cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Salatsi piiskopilinnus
Linnuse rajamisest piiskopkonna lõpuni
1391. aastal olla Lübecki kroonikute jutu järgi ordurüütlid meister Wennemar von Brüggenei juhtimisel vallutanud linnuse Salatsi (Saltze) ääres seoses peapiiskopi ja ordu vahelise tüliga. Kindlasti pidi linnus seal seisma juba 14. sajandi lõpul.
Rhade
Rhade kuulus – selle valitsusena – 1180. aastal rajatud vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. Kuid religioosses mõttes moodustas Rhade osa Verdeni piiskopkonnast, kuni 1566. aastal kaotasid senised piiskopid paavsti tunnustamise, peale viimase katoliku piiskopi aastatel 1630–1631. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esialgu personaalunioonis Rootsi krooniga – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast Hannoveri krooniga. 1807. aastal annekteeris üürike Vestfaali kuningriik hertsogkonna, 1810. aastal annekteeris selle Prantsusmaa. 1813. aastal anti hertsogkond tagasi Hannoveri kuurvürstkonnale, mis – pärast Hannoveri kuningriigiks ülendamist 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ning hertsoglikust territooriumist, sealhulgas Rhadest, sai uue 1823. aastal loodud Stade regiooni osa.
Salatsi piiskopilinnus
Linnuse rajamisest piiskopkonna lõpuni
1431 hõivas Salatsi ordule meister Cisse von dem Rutenberg.
Kangaroo
Kangaroo saar ehk Känguru saar (kaurna keeles Karta Pintingga 'Surnute saar') on Austraalia suuruselt kolmas saar.
Kohtusüsteem Mandri-Euroopalikus õigussüsteemis
Mandri-Euroopa õigussüsteem
Saksa õigust kasutavad näiteks Saksamaa, Austria, Horvaatia, Šveits, Kreeka, Portugal, Türgi, Jaapan, Lõuna-Korea ja Hiina Rahvavabariik. Põhjamaade õigust kasutavad Taani, Norra, Rootsi, Soome ja Island.
Salatsi piiskopilinnus
Linnuse rajamisest piiskopkonna lõpuni
1433 mainiti asulat sadama lähistel.
Kohtusüsteem Mandri-Euroopalikus õigussüsteemis
Mandri-Euroopa õigussüsteem
Mandrieuroopalik õigussüsteem tugineb pikale kohtueelsele uurimisele, mille käigus kogutakse suurem osa tõenditest. Kohtunik kaasatakse otseselt juhtumi materjalide uurimisse. Sellist tava iseloomustavad karmid ennetusmeetmed, st kahtlustatavad peetakse kohtueelselt kinni või vahistatakse. Tihtipeale võivad kahtlusalused pikalt viibida eeluurimisvanglates, seega on kohtueelne uurimine pikk protsess. Mandrieuroopaliku õigussüsteemi korral on kohtuotsuseid õigem nimetada väärtusotsusteks, mitte pretsedentideks. Mida kõrgemas kohtus on otsus tehtud, seda väärtuslikum see on.
Salatsi piiskopilinnus
Linnuse rajamisest piiskopkonna lõpuni
1452 ja 1453 andis peapiiskop Salatsis välja mõned dokumendid.
Kohtusüsteem Mandri-Euroopalikus õigussüsteemis
Üldine kohtusüsteem Euroopa Liidus
Euroopa Liidu liikmesriikide kohtusüsteemid on mitmekesised ja kajastavad erinevusi riikide kohtumõistmistavas. Euroopa Õiguskohus kasutab tsiviilõigust, mis põhineb lepingutel, millele lisatakse kohtupraktika tähtsus.
Kangaroo
Saar asub halduslikult Lõuna-Austraalia osariigis ning paikneb osariigi pealinnast Adelaide'ist 110 km kagus. Kangaroo saar on 145 km pikk ning 1 kuni 55 km lai. Saare pindala on 4405 km2. Saare rannajoone pikkus 540 km ja kõrgeim punkt asub 307 m üle merepinna. Kangaroo saar oli kunagi osa Austraalia mandrist ning muutus saareks umbes 10 000 aastat tagasi. Tänapäeval asub saare lähim punkt mandrist 15 km kaugusel.
Kohtusüsteem Mandri-Euroopalikus õigussüsteemis
Üldine kohtusüsteem Euroopa Liidus
Enamikus liikmesriikides on eri kohtuharud, kuid üldiselt esineb kolme liiki kohtuid: üldkohtud, eri- ja/või põhiseaduskohtud. Üldkohtud arutavad enamjaolt tsiviilasju ehk kodanike ja/või ettevõtete vahelisi vaidlusi ja/või kriminaalasju. Seejuures on paljud liikmesriigid loonud kohtud eri küsimuste jaoks, näiteks haldusasjade arutamiseks.
Kangaroo
Saarel elasid kunagi aborigeenid, kes saabusid saarele arvatavalt kuni 16 000 aastat tagasi ning kadusid saarelt ilmselt umbes 2000 aastat tagasi. Põliselanike saarelt lahkumise põhjused pole teada. Pärast põliselanike kadumist, elasid 19. sajandi alguses saarel hülge- ja vaalakütid. Briti kolonistid saabusid saarele 1836. aastal.
Kohtusüsteem Mandri-Euroopalikus õigussüsteemis
Üldine kohtusüsteem Euroopa Liidus
Paljudel liikmesriikidel on kohtud, mis tagavad põhiseaduse järgimise. Põhiseadusliku kohtu peamine ülesanne on jälgida, kas kasutatav õigusakt on kooskõlas põhiseadusega. Peale kohtute hõlmab paljude ELi liikmesriikide kohtusüsteem ka muid kohtuasutusi ja institutsioone, kes on avaliku võimu kandjad – prokurörid, riiklikud kaitsjad, notarid ja kohtutäiturid.
Kangaroo
Pärast Briti kolonistide saarele saabumist on saare majandus sõltunud peamiselt põllumajandusest ja kalandusest ning kasvav majandusharu on turism. Saare suurim linn ja halduskeskus on Kingscote. Känguru saarel on mitu looduskaitseala. Neist suurim ja tuntuim on Flinders Chase'i rahvuspark saare läänetipus.
Kohtusüsteem Mandri-Euroopalikus õigussüsteemis
Kohtusse pöördumine Euroopa Liidu liikmesriigis
Esialgu on mõistlik selgeks teha, milline kohus on pädev isiku probleemi arutama. Kui pöörduda valesse kohtusse, võib kohtuasi pikaks venida. Võib ka juhtuda, et seda ei võeta isegi menetlusse, sest kohtualluvus pole õige. Euroopa Liidu liikmesriikides on väga erinevad kohtualluvuseeskirjad, mille alusel tehakse kindlaks pädevuse jagunemine riigis asuvate kohtute vahel.
Hans Huber
Hans Huber (sündinud 1. jaanuaril 1934 Regensburgis Baieri liidumaal) on Lääne-Saksamaa endine maadleja ja poksija ning Saksamaa ühendvõistkonna poksija.
Huber sai Lääne-Saksamaa meistrivõistlustel vabamaadluses 2. koha aastatel 1956 ja 1960. Et temast eespool oli suurepärases ja pikaajalises sportlikus legendaarne Wilfried Dietrich, ei näinud Huber maadluses mingeid väljavaateid ning hakkas 1961. aastal tegelema poksiga. Ta oli Lääne-Saksamaa meister poksi raskekaalus (üle 81 kg) vähemalt 1963. aastal.
Huber sai Saksamaa ühendvõistkonna eest võisteldes poksi raskekaalus (üle 81 kg) 1964. aasta Tōkyō olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Joseph Frazierile (USA).
Huber osales Lääne-Saksamaa eest võisteldes poksi raskekaalus (üle 81 kg) 15. Euroopa meistrivõistlustel (Moskva, 1963), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Andrei Abramovile (NSV Liit) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Sofia Goggia
Hooajal 2016–2017 saavutas ta maailmakarika üldarvestuses kolmanda koha.
Salatsi piiskopilinnus
Linnuse rajamisest piiskopkonna lõpuni
1477 detsembris saabusid Salatsis dessandiga Riia peapiiskopi Silvester Stodewescheri abil maale 200 Rootsi sõjameest, kes paigutati linnusesse. Peapiiskop oli palunud Rootsi kuningat ja Tartu piiskopi endale appi võitluses Liivi orduga, mille meistriks oli 1471 saanud Bernhard von der Borch.
1478 mainiti linnust ennast alles dokumendis. Sama aasta jaanuaris tungisid orduväed von der Borchi juhtimisel Salatsisse ja pärast nädalast piiramist linnus alistus. Rootslastel lubati koos relvadega kodumaale lahkuda. Ilmselt jäeti linnus siiski mõneks ajaks veel piiskopi meeste kätte kuni suhete selgumiseni paavstiga. Samal aastal saatsid ordumeister, vasalkond ja linnad peapiiskopi tegevuse peale paavstile kaebuse. Järgnevalt põgenes peapiiskop oma Koknese linnusesse ja Liivi ordu vallutas kõik peapiiskopkonna linnused: kõigepealt Üksküla, Lielvarde, Krustpilsi, Kulna (Gulbene – seda põhjalikult lõhkudes), Rauna, Smiltene, Vana-Piebalga, Dzervene, Dole, Suntaži ja Cesvaine, seejärel Lemsalu, Vainiži ja Turaida ning lõpuks ka Koknese.
1479. aastal, kui ordu vallutas uuesti linnuse, siis mainiti seal ühte kindlustatud torni. Oma ettekandes kõrgmeistrile 10. märtsist 1479 mainib Kuldiga (Goldingen) komtuur: "einen Torne veste an der appenen Szee ...".
1485 andis ordu linnuse lõpuks pärast meistri vahetust 1484 ametisse saanud peapiiskopile Michael Hildebrandile tagasi.
1508 mainiti esimest korda Salatsi kogudust. Arvatavasti oli kirik kas linnuses või selle kõrval.
1529 läänistati linnus peapiiskopi koadjuutorile Wilhelm von Brandenburgile. Keskajal kuulus terve Salatsi kihelkond ühe linnuselääni ja ühe piiskopimõisa alla.
1547. aasta 15. märtsist pärineb meister Hermann von Brüggenei poolt välja antud pärgamentürik – turbekiri sõiduks ametipuhkuse ajal Saksamaale, milles orduvend Johann Kluwerit nimetatakse Salatsi komtuuriks. Seik on huvitav, kuna Salatsi kuulus peapiiskopile ja viimase ning ordu vahel valitses tollal rahu.
1561 lõpetas Riia Peapiiskopkond oma eksisteerimise ja selle valdused langesid Poola kuninga saagiks.
Poola ja Rootsi aeg
pisi|Linnuse põhjapoolne bastion. Kiriku poolt viib trepp läbi vallikraavi mäele pisi|Auk ja kivikülv linnuse õues pisi|Vaade läänebastioni eest sadama suunas. Esiplaanil Via Baltica maanteesild
1563. aasta veebruaris pärast markkrahv Wilhelmi surma ühendati endised Riia Peapiiskopkonna alad Poolaga. Poolale alluv Gotthard Kettleri administratsioon määras Salatsi ja Toreida kastellaaniks (linnusepealikuks) Caspar von Oldenbockumi, endise ordurüütli ja Paide kangelasliku kaitsja.
1564. aastal mainiti linnust "ühe põlenud lossina". Sama aasta 3. veebruaril rentis Poola kuningas Zygmunt II August Salatsi linnusele kuuluvad Sepen ja Punnikeri külad 4000 taalri eest oma sekretärile Justus Claudius Clodtile, kes need omakorda 13. veebruaril 1565 müüs 2000 taalri eest Thomas von Embdenile.
1565. aasta aprillis pidasid Salatsis talvituvad Poola kuningale truud sakslased ja Pärnus olevad Rootsi kuninga Eeriku teenistuses olevad saksa ratsamehed salanõu Pärnu poolakatele üleandmiseks. Vandenõu õnnestus. 4. novembril rentis Poola kuningas sellelesamale Thomas von Embdenile 3500 taalri eest kogu Salatsi mõisa.
1575, pärast Pärnu vallutamist suundusid mõned vene väeüksused lõunasse ja hõivanud Salatsi, vallutasid ka Ungurpilsi, Stabegi ja Asti linnused. Samal ajal ka hertsog Magnuse väed kindlustasid linnust.
1596. aasta 2. augustil müüs Embden kogu valduse Kuramaa hertsogi kantslerile Georg von Tiesenhausenile juba 22 000 taalri eest.
1600. aasta oktoobri I poolel võttis rootsimeelne Ewald von Medem ilma vastupanuta Salatsi oma kontrolli alla. Sealtkaudu hakkas toimuma ülejäänud Liivimaa linnuste ülemeelitamine Rootsi hertsogi Karl Södermanlandi poolele.
1621 hõivasid Salatsi linnuse Rootsi väed. Nad lammutasid ja ehitasid linnust ümber, ning rajasid neli bastionit.
1625 läänistas Rootsi kuningas Gustav II Adolf kogu Salatsi lossipiirkonna oma riiginõunikule Peter Bannerile, kelle pojad müüsid selle omakorda 23. juulil 1653 Riia raehärrale Michael von Diepenbrockile, kelle järglased selle mõisate reduktsiooni käigus jälle kaotasid.
1633 räägitakse dokumendis Salatsist veel, kui linnusest.
Alternatiivajalugu
pisi|Maailm Robert Harrise 1964. aasta romaanis "Isamaa", kus Saksamaa võitis teise maailmasõja Alternatiivajalugu on ajaloo kirjeldamine nii, et osa sellest erineb meie ajaloos tegelikult toimunust, osa aga jääb samaks. Alternatiivajaloost kirjutatakse nii ilu- kui ka aimekirjandust, alternatiivajalooline ilukirjandus on üks ulmekirjanduse žanre.
Salatsi piiskopilinnus
Poola ja Rootsi aeg
XVII sajandil jagunes Salatsi mõis mitmeks eraldi mõisaks: Vana-Salatsi, Kuusemanni, Uue-Salatsi, Heinaste ja kirikumõisaks. Väikevaldustena olid Salatsi kihelkonnas XVI sajandil veel Uxküllshof ja Wrangelshof, mis XVIII sajandiks Vana-Salatsiga liideti.
Alternatiivajalugu
Alternatiivajaloolised teosed võivad läheneda vandenõuteooriatele, ajaloolisele revisionismile ja krüpto- ehk salaajaloole, mis väidavad, et tuntud sündmuste tagapõhi on teistsugune kui seda avalikult tunnistatakse. Minevikusündmuste tõlgendamine alternatiivajaloo või krüptoajaloona võib sõltuda lugeja seisukohast ajalooteaduse peavoolus domineeriva minevikukirjelduse suhtes.
Ka ajaloolise ilukirjanduse määratlemine alternatiivajaloona võib olla problemaatiline. Minevikus kirjeldatud sündmused võivad olla väheusutavad, kuid siiski mitte välistatud; vastuolu tänapäeva ajalooteaduse seisukohtadega võib tuleneda lünkadest autori ajalooteadmistes või ajalooteaduse hilisemast arengust; kunagine tulevikukirjeldus võib ühel hetkel saada alternatiivajalooks (nt Matthias Johann Eiseni "Tallinnas aastal 2000"). Samuti võib alternatiivajalugu ristuda ulme teiste alamžanridega, näiteks imeulme või teadusfantastikaga, kujutades meile tuttava ajaloo teisenemist maagia või varajaste leiutiste mõjul.
Salatsi piiskopilinnus
Vene võimu all
pisi|1780, Vana-Salatsi mõis, millele kuulus ka jõesuudme pool asetsev tagaplaanil paistev linnusekoht. Pilt J. C. Brotze kogust
1702–1703 Põhjasõja ajal linnus purustati. Linnusevaremete kive kasutati ka samas kõrval asuva 1777. aastal valminud Lielsalaca luteri kiriku seinte müüritise ladumisel.
XVIII sajandi lõpus rajas Vecsalaca (Vana-Salatsi) mõisa omanik parun G. F. von Fersen linnusevaremete vahele väikese meresõidumuuseumi.
1793. aastal kirjeldas Vidzemes koduõpetajana töötav J. V. Krauze seda kui "õdusat majakest", kus pikksilmasid, maakaarte, meresõiduõpikuid jmt näha sai.
Ehitus
Linnusemäe õue keskel on u. 1,5 meetri sügavune auk mõõtmetega 10–14 * 19–20 m. Augu kirdenurgas on näha 2 m paksune laotud kividest hoonenurk, ülejäänud augus on kivid laiali puistatud.
2000. aastal on seda mõõdistanud ja plaani koostanud lätlane A. Zaune.
Praegune seisukord
Linnuse ala moodustab kohati võsa ja pargipuudega kaetud ehitisteta linnusemäe, kus on säilinud 3 muldbastionit: lääne-, ida- ja põhjapoolne. Lõunapoolne bastion on kas hävinud või ei ehitanudki rootslased seda päris valmis. Linnusemäe keskel õuel on maakividega täidetud sissevarisenud hoone (torni?) võsastunud jäänused. Hoone kuju ei ole võimalik kindlaks teha. Linnusemägi on kolmest küljest ümbritsetud u 6–7 meetri sügavuste vallikraavidega. Linnusemäel on praegu ka rahvaürituste tarbeks ehitatud puidust platvorm.
Saima Priks
Saima Poll-Priks (sündinud 14. veebruaril 1947 Saaremaal) on eesti moe- ja tekstiilikunstnik.
Elukäik
1965 – lõpetas Viktor Kingissepa nimelise Kingissepa Keskkooli (kaubanduse eriklassi) ja Kuressaare Muusikakooli.
1965–1970 – läbis Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi ettevalmistuskursused ja paralleelselt Tallinna Pedagoogilise Instituudi joonistuskursused (õpetaja Raivo Korstnik). Töötas KTKombinaadis ARS sekretärina.
1970–1975 – õppis Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis moe eriala. Lõpetas 1975.
1973–1989 – töötas Eesti Televisiooni kunstnik-lavastajana, diktorite stilistina ning Eesti Televisiooni märgi, saatesarjade märkide, tunnusgraafika ja programmi kujundajana.
1987 – NSV Liidu Disainerite Liidu asutamiskongressi Eesti NSV delegaat Moskvas. Marati esindusbokside ja kollektsioonide kujundaja Moskvas jpm rahvusvahelistel messidel. Lepingulise kunstnikuna kavandas ja teostas autori- ja trükitehnikas dekoratiiv- ja rõivastuskangaid kombinaadile ARS. Tegi kaastööd Tallinna Moemaja moedemonstratsioonidele. Osales paljudel vabariiklikel tarbekunsti- ja moenäitustel, suveniiride konkurssidel.
1987 – I üleliidulise Tallinna moekonkursi laureaat vabas teemas (rõivakollektsiooniga "Perestroika ja glasnost").
1988 jaanuar - isikunäitus Kunstihoone Galeriis (Vabaduse väljakul) Tallinnas – kollektsioon "Perestroika ja glasnost".
1989–1993 – Eesti Disainerite Liidu vastutav sekretär (tegevjuht) ja moesekretär.
1990 – Eesti delegaat Põhjamaade disainiseminaril ja -näitusel "Nordform" Malmös. Soome-Eesti moedisainerite ühisseminaride ja -ürituste korraldaja. Üleliiduliste Tallinna Moepäevade žürii liige.
1990–2000 – tegutses moeajakirjanikuna.
1991–1993 – õppis Eesti Kõrgemas Kommertskoolis (EBS) rahvusvahelise äri erialal (MA).
1992–1996 – kujundas messikollektsioone lepingulise kunstnikuna firmadele MARAT/Trixtal, Pärnu MARAT jt. Kujundas Eesti Rõivatootjate Liidu ühisboksi Frankfurdis Maini ääres messil "Interstoff `96".
1993 – Eesti Moekunstnike Ühenduse asutajaliige ja üks põhikirja koostajaist.
1993–1994 – tegi kaastööd unikaalmoe kunstnikuna firmale ENELIN, osaledes paljudes moeetendustes ja rahvusvahelistes projektides (New Yorgis ESTO-päevadel, Saksamaal Stades jm).
Oskar Kiudsoo
Oskar Kiudsoo (22. jaanuar/3. veebruar 1901 Räpina – 10. juuni 1961) oli eesti põllumees ja metsavend.
Saima Priks
Elukäik
1997–1998 – Eesti Televisiooni saatejuhtide stilist. Stažeeris Stockholmis Dagens Nyheteri juures. Vabakutseline moekonsultant ja -lektor.
1998–2007 – Tallinna Raekoja platsi professionaalse kunsti laatade, vanalinna päevade kunstilaatade, raekojas toimunud kunsti jõuluturu jpt kunstiürituste ja näitusmüükide korraldaja.
Oskar Kiudsoo
Metsavend Suvesõja ajal ja 1944–1953, kuni arreteeriti. Vabastati Venemaa vangilaagrist 1960.
Maetud Misso kalmistule.
Saaremaa Jaani kogudus
EELK Saaremaa Jaani kogudus on luterlik kogudus Jaanil.
Saima Priks
Elukäik
1998–2001 – Eesti TV ja TV1 diktorite stilist.
2004 – lõi oma firma SAIMA PRIKS DISAIN OÜ
2007–2009 – asutas GALERII.STUUDIO SAIMA PRIKS DISAIN Müürivahe tänaval Tallinnas, kus tutvustas ja müüs rõivadisaini omanimelise kaubamärgi all (väikeseeriad, individuaaltellimused).
2009. aastast alates tegutseb vabakutselise kunstnikuna, keskendudes naturaalsetest materjalidest naisterõivaste väiketiraažide ja üksikmudelite valmistamisele, mida kaunistab autori- ja käsitöötehnikais detailidega.
Tema teoste peamised müügikohad on olnud KUMU Muuseumipood, Niguliste Muuseumi pood, Katariina käigu Tekstiilikoda, Aknagalerii Vene tänaval, Tallinn Design House Rotermanni 14, kauplus Eesti Ese Tallinnas Laial tänaval.
Liikmesus
Saima Priks kuulub Eesti Kunstnike Liitu (individuaal-liige), Eesti Moekunstnike Ühenduse asutajaliige, Eesti Disainerite Liitu (asutajaliige), Eesti Ajakirjanike Liitu.
Saaremaa Jaani kogudus
Koguduse õpetaja on Veiko Vihuri, organist Anna Sammelsaar. Juhatuse esimees on Aarne Põlluäär.
Jumalateenistused on üle pühapäeva algusega kell 14.00 Saaremaa Jaani kirikus.
Ajalugu
Aastal 1934 asutas köster-koorijuht Priidu Uusmann laulukoori.
Söding
thumb|Katoliku kirik Södingis
Vald asus Grazist edelas.
JYP
pisi|Võistlusvorm pisi|[[LähiTapiola Areena 2009. aastal (toona Synergia-areena)]] Jyväskylä JYP on Soome jäähokiklubi, mis tegutseb Jyväskyläs. See mängib Soome jäähokiliigas.
Klubi asutati 1923. aastal nime all Jyväskylän Palloilijat. Algselt tegeldi spordiklubis jalgpalli, Soome pesapalli ja jääpalliga, hiljem lisandusid jäähoki ja korvpall. Eraldi jäähokiklubina tegutseb see alates 1977. aastast.
JYP on tulnud Soome meistriks aastatel 2009 ja 2012. Aastal 2013 võideti European Trophy ja 2018. aastal Jäähoki Meistrite Liiga.
Klubi peab oma kodumänge LähiTapiola Areenal.
Klubi peatreener on Jukka Rautakorpi.
Praegune koosseis
Seisuga hooaeg 2022/23
Puuküürnik
Puuküürnik on elu- või muu ruumi üürinud füüsiline või juriidiline isik, kes keeldub üüripinnalt lahkumast.
Islandlased
Islandlased on põhjagermaani rahvas Islandil. Kõnelevad islandi keelt. Islandlaste üldarv maailmas on ligikaudu 450 000. Neist elab Islandil 295 000, Kanadas 89 000 ja Ameerika Ühendriikides 42 700.
Puuküürnik
Mõiste tekkepõhjus
Mõiste võttis kasutusele ETV saade "Pealtnägija" ja tuli käibele seoses sellega, et Eesti võlaõigusseaduse tõttu on raske probleemsest üürijast vabaneda: esmalt tuleb üürijale kolm kuud lepingu lõpetamisest ette teatada ja kui üürija keeldub lahkumast, ei saa üürileandja teda lihtsalt välja tõsta (ka mitte politsei abil), vaid peab kohtusse pöörduma, kohtuprotsessi saab aga tõrges üürnik üsna pikale venitada. Abi ei pruugi olla ka vee- ja elektrivarustuse välja lülitamisest ega ukseluku vahetamisest.
Islandlased
Suurem osa islandlastest on luterlased.
Islandlased on kujunenud 9.-10. sajandil Islandile asunud norralastest, kelle hulka hiljem sulandus Šotimaalt ja Iirimaalt saabunud kelte.
Puuküürnik
Mõiste tekkepõhjus
Üürilepingut reguleeriv asjakorraldus pärineb ajast, mil oli aktuaalne sundüürnike probleem ning võib olla seetõttu üürnike poole kaldu. Samal perioodil oli sellesisulisi vaidlusi ka kõige rohkem.
Vaidlustes tekib õiguste konflikt: ühel poolel on kinnisasja omanikele tagatud põhiseadusega, et kõigi omand on puutumatu ja võrdselt kaitstud, teisel poolel Eesti Vabariigi põhiseadusega ja Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste konventsiooniga tagatud üürniku kodu puutumatuse õigused.
Kuna pahatahtlikust üürnikust on raske vabaneda, ongi ajakirjanduses käibele jäänud mõiste puuk-üürnik.
Mõju
Puuküürnikust vabanemine võib venida aastatepikkuseks ja kujuneda kulukaks, omanik ei pruugi kohtukulusid ega ka maksmata kommunaal- ja üürikulusid täies mahus kätte saada. Täpset ülevaadet puuküürnikest pole, Eesti ligi 100 000 üürikorteriga kaasneb tõenäoliselt vaid paaril protsendil vastav probleem, näiteks kohtutäitur Elin Vilippuse büroo menetleb aastas 2021 ligi kümmet sellist juhtumit.
Lahendus
Parimaks viisiks probleemi vältimisel peetakse taustakontrolli. Paljudes riikides on tavaks üürnikult maksejõulisuse tõestuse ja soovituste nõudmine, kuid Eestis pole see komme levinud. Samuti soovitatakse nõuda tagatisi. Tallinnas on võimalik pöörduda ka üürivaidluskomisjoni, kuid see võib protsessi veelgi pikendada.
Ligi kakskümmend aastat muutmatult kehtinud võlaõigusseadusega kaasnenud probleemi on üritatud 2021. aasta muudatusega lahendada, aga kuna üürnik on üürisuhtes nõrgem osapool, on seadusandjatel raske üürniku õigusi riivamata regulatsiooni kohendada. Muudatusega kaasnev lihtsustatud lepingu ülesütlemine, senisest suurem tagatisraha, leppetrahv, viivisemäära tõstmine, lühendatud ülesütlemise etteteatamisaeg, üürnikule pandavad haldus- ja hoolduskulud võivad olukorda leevendada, kuid probleemi ei pruugi lahendada.
Mena (täpsustus)
Mena või MENA võib olla:
Ämbliknaise suudlus
"Ämbliknaise suudlus" (inglise keeles "Kiss of the Spider Woman") on mitme teose pealkiri:
Pärnamäe veehoidla
Pärnamäe veehoidla on veehoidla Harju maakonnas Viimsi vallas Pärnamäe külas. Veekogu pindala on 2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 583 m.
Laste vigastused ja nende ennetamine
Lapseea vigastustest enamik on õnnetusjuhtumid, millest kõige sagedasemad on Eestis kukkumised, eluta mehaanilise jõu toime, elusolendi mehaanilise jõu toime ja sõidukiõnnetused. Laste juhuvigastused põhjustasid 2010. aastal 1–19-aastaste vanuserühmas 12% ülemaailmsetest surmajuhtudest. Kõige levinumad vigastustega seotud surmapõhjused maailmas olid sõidukiõnnetused, uppumised, põletused ja kukkumised. Kuna enamik vigastusi on oma olemuselt õnnetusjuhtumid, on võimalik neid ka erinevate meetmete abil ennetada.
Epidemioloogia
Eestis registreeriti 2019. aastal vanuserühmas 0–17 aastat 51 677 vigastust, millest õnnetusjuhtumeid oli 49 070 (ligikaudu 95%). 41% juhtudest oli tegemist kukkumisega, millele järgnesid eluta mehaanilise jõu toime 33% ja elusolendi mehaanilise jõu toime 8%. 2020. aastal suri õnnetusjuhtumi tagajärjel 13 Eesti last. Ameerika Ühendriikides sureb igas tunnis üks laps õnnetusjuhtumi tagajärjel ning iga surma kohta on 29 hospitaliseerimist vajavat vigastust. Enamik õnnetustega seotud surmajuhtumeid on sagedasemad poiste seas, kuid põletusi on ülemaailmselt rohkem tüdrukutel. Õnnetusjuhtumite osakaal lapseea surmades kasvab üldiselt vanusega. 2010. aastal olid globaalselt peamised õnnetusjuhtumite põhjustatud surmad arvuliselt järgmised:
Kukkumine
Juhuslikud kukkumised on Eestis kõige sagedasem mitteletaalse lõpuga vigastuse tüüp. Kukkumised moodustavad maailmas 8% fataalsetest lasteea vigastustest. Kõige enam kukuvad alla 5-aastased lapsed. Kukkumiste põhjuseks on kombinatsioon uudishimust, ebaküpsetest motoorsetest oskustest ja hindamisvõime puudulikkusest. Kukkumisi on mitmesugust laadi: jalalt kukkumine, ema sülest kukkumine, poekärult kukkumine, mööbliesemetelt kukkumine, vaba aja- ja sporditegevustega seotud kukkumised jne. Alla viieaastaste laste seas on peamiselt seotud kukkumised voodi ja muude mööbliesemetega, kuhu lapsed uudishimust peale ronivad või kuhu peale nad jäetakse vanemliku järelevalveta. Kõige sagedasemad on kukkumised voodist, diivanilt ja treppidest. Kukkumisi aitab vältida imikute ja väikelaste hoolikas järelevalve, pulkvoodite kasutamine ning piirete paigaldamine treppide ette. Spordi- ja vabaajategevustega seotud vigastusi saab vältida asjakohast kaitsevarustust kandes (kiivrid, põlvekaitsmed), lapsi juhendades, mänguväljakutel pehme pinnase kasutamisega, ohtlike atraktsioonide eemaldamise/ vältimisega jne. Võrreldes teiste kukkumistega on raskete vigastuste risk kõige suurem aknast kukkumisel. Fataalse lõppega kukkumised akendest on enamasti teise korruse kõrguselt või kõrgemalt. Kõige ohustatumad lapsed on alla viieaastased poisid. Kuigi tegemist on valdavalt juhukukkumistega võivad lapsed kukkuda akendest välja ka tahtlikult, enamasti põgenedes füüsilise vägivalla või tule eest ja suitsiidi eesmärgil. Akendest kukkumisi saab vältida mitmesuguste tõkkemehhanismide abil, mis piiravad akna avanemist. Ohutuse kohalt ei tohiks aken avaneda rohkem kui 10 cm. Veel saab vigastusi vältida sulgedes aknad tubades, kus lapsed mängivad, lapsi juhendades ja mööbliesemete sättimine akendest eemale. Kõigi tegevuste aluseks on lastevanemate teadlikkus ohtudest ning laste vastav juhendamine.
Eluta ja elusolendi mehaanilise jõu toime
Antud vigastused hõlmavad palju alatüüpe: löök vastu esemeid, löök esemete poolt, pitsumine esemete vahel, kukkuva eseme löök, kokkupõrge teise isikuga jne. Eestis on vanuses 0–19 aastat eluta ja elusolendi mehaanilise jõu toime vigastusmehhanismidena sageduselt teisel ja kolmandal kohal. Umbes pooled on põhjustatud löögist esemete või inimeste vastu/poolt. Suurt ohtu kujutab endast ka seinast lahtiolev mööbel. Lapsed kasutavad tihti erinevaid kappe ja riiuleid ronimisvahenditena ning selle tõttu on alla 6-aastaste laste seas mööbliesemete endale peale tõmbamine üks sagedasemaid vigastusi. Trauma vältimiseks on mitmeid meetmeid: lapsi tuleks juhendada ohutult ümber käima tööriistade, tarbeesemete ja mööbliga ning eemaldada teravad esemed lapse elu- ja mängukeskkonnast. Rasked mööbliesemed peaksid olema võimalikult laia toetusinnaga ja madala raskuskeskmega (rasked esemed tuleks panna alumistele sahtlitele). Sahtlid, mida mööda laps saaks ronida tuleks lukustada, lapsele huvi pakkuvaid esemeid ei tohiks hoida riiulite otsas, kuna see innustab ronimist ning võimalusel tuleks mööbel ja muud rasked tarbeesemed (nt televiisor) kinnitada seina külge.
Sõidukiõnnetused
WHO 2014. aasta andmetel on vanuserühmas 10–19 maailmas surmapõhjustest esikohal sõidukiõnnetused. Poistel on risk surra liiklusõnnetuses kolm korda suurem kui tüdrukutel. Sõidukis tagab ohutuse oma tegevusega juht. Suurimaks riskiteguriks on sõiduki kiirus. Keskmise kiiruse kasvades 1% võrra suureneb 4% surmava avarii risk. Jalakäijatega seotud autoõnnetuste korral kasvab kiiruse suurenemisel kiiruselt 50 km/h kiirusele 65 km/h laupkokkupõrke letaalsus 4,5 korda. Juhi riskikäitumise, mis võib kaasreisijatele ja teistele liiklejatele, sealhulgas lastele saatuslikuks osutuda, hulka kuuluvad juhtimine psühhoaktiivse aine mõju all, mobiiltelefonide ja muude juhtimist segavate vahendite kasutamine, liiklusnõuetele mittevastav sõiduvahend ja turvameetmete eiramine (turvavööd, turvatoolid lastele). Näiteks vähendab turvatoolide kasutamine sõidukiõnnetustega seotud surmasid 60%. Lastele tuleb õpetada ohutut liiklemist jalakäija ja jalgratturina ning jälgida kiivri ja muu turvavarustuse kandmist. Efektiivsed meetmed sõidukiõnnetuste vältimiseks on ohutuma infrastruktuuri arendamine (näiteks eraldi teed jalgratturitele), sõiduvahendite turvavarustuse ja ohutuse kontroll, juhi adekvaatne väljaõpe ning ühiskonna teadlikkuse suurendamine riskikäitumisest liikluses.
Uppumine
Uppumine on juhuõnnetustest maailmas sageduselt kolmas surmapõhjus. 2019. aastal hukkus uppumise tagajärjel 236 000 inimest, moodustades ligikaudu 8% ülemaailmsetest surmadest. Kõige ohustatumad on globaalselt lapsed vanuses 1–4 aastat, kellele järgneb vanuserühm 5–14, poisslaste uppumisrisk on kaks korda suurem kui tüdrukutel. Mõnes riigis, näiteks Hiinas, on uppumine juhtiv surmapõhjus. Riski tõstavad näiteks looduskatastroofid, elamine vee lähedal, meessugu, veetransport, täiskasvanute järelevalve puudumine ja epilepsia. Uppumist saab ennetada mitmete tõkkemehhanismide rajamisega, laste ja lastevanemate teadlikkuse tõstmisega, ujumisoskuse arendamisega ning erinevate regulatsioonide kaudu. Kindlasti ei tohi jätta last järelevalveta vanni või lastebasseini (rääkimata muudest veekogudest), kuna väikesed lapsed võivad uppuda juba 10cm sügavuses vees. Vette kukkumine või vee alla vajumine võib last alati ehmatada, mis tingib sissehingamise ja vee tõmbamise hingamisteedesse.
Lämbumine
Lämbumine ohustab kõige enam alla kolmeaastasi lapsi. Põhjuseks on lapse arenguline ebaküpsus, mis ei võimalda neil sama efektiivselt kui täiskasvanutel toitu mäluda ja neelata ning samuti käib väikelastel maailma tundmaõppimine suu kaudu. Kõige sagedamini põhjustavad lämbumist toit, mündid, õhupallid ja mänguasjad. Lämbumist saab ära hoida riiklikul tasandil toidukaupade, mänguasjade ja muude lämbumisohtu kujutavate toodete reglementeerimisega ning antud valdkondadega tegelevad firmad võiksid disainida uusi ning ümber teha vanu tooteid viisil, mis ei kujuta lastele lämbumisohtu. Tervishoiusüsteem saab anda oma panuse harides vanemaid arstlikel vastuvõttudel lämbumisohtlike olukordade kohta ning koolitades lapsevanemaid ja teisi lastega tegelevaid inimesi andma lämbumisohus lastele esmaabi ning vajadusel elustama. Söömisega seotud lämbumist saavad lapsevanemad vältida omakorda mitmel viisil: hoides imikut peale söömist püstiasendis, tagada lapsele süües rahulik keskkond, õpetades last mitte rääkima söömise ajal ja pakkuda lapsele eakohast toitu. Enne purihammaste lõikumist ei tohiks väikelapsele anda terveid pähkleid. Väikelastele ei soovitata ka anda lutsukomme, nätsu. Laste riietele ei tohiks olla pealseoseid, mis võivad kuhugi kinni jääda või ümber kaela keerduda. Väikelapsele ei tohi anda väikseid esemeid ja mänguasju, mis võiksid sattuda hingamisteedesse.
Mürgistused
Mürgistused ohustavad kõige enam lapsi vanuses 1–5 aastat ning on peamiselt tingitud lapse kasvavast uudishimust maailma vastu ning suurenenud suutlikkusest seda avastada. Samuti meenutavad mitmed mürgiseid aineid sisaldavad produktid oma kujult lastele meelepäraseid maiustusi ja toiduaineid. Kõik eelnev võib kombinatsioonis vanemliku järelevalve puudulikkusega osutuda lapsele eluohtlikuks. Mürgiste ainetega vigastavad end kõige vähem lapsed vanuses 6–12. Enamasti on selles eas põhjuseks tahtmatu ravimite ülemanustamine. Vanuses üle 12 tõuseb jällegi mürgistuste arv, mida tingib suurenenud riskikäitumine ja suitsidaalsus. Mürgistuste allikateks on peamiselt kodukeemia ja ravimid ning vähemal määral keskkonnast pärinevad allikad nagu süsinik monooksiid ja mürgised taimed. Mürgistuste vältimiseks peaksid kahjulikud ained olema lapsekindlates pakendites, kodus ei tohiks olla toksilisi aineid või need peavad olema lapsele kättesaamatus kohas. Alati tuleb kodukeemia vahendeid ja ravimeid hoida oma originaalpakendis. Lisaks ei tohi lapse nähes ravimit võtta ja tableti kohta sõna "komm" kasutada. Mürgistuste korral tuleb alati helistada mürgistusinfoliinile 16662, isegi juhul, kui lapse üldseisund on esialgu peale mürkaine manustamist hea.
Patareid
Patareisid on tänapäeval lapse elukeskkonnas palju. Neid sisaldavad mänguasjad, televiisoripuldid, elektroonilised kinkekaardid, kellad jne. Patareidel on väga erinev suurus ja sisu. Kuiva elemendiga happelised patareid sisaldavad ammooniumkloriidi ja mangaandioksiidi. Aluselise kuiva elemendiga erinevaid hüdroksiide. Mangaandioksiidi sisaldavad ka liitiumpatareid. Kõige ohtlikumad on alla neelates üle 20 mm diameetriga liitiumtablett- või nööppatareid, kuna need peetuvad sagedasti seedetraktis – peamiselt söögitorus ning mao- ja kaksteistsõrmiksoole vahelises kitsuses. Alla üheaastastele lastele on ohtlikud alates 15,6–16 mm läbimõõduga patareid. Rasketel juhtudel võib seedetrakti kinni jäänud patarei põhjustada keemilist kahjustust juba 2–2,5 tunni möödudes. Alla 15 mm patareid väljuvad pea alati koos väljaheidetega, põhjustamata tüsistusi. Üle 15 mm suurused allaneelatud patareid tuleb viivitamatult tuvastada röntgeniülesvõttega ja lasta arstil eemaldada.
Põletused
Nooremate laste seas on 60–80% põletusjuhtumitest seotud kuumade vedelike ja aurudega. USA-s prevaleerivad üle viieaastaste laste seas leegiga seotud põletusjuhtumid (56%), kuid näiteks Taiwanis põhjustasid alla 18-aastaste vanuserühmas 75% põletusjuhtumitest kuumad vedelikud ja gaasid. Maailmas moodustavad lapsed vanuses 1–4 ühe kolmandiku põletusjuhtumitest. Põletusi saab ennetada näiteks suitsuandurite, tulekustutusvahenditega, alandades majapidamises kasutatava kraanivee maksimaalset temperatuuri ning vältides kuumade toitude ja vedelike järelevalveta jätmist. Kindlasti ei tohi tarbida kuumi jooke samal ajal, kui süles on imik. Kuum toit ja jook peavad ka laual olema lapsele kättesaamatud kauguses. Pliidilt kuuma toidu või joogi pealetõmbamise vältimiseks peaks olema pliidile paigaldatavad kõrgendatud servad ja ahjuukse sulgur. Elektrikontaktidel ja pistikupesadel peaksid olema lastekindlad katted.
Friedmanni võrrandid
pisi|[[Alexander Friedmann tuletas need võrrandid üldrelatiivsusteooriast 1920ndatel]] Friedmanni võrrandid on üldrelatiivsusteooriast leitud kosmoloogia võrrandid, mis määravad homogeense ja isotroopse aegruumi evolutsiooni. Võrrandid tuletas esimesena Alexander Friedmann aastal 1922 ja 1924. aastal lisas ka täiendavad võrrandid negatiivse ruumikõveruse jaoks.
Võrrandid
Friedmanni võrrand on
National Media Group
Ajalugu
Mitteavalik aktsiaselts National Media Group (NMG) loodi 2008. aasta veebruaris AS AB Rossija, AS Surgutneftegaz, AS Severstal ja kindlustusgrupp Sogaz meediavarade ühinemise teel. AS AB Rossija omandas 54,96%, AS Surgutneftegaz ja AS Severstal kumbki 19,49% ja kindlustusgrupp Sogaz 6,06% uue kontserni aktsiatest. Uuel kontsernil oli 68% Venemaal telekanali REN-TV ja 72% TV-5 aktsiatest ning ajalehe Izvestija aktsiate kontrollpakk. NMG direktorite nõukogu esimeheks sai Ljubov Soveršajeva ja peadirektoriks Sergei Fursenko (mõlemad Vladimir Putini lähikondsed), nõukogu esimeheks olümpiavõitja, Venemaa Riigiduuma noorteasjade komitee aseesimees Alina Kabajeva (väidetav Vladimir Putini armuke).
Märtsis 2014 omandas NMG 50% Venemaa juhtiva teleseriaalide tootja Art Pictures Vision aktsiatest. 2015 asutas NMG koos USA telekompaniiga Discovery Networks uues meediakompanii Media Alliance (MA), kus NMG-le kuulub 80% aktsiatest. 2016. aasta alguseks omandas MA Discovery 11 telekanalit (sealhulgas Discovery Channel, TLC, Animal Planet ja Eurosport), 12 Viasati telekanalite venekeelset versiooni ja 3 Turneri grupi telekanalit. Kokku omas NMG nüüd 20% Venemaa tasulisest televisioonist.
2016. aasta märtsis omandas NMG 25% suuruse osaluse ettevõttes Sport-Ekspress, mis on Venemaa ühe suurima spordilehe Sport-Ekspress omanik. 2016. aasta kevadel sai NMG 25% osalusega Riikliku Reklaamiliidu (NRA) asutajaks. 2017. aasta märtsis omandati AmberData, mis analüüsib kasutajate andmeid Internetis ja töötab välja platvormi anonüümsete kasutajate andmete haldamiseks Internetis (Data Management Platform, DMP). 2. juunil 2017 avati Izvestija multimeediakeskus, millest sai NMG telekanalite (REN TV ja TV-5) uudiste tootja. 2018. aasta algul sai NMG Sony Picturesi telekanalite peamiseks omanikuks Venemaal. Tehingu tulemusena kuulus NMG-le nüüd üle 80% Venemaa televisiooniärist. 2018. aasta augustis omandas NMG oligarh Roman Abramovitši ettevõttelt 4% Venemaa esimese telekanali (Pervõi Kanal) aktsiatest ja kontrollib nüüd 29% telekanali aktsiatest. 2018. aasta detsembris omandati 75% CYC Mediast.
Märtsist 2016 on NMG peadirektor Olga Paskina, nõukogu esimees on siiani Alina Kabajeva.
Sanktsioonid
NMG suurosanik on Venemaa miljardär, Rossija panga juhatuse esimees Juri Kovaltšuk, kes 2014. aastat on Krimmi annekteerimise toetamise eest USA ja Euroopa Liidu sanktsioonide nimekirjas. 20. novembril 2019 keelas Läti elektroonilise meedia nõukogu (NEPLP) üheksa NMG-le kuuluva Venemaa telekanali edastamise Lätis seoses Kovaltšukile kehtestatud Euroopa Liidu sanktsioonidega. Need kanalid on Dalekoje i blizkoje, Bobjor, Dom Kino, Dom Kino PREMIUM, Muzõka Pervogo, O!, Pojehali, Telekafe ja Peterburi TV-5.
Friedmanni võrrandid
Võrrandid
Suurus G on Newtoni gravitatsioonikonstant, \rho c^2 on energiatihedus, c on valguse kiirus, a on mastaabikordaja ja p on rõhk. Hubble'i parameeter H on defineeritud kui
Mastaabikordaja a on pikkuse dimensiooniga suurus, mis määrab kahe kaasaliikuva punkti suhtelise kauguse. Kasutusel on ka pikkuse dimensiooniga mastaabikordaja, mis saadakse dimensioonitu mastaabikordaja korrutamisel mingi pikkusega, näiteks ruumikõveruse raadiusega.
Ruumikõverust määrav kordaja k võib olla vastavalt mastaabikordaja valikule pidev või diskreetne.
Võrrandid pole sõltumatud. Esimese võrrandi saab teisest, kui arvestada adiabaatilist paisumist. Lisaks saab teise võrrandi avaldada pidevusevõrrandi:
Kuna kiirenduse võrrand on teist järku tuletise tõttu komplitseeritum, siis kasutatakse rohkem esimest võrrandit.
Elsi Hetemäki-Olander
Elsi Hetemäki-Olander (neiupõlvenimi Rinne, varem Hetemäki, sündinud 26. septembril 1927 Oulainenis) on Soome poliitik, Rahvusliku Koonderakonnna liige.
Friedmanni võrrandid
Võrrandid
Tiheduse võib jagada kolmeks teadaolevaks komponendiks:
Elsi Hetemäki-Olander
1984. ja 1987. aastal oli ta Põhjamaade Nõukogu president.
Ville Skinnari
Ville Tapio Skinnari (sündinud 21. veebruaril 1974 Lahtis) on Soome poliitik ja endine jäähokimängija; ta on Soome Sotsiaaldemokraatliku Partei liige. Ta on aastast 2015 Eduskunna liige Ta oli 6. juunist 2019 kuni 20. juunini 2023 Soome väliskaubandus- ja arenguminister.
Friedmanni võrrandid
Võrrandid
Esimene liige vastab vaakumi energiatihedusele ehk kosmoloogilisele konstandile ning on avaldatav kujul. Teine liige vastab barüon- ja tumeainele. Kolmas liige vastab kiirgusele. Kuna mastaabikordaja võetakse antud ajahetkel üheks, siis tihedused vastavad hetke hetkeväärtustele. Kiirguse liikmele tekib ruumilisele sõltuvusele a^{-3} lisaks sõltuvus punanihkest a^{-1}.
Ville Skinnari
Poliitika
Ta valiti aastal 2012 Lahti linnavolikogu liikmeks Soome Sotsiaaldemokraatliku Partei nimekirjas. 2015. aasta Soome parlamendivalimistel sai ta Eduskunna liikmeks. 2019. aasta Soome parlamendivalimistel valiti ta tagasi Eduskunna liikmeks. 6. juunist 2019 on ta Soome väliskaubandus- ja arenguminister (Antti Rinne valitsuses ja alates 10. detsembrist 2019 Sanna Marini valitsuses).
Isiklikku
Ta on abielus ja tal on kolm last. Usu poolest on ta luterlane. Tema isa Jouko Skinnari oli Paavo Lipponeni esimeses valitsuses Soome sotsiaal- ja tervishoiu minister.
Eesti naiskooride võistulaulmine
Eesti naiskooride võistulaulmine on Eesti Naislaulu Seltsi korraldatav iga-aastane Eesti naiskooride ja neidudekooride konkurss.
Võisteldakse kolmes kategoorias: A-, B- ja C-kategooria. Eraldi võistlevad naiskoorid ja neidudekoorid.
Friedmanni võrrandid
Võrrandid
Võrrandite leidmisel eeldatakse kosmoloogilise printsiibi kehtimist, millest saadakse Friedmann–Lemaître–Robertson–Walker meetrika:
Võetakse ideaalse vedeliku energia-impulsi tensor
ning sisestatakse see koos meetrikaga Einsteini väljavõrranditesse. Esimene võrrand tuleb 00 komponendist ning teine ruumilise osa jäljest.
Tihedusparameeter
Tihedusparameeter on defineeritud kui tegeliku ja kriitilise tiheduse suhe. Kriitiline tihedus on defineeritud kui ning on selline tihedus, mille korral on kindla H väärtuse korral aegruumi ruumiline osa tasane. Kuna Hubble'i parameeter sõltub üldjuhul ajast, siis peab ka kriitiline tihedus ajast sõltuma. \Omega_0 tähistab tihedusparameetri hetkelist väärtust.
Friedmanni esimesest võrrandist saab leida seose tihedusparameetri ja ruumikõveruse vahel . Sellest järeldub, et ruum on avatud, kui, tasane, kui \Omega = 1 ning kinnine, kui \Omega > 1.
on kosmoloogilisele konstandile vastav tihedusparameeter.
Barotroopne olekuvõrrand
Kuna sõltumatuid Friedmanni võrrandeid on kaks ning otsitavaid parameetreid on kolm (a, \rho ja p), siis selleks, et võrrandid lahendata, tuleb teha täiendavaid eelduseid.
Eeldusel, et universum sisaldab homogeenset ja isotroopset vedelikku, saab leida rõhku ja energiatihedust siduva barotroopse olekuvõrrandi
.
Suurust w nimetatakse barotroopseks indeksiks. Erinevatele w väärtustele vastavad erinevad mateerialiigid: Universum paisub kiirenevalt kui w < -1/3 ning superkiirenevalt kui w < -1.
Superkiirenevale paisumisele vastab fantoomenergia, mille osakaal suureneb Universumi paisumisel ning lõpliku aja vältel tekib singulaarsus nimega Big Rip. Singulaarsust iseloomustab seotud struktuuride, näiteks galaktikate ja aatomite, lahtirebimine. Mida negatiivsem on w, seda kiiremini saabub singulaarsus.
Ühekomponendilise ideaalse vedeliku lahendid
Vaadates ainult ühte komponenti ning eeldades, et vedelik allub barotroopsele olekuvõrrandile, saab leida Friedmanni võrranditele lahendid. Tasase ruumi jaoks saab:
Kõiki tasase universumi mudeleid iseloomustab mastaabikordaja lõputu kasv ning konstantne aeglustusparameeter q. Kui suurendada w väärtust ning seetõttu ka rõhku, siis aeglustusparameeter väheneb ning ruumi paisumine aeglustub. Negatiivsed rõhu väärtused kiirendavad ruumi paisumist.
Bechet
Bechet on linn Rumeenias Dolji maakonnas. Linn asub Doonau kaldal ajaloolises Olteenia piirkonnas.
Friedmanni võrrandid
Ühekomponendilise ideaalse vedeliku lahendid
Kõikidel w < 1 / 3 mudelitel eksisteerib singulaarsus kus mastaabikordaja läheneb nullile ning tihedus hajub. Vastavate lahendite nimeks on Suur Pauk. Nullist erineva kosmoloogilise konstandi korral võib singulaarsust vältida.
Bechet
Bechet sai linnaõigused 2004. aastal.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Becheti elanikest rumeenlasi 59,42% ja mustlasi 32,62%. Rahvus oli teadmata 7,95%-l elanikest.
Friedmanni võrrandid
Ühekomponendilise ideaalse vedeliku lahendid
Üldjuhul mittetasase juhu jaoks võrrandid analüütiliselt ei lahendu. Mitterelativistliku aine erijuhul (w=0) saab võrrandid siiski lahendada.
Negatiivse kõverusega mudeli jaoks on lahendiks:
Positiivse kõverusega mudeli lahendiks on tsükloid:
.
Positiivse kõveruse juhu korral saab leida punkti, kus \dot{a} = 0 ning millest alates a hakkab vähenema sümmeetriliselt kasvuga. Nulli jõudes tekib singulaarsus nimega Big Crunch.
Kahv
pisi|Kahv Kahv (Saaremaal, läänemurdes, kirderanniku murdes haam, põhjaeesti murretes ja kirderanniku murdes natt) on kalapüügivahend, millega kala veest välja tõstetakse.
Kahv koosneb pikast varrest ja selle otsas olevast tihedast võrkkotist, mis on tõmmatud ümmargusele või ovaalsele vitsvõrule. Kahvaga ammutatakse kalu püünisest, samuti talvel august järvejääs, kui kala tuli veepinnale. Hiiumaal püüti kalu ojast haamiga, Pärnumaal kaldalt nelinurkse kahva ehk notiga .
Mikrosatelliit
Mikrosatelliidid on lühikesed tandeemselt korduvad nukleotiidsed järjestused, 2–5 aluspaari pikad ning korduste arv jääb enamasti 5–50 vahele. Mikrosatelliidid asuvad inimese genoomis paljudes kohtades, tüüpiliselt mittekodeerivatel aladel, geenidel vahel või intronites. Nad on kõrge mutatsioonisagedusega ning populatsioonis suure varieeruvusega.
Mikrosatelliitide mutatsioonide bioloogiline mõju
Suurem osa mikrosatelliite asuvad mittekodeerivatel aladel ning neid ei ekspresseerita. Ülejäänud asuvad aga regulatoorses või isegi kodeerivas piirkonnas – mikrosatelliitide mutatsioonid sellistel juhtudel võivad esile kutsuda fenotüübilised muutused ja haigused.
Mõju valkudele
20–40% imetajate valkudest sisaldavad korduvaid aminohappelisi järjestusi, mida kodeerivad lühikesed korduvad järjestused. Enamik valke kodeerivaid mikrosatelliite koosnevb kolmest nukleotiidist, sel juhul ei toimu raaminihke mutatsioone. Igalt kolmest nukleotiidist koosnevalt korduvalt järjestuselt transkribeeritakse sama aminohapet. Mutatsioonid korduvates segmentides võivad mõjutada valkude keemilisi ning füüsikalisi omadusi ning seeläbi muuta ka valkude käitumist. On teada, et geeni Runx2 tandmeeselt korduvate regioonide korduste muutus kutsub esile kodustatud koerte nägude pikenemise, seejuures on järjestuste pikkus ning näo pikkus omavahel korrelatsioonis. Samuti on täheldatud, et pikkuse muutus polüalaniini segmendis, mis asub HoA13 geenis, viib HFG-sündroomini.. Evolutsioonilised muutused, mis on tingitud replikatsiooni libisemisest, leiavad aset ka lihtsates organismides. Näiteks pärmirakkudes toimuvad lühikeste korduste muutused viivad rakumembraani proteiinide muutusteni. Samuti mõjutavad mikrosatelliidid patogeensete bakterite pinnal asuvaid proteiine, mis aitab neil peremehe immuunsüsteemiga toime tulla ning isegi evolutsioneeruda.
Mõju geeniregulatsioonile
Mikrosatelliitide pikkuste muutus promootorites ning teistel cis-regulatoorsetel aladel võib muuta geeniekspressiooni kiirelt, põlvkondade vahel. Inimese genoom sisaldab palju lühikesi tandeemseid kordusi regulatoorsetes piirkondades.
Mõju intronitele
Mikrosatelliidid, mis asuvad intronites, mõjutavad samuti fenotüüpi. Tandeemsed kordused Asparagiini süntetaasi esimeses intronis võivad tekitada lümfoplastilist leukeemiat. On täheldatud, et vähenenud korduste arv EGFR geenis põhjustab osterosarkoomat.
Mõju transposoonidele
Peaaegu 50% inimese genoomist on pakitud erinevatesse transposonaalsetesse elementidesse ja mitmeid neist sisaldavad tandeemselt korduvat DNA-d. On tõenäoline, et mikrosatelliidid nendes kohtades on samuti seotud geeni ekspressiooni regulatsiooniga.
Mikrosatelliitide analüüs
Mikrosatelliidid on laialt kasutuses DNA testides, enamasti põlvnemise testimiseks ning kohtuekspertiisis. Lühikesi tandeemseid korduseid kasutatakse ka veel genoomi kaardistamiseks. Geenide aheldatust ning geneetilisi markereid, mis põhinevad korduvatel järjestustel, saab uurida, et määrata uuritava geeni asukohta. Lisaks saab neid kasutada geeni duplikatsiooni ning deletsiooni tundmaõppimiseks.