cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Elektriline õhusõiduk
Yuneec International E430
E430 prototüüp oli vaatamiseks väljas EAA AirVenture Oshkosh lennushowl 2009. aasta juulis, selleks ajaks oli lennuk juba sõitnud 22 tundi. Saades jõu Yuneec Power Drive 40 elektrimootorist, lubab ettevõte akupakkide oodatavaks elueaks 1500 töötundi ja ühe akupaki maksumuseks 7000 USA dollarit. Lennukil on 3–5 akupakki, andes sõiduajaks 2–2,5 tundi. Akusid on võimalik täis laadida 3 tunniga. Kommertslikuks kasutuseks mõeldud E430 maksumuseks on 89 000 USA dollarit.
Lange Antares 20E
pisi|[[Firma Lange purilennuk Antares 20E angaaris]] Lange Antares 20E on 42 kW elektrimootori jõul iseseisvalt õhku tõusev purilennuk. SAFT VL 41M liitium-ioonakud tagavad purilennukile täis akudega tõusukõrguse 3000 meetrit. 2010. aasta jaanuari seisuga on üle 50 purilennuki valmis ehitatud.
GreenWing eSpyder (eelnevalt Flightstar e-Spyder)
GreenWing International eSpyder on ühekohaline elektrimootoriga ultrakerge lennuk, mida müüakse osadena, et asjaarmastajad saaksid selle ise kokku panna. Selle lennuki konstruktsioon baseerub Flightstar Spyder ülikergel konstruktsioonil, mida arendatakse ettevõtte Flightstar Sportplanes ja elektrimootorite tootja Yuneec koostöös ning mis esimest korda lendas 17. juulil 2009. Selle on 24 kW Yuneec elektrimootor tagab lennuki kandevõime kuni 100 kg, tõusukiirusel 114 meetrit minutis. Maksimumkiirus on 90 km/h, ökonoomne lennukiirus 60 km/h, lennuaeg on 1 tund pluss 30 minutit varuaega maandumiseks. Akusid on täis laadida võimalik kahe tunniga. GreenWing hakkas tellimusi vastu võtma 2013. aastal toimunud EAA AirVenture lennushowl Oshkoshis, lennuki hind oli 39 990 USA dollarit.
Icaro 2000 Trike
Icaro 2000 Trike on elektrimootoriga ühekohaline paraplaan 10 kW nimivõimsusega Flytec HPD 10, mille loojaks on Manfred Ruhmer.
Schempp-Hirth Flugzeugbau Arcus-E
Schempp-Hirth Flugzeugbau Arcus-E on ise õhku tõusev kahekohaline purilennuk, mis lendas 2010. aastal, mida hakati seejärel sarjana valmistama. Arcus E on loodud koostöös ettevõtete Schempp-Hirthi ja Lange Aviationiga, kasutades sama jõuallikasüsteemi nagu Lange Antares 20E ja Antares 23E.
Cessna 172
Juulis 2010 teatas Cessna, et nad töötavad välja elektrimootoriga lennukit Cessna 172 koostöös Bye Energyga. Cessna juht Jack Pelton märkis, et see projekt peegeldab lootustandvaid uudiseid tuleviku lennunduses. Pelton märkis veel, et elektrimootoritel on mõningaid silmnähtavaid eeliseid sisepõlemismootorite ees, kuid nende laialdasemaks kasutuselevõtuks on vaja ületada veel olulised takistused.
PC-Aero Elektra One
Elektra One on kommertslikuks kasutamiseks mõeldud elektrimootoriga lennuk, mille loojaks on Saksamaa ettevõte PC-Aero. Ühekohaline komposiitmaterjalist lennuk tegi esimese lennu 2011. aastal. Elektra One jõuallikaks on 16 kW elektrimootor, mis tagab lennuaja kolm tundi jutti, tippkiirusel 161 km/h.
Ettevõte plaanib rajada tootmisliini, kus hakataks tootma pikemate tiibadega päikesepaneelidega elektrilennukit Elektra One ja trikilennukit, mille võimsus ja konstruktsiooni tugevus oleks kaks korda enam kui Elektra One'il. Ettevõte planeerib hakata ka tootma kahe- ja neljakohalisi isendeid.
Pipistrel Taurus Electro G2
Alates 2011. aasta veebruarist sai hakata soetama Taurus Electro G2, mis on kahekohaline abimootoriga iseseisvalt õhkutõusev purilennuk. Liitiumakude elektrienergiat jätkub 40 kW elektrimootorile maksimaalselt 17 minutit, pärast mootori väljalülitamist ja propelleri purilennuki keresse pakkimist, jätkub tavaline purilend. Aprillis 2011 Taurus võitis Lindbergh Electric Aircrafti auhinna kui parim elektrilennuk lennuetendusel Friedrichshafenis Saksamaal.
Electravia ElectroLight 2
pisi|Elektrimootoriga lennuk ElectroLight2 lauglemas ElectroLight on ülikerge Electravia elektrimootori ja väikese propellerimüraga motopurilennuk. Esimene lend toimus 21. detsembril 2011 Sisteroni lennuväljal (Provence, Prantsusmaa). 5,55 kWh (34 kg) liitium-polümeerakupakk tagab lennuki tõusu 3000 meetri kõrgusele kiirusega 90 km/h.
Volta Volare GT4
Volta Volare GT4-st räägiti esimest korda aprillis 2012, kuid lennuk pole siiani lennanud. See on standardse tiivaga ja teoorias see peaks lendama 480 km puhtalt elektri jõul. Koos hübriidsüsteemiga, millel on 87-liitrine kütusepaak, suudab lennuk ületada ühtekokku 1600 km.
APEV Pouchelec
Prantsuse APEV Pouchel Light on arendusjärgus olev elektrimootoriga lennuk, mille jõuallikaks on 15 kW Agni Motors AGNI 119R elektrimootor ja Kokami liitium-ioon-polümeerakupakk, mis võimaldab lennata järjest 30 minutit.
eUP Green1
Kanada Green1 elektrimootoriga deltaplaani töötas välja ettevõte eUP Aviation, millel kasutatakse täielikku Electravia elektrilist paketti ja millega lennati esimest korda 8. detsembril 2012 Pitt Meadowsi lennuväljal. Lennukil on 19 kW elektrimootor, mida toidab 3,9 kWh liitium-polümeerakupakk, mille varul saab lennata ühe tunni. Esimesed deltaplaanid jõuavad klientideni 2013. aasta kevadeks.
2030–2040
Hiljuti välja pakutud elektriliste õhusõidukite tulevikuarendused hõlmavad ebatavalisi ja pigem radikaalseid jõuallikasüsteeme nagu hajutatud veojõutehnoloogia (?) või elektrotermilisi turboveojõusüsteeme (Turboarcjet). . Hoolimata eespool nimetatud eelistest, tuleviku elektriliste õhusõidukite kontseptsioonid kohtuvad paljude takistustega, mida simuleeritakse analüüsiprogrammides nagu ELECTERA. ELECTERA uudne tehniliste riskide analüüsiprogramm tuleviku elektriliste õhusõidukite tarbeks. Teine väljapakutud elektrilennuki kontseptsioon on EADS VoltAir. Arendustöödeks kulub eeldatavasti 25 aastat ja need hõlmavad ka mootori jahutussüsteemi, kus kasutatakse vedelat lämmastikku.
Svjatoslav
Svjatoslav võib tähendada järgmist:
Tallinna Ühine Haigekassa
Tallinna Ühine Haigekassa (ka: Ühine Haigekassa) oli aastatel 1918–1940 Tallinnas tegutsenud haigekassa.
Haigekassal oli oma polikliinik (ehitati 1939), arhitekt Elmar Lohk, kuhu viidi ka aastast 1925 tegutsev Haigekassa apteek. pisi|Raviasutuste kompleks, Hariduse tänav 6/[[Tõnismägi 5.Tänapäeval Ida-Tallinna Keskhaigla Tõnismäe polikliinik ja Tõnismäe apteek]] Haigekassas oli 1940. aastal kindlustatud 53 600 töötajat ja nende perekonnaliiget. Haigekassas töötas 1940. aastal 69 arsti, 25 hambaarsti ja 54 rohuteadlast.
Karvaseviljane pappel
Karvaseviljane pappel (Populus trichocarpa) on pajuliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Lubāna piirkond
Lubāna piirkond (läti keeles Lubānas novads) oli 1. järgu haldusüksus Lätis Vidzemes.
Läti rahvastikuregistri andmetel oli 1. jaanuaril 2012 Jaunpiebalga piirkonna elanikest lätlasi 95,7%, venelasi 2,3% ja teistest rahvustest inimesi 2%.
Piirkond moodustati 2007. aastal Lubāna linnast ja Indrāni vallast. 2021. aastal liideti Lubāna piirkond Madona piirkonnaga.
Malaisia 2018. aasta taliolümpiamängudel
Malaisia osales 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis kahe sportlasega. See oli esimene kord, kui Malaisia taliolümpiamängudest osa võttis.
Island 2018. aasta taliolümpiamängudel
Island osales 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis viie sportlasega.
Islandit esindasid mäesuusatamises Sturla Snær Snorrason ja Freydís Halla Einarsdóttir ning murdmaasuusatamises Snorri Einarsson, Isak Stianson Pedersen ja Elsa Guðrún Jónsdóttir.
Hinduistlik kalender
Hinduistlik kalender on hinduismi traditsiooniline kalender.
Hindu kalendris on algusaastaks 3102 e.m.a. Puraanade järgi oli see hetk, kui Krišna pöördus oma igavesse elupaika.
Tornialuse kalmistu
pisi|Järva-Jaani tornialuse kalmistu väravaehitis Tornialuse kalmistu ehk Järva-Jaani II Kalmistu on üks kolmest Järva-Jaani kalmistust. See on endiselt kasutuses. Kalmistu pindala on 16 300 ruutmeetrit, selle asulapoolsele sissepääsule on rajatud tõenäoliselt 1866. aastal tornikujuline väravaehitis. Kalmistu vanim haud on dateeritud 1865. aastast. Ristkülikukujulist surnuaeda piirab neljast küljest madal maa- ja paekivist müür.
Šlītere
pisi|left|Zilije kalni Šlītere on küla (mazciems) Kuramaal Lätis Talsi piirkonna Dundaga vallas. Küla asub valla loodeosas Zilije kalni Šlītere nõlval. Šlītere jääb valla keskusest Dundagast 14 ja Riiast 168 kilomeetri kaugusele.
Külas kasvav nimetu tamm (kõrgus 22, ümbermõõt 5,22 m) ja saar ümbermõõduga 3,68 meetrit on looduskaitse all. Ka on looduskaitse all kaks jugapuud, Zartapi kraav ja Zilije kalni Šlītere nõlv. Suur osa külast jääb Slītere rahvusparki.
Šlīteres asub aastal 1890 ehitatud Šlītere majakas, mille juures tegutseb ka muuseum. Majaka torn on riikliku kaitse all olev muinsusmälestis. Kohaliku kaitse all on Taaveti linnuse nime kandev muinaslinnus.
Aastail 2009-2021 kuulus küla Dundaga piirkonda.
Tērvete piirkond
Tērvete piirkond (läti Tērvetes novads) oli 1. järgu haldusüksus Lätis Zemgales. Piirnes lõunas Leeduga.
Läti rahvastikuregistri andmetel oli 1. jaanuaril 2012 Tērvete piirkonna elanikest lätlasi 77,84%, leedulasi 8,34%, venelasi 7,39%, valgevenelasi 4,26% ja muust rahvusest inimesi 2,18%.
Piirkond moodustati 2002. aastal kolmest vallast (Bukaiši, Augstkalne ja Tērvete vald. 2021. aastal liideti Tērvete piirkond Dobele piirkonnaga.
Wimbledoni tenniseturniiri naiste üksikmängu võitjate nimekiri
Ajalugu
Wimbledoni turniiri on ajalooliselt mängitud juuni viimasel nädalal ja juuli esimesel nädalal (see muudeti 2017. aasta juuli kaheks esimeseks nädalaks) ning see on olnud kronoloogiliselt tennisehooaja neljast suure slämmi turniirist alates 1987. aastast. Võistlust ei korraldatud aastatel 1915–1918 I maailmasõja tõttu ja uuesti 1940–1945 II maailmasõja tõttu. Samuti ei peetud turniiri 2020. aastal koroonapandeemia tõttu.
Naiste üksikmängu meister saab hõbedase kandiku, mida tavaliselt nimetatakse "Veenuse roosiveeks" või lihtsalt "roosiveeks". Kandik, mille läbimõõt on 18,75 tolli (umbes 48 cm), on kaunistatud mütoloogia kujunditega. Uued üksikmängu meistrid valitakse klubi komitee poolt traditsiooniliselt AELTC auliikmeteks. 2012. aastal sai Naiste üksikmängu võitja auhinnaraha 1 150 000 naela.
Amatööride ajastust omab Dorothea Lambert Chambers (1903–1904, 1906, 1910–1911, 1913–1914) enamiku turniirivõitude rekordit seitsmega. Tähelepanuväärne on aga see, et Chambersi kolm turniirivõitu võideti väljakutseturniiril. Naiste üksikmängus järjestikuste võitude rekordit omavad Lottie Dod (1891–1893) ja Suzanne Lenglen (1919–1921), kumbki kolm võitu. Amatööride ajastu väljakutsejärgse vooru enamuse ja järjestikuste võitude rekord kuulub Helen Wills Moodyle (1927–1930, 1932–1933, 1935, 1938) kaheksa, sealhulgas neli järjestikku saadud võitu (1927–1930).
Alates profitennisistide kaasamisest on Martina Navrátilová (1978–1979, 1982–1987, 1990) käes enim saadud võitude rekord üheksaga. Navrátilová omab ka enamuse järjestikuste võitude rekordit kuuega (1982–1987).
Selle turniiri võitsid avatud ajastul (Open Era) ajal settigi kaotamata järgmised mängijad: Billie Jean King 1968, 1972, 1973 ja 1975, Margaret Court 1970, Evonne Goolagong Cawley 1971 ja 1980, Chris Evert 1974 ja 1981, Martina Navrátilová 1979, 1983, 1984, 1986, 1987 ja 1990, Steffi Graf 1992 ja 1996, Jana Novotná 1998, Lindsay Davenport 1999, Venus Williams 2000, 2007 ja 2008, Serena Williams 2002, 2009, 2010, 2015 ja 2016, Petra Kvitová 2011. ja 2014. aastal ning Marion Bartoli 2013. aastal.
Amatööride ajastu
thumb|right|upright|150px|alt=A black and white picture, a woman is in all-white attire with a hat on, and is looking sideways to the camera|[[Lottie Dod oli viiekordne meister ja on kõigi aegade noorim naiste üksikmängu meistrivõistluste (15 aastat ja 285 päeva) võitja]] thumb|right|upright|150px|alt=A black and white picture, a woman is in all-white attire with a tie on, and is looking right at the camera in the photograph with a racket in her right hand|[[Charlotte Cooper oli viiekordne meister ja on vanim naiste meister üksikmängus (37 aastat ja 282 päeva)]] thumb|right|upright|150px|alt=A black and white picture, a woman is in all-white attire hitting a right-handed one handed backhand with a racket in her right hand|[[Dorothea Lambert Chambers tuli meistriks seitse korda aastatel 1903–1914]] thumb|right|upright|150px|alt=A woman looking at the camera with a coloured bandanna on and a white shirt, which this picture is black and white|[[Suzanne Lenglen oli kuuekordne meister]] thumb|right|upright|150px|alt=A woman looking away from the camera with a tennis racket in her right hand and a colored sweater on and all white clothing, which this picture is a black and white|[[Helen Wills Moody oli aastatel 1927–1938 kaheksakordne meister]] thumb|right|upright|150px|alt=A woman looking and smiling toward the camera|[[Maureen Connolly võistles aastatel 1952, 1953 ja 1954 ning tuli iga kord meistriks]] thumb|right|upright|150px|alt=A woman looking toward the camera with a tennis racket held diagonally in front of her.|[[Althea Gibson võitis turniiri 1957. aastal esimese mustanahalisena ja kordas võitu 1958. aastal]]
Avatud ajastu (Open era)
thumb|right|upright|150px|alt=A brown haired women in a black jacket and white shirt|[[Billie Jean King on üldarvestuses kuuekordne meister ja avatud ajastu neljakordne meister]] thumb|right|upright|150px|alt=A blond-haired women with a white shirt, black shorts, and white tennis shoes on about ready to serve the tennis ball in hand|[[Martina Navrátilová on üksikmängus võitnud turniiri üheksa korda, see on kõigi aegade suure slämmi turniiri rekord naiste avatud ajastul (Margaret Court võitis Austraalias 11 korda). Aastatel 1982–1987 võitis Navrátilová turniiri kuuel aastal järjest]] thumb|right|upright|150px|alt=A blond-haired women wearing a white shirt|[[Steffi Graf on turniiri võitnud seitse korda üheksa aasta jooksul (1988–1996)]] thumb|right|upright|150px|[[Serena Williams on turniiri võitnud seitse korda]]
Vaata ka
Suure slämmi turniiride naiste üksikmängu võitjate nimekirjad
Fausta
pisi|Fausta ilmselt enne Constantinusega abiellumist. Louvre′i muuseum Flavia Maxima Fausta (289–326) oli Vana-Rooma keisrinna, keiser Maximianuse tütar. Abiellus 307. aastal impeeriumi lääneosa abikeisri (Caesar) Constantinusega, kes lahutas oma abielu Minervinaga.
Florence + the Machine
Florence + the Machine (Florence and the Machine) on inglise indie rock 'i ansambel.
Ansambli moodustas 2007. aastal Londonis Florence Welch.
Drusti kihelkond
Drusti kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Drostenhof, läti keeles Drustu draudzes novads) oli haldusüksus Liivimaal Võnnu kreisis, varem Dzērbene-Drusti kaksikkihelkonna osa.
Lasanje
pisi|Lasanjetükk pisi|Lasanje enne küpsetamist Lasanje (itaalia keeles lasagne või lasagna) on ahjus küpsetatav Itaalia päritolu kihiline pastaroog. Selle vormiroa iseloomulikuks koostisosaks on pasta (lasanjeplaatidena).
Itaalias nimetatakse seda rooga pasticci 'ks ehk kaks korda küpsetatud pastaks.
Lasanje all võidakse, olenevalt kontekstist ja perioodist, silmas pidada nii küpsetusvormi, milles lasanjet küpsetatakse, kui ka kihtisid ja laiu pastalehti.
Lasanje kihistamine
Selle valmistamiseks asetatakse kuumuskindlasse ahjuvormi kihtidena lasanjeplaadid, igale kihile kaste (Bologna kaste, valge kaste või mõlemad) ja juust ning küpsetatakse ahjus. Täidiseks võib lisada liha, mereande või köögivilju.
1. kiht (valikuline)
Esimese kihina võib kasutada (roa põhja külge kõrbemise vältimiseks) tomatimahla (ka omas mahlas konserveeritud tomatite vedelikku).
2. kiht
Teise kihina kasutatakse kas värskelt valmistatud lasanjelehti või ka poest valmiskujul omandatud kuivatatud lasanjelehti.
Valmis lasanjelehtede kasutamisjuhistes on lahknevusi, osad autorid soovitavad neid eelnevalt keevas vees eeltöödelda ja teised arvavad, et need on sobilikud ka niisama paljalt kasutamiseks.
Variatsioonid
Lasanjeplaatide asemel võib kasutada ka muid, eelnevalt läbi keedetud pastasid.
3. kiht
Kolmanda kihina (ka teise kihina) määritakse lasanjelehtede peale sobiv kogus eelnevalt valmistatud Bologna kastet (Bolognese lihakastet) või ka muud hakklihakastet ehk taimsest toorainest valmistatud vürtsikaid kastmeid.
Bologna kastme koostisosad varieeruvad piirkondade, aastaaegade ja valmistajate ning retseptide lõikes.
Tomatikaste
Tomatikastet võib ka ise valmistada, kuid selleks ei sobi mitte kõik tomatisordid.
4. kiht
Neljanda kihina määritakse spaatli ehk lusika abil lihakastmele sobiva paksusega eelnevalt valmiskeedetud valge kastme kiht.
Valge kaste ehk bešamellkaste (prantsuse sauce á la Béchamel) valmistatakse võist, piimast ja jahust. Soovi korral lisatakse jahvatatud valget pipart, riivitud muskaatpähklit, eri sorti juustu (Romano, Parma juustu jt), kuivatatud tüümiani jm.
Variatsioonid
Valge kastme asemel võib kasutada ka hapukoort, maitsestamata kohupiima, lihtsalt toekamat kihti juustu jm.
5. kiht ja edasi
Kihistamine jätkub seni, kuni jagub kastet, plaate või lihakastet ja/või jõutakse küpsetusvormi ääreni.
Edasi on mitu võimalust: selles etapis lasanje on valmis nii sügavkülma panemiseks (hoiustamisaeg kuni 2 kuud) või ahju panemiseks.
Küpsetamisaeg oleneb lasanje paksusest.
Termin
Sõna "lasanje" päritolu kohta on kaks selgitust. Kummagi järgi pärineb see sõna kreeka keelest. Esimese järgi tuleb see sõnast λάσανα (lasana) või λάσανον (lasanon), mis tähendab küpsetuspoti kolmejalgset alust. Roomlased laenasid selle sõna ladina keelde kujul lasanum, mis tähendab lihtsalt katelt toidu valmistamiseks. Hiljem kandus toidunõu nimi üle selles valmistatavale roale.
Teise teooria järgi pärineb toidu nimetus kreeka sõnast λάγανον (laganon), mis tähendab õhukest siledat tainakihti, mis enne küpsetamist ribadeks lõigati. Tänapäeva kreeka keeles tähistatakse sõnaga λαγάνα (lagana) õhukest hapendamata leiba.
See toit on pärit Emilia Romagnast, mille keskus on Bologna. Sealt levis see esmalt üle kogu Itaalia ja seejärel üle maailma.
Kõigepealt valmistati lasanjet erilistes varreta pannides, kuhu asetati õhukese taina kihid ning nende vahele raguu ja parma juustu tükid. Liguurias hakati tainakihtide vahele lisama ka kastet, eelkõige Liguurias leiutatud kastet – pestot. Tänapäeval on üsna levinud roheline lasanje ja selleks lisatakse kastmesse ohtralt spinatit, mis lasanjele värvi annab.
16. sajandi algupoole, kui Milanost pärit Bona Sforza abiellus Poola kuninga Zygmunt I-ga, viis ta endaga Poolasse ka oma koka ja sedamoodi itaalia toidud. Poolas arenes sellest lazanki – roog, mida väljaspool Rzeczpospolita kunagisi piire kuigivõrd ei tunta.
Traditsiooniliselt valmistatakse lasanjetainast Lõuna-Itaalias mannast ja veest, aga Põhja-Itaalias, kus mannat saada ei ole, jahust ja munadest. Tänapäeval on Itaalia valitsus määranud, et lasanjet ei tohi valmistada igasuguse nisu jahust, vaid selleks tuleb kasutada üksnes kõva nisu (Triticum durum). Seetõttu ei tehta lasanjet samast jahust, millest tehakse makarone. Sellegipoolest müüakse lasanjetaina kihte poes koos teiste makaronitoodetega.
Sudeedi põisjalg
pisi|Sudeedi põisjalg Venemaal Sudeedi põisjalg (Cystopteris sudetica) on naistesõnajalaliste sugukonda põisjala perekonda kuuluv sõnajalgtaim.
Eestis on ta väga haruldane, leidub klindialuses lehtmetsas. Taime sporulatsioon toimub augustis.
Steven Holcomb
pisi|Steven Holcomb [[2010. aasta taliolümpiamängudel]] Steven Paul Holcomb (sünninimi Leppik, 14. aprill 1980 Park City, Utah – 6. mai 2017 Lake Placid, New Yorgi osariik) oli Ameerika Ühendriikide bobisõitja.
Ta osales viitel taliolümpiamängudel järjest alates 1998. aasta taliolümpiamängudest kuni 2014. aasta taliolümpiamängudeni. Holocomb oli viiekordne maailmameister, olümpiavõitja ja kahekordne olümpia pronksmedalist.
Korbi
Korbi (varasema nimega Karbi) oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Kükitaja küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tartu-Maarja kihelkonda.
Santiago piirkond
Santiago piirkond on üks Tšiili 16st piirkonnast (1. järgu haldusüksusest). See on riigi ainus merepiirita piirkond ja seal asub riigi pealinn Santiago. Piirkonnas asub enamik kaubanduslikke ja halduslikke keskusi, sealhulgas ka Tšiili tähtsaim rahvusvaheline lennujaam Arturo Merino Beníteze rahvusvaheline lennujaam.
Korbi
1920.-1930. aastatel kandis küla nime Karbi.
Steven Holcomb
Olümpiavõitjaks krooniti ta 2010. aasta taliolümpiamängudel koos USA neljabobiga. Sotši talimängudel võitis ta pronksi nii kahebobil kui ka neljabobil.
Santiago piirkond
Santiago piirkonna pindala on 15 403 km2 ja seal elab üle 7 miljoni inimese. See teeb sellest riigi kõige suurema rahvaarvuga ja kõige tihedamalt asustatud piirkonna.
Steven Holcomb
2009. aastal tuli Holocomb USA neljabobiga maailmameistriks. 2012. aastal tuli Holocomb lausa kolmekordseks maailmameistriks (kahebobis, neljabobis, võistkondlikus arvestuses).
Santiago piirkond
Valitsus ja haldusjaotus
Alates 2021. aastast juhib piirkonda kuberner, kes valitakse rahvahääletusel. Praegune kuberner on Claudio Orrego Larraín (parteitu).
Piirkond jaguneb 6 provintsiks, mis omakorda jagunevad 52 kommuuniks.
Kõlluste
Kõlluste oli küla Tartumaal, ajalooliselt Kärkna mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Võibla küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Äksi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Võibla külaga.
Hiljemalt 18. sajandil oli see küla (näiteks 1783 manitakse fraasi Das Köllistsche Dorff & Felder).
Dead Furies
pisi|Dead Furies esinemas 2017. aasta [[Tallinn Music Weekil]] Dead Furies on 2016. aastal loodud eesti rokkansambel.
Beretta 92
pisi|Beretta 92S Beretta 92 (ka Beretta 96 ja Beretta 98) on Itaalia relvaettevõtte Beretta poolautomaatpüstolite sari. Mudel 92 disainiti aastal 1975 ning selle erinevate kaliibritega variante toodetakse tänapäevani. Mudel vahetas välja Itaalia sõjaväes ja politseis kasutusel olnud vanad Beretta vanemad püstolid - .380 ACP kaliibriga M1934, .32 ACP kaliibriga M1935 ja 9mm M1951. Beretta 92 on baasmudel, mis kasutab 9x19mm kaliibrit; 96 kasutab .40 S&W kaliibrit ja 98 kasutab kas 9x21mm IMI või 7.65x21mm Parabellum kaliibrit - see on eelkõige mõeldud tsiviilturule maades, kus sõjaväe kasutuses olevad kaliibrid (9x19mm) on tsiviilkäibes keelatud (nt. Itaalia, Prantsusmaa, Brasiilia).
Ka välisturul oli relv edukas - 1985. aastal asendas Ameerika Ühendriikide sõjavägi enda püstolid .45 ACP Colt M1911 Beretta 92FS-dega, USA variandi nimeks sai M9; lisaks sai relv standardpüstoliks ka Prantsusmaal (PAMAS) ja Brasiilias, kus seda toodetakse litsentsi alusel (Taurus PT-92).
Svjatoslav (eesnimi)
Svjatoslav (vene keeles Святослав) on venepärane mehenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 637. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Svjatoslav 102 mehel.
Tallinna Jalgpallikool-1983
Tallinna Jalgpallikool-1983 (ka TJK-83) on endine Eesti jalgpalliklubi, mis tegutses Tallinnas. Tegu oli Tallinna Jalgpallikooli teise klubiga, kus mängisid peamiselt 1983. aastal sündinud jalgpallurid. Klubi lõpetas tegevuse 2001. aastal, kui selle põhjal taasasustati Tallinna Jalgpalli Klubi.
Xavier de Maistre
pisi|Xavier de Maistre Krahv Xavier de Maistre (hääldus: [ɡzavje də mɛstʁ], venepäraselt Ксаверий Ксаверьевич де Местр; 10. oktoober 1763 Chambéry – 12. juuni 1852 Peterburi) oli Sardiinia aadlimees, harrastuskunstnik, Vene keiserliku armee kindralmajor, Napoléoni sõdadest osavõtnu, Torino teaduste akadeemia liige.
Avaldas 1794. aastal reisilugude paroodia "Expédition nocturne autour de ma chambre" ("Öine ekspeditsioon ümber minu toa").
Filosoof Joseph de Maistre'i vend.
Anton Koolmann
Anton Koolmann (11. september 1899 Kuusalu vald, Kasispea – 29. juuni 1953 Wellington, Uus-Meremaa) oli Eesti maadleja ja maadlustreener.
Koolmann õppis Loksa koolis ja hiljem Tallinna Merekoolis. Sportima hakkas ta juba Loksal. Maadlema hakkas ta Tallinna Kalevis Eduard Hermanni ja Julius Thomsoni juhendamisel, teda juhendas ka Eesti maadluskoondise treener Robert Oksa.
1924 tuli ta Eesti meistriks Kreeka-Rooma maadluse kärbeskaalus.
Samal aastal osales ta Pariisis 1924. aasta suveolümpiamängudel. Klassikalise maadluse turniir toimus 6.–10. juulil ja seejärel peeti 4 päevaga vabamaadluse võistlus.
Kärbeskaalus (kuni 58 kg) osales 25 maadlejat. Eestit esindasid Koolmann ja Eduard Pütsep. Esimeses ringis seljatas Koolmann 13.10-ga Prantsusmaa meistri Georges Appruzose, kuid sai seejärel kaks punktikaotust Itaalia sportlaselt Giovanni Gozzilt ja Soome sportlaselt Väinö Ikoselt ning langes välja. Tema vastased polnud kerged: Ikonen saavutas pronksmedali ja Gozzi tuli 8 aastat hiljem olümpiavõitjaks. Kolmandas voorus langes välja ka Gozzi, kes oli avavoorus Ikosele kaotanud. Seevastu Pütsep oli kõigist üle, alistades 6 vastast, sealhulgas teises voorus Ikose, ja saavutas Eesti esimese olümpiavõidu maadluses.
Vabamaadlusturniiril osales Koolmann kärbeskaalus (kuni 61 kg). Osavõtjaid oli 17, kellest 15, sealhulgas Koolmann, loositi võistluseta teise ringi. Seejärel sai ta seljakaotuse Robin Reedilt (USA), kes tuli olümpiavõitjaks, ja kaotas kohtunike otsusega Chester Newtonile, kes sai olümpiahõbeda, ning langes välja.
Pärast olümpiamänge ei tulnud Koolmann enam kodumaale tagasi, vaid sõitis Austraaliasse. Ta saabus 16. veebruaril 1925 Adelaide'i. Austraalias tegutses ta nii elukutselise kui amatöörmaadlejana ja võitis arvukalt turniire.
15. oktoobril 1928 saabus Koolmann Uus-Meremaale ja jäi sinna elama. Ta tegutses seal alguses masseerijana pidades "Türgi sauna". 1933 sai ta Uus-Meremaa kodakondsuse. Ta asutas Aucklandis maadluskooli, oli selle omanik ja treenis paljusid Uus-Meremaa meistreid maadluses. Ta avaldas ka raamatu "Koolman's correct wrestling".
Odajas astelsõnajalg
Odajas astelsõnajalg (Polystichum lonchitis) on sõnajalaliste sugukonda astelsõnajala perekonda kuuluv sõnajalgtaim.
Sevastjan
Sevastjan on mehenimi.
Odajas astelsõnajalg
Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (2012).
Sevastjan
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1944. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Sevastjan 13 mehel.
Odajas astelsõnajalg
Eestis on ta väga haruldane. Teda leidub kiviaedadel ja kivistel kohtadel.
Kassiurb-puju
Kassiurb-puju (Artemisia gnaphalodes) on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse.
Hobuste koolik
Hobuste koolikut määratakse kõhuvaluna ja see on pigem kliiniline sümptom kui diagnoos. Hobuste koolik seisneb seedetrakti ummistuses ning see võib olla hobustele eluohtlik. Enamus koolikuid laheneb kerge ravi või ravita iseenesest, kuid erinevatel andmetel on kooliku suremus 6–18% ning see on hobustel üks peamisi enneaegse surma põhjuseid.
Irene Käosaar
pisi|Irene Käosaar 2021. aasta Arvamusfestivalil Irene Käosaar (neiupõlvenimi Irene Elango; sündinud 2. märtsil 1970 Tartus) on eesti haridustegelane, lõimumise ja keelekümbluse edendaja.
Hobuste koolik
Koolikut võib põhjustada äkiline toiduainete muutus, ebakorrapärane söötmine, hallitanud või ebakvaliteetne söök, veepuudus, liigse teravilja söömine, liiva ja mulla söömine, stress ja soolekeerd. Samuti tekitavad sooltesse ummistusi rohkelt paljunenud parasiidid.
Irene Käosaar
Haridus
Irene Käosaar lõpetas 1988 Tartu 5. Keskkooli bioloogia eriklassi. 1989–1996 õppis Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas ning lõpetas eesti keele (võõrkeelena) magistrina. 1996–1997 läbis samas õpetajakoolituse kutseaasta. Kooliõpingute ajal käis ta ka Tartu korvpallikoolis.
Hobuste koolik
Sümptomid
Hobusel esineb ebamugavustunne ja valulikkust mistõttu võib ta hammustada enda külgi, rullida, lamada sellili, maad kaapida ja kaotada söögi ja joogi vastu huvi. Sageli esineb ka tugev higistamine, hingamise sagenemine, südame löögisageduse suurenemine ja kehatemperatuuri tõus.
Irene Käosaar
Töökäik
2022–... Narva Eesti Riigigümnaasiumi direktor
Hobuste koolik
Ravi
Esimesena tuleks hobusel eemaldada kättesaadavus söögile. Kuna hobune võib püherdades endale ja inimestele viga teha, võib temaga käekõrval jalutada. Kindlasti tuleb ühendust võtta veterinaariga, kes määrab edasise ravi. Vajadusel on võimalik teha ka operatsioon, kuid suurte riskide, pika operatsioonijärgse ravi ning kulukuse tõttu pole see väga levinud.
Irene Käosaar
Töökäik
2017–2022 Integratsiooni Sihtasutuse juhataja
Hobuste koolik
Ennetamine
Koolikut saab ennetada rutiinse söötmise, õige dieedi ja korrapäraste parasiidirohtudega. Tähtis on ka puhta joogivee pidev kättesaadavus ja mitte muuta järsku sööta. Toit ei tohiks olla maas, et vältida mulla ja liiva söömist. Hammaste regulaarne raspeldamine ning korrashoid vähendab samuti kooliku riski.
Irene Käosaar
Töökäik
2009–2017 Haridus- ja Teadusministeeriumi üldharidusosakonna juhataja
Kupuliud
Kupuliud (murdes ka kupuvaagen, napaliud) on lai madal kauss, mille sees on omakorda väikseim kauss (nimetatakse: kupp ehk napp).
Irene Käosaar
Töökäik
2007–2009 Haridus- ja Teadusministeeriumi rahvusvähemuste hariduse osakonna juhataja
1992–1999 Tartu Puškini Gümnaasiumi eesti keele õpetaja
1988–1989 Tartu 40. lastepäevakodu, kasvataja abi
Ühiskondlik tegevus
2008–2014 Valdkondliku arengukava Eesti Lõimumiskava 2008 – 2013 juhtkomitee liige
2011–2013 Integratsiooni ja Migratsiooni SA Meie Inimesed nõukogu liige
2012–2016 Sihtasutus Innove nõukogu liige
2013–2017 Programmi Tiiger Koolis nõukogu liige
2013–2019 Eesti NATO Ühingu nõukogu liige
2018– Eesti Haridus- ja teadusstrateegia 2035 visiooniloome ekspertrühma ja haridus-strateegia 2021–2035 töörühma: „Ühtne individuaalseid valikuid toetav haridussüsteem“ liige
2018– Eesti Lõimimiskava 2030 koostamise töörühma liige
2019– Õiguskantsleri Inimõiguste nõukoja liige
2019– Eesti Lastekaitse Liidu vanematekogu liige
2008– Pärandkoosluste Kaitse Ühingu liige
Isiklikku
Tema vanaisa oli pedagoogikateadlane Aleksander Elango, isa oli füüsik Mart Elango (1936–1996), õde on keeleteadlane Renate Pajusalu. Irene Käosaarel on kaks poega.
Rahvusloom
Rahvusloom on rahvussümboliks valitud loom. Mõnedes riikides/mõnedel rahvustel võib olla eristatud ka rahvuslind, rahvuskala, rahvusliblikas. Kui loomarühma ei täpsustata, siis mõeldakse enamasti imetajat.
Näiteks Eesti rahvusloom on hunt, Soome rahvusloom on pruunkaru.
Kägari
Kägari oli küla Tartumaal, ajalooliselt Mäksa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Tigase küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Võnnu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tigase külaga.
Külast on teateid alates 1627 (Haeggara kull).
Skrunda piirkond
Skrunda piirkond oli Läti 1. järgu haldusüksus Kuramaal.
Piirkond moodustati 2009. aastal Skrunda linnast ja neljast vallast (Nīkrāce, Raņķi, Rudbārži ja Skrunda vald).
Aastal 2021 liideti Skrunda piirkond Kuldīga ja Alsunga piirkonnaga uueks Kuldīga piirkonnaks.
Heckler & Koch P2000
pisi|Heckler & Koch P2000 Heckler & Koch P2000 on Saksamaa relvatootja Heckler & Koch poolautomaatpüstol, mis toodi turule 2001. aasta teises pooles. P2000 on mõeldud eeskätt politsei-, paramilitaar- ja erakasutusse, see põhineb püstolil Heckler & Koch USP. P2000 kujundamisel pandi rõhku ergonoomika parandamisele, käsitsemine on eelkäijatest mugavam ning koormab kasutajat vähem.
Semjon
Semjon (vene keeles Семён) on venepärane mehenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 386. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Semjon 263 mehel.
Černošín
Černošín (saksa keeles Tschernoschin) on linn Tšehhis Plzeňi maakonnas Tachovi ringkonnas. Černošín asub Tachovist umbes 18 km idas ja Plzeňist ligikaudu 37 km läänes.
Černošín paikneb merepinnast 500 meetri kõrgusel.
Õhukaitse suurtükiväegrupp
Õhukaitse suurtükiväegrupp oli Tallinnas ja Harjumaal aastatel 1930–1940 tegutsenud Õhukaitse õhutõrjeüksus.
Saksamaa valitsus
pisi|Saksamaa valitsuse logo Saksamaa valitsus (ehk liiduvalitsus või liidukabinet, saksa keeles Bundesregierung või Bundeskabinett) on Saksamaa Liitvabariigi täidesaatva võimu põhiline kandja. Valitsusse kuuluvad kantsler ja ministrid. Valitsuse korraldus, valimine, nimetamine ja laialisaatmine on sätestatud Saksamaa Liitvabariigi põhiseaduse artiklitega 62–69.
Õhukaitse suurtükiväegrupp
Grupp loodi küll 1928. aastal, ent tegutsema hakkas 1930. aastast.
Saksamaa valitsus
Erinevalt Weimari Vabariigist saab Saksamaa Liidupäev kantsleri tagandada vaid konstruktiivse umbusaldushääletusega ehk valides samas ka uue kantsleri ning ei saa ministritele eraldi umbusaldust avaldada. Sellise süsteemi panid põhiseaduse autorid paika, et vältida uut diktatuuri ja tagada, et kantsleri tagandamise ja samas uue valimata jätmise tõttu ei tekiks poliitilist vaakumit nagu juhtus Weimari perioodil, kui Liidupäev tagandas kantslerid, kuid ei jõudnud kokkuleppele uue valimise osas.
Õhukaitse suurtükiväegrupp
1940. aasta suveks oli grupp saavutanud oma arengu kõrgpunkti nii koosseisu, valmisoleku kui ka tehnilise poole pealt. Juuni seisuga oli grupil 40 suurtükki, 18 õhutõrjekuulipildujat, 4 prožektorit ja 2 helipüüdurit. Relvastusse kuulus:
Saksamaa valitsus
Kui katslerile avaldatakse tavalisel viisil umbusaldust, ei pea ta tagasi astuma, kuid võib presidendil paluda Liidupäev laiali saata, mille tulemusel toimuvad 60 päeva jooksul ennetähtaegsed valimised (nii on juhtunud aastatel 1972, 1983 ja 2005). Alternatiivselt võib kantsler paluda presidendil välja kuulutada seadusandlik hädaolukord, mille ajal vajab valitsus seaduste vastuvõtmiseks vaid Liidunõukogu toetust (seda ei ole siiani kasutatud). President ei ole kummalgi juhul kohustatud kantsleri palvet täitma.
Saksamaa valitsuse liikmed võivad (kuid ei pea) kuuluda Liidupäeva.
Kõrvesilla
Külast on teateid alates umbes 1900 (Кервесилла).
Krievupe raudteejaam
Krievupe raudteejaam on raudteejaam Lätis Valga–Riia raudteeliinil Ropaži piirkonnas Garkalne vallas.
Jaamas asub lisaks peateele neli kõrvalteed, ooteplatvorme on seal kolm. Iga päev peatub seal 14 reisirongi, tööpäeviti 15. Jaamas võib toimuda ka kaupade rongidele ning neilt maha laadimine. Jaam asub Riiast 29,2 km kaugusel. Piletihinnalt kuulub jaam B-tsooni.
Teise maailmasõja ajal asus seal samanimeline peatus. Jaam avati aastal 1960, teenindamaks aastal 1959 jaamast kolme kilomeetri kaugusele rajatud raudbetoonkonstruktsioone valmistavat tehast.
Jaama juures paikneb mälestusmärgiga tähistatud hukkunud Nõukogude sõdurite vennaskalmistu.
Beretta M9
pisi|Beretta M9 Beretta M9 (ametlikult Pistol, Semiautomatic, 9mm, M9) on poolautomaatpüstoli Beretta 92F variant, mida kasutatakse Ameerika Ühendriikide sõjaväes. M9 võeti USA relvajõudude teenistuspüstoliks aastal 1985.
Stepan
Stepan võib tähendada järgmist:
Beretta M9
M9 võitis kaheksakümnendatel korraldatud konkursi, millega otsiti Ühendriikide relvajõudude püstolile M1911A1 asendajat. Napilt edestati veidi kallimat SIG Sauer P226-t. Täielikult jõudsid uued relvad kasutusse 1990. aastaks. Lisaks M9-le on USA sõjaväes väiksemates kogustes endiselt kasutusel ka teisi püstoleid, nt P226-e variant M11.
M9 asendamiseks loodi USA armee programm "Future Handgun System" (FHS), mis hiljem liideti programmiga "SOF Combat Pistol" projektiks "Joint Combat Pistol" (JCP). Reformide käigus muudeti JCP nime ("Combat Pistol" ehk CP) ning ostetavate püstolite hulka kärbiti. Armee, merevägi ja merejalavägi asendavad M9 SIG Sauer M17-ga.
Lobjaku
Lobjaku oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Valguta küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Valguta külaga.
Külast on teateid alates 1970.
Kontaktõpe
Kontaktõpe (ingl contact learning, contact teaching) on õppekeskkonnas (sh e-õppes) toimuv õppetöö, milles osalevad korraga nii üliõpilane kui ka õppejõud. Kontaktõpe on loeng, seminar, praktikum, laboratoorne töö, individuaaltund vm õppetöö vorm, mis võimaldab saavutada õpiväljundeid.
Seos auditoorse ja e-õppega
Kontaktõpe põhineb õppijate ja õpetaja vahetul suhtlusel õppekeskkonnas. Õppekeskkond võib olla nii füüsiline kui ka virtuaalne. Eristada võib auditoorset ja veebipõhist kontaktõpet. Auditoorse kontaktõppe korral suhtlevad õppija ja õppejõud samas füüsilises ruumis (nt klassiruum, labor), seevastu veebipõhise kontaktõppe korral toimub suhtlus e-õppe keskkonnas (nt Moodle).
Kontaktõppe keskne tunnus on vahetu suhtlus. Olenemata õppekeskkonnast peab see suhtlus olema sünkroonne. Kui õppetöö toimub füüsilises keskkonnas, eeldab see õppija ja õppejõu suhtlust (see, kui õppejõud jätab õppija(d) üksi klassiruumi iseseisvat tööd tegema, ei liigitu kontaktõppeks). Kui õppetöö toimub virtuaalses keskkonnas, liigitub kontaktõppeks vaid see osa, milles kasutatakse sünkroonse suhtluse vahendeid. Need on reaalajas kasutatavad vahendid, nt MSN, Skype, veebipõhise õpikeskkonna jututuba, Horizon Wimba vahendid, seevastu nt veebipõhise õpikeskkonna foorum ja e-post liigituvad asünkroonsete vahendite hulka.
Peeter Süda tänav
Peeter Süda tänav asub Tallinnas Kesklinna linnaosas.
Tänaval leidub mitmeid ehitismälestistena arvele võetud hooneid. Süda tänaval kasvab Eesti suurim hõlmikpuu.
Ajalugu
1912. aastast tegutses hoones Süda 9 (tollal ühise Ahju tänava nimetusega Ahju tänav 12) Jaan Kirsipuu (Johann Kirsipuu) erakool. 1909. aastal alustas Jaan Kirsipuu erakool tegevust Tatari tänav 15 ning ametlikult kandis uus kool nime J. Kirsipuu III järgu erakool poisslastele. 6. septembril 1918. aastal võeti kooli ametlikuks nimeks J. Kirsipuu erareaalkool. 6. novembril 1920. aastal registreeriti J. Kirsipuu kool erakoolina. 22. septembril 1923. aastal teatas Haridusministeerium koolivalitsusele, et Kirsipuu kool on ümber registreeritud J. Kirsipuu erahumanitaargümnaasiumi nime all. 1926. aastal lõpetas erakool tegevuse, 27. juulil 1926 sõlmiti leping, mille järgi Kirsipuu müüs Tallinna Kaarli kogudusele kooliinventari ja edasi tegutses Süda 9 tänavaäärses majas Kaarli koguduse erakool.
Mõrvarlik mägi
"Mõrvarlik mägi" ("Killer Mountain") on 2011. aastal telekanali Syfy poolt televisiooni tarbeks toodetud seikluslik ulmefilm.
Film räägib legendaarset Shangri-La'd otsima läinud kadunud missiooni päästma läinud mägironijatest.
Mangold v Helm
Mangold v Helm on Euroopa Kohtu 2005. aasta lahend, mis on oluline pretsedent Euroopa Liidu õiguses. Sellest tuleneb liidu kirjutamata üldpõhimõte, mille kohaselt ei tohi inimesi vanuse alusel diskrimineerida.
Sissejuhatus
Järgneva aasta 27. novembril kehtestati Nõukogu direktiiviga 2000/78/EÜ Euroopa Liidu üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, et võidelda näiteks vanuse alusel diskrimineerimise vastu. Direktiivi esimene punkt sätestas teiste hulgas, et vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 6 on Euroopa Liit rajatud inimõiguste ja põhiõiguste austamise ning õigusriigi põhimõttele ning direktiivi neljandas punktis toodi välja, et kõikide võrdsus seaduse ees ning kaitse diskrimineerimise eest on inimõigus. Ka ILO ehk Rahvusvaheline Tööorganisatsioon oli keelustanud konventsiooniga nr 111 diskrimineerimise töö saamise ja kutsealale pääsemise valdkonnas. Direktiivi 2000/78 artikkel 6 lõige 1 toob välja erandi. Nimelt võivad selle kohaselt liikmesriigid ette näha, et diskrimineerimiseks ei peeta erinevat kohtlemist vanuse alusel, kui sellel on siseriikliku õigusega objektiivselt ja mõistlikult põhjendatud õigustatud eesmärk ning kui selle eesmärgi saavutamiseks on taolised abinõud vajalikud ning asjakohased. 2000. aasta direktiivi olid liikmesriigid kohustatud vastu võtma hiljemalt 2. detsembriks 2003. Liikmesriikidel oli lubatud saada lisaaega kolm aastat, mida Saksamaa taotles ning seega lõppes Saksamaa jaoks tähtaeg 2. detsembril 2006.
Asjaolud
Mangold v Helm kohtuasi C-144/04 käsitleb Saksamaa esitatud eelotsusetaotlust Euroopa Kohtule Werner Mangoldi ja Rüdiger Helmi vahelises kohtuvaidluses. Vaidluse esemeks oli nimetatud poolte vahel sõlmitud tähtajaline tööleping.
W. Mangold sõlmis tähtajalise töölepingu advokaadina töötava R. Helmiga 26. juunil 2003. aastal. Leping jõustus 1. juulil 2003 ning töösuhe pidi lepingu järgi kestma 2004. aasta 28. veebruarini. Peale mitut nädalat töötamist otsustas W. Mangold R. Helmi kohtusse anda.
Kuna W. Mangold oli lepingu sõlmimise ajal 56-aastane, siis lepingu punkti 5 kohaselt oli lepingu tähtaja aluseks Saksamaa osalise tööaja ja tähtajalise töö seaduse (edaspidi TzBfG) § 14 lg-st 3 tulenev säte, millega on vanemaealiste töötajatega sõlmitud tähtajalised töölepingud vabastatud piirangutest. Nimetatud sätte alusel võib tähtajalise töölepingu sõlmida ilma objektiivse aluseta, kui tööle asumise ajaks on töötaja saanud vähemalt 58-aastaseks. 1. jaanuaril 2003 jõustus aga seaduse sätte uus versioon, mille kohaselt võis 2006. aastani TzBfG § 14 lõikes 3 kohaldada 58 eluaasta asemel 52 eluaastat.
W. Mangold leidis, et kuigi lepingu punkt 5 on kooskõlas siseriikliku normiga, on see vastuolus Euroopa Liidu direktiiviga 2000/78 ning raamkokkuleppega, mis kehtestati direktiivis 1999/70/EÜ. R. Helm oli aga arvamusel, et objektiivne alus on olemas ning see seisneb selles, et arvestades Saksamaa tööturu tingimusi on vanematel töötajatel raske Saksamaal tööd leida.
Saksamaa kohus Arbeitsgericht München (Müncheni töökohus) jäi kahtlevale seisukohale, kas TzBfG § 14 lõige 3 esimene lause on Euroopa Liidu õigusega kooskõlas ning esitas Euroopa Kohtule eelotsusetaotluse.
Eelotsusetaotluse vastuvõetavus
Saksamaa Liitvabariik seadis kahtluse alla eelotsusetaotluse vastuvõetavuse. Nimelt oli R. Helm varasemas kohtuasjas avalikult kaitsnud seisukohta TzBfG § 14 lõike 3 ebaseaduslikkuse kohta ning see olevat identne W. Mangoldi poolt esitatud seisukohaga. Valitsus kartis, et kohtuvaidluse pooled on tekitanud kunstliku vaidluse, mille eesmärgiks on tunnistada TzBfG § 14 lõige 3 liidu õigusega vastuolus olevaks.
Kohtuasja Mangold v Helm analüüsinud kohtujurist tegi kohtule omapoolsed ettepanekud. Eelotsuse küsimuste vastuvõetavuse osas oma hinnangu koostamisel toetus kohtujurist Euroopa Kohtu hilisemale praktikale, mille kohaselt vastuvõetavuse küsimuse hindamisel tuleks eelkõige keskenduda eelotsuseküsimuse tegelikule vajalikkusele põhikohtuasja lahendamisel.
Euroopa Kohus tõi aga välja, et siseriiklik kohus, kes põhikohtuasja lahendas, on ise kõige pädevam hindama, kas eelotsus on asja lahendamiseks vajalik. Seega kui siseriikliku kohtu esitatud eelotsuse küsimused on vajalikud liidu õiguse tõlgendamiseks, on Euroopa Kohus kohustatud neile põhimõtteliselt vastama. Samuti leidis Euroopa Kohus, et kuna liidu õiguse tõlgendus on objektiivselt vajalik kohtus pooleli oleva vaidluse lahendamiseks, siis tuleb eelotsusetaotlus lugeda vastuvõetavaks.
Eelotsustusmenetlus: küsimused ja vastused
Saksamaa siseriiklik kohus küsis Euroopa Kohtult eelotsust ehk palus tõlgendusi küsimustele, mis puudutasid Euroopa Liidu õigust. Kohus otsustas ühele küsimusele mitte vastata, kuna sellel ei olnud menetluses oleva kohtuasja lahendamisel tähtsust.
Küsimus 1 A
“Kas raamkokkuleppe klausli 8 lõiget 3 peab tõlgendama nii, et selle ülevõtmisel siseriiklikusse õigusesse on selle sättega vastuolus kaitse vähendamine vanusepiiri alandamisega 60 eluaastalt 58 eluaastani?”
Kohtuotsus
Küsimuses nimetatud raamkokkuleppe klausli 8 lõige 3 ütleb, et kokkuleppe rakendamine ei saa olla riigile õigustuseks, et töötajate üldise kaitstuse taset alandada. Kui R. Helm W. Mangoldi tööle võttis, kehtis 2002. aastal seadusega muudetud vanusepiir ehk tähtajalise töölepingu võis sõlmida juba 52-aastase töötajaga. Saksa seadusandja vähendas niigi direktiivi 1999/70/EÜ siseriiklikusse õigusesse ülevõtmisel vanusepiiri 60 eluaastalt 58 eluaastani. Saksamaa valitsus leidis aga, et selline teguviis on õigustatud, kuna tähtajalise töölepingu alusel töötavatele isikutele nähti ette uued sotsiaalsed tagatised. Euroopa Kohus leidis, et taoline siseriiklik õigusnorm nagu on põhikohtuasjas ei ole vastuolus raamkokkuleppe klausel 8 lõikega 3. Põhjuseks toodi välja, et vanusepiiri alandamised on õigustatud vajadusega edendada vanemaealiste isikute tööhõivet Saksamaal.
Küsimus 2 ja 3
“Kas direktiivi 2000/78/EÜ artikli 6 lõiget 1 peab tõlgendama nii, et sellega on vastuolus niisugune siseriiklik õigusnorm (...), millega lubatakse ilma piiranguteta tähtajalise töölepingu sõlmimist vähemalt 52-aastaseks saanud töötajaga tingimusel, et see ei ole otseselt seotud sama tööandjaga varem sõlmitud tähtajatu töölepinguga. Jaatava vastuse korral tahab eelotsusetaotluse esitanud kohus teada, millise järelduse peab liikmesriigi kohus antud tõlgendusest lähtudes tegema.“
Kohtujuristi arvamus
Kohtujurist jõudis seisukohale, et vastav siseriiklik õigusnorm on vastuolus direktiivi 2000/78 artikliga 6 ning üldisemalt mittediskrimineerimise üldpõhimõtetega. Nimelt üritati eesmärki, tuua vanemaealisi töötajaid tagasi tööturule, saavutada ebaproportsionaalsete vahenditega ning seega kujutas TzBfG § 14 lõige 3 52-aastaste ja vanemate töötajate suhtes ette nähtud kohtlemine endast selget vanusel põhinevat diskrimineerimist.
Kohtuotsus
Nagu eelpool mainitud, on erinev kohtlemine vanuse alusel lubatud, kui sellel on siseriikliku õigusega objektiivselt ja mõistlikult põhjendatud eesmärk. Saksamaa seadusandja on siseriikliku normi võtnud vastu eesmärgiga soodustada vanemaealiste töötajate kutsealast lõimumist. Ka Euroopa Kohus leidis, et selline eesmärk on põhjendatud.
Eesmärgist üksi siiski ei piisa, lisaks oli vaja kindlaks teha, kas valitud vahendid on sellise eesmärgi saavutamiseks „asjakohased ja vajalikud“. Euroopa Kohus tõdes, et siinkohal on liikmesriikidel endil laiaulatuslik kaalutlusõigus. Siiski, kui seadus võtab tähtajalise töölepingu sõlmimisel ainsa kriteeriumina arvesse asjaomase töötaja vanuse, kaugeneb see vahendist, mis oleks asjakohane ja vajalik ning seega pole siseriiklik seadus direktiiviga kooskõlas. Rolli ei oma ka asjaolu, et direktiivi ülevõtmise aeg ei ole möödunud. Tähtaja pikendamise ajal ei tohiks liikmesriik kehtestada õigusnorme, mis oleksid direktiivi eesmärgiga tugevas vastuolus. Seega leidis kohus, et taoline siseriiklik õigusnorm on Euroopa Liidu õigusega vastuolus.
Kohtulahendi olulisus
Lahendist Mangold v Helm tuleneb Euroopa Liidu õiguse kirjutamata üldpõhimõte – vanuse alusel võrdse kohtlemise põhimõte.
Kohtulahendist selgub, et Euroopa Liidu õiguse üldpõhimõtteid sisaldavatel liidu poolt välja antud direktiividel võib esineda horisontaalne mõju. See tähendab, et direktiivid, mis on adresseeritud liikmesriikidele võivad kohustada ka üksikisikuid otse ehk liidu õiguse üldpõhimõtted loovad õigusi ja kohustusi üksikisikute vahelises menetluses. Kohus ei ütle sõnaselgelt, et käesolevas kohtuasjas on horisontaalne mõju olemas, kuid viitab sellele, et aluspõhimõtet sisaldaval direktiivil võib olla vahetu õigusmõju üksikisikute vahelistes suhetes.
Kohtulahendist nähtub, et põhjendamatu diskrimineerimise keeld kehtib ka eraõiguslike tööandjate suhtes, olenemata siseriiklikust õigusest.