cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ulve Pihlik
Elulugu
Lõpetas 1964 Tartu 8. Keskkooli, 1973 Tartu Riikliku Ülikooli bioloogiaosakonna, bioloogiakandidaat (1987, TRÜ), väitekiri "Pohla (Vaccinium vitis-idaea L.) ja leesika (Arctostaphylos uva-ursi (L.) Spreng) varude bioloogilised alused Eesti männikutes". Oli 1972–1975 Zooloogia ja Botaanika Instituudi (ZBI) vaneminsener, 1974–1988 nooremteadur, 1988–1994 teadur, aastast 1994 Tartu Ülikooli farmaatsia instituudi katseaia juhataja.
Yūichi Komano
Ta sündis aastal 1981 Kainanis (asub Wakayama prefektuuris).
Olav Pärnamets
Elulugu
2017. aastal andis Eesti Metodisti Kirik välja Olav Pärnametsa biograafia "Elu armu arvel".
Helika Mäekivi
Ühiskondlik ja vaba aja tegevus
2010–... Emakeele Seltsi keeletoimkonna liige
Ulve Pihlik
Teadustöö
Uurimisvaldkond: looduslike ravimtaimede bioloogia, ökoloogia, varud, nende säästlik kasutamine; uurinud ka maitsetaimi. Looduseuurijate Seltsi (LUS) liige (1974). Üle 40 teadustrükise.
Yūichi Komano
Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2005–2013 78 mängu ja lõi 1 väravat.
Helika Mäekivi
Ühiskondlik ja vaba aja tegevus
2023. aasta Vikerraadio e-etteütluse kaaskoostaja
Olav Pärnamets
Teenistus vaimulikuna
Olav Pärnametsa teenitud kogudused:
Helika Mäekivi
Ühiskondlik ja vaba aja tegevus
2020 presidendi sõnavõistluse Sõnaus eksperdikogu liige
Olav Pärnamets
Teenistus vaimulikuna
EMK Paide kogudus 1966–1970
Elu Pilt
Ajakiri ilmus üks kord kuus. Ajakirja tegevtoimetaja oli Enno Tamm.
Olav Pärnamets
Teenistus vaimulikuna
EMK Tallinna kogudus 1970–2014
Helika Mäekivi
Ühiskondlik ja vaba aja tegevus
2015–2019 Eesti Keeletoimetajate Liidu juhatuse liige
Raul Raudsepp
Raul Raudsepp (sündinud 27. mail 1958 Põlvas) on eesti molekulaarbioloog.
Olav Pärnamets
Teenistus vaimulikuna
2014. aastast on Olav Pärnamets emeriitpastor, kes osaleb jätkuvalt koguduse elus. Raamatus "Elu armu arvel" on ta öelnud: "Aga võimalust mööda aitan ikka rõõmuga kaasa koguduse töös. Seal, kus mu abi vaja on – niikaua kuni Issand päevi kingib."
Helika Mäekivi
Ühiskondlik ja vaba aja tegevus
2012 Eesti Keeletoimetajate Liidu asutajaliige
Raul Raudsepp
Elulugu
Lõpetas 1976 Põlva Keskkooli ja 1988 TÜ bioloogiaosakonna; 1989–1991 Eesti Teaduste Akadeemia Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudi (KBFI) aspirant. Oli 1988–1989 Kuusalu kolhoosi näidisabiettevõtte Bioestron mikrobioloog, aastast 1991 KBFI taimeviroloogia grupi nooremteadur.
Helika Mäekivi
Ühiskondlik ja vaba aja tegevus
1992–1994 Heino Elleri Muusikakooli segakoor, dirigent Lilyan Kaiv
Raul Raudsepp
Teadustöö
Uurimisvaldkond: positiivse RNA ahelaga taimeviiruste (peamiselt kartuliviiruste A, L, M, S, X ja Y) kattevalkude antigeense struktuuri uurimine, kasutades selleks immunokeemilisi, insenerigeneetilisi, biokeemilisi jms uurimismeetodeid, kartuliviiruse A mittestruktuursete valkude ehituse ja funktsioonide selgitamine.
Helika Mäekivi
Ühiskondlik ja vaba aja tegevus
1990–1991 Tartu Ülikooli Akadeemiline Naiskoor, dirigent Vaike Uibopuu
1988–1990 segakoor Koit, dirigent Maire Tamra
Olav Pärnamets
Tegevus superintendendina
Pärast endiste superintendentide Hugo Oengo surma ja Aleksander Kuuma pensionile jäämist valiti Olav Pärnamets 1979. aastal EMK superintendendiks. Superintendent juhib Eesti Metodisti kiriku tööd. Tema kohustusteks on kokku kutsuda ja juhatada koguduste konverentse, esitada aastakonverentsil EMK vaimuliku tegevuse aruanne, teostada järelevalvet vaimuliku töö üle kirikus, viia läbi vaimulikke talitusi ja kutsetöötajate õnnistamisi, hoolitseda koguduste ametikandjate, nende leidmise, ettevalmistamise ja vaimuliku kasvatuse eest ning vajaduse korral teha ettepanekuid vaimulike ametikandjate ametisse määramiseks. Superintendent esindab Eesti Metodisti Kirikut Eestis ning välismaal. Olav Pärnamets teenis sellel vastutusrikkal ametipostil 2005. aastani.
Helika Mäekivi
Tunnustus
•	Haridus- ja Teadusministeeriumi 2022. aasta parima eestikeelse kõrgkooliõpiku auhind (kaasautorina)
Olav Pärnamets
Tegevus superintendendina
Tema superintendendi ametiaja jooksul on asutatud EMK Teoloogiline Seminar (1994), SA Giideoni laager (1995), MTÜ Lastekeskus Tähetorn (2001). Ehitatud uusi kirikuhooneid (Pärnu Agape, Balti Misjonikeskus Tallinnas (praegu tuntud ka kui Tallinna metodisti kirik) ja Püha Luuka kirik Tartus).
Sidney Crosby
pisi|Sidney Crosby (2013) Sidney Patrick Crosby (sündinud 7. augustil 1987 Cole Harbouris, Nova Scotias) on Kanada jäähokimängija. Ta mängib 2005. aastast NHL-i klubis Pittsburgh Penguins ja on meeskonna kapten.
Helika Mäekivi
Tunnustus
•	Tallinna Ülikooli 2022. aasta parim üldharidus- või kõrgkooliõpik (kaasautorina)
Olav Pärnamets
Tegevus superintendendina
Ameti tõttu oli Olav Pärnametsal juba Nõukogude ajal tihe koostöö välisriikidega. Ta osales paljudel Ühinenud Metodisti Kiriku (ÜMK) peakonverentsidel, ÜMK Põhja-Euroopa keskkonverentsidel ning muudel kiriku konverentsidel ja seminaridel USAs, Inglismaal, Rootsis, Soomes, Taanis, Norras, Kanadas, Kreekas, Kreetal, Keenias, Filipiinidel, Singapuris, Koreas, Brasiilias, Lõuna-Aafrikas, Itaalias, Iisraelis jm. Ta esindas Eesti Metodisti Kirikut Metodisti Maailma Nõukogus (MMN) aastatel 1981–2004. Ta oli nõukogu Eksekutiiv- ja Evangelismikomitee liige ning aastail 1996–2001 üks MMN Presiidiumi üheksast liikmest, kelleks ta valiti MMN konverentsil Rio de Janeiros augustis 1996. Aastal 2004 valiti Olav Pärnamets MMN Jeruusalemma Ordu liikmeks (The Honorable Order of Jerusalem), mis annab talle õiguse jätkuvalt osaleda MMN konverentsidel, nüüd juba auliikmena.
Helika Mäekivi
Artiklid
•	2022–… Eesti Keeletoimetajate Liidu veebilehe rubriigi "Keeletoimetaja soovitab" kaasautor
Olav Pärnamets
Tegevus superintendendina
Olav Pärnamets on olnud Eesti Kirikute Nõukogu üks asutajaliikmetest (1989) ja selle asepresident (1993–2001), Eesti Evangeelse Alliansi president (1991–2002), EEA palvus-hommikusöögitoimkondade liige (2006–2009), Päevasõna esimene toimetaja Eestis (1991–2014), kristliku raadiojaama Raadio 7 juhatuse liige (1994–2016), Sihtasutuse Hugo Lepnurme nimelise Orelifondi nõukogu liige (2007–2016).
Sidney Crosby
Ta valiti 2005. aasta NHL-i draft 'is esimesena. Esimesel hooajal NHL-is kogus ta 102 punkti ja oli sellega liigas kuues. Hooajal 2006/2007 võitis ta resultatiivseimale mängijale antava Art Ross Trophy, kui kogus hooajaga 120 punkti. Ta sai sellega kõige nooremaks mängijaks, kes mõnes Põhja-Ameerika kõrgliigas resultatiivseima mängija auhinna võitnud. Samal hooajal sai Crosby ka liiga kõige väärtuslikumale mängijale antava Hart Memorial Trophy ja kõige silmapaistvamale mängijale antava auhinna Ted Lindsay Award. Sellega sai ta seitsmendaks mängijaks NHL-i ajaloos, kes on ühel hooajal kõik need kolm auhinda võitnud.
Helika Mäekivi
Artiklid
•	2020–… ajakirja Universitas Tartuensis rubriigi "Keelenurk" autor
Olav Pärnamets
Tegevus superintendendina
Tema ametiajal toimus uute koguduste rajamine, uute hoonete ostmine või nende kohandamine jumalateenistuste läbiviimiseks (Narva, Räpina, Kärsa, Ahja Misjonikeskus, Keila ja Võru, Kohtla-Järve, Aseri, Tallinna-Koidu, Kohila, Jõhvi Petlemma ja Viitka, Sillamäe ja Sakussaare, Kunda) ning uute kirikuhoonete ehitamine (Pärnu, Tallinn, Tartu). Tänu Olav Pärnametsa pikaajalistele suhetele Lõuna-Korea piiskopi Sundo Kimiga, toetas sealne metodisti kirik Balti Misjonikeskuse ehitust miljoni dollariga. Hoone ehitust toetasid rahaliselt ka Ameerika Ühendriikides asuvad metodisti kogudused.
Sidney Crosby
Hooaega 2007/2008 alustas ta Penguinsi kaptenina ja juhtis meeskonna Stanley karika finaali, kus kaotati Detroit Red Wingsile. Penguins kohtus Red Wingsiga finaalseerias ka järgmisel hooajal, kuid suutis nüüd selle võitja. Crosby sai kõige nooremaks kapteniks NHL-i ajaloos, kes Stanley karika võitnud.
Helika Mäekivi
Artiklid
•	2012–2022 OÜ Päevakera keeleteemalise blogi kirjutaja
Olav Pärnamets
Isiklik
Olav Pärnamets abiellus 1962. aastal Urve Pärnametsaga (sünd. Taimla). Neil sündis neli last: Kersti, Ülle, Eve ja Andres. Tütar Ülle suri 2003. aastal.
Sidney Crosby
Hooajal 2009/2010 lõi ta 51 väravat, mis tema suurim ühe hooaja jooksul löödud väravate arv. Ta jagas koos Steven Stamkos sellega liiga suurimale väravalööjale antavat Maurice "Rocket" Richard Trophyt. Crosby kogus hooajaga kokku 109 punkti ja oli nii liigas teisel kohal. Hooajaväliselt sai ta Mark Messier Leadership Awardi auhinna.
Helika Mäekivi
Artiklid
•	Artikkel "Kus on keeletoimetaja piir?". Sirp, 30. juuni 2023, ja ERR, 2. juuli 2023
Sidney Crosby
Hooajal 2010/2011 saadud vigastuse tõttu pidi ta kümme ja pool kuud väljakult kõrvale jääma.
Hooajal 2013/2014 pälvis ta oma karjääri teise nii Hart Memorial Trophy kui ka Art Ross Trophy.
Athena Keskus
Athena Keskus (ka Ateena Keskus, Athena Konverentsi- ja Kultuurikeskus) on meelelahutus- ja konverentsikeskus Tartus aadressil Küütri tänav 1. Keskust haldab OÜ Kasmo.
Sidney Crosby
Hooajal 2015/2016 oli ta liiga kolmas suurim väravalööja ja oli Penguinsi kapteniks 2016. aasta Stanley karika finaalis, kus alistati San Jose Sharks. Ta pälvis Stanley karika playoff'de kõige väärtuslikumale mängijale antava Conn Smythe Trophy.
Athena Keskus
Keskuses on pööningusaal ehk black-box, suur saal ja nurgasaal.
Sidney Crosby
Stanley karikas võideti ka järgmisel hooajal, kui finaalis alistati Nashville Predators mängudega 4:2.
Helika Mäekivi
Artiklid
•	Artikkel "Helika Mäekivi: keelekorraldusest kirjakeeleni". ERR, 11. märts 2022
Grodzisk Wielkopolski
Grodzisk Wielkopolski (saksa keeles Grätz) on linn Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas, Grodzisk Wielkopolski maakonna ja Grodzisk Wielkopolski valla halduskeskus. Grodzisk Wielkopolski asub Poznańist umbes 43 km lääneedelas.
Ehitus ja Arhitektuur
Ehitus ja Arhitektuur oli 1962–1990 ilmunud ehituse ja arhitektuuri valdkonda käsitlev ajakiri. Ajakirja andis välja Eesti NSV Ehitusministeerium. 1984–1990 ilmus ajakiri 1–2 korda aastas. Varem ilmus see tihedamini.
Grodzisk Wielkopolski
Grodzisk Wielkopolski sai linnaõigused enne 1303. aastat. Teise Poola jagamise tulemusel läks linn 1793. aastal Preisi kuningriigi võimu alla (vahepeal oli aastatel 1807–1815 Varssavi hertsogiriigi koosseisus). 1919. aastal läks Grodzisk Wielkopolski Poola koosseisu tagasi.
Helika Mäekivi
Artiklid
•	Artikkel "Helika Mäekivi: eesti keele arengukava ja keeletoimetajad". ERR, 30. november 2021 •	Artikkel "Helika Mäekivi: keeletoimetaja sõnaloendid". ERR, 10. november 2021
Ehitus ja Arhitektuur
Ajakirja eelkäija oli 1958–1961 ilmunud Ehitus ja Ehitusmaterjalid.
Grodzisk Wielkopolski
Alates 16. sajandist pruuliti linnas õlut. Õlletootmine Grodzisk Wielkopolskis lõppes 1993. aastal.
Helika Mäekivi
Artiklid
•	Artikkel "Keeletoimetaja muutuste ristteel" (kaasautor) Sirp, 12. märts 2021
Sidney Crosby
2017. aastal valiti ta NHL-i ajaloo 100 läbi aegade parima mängija sekka. Esimese mängijana pärast Mario Lemieux'd võitis ta teist korda järjest Conn Smythe Trophy.
Helika Mäekivi
Artiklid
•	Artiklid Eesti Keeletoimetajate Liidu aastaraamatus 2020 •	Arvamus "Helika Mäekivi: tõlkijad on erakordsed inimesed". ERR, 30. september 2020
Sidney Crosby
NHL-i hooaja esimesesse sümboolsesse koosseisu (NHL First All-Star Team) on ta valitud kokku neljal korral.
Crosby on esindanud Kanadat nii noorte kui ka täiskasvanute koondises. 2010. ja 2014. aastal on ta Kanada koondisega tulnud olümpiavõitjaks. 2015. aastal tulid maailmameistriks.
Helika Mäekivi
Artiklid
•	Artikkel "Kui eriala saab sõna" (kaasautor). Sirp, 8. mai 2020
•	Artiklid Eesti Keeletoimetajate Liidu aastaraamatus 2019
•	Artikkel "90 aastat keeletoimetaja ametit". Sirp, 29. november 2019
•	Artiklid Eesti Keeletoimetajate Liidu aastaraamatus 2018
•	Artikkel "Helika Mäekivi: kauni eesti keele eest". Postimees, 18. märts 2019
•	Artikkel "Üks aasta John Wesleyga". Koduteel 2, 2018
•	Artikkel "Keeletoimetajate liit lähendab ja ühendab (kaasautor). Oma Keel 1, 2018
•	Artikkel "Ametialases suhtluses väljendu täpselt ja väldi kantseliiti!". Õhtuleht, 30. märts 2017, kordusartikkel 8. septembri Linnalehes.
•	Artikkel "Kui meede julgustab programmi", kogumik Tõlkimise tahud. Eesti Keele Instituut, 2017, lk 60–73
•	Artikkel "Moodsatest kaassõnadest kriitiliselt". Õiguskeel, 3, 2016
•	Artikkel "Ettepanek ühe sõna *osas". Oma Keel, 1, 2015
•	Artikkel "Kas moodsalt või selgelt?". Oma Keel, 2, 2014
•	Artikkel "Ingliskeelsete sõnaahelate tõlkimine eesti keelde". Õiguskeel, 4, 2013 (kordustrükk 2013. aasta Õiguskeele kogumikus
Männivaablane
Männivaablane (Diprion) on putukate perekond.
Helika Mäekivi
Artiklid
•	Artikkel "Kuidas vältida kirjavigu"“ (kaasautor), Äripäev, 27. september 2012
Männivaablane
Klassifikatsioon
Männivaablaste perekonda liigitatakse järgmised putukaliigid:
Helika Mäekivi
Artiklid
•	Artikkel "Kas Ostja, Müüja ja Leping või ostja, müüja ja leping?". Õiguskeel, 1, 2012
•	Artikkel "Maire Raadikult on ilmunud väikeste tarbetekstide käsiraamat". Oma Keel, 2, 2011
Männivaablane
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Diprion ja hollandikeelset artiklit nl:Diprion seisuga 31.01.2014.
Helika Mäekivi
Artiklid
•	Artikkel "Üheülbalised eurosõnad", kogumik "Et lugeja võiks tulla" (http://eurokeelehoole.eki.ee/documents/compendiums/58214e98aa5e95dd8ee7fa5ac02f4d35.pdf), Eesti Keele Instituut, 2010
•	Artikkel "Mõttetu mitmus", Oma Keel nr 2, 2009
•	Artikkel "Hoiatustähisega kaubamärginime käänamine". Õiguskeel, 4, 2008 (kordustrükk 2008. aasta Õiguskeele kogumikus
•	Artikkel "See tühine tühik" (kaasautor) Oma Keel, 1, 2005 (kordustrükk: "Keelenõuanne soovitab IV", 2008)
•	Artikkel "Moesõnad". Oma Keel, 2, 2004
Raamatud ja kogumikud
•	Kõrgkooliõpik ja harjutustik "Keeletoimetamine" (kaasautor). Tallinn: Tallinna Ülikooli kirjastus, 2022
•	Äripäeva "Juhiabi teabevara" punktid 4.1.1 "Levinumad keelevead", 4.1.4 "Kuidas käänata välismaist äri- isiku-ja koha- ja kaubanime?", 4.1.7. "Kuidas vormistada e-kirja teemarida" ja 4.1.8 "Kuidas e-kirja korrektselt alustada ja lõpetada?"
•	Kogumik "Õigekirjutuse näpunäiteid" (kaasautor), Keelehooldekeskus, 2014
•	Artiklikogumik „"Emakeelne eurokeel"“, Eesti Keele Sihtasutus, 2013
Saated, ülekanded, intervjuud jm
•	Brita-Maria Alas, "Keeleinstituut väldib toimetajaid ja möllab ikka omasoodu". Postimees, 14. märts 2023
•	"Keeletoimetamine kui elu kutse. Intervjuu Helika Mäekiviga". Oma Keel 1, 2022.
•	Tiia Kõnnussaar, "Mida õpetas enneolematu aasta kaugõpet?". Postimees, 22. detsember 2020
•	Liisbeth Rats, "Keeletoimetajad tunnevad muret tulevase ÕS-i pärast", ERR, 14. oktoober 2022
•	Aili Künstler "Pealelend – Helika Mäekivi, Eesti Keeletoimetajate Liidu esimees". Sirp, 1. oktoober 2021
•	Piret Kriivan, "Keelesaade. Keeleaia aednik". Vikerraadio, 19. september 2021
•	Aili Künstler "Pealelend – Helika Mäekivi, Eesti Keeletoimetajate Liidu juhatuse esimees", Sirp, 18. juuni 2021
•	Jutujuht Eesti Keeletoimetajate Liidu EKI ühendsõnastiku teemalisel kohtumisel 11. juunil 2021
•	Piret Kriivan, "Keelesaade: uudisdigisõnad". Vikerraadio, 20. detsember 2020 •	Armas Riives, "Digitigedik, haaksõna, suvasooline, sähku – selgusid sõnause parimad sõnad". Postimees, 8. detsember 2020 •	Liisa Tagel, "Räägime ühe päeva eesti keeles". Päevaleht, 8. detsember 2018
•	Piret Kriivan, "Keelesaade: ülakoma". Vikerraadio, 8. jaanuar 2017
•	Piret Kriivan, "Keelesaade: isikustamine". Vikerraadio, 13. aprill 2015
•	Aili Künstler, "Oi, mind keeletoimetatakse!". Sirp, 7. veebruar 2014 2013
•	Piret Kriivan, "Keelesaade: emakeelne eurokeel". Vikerraadio, 19. mai 2013
•	Mullateaduse õpiku keeleline retsenseerimine riikliku programmi „Eestikeelsete kõrgkooliõpikute koostamine ja väljaandmine“ raames (ilmunud 2012)
•	Euroopa keeleõppe raamdokument: õppimine, õpetamine ja hindamine (tegevtoimetaja), 2007
Epifanio
Epifanio oli 2005–2011 Tallinnas ilmunud kultuuriteemaline ajaleht. Ajalehte andis välja MTÜ Epifanio. Ajalehe toimetaja oli August Künnapuu. Ajaleht ilmus kaks korda aastas. Ajalehe sisu oli eesti keelega rööpselt ka inglise keeles.
Košas
Košas on küla (mazciems) Lätis Valmiera piirkonna Vaidava vallas. Küla asub Riiast 105 kilomeetri kaugusel valla kaguosas.
Košas jääb Gauja rahvusparki.
Aastal 2000 oli külas 2 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Kocēni piirkonda.
Robert Raudsepp
Robert Raudsepp (12. detsember 1928 Pihkva oblast – 28. august 1997 Tallinn) oli eesti füüsik ja tehnikateadlane.
Elulugu
Robert Raudsepp oli pagari ja õmbleja poeg.
Teadustöö
Uurimisvaldkond: ehitusfüüsika, ehitusmaterjalid, detailid ja tooted.
Józef Poniatowski
pisi|240px|Józef Poniatowski pisi|240px|Józef Poniatowski sarkofaag [[Krakówis Waweli katedraali krüptis]]
Józef Antoni Poniatowski (7. mai 1763 Viin, Habsburgide monarhia – 19. oktoober 1813 Weiße Elster, Saksimaa kuningriik) oli Prantsusmaa marssal ja Poola kindral, Varssavi hertsogiriigi sõjaminister (1807), Poola armee ülemjuhataja (1808), viimase Poola kuninga Stanisław II vennapoeg, vürst.
Oktoobris 1813 sai Poniatowski Leipzigi lahingu esimesel päeval Napoleonilt keisririigi marssali auastme.
Elukäik
Austria kindrali Andrzej Poniatowski (hilisem feldmarssal) perekonnas sündinud Józef Poniatowski alustas sõjaväeteenistust Austria armees, kuid 1789. aastast sai temast Poola armee loojaid. Vene-Poola sõjas (1792) juhtis ta Poola armee Ukrainas tegutsenud korpust. 1794. aastal võttis osa Kościuszko ülestõusust. Pärast Pauli keisriks saamist (1796) kutsuti teda Vene keisri teenistusse, kuid Poniatowski vastas keeldumisega.
1806. aastal astus Poniatowski Prantsuse keisririigi teenistusse. 1807. aastal oli ta Varssavi Suurhertsogiriigi (Prantsusmaa protektoraat) ajutise valitsuse loojaid ja temast sai sõjaminister.
1812. aastal juhtis Poniatowski Napoleoni sõjakäigus Venemaale Poola korpust (Grande Armée' 5. armeekorpus). Tema korpus võttis osa ka Borodino lahingust.
16.–19. oktoobril 1813 peetud Rahvastelahingus (Leipzigi lahing) juhtis Poniatowski Grande Armée' 8. korpust (Poola korpus). 16. oktoobril ülendas Napoleon ta keisririigi marssaliks.
Kolm päeva hiljem sai Józef Poniatowski haavata ja uppus Weiße Elsteris. Poniatowski on maetud Krakówis Waweli katedraali krüptis.
Põlva kalmistu
pisi|püsti|Põlva kalmistu värav Põlva kalmistu on Põlva linnas Orajõe oru nõlval asuv kalmistu. Kalmistu on kaitse alla võetud ajaloomälestisena.
Kalmistu ruumipuuduse tõttu maetakse praegu rohkem inimesi 1990. aastal avatud Rosma kalmistule.
Ma-tegevusnimi
ma-tegevusnimi ehk ma-infinitiiv on tegusõna infiniitne ehk käändeline vorm.
Eesti keel
ma-tegevusnimi seondub piiratult käändekategooria liikmetega. ma-tegevusnimel on viis vormi: -ma, -mas, -mast, -mata ja –maks, millel on erinevad grammatilised tähendused.
ma-vorm
ma-vorm ahelverbi koosseisus
mas-vorm
mas-vorm väljendab tavaliselt mingi muu tegevuse suhtes samaaegset tegevust (suhtelist olevikku). mas-vorm või mas-vormis peasõnaga fraas võib lauses olla
maks-vorm
maks-vorm on lauses otstarbemäärus, mis väljendab tegevust teise tegevuse otstarbena. maks-vormiga saab asendada kõrvallauset: Jüri ärkas varakult, et oma riided ära triikida ~ jõudmaks oma riided ära triikida.
Rykka
Christina Maria Rieder (esinejanimega Rykka; sündinud 13. märtsil 1986 Vancouveris) on Kanada päritolu Šveitsi laulja.
2016. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Šveitsi lauluga "The Last of Our Kind".
John Mugabi
John Mugabi (sündinud 4. märtsil 1940 Kampalas) on Uganda endine poksija.
Mugabi sai II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 1980. aasta Moskva olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis Andrés Aldamale (Kuuba).
Mugabi poksis detsembrist 1980 kuni novembrini 1991 ning uuesti detsembrist 1996 kuni jaanuarini 1999 elukutselisena. Ta osales kokku 50 kohtumisel ning võitis neist 42 (neist 39 nokaudiga) ja kaotas 7 kohtumist (neist 1 nokaudiga) ning viigistas 1 kohtumise.
Saxby kihistik
pisi|Saxby kihistik paljandub Saxby rannas Saxby kihistik (inglise Saxby Member) on ordoviitsiumi ladestu Vormsi lademe Kõrgessaare kihistusse kuuluv kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Algimantas Grigelis aastal 1978. Kihistik on nime saanud Saxby küla järgi.
Kihistiku kivimid paljanduvad Saxby külas asuv mererand, mis on Vormsi lademe stratotüübiks.
Saxby kihistik on Kõrgessaare kihistu ülemine kihistik, selle all lamab Paope kihistik. Kihistik koosneb hallist muguljast lubjakivist, mis sisaldab vähemal määral savi kui Paope kihistik. .
Eesti gaasi ülekandevõrk
Eesti Vabariigis asuv gaasi ülekandevõrk koosneb 977 kilomeetrisest gaasitorustikust, 36 gaasijaotusjaamast ja 3 gaasimõõtejaamast. Alates 2015. aasta jaanuarist kontrollib gaasi ülekandevõrku Elering,kes sisenes tehinguga nafta- ja maagaasitööstuse sfääri.
Lauri Malmberg
pisi|Lauri Malmberg Kaarlo Lauri Torvald Malmberg (8. mai 1888 Helsingi – 14. märts 1948 Helsingi) oli Soome sõjaväelane ja insener.
Eesti gaasi ülekandevõrk
Eestis reguleerivad gaasi importi, eksporti, ülekannet ja ohutusele vastamise nõudeid maagaasiseadus ja küttegaasi ohutuse seadus.
Lauri Malmberg
Esimese maailmasõja ajal teenis ta 27. Preisi Kuninglik Jäägripataljonis, kust tuli Soome ja osales ka Soome kodusõjas.
Eesti gaasi ülekandevõrk
Ülekande võrgu töö
Ülekandevõrku siseneva gaasi koguse mõõtmine ja kvaliteedi määramine toimub gaasimõõtejaamades.
Lauri Malmberg
Aastatel 1924–1925 oli ta Soome kaitseminister.
Eesti gaasi ülekandevõrk
Ülekande võrgu töö
Gaasijaotusjaamades toimub ülekandevõrgust jaotusvõrkudesse väljuva gaasi rõhu alandamine, gaasi mõõtmine ja lõhnastamine ning klientidega kokku lepitud tarbimisrežiimi tagamine.
Lauri Malmberg
1935 anti talle Kotkaristi I klassi teenetemärk.
Eesti gaasi ülekandevõrk
Ülekande võrgu töö
Gaasi liikumiseks kahe erineva punkti vahel on vajalik tagada punktide vaheline rõhu erinevus. Rõhuerinevuse eest vastutab kompressorjaam, kus gaasi kokkusurumise tagajärjel tõuseb selle rõhk. 2019. aasta seisuga puudub Eestil oma kompressorjaam. Eesti gaasisüsteemi jaoks vajalik rõhk saadakse läbi Venemaa ülekandesüsteemis asuvate kompressorjaamade või Lätis asuva Inčukalnsi maa-aluse gaasihoidla.
Lauri Malmberg
Tema on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.
Donald Pleasence
pisi|Donald Pleasence (1973) Donald Henry Pleasence (5. oktoober 1919 Worksop, Inglismaa – 2. veebruar 1995 Saint-Paul-de-Vence, Prantsusmaa) oli inglise näitleja.
Elektroporatsioon
Elektroporatsioon on elektrijuhtivuse tõus raku plasmamembraanis, mille on tinginud väline elektriväli. Tavaliselt on selle kasutusalaks molekulaarbioloogia eesmärgiga hõlbustada aine liikumist rakku. Selleks aineks võib olla näiteks molekulaarne proov, mis suudab muuta raku funktsiooni, või võõr-DNA. Samas on see meetod leidnud kasutust ka meditsiinis ja kosmeetikatööstuses. Elektroporatsiooni kasutatakse laialdaselt loomarakkude, taimerakkude, bakterite ja pärmide transformatsioonis. Arvatakse, et elektriline impulss tekitab rakumembraanis ajutised poorid ning see võimaldab makromolekulide sisenemise rakku. Pärmirakkude elektroporatsiooniks kasutatakse logaritmilises kasvufaasis olevaid rakke. Elektrilise impulsi andmiseks rakkudele kasutatakse elektroporaatorit ja kas spetsiaalseid küvette või pannakse rakud elektroodide vahele Petri tassil. Parameetrid, mida varieeritakse, on elektriväli (kV/cm), mahtuvus (F) ja takistus (oom). Nende parameetrite väärtused sõltuvad kasutatavast protokollist ja pärmitüvest.
Konstantinoopoli Nea Ekklesia
Nea Ekklēsia (keskaja kreeka keeles Νέα Ἐκκλησία 'Uus kirik') oli kirik, mille Bütsantsi keiser Basileios I Makedoonia dünastiast lasi Konstantinoopolis ehitada aastail 876–880. See oli esimene suur kirik, mis püstitati pealinna pärast 6. sajandil ehitatud Hagia Sophiat ja sellest loetakse Bütsantsi arhitektuuri keskmise perioodi algust. Kirikut kasutati Palaiologoste valitsusajani. Osmanite riigi ajal kasutati kirikut püssirohulaona, 1490. aastal hävis see välgulöögi tagajärjel. Kirikust pole tänaseks säilinud midagi ja teave selle kohta pärineb ajaloolistest dokumentidest ning kujutistest.
Elektroporatsioon
Molekulaarbioloogia
Molekulaarbioloogias kasutatakse elektroporatsiooni tihti transformatsiooniks nii bakterite, pärmide ja ka taimede puhul. Lisaks lipiidsele membraanile on bakteritel ka rakuseinad, mis erinevad lipiidsest membraanist ning koosnevad peptiidoglükaanist ja selle derivaatidest. Kui bakterid ja plasmiidid kokku segada, saab plasmiid transformeeruda rakku pärast elektroporatsiooni. Pärast seda peab rakke käsitlema hoolikalt niikaua, kuni nad on jälle suutelised jagunema ja tootma uusi rakke, mis sisaldavad reprodutseeritud plasmiidi. See protseduur on umbes 10 korda efektiivsem kui keemiline transformatsioon. Protseduur on väga efektiivne võõrgeenide sisestamisel rakukultuuridesse, eriti imetajate rakkudesse. Näiteks on seda kasutatud nii geneetiliselt muundatud hiirte loomisel kui ka kasvaja ravimisel geeni- ja rakuteraapias. Nende katsete kaudu on tõestatud ka selle meetodi eelised in vivo.
Donald Pleasence
Üks tema tuntuim teatriroll oli 1960. aastal Londonis Arts Theatre'is etendatud Harold Pinteri lavastuses "Majahoidja" ("The Caretaker"), kus ta kehastas manipuleerivat hulkurit Daviesi. Sama rolli esitas ta 1961. aastal ka Broadwayl ning rolli eest pälvis ta parima meespeaosatäitja Tony auhinna nominatsiooni. Seda rolli esitas ta lisaks 1963. aastal valminud samanimelises filmis ning teatris uuesti 1991. aastal Londonis.
Elektroporatsioon
Meditsiin
Esimesed uurimused teemal, kuidas elektroporatsiooni inimrakkude peal kasutada, viidi läbi uurimisrühma poolt Ida-Virginia Meditsiinikoolis ja Vana Dominioni Ülikoolis ning avaldati aastal 2003. Esimene edukas tuumori ravimine hiirtes õnnestus aastal 2007, kus suudeti 12-l hiirel 13st lõpetada tuumori levimine. See õnnetus 80 pulsi abil, mida saadeti läbi membraani sagedusega 0,3 Hz ning seda 100 millisekundi jooksul, kusjuures elektrivälja suuruseks oli 2500 V/cm.
Elektroporatsiooni saab ka kasutada ravimite transpordiks rakku, milleks muidu kasutatakse transporti läbi rakumembraani. Seda protseduuri nimetatakse elektrokemoteraapiaks. Molekulid, mida transporditakse, on kemoterapeutilised agendid või geeni elektrotransfeerid (kui molekul, mida transporditakse, on DNA). Teadlased Karolisnka Instituudis ja Oxfordi Ülikoolis kasutavad elektroporatsiooni eksoomide peal, et toimetada siRNAd, kemoterapeutilisi agente ja valke spetsiifilistesse neuronitesse. Enne seda on süsteemi (verre) süstitud sama ainet, mida elektroporatsiooni abil toimetatakse. Eksoomid on võimelised läbima aju vere takistust ning selliste katsete kaudu on võimalik lahendada probleem, miks ravimid jõuavad halvasti närvisüsteemi. Selliseid avastusi saab kasutada selleks, et ravida Alzheimerit, Parkinsoni tõve ja ajuvähki.
Johannes Härmat
Johannes Härmat (sünninimi Johannes Hermann; 27. mai 1876 – surmaaeg ja -koht teadmata) oli endine Narva linnapea (aastatel 1922–1924 ja 1927–1930) ning seltskonnategelane.
Elektroporatsioon
Käsitlusmeetodid molekulaarbioloogias
pisi|Elektroporatsiooni küvetid
Johannes Härmat
=Elulugu= Johannes Härmat sündis Kreenholmis 27. mail 1876. aastal, tema surmaaeg ja -koht on teadmata. 14-Aastaselt alustas ta Kreenholmi vabriku kontoris tööd õpipoisina, järk-järgult tõusis ametiastmetel arve- ja raamatupidajaks, töötades Kreenholmis kokku 32 aastat. Sealt viis tee edasi linnavolikogusse nõunikuks ning seejärel Narva linnapeaks (aastatel 1922 – 1924). Pärast seda töötas linnapea abina ning hiljem uuesti Narva meerina aastatel 1927 – 1930.
Elektroporatsioon
Käsitlusmeetodid molekulaarbioloogias
Elektroporatsiooniks kasutatakse elektroporaatoreid – need on seadmed, mis tekitavad elektromagnetilise välja raku lahuses. Raku suspensioon pipeteeritakse klaas- või plastikküvetti, millel on külgedel kaks alumiiniumist elektroodi. Bakteriaalse elektroporatsiooni jaoks kasutatakse tavaliselt 50 mikroliitrit rakususpensiooni. Vahetult enne poratsiooni segatakse see plasmiidiga, millega poratsiooni tahetakse teha. Segu pipeteeritakse küvetti, seatakse voolutugevus ja mahutavus ning küvett sisestatakse elektroporaatorisse. Kohe pärast poratsiooni lisatakse üks milliliiter vedelikku (tihti LB söödet) bakteritele ja segu inkubeeritakse bakterile optimaalsel temperatuuril tund või kauem, et rakud saaksid taastuda ning antibiootikumide resistentsus saaks uuesti tekkida. Pärast seda määritakse rakud agariplaatidele. Elektroporatsiooni edu sõltub suuresti plasmiidi puhtusest, eriti on vajalik soola puudumine. Seega on enne poratsiooni tegemist väga oluline nii rakkude kui ka plasmiidi puhastamine. Lahused, millel on suur soolasisaldus, võivad põhjustada bakterite elususe langust ja selle kaudu nende hukkumist.
Johannes Härmat
=Ühiskondlik tegevus= Eesti Punase Risti Narva komitee esimees.
Donald Pleasence
Filmidebüüdi tegi ta 1954. aastal. Ta mängis enam kui 40 aasta jooksul rohkem kui 200 filmis. Tema tuntumad osatäitmised on muu hulgas "Halloweeni" filmisarjas, James Bondi filmis "Elad vaid kaks korda" ("You Only Live Twice"; 1967) ning filmides "Suur põgenemine" ("The Great Escape"; 1963) ja "Ummik" ("Cul-de-sac"; 1966).
Elektroporatsioon
Elektroporaatorid
pisi|Gemini X2 generaator, üks võimalikest elektroporaatoritest
Elektroporaatorid kuuluvad tavalise laborivarustuse hulka. Mõned neist võimaldavad katseid teha ka mitme prooviga korraga. Sellistele elektroporaatoritele on lisatud spetsiaalsed elektroodid, mis sobituvad hästi mitmetesse rakukultuuridesse. Samuti saab lihtsalt muuta elektroporaatorite parameetreid, mille abil teadlased saavad seada välja tugevust vastavalt nende uuritava raku tüübile. Suurt rolli mängib ka parameetrite seadmise juures see, kas rakul on rakusein või see puudub. Elektroporaatoreid saab kasutada väga mitmete rakkude puhul – alustades E.coliga (transformatsiooni jaoks) ning lõpetades imetajate rakkudega, nagu näiteks neuronid, astrotsüüdid, neurogliia, lümfotsüüdid, monotsüüdid, fibroblastid, epiteel ja endodeel nii inimestel, hiirtel, rottidel kui ka ahvidel (transfektsiooni jaoks).
Füüsikaline mehhanism
pisi|Lipiidide asukoha vahetus sõltuvalt elektriväljast
Elektroporatsiooni abil on võimalik rakku siseneda ka sellistel kõrgelt laetud molekulidel nagu seda on DNA, mis passiivse difusiooniga ei saaks kunagi rakku siseneda. Seda põhjusel, et rakku katab hüdrofoobne kest. See protsess saab toimuda, kuna membraan on täidetud nanomeetri suuruste avadega rakumembraanis. Elektroporatsiooni ajal molekulid ei muuda oma keemilist koostist, vaid vahetavad lihtsalt positsioone (Elektriline läbilöök, mille mehhanism on sama, lähtudes sellest, et nii elektroporatsiooni kui ka elektrilise läbilöögi puhul kasutatakse elektrivälja, siis elektrilise läbilöögiga kaasneb ka ainete keemilise koostise muutus). Pärast elektroporatsiooni avanevad poorid, mis toimivad juhtiva rajana, mis läbib topeltmembraani, kui see on täidetud veega. Elektroporatsioon on mitmeastmeline protsess. Kõigepealt peab membraanile avaldama lühikest elektrilist pulssi. Tavalised parameetrid on 300–400 mV ja seda ajavahemikus alla ühe millisekundi. Pärast elektrilist pulssi on membraan laetud ioonide tõttu, mis asuvad teda ümbritsevad lahuses. Kui kriitiline väli on saavutatud, järgneb kiire ümberkorraldus lipiidide morfoloogias. Järgnev struktuuri nimetatakse veel ’’eelpooriks’’, sest see ei ole veel võimeline elektrit edastama, kuid tänu eelpoori tekkele saab tekkida elektrit edasikandev poor. Need poorid saavad parandada kaksikkihti või laieneda ja lõpuks murravad nad kaksikkihi. Protsessi tulemus sõltub elektrivälja suurusest, mehaanilisest stressist ja kaksikkihi energiast.
Donald Pleasence
1994. aastal sai ta näitlejatöö eest Briti impeeriumi ordu ohvitseriks.
Johannes Härmat
Seltsi "Võitleja" juhatuse liige.
Rahanduskomisjoni liige.
Tarbijate ühistu "Tulus" asutaja.
Narva ühispanga juhatuse liige.
Narva viinalao ja kaupluste juhataja.
Edendas Narva Puu- ja Rauatöökooli asutamist ja arengut.
=Viited=
Äetsä vald
Valla pindala oli 242 km² (millest veepindala 8 km²) ja 2008. aastal elas seal 4797 inimest.
Elamisluba Eestis
Elamisluba Eestis annab Eestis elamise õiguse kolmandate riikide (st mitte Euroopa Liidu kodanik ja tema pereliige) kodanikele ja määratlemata kodakondsusega isikutele. Elamisloa andmist reguleerib välismaalaste seadus.
Tähtajaline elamisluba
Tähtajaline elamisluba kehtib üldjuhul kuni 5 aastat ja seda on võimalik pikendada kuni 10 aastaks. Tähtajalise elamisloa võib anda:
Sisserände piirarv
Tähtajaliste elamislubade andmine on piiratud sisserände piirarvuga. Sisserände piirarv kehtestatakse igal aastal Vabariigi Valitsuse korraldusega. Piirarv ei tohi olla suurem kui 0,1 protsenti (ehk umbes 1300 elamisluba) Eesti alalisest elanikkonnast. 2021. aasta sisserände piirarvuks määrati 1315.
Sisserände piirarvu arvestusse kuuluvad töötamiseks, ettevõtluseks ja välislepingu alusel antavad tähtajalised elamisload.
Sisserände piirarvu alla ei kuulu pereränne, õpiränne, õppejõuna tööle asumine, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia erialasel ametikohal tööle asumine, iduettevõttes tööle asumine, iduettevõtte asutamine, suurinvestorina tegutsemine ning töötamine tippspetsialistina, kellele tööandja maksab vähemalt Eesti kahekordset keskmist töötasu. Samuti ei kuulu piirarvu arvestusse Euroopa Liidu kodanikud ja nende perekonnaliikmed, Ameerika Ühendriikide ja Jaapani kodanikud ega rahvusvahelise kaitse saajad.
Sisserände piirarvu täitumise arvestamisel ei arvestata järgmisi isikuid:
Pikaajalise elaniku elamisluba
Pikaajalise elaniku elamisluba on välismaalasele antav luba Eestisse saabumiseks ja tähtajatult Eestis elamiseks.
Integratsiooninõudeks on eesti keele oskuse nõue – välismaalane peab pikaajalise elaniku elamisloa taotlemiseks oskama eesti keelt vähemalt algtasemel (keeleoskustase B1).
31. detsembri 2018 seisuga oli Eestis 145 749 pikaajalise elaniku elamisloaga isikut.
Eesti pikaajaalise elamisloa taotluse läbivaatamise tasu (64 eurot) on Euroopa Liidu odavamate seas. Kalleim elamisloa taotlus on Taanis (772 eurot).
Elamisloakaart
Alates 1. jaanuarist 2011 väljastatakse elamisloa saanud välismaalasele elamisloakaart, kuhu kantakse tema elamisloa andmed. Elamisloakaart on kohustuslik isikut tõendav dokument, mis sisaldab kasutaja isikuandmeid, elamisloa andmeid, fotot ja sõrmejäljekujutisi.
Elamisloakaardiga saab digitaalselt isikut tuvastada ja anda digiallkirja. Elamisloakaart sisaldab ka kontaktivaba kiipi.
Brunswicki maakond
pisi|Asend Põhja-Carolina osariigis Brunswicki maakond (Brunswick County) on maakond USA-s Põhja-Carolina osariigis. Geograafilised koordinaadid on 34°04' N, 78°22' W.
Maakonna halduskeskus on Bolivia.
Maakonna pindala on 2719 km², millest 505 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 107 431. Aastal 2000 oli elanike arv 73 143.
Ajalugu
Brunswicki maakond moodustati 1764. aastal Bladeni ja New Hanoveri maakonna osadest. Maakond on saanud nime Braunschweig-Lüneburgi hertsogkonna järgi.
IPhone XR
pisi|
pisi|pilt iPhone XR (stiliseeritud kui iPhone X🅁, X tähendab siin Rooma numbrina kümmet) on Apple'i nutitelefon, kaheteistkümnes iPhone'ide seerias.
Telefoni kuulutas välja Apple'i CEO Tim Cook 12. septembril 2018 Apple Parkis Steve Jobs Theateris toimunud üritusel koos iPhone XS-i ja iPhone XS Max-iga. Telefoni sai ette tellida alates sama aasta 19. oktoobrist ja üldmüüki tuli see 26. oktoobril 2018.
Telefonil on 6,1-tolline vedelkristallekraan ja see on kõige odavam seade Apple'i iPhone X-i seerias – telefoni alghind on 749 USA dollarit, Kanadas 1029 dollarit, Ühendkuningriigis 749 naela, euroala riikides 849 eurot ja 6499 Hiinas jüaani. XR kasutab sama protsessorit XS-i ja XS Maxiga – 7-nanomeetrine Apple A12 Bionic, mida Apple reklaamib kui "kõige targemat ja võimsamat nutitelefoni pandud kiipi".
XR on saadaval kuues värvitoonis: must, valge, sinine, kollane, korall (roosa ja oranži toon) ja Product Red. XR on teine iPhone'i seeria seade, mida saab osta sinise ja kollase korpusega. Esimesena oli neis värvides saadaval iPhone 5C.
Nõmme Sõnumid
Ajalehe eelkäija oli 1993–1997 ilmunud Uus Nõmme Leht.
Kengo Nakamura
Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2006–2013 68 mängu ja lõi 6 väravat.
5 Columbus Circle
5 Columbus Circle on 20-korruseline büroopindadega beaux-arts stiilis kõrghoone New Yorgis aadressil 1790 Broadway.
Forthi jõgi
pisi|Forthi jõgi Forthi jõgi on 47 kilomeetrit pikk jõgi Šotimaal, mis suubub Stirlingi linna lähistel Forthi kiillahte.
Hullo kihistik
Hullo kihistik (inglise Hullo Member) on ordoviitsiumi ladestu Vormsi lademe Kõrgessaare kihistusse kuuluv kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Algimantas Grigelis aastal 1978. Kihistik on nime saanud Hullo küla järgi.
Kihistiku stratotüüp on Hullo 385 puurauk, kus kihistik esineb 23.9..26 meetril.
Hullo kihistik on Kõrgessaare kihistu alumine kihistik, sellel lasub Paope kihistik. Kihistik koosneb hallist muguljast lubjakivist, mis sisaldab vähemal määral savi kui Paope kihistik. .
Put
Put on Rijekast pärit Horvaatia ansambel.
1993. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Horvaatiat lauluga "Don't Ever Cry".
Buliņi
Buliņi on küla (mazciems) Lätis Valmiera piirkonna Vaidava vallas. Küla asub Riiast 105 kilomeetri kaugusel valla kaguosas.
Buliņi jääb Gauja rahvusparki.
Aastal 2007 oli külas ligikaudu 15 elanikku. Aastail 2009–2021 kuulus küla Kocēni piirkonda.
Diisel-elektriline veoajam
pisi|Metra EMD F40PHM-2 vedur kasutab diisel-elektrilist veoajamit Diisel-elektriline veoajam (saksa keeles: Dieselelektrischer Antrieb, inglise keeles: Diesel-electric transmission) või diisel-elektriline jõuülekanne on laialt levinud sõidukites ja laevades mootori liikumisenergia edastamiseks vedavale osale.
Diisel-elektriline veoajam koosneb diiselmootorist, mis on ühendatud elektrigeneraatoriga, mis toodab elektrit elektriliste veomootorite tarvis. Selline jõuülekanne ei vaja sidurit. Enne kui diiselmootoreid laialdaselt kasutama hakati, kasutati samasuguseid süsteeme ka bensiinimootoritega. Diisel-elektrilist veoajamit kasutatakse raudteel diisel-elektrilistes vedurites ja muudes liikurseadmetes. Selle lahenduse eelis on see, et on võimalik juba 0 pöörde juures saavutada maksimaalne väändemoment. Diisel-elektrilisi süsteeme kasutatakse laevades, allveelaevades ja osades maismaasõidukites. Osades suure kasuteguriga rakendustes võidakse elektrienergiat salvestada ka akudesse, mille tõttu neid sõidukeid saab nimetada ka hübriidsõidukiteks. Hübriidid jagunevad vastavalt: täishübriidid (full hybrid) ja kerghübriidid (mild hybrid).
Laevad
pisi|Sõukruvi Esimene diiselmootoriga laev oli ka esimene diisel-elektriline laev. Selleks oli Branobeli toodetud Vene tanker Vandal, mis lasti vette 1903. Auruturbiin-elektrilisi lahendusi on kasutatud alates 1920ndatest, aga diisel-elektriliste jõuallikate kasutamine laevadel hoogustus alles 20. sajandi lõpus. 1928–1929 vette lastud Soome rannakaitse laevad Ilmarinen ja Väinämöinen olid ühed esimesed sõjalaevad, mis kasutasid diisel-elektrilist veoajamit. Antud tehnoloogia on kõige levinum jäälõhkujatel, kus on vaja saavutada suurt jõudu madalatel pööretel.
Mõned tänapäevased diisel-elektrilise veoajamiga laevad nagu kruiisilaevad ja jäämurdjad kasutavad elektrimootoreid asimuutpõtkurite all, mis võimaldavad laeval pöörata 360°, muutes selle väga manööverdusvõimeliseks. Näiteks on selline laev Harmony of the Seas, mis on aastast 2016 maailma suurim reisilaev. pisi|[[USCGC Healy kasutab diisel-elektrilist ajamit]] Elektritootmiseks kasutatakse ka gaasiturbiine, mõned laevad kasutavad ka kombineeritud süsteeme. Näiteks Queen Mary 2 on varustatud diiselmootoriga, mis asub laeva alumisel tekil, ja lisaks veel 2 gaasiturbiiniga, mis asuvad peakorstna juures. Mõlemat jõuallikat kasutatakse elektri tootmiseks ja sõukruvide ringiajamiseks. Selle väga lihtsa lahendusega on tagatud võimalus kõrge pöördelise turbiini abil liigutada madalapöördelist sõukruvi ilma keeruliste ülekandemehhanismideta.
Allveelaevad
Esimesed allveelaevad omasid otsest mehaanilist ühendust mootori ja sõukruvi vahel, kus kasutati jõuallikana veepeal sõites diiselmootorit ja vee all sõites elektrimootorit. Tegu on oma olemuselt paralleelse süsteemiga. Kuna elektrimootor on diiselmootor olid ühendatud sama võlliga, siis vee peal sõites kasutati elektrimootorit generaatorina akude laadimiseks ja kui sõideti vee all, siis ühendati diiselmootor siduri abil veovõllist lahti ja sõideti elektrimootori jõul, mis sai oma toite akude pealt, nagu kõik muud seadmed sel hetkel.
Tänapäeval kasutatava diisel-elektrilise veoajami kontseptsioon allveelaevade jaoks loodi 1928 Ameerika Ühendriikide mereväe poolt. Selle asemel, et sõukruvi otse mootoriga ühendatult ringi ajada vee peal sõites, hakati diiselmootoriga käitama generaatorit, mis samaaegselt laeb allveelaeva akusid ja varustab ka elektrimootorit. See tähendas seda, et elektrimootori kiirus ei sõltunud diiselmootori kiirusest ja diiselmootor sai töötada oma optimaalse, nimikiiruse juures. Nii sai ühe või mitu diiselmootorit välja lülitada (olenevalt mootorite arvust), aga allveelaev jätkas sõitmist akude pealt. Selle lahendusega laevadeks olid 1929 vette lastud S-klassi allveelaevad S-3, S-6 ja S-7, millega püüti hinnata lahenduse võimekust. Seda lahendust kasutasid kõik Ameerika ühendriikide allveelaevad kuni 1960. aastateni. Enne II maailmasõda võtsid selle tehnilise lahenduse kasutusel veel Briti kuninglik laevastik ja osad Jaapani mereväe alused, kasutamaks madalatel pööretel töötavaid diiselmootoreid.
1930ndatel kasutama hakatud diisel-elektrilise veoajami lahenduses, mida sel ajal kasutasid Ameerika Ühendriikide, Saksamaa, Venemaa ja teiste riikide diiselallveelaevad, olid põhilisteks osadeks sõukruvid, mis olid otse või läbi vaheülekande ühendatud elektrimootoritega, mida toideti akude või otse diiselgeneraatori poolt toodetud elektriga, mis ühtlasi laadis ka akusid. Sellise lahendusega on mehaaniliselt eraldatud mürarikkad masinaruumid teistest ruumidest ja väheneb ka akustilise müra tase kui allveelaev pinnal liigub. Osad tuumaallveelaevad kasutavad sarnast turbo-elektrilist lahendust, kus turbogeneraatoreid ajab ringi reaktori toodetav aur.
Raudteesõidukid
I maailmasõja ajal oli suur strateegiline vajadus raudtee sõidukite vastu, mis ei omaks auru- ega suitsupilvi nende kohal. Kuna diiselmootorite tehnoloogia polnud veel piisavalt arenenud, aga mõningaid katsetusi siiski tehti bensiin-elektriliste jõuajamite osas Prantsusmaal (Crochat-Collardeau patent aastast 1912, kasutamiseks tankidel ja veoautodel) ja Inglismaal. Loodi kokku umbes 300 sellist vedurit, millest 96 oli sõja ajal kasutusel erinevates piirkondades.
1920-ndatel nähti diisel-elektrilise veoajami kasutusvõimalust manöövervedurite juures, mis liigutasid vaguneid jaamas koostamaks suuri ronge. Esimene firma kes pakkus õli-elektrilise ajamiga vedureid oli American Locamotive Complany (ALCO). ALCO HH seeria diisel-elektriline manöövervedur võeti seeriatootmisse 1931. aastal. 1930-ndatel lisati see süsteem streamliner ' ile – tolle aja maailma kiireimale rongile. Diisel-elektrilised ajamid said populaarseks tänu oma lihtsusele, kuidas liigutada veojõudu mootorit ratastele, lisaks sellele oli süsteem ka suure kasuteguriga ja nõudis vähest hooldust. Otseveoga süsteemid võivad olla väga keerukad arvestades, et veduril on tavaliselt 4 või enam telge. Otseveoga diiselvedurid vajaksid väga palju käike hoidmaks mootorit pidevalt oma kõige suurema kasuteguri juures, seevastu diisel-elektrilisel ajamil seda probleemi pole. Üks võimalus oleks kasutada väändemomendimuundurit või vedelikajamit otseveoga süsteemis, asendamaks käigukasti.
Bussid
pisi|[[New Flyer DE60LF diisel-elektriline buss, akudega katusel]] Toodetakse ka diisel-elektrilise ajamiga busse, mis kasutavad ka hübriidsüsteeme, võimaldades sõita nii generaatori kui ka akude toitel. Suurim hübriidsüsteemide tootja diisel-elektrilise ajamiga bussidele on New Flyer, Allison Transmission ja BAE Systems. Mercedes-Benz kasutab enda loodud diisel-elektrilist ajamit, mis on kasutusel nende mudelis Citaro. pisi|[[MCI diisel-elektriline buss, akud põhja all]]
Veoautod
Näited:
Ideesõidukid
pisi|Diisel-elektrilise ajamiga karjääri kallur [[Liebherr T282]] Autostööstuses on diiselmootorid kombineeritud elektrilise veoajami ja akudesse salvestatud energia kasutamisega tuleviku sõidukites. Ameerika Ühendriikides püüab autotootjate suur kolmik (DaimlerChrysler, Ford ja General Motors) luua diisel-hübriidautot.
Militaarsõidukid
Diisel-elektrilist veojõu edastust on kasutatud ka osades militaarsõidukites, nagu näiteks tankid. II maailmasõja aegsed prototüübid TOG1 ja TOG2 supertankid kasutasid kahte generaatorit, mida ajas ringi V12 diiselmootor. Värskeimad prototüübid on Rootsis loodud soomustatud sõiduk SEP (Splitterskyddad enhetsplattform) ja Vene päritolu T95. Tulevikutankid võivad kasutada diisel-elektrilisi ajameid, parandamaks kütusekulu vähendades samaaegselt jõuallika kaalu ja mürataset. Katsed luua diisel-elektrilise ajamiga militaarsõidukit hõlmavad ka selliseid ebaõnnestunud projekte nagu ACEC Cobra, MGV ja XM1219 mehitamata sõidukit.
Niina Aršas
Niina Aršas (Niina Arshas; aastani 1957 Niina Kruut; 3. august 1931; Nehhajevskaja rajoon, Alam-Volga krai (praegu Volgogradi oblast), Venemaa – 30. juuli 2012 Tallinn) oli eesti raamatukogundustegelane ja bibliograaf, aastatel 1957–1986 Tallinna Keskraamatukogu direktor.
Isiklikku
Niina Aršase sõtse (isa õde) oli Felissa Kruut, kes oli 1921–1941 abielus Igor Severjaniniga.
Vaeslaps
Vaeslaps ehk orb on laps, kelle vanemad on surnud või kelle vanemad on alatiselt hüljanud.
Egon Ilisson
Egon Ilisson (sündinud 12. veebruaril 1984 Tallinn) on Eesti ajakirjanik ja kirjanik.
Ta on lõpetanud Liivalaia Gümnaasiumi ja Tartu Ülikooli sotsiaalteaduskonna ajakirjanduse ja suhtekorralduse erialal.
Ta on töötanud Postimehe spordireporterina ning Eesti Üliõpilaslehe, Helme Kihelkonnalehe ja Tõrva Teataja peatoimetajana. Ta on kommenteerinud Korvpalli Meistriliiga ja Eesti-Läti ühisliiga mänge televisioonis.
Ilisson on löönud kaasa Valga maakonna spordi- ja kultuurielus ning olnud Eesti Kultuurkapitali Valgamaa ekspertgrupi liige neljas koosseisus ning aastatel 2019-2021 ka eksperdigrupi esimees.