cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Noore arsti märkmed
"Noore arsti märkmed" (novellikogumik)
1916. aastal lõpetas Bulgakov Kiievi ülikooli meditsiiniosakonna ning suunati seejärel maakonnaarstiks Smolenski kubermangu haiglasse. Novellikogumik keskendubki peamiselt autori maakonnahaiglas veedetud aastatele, tema karjääri algusaega iseloomustavatele probleemidele ja valudele. pisi|püsti|[[Mihhail Bulgakov]]
2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiri statistika
Väravalööjad
Allikas: FIFA <section end=Väravalööjad />
Molekulaarelektroonika
Molekulaarelektroonika ehk ühe molekuli elektroonika on nanotehnoloogia teadusharu, mis kasutab elektroonikakomponentidena üksikuid molekule või nanoskaalas üksikute molekulide kogumit. Kuna juba üksikud molekulid on võimelised moodustama väikseimaid stabiilseid struktuure, siis aitab see teadusharu täita elektroonikaalase tootmise esmast eesmärki – vähendada elektriahelate mõõtmeid.
2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiri statistika
Üldine statistika
Meeskond kaldkirjas on võõrustaja. Meeskond paksus kirjas on võitja. (1)Kokku mänge kaotatud ei loeta (kokku mänge kaotatud = kokku mänge võidetud) (2)Kokku mänge viigistatud kõikidele meeskondadele = Viigistatud mängude koguarv ÷ 2 (mõlemad meeskonnad seotud)
Noore arsti märkmed
Peaosatäitjad
pisi|püsti|[[Daniel Radcliffe]] pisi|püsti|[[Jon Hamm]]
Molekulaarelektroonika
Sissejuhatus
Traditsioonilised elektroonikakomponendid on tehtud enamjaolt materjalidest nn ülalt-alla meetodil – neid luuakse teatud hulgast materjalist. Alates 1958. aastast, kui leiutati mikrokiip, on mikrokiipide keerukus ja jõudlus kasvanud ajas eksponentsiaalselt (vastavalt Moore'i seadusele), mis omakorda on sundinud komponentide mõõtmeid vähendama. Kui struktuur muutub üha väiksemaks, siis kasvab tundlikkus mõõtmehälvete suhtes. Kui mõõtmed hakkavad 13 nm kanti jõudma, siis peab komponente koostama juba mõne aatomi täpsusega. Lisaks sellisele sisemisele piirangule on tootmise mehhanism järjest kallim ja nõudlikum.
Seetõttu on tekkinud idee toota komponente nn alt-üles meetodil, kus komponendid luuakse (ehitatakse üles) aatomite haaval. Seega on baasmaterjal asendatud üksikute molekulidega ning korraga luuakse tüüpiliselt vähemalt 1020 koopiat, kusjuures molekulide koosseis on juhitav üksikaatomi tasemel. Niiviisi toodetud molekulidel on omadused, mis sarnanevad traditsiooniliste elektroonikakomponentidega, nagu juhtmed, dioodid, transistorid.
Teoreetiline baas
Molekulaarelektroonika opereerib kvantmaailmas, kus vahemaad on väiksemad kui 100 nm ning osakestele mõjuvad kvantmehaanilised efektid. Vastupidi traditsioonilistele elektroonikakomponentidele, kus elektrone saab juurde tuua või ära juhtida kui konstantset laengute voogu, siis üksikud elektronid muudavad üksikmolekulidega süsteemi märkimisväärselt. Teisisõnu, kui elektron transporditakse allika elektroodist molekulile, siis molekul saab laengut juurde ning järgmisel elektronil on raskem üle tulla (Coulombi blokaad). Laadumisel tekkivat märkimisväärset hulka energiat tuleb koostise elektrooniliste omaduste arvutamisel arvesse võtta ja arvestada tuleb ka ülitundlikkust vahemaade suhtes ligidal asetsevate juhtivate pindadeni.
Teooria üksikmolekuli kui seadise osas on eriti huvipakkuv, kuna vaatluse all olev süsteem on avatud tasakaaluta kvantsüsteem (nn tasakaaluväline termodünaamika). Nõrga pärivoolu režiimis võib molekulaarühenduste tasakaalutust ignoreerida ja seadme päripingestatuse karakteristikuid võib kalkuleerida, kasutades tasakaalustatud elektroonika struktuurisüsteemi. Samas tuleb tugevate pärivoolude puhul kasutada keerulisemat käsitlust, sest muutlikkuse põhimõte (variational principle) ei kehti. Elastse tunneli puhul (kus mööduvad elektronid ei vaheta süsteemiga energiat), saab kasutada Rolf Landauer' formalismi – ülekannet (ja ka voolu) saab arvutada kui päripingestatud funktsiooni. Mitte-elastse tunneli puhul on Yigal Meir ja Ned Wingreen (põhinedes Loe Kadanoffi Greeni funktsioonidel ja Gordon Baymil) esitanud elegantse formaliseeringu. See Meir-Wingreen sõnastus on toonud suurt edu molekulaarelektroonika kogukonnas, kus selle baasil on uuritud mitmeid keerulisemaid ja huvipakkuvamaid juhtumeid, kus mööduv elektron vahetab energiat molekulaarsüsteemiga (näiteks läbi elektron-foonon-sidestuse või elektrooniliste ergastumiste).
Näiteid
Molekulaarelektroonikas rakendatud molekulidele on struktuuri poolest iseloomulik vahelduvad topelt- ja üksiksidemed (vaata ka konjugeerunud süsteemid). Selline seaduspärasus delokaliseerib molekulide orbitaalid ning seetõttu saavad elektronid vabalt liikuda üle sidemete.
Transistorid
Võrreldes tavapärases elektroonikas kasutatavate MOSFET-transistoridega) on üksikmolekul-transistorid fundamentaalselt erinevad – lätte ja neelu ühendamiseks kasutatakse räni asemel süsiniknanotorusid (nn süsiniknanotoru-väljatransistorid, carbon nanotube transistor FET). Kui tavaelektroonikas kasutatava väljatransistori pais määrab juhtivuse lätte ja neelu vahel, tüürides nendevahelist laengukandjate tihedust, siis üksikmolekul-transistori pais juhib üksikelektroni võimalust hüpata molekulile ja sealt ära, modifitseerides molekulaarorbiitide energiat. Seetõttu on üksikmolekul-transistor praktiliselt binaarne: see on kas sees või väljas.
pisi|300px|Väljaefektiga molekulaartransistor: paisu pinge Vg tüürib indutseeritud laenguid ja seeläbi ka voolu I
Tulenevalt üksikmolekuli mõõtmetest on ühe elektroni tõttu laadumine märkimisväärne ja tähendab transistori muutumist kas avatuks või suletuks (Coulombi blokaad). Et transistor sedasi ka töötaks, ei tohi elektronide orbitaalid transistor-molekulis olla liiga tugevalt ühenduses orbitaalidega elektroodides. Kui nad oleksid tugevalt ühenduses, siis ei saaks enam öelda, et elektron on seotud just konkreetse molekuliga või et elektroodid ja molekulid töötaksid kui juhe.
Tuntud molekuligrupp, mis võib töötada pooljuhtkanalina molekulaartransistoris, on OPV (oligopolyphenylenevinylenes); õiget viisi paigaldatuna lätte ja neelu elektroodi vahele töötab see koos Coulombi blokaadi mehhanismiga. Fullereenid töötavad sama mehhanismiga ja on samuti laialt kasutusel.
Pooljuht-süsiniknanotorusid on samuti demonstreeritud kanalina töötamas; vaatamata nende molekulaarsetele mõõtmetele on nad piisavalt suured, et käituda peaaegu kui tavapärased pooljuhid.
Arizona ülikooli füüsikud on koostöös Madridi ülikooli keemikutega välja töötanud benseeniga sarnase ringikujulise molekulaartransistori. Kanada Rahvusliku Nanotehnoloogia Instituudi füüsikud on välja töötanud üksikmolekultransistori, kasutades stüreeni. Ootuste kohaselt töötavad vastavad seadised toatemperatuuril ja neid tüüritakse üksikelektronidega.
Dioodid
Molekulaardioodidel (-alalditel) on sarnaselt tavaliste dioodidega asümmeetriline ehitus, nii et molekul saab elektrone vastu võtta ühes otsas ja mitte teises. Molekulidel on ühes otsas elektronidoonor (D) ja teises otsas elektroniaktseptor (A). Sel juhul on ebastabiilne seisund D+ – A– palju vabamalt tehtav kui D– – A+. Tulemusena võib elektrilaeng lihtsasti molekulist läbi liikuda juhul, kui elektrone on lisatud läbi aktseptori otsa, ja mitte nii lihtsasti, kui on üritatud vastupidist. Molekulaardioodi näidise on loonud Geoffrey J. Ashwelli Ph.D. tudengid.
Molekulaaravad
Üks moodus toota elektroode koos molekulaarskaalas avadega on lõhkuda sidemeid – venitada õhukest elektroodi kuni see katkeb. Teine moodus on elektromigratsiooniline (electromigration). Sel juhul juhitakse laeng läbi peene juhtme kuni see sulab ja aatomid migreeruvad, tekitades auke. Edasi saab juba tavapärase fotolitograafia ulatust täiendada keemilise söövituse või metalli ladestamisega elektroodidele.
Ilmselt kõige kergem viis mõnest molekulist koosneva kogumi juhtivuse mõõtmiseks on kasutada skaneeriva-tunnelleeriva mikroskoobi (SKP, scanning tunneling microscope) tippu, puudutades sellega molekule, mis on omakorda teisest otsast seotud metallsubstraadiga.
Ankurdamine
Populaarne viis molekulide ankurdamiseks elektroodidele on kasutada väävli kõrget afiinsust kullale. Sellise lahenduse puhul on väävliaatomid paigutatud strateegiliselt nii, et nad moodustavad molekulidest nn krokodilliklemmid, mis on ühendatud kullast elektroodidega. Antud juhul sõltub kontakti takistus tugevasti aatomi täpsest geomeetriast ankurdamise kohas ja seetõttu on ühenduste taastootmine keeruline.
Katsetulemused on näidanud, et väävli asemel on heaks alternatiiviks tänu oma sidemetele π-elektronsüsteemis fullereenid, mis võivad erinevalt üksikust väävliaatomist korraga juhtida elektriliselt palju rohkem aatomeid.
Fullereen-nanoelektroonika
pisi|280px|Grafiitkristalli pöörlev vaade (2 kihti) Polümeerides on orgaanilised molekulid ehitatud süsinikust ja vesinikust (ja mõnikord lisaks ka lämmastikust, kloorist ja väävlist). Polümeere saab üldjuhul sünteesida suurtes kogustes korraga. Kui polümeermolekuli pikkus ületab juba mõnda nanomeetrit, siis on ta mittejuht. Naturaalselt esinev süsinik on aga juhtiv (näiteks grafiit). Teoreetiliselt on grafiit poolmetall, kategooria metallide ja pooljuhtide vahel. Grafiidil on kihiline struktuur, iga kiht ühe aatomi paksune. Iga kihi vahel on vastastikused mõjud piisavalt väikesed, et neid võiks käsitsi lõhestada. Väljakutseks on aga grafiidist hästi eristuvate nanomeetrimõõdus objektide valmistamine. Kahekümnenda sajandi lõpuks olid keemikud leidnud meetodeid ülimalt väikeste, põhimõtteliselt üksiku molekuli suuruste objektide valmistamiseks. Richard Smalley töörühma tegi eksperimendi, kus grafiiditükk aurustati laserkiirituse toimel. Mass-spektrograafia näitas, et tekkinud klastrid sisaldasid spetsiifiliselt "maagilise numbri" aatomeid ja olid stabiilsed, eriti 60 aatomiga klastrid. Inglise keemik Harry Kroto, kes ülalmainitud eksperimenti ka assisteeris, pakkus välja võimaliku geomeetria nende klastrite jaoks – klassikalise jalgpalli sümmeetriaga kovalentselt seotud aatomid. Vermitud C60, buckminsterfullerene või buckyball klastrid säilitasid mõned grafiidi omadused, nagu näiteks juhtivus. Sellised ühendid võeti kohe vastu kui tõsiseltvõetavad ehitusplokid molekulaarelektroonikas.
Tehisilmingud
Molekulide elektriliste omaduste mõõtmisel võivad tekkida tehisilmingud, mida on keeruline molekulide tõelisest käitumisest eristada. Varem on neid tehisilminguid ekslikult publitseeritud ka kui molekulidesse puutuvaid omadusi.
Esiteks, nanomeeter-mõõdus sidemetele rakenduv pingelangust põhjustatud väga tugev elektriväli võib põhjustada metalliaatomite migratsiooni ja lõppeda vahemike täitmisega õhukeste ahelatena, mis võib jällegi laengute edasikandmisel puruneda. Kahetasemeline juhtivus imiteerib molekulaarlülitit juhtiva ja isoleeriva molekuli seisundi vahelt.
Teine ilming tekib siis, kui elektroodide vahemikus toimuvad kõrge elektrivälja tõttu keemilised reaktsioonid. Kui pingestatuse suund muutub, siis ilmneb hüsterees, mida võib mõõtmistel tõlgendada ekslikult kui molekuli enda omadust.
Metallist tera võib käituda elektroodide vahel ülalmainitud mehhanismi järgi kui üksikelektron-transistor, mille omadused sarnanevad molekulaartransistori omadega. Selline ilming on eriti levinud juhul, kui nanoaugud on toodetud elektromigratsiooni tehnika abil.
Kommertsialiseerimisest
Üks suuremaid takistavaid tegureid üksikmolekul-elektroonika kaubandusliku ärakasutamise juures on selliste tehnoloogiate puudumine, mis võimaldaksid masstoota ühendusi molekulaarsuurustes elektriahelate ja tavaelektroonikas kasutatavate komponentide elektroodide vahel. Seni kaalub üksikmolekuli ühendamise keerukus tunduvalt üles jõudluse kasvu, mida on võib saavutada ahelate mõõtmete vähendamisega. Olukord muutub veelgi kehvemaks, kui molekule on vaja paigutada kindla ruumilise orientatsiooniga ja/või neil on palju poolusi ühendada.
Probleemiks on samuti asjaolu, et mõned üksikmolekulide omaduste mõõtmised viiakse läbi peaaegu absoluutse nulltemperatuuri juures (cryogenic temperatures). mis on väga energiakulukas. Sedavõrd madalad temperatuurid on vajalikud signaalimüra vähendamiseks sedavõrd madalale tasemele, et oleks võimalik mõõta imeväikseid voolusid üksikmolekulides.
Ajalugu ja arengusuunad
pisi|300px|Rotakseeni (rotaxene) graafiline esitus; seda kasutatakse kui molekulaarlülitit. Hantlikujuline molekul koos seibikujulise struktuuriga aatomite kogumiga
Robert Mulliken ja Albert Szent-Györgyi suutsid 1940. aastatel "doonori-aktseptori" teemalistel uuringutel jõuda ideeni laengute ülekandumisest molekulides.
Idee kasutada orgaanilisi molekule molekulaarelektroonikas pakkus esimesena välja 1974. aastal Aviram Ratner, kus ta näitas, et orgaanilised molekulid võiksid töötada kui dioodid. Kuna selle teema vastu oli juba siis suur kommerts- ja fundamentaalhuvi, suunati orgaaniliste molekulide sobivuse tõestamiseks palju ressursse ja 16 aastat hiljem (1990) toimus Ashwelli ja tema kaastöötajate realiseeritud esimese molekulaardioodi demonstratsioon.
1988. aastal kirjeldas Aviram detailselt üksikmolekulil põhinevat väljatransistori. Edasi avaldas Forrest Carter mõtte üksikmolekul-loogikaväravate loomiseks. Tema eestvedamisel avaldati molekulaarelektroonika konverentsil 1988. aastal muidki ideid. Kõik need olid teoreetilised konstruktsioonid, mitte reaalsed seadised. Üksikmolekulide elektriliste kontaktide juhtivuse mõõtemeetodid ootasid veel väljatöötamist. See oli raske ülesanne. Esimese registreeritud eksperimendi üksikmolekuli juhtivuse mõõtmiseks tegid C. Joachimi ja J. K. Gimzewsky 1995. aastal üksiku C60 molekuli peal. 1997. aastal kordas Mark Reed koos kaastöötajatega analoogset eksperimenti mõnesaja molekuliga. Sellest peale on see valdkond hakanud tohutu kiirusega arenema. Lisaks tõigale, et üksikmolekulide omadusi on nüüd võimalik otseselt mõõta, on varasemate ideede teoreetilised ennustused nüüdseks ka eksperimentaalselt kinnitust leidnud.
Esimene üksikmolekuli juhtivuse mõõtmise realiseerisid 1994. aastal C. Joachim ja J. K. Gimzewski ning see avaldati aasta hiljem. See publikatsioon oli kokkuvõte kümne aasta uurimistööst, mis algas IBM-is ja mis kasutas skaneeriva-tunnelleeriva mikroskoobi tipu otspunkti, et lülitada üksikmolekul juhtivaks-mittejuhtivaks, nagu uurisid A. Aviram, C. Joachim ja M. Pomerantz 1980. aastate lõpus. Trikk seisnes UHV skaneeriva-tunnelleeriva mikroskoobi kasutamises, mis võimaldas mikroskoobi tipu otspunktil õrnalt Au(110) pinnale absorbeeritud üksiku C60 molekuli otsa puudutada. Sellele esimesele eksperimendile järgnes sidemete mehaanilise lõhkumise ideel läbi viidud katse, kus kaks kullast elektroodi ühendati väävliga lõpetatud molekulaarjuhtmega. Katse viisid läbi 1997. aastal Mark Reed ja James Tour.
Üksikmolekulvõimendi võtsid kasutusele C. Joachim ja J. K. Gimzewski IBM-is (Zürichis). Eksperiment sisaldas üksikut C60 molekuli, mis suutis tagada vooluringi pelgalt molekulidevahelise kvant-interferentsefektidega.
IBM-is on tehtud ka uurimistööd, et kasutada üksikseinaga süsiniku nanotorusid kui väljaefektiga transistore. Hewlett-Packard Labis on välja arendatud protsess elektrooniliselt adresseeritavate mälude loomiseks, mis põhineb ristuvatel ja ülitundlikel molekulaarsetel elektriahelatel.
Kui siiani olid unimolekulaarsed dioodid pelgalt teoreetilised mudelid (Aviram-Ratner mudel), siis nüüdseks on Geoffrey J. Ashwelli töörühmal õnnestunud ka katseliselt see mudel realiseerida ning see toimus Bangori Ülikoolis Inglismaal.
Molekulaarelektroonikas on oluline määrata üksikmolekuli takistust, seda nii teoreetiliselt kui ka eksperimentaalselt. L. A. Bumm on analüüsinud üksikmolekullülitit ise kogunenud monokihis, et määrata, kui juhtiv selline molekul võib olla. Probleemiks on seejuures, et paljud katseseadmed ei võimalda molekulaarskaalal eksperimente läbi viia.
Praegused edusammud nanotehnoloogias ja nanoteaduses üldisemalt on hoogustanud nii molekulaarelektroonika eksperimentaalset kui ka teoreetilist uurimist. Täpsemalt, skaneeriva-tunnelleeriva mikroskoobi (STM, scanning tunneling microscope) väljatöötamine ja hilisem aatomjõumikroskoobi (AFM, atomic force microscope) loomine on hõlbustanud üksikmolekul-elektroonikaga manipuleerimist. Lisaks on teooriate edasiarendused aidanud paremini aru saada laengute ülekandumise kulgemisest elektrood-elektrolüüt-liidestes seoses temperatuuri muutustega.
Kvalitatiivne analüüs
Analüütilises keemias tähendab kvalitatiivne analüüs aine identifitseerimist, selle struktuuri või koostisosade olemuse kindlakstegemist. Lähtuvalt probleemist iseloomustatakse ainet selle keemiliste, bioloogiliste või füüsikaliste omaduste põhjal, et saada aine koostise võimalikult täpne kirjeldus.
Eesmärk võib olla aine puhtuse kontroll või aine koostisse kuuluvate elementide või funktsionaalsete rühmade kindlakstegemine või ühendi keemilise struktuuri identifitseerimine või kas mingi huvipakkuv ühend esineb analüüsitavas proovis või aine klassifitseerimine mingite omaduste alusel.
Ainete kvalitatiivseks analüüsiks kasutatakse klassikalisi (traditsioonilisi) keemilise analüüsi meetodeid: spetsiifilisi keemilisi reagente (testreaktsioone) ning füüsikalis-keemiliste karakteristikute (sulamistemperatuuri, keemistemperatuuri, tiheduse, murdumisnäitaja) määramisandmeid. Keemilise struktuuri määramiseks kasutatakse spektroskoopiat.
Märkus. Kvalitatiivne analüüs ütleb, mis aines sisaldub, samas kui kvantitatiivne analüüs ütleb, kui palju sisaldub.
Hrubieszów
Hrubieszów on linn Poolas Lublini vojevoodkonnas, Hrubieszówi maakonna keskus. Linn asub Ukraina piirist umbes kahe kilomeetri kaugusel, Lublinist ligikaudu 105 km kagus.
Asulat on ürikutes esimest korda mainitud 1254. aastal, Magdeburgi linnaõigused sai 1400. aastal.
Kuni 1802. aastani oli linna nimi Rubieszów.
Aastatel 1975–1998 kuulus Hrubieszów Zamośći vojevoodkonna koosseisu.
Hrubieszówis on sündinud poola kirjanik Bolesław Prus (1847–1912).
Juhan Kilumets (ajakirjanik)
Juhan Kilumets (sündinud 15. oktoobril 1989) on eesti kergejõustiklane (kümnevõistleja) ja spordiajakirjanik.
Ta on Eesti Rahvusringhäälingu raadio sporditoimetuse juht.
Isiklikku
Tema vanemad on ajakirjanik Margit Kilumets ning kunstiajaloolane ja restauraator Juhan Kilumets.
Kaupo Kruusvee
Kaupo Kruusvee (sündinud 13. oktoobril 1979 ) on Eesti jurist, kohtunik.
Kruusvee omandas Õigusinstituudis baccalaureus artium kraadi 2002. aastal. Ta on töötanud Maksu- ja Tolliameti juriidilise osakonna juhataja asetäitjana ja juhatajana. 2013–2015 Tallinna ringkonnakohtus kohtujuristina.
12. novembril 2015 nimetas president Toomas Hendrik Ilves Riigikohtu üldkogu ettepanekul Kruusvee esimese astme kohtunikuks alates 1. detsembrist 2015. Ta asus tööle Tallinna Halduskohtusse.
2019. aasta detsembris nimetas justiitsminister kohtunik Kruusvee Tallinna Halduskohtu esimeheks, tähtajaga 7 aastat.
Ment
"Ment" oli Eestis toodetud komöödiasari, mis läks TV3-s esmakordselt eetrisse 10. septembril 2012.
Sarja stsenarist on Martin Algus, režissöör Ergo Kuld.
Sarja tunnuslaulu "Võta isiklikult" esitab Jaan Pehk.
Hedwig von Ballenstedt
thumb|17. sajandi kujutis
Ment
Sisu ülevaade
Humoorikas võtmes "Ment" (mendiks hüüdsid vene kriminaalkurjategijad Nõukogude aja slängis miilitsatöötajaid ) räägib ühe tavalise politseiniku argielust.
Sari käivitub ajast, mil ametikõrgendust lootnud ja selles kindel olnud Rein Paabel alias Ment (Ago Anderson) saab teada, et tema asemel läheb paremale ametikohale hoopis tema kauaaegne patrullipartner, keda ta kunagi kõrgelt hinnanud pole. Asi muutub eriti kriitiliseks siis, kui kohale jõuab ka Reinu uus partner, kelleks osutub vigast eesti keelt rääkiv vene naine Relika Solnoskova (Anna Jankelevitš). Lisaks pingetele ametipostil pole Mendi elu ka kodus lillepidu – naine Renate näägutab, poeg on mõttetu teismeline ning korter viletsavõitu. Kogu selle muserdava olukorra pöörab aga põnevalt helgemaks üks uskumatult keerukas kriminaalasi, mida asub salaja uurima ka Ment.
Vaatamata sellele, et tegu on komöödiasarjaga, näidatakse kõike politseisse puutuvat usutavalt ja suhtutakse politseinike töösse suure lugupidamisega. Huumor koorub tihti välja just vastandlikest olukordadest, millesse sarja peategelased satuvad – siiras soov abistada võib vahel põrgata inimeste eelarvamuste ja mõistmatuse vastu. "Ment" pakub situatsioonikoomikat ja head nalja ning vaatab argisekeldusi läbi huumoriprisma.
Hedwig von Ballenstedt
Elukäik
Hedwig sündis 1140. aasta paiku Ballenstedti krahvi Albrecht Karu (esimene Brandenburgi markkrahv aastast 1157) ja tema naise, krahvinna Sophie von Winzenburgi tütrena. 15 aasta vanuselt abiellus ta Wettinist Meißeni markkrahvi Konradi poja ja pärija Ottoga. Idamargis suuri maaomandeid valitseva kahe Saksi dünastia vaheline abieluliit korraldati tõenäoliselt hertsog Heinrich Lõvi ekspansionistlikku poliitikat silmas pidades.
Hedwigi elust on vähe teada. 1162. aastal algatas ta Tsistertslaste ordu Altzella kloostri asutamise Nosseni lähedal. See andis Meißeni markkrahvidele tagatisõigused selle koha suhtes, kuhu nad surnud pereliikmed matsid ja mälestusmärke püstitasid. Altzella oli oma asukoha tõttu ka Meißeni elamuarenduse oluline lähtepunkt.
Margininkai
pisi|Margininkai tamm Margininkai (žemaidi Margėninkā) on küla Leedus Skuodase rajoonis Ylakiai vallas. Külast saab alguse Apšė jõgi.
Hedwig von Ballenstedt
Elukäik
Hedwigit on üldiselt kirjeldatud kui tugevat naist, kes avaldas oma mehele märkimisväärset mõju. Väidetavalt veenis ta teda pärimisjärjekorda muutma, nii et tema abikaasale ei peaks järgnema tema vanem poeg Albrecht, nagu tavaliselt, vaid tema noorem poeg Dietrich. Albrecht ei nõustunud selle muudatusega ning hakkas isa ja venda vaenama. 1189. aastal võttis ta isegi oma isa vangi. Konflikt lõppes, kui Albrecht 1195. aastal suri.
Margininkai
Külas kasvab looduskaitsealune Margininkai tamm. Puu ümbermõõt on 4,31 meetrit.
Hedwig von Ballenstedt
Surm
Hedwig suri 1203. aasta märtsi lõpus ja maeti 1. aprillil 1203 Altzella kloostrisse oma abikaasa kõrvale, kes suri 1190. aastal.
Margininkai
Muinsuskaitse all on Margininkai vana kalmistu. Kunstiväärtusteks on kalmistu ristid ja tulpkabel.
Hedwig von Ballenstedt
Järglased
Hedwig ja Meißeni markkrahv Otto II said neli last:
Käsukonna Külaraamatukogu
Käsukonna Külaraamatukogu on rahvaraamatukogu Järva vallas Käsukonnas aadressil Käsukonna tee 19. Kogu asub Käsukonna külamajas.
Ajalugu
Käsukonna raamatukogu sai alguse Kikevere Rahvaraamatukogu Seltsi raamatukogust, mis asus Kikevere külakoolis. 1926. aastal põles Kikevere koolimaja maha. Kool toodi üle Käsukonda, koos kooliga ka raamatukogu.
Raamatukogu sai ruumid Käsukonna Algkooli hoones. 1964. aastal võttis raamatukogu üle Käsukonna Algkooli raamatukogu. Hiljem kuulus Paide Rajooni Keskraamatukogu alla.
Tartu laste turvakodu
Tartu laste turvakodu on Tartus aadressil Tiigi tänav 55 asuv turvakodu. Turvakodu tegutseb Tartu linnavalitsuse sotsiaal- ja tervishoiuosakonna haldusalas. Turvakodus osutatakse turvakoduteenuseid lastele, noortele või lastega peredele.
Põhimääruse järgi on turvakodu ülesanne seas:
Maarjamäe mõis (Võnnu)
Maarjamäe mõis (saksa keeles Marienberg) oli Rasina mõisa karjamõis Võnnu kihelkonnas Tartumaal. .
MacOS Big Sur
macOS Big Sur (versioon 11) on operatsioonisüsteemi macOS 17. väljalase, mis ilmus 12. november 2020.
macOS Big Sur on macOS Catalina järglane. Operatsioonisüsteem on nimetatud Ameerika Ühendriikides Californias asuva Big Sur ranniku järgi.
macOS Big Sur on esimene Macintosh operatsioonisüsteem, mis toetab Apple M1 protsessorit.
Süsteeminõuded
Toetatud Macintoshi arvutid:
Norman Thompson N.T.2B
Norman Thompson N.T.2B on Suurbritannias lennukiehitusettevõttes Norman Thompson Flight Company konstruktor Francis Percy Beadle'i poolt esimese maailmasõja ajal loodud ühemootoriline kahepinnaline puitkonstruktsiooniga lennupaat-õppelennuk.
Rudolf Kraj
Rudolf Kraj (sündinud 5. detsembril 1977 Mělníkis Mělníki ringkonnas Kesk-Tšehhi maakonnas) on Tšehhi endine poksija.
Norman Thompson N.T.2B
Arendus ja tootmine
Norman Arthur Thompson oli elektriinsener, kes huvitus 1909. aastal lennundusest, ning rikkalt sõbralt Dr. Douglas White'ilt laenatud rahaga rajas ta 1912. aastal ettevõtte White and Thompson Company. Kuigi nende esimene edukas lennuk, tõukavpropelleriga Norman Thompson No. 1 Biplane oli maalennuk, said firma põhitegevusalaks merelennukid. 1914. aastal saadi ameerika vesilennukitootja Curtissi Euroopa esindajateks. Sama aasta suvel valmis firmal ka kaks omakonstrueeritud lennupaati, millega sooviti osaleda Daily Maili korraldatud vesilennukite „Ring ümber Britannia“ võistlusel. Kuigi võistlus jäi puhkenud sõja tõttu ära – valminud 1-mootoriline võistluslennuk pälvis laevastiku huvi ning sellest telliti 8-lennukiline väikeseeria.
Majandusliit
Majandusliit on kõige laiaulatuslikum majandusliku integratsiooni vorm, millest kõige integreerunum on poliitiline liit. Majandusliidu moodustavad rühm riike, mille ühised eesmärgid on järgmised:
Norman Thompson N.T.2B
Arendus ja tootmine
Kuna Dr White asus maailmasõja puhkedes sõjaväearstina teenistusse ning lahkus firmast, siis sai see 1915. aastal nimeks Norman Thompson Flight Company. Pärast 20 FBA tüüp B mereõppelennuki tootmist pakkus Norman Thompson 1916. aastal välja, et ta võiks konstrueerida ja toota ise suurte vesilennukite pilootide ettevalmistamiseks palju sobivama lennuki. Briti admiraliteet nõustus pakkumisega vaid eelprojekti alusel ning tegi juba 1916. aasta novembris enne esimese lennuki valmimist eeltellimise 10 lennukist koosnevale partiile.
Majandusliit
Majandusliit nõuab kõrgel tasemel lõimumist ja liidu tegevust korraldavat bürokraatiat, mistõttu majandusliidus olles peavad liikmesriigid loovutama küllaltki suure osa riigi iseseisvusest ehk suveräänsusest.
Norman Thompson N.T.2B
Arendus ja tootmine
Esimesed lennukid valmisid 1917. aasta suvel, need olid varustatud 160 hj Beardmore'i või 150 hj Hispano-Suiza mootoritega. Õpilane ja instruktor istusid kinnises kabiinis kõrvuti, mis tegi õpetamise väga mugavaks. Merelennuvägi tellis kohe pärast esimeste lennukitega tutvumist järgmise 100 lennukist koosnenud seeria. Need said ka võimsama 200 hj Sunbeam Arabi mootori. Kuna mootori võimsuse suurenemine põhjustas suhteliselt väiksele lennukile tugeva pöördemomendi, siis selle kõrvaldamiseks nihutati mootorit veidi tüürpoordi suunas. Peagi aga selgus, et Arab ei olnud eriti töökindel mootor. Järgmised seeriad telliti samuti 200 hj Hispano-Suiza 8 mootoritega. Nende paigaldamisel kasutati pöördemomendi vastu võitlemiseks veidi teistsugust trikki – mootorid paigutati väikese nurga all.
Majandusliit
Majandusliku integratsiooni tasemed
pisi|Majandusliku integratsiooni tasemed
Norman Thompson N.T.2B
Arendus ja tootmine
Kuna Norman Thompson Flight Company ei oleks suutnud Briti admiraliteedi soovitud koguseid toota, siis anti tellimused ka Supermarine'i ja S.E.Saundersi tehastele. Telliti seitse seeriat N.T.2B lennukeid, kokku 320 tükki, kuid sõja lõppemisel suur osa tellimustest tühistati.
Rudolf Kraj
Kraj sai poolraskekaalus (kuni 81 kg) 2000. aasta Sydney olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Aleksandr Lebzjakile (Venemaa).
Majandusliit
Majandusliku integratsiooni tasemed
Kõige rohkem integreerunud poliitilise liidu näiteks on Ameerika Ühendriigid.
Majandusliidud
Kokku on viis majandusliitu:
Euroopa Liidu majandus- ja rahaliit
Euroopa Liidu majandus- ja rahaliit on loodud selleks, et korraldada liikmesriikide majandus- ja rahanduspoliitikat (eelkõige riigivõla ja eelarvepuudujäägi piirangute kaudu), edendada Euroopa Keskpanga juhitavat rahanduspoliitikat ja võtta kasutusele ühisraha euro. Majandus- ja rahaliidu eesmärk on tuua suuremat kasu Euroopa Liidu majandusele tervikuna ja liikmesriikide majandusele eraldi, muutes need tõhusamaks ja tugevamaks. Selle siht on omakorda muuta majandus stabiilsemaks, soodustada majanduskasvu ja tööhõivet. Majandus- ja rahaliidu loomise otsuse võttis vastu Euroopa Ülemkogu Maastrichti linnas Hollandis 1991. aastal ning hiljem sai sellest Euroopa Liidu lepingu (Maastrichti lepingu) osa. Selle loomine oli samm edasi Euroopa Liidu lõimumise protsessis, mis algas 1957. aastal liidu loomisega.
Norman Thompson N.T.2B
Kasutus
Esimesed N.T.2B lennukid jõudsid Calshotis asunud kuningliku merelennuväe lennukooli 8. juulil 1917. Järgmise aasta jooksul kujunes sellest Briti merelendurite peamine õppelennuk. 31. oktoobri 1918 seisuga oli kuninglike õhujõudude nimekirjades 79 seda tüüpi lennukit. Sõja lõppedes loobuti suurest osast tellimustest. Juba valminud lennukeid tarniti Eesti, Norra ja Peruu lennuväele.
Kasutus Eestis
25. aprillil 1919 saabusid Norra aurikul Svanholm Tallinna kaks Royal Air Force’i lendurinstruktorit, lendurleitnandid Claude Scudamore Emery ja Charles Gerhardi koos kolme inglasest motoristiga. Samal laeval olid ka kaks õppelennupaati N.T.2B ja kaks maa-õppelennukit Royal Aircraft Factory B.E.2e. 2. mail 1919 koostatud lennukite nimekirjas said N.T.2B lennukid numbrid 8 ja 9. Eestisse jõudnud lennukid olid Briti numbritega N2285 ja N2287 ja teisest Norton Thompson Flight Companyst tellitud seeriast, Sunbeam Arabi mootoritega.
Lennukite kokkupanemisega ei kiirustatud. Kogu mai jooksul ei lennanud kumbki lennuk, ainult nr 8 mootorit prooviti alates 27. maist kokku 1,5 tundi. 7. juunil 1919 tõusis Paul Bergstraesser N.T.2B lennupaadil nr 8 esmakordselt õhku. Bergstraesser oli sel ajal tegelikult veel Loodearmee nimekirjades ning ainult komandeeritud 5. juunist 1919 Eesti lennuväe juurde. 8. juunil sooritas oma esmalennu uuel lennupaadil lennusalga ülem merelendur Jüri Ots. Bergstraesser ja Ots jäidki esialgu peamisteks lendureiks sel lennukil. 13. juunil tegi Bergstraesser lennukil ka esimese õppelennu lendurvaatleja Schultziga. Samal päeval proovis kätt merelennukil ka inglasest instruktor Claude Scudamore Emery. Järgmisel päeval tegi Emery lennukil õppelennu Ernst Dammega ning järgmisel lennul oli tema kaaslendajaks teine inglasest instruktor Palmer. Need aga jäid Emery viimasteks lendudeks N.T.2B peal. Peamiseks instruktoriks jäi Bergstraesser, kelle õpilasteks olid Schultz j Teimann. Üksikuid lende mõlema õpilasega sooritas ka kapten Ots. Viimane lend toimus 18. juunil, samast päevast määrati Bergstraesseri õpilaseks veel lennuväkke üle toodud Valter Eerik, kuid temal enam sellel kuul lennata ei õnnestunud.
N.T.2B nõrgaks kohaks osutus Sunbeam Arab mootor, mis kippus kätte ära lagunema. Lennukitele telliti küll Inglismaalt uued mootorid, kuid 1919. aasta detsembris olid jälle mõlemad lennukid rivist väljas ning neil õppinud lendurõpilased viidi üle maalennu salka Avro 504K lennukeil õpinguid lõpetama. N.T.2B lennukeil lõpetasid õpingud vaid Johannes Rudolf Teimann 1920. ja August Steinberg 1921. aastal.
Nr 8 (Briti nr N2287) kere kanti 8. juulil 1921 tagasiulatuvalt arvelt maha ning võeti arvele osadena. Sama aktiga kanti maha kolm Sunbeam Arabi mootorit. Nr 9 (briti N2285) oli arvel kuni 1925. aastani, kuid seda ei kasutatud enam lendurite algväljaõppeks, vaid õppelennukina.
Rudolf Kraj
Kraj sai poolraskekaalus (kuni 81 kg) 12. maailmameistrivõistlustel (Bangkok, 2003) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Jevgeni Makarenkole (Venemaa).
Kraj osales poolraskekaalus (kuni 81 kg) 34. Euroopa meistrivõistlustel (Perm, 2002) ja 35. Euroopa meistrivõistlustel (Pula, 2004), kuid kaotas mõlemal korral oma kohtumise 1. ringis ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Benacuse järve lahing
Benacuse järve lahingus võideldi Itaalia põhjaosas Garda järve, mida roomlased tundsid nimega Lacus Benacus, kallastel. Lahing peeti kas aastal 268 või 269. aasta alguses keiser Claudius II juhatuse all võidelnud Rooma armee ja germaani hõimude alemannide ja juthingide vahel.
Rudolf Kraj
Kraj poksis märtsist 2005 kuni oktoobrini 2008 elukutselisena. Ta pidas kokku 15 kohtumist, millest võitis 14 (neist 10 nokaudiga) kohtumist ja kaotas 1 kohtumise.
Benacuse järve lahing
Taust
Aastal 268 olid alemannid, kes olid teinud Rooma aladele rüüsteretki Marcus Aureliuse valitsemisajast alates, murdnud Doonau juures Rooma piirist läbi ja ületanud Brenneri kuru kaudu Alpid. Rooma väejuhi ja usurpaatori Aureoluse mässust, keiser Gallienuse mõrvamisest ja sellest tulenenud vastuseisust Aureoluse ja surivoodil Gallienuse poolt uueks keisriks nimetatud Claudius II vahel tekkinud võimuvõitlused Mediolanumis (tänapäeva Milano) sundisid roomlased vähendama vägede hulka piirialadel.
Alemannid kasutasid ära sedagi, et Rooma väed võitlesid gootide juhitud barbarite sissetungiga ka Balkani ja Anatoolia provintsides ning samal ajal kui roomlased olid Naissuse lahingus gootidega hõivatud, suutsid alemannid vallutada osa Põhja-Itaaliast. On võimalik, et Claudius püüdis germaanlastega nende tagasi tõmbumise osas läbi rääkida, kuid pärast nende keeldumist otsustas ta neile lahingus vastu astuda. Pärast seda, kui Claudius oli Aureoluse Mediolanumi piiramisel alistanud ja tapnud, juhtis ta oma väe koos Aureoluse väe riismetega põhja poole, et astuda vastu germaanlastele.
Lahing
Väed põrkasid kokku tänapäevase Garda järve lähedal ja kuna alemannid olid tulnud Itaaliasse rohkem kui 100 000 mehega, oli nende ülekaal keisri 35 000 mehe üle märgatav. Lahingu üksikasju ei ole teada, kuid kindlasti oli seal oma roll täita tulevasel keisril Aurelianusel. Suur osa (arvatavasti ligikaudu pool) germaanlaste armeest tapeti sõjaväljal ja ülejäänud taganesid keisririigi piiride taha. Pärast seda kirjelduste järgi täielikku võitu võttis Claudius endale tiitli Germanicus Maximus ja naasis Rooma, et tegeleda riigiasjadega.
Tagajärjed
Võidud Naissuse ja Benacuse järve lahingutes tähistasid seda, et keisririik hakkas väljuma riiki 3. sajandil raputanud kriisist ja kaotatud alasid tagasi võitma.
Kui alemannid oli oma aladele tagasi jõudnud, hakkas konföderatsioon kohe uusi rünnakuid kavandama ja nende hulka kuulunud juthingide hõim naasis Itaalia põhjaossa juba 270. aastal. Itaaliasse naasnud alemannid võitsid aastal 271 Placentia lahingus keiser Aurelianuse vägesid, kuid hiljem alistati nad uuesti Fano ja Pavia lahingutes.
Eesmürgihambad
pisi|[[Kuningkobra (Ophiophagus hannah) kolju (proteroglyphous)]] pisi|[[Lõgismadude kolju (solenoglyphous)]] Eesmürgihambad (Proteroglypha ja Solenoglypha, inglise keeles proteroglyphous fangs) on madudel spetsiaalne mürgihammaste tüüp, mida mõnikord kasutatakse madude klassifitseerimisel.
Eesmürgihammastega madudel paiknevad spetsiaalsed teistest hammastest pikemad ja hammustamise ajal sülge (maomürki) väljutavad hambad (vahel ka kihvad), harilikult ülalõualuu eesosas ning on varustatud seesmise kanaliga.
Eesmürgihammaste ülesandeks on madude abistamine toitumisel. Nende abiga pritsitakse, hammustamise käigus, toksiinina toimivat sülge saaklooma kehasse. Maod kasutavad eesmürgihambaid ka enesekaitsel pritsides sülge, valdavalt hammustamise ajal röövlooma, aga ka ohtliku inimese kehasse.
Eesmürgihammastega maod liigitatakse kaheks:
Teatmeteoses "Loomade elu", V köite 309. leheküljel kirjeldatakse seda järgnevalt:
Tavalises asendis on põikluu tagasi tõmbunud, ülalõualuu on oma ülapinnaga ette ja alapinnaga taha pööratud. Mürgihambad paiknevad seejuures horisontaalselt, otsekui lamavas asendis, ja nende tipud on suunatud tahapoole. Enne hammustamist nihkub põikluu ette ja tõukab ülalõualuud, mis seejuures pöördub, kuna ta ülemine nurk toetub eeslaubaluule. Ülalõualuu alapoolele kinnitunud mürgihambad joonistavad kaare, nihkuvad ettepoole ja asetuvad vertikaalselt.
Eesmürgihammaste taga paiknevad tagavarahambad, mis eesmürgihammaste kulumise või ka murdumise korral need välja vahetavad.
Ernst Tode
Ernst Friedrich Tode (27. jaanuar 1858 Pargolovo (Peterburi lähistel) – 7. detsember 1932 München ) oli baltisaksa kunstnik. Tuntud vitraažimeistrina.
Ernst Tode sündis Pargolovos (praegu kuulub Peterburi Viiburi rajooni) kaupmehe perekonnas. Aastatel 1878–1882 õppis ta Riia Polütehnikumis arhitektuuri ja 1882–1885 Müncheni kunstiakadeemias maalikunsti professor Otto Seitzi käe all. Hiljem täiendas end Düsseldorfi kunstiakadeemias.
Aastatel 1891–1894 töötas ta Riias kunstiõpetajana.
Vitraažikunst
pisi|150px|Ernst Tode inglimotiiviga [[vitraaž Paide kirikus (1901) ]] Aastatel 1894–1909 tegeles Tode Riias vitraažikunstiga. Tal oli oma vitraažitöökoda. Tema loodud vitraaže on paljudes kirikutes ja muudes hoonetes, sealhulgas Riias, Peterburis, Moskvas, Kiievis ja Odessas.
Tema loomingut leidub ka Eestis, näiteks Kolga-Jaani ja Paide kirikus ning Eesti Panga muuseumis.
Saksamaal
Alates 1909. aastast elas Tode Saksamaal – algul Regensburgis, hiljem Münchenis.
Ta on tegutsenud ka kirjanikuna. Viimased eluaastad pühendus kunstiajaloole.
Publikatsioonid
1908. aastal avaldas Tode Peterburi arhitektide ühingu arhitektuuri-, kunsti- ja tehnikaajakirjas Zodtšii pikema artikli "Стекольная живопись. Краткий очерк ее истории и технического развития" ('Klaasimaal. Selle ajaloo ja tehnilise arengu lühiülevaade').
Kraad (geomeetria)
pisi|200px|1 kraad, märgitud punasega ja 89 kraadi sinisega
Kraad jaotatakse 60 minutiks (′) ja 3600 sekundiks (′′).
Tööpealkiri: Imelaps
"Tööpealkiri: Imelaps" on 2012. aasta Eesti dokumentaalfilm Vene-Inglise päritolu dirigendist Alex Priorist. Filmi režissöör on Marianna Kaat.
Portreefilmi võtteid tehti Inglismaal, Peterburis, Moskvas ja Tallinnas viie aasta jooksul, mis ta õppis Peterburi konservatooriumis kompositsiooni ja dirigeerimist ning lõpetas kõrgkooli kahe magistrikraadi kaitsmisega 17-aastaselt.
Veronese roheline
Veronese roheline on maalikunstnik Paolo Veronese auks antud nimetus maalipigmendile, mis võib tähendada üht järgnevaist :
Algselt tähistas see nimetus sinisest ja kollasest pigmendist saadud värvisegu, mida kasutas oma maalides Paolo Veronese, või maalitehnikat, milles pliivalgega krunditud aluspinnale tehti alusmaaling plii-tinakollase, pliivalge ja vaserohelise seguga, seejärel kanti selle peale laseeriva kihina vase resinaat vasesooladest, tärpentinist ja vahast.
Pärni (perekonnanimi)
Pärni on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Pärni (Paerni) on pandud Purdi mõisas Anna kihelkonnas Järvamaal. Nimede eestistamisel määrati Pärni uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Barnabas, Berlin, Didvi, Petrov, Piilberg, Poroschna, Premann, Reimann ja Seidenberg. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Pärni Eestis 9 mehel ja 12 naisel.
Mönchhof
Mönchhof on vald (Gemeinde) Austrias Burgenlandi liidumaal Neusiedl am See ringkonnas.
pisi|tühi|Endine klooster
Lidija Dimkovska
Lidija Dimkovska (sündinud 11. augustil 1971 Skopjes) on makedoonia kirjanik ja tõlkija.
2013. aastal võitis ta Euroopa Liidu kirjandusauhinna teose "Резервен живот" eest.
Eesti keeles tema teoseid seni ilmunud ei ole.
IKT Demokeskus
thumb|[[EMT mobiilparkimise demo Demokeskuses. Foto: Carl-Johan Sveningsson]] thumb|[[Yoga (ettevõte)|Yoga targa kodu valgustuse juhtimise rakendus iPhone'il. Foto: Carl-Johan Sveningsson]]
Mittetulundusühing IKT Demokeskus on Eestis loodud info- ja kommunikatsioonitehnoloogia lahendusi tutvustav keskus.
Demokeskuse asutasid MicroLink Eesti AS, Santa Monica Networks AS, Datel AS, Elion Ettevõtted AS, EMT AS ja Ülemiste City AS.
Rein Karus
Rein Karus (sündinud 29. augustil 1965) on eesti skulptor ja kiviraidur.
Ta on Kõrgema Kunstikooli Pallas õppejõud.
Teoseid
Hauakivid: Olevi Kullile, Karl Menningule, Urmas Pettile jpt.
Terrakotapunane
Terrakotapunane ehk terrakotapruun ehk terrakotakarva on punakas heledapoolne kuni keskmise tumedusega värvitoon, mis vastab terrakotast esemete värvusele.
Värvinimetust kasutatakse arhitektuuri, sisekujunduse ja moe kontekstis.
Variatsioonid
Veebivärv Terra cotta on mahe roosakana näiv pruun
Rõõmusoks
Rõõmusoks on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Rõõmusoks (Roemusk, Römusk) on pandud Kaarepere mõisas Palamuse kihelkonnas Tartumaal. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Rõõmusoks Eestis 15 mehel ja 24 naisel.
Toronto Eesti Segakoor
1960ndatel oli see väljaspool Eestit suurim laulukoor, kus laulis üle 110 inimese.
Koori on dirigeerinud näiteks Mahta Söödor, Udo Kasemets ja Roman Toi.
Šapirograaf
pisi|Šapirograafi reklaam aastast 1876 Šapirograaf on 1869. aastal leiutatud želatiini põhjal ja aniliinist spetsiaalvärviga paljundustehnika. Spetsiaalse vahaga immutatud koopiapaberil olev originaal tekst või pilt annab oma kujutise želatiini põhjale, millelt lihtsalt pressides saab võtta vähemalt 50 koopiat tavalisele paberile. Kõik koopiad saadakse šapirograafi tindiga.
Kittsee
Kittsee ([kiˈt͡seː]) on vald (Marktgemeinde) Austria Burgenlandi liidumaal Neusiedl am See ringkonnas.
pisi|tühi|Uus palee Kittsees
Ajalugu
thumb|left|90px|1861. aastal oli Kittsee Austria keisririigis, Ungari kuningriigis thumb|right|Passi tempel piirilt enne Slovakkia ühinemist [[Schengeni viisaruumiga]]
Keskajal oli asula Ungari kuningriigis ja arvatavasti asustasid selle 11. sajandil petšeneegidest piirivalvurid. Asukohas oli Ungari kuningalinnus juba 12. sajandil. Esimene asula dokumenteeritud mainimine toimus 1291. aastal; nimi Koeche oli kasutusel 1390. aastal. Arvatakse, et nimi on ungari päritolu ja vanem vorm oli Küccse.
1455. aastal toimus seal János Hunyadi ja Celje Ulrich II kohtumine. Ferdinand I võttis siin vastu Ungari saadikuid teel oma kroonimisele Székesfehérváris. 1529. ja 1683. aastal hävitasid selle Osmanite armeed. 1676. aastal läks see Esterházy perekonna omandusse. Linna iidset vallikraaviga linnust, mis ehitati 12. sajandil, mainiti esmakordselt 1344. aastal ja Osmanid hävitasid selle 1529. aastal. See asendati 1552. aastal ehitatud mõisaga.
Alates 1880. aastast oli linna peamisteks peremeesteks Batthyány-Strattman perekond. Kittsee oli üks Burgenlandi Siebengemeindenitest.
left|thumb|250px|Kittsee endine piiripunkt
Kittsee, nagu ka ülejäänud Burgenland, kuulus Ungarile kuni 1920./21. aastani. Pärast Esimese maailmasõja lõppu anti Lääne-Ungari territoorium Saint-Germaini ja Trianoni rahulepingutega Austriale. Alates 1921. aastast on linn kuulunud Burgenlandi liidumaale.
Äri ja taristu
thumb|Haigla (Krankenhaus) Kittsees
Kittsees asub ka Punase Risti päästepunkt.
Linn on kuulus oma 30 000 aprikoosipuu poolest, mille eest hoolitseb Kittsee aprikoosiklubi.
Vesivaksik
Hydrometra gracilenta lutikaliste alamseltsi kuuluv putukaliik, perekonnast vesivaksik.
Wilhelm Reinhold Heinrich Girgensohn
Wilhelm Reinhold Heinrich Girgensohn (28. september / 10. oktoober 1835 Mazsalaca – 9. detsember / 22. detsember 1902 Rapla) oli Eesti vaimulik.
Girgensohn õppis Riias gümnaasiumis ja aastatel 1855–1859 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta koduõpetajana. Prooviaastal oli ta Pärnus ja Audru Püha Risti koguduses. Ordineeriti 2. veebruaril / 14. veebruaril 1864 Riia Jakobi kirikus õpetajaks.
Vesivaksik
Putukat on ka Eestis.
Wilhelm Reinhold Heinrich Girgensohn
Sai pärast ordineerimist Liivimaa vikaarõpetajaks; 10. juulil / 22. juulil 1864 sai ta Eestimaa vikaariks. Noarootsi Püha Katariina koguduse õpetajaks kutsuti ta 14. jaanuaril / 26. jaanuaril 1865, ametisse introdutseeriti 13. juunil / 25. juunil 1865. Noarootsi Püha Katariina koguduse õpetaja oli ta aastatel 1865–1902. Saarte-Lääne praostkonna praostiks sai ta 2. novembril / 14. novembril 1872, Eestimaa konsistooriumi assessoriks sai ta aastal 1891.
Girgensohn andis välja rootsikeelse kooliraamatu "Skolbok".
Isiklikku
Tema isa Wilhelm Johann Friedrich Girgensohn oli Mazsalaca ja Matīši koguduse õpetaja, vanaisa Christian Reinhold Girgensohn oli Jaunpiebalga koguduse õpetaja, onu Otto Christoph Heinrich Girgensohn oli Apekalnsi koguduse õpetaja ning hiljem Tallinna Oleviste koguduse ülemõpetaja ja Tallinna konsistoriaalringkonna superintendent, teine onu Theodor Leonhard Girgensohn oli Bikernieki koguduse õpetaja, onupoeg Reinhold Ernst Leonhard Girgensohn oli Tallinna Oleviste koguduse ülemõpetaja, teine onupoeg Reinhold Carl Girgensohn oli Kroonlinna läti koguduse õpetaja ning hiljem Sigulda koguduse õpetaja, poeg Hermann Girgensohn oli Reigi, Rapla ja Novorossiiski koguduse õpetaja. Tema äi Woldemar Eugen Grohmann (samuti ka abikaasa vanaisa Justus Heinrich Grohmann) olid Türi Püha Martini koguduse õpetajad.
Kittsee
Tuntud inimesi
thumbnail|right|250px|Joseph Joachimi sünnimaja Kittsees
Béatrice Poulot
Béatrice Poulot (sündinud 1968 Saint-Denis's) on prantsuse laulja.
1999. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta koos Dino Merliniga Bosnia ja Hertsegoviinat lauluga "Putnici".
Muusi mõis
Muusi mõis (saksa keeles Julienhof) oli poolmõis Kadrina kihelkonnas Virumaal. .
Karjamõis eraldati 1858. aastal Vohnja mõisast.
Tzaneen
Tzaneen on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Mopani ringkonnas.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tzaneeni elanikest valgeid 46,13%, mustanahalisi aafriklasi 44,97%, India või Aasia päritolu inimesi 6,98%, värvilisi 1,06% ja teisi 0,86%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 41,52%, pedi keelt 18,10%, tsonga keelt 13,49%, inglise keelt 13,35%, sotho keelt 2,89% ja venda keelt 1,59%.
Avinurme muuseum-raudtee
pisi|Avinurme kitsarööpmelise raudtee rong ja sild Avinurme muuseum-raudtee on Avinurmes asuv 1,1 kilomeetri pikkune muuseum-raudtee, mis taastati algul 178,5-meetrise lõiguna Sonda–Mustvee raudteeliini 75. aastapäevaks. 2019. aastal pikendati raudteelõiku 1,1 kilomeetrini.
Kohalike entusiastide ja kooliõpilaste kaasabil renoveeriti 2002. aastal sild, 2016. aastal rajati ülesõidukoht ja tõkkepuu ning 2018. aastal avati uus jaamahoone.
Márcio Azevedo
pisi|Márcio Azevedo 2013. aastal [[Harkivi Metalisti särgis]] Márcio Gonzaga de Azevedo (sündinud 5. veebruaril 1986 Guarabiras) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib vasakkaitsjana Brasiilia kõrgliiga klubis Athletico Paranaense.
Ta alustas klubikarjääri 2004. aastal Brasiilia kõrgliiga klubis Juventudes. Aastatel 2007–2008 mängis ta laenul Fortalezas. 2008. aastal suundus ta tagasi Brasiilia kõrgliigasse, liitudes Athletico Paranaensega. 2009. aastal tuli ta klubiga Paraná osariigi meistriks. Aastatel 2011–2013 mängis ta Brasiilia kõrgliigas Botafogo meeskonnas.
2013. aastal siirdus Azevedo esimest korda välismaale, liitudes Ukraina kõrgliiga klubiga Harkivi Metalist. Sealt suundus ta järgmisel aastal Donetski Šahtari, kellega tuli hooajal 2016–17 Ukraina meistriks. Suur osa Donetski Šakhtaris veedetud ajast vaevles Azevedo vigastuste küüsis. Hooaja 2017–18 teises pooles mängis ta laenul Kreeka kõrgliiga klubis PAOK.