cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Mardihansu
Mardihansu on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Mardihansu lahe ääres. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda.
Mardihansu küla piirneb põhjas Reigi-Nõmme ning idas ja lõunas Jõesuu külaga.
Nimi
Kohanimi kujunes varasemast Ranna talust, mida 18. sajandil hakati kutsuma omaniku Mardi Hansu järgi. Mardihansu lahe ajalooline nimi oli Hundswiek.
Talud
Mardihansu ajaloolised talud 1917
Ajalugu
Mardihansu kuulus ajalooliselt Kõrgessaare mõisa alla. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni alusel elas alal talunik Tönnise Marti Hans. 1835 sai Mardi Hanso Andruse Jüri pere omale perekonnanimeks Mardi, talu hingekirjas olnud teenijatüdruk aga Raud. Küla liideti peale Teist maailmasõda Jõesuuga, kuid taastati 1997 omaette külana.
Taristu
Mardihansu küla piirneb idas Emmaste–Luidja maanteega.
Guilhem I
Guilhem I (nimi oksitaani keeles, tänapäeva prantsuse Guillaume) oli esimene Montpellier' isand ja Guilhemide dünastia rajaja. Ta sai oma lääni 986. aastal Maguio krahvilt Bernardilt.
Guillem II
Guillem II nime all on tuntud mitu valitsejat:
Ebba Hultkvist
Ebba Johanna Birgitta Hultkvist (sündinud 26. septembril 1983 Sollentunas) on Rootsi näitleja.
Tuntuks sai ta Wilma rolliga telesarjas "Saarerahvaarst" ("Skärgårdsdoktorn") ning nimiosaga filmis "Festival", kus ta mängis Linat.
Samuti on Hultkvist osa võtnud Rootsi TV4 kuulsuste tantsusaatest 2007 "Let's Dance"', kus tema tantsupartner oli Jonathan Näslund. Tantsupaar hääletati välja 9. saates. Ebba Hultkvist on andnud nõusoleku mängida "Saarerahvaarsti" sarja põhjal valmivas filmis 2011. aastal.
Ādilābādi ringkond
Ādilābādi ringkond on 2. järgu haldusüksus Indias Telangana osariigis. See asub osariigi põhjaosas ning piirneb põhjas, idas ja läänes Maharashtra osariigiga.
Ringkond moodustati 1905. aastal. 2014. aastani kuulus see Andhra Pradeshi osariiki.
Andrea Bocelli
Eraelu
Andrea Bocelli sündis Alessandro ja Edi Bocelli peres. Arstid soovitasid vanematel aborti teha või Bocelli lapsendada anda, kuna arvasid, et laps sünnib puudega. Lapsel ilmnes sündides nägemisega mitmesuguseid probleeme ja lõpuks diagnoositi Andreal kaasasündinud glaukoom. Bocelli ema otsus abordist keelduda on muutnud ka ooperilaulja abordivastaseks. Tenor kasvas üles La Sterza külas Itaalia perefarmis, kus müüdi masinaid ja tehti veini. Bocelli hakkas kuueaastaselt õppima klaverit, hiljem ka saksofoni, kitarri, trumme ja flööti. Ta õppis Pisa Ülikoolis õigusteadust. Laulutundide eest maksmiseks mängis ta baarides ja ööklubides klaverit. Andrea ema Edi Bocelli elab endiselt Andrea lapsepõlvemajas koos Andrea noorema venna Albertoga. Muusiku isa suri 2000. aastal.
Teise abikaasa ja mänedžeri Veronica Bertiga tutvus Bocelli 2002. aastal. Nende tütar Virginia sündis 2012. aastal. Bocelli ja Berti abiellusid 21. märtsil 2014. Andrea elab koos abikaasa ja tütrega villas Forte dei Marmis. Tema eksabikaasa elab koos poegadega paarile kuulunud majas Versilias.
Karjäär
Andrea Bocellit märgati esimest korda 1970. aastal lauluvõistlusel, kus ta laulis laulu "O sole mio". Sel ajal oli tema lauluõpetaja Luciano Bettarini, kuid pärast lauluvõistlust hakkas teda juhendama maestro Franco Corelli. Bocelli esimene läbimurre oli "Miserere" lintilaulmine ja Itaalia rokkstaarile Zucchero Fornaciarile saatmine. Seda demo kuulis laulu autor, kuulus tenor Luciano Pavarotti. Pavarotti soovitas Fornaciaril laulu jaoks Bocellit kasutada ning muusikalapalast sai kiirelt üks Euroopa suuremaid hitte. Bocelli sai Pavarottiga heaks sõbraks ja esines tema heategevusgalal, kus ta sai nii kriitikat kui ka uusi fänne.
1994. aastal osales ta Sanremo festivalil, kus võitis uustulnukate kategoorias peaauhinna. Samal aastal andis ta välja oma esimese albumi "Il Mare Calmo Della Sera". Pärast esimese albumi ilmumist kogus ta tuntust oma palaga "Con Te Partiro ", mille ingliskeelne duett "Time to Say Goodbye" Sarah Brightmaniga sai väga populaarseks. Laul pärines tema 1997. aastal välja antud albumilt "Romanza". Céline Dioni jõuluturnee ajal 1998. aastal ütles Dion enne Andrea lavaleminekut, et kui jumalal oleks hääl, siis see oleks samasugune nagu Andrea Bocellil.
Film
"Vaikuse muusika" on Michael Radfordi lavastatud film, mis põhineb Bocelli samanimelisel 1999. aastal kirjutatud romaanil. Romaan räägib Bocelli elust alates lapsepõlvest kuni karjääri alguseni. Film näitab, kuidas Bocelli seljatas lapsepõlves takistused, mis tekkisid tal nägemise puudumise tõttu. Pärast nägemise täielikku kaotust oli Andrea masendunud ja ei soovinud midagi teha, kuid lõpuks leidis ta muusika. Tänu muusikale ja perekonna julgustamisele jõudis Bocelli suurtele lavadele. Bocellit mängis Tony Sebastian, kuid filmis nimetati Andread Amos Bardiks, kuna Bocelli nimetas ennast oma raamatus samuti nii. Tuntud tenorit oli filmis näha paaril korral, ta kehastas iseennast. Filmi tegemisel ta eriti palju ei osalenud, kuid andis nõu, kuidas filmi tõetruumaks muuta.
Norra erakondade loend
See artikkel loendab Norra erakondi.
Norras on mitmeparteiline süsteem paljude erinevate parteidega, kus ühel parteil pole suurt võimalust valitsust üksinda moodustada.
Malvaste
Malvaste on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Tahkuna poolsaarel. Enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda.
Malvaste piirneb põhjas Kauste ja Mangu, läänes Mudaste, lõunas Kidaste ja Risti ning idas Kodeste külaga.
Nimi
250px|thumb|right|Malvaste kabel Kohanimi tuletub eestirootsi sõnast malm, mis tähendab liivast ja tasast metsast maad või nõmme. Kohanime on esmamainitud 1565. aastal kujul Malm ja Malmas.
Loodus
Küla läbib Kidaste jõgi.
Talud
Malvaste ajaloolised talud 1917
Ajalugu
Malvaste kuulus ajalooliselt Kõrgessaare mõisa alla ja asub rannarootslaste asualal. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni alusel oli Malvastes 7 talu, mille peremehed olid Michel Jacobson, Bertel Siemonson, Jörann Hansson, Hinrich Jöransson, Hinrich Matzson, Christian Bertelson ja Hans Jacobson.
Seoses piiritsooniga oli Malvaste Nõukogude ajal ainus Tahkuna poolsaare küla, kus elasid alalised elanikud. 1945–1954 tegutses Malvaste külanõukogu. Malvaste koosseisu kuulusid 1977–1997 Kauste ja Kodeste.
Taristu
Malvaste piirneb lõunas Heltermaa–Kärdla–Luidja maantee ja loodes Posti–Malvaste teega. Küla läbib Tahkuna tuletorni tee. Heltermaa–Kärdla–Luidja maantee ääres asub bussipeatus.
Kultuur
Malvaste kabeli juures asub Malvaste kalmistu. Malvastes tegutses 1885–1970 algkool ja koolimaja on säilinud tänapäevani. Külas asub varem Simmeri suguvõsale kuulunud ja praegune Hiiumaa muuseumi filiaal Mihkli Talumuuseum, kus toimusid 2002 tõsieluseriaali Farm võtted. Külas asub Teise maailmasõja aegne Nõukogude armee betoonist laskepesa.
Mosh-pit
Mosh-pit 'i ks nimetatakse ala (enamasti asub see kontserdilava ees), millel moshitakse.
Circle pit
Circle-pit on ringjalt liikuv moodustis publiku sees, enamasti 2–20 meetri suurune. Circle-pit ' is saavad kontserdikülastajad moshida või skankida. Erinevus hariliku mosh-pitiga seisneb selles, et circle pitis liiguvad inimesed ringja korrapäraga ega põrka omavahel kokku.
Tihtipeale see, kes asub ringi keskel tühjas alas käitub "pit'i peremehena" (inglise keeles: eye of the pit või bouncer)ja lükkab inimesi endast eemale, tagasi ringjasse liikumisse.
Ansambel DevilDriver üritas 2007. aasta Download Festivalil korraldada maailma suurimat circle pit'i. Ehkkii see neil ilmselt õnnestus, ei pääsenud nad Guinnessi rekordite raamatusse, kuna Guinnessi arust ei saa täpselt mõõta, kust algab mosh- või circle pit ja seega ei saa seda rekordit täpselt formuleerida.
Hit pit
Hit-pit on vähelevinud väljend, mis tähistab mosh-pit'i, kus harrastatakse vägivaldsemat moshimise stiili. Põhiliselt tegeletakse windmilling ' uga, et hoida teisi distantsil ning mitte saada pihta löökidega, aga tuleb ette ka spin kick ' e.
Metropolitan Opera
thumb|300px|Metropolitan Opera fassaad Metropolitan Opera on Ameerika Ühendriikides New Yorgis Lincoln Centeris asuv ooperiteater. Selles majas avati teater 16. septembril 1966 Samuel Barberi ooperi "Antonius ja Kleopatra" maailmaesietendusega.
Mol (Vojvodina)
Mol (serbia Мол/Mol, ungari Mohol) on linn Serbias Vojvodinas Põhja-Banati ringkonnas Ada vallas. Geograafilised koordinaadid on 45°46′ N, 20°08′ E.
Metropolitan Opera
Varem asus teater alates asutamisest 1883. aastal kuni 1966. aastani vanas hoones (Metropolitan House), mis pärast uue maja (Metropolitan Opera House) valmimist lammutati.
Mol (Vojvodina)
2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanike arv 5411. Ungarlased on enamuses.
Metropolitan Opera
Ooperiteatri hoone on kaetud valge travertiiniga ja sellel fassaadiks on viis kaart. Teatrisse mahub eri tasanditele kokku ligikaudu 4000 vaatajat. Lava on 16 meetrit lai ja 16 meetrit kõrge. Kuldkaunistustega eesriie on maailma suurim. Lava tehnilised võimalused on väga head, seetõttu saab seal kasvõi sama nädala jooksul etendada mitut lavateost. Tavaliselt on kavas seitse etendust nädalas, esitatakse nelja või viit ooperit).
Metropolitan Opera on tuntud ka oma raadioülekannete poolest. Esimene raadioülekanne tehti 25. detsembril 1931 Engelbert Humperdincki ooperist "Hans ja Grete".
Koroonapandeemia ajal 2020. aasta märtsis hakkas teater kampaania "Nightly Met Opera Streams" raames näitama tasuta veebiülekannetes paljusid ooperisalvestisi.
Mangu
Mangu on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Tahkuna poolsaare lääneosas Läänemere ääres. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda.
Nimi
Kohanimi lähtub arvatavasti isikunimelisest talunimest Magnus või muust sarnasest isikunimest. Kohanime on esmamainitud 1834.
Loodus
Mangu küla hõlmab Kõrgessaare-Mudaste hoiuala.
Talud
1917 kuulusid Mangu talud Mudaste küla koosseisu
Mangu ajaloolised talud 1917
Ajalugu
Mangu kuulus ajalooliselt Kõrgessaare mõisa alla. 1834 elasid mõisa alal talunikud Tarestest pärit Mongo Pawel Olm ja Mango Peter. 1939 moodustus Mango küla, mis pärast Teist maailmasõda liideti Mudastega. Mangu taastati omaette külana 1997.
Taristu
Mangu küla piirneb idas Tahkuna majaka teega.
Ettevõtlus
Mangu külas tegutsevad majutusasutused Tahkuna Puhkekeskus ja Randmäe Puhketalu. Kärdlas tegutses 1990.-ndatel koha järgi nimetatud Mangu pood.
Katharine Hepburn
Katharine Houghton Hepburn (12. mai 1907 – 29. juuni 2003) oli Ameerika teatri- ja filminäitleja, kes võitis neli Oscarit ja ühe Emmy.
Ta oli nomineeritud Oscarile 12, Emmyle 4 ja Tony auhinnale kaks korda. Hepburn on võitnud enim Oscareid parima naisnäitleja kategoorias. Ta sai tuntuks oma terava taibu, peenekombelisuse ja laialdase iseseisvusega.
Aastal 1999 paigutas Ameerika Filmiinstituut Hepburni naisnäitlejate seas esikohale. Hepburnil oli pikk ja kuulus armuelu Spencer Tracyga nii laval kui ka päriselus.
Elulugu
Hepburn sündis eduka uroloogi Thomas Norval Hepburni ja naisõiguslase Katharine Martha Houghtoni peres. Hepburni isa oli järjekindel suguhaiguste ennetustöö tegija, ehkki sel ajal see probleem ei olnud päevakorral. Ema aga oli Connecticuti sufražettide ühingu juht ning oli koos Margaret Sangeriga rasestumisvastaste vahendite eest võitleja. Oma perekonna kohta on Hepburn alati väitnud, et see oli väga liberaalne – ei peljatud rääkida ka intiimtemaatikast.
Hepburni isa soovis, et tema lapsed oleksid sportlikud: ta julgustas neid ujuma, ratsutama, mängima golfi ja tennist. Hilises teismeeas oligi Katharine Hepburn edukas iluuisutaja ja golfimängija, samuti osales ta mitmetel ujumisvõistlustel.
1928 abiellus Hepburn ärimees Ludlow Ogden Smithiga, keda ta oli kohanud Bryn Mawri kolledžis. Lühikese kihluse järel peeti pulmad. Nende abielu ei klappinud juba algusest peale, näiteks soovis Katharine, et tema mees vahetaks oma nime S. Ogden Ludlow'ks, sest uus nimi oli sarnane tuntud laulja Kate Smithi omaga. Aastal 1934 lahutas paar Mexicos. Hiljem jäi Ludlow Katharine'i ja Hepburnide perekonna pikaajaliseks sõbraks.
21. septembril 1938, kui Katharine viibis oma majas Old Saybrookil, tabas linna New Englandi orkaan. Ta pääses napilt, enne kui maja minema pühiti.
29. juunil 2003 suri Hepburn Fenwickil loomulikku surma, olles 96-aastane. Ta maeti Cedar Hilli kalmistule, kuhu olid maetud ka tema vanemad. Tema pikaajalise teatritöö auks kustutati Broadwayl siis üheks tunniks tuled.
Ajattara
Ajattara on soome folklooris, (hääldatakse ka Ajatar, Ajataro või Ajattara) vaim, tuntud ka kui "Metsade koletis".
See on kuri naissoost vaim, kes ilmub mao või draakonina. Ajattara kohta öeldakse ka koletiste kuninganna. Ta levitab haiguseid ja kes iganes tema poole vaatab, jääb haigeks. Ajattar on suguluses 'Leedu' Aitvaras ja 'Eesti' Äi, Äijo või Äijattariga. Ta on mingil moel sarnane Babüloonia Tiamati, jumalate ja jumalannade draakoniga.
Valentin Kuik
Valentin Kuik (sündinud 27. jaanuaril 1943 Venemaal Novgorodi lähistel Zabolotje külas) on eesti kirjanik, filmilavastaja ja stsenarist.
Ta lõpetas 1961 Puurmani keskkooli. Töötas Kabala 8-klassilises koolis kehalise kasvatuse õpetajana. Pärast sõjaväeteenistust läks Tallinna. 1966–1968 töötas Eesti Televisioonis valgustajana ning 1968–1970 Tallinnfilmis nukujuhina.
Aastatel 1975–1992 oli Kuik Tallinnfilmi režissöör ja stsenarist, hiljem on teinud dokumentaalfilme Eesti Telefilmis ja teistes stuudiotes.
1998. aastal asutas ta koos Dorian Supini, Sulev Keeduse, Reet Sokmanni, Mart Otsa, Kadri Kanteri ja Kaie-Ene Rääguga stuudio F-Seitse OÜ.
Kuik on kirjutanud novelle, jutustusi ja stsenaariume.
Schönfeldi vald (Saksimaa)
Schönfeldi vald on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Meißeni kreisis.
Kuni 2008. aastani kuulus vald Riesa-Großenhaini kreisi.
Vallaosad
Schönfeld, Kraußnitz, Liega, Linz, Böhla bei Ortrand
Dinslaken
Dinslaken on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Weseli kreisis.
Ajalugu
Dinslakenit on esmamainitud 12. sajandil. 1273. aastal sai linnaõigused. 1540 liitus Hansa Liiduga.
Linnas on keskaegsed kindlusevaremed.
Al Oerter
Al Oerter (õieti Alfred Adolf Oerter; 19. september 1936 Astoria – 1. oktoober 2007 Fort Myers) oli USA kergejõustiklane (kettaheitja). Neljakordne olümpiavõitja (1956, 1960, 1964, 1968).
Ta on arvatud IAAFi kuulsuste halli liikmeks.
Ajalugu
Ameerika kettaheitja Al Oerter oli omapärane sportlane, kes kaotas ridamisi mitmesuguseid võistlusi ega võitnud kunagi isegi USA katsevõistlusi olümpiamängudele pääsemiseks. Kui aga saabus olümpia-aasta, oli ta õige mees õiges kohas, võttes enesekindlalt olümpiamängudel kuldmedali. Ta on öelnud: "Melbourne oli kõige oodatum, Rooma kõige uhkem, Tokyo kõige valusam ja Mexico kõige armsam. Mul on olümpiavaim midagi suurt, ja võin üksnes kahetseda, et olümpiamänge peetakse vaid iga nelja aasta järel."
Al Oerter võitis olümpiamängudel neljal korral järjest (kolmel korral isikliku rekordiga) ühe ja sama kergejõustikuala. Saavutus, mida suutis korrata 1996. aasta olümpiamängudel Atlantas Carl Lewis.
Tegelikult oli alati nii, et olümpiavõidu saamiseks tuli alistada kehtiva maailmarekordi omanik: 1956. aastal Fortune Gordien (MR 59.28), 1960 Edmund Piątkowski ja Rink Babka (MR 59.91), 1964 Ludvík Daněk (MR 64.55) ja 1968 Jay Silvester (MR 68.40). Oerter oli olümpiamängude vahepealsetel aastatel suhteliselt varjus, kuid olümpial alati näitas, kellega on tegemist. Ka Tokyo mängude eel ei peetud teda peafavoriidiks, sest tema peamiseks mureks olid häired seljanärvidega, mis ei lasknud tal heita. Kuus päeva enne võistlust pandi talle ümber rindkere bandaaž. Arstid soovitasid tungivalt tal kuus nädalat puhata. Tema aga vaidles vastu: "Ma ei taha olla selline, kes peab selgitama oma allajäämist." Oerter otsustas minna lõpuni, saades soojendust, rohkelt massaaži ja ensüüme veresoonte puhastamiseks. Võistluseelsel päeval mähiti ta sidemetesse, ta pidi neelama valuvaigisteid ja sai perioodiliselt kompresse. Heitepaika saabudes oli tal seljas ravivest.
Tema kolmas olümpia pidi peaaegu lõppema esimese heitega. Ta tundis tugevat valu ja ketas maandus kõigest paarikümne meetri kaugusele. Valu vaigistav süst ja jääkompressid lubasid tal siiski lõpuks niipalju heita, et ta pääses kuue parema hulka. Kaks heitevooru enne lõppu oli ta kolmandal kohal. Eespool olid tšehh Ludvík Daněk ja kaasmaalane David Weill. Võiduks oli vaja heita üle 60.52. Eelviimases voorus loobus ta ravivestist ning otsustas kasutada aeglast pööret ja sirutada lihased täielikult välja. See heide õnnestus suurepäraselt ja ketas kandus täpselt 61 meetri joonele. See oli olümpiarekord. Konkurendid ei suutnud enam oma tulemusi parandada ja nii võis Oerter olla õnnelik kolmanda olümpiavõidu üle.
Kui ajakirjanikud imestasid, et ta selliseid piinu tundes suutis võistelda, vastas ta lihtsalt: "Need on ju olümpiamängud ja olümpiavõidu eest võib ka surra."
Skardstinden
Skardstinden ehk Skarstind on mägi Norras Innlandeti maakonnas Lomi vallas.
Skarstinden on Norra kõrguselt viies mägi.
Mäel on kolm tippu: põhitipp Skardstinden 2373 m, Nåle (Nõel) 2310 m ja väiksem läänetipp 2215 m.
Helle Karis
Helle Karis (1970–1988 Helle Murdmaa; 4. veebruar 1944 Vändra – 5. juuni 2021) oli eesti tele- ja filmirežissöör, stsenarist ja filmiprodutsent.
Haridus
Aastatel 1952–1957 õppis Helle Karis Tartus Ida Urbeli balletistuudios. Kui isa sai tööle Eesti Riiklikku Sümfooniaorkestrisse, kolis pere Tallinna. Helle Karis astus Tallinna 24. Keskkooli (kus õppis Leo Tõnissoni käe all), mille lõpetas 1962. aastal. Aastatel 1960–1962 õppis ta Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis Henno Arraku maalistuudios ja 1962–1964 Eesti Riikliku Nukuteatri õppestuudios. Aastatel 1965–1970 õppis telerežiid Leningradi Riiklikus Teatri-, Muusika- ja Kinematograafia Instituudis (LGITMiK). Instituudi lõputööna valmisid lavastuslikud muusikafilmid "Legend" ja "Orelimõtisklusi".
Pärast keskkooli lõpetamist töötas Helle Karis Eesti Televisioonis telerežissööri abina ja pärast instituudi lõpetamist sealsamas telerežissöörina.
Looming
Helle Karis on mängufilmide režissöörina liikunud muinasjutu juurest mütoloogiasse ja sealt eksistentsiaalsete probleemide juurde. Muinasjutulis-mütoloogilise ainese toomist eesti mängufilmi on Vesta Reest ja Meelis Piller pidanud “epohhiloovaks”. Helle Karist on nimetatud ka Eesti muinasjutufilmi emaks.
Dokumentaalfilmide autorina on Helle Karis olnud isiksuse portreteerija. Ta on loonud filme tuntud ja tunnustatud intelligentidest, aga teda on huvitanud ka tavaarusaamadest erinevate vaadete ja alternatiivse hoiakuga inimesed, nende elutunnetus ja käitumine. Karise kui televisioonirežissööri puhul on esile tõstetud tema ideerikkust ning soovi tõsta televisiooni kirjandussaated "enneolematule kõrgusele".
Liikmesus
Helle Karis oli Eesti Audiovisuaalautorite Liidu, Eesti Kinoliidu (1985) ja Eesti Filmi- ja Videostuudiote Liidu (1997) liige, Eesti Filminaiste Liidu (1995) ja Muinas-Põhja Kultuuri Fondi (1996) asutajaliige.
Isiklikku
Tema isa oli tromboonimängija, orkestrijuht ja muusikapedagoog Tiit Karis.
Ta oli aastatel 1970–1988 abielus arhitekt Allan Murdmaaga. Tema poeg Peter Murdmaa on filmirežissöör-operaator ning vennapoeg Eero Karis filmimonteerija ja muusikaline kujundaja.
Helle Karis on tegelnud kiiruisutamisega spordiklubis Spartak (1958–1962) ja karatega Priit Keldri karateklubis (1989–1993).
Võimlemine 2008. aasta suveolümpiamängudel
Sportvõimlemine
Mehed
Naised
Iluvõimlemine
Naised
Meeskonnavõistlus
Finaal: 12. august Osavõtjaid: 12 võistkonda Olümpiavõitja 2004: Jaapan Ametlikud tulemused: Kvalifikatsioon - Finaal <br style="clear:both;" />
Individuaalne mitmevõistlus
Finaal: 14. august Osavõtjaid: 24 Olümpiavõitja 2004: Paul Hamm, USA Ametlikud tulemused: Finaal <br style="clear:both;" />
Rõngad
Finaal: 18. august Osavõtjaid: 8 Olümpiavõitja 2004: Dimosthénis Tampákos, Kreeka Ametlikud tulemused: Finaal <br style="clear:both;" />
Toenghüpe
Finaal: 18. august Osavõtjaid: 8 Olümpiavõitja 2004: Gervasio Deffer, Hispaania Ametlikud tulemused: Finaal <br style="clear:both;" />
Rööbaspuud
Finaal: 19. august Osavõtjaid: 8 Olümpiavõitja 2004: Valeri Gontšarov, Ukraina Ametlikud tulemused: Finaal <br style="clear:both;" />
Vesper
Vesper ehk õhtujumalateenistus ehk õhtuteenistus on kirikutes õhtul peetav jumalateenistus.
Võimlemine 2008. aasta suveolümpiamängudel
Kang
Finaal: 19. august Osavõtjaid: 19 Olümpiavõitja 2004: Igor Cassina, Itaalia Ametlikud tulemused: Finaal <br style="clear:both;" />
Vesper
Vesprit on peetud iga päev päikeseloojangu ajal, mis oli antiikajal ööpäeva vahetumise aeg.
Võimlemine 2008. aasta suveolümpiamängudel
Individuaalne mitmevõistlus
Finaal: 15. august Osavõtjaid: 24 Olümpiavõitja 2004: Carly Patterson, USA Ametlikud tulemuses: Finaal <br style="clear:both;" />
Vesper
Katoliku kirik
Suurte pühade puhul peetakse kaks vesprit: eelõhtul (vigiilia) ja samal päeval.
Võimlemine 2008. aasta suveolümpiamängudel
Toenghüpe
Finaal: 17. august Osavõtjaid: 8 Olümpiavõitja 2004: Monica Rocu, Rumeenia Ametlikud tulemused: Finaal <br style="clear:both;" />
Rööbaspuud
Finaal: 18. august Osavõtjaid: 8 Olümpiavõitja 2004: Emilie Lepennec, Prantsusmaa Ametlikud tulemused: Finaal <br style="clear:both;" />
Vesper
Katoliku kirik
Vesper sisaldab peamiselt psalme antifoonidega, lühikest pühakirjalugemist responsooriumiga ja Maarja kiituslaulu antifooniga.
Õigeusu kirik
Õigeusu kirikus nimetatakse vesprit õhtuteenistuseks. See võib kuuluda koguööteenistuse koosseisu.
Võimlemine 2008. aasta suveolümpiamängudel
Vabaharjutus
Finaal: 17. august Osavõtjaid: 8 Olümpiavõitja 2004: Catalina Ponor, Rumeenia Ametlikud tulemused: Finaal <br style="clear:both;" />
Individuaalne mitmevõistlus
Finaal: 23. august Osavõtjaid: 24 Olümpiavõitja 2004: Alina Kabajeva, Venemaa Ametlikud tulemused: Finaal <br style="clear:both;" />
Rühmaharjutus
Finaal: 24. august Osavõtjaid: 8 võistkonda Olümpiavõitja 2004: Venemaa Ametlikud tulemused: <br style="clear:both;" />
Mehed
Finaal: 19. august Osavõtjaid: 16 Olümpiavõitja 2004: Juri Nikitin, Ukraina Ametlikud tulemused: Finaal <br style="clear:both;" />
Naised
Finaal: 18. august Osavõtjaid: 16 Olümpiavõitja 2004: Anna Dogonadze, Saksamaa Ametlikud tulemused: Finaal <br style="clear:both;" />
Andri Ševtšenko
Andri Mõkolajovõtš Ševtšenko (ukraina keeles Андрій Миколайович Шевченко; sündinud 29. septembril 1976 Kiievi oblastis Dvirkivštšõnas) on endine Ukraina jalgpallikoondise ründaja. Ukraina kangelane (2004).
2016. aastal sai ta Ukraina koondise peatreeneriks.
Klubikarjäär
Ševtšenko oli 9-aastane, kui Kiievi Dünamo treenerid teda märkasid. 1994 debüteeris ta 17-aastaselt klubi põhikoosseisus. Dünamos võitis ta viis korda Ukraina meistrivõistlused (1995–1999), kolm korda karikavõistlused (1996, 1998 ja 1999) ning kolm korda SRÜ karikavõistlused (1996–1998).
Kahe eduka hooajaga Valeri Lobanovski juhtimisel Meistrite liigas sai Ševtsenko tuntuks. Eriti edukas oli 1998. aasta, mil Dünamo võitis FC Barcelona võõrsil 4:0 ja jõudis Meistrite liiga poolfinaali, kus jäi kahe mänguga 3:4 alla Müncheni Bayernile.
AC Milan ostis ta 1999. aastal. Kohe esimesel hooajal tunnistati ta 24 väravaga Serie A parimaks väravalööjaks, olles läbi aegade esimene mitteitaallane, kes seda oma debüüthooajal suutnud. Klubis 8 hooaega mänginud Ševtšenko lõi 322 mängus 175 väravat. Milani rivistuses on ta tulnud Itaalia meistriks (2004), karikavõitjaks (2003) ja superkarika võitjaks (2004), võitnud Meistrite liiga (2003) ja Euroopa superkarika (2003). 2004. aasta valiti ta Euroopa aasta jalgpalluriks.
2009–2012 mängis Ševtšenko taas Kiievi Dünamos.
Koondisekarjäär
Ševtšenko debüüt Ukraina rahvuskoondises oli 25. märtsil 1995 Horvaatia vastu. Esimese värava Ukraina kasuks lõi ta 1. mail 1996 sõprusmängus Türgi vastu, ehkki mäng ise kaotati 2:3. Koondises on mänginud 10. novembri 2009 seisuga 94 korda ja löönud 43 väravat, kuid üheski mängus pole ta löönud üle ühe värava. Kõige rohkem väravaid on ta löönud Armeenia (4) ja Poola (3) vastu.
Ševtsenko mängis 2006. aasta MM-il, kus Ukraina jõudis veerandfinaali.
UEFA Euro 2012 esimeses mängus Rootsi koondise vastu lõi Ševtšenko kaks väravat, mis tõid Ukrainale 2:1 võidu.
Isiklikku
Andri Ševtšenko oli tippsportlasena 183 cm pikk ja kaalus 73 kg.
Ta on abielus USA modelli Kristen Pazikuga. Neil on kaks poega, 29. oktoobril 2004 sündinud Jordan, kes on saanud nime Michael Jordani järgi, ja 10. novembril 2006 sündinud Christian. Pere kodune keel on itaalia keel, sest Ševtšenko ei valda inglise keelt piisaval tasemel.
Jordan Ševtšenko ristiisa on AC Milani omanik Silvio Berlusconi.
Morten Vågen
Morten Vågen (sündinud 13. novembril 1975) on norra kirjanik.
Koos Øystein Almega kirjutas ta raamatu "Silenced — China's Great Wall of Censorship", mis avaldati mais 2006.
Ta on kirjutanud ka eksperimentaalset proosat.
Taani
Taani (taani keeles Danmark) on maa Euroopas Skandinaavia poolsaare ja Saksamaa vahel. Koos Gröönimaaga Põhja-Ameerikas ja Fääri saartega Atlandi ookeani põhjaosas moodustab ta Taani Kuningriigi, mille suhte nende piirkondadega määrab Rigsfællesskabet.
Taani ühendatud kuningriik tekkis kaheksandal sajandil oskusliku merejõuna keset võitlust kontrolli üle Läänemere üle. 1397. aastal ühines ta Norra ja Rootsiga, moodustades Kalmari uniooni, kuni viimase eraldumiseni 1523. aastal; allesjäänud Taani-Norra kuningriik püsis kuni 1814. aastani. Alates 17. sajandist viis mitu sõda Rootsi impeeriumiga territoriaalsete kaotusteni. Pärast Napoleoni sõdu liideti Norra Rootsiga, Taani aga jättis endale Fääri saared, Gröönimaa ja Islandi. 19. sajandil toimunud natsionalistlike liikumiste hoog sai lüüa esimeses Schleswigi sõjas ning 1864. aasta teise Schleswigi sõja tulemusel kaotati Schleswigi hertsogkond Preisimaale. Taani jäi esimese maailmasõja ajal neutraalseks, kuid sai 1920. aastal tagasi Schleswigi põhjaosa. 1940. aasta aprillis toimus Saksa sissetungil lühike sõjaline kokkupõrge, samas kui Taani vastupanuliikumine oli aktiivne 1943. aastast kuni Saksamaa kapituleerumiseni 1945. aasta mais. Riigi tööstus on kõrgelt arenenud ja sellest kujunes juba 19. sajandi teises pooles põllumajandustoodete tööstuslik eksportija. 20. sajandi alguses sisse viidud sotsiaalsed ja tööturu reformid lõid aluse praegusele kõrgelt arenenud segamajandusega heaoluriigi mudelile.
Taani põhiseadus kirjutati alla 5. juunil 1849, millega lõppes 1660. aastal alanud absoluutne monarhia. See kehtestab parlamentaarse demokraatiana organiseeritud konstitutsioonilise monarhia. Valitsus ja parlament asuvad Kopenhaagenis, riigi pealinnas, suurimas linnas ja peamises kaubanduskeskuses. Alates 1973. aastast on Taani Euroopa Liidu liige, kuigi liitu astumisel lepiti kokku teatud loobumisvõimalused, nagu näiteks oma valuuta, krooni, säilitamine. Taani on ka ÜRO, NATO, OECD, OSCE ja Põhjamaade Nõukogu asutajaliige.
Euroopa Taani on Skandinaavia maadest lõunapoolseim, Rootsist edelas, Norrast lõunas ja Saksamaast põhja pool. See koosneb Jüütimaa poolsaarest ja 443 nimelisest saarest koosnevast saarestikust, millest suurimad on Sjælland, Fyn ja Vendsyssel-Thy saar. Taani geograafiat iseloomustavad tasane põllumaa, liivased rannikud, madal kõrgus ja parasvöötme kliima. Selle kogupindala on 42 943 km² ja elanikkond oli 2021. aasta seisuga 5,85 miljonit, kellest 800 000 elab pealinnas ja ühtlasi suurimas linnas Kopenhaagenis.
Taani arvatakse Skandinaavia maade hulka, kuigi Taani ei asu Skandinaavia poolsaarel. Taani on Põhjamaade seas lõunapoolseim ja pindalalt väikseim. Halduslikult jaotatakse Taani 2007. aastast viieks piirkonnaks (region): Kesk-Jüütimaa, Lõuna-Taani, Pealinna, Põhja-Jüütimaa ja Sjællandi piirkond.
Nimi
6. sajandil kirjutasid Prokopios ja Jordanes põhjapoolsest rahvast nimetusega danoi ja dani. Vanapõhja keeles nimetati rahvast mitmuse omastavas danir, mis võib tähendada umbes 'lauskmaalased'. See on tõenäoliselt tuletis indoeuroopa algkeele juurest *dhen-, mis tähendab 'peopesa, tasane maa'. Taanide nime on seostatud ka iiri sõnaga duine 'inimesed'.
On levinud arvamus, et Taani nimi on esimest korda kirja pandud Väikesel Jellingi kivil umbes 930–950. Seal on omastavas käändes tanmarkaR. See on esimene kirjapanek Taanis, kuid nime Denamearc mainib juba umbes 890 norralane Ottar anglosaksi kroonikas "Orosius" jutustuses reisist Skiringssalist Vestfoldis Hedebysse. Alfred Suure ümberjutustuses umbes samast ajast – Hedeby Wulfstani kirjelduses Hedebyst alanud meresõidust nimetatakse Langelandi, Lålandit, Falsterit ja Skånet Taani osadeks (Þas land call hyrað to Denemearcan, 'kõik need maad kuuluvad Taanile'). Aasta 908 all kirjutas Regino Prümist, et rahvas "Taanist" (ex Denimarca) ründas põhja poolt praegust Hollandit. 965. aastal ütles üks Otto I-le kuulunud diplom, et tema piiskopkond asub in marca vel regno Danorum. .
Sümbolid
pisi|[[Taani lipp ehk Dannebrog]] Taani Kuningriigi lipp ehk Dannebrog on üks maailma vanemaid riigilippe. Esimene kirjalik mainimine lipu kasutamisest pärineb 14. sajandist. Legendi kohaselt kukkus see lipp taevast alla 15. juunil 1219, kui Taani kuningas Valdemar II Võitja sõdis Tallinnas Lindanise linnuse lähedal eestlastega ja tänu sellele võitsid taanlased lahingu.
Taani riigihümn on "Der er et yndigt land". Kuningliku perekonna liikmete juuresolekul kasutatakse aga kuningahümni "Kong Christian stod ved højen mast".
Taani rahvuslinnuks valiti 1984. aastal rahvahääletusega kühmnokk-luik. Seda eelistust on seostatud Hans Christian Anderseni kunstmuinasjutuga "Inetu pardipoeg". Aastatel 1960–1984 oli Taani rahvuslind aga hoopis põldlõoke.
Asend, suurus ja liigendus
pisi|Taani satelliidipildil
Asend
Taani arvatakse Skandinaavia maade hulka, kuigi ta ei asu Skandinaavia poolsaarel. Taani on lõunapoolseim Põhjamaa.
Äärmised punktid
Taani põhjapoolseim punkt on Skageni neem (Skageni põhjarand) põhjalaiusel 57°45'7".
Taani lõunapoolseim punkt on Gedser Odde (Falsteri lõunatipp) põhjalaiusel 54°33'35".
Taani läänepoolseim punkt on Blåvandshuk idapikkusel 8°4'22".
Suurus
Taani pindala (ilma Fääri saarte ja Gröönimaata) on 43 094 km² ning ta on maailma maade seas pindalalt 143. kohal. Ta on Põhjamaade seas väikseim (kui mitte arvestada Fääri saari ja Ahvenamaad), kuid kõige tihedamalt asustatud (129 in/km²).
Liigendus
Taani koosneb Jüüti poolsaarest ja 446 saarest. Saared moodustavad umbes kolmandiku Taani pindalast. 2009. aastal oli 72 saart asustatud. Suuremad saared on Sjælland (üle 2,1 miljoni elaniku), Vendsyssel-Thy ja Fyn, suurima rahvastiku tihedusega saared on Sjælland (325 in/km²) ja Amager (1900 in/km²); neil saartel paikneb Kopenhaagen. Bornholmi saar asetseb ülejäänud Taanist ida pool Läänemeres.
Merepiir
Territoriaalveed ulatuvad rannast 12 meremiili (22,2 km) kaugusele.
Vaba majandusvöönd ulatub 200 meremiili ehk 370,4 km kaugusele.
Kontinentaalšelfi (mandrilava) sügavus on 200 m või maardla sügavus.
Loodus
pisi|Jüütimaa maastik, [[Mossø järv]] pisi|52,6% Taani maapindalast moodustab [[haritav maa nagu pildil Karlebos]]
Pinnamood
pisi|[[Møns Klint on Taani kõrgeim kalju. See laskub merre 120 m kõrguselt]] pisi|Kuni 1847. aastani peeti [[Himmelbjergetit (147 m üle merepinna) Taani kõrgeimaks punktiks. Koht on endiselt populaarne turismiobjekt]] Taani on jäätumise jälgedega lauskmaa. Leidub üksikuid künkaid, kaljusid ja luiteid, eriti ranna ääres. Keskmine kõrgus on 31 m.
Jüütimaa lääneosas on liivased ja moreensed sandurtasandikud. Kesk- ja idaosa, alates läbi poolsaare keskpaiga jooksva viimase jäätumise aegsest mandrijää piirist, on künklikum. Põhja-Jüütimaal on Rebild Bakkeri küngastik, mida ümbritsevad Rold Skovi metsad. Lõuna-Jüütimaa kõrgeim punkt on Skamlingsbankeni küngas (kõrgus merepinnast 113 m). Kesk-Jüütimaal Silkeborgist kagus Horsensi ja Skanderborgi suunas on Taani kõige kõrgemad künkad Møllehøj (maa kõrgeim looduslik punkt, 170,86 m), Yding Skovhøj (170,77 m), Ejer Bavnehøj (170,35 m) ja Himmelbjerget (147 m).
Fyni saar ja Sjælland on madalamad lainjad tasandikud. Fyni saarel on küngastikud Svanninge Bakker ja Fyni Alpid.
Taani huvitavaim loodusmälestis on kaldakalju Møns Klint Møni saarel.
Geoloogiline ehitus
Suurem osa Taani aluspõhjast koosneb noortest Kriidi, Paleogeeni ja Neogeeni ladestutest.
Maastikku valitsevad viimase, Weichseli jäätumise maastikuvormid. Enamik kivimeid on pudedad. Pinnavorme on kujundanud liustikud, mis on kuhjanud pudedad kivimid ümarateks ja piklikeks kõrgendikeks. Jüütimaa lääneosa jäi viimase jäätumise ajal jäävabaks (eelnenud Saale jäätumise ajal oli ta samuti jääga kaetud). Sellele vaatamata on ka sealse tasandiku tekitanud mandrijää servas voolanud moreenirikkad sulamisveed (sandurtasandik). Viimase jäätumise piir jookseb läbi Jüütimaa lõunast põhja ja alates Viborgist läände. Jäätumise piir on maastikus nähtav suurte moreenküngastena (nn Jüütimaa selg, jyske højderyg). Künklikud moreentasandikud on valdavad jäätumise piirist idas, sealhulgas Kattegati väina põhjas.
Taani ala rannajoon on viimase 10 000 aastaga väga palju muutunud. Praegu vajub maapind Taani lõunaosas ja kerkib põhjaosas, Nissumi fjordi ja Falsteri saare joonest põhja pool.
Veestik
pisi|[[Gudenå jõgi Jüütimaal]] Taanis on umbes 65 000 maapealset vooluveekogu. Umbes pooled neist on looduslikud, ülejäänud on tehislikud kraavid ja kanalid. Jõed on enamasti väiksed, pikim jõgi on Gudenå (umbes 158 km). Teised suuremad jõed on Odense Å, Vidå, Skjern Å ja Suså.
Nimega järvi on 1032, nende kogupindala on umbes 700 km². Kõige sügavam järv on Furesø (36 m), kõige suurema pindalaga on Arresø (39,5 km²). Teiste suuremate järvede seas on Esrum sø, Stadil Fjord, Mossø, Saltbæk vig ja Tissø. Jüütimaa lääneosas on arvukalt järvi. Tasandikul on arvukad väikesed liustikulise päritoluga järved.
Taani rannikul on fjorde. Kõige tuntum on võib-olla Limfjorden, 180 km pikkune väin, mis ühendab Põhjamerd (Vesterhavet) Kattegatiga. Tuntud on veel Roskilde fjord ja Ringkøbingi fjord.
Kliima
Taanis on valdav heitlik, niiske ja sombune parasvöötme mereline kliima. Taani asub Põhjamere ääres ja tema kliimat mõjutab Golfi hoovuse lähedus.
Talved on heitlikud, lumevaesed, pilvised, tuulised, niisked ja pehmed (keskmine temperatuur on umbes 0,5 °C). Kevad on pikk ja algab märtsi paiku. Ilm on päikesepaisteline ja pilvitu, väheste sademetega (isegi võrreldes talvega), kuid jahe ja tuuline (keskmine temperatuur on 3...13 °C). Suved on vihmased ja suhteliselt jahedad (keskmine temperatuur on umbes 16 °C). Kuuma ilma esineb harva, tavaliselt ei ulatu temperatuur üle 26 °C. Sageli on ilm pilvine, kuid sajab vähem kui teistel aastaaegadel. Juuli ja august on kõige stabiilsema ilmaga, soojemad ja päikesepaistelisemad. Sügis on pikk ja vihmane. Septembris ja oktoobris on tavaliselt soojem kui kevadel, kuid vihmasem ja tuulisem. Sügisel on keskmiselt 7...14 °C.
Aasta keskmine sademete hulk on idas 600 mm ning läänes 800 mm. Vihmapäevi on aastas keskmiselt 121. Kõige sademeterikkamad on september, oktoober ja november (umbes 70 mm kuus), kõige sademetevaesem on veebruar (keskmiselt 38 mm).
Piirkondlikud erinevused on väikesed. Mere ääres on pisut jahedam. Suvel on kõige soojem Lõuna-Jüütimaal, Lollandil ja Falsteril. Mere ääres on mere tasandava mõju tõttu suve ja talve temperatuurierinevused väiksemad. Ka sademeid on enam-vähem ühepalju. Kõige vähem sajab Suur-Beldi ümbruses (umbes 500 mm aastas), kõige rohkem Kesk-Jüütimaa lõunaosas (üle 900 mm aastas).
Elustik
pisi|[[Pöök|Pöögid Grib Skovis Põhja-Sjællandil]] Taanis elab 49 liiki imetajaid, neist 19 on kantud Taani punasesse raamatusse. Metsades on säilinud metskits ja punahirv, Põhjamere vetes viiger, randal, hallhüljes.
Taani kuulub segametsa piirkonda. Ürgmetsa ei ole, kuid Draved skov ja Suserupskovene on minimaalse inimmõjuga looduslikud metsad. Enne põlluharimise algust nägi Taani maastik välja nagu Białowieża ürgmets. Laialehised pöögi- ja tammemetsad hävitati. 2005. aasta seisuga katavad metsad 11,8% Taani alast. Igal aastal istutatakse umbes 3000 ha metsa. Saartel domineerivad kultuuristatud tammikud, Jüütimaal männi- ja kuusemetsad.
Peale luidete, järvede, jõgede ja mererandade on kogu Taani kultuurmaastik. On aasi, soid ja kanarbikke.
Loodusvarad
Tähtsamad loodusvarad on nafta, maagaas, kala, sool, lubjakivi, kriit, kivi, kruus ja liiv.
Stauchitzi vald
Stauchitzi vald on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Meißeni kreisis.
Kuni 2008. aastani kuulus vald Riesa-Großenhaini kreisi.
Vallaosad
Bloßwitz, Dobernitz, Dösitz, Gleina, Groptitz, Grubnitz, Hahnefeld, Ibanitz, Kalbitz, Panitz, Plotitz, Pöhsig, Prositz, Ragewitz, Seerhausen, Staucha, Steudten, Stösitz, Treben ja Wilschwitz.
Taani
Maakasutus
Haritavat maad on 4760 km² (1998).
Loodusõnnetused ja keskkonnaprobleemid
Mõnes Taani piirkonnas (osa Jüütimaast, Lollandi saare lõunarannik) on üleujutuse oht. Need alad on mere eest kaitstud tammide süsteemiga.
Keskkonnaprobleemide seas on õhu saastumine (peamiselt transpordivahendite ja elektrijaamade tõttu), lämmastiku- ja fosforiheitmed Põhjameres, pinnavee saastumine põllumajandusjäätmetega ja pestitsiididega.
Riigikord
Taanis on konstitutsiooniline monarhia koos parlamentaristliku riigikorraga.
Riigipea on kuningas (praegu kuninganna Margrethe II), kelle ülesanne on Folketingi (Taani parlamendi) istungjärkude avamisel osalemine, seaduste allkirjastamine ja mõned esindusfunktsioonid.
Taani parlament Folketing on ühekojaline ja sinna kuulub 179 saadikut. Saadikutest valitakse kaks Fääri saartelt, kaks Gröönimaalt ja ülejäänud Taani valimisringkondades.
Kuninglik perekond
pisi|Taani riigipea on kuninganna [[Margrethe II]]
Taani riigipea on kuninganna Margrethe II, kes on abielus prints Henrikuga. Valitsejapaaril on kaks last: kroonprints Frederik (sündinud 1968) ja prints Joachim (sündinud 1969).
Prints Joachim on lahutatud, kuid tal on kaks last oma endise abikaasa, Frederiksborgi krahvinna Alexandraga: prints Nikolai (sündinud 1999) ja prints Felix (sündinud 2002).
Poliitika
Taanit on pikka aega juhtinud sotsiaaldemokraatlikud valitsused. Sügisel 2001 tuli aga võimule tsentristlik-liberaalne koalitsioon Anders Fogh Rasmusseni juhtimisel. Pärast 11. septembri terrorirünnakut tõusid sotsiaalküsimuste asemel ja päevakorrale julgeolek, immigratsioon ja islam. Pärast 2007. aasta parlamendivalimisi jäi jõudude vahekord Folketingis praktiliselt samaks.
Siis ametisse saanud Anders Fogh Rasmusseni valitsus püüdis ellu viia liberaalsemat majanduspoliitikat (mis maailma kontekstis on siiski küllalt vasakpoolne) ja muuhulgas piirata maksukoormuse kasvu. Samuti püüdsid valitsusparteid muuta ühiskonna suhtumist liberaalsemaks ja individualistlikumaks. Vastav kultuurivõitlus (kulturkamp) puudutas ka keskkonnakaitset, kus mõtteviis on muutunud tunduvalt majandusekesksemaks, ning immigratsiooni. Eriti viimases küsimuses on ühiskonnas puhkenud väga terav diskussioon. Poliitiliselt kõige mõjukamaks tugevalt sisserändajate vastaseks jõuks on Dansk Folkeparti, väga selge läänevastase hoiakuga paistab silma äärmuslik islamirühmitus Ḩizbu-t-Taḩrīr. Senine vastasseis ühiskonnas kulmineerus 2006. aasta algul pilapildiskandaali näol, mille käigus süüdati Taani saatkonnad Iraanis ja Süürias. Taani osaleb algusest peale praeguses Iraagi sõjas. Tõsi küll, 2003. aasta sissetungi ajal piirdus osalus vaid ühe allveelaevaga. Sügisel 2006 oli Iraagis umbes 500 Taani sõdurit.
Pärast 2011. aasta valimisi kuuluvad Taani valitsusse Sotsiaaldemokraadid, Det Radikale Venstre ja Sotsialistlik Rahvapartei ning seda juhib Helle Thorning-Schmidt. Peamised opositsiooniparteid on liberaalne Venstre ja Taani Rahvapartei.
Olulised arutlusteemad praeguses Taanis on globaliseerumine ning Taani hariduse, tööstuse ja teaduse valmisolek ülemaailmseks konkurentsiks, heaoluühiskonna jätkusuutlikkus praeguste demograafiliste trendide taustal, keskkonnakaitse, Lähis-Ida probleemid, Taani koolisüsteem jpm.
Haldusjaotus
Alates 2007. aastast jaguneb Taani viieks piirkonnaks (region): Kesk-Jüütimaa, Lõuna-Taani, Pealinna-, Põhja-Jüütimaa ja Sjællandi piirkond.
Taani jaguneb 98 vallaks.
Pealinn
Taani pealinn on Kopenhaagen, kus elab rohkem kui 1,2 miljonit elanikku ehk ligi iga viies taanlane. Kopenhaageni linnastus elab 2013. aasta alguse seisuga 1,95 miljonit inimest.
Osalus rahvusvahelistes organisatsioonides
Taani on ÜRO, NATO, OECD, OSCE ja Põhjamaade Nõukogu asutajaliige. Taani on alates 1973. aastast Euroopa Liitu liige, kuid ei kuulu euroalasse. Rahvusvahelistest teadusorganisatsioonidest on riik Euroopa Tuumauuringute Keskuse ja Euroopa Kosmoseagentuuri asutajaliige. Kopenhaagenis asutati 1992. aastal Läänemeremaade Nõukogu ja samas asub ka Maailma Terviseorganisatsiooni Euroopa regionaalne kontor. Veel kuulub riik näiteks Arktika Nõukokku, Euroopa Arengupanka, Interpoli ja WIPO-sse.
pisi|Sissepääs Taani ülemkohusse
Riigikaitse
Taani kaitsevägi jaguneb kuninglikuks maaväeks (Hæren), mereväeks (Søværnet) ja õhuväeks (Flyvevåbnet) ning Taani kodukaitseks (Hjemmeværnet).
Ajateenistus kestab Taanis 9–12 kuud.
Kohtusüsteem
Riigi kohtusüsteem on sarnaselt Eesti omaga kolmeastmeline. Kriminaal- ja tsiviilvaidlustega tegelevaid esimese astme kohtuid (byret) on kokku 24. Ringkonnakohtuid (landsret) on kaks ja need paiknevad vastavalt Kopenhaagenis ja Viborgis (esimese alla kuuluvad samuti Fääri saarte ja Gröönimaa kohtud). Ülemkohus (Højesteret) asub Kopenhaageni kesklinnas Christiansborgi lossis samas hoones Folketingi ehk Taani parlamendiga. Lisaks tegutseb ka mere- ja kaubandusõiguse küsimustega tegelev Mere- ja Kaubanduskohus (Sø- og Handelsretten).
Demograafilised näitajad
Taani rahvaarv oli 2013. aasta alguse seisuga 5 602 628. Rahvaarv on 1970. aastatest peale ühtlaselt suurenenud, välja arvatud lühike periood 1980. aastate alguses.
Rahvastiku tihedus on keskmiselt 129 in/km² (Taani suurimal saarel Sjællandil isegi üle 315 in/km²).
Keskmine eluiga on meestel 76,3 ja naistel 80,7 aastat.
Vanuse mediaan on 39,47. Sellest meestel 38,55 ja naistel 40,4.
Iive oli 2005. aasta seisuga 0,34%.
Laste suremuse üldnäitaja on 4,56 surma 1000 elussünni kohta.
85% taanlastest elab linnas. 54 perekonnal sajast on oma maja.
Rahvaarvu ajalugu
Rahvastiku päritolu
2013. aasta alguse seisuga oli taanlasi 89,3% ning 600 674 ehk 10,7% moodustasid immigrandid ja nende järeltulijad. Eesti päritolu inimesi oli 1449, neist 982 naised ja 467 mehed, eestlastest 1348 olid sisserännanud ja 101 nende järeltulijad.
Teistel andmetel on 91,6% Taani päritolu ning 452 095 inimest on sisserännanud ja nende järglased. Sisserännanud (sh järglased) on pärit peamiselt teistest Põhjamaadest (41 306), Suurbritanniast (12 000), Saksamaalt (25 444), Poolast (13 509), Bosniast ja Hertsegoviinast, (20 875), teistest Jugoslaavia maadest (23 968), Türgist (54 859), Somaaliast (16 948), Iraagist (26 351), Iraanist (14 289), Liibanonist (22 232), Afganistanist (10 876) ja Pakistanist (19 301).
Keeled
pisi|[[Christian III Piibel pani aluse standardiseeritud taani keele õigekirjale]]
Taani ametlik keel on taani keel. See on põhjagermaani keel, millel on ühine päritolu islandi keele, fääri keele, norra keele ja rootsi keelega. Taani keel on norra keele ja rootsi keelega suurel määral vastastikku arusaadav ning sel on olnud tugevad ajaloolised ja kultuurilised sidemed teiste skandinaavia keeltega. Põhjagermaani keeled hakkasid lahknema 9. sajandil ja 12. sajandi alguseks oli vanataani keel teistest skandinaavia keeltest selgelt erinev. 16. sajandi keskpaigast saadik räägitakse uustaani keelest: trükikunsti levik tõi kaasa taani keele õigekirja standardiseerumise. See lähtus Christian III Piibli keelest. Alates 18. sajandist räägitakse nooremast uustaani keelest. 19. ja 20. sajandil oli õigekiri suhteliselt konservatiivne, nii et kõnekeel lahknes kirjutatud keelest tunduvalt.
Taani keelel on palju murdeid (Taani keele murded). Need kujunesid üldjoontes välja 14. sajandiks, murdeerinevused olid kõige suuremad 1700. aasta paiku. Hiljem on murded üha taandunud ja praegu kõneleb murdeid ainult 5% taanlastest. Murded jagunevad kolmeks põhirühmaks:
Need põhirühmad jagunevad alarühmadeks. Näiteks jagunevad jüütimurdes idajüüti, lõunajüüti ja läänejüüti, võib-olla ka põhjajüüti murreteks. Läänejüüti murretes puudub grammatiline sugu. Lõuna- ja läänejüüti murretes on ette asetatav määrav artikkel (näiteks æ hus, kirjakeeles huset 'maja').
Taani ühiskeelt nimetatakse riigitaani keeleks (rigsdansk, rigsmål). See lähtub Kopenhaageni ümbruse keelest ja selle normi sätestab Dansk Sprognævn. Riigitaani keel on avalikus elus täiesti valdav, ning praegu on näiteks mõeldamatu, et tipp-poliitikud räägiksid murret nagu läänejüüdi päritolu peaminister Knud Kristensen 1940. aastate lõpus. Murrete hääbumise tõttu on vanemad murretes kirjutatud teosed, sealhulgas Steen Steensen Blicheri jüüti lood ja laulud noortele taanlastele praktiliselt loetamatud.
Põhja-Schleswigis on saksakeelne vähemus. Saksa vähemuse keelelisi õigusi kaitsevad Kopenhaageni-Bonni deklaratsioonid (1955). Samuti kaitsevad need taanikeelse vähemuse õigusi Lõuna-Schleswigis. Taanis elab ka umbes 10 000 fääri- ja gröönikeelset inimest. Vähemused kõnelevad ka näiteks urdu keelt, araabia keelt ja türgi keelt.
Koolis hakatakse esimest võõrkeelt (inglise keelt) õppima 4. klassis. 7. klassist hakatakse valikainena õpetama teist võõrkeelt (11 tundi nädalas kolme aasta jooksul). Gümnaasiumi sisseastumisel ja gümnaasiumis õppimisel on teine võõrkeel kohustuslik.
Paljud taanlased valdavad hästi inglise keelt, eriti suurte linnade elanikud ja noored, kes õpivad inglise keelt koolis.
Religioon
pisi|[[Roskilde toomkirik on alates 15. sajandist olnud Taani kuningliku perekonna matmispaik. Aastal 1995 võeti see UNESCO maailmapärandi nimistusse]] Taani võttis kristluse vastu 960. aastatel, kui Harald Sinihammas laskis end ristida, ja 13. sajandi jooksul jõudis üleminek kristlusele lõpule. Alates reformatsioonist 1536 on luterlus olnud riigiusund, ja Taanis on olnud täielik usuvabadus alates 1849. aasta põhiseadusest.