cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Karl Ernst von Baeri medali (1976–1992) saajate loend
J
Vello Jaaska (1988) - Aleksandr Janšin (1988) - Leon Jasinski (1992) - Helmut Joonuks (1980) - Arvi Järvekülg (1980) - Fred Jüssi (1984)
K
Mati Kaal (1992) - Vello Kaavere (1976) - Kaljo Kajak (1992) - Kuulo Kalamees (1980) - Dimitri Kaljo (1980) - Henni Kallak (1976) - Viktor Kalnin (1976) - Laur Karu (1976) - Reet Karukäpp (1988) - Feliks Kauba (1980) - Olav Keerberg (1992) - Kallio Kildema (1976) - Aksel Kipper (1976) - Oskar Kirret (1984) - Raal Kivi (1988) - Raul Kivi (1980) - Linda Kongo (1980) - Ott Kool (1988) - Arnold Koop (1984) - Andres Koppel (1992) - Boriss Kortšemkin (1984) - Eino Krall (1984) - Kalevi Kull (1992) - Eerik Kumari (1976) - Ilo Käbin (1992) - Jüri Kärner (1992) - Arno Köörna (1992)
L
Endel Laas (1988) - Liivia Laasimer (1980) - Agu Laisk (1988) - Anto Leikola (1992) - Mihhail Lemešev (1988) - Elsbet Liivrand (1992) - Harri Ling (1980) - Endel Lippmaa (1988) - Tõnis Loit (1976) - Aadu Loog (1984) - Johannes Lott (1984) - Heino Luik (1988) - Tatjana Lukina (1976)
M
Vambola Maavara (1988) - Rein Maran (1984) - Udo Margna (1988) - Elga Mark-Kurik (1992) - Jüri Martin (1988) - Viktor Masing (1976) - Lennart Meri (1988) - Laine Merikalju (1988) - Vladimir Mihhailov (1980) - Aavo Miidel (1992) - Neeme Mikelsaar (1984) - Raik-Hiio Mikelsaar (1984) - Semjon Mikulinski (1976) - Urve Miller (1992) - Eduard Mirzojan (1980) - Aare Mäemets (1984) - Karl Müürisepp (1984) - Peeter Müürsepp (1984)
N
Heldur Nestor (1992) - Ülo Niisuke (1988)
Heinrich Aviksoo
Heinrich Aviksoo (aastani 1936 Heinrich Avikson; 6/18. detsember 1880 Tori vald, Pärnumaa – 10. aprill 1942 Sosva laager, Sverdlovski oblast) oli Eesti poliitik ja sporditegelane, Rakvere linnapea aastatel 1930–1940.
Haridus
Heinrich Aviksoo õppis Tori kihelkonnakoolis ja Tori kooliõpetajate ettevalmistamise klassis kaks aastat, seejärel kursustel ning täiendas oma teadmisi iseseisvalt. 1898. aastal omandas ta Pärnu gümnaasiumis algkoolide õpetaja kutse.
Elukäik
Heinrich Aviksoo oli 1897. aastast kooliõpetaja Sindis ning 1898. aastast Kärus. Järgmisel aastal kutsuti ta 18-aastaselt Vana-Vändra vallas asunud Vaki kooli juhatajaks. Alates 1905. aastast asus ta sama valla Kadaka külakooli juhatajaks. 1909. aastal lahkus külakooli juhataja kohalt ning asus Viljandis „Sakala" toimetuse liikmeks ja ärijuhiks. Aastatel 1912–1914 oli ta „Sakala" tegevtoimetaja ja selle kõrval raamatukaupluse ja trükikoja omanik. Aastatel 1915–1916 töötas ta Peterburis raamatupidajana Polütehnikumis, hiljem Semstvo Liidus. Esimese maailmasõja ajal mobiliseerituna komandeeriti Heinrich Aviksoo sõjaaegse ametnikuna Rakverre, kus 1917. ja 1918. aastal teenis Sõjavälja Ehituse Valitsuse Rakvere jaoskonna kontori juhatajana. Peale Saksa okupatsiooni oli Viru maakonnavalitsuse raamatupidaja. Rakverest evakueerimise järel 1918. aastal astus vabatahtlikuna sõjaväkke. 1919. aasta märtsist kuni 1. veebruarini 1924 Viru maakonnavalitsuse liige, algul majandusosakonna juhataja ja sekretär, pärast sekretäriameti kõrvalt töö-hoolekande, administratiiv- ja tervishoiuosakonna juhataja. Alates 1. veebruarist 1924 tegutses Eesti Maakondade Liidu sekretäri ja „Maaomavalitsuse" tegevtoimetajana . Aastatel 1930–1940 oli ta Heinrich Aviksoo Rakvere linnapea., kuni vallandati linnapea kohalt Johannes Varese valitsuse siseministri Maksim Undi korraldusel. Pärast Rakvere linnapea kohalt vallandamist pidas ta Tallinna Toitlustrustis pearaamatupidaja ametit kuni arreteerimiseni.
Arreteeriti NKVD poolt 14. juunil 1941 Tallinnas. Sverdlovski oblasti Ida-Uurali laagrites oli ta algul metsatöödel, hiljem töönormide arvestaja kuni hukkamiseni 10. aprillil 1942. aastal Sosva vangilaagris.
Ühiskondlik elu
1899. aastal organiseeris Vändras õpilaste karskusringi. Oli Vändra Karskusseltsi "Hallika", Tarvitajate Ühisuse ja Laenu-Hoiu Ühisuse asutaja liige, "Hallika" esimees ja auliige, Karskusseltsi "Hallika" spordiosakonna esimees, Põllumeeste seltsi kirjatoimetaja ja näituse komitee esimees 1906—1909, Tarvitajate Ühisuse juhatuse liige ja Laenu-Hoiu Ühisuse esimees.
Viljandis oli ta karskusseltsi „Vabaduse" ja spordiseltsi "Tuleviku" esimees, Viljandi Eesti Põllumeeste Seltsi kirjatoimetaja.
Rakveres töötades, tegutses Heinrich Aviksoo hoolekande kohtu liikmena, tööbörsi juhatuse esimehena ning pikaajaliste vallasekretäride ettevalmistamise kursuste, sekretäride täiendus-, raamatupidamise- jms kursuste juhataja ja lektorina. Oli ka vallasekretäride eksamineerimise komisjoni esimees aastatel 1920 — 1924, Eesti Maakondade Liidu nõukogu ja juhatuse liige, Riigi Statistika Keskbüroo nõukogu liige ning Rakvere linnavolikogu liikmena linna revisjoni komisjoni esimees ning kaks järku Rakvere linnavolikogu esimees. .
Karl Ernst von Baeri medali (1976–1992) saajate loend
R
Paul Rahno (1976) - Ain Raitviir (1992) - Urve Ratas (1992) - Rein Raudsep (1988) - Anto Raukas (1980) - Karl Rebane (1976) - Loit Reintam (1988) - Heinrich Riikoja (1976) - Virve Roost (1992) - Arvo Rõõmusoks (1980) - Arnold Rüütel (1984)
Heinrich Aviksoo
Ühiskondlik elu
Lisaks oli Aaviksoo alates 1920. aastast tegev ka koolides: algul Rakvere põllutöökoolis, pärast Virumaa Täienduskoolis ja Rakvere Kommertsgümnaasiumis eriainete õpetaja. Rakveres oli ta Punase Risti Rakvere komitee, Rahvamaja Seltsi, Virumaa Rahvaülikooli Seltsi, karskusseltsi ja Virumaa Lastekaitse Ühingu asutaja ja juhatuse liige. Kahes viimases oli taesimees ning viimases esimees 1919. aastast.
Karl Ernst von Baeri medali (1976–1992) saajate loend
S
Olev Saveli (1988) - Hans Schneider (1992) - Epp Siimo (1976) - Helle Simm (1980) - Boriss Sokolov (1992) - Toomas Sutt (1976 ) - Georg Suurmets (1980)
Heinrich Aviksoo
Isiklikku
Tema abikaasa oli Rosalie-Emilie Aviksoo, tütred Ellen Aviksoo ja Heljo Aviksoo ning poeg Arnold Aviksoo.
Karl Ernst von Baeri medali (1976–1992) saajate loend
Z
Kirill Zavadski (1976) - Martin Zobel (1992)
U
Gleb Uspenski (1984)
Õ
Harry Õiglane (1980)
Ö
Ilmar Öpik (1984)
Väljavahi tiik
Väljavahi tiik (ka Pardiaugu tiik) on järv Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Mäetaguse külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 291 m.
Villakhiirlased
Villakhiirlased (Chinchillidae) on näriliste (Rodentia) hulka kuuluv imetajate sugukond. Elutsevad ainult Lõuna-Ameerika lõuna- ja lääneosas.
Villakhiirlaste hulka kuulub tänapäeval elavatest loomadest kuus liiki kolmes perekonnas (tšintšilja, mägiviskatša, viskatša).
Pieršamajski rajoon
pisi|left|Vaade Rahvusraamatukogu hoonest ida suunas Pieršamajski rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Minski linna koosseisus Valgevenes. Rajooni pindala on 26,4 km². 2015. aasta seisuga elas seal 221 921 inimest.
Rajoon loodi aastal 1968. Tänapäevastes piirides on see aastast 1977.
Täitevkomitee hoone asub aadressil завул. Кузьмы Чорнага 5, rajooni juhib Ihar Kudrevič. Raamatukogusid on Pieršamajski rajoonis viis, lisaks asub seal Valgevene Rahvusraamatukogu.
Rajooni läbib Minski metroo. Seal asub ka Minski lasteraudtee kaks jaama. Rajoonis asub Valgevene Teaduste Akadeemia Keskbotaanikaaed. Aastal 2005 asutati sinna Valgevene Kõrgtehnoloogia park. Seal asub Valgevene Riiklik Kunstiakadeemia,
Vask-süsijooksik
Vask-süsijooksik (Poecilus cupreus, vananenud nimega Pterostichus cupreus) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Harri Rent
Harri Rent (9. jaanuar 1924 Paldiski – 13. aprill 2010 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant), üks Eesti Kaitseväe taastajatest.
Elulugu
Harri Rent kuulus noorkotkana-noorhaukana Tallinna maleva Lõuna malevkonna "Side" rühma (I peresse). 1935. a novembris teenis noorhaukana ja signalistina välja peavanema hoolsuspaela. 1937. aasta lõpul määrati noorkotkaste maleva Tallinna divisjoni Endla rühma vanemaks noorkotkaks. Õppis aastatel 1938–1941 Tallinna Poeglaste Kaubanduskeskkoolis ja 1941–1943 Tallinna Tehnikumis ehitust.
Eesti Leegioniga liitus ta 1943. aastal ning lõpetas Poolas allohvitserikursuse unterscharführer ' i (nooremseersandi) auastmes. Samal aastal suunati ta teenistusse III Eesti SS-vabatahtlike brigaadi ning jõudis Neveli rindele. 1944. aastal saadeti Harri Rent 20. Relvagrenaderide SS-diviisi koosseisus Narva rindele. 24. veebruaril Riigikülas vaenlase sillapea hävitamises osalemise eest teenis ta välja II klassi Raudristi. 4. märtsil toimunud Vepsküla lahingus sai Harri Rent haavata ning talle anti I klassi Raudrist ja pronksist haavatumärk. Sügisel saadeti ta Tšehhimaale Soomusgrenaderide kooli Kienschlagis, mille lõpetas 1945. aasta kevadel, olles ülendatud standartenoberjunker ' iks (lipnikuks). Ta suunati tagasi teenistusse 20. diviisi, mis asus Ülem-Sileesias ning ülendati 46. rügemendi II pataljoni 7. kompanii ülemana untersturmführer ' iks (leitnandiks). Pärast sõjategevuse lõppu sattus Harri Rent 9. mail "Tšehhi põrgusse" ning sealt pääsenult Saksamaal Punaarmee kätte sõjavangi. Ta oli end üles andnud sakslasena ning tal tuli Poola vangilaagri kivisöekaevanduses töötada 1950. aastani. Pärast reetmist saadeti Harri Rent Nõukogude Liitu Grodno vangilaagrisse.
1991. aastal astus Harri Rent Eesti Piirivalve teenistusse ja läks sealt 1992. aastal Eesti Kaitseväe teenistusse, töötades algul riigikaitse osakonnas Tallinnas. 1993. aastal sai ta Eesti Kaitseväe leitnandi auastme. 1994. aastal anti Harri Rendile kapteni auaste ning ta määrati teenistusse Kaitsejõudude Peastaabi pressiosakonda, mille ülemana oli ta ühtlasi Sõdurilehe loojaks. Majori auaste anti Harri Rendile 1995. aastal ning kolonelleitnandi auaste 1996. aastal. 1996. aastal lahkus kolonelleitnant Harri Rent omal soovil teenistusest ning kirjutas seejärel populaarse mälestusteraamatu "Ma jäin ellu" (tõlgitud ka saksa ja soome keelde). 1997. aastal astus kolonelleitnant Harri Rent taas tegevteenistusse ning teenis kuni 1999. aastani Kaitsejõudude Peastaabi operatiivosakonnas. 1997. aastal autasustati kolonelleitnant Harri Renti Kotkaristi IV klassi teenetemärgiga.
Kolonelleitnant Harri Rent oli ka Eesti Akadeemilise Sõjaajaloo Seltsi liige ning Eesti Vabadusvõitlejate Tallinna Ühenduse esimene esimees.
Isiklikku
Harri Rent oli abielus (aastast 1952). Ta oli kahe poja isa. Vanem poeg Jüri Rent oli dirigent. Lisaks oli Harri Rent nelja lapse vanaisa.
Naas (Steiermark)
Naas on vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Weizi ringkonnas.
pisi|tühi|
Nurmkana
pisi|Nurmkana Nurmkana ehk põldpüü (Perdix perdix) on faasanlaste sugukonda kuuluv linnuliik.
Nurmkana on levinud suuremas osas Euroopast ja Aasia lääneosast ning introdutseeritud Põhja-Ameerikasse (USA ja Kanada), asustab kultuurmaastikke ja metsade piirialasid. Teda võib näha ka Eesti mandriosas, kuid on väga haruldane saartel. Nurmkanu on vaid korra nähtud 31. märtsil 2014 Vormsi saarel. Kokku nähti viiepealist salka. Viimasel aastakümnel on arvukus teadmata põhjustel mitu korda langenud. Tema arvukus on Euroopas alates 1980. aastast langenud üle 90%. Pesitsuseelsel perioodil võib neid kohata enim asulates talveperioodil, suvel esineb kõige rohkem rohumaadel. Kõige rohkem on neid nähtud Harju- ja Tartumaal, sest seal on neile soodsaimad elutingimused.
Nurmkanad paarituvad märtsi lõpus. Täiskurn kestab mai teisest poolest juuni keskpaigani ja haudumine 23–25 päeva. Pesitsusaegsed salgad on väiksemad kui pesitsusjärgsed. Pesitsusajal hoiavad paarid kokku.
Loodus- ja täppisteadused ning tehnoloogia
Akronüümi LTT kasutatakse tavaliselt hariduspoliitikas ning õppekavade ja teadusvaldkondade kirjeldamiseks.
LTT valdkond ehk loodus- ja täppisteaduste ja tehnoloogia valdkond hõlmab matemaatika, füüsika, keemia, bioloogia, geograafia, geoloogia, töö- ja tehnoloogiaõpetuse, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, tehnikaalad ning nende valdkondadega seotud interdistsiplinaarsed erialad.
Fernando Llorente
Ta alustas karjääri Athletic Bilbaos. Ta oli viiel hooajal klubi olulisemaid ründajaid. Hooajal 2011–12 lõi ta 29 väravat, neist 17 Hispaania kõrgliigas.
2013. aastal liitus ta Itaalia kõrgliiga klubiga Juventus, kellega tuli kahel korral Itaalia meistriks.
Hooajal 2015–16	mängis ta taas Hispaanias, seekord Sevilla ridades. Järgmisel hooajal suundus ta Inglismaale, mängides 2016–17 Swansea Citys ning liitus hooajal 2017–18 Tottenham Hotspuriga. 2019. aastal naasis ta Itaalia kõrgliigasse, liitudes Napoliiga. 2021. aasta jaanuaris siirdus ta Udinesesse.
Koondisekarjäär
Llorente osales Hispaania kuni 20-aastaste koondisega 2005. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel, kus ta lõi kokku viis väravat.
Debüüdi Hispaania rahvuskoondises tegi ta 14. novembril 2008 sõprusmängus Tšiili vastu.
Esimese värava lõi ta koondise särgis 11. veebruaril 2009 sõprusmängus Inglismaa vastu.
2009. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiri viimases alagrupimängus lõi ta värava Lõuna-Aafrika Vabariigi vastu.
2010. aastal tuli ta Hispaania koondisega maailmameistriks ja 2012. aastal Euroopa meistriks.
Vana-Viru tänav
pisi|Vana-Viru tänav Uue ja Viru tänava vahel Vana-Viru tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas.
Tänav algab Viru tänavalt, suundub põhja, ristumisel Uue tänavaga keerab itta, ristub Aia tänavaga ja lõpeb Viru väljakul Mere puiestee alguse juures.
Vana-Viru tänava valliväravast pääses linnamüüri idaküljest algsele Narva poole suunduvale teele ning seda väravat kutsuti ka Narva väravaks. Vana-Viru vallivärav lammutati 1842. aastal, värava külgpost on säilinud Vana-Viru tänava maja nr 10 kõrval
Hoonestus
Vana-Viru tänava hoonestus algab Viru värava eesväravate ja Viru tänava nurgalt.
Vana-Viru 1 // Viru 19
Vana-Viru 1 // Viru tänav 19, 1911. aastal algselt elamuks ehitatud 4-korruseline hoone. Eesti NSV ajal asusid hoones Eesti NSV Advokaatide Kolleegiumi Presiidiumi ja Tallinna I Õigusnõuandla ruumid.
Vana-Viru 8
Ühekordne 19. sajandil ehitatud hoone äripindadega. Hoones tegutseb Lounge Deja Vu.
Vana-Viru 12
pisi|left|Vana-Viru 12, [[Tallinna linnavolikogu hoone]] Hoone Vana-Viru 12, eramu mis valmis 1879. aastal, Aleksander Holmbergi tellimusel, arhitekt Nikolai Thamm vanema projekti järgi, kuulus 1888. aastast Girard de Soucantoni suguvõsale. Eesti NSV ajal asus hoones EKP Tallinna Linnakomitee ja Eesti NSV Rahvakontrolli Komitee.
Hoones asuvad tänapäeval Tallinna Linnavolikogu ruumid.
Vana-Viru 13 // Aia 4
Vana-Viru 13 asub 2009. aasta ehitatud AIA maja.
Vana-Viru 14, tuletõrjemaja
Hooned Vana-Viru 14 (Tallinna Vabatahtliku Tuletõrje Seltsi Pritsimaja) ehitati aastatel 1871–1872 Ferdinand Kordese projekti järgi (esialgne variant arhitekt Rudolf Otto von Knüpffer). 1922. aastal projekteeriti hoone Vana-Viru tänava poole kahekorruseline juurdeehitis (ins. Georg Hellat).
1981. aastal ehitati täiendavalt ühekorruseline sileda krohvkatte ja klaasvitriinidega juurdeehitis Tuletõrjemuuseumi jaoks (arh. T. Mikson). Praegu asub hoones ööklubi Venus Club. Hoone on tunnistatud kultuurimälestiseks.
Vana-Viru 15
pisi|Vana-Viru 15 Vana-Viru 15 // Mere puiestee 1, 1879. aastal ehitatud, endises Hugo Oppermanni pärijate apteegis töötas 1908. aasta algusest kuni oktoobrini apteekriabilisena kirjanik Oskar Luts, kes kirjutas seal peaaegu lõpuni Rakkes alustatud populaarse noorsoojutu "Kevade". Oppermann'i pärijate apteek viidi 1925. aastal üle Viru tänav nr. 15 ja Müürivahe tänava nurgahoonesse. Vana-Viru 15 hoone on tunnistatud kultuurimälestiseks. Hoones asuvad restoranid Manna La Roosa ja Tai Boh.
Ondřej Palát
pisi|Ondřej Palát (2014) Ondřej Palát (sündinud 28. märtsil 1991 Frýdek-Místekis) on Tšehhi jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis New Jersey Devils ründajana vasakäärel.
2011. aastal valis Tampa Bay Lightning ta NHL-i draft'is 208. valikuna. Enne seda oli ta mänginud Quebec Major Junior Hockey League'i klubis Drummondville Voltigeurs.
2011. aasta oktoobris sõlmis Lightning Palatiga kolmeaastase lepingu. Hooajal 2011–12 mängis ta American Hockey League'i (AHL) klubis Norfolk Admirals, kellega tuli samal hooaja liiga võitjaks. Suurema osa järgmisest hooajast mängis ta AHL-i klubis Syracuse Crunch, kuid sai samal hooajal Lightningu meeskonnas kirja NHL-is 14 mängu ja kaks väravat. Alates hooajast 2013–14 kuulus Palat kuulunud regulaarselt Lightningu meeskonda. Hooajal 2013–14 lõi ta liigas 23 väravat ja kogus 59 punkti ning valiti samal hooajal liiga uustulnukate sümboolsesse koosseisu (All-Rookie Team	).
Tampa Bay Lightningu meeskonnas mängis Palát kokku kümme hooaega. Aastatel 2020 ja 2021 võitis ta klubiga Stanley karika. Hooaja 2019/20 väljalangemismängudes lõi ta värava viies mängus järjest, mis tähistas Lightningi rekordit. Viies värava sündis 7. septembril Läänekoverentsi finaali esimeses mängus New York Islandersi vastu.
2022. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu New Jersey Devilsiga.
Ta on kuulunud Tšehhi jäähokikoondisse 2014. aasta taliolümpiamängudel ja 2019. aasta maailmameistrivõistlustel.
Jaroslavli kubermang
Jaroslavli kubermang (vene Ярославская губерния) oli Venemaa Keisririigi ja Vene SFNV koosseisus eksisteerinud haldusüksus aastatel 1777–1929, mille keskus oli Jaroslavli linn.
Kubermangu haldusjaotus
thumb|Jaroslavi kubermangu haldusjaotus. Numbrid kaardil tähistavad tabelis märgitud maakondi ja maakonnakeskusi.
Maakond (USA)
pisi|400px|USA maakonnad pisi|Maakonna silt maanteel [[Lääne-Virginia osariigis]] Maakond (county, Louisianas parish, Alaskas borough) on Ameerika Ühendriikide 2. järgu haldusüksus. See on poliitiline ja geograafiline alamüksus 1. järgu haldusüksuse ehk osariigi piires. Maakondadel võib olla teatud kohalikku valitsusvõimu, kuid nad ei ole suveräänsed. Mõnedes Uus-Inglismaa osariikides eksisteerivad maakonnad ainult statistilise üksusena - Rhode Island likvideeris maavalitsused juba 1846. aastal ja Connecticut 1960. aastal, Massachusettsis eksisteerivad veel 6 maakonda 14st (kõik osariigi kaguosas Bostonist lõunas), ülejäänud likvideeriti vahemikus 1997-2000.
Maakonnaga võrdväärsed administratiivsed üksused on veel 41 omavalitsusega linna, millest 38 asub Virginia osariigis.
2013. aasta seisuga on Ameerika Ühendriikides 3007 maakonda (county) ja 137 maakonnaga võrdväärset haldusüksust (sh Louisiana ja Alaska üksused ja omavalitsusega linnad).
Väikseim maakondade arv on Delaware'i osariigis (3), suurim Texase osariigis (254). Elanike arvult on suurim Los Angelese maakond (üle 10 miljoni inimese), väikseim on Lovingi maakond Texase osariigis (82 inimest). Pindalalt on suurim San Bernardino maakond California osariigis (52 070 km2), kuid kui arvestada ka maakonnaga võrdväärseid üksusi, siis on suurim Yukoni-Koyukuki rahvaloenduspiirkond Alaska osariigis (382 810 km2), väikseim on Kalawao maakond Hawaii osariigis (137 km2), mis on ka elanike vähesuselt USA-s teisel kohal.
Kantküla Mustjärv
Kantküla Mustjärv (ka Mustjärv, Pühajärv) on järv Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Kantkülas.
Veekogu pindala on 5,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1180 m. Suurim sügavus on 3 m.
Alfie Deyes
pisi|alt=|Alfie Deyes Alfred Sidney Deyes (sündinud 17. septembril 1993 Londonis) on inglise YouTube'i postitaja, vlogger, kinnisvarainvestor ja autor, kes juhib YouTube'i kanaleid PointlessBlog, PointlessBlogVlogs ja PointlessBlogGames.
Deyes sündis Londonis Enfieldis. Tema pere kolis Brightoni, Ida-Sussexisse, kui ta oli neli aastat vana. Deyes õppis Varndi koolis Brightonis ja seejärel Varndeani kolledžis, mille jättis pooleli, et pühenduda YouTube'ile.
YouTube
Deyes hakkas 2009. aastal pidama PointlessBlogi YouTube'i kanalit. Tema kanalil on 4,1 miljonit tellimist ja üle 884 miljoni vaatamise, tema mängukanalil on 1,8 miljonit tellimist ja üle 209 miljoni vaatamise. Tal on ka 5,42 miljonit jälgijat Twitteris ja 4,2 miljonit jälgijat Instagramis.
Deyes on teinud koostööd teistegi juutuuberitega, sealhulgas Tanya Burr, Louis Cole, Louise Pentland, Grace Helbig, Tyler Oakley, Troye Sivan, Miranda Sings, Joe Sugg, Zoe Sugg ja Jim Chapman. Ta lõi ka paar videot Ariana Grande'ga YouTube'i võrgu loomiseks.
Raamatud
Deyes sõlmis 2014. aastal lepingu kirjastusega Blink Publishing. Debüütraamat "The Pointless Book" ilmus sama aasta septembris. Raamatus on osa ajakirjast, teine osa tegevusraamat ja sisaldab tasuta allalaaditavat rakendust ja sotsiaalmeediaga integreerimise võimalust.
26. märtsil 2015 ilmus "The Pointless Book 2", mis sisaldab sarnast sisu. Esimesel nädalal pärast ilmumist saavutas see mitteilukirjanduse seas suurima läbimüügi.
24. märtsil 2016 avaldas Deyes autobiograafia "The Scrapbook Of My Life".
2017. aastal teatas Deyes, et „The Pointless Booki” sarja lõpetab „The Pointless Book 3“. See ilmus 13. juulil 2017.
Isiklik elu
Alates 2012. aasta oktoobrist on ta olnud suhtes YouTube'i kolleegi Zoe Suggiga, kelle esinejanimi on Zoella. 2013. aasta alguses kolis Deyes Londonisse, kuid naasis peagi koos tüdruksõbraga Brightoni. 2017. aasta juunis ostis paar seitsmetoalise maja ning renoveerisid selle.
Augsburgi Eesti Gümnaasium
Augsburgi Eesti Gümnaasium oli eestlastest sõjapõgenike gümnaasium Saksamaal Augsburgis. Gümnaasium tegutses 1945–1951. Gümnaasiumi kõrval tegutses ka algkool.
Mittetäielik õigusnorm
Mittetäielik ehk spetsialiseeritud õigusnorm on õigusnorm, mis toob õigusliku tagajärje kaasa üksnes koostoimes täielike õigusnormidega. See on vajalik selleks, et tagada täielike õigusnormide mõistetavus ning määratleda nende rakendusala.
Augsburgi Eesti Gümnaasium
Gümnaasium avati 8. augustil 1945. Kool suleti 8. augustil 1951.
Mittetäielik õigusnorm
Õigusnormid
Sotsiaalsed normid on inimeste käitumist reguleerivad käitumiseeskirjad, mida kasutatakse inimeste mõjutamiseks, et saavutada soovitud tulemus kogu ühiskonna või konkreetse sotsiaalse grupi huvides. Lisaks tava-, moraali-, religiooni- ja korporatsiooninormidele, mis kuuluvad õigusväliste normide hulka, on ka õigusnormid sotsiaalsed normid. Õigusnormide peamine erinevus võrreldes teiste sotsiaalsete normidega on see, et need on loonud riik ning ka nende täitmine tagatakse riigi sunni jõul.
Augsburgi Eesti Gümnaasium
Kuni 1950. aastani oli õpilaste arv vahemikus 300–350.
Mittetäielik õigusnorm
Õigusnormid
Õigusnormid jagunevad omakorda täielikeks ja mittetäielikeks õigusnormideks. Kuigi mõlema puhul on tegemist õigusnormidega, on nad oma sisult siiski erinevad. Täielikud õigusnormid on normid, mis toovad õigusliku tagajärje vahetult kaasa. Selliste normide koosseisus esinevad enamasti kas hüpotees ja dispositsioon või hüpotees ning sanktsioon.
Mittetäielike õigusnormide liigitus
Mittetäielikke õigusnorme saab mitmeti liigitada. Ühe liigituse kohaselt jagunevad need seletavateks, viitavateks ja kitsendavateks. Seletav õigusnorm on loodud faktilise koosseisu, selle elemendi või õigusliku tagajärje piiritlemiseks. Üheks selliseks õigusnormiks on näiteks riigikogu valimiste seaduse § 1 lg 3, mis ütleb, et igal riigikogu valival isikul on üks hääl. Teiseks mittetäieliku õigusnormi alaliigiks on viitav õigusnorm, mis viitab mõnele teisele õigusnormi faktilisele koosseisule, selle elemendile, õiguslikule tagajärjele või selle elemendile. Tähele tuleks panna aga seda, kas viidatakse sama akti mõnele muule sättele või mõnele teisele õigustloovale aktile. Just selle alusel, millele viidatakse, jagatakse viitavad õigusnormid kaheks: blanketsed ehk kaudse viitega ning puhtalt viitelise esitusega ehk otsese viitega normid. Otsese viitega on tegemist siis, kui viidatakse sama õigusakti mõnele muule paragrahvile. Blanketsete õigusnormidega on tegemist juhul, kui on viidatud mõne muu seaduse sättele. Näiteks on perekonnaseaduse § 181 puhtalt viitelise esitusega õigusnorm: „Kohus võib eestkostjalt võtta õiguse esindada eestkostetavat teatavates tehingutes või mõnes valdkonnas, kui eestkostetava huvid on eestkostja või tema esindatava kolmanda isiku või käesoleva seaduse § 180 lõike 1 punktis 1 nimetatud isiku huvidega olulises vastuolus“. Blanketse viitamise näiteks sobib liiklusseaduse § 118 lg 1 p 6, mis ütleb: „Mootorsõiduki õpetaja üheks nõudeks on, et ta pole karistatud tahtlikult sooritatud kuriteo eest, arvestades karistusregistri seaduse §-s 24 nimetatud karistusandmete kustutamise tähtaegu“. Mittetäielike õigusnormide kolmandaks liigiks on kitsendavad õigusnormid. Need on sellised õigusnormid, mille puhul teksti lugedes saadakse aru, et norm välistab olukorra, kus õigusnormi faktilist koosseisu saab mõttes lähtuvalt laiendada nendele elulistele asjaoludele, mille suhtes see siiski kehtida ei tohi. Selline mittetäielik õigusnorm on näiteks reklaamiseaduse § 8 lg 6, mis toob välja olukorrad, millisel juhul sama paragrahvi lg 5 ei kohaldu.
Mittetäielikke õigusnorme saab jagada ka konstitutsioonilisteks, definitiivseteks, deklaratiivseteks ning kollisiooninormideks. Konstitutsioonilised normid on sellised õigusnormid, mis toovad kaasa õigusliku tagajärje mingi sellise normiga, mis asub konstitutsioonilisest normist allpool ja sisaldab õiguslikku tagajärge. Definitiivsed õigusnormid on seaduses sisalduvaid mõisteid seletavad õigusnormid. Need on vajalikud selleks, et seaduse keelest ja mõttest oleks kergem aru saada. Seletavatest normidest eristab neid see, et definitiivsetes normides antakse teavet seaduses kasutatud mõiste sisu ja tähenduse kohta, kuid seletavad normid ületavad selle mõiste piiri. Definitiivseks normiks on näiteks jahiseaduse § 3 lg 1, mis defineerib mõiste „jahimaa“. Kolmandaks alaliigiks on deklaratiivsed normid, mis annavad edasi seaduse või õiguse eesmärgi. Need kujundavad õiguskorra õigusliku ideoloogia ning sageli on need leitavad seadusest endast, kuid kuna Eesti õiguskord nõuab, et seaduse eesmärk oleks formuleeritud seaduse eelnõu juurde kuuluvas seletuskirjas, siis ei leia deklaratiivseid norme alati seadusest. Nii näiteks on raamatupidamise seaduse §-s 1 määratletud kõnealuse seaduse eesmärk. Viimaseks mittetäieliku õigusnormi alaliigiks on kollisiooninormid. Tegemist on normidega, mis sätestavad, millise maa seadust kohaldatakse, kui õigussuhtes esineb välismaine element. Tsiviilseadustiku § 124 lg 1 alusel kohaldatakse seda näiteks siis, kui üks pool on välismaalane, õigussuhtega seotud asi asub väljaspool riigi territooriumi või kui õigussuhe tekib, muutub või lõpeb väljaspool riigi territooriumi.
Spordikoolituse ja -Teabe SA
Spordikoolituse ja -Teabe SA on Eesti sihtasutus. Sihtasutuse asutasid Eesti Olümpiakomitee ja Haridus- ja Teadusministeerium.
Sihtasutus korraldab spordivaldkonnas töötavatele inimestele koolitusi, töötab välja spordialaseid kutsekvalifikatsioone, haldab Eesti Spordiregistrit.
Sihtasutus on andnud välja spordialase koolituse õpikuid ja sporditeemalist aimekirjandust (nt treenerite tasemekoolituse üldainete õpikud, Eesti spordi aastaraamatuid, spordialade spetsiifika ja funktsionaalse treeningu teaduspõhiseid käsitlusi jne).
Biksti
pisi Biksti on küla (vidējciems) Lätis Dobele piirkonnas, Biksti valla halduskeskus.
Küla asub valla idaosas merepinnast 90 meetri kõrgusel Bērze jõe kaldal, asudes piirkonna keskusest Dobelest 22 ja Riiast 86 kilomeetri kaugusel. Bikstis asub võõrastemaja, seal on postkontor, kultuurimaja ja raamatukogu.
Biksti kujunes II maailmasõja järgsetel aastatel endise Palejase vesiveski ja Bērzukrogsi kõrtsi juurde kui Biksti kolhoosi keskasula. Aastal 2022 oli külas 241 elanikku.
Vassili Pitšul
Aastal 1983 lõpetas Pitšul režii erialal VGIK-i, kus ta õppis Marlen Hutsijevi käe all.
Vassili Pitšuli tuntuim film oli 1988. aastal valminud "Väike Vera", mis võitis auhindu ka mitmelt rahvusvaheliselt filmifestivalilt. Näiteks võitis film 1988. aastal Veneetsia filmifestivali FIPRESCI auhinna ja Chicago filmifestivali Kuldse Hugo auhinna.
Ta on ka filmide "Sotšis on pimedad ööd" ("В городе Сочи темные ночи") ja "Teemanttaevas" ("Небо в алмазах") režissöör.
Katre Poljakova
Katre Poljakova (sündinud 23. jaanuaril 1970 ) on Eesti jurist, kohtunik.
21. jaanuaril 1997 nimetas Vabariigi President Riigikohtu üldkogu ettepanekul Katre Poljakova esimese astme kohtunikuks Tallinna Linnakohtusse. 2006. aastal liideti linnakohus Harju Maakohtuga.
Nikolai Petrov (täpsustus)
Nikolai Petrov on vene isikunimi:
Nils Linderstam
Nils Linderstam (15. jaanuar 1878 Väversunda – 1930 Malmö) oli Eesti ja rootsi vaimulik.
Nils Linderstam sündis Väversunda (praeguse haldusjaotuse järgi Vadstena vallas Östergötlandi läänis) praost Gustav Adolf Linderstami pojana. Ta õppis Vadstena ja Linköpingi koolides. Aastast 1898 õppis ta Uppsala Ülikoolis.
Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta adjunktõpetajana Lapimaal. Seejärel töötas ta vanglavaimulikuna Härnösandis (praeguse haldusjaotuse järgi Härnösandi vallas Västernorrlandi läänis). Aastatel 1918–1919 oli ta Ruhnu Püha Magdaleena koguduse õpetaja ja 1919–1921 Tallinna Rootsi-Mihkli koguduse õpetaja. Pärast seda teenis ta vaimulikuna Rootsis Norrköpingis, Växjös ja Malmös.
Újszász
Újszász on linn Ungaris Jász-Nagykun-Szolnoki komitaadis Szolnoki kreisis.
1. jaanuaril 2022 oli linnas 5759 elanikku.
Põlula Kõverjärv
Põlula Kõverjärv (ka Kõverjärv, Lutika järv) on järv Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Lavi külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 178 m.
Metsunel
Metsunel (Dryomys nitedula) on unilaste sugukonda kuuluv näriline.
Teda võib leida Ida-Euroopast, Balkani poolsaarelt ja Kesk-Aasiast. Metsunelil on IUCNi järgi vähe ohustatud staatus tänu oma laiale levikule ja stabiilsele populatsiooni arvukusele. Metsunel elab geograafiliselt väga erinevates kohtades, kuid kõige suurem populatsioon on Kesk-Moldovas, Taga-Kaukaasias ja Kesk-Aasia mägedes. Ülejäänud kohtades on arvukus tunduvamalt väiksem. Metsuneli arvukust mõjutavad mitmed tegurid, millest peamiseks on see, et nad valivad omale elukoha selle järgi, et oleks piisavalt sobivaid metsi ja toitu. Seetõttu on ka just Kesk-Moldovas kõige suurem arvukus – seal leidub rikkalikult toitu aastaringselt ning nii lehed kui ka oksad on sobilikud pesaehituseks. Mõlemad tingimused aitavad kaasa järglaste saamiseks, kes jäävad samasse kohta elama ka suguküpseks saamisel.
Dryomys 't võrreldakse tihti Eliomys 'iga, kuna neil on palju sarnasusi, aga esimene neist on suuruselt väiksem. Samuti on Dryomys 'e kolju ümaram ning kuulmepõiekesed väiksemad kui Eliomys 'el. Samuti on teatud erinevused ka sabades – Dryomys 'e saba on ühevärvilisem kui Eliomys 'el.
Metsunelil on diploidne (2n) kromosoomistik 48 kromosoomiga.
Morfoloogia
Metsunel sarnaneb kehaehituselt oravaga. Keskmine kehapikkus on 110 mm koos koheva hallika sabaga, mis on pea sama pikk kui keha ise. Pea ja kehatüve pikkus 80–130 millimeetrit, sabapikkus 60–113 millimeetrit. Metsuneli kehamass võib aga varieeruda vahemikus 18–34 grammi. Karvkate on keha posterioorsel poolel hallikaspruun, anterioorsel kollakasvalge. Metsunelile on iseloomulikud mustad ringid silmade ümber, mis ulatuvad kõrvadeni välja. Vurrud võivad olla ligi 10 millimeetrit pikad. Igal jalatallal on 6 jalapadjakest. Need on bilateraalsed ja.
Levik ja elupaik
Metsunel on Euroopas laia levikuga, hõivates territooriume alates Läänemerest kuni Balkani poolsaareni välja. Ida pool leidub metsunelit Volga jõe ääres ja Uurali mäestikus. Isoleeritumad populatsioonid on sellest levialast väljaspool Iisraelis, Kesk-Iraanis, Afganistanis ning Hiinas Sinkiangi ja Šanii mäestikes.
Metsunel asustab erinevaid metsi. Teda võib kohata nii niitudel, kivistel aladel ning okas-, sega- kui ka lehtmetsades. Kõige kõrgem elupaik võib ulatuda kuni 3500 meetri kõrgusele. pisi|Metsunel (Dryomys nitedula) puu otsas Kõige suurema tõenäosusega võib metsunelit kohata tihedates metsadest. Enamasti loovad poegimiseks pesa madalamate puude tippu okste vahele või tihedate põõsaste keskele. Pesade kõrgus maapinnast võib varieeruda 1–7 meetrini. Pesa on ümmargune ning selle diameeter võib olla 150–250 millimeetrit, tavaliselt ainult ühe sissekäiguga ning see on puutüve poole. Metsunel katab oma pesa lehtede ja võrsetega, seestpoolt vooderdab puukoore ja samblaga. Kui metsunel hakkab poegimiseks pesa ehitama, siis näevad nad sellega palju vaeva, kuna tahavad olla kindlad oma tulevaste poegade turvalisuses.
Bioloogia
Metsunel on hiberneeruv pisiimetaja. Nende talveune pikkus sõltub geograafilisest asukohast. Näiteks Iisraelis on metsunel aktiivne aastaringselt, kuigi talveajal on neil periood, kui jäävad unne vaid teatud ajaks iga päev. Põhjapoolsemad isendid hiberneeruvad oktoobrist aprillini. Enne unne jäämist nad kerivad end kerra ja katavad keha sabaga. Esijäsemed võivad jääda põskedele, tagajalgadele jääb toestamise funktsioon. Kõikidel hiberneeruvatel liikidel langeb kehatemperatuur 35–37 kraadi juurest 5 kraadini.
Paaritumist ja sellega seotut pole kuigi palju uuritud. Paaritumise aeg sõltub geograafilisest asukohast, kuid on teada, et lõunapoolsematel liikidel on aastas rohkem aega paaritumiseks kui põhjapoolsematel. Näiteks Iisreali metsunelid on seksuaalselt aktiivsed märtsist detsembrini, Põhja-Euroopas märtsist augustini. Metsuneli jooksuaeg ja pesakondade arvukus on omavahel korrelatsioonis. Tiinus kestab 4 nädalat ning ühes pesakonnas on tavaliselt kuni 7 poega. Vastsündinud kaaluvad ligikaudu 2 grammi. Esimesed paar nädalat hoolitseb poegade eest ema, andes poegadele piima (emastel on 8 nisa), hoolitsedes nende hügieeni eest ning tagades poegade kaitse. Pojad avavad silmad kahe nädala vanuselt ning hakkavad tahkemat toitu sööma nädal pärast seda. Pooleteisekuuselt lahkuvad pojad pesast ning saavad suguküpseks aasta hiljem. Metsunelil on isahoolt vähe uuritud.
Keskmine eluiga looduses võib küündida 5,5 aastani. Sugupoolte koefitsient on 1:1.
Ökoloogia
Kui metsunel väljub talveunest, asub ta esimese asjana toituma. Nende toidulaud koosneb suurel hulgal selgrootutest, noorlindudest, taimepungadest, idudest kui ka taimede rohelistest osadest. Hiljem lisanduvad ka viljad, pähklid ja seemned. Metsunel sööb ligi 20 liiki puu ja põõsa vilju: kirsse, aprikoose, õunu, ploome, põldmarju, pirne, virsikuid jne.
Ligi 6% noortest indiviididest ja suurem osa üle nelja-aastastest unelitest ei ela talveund üle. Samuti võivad tormid kahjustada pesasid, mistõttu isendid hukkuvad. Metsunel on ka saakloomaks näiteks metsnugisele (Martes martes), kivinugisele (Martes foina), metskassile (Felis silvestris), kakkudele kui ka varestele. Kaks peamist kakuliiki, kes mõjutavad metsuneli arvukust, on kodukakk (Strix aluco) ja kassikakk (Bubo bubo).
Arvatakse, et metsunel võib olla vektoriks teatud haigustele, näiteks puukentsefaliidile, leptospiroosile ja tõenäoliselt ka katkule. Inimesele on nad pigem negatiivse mõjuga, kuna sööb vilju ning puukoort. Teisalt mõjub positiivselt artropoodide (Arthropoda) populatsioonile, hoides seda kontrolli all, ning taimedele, levitades nende seemneid.
Käitumine
Metsunel veedab enamiku aega puu otsas. Nad võivad väga kiiresti ronida ja hüpata oksalt oksale; hüppeulatus võib küündida kahe meetrini.
Neile on iseloomulik teha ka ajutisi pesasid, mis on üsna õrnad, kuid metsunel ei pruugi selles kaua aega veeta. Enamik energiast paigutatakse siiski päris pesade tegemiseks.
Metsunel on öise eluviisiga. Täiskasvanud isendid elavad hajutatult, 2–3 isendit 4000 ruutmeetri kohta. Territooriumi diameeter on ligi 65–100 meetrit.
Nad on keskkonnaärritajatele vastavalt võimelised tegema erinevaid häälitsusi. Kõige erilisem neist häälitsustest on hoiatushüüe, milleks on meloodiline piiksumine. Nad võivad suhelda teiste isenditega ka ultrahelide kaudu. Nagu paljud teised imetajaliigid, suhtleb ka metsunel teistega visuaalselt, kompamise teel, akustiliselt või keemiliselt.
Metsunel on väga agressiivne liik. Ka vangistuses on neid raske taltsutada. On märgatud, et inimene võib teha isendile pai, kuid kättevõtmisel võib loom hammustada. Kui metsuneli und häiritakse, võib ta üles ärgates hüpata kõrgele, sülitada ja sisiseda.
Eellased
2003. aastal leiti Hiinast unelisarnase imetaja fossiil. Arvatakse, et tegu võib olla kõige varajasema Eutheria esivanemaga. Fossiilile anti nimi Eomaia, mis tõlkes tähendab 'vana ema'. Eomaia arvatakse olevat fülogeneetiliselt lähedasem platsentaloomadega kui kukkuritega. Tänu sellele leiule arvatakse, et nende kahe grupi jagunemine võis toimuda rohkem kui 125 miljonit aastat tagasi. Enne seda arvati, et jagunemine toimus umbes 110 miljonit aastat tagasi.
Staatus
Metsunel on Tšehhi Vabariigis ohustatud, mujal Euroopas aga haruldane. Populatsioonide arvukust mõjutab peamiselt elamiskõlblike metsade kadu lageraiete tõttu. Liigi püsimajäämiseks on loodud mitu programmi.
Būshehri tuumaelektrijaam
Būshehri tuumaelektrijaam on tuumajaam Iraanis, Būshehri linna lähistel, Pärsia lahe ääres.
Jaama ehitamist alustati 1975. aastal Siemensi abiga, kuid tegevus seiskus 1979. aastal Iraani islamirevolutsiooni järel. 1995. aastal sõlmisid Iraan ja Venemaa kokkuleppe, mille kohaselt projekti pidi lõpule viima Venemaa ettevõte Atomstroieksport. Tööd takistasid tehnilised ja finantsraskused ning Iraani oletatava tuumarelvaprogrammi pärast muret tundvate lääneriikide poliitiline surve.
Tuumajaama ametlik avamistseremoonia leidis aset 2010. aasta 21. augustil. 26. oktoobril 2010 alustati reaktori südamiku täitmist tuumkütusega.
Jaama esialgseks võimsuseks kavandati 1000 MW, mille tagas üks VVER-1000 tüüpi surveveereaktor.
Nanseni Rahvusvaheline Pagulasbüroo
Nanseni Rahvusvaheline Pagulasbüroo (prantsuse keeles Office International Nansen pour les Réfugiés, inglise keeles Nansen International Office for Refugees) oli 1930. aastal Rahvasteliidu asutatud organisatsioon, mis tegeles sõjapõgenikega. Organisatsioon nimetati Fridtjof Nanseni auks.
Būshehri tuumaelektrijaam
Jaam käivitati ja avati ametlikult 2011. aasta septembris. Rahvusvahelise Aatomienergiaagentuuri poolt heaks kiidetud kokkuleppe kohaselt käitas jaama esimesed paar aastat Venemaa, varustades jaama ka kütusega ja viies ära kasutatud kütuse. Septembris 2013 andis Rosatom jaama opereerimise Iraanile üle.
Nanseni Rahvusvaheline Pagulasbüroo
Büroo tegevuse hulka kuulus ka Nanseni passi väljaandmine.
Būshehri tuumaelektrijaam
Novembris 2014 sõlmisid Iraan ja Venemaa kokkuleppe kahe uue reaktori ehitamiseks. Ehitus algas aastal 2017.
Läik-ketasjooksik
Läik-ketasjooksik (Agonum sexpunctatum) on mardikaliste seltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Nanseni Rahvusvaheline Pagulasbüroo
1938. aastal anti organisatsioonile Nobeli rahuauhind. Varsti pärast seda lõpetas organisatsioon tegevuse.
Murelipuu
pisi|Murelipuu õied Murelipuu (Prunus cerasus var. austera), on viljapuu roosõieliste sugukonnast, hapu kirsipuu teisend.
Mureleid nimetatakse tihti valesti kirssideks.
Kahendotsing
Kahendotsing ehk binaarotsing on otsingualgoritm, mis võtab sisendiks sorteeritud järjendi ja otsitava väärtuse ning väljastab väärtuse asukoha järjendis või teatab, et seda väärtust järjendis ei leidu. Algoritmi alguses võetakse vahemikuks, millest väärtust otsitakse, terve järjend, ning igal sammul otsitakse väärtust edasi alamvahemikust, milles on algse vahemiku keskmisest elemendist kas kõik väiksemad või kõik suuremad elemendid. Alamvahemik valitakse selle järgi, kas otsitav väärtus on väiksem või suurem kui algse vahemiku keskmine element. Kui vahemiku keskmine element on võrdne otsitava väärtusega, siis see väärtus on leitud. Kui aga vahemik on tühi, siis otsitavat väärtust järjendis ei leidu.
On palju kahendotsinguga sarnaseid algoritme, näiteks eksponentsiaalne otsing, mille sisend võib olla piiramatu (dünaamiliselt genereeritud) suurusega. Kahendotsingupuud ja B-puud on samuti tihedalt seotud kahendotsinguga.
Algoritmi kirjeldus
Olgu järjendi  mõne vahemiku esimese, keskmise ja viimase elemendi nullipõhised indeksid vastavalt ,   ja   ning otsitav väärtus. Kahendotsingust võib olla lihtsam aru saada rekursiivsel kujul, kus alamvahemikust saab korduvalt algne vahemik:
funktsioon kahendotsing(o, J, e, v): Kui e > v:           J ei sisalda o        k = alumine_täisosa((e + v) / 2) Kui o < J[k]: tagasta kahendotsing(o, J, e, k - 1) Kui o > J[k]: tagasta kahendotsing(o, J, k + 1, v)       tagasta k
(Reaalarvu alumine täisosa on suurim täisarv, mis ei ole sellest reaalarvust suurem.) Algsest vahemikust  saab sõltuvalt väärtustest   ja   kas   või. Kui järjendi  elementide arv on , siis tervest järjendist väärtuse otsimiseks kutsume funktsiooni vahemikuga  :
Tuleb märkida, et rekursiivne versioon kahendotsingust võib kasutada O(\log n) mälu, mitte optimaalse konstantse mälu hulga, kui funktsiooni pinumälu ei vabastata enne rekursiivset väljakutset (tail call optimization). Selle tõttu võib olla efektiivsem iteratiivne versioon:
funktsioon kahendotsing(o, J): e = 0 v = n - 1 Korda: Kui e > v:               J ei sisalda o            k = alumine_täisosa((e + v) / 2) Kui o < J[k]: v = k - 1 Muidu kui J[k] < o:               e = k + 1 Muidu: tagasta k
Korrektsus
Näitame, et kui otsitav väärtus leidub järjendis, siis see on alati vahemikus, kust kahendotsing otsib seda. Algses vahemikus on kõik järjendi elemendid, nii et kui otsitav väärtus leidub, siis see peab olema nende hulgas. Kui väärtus leidub vahemikus  keskmise elemendiga   ja on suurem keskmisest elemendist, siis see peab olema suurem ka kõikidest elementidest vahemikus , sest järjend on sorteeritud ning elemendid vahemikus   on väiksemad keskmisest elemendist või võrdsed sellega. Analoogiliselt, kui otsitav väärtus on väiksem keskmisest elemendist, siis see peab olema väiksem ka kõikidest elementidest vahemikus, mis on omakorda keskmisest elemendist suuremad või sellega võrdsed. Järelikult uus vahemik, kus võib leiduda otsitava väärtus, on vastavalt kas  või , mis ongi vahemik, kus kahendotsing jätkub. Matemaatilise induktsiooni järgi otsib kahendotsing alati väärtust vahemikust, kus ta leidub, kui järjend sisaldab seda väärtust.
Lisaks näeme, et vahemikud  ja   mõlemad sisaldavad vähem elemente kui eelmine vahemik , mistõttu vahemik, kus kahendotsing toimub, läheb pidevalt väiksemaks ning muutub tühjaks lõpliku aja jooksul, kui väärtust ei leita enne seda. Järelikult lõpetab kahendotsing alati töö lõpliku aja jooksul.
Keerukus
Kahendotsing sooritab ühe väärtuse leidmiseks halvimal juhul võrdlust, kus  tähistab alamtäisosa.
O(\log n) on vähim võimalik võrdluste arv halvimal juhul algoritmi jaoks, mis otsib sorteeritud järjendist ühe väärtuse võrdluste abil. Kui oleks selline algoritm, mis kasutaks vähem kui O(\log n) võrdlust, siis selle abil saaks sorteerida n elemendiga järjendit vähem kui O(n\log n) võrdlusega halvimal juhul, mis on tegelikult võimatu. Selleks teeme uue järjendi S, mis on alguses tühi, ning sisestame sellesse ühekaupa kõik järjendi J elemendid nii, et see jääks sorteerituks. Kui järjendisse S on juba sisestatud m elementi, siis leiame hüpoteetilise otsingualgoritmi abil vähem kui O(\log m) võrdlusega koha, kuhu sisestada, nii et järjend S jääks sorteerituks – teatame ebaõnnestunud otsingu lõpus koha, kust väärtust viimasena otsiti. Kui oleme korranud seda indeksist m=0 kuni m=n-1, siis S on sorteeritud, sest igal sammul me säilitasime selle elementide järjekorda, ning S sisaldab kõiki järjendi J elemente, mistõttu oleme sorteerinud järjendit J. Me kasutasime võrdlusi ainult sisestamise koha leidmiseks, mistõttu võrdluste arv on kokku vähem kui sest logaritmide summa on korrutise logaritm ning Stirlingi valemi kohaselt. Tegelikult see on võimatu, mistõttu kahendotsing kasutab optimaalset võrdluste arvu halvimal juhul.
Saame otsemini näidata optimaalsust vaadeldes otsingualgoritme, millel on T võimalikku tulemust ning mis kasutavad nendeni jõudmiseks ainult kahe võimaliku tulemusega otsuseid. Kahendotsing on selline algoritm, sest see kasutab tulemuse valimiseks ainult võrdluseid, millel on kaks võimalikku tulemust – üks väärtus on teisest väiksem või mitte – ning kahendotsingul on T=n+1 võimalikku tulemust, sest tulemus on kas väärtuse indeks või et väärtus ei leidu. See tähendab, et iga otsingualgoritm on alguses ühes olekus ning peab lõpus olema sõltuvalt sisenditest ühes T erinevast olekust. See vastab puule, mille tipud on algoritmi olekud ning lõigud on olekumuutused, mis võivad toimuda pärast mõnda otsust. Puu on tsükliteta, sest algoritm lõpetab iga sisendi puhul töö lõpliku aja jooksul. Puu on kahendpuu ehk igal tipul on kas 0 või 2 last, sest algoritm lõpetab töö või teeb järgmise tipuni jõudmiseks kahe võimaliku tulemusega otsust. Juurtipp on tipp, kus algoritm alustab töö. On olemas tee juurtipu ja iga lehe vahel, sest algoritmi alguses on võimalikud kõik T tulemust. Algoritmi otsuste arv halvimal juhul on maksimaalne lõikude arv teel juurtipu ja mõne lehe vahel. Käesoleva T lehega kahendpuu puhul lõikude arv teel on väikseim, kui puu on tasakaalus, ja on vähemalt. Järelikult otsuste arv ehk võrdlustega otsimise puhul vähim võrdluste arv halvimal juhul on vähemalt O(\log n).
Võrdlus teiste algoritmidega
Eksponentsiaalne otsing on sarnane kahendotsinguga, aga alustab otsimist vahemikust  ja kahekordistab vahemiku viimase elemendi indeksit kuni vahemik sisaldab otsitavat väärtust või teatab, et järjend ei sisalda seda väärtust. Kui vahemik sisaldab väärtust, siis seda leitakse kahendotsinguga. Eksponentsiaalne otsing kasutab halvimal juhul rohkem võrdlusi kui kahendotsing, kuid võib olla efektiivsem, kui otsitav väärtus on tihti järjendi alguses.
Varaühisuse varasuhe
Tulevastel abikaasadel on enne abiellumist võimalik abiellumisavalduses või abieluvaralepinguga valida varasuhte liik. Avalduses märgitud või abieluvaralepingus nimetatud varasuhe hakkab kehtima abielu sõlmimise päevast. Abieluvarasuhte liigi valimata jätmisel kohaldatakse abiellunute vahel varaühisuse kohta sätestatut.
Abikaasade varalisi õiguseid ja kohustusi reguleerib perekonnaseaduse 4. peatükk. Kolmandad isikud saavad leida abikaasade varaliste õiguste ja kohustuse kohta informatsiooni abieluvararegistrist. Eelnimetatud riiklikkuse registrisse tehakse kanded vaid vara juurdekasvu tasaarvestuse, varalahususe varasuhte või abieluvaralepingu sõlmimise korral. Kande puudumisel eeldatakse abikaasade vahel seadusjärgset varaühisust.