cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Katoodtolmustamine
Ioonkiirega ja plasmakiirega tolmustamine
Ioonkiirega tolmustamise puhul genereeritakse ioonid eraldi kambris ja viiakse üle tolmustamiskambrisse kus tolmustamine toimub küllaltki kõrges vaakumis. Kui puhas ioonkiir on ioonide allikast tekitatud, võidakse sellele lisada elektrone, et tekitada plasmakiir, mis aitab vältida lähtematerjali pinnale koguneda võivat laengut. Ioonid plasmakiires ei neutraliseeru. Kiir on kokkuvõttes neutraalse laenguga, kuid koosneb kõrge energiaga ioonidest ja madala energiaga elektronidest. Plasmakiirel on ioonkiire ees see eelis, et teda on oluliselt kergem suunata – elektrone saab küllalt lihtsalt suunata magnetvälja või elektrostaatilise välja abil ning ioonid järgnevad elektronidele. Puhast ioonkiirt oleks oluliselt raskem juhtida. Ioonkiirega ja plasmakiirega tolmustamise eeliseks on suur töökiirus ning võimalus tolmustamist teostada kõrges vaakumis. Seega saab sadestatava pinna saastumist paremini kontrollida (vältida). Samuti saab pommitatavate osakeste voogu ja energiat jälgida ja kontrollida, mistõttu saab ka dielektriliste materjalide pindu tolmustada. Puuduseks on, et ioonkiire sihtmärgiks olevalt lähtematerjalilt peegeldub suur hulk neutraalseid osakesi, mis võivad pommitada substraati, kuna protsess toimub heas vaakumis ning neutraalsed osakesed ei põrku tõenäoliselt gaasiaatomitega. Samuti on nii ioonkiir kui ka plasmakiir väikesed, mistõttu saab nende sihtmärgil pommitada korraga väikest ehk selgelt piiritletud ala.
Kasutus
pisi|Katoodtolmustamist kasutatakse näiteks [[skaneeriv elektronmikroskoop|skaneerivas elektronmikroskoopias uurimisobjektide ettevalmistamisel. Siin on sipelgas Dacetinops darlingtoni kaetud kullaga]] Katoodtolmustamise üks olulisemaid rakendusi on arvutite kõvaketaste tootmine. Katoodtolmustamine võimaldab sadestada keemiliselt puhtaid materjale ja võimaldab moodustuda väga väikeste mõõtmetega domeenidel kilelises magnetsalvestuskeskkonnas. Katoodtolmustamisega kantakse klaasidele peale peegeldusvastaseid kilesid. Skaneeriva elektronmikroskoopia (SEM) jaoks objektide ettevalmistamisel kaetakse elektrit mittejuhtivatele objektidele tihti peale juhtiva materjali kiht, kuna skaneeriva elektronmikroskoobiga saab vaadelda vaid elektrit juhtivaid objekte.
Mõned katoodtolmustamise rakendused:
Suur-jooniktirts
Suur-jooniktirts (Stenobothrus lineatus) sihktiivaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukas on Eestis üsna harv, eelkõige on teda Lõuna- ja Lääne-Eestis.
Pumpėnai
left|thumb Pumpėnai on alev Leedus Pasvalysi rajoonis, Pumpėnai valla halduskeskus. Alev asub Via Baltica ääres.
Alevis on keskkool ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on aastal 1818 valminud katoliku kirik, selle juures asuv karmeliitide kloostri hoone ja tuulik.
Ajalugu
Esimene kirik ehitati Pumpėnaisse aastal 1638. XVII sajandi alguses rajati alevisse ka karmeliitide klooster. Aastal 1770 põlesid selle puidust hooned maha. Aastal 1792 sai Pumpėnai Magdeburgi õigused. Aastaks 1797 oli maha põlenud kloostrikompleks taastatud.
Haljand Uuemõis
Uuemõis lõpetas aastal 1947 kuldmedaliga Tallinna 2. Keskkooli ja aastal 1952 Tallinna Polütehnilise Instituudi. Ta kaitses aastal 1968 tehnikakandidaadi väitekirja ja aastal 1986 tehnikadoktori väitekirja (materjalide kulumise ja hõõrdumise teemal).
Pumpėnai
Ajalugu
Aastal 1818 valmis praegune kirik, aastal 1827 valmis aga praegune kivist kloostrihoone. Aastal 1832 klooster suleti, ühtlasi konfiskeeriti kloostrile kuulunud Banioniai mõis.
Haljand Uuemõis
Ta oli Oleviste koguduse vanematekoguliige ja diakon. Ta osales 1970. ja 1980. aastatel Effataa ärkamisliikumises ning hiljem Alfa ja Beeta kursuste töös.
Isiklikku
Ta oli abielus ja tütre isa. Tema isa Heinrich Uuemõis oli eesti insener ja tehnikaõpetaja, vend Rein Uuemõis on eesti insener ja baptisti vaimulik.
Gitarama
Gitarama on linn Rwanda Lõunaprovintsis, Muhanga ringkonna halduskeskus.
Gitarama asub ligi 40 km Kigalist edelas.
Enne 2006. aasta alguses jõustunud haldusreformi oli Gitarama Gitarama provintsi halduskeskus.
Gitaramas tegutseb Kabgayi ülikool, linnas on haigla ja staadion.
pisi|left|Kesklinn
Max Verstappen
2015. aasta hooajal sai temast Vormel 1 sarjas Toro Rosso meeskonna sõitja.
2016. aasta Hispaania GP-l asendas ta Daniil Kvjati Red Bull Racingu võistkonnas. Ta võitis selle võistluse ja sellega sai temast kõigi aegade noorim etapivõitja Vormel 1 sarjas, samuti esimene hollandlasest võitja.
Ta on kahekordne maailmameister (2021 ja 2022). 2021. hooajal oli võitja lahtine kuni viimase, Abu Dhabi etapini, kus maailmameistritiitli eest võitlesid samadel punktidel (369,5) olevad Max Verstappen ja Lewis Hamilton. Verstappen suutis mõneti vastuoluliselt etapi võita ja krooniti esmakordselt maailmameistriks. Järgmisel, 2022. hooajal, oli ta konkurentidest märgatavalt parem ning kindlustas teise järjestikuse maailmameistritiitli juba Jaapani Grand Prix järel ehk 4 etappi enne hooaja lõppu.
Isiklikku
Tema isa Jos Verstappen on endine vormelisõitja.
Soojussõlm
Soojussõlm on hoone või hoonerühma seadmestik, mille abil soojusenergia tarbijad on ühenduses soojusvõrguga. Katlamaja ja hoonetevaheline soojusvõrk ühendatakse hoone küttesüsteemiga soojussõlme vahendusel. Soojussõlmes muudetakse välise soojusvõrgu soojuskandja temperatuur ja rõhk sobivaks hoone kütte- ja ventilatsioonisüsteemile ning põrandküttele. Igaüks neist vajab erineva temperatuuriga soojuskandjat. pisi|Joon 1. Sõltumatu, kahe kontuuriga soojussõlme skeem: TE – tempera-tuuriandur, FE – veekuluandur, TC– temperatuuriregulaator, EIA – relee-lüliti, TI – termomeeter, PI – mano-meeter, FI – veekulumõõtur, QI–energiakulumõõtur, PP – paisupaak, H – reguleerventiil, F – filter, P – ringluspump, KKA – kaugkütte andev toru, KKT – kaugkütte tagastav toru, STV – soe tarbevesi, STR – sooja tarbevee ringlus, KV – külm vesi, KA – kütte andev toru, KT – kütte tagastav toru
Välises soojusvõrgus on otstarbekas kasutada kõrge temperatuuriga soojuskandjat. Mida kõrgem on soojuskandja temperatuur, seda väiksem võib olla ringlev veevool, kuid seda suuremad on soojuskaod. Tänapäeval on tavaliselt välises soojusvõrgus ülekuumendatud vesi. Hoone küttesüsteemis on uusehitistes maksimaalseks peale- ja tagasivoolu vee temperatuuriks soovitatud 70/50 °C, õhkkütte kalorifeeridele 70/40 °C, rekonstrueeritavates küttesüsteemides on lubatud maksimaalsed soojus­kandja temperatuurid 95/70 °C. Eluruumides või büroohoonetes ei või kasutada üle 95 °C temperatuuriga soojus­kandjat. Küttesüsteemi vahetul ühendamisel soojusvõrguga on küttekehade maksi­maalne temperatuur võrdne soojusvõrgus ringleva soojuskandja maksimaalse tem­peratuuriga. Selline lahendus on võimalik siis, kui soojusvõrgus temperatuur ei ületa 90 °C. Enamasti ühendatakse hoone küttesüsteem soojusvõrguga soojussõlme vahendusel. Varem on kasutatud jugapumbaga soojussõlme, kus hoone soojuskandja ringleb jugapumba abil. Jugapumba kasutegur on umbes 30% ja see töötab katlamaja ringluspumba energia arvel. Segamistegur võib olla kuni kolm, st ruumide kütteks vajaliku küttevee temperatuuri saamiseks segatakse majast tagasitulevat jahedat vett soojusvõrgust tuleva kuuma kütteveega suhtes 0...3.
Soojussõlmes on eraldi soojusvahetid ja torustikud sooja tarbevee, ventilatsiooni kalorifeeride ja põrandkütte jaoks, kuna need vajavad kõik erineva temperatuuriga soojuskandjat. Soojussõlmes on soojusvahetite soojusprotsessid automatiseeritud väljuva vee temperatuuri stabiliseerimise või reguleerimise teel, selleks kasutatakse temperatuuriregulaatoreid.
Soojussõlme automaatika
Katelde ja soojussõlmede küttevõimsust (soojusväljastust) reguleeritakse tänapäeval automaatselt. Selleks muudetakse soojusvõrku või maja küttetorustikku antava vee temperatuuri pöördvõrdeliselt välistemperatuuriga. Mida madalam on välistemperatuur, seda kõrgem peab olema soojuskandja temperatuur. Peale küttevee temperatuuri reguleeritakse veel soojussõlmest väljuva sooja tarbevee temperatuuri, see hoitakse stabilisena ühel väärtusel. Samuti võib olla eraldi kontuur õhuvahetuse kalorifeeridele või põrandküttele. Nendesse kontuuridesse suunatava vee temperatuuri reguleerimiseks kasutatakse enamasti elektroonilisi automaatregulaatoreid. Nende kontuuride temperatuurid ja temperatuuri dünaamika on erinevad ning seetõttu tuleb kasutada iga kontuuri jaoks eraldi regulaatorit, mis asuvad tavaliselt ühes kestas ja moodustavad nn. reguleerimiskeskuse. Peale regulaatorite on seal ka ajarelee taimeri või lihtsa mehaanilise programmkella näol erinevate juhtimisprogrammide sisselülitamiseks kellaaja ja nädalapäevade järgi. Reguleerimiskeskuses on elektroonilised temperatuuri analoog- või digitaalregulaatorid. Enamasti kasutatakse proportsionaal-integraal-(PI) või PID-regulaatoreid (PID). Need regulaatorid on võimelised reageerima paindlikult olukorra muutumisele, näiteks suurele tarbevee kulule õhtul, kui paljud elanikud tarbivad sooja vett üheaegselt ja on vaja kiiresti lülitada soojusvaheti täisvõimsusele. Digitaalregulaatoreid saab juhtida paindliku programmi järgi. Nii näiteks võib öösel mõneks tunniks seada sooja tarbevee temperatuuriks 65 °C, et hävitada võimalikud bakterid soojaveetorustikus.
Peale temperatuuriregulaatorite võivad soojussõlmes olla ka rõhuregulaatorid, millega hoitakse kas torustikus sobivat rõhku või peale ja tagasivoolu rõhkude vahet. Enamasti kasutatakse otsetoimerõhuregulaatoreid st regulaator töötab torustiku rõhu toimel ja ei vaja energiat kõrvalt (näiteks elektrienergiat).
Soojussõlme sisendis mõõdetakse tarbija (maja, hoone) poolt soojusvõrgust võetavat soojusenergiat. Selleks kasutatakse mitmesuguseid soojusenergia arvesteid. Nende arvestite energiaühik on kas kWh, MWh või GJ.
Soojussõlme automaatika võib olla hoone automaatika osa ja selle juhtimisel. Hoone automaatika juhib ja reguleerib hoone üksikute ruumide temperatuuri, ventilatsiooni, valgustust, CO2kontsentratsiooni jt sisekliima parameetreid, kontrollib tuleohutust, pääsu ruumidesse jne.
Küttevee temperatuuri reguleerimine
Soojussõlmes küttevee temperatuuri reguleerimine välistemperatuuri järgi tagab üksikute ruumide temperatuuri ligikaudu soovitud väärtuse. Mõned ruumid on soojemad soovitust, mõned jahedamad. pisi|Joon 2. Hoone küttesüsteemi antava vee temperatuuri sõltuvus välistemperatuurist (temperatuurigraafik) Iga ruumi temperatuur muutub seal eritunud soojusest ja sõltuvalt soojuskadudest. Ruumi täpsema temperatuuri tagamiseks tuleb radiaatorid varustada termostaatventiilidega, sellises küttesüsteemis reguleeritakse küttevee temperatuur soojussõlmes veidi kõrgemaks, et soojust oleks küllalt iga ruumi jaoks ja termostaatventiil saaks kütet vajaduse korral piirata.
Kõik analoog- ja digitaalregulaatorid reguleerivad küttekehadesse antava küttevee temperatuuri välisõhu temperatuuri järgi, seda sõltuvust nimetatakse temperatuurigraafikuks (küttegraafikuks). Lihtsamate regulaatorite temperatuurigraafik on sirge (Joon 2a). Analoogregulaatoritel valitakse seadeväärtuseks talvine küttevee temperatuur näiteks −15 °C juures (graafikul punkt A) ja graafiku kalle temperatuuride vahe väärtuse seadmisega regulaatorile. Öine küttevee temperatuuri vähenemine seatakse kolmanda seadelüliga.
Ajarelee (taimer, programmkell) lülitab öise küttevee temperatuurilanguse seade (temperatuurigraafiku) sisse ja välja soovitud kellaaegadel. On ka teisi temperatuurigraafikute reguleerimise viise (Joon 2b), kus küttegraafiku kalle määratakse kaldeteguri järgi ja seatakse regulaatorile vastava kaldeteguri seadeväärtuse nupuga või digitaalregulaatoril valitakse menüüst. Sooja aja küttevee temperatuur määratakse vastava seadenupuga, mis võimaldab temperatuuriväärtust d korrigeerida ±8 °C ulatuses. pisi|Joon 3. Ühe kontuuriga (küttevee) soojussõlme reguleerimisskeem: 1 – mootoriga kolmikventiil, 2 – soojusvahetid, 3 – ringluspump, 4 – soojustarvitid, TE – temperatuuriandurid, TC – temperatuuriregulaator
Büroohoonetes ja ettevõtetes saab töövälisel ajal vähendada ruumide temperatuuri, selleks on regulaatorile seatav ööpäeva ja nädala temperatuurigraafik, mida juhitakse elektrooniliste taimerite või mehaaniliste programmkellade vahendusel. Elamus võib toatemperatuuri kokkuhoiu eesmärgil vähendada öösel. Selleks seatakse öine küttevee temperatuur võrreldes päevasega näiteks 5 K võrra madalamaks, samas muudetakse seda aga sõltuvalt välistemperatuurist nagu päevalgi. Hoone või ruumi ööpäevane perioodiline temperatuuri muutmine ei anna erilist kokkuhoidu, sest jahtunud hoone üleskütmiseks kulutatakse rohkem energiat, kui püsiva temperatuuri hoidmideks. Energia kokkuhoid on võimalik siis kui jahedam periood kestab järjest mitu ööpäeva.
Digitaalregulaatorite seaded on sarnased eelpool tooduga, kuid häälestamine toimub menüüdest valikute tegemisega või arvväärtuste valimisega. Temperatuurigraafik võib koosneda mitmest lõigust, seega ei ole enam sirge, vaid erinevatele välistemperatuuridele vastavad soojuskandja temperatuuri seadeväärtused on eraldi valitavad. Öise säästurežiimi võib välja lülitada käsuga "Pidu", mis tähendab, et sellel õhtul ei alandata küttevee temperatuuri kui säästurežiim on seatud.
Sooja tarbevee temperatuuri reguleerimine
Sooja tarbevee temperatuuri hoidmiseks on juhtimiskeskuses eraldi regulaator, mis hoiab soojusvahetist 6 (Joon 4) väljuva vee (maja ringlusse antava vee) temperatuuri konstantsena (tavaliselt 55 °C) sõltumata vee tarbimisest soojus­vahetisse siseneva soojuskandja vooluhulga reguleerimise teel. Soojuskandja läbivoolu muudetakse primaarpoolel ajamimootoriga varustatud reguleerventiili 5 abil. pisi|Joon 4. Kahe kontuuriga soojussõlme (küttevee ja sooja tarbevee) reguleerimisskeem: 1 – mootoriga küttevee kolmikventiil, 2 – küttevee soojusvaheti, 3 – küttevee ringlus­pump, 4 – soojustarvitid, 5 – mootoriga sooja tarbevee kolmikventiil, 6 – sooja tarbevee soojusvaheti, 7 – sooja tarbevee ringluspump, 8 – külma vee juurdevool, TE – tempera­tuuriandurid, TC – temperatuuriregulaatorid
Mõnedel reguleerimiskeskustel on ka veel kolmas regulaator, mida saab kasutada õhkkütte kalorifeeridesse antava soojuskandja temperatuuri reguleerimiseks. See reguleerimine on analoogne küttevee reguleerimisega, kuid soojuskandja tempera­tuur on kõrgem. Sama regulaator on kasutatav ka põrandkütte vee temperatuuri reguleerimiseks.
Regulaatoritel on külmumiskaitse, mis ei lase küttevee temperatuuril langeda allapoole 10 °C. Ringluspump on tavaliselt sisse lülitatud, kui küttevee temperatuur on üle 20 °C või välistemperatuur on alla 2 °C. Suvisel ajal, kui ringluspump peaks kaua aega järjest olema välja lülitatud, lülitab automaatika selle aeg-ajalt sisse, et vältida pumba ja mootorivõlli kinnikleepumist pikaaegse seismise tagajärjel.
Eestis on soovitatud soojussõlme regulaatorite reguleerimiskvaliteedi näitajad hoida järgmistes piirides:
Temperatuurianduritena kasutatakse enamasti plaatina-takistustermomeetreid Pt1000 või Pt100, mille takistus sõltub lineaarselt temperatuurist. Andurite kujundus võib-olla erinev sõltuvalt sellest, kas seda kasutatakse õhu või vee temparatuuri mõõtmiseks. Samuti on võimalik veetemperatuuri mõõtmiseks mõeldud andur paigutada küttetoru pinnale või torukujulisse kaitsekesta ja see omakorda vette.
Will Rogers
Tema vanemad olid tšerokii päritolu. Rantšos üles kasvades õppis ta hobusega sõitma ja lassoga trikke tegema. Ta esines paljudel Metsiku Lääne meelelahutusetendustel USA-s ja välisriikides. Edasi töötas ta New Yorgis vodevillis. 1912. aastal esines ta Broadway lavastuses "The Wall Street Girl", kus esitles etteastete vahel oma lasso käsitlemise oskust. 1915. aastal esines ta Florenz Ziegfeldi varietees "Midnight Frolic".
Et oma esinemisi värskena hoida, hakkas Rogers nalja viskama publiku hulgas olevate kuulsate inimeste üle ja tegi märkusi päevakohaste teemade, eriti poliitiliste teemade kohta. 1916. aastal hakkas ta esinema prestiižsetel "Ziegfeld Folliesi" esinemistel Broadwayl. 1918. aastal tegi ta oma filmidebüüdi filmis "Laughing Bill Hyde". Rogers ei tunnistanud kunagi, et oli vaid harrastusnäitleja, kuid kriitikud tunnustasid tema loomulikku võlu ja lihtsat näoilmet. Järgmistel aastatel esines ta paljudes Samuel Goldwyni toodetud tummfilmides, samuti enda toodetud komöödiates ja Hal Roachi filmides. Rogers avaldas mitu raamatut ja artiklit, kirjutas ajalehtedes ning esines sageli raadios.
1929. aastal sõlmis ta lepingu filmitootjaga Fox Film Corporation. Samal aastal mängis ta oma esimeses helifilmis "They Had to See Paris". Helifilmid sobisid Rogersile paremini ning ta kogus nendega enam tuntust. Tema tuntumad helifilmid on "A Connecticut Yankee" (1931) ja "State Fair" (1933).
Poliitikas eelistas Rogers jääda vaatlejarolli, kuid 1926. aastal oli ta paar nädalat Beverly Hillsi aulinnapea, enne kui tema ametikoht California seadustega ebaseaduslikuks kuulutati. 1935. aastal toetas ta presidendikandidaat Franklin Delano Roosevelti. Rogers hukkus 1935. aastal lennuõnnetuses Barrow' neeme lähedal Alaskal, mil oli oma kuulsuse tipus.
Tema järgi on saanud nime USA allveelaev Will Rogers ja Oklahoma Citys asuv lennujaam. Tal on Hollywoodi kuulsuste alleel omanimeline täht. Maantee Route 66 on tuntud ka kui Will Rogers Highway.
Bratislava IV ringkond
pisi|Linnaringkonna haldusala on maakonna kaardil märgitud sinisega Bratislava IV on Slovakkia pealinna neljas linnaringkond Bratislava maakonnas. Selle pindala on 96,7 km² ja seal elab 98 404 elanikku (2020).
Ringkond asub Bratislava lääneosas Austria piiri lähedal. See on pindalalt suuruselt teine ​​linnaosa. See on jagatud linnaosadeks: Devín, Devínska Nová Ves, Dúbravka, Karlova Ves, Lamač ja Záhorská Bystrica.
Defensiinid
pisi Defensiinid on peptiidid, mis kaitsevad inimese rakke mikroorganismide eest. Peensoole kaitses osalevad erinevad sooleepiteeli rakud (ka loomulikud tappurrakud ja neutrofiilid) toodavad α- ja β-defensiine.
White'i maakond (Indiana)
White'i maakond (White County) on maakond Ameerika Ühendriikides Indiana osariigis.
Maakonna halduskeskus on Monticello.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 24 643.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Trasimeno järv
Trasimeno järv (ladinakeelne nimi Trasimenus; itaalia keeles Lago Trasimeno, ), tuntud ka kui Perugia järv (Lago di Perugia), on järv Kesk-Itaalias Umbria maakonnas Perugia provintsis. Madalaveelise, laminaarse voolusega järve kõrgus merepinnast on 258 meetrit, pindala 128 km², valgala pindala 309 km². Järv on pindalalt Apenniini poolsaare suurim ning Garda, Maggiore ja Como järel Itaalia suuruselt neljas järv.
Bolšoje Ignatovo
Asub Sjutovlei jõe ääres 106 km Saranskist kirdes.
Trasimeno järv
Saared
Järves on kolm saart: Polvese, Maggiore ja Minore.
Bolšoje Ignatovo
Küla on esmamainitud 1624. aastal.
Elanikud on valdavalt ersad ja venelased.
Trasimeno järv
Saared
Suurim saar, Polvese, asub järve kaguosas ning selle pindala on 69,60 hektarit. Saar on Perugia provintsi halduspiirides alates 1973. aastast. 1995. aastal rajati saarele teadus- ja hariduspark, mis tegeleb teadusliku uurimistöö, katsete ja keskkonnaalase hariduse andmisega. Saare ida- ja lõunaosas on suur märgala, mis on koduks paljudele linnuliikidele ja kahepaiksetele.
Maggiore on järve ainus püsiva asustusega saar (18 elanikku 2011. aastal) ning selle pindala on 24 hektarit. Saarel on praamiühendus Tuoro sul Trasimeno, Passignano sul Trasimeno ja Castiglione del Lagoga.
Minore kõrgus järvepinnast on umbes 20 m. Komakujulise saare mõõtmed on umbes 450×260 m, pindala 0,05 km². Saar on kaetud tiheda taimestikuga, mis pakub varju arvukatele kormoranidele.
Asulad
Trasimeno kallastel asuvad San Feliciano, Monte del Lago, Torricella, Passignano sul Trasimeno, Tuoro sul Trasimeno, Borghetto, Castiglione del Lago, Panicarola, Sant'Arcangelo ja San Savino.
Ajalugu
Esimesed jäljed inimasustusest järve kallastel pärinevad esiajast.
Aastal 217 eKr toimus järve ääres II Puunia sõja tähtsaim lahing, Trasimenuse järve lahing. Lahingus said konsul Gaius Flaminius Nepose poolt juhitud Rooma leegionid lüüa Hannibali vägedelt.
Martin Kukk
Hariduskäik
Ta on lõpetanud Tallinna Tehnikagümnaasiumi ja Sisekaitseakadeemia maksunduse erialal. Ta on 2012. aastal läbinud Kõrgemad Riigikaitsekursused.
Töökäik
Ta on töötanud ehitusettevõttes Betoneks Ehitus OÜ objektiinsenerina ning Stokkeri tööriistakauplusi varustavas hulgifirmas Mecro AS tootejuhina. Martin Kukk nimetati 6. aprillil 2011 toonase peaministri Andrus Ansipi ettepanekul Reformierakonna peasekretäriks. Ta juhtis Reformierakonna meeskonda peasekretärina valimisvõitudeni 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel ja 2015. aasta Riigikogu valimistel. 2016. aastal juhtis ta Siim Kallase presidendikampaaniat.
2015. märtsi Riigikogu valimistel osutus Martin Kukk parlamenti valituks ning töötas Riigikogu julgeolekuasutuste järelevalve komisjonis ja põhiseaduskomisjonis. Ta oli Reformierakonna fraktsiooni aseesimees.
2016. aasta suvel esitas Martin Kukk avalduse Riigikogu mandaadist loobumiseks, et asuda tegutsema erasektoris ettevõtjana.
2016. aasta augustis asutas ta Eestisse rahvusvahelise valitsus- ja korporatiivsuhetega tegeleva ettevõtte Miltton Nordics ning on selle ettevõtte osanik ja asutajapartner.
2016. aasta detsembris asutas ta erahooldekodusid opereeriva ettevõtte Südamekodud OÜ ning on selle ettevõtte osanik ja juhatuse liige.
Ühiskondlik tegevus
Aastatel 2009-2017 oli Martin Kukk Tallinna Tehnikagümnaasiumi hoolekogu liige.
Martin Kukk valiti 2009. ja 2013. aasta kohalike omavalitsuste valimistel Tallinna linnavolikogusse.
Martin Kukk on Reformierakonna liige alates 7. märtsist 2007.
Maailma Reisi- ja Turisminõukogu
Maailma Reisi- ja Turisminõukogu on kolmanda sektori organisatsioon, mis koondab rahvusvahelise äriringkonna liikmeid ning töötab koos valitsuste, sihtkohtade ja kogukondadega. Seda peetakse ainsaks turismiorganisatsiooniks, milles erasektor on üle kogu maailma eri alavaldkondades esindatud.
Nõukogu korraldab turismivaldkonna majanduslike ja sotsiaalsete mõjude uuringuid ning organiseerib ülemaailmseid ja kohalikke tippkohtumisi, kus keskendutakse valdkonna probleemidele ja arengule.
Ajalugu
1980. aastatel jõudis rühm turismi- ja reisivaldkonna juhte eesotsas endise American Expressi tegevjuhi James D. Robinson III-ga tõdemusele, et kuigi reisi- ja turismitööstus on maailma suurimaid majandusvaldkondi, ei teadvustata seda tööstuses endas ega ka valitsustes piisavalt. Turismivaldkonda oleks tarvis põhjalikumalt analüüsida ning anda sellele hääl, mille kaudu teadvustada üldsusele selle mõjukust ja tähtsust.
Peep Taimla
Peep Taimla (sündinud 3. märtsil 1965 Tallinnas) on eesti dirigent ja ilmateadustaja. .
Maailma Reisi- ja Turisminõukogu
Ajalugu
Arutelude tulemusena korraldati 1989. aastal Pariisis rahvusvaheline turismivaldkonade juhtide kohtumine. Seal võttis sõna ka Ameerika Ühendriikide riigisekretär Henry Kissinger, kes rõhutas valdkonna kaalukust maailmamajanduses, kuid rõhutas, et selle põhjuseks on killustatus, ühise organisatsiooni või struktuuri puudumine. Kohtumise mõjul loodi 1990. aastal Maailma Reisi- ja Turisminõukogu, mille esimeseks eesistujaks sai James Robinson III ja presidendiks Geoffrey Lipman.
Peep Taimla
Haridus
Peep Taimla lõpetas 1989. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi kultuuriteaduskonna ning [https://www.digar.ee/arhiiv/et/download/187383 1993. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi puhkpilliorkestri dirigeerimise eriala]. 1996/97 täiendas ta end sümfooniaorkestri dirigeerimise alal Sibeliuse Akadeemias Helsingis.
Maailma Reisi- ja Turisminõukogu
Ajalugu
Nõukogu esimene korraline üldkoosolek toimus 1991. aastal Washingtonis. Selleks ajaks koosnes nõukogu 32 liikmest. Üldkoosolekul lepiti kokku, et teadlikkuse suurendamiseks reisi- ja turismitööstuse panusest majandusse tuleb ühiselt pingutada. Asutajaliikmed esitasid investeeringute ja toetuste ettepanekuid, et koguda andmeid, mis näitavad tööstuse tähtsust, ning tekitada valitsustes ja poliitikutes turisminduse arendamise vastu suuremat huvi. pisi|Maailma Reisi- ja Turisminõukogu Aasia liidrite kohtumine aastal 2019 1993. aastaks oli organisatsioonis 68 liiget ning uueks esimeheks sai Robert H. Burns. Nõukogu hakkas koostöös majandusuuringute prognoosimise ja konsultatsiooniorganisatsiooniga Wharton Econometric Forecasting Associates turismi mõju kohta andmeid avaldama ning lõi andmete kogumiseks ja avaldamiseks turismi satelliitkonto (Tourism Satellite Account, TSA), mis aitab analüüsida turismi rolli rahvamajanduse arvepidamises. Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) statistikakomisjon kiitis selle kontseptuaalse raamistiku heaks 2000. aastal.
Peep Taimla
Töö
Peep Taimla on dirigeerinud mitmeid kutselisi orkestreid nii Eestis kui välismaal. Ta on andnud loenguid Tallinna Ülikoolis ning pillitunde huvikoolides. [https://arhiiv.err.ee/vaata/vikerkaar-vikerkaar-peep-taimla/similar-22510 Ta asutas 1990. aastal klassikalist muusikat viljeleva orkestri „Tallinna noorte brassstuudio“] ja [https://www.ohtuleht.ee/91260/ilmatark-peep-taimla-tegi-lasteansambli 1999. aastal lasteansambli Vinged Jütsid].
Maailma Reisi- ja Turisminõukogu
Ajalugu
1990. aastatel hakkas nõukogu tegutsemisvälja avardama ning laienes hariduse ja koolituste, õhutranspordi liberaliseerimise, maksustamise ja säästva arengu valdkonda. Selle tarbeks loodi Vancouveris Maailma Reisi- ja Turismi Personalikeskus (World Travel & Tourism Human Resources Centre) ning Ameerika Ühendriikides Reisi- ja Turismimaksupoliitika Keskus (World Travel & Tourism Taxation Policy Centre).
Peep Taimla
Töö
[https://menu.err.ee/277591/peep-taimla-teadustas-cnn-i-eetris-euroopa-ilma Peep Taimla on töötanud ilmatoimetajana ETV-s 1997-2007 ja Kanal2s 2008-2013. Aastatel 1999-2005 tegi Peep Taimla ilmasaateid Raadio2s ja Vikerraadios. Televisioonimeteoroloogia alal on Peep Taimla täiendanud end Soome Meteoroloogiainstituudis (Ilmatieteen laitos), Yleisradios ja uudistekanalis CNN]. Ta on teinud ka persoonilugusid, näiteks "Tähelaev: Peeter Saul".
Maailma Reisi- ja Turisminõukogu
Ajalugu
2013. aastal koostas nõukogu koostöös Rahvusvahelise Turismipartnerluse Organisatsiooniga (International Tourism Partnership) hotellide jaoks süsinikdioksiidi heitkoguse mõõtmise ja järjepideva jälgimise metoodika (nn hotel carbon measurement initiative).
Peep Taimla
Töö
Peep Taimla töötab Tallinna Kopli Huvikoolis kitarri- ja ukuleleõpetajana.
Maailma Reisi- ja Turisminõukogu
Ajalugu
Tänapäeval on Maailma Reisi- ja Turisminõukogus üle saja liikme. Nõukogu annab muude andmeanalüüside kõrval turismivaldkonna majandus- ja tööhõivemõjude kohta välja aastaanalüüsi, mis hõlmab 185 riiki ning 25 piirkonda üle maailma, nende hulgas Eestit.
Peep Taimla
Teoseid
Peep Taimla on avaldanud luulevormis populaarteaduslikud raamatud „Laste väike ilma-aabits“ ja „Ilm teeb ilma 12 kuud“. pisi|Ajakirjas Nädal ilmunud nupuke Peep Taimla luulekogust
Maailma Reisi- ja Turisminõukogu
Organisatsioon
Maailma Reisi- ja Turisminõukogu peakorter asub Londonis ning seda juhivad president ja tegevdirektor, kellele alluvad seitse direktorit. Organisatsiooni kuuluvad ülemaailmsete ja kohalike reisi- ja turismiettevõtete juhid, presidendid ja juhatajad; samuti tööstuspartnerid ehk ettevõtted, kes pakuvad turismivaldkonnale teenuseid.
Peep Taimla
Lapsepõlv
Noorpõlves laulis Peep Taimla RAMi poistekooris, harjutas klaverit, kitarri ja trompetit. Keskkooli ajal osales ta mitmes rock-ansamblis laulja, soolokitarristi ja laulusõnade loojana. Peep Taimla õppis kitarri Heldur Vaabeli ning Uno Loobi juures.
Jeffrey Epstein
Jeffrey Edward Epstein (20. jaanuar 1953 – 10. august 2019) oli Ameerika Ühendriikide juudi päritolu investor ja süüdimõistetud seksuaalkurjategija.
Pöörlemissagedus
Pöörlemissagedus (argikeeles ka pöörlemiskiirus või pöörete arv ) on täispöörete arv ajaühiku jooksul.
Pöörlemissageduse ühik SI-süsteemis on herts. Igapäevaelus kasutatakse sageli ühikut pöörete arv minutis, mida tähistatakse 1/min või rpm (inglise keelest revolutions per minute).
Lõuna-Korea 2022. aasta taliolümpiamängudel
Olümpiavõitjaks tulid lühirajauisutajad Hwang Dae-heon ja Choi Min-jeong.
Tapa vana kalmistu
Tapa vana kalmistu on Lääne-Viru maakonnas Tapa linna keskel asuv kalmistu. Kalmistu on arvele võetud kultuurimälestisena.
Bigbank Tartu
Bigbank Tartu (ka Tartu Pere Leib, Pere Leib Tartu) on Eesti võrkpalliklubi. Klubi haldab MTÜ Duo Spordiklubi.
Võrkpalliklubi asutati 1999.
Jamaica 2022. aasta taliolümpiamängudel
Jamaica osales 2022. aasta taliolümpiamängudel Pekingis kuue sportlasega.
Jamaicat esindasid mäesuusataja Benjamin Alexander ning bobisõitjad Jazmine Fenlator-Victorian, Shanwayne Stephens, Ashley Watson, Rolando Reid ja Nimroy Turgott.
Pärnu vanalinna ja kuurordi muinsuskaitseala
pisi|Pärnu vanalinna ja kuurordi muinsuskaitseala paiknemine Pärnu vanalinna ja kuurordi muinsuskaitseala on Pärnu vanalinna ja Pärnu kui kuurortlinna osade alade kaitseks moodustatud muinsuskaitseala. Kaitseala pindala 136,4 ha.
Kaitseala hõlmab muu hulgas Pärnu vanimat ehitist (Pärnu seegi maja, Hospidali tänav 6), mis ehitati 1674.
Bratislava V ringkond
pisi|Linnaringkonna haldusala on maakonna kaardil märgitud sinisega Bratislava V on Slovakkia pealinna viies linnaringkond Bratislava maakonnas. Selle pindala on 94,2 km² ja seal elab 112 688 elanikku (2020).
See asub Bratislava edelaosas ja piirneb läänes Austriaga ja lõunas Ungariga. See on linna rahvastatuim ringkond, mis on jagatud linnaosadeks: Čunovo, Jarovce, Petržalka ja Rusovce.
Samuti on see riigi ainuke piirkond, mis asub Doonau jõe paremal kaldal.
EAÕK Pärnu ja Saare piiskopkond
pisi|[[Pärnu Issandamuutmise kirik|Pärnu Issandamuutmise katedraalkirik]] EAÕK Pärnu ja Saare piiskopkond on Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku üks kolmest piiskopkonnast (teised kaks on Tallinna peapiiskopkond ning Tartu piiskopkond), mille keskus asub Pärnus.
Piiskopkond moodustati 21. oktoobril 2008. Selle katedraalkirik on Pärnu Issandamuutmise kirik.
Piiskopkonda juhib 12. jaanuarist 2009 piiskop Aleksander.
Kauboi
330px|pisi|Klassikaline kujutus ameerika kauboidest. Maal [[Charles Marion Russell (1897).]] Kauboi (inglise keeles cowboy) on loomakarjus, kes valvab veiseid ja täidab muid ülesandeid Põhja-Ameerika rantšodes, traditsiooniliselt hobuse sadulas. 19. sajandi lõpu ajaloolised Ameerika kauboid said alguse Põhja-Mehhiko vaquero'de traditsioonist, kuid omandasid iseseisva tähenduse ja muutusid legendaarseiks. Üks kauboide alamliike (inglise keeles wrangler) tegeles spetsiaalselt veiste karjatamiseks kasutatud hobustega. Rantšotöö kõrval töötavad või osalevad mõned kauboid rodeotes.
Naissoost kauboid nimetatakse inglise keeles cowgirl; see sõna esines esmakordselt 19. sajandi lõpul. Naiskauboide ajaloole on pööratud vähem tähelepanu, kuid tänapäeval on leidnud kinnitust nende võime täita samu ülesandeid ning naiskauboide saavutused on pälvinud samasuguse austuse. Samasuguseid ülesandeid täitvaid loomakarjuseid esineb mujalgi maailmas, eriti Lõuna-Ameerikas ja Austraalias.
Kauboide sügavad ajaloolised juured ulatuvad Hispaaniasse ning varaseimate Euroopa asunikeni Ameerikas. Sajandite vältel kujundasid erinevused maastikus, kliimas ja eri kultuuride loomakasvatustavades eri stiile varustuses, rõivastuses ning loomade käsitsemises. Kuna praktilised kauboid kohanesid tänapäeva maailmaga, on mõningal määral muutunud ka kauboide varustus ja tehnikad, ehkki paljud klassikalised traditsioonid on püsinud tänini.
De Motu (Berkeley)
"De Motu" (ladina keeles "Liikumisest") on iiri filosoofi George Berkeley traktaat, mis avaldati 1721. aastal. Teose täispikk pealkiri on "De motu: Sive; de motu principio et natura, et de causa communicationis motuum" ("Liikumisest ehk liikumise printsiibist ja loomusest ning liikumiste edasikandumise põhjusest").
Berkeley esitas traktaadi Prantsuse Teaduste Akadeemia väljakuulutatud auhinnale, kuid edutult.
"De Motus" kritiseeris George Berkeley selliseid Isaac Newtoni teostes kasutatud mõisteid nagu "absoluutne ruum", "absoluutne aeg"," jõud" ja "gravitatsioon" (ehk raskusjõud). Selle kirjatöö tõttu on mitmed autorid eesotsas Karl Popperiga nimetanud Berkeleyt Ernst Machi ja Albert Einsteini eelkäijaks.
Käristaja
Käristaja (Psophus stridulus) sihktiivaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Lennul teeb ta käristavat häält, siis on näha ta punakaid tagatiibu.
Temaga sarnaneb Eestis väga haruldane nõmmetirts.
pisi|left|350px|Käristaja lennul
Tumeaine (album)
"Tumeaine" on Cool D album, mis anti välja 2012. aastal.
Linnade allakäik
pisi|Linnade lagunemine USA-s Linnade allakäik (linnade lagunemine, linnade mädanemine) on protsess, mille käigus varem hästi toiminud linn kaotab muutunud majandus- ja sotsiaalolude tõttu palju elanikke ning jääb lagunema ja vananema. Selline protsess toob endaga kaasa väga palju sotsiaal- ja keskkonnaprobleeme.
Kõige sagedasemad on taolised nähtused vanades tööstuslinnades, kus tööstuse tegutsemise ajal oli linn jätkusuutlik, aga pärast deindustrialiseerimist langeb linn depressiooni. Näitena võib välja tuua USA linna Detroiti. Linnade allakäik toob endaga kaasa rahvastiku vähenemise, elanikkonna muutused, suure töötuse, killustunud perekonnad ning suure kuritegevuse. Rahvaarvu vähenemise tõttu jäävad paljud hooned tühjaks ja neid ei hooldata ega parandata ning need jäävad lagunema, tekitades kõledat ja eemalepeletavat linnamaastikku.
1970.–1980. aastatest alates on linnade allakäiku seostatud peamiselt läänemaailma linnadega, Põhja-Ameerika ja mõningate Euroopa piirkondadega. Tol perioodil tehtud struktuurimuutused maailmamajanduses, transpordis ja poliitikas viisid majanduse ja sotsiaaltingimuste drastiliste muutusteni, mis põhjustasid linnade allakäigu teket. pisi|Tehas Hispaanias aastal 2011
Linnade allakäigu tagajärjed on vastupidised sellele, mis toimub enamikus Euroopa ja Põhja-Ameerika riikides ja mujal maailmas, kus linnad üldiselt arenevad ja on jätkusuutlikud. Linnade allakäik avaldub peamiselt perifeersetes, linnaäärsetes slummides, samas kui kesklinnas ja kesklinna elamurajoonides säilivad kõrged kinnisvara hinnad ja rahvaarv aina kasvab. Paljudes Suurbritannia ja Põhja-Ameerika linnades esineb sageli nähtust, kus valge rassi esindajad liiguvad ära neist piirkondadest, kus elab palju mustanahalisi, et minna elama äärelinnadesse ja linnast välja. Linnade allakäigu üheks iseloomulikuks tunnuseks on linnade lagunemine, mis mõjutab seal elavaid inimesi nii visuaalselt, psühholoogiliselt kui ka füüsiliselt. Nimelt peavad inimesed elama maha jäetud kruntide ja hoonete ning lagunevate majade keskel, mis mõjub rusuvalt. Lisaks on tühjad hooned ohtlikud kogukonnale, tuues kaasa kuritegevust, kuna mahajäetud majad meelitavad kohale kurjategijaid ja vandaalitsejate jõuke.
Linnade allakäimisel pole üht kindlat põhjust, vaid seda põhjustavad omavahel seoses olevad sotsiaal-majanduslikud tingimused, näiteks linnade planeerimine, kohaliku elanikkonna vaesus, linna läbitavus maantee või raudtee kaudu, valglinnastumine, kinnisvara eest kõrgema tasu nõudmine , sisserände piiramine. pisi|Lõbustuspark Tansaanias pisi|Hüljatud pumbajaam Armeenias
Ajalugu
Tööstusrevolutsioonist ehk tööstuslikust pöördest (18. sajandi lõpp – 19. sajandi algus) alates hakkasid paljud inimesed kolima maalt linna, et leida endale töökoht, kuna paljud linnast väljas asunud tehased asendasid manufaktuurse tootmise vabrikutootmisega ja inimtööjõudu kasutati järjest vähem. Toimus linnastumine, mis tõi endaga kaasa rahvaarvu plahvatusliku kasvu ehk ülelinnastumise. Ülelinnastumine tõi endaga kaasa rohkesti probleeme ja muutis linnad majanduslikult haavatavaks. Mitmed uurimused on näidanud, et alad, mis kannatavad tööstusliku allakäigu (kõrge töötus, vaesus, lagunev keskkond) käes, ei taha areneda.
Seejärel toimusid linnades muutused transpordis, üha enam hakkasid inimesed kasutama ühistranspordi asemel isiklikku sõiduvahendit, mis oli palju mugavam kui kindlaid liine sõitvad bussid ja rongid. Selle tulemusena kadus mõnest linnast ühistransporditeenus. Pärast II maailmasõja lõppu hakkasid paljud poliitikud pooldama äärelinnade arendamise ideid ning toetasid eeslinnastumist, suunates maksudest tuleneva raha eeslinnade infrastruktuuri rajamiseks.
Tootmissektor oli jõukuse allikaks enamikus suurtes linnades. Mõnes kohas ei soovitud aga tööstusi linna, vaid need paigutati linnast välja. See tõi endaga kaasa aga linna elanikkonna vähenemise, rahutused ja linna allakäigu. Kui linnas elanikkonna arv väheneb, on ka maksutulu oluliselt väiksem, see sunnib linnavõime tegema kärpeid, vähendama kulutusi ja tõstma makse. Kõrgenenud maksud sunnivad inimesi, kes seni olid otsustanud jääda, linnast siiski lahkuma.
2015. aasta Eesti meistrivõistlused kergejõustikus
2015. aasta Eesti meistrivõistlused kergejõustikus toimusid 8. ja 9. augustil 2015 Tallinnas Kadrioru staadionil.
100 m
<br style="clear:both;" />
200 m
<br style="clear:both;" />
Inimökoloogia
Inimökoloogia ehk antropoökoloogia ehk humaanökoloogia on ökoloogia haru, mis käsitleb inimese kohta ökosüsteemides, inimtegevuse ja ökosüsteemide vastastikust mõju ning sellest tulenevaid muutusi.
Mõistet hakati laiemalt kasutama pärast ühte 1921. aasta sotsioloogia alase uurimistöö avaldamist.
2015. aasta Eesti meistrivõistlused kergejõustikus
800 m
<br style="clear:both;" />
5000 m
<br style="clear:both;" />
10 000 m
Finaal: 19. juuli Koht: Viljandi Linnastaadion <br style="clear:both;" />
Poolmaraton
Finaal: 13. juuni Koht: Narva <br style="clear:both;" />
Maraton
Finaal: 13. september Koht: Tallinn <br style="clear:both;" />
400 m tõkkejooks
<br style="clear:both;" />
3000 m takistusjooks
<br style="clear:both;" />
Mägisibul
Mägisibul (Sempervivum) on taimeperekond paksuleheliste sugukonnast.
Tarakvere jõgi
Tarakvere jõgi on jõgi Peipsi alamvesikonnas.
2015. aasta Eesti meistrivõistlused kergejõustikus
Teivashüpe
<br style="clear:both;" />
Tarakvere jõgi
Jõgi asub Jõgeva maakonnas Jõgeva ja Mustvee vallas, läbides Liikatku, Vanamõisa, Jaama, Tarakvere ja Veia külasid.
Mägisibul
Liikide looduslikuks levilaks on ala Marokost Iraanini, üle Ibeeria poolsaare, Alpide, Karpaatide, Balkani, Türgi, Armeenia mägede Sahara kõrbe ja Kaukasuseni välja.
Tarakvere jõgi
Jõgi kuulub heledaveeliste ja vähese orgaanilise aine sisaldusega jõgede tüüpi.
Mägisibul
Tänu võimele säilitada oma paksudes lehtedes vett saavad mägisibulad edukalt hakkama lähisalpiinses ja alpiinses vööndis.
2015. aasta Eesti meistrivõistlused kergejõustikus
Kolmikhüpe
<br style="clear:both;" />
Tarakvere jõgi
Jõgi voolab läbi Tarakvere paisjärve.
Mägisibul
Eestis kasvatatakse mitmed mägisibula liike kiviktaimlates.
2015. aasta Eesti meistrivõistlused kergejõustikus
Kuulitõuge
<br style="clear:both;" />
Kettaheide
<br style="clear:both;" />
Vasaraheide
<br style="clear:both;" />
Odavise
<br style="clear:both;" />
Kümnevõistlus
<br style="clear:both;" />
400 m
<br style="clear:both;" />
Balhaši ahven
Balhaši ahven ehk balkaši ahven (Perca schrenkii) on ahvena perekonda kuuluv kalaliik.
2015. aasta Eesti meistrivõistlused kergejõustikus
1500 m
<br style="clear:both;" />
Balhaši ahven
Ta elab Balkaši järves ja Alakoli järves, samuti mitmes Hiina veekogus.
Balhaši ahven sarnaneb väga hariliku ahvenaga.
2015. aasta Eesti meistrivõistlused kergejõustikus
100 m tõkkejooks
<br style="clear:both;" />
Kõrgushüpe
<br style="clear:both;" />
Kaugushüpe
<br style="clear:both;" />
Põhiorganid
Põhiorganiteks nimetatakse taimemorfoloogias vart, lehte ja juurt. Põhiorganeid ei saa üksteisest tuletada, "need ei ole homologiseeritavad ja need täidavad erinevaid baasfunktsioone". Nendest saab kõik teised organid tuletada. Nende koht taime ehituses "on tüvendtaimedel alati ühesugune: lehed on alati varre küljes, mitte kunagi juure küljes"
Põhiorgani mõiste pärineb Alexander Braunilt: "Nõnda paistavad vars, leht ja juur meile vegetabiilse organismi oluliselt erinevate osadena, taimeelu põhiorganitena, mis põhinevad selle moodustumissuundade erinevusel. Nende kindel ja selge eristamine on morfoloogia põhialus. (...) Nagu ülalpool märgitud, kuuluvad lehed ja vars juurest eristuva tervikuna kokku (...). . Braun lähtub juure ja võsu duaalsusest ning eristab siis võsus vart ja lehte.
Juur sarnaneb sekundaarse kasvu poolest varrega. Nii nagu varre küljes on leht, on juure küljes juurekarvad ja juurekübar.
Julius Sachs eristab lisaks vegetatiivsetele põhiorganitele reproduktiivseid põhiorganeid. Ta jõuab kolme organikategooriani: "1) Vegetatiivorganid: juur ja võsu. Reproduktiivorganite seas: 2) Eoslad eostega. 3) gametangiumid: emased arhegoonid ja isased anteriidid.“
Jee Yong-ju
Jee Yong-ju (korea 장규철; 19. detsember 1948 Wonju, Gangwoni provints – 25. august 1985 Wonju, Gangwoni provints) oli Lõuna-Korea poksija.
Multiferroidid
Multiferroidid on defineeritud kui materjalid, millel esinevad samaaegselt ehk samas faasis vähemalt kaks peamist ferromagnetilist korrastusparameetrit. Definitsiooni võib laiendada, kätkemaks endas ka mitteprimaarseid korrastusparameetreid, näiteks antiferromagnetism või ferrimagnetism (mitte segi ajada ferromagnetismiga).
Jee Yong-ju
Jee sai helveskaalus (kuni 48 kg) 1968. aasta México olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Francisco Rodríguezele (Venezuela).
Multiferroidid
4 põhilist ferromagnetilist korrastusparameetrit on:
Paljud multiferroidid on perovskiitse struktuuriga siirdemetallide (üldiselt B-rühmade metallilised elemendid Mendelejevi tabelis) oksiidid. Multiferroidid jaotatakse Khomskii järgi 1. ja 2. tüüpi multiferroidideks.
1. tüüpi multiferroidid on tuntud juba pikemat aega. Nad on tüüpiliselt head ferroelektrikud ja antiferromagneetikud. Neil on kõrged ferroelektrilised ümberkorrastustemperatuurid ja madalamad magnetilised ümberkorrastustemperatuurid. Näiteks BiFeO3 (Tc=1100 K, Tn=643 K, vastavalt Curie ja Neeli temperatuurid. Curie punktist kõrgemal temperatuuril kaotab püsimagnet oma magnetilised omadused. Neeli temperatuurist kõrgemal temperatuuril muutub antiferromagneetik paramagnetiliseks) ning YMnO3 (Tc=914 K, Tn=76 K). Kuna ferroelektrilisus ja ferromagnetism tekivad seda tüüpi multiferroidides teineteisest sõltumatult, on nende omaduste magnetoelektriline paardumine (magnetilise polariseerumise indutseerimine välise elektrivälja poolt või vastupidi) enamasti nõrk. Esimeses lähenduses võib 1. liiki multiferroide seega käsitleda kui ferroelektrikuid, millel on ühtlasi (antiferro)magnetilised omadused. Hiljuti on samas avastatud toatemperatuuri juures suurt magnetoelektrilist paardumist omavaid 1. tüüpi multiferroide, nagu näiteks süsteemis (BiFe0.9Co0.1O3)0.4(Bi0.5K0.5TiO3)0.6, tuntud ka lühendiga BFC-BKT.
2. tüüpi multiferroidid sisaldavad tavaliselt haruldasi manganiite, nagu TbMnO3 ja HoMnO5. Nendes põhjustavad magnetilised omadused ferroelektrilisust. Seetõttu on nii magnetilised kui ka elektrilised ümberkorrastustemperatuurid harilikult identsed, ehkki küll väga madalad (näiteks 28 K TbMnO3 puhul). 2. tüüpi ferromagneetikuid iseloomustab madal summaarne magneetumus, tingituna antiferromagnetilistest spinn-spiraalstruktuuridest ning madalast elektrilaengu polariseerumisest (suurusjärgus 0,01 mikrokulonit ruutsentimeetri kohta).
Mitteperovskiitse struktuuriga multiferroidid on oksiididest näiteks LuFe2O4 ja LiCu2O2 ning mitteoksiididest näiteks BaNiF4 ja ZnCr2Se4. Nende ainete faasidiagrammidel kombineeruvad erinevad ferroidsed korrastused erinevates faasides.
Multiferroide uuritakse nende potentsiaali pärast aktuaatorites, lülitites, magnetväljasensorites, mäluseadmetes ja muudes tehnilistes rakendustes kasutamiseks.
Ajalugu
Termini "multiferroid" võttis esimesena kasutusele H. Schmid aastal 1994. Tema definitsioon multiferroididele on järgmine: multiferroid on ühefaasiline materjal, millel esineb samal ajal kaks või rohkem primaarset ferroidset omadust. Tänapäeval on definitsiooni laiendatud, hõlmamaks ka kõiki neid materjale, milles esineb magnetiline kaugkorrastus, spontaanne elektriline polarisatsioon ja/või ferroelastsus. Laiendatud definitsioonist lähtudes on multiferroide uuritud juba alates 1960-ndatest. Multiferroidide uurimine algas magnetoelektriliste süsteemide uurimisest. Esialgu kiiresti tekkinud huvi vaibus, kuni 2003. aastal avastati suur ferroelektriline polarisatsioon õhukestes BiFeO3 kiledes ja ortorombilise kristallstruktuuriga ainetes TbMnO3 ning TbMn2O5 avastati tugev magnetoelektriline paardumine. Need avastused stimuleerisid märkimisväärselt huvi multiferroidide vastu.
Sümmeetria
Iga multiferroidide põhiomadus tuleneb mingisugusest sümmeetriast. Põhilised multiferroidsed omadused (ülal tabelis) on karakteriseeritavad nende käitumisega ruumi- ja ajapöörete suhtes. 180-kraadine ruumipööre näiteks pöörab elektrilise polarisatsiooni teistpidi, ent jätab magneetumuse samaks. 180-kraadine ajapööre jällegi pöörab magneetumust 180 kraadi, ent jätab elektrilise polarisatsiooni samaks.
Ajapöördega seevastu muutuks voolusuund, seega järelikult ka magnetvälja suund, kuna laengud liiguvad sellisel juhul vastassuunas. Elektriline polarisatsioon aga ajapöördest ei sõltu. Seega on ferromagnetilisus ajavariantne, ent ferroelektrilisus ajainvariantne.
Multiferroidides, kus esineb tugev magnetoelektriline paardumine, on nii ruumi- kui ka ajapööretes tarvilik sümmeetria lõhkumine. Näiteks BiFeO3 puhul saab ioonide nihutamise abil tasakaaluasenditest tekitada elektrilise polarisatsiooni, mis ilma magnetoelektrilise paardumiseta oleks ajas invariantne. Ajapöörde suhtes mitteinvariantne magneetumus aga põhjustab aja pööramisel muutumise käigus magnetoelektrilise paardumise kaudu muutuse ka elektrilises polarisatsioonis. Seega on sümmeetria lõhutud.
Ferroelektrilised mehhanismid multiferroidides
Tarvilik, aga mitte piisav tingimus spontaanse elektrilise polarisatsiooni tekkeks on ruumilise pöördesümmeetria puudumine. Eristatavad on harilikud (proper) ja ebaharilikud (improper) ferroelektrikud. Nende omavaheline erinevus seisneb nendes esineva ferroelektrilisuse tekkeks esmatähtsas korrastusparameetris. Harilikes ferroelektrikutes tekitavad elektrilise polarisatsiooni ioonsed nihked. Ebaharilikeks klassifitseeritakse ferroelektrikuid, kus neid nihkeid ei esine või kus need pole olulise mõjuga.