cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Enn Pant
Isiklikku
9. novembril palus Tallinki juhtkond Silja Symphony töötajailt intsidendi tõttu vabandust. Samas tegi Tallink Grupi nõukogu 10. novembril avalduse, milles nimetas kahetsusväärseks mitte laeva pardal toimunut, vaid selle kajastamist Rootsi, Soome ja Eesti ajakirjanduses. Järgnes mitu kohtumist Rootsi meremeeste ametiühinguga kinniste uste taga suhete silumiseks. Avalikkuses hakati rääkima võimalikust kahjutasust, mille suurust tuli arutada järgmistel kohtumistel.
Villem Reiman
Mälestuse jäädvustamine
1922–1932 tegutses Villem Reimani mälestamise komitee, mille eestvõttel rajati 1931. aastal Tartusse Toomemäele Villem Reimani monument.
Enn Pant
Isiklikku
23. novembril teatas Pant, et vahejuhtum laeval on lahendatud. "Aktuaalses kaameras" esinenud Pant ei eitanud purjutamist ega tülitsemist, kuid ei soovinud rääkida, kuidas tema neid sündmusi mäletab. Ta ütles: "Igal juhul on Tallinki juhtkond juba ette surma või vähemalt vangi mõistetud, nii et ma arvan, et meil on mõttetu hakata neid asju rohkem täpsustama. Me oleme kõik läbi rääkinud laevadega, meil ei ole enam probleeme laevadega ega ametiühingutega. Ma näen, et probleem on ajakirjanduses."
Villem Reiman
Mälestuse jäädvustamine
29. mail 1988 avati Villem Reimani monument Kolga-Jaani kiriku juures.
Enn Pant
Isiklikku
Pant valiti 2006. aasta pressivaenlaseks sellepärast, et kuigi ta on suure börsiettevõtte juht, keda tuhanded inimesed usaldavad, ei anna ta mingeid selgitusi sündmuste kohta, mille vastu avalikkus ja aktsionärid huvi tunnevad. Niimoodi näitab ta ajalehtede liidu liikmeslehtede peatoimetajate ja väljaandjate hinnangul üleolevat suhtumist ajakirjandusse.
Villem Reiman
Mälestuse jäädvustamine
Tallinnas on Villem Reimani tänav.
Enn Pant
Isiklikku
2007. aastal valis Poola transpordiajakiri Baltic Transport Journal Enn Pandi aasta inimeseks merenduses seoses Tallinki kasvatamisega „Balti mere kuningaks“.
Villem Reiman
Mälestuse jäädvustamine
2002 asutati Kolga-Jaani pastoraadis Villem Reimani Kolleegium, mille eesmärk on muu hulgas hoida ja levitada Reimani vaimset pärandit.
Enn Pant
Isiklikku
2007. aasta septembris võttis Enn Pant Tallinki nimel vastu ettevõttele EAS-i poolt omistatud aasta parima ettevõtte tiitli ning Turismi Uuendaja 2007 aunimetuse.
Samal, 2007. aastal,  jõudis Enn Pandi juhitud Tallink ka Deloitte Tipp-500 Ida- ja Kesk-Euroopa ettevõtte sekka ning 419. kohale.
Novembris 2007. jõuab Pandi juhitud Tallink Eesti kõige väärtuslikumate ettevõtete edetabelis 5. kohale. Sama aasta novembrikuus Äripäeva avaldatud Eesti rikaste topis asub Enn Pant 4. kohal ning leiab mainimist ka SL Õhtulehe Eesti aasta ihaldusväärseimate poissmeeste edetabelis.
Ka 2008. aastal on Pandi juhitud Tallink Eesti kõige väärtuslikumate ettevõtete edetabeli tipus 5. kohal. 2008. aasta 31. oktoobri Äripäeva Eesti rikaste Top 500 edetabelis on Enn Pant 2. kohal Ain Hanschmidti järel ja Kalev Järvelille ees.
2009. aastal oli Pandi juhitud Tallink Grupp Eesti kõige väärtuslikumate ettevõtete edetabelis 6. kohal.
Caserta provints
Caserta provints on provints Itaalias Campania maakonnas. Provintsi keskuseks on Caserta linn.
Nimi
pisi|[[Ramses II nimi kartušis]] Nimi on nomineeriv ökonoomne keelend, mida kasutatakse ühe isendi temasarnaste liigikaaslaste seast eristamiseks. Nimeobjektide järgi jagunevad nimed elusolendite nimedeks ja elutute asjade nimedeks.
Elusolendite nimed jagunevad isikunimedeks ehk antroponüümideks (sh eesnimed, lisanimed, perekonnanimed), loomanimedeks ehk zoonüümideks ja mütoloogilisteks nimedeks (sh jumalusnimed ja vaimunimed).
Caserta provints
Caserta piirneb järgmiste provintsidega: Benevento, Campobasso, Frosinone, Isernia, Latina, Napoli.
Enn Pant
Isiklikku
2011. aastal tunnustab President Ilves Enn Panti Valgetähe III klassi teenetemärgiga. Eesti Vabariigi 93. aastapäeva eel tunnustas riik teenetemärkidega inimesi, kes oma tegevusega on aidanud edendada, hoida ja kindlustada Eesti iseseisvust. President Ilvese sõnul: „ väljendab Eesti riik sellega oma tänu inimestele, kelle töö ja pühendumine erinevates eluvaldkondades on muutnud meie maad hoolivamaks ja paremaks, targemaks ja tugevamaks.“
Nimi
Elutute asjade nimede seas on nt kohanimed, kosmosnimed ja asjanimed.
Enn Pant
Isiklikku
Enn Pandi hobiks ja südameasjaks on juba aastakümneid olnud tennis. Olles ka ise kirglik tennisemängija, alustas Pant Eesti tenniselootuste ja spordiala toetamist juba 2000. aastate esimese kümnendi keskel.
Caserta provints
Haldusjaotus
Caserta provints jaguneb 104 omavalitsusüksuseks (comune).
Enn Pant
Isiklikku
2007. aasta veebruaris sõlmis Tallink Enn Pandiga eesotsas sponsorlepingu toonase Eesti esitennisisti Kaia Kanepiga, 2008. aastal saab Pandist ka Kanepi mänedžer. Koostöö lõppes 2010.aastal. Järgnevatel aastatel Enn Pandi ja Tallinki toetus Eesti ja Soome tennisistidele ja tennisele kasvab. 2011. aastal algab koostöö toonase Eesti tenniselootuse Anett Kontaveitiga, mis kestab kuni 2023.aastani, mil Kontaveit teatab profispordist taandumisest.
Nimi
Nimesid, nende kasutust, nende süsteemi ja tekitamise viise ehk nimemoodustust uurib nimeteadus ehk onomastika.
Caserta provints
Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused
Caserta suurima elanike arvuga (üle 15 000) omavalitsusüksused on järgmised.
Nimi
Struktuurivõõruse põhjal jagatakse nimed omanimedeks, laennimedeks, võõrnimedeks ja tsitaatnimedeks.
Enn Pant
Isiklikku
2022. aastal vedas Pant esimese WTA turniiri õiguste ja korraldamise ametlikku poolt Tallinnas.
Kokk (perekonnanimi)
2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kokk 557 inimesel: 264 mehel ja 293 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kokk nii meeste kui naiste puhul 181. kohal. Levinuim oli see Saare maakonnas, kus sellenimelisi oli maakonna 10 000 elaniku kohta 11,93.
Juhtkuul
pisi|400px|Juhtkuul Juhtkuul (inglise keeles trackball) on osutusseadis arvutikasutamise lihtsustamiseks, mis põhimõtteliselt kujutab endast selja peale pööratud arvutihiirt. Tavalisel arvutihiirel on analoogne kuul nagu juhtkuulil. Juhtkuuli võib nimetada arvutihiire "sugulaseks". Kursori liigutamiseks ekraanil pööratakse kuuli sõrmede, pöidla või peopesaga – nii saab arvutile edastada palju käske. Harilikult on kuuli kõrval klahvid või nupud nagu hiirelgi. Tema abil saab menüüst vajalikke funktsioone või ekraanil graafikasümboleid valida. Tänu juhtkuulile ei pea kasutaja enam meeles pidama tavaliste arvutite rohkeid kiirklahvikombinatsioone (käskude andmiseks klaviatuurilt). Nii õpitakse kiiremini ja arvutit on lihtsam juhtida.
Ajalugu
Juhtkuuli leiutasid Tom Cranston ja Fred Longstaff 1952. aastal. See toimus 11 aastat enne arvutihiire leiutamist ja 35 aastat enne puutepadja leiutamist. Esimese juhtkuulina kasutati bowling 'u-palli. Logitech, A4Tech ja Kensington on praegu peamised juhtkuulitootjad. Esimese arvutihiire aga leiutas 1963. aastal Douglas Engelbart. Seda hiirt näidati avalikkusele alles 1968. aastal. 60 aasta jooksul on sisendseadmete (juhtkuuli) areng olnud kiire, täiesti võrreldav infotehnoloogia arenguga.
Tööpõhimõte
Rullides juhtkuuli vastu juhtkuuli rulli, liigutame läbi varda hammasratast, mis on skaneeritud optilise anduriga. Liigutades hammasratast, muundame oma liikumisega digitaalset infot, mis seejärel saadetakse arvutisse kas USB-ühenduse või PS/2-liidese kaudu. Seega kasutab andur liikumise juhtimiseks kuuli, mitte toetuspinda. Üks tuntumaid ja populaarsemaid juhtkuulitootjaid on Logitech.
Tööpõhimõtte skeem
Omadused
pisi|Juhtmevaba juhtkuul Juhtkuuli eelis hiire ees on vähene ruumikulu. Tema hea ergonoomika ehk vormitud kuju toetab kasutaja kätt ja on mugav kasutada. Näiteks sobib kasutamiseks laual, kus on vähe ruumi. Juhtkuuli võib asetada ükskõik millisele alusele, erinevalt hiirtest, mille jaoks läheb vahel vaja hiirematti. Juhtkuuli kasutades võib teda hoida näiteks käes või süles. Sellest tulenevalt kasutatakse juhtkuule peamiselt sülearvutites. Juhtkuul on üsna täpne ja paremini sõrmega juhitav kui tavaline arvutihiir. Näiteks on juhtkuuli hea kasutada graafikaprogrammides. Jõulised traadita ühendusega juhtkuulid võimaldavad oma sülearvutit ja lauaarvutit kontrollida kuni 10 meetri kauguselt. Selleks tuleb pisike juhtmeta vastuvõtja ühendada USB-liidesesse. Reguleeritava kiirusega lasersensorid võimaldavad suuremas valikus kursori liikumist muuta. Kerimisratas võimaldab liikuda nii veebilehtedel kui ka dokumentides. Programmeeritavatele nuppudele saab määrata kasutaja valitavad käsud. Edasi- ja tagasiliikumisnupud võimaldavad liikuda nii failides kui ka veebilehtedel. Mitte kõik ei harju juhtkuuliga ja nad eelistavad sellele arvutihiirt. Samas on inimesi, kellele juhtkuul väga meeldib. Korraliku juhtkuuli hind võib küündida umbkaudu tuhande kroonini, millest tulenevalt võib ka juhtkuuli kasutajate arv sõltuda.
Juhtkuuli põhitoimingud
Osutamine (pointing) – hiiremärgi viimine objektile juhtkuuli liigutades. Sõltuvalt olukorrast võib nüüd kursori kuju muutuda. Meelde tuleb jätta, et noolekujulise kursori korral on osutuskohaks noole tipp.
Topeltklõps (doubleclick) – kaks kiiresti üksteisele järgnevat klõpsu paigalpüsiva kursoriga. Topeltklõps ikoonil käivitab programmi, topeltklõps dokumendil avab selle ja topeltklõps kataloogi nimel avab kataloogi sisu nimekirja.
Lohistamine (dragging) – juhtkuuli liigutamine nuppu all hoides. Kasutatakse muutolekus akna asukoha või ikooni asukoha muutmiseks töölaual, akna suuruse muutmiseks.
Hoidmine – hiirenupu allhoidmine hiirt liigutamata, näiteks kerimisriba kasutamisel.
Erirakendused
pisi|Mängupult koos juhtkuuliga Suured juhtkuulid on leidnud kasutusala eriotstarbelistes arvutites, näiteks radarikonsoolides lennujuhtimisruumides või sonariseadmetes laevades või allveelaevades. Tänapäevastes seadmetes kasutatakse juhtkuuli tihti hiire asemel. Ka sõjanduses mobiilsetes õhutõrjeradarites ja allveelaevade hüdrolokaatorites kasutatakse juhtkuule, kuna need saab teha vastupidavamad ja sobivad kiireteks avariiolukordade lahendamisteks ning võimaldavad töös suurt täpsust. Juhtkuuli kasutatakse ka arvuti- ja videomängudes. Professionaalsed mängijad eelistavad juhtkuuli, kuna sellega saab kiiresti reageerida. Erinevalt hiirest saab juhtkuuli suhteliselt kergesti konsooli ehitada. Juhtkuulide lihtsuse tõttu on need ideaalsed ka tööstuslikes arvutites. Mobiiltelefonides saab juhtkuuliga väga mugavalt ja täpselt telefoni seadetes liikuda. Menüüdes ja programmijuhistes tuleb veeretada kuuli üles, alla, vasakule või paremale. Saab ka veebilehti sirvida. Valiku tegemiseks tuleb vajutada kuulile. Kaamera kasutamisel võib kuul täita kujutise salvestamise nupu otstarvet. GPS-i tarkvara kasutamisel saab kuuli abil GPS-i kaardil liikuda. Arvutihiirtel kasutatakse näiteks kerimisratta asemel pisikest juhtkuuli. Üks populaarsemaid on Mighty Mouse. Magic Mouse on maailma esimene mitmikpuutetundlik (Multi-Touch) optiline hiir, seda toodab Apple. Magic Mouse tuli müügile 20. oktoobril 2009.
pisi|Kerimisrattata Mighty Mouse
Ergonoomika
Liikuvuse häire tagamiseks on valmistatud tugitehnoloogial põhinev sisendseade. Alternatiivne osutusseadis on muutunud veelgi olulisemaks graafiliselt orienteeritud operatsioonisüsteemides, kus on palju alternatiivseid süsteeme. Juhtkuuli on lihtsam käsitseda ja nuppe saab aktiveerida ilma, et mõjutaks osuti asendit. Vahel ei piirduta seadme kasutamisega tasasel pinnal, seda võib kasutada isegi tugitoolis filmi vaadates. Enamik, aga mitte kõik on disainitud nii, et muudab juhtkuuli kasutatavaks mõlema käega. Vasakukäelistele inimestele aga pöidlaga juhitavaid juhtkuule ei tehta, kuna nõudlus on väike. Mõned puudega inimesed kasutavad juhtkuuli, kuna nad peavad liigutama ainult näppe või käelaba. Seni pole tõestatud, et juhtkuulid oleksid tavalisest hiirest tervislikumad või kahjulikumad. Olenemata seadmest on suurimaks ohuks ülekasutamine. Kõige parem oleks kasutada erisuguseid seadmeid, mis on eriti lihtne USB-väljundit toetavate arvutite puhul. Alternatiivsete seadmetega harjumine vajab aega. Ebamugavus võib olla tingitud uudsest kujundusest. Olukorda tuleb hinnata hoolikalt. Osutusseadmete korral ei peaks piirduma ühega, vaid kasutada mitut liiki seadmeid.
1450
Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand
Aastakümned: 1400. aastad 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad - 1450. aastad - 1460. aastad 1470. aastad 1480. aastad 1490. aastad 1500. aastad
Arula
Arula on küla Valgamaal Otepää vallas.
Bindali vald
Bindali vald on vald Norras Nordlandi maakonna edelaosas.
Artjom Sergejev
Ta sündis Jelizaveta ja Fjodor Sergejevi perekonnas. Tema isa, kelle parteiline varjunimi oli ka "Artjom", oli Stalini lähedane sõber ja võitluskaaslane. Ta hukkus viis kuud pärast poja sündi toimunud lennuõnnetuses.
Bindali vald
Bindali vald on piki rannikut mägine. Valla kõrgeim mägi on Heilhornet (1058 m).
Artjom Sergejev
Oma sõbra surma järel võttis Stalin väikese Artjomi oma perekonda kasvatada ja too kasvas üles koos Stalini poja, temaga ühevanuse Vassiliga. Paraku oli Stalin kogu aeg hõivatud ja aastatel 1923–1927 kasvasid mõlemad poisid peamiselt lastekodu personali hoole all. Tõsi küll, Artjomi ema ja Stalini abikaasa Nadežda olid selle lastekodu juhid. Artjom veetis Staliniga koos aega peamiselt Stalini puhkuste ajal lõunas.
Bindali vald
Tähtsaimad tegevusalad on põllumajandus ja metsandus.
Artjom Sergejev
Lisaks Vassili Stalinile lävis ta ka mitmete teiste parteitegelaste ja sõjaväelaste poegadega. Tema üks lähemaid sõpru oli Mihhail Frunze poeg Timur Frunze, kes hukkus 1941. aastal.
Arula
Endises Lutsu veskis tegutseb tänapäeval Lutsu turismitalu.
Asukoht
Arula külast loodes asub Meegaste, kirdes Mäha, idas Sihva, kagus Kääriku ja edelas Pringi küla. Varem olid Arula naaberkülad ka Albi kirdes, Äidu põhjas, Annimatsi idas, Lükärdi kagus ning Laane ja Meema lõunas. Küla edelaserva jääb Kuutsemägi.
Artjom Sergejev
Artjom Sergejev jäi Stalini perekonda kuni 16. eluaastani, pärast seda astus suurtükiväekooli, mille lõpetamise järel 1940. aastal alustas tegevteenistust Punaarmees. Osales Teises maailmasõjas, langes sakslaste kätte sõjavangi ja põgenes. Oli seejärel seotud ka partisaniliikumisega.
Arula
Ajalugu
Arula küla mainiti 1419. aastal kujul Arole, 1477 kujul Arrol, 1582 kujul Arrolakul ja 1638 kujul Arrulakyllo. 1900. aastast pärineb nimekuju Arola. Küla kuulus Otepää kihelkonda.
Arula külas asus endise Arula mõisa süda.
Artjom Sergejev
Sergejev juhatas pärast sõda õhutõrjevägede 9. diviisi. Ta läks erru 1981. aastal
Sergejevi sõjaväeline karjäär on võrdlemisi tavaline, oluliseks peetakse just tema mälestusi, mis kajastavad elu Stalini perekonnas. Tema mälestusi on kasutanud oma teostes mitmed kaasaegsed vene ja teiste riikide ajaloolased, nende seas ka Briti ajaloolane Simon Sebag Montefiore.
Arula
Ajalugu
1977. aastal liideti Arulaga Meema küla ja Äidu asundus.
Külanimi koosneb sõnast "aru" ja la-liitest. Lõuna-Eestis on aro liivasegune maa. Nähtavasti sellest külanimi tulebki, sest Arulas on just niisugune maapind. Teisalt seostatakse la-lõpulisi küla- ja talunimesid isikunimedega. See tähendaks, et Aro võib olla muistne isikunimi, ainult et sellist isikunime pole teada.
pisi|left|[[Arula Emaläte ]]
Loodus
Arula suurimaks järveks on Peräjärv. Küla edelaosas paiknevad ka Arula tehisjärv ja Koljaku järv ning nende vahel väike Kängsepa järv. Küla põhjaosas asub Äidu järv, kust voolab välja Voki oja, kulgedes osaliselt juba naaberküla piiridesse jäävasse Saagjärve. Pooleldi jääb naaberküla territooriumile ka Arula põhjapiiril asuv Kaanjärv. Peräjärvest kagusse jääb Vahejärv, läbi mille voolab Peräjärvest algav Arula oja.
Peräjärvest põhja jääb Rebaste soo ja lõunasse muistne asulakoht. Peräjärvest läänes ja Vahejärvest põhjas paikneb Kõllimägi, mille tipp asub 191,8 meetri kõrgusel merepinnast. Küla kõrgeim punkt asub aga Arula tehisjärvest põhja jääval Kuutsemäel (217,4 m).
Küla edelaosast saab alguse Laatre jõgi.
Kultuurimälestised
Kultuurimälestisena on muu hulgas arvele võetud Arula põhjapiiril asuv Palupera ja Arula valla piiripost.
Tuntud isikuid
Arulas Uibolaane talus sündis eesti tehnikateadlane Aleksander Kink. Kuutse talus on sündinud proosakirjanik ja luuletaja Mats Traat ning Madsa talus skulptor Ferdi Sannamees. Arulast pärineb ka Eesti hüdroloogia rajaja August Velner.
pisi|Lutsu turismitalu Arula külas
Männimetsa tee (Tallinn)
Männimetsa tee on kohalik tee (tänav) Tallinnas Nõmme linnaosas Laagri asumis.
Tänav saab alguse Pajude puiesteelt ning kulgeb ligikaudu edela suunas, ristudes Paplite puiestee ja Kaskede puiesteega. Väljaspool linna jätkub samanimeline Saue valla kohalik tee Laagri alevikus. Tallinnast Laagrisse ulatub samanimeline aadressiobjekt (liikluspind), mis kattub mõlema kohaliku teega.
Männimetsa tee ääres paiknevad põhiliselt eramud, ka kortermajad. Osa tänavast kuulub Veskimöldre elamurajooni.
Männimetsa tee Tallinna osa on Tallinna Pääsküla Kooli ja Tallinna Kivimäe Põhikooli teeninduspiirkonnas.
Läbi Männimetsa tee kulgeb liinitaksoliini nr 224 marsruut.
Männimetsa tee sai nime 4. septembril 1970.
Lapsed holokaustis
pisi|[[Łódź|Litzmannstadti geto. Lapsed saadetakse Kulmhofi hävituslaagrisse]] Natsistide kordasaadetud lastemõrvade loetelu toob näiteid lapsemõrvadest, mis saadeti korda natsionaalsotsialistliku Saksamaa väeosade, organisatsioonide või nendega koostööd teinud kollaboratsionistide või nende väeosade poolt.
Thomas Brussig
pisi|Thomas Brussig Frankfurdi raamatumessil 2011 Thomas Brussig (sündinud 19. detsembril 1965 Berliinis Saksamaal) on Ida-Saksa päritolu kirjanik. Tema tuntud romaan, mis on ilmunud ka eesti keeles, kannab pealkirja "Kangelased nagu meie".
Järvkaisel
Järvkaisel ehk järvekõrkjas (Schoenoplectus lacustris, sünonüüm Scirpus lacustris) on lõikheinaliste sugukonda kuuluv veetaim.
Taime vars on 50–200 cm pikk. Varrel puuduvad enamasti lehed, õisik asub õie lehtedel. Taim õitseb juunist juulini.
Järvkaisel sarnaneb väga kareda kaislaga (Schoenoplectus tabernaemontanii).
Järvkaisel kasvab enamasti mageveekogudes. Eestis on ta tavaline, vähem leidub saartel.
Bø vald
Bø vald on vald Norras Nordlandi maakonna kirdeosas Langøya saarel.
Veneoja (oja)
Veneoja (ka Kõrgesilla oja) on oja Viljandimaal Põhja-Sakala vallas, mis saab alguse Ilbaku külast 2 km läänes ja suubub Savimäe kraavi, mis omakorda suubub Lemmjõkke.
Kõrgesilla oja on umbes 4,1 km pikk. Sügiseti ja kevaditi on kõrge tulvavee tõttu oja veetase kõrgem. Oja on suhteliselt lai (kevaditi ja sügiseti kuni 3 meetrit).
Autoralli maailmameistrivõistluste etapivõitjate loend
Siin on loetletud hooaegade kaupa Autoralli maailmameistrivõistluste etapivõitjad.
1973
Meeskondlikuks maailmameistriks tuli Alpine-Renault.
1974
Autotootjate maailmameistriks tuli Lancia. Kolm etappi (Monte Carlo, Rootsi ja Akropolise ralli) jäid pidamata naftakriisi tõttu.
Kroon (perekonnanimi)
Kroon on eesti perekonnanimi.
Autoralli maailmameistrivõistluste etapivõitjate loend
1975
Meeskondliku maailmameistritiitli pälvis taas Lancia.
Kroon (perekonnanimi)
2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kroon 489 inimesel: 242 mehel ja 247 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kroon meeste puhul 211. kohal ja naiste puhul 242. kohal. Levinuim oli see Võru maakonnas, kus sellenimelisi oli maakonna 10 000 elaniku kohta 10,05.
2022. aastal arvati perekonnanimi Kroon levinud nimede sekka, sest selle kandjate arv oli tõusnud üle 500. Seega keelati nimevahetajatel seda endale perekonnanimeks võtta.
Autoralli maailmameistrivõistluste etapivõitjate loend
1990
Rootsi ralli jäeti ära sooja ilma tõttu.
Enim maailmameistrivõistluste etappe võitnud rallisõitjad
''(Etapivõitude arv, sõitja nimi ja riik) Uuendatud pärast 2023. aasta Portugali rallit''
Ilja Uljanov
Ilja Uljanov oli isa poolt mordvalane ja ema poolt kalmõkk, kuid rahvustunnetuselt kindlasti venelane. Ta oli keisririigi patrioot, kes lootis, et Venemaa võib moderniseeruda ka tsaarivalitsuse all. Eriti lootis ta Aleksander II reformide peale.
1869 nimetati Uljanov Simbirski kubermangu rahvakoolide inspektoriks ja 1874 Simbirski kubermangu rahvakoolide direktoriks.
Uudo Timm
Uudo Timm (sündinud 20. märtsil 1959) on eesti zooloog (terioloog), looduskaitsja ja teaduse populariseerija.
Ilja Uljanov
Uljanov kaitses kõigi õigust saada võrdset hariduse, sõltumata soost, rahvusest ja päritolust. Ta oli väga tööle pühendunud ja sihikindel inimene.
Uudo Timm
Elukäik
Aastatel 1982–1993 töötas Tallinna Loomaaias osakonnajuhatajana.
Ilja Uljanov
Uljanov ülendati 31. augustil 1860 titulaarnõunikuks, 20. veebruaril 1862 kolledžiassessoriks ja 12. juulil 1863 õuenõunikuks. 19. novembril 1865 anti talle Püha Anna ordeni 3. järk. 4. juulil 1867 ülendati ta kolledžinõunikuks ja 25. novembril 1871 riiginõunikuks. 22. detsembril 1872 anti talle Püha Stanislavi ordeni 2. järk ja 25. detsembril 1874 Püha Anna ordeni 2. järk. 26. detsembril 1877 anti talle tõelise riiginõuniku auaste, mis andis õiguse pärusaadliku tiitlile. 1. jaanuaril 1882 anti talle Püha Vladimiri ordeni 3. järk ja 1. jaanuaril 1886 Püha Stanislavi ordeni 2. järk.
Uudo Timm
Elukäik
1993–1997 oli ta Keskkonnaministeeriumi looduskaitseosakonnas liigikaitse peaspetsialist, aastast 1997 Keskkonnaministeeriumi Info- ja Tehnokeskuse looduskaitsebüroo (hilisema nimega loodusbüroo) juhataja.
Ilja Uljanov
Ilja Uljanov suri ootamatult 1886. aastal arvatavasti peaaju verevalumi (ateroskleroosi) tagajärjel. Ta oli siis 54-aastane. Kokkusattumusena suri Lenin samuti ateroskleroosi tagajärjel peaaegu 54-aastaselt.
Isiklikku
Ilja Uljanov abiellus 1863 Maria Aleksandrovnaga (sündinud Blank), kes oli isa poolt juut, ema poolt pooleldi sakslane ja pooleldi rootslane. Neil sündis 8 last, kellest kaks surid pisikesena:
Uudo Timm
Elukäik
Aastatel 1993–2000 juhtis ta CITESi konventsiooni elluviimist Eestis, samuti on ta osalenud Eesti looduse infosüsteemi (EELIS) rajamisel.
Teadustöö
Oma teadustöös on ta põhjalikult käsitlenud mitmete pisiimetajate, näiteks unilaste ja lendorava, ökoloogiat, levikut ja süstemaatikat.
Ta on 1980. aastal loodud Eesti Terioloogia Seltsi asutajaliige, olnud ka seltsi esimees.
Teaduse populariseerimine
Uudo Timm on olnud nii dokumentaal- kui ka mängufilmide loodusteemade konsultant, näiteks:
Ta muu hulgas järgmiste loodushariduslike aimeteoste kaaskoostaja:
Tema tehtud loodusfotosid on avaldatud paljudes loodusteemalistes voldikutes ja kümmekonnas loodusraamatus.
Uudo Timm on loodusteadlase ja -kaitsjana olnud sage külaline nii Eesti Televisiooni keskkonnasaates "Osoon" kui ka muudes loodussaadetes.
Koos Haldi Saarna-Normetiga oli ta 2013. aastal Vikerraadio saatesarja "Looduse lemmikud" kaasautor.
Nero järv
thumb|Vaade Rostovi linnale Nero järvelt, 2006 Nero järv (vene oзеро Неро) on järv Venemaal Jaroslavli oblastis Moskva kõrgustiku kirdeservas. Järve lõunakaldal asub Rostovi linn.
Järvest voolab välja Veksa jõgi.
Järve pindala on 54 km² ja suurim sügavus on 3,6 m. Järve põhi on kaetud paksu sapropeelikihiga.
Draama
pisi|Eesti Teatri festival DRAAMA reklaam ERM-i ees 2017. aastal Draama on tõsise konflikti ja elulise sündmustikuga näidend.
Draamas on ühendatud koomiline ja traagiline eluvaatlus, kaldumata kummassegi äärmusesse. Käsitletakse tegelaste psühholoogiat, käitumist ja ühiskonnas toimuvat.
Kõnekeeles nimetatakse draamaks ka vapustavat sündmust.
Faumont
Faumont on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Orchies' kantonis.
Brønnøy vald
Brønnøy vald on vald Norras Nordlandi maakonna edelaosas. Haldus- ja ärikeskus on Brønnøysund, teine suurem asula on Hommelstø.
Upplands Väsby
Upplands Väsby on asula Rootsis Upplandi maakonna Stockholmi läänis, Upplands Väsby valla keskus.
Asula moodustab põhiosa vallast.
Võhmuta vald
Võhmuta vald oli vald Järva maakonnas aastail 1939–1950. pisi|300px|Eesti valdade kaart. Musta kontuuriga vanad vallapiirid, punasega 1939. aastal moodustatud vallad
1939. aasta vallareform
Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Võhmuta valla maa-alast, välja arvatud Järsi ja Metsamõisa külade, Võhmuta asunduse, Liivaku, Salu, Kuristiku, Kalda, Lombi, Kivimäe, Kopli, Lipumäe, Pusuotsa, Tammiku, Vilja, Tammrääga ja Mullamaa talude, talude nr. A-2–A-9 juurdelõigete ja Varangu metskonna Karinu metsandiku kvartaalide nr. 64–73 ja 196–209 maa-alad; senise Kuksema valla maa-alast, välja arvatud Kihme ja Kiigemõisa külade ja Purdi mõisa järgi olevate sootükkide nr. A-78, A-76 ja A-57 maa-alad; senise Väinjärve valla Ramma küla maa-alast.
Flines-lez-Raches
Flines-lez-Raches on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Orchies' kantonis.
1451
1451. aasta
Flines-lez-Raches
Seal asus kunagi Flinesi klooster.
Gulbuddīn Ḩekmatyār
1980. aastatel võitles Ḩekmatyār Afganistani sõjas Nõukogude okupatsioonivägede vastu, saades rahalist toetust Luure Keskagentuurilt. Praegu võitleb Ḩekmatyār Ḩāmid Karzay valitsuse ja NATO liitlasvägede vastu, USA Riigidepartemang loeb tema rühmitust terroriorganisatsiooniks.
29. oktoobril 2002 viis Ameerika Ühendriikide välisluure CIA läbi terrorismivastase operatsiooni, mille käigus peeti kinni Gulbuddīn Ḩekmatyāri väimees ja Hezb-e-Islami juht Ghairat Baheer ja Gul Rahman, keda hoiti kinni Afganistanis Kabuli lennujaama lähedal Salt Piti nn CIA salavanglas, maa-aluses kinnipidamiskohas, kus Gul Rahman hukkus külmumise tagajärjel 20. novembril 2002. .
1451
Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand
Aastakümned: 1400. aastad 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad - 1450. aastad - 1460. aastad 1470. aastad 1480. aastad 1490. aastad 1500. aastad
Aastad: 1446 1447 1448 1449 1450 - 1451 - 1452 1453 1454 1455 1456
22. mai
22. mai on Gregoriuse kalendri 142. (liigaastal 143.) päev. Juliuse kalendri järgi 9. mai (1901–2099).
Go Live 2005
"Go Live 2005" on ansambli Terminaator album 2005. aastal antud kontserdi Tele2 "Go Live" salvestisega. Kogumik sisaldab nii heliplaati kui ka DVD-d.
Ihuüksi
"Ihuüksi" on Merlyn Uusküla 2010. aastal välja antud debüütalbum.
Albumi esmaesitluskontserdid toimusid 2010. aasta 22. oktoobril Tallinnas Venus Clubis ja 23. oktoobril Tartus klubis Atlantis.
Ajalugu
Albumi uued lood valmisid 3–4 kuuga, kuid albumilt võib leida ka Merlyn Uusküla varasemat loomingut. Vanim laul on pärit juba aastast 2008. Laul "Ihuüksi" on Uusküla esimene lugu, mis tuli tema enda nime all. Kaasa teevad Cool D, James Werts ja Rolf Junior.
Merlyni ja Cool D duett "Miks alles nüüd" kogus YouTube'is 2010. aasta detsembri alguseks üle 220 000 kuulamise. Algselt plaaniti teha lugu armukolmnurgast. Aga siis võeti uus teema, kus Cool D teeb Merlynile üle mitme aasta ühe telefonikõne, uurides, kuidas naine elab.
Landas
Landas on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Orchies' kantonis.
Oskar Kerson
Ta oli Kreeka aukonsul Tallinnas. Oskar Kerson oli korp! Vironia vilistlane.
Majanduskoja esimees 1941–1944. Tema villas (projekt E.J.Kuusik) Nurme 40 töötab Nõmme noorte huvikool.
Napoli provints
Napoli provints oli provints Itaalias Campania maakonnas. Provintsi keskus oli Napoli linn. 2015. aastast on provintsi asemel città metropolitana di Napoli.
Haldusjaotus
Napoli provints jagunes 92 omavalitsusüksuseks (comune).
Suurima elanike arvuga omavalitsusüksused
Üle 50 000 inimese elas järgmistes omavalitsusüksustes.
Bambusleemur
thumb|[[Hall-poolmaaki]] Bambusleemur ehk poolmaaki (Hapalemur) on esikloomaliste perekond leemurlaste sugukonnast.
Taksonoomia ja süstemaatika
Perekonna tüüpliik on hall-poolmaaki (Hapalemur griseus, varem Lemur griseus). Kokku kuulub bambusleemurite perekonda 6 nüüdisaegset liiki.
Varem arvati sellesse perekonda ka praeguse perekonna Prolemur liigid, sealhulgas lainina-poolmaaki (Prolemur simus, varem Hapalemur simus).
Perekonda on veel nimetatud Hapalolemur (Giebel 1855) ja Myoxicebus (Elliot 1913).
Levik
Kõik bambusleemurid elavad Madagaskaril.
Välimus
Nad sarnanevad teiste leemurlaste sugukonna loomadega.
Bambusleemuritel on hallikaspruun karvastik, mis liigiti varieerub punakast rohekani.
Koon on lühem kui teistel leemurlasetel, ning kõrvad ümaramad ja karvasemad.
Kerepikkus on olenevalt liigist 25–46 cm, saba on sama pikk või pikem. Kaal on 1–2,5 kg.
Elupaik
Bambusleemurid eelistavad niiskeid metsi, kus kasvab bambus. Peale selle elavad nad maa peal ja puudel.
Eluviis
Nad jooksevad, ronivad ja hüppavad ühtviisi hästi. Hapalemur alaotrensis ujub hästi.
Bambusleemurid elavad kolme- kuni viieliikmelistes rühmades, mis tõenäoliselt on ühest isasest, ühest või kahest emasest ning nende järglastest koosnevad perekonnad.
Neil suhtlevad mitmesuguste häälitsustega, mis on röhkimisega sarnanevad lühikesed madalatoonilised norinad.
Toitumine
Nad söövad peaaegu eranditult bambust, mis aitab neil hambaid teritada.
Pole teada, kuidas nad tulevad toime bambuses sisalduvate mürgiste tsüaniididega.
Paljunemine
Tiinus kestab 135–150 päeva, ning lõpeb septembris kuni jaanuaris, mil emasloom toob ilmale kaks järglast.
Pojad võõrutatakse piimast umbes neljakuuselt (selleks ajaks leidub piisavalt toitu).
Eluiga
Bambusleemurid elavad kuni 12 aastat.
Ohud
Bambusleemuride looduslike vaenlaste seas on fossa, röövlinnud ja boamaod.
Kõige suurem oht lähtub inimestelt. Lisaks sissetoodud koertele ja kassidele ohustab neid metsade raadamine ja jahipidamine. Hall-poolmaaki on veel suhteliselt sagedane, teised liigid on ohustatumad. Nad kuuluvad CITES-i lisasse I.
Nomain
Nomain on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Orchies' kantonis.
Vektorväli
pisi|333px|Vektorväli, mis tekib, kui tasandi punktile (x, y) seatakse vastavusse vektor (−y, x'') Vektorväljaks nimetatakse vektoranalüüsis funktsiooni, mis seab eukleidilise ruumi (või lokaalselt eukleidilise ruumi) igale punktile vastavusse vektori.
Vektorväljad on füüsikas sageli mudeliks. Nendega modelleeritakse näiteks voolava aine voolamise kiirust (sealhulgas suunda) eri punktides, mingi jõu (näiteks magnetjõu või gravitatsioonijõu) tugevust ja suunda eri punktides.
Üldisel kujul defineeritakse (puutuja)vektorvälju muutkondadel muutkonna puutujakihtkonna lõigetena. Nad on teatud tüüpi tensorväljad muutujal.
Vektorväljad eukleidilise ruumi alamhulkadel
Olgu antud n-mõõtmelise eukleidilise ruumi lahtine ja sidus alamhulk S. Vektorväli on antud vektorfunktsiooniga
tavalistes eukleidilistes koordinaatides (x1, ..., xn). Kui hulgal S on veel teine koordinaadisüsteem y, siis uutes koordinaatides y avaldub seesama vektorväli kujul . Seega ei ole vektorväli lihtsalt skalaarväljade kogum.
Kui vektorväli V on k korda pidevalt diferentseeruv funktsioon, siis öeldakse, et V on Ck-vektorväli.
Kui vektor on hulga S punktis A null (V(p) = 0), siis nimetatakse punkti A statsionaarseks punktiks.
Karja mõis
Karja mõis (saksa keeles Karrishof) oli riigimõis, hiljem rüütlimõis Saaremaal Karja kihelkonnas. Tänapäeval jääb mõisasüda Saaremaa valda.
Vektorväli
Vektorväljad eukleidilise ruumi alamhulkadel
n-mõõtmelises ruumis saab vektorvälja näitlikustada igale punktile rakendatud n-mõõtmelise vektori abil.
Karja mõis
Varasem ajalugu
Mõis pärineb keskajast. Esimest korda on seda mainitud 1558, mil ta oli suuri Karja kihelkonna alasid hõlmav piiskopi ametimõis. Taani võimuperioodil sai sellest riigimõis.
Vektorväli
Vektorväljad eukleidilise ruumi alamhulkadel
Olgu antud kaks hulgal S defineeritud Ck-vektorvälja V ja W ning hulgal S määratud reaalarvuliste väärtustega Ck-funktsioon f. Siis määravad skalaariga korrutamine ja vektorite liitmine
Karja mõis
Karja eramõis 1798−1919
pisi|Sengbuschi suguvõsa aadlivapp 1798. aastal kinkis Vene keiser Paul I mõisa ratsaväekindral Otto Wilhelm von Derfeldenile (1737−1819), kes müüs selle 1808. aastal major Jakob Johann von Derfeldenile (1764−1829); seejärel lahkus ta Eestist ja viis endaga Venemaale kaasa kuus mõisast pärit pärisorja. 1825−1835 oli mõis panditud Carl Jordanile, kes loovutas selle edasi Aurelie Julie von Müllerile (1797−1839). Viimase pärisomandiks kirjutati mõis samal aastal. 1843. aastal omandas mõisa Konstantin Ludwig Otto von Müller (1787−1859). Järgnevalt läks mõis parun Johann Gustav Ernst von Nolckenile (1809−1891). 1873. aastal langes mõis Konrad von Sengbuschile (1831−1913). Mõis võõrandati 1919. aastal tema pärijatelt.
Vektorväli
Vektorväljad eukleidilise ruumi alamhulkadel
Ck-vektorväljade mooduli üle Ck-funktsioonide ringi.
Vektorväljad muutkondadel
pisi|Vektorväli [[kerapind|kerapinnal]] Olgu antud muutkond M. Siis vektorväli muutkonnal M seab muutkonna igale punktile vastavusse puutujavektori selles punktis. Teiste sõnadega, muutkonna M iga punkti x jaoks on määratud mingi puutujavektor selles punktis. Abstraktsemas keeles väljendatuna tähendab see, et vektorväli on puutujakihtkonna TM lõige.
Karja mõis
Mõis pärast võõrandamist
Võõrandamisjärgselt jäi Sengbuschide suguvõsa valdusse jäänukmõis (Restgut). Härrastemajas asus kodumajanduskool (ehk pruutide kool). Pärast 1940. aasta juunipööret ei peetud kodumajanduskooli tegevust vajalikuks ja see likvideeriti. Teise maailmasõja järel asus häärberis haigla ja katsepunkt, hiljem sovhoosi kontor.
Vektorväli
Vektorväljad muutkondadel
Kui vektorväli kujutab endast pidevat, diferentseeruvat, siledat või analüütilist funktsiooni, siis me nimetame vektorvälja vastavalt pidevaks, diferentseeruvaks, siledaks või analüütiliseks. Tähtis on märkida, et need omadused on koordinaadistiku vahetuse korral invariantsed, nii et neid võib avastada, kui kasutada lokaalset väljendust mis tahes pideval, diferentseeruval, siledal või vastavalt analüütilisel kaardil.
Kõikide vektorväljade kogumit muutkonnal M tähistatakse sageli Γ(TM) või C∞(M,TM), eriti kui neid vaadeldakse puutujakihtkonna lõigetena; kõikide siledate vektorväljade kogumit tähistatakse mõnikord ka.
Karja mõis
Mõis pärast võõrandamist
Tänapäeval on Karja mõisas Karja lugemis-teabetuba, mis asutati 1998 aastal, ja valla kommunaalameti kontor. Säilinud on mitu kõrvalhoonet, enamasti küll ümberehitatuna (näiteks Karja pagariäri).
Mõisa koosseis
Karja mõis jagunes kolmeks külaks: Angla, Purtsa ja ajalooline Pamma (mis jagunes omakorda neljaks tütarkülaks). 1795. aastaks olid Karja mõisa piirid stabiliseerunud, kuid 1868 eraldus Karja mõisast Pamma mõis. Pärimuse järgi lasi Pamma mõisnik seejärel hävitada seitse talu.
Mõisaansambel
Mõisa peahoone on püstitatud mitmes järgus. See on otstest kahekorruseline, keskelt ühekorruseline. Ühekorruseline puitosa (tänapäeval on see krohvitud) on kahekorruselistest kiviotstest vanem. Hoone tagaküljel on klassitsistlik sammastele toetuv katusealune. Tõenäoliselt on hoone enamik osi ehitatud XIX sajandi jooksul, mil ta oli eravalduses olev rüütlimõis. Samas võib see pärineda ka XVIII sajandi lõpust: sellele viitavad tollal levinud paarisaknad. Vasakpoolne kahekorruseline ots lisati hoonele igatahes XX sajandil.
Vajangu vald
Vajangu vald oli vald Järva maakonnas aastail 1939–1950. Vallamaja asus Vajangu külas. pisi|300px|Eesti valdade kaart. Musta kontuuriga vanad vallapiirid, punasega 1939. aastal moodustatud vallad
1939. aasta vallareform
Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Vajangu valla maa-alast; senise Nõmküla valla Alupere, Järvajõe, Naistevälja ja Uudeküla küla ning Tamsalu aleviku, asunduse ja raudteejaama piirkonna maa-aladest; senise Võhmuta valla Järsi ja Metsamõisa küla, Võhmuta asunduse ja Varangu metskonna Karinu metsandiku kvartaalide nr. 64–73 maa-aladest; senise Kapu valla Raigu, Pikevere, Varangu ja Ellivere küla ning Varangu asunduse maa-aladest; senise Vao valla Araski asunduse ja Porkuni metskonna Kiltsi metsandiku kvartaalide nr. 27–45 maa-aladest.
Seitsmeaastane sõda
Seitsmeaastane sõda oli aastail 1756–1763 Euroopas, Põhja-Ameerikas, Indias ja Lääne-Aafrikas peetud sõda, milles osalesid praktiliselt kõik Euroopa olulisemad riigid.
Vajangu vald
1939. aasta vallareform
Vald kuulus Riigivolikogu 20. valimisringkonda, kust valiti August Jürima.
Seitsmeaastane sõda
Põhja-Ameerika kolooniates toimunud Inglise-Prantsuse ja indiaanisõja (1754–1763) tõttu kartis Suurbritannia kuningriik Prantsuse sissetungi Hannoveri, mille valitseja oli personaaluniooni alusel, Suurbritannia ja Iirimaa kuningas ning Hannoveri kuurvürst George II. Georg II August moodustas liidu oma nõo, Brandenburgi-Preisi valitseja Preisimaa kuninga Friedrich Suurega, kombineerides Põhja-Ameerika konflikti Brandenburgi-Preisi–Austria kolmanda Sileesia või seitsmeaastase sõjaga (1756–1763).
Vajangu vald
Külanõukogude moodustamine ja valla likvideerimine
1945. aasta augustis moodustati Vajangu vallas Pikevere külanõukogu keskusega Pikevere külas, Tamsalu külanõukogu keskusega Tamsalu alevikus ja Vajangu külanõukogu keskusega Kõde külas. 1950. aastal Vajangu vald likvideeriti ja selle alad arvati Väike-Maarja rajooni koosseisu.
Seitsmeaastane sõda
Sõjategevus Euroopas
Sõda algas 17. (28) augustil 1756 Preisimaa kuningriigi kallaletungiga Saksimaa kuurvürstiriigile, Venemaa keisririigi liitlasele. Samal aastal ründas Prantsuse laevastik Vahemerel Suurbritannia vägesid ja vallutas Minorca saare. 1757. aasta suvel tungisid prantslased Hannoveri ja alistasid Hastenbecki lahingus Georg II Augusti poja Cumberlandi hertsogi Wilhelm Augusti, kes juhatas Inglise-Hannoveri väge, ning ajasid ta ja tema väe kaugemale Bremen-Verdenisse, kus ta endises Zeveni kloostris 18. septembril kapituleerus. Kuid Georg II August ei tunnistanud seda. Järgmisel aastal ajas Brandenburgi-Preisi, Hessen-Kasseli ja Braunschweig-Wolfenbütteli vägedega toetatud Briti armee okupandid välja.
Jelizaveta Petrovna paranedes anti Apraksin aga kohtu alla, kõrvaldati ülemjuhataja kohalt ning asendati krahv William W. Fermoriga, kes jätkas sõjategevust. Ta piiras ebaõnnestunult Danzigit ja Kostrzynit sai 25. augustil (vkj. 14. augustil) Zorndorfi lahingus rängalt lüüa poolteist korda väiksemalt Preisi armeelt, mida juhatas Friedrich II. Ta kaotas oma armeest ligi poole ja pidi taanduma. 11. (22) jaanuaril 1758 vallutasid Venemaa väed Königsbergi, mille tulemusena Ida-Preisimaa läks Venemaa koosseisu. 1758. aastal jätkus sõjategevus Venemaa jaoks eriliste edusammudeta.
1759. aastal alustas Venemaa armee pealetungi Oderi liinil. Venemaa vägede uue ülemjuhataja Pjotr Saltõkovi juhtimisel lõi 41 000-meheline Venemaa armee 28 000-mehelist Preisi armeed ning purustas selle Palzigi lahingus ja vallutas Oderi-äärse Frankfurdi.
1.(12) augustil 1760 purustas Venemaa ja Austria ühisvägi Kunersdorfi lahingus Preisimaa armee ning 28. septembril (vkj 9. oktoober) 1760 vallutasid Berliini.
25. detsembril 1761 suri keisrinna Jelizaveta Petrovna ning keisriks saanud Peeter III lõpetas kohe sõja Preisimaaga ja tagastas Preisimaale kõik vallutatud maa-alad. 24. aprillil 1762 sõlmisid Peeter III ja Friedrich II liidulepingu, mis küll Katariina II võimulesaamisel tühistati, kuid sõjategevust uuesti enam ei alustatud.
Mainland (Shetland)
pisi|Asend Briti saarestiku põhjaosas
Mainland on saar Atlandi ookeanis, üks Shetlandi saartest. Pindala 968,8 ruutkilomeetrit. Saar on künklik, kõrgus kuni 450 meetrit. Kuulub Suurbritanniale.
Mainlandil asub Shetlandi saarte halduskeskus Lerwick. Saarel elab 17 550 inimest (2001).
Inimesed sõdurisinelis
Filmis kõlava laulu "Laul kaugest kodust" viisi lõi Eino Tamberg ja sõnad kirjutas Ralf Parve.
Kõrgesilla
Kõrgesilla ehk Korgõsilla on küla Võru maakonnas.
Kõrgesilla ehk Võssoki Most on küla Setumaal Venemaa Pihkva oblasti territooriumil.
Konsulaat (Prantsusmaa)
Konsulaat oli Prantsusmaad valitsev organ Direktooriumi kukutanud 18. brümääri riigipöördest (1799) kuni keisririigi kehtestamiseni 1804. aastal. Konsulaadiks nimetatakse ka selle organi valitsemisperioodi Prantsusmaa ajaloos.
Abanindranath Tagore
Abanindranath Tagore (bengali keeles অবণীন্দ্রনাথ ঠাকুর (Abanīndranāth Ṭhākur); 7. august 1871 Kolkata – 5. detsember 1951 Kolkata) oli India kunstnik ja kirjanik. Koos oma vanema venna Gaganendranath Tagore'iga rajas ta India kunstis Bengali koolkonna, mille eesmärk oli viljelda lääne mõjudest vaba rahvuslikku kunsti.
Auhindade loend
''Siin on loetletud auhindu, preemiaid, teenetemärke, aunimetusi ja stipendiume. Riiklikke teenetemärke ja aunimetusi siin loetletud pole.''
Eraldi loendid on veel:
Vaata ka
פרסים
Fortran
Fortran ehk FORTRAN on kohustusliku süntaksiga programmeerimiskeel, mis on eriti sobiv matemaatilisteks arvutusteks.
Fortran on vanim assemblerist kõrgema taseme programmeerimiskeel. See loodi 1950. aastatel IBM-is teaduslike ja tehniliste arvutuste tarvis. Fortran leidis varakult oma koha ja seda kasutatakse juba üle poole sajandi, eelkõige paljusid arvutusi nõudvatel aladel, näiteks ilma prognoosimisel, vedelike dünaamika arvutustel, füüsika ja keemia projektides. Ka maailma kiireimate superarvutite kiiruse testimiseks kasutav kood on kirjutatud just Fortranis.
Fortrani nimi on tuletatud ingliskeelsetest sõnadest FORmula TRANslator (valemite tõlgendaja). Esimestes versioonides kasutati üksnes suurtähti ja seetõttu nimekuju FORTRAN. Hiljem on eelistatud nimekuju Fortran.
Ajaloost
1953. aasta lõpus tegi John Backus oma ülemustele IBM-is ettepaneku luua arvuti IBM 704, alternatiivi seni vaid assembleris toimunud programmeerimisele. Projekt käivitus ja keele väljatöötamiseks moodustati töörühm, kuhu kuulusid programmeerijad Richard Goldberg, Sheldon Best, Harlan Herrick, Peter Sheridan, Roy Nutt, Robert Nelson, Irving Ziller, Lois Haibt ja David Sayre. FORTRANi kavand valmis 1954. aasta keskpaigaks. Esimene juhend FORTRANis programmeerimiseks valmis 1956. aasta oktoobriks veel enne keele esimese versiooni FORTRAN I kasutusvalmis saamist 1957. aasta aprillis. Tegemist oli siiski vaid optimeeriva kompilaatoriga, sest enamikule kasutajatest oli vastumeelne kõrgkeeles programmeerimine, kui selle kompilaator ei suutnud tekitada assembleriga võrreldava kiirusega töötavat koodi. Seda esimest versiooni laiendati ja modifitseeriti korduvalt, sündisid versioonid FORTRAN II (1958) ja FORTRAN IV (1962). ANSI standardi sai FORTRAN 1966. aastal tähisega FORTRAN 66.
Esialgu oli Fortran universaalne keel, milles lahendati kõiksuguseid ülesandeid. Hiljem tekkis hulk konkureerivaid keeli (C, Ada, Cobol, Pascal, PL/1, Modula jm), mis olid paljude ülesannete lahendamisel mugavamad, eriti sisendi ja väljundi osas. Andmebaaside töötlemise võtsid üle andmebaasikeeled, mistõttu Fortrani kasutusala kitsenes ja tänapäeval ei peeta seda enam üldotstarbeliseks keeleks. See on jäänud niisuguste probleemide lahendamiseks, mis sisaldavad vähe suhtlust kasutajaga ja kus programmi väljanägemine pole tähtis, kuid mis sisaldavad palju arvutusi.
FORTRAN 66 oli arvutusliku suunitlusega keel. Aja jooksul hakati seda kasutama muudelgi eesmärkidel ja standardi piirid jäid paljude ülesannete jaoks kitsaks. Seetõttu tekkis suur hulk mittestandardseid keelevariante. Uued vahendid rikastasid küll keelt, kuid raskendasid programmide ülekandmist ühelt arvutilt teisele. Sattus ohtu FORTRANi tolle aja arvestatavaim eelis – aastatega loodud ulatuslik valmisprogrammide kogum. Väljapääs leiti uue standardi FORTRAN 77 loomises 1977. aastal. Fortrani hilisem areng on olnud tagasihoidlikum.
Hello, world
Hello world programm Fortranis:
PROGRAM HELLO PRINT *, 'Hello, world!' END
Meteoorivool
pisi|Leoniidide meteoorivool [[Modra observatooriumis 1998. aastal. Foto säriaeg oli 4 tundi.]] pisi|[[1997. aasta leoniidide meteoorivool nähtuna kosmosest]] Meteoorivool on mingi taevakehaga (näiteks komeedi või asteroidiga) seotud meteooride nähtavale ilmumine. Suurem osa nähtavatest meteooridest kuulub mõnda meteoorivoolu, enamik vooludest on väga nõrgad – tunni jooksul on neisse kuuluvatest meteooridest ideaaltingimustel näha vaid mõni üksik.
Leidub ka väike arv meteoorivoolusid, mida teatakse juba ammu ning mis paistavad silma suhteliselt suure tunniarvu poolest. Tuntuimad neist on perseiidid, drakoniidid, orioniidid, leoniidid, geminiidid, lüriidid ja kvadrantiidid. Tunniarv on neil vooludel tavaliselt vahemikus 10–120. Nimetuse saavad meteoorivoolud tähtkuju järgi, milles asub nende radiant ehk koht taevas, kus lõikuvad meteoorijälgede pikendused.
Tähesadu on sellise eriti tugeva meteoorivoolu rahvakeelne nimetus, kui taevas on igal hetkel näha vähemalt kaht meteoorijälge. Sel juhul on meteoorivoolu tunniarv seniidis umbes 1000.
Tähesadusid tekitavaid meteoorivoole on vähe, leoniidide ja jakobiniidide ehk drakoniidide meteoorivoolud on põhjustanud korduvaid tähesadusid. Mõned ajaloolised tähesajud on tekkinud ka seni tundmatute meteoorkehade pilvede pool.
Kesk-Kordiljeerid (Haiti)
pisi|Dominikaani Vabariigi reljeefikaart. Kesk-Kordiljeerid on silmapaistev mäestik keskel. Kesk-Kordiljeerid on mäestik Haiti saarel. Kulgeb loode-kagu suunas. Kõrgus kuni 3175 meetrit, sellisena kõrgeim mäestik Lääne-Indias.
Jääb enamikus Dominikaani Vabariigi territooriumile ja ulatub kuni San Cristóbali linnani saare rannikutasandikul.
Mäestikus asub Kariibi regiooni kõrgeim tipp Pico Duarte (3098 m).
Määsi
Määsi on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.
Külas asub Luhamaa kalmistu. Küla kuulub Luhamaa nulka.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda.
Väinjärve vald
Väinjärve vald oli vald Järva maakonnas aastail 1939–1950. pisi|300px|Eesti valdade kaart. Musta kontuuriga vanad vallapiirid, punasega 1939. aastal moodustatud vallad
1939. aasta vallareform
Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Väinjärve valla maa-alast, välja arvatud Ramma küla, Pädaniku asunduse ning Huuksi metskonna Norra metsandiku kvartalite nr. 42–48 maa-alad; senise Kapu valla Puhmu ja Kaarli küla ning Kapu asunduse maa-aladest; senise Võhmuta valla Liivaku, Salu, Kuristiku, Klda, Lombi, Kivimäe, Koli, Lipumäe, Pusuotsa, Tammiku, Vilja, Tammrääga ja Mullamaa talu, talude nr. A-2–A-9 juurdelõigete ja Varangu metskonna Karinu metsandiku kvartalite nr. 196–209 maa-aladest.
Esimene Väinjärve vallavanem oli valla- ja linnavanemate esindaja Järva maavalitsuses Aleksander Aas, kes valiti tagasi 21. aprillil 1939. 1939. aasta detsembris valiti vallavanemaks Albert Suurkivi.
Külanõukogude moodustamine ja valla likvideerimine
1945 augustis moodustati Väinjärve vallas 4 külanõukogu: Abaja külanõukogu keskusega Abaja külas, Kapu külanõukogu keskusega Kapu asunduses, Vao külanõukogu keskusega Vao külas ja Väinjärve külanõukogu keskusega Koeru alevikus. 1950. aastal Väinjärve vald likvideeriti ja selle alad arvati Paide rajooni koosseisu.
1452
1452. aasta
Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand
Aastakümned: 1400. aastad 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad - 1450. aastad - 1460. aastad 1470. aastad 1480. aastad 1490. aastad 1500. aastad
Aastad: 1447 1448 1449 1450 1451 - 1452 - 1453 1454 1455 1456 1457
Aleksander Viiret
Aleksander Viiret (kuni 1935. aastani Aleksander Viil; 12. aprill 1904 – 18. november 1973 Räpina) oli Eesti sõjaväelane (kapten).
Lembit Int
Lembit Int (sündinud 24. juunil 1936 Ahjal) on eesti klimatoloog ja agrometeoroloog.