cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Taimed
Morfoloogiline plastilisus
Taimede morfoloogiline plastilisus on taime võime muuta oma morfoloogiat ehk väliskuju vastavalt keskkonnatingimustele. Morfoloogiline plastilisus on üks fenotüübilise plastilisuse alamvorme. Plastilisus on evolutsioonis välja kujunenud taimeindiviidi kohasuse tõstmiseks. Suur morfoloogiline plastilisus suurendab taimeindiviidi ellujäämist kommuunis, luues tihedama ja mitmekesisema elustiku. Esiteks aitab plastilisus vähendada tihedas kasvukeskkonnas konkurentsist tulenevat asümmeetriat. Teiseks suurendab plastilisus taime vastupanuvõimet muutuvatele keskkonnatingimustele ja seega vähendab ebastabiilsetest keskkonnaoludest tulenevat suremust. Lisaks on heterogeensemates keskkondades kasvavad liigid plastilisemad.
Hingamine
Taimede puhul saab rääkida pimedushingamisest ja valgushingamisest (viimane üksnes C3-tüüpi fotosünteesiga taimedel). Pimedushingamine kattub universaalse hapnikuhingamisega.
Sekundaarsed metaboliidid
Taimed toodavad palju mitmesuguseid orgaanilisi ühendeid, mis ei funktsioneeri ei kasvus ega arengus. Neid ühendeid kutsutakse sekundaarseteks metaboliitideks ehk sekundaarseteks produktideks ehk naturaalseteks produktideks. Sekundaarsed metaboliidid erinevad primaarsetest metaboliitidest selle poolest, et neil on piiratud levik taimeriigis. See tähendab, et teatud sekundaarseid metaboliite leidub ainult teatud taimeliigis või lähedastel liikidel.
Sekundaarsed metaboliidid kaitsevad taime herbivooride ja patogeenide vastu järgnevalt: Seega mõjutavad sekundaarsed metaboliidid otseselt taime võimekust ja kohasust.
Jagatakse kolmeks keemiliselt erinevaks rühmaks: terpeenid, fenoolid ja lämmastikku sisaldavad ühendid.
Terpeenid
Terpeenid on üldiselt vees lahustumatud. Need biosünteesitakse atsetüül-CoAst või glükolüütilistest vaheühenditest. Paljud taimed sisaldavad lenduvate terpeenide segusid: eeterlikke õlisid. Eeterlikud õlid annavad lehestikule iseloomuliku lõhna. Piparmünt, sidrun, salvei ja basiilik on sellisteks näideteks. Eeterlikel õlidel on tuntud putukaid tõrjuv toime. Neid leidub tihti näärmekarvades, mis eemalduvad epidermisest ja nende roll on n-ö reklaamida taime mürgisust, peletades potentsiaalseid herbivoore juba enne taime hammustamist. Leidub ka mittelenduvaid terpeene, näiteks limonoidid, mida iseloomustab kibe maitse tsitrusviljades.
Fenoolsed ühendid
pisi|Fenool Taimed toodavad palju sekundaarseid saadusi, mis sisaldavad fenoolrühma. Lehtedest, juurtest ja varisest vabastavad taimed erinevaid esmaseid ja sekundaarseid metaboliite. Need ained võivad pärssida lähedal kasvavate taimede kasvu ja seeläbi suurendada taime enda kohasust, ehk ligipääsu päikesevalgusele, veele ja toitainetele.
Ligniin
Ligniin on keeruline fenoolne ühend, mida leidub rakuseintes ja mis omab veetranspordis äärmiselt olulist rolli. Lisaks on ligniinil ka kaitsefunktsioonid: sitkus peletab mitmeid herbivoore, keemilised omadused muudavad selle raskesti seeditatavaks. See võib seonduda ka tselluloosile ja valkudele, muutes ka need raskesti seeditavaks. Lignifikatsioon ehk puitumine pärsib patogeenide kasvu ja on sage reageering haigustele või haavadele.
Flavonoidid
Flavonoidid on üks suuremaid taimefenoolseid klasse. Antotsütiinid on värvilised flavonoidid, mis meelitavad loomi. Taimed pakuvad viljaliha ja nektarit ning vastutasuks levitavad loomad nende seemneid ja aitavad neid tolmeldada. Flavoonid ja flavonoolid neelavad päikesevalgust väiksemal lainepikkusel ja on inimsilmale nähtamatud. Kuid näiteks mesilastele on nad nähtavad ja moodustavad nektari paremaks leidmiseks sümmeetrilisi mustreid.
Tanniinid
Tanniinid on toksiinid, mis märgatavalt kahandavad paljude herbivooride kasvu ja ellujäämisvõimalust, kui neid süüa. Samuti võivad nad toimida eemalepeletavalt. Näiteks mitte küpsete viljade puhul on tanniinide tase kõrge, et vältida enneaegset tarbimist.
Lämmastikku sisaldavad ühendid
Alkaloidid on paljudele loomadele mürgised ja tõrjuvad, eriti imetajatele. Igal aastal surevad paljud kariloomad (liigse) alkaloidsete taimede söömise tõttu. Mõju loomadele on erinev. Paljud alkaloidid mõjuvad närvisüsteemi osadele, osad membraantranspordile, valkude sünteesile või mitmesuguste ensüümide aktiivsusele. Mitte kõiki alkaloide, mis taimes leiduvad, ei tooda taim ise. Paljud rohttaimed on sümbioosis seentega, mis sünteesivad alkaloide. Tsüanogeensed glükosiidid ja glükosinolaadid iseenesest ei ole ohtlikud, kuid lagunevad ühenditeks, mis on mürgised. Tsüanogeensed glükosiidid on taimes lagunemata ja ei ole ohtlikud. Kuid kui näiteks herbivoor kahjustab taimelehte, siis erinevate kudede sisaldised segunevad ja moodustavad mürgise vesiniktsüaniidhappe. Glükosinolaadid lagunevad samamoodi taime kahjustamisel ja vabastavad gaasilisi toksiine ja keemiliselt reaktiivseid aineid.
Mittevalgulised aminohapped
Taimed ja loomad toodavad mõlemad 20 aminohapet, mis seotakse valkudesse. Kuid paljud taimed sisaldavad aminohappeid, mida ei seota valguks, vaid mis esinevad vabalt ja omavad kaitsvat funktsiooni. Nad avaldavad oma toksilisuse erinevalt. Osad blokeerivad valguliste aminohapete sünteesi või omastamist, osad võidakse ekslikult valgu koosseisu siduda. Tulemuseks on mittefunktsionaalne valk.
Taimegeneetika
pisi|[[Harilik müürlook on üks geneetika mudelorganisme ja esimene taim, mille kogu genoom sai sekveneeritud. Pildil on müürlooga avanev tolmukapea tolmuteradega. Foto: Heiti Paves]]
Kõigile taimedele piisab umbes samast arvust geenidest. Küll esineb aga taimeliikide vahel väga suur kromosoomide hulga ja ploidsuse varieeruvus. Kui kõige väiksema teadoleva taimegenoomi maht on 63 Mbp (Genlisea margaretae), siis suurima genoomiga taimel Paris japonical on see lausa 148 000 Mbp. See tuleneb peaasjalikult transponeeruvate elementide erinevast kogusest. Geneetilise info hulka ja kromosoomide arvu on paisutanud ka kogu genoomi duplitseerumised ja kromosomaalsed ümberkorraldused. Näiteks õistaimede hõimkonnas on vähemalt 75% liikidest polüploidid. Nende seas omab kõige suuremat polüploidsuse taset Sedum suaveolens, kes on 80-ploid (2n = 640).
Taimede genoomi struktuuri muutumine läbi geeniduplikatsioonide ja ploidsuse kasvu on andnud olulist ainest taimede evolutsioonilisele arengule. Näiteks on leitud, et umbes 319 ja 192 miljonit aastat tagasi aset leidnud kahe suurema geenide duplitseerumise sündmuse tulemusena sai võimalikuks märgatavalt kasvatada seemnete ja õite arenguga seotud geenide hulka ning sellega pandi alus katteseemnetaimede arengule.
Lisaks tuumagenoomile on taimedes ka kloroplasti DNA (chloroplast DNA ehk cpDNA) ja mitokondriaalne DNA (mtDNA). Kuigi taimede ja teiste eukarüootide mtDNA kodeerib sarnaseid geene, on taimede mitokondri genoom suurem ja varieerub laiemas vahemikus. Mõningast varieeruvust näitab ka taimede plastiidne genoom, mis on tavaliselt 50–500 kbp suurune lineaarne DNA molekul.
Taimegenoomide sekveneerimine algas 1994. aastal, kui Newman jt järjestasid hariliku müürlooga ekspresseeruvate järjestuste märgendid ehk EST-id. Lõplik genoom valmis 2000. aastal. Olulistest toidutaimedest on sekveneeritud veel näiteks riis (täisgenoom avaldati 2005), mais (2009) ja nisu (2012). Puudest on sekveneeritud näiteks kummipuu, õunapuu, hariliku kakaopuu ja hariliku kuuse genoom.
Tehnoloogia areng muudab geneetilise info sekveneerimise ja uurimise järjest kiiremaks, lihtsamaks ning odavamaks. Nii on kiirenenud ka taimegenoomide uurimine. Näiteks 2008 algatati 1000 taimegenoomi projekt, mille eesmärgiks on sekveneerida 1000 taime transkriptoomid, et saada infot nende fülogeneesist ja evolutsioonist ning leida võimalusi taimede toodetud ravimite odavamaks muutmiseks. Samas raskendab selliseid ettevõtmisi siiski oluliselt taimegenoomide suur keerukus (ploidsus, heterosügootsus ja duplikatsioonid) võrreldes teiste elusorganismidega. Küll aga lubab infot selle kohta, kuidas on mingid põllumajanduslikult olulised tunnused kontrollitud, seda ära kasutada taimede aretuses ning suurendab sellega majanduslikku huvi taimede geneetilise materjali kaardistamiseks ja analüüsiks.
Taimede kaitsemehhanismid
Taimed on liikumatud organismid, kes oma looduslikes elukeskkondades on ümbritsetud paljudest potentsiaalsetest vaenlastest. Pea kõik ökosüsteemid, kus taim elab, koosnevad bakteritest, viirustest, seentest, imetajatest ja teistest loomadest. Taime kaitsevad mehaaniliste vigastuste eest rakukestad ja rakumembraanid, kuid ka mitmed taime sünteesitud ühendid ja keemilised ained.
Mõned antipatogeensed ühendid on taimes sünteesid juba enne patogeeni rünnakut. Teised ühendid sünteesitakse pärast rünnakut. Tavaline reageering patogeenile on hüpersensitiivne reageering, mis tähendab, et nakatunud kohta ümbritsevad rakud surevad kohe, jättes patogeenid toitaineteta ning vältides ta edasilevikut. Juhul kui taim elab teatud osal üle patogeeni rünnaku, siis tal areneb tihti suurenenud vastupanu järgnevatele rünnakutele üle kogu oma pinna paljude patogeenide vastu. Seda kutsutakse süsteemselt omandatud resistentsuseks (systemic acquired resistance, SAR) ning see areneb mitme päeva jooksul pärast esmast nakatumist.
Indutseeritud vastus putukatele
pisi|[[Marjalutikas|Marjalutikad päevalillel]] Taimedel on putukate vastu välja kujunenud olemuslik ja indutseeritud kaitse. Olemuslik kaitsemehhanismid on kaitsemehhanismid, mis on alati olemas. Need on tihti liigispetsiifilised. Võivad esineda ühenditena, mis on juba taimes valmis, konjugeeritud ühenditena või aktiivsete ühendite eellasmolekulidena, mis aktiveeruvad kahjustusel. Siia alla kuuluvad enamus eelnevalt kirjeldatud sekundaarseid metaboliite. Indutseeritud kaitsemehhanismid käivituvad alles pärast kahjustuse tekkimist. Nad võtavad küll väiksema osa raku elutegevusest, kuid tuleb kiiresti käivitada, et nad oleksid efektiivsed. Indutseeritud kaitse lubab taimel olla fenotüübiliselt plastiline (organismi võime kohandada oma tunnused vastavalt ümbritsevatele tingimustele genotüüpi muutmata). See vähendab võimalust, et kahjulikud putukad adapteeruvad taime kaitsemehhanismidega.
Kui taim tunneb putukate süljest ära teatud ained, siis järgneb sellele keeruline signaalidevõrgustiku aktiveerumine ning tekib jasmoonhape. Hape kutsub esile taime kaitse metabolismi geenide transkriptsiooni. Nende seas aktiveeritakse ka geenid, mis kodeerivad tähtsate sekundaarsete metaboliitide ensüüme. Jasmoonhappe tõttu võib taimes tekkida herbivooride seedimist inhibeerivad valgud: proteinaasi inhibiitorid. Nad seostuvad tihedalt ja spetsiifiliselt proteiini hüdrolüüsivate ensüümide aktiivsaiti ja takistavad selle tegevust.
Taimede ökoloogiast
Tänu enamikul taimedest esinevale fotosünteesivõimele on taimed (koos fotosünteesivate bakteritega) peamised õhu süsihappegaasist orgaaniliste ainete tootjad ja õhu hapnikuga rikastajad. Seega asuvad taimed kui autotroofid toitumisahelate alguses.
Kuna taimedel puudub üldiselt võime aktiivselt ühest paigast teise liikuda, moodustavad nad ökosüsteemis kindla struktuuriga taimekooslusi ehk mingi paiga taimkatte. Maismaa-taimekoosluses jaguneb taimestik vastavalt taimede suurusele ja kasvuvormile rinneteks. Taimed on väga olulised ka mullastiku kujunemisel.
Sümbioos seentega
Taimerakkudes võivad elada endofüüdid. Seened saavad taimedelt energiaallikana süsivesikuid ja pakuvad vastutasuks taimedele paremat vee või toitainete omastamist ning kaitset fütofaagsete (taimesööjate) putukate, lindude ja imetajate vastu. Seened muudavad taime toitainete koostist ja võimendavad või alustavad sekundaarsete metaboliitide sünteesi. Taime füsioloogia on otseselt mõjutatud erinevalt teistest esilekutsud mehhanismidest. Endofüüdid suurendavad süsivesikute kontsentratsiooni, muudavad C:N suhet lehtedes vähendades nende proteiinisisaldust. Lisaks võib seen omastada taimse lämmastiku ja moodustada lämmastikul põhinevaid sekundaarseid metaboliite nagu alkaloide. Kõik see muudab taimede herbivoorid vähem produktiivseks: kahjur võidakse täielikult eemale peletada, kahjuri areng aeglustub, omastab taimest vähem toitaineid ja väheneb võimalike järglaste arv. Seened elavad taimega üldjuhul terve taime eluea.
pisi|[[Norman Borlaug. USA agronoom, kes algatas rohelise revolutsiooni ja pälvis Nobeli rahuauhinna näljahäda vähendamise eest maailmas]]
Taimekasvatus
Taimekasvatus on põllumajandusharude rühm, mis tegeleb kultuurtaimede kasvatamisega.
Taimekasvatuse seisukohast on väga oluline sordiaretus, mis tegeleb kultuurtaimede sortide ja hübriidide loomise ja parandamisega.
Tõnu Aav
Tõnu Aav (21. jaanuar 1939 Tallinn – 14. august 2019 Tallinn) oli eesti näitleja ja laulja.
Ta lõpetas 1961. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri I lennu (1957–1961). Selle lennu juhendaja oli Voldemar Panso.
Alates 1961. aastast oli Tõnu Aav Eesti Draamateatri näitleja. Ta mängis 20 filmis ja kümnetes telelavastustes, oli osatäitja kuuldemängudes ja luges heliplaatidele kirjandusteoseid (sh "Onu Remuse jutud", "Alice Imedemaal"). Seriaalis "Õnne 13" kehastas ta Feliks Vissi. Samuti on ta laulnud ansamblites Bixio Trio ja Kukerpillid.
Aav on maetud Tallinna Metsakalmistule teatritegelaste kvartalisse.
Isiklikku
Tõnu Aava esimene abikaasa oli näitleja Irja Aav (1944–1995, sündinud Pilvet), neil oli kaks poega. Üks neist, Lauri Aav, on muusikaprodutsent ja koorijuht, teine, Ardi Aav (1968–2019), oli Draamateatri butafoor.
Tõnu Aava teine abikaasa Murel Aav (1945–1999, sündinud Puusild) oli näitleja, poeg Kristo-Martin Aav töötab IKT vallas.
Schweinfurt
Schweinfurt ('seakoole') on linn Saksamaal Baieri liidumaal Alam-Frangimaa ringkonnas. Asub Maini jõe ääres.
Linna järgi on nime saanud Schweinfurdi roheline.
Ajalugu
Schweinfurti on esmamainitud 791. aastal (Swinfurt).
1254. mainitakse Schweinfurti vaba riigilinnana.
Linn sai tugevasti kannatada Napoleoni sõdade käigus.
1852. aastal jõudis linna raudtee. Järgnevatel kümnenditel kujunes Schweinfurdist juhtiv kuullaagrite tootmise keskus maailmas, mille tõttu pommitati seda tugevasti teise maailmasõja käigus.
Aastatel 1945–2014 asus linnas USA armee garnison (USAG Schweinfurt).
Tuntud inimesi
Schweinfurdist pärit tuntud inimeste seas on näiteks teoloog Johann Sebastian Markard, insener András Mechwart, kirjanik Paul Maar, luuletaja Friedrich Rückert ja helilooja Wolfgang Carl Briegel.
Sport
Alates 1905. aastat tegutseb klubi 1. FC Schweinfurt 05.
Kristel Eeroja-Põldoja
Kristel Eeroja-Põldoja (aastani 2001 Kristel Eeroja, sündinud 23. jaanuaril 1970 Tallinnas) on eesti viiuldaja.
Ta on lõpetanud 1988. aastal Tallinna Muusikakeskkooli Tiiu Peäske klassis ja 1993. aastal Tallinna Konservatooriumi professor Jüri Gerretzi viiuliklassis.
Aastatel 1988–1998 töötas ta Tallinna Muusikakeskkoolis viiuliõpetajana ning oli samal ajal ka Tallinna Kammerorkestris II viiulirühma kontsertmeister.
Aastatel 1997–2006 oli ta Pärnu Linnaorkestri kontsertmeister ning aastatel 1998–2013 Vanemuise sümfooniaorkestri kontsertmeister. Alates 1998. aastast on ta olnud Heino Elleri Muusikakooli viiuliõpetaja, alates 2011. aastast ka viiuliosakonna juhataja.
Ta on esinenud nii solistina kui ka paljudes kammerkoosseisudes.
Kristel Eeroja-Põldoja on Tartu Keelpillikvarteti (2006) asutajaliige.
Põhja-Dakota
Põhja-Dakota on Ameerika Ühendriikide osariik alates 1889. aastast. Põhjas piirneb Kanada Saskatchewani ja Manitoba provintsiga, lõunas Lõuna-Dakota osariigiga, läänes Montanaga ning idas Minnesotaga.
Osariigi suurim linn on Fargo.
Haldusjaotus
Osariik jaguneb 53 maakonnaks.
2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused
thumb|400px|Tulemused 2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused olid XVIII maailmameistrivõistlused jalgpallis. Need toimusid 9. juunist 9. juulini 2006 Saksamaal. Nelja aasta taguselt Jaapanis ja Lõuna-Koreas toimunud turniirilt oli tiitel kaitsta Brasiilial.
Jalgpalli MMi maskottideks olid lõvi Goleo VI ja rääkiv jalgpall Pille.
Valikturniiril osales 205 koondist, lõppturniirile pääses 32.
Maailmameistriks tuli Itaalia.
Edukamad väravalööjad
thumb|2006. aasta jalgpalli MMi ametlik pall Andmed on esitatud 9. juuli 2006 seisuga.
Parimad mängijad
Turniiri parimaks mängijaks tituleeriti Prantsusmaa koondise kapten Zinédine Zidane, parimaks noormängijaks Lukas Podolski (Saksamaa).
Avanduse
Avanduse on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.
88
88. aasta
Sajandid: 1. sajand eKr - 1. sajand - 2. sajand
Aastakümned: 30. aastad 40. aastad 50. aastad 60. aastad 70. aastad - 80. aastad - 90. aastad 100. aastad 110. aastad 120. aastad 130. aastad
Aastad: 83 84 85 86 87 - 88 - 89 90 91 92 93
Uusromantism (levimuusika)
Uusromantism levimuusikas on 1980. aastatel pungile järgnenud romantilisem suund. Uusromantikute süntpopil põhinevat stiili on nimetatud ka futu 'ks ja new wave 'iks.
89
Sajandid: 1. sajand eKr - 1. sajand - 2. sajand
Aastakümned: 30. aastad 40. aastad 50. aastad 60. aastad 70. aastad - 80. aastad - 90. aastad 100. aastad 110. aastad 120. aastad 130. aastad
Aastad: 84 85 86 87 88 - 89 - 90 91 92 93 94
Heinrich XXII
Heinrich XXII (28. märts 1846 Greiz – 19. aprill 1902 Greiz) oli Reußi vanema liini vürst 1859. aastast kuni surmani.
Tema valitsemisajal ühendati Saksamaa ja mõlemad Reußi vürstiriigid astusid Saksa keisririigi koosseisu.
Kanarbikulised
Kanarbikulised (Ericaceae) on kanarbikulaadsete seltsi arvatud puittaimede sugukond.
Sellesse sugukonda kuuluvad hästi tuntud marjataimed, näiteks mustikas, jõhvikas, sinikas ja pohl. Eluvormilt on kanarbikulised puud, kääbuspõõsad, põõsad või rohttaimed.
Süstemaatika
Sugukonda kuulub 100 perekonda 1350 liigiga. APG III süsteem liitis kanarbikuliste sugukonnaga varem eraldi sugukondadena käsitletud sugukonnad kukemarjalised, rööpkanarbikulised, seenlillelised, uibulehelised ja Prionotaceae.
Kasvukoht
Kanarbikulised kasvavad üksnes happelistel muldadel. Enamik kanarbikulistest (välja arvatud Monotropaceae, Prionotaceae ja Pyrolaceae) moodustab mükoriisa ning elab sümbioosis seentega, mis varustavad taime juuri toitainetega.
Morfoloogia
Kanarbikuliste lehed on enamasti nahkjad ja igihaljad. Õied paiknevad varre ülemistes osades korrapäraselt. Õis on kolmetine kuni viietine, üldjuhul on õiekate liitlehine.
Nende vili on kupar või luuvili.
Heinrich XIX
Heinrich XIX (1. märts 1790 Offenbach – 31. oktoober 1836 Greiz) oli Reußi vanema liini (Reuß-Greizi) vürst 1817. aastast kuni surmani.
Kiiruisutamine 2010. aasta taliolümpiamängudel
Kiiruisutamine 2010. aasta taliolümpiamängudel toimus 13.–27. veebruaril 2010 Richmond Olympic Ovalis.
Iowa
Iowa on Ameerika Ühendriikide osariik 1846. aastast alates. Põhjas piirneb Minnesota osariigiga, lõunas Missouriga, loodes Lõuna-Dakotaga, läänes Nebraskaga, idas Wisconsini ja Illinoisiga.
Kiiruisutamine 2010. aasta taliolümpiamängudel
Medalitabel
Kiiruisutamises jagatud medalid riigiti.
500 m
Kuupäev: 15. veebruar Osavõtjaid: 39 võistlejat Riike: 12 500 m (1 sõit) Maailmarekord: 34.03 Jeremy Wotherspoon, 9. november 2007, Salt Lake City Olümpiarekord: 34.42 Casey FitzRandolph, 11. veebruar 2002, Salt Lake City 500 m x2 (2 sõitu) Maailmarekord: 1.08,310 Jeremy Wotherspoon, 15. märts 2008, Calgary Olümpiarekord: 1.09,230 Casey FitzRandolph, 11.-12. veebruar 2002, Salt Lake City Olümpiavõitja 2006: 1.09,76 (34,82)+(34,94) Joey Cheek Ametlikud tulemused: 1 sõit – 2 sõit <br style="clear:both;" />
Iowa
Osariigi suuremad linnad on Des Moines, Cedar Rapids, Davenport, Sioux City ja Ames.
Kiiruisutamine 2010. aasta taliolümpiamängudel
1000 m
Kuupäev: 17. veebruar Osavõtjaid: 38 võistlejat Riike: 13 Maailmarekord: 1.06,42 Shani Davis, 7. märts 2009, Salt Lake City Olümpiarekord: 1.07,18 Gerard van Velde, 16. veebruar 2002, Salt Lake City Olümpiavõitja 2006: 1.08,89 Shani Davis Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
1500 m
Finaal: 20. veebruar Osavõtjaid: 37 Olümpiavõitja 2006: Enrico Fabris, Itaalia Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
10 000 m
Finaal: 23. veebruar Osavõtjaid: Olümpiavõitja 2006: Bob de Jong, Holland Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Võistkondlik jälitussõit
Finaal: 27. veebruar Osavõtjaid: 8 võistkonda Olümpiavõitja 2006: Itaalia Matteo Anesi, Enrico Fabris, Ippolito Sanfratello Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
500 m
Finaal: 16. veebruar Osavõtjaid: 36 Olümpiavõitja 2006: Svetlana Žurova, Venemaa Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
1000 m
Finaal: 18. veebruar Osavõtjaid: 36 Olümpiavõitja 2006: Marianne Timmer, Holland Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
1500 m
Finaal: 21. veebruar Osavõtjaid: 36 Olümpiavõitja 2006: Cindy Klassen, Kanada Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
3000 m
Finaal: 14. veebruar Osavõtjaid: 28 Olümpiavõitja 2006: Ireen Wüst, Holland Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
5000 m
Finaal: 24. veebruar Osavõtjaid: 16 Olümpiavõitja 2006: Clara Hughes, Kanada Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Võistkondlik jälitussõit
Finaal: 27. veebruar Osavõtjaid: 8 võistkonda Olümpiavõitja 2006: Saksamaa, Daniela Anschütz-Thoms, Anni Friesinger, Claudia Pechstein Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Leselidze
Leselidze on alev Musta mere rannikul Gruusia loodeosas Abhaasias. Asub 14 km kaugusel Gagrast Venemaa piiri lähedal Phsou jõe vasakul kaldal.
Gripsholmi loss
thumb Gripsholmi loss (rootsi keeles Gripsholms slott) asub Kesk-Rootsis Strängnäsi vallas Mariefredi linna lähedal Mälareni järve ääres 60 km kaugusel Stockholmist.
Leselidze
Eesti keelne nimetus on Konnalinn.
Cessna 172
Cessna 172 Skyhawk on USA firma Cessna ühemootoriline, ülatiivaline neljaistmeline väikelennuk. See on üks läbi aegade enim ehitatud tsiviillennukeid maailmas (kokku üle 43 000) ja üks kõige populaarsemaid õppe- ja harrastuspilootide lennukeid.
Leselidze
7. sajandist kuulus asula Abhaasia vürstidele ja kandis nime Getšripš (ka Gatšripš). 19. sajandil nimetati Jermolovkaks. 1944. aastal nimetati Nõukogude sõjaväelase kindralpolkovnik Konstantin Lesselidze järgi Leselidzeks. 1992. aastal toimusid linnas lahingud abhaaside ja grusiinide vahel. Abhaasia võimud taastasid asula endise nime Getšripš.
Alevit läbib raudtee.
Gripsholmi loss
Praeguse lossi kohale ehitas Bo Jonsson (Grip) 1380. aastal kivilinnuse, mis püsis tema suguvõsa valduses aastani 1526, mil Gustav I hakkas mõisaid ja losse riigistama. Kuningas lammutas senise kindluse maha ja rajas selle asemele kindlustatud lossi.
Leselidze
Nõukogude ajal toimusid Leselidzes NSV Liidu kergejõustikukoondise treeningulaagrid. 1980ndatel püstitati seal mitu heitealade maailmarekordit.
Tühirand
"Tühirand" on Mati Undi 1972. aastal ilmunud modernistlik novell.
Gripsholmi loss
Aastail 1563–1567 hoidis Erik XIV kuningas oma venda Soome hertsog Johanit ja ta naist Katarina Jagellonicat lossis vangis ning 1566. aastal sündis seal nende poeg, hilisem Poola ja Rootsi kuningas Sigismund.
Rootsi kuninglik perekond kasutas lossi oma residentsina 1713. aastani. Aastail 1713–1773 kasutati lossi vanglana ning 1773. aastal lasi Gustav III lossi oma naise jaoks renoveerida. Sel ajal ehitati lossi ka teater.
Tänapäeval paikneb lossi ühes osas rahvuslik portreedekogu (Statens porträttsamlingar).
Cessna 172
Cessna 172 lähedaseks eelkäijaks oli suhteliselt lihtne sabakarguga Cessna 170, mille esmalend toimus 1955. aasta novembris.
Alates 2003. aastast kuulub üks Cessna 172 ka Politsei- ja Piirivalveameti lennusalgale. pisi|300px thumb|Cessna 172 näidikutepaneel.
Kõrvalhulkraksed
Kõrvalhulkraksed (Parazoa ehk Enantizoa) on iidsete loomade alamriik, keda tänapäeval esindavad vaid käsnad. Kõrvalhulkrakseid on teada umbes 5000 liiki, kellest umbes 150 elavad magevees. Nende vastsed on planktilised ja täiskasvanud isendid sessiilsed.
Kõrvalhulkraksed erinevad oma esivanematest kaelusflagellaatidest selle poolest, et nad on makroskoopilised ja diferentseerunud rakkudega, kuid pärishulkraksetega (Eumetazoa) võrreldes puuduvad neil päriskoed.
Kõrvalhulkraksete eripäraks on ka asümmeetrilisus.
Kurtna (Väike-Maarja)
Kurtna on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.
Voodi
pisi|Voodi Voodi (ka: säng) on magamiseks mõeldud mööbliese.
Voodi oli kasutusel juba Vana-Egiptuses. Euroopas magati veel keskajalgi mitmekesi koos. Üksimagamine oli vaid ülikute eesõigus. Eesti vanas rehetoas magati lavatseil, pinkidel, ahju peal või põrandal. Seesugune komme kestis 19. sajandi keskpaigani, seejärel muutus eraldi voodi üldiseks.
Tämapäeval valmistatakse voodeid erinevast materjalist raamide ja madratsitega. Toodetakse nari-, kapp-, laud-, võre-, kompaktvoodeid, pesukastiga, öökappidega, ülestõstetavaid voodeid, multifunktsionaalseid voodikomplekte.
Voodi Eesti talus
Voodit nimetati varasemal ajal Eesti eri piirkondades täiendavalt veel: ase, koigas, kravatt , oete, kripka, kroika, seeka jne.
Voodi sai taludes tuntuks 18. sajandil. Esialgu oli voodi vaid taluperemehe ja -perenaise kasutuses. Teised pereliikmed hakkasid voodites magama peale seda, kui eluruumidena võeti kasutusele kambrid. Vanemad voodid olid lühikesed, postjalgadel ning laiade kaunistuseta külg- ja otsalaudadega, mis olid tapitud. Voodisse mineku ja voodil istumise tegi hõlpsamaks külglaua keskosa ülemise ääre sisselõige ehk kamp, otsalauad olid mõnikord kaunistusega. Voodi põhjale pandi lahtisi õlgi, mida kattis takune lina ehk sängipalakas, peaaluseks oli peapakk (hiljem padi).
19. sajandi lõpul tulid kasutusele põhuga täidetud voodikotid, aluslinad ja padjapüürid olid kaunistatud heegelpitsiga, voodi kaeti kirjatud vaibaga. Voodeid valmistasid sageli tislerid tellimise järgi, need olid kõrgete otsalaudadega ning kaunistatud nuppude ja lõigetega, tihti värvitud. Abieluvoodid olid laiemaks tõmmatavad, kahe poole ja kuue jalaga, neid võis õhtul lahti tõmmata ja hommikul kokku panna. Lihtsamateks magamisasemeteks olid pukkidele asetatud pulk-, laud- või nöörpunutispõhjaga koikud.
Jazz fusion
Jazz fusion (ingl k sulam) (ka džässrokk) on muusikastiil, mis ühendab džässi selliste muusikastiilidega nagu popmuusika, rokkmuusika, folk, reggae, funk, metal, kantri, RnB, hiphop, elektrooniline muusika ja maailmamuusika.
Stiil sündis Ameerika Ühendriikides 1960. aastate keskel, kui džässartistid hakkasid kasutama elektroonilisi pille ning souli ja RnB rütme.
Esimesteks jazz fusion ' i plaatideks peetakse Gary Burtoni "The Time Machine'i" (1966) ja Larry Coryell'i (The Free Spiritsi) "Out of Sight And Soundi" (1966). Samuti oli suur mõju jazz fusion ' i arengule Miles Davise 1968. aasta plaadil "Miles in the Sky", kus Davis kasutab esmakordselt elektroonilisi instrumente. Samal ajal hakkasid rokkansamblid, näiteks Cream ja The Grateful Dead, samuti Blood, Sweat and Tears ja Frank Zappa's Mothers of Invention kasutama oma muusikas džässielemente ja -harmooniaid ning katsetama vabaimprovisatsiooniga.
Tuntumaid stiili esindajaid on Weather Report, Mahavishnu Orchestra, The Tony Williams Lifetime, Return to Forever, Headhunters, Soft Machine, Colosseum, Caravan, Nucleus, Blood, Sweat and Tears, Chicago, If, Frank Zappa, Santana, The Eleventh House jt.
Jazz fusion Eestis
Eestis tekkisid esimesed fusion-ansamblid 1980-ndatel (Kaseke (1981), VSP Projekt (1986) ja Radar). Uus fusion ' ilaine sai alguse 1990-ndate keskel, kui hakkasid tegutsema Weekend Guitar Trio, Meggan (hiljem Megan Quartet), Beggar's Farm, Phlox, F1 Guitars ning 2000-ndatel Lippajad, Meelis Vind, Juhan, Kirke Karja jne,
Aleksandr Zverev
Aleksandr Zverev (sündinud 15. detsembril 1983 Petroskois) on Eesti arhitekt.
Haridus
2003/2004. õppeaastal oli ta Hansapanga stipendiaat.
Looming
Ta osales arhitektuuribüroo AB Muru & Pere projektis Haapsalus pooleli jäänud kortermajade Kastani 28 ja 36 rekonstrueerimiseks.
Näitused
25. maist 24. juunini 2007 oli tema töö eksponeeritud Kaunase maaligaleriis rahvusvahelise projekti "KoViKaVi" näitusel.
25. juulist 13. augustini 2007 oli tema töö eksponeeritud Tartu Kunstimaja suures saalis EKA magistrantide näitusel "Õhk, valgus ja lendamine".
Tallinnas Disaini- ja Arhitektuurigaleriis oli 28. maist 7. juunini 2008 arhitektuuri ja linnaplaneerimise eriala magistritööde näitusel eksponeeritud tema magistritöö.
Toržok
thumb|260px|[[Tvertsa jõe kaldapealne]]
2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli linnas 47 702 elanikku.
Asulat on esmamainitud 1139. aastal. Linnaõigused sai 1775. aastal.
15. sajandist on linn kuulus kuldtikandite poolest.
Linnas asub lennuväe ettevalmistuskeskus.
Aho Rebas
Aho Rebas (sündinud 17. juulil 1946 Boråsis Rootsis) on eesti pedagoog.
Haridus
Aho Rebas omandas Göteborgi Ülikoolis filosoofiamagistri kraadi 1972, õppides ajalugu, kirjanduse ajalugu, Põhjamaade keeli ja maateadust.
Töökäik
Aho Rebas on Rootsi kaitseväe reservkapten ja Eesti kaitseväe reservmajor. Töötanud Rootsis muuhulgas eesti laste suvekodude juhatajana, Göteborgi Eesti Kooli direktorina, Partille vallavalitsuses kultuuriametnikuna. Ta on olnud mitme rootsieestlaste organisatsiooni juhatuse liige ja esimees. Rebas on GEORGi (Göteborgi Eesti Organisatsioonid) asutaja ja esimees 2000–2008, oli 2004–2006 Rootsi Eestlaste Liidu esimees ja kuulus Ülemaailmse Eesti Kesknõukogu (ÜEKN) juhatusse. Oli aastal 2002 Partille Rotary klubi president. Aho Rebase harrastusteks on muuhulgas korvpall, suusatamine ja koorilaul. Mängis viis aastat Rootsi esiliigas korvpalli ja on osalenud kaks korda Vasaloppeti suusamaratonil.
Isiklikku
Aho Rebas on peamiselt elanud Göteborgis ja tal on neli last, kes räägivad eesti keelt. Aho Rebas on Hain Rebase vend ja Rain Rebase poeg.
Kännuküla
Kännuküla on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.
Trüptofaan
Trüptofaan on eelühendiks järgmiste ühendite sünteesil:
Aleksander Antson
Aleksander Antson (31. august 1899 Võrsna küla, Saaremaa – 21. september 1945 Haapsalu) oli eesti kirjanik.
Ta töötas nii õpetaja, ajakirjaniku kui ka töölissporditegelasena.
Koonu
Koonu on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas. Ajalooliselt kuulub küla Väike-Maarja kihelkonda.
Koonu küla südames on kolm muinasaegset lohukivi, mis on võetud muinsuskaitse alla. Koonu mõisat on kirjalikes allikais esmamainitud 1547. aastal, mil see kuulus Johann Tödwenile. Mõisa viimane omanik enne 1919. aasta võõrandamist oli Nikolai von Dehn. Püha kõrtsi järgi on Koonut nimetatud 19. sajandil ka Püha külaks (Pühha). Mõisatiigi idaküljel olnud millalgi vanasti Salu (Sallo) küla, mis praeguseks on maastikult kadunud.
Dominique Alexandre Godron
pisi|Dominique Alexandre Godron Dominique Alexandre Godron (25. märts 1807 Hayange – 16. august 1880 Nancy) oli prantsuse arst ja botaanik.
Dominique Alexandre Godron avaldas muu hulgas aastal 1843 Lorraine'i piirkonna taimi kirjeldava teose "Flore de Lorraine" ning koos Jean Charles Marie Grenier'ga Prantsusmaa taimestikku kirjeldava teose "Flore de France".
Tema kirjeldatud taksonitele lisatakse autorilühendina Godr..
Organiseeritud kuritegevus
Organiseeritud kuritegevus on kriminaalõiguse valdkonda kuuluv seaduserikkumine (kuritegu), mille toimepanijaks on illegaalsete toimingute sooritamise eesmärgil organiseeritud grupi liikmed ehk kurjategijad. Organiseeritud kuritegevus võib olla ka erinevate kuritegelike gruppide vaheline ja tegutseda üheaegselt mitmes riigis.
Organiseeritud kuritegevus on pikaajaline, teadlik ja tahtlik, omavaheliste ülesannete jaotusega tegevus, mis hôlmab kôiki üksikisikuid ja kuritegelikke gruppe (brigaade, grupeeringuid ja kuritegelikke ühendusi), mille tegevuse eesmärgiks on majanduslik kasum, kasutades selle saavutamiseks nii legaalseid kui ka illegaalseid vahendeid ja luues enda kaitsmiseks vastavaid struktuure. Osa oma tegevusest sooritavad vägivalla vôi sellega ähvardamise teel. Organiseeritud kuritegevus tegutseb metoodiliselt, salaja, range distsipliiniga. Keeruka organisatsioonilise struktuuri abil hoiavad nad oma juhte isoleeritult, need ei vôta aktsioonidest osa. Püütakse saavutada môju riigivalitsusorganites ja majanduses.
Pôhieesmärgiks on majanduslik kasum, ja mitte ainult illegaalse tegevuse tulemusena (narkoäri, relvakaubandus jne) vaid ka legaalselt (luues legaalses majandustegevuses osalevad äriettevõtted, mida kasutatakse kuritegelikul teel saadud vahendite rahapesuks ja kuritegelike tulude päritolu varjamiseks). Organiseeritud kuritegevuse traditsioonilisteks tegevusvaldkondadeks on: narkokaubandus, relvaäri, prostitutsioon, lôbustusasutused, inimkaubandus, viina- ja tubakaäri, salakaubandus. 85% organiseeritud kuritegevusest on seotud majanduskuritegudega (maksupettused jne).
Organiseeritud kuritegevuse struktuur – kolm tasandit:
Korruptsioon ja organiseeritud kuritegevus
Korruptsioon on sillaks majanduskuritegevuse ja organiseeritud kuritegevuse vahel ning võib sageli olla muude toimepandud kuritegude katteks. Johan Bäckman eristab oma Venemaa organiseeritud kuritegevust käsitlevas uuringus kahte organiseeritud kuritegevusele iseloomulikku korruptsiooni liiki: instrumentaalne ja endogeeniline. Instrumentaalne korruptsioon seisneb ametniku mõjutamises ühe või teise konkreetse teo sooritamiseks (altkäemaks tolliametnikule piiri ületamisel). Reeglina on sellisel ametniku poolt oma ametiseisundi kuritarvitamisel omakasu eesmärgil ja teatud õigusvastase teo sooritamisel ühekordne iseloom. Eeltoodud koosseis kattub ka korruptiivse teo mõistega Eesti seaduses. Endogeeniline korruptsioon seisneb organiseeritud kuritegevuse varjatus, tulevikku suunatud lähenemises avaliku võimu otsustusprotsessidele. Eesti liitumine NATO ja Euroopa Liiduga muutis meie riigi muu hulgas märksa atraktiivsemaks ka organiseeritud kuritegevuse "valgekraelisele" osale. Nimetatud organisatsioonide kaudu avanesid suuremad võimalused mõjutada poliitikute ja ametnike kaudu globaalseid otsustusprotsesse ning pääseda ligi näiteks rahvusvahelistele investeeringutele ja laenurahadele. Organiseeritud kuritegevuse riskid on seotud ka poliitilise korruptsiooniga, mis võimaldab ligipääsu riigi juhtimisele.
Õiguslik alus
ÜRO konventsioon "Organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemisest" sätestab, et organiseeritud kuritegevuses saab ametlikult süüdistada vähemalt kuni neljaaastase vangistusega karistatavate kuritegude toimepanemiseks ühenduse loomist ja selles tegutsemist.
Organiseeritud kuritegevus Eestis
Tõsisem organiseeritud kuritegevuse vastane võitlus Eestis sai alguse 24. mail 1996, kui kriminaalkoodeksis jõustus kuritegeliku ühenduse mõiste ja karistused kuritegeliku ühenduse juhtimise ning sellesse kuulumise eest.
19. novembril 1997 võeti vastu muudatused välisriigis toimunud või välisriigi kodaniku poolt toimepandud kuritegusid ja vastavate kuritegude uurimist reguleerivatesse õigusaktidesse.
28. jaanuaril 1998 võeti vastu alaealiste õigusrikkumistega seotud muudatused ja täiendused.
Need muudatused ja parandused reguleerivad senisest paremini alaealistega seonduvaid küsimusi, kuna on oodata, et seoses kasvava noorte narkokuritegevusega hakkavad organiseeritud kuritegevuse protsessidel kohtualusteks olema ka alaealised. 13. mail 1998 võeti vastu täiendused ja muudatused uurimisasutuste uurimisalluvuses ja tehti muudatusi jälitustegevusse: seekordsed seadusemuutused ja -täiendused käsitlesid jälitustegevust kinnipidamiskohtades. Rahapesu tõkestamise seadus võeti Riigikogus vastu 25. novembril 1998 ja jõustus 1. juulil 1999.
Organiseeritud kuritegevus Mehhikos
Ameerika Ühendriikidega piirnev Mehhiko on kujunenud narkootikumide ja inimkaubanduse transiitmaaks, kuna pikk ja raskesti kontrollitav maismaapiir Ühendriikidega, loob suured võimalused narkootikumide ning majanduspõgenike toimetamiseks Ameerika arenenud majandusega ühiskonda. Piiriäärsetes piirkondades on kujunenud hästirelvastatud ja tehniliselt varustatud kuritegelikud ühendused, mille hävitamiseks ja kontrolli alla saamiseks organiseeris Mehhiko president Felipe Calderóni korraldusel sõjalise operatsiooni 2008. aasta alguses, kuid sõjalised operatsioonid ei ole andnud tulemusi, vaid on põhjustanud suuri tsiviilkaotusi,. Organiseeritud kuritegelike gruppide vastase võitluse käigus toimub Mehhikos üksikuid ühenduste ja grupeeringute liidrite vahistamisi (Sergio Villarreali hüüdnimega "El Grande", Edgar Váldez ), mis aga riigi ja elanikkonna halva majandusliku olukorra tõttu ei muuda üldist olukorda kriminogeenses olukorras. Pärast president Felipe Calderóni ametisse astumist on 2010. aastaks hukkunud narkokaubandusega seotud vägivallas Mehhikos üle 30 000 inimese.
Heinrich XIII (Reußi vanema liini vürst)
Heinrich XIII (16. veebruar 1747 Greiz – 29. jaanuar 1817 Greiz) oli Reußi vanema liini (Reuß-Greizi) vürst 1800. aastast kuni surmani.
Tritsüklilised antidepressandid
Tuntumad tritsüklilised antidepressandid on:
Joseph Philippe de Clairville
Joseph Philippe de Clairville (1742 – 31. juuli 1830) oli prantsuse päritolu Šveitsi botaanik ja entomoloog.
Tema mardikaliste kollektsiooni säilitatakse Baseli loodusloomuuseumis. Ta uuris ka kahetiivalisi ja kiililisi.
Aastal 1798 ilmus Zürichis tema teos "Helvetische Entomologie".
Tema kirjeldatud taksonite juurde märgitakse autorilühend Clairv..
Heinrich XI (Reußi vanema liini vürst)
Heinrich XI (18. märts 1722 Obergreiz – 28. juuni 1800 Greiz) oli esimene Reußi vanema liini (Reuß-Greizi) vürst 1778. aastast kuni surmani.
Ta oli Obergreizi krahv alates 1723. aastast ja päris 1768. aastal Untergreizi, taasühendades nii Reußi vanema liini valdused. 12. mail 1778 ülendati ta riigivürstiks.
Ignacy Hryniewiecki
thumb Ignacy Hryniewiecki (august 1855 või sügis 1856 Babrujsk – 13. märts (vkj. 1. märts) Peterburi) 1881) oli poola revolutsionäär, salaühingu Narodnaja Volja liige, päritolult šlahtitš (väikeaadlik).
13. märtsil 1881 Peterburis tappis Ignacy Hryniewiecki Narodnaja Volja täidesaatva komitee otsusel nitroglütseriiniga täidetud pommi abil imperaator Aleksander II. Hryniewiecki, kes enese koos keisriga õhku oli lasknud, viidi õukonna ratsaväe hospidali, kus ta 8 tundi hiljem suri. Veidi enne surma tuli ta meelemärkusele ning kui temalt siis nime ja seisust küsiti, vastas ta: "Ei tea."
Narodnaja Volja lootis selle atentaadi läbi "avada tee sotsiaalsele revolutsioonile", uskudes, et keisri surma järel puhkeb spontaanne rahvarevolutsioon. Tegelikult viis see aga tagurluse võidukäigule uue keisri Aleksander III ajal.
Pjotr Kropotkin, "Anarhismi kõlbelised alused": "Perovskaja ja tema sõbrad tapsid keiser Aleksander II. Ja kuigi inimkond tunneb vaistlikult vastikust verevalamise vastu /---/, andis inimkond õiguse revolutsionääridele. Mispärast? Mitte sellepärast, et oleks pidanud seda kasulikuks: rõhuv enamik inimesi kahtles selle tapmise kasulikkuses, vaid sellepärast, et inimkond tunnetas: mitte mingite miljonite eest siin maailmas ei oleks Perovskaja ja tema sõbrad nõustunud tapetud keisri asemel ise hakkama isevalitsejateks ja türannideks. Isegi need, kes ei tea selle tapmise kogu draamat, tunnetasid siiski, et seda ei ajendanud nooruslik uljus, see polnud paleepööre ega võimu kukutamine selleks, et seda enda kätte haarata. Neid juhtis viha türannia vastu, see viha oli jõudnud eneseohverdamise ja surmapõlguseni. "Nendel inimestel oli tõesti õigus võtta talt elu," selline oli üldine kohtuotsus…"
Nurhaci
pisi|Nurhaci Nurhaci (mandžu 18px; hiina 努爾哈赤; lihtsustatud kirjas 努尔哈赤; pinyinis Nǔ'ěrhāchì 21. veebruar 1559 – 30. september 1626) oli mandžu väepealik, kes ühendas tšurtšeni hõimud üheks rahvaks, mis 1644. aastal haaras Qingi dünastia kaudu võimu kogu Hiina üle.
Ta sündis Suksuhu jõe hõimu pealiku Taksi esimese pojana. Nurhaci tõusis Jianzhou tšurtšenide pealikuks. Ta tunnistas Mingi dünastia ülemvõimu ja viis aastatel 1590–1615 kaheksa korda andamit Pekingisse. 1593. aastal ründasid teda üheksa ühinenud mandžu hõimu, kuid Nurhaci lõi neid Gure lahingus. Üksteise järel alistas ta seejärel mandžude hõimud.
1625 viis ta oma pealinna Mukdeni ning lasi sinna ehitada palee. 1626. aastal sai ta esimese suurema kaotuse kindral Yuan Chonghuani juhitud Hiina vägedelt. Ningyuani lahingus sai ta haavata kahurilasust. Ta taganes Mukdeni ning suri seal saadud haavadesse.
Nurhacil oli mitu naist. 1588 abiellus ta Xiao Ciga. 1602. aastal abiellus ta Abahaiga Ula Nara hõimust, kes kandis valitsejannana nime Xiao Lie Wu.
Pärast Nurhaci surma sai Mandžu riigi valitsejaks tema kaheksas poeg Huang Taiji, kellest sai Hiina Qingi dünastia esimene keiser.
Nurhaci on maetud Fulingi mausoleumi, mis asub Shenyangi idaosas.
Liivaküla (Väike-Maarja)
Liivaküla (varem ka Kambi) on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.
Paul Elvstrøm
Paul Bert Elvstrøm (25. veebruar 1928 Kopenhaagen – 7. detsember 2016 Hellerup) oli taani purjetaja.
Ta oli 15-kordne maailmameister purjetamises kaheksal paaditüübil, sh Snipe, Finn, 5,5 m, Soling, Star, Lendav Hollandlane.
Ta võistles kaheksatel suveolümpiamängudel purjetamises aastatel 1948–1988, viimati klassis Tornaado 60-aastaselt koos noorema tütre Trine Elvstrøm-Myralfiga, ja võitis kokku neli kuldmedalit aastatel 1948–1960.
1954. aastal asutas ta endanimelise purjede tootmise ja muu purjetamisvarustusega kaupleva ettevõtte, mis toimib tänaseni.
Paul Elvstrømi isa oli Hugo Elvstrøm laevakapten ja ema Birtha Christensen ajakirjanik, kes pärast isa Hugo surma, kui Paul oli kaheksa-aastane, kasvatas Pauli üksi.
Tunnustus
left|pisi| [[Purjetamine 1952. aasta suveolümpiamängudel|1952 OM ]]
Uusromantism
Uusromantism ehk neoromantism on kunstivool ja ideoloogia, mis taaselustab ja arendab romantismi põhimõtteid, eitab naturalismi ja realismi. Uusromantism rõhutab subjektiivset maailmanägemist ja tundeelu primaarsust, peab ideaale, soove, võimalusi jms olemasolevast tähtsamaks, seisab vastu valgustusajastu ühekülgsele ratsionalismile ja isiksust tasalülitava kapitalismi argisusele, protestib inimest piiravate reeglite vastu. Osa uusromantikuist pöördus vastumeelsest olevikust keskaja, religiooni ja eksootiliste maade poole.
Muusikas nimetatakse uusromantismiks hilisromantismi ja uusklassitsismi kõrval kujunenud romantilist suunda 20. sajandi algupoolel.
Otsene tegevus
Otsene tegevus tuntud ingliskeelse nimetuse järgi kui Direct Action on tegevus, mida ei määra ükski võim, ükski riik, mida tehakse mitte teatava kohustuse täitmiseks, mitte õiguse saamiseks teatud saadustele, vaid vabatahtlik tegevus, tegevus väljaspool normi, tegevus, mida tehakse tasule lootmata. Kuna otsese tegevuse esemeline tulemus ja ühiskondlikud tagajärjed on ühtlasi isiksuse rikkuseks ja eneseteostuse vahendiks, esineb otsene tegevus ise ka kõrgeima hüvitusena.
Uusromantism
Eesti kirjanduses mõjutas uusromantism eelkõige Noor-Eesti ja Siuru loomingut.
Body
Body on termin, mida kasutatakse kohvi degusteerimises kohvi maitse kirjeldamiseks. Body on see tunne, mida kohv degustaatori suus tekitab. See on kleepuvus, raskus, paksus või rammusus, mida keel tajub. Heaks body  näiteks on tunne, mida rasvane piim suus võrreldes veega tekitab. Body tunnetamine sõltub kohvi tõmbamise ajal eralduvatest õlidest. Tavaliselt on Indoneesia kohvis enam body  kui Lõuna- või Kesk-Ameerika kohvis. Kohvisordid, millel on enam body, säilitavad lahjendatult oma maitseomadusi paremini.
Maine
Maine [mein] on Ameerika Ühendriikide osariik 1820. aastast alates, kui see eraldus Massachusettsist. Maine kuulub Uus-Inglismaa regiooni ning on Ameerika Ühendriikide kirdepoolseim osariik. Kirdes piirneb see Kanada New Brunswicki provintsiga, loodes ja läänes Québeci provintsiga, edelas New Hampshire'i osariigiga ning idas Maine'i lahega Atlandi ookeanis.
Osariigi ulatus on põhjast lõunasse 515 km 43° 4′ N ja 47° 28′ N vahel, läänest itta 305 km 66° 57′ W ja 71° 7′ W vahel.
Osariigi lühend on ME.
Maine'is asub Acadia rahvuspark.
Haldusjaotus
Maine jaguneb 16 maakonnaks:
Majandus
2009. aastal oli Maine'i SKP 50,6 miljardit USA dollarit.
2011. aasta märtsis oli töötus 7,6%.
Rahvastik
thumb|Portland thumb|Bangor thumb|Augusta 2010. aasta seisuga elab Maine'is 1 328 361 inimest.
Päritolu järgi jagunesid Maine'i elanikud 2007. aastal järgmiselt :
Jermolovka
Jermolovka (Ермоловкa) on
Vanalinna asum
pisi|Õhuvaade Vanalinnale Vanalinn on asum Tallinnas Kesklinna linnaosas. Asum piirneb Kelmiküla, Kalamaja, Sadama, Südalinna, Tõnismäe ja Kassisaba asumiga. Vanalinna asumi pindala on 1,1 km2.
Vanalinna asum moodustub kolmest suurest territooriumist. Asumi lääne osas asub 9 hektari suurune Toompea ning linnamüüriga ümbritsetud all-linn asub 30 hektari suurusel maa-alal. Mõlemad allasumid on ümbritsetud 79 hektari suuruse muldkindlustuste vööndiga, mis moodustab Vanalinna piiri. Enamik sellest muldkindlustuste vööndist on haljastuse all.
Suur osa Vanalinna asumist kuulub Tallinna vanalinna muinsuskaitsevööndisse, mis loodi 1966. aastal. 1997. aastal kanti vanalinn UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Vanalinnas tegutseb Vanalinna Selts, mis asutati 2010. aastal.
Vanalinna asumi tänavad
Vanalinna asumis asuvad tänavad: Kaarli puiestee, Aia tänav, Falgi tee, Harju tänav, Inseneri tänav, Kanuti tänav, Komandandi tee, Mere puiestee, Nunne tänav, Põhja puiestee, Pärnu maantee, Rannamäe tee, Suur-Karja tänav, Suur-Kloostri tänav, Suur-Rannavärav, Suurtüki tänav, Toompea tänav, Toompuiestee, Uus tänav, Vabaduse väljak, Valli tänav, Vana-Viru tänav, Viru tänav, Viru väljak, Väike-Karja tänav, Väike-Rannavärav, Wismari tänav.
Elanikkond
Vanalinna asumi rahvaarv on aastatel 2011–2017 järjest kasvanud. Asumi elanikkond on võrdlemini noor: 2016. aastal moodustasid 0–17aastased asumi elanikkonnast 23–31% ja üle 68aastased 3–9%.
Haridus ja kultuur
Vanalinna asumi territooriumile jääb mitu kooli: Gustav Adolfi Gümnaasium, Tallinna Vanalinna Täiskasvanute Gümnaasium, Püha Miikaeli Kolleegiumi Põhikool, Püha Miikaeli Kool, Vanalinna Hariduskolleegium, Tallinna Toomkool, Kaarli Koguduse Lasteaed-Põhikool ja Püha Johannese Kool. Lisaks asuvad Vanalinnas Eesti Kunstiakadeemia Sisearhitektuuri osakond, EKA Rakenduskunsti kolledž, EKA Restaureerimisteaduskond ning Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku Usuteaduse Instituut.
Vanalinnas asuvad Eesti Lastekirjanduse Keskus, Patendiraamatukogu, kino Sõprus, Vene Kultuurikeskus ja Tallinna Õpetajate Maja. Asumisse jäävad mitu teatrit: Von Krahi teater, Nuku teater, Theatrum, Tallinna Linnateater ning Fine 5 Tantsuteater.
Vanalinnas asub hulgaliselt muuseume ja galeriisid, mille hulka kuuluvad näiteks Okupatsioonide muuseum, Tallinna Linnagalerii, Eesti Loodusmuuseum, Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseum jm.