cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Proportsionaalsuse põhimõte Euroopa Liidu õiguses
Proportsionaalsuse test
Meede on sobiv, kui ta soodustab eesmärgi saavutamist. Meede on vajalik, kui eesmärki ei ole võimalik saavutada mõne teise, kuid isikut vähem koormava abinõuga, mis on vähemalt sama efektiivne, kui esimene. Meetme mõõdukuse hindamine kätkeb endast kaalumist, kas avalikes huvides rakendatud meetme kasulikkus kaalub üles isikute õiguste piiramise. Mida intensiivsem on põhiõiguse riive, seda mõjuvamad peavad olema riivet õigustavad põhjused.
T. Tridimas peab kohtupraktikast lähtudes võimalikuks eristada kahte tingimust: kas kasutatav vahend vastab eesmärgi tähtsusele ning kas see on eesmärgi saavutamiseks vajalik. Ta leiab, et Euroopa Kohus ei erista praktikas vajalikkust ja proportsionaalsust kitsamas tähenduses ehk mõõdukust. Mõnede kohtuasjade puhul on Euroopa Kohus leidnud mingisuguse meetme proportsionaalsuse printsiibiga kooskõlas olevat ilma võimalikke vähem piiravaid meetmeid otsimata, isegi kui need leebemad meetmed näisid olemas olevat.
Piirangu eesmärgi ja meetme proportsionaalsuse kontroll eeldab suuremas või vähemas ulatuses riigi kaalutlusõigust. Seejuures kohtu poolt aktsepteeritav kaalutlusruum on eri piirangueesmärkide taotlemisel erinev. Suuremat kaalutlusvabadust tuleb nähtavasti aktsepteerida majandusvabaduste piiramisel riigi julgeoleku huvides.
Proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamine
Lisaks eelnevale on proportsionaalsuse printsiibi rakendamine rangelt piiratud juhtudel, kus asutamisleping selgelt välistab proportsionaalsuse põhimõtte rakendamise Euroopa Kohtu poolt.
Proportsionaalsus ja liikmesriikide meetmed
Loomulikult sõltub ka liikmesriikide meetmete proportsionaalsus konkreetsetest asjaoludest. Liikmesriikide vastu esitatud kaebuste läbivaatamisel Euroopa Kohtus on proportsionaalsuse kontroll üldjuhul märksa rangem. Liikmesriikide meetmetega seoses kerkib proportsionaalsuse küsimus tavaliselt juhtudel, kui liikmesriigid on rakendanud Euroopa Liidu asutamislepingust tuleneva õiguse suhtes mõnda piirangut, tuginedes Euroopa Liidu asutamislepingus lubatud legitiimsetele eesmärkidele (nt avalik kord, elu ja tervise kaitse). Euroopa Kohtu peamiseks eesmärgiks liikmesriikide meetmete üle järelevalve teostamisel ongi ära hoida, et liikmesriigid ei rakendaks põhjendamatuid piiranguid.
Proportsionaalsuse põhimõtte kasutamine Euroopa Kohtu praktikas
Euroopa Liidu õiguses on proportsionaalsuse põhimõte üldpõhimõtte staatuse saanud Euroopa Kohtu praktika toel. Euroopa Kohus hakkas proportsionaalsuse kriteeriumit rakendama oma töö alguses. Näiteks on Euroopa Kohus oma varasemas praktikas proportsionaalsuse nõudele viidanud kui "üldiselt tunnustatud õiguse reeglile".
Allpool on toodud paar näidet Euroopa Kohtu praktikas proportsionaalsuse põhimõtte rakendamisest:
Proportsionaalsuse põhimõtte kohane rakendamine
==== Eelotsus C-190/16 - Fries==== Lufthansa lõpetas kapten W. Friesiga töösuhte 2013. a oktoobris, sest EL määruse nr 1178/2011 järgi ei tohi 65. eluaastast alates piloodina ärilises lennutranspordis töötada. 31.10.2013-31.12.2013 kehtisid W. Friesil veel üldine liinipiloodi luba ja koolitusalased tegevusload, seega väitis ta riigisiseses kohtus, et ta on ebaseaduslikult töölt vabastatud ning nõudis töötasu 2013. aasta novembri ja detsembri eest.
Euroopa kohus nõustus, et piiranguga on kehtestatud erinev kohtlemine vanuse tõttu, kuid rõhutas, et eesmärk luua ja säilitada Euroopas tsiviillennundusohutuse ühtne kõrge tase pakub liidutasandil üldist huvi. Pilootide sobivuse ja füüsise kontrollimisega tagavad lennuliikluse ohutuse ja selle, et inimlikke eksimusi ei esineks. Kuna pole kahtlust, et liinipilootide füüsilised võimed vähenevad vanusega, leidis kohus, et vaidlusalune piirand on sobiv meede.
Meetme proportsionaalsuse osas sedastas kohus, et lennukipilootide pädevus on üks peamisi tsiviillennunduse usaldusväärsuse ja ohutuse garantiisid. Liidu seadusandjal on lai kaalutlusõigus hinnata keerulisi meditsiinilisi asjaolusid seoses liinipilootidelt nõutavate füüsiliste võimete vähenemisega. Vaidlusalune vanusepiir kajastab mh rahvusvahelisi eeskirju, mis põhinevad ulatuslikul erialasel arutelul ja teabel. Vanusepiir puudutab üksnes keeldu tegutseda piloodina ärilises lennutranspordis ega jäta 65-aastaseks saanud lennukipiloote välja kõigist valdkonna tegevustest. Kuigi vanusepiiri kohaldamine piirab ka õigust kutsevabadusele, siis ei ole antud õigust lennuohutuse nõudeid kaaludes piiratud ebaproportsionaalsel viisil. Seega ei ole vaidlusalune vanusepiirang kohtu arvates EL põhiõiguste hartaga vastuolus.
====C-541/16 - komisjon vs. Taani==== Euroopa Kohtu asjas C-541/16 hages Euroopa Komisjon Taani kuningriiki, kuna Komisjoni arvates võttis Taani vastu riigisisesed seadused, mis kitsendasid ebaproportsionaalselt EL määrust ja piirasid isikute õigusi, mis olid nendele määrusega antud. Komisjon oli seisukohal, et määrus lubab ühel ja samal kabotaažveol hõlmata mitu laadimis- ja/või mitut mahalaadimiskohta, Taani õiguse järgi hõlmab seda ainult üks vedu. Taani väitis, et nende seaduse eesmärk oli tagada, et kabotaažvedusid ei teostataks alaliselt või pidevalt. Euroopa Kohus oli arvamusel, et Taani pole proportsionaalsuse põhimõtet rikkunud, sest Taani pole määruse eesmärki kitsendanud ning ilma sellise kitsenduseta poleks määrusel mingit mõtet.
Proportsionaalsuse põhimõtte rikkumine
==== Eelotsus C‑390/12 - Pfleger jt==== Eelotsusetaotlus Euroopa Kohtu asjas C‑390/12 oli tingitud sellest, et Ülem‑Austria eri paikades läbi viidud kontrollide tulemusel arestiti ajutiselt sellised mänguautomaadid, mida käitati loata ning mida kasutati seadusega keelatud hasartmängude korraldamiseks. Euroopa Kohus nõustus eelotsusetaotluse esitanud kohtu seisukohaga, et siseriiklikud ametiasutused ei ole tõendanud, et hasartmängudega seotud kuritegevus ja/või hasartmängusõltuvus kujutasid endast tõepoolest märkimisväärset probleemi. Euroopa Kohus leidis, et selline kord on ebaproportsionaalne, sest see ei ole sobiv Euroopa Kohtu praktikas nõutava ühtsuse tagamiseks ning läheb kaugemale sellest, mis on vajalik eesmärkide (kuritegevuse vastu võitlemine ja mängijate kaitse) saavutamiseks.
==== C-310/04 - Hispaania vs. Euroopa Liidu Nõukogu ==== Euroopa Kohtu praktikas on ka juhtunud, et proportsionaalsuse põhimõtte rikkumine toob kaasa õigusakti tühistamise. Näiteks saab tuua Euroopa Kohtu lahendi C-310/04, kus Euroopa Kohus asus seisukohale, et proportsionaalsuse põhimõtet on rikutud ning asjaolusid arvesse võttes tuli tühistada määruse nr 1782/2003 IV jaotise 10a peatükk. Kohus selgitas, et nõukogu, kes võttis vastu määruse nr 864/2004 (1782/2003 IV jaotise 10a ptk “Puuvilla eritoetused”) ei ole Euroopa Kohtule tõendanud, et selle määrusega kehtestatud uus puuvilla abisüsteem on kehtestatud talle kuuluva kaalutlusõiguse raames. Euroopa Kohtul ei ole ühenduse institutsioonide esitatud andmete põhjal võimalik välja selgitada, kas ühenduse seadusandjal oli võimalik talle selles valdkonnas kuuluva ulatusliku kaalutlusõiguse piire ületamata jõuda järeldusele, et puuvilla eritoetuse määramine 35%-le varasemast abisüsteemi raames saadaval olnud toetustest on piisav, et täita eesmärki, milleks on tagada selle kultuuri kasvatamise kasumlikkus ja seega selle jätkuv kasvatamine.
Proportsionaalsuse põhimõtte kasutamine riigikohtu praktikas
Ka Eesti Riigikohtu praktikas on tuginetud proportsionaalsuse põhimõttele, mis tuleneb Euroopa Kohtu praktikast. Näiteks Riigikohtu Kriminaalkolleegiumi kohtumääruses nr 1-16-6179/85 (12.11.2018) küsiti Euroopa Kohtult eelotsusetaotluses järgnevat:
Kas direktiivi 2002/58/EÜ artikli 15 lõiget 1 tuleb tõlgendada Euroopa Kohtu asjas C-207/16 tehtud 2. oktoobri 2018. a otsuse punktides 55-57 väljendatud proportsionaalsuse põhimõttest lähtudes nii, et kui viidatud andmete hulk (kahtlustatava telefoni ja mobiiltelefoni side lähte- ja sihtkoht, kuupäev, kellaaeg ja kestus, sideteenuse liik, kasutatud seadme ja mobiilsideseadme kasutamise asukoht), millele riigiasutustel on juurdepääs, ei ole suur (nii andme liikide kui ka ajalise ulatuse mõttes), on sellega kaasnev põhiõiguste riive õigustatav üldiselt kuritegude ennetamise, uurimise, avastamise ja menetlemise eesmärgiga ning mida rohkematele andmetele on riigiasutustel juurdepääs, seda raskemad peavad olema kuriteod, mille vastu võitlemine on riive eesmärgiks?
Küsimuse eesmärk oli selgitada, kas Euroopa Kohtu asjas C-207/16 väljendatud proportsionaalsuse põhimõte tähendab sisuliselt seda, et eelnevalt loetletud andmetele juurdepääs on õigustatav üldise kuritegude ennetamise, uurimise, avastamise ja menetlemise eesmärgiga juhul, kui andmete hulk on väike ja põhiõiguste riive ei ole seetõttu intensiivne. Seejuures on andmete hulga puhul oluline arvestada nii andme liike (st side sihtkoht, seadme asukoht) kui ka ajalist ulatust (nt üks päev, kuu või aasta). Teisisõnu tähendaks see, et mida raskem on menetletav kuritegu, seda intensiivsem põhiõiguste riive on menetluses lubatud ehk seda enamatele andmetele on riigiasutuste juurdepääs õigustatud.
Viited
__UUEALAOSALINK__
Sitsi mägi
Sitsi mägi on Keskkõrgendiku loodepoolne ots Põhja-Tallinnas Karjamaa ja Sitsi asumis Tööstuse, Sitsi, Kopli ja Sõle tänava piirkonnas, läänest ja põhjast piirab seda lauge nõlv. Absoluutne kõrgus on umbes 10–11 meetrit. Koosneb Alam-Kambriumi Tiskre kihistu purdkivimeist. Meresetteist pinnakatte paksus on kuni paar meetrit.
Ajalugu
Sitsi mägi on saanud praeguse nime selle järgi, et 19. sajandi lõpus rajati kõrgendikule Balti Puuvillavabrik (rahvasuus Sitsivabrik).
Sitsi mäe loodeservas (praegusest Sitsi tänavast veidi loode pool) oli keskajal ja hiljemgi muldvall ning piirdeaed, mis oli ühtlasi Kopli mõisa lõunapiiriks. Tänapäevasel Kopli tänaval, Sitsi mäelt orgu suunduval teel, oli värav, mille juures asus kõrts (paekivist varemed olid veel 20. sajandi algul säilinud). 1926. aastal ehitati Sitsi mäele Tallinn-Kopli rannaraadiojaam. Raadiosaatejaam asus seal kuni 1980. aastateni.
Heteroplasmia
Heteroplasmia on olukord, kus ühes rakus või indiviidis esineb korraga kaks või rohkem tüüpi kloroplasti genoomi või mitokondriaalset DNAd (mtDNA) – korraga eksisteerib normaalne wild-type ehk metsiktüüpi ja mutanteerunud genoom.
Heteroplasmia üheks alaliigiks on mikroheteroplasmia. Mitokondrite mikroheteroplasmia esineb juhul, kui mutantsete mitokondrite hulgad hõlmavad mitokondriaalsetest genoomidest 2–5%. Inimese mtDNA puhul saab rääkida mikroheteroplasmiast sel juhul, kui ühes organismis paiknevad sajad erinevad mutatsioonid DNAs, millest igaüht võib leida 1–2 protsendis kõikidest mitokondriaalsetest genoomidest.
Homoplasmia seevastu on seisund, kus raku genoom on ainult ühte tüüpi – kas ainult mutantne või metsiktüüpi. Arvatakse aga, et sellist juhust inimese mitokondriaalse DNA puhul ilmselt ei esine pidevate mtDNA mutatsioonide tekkimiste pärast.
Mitokondriaalse DNA heteroplasmia
Enamik geneetilisest materjalist on inimestel pakitud kromosoomidesse, ainukesed organellid loomarakkudes enda genoomiga on mitokondrid. 37 geenist koosnev mitokondriaalne genoom on 16 569 aluspaari pikkune tsirkulaarne DNA ja see pärandub unikaalselt ainult emaliini pidi ehk uniparentaalselt. Seda kaheahelalist molekuli eksisteerib rakus sadu ja tuhandeid koopiaid ning selle mutatsiooni tase on kõrgem kui tuumas paikneval DNAl – 10 korda suurem mutatsioonikiirus.
Kuigi mtDNA moodustab vähem kui 1% kogu raku DNAst, on see väga vajalik raku normaalseks talitluseks.
Heteroplasmia korral võib patogeenne mutatsioon olla täiesti juhuslikus mtDNA molekulis või hoopis kõigis.
Heteroplasmia taset suudavad mõjutada organismis kaks protsessi: rakutsüklist sõltumatu pingevaba replikatsioon ning ebavõrdne metsiktüüpi mtDNA eraldumine ehk vegetatiivne segregatsioon. Nii segregatsiooni kui ka pingevaba replikatsiooni korral võib tulemuseks olla kas mutatsioonide eemaldamine või kõrge mutantse mtDNA taseme saavutamine rakus.
Mitokondriaalse DNA heteroplasmiaga seotud haigused
Reeglina on haigust tekitavad mutatsioonid mitokondriaalses DNAs heteroplasmilised, mis teeb geneetiliste testide tegemise nende avastamiseks keeruliseks. Väikese koguse heteroplasmia leidmine rakus või koes on tehniliselt väga nõudlik. Tihtipeale on keeruline teha vahet mutatsiooni puudumisel ja mutatsiooni avastamise veal mingis koes.
Mitokonder on tähtis organell paljude metaboliitiliste protsesside (näiteks tsitraaditsükli) toimimiseks. Ka väiksemadki defektid nendes radades võivad tekitada rikkeid ühes või mitmes inimese kehaosas, nagu silmad, kõrvad, süda jne. Paljud mitokondriaalsed haigused on kas heteroplasmilises või homoplasmilises olekus põhjustatud mtDNA punktmutatsioonidest kindlas koes.
Heteroplasmiat on tihti seostatud ka vananemise ja kõrge eaga kaasnevate haigustega, samuti apoptoosi ja vähkkasvajatega.
Mõnest heteroplasmiaga seotud haigusest saab lugeda allpool.
MELAS
MELAS on laste ja noorukite seas levinud mitokondriaalne haigus, mis toob endaga kaasa ebamugavaid sümptomeid: oksendamine, migreenilaadsed peavalud, epilepsia, infarkti sarnased episoodid jms. Sümptomite suur varieeruvus tuleneb MELASiga seostatud mutatsioonide arvukusest, mis mõjutavad peaaegu kõiki elundkondi kehas. Kõige tüüpilisem ning 80% patsientidel esinev mutatsioon on A3243G tRNA Leu(UUR) mutatsioon, mis põhjustab müopaatiat, suhkurtõve ning vasaku ventrikulaarse südame hüpertroofiat.
Selle haiguse, nagu enamiku mitokondriaalsete haiguste korral mängivad väga olulist rolli rakus või koes olevate heteroplasmia ja mutatsiooniliste mitokondrite tase, mis määravad nii haiguse kulgemistee kui ka raskusastme. Mida kõrgem on tegurite tase, seda rohkem MELASiga seotud kliinilisi sümptomeid haigetel esineb.
MERFF
Teine heteroplasmilistest punktmutatsioonidest avalduv sündroom MERFF toob patsientidel esile iseloomulikke sümptomeid, nagu müoklooniline epilepsia, kuulmise kadu, füüsilise koormuse talumatus, punased narmendavad lihaskiud jms. Enamik klassikalise MERFFi patsientidest kannab punktmutatsioone, nagu A8344G (esineb üle 80% haigetel), A8356G ja G8363A mtDNA tRNALys geenis, kuid on leitud ka mutatsioone mtDNA tRNAPhe geenis. Kõige tihedamini esinevat A8344G mutatsiooni on seostatud nii Leigh' sündroomi kui ka Parkinsoni tõvega ning mutatsioon põhjustab lihastes kiulist düsplaasiat ning perifeerset ja tsentraalset neuronite müeliinkesta kahjustust.
Ka MERFFi korral on heteroplasmia ja mutatsiooni tase korrelatsioonis haiguse raskusastmega.
Heteroplasmia pärandumine
Heteroplasmiaga seotud haigused võivad päranduda emaliini pidi saadud mtDNAga. Mitokondritel on selline unikaalne uniparentaalne pärandumine, kuna spermatosoidide mtDNA hävitatakse viljastatud ootsüüdis. Ema annab aga oma mtDNAs oleva informatsiooni järglastele edasi 100%-liselt.
Kuigi naised pärandavad lastele enda mtDNA mutatsioonid, ei ole kindlalt teada, kui kergelt või raskelt haigus igas lapses väljendub. See tuleneb sellest, et ei ole ennustatav, millises vahekorras normaalse ja mutanteerunud mtDNAga mitokondrid edasi kanduvad. Võib juhtuda, et kergete sümptomitega (võib-olla isegi mitte avastatud) haige ema sünnitab lapse, kellel esinevad väga raskekujulised kliinilised sümptomid. Paljud teadlased arvavad, et sel juhul on tegemist pudelikaela efektiga".
Esineb ka spontaanseid mutatsioonide tekkeid, kui mutatsiooni ei ole leitud ei ema ega isa genoomis, aga see avaldub embrüo väga varajases arengustaadiumis. Selliste juhtumite esindajateks on näiteks KSS, PEO ja Pearsoni sündroom – kolm haigust, mis on tekkinud mtDNA deletsiooni (spetsiifiline osa DNAst on puudu) tulemusel. Sellised spontaansed mutatsioonid ei pärandu tihti edasi järgmisele generatsioonile.
Üks võimalus mitokondriaalsete haigusete pärandumiseks on seotud mtDNA ja nukleaarse DNA defektide kombineerumisega. Selline pärandumine toimub Mendeli seaduste järgi. Näiteks võib tuua MNGIE haigust.
Heteroplasmia efekt
Kui patsiendil on heteroplasmiline punktmutatsioon, siis mutatsiooni kandvate mtDNA-de hulk võib varieeruda erinevates kudedes ja isegi samas koes olevates rakkudes. Seetõttu ei esine mitokondriaalsed haigused igas koes ja ka mitte tingimata igal inimesel, kellel esineb patogeenne mutatsioon. Mutatsioon peab saavutama piisavalt suure taseme, et biokeemiline efekt avalduks.
Näiteks kahe mitokondriaalse sündroomi, NARP ja Leigh' puhul on näidatud, et juba madalamal mutatsiooniga mtDNA heteroplasmilisel tasemel (10–34%) võib esineda ATP sünteesi häireid, kuid ilma kliiniliste sümptomiteta. Kui aga metsiktüüpi mtDNA tase moodustab kogu geneetilise materjali hulgast vähem kui pool (mutantse mtDNA tase on juba 60–90%), siis toob see endaga kaasa tugeva ATP sünteesi puudujäägi. Sellega kaasneb ka juba NARP sündroomi sümptomite avaldumine.
Leigh' sündroomi korral peab olema mutantse mtDNA heteroplasmiline tase üle 90%, et sündroom avalduks.
Veel üks hea heteroplasmia efekti näide on Leberi päritav optiline neuropaatia (LHON), mille üks levinumaid mutatsioone on G11778A. See mutatsioon on patoloogiline enamasti homoplasmilises olekus ning praktiliselt asümtomaatiline seni, kuni mutantse mtDNA heteroplasmiline tase on alla 60%.
Minimaalse mtDNA heteroplasmia esinemine pole enamasti kahjulik, sest teda leidub spontaanselt pea kõigis normaalsetes indiviidides.
Ravivõimalused
Mitokondriaalse heteroplasmia vastu ei ole kindlat ravi, kuid meditsiin pakub sümptomite leevendamist. Näiteks eespool mainitud haiguste poolt tihti põhjustatud lihasekrambid alluvad hästi valproehappe ravile.
Välislingid
Mitochondriopathie
Gerard Moreno
pisi|Gerard Moreno 2019. aastal Hispaania koondises Gerard Moreno Balagueró (sündinud 7. aprillil 1992 Santa Perpètua de Mogodas) on Hispaania jalgpallur, kes mängib ründajana Hispaania kõrgliiga klubis Villarreal ja Hispaania jalgpallikoondises.
Klubikarjäär
Ta liitus Villarrealiga esimest korda 2010. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 2012. aastal. Hooajal 2013–2014 mängis ta laenul Hispaania esiliiga klubis Mallorca. Hooajal mängis ta taas Villarrealis. Seejärel liitus ta 2015. aastal Espanyoliga, kelle ridades mängis ta Hispaania kõrgliigas kokku kolm hooaega. Hooajal 2017–18 lõi ta Hispaania kõrgliigas 16 väravat.
2018. aasta juunis naasis Moreno Villarreali. Hooajal 2019–20 ta Hispaania kõrgliigas 18 väravat ja oli sellega sel hooajal enim väravaid Hispaania kõrgliigas löönud Hispaania mängija.
26. mail 2021 toimunud UEFA Euroopa Liiga hooaja 2020–21 finaalis lõi ta värava Manchester Unitedi vastu. Villarreal võitis lõpuks penaltiseeria järel. Samal hooajal lõi Moreno Hispaania kõrgliigas 23 väravat ning oli teist hooaega järjest resultatiivseim Hispaania mängija.
Koondisekarjäär
Hispaania jalgpallikoondises tegi Moreno debüüdi 15. oktoobril 2019 EM-i valikmängus Rootsi vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta sama aasta 15. novembril EM-i valikmängus Malta vastu.
Päästeauto
pisi|Põhiauto Eestis. pisi|[[Lõuna-Eesti Päästekeskuse auto]] Päästeauto (ka tuletõrjeauto) on auto, mis on mõeldud päästetööde tegemiseks. Päästeauto peamiseks kasutusotstarbeks on päästevahendite ja päästjate transport sündmuskohale ja sealt ära.
Nimetust "päästeauto" hakati Eestis laiemalt kasutama 21. sajandil. Varem kasutatud termin "tuletõrjeauto" sobis hästi kitsalt tulekustutusele orienteeritud sõiduki nimetamiseks. Pärast Eesti iseseisvuse taastamist järk järgult lisandunud mitmesugused päästeülesanded tingisid üldisema termini vajaduse.
Päästeautosid on erinevat tüüpi ja nende ühest liigitust ei ole kokku lepitud. Üldjoontes on jaotuse aluseks autole paigutatud varustus, pumba võimsus, autost mitteeraldatav varustus ning päästjatele mõeldud tööruumide suurus ja olemus. On olemas näiteks põhiautod, paakautod, lennupäästeautod, konteinerautod ja roomikautod.
Päästeauto peab Euroopa Liidus vastama samadele tehno- ja keskkonnakaitsenõuetele, mis teised autod. Päästeautojuht ei pea kinni pidama osadest liiklusseaduse nõuetest, kui ta täidab operatiivülesannet ja autol on vähemalt vilkur sisse lülitatud. Sireeni püsiv kasutamine pole kohustuslik. Eestis võib spetsiaalset värvikombinatsiooni ja alarmseadmeid kasutada sellisel päästeautol, mis on kantud Transpordiameti registrisse kui alarmsõiduk.
Päästeauto omanikud
Päästeautot võib omada igaüks. Eestis kuulub suurem osa päästeautodest Eesti Vabariigile ja kitsamalt Päästeametile. Päästeautosid omavad veel vabatahtlikud päästeorganisatsioonid, kaitsevägi, äriühingud ja eraisikud.
Päästeauto kui alarmsõiduk
Päästeotstarbelist autot võib omada igaüks, kuid alarmsõidukina võib päästeautot kasutada vaid siis, kui see on kantud Transpordiameti registrisse alarmsõidukina.
Päästeauto värviskeem
Päästeautol tuleb kasutada spetsiaalset värviskeemi, kui autot soovitakse kasutada alarmsõidukina. Ülemaailmne päästeautode värviskeemi kokkulepe puudub. Seetõttu värvitakse päästesõidukid üle maailma erinevalt. Lähtudes päästetööde osaks olevatest tulekustutustöödest, kasutatakse sageli leekidest ajendatud punast ja kollast värvitooni. Eestis kehtiva korra järgi värvitakse Päästeameti ja vabatahtlike päästjate autod punaseks. Kaitseväe kasutuses olev päästeauto värvitakse kollaseks. Auto nähtavuse parandamiseks kasutatakse kontrastvärve ja helkurribasid. Massi ja mõõtmete poolest veoautoks (ametlikult N- kategooria sõidukiks ) loetaval päästeautol võib olla küljele värvitud valge triip. Kaitsevägi päästeautodel kontrastvärvi ei kasuta. Tsiviilpäästeautole võib kanda helkurribasid valge ja punase või kollase ja punase mustriga.
Eesti päästeautode ja tuletõrjeautode veljed värviti 1990. aastatel nelja veerandi põhimõttel musta-valgekirjuks. Sellisest nõudest edaspidi loobuti.
Tekst päästeautol
Ülemaailmne juhend päästeautole teksti kandmiseks puudub. Seda reguleerib iga riik eraldi. Eestis kleebitakse, tavaliselt päästeauto ustele, päästeüksuse nimetus. Päästeameti omanduses olevatele autodel lisatakse ka Päästeameti vapp. Vabatahtlike päästjate eraomanduses olev sõiduk kannab kirjet "Vabatahtlik pääste". Otseselt ei ole keelatud ka muu otstarbeka teksti lisamine. Tavaliselt on autole kantud Eestis kehtiv hädaabinumber "112". Päästeautosid on kasutatud ka tuleohutuspropaganda tegemiseks.
Alarmseadmed päästeautol
Eestis loetakse alarmseadmeteks vilkureid, sireeni ja valjuhääldit. Päästeauto vilkurid võivad olla vaid sinist värvi. Sireen ei tohi olla püsiva tooniga vaid peab muutuma. Valjuhääldi võib päästeautol olla, kuid selle paigaldamine ei ole kohustuslik. Nüüdisaegsetel päästeautodel see enamasti on.
Päästeauto juhtimine
Registris alarmsõidukina nimetatud päästeautot tohib juhtida kahel tingimusel. Peab olema vastava kategooria juhiluba ja läbitud spetsiaalne alarmsõidukijuhi täiendõpe. Väljalülitatud sireeni ja vilkuritega sõitmiseks piisab vastava sõidukikategooria omamisest.
Päästeautoliigid lähtuvalt päästefunktsioonist
Päästeautode ühest liigitust ei ole olemas. Lisatud tabelis on kokku võetud Eestis kasutusel olev päästetehnika üldine liigitus. Jaotuse aluseks on üldjoontes autole paigutatud varustus, pumba võimsus, autost mitteeraldatava varustus ning päästjatele mõeldud tööruumide suurus ja olemus.
Päästeauto tehnilised omadused
Kõikide tunnuste osas ei ole võimalik autot maksimaalselt võimekaks ehitada. Näiteks palju varustust mahutava auto mõõtmed on suured ja sellevõrra halveneb manööverdusvõime. Seetõttu on iga päästeauto ehitamine kompromiss eri omaduste vahel. Samuti tuleb arvesse võtta päästeauto tüüpilist tööpiirkonda (kitsad linnatänavad, palju maastikuteid) jne. Majanduslikel põhjustel Eestis üldiselt ei kasutata algusest lõpuni eritellimusena valmistatud päästeautosid. Reeglina on auto alusvanker, mootor ja käigukast seeriatoodang. Reeglina on ka juhtimisseadmed ja kabiin seeriatoodang, kuigi kabiin on seest tavaliselt ulatuslikult ümber ehitatud.
Päästeauto kiirus
Päästeautol ei pea olema kiiruspiirikut. Küll peab päästeautojuht kinni pidama valmistajakiirusest. Päästeauto kiiruslik võimekus valitakse tavaliselt tüüpilise töökeskkonna järgi. Asulates ja maanteedel liikuvad päästeautod liiguvad kiiremini. Maastikuvõimekusega autod aeglasemalt.
Päästeauto läbivus
pisi|Kolm vedavat silda ja kõrge kliirens annavad sellele päästeautole suure maastikuläbivuse. [[Steyr-Daimler-Puchi Pinzgauer ]] Läbivus saavutatakse autotehnikas väikse erisurve ja kõrge kliirensiga. Kastutuspiirkonnast lähtuvalt valitakse päästeauto läbivusomadused.
Kabiin
Kabiinis sõidavad päästjad. Mõningatel metsakustutusautodel on olemas ka lahtised istekohad, kuid enamik kabiine on Eesti kliimast tingituna kinnised. Üldiselt mahutavad kabiinid 1–6 päästjat. Kabiini mahutavus sõltub päästeauto otstarbest. Põhiauto kabiin mahutab tavaliselt 4–6 päästjat. Muude eesmärkidega autod 1–2 päästjat. Otseselt ei ole määratud, milline varustus kabiinis peab olema. Siiski on sinna kõige käepärasem paigutada varustust, mida päästja pidevalt kaasas kannab, sest lõplik kaitseriietusess riietumine toimub autos. Selliseks varustuseks on kaitseriietus, taskulambid, raadiosaatjad, väiksemõõdulised käsitööriistad jne. Samuti paigutatakse kabiini õrnad tööriistad nagu soojuskaamerad, kaablidetektorid ja dosimeetrid.
Veepaak
Veepaagi suurus valitakse auto kasutusotstarbe järgi. Väiksematel maastikukustutusautodel võib veepaagi suuruseks olla 200–500 liitrit. Veeveoks mõeldud paakautodel 8000 – 15 000 liitrit. Paak on valmistatud metallist või plastist. Plasti eeliseks on kergus ja korrosiooni puudumine. Puuduseks kergem purunemine. Paaki paigutatakse veetaseme andur, mis annab infot vee koguse kohta autopaagis. Veetaseme näidik asub tavaliselt pumba lähedal. Paagi puhastamiseks ja kontrollimiseks on paagi ülaosas luuk. Paaki paigutatakse ka nn lainemurdjad. Lainemurdjaks on tavaliselt augustatud metallplaadid, mis takistavad auto pidurdamisel ja kiirendamisel tekkivate lainete liikumist. Lainete liikumist on vaja takistada, et auto oleks sõidul stabiilsem. Paak ühendatakse pumbatorustikuga. Üks toru tuleb pumbast paaki ning on mõeldud paagi täitmiseks. Teine väljub paagist pumpa. Lisaks on osadel päästeautomudelitel pumbast mööda liikuv otsetäitetoru, mille kaudu saab paaki täita teine päästeauto. Paagi täpset täitumishetke on raske määrata ja kaalu vähendamise eesmärgil ei talu veepaak suurt survet. Võimsa tuletõrjepumbaga paaki vett pumbates on sellise surve tekitamine kerge. Seetõttu on paagil olemas ülevoolutoru. Kui paak saab täis, hakkab liigne vesi paagist välja voolama ja survet ei teki. Moodsamatel autodel on ülevoolutoru asendatud elektrilise süsteemiga, kus veetasemeandurilt täitumisteate saabumisel suleb pealevoolu paaki vastav automaatklapp.
Vahuainepaak
pisi|left|Tuletõrjujad kasutavad kustutustöödel vahuainet Vahuaine kasutamise eesmärgiks on põlevmaterjali pinnale vahukihi tekitamine. Vahukiht ei luba õhuhapnikul põlevale materjalile ligi pääseda ja tuli kustub. Vahuaine teiseks kasutusviisiks on kustutusvee pindpinevuse vähendamine. Madalas doosis vahuaine kustutusveele lisamine ei ole vahukihi loomiseks piisav. Küll aga vähendab vahuaine vee pindpinevust ja kustutusvesi tungib paremini põlevasse materjali. Niimoodi pääseb kustutusvee jahutav efekt paremini mõjule ja tuli kustub kiiremini. Vahuaine kasutamine kõikidel kustutustöödel ei ole vajalik. Seetõttu paigutatakse vahuaine omaette vahuainepaaki. Vahuainepaagi suurus on tavaliselt suurem kui 200 liitrit. Paagi tegelik suurus sõltub iga auto otstarbest. Põhiautode vahuainepaagi suuruseks on ligikaudu 200–300 liitrit. Lennupäästeautodel on vahuaine paak tavaliselt mitmetonnise mahuga. Vahuainepaagi paigutamine autole ei ole kohustuslik, kui auto töökeskkonnas ei ole ette näha vahuaine vajadust.
Kapid ja pinalid
pisi|Rulooustega päästeauto Päästeautode üheks peamiseks kasutusotstarbeks on päästevarustuse transport. Seetõttu paigutatakse päästeautodele kapid. Suurematesse kappidesse ehitatakse ka riiulid. Nüüdisajal kasutatakse Eestis enamasti ruloouksi. Nende eeliseks on väike ruumivajadus. Samuti ei takista ruloouksed ümber auto liikumist. Samas kasutatakse päästeautodel ka traditsioonilistele hingedele paigutatud uksi. Hingedel uksed vajavad vähem hooldust ning need on töökindlamad. Ruloouste tüüpiliseks probleemiks on aja jooksul suurenev liikumistakistus. Päästeauto kappidesse ehitatud riiulid võivad olla kohtkindlad või ka kapist välja pööratavad. Riiulitel on aasad ja konksud ning rihmad, mille abil päästevarustus transpordi ajaks kinnitatakse. Reeglina valitakse päästeauto ostmisel ka kappidesse paigutatav varustus. Seetõttu võib kapis olla ka kindla varustuskomponendi jaoks ehitatud riiuleid.
Pinaliteks nimetatakse imivoolikute hoidmiseks mõeldud plekktorusid. pisi|Auto katusel olevad pikad punased torud on imivoolikupinalid. Kõrvalistuja ukse ja maapinna vahel, autopõhja all on näha lühike toru. See on osaliselt nähtav vaakumaparaat
Tuletõrjepump
Tuletõrjepump või lühemalt pump on tavaliselt üldnimetus mitmest eraldi seadmest koosnevale komplektile. Tuletõrjepumba suuremateks osadeks on tavaliselt veepump, vahuainedosaator, vaakumpump ja pumba juhtimisseadmed.
Tuletõrjepumba käitamine
Päästeautole kohtkindlalt paigutatud tuletõrjepumpa käitatakse automootorist. Sellisel juhul tavatsetakse pumpa nimetada autopumbaks. Päästeautodele paigutatakse ka mobiilseid mootorpumpasid. Sellisel juhul on pump autost eraldatav ja tal on omaette mootor. Eraldatavatel mootorpumpadel ei ole tavaliselt vahuaine doseerimisseadmeid.
Pumba juhtimine
Tuletõrje pumba juhtimise keskseks vahendiks on pumbarootori tehtav pöörete arv. Sellest sõltub pumba tootlikkus ja surve. Päästeautodel juhitakse pumpa pumbaruumist. Juhtimine toimub ka mehaaniliste valitsatega või elektromehaaniliste seadmete abil. Elektromehaanilised seadmed teevad pumba juhtimise mõnevõrra lihtsamaks ning kaitsevad pumpa valekasutuse eest. Näiteks ei lase automaatika pumpa käivitada, kui selles ei ole vett. Samas on elektromehaanilised seadmed rikkealtimad.
Veepump
Veepumba ülesandeks on kustutusvee paiskamine voolikutesse. Päästeautode pumpade tootlikkus ehk ajaühikus väljapaisatava vee kogus on väga erinev. Tavaliselt mõõdetakse pumpade tootlikkust ühikuga liitrit sekundis (l/s). Päästeautole paigaldatavate pumpade tootlikkus varieerub enamasti 20–150 l/s. Enamik tuletõrjepumpasid on tsentrifugaalpumbad. Pumbal on tavaliselt 1–2 imiava, mille kaudu pump vee endasse tõmbab. Surveväljundite arv ehk avade arv, kust vesi välja pääseb, on tavaliselt 2–4.
Vaakumpump
Tuletõrjeautodel kasutatakse veesurve tekitamiseks ja vee paiskamiseks voolikutesse tsentrifugaalpumpasid. Selline pumbatüüp sobib hästi vee pumpamiseks. Tsentrifugaalpumba puuduseks on asjaolu, et selle konstruktsioon ei võimalda pumbast õhu eemaldamist. Ei ole võimalik valmistada pumpa, mis ühtmoodi hästi pumpab vedelikke ja gaase. Kui päästeauto veepaagis on vett, siis avatakse pumpa viiv paagitorukraan. Edasi avatakse pumba surveväljund. Paagist voolab vesi pumpa ja surub sealt õhu välja. Seejärel käivitatakse pump ning pumbast väljuv vesi, tekitades enda järel hõrenduse, imeb paagist vett juurde.pisi|Pumbajaamauto on lasknud imivoolikud jõkke, et sealt vett ammutada. Taustal seisab voolikuauto Autopumbast madalamal asuvat vett saab tuletõrje auto kasutama hakata kahel viisil. Vaakumpump paigaldatakse autole, et ka tühja veepaagiga auto saaks päästeülesandeid täita ja kustutusvett ammutada.
Peamiselt Eesti NSV ajast pärit tuletõrjetehnikas kasutati vaakumpumba asemel vaakumaparaati. Tegemist oli seadmega, mis kasutas hõrenduse tekitamiseks automootori heitgaase. Heitgaasi suunati vastava klapi abil aparaati ning Bernoulli võrrandile ja sellest lähtuvale Venturi fenomenile tuginedes tekitati veepumbas hõrendus. Vaakumaparaat oli äärmise lihtsuse tõttu väga töökindel, kuid alati pidi jälgima, et heitgaasidest kuumaks köetud aparaati ei jõuaks vesi. Järsk jahtumine põhjustas aparaadis pragusid.
Vahuaine dosaator
pisi| Kui autol on vahuainepaak, siis reeglina paigaldatakse pumba sisenemisteele spetsiaalne toru, kus juhitakse pumpa vahuainet. Vahuainet võib kallata ka otse veepaaki. Siis aga pole kontsentratsioon muudetav ning metallpaagi korral mõjub vahuaine korrodeerivalt.
Parahydrophis
Parahydrophis on maoperekond.
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Parahydrophis mertoni seisuga 26.11.2013.
Rein Saukas
Rein Saukas (snd 23. mail 1947 Kadrinas) on eesti rahvaluuleteadlane, folkloori lühivormide spetsialist. On uurinud vanasõnade ja mõistatuste autentsusproblemaatikat.
Eluloolist
Pärit talupidajate perest, kolmest pojast vanim. Õppis Kadrina Keskkoolis, 1965. aastal asus Tartu Riiklikku Ülikooli õppima eesti filoloogiat. Osales Üliõpilaste Teaduslikus Ühingus, sh uuris Jakob Hurda folkloristlikku tegevust, kaasüliõpilase Tiiu Ojanurmega kahasse tehtud töö eest "Jakob Hurda folkloristlik tegevus" pälvis esimese auhinna vabariiklikul üliõpilastööde konkursil. Lõpetas 1970. aastal ülikooli eesti keele ja kirjanduse osakonna eesti rahvaluule erialal.
Teaduslik tegevus
Pärast ülikooli lõpetamist asus Saukas tööle toonasesse F. R. Kreutzwaldi nim. Kirjandusmuuseumi, juba 1964. aastal loodud lühivormide töörühma, mille ülesandeks oli akadeemilise väljaande "Eesti vanasõnad" koostamine. Kavandatav väljaanne oli osa Soome-Eesti ühisprojektist läänemeresoome ühisvanasõnadest. Kollektiivne töö ilmus viieköitelisena J. Hurda algatatud rahvaluulepublikatsioonide sarjas "Monumenta Estoniae Antiquae" aastail 1980–1988.
1988.–2001. aastail töötas Saukas Tartu Riikliku Ülikooli raamatukogus toimetajana ja raamatukoguhoidjana. Osales koostajana ja toimetajana "Tartu Ülikooli Raamatukogu aastaraamatute 1997–2001" (ilmusid aastail 1998–2002) väljaandmisel, samuti koostas koos Mart Laari ja Ülo Tedrega juubelialbumi "Jakob Hurt 1839–1907". Samal ajal aitas ta koostada "Monumenta Estoniae Antiquae" sarja uut, eelmisega sarnast väljaannet "Eesti mõistatused".
Alates 2002. aastast kuni 2011. aastani töötas Rein Saukas uuesti Kirjandusmuuseumis. Temalt on ilmunud kaks osa neljaosalisest monograafiast "Eesti mõistatuste allikalugu" (sarjas "Reetor"), töölaual ja arvutis ootavad lõpusirgele jõudnud kolmas ja neljas köide. Praegu on Saukasel vabatahtliku tööna käsil mahukas Jakob Hurda umbes 1400 kirjasaatja-kaastöölise elulugude uurimine.
Rein Saukas on Emakeele Seltsi, Neeruti Seltsi ja Akadeemilise Rahvaluule Seltsi tegevliige.
Välislingid
Rein Saukas Eesti Teadusinfosüsteemis
Regina von Habsburg
pisi|Regina von Habsburg (1951) Regina von Habsburg või Regina Habsburg-Lothringen (sündis kui Saksi-Meiningeni printsess Regina Helene Elizabeth Margarete ehk Regina von Sachsen Meinigen; 6. jaanuar 1925 – 3. veebruar 2010) oli Wettini dünastia liige ja Otto von Habsburgi abikaasa.
Regina von Habsburgi vanemad olid titulaarhertsog Georg von Sachsen-Meiningen ja krahvinna Klara-Marie von Korff. Ta sündis Würzburgis pere noorima lapsena ja kasvas üles Heldburgis. Isa suri nõukogude vangistuses, ülejäänud pere põgenes aga Lääne-Saksamaale. Seal tutvus ta ka oma Otto von Habsburgiga. Nad abiellusid 10. mail 1951 ning said 7 last. Regina von Habsburg suri 2010. aasta 3. veebruaril Pöckingis pärast ligi 59-aastast abielu. Ta on maetud Veste Heldburgis asuvasse perekonnakrüpti.
Elena Taloș
Elena Andreea Taloș (sünninimi Elena Andreea Panțuroiu; sündinud 24. veebruaril 1995 Câmpulungis) on rumeenia kergejõustiklane. Tema põhialaks on kolmikhüpe, aga ta tegeleb ka kaugushüppe ja mitmevõistlusega.
Isiklikud rekordid
Allikas: IAAF
Troyes
Troyes on linn ja vald Prantsusmaal, Aube'i departemangu keskus. Linn asub Seine'i jõe ääres.
Linnas elab umbes 60 000 elanikku.
Novõi Vasjugan
Novõi Vasjugan on küla Venemaal Tomski oblastis Kargassoki rajoonis.
Troyes
Linnast on arvatavasti pärit luuletaja Chrétien de Troyes.
Pike'i maakond (Mississippi)
Pike'i maakond (Pike County) on maakond Ameerika Ühendriikides Mississippi osariigis.
Troyes
Linnas tegutseb jalgpalliklubi ESTAC.
Novõi Vasjugan
Küla asub Vasjugani jõe ääres.
Küla asutati 1933. aastal asumisele saadetute asulana ja kandis kuni 1939. aastani nime Mogilnõi Jar. 1941. aastal toodi Novõi Vasjugani ja selle ümbruskonda palju küüditatud eestlasi.
Kuni 1959. aastani oli Novõi Vasjugan Vasjugani rajooni keskus, mis seejärel ühendati Kargassoki rajooniga.
Pike'i maakond (Mississippi)
Maakonna halduskeskus on Magnolia.
Ajalugu
Maakond moodustati 1815. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 40 404.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Megara koolkond
Megara koolkond on vanakreeka filosoofiakoolkond, mille rajas Sokratese õpilane Eukleides Megarast ja mille põhiline tegevusaeg oli 4. sajandil eKr.
Diogenes Laertiose järgi kutsusid Eukleidese esimesed järglased ennast megaralasteks, kuid hiljem on neid nimetatud eripärase argumenteerimisviisi tõttu ka eristikuteks (kreeka keeles ἐριστικοί) ja dialektikuteks (kreeka keeles διαλεκτικοί).
Megara Eukleidese järglasteks koolkonna juhi positsioonil olid Ichthyas, Kleinomachos ja Stilpon Eukleidese õpilastest väärib mainimist veel Eubulides, kelle õpetustega on seotud Diodoros Kronose tegevus loogika valdkonnas. Vanematest Megara koolkonna esindajatest väärivad veel nimetamist Thrasymachos Korintosest, Nikarete, Pasikles ja Bryson Ahhaiast.
Megara koolkonna esialgse õpetuse aluseks oli sokraatlise ühtse headuse ühendamine eleaatide püsiva ning muutumatu ühtsuse ideega, kuid hiljem muutus aina olulisemaks töö loogika valdkonnas. Seetõttu on küsitav, kas Megara koolkonna puhul on üleüldse võimalik kõneleda ühtsest koolkonnast või peaks dialektikuid teistest megaralastest eristama. Samas olid loogika ja tõestamisega seotud küsimused olulised koolkonna rajalalegi. Noorematest dialektilise koolkonna esindajatest väärivad nimetamist Apollonios Kronos, Euphantos, Dionysios Chalkedonist, Philon Dialektik, Alexinos ja Panthoides.
Hoonimine
Hoonimine on viimistlusmeetod, mis võimaldab saada suure täpsusega siledaid, spetsiifilise mikroprofiiliga silindrilisi sisepindu. Niisugune profiil on vajalik näiteks õlikihi hoidmiseks hõõrdepinnal, näiteks mootori silindril. Abrasiivlõikuriks on pöörlevasse hoonpeasse kinnitatud luisud.
Karl Abraham
Karl Abraham (3. mai 1877 Bremen – 25. detsember 1925 Berliin) oli Saksamaa psühhoanalüütik, kes uuris imikute seksuaalsuse rolli iseloomu arenemises ja vaimuhaiguses. Ta oli koostööparter Sigmund Freudile, kes pidas teda oma parimaks õpilaseks.
Koostöö
Esimene kontakt Sigmund Freudiga oli Abrahamil aastal 1907, sellest arenes välja eluaegne suhtlus. 1910. aastal asutas ta Berliini Psühhoanalüüsi Ühingu. Aastatel 1914–1918 oli ta Rahvusvahelise Psühhoanalüütilise Ühingu president, samuti 1925. aastal.
Karl Abraham tegi Freudiga koostööd maniakaal-depressiivse psühhoosi (tänapäeval tuntud kui bipolaarne meeleoluhäire) uurimisel, mille tulemusena tuli 1917. aastal välja Freudi raamat "Trauer und Melacholie" ('Lein ja melanhoolia'). Ta oli Melanie Kleini analüütik aastatel 1924–1925. Abraham oli ka mentor mõjukale Saksa analüütikute grupile, kuhu kuulusid Karen Horney, Helene Deutsch ja Franz Alexander.
Karl Abraham uuris imiku seksuaalsuse rolli iseloomu kujunemisel ja vaimsetes haigustes. Ta kirjeldas isiksuseomadusi ja psühhopatoloogiaid, mis tulenevad psühhoseksuaalse arengu peatumisest eri arenguetappides. Aabraham vaatles oma ainsat tütart Hilda Abrahami, kirjeldades tema reaktsioone klistiirile ja infantiilsele masturbatsioonile. Samas pidas Abraham oluliseks säilitada tütre privaatsus, seetõttu ilmusid mõned vaatlusandmed alles pärast Hilda surma. Hildast sai samuti hiljem psühhoanalüütik.
Abraham suri 25. detsembril 1925 kopsupõletikku, kuid tal võis olla ka kopsuvähk.
Direktor
Direktor (ladina sõnast dirigere 'suunama') ehk juhataja on asutuse või ettevõtte juht. Keskasutuste, suurte äride, firmade ja teiste selliste juhtivat ja kõrgeimat direktorit nimetatakse peadirektoriks.
Asutuses või ettevõttes võib olla määratud ka mingi kitsama valdkonna juht: asedirektor (näiteks personalidirektor).
Javier Ontiveros
Ta alustas klubikarjääri Málagas, millega liitus 2010. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 2015. aastal. Hooaja 2017–2018 teises pooles mängis ta laenul Hispaania esiliiga klubis Valladolidi Real.
2019. aasta augustis sõlmis Ontiveros viieaastase lepingu Villarrealiga.
Nine Lives
Nine Lives võib tähendada järgmist:
AjaLeht
AjaLeht : Eesti Ajakirjanike Liidu teabeleht oli ajaleht, mis ilmus aastatel 1996–1999 Tallinnas.
Ajalehe väljaandja oli Eesti Ajakirjanike Liit ja toimetaja Hugo Alter.
Ajaleht ilmus 6 korda aastas.
Větřní
Větřní (saksa keeles Wettern) on linn Tšehhis Lõuna-Tšehhi maakonnas Český Krumlovi ringkonnas. Větřní asub Vltava jõe paremal kaldal, Český Krumlovist ligikaudu 4,5 km lõunaedelas.
Větřní paikneb merepinnast 592 meetri kõrgusel.
Větřnís asub paberivabrik.
Science
pisi|Logo pisi|Ajakirja esimese numbri kaas (1883) Science on eelretsenseeritav USA teadusajakiri. See on maailma üks prestiižikamaid teadusajakirju. Ajakirja annab välja American Association for the Advancement of Science (AAAS).
Ajakiri ilmub kord nädalas. Ajakirja peamine toimetuskolleegium asub Washingtonis.
Ajakirja esimene number ilmus veebruaris 1883.
Prentissi maakond
Maakonna halduskeskus on Booneville.
Ajalugu
Maakond moodustati 1870. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 25 276.
Nine Lives (ansambel)
Nine Lives on Eesti ansambel.
Prentissi maakond
Rahvastik
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Nine Lives (ansambel)
Ansambel asutati 1994.
Friedrich Suur (1921)
Friedrich Suur (17. juuni 1921 – 24. detsember 1994) oli eesti kultuuritegelane.
Õppis Leningradi Kõrgemas Ametiühingukoolis.
Aastatel 1947–1951 oli ta Eesti NSV Ametiühingute Nõukogu Tartu kultuurihoone kunstiline juht, 1953. aastast kultuurihoone direktor.
Tegutses ka lavastajana Eduard Vilde nimelises Tartu Rahvateatris.
1955. aastast oli ta Tartu Linna Töörahva Saadikute Nõukogu saadik, hiljem täitevkomitee administratiivkomisjoni esimees.
1960. aastate teises pooles ja 1970. aastatel töötas Eesti NSV Ametiühingute Jaan Tombi nimelise Kultuuripalee direktorina.
Ivan Tšistjakov
Ivan Petrovitš Tšistjakov (vene keeles Иван Петрович Чистяков; hukkunud 1941. aastal) oli vene sõjaväelane, kirjandus- ja joonistamisandega inimene, kes on endast maha jätnud päevikulaadsed ülestähendused elust Nõukogude Liidu sunnitöölaagris. Tšistjakovi päevik on tähelepanuvääne sellega, et kui endiste vangide mälestusi on kirja pandud üsna palju, siis vangivalvurite omi ülivähe. Juhulikult säilinud Tšistjakovi päeviku originaali hoitakse ühingu Memoriaal arhiivis Moskvas. Raamatuna ilmus see 2014. aastal. Hiljem tõlgiti see tšehhi, poola, saksa, prantsuse, hispaania, itaalia ja eesti keelde. Ivan Tšistjakov võttis osa Vene kodusõjast. Pärast kodusõda elas Moskvas, omandas kõrgema tehnilise hariduse. 1935. aastal mobiliseeriti ta sisevägedesse. Aastatel 1935–1936 oli ta sunnitöölaagri valverühma ülem BAMLAG-is. Represseeriti aastatel 1937–1938. Tšistjakov hukkus Suures Isamaasõja rindel Tuula oblasti piirkonnas.
Siirdeühiskond
Siirdeühiskond on ühiskond, mis küllalt lühikese perioodi jooksul teeb läbi tugevad muutused nii majanduse, poliitilise kui teistes ühiskonnakorralduse valdkondades. Siinjuures muutused ühiskonna eri valdkondades ei toimu ühel ja samal ajal vaid nihkega. Ralf Dahrendorf (1990) on toonud välja muutusega kaasnevate kellade erinevuse fenomeni, mis tähendab, et kiiresti toimuvate poliitiliste muutustega (mis võib võtta aega minimaalselt 6 kuud) ei pruugi kaasneda sama kiireid muutusi majanduses (kus muutuseks kulub vähemalt 6 aastat). Kõige aeglasemalt aga muutub inimeste sotsiaalne käitumine ning toimuvad kultuurilised muutused ja arusaamade teisenemised, millest omakorda sõltub kodanikuühiskonna kujunemine.
Siirdeühiskonnaga seotud mõisted
Siire: siirde all peetakse silmas süsteemseid muutusi kogu ühiskonnas, mille tulemuseks on ühiskonnatüübi vahetumine. Siinjuures saab taolisi muutusi (siiret) mõista nii kitsamas ja laiemas tähenduses, sest ühiskondlike muutuste protsessid on aeganõudvad ja keerulised. Seetõttu on hakatud ühiskondlikes siirdeprotsessides eristama transitsiooni ja transformatsiooni mõistet:
Sztompka tõi välja, et kultuurilise trauma kogemine ja selle läbimine koosneb järgmistest etappidest:
Siirdekäsitlused Eestis
Eestis on siirdeühiskonna arengut kõige laiahaardelisemalt käsitletud väljaandes "Eesti ühiskond kiirenevas ajas", kus ühiskonnas toimunud nii sotsiaalseid kui ka majanduslikke muutusi on vaadeldud perioodil 2002–2014 uuringu "Mina. Maailm. Meedia" tulemuste abil. Siirdeaega on analüüsitud ka Eestis teostatud longituuduuringutes.
Ühiskonnamuutusest tulenevat kihistumist (stratifikatsioon) on käsitletud artiklikogumikus "Trepist alla ja üles: edukad ja ebaedukad postsotsialistlikus Eestis."
Väärtuste muutumist siirdeperioodil käsitleb Andu Rämmer oma doktoriväitekirjas "Sotsiaalse tunnetuse muutused siirdeühiskonna kontekstis".
Washingtoni maakond (Nebraska)
pisi|Asend Nebraska osariigis pisi|Washingtoni maakonna kohtumaja Blairis Washingtoni maakond (Washington County) on maakond USA-s Nebraska osariigis. Geograafilised koordinaadid on
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Blair.
Maakonna pindala on 1020 km², millest 8 km² moodustab veepindala.
Ajalugu
Washingtoni maakond moodustati 1854. aastal. Maakond on saanud nime esimese Ameerika Ühendriikide presidendi George Washingtoni järgi.
Vaimuobjekt
Vaimuobjekt (inglise keeles object of the mind) on entiteet, mis eksisteerib ainult ettekujutuses, kuid mida reaalsuses on võimalik kirjeldada ja modelleerida.
Vaimuobjektide hulka kuuluvad näiteks abstraktsed objektid, mõisted ja väljamõeldud entiteedid.