cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Afiinne ruum
Definitsioon
Afiinne ruum üle korpuse k on hulk \,P (mille elemente nimetatakse punktideks) koos kujutusega hulgast P×P teatud kindlasse vektorruumi \,V üle korpuse k (see kujutus seab igale punktide järjestatud paarile (\,A; \,B) vastavusse vektori (vektorruumi V elemendi), mida tähistatakse  ning nimetatakse vektoriks algusega punktis A ja lõpuga punktis B), kusjuures
Stieglitz
Stieglitz (vene keeles Штиглиц) on Vestfaalist Laasphest pärit juudi juurtega kaupmehe- ja aadlisuguvõsa.
Stieglitzid rüütelkonna matriklis
Parun Ludwig Johann von Stieglitz (1780−1843) võeti 1840. aasta 3. mail (vkj) Kuramaa rüütelkonna matriklisse. 1839. aastal oli ta võetud Peterburi kubermangu aadlisuguvõsaraamatusse. 19. detsembril (vkj) 1883 võeti Boriss Fjodorovitš Stieglitz (1852−1909) Poltava kubermangu aadlisuguvõsaraamatusse.
Dementorid
pisi Dementorid olid J. K. Rowlingu romaanisarjas "Harry Potter" võlurite vangla Azkabani valvurid kuni 1998. aasta suveni. Peale seda eemaldas uus võlukunstiminister Kingsley Shacklebolt nad sealt.
Tutvustus
Dementorid on armutud olendid. Nad äratavad inimestes ellu nende halvimad mälestused ja seetõttu paljud inimesed minestavad. Mugud neid ei näe, kuid tajuvad küll. Dementorid ei tee vahet nendel, keda nad jahivad ja nendel, kes neile ette jäävad. Dementor võib imeda ohvrist kõik õnneliku välja ja lõpuks teda "suudelda". Kui suudlus on sooritatud, ei ole ohvril enam hinge.
Dementoritega võitlemine
Dementoreid suudab tõrjuda ainult patronus, mille esile kutsumisega enamik võlureid ja nõidu jäävad hätta.
Marienburg (täpsustus)
Marienburg 'Maarja linnus' on mitme linna ajalooline saksakeelne nimi:
Ahvide planeet (film 2001)
Linateos põhineb 1968. aasta samanimelisel versioonil. Filmi aluseks on Pierre Boulle'i romaan "Ahvide planeet".
Fürstenberg (Vestfaali aadlisuguvõsa)
Fürstenberg on Vestfaalist Soesti lähedalt pärinev saksa aadlisuguvõsa. See ei ole suguluses Lõuna-Saksa päritolu Fürstenbergide suguvõsaga. Suguvõsa nimi tuleneb Fürstenbergi linnusest.
1660. aastal sai üks Fürstenbergide liinidest vabahärratiitli. 19. sajandil said mitmed liinid vabahärra- ja krahvitiitleid nii Preisimaalt, Baierist kui ka Belgiast.
2006. aasta Hollandi parlamendivalimised
Hollandi järgmised erakorralised parlamendivalimised toimusid 22. novembril 2006. aastal. Erakorralisus oli tingitud Balkenende II valitsuse langemisest, uue valitsuse moodustamiseni on Hollandis võimul Balkenende III valitsus, millel puudub parlamendienamus.
Sündmused, mis viisid valimiste väljakuulutamisele
30. juunil 2006 kuulutati valimised välja, pärast sotsiaalliberaalse Demokraatide 66 (hollandi lühend: D66) partei lahkumist Balkenende konservatiiv-liberaalsest valitsusest, mis oli tingitud endise parlamendiliikme Ayaan Hirsi Ali valetamise teel saadud Hollandi kodakondsuse saamise ilmsikstulekust.
Olukord enne valimisi
Võimul oli Kristlik-Demokraatliku Üleskutse (CDA) juhitud konservatiiv-liberaalne vähemusvalitsus koos liberaalkonservatiivse Rahvaparteiga Vabaduse ja Demokraatia Eest (VVD).
Suurim opositsioonipartei oli sotsiaaldemokraatlik Hollandi Tööpartei (PvdA), mis tugevdas enda positsioone 2006. aasta Hollandi kohalikel valimistel. Samuti tugevnes mainitud kohalikel valimistel ka sotsialistliku Sotsialistliku Partei positsioon.
Valimistulemus
thumb|260px|Valimistulemus
Pärast valimisi moodustati 22. veebruaril 2007 neljas Balkenende valitsus Kristlik Demokraatliku Üleskutse, Tööpartei ja Kristliku Liidu vahel. thumb|Suurim partei omavalitsuse kohta: {{legend|#00CC1B|CDA}}{{legend|#FF000C|PvdA}}{{legend|#FFF20A|SP}}{{legend|#0000FF|VVD}} Artikkel vajab täiendamist
Käik (male)
Käiguks nimetatakse malendi lahkumist seniselt väljalt ühele reeglitega lubatud väljadest. Erandina lahkuvad ühe käigu(vangerduse) jooksul oma senistelt kohtadelt kuningas ja vanker.
Areion
Areion oli vanakreeka mütoloogias hobune, kellest kiiremat maailmas ei olnud.
Kui Demeter kurvastas oma tütre Persephone röövimise pärast ja teda mööda maailma taga otsis, nägi teda Poseidon ja tahtis temaga ühte heita. Demeter ei suutnud nii kiiresti joosta kui Poseidon; seepärast muutis ta end märaks. Poseidon muutis end täkuks ja hakkas teda taga ajama. Demeter nägi tabuuni, jooksis sinna ja peitis end teiste hobuste sekka ära, ent Poseidon võitles tabuuni juhttäkuga, võitis teda ja siis paaritus Demeteriga. Sellest sündis Areion. Kuna tema mõlemad vanemad olid jumalad, siis oli ka Areion surematu.
Areion kuulus algul Poseidonile, siis Heraklesele ja lõpuks Adrastosele. Tänu Areionile oli Adrastos ainus Argose väepealik, kellel õnnestus põgeneda sõjas Seitse Teeba vastu.
Vormel 1 etappide loend
Vormel 1 etappide loend loetleb Vormel 1 etappe, kusjuures ringrajad ei ole tähtsad. Ringradade kohta vaata Vormel 1 ringradade loend.
Tallinna kunstikogu
Tallinna kunstikogu on Tallinna Linnavalitsusele kuuluv kunstikogu. Kunstikogu asutati 12. detsembril 1997.
Kollektsiooni kuuluvad kunstikogusse ostetud või kingitud teosed. Neid eksponeeritakse Tallinna avalikes hoonetes avalikkusele ligipääsetavates kohtades.
1961. aasta NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes
VII NSV Liidu meistrivõistlused rahvusvahelises kabes peeti mitmes Läti linnas 1961. aastal. Andris Andreiko tuli esimest korda NSV Liidu meistriks.
Gaaslahendus
Gaaslahendus on elektrilaengute suunatud liikumine gaasikeskkonnas ehk elektrivool gaasis. Laengukandjateks on gaasis vabad elektronid ja ioonid. Gaaslahenduse tekkimiseks ja püsimiseks on vajalik elektriväli; gaaslahendusseadistes luuakse see seadise elektroodidele rakendatava elektripingega.
Gaaslahenduse avaldumisvorm sõltub gaasi ionisatsiooni tasemest, samuti gaasi rõhust ja koostisest, lahendusvahemiku pikkusest ja kujust.
Kui gaaslahendust põhjustab ainult välise ionisaatori mõju (nt ioniseeriv kiirgus), siis nimetatakse lahendust sõltuvaks. Kui aga lahendus jätkub ka ilma väliste ionisaatoriteta, siis on tegemist sõltumatu lahendusega. Sel juhul tekivad lahendust säilitavad laengukandjad gaasis endas peamiselt põrkeionisatsiooni tulemisel gaasi molekulide põrkumisel elektrivälja mõjul liikuvate elektronidega. Sõltuva lahenduse üleminekut sõltumatuks lahenduseksnimetatakse gaasi elektriliseks läbilöögiks ja üleminekupinget süttimispingeks.
Sõltumatu gaaslahenduse liigid on huumlahendus, kaarlahendus, koroonalahendus ja sädelahendus. Nende lahendustega kaasneb elektromagnetkiirgus, sealhulgas ka valguskiirgusena.
Gaaslahendust rakendatakse mitut liiki gaaslahenduslampides, gaaslaserites, plasmotronides ehk plasmageneraatorites (metallide tehnoloogias), loendurites (Geigeri loendur), osonaatorites jm.
Hannoveri piirkond
Hannoveri piirkond (saksa Region Hannover) on 2. järgu haldusüksus Saksamaal Alam-Saksi liidumaal.
Rooma keiser (täpsustus)
Rooma keisriks on nimetatud mitme ajaloolise riigi valitsepaid:
Pärast Konstantinoopoli langemist 1453. aastal lisas Rooma keisri tiitli oma aunimetustele ka Türgi sultan.
Hannoveri piirkond
Piirkonna pindala on 2290 km². 31. detsembril 2016 elas seal 1 148 700 inimest.
Hannoveri piirkonnal on unikaalne õiguslik staatus Alam-Saksi kreiside seas. Sinna kuulub Hannoveri linn, liidumaa pealinn, millel on samad õigused kui kreisivabal linnal. Seetõttu on piirkond rahvaarvult palju suurem kui ükski teine kreis liidumaal. Selle haldusorgan on Regionsparlament ('piirkonna parlament'), mida juhib Regionspräsident ('piirkonna president'). Regionsparlament 'i liikmed valitakse iga viie aasta järel ja selle juht iga kaheksa aasta järel kohalikel valimistel.
Piirkond ümbritseb Hannoveri linna ja hõlmab selle metropolipiirkonna eeslinnad. Leine jõgi siseneb piirkonda lõunast, voolab läbi Hannoveri ja väljub põhja suunas. Loodes on Steinhuder Meer, järv, mille pindala on 32 km², ja piirkond, mis on tuntud kui Hannoversche Moorgeest.
Ajalugu
Hannoveri linn ei olnud piirkonna osa enne 2001. aastat, kui vana Hannoveri kreis ja linn (siis ametlikult Kreisfreie Stadt Hannover, mis tähendab "Hannoveri kreisivaba linn") ühendati, et moodustada uus Region Hannover (mitte segamini ajada endise Regierungsbezirk Hannoveriga). Seejuures säilitas Hannover kreisivaba linna õigused ja oma linnavalitsuse. Ligi pool piirkonna elanikest elab Hannoveris.
Teise maailmasõja ajal oli Hannoveris XI sõjaväeringkonna peakorter, mis vastutas Braunschweigi, Saksi-Anhalti ja osa Hannoveri eest. See oli ka 71. jalaväediviisi garnisonilinn.
Tong Jian
Tong Jian (sündinud 15. augustil 1979 Harbinis) on Hiina iluuisutaja. Ta võistleb paarissõidus, kus tema partneriks on Pang Qing.
Nad on kahekordsed maailmameistrid (2006, 2010) ja 2010. aasta Vancouveri olümpiamängude hõbemedaliomanikud.
Samuti on Pang ja Tong nelja maailmajao meistrivõistluste võitjad aastatel 2002, 2004, 2008 ja 2009.
Tong hakkas iluuisutama 6-aastaselt. Esialgu oli ta üksiksõitja, aga 1993 pani treener Yao Bin ta paari koos Pang Qingiga ja sellest ajast võistlevad nad koos. Kui Yao kolis Pekingisse, töötasid nad mõnda aega ilma treenerita, pärast hakkasid nad jälle Yao käe all harjutama.
1997 tulid nad Hiina meistrivõistlustel Shen Xue ja Zhao Hongbo järel teiseks ja juunioride maailmameistrivõistlustel Söulis 14. kohale.
1998 tulid nad Hiina meistrivõistlustel taas Sheni ja Zhao järel teiseks. Juunioride MM-il Kanadas Saint Johnis saavutasid nad 9. koha.
1999 tulid nad Hiina meistrivõistlustel jällegi Sheni ja Zhao järel teiseks. Taliuniversiaadil Slovakkias Popradis saavutasid nad samuti teise koha. Esimest korda korraldati nelja maailmajao meistrivõiastlused, kus võistlesid kogu Euroopast üle jääva maailma iluuisutajad. Võistlused toimusid Kanadas Halifaxis ning Pang–Tong tulid 5. kohale (Shen–Hongbo võitsid). Maailmameistrivõistlustel Helsingis said nad 14. koha (Shen–Zhao olid teised). Juunioride MM-il Zagrebis saavutasid Pang–Tong 8. koha.
2000 tulid nad Sheni ja Zhao puudumisel esimest korda Hiina meistriteks. Nelja maailmajao meistrivõistlustel Osakas tulid nad 5. kohale (Shen–Zhao ei osalenud) ja maailmameistrivõistlustel Prantsusmaal Nice'is 15. kohale (Shen–Zhao olid teised).
2001 tulid Pang–Tong Hiina meistrivõistlustel Sheni ja Zhao järel teiseks. Nelja maailmajao meistrivõistlustel Salt Lake Citys tulid nad 4. kohale (Shen–Zhao olid teised) ja maailmameistrivõistlustel Vancouveris 10. kohale (Shen–Zhao olid kolmandad).
Direktsiooninurk
pisi|Direktsiooninurk Direktsiooninurk on horisontaalnurk telgmeridiaani (kaardi X-telje) suuna põhjapoolsest otsast päripäeva kuni soovitud suunani.
Tong Jian
2002 tulid Pang–Tong nagu tavaliselt Hiina meistrivõistlustel Sheni ja Zhao järel teiseks. Nelja maailmajao meistrivõistlustel Lõuna-Koreas Jeonjus tulid nad seevastu Sheni ja Zhao puudumisel esimesteks. See tulid osalt sellest, et riigid ei tulnud sinna üldjuhul olümpiakoondisega. 2002. aasta taliolümpiamängudel Salt Lake Citys jäid Pang–Tong 9. kohale (Shen–Zhao olid kolmandad). Järgnenud maailmameistrivõistlustel Naganos olid nad 5. kohal (Shen–Zhao võitsid).
2003 nad Hiina meistrivõistlustel ei osalenud. Nelja maailmajao meistrivõistlustel Pekingis saavutas Hiina kolmikvõidu: Shen–Zhao võitsid Pang–Tongi ees. Maailmameistrivõistlustel Washingtonis tulid Pang–Tong juba 4. kohale (Shen–Zhao võitsid).
thumb|Pang ja Tong tulid [[2004 Hamiltonis esimest korda nelja maailmajao meistriteks.]] 2004 tulid Pang–Tong Shen–Zhao puudumisel teist korda Hiina meistriteks ja Kanadas Hamiltonis esimest korda nelja maailmajao meistriteks. Maailmameistrivõistlustelt Dortmundist said nad oma esimese medali, pronksi Tatjana Totmjanina ja Maksim Marinini ning Sheni ja Zhao järel. Hooaja lõpul Colorado Springsis toimunud Grand Prix' finaalis osales seekord kolm Hiina paari ja Pang–Tong jäid 5. kohale. Võitsid Shen–Zhao Totmjanina–Marinini ees.
2006 ei osalenud Pang–Tong Hiina ega nelja maailmajao meistrivõistlustel. 2006. aasta taliolümpiamängudel Torinos püstitasid nad 186,67 punktiga isikliku rekordi, aga ikka jäid nad napilt medalist ilma. Võitsid Totmjanina–Marinin (204,48) Zhangide (189,73) ja Shen–Zhao (186,91) ees. Seevastu järgnenud maailmameistrivõistlustel õnnestus neil oma tulemust veel parandada (189,2) ja tulla esimest korda maailmameistriteks, kuigi Totmjanina–Marinini ja Shen–Zhao puudumisel. Kaksikvõidu tagas Hiinale Zhang–Zhang 186,42-ga Petrova–Tihhonovi ees. Kuid Grand Prix' finaalis Tokios jäid Pang–Tong alles 6. kohale 168,34 punktiga. Võitsid Totmjanina–Marinin (193,60) Zhangide ees.
2007 tulid Pang–Tong kolmandat korda Hiina meistriteks (Sheni ja Zhao puudumisel). 2007. aasta Aasia talimängudel Hiinas Changchunis sai Hiina kolmikvõidu, Shen–Zhao võitsid 195,55-ga Pang–Tongi 181,47 ees. Nelja maailmajao meistrivõistlustel Colorado Springsis oli paremusjärjestus sama: võitsid Shen–Zhao (203,05) Pang–Tongi ees (185,33). Ning samasugune oli järjestus ka maailmameistrivõistlustel Tokios: Shen–Zhao 203,5, Pang–Tong 188,46. Grand Prix' finaalis Pang–Tong ei osalenud.
thumb|Pang ja Tong tulid [[2008 Goyangis nelja maailmajao meistriteks.]] 2008 saavutasid Pang–Tong Hiina meistrivõistlustel Zhangide järel juba kuuenda hõbemedali ja üheksanda medali. Nelja maailmajao meistrivõistlustel Lõuna-Koreas Goyangis oli nende järjestus vastupidine: Pang–Tong võitsid (187,33), Zhangid olid teised (181,84). Kuid maailmameistrivõistlustel Göteborgis jäid Pang–Tong 186,78 punktiga alles 5. kohale (Zhangid said hõbemedali). Maailmameistriteks tulid Aljona Savtšenko ja Robin Szolkowy. Torinos toimunud Grand Prix' finaalis võitsid taas Savtšenko–Szolkowy (199,23) Zhangide (191,2) ees, Pang–Tong olid seekord kolmandad (185,13).
2010 ei osalenud Pang–Tong Hiina ega nelja maailmajao meistrivõistlustel. 2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris olid nad lühikava järel 4. kohal, kuid võitsid vabakava maailmarekordilise 141,81 punktiga. Siiski ei piisanud sellest olümpiavõiduks: suurepärane isiklik rekord 213,31 andis Sheni ja Zhao (216,57) järel ning Savtšenko ja Szolkowy (210,6) ees hõbemedali. Järgnenud MM-il Torinos suutsid nad Sheni ja Zhao puudumisel 211,39-ga siiski võita. Savtšenko ja Szolkowy said 204,74-ga hõbemedali. Grand Prix' finaalis võitsid Shen–Zhao 214,25 punktiga Pang–Tongi (201,86) ja Savtšenko–Szolkowy (200,38) ees.
Pihlakas
Pihlakas (Sorbus) on roosilaadsete seltsi roosõieliste sugukonda kuuluv puude perekond.
Pihlakad kasvavad kogu Euroopas ja Aasias ning Põhja-Ameerikas. Nad ei ole väga kõrged puud, kuid võivad siiski kasvada isegi 15 m kõrguseks. Osa liike ei annagi puu mõõtu välja, vaid on põõsad.
Maailmas leidub üle 100 liigi, millest Eestis kasvab pärismaisena kolm.
Kirjeldus
Pihlaka lehed näevad välja võrdlemisi saare lehtede moodi, aga need puud ei ole kuigi lähedalt omavahel sugulased. Lehepungad on kohevad ja karvased. Pihlakal on suured liitlehed, mis koosnevad 11–23 lehekesest, mis paiknevad leherootsul paarikaupa ja rootsu otsas on veel üks paaritu leheke. Noored lehed on karvased, vanad lehed siledad ja paljad.
1856
1856. aasta (MDCCCLVI) oli 19. sajandi 56. aasta.
Pihlakas
Kirjeldus
Pihlakal on valged pisikesed õied, mis on koondunud suurtesse õisikutesse, mis asuvad okste otsas. Õitel on tugev eriline lõhn. Õies on emakat ümbritsev õiepõhi arenenud õietupest ja õiekroonist. Tolmukaid ja emakaid on palju ning need asuvad kolmes reas.
Vili on kerajas väikeste seemnetega õun, aga kuna ta on väga pisike, siis kutsutakse teda rahvasuus marjaks. Noorelt on see rohekas, küpsedes muutub algul oranžiks ja siis erepunaseks. Õun on väga hapu, terava kirbe maitsega. Vili sisaldab 8% suhkrut: fruktoosi, glükoosi, sorboosi, sahharoosi. Vili sisaldab ka sorbiinhapet, millel on antiseptiline toime, samuti mikroelemente ja vitamiine: askorbiinhapet, P-vitamiini, karoteeni ja glükosiide, sealhulgas amügdaliini.
Kasvatamine
Aedpihlakas (S. domestica) on vanim kultuuristatud liik.
Liigid
pisi|Pihlaka õisik pisi|Pihlakamarjad Maailmas leidub üle 100 pihlakaliigi. Täpset liikide arvu on raske kindlaks teha, kuna pihlakas hübridiseerub väga kergesti. Peale selle on pihlakatel palju alamliike. Viimasel ajal on hakatud pihlaka perekonda mõnevõrra kitsamalt tõlgendama, nii et osa alamperekondi on omaette perekondadeks tõstetud.
Kogu perekonnale on väga iseloomulikud liikidevahelised hübriidid, isegi nende liikide vahel, mis kuuluvad eri alamperekondadesse. Hübriididele on omane apomiksis ehk viljade arenemine ilma viljastumiseta. Niisuguste viljade seemned annavad emastaime täpseid koopiaid ehk kloone. Niisugune mittesuguline paljunemine on viinud paljude mikroliikide tekkeni.
Eesti liigid
Eestis kasvab pärismaisena kolme liiki pihlakaid:
Viimane on haruldane ja kasvab vaid Lääne-Saaremaal. Lisaks neile kasvab Eestis soome pihlakas ehk hübriidpihlakas (Sorbus ×hybrida). Soome pihlakas on hariliku pihlaka ja pooppuu hübriid. Soome pihlaka pidamine Eestis looduslikult kasvavaks liigiks on vaieldav. Siiski kasvab Lääne-Saaremaal vähemalt üks selle liigi viljuv puu.
Sordid
Ivan Mitšurin on aretanud mitmeid olulisi kaughübriide nagu 'Granatnaja', 'Likernaja' syn 'Likjornaja', 'Mitšurinskaja dessertnaja'.
Kasutamine
Pihlaka värsked viljad on kibeda maitsega, aga esimesed öökülmad viivad kibeda sorbiinhappe lagunemiseni ja kibedus kaob ära. Pihlakast on aretatud sort, mis sisaldab suhkrut veelgi rohkem, kuni 9%, ja on magus juba enne öökülmi. Krimmis kasvab pihlakaliik, mille viljad sisaldavad 14% suhkrut. Need viljad on suured, kuni 3,5 cm läbimõõduga, kaaluvad kuni 20 g ning on ilusad ja maitsvad. Seda liiki ei saa Eestis kasvatada, sest ta ei talu Eesti külma talve.
Pihlakas on laialdase leviku ja viljade ebameeldiva maitse tõttu väheväärtuslik viljapuu. Siiski kasutatakse teda mitmeti. Teda kasvatatakse ilusate õite ja viljade tõttu ilupuuna, tema viljad kõlbavad ikkagi süüa ja on tervislikud, tema puit on raske, elastne ja tugev ning sobib seetõttu hästi tisleritöödeks.
Pihlakat saab kasutada teiste roosilaadsete, näiteks pirnipuu ja hariliku küdoonia pookealusena. Poogitud oksad ja puud võivad vilja kanda 10 aastat.
Pihlakas on meetaim. Tema vilju võib süüa toorelt, neist võib teha moosi, džemmi, kisselli, marmelaadi ja želeed, neist saab teed ja neid marineeritakse. Kuivatatud marjadest valmistatud pulbrit pannakse pirukatesse.
Rahvameditsiinis kasutatakse pihlakamarju skorbuudi ja verejooksu vastu, diureetikuna, higistama ajava vahendina ja lahtistina. Tänapäeva meditsiin pihlakamarju ei kasuta.
Pihlakas on tähtis toidutaim paljude liblikate jaoks.
Sügisel ei kuku paljudelt pihlakatelt marjad maha, vaid jäävad puu külge. Talvel, kui lumi maha sajab, on pihlakamarjad paljude lindude jaoks tähtis toiduallikas.
Suusatamine
pisi|300px|Suusatajad Kanadas, 1887 pisi|Veesuusatamine Emajõel. 2016. aasta juuni. Suusatamine on traditsiooniline viis liikumiseks lumel või libiseva kattega pinnasel.
Suusatamiseks tarvitatakse sidemete abil jalgade külge kinnitatud lamedapõhjalisi abivahendeid, mida nimetatakse suuskadeks. Liikumise hõlbustamiseks ja tasakaalu hoidmiseks kasutatakse suusakeppe. Sageli määritakse suuski parema libisemise jaoks või pidurdamise tarbeks suusamäärdega, suuskade kinnitamiseks jalgade külge pruugitakse suusasaapaid.
Vanimad jäljed suusatamisest pärinevad kaljujoonistelt ja koopamaalingutelt. Vanim suusk on pärit Rootsist, mis see oli lai ja lühike. Tänapäeval harrastatakse suusatamist paljudes maades, eriti külmema kliimaga riikides.
Suusatamine on harrastus- ja võistlusspordiala, mis on kõige populaarsem taliolümpiamängude spordiala. Suusatamist harrastatakse mitmes variandis, näiteks murdmaa-, mäe- ja vigursuusatamisena. Suusahüpetes on oluline mitte otseselt suuskadega laskumine, vaid sellele järgnev õhulend. Samuti kombineeritakse suusatamist teiste spordialadega, näiteks laskesuusatamises laskmisega. Kahevõistlus ühendab suusahüpped ja murdmaasuusatamise, Alpi kahevõistlus aga kaks mäesuusatamise ala: kiirlaskumine ja slaalomi.
Kuna traditsiooniline suusatamine on võimalik ainult talvel, on sellele leiutatud suvised alternatiivid: rullsuusatamise näol on suuskade all rullikud, veesuusatamine toimub veepinnal, kus suusatajat veab edasi mootorpaat.
Klassikaline sõidustiil
Klassikaline sõidustiil sobib sõitmiseks paksus lumes ja ettetehtud rajal. Klassikalise sammu sõitmisel määritakse suusa keskosale pidamismääret ja muule osale libisemismääret. Suusakepid on klassikalise sammu sõitmisel lühemad kui uisusammu sõitmisel. Suusasaapad on madalad, mis lubavad kanna-pöialiigesel liikuda.
Ekvaator
pisi|Ekvaatori tähis [[São Tomé saarel]] Ekvaator on kujuteldav suurringjoon taevakeha pinnal, mis ristub meridiaanidega ja asub geograafilistest poolustest võrdsel kaugusel.
Suusatamine
Uisu- ehk vabastiil
Uisustiili sõitmine eeldab suhteliselt tihke lumekihi olemasolu ja laia rada. Selle stiili puhul sõidetakse peamiselt paaristõugetega, mistõttu kasutatakse üsna pikki suusakeppe. Uisusuusk on lühem ja jäigem kui klassikalise sammu sõitmiseks mõeldud suusk. Suusasaabas toetab jala külgede peal tugevalt liigeseid, peamiselt kanna- ja pöialiigeseid. Uisusammu sõitmiseks määritakse libisemismääret tervele suusale.
Ekvaator
Maa ekvaatoril läbib Päike seniidi kevadisel ja sügisesel pööripäeval.
Suusatamine
Suusatamise maailmameistrivõistlused
Rahvusvaheline Suusaföderatsioon korraldab põhja suusaaladel maailmameistrivõistlusi, kus võistlusalad on murdmaasuusatamine, suusahüpped ja suusakahevõistlus.
Ekvaator
Ekvaatori laiuskraad on 0°.
Suusatamine
Suusatamise maailmameistrivõistlused
Kuni 1939. aastani peeti murdmaasuusatamise maailmameistrivõistlusi igal aastal. Taliolümpiamängude aastail maailmameistrivõistlusi eraldi ei korraldatud, 1956. aastal võeti vastu otsus arvestada olümpiamängude võistlusi suusatamises ühtlasi maailmameistrivõistlustena.
Pärast Teist maailmasõda peeti maailmameistrivõistlused 1950. aastal Lake Placidis (USA), kus otsustati, et edaspidi korraldatakse maailmameistrivõistlusi kord nelja aasta tagant.
Maailmameistrivõistlustel tegid ilma peaaegu samad nais- ja meessuusatajad, kes olid oma nimed jäädvustanud suusatamise ajalukku taliolümpiamängudel. Mõningase erandi moodustasid venelane Alevtina Koltšina (7 kuldmedalit) ja norralane Gjermund Eggen (3 kuldmedalit 1966. aasta MM-ilt).
Kuni 1980. aasta taliolümpiamängudeni olümpial kavas olnud põhja suusaaladel oli ka maailmameistrivõistluste väärtus.
1982. aasta maailmameistrivõistlustel määrati kindlaks, et järgmised maailmameistrivõistlused toimuvad 1985. aastal ja sellest alates iga kahe aasta järel.
Vaata ka
Ски
Induktsioonivool
Näiteks tekib elektrivool paljudest juhtmekeerdudest koosnevas poolis, kui viimase läheduses või sees liigutada püsimagnetit.
Induktsioonivoolu suund kontuuris sõltub sellest, kas magnetvoog läbi kontuuri pinna kasvab või kahaneb, samuti magnetilise induktsiooni vektori suunast kontuuri pinna suhtes. Üldise reegli induktsioonivoolu suuna määramiseks andis Emil Lenz 1833. aastal. Lenzi reegli võib sõnastada järgmiselt: "Suletud kontuuris tekkiv induktsioonivool on suunatud nii, et tema magnetvoog läbi kontuuri pinna püüab kompenseerida induktsioonivoolu esilekutsuvat magnetvoo muutumist".
Animatsioon
pisi|Selles animatsioonis on kuus kaadrit ning see liigub kiirusega 10 kaadrit sekundis pisi|See animatsioon liigub kiirusega 2 kaadrit sekundis, mistõttu iga kaader on eristatav pisi|1887. aastal fotode reastamisega loodud animatsioon Animatsioon on liikumisillusioon, mis on loodud staatiliste piltide järjest esitamisega. Filmi tootmises tähendab see tehnikat, kus iga filmikaader on loodud ja töödeldud eraldi. Sellised kaadrid võivad olla tehtud arvuti abil, pildistades joonistust või maali või siis muutes järjest objekti asendit ning pildistades seda igas etapis. Kui need kaadrid kokku monteerida ja filmina taasesitada, tekib illusioon pidevast liikumisest. Kuigi arvutite kasutuselevõtt on animeerimist oluliselt lihtsustanud, on selliste filmide tegemine töömahukas.
Animatsiooni klassikaline vorm on joonisfilm, mille kaadrite liikumiskiirus on kuni 24 kaadrit sekundis. Joonisfilm sai oma tänapäevase tähenduse 20. sajandi alguses.
Animatsiooni peamine otstarve on pakkuda vaatajale meelelahutust või autorile eneseväljendust. Praktilist kasutust leiab see enamasti instruktsioonides ja õppetöö abivahendina.
Animatsiooni ajalugu Eestis
Eesti animafilmikunst sai alguse 1930. aastatel, kui tehti esimesed eksperimentaalsed animafilmid. Sellest ajast on säilinud vaid üks lühianimafilm "Kutsu-Juku seiklusi".
Alates ülemaailmsest majanduskriisist kuni 1958. aastani ei toimunud Eesti animafilmikunstis erilist arengut. Animafilmikunsti taassünniks peetakse 1958. aastat, kui Elbert Tuganov asutas filmistuudio Tallinnfilm juurde nukufilmiosakonna. Samal aastal valmis seal esimene animafilm "Peetrikese unenägu".
Sündinud 9. juulil
''Siin loetletakse 9. juulil sündinud tuntud inimesi.
Mora
Mora [m'uura] on linn Rootsis Dalarna läänis, Mora valla keskus.
Elanike arv 10 800 (2000).
Kääriku järv
Kääriku järv (ka Käärike järv) on järv Otepää vallas, 8 km Otepääst edelas.
Järve kallastel on matkarajad, kaks rendisauna, supluskohad ning väliujula koos hüppetorniga.
Järv on nõrga läbivooluga.
10 protsendi müüt
10 protsendi müüt on levinud väljamõeldis, eksiarvamus, mille kohaselt kasutab inimene vaid kümmet protsenti oma ajust. Kuulujutu eri variantides võidakse kümne protsendi asemel mainida ka näiteks viit või ühte protsenti. Mõnes variandis kaasneb sellega aju funktsioonide tugev lokaliseeritus.
PET- ja fMRI-uuringud näitavad selgelt, et suurem osa ajust ei ole kasutamata. Kuigi mõne lihtsama tegevusega võib kaasneda aktiivsus üksnes mõnes väikeses ajupiirkonnas, kaasneb keerukamate tegevustega aktiivsus paljudes aju osades. Päeva jooksul ette võetud tegevuste vältel kasutab inimene peaaegu kogu aju, kuigi mitte korraga.
Võimalikud allikad
Väljamõeldise päritolu pole täpselt teada. Oletatakse, et see tekkis vääriti mõistetud või esitatud 19. sajandi lõpu ja 20. sajandi alguse uuringutest, milles leiti et vaid umbes 10% aju neuronitest on korraga aktiivsed. Sellest avastusest aga ei tulene, et kui enam neuroneid oleksid aktiivsed, oleks inimene intelligentsem. Sellise järelduse vastu kõnelevad kaks fakti. Esiteks kaasneb neuronite kõrgema aktiivsusega insult. Teiseks näitavad empiirilised uuringud, et intelligentsemate inimeste ajud on tegelikult samu probleeme lahendades vähemaktiivsed.
Norra maran
Norra maran (Potentilla norvegica) on roosõieliste sugukonda marana perekonda kuuluv rohttaim.
Levila
Norra maran kasvab pioneertaime ja umbrohuna toitaineterikkal, tavaliselt lubjasel või turbasel pinnasel. Neid leidub teepervedel ning kraavide ja jõgede kallastel.
Eestis kasvab norra maran hajusalt, peamiselt jäätmaadel, kuivendatud turbapinnasel, teeservades.
Kirjeldus
Norra marana vars on tõusev kuni püstine, harunev, roheline, aga eredas päikesevalguses punane. Vars on kaetud hõredate pikkade harali karvadega.
Lehed on kolmetised, pika leherootsuga ja paiknevad varrel vaheldumisi. Alumised lehed võivad olla ka viietised. Lehed on elliptilised või äraspidimunajad, 2–6 cm pikad, sulgjad ja hõredalt kuni tihedalt karvased. Abilehed on tavaliselt 4 või 5 hõlmaga ja kuni 3 cm pikad.
Õisikuks on hõre pööris. Õied on mõlemasoolised, radiaalsümmeetrilised, 5 õielehega, kollased ja umbes 12 mm läbimõõdus. Tupplehed on pikemad kui kroonlehed: nende pikkus on 6–14 mm, aga munajad kroonlehed on algul 4–5 mm, pärast 8–10 mm pikad. Tolmukaid on tavaliselt 15–20. Norra maran õitseb juunist kuni septembrini.
Vili on kuni 1,3 mm pikkune pruunikas seemnis.
10 protsendi müüt
Võimalikud allikad
On võimalik, et väärtõlgendus põhineb Karl Lashley töödel 1920. aastatest. Lashley püüdis avastada mälu asukohta ajukoores. Ta õpetas rotte labürinti läbima ning seejärel mõõtis, kui hästi nad tulid toime, kui neil osa ajukoort eemaldati. Lashley avastas, et mälu paikneb kõikjal ajukoores ning et iga ajukoore osa eemaldamine põhjustab probleeme mäluga. Seda võrdlemisi selget tulemust esitati ka nii, et rotid said hakkama väga hästi, kuni neil oli alles vaid 10 protsenti ajust. Lashley ei väitnud seda kunagi; samuti ei eemaldanud ta kordagi 90% ajust.
Prantsusmaa Isabel
pisi|Prantsusmaa Isabel. [[Diego Velázquez|Diego Velázqueze portree (umbes 1630)]] Prantsusmaa Isabel (Prantsusmaa Élisabeth, Élisabeth de Bourbon, Isabel de Bourbon; 22. november 1602 Fontainebleau – 6. oktoober 1644 Madrid) oli Hispaania, Portugali ning Sitsiilia ja Napoli kuninganna, Prantsusmaa kuninga Henri IV ja Maria de' Medici vanim tütar.
Élisabethil oli vanem vend Louis XIII, kaks nooremat venda, kellest üks suri 4-aastaselt, ja 2 nooremat õde. Vanema venna ja mõlema õe järeltulev sugu kestab tänapäevani. Kolmest õest keskmine Christine Marie abiellus Savoia hertsogi Vittorio Amedeo I-ga ja noorim Henriette Marie Inglismaa kuninga Charles I-ga.
10 protsendi müüt
Võimalikud allikad
Veel üks võimalikke 10 protsendi müüdi allikaid on 19. sajandi pseudoteadus frenoloogia. Selle põhieelduste kohaselt on igal ajupiirkonnal oma funktsioon, mida on võimalik hinnata kolba kuju alusel.
Prantsusmaa Isabel
Kui Élisabeth oli 10 aastat vana, algasid Prantsusmaa ja Hispaania kuningakoja vahel läbirääkimised kahe abielu sõlmimiseks, mis tihendaksid kuningakodade omavahelisi sidemeid. Élisabeth abiellus 25. novembril 1615 Bordeaux's Hispaania infandi Felipega. Päev varem abiellus tema vend Louis XIII Felipe õe, Hispaania printsessi Austria Annaga. Pärast abiellumist ei näinud Élisabeth ja Louis teineteist enam kunagi. Pulmade ajal oli Élisabeth kõigest 13 aastat vana. Ta hakkas kandma Astuuria printsessi tiitlit ja hispaaniapärast eesnime Isabel.
Isabel sünnitas oma abikaasale kaheksa last, kellest elas täisealiseks ainult noorim tütar, tulevane Louis XIV abikaasa Austria Maria Theresia. Tema kaudu kestab tema sugu tänapäevani ja ka Hispaania kuningas Juan Carlos I on tema järeltulija.
10 protsendi müüt
Võimalik tähendus
Seda eksiarvamust propageerivad paljud New Age'i liikumised. Väidetakse, et "kasutamata" 90 protsendis ajus peituvad telepaatia, telekinees, ekstrasensoorne taju ja muud imevõimed. See on aga loogiline eksijäreldus (argumentum ad ignorantiam). Isegi kui ajus oleks täiesti kasutamata piirkondi (mida aga ei ole), ei järelduks sellest, et nendes peituvad imevõimed.
Eksiarvamust on võimalik mõista ka ülekantud tähenduses ning sel juhul võib seda pidada tõeseks. Võib väita, et enamik inimesi kasutab üksnes murdosa oma aju kognitiivsest potentsiaalist (sõltumata aktiivsete neuronite hulgast). On arvukalt kultuurilisi praktikaid, mis võimaldavad inimestel oma aju kognitiivset potentsiaali paremini kasutada, näiteks haridus, lugemine, probleemilahendamine, kriitiline mõtlemine jne.
Prantsusmaa Isabel
Troonipärija infant Baltasar Carlos, kellel olid silmapaistvad vaimuanded ja kes näitas soovi valitseda, suri 17-aastaselt, kandes Astuuria printsi tiitlit.
10 protsendi müüt
Variandid
Kõige levinumas variandis väidab müüt, et teadlased on ammu kindlaks teinud selle, et inimesed kasutavad üksnes 10 protsenti oma ajust. Teise variandi kohaselt on üksnes 10 protsenti aju funktsioonidest avastatud ja kaardistatud. Kolmanda variandi kohaselt jaguneb aju selgeteks osadeks: 10 teadlikku protsenti ja 90 protsenti, milles paikneb alateadvus.
Prantsusmaa Isabel
Isabel ei kodunenud Hispaanias ja jäi Prantsusmaad taga igatsema. Abikaasa murdis talle sageli truudust ning tal oli palju sohilapsi.
14. mail 1622 puhkes tulekahju ajal, mil õukonnas etendati Juan de Tassise maskiballi "Nikaia kuulsus". Autor ise kuulus õukonna teenijate hulka ja kandis kuninganna ohutusse kohta. See tekitas kahtluse, et poeedi ja kuninganna tunded teineteise suhtes võivad süveneda. Juan de Tassis keeldus tunnistamast, et tema elu ripub juuksekarva otsas, ning 21. augustil 1622 ta mõrvati, kui ta oma tõllast välja astus. Üldsus kahtlustas mõrva organiseerimises kuningat ja tema peaministrit Gaspar de Guzmáni.
Isabel suri 41-aastaselt, jättes endast järele kaks last. Ta pärandas palju varasid sõjaväele. Felipe abiellus uuesti oma õetütre Austria Marianaga. Sellest sündinud lapsed surid väga noorelt peale Carlos II, kes oli degenerant ega olnud võimeline lapsi saama. Pärast tema surma 1700 läks Hispaania kuningatroon Prantsusmaa Isabeli tütre ainsa täiskasvanuks saanud lapse Louis XIV keskmisele pojale Felipe V-le.
10 protsendi müüt
Müüdi propageerijad
Üks ilmselt suurimat mõju omanud kümne protsendi väljamõeldise kordusi esineb Dale Carnegie algselt 1936. aastal ilmunud raamatus "Kuidas võita sõpru ja mõjutada inimesi." Sageli omistatakse Albert Einsteinile ütlus, et "me kasutame vaid kümmet protsenti oma ajust". Psühholoog William James kirjutas 1908. aastal: "Me kasutame üksnes väikest osa oma mentaalsetest ja füüsilistest võimetest."
Alvar Reinumägi
Alvar Reinumägi (sündinud 12. oktoobril 1970) on eesti filmiprodutsent.
Ta lõpetas aastal 1987 Tallinna 21. Keskkooli ja õppis seejärel aastatel 1987–1991 Luua Kõrgemas Metsakoolis. Aastatel 1993–1994 õppis ta Sisekaitseakadeemia Ohvitseride Koolis.
Isiklikku
Tema vend on René Reinumägi. Tema abikaasa on näitleja Külli Reinumägi, neil on poeg ja tütar.
Roosikrantsi 3
pisi|Elamu Roosikrantsi 3 Maja Tallinnas Roosikrantsi 3 on elamu Tallinna Kesklinna linnaosas Roosikrantsi tänaval.
Maja kuulub korp! Sakalale ja seal tegutseb korp! Sakala Tallinna osakond.
Hoone on ehitatud 1878. aastal ja on tunnistatud kultuurimälestiseks.
Cardigani Walesi korgi
thumb|Cardigani Walesi korgi
Cardigani Walesi korgi on Walesist pärit koeratõug. Cardigan on pikema saba ja tugevama kehaehitusega kui teine korgitüüp, Pembroke'i Walesi korgi. Cardigani Walesi korgi on karjakoer, kes on 26–31 cm kõrge ja kaalub kuni 17 kilo. Cardiganiga saab edukalt teha koerasporti, näiteks agility 't.
Akustiline resonants
pisi|280px Akustiline resonants on mõiste füüsikast, mis tähendab keha omavõnkesageduse võrdumist helilainete sagedusega. Akustilised resonaatorid on näiteks puhkpillitorud ja oreliviled. Neis on resoneerivaks kehaks torus või viles olev õhusammas.
Silmakirjalikkus
Silmakirjalikkus on niisuguste vaadete, omaduste või tunnete omamise teesklus, mida tegelikult inimesel pole.
Silmakirjalikkuse väljendamist nimetatakse silmakirjatsemiseks, silmakirjalikku inimest silmakirjatsejaks või silmakirjateenriks.
Aasia
pisi|Loodusgeograafiline Aasia pisi|Aasia poliitiline piiritlus Aasia on maailmajagu. Hõlmab suurema osa Euraasiast (selle idaosa) ning ümberkaudsed saared.
Aasia pindala on 44 579 000 km².
2018. aasta andmete järgi elab Aasias 4537 miljonit inimest.
Nimi
Sõna tuleb akadikeelsest sõnast assu, mis tähendab päikesetõusu, hommikumaad. Meieni on sõna tulnud kreeka (Asía) ja ladina keele (Asia) vahendusel.
Aasia antiikajal
Vana-Kreekas jagati maailm kõigepealt kaheks: Euroopaks ja Aasiaks. Aafrika, mida tollal nimetati Liibüaks, arvati Aasia osaks. Hiljem loeti Aasia ja Aafrika erinevateks, nende piiriks peeti kas Niilust või Punast merd.
Aasia ja Euroopa piir polnud samuti selge: selleks lugesid mõned Phasist (nüüd Rioni), mõned Tanaisi (nüüd Don).
Aasiaks kitsamas tähenduses nimetati Kreeka vastas üle mere paiknevat Väike-Aasiat, tänapäeva Türgit. Selles tähenduses on juba Homeros maininud "Aasia aasa". 133–129 eKr moodustati neist aladest Rooma impeeriumi provints Asiaticus (Asius või Asis).
RSS
pisi|RSS logo RSS (ingliskeelne lühend sõnadest Rich Site Summary või Really Simple Syndication) on XML-il põhinev andmevorming (uudistevoo vormingu standard) Internetis kasutamiseks, peamiselt veebilehtede sisukorra või uudiste kokkuvõtete tegemiseks.
pisi|RSS põhineb [[XMLil ]] RSSi levikule on kaasa aidanud ajaveebide suur populaarsus, sest RSS-vormingus kokkuvõtted on mugav vahend operatiivse info saamiseks huvipakkuva veebilehe muutmisest.
Viimasel ajal on RSSi üha rohkem hakatud kasutama ka meeskonnatöövahendites paljusid meeskonnaliikmeid puudutava info edastamiseks. Tavaliselt koostatakse uudisevoog (inglise keeles RSS-feed) veebilehe või mõne muu seotud allika muutumisel automaatselt.
Ajalugu
RSSi esimene versioon (versioon 0.90) võeti kasutusele märtsis 1999 Netscape'i portaalis My Netscape Network. Muuhulgas sisaldas see juba 1997. aasta lõpul Dave Wineri (DW) poolt Userlandis loodud scriptingNews-vormingut.
1999. aasta jooksul arendas Netscape RSSi standardit edasi (versioon 0.91), kuid seoses vastava töögrupi kaotamisega Netscape'is jätkasid Winer ja Userland.
2000. aasta augustis avaldas sõltumatu töörühm O'Reillyst oma versiooni RSSst (nn versioon 1.0), mis erines tuntavalt varasematest vormingutest.
Samal ajal jätkas tööd ka Winer, kes lõi versioonid 0.92 ja 0.93. Versioon 2.0 avaldati Harvardi ülikooli poolt juulis 2003.
Üks esimesi vabavaralisi RSS uudistelugemise programme FeedReader on eestlaste loodud.
Tänapäeval saab RSSi näitamisega hakkama ka suur osa e-posti programme, vormindamata kujul (XMLna) iga XML-vormingut toetav veebibrauser.
Eemi meri
Eemi meri oli veekogu, mis asus umbes praeguse Läänemere kohal Eemi jäävaheaja perioodil, umbes 130 000–115 000 aastat tagasi. Eemi meri oli praegusest Läänemerest suurem ja peaaegu sama soolase veega kui Atlandi ookean.
Tol perioodil oli maailmamere tase umbes 5–7 meetrit kõrgem, ka Eemi merel.
RSS
RSS Vikipeedias
Ka Eesti Vikipeedial on uudisevoog – viimastest muudatustest ja artiklitest (vajuta tabile "ajalugu").
Marienburg
thumb|Asend Gattšinas thumb|Raudteejaam Marienburg on Venemaal Gattšina lääneosas paiknev asum. Seal elab umbes 6000 inimest.
Asumi peatänavad rajati 17. sajandil. 18. sajandil rajati sinna tsaari jahimõisad. 1877 avati vasevalamistehas. 1960ndatel tekkisid linnaosasse tööstusrajoonid.
Nõukogude ajal oli asumi nimi Rošali-nimeline alev (vene keeles Посёлок им. Рошаля).
Veebimeil
Veebimeil on e-posti teenus, mis ei nõua spetsiaalset e-posti klientprogrammi, vaid mille korral pääseb e-kirjade juurde peaasjalikult brauseri kaudu.
Veebimeil on näiteks Gmail. Veel veebimeile: AOL Mail, Mailfence, Outlook.com (Hotmail), Yahoo! Mail.
Paljud internetiteenuste pakkujad ja veebimajutuse pakkujad pakuvad veebimeili teenust osana oma teenusepaketist.
Veebimeili eelis arvutis oleva spetsiaalse klientprogrammi ees on võimalus meile lugeda ja saata mis tahes internetiühendusega seadmest. Puuduseks on kasutamise ajal vajalik internetiühenduse olemasolu.
George Clinton
thumb
George Clinton (26. juuni 1739 Little Britain, New Yorgi provints – 20. aprill 1812 Washington) oli Ameerika Ühendriikide poliitik. Ta oli New Yorgi kuberner aastail 1777–1795 ja 1801–1804 ning USA 4. asepresident 1805–1812 presidentide Thomas Jeffersoni ja James Madisoni võimul olles.
thumb|George Clintoni vapp
Ants Viires
Ants Viires (kuni 28.02.1938 Veber; 23. detsember 1918 Tartu – 18. märts 2015) oli eesti etnoloog ja kultuuriloolane.
Elulugu
Viires lõpetas 1937. aastal Hugo Treffneri gümnaasiumi. Õppis Tartu Ülikoolis esialgu filoloogiat, alates 1940. aastast etnograafiat. Samal ajal alustas ta töötamist Eesti Rahva Muuseumis, kus tegutses kuni 1946. aastani, sõja ajal tegeles ta muuseumikogude päästmise ja säilitamisega. Saksa okupatsiooni ajal mobiliseeriti Viires sõjaväe politseipataljoni tõlgiks, see seik sai hiljem tema karjäärile saatuslikuks. 1946–1949 oli Viires Tartu Ülikoolis aspirantuuris, pidades selle kõrvalt loenguid etnograafiast. 1950. aastal algas aga äge "kodanlike natsionalistide" vastu suunatud kampaania, mistõttu äsja aspirantuuri lõpetanud Viires ei leidnud enda haridusele vastavat tööd ning pidi end elatama juhutöödest planeerija, maadeparandaja ja kooliõpetajana (1952–1956). Viiresel valmis oluline uurimus eesti puitarhitektuurist, mille kaitsmisel sai ta 1955. aastal ajalookandidaadi kraadi.
1956. aastal õnnestus Viiresel leevendunud oludes saada tööd Ajaloo Instituudis, kus ta töötas koos Harri Mooraga arheoloogiasektoris, alates 1968. aastast juhtis aga etnograafide rühma tööd. 1977. aastal moodustati eraldi etnograafiasektor, ent Viirest selle juhiks ei jäetud, sest taas meenutati tema sõjaaegseid "patte", pealegi ei astunud Viires NLKP-sse. Alles 1983. aastal õnnestus tal saada vastmoodustatud etnoloogiasektori juhiks, kelleks ta jäi 1988. aastani. Aastatel 1992–1997 oli ta Ajaloo Instituudi etnoloogia ja kunstiajaloo osakonna etnoloogia sektori kohusetäitja. 1996. aastal sai ta Eesti etnoloogia edendamise eest Riigivapi IV klassi teenetemärgi.
Viirese viljakas teadlasetöö jätkus ka edaspidi, viimastelgi aastatel ilmus tema artikleid eesti kultuuriajaloo kohta.
Isiklikku
Graafik Evi Tihemets oli Ants Viirese abikaasa.
Austraalia Grand Prix
Austraalia Grand Prix on Austraalias peetav võidusõit suurele auhinnale, praegu Vormel 1 maailmameistrivõistluste esimene etapp.
Tunne Kelam
pisi|Tunne Kelam [[Vabadussõja võidusammas|Vabadussõja võidusamba avamisel 23. juunil 2009]] thumb|Tunne Kelam, 2010 thumb|Tunne Kelam 2007. aastal Hirvepargis Tunne-Väldo Kelam (a-ni 1959 Tunne-Väldo Sink; sündinud 10. juulil 1936 Taheva vallas) on Eesti poliitik. Ta oli 2004–2019 Euroopa Parlamendi liige. Erakonna Isamaa auesimees.
Austraalia Grand Prix
Tähtsaid võidusõite on Austraalias peetud juba alates 20. sajandi esimesest poolest, kui võistlussarja F1 (Vormel 1) veel olemaski ei olnud. 1950. aastatel sõideti mitu korda Albert Parki rajal, kuid maailmameistrivõistluste kavasse seda ei võetud, olgugi et paljud kuulsad tähed võistlustest osa võtsid.
Tunne Kelam
Elulugu
Kasvanud üles Tallinnas, lõpetas aastal 1954 Tallinna 2. Keskkooli. Aastal 1959 lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo erialal. Aastatel 1959–1965 oli ta Eesti NSV Riikliku Ajaloo Keskarhiivi vanemteadur, 1965–1975 "Eesti nõukogude entsüklopeedia" (ENE) peatoimetuse vanemteadustoimetaja. Toimis ühtlasi 1950.–1960. aastail Ühingu Teadus rahvusvahelise olukorra lektorina ja ajalehe Edasi väliskommentaatorina. Huvitus ka ufode uurimisest. Sunniti 1960. aastate lõpul sõltumatu hoiaku tõttu avalikud esinemised katkestama. Organiseeris alates 1960. aastaist mitteametlikke ringe, kus arutati ajaloo, filosoofia ja rahvusluse küsimusi, kaasas sinna põrandaaluse Eesti Demokraatliku Liikumise aktivisti Sergei Soldatovi.
Koostas 1972 Eesti Demokraatliku Liikumise ja Eesti Rahvusrinde nimel ÜRO-le memorandumi, kus taotleti abi Nõukogude okupatsiooni lõpetamiseks ning vabade valimiste korraldamiseks. Järgnenud repressioonide käigus pääses otseste tõendite puudumisel napilt vangistusest, kuid vallandati ENE toimetusest.
Austraalia Grand Prix
1996. aastal vahetati Austraalia Grand Prix toimumiskoht Melbourne'i vastu, kus oli uuesti üles ehitatud Albert Parki tänavaringrada. See tekitas vastuolusid, sest mitmed austraallased olid vastu avaliku pargi lühiajalisele sulgemisele igal aastal võidusõitude tarbeks. Väideti, et valitsus oleks pidanud sama rahaga kuhugi mujale raja ehitama. Valitsus õigustas oma seisukohti sellega, et etapi toimumise korral on majanduslik kasu palju suurem kui raja ehitamiseks ja etapi korraldamiseks kuluv raha.
Tunne Kelam
Elulugu
Aastatel 1975–1979 oli Kelam F. R. Kreutzwaldi nimelise Eesti NSV Riikliku Raamatukogu vanembibliograaf, seejärel 1980–1988 Ranna sovhoosis öise vahetuse tööline. 1975–1988 vahendas ta põranda alt välismaale informatsiooni inimõiguste rikkumistest nõukogude Eestis ning jätkas esinemisi haritlaste ringides. Sai 1986 KGB kirjaliku hoiatuse nõukogudevastase tegevuse eest. Aastatel 1988–1990 oli ta ajakirja Akadeemia esindaja Tallinnas ning toimetaja.
Austraalia Grand Prix
2001. aastal toimus Albert Parki ringrajal avarii, kui Ralf Schumacheri ja Jacques Villeneuve'i vahelisest kokkupõrkest rehv läbi raja barjääris olnud tühimiku välja lendas, tappes vabatahtliku rajatöötaja.
2002. aasta sündmustest väärib mainimist austraalia võidusõitja Mark Webber, kes oma Minardiga suutis teiste ebaõnne ära kasutades viiendal kohal lõpetada. Ta suutis oma selja taga hoida palju kiiremini liikunud soomlast Mika Salot Toyotal. Webberist ja Minardi võistkonna pealikust Paul Stoddartist said silmapilkselt rahvuskangelased, varjutades isegi Michael Schumacheri võitu.
2005. aastal võitis sõidu Giancarlo Fisichella.
Tunne Kelam
Poliitiline tegevus
Kelam valiti 1992 ERSP esindajana Riigikokku (järgnevalt 1995, 1999 ja 2003), kus täitis Riigikogu aseesimehe kohustusi ning oli 1997–2003 Euroopa Asjade komisjoni esimees.
Austraalia Grand Prix
Austraalia Grand Prix' võitjad
Roosal taustal võistlused ei olnud osa Vormel 1 maailmameistrivõistlustest.
Tunne Kelam
Poliitiline tegevus
Aastatel 1993–1995 oli ta Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei (ERSP) esimees, toetas 1995 ERSP ühinemist Mart Laari juhitud Rahvusliku Koonderakonnaga Isamaa Isamaaliiduks. 1995 oli Tunne Kelam presidendikandidaat, tulles Lennart Meri ja Arnold Rüütli järel valimiskogus kolmandaks.
2002 valiti ta Isamaaliidu esimeheks. Pärast Eesti astumist Euroopa Liitu valiti Kelam 2004. aastal Euroopa Parlamendi liikmeks (uuesti 2009 ning 2014) ning sellega seoses loobus ta Isamaaliidu esimehe ametist. Euroopa Parlamendis kuulus Tunne Kelam Euroopa Rahvapartei fraktsiooni, olles väliskomisjoni ning julgeoleku- ja kaitse allkomisjoni liige.
Tunne Kelam oli Euroopa südametunnistuse ja totalitarismi resolutsiooni üks algatajaid ja läbiviijaid Euroopa Parlamendis, Euroopa Rahvapartei / Euroopa Demokraatide (ERP/ED) fraktsiooni alusteksti ettevalmistaja.
Oli Eesti Skautide Ühingu peavanem aastail 1996–2008; Tallinna okupatsioonide muuseumi idee algataja ning Kistler-Ritso Sihtasutuse nõukogu liige; 2016–2017 Maarjamäe kommunismiohvrite memoriaali ideekonkursi žürii esimees. Valiti 2019 erakonna Isamaa auesimeheks.
Isiklikku
Tema isa oli kunstnik, luuletaja, äratusjutlustaja ja EELK Elva koguduse õpetaja Peeter Sink. Tema ema oli helilooja ja koorijuht Marje Sink. Tädi Anna Kalamees (neiuna Sink) oli eesti kopsuarst.
Tunne Kelami vend oli helilooja Kuldar Sink.
Tunne Kelami esimene abikaasa oli sotsioloog Aili Kelam (1935–2017), kooselust sündis tütar Ume. Tema praegune abikaasa on aastast 1991 Mari-Ann Kelam (neiupõlvenimega Dotsenko, esimeses abielus Rikken).
Konservatism
Konservatism ehk konservatiivsus on enamasti demokraatlik parempoolne ideoloogia või mõtteviis, mis tugineb traditsioonilistele väärtustele. See tähendab, et ajaloost tuleb üle võtta ja säilitada kõik väärtuslik.
Alalhoidliku riigijuhtimise mõtteviisina välditakse kergekäelisi ning vägivaldseid riigikorralduse muutusi.