cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kass
Ajalugu
Varasemate paleontoloogiliste avastuste järgi arvati, et kassi kodustamine sai alguse Vana-Egiptuses umbes 2000 eKr, kuid 2004. aastal avastasid arheozooloogid kassi jäänused inimese jäänuste kõrvalt Küprose saarel asuvast vanemast matmispaigast, mille tõttu kassi kodustamise aeg paigutatakse nüüd ajavahemikku 9000–7500 eKr. Leitud kass on morfoloogiliste tunnuste poolest väga lähedane aafrika metskassile, tal puuduvad kodustamisest tulenevad muutused skeletis. Seetõttu võis pigem olla tegemist taltsutatud kui kodustatud kassiga. Inimeste ja kasside kooselu sai tõeliselt alguse koos põlluharimisega: viljaaidad meelitasid ligi hiiri ja rotte, need omakorda kasse, kes olid nende looduslikud vaenlased.
Carlos Driscoll tegi 979 kassi põhjal uurimuse, mis võimaldab järeldada, et kasside kodustamine sai tõenäoliselt alguse Viljaka Poolkuu piirkonnast. Sealjuures kodustati aafrika metskass viiel korral ajavahemikus 8000–6000 eKr.
Hiirte ja rottide püüdjana on inimesed peale kodukassi pidanud ka teisi kaslasi – taltsutatud aafrika metskasse ja jaguarundisid.
Vana-Egiptuses palsameeriti kasse kui pühi loomi samamoodi nagu inimesi. Kasse kaitses kassipäine jumalanna Bastet.
Egiptlaste kaudu õppisid kasse tundma kreeklased. Vana-Kreekas peeti kasse luksusloomadena, sest hiiri püüdsid seal nirgid.
Vana-Roomas sai kassipidamine üldiseks keisririigi ajastul. Seal võttis ta tuhkrult ja nirgilt üle hiirepüüdmise töö. Aeg-ajalt kasutati teda ka aedades muttide tõrjeks. Roomlaste kaudu levis kodukass mujalegi Euroopasse, kuigi esialgu väikesel arvul. Kassi ladinakeelne nimi cattus pärineb 4. sajandil elanud Palladiuselt.
Skandinaavia mütoloogias peeti kassi Freyja lemmikloomaks. Kujutleti, et kassid veavad Freyja sõidukit.
Katoliikluses on kasside kaitsepühak Gertrud Nivelles'ist.
Euroopas muutus kasside pidamine taas üldiseks keskajal. Esialgu polnud temaga seotud mingeid halbu eelarvamusi ega uskumusi. Oma öise ringirändamise ja salaja hiilimise tõttu muutus ta ebausu objektiks suhteliselt hiljuti.
Inimene on viinud kassi endaga kaasa kohtadesse, kus looduslikult väikekiskjad varem puudusid. Seetõttu on kass põhjustanud teadaolevalt vähemalt 33 linnuliigi väljasuremise.
Liigitus
Nüüdisaja kodukasse liigitatakse pika- ja lühikarvalisteks. Pikakarvalistest peetakse Eestis eriti angoora ja pärsia kasse, lühikarvalistest euroopa kodukassi ja siiami kassi. Aretatud on ka karvutuid kassitõuge, näiteks sfinks, ja sabata kasse, näiteks mani kass.
Käitumine
pisi|Kass mängib kinnipüütud hiirega pisi|Kass ähvarduspoosis Kass päeval peamiselt puhkab ja magab nagu teisedki kaslased, öösiti peab jahti. Saagile – närilistele, lindudele ja teistele väiksematele loomadele – läheneb ta hiilides. Kass armastab saagiga "mängida", enne kui ta surmab, kuna sel moel saab kass vältida vigastusi, mida saakloom muidu võiks tekitada. Vigastust aitab vältida saaklooma eelnev kurnamine.
Kass magab ööpäevas tavaliselt 12–16, mõned kassid kuni 20 tundi. Kodukassid, kes ei käi väljas harjuvad üsna ruttu inimese elurütmiga. Toakassid mängivad veidi aega enne magamaminekut ja siis magavad öösel. Hommikul ärkavad koos inimestega ning kui majarahvas on lahkunud magavad jälle.
Häälitsused
Kaslaste häälitsused koosnevad näugumisest, kurrumisest, urisemisest, nurrumisest ja kähisemisest. Kass võib näuguda inimesele kuuldamatutel sagedustel. Osa sellest on kassidel ühine (suuremate kaslastega on ühised madalamad helid), osa on omane üksnes kassidele, osa on õpitav.
Urisemine on alati negatiivne, kui ei ole tegu mänguga. Madal aeglane urisemine on hoiatus, millele rünnakut peaaegu kunagi ei järgne (näiteks, kui teine kass tuleb söömise ajal segama). Intensiivsem ja kõrgem urisemine, mis võib lõppeda madala kõrgeneva näugumisega, eelneb üldiselt kaklusele, ent üritab veel kaklust ära hoida.
Kähisemine on alati väga negatiivne, isegi mängu puhul võib näidata liialdamist. Kähisemine eelneb tihti vahetult rünnakule, isegi kui vastane proovib põgeneda.
Nurrumine väljendab rahulolu mõnusa keskkonnaga, rahulolu määra näitab nurrumise intensiivsus. Kui kass on haige või suremas, siis võib ta üritada ennast kurrumisega rahustada, lõdvestada. Kass võib üritada end nurrumisega maha rahustada ka siis, kui miski teda häirib, näiteks süllevõtmine.
Näugumise kasutusalad kattuvad teiste häälitsuste kasutusaladega (siin on ainult üldnäited, arvestamata täpse intonatsiooni ja sellest tulenevate tähendusvarjunditega). Vali kime näugumine, mis lõpus madalamaks muutub, on hoiatus. Vali kime näugumine on pulmakutsung. Madal madalduv järsult lõppev näugatus on üldiselt kutsung. Väga kõrge tooniga piiksumisega kutsub ema poegi.
Enamasti on näugumise tähendus intuitiivselt enam-vähem arusaadav ka inimesele, kes pole varem kassidega kokku puutunud.
Lisaks kasutavad kassid suhtlemiseks lõhnasid.
Sibulamürgistus
Kõiki laukude perekonna taimi peetakse kassidele sobimatuks toiduks. On vähetõenäoline, et kassid sööksid toorest sibulat, kuid sibulatükikesi sisalduvad valmistoidud võivad neil põhjustada nn sibulamürgistust, mis on tingitud punaste vereliblede lõhkemisest (tuntud ka kui Heinzi kehakeste aneemia).
Rõhu oja
Rõhu oja on oja Tartumaal.
Kass
Õigusraamistik
Soomes jõustus 2003. aastal seadus, mis lubab (mõne erandiga) kasse koduloomadena vabapidamisel hoida.
Probleemid
pisi|Kass ja kajakas Sillamäel 2020. aasta suvel Kasside mõju nende elukoha piirkonna lindude asurkonnale on hinnatud suureks. Eesti kodukassid tapavad aastas kuni 11 miljonit lindu.
Rõhu oja
Oja algab Haagelt ja suubub Elva jõkke.
Enamikus osas on oja tugevasti muudetud, voolates mööda sirgeid kraave.
Peeter Kern
Peeter Kern (1. märts 1967 – 11. märts 2014) oli eesti äriettevõtja, kaabeltelevisiooni ettevõtte Starman asutaja ja juhatuse liige.
TMS
TMS võib tähendada järgmist:
Pudrupäev
Pudrupäev võib rahvakalendris olla:
Redel
pisi|Redel Redel on ronimisvahend, mis koosneb kahest vertikaalsest püstpuust ja nende vahele kinnitatud rõhtsetest pulkadest ehk astmetest. Jäikade püstpuude asemel võivad astmeid ühendada nöörid või trossid. Sellist redelit nimetatakse nöörredeliks.
Ka mitmete astmeliste nähtuste ja protsesside kirjeldamiseks kasutatakse sõna "redel", näiteks heliredel, karjääriredel jms.
Väike printsess (film 1995)
"Väike printsess" ("A Little Princess") on USA-s 1995. aastal valminud koguperefilm väikesest tüdrukust.
Film tugineb Frances Hodgson Burnetti (1849–1924) samanimelisele romaanile ja on suurel määral mõjutatud 1939. aasta filmiversioonist Shirley Temple'iga peaosas. Tegevustik on üle viidud Esimese maailmasõja aegsesse New Yorki.
Film kandideeris kahele Oscarile.
Frjazino
Frjazino on linn Venemaal Moskva oblastis. Asub Moskvast 42 km kirdes.
Sarpang
Sarpang on linn Bhutanis, Sarpangi ringkonna keskus.
Tottori
Tottori on linn Jaapanis, Tottori prefektuuri keskus.
Tottori linn loodi 1889. aastal. 2004. aastal liideti linnaga ümberkaudseid alasid.
Linn on tuntud Jaapani mere ääres asuvate liivaluidete poolest.
Neukirchi vald
Neukirchi vald on mitme valla nimi:
Terve Mõistuse Sündikaat
Terve Mõistuse Sündikaat (TMS) oli parempoolseid, konservatiivseid ja rahvuslikke arvamusartikleid ja uudiseid avaldanud internetiportaal, mis alustas tööd 2005. aasta sügisel ja lõpetas tegevuse 2014. aasta suvel. Portaali tegevtoimetaja oli Martin Helme. Püsiautorite hulka kuulusid veel ka Mart Helme, Tõnu Kalvet, Andres Laiapea, Tiit Madisson, Henn Põlluaas, Malle Pärn, Varro Vooglaid ja mitmed teised konservatiivsed arvamusliidrid.
Biosaadavus
Biosaadavus on mitmes teaduses, nagu biokeemias, molekulaarbioloogias, toitumisteaduses ja farmakokineetikas, kasutatav mõiste.
Farmakokineetikas
Farmakokineetika mõiste, mis näitab, kui suur osa manustatud ravimist või keemilisest ühendist jõuab muutumatul kujul süsteemsesse vereringesse. Biosaadavust väljendatakse protsentuaalselt.
Biosaadavuse määr kõigub sõltuvalt ravimi manustamisviisist laialdastes piirides. Veenisisese manustamise korral on ravimi biosaadavus 100%. Suukaudsel manustamisel on ravimi biosaadavus tunduvalt väiksem, sest suur osa ravimist peale seedetraktist imendumist läbib maksa ja allutatakse seal esmasele maksapassaažile. Väga madal on ravimi biosaadavus nahapealsel manustamisel, mille puhul süsteemsesse vereringesse satub minimaalne kogus ravimit – näiteks jooditinktuuriga peitsimisel desinfektsiooni eesmärgil või naha seenhaiguste ravil lokaalselt toimivate preparaatidega – klotramisool, travokort.
Toitumisteaduses
Toitumisteadustes käsitletakse biosaadavusena toitaine ja/või selle osa (fraktsiooni) võimaliku seedimise, imendumise, toime ja metaboolse taasringlemisega seonduvat, normaalsete metaboolsete radade kaudu.
Hondurase riigipeade loend
Hondurase riigipeade loend loetleb Hondurase riigipead alates iseseisvumisest 1838. aastast.
Hea Lootuse neem
right|250px|thumb|Hea Lootuse neem Hea Lootuse neem (afrikaani Kaap die Goeie Hoop, hollandi Kaap de Goede Hoop, portugali Cabo da Boa Esperança, inglise Cape of Good Hope) on neem Lõuna-Aafrika Vabariigi edelaosas Kaplinnast lõunas.
Neeme avastas eurooplastele 1488. aastal portugali meresõitja Bartolomeu Dias, nimetades selle Tormide neemeks. Hea Lootuse neemeks sai see Portugali kuninga João II soovil.
Hea Lootuse neem ei ole Aafrika lõunapoolseim äärmuspunkt, selleks on ligi 150 km idas paiknev Nõelaneem.
Rahvuslik konservatism
Rahvuslik konservatism ehk rahvuskonservatism on peamiselt Euroopas ja Aasias levinud konservatismi alaliik, mille keskne osa on rahvusliku ja kultuurilise identiteedi püsimise toetamine.
Vaated
Rahvuskonservatism taotleb rahvuslike huvide kaitsmist ning sarnaselt traditsioonilise konservatismi ja sotsiaalse konservatismiga keskendutakse säilitamisele ja traditsioonidele. Rahvusliku konservatismi iseloomulikeks joonteks on traditsioonilise perekonna ja ühiskonna sisemise stabiilsuse tähtsustamine. Politoloog Sieglinde Rosenbergeri hinnangul "tõstab rahvuslik konservatism esile perekonda kui identiteedi, solidaarsuse ja traditsiooni keskpunkti".
Eri riikide rahvuskonservatiividel pole alati samasugune vaade majanduspoliitika küsimustes, varieerudes plaanimajanduse pooldamisest kuni tsentristliku segamajanduse või laissez-faire lähenemise pooldamiseni.
Toetusbaas
Rahvuskonservatiivsete erakondade toetusbaas on sageli maapiirkondades, ääremaadel või traditsioone järgivates paikades. See eristab neid liberaalkonservatiivsetest erakondadest, kelle toetus tuleb rohkem linnastunud piirkondadest.
Rahvuskonservatiivsed parteid
Enamik postkommunistliku Kesk- ja Ida-Euroopa konservatiivsetest erakondest on olnud rahvuskonservatiivsed.
Rahvuslik-konservatiivsete erakondade hulka on loetud näiteks:
Erosioon
Mõnikord mõistetakse erosiooni all kitsalt protsessi, mille käigus voolav vesi kulutab ja kannab ära kivimeid, setteid ja mulda.
Kuigi erosioon on looduslik protsess, kiirendab inimtegevus seda 10–40 korda. Erosioon põhjustab kõrbestumist, vähendab põllumaa tootlikkust, veeteede ummistumist liigsete setetega ning toitaineterikaste pindade kadumist.
Inimtegevustest mõjutavad erosiooni põllumajandus, metsatustumine, teede ehitus, linnastumine ja inimeste tekitatud kliimamuutused.
Vihmavee-erosioonid
Pritsmeerosioon tekib, kui vihmasaju intensiivsus on suurem kui filtratsioon ning vihmapiisakesed vabastavad mullaga kokkupõrkel mullaosakesi, mis aga uhutakse pindmise veevooluga mööda nõlva alla.
Lehtererosioon on vabade mullaosakeste transport koos veevooluga.
Kraavierosiooni põhjustavad paduvihmad või lumesulamisvesi, mis kogunevad kraavidesse. Oma kiire vooluga võib vesi eemaldada palju kraavipinnast.
Jõe- ja ojaerosioon
Jõe- või oja erosioon tekib, kui vesi voolab pidevalt samas sängis. Erosiooni algfaasis muutub org sügavamaks, hiljem laiemaks. Üleujutuste ajal võivad ka suuremad osakesed, näiteks kivid, erodeeruda.
Kaldaerosioon on jõe- ja ojakallaste kulumine. Jõe- ja orukallaste muutusi saab jälgida, kui paigaldada metallvardaid nende kallastele ja mõõta sängi laienemist.
Termaalerosiooni põhjustab liikuv vesi, mis sulatab igikeltsa. Seda on jälgitud nii Siberi jõgedel kui ka Antarktika rannikul.
pisi|Klibukihi rannaerosioon [[Osmussaare loodeosas]]
Rannikuerosioon
Rannikuerosiooni põhjustavad hoovused ja merelained, samuti tõusu ja mõõna vaheldumine. Laine loksub suure jõuga vastu rannikut, põhjustades selle kulumist. Viimastel aastatel on seda protsessi kiirendanud merevee tõus ja tormide tihenemine ja tugevnemine.
Tuuleerosioon
pisi|300px|Tuule kulutatud kivi Altiplanos Boliivias Tuule jõu mõjul puhutakse pinnase pealmised osakesed minema, põhjustades vee aurustumist, põllukultuuride hävimist ja kõrbestumist. Inimtegevused nagu linnastumine, põllumajandus ja metsade maharaiumine on kiirendanud tuuleerosiooni.
Tuuleerosiooni on kahte liiki: deflatsioon ja hõõrdumine. Deflatsiooni tagajärjel transporditakse maapinnalt ära lahtised osakesed, kuid hõõrdumise puhul kulutatakse pindu neid tabavate osakestega.
Tuuleerosioon on eriti intensiivne põua ajal.
Gravitatsioonierosioon
Gravitatsiooni mõjul vajuvad kivid ja pinnas vertikaalselt, millest võib ka vee olemasolul tekkida mudavool.
Eksfoliatsioon ehk koorimine
Tegemist on protsessiga, kus päike soojendab kivi, mille tagajärjel kivi paisub. Jahenemisel tõmbub kivi uuesti kokku, tekivad praod ja kivi laguneb. Peamiselt toimub selline protsess ainult kõrbetes, kui päeval on kuum ja öösel külmem.
Sademed ja tuule kiirus
Suuremad ja kiiremini langevad vihmapiisad ning intensiivsem sadu suurendavad erosiooni tugevust. Alad, kus on rohkem sademeid, tugevamad tuuled ja tormid, on ka erosioonist rohkem mõjutatud.
Mulla struktuur ja koostis
Savi sisaldavad setted on vastupidavamad erosiooni suhtes kui liiv või muld, sest savi hoiab mullaosakesi tugevamini koos.
Mullad, mis sisaldavad palju orgaanilist ainet, loovad tugevama mulla struktuuri, kuna rohkem orgaanilist materjali saab koaguleeruda mulla kolloidosakestega.
Väga niiske muld imab vähem vett, mis toob kaasa pindmise veevoolu. Samuti imendub tihendatud pinnasesse vähem vett kui hõredamasse pinnasesse.
Topograafia
Järsematel, pikematel ja ilma taimkatteta nõlvadel toimub erosioon vihmasadude korral kiiremini kui laugematel nõlvadel. Järsematel nõlvadel toimuvad suurema tõenäosusega maalihked ja mudalaviinid.
Põllumajandus
Põllumaade kündmine muudab mullaosakesed peenemaks ning suurendab vee- ja tuuleerosiooni ohtu. Tehnika areng on seda probleemi suurendanud.
Lisaks kündmisele kiirendavad erosiooni veel monokultuuris kasvatamine, põllumajandusega tegelemine nõlvadel, pinna niisutamine, ridakoristus ning pestitsiidid ja väetised, mis tapavad mulda siduvaid organisme.
Väheneb ka toitainete kontsentratsioon, näiteks fosfori, sest väiksematesse mullaosakestesse mahub vähem toitaineid kui suurematesse.
Kuna põldude rajamiseks raiutakse maha puud, mis takistavad tuule liikumist, suureneb ka tuuleerosiooni oht.
Ülekarjatamine vähendab taimkatet ja suurendab pinna tihenemist, põhjustades erosiooni intensiivistumist.
pisi|300px|Taimkatte hävinedes kaovad toitained järskudelt nõlvadelt kiiresti
Metsatustumine
Metsade maharaiumise tagajärjel kaovad huumuskiht ja kõdukiht, mis jätab mineraalkihi kaitseta erosiooni eest. Need kihid on poorsed ja lasevad veel kiiremini pinnasesse imbuda. Sellega väheneb oht, et tekiksid pinnaveevoolud.
Taimkate vähendab vihmapiiskade kineetilist energiat enne, kui see jõuab maapinnani, ning taimejuured seovad mulla osakesi, vähendades erosiooni ohtu.
Eriti ohtlik on tugev vihmasadu pärast metsapõlengut.
Linnastumine
Linnastumise mõjud:
Kliimamuutused
Kliima soojenemise tagajärjed on muu hulgas järgmised:
Maa degradeerumine
Umbes 40% maailma põllumajandusmaade kvaliteet on degradeerumise tõttu halvenenud. ÜRO andmetel kaob igal aastal Ukraina suurusega maalapi võrra viljakat mulda. Peamised jõud, mis põhjustavad degradeerumist, on tuul ja vesi. Lisaks neile kasutatakse liialt keemilisi väetisi, mis maa parandamise asemel reostavad pinnast ja põhjavett.
Settimine veeökosüsteemidesse
Pinna erosioonist pärinevad setted transpordivad saasteaineid, näiteks raskmetalle ja pestitsiide, ökosüsteemidesse.
Setted moodustavad muda, mis vähendab kalade toiduvarusid ja takistab neil hingamist, kattes nende lõpused. Veetaimede ja vetikate mitmekesisus väheneb ning selgrootutel on raske paljuneda ja ellu jääda, mille tagajärjel nende suremus suureneb.
Mulla- ja liivaosakeste saaste
Mullaosakesed, mis tõstetakse tuule mõjul üles, põhjustavad õhusaastet. Õhus olles puutuvad need osakesed kokku mürgiste kemikaalidega, põhjustades tervisehädasid ja kahjustades keskkonda. Õhus ringlevad osakesed takistavad vihmapilvede teket. Lisaks mullaosakestele on kõrbetest pärinevad liivaosakesed seotud ka korallide kahjustamisega. Liivaosakesed transpordivad kõrbetest pärinevaid seenespoore, mis kahjustavad koralle. Õhus olles koguvad liivaosakesed veel enda külge ka aerosoole, suurendades korallide hävinemist veelgi. Tuul on võimeline osakesi transportima suurte vahemaade taha.
Mõõtmine ja modelleerimine
Erosiooni seire ja modelleerimine aitavad paremini koostada ennetavaid ja taastavaid strateegiaid. Erosioon on keeruline protsess, mille modelleerimiseks peab aru saama geoloogiast, keemiast, hüdroloogiast, füüsikast ja klimatoloogiast. Ühelt väikeselt alalt kogutud andmeid ei saa üldistada suuremale alale.
Ennetamine ja parandamine
Erosiooni ennetamiseks saab maapinna taimkatet tihendada, näiteks istutades metsi. Põldude servadele istutatakse rida puid ja põõsaid, et vähendada tuuleerosiooni, lisaks aitavad need süsinikku siduda ja on elupaigaks eri linnuliikidele. Muutes külvikorda ja rajades nõlvadele astmikpõllumaa, saab erosiooni aeglustada.
Neukirch
Neukirch on mitme koha nimi:
Neukirch on mitme tuntud isiku perekonnanimi:
Trashi Yangtse
Trashi Yangtse on linn Bhutanis, Trashi Yangtse ringkonna keskus.
Hank Williams
Hank Williams (ka Hank Williams seenior, pärisnimega Hiriam King Williams; 17. september 1923 Mount Olive, Alabama osariik – 1. jaanuar 1953 Oak Hill, Lääne-Virginia osariik) oli USA kantrilaulja ja laulukirjutaja.
Hank Williamsit peetakse tänapäevase kantrimuusika loojaks.
Jaan Bärenson
thumb|Jaan Bärenson, september 2009 thumb|Jaan Bärenson, mai 2010 Jaan Bärenson (sündinud 13. novembril 1957 Tallinnas) on eesti kirikutegelane.
Ta on lõpetanud ehitustehnikumi arhitektuuri alal ja 1984. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kunstiajaloo erialal.
Ta on üks Eesti Muinsuskaitse Seltsile aluse panijaid ja Eesti Piibliseltsi peasekretär.
Hank Williams
Elukäik
1930. aastast hakkas isa Lon kannatama näohalvatuse all ning ta saadeti kaheksaks aastaks Louisiana haiglasse. Seetõttu on ta Hanki lapsepõlvest pikka aega eemal olnud.
Jaan Bärenson
Isiklikku
Ta on abielus ja tal on neli last, abikaasa on lastearst. Tema tädipoeg Enn Veevo on EEKBKL Palade Priikoguduse pastor, onupoeg Urmas Kibuspuu oli näitleja.
Hank Williams
Elukäik
1931. aastal kolis ülejäänud perekond Georgianasse Alabama osariigis, kus tänu raskele tööle ja Loni töövõimetuspensionile ots otsaga kokku tuldi. 8-aastaselt sai Hank emalt kitarri.
1933. aastal kolis Hank Fountaini Alabamas elama koos onu Walteri ja tädi Alice McNeiliga. Seal sai Hank lähedaseks sõbraks nõbu J. C. McNeiliga, kes oli temast kuus aastat vanem ja kes õpetas Hankile mitmesuguseid pahesid, sealhulgas viskit jooma. Seevastu tädi Alice õpetas teda aga kitarri mängima.
Aasta pärast kolis Hank tagasi Georgianasse, kus ta kohtas musta bluusimuusikut Greenville'ist Rufus Payne'i alias Tee Tot. Peagi kolis ka perekond Greenville'i. Tee Tot õpetas Hankile kitarrimängu ja bluusi laulmist. Hank hakkas esinema nii Georgianas kui ka Greenville'is.
1937. aastal läks Hank tülli oma kehalise kasvatuse õpetajaga. Kuna ema nõudmisel õpetajat ametist lahti ei lastud, otsustas Lillie perekonnaga Montgomerysse Alabamas kolida. Sel ajal otsustas Hank oma nime Hiriamist Hankiks muuta, sest selline nimi olevat kantrimuusikule sobivam.
Juhuslikult pandi ta ühel päeval esinema kohalikku raadiojaama WSFA, mille tulemusena produtsendid palkasid ta tegema päris oma 15-minutilist saadet, kaks korda nädalas. WSFA esitles Hanki nimega The Singing Kid ('laulev laps'). Taustabändiks palgati The Oklahoma Cowboys.
Montgomerys olles pani Hank kokku bändi The Drifting Cowboys. Bändiga reisisid nad Kesk- ja Lõuna-Alabamas, esinedes klubides ja erapidudel. 1939. aastal kukkus Hank välja koolist, tänu millele oli bändil rohkem aega esinemistele. Lilliest sai aga bändi mänedžer. Pärast koolist loobumist hakkas bänd tuuritama ka Lääne-Georgias ja Lääne-Floridas. Iga nädalapäev naasis Hank Montgomerysse, et teha oma raadiosaadet.
Teine maailmasõda tõi Hankile rasked ajad, sest kõik bändiliikmed värvati sõjaväkke ning mitmed asendusliikmed keeldusid koostööst Hanki süveneva alkoholismiprobleemi tõttu. Samal põhjusel vallandati ta ka WSFA-st 1942. aastal.
1943. aastal kohtas Hank Audrey Shepardit, kellega ta aasta pärast abiellus. Samuti sai Audreyst ka tema mänedžer, mille läbi Hankist kohalik kuulsus võrsus. Peagi kirjutati leping MGM Recordsiga. 1948. aastal esines ta raadiosaates "Louisiana Hayride", 1949. aastal aga Grand Ole Oprys, kus esimese artistina tegi kuus lisapala. Uutest liikmetest pani Hank taas kokku bändi The Drifting Cowboys. Peagi teenisid nad 1000 dollarit kontserdi eest ja kontserdid olid välja müüdud. Samal aasta kevadel sündis Hankil ja Audreyl poeg Randall Hank Williams.
1950. aastal hakkas Hank salvestama moraalsemaid ja religioossemaid lugusid nime Luke The Drifter ('hulkur Luke') all.
Kui 1953. aasta 1. jaanuari ööl sõidul Knoxville'ist Tennessee osariigis esinemisele Cantonisse Ohio osariiki tehti peatus Oak Hillis Lääne-Virginia osariigis, leidis autojuht Hank Williamsi auto tagaistmelt surnuna. Surma põhjused on segased.
6. jaanuaril sündis Hankil Bobby Jettiga tütar Jett Williams.
Biograafiad (Š)
Biograafiad (Š) loetleb Vikipeedias olemasolevaid ja kavatsetavaid biograafiaid isikutest, kelle nimi algab Š-tähega.
Gasa
Gasa on asula Bhutanis, Gasa ringkonna keskus.
Sathya Sai Baba
pisi|Sathya Sai Baba (1996) Sathya Sai Baba (Sathyanarayana Raju; 23. november 1926 – 24. aprill 2011) oli Lõuna-Indias tegutsev guru, vaimne juht, kes nimetas end Shirdi Sai Baba taaskehastuseks. Tal on üle maailma miljoneid järgijaid, kes peavad teda avataaraks ehk inimese kuju võtnud Jumalaks, Kõigeväeliseks Loojaks. Nagu Jeesusel, on temalgi teravaid kriitikuid. Nende sõnul on Sai Baba pelgalt tüssaja, või siis koguni ahistamise kalduvusega psüühiliselt haige inimene (mõningate temas pettunute kohtulikult tõendamata süüdistused).
Sai Baba sündis vaeses põlluharija peres; tema sünni asjaolude kohta on mitmeid kauneid kirjeldusi, näiteks et lapsukese hällist leiti madu, mis on Indias tuntud kui jumal Šiva sümbol. Sathyanarayana õppis kohalikus algkoolis ning oli andekas luule, muusika ja näitekunsti alal. Ta ei teinud iial kellelegi liiga. Vapralt talus ta suuremate poiste poolt alandamist. 13- või 14-aastaselt langes ta skorpioni hammustuse järel koomataolisse seisundisse, millest ärkamise järel hakkas käituma teiste jaoks veidralt. 1940. aastal nimetas ta end Shirdi Sai Baba taaskehastuseks ning ütles, et ta nimi on Sathya Sai Baba. Ta väitis, et on tulnud maailma selleks, et kutsuda inimesi vaimsele ärkamisele. Hiljem on Sai Baba nimetanud end Šiva ja Šakti taaskehastuseks. 1944. aastal ehitasid järgijad Sathya Sai Baba auks tema koduküla Puttaparthi lähedale templi, mille ümber nüüdseks on tekkinud ulatuslik rahvusvahelise tuntusega vaimne keskus Prasanthi Nilayam. Aastal 1958 hakkas ilmuma tema järgijate kuukiri "Sanathana Sarathi", mida võiks tõlkida "Igavikuline (kaariku)juht" (s.o. Krišna). Alates 1960. aastate lõpust on Sathya Sai Baba missioonis oluliseks lääneriikidest tulnud vaimsete otsijate abistamine. Iga päev võtab ta vastu arvukalt külastajaid, kellele ta vahel teeb ka tunnustähti, nagu püha tuha vibhuuti ning erinevate esemete materialiseerimine. Sathya Sai Baba on keeldunud kategooriliselt sooritamast neid imesid kontrollitud katsetingimustes. Ta ütleb, et need imed on vaid tema tõelise olemuse pealispind. Sathya Sai Baba on rajanud mitmeid haiglaid, mis ravivad kõiki patsiente tasuta ning koole, mis õpetavad kõiki õpilasi ilma õppemaksuta. Ta on ehitanud Indias veejuhtmeid maapiirkondadesse, mis kannatasid veepuuduse all. Ta innustab kõiki inimesi abistama ja teenima ligimest, ootamata tasu ega tähelepanu.
Sathya Sai Babat peetakse andekaks kõnelejaks. Tema peamiselt veedadel põhineva õpetuse sisuks on vägivallatus, kasinus, ligimesearmastus, iga inimese Jumalik loomus ja usuline sallivus. Oma avalikud kõned on ta seostanud sageli mõne maailmausundi pühakirja ainesega (Bhagavadgītā, Piibel, Koraan jt.). Sathya Sai Baba Organisatsiooni viieks keskseks väärtuseks on Tõde (satja), Harmoonia (dharma), Vägivallatus (ahimsa), Armastus (prema) ja Rahu (šaanti). Soositakse taimetoitlust, mõnuainetest loobumist ja regulaarset meditatsiooni.
Friedrich Merz
pisi|Friedrich Merz 2019. aastal Joachim-Friedrich Martin Josef Merz (sündinud 11. novembril 1955 Brilonis) on Saksamaa poliitik, Saksamaa Kristlik-Demokraatliku Liidu juht.
Ta oli aastatel 1989–1994 Euroopa Parlamendi liige; aastatel 1994–2009 oli ta Bundestagi liige, seejuures oli ta aastatel 2000–2002 CDU/CSU fraktsiooni juht.
Pärast abituuriumi 1975. aastal teenis ta aastani 1976 suurtükiväes. Seejärel asus ta õppima Bonni ülikooli õigusteaduskonda. Aastatel 1982–1985 stažeeris ta Saarbrückenis, aastatel 1985–1986 töötas ta samas kohtunikuna. Seejärel töötas ta juristina mitmetes firmades.
Aastatel 1989–1994 oli ta Euroopa Parlamendi liige. Aastatel 1994–2009 oli ta Bundestagi liige, seejuures oli ta aastatel 2000–2002 CDU/CSU fraktsiooni juht.
22. jaanuaril 2022 valiti Friedrich Merz Saksamaa Kristlik-Demokraatliku Liidu esimeheks. Ta esindab partei konservatiivset tiiba, olles sotsiaalselt konservatiivne ja majanduslikult liberaalne.
Isiklikku
Tema isa Joachim Merz (sündinud 1924) oli Arnsbergi ringkonnakohtu kohtunik, ema Paula Merz (sündinud 1928, neiuna Sauvigny) on pärit hugenottidest, emapoolne vanaisa Josef Paul Sauvigny (1875–1967) oli aastatel 1917–1937 Briloni linnapea. Ta on abielus, tema abikaasa Charlotte Merz (sündinud 1961) on jurist, neil on kolm last. Usutunnistuse poolest on ta katoliiklane. Ta räägib saksa, prantsuse ja inglise keelt. 17. märtsil 2020 teatati, et Merzi SARS-CoV-2 test andis positiivse vastuse.
Kurayoshi
Kurayoshi on linn Jaapanis Tottori prefektuuris.
Kurayoshi linn loodi 1953. aastal.
Euroopa nulg
Euroopa nulg ehk valge nulg (Abies alba) on männiliste sugukonda nulu perekonda kuuluv igihaljas puu.
Euroopa nulu puitu kasutatakse ehitusel ja paberitööstuses ning sellest saadakse nuluõli. Nulg leiab kasutamist ka jõulupuuna.
Levik
Puu eelistab niisket kliimat; pehmet talve ja jahedat suve. Ta kasvab peamiselt kõrgusel 500–1700 meetrit merepinnast, võib kasvada juba alates 300 meetrist, kuigi teised puud kipuvad teda nii väikestel kõrgustel kõrvale tõrjuma. Ta kasvab kohtades, kus aastane sademehulk on üle 1000 mm.
Eestis kasvavad euroopa nulud kõige paremini Lääne-Eesti saartel. Hiiumaal Suuremõisa pargis on nulgusid, mille kõrgus ulatub 35 meetrini.
Kirjeldus
Euroopa nulg on sirge tüve ja kitsa võraga. Puu kasvab 40–50, erandina kuni 65 meetri kõrguseks. Tüve läbimõõt võib ulatuda kahe meetrini. Suurim mõõdetud puu oli 68 m kõrge ja tüve läbimõõduga 3,8 m. Tüvi on veidi kooniline. Tüve alaosa laasub suhteliselt noorelt. Noore puu võra on teravatipiline ja koonusjas, vanemal puul lamedam.
Pungad on punakaspruunid, munaja kujuga, ilma vaiguta. Okkad on nõeljad, kitsad ja lamedad, 20–30 mm pikad, umbes 2 mm laiad ja 0,5 mm paksud. Pealt on okkad läikivad tumerohelised, alt kahe helerohelise õhulõhede triibuga. Tavaliselt on okkad otsast väikese sälguga.
Käbi on silinderjas, 10–20 cm pikkune ja 3–4 cm läbimõõduga. Käbi koosneb 150–200 soomusest. Iga soomuse all on kaks tiibadega seemet. Kui seemned on valminud, käbi laguneb.
Bulgaaria, sitsiilia ja teistest Euroopa-Vahemere piirkonna nulgudest erineb euroopa nulg hõredama võra ja selle poolest, et okkad on võrse mõlemal küljel ja nii on võrsed altpoolt vaadates hästi näha. Mõned botaanikud käsitlevad bulgaaria ja sitsiilia nulgu euroopa nulu alamliigina.
Nulud võivad elada 500 aasta vanuseks.
Puit
Nulu puit on hele, kollakas või kergelt hallikas, ja ning sarnaneb veidi kuusepuiduga. Lülipuit puudub. Aastarõngad on selgelt eristatavad.
Puit on sirgekiuline ja ühtlane, kerge ja pehme. Puit on suhteliselt okslik ega ole seetõttu eriti tugev.
Puidu tihedus on 480 kg/m³. Kuivades võib puu kokku tõmbuda kuni 11,5%.
Puit on kergesti töödeldav ja hästi viimistletav.
Kasutamine
Puitu kasutatakse muu hulgas ehituskonstruktsioonides, tisleritöös ja paberi toorainena. Sellest tehakse ka vineeri.
Euroopa nulg oli esimene jõulupuu. Tänapäeval kasutatakse jõulupuuna pigem kaukaasia nulgu (Abies nordmanniana), mis on tihedama ja atraktiivsema võraga, ning harilikku kuuske, mida on odavam kasvatada.
Puidust valmistatakse nuluõli, mida kasutatakse meditsiinis.
Armstrongi piir
pisi|Kui [[Lendur|piloot lendaks Armstrongi piirist kõrgemal ilma skafandrita, kasutades ainult hapnikumaski, hakkaksid tema kopsudes sisalduv vesi ja ka tema sülg keema]]
Armstrongi piir on kõrgus, kus atmosfäärirõhk on nii madal (0,0618 atmosfääri või 6,3 kPa (47 mmHg)), et vesi keeb inimkeha normaaltemperatuuril (37,0 °C).
Mõiste on nimetuse saanud USA sõjalenduri ja arsti Harry George Armstrongi järgi. Maal on selle piiri kõrguseks 18–19 km.
Mõju inimkehale
Kui inimene ei kanna skafandrit, siis Armstrongi piiril ja sellest kõrgemal hakkavad tema väliskeskkonnale avatud kehavedelikud keema. Sellised kehavedelikud on sülg, silmi niisutavad pisarad ja kopsualveoole niisutavad vedelikud (veri ei hakka keema). Seetõttu ei püsi ka hapnikumaski kandev inimene sel kõrgusel elus üle viie minuti.
Sõrmuse Vennaskond (tegelased)
Sõrmuse Vennaskond on J. R. R. Tolkieni Sõrmuste Isanda triloogia esimeses osas loodud liit musta võluri Sauroni vastu.
Syd Barrett
thumb|right|Syd Barrett Syd Barrett [siid b'äret] või [b'ärit] (õieti Roger Keith Barrett; 6. jaanuar 1946 Cambridge – 7. juuli 2006 Cambridge) oli Briti laulja ja muusik.
Sõrmuse Vennaskond (tegelased)
Sõrmuse Vennaskonna loob Elrond ning sinna kuulub 9 liiget, kõik liikmed esindavad Keskmaa vabasid rahvaid. 9 on ka sõrmustevaime Nazguleid. Vennaskond loodi aitamaks ja kaitsmaks sõrmusekandjat, Frodo Paunastet, kelle eesmärk on hävitada Võimusõrmus.
Syd Barrett
Ta oli ansambli Pink Floyd esimene kitarrist, kuid vahetati 1968. aastal välja tema probleemide tõttu narkootikumidega (LSD).
Sõrmuse Vennaskond (tegelased)
Vennaskond asub teele 25. detsembril 3018 K.A (Kolmandal Ajastul) pärast Vennaskonna loomist Elrondi Kojas peetud nõupidamisel.
Syd Barrett
Pink Floydi esimest perioodi koos Barrettiga peetakse Pink Floydi psühhedeelia perioodiks, ning pärast tema lahkumist grupist tegi Pink Floyd Syd Barretti auks loo "Shine on You Crazy Diamond". Ka albumi "Wish You Were Here" pealkiri on viide Syd Barrettile.
Sõrmuse Vennaskond (tegelased)
Vennaskonda kuuluvad:
Päkapikud Haldjad Kääbikud Inimesed Võlurid
Esmalt juhtis Vennaskonda Gandalf, kuni ta kukkus Moria kaevanduste sügavikku. Sealt edasi juhtis Vennaskonda Aragorn, kuni Uruk-haide rünnaku tõttu hukkub Boromir ning Vennaskond laguneb. Selleks ajaks on nad jõudnud kõigest poolele teele Mordori. Frodo ja Juss eralduvad Vennaskonnast ja jätkavad teekonda Mordori kahekesi. Ilo ja Punapõsk on Uruk-haide käes vangis ning Gimli, Legolas ja Aragorn järgnevad neile, et nad vabastada. Vabastanud Ilo ja Punapõse, tõttavad nad koos appi vabadele rahvastele, et koos moodustada armee Sauroni vägede vastu.
The Fellowship of the Ring
Zurvanism
Zurvanism oli henoteistlik usund Pärsias Partia riigi ja varaste Sassaniidide ajal.
Kõrgeim jumalus oli Zurvan ('ääretu aeg'), kellest oli sündinud nii hea kui ka kuri.
Zurvanism taandus zoroastrismi ees. Zurvanismi on kirjanduses nimetatud ka zoroastrismi vormiks.
Zurvan Zervan Zurvan Zurvan
Radibor
Radibor (ülemsorbi keeles Radwor) on küla Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis Radibori vallas.
2010. aastal elas asulas 652 inimest.
Der Zuschauer
Der Zuschauer ('pealtvaataja') oli ajakiri ja hiljem päevaleht, mida Garlieb Helwig Merkel 1807–1816 ja 1817–1831 Riias välja andis.
Abstraheerimine
Abstraheerimine (ladina sõnast abstrahere 'ära tõmbama, eemaldama') ehk abstraktsioon on nähtuse mõne aspekti mõtteline esiletoomine ja mõnede teiste aspektide kõrvalejätmine.
Abstraheerimisel saadakse mõiste või mudel, mida nimetatakse abstraktsiooniks.
Abstraheerimine võimaldab saada ühe mõiste alla asjad, mis omavahel paljuski erinevad.
Abstraheerida saab ainult konkreetsest.
Ajalugu
Abstraheerimine on Aristotelesel individuaalse ja juhusliku kõrvalejätmine üldise, paratamatu, olemusliku ja liigiomase kasuks.
Skolastikas on rõhutatud abstraheerimise tähtsust universaalide tunnetamisel. John Salisburyst on kirjutanud: "Abstraheeriva aru läbi tunnetatakse (concipiuntur) sugusid ja liike." Aquino Thomas ja teised räägivad, et vormi abstraheeritakse mateeriast. Toimiva aru (intellectus agens) läbi abstraheeritakse meelelistest kujutlustest (phantasmata) intelligiiblid liigid. Nõnda on mõttes võimalik jõuda liikide loomuseni ilma individuaalsete tingimusteta. Vormidest saadakse aktuaalselt aru abstraheerimise läbi. Abstraheerimine võib toimuda kahte moodi: 1) kokkupanemise ja jagamise teel, kui me saame aru, et miski ei ole teises, vaid on sellest lahus; 2) lihtsuse läbi, kui me saame ühest aru, teist kõrvale jättes. Abstraheerimist liigitatakse ka selle järgi, kas üldine abstraheeritakse erilisest (näiteks elukas inimesest) või vorm abstraheeritakse mateeriast (näiteks ringi vorm igasugusest meeltega tajutavast mateeriast). Duns Scotuse järgi on abstraheerimist kahte liiki: ühe puhul abstraheeritakse nii mateeriast kui ka substantsidest (näiteks inimene), teise puhul substantsidest, kuid mitte mateeriast (näiteks valge inimene).
Jacopo Zabarella järgi on abstraheerimine aru tegevus, millega ta eraldab kujutlustest üldise ning jätab selle ilma igasugusest materiaalsest seisundist. Rudolf Goclenius vanema filosoofialeksikonis on abstraheerimine defineeritud millegi vaatlemisena ilma selleta, milles ta on; ta eristab kaht abstraheerimise astet: esimest abstraktsiooni (näiteks värvus) ja teist abstraktsiooni (näiteks värvilisus).
Tommaso Campanella järgi on abstraheerimisel negatiivne iseloom: ta kujutab endast arutegevuse lõdvendamist.
Port-Royali loogika seletab abstraktset, diskursiivset tunnetust meie vaimu piiratusega: "Meie vaimu piiratus on põhjus, miks me ei saa kuidagi liitseid asju taibata teisiti kui vaadeldes neid ositi ning otsekui vaadeldes nende erinevaid palgeid, mis võivad olla meie poole pööratud; seda nimetataksegi tavaliselt teadmiseks abstraktsiooni läbi."
John Locke'i järgi on abstraheerimine asjade käsitamine eraldi teistest asjadest ning kõrvalasjaoludest nagu ruum ja aeg. George Berkeley ning David Hume'i järgi on abstraheerimine üksikute osade või omaduste vaatlemine teistest eraldi ning see on võimalik ainult omaduste puhul, mis saavad eraldi eksisteerida.
Étienne Bonnot de Condillaci järgi on abstraheerimine ühe idee lahutamine teisest, millega ta paistab olevat loomulikult ühendatud.
Christian Wolf kirjutab: "Kui me seda, mida tajus eristatakse, kaeme otsekui tajutud asjast lahutatuna, siis öeldakse, et me abstraheerime seda."
Georg Friedrich Meier määratleb abstraheerimist kui erilise kõrvalejätmist ning üldise säilitamist ja fikseerimist. Immanuel Kanti järgi on abstraheerimine kõige ülejäänu, mille poolest antud ettekujutused erinevad, isoleerimine. "Me ei pea ütlema mitte "midagi abstraheerima" (abstrahere aliquid), vaid "millestki abstraheerima (abstrahere ab aliquo). Abstraktseid mõisteid peaks seetõttu õigupoolest nimetama abstraheerivateks (conceptus abstrahentes), st sellisteks, milles esineb mitu abstraktsiooni." Johann Heinrich Lambert ütleb: "Et liigi- ja soomõiste haarab endasse ainult need tunnused, mis asjal on teiste asjadega ühised, siis jäetakse selles mõistes kõik eriomased tunnused ära ning kujutatakse ühiseid tunnuseid eraldi ette. Seda aru toimingut, mille teel see aset leiab, nimetatakse abstraheerimiseks." Antoine Louis Claude Destutt de Tracy kirjutab: "Te võtate kahest või enamast ideest kõik, mis nad ühendab, jättes kõrvale kõik, mis neid eristab, ja te teete neist ühise idee." Johann Friedrich Herbarti järgi põhineb abstraheerimine paljude ettekujutuste erinevuse pärssimisel ning nende samalaadsuse kokkusulatamisel üheks tervikettejutuseks; sarnane kontseptsioon on Jakob Friedrich Friesil. Moritz Wilhelm Drobischi järgi on abstraheerimine "mõtteoperatsioon, mis isoleerib võrreldud objektidest neile eriomased tunnused ning moodustab seeläbi soomõiste", Wilhelm Volkmanni järgi "ettekujutus- või vormiteadvuse eraldamine kõigist suhetest teisega nende suhete vastastikuse pärssimise teel".
Christian Garve järgi tähendab abstraheerimine "mitme aistingu omavahelist võrdlemist, selle, mis neis on sarnast, märkamist, selle kogumist ühte mõistesse ning kõige ülejäänu, mis oli mittesarnane, kõrvalejätmist."
Georg Friedrich Wilhelm Hegel rõhutab abstraheerimise positiivset iseloomu: "Abstraheerivat mõtlemist (...) ei tule vaadelda meelelise ainese palja kõrvaleasetamisena, nii et viimase reaalsus jääb puutumatuks, vaid see on hoopis tema ületamine ja redutseerimine olemuslikule, mis ilmneb ainult mõistes." Ta defineerib abstraheerimist nii: "Kui ettekujutuses jäetakse mingi objekti määratlused kõrvale, siis seda nimetataksegi abstraheerimiseks. Siis jääb alles vaid vähem määratletud objekt, st abstraktne objekt. Aga kui ma vaatlen ettekujutuses vaid selle järgu üksikut määratlust, siis on see seal ka abstraktne ettekujutus." (Filosoofiline propedeutika, sissejuhatus, § 1)
Francis Scott Key Fitzgerald
thumb|F. Scott Fitzgerald. Pildistas [[Carl van Vechten 1937. aastal]] Francis Scott Key Fitzgerald (24. september 1896 – 21. detsember 1940) oli Ameerika kirjanik, keda peetakse üheks kahekümnest 20. sajandi tuntumast kirjanikust. Ta on kirjutanud nii romaane kui ka palju lühijutte ja novelle.
Elulugu
Fitzgerald sündis St. Pauli linnas Minnesota osariigis katoliiklikus keskklassi perekonnas. Nime sai ta isapoolse sugulase, USA hümni autori Francis Scott Key järgi. Aastatel 1898–1901 ja 1903–1908 õppis Fitzgerald Nardin Academys New Yorgi osariigis Buffalos. 1908. aastal tuli perekond Minnesotasse tagasi ning Fitzgerald läks seal keskkooli. Tema esimene kirjanduslik katsetus avaldati kooli ajalehes, kui ta oli 13-aastane. 1913. aastal läks Fitzgerald Princetoni ülikooli ning sai ülikooli kirjanduslikes ringkondades peatselt tuntuks. Princetonis kirjutas ta ka oma esimese romaani "Romantiline egoist" ("The Romantic Egoist"), mida kirjastaja küll kiitis, aga mis lõpuks siiski tagasi lükati. Tundliku natuurina ja ülikoolielus pettunult läks Fitzgerald 1917. aastal USA sõjaväkke.
Alabamas Camp Sheridani sõjaväebaasis kohtas Fitzgerald Alabama ülemkohtu kohtuniku tütart Zelda Sayre'i. Nad põgenesid koos New Yorki, et seal abielluda ja kuulsaks saada. Fitzgeraldil aga ei õnnestunud kohe korralikku töökohta leida ning Zelda katkestas kihluse. Fitzgerald läks tagasi oma vanematekoju St. Paulis ning kirjutas oma "Romantilise egoisti" ümber – uus versioon pealkirjaga "Teisel pool paradiisi" ("This Side of Paradise") ilmus lõpuks 1920. aastal. Samal ajal ka Fitzgerald ja Zelda abiellusid.
"Teisel pool paradiisi", mis oli üks esimesi esimese maailmasõja järgsest Ameerika popkultuurist rääkivaid romaane, sai kohe väga loetuks. Fitzgeraldil avanes võimalus kirjutada kirjandusajakirjades Scribner's ja Saturday Evening Post oma veergu ja ta sai koos Zeldaga hakata elama igatsetud suurilmaelu. Kirjanik Ring Lardner kutsus neid oma generatsiooni printsiks ja printsessiks. Osalt New Yorgi hullumeelsest elustiilist oli inspireeritud Fitzgeraldi järgmine romaan: "Ilus ja neetu" ("The Beautiful and the Damned"), mis kujutab noore eduka paari allakäiku, kuni oodatakse suure päranduse saabumist.
1924. aastal kolisid Fitzgeraldid koos tütre Francesiga Prantsuse Rivierasse, kus elas hulgaliselt Ameerikast väljarännanuid. Neid kirjeldas Fitzgerald oma viimases romaanis "Sume on öö" ("Tender Is the Night"). Prantsusmaal lõpetas Fitzgerald oma kuulsaima romaani "Suur Gatsby" ("The Great Gatsby"), mis kujutab peategelase Nick Carraway kokkupuuteid Jay Gatsbyga materialismi ja moraalituse poolest tuntud džässiajastu aegses New Yorgis. "Suurest Gatsbyst" sai ka üks "suure Ameerika romaani" paradigma alusepanijaid.
1930. aastatel oli Fitzgeraldil probleeme alkoholiga ning Zeldal tekkisid vaimsed häired. 1930. ja uuesti 1932. aastal sai Zelda närvivapustuse, millest ta enam ei toibunud. Oma viimase romaani "Sume on öö" lõpetas Fitzgerald alles 1934. aastal. Romaan räägib psühhiaatrist, kes abiellub ühega oma patsientidest, kuid oma naist aidates tühjeneb ise pikkamööda elujõust. Raamat kukkus läbi.
1937. aastal läks ta Hollywoodi, et saada stsenaristiks. 1939. aastal alustas Fitzgerald seal Hollywoodist rääkivat romaani "Viimane magnaat" ("The Last Tycoon"), kuid suri juba mõne kuu pärast 44-aasta vanusena südamerabandusse.
Fitzgerald sõbrustas Ernest Hemingwayga ning viimane kajastas nende kokkupuuteid ka mõnes oma teoses. T. S. Eliot kirjutas "Suure Gatsby" avaldamise järel Fitzgeraldile kirja, milles ütles, et tema meelest oli "Suur Gatsby" Henry Jamesi teoste järel Ameerika kirjanduse esimene samm edasi.
Gustav Stresemann
Gustav Ernst Stresemann (10. mai 1878 Berliin – 3. oktoober 1929 Berliin) oli Saksamaa liberaalne poliitik ja riigimees. Ta oli Weimari Vabariigi ajal kantsler ja välissekretär. Gustav Stresemann sai aastal 1926 Nobeli rahuauhinna.
Akumulatsioon
Akumulatsioon on mitmetähenduslik sõna:
Johann Christian Bach
Johann Christian Bach (ka John Bach; 5. september 1735 Leipzig – 1. jaanuar 1782 London) oli saksa helilooja, Bachide suguvõsa kuulsaima esindaja Johann Sebastian Bachi poeg.
Gustav Stresemann
Elulugu
Stresemann sündis Berliinis. Ta oli pärit keskklassi perest, isa oli võõrastemaja pidaja ja õllepruulija. Ta õppis mitmes ülikoolis Berliinis ja Leipzigis, spetsialiseerus filosoofiale ja kirjandusele, lisaks omandas doktorikraadi majandusteaduses. Ta oli ka õpilasühenduse esimees.
Johann Christian Bach
Johann Christian Bach oli klassitsismiajastu helilooja, Johann Sebastian Bachi üheteistkümnes ja kõige noorem poeg. Teda on nimetatud ka "Londoni Bachiks" või "Inglismaa Bachiks", kuna ta veetis elu Londonis, kus teda tunti John Bachina. Ta mõjutas Mozarti kontsertide stiili.
Gustav Stresemann
Elulugu
1902. aastal asutas Stresemann Saksa Manufaktuuride ühenduse.
1903 abiellus ta jõuka juudist Berliini ärimehe tütre Käte Kleerfeldiga. Samal ajal oli Stresemann juba ka Friedrich Naumanni Rahvus-Sotsiaalse ühenduse liige. 1906. aastal valiti ta Dresdeni linna volikogu liikmeks. Kuigi ta oli algselt töötanud kaubandusühendustes, sai ta juba varsti Saksimaa Rahvusliku Liberaalse partei esimeheks.
Johann Christian Bach
Elulugu
Johann Christian Bach sündis Johann Sebastian Bachi ja Anna Magdalena Bachi pojana Leipzigis, Saksamaal. Tema isa oli poja sünni ajaks juba 50-aastane, millest võib ka tuleneda Johann Christiani loomingu erinemine tema isa omast. Algse muusikalise hariduse sai ta isalt. Pärast oma isa surma, kui Johann Christian Bach oli 15-aastane, asus Johann Christian koostööle oma vanuselt teise poolvenna Carl Philipp Emanueliga, kes oli temast 21 aastat vanem ning keda tollal peeti Bachi poegadest muusikaliselt kõige andekamaks.
Gustav Stresemann
Elulugu
Stresemann valiti Reichstagi 1907. aastal, kus ta sai lähedaseks erakonna esimehe Ernst Bassermanniga. Siiski ei olnud ta nõus paljude konservatiivide erakondade liikmetega, selle tõttu aastal 1920 kaotas ta oma positsiooni täidesaatvas komitees ja samal aastal kaotas ta ka oma võimu parlamendis ja linna volikogus.
Johann Christian Bach
Elulugu
Bach elas 1756. aastast pikemat aega Itaalias, õppides koos Padre Martiniga Bolognas. 1760. aastal sai temast Milano katedraali orelimängija. Itaalias vahetas Johann Christian usku ning hakkas katoliiklaseks. 1762. aastal läks Bach Londoni Kuninglikku teatrisse kolme ooperi esmaesitusele nende seas oli ka Bachi "Orione". See teos tegi ta Inglismaal tuntuks ning Johann Christian palgati kuninganna Charlotte'i muusikaõpetajaks.
Gustav Stresemann
Elulugu
Pärast suuri kaotusi pöördus ta tagasi oma algsete oskuste juurde ja asutas Saksa-Ameerika majandusassotsiatsiooni. Ta pöördus tagasi Reichstagi 1914. Nõrga tervise tõttu ta eksimileeriti sõjaväest.
Johann Christian Bach
Elulugu
1766. aastal kohtas ta sopran Cecilia Grassit ning peatselt nad abiellusid. Nende abielu kestis 11 aastat, lapsi sellest ei sündinud.
Gustav Stresemann
Poliitilised vaated ja Nobeli auhind
Stresemanni poliitika trotsib lihtsat liigitamist. Tänapäeval on teda üldiselt peetud kui üheks oluliseks Saksamaa juhtpositsiooniks ja vankumatuks demokraatia toetajaks Weimari Vabariigi ajal. Edaspidi on teda tuntud kui Euroopa majanduse integratsiooni ettenägijana.
Johann Christian Bach
Elulugu
Johann Christian Bach suri Londonis 1782. aasta esimesel päeval. Ta on maetud St. Pancras Old Churchi surnuaeda Londonis.
Gustav Stresemann
Poliitilised vaated ja Nobeli auhind
Väidetavalt peetakse tema kõige märkimisväärsemaks saavutuseks Prantsusmaa ja Saksamaa lepitamist, mille eest Stresemann ja Aristide Briand said 1926. aastal Nobeli rahuauhinna.
Johann Christian Bach
Looming
Johann Christiani kõrge meloodiline stiil eristub selgesti tema perekonna teiste liikmete omast. Tema galante stiil on täis tasakaalustatud fraase, rõhk on meloodial ja saatel, ilma kontrapunkti liigse keerukuseta. Galante vastandus barokkmuusika keerukatele joontele ning pani rõhku voolavale meloodiale perioodiliselt korduvates fraasides.