu peremees esivanemaid ükshaaval sööma kutsus. Sarnaselt mitmete teiste sügiseste tähtpäevadega (mardipäev, kadripäev, jõulud) joosti ka santi, valgeid linu kandvad hingesandid käisid talust tallu, laulsid ja palusid ande.
Hingedepäev mujal
Hingedepäeva tähistatakse ka mujal, kõikide hingede päev omnium animarum on sätestatud esimesena benediktlastele Prantsusmaal Cluny kloostri abti poolt 998. aastal. Esivanemate mälestamise komme oli arvatavasti levinud üle Euroopa ja katoliku kirik muutis selle puhastustules olevate hingede päevaks, kinnitades 1. novembri katolikumaades kõikide pühakute päevana kirikukalendrisse. 1006. aastal kinnitati katoliku kirikus 2. november hingedepäeva ehk usklike surnute mälestuspäevana. Kirikus loetakse ette aasta jooksul surnute nimed. Eesti hingesantide sarnane komme oli levinud ka mujal Euroopas. Soome keeles tähendab marraskuu (november) surnukuud.
2N3904
2N3904 on n-p-n bipolaartransistor, mida kasutatakse väikese võimsusega elektriahelates lüliti või võimendina.
Mõnevõrra sarnaste omadustega on transistor 2N2222.
MacBook Pro
MacBook Pro on Macintoshi sülearvutite seeria. Avalikkusele tutvustati seda esmakordselt 2006. aastal. Tegu on teise Apple'i arvutiga pärast iMaci, mis kasutas juba Inteli protsessorit. MacBook Pro asendas oma eelkäija PowerBook G4. Praegu toodetakse MacBook Pro’d kahes suuruses: 13 ja 15 tolli.
MacBook Pro disaine on kahte erinevat, mõlemad versioonid on alumiiniumist. Esimene versioon oli väga sarnane PowerBook G4 disainiga. Esimene MacBook Pro, mis väljastati 2006. aasta jaanuaris, oli 15-tolline. Sama aasta aprillis järgnes sellele ka 17-tolline mudel. Needsamad mudelid said palju uuendusi ning 2006. aasta lõpuks said ka Core 2 Duo protsessorid.
Teisel "unibody" mudelil on juba palju peenem disain. Enamus korpusest on välja freesitud ühest alumiiniumi tükist. Esimest 15-tollist unibody MacBook Pro’d tutvustati 2008. aasta oktoobris koos uue 13-tollise unibody MacBook Pro’ga. 17-tolline MacBook Pro sai samasuguse disainiuuenduse 2009. jaanuaris, sellega kaasnes ka uus sisseehitatud aku, mida hakati alates juulist kasutama ka kõikides teistes MacBook Pro mudelites ning tavalistes MacBookides alates 2009. oktoobrist. 2010. aasta aprillis said unibody’d uuenduse uute Intel Core i5 ja Intel Core i7 protsessorite näol 15- ja 17-tollistes MacBook Pro’des.
2012. aastal toodi välja kolmanda generatsiooni MacBook Pro Retina ekraaniga. Sellest ajast peale keskendutakse ainult Retina-ekraaniga MacBook Pro'de edasiarendamisele.
Esimene MacBook Pro
pisi|PowerBook G4
Esimest 15-tollist MacBook Pro’d esitles esmakordselt Steve Jobs 10. jaanuaril 2006 Macworld Conference & Expo üritusel. 17-tolline mudel avaldati 24. aprillil 2006. Esimene disain oli suuresti üle võetud PowerBook G4-lt ning kasutas Intel Core CPU-d. Sama kaalu juures muutusid üleminekul PowerBook G4-lt MacBook Pro’le mõõtmed: uus oli 0,25 cm pikem, 1 cm laiem ja 0,25 cm õhem. Olulisemad uuendused olid sisseehitatud iSight veebikaamera ja MagSafe magnetiline laadija ühendus, mis eemaldus kergesti arvutist ning hoidis ära arvuti juhetpidi maha tõmbamise. Mõlemad omadused lisati hiljem ka MacBookile. MacBook Pro’le õhema disaini loomisega kannatas optilise ketta kiirus ning seetõttu loobuti dual layer DVD toest.
Valgus (täpsustus)
Valgus võib tähendada mitut:
MacBook Pro
Esimene MacBook Pro
Nii 15- kui ka 17-tollisel MacBook Pro’l on ExpressCard/34-pesad, see asendas PowerBook G4-s leidunud PC Card pesad. Kõikidel 15-tollistel MacBook Pro’del on kaks USB 2.0 porti ning üks FireWire 400 port, sealjuures 17-tollisel MacBook Pro’l on kolm USB 2.0 porti, kuid samuti üks FireWire 400 port. S-Video toe saab lisada ühendades DVI – S-Video adapteri. Dual-link DVI pordi abil saab ühendada väliseid kuvareid lahutusega kuni 2560 × 1600. Kõikidel mudelitel on sisseehitatud Gigabit Ethernet port, Bluetooth 2.0 ja 802.11a/b/g.
Kasutuselevõtt
Pärast MacBook Pro väljatulekut avastasid arvustajad võrreldes PowerBook G4-ga kiirusekasvu ning ühtlasi ka paremat wifi produktiivust. Ülevaatajaid pani imestama kahe- kuni kolmekordne jõudluse kasv. Ekraani poolelt kaotas MacBook Pro küll vertikaalselt mõned pikslid (1440 × 900 MacBook Pro ja 1440 × 960 PowerBook G4), kuid pilt oli teravam, värvid tõetruud ning heledust oli tõstetud 67% võrreldes PowerBook G4-ga. Ka oli paranenud horisontaalne vaatenurk. Aku kestvus oli keskmiselt 3,5 tundi ühe laadimise kohta (sarnaneb PowerBook G4 aku näitajatega). Klaviatuuri taustvalgus, suur puuteplaat ning masina madal müratase päädisid ainult positiivset vastukaja. Arvustajad olid kriitilised MacBook Pro videokaardi suhtes, sest ATI Mobility Radeon X1600 kasutas ära ainult 70% oma tegelikust võimsusest. Samuti läks sülearvuti väga kuumaks. Kuna mõõdud erinesid kergelt võrreldes PowerBook G4-ga, siis ei sobinud sellele enam vanad lisaseadmed nagu näiteks ümbrised. Mõnede arvates tuleb MagSafe laadija ühendus liiga kergesti arvuti küljest ära.
Unibody MacBook Pro
14. oktoobril 2008 toodi turule 15-tolline MacBook Pro, millel oli juba unibody korpus. Sellist konstruktsiooni meetodit nimetati "täpne alumiiniumist terviklik korpus", lühidalt unibody. Kõik pordid pandi MacBook Pro vasakule küljele. Optilise kettaseadeldise ava tõsteti vasakult paremale, mis on sarnane MacBookiga. Suure uuenduse said videokaardid: Nvidia GeForce 9600M GT 256 või 512 MB eraldiseisv mäluga ning GeForce 9400M 256 MB jagatud süsteemimäluga. FireWire 400 pordi asemele tuli FireWire 800 port ning DVI port asendus Mini DisplayPortiga. Aku oli kergesti eemaldatav ja selle kestvuseks lubati 5 tundi. Normaalkasutuse juures pidas aku vastu 4 tundi. Aku vastupidavuse kohalt lubas Apple, et pärast 300 laadimistsüklit on aku mahutavus langenud vaid 80 protsendile.
MacWorld Expo üritusel 6. jaanuaril 2009 teatas Phil Schiller 17-tollise MacBook Pro unibody konstrueerimisest. See erines 15-tollisest MacBook Pro'st valikulise mattekraani ja mitte-eemaldatava aku poolest. Aku vastupidavus 17-tollisel MacBook Prol on 8 tundi ja 80% aku mahtuvusest peaks alles olema koguni pärast 1000 laadimistsüklit.
Apple’i WWDC (Worldwide Developers Conference) üritusel 8. juunil 2009 teatati, et 13-tollist MacBooki uuendatakse ja nimetatakse ümber MacBook Pro'ks, jättes ainult valge polükarbonaatkorpusega MacBooki MacBookide seeriasse. Samuti teatati, et kogu MacBook Pro seeria hakkab kasutama kasutaja poolt mitte-eemaldatavat akut. 13- ja 15-tollise MacBook Pro aku vastupidavus oli väidetavalt 7 tundi, samas 17-tollisel jäi aku vastupidavus 8-tunniseks. Sarnaselt 17-tollisega pidasid väidetavalt nüüd ka 13- ja 15-tolliste akud pärast 1000. laadimistsüklit 80% mahutavusest. Graafikakaardid ei saanud uuendust ja jäid samaks mis eelmisel väljalaskel. Ekraane parandati, väidetavalt saavutati 60% paremad värvid. Kõikidel 2009. aasta keskpaiga mudelitel oli FireWire 800 port ja kõikidel (peale 17-tollise, millel oli ExpressCard/34 pesa) oli ka SD-kaardi pesa. 13-tollisel mudelil Kensingtoni lukupesa tõsteti paremale arvuti küljele.
Disain
pisi|13-tollise MacBook Pro taustvalgusega klaviatuur Unibody disain sarnaneb stiililt alumiiniumist iMacilja MacBook Airiga, olles oma eelkäijatest veidi õhem. Ekraan on läikiv ja kaetud äärest ääreni läikiva klaasiga. Mittepeegeldav mattekraan on 15- ja 17-tolliste mudelite tootevalikus, millel lihtsalt klaaspaneel on eemaldatud. Puuteplaat on tehtud suurem, et oleks ruumi mitmikpuutetundlikfunktsioonide jaoks. Lisati ka inertsiga kerimine, mis tegi kasutamise iPhone ja iPadi sarnaseks. 2/3 puuteplaadi alumisest osast on vajutatav/klõpsatav. Klaviatuuril on taustvalgus, mis on saanud Apple'i standardiks. http://computershopper.com/laptops/reviews/apple-macbook-pro-13-inch-2010-version
Kasutuselevõtt
Pärast esmaavalikustamist avaldas arvustajatele muljet ekraani kvaliteet ja tugev ühtne disain. Võrreldes vana mudeli korpusega on komponentide vahetamine lihtsam. Arvuti mürataset ja kuumuse eraldumist oli vähendatud. MacBook Pro meeldis arvustajatele tema kompaktsuse ja jõudluse suhte poolest.
Sealjuures ei meeldinud kasutajatele läikiv ekraan. Päikse käes segasid peegeldused tööd isegi siis, kui ekraani heledus oli maksimumis. LED taustvalgus võimaldas teha õhema ekraani ning ka säästa akut. Puudust tunti uue MacBook Pro puhul Blu-ray toest ning HDMI-st. Samuti oleks võinud 15-tollisel mudelil olla kõrgema lahutusega kuvar vaikimisi.
Tehnilised spetsifikatsioonid
Vastavalt kliendi soovile on MacBook Pro tehnilised spetsifikatsioonid valitavad.
MacBook Pro Retina ekraaniga
11. juunil 2012 tutvustati MacBook Pro kolmandat generatsiooni, mis sai nimeks MacBook Pro Retina ekraaniga, et eristada seda teistest MacBook Pro sülearvutitest, mida samuti samal päeval uuendati. Uue mudeliga tulid kaasa Inteli kolmanda põlvkonna i7 protsessor, USB 3.0 ja kõrge resolutsiooniga 15,4-tolline IPS 2880x1800-piksline Retina ekraan. Lisaks tuli kaasa ka teine Thunderbolti port, HDMI port ja MagSafe 2 port.
3. aprill
3. aprill on Gregoriuse kalendri 93. (liigaastal 94.) päev. Juliuse kalendri järgi 21. märts (1900–2099).
MacBook Pro
MacBook Pro Retina ekraaniga
23. oktoobril 2012 tutvustati 13-tollist MacBook Pro'd. See sarnanes vägagi 15-tollisega, kuid oli natuke väiksemate võimalustega, näiteks oli sel nõrgem protsessor, väiksema resolutsiooniga 2560x1600-piksline Retina ekraan. Samuti oli see odavam, kui 15-tolline.
MacBook Pro Retina seeria sülearvutitel pole optilist ketast, vaid vajavad välimist ketast.
Viimati uuendati MacBook Pro Retina seeriat 29. juulil 2014.
Tarkvara
Kõikidel MacBook Pro’del on algselt installeeritud operatsioonisüsteem Mac OS X alustades versiooniga 10.4.4 (Tiger). Samuti tuleb arvutiga kaasa iLife alustades versioonist iLife ’06.
MacBook Pro kasutab BIOS-i järeltulijat EFI-t (Extensible Firmware Interface). EFI käsitleb operatsioonisüsteemide alglaadimist erinevalt BIOS-ist, kuid võimaldab installeerida Mac OS X’i kõrvale ka Microsoft Windowsi. Ametlikult on võimalik Windowsi versioonidest installeerida vaid XP, Vista ja 7. Vajalikud draiverid on kaasas Mac OS X-i install-DVD-lt leitavalt programmilt Boot Camp. Samuti on võimalik installeerida mitteametlikult Inteli-põhistele Macintoshidele muid operatsioonisüsteeme, näiteks Linux.
Praegu jooksevad viimased MacBook Pro Retina seeria sülearvutid OS X 10.9 Mavericksil.
2014. aasta sügisel peaks tulema järg OS X Mavericksile, mis saab nimeks OS X 10.10 Yosemite Ameerika Ühendriikide rahvuspargi järgi.
Eesti bussipeatuste loend
''Siin loetletakse Eesti bussipeatusi.
Suveräänsus
Suveräänsus on võim, millel on kõrgeima vahelesekkuja omadused: otsus­tada ja lahendada poliitilises hierarhias esinevaid vaidlusi teatud lõplikkus­ast­mega. Nii­sugus­te otsuste tegemise võimalikkus eeldab sõltumatust välistest jõu­du­dest ning kõr­gei­mat auto­ri­teeti või dominantsi sisemiste rühmade üle. Seega on suveräänsus kõrgeim legi­tiim­ne otsustamisühik mingis piirkonnas järgnevate tarvilike ja moodustavate omadustega:
Kasutatakse ka osamõistet "siseriiklik suveräänsus", mis on suveräänsus, mis vastab tingimustele 1–3. Suveräänsust on ka defineeritud kui ühte spetsiifilist omandivormi.
Suveräänsus on üks politoloogia ja rahvusvahelise õiguse olulisemaid ja vaieldumaid mõisteid. Suveräänsuse kui mõiste tähenduse ja empiirilise olemasolu vaidlustasid liberaalsed autorid 20. sajandi teise poole viimastel aastakümnetel.
Sõna etümoloogia
Sõna on pärit prantsuse sõnast souveraineté, mis on tuletatud sõnast souverain (ladina sõnast superanus(???)).
Mõiste ajalugu
16. sajandil kasutas Jean Bodin suveräänsuse mõistet, tugevdamaks prantsuse kuninga võimu mässavate feodaalide vastu; tema ideed mõjutasid üleminekut feodaalkorralt rahvusriikidele. Thomas Hobbes mõjutas kaasaegset suveräänsuse mõistet kõige enam, väites et igas riigis peab mingil isikul või isikute kogul olema absoluutne ja kõrgeim võim õigust kehtestada. Selle võimu jagamine oleks Hobbesi arvates hävitanud riigi ühtsuse.
John Locke'i ja Jean-Jacques Rousseau ühiskondliku lepingu teooriad viisid rahvasuveräänsuse doktriini arenguni, mis leidis oma väljenduse Ameerika Ühendriikide iseseisvusdeklaratsioonis 1776. aastal. Teistsugune lähenemine esines prantsuse 1791. aasta põhiseaduses: selle järgi kuulus suveräänsus rahvusele ja ükski grupp ega üksikisik ei tohtinud seda omastada. Selle tulemusena kombineerus idee rahvasuveräänsusest ideega riiklikust suveräänsusest, mida ei teostanud mitte organiseerumata rahvas vaid organiseeritud rahvusriik. 19. sajandil väitis John Austin, et rahvast tulenev suveräänsus asub riigi parlamendis ja et suveräänsust teostatakse selle kaudu. Austini väitel võis parlament kehtestada kõiki teisi siduvaid seaduseid, kuid ei olnud ise seotud seadustega ja võis neid oma suve järgi muuta. See kirjeldus vastas Suurbritannia riigimehhanismidele 19. sajandil.
Suveräänsus ja rahvusvaheline õigus
Sisepoliitikast suurem tähtsus on suveräänsuse mõistel olnud rahvusvahelistes suhetes ja õiguses. Suveräänsus on nendes probleemide allikaks olnud alates Jean Bodini väitest, et suverääni loodud seadused ei ole temale endale kohustuslikud (majestas est summa in cives ac subditos legibusque soluta potestas). Kuigi väide näib tähendavat seda, et suverään ei vastuta kellegi ees ning teda ei piira ükski reegel, leidis Bodin siiski, et suverään on ka oma kodanike ees piiratud mõningate põhiliste reeglitega, mis konstitutsioonilise loomuga õigusaktidest ning "kõrgemast õigusest," mis loomuõiguslike doktriinide järgi oli kõigile kohustuslik. Mitmed reeglid, mida Bodin käsitles suveräänile kohustuslikena, muutusid pärast rahvusriikide süsteemi väljakujunemist rahvusvahelise õiguse osaks. Sellest hoolimata on Bodini teooriaid kasutatud realistliku lähenemise põhjendamiseks rahvusvahelistes suhetes.
Suveräänsuse mõistmise piiramatu võimuna arendas selle loogilise lõpuni välja Thomas Hobbes 1651. aastal teoses "Leviathan". Hobbes võrdsustas suverääni jõu, mitte õigusega. Õigus oli suverääni korraldus ja ei saanud seetõttu tema võimu piirata. Rahvusvahelisel areenil on selle käsitluse järgi tulemus lakkamatu sõda, kus iga suverään püüab oma võimu teistele kehtestada.
20. sajandi jooksul hakkasid ilmuma olulised piirangud riikide tegevusvabadusele. 1899. ja 1907. aasta Haagi rahukonverentsidel sõlmitud konventsioonid kehtestasid reeglid sõjapidamiseks maal ja merel ning lõid võimalused riikidevaheliste vaidluste rahumeelseks lahendamiseks Alalises Vahekohtus. Rahvasteliidu põhikiri ja Kelloggi-Briandi pakt püüdsid piirata sõja alustamist ja selle kasutamist poliitikakujundamise vahendina. Pärast Teist maailmasõda vastu võetud ÜRO põhikiri kohustas liikmesriike vaidlusi rahumeelsete vahenditega lahendama ja hoiduma sõjapidamisest. Samas on põhikirjas üheks oluliseks põhimõtteks liikmete suveräänse võrdõiguslikkuse põhimõte.
Suveräänsuse absoluutne iseloom
Kuigi suveräänsust määratletakse kõrgeima võimuna, saab see siiski olla nii absoluutne kui mitteabsoluutne. Selles mõõtmes ei viita absoluutsus mitte võimu ulatusele ega iseloomule, mis peab olema alati ülimuslik, vaid valdkondadele, mille üle võimukandja on suveräänne. Bodini ja Hobbesi ettekujutuses oli suveräänsus absoluutne, st kattis kõiki valdkondi territooriumil. Tänapäeval on võimalik, et võimukandja on suveräänne mõnede, kuid mitte kõigi valdkondade üle territooriumil. Näiteks on Euroopa Liidu liikmesriigid delegeerinud osades valdkondades suveräänsuse rahvusvahelisele organisatsioonile ning seetõttu on nende suveräänsus mitteabsoluutne. Nad on suveräänsed riigi kaitses, kuid mitte näiteks raha-, põllumajandus- ja kaubanduspoliitika küsimustes. Sellega on välja kujunenud arusaam jagatud suveräänsusest. Suveräänsuse mõistmist mitteabsoluutsena mõjutavad Euroopa Liidu kõrval ka muud tegurid, näiteks humanitaarse interventsiooni doktriin, mille kohaselt tuleb sekkuda sõjaliselt riikidesse, kus rikutakse tõsiselt inimõigusi; samuti Rahvusvahelise Kriminaalkohtu loomine. On ka väidetud, et absoluutne suveräänsus on pigem iseloomulik paariariikidele.
Suveräänsus Eesti põhiseaduses
Põhiseaduse § 1 ütleb, et "Eesti on iseseisev ja sõltumatu demokraatlik vabariik, kus kõrgeima riigivõimu kandja on rahvas. Eesti iseseisvus ja sõltumatus on aegumatu ning võõrandamatu."
Kuigi põhiseaduse sõnastus ei kasuta suveräänsuse mõistet, võib §-st 1 välja lugeda Eesti riigi suveräänsuse põhimõtte. Selle sätte sõnastus on põhjustanud vaidlusi Euroopa Liiduga ühinemisel, muuhulgas aktiivset vastuseisu euroskeptikute poolt.
Abiootilisus
Abiootilisus ehk elutus on seotus eluta looduse moodustatud keskkonnaga.
Trøgstadi vald
Trøgstadi vald oli vald Norras Østfoldi maakonna põhjaosas.
Valla keskus on Skjønhaug.
2020. aastal liideti Trøgstadi vald Indre Østfoldi vallaga.
pisi|tühi|Vaade Øyerenile ja Sandstangenile Trøgstadis
Suur-rabakiil
thumb|Isane suur-rabakiil Suur-rabakiil (Leucorrhinia pectoralis) on vesikiillaste sugukonda rabakiili perekonda kuuluv putukas.
Suur-rabakiili kehapikkus on 3,5–4,5 cm ja tiibade siruulatus 5,5–6,5 cm. Eestiibade tipus on must täpp, mis on lennul jälgitav.
Noorel isasel on tagakehal kollased plekid, mis vanal isendil pruuniks värvuvad. Emasel on tagakehal ainult üks suur tumekollane laik.
Suur-rabakiil eelistab mesotroofseid liikumatu veega veekogusid, kus ei ela kalu, sest kalad söövad kiili mune ja vastseid. Lendab mai algusest juuli keskpaigani. Vastsestaadium kestab kaks või kolm aastat.
Esimest korda kirjeldas suur-rabakiili teaduslikult Toussaint von Charpentier 1825, kes andis talle ka teadusliku nime.
Suur-rabakiil kuulub Eestis III kategooria looduskaitse all olevate liikide hulka.
2N3096
2N3096 on PNP bipolaartransistor, mida kasutatakse väikese võimsusega elektriahelates lüliti või võimendina.
Allikas
Andmeleht
Skjønhaug
Skjønhaug on asula Norras Vikeni maakonnas Indre Østfoldi vallas, endise Trøgstadi valla keskus.
Pindala on 1,80 km², elanike arv 1891 (1.01.2008).
Kvænangeni vald
Kvænangeni vald (saami Návuona suohkan) on vald Norras Troms og Finnmargi maakonnas. Asub Kvænangeni fjordi ääres.
2019. aastani kuulus vald Tromsi maakonda.
David Arquette
David James Arquette (sündinud 8. septembril 1971 Winchesteris Virginias) on USA filminäitleja ja produtsent.
Ta on tuntud eeskätt õudusfilmitetraloogiast "Karje", kus kehastas Dwight Rileyt. Telesarjas "In Case of Emergency" mängis ta Jason Ventressi.
Eraelu
Arquette on alates 1999. aastast abielus näitleja Courteney Coxiga, kellega tutvus filmi "Karje" võtetel. Neil on 2004. aastal sündinud tütar Coco Riley Arquette.
Jaani-Tooma suurkivi
pisi|Jaani-Tooma suurkivi suvel pisi|Jaani-Tooma suurkivi talvel Jaani-Tooma suurkivi on kaheks osaks lõhenenud rabakivist hiidrahn Harju maakonnas Kuusalu vallas Kasispea külas.
Tegemist on kujult püramidaalse rahnuga. Rahnu poolitav lõhe on alt 10-20 cm lai ja ülespoole laieneb. Rahnu suurema, läänepoolse osa ümbermõõt maapinnal on 27,6 m, maksimaalselt 31,8 m, pikkus on 11,8 m, laius 8,6 m, kõrgus 7,5 m ja maapealse osa maht 274 kuupmeetrit. Idapoolse, väiksema osa ümbermõõt maapinnal on 19,3 m, maksimaalselt 21,0 m, pikkus, 7,8 m, laius, 5,6 m, kõrgus 5,0 m ning maapealse osa maht 53 kuupmeetrit.
Rahn on alates 1937. aastast üksikobjektina looduskaitse all ning jääb Lahemaa rahvuspargi territooriumile.
Jaani-Tooma suurkivi on kirjeldatud kui Lahemaa rahvuspargi omapäraseima kujuga rändrahnu, mis meenutab maasse löödud hiidkivikirvest kadakasel karjamaal.
Mardipäev
pisi|Mardipäeva paraad [[Saksamaa|Saksamaal 1948. aastal]] Mardipäev on Eesti rahvakalendri tähtpäev 10. novembril.
Mardipäeva kombestik on eri maades varieeruv, kuid püha ise on kristlikku algupära – 11. november on püha Martini (4. sajandi Toursi piiskop) surmapäev. Tuntuim legend sellest pühakust räägib, et kord lõikas ta pooleks oma mantli, et jagada seda lumes külmetava kerjusega.
Protestantlikes maades on mardipäev nihkunud 10. novembrile – Martin Lutheri sünnipäevale. Mardipäeva seostataksegi Eesti traditsioonis Martin Lutheriga, on levinud ka mitmesuguseid legende ja seletusi Lutherist kerjusena ja tema naisest, kes samuti kerjusena ringi liikunud.
Mardipäev Eesti rahvakalendris
Eesti rahvakalendri uurija folklorist Mall Hiiemäe on pidanud mardipäeva muistseks aastavahetuspühaks. Mardipäevaks pidid kõik põllutööd lõpetatud olema. Hingedeaja sisse või lõppu jäävat mardipäeva on seostatud surnute mälestamisega, võib-olla seepärast, et sarnase kõlaga nime kannab surmahaldjas mardus. Mardipäeval kehtis teatud tööde tegemise keeld, eeskätt olid keelatud lina- ja villatööd. Mardipäev lõpetas välitööd ning alustas talviste tubaste tööde perioodi. Vanemas mardipäeva kommete tavas pole kerjamist. Meie esivanemad elasid hingestatud ilmas. Selle tähtpäeva algne mõte oli hingestatud looduse – päikese (taevaisand), maa (maaemand) ja haldjate (mardused) tänamine. Mardisandid olidki nagu kehastunud loodusjõud ja haldjad, kes mardilaupäeval käisid talust talusse, õnnistasid kogu talu ja selle asukaid, et uuel põllumajandusaastal, mis algas kevadel, kõik hästi läheks ning kogusid kokku ohvriannid. Toimetasid need siis suuremasse talusse või kõrtsi, kuhu kogunesid ka kõik annetajad. Seal siis peeti mitu päeva mardipidu. pisi|Mardipäeva kombed [[Holland|Hollandis 1961. aastal]] Pärast mardipäeva peeti ka traditsiooniliselt pulmapidusid (kosjas käidi kevadel).
Mardisandid
Tuntuim mardipäevakomme on mardisantide (st mardikerjuste) ehk martide ringijooksmine, mida tehti mardipäeva eelõhtul. Marti jooksmas ehk mardisandiks käisid algselt noormehed, kes riietusid tumedatesse rõivastesse, kandsid pahupidi pööratud kasukaid, takkudest valehabemeid, rohmakaid maske jm kandjat tundmatuks tegevaid esemeid. Mardisandid moodustasid tihti mardipere isa, ema ja lastega. Kanti ka loomakostüüme – mardikaru, -hobune, -sokk jt. Mardisandid liikusid mardilaupäeva õhtul salgakaupa perest peresse, soovisid vilja- ja karjaõnne ning said vastu kingitusi. Mardipäev oli rohkem põlluviljakusele pühendatud meestepüha, sellele vastav karjaõnne ja naiste püha oli kadripäev.
19. sajandist on Lõuna- ja Lääne-Eestist teateid ketrajasandist; seda teistelgi rahvastel tuntud tava on seotud päikesekultusega. Lääne-Eestis ja saartel liikusid mardipäeval ringi vaesed naised, kogudes endale toitu ja rõivaid.
Alates 19. sajandist on mardisandiks käinud ka naised. Muistne viljakusriitus jäi aja jooksul tagaplaanile, esikohale kerkis noorte meelelahutus. Mardiseltskonda kuulus tihti pillimees, mardilaulude kõrvale ja asemele tulid ka uuemad laulud ja tantsuviisid. 20. sajandi algusest muutusid mardisantide kostüümid mitmekesisemaks – mustlased, mooramehed, kortsnapühkijad, meremehed, raamatutegelased jne. 20. sajandi teisest poolest alates on mardisanti jooksnud peamiselt lapsed, kes traditsiooniliste mardilaulude asemel võivad püüda ka muude laulude, tantsude ja etteastetega pererahvalt maiustusi või raha välja meelitada.
Mardipäev teistes maades
Mujal Euroopas langes mardipäev ajale, mil traditsiooniliselt tähistati saagikoristuse lõppu ning maitsti värskelt valminud veini; sel päeval tapeti loomi ning pandi talveks liha soola. Lõppes sügis ja algas talv. Keskajal algas mardipäevast 40päevane jõulueelne paast ning mardipäeval püüti liha söömisega n-ö viimast võtta. Inglismaal kutsuti mardipäeva seetõttu ka kõhuvalupäevaks. Iirimaal tapeti mardipäevaks kukk, kelle verega pritsiti maja nurki. Peaaegu kõikjal Euroopas on söödud mardihane – hane sidusid püha Martiniga mitmed legendid. Hane rinnaluuga ennustati talve: valge kont tähendas lund, must lumetut talve. Prantsusmaal tähistati püha Martini päeva veinijoomisega. Rootsis ja Saksamaal on söödud mardihane, Itaalias ja Saksamaal on lapsed käinud lauludega maiustusi ja raha kerjamas. Saksamaal on põletatud mardilõkkeid.
Saparmyrat Nyýazow
Elukäik
Õppis Leningradi Polütehnilises Instituudis.
1962. aastal astus kommunistlikku parteisse. Juhtis 1984. aastani Aşgabati parteiorganisatsiooni, seejärel siirdus tööle NLKP peakorterisse Moskvas. 1985. aastal sai Turkmeeni NSV peaministriks ja parteijuhiks. 1990. aasta algul valiti ta Turkmeenia Ülemnõukogu esimeheks ja aasta lõpus presidendiks. Vastaskandidaate ei olnud.
Nõukogude Liidu lagunedes nimetas senise kommunistliku partei ümber Türkmenistani Demokraatlikuks Parteiks, opositsiooniparteide registreerimist ei võimaldanud.
1992. aastal jõustunud konstitutsioon tegi Nyýazowist ka riigi valitsusjuhi ja vägede ülemjuhataja. Sama aasta suvel sai vastaskandidaatide puudumise tõttu taas presidendiks. 1994. aasta jaanuaris toimunud referendum pikendas tema ametiaega 2002. aastani, poolthäälte protsendiks kuulutati 99,9.
1999. aastal kuulutas parlament Nyýazowi eluaegseks presidendiks.
Abikaasa Muza oli Vene juut. Neil oli üks poeg ja üks tütar.
Nyýazow suri 2006. aastal südameinfarkti.
Nyýazow Türkmenistani presidendina
Nyýazowi valitsusaega saatis süvenev isikukultus, tema ja tema lähedaste järgi nimetati linnu, ajalehti ja isegi kalendrikuid, talle anti kindrali auaste, tema sünnipäevast tehti riigipüha. Nyýazow lasi end kutsuda Türkmenbaşyks – 'kõigi türkmeenide isaks'. Türkmenistani elanikele tehti kohustuslikuks Nyýazowi kirjutatud raamatu "Ruhnama" lugemine, raamatu tõlkimine võõrkeeltesse oli võtmeks riigi nafta- ja gaasivarudega kaubelda soovijatele.
Nyýazow keelustas "ebatürkmeenipärased" kultuurinähtused nagu ooperi- ja balletietendused, aga ka autoraadio kuulamise ja salvestatud muusika esitamise. Tema algatusel muudeti kümneklassiline koolisüsteem üheksaklassiliseks.
Rahvusvahelised organisatsioonid heitsid Nyýazowile ette ränki inimõigusrikkumisi Türkmenistanis ja nimetasid tema valitsust üheks kõige repressiivsemaks maailmas.
Ta harrastas Venemaa-vastast retoorikat ja suhtus pikka aega võõristusega välisinvesteeringutesse.
Nyýazow suunas miljardite dollarite väärtuses riigitulusid oma isiklikele või enda käsutatavatele pangakontodele. Teravat kriitikat on sellise teguviisi võimaldamise eest pidanud kuulma Deutsche Bank.
Elektrit ja kütet pakuti Nyýazowi juhitud Türkmenistanis elanikele tasuta.
Nyýazowi järgi on nimetatud Türkmenbaşy linn (endine Krasnovodsk), laht ja rajoon.
Zug (täpsustus)
Zug on mitme koha nimi:
EV Zug on Šveitsi Zugi linna jäähokimeeskond.
Zug on tegelane seriaalist TUGS.
Džamala
Sussana Džamaladinova (ukraina keeles Сусана Джамаладінова; krimmitatari keeles Susana Camaladinova; sündinud 27. augustil 1983 Ošis Kirgiisi NSV-s), esinejanimega Džamala (ukraina keeles Джамала), on krimmitatari päritolu Ukraina laulja, spintosopran, Ukraina rahvakunstnik, Kiievi aukodanik.
2016. aastal võitis Džamala Ukraina esindajana Eurovisiooni lauluvõistluse lauluga "1944".
Noorus
Susanna Džamaladinova sündis Kesk-Aasias, kuhu ta vanavanaema oli koos viie lapsega krimmitatarlaste küüditamise käigus Stalini käsul 1944. aastal Krimmist ümber asustatud. Ukraina taasiseseisvumise järel naasis perekond Krimmi. Susanna ja tema krimmitatarlasest isa on muslimid, ema on kristlane, rahvuselt armeenlanna.
Džamala lapsepõlv möödus Krimmis Maloritšenske külas Alušta lähedal muusikute peres. Susanna ema töötas muusikakoolis õpetajana, isal oli dirigendikutse. Mõistes, et ei suuda peret muusikaga ära toita, oli isa sunnitud tegelema aed- ja puuviljakasvatusega. Aastatel 1992–1998 õppis Džamala Alušta 1. Muusikakoolis klaveri erialal. Muusikakooli lõpetamise järel asus ta õppima Simferopoli Tšaikovski-nimelisse kõrgemasse muusikakooli ning lõpetas seejärel Kiievis Tšaikovski-nimelise Ukraina rahvusliku muusikaakadeemia ooperilauljana.
Karjäär
Džamala läbilöögiks sai võit 2009. aastal Lätis Jūrmalas peetud noorte lauljate konkursil Uus Laine.
2016. aasta 21. veebruaril sai teatavaks, et Džamala esindab 2016. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Rootsis Stockholmis Ukrainat omaloodud lauluga "1944". Džamala võitis võistluse. Järgmisel päeval pärast Eurovisiooni võitu andis president Petro Porošenko talle Ukraina rahvakunstniku aunimetuse. 26. mail 2016 nimetati ta Kiievi linna aukodanikuks.
David Furnish
David James Furnish (sündinud 25. oktoobril 1962) on Kanada filmimees, kes on Elton Johni ametlik elukaaslane. pisi|vasakul|David Furnish (2009)
2. aprill
2. aprill on Gregoriuse kalendri 92. (liigaastal 93.) päev. Juliuse kalendri järgi 20. märts (1900–2099).
Våleri vald (Viken)
2019. aastani kuulus vald Østfoldi maakonda.
Saab 340
Saab 340 on kahe turbopropellermootoriga lähiliini reisilennuk. Lennuki projekteerisid ühiselt Rootsi firma Saab ja USA firma Fairchild. Saab töötas välja lennuki kere ning Fairchild tiiva ja stabilisaatori. Esmalend toimus 25. jaanuaril 1983. Viimane seda tüüpi lennuk valmis Saabi Linköpingi tehases aastal 1999.
Lennuk
Lennuki loojate eesmärgiks oli tuua turule oma aja kohta konkurentsivõimeline regionaalliinilennuk. Pärast Fairchildi tagasitõmbumist ühistööst jätkas Saab üksi tellitud lennukite arendamist ja valmistamist. Lennuki salong mahutab 35 reisijat, lennusaatja ja kaks pilooti.
Konstruktsioon
Saab 340 on tervenisti metallkonstruktsiooniga, plaanilt sirge vabaltkandva alltiivaga lennuk, mille mittekandvates osades on palju kasutatud komposiitmaterjale. Saab 340 kaldtüürid ehk eleronid, pöörde- ja kõrgustüür ning propelleri võlliotste voolundajad on valmistatud täielikult komposiidist, kus kiudtäitena on kasutatud peamiselt kevlari. Kõigi tüürpindade kumerjate esiservade komposiidi täiteaineks on klaaskiudtekstiil.
Lennuki mootorid General Electric CT7 on sama tüüpi, mis 1970. aastate militaarhelikopteritel Sikorsky UH-60, Bell 214ST, võimsusega 1250kW. Ka mootorite õhukogumisavade voolundajad on komposiitmaterjalist. Saab-340 turbomootorid ajavad ringi 3,2 m läbimõõduga neljalabalisi komposiitpropellereid Dowty Rotol-R320. Klaaskiu baasil komposiidist propellerilabad annavad metall-labadega võrreldes 54 kg kaalusäästu.
Modifikatsioonid
pisi|Saab 340 tagatiib kallutatud asendis
Kasutajad
Kevadel 2007 liisis lennukompaniilt Golden Air kaks pruugitud Saab SF-340A tüüpi lennukit Estonian Air. Neist esimene jõudis Tallinna 30. augustil 2007. Lennukid läksid tütarettevõtte Estonian Air Regional kasutusse.
2014. aasta septembris sõlmis Airest lepingu viienda SAAB 340 ostuks. Lennuk registrinumbriga ES-LSE, hüüdnimega "Echo", asus lendama Ungari ja Rumeenia vahel.
Kasutajaid:
Tehnilised andmed
thumb|Saab 340 lennuväljal
Kirkebygda (Våler)
Kirkebygda ehk Kirkebygden on asula Norras Vikeni maakonnas, Våleri valla keskus.
2005. aastal oli asula elanike arv 738, 2011. aastal 1087. Asulas asub kirik, kool, lasteaed ja hooldekodu.
Puhas punalibleaplaasia
Puhas punalibleaplaasia (Pure Red Cell Aplasia) (PRCA) on koertel, kassidel ja inimesel kirjeldatud raskekujuline, harilikult normotsütaarne-normokroomne (mitteregeneratiivne) aneemia, mille korral erütrotsüütide eellasrakud luuüdis puuduvad või on oluliselt vähenenud. Leukotsüütide ja trombotsüütide eellasrakud luuüdis ei ole haaratud.
Erumäe linnamägi
pisi pisi Erumäe linnamägi ehk Erumäe Kants ehk Aru Erumäe linnamägi asub Tartumaal Elva vallas, Kavilda ürgoru (Maioru) idakaldal. Aru mõisast umbes poolteist kilomeetrit põhja pool.
Linnusel puudub kultuurikiht, puuduvad ka leiud. Kaitseehituse välise ilme järgi võib arvata, et need on rajatud I aastatuhande algul. 2008. aastal plaanitakse linnusel väljakaevamisi.
Valentinipäev
pisi|Vana inglise valentinipäevakaart pisi|Püha Valentin Ternist oma õpilastega. Vies de saints, Prantsusmaa, Pariis, 14. saj pisi| pisi| Valentinipäev on armunute päev, mida tähistatakse 14. veebruaril. Soomlased ja nende eeskujul eestlased tähistavad seda ka sõbrapäevana. Sel päeval avaldatakse armastust, peetakse meeles kalleid inimesi ja tehakse neile kingitusi.
Mikko Heiskanen
Mikko Petteri Heiskanen (sündinud 12. aprillil 1963 Helsingis) on Soome sõjaväelane, brigaadikindral.
Valentinipäev
Ajalugu
Valentinipäeva tähistamine on seostatav Vana-Roomas tuntud Lupercalia festivaliga – viljakusmaagiaga seotud pidustustega, mida peeti 15. veebruaril jumal Faunuse auks. Faunus oli antiikmaailma viljakusjumal, loomakasvatuse ja põllutöö kaitsja. Kuna ka püha Valentin oli karjakaitsja pühak, võib oletada, et kaks kultust võisid omavahel seguneda, liiatigi, kui tegemist oli lähestikku asetsevate päevadega (14. ja 15. veebruar). Lupercaria tähistamine jätkus ka kristlikul ajal, kuni paavst Gelasius I käskis selle lõpetada aastal 494. Sellejärel hakati tähistama püha Valentini päeva 14. veebruaril, mis oli 350. aastal pühendatud pühale Valentinusele. Praegu on see ka Valentini nimepäev. Kuna on teada kaks selleaegset Valentinuse-nimelist pühakut, siis pole täpselt teada kumba Valentinust on mõeldud. Üks neist oli roomlasest preester ja teine Interamna (Terni) piiskop. On oletatud ka, et tegemist on ühe ja sama isikuga, sest Rooma preester võis hiljem saada Terni piiskopiks. Püha Valentini surma on tõlgendatud kui keiser Claudiuse karistust kristlike laulatustseremooniate läbiviimise eest. Valentin olevat salaja laulatanud keisri armee sõdureid ning armastajapaaridele lilli kinkinud. Ühe legendi järgi olevat ta sõbrunenud Rooma vangivalvuri tütrega, kellele ta enne oma hukkamist olevat saatnud kaardi sõnadega "Sinu Valentinilt". Tänini kasutatakse seda väljendit valentinikaartidel.
Mikko Heiskanen
Ta õppis aastatel 1983–1986 Santahaminas asuvas kadetikoolis.
Valentinipäev
Päeva tähistamine Eestis
Eestisse levis see vana tähtpäev Soome vahendusel alles 1980. aastate lõpul ja sai siin sõbrapäeva jooned.
Mikko Heiskanen
Aastal 2014 määrati ta Soome kaitseväe juhtimiskeskuse direktoriks. Aastal 2015 ülendati ta brigaadikindraliks. Aastal 2016 alustas ta kaitsesüsteemi juhtimiskeskuse ülemana.
Valentinipäev
Päeva tähistamine Eestis
Valentini- või sõbrapäeva sisuks on meil üldse lähedasi inimesi meeles pidada, kuigi algselt on päev pühendatud armastusele ja kallimale, kellele antakse oma tunnetest märku või tehakse kingitusi. Euroopas ja Ameerikas reklaamitaksegi seda kui armastusavalduste, kihlumise ja pulma päeva.
Meil müüakse valentinipäeval poodides spetsiaalselt kaunistatud maiustusi ja pisemaid temaatilisi kingitusi. Rõhutatakse ka tava kinkida sõpradele lilli. Isevalmistatud kaartide ja sõnumite kõrval leiab puna-roosade temaatiliste kaartide tulva kõigist kauplustest. Viimasel ajal on internetis lai valik e-kaarte, millest osa on üsna humoorikad ja millega saab tervitada kaugelasuvaid sõpru. Uus tava on näiteks valentinipäeva kaartide võistlus, mille algatas Eestis Postimees.
Valentinipäeva lill on traditsiooniliselt punane roos, kuigi meil kingitakse ka teist värvi roose, tulpe, nartsisse ja nelke. Valentinipäeval on noorte kõrval tasahaaval hakanud keskealised ja vanemadki inimesed lilli ostma ja kingitusi tegema, sest lõppude lõpuks on tegemist võimalusega osutada headele sõpradele tähelepanu.
Varia
Eestis on ettevõte Asecura OÜ kasutanud registreeritud kaubamärki "Sõbrapäev".
Nukitsamees (film)
"Nukitsamees" on Helle Karise esimene täispikk mängufilm ja Tallinnfilmi esimene muinasjutt-mängufilm.
1981. aastal valminud linateos põhineb Oskar Lutsu samanimelisel lastejutul, stsenaariumi kirjutasid Helle Murdmaa (Helle Karis), Helgi Oiderma ja Olav Ehala. Dialoogid on kirjutanud Priit Aimla. Filmis kõlab Olav Ehala muusika Juhan Viidingu sõnadele, tantsud on seadnud Mait Agu.
Sünopsis
"Nukitsamees" on Hansu-Grete stiilis Oskar Lutsu muinaslugu: kaks last, Iti ja Kusti, eksivad marjulkäigul metsa, pimeneb ja nad satuvad nõiamoori küüsi. Moor paneb lapsed oma majapidamises varahommikust hilisõhtuni rasket tööd tegema – Kusti seakarja ja Iti kollipere kasvatamatut võsukest Nukitsameest valvama. Kollipere juurest põgenetakse, kui ülejäänud metsaasukad tõttavad ummisjalu perepoegade Mõhu ja Tölpa leitud rahapada välja kaevama. Lapsed otsustavad Nukitsamehe endaga kodukülla kaasa võtta ja pärast kohutavat tagaajamist hämaras põlislaanes jõutakse tagasi kodutallu. Nukitsamehest saab tavaline poiss, tema peast kaovad isegi sarvenukid, mis talle esialgse hüüdnime on andnud.