cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Eesti keskaeg
Liivi sõja algus. Vene-Liivi sõda (1558–1561)
Pärast 1557. aasta lõpul toimunud nurjunud rahuläbirääkimisi Vene tsaari Ivan IV ja Vana-Liivimaa saadikute vahel tungisid Vene väed endise Kaasani khaani Šig-Alei juhtimisel 1558. aasta jaanuaris Liivimaale. Maad rüüstati kuni veebruarini, seejärel sõlmiti vaherahu ja liivimaalased püüdsid tsaariga uuesti rahuläbirääkimistesse astuda. Kuid aprillis alustas tsaar taas Liivimaa-vastaseid rünnakuid ning vallutas maikuus Narva, juunis Vastseliina ja juulis Tartu. Sama aasta sügisel korraldas Liivimaa ordu vasturünnaku, kuid enamat Rõngu linnuse vallutamisest ei suudetud korda saata. 1559. aasta alguses laastasid venelased taas maad, kuid aprillis sõlmiti pooleaastane vaherahu. Nähes, et oma jõududega Venemaa vastu ei saa, andsid Liivimaa valitsejad end võõrvõimude kaitse alla: Saare-Lääne ja Kuramaa piiskop müüs oma valdused Taani kuningale, kes andis need oma vennale hertsog Magnusele, Riia peapiiskop ja Liivimaa meister tunnustasid aga Poola ülemvõimu. Tartu piiskopkond oli selleks ajaks juba venelaste poolt vallutatud ja viimane piiskop Venemaale küüditatud. 1559. aasta lõpus toimunud orduvägede viimane rünnak ei toonud sõjategevusse pööret.
1560. aasta alguses alustasid venelased uut pealetungi ja vallutasid Aluliina. Seejärel tungisid nad üha sügavamale Liivimaale, augustis võitsid nad Liivimaa ordut Härgmäe lahingus ja mõned nädalad hiljem langes nende kätte ka tugevaim ordulinnus Viljandi. Paidet ei õnnestunud venelastel aga vallutada. 1561. aasta suvel andsid Tallinn ja Põhja-Eesti (Harju-Viru vasallid) end Rootsi kaitse alla, samas kui aasta lõpus alistusid Riia peapiiskop ja ordu lõplikult Poolale. 1562. aasta märtsis likvideeriti lõplikult nii Liivi orduharu kui ka peapiiskopkond. Viimasest ordumeistrist Gotthard Kettlerist sai esimene Kuramaa hertsog. Riia peapiiskop Wilhelm säilitas kuni oma surmani 1563. aastal küll tiitli, ent mitte ilmalikku võimu. 1564. aastal läks viimane Liivimaa ordu valdus, Maasilinna foogtkond Saare- ja Hiiumaal, ametlikult Taani võimu alla.
Nii keskaja lõpuks Eestis kui ka Vana-Liivimaa lõpuks on mõnikord peetud 2. augustil 1560 hilisemate Omuli ja Holdre mõisate vahelises metsas toimunud Härgmäe lahingut, mille käigus Vene väed purustasid Liivimaa ordu väliväed ning ordu lakkas sõjalise jõuna eksisteerimast. Juriidiliselt võttes on sobivamaks terminiks peetud siiski 1561. või 1562. aastat, kuna selleks ajaks oli Põhja-Eesti alistunud Rootsile ja Liivimaa ordu Poolale, samas kui Põhja-Eesti oli läinud Rootsi ja Lääne-Eesti Taani võimu alla ning Ida-Eestit okupeerisid Vene väed.
13. sajand
, 13. sajand
14. sajand
, 14. sajand
15. sajand
pisi|[[Saksa ordu ja Vana-Liivimaa alad 1410. aastal, Läänemere ääres]] pisi|Ida-Euroopa alad 1434. aastaks pisi|[[Saksa ordu ja Vana-Liivimaa alad 1466. aastal, Läänemere ääres]] , 15. sajand
16. sajand
, 16. sajand
Ricardo Pereira
Ricardo Alexandre Martins Soares Pereira (sündinud 11. veebruaril 1976 Montijos) on Portugali jalgpallikoondise endine väravavaht.
Portugali rahvuskoondises tegi Ricardo debüüdi juunis 2000, kui mängiti Iirimaaga. Pärast 2008. aasta Euroopa meistrivõistlusi lahkus Ricardo Portugali koondisest. Ta osales seal 79 mängus.
Isiklikku
Ricardo Pereira on 185 cm pikk.
Asoikum
Asoikum on osa geoloogilisest ajast, mille vältel moodustunud kivimid ei sisalda jälgi elust.
Terminit on aja jooksul mitmeti mõistetud. Näiteks on asoikumiks peetud tervet eelkambriumi. Tänapäevaste teadmiste kohaselt võiks asoikumiks pidada Arhaikumi vanemat osa (esimeste elusorganismide tekkeaeg Maal ei ole teada). Asoikum ei kuulu geokronoloogiliste üksuste hulka. Tänapäeval kasutatakse seda terminit harva.
Femtomeeter
Femtomeeter (tähis fm) on SI-süsteemi pikkusühik, mis võrdub ühe kvadtriljondiku meetriga:
Tuumafüüsikas ja osakestefüüsikas on kasutusel niisama suur ühik fermi (tähis fm, ka f või F).
Seda ühikut kasutatakse tuumafüüsikas, sest ta on aatomituuma mõõtmetega samas suurusjärgus.
Leo XIII ametisse nimetatud kardinalid
Paavst Leo XIII nimetas ametisse 147 kardinali 27 konsistooriumil. Seni polnud ükski paavst pühitsenud nii arvukalt kardinale ja seda nii mitmel konsistooriumil. Hiljem pole ükski paavst kardinalide ametisse nimetamiseks pidanud nii arvukalt konsistooriumeid. Pärast teda on veel rohkem kardinale ametisse nimetanud ainult Johannes Paulus II. Leo XIII ajal sai kardinaliks hilisem paavst Pius X.
Leo XIII määras kardinalideks rohkem mitte-eurooplasi, kui tema eelkäijad.
Konnajärv
Konnajärv (ka Kurtna Konnajärv, Konnjärv) on järv Ida-Virumaal Alutaguse vallas, üks Kurtna järvedest.
33
33. aasta oli 1. sajandi 33. aasta.
Flöha
Flöha on linn Saksamaal Saksimaa liidumaa Kesk-Saksimaa kreisis, Flöha jõeZschopau jõkke suubumise kohas.
32
32. aasta oli 1. sajandi 32. aasta.
Flöha
2008. aastani kuulus linn Freibergi kreisi. 2011. aasta oktoobris liideti linnaga Falkenau vald.
Linnaosad
Linnaosad on Flöha, Gückelsberg, Plaue ja Bernsdorf.
Põdra (Peipsiääre)
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vara valda.
Peeter Kümmel
thumb|right|Peeter Kümmel Peeter Kümmel (sündinud 11. aprillil 1982 Tartus) on eesti suusasportlane. Tema treener on Christoph Schmid.
2011. aastal võitis ta Davosis Red Bull Nordix murdmaasuusakrossi.
27px Olümpiamängudel
2006 Torinos
2014 Sotšis
Maailmameistrivõistlustel
2009 Liberecis
2013 Val di Fiemmes
Maailma karikavõistlustel
Peeter Kümmel on osalenud 103 maailma karika etapil (<small style="color:PURPLE;">seisuga 16. jaanuar 2015 ). Tema parimaks kohaks MK-sarjas on 10. veebruaril 2008 Otepääl saadud 5. koht klassikasprindis.
Isiklikku
Peeter Kümmeli isa on ajakirjanik, geograaf ja poliitik Toomas Kümmel.
Olof Mellberg
Erik Olof Mellberg (sündinud 3. septembril 1977 Gullspångis) on Rootsi jalgpallikoondise endine kaitsja.
Koondisekarjäär
Esimest korda mängis Mellberg Rootsi täiskasvanute koondises 23. veebruaril 2000 Itaalia jalgpallikoondise vastu. See mäng kaotati 0:1. Esimese värava koondise kasuks lõi ta 10. septembril 2003, mil võideti Poola jalgpallikoondist 2:0.
2000. aasta EM-il osales Mellberg kõigis kolmes alagrupimängus. Rootsi sai neist ühe viigi ja kaks kaotust ning jäi alagrupis viimaseks.
2004. aasta EM-il Portugalis osales Mellberg kõigis kohtumistes algusest lõpuni kaptenina. Avakohtumises alistas Rootsi Bulgaaria jalgpallikoondise 5:0 ning seejärel viigistas Itaaliaga 1:1 ja Taani jalgpallikoondisega 2:2. Rootsi, Taani ja Itaalia kogusid võrdselt võidu ja kaks viiki ning väravate vahe järgi võitis Rootsi Taani ees alagrupi. Veerandfinaalis Hollandi jalgpallikoondise vastu normaal- ja lisaajal väravaid ei löödud ning pool,finalist selgus penaltiseerias. Pärast 5 penaltit oli seis 4:4, Mellberg eksis 6. penalti löömisel ja Arjen Robbeni tabamusest läks Holland poolfinaali. Kaks rootslast, Mellberg ja Henrik Larsson, valiti turniiri sümboolsesse koondisse.
2006. aasta MM-il Saksamaal osales Mellberg samuti kõigis kohtumistes algusest lõpuni kaptenina. Rootsi viigistas Trinidadi ja Tobago jalgpallikoondisega 0:0, võitis Paraguay jalgpallikoondise 1:0 ja viigistas Inglismaaga 2:2. Alagrupi võitis Inglismaa Rootsi ees. Kuid seejärel kaotas Rootsi Saksamaa jalgpallikoondisele 0:2 ja langes välja.
2008. aasta EM-il Austrias osales Mellberg jällegi igas matšis algusest lõpuni, aga mitte enam kaptenina (selleks oli Fredrik Ljungberg). Avamängus alistati Kreeka jalgpallikoondis 2:0, aga seejärel kaotati Hispaania jalgpallikoondisele 1:2 ja Venemaa jalgpallikoondisele 0:1 ning langeti välja.
Sosa (Saksimaa)
Sosa on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Maagimäestiku kreisis Eibenstocki linna koosseisus.
Olof Mellberg
Koondisekarjäär
Mellberg mängis Rootsi rahvuskoondis aastatel 2000–2012 kokku 117 korda ja lõi kaheksa väravat.
Isiklikku
Olof Mellberg on 194 cm pikk ja kaalub 82 kg.
Sosa (Saksimaa)
Kuni 1. jaanuarini 2011 oli asula Sosa valla keskus.
31
31. aasta oli 1. sajandi 31. aasta.
Camagüey provints
Halduslikult jaguneb 13 omavalitsuseks.
Camagüey provints on suurima pindalaga Kuuba provints.
Viited
🇨🇺
Svalbard
pisi|496x496px Svalbard (enne 1925. aastat tuntud kui Spitsbergen või Spitzbergen), eesti keeles ka Teravmäed, on Norra saarestik Põhja-Jäämeres. See asub Mandri-Euroopast põhja pool, umbes Mandri-Norra ja põhjapooluse vahel. Rühma saared on vahemikus 74° kuni 81° põhjalaiust ja 10° kuni 35° idapikkust. Suurim saar on Lääne-Teravmäed, millele järgnevad Kirdemaa ja Edgeøya. Svalbard hõlmab Teravmägede saarestiku ala ja Karusaart.
Ehkki Svalbard kuulub Norra kuningriiki alates 1925. aastast, ei kuulu see Norra geograafilisse ossa; administratiivselt ei kuulu saarestik ühtegi Norra maakonda, vaid moodustab Inkorporeerimata ala, mida haldab Norra valitsuse nimetatud kuberner. Saarestikul kehtivad erilised seadused, mille määrab Svalbardi leping. Svalbard, erinevalt ülejäänud Norrast, asub väljaspool Schengeni viisaruumi, Põhjamaade passiliitu ja Euroopa majanduspiirkonda.
Alates 2002. aastast on Svalbardi peamises elupaigas Longyearbyenis valitud kohalik omavalitsus, mis mõneti sarnaneb mandriosa omavalitsustega. Muudest asulatest on saarestikul: Barentsburgi vene kaevanduskogukond, Ny-Ålesundi uurimisjaama ja Sveagruva kaevanduse eelpost. Ny-Ålesund on kõige põhjapoolseim asula maailmas, millel on alaline tsiviilelanikkond. Muud asulad paiknevad küll rohkem põhja pool, kuid neid asustavad ainult roteeruvad teadlasterühmad.
Asulaid ei ühenda ühedki teed ja selle asemel on mootorsaanid, lennukid ja paadid kogukondadevaheliseks transpordiks. Svalbardi lennujaam on peamine sissepääs saarestikule.
Saarestikus on arktiline kliima, ehkki temperatuur on oluliselt kõrgem kui teistel samal laiuskraadil asuvatel aladel. Taimestik kasutab polaaröö kompenseerimiseks ära pikka polaarpäeva. Svalbard on paljude merelindude kasvulava ning seal elutsevad ka jääkaru, põhjapõder, polaarrebane ja teatud mereimetajad. Seitse rahvusparki ja kakskümmend kolm looduskaitseala hõlmavad kaks kolmandikku saarestikust, kaitstes suuresti puutumatut, kuid samas habrast looduskeskkonda. Ligikaudu 60% saarestikust on kaetud liustikega ning saartel on palju mägesid ja fjorde.
Svalbardil ja Jan Mayen on ühine ISO 3166-1 alfa-2 riigikood SJ. Mõlemat piirkonda haldab Norra, ehkki neid eraldab enam kui 950 kilomeetrit ja nende haldusstruktuur on väga erinev.
Põldmaa
Põldmaa on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas.
Kurjategijate loend
Kurjategijate loend loetleb inimesi, kelle kohta Vikipeedias on (või võiks olla) artikkel sellepärast, et nad on tuntud oma kuritegude või nende eest saadud karistuse pärast.
Svalbard
Etümoloogia
Nimi Svalbard pärineb saarestiku vanemast põlisnimest Svalbarð, mis koosneb vana-norra sõnadest svalr ("külm") ja barð ("serv"). Nimi Spitsbergen sai alguse Hollandi navigaatorilt ja maadeavastajalt Willem Barentszilt, kes kirjeldas "teravaid mägesid" või hollandi keeles 'spitse bergenit', mida ta nägi Lääne-Teravmägede läänerannikul. Barentsz ei saanud aru, et ta on terve saarestiku avastanud, ja sellest tulenevalt oli nimi Spitsbergen pikka aega kasutusel nii Lääne-Teravmägede kui ka kogu saarestiku kohta.
Põldmaa
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vara valda.
Svalbard
Ajalugu
Saari kasutasid kõigepealt vaalapüügi baasina vaalapüüdjad, kes purjetasid kaugel põhjas, et teenida raha vaalarasva müügiga 17. ja 18. sajandil, pärast seda aega olid saared mahajäetud. Söekaevandamine algas 20. sajandi alguses ja selle tarbeks loodi mitu alalist kogukonda. 9. veebruaril 1920 sõlmitud Svalbardi leping tunnistab Norra täielikku suveräänsust saarestiku üle ja 17. juulil 1925 vastu võetud Svalbardi seadus muutis Svalbardi Norra Kuningriigi täisosaks. Samuti kinnitasid nad Svalbardi vaba majandustsoonina ja demilitariseeritud tsoonina. Norra Store Norske ja venelaste Arktikugol on ainsad kaevandusettevõtted saarestikus.
Geograafia
1920. aasta Svalbardi lepingus määratletakse Svalbard kõikide saarte, laidude ja skääridena, mis asuvad 74° kuni 81° põhjalaiuse ja 10° kuni 35° idapikkuse vahel. Maa pindala on 61 022 km² ja kõige suurem on Lääne-Teravmäed, mis moodustab enam kui poole saarestikust; sellele järgnevad Kirdemaa ja Edgeøya. Kõik inimasulad paiknevad Lääne-Teravmägedel, välja arvatud Karusaare ja Hopeni meteoroloogilised eelpostid. Svalbardi lepingu jõustumisega võttis Norra riik enda valdusse kõik omanikuta maa-alad ehk 95,2% saarestikust; Norra söekaevandusettevõttele Store Norske kuulub 4%, Venemaa söekaevandusettevõttele Arktikugol 0,4%, teistele eraomanikele 0,4% saarestikust.
Kuna Svalbard asub põhja polaarjoonest, seda kogeb polaarpäeva suvel ja polaarööd talvel. 74° juures püsib keskööpäike 99 päeva ja polaaröö 84 päeva, samas kui põhja pool 81° juures on vastavad arvud 141 ja 128 päeva. Longyearbyenis kestab polaarpäev 20. aprillist 23. augustini ja polaaröö kestab 26. oktoobrist 15. veebruarini. Talvel võib täiskuu ja peegeldava lume kombinatsioon anda lisavalgust. Maa kalde ja kõrge laiuskraadi tõttu on Svalbardil ulatuslikud koidikud ja videvikud. Longyearbyen näeb polaariöö esimesel ja viimasel päeval hämarikku seitse ja pool tundi, seevastu püsib videvik kaks nädalat kauem pärast polaarpäeva lõppu. Suvisel pööripäeval paistab päike keskööl 12° nurga all, olles öösel palju kõrgem kui Mandri-Norra polaaraladel. Päikese intensiivsus päeval püsib aga vaid 35° juures.
Liustikujää katab 36 502 km² ehk 60% Svalbardist; 30% on viljatu kivim ja 10% on kaetud taimestikuga. Suurim liustik on Austfonna (8412 km²) Kirdemaal, millele järgnevad Olav V maa ja Vestfonna. Suvisel ajal on võimalik suusatada Lääne-Teravmägede lõunatipust Sørkappis põhjatippu, kus ainult väike vahemaa pole kaetud lume või liustikuga. Kvitøya on 99,3% ulatuses kaetud liustikuga.
Svalbardi pinnavormid on tekkinud korduvate jääaegade jooksul, kui liustikud lõikasid endise platoo fjordideks, orgudeks ja mägedeks. Kõrgeim tipp on Newtontoppen (1717 m), millele järgneb Perriertoppen (1712 m), Ceresfjellet (1675 m), Chadwickryggen (1640 m) ja Galileotoppen (1637 m). Pikim fjord on Wijdefjorden (108 km), millele järgneb Isfjorden (107 km), Van Mijenfjorden (83 km), Woodfjorden (64 km) ja Wahlenbergfjorden (46 km). Svalbard koges 6. märtsil 2009 Norra tugevaimat maavärinat, mille tugevus oli 6,5 magnituudi.
Rahvastik
pisi| Sadamamaja [[Barentsburgis]] Svalbardi rahvaarv oli 2016. aastal 2667, neist 423 olid venelased ja ukrainlased, 10 poolakad ja 322 Norra asulates elavad mittenorrakat. Ülejäänud 1912 elanikku on norrakad. Longyearbyenis olid 2005. aastal suurimad Norra-välised asumid Venemaalt, Ukrainast, Poolast, Saksamaalt, Rootsist, Taanist ja Taist.
Asulad
vasakul|pisi|Elamud [[Longyearbyenis]] Longyearbyen on saarestiku suurim asula ja kuberneri töökoht. Linnas asuvad haigla, põhi- ja keskkool, ülikool, ujulaga spordikeskus, raamatukogu, kultuurikeskus, kino, bussitransport, hotellid, pank ja mitu muuseumi. Ajaleht Svalbardposten ilmub kord nädalas. Longyearbyenis on alles vaid väike osa kaevandamistegevusest; selle asemel sõidavad töötajad edasi Sveagruvasse, kus Store Norske haldab kaevandust. Sveagruva on magalarajoon, töötajad pendeldavad igal nädalal Longyearbyenist.
Ny-Ålesund on püsiv asustus, mis põhineb täielikult teadusuuringutel. Kunagine kaevanduslinn on endiselt tööstuslinn, mida haldab Norra riigile kuuluv Kings Bay. Kuigi seal toimub turism, piiravad Norra ametivõimud juurdepääsu eelpostile, et minimeerida mõju teaduslikule tööle. Ny-Ålesundi talvine elanikkond on 35 ja suvine elanikkond 180. Norra meteoroloogiainstituudil on positsioonid Karusaarel ja Hopenis, kus töötab vastavalt kümme ja neli inimest. Mõlemal eelpositsioonil võivad olla ka ajutised teadustöötajad. Poola opereerib Hornsundis asuvat Poola polaarjaama, kus on kümme alalist elanikku. pisi| Hüljatud Nõukogude kaevanduslinn [[ Pyramiden |Pyramiden ]] Barentsburg on ainus püsivalt asustatud vene asula pärast Pyramideni mahajätmist 1998. aastal. See on tööstuslinn, kus kõik rajatised kuuluvad söekaevandust haldavale Arktikugolile. Lisaks kaevandamisvõimalustele on Arktikugol avanud hotelli ja suveniiripoe, et teenindada Longyearbyenist ühepäevareise või matku tegevatele turistidele. Alevis on sellised rajatised nagu kool, raamatukogu, spordikeskus, rahvamaja, bassein, talu ja kasvuhoone. Pyramidenis on sarnased rajatised: mõlemad on ehitatud tüüpilises teise maailmasõja järgses Nõukogude arhitektuuri- ja planeerimisstiilis ning sisaldavad kahte maailma kõige põhjapoolsemat Lenini kuju ja muid sotsialistliku realismi kunstiteoseid. on käputäis töötajaid paigutatud suuresti mahajäetud Pyramideni, et säilitada infrastruktuur ja pidada turistidele taasavatud hotelli.
Religioon
Enamik elanikkonnast on kristlased ja seotud Norra kirikuga. Saarte katoliiklasi teenib pastoraalselt Tromsø territoriaalne prelatuur.
Majandus
Teadusuuringutest ja turismist on saanud olulised täiendavad majandusharud kaevandamise kõrval, kusjuures Svalbardi ülikoolikeskus (UNIS) ja Teravmägede seemnepank mängivad olulist rolli.
2007. aasta seisuga töötas 484 inimest kaevandussektoris, 211 inimest turismi alal ning 111 inimest hariduses.
Turistide arv on kiirelt kasvanud ja Norra valitsus on asunud kehtestama piiranguid, et vähendada turismi võimalikku negatiivset mõju saarte keskkonnale. Kui 1996. aastal külastas saari 30 000 turisti, siis 2019. aastaks oli turistide arv kasvanud 124 000-ni.
Poliitika
pisi| [[ Svalbardi kuberner |Kuberneri laev MS Nordsyssel dokis Ny-Ålesundis]] 1920. aasta Svalbardi lepinguga kehtestati Norra täielik suveräänsus saarestiku üle. Saared on erinevalt Norra Antarktika territooriumist Norra Kuningriigi osa ja mitte sõltuv. Leping jõustus 1925. aastal pärast Svalbardi seadust. Kõigil neljakümnel lepingu allakirjutanud riigil on õigus teostada saarestikus äritegevust ilma diskrimineerimiseta, ehkki kogu tegevuse suhtes kehtivad Norra seadused. Lepinguga piiratakse Norra õigust koguda makse Svalbardil osutatavate teenuste maksustamisele. Seetõttu on Svalbardil väiksem tulumaks kui Mandri-Norras ja käibemaksu pole. Vastavuse tagamiseks on Svalbardil eraldi eelarve. Svalbard on demilitariseeritud tsoon, kuna leping keelab sõjaliste rajatiste rajamise. Norra sõjaline tegevus piirdub kalanduse järelevalvega Norra rannavalve poolt, kuna leping nõuab Norralt looduskeskkonna kaitset.
Sisserändavatele välismaalastele ei ole piiranguid ega ka viisanõuet.
2009. aasta IAAF-i finaalvõistlused
2009. aasta IAAF-i kergejõustiku finaalvõistlused toimusid 7. korda. Finaalvõistlused peeti Thessalonikis Kaftanzoglio Stadiumil Kreekas 12.–13. septembrini.
Svalbard
Poliitika
Svalbardi seadusega loodi Svalbardi kuberneri institutsioon, kes vastutab nii maavanema kui ka politseiülemana, aga ka täidesaatva võimu antud muude volituste all. Tööülesanded hõlmavad keskkonnapoliitikat, perekonnaõigust, korrakaitset, merehädaliste päästet, turismikorraldust, infoteenuseid, suhtlust välismaiste asulatega ning kohtumõistmist mõnes mereuurimise ja kohtuliku uurimise valdkonnas – ehkki mitte kunagi samadel juhtudel kui politseina tegutsedes. Alates 2015. aastast on Kjerstin Askholt olnud kuberner; teda abistab 26 ametnikku. Institutsioon allub justiitsministeeriumile ja politseile, kuid annab aru teistele ministeeriumidele nende vastutusalasse kuuluvates küsimustes. vasakul|pisi|[[Lenini mälestusmärkide loend|Lenini kuju Barentsburgis]] Alates 2002. aastast on Longyearbyen nõukogu olnud paljuski samade kohustustega mis vald, vastutades kommunaalteenuste, hariduse, kultuuri, tuletõrje, teede ja sadamate eest. Hooldus- ega õendusteenuseid ei osutata, samuti puudub sotsiaalhoolekandepension. Norra elanikud säilitavad pensioni- ja meditsiinilised õigused oma mandriosa omavalitsuste kaudu. Saarestiku haigla kuulub Põhja-Norra ülikoolihaiglasse, samas kui lennujaama haldab riigile kuuluv Avinor. Ny-Ålesund ja Barentsburg jäävad tööstuslinnadeks, kus kogu infrastruktuur kuulub vastavalt Kings Bayle ja Arktikugolile. Muud Svalbardis tegutsevad avalikud kontorid on Norra mäetööstuse direktoraat, Norra Polaarinstituut, Norra maksuamet ja Norra kirik. Svalbard allub Nord-Troms ringkonnakohtule ja Hålogalandi apellatsioonikohtule, mõlemad asuvad Tromsøs.
Ehkki Norra on osa Euroopa Majanduspiirkonnast (EMP) ja Schengeni viisaruumst, ei kuulu Svalbard Schengeni viisaruumi ega EMP-sse. Kolmandate riikide elanikud ei vaja Schengeni viisasid, kuid neil on keelatud ilma selleta Svalbardisse jõuda Mandri-Norrast. Kuberner võib tagasi lükata inimeste immigratsiooni, kellel pole sissetulekuallikat. Ühelgi isikul ei ole vaja Svalbardi viisat ega elamisluba. Kõik võivad Svalbardis elada ja töötada tähtajatult, olenemata kodakondsusest. Svalbardi leping annab lepingupoole kodanikele samasuguse viibimisõiguse kui Norra kodanikele. Praeguseni on lubatud viisavabalt ka lepinguväliseid kodanikke. Venemaal on konsulaat Barentsburgis.
2010. aasta septembris sõlmiti Venemaa ja Norra vahel leping, millega määrati piir Svalbardi saarestiku ja Novaja Zemlja saarestiku vahel. Suurenenud huvi nafta uurimise vastu Arktikas tekitas huvi vaidluse lahendamise vastu. Lepingus võetakse arvesse saarestike suhtelist positsiooni selle asemel, et lähtuda lihtsalt Norra ja Venemaa mandripiiri põhjapikendusest.
Sport
Jalgpall on Svalbardi populaarseim spordiala. Jalgpalliväljakuid on kolm (üks Barentsburgis), kuid väikese rahvaarvu tõttu staadionid puuduvad. Samuti on sisehall, mis on kohandatud mitmeks spordialaks, sealhulgas sisejalgpalliks.
Mätasjärv
Mätasjärv on Lääne-Viru maakonnas Rakvere vallas Lasila külas asuv järv.
Io
pisi|[[Antonio da Correggio maal "Jupiter ja Io"]] Io oli vanakreeka mütoloogia tegelane, Zeusi armuke, kes moondati lehmaks.
Io isa jõejumal Inachos oli Okeanose ja Tethyse poeg, Argose kuningas ja sealse maakonna Argolise kuningasoo esiisa.
Io oli noorpõlves Hera preestrinna.
Zeus pani tütarlast tähele ja soovis teda armukeseks. Ta saatis neiule unenägusid, milles rääkis oma armastusest ja soovist temaga vahekorda astuda. Endi varjamiseks mähkis ta maa nii paksu pilve, et pimedus mattis päevavalguse. Zeusi abikaasa Hera taipas otsekohe, et sel pidi olema põhjus, ja hakkas Zeusi kahtlustama, taevast ta teda ei leidnud, niisiis laskus ta maapinnale ja hajutas pilved. Zeus muutis Io valgeks mullikaks ja väitis, et näeb looma esimest korda elus. Hera soovis, et Zeus lehma talle kingiks, ja Zeusil polnud keeldumiseks põhjust, niisiis täitis ta naise palve.
pisi|Zeus kingib Io Herale. David Teniersi maal (1638) Et Io Zeusiga kokku ei saaks, pani Hera mullikat valvama sajasilmse hiigelkoletise Argose. Argosel oli sada silma, millest isegi magamise ajal pooled lahti jäid, seetõttu oli ta valvurina väga väärtuslik. Zeus ei suutnud välja mõelda, kuidas Argost tappa, niisiis palus ta seda teha oma pojal Hermesel, kes oli jumalatest nutikaim. Hermes laskus maa peale karjuspoisina, tegi Argosega sõbralikult juttu ja lõpuks hakkas talle vilepilli mängima. Ta heietas üksluiseid jutte ja mängis mitu unelaulu ning mõned Argose silmad vajusid kinni, aga ükski jutt ega laul ei mõjunud päriselt. Siis esitas Hermes lugulaulu Paanist, kes armus nümfi nimega Syrinx ja ajas teda taga, kuni nümf lõpuks pillirooks muudeti. Paan aga ütles: «Ikkagi pead sa mulle kuuluma!» ja tegi pilliroost süürinksi-nimelise vilepilli. Argose jaoks osutus see lugu äärmiselt uinutavaks, kõik tema silmad vajusid kinni. Hermes tappis Argose otsekohe. Hera võttis Argose silmad ja pani need oma lemmiklinnu paabulinnu sabasulgedele.
Hera saatis Io juurde veiseparmu, kes teda jälitas ja sundis vahetpidamata rändama. Parmu eest pääsemiseks hüppas ta merre ja ujus seal tükk aega, aga seegi ei aidanud. Tänapäeval nimetatakse seda merd tema järgi Joonia mereks. Edasi jooksis Io läbi Traakia ja ületas Bosporuse, mis samuti tema järgi nime sai – see tähendab veiste läbimineku kohta.
Seejärel kohtas Io Kaukasuse mägedes aheldatud Prometheust. Hoolimata oma kannatustest, lohutas Prometheus Iot, ennustades, et too peab minema Egiptusesse, kus Io saab inimkuju tagasi ja saab kõigi aegade suurima kangelase Heraklese esiemaks, kes lõpuks Prometheusegi vabastab.
Kreeklased samastasid Vana-Egipütuse püha lehma Apist Zeusi ja lehmaks moondatud Io Egiptuses sündinud poja Epaphosega.
Io kujutavas kunstis
Iot on kujutatud ühel Antonio da Correggio kuulsaimatest maalidest "Jupiter ja Io".
Ghana riik
thumb Ghana riik oli riik Lääne-Aafrikas 750–1076. Asus tänapäeva Mauritaania ja Mali aladel.
Kvadriljon
Kvadriljon on miljon miljardit ehk 1 000 000 000 000 000 ehk 1015.
SI-süsteemi mõõtühikute puhul kasutatakse kvadriljonikordse väljendamiseks eesliidet "peta-" (tähis P).
Christian Wilhelmsson
Christian Wilhelmsson (sündinud 8. detsembril 1979 Malmös) on Rootsi jalgpallikoondise endine poolkaitsja.
Rootsi jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2001–2012 kokku 79 korda ja lõi üheksa väravat. Ta kuulus Rootsi koondisse 2006. aasta maailmameistrivõistlustel ning 2004., 2008. ja 2012. aasta Euroopa meistrivõistlustel.
Isiklikku
Christian Wilhelmsson on 177 cm pikk.
Lääne-Eesti maastikuvaldkond
Lääne-Eesti maastikuvaldkond on maastikuvaldkond Madal-Eesti lääneosas, millele on iseloomulikud mereline kliima, maastike kujunemisele mõjutav maapinna tõus ja rannamaastike (rannaniitude ja roostike) ning viirsavitasandike suurem osatähtsus. Lääne-Eesti maastikuvaldkonna maastikud on suhteliselt noored ja nende pärastjääaegne paleogeograafiline areng on seotud Läänemere arenguga. Lääne-Eesti maastikuvaldkonda kuuluvad Hiiumaa, Saaremaa ja Liivi lahe rannikumadaliku maastikurajoonid.
Kurtna Mätasjärv
Mätasjärv (ka Kurtna Mätasjärv) on järv Ida-Virumaal Alutaguse vallas, üks Kurtna järvedest.
Gösta von Uexküll
Gösta von Uexküll (ka Gustav Adolf von Uexküll, 3. november 1909 Heidelberg –1993) oli baltisaksa päritolu ajakirjanik.
Pere
Tema isa oli bioloog ja filosoof Jakob von Uexküll. Tema vend oli arstiteadlane Thure von Uexküll. Tema poeg on ökopoliitik Jakob von Uexküll ja tema tütar on Beata von Uexküll, kelle poeg on Ole von Uexküll.
Edwin Abbott Abbott
Ta on tuntud eelkõige 1884. aastal ilmunud romaani "Flatland" (eesti keeles "Lapikmaa") autorina. Teoses on ulme, filosoofia ja satiiri elemente.
30
30. aasta oli 1. sajandi 30. aasta.
Ülang
pisi|[[Normaalmurrangute tekke läbi moodustunud alangud ja ülangud]]
Ülang on normaalmurrangutega piiritletud piklik kerkinud (alangu suhtes) maakoore plokk.
Kvintiljon
Kvintiljon on miljard miljardit ehk 1 000 000 000 000 000 000 ehk 1018.
SI-süsteemi mõõtühikute puhul kasutatakse kvintiljonikordse väljendamiseks eesliidet "eksa-" (tähis E).
Carolina Klüft
pisi|2014 pisi|Carolina Klüft pisi|2005 pisi|Carolina Klüft [[2007. aastal Ōsakas]] Carolina Evelyn Klüft (sündinud 2. veebruaril 1983 Boråsis) on Rootsi endine kergejõustiklane (seitsmevõistleja ja kaugushüppaja). 2004. aastal tuli ta seitsmevõistluses olümpiavõitjaks. Ta on seitsmevõistluses ka kolmekordne maailmameister ja kahekordne Euroopa meister.
Lapsena käis Carolina jalgpallitrennis ning hakkas kergejõustikuga tegelema 12-aastaselt.
Ta hoiab Euroopa rekordit seitsmevõistluses isikliku rekordiga 7032 punkti.
2012. aastal lõpetas ta oma sportlaskarjääri.
27px Olümpiamängudel
olümpiavõitja seitsmevõistlus 6952
Maailmameistrivõistlustel
maailmameister seitsmevõistlus 7001 maailmameister seitsmevõistlus 6887 maailmameister seitsmevõistlus 7032
Sisemaailmameistrivõistlustel
sisemaailmameister viievõistlus 4933 pronksmedal kaugushüpe 6.92
Euroopa meistrivõistlustel
Euroopa meister seitsmevõistlus 6542 Euroopa meister seitsmevõistlus 6740
Juunioride maailmameistrivõistlustel
juunioride maailmameister seitsmevõistlus 6056 juunioride maailmameister seitsmevõistlus 6470
Euroopa juunioride meistrivõistlustel
juunioride Euroopa meister seitsmevõistlus 6022
Isiklikku
Carolina Klüft on 178 cm pikk ja kaalub 65 kg.
Tema isa on endine jalgpallur ja ema kaugushüppaja.
Ta on alates 2007. aastast abielus rootsi endise teivashüppaja Patrik Klüftiga (sündinud Patrik Kristiansson).
29
29. aasta oli 1. sajandi 29. aasta.
Bregenz
Bregenz [ˈbʁeːgɛnt͡s] on linn Austrias, Vorarlbergi liidumaa pealinn. Linn asub Kesk-Euroopa suuruselt kolmanda mageveejärve Bodeni järve idakaldal, Šveitsi (läänes) ja Saksamaa (loodes) vahel.
Linn asub platool, mis langeb Pfänderi mäe jalamil mitme terrassina järveni. See on magistraalteede ristmik Reini orust Saksa Alpide eelmäestikeni, koos kruiisilaevadega Bodeni järvel.
See on kuulus iga-aastase suvise muusikafestivali Bregenzer Festspiele, samuti tantsufestivali Bregenzer Spring poolest.
Ajalugu
thumb|left|Bregenz, Caspar Meriani vasegravüür umbes aastast 1650
Esimene asustus pärineb umbes aastast 1500 eKr. Strabon on maininud keldi hõimu brigante selles Alpide piirkonnas. 5. sajandil eKr asutasid keldid Brigantioni, mis oli üks nende tugevaimini kindlustatud paiku. Pärast lahinguid aastal 15 eKr vallutasid roomlased Brigantioni ja linnast sai Rooma laager. See sai munitsiipiumi staatuse (Brigantium) 50. aasta paiku ja seal asus Rooma Bodeni järve laevastik. 259/260. aastal purustati Brigantium alemannide poolt, germaani rahvas, kes asus piirkonda 450. aasta paiku.
Aastatel 610–612 töötasid Bregenzis misjonäridena Columbán ja Gallus. Aastast 917 oli loss Udalrichingite elupaik (Vorarlbergi valitsev dünastia), kes kutsusid end Bregenzi krahvideks. Dünastia hääbus 1150. aasta paiku. Esimese Ulrichi poeg oli Gebhard, sündinud aastal 947. Temast sai Konstanzi piiskop. 1170. aasta paiku asutas Hugo von Tübingen (Montfort) linnalise asula (esmamainitud 1249. aastal), mida laiendati 13. ja 14. sajandil ning aastatel 1650-1652.
Linn müüdi 1451. aastal ja 1523. aastal Habsburgidele ja jätkas Austria võimu all, välja arvatud lühike Rootsi vägede okupatsioon Carl Gustaf Wrangeli juhtimisel Kolmekümneaastase sõja ajal, kuni 19. sajandini. Bregenz oli Baieri võimu all aastatel 1805-1814. Aastatel 1842-1850 ehitati Bodeni järvele sadam. Aastal 1883 ja aastatel 1889–1891 sadamat laiendati ning 1884. aastal loodi Austria laevateenistus. Raudteeühendus on aastast 1872 ja aastast 1884 üle Arlbergi. Sealt alates laienes linn ümberkaudsetele maadele.
Põrgu küla
Põrgu on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas.
Bregenz
Ajalugu
Alates 1726. aastast on Bregenz olnud Austria administratsiooni peamine asukoht Vorarlbergis (Obervogtei, aastal 1786 Kreisamt, aastast 1861 Landtagi asukoht, aastast 1918 Landeshauptmanni asukoht). Rieden-Vorkloster ja Fluh liideti Bregenziga vastavalt 1919. ja 1946. aastal. Linna pommitati 1945. aastal ja purustati 72 hoonet.
Põrgu küla
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vara valda.
Bregenz
Ajalugu
thumb|Pfänder, Bregenzi panoraampunkt. thumb|püsti|Martinsturm, ehitati aastal 1601. thumb|Kongressi- ja Kultuurikeskus. thumb|Püha südame kirik. thumb|Iidne linnamüür, ülalinn. thumb|[[Kunsthaus Bregenz]] thumb|[[Vorarlbergi muuseum]]
All-linn
Vorklosteri ringkonnas on veel Maria Hilf kihelkonnakirik (1925–1931, C. Holzmeister, interjöör aastast 1980) ja Mehrerau tsistertslaste klooster.
Gebhardsbergi kaljul on jäänused Hohenbregenzi kindlusest (purustati rootslaste poolt aastal 1647).
186
186. aasta
Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand
Aastakümned: 130. aastad 140. aastad 150. aastad 160. aastad 170. aastad - 180. aastad - 190. aastad 200. aastad 210. aastad 220. aastad 230. aastad
Aastad: 181 182 183 184 185 - 186 - 187 188 189 190 191
UDA-tehnoloogia
Aine ergastamine rajaneb tehnoloogia neljandal põhikomponendil, mille Johannes Hint avastas samuti just sõrmikveskiga aineid manipuleerides.
Ergastamine seletub UDA-seadmes töödeldava aine osaks saavate suurte kiirendustega, mis ületavad vaba langemise kiirendust kuni 400 miljonit korda.
Tehnoloogia rakendusalad ületavad seejuures elutu, puhttehnilise maailma piire. Näiteks õnnestus katsete käigus UDA-seadmes mikroorganismide olemasoluks vajalikke aineid ergastades mitmekordselt kiirendada mikroorganismide paljunemist. Laiemas väljavaates tõotas UDA-menetlus seega kogu füüsilis-keemilise tehnoloogia asendamist olemuselt tõhusama biotehnoloogiaga ning ühtlasi tulevikus miinimumini vähenevat keskkonnareostust.
Professor Hindi hüpotees
Johannes Hindi oletusel pidi aine, inertsi- ja gravitatsioonijõu vahel eksisteerima sõltuvus, mis sarnaneb Albert Einsteini avastatud energia seosega massiga. Hint oletas, et selles võiski peituda aine kardinaalse muutumise põhjus ja kogu UDA-tehnoloogia alus.
UDA-tehnoloogia praktikas
Kuigi tehnoloogia teoreetiline baas jäi viimistlemata, rakendati UDA-tehnoloogiat edukalt ning kõigepealt XX sajandi keskel leiutatud tsemendita ehitusmaterjali – silikaltsiidi tootmiseks. Tsemendivaba tehnoloogia üksigi oli ehitusala suursaavutus.
Aga UDA-tehnoloogia esimesed praktilised tulemused tõotasid mitte ainult energia kokkuhoidu, vaid ka täiesti uue energialätte avamist, samuti tööstusliku tootmise olulist vabastamist jäätmeist, kaasa arvatud radioaktiivsest saastest.
Tehnoloogia levitamine
Tehnoloogia üleilmseks levitamiseks asutati nõukogude korra oludes esmakordselt ühisettevõte lääne ettevõttega, milleks oli Austria-Eesti tehnoloogiabüroo Dessim.
Kuid samamoodi nagu silikaltsiidi evitamine enne, koges tugevat süsteemset vastuseisu ka dr Hindi väljatöötatud UDA-tehnoloogia.
Plaanikomitee sihtprogramm jäi teostamata Hindi poliitilise represseerimise tõttu ning perspektiivne tehnoloogiaarendus vaibus Desintegraatori teadusbüroos karmistatud kommunistliku partei poolse ja salapolitseiliku kontrolli tõttu.
Nuno Gomes Nabiam
Nuno Gomes Nabiam (sündinud 17. novembril 1966) on Guinea-Bissau poliitik, alates 28. veebruarist 2020 Guinea-Bissau peaminister.
Ta kuulub erakonda APU-PDGB (Assembleia do Povo Unido - Partido Democrático da Guiné-Bissau), mille ta ise 2014. aastal asutas.
Tärkma ohvritamm
pisi|Tärkma ohvritamm, 2008
Tärkma ohvritamm on pühaks peetud tammepuu, mis asub Tärkma külas Hiiumaal. Puu kasvab külatee ääres.
Veel 20. sajandi alul ohverdati puule münte. 1938. aastal on rahvaluule koguja Enda Ennist üles kirjutanud, et viidi toitu, pidutseti, tantsiti ja tehti tuld.
1998. aastal oli Hendrik Relve andmetel puu kõrgus 11 m ja ümbermõõt rinnakõrguselt 509 cm. pisi|Tärkma ohvritamm sügiskuues 2001. aastal tehti korba analüüs, mille järgi hinnati tamme vanuseks ligi 310 aastat. Teiste hinnangute järgi on vanuseks pakutud ligi 600 aastat.
Puu tüves on õõnsus.
Krauschwitz
Krauschwitz on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Görlitzi kreisis, Poola piiri ääres.
Kuni 2008. aastani kuulus vald Alam-Sileesia Oberlausitzi kreisi.
Rehemetsa
Rehemetsa on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vara valda.
Sekstiljon
Sekstiljon on miljard triljonit ehk 1 000 000 000 000 000 000 000 ehk 1021.
Kohus
pisi|Eesti [[Riigikohus|Riigikohtu hoone Tartu Toomemäel]] Kohus on riigi loodud organ (ka vastutav asutus), mis vaatab läbi ning lahendab vaidlusi. Kohus teostab kohtuvõimu.
Sekstiljon
SI-süsteemi mõõtühikute puhul kasutatakse sekstiljonikordse väljendamiseks eesliidet "zetta-" (tähis Z).
Kohus
Kohtute seaduse § 7 lõike 1 kohaselt on kohtuasutusteks maakohtud, halduskohtud, ringkonnakohtud ja Riigikohus. Kohtuasutusel on oma eelarve ja pitsat. Kohtuasutuses töötamine on kohtuteenistus.
Kuigi peamiselt lähtutakse kohtus sellest, et vaidlevate poolte vahel on erimeelsused arusaamas faktidest (faktiküsimused) või õigusest (õigusküsimused), võib mõningatel juhtudel vaidlus jääda potentsiaalseks. Nii näiteks on abielu lahutamisel enamasti poolte vahel kokkulepe ning kohtu roll on pigem lahutuse vormistamine kui ühe poole kasuks otsuse tegemine.
Kohus võib olla nii ainuisikuline (koosneda ühest kohtunikust) kui kollegiaalne (koosneda mitmest kohtunikust). Madalama astme kohtud on tavaliselt ainuisikulised; kõrgemates astmetes on tavaliselt võimalik moodustada suuremaid kolleegiume.
Avaliku võimu kontroll
Üks kohtute funktsioone on kontrollida täidesaatva võimu tegevuse kooskõla põhiseaduse ja seadustega. Nii on Eesti Vabariigi põhiseaduse (PS) § 15 kohaselt igaühel õigus pöörduda oma õiguste rikkumise puhul kohtusse.
Kui üldise õiguse riikides teostavad järelevalvet tavalised kohtud, siis Mandri-Euroopa riikides on selleks tavaliselt spetsialiseeritud halduskohtud. Sellise lahenduse mudeliks on prantsuse Conseil d'État.
Põhiseaduslikkuse järelevalve
Põhiseaduslikkuse järelevalve on järelevalve selle üle, et seadused jm õigusaktid oleksid kooskõlas põhiseadusega. Kuigi kohtud saavad hinnata, kas asja lahendamisel kohaldatavad seadused on kooskõlas põhiseadusega, saab ainult Riigikohus tunnistada põhiseaduse mõtte ja sättega vastuolus olevad õigusaktid kehtetuks (PS § 152).
Kriminaalasjades esitatavad süüdistused
Ainult kohtud saavad mõista kellegi süüdi kuriteos, seda ei saa teha politsei või prokuratuur (Vt PS § 22 lg 1). Kohtud peavad tagama õiglase ja erapooletu menetluse ning ära hoidma alusetu süüdimõistmise.
Õiguse kujundamine ja loomine
Kuigi Mandri-Euroopa õigusruumis puudub stare decisis doktriin ja kohtud ei ole formaalselt võttes seotud varasemate kohtuotsustega, võtavad nad peaaegu alati arvesse varasemat kohtupraktikat. Vastupidine olukord, kus sarnaste asjaolude põhjal tehtaks erinevaid otsuseid, tekitaks omavolitsemise kahtlusi.
Kohtuvõimu teostamise printsiibid
Kohtuvõimu teostamine põhineb järgmistel printsiipidel.
Eesti kohtusüsteem
Eesti kohtusüsteem on kolmeastmeline. Tsiviil-, kriminaal- ja väärteoasju lahendavad esimese astme kohtutena 4 maakohut. Avalik-õiguslikest suhetest tekkinud vaidlusi ja muid haldusasju vaatavad esimese astme kohtutena läbi 2 halduskohut.
Teise astme kohtuteks on ringkonnakohtud, mis asuvad Tartus ja Tallinnas. Iga ringkonnakohus vaatab läbi tema tööpiirkonda jäävate esimese astme kohtute lahendite peale esitatud kaebusi.
Riigi kõrgeim kohus on Tartus asuv Riigikohus, mis vaatab kohtulahendeid läbi kassatsiooni korras. Riigikohus on ühtlasi põhiseaduslikkuse järelevalve kohus.
Eestis kuuluvad kohtud Justiitsministeeriumi valitsemisalasse.
Struktuur kokkuvõtlikult
Esimese astme kohtud: Teise astme kohtud: Kolmanda astme kohus:
28
28. aasta oli 1. sajandi 28. aasta.
Percy Weasley
Percy Ignatius Weasley on J. K. Rowlingu romaanisarja "Harry Potter" Weasleyde pere kolmas laps seitsmest. Ta on pereliikmetest kõige auahnem.
Harry Potteri esimeses osas on ta Gryffindori prefekt, kaks aastat hiljem saab temast Gryffindori majavanem, mille üle ta on äärmiselt uhke. Samuti on Percy väga eeskujulik õpilane, TVT eksamitel saab ta koguni 12 TVT-d. Pärast lõpetamist siirdub ta tööle Võlukunsti Ministeeriumisse ja töötab seal Bartemius Crouch vanema alluvuses. Kui ülemus haigestub, saab Percyst tema asetäitja.
Viiendas osas edutatakse Percy Võlukunsti Ministri nooremassistendiks. Selleks ajaks on Voldemort juba taassündinud, aga ministeerium eitab seda. Kuna Percy on nooruse ja auahnuse pärast pimestatud, keeldub temagi Voldemorti taassündi uskumast, mistõttu ta hakkab töötama Albus Dumbledore'i vastu. Kuuldes, et ta noorimast vennast Ronist on saanud prefekt, soovitab Percy tal Harry Potterist eemale hoida, sest too võib kahjustada Roni mainet, levitades valesid, nagu oleks Voldemort tagasi. Olles kindel, et temal ja ministeeriumil on õigus ning Harry Potter ja Dumbledore valetavad, pöördub ta ka oma perekonna vastu. Weasleyd aga usuvad Harryt ja Dumbledore'i ning neist saavad Fööniksi Ordu liikmed, kes Voldemorti vastu võitlevad.
Seitsmendas osas saavutab Voldemort kontrolli Võlukunsti Ministeeriumi üle ning Percy hakkab kavandama põgenemisplaani. Raamatu lõpus tuleb ta oma endisele koolile appi, et aidata neid võitluses surmasööjatega.
Septiljon
Septiljon on triljon triljonit ehk 1 000 000 000 000 000 000 000 000 ehk 1024.
SI-süsteemi mõõtühikute puhul kasutatakse septiljonikordse väljendamiseks eesliidet "jotta-" (lühend Y).
1974
1974. aasta (MCMLXXIV) oli 20. sajandi 74. aasta.
Sündmused Eestis
pisi|[[Pikk Hermann ja Aleksander Nevski katedraal Niguliste kiriku tornist 1974. aastal]] pisi|[[Kündmine Saaremaal]] pisi|NSV Liit, USA ja Saksa FV kümnevõistluses Tallinnas Kadrioru staadionil
Alang
pisi|Normaalmurrangute tekkimisega moodustunud alangud ja ülangud pisi|[[Kuu (kuu)|Kuul asuv Rima Ariadaeus on selgesti eristuv alang]] Alang on normaalmurrangutega piiritletud laskunud maakoore plokk.
Alangut moodustavad murrangud on tavaliselt ligilähedaselt paralleelsed. Seetõttu on alangu pikkus tavaliselt palju suurem laiusest. Kõige pikemate alangute pikkus võib olla tuhatkond kilomeetrit, aga nende laiuski võib küündida mitmesaja kilomeetrini. Alang võib olla mitu kilomeetrit sügav, samas väikeste alangute sügavus võib piirduda mõne sentimeetriga.
Alang võib meenutada jõeorgu ja alangusse võibki kujuneda jõeorg, kuid need eristuvad teineteisest siiski selgelt, sest jõeorg on kujunenud jõe kulutuse tulemusel, alangud ja nendega seotud ülangud tekivad maakoores valitsevate venituspingete mõjul.
Alangu kummalgi küljel on järsud servad, aga need ei pruugi tingimata palja silmaga näha olla, sest alang võib olla mattunud.
Ingomar Vihmar
Ingomar Vihmar (sündinud 31. märtsil 1970) on eesti näitleja ja lavastaja.
Nablus
thumb Nablus (araabia نابلس Nābulus; heebrea שְׁכֶם Shekhem) on linn Jordani Läänekaldal, Nabluse kubernerkonna halduskeskus. Asub umbes 63 km Jeruusalemmast põhja pool kõrgendikul umbes 550 m üle merepinna.
Alang
Alangud võivad esineda pinnavormidena. Riftistumisega seotud alanguid nimetatakse ka riftiorgudeks.
27
27. aasta oli 1. sajandi 27. aasta.
Alang
Päikesesüsteemi kõige suurem alang on Marsil asuv Valles Marineris. See on 4500 km pikk (veerand planeedi ümbermõõdust), 200 km lai ja kuni 11 km sügav. Valles Marineris on tekkinud tektooniliste protsesside tulemusena Tharsise vulkaanilises piirkonnas.
Kirjanduslugu
Kirjanduslugu ehk kirjandusajalugu on kirjanduse ajaloo käsitlus ehk esitus.
Nablus
Ajalugu
Linna asutas Rooma keiser Vespasianus 72 eKr nimega Flavia Neapolis. Philippus Araablane kujundas linnast Rooma koloonia nimega Julia Neapolis. 3. ja 4. sajandil olid linna elanikud valdavalt kristlased. Nabluse piiskop osales I Nikaia kirikukogul. 484 toimus linnas samariitlaste ja kristlaste verine kokkupõrge. 529 toimus uus samariitlaste mäss, mille käigus tapeti Nabluse piiskop, preestrid raiuti tükkideks ja põletati koos pühakute reliikviatega. Justinianus I saatis linna karistussalgad, kes tapsid suurema osa linna samariitlastest. 636 vallutasid araablased Nabluse koos muu Palestiinaga. 1099 vallutasid linna ristisõdijad. 1187 vallutasid linna ajjubiidid. 1517 läks linn Ottomani impeeriumi koosseisu. 1927 toimus Jordani orus maavärin, mille käigus hävisid mitmed ajaloolised hooned. Pärast 1948. aasta Iisraeli-Araabia sõda tekkis linna ja selle ümber mitu põgenikelaagrit.
Ingomar Vihmar
Haridus
Ingomar Vihmar lõpetas 1992. aastal Tallinna Konservatooriumi lavakunstikateedri (15. lend).
Nablus
Ajalugu
1995. aastast on linn Palestiina omavalitsuse kontrolli all. 2000. aastast alates on linnas toimunud kokkupõrkeid Iisraeli sõjaväe ja Palestiina relvarühmituste vahel, mille käigus on hävinud palju ajaloolisi ehitisi.
Ingomar Vihmar
Isiklikku
Ingomar Vihmar on abielus näitleja Kleer Maibaum-Vihmariga. Neil on kolm last - tütred Luise Mathilde ja Ada Ida ning poeg Paul Samuel. Varasemast abielust Külli Vihmariga on tal tütar Liis ja poeg Illimar.
Nablus
Ajalugu
Linnas valmistatakse oliiviõlist nabulsi seepi.
Ka (täpsustus)
Ka või KA võib tähendada:
2. Bundesliga
2. Bundesliga (saksa keeles Zweite Fußball-Bundesliga) on Saksamaa klubijalgpalli tugevuselt teine liiga.
Ajalugu
Liiga käivitus 1974. aastal põhja- ja lõunatsooni jagatuna. Alates 1981. aastast on liiga üleriigiline.
Klubid
Hooajal 2023/24 mängivad liigas järgmised 18 klubi:
Diatomiit
pisi|Diatomiit California lõunaosast. Diatomiit (rahvakeeles pigilöör ) on peamiselt ränivetikate (diatomeed) kodadest koosnev settekivim.
Diatomiit on enamasti valget värvi pehme pudenev kerge kivim, mis meenutab mõnevõrra kriiti, kuid on sellest pehmem ning kergem. Diatomiit moodustub veekogude põhja settinud opaalist kojaga fütoplanktonist.
Diatomiidil on palju erinevaid tööstuslikke rakendusi. Näiteks kasutatakse seda täite- ja isolatsioonimaterjalina ehituses ja kuumandusahjudes ning sorbendina keemiatööstuses.
Eestis on diatomiiti kaevandatud Narva jõe äärest Tõrvalast, kus asub 50 km² suurune maardla.
Mitteühtlane liikumine
Mitteühtlane liikumine on punktmassi või absoluutselt jäiga keha või kehade süsteemi massikeskme niisugune liikumine, mille korral kiirusvektor muutub.
Liikumine on mitteühtlane parajasti siis, kui esineb nullist erinev kiirendus.
26
26. aasta oli 1. sajandi 26. aasta.
Novosokolniki
Novosokolniki on linn Venemaal Pihkva oblastis, Novosokolniki rajooni keskus.
Novosokolniki tekkis raudteejaama juurde 1901. aastal, linnaõigused sai 1925. aastal.
Novosokolniki on raudteesõlm Moskva–Riia ja Peterburi–Kiievi raudteel.
Selgise
Selgise on küla Tartu maakonnas Peipsiääre vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vara valda.
1977. aastal liideti Selgise külaga Vilikonsa.
Joseph Joute
Joseph Jouthe (sündinud 17. oktoobril 1961) on Haiti riigitegelane, kes oli 4. märtsist 2020 kuni 14. aprillini 2021 Haiti peaminister.
Elulugu
Ta sündis 1961. aastal riigi idaosas Thomonde linnas ning on hariduselt ehitusinsener. Septembris 2018 sai temast Jean-Henry Céanti valitsuse keskkonnaminister ning 2019. aasta septembris hakkas ta täitma ka majandus- ja rahandusministri kohuseid. . 2. märtsil 2020 määrati ta riigi peaministriks.
25
25. aasta oli 1. sajandi 25. aasta.
Kõverjooneline liikumine
Kõverjooneline liikumine on punktmassi või absoluutselt jäiga keha või kehade süsteemi massikeskme liikumine, mille korral kiirusvektori siht muutub.
Liikumine on kõverjooneline parajasti siis, kui esineb kiirendus, mille siht erineb trajektoori puutuja sihist.
Pannjärv
Pannjärv (ka Panijärv, Pannijärv) on järv Ida-Virumaal Alutaguse vallas, üks Kurtna järvedest.
Kleer Maibaum-Vihmar
Kleer Maibaum-Vihmar (sündinud 28. augustil 1972 Kohtla-Järvel) on eesti näitleja.
Ta lõpetas 1998. aastal Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli (18. lend).
Ta on mänginud Helenit teleseriaalis "Kodu keset linna".
Isiklikku
On abielus lavastaja Ingomar Vihmariga. Neil on tütar Luise Mathilde Vihmar ja 10. augustil 2009 sündinud tütar Ada Ida Vihmar ning poeg Paul Samuel Vihmar (sündinud 2005).
24
24. aasta oli 1. sajandi 24. aasta.
Duo 4
Duo 4 (varem Kanal 11) on Eesti telekanal.
Duo 4 on 27. märtsil 2008 tegevust alustanud, põhiliselt naistele suunatud telekanal, mis on nähtav nii maapealse digiringhäälingu kui ka kaabelvõrkude kaudu. 3. jaanuarini 2011 oli kanal vabalevis.
Duo 4 omanik on Duo Media Networks ning see on Kanal 2 sõsarkanal.