cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Veskijärv (Valga)
Veskijärv (ka Pedeli paisjärv, Pedeli esimene paisjärv) on paisjärv Valga maakonnas Valga linnas. Veekogu pindala on 1,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 882 m. Järv on paisutatud Pedeli jõele.
Berglsteiner See
Berglsteiner See on järv Tiroolis Austrias. Järv asub 713 m kõrgusel Breitenbach am Innis süvendis Voldöppbergi (1509 m) lõunanõlval, mis on Brandenbergi Alpide osa.
Rautakirja Estonia
AS Rautakirja Estonia (varasema nimega AS R KIOSK Eesti) asutati 31. mail 2010, kui varasema AS-iga R Kiosk Eesti ühinesid AS Apollo Raamatud ja AS Lehepunkt ja AS Forum Cinemas Home Entertainment.
Alates 14. juunist 2011 tegutseb eraldi äriühinguna AS-ist Rautakirja Estonia eraldunud Lehepunkt OÜ.
Rautakirja Estonia kasutab tegevuses kaubamärke Apollo Raamatud, R-kiosk, Filmipood ja Videoplanet.
Rautakirja Estonia kuulub Soome ettevõtte Rautakirja Oy kaudu rahvusvahelisse Soome päritolu Sanoma kontserni.
'' Selle artikli kirjutamisel on kasutatud soomekeelset artiklit fi:Rautakirja seisuga 16.08.2011. ''
Anett Vilipuu
Anett Vilipuu (sündinud 25. septembril 1996) on eesti jalgpallur.
Ta mängib aastast 2013 Naiste Meistriliigas osalevas klubis FC Levadia.
Ta mängib aastast 2013 Eesti naiste jalgpallikoondises.
Ameerika Stafforshire'i terjer
Ameerika Stafforshire'i terjer on Ameerika Ühendriikidest pärit koeratõug.
Jaan Pulk
Jaan Pulk (6. veebruar 1912 Hummuli vald, Viljandimaa – 26. juuni 1990 Tartu) oli eesti õigusteadlane.
Ta lõpetas 1933. aastal Valga Ühisgümnaasiumi, õppis 1934–1938 (lõpetas cum laude, õppis edasi 1938–1939) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane, cand. jur. 1956.
Chuck (seriaal)
"Chuck" on Ameerika Ühendriikide komöödiasari, mida hakati 24. septembrist 2007 näitama Ameerika telekanalil NBC. Eestis on seriaali näidanud Kanal 2.
Sarja peategelaseks on arvutinohikust Chuck Bartowski (Zachary Levi), kelle ajju satuvad USA valitsuse kõige delikaatsemad saladused.
Tartu Ülikooli Pärnu kolledž
pisi|Tartu Ülikooli Pärnu kolledž Tartu Ülikooli Pärnu kolledž on Tartu Ülikooli koosseisu kuuluv kolledž, mille õppetöö toimub Pärnus. Tartu Ülikooli Pärnu kolledž annab teenuste juhtimise alast kõrgharidust, edendab Eesti teenustemajandust ettevõtluses, turismi- ja sotsiaalvaldkonnas ning hoiab ja arendab akadeemilisi traditsioone Lääne-Eestis.
Pärnu kolledž kuulub Tartu Ülikooli sotsiaalteaduste valdkonda, võimaldades üliõpilastel saada mitmekülgsed teadmised tihedas koostöös majanduse, ühiskonnateaduste, psühholoogia ja mitmete teiste erialade õppejõudude ja üliõpilastega.
Kolledž asutati 17. mail 1996 Pärnu Majanduskooli baasil.
1999. aastal valmis kolledži uus hoone ja 2001. aastal juurdeehitisena raamatukogu osa.
Ajalugu
Pärnu sai ülikoolilinnaks '''1699. aasta suvel''', kui Academia Dorpatensis Tartust siia üle toodi. Immatrikuleeriti 191 uut üliõpilast. Esimeseks rektoriks oli professor Michael Dau. Academia Pernaviensise nimi ilmus ülikooli pitsatile 1700. aasta juunis. Ülikool sai Pärnus töötada 1710. aastani, mil linn kapituleerus Põhjasõjas Vene vägedele.
Uuesti sai keskkoolijärgse hariduse omandamine Pärnus võimalikuks 01.09.1991, mil asutati Pärnu Majanduskool. Kohe asutamisel seati eesmärgiks õppeasutuse arendamine kõrgkooliks ja käivitati sihipärane arendustegevus – koostööprojekt Kanada Kolledžite Assotsiatsiooniga turismi- ja hotellimajanduse eriala avamiseks – ning ühtlasi alustati kooli raamatukogu loomist. pisi|Pärnu Majanduskool 1994. aastal munitsipaalkool riigistati, õpilaste arv ületas 200 piiri ning avati turismi ja hotellimajanduse osakond. Pärnu Majanduskool muutus üha populaarsemaks kogu Eestis ja väljastpoolt Pärnu maakonda pärinevate õppurite osakaal suurenes pidevalt. 1994. aasta lõpus peeti Pärnus Tartu Ülikooli päevad. Sealsetel kohtumistel algasid läbirääkimised linna- ja maavalitsusega ülikooli kolledži avamiseks Pärnus. Idee läbitöötamiseks moodustati ühiskomisjon.
20. märtsil 1996 kirjutasid Pärnu linnavalitsus, Pärnu maavalitsus, Tartu Ülikool, Haridusministeerium ja Pärnu Majanduskool Pärnus alla koostöölepingule.
17. mail 1996 asutati Pärnus Majanduskooli baasil Tartu Ülikooli Pärnu kolledž, mis tegutseb TÜ asutusena oma põhikirja alusel. 1996. aasta juunis algas Pärnu kolledžis 1996/1997. õa vastuvõtt ärijuhtimise diplomiõppekavale. 14. veebruaril 1997 avati turismi- ja hotelliettevõtluse diplomiõppekava ning sama aasta '''3. detsembril''' sai nurgakivi Tartu Ülikooli Pärnu kolledži õppehoone, asukohaga Ringi 35. 6. septembril 1998 avati sotsiaaltöö korralduse diplomiõppekava.
1998. aasta kevadel lõpetas Pärnu Majanduskooli viimane lend ning '''1999. aasta''' oli Pärnus kuulutatud ülikooliaastaks, teadvustamaks 300 aasta möödumist esimese ülikooli avamisest Pärnus. Kogu teema-aasta ettevõtmised, mida koostöös korraldasid Tartu Ülikool, TÜ Pärnu kolledž ning Pärnu maa- ja linnavalitsus, toimusid deviisi all „ÜLIKOOL PÄRNUS – 300”. Toimus hulk eripalgelisi sündmusi, näiteks
22. veebruaril 1999 valmis kolledži uue hoone esimene osa ning '''22. veebruaril 2001''' teine osa ehk raamatukogu. 2002. aastal avati Pärnu kolledžis veeökosüsteemide majandamise õppekava, mis 2012. aasta 1. jaanuaril suleti. Perioodil 2006–2011 lõpetas õppekaval 58 üliõpilast.
9. jaanuaril 2005 möllas kogu Eestis jaanuaritorm. Pärnus tõusis merevee tase 2,95 m üle Kroonlinna nulli. Vesi tungis kolledži hoonesse ning oluliselt said kannatada kolledži raamatukogu, elektri- ja küttesüsteem, arvutid, serveriruum, mööbel ja seinad.
30. novembril 2007 nimetati ärijuhtimise õppekava ümber ettevõtlus ja projektijuhtimise õppekavaks. 31. oktoobril 2008 avati Pärnu kolledžis rahvusvaheline heaolu- ja spaateenuste disaini ja juhtimise magistriõppekava, mis meelitas kolledžisse õppima üliõpilasi kogu maailmast.
6. jaanuaril 2010 alustas Pärnu kolledžis täiendusõppeprogramm „Väärikate ülikool”, mille eesmärk on eakate inimeste isiksuse, loovuse, annete, initsiatiivi ja sotsiaalse vastutustunde arendamine. Väärikate ülikool on tänaseni osalejate seas väga populaarne, tuues kuulajate ette nii maailmarändureid, aga ka eluks vajalikke teadmisi.
17. detsembril 2010 avati Pärnu kolledžis esimene eestikeelne magistriõppekava „Teenuste disain ja juhtimine”. 28. jaanuaril 2011 nimetati ümber 1998. aastal avatud sotsiaaltöö korralduse õppekava, mille uueks nimeks sai „Sotsiaaltöö ja rehabilitatsiooni korraldus”.
16. detsembril 2013 pälvis Pärnu kolledž Tartu Ülikooli õppekvaliteedi edendamise auhinna.
6. mai 2019 on Pärnu kolledži, Tartu Ülikooli ning Pärnu linna jaoks märgiline kuupäev. Nimelt allkirjastasid Pärnu linn ja Tartu Ülikool viieks aastaks koostööleppe, mille eesmärk on kujundada TÜ Pärnu kolledžist 2024. aastaks Lääne-Eesti väljapaistev kõrgharidus- ja pädevuskeskus, sh kasvatada põhiõppe üliõpilaste arvu ning suurendada kolledžis ja/või selle vahendusel teostatavate täiendusõppe-, teadus- ja arenduslepingute mahtu. Pärnu kolledžist sai esimene regionaalne kolledž, mille arengut toetavad linn ning maakonna teised omavalitsused.
28. augustil 2019 tähistati Academia Pernaviensise asutamise 320. aastapäeva ning asutati samanimeline ühing ja toimus esimene mõttekoda. MTÜ Academia Pernaviensis on loodud selleks, et soodustada Pärnus akadeemilist suhtluskeskkonda, ühendada siit pärit ja Pärnuga seotud haritlasi, rikastada ühistegevustega linna haridus- ja kultuurielu ning toetada noorte osalust Pärnu akadeemilise pärandi edasikandmisel. Tegevuste sisuks on mõtestada ja arendada intellektuaalselt Pärnu linna ja maakonna suundumusi, edendada Pärnut konverentside ja täiendõppe linnana, mõttekodade kokkutuleku kohana. Academia Pernaviensise kogukonda kuulub üle 300 inimese, kelle seas on nii teadlasi, ajakirjanikke, oma ala juhtivaid eksperte, ministreid, õppejõude, õpetajaid kui ka aktiivseid noori.
MTÜ Academia Pernaviensise asutajaliikmed:
11. okroobril 2019 toimus I Korkenfabrik Raamatukohvik. Esimene pop-up-kultuurikohvik toimus kolledži raamatukogus Pärnu restoranide nädala 2019 raames ning sellega elustati Ringi 35 ajaloolises osas ja praeguses raamatukogus tegutsenud kunagise korgivabriku pärandit.
14. mail 2021 avati pärast Pärnu kolledži õppehoone II osa, sh raamatukogu värskendustöid teine osa ning Pärnu kolledži 3. korrusele kolisid ametlikult SA Pärnumaa Arenduskeskus ja ettevõtlusinkubaator.
Rahvusvaheline koostöö
Pärnu kolledž on üks rahvusvahelisema õppekultuuriga üksusi ülikoolis. Rahvusvahelised õppekavad on Pärnusse toonud arvukalt välistudengeid kogu Euroopast Aafrikani ning külalisõppejõude Euroopast USA-ni. Kolledž pakub ainsana Eestis võimalust omandada magistritasemel kõrgharidust heaolu ja spaateenuste disaini ja juhtimise erialal.
Enesetäiendamine välismaistes turismiasutustes on paljude nende tudengite jaoks kujunenud õpingute lahutamatuks osaks. Õppepraktika viib TÜ Pärnu kolledži tudengeid üle Euroopa ja kaugemalegi, sh Hispaaniasse, Kreekasse, Itaaliasse, Egiptusesse ja USA-sse.
Õppekavad
Pärnu kolledžis saab õppida kokku neljal esimese astme õppekaval ning neljal magistriõppekaval.
Rakenduskõrghariduse õppekavad:
Bakalaureuseõppes:
Magistriõpe:
Avenue A
pisi|Avenue A Avenue A on New Yorgi edela-kirdesuunaline avenüü, mis asub Manhattanil, First Avenuest kagus ja Avenue B-st loodes. See kulgeb tänavast East Houston Street kuni East 14th Street tänavani, kus see jätkub Stuyvesant Townis ringteena, ühendudes Avenue B-ga. Houston Street tänavast allpool jätkub avenüü kui Essex Street.
Seda peetakse East Village'i naabruskonnas asuva Alphabet City kagupiiriks. See on samuti loodepiiriks Tompkins Square Parkile.
FM
FM või Fm võib tähendada järgmist:
Cei järv
918 meetri kõrgusel merepinnast asuva järve suurim sügavus on 13,5 meetrit, järves on üks pisike saar.
Järve kaldail olevate kaunite metsade ja pöögisalude keskele on 19. sajandi keskpaigast kuni 20. sajandi alguseni püstitatud mitmeid villasid.
Slovaki maagimäestik
pisi|Slovaki maagimäestiku asukoht Slovakkias (tähistatud halliga) pisi|Zadieli kanjon Slovaki maagimäestik (slovaki keeles Slovenské rudohorie) on mäestik Slovakkia keskosas, mis on osa Lääne-Karpaatidest. Mäestiku kõrgeim tipp on Stolica (1476 m). Varem oli see tähtis kaevanduspiirkond. Tänapäeval jäävad sinna Muránska planina, Slovaki karsti ja Slovaki Paradiisi rahvuspargid.
Cei järv
pisi|tühi|Järv sügisel
Slovaki maagimäestik
Mäestiku lõunanõlvadel kasvavad valdavalt tammikud ja pöögimetsad, põhjanõlvadel domineerivad okaspuud.
Väike mäestiku lõunapoolsem osa (Aggteleki karst) jääb Ungari territooriumile.
Maastikurajoonid
Slovaki keskmäestiku territoorium jaguneb omakorda mitmeks väiksemaks mäestikuks. Mäestikus eristatakse järgmisi maastikurajoone:
Asend
Slovaki keskmäestik piirneb järgmiste geograafiliste piirkondadega:
Geoloogia
Mäestik koosneb valdavalt kristalsetest kiltadest ja graniidist. Selle äärealadele ulatuvad maakide sooned. Mäestik oli XIV sajandil tähtis kaevanduspiirkond, toona kandis see nime Ungari maagimäestik. Seal on kaevandatud rauda ja vaske, aga ka kulda ja elavhõbedat.
Sealsed settekivimid tekkisid enamasti Paleosoikumi alguses ja selle eel. Karboni ajastul moodustusid sealsed graniidist intrusioonid. Sealsed lubjakivid moodustusid valdavalt mesosoikumis. Mäestiku lääneosas on jälgi ka neogeeni vulkanismist.
Kollatähn-pajuliblikas
Sarnaneb koerliblikaga, kuid on veidi suurem.
Tunnus (täpsustus)
Tunnus (inglise keeles feature) on mitmetähenduslik sõna:
Arvo Laanest
Arvo Laanest (22. märts 1931 – 10. mai 2003) oli eesti keeleteadlane.
Saparo keel
Saparo keel on väljasurev saparo keelkonda kuuluv keel, mida rääkisid traditsiooniliselt saparod Ecuadoris.
2011. aastal oli elus vaid 3 kõnelejat ja 5 "poolkõnelejat", kes kõik olid 80-ndates eluaastates. Ülejäänud umbes 350 hõimu liiget räägivad ketšua keelt.
Fonoloogia
Saapro keeles on 4 vokaalfoneemi ja 15 konsonantfoneemi.
Pedeli teine paisjärv
Pedeli teine paisjärv on järv Valga maakonnas Valga linnas. Veekogu pindala on 1,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1244 m.
Žolobõ (Tomašpili rajoon)
Žolobõ (ukraina keeles Жолоби) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tomašpili rajoonis. Elanike arv on 347. Pindala on 1,753 km².
Rivimõrd
Rivimõrd ehk angerjarüsa on tiibadeta, üldjuhul jadasse asetatav, mõrd suu ja sellega ühendatud juhtaia kõrgusega kuni 0,5 m, mille kaks ühe või mitme pujusega varustatud keret on paigutatud ühe juhtaia kummassegi otsa. Rivimõrd on lõkspüünis.
Postilaev
Postilaev on endisaegne reisi- või kaubalaev, mis oli kohandatud postisaadetiste ühest kohast teise viimiseks. Enamasti sõitis postilaev kindlal laevaliinil.
Esimesed postilaevad sõitsid 1630. aastatel Läänemerel ja vedasid postisaadetisi Stockholmi ja Saksamaa sadamalinnade vahel. 1647-1710 sõitsid postilaevad Tallinna-Stockholmi liinil ja aastast 1701 ka Pärnu-Stralsundi liinil.
Kuri kalmistu
pisi|Kuri kalmistu (2010) Kuri kalmistu on kalmistu Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kuri külas.
Kuri kalmistu rajamine jääb samasse perioodi kui Kuri õigeusu koguduse asutamine 1885. aastal ning Kuri kiriku ehitamine vahemik 1888–1891.
Kalmistu jääb Kuri õigeusu kirikust 200 m kaugusele Hellamaa suunas. Kalmistu pindala on 0,97 ha.
Kalmistul on umbes 1200 kalmu. Vanemad kui 1945. aasta (II maailmasõja lõpp) hauatähised ja piirded: metallhauatähiseid 204, sealhulgas sepisriste 79 ja kivist hauatähiseid 37. Kalmistule on maetud üks Saksa okupatsiooni ajal (1917–1918) hukkunud kütiüksuse reamees Berthold Brauer. Säilinud on kaks plekkpärga.
Kuri kalmistu on kasutusel ka tänapäeval.
Rüütli 19
Rüütli 19 on kohtuhoone Pärnus aadressil Rüütli tänav 19.
Rüütli ja Vee tänava nurgal asuv hoone on ehitatud uusrenessanss-stiilis.
Ajalugu
1835. aastal rajati praeguse hoone kohale ühekorruseline kivimaja.
19. sajandi lõpul ostis maja Pihkva Kommertspanga Pärnu osakond ja tellis arhitekt Hugo von Wolffeldtilt ümberehitusprojekti. Majale lisati teine korrus ja hoone kujundati erinevate neostiilide seguna. Pank alustas ümberehitatud hoones tööd 1901. aasta jaanuaris.
Vene revolutsioon ja Eesti riigi teke mõjusid ruineerivalt panga tegevusele ja nii kolisid 1928. aastal vabaks jäänud ruumidesse Pärnu rahukohtu I ja II jaoskond.
Nõukogude ajal töötasid hoones rahvakohtud ja pangast kohtumajja kolis ka notariaalne tegevus. Aastatel 1945–1949 asus kohtumaja esimesel korrusel ka Pärnu kultuurimaja.
1978–1983 oli majas kapitaalremont.
Iseseisvuse taastamise järel hakkasid hoones tööle Pärnu Linnakohus ja Pärnu Halduskohus.
2007. aastal toimus hoone renoveerimine.
Rautakirja
Rautakirja Oy oli Soome päritolu Sanoma kontserni kaubandusüksuse emaettevõte.
Rautakirja Oy tegevusalade hulka kuuluvad jaemüük kioskites (R-kiosk), raamatukaubandus (Suomalainen Kirjakauppa, Apollo Raamatud), ajalehtede ja ajakirjade müük (Lehepunkt).
Rautakirja Oy tegutseb Soomes, Eestis, Lätis, Leedus, Rumeenias, Saksamaal ja Venemaal. Rautakirja Oy-le kuulub Eesti ettevõte AS Rautakirja Estonia.
Rautakirjale on varem kuulunud ka Finnkino kinoäri, mis müüdi 2011. aastal Rootsi päritolu investeerimisettevõttele Ratos.
'' Selle artikli kirjutamisel on kasutatud soomekeelset artiklit fi:Rautakirja seisuga 16.08.2011. ''
Investeerimisstrateegia
Investeerimisstrateegia on järjepidev ja metoodiline lähenemine investeerimisele, mis annab investeerimistegevusele distsipliini ja meetodi ning aitab mõõta ja võrrelda investeerimise tasuvust.
Investeerimisstrateegiaid on väga erinevaid, kuid üldine eesmärk on viia strateegia kooskõlla investori eesmärkide, tegevuse ja huvidega.
Strateegiad
Kindel sissetulek – kindla sissetuleku toovad investeerijale ettevõtete, riigi ja avalikud võlakirjad, pangahoiused jms. Nendel toodetel on eelnevalt kindlaksmääratud tootluse protsent, mida makstakse perioodiliselt, ja neil on ka tähtaeg.
Lihtaktsiad – lihtaktsiatesse investeerimine on üks traditsioonilisemaid investeerimise viise. Investorid ostavad börsil noteeritud ettevõtte aktsiaid lootuses, et nende väärtus teatud aja jooksul kallineb, misjärel nad saavad aktsiad ostuhinnast suurema summa eest maha müüa ja kasumit teenida.
Dividendid – see strateegia põhineb aktsiate pikaajalisel hoidmisel aktsiaturul, et dividende koguda. Seetõttu on analüüsimisel, millisesse ettevõttesse investeerida, oluline arvestada, milline on nende dividenditootlus. Dividenditootlus näitab eelmise aasta dividendimakse väärtust protsendina aktsia praegusest hinnast.
Dogs of the Dow – see on üks lihtsamini mõistetavaid investeerimisstrateegiaid, mille muutis populaarseks Michael B. O'Higginsi 1992. aastal ilmunud raamat "Beating the Dow". Dogs of the Dow strateegia kujutab endast Dow Jones 30 edetabelist kõrgeima aastase dividenditootlusega aktsiate valimist.
Ostuhinna keskmistamine – see investeerimistüüp hõlmab kindla rahasumma regulaarset investeerimist teatud varasse, tavaliselt aktsiatesse või võlakirjadesse ning tugineb asjaolule, et aktsiaturg kipub pika aja jooksul tõusma. Ostuhinna keskmistamine väldib lühiajaliste hinnakõikumistega kaasnevat ajastamisriski. Enamasti investeeritakse korra igal kuul, alati sama rahasumma eest, olenemata turgude käitumisest.
Kasvuinvesteerimine – kasvuinvesteerimine on strateegia, mis hõlmab kiire kasvupotentsiaaliga ettevõtete, näiteks tehnoloogia idufirmade, aktsiate ostmist. Need ettevõtted on tavaliselt ülehinnatud nende arvestusväärtuse suhtes, mistõttu on kasvuinvesteerimise strateegia väärtusinvesteerimisele vastupidine.
Momentum-investeerimisstrateegia – see strateegia koosneb investeerimisest varadesse, mis on pidevalt tõusutrendis ja mille juba olemasolevat hoost on kerge kasu lõigata. Momentum-strateegia nõuab pidevat turu kontrollimist ja valmisolekut tegutsemiseks juhul, kui tõusutrend katkeb.
Roheline investeerimine – roheline investeerimine on suunatud ettevõtetele, kes propageerivad puhtaid energiaressursse ja keskkonnasäästlikke tavasid. Olemas on kaks erinevat roheliste investeeringute tüüpi: otsesed ja kaudsed rohelised investeeringud.
Inna Zlidnis
pisi|Inna Zlidnis Eesti koondises (7. aprill 2018) Inna Zlidnis (sündinud 18. aprillil 1990) on Eesti jalgpallur.
Koondis
Ta mängib Eesti naiste jalgpallikoondises.
Eesti Teise Polgu Selts
Eesti Teise Polgu Selts (ka: Eesti 2. Polgu Selts) oli 1930. aastatel tegutsenud Eesti selts.
Seltsile panid aluse 2. jalaväepolgus teeninud ohvitserid.
Põhikirja järgi oli seltsi ülesanne "... väeosa mälestiste ja Vabadussõja aegse tegevuse jäädvustamine..." .
Viljandi Saksa sõjaväekalmistu
Ajalugu
Langenud Saksa sõjaväelastele eraldati kõige kagupoolsem osa vana kalmistust juulis 1941. Kalmistule maeti 1941. aastal ka kolm Viljandi punase terrori ohvrit, kes omakorda maeti 30. juunil 1942 ümber Viljandi Garnisoni kalmistule. Eraldi osad (mäekülje alumised astmed) võeti kasutusele 1942. ja 1943. aastal langenute matmiseks. 1944. aastal langenuid on sellele kalmistule maetud juba juhuslikult.
Nõukogude kolmanda okupatsiooni ajal hävitati kalmistu. Kalmistu korrastati 1993. aastal ja avati pidulikult sama aasta 5. septembril. Sinna on teadaolevalt maetud umbes 700 inimest. Sinna maetakse edaspidigi Viljandi maakonnast leitavad Saksa sõjaväelaste surnukehad, sest eriti 1944. aasta lahingutes langenud on maetud seni juhuslikult üle maakonna.
1941. aasta punase terrori ohvrid
Nemad maeti 30. juunil 1942 ümber Viljandi Garnisoni kalmistule.
Taoufik Makhloufi
Taoufik Makhloufi (sündinud 29. aprillil 1988 Souk Ahrasis) on Alžeeria keskmaajooksja.
Ta võitis 2011. aasta Aafrika mängudel kuldmedali 800 m jooksus. 2012. aasta suveolümpiamängudel Londonis tuli Makhloufi 1500 m jooksus olümpiavõitjaks. Samal aastal tuli ta Aafrika meistriks 800 m jooksus. Maailmameistrivõistlustel on tema parim 2015. aasta 4. koht 1500 m jooksus. Makhloufi nimele kuuluvad Alžeeria rekordid 800 meetri ja 1000 meetri jooksus.
Venemaa loodusteaduste akadeemia
Ülevenemaaline Ühiskondlik Organisatsioon "Venemaa Loodusteaduste Akadeemia" (lühemalt Venemaa loodusteaduste akadeemia, akronüüm RAEN; vene keeles Общероссийская общественная организация "Российская академия естественных наук") on Venemaa mitteriiklik organisatsioon, ühiskondlik teadusakadeemia, mis ühendab loodus- humanitaar- ja tehnikateadlasi. Akadeemia ülesandeks on teaduse, hariduse ja kultuuri edendamine.
Akadeemia asutati 31. augustil 1990 Moskvas teadlaste grupi poolt. Asutajate hulgas oli nimekaid teadlasi: Dmitri Lihhatšov, Vitali Goldanski, Georgi Fljorov, Aleksandr Janšin ja nobelist Aleksandr Prohhorov. Akadeemia koosseisu kuuluvad tänapäeval regionaalsed osakonnad, teaduskeskused, assotsiatsioonid ja väikeinstituudid. Akadeemiat juhib 1993. aastast Moskva Riikliku Ülikooli geofüüsikaliste meetodite ja maakoore uuringute kateedri professor Oleg Kuznetsov.
Liikmeskond
Akadeemia valib liikmeteks nii üksikisikuid (sealhulgas välisliikmeid) kui ka juriidilisi isikuid. Noorteadlaste kaasamiseks akadeemiasse on kehtestatud adjunktliikme staatus.
Liikmete nimekirja ega liikmete arvu RAEN-i koduleht ei avalda.
Kriitika
Venemaa loodusteaduste akadeemia tegevust on kritiseeritud. Peamine etteheide seisneb selles, et RAEN-i liikmeskonda kuulub üksikuid liikmeid, kellel ei ole teadusega mingit pistmist (Ramzan Kadõrov ) või kes on pseudoteaduslike uurimissuundade esindajad. Tuuakse näiteks Anatoli Akimovit ja Gennadi Šipovit (torsioonvälja teooria arendajad), Anri Ruhadzet (Uue kronoloogia ajalookäsitluse ja torsioonvälja teooria toetaja), kelmuse eest vangis istunud Viktor Petrikut (mitme pseudoteadusliku idee autor) ja Grigori Grabovoid (uususundi looja, kes väidab, et suudab teleporteeruda, ravida AIDS-i ja vähki ning elustada inimesi).
Ühiskondlikud akadeemiad
RAEN-i loomine osutus katalüsaatoriks enam kui 70 ühiskondliku akadeemia tekkimisele Venemaal (Mäeakadeemia, Mineraalse tooraine ressursside akadeemia, Infotehnoloogia akadeemia, kõrgkooli rahvusvaheline teaduskadeemia, Teadusavastuste- ja leiutiste rahvusvaheline akadeemia, Venemaa Inseneriakadeemia, Elektrotehnika akadeemia ja paljud teised).
RAEN-i eestvedamisel asutati 2002. aastal Hannoveris Euroopa Loodusteaduste Akadeemia, kelle koduleht on ükskeelne (venekeelne).
Čipati
Čipati on küla (mazciems) Lätis Gulbene piirkonnas Lejasciemsi vallas.
Küla asub valla idaosas. Aastal 1999 oli külas 9 elanikku.
Avenue B
pisi|Avenue B Avenue B on New Yorgi edela-kirdesuunaline avenüü, mis asub Manhattanil, Avenua A-st kagus ja Avenue C-st loodes. See kulgeb tänavast East Houston Street kuni East 14th Street tänavani, kus see jätkub Stuyvesant Townis ringteena, ühendudes Avenue A-ga. Houston Street tänavast allpool jätkub avenüü kuni South Streetini kui Clinton Street.
Silja Grünberg
pisi|Silja Grünberg esinemas Vadja keele sõnaraamatu esitlusel Kloostri aidas (2014) Silja Grünberg (7. aprill 1937 – 15. jaanuar 2021 ) oli eesti keeleteadlane. Ta oli "Vadja keele sõnaraamatu" toimetaja.
Manner (geoloogia)
pisi|400px|[[ookeaniline maakoor|Ookeanilise maakoore vanust illustreeriv kaart. Mandreid geoloogilises tähenduses on kujutatud halli värviga. Mandriline maakoor asub mandrite (hall) ning mandrilavade all (sinakashall). Ookeanilist maakoort on kujutatud punaka, kollase, rohelise või sinaka värviga]]
Mandrid on üldjoontes kõik üksteisele sarnase ehitusega. Alumiseks struktuurseks korruseks on aluskord ehk vundament, mis koosneb eelkambriumi vanusega kristalsetest kivimitest, mis paljanduvad kõigil mandreil teatud kohtades, mida nimetatakse kilpideks. Suur osa aluskorrast on kaetud võrdlemisi vähe deformeerunud settekivimite kihtidega. Selliseid alasid nimetatakse platvormideks. Kõigil mandreil on olemas ka mäestikud ehk piklikud deformeeritud, moondunud ning murranguist läbitud struktuurid, mis markeerivad kunagisi või ka praegusi laamade põrkepiire.
Geoloogilisest kontseptsioonist lähtudes on paljud saared (näiteks Suurbritannia, Tasmaania, Gröönimaa, Jaava, Jaapan jt) külgneva mandri osad. Mõned saared moodustavad aga omaette mikrokontinente (näiteks Madagaskar, Uus-Meremaa).
Mandrid erinevad oluliselt ookeanilisest maakoorest nii ehituselt, vanuselt kui ka koostiselt. Erinevalt suhteliselt noortest ookeanilist maakoort moodustavatest kivimitest (vanus maksimaalselt 200 Ma) on kõigil mandreil mitme miljardi aasta vanused tuumad, mis võrrelduna Maa 4,5 Ga vanusega tähendab seda, et kord tekkinud mandrid on ajas väga püsivad. Geoloogilises ajas ongi mandrilist maakoort pidevalt juurde tekkinud ning mandrite pindala suurenenud. Mandrid on püsivad seetõttu, et nad on ookeanilist maakoort moodustavatest kivimitest väiksema tihedusega, mis teeb nad vahevöö ning külgnevate ookeanibasseinide suhtes ujuvaks (Vaata: Isostaasia). Mandrite asukoht ei ole ajas püsiv. Toimub nn mandrite triiv, mille käigus mandrid mitte ainult ei muuda oma asendit, vaid võivad jaguneda ka osadeks (näiteks Aasia ja Aafrika Punase mere tekkimisel) või põrkuda kokku teiste mandritega, et moodustada suuremaid mandreid (näiteks Euroopa ja Aasia, mille piirile on tekkinud Uuralid).
Sündinud 1930
''Siin on loetletud 1930. aastal sündinud tuntud inimesi.
Koźmin Wielkopolski
Koźmin Wielkopolski (kuni 1996. aasta lõpuni Koźmin; saksa Koschmin) on linn Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Krotoszyni maakonnas, Koźmin Wielkopolski valla halduskeskus. Koźmin Wielkopolski asub Ostrów Wielkopolskist umbes 32 km loodes.
Asulat on esmamainitud 1232. aastal, linnaõigused sai 1283. aastal. 15. sajandil oli Koźmin üks Suur-Poola suuremaid linnu. 16. sajandil Koźmin oluline protestantismi keskus. Poola-Rootsi sõdade järel 17. sajandi teisel poolel linna tähtsus vähenes. Teise Poola jagamise tulemusel läks linn 1793. aastal Preisi kuningriigi võimu alla (vahepeal oli aastatel 1807–1815 Varssavi hertsogiriigi koosseisus). 1919. aastal läks linn Poola koosseisu tagasi.
Anatoomide loend
Anatoomide loend loetleb anatoome.
Kardiovaskulaarsed haigused
Kardiovaskulaarsed haigused ehk kardiovaskulaarhaigused ehk südame- ja veresoonkonnahaigused on rühm haigusi, mis mõjutavad südant ja veresooni (artereid, kapillaare või veene).
Põhjused ja üldiseloomustus
Kardiovaskulaarhaiguste põhjuseid on mitmesuguseid, neist sagedasemad on ateroskleroos ja hüpertensioon. Vananemisega kaasnevad mitmed füsioloogilised ja morfoloogilised muutused, mis suurendavad kardiovaskulaarhaiguste riski ka tervetel, ilma nähtavate sümptomiteta indiviididel.
Kardiovaskulaarsed haigused on peamine surmapõhjus kogu maailmas, kuigi alates 1970. aastatest on kardiovaskulaarse suremuse määr langenud suure sissetulekuga riikides. Väikse ja keskmise sissetulekuga riikides on aga suremus südame- ja veresoonkonnahaigustesse oluliselt kasvanud. Vaatamata sellele, et kardiovaskulaarseid haigusi põevad eeskätt eakamad inimesed, algab ateroskleroosi väljakujunemine juba varases eas. Seetõttu on vaja seda haigust ennetama hakata juba varases nooruses.
Klassifikatsioon
Kardiovaskulaarsed haigused on seotud südame ja veresoonte häiretega, näiteks:
Riskitegurid
Uuringute tulemusena on selgunud arvukalt südame- ja veresoonkonnahaiguste riskitegureid: vanus, sugu, kõrge vererõhk, kõrge kolesteroolitase veres, suitsetamine, alkoholi liigtarvitamine, suhkru tarvitamine, perekonna ajalugu, ülekaalulisus, vähene füüsiline aktiivsus, psühholoogilised tegurid, diabeet, õhusaaste. Mõned nimetatud riskiteguritest, näiteks vanus, sugu ja perekonna ajalugu, on muutmatud, kuid paljud kardiovaskulaarse riski tegurid on muudetavad elustiili muutuse, ravimikuuri või sotsiaalse muutusega.
Vanus
Vanus on ülekaalukalt kõige olulisem riskitegur südame- ja veresoonkonnahaiguste kujunemisel. On teada, et 87% inimestest, kes surevad südame koronaartõve tagajärjel, on 60-aastased või vanemad. Uuringutest on selgunud, et insuldirisk kahekordistub iga kümne aasta järel pärast 55. eluaastat. Teadlased on pakkunud välja palju seletusi, miks vanus suurendab kardiovaskulaarsete haiguste riski. Üks neist on seotud kolesteroolitasemega veres. Enamikul indiviididel tõuseb üldkolesterooli tase veres vanuse kasvades. Meestel lakkab üldkolesterooli taseme kasv veres umbes 45.–50. eluaasta vahel, kuid naistel kasvab järsult kuni 60.–65. eluaastani. Vananemine on seotud ka muutustega veresoonte seina mehaanilistes ja struktuursetes omadustes, mis viivad arteriaalse elastsuse vähenemisele, mille tagajärjel võib välja kujuneda südame koronaartõbi.
Sugu
Meestel on suurem risk haigestuda südame- ja veresoonkonnhaigustesse kui menopausi eelses perioodis olevatel naistel. On väidetud, et pärast menopausi on naistel risk haigestuda kardiovaskulaarhaigustesse sama suur kui meestel, kuid uuemad andmed Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) uuringutest vaidlustavad selle. Keskealiste inimeste hulgas esineb südame koronaartõbi meestel kaks kuni viis korda sagedamini kui naistel. Soolised erinevused kardiovaskulaarhaiguste esinemissagedustel on seotud erineva hormonaalsusega meestel ja naistel. Naistel on valdavaks suguhormooniks östrogeen, millel võib olla kaitsev efekt glükoosi ainevahetuse kaudu ja seetõttu otsene mõju endoteelirakkude funktsiooni parandamisele. Östrogeeni tootmine väheneb pärast menopausi, see aga võib muuta lipiidide ainevahetuse aterogeensemaks, vähendades vere HDL-kolesterooli ja suurendades LDL-kolesterooli sisaldust.
Ennetamine
Kardiovaskulaarseid haigusi aitavad ennetada muu hulgas järgmised toitumis- ja elustiilimuudatused:
Dieet
Uuringute tulemusena on selgunud, et Vahemere dieet vähendab riski haigestuda südame- ja veresoonkonnahaigustesse umbes 30%. Lisaks on leitud tõendeid, et Vahemere dieet võib olla efektiivsem kui väikse rasvasisaldusega dieet, põhjustades pikaajalisi muutusi kardiovaskulaarhaiguste riskitegurites (madalam kolesteroolitase ja vererõhk). Kliiniliste uuringute tulemusena on selgunud, et DASH dieet (palju pähkleid, kala, puu- ja juurvilju ning vähe maiustusi, punast liha ja rasva) vähendab vererõhku, LDL-kolesteroolitaset ja parandab metaboolset sündroomi, kuid pikaajaline kasu väljaspool kliinilise uuringu konteksti ei ole teada. Üldiselt ei peeta rasva tarbimist oluliseks riskiteguriks, kuid on näidatud, et transrasvade liigtarbimine suurendab kardiovaskulaarhaiguste esinemist. Toitumisnõustajad soovitavad vähendada küllastunud rasvhapete tarbimist, kuid ei ole teada selle mõju kardiovaskulaarsete haiguste kujunemisele. 2012. aastal tehtud Cochrane'i uuring tõestas, et küllastunud rasvhapete asendamine küllastumata rasvhapetega on tervisele kasulik. 2013. aasta metaanalüüsi tulemuste kohaselt küllastunud rasvhapete asendamine oomega-6-rasvhapetega (teatud tüüpi küllastumata rasvhape) võib vähendada kardiovaskulaarset riski.
Ravimid
Statiinid on tõhusad ravimid kardiovaskulaarhaiguste ennetamisel, kui varem on esinenud südamehaigusi. Kuna südame- ja veresoonkonnahaigused esinevad meestel suurema sagedusega kui naistel, siis statiinide mõju on paremini nähtav meeste puhul. Neil inimestel, kellel pole varem esinenud kardiovaskulaarhaigusi, kuid risk on olemas vastavate riskitegurite esinemise näol, väheneb statiinide tarbimisel tõenäosus haigestuda südame- ja veresoonkonnahaigustesse.
Epidemioloogia
Kardiovaskulaarsed haigused on peamine surmapõhjus maailmas. Hinnanguliselt suri 2008. aastal maailmas kardiovaskulaarhaiguste tagajärjel 17,3 miljonit inimest, moodustades 30% kõigist surmajuhtumitest. Väidetavalt 7,3 miljonit neist surmajuhtumitest põhjustas südame koronaartõbi ja 6,2 miljonit insult. Umbes 9,4 miljonit surmajuhtumit aastas on tingitud kõrgest vererõhust. Umbes 80% südame- ja veresoonkonnahaigustest põhjustatud surmasid leiab aset väikese ja keskmise sissetulekuga riikides. On prognoositud, et aastas kardiovaskulaarhaigustesse surevate inimeste arv suureneb 2030. aastaks 23,3 miljonini.
Uuringud
Esimesed uuringud kardiovaskulaarhaiguste kohta tegi 1949. aastal Jerry Morris ja tulemused avaldati 1958. aastal.
Suurt rõhku pannakse põletiku uurimisele, sest see on peamine ateroskleroosi kujunemise põhjus. C-reaktiivne valk on tavaline põletiku marker, mis esineb suuremas kontsentratsioonis neil inimestel, kellel on risk haigestuda südame- ja veresoonkonnahaigustesse.
Osteoprotegeriin on transkriptsioonifaktor, mis osaleb põletiku regulatsioonis ja on kardiovaskulaarhaiguste riskitegur.
Busalletta järv
450 meetri kõrgusel merepinnast asuva järve pindala on 30 hektarit, suurim sügavus 50 meetrit.
Järve kallastel asuvad Fraconalto, Busalla, Mignanego ja Ronco Scrivia.
Viinuti järv
Viinuti järv on järv Valga maakonnas Valga vallas Jaanikese külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 406 m.
Franklin D. Roosevelt East River Drive
pisi|FDR Drive Franklin D. Roosevelt East River Drive (lühendatult FDR Drive) on New Yorgis läbi Manhattani saare kagukülje Upper, Midtown ja Lower Manhattani kulgev 15,58 km pikkune kirde-edelasuunaline rohelusega ääristatud kiirtee. See kulgeb enamasti mööda East Riveri paremkallast.
Liis Saharov
Liis Saharov (sündinud 30. augustil 1980 Türil) on Eesti jalgpallur.
Ta mängib Naiste Meistriliigas osalevas klubis FC Flora.
Ta mängib Eesti naiste jalgpallikoondises.
Kadalipp
Kadalipp (rts gatlopp 'tänavajooks') oli ihunuhtluse liik, kus karistatav aeti läbi kahte vastamisi ritta seatud sõdurite vahelt, kes igaüks andis karistatavale hoobi pika vitsa või kepiga.
Erinevalt teistest ihunuhtluse liikidest ei loetud kadalippu häbistavaks, kuna seda saatsid täide sõdurid, mitte timukas.
Kadalipus seisis 100–500 soldatit ja karistusprotsessi läbiti olenevalt toime pandud süüteost kuni üheksa korda. Kadalipp oli levinud karistus talurahvaülestõusust osavõtjatele.
Rahvasuus "kadalippu läbima" tähendab mingit rasket, pingutust nõudvat teekonda läbima.
Ahvenamaa dokument
Ahvenamaa dokument (soome Ahvenanmaan asiakirja) on dokument, mis annab Ahvenamaale, Gröönimaale ja Fääri saartele õiguse osaleda Põhjamaade institutsioonides ja koostööorganisatsioonides riikidega samadel tingimustel. See võeti vastu Põhjamaade koostöö ministrite kohtumisel Ahvenamaal Maarianhaminas 5. septembril 2007.
Ohustatud liik
Ohustatud liik (inglise endangered species) on liik, mis võib suure tõenäosusega lähiajal välja surra.
IUCNi punase nimestiku järgi kuuluvad ohustatud liikide hulka äärmiselt ohustatud, eriti ohustatud ja ohualtid liigid.
Kätlin Hein
Kätlin Hein (sündinud 9. detsembril 1985) on eesti jalgpallur.
Ta mängib Naiste Meistriliigas osalevas klubis JK Tallinna Kalev.
Aastatel 2003–2009 mängis ta Eesti naiste jalgpallikoondises.
Kručki
Kručki on küla (mazciems) Lätis Gulbene piirkonnas Lejasciemsi vallas.
Küla asub valla idaosas. Aastal 1999 oli külas 11 elanikku.
Lossimine
Lossimine (hollandi sõnast lossen) on laevast lasti mahalaadimine. Lasti laevale pealelaadimist nimetatakse lastimiseks. Lossimine toimub enamasti sadamas või reidil, kalalasti võidakse teisele laevale lossida ka merel.
Bernhard (Madalmaade ja Lippe-Biesterfeldi prints)
Tema isa oli Lippe vürsti Leopold IV noorem vend, Lippe-Biesterfeldi prints Bernhard ja ema oli Armgard von Sierstorpff-Cramm. Ema oli paruni perest pärit ja sellepärast loeti see abielu morganaatiliseks. Vanemad abiellusid 1909 ja kuu aega enne seda andis vürst emale Biesterfeldi krahvinna tiitli. Abielust sündis kaks last, mõlemad pojad, ja mõlemale andis vürst 1916 Lippe-Biesterfeldi printsi tiitli, millega nende vanemate abielu muudeti dünastiliseks. 1918. aastal kuulutati Lippe vabariigiks ja 1947. aastal ühendati Briti okupatsioonivõimude poolt Nordrhein-Westfaleniga.
Bernhard sündis pere vanema pojana. Ta ei sündinud Lippe vürstiriigis, vaid Jenas, mis kuulus Saksi-Weimar-Eisenachi hertsogiriiki. Tema sünninimi oli Bernhard Leopold Friedrich Eberhard Julius Kurt Karl Gottfried Peter zur Lippe-Biesterfeld. Tal oli noorem vend Aschwin zur Lippe-Biesterfeld (1914–1988), kes samuti abiellus lihtrahva seast pärit Sophie Arnoux'ga ja sellest abielust lapsi ei sündinud.
Bernhard oli lapsena nõrga tervisega ja arstid ennustasid, et ta ei ela kaua. See võis olla põhjus, miks Bernhard elas noorena ohtlikku elu. Ta sõitis mitu lennukit ja autot sodiks. Paadi- ja lennuõnnetusel pidi ta peaaegu surma saama ning 1938. aastal elas ta üle autoõnnetuse kiirusel 160 km/h, mille tagajärjel sai lülisambatrauma ja murdis mitu roiet.
Bernhard õppis Šveitsis Lausanne'i ülikoolis ja hiljem Saksamaal Berliinis. Ülikooli ajal astus ta natsionaalsotsialistlikku parteisse ja selle paramilitaarsesse harusse Sturmabteilungi. Ta ei olnud veendumuselt fašist, vaid nende organisatsioonide liikmesus tegi ambitsioonika noore mehe elu kergemaks. Ta ei esinenud kunagi fašistlike ega juudivastaste üleskutsetega, samas polnud ta ka mingi demokraatia eest võitleja.
1936. aasta taliolümpiamängudel Garmisch-Partenkirchenis tutvus Bernhard Hollandi kuninganna Wilhelmina ja tema tütre Julianaga. Wilhelmina otsis Julianale abikaasat ja Bernhard pärines kuninglikust protestantlikust suguvõsast, mis muutis ta sobivaks abikaasaks. Wilhelmina ei jätnud midagi juhuse hooleks ja laskis juristidel koostada väga põhjaliku abieluvaralepingu, kus oli üksikasjalikult kirjas, mida Bernhard pärast pulmi tohib teha ja mida mitte. Juba samal 1936. aastal kuulutati välja Bernhardi ja Juliana kihlus, Bernhard võttis Hollandi kodakondsuse ja muutis oma nime hollandipäraseks: selleks sai Bernhard Leopold Frederik Everhard Julius Coert Karel Godfried Pieter van Lippe-Biesterfeld. Bernhard ja Juliana abiellusid 7. jaanuaril 1937.
pisi|Bernhardi ja Juliana pere (1942) Sellest abielust sündis neli last: kuninganna Beatrix (1938), Irene (1939), Margriet (1943) ja Christina (1947). Lisaks sai Bernhard kaks tütart väljaspool abielu: 1952 sündis San Franciscos tütar Alicia de Bielefeld hollandi päritolu lenduriga, kellega Bernhard oli tutvunud Mehhikos, ja 1967 tütar Alexia Grinda 23-aastase prantslanna Hélène Grindaga. Abieluväliste laste olemasolu ei tehtud Bernhardi eluajal avalikuks.
Tava nägi ette, et tähtsad kuningapere meesliikmed nimetatakse kindraliteks, aga see jääb üksnes aunimetuseks. Ent kui Wilhelmina pidi Bernhardi kindraliks nimetama, tõmbas ta vastavast käskkirjast sõnad "à la suite" ('nominaalne') maha, ülendades Bernhardi ka tegelikult kindraliks. Pärast maailmasõja lõppu oli Bernhard Hollandi sõjaväe ülemjuhataja kuni 9. septembrini 1976.
5. mail 1945 sõlmiti Saksamaa ja Hollandi vahel Wageningenis relvarahu. Bernhard osales rahuläbirääkimistel ja oma hollandluse märgina keeldus ta sealjuures saksa keelt rääkimast. Rahva silmis oli Bernhard sõjakangelane ja Bernhard säilitas head suhted isegi Hollandi kommunistidega, kes olid ju samuti Saksamaa vastu sõdinud.
pisi|Bernhard (1959) 1948. aastal sai Juliana Hollandi kuningannaks.
Samal aastal tutvustas Bernhard Julianale Greet Hofmansi, soovitades teda printsessi Christina silmahaigust ravima. Hofmansist sai Juliana sõber ja nõunik. Selgus, et Hofmans oli usutervendaja ja käejoonte pealt saatuse lugeja ning ta omandas kuninganna üle suure mõju. Hofmans oli patsifist ja hakkas Julianat samuti selles suunas mõjutama. Külma sõja ajal põhjustas see kuningakojas kriisi. Hofmansist vabanemiseks rääkis Bernhard saladuskatte all saksa ajakirja Der Spiegel ajakirjanikuga, kes 13. juunil 1956 avaldas artikli "Kuninganna ja Rasputini vahel", milles võrdles Hofmansi Grigori Rasputiniga. Hollandi valitsus moodustas asja uurimiseks komisjoni, mille otsus salastati, kuid Hofmans pagendati õukonnast, nagu Bernhard oligi soovinud.
Bernhard aitas asutada Maailma Looduse Fondi ja oli selle esimene president 1962–1976. Ta asutas 1001 klubi, mille eesmärk on Maailma Looduse Fondi rahastada.
Ta oli üks Bilderbergi grupi loojatest ja selle esimees 1954–1975.
Lockheedi altkäemaksuskandaaliga seotuse tõttu oli Bernhard sunnitud mitmelt riiklikult ja ühiskondlikult ametikohalt lahkuma. Selgus, et ta oli nõudnud USA lennukitootjalt Lockheed Corporationilt pistist lubaduse eest mõjutada Hollandi valitsust neilt lennukeid ostma. Kui Hollandi valitsus asja uurimiseks juurdluse korraldas, keeldus Bernhard midagi kommenteerimast, väites, et asub nendest asjadest kõrgemal. Kuigi leiti 1974. aastast pärit kirjad, milles Bernhard oli "komisjonitasu maksmist" nõudnud, ei tõstatatud tema vastu süüdistust.
Bochnia
Bochnia on linn Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas, Bochnia maakonna halduskeskus. Bochnia asub Krakówi kesklinnast umbes 37 km idakagus.
MIUI
MIUI on Hiina ettevõtte Xiaomi Techi loodud suletud lähtekoodiga asendus Androidi kasutavatele nutitelefonidele ja tahvelarvutitele. See põhineb Androidi operatsioonisüsteemil.
KOP
KOP võib tähendada järgmist:
MIUI
Kuigi mõni komponent, näiteks Patchrom, on avatud lähtekoodiga, siis MIUI-s on kernel suletud, millega rikutakse Linuxi avatud lähtekoodi litsentsi. See sisaldab kõvasti muudetud kasutajaliidest ja on ärakaotatud äppide sahtel. MIUI-l on paralleele Apple'i iOS-iga ja Samsungi TouchWiz UI-ga. The Custom ROM Modifitseeritud ROM sisaldab lisasid, mida ei leidu Androidis.
Arendamine
MIUI põhineb Androidi Jelly Beanil (2.3.x Gingerbread ja CyanogenMod 9 allikat vanemateks versioonideks) ning oli alguses arendatud hiina keeles Hiina idufirma Xiaomi poolt. Xiaomi mõningaid äppe, et parendada põhiraamistikku; need sisaldavad MITalk (Blackberry Messenger kloon), MINotes, MIBackup, MIMusic, ja MIGallery. Uuendusi antakse tavaliselt interneti teel igal reedel. MIUI on siis tõlgitud ja teisaldatud mitteametlikesse versioonidesse teistesse keeltesse individuaalsete arendajate poolt. Toetavate nutitelefonide nimekiri pole pikk ja ROM-id on väga sarnased, kuid mitte identsed. Nimekiri tõlgetest on olemas MIUI ametlikul veebilehel.
Krzyż Wielkopolski
Krzyż Wielkopolski (kuni 1991. aasta lõpuni Krzyż; saksa Kreuz) on linn Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas Czarnkówi maakonnas, Krzyż Wielkopolski valla halduskeskus. Krzyż Wielkopolski asub Poznańist umbes 80 km loodes.
MIUI
Nimi
MIUI koosneb kahest osast, MI ja UI, kus UI tähistab kasutajaliidest (User Interface) ning MI tähistab Xiaomi juhi Lei Jun sõnul mobiilset internetti (Mobile Internet) ja võimatut missiooni (Mission Impossible).
Krzyż Wielkopolski
Krzyż Wielkopolski sai linnaõigused 1936. aastal. Kuni 1945. aastani kuulus linn Saksamaa koosseisu. Krzyż Wielkopolski on tähtis raudteesõlm.
MIUI
Kriitika
Kuni versioonini 4 on MIUI-d kritiseeritud iOS-iga sarnasuse pärast. Alates MIUI V4, mis põhineb Android 4.0-l, lisas Xiaomi viirusetõrjemootori partnerfirmalt Tencent (varem tuntud Kingsofti nime all, kelle eelmine juht oli samuti Lei Jun) vaatamata kasutajate vastuseisule. Selle eemaldamise meetodid on ilmunud MIUI hiina foorumisse, since the engine was proven to not be helpful. kuna viiruseskanneri mootor on tõestatud kasutuks.[13] Samuti MIUI V4 arendamise ajal püüdis Xiaomi eemaldada Google'i teenused, monopoliseerida oma Xiaomi keskkonna, milles on pilveteenused, maksulised teemad ja mängud (mis on MI valuutas).
Xiaomi nutitelefon
Xiaomi on välja andnud ka 4 nutitelefoni: Xiaomi MI-One, Xiaomi MI2, Xiaomi Hongmi ja Xiaomi MI3, millest kõik on eelinstallitud MIUI-ga.
Meremisjon
Meremisjon on meremeeste usuliste, kõlbeliste ja majanduslike vajaduste rahuldamiseks korraldatud kiriklik tegevus.
Meremisjoni alguseks peetakse 1828. aastat, kui asutati Ameerika Merimeeste Sõprade Ühing. Tallinnas asutati Uus-sadamas 1891. aastal Meremisjoni Selts. Nõukogude ajal meremisjonit ei olnud. Meremisjoni töö taastati Eestis septembris 1993, meremisjoni hoone asub Muuga sadamas.
Ludza maakond
thumb|Ludza maakond Läti vabariigis Ludza maakond (läti keeles Ludzas apriņķis; vene keeles Люцинский уезд) oli Venemaa Keisririigi ja Vene SFNV Vitebski kubermangu haldusüksus, hiljem Läti ja Läti NSV haldusüksus.
Tööpataljon
Tööpataljonid olid Nõukogude Liidus Teise maailmasõja ajal moodustatud Punaarmee tööüksused, kuhu kuulusid Nõukogu Liidu juhtkonna silmis usaldust mitteväärivate ja seepärast rindele mittesobivate rahvuste, nagu sakslaste, soomlaste, eestlaste, lätlaste, leedulaste jt esindajad.
Eestlased Nõukogude tööpataljonides
Eestlasi oli kõige rohkem Arhangelski ja Uurali sõjaväeringkondade tööüksustes, kus nad tegid ehitus- ja metsatöid. Üksnes Arhangelski oblastis oli erinevatel andmetel 11 000–17 000 eestlast.
Teadaolevalt hukkus tööpataljonides nälja, külma, kopsupõletiku, nakkushaiguste, peksmise ja enesetappude läbi 12 840 meest, seega üle 1/3 Eestist Punaarmeesse võetute koguarvust.
Tööpataljonides ellujäänud eesti sõdureid ja ohvitsere hakati alates veebruarist 1942 suunama sel ajal formeeritavatesse 7. ja 249. Eesti Laskurdiviisi, mis läksid augustis 1942 vastmoodustatud 8. Eesti Laskurkorpuse koosseisu.
Ludza maakond
Ajalugu
Maakond rajati 1772. aastal Algselt kuulusid selle alad Pihkva kubermangu koosseisu. Aastal 1776 hakkas maakond kuuluma Polotski kubermangu, 1796. aastal Valgevene kubermangu ja aastast 1802 Vitebski kubermangu. Maakond piirnes läänes Liivimaa kubermangu ja Vitebski kubermangu Režitsa maakonnaga, idas Pihkva kubermangu ja Vitebski kubermangu Sebeži maakonnaga, lõunas Vitebski kubermangu Drissa maakonnaga. Pindalaga 5235 km² oli see Vitebski kubermangu suurim maakond.
Aastal 1897 elas maakonnas 128 200 inimest. Elanikest moodustasid enamiku lätlased (64,2%), juute oli 4,9%, venelasi 7,1%, valgevenelasi 20,5% ja poolakaid 2,2%.
Aastal 1913 oli maakonna territooriumil üks linn (Ludza) ja 16 valda.
Aastal 1920 liideti Ludza maakonna alad Läti koosseisu. Maakond (idas Pihkva kubermangu Ostrovi maakonna arvelt veidi laienenuna) jäi ka Läti administratiivüksuseks ja kuni aastani 1949 Läti NSV administratiivüksuseks. Aastal 1925 eraldati maakonnast Jaunlatgale maakond, enne seda oli Ludza maakond oma pindalalt (6547,8 km²) Läti suurim maakond.
Aastal 1940 oli maakonna territooriumil 3 linna, lisaks Ludzale ka Kārsava ja Zilupe. Toona oli maakonna koosseisus 12 valda. Ludza maakonna pindala oli 2344,1 km²