cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Testamenditäitja
Testamenditäitja vastutus
Testamenditäitja vastutab oma kohustuste rikkumisega pärijale või annakusaajale süüliselt tekitatud kahju eest. Kui testaator on määranud mitu testamenditäitjat, kuid ei ole ülesandeid nende vahel jaganud, täidavad testamenditäitjad oma ülesandeid ühiselt ja vastutavad solidaarselt isegi siis, kui nad on oma ülesanded omavahel jaganud. Kui testamenditäitja on oma kohustusi oluliselt rikkunud, võib kohus ta pärija, annakusaaja või muu pärandist huvitatud isiku nõudel testamenditäitja ülesandest vabastada.
Andrei Mihnevitš
pisi|Mihnevitš [[2011. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused|2011. aasta maailmameistrivõistlustel Taegus]] Andrei Mihnevitš (sündinud 12. juuli 1976) on Valgevene kergejõustiklane, kuulitõukaja.
Bajāriņciems
Bajāriņciems (ka Bajāriņu ciems) on küla (mazciems) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas Rucava vallas.
Küla asub valla keskosas. Seal tegutseb marjakasvatusettevõte SIA Baltic Berries. Bajāriņciemsis on Läti Keskkonna, Geoloogia ja Meteoroloogiakeskuse allasutus. Aastani 2021 kuulus küla Rucava piirkonda.
Bajāriņciemsis kasvav tamm ümbermõõduga 4,75 meetrit, Dzintarnieki pärn kõrgusega 14 ja ümbermõõduga 6,97 meetrit ning Žvaģi pärn kõrgusega 11 ja ümbermõõduga 4,94 meetrit on looduskaitse all. pisi|Kalna Urbāni muinaskalmed
Tulistamine Sandy Hooki algkoolis
pisi|Politseinikud kooli juures pärast tulistamist pisi|Ohvrite mälestamine Newtownis 12 päeva pärast tulistamist 14. detsembril 2012 leidis Connecticuti osariigis Newtownis Sandy Hooki algkoolis aset koolitulistamine, milles 20-aastane Adam Lanza tappis 20 last ja 6 täiskasvanut (sealhulgas kooli psühholoogi ja kooli direktori Dawn Hochsprungi). Enne kooli juurde sõitmist oli ta kodus tapnud oma õpetajast ema Nancy Lanza. Politseinike sündmuskohale jõudes tegi Lanza enesetapu, tulistades ennast pähe.
2013. aasta novembris avaldatud raportis leiti, et Lanza tegutses üksinda ja planeeritult, kuid mis olid tema tegude põhjused, jäi selgusetuks.
Tuuli Vahtra
Tuuli Vahtra (sündinud 4. märtsil 1989 Kõo külanõukogus) on eesti maletaja.
Ta lõpetas aastal 2007 Viljandi C. R. Jakobsoni nimelise Gümnaasiumi ja aastal 2010 Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonna ärinduse erialal.
Ta on naiste Eesti meistrivõistlustel males võitnud korra kuldmedali (2010) ja kaks korda hõbemedali (2011, 2012).
Tallinn JazzOn
thumb|Tallinn JazzOn festivali logo
Tallinn JazzOn oli 2012. ja 2013. aastal Tallinna vanalinnas toimunud muusikafestival. Tallinn JazzOn oli mittetulunduslik üritus, mille eesmärgiks oli levitada džässmuusikat, populariseerida kultuuri, edendada muusikute rahvusvahelist koostööd ning pakkuda tasuta kõrgtasemel etendusi muusikasõpradele nii Tallinnast kui ka teistest linnadest.
Willowmore
Willowmore on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Sarah Baartmani ringkonnas Dr Beyers Naudé vallas.
Asula on rajatud 1862. aastal.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Willowmore elanikest värvilisi 86,30%, mustanahalisi aafriklasi 9,95%, valgeid 2,96%, India või Aasia päritolu inimesi 0,17% ja teisi 0,63%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 94,53%, koosa keelt 3,22%, inglise keelt 1,19% ja tsvana keelt 0,47%.
Vana Tallinn (raamatusari)
"Vana Tallinn" on Eestis ilmuv ajalookultuuri aastaraamat, mis ilmus aastatel 1936–1939 ning uuesti 1991. aastast.
Suhhovei
Suhhovei on mõõdukas (kiirusega 6–6 m/s) või tugev (kiirusega üle 10 m/s) tuul, millele on iseloomulikud kõrge õhutemperatuur (üle +25°C, keskpäeval mõnikord üle +40°C) ja madal õhuniiskus (alla 30%, keskpäeval 10—15% või madalam).
Õhutemperatuuri tõuse ja õhuniiskuse languse põhjuseks on enamasti troopiliste õhumasside soojendamine antitsüklonide alal tugevasti soojendatud maapinnalt. Troopilised õhumassid tekkivad Aafrika, Väike- ja Kesk-Aasia kõrbete kohal, nendega levivad suhhoveid Venemaa ja Kasahstani metsasteppideni ja veelgi sagedamini poolkõrbedesse ja rohtladesse.
Kõige sagedamini esineb see tuul kõrbetes ja poolkõrbetes ning stepivöötmes põua ajal.
SRÜ territooriumil suhhoveid on iseloomulikud Kaspia madalikule ja Kasahstanile, Ukraina lõunaosale, mõnikord esinevad nad metsastepivöötmes ja isegi metsavööntmele.
Venemaal esinevad suhhoveid regulaarselt Altai, Taga-Baikali ja Stavropoli krais, Astrahani, Saratovi, Samara, Orenburgi, Kurgani ja Omski oblastis ning Burjaatias, Dagestanis ja Kalmõkkias, mõnikord Volgogradi oblasti lõunaosas. Venemaa kesk- ja loodeosas esinevad nad harva.
Vana Tallinn (raamatusari)
Aastaraamat "Vana Tallinn" hakkas jälle ilmuma alates 1991. aastast, väljaandmise taastajaks ja peatoimetajaks oli Rimo Pullat, kes selle eest sai ühena esimestest ka Tallinna aukodaniku tiitli. 2015. aastast on aastaraamatu peatoimetaja Juhan Kreem, toimetuse liikmed aga Tiina Kala, Lea Kõiv ja Tõnis Liibek.
Raamatusarjas ilmunud raamatutes kajastatakse Tallinna ajalugu, mälestisi, arhitektuuriajalugu, kultuuriajalugu, vanalinna, aga ka linnaajalugu laiemalt. Lisaks on ilmunud ülevaateid ajaloo ja arhiivindusega seotud sündmustest. Avaldatud artiklite ja uurimuste resümeed avaldatakse sõltuvalt artikli originaalkeelest kas eesti, saksa või inglise keeles.
Suhhovei
Suhhoveide vastu kaitsmiseks isutatakse metsakaitseribasid, niisutatakse mulda ja korraldatakse maaparandust.
Vana Tallinn (raamatusari)
Vana Tallinn I
Vana Tallinn I, 1936, kordustrükk Olion, 1991, 120 lk
Vana Tallinn II
Vana Tallinn II, 1937, kordustrükk Olion, 1992, 176 lk
Vana Tallinn III
Vana Tallinn III, 1938
Vana Tallinn IV
Tallinn IV, 1939
Vana Tallinn I (V)
Vana Tallinn I (V), Tallinn Estopol, 1991
Vana Tallinn II (VI)
Sisukord: Hansapäevad Tallinnas 1992 – Püha Barbara kabel ja kalmistu – Tallinna dominiiklaste kalender reformatsioonieelse ajakasutuse peeglina – Naissaare ajaloost kuni 1940. aastani – Elamuinterjöörist ja selle sisustusest Tallinnas 17.–18. sajandil. – Raamat ja lugeja Tallinnas 18. sajandil. – Kopli linnajaost 1930-ndatel aastatel. – Väärtmetallasjade ja märkide tehas "Roman Tavast" – A/S "Eesti Kunstsarve Tehased O. Kerson & Ko" – Mistsellid – Vanu pilte Tallinnast – Retsensioonid ja annotatsioonid.
Vana Tallinn II (VI), Tallinn Estopol, 1992, koostanud Heino Gustavson ja Raimo Pullat
Vana Tallinn III (VII)
Sisukord: Tallinna mündimeistritest 16. sajandil – mördianalüüsi tähtsusest – Tallinna raesaali piltvaipadest – Tallinna ja Helsingi rahvastikust – Malemängust vanas Tallinnas – Tallinna Kaasani kirikust – nn "Patarei" vangimajast – Tarbekunsti ateljeest – Koplist jm – Väliseestlasest maalikunstniku Erik Schmidti mälestused Naissaarest.
Vana Tallinn III (VII), Tallinn: Estopol, 1993
Vana Tallinn IV (VIII)
Sisukord: Raimo Kangropool. Uued seisukohtad Tallinna hilisgooti etikukividest – Valdeko Vende. Gertrudi kiriku minevikust. – K. Robert. Tallinna esitrükkal Christoph Reusner vanem – Sulev Mäeväli. Issanda Muutmise peakiriku ümberehitused ja remondid 18.–20. sajandini. – M. Pihlamägi ja Heino Gustavson. Tallinna tööstuse ajalugu. – Karin Hallas. Jacques Rosenbaumi maneristlikku historitsism Tallinnas. L. Lõhmus ja Hannes Walter. Nõmme omavalitsus 1917–1940. – Mistsellid Valdeko Vendede, L. Gens, mälestused ja ülevaated (V. Miller, J. Põldmäe) ning vanad ürikud ja pildid (Tiina Kala, T. Leimus ja Heino Gustavson).
Vana Tallinn IV (VIII), Tallinn 1994
Vana Tallinn V (IX)
Vana Tallinn V (IX), Tallinn Estopol, 1995, 223 lk
Vana Tallinn VI (X)
Vana Tallinn VI (X), Tallinn 1996
Vana Tallinn VII (IX)
Sisukord: Ivar Leimus. Tallinna mündimeistrid 17. sajandil. – Liivi Aarma. Helsingist pärit pastorid Forsiused ja Forseliused Tallinnas 16. sajandi lõpus ja 17. sajandil. – Marko Lehti. Tallinn võõra tsivilisatsiooni koldena. Tallinn soomlaste silmade läbi 19. sajandi teisel poolel. – Kari Alenius. Tallinna ajalehed Soomest 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi algusaastail. – Kaalu Kirme. Tallinna kullasseppade teosed välismaal. – Karin Hallas. Arhitektuurimälestiste kaitse ajaloost: 1920.–1930. aastad. – Valdeko Vende. Tallinna hotellid 18. sajandist kuni aastani 1940. – Tiina Kala. Tallinna rae kiri paavst Innocentius VI-le. – Raimo Pullat. Hobuseraua- ja sõjariistameistri Johann Georg Engelhardti varaloend. – Ülevaateid, retsensioone, annotatsioone. – Vähetuntud pilte. – Mälestusi. Aleksander Veiderma mälestusi Tallinnast. – Kroonika.
Vana Tallinn VII (IX), Tallinn 1997, 226 lk
Vana Tallinn VIII (XII)
Sisukord: Tiina Kala. Erik Adraraha privileegidekinnitus Tallinna linnale 15. mail 1248. – Ivar Leimus. Tallinna vappidest ja pitsereist. – Rein Zobel. Tallinna Toompea naturaalsest topograafiast. – Jaan Tamm. Tallinna Püha Miikaeli kloostri ehitusloolisest kujunemisest. Inna Põltsam. Söömine ja joomine hiliskeskaegses Tallinnas. – Ivar Leimus. Lisandeid Tallinna vanemale mündiajaloole. – Juhan Maiste. Aadlipalee Toompeal. – Urmas Dresen. Sadama tänava kujunemine 19. sajandi algusest alates. – Ene Mäsak. Tallinna asustuse kasv aastail 1860–1940. – Tiina Kala. Tallinna rae korraldus ca 1414. – Raimo Pullat. 18. sajandi tallinlaste varaloendites sisalduvaid raamatuid. – Vähetuntud pilte. Heino Gustavson. Tundmatu autori akvarell 18. sajandi teisest poolest. Tallinna panoraam. – Ülevaateid, retsensioone, annotatsioone. – Arvamusi. Elem Treier. Tagasimõtlemisi Tallinna nime tekkelukku. – Sündmusi.
Vana Tallinn VIII (XII), Tallinn Estopol, 1998, 252 lk
Vana Tallinn IX (XIII)
Sisukord: Inna Põltsam. Söömine ja joomine keskaegses Tallinnas. – Tiiu Reimo. Trükitud "Lindworsse kirjadega". – Kari Alenius. Tallinn Soome kooliõpikute valguses. – Edward Wlodarczyk. 19. sajandi linn kui ajaloolaste huviobjekt. Uurimissuunad. – Vähetuntud pilte. Heino Gustavson. L.H. Peterseni lito 1870. aastaist. – Retsensioone. Annotatsioone. – Kroonika. Ajaloolane Heino Gustavson 75-aastane (Raimo Pullat) – Uusi ehitusloolisi andmeid Tallinna vanalinnast (Jaan Tamm) – Tallinnas Lübecki õiguse esmamainimise 750. aastapäevale pühendatud rahvusvaheline sümpoosion.
Vana Tallinn IX (XIII), Tallinn Estopol 1999, 202 lk
Vana Tallinn XI (XV)
Vana Tallinn XI (XV), Tallinn Estopol 2001
Vana Tallinn XII (XVI)
Vana Tallinn XII (XVI), Tallinn 2002
Vana Tallinn XIII (XVII)
Vana Tallinn XIII (XVII), Tallinn 2003
Vana Tallinn XIV (XVIII)
Vana Tallinn XIV (XVIII), Tallinn
Vana Tallinn XV (XIX)
Vana Tallinn XV (XIX), Tallinn Estopol 2004
Vana Tallinn XVIII (XXII)
Vana Tallinn XVIII (XXII), Tallinn 2007
Vana Tallinn XIX (XXIII)
Vana Tallinn XIX (XXIII), Tallinn Estopol, 2008
Sisukord: Raimo Kangro, Lauri Suurmaa. Varandusinventarid kui luksuse ajaloo uurimise allikad varauusaegse Eesti linnades 18. sajandil. – Kaalu Kirme. Kasutades uusi allikaid – Olga Fejtová. Die Invenare des bürgerlichen Besitzes als Quelle der Geschichte zur Erforschung der bürgetlichen Buchkultur on der Frühen Neuzeit – Ragnar Nurk. Muinsuskaitsest Eesti Vabariigis 1920.–1930. aastatel Tallinna keskaegsete linnakindlustuste näitel. – Reelike Tükk. Ajalehe Revalische Zeitung muusikakriitikast aastatel 1930–1940. – Tiina Kala. Kuningliku Tallinna linna kogu kantselei registratuur. – Raimo Pullat. Tallinna raehärra Bernhard Johann Meyeri pärandiloend. – Vähetuntud pilte: Heino Gustavson. Gustav Adolfi Gümnaasium – Lorenz Heinrich Peterseni litograafia 1870. aastatest – Rein Loodus. Pildikesi Tallinnast ja Eestimaast omaaegses Gartenlaubes – Tõnis Liibek. Vähetuntud fotosid 1860.–1870. aastate Tallinnast: sadamavaated.
Vana Tallinn XX (XXIV)
Vana Tallinn XX (XXIV), Tallinn Estopol, 2009
Vana Tallinn XXI (XXV)
Vana Tallinn XXI (XXV), Tallinn Estopol 2010
Ukraina päästeameti kopteriõnnetus Brovarõs
Ukraina päästeameti kopteriõnnetus Brovarõs on 2023. aasta 18. jaanuaril Ukrainas Brovarõs toimunud kopteriõnnetus.
Vana Tallinn (raamatusari)
Vana Tallinn XXI (XXV)
Sisukord: David Vseviov Raimo Pullat. Laudatio annorum LXXV completorum – Bernd Roeck Passagen. Das europäische Stadtbild zwichen Alteuropa und Moderne – Gerhard Jaritz. Bildgeschichte(n) – Juhan Maiste. Tartu siluett filosoofilise aastasaja algul – Andrej Klonder. Das Bildnis der Kleinstadte von Polen-Litauen im 16.–17. Jahrhundert. – Alfred Stefan. Weiss Darstellung der Stadt Salzburg aus der Zeit um und nach 1800 und ihre Bedeutung für die Historiographie – Malgorzata Omilanowska. Views of Warsaw by Bernardo Belotto called Canaletto and their Role in the Reconstruction of Warsaw Monuments. – Edmund Kizik. Danziger Veduten und Strassenszenen aus dem 18. Jahrhundert. – Anne Untera Tallinna vaated ja kunstikaupmees Dominico Avanzo. – Epp Kangilaski. Väljaspool linnamüüri – Tallinna olustik 19. sajandi esimese poole äärelinnavaadetel – Mai Levin. Tallinna vaated vene kunstnike loomingus – Gerhard Ammerer, Katharina Karin Mühlbacher. Die Salzburger Rezidentz als Zentrum von Stadt und Öffentlichkeit unter Erzbischof Wolf Diedrich von Raitenau (1587–1611/12) – Krista Kodres. Väike aga vapper Numantia linn: Tallinna representatsioonid 16.–18. sajandil. – Oiva Turpeinen. Helsingin muuttuvat kasvot 1640–1944. – Valdis Mazulis. Stadtbilder des 17.–19. Jahrhundrets aus der Akademischen Bibliotek Lettland. – Olga Fejtová. Das Bild der Prager Städte in der geographischen Literatur des 16.–17 Jahrhundrets. – Marge Rennit. Tartu kirjeldused 18. sajandi reisikirjanduses. – Jens Jäger. Fotografie und Urbanität. Die Stadt vor der Kamera im der 19. Jahrhundert. – Istvan Kecskemeti. History of Finnish landscape and urban photography. – Tõnis Liibek. Tallinna tööstuse pildiline jäädvustamine 19. sajandi teisel poolel. – Risto Paju. Otsides ideaalset katedraali. Arhitekt Erwin Bernhard visandeid ajaloolistest hoonetest ja nende detailidest. – Lea Teedema. Agul arhitekti töölaual. Supilinna välisilme kujunemine 19. sajandil. – Raimo Pullat. Valik bibliograafia
Ukraina päästeameti kopteriõnnetus Brovarõs
Operatiivülesande täitmisele teel olnud Ukraina päästeameti helikopter Eurocopter EC225 Super Puma kukkus Kiievi kesklinnast umbes 18 km idakirdes asuvas Brovarõ linnas lasteaia ja korruselamu lähedal alla.
Eero Saag
Eero Saag (kuni 1935 aastani Curt Siegfried Saag; 31. märts 1914 Ranna, Tartumaa – 3. august 1941 Mahtra, Harjumaa) oli Eesti sõjaväelane (nooremleitnant).
Ukraina päästeameti kopteriõnnetus Brovarõs
Ukraina politsei teatel hukkus 14 inimest, nende hulgas oli ka riigi siseminister Denõss Monastõrskõi ja tema asetäitja.
Vana Tallinn (raamatusari)
Vana Tallinn XXII (XXVI)
Vana Tallinn XXII (XXVI), Tallinn Estopol 2011
Eero Saag
Ta ülendati lipnikuks 2. oktoobril 1936, lõpetas Sõjakooli ohvitserideklasside jalaväeklassi 15. augustil 1937 ja viidi üle 3. lennuväedivisjoni, ülendati 18. veebruaril 1938 nooremleitnandiks.
Vana Tallinn (raamatusari)
Vana Tallinn XXV (XXIX)
Vana Tallinn XXV (XXIX), Tallinn Estopol 2014
BALTECH
BALTECH (lühend fraasist Baltic Sea region university consortium for Science and Technology) on Läänemere maade ülikoolide koostöökoondis (konsortsium). Koondis võimaldab näiteks ülikoolidevahelist üliõpilaste liikumist, kaugõpet, samuti tugevdab ülikoolide koostööd tööstusettevõtetega (inglise keeles industrial liaison).
BALTECHi asutasid 1997 seitsme ülikooli rektorid. Need ülikoolid olid:
Sool (anatoomia)
Sool ehk soolikas (mitmuses sooled, ladina intestinum, mitmus intestina) on paljudel organismidel torujas elund. Sooled moodustavad soolestiku ehk soolkonna. Paljudel selgroogsetel loomadel on sool seedekanali osa, mis algab maolukutist ning lõpeb olenevalt liigist kas päraku või kloaagiga. pisi|340px|Soolestiku anatoomia lihtsustatud skeem
Soolestiku funktsioonideks on toitainete (põhitoitained, mineraalid, vitamiinid) metabolism (mehaaniline töötlus ja seedimine ensüümide kaasabil), vee homöostaasi tagamine ja immuunsüsteemi rakkude ning hormoonide ja teiste bioaktiivsete signaalmolekulide komplekteerimine ja imendumine verre ja lümfi ning jääkainete väljutamine.
Soolestiku normaalfloora koosneb paljudest bakteritest, arhedest ja päristuumsetest organismidest.
Soolestiku areng, anatoomia, asend, kuju, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad suuresti erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.
Leidub seoseid teatud keerukamat iseloomu haiguste ja soolestiku tervisliku seisukorra vahel.
422 eKr
Aasta 422 enne Kristuse sündi ehk meie ajaarvamist. Vana-Roomas oli see CCCXXXII (332.) aasta ab urbe condita.
Sool (anatoomia)
Soolestiku ehitus
pisi|Kaksteistsõrmiksoole läbilõige. Limaskesta hulka kuuluvad osad: soolehatud, limaskesta lihaskiht, submukoosa. Lihaskesta hulka kuuluvad ringkiht ja pikikiht pisi|Peensoole limaskesta epiteel. Näha on soolehatud (üleval) ja soolekrüptid (all)
Imetajad
Inimestel koosneb sool kahest osast: peensoolest ja jämesoolest.
Roomajad
Madude soolestik koosneb peensoolest, millel eristatakse nii kaksteistsõrmikut, tühisoolt kui ka niudesoolt ja jämesoolt. Soolestik lõpeb kloaagiavausega.
Soolestiku rakuline ehitus
Rakuliselt on soolestikul eristatavad kolm kihti: limaskest, lihaskest ja serooskest.
Limaskesta olulisemateks ülesanneteks on seedimine ja kaitse mikroobide eest. Limaskestas esineb kahte tüüpi soolestikule iseloomulikke rakulisi struktuure:
Üüvjärv
Üüvjärv on järv Põlva maakonnas Kanepi vallas Rebaste külas. Veekogu pindala on 0,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 222 m.
Sool (anatoomia)
Soolestiku rakuline ehitus
2) soolekrüptid – sissesopistused, mille olulisemaks rolliks on seedeensüümide eritamine.
Lihaskesta peamiseks rolliks on küümuse ehk toidumassi liigutamine.
Soolestiku funktsioonid
Peensoole tähtsamad funktsioonid
Peensoole vähem tähtsad funktsioonid
Jämesoole tähtsamad funktsioonid
Kauksi Põhikool
Kauksi Põhikool on põhikool Põlva maakonnas Põlva vallas Kauksi külas.
Sool (anatoomia)
Soolestiku funktsioonid
Vähem tähtsad funktsioonid
Kauksi Põhikool
2023. aastal otsustas vald kooli sulgeda.
Kooli nimed
Kool on aegade jooksul kandnud mitmeid nimesid :
Sool (anatoomia)
Soolestiku areng
Arengubioloogiliselt olulised struktuurid on loote- ehk idulehed, mida keerukamatel loomadel kujuneb üldiselt kaks või kolm. Selgroogsetel eristatakse kolme lootelehte, millest arenevad organismi struktuurid. Nendeks on endoderm, ektoderm ja mesoderm. Soolestiku ja seedeelundkonna väljakujunemisega on seotud eelkõige endoderm. Mesodermist pärinevad soolt ümbritsevad lihased.
Soolestiku eellase väljakujunemine leiab aset gastrulatsiooni käigus, kesk- ja hilisgastrulatsiooni faasis. Pärast gastrulatsiooni on välja kujunenud soolestiku eellane – ürgsool ehk arhenteron, millel on eristatavad ees-, kesk- ja tagasoole osad. Edasine arhenteroni morfoloogiline muutus saab alguse samaaegselt ees- ja tagasoole otstest, kuni toimub kohtumine kesksoole kohapeal. Kogu arhenteron läbib muutuse lootelise arengu organogeneesi faasis ning valminud on embrüonaalne soolestik. Seejärel leiab aset seedeelundite teke ja soolestiku edasine areng.
Soolestiku mikrobioom
Inimese soolestiku mikrobioom koosneb obligatoorsetest anaeroobsetest ning fakultatiivsetest anaeroobsetest bakteritest, mikroseentest ja viirustest. Obligatoorseid anaeroobseid baktereid leidub ligi 100 korda rohkem kui fakultatiivseid anaeroobe. Bakterite seas arvukamateks fülogeneetililisteks hõimkondadeks on bakteroidetes ja firmikuudid.
Soolestiku-peaaju telg
Soolestiku-peaaju telg on kontseptsioon, mis hõlmab soolestiku ja peaaju vastastikust mõju. Üha enam on hakatud soolestik-peaaju telge käsitlema ka mikrobioom-soolestik-peaaju teljena, tulenevalt soolestikku asustava mikrobioomi suurest potentsiaalist mõjutada soolestiku keskkonda kas otseselt või eritades varieeruvaid mikroobseid metaboliite.
Mõjutamise meetodid
Peaaju mõjutamine mikrobioomi poolt toimub närvisüsteemi, immuunsüsteemi ja sisenõrenäärmete vahendusel. Teaduslik konsensus täpsete mõjutamise meetodite osas puudub. Välja on pakutud hulk võimalikke mõjutamise meetodeid ja nende kombinatsioone:
Patoloogia
Olenevalt liigist võivad esineda mitmesugused haiguslikud seisundid. Levinuimad soolestiku haigused inimestel on soolepõletik, soolesulgus, Crohni tõbi, koliit, laktoosiintolerantsus, tsöliaakia, amöboos, gastroenteriit, hemorroidid, enteroviroosid, divertikuliit, ärritunud soole sündroom, koolera ja kasvajad.
Autismispektri häired ja tähelepanupuudulikkuse häired
Soolestiku tervise ja mõningate neuroloogiliste häirete vahel esineb seoseid. Seoste esinemist on leitud autismispektri häirete ja tähelepanupuudulikkuse häirete korral. Neid häireid põdevatel inimestel esineb suurenenud tõenäosus sooleliste tüsistuste esinemiseks. Samuti esineb autismispektri häiretega lastel sageli muutunud soole mikrobioomiline kooslus, mis on vähem mitmekülgne võrreldes selliseid haigusi mitte põdevate lastega ning kus esineb vähem kääritajabakterid. Sarnaseid tulemusi on saadud ka katsetes hiirtega, kus autismispektri häiretega käisid sageli koos suuresti muutunud mikrobioom ja sagedasem soolestiku põletikulisus.
Autoimmuunhaigused
Soolestiku tervislikku seisundit on seostatud ka paljude autoimmuunhaigustega. Suurenenud autoimmuune aktiivsus on samuti üheks võimalikuks kaasnevaks teguriks paljude neuroloogiliste haiguste ja häirete korral. Soolestiku suurenenud autoimmuunset aktiivsust on täheldatud autismi, depressiooni, skisofreenia, Parkinsoni tõve ja Alzheimeri tõve korral.
Vastuväited
Autismispektri häiretega inimesed on üldiselt keskmisest kehvema tervisega. Lisaks soole tervise ja mikrobioomi muutustele esineb sageli muid haiguslikke seisundeid, näiteks astma, kõrvapõletik, allergiad ning sagedased migreenid ja peavalud.
Kuigi soolestiku muutustel on arvatav roll autismispektri häirete ja tähelepanupuudulikkuse häire korral, leidub ka muid määravaid tegureid, mis mõjutavad haiguste raskust. Autismispektri häirete sümptomite leevenemist on märgatud haigust põdeva inimese suurenenud füüsilise aktiivsuse korral.
Rephop
Rephop on Eesti tarkvaraettevõte, mis võimaldab kontsernidel planeerida ja konsolideerida finantsandmeid ühes keskkonnas, sõltumata riigist ja raamatupidamisprogrammist.
Ajalugu
2014. aastal osales Rephop edukalt Soomes idufirmade kiirendis Startup Sauna.
2017. aasta alguseks oli Rephopil üle 400 kasutaja kogu maailmas (sh Singapuris, Kasahstanis, Brasiilias).
Toode
Rephopi loodud tarkvara on veebipõhine ning võimaldab ühes kohas kättesaadavalt lahendada nii kontserni aruandluse, konsolideerimise kui ka planeerimise.
Sõprus (täpsustus)
Sõprus on inimeste vaheline isiklik suhe. Sõprus võib tähendada ka järgmist:
Andres Vooremaa
Andres Vooremaa (sündinud 19. juulil 1944 Rae vallas - 12. detsember 2022) oli eesti maletaja.
Ta on saanud Eesti meistrivõistlustel 2 kulda (1972–1973), 3 hõbedat (1971, 1974, 1985) ja pronksi (1980).
Eesti Keel ja Kirjandus
Eesti Keel ja Kirjandus oli eesti kultuuriajakiri, mis ilmus Tartus.
Ajakiri moodustati ajakirjade Eesti Keel ja Eesti Kirjandus ühendamisel 1940. aastal.
Ajakirja ilmus 1941. aastal 6 numbrit (jaanuarist juunini, viimane oli kaksiknumber).Esimene toimetaja oli Rudolf Põldmäe, alates teisest numbrist oli toimetaja Rein Nurkse.
See on 1958. aastal ilmuma hakanud ajakirja Keel ja Kirjandus eelkäija.
Krootuse Põhikool
Krootuse Põhikool on põhikool Põlva maakonnas Kanepi vallas Krootuse külas.
Ajalugu
Krootuse kooli eelkäijaks loetakse Karaski kooli, kus kirjalike allikate kohaselt hakati kooliharidust andma 1767. aastast. Karaski vana koolimaja asus Ihamaru külas.
Karaski külakoolis on õppinud kirjanikud Richard Roht (aastatel 1899–1900) ja Rudolf Sirge (aastatel 1915–1917).
Mõnedel andmetel on Krootusel tegutsenud kuni 1974. aastani veel üks algkool. Krootuse külakooli hoone on muinsuskaitse all.
Vardja järv
Vardja järv (ka Aleksandri järv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Vardja ja Pragi külas. Veekogu pindala on 1,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 600 m.
Bakuu Kristallhall
Bakuu Kristallhall (aserbaidžaani keeles: Bakı Kristal Zalı) on mitmeotstarbeline sisehall Bakuus Aserbaidžaanis. Hall valmis kuue kuuga, see avati 7. mail 2012. Kristallhall asub 30-minutise jalutuskäigu kaugusel Bakuu kesklinnast neemel, kus varem oli sõjaväebaas.
Halli projekteeris saksa arhitektuuribüroo Gerkan, Marg and Partners (GMP International GmbH) arhitekt Wolquin Marg. Leping saksa kontserniga Alpine Bau Deutschland AG sõlmiti 2. augustil 2011, mille kohaselt peatöövõtja vastutusel oli ehitustööde planeerimine ja organiseerimine ehituse esialgse kestusega 8 kuud. Alpine koostööpartnerid olid Nüssli AG Baselist Šveitsist ja Basler & Hofmann AG. Alltöövõtjate SSF Ingenieure AG ja Seele Austria GmbH & Co. KG kõrval 9500 LED-lambiga fassaadi kujundas Lichtvision Berliinist.
Kristallhalli pikkus on 206 m ja laius 168 m ning selle katuse kaal 2400 tonni. Ehitamiseks kulus 6500 tonni terast ja 7800 kuupmeetrit betooni. Linnahalli mahutavus on 23 000  – 25 000  pealtvaatajat.
Mitmesuguste ürituste jaoks rajatud Bakuu Kristallhallis toimus 26. mail 2012 Eurovisiooni lauluvõistlus. Jalgpalli Liidu FIFA poolt sama aasta 22. septembrist 13. oktoobrini Aserbaidžaanis korraldatud kuni 17-aastaste naiste maailmameistrivõistluste finaalturniiri raames andis avakontserdi uue linnahalli laval Jennifer Lopez, oktoobris esinesid seal Rihanna ja Shakira. 12.–28. juunil 2015 toimusid Bakuus esimesed üleeuroopalised kahtekümmet spordiala ühendavad Euroopa mängud, mille käsi- ja võrkpallivõistlused leidsid aset Kristallhallis.
Bakuu Kristallhall kuulub maailma kaunimate ehitiste hulka.
Eurovisioonid
[[Pilt:Crystal Hall Baku Inside.jpg|350px |center|thumb|
]]
Pieršamajski
Pieršamajski (valgevene keeles Першамайскі, transkribeerituna Peršamaiski) on alevik Valgevenes Hrodna oblasti Lida rajoonis Dubroŭnia külanõukogus. Aastal 2006 oli alevikus ligi 1000 elanikku; aastal 2009 oli elanike arv 1227.
Pieršamajski rajati töölisasulana turbatööstuse juurde. Asulas on turbatootmise ettevõte Лідскае. Lisaks asuvad Pieršamajskis veel keskkool, kultuurimaja, laste muusikakool.
Haxe
Haxe on kõrgtasemeline piiriülese platvormiga programmeerimiskeel ja kompilaator, mis suudab valmistada rakendusi ja lähtekoodi mitmetele arvutiplatvormidele ainult ühest koodibaasist. See on vabavaraline tarkvara, mida väljastatakse nii GNU General Public Licence teise versiooni all kui ka standardse MIT Licence all.
Haxe sisaldab tuntud funktsioone, mis on toetatud kõikide platvormide poolt. Näiteks võib tuua numbrilised andmetüübid, teksti, massiivid, kahendsüsteemi ja ka mõned tuntud failivormingud. Eksisteerib ka platvormispetsiifiline rakendusliides Adobe Flashi, C++, PHP ja muude programmeerimiskeelte jaoks. OpenFL, Kha ja Flambe on populaarsed Haxe raamistikud, mis lubavad luua mitmeplatvormilist sisu ühest lähtekoodist.
Haxe loodi mõttega, et kliendipoolne ja serveripoolne suhtlus võiks toimuda ühes keeles, mis omakorda lihtsustab nende omavahelist suhtlust. Koodi, mis on kirjutatud Haxe keeles, saab kompileerida sellistesse keeltesse nagu ActionScript 3, JavaScript, Java, C++, C, PHP, Python, Lua ja Node.js. Otse saab kompileerida ka SWF ja Neko baitkoodi.
Paljud populaarsed IDE-d ja lähtekoodiredaktorid toetavad Haxe programmeerimiskeelt. Hetkel ei ole soovitatavat keskkonda või tööriista, mis oleks ametlikult soovitatud ka Haxe Foundationi poolt. Tuumfunktsionaalsused nagu süntaksi esiletõstmine, koodi automaatlõpetamine, refaktoorimine, silumine jm on saadaval erinevates astmetes.
Selleks, et võimendada eksisteerivat koodi, on Haxe kommuun loonud lähtekoodi muundureid ActionScript 3 ning C# keeltest Haxe keeleks. Haxe kompilaator suudab iseseisvalt Haxe väljundina väljastada lähtekoode programmeerimiskeeltest nagu ActionScript 3, C++, C#, Java, PHP ja Python, mida saab eraldada Haxe ökosüsteemist ja arendada traditsiooniliste meetmetega.
Tuntud Haxe koodi kasutajad on sellised firmad nagu BBC, Coca-Cola, Disney, Hasbro, Mattel, Nickelodeon, Prezi, TiVo, Toyota ja Zynga.
Ajalugu
Haxe arendus algas 2005. aasta oktoobris. Esimene beetaversioon ilmus 2006. aasta veebruaris. Haxe 1.0 väljastati 2006. aasta aprillis koos Adobe Flashi, JavaScripti ja Neko programmi toetusega. PHP-d hakati toetama aastal 2008 ning C++ aastal 2009. Modernseid platvorme nagu C# ja Java hakati toetama aastal 2012, kui väljastati kompilaatori ümberkirjutatud versioon.
Haxe programmeerimiskeelt arendasid Nicolas Cannasse ja teised kaasaitajad. Algselt oli selle keele nimeks 'haXe', sest see oli lühike, lihtne ja "sisaldab X-tähte", mida autor peab vajalikuks, et uus tehnoloogia oleks edukas.
Haxe on järeltulija ActionScript 2 kompilaatorile MTASC, mille lõi samuti Nicolas Cannasse ning mida väljastatakse GNU General Public License 2 või vanema versiooni alt.
423 eKr
Aasta 423 enne Kristuse sündi ehk meie ajaarvamist. Vana-Roomas oli see CCCXXXI (331.) aasta ab urbe condita.
Tilsi Kõrbjärv
pisi|Tilsi Kõrbjärv 2013. aastal Kõrbjärv (ka Tilsi Kõrbjärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Tilsi külas. Veekogu pindala on 11,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1632 m.
Elva Vallakodanik
Elva Vallakodanik on valimisliit Elva vallas.
Valimisliidu liikmed on veel
Casey DeSmith
Casey DeSmith (sündinud 13. augustil 1991 Rochesteris, New Hampshire'is) on USA jäähokimängija, kes mängib väravavahina NHL-i klubis Pittsburgh Penguins.
2014. aasta septembris arreteeriti DeSmith naise, kes oli või oli olnud tema tüdruksõber, ründamise eest. Pärast seda eemaldati ta New Hampshire'i Ülikooli jäähokimeeskonnast püsivalt. DeSmith vabastati lõpuks siiski tema vastu esitatud süüdistustest, välja arvatud ühe korrarikkumise eest.
2017. aasta juulis sõlmis DeSmith lepingu Pittsburgh Penguinsiga. NHL-is debüteeris ta 29. oktoobril 2017 mängus Winnipeg Jetsi vastu, kui sekkus mängu Matt Murray asemele. Esimest korda kuulus DeSmith NHL-is algkoosseisu 18. jaanuaril 2018 mängus Los Angeles Kingsi vastu.
USA jäähokikoondise koosseisus osaleb DeSmith 2023. aasta maailmameistrivõistlustel.
Matteuse evangeelium
Matteuse evangeelium (lühend Mt) on Piibli Uue Testamendi kaanoni esimene raamat ja üks kolmest sünoptilisest evangeeliumist. Varasema traditsiooni järgi on evangeeliumi autoriks apostel Matteus, hilisema teadusliku piiblikriitika alusel peetakse evangeeliumi kirjutajateks ka Matteuse lähikondlasi. Matteuse evangeelium on kirjutatud koinees. See on peatükkide arvult pikim evangeelium ja ühtlasi Uue Testamendi üks mahukamaid raamatuid. Sama palju peatükke on Uues Testamendis veel Apostlite tegude raamatus. Algkirik pidas Matteu­se evangeeliumit peamiseks evangeeliumiks; kaasaegne piiblikriitika käsitleb seda alates 18. sajandi lõpust aga Markuse evangeeliumi järel kirjutatud teosena. Seega arvatakse tänapäeval peamiselt, et Matteuse evangeelium on kirjutatud umbes aastatel 80-85.
Evangeelium oli eelkõige kirjutatud kristlikele juudi kogukondadele viisil, mille kohaselt oleks Jeesuse isik ja õpetus vastuvõetav ka juudikristlastele. Evangeeliumi sisu on tugevas seoses Vana Testamendi kirjutistega. Matteuse evangeeliumi kohaselt on Jeesus Vana Testamendi ettekuulutuse täitja, kes oli lojaalne Toorale ning tuli esialgu lunastust tooma just juutidele. Evangeeliumis on välja toodud ka Jeesuse põlvnemine.
Nimetus
Matteuse evangeelium on kreeka keeles Κατὰ Ματθαιον (Kata Matthaion; "Matteuse järgi"). Ladinakeelses Vulgata traditsioonis on evangeeliumi nimi "Evangelium secundum Matthaeum".
Nimi "Matteuse evangeelium" omistati kirjatükile mingil hetkel 2. sajandil ning seda seisukohta toetas kohe algkristlusest saati kiriku traditsioon. Matteuse nime on evangeeliumis nimetatud vaid kahel korral, kui Jeesus kutsus tollihoone juures istuva tölneri endale järgnema (Mt 9:9) ning kui Jeesus kutsus oma 12 jüngrit enese juurde "ning andis neile meelevalla rüvedate vaimude üle neid välja ajada ja parandada kõiki haigusi ja igasugu nõtrust" (Mt 10:1-3).
Evangeeliumi kompositsioon
Matteuse evangeelium kirjeldab Jeesuse elu ja surma, Tema põlvnemist, sündi, õpetust, imetegusid, viimseid päevi, ristilöömist ja ülestõusmist.
Kuna Matteuse evangeelium on suuresti kirjutatud Markuse evangeeliumi põhjal, saab öelda, et Matteus jutustas ümber Markuse poolt kirja pandud loo, kajastades seal ka enda huve koos oma rõhuasetustega. Matteuse evangeeliumi võib žanri poolest vaadelda ka kui midrashi ehk teoloogilist interpretatsiooni Markuse evangeeliumist. Samuti saab evangeeliumi vaadelda kui kaanonilist eeskuju, mille lugemine võiks olla ka kooskõlas juudi tähtpäevade kalendriga. Osad piibliuurijad viitavad Matteuse evangeeliumile ka kui katekismusele, sest evangeeliumis leidub palju pikki ja õpetuslikke arutlusi. Matteuse evangeeliumi üheks põhifunktsiooniks oli juba algkristluses kristliku kogukonna kasvatamine, milles leidus ka lugejale esitatud instruktsioone.
Evangeeliumi taust
Matteuse evangeelium on aja jooksul olnud üks autoriteetsemaid kirjutisi Jeesuse elu kohta. See ilmselt selgitab ka, miks on see kirjutis Uues Testamendis esimesel kohal. See autoriteet on kandunud ka tänasesse päeva, kuna sisaldab nii Mäejutlust, tähendamissõnu kui ka meieisapalvet.
Matteuse evangeeliumi eesmärk pole sõnastatud. Nii võib tõlgendada, et eesmärgiks ongi evangeelium ise - rõõmusõnum Jeesusest. Ka sõna evengeelium tähendab tõlkes "hea sõnum". Tänapäeva teadlased on jõudnud mõningasele kokkuleppele, et evangeelium on originaalis kirjutatud kreeka keeles ning on suuresti mõjutatud juudi kultuuriruumist.
Matteuse Evangeeliumi kirjutamise asukohta on raske määrata, kuna ainsad teadaolevad tõendid selle kohta on kaudsed: dokumendid, mis on kirjutatud kreeka keeles ning peamiselt juudi kristlastele, kes elasid arvatavasti väikestes kogukondades suuremates asundustes. Osade uurijate arvates võib kirjutamise kohaks pidada Palestiinat, kuna evangeelium on eelkõige juudikogukonnale kirjutatud, kuid suurem osa uurijatest on arvamusel, et evangeelium kirjutati ilmselt Süüria Antiookias. See arvamus põhineb eelkõige teadmistele, mis on kogutud seal toona elanud elanikkonna kohta ning evangeeliumis kirjeldatud probleemid olid seal võrdlemisi tõenäolised. See tähendab, et juudikristlased oleksid pidanud oma vaateid kaitsma juudikogukonna poolt püstitatud süüdistuste ees, kuid samal ajal samastuma hoopis mittejuudi kogukonnaga. Küll aga on ära märgitud, et säärane arvamus on välja kujunenud selle põhjal, et sellest linnast teatakse rohkem kui mõne muu linna kohta.
Kavilda Püha Neeva-Aleksandri kirik
pisi|Kavilda Püha Neeva-Aleksandri kirik alt=Tartumaa Kavilda õigeusu kiriku sisevaade altari suunas|pisi|Kavilda kiriku sisevaade (2015)
Matteuse evangeelium
Evangeeliumi taust
Teoloogid käsitlevad evangeeliumis kirjeldatud lugusid kriitiliselt. Kõigil lugudel on aga ühine eesmärk – kanda endas tõde, nii nagu jutustaja seda nägi Jeesuse kohta.
Kavilda Püha Neeva-Aleksandri kirik
Kavilda Püha Neeva-Aleksandri kirik on Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku haldusalasse kuuluv pühakoda Tartu maakonnas Elva vallas Mõisanurme külas.
Matteuse evangeelium
Evangeeliumi taust
Evangeelium on eelkõige kirjutatud juutidest kuulajaskonnale, kuid samuti oli Matteuse kogukonnas ilmselt palju nii-öelda paganaid või mittejuute. See tuleb eelkõige välja sellest, et evangeeliumis on viiteid misjonitööle just mittejuutide seas, seega oli Matteuse kogukond segu nii juutidest kui ka mittejuutidest.
Algi põik
Algi põik on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis.
Matteuse evangeelium
Allikad ja dateering
Alates 19. sajandist on teoloogid tekstianalüüsi alusel tuvastanud, et Matteuse evangeeliumi koostamisel on kasutatud Markuse evangeeliumit ja seni tuvastamata Q-allikat. Seega on praegu üldtunnustatud seisukoht, et Matteuse evangeelium on koostatud peale Markuse evangeeliumit 80. aasta paiku. Evangeeliumi vanimad säilinud katkendid sisalduvad Papüürus 104 ja Papüürus 67 manuskriptidelt 2. sajandist. Evangeeliumi kindla daatumi määramine on siiski väga problemaatiline ning on uurijaid, kes ei välista, et Matteuse evangeelium on kirja pandud juba enne 70. aastat. Ühe näitena võib välja tuua näiteks asjaolu, et Matteuse evangeeliumis on mitmel korral mainitud ka templit. Viiendas peatükis (5:23-24) lastakse ohvriand tuua templi altarile, mis hävitati roomlaste poolt 70. aastal. See aga võib viidata sellele, et evangeelium kirjutati ajal, mil tempel seisis veel püsti. Üks peamisi vastuargumente sellele teooriale on asjaolu, et Matteus on allikana kasutanud Markuse evangeeliumi, mis kirjutati arvatavasti 60. aasta paiku.
Algi põik
Tänav sai nime 19. septembril 1958.
Kavilda Püha Neeva-Aleksandri kirik
Kavilda Püha Neeva-Aleksandri kirik
Kavilda õigeusu kirik ehitati maakividest 1873. aastal Kavilda mõisa territooriumile. Pühakoda valmis Riia arhitekti Heinrich Scheeli tüüpprojekti järgi siseministeeriumi rahastusel ja 1873. aastal pühitses Riia ja Miitavi ülempiiskop Veniamin selle püha Neeva-Aleksandri auks. 1944. aastal sai kirikuhoone sõjas kannatada. Järelevalveta pühakotta murti mitmel korral sisse. 1973. aastal varastati 15 ikooni, 30. juulil 1977 varastati taas ikoone ja muid väärtuslikke esemeid. Kavilda kiriku umbes 90 kunstiteosest jäid järele vaid pooled. Aastatel 1978–1979 koostatud aktide alusel viidi järelejäänud varad Uderna, Vasknarva ja teistesse kirikutesse. Kavilda Püha Neeva-Aleksandri kiriku altarimaal "Kristuse ülestõusmine" asub Antsla-Kraavi Prohvet Eelija kirikus.
Matteuse evangeelium
Allikad ja dateering
Matteuse evangeeliumi koostamisel on ilmselt ligi 90% ulatuses kasutatud Markuse evangeeliumi. Matteus on Markuse evangeeliumi hoolikalt toimetanud, juurde on lisatud uut materjali ning Markuse materjali on koondatud. Küll aga näib, et lisaks Q-allikale ja Markuse evangeeliumile on Matteuse evangeeliumi koostamisel suurem ligipääs olnud suulisele traditsioonile, mis väljendub teatud kirjakohtades. Seega konstrueeris Matteus oma narratiivi Jeesusest erinevatest allikatest, mis talle kättesaadavad olid: nii kirjalikud dokumendid kui ka suulised lood, mis varajaste kristlastest evangelistide ja tema enda kogukonna sees liikusid. Kirjalike allikatena kasutati seega Markuse evangeeliumi ja Q-allikat. Matteus tõi üheks looks kokku nii Jeesuse teod ja pärimuse kui ka tema põlvnemise, luues ühe ja tervikliku omavahel seotud narratiivi. Kõik evangeeliumid on seega mingil määral ka suulist pärimust allikatena kasutanud. Need olid lood, mis ringlesid esimeste kristlaste ja Jeesuse järgijate hulgas alates ajast, kui Jeesus suri, kuni evangeeliumide kirjutamiseni.
Kavilda Püha Neeva-Aleksandri kirik
Kavilda Püha Neeva-Aleksandri kirik
1997. aastal kanti Kavilda õigeusu kirik Kultuurimälestiste riiklikku registrisse.
Tänapäeval seisab kirik varemeis ja Kavilda Püha Neeva-Aleksandri kogudus kirikut teenistusteks ei kasuta.
Matteuse evangeelium
Autorsus
Alates 19. sajandist erinevate teoloogide pakutud muud autorid pole seni leidnud üldist tunnustust. Palju on juureldud selle üle, miks on üks evangeelium, mis on omistatud apostel Matteusele, nii suurel määral toetunud kirjatükile, mille kirjutaja ei olnud isegi üks kaheteistkümnest apostlist. Vastus peitub ilmselt asjaolus, et Matteus võis olla autoriteetsem ning seega tõsisemalt võetav kui Markus ja tema evangeelium.
Evangeeliumist ei leia otseselt viiteid autorile, kes eelistab jääda anonüümseks. Erinevad uurijad on kahtluse alla seadnud mitmeid autorsusega seotud aspekte. Nagu näiteks, kui autorid olid ise Jeesuse tegusid oma silmaga näinud, siis miks ei lisanud nad sinna juurde oma nime. Samuti kuna Jeesus ja tema apostlid rääkisid arvatavasti omavahel aramea keelt, siis kuidas olid evangeeliumid kirjutatud selges kreeka keeles, hoolimata sellest, et apostlid olid võrdlemisi väikese haridustasemega. Poleemikat tekitab ka asjaolu, et kui Matteus nägi oma silmaga pealt, kuidas Jeesus midagi ütles ja tegi, siis kuidas paljud lõigud erinevates evangeeliumides kattuvad, kohati lausa sõna-sõnalt. Miks peaks keegi, kes on Jeesusega nii palju aega koos veetnud kordama vahepeal teist evangeeliumi? Samuti ei too autor kordagi välja, et tema ise oma silmaga nägi sündmusi aset leidmas.
Matteus on ilmselt allikaks varajastele märkimisväärsetele osadele evangeeliumist, nt Jeesuse ütlused ja võib-olla isegi mõned narratiivsed materjalid. Matteuse kogukonna järgijaid võisid seega selle evangeeliumi koondada vormi nagu me tunneme seda täna. Viimane tekstitoimetamine sai arvatavasti tehtud varajaste hellenistlike juudikristlaste poolt, kes olid omaks võtnud, et Jeesus on messias, ning püüdsid kirjutisega näidata ka seost vana traditsiooniga ja uue kuningriigi tulekut.
Struktuur ja sisu
pisi| [[Henrik Olrik. Mäejutlus (Mt 5–7). Kopenhaageni Sankt Mathæuse kiriku altarimaal]]
Struktuur
Matteuse evangeelium koosneb 28 peatükist, mis jagunevad 1071 salmiks.
Kuna Matteuse evangeeliumis on väga palju struktuurilisi elemente, ei ole uurijate seas jõutud konsensusele, mis kirjeldaks evangeeliumi põhistruktuuri. Üks peamisi struktuuriteooriaid on viiest diskursusest, mille alusel on evangeelium jagatud viieks suuremaks osaks Jeesuse õpetuste järgi. Säärane jaotus võib viidata ka näiteks sellele, et ka Vanas Testamendis on 5 Moosese raamatut, mis omakorda võib viidata, et Jeesus on justkui uus Mooses, kes on uue seaduse tooja. Evangeelium jagatakse struktuuriliselt ka näiteks peamiste sündmuste põhjal, kuid see on problemaatiline eelkõige sellepärast, kuna erinevad tõlgendused näevad sündmusi oma perspektiivist lähtuvalt ning seega ei valitse selles valdkonnas alati üksmeel. Üheks võimaluseks, kuidas veel teksti struktuuriliselt kirjeldada, on vaadelda seda kui narratiivi ja õpetuse vaheldumisena, kuid säärane meetod on üsna lihtsakoeline ning ei rakendu kogu evangeeliumi vältel. Matteus ei ole evangeeliumis seega kasutanud läbivalt ühte struktuurimudelit ning see teeb ka selle kirjeldamise keerukaks.
Suhe juutlusega
Matteuse evangeelium oli suuresti adresseeritud juudikogukonnale, seda tõestavad mitmed aspektid, mis on läbivad terves narratiivis. Näiteks algab Matteuse evangeelium Jeesuse päritolu kirjeldamisega. Oluline rõhuasetus on Jeesus juudipäritolu väljatoomisel (pärinemine Abrahamist) ning et Jeesus on samas sugupuus kuningatega. Tähelepanuväärne on see sellepärast, et Matteuse evangeeliumis on põlvnemist rõhutatud sümbolite ja rohkete pikkade kirjeldustega, millest järeldub, et Jeesus oli ülim teostus juutide lootustele. Matteuse evangeeliumis on erinevalt Markusest välja toodud terve Jeesuse sugupuu, mis viib kuni Abrahamini välja, sisaldades ka palju teisi teada-tuntud nimesid Iisraeli rahva ajaloost (Abraham, Isaak, Jakob, Taavet, Saalomon). Küll aga on see vereliin Joosepi perekonna oma ning mitte Maarja, kelle abikaasa Joosep oli. Tekstist tuleb aga välja, et Jeesus sündis neitsist. Sellel osal tekstist on siiski kindel tagamõte: näidata, et Jeesus on juudijuurtega, veelgi enam, ta on ühes vereliinis kuningas Taavetiga ning oleks messiale kohaselt "Taaveti poeg". Joosep oli samuti Jeesuse isa (adopteerimise kaudu) ning seetõttu on ka Jeesus suguluses Iisraeli rahva suursuguse ajalooga. Sugupuu esitlemisel on ka veel teine eesmärk: näidata jumalikku sekkumist Jeesuse ilmumisse just õigel hetkel. Kõigi suurimate sündmuste või isikute vahel Iisraeli rahva ajaloos on Matteuse kohaselt 14 põlvkonda, sh Jeesuse (messia) sünni ja suurima katastroofi vahel juutide ajaloos. Jeesuse sünd kulmineerus messia tulekuga ning seega on eriliselt rõhutatud kahe suure ajaloosündmuse vahe tähendusrikkust.
Teoloogia
Matteuse evangeeliumi keskne osa on Jeesuse õpetusel, sh mäejutlus, milles sisaldub meieisapalve . Matteuse huvi on näidata Jeesust Jumala plaani täideviijana. Jeesuse sünd ja elutöö polnud lihtsalt ajaloosündmused, vaid Jumala poolt põhjalikult ette valmistatud ja kuulutatud.
Ka evangeeliumi narratiivi on kohati raske jälgida, kuna see on pidevalt katkestatud Jeesuse õpetustest. Kuigi Markuse evangeelium nimetab sagedasti Jeesust õpetajaks, siis Matteuse evangeelium maalib Jeesusest õpetajapildi rohkem tema kõnede kui tegudega. Lisaks mäejutlusele jagab Jeesus õpetusi ka misjonitööst (Mt 10), koguduseelust (Mt 18), annab Jumala seadusi edasi tähendamissõnadega. Seega pole ka imestada, et Matteuse evangeelium muutus juba esimestel sajanditel kirikus keskseks, kuna see oli hea allikas jutlusteks ja õpetamiseks. Evangeelium sisaldab ka kriitikat juudikogukonna ja nende õpetuse vastu, seega võib järeldada, et Matteuse kogukond ise pidas end juudi kogukonnaga konkureerivaks.
Matteuse evangeeliumis leidub 47 tsitaati Vanast Testamendist, millega evangeeliumi autor tõestab Vana Testamendi messia ettekuulutuste täitumist Jeesuses.
Evangeeliumi lõpus annab Jeesus oma apostlitele käsu: "Minge siis, tehke jüngriteks kõik rahvad, ristides neid Isa ja Poja ja Püha Vaimu nimesse ja õpetades neid pidama kõike, mida mina olen teil käskinud! Ja vaata, mina olen iga päev teie juures ajastu lõpuni". Väga tähtsal kohal Matteuse evangeeliumis on ka Taevase Kuningriigi mõistel, mida on mainitud rohkem, kui üheski teises Uue Testamendi evangeeliumis. Sellega viidatakse selgelt, et Kuningriik on tulemas ning sellest saab ka Jeesuse jüngrite sõnum. Oluline on selle juures ka see, et Kuningriik saabub ootamatult ning teadmata ajal, kuid see ei vähenda juba Jeesusega saabunud heaolu väärtust.
Kogu evangeeliumi vältel lausub Jeesus tähendamissõnu, millega jagab õpetussõnu oma jüngritele:
Kristoloogia
Matteuse doktriin Jeesusest on fundamentaalselt oluline igale teoloogilisele rõhuasetusele evangeeliumis. Juba Jeesuse identiteet kannab endas nii ettekuulutuste täitumist, uut laadi õpetuse ilmnemist, jüngerlust kui ka eshatoloogiat. Matteuse evangeeliumist tuleb selgelt välja, et Jeesus on Jumala Poeg ning oodatud messias (põlvnemine nii Taavetist kui ka Abrahamist). Matteuse kristoloogia üheks põhikontseptsiooniks võib pidada arusaama, et Jeesus Kristus on oma kehastuses nii-öelda Jumal meie juures. Samuti, et Jeesus viib Tooras ettekuulutatu täide ning et tema eksistents on igas hetkes Tooraga kooskõlas. Matteuse evangeeliumi järgi on Jeesus Toora personifikatsioon. Rabid nägid Toorat kui midagi, mis on igavikuline, kannab endas tarkust ja seadusi ning mille uurimine oli samaväärne templis ohverdamisega. Samu funktsioone kannab endas Matteuse evangeeliumis ka Jeesus - Jeesus oli tarkuse kehastus ning nägi end templist tähtsamana, Jeesus lubas rusututele päästet, kui nad tema sammudes astuvad ning on nendega koos siis igavesti. Matteuse kirjeldus Jeesusest on väga metafooride rikas ning kogu oma ülesehituselt suursugune.