cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Espen Gamlund
Ülemäärane andestus
3. Tingimusteta juhtumil on kahetsuse ja andekspalumise puudumine põhjend andestuse vastu. Terroristide tahtmatus süüd ja vastutust omaks võtta on põhjend viha ja vimma tundmise jätkamiseks. Nende tahtmatus tühistada teos kätkev väide, et süütute ohvrite elud ei ole tähtsad, ning end teost lahutada on põhjend protestist mitte loobuda. See on pro tanto põhjend andestuse vastu. Aga sellest ei piisa, et näidata, et isal on kõike arvestades põhjend mitte andestada. Selleks tuleb arvestada ka võimalikke üleskaaluvaid põhjendeid andestuse kasuks. Üks neist võib olla andestuse hea tagajärg. (Andestus võib tuua rahu ja lepitust, andestajale võimaluse eluga edasi minna, ülekohtutegijale süütunde leevenemise.) Konsekventsialisti vaatekohast võib andestus tagajärgede tõttu olla isegi kohustus. Võidakse väita, et andestuse väga head järelmid on pro tanto põhjend andestuseks, kuid selle võivad üle kaaluda teised kaalutlused, nagu see, et tegija pole kahetsenud, (ning kahju tõsidus ja laidetavuse aste). Kui head tagajärjed oleks ainus kaalutlus, siis võiks siin olla kõike arvestades kohustus andestada. Teine argument selle kasuks, et tingimusteta andestus on kohus, oleks mitme pro tanto põhjendi koosmõju: näiteks tegu ei olnud nii tõsine, ohver on tegija ema, kes tunneb end poja eest vastutavana ning armastab teda nii väga, et ta pole raske vimmast üle saada. Gamlund ütleb, et niisugused juhtumid, kus me tingimusteta andestuse puhul kohusest saame rääkida, on väga haruldased. Juhtumeid, kus me kedagi laidaksime või kritiseeriksime selle eest, et ta tingimusteta ei andesta, oleks väga vähe. (Kui järelmitele liiga suurt kaalu anda, siis on oht, et andestus muutub moraalse reaktsiooni asemel strateegiaks.) Kui isa loobub vihast ja vimmast, kuigi ta on nendeks õigustatud, siis ta ületab kohuse. Peale selle. Head tagajärjed on andestuse pro tanto põhjend. Et aga selle põhjendi kaaluvad üles teised eetilised kaalutlused, siis on isal teist järku luba selle põhjendi järgi mitte toimida. Joseph Raz nimetab sellist luba eksklusionaarseks. See põhineb teist järku põhjendil ja võimaldab esimest järku põhjendit ignoreerida. Kui isa hoolimata sellest loast toimib esimest järku põhjendite järgi, siis tema tegu on ülemäärane.
Tungimustega andestuse juhtumil ülekohtutegijad kahetsevad. Milles on erinevus? Kas tegu on endiselt ülemäärane? Ülekohtutegija tunnistab oma süüd ja vastutust ning ütleb, et tal on tõesti kahju, ohver ei väärinud ülekohut ja ta soovib, et ta poleks seda teinud. Gamlund väidab, et tegija kahetsusel on moraalne tähtsus, kui jutt on sellest, kas ohver peaks andestama. Ohvril ei ole vabadust seda ignoreerida või mitte arvesse võtta. See on pro tanto põhjend vimmast loobuda. Gamlund sõnastab "andestuse normi": kui ülekohtutegija kahetseb ja palub ohvrilt andeks, siis on ohvril kohus andeks anda. See tähendab, et kui teised asjad on võrdsed, siis kahetsuse ja andekspalumise korral peaks ohver andestama; teised eetilised kaalutlused võivad selle kohuse üles kaaluda. Teiste kalutluste seas on tähtsamad kahju suurus ja tegija laiduväärsuse aste. Kui kahju oli tõsine ja tegija oli väga laiduväärne, on see kaalukas põhjus andestuse normi kõrvalejätmiseks. Gamlund leiab, et kuigi terroristid kahetsevad ja paluvad andeks, ei piisa sellest lõppkokkuvõttes, et isal oleks kohustus neile andestada, sest kahju oli liiga suur ja laiduväärsuse aste liiga kõrge. Vimma jätkamine on kohane ja isa on õigustatud andestamata jätta. Seega on tingimustega andestuse juhtumil täidetud ülemäärase teo teine tingimus. Üldse on juhtudel, kus ülekohtutegija kahetseb ja palub andestust, aga kahju on suur ja tegu kavatsuslik, andestamine ülemäärane. Peale selle on ka siin tegu eksklusionaarse loaga mitte andestada.
Konsekventsialismi seisukohast tundub loomulik öelda, et isa andestus on hea heade tagajärgede pärast. Isal endal on pärast andestust parem kui vimma tundes. Tungimustega armastuse juhtumil aitab see loodetavasti terroristidel vabaneda süü ja häbi koormast. Tingimusteta armastuse juhtumil on aga raskus, sest terroristid pole andeks palunud. Kas andestusel saavad olla head tagajärjed, kui kahetsuseta terroristid ei hooli sellest, et neile andeks antakse? Võidakse vastata, et andestus võib muuta nende südant, vallandades või tekitades neil süü- või kahetsustunde. Sel juhul on tagajärg tõesti hea. Kuigi võib küsida, kas tingimusteta andestus võib kahetsust esile kutsuda, jääb lahtiseks, kas ja kui tihti see tegelikult võib juhtuda. (Kui keegi arvab, et ta pole ülekohut teinud, võib ta tajuda andestust solvanguna.) See on suuresti empiiriline küsimus. Aga seda raskust saab arutada ka viljakamalt. David Heydi järgi tuleb keskenduda kahetsuse taga olevale kavatsusele, mitte tegelikele tagajärgedele. Tema arvates konstitueerivad ülemäärase teo otsus ja kavatsus andestada; võib olla raske ennustada, kas andestus tegelikult muudab süüdlase hoiakut ja käitumist, aga kui kavatsus on altruistlik, siis tegu on ülemäärane. (Gamlundi arvates ei tuleks sellist kavatsust teha andestuse tarvilikuks tingimuseks ega nõuda seda ülemäärastelt tegudelt üldiselt. Gregory Mellema toob näite ülemäärasest teost, mille juures puudub kavatsus kutsuda esile häid tagajärgi: inimest piinatakse, et ta liituks terroristidega, kuid ta keeldub.) See aitaks osalt arusaada, mis on isa andestuses ülemäärane. Oletame, et ta kavatses kaasa aidata konflikti lepitusele. See, et see õnnestus, on ülemäärase teo seisukohast vähem tähtis kui kavatsus.
Miks me peame isa andestust imetlusväärseks ja kiiduväärseks? Gamlundi meelest peamiselt sellepärast, et ta ületab õigustatud vimma või loobub sellest. Ta leiab, et kiiduväärsusel on ka teine mõõde. Oletame, et andestades valis isa vaenuliku hoiaku asemel andestava hoiaku. Ühiskond, kus inimesed andestavad, oleks parem kui ühiskond, kus inimesed peavad viha ja maksavad kätte ning kus vägivaldseid konflikte on seetõttu raske lahendada. Andestava hoiaku valikut peaks iga ühiskond väärtustama.
Mõnikord öeldakse, et ülemäärane tegu peab nõudma teatud kulu, riski või ohvrit ning see on osa ülemäärase teo kiiduväärsusest. Iga ülemäärase teo puhul see siiski nii ei ole. Näiteks heategemine ja teened ei ole ülemäärased teod kulude või riski tõttu, vaid helduse ja lahkuse tõttu. (Heategemine ei ole alati ülemäärane tegu. Lahkus on voorus ja teatud asjaoludel on meil kohus olla lahke, ja teened on mõnikord keelatud.) Ka andestus ei ole ülemäärane kulude ega riski pärast, vaid sellepärast, et hoitakse tagasi õigustatud negatiivseid emotsioone ning võetakse positiivne andestav hoiak. Võidakse väita, et andestus ei ole eriti ülemäärane võrreldes näiteks oma elu ohverdamisega kellegi teise eest. See on tõsi, kui võtta kriteerumiks kulu ja risk. Aga neid ei pea pidama ülemäärase teo kõige tähtsamaks tunnusjooneks ega arvama, et ülemäärase teo liikide võrdlemisel on hea põhjend. Moraalne väärtus võib olla erineva suurusega, aga loeb selle olemasolu.
Tingimusteta andestus on tavalisemalt ülemäärane tegu kui tingimustega andestus. Gamlundi arvates on esimesel tavaliselt ka suurem moraalne väärtus. See oleneb aga asjaoludest ja mõnikord on kahetsejale andestamine kiiduväärsem kui mittekahetsejale andestamine.
Paunaka keel
Paunaka keel (ka pauna keel) on Boliivias räägitav väljasuremisohus keel, mis kuulub aravaki keelkonda. Paunaka keel on lähedalt seotud veel elava mojo keelega. Paunaka keelt kõneldakse Boliivia idaosas Santa Cruzi departemangus Chiquitania piirkonnas. Ei ole teada, et paunaka keel oleks praegu kellegi esimene keel.
Kõnelejate arv
Paunaka keel on liigitatud ohustatud keelte hulka. Selle keele kõnelejaid on 10, lisaks leidub neid, kes mingil määral seda keelt valdavad, kuid nad kõik on vanemad kui 50 aastat. Keele edasiandmine lastele on lõppenud juba palju aastaid tagasi, seega on raske kasutada seda igapäevases suhtlemises.
Paunaka keel on lähedases suguluses teiste Boliivias kõneldavate lääne-aravaki keeltega, milleks on paikoneka keel, baure keel ning moxo keeled: trinitario keel ja ignaciano keel.
Arvsõnad
Ainult numbrile 1 vastav arvsõna on algupärane, ülejäänud arvsõnad pärinevad hispaania keelest. Arvsõnad 8, 10, 12 ja 20 on ilma sufiksita -tʃɨ ning tugeva hispaania keele mõjutusega.
Foneetika
Paunaka keeles on 13 kaashäälikut ja 4 täishäälikut.
Kirjaviis
Paunaka keel kasutab ladina kirjaviisi.
Kuvari eraldusvõime
Kuvari eraldusvõime on kuvaseadmete omadus, mis näitab, mitut pikslit seade on võimeline kuvama. Mida suurem on kuvari eraldusvõime, seda üksikasjalikum ja teravam on kuvatav pilt, kui kuva vaadatakse õigelt kauguselt.
Väljendusviisid
Eraldusvõimet väljendatakse ekraani pikslimassiivi laiuse ja kõrguse korrutisena. Näiteks 1024×768 tähistab eraldusvõimet, kus ekraani laius on 1024 pikslit ja kõrgus 768 pikslit.
Standardsed eraldusvõimed
Laiatarbekuvarite eraldusvõime sõltub sellest, millisele standardile vastavalt see kuvar on valmistatud. Allolevas tabelis on välja toodud olemasolevad standardid ja nendega seotud eraldusvõimed. pisi|400px|Standardsed eraldusvõimed. Värv tähistab laiuse ja kõrguse suhet
Levinud eraldused
Suuremate kuvarite hinnalangusega on läinud kasutajad aegapidi üle aina suurematele eraldustele. Sajandi algusega on kasutusele võetud aina suuremaid 5:4 pildisuhtega eraldusi, viimasel ajal on eriti kasvanud 1280×1024 eralduse populaarsus. Viimaste aastate jooksul on jõudsasti kasvanud ka laiekraankuva kasutajaskond ning kõrglahutuses videote populaarsus soodustab ka suurema eraldusvõimega kuvaseadmete kasutuselevõttu (nt 1920×1080).
2011. aasta esimesel poolel olid levinud eraldused järgmised:
Fikseeritud ja mittefikseeritud pikslimassiividega kuvarid
CRT-kuvarid, erinevalt LCD- ja plasmakuvaritest, võivad oma füüsiliste pikslite arvu muuta hälvitussüsteemi kasutades. Teistel laiatarbekuvaritel on fikseeritud pikslimassiivid, mis tähendab, et seadmel on üks kindel eraldusvõime ning tarkvaraliselt eraldust muutes füüsiliste pikslite arv ei muutu. Selle asemel töödeldakse pilti sedasi, et see ekraanile täpselt ära mahuks. Näiteks saates LCD-kuvarile eraldusvõimega 1920×1080 videosignaali eraldusega 1600×900, jääb kuvari eralduseks siiski 1920×1080. Pildi eraldust tõstetakse sedasi, et see hõlmaks kõiki piksleid ekraanil. Tähele tuleb panna seda, et pildi eraldust tõstes pildi detailsus ei muutu. Seetõttu on algsest eraldusvõimest madalamal eraldusel kuvatav LCD-kuvari pilt märgatavalt hägusem CRT-kuvaril kuvatavast.
Vello Viirsalu
Vello Viirsalu (9. juuli 1938 Tallinn – 23. märts 2011 Tartu) oli eesti arst, sporditegelane ja spordiajaloolane.
Kuvari eraldusvõime
Eraldusvõime kui pikslitihedus
Vahel mõeldakse eraldusvõime all ka pikslitihedust. Pikslitihedus näitab, kui palju piksleid on ekraanil ühe pikkusühiku kohta. Tüüpiliselt on pikslitiheduse ühikuks ppi (pikslit tolli kohta) või ppcm (pikslit sentimeetri kohta). Tähelepanu tuleb pöörata sellele, et pikslitihedust mõõdetakse pikkusühiku kohta, mitte pindalaühiku kohta. See tuleneb sellest, et horisontaalne pikslitihedus võib erineda vertikaalsest pikslitihedusest. Selline erinevus esineb tüüpiliselt 4:3 pildisuhtega CRT kuvaritel, mille maksimaalseks eraldusvõimeks on 1280×1024 – seega pildisuhe hoopis 5:4.
Vello Viirsalu
Haridus
1957. aastal lõpetas Rakvere 1. Keskkooli. 1963. aastal lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna gastroenteroloogia eriala arstina.
Töö
Kõigepealt töötas arstina Missos. 1967. aastast töötas arstina Erika haiglas (Tartu Rajooni Haigla nr 3). Hiljem radioloogina Tartu Ülikooli Kliinikumi onkoloogiahaiglas.
Sporditegevus
1990. aastast Eesti Spordiajaloo Seltsi liige.
Tema orienteerumise ajaloo teemalisi artikleid ilmus ajalehes Spordileht ja ajakirjas Orienteeruja.
Tema artikleid meditsiini ajaloo kohta on avaldanud ajakirjad Hippokrates ja Akadeemia.
Twenty One Pilots
Twenty One Pilots on Ameerika muusikaduo Columbusest, Ohiost. Ansambli asutas 2009. aastal pealaulja Tyler Joseph koos Nick Thomase ja Chris Salih’ga, kes mõlemad lahkusid bändist 2011. aastal. Peale seda ühines Tyleriga trummar Josh Dun. Duo tuntuimad singlid on "Stressed Out", "Ride" ja "Heathens". Loo "Stressed Out" eest võideti ka Grammy auhind parima pop duo/grupi esinemise kategoorias.
Esimesed kaks albumit, "Twenty One Pilots" (2009) ja "Regional at Best" (2011) anti välja iseseisvalt, peale seda sõlmiti 2012. aastal leping plaadifirmaga Fueled by Ramen. Plaadifirma alt ilmus 2013. aastal debüütalbum "Vessel''". Duo saavutas kuulsuse albumiga "Blurryface" (2015), kus olid hitid "Stressed Out" ja "Ride". Singel "Heathens" oli lindistatud filmi "Suicide Squad" helireale, mis tegi ansamblist esimese alternatiivse grupi, kellel oli kaks singlit samal ajal USA singlite edetabeli esikümnes. Järgmine album pealkirjaga "Trench" ilmus 5. oktoobril 2018. Kuues stuudioalbum "Scaled and Icy" avaldati 21. mail 2021.
2009–2011
Joseph alustas muusika tegemist siis, kui ta leidis kapist üles vana süntesaatori, mille ta ema oli talle kunagi jõuludeks kinkinud. 2007. aastal lindistas Tyler albumi pealkirjaga "No Phun Intended" oma vanemate keldris. Oli ka laule, kus Thomas oli mänginud, ning tegi ka koostööd laulus "Trees", millest sai hiljem Twenty One Pilotsi tunnuslauluks.
Chris Salih sai Tyleriga tuttavaks ühel peol. Sel samal peol tekkis Salihil plaan bändi loomiseks. Tyler oli vaimustatud Salihi kodustuudiost, seega nõustus ta temaga koos musitseerida ja bändi tegema. Enne nende esimest esinemist kutsus Joseph Thomase bändi basskitarri mängima. 2009. aastal liikus grupp oma majja ning hakati keldris oma esimest albumit kirjutama ja salvestama.
Bändi nimi, logod jms
Nimi Twenty One Pilots tuli Tyler Josephi poolt, kes luges raamatut Arthur Millerilt "All my sons", kus ühel mehel oli valida, kas müüa vigased lennukiosad ja riskida kahekümne ühe piloodi surmaga või jääda häbisse ja mitte need osad ära müüa. Ta otsustas need müüa ning nii sai surma kakskümmend üks pilooti.
Logo on Chris Salihi looming, ta lihtsalt üritas midagi teha ning see jäi sobivaks variandiks. Logo on uute albumite tulles palju muutunud, hetkel on logo värv kollane.
Bändi liikmed
Endised liikmed:
Auhinnad
Twenty One Pilots on võitnud 31 auhinda 95 nominatsioonist.
Kolmogorovi keerukus
pisi|Pildil on osa [[Mandelbroti fraktalist. Selle pildi kõigi pikslite (täismõõtmetes 3200 × 2400 px) värviinformatsiooni edasiandmiseks kuluks 23 MB (kui iga piksli tarbeks eraldada 24 bitti ehk 8 bitti igale RGB komponendile). Samas oleks võimalik genereerida see pilt lühikese arvutiprogrammi abil, kui ette anda selle fraktali moodustamise reeglid ja pildinurkade koordinaadid. Seega on selle pildi Kolmogorovi keerukus märgatavalt väiksem kui 23 MB]] Kolmogorovi keerukus väljendab lõpliku bitijada genereerimise algoritmilist keerukust. See põhineb arusaamal, et teatud asjade puhul on lõpptulemusest märgatavalt lihtsam kirjeldada selle saavutamiseks vajalikke reegleid.
See on nimetatud vene teadlase Andrei Kolmogorovi järgi, kes avaldas sel teemal esimese artikli 1963. aastal. Iseseisvalt jõudis sama teooriani ka Argentina-Ameerika teadlane Gregory Chaitin, kelle auks on seda nimetatud ka Kolmogorovi-Chaitini keerukuseks.
Kännujuurimine
pisi|[[Juurimismasin (1955)]] Kännujuurimine on uudismaal tehtav töö, mille käigus maapinnast võetakse välja kände.
Eesti rahvakultuuris kasutati kännujuurimisel algul kange, hoovasid ja labidaid. Kuni 20. sajandini kasutati eri tüüpe käsi- ja hobuseadmeid. Hiljem on kännujuurimisel kasutatud näiteks juurimismasinaid.
Nekori Emiraat
Nekori Emiraat (berberi keeles Taemirate n Nekkur, araabia keeles إمارة بني صالح) oli riik, mis asus Rifi piirkonnas tänapäeva Maroko aladel. Emiraadi pealinn oli algul Temsamanis, kuid hiljem koliti see Nekori. Emiraadi valitsenud araablaste dünastia pidas end seitsmenda sajandi keskpaigas tegutsenud Uqba ibn Nafi järeltulijateks. Nekori Emiraadi rajas 710. aastal Ummaijaadide Kalifaadi loal Salih I ibn Mansur. Tema valitsusajal pöördusid kohalikud berberid islamiusku, kuid hiljem kukutasid nad ta mõneks ajaks. Berberid mõtlesid hiljem siiski ümber ning tõid Salih I tagasi troonile. Tema Banu Salihi dünastia oli võimul aastani 1019.
859. aastal allutasid viikingid Nekori Emiraadi enda võimu alla, kuna nende 62-aluseline laevastik oli purustanud mauride kaitseväe, mis proovis viikingite rüüstamist takistada. Viikingid peatusid Marokos kaheksa päeva ning jätkasid pärast seda oma rüüsteteekonda mööda Pürenee poolsaare idakallast.
Banu Salihi valitsejad
Pärast seda oli dünastia võimul 1019. aastani, kui Azdâji emiir Ya'la ibn Futuh emiraadi vallutas ja Banu Salihid välja ajas.
Aastad on üle võetud islami kalendrist ning võivad veidi nihkes olla. Andmed pärinevad suuresti Ibn Khaldūnilt, kes omakorda sai need Al-Bakri.
Maack
Maack on perekonnanimi.
Leinav ema (monument)
Monument asub Väätsa Rahvamaja esisel platsil ning on püstitatud II maailmasõjas langenute mälestuseks. Monument on tehtud kaarma dolomiidist. Kuni 2012. aastani, mil Väätsa paisjärve äärde püstitati Tauno Kangro skulptuur "Külvaja", oli "Leinav ema" ainus avalikus ruumis asuv kunstiteos Väätsal.
Monument kujutab pärga hoidvat naist seismas kolme erikõrguse samba ees. Kõige kõrgemale sambale on raiutud aastad "1941-1945".
Andreas Choringius
Sündis Turu kodaniku pojana. On mainitud 12. märtsil 1679 Turu toomkooli õpilasena, 1689. aastal Turu ülikooli ning 22. juulil 1697 Tartu ülikooli üliõpilasena. Oli stipendiant 13. aprillil 1698.
Pühitseti kirikuõpetajaks Pärnus 7. detsembril 1700.
Vabastati õpetajaametist 1728. aastal ebasobivate elukommete tõttu.
Vändra koguduse surmameetrika andmeil suri 95-aastaselt (mis annaks sünniaastaks 1658) ja maeti Vändra Martini kirikusse.
Perekond
Andreas Choringius oli abielus kolmel korral. Tema esimene abikaasa oli Margareta Elisabet Neubau, teine abikaasa Brigitte Berg ja kolmas abikaasa Hedvig Helene Hoffmann.
Kaitseliidu valveteenistus
pisi|Valvuri käiselint Kaitseliidu valveteenistus on kutseline Kaitseliidu rahuaja süsteem, mille eesmärk on valvata Kaitseministeeriumi, Kaitseväe ja Kaitseliidu territooriume ja vara. Seadusega on neil lubatud valvata ja nad ka valvavad muid riigile kuuluvaid asutusi. Praegu osaleb Kaitseliidu valveteenistuses umbes 500 kaitseliitlast üle Eesti.
Kaitseliidu valveteenistuse tegevuse eesmärgiks on riigikaitseobjekti või riigikaitse eesmärgil kasutatava vara ja selle ümbruse jälgimine ründeohu või ründe avastamiseks, õigusrikkumiste ärahoidmiseks või takistamiseks ja ohu kõrvaldamiseks ning jõu meetmete võtmiseks valvatava objekti või vara puutumatuse tagamiseks.
2019. aastal oli valve korraldatud Kaitseliidu valveüksuste baasil kokku 56 objektil: 23 Kaitseliidu objekti, 30 Kaitseväe objekti ning Kaitseministeerium, Kaitseressursside Amet, Riigi Kaitseinvesteeringute Keskus.
Organisatsioon ja ettevalmistus
Valvekompaniid on mitmel Kaitseliidu maleval. Nende töö koordineerimiseks on Kaitseliidu peastaabis valveteenistuse jaoskond. Objekti valve teostamise ülesande annab Kaitseliidule kaitseväe juhataja. Ülesande andmisest peab teavitama esimesel võimalusel kaitseministrit.
Kõik Kaitseliidus tööle asuvad valveüksuse liikmed peavad esmalt läbima kahenädalase erialakursuse, mis lõpeb eksami ja füüsilise testi sooritamisega. Kursusel õpitakse isikute ja sõidukite läbiotsimist ning turvataktikat koos erivahenditega. Lisaks toimub kursusel intensiivne laskeväljaõpe valveüksuse relvadest.
Valveteenistust täitvad kaitseliitlased kannavad vasakul käel oranži valveüksuse tähistusega käiselinti või embleemi. Kaitseliitlased võivad valveteenistuses ka inimesi kinni pidada ja läbi otsida. Lisaks laienevad neile riiklikud sotsiaaltagatised teenistuskohustuste täitmisel vigastuse või hukkumise korral.
Relvastus
9 mm püstol HK USP
9 mm püstolkuulipilduja m/45 B
Ajalugu
27. detsembril 2002 andis Kaitseväe juhataja viitseadmiral Tarmo Kõuts välja käskkirja, millega pandi Kaitseliidule kohustus võtta valve alla alates 1. jaanuarist 2003 kaheksa Kaitseväe väeosa. Seda saab lugeda valveteenistuse loomise ametlikuks algusajaks, kuigi juba enne seda tegeles Kaitseliit osade Kaitseväe objektide valvamisega. 2008 loodi Kaitseliidu peastaabi juurde valveteenistuse jaoskond kelle ülesandeks oli viia valveteenistuse töö seaduslikele alustele ning töötajad välja õpetada ja varustada tänapäevaste töövahenditega.
Lagginhorn
Lagginhorn on mägi Weissmiesi mäemassiivis Penniini Alpides.
Kaitseliidu valveteenistus
Ajalugu
2019. aastal valmis „Valveteenistuse arengukava“ ja „Strateegiaplaan aastaks 2023“.
Lagginhorn
Halduslikult asub mägi Valais' kantonis Šveitsis.
Lagginhorni kõrgus on 4010 m.
Lagginhornist 1,2 km põhja suunas asub Fletschhorn (3985 m) ja 3,6 km lõunakagu suunas Weissmies ( 4017 m).
Alpinism
Mööda lõunaharja tõusti tippu esimest korda 1883. aastal. Mööda põhjaharja sooritas tipputõusu esimesena 1887. aastal W. A. B. Coolidge koos teejuhtidega.
Allan Rodrigues de Souza
pisi|Allan 2015. aastal [[Seinäjoki JK särgis]] Allan Rodrigues de Souza (tuntud lihtsalt kui Allan; sündinud 3. märtsil 1997 Araçatubas) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Brasiilia kõrgliigaklubis Flamengo.
2012. aastal liitus ta SC Internacionali noorteakadeemiaga.
2015. aastal sõlmis ta lepingu Inglismaa klubiga Liverpool. Klubi põhimeeskonnas ei saanud ta kordagi mängida, olles kogu aja laenul teistes klubides: 2015. aastal Soome kõrgliigaklubis Seinäjoki JK, hooaja 2015–2016 teises pooles Belgia kõrgliigaklubis Sint-Truidense, hooaja 2016–2017 Saksamaa kõrgliigaklubis Hertha BSC, hooajal 2017–2018 Küprose kõrgliigaklubis Apollon Limassol, hooaja 2018–2019 esimeses pooles Saksamaa kõrgliigaklubis Eintracht Frankfurt ning 2019. aastal Brasiilia kõrgliigaklubis Fluminense.
2020. aasta jaanuaris sõlmis ta nelja-aastase lepingu Brasiilia kõrgliigaklubiga Atlético Mineiro. 2021. aastal tuli ta klubiga Brasiilia meistriks.
2023. aasta juulis siirdus ta Flamengosse.
Aastatel 2016–2019 mängis Allan Brasiilia noortekoondistes.
Satoshi Yamaguchi (1978)
Satoshi Yamaguchi (jaapani keeles 山口 智 Yamaguchi Satoshi; sündinud 17. aprillil 1978 Sakawas) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.
Ta sündis aastal 1978 Sakawas (asub Takaoka maakonnas Kōchi prefektuuris).
Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastal 2009 2 mängu.
Üksikkandidaat
Üksikkandidaat on poliitilisele ametikohale kandideeriv isik (kandidaat), kes ei ole ühegi partei nimekirjas esindatud. Üksikkandidaat võib ise küll olla parteis, ent valimistel ta parteinimekirjas ei ole.
Üksikkandidaadid on edukamad väiksemamastaabilistel valimistel, Eestis nt kohaliku omavalitsuse volikogu valimistel.
Inger
Inger on eesnimi.
1. jaanuari 2017 seisuga oli Eestis eesnimi Inger alla viiel mehel ja 97 naisel. Inger on populaarsuselt 7553. mehenimi ja 759. naisenimi.
Michael Lonsdale
pisi|Michael Lonsdale 2013. aastal Michael Lonsdale (24. mai 1931 – 21. september 2020) oli prantsuse päritolu filminäitleja.
Inger
Inger on 2017. aastal keskmiselt 23 aasta vanune (mediaanvanus on 22).
Aivo Liiv
Aivo Liiv (sündinud 10. detsembril 1966 Tallinnas) on Eesti endine ujuja.
Michael Lonsdale
Lonsdale sündis 1931. aastal Pariisis, tema isa oli inglane ja ema prantslane. Oma näitlejadebüüdi tegi ta 1956. aastal filmis "It Happened in Aden". Karjääri jooksul jõudis ta kokku teha enam kui kakssada filmirolli.
Inger
Kõige populaarsem on eesnimi Inger vanuserühmas 0–4, kus neid on 10 000 elaniku kohta 2,10 ning Lääne maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,6.
Aivo Liiv
Ta on Aivi Liiv-Kulla kaksikvend. Ta lõpetas 1986. aastal TSIK-i ja 2001. aastal Tartu Ülikooli treeninguõpetuse ja spordijuhtimise erialal. Ta alustas koos õega ujumistreeninguid 1973. aastal Tallinna Kalevi ujulas. Hiljem treenis Tööjõureservide ujumiskoolis Svea Bestermani juhendamisel ning hiljem spordiklubis Lootos.
Michael Lonsdale
Lonsdale oli rahvusvaheliselt muu hulgas tuntud tänu oma rollidele James Bondi filmis "Moonraker" ja 1973. aasta filmis "The Day of the Jackal".
Aivo Liiv
Aivo Liiv on tulnud Eesti meistrivõistlustel 24 korda 50 m basseinis aastatel 1983–1990 ja 16 korda 25 m basseinis aastatel 1985–1990 Eesti meistriks selili-, liblik-, kompleks- ja teateujumises. Ta on ületanud individuaalselt 29 korral Eesti rekordi, millest 18 korral teateujumises.
Michael Lonsdale
Väljaspool prantsuskeelset filmiruumi oli ta tuntud ka rollide poolest filmides "Roosi nimi" (1986), "The Remains of the Day" (1993 ja "Ronin" (1998).
Aivo Liiv
Ta kuulus aastatel 1983–1990 Eesti koondisse.
Michael Lonsdale
Ta võitis oma esimese Prantsuse Cesari-nimelise auhinna parima meeskõrvalosa eest Xavier Beauvois' 2011. aasta filmis "Of Gods and Men". Ülesastumise eest filmis "The Day of the Jackal" pälvis ta BAFTA nominatsiooni parima meeskõrvalosa eest.
Vladimir Behterev
Vladimir Mihhailovitš Behterev (Владимир Михайлович Бехтерев) (20. jaanuar 1857 Sorali, Vjatka kubermang (nüüd Behterevo, Elabužski rajoon), Venemaa – 24. detsember 1927 Moskva) oli vene psühhiaater, neuroloog, füsioloog, psühholoog, refleksoloogia ja patopsühholoogilise suuna asutaja Venemaal, akadeemik.
Vladimir Behterevi panus teadusesse ja eriti psühholoogiasse on muljetavaldav. Behterev täiendas oluliselt meie teadmisi aju töö ja osade kohta. Sai tuntuks tänu hippokampuse rolli uurimisele mälu tekkimisel, aju ja reflekside uurimisele ning Behterevi tõve (spondüliit, Ankylosing spondylitis) avastamisele. Samuti on tuntud tema konkurents Ivan Pavloviga tingitud reflekside uuringutes. Ta leiutas termini "sissetung psüühikasse" hüpnoosi valdkonnas.Tema objektiivse psühholoogia ideed ning seisukohad refleksidest said biheiviorismi nurgakivideks.
1907. aastal asutas ta Peterburi Psühhoneuroloogilise Instituudi – maailma esimese uurimiskeskuse inimese integreeritud uuringuteks ning psühholoogia, psühhiaatria, neuroloogia ja muude "inimeseteaduse" erialade teaduslikuks arendamiseks, mis oli korraldatud nagu teaduslik ja kõrghariduslik asutus. See kannab nüüd V. M. Behterevi nime.
Tuntud saksa teadlane, Hermann Stieve instituudi histoloogia, embrüoloogia ja anatoomia täisprofessor, Friedrich Wilhelm Theodor Kopsch on öelnud "Ainult kaks teavad aju saladust: Jumal ja Behterev".
Elukäik
Behterev sündis riigiametniku perekonnas. Ta oli pärit vanast Behterevi Vjatka suguvõsast. Lapsepõlv ei olnud ilma raskusteta. Isa, madala astme riigiametnik, suri, kui ta oli noor. Behterev sai hariduse Vjatka gümnaasiumis ja Peterburi Kirurgilise Meditsiini Akadeemias. Pärast akadeemia lõpetamist (1878) pühendas Behterev end vaimu- ja närvisüsteemihaiguste uuringule prof. I. P. Meržejevski kliinikus. 1879 võeti Behterev vastu Peterburi Psühhiaatrite Ühingusse. 1884 saadeti ta välismaale, kus ta õppis Du Bois-Reymondi (Berliin), Wundti (Leipzig), Meynerti (Viin), Jean-Martin Charcoti (Pariis) jt juures. 4. aprillil 1881 kaitses Behterev doktoritöö "Kehatemperatuuri kliiniliste uuringute kogemus mõnedel psüühikahäiretel".
Pärast doktoritöö kaitsmist kinnitati ta Peterburi Kirurgilise Meditsiini Akadeemia dotsendiks ning alates 1885. aastast ta töötas professorina Kaasani ülikoolis ja juhatas psühhiaatriakliinikut Kaasani maakondlikus haiglas. Töötades Kaasani Ülikoolis, asutas ta psühhofüsioloogialabori ning neuroloogide ja psühhiaatrite Kaasani seltsi. 1893. aastal juhtis ta Kirurgilise Meditsiini Akadeemia närvi- ja vaimuhaiguste õppetooli. Samal aastal asutas ta ajakirja Неврологический вестник ('neuroloogia teataja'). Aastal 1894 nimetati Vladimir Behterev Siseministeeriumi Meditsiinilise nõukogu liikmeks ja 1895. aastal – sõjameditsiinilise teadusliku nõukogu liikmeks sõjaministri juures ning samal ajal vaimuhaigete vaestemaja nõukogu liikmeks. Alates 1897. aastast ta õpetas ka Naiste Meditsiiniinstituudis.
Vladimir Behterev korraldas Peterburi Psühhoneuroloogide seltsi, Normaalse ja Eksperimentaalse psühholoogia ning teadusliku töökorralduse seltsi tööd. Ta toimetas ajakirju Обозрение психиатрии, неврологии и экспериментальной психологии ('psühhiaatria, neuroloogia ja eksperimentaalse psühholoogia ülevaade'), Изучение и воспитание личности ('isiksuse uurimine ja kasvatus'), Вопросы изучения труда ('töö uurimise küsimused') jt. 1900. aasta novembris oli tema kaheköiteline teos «Проводящие пути спинного и головного мозга» ('peaaju ja seljaaju juhteteed') esitatud Vene Teaduste Akadeemia poolt akadeemik Karl Baeri auhinnale. Samal aastal valiti Vladimir Behterev Normaalse ja Patoloogilise psühholoogia Vene Seltsi esimeheks.
Pärast seitsmeköitelise teose «Основы учения о функциях мозга» ('aju funktsioonide õpetuse alused') lõpetamist hakkasid Behterevi erilist tähelepanu köitma psühholoogiaprobleemid. Lähtudes sellest, et vaimne tegevus tekib aju töö tulemusena, pidas ta võimalikuks toetuda peamiselt füsioloogia saavutustele, ja ennekõike ühinenud (tingitud) reflekside teooriale. Aastatel 1907–1910 avaldas Behterev kolmes köites raamatu «Объективная психология» ('objektiivne psühholoogia'). Teadlane väitis, et kõik psüühilised protsessid on kaasatud reflektoorsete motoorsete ja vegetatiivsete reaktsioonidega, mida saab jälgida ja registreerima.
Penny Wong
Wong on alates 1. juulist 2002 olnud Lõuna-Austraalia osariigi esindaja senatis ning varem onud kliimamuutuse minister (2007–2010) ja rahandusminister (2010–2013). 2013. aastast on ta Austraalia Tööpartei juht senatis ning aastatel 2013–2022 oli ta valitsuse juht senatis.
Wong sündis Malaisias, tema isa on Malaisia hiinlane, ema angloaustraallane. Ta õppis Adelaide'i Scotch College'is ning sai Adelaide'i Ülikoolist bakalaureusekraadi õigusteaduses. Enne senatisse kandideerimist töötas ta advokaadi ja poliitnõunikuna.
Tema biograaf on Wongi kirjeldanud sõnadega "põhimõttekindel, intellektuaalne, privaatne, vaoshoitud ja selge mõistusega". 2008. aastal sai temast ajaloo esimene Aasias sündinud Austraalia valitsuse liige. Ta oli ka esimene avalikult gei naissoost Austraalia parlamendi liige ning mängis olulist rolli samasooliste abielude legaliseerimisel 2017. aastal.
Vladimir Behterev
Isiklikku
Tema esimene abikaasa oli Natalja Bazilevskaja, neil sündisid poeg Pjotr Behterev ja tütar Olga Behtereva-Nikonova. Tema lapselapsed olid Natalja Behtereva ja Vladimir Nikonov, lapselapselapsed on Svjatoslav Medvedev ning tervishoiuasutuste ühingu (Медицинский центр Бехтерев) auesimees A. A. Behterev. 70-aastaselt abiellus Genrihh Jagoda vennatütre Bertha Jakovlevnaga.
Mälestuse jäädvustamine
Behterevi-nimelisel tänaval Moskvas asub linna suurim, Behterevi-nimeline psühhiaatriahaigla.
Heiki Erm
Heiki Erm (sündinud 6. septembril 1947 Tallinnas ) on eesti mägimatkaja ja alpinist.
Ta on tõusnud mägimatkade käigus kolme seitsmetuhandelise tippu (1990, 1991).
Ta on harrastusfotograaf.
Haridus- ja töökäik
Aastatel 1970–1992 töötas ta Eesti Teaduste Akadeemia Küberneetika Instituudis (1970–1989 Eesti NSV TA Küberneetika Instituut) ja selle allasutustes. 1993. aastast töötas ta AS Systest Pens arvutustehnika remondigrupis remondimeistrina.
Mägimatkamine
Ta lõpetas 1974. aastal Tallinna Matkaklubi mägimatkakooli. Ta on harrastanud peamiselt mägimatkamist. Kokku on ta sooritanud 19 kategooriamatka, neist juhtinud viit.
Ta on osa võtnud paljudest Tallinna ja Eesti mägimatkatehnika meistrivõistlustest võistleja, kohtuniku, peakohtuniku ja korraldajana.
Ta on Tallinna ja Eesti meister mägimatkatehnikas (1984, 1985).
Alpinistlikud tõusud
Ta matkas kahel aastal järjest Tõivo Sarmeti juhitud mägimatkagrupiga Pamiiris ja tõusis selle koosseisus 1990. aastal Estonia tippu (6211 m) ja seejärel seitsmetuhandelise Lenini tippu (7134 m). 1991. aastal tõusis ta 6. raskusastme mägimatka käigus koos Tõivo Sarmeti ja Raivo Plumeriga 12. augustil Korženevskaja tippu (7105 m) ja 22. augustil Kommunismi tippu (7495 m).
Klimovo rajoon
Klimovo rajoon (vene keeles Климовский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Brjanski oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Klimovo alev.
Heiki Erm
Isiklikku
Tal on tütar (sündinud 1979) ja kaks poega (sündinud 1981 ja 1988).
Klimovo rajoon
Rajoon piirneb põhjas Klintsõ rajooniga, idas Starodubi rajooniga, kagus ja lõunas Ukrainaga, edelas Valgevenega, läänes Zlõnka rajooniga ning loodes Novozõbkovi rajooniga.
Rajooni pindala on 1530 km². Elanike arv oli 2012. aastal 29 377, 2009. aastal 31 205 ja 2002. aastal 34 556.
Klimovo rajoonis on 114 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Klimovo alevi) ja neljateistkümne külaasunduse koosseisu.
Karjalase
Karjalase ehk karjalaskmine on karja esmakordne karjamaale saatmine.
Eesti rahvakultuuris toimus karjalase algul karjalaskepäeval (1. aprill), ent hiljem (eriti Lõuna-Eestis) toimus karjalase jüripäeval (23. aprill). Karjaõnne tagamiseks tehti sel päeval mitmeid maagilisi toiminguid, samuti austati karjast.
Roheline pomm
"Roheline pomm" on 1978. aastal Tallinnfilmis valminud dokumentaalfilm, mis räägib taimevalgu ehk leheproteiini tähtsusest tuleviku loomasöödana ja selle tootmisega seotud probleemidest Pärnu kolhoosidevahelises seafarmis.
Filmi režissöör on Enn Säde, operaator Hans Roosipuu ja stsenarist Zinovi Feldman.
Juha Hernesniemi
Juha Antero Hernesniemi (18. oktoober 1947 Kannus – juuni 2023 Helsingi) oli soome arst, neurokirurg. Ta on olnud Helsingi Ülikooli professor neurokirurgia alal.
Nowa Brzeźnica
Nowa Brzeźnica on küla Poolas Łódźi vojevoodkonnas Pajęczno maakonnas, Nowa Brzeźnica valla halduskeskus.
Nowa Brzeźnica sai linnaõigused 1287. aastal, kuid kaotas need 1870. aastal.
Aruküla Noortekoor
Aruküla Noortekoor on segakoor Arukülas alevikus Raasiku vallas.
Oreli sisse minek
"Oreli sisse minek" on 1974. aastal valminud Olav Neulandi ja Enn Säde film professor Hugo Lepnurmest ja külmades Eesti kirikutes lagunevatest orelitest.
Aruküla Noortekoor
Aruküla Noortekoori dirigent on Age Imala.
Oreli sisse minek
Filmi pikkus on 44 minutit ja 40 sekundit.
Tavategevus
Tavategevus on mis tahes tegevus ettevõtte äritegevuse raames ja selline seotud tegevus, mida ettevõte teostab nimetatud tegevuse edendamiseks või mis on sellega seotud või sellest tingitud. Tegevus, mis mõjutab otseselt organisatsiooni raha sissevoolu ja väljavoolu ning määrab kindlaks selle puhaskasumi. Raha sissevool tuleneb kaupade või teenuste müügist, aktsiate müügist ja investeeringutest teenitud tuludest. Raha väljavool tuleneb seadmetest ja varude ostmistest, laenude, palkade, dividendide ja mitmesuguste muude kulude ja intressid ning põhiosamaksed.
Tegevusalad
Need on ettevõtte põhitegevus, näiteks toote või teenuse tootmine, levitamine, turustamine ja müümine. Põhitegevus peaks üldiselt andma suurema osa ettevõtte rahavoogudest ja määrama suures osas kindlaks ettevõtte kasumlikkuse. Tavategevust saab eristada investeerimis- või finantseerimistegevusest, mis on äriühingu funktsioonid, ei ole otseselt seotud kaupade ja teenuste pakkumisega. Selle asemel aitab finantseerimis- ja investeerimistegevused ettevõtet optimaalselt pikas perspektiivis opereerida. Ettevõtte tavategevuse käigus tekkiva tulu kohta on mitmesuguseid nimetusi, sh müügitulu, tasud, intressid, dividendid ja kasutustasud (rojaltid).
Operatiivne tegevuspõhine juhtimine
Haldab tegevusi (tavategevusi), mis suurendavad ettevõtte tõhusust ja vähendavad tootmiskulusid. Operatiivtegevusega seotud juhtimine kasutab selliseid võtteid nagu täielik kvaliteedijuhtimine (TQM) tulemuslikkuse mõõtmine ja tegevuse juhtimine. Kvaliteedijuhtimine (inglise k quality management) on protsess organisatsioonis, millega soovitakse saavutada kliendi või üldisemalt huvipoole (inglise k interested party) rahulolu organisatsiooni poolt pakutava väärtusega. Kvaliteet kehtib toodete, teenuste, inimeste, protsesside ja keskkonna kohta. Leidub erialainimesi, kelle arvates oleks kvaliteedijuhtimise asemele täpsem kasutada terminit "kvaliteedihaldamine". Vaidlus, kumba terminit – kvaliteedihaldamist või kvaliteedijuhtimist – eelistada, pole erialainimesi ühesele seisukohale viinud. Seetõttu on praktikas kasutusel mõlemad terminid. Kvaliteet kvaliteedijuhtimise tähenduses on oluliste karakteristikute vastavus ootustele, nõuetele ja kokkulepetele. Kvaliteedi ulatust ja eesmärke võib erinevalt hinnata. Ühest kvaliteedimääratlust ei eksisteeri.
Tavategevused projektijuhtimises
1. Fikseerida projektimeeskonna tööülesanded ja aruandluse süsteem.
2. Koostada projekti eesmärgi saavutamist tagav ajagraafik ning tagada selle täitmiseks vajalikud ressursid.
3. Koordineerida ja suunata nii üksikute täitjate kui töörühmade tegevust.
4. Luua maksimaalselt soodus töökeskkond ja toetada omavahelist suhtlemist. Juba eos lahendada võimalikud konfliktid.
5. Ergutada projektimeeskonna pühendumust ja vaimustust.
6. Informeerida projektiga seotud inimesi pidevalt projekti täitmise käigust ja täitmisega seotud probleemidest.
7. Suurendada projektimeeskonna kvaliteeti ja kujundada sellele vastav optimaalne võimu (õiguste-vabaduste ja vastutuse) struktuur.
8. Innustada projektimeeskonda loovusele (innovaatilisusele) ja mõista.
Tuntud projektijuhtimise professor Robert K. Wysocki defineeris projektijuhtimist kui organiseeritud mõistuspärast tegevust, mille eesmärk on tagada kliendi ehk tellija soovitud eesmärkide ja nõuete rakendamine nii, et väikesi muutusi rakendades tekib ajapikku oluline lisandväärtust. Projektijuhtimine on jagatud mitmeteks tegevusteks, mille aluseks on siis tavategevused, et projekt oleks edukas.
Projektijuhtimise usaldamine projekti eest vastutavatele inimestele, projektijuhile või juhtimismeeskonnale, võimaldab neil muuta plaane, kohanduda ootamatute situatsioonidega, kasutada ära uusi võimalusi ja eelkõige olla teadlik oma tegevuse põhjustest. Sel moel nad kontrollivad, juhivad ja ohjavad projekti, selle asemel, et lasta end juhtida projektil, tähtaegadel ja eri suundadest lähtuvatel nõudmistel.
Tyruliai
Tyruliai on alev Leedus Radviliškise rajoonis, Tyruliai valla halduskeskus. Alev asub soode vahel merepinnast 129 meetri kõrgusel, neist suurimas asub Tyruliai zooloogilis-botaaniline kaitseala.
Alevis on põhikool ja raamatukogu. Tyruliai tekkis aastal 1953, kui seal hakati turvast tootma. 15. mail 1958 sai Tyruliaist linnaline asula (sisuliselt alev). Ametlikult sai Tyruliaist alev 8. aprillil 2003.
Kiernozia
Kiernozia on küla Poolas Łódźi vojevoodkonnas Łowiczi maakonnas, Kiernozia valla halduskeskus.
Kiernozia sai linnaõigused 1523. aastal, kuid kaotas need 1579. aastal. Teist korda sai Kiernozia linnaõigused 1784. aastal ja kaotas need 1870. aastal.
Vaktsiinia viirus
Vaktsiinia viirus (VACV või VV) on poksviiruste hulka kuuluv tsütoplasmas replitseeruv membraaniga viirus. Vaktsiinia viirusel on lineaarne, kaheahelaline DNA (dsDNA), mis on mitmetel tüvedel sekveneeritud. Genoom on umbes 192 000 aluspaari pikk (olenevalt tüvest), millest 66,6% on A-T-rikas piirkond (sisaldab palju adeniini-tümiini aluspaare).
Goebel jt leidsid sekveneerimisel 263 potentsiaalset klasterdunud geeni. Lisaks leiti, et genoomis esineb väga vähesel määral mittekodeerivaid piirkondi. Enamiku geenide funktsioone ei teata.
Virioni mõõtmeteks on 250×350 nm – seega on ta nähtav valgusmikroskoobis.
VACV on Orthopox-viiruste tüüpliik. Vaktsiinia viirus võib nakatada paljusid liike (sarnaselt CPXV-ga), kuid tal puudub teadaolev peremeesorganism. Vaktsiinia viirust uuritakse, kuna kardetakse, et rõugeviirust (Variola viirus) võidakse kasutada bioterrorismis.
Päritolu
Vaktsiinia viiruse päritolu ja peremeesorganism on teadmata. On levinud arvamus, et lehmarõuge viirust (CPXV) kasutas Edward Jenner 1796. aastal rõugete (Variola viiruse) vaktsineerimisel, kuid 1939. aastal demonstreeris Alan Downie, et 20. sajandil kasutatud vaktsiini tüved olid bioloogiliselt erinevad CPXV-st. Vaktsiinia viiruse genoomi järjestuse analüüs on näidanud, et VACV ei ole arenenud otse CPXV-st ega varioola viirusest (VARV) rekombinatsiooni või muteerumise teel. Ühe teooria kohaselt pärineb vaktsiinia viirus hobuste rõugeviirusest, mille tõenduseks on fakt, et Jenner ja teised vaktsineerijad kasutasid hobustest võetud vaktsiine, kui lehmarõuge viirust polnud käepärast. Siiski ei ole see piisav tõestus, et VACV on hobusest pärit.
Genoom
VACV genoom on lineaarne, kaheahelaline DNA (dsDNA) molekul, mille pikkuseks on 185 000 – 200 000 aluspaari. DNA otsad on kovalentselt seotud, moodustades juuksenõela struktuure. Terminaalsed otsad on ümberpööratud kordusjärjestused (ITR-id), mille pikkus tüvedel erineb. VACV genoom on tihedalt kokku pakitud, seega mittekodeerivat ala esineb genoomis vähesel määral ning mRNA-d ei ole splaisitud.
Genoomi võib üldiselt jagada kolmeks regiooniks. Tsentraalne regioon (u 100 000 aluspaari) kodeerib erinevatel tüvedel valke, mis on tugevalt konserveerunud (ehk kõikidel Chordopox-viirustel on need järjestused üldiselt identsed). Enamik neist valkudest (89) on äärmiselt vajalikud mingil replikatsiooni etapil. Mõlemad terminaalsed otsad aga kodeerivad valke, mille järjestused varieeruvad suurel määral eri Chordopox-viirustel (kaasa arvatud erinevatel VACV tüvedel). Nendeks on üldiselt luksusfunktsioonid ehk need geenid ei ole replikatsiooniks ja virionide moodustumiseks absoluutselt vajalikud. Nimetatud geenide kaudu mõjutatakse peremeesorganismide valikut, virulentsust ja interaktsioone peremeesorganismi immuunsüsteemiga.
Virion
Vaktsiinia viiruse virioni on kirjeldatud tellisekujulisena, selle mõõtmed on 250 nm x 350 nm ja see on ümbritsetud ühe või enama membraaniga. Morfoloogiliselt on eristatavad kaks struktuuri: IMV (rakusisene valminud viirus; inglise intracellular mature virus) ja EEV (rakuväline kaetud viirus; inglise extracellular enveloped virus).
IMV koosneb kahest membraanist, mis sisaldab hantlikujulist tuumikut (inglise core) ja lateraalseid kehasid. Tuumik sisaldab oma väliskihis poore ja on ümbritsetud valguogadega. Tuumikusse on pakitud genoom koos vajalike struktuurvalkude ja ensüümidega, mida kasutatakse viiruse varajases infektsioonis.
EEV vorm on põhimõtteliselt IMV koos ühe lisalipiidmembraaniga. Võimalik, et see on pärit kas trans-Golgi kompleksist või varajasest endosoomist. Lisalipiidmembraan on õrn ning sisaldab antigeene, mis puuduvad IMV partiklist.
Transkriptsioon
Mõni minut pärast infektsiooni algust sünteesitakse VACV mRNA-d. Seda protsessi teostab viiruse DNA-sõltumatu RNA polümeraas, mis on pakitud virioni koos vajalike transkriptsioonifaktorite ja ensüümidega (mRNA-de polü-A ja cap-struktuuri lisamise jaoks). Viiruse mRNA-d surutakse tuumikust välja.
Varajasteks valkudeks on DNA replikatsiooni ja nukleosiidtrifosfaadi prekursorite sünteesi ensüümid ning faktorid, mis blokeerivad kaasasündinud immuunvastust. Pärast varaste geenide ekspressiooni tuumik-struktuur lagundatakse ning genoom vabaneb tsütoplasmasse.
Hilised geenid kodeerivad struktuurvalke, millest moodustuvad uued virionid, ning lisafaktoreid, mis mõjutavad peremeesorganismi vastust infektsioonile.
Valk D10 eemaldab peremeesraku mRNA-de metüleeritud cap-struktuuri, lülitades peremehe valgusünteesi välja ning eemaldades konkurentsi enda valkude transleerimiseks.
Replikatsioon
Viiruse DNA replikatsioon toimub tsütoplasmas asuvates nn replikatsioonikompleksides. Viiruse DNA kodeerib DNA replikatsiooniks enamik ensüüme: DNA polümeraas, nukleosiidi fosfohüdrolaas, üheahelalist DNA-d siduv valk, protsessiivsuse faktor ja valgukinaas. Kodeerivateks ensüümideks on veel topoisomeraas ja DNA ligaas, millest viimane ei ole replikatsiooniks kindlasti vajalik, kuigi ta on genoomis olemas.
DNA replikatsioon algab lõikega ühte DNA ahelasse terminaalse silmuse lähedusse. Seejärel silmus avaneb ning sellest saab DNA sünteesi maatriks. Ahela elongatsioon toimub teise otsa kinnise silmuseni ning DNA ahelad eralduvad. Uue juuksenõela struktuuri moodustumine võimaldab DNA replikatsioonil jätkuda ahela nihutamise/väljatõrjumise kaudu. Moodustuvad DNA kontaktemeerid, mis eraldatakse monomeerideks virionisse pakkimise ajal.
Virioni moodustumine
Virioni moodustumine toimub tsütoplasmakompleksides. Esimeseks nähtavaks struktuuriks on poolkuukujuline viiruse valkudest ja peremehe lipiididest koosnev struktuur. Pealmine kiht koosneb valgust D13, mis moodustab trimeere ja stabiliseerib poolkuukujulise membraani moodustumist. See pikeneb ning sisse pakitakse genoom. Toimub mõningate kapsiidi valkude lõikamine ja virioni tuumiku kondensatsioon, mis viib infektsioonilise IMV moodustumiseni. Enamik IMV partikleid jääb nakatunud rakku kuni selle lüüsumiseni. Osa neist transporditakse mikrotuubulite abil lähedalasuvasse mikrotuubulite organiseerimise keskusse, kus nad pakitakse lisamembraani (mis pärineb kas trans-Golgi kompleksist või varajasest endosoomist), mida on mitmed viiruse valgud modifitseerinud. Moodustunud on IEV (rakusisene kaetud viiruse) virion, mis transporditakse mikrotuubulite abil raku pinnale, mille käigus kaotab IEV oma välimise membraani (virioni jääb katma kaks membraani – CEV). Raku pinnal kasvatab virion endale saba, mille abil liigub ta rakust kaugemale ja siseneb lähedal asuvatesse nakatumata rakkudesse EEV-na.
Kasutamine vaktsiinina
VACV-d on kasutatud rõugete viiruse vastu vaktsineerimisel. Viirusel on täheldatud mitmeid negatiivseid kõrvaltoimeid, kuid tänu viirusele on rõuged ravitud. Tänapäeval on loodud uus vaktsiin ACAM2000 (tüvi Acambis 2000), mida saab vajadusel rõugeviiruse vastu kasutada.
Kasutamine viirusvektorina
Vaktsiinia viirus on heaks viirusvektoriks, kuna tal on suur DNA, millest paljud geenid on luksusfunktsioonideks. Neid saab asendada meile vajalike geenijärjestustega. Elava viiruse kasutamine viirusvektorina, teiste patogeenide antigeenide ekspressiooniks annab mitmeid eeliseid. Näiteks saab kasutada väikest doosi, tänu millele langeb vaktsiini doseerimise kulu. Antigeeni toodetakse pika aja vältel, tänu millele tekib terviklik immuunsus. Ühtegi rekombinantset viirust ei ole lubatud kasutada sel moel vaktsiinina. Töös on mitmed kliinilised eksperimendid potentsiaalsete vaktsiinide katsetamiseks. Vaktsiinia viirust on mõeldud kasutada HIV vastu. Samuti on vaktsiinia viirust katsetatud Epsteini-Barri viiruse immuniseerimiseks.
Mall Sillandi
Mall Sillandi (1968–1973 Mall Arus; sündinud 2. augustil 1942 Tallinnas) on endine eesti näitleja.
Ta lõpetas 1960. aastal Tallinna 10. Keskkooli ja 1963. aastal Tallinnfilmi õppestuudio. Töötas 1963–1970 Ugalas, 1970–1974 Endlas ja 1974–1977 Rakvere Teatris.
Hiljem töötas modellina Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis ja aeroobikatreenerina ning 1990–2002 inglise keele õpetajana.
Enn Säde
pisi|Enn Säde 2021. aastal Enn Säde (sündinud 18. oktoobril 1938 Pärnus) on eesti helioperaator.