cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kerahallik
Loomadel
Erinevalt imetajatest on linnud Aspergillus’e infektsioonidele väga vastuvõtlikud ja seda peetakse peamiseks lindude suremuse põhjuseks. Eriti vastuvõtlikud on haigusele kalkunid, pingviinid, rööv- ja veelinnud. Keskkonnatingimustest on haigust soodustavateks faktoriteks piiratud õhuvahetus, kokkupuude aerosoolsete toksiinidega, mis põhjustavad limaskestade ärritust, ning ebasobiv temperatuur ja niiskus. Nakatumine toimub sissehingamise teel ning üldjuhul koloniseerib Aspergillus alumised hingamisteed. Umbes 95% juhtudest on patogeeniks A. fumigatus, teisel kohal on A. flavus. Sümptomiteks on tavaliselt letargia, isutus ja anoreksia, aga ka nohu, hingeldamine ja häälitsuste muutumine. Põhjused, miks linnud on väga vastuvõtlikud aspergilloosile, võivad olla nii anatoomilist laadi (lindudel puudub epiglottis, mis takistab tahkete osakeste sattumist alumistesse hingamisteedesse, puudub ka diafragma, mille tulemusel ei ole linnud võimelised tugevalt köhima) kui ka immuunsüsteemiga seotud (neil puuduvad pinnamakrofaagid, mis võiksid fagotsüteerida seenekoniide ning heterofiilid kasutavad seenekoniidide hävitamiseks katioonseid valke, hüdrolaase ja lüsotsüüme, selle asemel, et kasutada müeloperoksidaase ja oksüdatiivseid mehhanisme).
Aspergilloosi esineb ka putukatel. Näiteks võivad Aspergillus’e perekonna esindajad nakatada mesilaste vastseid, põhjustades kivihauet, harvematel juhtudel nakatuvad ka täiskasvanud mesilased. Haigust ei esine väga sageli, kuna ohustatud on stressis ja nõrgenenud pered. Aspergillus suudab vastset nakatada nii seedetrakti sattudes kui ka läbi väliskesta tungides. Idanedes kasvab seen rõngana larvi pea läheduses. Kui vastne hukkub, muutub see kõvaks (mumifitseerub) ja värvub mustaks ning lõpuks kattub seenespooridega. Enamasti puhastavad töömesilased pesa hukkunud vastsetest, kuid kuna haue on tugevalt kärjekannu küljes kinni, kaetakse osa hukkunud haudmest taruvaiguga. Teadaolevalt on mesilastele patogeensed vähemalt kolm liiki (A. flavus, A. nomius ja A. phoenicis). Tõenäoliselt on peamiseks seenespooride levitajaks õietolm, kuid mesilasse võivad need sattuda ka õhu kaudu ja seal saprofüüdina substraati koloniseerida. Potentsiaalne levitaja on ka lest Varroa destructor, mis põhjustab mesilastel varroosi.
Jakov Fak
pisi|Jakov Fak Jakov Fak (sündinud 1. augustil 1987 Rijekas) on horvaadi päritolu Sloveenia laskesuusataja. 2010. aasta sügiseni esindas ta Horvaatiat ja võitis 2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris 10 km sprindis pronksmedali. Ta oli ka Horvaatia lipukandja olümpiamängude avatseremoonial.
2009. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlustel tuli ta 20 km eraldistardiga sõidus kolmandale kohale. Kolm aastat hiljem võitis Fak Ruhpoldingus maailmameistrivõistlustel kuldmedali 20 km distantsil. Segateatesõidus kuulus Fak esimesena finišijoone ületanud Sloveenia võistkonda, kuid kuna tehnilistel põhjustel ei töötanud kolmandas tiirus Norra märklaud korralikult, anti kuld Norrale ja hõbe Sloveenia võistkonnale. 2013. aasta maailmameistrivõistlustel Nové Městos pälvis Fak sprindis pronksmedali.
Waza rahvuspark
thumb Waza rahvuspark on rahvuspark Kameruni põhjaosas. Pindala 1700 km². See loodi 1934. aastal jahipargina, 1968 muudeti rahvuspargiks. 1979. aastast on see UNESCO biosfääri kaitseala.
Rahvuspargis elavad muu hulgas kaelkirjakud, lõvid ja elevandid. Seal on kohatud 379 liiki linde.
Pärja tänav
Pärja tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis.
Tänav sai nime 13. novembril 1925.
Haanja kõrgustik
pisi|Vaade Haanja kõrgustikule [[Suur Munamägi|Suure Munamäe vaatetornist.]] Haanja kõrgustik on maastikurajoon Kagu-Eestis.
Kõrgustiku kuhjas kuni 160 meetri kõrgusele aluspõhjakõrgendikule mandrijääliustik viimasel jääajal. Pinnakattes eristatakse kuni 5 erivanust moreeni ja koos nende vahele jäävate liiva, kruusa ja savikihtidega võib pinnakatte paksus ulatuda 180 meetrini.
Kõrgustiku lõunaosa jääb Lätisse ja idanurk Venemaale. Lätis olevat ala tuntakse seal Alūksne kõrgustikuna (tuntud ka Ida-Vidzeme kõrgustikuna). Kõrgustiku idaosa nimetatakse Vaaksaare kõrgustikuks.
Minneapolis
thumb pisi|Video Minneapolise (maailma pikimast) koridorisüsteemist Minneapolis on linn USA Minnesota osariigis, Hennepini maakonna keskus. Asub Mississippi jõe kaldal. Linn on kokku kasvanud kagu pool asuva Saint Pauliga, moodustades linnastu, mida hüütakse Twin Cities.
Ajalugu
Piirkonna ainsad elanikud olid dakotad kuni prantslaste saabumiseni u 1680. aastal. 1820–1825 ehitati Minnesota jõe suudmesse Mississippi äärde Fort Snellingi kindlus, mis aitas kaasa linna kasvule. 1837–1851 olid siuud sunnitud oma maadest loobuma ja taanduma lääne poole.
Pärmseened
Pärmseened ehk pärmid on päristuumsed mikroorganismid, mis kuuluvad seeneriiki. Sõnaga “pärm” seostatakse tavaliselt pagaripärmi ehk leiva-pärmkottseent ehk Saccharomyces cerevisiae 't. Tegelikult on olemas väga erinevaid pärmseeni ning neid on tänapäevaks avastatud umbes 1500 liiki.
Nende raku diameeter võib olla 3–40 µm, paljunemisviisiks võib olla pooldumine või pungumine ning esineb nii haploidseid kui ka diploidseid paardumistüüpe. Tavaliselt on pärmid ainurakseid, kuid teatud tüved võivad muututa hulkrakseteks.
Klassifikatsioon
thumb|Saccharomyces cerevisiae mikroskoobist vaadatuna
Pärmseente liike leidub kahes seenteriigi hõimkonnas. Nendeks on kottseened (Ascomycota) ja kandseened (Basidiomycota). Järgnevalt on välja toodud tuntuimate pärmiliikide asukohad fülogeneesipuul.
Ajalugu
thumb|Sai ja sirp, mis praegu asuvad [[Boscoreale muuseumis (Itaalias). Mõlemad esemed olid mattunud Vesuuvi purske tagajärjel tuha ja pimsskivi alla]]
Egiptusest on leitud 4000 aasta vanuseid küpsetuskambreid, mis olid mõeldud pärmitaina küpsetamiseks, ja ka pilte samast ajast päris pagaritöökodadest ja õllepruulimistest.
1680. aastal nägi Antoni van Leeuwenhoek esimest korda pärmi läbi mikroskoobi. Tollal aga ei tunnustatud nähtut elusorganismiks, vaid hoopis kerajaks struktuuriks.
1857. aastal tõestas Louis Pasteur, et käärimisel tekkivat alkoholi põhjustavad elusad pärmid, mitte keemilised reaktsioonid. Ta näitas, et hapniku lisamisel õlu virdesse pärmide kasvamise osakaal suurenes, aga käärimine oli pärsitud. Seda nähtust hakati nimetama Pasteuri efektiks.
Toitumine
Pärmid on kemoorganotroofid. See tähendab, et nende põhiline energiaallikas on keemiline (kemo-) ja oksüdeeritava aine ehk elektroni doonori loomus on orgaaniline (-organo). Süsinikuallikaks on enamjaolt glükoos ja fruktoos või sahharoos ja maltoos. Pärmid on fakultatiivsed anaeroobid st on võimelised tootma energiat nii hapnikuga kui ka ilma.
Etanoolkäärimine
1 moolist (molaarsus) glükoosist moodustub 2 mooli püruvaati, mis dekarboksüülitakse püruvaadi dekarboksülaasiga 2 mooliks atseetaldehüüdiks ja 2 mooliks süsihappegaasiks. Atseetaldehüüd redutseeritakse NADH reoksüdatsiooniga etanooliks. Seega on pärmide etanoolkäärimise saadusteks etanool ja süsihappegaas. Etanoolkäärimises moodustub kõrvalsaadusena alati ka glütserooli.
1 moolist glükoosist või fruktoosist (180 g) moodustub maksimaalselt 2 mooli etanooli (2 x 46 = 92 g). Glükoos = atsetaat + etanool + glütserool + süsihappegaas
Söötmed
thumb|Pärmseened vedelsöötmes
Söötmeks nimetatakse toitainete rikast ainest, kuhu pannakse teaduslikel eesmärkidel kasvama huvi pakkuvad mikroorganismid.
Erinevate pärmide kasvatamiseks mõeldud söötmete koostised on veidi erinevad. Erinevused tulenevad eelkõige pärmide erinevatest looduslikest kasvutingimustest ning organismi eripärasustest. Näiteks saab poolduva pärmi tüvesid kasvatada pagaripärmi kasvatamiseks mõeldud söötmetel, kuid siis on rakkude jagunemine aeglasem.
thumb|Pärmseente kolooniad tardsöötmel
Rikas sööde
YPD (yeast extract peptone dextrose) – pagaripärmi kasvatamiseks kasutatav rikas sööde. Nimetatakse ka pärmiekstrakt-peptoon söötmeks. See sööde sisaldab lisaks pärmiekstraktile ja glükoosile ka peptooni. Peptoon on ensümaatiliselt töödeldud loomne valk, mis koosneb erinevatest aminohapetest. Pärmid kasutavad seda kui orgaanilist lämmastikuallikat.
YES (yeast extract with supplements) – poolduva pärmi kasvatamiseks kasutatav rikas sööde. See sööde sisaldab pärmiekstrakti, glükoosi ning hädavajalikke aminohappeid ja nukleotiide (adeniin, histidiin, leutsiin, uratsiil, lüsiin).
Rikkas söötmes võib kasutada ka teisi süsinikuallikaid. Näiteks sööde, kuhu on süsiniku allikana lisatud mittefermenteeritavat glütserooli (YPG), võimaldab eristada rho ja pet mutante metsiktüüpi tüvedest.
Miinimumsööde
Pagaripärmi kasvatamisel kasutatavad miinimumsöötmed jagatakse sünteetiliseks miinimumsöötmeks (SD, synthetic minimal medium) ja sünteetiliseks täissöötmeks (SC, synthetic complete medium). Selektsioonil kasutatavale söötmele ei lisata neid nukleotiide ja/või aminohappeid, mille sünteesiks vajalike markergeenide olemasolu soovitakse uurida.
Spetsiifilised söötmed
Spetsiifiliste söötmete alla liigitatakse näiteks sporulatsioonisööde ning indikaatorsöötmed.
Sporulatsioonisööde kujutab nälja tingimusi rakkudele. Toitainete puuduses läbivad diploidsed pärmirakud meioosi ning sporuleeruvad (spoor moodustades neli askospooriga eoskoti (eoskott). Diploidsed pagaripärmi rakud sporuleeruvad, kui nad satuvad lämmastiku- ja fermenteeritava süsiniku nälga. Pagaripärmi sporulatsioonisööde sisaldab 10 korda vähem pärmiekstrakti ja 40 korda vähem glükoosi kui rikas sööde.
Indikaatorsöötmed võimaldavad kindlaks teha, kas antud tüvi on võimeline kasvama söötmesse lisatud suhkrul.
Maltoosi indikaatorsööde võimaldab vahet teha tüvedel, mis fermenteerivad või ei fermenteeri maltoosi. Selleks kasutatakse rikkas söötmes süsiniku allikana maltoosi ning lisatakse värvainet bromo-kresool-punakaslilla (bromocresol purple). Maltoosi fermenteerivad rakud muudavad söötme pH-d ning koloonia ümber tekib kollane rõngas. Sööde ise aga on punakasvioletse värvusega.
Galaktoosi indikaatorsööde võimaldab vahet teha tüvedel, mis on võimelised fermenteerima või ei ole võimelised fermenteerima galaktoosi. Et seda näha, lisatakse rikkasse söötmesse süsinikuallikana galaktoosi ning värvainet bromo-tümool-sinine (bromothymol blue). Galaktoosi fermenteeritavate kolooniate ümber tekib kollane rõngas. Sööde ise on sinise värvusega.
Kasv
Pärmide temperatuuritaluvus on varieeruv, −2 °C kuni +45 °C-ni. Kõige soodsam temperatuur pagaripärmi jaoks on umbes 30 °C. Pärmid taluvad teatud tingimustel ka külmumist.
Paardumistüübid
Pagaripärmi (Saccharomyces cerevisiae) haploidsed rakud võivad omada erinevaid paardumistüüpe: haploidsed paardumistüübid on paardumistüüp a ja paardumistüüp alfa, diploidne on paardumistüüp a/alfa.
Haploidsed rakud jagunevad mitootiliselt pungumise teel. Kui erineva paardumistüübiga rakke koos kasvatada, siis nad paarduvad ning moodustavad diploidse raku (a/alfa). Tekkinud diploidne pärmirakk jaguneb samuti mitootiliselt pungumise teel. Erinevus haploidsetest rakkudest on, et see ei ole enam võimeline paarduma.
Kui diploidsed pärmirakud satuvad ebasoodsatesse kasvutingimustesse siis nad läbivad meioosi ning sporuleeruvad. Sporulatsiooni käigus moodustub eoskott ehk askus, milles paikneb 4 haploidset kotteost ehk askospoori. Haploidsed rakud ei ole võimelised jagunema meioosi teel ning sporuleeruma.
Mõni pärm, sealhulgas Schizosaccharomyces pombe paljuneb pungumise asemel pooldumise teel.
Kasutusalad
Pärme kasutatakse alkohoolsete jookide, pärmitaina, ja B-vitamiini-rikaste toidulisandite valmistamisel, ning isegi alternatiivse kütuse ja TNT tootmisel (pärm Yarrowia lipolytica). Teaduses kasutatakse pärme mudelorganismidena, et uurida geneetilisi ja ka pärmseentest põhjustatud haigusi.
Õlle pruulimine
Pinnapärmid (ale) ja põhjapärmid erinevad kääritamise kiiruse poolest.
Õlletegemisel kasutatakse toorainena teravilja (otra, maisi, nisu, riisi), kvaliteetset vett, humalaid ja õllepärmi (Saccharomycese tüved).
Õlletegemise etapid:
Terade idandamine (odra linnastamine), mille käigus niisutatud terades aktiveerunud amolüütilised ensüümid muudavad teratärklise kääritatavateks suhkruteks (maltoosiks, maltotrioosiks, dekstriinideks, glükoosiks). NB! Õllepärmid ise ei suuda tärklist hüdrolüüsida. Ka proteaasid aktiveeruvad ja valgud hüdrolüüsitakse aminohapeteks.
NB! Vaadiõlut ei pastöriseerita!
Õlu võib tegemise käigus saastuda piimhappebakteritega (Lactobacillus plantarum, Lactobacillus brevis, Pediococcus cerevisiae), mis muudavad õlle limaseks ja hapuks (piimhape). Taluvad nii humalaid kui ka etanooli. Äädikhappebakterid (Acetobacter) saastavad hapnikuga kokkupuutumisel õlut ja rikuvad selle maitse (oksüdeerivad etanooli äädikhappeks).
Pärmitaina valmistamine
thumb|Värskelt valminud sai
Tavaliselt kasutatakse pärmitaina valmistamisel S. cerevisiae 'd, kuid harva kasutatakse veel lisaks Saccharomyces exiguous 'i ja S. minor 'it, mille metsiktüüpi esineb taimedel, puuviljadel ja teraviljadel. Käärimiseks vajaliku energia saamiseks kasutatakse suhkruid ning käärimisel tekkiv süsihappegaas kergitab tainast. Küpsetamisel pärm sureb ja tekitab tainasse õhutaskuid.
Glütserooli tootmine
Glütserooli tootmiseks kasutatakse osmotolerantseid pärme nagu Saccharomyces rouxii, Torulopsis magnolia ja Pichia farinose. Glütserooli toodeti Saksamaal pärmide abil esimese maailmasõja ajal, et saada toorainet (nitroglütseriini) lõhkeainetetööstusele. Seda toodeti õlletehastes ligikaudu 1000 tonni kuus. Tänapäeval ei tasu glütserooli enam pärmidega toota. Glütserooli eraldamiseks kasutatakse halotolerantseid vetikaid, näiteks Dunalliellat, kellel on glütserool osmoprotektoriks.
Teadus
Kuna pärmid on päristuumsed (nagu inimesed), geneetiliselt manipuleeritavad ning suhteliselt kiire pooldumisega (umbes 90 minutit), on nad väga heaks mudelorganismiks rakubioloogias ja geenitehnoloogias. S. cerevisiae näitel saab uurida selliseid biomeditsiinilise tähtsusega protsesse nagu mitokondriaalset hingamist, rakkude vananemist ja jagunemist ning metaboolseid signaalradasid. Näiteks on S. cerevsiae peal uuritud Parkinsoni tõve tekke põhjuseid.
Haigustekitajad pärmid
Candida albicans, Cryptococcus neoformans, C. tropicalis, C. stellatoidea, C. glabrata, C. krusei, C. parapsilosis, C. guilliermondii, C. viswanathii, C. lusitaniae, Rhodotorula mucilaginosa, Candida glabrata, Torulopsis glabrata, C. pseudotropicalis.
Peegeldumine
Peegeldumine tähendab laine tagasipöördumist kahe keskkonna piirpinnalt lähtekeskkonda. Peegeldumine pole enamasti täielik, sest sellega võib kaasneda laine murdumine ja laineenergia neeldumine või sumbumine.
Peegeldumisseadused:
Kõige tuntumad on valguse, heli ja raadiolainetega seotud peegeldumisnähtused.
Kui valguse peegeldumisel on eralduspinna ebatasasused langeva valguse lainepikkusega võrreldes väikesed, toimub suundpeegeldumine: valgus peegeldub tagasi ühes suunas. Kui aga piirpinna konarused on mõõtmetelt lainepikkusega võrreldavad, siis on peegeldumine difuusne ehk hajus.
Raadiolainete levimisel on oluline nende peegeldumine ionosfääri kihtidelt ja mitmesugustelt pindadelt. Raadiolainete peegeldumisel põhineb ka raadiolokatsioon.
Pae tänav (Tallinn)
Pae tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Sikupilli, Ülemiste ja Pae asumis.
Hoonestus
pisi|left|Pae tn 11, [[Tüüpprojekt 1-464]] pisi|Pae tn 12
Ajalugu
Tänav sai nime 8. märtsil 1949. Tänava järgi on nime saanud Lasnamäe lademe Väo kihistu Pae kihistik.
Pae asumi Lasnamäe I mikrorajooni üksikuid asutustele ja ettevõtetele kuuluvaid elamuid on ehitatud umbes 1970. aastast. 1978. aastal alustati majaehituskombinaadi toodanguga elamute ehitamist vastavalt I mikrorajooni planeeringule.
Pae tänaval asus kauplus Lasnamäe.
Valguse murdumine
pisi|Valguse murdumine erinevates keskkondades (klaas, vesi, õhk)
Valguse murdumine ehk valguse refraktsioon on laine levimissuuna muutus kahe keskkonna lahutuspiiril. Valguslaine murdub tingimusel, et keskkonnad on erineva optilise tihedusega ja valgus saab minna esimesest keskkonnast teise.
Valgus murdub, kuna optiliselt mittehomogeensetes keskkondades valguse levimiskiirus muutub.
Valguse murdumisel põhineb paljude optikariistade töö (prillid, luup, mikroskoop, binokkel jm). Valguse murdumise tõttu tekivad paljud optilised atmosfäärinähtused, nagu näiteks vikerkaar, tähtede vilkumine, halo.
Valguse murdumise seadus
Langev kiir, murdunud kiir ning langemispunkti tõmmatud pinnanormaal asuvad ühes ja samas tasapinnas. See tähendab, et valguskiir murdub kas oma normaali poole või eemale, kuid mitte kiire ja normaali tasandist väljapoole.
Valguse üleminekul ühest keskkonnast teise valguskiir murdub nii, et langemisnurga ja murdumisnurga siinuste suhe on jääv suurus. Langemis- ja murdumisnurki mõõdetakse pinnanormaalist.
Lembit Ulfsak
Lembit Ulfsak (4. juuli 1947 Koeru – 22. märts 2017) oli eesti näitleja ja lavastaja, väljaspool Eestit tuntud peamiselt filminäitlejana.
Lembit Ulfsaki lapsepõlv möödus Räpinas, kus lõpetas ka 8. klassi. 1966. aastal lõpetas ta Tallinna 7. Keskkooli. Aastail 1966–1970 õppis ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedris (4.lend).
Aastail 1972–1973 laulis ta ansamblis Amor Trio.
1. juunil 2019 avati Ulfsaki auks paigaldatud mälestuspink ta rannaäärse kodu lähedal Kakumäe poolsaare läänekaldal.
Filmid
Lavastanud filmid
Isiklikku
Tema isa oli ametiühingutegelane Johan Ulfsak.
Abielust Tiina Ulfsakiga sündis poeg, näitleja Juhan Ulfsak. 1981. aastal abiellus Lembit Ulfsak Epuga. Sellest abielust sündis kaks tütart: filmiajakirjanik Maria Ulfsak-Šeripova ja tekstiilikunstnik Johanna Ulfsak.
Lembit Ulfsak suri 22. märtsil 2017 vähki.
Estobuntu
Estobuntu on Ubuntu baasil koostatud eestikeelne operatsioonisüsteem.
Operatsioonisüsteemiga on kaasas tugi MP3-failide, Flashi, DivX-failide ja DVD-de esitamiseks, samuti on Firefox vaikimisi eestikeelne ja sisaldab eesti konteksti jaoks seadistatud reklaamitõrjet Adblock Plus.
Optiliselt kettalt käivitatud süsteemis, s.t juba enne paigaldamist saab kasutada Kõu mobiilseid seadmeid.
Estobuntu sisaldab kaugabirakendust, mis võimaldab Estobuntu süsteemidele interneti kaudu tugiteenust pakkuda.
Estobuntu 14.04 versiooni Live-DVD kasutamiseks on soovituslik vähemalt 2 GB RAM-mälu.
Ajalugu
Esimene Estobuntu põhines Ubuntu versioonil 7.04 ja toodi avalikkuse ette märtsis 2008.
Viimane Estobuntu väljalase kannab versiooninumbrit 14.04, väljalaskekuupäev on 2. mai 2014.
Estobuntu oli varustatud sisseehitatud ID-kaardi toega, mis distro iga versiooni väljalaske ajal funktsioneeris. 2018. aasta seisuga on Estobuntu viimases versioonis (14.04) olev ID-kaardi tarkvara aegunud ega tööta enam. Püüded ID-kaarti vananenud tarkvaraga kasutada võivad kaardi ära rikkuda.
Samuti on aegunud muu Estobuntu selles versioonis leiduv tarkvara, sealhulgas brauser Mozilla Firefox.
Teisendus
Teisenduseks nimetatakse matemaatikas kujutust mingist hulgast iseendasse.
Sõna "teisendus" kasutatakse mõnikord samas tähenduses sõnadega "funktsioon", "kujutus" või "operaator".
Omadused
Hulga A teisenduste f ja g korrutis on defineeritud järgmiselt:
hulga A iga elemendi x korral.
Hulga A teisendused moodustavad korrutamise suhtes monoidi, mille ühikelemendiks on samasusteisendus.
Pallasti tänav
thumb|Pallasti tänav
Teisendus
Erijuhud
Bijektiivsed, injektiivsed ja sürjektiivsed teisendused on teisendused, mis on vastavalt bijektsioonid, injektsioonid ja sürjektsioonid.
Pallasti tänav
Pallasti tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Sikupilli ja Uuslinna asumis.
Ajalugu
Ballasti tänav nimetati Pallasti tänavaks 24. mail 1939.
Pallasti tänav 21 hoones tegutses Eesti NSV ajal Tallinna II Toidukaubastu kauplus Panoraam.
Hannes Kaljujärv
Hannes Kaljujärv (sündinud 4. jaanuaril 1957 Tartus) on eesti näitleja.
1979. aastast töötab Vanemuise teatris. Hannes Kaljujärv on teinud külalisena kaasa Tallinna Linnateatri, Viljandi Ugala, Rakvere Teatri (alates 2002 6-7 korda), Emajõe Suveteatri ning Rootsi teatri Unga Riks lavastustes.
2020. aastal esites ta Eesti Vabariigi aastapäeva kontsert-etenduses metsvinti.
Filmirollid
Ta on mänginud filmides "Pangarööv", "Vana daami visiit", "Stiilipidu", "Narva kosk", "See kadunud tee ja "Jüri Rumm" (viimases peaosa), "Nimed marmortahvlil", telelavastuses "Kolm elu kaalul" ja seriaalis "Õnne 13".
Transparency International
Transparency International koostab igal aastal korruptsiooni tajumise indeksi alusel riikide pingerea.
TI peakorter asub Berliinis.
Tartu Aleksander Puškini Kool
Tartu Aleksander Puškini Kool (vene keeles Тартуская школа имени Александра Пушкина) on peamiselt venekeelset põhiharidust andev õppeasutus Tartus. Tartu Aleksander Puškini Kooli nime all alustas kool oma tööd 1. septembril 2014.
Ajalugu
Osaliselt kattub Tartu Aleksander Puškini Kooli ajalugu ka Tartu Tamme Gümnaasiumi ajalooga, sest vähemalt aastatel 1945–1947 kandis Tamme Gümnaasium nime Tartu 6. Keskkool.
Tartu Slaavi Gümnaasiumi ja Tartu Puškini Gümnaasiumi liitmise põhjus oli mõlema kooli madal täituvus.
Erwin von Witzleben
thumb Job-Wilhelm Georg Erwin von Witzleben (4. detsember 1881 Breslau (tänapäeval Wrocław, Poola) – 8. august 1944 Berliin) oli Saksamaa sõjaväelane (alates 1940. aastast kindralfeldmarssal) ning 20. juuli vandenõust osavõtja.
10. detsember
10. detsember on Gregoriuse kalendri 344. päev (liigaastal 345. päev). Juliuse kalendri järgi 27. november (1901–2099).
Piibelehe tänav
thumb|Piibelehe tänav
Piibelehe tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Mustjõe asumis.
Tänav sai nime 16. mail 1958.
Tammistu
Tammistu on mitme Eesti küla nimi:
Paul Kerese tänav (Tallinn)
pisi|Paul Kerese tänav talvel Paul Kerese tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme ja Männiku asumis.
Kerese tänav 11 asub Paul Keresele ehitatud eramu Arhitekt Peeter Tarvas, projekt 1948, valmis 1955. aastal.
Tänav sai nime 9. jaanuaril 1976 eesti maletaja Paul Kerese (1916–1975) järgi, varem oli see osa Õie tänavast.
Garden Party
"Garden Party" on Rick Nelsoni 1972. aasta hittlaul.
Lugu on inspireeritud kontserdist, mis toimus 15. oktoobril 1971 Madison Square Gardenis New Yorgis ning kus esinesid mitmed tuntud tähed nagu Chuck Berry, Bo Diddley, Bobby Rydell ja Rick Nelson.
Rick esitas oma vanad tuntud lood "Hello, Mary Lou" ja "She Belongs to Me" ning seejärel Rolling Stonesi hittloo "Honky Tonk Woman", mille peale teda rahvas justkui välja vilistama hakkas. Mõningatel andmetel olevat rahvas olnud pahane hoopis politseinike tegevuse üle publiku seas, kuid vähemalt Rick võttis seda isiklikult ning lahkus lavalt ega naasnud enam isegi mitte kontserdi lõpuks.
Laul räägibki kontserdi paljutõotavast kulgemisest ning kuidas ta oma esimesi lugusid laulis ja kuidas siis loo "Honky Tonk Woman" ajal teda välja vilistati ("When I sang a song about a honky-tonk, it was time to leave."), refrään aga pajatab saadud kogemustest ("But it's alright now, I've learned my lesson well. You see, you can't please everyone, so you got to please yourself.").
Piibelehe tänav (täpsustus)
Piibelehe tänav on mitmes Eesti asulas:
Tammistu (Tartu)
Tammistu on küla Tartu maakonnas Tartu vallas.
Koorijuht ja muusikapedagoog Uno Uiga (1925–2017) sündis Tammistus.
Puebla osariik
Puebla on osariik Mehhiko keskosas mägisel alal. Puebla osariigis asuvad Mehhiko kolm kõrgemat mäge – vulkaanid Pico de Orizaba, Popocatépetl ja Iztaccíhuatl.
Ajalugu
Puebla osariik loodi 1824. aastal.
Haldusjaotus
Puebla osariik on jagatud 217 kohalikuks omavalitsuseks.
Tila
Tila on küla Tartu maakonnas Tartu vallas.
Blake Edwards
Blake Edwards (sünninimi William Blake Crump; 26. juuli 1922 Tulsa – 15. detsember 2010 Santa Monica) oli USA stsenarist, filmiprodutsent ja režissöör.
Blake Edwards on lavastanud mängufilmid "Hommikueine Tiffany juures" (1961), "Suur võidusõit" (1965), "Pimekohting" (1987) jpt. Aastail 1963–1993 valmis tal komöödiafilmide sarja "Roosa panter" kaheksa filmi (näiteks "Lask pimeduses" (1964)).
Aastail 1953–1967 oli Blake Edwards abielus Patricia Walkeriga, kellega tal on tütar Jennifer Edwards ja poeg Geoffrey Edwards.
1969. aastast oli ta abielus filminäitleja Julie Andrewsiga, kellega tutvus filmi "Kallis Lily" filmivõtetel.
Võrdus
Võrduseks nimetatakse matemaatikas valemit, mis väidab, et kahe avaldise, näiteks a ja b, väärtused on võrdsed. Tähistatakse a=b.
Ainult arve sisaldavat võrdust nimetatakse arvvõrduseks. Tundmatut suurust sisaldav võrdus on võrrand. Võrdus ei pea ilmtingimata olema tõene; ka ilmselgelt vale võrdus (näiteks 1=2) on ikkagi võrdus. Tõest arvvõrdust või muutujate kõikide väärtuste korral tõeseks osutuvat võrdust nimetatakse samasuseks.
Näited
Lihtsaid võrdusi:
Võrdused võivad sisaldada mistahes matemaatilisi funktsioone, tehteid jne.
Kui x ja y on reaalarvud, siis kehtib alati võrdus ehk samasus:
Võrduse omadused
Võrduse mõlema poolega sama matemaatilise tehte tegemisel saadakse ühest tõesest võrdusest teine tõene võrdus. Võrduse põhiomadusteks loetakese järgmist kolme omadust:
Võrduse omadustest tulenevad ka võrrandi omadused.
Vassili Külaots
Vassili Külaots (2. november 1889 Pärsamaa vald, Saaremaa – 17. oktoober 1977 Tallinn Eesti NSV) oli Eesti (kolonel) ja Nõukogude Liidu (polkovnik) sõjaväelane.
Vassili Külaots teenis Eesti sõjaväes 7. Jalaväerügemendis kapteni ja majorina, 1927. aastal viidi üle teenistust jätkama Eesti Kindralstaapi. Kindralstaabis teenis ta käsutäitja-ohvitserina ja Kaitsevägede staabi VI osakonna (väljaõppe osakonna) A-jaoskonna ülemana, kus ta 1930. aastal ülendati kolonelleitnandiks. 1932. aastal nimetati ta Kaitsevägede staabi IV osakonna (Kv kantselei) C-jaoskonna ülemaks.
1934. aastal nimetati ta Viru-Järva kaitseringkonna staabi ülema kohusetäitjaks ja 1936. aastal Viru-Järva kaitseringkonna staabi ülemaks. 13. jaanuaril 1939 viidi ta üle Kõrgema Sõjakooli alaliseks lektoriks. 16. veebruaril 1940 ülendati ta koloneliks, 1940. aasta juunipöörde ajal Eesti Sõjavägede Staabi VI (väljaõppe)osakonna ülemaks.
1942. aasta 8. eesti laskurkorpuse formeerimise ajal osales koos Jaan Lukase, Verner Trossi, August Vassili ja Artur Saueseljaga laskurkorpuse formeerimisel ning oli laskurkorpuse staabi 1. (operatiiv)osakonna ülem.
Hannes Võrno
pisi|Hannes Võrno 2007. aastal thumb|Hannes Võrno 2008. aastal Hannes Võrno (sündinud 1. mail 1969 Rakveres) on Eesti saatejuht, meelelahutaja, moekunstnik, poliitik ja kaitseväelane.
Võrno on tuntud komöödiarühmituse Kreisiraadio liikmena, mis esindas Eestit 2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse poolfinaalis. Ta on juhtinud saateid "Kes tahab saada miljonäriks?", "Tõehetk" ja "20 aastat hiljem", samuti koos Kiur Aarmaga saadet "Kahvel".
Aastatel 1993–1996 tegi Hannes Võrno koos Henri Jäägriga korporatsiooni Saatus nime all ajalehele Post absurdikoomiksiseeriaid "Perekond Vismaritega", "Tiduga" ja "Libiido". Koomiksitandemi seeriat "Perekond Vismarid" avaldati 247 korral ka ajalehes Liivimaa Kuller.
2002. aastal valiti ta Eesti parimaks meessaatejuhiks ja 2008. aastal Eesti kõigi aegade parimate telesaatejuhtide esikümnesse. Aasta parimate meessaatejuhtide valimisel saavutas ta 2005. aastal 3. koha Vahur Kersna ja Kristjan Jõekalda järel ning 2007. aastal Vahur Kersna järel teise koha.
Ta on õppinud moekunstnikuks ja disaininud Sangarile meestesärke.
Võrno kuulus aastatel 2003–2011 Isamaa ja Res Publica Liitu ning oli Riigikogu X koosseisu liige, kuid peatas saadikuvolitused 2003. aastal.
Hannes Võrno oli aastatel 2011–2015 Eesti Kaitseväe Teavituskeskuse ülem. Teda on autasustatud kaitseministri ja NATO medalitega rahvusvahelisel sõjalisel missioonil osalemise eest. 2015. aastal pälvis Võrno Kaitseväe eeskujuliku teenistuse risti. Sõjaväeliselt auastmelt on Hannes Võrno kapten.
Ühiskondlik tegevus
Hannes Võrno on Tallinna Toomkooli Nõukogu liige ja Okupatsioonide muuseumi juhatuse liige. Ta kuulub Eesti Jahimeeste Seltsi ja Tallinna Jahtklubisse. Võrno on Tallinna Piiskopliku Toomkoguduse nõukogu liige ja kuulub asendusliikmena koguduse sinodi esindusse. Võrno kuulus aastatel 1999–2009 organisatsiooni Round Table Estonia ning oli selle president 2005–2006. Aastatel 2005–2007 oli Võrno Eesti Reservohvitseride Kogu juhatuse liige.
Poliitiline tegevus
2002–2011 oli ta IRLi liige. 2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel osales ta EKRE Viimsi valla esinumbrina. Ta sai 340 häält ning osutus valituks.
Isiklikku
Hannes Võrno on abielus. Varasemast kooselust on tal kaks täiskasvanud poega.
Pikaliiva tänav
Pikaliiva tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis.
Tänav sai nime 25. septembril 1998. Tänav on saanud nime Pikaliiva asumi järgi.
Heteroseksuaalsus
Sõnu "heteroseksuaal" ja "heteroseksuaalsus" kasutatakse harilikult inimeste kohta. Heteroseksuaalset käitumist on aga täheldatud kõikidel imetajatel ja teistel loomadel.
Mõiste
"Heteroseksuaalsus" sõnana on kreeka-ladina hübriid. Liitsõna koosneb kreekakeelsest sõnast έτερος (héteros: 'teine, muu', teaduses kasutusel eesliitena tähenduses 'erinev'  ) ja ladinakeelsest sõnast sexualis ('sugueluline'). Sõna võttis esmakordselt kasutusele ungari ajakirjanik Károly Mária Kertbeny oma kirjas 1868. aastal. Trükis kasutas seda esmakordselt saksa zooloog Gustav Jäger 1880. aastal. Sõna pärineb 19. sajandi isiksusetüüpide süstematiseerimise traditsioonist. Selle kasutus on tugevasti mõjutanud nüüdisaegse seksuaalse sättumuse käsitluse kujunemist. Sõna saab kasutada kirjeldamaks isiku seksuaalset sättumust, seksuaalset ajalugu või mina-käsitlust. Osa inimesi lükkab sõna tagasi, kuna nende arvates kätkeb mõiste endas ainult seksuaalset käitumist, jättes kirjeldamata mitteseksuaalsed romantilised tunded.
Eesti keeles kasutatakse heteroseksuaalsuse sünonüümina harvem sõna "teisesooiharus" ning heteroseksuaalset inimest kutsutakse "teisesooiharaks".
Seksuaalne sättumus, identiteet ja käitumine
Inimese seksuaalne sättumus, seksuaalkäitumine ja seksuaalne identiteet on lähedalt seotud, aga teineteisest erinevad mõisted. Seksuaalne identiteet viitab isiku kontseptsioonile iseendast, käitumine seksuaalaktidele ning sättumus külgetõmmetele. Need kolm ei pea alati ühtima, kuna seksuaalne külgetõmme või käitumine ei pea olema alati kooskõlas inimese identiteediga. Näiteks võib inimene end määratleda heteroseksuaalsena, geina, lesbina või biseksuaalsena ilma, et tal oleks olnud üldse seksuaalseid kogemusi. Samuti võib inimesel olla olnud homoseksuaalseid kogemusi, aga ta ei pea end geiks, lesbiks või biseksuaalseks. Samamoodi võib end gei või lesbina identifitseerinud isik aeg-ajalt omada seksuaalset kontakti vastassoo esindajaga, aga pole end mittebiseksuaalsena määratlenud. Inimeste kohta, kelle seksuaalne sättumus ei ühti nende seksuaalse identiteediga, kasutatakse mõnikord terminit "kapis olema".
Mõnikord jäetakse eristamata seksuaalne sättumus ja seksuaalne identiteet. See tekitab käsitlustes erisuse selles, kas seksuaalne sättumus võib ajas muutuda. Uurijad, kes kahte mõistet omavahel ei erista lähtuvad kontseptsioonist, et seksuaalne sättumus on osadel inimestel kindlaks määratud, teistel aga voolav ning võimeline aja jooksul muutuma. Teised eristavad seksuaalset sättumust kui kaasasündinud külgetõmbe ja seksuaalset identiteeti kui midagi, mis võib inimese elu jooksul muutuda. Viimasel juhul ei ole seksuaalne identiteet osa seksuaalsest sättumusest ning ei see pea seetõttu ühtima isiku seksuaalse sättumuse või seksuaalse käitumisega.
2000. aastal avaldatud uurimuses küsitleti 80 mitteheteroseksuaalset naist vanuses 16–23. Pooled osalejatest olid enda elu jooksul muutnud oma seksuaalset identiteeti rohkem kui korra. Kahe aasta pärast toimunud järeluuringuteks oli kolmandik neist seda uuesti teinud. Teadlased järeldasid, et "seksuaalne külgetõmme paistab olevat suhteliselt stabiilne, samas seksuaalne identiteet ja käitumine on voolavamad." 2012. aastal uuriti 2560 täiskasvanut. Neist 2% teatas, et nende seksuaalne sättumus on 10-aastase perioodi jooksul muutunud. Meestest teatas 0,78% heteroseksuaalsena, 9,52% geina ning 47% biseksuaalsena määratlenud osalejatest oma identiteedi muutusest. Naiste puhul täheldas sama 1,36% heteroseksuaalsena, 63,6% lesbina ja 64,7% biseksuaalsena määratlenud osalejatest. Uurijad pakuvad, et heteroseksuaalsus võib olla tänu oma normatiivsele staatusele stabiilsem identiteet.
Statistika
Seksuaalse sättumuse statistikat on raske täpselt hinnata, kuna puuduvad usaldusväärsed andmed. Uuringu tulemuste hindamisel on oluline arvestada kasutatud kriteeriumiga, mille alusel on defineeritud sättumust. Paljudele inimestele võib olla vastumeelne end gei, lesbi või biseksuaalsena identifitseerida vaatamata samasoolisele külgetõmbele. Samasoolise külgetõmbega inimeste arv võib olla suurem kui nende arv, kes sellel külgetõmbel tegutsevad. See omakorda võib olla suurem kui arv, kes end identifitseerivad gei, lesbi või biseksuaalsena. See omakorda mõjutab ka andmeid, mis on seotud hinnangutega heteroseksuaalse elanikkonna kohta.
Olulisemate uuringute järgi on 89–98% inimestest oma eluea jooksul ainult heteroseksuaalsed suhted. See protsent langeb aga 79–84%-le, kui uuritakse samasoolisi külgetõmbeid ja/või käitumist. 2006. aastal läbi viidud anonüümses küsitluses teatas 80% vastanutest oma heteroseksuaalsetest tunnetest. Samas 97–98% vastanutest identifitseeris end heteroseksuaalina. 1992. aastal Suurbritannias meeste seas läbi viidud uuringus teatas 93,9% vastanutest, et neil on olnud vaid heteroseksuaalseid kogemusi. Prantsusmaal oli samas uuringus aga vastanute protsent 95,9%. Williamsi instituudi 2011. aasta aruandes on esitatud hinnang, et umbes 300 miljonist Ameerika Ühendriikide elanikust 96% on heteroseksuaalsed.
Küsitlused
2008. aasta küsitluse järgi on 87%-l brittidest olnud seksuaalne kontakt ainult vastassoo esindajatega. Samas 94% brittidest identifitseeris end heteroseksuaalina. Sarnase tulemuseni jõudis Suurbritannia riikliku statistikabüroo 2010. aastal avaldatud küsitlus: 95% brittidest identifitseeris end heteroseksuaalsena, 1,5% homo- või biseksuaalsena. 3,5% vastanutest andis ebamääraseid vastuseid nagu "ei tea", "muu" või ei vastanud küsimusele.
2015. aastal küsitleti Suurbritannias 1632 täiskasvanud inimest. Neist 89% identifiseeris end heteroseksuaasena, 6% homoseksuaalsena ja 2% biseksuaalsena. Uuringus osalejatel paluti end paigutada Kinsey skaalale. 72% kõikidest täiskasvanutest valisid skaalal väärtuse 0, mis tähendab, et nad identifitseerisid täielikult heteroseksuaalina. Sama vastuse valis aga ainult 46% täiskasvanutest vanuses 18–24. Täielikku homoseksuaalsust tähistava väärtuse 6 valis 4% vastanutest. Noorte täiskasvanute hulgas oli sama vastus 6%.
Samal aastal viidi Ameerika Ühendriikides läbi sarnane uuring. Küsitleti 1000 täiskasvanut, kellest 89% identifitseeris end heteroseksuaalsena, 4% homoseksuaalsena (võrdselt mehi ja naisi) ning 4% biseksuaalsena.
Kujunemine
Teadlaste seas valitseva arvamuse kohaselt ei ole seksuaalne sättumus valik. See tähendab, et inimesed ei vali, kas nad on heteroseksuaalsed, homoseksuaalsed, biseksuaalsed või aseksuaalsed.
Bioloogia
Seksuaalse sättumuse ja bioloogia vaheline seos on teaduses jätkuvaks uurimisaineks. Siiani ei ole kindlaks tehtud tegurit, mis üksinda määraks seksuaalse sättumuse. Erinevad uuringud osutavad lahknevatele ja sageli üksteisega vastuolus olevatele põhjustele. Teadlased oletavad, et seksuaalse sättumuse määrab geneetiliste, hormonaalsete ja sotsiaalsete tegurite kombinatsioon. Seksuaalse sättumuse tekke põhjuste seletamisel on levinumad erinevad bioloogilised teooriad. Bioloogilised teooriad näevad enamasti põhjustena geneetilisi tegureid, varast sünnieelset keskkonda ja/või aju struktuuri. Osa teadlasi ühendab geneetilised põhjused sotsiaalsete teguritega. Teised teadlased usuvad, et seksuaalne sättumus määratakse juba eostamisel. Samas puuduvad siiani teaduslikud kordusuuringud, mis toetaksid ükskõik millist bioloogilist tegurit seksuaalse sättumuse kujunemise põhjusena.
Keskkond
Uurijad näevad keskkonnategurites võimaliku seksuaalse sättumuse kujunemise mõjutajat. Teadlastel puudub laialdane tõendusmaterjal selle kohta, mis näitaks et laste kasvatamisviis või varajased kogemused mängiks rolli seksuaalse sättumuse kujunemisel. Sellegipoolest on osa uuringuid sidunud laste kasvatamisviisi või perekondliku keskkonna mitteheteroseksuaalsusega. Samuti on üritatud seostada lapse ebatraditsioonilist soo väljendusviisi homoseksuaalsusega. Mitmed uuringud on näidanud seaduspära, mille järgi iga vanem vend suurendab tõenäosust, et mehel tekib homoseksuaalne sättumus, 28–48%. Teadlased näevad niinimetatud vanema venna efekti põhjusena varast sünnieelset keskkonda, eriti sünnieelseid hormoone. Sarnast seaduspära naiste ja vanemate õdede arvu vahel ei ole leitud.
Retinoidid
pisi|350px|Esimese ja teise põlvkonna retinoidid Retinoidid on A-vitamiini looduslikud ja sünteetilised vormid.
Vitamiinsed (inimorganismis vitamiinina toimivad) vormid on järgmised:
Saamine ja depood
Inimorganism saab A-vitamiini järgmiselt.
Toidus olevatest taimsetest karotenoididest (A-vitamiini eelühendid ehk provitamiinid) 30–60% imendub sapphapetega konjugeerunult peensoole ülaosas ja lõhustub limaskesta rakkudes karoteeni dioksügenaasi toimel: beetakarotenoidist tekib kaks retinoolimolekuli ning alfa- ja gammakaroteenist üks molekul.
Osa imendunud karotenoide pakitakse külomikronitesse ning kasutatakse ära vere lipoproteiinide ja biomembraanide ehituses ning akumuleeritakse tagavaraks maksa. Osa neist jääb imendumata ja väljutatakse.
Toidu loomsed retinüülestrid hüdrolüüsuvad peensooles retinooliks ja vabaks rasvhappeks. 3,4-didehüdroretinool tekib retinooli dehüdrogeenimisel.
Enterotsüütidesse imendunud ja neis tekkiv A-vitamiin esterifitseerub enterotsüütides retinüülestriteks, mis viiakse jäänukkülomikronite abil maksa, kus nad deponeeruvad. 85–90% inimese A-vitamiini varudest paikneb retinüülpalmitaadina maksas. A-vitamiin deponeerub ka rasvkoes, kopsudes, neerudes, silma võrkkestas ja retineenhappena luukoes. Transportimaks retinooli maksast mujale retinüülestrid hüdrolüüsitakse ja retinool transporditakse plasma retinooli siduva valgu (RBP) abil kudedesse. Kompleks RBP-retinool võetakse rakkudesse retseptorite abil. Rakkudes võib retinool oksüdeeruda retinaaliks ja viimane retineenhappeks. A-vitamiin eritub organismist glükuroonhappega konjugeeritult peamiselt sapiga.
A-vitamiini imendumist häirivad mao alahappesus, liigne raud, liigne alkohol, kohv, mineraalõlid, prednisoloon, kortisoon, sapphappeid siduvad ravimid, kestev raske füüsiline koormus jne.
Imendumist ja mobilisatsiooni soodustavad kaltsium ja tsink.
Taimsed saadused varustavad organismi karotenoididega. Kui toitumine on ratsionaalne, siis annavad nad väga vajaliku panuse A-vitamiini vajaduse rahuldamiseks. Meeles tuleks pidada ka seda, et kuigi karotenoidid pole väikestes kogustes toksilised, võivad nad organismis kuhjuda. Väikelaste kollane nahk porgandimahlaga üle toites on selle sümptomiks. Kuhjunud hulgas pole karotenoidid kindlasti kahjutud.
A-vitamiini saadakse vaid loomsetest allikatest: kalamaksast, kalaõlist, loomamaksast, võist ja muudest piimasaadustest.
Karotenoidide allikad on keedetud porgand, keedetud spinat, keedetud kõrvits, keedetud lehtkapsas, melon, aprikoosid jt.
Biofunktsioonid
A-vitamiini erinevatest vormidest sõltuvad järgmised füsioloogilised funktsioonid: Nägemise fotokeemilises protsessis on kesksel kohal retinaal, sest 11-cis-retinaal on lipoproteiinse nägemispigmendi rodopsiini valgust neelav komponent. Tema vahendusel transformeerub valgusenergia närviimpulsiks. Silma võrkkestale langenud valgus neeldub 11-cis-retinaalis ja fosfoisomeriseerib selle trans-retinaaliks. See põhjustab rodopsiini dissotsiatsiooni valk opsiiniks ja trans-retinaaliks. Kaasub reetina naatriumtasakaalu muutus, membraanide hüperpolarisatsioon ja elektrisignaali (närviimpulsi) teke ning levik ajju.
Rodopsiini tuleb pidevalt taastada. Trans-retinaal isomeeritakse 11-cis-retinaaliks, mille teke ja ühinemine opsiiniga rodopsiiniks toimub põhiliselt pimeduses. A-vitamiini vaegusel rodopsiini taasteke aeglustub ja seepärast ilmneb kanapimedus (hemeraloopia) – hämaras ilmnevad nägemishäired. Mingil määral tekib 11-cis-retinaali ka 11-cis-retinoolist NAD-dehüdrogenaasi toimel (st nägemisfunktsiooni annab oma panuse ka B3-vitamiin).
Toime reproduktiivsele süsteemile ja kasvule/diferentseerumisele on retseptor-vahendatud. Seejuures retinool ja retineenhape toimivad nagu steroidhormoonid. Neid nimetatakse steroidhormoonidesarnasteks (steroid hormone-like) ühenditeks. See toime realiseerub järgmiselt: retseptorite abil võetakse kompleks RBP-retinool rakku (RBP on retinooli siduv valk, mis tegeleb tema transpordiga). Rakus retinool vabaneb ja seostudes tuumavalkudega toimib nende kaudu teatud geenide ekspressioonile. Osa retinoolist muutub rakus retineenhappeks, mis seostub nukleaarsete retseptoritega ja see kompleks, seostudes DNA aladega, reguleerib kasvu ja diferentseerumist kontrollivate geenide ekspressiooni. Retineenhape on sel viisil seotud ka kopsu fosfolipiidsete surfaktantide sünteesi kontrolliga.
Vaegus
A-vitamiini vaegus ohustab eeskätt kasvueas lapsi ja ühekülgselt toitujaid. A-vitamiini teke beetakaroteenist on häiritud diabeedi ja hüpotüreoidismi korral. Tema imendumis- ja salvestumishäired on tüüpilised maksatsirroosi, sapijuhade sulgumise ja jämesoole haavandite korral.
Vaeguse teke on reaalne ka hingamisteede infektsioonide, kroonilise nefriidi, kopsupõletiku korral.
Vaeguse esmatunnused on järgmised:
Vaeguse süvenedes häirub lima teke ja silm muutub kuivaks (kseroftalmia) ja infektsioonitundlikuks. Kuna A-vitamiin tagab limaskesta epiteelirakkude (silm, kops, seedekanal) lima tootva võime ja et lima on oluline barjäär bakteritele, kaasub A-vitamiini vaegusega suurenenud infektsioonioht. Infektsioonid põhjustavad silma sarvkesta perfusiooni tõttu pimedaksjäämist. Nt arengumaades jääb seetõttu väga palju lapsi pimedaks.
Vaegus põhjustab ka kasvuhäireid, kusjuures ohustatud on eeskätt kiiresti kasvavad väikesed lapsed. Tingib ka spermatogeneesi, ovogeneesihäireid, platsenta arenguhäireid, aga ka C-vitamiini vaeguse kiire tekke ja isegi A-vitamiini tundlikku väikepunalible kehvveresust.
Manustamine
RDA (vitamiini soovitatav päevane kogus):
Levinuim ühik on praegu aga retinooli ekvivalent (RE): 1μg = 1RE = 3,3 IU (International Unit), seega 1 mg = 1000 RE = 3300 IU.
A-vitamiini oskuslik ja adekvaatne manustamine võib ravi ühe komponendina olla efektiivne dermatiitide, akne, psoriaasi, gastriidi, alkoholismi, astma, allergia, hepatiidi, kollatõve, artriidi, katarakti, osteomalaatsia, diabeedi, hemofiilia ja muude haiguste/sümptomite korral.
A-vitamiin imendub täielikult 3–5 tunniga. Tema toime on efektiivsem koosmanustatuna:
Polüvitamiinne manustamine kuulub ravikomponentide hulka näiteks tsüstilise fibroosi korral.
Toksilisust normaalsel tarbimisel ei esine. Kuna aga A-vitamiin on steroidhormoonidele omase toimemehhanismiga, siis on päevase ohutu koguannuse ülempiir kestval manustamisel 2300 RE, ühekordsel aga 7500 RE. Kui manustatakse nendest piiridest oluliselt suuremaid koguseid, võivad ilmneda sellised A-vitamiini toksilisuse nähud nagu iiveldus, oksendamine, tugev peavalu, hüperkaltseemia, unisus, papilliödeem, juuste väljalangemine, luude valulisus jne. A-vitamiin on üledoseerimisel tugev teratogeen.
San Luis Potosí osariik
San Luis Potosí on osariik Mehhiko keskosas.
Ajalugu
San Luis Potosí osariik loodi 1824. aastal.
Haldusjaotus
San Luis Potosí osariik on jagatud 58 kohalikuks omavalitsuseks.
Välislingid
🇲🇽
Ploomi tänav
Ploomi tänav oli tänav Tallinnas Haabersti linnaosas.
Ploomi tänav kaotati 10. veebruaril 2010, kuna jäi välja ehitamata.
Ploomi tänav (täpsustus)
Ploomi tänav on mitmes Eesti asulas:
Venemaa president
Venemaa Föderatsiooni president (vene keeles президент Российской Федерации) on Venemaa riigipea. thumb|püsti|Vladimir Putin Alates Vene NFSV ümbernimetamisest Venemaa Föderatsiooniks 25. detsembril 1991 ja NSV Liidu lakkamisest 26. detsembril 1991 on Venemaa presidendid olnud: pisi|püsti|Dmitri Medvedev
Õiguslik staatus
pisi|Boriss Jeltsin Presidendi staatus on määratud Venemaa põhiseaduse neljanda peatükiga, mille kohaselt president on Põhiseaduse ning inim- ja kodanikuõiguste ja -vabaduste garant. Põhiseadusega sätestatud korras võtab ta meetmeid riikliku suveräänsuse, sõltumatuse ja terviklikkuse kaitseks ning tagab riigivõimuorganite koordineeritud funktsioneerimise ja vastastikuse toime.
Vastavalt Põhiseadusele ja föderaalseadustele määrab Venemaa president kindlaks riigi sise- ja välispoliitika põhisuunad ning esindab riigipeana Venemaa riigi sees ja rahvusvahelistes suhetes.
Venemaa president on ka Venemaa relvajõudude ülemjuhataja.
Venemaa presidendil on puutumatus.
Valimise ja ametisse astumise kord
Venemaa president valivad iga kuue aasta tagant Venemaa kodanikud üleüldise võrdse ja otsese valimisõiguse alusel salajasel hääletamisel kuueks aastaks. Presidendikandidaadiks võib olla vähemalt 35-aastane Venemaa kodanik, kes elab alaliselt Venemaa vähemalt 10 aastat. Üks ja sama isik ei või olla Venemaa presidendi ametikohal üle kahe ametiaja järjest. Venemaa presidendi valimiste täpse korra sätestab föderaalseadus.
Ametisse astumisel annab Venemaa president rahvale järgmise vandetõotuse: "Tõotan Venemaa Föderatsiooni presidendi volituste teostamisel austada ja hoida inim- ja kodanikuõigusi ja -vabadusi, järgida ja kaitsta Venemaa Föderatsiooni põhiseadust, kaitsta riigi sõltumatust, julgeolekut ja terviklikkust, teenida ustavalt rahvast."
Vandetõotus antakse pidulikus õhkkonnas Föderatsiooninõukogu ning Riigiduuma liikmete ja Venemaa Föderatsiooni Konstitutsioonikohtu kohtunike juuresolekul.
Volitused
Vene Föderatsiooni Põhiseaduse neljanda peatüki alusel teostab president järgmisi volitusi: