cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Piirikontrolli taaskehtestamine Euroopa Liidus
Piirikontrolli regulatsioon Eestis
Eestis reguleerib riigipiiri režiimi ja kontrolli Riigipiiri seadus (RiPS). See seadus sätestab piiride ületust nii Euroopa Liidu siseselt kui ka liidu välispiiridelt. RiPS-i kohaselt on ette nähtud, et Euroopa Liidu liikmesriikide piiride ületuste puhul kohaldatakse Schengeni piirieeskirju. Seejuures kohaldatakse RiPS-i osas, mida Schengeni piirieeskirjad ei reguleeri.
Viimaste aastate jooksul on Eesti Vabariigi Valitsuse määrusega taaskehtestatud ajutiselt piirikontroll 17. märtsil 2020, mille eesmärgiks oli koroonaviiruse leviku tõkestamine. Piiri võisid ületada vaid Eesti kodakondsusega, elamisloaga või muu elamisõigusega isikud. Välismaalastele nähti piiriületamiseks keeld, kuid sätestati ka erandeid. Muuhulgas võis selleks olla näiteks välismaalane, kellel ei esinenud haigusnähte ja oli seotud kauba transpordiga. Ajutine piirikontroll lõppes 14. mail 2020, seejuures lõpetades liiduriikide vahelise vaba liikumise piirangud. Piirirežiim kestis kokku peaaegu kaks kuud.
3. märtsil 2022 hakkas Eesti Vabariigi ja Läti Vabariigi piiril kehtima Vabariigi Valitsuse määruse alusel ajutine piirikontroll. Piirirežiimi kehtestamise eesmärk oli tagada avalik kord ja korraldada Ukraina kodanike Eestisse sisenemist, kes olid sõjategevuse tõttu Ukrainast lahkunud. Seejuures ei taaskehtestatud Eesti ja Läti piiriala valvamist. Piirialadel kontrolliti Ukraina kodanikke ja nendega koos liikuvaid alanevaid ja ülenevaid sugulasi või abikaasasid. Vabariigi määrus sätestas, et Ukraina kodanike suhtes ei kontrollitud viisa olemasolu riiki sisenemisel ning riigis viibimise eesmärki ja toimetulekuks vajalike vahendite olemasolu. Selle kontrollimise nõutavust sätestavad Schengeni piirieeskirjad, kuid määrusega see välistati. Piirikontroll lõpetati 25. mail 2022. Piirikontrolli lõpetamise põhjuseks oli sõjapõgenike arvu vähenemine ja rändekanali muutumine Eesti-Läti piirilt Eesti-Vene piirile. Kokku kestis ajutine piirikontroll peaaegu 3 kuud.
Vanausse oja
Vanausse oja (ka Rabusti oja) on oja Sakala kõrgustiku lõunaosas, Viljandi maakonnas Mulgi vallas, Kõpu jõe parempoolne lisajõgi.
Verb (kirjastus)
Verb on Eesti kirjastus, mis asutati 2004. Kirjastus on avaldanud luule- ja proosateoseid.
Vanausse oja
Vanausse oja pikkus on 7,9 km, valgla pindala 17,5 km², langus 40 m ja lang 5,06 m/km. Oja saab alguse 116,5 m kõrgusel Sudiste külas ning suubub Ainja külas 76,5 m kõrgusel paremalt poolt Kõpu jõkke 53,9 km kaugusel selle suudmest. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.
Verb (kirjastus)
Kirjastuse juhatusse kuuluvad teiste seas Doris Kareva, Piia Ruber.
Mart Lepp
Kunstikoguja jaoks olulisematest autoritest on kujunenud väga suured monograafilised kollektsioonid. Mitmelt kunstnikult on üle tuhande teose. Suurte kollektsioonidega on Lepa kogus esindatud näiteks Aleksander Vardi, Jüri Arrak, Valdur Ohakas, Olav Maran, Olga Terri, Vive Tolli, Peeter Mudist, Richard Kaljo, Felix Randel, Johannes Uiga, Johannes Saal, Elmar Kits ja Eduard Ole.
Ametiraha
pisi|[[Urmas Kruuse Tartu linnapea ametirahaga]] Ametiraha on kaelas või rinnal kantav suure metallraha kujuline ametitunnus.
Vēršmuiža
Vēršmuiža on küla (mazciems) Lätis Kuldīga piirkonnas Skrunda vallas.
Küla asub valla keskosas Venta jõe kaldal ja maantee A9 ääres. Vēršmuiža jääb valla keskusest Skrundast 2 ja Riiast 150,3 kilomeetri kaugusele.
Elvi Pirk
pisi|Elvi Pirk aastal 2001 Elvi Pirk (sünninimi Elvi Ormus-Akman; 28. september 1921 Nõmme – 22. juuli 2005 Tallinn) oli eesti vabadusvõitleja ja gaidiliikumise tegelane.
Elvi Pirk õppis Hiiu algkoolis ja Tallinna Linna I Tütarlaste Gümnaasiumis. Aastatel 1940–1941 töötas ta Nõmmel linna arveametnikuna, 1942 lasteaiakasvatajana Nõmmel ja Juurus.
Vēršmuiža
Aastal 2005 oli külas 24 elanikku.
Elvi Pirk
Ta õppis aastatel 1943–1944 majandusteadust Tartu Ülikoolis ja seejärel lühikest aega Berliini ülikoolis.
23. septembril 1944. aastal osales ta koos taganevate Pitka-meestega Keila lahingus ning evakueeris seejärel rongi haavatutega Haapsallu. Sõja lõpus põgenes Elvi Pirk Saksamaa ja Taani kaudu Rootsi. Aastal 1946 tuli ta luurajana mootorpaadiga üle Läänemere Hiiumaale Haukka-grupile sideseansside koode tooma ning võeti tagasiteel Rootsi kinni. Seejärel viibis ta kuni 1955. aastani Vorkuta vangilaagris, kus töötas sapöörina.
Buftea
Buftea on linn Rumeenias Ilfovi maakonnas. Linn asub ajaloolises Munteenia piirkonnas, Bukaresti kesklinnast ligikaudu 20 km loodes. Läbi linna voolab Colentina jõgi.
Šilling
Šilling on ajalooline münt ja rahaühik. Seda raha on varem kasutatud Austrias ja Suurbritannias, Austraalias, Uus-Meremaa ja teiste Briti Rahvaste Ühenduse riikides. pisi|1933 Suurbritannia šilling Sõna šilling pärineb vanast inglise keelest "Scilling", mis tähendab "kahekümnendat naela" – üks šilling oli 1/20 naela, mis jagati omakorda 12 penniks (inglise keeles penny). Šillingeid vermiti Suurbritannias kuni 1970. aastani ja nad olid pärast kümnendsüsteemis rahale üleminekut käibel koos uute viiepenniste müntidega kuni 1990. aastani.
Buftea
Asulat on esmamainitud 1577. aastal. Praegune nimi anti asulale 1752. aastal. Linnaõigused sai Buftea 27. mail 1968.
Elvi Pirk
Pärast Eesti iseseisvuse taastamist oli Elvi Pirk üks gaidiliikumise taaselustajaid. Ta oli Endiste Poliitvangide Seltsi Nõmme osakonna asutajaid ja juhte ning Nõmme Heakorra Seltsi aktiivne liige. E. Pirk oli Pääsküla küüditatute mälestusmärgi rajamise initsiaator (1991) ning tema ettepanekul hakati 2. veebruaril korraldama Tartu rahu mälestusteenistust EELK Nõmme Rahukirikus.
Šilling
Kuid praegu kasutatakse šillingit valuutana veel mõnes Ida-Aafrika riigis: Keenias, Tansaanias, Ugandas, Somaalias ja Somaalimaal. Lisaks kavatseb Ida-Aafrika Ühendus käibele võtta ka oma Ida-Aafrika šillingi.
Elvi Pirk
Isiklikku
Varmo Pirk oli Elvi Pirgi abikaasa.
Buftea
Alates 1950. aastate lõpust on Buftea Rumeenia filmitootmise keskus. Seal asuvad mitmed filmistuudiod.
Sõda kõigi sõdade lõpetamiseks
Sõda kõigi sõdade lõpetamiseks (inglise keeles The war to end all wars) on Esimese maailmasõja kohta kasutav nimetus. Kuigi algselt oli see pigem idealistlik, kasutatakse seda tänapäeval pigem sardooniliselt.
Nimetus pärineb kaudsemal kujul briti kirjanikult H. G. Wellsilt, kes 1914. augustis, vahetult pärast sõja algust, "Sõda, mis lõpetab sõja" (The War That Will End War). Wells süüdistab maailmasõja puhkemises Keskriike ja väidab, et sõja suudab lõpetada vaid Saksa militarismi alistamine. Hiljem on nimetust seostatud Ameerika Ühendriikide presidendi Woodrow Wilsoniga, olenemata asjaolust, et teadaolevalt on ta seda vaid korra kasutanud.
Juba Esimese maailmasõja ajal suhtuti nimetusse skeptiliselt; briti poliitik David Llyod George olevat öelnud "see sõda, nagu ka järgmine, on sõda sõja lõpetamiseks". Briti staabiohvitser Archibal Wavell, tulevane välimarssal ja India asekuningas, ütles hiljem Pariisi rahukonverentsi kohta "pärast 'sõda sõja lõpetamiseks' sõlmiti Pariisis 'rahu rahu lõpetamiseks'".
Tänapäevane sõnastus "Sõda kõigi sõdade lõpetamiseks" muutus populaarseks 20. sajandi lõpus.
Alpiklubi Firn
pisi|Alpiklubi Firn märk, mis jäeti mäetipule [[Tartu Ülikool 350.]] Alpiklubi Firn on Eesti vanim alpinistide ühendus, kes loeb varem Tartus tegutsenud TRÜ Alpiklubi Firn ja Tartu Alpiklubi Firn oma eelkäijateks.
Alpiklubi Firn, mis asutati 5. novembril 1999 mittetulundusühinguna, loeb ennast 1959. aastal asutatud ja 1999. aastal likvideerimisele läinud Tartu Alpiklubi Firn tegevuse edasikandjaks.
Tušš
Tušš on must vedelik, mida kasutatakse kirjutamiseks, trükkimiseks, joonistamiseks ja maalimiseks. Mustale tušile annab värvuse lambitahm, mis on segatud sideainega, näiteks kummiaraabikuga. Tänapäeval toodetakse ka värvilisi tušše.
Alpiklubi Firn
Klubi eesmärgiks on mägiekspeditsioonides ja muudes alpinistide ja matkajate ettevõtmistes osalemine ja nende korraldamine. Koostöös Tartu Ülikooliga toimuvad alpinismi- ja ronimistreeningud nii algajatele kui ka edasijõudnutele.
Tušš
Välislingid
Tinte 墨
Alpiklubi Firn
Klubi juhatusse kuuluvad Hedi Peterson (klubi president), Andres Hiiemäe, Erik Jaaniso ja Rees-Roonius Juurmaa.
Alpiklubi Firn presidendid
Põhiallikas: pisi|170px|[[Kalev Muru (1984) Foto: Jaan Künnap ]] pisi|170px|[[Vello Park (1984) Foto: Jaan Künnap ]]
Alpiklubi Firn hooaja parimad
Kord aastas korraldatakse klubi hooaja lõpetamine, kus muuhulgas kuulutatakse välja hooaja parimad. Alpiklubi Firn hooaja parima konkursi statuudi kohaselt toimub hindamine kuni viies kategoorias: alpinism (tehniline klass), kõrgalpinism, mägimatk, kaljuronimine ja jääronimine.
Aastatel 2000–2015 on pälvinud hooaja parima tiitli enim kordi (arvestust naiste ja meeste osas peetakse eraldi):
Aastatel 2000–2015 ühe hooaja konkursil korraga kolmes kategoorias parimaks on tunnistatud vaid üks alpinist – Rees-Roonius Juurmaa, kes 2015. aastal hinnati parimaks tehnilise alpinismi, kaljuronimise ja jääronimise kategoorias.
Luha oja
Luha oja on oja Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas, Navesti jõe vasakpoolne lisajõgi.
Oja pikkus on 7 km, valgla 10–25 km², langus 26 m ja lang 3,7 m/km. Oja saab alguse 64 m kõrgusel Jaska külas ning suubub Navesti, Jaska ja Paaksima küla piiril 38 m kõrgusel Navesti jõkke. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.
Shiho Onodera
Shiho Onodera (jaapani keeles 小野寺 志保 Onodera Shiho; sündinud 18. novembril 1973) on Jaapani endine jalgpallur, väravavaht.
Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1995–2004 23 mängu.
Nelinurklaine
Nelinurklaine ehk ruutsignaal (inglise keeles square wave) on üks põhilainekujudest. Ruutsignaal tähendab signaali muutumist kahe väärtuse vahel võrdse intervalliga. Ideaalse ruutsignaali puhul on signaali tõus ja langus kohene.
Tihtipeale aetakse ruutsignaal segi tavalise pulsilainega, kuid ruutsignaal on pulsilaine erijuht. Ideaalne ruutsignaal on 50% intervalliga pulsilaine.
Ruutsignaalid on eriti levinud elektroonikas, peamiselt digitaalelektroonikas. Helitehnikas on ruutsignaal harmooniline liitheli, mis koosneb ainult paarituarvulistest osahelidest.
Päritolu ja kasutus
Naturaalselt on ruutsignaalid pärit digitaalsetest lülitusskeemidest ja on genereeritud binaarsete, kaheolekuliste loogikaseadmetega. Ruutsignaalid on tavaliselt genereeritud metall-isolaator-pooljuht väljatransistoriga tänu nende kiirele sisse-väljalülituse käitumisele.
Ruutsignaalid on tihti kasutusel taktsignaalidena, sest selle kiiret olekumuutust on hea kasutada loogikaelementide sünkroonimiseks täpselt ajastatud intervallidega. Kuid ruutsignaalides on väga palju harmoonilisi sagedusi, need võivad tekitada elektromagnetkiirgust, mis võib segada kõrvaliste skeemide tööd ning tekitada müra ning vigu. Selle probleemi vältimiseks kasutatakse väga müratundlikes seadmetes taktsignaalideks siinussignaale.
Lielezere mõis
Lielezere mõis, ka Ezere mõis (saksa keeles Groß-Essern, läti keeles Lielezeres muiža, ka Ezeres muiža) oli rüütlimõis (fideikomiss a-st 1877) Kuramaal Kuldīga kreisis Salduse kihelkonnas. Tänapäeval asub mõisasüda Lätis Salduse piirkonnas Ezere vallas.
Nelinurklaine
Päritolu ja kasutus
Digitaalelektroonikas on taktsignaalid üldjuhul toitepinge ning nullpinge vahel. On ka erandeid, kui taktsignaali edastatakse kas valgusega või diferentsiaalsete signaalidega.
Lielezere mõis
Varasem ajalugu
Keskajal kuulusid hilisema mõisa alad Saksa Ordu Kuldīga komtuurkonda. Pärast orduriigi sekulariseerimist sai sellest Kuramaa hertsogi valdus. Mõisa on esimest korda nimetatud 1567. aastal, mil selle 79 talupoega maksid Garoza kirikule natuuras ja rahas kirikumaksu.
Nelinurklaine
Päritolu ja kasutus
Ruutsignaal ei pea olema ainult digitaalne signaal. Vabalt võime ruutsignaaliks lugeda ükskõik missuguse muu füüsikalise nähtuse, millega saame konkreetselt edastada signaali kõrge/madal olekut ning edastatud signaal vastab eelnevatele reeglitele. Näiteks võib selleks olla valgus, keemilise aine olek, punktijada perfolindil või siis nöör mida tõmmatakse signaali edastuse jaoks.
Lielezere mõis
Kettlerid 1575−1794
1575. aastal sai mõisa pandivaldajaks Wilhelm von Kettler (1558−1620), kes oli Kuramaa hertsogi Gotthard Kettleri sugulane. Peagi anti mõis talle lääniks. Pärast tema surma päris selle tema vennapoeg vabahärra Johann Sigismund von Kettler (1610−1678), seejärel viimase poeg Hessen-Kasseli kindralleitnant vabahärra Jakob Friedrich von Kettler (1655−1735), siis tema poeg Preisimaa kammerhärra vabahärra Carl Emil von Kettler (1691−1727), kellele järgnes poeg vabahärra (a-st 1743 krahv) Gotthard Gustav Ludwig von Kettler. Järgmine omanik oli viimase vennapoeg salanõunik krahv Franz Seraphim Maria von Kettler (1748−1781). Temalt päris selle tütar krahvinna Eleonore Anna Maria Theresia Charlotte von Kettler (1777−1852). 1791. aastal naitus ta naabermõisa Reņģe omaniku Rötger Gottlieb Wilhelm von Aschebergiga (1754−1814), kes sai perekonnanime Ascheberg-Kettler ja kellele Lielezere langes 1794. aastal.
Pähkinäsaari rahu
Pähkinäsaari rahu (tuntud ka: Nöteborgi rahu ja Orešeki rahu) oli 1323. aasta 12. augustil, tänapäeva Schlüsselburgis (rootsi: Nöteborg, soome: Pähkinäsaari) sõlmitud rahuleping, millega määrati esimest korda ära Novgorodi vabariigi ja Rootsi vaheline idapiir. thumb|Rootsi ja Novgorodi valduste piirijoon [[Pähkinäsaari rahulepingu alusel]]
Nelinurklaine
Definitsioon
Fourier' rea valem:
Lielezere mõis
Stieglitzid 1840−1871
Mõisa omandas parun Ludwig Johann von Stieglitz (1779−1843), kes oli Peterburis keiserliku õukonna pankur. Tema pärijad olid mõisa valdajad kuni 1871. aastani.
Nelinurklaine
Ruutsignaal graafikul
Nagu ka igat teist signaali on ka ruutsignaali kõige parem visualiseerida graafikul. Kõrvaloleval graafikul on näha ruutsignaal, mille amplituud on 2 ühikut ning muutub vahemikust –1 kuni 1. Perioodiga 50% ning kogupikkusega 2 ühikut. Ruutsignaali puhul ei ole tähtis, et amplituud oleks võrdne signaali perioodiga.
Lielezere mõis
Nolckenid 1871−1920
1871. aasta 12. aprillil (vkj) omandas Lielezere, Pampaļi ja Reņģe mõisast koosneva suure kompleksi − ligi 24 000 hektarit − endine Liivimaa maamarssal Kaagvere ja Mooste mõisnik vabahärra Gustav Fromhold von Nolcken (1815−1879). 14. veebruaril (vkj) 1877 moodustas ta testamendiga oma mõisatest nelja poja kasuks majoraadi. Lielezere mõisa päris tema vanem poeg kaardiväe staabirittmeister vabahärra Georg Christoph von Nolcken (1841−1906). Tema ajal toimusid mõisas 1905. aastal talurahvarahutused. Viimane jäi vallaliseks ja suri järeltulijateta, nii langes majoraatmõis tema nooremale vennale Liivimaa maanõunik vabahärra Axel Gustav von Nolckenile (1842−1912), kes oli pärinud oma isa Liivimaa mõisad. Kuna tema vanem poeg suri noorelt 1894. aastal jahiõnnetuses, päris Lielezere mõisa vanuselt järgmine poeg kreisisaadik vabahärra Eduard Georg von Nolcken (1875−1941). Temalt võõrandati mõis 1920. aastal maareformi käigus.
Nelinurklaine
Omadused
Ruutsignaali peegeldamisel ajadomeenis võttes referentsteljeks signaali Y telje keskpunkti horisontaalselt läbiva telje, saame tulemuseks sama signaali, kuid 180 kraadise faasinihkega ajas.
Lielezere mõis
Pärast võõrandamist
Pärast võõrandamist asus mõisas alates 1922. aastast 6-klassiline Ezere algkool. 1952. aastal sai sellest keskkool. Kool asub mõisasüdames siiani, alates 2016. aastast on see taas algkool.
Nelinurklaine
Omadused
Ideaalse ruutsignaali sagedusdomeen koosneb lõpmatu paljude siinuste summadest, seega on teda väga raske täpselt sagedusdomeenis graafikul kuvada.
Pähkinäsaari rahu
Nimi
Rahulepingut on nimetatud ka Pähkinäsaari rahuks, sest Pähkinäsaariks kutsusid soomlased saart, mille peale kindlus oli ehitatud.
Nelinurklaine
Omadused
Ruutsignaali summutades läheneb see järjest siinussignaalile
Pähkinäsaari rahu
Sisu
200 px|thumb|Piir Pähkinäsaari rahu järgi Lepingu originaaltekst on hävinud. Lepingust on alles osalised koopiad vene, rootsi ja ladina keeles, kuid nende sisu ei ole täpselt sama.
Lepingu sõlmimisel olid abiks Hansa Liidu vahemehed, et lõpetada Rootsi-Novgorodi sõjad. Vürst Juri Danilovitš loovutas Rootsile kolm Karjala kihelkonda ja vastutasuks lubas Rootsi mitte sekkuda Novgorodi ja Narva vahel asetleidvatesse konfliktidesse. Mõlemad osapooled lubasid ka, et ei ehita piiri lähedusse kindlusi.
Nelinurklaine
Mittetäiuslik ruutsignaal
Nagu eelnevalt mainitud, siis ideaalsel ruutsignaalil on kohene ülekanne madala ja kõrge oleku vahel. Reaalsuses ei ole see kunagi saavutatav signaali genereerivate seadmete füüsikaliste piirangute ning eripärasuste tõttu. Levinuimad ideaalse ruutsignaali mittetäiuslikkused väljenduvad tõusu- ja langusaegades ning intervalli varieeruvuses. Tõusuaeg on aeg, mis võtab signaalil madalast olekust kõrgesse olekusse minek, ning langusaeg on, vastupidi, aeg, mis võtab signaalil kõrgest olekust madalasse olekusse minek. Elektroonikas on see tingitud näiteks parasiitmahutavustest, induktiivsusest ning metall-isolaator-pooljuht väljatransistoride olekuvahetuste lülitusaegadest.
Pähkinäsaari rahu
Sisu
Lepingu järgi hakkas piir jooksma Viiburi kindlusest ida ja põhja pool, kulgedes mööda Sestra (sm k Rajajoki, Sestarjoki) ja Voltšja (sm k Saijanjoki) jõge, poolitades Karjala maakitsuse ning seejärel läbides Savo maakonna ja lõpuks jõudes Pyhäjoki jõe juures Botnia laheni välja. Lepingu sõlmimisel peeti Viiburi kindluse tõttu tähtsaks lõunapoolse piirilõigu paiknemist. Läbi kõnnumaa kulgevat piirilõiku peeti Karjala piirilõigust vähem tähtsaks. Ajaloolased on arvamusel, et leping oleks nii Rootsile kui ka Novgorodile andnud ühise kontrolli Pohjanmaa ja Lapi maakonna üle.
Nelinurklaine
Mittetäiuslik ruutsignaal
Elektroonikas võib mittetäiuslik ruutsignaal väljenduda veel signaali lülitusel tekkinud ossileerimisest. Ossileerimist on võimalik vähendada summutades. Kui süsteem on ülesummutatud, pikenevad tõusuajad ja langusajad ning signaal ei pruugigi oma kõrgesse või madalasse olekusse jõuda. Ruutsignaali summutades läheneb see järjest siinussignaalile.
Aivars Bojārs
Aivars Bojārs (1959 – 10. veebruar 1993 Elbrus) oli läti alpinist.
Pähkinäsaari rahu
Järelm
Läänemeresoome hõimudele, kelleks olid hämelased, karjalased ja soomlased ning kes jäid kummalegi poole piiri elama, rahu sõlmimisel sõnaõigust ei antud. Rahuleping ei kehtinud kuigi kaua, sest Rootsi hakkas Põhjalahe põhjakalda vastu huvi tundma ja kahtlustatakse, et rootslased võisid selle nimel paar aastat hiljem lepingut võltsida, et oma tahtmine saavutada. Lisaks ehitas Rootsi Uleåborgi (sm k Oulu) ja Olofsborgi (sm k Olavinlinna) kindlused, mis asusid lepingu kohaselt Novgorodile kuulunud maa-alal.
Vastaspool keeldus kuni 1595. aastani lepingu Rootsi versiooni tunnustamast, aga Täyssinä rahuga tunnistati Rootsi versioon lepingutekstist õigeks. Siiski olid rootslased ammu enne lepet võtnud üle suured alad Novgorodi poolel ja sealhulgas ka Pohjanmaa ja Lapi maakonna. Tänapäeval asub Soome Vabariik suurel osal Pähkinäsaari rahuga Rootsile määratud territooriumil, millele lisanduvad põhjapoolsed alad.
Nelinurklaine
Ruutsignaal looduses
Looduses on juba mainitud põhjustel ideaalset või isegi ideaalilähedast ruutsignaali üldjuhul väga keeruline leida.
Aivars Bojārs
Alpinismiga hakkas ta tegelema 1978. aastal.
Erialalt oli ta arst.
Nelinurklaine
Ruutsignaal looduses
Kuigi looduses meeldib asjadele ossileerida ühest olekust teise, meenutab nende ossileerimine üldjuhul rohkem siinussignaali. Kõik objektid looduses on "laisad", mis tähendab, et nad ei taha oma olekut muuta, neil on teatav inerts. Seega nende oleku koheseks muutmiseks on tarvis lõpmatu suurt kogust energiat. Lõpmata suure koguse energiaallika olemasolekul oleksid paljud praegused probleemid meil ühiskonnas kadunud. Kahjuks läheks see ka mitmete loodusseadustega vastuollu.
Aivars Bojārs
Tõus Džomolungmale
1992. aastal kutsuti ta osalema arsti ja ronijana Leedu Džomolungma ekspeditsioonis. Augustikuus startinud tõusu käigus üritas ta ainsa lätlasena koos 11 leedulasega (teiste seas Vladas Vitkauskas) edutult tõusta tippu klassikalisel marsruudil mäe põhjaküljelt. Vahelaagrist kõrgusel 7850 m ilmaolude halvenedes tõusu jätkata polnud enam võimalik. Oktoobri lõpul lahkus Leedu ekspeditsioon baaslaagrist koduteele. Seda olid sunnitud tegema ka ülejäänud ekspeditsioonid (Prantsuse, Itaalia ja Taiwan).
Hukkumine
Ta hukkus 1993. aastal Kaukasuses Elbruse mäel olles lätlaste grupiga kõrgusel 3500 m teel tipu suunas.
Hani Park
Hani Park on linn (township) Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis Lejweleputswa ringkonnas Matjhabengi vallas.
Friedrich von Mickwitz
Friedrich von Mickwitz (16. juuni 1878 Pilistvere – 5. oktoober 1962 Eberswalde) oli baltisaksa päritolu Eesti vaimulik.
Oli 1905–1909 Viljandi praostkonna vikaarõpetaja. Oli 1910–1918 Alatskivi- ja Kodavere Mihkli koguduse õpetaja. Aastal 1919 oli ta Kolga-Jaani Johannese koguduse õpetaja ning 1919–1928 Äksi Andrease koguduse õpetaja.
Isiklikku
Tema vanaisa Eugen Mickwitz oli aastatel 1835–1877 Pilistvere Andrease koguduse õpetaja, isa Eugen Mickwitz oli aastatel 1877–1910 Pilistvere Andrease koguduse õpetaja, onu Christoph Friedrich Mickwitz oli pastor Tobolskis (1871–1876), Kaarma (1876–1878) ja Vigala Maarja koguduses (1879–1899).
Liivaku (Võrumaa)
Liivaku oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Tursa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Hargla kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Journal des Luxus und der Moden
pisi|Ajakiri 1800. aasta paiku pisi|Preisi printsessi Luise von Mecklenburg-Strelitzi leiutatud moodne peakate (1796) Journal des Luxus und der Moden oli 1786–1827 Weimaris ilmunud saksakeelne moe- ja kultuuriajakiri. 30-leheküljeline kuukiri oli Saksamaa esimene tõeliselt populaarne moeväljaanne, selle lugejaskond ulatus 25 000-ni.
Ajakirja rajasid kirjastaja Friedrich Justin Bertuch ja kunstnik Georg Melchior Kraus. Rokokooaja lõpul sündinud väljaanne kajastas peamiselt Prantsuse revolutsiooni aegset ja ampiirmoodi, lõpupoole aga juba biidermeierstiili. Moeuudiste kõrval ilmus igas numbris ka 2–4 koloreeritud gravüüri. Samuti avaldati teateid teatri, sisekujunduse, muusika, aianduse ja poliitika kohta.
Ajakirja nimi
Ajakirja nimi muutus korduvalt:
Journal des Luxus und der Moden levis kogu Euroopas, sealhulgas Eesti- ja Liivimaal, avaldades olulist mõju tänavapildile. Nii pidas 1828. aastal Jenast Tartusse professoriks saabunud Friedemann Goebel kirjas abikaasale Tartu moodi täiesti võrreldavaks oma kodumaaga. Ajakirja gravüüre kajastab ka Tartu Ülikooli raamatukogu 2012. aasta kalenderalbum.
Arved Jakobi
Arved Jakobi (24. veebruar 1914 – 25. november 2011) oli eesti viiuldaja.
Õppis Tallinna Reaalkoolis, mille lõpetas 1932. 1932–1933 läbis kohustusliku sõjaväeteenistuse sõjaväeorkestris muusikuna. 1935–1940 töötas Eesti Maapangas arveametnikuna, mida võimaldas tema Reaalkoolis omandatud haridus.
Arved Jakobi töötas ka viiuliõpetajana: 1950–1957 Tallinna Pioneeride Palees ja 1951–1956 Tallinna Lastemuusikakoolis. Tema õpilasteks olid ka hilisem ERSO vioolamängija Svjatoslav Zavjalov ja viiuliõpetaja Ivi Tivik.
Isiklikku
Tema poeg Peeter Jakobi oli teatri- ja filminäitleja.
Lümfokiinid
Lümfokiinideks nimetatakse vahel selgroogsete loomade lümfisüsteemi T-lümfotsüütide poolt komplekteeritavaid ja vabastatavaid väikesemolekulilisi (~12–30 kDa) lahustuvaid valke.
Lümfokiinid potentseerivad teiste lümfotsüütide funktsioone ja jagunemist ning aktiveerivad makrofaagide liikumist põletikukoldesse, abistavad B-lümfotsüüte antikehade komplekteerimisel.
Tuumorinekroosifaktor
Lümfokiinide hulka liigitatakse ka makrofaagide sünteesitud lümfokiin tuumorinekroosifaktor (TNF), mis aktiveerib koos IL-1-ga lümfotsüüte ja kutsub esile rakkude apoptoosi.
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Lymphokine seisuga 28.02.2014.
Tobin Bell
pisi|Tobin Bell (2007) Tobin Bell (sündinud Joseph H. Tobin, Jr.; 7. august 1942 New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide filmi- ja seriaalinäitleja.
Ta on ainus näitleja, kes on mänginud kõigis filmisarja "Saag" kaheksas filmis.
Christoph Baumgartner
Christoph Baumgartner (sündinud 1. augustil 1999 Hornis) on Austria jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Saksamaa kõrgliiga klubis RB Leipzig ja Austria jalgpallikoondises.
Ta liitus Hoffenheimiga 2017. aastal. Klubi meeskonnas debüteeris ta Saksamaa kõrgliigas 11. mail 2019 mängus Bremeni Werderi vastu. Esimese värava lõi ta Saksamaa kõrgliigas sama aasta 17. detsembril mängus Union Berlin vastu. Kokku lõi ta hooajal 2019–20 Saksamaa kõrgliigas seitse väravat. Suvel 2023 liitus ta 24 miljoni euro eest RB Leipzigiga.
Austria jalgpallikoondises tegi debüüdi 4. septembril 2020 UEFA Rahvuste Liiga mängus Norra vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta oma teises koondisemängus, sama aasta 7. septembril Rumeenia vastu. Ta kuulub Austria koondisse 2020. aasta Euroopa meistrivõistlustel.
Tema vanem vend Dominik Baumgartner on samuti jalgpallur.
Sulemees
OÜ Sulemees on Eesti ettevõte, mis muu hulgas tegeleb kirjastamisega (eriti kalendrite). Ettevõte asutati 1996. Ettevõte juhatuse esimees on Ivar Maasik.
Ettevõttes töötab 28 inimest.
Sēļi mõis
Sēļi mõis (saksa keeles Sehlen, ka Sehlenhof, varem Zellin, läti keeles Sēļu muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Väike-Salatsi kihelkonnas. Praegu asub Lätis Valmiera piirkonnas Sēļi vallas Sēļis.
Varasem ajalugu
Esimene teadaolev Sēļi omanik oli Caspar von Capell. Pärast viimase surma langes see tagasi läänihärrale. Poola kuningas Zygmunt II August doneeris selle 1563. aastal alloodina Sēlpilsi foogtilinnuse linnusepealikule Kaspar Zybork von Wislingenile, kes oli kuningat tublisti teeninud. Temalt päris valduse Johann Krause, kes pärandas selle oma samanimelisele pojale; viimase valdusõigust kinnitas 1589. aastal Poola kuningas Zygmunt III.
Mõis Bornemannide suguvõsa ajal
Järgnevalt pärisid mõisa Bornemannid, kes olid Krausedega suguluses. 1629. aastal kinnitas Rootsi kuningas Gustav II Adolf mõisa kuuluvust pärusvaldusena Melchior Bornemannile. Pärast tema surma kinnitas kuninganna Kristiina 1645. aastal valdusõigust tema poegadele Melchior, Gotthard ja Andreas Bornemannile. 1682. aastal oli omanikuks kaptenleitnant Melchior Bornemann.
Aastal 1740 oli selle omanikuks von Schultz, aastal 1781 läks see aga Staudenite valdusse. Aastal 1809 ostsid mõisa Engelhardtid.
Mõis tänapäeval
Praegu asuvad mõisa peahoones vallamaja, postkontor ja raamatukogu.
Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 6 ja 1/1 adramaad, sellele allus 274 mees- ja 254 naishinge. Aastal 1757 oli adramaid 6 ja 1/2. Aastal 1734 oli mõisal adramaid 4 ja 1/4, seis oli sama aastail 1688 ja 1641. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 7 ja 13/20, aastal 1881 aga 4 ja 11/80, lisaks veel 8 ja 70/80 adramaad mõisale kuuluvate talude koosseisus.
Karjamõisad
Aastal 1816 kuulus mõisale kolm karjamõisa: Kipsche, Ruhne ja Jehkus.
Mõisaansambel
Härrastemaja on barokne poolkelpkatusega hoone. Algselt oli see ühekorruseline, kuid nõukogude perioodil ehitati tõllaringipoolsesse külge teine korrus. Peahoone esiküljel asub ka nelja sambaga portikus, mida on nõukogude ajal parandatud. Kõrvalhoonetest on säilinud XVIII sajandist pärit tüse barokne ait ja raskepärane kaaristuga magasiait. Mõisasüdamesse on ehitatud mitmeid uusi hooneid.
Steamark
Steamark on Eesti kirjastus, mis kirjastab laste- ja noorsookirjandust. Kirjastus asutati 3. novembril 1997 Tallinnas.
Savenieki
Savenieki on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Kuldīga piirkonnas Skrunda vallas.
Küla asub valla põhjaosas. Savenieki jääb valla keskusest Skrundast 23,6 ja Riiast 160,5 kilomeetri kaugusele.
Aastal 2005 oli külas 6 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Skrunda piirkonda.
Holland Tunnel
pisi|265x265px|Holland Tunneli sissepääs Holland Tunnel on tunnel Ameerika Ühendriikides Hudsoni jõe all. See ühendab Manhattanit New Yorgis ja Jersey Cityt New Jerseys. Holland Tunnelit haldab New Yorgi ja New Jersey sadamaamet (PANYNJ).
Holland Tunneli varasem nimi oli Hudson River Vehicular Tunnel või Canal Street Tunnel. Holland Tunneliks nimetati see peainsener Clifford Milburn Hollandi mälestuseks pärast tema ootamatut surma 1924. aastal (enne tunneli avamist). Holland Tunnel oli maailma esimene mehaaniliselt ventileeritud tunnel; ventilatsioonisüsteemi projekteeris Ole Singstad.
Dobu keel
Dobu keel kuulub Austroneesia keelte hõimkonda, Paapua poolsaare keelte hulka. Täpsem piirkond, kus dobu keelt kasutatakse, on Milne Bay provints, Esa’ala rajoon, Sanaroa, Dobu, osa Fergussoni ja Normanby saarest. Kokku kõneldakse seda keelt umbes 500 külas. Kõnelejate arv oli 1998. aasta andmetel 10 000. Keelt kasutatakse laialdaselt. Dobu keeles on kasutusel ladina tähestik.
Hääldus
y = i
w = u
Silpide dubleerimine ehk reduplikatsioon
Nt [ya'wali] – "ma laulan (harjumuspärane, pidevalt toimuv)", aga [ya'wali'wali] "ma laulan (hetkeline tegevus)".
['siwa] – "valama" aga ['siwasi'wena] "valatud"
Kõige lühemad sõnad dobu keeles on "be/ga" - tähenduses "ja", "ta" - tähenduses "jah/aga" ning "o" - tähenduses "jah". Ülejäänud sõnad on vähemalt kaks silpi pikad.
Rõhk sõnades ei ole kunagi kõnes kindel, eriti lühemate sõnade puhul.
Häälikud
Täishäälikud: i, e, a, o, u
- huulhäälikud ehk bilabiaalid: p, pw, b, pw
- hambasombuhäälikud ehk alveolaarid: t, d
- hõõrdhäälik ehk frikatiiv: s
- külghäälik ehk lateraal: l
- ninahäälik ehk nasaal: m, mw, n
- pool-täishäälik: w, y
Arvsõnad
1- 'e bweu
2 - 'e rua
3 - 'e to
Xaver Schlager
Xaver Schlager (sündinud 28. septembril 1997 Linzis) on Austria jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Saksamaa kõrgliigaklubis Leipzig ja Austria jalgpallikoondises.
Dobu keel
Arvsõnad
4 - 'e ata
Xaver Schlager
2009. aastal liitus ta Salzburgi Red Bulli noorteakadeemiaga. Aastatel 2015–2017 mängis ta põhiliselt klubi reservmeeskonnas FC Liefering Austria esiliigas. Red Bulli meeskonnas debüteeris Schalger Austria kõrgliigas hooajal 2015–16. Esimese värava lõi ta Austria kõrgliigas 11. märtsil 2017 mängus Mödlingi Admira Wackeri vastu. Regulaarselt hakkas ta Red Bulli meeskonnas mängima hooajal 2017–18. Aastatel 2017, 2018 ja 2019 tuli ta klubiga Austria meistriks.
2019. aasta juunis sõlmis ta lepingu Saksamaa kõrgliigaklubiga VfL Wolfsburg. Esimese värava Saksamaa kõrgliigas lõi ta sama aasta 15. detsembril mängus Mönchengladbachi Borussia vastu.
Dobu keel
Arvsõnad
7 - nima 'e rua
8 - nima 'e to
9 - nima 'e ata
10 - sanau
Keelenäide
Kagutoki – Tavaline tervitus
Mwao utautauya?/Mwao? - Kuhu sa lähed?
Gonagona boboana – Tere hommikust!
Boiboi boboana – Head ööd/õhtut!
Xaver Schlager
2022. aasta juunis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Leipzigiga.
Austria jalgpallikoondises tegi Schlager debüüdi 23. märtsil 2018 sõprusmängus Sloveenia vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 18. novembril 2018 UEFA Rahvuste Liiga mängus Põhja-Iirimaa vastu. Ta kuulus Austria koondisse 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel.
Ambrosius Benson
Ambrosius Benson (Ambrogio Benzone, sündinud u 1495 Lombardias, surnud 1550 Brugges), varasemas kirjanduses ka Segovia meister ja Deipara Neitsi meister, oli Itaaliast pärit maalikunstnik, kes tegutses Madalmaades 16. sajandi esimesel poolel.
Eluloolist
Esimene kirjalik teade kunstniku kohta ilmub aastal 1518, mil Benson saab Brugge kodanikuks. Järgneval aastal saab ta sõltumatuks meistriks Brugge maalijate ja dekoraatorite gildis, mille dokumentidest on teada, et kunstnik pärines Lombardiast. Benson töötas algul Gerard Davidi töökojas, kelle stiili mõju on tema käekirjas tuntav, kuid hiljem tekkis nende vahel konflikt, mis päädis kohtuasjaga. Brugges saavutas Ambrosius Benson maalijana kuulsuse, prestiiži ja väljapaistva ühiskondliku positsiooni: talle kuulus mitu maja, temalt telliti mitu korda maale uue raekoja jaoks ja ta oli korduvalt gildiametites. Benson pidas töökoda ning tema õpilaste hulka kuuluvad Joachim Spaers, Jacob Vinson ja tema pojad Jan ja Willem Benson.
Hoolimata eluloolisest teabest pole dokumentaalset tõestust ühegi tema teose omistamiseks. Et Bruggel ja Hispaanial olid 15.–16. sajandi vahetusel tihedad kaubandussidemed, sattus suur osa teoseid Hispaaniasse, need koondati stiili põhjal 1886 ja autorit nimetati alguses Segovia meistriks. Monogramm "AB" leiti Padua Püha Antoniuse altarilt, mis asub Brüsselis (Musées Royaux des Beaux-Arts de Belgique) ja ühelt erakogusse kuuluvalt püha perekonda kujutavalt teoselt, nende järgi tehti 16. sajandi alguse dokumentide järgi kindlaks autori isik.
Looming
Bensoni päritolu võimaldas tal kasutada Itaalia eeskujusid ja maalida alastifiguure paremini kui tema Madalmaade kaasaegsed. Et ta tundis Itaalia renessansi teemasid ja kompositsioone, nähtub tema hilisematest klassikalisel ainesel põhinevatest mütoloogilise või ajaloolise sisuga maalidest, millel esinevad poolaktidena või aktidena Juudit, Lucrezia ja Caritas. Harduspiltides järgis Benson seevastu väljakujunenud Brugge traditsiooni, mis toetus eeskujudele nagu Gerard David, Jan van Eyck, Rogier van der Weyden ja Hugo van der Goes, teemadeks püha Maarja Magdaleena ja sibüllid. Benson maalis suhteliselt vähe portreesid, kuigi neid võib pidada tema parimateks teosteks, kuna ta individualiseeris modelle kasutades nende näoilmeid ning asendeid.
Aereeritud aunkompostimine
Aereeritud aunkompostimine ehk õhustatud aunkompostimine on kompostimise meetod, mille puhul asetatakse biojäätmete segu enamasti perforeeritud torustikule, mis tagab aunas kontrollitud õhuringluse (aeratsioon). Tehnoloogiat võib kasutada nii avatud kui ka kaetud aunade puhul ja suletud konteinerites. Meetod on keerulisem ja kallim kui passiivne aunkompostimine. Seetõttu kasutatakse seda tavaliselt suuremates kompostiettevõtetes. Sellegipoolest on aeratsioonisüsteeme eri mõõtmetes, alustades väikestest kuni suurte ja tööstuslikeni.
Aeratsioonisüsteem
Aeratsioonisüsteem tagab kiire biolagunemise ja sobib hästi ettevõtetesse, mis käitlevad suurtes kogustes märga orgaanilist materjali.
Aeratsioonisüsteemiga puhutakse õhku kompostimassi sisse või tõmmatakse sealt välja. Aereerimiseks vajalikud torud saab asetada kanalitesse, põrandale või paigaldada auna koostamise ajal kompostihunnikusse.
Suurte süsteemide puhul on aeratsioonisüsteemile lisatud automaatne seiresüsteem, mis kontrollib ja reguleerib õhuvoolu. Väiksemate süsteemide puhul võib kasutada ka manuaalseid seiremeetodeid.
Meetodi eeliseks on võime hoida mikroobide elutegevuseks vajalikku niiskuse- ja hapnikusisaldust. Aereerimisega tagatakse kompostimisprotsessi maksimaalne efektiivsus, vältides samal ajal liiga kõrget temperatuuri, mis võib süsteemi katkestada. Samas tuleb jälgida, et liiga aktiivne aereerimine võib komposti maha jahutada, mis samuti pärsib orgaanilise aine lagundamist. Efektiivselt töötavas kompostiaunas hävinevad ka patogeenid ja umbrohuseemned. Aereeritud süsteem on tavaliselt töös 14–28 päeva, misjärel efektiivne kompostimisprotsess lõpeb ning temperatuur kompostis langeb.
Aeratsioonisüsteem lihtsustab biofiltrite kasutust, millega saab eraldada tahkeid osakesi ja leevendada ebameeldivate lõhnade teket. Samas tuleb jälgida, et kompostis tagatakse vajalik niiskusesisaldus, kuna õhustamine võib kompostisegu liigselt kuivatada.
Arhitektuurimäss
pisi|[[Munchi muuseum, mis pälvis väidetava koleduse tõttu Grøss-medaljeni]]
Arhitektuurimäss on eestikeelne vaste 2016. aasta septembris Rootsis registreeritud samatähenduslikule mittetulundusühingu nimele Arkitekturupproret.
MTÜ eesmärk on edendada klassikalistele arhitektuuritraditsioonidele vastavaid uusehitisi koos ümbritsevate alade parema planeerimisega ning kultuuriväärtuslike miljööde tõhustamisega. Ühingut peetakse ideoloogiliselt ja poliitiliselt sõltumatuna, kuigi see sai alguse Facebooki grupist aastal 2014. Toetajasgruppe on sarnaselt tekkinud veel Norras, Soomes, Eestis, Taanis, Saksamaal, Hollandis, Montenegros ja Iisraelis.
Liikumine tõi välja mõiste “võltsvaade”, mis viitab planeeritava hoone digitaalsele renderdusele. Arvutites loodut on täpselt samalaadsena üldjuhul võimatu realiseerida. Tihti näeb valmiv hoone tegelikkuses välja erinev kui visioonipildid ette tõotasid. Modernistlikke ja sellele järgnevate arhitektuuristiilide näiteid halvustatakse valitavalt Rootsis priisidega Kasper Kalkon-priset ja Sveriges vackraste nyproduktion ning Norras priisidega Arkitekturopprørets hederspris ja Grøss-medaljen.
Norrakeelne liikumine kannab nime Arkitekturopprøret.
Katrina Merily Reimand
Katrina Merily Reimand (esinejanimega KATI; sündinud 4. mail 2001 Viljandis) on eesti laulja, laulukirjutaja ja viiuldaja. Sooloartisti nimega KATI hakkas neiu tegutsema 2020. aastal.
Haridustee
Katrina Reimand on lõpetanud Viljandi Kesklinna Kooli, Viljandi Gümnaasiumi ja Viljandi Muusikakooli viiuldaja erialal. Ta on õppinud Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias rütmimuusika viiuldajaks.
Muusikaline tegevus
Katrina kirjutas esimesed lood koos bändiga Moonrcoket.
2019. aastal esines ta bändi liikmena Ammende Villas üritusel "Kummardus Valgrele", saates artiste nagu Liisi Koikson, Märt Avandi, Juss Haasma, Lenna Kuurmaa jpt. Samal suvel tegi ta külalisesinejana kaasa C-Jam 15 suurel suvetuuril.
2020. aastal hakkas ta tegutsema KATI duona, kus ta on laulja ja teda saadab kitarrist.
2022. aastal lõpetas ta pärast kuut aastat kontsertmeistrina mängimise Viljandi Noorte Sümfooniaorkestris. Samal aastal tegi ta kaasa ka Swedbanki telereklaamis, kus mängis viiulit.
Košķele mõis
Košķele mõis (saksa keeles Osthof, varem Ostrominsky, läti keeles Košķeles muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Väike-Salatsi kihelkonnas. Praegu asub Lätis Valmiera piirkonnas Vecate vallas Košķeles.
Ajalugu
Aastal 1585 andis Poola kuningas Stefan Batory selle mõisa Ostrominsky-nimelisele isikule. Aastal 1632 kinkis Rootsi kuningas Gustav II Adolf mõisa Carl Gustaf Koskullile, kes kaotas selle aga mõisade reduktsiooni käigus. Jelizaveta Petrovna andis selle Karl von Sieversile kasutada, tolle lapsed ostsid mõisa aga aastal 1805 oma sugulase Jacob Johann von Sieversi tarbeks.
Aastal 1865 ostis mõisa paruness von Fölkersahm. Toona muudeti ka mõisa saksakeelne nimi Osthofiks. Aastal 1872 ostis mõisa Carl von Mensenkampff. Aastal 1878 ta suri ja tema lesk ning lapsed pärisid mõisa. Aasta hiljem ostis neilt mõisa Ernst von Mensenkampff.
Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 8 ja 1/2 adramaad, sellele allus 365 mees- ning 442 naishinge. Aastal 1757 oli adramaid 8 ja 1/8. Aastal 1734 oli mõisal adramaid 6 ja 3/4, aastal 1688 aga kaheksateist. Aastal 1641 oli mõisa suurus 3 ja 3/4 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid kaheksa, aastal 1881 aga 2 ja 12/80, lisaks veel 9 ja 5/80 adramaad maad mõisale alluvate talude koosseisus.
Karjamõisad
Aastal 1816 kuulus mõisale üks karjamõis: Johannenhof või Rudek.
Eksternalism
Eksternalism on filosoofiliste seisukohtade kogum, mille järgi sõltub vaimne tegevus osaliselt vaimuvälisest maailmast ja mis vastandub seega internalismile. Eksternalismist lähtudes on võimalik selgitada mitmes filosoofilises distsipliinis esilekerkivaid probleeme, näiteks on epistemoloogias internalismi ja eksternalismi eristus seotud uskumuse õigustatusega, moraalifilosoofias moraalimotivatsiooniga jne. Eksternalistlik lähenemine on eriline selle poolest, et see välistab levinud kartesiaanliku vaimu ja keha eristuse, väites, et vaimutöö sõltub välisest ehk kehaga tajutavast maailmast. Klassikaline näide eksternalismist on järgmine: oletame, et olend X-il saab olla omadus K. See, kas X-il on omadus K, sõltub eksternalismi järgi X-i seosest välismaailmaga – on võimalik, et eksisteerib kaks loomu poolest identset olendit, kellest vaid ühel on omadus K, kuna need olendid paiknevad eri keskkondades.
Eksternalism filosoofia eri harudes
Alljärgnev on loetelu põhilistest filosoofilisest distsipliinidest, kust võib leida eksternalistliku (ja internalistliku) komponendi:
Epistemoloogia
Ühe levinuma epistemoloogilise teadmise definitsiooni järgi on teadmine õigustatud tõene uskumus. Eksternalismis määravad uskumuse õigustatuse mõtleja sisemisele tunnetusele lisaks ka välised faktorid. Sellele vastanduva, internalistliku mõtteviisi põhjal sõltub mõtleja epistemoloogiline staatus vaid sisemaailmast. Eksternalist võib väita, et vastupidi internalistlikule käsitlusele ei ole inimesel ligipääsu nendele faktidele, mis määravad uskumuse õigustatuse või inimese õigustava võime, seega faktid tulenevad välismaailmast, mis tõestab eksternalismi teesi.
Üheks tähtsamaks filosoofiliseks sõnavõtuks, mis tekitas epistemoloogias internalistide ja eksternalistide vahelise tulise diskussiooni, oli Edmund Gettieri 1963. aastal ilmunud artikkel „Kas õigustatud tõene uskumus on teadmine?“. Selles artiklis tõi Gettier välja mitu olukorda, kus inimesel on õigustatud tõene uskumus, kuid ta ei oma siiski asjakohast teadmist (vt ka Gettieri probleem). Internalistid jäid kindlaks sellele, et teadmise jaoks on tarvilik uskumuse õigustatus ja et õigustatus tuleneb täielikult inimese mõttetööst. Eksternalistid olid nõus vastu võtma vaid ühe neist väidetest, heites teise seejuures kõrvale: teadmise jaoks ei ole kas uskumuse õigustatus tarvilik või ei tulene õigustatus internalistlikest faktoritest. Austraalia filosoof David M. Armstrong esitas oma eksternalistliku teooria näitlikustamiseks nn termomeetrimudeli (thermometer model): hea termomeeter annab meile täpse ja usaldusväärse ülevaate sellest, milline on temperatuur. Nõnda on Armstrongi järgi ka uskumuse tõesus eeldus tuletamatule teadmisele (non-inferential knowledge). Selle mudeli eesmärk on anda mõista, et tuletamatu teadmise mõistmine sarnaneb termomeetri näidu mõistmisega.
Semantika
Semantilise eksternalismi on USA filosoof Hilary Putnam sõnastanud lühikese loosungina: „Tähendused lihtsalt ei ole inimese peas!“ („Meanings just ain't in the head!“). Semantilise vaatepunkti järgi õõnestab eksternalism teesi, mille põhjal suudab inimene oma mõtte sisust introspektiivselt (ehk ilma väliste mõjutuste ja teadmisteta) aru saada. Selle mõtteviisi näitlikustamiseks kujutas Putnam oma 1975. aastal ilmunud teoses „Tähenduse tähendus“ („The Meaning of „Meaning““) mõtteeksperimendi kaudu olukorda, kus aastal 1750 eksisteerib Maaga paralleelselt planeet Kaksikmaa (Twin Earth), mis on igas mõttes Maaga identne, kuid ühendi H₂O asemel on planeedil sama ühend, nn kaksikvesi (twin water), nimetusega XYZ. Kui Maa elanik aastal 1750 ütleb sõna vesi, mõtleb ta selle all keemilist ühendit H₂O ilma seda teadvustamata. Samamoodi mõtleb Kaksikmaa elanik sõna vesi all ühendit XYZ. Selle põhjus on, et loomulikku liiki terminitesse, nagu vesi, on peidetud deiktiline aspekt, seega nende tähendus sõltub kontekstist, nagu ka asesõnade või määrsõnade puhul.
Moraalifilosoofia
Internalismi ja eksternalismi vaheline vastandus avaldub ka moraalifilosoofias. Selles valdkonnas on põhiline rõhuasetus moraaliotsustuste ja moraalse motivatsiooni küsimusel. Eristatakse motivatsioonilist (või moraalset) internalismi ja eksternalismi. Internalismi pooldaja põhiline argument on, et esmase moraaliotsustuse, näiteks „F oleks moraalselt õige tegu" ja F-i tegemiseks vajaliku motivatsiooni tekkimise vahel on põhjuslik seos. Eksternalist lükkab selle ümber, väites, et sellist seost ei ole. Eksternalismi järgi ilmneb moraalne motivatsioon siis, kui moraaliotsustus kombineerub ihaga. Seejuures on tarvilik, et vastava moraaliotsustuse sisu ühtiks iha sisuga.
Üks teema, mida leidub tihti moraalse internalisti ja eksternalisti vahelises debatis, on amoraalsuse küsimus. Eksternalistlik käsitlus ei välista kontseptuaalses plaanis amoralisti olemasolu võimalikkust, kuna amoralist küll teadvustab endale moraalinormide olemasolu, kuid valib nende mittejärgimise. Internalistliku käsitluse järgi on amoraalsus võimatu.
Tegevusfilosoofia
Bernard Williams esitas oma 1979. aastal ilmunud teoses „Internal and External Reasons“ seesmiste ja väliste põhjenduste vahelise eristuse. Seesmine ehk internalistlik põhjendus on inimese subjektiivne põhjus mingi asja tegemsieks. See lähtub inimese enda eesmärkidest, ihadest jne. Väline põhjendus ei sõltu indiviidist endast, vaid teda ümbritsevast maailmast. Näiteks võib tuua Sally, kellel on kindel soov mürki juues enesetapp sooritada. Mürgijoomise põhjendus on seesmine, kuna see lähtub tema subjektiivsest soovist end ära tappa. Seejuures saab aga väita, et Sallyl on seesmisele põhjusele lisaks ka väline põhjendus, näiteks võib Sally kultuuriruumis enesetapp kategooriliselt keelatud olla.
Leidub filosoofe, kelle jaoks ongi olemas vaid välised põhjendused. Sellist suunda nimetatakse põhjuste eksternalismiks (Externalism about reasons/reasons externalism).
Gustav Viard
Gustav Viard (15. august 1881 Veriora vald, Võrumaa – 28. september 1968 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kolonel, 1924).
Trinidadi ja Tobago dollar
Igapäevases riigisiseses kasutuses tähistatakse Trinidadi ja Tobago dollarit dollarimärgiga ($), millele lisatakse rahvusvahelises kasutuses tähed TT (TT$), et eristada seda muude riikide dollaritest.
1 Trinidadi ja Tobago dollar võrdub 100 Trinidadi ja Tobago sendiga. Käibel on rahatähed vääringus 1, 5, 10, 20, 50 ja 100 dollarit ning mündid vääringus 1, 5, 10 ja 20 senti. Harvem võib kohata küll kehtivaid, kuid vähelevinud 50-sendiseid ja 1-dollarilisi münte.
Trinidadi ja Tobago dollar võeti kasutusele juba koloniaalperioodil 19. sajandil. See ei kehtinud vaid perioodil 1949–1964 kui Suurbritannia algatusel püüti kõigis Briti Lääne-India kolooniates juurutada ühist rahaühikut Briti Lääne-India dollarit.
13. aprilli 2013 seisuga võrdus 1 Trinidadi ja Tobago dollar 0,15649 Ameerika Ühendriikide dollariga.
Olga Padosep
Olga Padosep (1899–1969) oli eesti õpetaja.
Ta töötas Tartu 4. Keskkooli õpetajana.
Varmo Pirk
Varmo Pirk (kuni 1936. aastani Valentin Birk; 12. oktoober 1913 Smolenski kubermang – 27. veebruar 1980 Tallinn) oli eesti maalikunstnik.
Elukäik
pisi|[[Tartu Vabadussõja mälestussammas]] pisi|left|[[Juhan Liivi hauamonument Alatskivi kalmistul]] Valentin Birk sündis 1913. aastal Smolenski lähedal mõisa viinavabriku meistri Georg Birki esimese lapsena. Tema ema oli kohaliku mõisavalitseja tütar. Kui poeg oli alla aastane, kolis perekond tagasi Eestisse, Georg Birki isatallu Laeva valda Savikojale. 1923. aastal kolis pere Tartusse. Isa töötas vabrikus Tegur valumeistrina. Tema valatud oli muu hulgas Amandus Adamsoni Tartu Vabadussõja mälestussammas "Kalevipoeg" ja Alatskivi kalmistul asuv Juhan Liivi hauamonument.