cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Otto-Eduard Kaarma
Isiklikku
Otto Kaarma oli eesti poksija ja katselenduri Enn Kaarma vanaonupoeg.
Pidev integratsioon
Pidev integratsioon (inglise keeles continuous integration, lühend CI) on tarkvaraarenduses järgitav tava, kus arendajad pidevalt oma koodi ühisesse hoidlasse üles panevad.
Iga muudatust kontrollib automaatne protsess, mis tagab arendusprojekti stabiilsuse ning kui esineb vigu, leitakse need kiiresti. Selleks et arendajate tehtud muudatused koodis ei jääks isoleerituks, peavad arendajad oma muudatused ühishoidlas asuva koodiga liitma. Nende muudatuste edukust testitakse kohe, luues uus tarkvaraversioon (build), mida testivad automaattestid. Pidev integratsioon säästab aega, kuna identifitseerib varakult koodimuudatustest tulenevad konfliktid ja regressioonid, kuid selle edukaks läbiviimiseks on vaja palju automaatteste.
Gerardus
Gerardus oli Kärkna abt 1540. aastal.
Ta võis olla abt juba augustis 1538.
16. detsembril 1540, mil piiskop Johannes Bey kinnitas Tartu rüütelkonna privileegid, oli ta Tartu piiskopi nõunik ja Kärkna abt.
Laborant
alt=Laborant analüüsi tegemas|pisi|Laborant analüüsi tegemas Laborant on spetsialist, kes töötab laboris ja teeb erinevaid analüüse ja uuringuid. Ta uurib ainete ja segude koostist ning omadusi füüsikaliste ja füüsikalis-keemiliste analüüsi meetoditega.
Eestis võib eraldi laborandiks õppida Ida-Virumaa Kutsehariduskeskuses Jõhvis ning õpe kestab kolm aastat. Varem sai laborandiks õppida Tartu Meditsiinikoolis.
Yuria Obara
Yuria Obara (jaapani keeles 小原 由梨愛 Obara Yuria; sündinud 4. septembril 1990) on Jaapani jalgpallur, kaitsja.
Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastal 2014 1 mängu.
Sonatiinid (Pärt)
"Sonatiinid" on eesti helilooja Arvo Pärdi 1958. aastal ("Sonatiin nr 1" ehk "Opus 1") ja 1959. aastal ("Sonatiin nr 2" ehk "Opus 2") loodud teosed (sonatiinid) klaverile. Mõlemad sonatiinid on pühendatud professor Bruno Lukile. Mõlema sonatiini pikkus on 6 minutit.
Maakilb
Maakilb on üle-eestiline omavalitsustevaheline mälumängu sari. Sarja korraldab MTÜ Eesti Mälumänguliit. 2017/2018 hooaeg oli järjekorras 19.
Sarja parimad võistkonnad mängivad hooaega lõpetavas superfinaalis. Finaali võitjat autasustatakse rändkarikaga "Maaraamat".
Solfedžo (Pärt)
"Solfedžo" on eesti helilooja Arvo Pärdi 1963. aastal loodud teos segakoorile. Muusikateose pikkus on 5-6 minutit. Teose kandis esimest korda ette Koorijuhtide Segakoor (dirigent Arvo Ratassepp) Estonia kontserdisaalis 6. jaanuaril 1987.
Rossiiskaja rodoslovnaja kniga
Rossiiskaja rodoslovnaja kniga (vene keeles Российская родословная книга) on aastatel 1854−1857 ilmunud Venemaa aadlit käsitlev genealoogiline teos, mille autoriks on vürst Pjotr Vladimirovitš Dolgorukov (1816−1868). Ehkki seda kavandati tunduvalt põhjalikumana, peetakse seda kummatigi kõige täielikumaks Venemaa aadlit käsitlevaks teoseks. Kokku on seal 247 sugupuud. Selle jätkuks on vürst Aleksei Lobanov-Rostovski teos Russkaja rodoslovnaja kniga (1873−1878).
Tori kogudus
EELK Tori kogudus (nimetatud ka Tori Püha Jüri kogudus) on luterlik kogudus Pärnu maakonnas Toril, mis kasutab Tori kirikut.
Rossiiskaja rodoslovnaja kniga
Sisu ja ülesehitus
Teos jaguneb neljaks köiteks ehk osaks, mis omakorda on jaotatud peatükkideks (neid on kokku seitse). 1. köide koosneb ühest peatükist (algusosa), mis käsitleb Rjurikust ja Gediminasest põlvnenud vürstisuguvõsasid.
2. köide koosneb kolmest peatükist: esimeses neist (see on 1. köite esimese peatüki järg) on need Venemaa vürstisuguvõsad, kes ei põlvenud Rjurikust või Gediminasest. Teine peatükk käsitleb krahvi- ja kolmas parunisuguvõsasid. Selle köite lõpus on ka mitu lisa:
Tori kogudus
Kogudus kuulub Pärnu praostkonda.
Rossiiskaja rodoslovnaja kniga
Sisu ja ülesehitus
3. köide on kõige mahukam. Selle sisuks on neljas peatükk, kus käsitletakse erinevate välismaa valitsejate käest vürsti-, krahvi ja paruni resp. vabahärra tiitli saanud suguvõsasid. Köite lõpus on võrdlemisi mahukas lisade osa. Esimese neist on köite alguses käsitletud Gruusia vürstisuguvõsade täiendused, samuti on seal mõned uued genealoogiad. Ülejäänud lisad on erinevad täiendused 1. ja 2. köitele.
4. köide koosneb kolmest peatükist. Viies peatükk on pühendatud Rjurikust põlvnenud aadlisuguvõsadele. Kuuendas peatükis on käsitletud Sametraamatus nimetatud aadlisuguvõsasid. Seitsmes peatükk sisaldab nende suguvõsade genealoogiad, kelle kohta on Venemaal teateid enne 1600. aastat.
Tori kogudus
Koguduse hooldajaõpetaja on Ants Kivilo. Juhatuse esimees on Jüri Kask.
Rossiiskaja rodoslovnaja kniga
Kavandatud osad
Teos oli kavandatud mahukamana kui see lõpuks ilmus: 14 peatükist avaldati trükis pooled. 8. peatükk pidi käsitlema Liivi-, Eesti- ja Kuramaa suguvõsasid, 9. peatükk aga Poola ja Leedu suguvõsasid, kelle kohta on teateid 1600. aastale eelnevast ajast. 10. peatükki sisuks oli kavandite järgi nende välismaa suguvõsade genealoogia, kelle kohta on teateid enne 1600. aastat. 11. peatükk pidi hõlmama suguvõsasid, kes olid XVII sajandiks saanud kas bojaariks, okolnitšiks, duuma aadlikuks või duumadjakkiks. 12. peatüki sisuna nähti ette Väikevene suguvõsasid ja 13. peatükk pidi käsitlema neid perekondi, kes olid alates Peeter I ajast kuni XIX sajandi keskpaigani jõudnud riigiteenistuses kahe kõrgema astmeni. 14. peatükk pidi hõlmama kõige tuntumaid väljasurnud suguvõsasid.
Suguvõsad
Teoses on käsitletud järgmised suguvõsad (sulgudes köite number):
Tori kogudus
Jumalateenistused toimuvad iga kalendrikuu 2. ja 4. pühapäeval kell 14.00 Tori kirikus.
Narva Johannese kogudus
Narva Johannese kogudus (ka Narva Jaani kogudus) oli lutelik kogudus, mis enne Teist maailmasõda kasutas Narva Johannese kirikut (hävis 1944). Narva Johannese kogudusele kuulus hoone Helsingi tänav 9.
Koguduse õigusjärglane on 2000. aastast Narva Aleksandri kogudus.
Kogudus on kuulunud Narva-Alutaguse praostkonda.
Anilingus
pisi|Anilinguse kujutamine Anilingus (ladina keeles anus + -lingus, lingere'ist, 'lakkuda', kirjutatud analingus, ) on suu ja päraku seksuaalne akt, milles inimene stimuleerib teise pärakut, kasutades suud, sealhulgas huuli, keelt või hambaid. Seda nimetatakse ka anaal- või oraalseksiks; kõnekeelsete nimetuste hulka kuuluvad rimming ja keelekas. Seda võib sooritada iga seksuaalse sättumusega inimene mõnu või erootilise alandamise vormis. Terviseohtudeks on fekaalide ja bakterite suu kaudne edastamine.
Üldiselt
Mõnu andja suhtes anilinguse ajal põhineb tavaliselt akti põhimõttel. Pärak on närvilõpmete suhteliselt kõrge kontsentratsiooniga ala ning võib olla erogeenne tsoon ja vastuvõtja võib saada mõnu välise päraku stimulatsiooni teel. Anilingust saanud isikut peetakse akti passiivseks partneriks ja aktiivseks partneriks on anilingust tegev isik. Inimesed võivad anilingusega tegelda niisama või enne näpukat või penetreerimist või see on osa eelmängust. Uuringud näitavad, et anilingus on haruldane seksuaalne tava naiste vahel.
Tehnika
Anilingus võib hõlmata erinevaid tehnikaid päraku stimuleerimiseks, kaasa arvatud suudlemine või lakkumine; see võib hõlmata ka keelt, mis liigub päraku serva ümber või üles ja alla kannikate sisekülgedel ja pärakust sisse ja välja.
Anilingust saab teha mitmetes sekspositsioonides, sealhulgas:
Potsdami väljak
pisi|300px|Potsdami väljak (2012) Potsdami väljak (saksa keeles Potsdamer Platz) on väljak ja liiklussõlm Berliini kesklinnas Mitte linnarajoonis. Potsdami väljak asub umbes kilomeetri kaugusel lõuna suunas Brandenburgi väravast ja Riigipäevahoonest, Tiergarteni pargi kagunurga lähistel.
Akshay Kumar
Akshay Kumar (sündinud 9. septembril 1967) on india näitleja.
Potsdami väljak
Kuni 1945. aastani
pisi|300px|left|Potsdami väljak 1914. aastal: vasakul Grand-Hotel Bellevue ja paremal Palast Hotel 18. sajandi alguses asus Potsdami väljak vahetult Berliini linnamüüri ees Potsdami värava juures. Tegemist oli liiklussõlmega, kuhu jooksid kokku kõik Berliini suunduvad lääne- ja edelasuunalised teed. Peagi kasvas sellest välja viieharuline ristmik Ida-Preisimaad Reinimaaga ühendanud maanteel. Aastatel 1823–1824 ehitati arhitekt Karl Friedrich Schinkeli plaanide kohaselt välja Potsdami ja Leipzigi platsi vahel asuv linnavärav. Tema loodud väravamajad (niinimetatud Schinkelid) jäid alles ka pärast linna tollimüüri lammutamist 1867. aastal ning ilmestasid oma klassitsistliku stiiliga linnapilti kuni Teise maailmasõja lõpuni.
Štš-323
pisi|Štšuka-klassi allveelaev Štš-323 (Щ-323) oli Nõukogude Liidu Štšuka-klassi allveelaev.
Potsdami väljak
Kuni 1945. aastani
Kaugrongide raudteejaama rajamine 1838. aastal muutis väljaku ümbruse suurlinlikuks transpordisõlmeks, kus liikusid nii inimesed kui kaubad. 1902. aastal lisandus Potsdami väljaku raudteejaama Berliini esimese metrooliini läänepoolne lõpp-peatus. Selle järel ehitati lähikonda mitmed hotellid ja toitlustusärid: Grand-Hotel Bellevue, Palast Hotel, Fürstenhof, Pschorr-Bräu ning kunstnike kohtumispaigaks saanud Café Josty.
Štš-323
10. detsembril 1939 pani allveelaeva meeskond toime sõjakuriteo, uputades reisi-kaubalaeva Kassari.
Potsdami väljak
Kuni 1945. aastani
Stresemanni ja Köthneri tänava nurgale ehitati 1911.-1912. aastal arhitekt Franz Schwechteni projekti järgi oma aja kohta erakordne kuuekorruseline Haus Potsdam, mis oli ühtaegu meelelahutus- ja kontorihoone. Esimese maailmasõja alguses 1914. aastal nimetati majas asunud Café Piccadilly kohvik ümber Kaffee Vaterlandiks (tõlkes Isamaa kohvik). Lisaks asus hoones suur kino ja filmikompanii UFA bürooruumid. Aastatel 1926–1928 hoonet laiendati. Nime all Haus Vaterland kasvas sellest välja üks Saksamaa suuremaid meelelahutusasutusi. Teises maailmasõjas sai hoone mitmel puhul kannatada. Kaffee Vaterlandi ruumides maja põhjaküljel tegutses pärast sõda veel söökla Haus Vaterland. Hoone asus otse hilisemate haldussektorite piiril ning alates Berliini müüri rajamisest 1961. aastal kuni maade vahetamiseni sektorite vahel 1972. aastal puudus sellele ligipääs, mistõttu maja lagunes veelgi ning lammutati lõpuks 1976. aastal. pisi|Potsdami väljaku liiklussõlm ühistransporditöötajate streigi ajal 1932. aastal Potsdami väljakul asus ka Vox-Hausi nime kandnud maja, mis pärast Esimest maailmasõda ehitati ümber raadiomajaks ning 1923. aastal loodi seal Saksa ringhääling.
Štš-323
1. mail 1943, kohe pärast südaööd sõitis laev meremiini otsa ja uppus. 11 meremeest suutsid laevast välja tulla, kuid otsida ei saanud neid enne koidikut ja selleks ajaks oli neist elus ainult 3.
Anilingus
Karistusena
Ameerika Ühendriikide vanglasüsteemis on anilingus üks viis, kuidas üks vang maksab oma tasu teisele vangile. Vangla slängis on see tegevus tuntud kui "salati segamine".
Potsdami väljak
Kuni 1945. aastani
Berliini kesklinna lähedal asunud tõmbekeskusena arenes Potsdami väljakust ühtlasi välja ka meelelahutuskvartal. Kui päevasel ajal liikusid piirkonnas ametnikud, töölised, ärimehed ja turistid, siis öösiti valitsesid väljakut lõbujanulised pidutsejad, varieteekülastajad ja prostituudid. Kuigi Saksa keisririigis oli prostitutsioon keelatud, valitses 20. sajandi alguses väljaku ümbruses silmatorkav punaste laternate piirkonna õhustik.
Sõidukite hulga kiire kasv hakkas Potsdami väljaku ilmet mõjutama alates 1924. aastast. Liiklustiheduse suure kasvu tõttu andis Berliini linnavalitsus Siemensi firmale ülesande seada väljakule Berliini esimene ja kogu Saksamaa teine foor. Väljakul olnud liikluse reguleerimise torn lammutati 1937. aastal, kui S-Bahni rongid suunati maa alla. Praegu asub väljakul liiklustorni koopia.
Reuters TV
Reuters TV on uudisteagentuuri Reuters poolt hallatav mobiilne videouudiste teenus.
Teenus oli kättesaadav mitmete digitaalsete meediamängijate, samuti Reutersi ja Reuters TV rakenduste ning Reuters TV veebilehe kaudu. Algselt 1,99 dollarilise kuutasuga teenus on tasuta kasutatav alates 2015. aasta augustist.
Potsdami väljak
Aastad 1945–1990
Kuni Berliini müüri avamiseni 1989. aastal oli Potsdami väljak kui tühermaa keset linna. Selle lääneossa oli tekkinud vagunelamute park, lisaks olid väljakul mõned kiirsöögikohad, suveniiripoed turistidele ning platvormid, millelt sai vaadata Berliini idaossa. 1972. ja 1988. aastal muutus piir seose maadevahetusega Ida- ja Lääne-Saksamaa vahel ning näiteks varasema Potsdamer Bahnhofi raudteejaama ala läks Lääne-Berliini haldusse.
Pärast Berliini müüri avamist 9. novembril 1989 tekkis üleöö täiesti uus olukord: vaid mõne päevaga lõhuti Potsdami platsil müürist tükk välja, asfalteeriti üleskaevatud tänavalõik ning 12. novembril 1989 avati seal ajutine piiriületuspunkt.
Saksamaa taasühinemise järel
pisi|300px|left|Potsdami väljak linnulennult 2004. aastal: vasakul Quartier Daimleris asuvad debis'e kontorihoone ja Kollhoff-Tower, keskel Bahntower, paremal Sony Center, esiplaanil Beisheim-Center Saksamaa taasühinemise järel kerkis üles küsimus, kuidas tuleks omavahel liita Lääne- ja Ida-Berliini linnakeskused. Linna peaarhitekt Hans Stimmann püüdis läbi suruda kava hoonestada ala postmodernistlikus stiilis, pidades silmas Berliinile omast hoonestuse kõrgust ja kvartalite struktuuri. Kavale vastas arhitektuuribüroo Hilmer und Statter projekt, mis nägi ette läbivalt 35 meetri kõrguste hoonete ehitamist. Plaaniga polnud rahul aga investorid, kes esitasid vastukaaluks arhitekt Richard Rogersi projekti rajada piirkonda kõrghooned, mis suruti ka lõpuks läbi. Sellele kavalegi leidus kriitikuid – eelkõige põhjustas nurinat kruntide kiirustatud väljajagamine, linnaplaneerimise käestandmine ning asjaolu, et investorid mitte ainult ei ehitanud tänavaid ja väljakuid, vaid said seeläbi endale ka väärtusliku omandi avalikus linnaruumis.
Potsdami väljaku rekonstrueerimise osaks oli ka Bellevue-Towersi nime kandnud hoone õhkimine oktoobris 1993. See 1971. aastal rajatud 14-korruseline hoone oli üks väheseid maju, mis tol perioodil Potsdami väljaku ümbrusse püstitati. Esialgu oli hoone kavandatud hotelliks, kuid hiljem kasutati seda ühiselamuna tudengitele ja asüülitaotlejatele.
Štš-323
1983 püstitati laevale Peterburis Dekabristide saarel mälestusmärk.
Kindral-sõjakomissar
Kindral-sõjakomissar (vene keeles генерал-кригскомиссар) oli sõjaväeline ametikoht Venemaa keisririigi sõjaväes 18.–19. sajandil.
Kindral-sõjakomissari ametikoht ei olnud riviohvitseri ametikoht, vaid staabiohvitserist armee varustusülema ametikoht. Kindral-sõjakomissar vastutas armee finants- ja majandustegevuse eest ning vägede varustamise eest raha, varustuse, toidu ja vooriga.
18. sajandi Venemaa keisririigi sõjaväes puudusid sõjaväelised auastmed ning sõjaväeosade komandöride auastmetena (vene keeles чин) kasutati nende ametikohtade nimetusi (polkovnik, polgu komandör; brigadir, brigaadi komandör).
1800. aastal alguses loodi kogu Venemaa keisririigi sõjaväe varustusülema, kindralintendandi ametikoht. 1812. aastal, Napoleoni sõjakäikude Venemaa sõjakäigu ajal, loodi kindral-sõjakomissaride ametikohad, mille said iseseisvate armeede varustusülemad. Lõplikult kaotati kindral-sõjakomissaride ametikohad 1868. aastal.
Godefridus
Godefridus oli Kärkna abt 1254. aastal.
10. märtsil 1254 (mitte 1253) Riias (Livl. U.B. III CCXLVa, regest 275a ja 297a; trükitud vale aastaarvuga, kuna ürikus on kasutatud Maarja-aastat) loobus ta (Godefridus, Dei gratia abbas in Valkena) enda ja oma kloostri nimel nõudlustest Wawe külale (villa, quae dicitur Wawe).
2012. aasta R2 Eesti müügitabel
R2 Eesti müügitabel on iganädalane Eesti plaadimüügi edetabel, mida koostatakse Raadio 2 saates "Leviosuti".
Edetabel kajastab albumite läbimüügi andmeid Laseringis, Stockmannis , Selveris, Tallinna Kaubamajas , Apollos ja Filmipoes.
R2 Eesti müügitabeli avaldab ka Eesti Ekspressi lisa Areen (R2 Eesti plaadiedetabel).
Roman Nesterovski
Roman Nesterovski (sündinud 9. juunil 1989 Narvas) on Eesti jalgpallur (kaitsja/poolkaitsja).
Ta mängib Eesti Meistriliiga klubis JK Narva Trans.
Klubikarjäär
Viimane arvestatud mäng 14.06.2013
Kinga-ajamine
Kinga-ajamine oli üks rahakorjamise tavadest Eesti talupojapulmas pruutpaari jaoks. Kinga-ajamine oli mõrsja kingaga rahakogumine Saaremaa (Karja, Kaarma, Pühalepa jne) pulmas. Toimus mõrsjakodus esimesel päeval enne lahkumist või teise päeva hommikul peiu kodus. Pruudivend võttis mõrsja parema kinga pulmamõõga(~kepi) otsa, millel oli kelluke küljes. Ta käis ringi, tilistas kellukest ja hõikas: "Austage pruuti, andke raha!". Raha visati kinga sisse. Mõrsja istus sel ajal kingata jalg saunavihal. Toimingut saatis vastav laul.
Potsdami väljak
Saksamaa taasühinemise järel
1990. aastatel muutus Potsdami väljak Euroopa suurimaks linnasiseseks ehitusplatsiks. Potsdami väljaku vastas asuvale Leipzigi platsile ehitati nn infobox – suur vaatluspaviljon, kus sai jälgida ehitustööde edenemist kuini 2001. aastani, mil see lammutati.
Laias laastus jagati endise Potsdami väljaku kohal olev tühermaa neljaks eraldi kompleksiks. pisi|Bahntower Loodeosas, taastatud Entlastungsstraße tänava ja uue Potsdami väljaku vahel 27 000 m² suurusel alal asuva Sony Centeri projekteeris Helmut Jahn. Kolmnurksel pinnal asuvad kohvikud, Berliini filmimuuseum, korterid, bürood ja Sony Euroopa peakorter. Krundi uue Potsdami väljaku poolses nurgas asub Deutsche Bahni kontor Berliinis, hoone, mis on tuntud nime Bahntower all.
Sony Centerist lõunas asub 70 000 m²-l Quartier Daimler.
Bahntoweri vastas asub järgmine silmapaistev kõrghoone: Hans Kollhoffi projekteeritud 103 m kõrgune Kollhoff-Tower. Hoone katuselt on võimalik nautida vaadet Potsdami väljakule ning ümbruskonnale.
Quartier Daimleri keskpunktis asub Marlene-Dietrich-Platz, mille ümber paiknevad Potsdami väljaku teater (Theater am Potsdamer Platz), BlueMax, mis on Blue Man Groupi koduteater, kasiino, luksushotell Grand Hyatt Berlin, samuti varieteed ning restoranid. Kvartali lõunaosas majade vahel asub katusealune poetänav Potsdamer Platz Arkaden.
Triade nime kandva kõrghoone lõunanurk on ühendatud arhitekt Renzo Piano projekteeritud hoonega, kus tegutseb PricewaterhouseCoopersi Berliini üksus. Selgi on, nagu ka kõrvalasuval Kollhoff-Toweril, kolmnurkne põhiplaan ning hoone tagakülg on ehitatud trepina nii, et see sobituks kõrguse poolest teiste hoonetega.
Cony Centeri ja Quartier Daimleri kompleksi on integreeritud ka ainsad säilinud vanemad ehitised: kunagine Weinhaus Huthi maja Quartier Daimleris on praegu restoran ning kunagisest Hotel Esplanadist alles jäänud osad on ühendatud Sony Centeriga, kuid selleks oli tarvis neid 75 m jagu teise kohta liigutada. pisi|left|300px|Kolonnadeni park Lisaks kahele suurele kompleksile asub alal kaks väiksemat. Põhjaossa, Sony Centeri ja Tiergarteni pargi vahele jääb teiste seas Otto Beisheimi projekteeritud Beisheim Center, kus asub mitu hotelli, näiteks Marriott ja Ritz-Carlton, ning viis büroopindadeks kavandatud hoonet, mis on tuntud nimega Park Kolonnaden. Potsdami väljaku idaosas asub aga Hans Kollhoffi projekteeritud Delbrück-Hochhaus, mida tuntakse ka nime P5 all. Selles hoones asuvad bürood ning maa-aluse tunneli kaudu on sealt võimalik liikuda kortermajadesse ja Bahntowerisse.
Rohealadeks on ehitatud kaks parki: Tilla-Durieux-Park ja Henriette-Herz-Park. Esimene neist asub kunagise Potsdamer Bahnhofi raudteejaama kohal. Selle alt jooksevad läbi Tiergartentunneli raudteerööpad. Henriette-Herz-Park asub Sony Centeri ja Beisheim Centeri vahel.
Kuigi tänapäevase Potsdami väljaku piirkonnas domineerivad äri- ja kontoripinnad, on pikemas perspektiivis ette nähtud, et 20% hoonestusest peaks olema eluruumid. Vähehaaval hakkab ka kultuurielu piirkonda tagasi pöörduma – oluliseks sündmuseks sel teel oli Berlinale avamine Sony Centeris 2000. aastal; samuti oli Sony Plaza telekanali ZDF saatekeskuseks 2006. aasta jalgpalli maailmameistrivõistluste ajal. Vähemalt osa Potsdami väljakust külastavad sagedalt ka turistid ning kohalikud elanikud.
Kultuurikatel
Kultuurikatel on Tallinna vanas elektrijaamas Kalamaja asumis aadressil Põhja puiestee 27a tegutsev loome- ja kultuurikeskus.
Kultuurikatelt haldab sihtasutus Tallinna Kultuurikatel, mille asutas Tallinna linn. Sihtasutuse eesmärk on Tallinna ja Eesti kultuurielu mitmekesistamine koostöös teiste organisatsioonidega.
Neitsi (märk)
pisi|Neitsi [[glüüf kujutab nisupäid hoidvat neitsit, mis sümboliseerib tähemärgi viljakat loomust]] Neitsi (ladina keeles Virgo) (♍) on kuues sodiaagimärk. Neitsile on vanakreeka mütoloogias kaks võimalikku vastet: neitsilik õiglusejumalanna, titaan Astraia ja viljakusejumalanna, emaduse sümbol Demeter.
Kultuurikatel
Ajalugu
Kultuurikatel asub endise Tallinna Linna Elektri Keskjaama põhjaosas. Kultuurikatla paekiviseintega hoone oli elektrijaama uus katlamaja (arhitekt Eugen Habermann), mis valmis 1934. aastal.
Neitsi (märk)
Lühiiseloomustus
Neitsi on suve viimane märk, ta teeb sümboolselt kokkuvõtteid, korrastab, toob saadud kogemustest välja olulise. Neitsi Päikesega inimene on samuti analüütiline, kriitiline, ülimalt ratsionaalne ja süstemaatiline, oskab keskenduda detailidele. Ta on töökas ja kannatlik ning ta põhivajadus on olla kasulik. Sarnaselt Kaksikutega on Neitsidel sageli osavad käed. Muutliku maamärgina oskab just Neitsi kõige paremini kõrvaldada materiaalse tasandi ebakõlasid: põetada haigeid, parandada katkisi esemeid jne. Ta pöörab palju tähelepanu ka enda tervisele ja toitumisele. Negatiivse poole pealt võib Neitsi pedantsus muutuda ülikriitilisuseks, mis omakorda kahandab tema eneseusku ja halvendab tervist. Neitsi võib olla üsna ahne nagu kõik maa elemendi märgid.
Kuu Neitsi märgis rõhutab veelgi tervisliku toidu vajadust. Neitsi Kuuga inimesel on sageli kas tundlik seedimine või mõni toiduallergia, seepärast valib ta toitu hoolega või armastab lihtsalt erinevaid dieete pidada. Inimene on uutes olukordades pigem ettevaatlik ja vajab harjumiseks aega. Kipub muretsema pisiasjade pärast ja on enda suhtes väga kriitiline. Tunneb end turvaliselt, kui igapäevaelu on korrapärane ja kindlate reeglitega.
Kultuurikatel
Ajalugu
Katelde saalis olevad hiidkatlad nr 6 ja 7 ehitati aastatel 1948 ja 1949. Katlad projekteeriti ja valmistati Eestis ning olid mõeldud kohaliku põlevkivi kasutamiseks. 1979. aasta 2. veebruaril tootis elektrijaam viimast korda elektrit.
Neitsi (märk)
Lühiiseloomustus
Merkuur Neitsis näitab, et inimesel on süstemaatiline mõtlemine ja väga hea analüüsivõime, kuid ka oht takerduda detailidesse. Positiivse poole pealt torkavad talle kohe silma kõik vead ja ebatäpsused ja ta ei hoia end kriitikaga tagasi. Tal on suur vajadus terve elu oma teadmisi täiendada ja neid ka edasi anda. Neitsi Merkuuriga inimene eelistab praktilist laadi teadmisi ja oskusi.
Kultuurikatel
Ajalugu
Kultuurikatla alal olevatest elektrijaama ehitistest võeti 2007. aastal kultuurimälestisena kaitse alla katlamaja, põlevkivikonveieri estakaad ja telliskorsten.
2010. aastal alustati kümmekond aastat tühjana seisnud ja rüüstatud elektrijaama osa Kultuurikatlaks rekonstrueerimist.
Kultuurikatla A-korpus avati 18. veebruaril 2015 ning ülejäänud ruumid sama aasta novembris. Kultuurikatel on Euroopa kultuuripealinna aasta 2011 programmi peamine jätkutegevus Tallinnas.
Neitsi (märk)
Lühiiseloomustus
Marss on Neitsis inimesel, kes on väga töökas, viib alustatu lõpuni ja oskab oma energiat jaotada. Ta võib kulutada liigselt energiat detailide lihvimisele, sest tulemus peab olema täiuslik. Häbeneb oma viha väljendada, kogunenud pinged võivad mõjuda tervisele. Neitsi Marsiga inimene võib ka sporti pidada tervisele kasulikuks tööks, mitte lõbuks.
Kultuurikatel
Ajalugu
pisi|Digitaalvaldkonna tippkohtumine Tallinnas Kultuurikatlas (Eesti eesistumine Euroopa Liidu Nõukogus 2017)
Neitsi (märk)
Lühiiseloomustus
Jupiter Neitsis viitab inimesele, kellele toovad edu teadmised, praktilised oskused ja metoodiline lähenemine rasketele probleemidele. Talle tulevad kasuks reeglitest kinnipidamine ja austus õpetajate vastu, samuti soov olla kasulik.
Kultuurikatel
Ajalugu
Eesti eesistumise ajal Euroopa Liidu Nõukogus 2017. aastal kasutati sellega seotud üritusteks valdavalt Kultuurikatla ruume.
Neitsi (märk)
Lühiiseloomustus
Saturn Neitsi märgis näitab, et inimene võib olla reeglites väga kinni ja mõtleb must-valgelt. Võib vältida vastutust, sest kardab teha vigu. Ta tahab olla väga kohusetundlik, ent võib oma meetoditesse kinni jääda. Tal on kergem edasi liikuda, kui mõistab, et vigade tegemine on paratamatu.
Uraan liikus Neitsis viimati ca 1962–68. Sel ajal sündinud põlvkonnal on palju uudseid ideid meditsiini, loodusteaduste ja tehnika vallas. Neil on ärivõimeid ja praktilist nutikust. Neile võivad huvi pakkuda haiguste vaimsed põhjused ja vaimne kontroll keha üle.
Kultuurikatel
Tänapäev
Kultuurikatlast on saanud oluline loomekeskus Tallinnas, seal on mitmesuguseid üritusi ja loomemajandusega seotud tegevusi:
Neitsi (märk)
Lühiiseloomustus
Neptuun oli Neitsis viimati ca 1928–42. Sel ajastul sündinud inimestel võis materiaalne olukord takistada kujutlusvõime ja fantaasia arengut. Kuna sel perioodil hakati valmistama kunstlikke toiduaineid, kipub see põlvkond omama valesid toitumisharjumusi.
Pluuto liikus Neitsis viimati ca aastatel 1957–72. Siis sündinud põlvkond võib paaniliselt karta kaost ja kalduda seetõttu ülimasse perfektsionismi. Sarnaselt Uraaniga Neitsis tehakse radikaalseid muutusi näiteks meditsiinis. Samuti on sel põlvkonnal tugev eneseanalüüsivõime ning vajadus end põhjalikult tundma õppida.
Traditsioonilised vastavused
pisi|Nisupead hoidev Neitsi pisi|150px|Peridoot on üks Neitsi sünnikivi
Viited
Jungfrau (Sternbild)
Snina
Snina (ungari keeles Szinna, russiini keeles Снина) on linn Slovakkias Prešovi maakonnas, Snina ringkonna halduskeskus.
Geograafiline asend
Snina asub riigi idaosas Cirocha jõe ääres, Poola piirist 19 km ja Ukraina piirist 20 km kaugusel.
Ajalugu
Asulat on esmamainitud 1317. aastal. 16. sajandi teisel poolel kujunes Snina aleviks ja 1623. aastal on teda mainitud sõnaga oppidum (linn).
Rahvastik
Slovakkia 2021. aasta rahvaloenduse andmetel oli Snina elanikest slovakke 84,07%, russiine 5,74%, ukrainlasi 0,96%, mustlasi 0,57% ja tšehhe 0,37%. Rahvus oli teadmata 7,85%-l elanikest.
Silouans Song
"Silouans Song" on eesti helilooja Arvo Pärdi 1991. aastal loodud teos keelpilliorkestrile. Muusikateose pikkus on 5-6 minutit.
Teose kandis esimest korda ette Siljani Kammerorkester (dirigent Karl-Ove Mannberg) 4. juulil 1991 Rättvikis Rootsis.
Shiho Kohata
Shiho Kohata (jaapani keeles 高畑 志帆 Kohata Shiho; sündinud 12. novembril 1989) on Jaapani jalgpallur, kaitsja.
Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2014–2015 2 mängu.
FreeCAD
FreeCAD on üldotstarbeline raalprojekteerimise tarkvara. See on vaba tarkvara, mis on litsentsitud GPL- ja LGPL-litsentsidega. FreeCAD-i sihtrühm on masinaehitajad ja tootedisainerid. FreeCAD sobib ka arhitektidele ja inseneridele.
FreeCAD põhineb OpenCasCade'i geomeetriatuumal ja Pythoni rakendusliidesel. Graafiline kasutajaliides on rajatud Qt-raamistikule. FreeCAD töötab ühtmoodi Windowsis, Mac OSX-is ja Linuxis.
Mihhail (Zinkevõtš)
pisi|Metropoliit Mihhail tomose üleandmise tseremoonial 6. jaanuaril 2019 Mihhail (ukraina keeles Михаїл Mõhhail; kodakodanikunimega Тимофій Семенович Зінкевич Tõmofi Semenovõtš Zinkevõtš; sündinud 9. mail 1966 Losjatinis Kremenetsi rajoonis Ternopili oblastis) on Ukraina Õigeusu Kiriku Lutski ja Volõõnia metropoliit.
SHRDLU
SHRDLU oli loomuliku keele mõistmiseks loodud arvutiprogramm, mille töötas välja Terry Winograd Massachusettsi Tehnoloogiainstituudis aastail 1968–1970. Programmis vestleb kasutaja arvutiga, andes talle käske objektide liigutamiseks, gruppidele nime panemiseks ning kastidest koosneva lihtsa maailma seisundi teadasaamiseks.
SHRDLU kirjutati programmeerimiskeeltes Micro Planner ja Lisp arvutil DEC PDP-6. Hiljem lisati Utah' Ülikooli arvutigraafikalaboris täielik 3D-kujutis SHRLDU "maailmast".
Nimi SHRDLU on tuletis sõnadest ETAOIN SHRDLU, mis tähistavad esimest kaht rida Linotype-tüüpi masina klaviatuuri tähestikuosast, kus tähed on sorteeritud esinemistiheduse kahanevas järjekorras ingliskeelsetes tekstides.
SHRDLU-st on pärast esialgset avaldamist tehtud eri programmeerimiskeeltes uusi versioone.
Ülevaade
SHRDLU oli peamiselt keeletöötlusprogramm, mis võimaldas kasutajal suhelda inglise keeles. Kasutaja andis programmile käske liigutamaks lihtsaid objekte: plokke, koonuseid, kerasid jne. SHRDLU tegid eriliseks neli lihtsat ideed, mis üheskoos jätsid varasemaga võrreldes usutavama mulje, et programm mõistab kasutaja öeldut.
Üks nendest ideest oli mõte, et SHRDLU maailm oli nii lihtne, et kogu objektide ja asukohtade hulga saab ära kirjeldada väga väikese arvu sõnadega – ligikaudu 50 sõnaga: nimisõnadega nagu "plokk" ja "koonus", tegusõnadega nagu "[millegi] peale asetama" ja "[kuhugi] liigutama" ja omadussõnadega nagu "suur" ja "sinine". Nende sõnade võimalikud kombinatsioonid olid üsna lihtsad ja programm sai üsna hästi hakkama kasutaja öeldu mõistmisega.
SHRDLU-l oli ka algeline mälu, et mõista konteksti. Kui kasutaja ütles: "Pane roheline koonus punase ploki peale!" ja seejärel "Võta koonus ära!", siis programm tõlgendas teises lauses sõna "koonus" kui esimeses lauses mainitud rohelist koonust. SHRDLU otsis konteksti ka kaugemalt vestlusajaloost, kui kasutaja lisas objekti kohta omadussõnu. Kasutajal oli võimalik esitada küsimusi ka vestlusajaloo kohta, näiteks: "Kas sa tõstsid midagi enne koonust üles?"
SHRDLU mälu ja programmi sisse kirjutatud reeglite abil suutis programm vastata küsimustele selle kohta, mis oli ja mis ei olnud selles maailmas võimalik. Näiteks järeldas SHRDLU näidete põhjal, et plokke saab üksteise otsa laduda, ja proovides jõudis järeldusele, et kolmnurki ei ole võimalik kuhja laduda. SHRDLU maailmas toimisid põhilised füüsikaseadused sõltumatult keeletöötlusega tegelevast osast.
SHRDLU suutis ka meelde jätta objektidele või nende kombinatsioonidele antud nimesid. Näiteks võis kasutaja öelda "kirikutorn on väike kolmnurk kõrge ristküliku peal", misjärel suutis programm vastata küsimustele kirikutornide kohta ja ehitada uusi kirikutorne.
Tehniline teostus
SHRDLU ehitab inimkeele lausete töötlemiseks süntaksipuu (parse tree), nagu enamik sarnase eesmärgiga programme. Esialgu hoitakse infot ainult üksikute sõnade semantika kohta; olulistes kohtades programmi töö käigus käivitatakse "semantikaspetsialistid", mis kombineerivad väiksemad osised üheks suureks seni töödeldud lause kohta käivaks semantiliseks struktuuriks.
Mõju
Programmiga näidati väga edukalt tehisintellekti võimalusi. See viis teised tehisintellekti uurijad liigse optimismini, mis kadus, kui üritati arendada süsteeme, mis tegeleksid ebamääraste ja keeruliste olukordadega, mis on tegelikule maailmale lähedasemad.
1969. aasta novembritorm
1969. aasta novembritorm oli orkaan, mis tabas Eestit 2. novembril 1969.
Tormiga kaasnesid tugevad vihmasajud ja üleujutus. Saartel ja Pärnus oli üleujutus rängim. Võrreldes maru 2005. aasta jaanuaritormiga olid toona üleujutused siiski väiksemad. Ruhnus mõõdeti tuule kiiruseks iiliti 48 m/s, mis püsib siiani Eesti rekordina.
Kruusement
Kruusement on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Kruusement (Krusement) on pandud Ravila mõisas Kose kihelkonnas Harjumaal. Nimede eestistamisel määrati Kruusemendi-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Kivilo (Nõva vallas 1937. aastal) ja Kurvet (Lähtru vallas 1938. aastal). 2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Kruusement Eestis 54 mehel ja 72 naisel. 2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Kruusement 53 mehel ja 69 naisel.
Kirjuhahk
Kirjuhahk (Polysticta stelleri) on keskmise suurusega partlaste sugukonda kuuluv sukelpart. Ta kuulub maailmas otsesesse hävimisohtu sattunud linnuliikide hulka.
Välimus
Isaslinnu pea, rind ja küünra-kattesuled on valged või kergelt sinakad, kuklaosa suled on rohekad, silmarõngas ja kurgualune on mustad, puguosa punakaspruun. Emaslind on ookerpruun. Kehapikkus on 43–47 cm ja kaal 650–900 grammi.
Elupaigad
Kirjuhaha pesitsusalad on arktilises tundras Jamali poolsaarest läänes Alaska poolsaareni idas. Eestis talvitub kirjuhahk alates 1970. aastatest peamiselt Lääne-Saaremaal, sealhulgas Vilsandi rahvuspargis ja Tagamõisa poolsaarel, kus neid on kokku loendatud umbes 4000 paari. 100–300-isendilisi salku on seal regulaarselt nähtud alates 1975. aastast. Väiksemal määral talvitub kirjuhahk ka Hiiumaa rannikul.
Kirjuhaha üldarvukust maailmas hinnatakse 110 000 – 125 000 täiskasvanud linnule.
Kirjuhaha rohuga varjatud pesas on tavaliselt 6–10 muna. Emaslind haub 26 päeva.
pisi|tühi|Emane kirjuhahk
Johannes Värk
Johannes Värk (ka Juhan Värk; 3. august 1904 Ilmjärve küla, Sangaste vald, Valgamaa – 20. mai 1952 Tšernogorski küla, Kormilovski rajoon, Omski oblast, Venemaa) oli Eesti õigeusu vaimulik, EAÕK märter.
16. detsembril 1934 pühitseti ta diakoniks.
9. juunil 1935 pühitseti ta preestriks.
1935-1937 teenis ta Velise Ristija Johannese koguduses. 1937-1949 teenis ta Ilmjärve Jumalaema ilmumise koguduses.
Ta suri Siberi vangilaagris.
Umberto Nobile
pisi|Umberto Nobile 1920. aastatel
Umberto Nobile (21. jaanuar 1885 Lauro, Campania – 31. juuli 1978 Rooma) oli itaalia dirižaabliehitaja ja polaaruurija.
Nobile lõpetas 1908. aastal Napoli ülikooli masinaehitus- ja elektriinsenerina.
Tema projekteeritud olid dirižaablid "Norge" (1926) ja "Italia" (1927).
Aprillis-mais 1926 oli Nobile Roald Amundseni juhitud Põhjapooluse ekspeditsiooni dirižaabli "Norge" komandör. Poolusele jõuti 12. mail. Naasnud kodumaale koges Nobile suurt populaarsust rahva seas ja võimude poolehoidu. Benito Mussolini ülendas ta kindralmajoriks.
Aprillis 1928 alanud teisel pooluseekspeditsioonil, seekord dirižaablil "Italia", oli Nobile ekspeditsiooni juht. Tagasiteel pooluselt dirižaabel hävis. Osa meeskonnast hukkus, osa päästeti. Rahvusvahelise päästeopratsiooni käigus esimesena päästeti Nobile. Itaalia ametlik uurimine leidis, et Nobile oli süüdi dirižaabliga toimunud katastroofis. Teda süüdistati ka oma meeste jääle jätmises.
Rohuküla raudteejaam
Rohuküla raudteejaam oli raudteejaam Lääne maakonnas Haapsalu linnas Rohukülas, ligi 8 km kaugusel Haapsalu raudteejaamast.
Raudteejaam rajati seoses laiarööpmelise Keila–Haapsalu raudtee pikendamisega Vene Keisririigi Rohuküla sõjasadamasse (osa Tallinna mereväebaasist).
Ajalugu
Mõnedel andmetel hakati raudteed Haapsalust pikendama Rohukülla 1913. aastal. On võimalik, see leidis aset siiski 1915. aastal seoses Rohuküla kui sõjasadama väljaehitamisega.
Plaani järgi pidi Rohuküla jaama rajatama raudteevõrk koos teedega sadamamuulidele, manööverdusplatsi, aga ka personali elamute, vaguniremondi-depoohoonete, tellistest vaksalihoone jms.
Ulatuslike plaanide lõpuleviimise katkestas oktoobris 1917 taganevate Venemaa Ajutise Valitsuse vägede poolt sadamaehitiste hävitamine. Muu hulgas hävitati siis ka vaksalihoone.
Pärast Esimest maailmasõda ja Vabadussõda
pisi|[[Rohuküla sadam ja segarong, aasta 1932]] Aastatel 1920–1930 kasutati sadamat ja raudteed tsiviilotstarbel ning käigus oli Haapsalu–Rohuküla reisirong. Kaupa veeti 1920. aastate alguses Rohuküla teel samade rongidega, millega veeti reisijaid ja pagasit. 1923. aasta andmetel oli Rohuküla peatuses kaks raudteed (peatee ja kõrvaltee) koos kahe pöörangu ja jupi tupikupukiga lõppevat umbteed. Rohukülas oli ka puidust reisiplatvorm (0,80 x 71,6 m) ja selle ääres (Haapsalust tulles paremal pool) peatuskohahoone. 1925. aastal arvati Rohuküla raudteeharu peateeks.
Kohalik elanik Evald Saar on meenutanud:
1939. aastal sõlmitud Eesti Vabariigi ja NSV Liidu vahelise vastastikuse abistamise pakti alusel anti Rohuküla jaam koos sadamaga NSV Liidu sõjaväebaasidele, seda tingimusel, et sadam ja selle juurdeveoteed jäävad vabaks üldisele kasutamisele.
pisi|Vana Rohuküla raudtee sissesõidufoor Haapsalus
Pärast Teist maailmasõda
Seoses Rohuküla sadamasilla põlenguga pärast Teist maailmasõda vähenes sadamasse väljasõitnud rongide osakaal. Rohuküla sadamaharu suleti lõplikult ilmselt 1970. aastate algul ja kasutusse jäi seejärel üksnes sõjaväebaasini kulgenud teeosa. Viimased veod toimusid Rohuküla suunalisel raudteel tõenäoliselt 1993. aastal, kui sõjaväebaasist toimetati Haapsalu jaama äraviimiseks Venemaa sõjatehnikat.
Psalom
"Psalom" on eesti helilooja Arvo Pärdi 1985. aastal loodud teos keelpilliorkestrile. Muusikateose pikkus on 4-7 minutit.
Rohuküla raudteejaam
Pärast Teist maailmasõda
Pärast võõrvägede lahkumist jäi raudtee seisma ja langes kiiresti metallivaraste rüüste objektiks. 1995. aasta lõpuks oli raudtee suures osas üles võetud ja teetamm võsastunud. Veel 2012 oli alles väike lõik Haapsalu jaama ning endise teraviljakombinaadi vahel, kus hoiti ühte raudteemuuseumi auruvedurit.
Kandava vald
pisi|Valla maastik Kandava vald (läti keeles Kandavas pagasts) on vald Lätis Tukumsi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Kandava linnaga, Zemīte, Vāne, Matkule, Cēre, Jaunsāti ja Pūre vallaga ning Talsi piirkonna Abava, Virbi ja Strazde vallaga.
Valla pindala on 165 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1499 inimest. Valla keskus on Kandava linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu.
Ajalugu
Kandava valla aladel asusid varem Aizdzire mõis (võõrandamise ajal kuulus sellele 2487 ha maad), Kalna mõis, Kandava riigimõis (võõrandamisel pindala 490 ha), Kandava kirikumõis (võõrandamisel pindala 413 hektarit), Kandava metsaülemamõis (võõrandamisel oli selle pindala 145 ha), Daigone mõis pindalaga 251 ha, Rūmene mõis pindalaga 617 ha, Līga karjamõis pindalaga 147 ha ja Putnēni mõis pindalaga 360 hektarit. Valla vana saksakeelne nimetus oli Kandau. Aastal 1935 oli selle pindala 180 km².
Aastal 1945 moodustati vallas Kandava, Aizdzire, Daigone ja Līga külanõukogu, vald ise likvideeriti aga aastal 1949. Aastal 1957 liideti Līga ja Kandava külanõukogu Kandava linnaga, kus nad moodustasid kandava linna maaterritooriumi. Aastal 1967 liideti osa sellest Aizdzire külanõukoguga. Aastal 1975 liideti Kandava linna maaterritooriumiga osa Pūre ja Aizdzire külanõukogu maid. Kaks aastat hiljem ühendati aga kogu maaterritoorium Aizdzire külanõukoguga. Aastal 1990 moodustati Aizdzire külanõukogust vald. Aastal 1991 nimetati see ümber Kandava vallaks. Aastal 1996 liideti Cēre ja Kandava valla maad Kandava linnaga, kus need moodustasid Kandava linna maaterritooriumi. Aastal 1997 liideti sellega veel Matkule ja Zemīte vald. Aastal 1999 moodustati Kandava linna maaterritooriumist Kandava piirkond. 2009. aastal vald taastati kui Kandava piirkonda kuuluv administratiivüksus. Aastal 2021 liideti vald Tukumsi piirkonnaga.
Silhouette (Pärt)
"Silhouette" on eesti helilooja Arvo Pärdi 2009. aastal loodud teos kammerorkestrile. Teose tellija oli Orchestre de Paris ja see on austusavaldus Gustave Eiffelile (prantsuse "Hommage à Gustave Eiffel"). Muusikateose pikkus on 7 minutit. Teose kandis esimest korda ette Orchestre de Paris (dirigent Paavo Järvi) Pariisis 4. novembril 2010.
Kandava vald
Ajalugu
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Kandava kirikumõisa hoone, hiiepaigad Melderi Kuradikoobas ja Melderi kuradikivi, Čāpuļi linnamägi ja hiiepaik Čāpuļi Ohvrimägi või palvemägi.
Hans-Ulrich Niemitz
Hans-Ulrich Niemitz (22. november 1946 Berliin – 2. november 2010 Berliin) oli saksa professor ja vandenõuteoreetik, kes väitis, et osa varakeskajast on välja mõeldud.
Kandava vald
Loodus
Valda läbib Abava jõgi, teine tähtsam jõgi on selle lisajõgi Amula.
Hans-Ulrich Niemitz
Niemitz väitis, et 7. sajandi lõpus otsustas Saksa-Rooma keiser Otto III kalendrit 300 aasta võrra edasi nihutada. Nimelt olevat Otto III soovinud elada 1000. aastal pKr. Niisiis pole Niemitzi järgi ühtlasi kunagi elanud Frangi riigi kuningat Karl Suurt. Niemitzi teooria kohaselt on praegu seega 18. sajand.
Kandava vald
Loodus
Looduskaitse all on Mācītājmuiža tammed, Kalniņi tamm, Kalnamuiža kaldapealne (osaliselt Matkule vallas), Kalnmuiža elupuu, Abava Kuradikoobas, Rūmene allee, Elki kalmistu lehis, Ozolāji mänd, Ozolāji tamm ja Kuradisilma allikas, lisaks veel arvukalt nimetuid põlispuid. Valla keskosa jääb Abava ürgoru looduspargi territooriumile.
Asustus
2011. aastal elas vallas 1298 lätlast, 67 venelast, 32 valgevenelast, 15 ukrainlast, 9 poolakat ja 6 leedulast.
Vallas on järgmised külad:
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
David Katoatau
Sportlaskarjäär
2007. aasta maailmameistrivõistlustel saavutas Katoatau kaalukategoorias kuni 85 kg 37 lõpetaja seas viimase koha. 2008. aasta olümpiamängude avatseremoonial Pekingis oli ta Kiribati lipukandja. Tõstmisvõistlustel saavutas ta kaalukategoorias kuni 85 kg eelviimase, 15. koha tulemusega 313 kg.
2010. aasta Rahvaste Ühenduse mängudel Delhis oli ta kaalukategoorias kuni 94 kg neljas.
2012. aasta suveolümpiamängudel avatseremoonial Londonis oli taas Kiribati lipukandja. Tõstmisvõistlustel saavutas ta kaalukategoorias kuni 94 kg 17. koha tulemusega 325 kg.
2014. aasta Rahvaste Ühenduse mängudel Glasgow's võitis ta kaalukategoorias kuni 105 kg kuldmedali tulemusega 348 kg. See oli neil võistlustel Kiribati esimene kuldmedal ja ühtlasi esimene medal.
2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros saavutas ta kaalukategoorias kuni 105 kg 14. koha isikliku rekordiga 349 kg.
BOPE
BOPE (Batalhão de Operações Policiais Especiais) on Brasiilia sõjaväepolitsei eliitrühm. Võitleb Rio de Janeiro favela ' des narkojõukude vastu.
Õlle
Õlle on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Õlle (Ölle) on pandud Kuimetsa mõisas Juuru kihelkonnas Harjumaal. Nimede eestistamisel määrati Õlle-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Olev (Kuimetsa vallas 1936. aastal). 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Õlle alla viiel mehel ja 5 naisel.
Hanna Sarkkinen
pisi|Hanna Sarkkinen (2021) Hanna Maria Katariina Sarkkinen (sündinud 18. aprillil 1988 Oulunsalos) on Soome poliitik, ta on Vasakliidu liige. Ta oli 29. juunist 2021 kuni 20. juunini 2023 Soome sotsiaal- ja terviseminister.
Ta lõpetas aastal 2014 Oulu Ülikooli filosoofia magistrina, spetsialiseerudes intellektuaalsele ajaloole.
29. juunist 2021 kuni 20. juunini 2023 oli ta Soome sotsiaal- ja terviseminister.
Isiklikku
Ta on abielus septembrist 2018, detsembrist 2019 on ta poja ema.
Raveneli peniseen
Põhja-Ameerikast pärit tulnukseeneliik jõudis Euroopasse 1942, Riiga 1980, Eestisse 1984. Esimene leid Eestis tehti Hiiumaal, hiljem on seda leitud väga harva ka mujalt. Kuigi tegemist on tulnukliik, ei peeta teda kuidagi ohtlikuks ega kahjulikuks. 2008. aastal välja antud Eesti punasesse raamatusse on liik kantud kui ohulähedane.
Raveneli peniseen kasvab inimtegevusega seotud kohtades – aedades, prahipaikadel, majaesisel murul ja mujal. Seen levib spooridega, mida kannavad laiali putukad.
Suomalainen Kirjakauppa
pisi|Keti kauplus [[Tamperes (detsember 2007)]] Suomalainen Kirjakauppa Oy on Soome suurim raamatukaupluste kett. Keti omanik on aastast 2011 Otava.
Keti ajalugu ulatub aastasse 1912, kui asutati Helsingin Suomalainen Kirjakauppa Oy.
Keti e-kaubanduse osa Suomalainen.com asutati 1999.
Georg Köösel
Lõpetas Pärnu gümnaasiumi ja Moskva ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna. Omas keskkooliõpetaja kutset ajaloos, kodanikuõpetuses ja majandusteaduses.
Aastatel 1917–1922 töötas ta Pärnus õpetajana (õpetas ühiskaubanduskoolis ja oli Pärnu tütarlaste gümnaasiumis ajalooõpetaja) ning kooliinspektorina, Pärnu tütarlaste gümnaasiumi juhtis aastatel 1911–1938. Võttis ka osa mitme Eestis tegutsenud õpetajate seltsi ja kutseühingu tööst (näiteks oli Eesti keskkooliõpetajate kogu sekretäri abi, Pärnu skautide sõprade seltsi juhatuse esimees ja abiandmise seltsi kauaaegne esimees). Oli ka Pärnu linnavolikogu liige.
Georg Köösel oli 14. detsembril 1935 ilmuma hakanud Pärnu skautide maleva II hundipoegade karja ajakirja Saa Paremaks vastutav toimetaja.
Rautalampi vald
Naabervallad on Hankasalmi vald, Konnevesi, Pieksämäki linn, Suonenjoki linn, tervo vald ja Vesanto vald.
Külad
Hanhitaipale, Hankamäki, Ihalaiskylä, Kerkonkoski, Kiesimä, Koipiniemi, Kuuslahti, Myhinpää, Pukkiharju, Rautalampi, Saikari, Sonkarinsaari, Toholahti, Liimattala, Palavalahti, Vaajasalmi ja Pakarila.
Georgica
"Georgica" on Vergiliuse teos.
See on neljast raamatust koosnev didaktiline poeem põlluharimisest, mille Vergilius kirjutas ajavahemikus 37–29 eKr.
Kenotron
pisi|70px|vasakul|Vaakumdioodi tingmärk a anood k katood 1–1 kütteniit pisi|325px|Üheanoodilised kenotronid
Kenotron on olnud laialdaselt kasutusel elektronlampidel põhinevate elektroonikaaparaatite (raadiod, telerid, side- ja meditsiiniseadmed) toiteallikates vooluvõrgu vahelduvvoolu muutmiseks alalisvooluks ehk vahelduvvoolu alaldamiseks. Pooljuhtseadistele ülemineku järel jäid kenotronid kasutusele kõrge (kuni mitmesaja-kilovoldise) vahelduvpinge alaldites.
Kenotroni kütteniidi ja katoodi väljaviigud on välja toodud soklisse, anood aga eraldi ülalt. Elektronlampidega aparaatide täisperioodaladite jaoks toodeti ka kahe anoodiga kenotrone. Neil olid anoodide ühendused eraldi välja toodud ja kütte ning katoodide väljaviigud olid ühised.
Kirstu varastamine
Kirstu varastamine oli üks rahakorjamise tavadest Eesti talupojapulmas. Veimekirstu varastamine oli eriti Läänemaal levinud pulmakomme. Tuli varastada kirstuhoidjatelt kirst, et koguda hiljem selle väljaostmise läbi mõrsja jaoks raha. Komme muutus hiljem populaarseks pulmanaljaks. Kirstu iga järjekordne valdaja pidi hoolega valvama, et kirstu ära ei varastataks. See olnuks halbaennustav abielule ja häbistav vastavale pulmategelasele.
Kohtla-Järve JK Alko
Kohtla-Järve JK Alko oli Eesti jalgpalliklubi. Klubi kodustaadion oli Kohtla-Järve linnastaadion.
2012. aastal ühines ta klubiga Kohtla-Järve FC Lootus ning moodustati Kohtla-Järve JK Järve.
Darf ich ...
"Darf ich ..." on eesti helilooja Arvo Pärdi 1995. aastal (teine versioon 1999. aastal) loodud teos. Muusikateose pikkus on kolm minutit. Teos kanti esimest korda ette 8. augustil 1995 Menuhini muusikafestivalil Gstaadis Šveitsis.
Suundantenn
pisi|300px|[[Yagi antenni suunadiagramm]] Suundantenn on antenn, millel on suunatoime, s.t mille tekitatava elektromagnetvälja tugevus sõltub kiirguse suunast (saateantennil) või mille puhul antennis indutseerunud elektromotoorjõud sõltub raadiolainete saabumise suunast (vastuvõtuantennil). Seega saateantenn suunab elektromagnetkiirguse energiat peamiselt teatud kindlasse ruuminurka; vastuvõtuantenn võtab elektromagnetkiirguse energiat kõige tõhusamalt vastu teatud ruuminurgas.
Meeter- ja detsimeeterlainetel on vastuvõtuantennina peamiselt kasutusel Yagi antenn ja logoperioodiline antenn, lühematel lainetel (alates sagedusest umbes 1 GHz) paraboolantenn ja planaarantenn.
Küünlakirn
Küünlakirn oli enamasti ovaalse põhjaga ja ülalt kitsenev laudadest nõu, mida kasutati lambarasvast küünalde valmistamiseks.