cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Robert Stolz
Dirigendiametis
1899. aastal kohtus Viinis Johann Straussiga, kes innustas teda operette komponeerima. 1901 valmiski Marburgi Stadttheaterile komponeeritud "Studentenulke", kuid see ei äratanud erilist tähelepanu. 1902–1903 oli Salzburgi linnateatri ja 1903–1905 Brno Deutsche Theateri dirigent. Alates 1907. aastast sai aga operetimaailma lipulaeva Theater an der Wieni dirigendiks. Juhatas seal Ferenc Lehári menuopereti "Die lustige Witwe" ("Lõbus lesk") 420 etendust. Oli paljude operetiliteratuuri tippteoste esietenduste dirigent. Pälvis operetiheliloojana esimese suurema tähelepanu 1910. aastal, kui Viini Raimund Theateris tuli ettekandele tema "Das Glücksmädel". 1913 komponeeris esmakordselt muusikat filmile ("Der Millionenonkel"). Berliinis 1916. aastal esietendunud "Der Favorit" meeldis küll sakslastele, kuid rahvusvahelist menu ei tulnud. Esimese maailmasõja ajal tuli muusikaelule vaheaeg, sest teenis Austria armees. Armeest vabanenuna tegutses peamiselt kabareedes ja kirjutas 1920 oma ainsa ooperi "Die Rosen der Madonna" ("Madonna roosid"). Seegi jäi erilise eduta. pisi|Robert Stolz, 1961
Läbimurre opereti vallas
Rahvusvaheline läbimurre tuli lõpuks 1921. aastal, mil Viinis etendus väga menukalt "Der Tanz ins Glück" ning äratas tähelepanu ka USAs, Inglismaal, Itaalias ja Prantsusmaal. Kaks aastat hiljem Berliinis laineid löönud "Mädi" läks esimese tema operetina Eestis järgmisel aastal "Meedi" nime all suure eduga nii Vanemuises kui ka 1925. aastal Estonias. 1924 asutas Viinis küll Robert Stolz Theateri, kuid see läks mõne kuu pärast pankrotti. Asus samal aastal elama Berliini, kus kirjutas kabareedele revüümuusikat ja komponeeris operette. Põhitähelepanu läks alates 1930. aastate algusest täistuuridel töötava saksa filmitööstuse linateostele muusika kirjutamisele. Tema esimene muusikaplokk oli helifilmile "Zwei Herzen im Dreivierteltakt" ("Kaks südant valsitaktis"). Selle filmi tiitelmuusika valss muutus paugupealt väga populaarseks – veel populaarsemaks kui tollal kõikjal lokaalides esitatud "Adieu, mein kleiner Gardeoffizier" ("Nägemist, mu väike kaardiväelane") operetist "Die lustigen Weiber von Wien" ("Viini lõbusad naised"). Oli sakslaste rahvusvahelise mainega kinostuudio UFA põhihelilooja, kuid põhipanuse tegi filmimuusika loomisele. Komponeeris muusika ligi 100 filmile.
Sõja eest pakku
Adolf Hitleri võimule tulles loobus elust Berliinist ja kolis Viini, kuid tööalased suhted Saksamaa pealinnaga säilisid. Sõitis pidevalt autoga Viini ja Berliini vahet. Komponeeris jätkuvalt nii filmimuusikat kui ka operette. 1938. aastal, kui sakslased korraldasid Austrias anšlussi, lahkus ta natside jalust Šveitsi kaudu Pariisi. Kui ähvardas Prantsusmaa okupeerimise oht, emigreerus 1940. aastal sealt USA-sse. Hollywoodis kirjutas filmimuusikat, korraldas New Yorgi Carnegie Hallis operetimuusika kontserte ja varustas muusikaga öölokaale. Oli kaks korda (1941, 1945) filmidega "Spring Parade" ("Kevadparaad") ja "It Happened Tomorrow" ("See juhtus homme)" USA Filmiakadeemia Oscari nominent filmimuusika alal. pisi|Robert Stolz oma kuldplaadi tseremoonial orkestrit juhatamas Amsterdami Hiltoni hotellis 1969
Tagasi Euroopas
Pöördus 1946. aastal tagasi Viini, kus elas elu lõpuni. 1952–1971 oli üleeuroopalise kuulsusega Viini jäärevüü peadirigent ning kirjutas operettide ja filmimuusika kõrval muusika ka 19 jäärevüüle, mida nimetati jääoperettideks. 1964 esietendunud operetti "Frühjahrsparade" mängiti Viini Volksoperis katkematult 11 aastat. 1965. aastal juhatas Viini Riigiooperis Johann Straussi "Die Fledermausi" ("Nahkhiir") etendusi. Oli 1960.–1970. aastatel aktiivne operetimuusika helisalvestaja. Tema dirigeerimisel jäädvustati heliplaatidele hulgaliselt Johann Straussi, Ferenc Lehári, Imre Kálmáni ja Leo Falli muusikat. Ta oli olnud nende operetielu suurkujude lähedane kolleeg ja nende loomingu lavaletooja.
Tunnustus
Aastatel 1934–1971 sai 19 riiklikku autasu ja muud tunnustusavaldust. Ta nimetati Grazi (1969) ja USA linna Montclairi (1971) aukodanikuks. 1966 sai esimese helilooja ja dirigendina Hollandi maineka Edisoni auhinna. Alates 1968. aastast oli Hollandi Oranje-Nassau ordu kavaler. Sai ka Belgia, Iisraeli, Saksamaa ja Austria kõrged riiklikud autasusid. Viinis on temanimeline väljak ja tänav, Berliinis park ning tänavad Mannheimis, Darmstadtis, Miamis, Münchenis, Hamburgis, Kölnis, Düsseldorfis, Wiesbadenis, Saarbrückenis, Linzis, Klagenfurtis, Lippstadtis ja Dortmundis. Talle on püstitatud ausambad Viini Linnapargis, St. Wolfgangis, Baden-Badenis ja Berliinis. Alates 1980. aastast sõidab Viini ja Grazi vahel tema nime kandev rong. Austraalias on asutatud temanimeline stipendium. pisi|Einzi ja Robert Stolz [[Amsterdami Schipholi lennujaam|Schipholi lennuväljal Amsterdamis]]
Isiklikku
Vaatamata katkematule operettide komponeerimisele oli Stolz lõpuks ikka hoopiski populaarsem lööklaulude loojana. Kirjutas oma karjääri jooksul ligi 1500 laulu, millest suurimat publikumenu nautis "Im Prater blüh'n wieder die Blumen" ("Lilled õitsevad taas Prateris"), mis on sageli esitatav ka tänapäeval.
Aastatel 1901–1964 komponeeris 77 operetti, muusikali ja Singspieli. Soosituimad on läbi aegade olnud "Himmelblaue Träume" ("Taevasinine unistus"), "Zwei Herzen im Dreivierteltakt" ("Kaks südant kolmneljandikku taktis"), "Wenn die kleinen Veilchen blühen" ("Kui väikesed kannikesed õitsevad") ja eriti "Venus in Seide" ("Veenus siidis"), mida jätkuvalt Austrias ja Saksamaal esitatakse.
Robert Stolz on maetud Viini Keskkalmistule Johannes Brahmsi ja Johann Strauss II lähedale. pisi|Robert Stolzi mälestussammas Viini Linnapargis
Lavastused Eestis
Eestis mängiti aastatel 1924–1935 kuues teatris tema seitset operetti kokku 13 lavastuses: "Daam lillas" (Vanemuine 1929; Kannel 1930), "Hampelmann" (Vanemuine 1928), "Kevadtuul" (Vanemuine 1933), "Meedi" (Vanemuine 1924, 1935; Estonia 1925; Ugala 1926; Võitleja 1927; Endla 1928; Kannel 1928), "Suudlemata Eva" (Ugala 1935), "Veenus siidis" (Estonia 1934; Vanemuine 1935) ja "Üksainus öö" (Estonia 1928).
Tšonhari sild
Tšonhari sild on maanteesild, mis ühendab üle Tšonhari väina Krimmi poolsaart Hersoni oblasti Tšonhari poolsaarega. Üle silla kulgeb Harkivi-Jalta maantee (M 18), mis on omakorda osa Euroopa teest E105.
Ngäbere keel
Ngäbere keel ehk guaimi keel (ingl Ngäbere, Guaymí, Chiriqui, Valiente, Ngobere) on tšibtša keelkonda kuuluv keel, mida kõneleb põlisrahvas Ngäbe Panamas ja Costa Ricas.
Keele levila
Ngäbere keelt kõneldakse Panama lääneprovintsides Bocas del Toro, Chiriquí (kirdeosa), Veraguas (lääneosa), vähemal määral ka Costa Ricas.
Kõnelejate arv
Kokku kõnelejaid: 174 100
Keelkond
Ngäbere keel kuulub tšibtša keelkonda. See on üks kahekümnest sellesse keelkonda kuuluvast elavast keelest. Nende keelte kõnelejaid on kokku 306 667. Neid kõneldakse Colombias, Costa Ricas, Hondurases, Nicaraguas ja Panamas.
Kirjaviis
Ngäbere keel kasutab häälikkirja (kirjasüsteemi, milles täht vastab häälikule).
Ngäbere tähestik põhineb ladina ja hispaania tähestikul.
Foneetika
Ngäbere keeles on 26 häälikut: 8 vokaali – a, e, i, o, u, ä, ö, ü – ja 18 konsonanti – b, ch, d, g, gw, j, k, kw, l, ñ, n, ng, ngw, m, r, s, t, y.
Ngäbere keskvokaalid ä, ö, ü erinevad eesti eesvokaalidest ä, ö, ü.
Uus Küla
Uus Küla oli Sipa külas 22. juunist 1951 kuni 23. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Sipa Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.
Ngäbere keel
Foneetika
Ngäbere konsonandid j ja y ei ole ka samad nagu eesti keeles: j vastab eesti kõrihäälikule h ning y hääldub nagu eesti poolvokaal j.
Uus Küla
Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Ngäbere keel
Foneetika
Ngäbere keeles puudub sulghäälik p. Laensõnades on see asendatud b-ga, nt ban (hisp pan ‘leib’), blato (hisp plato ‘taldrik’).
Puudub ka eesti keele jaoks päris tavaline kaashäälik v. Küll aga esineb üsna tihti foneem /w/.
Keeles esineb palju nasaale (ng, ngw, ñ, n, m), mis annavad kõnele omapärast kõla.
Morfoloogia
Ngäbere keel on sufiksikeel (sõnade moodustamiseks ja muutmiseks kasutatakse tavaliselt sufikseid).
Nimisõnal on kaks morfoloogilist kategooriat: kääne ja arv.
Ngäbere keeles kasutatakse absolutiiv-ergatiivset süsteemi, mis erineb eesti keele nominatiiv-akusatiivsest süsteemist. Kui tegemist on mineviku või tulevikuga, siis agent on markeeritud (ergatiivi lõpp -kwe), patsient aga markeerimata käändes (absolutiivis, lõputa): Verbil on kolm grammatilist kategooriat: kõneviis, aeg ja aspekt. Viimane puudub eesti keeles. Erinevalt aja kategooriast ei koonda aspekti kategooria mitte tegevuse ajalisi omadusi, vaid selle sisemisi omadusi (nt lõpetatus või lõpetamatus).
Erinevalt eesti keelest puudub ngäbere keeles võrdluskategooria. Seega on võrdlemine analüütiline. Komparatiivi ja superlatiivi moodustamisel ei muutu omadussõna, vaid kasutatakse määrsõna, mis väljendab omaduse kvantiteeti: dite ‘tugev’ – bäri dite ‘tugevam’ – dite arare/krubäte ‘tugevaim’.
Kolhoosi Aktivist
Kolhoosi Aktivist oli Järva-Jaanis 1. augustis 1951 kuni 27. detsembrini 1953 ilmunud eestikeelne ajaleht, Järva-Jaani Masina-Traktorijaama poliitosakonna häälekandja.
Ngäbere keel
Süntaks
Ngäbere transitiivlause põhisõnajärg on subjekt–objekt–verb: Substantiivifraasis on täiendid peamiselt põhisõna järel: Possessiivsust väljendav atribuut võib olla nii substantiivi ees kui järel: ti eteba ‘minu vend/õde’ – eteba tikwe, rün jue ‘isa maja’ – ju rünkwe.
Kolhoosi Aktivist
Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Ngäbere keel
Leksika
Sõnavara vaatepunktist on huvitav märkida, et erinevalt eesti keelest on ngäbere keeles kaks erinevat sõna käe tähistamiseks: sõrmeotsadest randmeni – kise (ingl hand) ja sõrmeotsadest või randmest õlani – kude (ingl arm).
Huvitav on ka see, kuidas kasutatakse sõnu eteba ja ngwae, mis tähendavad ‘vend’ või ‘õde’. Kui mees on vend teise mehe suhtes või kui naine on õde teise naise suhtes, siis öeldakse eteba; kui mees on vend naise suhtes või kui naine on õde mehe suhtes, siis kasutatakse sõna ngwae.
Keelenäide
Üks ja sama katkend Piiblist ngäbere ja eesti keeles:
Nürnbergi lahing
Phase à élimination directe de la coupe du monde de football 2006
Württembergi krahvkond
thumb|Württembergi lipp thumb|Württembergi vapp thumb|Württembergi jagamine Nürtingeni lepinguga.
Württembergi krahvkond (saksa keeles Grafschaft Württemberg) oli ajalooline territoorium, mis sai alguse Württembergi dünastia valdustest, vana Švaabimaa hertsogkonna südamest aastal 1083. Stuttgart oli selle pealinn. 12. sajandist aastani 1495 oli see krahvkond Saksa-Rooma riigis. Hiljem sai sellest hertsogkond ja seoses Saksa-Rooma riigi kadumisega kuningriik.
Etümoloogia
Krahvkond sai nime samanimelise mäe järgi Untertürkheimi linnaosas Rotenbergis, Stuttgardis, millel Wirtembergi loss seisis aastani 1819. Umbes aastani 1350 esines krahvkond ürikutes ainult kirjapildiga "Wirtenberg".
Ajalugu
Württembergi dünastia ilmus esmakordselt 11. sajandi lõpul. Ürikutes ülestähendatud esimene pereliige oli aastal 1081 Konrad I, kes usutavasti ehitas lossi. Württembergidest said krahvid 12. sajandil. Hohenstaufenite valitsemise lõpp Švaabimaa hertsogkonna üle aastal 1250 võimaldas Württembergidel laiendada oma territooriumi, kaasates hertsogkonna. Stuttgart, tulevane pealinn, sai krahvkonna osaks pärast Ulrich I abielu Badeni Mechthildiga aastal 1251.
Württembergi territoorium laienes veelgi Ulrich III, Eberhard II ja Eberhard III valitsemise ajal. Eberhard III ajal liidendas Württemberg Montbéliard'i krahvkonna (saksa Mömpelgard) seoses tema poja Eberhard IV ja Henriette de Montbéliard'i kihlusega aastal 1397.
Aastal 1442 sõlmiti Ulrich V ja tema venna Ludwig I vahel Nürtingeni leping, mis jagas Württembergi kaheks osaks. Ulrich võttis Stuttgardi osa (Württemberg-Stuttgart), sealhulgas linnad Bad Cannstatt, Göppingen, Marbach am Neckar, Neuffen, Nürtingen, Schorndorf ja Waiblingen. Ludwig võttis Bad Urachi osa (Württemberg-Urach), sealhulgas linnad Balingen, Calw, Herrenberg, Münsingen, Tuttlingen ja Tübingen. See jaotus sisaldas ka Montbéliard'i krahvkonda pärast Henriette'i surma aastal 1444.
Münsingeni lepinguga aastal 1482 ja Esslingeni lepinguga aastal 1492 õnnestus krahv Eberhardil taasühendada Württemberg ja tõusta hertsogiseisusesse. Lastetust Eberhardist sai taasühendatud riigi ainuvalitseja. Württemberg-Stuttgardi krahv Eberhard VI määrati tema järglaseks ja pidi valitsema koos kaheteistkümne "auväärse" komiteega, riigi kahe seisuse: aadli ja kodanlaste esindajatega.
Keiser Maximilian I kokkukutsutud Wormsi Riigipäeval aastal 1495 sai krahvkond hertsogkonnaks.
Württembergi krahvid
1442. aastal jaotati Württembergi krahvkond kaheks osaks..
Württemberg-Urachi krahvid
1482. aastal taasühendati krahvkond.
Aix
Kohanimed
Lisaks on selle nimeosaga järgmised Prantsuse vallad:
Sarnase nimeosaga on Aixe-sur-Vienne'i vald Haute-Vienne'i departemangus.
Ameerika Ühendriikides
Saksamaal
Randvee
Randvee on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Randvee uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Embach, Kirikmann, Riimanson ja Rimanson. Aleksander Randvee palvel kanti Randvee perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 41 all.
Tomoyuki Kajino
Tomoyuki Kajino (jaapani keeles 梶野 智幸 Kajino Tomoyuki; sündinud 11. juulil 1960 Aichis) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.
Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1988–1989 9 mängu ja lõi 1 värava.
Puhkav Kristus
Puhkav Kristus on kristlikus kunstis esinev hiliskeskaegne pildisüžee, mis kujutab niuderätikus ja okaskrooniga kroonitud Kristust istuvas asendis, seotud või sidumata kätega, resigneerunult toetamas kätt reiele ja vahel hoidmas käes pillirookeppi või vitsakimpu. Kuulub harduspiltide hulka, mille puhul on Kristuse ümbert jäetud ära stseeni teised tegelased. Ajaliselt on see paigutatud aega veidi enne ristilöömist, peatusena Kolgata tee lõpul. Nagu ecce homo puhul, on sellel Kristuse kujutisel okaskrooni okaste haavad, kuid pole ristilöömise naelte ega küljehaava.
Ajaloost
Esimesed selle süžeega kujutised ilmuvad 14. sajandi teisel poolel, nagu Hans Wittenile omistatud skulptuur Braunschweigi toomkirikus. Enamasti esineb puhkava Kristuse motiiv skulptuuris, maale sellel teemal on teada vähem. Suurem osa skulptuure pärineb 1500. aasta ümbrusest ja 16. sajandi esimesest veerandist, seega ajast vahetult enne reformatsiooni ja varase reformatsiooni ajast.
Kunstiajaloolased seostavad selle motiivi ilmumist kunsti devotio moderna esiletõusuga. Kristus on kujutatud oma kannatusloo hetkel, mil ta puhkab pärast risti kandmist Kolgatale, ja esitatud usklikele kaastunnet äratavana oma inimlikus loomuses.
Eesti kunstis
Enne Teist maailmasõda kuulus Kihelkonna kirikule puhkavat Kristust kujutav 67 cm kõrgune tammepuust skulptuur. Kristus oli kujutatud psühholoogiliselt usutavalt hämmelduses oma jalge ette alla vaatavana, istumas ümaral kõrgendikul, jalad paralleelselt ja ühekõrgusel vastu maad. Skulptuur oli töödeldud igast küljest võrdselt, seega ümberringi vaadatavana. Kuju fotografeerimise ajaks oli kaotsi läinud okaskroon ja mõlemad käed küünarnukist saadik murdunud. Skulptuuri alumine osa oli tugevalt lõhenenud ja näha oli kunagise krundi jälgi uuema värvikihi all. Villem Raam dateeris kuju 15. sajandisse ja pidas seda suhteliselt harvaesineva motiivi levikualale viidates pärinevaks Põhja-Saksamaalt, võib-olla Lübecki meistri Saaremaale tellitud tööks. Skulptuur läks kaotsi Teise maailmasõja ajal.
Michaela Kirchgasser
pisi|Michaela "Kirchi" Kirchgasser 2006. aasta detsembris Michaela Kirchgasser (sündinud 18. märtsil 1985 Schwarzach im Pongaus) on Austria mäesuusataja, kes on spetsialiseerunud põhiliselt slaalomile ja suurslaalomile. Maailma karikavõistlustel debüteeris Kirchgasser Sestrieres suurslaalomis 9. detsembril 2001, kus ta sai 17. koha.
Richard Joonas
pisi|Richard Joonas Richard Joonas (15. november 1927 Narva – 11. aprill 2002 Kohtla-Järve) oli eesti põlevkivikeemik.
Michaela Kirchgasser
Kirchgasser tuli 2003. aastal Montgenèvre'is slaalomis juunioride maailmameistriks. Samal aastal Serre Chevalier's sai ta Alpi kahevõistluses hõbemedali. 2005. aastal Bardonecchias oli ta suurslaalomis kolmas.
Richard Joonas
Ta lõpetas Tallinna Polütehnilise Instituudi.
Michaela Kirchgasser
2006. aasta taliolümpiamängudel Torinos sai Kirchgasser slaalomis 5. koha ja Alpi kahevõistluses 6. koha. 2007. aasta maailmameistrivõistlustel Åres tuli ta meeskonnavõistluses maailmameistriks. Lisaks oli ta suurslaalomis neljas ja slaalomis üheksas. 2009. aasta MM-il Val-d'Isère'is sai ta suurslaalomis viienda koha. 2010. aasta OM-il Vancouveris oli ta Alpi kahevõistluses üheksas ja suurslaalomis viieteistkümnes. 2011. aasta MM-il Garmisch-Partenkirchenis kuulus ta Austria võistkonda, mille koosseisus sai meeskonnavõistluses hõbemedali.
Richard Joonas
Aastast 1948 töötas ta Kohtla-Järve Põlevkivitöötlemise Kombinaadis laborandina ning seejärel keemiainsenerina. Aastatel 1959–1967 oli ta Kohtla-Järve Põlevkivitöötlemise Kombinaadi kesklabori juhataja. Aastatel 1968–1982 oli ta Kohtla-Järve Põlevkivi Teadusliku Uurimise Instituudi teadusvaldkonna asedirektor, aastatel 1982–1999 instituudi direktor.
Michaela Kirchgasser
2013. aasta MM-il Schladmingis sai ta esimese maailmameistrivõistluste individuaalmedali, kui võitis slaalomis hõbemedali.
Elviira Mihhailova
Elviira Mihhailova (2. september 1943 Tambov – 23. mai 2018 Paide) oli Eesti tõlkija.
Richard Joonas
Ta oli ainulaadse kõrgtõhusa bensoehappe saamise tootmisviisi autor. Tema leiutise alusel ehitati Kohtla-Järvele bensoehappe tehas.
Michaela Kirchgasser
Maailma karika etappide võidud
Michaela Kirchgasser on osalenud (<small style="color:purple;">seisuga 20. märts 2016 ) 273 MK-etapil ja jõudnud poodiumile 16 korral, millest 3 korda kõige kõrgemale astmele.
Richard Joonas
1977. aastal valiti ta Eesti NSV nafta- ja gaasitööstuse teaduslik-tehnilise ühenduse esimeheks. Ta oli Eesti Leiutajate Liidu ning Üleliidulise Leiutajate ja Ratsionalisaatorite Ühenduse liige, Kohtla-Järve linna teaduslik-tehnilise progressi ja majandusliku arendamise komisjoni esimees. Ta oli üle 60 leiutise autor. Tal on erinevates teadusväljaannete ilmunud 58 artiklit.
Äravalimine ja ettemääratus Uues Testamendis
Ettemääratus on vaade ajaloosündmustele, mis omistab nende põhjuse Jumala poolt eelnevalt tehtud otsusele või plaanile.
Tilloy-lès-Hermaville
pisi|Tilloy-lès-Hermaville'i kirik
Äravalimine ja ettemääratus Uues Testamendis
Omavahel tihedalt seotud äravalimise ja ettemääratuse mõisted on apostel Pauluse mõtlemise loomulikud osad ning seetõttu ta neid teemasid eriti palju ei arenda. Ent need on väga olulised komponendid tema mõtlemise teoloogilises ülesehituses, mida ta esitab kaheldamatute faktidena. Pauluse kirjades on äravalimisel ja ettemääratusel eelkõige lunastav eesmärk.
Erinevalt Vanast Testamendist heidab Uus Testament täielikult kõrvale arusaama, et kellegi päritolu võiks olla aluseks suhtele Jumalaga. Uues Testamendis põhineb suhe Jumalaga tema ette ära tundmisel ja armastusel: Kristus, kes on Vana Testamendi tõotuste pärija (Gl 3:16), on ette määratud kannatama (Ap 2:23), et inimesed saaksid Jumala Poja näo sarnaseks (Rm 8:29).
Tilloy-lès-Hermaville
Tilloy-lès-Hermaville on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Äravalimine ja ettemääratus Uues Testamendis
[[Fail:Rending of the veil by William Bell Scott (1869, priv.coll).jpg|pisi|Templi vahevaiba kaheks kärisemine. William Bell Scott (1869, erakogu) Jeesuse ristilöömisel kärises pooleks templi eesriie (Mt 27:51), mis eraldas patuse inimese Jumalast. Kristuse kaudu pääseb inimene Jumala kuningriiki. ]]
Äravalimise sõnavara
Uues Testamendis on äravalimisest rääkimisel kasutatud järgmisi vanakreekakeelseid sõnu:
Tilloy-lès-Hermaville
pisi|tühi|
Äravalimine ja ettemääratus Uues Testamendis
Äravalimise sõnavara
Paulus kasutab nimisõna ἐκλογή eklogḗ (valik, valimine, äravalimine) Rm 9:11; Rm 11:5; Rm 11:7; Rm 11:28; 1Ts 1:4. Mujal Uues Testamendis esineb Ap 9:15 ja 2Pt 1:10.
Omadussõna ἐκλεκτός eklektόs (valitud, väljavalitud) kasutab Paulus Rm 8:33; Rm 16:13; Kl 3:12; 1Tm 5:21; 2Tm 2:10; Tt 1:1.
Tegusõna ἐκλέγομαι eklégomai (valima, välja valima) kasutab Paulus 1Kr 1:27 (2x), 1Kr 1:28, Ef 1:4.
Ühel korral äravalimise kontekstis esinevad sõnad:
Omadussõna συνεκλεκτός suneklektos (samuti valitud) esineb 1Pt 5:13.
Tegusõna αἱρέω hairéō (valima) esineb 2Ts 2:13.
Tegusõna τάσσω tássō (määrama) esineb Ap 13:48.
Paulus kasutab neid sõnu oma kirjades kolmel erineval viisil: inimeste, inglite ja Iisraeli äravalimisest rääkimisel.
Ettemääratuse sõnavara
Paulus kasutab tegusõna προορίζω proorίzō (ette määrama) 5 korda: Rm 8:29; Rm 8:30; 1Kr 2:7; Ef 1:5; Ef 1:11.
Tegusõna προγινώσκω proginṓskō on samuti seotud ettemääratusega, Paulus kasutab seda oma kirjas roomlastele: Rm 8:29 ja Rm 11:2.
Seonduvad Jumala omadused
Selleks, et mõista äravalimise ja ettemääratuse doktriine, peab teadma ka nendega seostuvaid Jumala omadusi, kuna Jumal on see, kes on valimise ja ette määramise taga. Samuti aitavad need mõista, millisena Paulus Jumalat nägi: seoses äravalimise ja ettemääratusega toob ta välja, et Jumal on armastav (Ef 1:4-5, 1Ts 1:4), halastav (Rm 9:16), armuline (Rm 11:5) ja targalt toimiv (Rm 11:33) Jumal.
Jumala lunastav plaan
Jumalal on plaan, mis on kooskõlas tema armastuse, halastuse ja armulisusega ja mis ületab kõik inimliku tarkuse. Äravalimine ja ettemääratus ei ole omaette eesmärgid, vaid on viisid, läbi mille ta oma eesmärki täide viib. See tähendab, et äravalimises pole midagi suvalist. Kuigi Paulus ei ütle täpselt, mida ta mõtleb Jumala plaani all, ei ole kahtlustki, et see hõlmab kogu loodut. Paulus siiski räägib kõige rohkem Jumala plaani lunastavast aspektist. Jumal laseb kõigel juhtuda oma tahte järgi ja tema tahe on lunastav: võtta Kristuses kokku kõik (Ef 1:10). Selle plaani järgi Jumal kutsub ja laseb kõik tulla heaks neile, kes on tema kavatsuse kohaselt kutsutud (Rm 8:28). Ta määrab ette need, kes on Kristuses (Ef 1:11), ta valib (Rm 9:11) ja ta teeb oma mitmekülgse tarkuse teatavaks koguduse kaudu, mis on Kristuse ihu (Ef 3:10-11).
Kuigi Jumala teed ja teod on jälgimatud (Rm 11:33-35 - tsiteerib Js 40:13 LXX) ja tema plaan tundub arusaamatu, ei ole inimene jäetud täielikku teadmatusse. Püha Vaim uurib läbi kõik Jumala sügavused (1Kr 2:10-11) ja Jumal on ilmutanud need asjad kristlastele Püha Vaimu kaudu (1Kr 2:10,12). Kristus tunneb Jumala meelt ja kristlastel on Kristuse meel (1Kr 2:16).
Iisraeli äravalimine
Kirjas roomlastele peatükkides 9-11 selgitab Paulus, kuidas asetub Iisrael Jumala plaani. Ta teadis väga hästi, et Iisrael on Jumala valitud omandrahvas kõigist rahvaist, kes maa peal on (5Ms 7:6, 5Ms 14:2). Kuid Kristuse tuleku hetkeks paistis Iisrael olevat kõrvale jäetud. Valitud Iisraeli rahvas ei võtnud vastu Jeesust Kristust.
Paulus asetab Jumala eesmärgi Iisraeli valimisel Jumala halastusele, mis ei sõltu inimese tahtest ega pingutustest (Rm 9:16). Rm 9:11-13 näitab ta läbi Jaakobi ja Eesavi loo, et valik ei sõltu Iisraeli tegudest.
Paulus jätkab väitega, et ka paganad olid algusest peale osa Jumala plaanist. Jumal valis Iisraeli, et täita oma eesmärki. Sellest rääkis ka prohvet Jesaja (Js 56:1-8). Jumala lubadus Iisraelile kehtis kõigile, kes kvalifitseerusid Iisraelina, sinna hulka kuulusid ka paganad. Rm 11:5 ütleb, et Pauluse päevil oli veel olemas Iisrael: jääk alles jäänud armuvaliku järgi. Sellepärast oleks vale öelda, et Vanas Testamendis polnud individuaalse äravalimise doktriini algeid. Seda võis näha Iisraeli jäägist, selle liikmetest, sest juba prohvetite päevil oli selge, et kogu Iisrael pole Iisrael. Ta näitab, kuidas Iisraeli rahvas jaotub kahte klassi: uskmatud Aabrahami järeltulijad ja valitud jääk. Paulus ise kuulub samuti Iisraeli jäägi hulka, kelle Jumal on ette ära tundnud (Rm 11:1-2). See Iisraeli jääk pöördub Kristuse poole läbi evangeeliumi kuulutamise (Rm 11:7).
Põhjus, miks Jumal kalgistas Iisraeli südame, on, et paganate täiskogu astuks sisse (Rm 11:25). Jumal on inimesed kinni pannud sõnakuulmatuse alla, et kõikide peale halastada (11:32).
Lahendus Iisraeli keerulisele müsteeriumile saabub aga tulevikus, kui kogu Iisrael pääseb. (Rm 11:25-26). Js 59:20-21 tsiteering näitab, et jutt käib eshatoloogilisest lunastusest. Arvatavasti parim seletus Rm 11:26 salmile, mis lubab, et lõpuks pääseb kogu Iisrael, oleks see, et Iisrael on Jumala poolt armastatud oma esiisade pärast (Rm 11:28-29).
Inimeste äravalimine
Kohad, kus apostel Paulus räägib indiviidide või inimgruppide äravalimisest ja kus neid võib pidada sünonüümseks kogudusega, on Rm 8:33; Ef 1:4; Kl 3:12; 1Ts 1:4; 2Tm 2:10; Tt 1:1. Paulus mainib ühe isiku, Ruufuse äravalimist Rm 16:13.
Paulus räägib põhjalikumalt inimeste äravalimisest oma kirjas roomlastele (Rm 8:28-39) ja kirjas efeslastele (Ef 1:3-5).
Roomlastele 8:28-39
Paulus nimetab 17 vaenulikku ja surmavat asja, kuid ükski neist ei saa lahutada Jumala valituid (Rm 8:33) ja kutsutuid (Rm 8:28) Kristuse armastusest (Rm 8:35), Jumala armastusest Kristuses Jeesuses (Rm 8:39). Jumala valituid ei saa süüdi mõista, sest Jumal on see, kes õigeks teeb (Rm 8:33). Ja kui Jumal on nad õigeks teinud ja on nende poolt, siis ei saa mitte keegi olla nende vastu (Rm 8:31).
Selle põhjendus on kirja pandud Rm 8:29-30. Need, keda ta on ette ära tundnud, need on ta ka ette määranud saama Poja näo sarnaseks. Selleks, et see leiaks aset, on Jumal kutsunud, õigeks teinud ja kirgastanud. Paulus rääkis valitute tulevasest kirgastamisest täie kindlusega, sest keegi ei saa süüdistada Jumala valituid. Seega neile, kes on Kristuses, on tulevane kirkus kindel.
Efeslastele 1:3-5
Need kirjakohad toovad välja äravalimise neli aspekti: (1) seda kirjeldatakse kui Kristuses olemist; (2) Jumal valis juba enne maailma rajamist; (3) selle eesmärk on lunastav; (4) see on armastusest ajendatud.
Ef 1:5 toob sisse ettemääratuse mõiste, mis on sünonüümne eelmainitud äravalimisega. Äravalimise eesmärk on Jumala perekonna lapseõiguse osaliseks saamine. See, et Jumal valis niisuguseid ebaolulisi inimesi, nagu olid seda esimesed kristlased, oli maailma silmis täiesti arusaamatu. Kuid Paulus ütleb 1Kr 1:26-31, et Jumal on valinud maailma meelest narrid, et ükski ei saaks Jumala ees kiidelda. Jumal teostab oma kutsumist ja äravalimist läbi evangeeliumi, kuid maailm põlgab seda (1Kr 1:18-21). Neile, kes on kutsutud, on sõnum ristist Jumala vägi ja tarkus (1Kr 1:24).
Jumalik ettemääratus
Jumal määras inimesed ette saama tema Poja näo sarnaseks (Rm 8:29) ja Kristuse kaudu lapseõiguse osalisteks (Ef 1:5). Seda tehti tema tahtmise nõu järgi Kristuses (Ef 1:11). Rm 8:29-30 ütleb, et ettemääratusele eelneb ette ära tundmine ja sellele järgneb kutsumine.
1. Korintlastele 2:7-8
Paulus räägib oma 1. kirjas korintlastele Jumala salajasest tarkusest, mis on ette määratud usklike kirkuseks. See on peidetud, et keegi ei saaks nurjata Kristuse ristilöömist, see tähendab Jumala päästeplaani (1Kr 2:7-8). Kristuse surm rahuldas Jumala õigluse ja armastuse, murdis kurjuse meelevalla ja tegi võimalikuks minna Jumala kuningriiki neil, kes usuvad.
Inglite äravalimine
1Tm 5:21 mainib Paulus valitud ingleid. See võib tähendada seda, et mõned inglid olid teistest inglitest mingil moel kõrgemal positsioonil, aga võib ka tähendada seda, et mõned inglid lahkusid Jumala poolelt ja valitud inglid on need, kes jäid Jumala poolele. Kuna Paulus rohkem valitud inglitest ei räägi, on raske selle tähenduse kohta midagi öelda. Viimase variandi kasuks räägib omadussõna eklektόs, mille tähendus siin on „valitud“, mitte ei tähista eliiti. Valitud ja pühad inglid vastanduvad langenud inglitele, kes ei hoidnud kinni oma päritolust, vaid hülgasid oma eluaseme (Jd 6).
Koguduse äravalimine
Koguduse kui organisatsiooni äravalimisest ei räägi Uus Testament just kuigi põhjalikult. Sellest on juttu 1Pt 2:9. Peetrus nimetab kogudust valitud sooks, pühaks rahvaks, kuninglikuks preesterkonnaks ja omandrahvaks. Selliseid tiitleid kannab ka Iisraeli rahvas Vanas Testamendis.
Sagedased küsimused
Paulus käsitleb oma kirjades kahte kõige silmapaistvamat probleemi: Jumala õigluse ja inimese vastutuse küsimusi.
Jumala õigluse küsimus
Pauluse jaoks on enesestmõistetav, et Jumal on õiglane ja erapooletu (Rm 2:11; Ef 6:9; Kl 3:25). Järelikult saavad kõik tulla Jumala juurde päästele ja äravalimine ei toimu voorusepõhiselt. Ent Jumal poleks olnud ebaõiglane ka siis, kui ta poleks kedagi valinud, sest kõik väärivad patu pärast hukkamõistu. Kuid Paulus õpetas ka Tt 2:11, et Jumala arm on ilmunud päästvana kõigile inimestele. Peetrus ütleb 2Pt 3:9, et Jumal ei soovi, et keegi hukkuks, vaid et kõik parandaksid meelt.
Inimese vastutuse küsimus
Paulus rõhutab Jumala suveräänsust, et vaigistada inimese ülbust Jumala vastu, mitte sellepärast, et näidata Jumalat ebamõistliku diktaatorina (Rm 9:18-21). Paulus ilmselt ütleks, et ei ole nii oluline teada, kuidas Jumal tegutseb. Meile piisab sellest, et ta on armuline ja armastav Jumal ja Issanda Jeesuse Kristuse Isa, kes kutsub patuseid enda juurde ja kes iganes usub, päästetakse.
Täringfriis
pisi|Täringfriis Toulouse'i Saint-Sernini basiilika vahekarniisil, 11. sajand pisi|Erineva pikkusega rullid Poissy romaani kiriku karniisilt. Joonistused raamatust Dictionnaire raisonné de l’architecture française du XIe au XVIe siècle pisi|Täringfriisid aknasillustel ja vahekarniisidel, Saint-Sernini basiilika, [[Toulouse]] Täringfriis või täringliist (saksa keeles Würfelfries, Klötzchenfries, ka Schachbrettfries 'malelaudfriis', prantsuse keeles billettes 'rullikesed', inglise keeles billets, billet moulding ) on ehisliist, mille ornamendi moodustavad maleruutjalt paiknevad ruumilised klotsid.
Klotside esikülg võib olla ühtlaselt ümardatud, nii et need meenutavad silindreid. Saksa keeles on sellele tüübile eraldi nimetus Rollenfries, Röllchenfries 'rullikfriis'.
Täringfriis on iseloomulik ornamendimotiiv romaani kunstis, väga levinud üle terve Lääne-Euroopa. Ta võib kaunistada ehitiste katuse- või vahekarniise, kapiteelide talumeid, aknaraamistusi, portaalide palendeid ja arhivolte. Täringornament võib olla ka pinnatäitena konsoolidel, kapiteelidel või seinapindadel.
Narva-Jõesuu linnaraamatukogu
Narva-Jõesuu linnaraamatukogu on raamatukogu Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuus aadressil Kesk tänav 3. Raamatukogu juhataja on Aime Zahharov.
Golczewo
Golczewo (saksa Gülzow) on linn Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas Kamień Pomorski maakonnas, Golczewo valla halduskeskus.
Kuni 1945. aastani kuulus asula Saksamaa koosseisu. Linnaõigused sai Golczewo 1. jaanuaril 1990.
Iguanognathus
Iguanognathus on maoperekond.
Klassifikatsioon
Perekonda Iguanognathus klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik :
Levila
Neid võib kohata Sumatral.
Hans Witten
Hans Witten ehk meister H. W. (sündinud u 1470/80 oletatavasti Braunschweigis; surnud pärast 1522 oletatavasti Annabergis) oli saksa skulptor, kelle kolm teost on signeeritud lühendiga H. W., ülejäänud on talle omistatud stiililise sarnasuse põhjal. Oli väljapaistev hilisgooti meister, kes töötas Braunschweigis ja selle ümbruses, enne kui siirdus Saksimaale ja lõi seal oma tuntuimad teosed, sealhulgas Freibergi toomkiriku Tulbikantsli.
Iguanognathus
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Iguanognathus werneri seisuga 15.02.2014.
Hans Witten
Looming
H. W. on pälvinud tänu oma väljendusrikkale ja fantaasiaküllasele loomingule võrdluse luuletajaga skulptuuris. Ta on hilisgooti skulptuuri üks osavamaid meistreid, kes arendas välja oma markantselt eristuva peene ja detailirohke autoristiili. Selles on nähtud alamsaksi skulptuuri, eelkõige Veit Stoßi ja Tilman Riemenschneideri loomingu, samuti Martin Schongaueri ja Albrecht Düreri graafika mõjusid. Ka 16. sajandil on H. W. teosed stiililiselt lähemal hilisgootikale kui renessansile.
Vana-Irboska Vabadussõja mälestussammas
Vana-Irboska Vabadussõja mälestussammas oli Petserimaal Vana-Irboska asulas asunud Vabadussõjas langenutele püstitatud mälestusmärk.
Sammas avati 14. oktoobril 1937.
15. septembril 1940 sammas purustati.
Sammas on taastamata. Samba taastamist raskendab asjaolu, et tänapäeval jääb Vana-Irboska asula Venemaa piiresse.
Mati Salundi
Mati Salundi (sündinud 14. mail 1950 Otepääl) on eesti pedagoogikateadlane.
Elulugu
Mati Salundi on põllutöölise poeg.
Lõpetas 1968 Otepää Keskkooli, 1973 Tartu Ülikooli füüsikaosakonna, 1986 TÜ aspirantuuri, pedagoogikakandidaat (1989, TÜ), väitekiri "Дидактические функции и задачи вузовской лекции". Oli 1973–1976 Tartu 5. Keskkooli direktori asetäitja, 1976–1990 TÜ õppeosakonna juhataja, 1990–1991 pedagoogika kateedri juhataja, dotsent, 1991–1994 pedagoogika keskuse juhataja, dotsent, 1995–1999 täienduskeskuse juhataja, 1999–2004 Valgamaa Kutseõppekeskuse direktor, 2004– Ühiskondliku Leppe Sihtasutuse programmijuht.
Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: hariduspoliitika, -sotsioloogia, kooli ja ühiskonna suhted, haridusuuendus, täiskasvanu ja täienduskoolitus. Teinud koostööd Taani Gümnaasiumiõpetajate Liiduga noorsooprobleemide ja Hamburgi Ülikooliga hariduspoliitika uurimisel. Eesti Akadeemilise Pedagoogika Seltsi (1990), Euroopa Õpetajate Hariduse Assotsiatsiooni liige (1994). Üle 30 teadustrükise.
Masaaki Mori
Masaaki Mori (jaapani keeles 森 正明 Mori Masaaki; sündinud 12. juulil 1961 Nagasakis) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.
Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1988–1989 8 mängu.
Zell (Kärnten)
thumb|
Zell (sloveeni: Sele) on vald Austria Kärnteni liidumaa Klagenfurdi maaringkonnas.
Zell asub kõrvalorus Karawankidest põhjas Sloveenia piiril umbes 20 km Klagenfurdist lõunas ja 6 km Ferlachist lõunas.
Rahvastik
2001. aasta rahvaloenduse andmetel olid 89,1% elanikest kärnteni sloveenid, mis on kõrgeima osakaaluga kõigist Kärnteni liidumaa valdadest.
Vald asub Ferlachist edelas, Karawankide mäestiku Koschuta massiivi põhjanõlval. Paika on esmamainitud kui Cel 1280. aasta dokumendis. Selles on kuus küla:
Víctor Avendaño
Víctor Ángel Pedro Avendaño (5. juuni 1907 Buenos Aires – 1. juuli 1984) oli Argentina poksija.
Avendaño võitis poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) 1928. aasta Amsterdami olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks.
Avendaño poksis jaanuarist 1930 kuni veebruarini 1931 elukutselisena. Ta pidas kokku 6 kohtumist, millest võitis 3 (neist 2 nokaudiga) ja kaotas 2 (need mõlemad nokaudiga) kohtumist ning 1 kohtumise tulemuse kohta puudub teave.
Register (keeleteadus)
Register (inglise keeles register) on kasutusest sõltuv keelevariant. Kasutuskesksed ehk situatiivsed keelevariandid vastanduvad kasutajakesksetele keelevariantidele ehk dialektidele (murretele).
Register on seotud sotsiaalse kontekstiga. Sotsiaalne kontekst on kolmetasandiline, koosnedes tegevusväljast (ingl field), suhtelaadist (ingl tenor) ja toimeviisist (ingl mode). Tegevusväljas kajastub sotsiaalne tegevus, mis on parasjagu toimumas, nt jalgpalli vaatamine või jalgpallist rääkimine. Suhtelaad viitab osalistele ja nende rollisuhetele, nt õpetaja/õpilane, lapsevanem/laps. Toimeviis osutab, mis eesmärgil keelt situatsioonikontekstis kasutatakse, nt informeerimiseks, õpetamiseks, argumenteerimiseks. Toimeviis on seotud ka meediumiga (kirjalik või suuline), mis mõjutab kasutatavate keelevahendite valikut. Kirjaliku ja suulise teksti ehk kirja ja kõne eristus kuulub kõige üldisemale liigitustasandile, kuid eristada võib ka nt ametlikku ja argiregistrit.
Register hõlmab keelevahendeid, mis on omased konkreetses suhtlussituatsioonis osalejale. Keelevahendite valik oleneb osaleja sotsiaalsest rollist (nt ülemus-alluv) ja individuaalsest sotsiaalsest distantsist (nt iga, sugu, sotsiaalne staatus, võim, solidaarsus, isikuomadused).
Registri ja žanri seos avaldub konteksti tasandil: kui register on seotud situatsioonikontekstiga, siis žanr kultuurikontekstiga. Registrina avalduvad keelelised valikud sõltuvad situatsiooni omadustest, kuid teksti tähendusstruktuur avaldub kultuurikonteksti kuuluvate žanrite tasandil.
OS X Mountain Lion
OS X Mountain Lion (10.8) anti välja 25. juulil 2012 ja seda sai alla laadida Mac App Store'ist.
Operatsioonisüsteem oli iOS-seadmetega paremini integreeritud kui selle järglane Mac OS X Lion. OS X Mountain Lioni järgmine versioon on OS X Mavericks.
Süsteeminõuded
OS X Mountain Lion nõuab vähemalt 2 GB muutmälu ja 8 GB vaba ruumi kõvakettal ning vähemalt järgmisi Macintoshi arvuteid: OS X Mountain Lion oli esimene operatsioonisüsteem, mis ei tööta vanematel Inteli Macintoshi 32-bitistel arvutitel, kuid kasutajad on leidnud viise, kuidas operatsioonisüsteem ka vanematel arvutitel tööle saada.
Notification Center
Notification Center integreeriti operatsioonisüsteemi. Kõik teated operatsioonisüsteemilt ja ka rakendustelt on Notification Centeris. Samuti on kasutajal võimalik oma Facebooki ja Twitteri olekut muuta, ilma et peaks seda tegema veebibrauserist.
Iga kasutaja saab ise valida, milliseid teateid tahab Notification Centerisse ja milliseid mitte.
Notes
Alates OS X Mountain Lion-ist on märkmed eraldi rakendus (varem Maili rakenduses). Notes rakendus sünkroonib iOS-iga automaatselt kõik märkmed ja meeldetuletused.
Messages
Messages on kiirsuhtlusrakendus, mis asendab nüüd iChati. Messages toetab ka Yahoo! Messengeri ja Google Talki.
Muud muudatused
OS X Mountain Lionis on tehtud aku kasutamine efektiivsemaks (Late 2010 MacBook Air ja MacBook Prodel Retina ekraaniga). PowerNapiga laadib automaatselt tarkvarauuendused arvutisse.
Lisatud on Gatekeeper, mis täiendab arvuti turvalisust. (Lisatud ka Mac OS X Lionisse tarkvarauuendustega).
Muudeti ja töötati ümber mitmeid rakendusi: Calendar (varem iCal), Contacts (varem Address Book) jne.
Uno Semper
Uno Semper (sündinud 5. novembril 1932 Tartus) on eesti orienteeruja ja sporditegelane.
Haridus
Õppis Aakre algkoolis. 1951. aastal lõpetas eksternina Tartu Töölisnoorte Keskkooli. 1959. aastal lõpetas Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusteaduskonna tööstus- ja tsiviilehituse eriala.
Töö
Töötas aastatel 1959–1964 Eesti Tööstusprojektis, 1959–1964 Eesti Maaehitusprojektis, 1964–1970 ja 1971–1997 Energiavõrkude Projektis (hiljem Elpec).
Sporditegevus
Tegeles 1960. aastatel orienteerumisega. 1964. aastal võitis orienteerumisjooksu Eesti meistrivõistlustel pronksi teatevõistlusel Eesti Tööstusprojekti meeskonnas koos Enn Virkuse ja Rein Tõnuriga. 1968. ja 1969. aastal võitis Eesti Tööstusprojekti meeskonnas koos Enn Virkuse ja Heino Kasega pronksi suusaorienteerumise märketeatesuusatamises.
1969. aastal tuli Eesti Tööstusprojekti võistkonnas Jüriööjooksu võitjaks.
Oli aastatel 1964–1969 Eesti NSV Orienteerumisspordi Föderatsiooni (EOF) presiidiumi esimees, seejärel neli aastat asepresident. Aastatel 1964–1970 ka NSV Liidu üleliidulise orienteerumissektsiooni juhatuse liige.
Üleliidulise kategooria kohtunik (1974).
Maarit Mälgi
Maarit Mälgi (sündinud 23. mail 1992) on eesti graafik, skulptor ja keraamik.
Ta on õppinud Eesti Maaülikoolis loodusteadusi ja Tartu Kõrgemas Kunstikoolis Pallas skulptuuri eriala. Loomingus on tema mõlemad erialad põimunud looduse ja kunsti sümbioosiks.
Buganda
thumb|[[Buganda lipp]] thumb|Buganda asend Ugandas Buganda on autonoomne kuningriik Ugandas.
Buganda kuningas (kabaka) on Muwenda Mutebi II. Ta on 36. kabaka ja valitseb 1993. aastast, mil kuningriik Uganda koosseisus ametlikult taastati.
Buganda on gandade riik.
Raúl Landini
Raúl Athos Landini (15. mai 1909 Buenos Aires – 29. september 1988) oli Argentina poksija.
Landini sai kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) 1928. aasta Amsterdami olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Edward Morganile (Uus-Meremaa).
Olmaliq
Olmaliq (vene keeles Алмалык Almalõk) on linn Usbekistanis Taškendi vilajetis. Olmaliq asub Taškendist ligikaudu 58 km lõunakagus.
Olmaliq on olulisim värvilise metallurgia keskus Usbekistanis.
Kaksvarvaslaisik
Kaksvarvaslaisik (Choloepus hoffmanni) on loomaliik, üks laisikuid omanimelisest perekonnast.
Klassifikatsioon
pisi|vasakul|Kaksvarvaslaisiku skelett
Leon Wasilewski
pisi|Leon Wasilewski Leon Wasilewski (24. august 1870 Peterburi – 10. detsember 1936 Varssavi) oli Poola poliitik.
1925 anti talle Vabadusristi III liik 1. järk.
Satoru Mochizuki
Satoru Mochizuki (jaapani keeles 望月 聡 Mochizuki Satoru; sündinud 18. mail 1964 Otsus) on Jaapani endine jalgpallur, poolkaitsja.
Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1988–1989 7 mängu.
Monster Energy
Monster Energy on energiajook, mille 2002. aasta aprillis tõi turule Hansen Natural Company (praegune Monster Beverage). Kokku toodetakse seda 34 maitsega, lisaks tavalistele Monsteri kaubamärgi all müüdavatele jookidele on valikus ka näiteks Java Monster, Extra Strength, Import, Rehab ja Muscle Monster.
Monster Energy on tuntud ka paljude ekstreemspordivõistluste sponsorina, toetatakse Bellator MMA-d, UFC-d, Moto GP-d, BMX-i, motokrossi, speedway, lumelaua- ja rulasõidu võistlusi. Järk-järgult on hakatud sponsoreerima ka e-spordi võistlusi. Koostöös ettevõttega Outbreak Presents toetatakse ka muusikuid, näiteks Fetty Wapi, Iggy Azaleat, 21 Savage'it, Asking Alexandriat, Anthraxi, Black Veil Bridesi, The Word Alive'i, Machine Gun Kellyt, Suicidal Tendenciesit, Maximum the Hormone'i, Korni ja Five Finger Death Punchi. Sponsorlepingud on ka Monster Energy NASCAR Cupi, FIA World Rallycross Championshipi ja Professional Bull Ridersi Built Ford Tough Series tuuriga. Lisaks leiab Monsteri logo ka golfimängija Tiger Woodsi kotilt.
Buganda (Burundi)
Keskmine kõrgus merepinnast on umbes 900 m.
Bugandas on kool ja turg.
Asulat läbib maantee Route Nationale 5 ning asula juurest algab maantee RP107.
Naaberasulate seas on Musaga ja Ruhagarika lääne pool, Mubanga ja Gasurubwe ida pool ning Nyabuhuna, Bucuzi ja Gahuru põhja pool.
Ants Haljaste
Ants Haljaste (sündinud 3. märtsil 1943 Haapsalus) on eesti füüsik.
Elulugu
Ta sündis põllumajandustöötajate peres. Lõpetas 1961 Märjamaa Keskkooli, 1970 Tartu ülikooli ja 1975 samas aspirantuuri. Aastast 1970 töötab Tartu Ülikoolis, alul stažöörina, siis teadurina, vanemteadurina aeroionisatsiooni ja elektroaerosoolide probleemlaboris, eksperimentaalfüüsika instituudis, LOTE gaaslahenduslaboris. On täiendanud end 1972 Moskva Ülikoolis, 1979-1980 Dresdeni Tehnikaülikoolis ja 1990 Turu Ülikoolis.
Teadustöö
Kandidaadiväitekirja plasmafüüsika ja plasmakeemia ning optika erialadel "Üheelektroodse kõrgsagedusliku elektrilahenduse ajalis-ruumilise arengu uurimine" kaitses 1988 Tartu ülikoolis.
Uurimisalad: Kõrgsagedus- ning alalispinge lahendusimpulsside tekke ja arengu füüsika; plasmadiagnostika; gaaslahendusplasma tehnoloogilised rakendused (elektronegatiivsete lisandgaaside koroonadetektorid, osonaatorid, elektrivälja tugevuse koroonaandurid, kombineeritud plasmakeemilised reaktorid õhu saastegaaside hävitamiseks).
Avaldanud üle 40 teadustrükise, s.h. 2 monograafiat. Tal on üks autoritunnistus.
Paluküla kolm rahnu
pisi|Paluküla kolm rahnu
Paluküla kolm rahnu on kaitsealune rändrahnude rühm Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas, Kärdla–Heltermaa vana tee ääres Paluküla territooriumil.
Ivo Kuusk
Ivo Kuusk (sünninimi Ivo Jekimov; sündinud 8. augustil 1937) on eesti ooperilaulja (tenor), lavastaja ja muusikapedagoog.
Ta on pärit Tartumaalt Kongutast.
1962. aastal lõpetas Kuusk Tartu Muusikakooli klassikalise laulu erialal.
1967. aastal lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi, kus tema erialaõpetaja oli Aleksander Arder. Jätkas õpinguid Moskvas Gnessinite-nimelises Muusikaakadeemias.
Ta on töötanud muusikapedagoogina Tartu Muusikakoolis ja Eesti Muusikaakadeemias. Tema õpilaste hulka kuuluvad Ain Anger, Lauri Vasar, Sirje Puura ja Väino Puura, Riina Airenne, Uku Joller, Vello Jürna, Aare Saal, Aile Asszonyi, Iris Oja, Olari Viikholm jpt.
Kuusk on proovinud kätt ka lavastajana, tuues välja Cimarosa „Salaabielu“ (1976), Tšaikovski „Jolanthe“ (1978) ja Verdi „Rigoletto“ (1991) Vanemuises ning Mozarti „Così fan tutte“ (1980) ja Pergolesi „Teenijanna-käskijanna“ (1981) Estonias.
Rizokárpaso
Rizokárpaso (kreeka keeles Ριζοκάρπασο, türgi keeles Dipkarpaz) on linn Küprose saare idarannikul Karpasía poolsaarel. Rizokárpaso on poolsaare suurim linn. Linnas on umbes 5500 elanikku. See on de facto Põhja-Küprose Türgi Vabariigi kontrolli all ja kuulub selle haldusalasse kuuluvasse İskele piirkonda.
Ajalugu
Rizokarpaso-Sylla oli pronksiaegne linnus 2. aastatuhandel eKr. Rizokarpaso eelkäija-asula oli iidne Karpasia linn. Selle linna polise staatusest annab tunnistust ühe Phanoklese, Nikolaose poja, üleskirjutus.
Türklaste sissetungi ajal Küprose põhjaossa paigutati Kyrenia lähedal asuva Agía Eiríni elanikud vastu nende tahtmist Rizokárpasosse.
Majandus
Kuni 20. sajandini oli siidikultuur elanike peamine kaubandusala. Toorsiid kedrati kohapeal ja kooti kangasteks. Pärast siidiussikasvatuse hääbumist läksid paljud talupidajad üle idamaist tüüpi tubaka kasvatamisele. Tubakalehtede kuivatamiseks ehitati spetsiaalsed varjualused. Mõne aasta jooksul sai küla Küprose tubakakasvatuse keskuseks ja jäi selleks kuni 1974. aastani. Tänapäeval kasvatatakse tubakat suhteliselt väikestes kogustes Türki eksportimiseks. Ümbruskonnas kasvatatakse peamiselt köögivilju ja teravilja punakaspruunil mullal (terra rossa). Korjatakse ka jaanikaunapuu vilju.
Vaatamisväärsused
Eriti vaatamist väärivad kaks keskaegset kirikut, mis pärinevad Lusignani ajast. Ümbruskonnas on arvukalt kauneid randu.