cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Konstitutsioon
Konstitutsioon võib olla:
Ain Mäeots
thumb|Ain Mäeots [[Oscar Wilde'i mängimas 8. mail 2010]] thumb|Ain Mäeots Foto: [[Kasutaja:Avjoska|Ave Maria Mõistlik, 29. november 2008 ]] Ain Mäeots (sündinud 25. detsembril 1971 Võrus) on eesti näitleja, teatrilavastaja ja filmirežissöör.
Ta lõpetas 1990. aastal Friedrich Reinhold Kreutzwaldi nimelise Võru 1. Keskkooli ja 1994. aastal Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli (16.lend) ja on töötanud seejärel Vanemuise teatris.
Vahekäik
"Vahekäik" on mitmetähenduslik sõna.
Ansambel (muusika)
Ansambel (prantsuse keeles ensemble, 'koos') on muusikas vähemalt kaheliikmeline rühm koos esinevaid pillimängijaid või lauljaid. Kuigi ka iga orkester on ansambel, kasutatakse muusikapraktikas ansambli sõna eelkõige kuni kümneliikmeliste kammermuusikakoosseisude ja väiksemate kammerorkestrite tähistamiseks.
Ooperis nimetatakse ansambliks vähemalt kahest lauljast koosnevat koosseisu.
Hinnanguna kasutatakse sõna 'ansambel', kui soovitakse kirjeldada koos musitseerivate instrumentalistide või lauljate ühist stiilitunnetust, rütmilist ajastatust, kõlalist tasakaalu ning võimekust sulatada inimeste individuaalsused üheks tervikuks.
Ansamblid jagunevad vokaalansambliteks, instrumentaalansambliteks ja vokaal-instrumentaalansambliteks.
Suuremaid ansambleid nimetatakse orkestriteks või koorideks.
Levimuusikas nimetatakse ansambleid ka bändideks.
GA
GA on lühend, mis võib tähendada:
Ingliskeelne lühend Ga. tähendab:
Lühend ga tähendab:
Kvadrant (astronoomia)
pisi|300px|[[Tycho Brahe kvadrant. Tycho Brahe istub keskel. Mõõtmise läbiviijast on näha ainult pea paremal äärel. Paremal all olev abiline teatab kelladelt loetud aja, vasakul all olev abiline märgib mõõtmistulemuse üles]] pisi|Kvadrandi valmistamise töötuba Tartu hansapäevade Teaduslinnas, juuli 2012
Kvadrant on ajalooline astronoomiline instrument, millega määrati taevakehade nurkkõrgusi ja asendit.
Kvadrant koosnes kraadijaotusega veerandringist, lugemisseadisest, visiirist ja loodist. Nurkkõrgus asus kvadrandist allarippuva loodi abil.
Peale teisaldatavate kvadrantide kasutati ka suuri statsionaarseid kvadrante, millega saavutati suur mõõtmistäpsus. Taani astronoom Tycho Brahe kasutas säärast kvadranti oma observatooriumis Uraniborgis. Selle kvadrandi veerandringi läbimõõt oli kaks meetrit. Instrument oli suunatud täpselt lõunasse. Nii sai määrata läbiminevate taevakehade nurkkõrgust kulminatsioonipunktis. Läbiminekuhetke mõõtmise teel määrati taevakeha asend taevas. Kvadrandi mõõtmistäpsus pidi olema 10 kaaresekundit.
Anakronism
Anakronism (kreeka an(a) 'tagasi' + kronos 'aeg') on nähtus või vaade, mis ei sobi oma ajaloolisse konteksti; samuti sellise nähtuse kujutamine.
Tüüpiline näide tavakeelsest kasutusest on vananenud kombestik või tehnilised võtted muutunud ühiskonnas. Näiteks võib anakronismiks pidada gooti kirja kasutamist mõnedes Eestis välja antud trükistes kuni 1940. aastani, samuti on anakronismiks nimetatud ratsaväe kasutamist Nõukogude armees II maailmasõja esimesel poolel.
Ilukirjanduslikus kontekstis nimetatakse anakronismiks kujutatavasse ajastusse tegelikult mitte kuulunud (või tulevikukujutuse puhul ulmekirjanduses sellesse selgelt sobimatute) nähtuste kirjeldamist. Selles kasutuses võib anakronism tähendada nii ajastu jaoks liiga varaseid kui liiga hiliseid anomaaliaid. Näiteks: telegramm 12. sajandit kirjeldavas rüütliromaanis, viikingilaev Põhjasõjas, kassettmagnetofon tähtedevahelisel kosmoselaeval. Tuntud näidete sekka kuuluvad Wittenbergi ülikooli mainimine Shakespeare'i näidendis "Hamlet" ja kappkell "Julius Caesaris". Levinud on anakronismide kasutamine koomilise efekti saavutamiseks. Ulmežanridest põhineb olemuslikult anakronistlikul ajalookäsitusel aurupunk.
Oma olemuselt eeldab anakronism teatud tahtlikkust; nii oleks filmis "Hundiseaduse aegu" näitleja jalgade vahelt paistnud radiaator olnud anakronism, kui see oleks olnud osa dekoratsioonidest, mitte sattunud filmi kogemata.
Anakronism on ka populaarteaduslikus (harvem ka tõsiteaduslikus) ajalookäsitluses esinev komme tõlgendada varasematel ajalooetappidel kirjutatud kaasaegse mõtteviisi kohaselt või konkreetsete (tihti teaduslike) kontseptsioonide eelkäijana. Näiteks: vanakreeka filosoofias kujutatud nelja elemendi süsteemi (maa, vesi, õhk, tuli) tõlgendamine aine olekutena (vastavalt tahke, vedel, gaasiline, plasma); vanahiina mõtteloost pärinevate mõistete yin ja yang tõlgendamine negatiivse ja positiivse elektrilaenguna; Raimundus Lulluse ehitatud jumalatõestusmasina käsitlemine meieaegsete arvutite eelkäijana.
Ajalooliseks anakronismiks nimetatakse tavaliselt selliste esemete, nähtuste või vaadete dateerimist mingisse ajalooperioodi, mille esinemine ei sobi meie arusaamadega sellest perioodist. Selles tähenduses võib esineda ka esemelisi anakronisme, kui meie arusaamadega ei sobi faktiline ajalooline või arheoloogiline materjal. Sellistel puhkudel tuleb kontrollida võltsinguvõimalust ja selle välistamisel revideerida arusaamu. Taoliste näidete hulka on loetud Antikythera mehhanismi ja Bagdadi patareid. Ajalooliste anakronismidega kaasnevaid probleeme on käsitlenud ka ajarändude-teemaline ulmekirjandus.
Kõneleja seisukohalt iganenud kombeid, valitsusvorme, keeli, poliitilisi või usulisi traditsioone on nimetatud sotsiaalseteks anakronismideks. Et selline sõnakasutus on tihti subjektiivne, on sel sageli ka pejoratiivne varjund.
Viimastel aastakümnetel on levinud ka sõna "anakronism" kasutamine huumorivarjundiga (eneseiroonilises) tähenduses, märkimaks ajaloohuviliste ühendusi, mis tegelevad (pseudo)ajaloolise olustiku taasesitamisega (näiteks Society for Creative Anachronism). Osa sellistest huvilistest tegeleb eelkõige sõjaajalooga, sealhulgas ajalooliste lahingute etendamisega. Levinumate lemmikperioodide hulgas on keskaeg ja Ameerika Ühendriikide kodusõda. Tihti kasutatakse ka selliste ühenduste nimedes väljendit "ajalooline anakronism".
Euro FM
Euro FM oli venekeelne raadio Eestis.
Euro FM oli kuuldav Tallinnas 1. septembrini 2014 sagedusel 104,9 MHz.
Põhiolek
Põhiolek on süsteemi seisund, milles süsteemil on minimaalne võimalik energia. Süsteemilt ei ole võimalik energiat rohkem ära võtta ilma süsteemi lõhkumata või muutmata. Kui süsteemil on rohkem energiat kui absoluutne miinimum, siis on ta ergastatud olekus.
Kvantmehaanikas mõistetakse põhiolekuna süsteemi (aatomi, molekuli või aatomituuma) või elementaarosakese (näiteks elektroni) viibimist madalaima võimaliku energiaga, seisumassiga kvantolekus.
Ergastumine
Põhiolekus on aatomi kõik elektronid vähimate võimalike kvantarvudega aatomorbitaalidel. Selleks, et aatomit ergastada, peab mõni aatomi elektron neelama footoni energiakvandi, mille tulemusena liigub ta mõnele kõrgemal asuvale vabale orbitaalile, mille üks või mitu kvantarvu on suuremad kui vähima energiatasemega vaba orbitaali vastavad kvantarvud. Põhiolekusse naasmiseks peab elektron üleliigse energia äraandmiseks footoni kiirgama.
Sarnaselt aatomiga on tuuma põhiolekus kõik tuuma moodustavad nukleonid vähima võimaliku energiaga tuumaorbitaalidel. Tuuma ergastamiseks peab tuum neelama gammakvandi või saama lisaenergiat tuumalagunemise (või muu tuumareaktsiooni) kaudu. Tuum naaseb põhiolekusse, kiirates gammakvandi.
Soojusvõnkumiste vabadusastmete põhioleku mõiste termodünaamikas
Vaadeldes süsteemina osakeste gruppi on selle süsteemi ergastatus määratud temperatuuriga. Selleks, et osakeste grupp viia põhiolekusse, tuleb süsteem jahutada absoluutse nullini.
Ave Suija
Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli bioloogia erialal 1995. aastal. Magistrikraadi botaanika ja mükoloogia alal sai ta samas 1997. aastal ning doktorikraadi samal erialal omandas ta 2005. aastal.
Kalle Jürgenson
Kalle Jürgenson (sündinud 1. septembril 1960 Tallinnas) on Eesti poliitik, füüsik ja õpetaja.
Haridus ja töökohad
Pärast ülikooli lõpetamist töötas Kalle Jürgenson Jõgeva 1. Keskkooli kaugõppeosakonna juhatajana ja sama kooli füüsikaõpetajana.
Pärast Riigikogust lahkumist 2003. aastal töötas ta nii era- kui ka avalikus sektoris. Aastatel 2005–2007 oli ta Elva Gümnaasiumi direktori asetäitja õppe- ja kasvatustöö alal ja alates aastast 2007 Võrumaa Kutsehariduskeskuses füüsikaõpetaja. Muu tegevuse kõrval tegeleb ta täiskasvanute koolitamisega. 2014. aastast töötas ta Antsla Gümnaasiumi direktorina. Alates augustist 2015 on ta Mustvee gümnaasiumi õppejuht.
Poliitiline tegevus
1988. aastal oli Kalle Jürgenson üks Eesti Kristlik-Demokraatliku Erakonna asutajaid ja selle juhatuse liige kuni erakonna liitumiseni Rahvusliku Koonderakonnaga Isamaa. Pärast viimase liitumist ERSP-ga 1995. aastal sündis Erakond Isamaaliit, mille liige oli Kalle Jürgenson kuni liitumiseni Erakonnaga Res Publica 2006. Kalle Jürgenson on moodustunud konservatiivse erakonna Isamaa ja Res Publica Liit liige.
Augustis 1989 juhtis Kalle Jürgenson Nõo Eesti Kodanike Komitee asutamist ning oli 1992. aastal selle esimees ja aktiivne Eesti Vabariigi õigusjärgsete kodanike registreerija Eesti Kongressi valimisteks.
Aastal 1990 valiti ta Eesti Kongressi liikmeks ja ta oli kõigi Eesti Komitee koosseisude liige. Aastatel 1991–1992 juhtis ta Eesti Komitee loodud Kodakondsus- ja Migratsiooniameti Tartu osakonda.
Aastatel 1991–1992 oli ta Nõo vallavanem.
Aastatel 1991–1992 kuulus Kalle Jürgenson Eesti Kongressi poolt valituna ja Ülemnõukogu poolt moodustatud Põhiseaduse Assamblee koosseisu. Põhiseaduse Assamblees juhtis põhiseaduse kohalike omavalitsuste peatükki (XIV peatükk) koostavat toimkonda. Põhiseaduse Assamblee tegevuse lõpuosas juhtis ühiskonnas palju poleemikat tekitanud põhiseaduse rakendussätteid väljatöötavat toimkonda.
Kalle Jürgenson valiti 1992. aastal Eesti Kristlik-Demokraatliku Erakonna liikmena Isamaa nimekirjas VII Riigikokku ning 1999. aastal Isamaaliidu nimekirjas IX Riigikokku. Ta oli lühiajaliselt ka VIII Riigikogu asendusliige. IX Riigikogus oli ta rahanduskomisjoni esimees.
Lisaks sellele oli ta aastatel 1993–1996 Nõo valla volikogu liige, 1996–1997 Tartu abilinnapea (linnamajandus ja linnavara), 1998–1999 Elva linnapea ja 1999–2002 Elva linnavolikogu liige.
Isiklikku
Kalle Jürgenson on abielus ja tal on kolm poega. Vanem poeg Markus Jürgenson mängib jalgpalliklubi FC Flora põhikoosseisus. Noorim poeg Joonatan Jürgenson on eesti klassikaline pianist.
Isa Aksel Jürgenson (1926–1985) oli Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusmehaanika kateedri dotsent ja tugevusõpetuse asjatundja.
Toivo Jürgenson on Kalle Jürgensoni vend.
Aerobioos
Aerobioos ehk oksübioos on elu keskkonnas, kus leidub vaba (molekulaarset) hapnikku. Aerobioosi keskkonnaks on õhu, vee- ja mullakeskkond. Aerobioosi vastand on anaerobioos ehk elu keskkonnas, kus vaba hapnikku ei ole.
Aeroobset keskkonda asustavad aeroobid, kes hapnikku kasutavad hingamisel orgaaniliselt ainelt pärinevate elektronide lõppaktseptorina.
Riigivolikogu 67. valimisringkond
'''Riigivolikogu 67. valimisringkond''' asus Virumaal. Alates 1. aprillist 1939 kuulusid ringkonda Palmse, Vihula, Aaspere, Vohnja ja Undla vald.
I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 8199 hääleõiguslikku kodanikku.
Kandideerisid Nikolai Kütt, Rudolf Penno ja August Vann (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat), kes said vastavalt 901, 2712 ja 2044 häält, seega valiti 67. valimisringkonnast Riigivolikogusse Rudolf Penno.
II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Rudolf Jurtom, vastaskandidaat Rudolf Penno.
Ühesendine münt (1929)
Ühesendine münt oli väikseima nimiväärtusega rahamärk, mis 1928. aasta rahareformiga kasutusele võeti.
Kuni nende müntide valmimiseni kasutati ühesendistena 1922., 1924. ja 1926. aasta ühemargaseid münte.
Kuna selle mündi kujundus erines teiste müntide omast, lasti 1940. aastal välja ka teine ühesendise nimiväärtusega münt, mis sobis stiililt teiste nominaalidega.
Revers
Mündi tagaküljel on kolme lõvi kujutis ja vermimise aasta "1929".
Vahekäik (male)
Vahekäik on males taktikaline operatsioon, mille korral mängija teeb enne ootuspärase käigu sooritamist (enamasti eelmisel käigul mängija malendi löönud vastase malendi löömine) teise käigu, mis loob ähvarduse, millele vastane peab kohe reageerima. Kui vahekäik on tuli, nimetatakse seda ka vahetuleks.
Douglas MacArthur
Douglas MacArthur (26. jaanuar 1880 Little Rock, Arkansas – 5. aprill 1964 Washington) oli USA sõjaväelane.
USA armee kindralina juhtis ta Teise maailmasõja ajal USA relvajõude Vaikse ookeani sõjatandril.
MacArthur oli USA avalikkuses väga tuntud ja kõrgelt hinnatud väejuht.
Ta oli Jaapanile aatomipommi heitmise peamine pooldaja.
Riigivolikogu 68. valimisringkond
'''Riigivolikogu 68. valimisringkond''' asus Virumaal. Alates 1. aprillist 1939 kuulusid ringkonda Mahu, Kunda, Sõmeru ja Haljala vald.
I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 8586 hääleõiguslikku kodanikku.
Kandideerisid Richard Koolman, August Leps ja Arnold Tartu (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat), kes said vastavalt 1110, 921 ja 4243 häält, seega valiti 68. valimisringkonnast Riigivolikogusse Arnold Tartu.
II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Bernhard Tinnuri, vastaskandidaat August Leps.
Kuuvikerkaar
Kuuvikerkaar (ka kuukaar) on vikerkaar, mida põhjustab Kuu pinnalt peegeldunud valguse murdumine atmosfääris olevates veepiiskades. pisi|Kuuvikerkaar Kuuvikerkaared on suhteliselt tuhmid, kuna kuuvalgus on päikesevalgusest tunduvalt nõrgem. Need on tavaliselt nii tuhmid, et ei tekita inimese silmades paiknevates kolvikestes aistingut, seega on inimsilma jaoks keeruline eristada kuuvikerkaares värve ja nõnda paistavad need tihti valgena. Kuid pika säriajaga tehtud fotodel võib näha ka kuuvikerkaare värve. Kuukaared paiknevad taevas alati Kuu vastas.
Vaatlemine
Kuuvikerkaari võib kõige tõenäolisemalt näha, kui taevas on täiskuu või kuufaas on täiskuu lähedal. Kõige sobilikumad tingimused kuukaare tekkimiseks on siis, kui Kuu on taevas madalal (kõrgusel, mis on väiksem kui 42 kraadi) ning öötaevas on piisavalt tume. Ka peab sadama vihma. Selle tingimuste kombinatsiooni tõttu on kuuvikerkaared palju haruldasemad kui Päikese tekitatud vikerkaared.
Asukohad
Kuuvikerkaari võib esineda ka Costa Rica pilvemetsades ning mägilinnades, näiteks Monteverdes. Need tekivad, kui jõulutuuled puhuvad Kariibi merelt udupilved maismaale. Jõulutuuli esineb septembri lõpust hilise jaanuarini või varase veebruarini.
Noriūnai
pisi|left|Noriūnai koolimaja
Noriūnai on küla Leedus Kupiškise rajoonis, Noriūnai valla halduskeskus. Küla asub Lėvuo kaldal. Noriūnais on põhikool ja raamatukogu. Vaatamisväärsuseks on Noriūnai mõisa hoonetekompleks.
Aastal 1665 mainiti esimest korda Noriūnai mõisa. Asula ise muutus aastal 1968 maaparandajate asulaks. Aastal 1985 rajati selle juurde paisjärv.
Lorraine Bracco
thumb|Lorraine Bracco, november 2007 Lorraine Bracco  (sündinud 2. oktoobril 1954 New Yorgis) on filmiauhindadele Oscar, Kuldgloobus ja Emmy nomineeritud USA näitleja.
Ta on eelkõige tuntud Karen Hill osatäitjana 1990. aasta maffiafilmis "Omad poisid" ja Dr. Jennifer Melfi kehastajana aastatel 1999—2007 eetris olnud draamasarjas "Sopranod".
1984 (ansambel)
1984 on Poola rokkansambel.
Ansambel asutati jaanuaris 1985 Rzeszówis.
Algkoosseisus olid Piotr Liszcz (Mizerny), Wojciech Trześniowski, Krzysztof Bara (Bufet) ja Leszek Cielak. Hiljem kujunes välja koosseis:
Zylks
Zylks on asula USA-s Louisiana osariigis Caddo vallas Shreveporti-Bossier City linnastus. Zylksi lähedal on Louisiana kõige põhjapoolsem punkt.
Kõrgus merepinnast on umbes 64 m.
Elanike arv on umbes 1200.
Sihtnumber on 71069.
Vanad idakirikud
thumb|350px|Kristluse osakaal riigiti, kõrgeim osakaal on lillaga, madalaim oranžiga
Vanad idakirikud (ka orientaalsed kirikud, vanaida kirikud või vanad oriendikirikud) on 5. sajandil Rooma riigikirikust eraldunud kristlikud kirikud, kes tunnistasid üksnes kolme esimese oikumeenilise kirikukogu otsuseid ning ei nõustunud Halkedoni kirikukogu otsusega 451. aastal Kristuse kahese (inimliku ja jumaliku) olemuse kohta (kirikukogude kahe loomuse õpetus Kristusest). Kirikukogu otsusele olid vastu monofüsiidid ehk üheloomuse õpetuse pooldajad.
Eesti keeles on neid kirikuid nimetatud erinevalt. Teoloog Alar Laats on eelistanud nimetust "orientaalsed kirikud", samal ajal kui Urmas Petti ja tema eeskujul ka teised Tartu Ülikooliga seotud kirikuloolased on kasutanud enamasti nimetust "vanad idakirikud". Mõned kirikuloolased nagu Riho Saard on koondnimetuse kasutamisest üldse loobunud, rääkides vaid monofüsiitlikest ja nestoriaanlikest kirikutest.
Õpetus
Õpetuse alusel jaotuvad vanad idakirikud kaheks. Monofüsiitlikud (kopti kirik, etioopia kirik, lääne-süüria kirik ehk jakobiitide kirik, armeenia kirik, mõned toomakristlaste kirikud Indias) ja nestoriaanlikud (lääne-süüria ehk assüüria kirik, tuntud ka idamaa kirikuna, ning selle kirikuga seotud toomakristlaste väike kogukond Indias) kirikud.
Kristlus levis esimesel aastatuhandel nestoriaanide kaasabil üle Pärsia Hiinasse.
Kariste järv
Kariste järv (ka Vana-kariste järv) on looduslik järv Sakala kõrgustiku edelanõlval, Viljandi maakonnas Abja-Paluoja linna loodepiiril.
Asukoht
Kariste järv asub Sakala kõrgustiku edelanõlval kagu-loodesuunalises Halliste ürgorus. Halduslikult asub järv Viljandi maakonnas Mulgi vallas Päigiste külas, järve kallastel asuvad veel samasse valda kuuluvad Vana-Kariste küla, Abja-Paluoja linn ning Veskimäe küla. Järve äärest läheb mööda Abja-Paluoja – Vana-Kariste – Kamali tee.
Kirjeldus
Kariste järve pindala on 61,5 ha, keskmine sügavus 3,3 m, suurim sügavus 7,2 m, valgla suurus 127,98 km², kaldajoone pikkus 7,538 km ja vee maht 1 600 000 m³. Järv asub merepinnast 37,5 m kõrgusel.
Järv on pikliku kujuga ning jaguneb kaheks, Väike- ja Suurjärveks, mis on omavahel ühendatud kitsa järvekaela kaudu. Väikejärv paikneb Suurjärve suhtes loodesuunas. Järve kaguosas asuvad kaks väikest soise pinnaga saart pindalaga 0,45 ha. Järve kaldad on madalad, laialdaselt esineb õõtsikut. Kaldaäärne põhi on liivane ja kohati ka kivine, sügavamal enamasti kaetud lendmudaga.
Järve nõgu on sügava vao kujuline, sügavaim koht asub Suurjärve loodeosas. Halliste ürgoru veerud asuvad kirdes üsna järve lähedal, edela pool jäävad tunduvalt kaugemale ja oru veerul esineb metsaga kaetud mõhnastik.
Kariste järvest voolab läbi Halliste jõgi, sealjuures on Kariste ainus looduslik järv Halliste jõel. Samuti suubub järve kraave ning järves ja kaldal leidub allikaid. Halliste jõe tõttu on järv tugeva läbivooluga, veevahetus on 22 korda aastas. Suurvee ajal tõuseb järve vesi kuni 1,5 m.
Vee suvised temperatuurid on võrdlemisi kõrged, pinna- ja põhjavee temperatuurid erinevad tugevasti.
Limnoloogilise tüübi järgi on Kariste järv kalgiveeline eutroofne ehk kalgiveeline rohketoiteline järv. Järv on üks mineraalaineterikkama veega järvi Eestis.
Kariste järve on kalarikas, siin leiduvad liigid on särg, latikas, ahven, haug, nurg, viidikas ja koha.
Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Kariste järv on avalikult kasutatav veekogu.
Looduskaitse
Kariste järve kaitseks on 2005. aastal loodud Kariste järve hoiuala, mis kuulub Kariste järve loodusala nime all Natura 2000 võrgustikku.
Pärandkultuuri objektid
Kariste järve kaldale jääb kaks pärandkultuuri objekti: Kägara sild ja Kariste järve kanali ülemine ots.
Esimene kosmiline kiirus
Esimene kosmiline kiirus on vähim kiirus, mille peab omandama lendav keha, et jõuda jäädavalt ringikujulisele orbiidile ümber planeedi, mille pinnalt ta oma lennuteekonda alustas.
Kariste järv
Kägara sild
Kägara sild oli üle Kariste Suur- ja Väikejärve kaela viiv sild, mis on tänaseks hävinud. Sild on riiklikult arvele võetud kui pärandkultuuri objekt tähisega 192:KIS:006.
Esimene kosmiline kiirus
Mõistega "keha" võime silmas pidada näiteks kanderaketti. Esimene kosmiline kiirus sõltub planeedi (vms taevakeha) mõõtmetest ja massist.
Kariste järv
Kariste järve kanal
Kariste järve kanal on Kariste Suur- ja Väikejärve vahele jääte kalatiikide veevarustuse tagamiseks kaevatud kanal. Kanal on riiklikult arvele võetud kui pärandkultuuri objektid Kariste järve kanali ülemine ots tähisega 192:MPO:005 ja Kariste järve kanali alumine ots tähisega 192:MPO:004.
Koigi (Saaremaa)
Koigi on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pöide valda.
Seal on Koigi järv ja Koigi järvestik.
Kärneri
Kärneri on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pöide valda.
Külas asub Tornimäe vana kalmistu.
Kärneri küla territooriumile jääb ka muistne sadamakoht, mis on tuntud nimede "Laevasild" ja "Sillamägi" all.
Janez Drnovšeki esimene valitsus
Janez Drnovšeki esimene valitsus oli Sloveenia valitsus, mis tuli võimule 1992. aastal kui senine DEMOSe juhitud lai koalitsioon lagunes. Valitsusjuhiks sai LDS liider Janez Drnovšek, koalitsiooni kaasati ka Sloveenia Sotsiaaldemokraatlik Partei SDSS, Ühendatud Nimekiri ZLSD, Sloveenia Rohelised ZS, Demokraatlik Partei DS ja Sloveenia Sotsialistlik Partei SSS. Valitsus astus ametisse 14. mail 1992 ja lahkus valimiste järel 12. jaanuaril 1993.
Valitsuse koosseis
Välislink -- []
Obsidiaan
thumb|right|Tüüpiline musta värvi ja karpja murdega obsidiaan.
Hermann Samson
Hermann Samson (ladina Hermannus Samsonius; läti Hermanis Samsons; 4. märts 1579 Riia – 16. detsember 1643) oli Liivimaa vaimulik ja teoloog, esimene Rootsi-aegne Liivimaa luterlik superintendent.
Obsidiaan
Obsidiaan ehk vulkaaniline klaas on ränirikka koostise ja klaasja struktuuriga vulkaaniline kivim.
Hermann Samson
Elulugu
Hermann Samson õppis 1599. aastast Rostocki ülikoolis ladina ja kreeka kirjandust Eilhard Lubinuse (1565–1621) juures ja seejärel Wittenbergi ülikoolis teoloogiat (Mag. 1605), võitles Poola ajal jesuiitide tegevuse vastu, oli Riia ülempastor ja nimetati Gustav II Adolfi poolt 23. augustil 1622 Liivimaa superintendendiks.
1626. aastal avaldas Samson nõiajutluste kogumiku "Neun Außerlesen und Wolgegründete Hexen Predigt" nn. "Üheksa nõiajutlust", milles kirjeldab erinevaid nõidu, ning annab üksikasjalise juhendi, mida nende vastu teha.
1638. aastal kinkis Rootsi kuninganna Kristiina talle Vestiena (Festen) mõisa.
Obsidiaan
Sarnasuse tõttu mineraalidega peetakse obsidiaani mõnikord mineraaliks. See aga ei ole õige, sest mineraalidel peab olema kristallstruktuur (väga väheste eranditega) ja kindel või kindlates piirides muutuv (keemilise valemiga väljendatav) koostis, mida obsidiaanil ei ole. Mõnikord nimetatakse obsidiaani mineraloidiks.
Hermann Samson
Elulugu
19. septembril 1641 sai ta Rootsi aadlikuks ja tema järeltulijad immatrikuleeriti Rootsi rüütelkonda aadlinimega von Samson-Himmelstjerna (nt 2349).
Obsidiaan
Obsidiaan ei sisalda enamasti fenokristalle, ta on afüürilise struktuuriga. Reeglina ei esine ta mitte suurte massidena, vaid kihiliselt, olles ümbritsetud sarnase koostise, kuid väga vesikulaarse pimsi poolt.
Et klaas on metastabiilne materjal, kipub ka vulkaaniline klaas aja jooksul kristalliseeruma. See protsess on siiski väga aeglane ja võib võtta miljoneid aastaid. Kainosoikumieelsest ajast pärit vulkaanilise klaasi leiud on seetõttu väga haruldased.
Hermann Samson
Elulugu
Riia toomkiriku ühel vitraažaknal on kujutatud Samsoni ja kuningas Gustav II Adolfi kohtumist.
Obsidiaan
Tuntuim obsidiaani leiukoht Euroopas on Lipari saartel. Kohati leidub obsidiaani rohkelt Ameerika Ühendriikides. Californias on laavakuppel, mille nimi on Big Glass Mountain ehk suur klaasimägi, mida ta ka tõesti on. See coulée'ks nimetatav pinnavorm on mitmesaja meetri paksune, mis põhiosas koosneb vulkaanilisest klaasist.
Hermann Samson
Perekond
Tema vanemad olid Riia linnasoldatite ülem (bürgerhauptmann) Naeman Samson (surnud 1583) ja Anna Bocker.
Ta abiellus 24. juunil 1609 Helena Hartmanniga, kes oli kaupmees Bruno Hartmanni ja Helena Glandorfi tütar. Abielust sündisid Bruno Samson (suri 1647) ja Hermann von Samson (1619–1678), kes oli Vestiena (Festen) ja Bīriņi (Koltzen) mõisnik, Riia bürgermeister ja Riia linnusekrahv (ehk linnusepealik).
Obsidiaan
Kasutus
thumb|Lumiobsidiaanist tehtud siga.
Kui obsidiaanitükk purustada, tekivad teravaservalised klaasikillud, mistõttu on obsidiaani kasutatud väga ammustest aegadest. Obsidiaanist on tehtud nooleotsi, tööriistu, ehteid jne. Näiteks vaarao Tutanhamoni muumia silmad on tehtud obsidiaanist, mis arheoloogide arvates on pärit mõnelt Egeuse mere vulkaaniliselt saarelt.
Kivikogujate seas on väga populaarne nn lumiobsidiaan, mida leidub näiteks Yellowstone'i kaldeeras. Lumehelbeid meenutavad valged laigud on kristallisatsioonitsentrite ümber tekkinud sfäroliitse struktuuriga mikrokristalsed kogumikud.
Dominikaani Vabariigi riigipeade loend
Dominikaani Vabariigi riigipeade loend loetleb iseseisva Dominikaani Vabariigi riigipead. Eraldi on toodud välja Hispaania taasokupatsiooni kubernerid 1861–1864 ja USA okupatsiooni kubernerid 1916–1924. Lisaks veel niipalju, et aastail 1821–1844 kuulus terve Haiti saar Haiti Riigi koosseisu.
Ajutised koloniaalvalitsejad
1922–1924 oli riigis USA sõjaväeline kohalolek, kuid riiki valitses ajutine president Juan Bautista Vicini Burgos
Obsidiaan
Kasutus
Ümardunud vulkaanilise klaasi tükke nimetatakse apatši pisarateks.
Aida Turturro
pisi Aida Turturro (sündinud 25. septembril 1962 New Yorgis) on Emmy auhinnale nomineeritud USA näitleja.
Ta on eelkõige tuntud maffiaboss Tony Soprano õe Janice Soprano kehastajana aastatel 1999–2007 valminud televisiooni draamasarjas "Sopranod". Lisaks on ta kaasa teinud filmides "Sleepers", "What About Bob", "Jersey Girl", "Deep Blue Sea", "Mickey Blue Eyes" ja "Bringing Out the Dead".
Margus Kiis
Margus Kiis (sündinud 11. mail 1975 Rakveres) on eesti kultuurikriitik, kolumnist ja ajaloolane.
Haridus
Ta lõpetas 1994. aastal Elva Keskkooli ja 1999. aastal Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna kunstiajaloo erialal. 2007. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis magistritööd "Muutused ja arengud ENSV kunstielus ja -poliitikas 1964–1968" (juhendaja Jaak Kangilaski).
Ajaloolasena
Kultuuriajaloolasena on ta uurinud peamiselt kultuuriolustikku ja kunstipoliitikat Nõukogude okupatsiooni aegses Eestis. Alates 2009 pidas ajalooteemalisi loengusarju Tartu Ülikoolis ja Tartu Kõrgemas Kunstikoolis.
Ajakirjanikuna
Alates 1999. aastast on ta kirjutanud väljaannetes Postimees, Sirp, Muusika, Kunst.ee, Eesti Ekspress ja KesKus muusika-, kunsti- ja filmialaseid artikleid ja arvustusi ning artikleid sotsiaalsetel teemadel.
Samuti teinud saateid Eesti Rahvusringhäälingus (kaasautor Vikerraadio saates "Kultuurikaja" ja Klassikaraadio sarjas "Ideaalmaailmad"). 2012 sügisel produtseeris ja juhtis Tallinna TV-s eetrisse läinud saatesarja "Kraamikaamera", alates 2013 on tootnud Eesti rokkmuusika ajaloo teemalisi telesaateid.
Kunstitegelasena
2004–2007 oli ta Y-galerii galerist ja kureeris kunstinäitusi. Alates 2007 kuni 2016 oli ta Tartu Lastekunstikooli õpetaja.
Alates 2005 esinenud näitustel fotokunstnikuna nime all (the) 13er.
Kerli Veski
Kerli Veski (sündinud 26. märtsil 1978) on Eesti diplomaat.
Ta kaitses 2013. aastal Tallinna Tehnikaülikoolis õigusalase magistritöö ja sai magistrikraadi.
Ta töötas aastaid juriidilise osakonna peadirektorina Eesti välisministeeriumis. Varem on ta töötanud Rootsi ja Eesti vahel sõitnud parvlaeva Baltic Kristina kruiisijuhina, juristina välisministeeriumis ja konsulaarosakonna direktorina Eesti saatkonnas Moskvas (2004–2007) ja Helsingis.
Ema Anne Veski eeskujul on ta 1990. aastatel proovinud ka laulmist.
Isiklikku
Ta vanemad on Jaak ja Anne Veski.
Rebala muinsuskaitseala
pisi|Rebala muinsuskaitseala kaart pisi|Infotahvel muinsuskaitsealal Rebala muinsuskaitseala paikneb Jõelähtme valla territooriumil, jäädest Tallinnast 4 km ida poole.
Kaitseala on loodud 1987. aastal ja see on ainus muinsuskaitseala Eestis, mis tegeleb ka maastikukaitsega. Kaitseala on varem nimetatud ka Rebala kultuurilookaitsealaks ja Rebala ajaloolis-kultuuriliseks kaitsealaks.
Rebala muinsuskaitseala eesmärk on Eesti põhjarannikul asuva ainulaadse, suure teadusliku ning kultuurilise väärtusega ajaloolise põllumajandusmaastiku ning seda kujundavate elementide (külad, talud, krundid, kõlvikud ja nende ajaloolised piirid, arheoloogia-, ajaloo-, tehnika-, kunsti- ja loodusmälestised) säilitamine ja kaitse.
Rebala muinsuskaitseala haldab Jõelähtme Vallavalitsuse allasutus Rebala.
Muinsuskaitseala on kõige muistiserohkem piirkond Eestis.
Vaatamisväärsused
Kaitseala sees asub Rebala muuseum.
Jõelähtme kivikalmed
Tallinnast Narva poole minnes, täitsa maantee ääres, muuseumi lähistel, võib märgata kuulsaid pronksiaegsete kivikirstkalmete rühma, mis rajatud juba VIII–VII sajandil eKr.
pisi|
Amper
Amper (tähis A) on elektrivoolu tugevuse ühik ja üks seitsmest SI-süsteemi põhiühikust. Amper on ka magnetomotoorjõu ehk magneetimisergutuse mõõtühik.
Amper on nimetuse saanud elektromagnetismi avastaja André-Marie Ampère'i (1775–1836) järgi.
Ampri määratlemisel on aluseks võetud elementaarlaengu fikseeritud arvväärtus 1,602 176 634 · 10−19, ühik kulon (C) ehk ampersekund (A · s), kus sekund on määratletud tseesium-133 sageduse alusel.
Voolutugevus on 1 amper, kui juhtme ristlõiget läbib sekundis 1 kulon ehk 1/(1,602 176 634 · 10−19) ≈ 6,2 · 1018 elektroni:
Eelmine definitsioon
pisi|150px|Ampri 1948. aasta definitsiooni selgituseks Kaalude ja Mõõtude Peakonverents kehtestas 1948. aastal järgmise ampri definitsiooni: amper on sellise muutumatu elektrivoolu tugevus, mis, läbides kaht lõpmatult pikka paralleelset kaduvväikese ringikujulise ristlõikega sirgjuhet, mis paiknevad vaakumis teineteisest ühe meetri kaugusel, tekitab nende juhtmete vahel jõu 2 · 10−7 njuutonit juhtme iga meetripikkuse lõigu kohta. Kui vool elektrijuhis on 1 amper, siis läbib juhi ristlõiget igas sekundis elektrilaeng 1 kulon:
Sotsiaalne võrgustik
Sotsiaalne võrgustik ehk sotsiaalvõrgustik ehk suhtlusvõrgustik (mitte ajada segi sotsiaalmeedia kontekstis kasutatava suhtlusvõrgustikuga) on suhete võrgustik, mis ühel inimesel on teiste inimestega ja nendest inimestest moodustunud gruppidega, mis omakorda koosnevad inimestest, kel on suhted järgmiste inimestega, kes kuuluvad omakorda erinevatesse gruppidesse.
Richard Vennikas
Richard Vennikas (vene Ричард Тынувич Венникас; 7. märts 1897 Tallinn –14.mai 1949 Tallinn) oli eestlasest Nõukogude Liidu sõjaväelane, luuraja ja Eesti NSV tööstustegelane. Ta kasutas pseudonüümi Ivan Bergman (Иван Иванович Бергман).
Sotsiaalne võrgustik
Elu jooksul inimese sotsiaalne võrgustik muutub. Ta lõpetab suhted ühtede tuttavatega ja samas leiab uusi sõpru. Iga tuttav toob kaasa oma sotsiaalse võrgustiku ja see põimub teatud osas inimese algse võrgustikuga. Sotsiaalse võrgustiku kujunemine on seotud oskusega suhelda ja suhteid hoida.
Richard Vennikas
VSDTP liige 1917. aastast. 1918. aastal Eesti Punakaardi organiseerija Tallinnas. Eesti Vabadussõja ajal 1918–1920 illegaalsel parteitööl Tallinnas.
Alates 1920. aastast Nõukogude Venemaa Petrogradi sõjaväeringkonna Staabi Luureosakonna Eesti sektori ülem, samal ajal Tšekaa Välisosakonna ((ИНО) ВЧК) erivolinik. 1920. aastast 7. armee Luureosakonna ülema asetäitja; Petrogradi sõjaväeringkonna Luureosakonna ülema asetäitja; Kroonlinna mässu mahasurumise osavõtja. 1921. aastast Luurevalitsuse resident Soomes. 1922. aastast Petrogradi sõjaväeringkonna Luurevalitsuse ülem. Kuni 1924. aastani OGPU esindaja Kesk-Aasias.
Kuni 1929. aastani nõukogude Kaubalaevastikus. Kuni 1931. aastani Glavzoloto (Главзолото) inspektsiooni ülem. Kuni 1932. aastani "Inturist"i juhatuse liige. Alates 1945. aastast Tallinna Tselluloosi- ja Paberikombinaadi direktor.
Sotsiaalne võrgustik
Sotsiaalne võrgustiku seos tööturuga Eestis
Eestis toimus 1996. aastal, rääkimata 1990-ndate esimesest poolest, personali valik enamikus ettevõtetes tööandja sotsiaalse võrgustiku ehk tutvusringkonna vahendusel. Töövõtja kvalifikatsioon polnud seejuures kuigi määrav. Tänapäevaks on olulisemaks muutunud eeskätt töövõtja sotsiaalne võrgustik. Levinud arusaam, et parimad töökohad täidetakse tutvuste kaudu, peab paika vaid osaliselt. 2002. aastal tööle asunud või töökohta vahetanuist kasutas 40 protsenti tuttavate, sõprade või sugulaste abi. Samal tasemel on töötajate hinnangute kohaselt see näitaja ka täna. Uus on aga see, et tutvused soodustavad pigem kandidaatide ringi kujunemist, kujutavad aga oluliselt vähem garantiid töökoha saamisel, nagu see oli tüüpiline 1990-ndatel. Tuttavate abi vajatakse töökoha taotlejate ringi sattumiseks ja see ei välista edasist konkurssi. Eesti oludes on sotsiaalse võrgustiku tähtsus aga suur just halvemate tingimustega töökohtade täitmisel, kuhu konkurss sageli kas puudub või on piiratult avalik. Põhjus on tõenäoliselt selliste töökohtade nappuses ning vähem informeeritud (ja enamasti ka madalama kvalifikatsiooniga) töötajate elulises huvis leida mistahes töökohta. Ka väikefirmade personalivaliku praktikas on endiselt sagedane vaid tutvustel põhinev palkamine.
Jaak Adamson
Lõpetas 1957. aastal Tallinna 16. keskkooli. Adamson omandas kunstihariduse Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis, mille lõpetas 1964. aastal maali erialal. Hakkas esinema Kunstisalongi näitustel alates 1966. aastast.
Sotsiaalne võrgustik
Välislingid
Sosial şəbəkə (internet) บริการเครือข่ายสังคม
Jaak Adamson
Esines 1960.–1970.aastatel grupinäitustel ning lõi lavakujundusi A. H. Tammsaare nimelisele Rahvateatrile ja J. Tombi nimelise Kultuuripalee Rahvateatrile ning näiteringidele. Töötanud Kärdlas kultuuriülikooli juures esteetikaosakonna ühiskondliku juhataja ja lektorina
Ta oli Eesti ja Slovakkia Kunstnike Liidu liige. Elas ja töötas 1980. aastast Slovakkias.
Morton Gould
Morton Gould (10. detsember 1913 Richmond Hill, New Yorgi osariik, USA – 21. veebruar 1996 Orlando, Florida) oli USA helilooja, dirigent, arranžeerija ja pianist.
Gould lõi rohkesti muusikat Broadway teatrilavastustele ja filmidele, kuid temalt tellisid teoseid ka paljud sümfooniaorkestrid üle kogu USA, New Yorgi Linnaballett ja USA Kongressi Raamatukogu. Dirigendina juhatas ka kõiki suuremaid Ameerika orkestreid, samuti orkestreid Kanadas, Mehhikos, Euroopas, Jaapanis ja Austraalias.
1986–1994 oli Gould Ameerika Heliloojate, Autorite ja Kirjastajate Seltsi (ASCAP, American Society of Composers, Authors and Publishers) president. Ametiajal seisis ta esituskunstnike autoriõiguste eest, mõjutades ka ASCAPi liikmete õiguste kaitset internetis.
1995. aastal pälvis Morton Gould Pulitzeri muusikapreemia USA Rahvusliku Sümfooniaorkestri tellimusel loodud teose eest, mis sündis Mstislav Rostropovitši viimasel hooajal orkestris. 2005. aastal anti talle Grammy elutööauhind. Enamiku tema teostest ja arranžeeringutest avaldas RCA Records.
Gouldi pala "Calypso serenaad" esitasid tšellist Silvia Ilves ja saksofonist Villu Veski saatesarja "Klassikatähed" 3. saates 2016. aastal.
Parallaks
Kasutamine kauguste mõõtmisel
Vaadeldes parallaksi, mõõtes nurki ja rakendades geomeetriat, on võimalik määrata kaugus mitmesugustest objektidest.
Tähtede puhul nimetatakse seda efekti aastaparallaksiks. Esimesed tähtede parallaksi mõõtmised tegid 1837. aastal Friedrich Georg Wilhelm Struve, kes mõõtis Veega ning 1838. aastal Friedrich Bessel, mõõtes tähe 61 Cygni aastaparallaksi. Parallaksi kaudu on defineeritud ka astronoomiliste kauguste mõõtühik parsek.
Kauguste mõõtmine parallaksi abil on triangulatsiooni erijuht. Triangulatsioon võimaldab määrata kolmnurkade süsteemis kõikide külgede pikkused, kui on teada kõik nurgad ja kas või üks külg. Nõnda on võimalik üheainsa baasijoone täpse mõõtmise teel kindlaks teha tervet riiki katva triangulatsioonivõrgu mastaap. Parallaksi puhul on kolmnurk pikk ja kitsas ning selle lühima külje ja väikese tippnurga (teised kaks nurka on 90 kraadi lähedased) mõõtmise abil saab kindlaks teha pikkade külgede pikkused (mis on praktiliselt võrdsed).
Mitteformaalne sissejuhatus
Kaks punkti, mida definitsioonis mainiti, on vaatlejatest eri kaugustel. Parallaksi visuaalse efekti põhjustab asjaolu, et valgus levib sirgjooneliselt. Kui vaatleja näeb lähemal asuvat punkti, siis tema nägemisjoon selle punkti suhtes on teatava nurga all kogu tema nägemiskaares. Oletame näiteks, et vaade otse ette on null kraadi ning üks, vaatlejale lähemal asuv punkt on –5 kraadi all ja teine, kaugemal asuv punkt on –2 kraadi all. Nende punktidevaheline näiv nurkkaugus vaatleja jaoks on 3 kraadi. Kui vaatleja liigub 10 meetrit paremale, siis nurk lähema objekti suhtes muutub rohkem kui nurk kaugema objekti suhtes. Kui näiteks lähem objekt asub nüüd nurksuunal –10 kraadi, siis kaugem objekt nihkus võib-olla ainult nurksuunani –3 kraadi. Nüüd on näiv kahe punkti näiv nurkkaugus 7 kraadi. Objektid on näivalt teineteise suhtes liikunud.
Stirniškiai
pisi|left|Stirniškiai paljand
Stirniškiai on küla Leedus Kupiškise rajoonis. Küla asub Subačiuse valla territooriumil Lėvuo kaldal. Külas asub linnamägi. Stirniškiai osa on ka endine Paulianka küla, kus asuvad kruusakarjäär, Palėvenė mõisa hoonetekompleks ja Paulianka paljand.
50 km käimine
50 km käimine on kergejõustiku ala.
Isaac Newton Van Nuys
thumb|right|Isaac Newton Van Nuys Isaac Newton Van Nuys (20. november 1836 – 12. veebruar 1912) oli ameerika ärimees, pankur ja kinnisvaraarendaja.
Ta asutas 1911. aastal Van Nuysi linna California osariigis. Tema auks on nimetatud mitmed koolid, tänavad ja raamatukogud.
Isaac Van Nuys sündis West Spartas New Yorgi osariigis Ameerika Ühendriikides. 1865. aastal kolis ta California osariiki. Ta ostis rantšo 240 km² maaga ja hakkas tegelema karjakasvatuse ning hiljem teraviljakasvatusega. Ta oli panga Farmers and Merchants Bank of Los Angeles asepresident, Union Bank of Savingsi direktor ja Van Nuysi hotelli omanik.
22. veebruaril 1911 hakkas ta müüma krunte oma maale rajatavas Van Nuysi linnas.
Mustang
Mustang on Põhja-Ameerika preeriates vabalt ringi liikuv metsistunud hobune. Mustangid põlvnevad hispaanlaste poolt Ameerikasse toodud hobustest.
pisi| Kiger Mesteño Mustange olid kunagi väga arvukalt ja nende karjad olid suuremad kui ühelgi teisel hobuslaste sugukonda kuuluval metsikul liigil. Karjaeluviis kaitseb neid kiskjate eest. Mustangid pärinevad XVI sajandil hispaanlaste poolt Ameerikasse toodud hobustest. Osa neist pääses vabadusse ja metsistus preerias.
Põhiandmed
Suurus: turja kõrgus kuni 142 cm.
Paljunemine
Suguküpsus: 3-aastaselt. Täkud jäävad karja etteotsa kuni kuuenda eluaasta lõpuni.
Paaritumisperiood: aprillist juulini
Tiinuse kestus: 330–335 päeva
Poegade arv: 1, harvem 2
Põhjavint
Põhjavint (Fringilla montifringilla) on linnuliik vintlaste sugukonnast vindi perekonnast.
Mustang
Eluviis
Harjumispärane eluviis: elavad väikeste karjadena
Häälitsused: omavahel hirnuvad õrnalt, ohu eest hoiatades paristavad häälekalt, väitluse ajal hirnuvad valjusti.
Põhjavint
Levila
Põhjavint on levinud Euraasia metsavööndi põhjaosas Skandinaaviast kuni Ida-Siberini. Põhjavint on rändlind. Ta talvitub Euroopa lääne-, kesk- ja lõunaosas, Põhja-Aafrikas, Pakistani ja India põhjaosas, Hiinas ja Jaapanis. Rände ajal satub regulaarselt Alaskale, kus võib jätkata oma teekonda lõunasse kuni USA lääneosani.
Mustang
Eluviis
Toitumine: rohi ja lehed
Põhjavint
Esinemine Eestis
Eestis on põhjavint kõikuva arvukusega harv haudelind ja sage läbirändaja. Tema pesitsusaegset arvukust hinnatakse 5–50 paarile, talvist püsiarvukust 10–500 isendile. Talvel tegutseb põhjavint üksikult või väikeste salkadena. Teda võib kohata talvel linnas toidumajakeste juures.
Mustang
Eluviis
Eluea pikkus: kuni 20 aastat
Tähendus (Grice)
"Tähendus" ("Meaning") on Briti filosoofi Paul Grice'i üks tähtsamaid artikleid.
Põhjavint
Häälitsused
Lennuhäälitsused on kanepilinnu häälitsuse laadne jäk ning iseloomulik venitatud kääksuv djääk. Põhjavindi laul on ürisev džrrrrr, see on rohevindi territooriumihüüu sarnane, kuid ilma tõusva lõputa. Harva esinev lauluvariant on urvalinnu lennuhäälitsuse sarnane sädistav tšetšetšetšetše. Pesapaigas võib kuulda ka teisi hääli.
Kelvin
Kelvin (tähis K) on termodünaamilise temperatuuri mõõtühik ja üks seitsmest SI-süsteemi põhiühikust.
Põhjavint
Elupaik
Asustab taigavööndi põhjaosa ja metsatundra soiseid metsi ja kaasikuid, eriti arvukas on ta mägikaasikutes.
Kelvin
Kelvini määratlemisel on aluseks võetud Boltzmanni konstandi k fikseeritud arvväärtus 1,380 649 · 10–23 väljendatuna ühikutes J · K–1 ehk kg · m2 · s–2 · K–1, kus kilogramm, meeter ja sekund on määratletud Plancki konstandi h, valguse kiiruse c ja tseesium-133 sageduse  alusel.
Põhjavint
Pesitsemine
pisi|Põhjavindi munad Pesa on metsvindi omast pisut suurem ja rohmakam ja paikneb tavaliselt kasel. Põhjavindi pesi on Eestis leitud kasel, kuusel ja lepal. Kuusel on pesa sageli oksal tüvest eemal, lehtpuudel paikneb enamasti vastu tüve. 5–7 munaga kurna on Eestis leitud mais ja juunis. Need sarnanevad metsvindi munadega, ent on rohekama põhitooniga ja peenema ning kahvatuma mustriga. Emaslind haub neid umbes 12 päeva. Poegi toidavad mõlemad vanemad. Pojad lahkuvad pesast kahe nädala vanuselt. Põhjavint võib pesitseda ka pesakastis. Väljaspool pesitsusaega võib moodustada suuri parvesid, mõnikord koos metsvintidega.
Kelvin
1 kelvin vastab termodünaamilise temperatuuri niisugusele muutusele, mis kaasneb termilise energia muutusega 1,380 649 · 10−23 džauli võrra.
Kelvini ja Celsiuse temperatuuriskaala
Kelvini temperatuuriskaala nullpunktiks on absoluutne nulltemperatuur. Absoluutsel skaalal saab temperatuurinäit olla ainult positiivne. Selle skaala võttis 1851. aastal kasutusele inglise füüsik William Thomson (lord Kelvin).
4891
4891 on Poola ansambli 1984 2007. aastal ilmunud heliplaat. Esimene singel albumilt oli "Całe miasto śpi".
Mustang
Lähisuguluses olevad liigid
Kõik ülejäänud hobuseliigid.
Tähendus (Grice)
See ilmus ajakirjas Philosophical Review, 66, 1957, lk 377–388. Artikkel sisaldub ka Grice'i artiklitekogumikus "Studies in the Way of Words". Eesti keeles on ta ilmunud Ene-Reet Sooviku tõlkes raamatus: Jaan Kangilaski, Margo Laasberg (toim). – Tähendus, tõde, meetod, Tartu: 1999, lk 220–231.
Mustang
Harjumused
Mustangid moodustavad täkust ja tema haaremist koosnevaid väikesi karju, kuhu kuulub 2–18 mära, nende varsad ning hulk noori hobuseid. Karjad – tabuunid – kindlustavad parema kaitse kiskjate eest, üksik mustang ei oleks võimeline end kaitsma. See oli eriti oluline varem, kui inimene ei hävitanud veel nii ulatuslikult mustangide territooriumidel elutsevaid hunte, koiotte ja puumasid. Kari elab teatud alal, mida ta kaitseb ning kust toitu hangib. Nad taluvad ka oma territooriumi servas elutsevat teist karja ning aeg-ajalt ühinevad karjad võitluses kiskjate vastu. Karjas on sageli ka juhtmära, kes juhib karja ohutusse kaugusse, sel ajal kui täkk ohuga rinda pistma jääb. Oma karja kaitsev, tagajalgadele tõusev ja korskav täkk on muljetavaldav vaatepilt.
Tähendus (Grice)
Sisukokkuvõte
Analüüsides tähenduse mõistet, eristab ta inglise tegusõna mean ('tähendama') kaht tähendust, mida ta nimetab loomulikuks tähenduseks (natural meaning) ja mitteloomulikuks tähenduseks (tähendusML; non-natural meaning, meaningNN'').
Loomulik tähendus ja mitteloomulik tähendus
Loomulikku tähendust peetakse silmas näiteks järgmistes näidetes:
Mitteloomulikku tähendust peetakse silmas näiteks järgmistes näidetes:
Mustang
Paljunemine
Märade innaaeg jääb aprilli ja juuli vahele. See tähendab, et üksteist kuud pärast viljastamist sündivad varsad tulevad ilmale kevadel ja suvel, mis annab neile võimaluse enne talve tulekut suuremaks kasvada. Kui mära hakkab poegima, eraldub ta karjast ning otsib endale kõrvalise paiga. Vaatamata sellele, et mustangide karv on erinevat värvi, on vastsündinud varsad maapinnal lamades pea nähtamatud. Nagu muudki hobused, tõuseb mustangivarss jalgadele ning jookseb ringi juba mõni tund pärast sündimist. Koos emaga naaseb ta karja juurde mõni päev pärast ilmaletulekut ning jääb sinna vähemalt järgmise aastani.Täkk ei kannata karjas teisi täkke ning kui varss saab kolmeaastaseks, aetakse ta karjast minema. Karja juurest ära aetud noortel täkkudel on palju energiat ja nad on agressiivsed. Nad on märade ligimeelitamiseks ja oma karja loomiseks siiski veel liiga noored ning seetõttu hoiavad nad mitme aasta jooksul omaette. Noored võitlevad vanade täkkudega, kuni võidavad endale karjajuhtimisõiguse.
Kelvin
Kelvini ja Celsiuse temperatuuriskaala
Enne 1967. aastat kasutati kelvini (tollal nimetati seda Kelvini kraadiks) tähisena °K.
Tähendus (Grice)
Loomulik tähendus ja mitteloomulik tähendus
Loomulikku ja mitteloomulikku tähendust kirjeldavate lausete vahel võib täheldada järgmisi erinevusi.
Mustang
Toitumine
Mustang toitub ainult taimedest nagu ka teised hobuslased. Kuna toitu siiski napib ning ümbruskonnas kättesaadavate rohu- ja põõsaliikide toiteväärtus on madal, on mustang kohastunud karmi dieediga, mida teised hobuslased välja ei kannataks. Samuti aitab mustang kaasa mõningate taimede levimisele, kuna paljude taimede seemned läbivad tema seedetrakti viga saamata. Ameerika preeriates elamise ajal on mustang kohastunud seal valitsevate tingimustega, äärmuslikel juhtudel tuleb ta mitu päeva toime ka ilma toidu ja veeta, kuna elutingimused on seal eriti karmid. Mustang on õppinud veele juurdepääsuks jääd lõhkuma ning võib janu kustutamiseks ka teatud liiki kaktusi närida.
Põhjavint
Toitumine
Suvel putukad, muul ajal sööb mitmesuguseid seemneid, marju ja muud. Talvel on oluline toiduallikas pöögipähklid ja valgepöögi viljad, käib ka toidulaual päevalilleseemneid söömas.
Mustang
Muu
Mustangi nimetus pärineb hispaaniakeelsest sõnast mesteno – 'omanikuta'. See kuulub la mesta – kas kõigile või mitte kellelegi.
Huntide rünnakule vastu seismiseks moodustavad mustangid ringi, varsad keskel. Täiskasvanud mustangid tümistavad kapjadega ja üritavad ründavaid hunte hammustada.
Mustangid olid indiaanlaste sõiduhobused. Erinevad indiaani suguharud armastasid eri värvi loomi. Cheyenne'i suguharu indiaanlased näiteks uskusid, et mustangidel, kelle laubal ja rinnal esineb laike, on üleloomulikke võimeid ning nad toovad lahingus õnne. Niisuguseid loomi kutsuti Medicine Hats.
Star FM
Star FMi hommikuprogrammi juhivad Andres Puusepp, Jürgen Pärnsalu ja Pille Minev. Ülejäänud saatejuhtide hulka kuuluvad Marko Lõhmus, Liis Lusmägi ja Meiko Kell.