cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Zhou Guanyu
Vormel 1
2014. aastal, pärast suurepäraseid hooaegu kardis, astus ta Ferrari Juhiakadeemiasse. 2018. aastal lahkus ta Ferrari Juhiakadeemiast, et liituda Renault’ga. 2020. aasta detsembris osales ta Vormel 1 hooajajärgsetel testidel Yas Marina ringrajal, sõites koos Fernando Alonsoga Renault R.S. 20-l. 2021. aasta hooajaks kinnitati ta ümbernimetatud Alpine F1 Teami kolmandaks sõitjaks. Zhou osales esimest korda Vormel 1 nädalavahetusel, sõites Fernando Alonso Alpine A521-ga Austria Grand Prix FP1-l. 2021. aasta augustis osales Zhou koos Oscar Piastriga Monza ringrajal Alpine katsetel, sõites Renault R.S. 18-ga.
2022 Debüüthooaeg
16. novembril 2021 teatas Alfa Romeo tiim, et nende teise piloodikoha 2022. aastaks saab Zhou (vaba koht tekkis Antonio Giovinazzi asemel). Zhou paariliseks oli Valtteri Bottas. Ta valis Kobe Bryanti auks võistlusnumbri 24, mida Vormel 1 sarjas kasutas viimati Timo Glock 2012. aastal. Oma debüüdil Bahreini Grand Prix'l sai Zhoust esimene Hiina sõitja, kes osales Vormel 1 Grand Prix'l. Ta kvalifitseerus viieteistkümnendana, kuid suutis põhisõidul oma kohta parandada, lõpetas kümnendana ning tõi sellega ühe punkti.
Tugevale algusele järgnes seitse etappi ilma punktideta. Kokkupõrge Pierre Gaslyga eemaldas ta Emilia Romagna Grand Prix sprindisõidust ning Miamis ja Hispaanias pidi ta mehhaaniliste probleemide tõttu katkestama. Aserbaidžaani Grand Prix-l tekkis autol hüdraulika probleem, mis tõi kaasa Zhou kolmanda katkestamise viimase nelja sõidu jooksul. Kanada GP-l kvalifitseerus Zhou kolmandana ning lõpetas põhisõidu kaheksandana, jõudes teist korda punktidele. Järgnes Suurbritannia GP, kus kohe peale starti sõitis Pierre Gasly otsa George Russellile, kes omakorda sõitis küljelt sisse Zhoule. Zhou auto maandus kokkupõrke tagajärjel katuse peale, lendas suurel kiirusel üle turvaaia ning jäi rajapiirete vahele kinni. Zhou aidati autost välja ning viidi arstlikku kontrolli, kus tõsisemaid vigastusi ei tuvastatud. Hiljem ütles piloot meediale, et 2018. aastal autodesse paigaldatud halo-süsteem päästis ta hullemast.
Probleemid autoga jätkusid ka järgnevatel etappidel. Austria GP-l pidi ta alustama mootori probleemide tõttu võistlejate rivi lõpus. Prantsusmaa GP-l sõitis ta välja (ja katkestas) jõuallika probleemi tõttu. Ta tõi ühe punkti Itaalia GP-lt, mis lõpetati turvaauto taga sõites. Singapuri GP sõidu lõpetas Zhoul kokkupõrge Nicholas Latifiga. Jaapani GP lõpetas ta küll kuueteistkümnendana, kuid hiline boksipeatus ja üleminek värsketele pehmetele rehvidele kulmineerusid Zhou jaoks elu esimese Vormel 1 etapi kiireima ringiga. Ta lõpetas maailmameistrivõistlused sõitjate arvestuses kuue punktiga kaheksateistkümnendal kohal. Ta meeskonnakaaslane Bottas teenis hooaja jooksul 49 punkti.
2023
Zhou Guanyu ja Valtteri Bottas jätkasid meeskonnakaaslastena Alfa Romeos ka 2023. aastal.
Valgeanso paisjärv
Valgeanso paisjärv on järv Tartu maakonnas Tartu vallas Puhtaleiva külas. Veekogu pindala on 1,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 900 m. Järves on kaks saart.
Romet Piller
Romet Piller (sündinud 18. aprill 1996 Tõrvas) on Eesti koolijuht, raadiosaatejuht, vabakutseline kriitik ja munitsipaalpoliitik.
Ta lõpetas 2015. aastal Tõrva Gümnaasiumi ning 2019. aastal Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia kultuurikorralduse eriala. 2022. kevadel lõpetas Piller cum laude Tartu Ülikooli haridusinnovatsiooni magistriõppekava.
Tallinna Ärijuhtimise Kolledž
Kolledž alustas tööd 1991. aastal, õpetades keeli, väike- ja keskmist ettevõtlust. 2011. aasta seisuga oli kolledžis on üks teaduskond – ärijuhtimine –, milles on üks samanimeline õppekava ja seitse osakonda: bisnis ja rakenduslikud keeled, logistika, raamatupidamine ja rahandus, rahvusvaheline bisnis, kinnisvara, rahvusvaheline turism, strateegiline ja informatsiooniline ärijuhtimine ning reklaam ja selle arvutidisain. Teaduskonna dekaan oli Olga Russak, kõrgkooli rektor Violetta Sokolenko.
Romet Piller
2022. aasta augustist on ta Rõngu Keskkooli direktor.
Tallinna Ärijuhtimise Kolledž
Tallinna Ärijuhtimise Kolledži hoone asus Tallinnas Kivimurru tänaval. Kõrgkooli tegevus oli suunatud peamiselt venekeelsetele üliõpilastele. , õppekeel on vene keel.
Romet Piller
Osalus poliitikas
Romet Piller liitus 2016. aastal Sotsiaaldemokraatliku Erakonnaga. 2017. aasta KOV valimistel kandideeris ta SDE nimekirjas Tõrva vallavolikokku, kogus 33 häält ning ei osutunud valituks. 2021. aasta KOV valimistel kandideeris ta Valimisliit Ühtne Kogukond nimekirjas Tõrva vallavolikokku, ning osutus valituks, kogudes 59 häält. Volikogu liikmena hakkas Piller pidama blogi pealkirjaga "Aruanne valijatele", kus kirjeldab enda vaateid kohalikus poliitikas toimuvast ja annab omapoolse ülevaate volikogu istungitest.
Tallinna Ärijuhtimise Kolledž
2010. aastal ei läbinud Tallinna Ärijuhtimise Kolledži ainus õppekava ümberhindamist. Kõrghariduse kvaliteediagentuuri negatiivse hindamistulemuse põhjusena toodi muu hulgas välja miinimumilähedane rahvusvaheline suhtlus. 2011. aastal detsembris lõpetas kool tegevuse.
Romet Piller
Panus kultuuriellu
Romet Piller juhendab aastast 2017 Tõrva Noorteteatrit Hingevärvid ja on trupi mitmel korral viinud Vabariiklikule kooliteatrite festivalile. Näidendeid, mida trupiga lavastatakse kirjutab tihti Piller ise. Lisaks teatri tegemisele külastab Piller palju teatrietendusi ja kirjutab nende kohta ülevaateid isiklikus teatriblogis.
Norwegian Air Sweden
pisi|244x244px|[[Boeing 737|Boeing 737 MAX 8 Norwegian Air Sweden]] Norwegian Air Sweden on Rootsi lennufirma, mille tütarettevõtteks on Norwegian Air Shuttle.
20. novembril 2018 loodud Boeing 737 MAX 8 teenindab regulaarlende Stockholmi Arlanda lennujaam. Kõik õhusõidukid on registreeritud Rootsis.
Õunapuu-õielõikaja
Õunapuu-õielõikaja (Anthonomus pomorum) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Ta on Eestis tavaline kahjur, kelle vastsed arenevad õuna- ja pirnipuu õiepungades.
Agrippina Vanem
pisi Vipsania Agrippina, tuntud kui Agrippina Vanem (14 eKr Ateena – 17. oktoober 33), oli Vana-Rooma väejuhi Germanicuse naine.
Viio Aitsam
Viio Aitsam (sündinud 25. juulil 1955 ) on ajakirjanik.
Agrippina Vanem
Ta oli keiser Augustuse lapselaps, riigimehe Marcus Vipsanius Agrippa tütar, keiser Tiberiuse naiseõde ja kasutütar. Tema ema oli Julia Vanem.
Viio Aitsam
Viio Aitsam töötas 1979. aastast Rapla rajooni ajalehes Ühistöö, 1990. aastail ajalehes Nädaline ja 1998. aastast 2014. aasta juulini Maalehes.
Tema kui ajakirjaniku põhiteema on metsandus. 2000. aastast 2014. aasta juulini toimetas ta kord kuus Maalehe vahel ilmuvat Metsalehte.
Viio Aitsamil on aastast 2014 koos elukaaslase Margus Mikomägiga OÜ Kollased Taskud.
Isiklikku
Viio Aitsam on pärit Vigalast. Tema vanaisa oli kirjanik, ajakirjanik ja kodu-uurija Mihkel Aitsam, isa oli õpetaja, kodu-uurija ja fotograaf Mihkel Aitsam.
Gatarta mõis
Gatarta mõis (saksa keeles Gotthardsberg, läti keeles Gatartas muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Drusti kihelkonnas. Tänapäevase haldusjaotuse järgi asub mõisasüda Lätis Smiltene piirkonnas Drusti vallas Gatarta külas.
Mannlicher-Schönauer
Mannlicher–Schönauer on Kreekas valmistatud 6,5 mm vintpüss.
David Schumacher
Ta on modell Cora Brinkmanni ja endise rallisõitja Ralf Schumacheri poeg, Mick Schumacheri nõbu ja seitsmekordse Vormel 1 maailmameistri Michael Schumacheri vennapoeg.
Kart
Schumacher alustas kardivõistlustel osalemist noores eas koos oma nõo Mickiga, kumbki käis oma isa jälgedes. Sestpeale on ta võistelnud kardisõidu meistrivõistlustel Saksamaal ja mujal Euroopas, saavutades oma parima tulemuse DKM meistrivõistlustel Dennis Haugeri järel teise koha.
Vormel 4
2017. aastal osales ta oma esimestel katsetel Vormel 4 autoga koos oma isa meeskonnaga US Racing. Samal aastal osales ta ka oma esimesel üheistmelise auto meistrivõistlustel, sõites koos Rasgaira Motorsportsi meeskonnaga Araabia Ühendemiraatide Vormel 4 sarjas. Dubai ringrajal võidab Schumacher Caio Collet ees oma esimese sõidu, ülejäänud meistrivõistlustel võidab ta veel kaks sõitu, saavutades edetabelis teise koha.
Vadim
Vadim (vene keeles Вадим) on venepärane mehenimi.
David Schumacher
Vormel Regional ja Vormel 3 Aasia
Schumacher osales 2018. aastal Euroformula Open meistrivõistluste kahel finaaletapil Hispaanias RP Motorsportiga, kes sõidab esimest korda Vormel 3 üheistmelise autoga. Järgmise aasta talvel osales ta kuuel Aasia Vormel 3 võidusõidul. Ülejäänud aastal registreerus ta taas uuel Vormeli Regionaal Euroopa meistrivõistlustel koos US Racingu meeskonnaga. Ta võidab neli sõitu ja lõpetab üheksa korda poodiumil, mis viib ta meistrivõistluste neljandale kohale.
Vadim
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 70. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Vadim 2318 mehel.
David Schumacher
FIA Vormel 3
Campos Racing meeskonnaga debüteeris ta Sotšis FIA Vormel 3 meistrivõistlustel, et osaleda 2019. aasta hooaja kahel viimasel võistlusel, asendades vigastatud Alex Peroni. Järgmisel aastal sõlmis ta lepingu Charouz Racing Systemiga koos Igor Fraga ja Niko Kariga, et sõita kogu Vormel 3 hooajaks. Pärast Silverstone'i võistlusi lahkus ta Charouzist ja siirdus Briti Carlin Buzz Racingu meeskonda. Ta lõpetas hooaja 26. kohal, suutmata punkte koguda.
Laches (kindral)
Laches (umbkaudu 475–418 eKr) oli vanakreeka aristokraat ja Ateena väepealik Peloponnesose sõjas.
David Schumacher
FIA Vormel 3
Osales Barcelonas hooajajärgsetel testidel Prema Powerteami meeskonnaga, kuid Itaalia meeskond valis 2021. aasta hooajaks teisi sõitjaid, Schumacheril õnnestus leida klapp Trident Motorspordiga koos meeskonnakaaslaste Clément Novalaki ja Jack Doohaniga. 2. sõidus Barcelonas oli ta sunnitud katkestama kokkupuute tõttu Enzo Fittipaldiga, kui nad võidu nimel võitlesid. Teises sõidus Red Bull Ringil saavutas ta oma esimese võidu selles kategoorias, kusjuures sõit domineeris Frederik Vesti ja Dennis Haugeri ees. Lõpetab hooaja lõplikus edetabelis 11. kohal, samal ajal kui Trident võidab meeskondliku edetabeli.
Vadim
Välislingid
Вадим
Laches (kindral)
Tema täpne sünniaasta on teadmata, kuid Platoni järgi oli ta Sokratesest veidi vanem. Tema isa oli Melanopos. Aastal 427 eKr saadeti ta 30 laevaga Sitsiiliasse, abistamaks Ateena liitlasi võitluses Sürakuusaga. Ta jagas väepealiku rolli koos Charoedasega, kuid kui see aastal 426 eKr suri, asus ta Ateena vägesid ainuisikuliselt juhatama. Tal õnnetus sundida alistuma Mylae ja Messana linn, kuid järgmisel aastal vahetati ta Phytodorose vastu välja. Ateenasse naastes sattus ta Kleoni tagakiusamise alla. Seda kohtuistungit pilkas Aristophanes oma näidendis "Herilased".
David Schumacher
DTM
2022. aastal lahkus ta üheistmeliste võidusõidust, et liikuda Deutsche Tourenwagen Mastersi (DTM) meistrivõistlustele, kus kasutatakse GT3 autosid. David sõidab Winwardi Mercedes-AMG GT3 Evoga.
Laches (kindral)
Aastal 423 eKr saavutas ta Spartaga aastase relvarahu. Kleoni surma järel õnnestus tal koos Nikiasega saavutada Spartaga rahuleping, mis pidi kehtima 50 aastat. Aastal 418 eKr lõppes aga rahu, kuna Ateena toetas Sparta mässulisi. Laches langes samal aastal, kui tema juhitud väed Mantineia lahingus lüüa said.
Laches on üks tegelasi Platoni samanimelises dialoogis.
Sama nime kandsid ka tema poeg, pojapoeg ja pojapojapoeg.
Puhtaleiva järv
Puhtaleiva järv (andmebaasides nimega Puhtaleiva) on tehisjärv Tartu maakonnas Tartu vallas Puhtaleiva külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 593 m.
Rootsi Jalgpalliliit
Rootsi Jalgpalliliit (SvFF) (rootsi keeles Svenska Fotbollförbundet) on Rootsi jalgpalli katusorganisatsioon, mis korraldab kohalikke jalgpallimeistrivõistlusi (sh Allsvenskan), haldab eri koondisi (sh esinduskoondist).
Agrippina Noorem
pisi Julia Agrippina, tuntud kui Agrippina Noorem, pärast aastat 50 Julia Augusta Agrippina (7. november 15 (või 7. november 14 või 6. november 16) – 19./23. märts 59) oli keiser Caligula õde, keiser Claudiuse naine ja keiser Nero ema.
Tema isa oli väejuht Germanicus ja ema Agrippina Vanem.
1 (Szczecini trammiliin)
thumb|250px|Tramm Wismar S2 liinil nr 1 thumb|250px|Tramm [[Konstal 105Na liinil nr 1, 2009]] thumb|Trammiliin nr 1 1905–2020 1. trammiliin on Szczecini trammiliin, mis teenindab reisijaid liinil Głębokie – Potulicka. Liin avati 1905. aastal marsruudil Westend – Lastadie.
Välislingid
Linie tramwajowe w Szczecinie
Vassili
Vassili (vene keeles Василий) on venepärane mehenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 136. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Vassili 1322 mehel.
Ülemaailmne Eesti Kesknõukogu
Ülemaailmne Eesti Kesknõukogu (lühend ÜEKN) on 1954. aastal Ameerika Ühendriikides asutatud väliseestlaste organisatsioon. ÜEKN loodi selleks, et ühendada eesti kogukondi välismaal ja aidata ülemaailmset koordineerimist Eesti taasiseseisvumiseks.
ÜEKNi asutamisel mängisid pearolli kolm katusorganisatsiooni: Eesti Rahvuskomitee Ühendriikides, Eestlaste Kesknõukogu Kanadas ja Rootsi Eestlaste Liit.
ÜEKNi liikmed
ÜEKNi liikmed põhikirja järgi :
Terakärsakas
Terakärsakas (Sitophilus granarius) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Howard Aiken
Howard Hathaway Aiken (8. märts 1900 Hoboken, New Jersey – 14. märts 1973 Saint Louis, Missouri) oli Ameerika Ühendriikide füüsik ja arvutustehnika pioneer.
Ta oli IBM-i Harvard Mark I arvuti algne väljatöötaja.
Palalinna järv
pisi|Palalinna järv Palalinna järv on järv Tartu maakonnas Tartu vallas Sootaga külas. Veekogu pindala on 2,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 615 m.
Šveitsi Jalgpalliliit
Šveitsi Jalgpalliliit (ASF-SFV) (saksa keeles Schweizerischer Fussballverband; prantsuse keeles Association Suisse de Football; itaalia keeles Associazione Svizzera di Calcio) on Šveitsi jalgpalli katusorganisatsioon, mis korraldab kohalikke jalgpallimeistrivõistlusi (sh Šveitsi Super League), haldab eri koondisi (sh esinduskoondist).
Mannersdorf an der Rabnitz
Mannersdorf an der Rabnitz on vald (Gemeinde) Austrias Burgenlandi liidumaal Oberpullendorfi ringkonnas.
Vecdrusti mõis
Vecdrusti mõis, varem Drusti mõis (saksa keeles Alt-Drostenhof, varem Drostenhof, läti keeles Vecdrustu muiža, varem Drustu muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Drusti kihelkonnas. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi jääb mõisakompleks Rauna piirkonnas Drusti valla Drusti külla.
Külli Pedak
Külli Pedak (sündinud 27. juulil 1946) on eesti riigiametnik.
Külli Pedak lõpetas 1972. aastal Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna diplomitööga “Küla töörahva saadikute nõukogu”.
Töötas 1973. aastast Eesti NSV sotsiaalkindlustusministeeriumis, 1993–1996 Sotsiaalkindlustusameti direktor, 1997–2011 Sotsiaalkindlustusameti peadirektor.
Türgi Jalgpalliliit
Türgi Jalgpalliliit (TFF) (türgi keeles Türkiye Futbol Federasyonu) on Türgi jalgpalli katusorganisatsioon, mis korraldab kohalikke jalgpallimeistrivõistlusi (sh Türgi Süper Lig), haldab eri koondisi (sh esinduskoondist).
Hollandi krahvkond
Ajalugu
800. aasta paiku, Karl Suure ajal kattis Frangi riik suure osa Euroopast. Enamikus selles impeeriumis oli piirkondliku halduse tähtis üksus gau (frangi) või pagus (ladina). Comes või krahv valitses ühe või mitme gau üle. Vähese kaubanduse tõttu, negatiivse kaubandusbilansi tõttu Bütsantsi ja moslemiriikidega ja raha kadumise tõttu oli majandus taandunud enam või vähem bartertehingutele. Kuninga vasalle sai tasustada vaid neile maa (beneficium, 10. sajandist feodum) ja kasutusõiguse andmisega. Sellest arenes feodalismi süsteem. Vasallid, kelle üldiselt nimetas kuningas, riidlesid pärimissüsteemi pärast. See muutus üha enam seaduseks ja aastal 877 seadustati see Quierzy kapitulaariga.
Pärast kuninga surma jagati Frangi kuningriiki sageli pärijate vahel. See jaotav pärandamine põhjustas sageli sisevõitlusi, mis tegid tsentraliseeritud valitsemise problemaatiliseks. Viikingite retked õõnestasid veelgi tsentraliseeritud valitsemist. Keiser Ludwig Vaga valitsemisaja lõpus nõrgenes kuningavõim 838. aasta üleujutuse tõttu, kuid ka kuninga poegade vahelise võitluse tõttu. Pärast Ludwigi surma aastal 840 autasustas tema poeg, keiser Lothar I, Kesk-Frangi riigi kuningas, Taani vendi Rorikit ja Haraldit katse eest vastata viikingite rünnakutele Friisimaaga — tänapäeva Friisimaa ja Hollandi provintsid.
Lotharingia
Pärast Lothari surma aastal 855 anti Kesk-Frangi riigi põhjaosa tema teisele pojale Lothar II-le ja nimetati tema järgi Lotharingiaks. Ribemonti leping aastast 880 liitis Lotharingia kuningriigi, mille osa Madalmaad oli, Ida-Frangi riigiga, mis püüdis seda integreerida. Siiski ei olnud siin sidemeid, nagu oli Ida-Frangi riigi nelja Saksa hõimuhertsogkonna vahel: Frangimaa, Saksimaa, Baieri ja Švaabimaa. Lotharingia võttis eraldi seisukoha koos suure hulga enesemääramisega. See sai selgeks, kui viimane Ida-Frangi Karoling, Ludwig III Laps aastal 911 suri. Kui hõimuhertsogkonnad koondusid Frangimaa hertsogi Konrad I selja taha, valis Lotharingia Karoling Charles III, Lääne-Frangi riigi kuninga.
Friisimaal vähendati krahvide võimu ikka veel taanlaste poolt. Krahvid alustasid koostööd, kuid aastal 885 jõudis Taani võim lõpule seoses Roriki järglase Godfriedi mõrvaga Frangimaa Heinrichi poolt. Üks mõrvas osalenutest oli Gerolf, comes Fresonum (Friisimaa krahv). Tasuks anti talle 4. augustil 889 Ida-Frangi kuninga Arnulf Kärntenist poolt maid alloodina. Kõnealused maad sisaldasid alasid väljaspool Gerolfi krahvkonda Teisterbantis, sealhulgas Tiel, Aalburg ja Asch. See hõlmas ka ala krahvkonna sees. See viimane valdus koosnes metsast ja põllust kusagil Oude Rijni suudme ja oletatavasti Bennebroeki vahel ( Suithardeshaga).
Aastal 922 andis kuningas Charles III Lihtsameelne Egmondi kiriku ja kõik selle valdused Hollandi krahv Dirk I-le tänutäheks tema toetuse eest oma Lääne-Frangi vasallidest mässajate vastu. Egmond paiknes just põhja pool valdusi, mille Dirk sai Gerolfilt, ja oli seega hea sobing. Varsti pärast seda asutas ta Egmondi kloostri, vanima kloostri Hollandis. Pärast Charles Lihtsameelse kukutamist aastal 923 asus Ida-Frangi riigi kuningas Heinrich I Linnupüüdja liitu hertsog Reginhari poja, Hainaut' krahvi Giselbertiga ja vallutas Lotharingia maad tagasi. Aastaks 925 leppis Lotharingia aadel lõpuks tema võimuga, pärast mida liidendati Lotharingia koos Friisi maadega kui viies Saksa hõimuhertsogkond. Siiski piirdus Heinrichi võim tema vasalli Giselberti, Lotharingia hertsogiga, kelle võim omakorda piirdus tema enda krahvkondadega.
Keiserlik osariik
Hollandi dünastia tõusvat staatust oli näha, kui krahv Dirk II, arvatavasti krahv Dirk I pojapoeg, abiellus aastal 938 Flandria krahvi Arnulf I tütre Hildegardiga. Hollandi krahv oli sel perioodil rohkem väejuht, kes pidi vastu seisma viikingite retkedele, ja allus Utrechti piiskopkonna võimule. Aastal 985 andis Saksa kuningas Otto III oma ema Theophano nõudel arvukalt maid krahv Dirk II omandisse (proprium). Need maad olid juba antud laenuks (beneficium). See oli ala Loira või Lieri ja Hisla (gau Masaland) jõe vahel, villa Sunnimeri, ala Medemelaka ja Chinnelosara gemerchi (Kinheim) jõe vahel ning gau Texla.
Aastal 993 tapeti krahv Arnulf van Gent lahingus Winkeli juures, kui ta püüdis maha suruda mässulisi friislasi. See on esimene märk friislaste vabadustest (libertas), kuid sel ajal olid Lääne-Friisimaa ja Kennemerlandi piirkonnad veel ühendatud. Arnulfi poeg, Hollandi krahv Dirk III oli liiga noor, et valitseda, nii tegutses tema ema Lutgardis regendina. Aastal 1005 oli Dirk piisavalt vana, et ise valitseda, kuid ta kasutas veel tänulikult ema loodud häid sidemeid. Vastavalt Thietmarile Merseburgist korraldati leppimine friislastega tema sugulase, Saksa kuningas Heinrich II abil, kes tuli armeega Utrechtist Friisi mässu maha suruma.
Friisi mässu ajal antud lubaduse tõttu läks Dirk III palverännakule Jeruusalemma. Tagasi tulles oli tema krahvkonna põhjaosa ohtlikuks muutunud, nii reisis ta lõunasse ja alustas maade laenamist tänapäeva Vlaardingeni ümbruses, et seda harida. Ta ehitas ka Silva Meriwido lossi, tulevase Vlaardingeni. Sellest lossist sundis ta kaupmehi, kes Tielist laevadega Inglismaale reisisid, tolli maksma. Kaupmehed kurtsid seda aastal 1018 Nijmegeni Riigipäeval, kus otsustati Dirk III vastu tegutseda. Alam-Lotringi hertsogi Godfried II juhitud armee, mis koosnes laevastikust sõduritega Utrechti piiskopkonnast, Kölnist ja vürstlikust Liège'i piiskopkonnast, sai Vlaardingeni lahingus üllatuslikult Dirk III-lt lüüa. Et mitte nõrgendada kaitset, mida Hollandi krahvkond pakkus viikingite retkede vastu, otsustas kuningas Heinrich II jätta asja sinna paika, kuigi ta tugevdas Utrechti piiskopi positsiooni, Hollandi krahvide nominaalset feodaalisandat. Sellegipoolest suutis Dirk laiendada oma territooriumi itta Utrechti piiskopkonna arvelt. Pärast Heinrich II surma aastal 1024 toetas Dirk III Konrad II kandidatuuri püüdega leppida keisrivõimuga, et säilitada omandatud maid, või laiendada neid veelgi.
Keiser Konrad II suri Utrechtis aastal 1039, kui seal valitses piiskop Bernulf, pärast mida maeti tema organid Utrechti toomkirikusse. Tema poeg ja järglane Heinrich III andis arvukalt teeneid Utrechti piiskopkonnale. Sel viisil anti aastal 1040 piiskopkonnale Oversticht. Kuigi Hollandi krahv oli keisriga leppinud, otsustas Heinrich III siiski krahvi karistada. Aastal 1046 sundis keiser Dirk IV-t vallutatud maad vabastama. Siiski ei suutnud keiser alasid hoida ja sunniti taanduma, pärast mida alustas Dirk IV röövretki Utrechti ja Liège'i piiskopkondadesse. Veelgi enam, Dirk sõlmis lepingud Alam-Lotringi hertsogi Godfriediga, samuti Flandria ja Hainaut' krahvidega. Keiser vastas teise karistusretkega, milles Dirk IV-lt võeti ära Vlaardingen ja Rijnsburgi loss. Loss purustati täielikult. Kuid keiser kandis taganemisel raskeid kaotusi, pärast mida mässasid Dirki liitlased avalikult keisri vastu. Aastal 1049 meelitati Dirk IV Metzi, Liège'i ja Utrechti piiskoppide poolt lõksu ja tapeti. Dirk suri noorelt, vallalise ja lastetuna. Tema järglaseks sai tema vend Floris I.
Floris I suutis laiendada oma territooriumi väikese alaga Rijnland Gaus, ala kutsuti Holtland ("Metsamaa") või Holland. Tõenäoliselt sai see nimi varsti kogu Florise territooriumi sünonüümiks. Aastal 1061 puhkes sõda, milles pole selge, kas see oli Brabanti, Utrechti või Liège'i vastu. Selles sõjas Florist varitseti ja tapeti. Tema poeg Dirk V oli veel alaealine, nii sai tema ema Saksimaa Gertrud regendiks. Gertrud abiellus taas aastal 1063 hilisema Flandria krahvi Robrecht I-ga, kes tegutses samuti Dirk V regendina.
Aastal 1064 annetas keiser Heinrich IV Hollandi krahvkonnale kuulunud maad Vliest läänes ja Reini kallastel (Gau Westflinge) Utrechti piiskopile Willemile, kelle toetusele võis keiser loota. Dirk V säilitas vaid Gau Masalandi. 1071. ja 1072. aasta lahingutega suutis Utrechti Willem Alam-Lotringi hertsogi Godfried IV toel saada tegeliku kontrolli kõnealuste maade üle. Pärast nii Willemi kui ka Godfriedi surma aastal 1076 piirasid Robrecht I ja tema võõraspoeg Dirk V IJsselmondet ning suutsid tabada uue piiskopi, Švaabimaa Konradi, kes sunniti maad Dirk V kontrolli alla tagastama. pisi|Hollandi krahvkond, 1477
Personaalunioon Hainaut's, Flandrias ja Hollandis
Hainaut' krahvid käisid juba ajalooliselt tihedalt läbi Flandria ja Hollandi krahvidega, kellega neil olid tugevad peresidemed. 1299–1436 moodustas Hainaut' krahvkond personaaluniooni Hainaut', Flandrias ja Hollandis ja 1356–1417 Hainaut ja Baieri-Straubingis.
Pärast Baieri-Straubingi hertsogi Wilhelm II surma aastal 1417 päris Hainaut' tema tütar Jacoba, kes pidi aastal 1432 loovutama Hainaut' krahvkonna koos Hollandiga Valois-Burgundia kõrvalliini Burgundia hertsogile Philippe Heale.
Burgundia Madalmaad
Pärast Baieri-Straubingi hertsogi Wilhelm II surma aastal 1417 päris Hainaut', Hollandi, Zeelandi krahvkonna tema ja Philippe Julge ning Flandia krahvinna Margaret III tütretütar Jacoba, kes pidi aastal 1432 loovutama krahvkonna koos Hollandiga Burgundia hertsogile Philippe Heale. Viimane sõltumatu krahvinna suri 8. oktoobril 1436 (arvatavasti tuberkuloosi) Teylingeni lossis Haagi lähistel (kuhu ta on maetud), tema valdused liidendati Burgundia Madalmaadega.
Baieri-Straubingi hertsogi Wilhelm II surma järel päris Baieri-Straubingi, tema vend Liège'i piiskop ning Baieri-Straubingi hertsog Johann III, kes nõudis ka Hollandi, Zeelandi krahvkonda oma pärandina ning teda toetas ka Saksa kuningas Sigismund. Jacoba sõlmis oma valduste kaitseks ebaõnnestunud abielud (1415–1417) Prantsusmaa kuninga Charles VI poja, Touraine hertsogi ja dofään Jeani, (1418–1421) nõbu Brabanti hertsogi Jean IV ning (1422–1428) Inglismaa ajutise regendi, Inglismaa kuninga (1422–1461) Henry VI onu, Gloucesteri hertsogi Humphreyga. Brabanti hertsog Jean IV ja Jacoba sõda Johann III oli ebaedukas, nad ei suutnud vallutada 1418. aastal piiramisega Dordrechti ning 1419. aastal sõlmis Jean IV, Johann III-ga Woudrichemi lepingu, millega tunnistas Johann III Hollandi regendina ja pantis talle 12 aastaks sõjakulude katteks Hollandi ja Zeelandi krahvkonna. Vastuolude Jeaniga tõttu saavutas Jacoba vastupaavst Benedict XIII poolt abielu lahutamise.
Burgundia hertsogid laiendasid oma territooriume Madalmaades mitmete keiserlike valduste omandamisega: hertsog Philippe Hea ostis aastal 1421 Namuri krahvkonna, päris aastal 1430 Brabanti hertsogi Jean IV surma järel Brabanti ja Limburgi hertsogkonnad ning hõivas aastal 1432 Hainaut', Hollandi ja Zeelandi krahvkonnad ning aastal 1441 Luksemburgi hertsogkonna.
Madalmaade ülestõus
pisi|Euroopa poliitiline kaart [[1560. aastal]] , Hispaania Madalmaad, Seitseteist provintsi, Hollandi Vabariik 1556. aastal läksid Madalmaad Hispaania kuninga ja Burgundia hertsogiks saanud katoliku usku Felipe II võimu alla. 1555. aastatest (?) oli aga levinud Madalmaades reformatsiooni tulemusel kalvinism ning Põhja-Madalmaades toimusid rahvarahutused, mida toetasid ka Hispaania ülemvõimuga rahulolematud aadlikud, kellest juhtivat osa etendasid Oranje Willem, krahv Egmont ja krahv Hoorn. Madalmaade ülestõusu tulemusel eraldus Madalmaade põhjaosa lõunaosast ning 1581. aastal kuulutati välja Hollandi Vabariigi iseseisvus.
Madalmaad
Kaheksakümneaastase sõja ajal mängis Hollandi krahvkond tähtsat osa vastupanus hispaanlastele. Pärast Utrechti uniooni (1579) muutus Hollandi krahvkond juhtivaks provintsiks uues Seitsme Madalmaa (Provintsi) Ühendatud Vabariigis, domineerides kõigi teiste provintside üle. Nominaalselt oli Holland ikka veel krahvkond, kuid see tagandas oma viimase krahvi aastal 1581 ja toimis sealt alates sisuliselt provintsina, mitte krahvkonnana. Hollandi krahvkond lõppes ametlikult aastal 1795, kui Bataavia revolutsioon lõpetas vabariigi ja muutis selle Bataavia Vabariigiks.
Geograafia
Krahvkond kattis ala, mis vastab laias laastus tänapäeva Hollandi Põhja-Hollandi ja Lõuna-Hollandi provintsidele, samuti tänapäeva Põhja-Brabanti provintsi loodeosale (laias laastus Willemstadi, Geertruidenbergi ja Werkendami linna vahel) ning Terschellingi, Vlielandi, Urki ja Schoklandi saartele, kuigi see ei sisaldanud Goeree-Overflakkee saart. Varakeskajal katsid suuri alasid turbarabad. Need rabad piirasid põllumaa suurust Madalmaades, kuid osutusid ka heaks kütteallikaks. 950. aasta paiku alustati väiksemahulise maaparandusega tohututes rabades Hollandis ja Utrechtis, tõenäoliselt väikeaadli eestvedamisel. 11. sajandil algas Hollandi krahvide ja Utrechti piiskoppide kontrolli all suur maaparandus. 13. sajandiks oli parandatud suur hulk maad IJ lahe põhjas, düünide läänes, Leki ja Waali jõe vahel lõunas ning Oude Rijni vahel idas.
Enne suurt maaparandust olid Hollandi krahvkonna ja Utrechti piiskopkonna piirid ebaselged ja eksisteeris sõna-sõnalt eikellegimaa. Siiski suutsid Hollandi krahvid maaparanduse ajal oma mõju Utrechti arvel laiendada.
Siim Abner
Siim Abner (sündinud 30. juulil 1990 Rakveres) on Eesti maadleja ja maadlustreener.
Auļukalnsi mõis
Auļukalnsi mõis (saksa keeles Aulenberg, läti keeles Auļukalna muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Drusti kihelkonnas. Tänapäeval asub Lätis Rauna piirkonnas Drusti vallas.
Siim Abner
Saavutused
Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses 2012. aastal.
Eesti noorte, kadettide ja juunioride meistrivõistlused
2003. aasta Eesti kadettide meistrivõistlused – 3. koht;
2004. aasta Eesti kadettide meistrivõistlused – 3. koht;
2005. aasta Eesti kadettide meistrivõistlused – 3. koht;
2006. aasta Eesti juunioride meistrivõistlused – 3. koht (vabamaadluses);
2006. aasta Eesti juunioride meistrivõistlused – 1. koht;
2007. aasta Eesti juunioride meistrivõistlused – 3. koht;
2007. aasta Eesti noorte meistrivõistlused – 2. koht;
2008. aasta Eesti noorte meistrivõistlused – 3. koht;
2009. aasta Eesti noorte meistrivõistlused – 1. koht;
Maailmameistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
2009. aasta Ankaras  juunioride vanuseklassis  kehakaalus 60 kg – 28. koht (osavõtjaid 29);
Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
2006. aasta  İstanbul kadettide vanuseklassis kehakaalus 54 kg – 15. koht (osavõtjaid 20)
Treeneritöö
2013. aastast töötab ta Kohtla-Järve Spordiselts Kalev maadlustreenerina. .
Kudemine
pisi|Rohukonna kudu 2016. aasta aprillis Kõrvemaal pisi|paremal|Kudu pisi|Rohukonna kuduklomp ja kärnkonna kudunöör 2021. aastal Kõrvemaal Kudemine on kalade ja kahepaiksete sugurakkude heitmine vette.
Kudemiskohta nimetatakse koelmuks.
Enamasti koeb iga loomaliik kindlal (aasta)ajal ja kindla veetemperatuuri juures, samuti on sageli oluline koelmu valgus- jm olude sobivus.
Koelmut otsides teevad kalad sageli lühemaid või pikemaid kudemisrändeid.
Venjamin
Venjamin (vene keeles Вениамин) on venepärane mehenimi.
Andrzej Duda
Andrzej Sebastian Duda (sündinud 16. mail 1972 Krakówis) on Poola poliitik, alates 6. augustist 2015 Poola president.
Litoolrubiin BK
Litoolrubiin BK (tuntud ka nimede all Pigment Rubine, Carmine 6B, Brilliant Carmine 6B, litoolrubiin) on punakas sünteetiline värvaine, koostiselt asovärv, mida kasutatakse trükitööstuses, kosmeetikas ja toiduainetetööstuses.
Värvainete indeksis kannab litoolrubiin tähist PR57:1 (Pigment Red 57:1), toiduvärvina on ta tuntud e-aine tähise E180 all.
Omadused
Litoolrubiini asokompleksi soolad teiste metallidega on tuntud nende nimetuste ja tähiste all:
Kasutamine
Litoolrubiini kasutatakse ühe värvainena juuksevärvides.
Karksi kihelkond
pisi|[[Karksi kirik]]
Litoolrubiin BK
Kasutamine
Litoolrubiini on lubatud toiduainetetööstuses kasutada ainult söödava juustukooriku värvimiseks.
Karksi kihelkond
Karksi kihelkond (lühend Krk; saksa keeles Kirchspiel Karkus in Kreis Pernau) on ajalooline kihelkond Mulgimaal ja Liivimaa kubermangu, Pärnu kreisis. pisi|[[Liivimaa kubermangu, Pärnu kreis. Liivimaa atlas (1798)]]
Keressaare Umbjärv
Keressaare Umbjärv (ka Umbjärv) on järv Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Sookalduse külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 521 m.
Karksi kihelkond
Piirkonna ajalugu
Karksi kirikukihelkond asutati 13. sajandil samanimelise muinaskihelkonna baasil.
Litoolrubiin BK
Terviseriskid
Litoolrubiini ADI (Acceptable Daily Intake) ehk aktsepteeritav päevane tarbimiskogus on 1,5 mg kehakaalu kilogrammi kohta. Võib tekitada terviseprobleeme neil, kes on allergilised bensoehappe või salitsüülhappe ja nende derivaatide suhtes, samuti ei soovitada astmaatikutele ja allergikutele.
Lehtla (perekonnanimi)
Lehtla on eesti perekonnanimi.
Mandalased
Mandad tekkisid ilmselt kristliku ajaarvamise esimestel sajanditel, aga pühad raamatud pandi kirja 7.–8. sajandil. Ristijate rühmituse peateos on "Ginza".
Lehtla (perekonnanimi)
Statistika
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Lehtla 364 inimesel: 180 mehel ja 184 naisel. Perekonnanimede levikult oli Lehtla meeste puhul 356. kohal ja naiste puhul 384. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Lehtla vanuserühmas 70–74, kus neid on 10 000 elaniku kohta 3,20. Nimi oli kõige sagedasem Jõgeva maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 7,52 inimest.
Mandalased
Mandade päästeusundi rajajat ja päritolu pole teada. Nad vastandusid Jeruusalemma judaismile ja eelistasid päästeõpetuse iraani varianti. See oli sarnane süüria juutluse rahvaliku usuga. Mandad on ainus tänapäevani järjepidevalt säilinud gnostiline rühmitus. Nende iidne asuala paiknb tänapäeva Iraagi territooriumil. Mõni kogudus leidub ka Iraanis, aga arvukalt emigrantidena Ameerika Ühendriikides, Kanadas ja ka Euroopas.
Mandade päritolu kohta on kaks oletust. Esimese järgi on mandade rühmitus tekkinud Iisraelis ja vastavalt enda pärimusele asusid mingil ajal ümber Kahejõemaale (Mesopotaamiasse). Teise järgi on rühmitus Kahejõemaal ka tekkinud ja väljaränd Iisraeli algkodust on vaid mandade legend.
Lehtla (perekonnanimi)
Statistika
Nimede eestistamisel võeti Lehtla aastatel 1935–1940 uueks perekonnanimeks 74 korral isikute poolt, kelle perekonnanimi oli varem Andresson, Brinkmann, Buschmann, Elbing, Eller, Engas, Fei, Fleissig, Gramma, Grass, Harjakas, Ivanov (2), Janson, Jürgenson, Jürgents, Kintsel, Kirsch (3), Klettenberg, Koosa, Krasmann, Kukk, Laube, Leeder, Leemann, Leenmann, Leetberg, Lehnmann, Leimann, Leiter (2), Leppikov, Lihten, Liiu, Linklonk, Linkmann, Lintnermann,	Liubesky, Lühtin, Martins, Neomann, Nikitin, Nikopensius, Oinas (2), Ostra,	Paalberg, Päss, Permann, Peterberg, Peterberg, Raalmann, Saalmann, Schoberg, Seemann, Shaitor,	Sizov, Smirnov, Sõrojedov, Suksdorv (2), Uhver, Ungert, Varner (2), Vigge, Voldov, Volkhof, Vuurmann,	Zihmestruk ja 	Zupsmann.
Mandalased
Mandade tähtsaim prohvet oli Ristija Johannes. Aabrahami, Moosest, Jeesust ja Muhammadit pidasid nad valeprohvetiteks. Mandadel oli nii ühealgeõpetus (monism; üks maailma looja), kui ka kahesusõpetus (vahendaja loob maailma kellegi ülesandel; dualistlik valguse- ja pimeduseriigi vastandamine). On ka selline maailma tekkimise mõttesuund, milles püütakse eelnevaid loomislugusid ühendada.
Tähtsaimaks sakramendiks on ristimine. Päästjaks võib pidada Manda d`Haijeti.
Tisiphone
pisi|Tundmatu autor. Tisiphone ajab [[Athamase ja Ino hulluks. 17. sajand.]] Tisiphone (Τισιφόνη) ehk Teisiphone (Τεισιφόνη) 'tapmise eest kättemaksja' on vanakreeka mütoloogias jumalanna, üks erinnüstest.
Mandalased
Mandad pole kokku puutunud Nag Hammadist leitud koptikeelsete gnostiliste tekstidega. Kuid neil on sarnaseid motiive. Mandad pole mõjutatud kristlusest.
Tänapäeval on mandad Iraagis sunniitide poolt vaenatud vähemus.
Tisiphone
Hesiodose järgi sündis ta keskmise õena koos oma õdede Megaira ja Allektoga Uranose kastreerimisel kukkunud veretilkadest ; tema ema oli Gaia. Teise versiooni järgi on erinnüste vanemad Erebos ja Nyx.
Vergiliuse kirjelduse järgi istub ta Hadeses raudtorni otsas, valvates raevukalt ja julmalt Tartarose väravaid. Ta kannab "verest märgi riideid." Tartaroses piitsutas ta isatapjaid, ematapjaid, vennatapjaid ja mõrvareid.
Ühe pärimuse järgi armus ta kuningas Kithaironisse. Kui too tema armastuse tagasi lükkas, tappis Tisiphone ta ühega madudest oma peast, lastes tal Kithaironi hammustada. Teise versiooni järgi lämmatas ta Kithaironi oma madudega. Pärast seda nimetati Asterioni mägi ümber Kithaironiks (praegu Kithairónas).
Statiuse poeemis "Thebais" (1.56jj) kutsub Oidipus teda poegi karistama.
Mõne versiooni järgi sööb ta tapetute laipu ja peseb end nende verega.
Dante "Jumalikus komöödias" valvab Tisiphone koos õdedega põrgulinna Dite väravaid. Nende peal looklevad rohelised hüdrad.
Tisiphone järgi on nimetatud 1901 avastatud asteroid  466 Tisiphone.
Tema järgi on nimetatud ka maoperekond, mille liigid praegu paigutatakse perekondadesse Agkistrodon ja Calloselasma, ning liblikaperekond Tisiphone.
Tisiphone nime kandis Briti sõjalaev HMS Tisiphone (1779–1816), mis oli algul tulelaev, hiljem luup.
Târgu Frumos
Târgu Frumos (varasemas kirjaviisis Tîrgu Frumos) on linn Rumeenias Iași maakonnas. Linn asub ajaloolises Moldova piirkonnas.
Ürikutes on asulat esmamainitud 1448. aastal.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanikest rumeenlasi 72,38%, mustlasi 8,12%, venelasi (lipovaane) 8,02% ja muust rahvusest inimesi 0,04%. Rahvus oli teadmata 11,41%-l inimestest.
Richard Sorabji
Sir Richard Rustom Kharsedji Sorabji (sündinud 8. novembril 1934 Oxfordis) on Briti filosoofiaajaloolane. Ta on uurinud peamiselt Aristotelest ja tema retseptsiooni antiikajal.
Ta on 2000. aastast King's College Londoni emeriitprofessor.
Elulugu
Sorabji on India päritolu isa ja inglannast ema poeg. Ta õppis Oxfordi Ülikooli Pembroke College'is (Literae Humaniores, lõpetas 1959) erwarb..
Ta oli Cornelli Ülikooli õppejõud ning samal ajal ajakirja Philosophical Review toimetaja. Alaes 1970. aastast õpetas ta King's College Londonis, 1981. aastast antiikfilosoofia professorina. Aastatel 1985 ja 1986 oli ta Aristotelian Society eesistuja. Aastal 1987 rajas ta projekti Ancient Commentators on Aristotle Project. Filosoofia propageerimiseks rajas ta 1989–1991 keskuse King's College Centre for Philosophical Studies. Aastatel 1991–1996 oli ta instituudi Institute of Classical Studies direktor ning 1996–1999 Briti Akadeemia uurimisprofessor Oxfordis. Aastatel 1996–1997 pidas ta Giffordi loengud, mis avaldati 2000. aastal pealkirjaga "Emotion and Peace of Mind: From Stoic Agitation to Christian Temptation". Pärast emeriteerumist 2000. aastal sai ta Gresham College'i retoorikaprofessoriks. Ta õpetas ka Texase Ülikoolis Austinis ja New Yorgi Ülikoolis. Ta tegutseb King College'is uurijaliiikmena.
Aristoteles viie meele piiritlemisest
Artiklis "Aristotle on Demarcating the Five Senses" vaatleb, kuidas Aristoteles meeli eristab, ning võrdleb seda kaasaegsete filosoofide uurimustega.
Kas on hea nõu panna meelte määratlemisel rõhk meelte objektidele? Meil on küll teistsugune definitsiooni mõiste kui Aristotelesel. Sorabji esitab aga definitsioonile mõned samasugused nõuded nagu Aristoteles: nägemise definitsioon peaks õiged juhtumid sisse arvama ja välja jätma, samuti tooma välja, mis kõiki juhtumeid ühendab, kui see on olemas. Sorabji paneb ette vaadata, kui kaugele saab meelte defineerimisel minna, kui püüda meeled defineerida ainult meelte objektide kaudu: olgu kuulmine lihtsalt heli tajumine, nägemine värvuse jt omaduste tajumine jne (ta peab seda lähenemist paljutõotavamaks kui Paul Grice'il, kes räägib tajumisest, et materiaalsel objektil on nii-ja-niisugused omadused).
Vaatame nägemise puhul kolme vastuväidet. Esiteks, nägemisel on nii palju objekte (värvus, helendus, heledus ja tumedus, valgus ja pimedus, suurus ja kuju, liikumine ja paigalseis, tekstuur, sügavus, asukoht, samuti tule soojus ja küpse vilja magusus), et nende kaudu defineerimine oleks vaevarikas ning poleks arusaadav, mis neid kõiki ühendab. Aristotelese pooldaja võiks öelda, et need objektid jaotuvad kaheks rühmaks (mis võib-olla osalt kattuvad). Esimeses rühmas on värvus, heledus ja tumedus; need on omavahel suguluses. Teises rühmas on need omadused (näiteks suurus ja kuju), mida tajutakse esimese rühma omaduste tajumise kaudu, (sealjuures ei pea tingimata märkama, mis värvusi nimelt tajutakse). See "kaudu" käib mitmesuguste suhete kohta. Selguse mõttes võib ka lihtsalt öelda, et nähakse siis ja ainult siis, kui tajutakse värvust, heledust või tumedust. See kehtiks siis vähemalt zooloogi jaoks. Nüüd on nimekiri lühike ja loetletud asjad on omavahel tihedas seoses. Aristotelesel leidub sellise vastuse materjal. Heledus on värvuse sarnane. Valgus on õhu või vee seisund, mis teeb need läbipaistvaks. Valgus on värvusele väga sarnane: valgus on nagu valge värvus, pimedus nagu must värvus. Aga ta eelistab öelda, et me tajume valgust selle kaudu, et me tajume läbi õhu või vee edukalt värvust, ning pimedust selle kaudu, et see meil ei õnnestu. Parem on rääkida mitte valguse ja pimeduse nägemisest, vaid nende tajumisest nägemise kaudu. Suurust ja kuju tajutakse teiste omaduste, näiteks värvuse tajumise kaudu. Üldse, ühiseid objekte tajutakse pärisobjektide tajumise kaudu. Magususe puhul me näeme värvust ning seostame magususe sellega eelneva kogemuse põhjal. Pole siiski selge, kas see on Aristotelese vaade. Paistab, et tema meelest piisab värvusest, mida nähakse valges, ja helendusest, mida nähakse pimedas. Muud heledust ta ei maini. Võib-olla ta lihtsalt paigutab valges nähtava heleduse värvuse alla. Pakutud lahendus annab nägemisele ühtsuse pärisobjektide suguluse kaudu. Aga see ühtsus on osalt fenomenoloogiline, sel juhul aga apelleeritakse elamuse laadile. Nii et võib-olla siis nägemine ikkagi pole defineeritud puhtalt objektide kaudu.
Teine vastuväide ütleb, et kui värvust võidakse tajuda teiste meeltega, siis ei saa nägemist defineerida lihtsalt objektide kaudu. Mõned inimesed tajuvad lillede värvust haistmise abil. Tavaliselt oleks selle kohta küll loomulikum öelda, et haistetakse lõhna ning teatakse, et see lõhn käib koos teatud värviga. Aristoteles nimetab selliseid juhtumeid sattumuslikuks värvuse tajumiseks; ta ütleks, et siin pole tegu nägemisega. Roza Kulešova olevat eristanud värvusi ja kujusid sõrmeotstega, kompimata tekstuuri. See oli pettus, aga on teatatud ka teistest sarnastest juhtumitest. Kas need ei ole vastunäited väitele, et mittesattumuslik värvuse tajumine on alati nägemine? Kui Kulešova juhtum oleks olnud ehtne, oleks tarvis olnud palju uurida, et otsustada, kas öelda, et ta kombib värvust, näeb värvust ebatavalise kehaosaga või kombib mõnd muud omadust, näiteks soojust, ja järeldab sellest värvuse. Vastunäitega oleks tegu ainult juhul, kui ta kombib värvust. Et näidata, et see nii on, tuleks esiteks näidata, et ta kombib värvust, mitte ei näe, (sellele aitaks kaasa, kui ta eristaks värvusi oma keha pinna kõikide osadega) ning teiseks näidata, et ta ei kombi värvust sattumuslikult, st et ta lihtsalt ei järelda värvust. Need ülesanded segavad teineteist. (Kui elamus oleks liiga lähedane nägemisele, siis me ütleksime, et ta näeb. Kui elamus oleks liiga lähedane näiteks soojuse kompimisele, siis me ütleksime, et ta kombib sattumuslikult. Võib-olla peaks siis otsima neutraalset elamust. Aga kui ei teki tavalist värvielamust, võib-olla me siis ikkagi ütleksime, et värvuse tajumine on sattumuslik. Asi sõltub arusaamast selle kohta, mis on värvus ja kui tugev seos on värvusemõistel teatud kindla elamusega. Võidakse väita, et värvuse mõiste on seotud ka valguse käitumisega. Kui saab näidata, et ta reageerib valgusele, mitte selle kõrvalsaadusele, näiteks temperatuurile, siis on alust öelda, et ta tajub värvust mittesattumuslikult. Aga kui ta tajub valgusretseptorite abil, siis ta ei saa tajuda otsesel kokkupuutel, ja siis on kahtlane, kas ta kombib.) Kui värvuse kompimise juhtumit üldse saab kirjeldada, siis tõenäoliselt seda tegelikus maailmas ei kohta ja Aristoteles poleks selle juhtumiga arvestanud.
Kolmas vastuväide ütleb, et me ütleme, et inimesed näevad, kui neil on hallutsinatsioon või järelkujund või kui neil on silmad kinni ja stimuleeritakse nende silmanärvi, jne. Sel juhul ei ole tõsi, et nägemise puhul tajutakse alati värvust, heledust või tumedust. Aristoteles ütleks, et neil juhtudel ei toimi mitte nägemine, vaid phantasia, kujutlusvõime. (Järelkujundi puhul ütleb Aristoteles siiski, et tajutakse silma klaaskeha reaalset värvust, mille see on omandanud reaalse objekti vaatlemisel.) Sorabji leiab, et neil juhtudel on siiski tegemist tavatähenduses nägemisega. Võidakse öelda, et sel juhul tajutakse subjektiivset värvust. Aga sellisel juhul ei räägita mitte värvusest kui objektist, vaid elamusest, mis sarnaneb elamusega objektiivse värvuse tajumisel. Aga sellisel juhul ei ole selge, kas nägemist ikka defineeritakse ainult objekti kaudu.
Nägemise definitsioon värvuse, heleduse ja tumeduse tajumisena on küllaltki edukas, kuid selle alla ei saa ilma erilise tõlgenduseta paigutada hallutsinatsioone jms. Selgus ka, et elamuse laad on oluline. Sellele apelleeriti värvuse, heleduse ja tumeduse fenomenoloogilisest sugulusest rääkides, värvuse kompimises võimalikkusest rääkides ning subjektiivsest värvusest rääkides. Ja meeleobjekte mainitaksegi nägemise defineerimisel osalt sellepärast, et nende kaudu viidatakse ka elamusele, mida nad tekitavad. (Ka Paul Grice jõuab sarnasele järeldusele.) Peale selle, definitsioon kasutab ka taju mõistet, aga selle mõiste analüüsil võib-olla osutub, et taju eristamiseks teistest tunnetuse vormidest on tarvis viidata füüsiliste mehhanismide laadile, nii et ka see on nägemise definitsioonis implitsiitselt sees. Kujutletavate ja loogiliselt võimalike juhtumite puhul tuleb võib-olla peale meeleobjektide ja elamuse laadi kasutada ka muid kriteeriume, näiteks käitumist, mehhanisme tajuja kehas ja mehhanisme ümbritsevas keskkonnas. Objektidele rõhu panemine oli õigustatud, kuigi tuleb arvestada ka teisi kriteeriume.
Erandiks on kompimine (siia ei kuulu näiteks janu- ja näljatunne). Esiteks, kompimise objektid on väga mitmekesised. (Aristoteles küll taandab sellele mitmekesisuse kuivale ja märjale ning soojale ja külmale. Üks raskus on see, et ka mõne teise meele objekt võib nendele taanduda. Teine raskus on see, et pole selge, kuidas näiteks kerge ja raske, kare ja sile nendele taanduvad. Aga isegi kui need raskused on ületatavad, jääb kaks omaduste paari, mille vaheline erinevus on taandumatu.) Nende loetlemine on vaevarikas; pole selge, mis neid ühendab ja mis neid eristab teistest. Ja kui mitmekesisus on niigi suur, siis pole ka nii suurt tõrget objektide juurdevõtmisel. Peale selle, paljusid kompimise objekte (näiteks suurus ja kuju, kare ja sile, terav ja nüri, võib-olla soe ja külm) tajutakse ka teiste meeltega. Sellepärast on kompimise määratlemisel kasutatud teisi kriteeriume.