cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kolmesaja kolmekümne viie aastane sõda
Kolmesaja kolmekümne viie aastane sõda (hollandi keeles Driehonderdvijfendertigjarige Oorlog) oli aastatel 1651–1986 Suurbritannia koosseisu kuulunud Scilly saarestiku ja Hollandi vahel toimunud ühegi lasuta sõda, mis formaalselt kestis 335 aastat.
Džankoi
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli linna elanike arv 43 343. Neist 59,8% olid venelased, 25,9% ukrainlased ja 8,1% krimmitatarlased.
Kolmesaja kolmekümne viie aastane sõda
Teise Inglise kodusõja käigus saarestikku pagenud rojalistide laevastik oli kahjustanud tugevalt Inglise parlamendi pooldajatega liitunud Hollandi kaubalaevu. Saades märtsis hüvitust taotlevale nõudele eitava vastuse, kuulutas Holland saarestikule sõja. Kuna juunis alistus rojalistide laevastik parlamendi pooldajatele, lahinguteni Hollandiga ei jõutudki. Holland, kes oli sisuliselt rojalistidega sõjajalal olnud, ei vaevunud ametlikult rahu välja kuulutama. Müüdile või pigem anekdoodile, et ikka on veel käimas sõda, tegi lõpu rahuleppe sõlmimine ja 17. aprillil 1986 välja kuulutatud rahu.
Džankoi
Džankoi on tähtis transpordisõlm.
Suhtlusoskused
Suhtlusoskused (lähtudes suhtluse definitsioonidest) tähendab oskust kontakteeruda teise inimesega, anda ja vastu võtta informatsiooni, tajuda teist inimest, tema sõnumit ja ennast selles situatsioonis, mõjutades vastastikku üksteist.
Suhtluse mõiste
Suhtlust on defineeritud mitmeti, näiteks:
Seega kujutab suhtlemine endast kommunikatsiooni (teabevahetuse) pertseptsiooni (isikutaju) ja interaktsiooni (vastastikuse mõjutamise) protsessi.
Inimene suhtleb tahtmatult omandatud (kehakeel, sõnad) ja teadlikult õpitud (kirjalik suhtlus) vahendite kaudu.
Suhtlusoskuste mõiste
Küsimus, kuidas täpsemalt kirjeldada suhtlusoskusi, on olnud probleemiks alates selle teemaga sügavama tegelemise algusest 20. sajandil.
Suhtlusoskused kuuluvad sotsiaalsete oskuste, ka nn elamisoskuste (ingl life skills) hulka. pisi|Inimese baasilise olemise viisid ja nende realiseerimiseks vajalikud oskused (Allikas: G.Gazda, 1967)|alt=|315x315px
Kõigil nendel tasemetel toimub suhtlemine kas iseenda, teise inimese või teistega. Kõigil nendel tasemetel on kasutusel suhtlusoskused.
Suhtlusoskusi on liigendatud mitmel moel. Mõned näited:
Suhtlusoskuste skeem
Eesti Suhtlemistreenerite Ühing töötas 2007. aastal välja mudeli, mille abil on võimalik suhtlusoskusi kaardistada ja neid treenida (õpetada).
Suhtlusoskuste skeem, nn roos, kirjeldabki suhtlusoskusi.
Sellel skeemil jagunevad suhtlusoskused baasilisteks ja kompleksoskusteks. Joonisel on kujutatud oskused nii, et iga järgmine (kiht) sisaldab ka eelnevaid. alt=|pisi|400x400px|Suhtlusoskuste skeem, nn roos (ESTÜ, 2007)
Baasilised suhtlusoskused
Baasilised suhtlusoskused on järgmised.
Esmaseks kompleksoskuseks võib pidada kehtestavat käitumist ehk enesekehtestamist, mis eeldab lisaks kontakti, aktiivse kuulamise ja selge eneseväljendamise kasutamisele ka kindla suhtlusstiili/hoiaku omamist (võidan-võidad mõtteviis).
Suhtlemise kompleksoskused
Järgnevad kompleksoskused nagu konflikti reguleerimine, veenmine, tagasisidestamine, aga ka müügi, läbirääkimiste, nõustamis- jms oskused sisaldavad kõiki eelnevaid, kuid neis on veel midagi (mudelid, tehnikad). Ka omavad keerulisemad kompleksoskused omavahelist ühisosa, nt konflikti reguleerimine sisaldab nii tagasisidestamise kui veenmisoskuse teatud komponente.
Kõige üldisemaks, laiemaks suhtlusoskuseks peetakse mõjutamist. Mõjutamine on suhtlemise tegelik eesmärk.
Järva-Jaani Vabadussõja matmispaik
Järva-Jaani Vabadussõja matmispaik on Järva maakonnas Järva vallas Järva-Jaani asulas asuv Vabadussõjas langenute matmispaik koos selle kohal oleva mälestusmärgiga.
Matmispaik on arvele võetud ajaloomälestisena.
Rooma koolkond
Rooma koolkond on kogum 16. - 17. sajandil Roomas tegutsenud heliloojaid, kes järgisid suhteliselt täpselt Trento kirikukogu kirikumuusikat puudutavaid ettekirjutusi.
Rooma koolkonna heliloojad
Paljudel Rooma koolkonna heliloojatel olid tööalased suhted Püha Tooliga.
Meijermuiža
Meijermuiža on küla (vidējciems) Lätis Cēsise piirkonnas Drabeši vallas. Aastail 2000–2021 kuulus küla Amata piirkonda.
Küla on tänapäeval sisuliselt Võnnu eeslinn. Varem asus seal Līvi valla keskus, ent endise vallamaja ümbruskonda on tänapäeval rajatud Līvi küla.
Asula jääb Gauja rahvusparki. Külas asuv Neļķese tamm on looduskaitse all. Kaitse all on veel kaks tamme kõrgusega 25 meetrit, Euroopa lehis kõrgusega 32 meetrit, Euroopa lehis kõrgusega 30 meetrit ja tamm kõrgusega 27 meetrit.
2015. aastaö oli külas 149 elanikku, 2019. aastal 138.
10 miljoni dollari afäär
10 miljoni dollari afäär oli 1993. aastal toimunud laenutehing, kus Mario Bertelli firma Villa Paradiso laenas Põhja-Eesti Pangalt kümme miljonit dollarit (tollase kursi järgi 130 mln kr), mida pole siiani tagasi saadud ning mille eest olid kohtu all Eesti Panga kunagine president Siim Kallas ja tema nõunik Eesti Panga päevilt Urmas Kaju.
Eesti Ekspressi ajakirjanik Paavo Kangur kirjutas 2000. aastal ajalehes, et kõigepealt pakkus Abram Sher tehingut Hoiupangale, siis Eesti Pangale ja lõpuks Põhja-Eesti Pangale (PEP) ning viimane nõustus. PEP-le laenas raha Eesti Pank. PEP kandis raha üle, kuid Šveitsi pank kandis raha tagasi, kuna saaja oli kahtlane. Urmas Kaju olevat Zürichis kohtunud Victor Schiralli ja tundmatuks jäänud härra Cannone ja vendade Lämmleritega. Aasta hiljem oli selge, et 10 miljonist dollarist on kadunud 7,5 miljonit dollarit.
2004. aastal, kui Siim Kallas kandideeris Euroopa Komisjoni volinikuks teemadel: maksundus ja tolliliit, audit ja pettusevastane võitlus, küsis Euroopa Parlamendi liige Bart Staes Kallaselt ka afääri kohta. Kallas vastas, et Eesti Pank ei läinud kaasa küsija viidatud kahtlase isiku pakutud skeemiga ning et ta ei ole kunagi isiklikult kohtunud Abraham Sheriga ega saatnud nõunikku Urmas Kaju Šveitsi skeemi üksikasjadega tutvuma. 2009. aastal ilmus Saare Media kirjastuses Virkko Lepassalu kirjanduslik käsitlus "Kallase afäär". Sama teemat on puudutatud ka 2003. aastal ilmunud Urmas Kaju mälestusteraamatus "Eesti Pank: persoonid ja saladused".
Cottbusi ringkond
pisi|Cottbusi ringkond Cottbusi ringkond (saksa Bezirk Cottbus) oli Saksa DV ringkond (1. järgu haldusüksus). See moodustati 1952. aastal.
Cottbusi ringkonna pindala oli 8262 ruutkilomeetrit, 1986. aastal oli rahvaarv 883 591.
Mardi talu
pisi|Mardi talu, Luulupe küla, Saaremaa Mardi talu asub Luulupe külas Saaremaal.
Mardi talu on koht, kus hoitakse au sees meie esivanemate taluarhitektuuri, -kultuuri, töid ja tegemisi. Jõudumööda taastatakse vana rehimaja, säilitades kõike vana. Korrastatakse talumaid talupoja mõistusega. Ambitsioonikalt võib talu kutsuda pärandtaluks. Talus on vana rehimaja, on põlised koduloomad. Kihnu maalambad ja maakanad.
Kapitoolium (parlamendihoone)
pisi|[[Lõuna-Dakota osariigi kapitoolium Pierre'is (valmis aastal 1910)]] Kapitooliumiks nimetatakse Ameerika Ühendriikide 51 osariigist 40 osariigi parlamendihoonet ning lisaks veel põhilist kapitooliumi pealinnas Washingtonis – Ameerika Ühendriikide Kapitooliumi.
Üheteistkümnel osariigimajal ei ole keskse arhitektuurilise kupli ja seda kandvat rotundi tunnuseid, nagu USA kapitooliumite puhul tavaks. Enamik kapitooliume ja osariigimaju on ehitatud 19. sajandil, vähesed 18. ja 20. sajandil. Paljud on 20. sajandi jooksul ümber ehitatud.
Sõna "kapitoolium" (ladina keeles Capitolium) pärineb Vana-Rooma tsivilisatsioonist, mida Ameerika Ühendriigid on suuresti eeskujuks võtnud. See tähendas algupäraselt Rooma linna ühte küngast seitsmest künkast, millel asus kapitooliumi nimetust kandnud kindlus, mis oli Rooma usuline ja poliitiline keskus. Võrdluseks – ladina keeles tähendab sõna caput pead (sellele osutab ka itaaliakeelne capo), ja tähendusülekandes millegi ülaosa või midagi pealmist, ülimat. Inglise keeles tähendab sõna capital lisaks pealinna või vara.
Teet Hanschmidt
Teet Hanschmidt (sündinud 22. veebruaril 1950 Türil ) on Eesti luterlik vaimulik, Türi Püha Martini koguduse õpetaja ning endine Järva praostkonna praost.
Ta lõpetas 1969. aastal Paide Keskkooli ja 1974. aastal kiitusega Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri 6. lennu. Tema kursusekaaslased olid teiste seas Elle Kull, Rita Raave ning Lauri Nebel.
Hiljem töötas ta näitlejana Eesti Draamateatris ja 1977–1983 näitleja ning lavastajana Rakvere teatris.
Aastal 1985 asus ta õppima EELK Usuteaduse Instituuti. Ta ordineeriti 6. juunil 1990 diakonõpetajaks, õpetajaõigused sai ta aastal 1999, mil ta lõpetas Usuteaduse Instituudi. Lõputöö teema oli tal "Piiskopi ametist apostlike isade ajal" (juhendaja Alar Laats).
Ta kinnitati 15. juunil 1990 Türi Püha Martini koguduse õpetajaks. Aastatel 1993–2003 oli ta Järva praostkonna praosti kohusetäitja ning aastatel 2003–2019 Järva praost. Ta andis praostkonna juhtimise üle assessor ja Järva-Jaani koguduse õpetajale Katrin-Helena Melderile.
Google Nexus
250px|paremal Google Nexus on elektrooniliste seadmete seeria, mis töötavad Androidi operatsioonisüsteemiga. Google haldab projekteerimist, arendamist, turundust ja toodete operatsioonisüsteemide uuendamist, aga mõned arendustööd ning kogu tootmine on partnerite haldusalas. 2015. aasta novembri seisuga on seeriast saadaval telefonid Nexus 5X (LG toodetud), Nexus 6 (Motorola Mobility toodetud), Nexus 6P (Huawei), tahvelarvuti Nexus 9 (HTC) ja meediapleier Nexus Player (Asus).
Kõiki Nexuse tooteid peetakse Google'i Androidi operatsioonisüsteemil töötavateks lipulaevadeks. Kõik toimivad "puhta" Androidi süsteemiga, kus on säilitatud võimalikult palju algset Androidi ning pole lisatud tootjapoolseid rakendusi. Samas on müügil ka ühele telefonioperaatorile lukustatud telefone, mis kannavad erinevat kaubamärki. Näiteks müüb AT&T Nexus 6, mida saab kasutada ainult AT&T võrkudes ning kus on teistsugune käivituskuva ja logo telefoni tagaküljel, kuid kõik muu on identne lukustamata tootega. Verizoni Galaxy Nexus sai samuti ühenduda ainult Verizoni võrkudega, ning sealgi oli Verizoni logo seadme tagaküljel. Lisaks sai telefon uuendusi aeglasemalt lukustamata variandist. Nexuse seadmetel on kasutajal ligipääs tervele telefonile, millega saavad nad muuta süsteemifaile ning vajadusel ka operatsioonisüsteemi. Nexus seeria telefonid saavad operatsioonisüsteemi uuendusi kiiremalt teiste tootjate seadmetest.
Yukihiro Notsu
pisi|[[Himeka ja Yukihiro Notsu Tallinna merepäevadel Foto: Ave Maria Mõistlik, 17. juuli 2011 ]] Yukihiro Notsu (jaapani 野津如弘 Notsu Yukihiro; sündinud 1977 Sendais) on jaapani dirigent, kes on tegutsenud ka Soomes ja Rumeenias.
Yukihiro Notsu on lõpetanud Tōkyō Riikliku Kaunite Kunstide Ülikooli. Sibeliuse Akadeemias õppis ta Leif Segerstami ja Jorma Panula käe all.
Yukihiro Notsu on juhatanud ka Soome Raadio orkestrit, Kuopio Sümfooniaorkestrit ja Rumeenias tegutsevat Transilvaania Kammerorkestrit.
Ta on võtnud Neeme Järvilt meistriklasse.
Tamīm ibn Ḩamad Āl Thānī
Tamīm ibn Ḩamad Āl Thānī (araabia keeles تميم بن حمد آل ثاني; sündinud 3. juunil 1980 Dohas) on alates 25. juunist 2013 Katari emiir.
Neemiklinnus
Neemiklinnus on üks neljast peamisest muinaslinnuse tüübist. Seda tüüpi linnused on Eestis ja Baltimaades ühed levinumad muinaslinnused (moodustavad 40% kõigist). Neemiklinnus on mitmekesisem kui teised linnusetüübid. Neemiklinnused liigitatakse väljanägemise järgi nelja alarühma: ühe otsavalliga, kahe otsavalliga, osalise ringvalliga ja ringvalliga neemiklinnused.
Tamīm ibn Ḩamad Āl Thānī
Ta sai emiiriks pärast seda, kui tema isa Ḩamad ibn Khalīfah Āl Thānī troonist loobus.
Neemiklinnus
Ühe otsavalliga neemiklinnused
Esimese rühma linnustel on vallist ja ka vallikraaviga moodustav kaitsesüsteem ühes, maapoolses küljes. See süsteem eraldab linnuseala ülejäänud seljakust. Sellesse rühma kuulub näiteks Ripuka Punamägi, Mädara linnamägi ja Roela linnamägi.
Hillsborough' staadioni katastroof
pisi|Memoriaal katastroofis hukkunutele [[Anfieldil]] pisi|Staadioni külg, kus õnnetus toimus, kaks aastat pärast õnnetust Hillsborough' staadioni katastroof, ka Hillsborough' tragöödia ja Hillsborough' õnnetus oli 15. aprillil 1989 Sheffieldis Hillsborough' staadionil toimunud õnnetus, mille tõttu suri 97 ja sai vigastada 766 inimest.
Liiduvere oja
Liiduvere oja on oja Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas, Lemmjõe parempoolne lisajõgi.
Hillsborough' staadioni katastroof
Õnnetus juhtus FA Cupi poolfinaalis peetud Liverpooli ja Nottingham Foresti mängu esimestel minutitel. Soovides kiirendada sissepääsu juures tungleva rahvamassi edasipääsemist, lasid politseinikud korraga tuhanded jalgpallifännid Liverpooli toetajatele eraldatud seisualale. Selle käigus trambiti palju inimesi jalge alla või litsuti vastu ala piiravaid barjääre.
Neemiklinnus
Kahe otsavalliga neemiklinnused
Selle rühma linnustel on iseloomulikud tunnuseks on vallid seljandiku mõlemas otsas. Kuid leidub ka erandeid, kus ülejäänud külgedes on õige madal vall. Selle rühma kuulub näiteks Tarakvere linnamägi ja Padise linnamägi ning Palivere linnamägi
Liiduvere oja
Oja pikkus on 12,4 km, valgla pindala 25,1 km², langus 44,5 m ja lang 3,59 m/km. Oja saab alguse 93,5 m kõrgusel Sürgavere külas, voolab läbi Munsi, Nuutre, Epra ja Kildu küla ja suubub 49 m kõrgusel Võlli ja Kildu küla piiril paremalt poolt Lemmjõkke 30,3 km kaugusel selle suudmest. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.
Hillsborough' staadioni katastroof
Samal päeval suri 94 inimest, üks inimene suri haiglas mõned päevad hiljem, veel üks 1993. aastal. 2021. aastal teatati, et surnud on Hillsborough' õnnetuse 97. ohver, kes oli õnnetuse tagajärjel saanud püsiva ajukahjustuse.
Neemiklinnus
Osalise ringvalliga neemiklinnused
Selle linnuse eripära on mitte rohkem kui kolmest küljest piiratud vallid. Kõige tüüpilisema näite kohaselt on rajatud neemiku madalamad osad ehk siis poole ümbermõõdu piires. Selle rühma neemiklinnuste hulka kuuluvad Ida-Eestis ja ka Põhja-Tartumaal suhteliselt väikesed linnused. Näiteid osalise ringvalliga neemiklinnustest on Võuküla linnus, Vilina linnamägi ja Erumäe linnamägi.
Hillsborough' staadioni katastroof
Sedavõrd ohvriterohke õnnetuse põhjuseks peetakse politsei tegevust ja tegevusetust rahvahulga juhtimisel, samuti on leitud, et umbes poolte ohvrite elu oleks saanud päästa, kui nad oleks saanud kiiremini meditsiiniabi.
Neemiklinnus
Ringvalliga neemiklinnused
Neemiklinnuse neljanda tüübi muinaslinnus sarnaneb ringvall-linnusega. Tunnustena on neemikupealne täielikult valliga piiratud. Kuigi vallide ehitus ja tugevusastmed on vägagi varieeruvad. Ringvalliga neemiklinnuste hulka kuulub näiteks Kauksi Leerimägi, Koila linnamägi ja Varbola Jaanilinn ja Lohu linnused.
Hillsborough' staadioni katastroof
Kõige noorem hukkunu oli 10-aastane poiss. 79 hukkunu vanus oli vähem kui 30 aastat.
Punajalg-kivipuravik
Punajalg-kivipuravik (Sutorius luridiformis) on puravikuliste sugukonda ja perekonda Sutorius kuuluv seeneliik.
Punajalg-kivipuravik on levinud Põhja-Euroopas ja Põhja-Ameerikas.
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Arvutianimatsioon
pisi|272x272px|3D-animatsioon, mille loomiseks on kasutatud nn skeletti pisi|Arvutianimatsioon [[BP Texase naftatöötlustehases toimunud plahvatusest 2005. aasta 23. märtsil]] Arvutianimatsioon on animatsioonitehnika, mille korral luuakse animatsioon digitaalselt (arvuti abil), ning ka selle abil valminud animatsiooniliik.
Arvutianimatsiooni katustermin arvutigraafika (ingl computer generated imagery, CGI) hõlmab nii staatilisi kui ka liikuvaid pilte, arvutianimatsioon viitab vaid liikuvale pildile. Tänapäeval kasutatakse üldiselt 3D-arvutigraafikat, et luua ruumilist pilti; 2D-graafikat eelistatakse siis, kui tulemus peab olema kindlas stiilis või soovitakse materjali töödelda kiiremini või ka reaalajas.
Arvutianimatsiooni kasutatakse filmikunstis, televisioonis ja arvutimängudes, aga ka meditsiinis ja mujal, kus soovitakse (abstraktset) materjali pildiliselt ja ruumiliselt selgitada.
Kasutamine
Arvutianimatsiooni eelkäijateks võib pidada traditsioonilist nukufilmi ja joonisanimatsiooni, kuid nukud on selles asendatud 3D-mudelitega ja käsitsi joonistatud materjal digitaalsete 2D-illustratsioonidega. Arvutianimatsioonil on nende tehnikatega võrreldes mitu eelist:
Kaadrisagedus
Arvutianimatsioonis kuvatakse liikumise illusiooni tekitamiseks järjest pilte, mis on üksteisega väga sarnased, kuid ajanihkes. Sarnasel moel luuakse liikumise illusiooni ka televisioonis ja filmikunstis. Selleks, et objektid liiguksid sujuvalt, valitakse sobiv kaadrisagedus. Arvutianimatsioonis tuleb pilte kuvada vähemalt 12 kaadrit sekundis, kuid mitte üle 75–120 kaadri sekundis, sest sellisel juhul ei ole sujuvuse paranemine enam märgatav. Kui kaadreid on sekundis alla 12, kaob sujuva liikumise mulje, enamik inimesi tajub pildirida hüpliku või hakituna.
Traditsioonilises joonisanimatsioonis kasutatakse tihti kaadrisagedust 15 kaadrit sekundis, et hoida joonistuste arv parimas tasakaalus animatsiooni kvaliteediga, ning nende stiliseeritud loomu tõttu sellest kaadrisagedusest piisab. Realistlikuma animatsiooni jaoks tuleb valida suurem kaadrisagedus. Levinud kaadrisagedused on 24, 25 ja 30 kaadrit sekundis. Näiteks mängufilmides kasutatakse sageli kaadrisagedust 24 kaadrit sekundis.
Modelleerimine ja renderdamine
pisi|263x263px|Näide [[Motion capture|motion capture'i tehnoloogia abil loodud arvutianimatsioonist]]3D-arvutianimatsiooni tarbeks modelleeritakse figuurid, millesse ehitatakse nende liikuma panemiseks nn skelett (ingl rigging). 2D-animatsioonide tarbeks luuakse kujutisi läbipaistvatel kihtidel, mida saab ükshaaval või grupiti liigutada. Figuuri liikumise kaardistamiseks pannakse paika võtmekaadrid (ingl key-frame). Sellest lähtudes hakkab animaator liigutama loodud figuuri jäsemeid, silmi, suud, riideid jm. Võtmekaadrite vahele jäävad kaadrid ja erinevused luuakse animatsioonitarkvaraga automaatselt. Sellist plaani järgi figuuri liikuma panemise protsessi nimetatakse morfimiseks (ingl inbetweening/tweening).
Viimase sammuna animatsioon renderdatakse ehk viiakse vormi, kus seda saab esitada kahemõõtmelisena (näiteks digitaalse videona). 3D-animatsioonis tuleb renderdada kõik kaadrid, 2D-vektoranimatsioonis vaid võtmekaadrid ja vaheldatud kaadreid vajaduse järgi. Renderdamise tulemusena sünnib lõplik animatsioon. Mõningatel juhtudel saab lihtsamaid, väiksema andmemahuga renderdamata animatsioone üle interneti saata ja lasta need renderdada lõppkasutaja arvutis. Seda kasutatakse näiteks Adobe Flashi tehnoloogias.
Ajalugu
Arvutianimatsiooni vallas hakati 1960. aastatel esimesi katsetusi tegema Ameerika Ühendriikides sideettevõtte AT&T Bell Systemi uurimis- ja arendusosakonnas Bell Telephone Laboratories Inc. (lühidalt Bell Labs). Seal olid selle valla teerajajad teadlane Edward E. Zajac, matemaatikateadlane Frank W. Sinden, programmeerija Kenneth C. Knowlton ja insener A. Michael Noll. Samal ajal hakati arvutianimatsiooni kasutusvõimalusi superarvuti loomise juures uurima asutuses Lawrence Livermore National Laboratories. Animaatorid tegelesid uudse valdkonnaga ka iseseisvalt. Näiteks Charles Csuri ja James Shaffer kasutasid arvutianimatsioonis "Koolibri" ("Hummingbird", 1967) Csuri joonistusi, Moskva ülikoolis loodi arvutit BESM-4 kasutades animatsioon "Kass" ("Кошка", 1968), milles kujutati kõndivat kassi, ning animatsioonis "Metadata" (1971) eksperimenteerisid Alain Clavier ja Peter Foldès kujundite animeerimisega.
Arvutianimatsiooni vallas kujunes üheks verstapostiks Richard T. Heffroni lavastatud ulmepõnevik "Tulevikumaailm" ("Futureworld", 1976), kus kasutati 3D-traatvõrestikke, millega kujutati animeeritud kätt ja nägu. Selle valmistasid Utah' ülikooli teadurid ning hilisemad arvutigraafika korüfeed Edwin Catmull ja Fred Parke. Filmis kujutatud animatsioonid olid võetud nende tudengifilmist "Arvutiga animeeritud käsi" ("A Computer Animated Hand", 1972).
Esimeseks arvutianimeeritud telesarjaks peetakse 1994. aasta septembris linastunud Kanada sarja "ReBoot" (1994–2001), milles kujutati arvutis elavaid tegelasi. Esimene täispikk arvutianimeeritud film oli 1995. aastal linastunud lastefilm "Lelulugu" ("Toy Story").
Arvutigraafika uuenduste üle arutlemiseks ja nende esitlemiseks korraldakse iga-aastast konverentsi SIGGRAPH, mida väisavad tuhanded arvutiteadlased, animaatorid, digitaalkunstnikud jm professionaalid. Arvutimängude ja 3D-graafikakiirendite loojad esitlevad seal ka tarkvara- ja riistvaratehnoloogiaid, mis võimaldavad mängumootorite kiire arengu tõttu kasutada rakendustes filmianimatsiooni kvaliteeti reaalajas (nn machinima).
Animatsioonistuudiod
Mõned suuremad Ameerika Ühendriikides tegutsevad täispikkade animafilmide loojad:
Wulfstan
Hedeby Wulfstan (tegutses 9. sajandi lõpus) oli anglosaksi reisija ja kaupmees. Pole kindel, kas Wulfstan oli pärit Inglismaalt või Hedebyst.
Umbes aastal 880 tegi ta reisi suurele maale nimega Estland/Eastland Elblągi jõe, Visla suudme ja hilisema Ida-Preisimaa (praeguse Kaliningradi oblasti) piirkonnas. Tema reisi kohta kirjutas raamatu arvatavasti Inglismaa kuningas Alfred Suur.
Elina Benenson
Elina Benenson (sündinud 1986 Tallinnas) on Eesti näitleja.
Ta on mänginud Rootsi filmis "Lilja 4-ever" Nataša osa.
Joonas Korpisalo
pisi|Joonas Korpisalo 2016. aastal [[Calder Cupiga]] Joonas Korpisalo (sündinud 28. aprillil 1994 Poris) on Soome jäähokimängija, kes mängib väravavahina NHL-i klubis Los Angeles Kings.
Enne karjääri Põhja-Ameerikas mängis ta Soome klubides Jokerit, Kiekko-Vantaa, Ilves ja LeKi.
2012. aastal valis Columbus Blue Jackets ta NHL-i draft'is Blue Jacketsi poolt 62. valikuna. 2014. aasta märtsis sõlmis ta klubiga kolmeaastase lepingu. Hooajal 2014–15 debüteeris ta American Hockey League'i (AHL) klubis Springfield Falcons. NHL-is debüteeris Korpisalo hooajal 2015–16. Samal hooajal mängis ta AHL-i klubis Lake Erie Monsters, kellega võitis Calder Cup'i.
2020. aasta aprillis pikendas ta Blue Jacketsiga lepingut kahe aasta võrra. 2020. aastal valiti Korpisalo NHL-i tähtede mängule, kuid vigastuse tõttu ta seal ei osalenud.
Ida Politsei Spordiklubi
MTÜ Ida Politsei Spordiklubi on 17. veebruaril 2006 loodud spordiklubi, mis tegeleb spordi populariseerimisega politseiametnike, politsei pensionäride, nende pereliikmete ja kolmandate isikute seas.
Joonas Korpisalo
11. augustil 2020 tegi Korpisalo Stanley karika väljalangemismängude esimese vooru esimeses mängus Tampa Bay Lightningi vastu 85 tõrjet. Lightning suutis viiendal lisaajal löödud väravast võita 3:2. 85 tõrjet tähistas kaasaja NHL-i rekordit.
2023. aasta märtsis kaubeldi Korpisalo koos Vladislav Gavrikoviga Blue Jacketsist Los Angeles Kingsi.
Peeter Paul Lüdig
Peeter Paul Lüdig (11. juuli 1906 Kärdla – 25. aprill 1983 Buffalo) oli eesti pianist, organist ja dirigent.
Lüdig lõpetas 1929. aastal klaveri erialal (Sigrid Antropoff-Hörschelmanni klassis) Tallinna Konservatooriumi, täiendas end Viinis ja peamiselt dirigeerimise alal Berliinis Clemens Kraussi juures. 1933. aastal lõpetas Tartu Ülikooli õigusteaduskonna.
Ta töötas aastatel 1929–1931 Tallinna Konservatooriumis ja aastatel 1931–1944 Estonias kontsertmeistrina, oli peamiselt operettide dirigent, esines kontsertidel Milvi Laidi, Lydia Aadre ja Eedo Karrisoo klaverisaatjana. Ta tegutses ka kontserdibüroo juures, olles Eesti solistide sagedaseks saatjaks välismaal ja saates külalissoliste Eestis. Aastatel 1938–1941 juhatas ta Tallinna Rahvaülikooli Seltsi segakoori.
1949. aastast elas Ameerika Ühendriikides, kus tegutses algul Wellsville'is ja 1953. aastast Buffalos organisti, koorijuhi ja klaveriõpetajana.
Mart Porila
Mart Porila (sündinud 5. veebruaril 1936 Põlva vallas Võrumaal) on eesti ajakirjanik ja agrotehnikateadlane.
Signaaliprotsessor
Signaaliprotsessor (ingl digital signal processor, lühend DSP) on spetsiaalne mikroprotsessor, mis töötleb signaale ja seda enamasti reaalajas (sündmuse tegeliku toimumise ajal). Tänapäeval põhinevad peaaegu kõik heli, pildi ja video salvestamise, ülekandmise ja säilitamise meetodid digitaalsel signaalitöötlusel. Töötlemiseks kulub teatav aeg, kusjuures signaal võib töötlustraktis hilistuda mikrosekundi osadest raadiotehniliste signaalide korral kuni sekunditeni tihendatud heli- ja videosignaalide korral.
Joonas Korpisalo
Korpisalo kuulus Soome jäähokikoondisse 2017. maailmameistrivõistlustel.
Mart Porila
Elulugu
Mart Porila on talupidaja poeg.
Signaaliprotsessor
Analoogsignaali töötlemiseks sisaldab signaaliprotsessor analoog-digitaalmuundurit (ADC) ja digitaal-analoogmuundurit (DAC). Digitaalse signaaliprotsessori eelis analoogsignaali otsese analoogelektroonika vahenditega töötlemise ees on signaalitöötluse algoritmi või selle parameetrite muutmise või teise vastu vahetamise hõlpsus, sest DSP puhul pole riistvaralisi muudatusi selle juures vaja teha.
Joonas Korpisalo
Tema isa Jari Korpisalo oli samuti jäähokimängija.
Mart Porila
Elulugu
Lõpetas 1953 Tartu Raudteetranspordi Tehnikumi, 1959 EPA insener-mehaanikuna, 1963–1967 Leningradi Põllumajanduse Instituudi aspirant, tehnikakandidaat (1967, samas), väitekiri "Экспериментально-теоретическое исследование процесса гранулирования травяной муки". Oli 1953–1955 Tartu masina-traktorijaama jaoskonnamehaanik, 1959–1961 Tihemetsa Põllumajandustehnikumi õpetaja, 1961–1962 Tartu rajooni Lenini-nimelise näidiskatsesovhoosi vanemtehnoloog, 1962–1963 Eesti NSV TA Loomakasvatuse ja Veterinaaria Instituudi (ELVI) mehhaniseerimise osakonna insener-konstruktor, 1967–1968 EPA autode ja traktorite kateedri assistent, 1969–1970 loomakasvatuse mehhaniseerimise kateedri vanemõpetaja, 1970–1973 ELVI sektorijuhataja, 1973–1983 J. Gagarini nimelise seakombinaadi peainsener, 1983–1986 ENSV Agrotööstuskoondise Teaduse ja Propaganda Peavalitsuse juhataja, 1986–1988 Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi (EMMI) eksperimentaalosakonna juhataja, 1988–1992 Riikliku Projekteerimise Instituudi Eesti Maaehitusprojekt peatehnoloog, 1992–2001 ajalehtede Eesti Maa, Maaleht ja ajakirja Maamajandus toimetaja, 2002–2006 põllumehe kalender-teatmiku "Aastavakk" vastutav toimetaja. Õpetanud autode ja traktorite ehitust, põllumajandust ja loomakasvatuse mehhaniseerimist ning elektrifitseerimist.
Signaaliprotsessor
pisi|350px|Tüüpilise signaaliprotsessori üldskeem
Mart Porila
Teadustöö
Uurimisvaldkond: põllumajanduse tehnoloogia, suurfarmide keskkonnamõju. Eesti NSV teeneline insener (1981). Akadeemilise Põllumajanduse Seltsi liige (1989). Üle 30 teadustrükise, arvukalt aimeartikleid.
Signaaliprotsessor
Digitaalse signaaliprotsessori võimalused
DSP teeb võimalikuks signaali töötlemise operatsioonid, mida analoogkujul on raske või võimatu teha, näiteks
Ida Politsei Spordiklubi
Spordiklubi liikmed on edukalt võistelnud Ida Prefektuuri rivistuses nii riigisisestel kui ka rahvusvahelistel võistlustel.
Signaaliprotsessor
Andmetöötlus reaalaajas
Audio- ja videosignaali korral on vaja jooksvalt (reaalajas) töödelda pidevalt muutuvaid andmeid etteantud edastuskiirusel. Sellest tulenevalt on DSP arhitektuuris mitmeid iseärasusi signaalitöötluse kiirendamiseks, eriti seoses selliste toimingutega, nagu digitaalne filtreerimine, Fourier' teisendus, autokorrelatsioon jt. Matemaatiliselt taanduvad need ülesanded reaalarvude mitmekomponendiliste vektorite elementide omavahelisele korrutamisele koos sellele järgneva korrutiste summeerimisega (nt digitaalsel filtreerimisel on filtri väljundsignaal võrdne summaga korrutistest, mille teguriteks on filtri koefitsiendid ja sämplid). Seepärast ongi signaaliprotsessorid optimeeritud just nimetatud operatsioonide kiirele teostamisele, kusjuures võetakse jooksvalt arvesse andmemassiivide elementide aadressid. Selleks rakendatakse mitmesuguseid meetmeid, näiteks
Ida Politsei Spordiklubi
Partnerite ja sponsorite abiga soetab spordiklubi vajalikku spordiinventari, võistlusdresse ning finantseerib sportlaste lähetusi Eestis kui ka väljaspool Eestit.
Arendatavateks spordialadeks on jalgpall, korvpall ja enesekaitse.
Signaaliprotsessor
Andmetöötlus reaalaajas
pisi|DSP [[kiip videosignaali töötlemiseks mängukonsoolis Nintendo]] pisi|DPS [[kiip elektrikitarri efektipedaalis]]
Ajaloost
Esimene spetsiaalne protsessor digitaalsignaalide töötlemiseks FDP (Fast Digital Processor) valmistati ettevõttes Lincoln Laboratory 1970. aastate algul ja see põhines von Neumanni arhitektuuril. Seejärel valmistati kiireks signaalitöötluseks kohasema Harvardi arhitektuuriga signaaliprotsessor LSP/2; selle koosseisu kuulus enam kui sada integraallülitust. Esimesed DSP-d ühel kiibil jõudsid saritootmisse 1980. aastate algul, tüüpilised esindajad Intel 2920, TMS32010 (Texas Instruments) ja µPD7720 (NEC).
Kareličy rajoon
Kareličy rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Hrodna oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 1094 km². 2009. aasta seisuga elas seal 24 130 inimest.
Rajoon moodustati 1940. aastal. Rajoon koosneb järgmistest külanõukogudest: Cyryni, Jaremičy, Krasnaje, Łuki, Malušyčy, Miri, Rajca, Žuchavičy, Tureci ja Varonča külanõukogu.
Halduskeskus on Kareličy alev. Teine tähtsam asula on Miri alev. Vaatamisväärne paik on veel Rajca küla.
Rajooni suurim jõgi on Nemunas, suuruselt järgmine aga Nemunase lisajõgi Uša. Rajoon asub osalt Neemeni madalikul, lääneosa asub aga Navahrudaki kõrgustikul. Kõrgused ulatuvad valdavalt 140–200 meetrit üle merepinna. Kõrgeim koht (261,7 meetrit) asub Malušyčy küla lähistel.
2009. aasta seisuga olid elanikest 94,76% valgevenelased, 2,62% venelased, 1,55% poolakad ja 1,07% oli teistest rahvustest. 89,66% elanike emakeel oli valgevene keel, 8,08% elanike emakeel oli vene keel. Koduse keelena kõneles valgevene keelt 44,52% elanikke, vene keelt aga 16,19%.
Mägilinnus
Mägilinnus on linnus, mis võtab enda alla kogu linnamäe, milleks on enamasti üksik tasasel maal paiknev loodusliku reljeefiga mägi.
Mägilinnused Eestis
Sellist rühma muinaslinnustel on veidi keerulisem jälgida vallide olemasolu. Kuid tasandatud siseõu, mõningal määral järsuks kaevatud nõlvad.
Valliga mägilinnused
II rühma mägilinnused on vallide olemasoluga märksa tugevamini kindlustatud mägilinnused. Selle kõige ehedamad näited on Otepää linnamägi, Kullamaa linnamägi ja Hallimägi.
Halfdan Christensen
Lavadebüüdi tegi ta 1896. aastal Norra ühes vanemas teatris Den Nationale Scene. Aastast 1899 töötas näitlejana Norra Rahvusteatris.
Christensen oli aastail 1911–1923 ja 1930–1933 Norra Rahvusteatri (Nationaltheatret) direktor.
Potsdami ringkond
pisi|Potsdami ringkond Potsdami ringkond (saksa Bezirk Potsdam) oli Saksa DV ringkond (1. järgu haldusüksus). See moodustati 1952. aastal.
Halfdan Christensen
Ta oli kaks korda abielus. Tema esimene abikaasa oli näitleja ja koreograaf Gyda Christensen. 1922. aastast oli ta abielus näitleja ja lavastaja Gerda Ringiga, neil sündisid tütar Bab Christensen ja poeg Pelle Christensen, kellest said samuti näitlejad.
Potsdami ringkond
Potsdami ringkonna pindala oli 12 568 ruutkilomeetri, 1986. aastal oli elanike arv 1 121 640.
Posti tänav (Rakvere)
Posti tänav on tänav Rakvere kesklinnas.
Tänav saab alguse Vanalinna linnaosas Pikalt tänavalt ja suundub ida suunas läbi Südalinna linnaosa Kukeküla linnaosani. Tänava pikkus on 801 meetrit.
Ristuvad tänavad on Carl Robert Jakobsoni, Lai, Laada ja Võidu tänavad. Tänav lõpeb Vene tänava ristmikul.
Posti tänavaga külgnevad Rakvere Eakate kodu (Pikk tn 13), N-kaubamaja (Laada 15, arhitektuuribüroo Muru&Pere) ja Lai tänav 7 asuv Lääne-Virumaa Keskraamatukogu.
Lai tänav 7 hoone ehitati 19. sajandi esimesel poolel kahes järgus (arhitektid Karl Burman ja Ferdinand Gustav Adoff). Laia tänava põhjapoolse kahekorruselise kõrge mansardkorrusega osa projekteeris arhitekt Karl Burman 1913. aastal Rakvere Ühispanga hoonena. 1929. aastal telliti Ferdinand Adoffilt kuni Posti tänavani laiendus, mis jätkas eelnevat maja joont. Hoones asus ka Muuseumi Selts. 1990. aastatel ehitati hoone osaliselt ümber ning alates 1998. aastast paikneb seal Lääne-Virumaa Keskraamatukogu.
Posti tänava ääres asuvad põhiliselt pere- ja korterelamud, aga ka mõned ärihooned.
Ajalugu
Posti tänav kuulub Rakvere vanimate tänavate hulka. Sama nime kandis tänav juba 19. sajandil, sest Laia ja Posti tänava nurgal tegutses Tallinna–Peterburi postimaantee Rakvere hobupostijaam.
1911. aastal kolis algselt aadressil Pikk tänav 64 üüriruumides alustanud Rakvere Eesti Haridusseltsi III järgu algkool uude seltsi ehitatud koolimajja Posti tänaval. Aastatel 1909-1914 oli koolijuhatajaks Julius Seljamaa, kes sai hiljem tuntuks kui väljapaistev poliitik, diplomaat, Eesti Vabariigi välisminister. Haridusseltsi algkool oli ainus eestikeelne kool Rakveres. 1917. aastal andis haridusselts kooli üle linnale. Uueks nimeks sai Rakvere II algkool. 1918. aastal kolis kool aadressil Tartu tänav 4 asunud endise Tütarlaste Eragümnaasiumi ruumidesse.
Leonid Ananitš
Leonid Ananitš (sündinud 23. märtsil 1936 Gomeli oblastis) on endine Eesti NSV parteitöötaja ja riigitegelane.
Posti tänav (Rakvere)
Ajalugu
Posti tänaval asus ka Rakvere Eesti Haridusseltsi pidusaal (endine Muusikaseltsi Ööpiku seltsimaja). Tänapäeval Lääne-Virumaa Keskraamatukogu kinnistul asunud hoones tegutses lauluselts "Linda", hiljem muusikaselts "Ööpik". “Ööpiku” ruume kasutas ka 1908. aastal asutatud Rakvere Eesti Haridusselts. 1913. aastal ehitas Rakvere Eesti Haridusselts krundi põhjaservale Laia tänava äärde uue hoone.
Leonid Ananitš
Ta lõpetas aastal 1954 Novotšerkasski mäetehnikumi ja aastal 1960 Plehhanovi-nimelise Leningradi Mäeinstituudi. Aastal 1975 sai majanduskandidaadi kraadi.
Aleksei Barannikov
Aleksei Petrovitš Barannikov (vene keeles: Алексе́й Петро́вич Бара́нников; 21. märts (vkj 9. märts) 1890 Zolotonoša, Poltava kubermang (tänapäeval Tšerkassõ oblast, Ukraina) – 5. september 1952 Leningrad) oli vene filoloog ja indoloog, NSV Liidus kaasaegsete india keelte õppimise koolkonna asutaja. Filoloogiadoktor, Leningradi ülikooli professor, NSV Liidu Teaduste Akadeemia akadeemik (1939), NSV Liidu Teaduste Akadeemia Orientalistika Instituudi direktor (1938–1940).
Posti tänav (Rakvere)
Ajalugu
Laia ja Posti tänava nurgal asunud hoones tegutses enne Teist maailmasõda Viru Majandusühisus. Pärast Teist maailmasõda kinnistu alal tekkinud uus väljak sai vene nõukogude kirjaniku Aleksandr Fadejevi romaani “Noor Kaardivägi” peategelase Oleg Koševoi nime.
Hornádi nõgu
Nõgu on Spiši ajaloolise piirkonna keskuseks, seal asuvad Spišská Nová Ves, Levoča, Spišské Podhradie ja Spišské Vlachy. Suurim jõgi on Hornád. Nõgu on Slovakkia olulisim travertiini esinemispaik, selle kaitseks on moodustatud kuus kaitseala. Nõo edelaosa jääb osalt Slovaki Paradiisi rahvusparki.
Aleksei Barannikov
Organiseeris esimesena NSV Liidus selliste uusindia keelte õppimist, nagu urdu, hindi, marathi, bengali ja pandžabi. Avaldas hindustani (1934) ja marathi keele õpiku (1934–1935).
Leonid Ananitš
Ta töötas aastal 1954 hüdrogeoloogina Primorje krais. Aastatel 1959–1960 oli ta Plehhanovi nimelise Leningradi Mäeinstituudi komsomolikomitee sekretär. Aastatel 1960–1966 oli ta komsomolitööl Leningradis ja Moskvas.
Hornádi nõgu
Nõos eristatakse nelja alampiirkonda. Podhradie nõgu paikneb Spišské Podhradie ümbruses ja seal esineb rikkalikult travertiini, madalaim koht (440 m) asub nõo lõunaosas. Piirkond Levoča ümbruskonnas kannab nime Medvedie chrbty. Vikartovce alang on kitsas Hornádi oru lõik, mis eraldab Kozie chrbty ja Madal-Tatra mäestikke, idas ka Spiši-Gemeri karsti. Selle madalaim koht asub Hornádi jõe ääres (520 m).
Leonid Ananitš
Aastatel 1966–1971 oli ta ELKNÜ Keskkomitee II sekretär, 1971–1972 EKP Tallinna Linna Kalinini Rajoonikomitee II sekretär, 1972–1979 EKP Kohtla-Järve Linnakomitee I sekretär. Aastatel 1979–1984 oli ta EKP Keskkomitee ehituse ja linnamajanduse osakonna juhataja, aastatel 1984–1987 Eesti NSV ehitusmaterjalide tööstuse minister.
Aleksei Barannikov
Kirjutas rohkelt töid India keskaegsete ja kaasaegsete keelte, vanaindia kirjanduse, aga ka mustlaste keele, eluolu, folkloori ja ajaloo kohta.
Lime Acres
Lime Acres on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis ZF Mgcawu ringkonnas Kgatelopele vallas.
Pikse litaania
pisi|[[Piksepapp Vihtla Jürgeni järgi üles kirjutatud pikse palve Johann Gutslaffi 1644. aasta raamatus]] "Pikse litaania" on Veljo Tormise 1974. aasta teos meeskoorile ja suurele trummile.
Lime Acres
Lime Acres on asutatud 1964. aastal.
Pikse litaania
Teose teksti kohandas Ain Kaalep 1644. aastal Erastvere piksepapilt Vihtla Jürgenilt kirja pandud Pikse palvest. Algteksti näol on tegemist äiksejumal Piksele härjaohverdusel loetud šamanistliku loitsuga, et päästa põuast kõrbenud vilja.
Hornádi nõgu
Nõo keskne osa kannab nime Hornádske podolie, mis jaguneb omakorda kolmeks väiksemaks nõoks. Spišská Nová Vesi ümbruskonnas paikneb Nová Vesi nõgu, madalaim koht (420 m) asub Hornádi ääres. Spišské Vlachy ümbruskonnas asub Vlachy nõgu. Kolmas on Kluknava nõgu, mis on ka Hornádi nõo madalaim piirkond.
Pikse litaania
Teose autorikäsikirja hoitakse Eesti Teatri- ja Muusikamuuseumis.
Aleksei Barannikov
Professor Barannikovil ei õnnestunud kunagi Indiat külastada.
Toivo Järvis
Toivo Järvis (sündinud 28. detsembril 1944 Viljandis) on eesti loomaarstiteadlane, veterinaarparasitoloog.
Lime Acres
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Limes Acres'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 59,44%, värvilisi 21,80%, valgeid 18,22%, India ja Aasia päritolu inimesi 0,32% ja teisi 0,23%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 40,87%, afrikaani keelt 40,25%, inglise keelt 6,13%, suulu keelt 3,98%, koosa keelt 3,25%, sotho keelt 1,94%, ndebele keelt 1,39% ja viipekeelt 1,26%.
Hornádi nõgu
Asend
Hornádi nõgu piirneb järgmiste geograafiliste piirkondadega:
Toivo Järvis
Haridus
Ta lõpetas 1962 Viljandi 2. Keskkooli, 1969 Eesti Põllumajanduse Akadeemia veterinaararstina, 1980 EPA mittestatsionaarse aspirantuuri. Veterinaariateaduste kandidaat helmintoloogia alal 1981 (Üleliiduline K. I. Skrjabini nimeline Helmintoloogia Instituut, Moskva), väitekiri „Metskitsede helmindid ja helmintooside tõrjeabinõud Eesti NSV-s“ (vene k). Veterinaarmeditsiinidoktor parasitoloogia alal 1993 (Eesti Põllumajandusülikool, Tartu), väitekiri „Uluksõraliste helmindid Eestis ja helmintooside tõrje“.
Töökäik
Töötanud EPA-s, EPMÜ-s ja Eesti Maaülikoolis 45 aastat: 1969–1972 parasitoloogia ja loomatervishoiu kateedri vanemlaborant, 1972–1982 tsiviilkaitse kursuse assistent, 1982–1988 sise- ja nakkushaiguste kateedri assistent, 1988–1990 vanemõpetaja, 1990–1991 dotsent (dotsendi kutse 1991), 1991–1994 nakkushaiguste kateedri dotsent, 1994–2002 parasitoloogia õppetooli juhataja, professor, 2002–2014 nakkushaiguste õppetooli jt struktuuriüksuste professor, al 2014 emeriitprofessor.
Õpetanud peamiselt parasitoloogiat ja invasioonihaigusi, aga ka viroloogiat, väike- ja karusloomade haigusi, teadustöö aluseid, kliinilist diagnostikat, epizootoloogiat, karja tervist ja veterinaarprofülaktikat ning tsiviilkaitset. Kirjutanud parasitoloogiaraamatuid ja -artikleid. Korrastanud ja välja töötanud eestikeelsed parasitoloogia terminid. Erialaselt täiendanud Taani Kuninglikus Veterinaaria- ja Põllumajanduse Ülikoolis (Kopenhaagen, 1990, 1991, 2002), Rootsi Põllumajandusteaduste Ülikoolis (Uppsala, 1993), Poola TA akad. W.Stefanski nim Parasitoloogia Instituudis (Varssavi, 2003) jm.
Teadustöö
Uurimisala: uluk- ja koduloomade parasiidid ning invasioonihaigused, eriti helmintoosid. Selgitanud jahiulukite (metskits, põder, hirv, metssiga) helmintofaunat ja helmintoose ning soovitanud meetmeid haigustõrjeks. Uurimistöö tulemusi tutvustanud paljudel rahvusvahelistel teaduskonverentsidel (Orvieto, 1993; Jyväskylä, 1995; Mexico, 1996; Kopenhaagen, 1999; Reykjavik, 1999; Lyon, 1999; Fontainebleau, 2000; Poznan, 2000; Peterburi, 2000; Stresa, 2001; Moskva, 2001; Bergen, 2003, Valencia 2004 jm).
Teaduskorralduslik tegevus: Eesti Parasitoloogide Ühingu aseesimees 1991–1994; EPMÜ loomaarstiteaduskonna teadusprodekaan 1995–1996; EPMÜ loomaarstiteaduse doktorinõukogu sekretär 1997–2005; Balti Parasitoloogide Ühingu aseesimees 1998–2003 jm.
Teosed
Trükiseid kokku 332 (286 artiklit, sh 95 rahvusvahelise levikuga teadusajakirjades ja –kogumikes; 20 parasitoloogiaalast raamatut ja raamatuosa, koostanud ja toimetanud 14 väljaannet, käsikirju 12). Hulgaliselt märksõnade artikleid entsüklopeediates (EE, EPE, EME, TEA).
Meister Theodoric
Meister Theodoric, ka meister Theoderich ja Theoderich Prahast (ladina vorm Magister Theodoricus de Praga; tšehhi Mistr Theodorik, ka Dětřich, Jetřich, Dittrich; mainitud 1359–1368) oli maalikunstnik Prahas keiser Karl IV õukonnas, nn pehme stiili üks tunnusesindajaid Ida-Euroopas.
Eluloolist
Theodoric oli 1348. aastal asutatud Praha maalijate gildi esimene vanem ja Karl IV õuekunstnik aastail 1359–1367.
Teosed
Oma esimesed teosed maalis meister tõenäoliselt Praha kuningapalee jaoks. Tuntuim Theodorici loodud pilditsükleist on Karlstejni linnuse Püha Risti kabeli kujundus, kus on kokku 129 maali pühakutest üleelusuuruste poolfiguuridena kuldtaustal. See on üks paremini säilinud terviklikke pilditsükleid gooti maalikunstis. Theodoricile või tema ringkonnale on omistatud ka Praha peapiiskopi Johann Očko von Wlašimi votiivpaneel, millel on kujutatud Jumalaema ees põlvitamas kuningas Karl IV ja tema poeg Vaclav IV.
Pomesaania piiskop
Pomesaania piiskoppide loend loetleb Pomesaania piiskopkonna kõrgeimaid vaimulikke 13.–16. sajandil.
Protestantlikud piiskopid
1587 Pomesaania piiskopkond likvideeriti, selle katoliiklikuks jäänud osad liideti Kulmi piiskopkonnaga.
Liste der Bischöfe von Pomesanien
Anfissa
Anfissa (vene keeles Анфиса) on slaavipärane naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1074. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Anfissa 53 naisel.
Kujul Anfisa oli 2019. aasta seisuga Eestis esinemissageduselt 1045. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Anfisa 56 naisel. 2021. aasta seisuga oli 60 naisel eesnimi Anfisa.
Tiiu Märss
Tiiu Märss (1970. aastani Tiiu Noppel; sündinud 5. oktoobril 1943 Elvas) on eesti geoloog (paleoihtüoloog). pisi|Tiiu Märss
Aurustuv gaasigloobul
pisi|250px|"[[Loomise sambad" Kotka udukogus sisaldavad aurustuvaid gaasigloobuleid, mis viivad uute tähtede sünnini]]
Tiiu Märss
Hariduskäik
Tiiu Märss on õppinud aastatel 1951−1953 Uderna Mittetäielikus Keskkoolis. Märssi on mõjutanud Uderna Mittetäieliku Keskkooli kõrge vaimsus ja kodukohas Hellenurmes jutustused selle mõisa kunagise omaniku Alexander Theodor von Middendorffi ekspeditsioonidest ja loodusuuringutest.
Aurustuv gaasigloobul
Aurustuv gaasigloobul (inglise keeles evaporating gaseous globule; lühend EGG) on gaasilise vesiniku piirkond kosmoses suurusega umbes 100 astronoomilist ühikut, mis varjutab selle taga asuvat gaasi äsja sündinud tähtede ultraviolettkiirguse eest.
Tiiu Märss
Hariduskäik
Tema isa oli sepp. 1953−1963 Tallinna 16. Keskkoolis; 1965−1970 Tartu Riiklikus Ülikoolis, kus õppis geoloogiat (geoloogiapraktikumid läbis Eestis, Krimmis ja Ida-Pamiiris) ja omandas geoloogiainseneri kvalifikatsiooni geoloogilise kaardistamise ja maavarade otsingute erialal. Aastatel 1973−1976 oli ta aspirantuuris ENSV TA Geoloogia Instituudi juures; kandidaaditöö „Eesti ja Lääne-Läti Siluri selgroogsed“ kaitses 1983. aastal (kinnitati 1984), mille järel anti talle geoloogia-mineraloogiateaduste kandidaadi kraad.
Aurustuv gaasigloobul
Gaasigloobul toimib kaitsva kilbina, tänu millele selle varju jäävas tihedas gaasis võivad tekkida tähed. Esmakordselt tuvastati aurustuvad gaasigloobulid fotodel, mis tehti 1995. aastal Hubble'i kosmoseteleskoobiga.
Aurustuvad gaasigloobulid on uute prototähtede kõige tõenäolisemad eelkäijad. EGG-de sees on gaasi ja tolmu tihedus suurem kui ümbritsevas tolmupilves. Gravitatsioon tõmbab pilve veelgi tihedamalt kokku, kuna EGG jätkab materjali kogumist oma ümbrusest. Koos pilve tihenemisega tõuseb ka temperatuur gloobuli väliskihtide raskuse all ja EGG sees sünnib prototäht. Kui nii juhtubki, ei pruugi prototäht olla piisavalt suur, et tingimata täheks areneda. Sel juhul muutub prototäht pruuniks kääbuseks.
Tiiu Märss
Töökäik
Märss on juhendanud siluri kalade alaseid litsentsiaadi- (Henning Blom, Uppsala Ülikool, Rootsi) ja doktoritöid (H. Blom ja O. Bremer Uppsala Ülikoolist; L. Hauser Portsmouthi Ülikoolist Inglismaalt).
Üleliidulise Paleontoloogia Seltsi liige (1975−1990), Rahvusvahelise Geoloogiateaduste Liidu Stratigraafia Komisjoni Siluri Stratigraafia Alamkomisjoni kirjavahetajaliige (alates 1990), Rahvusvahelise Geoloogiateaduste Liidu (IUGS) geoteaduste programmi teadusnõukogu liige (2004−2007), Balti Stratigraafia Assotsiatsiooni liige (2008−2010).
Teadustöö
Tiiu Märss on uurinud põhjalikult Siluri ja Alam-Devoni varajasi selgroogseid, lõuatuid kalalaadseid ning lõugsuuseid kalu. Tema tihedamad kokkupuuted fossiilsete selgroogsetega said alguse ja edenesid Tartu Ülikoolis kursusetöid (1967−1969) ja diplomitööd (1970) tehes. Kandidaaditöös (1983) ja hiljem jätkas ta varajaste selgroogsete uuringuid.
Märsi uurimistööd on rikastanud teadmisi varajaste selgroogsete morfoloogiast, taksonoomilisest koosseisust, fülogeneesist ning ajalis-ruumilisest levikust ja on oluliselt täiendanud pilti Siluri merelise elustiku mitmekesisusest Maal. Ajale iseloomulikult kaasas ta eri aspektide uurimiseks ka teiste faunarühmade eksperte ja litolooge. Temalt on ilmunud üle 190 teadustrükise, neist kolm monograafiat ja neli monograafilist artiklit.
Materjali kogumine
Siluri kalade eksperdina ja fossiilide kogumise eesmärgil on Märss osalenud geoloogilistel ekspeditsioonidel Baltimaades, Lääne-Ukrainas, Kesk-Uuralis, Briti saartel (Inglismaa, Wales ja Šotimaa), Kanada Loodealadel (Mackenzie mäestikus) ning Arktika saarestikus (Baillie-Hamiltoni ja Cornwallise saartel). Kalamaterjal Severnaja ja Novaja Zemlja saarestikest pärineb Eesti, Leedu ja Venemaa kolleegidelt.
Siluri ja Alam-Devoni kivimeid ja selgroogsete materjali on ta kaasa toonud ka oma lühematelt, peamiselt rahvusvaheliste nõupidamistega seotud välisõitudelt Gotlandi saarele ja Skåne alale Rootsis, Püharistimägedesse Poolas, Ringerike alale Norras, Böömimaale Tšehhimaal, Tüüringisse Saksamaal, Austria Alpidesse, Ida-Kanadasse, mitmesse USA osariiki, Parana jõgikonda Brasiilias, Edela-Hispaaniasse ja Portugali, ning Komimaale Venemaal.
Ta on osa võtnud Kesk-Devoni kalade väljakaevamistest Essi ja Karksi liivakivipaljandites Eestis ja Ülem-Devoni Lode savikarjääris Lätis.
Ta on, osaliselt koos kolleegidega, paleoihtüoloogilisteks uuringuteks kogunud ja töödelnud ligikaudu 3800 proovi.