cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Lea Vakra
Ta tuli aastatel 1975–1985 400 m, 800 m ja sisevõistluste 800 m jooksus Eesti NSV meistriks ning võitis 8 korral 400 m – 1500 m jooksus hõbeda või pronksi, oli 6 korral ka teatejooksus Eesti meister ning on üks 1978. aastast seni kehtiva 4x800 m teatejooksurekordi püstitajaid.
Ta töötas aastatel 1985–1995 Tallinna 4. Keskkoolis kehalise kasvatuse õpetajana.
Isiklikku
Lea Vakra ema on endine keskmaajooksja Milvi Akberg-Griffel ja isa oli autovõidusõitja Enn Griffel.
Tema abikaasa on endine keskmaajooksja Andres Vakra, nende pojad Rainer Vakra ja Raigo Vakra on samuti tegelenud kergejõustikuga.
Ngagane
Ngagane on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis Amajuba ringkonnas Newcastle'i vallas.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ngagane elanikest mustanahalisi aafriklasi 87,64%, valgeid 12,14% ja värvilisi 0,22%. Suulu keelt pidas emakeeleks 83,89% inimesi, afrikaani keelt 8,06% ja inglise keelt 5,85%.
Moulay Idriss Zerhoun
Moulay Idriss (ka Moulay Driss Zerhoun või Zerhoun, araabia keeles مولاي إدريس زرهون) on linn Maroko põhjaosas Fès-Meknèsi piirkonnas. See asub kahel kõrgendikul Zerhouni mäe jalamil. Linnas on Maroko esimese moslemist valitseja Idris I, kelle järgi linn ka nime saanud on, haud. Moulay Idris asub Meknesi lähedal ja sealt on näha paar kilomeetrit eemal asuva Berberi-Rooma linna Volubilise jäänuseid.
Pallas-Yllästunturi rahvuspark
Pallas-Yllästunturi rahvuspark (soome keeles: Pallas-Yllästunturin kansallispuisto) on Soome rahvuspark, mis asub Enontekiö, Kittilä, Kolari ja Muonio vallas Lapi maakonnas.
See on Soome suuruselt kolmas rahvuspark, kattes 1020 ruutkilomeetrit. Külastajate arvult on see Soome populaarseim rahvuspark ning 2019. aastal külastas seda umbes 561 000 inimest.
Rahvuspark asutati 2005. aastal, kui 1938. aastal loodud Pallas-Ounastunturi rahvuspargiga liideti Ylläs-Ounastunturi kaitseala.
Carlota Pérez
Carlota Pérez (sündinud 20. septembril 1939 Caracases Venezuelas) on Venezuela naisteadlane. Ta on tuntuks saanud muu hulgas Kondratjevi lainete uurijana.
Haridus
Venezuela Ülikool
Töö
Ragnar Nurkse innovatsiooni ja valitsemise instituudi innovatsioonipoliitika ja tehnoloogia valitsemise õppetooli professor (0,25) 2006–2009; külalisprofessor 2009–2018; kaasatud professor 2018–..
Cambridge Endowment for Research in Finance, Judge Institute, Cambridge Ülikool, UK, vanemteadur 2003–...; Institute for Innovation and Public Purpose, University College London, Honorary Professor (0,25) 2017–...; Visiting Scholar, Cambridge University, UK, 2002−2003; Visiting Professor, Post-Graduate School of Economics at the Central University of Venezuela Research Fellow, Science and Technology Policy Research, University of Sussex, UK 1997−...; Visiting Senior Research Fellow, Cambridge Endowment for Research in Finance, Judge Institute, Cambridge University, UK 2003−2006; Adjunct Senior Research Fellow, United Nation University's Institute of New Technologies, Maastricht, The Netherlands 2001−2002; Honorary Research Fellow, Science and Technology Policy Research, University of Sussex, UK 1987−2006.
Teooria
Tehnoloogilis-majanduslikud paradigmad
IKT revolutsiooni perspektiivid tehnoloogilis-majanduslikus paradigmas
Péreze tehnoloogilis-majandusliku paradigma kohaselt on 21. sajandi maailmamajanduses vaja tugevaid muutuseid poliitikas, et soodustada võrdseid võimalusi keskkonnahoidliku majanduse arendamiseks ja roheinnovatsiooniks koos digirevolutsiooniga, mis aitaks toetada maailma üldist majanduskasvu, töökohtade loomist ning vähendaks ebavõrdsust.
Pérez on analüüsinud, kuidas IKT tehnoloogilis-majanduslik paradigmas avalduvad majandusarengut mõjutavad uued suunad. Péreze hinnangul on koroonapandeemia maailma majanduse edasises arengus murranguline, mille käigus on oluline otsustada, kas koroonaviiruse järgselt rekonstrueeritakse majandus „tavapäraseks äritegevuseks” või kasutatakse ära murrangulist olukorda, et kujundada majandus ümber jätkusuutliku, parema ja turvalisema tuleviku suunas.
Analüüsides digirevolutsiooni ja tänapäevase majanduskeskkonna arengut, leiab Pérez, et maailmamajandus on väljumas masstootmise ja energiamahuka tarbimisharjumustega paradigmast, mis on asendumas mittemateriaalse info- ja kommunikatsioonitehnoloogia paradigmaga. Tehnoloogia revolutsioon liigub infotehnoloogia ja keskkonnahoidliku maailmakäsitluse ühendamise suunas.
Nii öelda ameerikalik elustiil, mida iseloomustavad asjade omamine ja intensiivne tarbimine, mis paratamatult põhjustavad ressursside raiskamist, ei ole jätkusuutlik, mistõttu on see nüüd võimalik asendada nutikama rohelise eluviisiga. Selle keskmes on tervis, liikumine, hoolimine, loovus, toitev värske toit, kogemused, õppimine, suhtlemine, rentimine ja hooldus. Jätkusuutlikumat elukorraldust on juba omaks võtmas noored ja haritumad. Pérez käsitluse kohaselt on IKT väga kiirel arengul ja uue põlvkonna muutuvatel tarbimisharjumustel suurepärane potentsiaal, et soodustada jätkusuutlikkuse põhimõtete rakendamist teenuste ja kaupade tarbimisel. Olgu selleks näiteks ringmajanduse edendamine, kaupade ja teenuste kasutamine jagamismajanduses ning innovatsioon biolagunevate materjalide, tervishoiu ja muudes valdkondades. Koroonapandeemiaga kaasnenud muutunud olukord maailmas on andnud uue tõukejõu IKT revolutsioonile ja tehnoloogia uuendustele. Koroonapandeemia avab majandusele IKT tehnoloogilis-majandusliku paradigma muutusteks täiendava tõukejõu.
Seda uut suunda iseloomustavad märksõnad: arukas, roheline, õiglane (ja tervislik) globaalne kasv, mis on tugevalt seotud infotehnoloogia võimaluste ärakasutamisega. Péreze käsitluse kohaselt on praegusest koroonatingimustes valitsevast kaosest olemas väljapääs ning uus võimalus, mille kohast uut paradigmat iseloomustavad järgmised märksõnad:
Nutikas roheline: uues paradigmas kasutatakse IKT revolutsioonilisi saavutusi ning odavamaid infotehnoloogia ja arvutusvõimsuste sisendeid. Aina enam jäetakse kõrvale odavad energia ja masstootmise ressursid. Parandatakse energiatõhusust ja arendatakse taastuvate allikate kasutamisvõimalusi. Nutikas roheline aitab eemalduda füüsilistest kaupade omamiselt ja tarbimiselt immateriaalsete varade ning teenuste kasutamisele. IKT lahendused ning nende platvormid koos muutunud mõttemallidega käivitavad aktiivse rendi-, jagamis- ja kasutatud asjade turu, soodustavad asjade korduvkasutamist ning ringmajanduse arendamist. Võetakse kasutusele kestvamad materjalid, mistõttu väheneb surve uute ressursside kasutamiseks ning masstootmisele.
Õiglane: Uues paradigmas, kus ülemaailmne areng toimub ühtlasemalt ning erinevate valdkondade paindliku ning jätkusuutliku spetsialiseerumise kaudu, jaotub majanduskasv loodetavasti ühtlasemalt ning õiglasemalt ja aitab parandada ka arengumaade olukorda. Odavamad internetiühendused ja laiem internetivõrk on aidanud suurendada Aasia, Aafrika ja Ladina-Ameerika tööstuste eksporti ning innovatsiooni; lisaks toetanud arengumaadel ühinemist globaalse majandusega, aga samuti luua uusi turgusid ja töökohti maailmanurkades, kus IT-infrastruktuur oli seni nõrgalt arenenud. Koroonakriis tõi välja senise majandusmudeli kitsaskohad, kus ühiskonna toimimiseks vajalikud töökohad on alatasustatud. Olgu selleks sotsiaal- ja tervishoiuvaldkond (õed ja hooldajad), õpetajad ja lasteaedade kasvatajad, transpordisektori töötajad, politsei ning pääste, jne. Uues keskkonnas pööratakse neile valdkondadele suuremat tähelepanu, et maksta pandeemia ajal oluliseks osutunud töötajatele tulevikus õiglasemat töötasu. Péreze kirjeldatud paradigmas sellest üksi siiski ei piisa, kuna ebavõrdsuse vähendamiseks on vaja muuta ka riikide maksusüsteeme õiglasemaks ja läbipaistvamaks.
Kokkuvõtvalt muutuvad digirevolutsiooni käigus asjade taaskasutamine, ringmajandus ja teenuspõhine jagamismajandus uueks ühiskondlikuks normiks. Need uued suunad aitavad muuta kasvu majanduslikult ja keskkonnaalaselt jätkusuutlikumaks, vähendades seejuures mõju kliimamuutustele. Péreze teooria kohaselt selleks, et tehnoloogilis-majanduslik paradigma saaks realiseeruda, on vaja riikide ja rahvusvaheliste institutsioonide suunavaid, julgeid ja fantaasiarikkaid innovatsioonipoliitikaid ning nende elluviimist.
Venemaa Keisririigi Kindralstaap
Venemaa Keisririigi Kindralstaap oli Venemaa Keisririigi Sõjaministeeriumile allunud sõjavägede keskne juhtimisorgan, mille ülesandeks oli Venemaa relvajõudude sõjaline ettevalmistamine, varustamine ja teabehanke korraldamine aastatel 1815–1917.
Ajalugu
Kindralstaabi juhid:
Sõjaministeeriumi Kindralstaabi Peavalitsus, 1908–
Peastaabi Peavalitsus tegeles: Samuti tegeles Kindralstaabi Peavalitsus isikkoosseisu ettevalmistuse, keisririigi halduspiirkondades asuvate sõjaliste valitsusasutuste töö ja kindralkubermangude sõjakuberneride tegevuse juhendamisega.
Venemaa Keiserliku Armee Peastaabi sõjaväeluure ja vastuluure
Venemaa Keisririigi Peastaabi Peavalitsuse ning Venemaa Keisri õukonna staabi sõjaväeluure ja vastuluure asutuste tööd juhendas kindralkortermeistri osakond. Venemaa sõjavägede juhtkonna sõjalise planeerimise toetuseks asutati info kogumiseks 1812. aastal keiser Aleksander I poolt Peastaabi 1. osakond, mille ülesandeks oli ka: XIX sajandil juhtis infokogumist Peastaabi Erilise Asjaajamise allosakond.
Kindralstaabi Vastuluureosakond ja tema allasutused
Kindralstaabi ja Peterburi sõjaväeringkonna vastuluureosakonna vaheline tööjaotus oli järgmine:
Sõjaväeatašeed
19. sajandi keskpaigas loodi riikide välisesinduste juures asuvates esindustes riigi sõjaväe esindajate – sõjaliste agentide ehk sõjaväeatašeede institutsioonid. Sõjaväeatašeede ülesanne oli koguda asukohariikide sõjaväe ja sõjalisest küljest tähtsust omavat majanduslikku informatsiooni avalikest allikatest ning isikliku suhtluse teel diplomaatilise korpuse liikmete seas.
Sõjaväeatašeed Skandinaaviariikides
Krahv Aleksei Aleksejevitš Ignatjev, sõjaväeatašee (sõjaline agent) Taanis, Rootsis ja Norras aastail 1908–1912 ja Prantsusmaal 1912–1917; Esimese maailmasõja puhkedes omandasid Venemaa jaoks suurima tähtsuse Skandinaavia neutraalsetes riikides tegutsevad sõjalised ning sõjamereatašeed: Rootsis, Stockholm – polkovnik, Dmitri Kandaurov, sõjamereagent 1. järgu kapten, Vladimir Staševski; sõjamereagent Taanis Kristiaanias 2. järgu kapten, Boriss Bezkrovnõi; vanemleitnant Paul von Weimarn, kes asus Kristiaanias, kuid spetsialiseerus Norra olukorrale.
Neuenheimer Feld
pisi|Ülikooli hooned Neuenheimer Feld on Heidelbergi linnaosa. See asub Neckari põhjakaldal.
Suure osa linnaosast moodustab Heidelbergi Ülikooli linnak, sealhulgas üliõpilaselamud ja teadusasutused, aga ka ülikooli haigla.
Kuni 1960. aastateni oli piirkond põhiliselt põllumajanduslik. 1915. aastal loodi sinna botaanikaaed, 1930. aastatel ülikooli kirurgiaosakond ning loomaaed. Pärast Teist maailmasõda tekkis vajadus ülikooli laienemiseks ning Neuenheimer Feld täitus aja jooksul hoonetega. Ka 21. sajandil jätkub uute hoonete ehitamine.
Kabokweni
Kabokweni on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Ehlanzeni ringkonnas Mbombela vallas.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kabokweni elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,27%, värvilisi 1,07%, India või Aasia päritolu inimesi 0,18%, valgeid 0,08% ja teisi 0,41%. Svaasi keelt pidas emakeeleks 82,16% inimesi, inglise keelt 3,75%, tsonga keelt 3,38%, suulu keelt 2,95% ja sotho keelt 2,29%.
Bernhard Justus Thomas Spindler
Bernhard Justus Thomas Spindler (21. juuli / 2. august 1822 Haljala – 8. oktoober / 20. oktoober 1892 Nõmmpere mõis, Märjamaa kihelkond) oli Eesti vaimulik.
Ta õppis Tallinna Toomkoolis ja Võrus Heinrich Krümmeri eragümnaasiumis. Aastatel 1841–1847 õppis ta Tartu Ülikoolis, pärast selle lõpetamist töötas ta koduõpetajana. Ordineeriti 21. septembril / 3. oktoobril 1852 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1852–1890 Lihula ja Kirbla Püha Nikolause koguduse õpetaja. Ta suri aastal 1892 Nõmmpere mõisas (asus Märjamaa kihelkonnas).
Isiklikku
Tema isa Georg Wilhelm Spindler oli Haljala Püha Mauritiuse koguduse õpetaja, vend Nikolaus Friedrich Hermann Spindler oli Harju-Madise ja Harju-Risti koguduse õpetaja, poeg Hermann Spindler oli Ridala Püha Maarja Magdaleena koguduse õpetaja, poeg Friedrich Spindler oli Haapsalu Püha Johannese koguduse õpetaja, hiljem fotograaf ja ajalehe Revalsche Zeitung toimetaja.
Eesti sotsiaalminister
Sotsiaalminister oli Eesti Vabariigi valitsuse liige, kes juhtis Sotsiaalministeeriumi. Sotsiaalminister vastutas Eesti sotsiaalpoliitika juhtimise eest.
Ajalugu
Sotsiaalministri eelkäijaks oli töö- ja hoolekandeministri ametikoht, mis eksisteeris aastatel 1918–1929. Aastal 1929 ühendati haridusminister ning töö- ja hoolekandeminister haridus- ja sotsiaalministriks. 1. aprillil 1936. aastal lahutati haridus- ja sotsiaalministri ametikoht haridusministri ja sotsiaalministri ametikohaks.
24. oktoober 1991 nimetati sotsiaalminister ümber tööministriks. Sotsiaalministi ametikoht taastati 21. oktoober 1992.
2. juulil 2014. aastal jagati senise sotsiaalministri ülesanded sotsiaalkaitseministri ning tervise- ja tööministri vahel. 2019. aastal ühendati kaks ministritooli jälle sotsiaalministri ametikohaks, kuid 2021. aastast on sotsiaalministri asemel valitsuses taas sotsiaalkaitseminister ning tervise- ja tööminister.
Eesti sotsiaalministrid 1991–
Parteid{{Legend|#FFE200|Eesti Liberaaldemokraatlik Partei / Eesti Reformierakond}}{{Legend|#007557|Eesti Keskerakond}}{{Legend|#FF0000|Mõõdukad / Eesti Sotsiaaldemokraatlik Erakond}}{{Legend|#F0953A|Eesti Koonderakond}}{{Legend|#04427C|Erakond Res Publica}}
Riis (perekonnanimi)
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Riis 215 inimesel: 96 mehel ja 119 naisel. Perekonnanimede levikult oli Riis meeste puhul 859. kohal ja naiste puhul 719. kohal. Nimi on levinuim Saare maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 8,92.
Referaat
Referaat (ladina keeles referre 'teatama, kuulutama') on teose sisu, uurimistulemuste vms lühikokkuvõte; eri allikate põhjal tehtud kokkuvõtlik ülevaade.
Mõiste päritolu
Sõnal referaat on ladina juured ja see pärineb sõnast referre, mis sõna-sõnalt tähendab 'aru andmist, aruandlust'. Referaadil on mitu tähendust (vastavalt raamatule "Välisõnade sõnastik"; Moskva, 1986):
Referaatide tüübid
Need on :
Indikatiivreferaat on suunatud allika sisu kokkuvõtliku reprodutseerimisele, rõhutades peamisi mõtteid ja seisukohti. Kokkuvõte kirjeldab teema põhisätteid, sealhulgas uurimismeetodeid, tulemusi jne.
Informatiivreferaat sisaldab kriitilist analüüsi, kogutud materjali loomingulist mõistmist. Informatiivreferaadi autor kogub informatsiooni mitmest allikast ja võrdleb neid erinevate autorite seisukohtade analüüsimisel. Kokkuvõttes peab aruanne andma ka käsitletava küsimuse objektiivse hinnangu.
Kriitilises referaadis – antakse hinnang algdokumendile, esitatakse koostajapoolseid arvamusi ja kommentaare. Kaasaja teadusinformatsiooni süsteemis on see referaaditüüp oma tähtsuse kaotanud.
Referaadi struktuur ja tunnused
Referaat koosneb järgmistest komponentidest: Referaadil on järgmised tunnused:
Plagiaat
Plagiaat on teise isiku loodud teose v. selle osa avaldamine oma nime all, ka võõraste (teaduslike) seisukohtade esitamine nende allikaile viitamata, loomevargus; plagieeritud teos v. töö. Töötatakse välja spetsiaalseid programme, et aidata õpetajatel Internetist alla laaditud kokkuvõtteid tuvastada: näiteks Ameerika Turnitin süsteem või Eesti Kratt süsteem.
Tšumbuli keel
Tšumbuli keel on Beninis kõneldav kvaa keel.
Tšumbuli keel on äärmiselt ohustatud, seda räägib kolmes külas Collines'i departemangus (Okounfo, Gbede ja Edaningbe) umbes 2000 inimest.
Fremonti maakond (Idaho)
Fremonti maakond (Fremont County) on maakond Ameerika Ühendriikides Idaho osariigis.
Ajalugu
Maakond moodustati 1893. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 13 242.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Esilaadur
Esilaadur on ehituses, põllumajanduses ja muudes valdkondades kasutusel olev rasketehnika masin, mida kasutatakse materjalide nagu muld, kivid, liiv, ehitusjäägid jne teisaldamiseks või laadimiseks teist tüüpi masinatesse. Esilaadureid on mitmeid tüüpe, mida olenevalt konstruktsioonist ja rakendusest ka nimetatakse erinevalt.
Esilaadur on tavaliselt ratastel või harvem roomikutel sõitev masin, mille esiotsa on paigaldatud hüdrauliliselt liigutatav, kahe poomi külge kinnituv kallutatav kopp. Laadur võib olla eemaldatav või sõidukile püsivalt paigaldatud. Sageli saab koppa asendada muude seadmete või tööriistadega, näiteks kahvlite või hüdrauliliselt juhitava kopaga.
Esilaadureid kasutatakse peamiselt materjalide veoautodesse laadimiseks, torude paigaldamiseks ja kaevamiseks. Kaevamiseks ei ole esilaadur kõige tõhusam, sest konstruktsioonist tulenevalt ei ole võimalik esiratastest väga palju allapoole kaevata. Võrreldes buldooseriga, mis kasutab liikumiseks roomikuid, on ratastel sõitvad esilaadurid parema manööverdamisvõimega ja neid on võimalik kasutada ka asfaltteedel.
Peamised komponendid ja tööpõhimõte
pisi|600x600px|Esilaadur koosneb: 1-Lisaseadme silinder, 2-Vahetusraam/kinnitus, 3-Lisaseade (kopp), 4-Toejalad(esilaaduri masina küljest ära võtmiseks), 5-Ühendusraam, 6-Tõstesilindrid, 7-Hüdraulika voolikud, 8-Tõstekäpad/Tõstepoom |vasakul
Esilaaduri peamised komponendid on masina mootor (enamasti diiselmootor) ja hüdrokomponendid nagu hüdropump, mootorid, ventiilid, hüdrojagaja ja hüdrovoolikud.
Masina mootor käitab hüdraulikapumpa, mille tulemusel on võimalik liigutada eesmist lisaseadet jagaja ja silindrite abil (koppa, kahvleid, pühkimismasinat jne).
Sünnijärgne kodakondsus
Sünnijärgne kodakondsus on:
Esilaadur
Peamised komponendid ja tööpõhimõte
Jõuülekande komponendid on käigukast, teljed, rattad/roomikud, mootorid jne. Selle tulemusel saab masinat transportida ja esilaaduriga töötada.
Sünnijärgne kodakondsus
Sünnijärgse kodaniku lisaõigused
Olenemata faktist, et põhiseadus kaitseb kõiki Eesti territooriumil elavaid isikuid, on sünnijärgse kodakondsusega inimestele antud mõningad lisaõigused:
Esilaadur
Rataslaadur
Rataslaadur on rasketehnika masin, mida võib leida ehitusprojektidel, ehitusplatsidel, põllumajanduses ja maastikukujundumistöödes. Rataslaadur kasutab kopa tõstmiseks ja langetamiseks kätt ning kopa avamiseks ja sulgemiseks vänta. Rataslaadur suudab tõsta peaaegu kõike, nagu näiteks prahti, kruusa, mulda, mustust, kaubaaluseid jne. Kuna rataslaadur kasutab rattaid, on tal parem liikuvus teedel ja ta ei kahjusta asfalti ega betooni. Lisade abil saab teda panna tõstma mistahes.
Sünnijärgne kodakondsus
Hüljatud laps
vasakul|raamita|31x31px § 5 alusel:
Esilaadur
Pöördlaadur
pisi|Pöördlaadur Pöördlaadur on jäik laadimiskäpp, millel on õõtsuv poom. Poom võib pöörelda 180 kraadi või rohkem. Pöördlaadureid kasutab peamiselt raudteetööstus raudteede paigaldamiseks. Sarnaselt teistele laadimisseadmetele saab puuri külge kinnitada palju kinnitusi, näiteks magneteid, kahvleid, koppi jne. Väiksemaid pöördlaadureid kasutatakse põllumajanduses materjalide laadimiseks. Keerlev poom on kasulik olukordades, kus ruumi on vähe. Pöördlaadur on võimeline tõstma ja laskuma kõikidest külgedest.
Sünnijärgne kodakondsus
Hüljatud laps
Lisatingimused:
Esilaadur
Traktori esilaadur
Esilaadurid on populaarsed 50–200 hobujõuliste traktorite seas. Traktori esilaadurid on välja töötatud paljude põllumajandustööde teostamiseks. Esilaaduri populaarsus põllumajanduses tuleneb seadme suhteliselt madalast hinnast ja mitmekülgsusest. Traktorite laaduritele on võimalik kinnitada mitmeid lisasid, näiteks hüdraulilisi haaratseid, piike (heinapallide käsitlemise lihtsustamiseks), kahvlit (kaubaaluste käitlemiseks) ja koppa (üldisemate põllumajandustööde teostamiseks).
Griepciems
Griepciems on küla (mazciems) Lätis Tukumsi piirkonnas Kandava vallas.
Esilaadur
Väikelaadur
Väikelaadurid on tavaliselt neljarattalised või roomiksõidukid, väikelaaduri esi- ja tagarattad on mõlemast küljest mehaaniliselt ühendatud, et need pöörleksid sama kiirusega. Väikelaaduri vasakpoolseid veorattaid saab juhtida parempoolsetest veoratastest sõltumatult. See saavutatakse kahe eraldiseisva ja sõltumatu käigukasti abil – üks vasakpoolsete ja teine ​​parempoolsete rataste jaoks. Väikelaadurite varasemates versioonides kasutati edasi- ja tagurpidi siduriajamit. Peaaegu kõik tänapäevased väikelaadurid, mis on projekteeritud ja ehitatud alates 1970. aastate keskpaigast, kasutavad kahte eraldi hüdrostaatilist käigukasti (üks vasakul ja teine ​​paremal poolel).
Roomiklaadur
Roomiklaadur on insenerisõiduk, mis koosneb roomikkehast ja laadurist, ning on mõeldud materjali kaevamiseks ja laadimiseks. Roomiklaadurite ajalugu väljendub nende disaini kolmes arenguetapis. Iga etapiga muutus roomiklaadur kaevetööstuses elujõulisemaks ja mitmekülgsemaks tööriistaks. Roomiklaadur on võimeline teostama paljusid tööoperatsioone. Buldooser, ekskavaator või rataslaadur ületavad teatud tingimustel roomiklaaduri omadused, kuid roomiklaaduri võime täita peaaegu kõiki töökoha ülesandeid on põhjus, miks paljud ettevõtted seda kasutavad.
Griepciems
Aastal 2006 oli külas 22 elanikku. Aastail 1999–2021 kuulus küla Kandava piirkonda.
Sorbett
pisi|Vaarika sorbett Sorbett on külmutatud magustoit, mis on valmistatud jääst koos puuviljamahla, puuviljapüree või muude koostisosadega, näiteks veini, likööri või meega. Üldiselt ei sisalda sorbett piimatooteid, samas kui serbetid sisaldavad.
Etümoloogia
Üks sorbeti suurimaid eeliseid on see, et see on tavaliselt vähem kaloriline kui traditsiooniline jäätis. See on suurepärane alternatiiv neile, kes soovivad vähendada kalorite tarbimist, kuid samas nautida midagi magusat ja värskendavat. Sorbett on ka sobiv valik neile, kellel on laktoositalumatus või piimale allergia, sest see ei sisalda piimatooteid.
Sorbetti on võimalik valmistada ka erinevate maitsetega, näiteks šokolaadiga, kohviga ja isegi alkoholiga, nagu näiteks vahuveiniga. Lisaks sellele, et sorbett on maitsvaks magustoiduks, võib seda kasutada ka kokteilide valmistamisel.
Kokkuvõttes on sorbett suurepärane värskendav magustoit, mis sobib ideaalselt kuumadel suvepäevadel või peale rikkalikku sööki. Selle valmistamiseks on võimalik kasutada erinevaid puuvilju ning seda võib serveerida ka erinevate garnituuridega, nagu näiteks värskete marjade või piparmündilehtedega.
Ajalugu
Sorbetti ajalugu ulatub tagasi antiikajaloo aegadesse, kus jää ja lume kasutamist toiduvalmistamises peeti luksuseks. Kreeka filosoof Aristoteles mainis juba 4. sajandil eKr, et jää kogutakse mägedest ja kasutatakse jookide jahutamiseks. Keskajal olid Itaalia monarhid tuntud külma joogi ja magustoidu austajad, kusjuures sorbett oli nende seas eriti populaarne.
Sorbett sai aga laialdaselt tuntuks alles 16. sajandil, kui itaallased hakkasid selle valmistamisel kasutama suhkrut. Seda nimetati "sorbetto" ja see sai kiiresti populaarseks kogu Itaalias. 17. sajandil viidi sorbett ka Prantsusmaale, kus sellest sai aristokraatide seas moesnähtus. 19.sajandil hakati sorbettide valmistamisel kasutama erinevaid puuvilju, nagu sidruneid, vaarikaid, maasikaid ja mangosid. Sorbett sai tuntuks ka väljaspool Euroopat, eriti Ameerika Ühendriikides, kus see muutus populaarseks kuumade suvede ajal. 20. sajandil hakkasid sorbettide retseptid muutuma veelgi mitmekesisemaks. Tänapäeval valmistatakse sorbetti mitte ainult erinevatest puuviljadest, vaid ka maitsetest nagu šokolaad, kohv, vahuvein ja liköörid. Sorbett on muutunud populaarseks ka tervisliku toitumise ja dieettoitumise harrastajate seas, kuna see on tavaliselt vähem kaloriline kui traditsiooniline jäätis.
Valmistamine
Puhasta ja tükelda oma valitud puuviljad. Eemalda kõik seemned ja kivid. Võid kasutada ka külmutatud puuvilju, kuid need tuleks eelnevalt sulatada. Lisa puuviljatükid blenderisse või köögikombaini ja püreesta need ühtlaseks segus. Valmista siirup, segades paksupõhjalises potis vee ja suhkru. Kuumuta segu keskmisel kuumusel, kuni suhkur on täielikult lahustunud ja segu on selge. Seejärel lase siirupil jahtuda.
Lisa jahutatud siirup püreestatud puuviljasegule ning sega kuni kõik koostisosad on ühtlaselt segunenud. Lisa segu sisse sidrunimahl. See annab sorbetile värskema maitse ja aitab vältida kristallide moodustumist. Sega korralikult.
Vala segu jäätisemasinasse ja järgi tootja juhiseid. Kui sul pole jäätisemasinat, vala segu sügavkülmiku anumasse ja aseta see sügavkülma. Sega segu iga 30 minuti tagant korralikult, kuni see muutub kreemjaks ja jäätise sarnaseks. Serveeri sorbett kohe peale valmistamist, kaunistades seda värskete puuviljade ja mündilehtedega.
Allesjäänud sorbett
Hoidke oma kodust sorbetit sügavkülmas õhukindlas konteineris. Veendu, et paned selle sügavkülmiku riiulile, mitte uksele. Kui hoiad seda uksel, siis võivad tekkida jääkristallid, sest seal ei ole ühtlane temperatuur (sest seda avatakse ja suletakse sageli). Teie sorbett säilib sügavkülmikus umbes kuu aega.
Viited
Alyssa Rivers (2012) "Homemade sorbet" therecipecritic.com. Vaadatud 17. aprillil 2023
Erakool Intellekt
Erakool Intellekt on Kohtla-Järvel aastast 1994 töötav põhikool. Kool omab tegevusluba kolmes kooliastmes 1.-9. klassini. Erilist tähelepanu pööratakse humanitaarainetele. Täismahuga õpetatakse ka teisi riikliku õppekava aineid. Põhi võõrkeeled on inglise ja eesti keel, lisaainena on prantsuse keel.
Nordström & Thulin
Nordström & Thulin AB oli Rootsi laevaettevõte. Ettevõtte peakontor asus Stockholmis aadressil Skeppsbron 34.
Ettevõtte asutas 1850 Stockholmis laevamaakler Carl David Nordström (1816–1881).
2000. aastatel lõpetas ettevõte tegevuse.
Jaanus Nurmoja
Jaanus Nurmoja (sündinud 23. juunil 1967 Tallinnas) on eesti ajakirjanik ja muusik.
1990. aastatel töötas ta Eesti Raadio uudistetoimetuses, hiljem linnavalitsuse pressiesindajana Tallinnas ja Rakveres; teinud lühikest aega ka teletööd. Muusikuna on tema tegevuses esikohal olnud koorilaul ja helilooming, koorijuhina on tegutsenud alates 2012. aastast (Meeskoor Rakvere dirigent kuni 2020). Kodanikuaktivistina on ta alates 2013. aasta sügisest olnud aktiivseim tingimusteta põhisissetuleku (kodanikupalga) eestkõneleja Eestis. 2019. ja 2023. aasta riigkogu valimistel kandideeris Erakonna Eestimaa Rohelised nimekirjas Lääne-Virumaal (kogus vastavalt 51 ja 75 häält ning ei osutunud kummalgi korral valituks).
Haridus
Pärast Tallinna 1. Keskkooli lõpetamist (prantsuse keele klassis) 1985. aastal õppis Jaanus Nurmoja Tartu Riiklikus Ülikoolis ajakirjandust (diplom 1993). Lisaks on ta täiendanud end ajakirjanike, omavalitsusametnike ja koorijuhtide koolitustel.
Muusikas on Jaanus Nurmoja olnud valdavalt iseõppija. Sellealaseid teadmisi on ta saanud nii oma muusikakooliharidusega isalt (Edgar Nurmoja, 1921–2000), noorte puhkpilliorkestris alti ja tuubat õppides ja mängides (1980–1985, Tallinna Pioneeride Palee / Huvikeskuse Kullo puhkpilliorkester, dirigent Arne Haasma) kui ka alates 1982. aastast koorides (Tallinna 1. keskkooli kammerkoor, Tallinna Koolinoorte Segakoor, Tartu Ülikooli Kammerkoor, kammerkoor Non Troppo, Estonia Seltsi Segakoor, meeskoor Rakvere, kammerkoor Solare) lauldes.
Töökäik
Jaanus Nurmoja töötas aastatel 2003–2010 ja 2010–2011 Rakvere Linnavalitsuse info ja avalike suhete spetsialistina, keskendudes linna tuntuse suurendamisele üleriigilises meedias ning kutsudes ellu ajalehe Rakvere Sõnumid (ilmus mõningate vaheaegadega 2004–2009), hiljem ka linna suhtlusmeediaväljundi Facebookis. Tulenevalt oma tööst linnavalitsuses oli 2011. aastal pressiesindaja II punklaulupeol "Anarchy in the E.U", mille vastu õnnestus äratada ka välismeedia huvi. Enim avalikku tunnustust pressiesindajana pälvis 2007. aasta tivolipõlenguga seotud kriisikommunikatsiooni eest.
Enne Rakverre siirdumist töötas Jaanus Nurmoja samasugusel ametikohal Tallinna Linnakantselei pressiteenistuses ("Raepressis") aastail 1997–2002, veel varem aga toimetajana Eesti Raadio uudistetoimetuses (1990–1997). Aastail 2002–2003 osales SA Eesti Loodus telestuudio töös produtsendi, saatejuhi ja operaatorina.
Alates 2011. aastast tegutseb Jaanus Nurmoja vabakutselisena, tehes koostööd eelkõige kohalike ajalehtedega Virumaa Teataja ja Kuulutaja. Meeskoori Rakvere juhatas aastatel 2012 kuni 2020.
Muusika
Jaanus Nurmoja heliloomingus on esikohal koorilaul, kuid esindatud on ka džäss, pop- ja rokkmuusika. Mõned tema teosed on avaldanud kirjastus SP Muusika.
Esimesi heliloomingukatsetusi tegi Jaanus Nurmoja keskkooliõpilasena 1980. aastate keskpaiku. 1990. aastal sai ta Uno Naissoo nimelisel heliloominguvõistlusel diplomi laulude kategoorias ("Lähen ja naeran" segaansamblile, tekst T. Trubetsky). Eripreemia orkestratsiooni eest ja 5. koha pälvis Jaanus Nurmoja armastuslaulude konkursil "Armastuse valgus" Tallinnas 2013. aastal ("Leia üles mu valgus"; tekst N. Plutus; esitaja A. Bachblum).
Tema tegevus heliloojana sai märkimisväärse hoo sisse Rakveres koostöös kohalike muusikutega (Ahti Bachblum, Ermo Leuska, Ingmar Päid, Peep Pihlak, Vallo Vildak, Bonzo, Neeme Plutus, Elo Üleoja, Toivo Peäske). Jaanus Nurmoja eestvedamisel toimus 2008. aasta juunis kohalike autorite uudisloomingu kontsert "100% Eesti. 100% Rakvere", kus tutvustati ka tema mõningaid laule, mis olid mõeldud seni lavastamata muusikali "Plats" jaoks. Hiljem valmisid Virumaa Kammerorkestri tellimusel "Natus est Emmanuel" (2008, solistile, koorile ja orkestrile) ja "Aastaring" (2009, koorile ja orkestrile). Kammerkoori Solare repertuaaris on olnud ka "Öökuninganna" (1998/2001, tekst Villu Kangur), "Sanctus" (2011) ja "Laudate Dominum" (1999).
Lootusrikka loomingulise koostöö Neeme Plutuse kui tekstiautoriga katkestas juba algstaadiumis viimase ootamatu surm 2009. aastal. Selle kiuste valmis siiski "Looda ja armasta" (2009, segakoorile ja orkestrile, tekst N. Plutus / J. Nurmoja), millest sai kammerkoori Solare CD nimilaul. Neeme Plutuse luulekogu "Päikesepistesonaat" ja CD "Majakas" esitlusel 2011. aastal jõudis publikuni ka rokkballaad "Rahu" (2008), mille tekst on samuti loodud kahasse Neeme Plutusega. Hiljem on Jaanus Nurmoja loonud Neeme Plutuse tekstile veel mitu koorilaulu – "Lähen üle vee" (2011) segakoorile ja klaverile, "Kevad" (2011) ja "Tagurpidi" (2013) meeskoorile jt.
Jaanus Nurmoja avalikult ettekantud heliloomingu hulgas on ka kaks lastelaulu. 2013. aastal Rakveres toimunud mudilaskooride festivalil "1 meel" kanti ette mõlemad – peo nimilaul "Üks meel" ning kaks aastat varem valminud "Riidekapikoll". Seni on ette kandmata "Mütsilaul kevadest" lastekoorile (2012, tekst Peep Pihlak). Ka osa aastail 2011-2021 tegutsenud Rakvere meeskvarteti HaLe MaJa repertuaarist on kvarteti liikme Jaanus Nurmoja loodud või arranžeeritud.
Tärkava koorihelilooja programmis "Sahtlist saali" osales Jaanus Nurmoja kuue teosega, millest lõppkontserdile pääses kaks Neeme Plutuse tekstile loodud segakooriteost: viieosaline tsükkel "Viis tundelendu Neeme Plutuse sõnadele" (lõppkontserdil esitati kaks osa - "Sa tulid" ja "Jää veel") ning "Mere äärde meeled viivad".
Luule
Jaanus Nurmoja loomingus on luule esindatud tagasihoidlikult. Kuni 2009. aastani piirdus see tekstide loomisega enda lauludele, osalt kahasse teiste autoritega (N. Plutus, Margus Eek). Seejärel hakkas ta viljelema ka "puhast" luulet. Need satiiriliste sugemetega luuletused ("Elukutseego", "Nälkjad" jt) on avaldatud peamiselt Virumaa Teataja rubriigis "Rakvere Raibe". "DEHEMRUUS" ilmus ajakirjas "Pilkaja". Need on avaldatud ka blogilehel Peegeldaja.
Alva Belmont
Alva Belmont (neiupõlvenimega Alva Erskine Smith, aastatel 1875–1896 tuntud kui Alva Vanderbilt; 17. jaanuar 1853 Mobile, Alabama osariik, Ameerika Ühendriigid – 26. jaanuar 1933 Pariis, Prantsusmaa) oli Ameerika Ühendriikide prominentne miljonär ja sotsialiit ning naiste valimisliikumise suurkuju.
MAC
MAC võib tähendada mitut asja.
Spordimeditsiini Sihtasutus
Spordimeditsiini Sihtasutus on spordimeditsiini ja sporditeaduse arendamise ning sportlaste (nii harrastus- kui ka saavutussportlaste) meditsiinilise teenindamisega tegelev sihtasutus.
Sihtasutuse ajalugu algas kahest omaette asutatud dispanserist: Vabariiklik Arstlik-Kehakultuuri Dispanserist (asutati 1950) ja Tartu Arstlikust-Kehakultuuri Dispanserist (asutati 1951). Aastal 1990 nimetati need dispanserid spordimeditsiini keskusteks ning 1998. aastal sai neist keskustest liitmise tulemusel Sihtasutus Tippspordi Uuringukeskus. Aastast 2002 kannab endine Uuringukeskus praegust nime.
Kurzemnieki
Kurzemnieki on küla (mazciems) Lätis Tukumsi piirkonnas Kandava vallas.
Küla asub valla lääneosas.
Küla jääb osaliselt Abava ürgoru looduspargi territooriumile.
Aastal 2006 oli külas 18 elanikku. Aastail 1999–2021 kuulus küla Kandava piirkonda.
Vilzēni
pisi|left|Vilzēni rahvamaja Vilzēni on küla (vidējciems) Lätis Limbaži piirkonnas, Braslava valla halduskeskus.
Küla asub merepinnast 85 meetri kõrgusel, Riiast 130 ja endisest piirkonna keskusest Alojast 10,5 kilomeetri kaugusel.
Külas on lisaks vallavalitsusele ka lasteaed, rahvamaja, raamatukogu ja Blankaskrogsi postkontor. Seal asuvad Vilzēni bussipeatused.
Küla kohal asusid Vilzēni vallamaja ja vallakool. Nõukogude ajal ehitati küla välja kohaliku kolhoosi «Ļeņina ceļš» keskasulana.
Külas kasvav Plikši saar on looduskaitse all.
Aastal 2015 oli külas 140 elanikku.
Vējzaķsala mõis
Vējzaķsala mõis (läti keeles Vējzaķsalas muiža, ka Stāles muiža) oli rüütlimõis Lätis Riia linnas Sarkandaugava asumis. Mõisa peahoone asus aadressil Uriekstes iela 3. Saksa keeles Vegesacks Hof, ka Vegesacksholm.
Vējzaķsala mõisa asukohaks on samanimeline saar, mis kandis liivi keeles nime Osmasar. Rootsi võimu ajal said saare omanikuks Vegesackid, nende järgi saigi saar nime. Kanal, mis saart eraldas, täitus aja jooksul ja nii oli XIX sajandiks saarest jäänud vaid mälestus, mida kandis lätikeelne liide "-sala" mõisa nimes. XVIII sajand]il kuulus see Berensitele.
XIX sajandi lõpus ja XX sajandi alguses kuulus mõis Stahlide suguvõsale. Vaatamata väikesele pindalale (mõisale allus vaid 14 kaluriperet) säilitas see rüütlimõisa staatuse. Riia linn keeldus rüütlimõisa maadel heakorrastustöid tegemast, mõis ise oli aga vaene ning nii soostusid ja metsistusid Vējzaķsala maad kuni mõisa võõrandamiseni.
Mõisa peahoone oli barokkstiilis. Hoone ehitamisel kasutati vahvärktehnikat. Tänapäevaks on Vējzaķsala mõisa hooned hävinud.
Papiniidu sild
pisi|paremal|250px|Papiniidu sild
pisi|Papiniidu sild augustis 2019 Papiniidu sild on Tallinna–Pärnu–Ikla maanteel üle Pärnu jõe ehitatud sild.
Sild valmis 1976. aastal ja selle pikkus on 284 m. Et sillalt said sõita üle ka rongid, siis nimetati seda mõnikord ka Papiniidu raudteesillaks.
Ajalugu
Papiniidu silda hakati ehitama 23. jaanuaril 1973, kui ehitajad lõid Papiniidu tänava poolsesse kaldasse esimese sillavaia. Sild võeti vastu 30. detsembril 1976, ilma et sillakatte viimistlusega oleks lõpuni jõutud. Silla ehituskvaliteet oli halb ja vajadus põhjaliku kapitaalremondi järel tekkis juba 20 aastat peale silla valmimist.
Seoses Pärnu ümbersõidu rekonstrueerimisega remonditi aastatel 2009–2011 ka Papiniidu silda. Remondi käigus vahetati välja silla hüdroisolatsioon, sadavete juhtimise süsteem, kattekonstruktsioon, tänavavalgustus ja piirded. Samuti parandati kahjustatud betoonpinnad, puhastati ja värviti metallkonstruktsioonid ning ehitati silla otstesse pealesõiduplaadid. Lisaks ehitati silla Tallinna-poolsele küljele jalakäijate kaldtee.
Heteronormatiivsus
Heteronormatiivsus on tõekspidamine, et inimesed langevad selgetesse ja üksteist täiendavatesse sugudesse (mees ja naine), millel on elus loomulikud rollid.
Diskrimineerimine
Heteronormatiivsus kirjeldab, kuidas ühiskondlikud institutsioonid ja poliitikad tugevdavad eeldust, et inimesed on heteroseksuaalsed ning nende sotsiaalne ja bioloogiline sugu on looduslikult binaarsed. Ühiskonnas valitsev heteronormatiivne kultuur "privilegeerib heteroseksuaalsust kui normaalset ja loomulikku". Heteronormatiivsete hoiakute kriitikud väidavad, et sellised hoiakud rõhuvad, häbimärgistavad ja muudavad tähtsusetuks hälbelisena tajutud seksuaalsused ja sood. See edendab õhkkonda, kus LGBT-isikuid diskrimineeritakse abiellumise võimaldamisel, maksusoodustuste andmisel ja tööle võtmisel.
Lauren Berlanti ja Michael Warneri järgi toob avaliku ja privaatsfääri normatiivne lahutamine endaga kaasa selle, et intiimsfäär muutub millekski, mida ei seata ühiskonnas kahtluse alla. Sellest saab heteronormatiivse avaliku väitluse pidepunkt. Autorite järgi võetakse heteroseksuaalne pere harva poliitilises kultuuris vaatluse alla. Selle asemel muutub see kujuteldavaks mõõdupuuks, mille abil nii-nimetatud "kõrvalekaldeid" mõõdetakse.
LGBT-isikute vastu
Kultuuriantropoloog Gayle Rubini järgi loob peavooluühiskonnas olev heteronormatiivsus "seksi hierarhia", mis paigutab seksuaalpraktikad astmestikule moraalselt "heast seksist" moraalselt "halva seksini". See hierarhia paigutab taastootva ja monogaamse seksi truude heteroseksuaalsete inimeste vahel "hea seksi" mõõdupuuks. Kõik ülejäänud seksuaalpraktikad, mis seda nõuet ei täida, paigutuvad madalamatele positsioonideni kuni "halva seksini". Astmestik paigutab pikaajalised pühendunud suhtes olevad geid ja lesbid ning valimatu sugueluga geid ja lesbid mõlemad kahe äärmuse vahele. Patrick McCreery näeb selles hierarhias selgitust, miks LGBT-inimesi häbimärgistatakse sotsiaalselt "hälbeliste" seksuaalpraktikate eest, mida praktiseeritakse sageli ka heteroseksuaalsete inimeste poolt. Näiteks pornograafia tarbimine või avalikus kohas seksimine.
McCreery järgi kandub selline heteronormatiivne hierarhia üle töökohale, kus geid, lesbid ja biseksuaalsed inimesed seisavad sageli silmitsi diskrimineerimisega. Näiteks võib see väljenduda homoseksuaalseid inimesi välistava töölevõtmise poliitika või töökohal diskrimineerimisena. Selline hierarhia jätab sageli "madalaimal astmel" olevad isikud nagu transseksuaalsed inimesed haavatavaks kõige avalikumale diskrimineerimisele. Seetõttu on neil sageli võimatu tööd leida.
Palmse park
pisi|Palmse mõisa pargirotund pisi|Maareformi mälestuskivi mõisapargis Palmse (mõisa) park asub Lääne-Virumaal Lahemaa rahvuspargi territooriumil, ajaloolise Kadrina kihelkonna maal, praegu Haljala valla maal, Palmse külas.
Pargi pindala on 316,1 hektarit ning park on looduskaitse all aastast 1971.
Härrastemaja koos kõrvalhoonete ja mõisapargiga on muinsuskaitse all.
Palmse oli esimene mõisaansambel Eestis, kus koos hoonetega korrastati park, seda aastail 1975–1985. Mõisapargi ja kogu kompleksi omanik on 2002. aastast SA Virumaa Muuseumid.
Park on keskmise liigirikkusega ja seal kasvab 61 taksonit puid ja põõsaid, neist 38 võõrliiki. Pargis kasvavad mitmed kaitsealused samblikud ja taimed ning elavad nahkhiired. Kohata võib jalgadeta sisalikku – vaskussi. Pargis ja parkmetsas võib kohata pea sadakond linnuliiki, nende seas metsist ja ka koguni suuri röövlinde – händkakku, herilaseviud ja kanakulli.
Lorenzo Insigne
Lorenzo Insigne (sündinud 4. juunil 1991 Napolis) on Itaalia jalgpallur, kes mängib äärepoolkaitsjana Itaalia kõrgliiga klubis Napoli ja Itaalia jalgpallikoondises.
Ta liitus Napoli klubiga 2006. aastal. Itaalia kõrgliigas debüteeris ta 24. jaanuaril 2010 mängus Livorno vastu. Hooajal 2010–11 mängis ta laenul Itaalia tugevuselt kolmanda liiga klubis Foggia, lüües sel hooajal liigas 19 väravat. Järgmisel hooajal mängis ta laenul Itaalia esiliiga klubis Pescara. Ta lõi sel hooajal liigas 18 väravat ja võitis klubi meeskonnaga liiga.
Alates hooajast 2012–13 on Insigne kuulunud Napoli põhikoosseisu. Aastatel 2014 ja 2020 on ta klubiga võitnud Itaalia karika ning 2014. aastal Itaalia superkarika. Itaalia kõrgliigas on tema edukamad hooajad olnud 2016–17 (18 väravat) ja 2020–21 (19 väravat).
2013. aastal võitis Insigne Itaalia kuni 21-aastaste koondises omavanuste Euroopa meistrivõistlustel hõbemedali. Itaalia jalgpallikoondises tegi ta debüüdi 11. septembril 2012 MM-i valikmängus Malta vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 14. augustil 2013 sõprusmängus Argentina vastu.
Thiago Neves
Thiago Neves Augusto (sündinud 27. veebruaril 1985 Curitibas) on Brasiilia jalgpallur, poolkaitsja. Ta mängib alates 2020. aastast Brasiilia kõrgliiga Brasileirão klubis Sport Recife.
Klubikarjäär
Ta alustas klubikarjääri Paranás, kus mängis aastatel 2005–2007. Aastast 2007 mängis ta Fluminenses. Klubiga võitis ta 2007. aastal Brasiilia karikavõistlused Copa do Brasil. Samal hooajal võitis ta Brasiilia kõrgliiga hooaja parimale mängijale antava auhinna Bola de Ouro ja valiti hooaja sümboolsesse koosseisu.
2011. aastal mängis ta laenulepingu alusel Brasiilia klubis Flamengo, millega võitis samal hooajal Taça Guanabara, Taça Rio ja Rio de Janeiro osariigi meistrivõistlused Campeonato Carioca.
Seejärel naasis ta Fluminensesse. 2012. aastal võitis ta klubiga Taça Guanabara, Rio de Janeiro osariigi meistrivõistlused ja ühtlasi tuli klubiga Brasiilia meistriks.
2013. aastal naasis ta Al-Hilali, kellega võitis 2015. aastal Kings Cupi.
Aastatel 2015–2016 mängis Thiago Neves Araabia Ühendemiraatide klubis Al-Jazira.
Eesti-Rootsi suhted
pisi|Eesti ja Rootsi asukohad Eesti-Rootsi suhted on kahepoolsed diplomaatilised suhted Eesti ja Rootsi vahel.
Thiago Neves
Klubikarjäär
2017. aastal naasis ta Brasiilia kõrgliigasse, sõlmides Cruzeiroga lepingu kolmeks aastaks. Esimesel hooajal võitis ta Cruzeiroga Brasiilia karika. Kõrgliigas mängis ta 2017. aasta hooajal klubi 33 mängus ja lõi kokku 11 väravat. Ta valiti ka Brasiilia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.
2018. aasta hooajal võitis ta Cruzeiroga Minas Geraisi osariigi meistrivõistlused Campeonato Mineiro. Samal hooajal võitis ta Brasiilia karika, kui finaaliseerias alistati Corinthians. Karikavõistluste finaalseeria esimeses mängus tõi Thiago Nevese tabamus Cruzeirole 1:0 võidu. Corinthianse koduväljakul saadi 2:1 võit.
Eesti-Rootsi suhted
Ajalooliselt oli Eesti ala 1561–1721 Rootsi võimu all (Rootsi aeg).
Thiago Neves
Klubikarjäär
2020. aasta jaanuaris liitus ta Grêmioga. 2020. aasta septembris siirdus ta Sport Recifesse.
Eesti-Rootsi suhted
Eestil on suursaatkond Stockholmis ning viis konsulaati Eskilstunas, Göteborgis, Karlskronas, Malmös ja Visbys. Rootsil on suursaatkond Tallinnas ning konsulaadid Narvas ja Tartus.
Szpikołosy
Szpikołosy on küla Poolas Lublini vojevoodkonnas Hrubieszówi maakonnas Hrubieszówi vallas. Szpikołosy asub Hrubieszówist ligikaudu 7 km põhjakirdes, Ukraina piirist 5,5 km kaugusel.
Thiago Neves
Koondisekarjäär
2008. aasta suveolümpiamängudel Pekingis võitis ta Brasiilia meeskonnaga pronksmedali. Thiago Neves lõi kaks väravat viimases alagrupimängus Hiina vastu.
Brasiilia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2008–2012 seitse mängu. 2012. aastal mängis ta Brasiilia ja Argentina koondise vahelises mängus Superclásico de las Américas.
Khmeerid
pisi|Khmeeri naised traditsioonilises riietuses Khmeerid (khmeeri keeles ខ្មែរ [kʰmaːe]) on rahvas Kambodžas ja naaberaladel.
Kõnelevad Austroaasia keelkonna moni-khmeeri keelkonda kuuluvat khmeeri keelt.
Enamik khmeere on budistid (järgivad theravaada budismi).
Hinnanguliselt on khmeeride üldarv 16 miljonit, neist elab Kambodžas 14,2 miljonit. Tais elab ligikaudu 1,3 miljonit khmeeri.
Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 2 khmeeri.
Lenči
Lenči on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Raiskumsi vallas.
Asula alal asus Lenči mõis (Lenzenhof). XVII sajandil hakkas Lenčit läbima Peterburi–Riia postimaantee, seal oli ka hobupostijaam. Külas oli Lenči valla halduskeskus. Aastani 2021 kuulus küla Pārgauja piirkonda.
Lenčis on Lenči bussipeatus.
Mihkel Schiffer
Mihkel Schiffer, hiljem Mihkel Sihver (24. august 1873 Anija, Harju-Jaani kihelkond – 1. september 1933 Tallinn) oli eesti trükitööstur.
Lenči
Lenči jääb osaliselt Gauja rahvusparki.
Mihkel Schiffer
Elulugu
1905. aastal avas Mihkel Schiffer Tallinnas trükikoja, kus sagedasti trükiti tsaarivalitsuse vastaseid trükiseid. Ühel ööl, kui trükikojas trükiti Peterburi Tööliste ja Soldatite Saadikute Nõukogu üleskutset, piirati trükikoda sandarmivõimude poolt ümber ja revolvri ähvardusega taheti maha lasta masinameister Amberg. Sellepeale astus Mihkel Schiffer ohvitseri juurde ja teatas, et tema on trükikoja omanik ja vastutab trükikoja eest. See päästis küll masinameistri elu, kuid Schiffer pidi terve öö ja järgmise päeva redus olema. Kuid proklamatsioonide trükkimise eest võeti Mihkel Schiffer siiski kohtulikule vastutusele. Kohtus aga kaitsesid teda Peterburi kuulsamad advokaadid ja Schiffer mõisteti õigeks. Tolleaegne kuberner oli kohtusse ilmunud ja kogu protsessi ise pealt kuulanud.
Lenči
Aastal 2018 oli külas 43 elanikku, aastal 2021 oli elanikke 38.
Mihkel Schiffer
Elulugu
1910. aasta alguses, kui päevakorras oli uue ajalehe Tallinna Teataja asutamine, siis uue lehe ajakirjanike kooskäimise kohaks kujunes tema trükikoja kontoriruum Tallinnas, Rüütli 13. Mihkel Schiffer andis trükkimise ja ruumide näol ka lisaks muud ainelist abi. Näiteks andis toimetusele kasutada oma maja korteri. Viimasel aastakümnel tõmbus avalikust elust eemale ja elas vaikselt oma perekonna keskel.
Mihkel Schiffer on maetud Tallinna Siselinna kalmistu Vana-Kaarli kalmistule.
Uusaasta
pisi|Uusaasta saabumist tähistatakse sageli ilutulestikuga (Nagaoka, Jaapan, 2012) Uusaasta on püha, mil tähistatakse uue kalendriaasta algust. Lääneriikides, kus kasutatakse Gregoriuse kalendrit, on uusaasta 1. jaanuaril. Eestis on 1. jaanuari kui uusaastat nimetatud ka nääripäevaks.
Eesti Vabariigis on 1. jaanuaril tähistatav uusaasta riigipüha, sellele eelnev tööpäev on töölepingu seaduse alusel 3 tunni võrra lühendatud.
Fábio Simplício
Fábio Henrique Simplício (sündinud 23. septembril 1979 São Paulos) on Brasiilia endine jalgpallur, poolkaitsja.
Ta alustas klubikarjääri São Paulos, kus mängis aastatel 2000–2004. Aastatel 2000 ja 2002 võitis ta klubiga São Paulo osariigi meistrivõistlused Campeonato Paulista. 2002. aastal võitis klubiga São Paulo ja Rio de Janeiro osariigi klubide vahelised meistrivõistlused Torneio Rio – São Paulo. 2002. aastal valiti ta Brasiilia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.
Seejärel mängis ta kolmes Itaalia kõrgliiga Serie A klubis: Parma (2004–2006), Palermo (2006–2010) ja Roma (2010–2012).
Karjääri läks ta lõpetama Jaapani klubisse Vissel Kōbe.