cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Plebeid
Rooma riigi algusaja kohta ei ole päris kindlalt teada, millised sugukonnad (gens) olid plebeide ja millised patriitside seisusest. Kaheteistkümne tahvli seadused, mis koostati aastatel 450-451 eKr, püüdsid seisused selgelt eraldada, keelates plebeidele kõik tähtsamad magistraadiametid (kuni 367 eKr jõustunud Lex Licinia Sextia selle vormiliselt lubas). Keelati ka seisustevahelised abielud, kuid see keeld tühistati juba 445 eKr. Paljud sugukonnad jagunesid haruti kahe seisuse vahel. Põhjuseks võis olla lapsendamine, kahe sama nimega sugukonna segunemine, patriitsiseisusest vabatahtlikult lahkumine või väljaheitmine. 1. sajandiks olid paljud vanad auväärsed sugukonnad oma patriitsiseisuse kaotanud, kuna esile olid tõusnud ja pärilusliini edasi kandnud nendest sugukondadest plebeid. Mitmed varem plebei seisuses sugukonnad olid tõusnud patriitsi seisusse. Selleks ajaks oli praktiline eristus seisuste vahel vähene ja kaotas keisririigi ajaks enamiku oma endisest tähtsusest.
Maavara
Maavara ehk maare ehk maapõuevara on maapõues leiduv orgaaniline või mineraalne loodusvara, mida käesoleval ajajärgul on võimalik tasuvalt kasutada.
Seega ei loeta maavaraks näiteks Eesti maapõues leiduvat rauamaaki, sest selle maardla sügavus ning kvaliteet teevad selle kasutamise praeguse tehnilise taseme juures majanduslikult mõttetuks. Küll aga võib ta maavaraks saada tulevikus. Tänapäeval ei loeta maavaraks ka soorauda, millest kuni 18. sajandini rauda sulatati.
Eesti on suhteliselt rikas ainete poolest, mis võiksid olla maavarad. Enamasti on probleemiks see, et maavara ei leidu sellises koguses, mis teeks tootmise tasuvaks või on takistamas tehnilised või keskkonnaprobleemid. Eesti maapõues leidub arvatavasti kulda, molübdeeni, plaatina, vanaadiumi ja strontsiumi. Potentsiaalseteks Eesti tulevikumaavaradeks on ka diktüoneemaargilliit ja uraan. Mingil määral võib Hiiumaa lähedal leiduda naftat. Põhja-Eesti maapõues on maagaasi.
Olulisimad Eesti maavarad on kukersiit (põlevkivi) ja fosforiit. Peale nende on Eesti maavaradeks: savi, liiv, kruus, karbonaatkivimid (lubjakivi ja dolomiit), turvas, ravimuda ja mineraalvesi.
Ülemaailmselt olulisteks maavaradeks on rauamaak, boksiit ja nafta. Neist kahte viimast Eesti maapõues ei leidu.
And Winter Came...
"And Winter Came..." on iiri muusiku Enya seitsmes stuudioalbum. 2008. aasta novembris avaldatud album sisaldab jõulude ja talveteemalisi laule. Albumit on müüdud üle 3 miljoni eksemplari.
Sarpangi ringkond
Sarpangi ringkond on 1. järgu haldusüksus Bhutanis.
And Winter Came...
Albumi kaheteistkümnest loost kümme on inglise keeles, "Oíche Chiúin" iiri keeles ning "Oh Come, Oh Come Emmanuel" inglise ja ladina keeles. Albumi lisalugu "Miraculum" pole kättesaaadav füüsilistel plaatidel ning see on ladinakeelne.
Laulud
Kõikide laulude sõnade autor on Roma Ryan, muusika autor Enya ja produtsent Nicky Ryan. Kõiki instrumente mängib (välja arvatud kitarre laulus "My! My! Time Flies!") ja laulab Enya. Laulus "My! My! Time Flies!" mängib 12-keelset kitarri ja elektrikitarrisoolot Pat Farrell.
1939. aastal Poolasse tunginud Saksa väeüksuste loend
1. septembril 1939 Poolasse tunginud Saksamaa väeüksuste detailne nimekiri.
Sissetungiks Poolasse (sõjalise operatsiooni koodnimi Fall Weiss) olid Saksa väed jaotatud väegruppi Nord (3. ja 4. armee), väegruppi Süd (8., 10. ja 14. armee) ning Slovakkia armeegruppi Bernolák.
Väegrupp Süd
Väegrupp Süd: kindral Gerd von Rundstedt
Väegrupp Nord
Väegrupp Nord: kindralooberst von Bock
Miku
Miku (ka: Mikumäe, Mikkumäe) on küla Võrumaal Setomaa vallas.
Küla kuulub Mokornulka.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.
Paul Cole (muusik)
Paul Cole on USA päritolu Eesti muusik.
Sügisel 2005 esines ta Eestis, sealhulgas 11. novembril üritusel "Operatsioon B" Von Krahli Teatris ansambliga The Great Outdoors. Teda tutvustati nii: "Paul Cole on angloameerika popstaar Texase avarustest, kes resideerib pärast suurt tormi ja üleujutust ajutiselt Maarjamaal, et koguda rahalisi vahendeid perekonna rikkuse aluseks olevate Mehhiko lahe puurtornide taastamiseks. "Staar" esitab kõikvõimalikke nägemusi näotust liftimuusikast kuni kõige levinumate popklišeedeni. Sinna vahele jääb aga midagi niisugust, millest on võimatu rääkida."
Veebilehel 7161.com esitatud tutvustuse järgi "elab ta praegu Eestis, Euroopa maksuparadiisis, et saada täit kasu oma autoritasudest". 2009. aastast mängib ta kvartetis Paul Cole & The Great Outdoors.
Hinnangud
Muusik Andres Lõo ütleb festivali "Operatsioon B" arvustuses: "kummardan Paul Cole & The Great Outdoorsi sümpaatse ja eneseiroonilise kotkaroki ees".
Plaati "Bad Paintings" iseloomustab saidi rada7.ee kriitik Dunkelheit järgnevalt: "üks atmosfääriline-geneeriline laisk downtempo-lounge-jazz-disco-venimus", mis tähendab "eelkõige minutiteks venitatud sekundeid, äärmise pretensioonituseni lahjendatud poprütme ja nürilt korduvaid hetkeemotsioone".
Tartu raad
Tartu raad oli Tartu linna kohtu- ja valitsusorgan keskajast (olemasolu esimest korda mainitud 1262) kuni 1889. aastani.
Tartu rae koosseisu kuulus kaks bürgermeistrit ja seitse raehärrat, kellest üks oli ka sündik. Rae eesistujat nimetati justiits- ja teist bürgermeistrit kommertsbürgermeistriks.
Rae ametnike koosseisu kuulusid ülemsekretär (ka avalik notar), arhivaar, vene keele tõlk, likvidatsioonikomissar, kantseleiametnikud ja kohtuteenrid.
Tartu bürgermeistri ametikoht andis teenistusastmete tabeli IX astme ja raehärra ametikoht XIV astme.
Põhjasõja järel valiti uue linnaseaduse järgi, veebruaris 1787 linnapea (Georg Friedrich von Kymmel), uus magistraat ja linnanõukogu. Magistraadile jäid ainult kohtu funktsioonid, tulunduslikkude asjade jaoks 6-liikmeline (kindralkuberneri määruse põhjal 3 kaupmeeste ja 3 tsunftiliikmete edustajast) linnanõukogu (Stadtrath). Üleminek uuele korrale toimus ligikaudu kahe aasta jooksul: aprillist 1785 kuni 28. augustini 1787, mil uus linnanõukogu tegevust alustas.
Tartu Linnavalitsust või volikogu nimetatakse ka tänapäeval vahel raeks.
Raadi mõis sai nime selle järgi, et kuulus Tartu raele. Ajal, mil mõis rajati, oli eesti keeles laadivaheldus välja kujunenud ainult Põhja-Eestis, mitte aga veel Lõuna-Eestis. Sel põhjusel käänati sõna "raad" vältevahelduslikult raad : raadi, võrdluseks Põhja-Eestis käänati seda sõna juba laadivahelduslikult raad : rae, nagu näha Rae valla nimest.
Vulkanoloogia
Vulkanoloogia on geoloogia haru, mis uurib vulkaane ja vulkanismi.
Suur osa vulkanoloogia ajaloost on ühtlasi ka petroloogia ajalugu, kuid on ka erinevusi. Kuni 20. sajandi 1970. aastateni oli vulkanoloogia peamiselt kirjeldav teadus, tegeldes peamiselt vulkaaniliste pinnavormide geomorfoloogia, vulkaaniliste piirkondade geograafia ja vulkaanipursete kronoloogiaga. Tänaseks on tänu laamtektoonika teooria väljatöötamisele saanud vulkanoloogiast interdistsiplinaarne teadusharu, mis otsib vastuseid ka fundamentaalsema iseloomuga küsimustele. Vulkanoloogid otsivad vastuseid küsimustele, kuidas ja millest tekkis magma, kuidas ta liigub maakoores, kuidas on vulkanism seotud geotektoonikaga jne. Vulkanoloogia on tugevalt seotud petroloogiaga.
Kaevandamine
pisi|[[Harku karjäär on avakaevandus, kust ammutatakse lubjakivi ]] pisi|[[VKG Ojamaa kaevandus on maa-alune põlevkivikaevandus]] Kaevandamine on maavara looduslikust seisundist eemaldamine. Ärilises tähenduses mõistetakse kaevandamise all maavara kaubastamist.
Tootmise mooduse järgi jaguneb kaevandamine avakaevandamiseks, allmaakaevandamiseks ja allveekaevandamiseks. Uuritakse võimalusi kaevandamiseks ka kosmoses (asteroididel kaevandamine).
Kaevandamisviisid
Kaevandamisviis on moodus maavara kaevandamiseks.
Eestis kasutatakse avakaevandamist ja allmaakaevandamist.
Avakaevandmise hulka kuuluvad järgmised viisid: aukkaevandamine, vaalkaevandamine ja väljakkaevandamine; allmaakaevandamise levinud viisid olid Eestis varem umbkaevandamine ja lankkaevandamine, nüüd on neid kahte hakanud asendama sageli kamberkaevandamine.
Forseliuse seminar
Forseliuse seminar rajati Bengt Gottfried Forseliuse poolt 1684. aastal Tartu lähedale Piiskopi mõisa. Seminaris õpetati:
Seminar suleti pärast Forseliuse surma 1688. aastal. Uuemate uurimuste põhjal lõpetas kool tegevuse juba 1686. aastal.
Pemagatsheli ringkond
Pemagatsheli ringkond on 1. järgu haldusüksus Bhutanis.
Cliff Richard
Sir Cliff Richard (sünninimega Harry Rodger Webb; sündinud 14. oktoobril 1940 praeguse India Uttar Pradeshi osariigi territooriumil Lucknow's) on Suurbritannia rock'n'roll 'i ja poplaulja ning ettevõtja.
Varjunime Cliff Richard võttis ta endale kohe karjääri alguses 1958. Varjunimi vihjas tema eeskujule Little Richardile, kes on temast 8 aastat vanem. 1980 võttis ta selle oma ametlikuks nimeks.
Suurbritannia edetabelis UK Top 20 on Richardil olnud rohkem kui 130 singlit, albumit ja EP-d, sealhulgas 67 esikümnes (ainult Elvis Presleyl on rohkem). Tema ja Elvis on ainsad, kes pääsenud Suurbritannia singlite edetabelisse kuuel kümnendil. 14 korda on ta seda edetabelit juhtinud ja ainsana on ta viiel järjestikusel kümnendil Suurbritannia singlite edetabeli eesotsa pääsenud.
1968. aastal saavutas ta Suurbritanniat esindades Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Congratulations" ("Õnnesoovid") teise koha, 1973. aastal osales aga uuesti lauluga "Power to All Our Friends" ("Las jääda kõik, mis hea") ja pälvis kolmanda koha.
1980 sai Richard Briti impeeriumi ordu liikmeks panuse eest popmuusikasse ja heategevusse. 17. juunil 1995 tõsteti Richard rüütliseisusse. Ta oli esimene rokkstaar, kes selle au pälvis.
2010 omandas Richard Barbadose kodakondsuse. Tal on Barbadosel kinnisvara. Sellest ajast on ta Suurbritannia ja Barbadose kodakondne. Ta elab vaheldumisi Barbadosel ja Portugalis, aastast 2019 ka USA-s.
Richard pole kunagi abielus olnud ja tal pole lapsi. Tema sõnul ei suuda popstaarid hoida pikaajalisi armusuhteid ja see on hind, mida ta peab oma kuulsuse eest maksma.
Paro ringkond
Paro ringkond on 1. järgu haldusüksus Bhutanis.
Menaẖem Begin
Menahem Begin (kasutatakse ka nimekuju Menachem Begin; 16. august 1913 Brest-Litoŭsk, Hrodna kubermang, Venemaa Keisririik (praegu Brest Valgevenes) – 9. märts 1992 Tel Aviv, Iisrael) oli Iisraeli poliitik, peaminister 1977–1983.
1939. aastal, pärast seda, kui Saksamaa oli Poola okupeerinud, põgenes Begin Vilniusesse, kus tollal olid hinnanguliselt 40% elanikest juudid. Nõukogude Liit okupeeris Leedu järgmisel aastal ja Begin vahistati, süüdistatuna spioneerimises Suurbritannia kasuks. Ta mõisteti kaheksaks aastaks vangi. 1. juunil 1941 saadeti ta vangilaagrisse Petšora jõe piirkonnas, kuhu ta jäi maini 1942, mil saadeti Palestiinasse.
Tema isa, ema ja vanem vend hukkusid holokausti ajal.
Begin oli sõjaeelse sionistliku noorsooliikumise juht, relvastatud organisatsiooni ETSEL komandör, parlamendiopositsiooni juht, Rahvusliku Ühtsuse valitsuse minister, Iisraeli kuues peaminister, Nobeli rahuauhinna laureaat (1978).
Tema teeneks on peetud Iisraeli riigi taastamist, kaasaaitamist sisserändele Etioopiast, Iisraeli asustamist, Nõukogude juutide väljatoomist, Iisraeli kaitse ja julgeoleku korraldamist ning rahulepingu sõlmimist Egiptusega.
Sündinud 14. novembril
''Siin loetletakse 14. novembril sündinud tuntud inimesi.
Menaẖem Begin
Isiklikku
Begin oli abielus Aliza Arnoldiga. Neil oli kolm last: Ze'ev Binyamin (Benny), Le'a ja Hassia. Aastal 1996 oli Benny Begin Binyamin Netanyahu esimese valitsuse teadusminister. Alates 31. märtsist 2009 kuni 2013. aasta parlamendivalimisteni oli ta Netanyahu teises valitsuses portfellita minister.
Kuulipilduja
pisi|NSV Liidu raskekuulipilduja [[DŠK]] pisi|Iisraeli kuulipilduja [[Negev]] pisi|Kuulipilduja [[FN MAG Rootsis toodetud variant KSP 58 koos varuvintraua vutlari (ülal), hoolduskomplekti (vasakul), lindikasti ja laetud lindi (all) ning relvale kinnitatud lindi ja seda hoidva linditaskuga]]
Kuulipilduja on parandatud stabiilsusega täisautomaatne padrunlaskemoonaga tulistav tulirelv kaliibriga alla 20 mm, mis on mõeldud otsetuletoetuseks.
Omadused
Valangutega laskmise hõlbustamiseks on kuulipildujal tuletäpsuse stabiilsust parandavad omadused, põhiliselt suurem kaal, pikema ja paksema seinaga raud. Laadimiseks kasutatakse lasu ajal püssirohu põlemisest tekkiva gaasi survet rauaõõnega ühenduses oleva ava kaudu, harvem luku tagasilööki. Padrunid antakse ette lindist või salvest. Kiiresti kuumenevat vintrauda jahutab tavaliselt õhk. Samuti saab kuulipilduja vintrauda vahetada komplektis oleva varurauaga.
Kuulipildujast tulistatakse lühikeste (kuni 10 lasku) ja pikkade valangutega (kuni 30 lasku) või pidevtulega (kuni padrunid lindis või salves lõpevad). Praktiline laskekiirus on 100–300, tehniline laskekiirus (kadents) 500–3000 lasku minutis, sihikuline laskekaugus 800–1500 meetrit.
Tehniline laskekiirus on maksimaalne võimalik laskude arv ajaühikus pideva tulistamise korral, aga praktiline laskekiirus on laskude tegelik suurim arv ajaühikus, mille määramisel arvestatakse laadimiseks, sihtimiseks ja muudeks sellisteks toiminguteks kuluvat aega.
Nõukogude armee relvastusse kuulus Pavel Gorjunovi konstrueeritud kuulipilduja, mille kaliiber oli 7,62 mm, sihtlaskekaugus 2 km, tehniline laskekiirus 600–700 lasku minutis ja praktiline laskekiirus 250–300 lasku minutis.
Liigitamine
Kuulipildujaid liigitatakse kaliibri järgi kerge-, raske- ja keskmise kaliibriga kuulipildujateks. Kergekuulipilduja on laetav padrunitega, mille kuuli kaliiber on 6½–8 mm. Raskekuulipilduja kaliiber on 12–15 mm. Kaliibrilt nende vahele jäävat kuulipildujat nimetatakse keskmise kaliibriga relvaks.
Suurekaliibrilised ehk raskekuulipildujad on tavaliselt kaliibriga 12,7 või 14,5 mm, laskeasendis on need statiivil või lafetil. Eesti Kaitsevägi kasutab raskekuulipildujat M2 Browning.
Sihtmärgi põhjal, mille tabamiseks kuulipilduja on konstrueeritud, eristatakse seniit-, tanki- ja lennukikuulipildujaid.
Kasutamine
Kuulipildujat teenindab tavaliselt kaks sõdurit, kuulipildujalahingpaar või kuulipildujagrupp. Kuulipilduja kuulub tavaliselt iga jalaväejao relvastusse.
Ameerika Ühendriikide seaduste järgi eristab kuulipildujat automaat-käsitulirelvast see, et kuulipildujat teenindab mitte üks sõdur, vaid mitmest sõdurist koosnev meeskond. On olemas ka tulirelvi, mida kasutab nii üksikvõitleja kui ka meeskond. USA seaduste järgi tähendab see, et sama relva saab kasutada nii automaatpüssina kui ka kuulipildujana.
Ajalugu
pisi|Puckle'i kuulipilduja koopia Esimese teadaoleva mitmelasulise relva konstrueeris Londoni jurist James Puckle ja patenteeris selle 15. mail 1718. See oli ränilukuga revolverkahur, millega sai enne uut laadimisvajadust tulistada 9 lasku, kinnitatud statiivile ja oli ette nähtud kasutamiseks laevadel. Selle relva kaliiber oli 1 toll ehk 25,4 mm, Puckle'i sõnade järgi võis sellega tulistada nii ümmargusi kuule kristlaste kui kandilisi kuule türklaste pihta. Relv oli omast ajast nii palju ees, et seda ei taibatud omas ajas kasutusele võtta.
1777 pakkus relvasepp Joseph Belton Kontinentaalkongressile relva, millega sai tulistada 5 sekundi jooksul 20 lasku. USA Kongress soovis, et Belton ehitaks 100 ränilukuga musketi vastavalt ümber, aga ei saanud leiutajaga kokkuleppele: väidetavalt nõudis Belton liiga suurt tasu.
19. sajandi alguses ja keskel leidsid laiemat kasutust mitmelasulised relvad, mida Türgis toodeti juba 16. sajandi alguses. Iga lasu jaoks oli omaette eraldi raud ja mõni selline relv võimaldas tulistada mitmest rauast korraga, mõnest relvast sai ka igast rauast ükshaaval tulistada. Selliste relvade seas oli niihästi kahureid kui püstoleid.
pisi|"Coffee Mill" 1861 esitles Wilson Agar USA presidendile Abraham Lincolnile üheraudset kuulipildujat. Lincoln oli sellest sedavõrd vaimustuses, et ostis otsekohe 10 kuulipildujat ja tellis veel lisaks 54. Konservatiivne USA kaitseministeerium seevastu umbusaldas Agari kuulipildujat, mistõttu seda kasutati USA kodusõjas strateegiliselt tähtsusetutes rindelõikudes. Agari kuulipilduja raud kippus üle kuumenema, mistõttu kuulipilduja juurde kuulus kaks varurauda: kuumaks läinu kruviti maha ja varuraud kruviti selle asemele. Agari kuulipildujal oli ka laskurit kaitsev kilp, mis andis sellele kuulipildujale üsna tänapäevase väljanägemise.
Tõnis Palts
pisi|Tõnis Palts 2011. aastal Tõnis Palts (sündinud 29. märtsil 1953 Kuressaares) on Eesti poliitik ja ettevõtja, olnud Tallinna linnapea, Eesti rahandusminister ja X Riigikogu liige.
Ta kuulub Isamaa ja Res Publica Liitu, varem olnud Res Publica liige.
Palts on Suurettevõtjate Assotsiatsiooni füüsilisest isikust liige ja Rotary klubi liige.
Kuulipilduja
Ajalugu
Esimese massiliselt kasutatava kuulipilduja konstrueeris Hiram Maxim. See oli üheraudne vesijahutusega, laadus ja tulistas automaatselt. Algselt kasutati Maksim kuulipildujat Buuri sõjas. Esimese maailmasõja ajal kasutati juba kergekuulipildujaidki, näiteks Lewis ja Madsen.
Tõnis Palts
Paltsi emakeel on eesti keel. Kesktasemel valdab ta inglise ja vene keelt.
Haridus
1971–1976 Tallinna Tehnikaülikool, raadiotehnika
Kuulipilduja
Viited
pisi| Maxim m/1905
Tõnis Palts
Tegevus poliitikas
Tõnis Palts on olnud Riigikogu liige ja Tallinna linnapea. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 2 (Tallinna Kesklinna, Lasnamäe ja Pirita linnaosad) 97 häält ning ei osutunud valituks.
Kohtuprotsess maksuameti vastu
Aktsiaseltsi AS Tele2 Holding (varem AS Levicom) 5 aktsionäri, nende seas Palts ja Toomas Peek, võõrandasid oma aktsiad Rootsi ettevõttele Tele2 AB. Need tehingud toimusid Hollandis ja Hollandi Antillidel registreeritud äriühingute kaudu.
Maksu- ja tolliameti hinnangul püüdsid Palts ja Peek nõndaviisi kõrvale hoida tulumaksu tasumisest ja esitas 2005. aasta märtsis nende vastu hagi, mille kohaselt pidi Palts tasuma üle 12 miljoni ja Peek üle 13,5 miljoni krooni tulumaksu.
Palts kandis 2006. aasta märtsis nõutud summa maksuametile üle, kuid esitas otsusele vaide. Amet rahuldas selle osaliselt ja tagastas 814 000 krooni. Palts kaebas maksuameti seepeale kohtusse, tahtes ka kõike ülejäänut tagasi. Tallinna halduskohus kaebust ei rahuldanud, aga Tallinna ringkonnakohus tühistas 30. aprillil 2007 halduskohtu otsused ja mõlemad maksuotsused täies ulatuses.
2007. aasta augusti alguses keeldus riigikohus maksuameti kassatsioonkaebust menetlusse võtmast ja järelikult otsus jõustus. Pool kuud hiljem kandis maksuamet Paltsile tema raha tagasi ja lisaks veel 5,95 miljonit krooni intresse rohkem kui 2 aasta eest, mil see raha oli maksuameti valduses. Maksuameti juriidilise osakonna juhataja Riho Roopõld kommenteeris seda nii: "On loomulik, et kui riik saab intressi tasumata maksusummade pealt, on selline õigus ka klientidel, kui vaidlused lahenevad nende kasuks."
Isiklikku
Tõnis Palts on abielus. Tal on 6 last, sealhulgas neli last abielust Karmen Paltsuga.
Doonau koolkond
thumb|Albrecht Altdorferi maastikumaal Doonau koolkond (saksa keeles Donauschule või Donaustil) on koondnimetus teatud kunstnike ühendusele 16. sajandi esimesel kolmandikul.
Doonau koolkonda kuulunud kunstnikud ei tegutsenud ühtse rühmitusena, nende ühisosa oli Doonau oru maastike maalimine.
Doonau koolkonna liikmed
Tuntud kunstnikke, kes kuulusid Doonau koolkonda:
Vahel peetakse Doonau koolkonna maalikunstnikuks ka Lucas Cranach vanemat (1472–1553).
Koit Lääts
Koit Lääts (28. märts 1928 Kuressaare – 4. juuni 2008) oli eesti keemik, tegeles uurimis- ja juurutustööga orgaanilise sünteesi valdkonnas.
Teadus- ja arendustöö
Koit Lääts sündis Saaremaal, isa oli mööblimeister, ema õpetaja. 1951. aastal lõpetas ta TPI keemikuna ja 1954. aastal aspirantuuri Leningradi Tehnoloogia Instituudis. Kandidaaditöö teemaks oli konjugeeritud dieenide haloalküleerimine alküülhalogeniididega, juhendajaks professor A. A. Petrov. 1955–1957 töötas K. Lääts tehase Lenaromat (Leningrad) kesklaboratooriumis. Siin hakkas ta uurima isopreeni ja tema hüdrokloriidide katioonse telomerisatsiooni protsessi kui üht võimalust mono- ja seskviterpeensete saaduste saamiseks. Kindlaks tehti põhilised reaktsiooni tingimused ja tõestati põhisaadused. Olulisima saaduse – geranüülkloriidi selektiivseks üleviimiseks aldehüüdiks (tsitraaliks) töötati välja modifitseeritud Sommelet' reaktsioon urotropiiniga. Selles laboris odava naftasaaduse isopreeni baasil väljatöötatud tsitraali sünteesimenetlus osutus konkurentsivõimeliseks teiste meetodite kõrval. Tehases Lenaromat ehitati K. Läätse initsiatiivil klaasist pilootseade isopreeni hüdrokloorimiseks ja telomerisatsiooniks. Edasist tööd tehase ehitamise lähteandmete väljatöötamiseks ei finantseeritud.
ENSV Teaduste Akadeemia juhtkond oli K. Läätse teadmiste ja saavutuste suhtes hoopis positiivsemalt häälestatud. Nii loodi 1960. aasta kevadel ENSV TA Keemia Instituudi orgaanilise sünteesi sektor, mille juhatajaks valiti K. Lääts. Orgaanilise sünteesi arendamise osas olid temaga seotud suured lootused. Koit Läätse juhitud orgaanilise sünteesi sektori töö eesmärgiks sai välja töötada hinnaliste terpenoidsete saaduste sünteesi komplekssed tootmistehnoloogiad lõppeesmärgiga koostada lähteandmed vastava tehase projekteerimiseks. Need terpenoidide sünteesi ja tehnoloogia alased tööd Keemia Instituudis kestsid 32 aastat.
Valasti
Valasti on küla Järva maakonnas Paide linnas.
Koit Lääts
Teadus- ja arendustöö
1966. aastal läks K. Läätse eestvedamisel TA Tehnilises Katsebaasis käiku katseseade tsitraali ja lõhnaainete tootmistehnoloogia väljatöötamiseks. Tema maine, sihikindlus, optimism ja ambitsioonid olid uurimis- ja katsetööde käigushoidmisel ning Moskvast ja ENSV TA-lt raha taotlemisel otsustava tähtsusega.
Mitmeetapiline lõppsaaduste saamise lihtsustatud skeem (vahesaadusi ja isomeerseid kõrvalsaadusi näitamata) on järgmine:
СН2=С(СН3)–СН=СН2 → СН3–С(СН3)=СН–СH2[–CH2–С(СН3)=СН–СH2]n–Y ,
Karikakramäng
Film on mustvalge ja monoheliga.
Promenaad
Film on tehtud Kurt Vonneguti jutustuse ainetel.
Koit Lääts
Teadus- ja arendustöö
Olulisemad saadused – geranüüli (n=1) ja farnesüüli (n=2) hapnikderivaadid olid: tsitraal ja farnesaal (CH2Y = CHO); geraniool ja farnesool (Y = OH); geranüüleetrid (Y = OAr); geranüülestrid ja farnesüülatsetaat (Y = OCOR). Selleks töötati välja mitu originaalset meetodit. Nende sünteesiskeemide kitsaskohaks oli telomerisatsiooni etapis komplitseeritud saaduste segu (isomeersed C10-, C15-, C20- jne kloriidid) moodustumine ja eesmärksaaduste madal saagis, vastuargumendiks oli nõudlus nimetatud hinnaliste saaduste järele ja teiste paremate meetodite puudumine.
Karikakramäng
Sisu
Naine avaldas kosjalehes kuulutuse ja sellele vastas keegi Hans-Erik. Nad on olnud kirjavahetuses, neil on ka abiellumise kuupäev paika pandud ning naine ootab Hans-Erikut esimest korda külla. Kuid ootamatult on ukse taga naise kooliaegne sümpaatia, kes palub naist hoopis endaga abielluda.
Koit Lääts
Teadus- ja arendustöö
Laiendades telomerisatsiooni lähteainete valikut töötati Koit Läätse juhtimisel välja suur hulk sünteetilisi lõhnaaineid ja taimekaitsevahendeid (feromoonid, juvenoidid, retardandid) ning nende analoogühendeid, mille efektiivsust ka testiti. Naksurmardikate levinumatele liikidele töötati välja suguferomoonide (geraniooli ja farnesooli estrid) preparatiivsed vormid. Juvenüülhormooni analoogidest lülitati preparaat efokseen Nõukogude Liidu taimekaitsevahendite nimekirja kasvuhoonekarilase tõrjeks. Kokku saadi uutele ainetele, tootmismeetoditele ja preparatiivsetele vormidele poolsada Nõukogude Liidu autoritunnistust ja mitmeid patente. 1973. aastal kaitses K. Lääts doktoritöö "Küllastamata ühendite halogeenühenditega katioonse telomerisatsiooni mehhanism ja kineetika". Selles pakkus ta välja uue lähenemise keeruliste telomerisatsioonireaktsioonide kineetika matemaatiliseks modelleerimiseks. 1982. aastal pälvis sektori töö Eesti NSV riikliku preemia. Koostöös katsetehasega koostati tehniline projekt tehase ehitamiseks Maardusse.
Karikakramäng
Tätoveering
Film on tehtud Kalju Saaberi novelli "Mustlased" ainetel. Filmi kunstiline juhendaja on Andrei Tarkovski.
Koit Lääts
Teadus- ja arendustöö
Eesti iseseisvuse taastamine tõi kaasa kavandatud tehase ehitamise ettevalmistustööde seiskamise ning 1992. aastal lõpetati ka orgaanilise sünteesi osakonna (endine sektor) tegevus. Alates 1995 oli K. Lääts Eesti TA emeriitprofessor.
Karikakramäng
Sisu
Tragikoomilises armastusloos armub Margus mustlastüdrukusse ja satub seetõttu korduvalt vastuollu oma konstaablist isaga.
Koit Lääts
Isiklikku
Laulja Heli Lääts on Koit Läätse õde.
Punakha ringkond
Punakha ringkond on 1. järgu haldusüksus Bhutanis.
Katend
pisi|Katend
Katendiks nimetatakse mäenduses kõike, mis lasub maavaralasundi peal.
Rõhtsa lasumise puhul on katend sama mis lasum (geoloogias kasutusel olev üldisem mõiste).
Maavara avakaevandamisel katend eemaldatakse, allmaakaevandamisel töötatakse katendi all.
Katendi paksusest sõltub, kas maavara on otstarbekas väljata ava- või allmaakaevandamisega.
Eesti põlevkivimaardlas on avakaevandamine otstarbekas, kuni katend on õhem kui 27 meetrit.
Promenaad
pisi|Dekoratiivsed postamendid Haapsalu rannapromenaadil. Skulptor [[Roman Haavamägi]] pisi|Pärnu muulipromenaad Promenaad on jalutustee või jalakäijate puiestee.
Näiteks on Haapsalus ja Pärnus rajatud ranna promenaad.
Anne Türnpu
Anne Türnpu (sündinud 25. märtsil 1963 Tartus) on eesti näitleja ja lavastaja.
Anne Türnpu lõpetas Nõo Keskkooli matemaatika eriklassi 1981. aastal ja jätkas haridusteed 1981/1982. õppeaastal Tartu Ülikoolis matemaatika erialal. Edasi siirdus ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedrisse (12.lend), mille lõpetas 1986. aastal.
Isiklikku
Anne Türnpu isa on TÜ matemaatikateaduskonna kauaaegne õppejõud Heino Türnpu ja ema Galina Türnpu töötas arstina. Anne Türnpul on suhtest Ringo Ringveega poeg Ra (1996).
Karjala vapp
pisi Karjala vapp on Karjala piirkonna vapp.
Soome Vabadusristil on kujutatud Karjala vapi mõõkadega käsi.
Hồng Hà
thumb|Hồng Hà Yunnanis Hồng Hà (ka Punane jõgi; hiina 红河/紅河, Hóng Hé ("punane jõgi"); vietnami Sông Hồng või Hồng Hà) on jõgi Kagu-Aasias.
Saab alguse Hiina Yunnani provintsist, voolab Vietnami kaudu Tongkingi lahte.
Pikkus 1149 km, millest 639 km jääb Hiina ja 510 km Vietnami territooriumile.
Tähtsaim lisajõgi on Đà jõgi.
Põltsamaa vald (1939)
Põltsamaa vald oli vald Viljandimaal aastail 1939–1949 ja Jõgeva maakonnas aastail 1949–1950.
1939. aastal oli vallas 4968 elanikku.
Avakaevandamine
pisi|[[Super Piti kullakaevandus Austraalia lääneosas]] pisi|Endine Ülgase fosforiidikaevandus Eesti põhjaosas Avakaevandamine ehk pealmaakaevandamine (mitte lahtine kaevandamine) toimub avatud maapõues. Pealmaakaevandamisele vastandub allmaakaevandamine.
Põltsamaa vald (1939)
Esimene vallavanem oli Ernst Alles.
Avakaevandamine
Seejuures kasutatakse aukkaevandamist, kui katendit on vähe. Nii kaevandatakse Eestis liiva, paasi ja savi. Aukkaevandamisel jääb pärast maavara väljamist kaevandamiskohale auk.
Põltsamaa vald (1939)
Väljavõte Vabariigi Presidendi otsusest nr. 88 – 7. oktoobrist 1938 (RT 1938, 87, 776)
11. Põltsamaa vald – maa-alaga, mis moodustub: a) senise Vana-Põltsamaa valla maa-alast, välja arvatud osa Epra raba maa-alast; b) senise Uue-Põltsamaa valla maa-alast, välja arvatud loodepool Pedja jõge asuvate Uue-Põltsamaa valla talude lahus-heinamaatükkide ning idapool Pedja jõge asuva Põltsamaa metskonna Põltsamaa metsandiku ja samas piirkonnas asuvate talude maa-alad; c) senise Adavere valla maa-alast, välja arvatud Metsapere küla Kamso-Põdra nr. 36, Karusaadu-Ado nr. 40, Kihnu nr. 41, Kotinaela-Pihlaka nr. 37-a, Kotinaela-Märt nr. 37-b, Riisna nr. 39, Sassi-Hans nr. 38, Koogi nr. 66 ja 67-a, Sutte ja Tuissaare talude maa-alad; d) senise Lustivere valla Kabla küla maa-alast; e) senise Kurista valla Arukse küla piirkonnast; f) senise Imavere valla Pae nr. A-65 talu maa-alast.
Avakaevandamine
Vaalkaevandamist kasutatakse seal, kus maavara katab paks katend, mis tõstetakse kaevandatud alale vaaludesse. Pärast kaevandamist ja kaevandatud ala korrastamist (rekultiveerimist) tekib maale, kus kasutati vaalkaevandamist, uus maakate. Vaalkaevandamine on kasutusel Eesti põlevkivimaardlas ja oli kasutusel fosforiidi tootmisel Maardus.
Ruhja raudteejaam
Ruhja raudteejaam (läti Rūjiena) oli raudteejaam Tallinna–Pärnu–Riia raudteel Ruhja lähedal. Jaam asus Riia raudteejaamast 148,2 km kaugusel.
Avakaevandamine
Väljakkaevandamisel moodustatakse maardlas välja(ku)d, millelt kooritakse kaevist. Eestis kasutatakse väljakkaevandamist turba tootmisel.
Avakaevandamine, eriti aukkaevandamine, on vanim kaevandamise liik. Avakaevandused, näiteks liiva saamiseks, on umbes sama vanad kui riiklus.
Suurimad tänapäeva avakaevandused võivad olla rohkem kui poole kilomeetri sügavused.
Vaata ka
Open-pit mining
Ruhja raudteejaam
Esialgne Ruhja raudteejaam rajati 1897. aastal seoses kitsarööpmelise Valga–Ruhja–Pärnu raudtee ehitusega. Valka raudteejaamast jäi see 43,7 kilomeetri kaugusele. Toona jäi see Lõuna-Ruhja kihelkonda Lõuna-Ruhja kirikumõisa maadele. Läti keeles oli jaama nimekuju Rujene, Rūjiena raudteejaamaks nimetati see aastal 1937 seoses Riiast Ruhja viiva laiarööpmelise raudtee valmimisega.
Koos kitsarööpmelise raudteega valmis ka puidust ühekorruseline jaamahoone, mis ehitati ühtse tüüpprojekti järgi sarnaselt Mõisaküla ja Paide vaksalihoonetega. Jaamahoone hävis sõjas 1944. aastal. Hiljem on jaamahoone funktsiooni täitnud ajutised ehitised, millest viimane oli diiselrongi DP reisivagun.
Teise maailmasõja ajal asusid sakslased rinde tarbeks Ruhjast Valka viivat raudteed laiarööpmeliseks ümber ehitama. Punaarmee edasitungi tõttu jäid aga tööd pooleli ja hiljem neid lõpule ei viidud. Nii kujunes Ruhja Riiast tuleva laiarööpmelise ja Eestist tuleva kitsarööpmelise raudtee lõppjaamaks.
Kui 1972. aastal hakati raudteed uuendama, rajati selle käigus ka uus laiarööpmeline Riia–Mõisaküla vaheline raudteelõik, mis avati 1976. aastal. Raudtee ümberehitamisel viidi jaam Ruhja linnast tunduvalt kaugemale. 1981. aasta suvel, kui Eesti poolel oli valminud Pärnu–Mõisaküla raudteelõik, avati Tallinna–Pärnu–Riia raudteeliin. Ruhja naaberjaam Riia suunal oli Mazsalaca ja Tallinna suunal Mõisaküla.
Viimane reisirong peatus Ruhjas 21. septembril 1996, kui suleti Aloja–Ruhja vaheline raudteelõik.
Ruhja raudteejaama naaberpeatused erinevad raudteepõhiselt. Algsel Valga–Ruhja–Pärnu raudteel olid need Nausküla ja Pendiga raudteepeatus. Tallinna–Pärnu–Riia raudteel asus jaam Virķēni ja Ķirbiļi raudteepeatuse vahel.
Pütilised
Pütilised (Podicipediformes) on selts veelinde lindude klassis.
Pütiliste hulka kuulub ainult üks sugukond – pütlased (Podicipedidae).
Ka kõik teadaolevad fossiilsed pütilised kuulusid sellessesamasse sugukonda ja tänapäevastesse perekondadesse.
Trashi Yangtse ringkond
Trashi Yangtse ringkond (kasutusel on ka variandid Trashiyangtse ringkond ning Trasi Yangtse ringkond) on 1. järgu haldusüksus Bhutanis.
Sise-Mongoolia
Sise-Mongoolia autonoomne piirkond kuulub Hiina Rahvavabariigi koosseisu. Asub Hiina põhjaosas. Piirneb põhjas Venemaa ja Mongooliaga.
Lepplaane
Lepplaane on küla Tori vallas Pärnu maakonnas.
Aastatel 1992–2017 kuulus küla Are valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tori valla territooriumile.
2011. aasta rahvaloenduse andmeil elas külas 47 inimest.
Küla rajati aastail 1929–1932 uudismaa-asundusena arhitekt Erika Nõva projekti järgi. Talude reeglipärane paigutus ja grupeerimine teostati uudseil põhimõtteil. Keskuse kahe peatee ristumiskohale ehitati Lepplaane koolimaja (arhitektid A. Esop ja J. Ulmar), kauplus, käsitööliste elamud.
Sise-Mongoolia
Sise-Mongoolia autonoomne piirkond on asutatud 1. mail 1947.
1969. aastal liideti suur osa Sise-Mongoolia territooriumist naaberprovintside koosseisu. 1979. aastal Sise-Mongoolia endine territoorium taastati.
Haldusjaotus
Piirkond jaguneb 9 ringkonna õigustega linnaks ja 3 aimakiks:
Rahvastik
2000. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid Sise-Mongoolia elanikest hiinlased 79,17%, mongolid 17,13%, mandžud 2,14%, hueid 0,90%, dauurid 0,33%, evengid 0,11%, korealased 0,094% ja venelased 0,022%.
Bumthangi ringkond
Bumthangi ringkond on 1. järgu haldusüksus Bhutanis.
Arno Tali
Arno Tali on Oskar Lutsu Tootsi-lugude sarja tegelane, romaanisarja esimese osa "Kevade" peategelane ning hilisemate osade kõrvaltegelane.
1969. aasta Eesti filmis "Kevade" kehastab teda Arno Liiver.
"Kevade" sündmustik ongi esitatud suuremalt jaolt Arno Tali vaatevinklist. Ta on üks õpilastest Paunvere kihelkonnakooli klassis, mille elule Lutsu lühiromaan keskendub. Arnot on kujutatud mõtliku, unistava ja tundliku poisina. Temas on nähtud ka autori alter ego, ehkki hilisemates osades figureerib Luts ise selgesti eristuva kõrvaltegelasena.
Micheline Calmy-Rey
Ta sündis Charles ja Adeline Rey' prantsuskeelses perekonnas ning sai keskerihariduse Saint-Maurice'i linnas. Pärast kaubanduskooli lõpetamist 1963. aastal asus ta õppima politoloogiat Genfis. Ülikooli lõpetas Micheline Calmy-Rey 1968 litsentsiaadi kraadiga.
Poliitikasse suundus Calmy-Rey 1981. aastal, mil ta valiti Šveitsi Sotsiaaldemokraatliku Partei liikmena Genfi kantoni suurnõukogu liikmeks. Sellele ametikohale jäi ta aastani 1997, olles perioodil 1992–1993 ühtlasi nõukogu president. Ühtlasi oli Calmy-Rey 1986–1990 ja 1993–1997 Sotsiaaldemokraatliku Partei Genfi piirkonna esimees. Aastatel 1994–1997 oli ta ühtlasi Genfi lennujaama nõukogu liige.
Novembris 1997 valiti Micheline Calmy-Rey Genfi kantoni riiginõukogu ehk valitsuse liikmeks. Aastatel 2001–2002 oli ta Genfi kantoni riiginõukogu president. Aastal 2002 kuulus ta ühtlasi Šveitsi Riigipanga nõukogusse.
4. detsembril 2002 valiti ta Ruth Dreifussi järglasena Šveitsi Liidunõukogu liikmeks ja on alates 1. jaanuarist 2003 Liidunõukogus vastutav välissuhete eest, olles sisuliselt riigi välisminister. Aastal 2006 oli ta ühtlasi Liidunõukogu asepresident.
13. detsembril 2006 valiti Micheline Calmy-Rey Liidukogu mõlema koja ühisel istungil 147 häälega Šveitsi liidupresidendiks. Ta võttis ameti parteikaaslaselt Moritz Leuenbergerilt üle 1. jaanuaril 2007.
9. aprillil 2007 viibis ta töövisiidil Eestis.
1. jaanuaril 2008 sai uueks liidupresidendiks Pascal Couchepin. Micheline Calmy-Rey jätkas tööd Liidunõukogu liikmena, vastutades endiselt välissuhete valdkonna eest.
9. detsembril 2010 valis parlament Micheline Calmy-Rey liidupresidendiks 2011. aastaks.
Isiklikku
Micheline Calmy-Rey on aastast 1966 abielus André Calmy'ga, kellega neil on kaks last.
Linxia Huei autonoomne ringkond
Linxia Huei autonoomne ringkond (hiina (临夏回族自治州; Línxià Huízú Zìzhìzhōu) on 2. järgu haldusüksus (autonoomne ringkond) Hiinas Gansu provintsis. Asub Lanzhoust lõunas.
Haldusjaotus
Ringkond jaguneb kaheksaks maakonna tasemel haldusüksuseks.
Viisu
Viisu on küla Järva maakonnas Paide linnas.
Murru
Murru on küla Tori vallas Pärnu maakonnas.
Viisu
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Roosna-Alliku valda.
Murru
Aastatel 1992–2017 kuulus küla Are valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tori valla territooriumile.
Viisu
Viisu küla territooriumil asub endine Vodja raudteejaam.
Seal asub Viisu rahvamaja, kus tegutseb Viisu Raamatukogu.
Liitlause
Liitlause on kahest või enamast osalausest koosnev lause.
Terviklik lause koosneb öeldisest ja selle laienditest. Liitlause sisaldab vähemalt kahte öeldist, nt Poiss mängib jalgpalli ja tüdruk loeb raamatut.
Liitlause osalaused seob tervikuks rinnastusseos või alistusseos.
Liitlause liigid
Liitlaused jagunevad rindlauseteks ja põimlauseteks.
Rindlause
Rindlause osalaused on omavahel rinnastatud ning süntaktiliselt suhteliselt võrdväärsed.
Rindlause osalaused võivad olla seotud:
Rindlauses peab öeldis olema igas osalauses, vastasel juhul on tegemist koondlausega.
Põimlause
Põimlause osalausete vahel on alistusseos, see tähendab, et üks osalause on alistatud teisele. Alistuv osalause ehk kõrvallause on pealausega seotud sidendi abil.
Sidendiks võivad olla
Liitlause kirjavahemärgid
Liitlause osalaused võivad omavahel seotud olla:
Välislingid
Ülejäänud liitlause kirjavahemärgid ja nende kasutamisvõimaluste kohta vt "Eesti keele käsiraamat" (rindlause ja põimlause).
Gravelines
Gravelines [gravl'iin] (hollandi: Grevelingen) on linn Prantsusmaal Nordi departemangus Aa jõe paremal kaldal suudme lähedal, Dunkerque'i–Calais' joonel 25 km kaugusel kummastki linnast.
Loodusvarad
Loodusvarad ehk loodusressursid on looduskeskkonna osad, mida inimühiskond olemasoluks vajab ja tootmises kasutab. Võrreldes keskkonnafunktsioonide ja looduskapitaliga on loodusvara mõiste kitsam.
Gravelines
Linnas elab üle 12 000 inimese.
Loodusvarad
Loodusvarad on näiteks kaevandamisväärsed kivimid, mineraalid, vedelikud, gaasid ja orgaanilised ained. Loodusvara on ka vesi (eriti põhjavesi), samuti looduslik mets, merekalad, ulukid, teisisõnu kõik see, mida ei ole loonud või teinud inimene, kuid mida kasutatakse majandustegevuses. Seevastu hooldatavad metsad, kalad kalakasvatuses, koduloomad, aga ka haritav maa jm inimhoolduse all kasvav ja arenev ei ole loodusvara, need on inimtegevuse tulem.
Gravelines
Linna territoorium asub 0–25 meetri kõrgusel üle merepinna.
Loodusvarad
Loodusvarade üle peetakse tavaliselt riiklikku arvestust, nende kasutamist ohjatakse, kontrollitakse ja maksustatakse.
Teine osa loodusest, see, mida majandustegevus otseselt ei kasuta või mille kasutamise üle ei peeta ranget arvestust, on loodusressurss, nagu näiteks õhk, merevesi, aga ka maastikud jms.
Ühesõnaga on loodusvarad need, mis asuvad nii maa all kui maa peal, kuid mida pole loonud inimene.
Gravelines
Sõpruslinnad
Gravelinesis asub Euroopa Liidu suuruselt teine tuumaelektrijaam (valminud 1985). Kuue surveveereaktori koguvõimsus on 5706 MW.
Pedro Almodóvar
pisi|Pedro Almodóvar ja [[Penélope Cruz ]] Pedro Almodóvar Caballero (sündinud 25. septembril 1951 Calzada de Calatravas) on hispaania filmirežissöör ja stsenarist.
Aastal 2002 pälvis ta Euroopa Filmiakadeemia auhinna filmi "Räägi temaga" ja 2006 filmi "Tagasitulek" režissöörina.
Isiksuse kõlbelise palge rollist ajaloolise kollektiivi elus
"Isiksuse kõlbelise palge rollist ajaloolise kollektiivi elus" (vene keeles "О роли нравственного облика личности в жизни исторического коллектива") on Grigori Pomerantsi ettekanne (diskussiooniline esinemine NSV Liidu Teaduste Akadeemia Filosoofia Instituudis 3. detsembril 1965.
Selle esinemise tekst, mis anti välja samizdatis, äratas tähelepanu Nõukogude Liidus ja välismaal.
Asjaolud
Järgnev põhineb Grigori Pomerantsi jutustusel.
Niisugune esinemine Filosoofia Instituudis (mille võimalikkust KGB hiljem ei tahtnud uskuda) sai võimalikuks tänu Juri Levadale. Kui Levada kutsus Pomerantsi esinema konverentsile "Isiksus ja ühiskond", siis Pomerants küsis ettevaatlikult: "Aga kas Stalinit võib puudutada?" ning sai poolnaeratava vastuse: "Et Keskkomitee on võtnud kursi Stalini rehabiliteerimisele, siis võib." Muus osas oli esinemise tekst kooskõlastamata.
Aizarnazabal
Aizarnazabal on asula ja vald Hispaanias Baski autonoomses piirkonnas Gipuzkoa provintsis. Asub Urola jõe orus 29 km kaugusel Donostiast.
Isiksuse kõlbelise palge rollist ajaloolise kollektiivi elus
Asjaolud
5. veebruaril oli Jessenin-Volpini poolt organiseeritud demonstratsioon Puškini mälestussamba juures ning pärast seda helistas Semitšastnõi jälle Teaduste Akadeemia Presiidiumisse ning nõudis jälle sedasama ning Levada ei andnud ikka järele. Pärast saadeti esinemise tekst ajakirja Novõi mir, mille toimetaja Aleksandr Tvardovski oli veel NLKP Keskkomitee liige. Tvardovski nõustus selle teksti vastu võtma toimetuse portfelli, just nagu ta kavatseks seda avaldada. Semitšastnõi andis järele.
Kui autor oleks mitu korda niimoodi esinenud, oleksid järgnenud repressioonid.
Sisukokkuvõte
Esinemine on suunatud arusaama vastu, et kui ajalooline isik täitis ajalooliselt progressiivset rolli, siis tema kõlbeline pale ei oma tähtsust.
Näiteks võiks öelda, et Tšingis-khaan oli küll vastik ja alatu inimene, kuid ta võimaldas mahajäänud rahvastel, sealhulgas vene rahval, osa saada eesrindlikust hiina kultuurist...
Võrdleme India ühendajat kuningas Ašokat ja Hiina ühendajat keiser Shi Huangdid. Mõlema progressiivseks ülesandeks oli oma maa ühendamine. Ašoka ei tulnudki sellega lõpuni toime, sest ta kaldus valesse kaastundesse ja humanismi, mida praegu nimetataks väikekodanlikuks: ta ei osanud vahet teha progressiivsetel ja reaktsioonilistel sõdadel!
Shi Huangdi oli aga tõeline humanist: Tõsi küll, ta ei armastanud sõna "humanism" (ren), vaid käskis hävitada kõik raamatud, kus on juttu ren 'ist ning üldse kõik raamatud peale põllumajandust ja sõjandust käsitlevate ning ennustusraamatute. Ja ka intelligendid, kes raamatuid uurisid ja ren ' ist rääkisid, koguti kokku ning uputati käimlasse või karistati neid muul häbiväärsel moel. Neid oli kõigest 400, nii et ülesanne oli lihtne!
Pärast ebaõigest humanismist lahtisaamist rajas Shi Huangdi ühtse Hiina riigi, mis püsis karmidel põhimõtetel: peale kaebamata jätmise eest hukati, pealekaebuse eest edutati või premeeriti muul viisil. Pandi alus Hiina müürile.
"Sellel suurepärasel riigil oli ainult üks puudus: elada polnud seal võimalik. Isegi Qin Shi Huangdi, süsteemi looja, ei kannatanud seda välja – ta haigestus seda tüüpi progressiivsete tegelaste kutsehaigusesse – jälitusmaaniasse." Ka rahvas ei kannatanud välja. Shi Huangdi poeg tõugati troonilt ning pärast lühikest segaduste aega hakkas valitsema Hani dünastia, mis rehabiliteeris intelligentsi ja intelligentsuse. Sest ajast saadik nimetavad hiinlased end han. Järgmised 2100 aastat häbenesid Hiina valitsejad sõjaväevormi selga tõmmata. Shi Huangdi tegevus rajanes rangelt teaduslikul teoorial, mille oli rajanud Mo Di, kellelt pärineb põhimõte "kõik rahva heaks". Et kunst ja teadus ei olnud rahvale arusaadavad, siis tuli need hüljata. Shang Yang asendas ebamäärase "rahva" täpsema terminiga "riik". Riigi nimel tuli hävitada kõik arhailised instituudid, näiteks perekond, et perekonnasidemed ei takistaks ustavust valitsejale. Han Feizi kirjutas hiilgava traktaadi, milles inimest valitsuse käes võrreldi puutükiga käsitöölise käes. Teda võib pidada küberneetika eelkäijaks: kui masinad oleksid olemas olnud, oleks ta inimest võrrelnud masinaga!
Nii Ašoka kui ka Shi Huangdi olid utopistid. Esimene nägi inimeses ainult vaimset olendit, teine – masinat, mida saab premeerimise ja karistamise teel programmeerida. Esimest utoopiat saab nähtavasti nimetada reaktsiooniliseks, sest ta tugines religioonile (mis on alati reaktsiooniline!), ja teist progressiivseks, sest ta tugines eesrindlikule teaduslikule teooriale!
Nüüd on mõlemad kõdunenud, ja alles jäänud on esimesest Hiina müür, teisest kivisse raiutud sõnad: "Mina, Ašoka, olin vallutamas Kalinga kuningriiki, ja veendusin, et selleks on tarvis tappa 100 000 inimest, ja mu süda võpatas."
Mitte et müüre poleks tarvis ehitada. Ent mälestus Ašoka murtud südamest on seda sorti asi, milleta ei jää püsima ükski rahvas.
Teoreetiline mudel, millest me alustasime, põhineb kahel eeldusel: 1) inimese kõlbelisel palgel ei ole erilist tähtsust, tähtsad on üksnes teod; 2) progress kannab kõik maha.
Mõlemad eeldused saab kummutada. Peale tegude järjepidevuse on olemas kõlbelise informatsiooni järjepidevus, milleta ei saa läbi ükski traditsioon. Tapetud vennad Gracchused ärkasid ellu 2000 aastat hiljem Prantsusmaal ning nende pale sai Prantsuse revolutsiooni ajal rahvahulki kaasa haaravaks jõuks. Ei žirondiinid ega jakobiinid ei taastanud maa peal õiglust. Ent peast ilma jäänud varjud ärkasid 1871. aasta kommunaaridena (Pariisi Kommuun) ja kommunaaride varjud vallutasid Talvepaleed (Oktoobrirevolutsioon).
Kui rahvas ei saa laulda kaotatust, ei jää ta püsima. Kui rahval on, millest laulda, tõuseb ta jalule ja koondub pärast sajanditepikkust rõhumist ja laialepillatust. Aga suur Assüüria riik pudenes laiali pärast esimest kaotust, sest assüürlastel polnud hinge taga midagi peale sõdalasejõu.
Teiseks. Mis on progress? Progressi sisu on diferentseerumine. Koos hulkraksete organismidega, milles rakud on diferentseerunud, tuli surm. Somaatilised rakud ei saa mitte surra. Nii et progress on seotud kaotustega.
Nii ka ühiskonnas. Primitiivsed kollektiivid on hämmastavalt stabiilsed, tsivilisatsioonid aga muudkui kukuvad kokku. Sellepärast ei ole hea mitte igasugune diferentseerumine, vaid ainult selline, mis ei vii lagunemisele, "võitlevate klasside ühisele hukule". Hea on ainult niisugune diferentseerumine, mille käigus korralduvad ümber ja uuenevad integraatorid (ühendavad mälestused, ideed, kujundid, asutused). Muidu leiab aset "kommete langus", mis pole progressiivsem kui progresseeruv paralüüs süüfilis.