cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Élie Ducommun
1867 aitas ta asutada Rahu ja Vabaduse Liigat (Ligue de la paix et de la liberté), kuid jätkas töötamist teistel ametikohtadel. Organisatsiooni keskus asus Bernis. 1868 avaldas Liiga bülletääni "Euroopa Ühendriigid" ("Les États-Unis d’Europe"). Ducommun keeldus oma ametikoha eest palka vastu võtmast, teatades, et soovib sellel kohal töötada ainuüksi idealismist. Tema organisatsioonilised võimed aitasid tal edu saavutada ja ta jäi organisatsiooni direktoriks kuni oma surmani.
1891 asutas ta koos Charles Albert Gobat'ga Rahvusvahelise Rahubüroo (Bureau international de la paix), esimese valitsusvälise rahvusvahelise rahuorganisatsiooni, mis koordineeris Euroopa patsifistlike organisatsioonide tegevust. Ta valiti selle organisatsiooni juhiks. Tegevuse eest selles organisatsioonis pälviski ta Nobeli rahuauhinna.
1886 avaldas Ducommun luuleraamatu "Viimased naeratused" (Derniers Sourires).
Laskesuusatamine 1968. aasta taliolümpiamängudel
Laskesuusatamine 1968. aasta taliolümpiamängudel Grenoble'is toimus 12.–15. veebruarini. Laskesuusatamine oli kolmandat korda taliolümpiamängude kavas. Võistlustel jagati välja kaks komplekti medaleid.
4×7,5 km teatesõit
Kuupäev: 15. veebruar Osavõtjaid: 14 võistkonda <br style="clear:both;" />
Hõbejodiid
thumb|Hõbejodiid Hõbejodiid on sool, mille valem on AgI.
Hõbejodiid on kollase värvusega fototundlik vees väga raskelt lahustuv kristalliline tahkis. Hõbejodiidi sulamistemperatuur on 558 °C, keemistemperatuur 1506 °C ning tihedus 5675 kg/m³. Hõbejodiidi lahustuvus vees 20 °C juures on 3*10−6 g/l.
Hõbejodiidi ei peeta ohtlikuks aineks.
Hõbejodiidil ja jääl on sarnane kristalli kuju. Kui hõbejodiidi pilvedesse pihustada, siis moodustavad tema kristallid kondensatsioonituumad, mille ümber veeaur kondenseerub, ning neist tekivad vihmapiisad või lumekristallid.
Sündinud 15. veebruaril
''Siin loetletakse 15. veebruaril sündinud tuntud inimesi.
Hugo Treffner
Elulugu
Ta sündis Kanepis sealse köstri Ludwig Treffneri peres. Tal oli neli venda ja üks õde. Haridusteed alustas ta kodus, kus omandas algteadmised, hiljem jätkas õpinguid Tartu Kubermangugümnaasiumis ja Võrus Franz Sintenise 1. järgu poeglastekoolis. 1868. aastal astus ta pärast küpsuseksamite sooritamist Tartu Ülikooli õppima filoloogiat. Neli aastat hiljem läks ta üle usuteaduskonda, mille lõpetas 1880. aastal. Peaaegu kogu enda koolitee vältel, kokku ligi 15 aastat, oli ta ka koduõpetaja.
Pärast Tartu Ülikooli lõpetamist üritas ta mitmes kohas saada tööd kirikuõpetajana, kuid vaatamata koguduste poolehoiule ei nõustunud baltisakslastest kirikujuhid kinnitama ametisse aktiivse rahvuslasena tuntud meest.
Hugo Treffner abiellus 1888. aastal Elsa Ermasega. Lapsi peres ei olnud ning see võimaldas mõlemal täielikult pühenduda Treffneri asutatud koolile. Elsa Treffner töötas kuni Hugo surmani kooli pansionaadi juhatajana, pärast mõnda aega ka kogu kooli juhatajana. Lisaks enda kooli juhtimisele oli Hugo Treffner kuni surmani seotud Tartu Puškini Tütarlastegümnaasiumiga, kus ta andis alates 1899. aastast usuõpetust.
Hugo Treffneri Gümnaasiumi loomine
Esimest korda taotles Hugo Treffner luba enda haridusasutuse loomiseks juba 1882, kuid nagu pastoriks nimetamisel, nii põrkus ta sel korralgi baltisakslaste vastuseisule. Loa kooli asutamiseks sai ta alles järgmisel aastal äsja ametisse asunud venelasest kuraatori Mihhail Kapustini kaudu. Treffnerile anti luba avada kolmeklassiline 2. järgu poeglaste kool. Kooli avamist lubaval dokumendil seisab kuupäev 7. detsember (vkj) 1883, mis on ühtlasi Hugo Treffneri Gümnaasiumi sünnipäev.
Õppetöö algas 1884. aasta jaanuaris ning esialgu saksa keeles. Sama kümnendi lõpul läks kool üle vene keelele. Treffneri haridusasutuse algne eesmärk oli valmistada õpilasi ette kroonugümnaasiumi astumiseks, kuid kooli asutaja visioon nägi ette iseseisva gümnaasiumi loomist. Nii läkski, et alates 1890. aastast hakkas Treffneri kool andma täiemahulist kaheksaklassilist gümnaasiumiharidust ning 1907. aastast oli õppeasutusel eragümnaasiumi nimi ning õigused.
Kooli asutaja eesmärk oli võimaldada hariduse omandamist eelkõige talupojaperedest pärit eesti poistele, kellel muidu oleks see olnud keeruline või isegi võimatu. Suurim takistus oli kõrge õppetasu, millele lisaks pidi pere leidma vahendid ülalpidamise ja söögi tarvis. Treffner lahendas selle takistuse tihti nii, et kehvematest oludest tulnud poisid olid kas täielikult või osaliselt õppemaksust priid, kuid pidid selle asemel tegema koolis tööd, näiteks köögis või pansionaadis. Kaasaegsed mäletavad, et Treffner olla vaesematele poistele ka tantsuõhtutel raha andnud, et need kaaslastele limonaadi ja kooki jõuaksid osta ning näitaksid, et "Treffneri poisil ikka raha on".
Kuigi rahaasjades ebapraktiline, oli Treffner osav kõnemees ja poliitik. See tuli suureks kasuks asjaajamises võimudega, eriti venestamise perioodil. Ta teadis, et tsaarivõimuga hästi läbi saades on eestlastel suuremad võimalused ise enda elu üle otsustada. Olemuselt oli Treffner aktiivne, püsimatu ja täis tahtmist tegutseda. Ta oli aktiivne nii koolielus kui ka tegevustes väljaspool seda: väljasõidud, paadireisid Emajõel, teatrikülastused jne. Just tänu Treffneri elujõulisusele, impulsiivsusele, ägemeelsusele ja aktiivsele suhtlemisele langes koolile suur tähelepanu. Ta ise ütles selle kohta nii: "Kui Treffnerit kiidetakse, siis kiidetakse ka tema kooli".
Ühiskondlik tegevus
Lisaks enda kooli juhtimisele jagus Treffneril indu ja jaksu ka teistes ühiskondlikes ettevõtmises ja organisatsioonides kaasa lüüa. Alustas ta juba üliõpilasena ärkamisajal, olles 1870. aastal üks Eesti Üliõpilaste Seltsi asutajaliikmetest ja 1875. aastal esimees. 1870–1872 aitas Treffner organiseerida Eesti Kirjameeste Seltsi, mida ta 1887–1890 presidendina juhtis. Lisaks sellele oli Treffner mitme laulupeo toimkonnas ning tegev kodukoha Kanepi kihelkonna ettevõtmistes. Ta kuulus algusest lõpuni Aleksandrikooli peakomiteesse. Tartus kuulus Treffner mitme ühiskondliku seltsi (tuletõrje-, karskus-, heategevusselts, Eesti Nooresoo Kasvatuse Selts) liikmeskonda.
Kool pärast Hugo Treffneri surma
Hugo Treffner suri 29. veebruaril (vkj)/ 13. märtsil 1912 ning maeti Tartu Uue-Jaani kalmistule.
Pärast koolijuhi lahkumist võtsid gümnaasiumi juhtimise üle tema lesk ja osad õpetajad. Tsaarivalitsuse haridusministeerium nõudis Treffneri surmale järgnenud õppeaastal küll kooli sulgemist, kuid kooli vilistlaste toel moodustati Hugo Treffneri asutatud gümnaasiumi ülalpidamise selts, kes hoolitses kooli ülalpidamise eest kuni 1935. aastani, kui selle funktsiooni võttis üle Sihtasutus Hugo Treffneri Selts.
1917. aastal valiti direktoriks Hugo Treffneri sugulane Konstantin Treffner, kes oli varem töötanud koolis õpetajana. Tema juhtis kooli kuni 1940. aastani. 1918. aastal täitus üks kooli asutaja unistusi: Eesti Vabariigi loomise järel sai Treffneri gümnaasiumis õppekeeleks eesti keel.
100
100. aasta
Hugo Treffner
Mälestuse jäädvustamine
Hugo Treffneri mälestuseks on Tartusse püstitatud monument. Tema nime kannab Tartus endiselt tegutsev gümnaasium (Nõukogude ajal Tartu 1. Keskkool), mille seinal Rüütli tänaval on ka esimese koolidirektori Treffneri bareljeef. Treffneri kooli peetakse üheks Eesti eliitkoolidest.
100
Sajandid: 1. sajand eKr - 1. sajand - 2. sajand
Aastakümned: 50. aastad 60. aastad 70. aastad 80. aastad 90. aastad - 100. aastad - 110. aastad 120. aastad 130. aastad 140. aastad 150. aastad
Aastad: 95 96 97 98 99 - 100 - 101 102 103 104 105
Hugo Treffner
Mälestuse jäädvustamine
Treffner oli Anton Hansen Tammsaare romaanisarja "Tõde ja õigus" teises osas kirjeldatud härra Mauruse prototüüp.
Isiklikku
Hugo Treffneri abikaasa Elsa Treffner suri 10. aprillil 1944 ja on maetud oma mehe kõrvale Tartu Uus-Jaani kalmistul.
Mandy Patinkin
Mandel Bruce Patinkin (sündinud 30. novembril 1952 Chicagos) on USA näitleja ja laulja.
Juodupė
Juodupė on alev (endine linn) Leedus Rokiškise rajoonis, Juodupė valla halduskeskus. Alev asub Vyžuona jõe kaldal, merepinnast 99 meetri kõrgusel.
Alevis on gümnaasium ja algkool. Tähtsaimaks ettevõtteks on villast kangast valmistav vabrik (UAB „Baltic Mills“). Vaatamisväärsuseks on aastal 1938 valminud katoliku kirik.
Ajalugu
Piirkonda on kirjalikes allikates esimest korda mainitud aastal 1769, mil seal asus Pajuodupise nime kandev tollipunkt. Asula tekkis sinna siiski alles aastal 1907, mil Oskaras Trejus rajas sealse Przeździeckite valduses olnud auruveski juurde villakraasimise ja ketramise töökoja. Hiljem lisas ta sinna ka kangasteljed ja hakkas valmistama kangast. Aastal 1931 oli see ainus villast kangast valmistav vabrik Leedus.
Pärast sõda tegutsesid Juodupė ümbruses Leedu metsavennad. Aastal 1956 sai Juodupėst linn. Aastal 1960 hakati seal töötlema ka turvast. 16. detsembril 2002 sai Juodupėst alev.
Katsuya Okada
thumb|Katsuya Okada (2009) Katsuya Okada (岡田 克也 Okada Katsuya; sündinud 14. juulil 1953 Yokkaichis) on Jaapani poliitik. Ta oli 16. septembrist 2009 kuni 17. septembrini 2010 Jaapani välisminister. 13. jaanuarist 26. detsembrini 2012 oli ta Jaapani asepeaminister.
Ta on pärit ühe Jaapani suurema jaeketi AEON Group asutaja Takuya Okada perest ning on hariduselt jurist. Tema vanem vend Motoya Okada on AEON Groupi president ja ühtlasi tegevdirektor. Tal on ka noorem vend ja poolõde.
Katsuya Okada on õppinud Harvardi ülikoolis. Ta lõpetas Tokio ülikooli kraadiga õigusteaduse alal ning asus tööle Jaapani väliskaubandus- ja tööstusministeeriumis.
Ta on alates 1988 Jaapani parlamendi alamkoja liige. Ta valiti sinna Liberaaldemokraatliku Partei esindajana. Seal hakkas ta tööle Takeshita fraktsioonis. Koos fraktsiooni juhtide Tsutomu Hata ja Ichirō Ozawaga astus ta 1993 Jaapani Uuenemise Parteisse. Sellele järgnes hulk eraldumisi ja liitumisi, Okada sai Shinshinto, Päikesepartei ja Minseito liikmeks, kuni 1998. aastal ühines Minseito lõpuks Jaapani Demokraatliku Parteiga.
18. mail 2004 valiti Okada Jaapani Demokraatliku Partei esimeheks. Tema ajal toimusid parlamendi ülemkoja valimised 11. juulil 2004, kus Demokraatlik Partei sai juurde 12 kohta, kuid kaotas selgelt Liberaaldemokraatlikule Parteile. Järgnesid üldvalimised 11. septembril 2005, kus Demokraatlik Partei kaotas 480-kohalises alamkojas 64 kohta ja tema esindus vähenes 177 kohalt 113-le. Demokraatlik Partei jäi parlamendis suuruselt teiseks erakonnaks, kuid Okada astus valimiskaotuse tõttu erakonna juhi kohalt tagasi.
30. augustil 2009 toimusid Jaapanis järgmised üldvalimised, kus Demokraatlikku Parteid saatis tohutu edu. Tema esindus alamkojas suurenes 193 koha võrra 308-le. Partei liider Yukio Hatoyama sai uueks peaministriks ja Okada on seejärel olnud välisminister.
Lehtma Suurjärv
Suurjärv (ka Lehtma Suurjärv, Tahkuna Suurjärv, Lehtma järv, Põhjatu järv) on järv Hiiumaal Hiiumaa vallas.
Jäävöönd
pisi|Jäävööde on värvitud helesinise ja valge värvusega Jäävöönd ehk jää- ja külmakõrbed on loodusvöönd, arktilise ja antarktilise geograafilise vöötme osa.
Jäävöötme koosseisu kuuluvad arktiline kõrb ja antarktiline kõrb.
Maury Sterling
pisi|Maury Sterling (2015) Charles Maury Wallace Sterling (sündinud 1. septembril 1971) on Ameerika näitleja.
Liiva (Võru)
Liiva on küla Võru maakonnas Võru vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas.
Küla põhjapiirile jääb Lõõdla järv, lõunapiirile Valga–Koidula raudteelõik.
Serbia lipp
thumb|Serbia riigilipp thumb|Serbia rahvuslipp
Vohioja järv
Vohioja järv (ka ) on järv Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Vohilaiul.
Järv asub saare keskosas, 350 meetri kaugusel läänerannikust.
Järv on pikliku kujuga, meenutades oja või jõge. Seetõttu on järve nimetatud ka Vohi ojaks. Järv on loode-kagu suunas piklik. Järve kaldajoone pikkus on 1245 m.
Järve ümber kasvab okasmets.
Järvest voolab vesi oja kaudu Väinamerre.
Vohilaiu lõunaosas, Vohioja järvest 600 meetri kaugusel asub saare suuruselt teine järveke, millel nime ei ole. Rohkem järvesid Vohilaiul ei leidu.
Vohioja järv on avalikult kasutatav veekogu.
Kärgula
pisi|Kärgula mõisa kõrvalhoone – teenijatemaja Kärgula on küla Võru maakonnas Võru vallas. Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas.
Teateid koha kohta 16. sajandi keskpaigast. Teised nimed Piilpalu, Pillepal, Phillephal, Stryk, Kerjel, Kergul. 1920. aastatel moodustati Kärgula mõisa maadest Kärgula asundus. Kärgula vald eksisteeris 1939. aastani, mil ta jaotati Sõmerpalu ja Kooraste valla vahel.1977 nimetati asundus Kärgula külaks.
Tennis
Ajalugu
Tennise eelkäijaks peetakse pallimängu jeu de paume.
Kärgula
Kärgula küla läbib Pühajõgi, mis on Võhandu jõe ülemjooks. Samuti läbib küla Kärgula oja. Kärgulas asus mõis, osa hoonetest on veel säilinud ja nendes elatakse.
Tennis
Ajalugu
Esimest korda mängiti tennist arvatavasti 18. sajandi lõpus. Esimest korda on Inglise spordiajakirjas tennist mainitud 29. septembril 1793.
Mängu patenteeris major Walter Clopton Wingfield, keda peetakse tennise "isaks" ning kes väitis, et ta leiutas muruväljakutennise oma maamajas Walesis 1874.
Olümpiamängude programmi kuulus tennis kõigepealt aastatel 1896–1924. Taas oli tennis kavas 1984. aastal (näidisalana). Neli aastat hiljem Soulis oli tennis juba täisväärtuslik olümpiaala.
Kärgula
Ajalugu
Kärgula mõis (saksa Kerjel, varemini Pillepal), 9,6 km kirikust kirdes, Pühajõe kaldal, oli 1544. aastal Tartu piiskopkonna foogti (Stiftsvogt) Georg Kurseli päralt, kes oli ühtlasi ka Sõmerpalu omanik. Kurseli järeltulijad pidasid mõisat kuni 17. sajandi keskpaigani, mil see sai kaasavarana v. Tausaszide omanduseks. Kärgula mõis jäi reduktsioonist puutumata. 1725. aastal müüs Heinrich Johann von Tausasz Kärgula mõisa Caspar von Wilckenile. Läks von Wilckenitelt 1791. aasta ostu teel Freymannidele, kellele järgnevad veel paar omanikku enne 1865. aastat, mil mõisa ostavad Sieversid.
Tennis
Ajalugu
Naiste üksikmäng lisati olümpiakavva 1900. aastal. Esimene naispaar mängis olümpiamängudel 1920. aastal.
Kärgula
Ajalugu
Kärgula mõisa piirkonda kuulus ka Hänike küla, täpsemalt Hänike karjamõis ning Kerreti soos paiknesid mõisa heinamaad.
Tennis
Väljak
thumb|Tenniseväljak
Tenniseväljaku pikkus on 23,77 m ja laius 8,23 m üksikmängu puhul ning 10,97 m paarismängu puhul. Väljaku pikema külje jagab kaheks ühesuuruseks osaks võrk, mis on võrgusammaste kohalt 1,07 meetrit kõrge ja keskelt 91,4 cm kõrge.
Mediina provints
🇸🇦
Sündinud 16. veebruaril
''Siin loetletakse 16. veebruaril sündinud tuntud inimesi.
Tennis
Väljak
Levinumad on muru-, savi-liiva- ja kõvakattega väljakud. Kõvakattega väljakud võivad olla betoon-, asfalt-, tehismuru- või puitkattega. Väljaku kattest oleneb palli põrkamise ja mängu kiirus.
Reketid
thumb|Tennisereketid ja -pallid Reeglite kohaselt ei tohi reket olla pikem kui 81,28 cm ega laiem kui 31,75 cm. Reketi kaalule ja kujule ei ole seatud piiranguid. Harilikult kaalub täiskasvanute reket 300–325 grammi.
Tänapäeval valmistatakse reketite raamid terasest, alumiiniumist, plastist, klaaskiust, süsinikühenditest ja mitmesugustest segudest. Varem kasutati traditsiooniliselt puuraamidega tennisereketeid.
Pall
Tennisepalli läbimõõt on 6,35–6,67 cm. Pall kaalub 57–59 grammi. Pall on üldjuhul kollast või valget värvi.
Punktiarvestus
Tennises algab punktiarvestus arvust 15. Teine sama mängija või paari punkt on 30, kolmas 40 ja neljanda punktiga saadakse geimivõit. Pallija punktisumma öeldakse alati esimesena (nt kui pallib mängija A ja saab esimese punkti, on seis 15:0, kui esimese punkti saab mängija B, on seis 0:15). Kui mõlemad mängijad saavad kolm punkti ja seis on 40:40 ehk 40 tasa, siis geimi võitmiseks peab üks mängijast saama kaks punkti järjest (mängija peab saama vastasest kaks punkti rohkem).
Mängija (või paar), kes esimesena võidab kuus geimi, võidab seti. Kui geimide seisuks on 5:5 (viis tasa), peab üks mängijatest või paaridest seti võitmiseks võitma kaks geimi vastasest rohkem.
Kui mängu seis on 6:6 ehk 6 tasa, siis selgitatakse seti võitja nn kiires lõppmängus. Kiires lõppmängus loetakse punkte 1, 2, 3 jne kuni seitsmeni. Võrdse skoori puhul (nt 7:7) mängitakse seni, kuni üks mängijatest on saavutanud kahepunktilise vahe. Kiire lõppmängu korral pallib esimesena see mängija või paar, kelle kord on pallida. Vastaseks on pallija teise ja kolmanda punkti mängimisel ning seejärel pallivad mängijad kordamööda kaks korda järjest, kuni selgub geimi ja seti võitja. Pallingud sooritatakse vaheldumisi parempoolsesse ja vasakpoolsesse pallingukasti. Alustatakse parempoolsest.
Naised mängivad kaks või kolm setti (kahe setivõiduni) ja mehed kolm kuni viis setti (kolme setivõiduni).
Maailmast
Andre Agassi – Arthur Ashe – Boris Becker – Björn Borg – Pat Cash – Jimmy Connors – Novak Djoković - Stefan Edberg – Roy Emerson – Roger Federer – Lleyton Hewitt – Goran Ivanisevic – Jan Kodes – Rod Laver – Ivan Lendl – John McEnroe – Rafael Nadal – John Newcombe – Pete Sampras
Maria Bueno – Evonne Cawley – Margaret Court – Lindsay Davenport – Chris Evert – Steffi Graf – Martina Hingis – Billie-Jean King – Conchita Martinez – Martina Navrátilová – Marija Šarapova – Serena Williams – Venus Williams
Eesti tennisistid
Tuntumad tennisistid: Maret Ani – Kaia Kanepi – Anett Kontaveit – Julia Matojan – Tiiu Parmas – Margit Rüütel
Eesti kõrgeima WTA edetabelikohaga naistennisist üksikmängus oli kuni 27. augustini 2006 Maret Ani (karjääri parim koht WTA nr 63 seisuga 15.05.2006). Pärast seda tõusis parimaks Kaia Kanepi (karjääri parim koht WTA nr 15 seisuga 13.08.2012). Alates 1. aprillist 2019 on hoidnud kõrgeimat kohta Anett Kontaveit (karjääri parim koht WTA nr 2 seisuga 06.06.2022).
Tuntumad tennisistid: Mait Künnap – Toomas Leius – Jaak Põldma – Jürgen Zopp – Vladimir Ivanov
Eesti parim meestennisist läbi aegade oli Toomas Leius, kes jõudis 1965. aastal Prantsusmaa lahtistel meistrivõistlustel veerandfinaali, kus pidi poliitilistel põhjustel andma loobumisvõidu lõuna-aafriklasele Cliff Drysdale'ile. Varem oli Leius teda mitu korda võitnud.
Nakkushaiguste mõisteid
A
Adenoviirusinfektsioon - AIDS - Antiseptika - Aseptika - Askariaas
B
Bakteriaalsed kopsuinfektsioonid - Bakterieemia - Bakteriostaatiline aine Botulism - Brutselloos
Habarovski krai
Habarovski krai on 1. järgu haldusüksus (krai) Venemaal Kaug-Ida föderaalringkonnas.
Haldusjaotus
Habarovski krai koosseisus on kaks linnaringkonda ja 17 rajooni. Oblastis on 236 munitsipaalmoodustist, neist 29 linnalist ja 188 maa-asundust.
Rajoonid
2018–2020 oli krai kuberner Sergei Furgal.
Ameerika Ühendriikide põhiseaduse kaheksas parandus
Ameerika Ühendriikide põhiseaduse kaheksas parandus on Ameerika Ühendriikide põhiseaduse täiendus, mis annab isikule Ameerika Ühendriikides õiguse olla kaitstud ülemäärase kautsjoni või meelevaldse karistuse eest.
Parandus võeti vastu Kongressis 25. septembril 1789 ja ratifitseeriti osariikide tasemel 15. detsembril 1791.
Nakkushaiguste mõisteid
E
Ehhinokokkoos - Endeemia - Enterobiaas - Enteroviirusinfektsioon - Epideemia
G
Gripp
H
Hospitaalinfektsioon
I
Immuunsus - Immuunsüsteem - Infektsioon
K
Katk - Kohortimine - Kontaktnakkus - Koolera - Kõhutüüfus
L
Leetrid - Leptospitoos - Lihtohatis - Listerioos - Lõppdesinfektsioon
M
Malaaria - Marutaud - Meningiit - Mikroobikandlus
P
Paragripp - Paratüüfus - Patogeensus - Piisknakkus - Punetised - Puukborrelioos - Puukentsefaliit
R
Rinoviirusinfektsioon
S
Sarlakid - Siberi katk
Z
Zoonoos
T
Teetanus - Teniaas - Toksoplasmoos - Tolmnakkus - Trihhiaas - Trihhuriaas - Tuberkuloos - Tuulerõuged
Meka provints
Meka provints on 1. järgu haldusüksus (provints) Saudi Araabia lääneosas.
🇸🇦
Lilli-Anne
pisi|[[Heimtali Peetri kirik]] Lilli-Anne on küla Võru maakonnas Võru vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas.
Külas asub Heimtali Peetri kirik.
Küla läbib Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee.
Cromatico
pisi|"Cromatico" öises valguses "Cromatico" (itaalia keeles 'kromaatiline') on Tallinna lauluväljakul asuv püsiv monument. Seda tuntakse ka Chromaticu, Kõlakoja, Oreli ja Tuulekoja nimega. Lauluväljaku pargialal asuv heliskulptuur "Cromatico" on akustiline installatsioon.
Rajamine
"Cromatico" ehitati 2011. aastal Euroopa kultuuripealinn Tallinna eriprojektina. Teostaja rahastaja oli Nordecon Betoon koostöös Euroopa kultuuripealinna "Tuned city Tallinn" projektiga. Monumendi arhitekt on uruguaylane Rosario Nuin ja autor saksa kunstnik Lukas Kühne. Autor peab oluliseks installatsiooni koha peale vaatama minemist, sest siis on sellel suurem mõju. Monument on Kühne arvates hea näide sellest, kuidas iga ruumi on võimalik kõlama panna. Autor on loonud sarnase monumendi, "Cromatico" väiksema õe "Tvisögur" ka Islandile.
Autor
Lukas Kühne on saksa heliskulptor, keda tuntakse tänu tema loodud helile reageerivatele betoonkambritele. Kühne on loonud skulptuure ja monumente Eestis, Soomes, Islandil, Saksamaal ja Uruguays. Kõige kuulsamad tööd on 2011. aastal avatud "Cromatico" Tallinnas, 2012. aastal valminud "Tvisögur" Seyðisfjörðuris Islandis ja 2014. aastal loodud "Organum" Hailuotos Soomes.
Kontseptsioon
"Cromatico" koosneb 12 betoonkambrist, mis kõik koos kujutavad klaveri ühe oktavi ulatuses noote. Monument on ehitatud betoonist ning on 30 kuupmeetri suurune. Visuaalselt kujutab installatsioon klaveri musti ja valgeid klahve. Nagu ka klaveril, on monumendil igal klahvil ehk betoonkambril oma helikõrgus. Igale helile on kambri laes vastava noodi tähis vahemikus F–E. Kambri mõõtmed on võetud inimese proportsioonidest. Kõige madalam kamber on noodil E (164 Hz) – 2,21 meetrit ja kõrgeim noodil F (88 Hz) – 4,04 meetrit. "Cromatico" aitab tunnetada, kuidas ümbritsev keskkond vastu kajab, sõltuvalt helikõrgusest ja ruumi suurusest. Monument on sobiv atraktsiooni igas vanuses külastajale. Seal saab laulda, mängida ja kambrist kambrisse kõndida.
Linnamäe (Võru)
pisi|Linnamäe mõisa peahoone.
Linnamäe on küla Võru maakonnas Võru vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas.
Alevikus asub Linnamäe mõisa süda ja kalmistu.
Tabūki provints
Tabūki provints on 1. järgu haldusüksus (provints) Saudi Araabia põhjaosas.
🇸🇦
Majala (Võru)
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas.
Al-Ḩudūd ash-Shamālīyah' provints
Al-Ḩudūd ash-Shamālīyah' provints on 1. järgu haldusüksus (provints) Saudi Araabia põhjaosas.
🇸🇦
Kako (kunstnik)
Kako Topouria (sündinud 1960 Thbilisis) on gruusia kunstnik.
Ta on lõpetanud Thbilisi Riikliku Ülikooli kunstiajaloo ja -teooria erialal. Alates 1990. aastast elab Prantsusmaal.
Osaline järjestus
Eelnevalt defineeritud seost nimetatakse ka mitterangeks osaliseks järjestuseks. Sellele vastandub siis range osaline järjestus (mida sageli nimetatakse ka lihtsalt rangeks järjestuseks), mis on defineeritud kui irrefleksiivne ning transitiivne binaarne seos. Ranget järjestust tähistatakse enamasti märgiga <.
Osutub, et kui X on mingi hulk ning ≤ on mitterange järjestus hulgal X, siis järgnevalt defineeritud seos < on range järjestus hulgal X: × < y, kui × ≤ y ning × ≠ y. Vastupidi, kui < on range järjestus hulgal X, siis saame hulgal X defineerida mitterange järjestusseose ≤ nõnda: × ≤ y, kui × < y või × = y. Nii saab defineerida mingil hulgal rangete osaliste järjestuste ning mitterangete osaliste järjestuste vahel loomuliku üksühese vastavuse. Seetõttu peetakse sageli enesestmõistetavaks, et kui hulgal on defineeritud mitterange osaline järjestus ≤, siis on defineeritud seal ka sellele vastav mitterange järjestus < ning vastupidi.
Beloussovo (Kaluga oblast)
Beloussovo on linn Venemaal Kaluga oblastis Žukovi rajoonis. Asub Protva jõe ääres, 70 km Kalugast kirdes ja 3 km kaugusel Obninskist.
Beloussovo sai aleviks 1962. aastal ja linnaõigused detsembris 2004.
Taterma
Taterma on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa valla keskosas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Käina valda.
Beloussovo (Kaluga oblast)
2010. aastal oli linnas 8400 elanikku.
Taterma
Taterma piirneb põhjas ja idas Lelu, lõunas Ligema, kagus Kuriste ja idas Aadma külaga.
Nimi
thumb|[[Kuriste kirik.]] Küla nimetus oli varem Tatermaa. Kohanime aluseks on kas teravili tatar või tatarlaste rahvus. Kohanime on esmamainitud 1636 kujul Taterma.
Nikolai Bogdanovitš
pisi|Nikolai Bogdanovitš Nikolai Modestovitš Bogdanovitš (vene Николай Модестович Богданович; 1856 – 6. mai 1903 Ufa) oli Venemaa keisririigi riigitegelane.
Taterma
Loodus
Taterma idaosa piirneb Mustika peakraaviga. Külas asuvad kaitsealused Taterma kadakad.
Nikolai Bogdanovitš
Ta oli kolleegiuminõunik, Łomża asekuberner 18. oktoobrist 1887 kuni 15. märtsini 1890, riiginõunik, Liivimaa asekuberner 15. märtsist 1890 kuni 15. detsembrini 1892, Tobolski kuberner 10. detsembrist 1892 kuni 8. märtsini 1896, Ufaa kuberner 19. oktoobrist (29. okt.) 1896 kuni mõrvamiseni Sotsialistide-Revolutsionääride Partei poolt 6. mail (28. mai) 1903 ja tõeline riiginõunik (1903).
Perekond
Tema isa oli Peterburi sõjaakadeemia sõjandusajaloo professor, kindralleitnant ja sõjakirjanik Modest Bogdanovitš (1805–1882), kes oli luuletaja Ippolit Bogdanovitši (1743–1803) sugulane.
Taterma
Ajalugu
thumb|[[Kuriste kalmistu.]] Taterma kuulus ajalooliselt Emmaste mõisa alla. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni alusel elasid Agapäe vakuses vabadik Tatterma Siemo ja saunik Tatterma Jüri.
Taristu
Küla läbib lõunast läände Valgu–Lelu–Leemeti tee, kus lõpevad Nurste–Kuriste tee ja Käina–Ühtri–Aadma–Kuriste tee.
Kultuur
thumb|Kuriste õigeusu kiriku koolimaja. Külas asub Emmaste Jumalasünnitaja Sündimise kirik ehk Kuriste kirik. Samuti paikneb seal Kuriste kalmistu ja tegutseb Kuriste Haridusselts.
Ettevõtlus
Külas tegutseb Taterma taimeaed.
Mustja
Mustja on küla Võru maakonnas Võru vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas.
Iisraeli relvaost
Iisraeli relvaost oli Mart Laari valitsuse ajal tehtud tehing, kus Eesti riik ostis Iisraeli riigifirmalt TAAS relvastust ja varustust 785 miljoni krooni eest.
Tehingu sõlmimine
1993. aastal nõustusid vähesed peale Iisraeli Eestile seaduslikult relvi müüma, seepärast tuli leppida nii näiliselt kõrge hinna kui ka pealtnäha küsitava kvaliteediga.
Juba 1992. aasta juulis volitas Tiit Vähi valitsus Eesti kaubandusesindajat Iisraelis Leonid Apananskit pidama relvaostu läbirääkimisi. Kuid ettevõtmise elluviimine jäi uue valitsuse juhi Mart Laari hooleks. Sama aasta oktoobris külastasid kolonel Laaneots, Apananski ja Toomas Puura mitut Iisraeli relvatehast.
Relvaostuleping Iisraeli riigifirmaga TAAS Israel Industries Ltd. sõlmiti 1993. aasta 7. jaanuaril. Juba sama aasta 5. veebruaril tegi Eesti valitsus kiire ühekordse ettemakse 5 miljonit dollarit, milleks võttis 8-protsendilise laenu endale kuuluvast Põhja-Eesti Pangast. Lepingu sõlmimise päeval kirjutati alla ka seitse võlakirja lepingu ülejäänud summa 55,4 miljoni dollari ulatuses. Summa tuli tasuda aastaks 2000.
Teade valitsuse kavatsusest Iisraelist relvi osta jõudis ajakirjandusse juba 15. jaanuaril 1993, 22. mail kinnitas seda avalikult ka kaitseväe juhataja Aleksander Einseln.
Tehingu sisu
Kaitseväele saadi tehinguga erinevaid Galil-tüüpi automaate (u 12 000), püstolkuulipildujaid Mini-Uzi, kergekuulipildujaid Negev (200), granaadiheitjaid B-300, täpsuspüsse Galil Snaiper, miinipildujaid B-455, püssigranaate, õhutõrjekahureid ZU-23-2 (u 100), tankitõrjekahureid M40A1 (30), tankitõrjeraketiseadmeid MAPATS (10), moodsaid raadiojaamu, sõdurivarustust ning ostetud tulirelvade juurde kuuluvat laskemoona. Enamus relvastusest oli vastavuses NATO standarditega, võimaldades riigikaitse hõlpsamat edasiarendamist vastavas suunas.
Kokku sai Eesti selle tehinguga korraga praktiliselt kuni ühe kergejalaväediviisi komplekteerimiseks vajaliku tulirelvastuse, välja arvatud suurtükiväerelvad. Mõne aasta jooksul vahetati ostetute vastu välja peaaegu kogu kaitseväe ja ka piirivalve seni peamiselt vene tüüpi mudelitest koosnenud käsitulirelvad (välja arvatud püstolid PM, granaadiheitjad M69 ja kuulipildujad PK, mis õnnestus vahetada välja alles u 10 a hiljem). Enamus relvastusest on tänaseni igapäevases kasutuses, sh välismissioonidel.
Kauba saabumine
Esimene relvakogus (püssid, automaadid, granaadiheitjad, miinipildujad, kahurid, killuvestid, näokaitsega kiivrid) toodi kohale lennukiga 17. mail 1993. 1993. aasta suvel käis Mart Laar ka Iisraelis koos Tiit Pruuli, Toomas Sildmäe ja Leonid Apananskiga. Teine lennukiga toodud relvalast saabus 3. veebruaril 1994.
Tallinna sadamas avati 1994. aasta 23. jaanuaril 50 Iisraelist saabunud merekonteinerit. Selgus, et nendesse pakitud 23-mm õhutõrjekahurid olid silmnähtavalt kasutamiskõlbmatud, kuigi nende ja 200 000 ühiku laskemoona hinnaks oli märgitud 5 071 000 dollarit ehk umbes 70 miljonit krooni. Pärast ekspertide esmahinnangut võttis Kaitseministeerium ühendust relvafirmaga TAAS, mille asepresidendilt saabus juba järgmisel päeval üllatav vastus, et Tallinna saabunud 50 töökorras õhutõrjekahuri näol on tegemist kingitusega.
Koos kahuritega saabus Eestisse 210 vene päritolu kuulipildujat, mida meie pool polnud üldse tellinud. Relvi uuriv komisjon avastas, et kahurite torudel ja nende muudel osadel olid erinevad numbrid, mis viitas sellele, et need olid kokku pandud mitme kahuri osadest. Kõigele lisaks olid need kuni 27 aasta vanused relvad mõlkis ja valesti reguleeritud. Värske värviga kaetud mürsud olid nähtavate kahjustustega. Vananenud laskemoon oli pärit aastaist 1971 ja 1981.
Komisjon otsustas Iisraelilt nõuda Eestile kingitud relvade ärakoristamist. Otsusele kirjutas alla riigikaitsekomisjoni esimees Rein Helme. Oli muidki puudusi: kontroll-laskmistel ei valgustanud ükski proovitud valgustusmiinidest; automaatide Galil komplektis puudusid sihiku reguleerimise võtmed; 81 mm miinipildujad saabusid ilma lasketabeliteta jne.
Ka 21. jaanuaril 1995 saabunud relvad olid Riigikontrolli akti kohaselt kasutuskõlbmatud. Kaupade viimane partii pidi saabuma 1995. aastal, kuid viimane lepingu alusel saabunud relvakogus saabus Eestisse alles viis aastat hiljem, 2000. aastal.
Vananenud ja rikkis suurtükid ja muud defektsed või puudulikud relvad vahetati müüja kulul välja. Tasuta jäi alles ka esimene saadetis.
Mustassaare
pisi|Küla territooriumil asuva [[Sõmerpalu raudteejaama endine peahoone.]]
Mustassaare on küla Võru maakonnas Võru vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas.
Psühholingvistika
Psühholingvistika on keeleteaduse ja psühholoogia piiriteadus, mis tegeleb keele omandamise, mõistmise ja kasutamise psühholoogiliste protsesside uurimisega.
AS Orto
AS Orto on 1932. aastal Tallinnas asutatud tarbe- ja kodukeemiaettevõte. AS Orto asub Suur-Sõjamäe tänav 30, Tallinnas.
Orto hakkas 1932. aastal tootma pesuseepi, -soodat ja vankrimääret. 1937. aastal lisandusid sortimenti juba ka parfümeeria- ja kosmeetikakaubad. Eesti NSV ajal avanes märksa suurem turg, tootevalik laienes ja töötajate hulk ulatus kõrgajal 799-ni. Lisaks tarbekeemiale hakati tootma ka alumiiniumtuube ja plastdetaile ning eksperimenteeriti plastmööbliga.
Arendati nelja tootesuunda: tarbekeemia, kodukeemia, tööstuskeemia ja parfümeeria.
Tänapäeval on Orto Eesti juhtiva kosmeetikatootjana liikumas n-ö rohelise trendiga, muutes oma tooteid järjest looduslikumaks. 1996. aastal hakati tootma sääsetõrjevahendeid sarjas Plix, aasta hiljem kosmeetikasarja Puhas Loodus.
2005. aastal moodustas kosmeetikatoodete müük Orto käibest 70%, eksport 15%. 2009. aastal moodustasid kosmeetikatooted käibest kolm neljandikku.
2008. aastal oli Orto käive 22 miljonit krooni. 2009. aastal töötas ettevõttes 22 inimest, neist pooled tootmises.
Rahalises arvestuses on Orto Eesti turul L'Oreali, Nivea ja Lumene järel neljandal kohal. Müüdud koguste arvestuses ollakse koha võrra kõrgemal, sest Orto tooted on võrreldes välismaise kaubaga odavamad.
Looduse ühetaolisus
Looduse ühetaolisus (inglise keeles uniformity of nature) on hüpoteetiline olukord, mis seisneb selles, et mis tahes sündmus mis tahes ajal toimub mõne universaalse, eranditeta loodusseaduse avaldusena.
Bertrand Russell märgib oma raamatus "The problems of philosophy", et loodusteaduse ülesanne on niisuguseid eranditeta loodusseadusi leida ja ta ongi avastanud seadusi, mille puhul erandeid pole leitud, kuid küsimus on selles, kas meil on alust eeldada, et need ka tulevikus kehtivad.
Hiljem selguski, et näiteks Isaac Newtoni gravitatsiooniseadus ei kehti (kehtib ainult teatavatel tingimustel teatavas lähenduses). Üldrelatiivsusteooria annab mõningate juhtude jaoks hoopis teistsugused ennustused kui Newtoni teooria, ja need on ka kinnitust leidnud. Näiteks selgus, et Merkuuri orbiidi kõrvalekalded ennustatust tulenevad suurelt jaolt Newtoni gravitatsiooniseaduse ebaadekvaatsusest.
Russell on ühetaolisuse eeldamisel ettevaatlik: "Jämedavõitu ühetaolisusootused kalduvad olema eksitavad. Mees, kes on kanapoega kogu tema eluaja jooksul iga päev toitnud, keerab tal lõpuks kaela kahekorra, näidates, et kanapoja puhul oleksid olnud kasulikumad rafineeritumad arusaamad ühetaolisusest."
Russell ei pea võimalikuks looduse ühetaolisuse kindlat teadmist, küll aga suure tõenäosusega teadmist. Sellise teadmise õigustamiseks kasutab ta induktsiooniprintsiipi.
Ei ole ilmne, et loodusteadus saab toimida ainult juhul, kui loodus on kogu ulatuses ühetaoline.
Karl Popperi järgi ei ole looduse ühetaolisust tarvis postuleerida, sest loodusseaduste formuleeringud on õigustamata oletused, mitte induktiivsete arutluste tulemused.
John Williams
thumb|John Williams 2007 thumb|John Williams 2006. aasta mais John Towner Williams (sündinud 8. veebruaril 1932) on Ameerika Ühendriikide helilooja ja dirigent.
Ta oli 2019. aastal klassikalise muusika andmebaasi Bachtrack andmetel maailmas enimmängitud elav helilooja.
John Williams on ühtekokku võitnud viis Oscarit ja neli Kuldgloobuse auhinda. Ta on olnud 21 korda Kuldgloobuse ja 59 korda Grammy auhinna nominent.
Sündinud 17. veebruaril
''Siin loetletakse 17. veebruaril sündinud tuntud inimesi.
Al-Bāḩah' provints
Al-Bāḩah' provints on 1. järgu haldusüksus (provints) Saudi Araabia lõunaosas.
🇸🇦
NHL
National Hockey League (lühend NHL; prantsuse keeles Ligue nationale de hockey, LNH) on USA ja Kanada jäähokiliiga. See on maailma tuntuim ja kõrgetasemelisem jäähokiliiga.
NHL-is mängib 32 võistkonda, kes on jagatud kahte konverentsi ja konverentsid omakorda nelja divisjoni: Idakonverentsi moodustavad Metropolitani ja Atlandi divisjon ning Läänekonverentsi Vaikse ookeani- ja Keskdivisjon. Igas divisjonis mängib kaheksa meeskonda. NHL-i võistkondadel on American Hockey League'is (AHL) järelkasvukoondised, mis toimivad mängijatereservina ja noorte mängijate treeninguvõistkondadena.
Praegu on kõige uuem NHL-i võistkond Seattle Kraken, mis liitus liigaga 2021. aastal.
Varasem ajalugu
Jäähokiliiga NHL loodi 1917. aastal. Sinna kuulus viis võistkonda: Montréal Canadiens, Montreal Wanderers, Ottawa Senators, Toronto Arenas ning Quebec Bulldogs. Bulldogs ei mänginud esimesel hooajal siiski ühtegi mängu. Liiga presidendiks valiti Frank Calder, kes oli president kuni oma surmani 1943. aastal.
Mandžuuria
Mandžuuria (mandžu keeles Manju, lihtsustatud hiina kirjas 满洲, traditsioonilises hiina kirjas 滿洲, pinyin 'is Manzhou (Mǎnzhōu)) on ala Kirde-Aasias, mis hõlmab Kirde-Hiinat. Selle ulatust määratletakse erinevalt: ta kas asetseb tervikuna Hiina Rahvavabariigi territooriumil või siis on jagatud Hiina ja Venemaa vahel.
Hiinas nime Manzhou ('Mandžuuria') tavaliselt ei kasutada. Selle asemel kasutatakse nime Dongbei ('kirre', lihtsustatud hiina kirjas 东北, traditsioonilises hiina kirjas 東北, toonimärkidega pinyin 'is Dōngběi; ametlik eestikeelne vaste: 'Kirde-Hiina'), millega peetakse enamasti silmas Hiina piiridesse jäävat Mandžuuriat.
NHL
Varasem ajalugu
Esimene näidismäng peeti 15. detsembril 1917, kui kohtusid Montréal Canadiens ja Montréal Wanderers. Esimene ametlik kohtumine toimus siiski neli päeva hiljem, kus Montreal Wanderersi kaitsja Dave Ritchie lõi esimese värava NHLi ajaloos. Esimene mäng lõppes Wanderersi 10–9 võiduga Toronto Arenase üle. Arenasest sai aga esimene NHLi klubi, mis võitis Stanley karika. Finaalis alistati Vancouver Millionairesi Pacific Coast Hockey Association tulemusega 5–3.
Esimese väravateta mängu NHL-i ajaloos tegi Montréal Canadiensi väravavaht Georges Vézina, kes jättis Arenasi nullile hooajal 1917–1918. Vezina oli ka esimene NHLi väravavaht, kes suutis saada edukaid söödupunkte. Pärast tema surma nimetas NHL parimale väravavahile antava autasu Vezina Trophy'ks. pisi|NHL-i logo 1918–1919 hooajal finaali ei mängitud, kuna ülemaailmne gripiepideemia oli jõudnud Seattle'isse. Hiljem läks NHLil hästi ja 10 aasta jooksul võitsid NHLi klubid Stanley karika seitse korda.
Esimene laienemine
1924. aastal lagunes PCHA hokiliiga ja viimased võistkonnad sellest sarjast siirdusid Western Canada Hockey League'i. WCHL oli lühiajaline sari, mis tegutses ainult 5 aastat. Pärast seda jäi järele ainult NHL. Victoria Cougars oli viimane klubi väljaspool NHLi, kes võitis Stanley karika.
Niidiküla
Niidiküla on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Käinast idas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Käina valda.
Niidiküla piirneb põhjas Kaasiku, läänes Kogri ja Vaemla ning idas Jõeküla külaga. Küla lõunaosa piirneb Vaemla lahega.
Nimi
Kohanimi tuleneb sõnast niit. Varem oli koht tuntud kui Niidi küla.
NHL
Esimene laienemine
Nüüd liitus NHLiga ka USA meeskondi, kuna seal ei olnud enam oma jäähokiliigat. Esimene uus meeskond oli Boston Bruins 1924–1925 hooajal. Siis liitusid New York Americans ja Pittsburgh Pirates ning järgmisel hooajal New York Rangers, Detroit Cougars (praegune Detroit Red Wings) ja Chicago Black Hawks (praegune Chicago Blackhawks). Ka kaks uut Kanada klubi liitusid NHLiga: Montreal Maroons ja Hamilton Tigers. 1930–1931 hooajal mängis NHLis 10 võistkonda, kuid suure majanduslanguse tagajärjel lõpetasid tegevuse Pirates ja Americans. Ottawa Senators pidi majandusprobleemide tõttu NHList loobuma ja nii oli NHLi 25-aastase tegevuse järel alles kuus praegust klubi, kes on saanud lisanime "Original Six". Need meeskonna olid Canadiens, Maple Leafs, Red Wings, Bruins, Rangers ja Black Hawks.
1920. aastatel tehti lisaks esimesele laienemisele NHLis palju väiksemaid muudatusi. Väljakumängijate arvu vähendati kuuelt viiele. Lisaks hakati väärtuslikumale mängijale välja andma Hart Memorial Trophy auhinda. Esimesena pälvis selle Frank Nighbor.
Niidiküla
Loodus
Niidiküla rannik hõlmab Käina lahe–Kassari maastikukaitseala. Küla idaosa piirneb Vaemla jõega.
Ajalugu
Niidiküla rajati pärast Esimest maailmasõda. Niidiküla kuulus 1977–1997 Vaemla koosseisu.
Taristu
Niidiküla keskosa läbib Suuremõisa–Käina–Emmaste maantee, kus asub Niidi bussipeatus.
Mandžuuria
Mandžuuria põliselanikud on olnud xianbei (xianbi) rahvas, kitanid ja tšurtšenid, kes on Hiina ajaloo vältel rajanud mitmeid riike, ning viimaste ja kõige kuulsamatena mandžud, kellelt kogu piirkond on nime saanud ja kes 17. sajandil vallutasid Hiina ning valitsesid seda kuni Qingi dünastia kokkuvarisemiseni aastal 1911. Mandžuuria ala, mis jääb Hiina piiridesse, hõlmab vähemalt 1,55 miljonit ruutkilomeetrit.
Mandžuuria geograafilised määratlused
Mandžuuriat võidakse geograafiliselt määratleda erinevalt:
Piirkonna etnilisest ajaloost rääkides kasutatakse mõnikord nime "Suur-Mandžuuria". Selle alla arvatakse kogu Korea poolsaar, Sahhalin ja Kuriilid, mõnikord ka Jaapani saarestik. Sellel nimel ei ole poliitilist tähendust.
Mandžuuria piirneb läänes Mongoolia, põhjas Siberi, edelas Päris-Hiina ja lõunas Põhja-Koreaga.
Nimi
Pärast 1911. aasta Hiina revolutsiooni, mis kukutas mandžude Qingi dünastia ja rajas keisririigi asemele vabariigi, asendati mandžude algkodu nimi Manzhou (Mandžuuria) Hiina ametlikes dokumentides nimega Dongbei ('kirre'; ametlik eestikeelne vaste: 'Kirde-Hiina').
Pärast Mukdeni intsidenti, kui Hiina sõjaväelased tungisid kallale Lõuna-Hiina raudteele, alustas Jaapan 18. septembril 1931. aastal sõjategevust ning vallutas Mukdeni ja Harbiini ning lõpuks kogu Lõuna-Mandžuuria piirkonna. Aastal 1932 rajas Jaapan Mandžuuriasse Mandžukuo-nimelise nukuriigi pealinnaga Changchunis, mida juhtis aastatel 1933–1945 endine Hiina keiser Pu Yi.
Seetõttu kõlab hiinakeelne nimi Manzhou (满洲) piirkonna paljude elanike kõrvus halvasti, meenutades separatismi ja kollaboratsionismi. See puudutab ainult kohanime; mandžusid tähistav etnonüüm manzu (满族 mǎnzú) kõlab aktsepteeritava ja neutraalsena.
Kirde-Hiina elanikku nimetatakse "kirdelaseks" (dongbeiren). Nimi Dongbei ("Kirre") käib kogu piirkonna kohta, olgu siis jutt ajaloost, kultuurist, traditsioonidest, murretest, köökidest või muust. Praktiliselt asendab ta nime Manzhou ("Mandžuuria") kõikides kontekstides. Teisi Hiina kirdeosa provintse (näiteks Hebei) ei arvata "Kirde" osaks.
Mäekülä
Mäekülä (aastani 1997 Mäe-Järvere) on küla Võru maakonnas Võru vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Sõmerpalu vallas.
Induktsiooniprintsiip
Induktsiooniprintsiip (inglise principle of induction) on printsiip, millega induktsionistid õigustavad induktiivsete järelduste suurt tõenäosust.
Printsiibi sõnastas Bertrand Russell raamatus "The problems of philosophy" järgmisel kujul:
"a) Kui on leitud, et mingi asi teatavast liigist A on seotud mingi asjaga teatud teisest liigist B ning pole kunagi leitud, et ta oleks lahus liiki B kuuluvast asjast, siis mida suuremal arvul juhtudel on A ja B olnud seotud, siis seda suurem on tõenäosus, et nad on seotud uuel juhtumil, mille puhul nendest kahest ühe kohalolu on teada;
Klassikalises näites räägitakse sellest, kuidas paljude mustade ronkade vaatlusest järeldatakse, et kõik rongad on mustad. Ülaltoodud sõnastuses ütleb räägib induktsiooniprintsiip ainult seda, et iga tulevikus vaadeldav ronk osutub mustaks. Russell sõnastab siiski induktsiooniprintsiibi ka selle kohta, et kõik rongad on mustad.
Ülaltoodud sõnastuse puhul tekib järgmine probleem. Kui A on 'ronk' ja B on must, siis tuleb formuleeringu a) järgi välja, et iga vastleitud must asi on väga tõenäoliselt ronk, mis ilmselt ei ole tõsi. Nähtavasti aitab see, kui sõnastada selle formuleeringu a) lõpp ümber nii: "et nad on seotud uuel juhtumil, mille puhul A  kohalolu ei ole teada".
Enamik induktsionismi pooldajad peavad seda printsiipi fundamentaalseks, hädavajalikuks ja ilmseks.
Karl Popper on induktsiooniprintsiipi ägedalt rünnanud, väites, et selle õigustus viib kas vigase ringi või lõputu regressini või siis on aprioorne, taandudes pimedale usule.
Eestis on induktsiooniprintsiipi uurinud Jüri Eintalu.
Ar-Riyāḑi provints
Ar-Riyāḑi provints on 1. järgu haldusüksus (provints) Saudi Araabia keskosas.
🇸🇦
Krasnodari krai
Krasnodari krai on haldusüksus Venemaa Lõuna föderaalringkonnas. Piirneb läänes Musta merega, põhjas Rostovi oblastiga, idas Stavropoli krai ja Karatšai-Tšerkessiaga, lõunas Abhaasiaga. Krai keskel asub enklaavina Adõgee Vabariik.
Krai loodi 1937. aastal.
Traavel
thumb|right Traavliteks nimetatakse kiirsõiduhobuseid, kelle põhiline allüür ehk liikumisviis on traav.
Krasnodari krai
Rahvastik
2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas krais 5 226 647 inimest, kellest 4 522 962 (88,3%) olid venelased, 281 680 (5,5%) armeenlased, 83 746 (1,6%) ukrainlased, 22 595 (0,4%) kreeklased, 16 890 (0,3%) valgevenelased ja 24 840 (0,5%) tatarlased. Krasnodari krais elas 2002. aastal ka 1138 eestlast.
Traavel
Aretus ja tõud
Nad põlvnevad enamasti flaami hobusest ja täisverelisest ratsahobusest. Neid on väga pika aja jooksul aretatud, võttes aluseks traavi kiiruse. Nii on saadud hobused, kellele kehaehituse tõttu kõige paremini sobib traavimine.
Krasnodari krai
Rahvastik
Linnades elas 2002. aastal 53,5% elanikest. Krais on 26 linna, suuremad linnad on Krasnodar, Sotši, Novorossiisk, Armavir, Jeisk, Kropotkin, Slavjansk-na-Kubani, Tihhoretsk ja Tuapse.
Traavel
Aretus ja tõud
Traavlite tõugude hulka kuuluvad:
Iseärasused
Traavlid on mõõduka kuiva kehaehitusega ning on massiivsuselt raskeveohobuste ja ratsahobuste vahepealsed. Nad on tavaliselt lühema turjaga, libajama pihaga, lühikese järsu laudjaga ning teravate liigesnurkadega. Õlavars on küünarvarrest lühem ja kämmal on võrreldes ratsudega pikenenud.
Närvisüsteemilt on traavlid tihti tundlikumad ja õrnemad. Neil on väga elav temperament ja nad on head jooksjad.
Traavlid küpsevad kiiresti. Seetõttu alustavad nad võistlemist traavlikäru ees väga noorelt ning ka lõpetavad noorelt. Hiljem kasutatakse neid tõuaretuses, peetakse niisama või kasutatakse ratsaspordis. Kuigi nad küpsevad kiiresti, ei tohiks nendega ratsutama hakata varem kui ratsahobustega.
Traavisport
Traavisport tähendab eelkõige võidusõidukaarikut vedavate ja kutsari poolt kutsitud traavlite võidusõitu. Mõningail puhkudel korraldatakse traavlite võidusõite ilma kaarikuteta. Sel puhul on hobuse juht sadulas. Sellise võistluse nimetus on Monte. Traavivõistlus peetakse hipodroomil. Meie lähimate naabrite soomlaste ja rootslaste seas on traavisport ülimalt populaarne.
Esimest korda istutavad noored kutsarid võidusõidukaarikusse umbes üheksa aastaselt. Siis on kaarik veel hoopis väike ja aistegi vahel pole pooletonnist võistlushobust, vaid veidi enam kui meetrise turjakõrgusega poni.
Traavivõistluste korraldamine on ülimalt tulus riigile, sest just siin saab maamees põhjuse hobuseid kasvatada. Sellega suureneb tublisti maapiirkondade tööhõive ning mitmekesistub põllumajanduslik tootmine.
Artur Alliksaar
Artur Alliksaar (kuni 17. juuni 1936 Artur Alnek; 15. aprill 1923 Tartu – 12. august 1966 Tartu) oli eesti luuletaja, näitekirjanik ja tõlkija.
Elukäik
Õppis Hugo Treffneri Gümnaasiumis. 1941 astus vabatahtlikuna 182. Eesti julgestusgruppi. 1943–1944 teenis ta Relva-SSi, 20. Relvagrenaderide SS-diviisi sõjakirjasaatjate rühmas. Aastatel 1944–1949 töötas ta Eesti NSV raudteevalitsuses.
Ta arreteeriti 30. jaanuaril 1950, teda süüdistati ametiseisundi kuritarvitamises ning talle määrati 8 aastat vangilaagrit. Aastatel 1950–1957 oli ta vangilaagrites Narvas, Gorki oblastis ja Mordvas. 1954. aastal lisati talle "kodumaa reetmise" süüdistus (teenimine Saksa sõjaväes) ning tribunal määras talle 25 aastat vangistust.