cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Interim juhtimine
Interim juhi rakendusvõimalused
On mitmeid äriolukordi, mis võivad kaasa tuua vajaduse interim juhi järele, näiteks kui organisatsioonil endal puuduvad inimesed, oskused, teadmised, kogemused või aeg vajalike muudatuste elluviimiseks. Enamlevinud olukorrad on juhi ootamatu lahkumine organisatsioonist; muudatuste juhtimine; kriisi juhtimine; organisatsiooni kasv ja laienemine kodu- või välisturul; ühinemised ja ülevõtmised; eriprojektid ning uute strateegiate, süsteemide ja protsesside loomine, uuendamine ja arendamine. Interim juhi ülesanded on peaaegu lõputud ning interim juhi oskuste ulatus üsna unikaalne.
Interim juhtimise etapid
Tavaliselt koosneb interim juhtimise projekt järgmistest etappidest:
Prioratski loss
Loss ehitati aastail 1798–1799 arhitekt Nikolai Lvovi projekti järgi.
Valdur Ohakas
Elukäik
Näitustel esines alates 1946. aastast, alates 1959. aastast oli Eesti NSV Kunstnike Liidu liige.
Valdur Ohakas osales 1960ndate eesti kunsti uuenemisprotsessis ning suhtles tihedalt Ülo Soosteri ja paljude Tartu ning Tallinna kunstnikega. Kunstniku loomingu kõrgajaks olid 1960–1970ndad, mil tema mitmekülgses loomingus olid kesksel kohal romantilised maastikuvisioonid.
Isiklikku
Kunstnik Raoul Kernumees oli Valdur Ohaka ema vend.
Karin Tammemägi
Karin Tammemägi (sündinud 4. juunil 1975 Kaalepi külas) on eesti poliitik, ta kuulub aastast 2004 Eesti Keskerakonna ridadesse. Ta oli 10. novembrist 2017 XIII Riigikogu liige (Andrei Novikovi asemel).
Ta sündis aastal 1975 Kaalepi külas. Ta lõpetas aastal 1993 Aravete Keskkooli. Aastal 1997 lõpetas ta Tallinna Pedagoogilise Seminari noortetöö juhtimise erialal; aastal 2001 lõpetas ta kultuurinõunikuna Tallinna Ülikooli (õppides lisaerialana näitekunsti).
Ta töötas aastatel 1997–2003 spetsialistina oü-s "Tulisilm". Aastal 2003 töötas ta Loksa Linnavalitsuses kultuuri- ja noorsootöö spetsialistina, aastatel 2003–2005 Loksa Linnavalitsuses haridus- ja sotsiaalosakonna juhatajana, aastal 2005 Loksa linnapea. Aastal 2006 töötas ta Tallinna Linnavolikogu aseesimehe nõunikuna. Aastatel 2006–2009 töötas ta Harju Maavalitsuses avalike ja välissuhete nõuniku kohusetäitjana ja haridusosakonna juhatajana. Aastatel 2009–2016 oli ta Põhja-Tallinna linnaosa vanem. Aastal 2017 oli ta Eesti Keskerakonna Harju- ja Raplamaa arendusjuht.
10. novembrist 2017 oli ta XIII Riigikogu liige (Andrei Novikovi asemel).
Ta on täiendanud ennast Tartu Ülikooli Avatud Ülikoolis haridusuuenduse alal. Ta on osalenud vabatahtlikuna sotsiaalprojektides. Ta on Eru Lahe Rannarahva Seltsi liige.
Isiklikku
Ta on abielus ning poja ja tütre ema. Tema huvialadeks on matkamine, jalgrattasõit, teater, muusika, kino.
Rannamõisa mõis
Rannamõisa mõis on mitme Eesti mõisa nimi:
Neal Elgar Miller
Neal Elgar Miller (3. august 1909 Milwaukee Wisconsin – 23. märts 2002 Hamden New Haveni maakond, Connecticut) oli USA eksperimentaalpsühholoog, kelle põhilisteks uurimisteemadeks olid probleemilahenduse aluseks olevad mõtteprotsessid ja käitumised, motivatsiooni ja probleemilahenduse seosed närvisüsteemiga ning automaatsete liigutustega seotud lihaste töö tahtlik mõjutamine. Milleri kõige olulisem panus teadusse oli biotagasisidemeetodi loomine ja arendamine. 1964. aastal tunnustati Millerit USA kõrgeima teadusliku autasuga, Riikliku Teadusmedaliga (National Medal of Science).
Haridus
Miller omandas bakalaureusekraadi Washingtoni Ülikoolis, mille lõpetas 1931. aastal. Milleri õpetaja oli mõjukas õppimisteoreetik Edwin R. Guthrie. Magistrikraadi omandas ta Stanfordi Ülikoolis, kus ta töötas koos tunnustatud intelligentsuse-uurija Lewis M. Termaniga. Stanfordis liikus Miller eksperimentaalse psühholoogia suunal, kus ta juhendajaks oli Walter R. Miles. Kui Miles kutsuti Yale'i Ülikooli psühholoogia teaduskonda, võttis ta Milleri endaga kaasa ning just Yale'i Ülikoolis läbis Miller doktoriõppe.
Probleemilahendusprotsessid
Antud leiust ajendatuna tekkis Milleril idee, et ka mõtlemine, meenutamine ja kujutlus võivad töötada sisemiste ajenditena, mis alluvad samadele reeglitele kui välised ajendid. Nimetatud mentaalsed vastused ei ole seotud reaalajalise viidete järjestusega, mis laseb sündmusi taasesitada tegelikule vastupidises järjekorras. See tähendab, et inimene saab kujutluses liikuda tulemusest ettepoole, mitte alustada eesmärgini jõudmist algpunktist, kus siis pimesi kobades liikuda eesmärgile lähemale. Antud idee oli Milleri käsitluses ka probleemilahenduse protsessi aluseks.
Psühhoanalüüsi uurimine
Milleri nägemuses olid Freudi repressiooni ja Pavlovi inhibitsiooni ideed väga sarnased. Freudi teooria uurimiseks kolis Miller Viini, kus alustas järeldoktoriõpet Freudi Psühhoanalüütilises Instituudis. Oma karjääri jooksul oli ta suuresti mõjutatud psühhoanalüüsi põhimõtete uurimisest.
Agressiooniuuringud
1936. aastal naasis Miller Yale'i, kus uuris dominantsetel isastel ahvidel esinevat enesekahjustamist vastuseks konkurentsile emaste ahvide haaremi osas. Miller järeldas, et antud juhtudel on Freudi kontseptsioon agressiivsusest sissepoole pööratud. Milleri agressiooniuuringute tulemuseks oli raamat "Frustration and Aggression" (1939), mille kaasautoriteks olid teiste hulgas John Dollard ja Hobart Mowrer. Raamatu põhiline hüpotees oli, et kui teatud osa ühiskonnast kogeb frustratsiooni seoses oma eesmärkide saavutamisega, siis sõltuvalt frustratsiooni väljaelamiseks saadaval olevatest kanalitest kaldub antud grupp frustratsiooni välja elama asjasse puutumatu ning vähem mõjuka ühiskonnagrupi peal.
Tungi vähendamise hüpotees
Hulli esmane hüpotees oli, et reaktsioon saab kinnitatud, kui reaktsioonile vastab kohene vajaduse vähenemine. Antud lähenemise probleem on asjaolu, et kui Hull eeldas, et kõik vajadused ajendavad vastusreaktsioone neid vähendama, siis teatud vajaduste puhul antud seos ei kehti, kuna vajadused ei ole tuvastatavad (näiteks vajadus põgeneda vingugaasi mürgituse eest). Seega sõnastasid Mowrer ja Miller tungi vähendamise hüpoteesi (drive-reduction hypothesis), mille alusel on vastuse tugevdajana võimelised käituma vaid need sündmused, mis järgnevad kohe vastusele ning toovad samas kaasa ka vastust ajendava tungi vähenemise.
Hirmuseoste üldistumine
Miller testis ka Mowreri hüpoteesi, mille alusel teatud situatsioonis esile kutsutud hirmureaktsioon tekib hirmuseose loomisel ka vastuseks pelgalt hirmuga seostatud situatsioonile. Antud hüpoteesi testimiseks asetas ta rotid valgustatud alale, kus ta andis neile elektrišokke, kuni nad õppisid põgenema pimedale alale, kus nad šokke ei saanud. Kui hiljem rotid asetada valgele alale, kuid elektrišokki mitte anda, siis näitavad rotid šoki puudumiset hoolimata välja stressi märke ning põgenevad võimalusel pimedale alale. II maailmasõja ajal algatas Miller uuringu, tegemaks kindlaks lahingutegevusel ilmnevat hirmu ja julgust mõjutavad tegurid. Lisaks tegeles ta sõja ajal pilooditreeningu arendamisega läbi käitumuslike ja tajuliste täienduste. Pärast sõda naasis Miller Yale'i, kus jätkas koostöös Dollardiga psühhoanalüüsi alusel õppimise uurimist. 1948. aastal avaldas ta raamatu "Theory and Experiment Relating Psychoanalytic Displacement to Stimulus-Response Generalization". Antud raamatus tõi ta välja, et kui lähenemine stiimulile on vähendatud läbi vältimisreaktsiooni konflikti, siis laieneb see reaktsioon sageli ka originaalstiimuliga sarnastele stiimulitele.
Instrumentaalse õppimise alused
Koostöös Dollardiga (1941) sõnastas Miller neli instrumentaalse õppimise alust: Ühendades psühhoanalüüsi ja biheiviorismi, tõid Miller ja Dollard välja, et tungid võivad olla nii sotsiaalsed kui ka bioloogilised.
Füsioloogilised lähenemised motivatsioonile
1950ndate alguses pöördus Miller füsioloogiliste sekkumiste juurde, sest need pakkusid ainulaadse võimaluse testida tungi vähendamise hüpoteesi. Näiteks määras Miller koostöös Delgado ja Robertsiga kindlaks ajupiirkonnad, mille stimuleerimine motiveeris kasse õppida ära vältimisvastus stimulatsiooni vältimiseks ja lõpetamiseks. Aasta varem näitas Miller, et metamfetamiini manustamine suurendab ja kloorpromasiini manustamine vähendab tasureaktsioone, mõjutamata samas karistusreaktsioone. Üks olulisemaid leide oli välja toodud Miller 1965. aasta raamatus "Chemical Coding of Behavior in the Brain". Nimelt avastas Miller koos kolleegidega, et mõjutades sama kohta ajus erinevate kemikaalidega, on võimalik esile kutsuda erinevaid käitumisi (nt söömine või joomine).
Automaatsete liigutustega seotud lihaste tahtlik mõjutamine
1960ndatel pöördus Milleri huvi automaatsete liigutustega seotud lihaste töö tahtlikule mõjutamisele. Näiteks näitasid Miller ja ta kolleeg Alfredo Carmona 1967. aastal, et janus koerad olid võimelised oma süljereaktsiooni kontrollima selleks, et saada tasuna vett. Üllataval kombel ilmutasid koerad selles katses aga erinevaid kehahoiakuid hoides pea ja saba üleval süljeerituse suurenemise staadiumis ning all süljeerituse vähenemise staadiumis. Välistamaks võimalust, et tegelikkuses õppisid koerad ära kehaasendi alusel tasu saamise ning süljeerituse muutumine oli pelgalt meeleol muutusega kaasnev kõrvalsaadus, viisid Miller ja kolleegid läbi katse, kus rottidele manustati kuraaret, mis halvas nende tahtliku lihastöö, kuid ei mõjutanud autonoomset närvisüsteemi. Seejärel tasustati rotte ajustimulatsiooni teel südamerütmi muutmise eest. Antud katse tulemused olid edukad, st rotid olid tasu nimel suutelised muutma oma südamerütmi. Aastatel 1965–1972 viidi edukalt läbi ka muid sarnaseid uuringuid. Salapärasel kombel avastasid aga Miller ja ta kolleeg Barry Dworkin, et uuemates uuringutes hakkas efekti esinemine vähenema, kuni seda enam ei esinenud. Jättes rotid kõrvale, uuris Miller automaatsete liigutustega seotud lihaste töö mõjutamist inimestel, kes olid halvatuks jäänud seoses kuulihaavadega selgroo piirkonnas. Rottidest esitas antud inimesi kõrgem motivatsioon, tagasiside saamine läbi südametegevuse näitude, võime kasutada kujutlustehnikaid ning enesepremeerimine ka kliiniliselt mittetähenduslike edusammude puhul. Miller leidis, et halvatusega inimesed on võimelised oma vererõhku tahtlikult mõjutama, parandades seeläbi suuresti oma elukvaliteeti. 1985. aastaks oli antud biotagasiside meetod kasutusel mitmete haiguste ja haiguslike seisundite ravis, näiteks idiopaatilise skolioosi, enureesi ja migreeni korral. 1970ndate keskpaigast kuni aastani 2002 pööras Miller tähelepanu biotagasiside kasutamisele stressiga toimetuleku tehnikana.
Tõkestatud-esilekutsutud liigutuslik teraapia (constraint-induced movement therapy)
Üks Milleri viimaseid ja väärtuslikumaid uurimistöid oli koostöös Edward Taubiga 1994. aastal avaldatud töö "An Operant Approach to Rehabiliation Medicine: Overcoming Learned Nonuse by Shaping". Selles töös kasutati insuldihaigetel terve jäseme kasutamise vähendamist ja kahjustatud jäseme kasutamise suurendamist (constraint-induced movement therapy), mis neuroplastiliste muutuste kaudu taastas olulisel määral kahjustunud jäseme funktsionaalsust. See raviviis on insuldihaigete ravis kasutusel tänapäevani.
Elohim (allikas)
Elohim allikas on Toora teksti osad, milles kasutatakse jumala nimena Elohim (lühend E). Allika autoreid tähistatakse koondnimetusega Elohist.
Sita
Sita on mitme koha nimi:
Riigi vaenlane
"Riigi vaenlane" on 1998. aasta põnevusfilm, mille režissöör oli Tony Scott ning peaosades Gene Hackman ja Will Smith.
Sisu
NSA agent Thomas Bryan Reynolds mõrvab omakasu eesmärgil USA kongresmeni ja lavastab selle õnnetuseks. Jälgi hävitades avastab Reynolds, et tema tegevusel on tunnistaja – Daniel Zavits, kes jäädvustas Reynoldsi teod kogemata videolindile. Reynoldsi tiim asub Zavitsit jälitama. Zavits sokutab vahetult enne surma videolindi vana sõbra Robert Clayton Deani juurde, kes ei tea asjast midagi. NSA hävitab Deani karjääri ja pereelu, et tema usaldusväärsust vähendada ning lõpuks hävitada ainuke tõend NSA seotusest kongresmeni mõrvaga. Dean avastab varsti, et tema käes on tuleohtlik tõend ja otsustab NSA-le vastu hakata.
Filipiinide suursaadik Eestis
Filipiinide suursaadik Eestis on Filipiinide volitatud suursaadik Eestis. Suursaadik resideerib Varssavis.
Misso kalmistu
pisi|Misso kalmistu ja kabel Misso kalmistu on kalmistu Vastseliina kihelkonnas Võrumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kaubi külas Rõuge vallas Võru maakonnas.
Kalmistul asub muu hulgas kabel, mille tornikell (valmistas 1882. aastal J. C. Schwenn) on arvele võetud kunstimälestisena.
Mälestussammas
26. mail 1935 avati kalmistu äärel Misso lahingu mälestussammas, millega austati Vabadussõjas langenute mälestust ning jäädvustati 1. ratsapolgu lahingutegevus Vabadussõjas. 1945. aastal sammas õhiti.
Siida (muuseum)
pisi|Siida (märts 2007) right|thumb|Talumaja Siida vabaõhuekspositsioonis (august 2007) Siida on Soomes Inari külas Inari järve ääres asuv looduskeskus ja saamide kultuurikeskus-muuseum. Siida on ühtlasi saamide rahvusmuuseum.
Siidas saab näha saami kultuuriga seonduvat, samuti on seal vabaõhuekspositsioone.
Piirkonnast on leitud arheoloogilisi leide, mis arvatakse ulatuvat kuni 9000 aasta tagusesse aega.
Misso kalmistu
Mälestussammas
Vaid mõne sammu kaugusel Vabadussõja monumendist on püstitatud teise maailmasõja mälestusmärk.
Innervatsioon
Innervatsioon ehk närvistus (ladina innervatio) on elundite või kudede varustatus närvidega. Innervatsioon on neuroregulatsiooni alus, kindlustades kogu organismi ühenduse kesknärvisüsteemiga.
Elundi puhul tähendab innerveeritud olemine närviharude või neuroimpulsside (närvist) saamist.
Ohridi järv
Ohridi järv (makedoonia keeles Охридско Езеро, albaania keeles Liqeni i Ohrit või Liqeni i Pogradecit) on järv, mis laiub Põhja-Makedoonia edelaosa ja Albaania idaosa vahelisel mägisel piiril. See on üks Euroopa sügavamaid ja vanemaid järvi, millel on üle 200 endeemilise liigiga ainulaadne ülemaailmse tähtsusega veeökosüsteem.
Eesti ajaloo periodiseerimine
Baltisakslased
18. ja 19. sajandi baltisaksa ajaloolased vaatlesid Eesti-, Liivi- ja Kuramaa ajalugu tavaliselt ühtsena, alustades seda sakslaste tulekuga Liivimaale 12. sajandil ja lõpetades oma kaasajaga. Kõige üldisemalt jagunes ajalugu nende periodiseeringus keskajaks (orduajaks) ehk "Liivimaa iseseisvuse ajaks" ja sellele järgnenud võõrvõimude, Rootsi, Poola ja Vene aegadeks.
Ärkamisaegsed periodiseeringud
Esimese originaalse eestikeelse ajalooalase raamatu ("Pildid isamaa sündinud asjust") kirjutanud Jakob Hurt jagas Eesti ajaloo 13. sajandi järgse aja ordu, Poola ja Rootsi ajaks, tuginedes seega samuti periodiseeringu osas baltisakslastele.
Villem Reiman, kes kirjutas esimese teaduslikult arvestatava Eesti ajaloo ülevaate (ilmus 1920), jagas Eesti ajaloo ajaloolise aja järgmisteks perioodideks:
1) keskaja esimene pool;
2) keskaja lõpp;
3) usupuhastuse ajajärk;
4) Poola aeg Liivimaal;
5) Rootsi aeg Eestis;
6) 18. sajandi esimene pool;
7) Eesti rahva vabanemine 1775–1865.
Reimanilt pärineb ka väljend "vana hea Rootsi aeg".
Periodiseerimine Eesti Vabariigi ajal (1918–1940)
1918. aasta järel jäi peamiseks periodiseeringu kriteeriumiks poliitiline, vähemal määral majanduslik ajalugu. Seetõttu jäid ajaloolised perioodid ja sageli ka nende nimetused sarnaseks baltisakslaste omadega, samas kui sisulises osas nihkus fookus maa ülemkihilt rohkem eestlaste, seega peamiselt talupoegade uurimisele. 1930. aastatel hakati enam rõhutama ka "kahe Eesti aja" (muistse ja kaasaegse) ning nende vahele jääva "võõrvõimu aja" kontseptsiooni. Samal ajal ilmus ka kaks üldkäsitlust Eesti ajaloost, mis mõlemad jäid lõpetamata. Siiski on nendes esitatud periodiseering, mis hõlmab ajaloost enamikku.
Populaarsemas võtmes kirjutatud "Eesti rahva ajaloos" periodiseeriti ajalugu jätkuvalt endist skeemi ja osaliselt ka nimetusi kasutades: muistne iseseisvusaeg, muistne vabadusvõitlus, Taani ja orduaeg, Vana Liivimaa Eesti riikkondliku lahustumise ajajärgul, Poola ja Rootsi aeg, Põhjasõda, Vene aeg, Ärkamisaja algus.
1935. aastal ilmuma hakanud "Eesti ajalugu" püüdles professionaalsema käsitluse ja seetõttu ka periodiseeringu poole ning jagas Eesti ajaloo järgnevalt: esiajalugu ja muistne vabadusvõitlus, Eesti keskaeg, Rootsi ja Poola aeg. Pärast 60-aastast pausi ilmunud kolmes köites olev periodiseering kuulub juba hilisemasse ajajärku.
Nõukogulik periodiseering
Seoses Nõukogude võimu kehtestamisega Eestis 1940. aastal asuti kiiresti ka ajalugu ümber hindama ja kirjutama. Kuid ajaloo üldistuskatseteni jõuti alles 1940. aastate lõpuks ning järgmisel kümnenditel välja antud üldkäsitlustest ("Eesti NSV ajalugu") ilmneb esmakordselt ka selgemalt nõukogulik periodiseering. See tugines juba varem NSV Liidus välja töötatud periodiseeringule, mis järgis osaliselt Karl Marxi ajaloolisi formatsioone ning järgis Venemaa ajaloos toimunud protsesse. Üldplaanis jagati Eesti ajalugu seetõttu ürgkogukondliku korra, feodalismi (mille ette asetati harva ka orjanduslik kord), kapitalismi ja sotsialismi perioodideks. Lähemas periodiseeringus eelistati nimetusi ja daatumeid, mis lähendaksid Eesti ajalugu võimalikult Venemaa omale, kuid kohati pidi seda ka diferentseerima. Kõige olulisemaks sündmuseks Eesti ajaloos ja ka selle periodiseeringus tehti 1917. aasta "Suur Sotsialistlik Oktoobrirevolutsioon". Aastaid 1918 või 1920 – 1940 nimetati aga "kodanliku diktatuuri perioodiks".
Periodiseerimisest pärast 1991. aastat
Üldjoontes jagatakse Eesti ajalugu Eesti muinasajaks, Eesti keskajaks, Eesti varauusajaks, Eesti uusajaks ja Eesti lähiajalooks või uusimaks ajaks.
Tõstevõrk
Tõstevõrk on horisontaalselt vette asetatav tõstetav kurnpüünis, mis koosneb raamist ja sellele kinnitatud võrkkotist ning on ilma varre või ridvata. Raami läbimõõt või iga külje pikkus peab olema vähemalt 1 meeter.
Tõstevõrk võib olla toru, püramiidi või koonuse kujuline, võrkseintega avaga ülespoole suunatud kott. See uputatakse valitud sügavusele teatud ajaks ning saagi meelitamiseks võrku kasutatakse valgust või sööta. Kui kalad on ujunud avause kohale, tõstetakse püünis veest välja. Tõstevõrk on kutselise kalapüügi vahend, Eestis on see leidnud kasutamist nt Kuressaare lahes.
Polüdipsia
Polüdipsia (kr poly 'palju' + dipsa 'janu') ehk liigjanusus on haiguslikult suur janu. See esineb näiteks diabeedi või mõne vaimuhaiguse korral.
Nõmme mõis
Nõmme mõis oli mitme Eesti mõisa nimi:
Erioperatsioonide väed
Eriüksused kujunesid väeliigina kaasaegsel kujul välja 20. sajandi alguses ja eriti Teise maailmasõja paiku, mil "iga suurem sõjategevuses osalev sõjavägi" asutas üksuseid, mis pidid vaenlase rinde taga läbi viima erioperatsioone.
Eriüksuste loend
Loend ei ole täielik
Candida
Candida on seeneperekond pärmkottseenelaadsete (Saccharomycetales) klassist. Mitmed Candida perekonna seeneliigid on oportunistlikud pärmseenhaiguste tekitajad.
Candida perekonna esmakirjeldajaks peetakse Hollandi mükoloogi Christine Marie Berkhouti (Utrechti Ülikooli doktoritöö De schimmelgeslachten Monilia, Oidium, Oospora, en Torula, 1923).
Kommensalismist seene poolt põhjustatud haigusliku seisundi – kandidoosi – tekkeni viivad mehhanismid pole selged. Mitmed Candida perekonna seeneliigid on meditsiiniliselt olulised seened, kuna võivad vastuvõtlikel inimestel (erinevaid haigusi põdevad patsiendid jt) pärmseenhaigusi tekitada. Candida albicans elab mullas, lindudes, taimedes ja imetajates.
Kangari
Kangari on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Ropaži piirkonna Ropaži vallas. Küla asub merepinnast 35 meetri kõrgusel, valla keskusest Ropažist 4,5 ja Riiast 34 kilomeetri kaugusel.
Küla on tekkinud endise Kangari raudteejaama ja Pepermuiža talu ümbruskonda. XX sajandi lõpus ja XXI sajandi alguses rajati piirkonda arvukalt individuaalelamuid.
Kangaris asub Kangaru stacija bussipeatus.
Külas kasvav mänd kõrgusega 11 ja ümbermõõduga 3,4 meetrit on looduskaitse all.
Aastal 2009 oli külas 134 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 191.
Candida
Klassifikatsioon (osaline)
Perekonna teaduslik nimetus käesoleval ajal on Candida Berkh. .
Candida pärmseente perekonda liigitatakse 150–200 aseksuaalset seeneliiki, nagu:
Viited
Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Candida (fungus) seisuga 19.08.2017.
Ahviaasta (film)
"Ahviaasta" on 2003. aasta Eesti animafilm. Filmi režissöör on Ülo Pikkov. Filmi tootis Eesti Joonisfilm.
Hispaania suursaadik Eestis
Hispaania suursaadik Eestis on Hispaania volitatud suursaadik Eestis. Suursaadik resideerib Hispaania suursaatkonnas Tallinnas.
Lutomiersk
Lutomiersk on linn Poolas Łódźi vojevoodkonnas Pabianice maakonnas, Lutomierski valla halduskeskus. Lutomiersk asub Pabianicest umbes 14 km loodes ja Łódźi kesklinnast ligikaudu 16 km idas.
Lutomiersk sai linnaõigused 1274. aastal, kuid kaotas need 1870. aastal.
Alates 1929. aastast on Lutomierskil Łódźiga trammiühendus.
1. jaanuaril 2022 sai Lutomiersk linnaõigused tagasi.
Karula Pikkjärve maastikukaitseala
pisi|[[Karula Pikkjärv.]] Karula Pikkjärve maastikukaitseala on maastikukaitseala Valga maakonnas Valga vallas. Kaitseala pindala on u 360 ha.
Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1959 (teistel andmetel 1964 ), mil kaitse alla võeti Karula Pikkjärv ja seda ümbritsev mets (Pikkjärve kaitseala).
Aerodünaamiline takistus
Aerodünaamiline takistus ehk keha rindtakistus õhus on füüsikaline jõud, mis mõjub kehale vastassuunaliselt õhus liikumisel või õhu liikumisel ümber keha. Aerodünaamiline takistus on võrdeline keha kiiruse ruuduga, ristlõike pindala ja aerodünaamilise takistuse teguriga. Aerodünaamilise takistuse tegur sõltub keha kujust.
Asümmeetriakordaja
Asümmeetriakordaja on tõenäosusteoorias ja statistikas arvuline parameeter, mis näitab tunnuse jaotuse lähedusastet sümmeetrilisele jaotusele. Asümmeetriakordaja võib olla positiivne (jaotuse pikem saba on paremal ja enamik andmetest on kontsentreeritud vasakul) või negatiivne või defineerimata. Sümmeetrilise jaotuse korral on asümmeetriakordaja 0.
Rannamõisa mõis (Martna)
Rannamõisa mõis (saksa keeles Vogelsang) oli rüütlimõis Martna kihelkonnas Läänemaal. Nüüdisajal jääb mõis Lääne maakonda Lääne-Nigula valda.
Asümmeetriakordaja
Pearsoni asümmeetriakordaja
Tuntuim asümmeetriakordajatest on Pearsoni asümmeetriakordaja, mis avaldub kolmandat järku standarditud keskmomendinaː
Rannamõisa mõis (Martna)
Rannamõisa mõisa kõrvalmõis oli Kaare mõis.
Asümmeetriakordaja
Pearsoni asümmeetriakordaja
,
kus \mu tähistab muutuja X aritmeetilist keskmist ja DX dispersiooni. Sümmeetrilise jaotuse korral a=0.
Emanuel Swedenborg
pisi|Emanuel Swedenborgi portree (autor Carl Frederik von Breda) Emanuel Swedenborg (29. jaanuar 1688 – 29. märts 1772) oli rootsi teadlane, kristlik müstik, teoloog ja filosoof. Ta kirjutas üle 30 raamatu.
Swedenborg sündis kirikuõpetaja peres. Ta õppis Uppsala ülikoolis kirjandust ja klassikalisi keeli. 1710 läks ta kaheks aastaks Londonisse end matemaatika ja loodusteaduste alal täiendama. Ta õppis seejärel ka Hollandis, Prantsusmaal ja Saksamaal. 1715 tuli ta Rootsi tagasi.
1719 tõsteti ta aadliseisusse ja tema nimeks sai Swedbergi asemel Swedenborg.
1721 ja 1722 ilmusid tema esimesed raamatud, mis käsitlesid mineraloogiat, geoloogiat ja keemiat. 1740 ilmus raamat "Oeconomia Regni Animalis", mis käsitles vereringet, südant ja vere koostist. 1745 ilmus kaks esimest osa teoloogilisest teosest "De Cultu et Amore Dei". 1749. aastast hakkas ilmuma kaheksaosaline teos "Arcana Cœlestia".
1758 ilmus teos "De Caelo et Eius Mirabilibus et de inferno, ex Auditis et Visis", milles ta kirjeldab elu pärast füüsilise keha surma. Enne oma surma ilmus tema raamat "Vera Christiana Religiossa", milles ta väidab, et Jumal on andnud talle ülesande rääkida inimestele taevastest saladustest.
Swedenborgi religioosse õpetuse pooldajatel Rootsis tekkis konflikt luteri kirikuga, mis keelas ära Swedenborgi teoste trükkimise ja levitamise. 1788. aastal asutasid tema õpetuse pooldajad Londonis Uue Jeruusalemma koguduse. 1980. aastatel hinnati, et Swedenborgi õpetusele tuginevates nn Uue Kiriku kogudustes on umbes 60 000 liiget, peamiselt USA-s, Suurbritannias ja Lõuna-Aafrika Vabariigis.
Kureļi mõis
Kureļi mõis (saksa keeles Kurel või Kyrre) oli mõnda aega eksisteerinud mõis Liivimaal Valga kreisis Härgmäe kihelkonnas. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi paikneb Lätis Valka piirkonnas Härgmäe vallas. Hiljem kujunes see Pedele mõisa karjamõisaks.
Ajalugu
Mõis kasvas välja Härgmäe ordulinnuse linnuseläänist. 1625. aasta 10. septembril annetas Rootsi kuningas Gustav II Adolf kogu linnuselääni kindralmajor Wilhelm (Robbert) de la Barrele, kes 500 taalri eest Kureļi aastal 1654 oma kasupojale Georg Zeddelmannile pantis. Aastal 1682 kuulus see Heinrich Wilhelm von Zeddelmannile.
Mõisa suurus
Kui mõis rajati, allus sellele kaks talukohta.
Küberrünne
Küberrünne ehk küberrünnak on pahatahtlik tegevus, mis seisneb suunatud sissetungimises võõrasse arvutivõrku, et varastada või muuta andmeid või kahjustada süsteemi. Küberründe vahenditeks võivad olla pahatahtlikud koodid, viirused ja muud pisiprogrammid, mida levitatakse ja/või mis ise paljunedes levivad arvutites, ning kui vaja, häirivad süsteemide ja/või teenuste toimimist. Ka on võimalik pommitada arvutivõrke ülekoormamise eesmärgil, et need ei saaks enam toimida.
Küberründed võivad toimuda nii kübersõja koosseisus kui ka iseseisvalt.
Seni suurimad Eestit tabanud küberründed leidsid aset 2007. aastal pärast Pronksiööd. 2017. aastal levisid üle maailma lunavaraga ründed.
Küberrünnete ja intsidentide ärahoidmiseks tuleks asutustel (ka ettevõtetel) kriitiliselt hinnata oma infoturbega seotud riske ning teha kõik selleks, et kaitsta IT-süsteeme pahavara (lunavara) eest nagu näiteks WannaCry ja Petja(Petya, NotPetya). Üks tõhusamaid meetmeid selleks on rakendada ISKEt ehk kolmeastmelist etalonturbe süsteemi.
Turvaintsidentide käsitlemisega tegeleb Eestis CERT-EE.
Küberrünnakud ja küberterrorism
Küberrünnakutes kasutatakse ründe- ja kaitsmistehnikaid, mis kasutavad võrgustikke, sageli pikaajalise küberkampaania või sellega seotud kampaaniaseeriate käigus, mis eitavad vastase võimet teha sama, kasutades tehnoloogilisi instrumente, et rünnata vastase kriitilisi arvutisüsteeme. Küberterrorism on aga arvutivõrkude kasutamine, et lülitada välja kriitilised riigi infrastruktuuri lülid (nt energia, transport, riigioperatsioonid). Lõppeesmärk on küberrünnakutel ja küberterrorismil sama: kahjustada kriitilisi infrastruktuure küberruumis.
Kutselistest häkkeritest küberterroristideni
Kutselised häkkerid, kas üksi töötades või koostöös riigi- või sõjaväeüksusega otsivad arvutisüsteeme, millel puuduvad vastava rünnaku vastu vajalikud kaitsesüsteemid. Kui sellised süsteemid on leitud, nakatavad nad süsteemid pahatahtliku koodiga, mille abil suudavad nad kaugkontrolliga arvutit või süsteemi kontrollida, näha privaatset informatsiooni või teisi süsteeme või arvuteid kontrollida. Et see võimalik oleks, peab süsteemis, mida nad rünnata tahavad, olema varem esinenud vigu, näiteks viirusetõrje on vigane või puudub. Paljud kutselised häkkerid seavad endale reeglid, muutes end küberterroristideks. Sel juhul on neil kindlad plaanid ja nende rünnakud ei ole emotsioonidest lähtuvad. Nad peavad enda plaane sammhaaval kujundama ning vastava tarkvara hankima, mille abil nad soovitud süsteemi rünnata saavad. Üldiselt on küberterroristidel poliitilised motiivid ning nende ohvriteks on poliitilised struktuurid. Nende rünnakud võivad mõjutada poliitilist struktuuri läbi selle korruptsiooni ja hävituse. Nad võivad ka rünnata tsiviilisikuid või nende süsteeme. Küberterroristid ründavad inimesi või nende omandit ning tekitavad piisavalt kahju, et külvata hirmu.
Infrastruktuuride ründamine
Küberrünnaku puhul on teatud sihtmärgid mida on vaja rünnata, et vastast nõrgestada. Teatud infrastruktuurid on sihtmärkidena välja toodud kui kriitilised infrastruktuurid konfliktiaegadel, mille nõrgestamine teeb vastava infrastruktuuri lüli omavale riigile suurt kahju tuua. Kontrollisüsteemid, energiaressursid, finantsalalised teenused, telekommunikatsioon, transport ning veerajatised on toodud välja kui kriitilised infrastruktuuri osad rünnaku ajal. Küberrünnakuid, millel on füüsiline mõju, nimetatakse küber-füüsilisteks rünnakuteks.
Karste mõis
Karste mõis (saksa keeles Karstemois) oli rüütlimõis Kanepi kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisajal jääb mõis.
Ajalugu
Karstemõisa (Karstemois) eraldas Valgjärve mõisast Rootsi kapten Claus von Berg (Saaremaalt) 17?8 aastal kasutas seda mõisat pandina Ernst von Gyllenschmidt, 1764. aastal samal alusel oberst parun Conrad von Rosen (pandihind 8200 rubla). 1793. aastal müüsid von Bergi pärijad selle mõisa 18.000 rubla eest parun Friedrich Ungern-Sternbergile. 1838. aastal sai Karstemõisa omanikuks Sophie von Rennenkamf, kes selle mõisa 1843. aastal müüs Kooraste parun Carl Ungern-Sternbergile, ning 1863. aastal liideti Kooraste mõisa külge (ühiseks suureks rüütlimõisaks) järgmised mõisad: Kaagvere, Jeri ühes Mügraga ja Karstemõisa (kokku ühes Koorastega 16 2 /5 adramaad).
Hilisema ümberkorralduse järele kujunes Jeri mõis ühes Pallavaga ja Karstemõisaga ühiseks Karstemõisaks (kokku 6 9/10 adramaad).
Karste mõisa kõrvalmõis oli Jõksi mõis.
Rosanna
Rosanna võib tähendada järgmist:
Kandidoos
Kandidoosiks (ladina keeles candidosis) nimetatakse mitmete Candida perekonna seeneliikide esile kutsutud patoloogilisi muutusi ehk mükoose vastuvõtlikes organismides. Kandidoos ehk kandidomükoos on humaan- ja veterinaarmeditsiinis ka diagnoositav haigus.
Candida meditsiiniline olulisus
Candida pärmseente perekonda liigitatakse 150–200 sugutult paljunevat seeneliiki. Mitmed Candida perekonna seeneliigid on meditsiiniliselt olulised, kuna võivad vastuvõtlikel inimestel (haiged või immuunpuudulikud) oportunistlikke pärmseenhaigusi tekitada, nii elutseb Candida albicans mullapinnas, lindudes, taimedes ja imetajates.
Candida perekonna 150–200 liigist on inimestel kandidoose põhjustavateks seenteks Candida albicans, Candida glabrata, Candida tropicalis, Candida parapsilosis, Candida krusei, Candida guilliermondii, Candida lusitaniae, Candida dubliniensis, Candida pelliculosa, Candida kefyr, Candida lipolytica, Candida famata, Candida inconspicua, Candida rugosa, Candida norvegensis ja Candida auris.
Candida albicans 'i kandidoos
Inimestel kuulub Candida albicans suuõõne, soolestiku, naha ja tupe mikrofloorasse ning võib eri tegurite, nagu antibiootikumide ja suukaudsete rasestumisvastaste tablettide manustamine toimel kandidoose põhjustada. Erilist muret valmistab patsientide nakatumine haiglas kokkupuutel toidu või meditsiinitarvete ja/või haiglapersonaliga (suurem osa nakatumistest toimub kateetrite vahendusel), aga ka mitmete seenekolooniate resistentsus seenevastate ainete suhtes.
Candida auris 'e kandidoos
Põhjust, miks seene ja peremeesorganismi kooseluvorm muutub kommensalismist organismi koloniseerimiseni, pole teada. Candida auris 't peetakse oportunistlikuks pärmseenhaiguse tekitajaks peamiselt haiglaruumides viibivatel erinevas vanuses inimestel (vastsündinutest vanuriteni) – sattudes vereringesse, võib seen tekitada kandideemiat mitmes elundis, nagu süda, kopsud, põrn, maks, nahal aga nahapärmseentõbe, ka generaliseerunud kandidoosi (candidosis systemica). Nosokomiaalse fungeemia korral peetakse elumusprognoosi halvaks.
Candida auris 'e kandideemia riskiteguriteks haiglapatsientidel on operatsioonid, pikaleveninud intensiivravil viibimine, rasked põletushaavad, elundisiirdamise operatsioonid, sondiga toitmine, kateetrid, antineoplastiline keemiaravi ja varasem laiatoimeliste antibiootikumide manustamine ning haige seisund või ka ravi, mille eesmärgiks on immunosupressiooni esile kutsumine.
Candida auris levib valdavalt haiglanakkusena, mille suremust peetakse kõrgeks (ligi 60%). Candida auris 't on leitud Jaapani, India, Pakistani, Lõuna-Aafrika, Venezuela, Inglismaa, Kanada, Iisraeli, Keenia, Norra, Hispaania, Lõuna-Korea, Saksamaa, Ameerika Ühendriikide ja veel mitme riigi haiglapatsientidel.
Esimeseks Candida auris 'e kandidoosipuhanguks Euroopas on teadaolevalt Londonis Royal Brompton Hospitalis toimunud haiguspuhang.
Candida auris kasvab ka mitmete seenevastaste ainete, nagu mikafungiini manustamisel. Lisaks mikafungiinile on Candida auris muutunud resistentseks flukonasoolile ja ei ole enam eriti vastuvõtlik ka mitmetele teistele seenevastatele ainetele, nagu asoolidele ja ehhinokandiinidele.
Ciro Alegría
Ciro Alegría Bazán (4. november 1909 – 17. veebruar 1967) oli Peruu kirjanik, ajakirjanik ja poliitik.
Elukäik
Ciro Alegría isa José Eliseo Alegría Lynch (1883–1945) ja ema María Herminia Bazán Lynch (1885–1926) olid omavahel nõod, õdede lapsed, kes mõlemad olid sündinud Peruus Huamachuco provintsis.
1930. aastal astus Alegría Ameerika Revolutsioonilisse Rahvaliitu (Alianza Popular Revolucionaria Americana). Ta vangistati mitu korda poliitilise tegevuse eest ning 1934. aastal saadeti ta pagendusse Tšiilisse. Tšiilist suundus ta Ameerika Ühendriikidesse, hiljem õpetas Puerto Rico ülikoolis ning viibis ka Kuubal.
Bernard Lewis
Bernard Lewis (31. mai 1916 London Suurbritannia – 19. mai 2018 Voorhees New Jersey osariik) oli briti päritolu Ameerika Ühendriikide ajaloolane, kes spetsialiseerus orientalistikale.
Ciro Alegría
Elukäik
1957. aastal naasis Alegría Peruusse. Ta astus president Fernando Belaúnde Terry parteisse Acción Popular ning valiti 1963. aastal Peruu saadikutekoja liikmeks.
Alegría suri ajuverevalumi tagajärjel 17. veebruaril 1967.
Paljud tema kirjutised avaldas pärast Alegría surma tema viimane abikaasa poetess Dora Varona.
Katari suursaadik Eestis
Katar suursaadik Eestis on Katari volitatud suursaadik Eestis. Suursaadik resideerib Moskvas.
Ronja
Ronja on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 560. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Ronja 175 naisel.
Leanid Malecki
Leanid Malecki (valgevenepäraselt Леанід Малецкі; leedupäraselt Leonidas Maleckis; sündinud 8. märtsil 1966 Vilniuses) on Leedu endine poksija, rahvuselt valgevenelane.
Malecki osales I keskkaalus (kuni 71 kg) 1992. aasta Barcelona olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis hilisemale pronksmedalivõitjale Robin Reidile (Suurbritannia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Rahumäe kalmistu (Karksi)
Rahumäe kalmistu on kalmistu Karksi kihelkonnas Pärnumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Karksi-Nuia linnas Mulgi vallas Viljandi maakonnas. Kalmistu pindala on 2,08 ha.
Kalmistu rajati 1876. aastal Karksi kihelkonna uue luteri kalmistuna. Sinna on teiste seas maetud poliitik ja teadlane Kaarel Liidak, akadeemik Juhan Vaabel, kirjanik August Kitzbergi kaks venda.
Kalmistu ees on 2008. aastal taastatud Karksi Vabadussõja mälestussammas, kuna hävitatud samba algsesse asupaika on ehitatud suur tööstushoone.
Kalmistu võitis 2003. aastal aukirja ja tänuplaadi Kauni Kodu konkursil.
Millimeeter veesammast
Millimeeter veesammast (tähis mm H2O) on mittesüsteemne rõhuühik, mis võrdub 1 mm kõrguse veesamba hüdrostaatilise rõhuga.
Bajārkrogs
Külas asub Bajāri bussipeatus. Sealne Teises maailmasõjas hukkunud sõdurite vennaskalmistu on tähistatud mälestusmärgiga.
Aastal 2015 oli külas 13 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 18. pisi|tühi
Ala (Trento)
thumb| thumb|Ala aastal 1910 thumb|Ala valla paiknemine Trento provintsis
Ala (saksa: Ahl am Etsch või Halla) on vald (comune) Trento provintsis.
Kuni Esimese maailmasõjani oli Ala tähtis piirilinn Itaalia kuningriigi ja Austria-Ungari vahel.
Seal elas 2013. aasta seisuga 8966 inimest. 2020. aasta aprilli lõpus oli elanike arv 8794.
Kevin Vogt
Aastatel 2012–2014 mängis Vogt Saksamaa kõrgliigaklubis FC Augsburg. 6. aprillil 2013 lõi ta mängus Dortmundi Borussia vastu oma esimese värava Saksamaa kõrgliigas. Aastatel 2014–2016 kuulus ta Saksamaa kõrgliigaklubi 1. FC Kölni ridadesse.
2016. aasta mais sõlmis ta lepingu Hoffenheimiga. Hooaja 2019/20 teises pooles oli ta laenul Saksamaa kõrgliigaklubis Bremeni Werder.
Türi Eesti Kodanike Komitee
Türi Eesti Kodanike Komitee asutati 7. juunil 1989. Komitee registreeris 10 690 Eesti Vabariigi kodanikku ja 445 Eesti Vabariigi kodakondsuse taotlejat.
Kessoontõbi
Kessoontõbi ehk dekompressioontõbi on haiguslik seisund, mis tekib kiirel siirdumisel kõrgema õhurõhuga keskkonnast madalama õhurõhuga keskkonda. Selle tagajärjel võivad veres ja kudedes moodustuda gaasi- (peamiselt lämmastiku-) mullikesed, mis rõhu äkilisel langemisel hakkavad kiiresti vabanema.
Kessoontõbi võib tekkida tuukritel või kessoonitöölistel.
Ma olen legend
"Ma olen legend" on 2007. aastal valminud põnevusfilm, mille peaosas on Will Smith. See on Richard Mathesoni samanimelisel romaanil põhinev kolmas filmimugandus.
Sisu
2009. aastal puhkes maailmas epideemia, mis sai alguse inimeste endi loodud viirusest. Kolm aastat pärast epideemia puhkemist on viirusele immuunne USA armee teadlane Robert Neville mahajäetud New Yorgi ainus epideemias ellujäänud elanik. Ta veedab oma päevad viirusele vastumürki otsides ja lootes, et kusagil on veel ellujäänuid. Öösiti varjab ta end kindluseks ehitatud kodus, sest viiruse mõjul muteerunud ohvrid peidavad end pimeduses, oodates millal Neville saatusliku vea teeb.
Hu Shih
Hu Shih (hiina keeles 胡適; 17. detsember 1891 Jixi maakond, Anhui – 24. veebruar 1962 Taipei) oli hiina filosoof, esseist ja diplomaat.
Ta oli Hiina Vabariigi suursaadik Ameerika Ühendriikides aastail 1938–1942.
Akromaatiline lääts
Akromaatiline lääts ehk akromaat on kahest lihtläätsest (kumer- ja nõguslääts) kokku liimitud fotoobjektiiv. Akromaatilisel läätsel on kõrvaldatud ainult üks optikasüsteemide aberratsioon, nimelt kromaatiline aberratsioon.
Przerośl
Przerośl on küla Poolas Podlaasia vojevoodkonnas Suwałki maakonnas, Przerośli valla halduskeskus. Przerośl asub Venemaa (Kaliningradi oblasti) piirist 11 km kaugusel ja Leedu piirist 15 km kaugusel ning Suwałkist ligikaudu 24 km loodes.
Przerośl sai linnaõigused 1576. aastal, kuid kaotas need 1869. aastal.
Boris Saimre
Boris Saimre (kuni 20. septembrini 1935 Boris Mitt; 25. november 1914 Velise vald, Läänemaa – 13. august 2007 Tartu) oli eesti tehnikateadlane.
Elulugu
Boris Saimre oli kooliõpetaja poeg ja Teo Saimre isa.
Lõpetas 1934 Tallinna Tehnikumi ehitus- ja mehaanikateaduskonna elektrotehnika alal, 1943 TTÜ elektriinsenerina. Oli 1938–1943 TTÜ energeetikateaduskonna elektrotehnika osakonna ja kateedri abijõud ja assistent, 1943–1946 Keila energiarajooni insener ja peainsener, 1947–1949 TÜ metsatööstuse mehhaniseerimise kateedri assistent, 1947–1953 Tartu Piimakombinaadi peainsener, 1953–1963 Põllumajanduselektri Tartu võrgurajooni ülem, 1963–1964 Eesti Elektrivõrkude Ehituse Tartu Mehhaniseerimise Rändkolonni peainsener, 1964–1965 Eesti Maaehitusprojekti grupijuht, 1966–1974 Eesti NSV TA Loomakasvatuse ja Veterinaaria Instituudi erikonstrueerimisbüroo peainsener, 1974–1992 vanemmeister, aastast 1992 AS Märja projekti-peakonstruktor. Õpetanud elektrotehnikat ja masinatundmist.
Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: elekterkuumutus, madal- ja kõrgepinge-elektroodkatelde loomine; loomafarmide mehhaniseerimine. Osalenud elektroodkatelde konstruktsiooni täiustamisel, kateldes lihtsama ja rõhuvaba süsteemi kasutamist võimaldava konstruktsiooniga elektroodi väljatöötamisel. Pidanud ettekandeid põllumajanduse mehhaniseerimist käsitlevatel teaduskonverentsidel. Eesti NSV riiklik preemia (1982, kollektiivis). Eesti NSV teeneline energeetik (1988). Üle 30 teadustrükise, sh 2 raamatut ja 16 brošüüri.
Harald Toomsalu
Harald Toomsalu (21. august 1921 – 17. juuli 2005) oli eesti ajakirjanik.
Ta oli ajakirja Pikker peatoimetaja (1957–1963).
1944 aastal töötas Rahva Hääle toimetuses.
Harald Toomsalu suri 17. juulil 2005 ja ta maeti 19. augustil 2005 Pärnu Alevi kalmistule.
Cẩm Vân
pisi Cẩm Vân (sündinud 31. mail 1959) on Vietnami laulja.
Ta osales saates "Vietnam Idol" selle esimesel hooajal.
Rosanna (eesnimi)
Rosanna on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 532. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Rosanna 189 naisel.
Mariánské Lázně
pisi|left|Purskkaev Mariánské Lázně keskväljakul Mariánské Lázně (saksa keeles Marienbad) on Tšehhi kuurortlinn Karlovy Vary maakonnas Chebi ringkonnas.
Vitória de Guimarães
Vitória Sport Clube (tuntud ka kui Vitória de Guimarães) on Portugali spordiklubi, mis tegutseb Guimarãesis.
Mariánské Lázně
Mariánské Lázně on Tšehhi suuruselt ja tähtsuselt teine kuurortlinn Karlovy Vary kõrval. Kuurortlinn asub piirkonnas, kus on väga palju looduslikke ravitoimelisi mineraalvee allikaid. Linna on rajatud üle 20 sanatooriumi.
Vitória de Guimarães
Klubi on asutatud 1922. aastal. Klubi on eelkõige tuntud tänu oma jalgpallimeeskonnale, mis mängib Portugali kõrgliigas Primeira Liga. Vitória de Guimarães on üks vähetest klubidest, mis on suutnud pakkuda konkurentsi Portugali suurele kolmikule Primeira Ligas, kus kolmel korral on saavutatud kolmas koht, viimati hooajal 2007–08. Vitória de Guimarães on võitnud korra Portugaili karika ja korra Portugali superkarika. Vitória de Guimarães on sageli osalenud Euroopa klubide meistrisarjades. Kõige suurem saavutus pärineb hooajast 1986–87, kui UEFA karikavõistlustel jõuti veerandfinaali.
Vitória korvpallimeeskond mängib Portugali korvpalli kõrgliigas Liga Portuguesa de Basquetebol ja võrkpallimeeskond Portugali võrkpalli kõrgliigas Campeonato Nacional de Voleibol Masculino.
Ksenobiootikum
Ksenobiootikum (kreeka keeles xenos 'võõras', ingl k xenobiotic) kehale võõras aine ehk kehavõõras ühend ehk eksogeenne võõraine.
Ksenobiootikumid on ravimid, raviained, saasteained, pestitsiidid,herbitsiidid, insektitsiidid, sünteetilised toidulisandid, kartsinogeenid jpt ained.
Sabina
Sabina võib tähendada järgmist:
Läti suursaadik Eestis
Läti suursaadik Eestis on Läti volitatud suursaadik Eestis. Suursaadik resideerib Läti suursaatkonnas Tallinnas.
Gaidas
Gaidas (vanasti ka Vecmuiža) on küla (vasarnīcu ciems ehk suvilapiirkond) Lätis Ropaži piirkonna Ropaži vallas.
Külas asub Mežapuķese bussipeatus.
Aastal 2014 oli külas 171 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 313.
CERT-EE
CERT Eesti ehk CERT-EE on Riigi Infosüsteemi Ameti operatiivse küberturbe osakond. CERT (Computer Emergency Response Team) on töögrupp, mis seirab, uurib, lahendab ja ennetab küberkaitsega seotud probleeme. CERT organisatsioone eksisteerib üle maailma ja nad on omavahel tihedas koostöös, jagades informatsiooni infoturbeintsidentide kohta ja teavitades turvaohtudest.
CERT-EE eesmärgid jagunevad kolmeks:
CERT-EE tegevused:
CERT-EE testimisjärgus teenused
2017. aastal septembris sai CERT-EE sertifitseerimistunnistuse, millega kuulub nüüd maailma kuue tunnustatuima riikliku küberüksuse hulka. Kvaliteeditunnistuse andis üle tuntud CERT-ide kogukond Trusted Introducer (TI), mille ülesanne on luua CERT-ide vahelist usaldust, korraldada koolitusi ning jagada kogemusi ja suuniseid. CERT-EEga sarnaseid üksusi on maailmas üle 300, neist 22 on tunnustatud sertifitseerimistunnistusega. Tunnustatud üksustest kuus on riiklikud, nende hulka kuulub alates 2017. aastast ka Eesti. Ülejäänud 16 on erasektori küberüksused. 2021 kinnitas sama taseme sertifitseeritust ka Euroopa Liidu küberagentuur ENISA.
Uulu mõis
Uulu mõis (saksa keeles Uhla) oli rüütlimõis Pärnu kihelkonnas Pärnumaal. Nüüdisajal jääb mõis Pärnu maakonda Häädemeeste valda.
Uulu mõisa kõrvalmõis oli Surju mõis.
Pakistani suursaadik Eestis
Pakistan suursaadik Eestis on Pakistani volitatud suursaadik Eestis. Suursaadik resideerib Varssavis.
Vee ioonkorrutis
Vee ioonkorrutis on vee elektrolüütilist dissotsiatsiooni iseloomustav konstant (tähis sageli Kw).
Kw väärtus on leitav valemiga , kus
C_{H^+} ja C_{OH^-} tähistavad vesinik- ja hüdroksiidioonide molaarset kontsentratsiooni.
Teo Saimre
Teo Saimre (sündinud 15. mail 1945 Ulilas Tartumaal) on eesti majandusteadlane.
Elulugu
Teo Saimre on Boris Saimre poeg.
Lõpetas 1964 Tartu 1. Keskkooli, 1969 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) majandusteaduskonna, majanduskandidaat (1975, TÜ), väitekiri "Reklaamitegevuse ning selle organisatsiooni ja juhtimise täiustamise teid Eesti NSV-s". Oli 1969–1988 TPI tööstuse juhtimise ja planeerimise kateedri assistent ja dotsent, 1988–1991 Tallinna Vanalinna Arenduskeskuse direktor, 1991–1995 AS TP Leasing ja AS Mater juhataja esimees, 1995–2005 Riikliku Autoregistrikeskuse direktori asetäitja, 2005– TTÜ Tallinna Kolledži ettevõtluse ja juhtimise lektoraadi dotsent. Õpetanud juhi tegevust, juhtimise aluseid, organiseerimist ja juhtimist, strateegilist juhtimist; koostanud õppevahendeid.
Teadustöö
Uurimisvaldkond: organiseerimine ja juhtimine. Olnud Euroopa juhilubade ja juhieksamite komitee ekspert ning Euroopa sõidukite ja juhilubade infosüsteemi EUCARIS juhtgrupi liige, aastast 2007 INTERREG III B projekti "BaltMet Inno – Läänemere metropolide innovatsioonistrateegia" nõustava Tallinna turundusnõukogu liige.
Pilvi Ojamaa
Pilvi Ojamaa (kuni 1951 Puppart, 1951–1962 Uuk 21. detsembril 1930 Tallinnas) on eesti klaasikunstnik.
1956. aastal lõpetas Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi cum laude professor Maks Roosma õpilasena. 1956–1958 töötas Leningradi Kunstilise Klaasi tehases kunstnik-graveerijana.
Töötanud Tallinnas tehastes Flora 1958–1965. Pilvi Ojamaa asus pärast Ingi Vaheri lahkumist 1965. aastal tööle Tarbeklaasi ja töötas seal 1991. aastani. Ojamaa sulandus oma käekirjaga Tarbeklaasi tollasesse kujundusmaastikku suurepäraselt. Tema esimesteks tuntuks saanud kujunduslahendusteks olid lihtsavormiliste klaaside sari "Re" (1966) ja komplekt "Valli" (1971), millele vastandub 1971. aastast pärinev vaas "Kuljus". 1980.–1990. aastatel kavandas ta hulgaliselt klaasisarju ("Holly", "Aroom"), pressklaasist nõudesarja "Adam" ning lopsakalt dekoratiivse vabalt puhutud komplekti "Gondel".
Aastatel 1993–1998 töötas Eesti Kunstiakadeemias õppejõuna.
Looming
Loonud klaaside ja lauanõude komplekte ("Mi ja RE" (1966); "Kuljus" (1968); "Juta" (1971); "Külm" (1971); "Sandra" (1987)).
Graveerinud detailirikkaid dünaamilisi figuraalkompositsioone (vaasid "Võimlejad" (1956); "Debüüt" (1984); "Lennule" (1994); "Pääsenud" (1998)).
Läbivaks meelismotiiviks on naisekeha.
Slobodan Kačar
pisi|Slobodan Kačar [[Nicaragua margil]] Slobodan Kačar (serbia kirillitsas Слободан Качар; sündinud 15. septembril 1957; sünnikoht praeguse jaotuse järgi Perućica, Jezero vald, Serblaste Vabariik, Bosnia ja Hertsegoviina) on Serbia ja Jugoslaavia FSV endine poksija. Ta oli hiljem Jugoslaavia Liitvabariigi, Serbia ja Montenegro ning Serbia poksitegelane.
Meulebeke
Meulebeke on hollandikeelne vald Belgias Flandria piirkonnas Lääne-Flandria provintsis Tielti haldusringkonnas.