cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Õppetoetus
Õppetoetus
Õppetoetusi võib saada alates 18. eluaastast üliõpilane, kes õpib Haridusministeeriumi poolt tunnustatud kõrgharidust andvates haridusasutuses. Toetusi makstakse kord kuus kogu aasta jooksul. Igal õppuril on õigus toetusele nii mitme kuu ulatuses, kui kaua kestavad tema õpingud nominaalajas ning lisaks 12 kuule. Kursust või õppekava vahetades on üliõpilasel kokku õigus 70 toetuskuule (vautšerile). Õppija võib ise valida, kas soovib toetust kasutada mitmel lühemalt või ühel pikemal kursusel. Kui õpingute nominaalaeg ületab 58 toetuskuud, pikeneb vastavalt ka maksimaalne toetusesaamise periood (59 + 12 kuud jne).
Toetusesumma suurus sõltub:
Muud toetused
Mõningatel juhtudel, nt haiguse (puuete) ja lapsesünni korral on üliõpilasel võimalik taotleda kindlaksmääratud tingimustel lisatoetust. Lapse sündimisel tekib emadel õigus lisatoetusele 12 kuu ulatuses ja isadel 6 kuu ulatuses.
Õppelaen
Kõigile üliõpilastele on avatud õppelaenu võtmise võimalus, mis ulatub 2007. aastal 2483 Taani kroonini kuus. Õpingute ajal on õppelaenuintress 4%, kuid pärast õpingute lõpetamist see tõuseb umbes 1 protsendipunkti võrra. Laenu tagasimaksmist peab alustama hiljemalt aasta alates hariduse omandamise aasta lõpust ning tagasimakseperiood ei tohi ületada 15 aastat.
Mobiilsus
Üliõpilaste välismaal õppimist toetatakse juhul, kui õpingud ja nende tulemusena saadav kvalifikatsioon vastavad Taanis sätestatud tingimustele. Põhjamaades õppimisel on toetuse saamise periood võrdne Taanis õppimise perioodiga. Mujal õppimiseks on toetust võimalik saada neljaks aastaks (pikemate õpingute korral viimaseks neljaks aastaks). Ka on võimalik Taanis õppimiseks pakutavat toetust kasutada välismaal juhul, kui sealsed õpingud on osa Taani institutsiooni õppeprogrammist. Tavaliselt ei ole välismaalt tulnud õppuritel õigus õppetoetustele. Samas, erandeid tehakse põgenike ja nende sugulaste, piisavalt pika Taanis elamise ja töötamise perioodi puhul ja üldjuhul Euroopa Liidu kodanikele.
Statistika
Avaliku sektori kulutused moodustasid 2003. aastal ligikaudu 97% kõigist kõrgharidusele tehtud kulutustest ja olid 2,50% SKP-st. Üliõpilaste toetused moodustasid 32,2% kõigist kõrghariduskulutustest. Laenu saavad pooled üliõpilastest. Iga aasta toetatakse toetuse ja laenu andmise näol üle 300 000 taanlase.
Õppetoetused Hollandis
Õppemaks on Hollandis riiklikult kehtestatud ning 2007/2008. õppeaastaks on selle määr 1538 eurot, üle 30-aastastele üliõpilastele on institutsioonidel endal õigus õppemaksu suurus määrata. Laenude ning toetustega jagamisega tegeleb Hollandis Informatie Beheer Groep (IB-Groep).
Simmaniduo kassett
"Simmaniduo kassett" on ansambli Simmaniduo 1990. aastal ilmunud album (kassett).
Õppetoetus
Õppetoetused Hollandis
Rahaline abi õppuritele koosneb järgmistest osadest:
Õppetoetus
Toetust saavad kõik avalikes kõrgkoolides õppivad üliõpilased, kuid toetust on hakatud adnma ka erakõrgkoolide üliõpilastele. Toetust saavad enne 30-aastaseks saamist kõrgharidust omandama hakanud noored kuni 34-aastaseks saamiseni. Põhitoetust saadakse vaid nominaalperioodi jooksul, õpingute pikenemise korral saab kuni 3 aastat võtta veel laenu. Toetus eraldatakse esialgu laenuna, kuid see muutub toetuseks, kui üliõpilane omandab 10 aasta jooksul alates õppima asumisest kraadi. Juhul, kui üliõpilane katkestab õpingud enne teise semestri algust esimesel aastal, muutub sinnamaani saadud toetus/laen tagastamatuks toetuseks.
Simmaniduo kassett
Lood
II pool Salvestatud 1987-1988. Sander Karu (laul, kannel, rütmimasin) ja Kalev Mäekalle (laul, basskitarr)
Õppetoetus
Õppetoetus
Toetussumma suurus oleneb:
Mobiilsus
Kui üliõpilane (sõltumata kodakondsusest) on elanud Hollandis kolmel aastal viimasest kuuest aastast, siis alates 1. septembrist 2007 on neil õigus Bologna protsessi kaasatud riikides õppides toetusele samadel alustel kodukõrgkoolides õppivate kaasmaalastega. Alates 2001. aastast saavad kõik Euroopa Liidust ja Euroopa majanduspiirkonnast pärit välisüliõpilased taotleda toetust, mis on võrdne vanematega koos elava üliõpilase minimaaltoetusega (1089 eurot, mis on 12 korda 90,77 eurot). Lisaks on välisüliõpilasel õigus saada õppemaksulaenu 128 eurot kuus (1538 eurot aastas). Euroopa Liidu üliõpilastele, kes töötavad Hollandis, on elanud seal 5 aastat või kui mittehollandlasest partner või vanemad töötavad Hollandis, kehtivad õppetoetused hollandi kodanikega samadel alustel. Sealhulgas on neil õigus tasuta transpordile.
Statistika
Avaliku sektori kulutused moodustasid 2003. aastal üle 79% kõigist kõrgharidusele tehtud kulutustest ja olid 1,33% SKP-st. Üliõpilaste toetused moodustasid 25,9% kõigist kõrghariduskulutustest.
OECD aruandes välja toodud toetussüsteemi tugevused ja nõrkused
Positiivsena tuuakse välja suur kulutusi üliõpilase kohta, kuid negatiivseks peetakse seda, et kulutuste suhe SKP-sse ei ole sarnaselt üliõpilase kohta tehtavate kulutustega eriti suur. Veel on negatiivsena ära märgitud kõrged õppemaksud vanematele õppijatele ja mittetoetatud kursustele, mis ei soodusta osavõttu. Kritiseeriti ka seda, et üliõpilased pigem töötavad laenuvõtmise asemel ja ebapiisavat infot erakoolide üliõpilaste kohta, mis oleks aga vajalik selgema toetuspoliitika kujundamiseks. Peamisteks soovitusteks on investeerida rohkem ja diferentseerida õppemakse.
Õppetoetused Maltal
Maltal on kolmanda taseme haridus tasuta ja kodanikud ei pea maksma ka registreerimistasusid. Praegu kehtiv süsteem koos õpilaskaardiga kehtib alates 2001. aastast.
Rahaline abi õppuritele koosneb järgmistest osadest
Õppetoetus
Toetusele on õigus täiskoormusega keskkoolijärgset haridust omandavatel Malta kuni 30-aastastel kodanikel. Perekonda ülevalpidaval õppuril on õigus toetusele ka üle 30-aastasena. Toetuse saamise periood on piiratud nominaalajaga ning seda jagatakse 10 kuul aastas.
Igakuiselt saadava toetuse põhimäär on 36 Malta liiri, kuid õppurile makstav toetus sõltub:
Õppelaen
Riikliku tagatisega õppelaenu pakuvad kommertspangad. Õppelaenu saab võtta 5000 – 10 000 liiri tagasimakseperioodiga 10 aastat, kaugõppe üliõpilase minimaalne laenusumma on 4000 liiri. Laenu andmise otsustab laenutagajana Haridusministeerium, eelistades teatud erialade õpilasi. Laenuintress on ligi 5,75% aastas (olles viimastel aastatel tõusnud), kuid laenuvõtjatel on võimalik taotleda ka intressi subsideerimist, kusjuures täiskoormusega üliõpilastele võimaldatakse toetatud 1% intressiga laenu ja kaugõppe üliõpilastele 3% intressiga laenu.
Mobiilsus
Malta üliõpilased saavad samadel alustel toetust riikides, kellega Maltal on sõlmitud kahepoolsed lepingud. Ka kursustele/õpingutele, milles raames toetust võib taotleda, on seatud konkreetsed piiranguid.
Taotlemise protseduur ja maksmine
Toetussüsteemi otsustusorganiks on Õppetoetuste Komitee (Student Maintenance Grants Board, SMGB) kuhu kuuluvad kõigi oluliste osapoolte (õppurite, haridus- ja rahandusministeeriumi, tööandjate, ülikoolide) esindajad. Komitee ülesandeks on süsteemi väljakujundamine ja paranduste tegemine ning õpilaskaardi puhul allhangete läbiviimine. Süsteemi rakendusliku küljega tegeleb peamiselt Haridusministeeriumi õppetoetuste osakond, kes tegeleb nii taotluste vastuvõtmise, toetuste välja maksmise ning tagasi nõudmisega. Lisaks väljastab ministeerium õpilaskaarti. Haridusasutused saadavad iga kuu info üliõpilase edasijõudmise kohta ministeeriumi ja nõustavad õppureid toetuste küsimustes. Vanemate sissetulekust sõltuva lisatoetuse taotlemiseks on õppur kohustatud esitama vanemate palgakviitungid ja tuludeklaratsiooni iga 3 kuu tagant. Kui üliõpilane katkestab õpingud kolme kuu jooksul, tuleb saadud toetus tagasi maksta.
Statistika
Avaliku sektori kulutused moodustasid 2003. aastal üle 84% kõigist kõrgharidusele tehtud kulutustest ja olid 2,83% SKP-st. Üliõpilaste toetused moodustasid 30,2% kõigist kõrgharidusele tehtud kulutustest. Kokku saab õppetoetusi umbes 14 000 õpilast. Eritoetusi saab korraga ligikaudu 400 kolledži- ja 300 ülikooliõpilast.
Üliõpilaste ettepanekud toetussüsteemi parandamiseks
Toetussüsteem peaks laienema Maltal elamisloa alusel elavatele Euroopa Liidu õppuritele.
Kelluke (jook)
Kelluke on Eestis A. Le Coqi toodetav värvitu sidrunimaitseline limonaad.
NB Festival
NB Festival on aastast 1995 toimuv rahvusvaheline laste teatrifestival.
Kelluke (jook)
Kellukese eelkäijateks võib pidada juba 19. sajandi lõpus ja 1930. aastatel Tartus valmistatud sidrunilimonaadi ja sidrunisoodat, mis erinevalt Kellukesest oli kõrvetatud suhkruga värvitud. Ehkki Kellukese maitse sarnaneb Sprite'i omaga ja on retsepti väljatöötamises osalenud Ilmar Kõrgesaare sõnul "täpselt sama", valmis Eesti limonaadi retsept iseseisvalt ning tollal ei teadnud selle autorid Sprite'i olemasolust veel midagi.
NB Festival
Aastani 2000 kandis festival nime "Eesti ASSITEJ lasteteatrite päevad".
Kelluke (jook)
Kellukese retsepti töötas välja 1965. aastal Tartu Õlletehas (praegune A. Le Coq), 1970. aastal sai sellest üks Nõukogude Liidu kõige esimesi kvaliteedimärgiga karastusjooke. Omal ajal toodeti jooki kogu Nõukogude Liidus.
NB Festival
Festivali peakorraldaja on Rahvusvaheline Laste ja Noorsooteatrite Ühendus (ASSITEJ).
Kelluke (jook)
Kui suhkru kokkuhoiuks kehtestati 1975. aastal üleliiduline määrus, mis lubas toota vaid kuni 7% suhkrusisaldusega limonaade, siis töötati seni 10,2% suhkrusisaldusega Kellukese alusel välja vähem magus limonaad Lumivalgeke, mida toodeti ka Tallinna Karastusjookide Tehases. Kellukese tootmine jätkus siiski juba aasta hiljem. Selle pikaajalise edu tagas looduslike maitsesegude kasutamine, mille transport on odavam kui mahla puhul, mis oli 1960. aastatel enamiku karastusjookide aluseks.
2001. aastal võttis A. Le Coq Kellukese nime asemel kasutusele nimetuse "sidrunimaitseline limonaad", kuid 2006. aasta aprillis toodi Kelluke taas endise nime all turule. Kellukese retsept on tänaseni põhiosas sama, säilivusaja pikendamiseks on hakatud lisama vaid looduslikku päritolu bensoehapet või sorbiinhapet. Nõukogude ajal ületas Kellukese populaarsus Limonaadi oma tunduvalt, kuid tänapäeval on menukam Limonaad – 2007. aastal tootis A. Le Coq Limonaadi 7,1 miljonit liitrit ja Kellukest 2,73 miljonit liitrit (kokku karastusjooke 25,89 miljonit liitrit).
2014. aastal tehtud Dorel Donneri õpilasuurimuse kohaselt oli Kelluke uuritud 14 karastusjoogi hulgas selliste seas, milles leidus kõige vähem nn E-aineid (vaid E330 ehk sidrunhape).
Patamäki
pisi|Külatee 2019. aastal Patamäki küla Venjoki kihelkonnas Ingerimaal pärineb Rootsi ajast, 17. sajandist. Külas oli enne teist maailmasõda 28 talu. Saksa sõjavägi okupeeris 1941. aasta sügisel piirkonna ning elanikud evakueeriti 1943. aastal Eesti kaudu Soome. Soomest 1944. aastal tagasitoodutel keelati kodukülla elama asuda. Alles Hruštšovi ajal, 1956. aastal, õnnestus vaid mõnel külaelanikul kodukülla naasta. Patamäkil oli Punamäki kolhoos, hiljem Punainen Venjoki sovhoosi keskus. Küla on Patamäki valla keskus. Praegu, 2020. aastal, on külas umbes kaks ja pool tuhat elanikku.
Guillermo Salinas
Guillermo Salinas (sündinud 27. jaanuaril 1938) on Tšiili endine poksija.
Uusimaa valimisringkond
thumb|150px Uusimaa valimisringkond (soome keeles Uudenmaan vaalipiiri, rootsi keeles Nylands valkrets) on üks Soome Vabariigi 13-st valimisringkonnast. 2011. aasta ja 2015. aasta Soome parlamendivalimistel valiti sealt 35 parlamendiliiget. 2019. aasta parlamendivalimistel valiti 36 parlamendiliiget. 2023. aasta parlamendivalimistel valitakse 37 parlamendiliiget.
Guillermo Salinas
Salinas osales II keskkaalus (kuni 75 kg) 1964. aasta Tōkyō olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Franco Vallele (Itaalia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Jermaine Pennant
Jermaine Lloyd Pennant (sündinud 15. jaanuaril 1983) on Inglismaa jalgpallur.
Guillermo Salinas
Salinas poksis maist 1965 kuni juunini 1970 elukutselisena. Ta pidas kokku 10 kohtumist, millest võitis 7 (neist 3 nokaudiga) ja kaotas 3 (neist 2 nokaudiga) kohtumist.
Uusimaa valimisringkond
Uusimaa valimisringkond loodi 1907. aastal.
Jermaine Pennant
Ta on karjääri jooksul mänginud sellistes klubides nagu Notts County, Arsenal, Watford, Leeds United, Birmingham City, Liverpool, Portsmouth ja Real Zaragoza.
Uusimaa valimisringkond
Uusimaa valimisringkonnas asuvad Askola, Espoo, Hanko, Hyvinkää, Ingå, Järvenpää, Karjalohja, Karkkila, Kauniainen, Kerava, Kirkkonummi, Lapinjärvi, Lohja, Loviisa, Myrskylä, Mäntsälä, Nummi-Pusula, Nurmijärvi, Pornainen, Porvoo, Pukkila, Raseborg, Sipoo, Siuntio, Tuusula ja Vantaa.
Praegused parlamendiliikmed (2019–2023)
Valimisringkonna valimisaktiivsus oli 2019. aasta Eduskunna valimistel 73,3%.
Portread
Portread on Eesti sümfoonilise metali ansambel.
Leinasalat
Leinasalat (Prenanthes) on astrilaadsete seltsi korvõieliste sugukonda kuuluv taimede perekond.
Õlelill (perekond)
Õlelill (Xerochrysum) on astrilaadsete seltsi korvõieliste sugukonda kuuluv taimede perekond.
Vjatšeslav Sirin
Vjatšeslav Sirin (3. september 1924 Moskva – 12. september 1970 Tallinn) oli vene päritolu Eesti näitleja.
Nordeķi raudteepeatus
Nordeķi raudteepeatus (saksa keeles Nordeckshof) oli raudteepeatus Riias Riia–Bolderāja raudtee ääres.
Peatus asus algselt Dzegužkalnsi raudteepeatuse ja Spilve raudteepeatuse, pärast Dzeguškalnsi peatuse sulgemist Zasulauksi ja Spilve raudteepeatuse vahel. Tänapäeval paikneb peatus Zasulauksi ja Lāčupe jaama vahel. Aastal 1929 nimetati peatus ümber Dzegužkalnsi raudteepeatuseks. Pärast seda, kui Riia–Bolderāja raudteel reisiliiklus aastal 1959 lõpetati, suleti ka see peatus.
Vjatšeslav Sirin
Ta lõpetas aastal 1948 GITIS-e.
Ta töötas aastatel 1948–1970 Tallinna Vene Draamateatris.
Rolle
Ta on mänginud Lenfilmi filmides "Esimese järgu kapten" (1958), "Kirev reis" (1961) ja "Virineja".
Isiklikku
Tema isa oli insener, ema tööline.
Ta oli aastast 1947 abielus Veera Fjodorova-Sirinaga.
Westmark
Westmark on asula Ameerika Ühendriikides Nebraska osariigis Phelpsi maakonnas.
Asub 7,4 miili (11,9 kilomeetri) kaugusel Bertrandist kirdes ja 13,6 miili (21,9 kilomeetri) kaugusel maakonna keskusest Holdrege'ist loodes.
Westmarki vald
Westmarki vald (Westmark Township) on vald USA-s Nebraska osariigis Phelpsi maakonnas.
2006. aastal elas vallas 201 inimest. 2000. aastal elas 199 inimest.
Valla pindala on 93,18 km². Veekogusid ei ole.
Adam Johann Schubbe
Adam Johann Schubbe (23. veebruar/6. märts 1785 Väike-Maarja – 12. juuli/24. juuli 1845 Tartu) oli Eesti vaimulik.
Ta õppis aastatel 1804–1807 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, sai heade õpitulemuste eest aastal 1806 hõbeauraha. Ordineeriti 26. novembril/8. detsembril 1811 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1812–1843 Kursi Maarja-Eliisabeti koguduse õpetaja. Suspendeeriti 5. märtsil/17. märtsil 1843 ametist, elas seejärel Tartus, kus ta ka suri.
Isiklikku
Tema isa Hermann Johann Schubbe oli Väike-Maarja koguduse õpetaja, vend Carl Johann Schubbe oli Helme ja Taagepera koguduse õpetaja, abikaasa Anna Gertrude Juliane isa Abraham Nicolaus Winkler oli Rakvere Kolmainu koguduse õpetaja ja Viru praostkonna praost.
Robert Peel
Sir Robert Peel (5. veebruar 1788 – 2. juuli 1850) oli Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi riigimees.
Robert Peel oli suurtöösturi poeg, õppis Oxfordi ülikoolis.
Tegevus poliitikuna
1833. aastal asutas Peel vanadest tooridest vasakpoolse mõõdukalt konservatiivse partei, millesse astusid ka mitmed endised viigid.
Aastatel 1834–1835 oli Robert Peel lühemat aega varaameti I lord Wellingtoni hertsogi Arthur Wellesley valitsuskabinetis.
Aastatel 1835–1841 oli ta Suurbritannia parlamendi opositsiooni liider.
Solidaarsus (ansambel)
Solidaarsus on Eesti punkansambel, mis asutati 2015. aastal Tallinnas.
Kavarskase vald
Kavarskase vald (leedu keeles Kavarsko seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Anykščiai rajooni territooriumil.
Solidaarsus (ansambel)
Viited
https://www.rada7.ee/solidaarsus-kui-supp-maitseb-ja-tudrukud-meeldivad-siis-ei-maksa-ju-emotsioone-tagasi-hoida/
Kavarskase vald
Valla pindala on 256 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3 106 inimest. Valla keskus on Kavarskase linn, kus aastal 2011 oli 666 elanikku. Vallamaja asub aadressil Respublikos a. 32. Vallavanem on Šarūnė Kalibataitė.
Solidaarsus (ansambel)
Viited
https://www.elu24.ee/3975603/uus-eesti-j-m-k-e-ja-vennaskond-punkband-solidaarsus-ullitab-debuutalbumi-solidaarsus
Kavarskase vald
pisi|Vallamaja pisi|Kavarskase hüdroelektrijaama pais pisi|Dabužiai kirik pisi|Janušava pisi|Barbora kivi pisi|Kabošiai pisi|Kaspariškiai pisi|Marijampolise linnamägi pisi|Maželiai pisi|Medžiočiai pisi|Paberžė pisi|Pakalniai pisi|Papragiai pisi|Pienionysi [[tulpkabel]] pisi|Pravydžiai pisi|Riklikai allikas pisi|Svirnai linnamägi
Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid
Solidaarsus (ansambel)
Viited
https://r2.err.ee/1039397/r2-eri-majaband-solidaarsus
https://www.yu.ee/solidaarsus-eesti-pungi-tulevik/
Vainutase vald
Vainutase vald (leedu keeles Vainuto seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Šilutė rajoonis.
Valla pindala on 180 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2290 inimest. Valla keskuseks on Vainutase alev (2011. aastal oli seal 746 elanikku), vallamaja asub aadressil Baranausko g.7. Vallavanem on Vitalijus Mockus.
Pietro II Orseolo
pisi|Pietro II Orseolo büst pisi|Pietro II Orseolo vapp Pietro II Orseolo (961 Veneetsia – 1009 Veneetsia) oli 26. Veneetsia doodž. Ta oli ametis aastatel 991–1009.
Ta pani aluse Veneetsia idasuunalisele laienemisele (vallutades Lastovo ja Korčula ning omandades Dubrovniki), mis kestis ligikaudu 500 aastat. Ta kindlustas oma mõjuvõimu Dalmaatsia roomameelsetes asundustes, mida seni olid valitsenud horvaadid ja Dalmaatsia lõunaosas Neretva jõest läänes elanud lõunaslaavlased. Lisaks vabastas ta Veneetsia ka maksust, mida veneetslased olid 50 aastat viimastele maksnud.
Pere
Ta oli abielus Maria Candianoga, kelle isa Vitale Candiano oli olnud Veneetsia 24. doodž. Nende poeg Ottone Orseolost sai aastal 1008 noorim mees, kes Veneetsia doodžiks valitud; tema poeg Péter Orseolo oli Ungari kuningas.
Suhted Bütsantsiga
Aastal 992 sõlmisid Pietro II Orseolo ja Bütsantsi keiser Basileios II lepingu, mille järgi hakkasid Veneetsia laevad vedama Bütsantsi vägesid vastutasuna kaubanduslike privileegide eest Konstantinoopolis.
Pärast Dalmaatsia linnriikide korduvaid kaebusi aastal 997 ründas Veneetsia laevastik Orseolo juhtimisel 998. aasta taevaminemispühal Neretva piraate. Doodž võttis endale seejärel ka tiitli Dux Dalmatianorum (Dalmaatslaste hertsog), seostades selle tiitli oma poja Giovanni Orseologa.
Välispoliitika
1000. aasta 9. mail otsustas doodž Pietro II viimase Horvaatia-Bulgaaria sõja ajal rahustada maha horvaate ja Neretva kandis elanuid, et kaitsta Veneetsia kaubanduskolooniaid ja roomameelsete dalmaatslaste huve. Tema kuuest laevast koosnev laevastik suutis ilma vaevata põletada maha asulaid kogu Aadria mere idarannikul ning ainsana suutsid neile vastupanu osutada piraadid. Pärast seda, kui viimased varastasid kaupa ja vangistasid 40 kaupmeest Zadarist, saatis doodž välja 10 laeva, mis tabasid piraadid Kača saare lähedal. Doodž võttis kõik nad vangi ja viis nad seejärel võidukalt Spliti. Seal nõudsid viimaste saadikud vangide vabastamist ning Pietro II nõustus sellega tingimusel, et nende arhont ise nõustuks tema ees kummardama. Lisaks sellele pidi Neretva rahvas loobuma maksust, mida Veneetsia oli pidanud neile maksma juba alates aastast 948, ja lisaks tagama Veneetsia laevadele Aadria meres turvalise läbipääsu.
Pietro II vabastas kõik vangid peale kuue, keda ta hoidis pantvangis. Sellega oli doodž suutnud mandril elavad Neretva rahvad vaigistada. Ent Korčula saare elanikud otsustasid Orseolo vastu edasi sõdida, kuid lõpuks vallutati ka nemad. See polnud aga kõik, sest kurikuulus piraatide varjupaik Lastovo saar pidas jätkuvalt veneetslaste rüüsteretkedele vastu. Püüdes edasist vastupanu otsustavalt maha suruda käskis Pietro II saarelinna evakueerida ja tegi vaatamata jätkuvale vastupanule linna maatasa.
Samal ajal kui Pietro II vallutas Lastovo, põgenes Horvaatia kuningas Svetoslav Suronja Veneetsiasse; nimelt olid tema väed Bulgaaria poolse abi toel lüüa saanud. Oma nõrgenenud positsiooni tugevdamiseks abiellus hilisem Horvaatia kuningas Stjepan I Krešimirović doodž Pietro II Orseolo tütre Joscella (ka Hicela) Orseologa. Nende poeg Petar Krešimir IV sai Horvaatia kuningaks aastal 1059.
Pärand
Doodž Pietro II Orseolo võitu Dalmaatsias hakati Veneetsias tähistama Taevaminemispüha festivaliga (Festa della Sensa) ja tegemist on vanima Veneetsias peetava festivaliga. Seda sündmust mälestasid doodž ja Olivolo piiskop, möödudes Lido saarest ning õnnistades seejuures vett, paludes sellega Veneetsia sõjalaevastikule head õnne.
Bibliograafia
Giuseppe Gullino, Pietro II Orseolo teoses Dizionario biografico degli italiani, vol. 79, Roma, Istituto dell'Enciclopedia Italiana, 2013. Vaadatud 19. märtsil 2015
Woldemar Friedrich Kentmann
pisi|Woldemar Friedrich Kentmann, 1870–1880 pisi|Woldemar Kentmann, 1875–1890
Woldemar Friedrich Kentmann (22. märts 1833 Tallinn – 24. aprill 1901 Tallinn) oli Eesti vaimulik ja ajalehe Ristirahva pühapäeva leht toimetaja.
Pieve di Bono-Prezzo
thumb|Pieve di Bono-Prezzo valla paiknemine Trento provintsis
Kohtla-Järve Politseiprefektuur
Kohtla-Järve Politseiprefektuur oli 1990–1991 tegutsenud politseiprefektuur.
Woldemar Friedrich Kentmann
Õppis Tallinna kreiskoolis ja aastatel 1845–1851 Tallinna Kubermangugümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1852–1856. Konsistooriumi teenistuses oli alates 1858. Oli aastal 1859–1860 Eestimaa Konsistooriumi vikaarõpetaja. Aastatel 1860–1863 oli ta Jõelähtme Püha Neitsi Maarja koguduse õpetaja, 1863–1901 teenis ta Kuusalu Laurentsiuse kogudust, kusjuures aastatel 1873–1901 oli ta Ida-Harju praostkonna praost ja 1888–1901 Eestimaa Konsistooriumi assessor.
Pieve di Bono-Prezzo
Pieve di Bono-Prezzo on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, umbes 20 km Trentost lõunas. See moodustati 1. jaanuaril 2016 endiste valdade Pieve di Bono ja Prezzo liitmisel.
Woldemar Friedrich Kentmann
Kentmann oli Ahrensi eesti uue kirjaviisi pooldaja, kuulus aastal 1881 kirjaviisi fikseerimise komisjoni. Oli eestikeelsete Gresseli kalendrijuttude autor ja toimetaja (1861–1868). Oli 1877–1901 ajaleh Ristirahva Pühapäevaleht toimetaja. Koostas 1875. aastal vallakoolidele "Koolilaste Geograahwia raamatu" (selle pealkirja all vähemalt 5 trükki, 1875–1882), pealkirjaga "Koolilaste Geograafia raamat" vähemalt 4 trükki (1884–1892).
Natsareenlased
pisi|Peter Cornelius, fresko "Viimne kohtupäev" Natsareenlased oli saksa kunstnike rühmitus, mis tegutses 19. sajandil Itaalias.
Kohtla-Järve Politseiprefektuur
Prefektuur asus Kohtla-Järve linnas.
Natsareenlased
Natsareenlased hülgasid klassitsismi idealiseeritud vormi ning nõudsid kunstilt lihtsust, siirust ja lüürilisust. Klassitsismi inspiratsiooniks olnud antiikmaailmale eelistasid nad Kristuse elu ja piiblilegendide kujutamist. Neile sümpatiseeris kõik saksapärane, saksa rahva ajalugu ja varasem kunstitraditsioon aga ka Itaalia vararenessanss. Nad pidasid maalilisest teostusest ning koloriidist olulisemaks kunstiteose jutustavat, ideoloogilist külge.
Kohtla-Järve Politseiprefektuur
Kohtla-Järve rajoon oli haldusüksus Eesti NSV-s aastatel 1965–1989. Kohtla-Järve rajoon moodustati 15. detsembri 1964 otsusega alates 1. jaanuarist 1965. Seoses maakondade taastamisega nimetati Kohtla-Järve rajoon Kohtla-Järve maakonnaks ja seoses ajaloolise nime taastamisega 26. märtsil 1990 nimetati Kohtla-Järve maakond Ida-Viru maakonnaks.
Novembris 1990 loodi 19 Eesti Politsei politseiprefektuuri, aga juba 1991. aastal kaotati Kohtla-Järve Politseiprefektuur ja Sillamäe Politseiprefektuur, asemele loodi Ida-Viru Politseiprefektuur. Ida-Viru Politseiprefektuuri tööpiirkond oli Ida-Viru maakond, välja arvatud Narva linn, Narva-Jõesuu linn, Sillamäe linn ja Vaivara vald.
Natsareenlased
Ajalugu
pisi|Johann Friedrich Overbeck, Casa Bartholdy fresko (1817) 1809. aastal eraldus rühm Viini Kunstiakadeemia tudengeid, kellele ei sobinud akadeemia õpetusstiil. Toona Friedrich Heinrich Fügeri juhitud akadeemias järgiti väga ranget õppekava, kus pandi rõhku tehnikale ning vähem pöörati tähelepanu loovusele. Hiljem Püha Luukase Vennaskonna nime võtnud rühmituse peamine ülesanne oli asutajate Johann Friedrich Overbecki, Franz Pforri ja Ludwig Vogeli arvates kunst ajaloo ja religiooni kaudu ellu äratada. Inspiratsiooniallikaks valisid nad Itaalia renessansiaja kunstnikud, nagu Raffaeli ja Fra Angelico, ning 15.–16. sajandi Põhja-Euroopa kunstnikud, teiste seas Albrecht Düreri. 1810. aastal kolis vennaskond Rooma ja elas aastatel 1810–1815 mahajäetud Püha Isidoro mungakloostris väga jumalale pühendunud elu, mis pidi sarnanema võimalikult palju Jeesuse eluga: nad kandsid vanamoodsaid rõivaid ning loobusid juuste lõikamisest. Tulenevalt nende välimusest – pikad juuksed ja habemed ning askeetlik rõivastus, mis koosnes pikkadest keepidest ja sandaalidest – hakkasid roomlased neid kutsuma natsareenlasteks, mida seostatakse Jeesuse sünnikoha Naatsaretiga. Lähtudes natsareenlaste eesmärgist au sisse tõsta freskode maalimise traditsioon, tellis Preisi peakonsul Jacob Salomon Bartholdy neilt 1817. aastal freskod Roomas asuvale Casa Bartholdyle. Preisi peakonsuli J. Bartholdy vaimustuse toel kogusid natsareenlased endale suure toetajaskonna ning aastal 1819 anti neile kollektiivselt võimalus näidata enda töid suurel näitusel Palazzo Caffarellis.
Peter Cornelius
Teine rühmituse silmapaistev maalikunstnik oli Peter Cornelius (1784–1867), kes pärast Roomast lahkumist läks Münchenisse Baieri kroonprintsi Ludwigi teenistusse tööle ning jätkas seal ka freskode maalimist. Tema Müncheni-aegne kõige kuulsam teos oli "Viimne kohtupäev", mis on suurem kui Sixtuse kabelis asuv Michelangelo kuulus teos.
Natsareenlaste liikumine väljaspool Roomat
19. sajandi keskpaigaks oli kunstiliikumine laialdaselt levinud ning stiilinäiteid sellest võib leida Venemaast Hispaaniani.
Natsareenlased olid väga aktiivsed ka Viinis, kus kunstivoolu peamisteks edasikandjateks loetakse August ja Friedrich von Schlegelit, kes olid inspireeritud alt-deutch-liikumisest. Nende ümber koonus sarnase mõtteviisiga loojaid, kelle eesmärgiks oli anda kunsti kaudu edasi looduse jumalikkust. Näiteks Johann Evangelist Scheffer von Leonhardhoff (1795–1822)
Itaalia kunstnikest mängib religioosne idealism rolli Tommaso Minardi (1787–1871) teostes, Kopenhaagenis tegutses Johan Ludwig Lund (1777–1867). Inglismaal on kõige tuntum natsareenlaste mõjutustega 1848. aastal asutatud prerafaeliitide rühmitus. Nende põhimõte oli teha kunsti, kus puudub akadeemiline stiil ja kompositsioon, kuna nende soov oli taastada kunstistiil, mis oli valdavalt moes enne Raffaeli ehk stiil, mis sisaldas keerukaid kompositsioone ja ekspressiivseid värvilahendusi.
Eesti seos Rooma natsareenlastega
Aastatel 1817–1819 külastas Johann Friedrich Overbecki ateljeed Roomas kolm Eestist pärit maalikunstnikku – Otto Ignatius, Gustav Adolf Hippius ja August Pezold. Roomas tutvusid nad natsareenlaste loominguga. Kõige rohkem oli külaskäigust mõjutatud Otto Ignatius, kolmest kunstnikust kõige religioossem, kes on Eestis tuntud usuteemaliste portreede ja kompositsioonide poolest ning tema abikaasa Adelheidi portrees on täheldatud otsest natsareenlaste mõju. Üldjoontes oli luterlastest balti kunstnikele natsareenlaste ülevoolav katoliiklik õhin vastukarva, kuid neile sümpatiseerisid veel avastuskäigus olevad mõtted.
Järelkaja
Natsareenlaste tähtsus on seotud eelkõige 19. sajandi kunsti muutmisega ning nende loomingu üle-Euroopalise levikuga. Oluliseks peetakse kindlasti natsareenlaste stiili ja avangardismi vahelisi seoseid ning ka nende tööde grandioossust ja loomisvabadust.
2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiri A-alagrupp
2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiri A-alagrupi mängud leidsid aset 17.-24. juunini 2017. Seal osalesid Venemaa, Uus-Meremaa, Portugal ja Mehhiko. Kaks parimat meeskonda (Portugal ja Mehhiko) pääsesid edasi poolfinaalidesse.
Edetabel
poolfinaalidesse:
Venemaa vs. Uus-Meremaa
<section begin=1. mäng /><section end=1. mäng />
Portugal vs. Mehhiko
<section begin=2. mäng /><section end=2. mäng />
Venemaa vs. Portugal
<section begin=5. mäng /><section end=5. mäng />
Mehhiko vs. Uus-Meremaa
<section begin=6. mäng /><section end=6. mäng />
Mehhiko vs. Venemaa
<section begin=9. mäng /><section end=9. mäng />
Uus-Meremaa vs. Portugal
<section begin=10. mäng /><section end=10. mäng />
Ivan O'Konnel-Bronin
Ivan O'Konnel-Bronin (sündinud 10. veebruaril 1973 Tartus) on Eesti jalgpallitreener ja endine jalgpallur.
Ta mängis mitmes Eesti klubis, sealhulgas Tartu Merkuuris, Levadias, Tammekas, Viljandi Tulevikus ja Ajax Lasnamäes.
Enamasti mängis ta ründaja positsiooni.
Ta lõpetas jalgpallurikarjääri 1999. aastal.
Ta on 181 cm pikk.
New Yorgi Eesti Teater
New Yorgi Eesti Teater oli aastatel 1950–1992 USA-s New Yorgis tegutsenud väliseestlaste teater. Seda teatrit peetakse üldse väliseestlaste kõige silmapaistvamaks.
Teatri asutasid aastal 1950 Henrik Visnapuu ja Kadi Taniloo.
Teatri koosseisu kuulus umbes 50 liiget.
Rosalia
Rosalia on ladina päritolu naisenimi, mis tähendab roosi. See oli ka Palermo varajase kaitsepühaku nimi (püha Rosalia). Ladina keeles oli Rosalia rooside festival, mida tähistati eri viisidel kogu Rooma keisririigi territooriumil.
Nimevariante
pisi|Nimi Rosalia tähendab [[ladina keeles roosi]]
Matthias Weckmann
Matthias Weckmann (u 1616 Niederdorla Mühlhauseni lähedal Tüüringi – 24. veebruar 1674 Hamburg) oli Saksa barokkorganist ja helilooja.
Elu
Muusikalise hariduse sai Matthias Weckann Dresdenis. Seejärel töötas ta Hamburgis organistina koos tuntud Jacob Praetoriusega Peetruse kirikus (Petrikirche).
Matthias Weckmann suri 24. veebruaril 1674 Hamburgis ja ta maeti perekonnahauda Jaakobi kirikusse oreli alla.
Töö
Matthias Weckmann kirjutas prelüüde orelile ning Itaalia ja Prantsuse stiilis palu klavessiinile. Samuti lõi ta sonaate kolmele või neljale pillile ja vaimulikku vokaalmuusikat.
Šoti seltskonnatants
Šoti seltskonnatants on üks šoti tantsu liik highland 'i, lady step 'i ja keilitantsude kõrval. Šoti seltskonnatantsud pärinevad Suurbritannia traditsioonilistest tantsudest ja nende olemus seisneb mustrite loomises. Tants koosneb kujundite jadast ning on üldjuhul progresseeruv. Selle tantsustiili algusajaks võib pidada 18. sajandit, mil segunesid inglise seltskonnatants ja highland 'i muusika. 20. sajandi teisest poolest, ajast mil Royal Scottish Country Dance Society oli juba tegevust alustanud ja üle maailma tekkisid selle allharud (i.k. Branch), on šoti seltskonnatants muutunud ülemaailmseks fenomeniks. 2014. aasta seisuga on maailmas loodud rohkem kui 15 000 šoti seltskonnatantsu.
Riil
Riil (inglise keeles Reel) on šoti seltskonnatantsu kõige tavalisem liik. Tantsitakse üldiselt 4/4 taktimõõdus muusika saatel, üksikuid ka 2/4 taktimõõdus muusikasse. Šoti muusikas pärineb riil 16.sajandist. Riili eri variatsioone leiab Iirimaalt, Šotimaalt, Inglismaalt ja lausa Apalatši mäestikust.
Džiig
Džiige (i.k. Jig) tantsitakse peaaegu eranditult 6/8 taktimõõdus muusika saatel. Tantsimise seisukohast on džiigide ja riilide erinevus ebaoluline, välja arvatud sammude ajastamine taktis. Peale traditsiooniliste džiigi muusikapalade on võimalik džiige tantsida ka torupilli marsi ja two step 'i saatel.
Strathspey
Strayhspey’sid eristab riilidest ja džiigidest poole aeglasem muusika, mistõttu on sellel liigil teistsugused, graatsilisemad sammud. Strathspey 'l on iseloomulik rütm, mis eristab teda kõigist maailma tantsudest. Arvatakse, et strathspey arenes välja riilist, olles algselt palju tempokam kui tänapäeval. Tuntuimad strathspey 'de saateks mängitavad muusikapalad on traditsioonilised strathspey lood ja slow air'id.
Medley
Medley on tantsude segu, millest osa on strathspey ning osa riili ja/või džiigi rütmis. Tavaliselt algab tants strathspey 'ga, kui esitatakse terve tants, ning lõpeb kiirema liigiga, mille jooksul korratakse aeglaselt tantsitud osa ilma muudatusteta, välja arvatud juhul kui kiiremas stiilis ei ole otsest vastet mõnele strathspey sammule või kujundile.
Hornpipe
Hornpipe on šoti seltskonnatantsu liik, millel ei ole 4/4 taktimõõdus riiliga muud vahet, kui sellele iseloomulik rütm. See on ka põhjus, miks mõned allikad ei tunnista hornpipe’i kui eraldi liiki. Seda liiki tantsud ja nende nimetused on mereteemalised.
Kordused
Enamik tantse on jaotatud kordusteks: kujundite järjestus, mida kõigepealt esitab esimene aktiivne rühm, mis on tervest rühmast see arv paare, mitu on tantsu sooritamiseks vajalik, ja siis progressiooni tõttu teised aktiivsed rühmad, kuni kõik paarid on tantsinud igal positsioonil vähemalt ühe korra (kui tegu on pikirühmaga). Korduste arv tantsu jooksul on selgelt defineeritud muusikalises kirjelduses, näiteks 8x32 takti tähendab, et igas korduses on kolmkümmend kaks takti ja terves tantsus on kaheksa kordust.
Rühm
Šoti seltskonnatantsus on rühm (inglise keeles Set) see grupp inimesi, kes tantsu tantsivad. Rühma siseselt on tantsijad jagatud allharudeks, tavaliselt paaridesse (mees ja naine), kuigi on erandeid, kus allharudeks on üksikud inimesed, kolmikud või suurem grupp inimesi.
Pikirühm
Pikirühm, kui allharudeks võtta paarid, on moodustunud meestest kes seisavad ühes reas üksteise kõrval ja nende partnerid teises reas paralleelselt nende vastas. Esimese rühma esimene paar seisab muusikale kõige lähemal, mehe vasak õlg ja naise parem õlg muusika poole. Tantsides määrab rühma laiuse, meeste ja naiste ridade kauguse üksteisest, esimene paar. Esimene mees loendab igaks rühmaks vajaliku paaride arvu, alustades ülevalt, muusikapoolsest otsast, ja liikudes allapoole, muusikast eemale. Igale paarile antud number on nende algpositsioon rühmas, kuhu tavaolukorras tantsu lõpuks tagasi jõutakse. Pikirühma formaate eristatakse kahe tunnuse järgi: igal korral tantsivate paaride arv ja terve rühma moodustamiseks vajalike paaride arv. Näiteks kolme paari tants nelja paari rühmas tähendab, et terves rühmas on neli paari, kellest aktiivses rühmas on kolm paari.
Ringrühm
Mugavuse tõttu on kõik ruudu-, kolmnurga- ja keldi prossi kujuliselt asetsevad rühmad liigitatud ühte rühmaformaati. Tuntuim ringrühm on ruutrühm (i.k. Square set), mille puhul asetseb neli paari ringjoonel, iga paar olles üheks ruudu küljeks. Allharudena käsitletakse enamasti paare, sest neid tantse on arvuliselt kõige rohkem. Peaaegu kõik ringrühmad moodustuvad paaridest, kes on omavahel ühtlaselt ringjoonele paigutunud. Mõne tantsu puhul on üks või kaks paari ringjoone sees. Naised seisavad partneri paremal käel. Rühma esimene paar on muusikale kõige lähemal, enamasti seljaga muusika poole. Paarid on nummerdatud päripäeva, alustades esimesest paarist, kellele järgnevad rühma keskel asetsevad paarid (juhul kui neid on).
Mõned ringrühmatantsud, kõige enam need, kus rühma keskel on ka paare, on progresseeruvad. Sel puhul on iga korra lõpuks keskel uus paar/uued paarid, kes alustavad järgmist korda. Sagedamini tantsitakse ringrühma formaadi tantse läbi vaid üks kord, kuid on siiski juhtivpaarid, tavaliselt esimene ja kolmas paar, kes esitavad osa tantsust ja seejärel teine ja neljas paar kordavad seda. Välja arvatud haruldaste progresseeruvate tantsude puhul, on ringrühmad üksteise suhtes täiesti iseseisvad, mis tähendab et teoreetiliselt võivad rühmad tantsusaalis paikneda suvaliselt, kuid enamasti asetsetakse siiski sirgetes rivides ülevalt alla. Esimene mees kontrollib, et tema rühmas on vajalik arv tantsijaid/paare ja muudab oma rühma suurust ning liigutab tervet rühma vastavalt vaba ruumi olemasolule.
Sammud
Šoti seltskonnatantsus eristatakse seitset erinevat sammu. Kolme neist kasutatakse ainult kiirete tantsude puhul, kolme ainult aeglaste puhul ja ühte mõlemat liiki tantsude puhul, kus samm sobitatakse muusikasse. Lisaks neile on üksikutes tantsudes kasutusel ka highland’i sammud, kuid ka need on asendatavad mõne šoti seltskonnatantsu sammuga.
Riili ja džiigi sammud
Vahetussamm (i.k. skip change) on kiiretes tantsudes levinuim samm, mida on vaja pikemate maade läbimiseks nii ette- kui ka tahasuunas liikumisel.
Galopp (i.k. slip step) on šoti seltskonnatantsudes kasutusel kiiretes tantsudes külg ees liikumiseks, näiteks ringis edasi-tagasi. Sammude pikkust peab muutma vastavalt tantsu ja kujundite nõudmistele.
Pas-de-basque [pa de bask] on samm, mida kasutatakse kiiretes tantsudes nii koha peal olles, pööramiseks kui ka väiksemate vahemaade läbimiseks.
Strathspey sammud
Strathspey travelling step on otsene vaste vahetussammule aeglases tantsus. Kasutatakse, et liikuda pikemaid vahemaid ette- ja tahasuunas.
Strathspey setting step on kiire setting step 'i aeglane vaste. Lisaks on ta tehniliselt strathspey travelling step külgsuunas. Samm on parema jalaga paremale või vasaku jalaga vasakule.
Highland schottische setting step on strathspey 's kasutatav samm, mis pärineb highland 'i tantsust ja sarnaselt tavalise strathspey setting step 'iga koosneb see sammust paremale või vasakule, aga kestab ühe takti asemel kaks ja sisaldab lisa hüpet kummagi sammu lõpus.
Ühised sammud
Üles ja alla astumine on külg ees samm (kõrvale-risti-kõrvale-kokku), mida kasutatakse pikirühmas võimalikult optimaalselt kohavahetuseks. Kasutusel nii kiiretes kui ka aeglastes tantsudes.
Kujundid
Setting on individuaalne kujund, mis koosneb kahest setting step’ist või kahest strathspey setting step’ist. Sisaldab sammu nii paremast kui ka vasakust jalast ning kestab kaks takti.
Riil (i.k. reel) on kolme või nelja tantsija kujund, mis kestab kuus või kaheksa takti. Kujund seisneb kaheksa joonistamises maapinnale. Nelja inimese puhul joonistub maha lisa paun.
Pööre (i.k. turn) on kahe tantsija kujund, mis kestab kaks või neli takti. Paremat, vasakut või mõlemat kätt andes pööratakse, kuni jõutakse tantsus ettekirjutatud positsioonile (tavaliselt omale kohale tagasi).
Käerist (i.k. hands across) on kujund, mida sooritab kolm, neli või kuus tantsijat. Paremaid või vasakuid käsi andes moodustatakse rist ehk ratas. Olenevalt tantsust liigutakse terve kaheksa takti jooksul ühes suunas või vahetatakse poole peal suunda (s.t neli takti ühes ja neli takti teises suunas).
Täis kaheksa (i.k. figure of eight) on kujund, mille käigus joonistub põrandale kaheksa, aga erinevalt kolme tantsija riilist tantsib seda kujundit vaid üks paar kas paralleelselt külgedel või rühmaga risti ümber kahe seisva tantsija.
École de management de Normandie
École de management de Normandie on Pariisis, Le Havreis, Caenis, Oxfordis ja Dublinis asuvate linnakutega Euroopa äriülikool. Mis asutati 1871. aastal.
Financial Timesi edetabelis platseerus EM Normandie 2019. aastal Euroopa äriülikoolide seas 81. kohale.
Õppekavadel on kolm rahvusvahelist akrediteeringut: EPAS, EQUIS ja AACSB. Kooli vilistlaste seas on tuntud ärimehed ja poliitikud, nt Patrick Bourdet (Areva Med i tegevjuht) ja Frédéric Daruty de Grandpré (20 Minutes i tegevjuht).
Hispaania veekoer
Päritolu
Hispaania veekoer on pärit Lõuna-Hispaaniast Andaluusiast.
Välimus
Hispaania veekoer on keskmist kasvu, turjakõrgus on 38–50 cm, kaal 15–22 kg.
Sonja Delaunay
1890. aastal Peterburis elades lapsendas emapoolse onu perekond Sonja ja ta hakkas kandma perekonnanime Terk.
Hispaania veekoer
Välimus
Karvkate on omapärane, lainjas, lokkis, ka nöörjas, vetthülgav ja väga ilmastikukindel.
Värvuselt must-valge, pruun-valge, must, valge või kastanipruun. Karvkatet pügatakse.
Sonja Delaunay
Ta oli koos abikaasa Roberti ja teistega üks orfismi algatajaist.
Hispaania veekoer
Käitumine
Hispaania veekoer on sõbralik ja rahulik. Oma perekonnale on ta ustav, võõraste suhtes umbusklik ja reserveeritud. Tal on ka head valvuriomadused. Teda on kerge koolitada, ta õpib ruttu ja on koostööhimuline. Nad saavad hästi läbi lastega ja ka teiste koertega. Nad on julged ja enesekindlad koerad. Nad on rõõmsameelsed ja mänguhimulised. Sobivad aktiivsele inimesele.
Sonja Delaunay
Ta oli esimene elusolev naiskunstnik, kelle teoste tagasivaatenäitus oli väljas Louvre ‘ is (1964. aastal), 1975. aastal sai temast Auleegioni ordeni kavaler (ohvitser).
Pinzolo
thumb|San Vigilio kirik
Pinzolo (saksa keeles Pinzol) on väikelinn ja vald (comune) Val Rendenas Trento provintsis Põhja-Itaalias Alpides 800 m kõrgusel. Linnas on San Vigilio kirik.
Hispaania veekoer
Eluiga
Hispaania veekoera eluiga jääb 14 aasta juurde.
Mõrv Idaekspressis
1935. aasta talvel alustab Süüriast naasnud Poirot İstanbulist teekonda Idaekspressiga (Orient Express) koju. Pärast Belgradi jääb rong mägede vahel lumevangi. Selle seisaku ajal tapetakse suurärimees Ratchett. Mõrva lahendamisel on detektiivil abiks monsieur Bouc.
Sonja Delaunay
Tema nime kannab 1975. aastal avastatud asteroidide vöö asteroid, 6938 Soniaterk.
Mõrv Idaekspressis
Teose kirjutamist alustas Christie Süürias Aleppo linna hotellis Barons. Tänapäeval hoitakse seda legendi toa nr 203 kohta kõrgelt au sees.
1995. aastal avaldatud edetabeli "The Top 100 Mystery Novels of All Time Selected" (Mystery Writers of America) asub raamat 41. kohal.
Reisijate asetus
Poirot' koostatud İstanbuli–Trieste–Calais' rongi vaguni plaan.
{{legend|#DA70D6|Esimene klass (ühekohaline)|border=1px #555 solid}} {{legend|#7B68EE|Teine klass (kahekohaline)|border=1px #555 solid}} {{legend|#FF7F50|Mõrva toimumiskoht (esimene klass)|border=1px #555 solid}}
Pinzolo
Pinzolo on tuntud suusakuurort talvekuudel ja populaarne turismisihtkoht suvel.
Industry-Rock Fallsi vald
Industry-Rock Fallsi vald (Industry-Rock Falls Township) on vald USA-s Nebraska osariigis Phelpsi maakonnas.
2006. aastal elas vallas 282 inimest. 2000. aastal elas 276 inimest.
Luudikulised
Luudikulised (Taphrinaceae) on kottseente sugukond.
Harilik õlelill
Harilik õlelill (Xerochrysum bracteatum) on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.
2023. aasta Sudaani konflikt
Sudaanis algas relvakonflikt 15. aprillil 2023, kui põhiliselt pealinnas Hartumis ja Darfuri piirkonnas puhkesid kokkupõrked sõjaväelise valitsuse rühmitiste vahel. 25. aprilliks oli konfliktis hukkunud vähemalt 459 ning viga saanud vähemalt 4072 inimest.
Ēvele mõis
Ēvele mõis (saksa keeles Alt-Wohlfahrt, läti keeles Ēveles muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Ēvele kihelkonnas. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi asub Lätis Valmiera piirkonnas Ēvele vallas Ēvele asulas.
2023. aasta Sudaani konflikt
Konflikt algas, kui paramilitaarne rühmitus Rapid Support Forces (RSF) ründas valitsusvägede võtmeasutusi. Järgnesid teated õhulöökidest ja suurtüki- ja püssitulevahetustest üle kogu maa, k.a pealinnas. 23. aprillil väitsid nii RSF-i pealik Mohamed Hamdan Dagalo kui riigi de facto juht ja sõjaväe ülemjuhataja ‘Abd al-Fattāḩ ‘Abd ar-Raḩmān al-Burhān, et kontrollivad võtmetähtsusega valitsusasutusi, nagu sõjaväe peakorterit, presidendi paleed, Hartumi rahvusvahelist lennujaama ja rahvusringhäälingu maja.
Ēvele mõis
Ajalugu
Piirkonda (Alt-Wohlfart) on esmamainitud 1562. aastal, kui piirkonna omanikuks sai Bernhard von Höweln. Tema järgi sai mõis ka lätikeelse nime.
Mõis moodustas algselt ühise kompleksi Ķeiži mõisa, Jaunjērcēni mõisa ja Vecjērcēni mõisaga. 1588. aastal sai Melchior von Höweln juurde veel pool adramaad, lisaks Säde jõe ääres asuva kõrtsikoha. 1619. aastal päris mõisa tema poeg Valentin, et aga tema vend võitles poolakate eest, siis konfiskeeriti talt see valdus. 1641. aastal andis Gustav Adolf mõisa Oxenstiernadele, ent mõisate reduktsiooni käigus läks see taas riigile.
Hiljem taastati Höwelnite õigused mõisatele. 1660. aastal läksid mõisad (Ēvele, Jērcēni ja Ķeiži mõis) Margaretha von Höwelni valdusse. Kuna nii tema poeg kui ka vanem tütar surid pärijateta, läks valdus teise tütre Maria Polirena Palmstrauchi omandisse. Edasi päris mõisa tema tütar Johanna Polirena von Priauda, kes aga mõisa oma õemehele, Jērcēni pärinud Magdalena Eleonora abikaasale Georg Friedrich von Jarmerstedtile müüs. George von Jarmerstedt müüs 1829. aastal mõisa 56 000 hõberubla eest Magnus Pierson von Balmadisele.
1833. aastal sai mõisa omanikuks Guido Boltho von Hohenbach. 1839. aastal ostis mõisa 56 000 hõberubla eest tema kasuõde Henriette Boltho von Hohenbach. 1872. aastal müüs ta mõisa 111 331 hõberubla eest oma pojale Georg Hugo Conrad Boltho von Hohenbachile. Boltho von Hohenbachide valdusse jäi mõis kuni võõrandamiseni 1920. aastal.
Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 9 ja 1/2 adramaad, sellele allus 242 mees- ja 280 naishinge. Aastal 1734 oli mõisa suurus 9 ja 7/8 adramaad, aastal 1757 aga 8 ja 3/4 adramaad. Aastal 1823 oli mõisa suurus 8 ja 9/10 adramaad. Ka aastal 1832 oli mõisal adramaid 8 ja 8/10, aastal 1881 oli neid aga 4 ja 1/80, lisaks allus mõisale 8 ja 24/80 adramaad mõisatele kuuluvate talude valduses.
Karjamõisad
Mõisa koosseisu kuulus kolm karjamõisa: Mūrnieki (Murneek), Sucēni (Sutzeehn) ja Zaltes (Salte).
Mõisaansambel
Mõisa park ja 1793. aastal valminud ait on arvele võetud Läti arhitektuurimälestistena.
Belarusfilm
Belarusfilm (ka Belarussfilm; valgevene keeles Беларусьфільм) on Valgevene riiklik filmistuudio. Stuudio peakontor asub Minskis.
Stuudio asutati 1924 Leningradis. 1939 viidi stuudio Minskisse.
Eesti Interneti Sihtasutus
Eesti Interneti Sihtasutus on Eesti maatunnusega domeeninimesid haldav organisatsioon, mille põhikirjalisteks ülesanneteks on Eesti internetikogukonna esindamine piiriüleses internetikogukonnas, Eesti maatunnusega ja Eestiga seotud tipptaseme domeeninimede haldamine ning nende registreerimise korraldamine, Eesti maatunnusega domeenininimede reeglite ja tasude kehtestamine, domeeninimede infosüsteemide ja registrite pidamine ning nende kättesaadavuse, usaldusväärsuse ja turvalisuse tagamine.
Eesti Interneti Sihtasutus kutsuti ellu 2009. aastal domeenireformi läbiviimiseks.
2011. aasta juunis lahkusid 3 ITLi esindajat asutuse nõukogust, viidates suutmatusele sihtasutuses toimuvaid protsesse suunata. Lisaks viidati, et organisatsioon tegeleb riikliku sunni rakendamisega nii domeeninimede registreerijate, kui registripidajate suhtes, selle asemel, et teeni(nda)da Eesti Interneti kogukonda. Samuti viidati, et organisatsioon tegeleb registritasudena kogutud vahendite kontrollimatu kulutamisega.