cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Muusikal
Ajaloost
Suurem osa Ameerika populaarsest muusikast pärines Euroopast sisserännanud heliloojatelt, nagu Victor Herbert, Rudolf Friml ja Sigmund Romberg. Nad tõid Ameerika ühendriikide muusikasse operetivormi, mis nende kaudu sai muusikali inspiratsiooniks; see oli sentimentaalne, meloodilise muusikaga ja pikkis tekstide vahele muusikanumbreid ja laule. Rombergi teoste "The Student Prince" (1924) ja "The Desert Song" (1926) alusel valmisid hiljem ka menukad filmid.
Viirused
Viirused ja meditsiin
Lisaks viiruste kahjulikkusele haiguste tekitajana on viirused oluliseks tööriistaks geeniteraapias, kuna võimaldavad rakkudesse viia ka kasulikke geene, mis rakus muidu puuduvad või on kahjustatud (vt viirusvektor). Uueks uurimissuunaks on viirusosakeste ümberprogrammeerimine ja nende kasutamine haiguste ravimiseks – viroteraapia.
Viirused inimkonna ajaloos
Viiruste põhjustatud epideemiad algasid, kui inimeste käitumine neoliitilise revolutsiooni ajal umbes 12 000 aastat tagasi muutus ja inimesed hakkasid elama tihedamini asustatud põllumajanduslikes kogukondades. See võimaldas viirustel kiiremini levida ja muutuda epideemilisteks. Suurenes ka taime- ja loomaviiruste hulk. Inimeste sõltuvuse kasvades põllumajandusest ja loomakasvatusest tõid vastavalt kartulit ja veiseid hävitanud viiruste perekonnad Potyvirus ja morbilliviirus kaasa traagilisi tagajärgi.
Muusikal
Ajaloost
Nüüdisaegne muusikal pärineb New Yorgist Broadwaylt, kus see hakkas 1920. aastatel vodevillidest kiiresti arenema, sai kiiresti ülipopulaarseks ning ületas peagi populaarsuselt 19. sajandi opereti. Broadway muusikal eristus oma algusaegadel operetist sellega, et kasutanud peaaegu üldse 3/4 taktimõõtu. Erinevalt revüüst on muusikalil reeglina üks läbiv tegevusliin. Žanri algusaegadel kuni umbes 1940. aastateni polnud nende žanride piirid selgelt määratletud.
Viirused
Viirused inimkonna ajaloos
Rõugeviirused ja leetriviirus on ühed vanimad inimest mõjutanud viirused. Teisi loomi mõjutanud viirustest arenenuna esines neid inimestel esimesena tuhandeid aastaid tagasi Euroopas ja Põhja-Aafrikas. Ameerika koloniseerimise ajal viidi viirused ka Uude Maailma, kuid sealsetel põlisrahvastel puudus viiruste vastu loomulik kaitse ja miljonid neist surid epideemiate kätte. Gripipandeemiaid on kirjeldatud alates 1850. aastast ja nende sagedus on aja jooksul suurenenud. 1918–1920 levinud Hispaania gripi pandeemia ajal suri vähem kui aastaga 40–50 miljonit inimest, tehes sellest ühe suurima ohvrite arvuga pandeemia inimkonna ajaloos.
Muusikal
Ajaloost
Üle maailma tuntud muusikaliteatrid on tänapäeval ka West Endis Londonis ning paljudes teisteski metropolides.
Viirused
Sünteetilised viirused
Geenisünteesi ja molekulaarbioloogia meetodite abil saab luua sünteetilisi viirusi, mis kujutavad endast kas looduses esinevate või väljasurnud viiruste täpseid koopiaid, nende modifitseeritud variante ja/või kimääre. Tehnoloogiliselt on võimalik luua mistahes suuruse ja elutsükliga viirusi. Täiesti uute viiruste, millel puuduvad looduses esinenud/esinevad analoogid, loomine ei ole tänapäeval veel võimalik: sobiv tehnoloogia on küll olemas, kuid piiravaks teguriks on puudulikud teadmised viiruste ja nende kodeeritud saaduste toimemehhanismidest peremeesorganismis.
Muusikal
Muusikal Eesti laval
Esimesteks Eestis etendunud moodsateks muusikalideks võib pidada lavateoseid "Minu veetlev leedi" (1963), "West Side'i lugu (1964) ja "Suudle mind, Kate" (1966). . Eesti lavalaudadel on etendunud ka teised 20. sajandi tippteosed nagu "Kassid", "Hüljatud", "Miss Saigon", "Helisev muusika", "Oliver", "Jeesus Kristus Superstaar", Ooperifantoom", "Sweeney Todd", "Mamma Mia!". Kaasaegsetest muusikalidest on etendunud "Billy Elliot", "High School Musical", "Kaunitar ja koletis" ning "Nunnad Hoos".
Ingmar Ott
Ingmar Ott (sündinud 14. septembril 1955 Tartus) on eesti botaanik ja limnoloog.
Elukäik
Ta lõpetas aastal 1974 Tartu 10. Keskkooli ja aastal 1980 Tartu Riikliku Ülikooli bioloogina. Bioloogiakandidaat (1987).
Aastatel 1992–1993 oli ta Tartu ülikooli lektor, 1993–1999 dotsent.
Aastast 1998 on ta Eesti Teaduste Akadeemia Looduskaitse Komisjoni liige.
Ta on uurinud mikrovetikate floorat ja nende ökoloogiat, Eesti järvede tüpoloogiat ja arengusuundi. Ta on viljelenud rakenduslikku ja teoreetilist limnoloogiat.
Isiklikku
Tema isa oli metsateadlane Paul Ott, ema Pia-Astrid Ott oli arst. Tema emapoolne vanaema oli laulja Olga Mikk-Krull, vanaisa dirigent ja muusikapedagoog Arkadius Krull. Tema õde Kristi Ott on arst.
Mustvee vapp
pisi|Mustvee linna vapp
Mustvee vapp Jõgeva maakonnas asuva Eesti linna Mustvee vapp.
Vapi kirjeldus
Hõbedasel kilbil must ankur ja must laineline tüveosa, milles kuldne kala.
1940. aastal valminud Vabariigi Presidendi otsuse kavandis on antud järgmise, praegusest vapist erineva vapi kirjeldus: ''Mustvee linna vapiks on kilbi välja sinisevärvilisel ülemisel osal, kilbipäisiku ja südamiku lõikejoonel, neljast, horisontaalselt ülestikku asetsevast hõbedasest lauakesest koosnev navigatsioonimärk, koonusekujulisel kuldsel alusel, mille kumbki haru tugineb kilbi külgedest väljaulatuvatele, kuldsetest kividest laotud sadamamuuli otsadele. Kilbi sinise- ja alumise mustavärvilise välja ühtumisjoon muulide vahel, samuti musta välja pind on palistatud laineliste, hõbedaste joontega.''
Põhjendus
Vapil kajastub Mustvee linna usk ja linnaelanike tähtsad tegevusalad laevandus ning kalandus.
Grace Slick
thumb|right|Grace Slick (2008) Grace Slick (sünninimi Grace Barnett Wing; sündinud 30. oktoobril 1939 Illinoisi osariigis Evanstonis) on ameerika poplaulja ja laulukirjutaja.
Ta on tuntuks saanud rokibändis Jefferson Airplane, hiljem ka eduka soololauljana.
Elulugu
Grace Slicki vanemad olid Ivan W. Wing ja Virginia Barnett. Ta on õppinud Castilleja tüdrukutekoolis, aastail 1956–1958 Finchi Kolledžis New Yorgis ja 1957–1959 Miami Ülikoolis.
Muusikutegevus
Grace Slick on laulnud kahes rokibändis: The Great Society ja Jefferson Airplane.
1972. aastal läks Jefferson Airplane laiali ning Grace ja tema bändikaaslane Paul Kantner moodustasid 1974. aastal uue bändi Jefferson Starship. 1978. aastal sai bändi probleemiks Grace'i alkoholism, mille kulminatsiooniks olid ebaõnnestunud kontserdid Lääne-Saksamaal. Bändi avakontsert pidi olema juunis St. Goarshausenis Lorelei amfiteatris, kuid Grace ei saanud mängida ja kontsert katkestati. Uus kontsert pidi toimuma 2. juulil Hamburgis, kuid kontserdi ajal mõnitas ta pidevalt purjuspäi Saksamaad teise maailmasõja kaotuse eest, mispeale palus Kantner tal bändist lahkuda.
Grace Slick läks Jefferson Starshippi tagasi 1981. aastal. 1984. aastal lahkus bändist Kantner ja bändi uueks nimeks sai lihtsalt Starship. Grace lahkus bändist veebruaris 1988 ja liitus uuesti vana Jefferson Airplane'iga kokkutulekuturneeks 1989. aastal. Pärast seda lahkus ta muusikaärist.
Isiklikku
Grace Slicki lähedane sõber oli Janis Joplin. Grace Slick on olnud armusuhtes Jim Morrisoniga.
Grace Slick on olnud kaks korda abielus: filmitegija Gerald Slickiga aastatel 1961–1971 ja Skip Johnsoniga aastatel 1976–1994. 1969–1975 oli Grace Slickil armusuhe Jefferson Airplane'i bändikaaslase Paul Kantneriga, neil sündis üks tütar China Wing Kantner (s 1971).
Väike-Võhma
Väike-Võhma on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Orissaare valda ja kandis nime Võhma.
Lakibensiin
Lakibensiin (inglise keeles White Spirit) on peamiselt alkaanidest koosnev, vähesel määral aromaatseteid süsivesinike sisaldav nafta destillaat ja bensiini fraktsioon.
Lakibensiin orgaaniline lahusti, millega lahustatakse peamiselt lakke ja värve. Lakibensiinil on suhteliselt madal leekpunkt.
Lakibensiini ei tohiks kasutada linaõli vedeldamiseks, kuna linaõli võib iseeneslikult süttida.
Lustenau
Lustenau on alev ja vald (saksa Marktgemeinde) Austrias Vorarlbergi liidumaal Dornbirni ringkonnas. See asub Reini jõe ääres, mis moodustab piiri Šveitsiga. Lustenau on Vorarlbergi suuruselt neljas linn.
Ajalugu
1830. aastani oli Lustenau iseseisev krahvkond, mida valitsesid Waldburg-Zeil-Lustenau-Hohenemsi krahvid. Pärast 1830. aastat sai sellest Austria osa. Lustenau nimi tuleb Karolingide kuninga Karl Paksu allkirjastatud dokumendist pealkirjaga "Lustenauua curti regali", mis tähendab Lustenau kuninglikku kohust.
1902. aastal andis keiser Franz Joseph I Lustenaule alevi (Marktgemeinde) nimetuse.
1989. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused
1989. aasta kergejõustiku sisemaailmameistrivõistlused olid 2. sisemaailmameistrivõistlused kergejõustikus, mis toimusid 3.–5. märtsini Budapestis Ungaris.
Kummaline teekond
"Kummaline teekond" (ingl. We're on the Road to D'ohwhere) on joonissarja Simpsonid 17. hooaja 11. jagu, mis jõudis ekraanile 29. jaanuaril 2006.
Sündmustik
Bart ja Milhouse jäid salajastes koolialustes tunnelites kolamisega vahele. Direktor saatis Barti ühte Oregoni osariigi poistelaagrisse. Moe aga teatas, et ta viib oma baarikülastajad Las Vegasesse. Homer viis Barti lennujaama, et viimane saaks laagrisse lennata. Bartil aga oli lendamine keelatud:
Seetõttu pidi Homer Barti ise laagrisse viima. Kui nad jõudsid ühte teeäärsesse restorani, siis Bart põgenes. Homer sai ta kätte ja viis Barti ikkagi laagrisse. Ehkki Bartile mingil määral laagrism meeldis, tuli Homer tagasi ja otsustas Barti Las Vegasesse kaasa võtta. Seal sattus Homer kaklusesse ning viidi Nevada osariigi vanglasse.
Jao lõpus sai Lisa 2 telefonikõnet, ühe Homerilt ja teise Marge'lt, kes tahtsid, et nende kautsjonid ära makstaks. Seepeale ütles Lisa Maggie'le, et nad on mõnda aega kahekesi kodus. Lisa mainis veel, et ta otsib endale järgmisel päeval tööd.
Hamar
Hamar on linn Norras Lillehammeri lähedal, Innlandeti maakonna ja Hamari valla keskus. Linn asub Norra suurima järve Mjøsa ääres.
Hamarit tuntakse Norra kiiruisutamiskeskusena. Hamari Vikingskipeti hallis toimusid 1994. aasta Lillehammeri olümpiamängude kiiruisutamisvõistlused. Igal aastal peetakse seal kiiruisutamise maailmakarikavõistluste etappe. Seal on mitu korda peetud ka kiiruisutamise maailmameistrivõistlusi.
Jalgpalliklubi Hamarkameratene mängib Norra kõrgliigas.
2002. aasta Saksamaa parlamendivalimised
2002. aasta Saksamaa parlamendivalimised olid Saksamaa Liidupäeva valimised, mis toimusid 22. septembril 2002.
Eellugu
Kuid vaekausi kallutasid ametis oleva punarohelise koalitsiooni kasuks SPD ja roheliste vastasus Iraagi invasioonile, meedia tähelepanu CDU rahastamisskandaalile, liidukantsler Gerhard Schröderi populaarsus võrreldes Stoiberiga, viimaks ka Schröderi kiire reageering augustis Ida-Saksamaal toimunud üleujutustele, samal ajal kui Stoiber oli puhkusel ja reageeris neile suhteliselt hilja.
Valimistulemus
Valijaskond kokku: 61 388 671 Valimisaktiivsus: 79,1% ehk 48 574 607 Kehtetuid sedeleid: 1,2% ehk 594 303 Kehtivaid sedeleid: 98,8% ehk 47 980 304
Pärast valimisi jätkas sotsiaaldemokraatide ja roheliste valitsusliit, kuigi 39 kohta väiksema enamusega. Liidukantsleri ametit jätkas Gerhard Schröder.
Ed Parker
Ed Parker (pärisnimega Edmund Kealoha Parker; 19. märts 1931 Hawaii – 15. detsember 1990 Honolulu, Hawaii) oli USA karateka (tiitlilt Senior Grand Master), Ameerika Kenpo asutaja, filmikaskadöör ja -näitleja. Teda nimetatakse ameerika karate isaks (Father of American Karate).
Ed Parker tegeles nooruses nii judo kui poksiga, kuid millalgi 1940. aastatel tutvus ta Kenpoga, mille juurde jäi kogu eluks. 1953. aastal pälvis ta oma esimese musta vöö. 1956. aastal asutas ta Pasadenas California osariigis oma karatekooli. Kui üks tema õpilastest 1962. aastal Iirimaal karatekooli avas, lõi Parker rahvusvahelise Kenpo karate assotsiatsiooni (International Kenpo Karate Association).
Ed Parker on aidanud mitmeid karatekoole avada. Mõnda aega treenis ta välja Hollywoodis filmikaskadööre, on töötanud ka ise nii kaskadööri kui filminäitlejana.
Ta aitas Bruce Lee'l tuntust koguda tutvustades teda rahvusvahelisel karateturniiril Long Beachis. Ed Parker on tuntud kui Elvis Presley karatetreener, sõber ja hilisematel aastatel ka turvamees.
Loosi
Loosi on küla Võru maakonnas Võru vallas.
Ed Parker
Ed Parker suri südameinfarkti Honolulus 15. detsembril 1990.
Loosi
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Vastseliina vallas.
Eesti 2000. aasta rahvaloenduse andmeil elas külas 77 elanikku. 25.10.2022 seisuga elas külas 72 elanikku.
Külas oli kuni 2022. aasta oktoobrini raamatukogu. Pood ja postipunkt on suletud. Läbi küla voolab Raagsilla oja.
Ristija Johannes
pisi|Jeesuse ristimine ([[Pietro Perugino, u 1481 ja 1483 vahel)]] pisi|Ristija Johannes ([[Tizian, 1542)]] Ristija Johannes (idakirikus ka Johannes Eelkäija, vanakreeka: Ἰωάννης ὁ βαπτίζων) oli Vana Testamendi viimane ja Uue Testamendi esimene prohvet. Teda nimetatakse prohvetiks ka Koraanis.
Johannes sündis peaingel Gabrieli poolt kuulutatuna Hebroni linnas preester Sakariase ja tema naise Eliisabeti pojana, kuus kuud enne Kristuse sündi. Seda päeva tähistatakse Jaanipäevana.
Prohvet Malaki ettekuulutuse järgi oli Johannese missioon teenida prohvetina. Selle nimel elas ta kaamelivillast rüüd kandes pikki aastaid kõrbes. Ta ristis Jordani jões oma sugulase Jeesuse.
Johannes suri märtrisurma. Salome, kuningas Herodese kasutütar, võlus ühel peol kuningat oma tantsuga ning nõudis vastutasuks Johannese pead liual. Herodes lasi pühaku pea maha raiuda. Johannese pea esitlemine Salomele liual on kunstis sageli kasutatud motiiv.
Matteuse evangeelium, 3:
Ristija Johannesele pühitsetud kirikud Eestis
Ristija Johannesele on pühitsetud:
Ööriku
pisi|[[Püha Eelkäija Skiita Öörikul, august 2009]] Ööriku küla asub Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Orissaare valda.
Ajalooliselt asus küla Jaani kihelkonnas.
Külas on EAÕK Ööriku Püha Kolmainu kirik. 13. juunil 2009 pühitseti külas EAÕK-le kuuluv Püha Eelkäija Skiita.
Haigla
pisi|Haiglaruum Taanis Haigla on asutus haigete statsionaarseks ravimiseks.
Haiglas töötab sellekohase väljaõppe saanud personal. Kõige tuntum haigla tüüp on üldhaigla, millel on ka erakorralise meditsiini osakond. Piirkonnahaigla on tavaliselt oma teeninduspiirkonnas peamine tervishoiuteenust pakkuja, seal on voodikohad nii intensiivraviks kui ka hooldusraviks. Spetsialiseerunud haiglad on näiteks traumapunktid, hooldushaiglad, lastehaiglad ja eri meditsiinivaldkondadele keskendunud haiglad (nt nakkushaigla, onkoloogiahaigla, sünnitushaigla jne). Haiglate spetsialiseerumine võimaldab üldhaiglaga võrreldes vähendada ravikulusid.
Martin Helme
Martin Helme (sündinud 24. aprillil 1976 Tallinnas) on Eesti poliitik. Alates 4. juulist 2020 on ta Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna esimees.
Ta oli Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna aseesimees (2014–2020) ja Riigikogu liige (2015–2019; 2021–). 2019–2021 oli Helme rahandusminister Jüri Ratase teises valitsuses. Varem on ta juhtinud Eesti Rahvuslikku Liikumist ja olnud Delfi välisuudiste toimetaja, pidanud džässiklubi ja juhatanud kirjastust.
Haridus
Martin Helme on õppinud Tallinna 13. Keskkoolis, kuid lõpetas 1995. aastal Tallinna 6. Õhtukeskkooli ja 2000. aastal Tartu Ülikooli ajaloo erialal.
Maailmavaade
Helme peab end parempoolseks konservatiivseks rahvuslaseks. Ta pooldab tugevat riigikaitset, madalate maksudega avatud vabaturumajandust, karmi joont kuritegevuse vastu. Pooldab surmanuhtluse taastamist eriti ränkade kuritegude puhul. On vastu massimmigratsioonile Eestisse.
28. mail 2013. aastal esines Helme Tallinna TV saates "Vaba mõtte klubi" avaldusega, et Eesti "immigratsioonipoliitikas peaks olema üks lihtne reegel: kui on must, näita ust. Ja kogu lugu, selles mõttes, et me ei lase sellel probleemil üldse tekkida. /---/ Ma tahan, et Eesti oleks valge riik." Samuti rõhutas ta oma nägemust leebema immigratsioonipoliitika ohtudest: "Siis tehakse neile Virumaale keskus, nad hakkavad seal kohalikes külades käima varastamas, rüüstamas, vägistamas – sest täpselt seda nad teevad, muud nad ei teegi –, ja siis räägitakse meile, millised rassistid kohapeal on ja nendega läbi ei saa. Milleks meile sellist jama?"
Töökogemus ja poliitiline tegevus
Aastatel 1995–2000 töötas Martin Helme välisministeeriumi konsulaarosakonna välisteenistuses Eesti saatkondades Saksamaal ja Ukrainas ning poliitika planeerimise osakonna välis- ja julgeolekupoliitika analüütikuna. 2000. aastal oli ta Avatud Eesti Fondi programmijuht. Aastatel 2000–2002 Tallinna Kristiine Gümnaasiumi ajaloo, kodanikuõpetuse ja filosoofia õpetaja. 2002. aastal oli ta Rakvere Näitustemaja direktor, 2003. aastal Notarite Koja avalike suhete juht.
Aastatel 2003–2004 oli Martin Helme SA Uurimiskeskus Vaba Euroopa juhataja, mis uuris kriitiliselt Eesti liitumisperspektiive Euroopa Liiduga.
Aastatel 2004–2007 oli ta uudisteportaali Delfi välisuudiste toimetaja, aastatel 2008–2009 SA Virumaa Muuseumid projektijuht, aastatel 2009–2015 kirjastuse Kunst juhataja.
2004. aasta Euroopa Parlamendi valimistel pürgis Martin Helme üksikkandidaadina Euroopa Parlamenti. Ta kogus 1475 häält, kuid ei osutunud valituks.
Alates 4. oktoobrist 2008 kuni 30. aprillini 2011 oli Martin Helme Eesti Rahvusliku Liikumise juht ja pärast seda Eesti Rahvusliku Liikumise juhatuse esimees. Samuti juhtis ta Eesti Rahvusliku Konservatiivse Liidu initsiatiivgruppi.
2009. aasta Euroopa Parlamendi valimistel kandideeris ta taas üksikkandidaana Euroopa Parlamenti. Ta kogus 9840 poolthäält ehk 2,5% Eestis hääletamas käinute häältest.
2009. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris Martin Helme Pärnus valimisliidu "Aus Pärnu" esinumbrina. Ta kogus 528 häält, kuid ei osutunud valituks.
2011. aasta Riigikogu valimistel kandideeris ta üksikkandidaadina valimisringkonnas nr 2 (Kesklinn, Lasnamäe, Pirita), kogudes 1753 häält ehk 2,5% 2. valimisringkonnas antud häältest. Sellest ei piisanud Riigikokku pääsemiseks. Ta oli üks "Ühinenud üksikkandidaatidest".
Alates 2012. aastast kuulub Martin Helme Eesti Konservatiivsesse Rahvaerakonda ja on olnud selle juhatuse liige. Alates 4. juulist 2020 on ta Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna esimees.
2013. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna nimekirjas Tallinna linnavolikogusse. Ta kogus valimisringkonnas nr 5 (Mustamäe) 1596 häält, kuid ei osutunud valituks.
2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel kogus ta 9507 häält.
2015. aasta Riigikogu valimistel kandideeris Martin Helme Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna nimekirjas valimisringkonnas nr 3 (Mustamäe ja Nõmme linnaosa). Ta kogus 4296 häält ja osutus valituks.
29. aprillist 2019 kuni 26. jaanuarini 2021 oli ta rahandusminister Jüri Ratase teises valitsuses.
10. juunil 2023 Pärnu Kontserdimajas toimunud kongressil valiti Martin Helme uueks tähtajaks EKRE esimeheks. Sedeleid jagati 435. Martin Helme sai 381 häält ehk 87 protsenti, vastaskandidaat Peeter Ernits sai 42 häält.
pisi|Pildil EKRE eestvedajad (vasakult): [[Mart Helme, Alar Ehala, Aivar Koitla, Henn Põlluaas, Sten-Hans Vihmar ja Martin Helme]]
Isiklikku
Ta ema on kunstiajaloolane Sirje Helme ja isa EKRE poliitik Mart Helme, tema kaksikõde on kirjandusteadlane Maarja Vaino; tema lell oli ajaloolane ja poliitik Rein Helme ja viimase poeg on kirjanik Peeter Helme.
Martin Helme ja abikaasa Eeva peres kasvab neli tütart ja üks poeg.
Kuulub EELK Tallinna Toompea Kaarli kogudusse.
Rein Haavel
Rein Haavel (sündinud 25. oktoobril 1944 Rakveres) on eesti elektroonikainsener.
Ta lõpetas 1968. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi ning sai 1978. aastal Küberneetika Instituudis tehnikateaduste kandidaadi kraadi.
Aastatel 1965–1979 töötas ta Küberneetika instituudis insenerina signaalitöötlusvahendite väljatöötluse alal ja tegi teaduslikku tööd kõnesignaalide analüüsi ja sünteesi alal. Aastatel 1983–1987 oli ta Tallinna Polütehnilises Instituudis vanemõpetaja, 1989–1998 Ektaco tegevdirektor.
1998. aastast on ta töötanud aktsiaseltsis Cybernetica, algul projektijuhi, hiljem vanemteadurina.
Marin Barleti
Marin Barleti (ladina päraselt Marinus Barletius; itaaliapäraselt Marino Barlezio; umbes 1450 Shkodër – 1512 või 1513 arvatavasti Rooma) oli albaania päritoluga humanist, esimene albaania ajaloolane, katoliku preester.
Tema elust on vähe teada. Tema albaania päritolu on seatud kahtluse alla ja oletatud, et ta võis olla itaallane. On ka väidetud, et ta oli õigeusu preester.
Ta viibis oma kodulinnas Shkodëris, kui türklased seda 1478 teist korda piirasid. Ilmselt võttis ta osa linna kaitsmisest.
1479 siirdus ta Itaaliasse, kus ta tegeles ajalooalase uurimistööga. 1504 või 1505 ilmus Veneetsias tema kirjeldus Shkodëri piiramisest (De obsidione Scodrensi).
Tema kõige tuntum teos on albaania rahvuskangelase Skanderbegi elulugu "Historia de vita et gestis Scanderbegi Epirotarum principis" ("Epeiroslaste vürsti Skanderbegi elu ja tegude lugu"), mis trükiti Roomas ajavahemikul 1506–1510, tõenäoliselt 1508–1510. See raamat, mis kiiresti levis mitmes Euroopa keeles ning mis on tõlgitud peaaegu kõikidesse Euroopa keeltesse, on tänini Skanderbegi uurimise alus. Sellel rajaneb ka Skanderbegi-kultus, millel on olnud suur osa albaanlaste rahvusliku eneseteadvuse kujunemisel.
Barleti viimane teos oli paavstide ja keisrite elulugude kogu "Compendium vitarum Summorum Pontificium usque ad Marcellum II Imperatorumque Romanorum" ("Paavstide ja Rooma keisrite elulugude kompendium kuni Marcellus II-ni"). Marin Barleti nime kannab Shkodëri vana raamatukogu ja üks kirjastus.
Pala valla vapp
Vapp kinnitati 20. mail 1997.
Vapi kirjeldus
Sinist kilpi põigiti läbival hõbedasel oksal istub kuldne otsavaatav öökull.
Põhjendus
Pala vald on idapoolne haldusüksus Peipsi järve kaldal. Ligi pool valla pindalast on suurte veekogude all. Vald on kuulus suurte metsamassiivide poolest ja just Pala ümbrusest saab alguse ka põlduderikas Kagu-Eesti lavamaa.
Vapi sinine tähistab veepinda, sinetavaid metsi, vihma, taevast. Kassikakk oma uhke välimuse ja väärika olemusega on saanud valla vapilinnuks. Eestlased on pidanud öökullilisi raamatute ja hariduse sümboliks. Kodaveres on asunud üks Eesti vanemaid kihelkonnakoole ning Kodavere kirikut on esimest korda mainitud 1342. aastal. Kuldne toon seondub kuldsete viljaväljadega, samuti on õled, vaha ja mesi kuldkollased.
Liepāja järv
Liepāja järv on järv Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas. Liepāja on suuruselt riigi viies järv.
Järve pindala on 37,15 km², keskmine sügavus 2,0 m, pikkus põhjast lõunasse 16,2 km ja kaldajoone pikkus 44,6 km.
Liepāja järv on madal eutroofne järv, millele on omane rikkalik veetaimestik, näiteks pilliroog, hundinui, kõrkjas, jõgitakjas.
Kevadise suurvee ajal jäävad järvelähedased niidud ja põllumaad sagedasti vee alla. Märgaladel on palju poldreid ja paise.
Aastatel 1977–1999 kaitsti järves luiki ja parte.
Liepāja järves on 13 saart, neist suurimad on Atteku, Zirgu ja Putnu. Järve idakaldal kasvab Friča hiis, läänekaldal aga Reiņu mets.
Järve suubub ja voolab välja mitu jõge. Suurim järve voolav jõgi on Bārta.
Eazy-E
Eric Lynn Wright (esinejanimega Eazy-E; 7. september 1964 Compton, California – 26. märts 1995 Los Angeles, California) oli Ameerika Ühendriikide räppmuusik, produtsent ja plaadifirma omanik.
Narkootikumide müügist teenitud rahaga asutas ta 1987. aastal plaadifirma Ruthless Records ja võttis sinna palgale noored räpparid Dr. Dre ja Ice Cube'i, kellega koos moodustasid räppgrupi N.W.A (Niggaz Wit Attitudes), millega liitusid veel Arabian Prince ja DJ Yella.
N.W.A-d saatis suur edu mis tõi kaasa ka gängstaräpi populaarsuse kasvu. 1990. aastate algul süüdistasid Ice Cube ja Dr. Dre Eazyt bändilt raha varastamises. See viis selleni, et Ice Cube ja Dre lahkusid bändist ning nende ja Eazy-E vahel puhkes vaen, mille käigus lõid mõlemad pooled vastaseid solvavaid laule.
Eazy-E tegutses edasi muusikaäris ning pani alguse mitmete artistide ja räppgruppide, näiteks Bone Thugs 'n Harmony edule.
Eazy-E suri 1995. aastal AIDSi tagajärjel bronhiiti.
Tal oli vähemalt seitse last mitme naisega. Tema poeg Lil Eazy-E on samuti räppmuusikuna tuntust kogunud.
Perpignan
Linna asutasid roomlased, esmamainitud on seda aga alles 10. sajandil. Perpignanist sai ajaloolise Roussilloni keskus. 1172. aastast kuulus Barcelona vürstidele. 13. ja 14. sajandil oli linn Mallorca kuningriigi mandril asuvate valduste keskus. 17. sajandist alates kuulub Prantsusmaale.
Perpignani kodanikud loeti aadlikeks.
pisi|Perpignani plaan ja linna ümbritsevad vallad
Linnas räägitakse katalaani keelt.
Linna ja vallaga seotud isikud
Linnas sündinud
Sõprussidemed teiste linnadega
Linna sõpruslinnad Partnerregioonid Partnerluslepingud
Rahe
pisi|Raheterad kõnniteel ja murul
Rahe on sademete liik. Kihilise ehitusega ebakorrapäraseid jäätükke, millest rahe koosneb, nimetatakse raheteradeks. pisi|Rahetorm. Rahetera läbimõõt on 0,5–20 sentimeetrit. Suuremad raheterad esinevad koos äikesega. Rahe võib kaasneda pea iga äikesetormiga, sest raheterad langevad enamasti rünksajupilvedest (äikesepilvedest). Rahe tekkeks on äikesepilves tarvis tugevaid tõusvaid õhuvoole ja külmumist tavalisest madalamal kõrgusel. Kõige sagedamini esineb rahet kesklaiustel mandrite sisealadel. Troopikas esineb rahet harvemini, peamiselt kõrgematel aladel.
Rahepilvede teket on võimalik ennustada, kasutades ilmasatelliitide ja -radarite pilte. Langedes raheterad üldiselt kasvavad sulamise, õhuhõõrdumise, tuule ja muude keerukate tegurite koosmõjul ning nende kiirus suureneb. Vihma ja teiste raheteradega põrkumine teistpidi aeglustab rahetera langemist. Kui raheterad kasvavad ohtlikult suureks ning võivad ehitisi ja eriti põllukultuure kahjustada, edastatakse ilmahoiatusi.
Määratlus
pisi|Umbes kuuesentimeetrise läbimõõduga rahetera
Rahetera läbimõõt on viis millimeetrit või rohkem. Erinevalt jääkruupidest on raheterad kihilised ning võivad olla ebakorrapärased ja kokku kasvada. Rahetera koosneb läbipaistvast jääst või vahelduvatest vähemalt ühe millimeetri paksustest läbipaistva ja poolläbipaistva jää kihtidest, mis kogunevad, kui rahetera tugevate tõusvate õhuvoolude mõjul pilves ringleb, kuni kord küllalt raskena maapinnale kukub. Kahju tekitavate raheterade suuruseks on Ameerika Ühendriikides mõõdetud keskmiselt 2,5–4,4 sentimeetrit.
Kahest sentimeetrist suuremaid raheteri peetakse harilikult ohtlikuks. Näiteks Kanada meteoroloogiateenistus edastab tugeva äikesetormi hoiatuse, kui raheterad on ennustatavalt kahesentimeetrised või suuremad. Ameerika Ühendriikide riiklik ilmateenistus edastab alates 2010. aastast samalaadse hoiatuse, kui rahetera läbimõõt ületab üht tolli (2,54 cm), varem oli nende jaoks kriitiline piir kolmveerand tolli. Ülejäänud riikides on omad kriteeriumid sõltuvalt kohalikest eripäradest, näiteks viinamarjakasvatuspiirkondades võivad kahju tekitada ka väiksemad raheterad. Nagu Kanadas, nii koostatakse Eestiski ilmahoiatus siis, kui raheterad on kahesentimeetrised või suuremad.
Teke
Rahe tekib pilvedes tugevate äikesetormide korral; eriti vertikaalselt ulatuslikes pilvedes, millest valdav osa on allpool külmumistemperatuuri ning kus on tugevad tõusvad õhuvoolud, suur vedela vee sisaldus ja suured veepiisad. Ühes rahega võib esineda ka trombe, mille jaoks on samuti tarvis tugevaid tõusvaid õhuvoole. Tõusvate õhuvoolude ja allajahtunud veepiiskadega seostatakse raheteket alates 19. sajandi keskpaigast.
Rahetera kihilisus
Nagu teiste rünksajupilve sademete puhul, on rahe moodustumiseks vajalik veepiiskade olemasolu. Kui veepiisad tõusevad ja temperatuur langeb alla 0 °C, tekib allajahtunud vesi, mis külmub kokkupuutel kondensatsioonituumadega. Suure rahetera läbilõikel on näha sibulalaadne struktuur. Seega koosneb rahetera paksematest poolläbipaistvatest kihtidest, mis vahelduvad õhemate läbipaistmatute valgete kihtidega. Üksteisele järgnevate kihtide moodustumine on tingitud pilves üles-alla liikumisest.
pisi|Suur [[kontsentrilised objektid|kontsentriliste ringidega rahetera]]
Tormi tugevad tõusvad õhuvoolud, milles on ülespoole puhuva tuule kiirus kuni 180 km/h, tõstavad moodustuvaid raheteri üles. Rahetera kasvukiiruse muutumine sõltub niiskuse muutlikkusest ja ettejäävatest allajahtunud veepiiskadest. Tõustes läbivad raheterad erineva niiskussisalduse ja allajahtunud veepiiskade kontsentratsiooniga pilvekihte. Rahetera kasv sõltub ka liituvate veepiiskade suurusest. Kui rahetera satub suure veepiiskade kontsentratsiooniga pilvekihti, liituvad viimased temaga ja moodustub poolläbipaistev kiht. Kui rahetera satub pilvekihti, mis sisaldab peamiselt veeauru, sublimeerub ta pinnale kristallidest jääkiht, mis on läbipaistmatu, sest kristallide vahele jääb õhk.
Lisaks sõltub rahetera kiirus tema asukohast pilve tõusvas õhuvoolus ja tema massist. Sellega on määratud rahetera kihtide paksuse varieeruvus. Allajahtunud veepiisa raheteraga liitumise tõenäosus sõltub nende suhtelisest kiirusest. Üldiselt moodustuvad suuremad raheterad seetõttu tugevamast tõusvast õhuvoolust mõnevõrra eemal, kus nad saavad kauem kasvada. Rahetera kasvades vabaneb latentne soojus, mis hoiab selle välisosa vedelas olekus. Nii on rahetera väliskiht kleepuv ja kokkupõrkel võivad temaga liituda väiksemad raheterad, misjärel moodustub suurem ebakorrapärase kujuga kogum.
Rahetera tõuseb pilves seni, kuni on kasvanud nii suureks, et tõusvad õhuvoolud ei jaksa teda enam kanda. Keerukama tsirkulatsiooniga võib tegu olla siis, kui pärast ühest tõusvast õhuvoolust väljakukkumist haarab rahetera kaasa teine tugevam tõusev õhuvool. Viimane on aga erandjuht.
Soodustavad tegurid
Kõige tavalisem on rahe kesklaiustel mandrite siseosades, sest rahe teke on märksa tõenäolisem, kui külmumistemperatuurist külmem õhukiht on 3400 meetrist madalamal. Kuiva õhu liikumine tugevasse äikesetormi võib mandri kohal rahet sagendada, sest soodustab aurumisjahtumist, mis toob külmumistemperatuurist madalama õhukihi allapoole ja võimaldab seeläbi raheteral suuremas pilveulatuses kasvada. Seega on rahe troopikas kesklaiustega võrreldes harvem, sest üldiselt on atmosfäär troopikas soe maapinnast palju suuremate kõrgusteni. Troopikas esineb rahe peamiselt kõrgemates piirkondades.
Kui õhutemperatuur langeb alla −30 °C, kasvavad raheterad väga vähe, sest nii külmades õhukihtides on allajahtunud veepiisad haruldased. Kõige suurema tõenäosusega on pilves rahet 6100 meetrist kõrgemal. 3000–6100 meetri kõrgusel on 60% rahest pilve sees ja ülejäänud 40% pilvest väljas, pilve alasiosa all. 3000 meetrist madalamal jaotub rahe sama ühtlaselt nii pilve sees kui ka pilve ümber 3,7 kilomeetri ulatuses.
Levik
pisi|Rahetorm [[Bogotás]]
Kõige sagedamini esineb rahet kesklaiustel mandrite sisealadel ja troopikas harvemini, kuigi viimases on äikesetormid palju sagedasemad. Samuti on rahe mäeahelikes palju sagedasem, sest mäed suunavad rõhtsad õhuvoolud ülespoole ning tugevdavad seeläbi pilvesiseseid tõusvaid õhuvoole ja teevad ka rahe tekke tõenäolisemaks. Harvem esineb rahet metsapiirkondades.
Ennustamine
Rahet on võimalik ennustada lühikese aja taha. See on üks keerulisemaid ilmaennustamise ülesandeid, kuna rahehoog on tavaliselt lühiajaline ja hõlmab väikese maa-ala. Ilmaradari abil saab tuvastada äikesepilvi, millega võib kaasneda rahe. Ilmahoiatus võidakse edastada 15 minutit enne rahehoo kohale jõudmist, nii et järgnevalt jõutakse näiteks soodsam lennutrajektoor valida.
Radariga mõõdetud rahetera peegelduvus sarnaneb suurte vihmapiiskade omaga. Neil vahetegemiseks on leitud, et kuna vihmapiisk on enam lapik, peegeldub kahe ristuva polariseeringuga impulsi korral rõhtpolariseeringuga impulss sellelt tagasi tugevamini kui püstpolariseeringuga impulss. Sama silmas pidades on radari abil võimalik määrata ka raheterade suurust. Rahe tuvastamiseks on hakatud kasutama ka satelliidipilte, kuid seda meetodit kasutades tehakse sageli ekslikke järeldusi.
Rahetera suurus ja lõppkiirus
pisi|USA suurim registreeritud rahetera, mille läbimõõt on 20 sentimeetrit ja mass 0,88 kilogrammi
Rahetera suuruse määramiseks on mõnel maal täpsema mõõtmisvahendi puudumisel soovitatud rahetera võrrelda sarnast mõõtu esemega, näiteks mündi, golfipalli, kanamuna või hernega. Lennujaamades tehtavatel vaatlustel kasutatakse raheterade suuruse ülesmärkimiseks METAR-koode. Suuremate raheterade kohta käib METAR-kood GR ning veerandtollist (6,4 mm) väiksemate raheterade ja lumekruupide kohta kood GS. Vanemates Eesti alalt pärit ülestähendustes on sageli kirjeldatud raheteri, mis on näiteks kana-, tuvi-, kuldnoka- või pääsukese muna suurused.
USA suurim registreeritud rahetera sadas maha 2010. aastal Lõuna-Dakota osariigis Vivianis. Selle läbimõõt oli 20 sentimeetrit ja mass 0,88 kilogrammi. Eelmine USA rekordrahetera läbimõõduga 17,8 sentimeetrit registreeriti 2003. aastal ja rekordmassiga (0,76 kg) rahetera 1970. aastal. Eesti ilmajaamades registreeritud raheterade läbimõõt ei ületa viit sentimeetrit, mujalt Eestist on teateid ka ligi kümnesentimeetristest raheteradest.
Ohud
Õhusõidukite jaoks on rahe üks tõsisemaid äikesetormiga kaasnevaid ohte. Kui raheterade suurus ületab 1,3 sentimeetrit, võib õhusõiduk hetkega kahjustuda. Maapinnale kogunenud raheterad võivad olla ohtlikud õhusõidukite maandumisel. Samuti on raherohkemates piirkondades tavaline, et raheterad mõlgivad autosid ning lõhuvad nende tuuleklaase ja aknaid. USA-s on rahe suhtes kõige tundlikumad põllukultuurid olnud nisu, mais, sojauba ja tubakas. Kanadas on rahe üks suuremaid rahalist kahju tekitavaid loodusõnnetusi.
On teada harvad juhud, mil suured raheterad on põhjustanud põrutusi või surmaga lõppevaid traumasid. Üks varasemaid teadaolevaid inimohvritega raskeid vahejuhtumeid oli 9. sajandil Indias Uttarakhandis.
Ladestus
pisi|Rahe [[Melbourne'i tänavatel]]
Rahe ladestub kitsa ribana, mis paistab välja tormijärgsetelt satelliidipiltidelt. Harilikult kestab rahetorm mõnest minutist kuni 15 minutini. Äkküleujutuse või mudavoolu korral raskendab ladestunud rahe järsul maastikul olukorda. Suuremate äikesetormidega, mis murravad puid ja jätavad paljud majapidamised elektrita, võib maapinnale koguneda üle viie sentimeetri paksune rahekord.
Erandjuhul võib ladestuda 20–30 sentimeetrine rahekord. Seda siis, kui tingimused rahetekkeks on soodsad ja rahetorm on väheliikuv. Samuti ladestub paksem rahekord pigem mäestikupiirkonnas, nii nagu juhtus näiteks 2010. aasta juulis USA-s Nederlandis, kus sadas maha umbes 30-sentimeetrine rahekord.
Tõrje ja ennetamine
Keskajal püüti rahet ja sellest tulenevaid põllukultuuride kahjustusi ennetada kirikukellade helistamise ja kahuripaukudega. Hiljem on kasutatud rahekahureid, mis väidetavalt pärsivad raheteket. Pärast Teist maailmasõda on rahega kaasnevate ohtude vältimiseks kasutatud pilvekülvamist; eriti Venemaal, kus väidetavalt vähendati pilvedesse rakettide ja mürskude abil hõbejodiidi külvates rahest tulenevaid põllukultuuride kahjustusi 50–80%. Aastatel 1965–2005 organiseeriti rahetõrjeprogramme 15 riigis. Seniajani pole nimetatud raheennetusmeetodite toimimine tõendust leidnud. Suure raheohuga piirkondades on alates 20. sajandi lõpust üha enam hakatud puuviljaaedu katma polüetüleenvõrguga, mis küll kaitseb rahe eest, aga samas muudab aia mikrokliima taimedele ebasoodsamaks ega pruugi olla rahaliselt tasuv.
Heiki Meeri
Heiki Meeri (30. september 1952 – 2. november 2007) oli eesti teleajakirjanik.
Meeri oli hariduselt eesti filoloog. Pärast ülikooli töötas Tallinna 2. Keskkoolis emakeele õpetajana.
Ta töötas 26 aastat Eesti Televisioonis. Ta oli ajakirjanikuna paljude laste-, noorte-, haridus- ja muusikasaadete autor, toimetaja ja/või saatejuht. Hiljem toimetas ta lisaks veebis saatekavasid ja ETV kodulehte.
Otto Magnus von Stackelberg (1808–1885)
Krahv Otto Magnus von Stackelberg (3. märts (vkj 17. veebruar) 1808 – 22. november (vkj 10. november) 1885 Firenze) oli Eestimaa mõisnik.
Otto Magnus von Stackelberg sündis Venemaa diplomaadi krahv Gustav Ernst von Stackelbergi ja krahvitar Karoline Wilhelmine von Ludolfi (1785–1868) pojana. Tema vend Ernst Johann von Stackelberg (1813–1870) oli Venemaa diplomaat ja sõjaväelane.
Otto Magnus von Stackelberg oli Purtse majoraatmõisnik ning Pagari, Hagemäe, Väike-Pungerja, Soldina ja Jõetaguse mõisnik.
Perekond
Otto Magnus von Stackelberg abiellus 1832. aastal Charlotte Ottilie von Liphartiga (1811–1893), kes oli Raadi mõisniku Carl Gotthard von Lipharti (1778–1853) ja vabapreili Annette von Löwenwolde tütar. Abielust sündisid:
Sugupuu
Viited:
Soome Valge Roosi Rüütliordu
pisi|Soome Valge Roosi Rüütliordu Soome Valge Roosi Rüütliordu (soome keeles Suomen Valkoisen Ruusun ritarikunta; rootsi keeles Finlands Vita Ros' orden) on ühendus Soome Vabariigis, mille liikmeks võtmisega autasustatakse silmapaistvate teenetega tsiviilisikuid ja sõjaväelasi.
Suurrist koos ketiga antakse peamiselt riigijuhtidele ja seda on antud umbes sajale inimesele. President Mauno Koivisto ajal hakati andma Soome Vabariigi Presidendi abikaasale Soome Valge Roosi Suurrist. Tellervo Koivisto oli esimene soome naine, kes pälvis selle aumärgi.
Valge Roosi Rüütliordu asutas Soome riigihoidja Carl Gustaf Emil Mannerheim 1919. aastal.
Nimetus tuleb Soome vapil olevast üheksast valgest roosist.
Artur-Tõeleid Kliimann
thumb|Artur-Tõeleid Kliimann, 1929 Artur-Tõeleid Kliimann (15. jaanuar 1899 Meerapalu, Meeksi vald – 14. või 15. juuli 1941 Tartu) oli eesti õigusteadlane.
Elulugu
Artur-Tõeleid Kliimann õppis Pedassaare vallakoolis, Räpina kihelkonnakoolis ja Räpina Kõrgemas Algkoolis. Ta lõpetas aastal 1919 eksternina Tartu Õpetajate Seminari. Võttis osa Vabadussõjast, lõpetas Eesti Sõjakooli. 1923. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonna. 1927. aastast oli õigusteaduskonna õppejõud. 1932. aastal kaitses Tartu Ülikoolis õigusteaduse doktori kraadi väitekirjaga "Administratiivakti teooria". Aastatel 1933–1941 oli ta haldusõiguse ja haldusprotsessi professor. 1940-1941 oli ta Tartu Ülikooli haldusprorektor ja haldusõiguskateedri juhataja.
Artur-Tõeleid Kliimann hukkumise asjaolud pole siiani selged. Nõukogude okupatsiooni ajal levis versioon, et ta hukkus Saksa okupatsiooni ajal Tartu koonduslaagris 1941. aastal.
Moldova (piirkond)
thumb|Ajalooline Moldova Moldova on ajalooline piirkond Ida-Karpaatide ja Dnestri jõe vahelisel alal, mis tänapäeval jääb Moldova, Rumeenia ja Ukraina aladele.
Tänapäeval nimetatakse Moldovaks ka Rumeenia regiooni. thumb|Moldova vabariik
Nimi ja etümoloogia
Algne ja lühiealine viide piirkonnale oli Bogdania, Bogdan I järgi, kes oli üks vürstiriigi asutajaid. Nimed Moldaavia ja Moldova on tuletatud Moldova jõe nimest; kuid etümoloogia pole teada ja siin on mitu varianti:
Mitmes varajases viites on "Moldova" kombineeritud kujul Moldo-Valahhia (samal viisil võis Valahhia olla Hungro-Wallachia). Osmanitürgi viited Moldovale on Boğdan Iflak (tähendab "Bogdani Valahhia") ja Boğdan (ja vahetevahel Kara-Boğdan – "Must Bogdaania"). Vaata ka nimesid teistes keeltes.
Varakeskaeg
Moldova asukad olid kristlased. Arheoloogilised tööd paljastasid 5. sajandist pärit kristliku nekropoli jäänused Mihălășenis Botoșani maakonnas. Palvetamiskoht ja hauad olid kristlike omadustega. Palvetamiskoht oli ristkülikukujuline, küljepikkustega 8 ja 7 m. Sarnane nekropol ja palvetamiskoht on leitud Nicolinast Iașis.
Bolohoveene, valahhe, on mainitud Ipatjevi kroonikas 13. sajandist. Kroonika näitab, et see maa piirneb Halõtši, Volõõnia ja Kiievi vürstiriigiga. Arheoloogilised uuringud on kindlaks teinud ka 13. sajandi kindlustatud asulate asukohad selles piirkonnas. Alexandru V. Boldur tegi kindlaks Voscodavie, Voscodavti, Voloscovti, Volcovti, Volosovca ning muud linnad ja külad Nistru/Dnestri ja Nipru/Dnepri jõgede keskjooksude vahel. Bolohoveenid kadusid kroonikatest pärast lüüasaamist aastal 1257 Daniil Romanovitši vägedelt.
13. sajandi alguses esines enamusel piirkonna territooriumil kõrvuti valahhidega võimalik Halõtši slaavi-valahhi vasallriik Brodnikud (1216. aasta paiku on Brodnikuid mainitud Suzdali teenistuses).
Halõtši ja Brodnikute vahelisel piirialal tapeti 11. sajandil viiking Rodfos valahhide poolt, kes arvatavasti petsid teda. Aastal 1164 võeti umbes samas piirkonnas valahhi karjaste poolt vangi tulevane Bütsantsi keiser Andronikos I Komnenos.
Jonas Brothers
Jonas Brothers on Ameerika pop-rock'i ansambel. Ansambel loodi 2005. aastal ning see kogus kiiresti populaarsust tänu Disney Channeli telekanalile.
Bänd koosneb kolmest vennast: Paul Kevin Jonas II (Kevin Jonas), Joseph Adam Jonas (Joe Jonas) ja Nicholas Jerry Jonas (Nick Jonas).
2008. aastal oli Jonas Brothers nomineeritud Grammyle.
Vennad on esinenud ka Disney Channeli filmides "Camp Rock" (2009) ja "Camp Rock 2: The Final Jam" (2010). Alates maist 2009 on neil ka oma Disney Channeli saade "Jonas", kus nad mängivad iseennast.
Vääveldioksiid
Vääveldioksiid (keemiline valem SO2) on ühest väävli ja kahest hapniku aatomist koosneva molekuliga oksiid.
Vääveldioksiid on normaaltingimustel värvitu gaas. Sellel on terav lõhn, mida võib tunda näiteks tuletiku süütamisel.
Jonas Brothers
Ansambel läks 2013. aastal laiali, kuid tuli 2019. aastal uuesti kokku.
Vääveldioksiid
Vääveldioksiid tekib väävli ja sulfiidide põlemisel. Vees lahustudes moodustab väävlishappe (H2SO3).
Jonas Brothers
Bänd on välja andnud viis albumit.
Vääveldioksiid
Vääveldioksiidi tekib nii looduslike protsesside kui ka inimtegevuse tulemusena. Peamiseks vääveldioksiidi allikaks on vulkaanid, nende arvele langeb umbes pool loodusliku tekkega vääveldioksiidist. Lisaks tekib teda metsatulekahjude ja ainevahetuse käigus. Kõik fossiilkütused sisaldavad väävlit, mistõttu moodustub vääveldioksiid nende põletamisel.
Vääveldioksiid on inimesele mürgine ning teda peetakse üheks olulisemaks saastegaasiks. Vihmapiiskades lahustunud vääveldioksiid põhjustab happesademeid. Inimesele ohutuks vääveldioksiidi kontsentratsiooniks õhus loetakse 0,03 ppm.
Kuressaare komandant
Kuressaare komandant (rootsi keeles kommendant i Arensburg, vene keeles комендант Аренсбурга) oli Rootsi kuningriigi ja Venemaa keisririigi võimuperioodil Kuressaare kindluse ja Kuressaare garnisoni ülem. Kuressaare kustutati kindluste nimekirjast 1834. aastal ja komandandi ametikoht kaotati.
Depressioon (hüdroloogia)
Depressioon ehk alandus on põhjavee pinna või survetaseme alanemine põhjavee võtu või äravoolu tagajärjel.
Väävli oksiidid
Väävli oksiidid ehk vääveloksiidid on väävli ja hapniku ühendid.
Laiemalt levinud väävli oksiidid on vääveldioksiid ja vääveltrioksiid.
Sajakroonine meenemünt
Sajakrooniseid meenemünte on tehtud mitu.
Scoutspataljon
pisi|Scoutspataljoni sõdur õppusel [[Saber Strike|Saber Strike 2014]] pisi|Scoutspataljoni sõdur õppusel [[Saber Junction|Saber Junction 2014]] Scoutspataljon on Eesti kaitseväe maaväe lahinguüksus-pataljon, kuulub 1. jalaväebrigaadi alluvusse.
Scoutspataljon on kiirreageerimisvõimega jalaväepataljon, mis osaleb NATO operatsioonidel ja on võimeline osalema Eesti-siseste äkkrünnakute tõrjumisel.
Koosseis
Pataljoni ülem on alates 2022. aasta 22, augustist kolonelleitnant Ranno Raudsik. Enne teda juhtis pataljoni kolonelleitnant Eero Aija.
Pataljoni koosseisus on:
Tegevus
Scoutspataljon koosneb valdavalt elukutselistest kaitseväelastest ja asub Tapal. Pataljoni isikkoosseisu baasil mehitatakse enamik kaitseväe välisoperatsioonide allüksusi ja enamusel pataljoni koosseisust on välisoperatsioonikogemus. Samuti on pataljon maaväe esmane valmidusüksus. Iga-aastased olulisemad õppused on BAM, Gungir ja Kevadtorm.
Relvastus
Pataljon kasutab jalaväe lahingumasinaid CV-90, soomustransportööre Sisu XA-180EST ja Sisu XA-188, tankitõrjeraketsüsteeme Javelin, 120mm miinipildujaid ja 12,7 mm kuulipildujaid M2 Browning.
Ülemad
Scoutspataljon taasloodi valitsuse otsusega 29. märtsil 2001, Paldiskis. 2004. aastal oli pataljoni koosseisus 250 inimest, Scouts-pataljon koosnes praegu 3-st kompaniist: 1)Kompanii ülem leitnant Tarmo Safronov; 2)Lahingutoetuskompanii, ülem leitnant Eero Kinnunen. Koosseisus on miinipilduja-, tankitõrje-ja pioneerirühm. 3)Staabi ja tagalakompanii, ülem leitnant Guido Põldoja. Koosseisus luure-, staabi-, toitlustus-ja hooldusrühm.
Ajalugu
Scoutspataljoni eelkäijaks oli Vabadussõja ajal Viljandis 21. detsembril 1918 loodud Scouts-väeosa, mille ülemformeerija ohvitseriks ja kompanii kapteniks määrati staabikapten Friedrich-Karl Pinka. Pinka määrati 30. jaanuaril 1919 Scouts-väeosa I pataljoni ülemaks, 25. märtsil 1919 Scouts-väeosa lahingutegevuse juhiks kuni haavatasaamiseni 23. juulil 1919 Ostrovi lähedal (paranemise ajal asendas teda Pinka parem käsi leitnant Freiberg), ning rügemendi ülem sai Pinkast 9. detsembril 1919.
Scoutspolgu moodustamise algatas tegelikult Ameerikast naasnud mereväe kaugsõidukapten Henry C. Reissar (sündinud 1870 Viljandis), kes lubas ise rahastada "ühe kompanii sõjaväge, kes Eesti sõjaväe ülema komando alla seisab", sõlmides 17. detsembril 1918 Sõjaministeeriumiga vastava kirjaliku lepingu, kuhu sõjaministri eest kirjutas alla hr Jürine; ministeeriumi loal koguneski 18. detsembril 1918 Viljandisse grupp ohvitsere: staabikapten Friedrich-Karl Pinka, tolle vend leitnant Herbert Pinka, kes hiljem suri lahingus saadud haavadesse, Reissari usaldusalune leitnant Elmar Urm ja lipnik Anton Allik, koos esialgse relvastusega. Lepingus seisis, et roodus teenivad isikud on sundmobilisatsioonist vabastatud ja et "roodu "Eesti Scout" liikmed võivad igal ajal sõjariistu kanda". Järgnenud päevadel võis Viljandi kuulutustulpadelt lugeda üleskutset astuda Scouts-väeossa. Esimesel jõulupühal sai skautide koduks Viljandi loss, kus Scouts-väeossa astunud vabatahtlikud andsid esimeste seas truudusevande Eesti riigile.