cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Siberi haski
Saba
Saba on väga karvane ja rebasehända meenutav. Saba kinnitub pisut allpool ülajoont, kuid koera ergastumisel tõuseb tavaliselt kaarena seljast kõrgemale. Saba ei tohi keerduda küljele rõngasse, seljast ühele ega teisele poole ning ei tohi hoida tihedalt selja vastu. Rahulikul koeral on normaalne sabahoiak rippasendis. Saba karvkate on keskmise pikkusega, mis on saba ulatuses sama pikk.
Jäsemed
Esijäsemed on eestpoolt vaadates teineteisest mõõduka kaugusega, paralleelsed ja sirged. Luud on toekad, kuid mitte rasked. Esijala pikkus küünarnukist maani on veidi suurem küünarnuki ja labaluu ülaserva pikkusest. Esijäsemete pöidlad võib eemaldada. Labaluud on hästi arenenud. Õlavarreluud on küünarnukkideni suundudes natuke tahapoole kaldus. Lihased ja sidemed, mis õlavöödet rinnakorviga seostavad, on sitked ja hästi arenenud. Küünarnukid on tihedalt keha lähedal ja pole välja ega sisse pööratud. Randmeliigesed on tugevad ja nõtked. Kämblad on külgvaates pisut kaldu.
Tagajäsemed on tagantpoolt vaadates teineteisest mõõduka kaugusega ja paralleelsed. Tagajäsemete pöidlad tuleb eemaldada. Reied on lihaselised ja jõulised. Põlved on kõverad. Kannaliigesed on hästi märgatavad ja asetsevad madalal.
Karvkate
Karvkate on kahekihiline ja keskmise pikkusega. Karv ei tohi varjata koera siluetti. Alusvill on pehme ja tihe ning kattekarva toestamiseks piisava pikkusega. Pikemad ja jäigad kattekarvad on sirged ning veidi liibuvad, mitte karedad ega kerest eemale turritavad. Hooldatud välimuse rõhutamiseks võib vurrukarvu ja varvaste vahelisi ning käpa välisservade karvu lühendada.
Iseloom
vasakul|pisi|194x194px|Siberi haski Siberi haskisid on kasvatatud karmides tingimustes ja põhiliselt töö tegemise eesmärgil. Seetõttu põhineb nende käitumine suurel määral instinktil. Neil on äärmiselt palju energiat ning on sestap sobilik tõug aktiivsele omanikule. Energia ülekülluse tõttu võib haski üles näidata oma destruktiivset ja lärmakat olemust ning võimaluse korral võib hulkuma minna. Siberi haskid tahavad joosta ja vedada. Selline iseloom on enamus haskidel sünnist saati.
Siberi haskid on sotsiaalse loomusega ja vajavad enda ümber teisi koeri või inimesi. Aretustöö tagajärjel on haskidel välja kujunenud suur karjas elamise instinkt. Kuna tõug on aretatud põhiliselt töökoeraks, siis läbisaamine inimestega ja teiste koertega on äärmiselt vajalik.
Paljud haskid ei oska haukuda või teevad seda väga harva. Selle asemel on haskidele omased ulgumine, lalisemine ja mängu ajal urisemine.
Haskid võivad üksilduses põdeda üksildusahistust, mille tõttu võivad nad aedikus kaevata, aias olevaid asju lõhkuda või sootuks sealt põgeneda. Toas olles võivad haskid üksildusest mööblit ja väiksemaid kättesaadavaid asju lõhkuda. Üksildusahistust tundvatel koertel pole see tingitud ainuüksi igavusest, vaid murest oma peremehe lahkumise pärast.
Tervis
Siberi haskid on koeratõugude hulgas üks tervemaid. Nende levinuimad tervisehädad on pärilik katarakt, sarvkesta puudulikkus, progresseeruv võrkkesta atroofia, glaukoom, krooniline pindmine keratiit, entroopium, puusaliigese düsplaasia, epilepsia, vähkkasvaja, kilpnäärme alatalitlus, krüptorhism, tsingipuudulikkus, hotspot ja kärvanääpsu düsplaasia.
Ajalugu
pisi|Tšuktši pere haskiga Haski laadsed koerad on pikalt olnud Põhja-Siberis nomaadliku eluviisiga põlisrahvaste kelgukoerad. Neid aretasid tšuktšid. Koerad olid kohalikele hädavajalikud ellujäämiseks. Neid aretati välja spetsiaalselt tšuktšide jaoks, kes elasid kliimas, kus talvine temperatuur langeb alla –70 °С ja tuulekiirus võib ulatuda üle 40 m/s. Koeri rakendati transpordi eesmärgil, et viia kalurid jää peale kala püüdma ja saagiga tagasi tuua. Selliste koerarakenditega suutsid kohalikud kalurid läbida kuni 160 kilomeetrit ühe päeva jooksul.
Tšuktšide majandus ja religioosne elu keskendus haskidele, paljud religioossed tseremooniad koondusid koerte ümber. Parimad koerad kuulusid kogukonna rikkamatele ning tänu headele koertele sai rikkaks.
Tšuktšide elu keerles koerte ümber. Naised kasvatasid kutsikaid ja valisid, millised kutsikad alles jätta. Alles jäeti kõige paljutõotavamad emased ja kõik isased kastreeriti, välja arvatud kõige paljutõotavamad. Mehed vastutasid koerte treenimise eest. Haskid olid ka laste ja perede kaaslased ning tihtipeale magasid koerad toas, eriti kui temperatuur oli madal.
Talve saabudes seoti kõik koerad kinni, kui nad ei teinud tööd. Erandiks olid kastreerimata isased, kellel oli lubatud vabalt hulkuda ja paljuneda. Sellega kindlustati, et sigivad ainult parimad. Suvel vabastati kõik koerad, sest neile ei leitud kasutust. Koerad said hulkuda ja pidid toidu eest ise hoolitsema.
Enne 20. sajandi algust ei olnud need koerad mujal maailmas tuntud. Esimesed haskid importis Alaskale karusnahakaupmees William Goosak. Imporditud haskid hakkasid silma paistma Alaska koerarakendite võistlustel. Hakati välja töötama nende koeratõuna tunnustamist. 1930. aastal tunnustas Ameerika Kennelklubi Siberi haskit eraldi koeratõuna. Tõustandardid avalikustati 1932. aastal.
Oksana
Oksana (ukraina ja vene keeles Оксана) on naisenimi.
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Oksana 5274 inimesel.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 74. naisenimi, 2022. aasta seisuga 70. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Oksana 2185 naisel, 2022. aasta 1. jaanuari seisuga 2260 naisel.
Võru rahvalaul
Võru rahvalaul (võru: võro rahvalaul; ka Võrumaa rahvalaul) on Võrumaale omane, enamjaolt võrukeelne rahvalaul. Vanem võru rahvalaul on regivärsiline, uuem lõppriimiga.
Vikerkaare tänav (Tartu)
pisi|Vikerkaare 2. 2017. aasta oktoober pisi|Vikerkaare ja Jakob Hurda ristmik 2017. aasta oktoobris Vikerkaare tänav on poolkaarekujuline tänav Tartus Tähtvere linnaosas.
Tänava pikkus on 1270 meetrit.
Tänav algab K. A. Hermanni tänavalt, pöörab kaarekujuliselt vasakule ning lõppeb K. A. Hermanni ja A. Haava tänava kohtumiskohas. Vikerkaare tänavaga ristuvad J. Hurda, C. R. Jakobsoni, L. Koidula tänav, Taara puiestee, Ilmatari ja J. V. Jannseni tänav.
Ala-Vagula asulakoht
Ala-Vagula asulakoht  on Võru maakonnas Võru vallas Juba külas asuv muistne asulakoht. Asulakoht on arvele võetud arheoloogiamälestisena.
Ala-Vagula asulakohast u 1 km kirdes Roosisaare külas asub muistne Vagula asulakoht.
Riisipere sovhoos
Riisipere sovhoos oli sovhoos Harju rajoonis Nissi külanõukogus. Sovhoosi keskasula oli Riisipere. Sovhoosi pindala oli 11 800 ha.
Risti raudteejaam
pisi|Endine jaamahoone Ristil Risti raudteejaam oli raudteejaam Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Risti alevikus.
Raudteejaamas asus kaks madalat perrooni, lisaks peateele kaks jaamateed ning tervikliku vaksaliansambli moodustanud jaamahoone ühes abiehitistega.
Viimane regulaarne reisirong (DR1A-226) liinil Tallinn-Haapsalu sõitis läbi Risti 22. septembril 1995.
2024. aastaks kavatsetakse taastada Turba–Risti raudteelõik, mis on osa Tallinna–Haapsalu raudteeliini taastamisprotsessist.
Jaamahoone
pisi|vasakul|Risti jaamahoone enne [[II maailmasõda]] 1905. aastal valminud jaamahoone ehitati tüüpprojekti järgi sarnaselt Palivere ja Riisipere jaamahoonega. Risti jaamahoone erineb eelpool nimetatutest aga suuruse poolest, olles oluliselt pikema kehandiga ning sarnaneb Eestis seetõttu rohkem Võru raudteejaama hoonega, mis valmis küll mõnevõrra varem. Risti jaamahoone puhul on aga muudetud ehitise paigutust, kuna erinevalt teistest jaamahoonetest on keskrisaliidiga fassaad suunatud raudtee poole.
Praeguseks on kroonuhistoritsistlikus stiilis jaamahoone osaliselt renoveeritud. Algsest vaksaliansamblist on säilinud suur hulk abiehitisi, näiteks veetorn, pagasikuur, puitelamu, veevõtuhüdrant jne.
Mälestusmärk
pisi|Risti raudteejaama küüditatute mälestusmärk ja [[veetorn]] 23. augustil 1999 avati Risti raudteejaama kõrval koos mõnesaja meetri pikkuse endise raudteelõiguga mälestusmärk "Raudteerööpad mäletavad…" kõigile Lääne-Eestist pärit küüditatutele. Vanal kaubaplatvormil mitmest küljest vaadeldava raudteerööbastest ristikujulise mälestusmärgi kavandi autor on Risti elanik, arst, luuletaja ja karikaturist Viljar Ansko. Perrooni küljel on aastaarvud 1941–1949 ja tekst mälestustahvlil viitab Lääne-Eestist aastail 1941–1949 küüditatuile.
Läbi Risti kui Läänemaa piiripunkti viidi Siberisse enamik läänlasi ning ka Pärnumaa, praeguse Raplamaa, Hiiumaa ja Vormsi rahvast. Kokku küüditati Risti kaudu ligi 3000 inimest.
Risti raudteejaama veetorn
pisi|Risti veetorn (19. juuli 2019) Tsaariaegne Risti raudteejaama veetorn kuulub Risti raudteejaama kompleksi juurde. Raudteejaam rajati koos raudteeliiniga 1904. aastal, aasta hiljem valmis jaamahoone ning arvatakse, et veetorn rajati ilmselt samal ajajärgul. Veetorni funktsiooniks oli auruvedurite veega varustamine. Torni ülaosas asus veepaak ehk reservuaar. Torni alumisel korrusel asus veesoojendi ehk katel, millega soojendati torni, vältimaks vee külmumist paagis. Tänapäevani on säilinud veemõõdulatt ja metallist uhke keerdtrepp.
Lääne-Nigula Vallavalitsus osales tööstuspärandi turismiprojektis "Revival of Industrial Heritage for Tourism Development" (ingliskeelse lühinimega Industrial Heritage) 2018. aastal, mille raames renoveeriti veetorn, tänu millele avaneb võimalus tutvuda veetorni sisemusega. Mööda ajaloolist keerdtreppi saab minna torni teisele korrusele, kus on näha veepaak, milles vett hoiti. Teiselt korruselt avaneb ilus vaade ka tervele Risti alevikule. Torni esimesel korrusel on võimalik tutvuda tolleaegsete töövahenditega ning näitusega, mis kirjeldab tööd veetornis ning jaama ajalugu. Torni toimimist ning vee liikumist tutvustab torni paigaldatud veetorni makett. Infotahvel koos raudteejaama helidega on paigaldatud ka väljapoole veetorni. Tänu nendele saab tutvuda raudteejaama, veetorni ja ronge puudutavate detailide ja ajalooga. Lisaks on paigaldatud ka selfitamise koht koos juhtnööridega endast pildi tegemiseks koos torniga.
One World Trade Center
Aastal 2002 kuulutati välja ideekonkurss uue pilvelõhkuja ehitamiseks. Võitis David Childsi ideekavand. Hoone esialgseks maksumuseks hinnati ligikaudu 3 miljardit kuid lõplik hind kerkis 3,9 miljardini. 6,5 hektaril asuva World Trade Centeri kompleksi loodenurgas asuva hoone maa-aluse osa ehk vundamendiga tehti algust 27. aprillil 2006. 30. aprillil 2012 sai uuest World Trade Centeri tornist number üks New Yorgi kõige kõrgem pilvelõhkuja, ületades kõrguselt Empire State Buildingu. 2013. aasta 10. mail lisatud tipukonstruktsiooniga saavutas hoone kavandatud sümboolse kõrguse, 1776 jalga (1776. aastal ratifitseeriti Ameerika Ühendriikide Iseseisvusdeklaratsioon) ehk 541,3 meetrit. Hoone stiil on modernistlik ning arhitektuurselt hoone välisilme koosneb kaheksast kolmnurgast. Hoone disaini elemente on laenatud Empire State Buildingust, The Chrysler Buildingult ning nüüdseks hävinenud kaksiktornidelt. Hoone ehitusel on lähtutud ka väga rangetest turvanõuetest, hoone esimesed korrused on varustatud kaitsega välistada terrorismi rünnak läbi autorünnaku. Pilvelõhkuja arhitektiks on David Childs.
Sama nime, 1 World Trade Center, kandis ka üks 1973. valminud ja 2001. aasta 11. septembri terrorirünnakutes hävitatud kaksiktornidest. Praeguse, ametliku nime sai hoone 2009. aastal. Enne seda kavatseti anda hoonele nimeks Vabaduse torn (Freedom Tower).
Andrea Gabrieli
Andrea Gabrieli (1532 või 1533 Veneetsia – 30. august 1585 Veneetsia) oli itaalia organist ja helilooja.
Ta oli Veneetsia koolkonna peaesindaja. Arvatavasti Adrian Willaerti õpilane. Alates 1536. aastast oli ta Püha Markuse koguduse kapellis laulja, alates 1556. aastast organist Püha Jeremia kirikus, aastast 1564 Püha Markuse kirikus. Kiriku kahel orelil andis kontserte koos organist Claudio Meruloga.
Looming ja mõju
Gabrieli on loonud värvika harmoonia ja instrumentaalsaatega koorimuusikat pidulikeks tseremooniateks, sealhulgas Lepanto võidupeoks 1571. aastal, Vicenza uue teatri Olympico avamiseks 1585 jt.
Tema loomingus on missad, koorikontserdid, umbes 200 madrigali, 100 motetti, ricercarid, kantsonett "Guistiaanlased".
Teda olid mõjutanud B. Croce, Orazio Vecchi, A. Banqueri. Tema saavutusi arendas omakorda edasi ta vennapoeg-õpilane Giovanni Gabrieli, õpilane Hans Leo Hassler jt.
Oktjabrina
Oktjabrina (vene keeles Октябрина) on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 2639. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Oktjabrina 11 naisel.
Hłybokaje
Hłybokaje (transkribeerituna Glõbokaje) on linn Valgevenes Viciebski oblastis, Hłybokaje rajooni halduskeskus. Leedu keeles on linna nimi Glubokas, poola keeles Głębokie.
Linna piirides on kaks järve, Kahalnaye (Кагальнае) ja Velikaye (Вялікае). Linnas on raudteejaam Varapajevasse viival raudteeliinil. Kolm keskkooli, laste spordikool. Aastani 2007 asus linnas Viciebski oblasti ainus valgevenekeelne keskkool. Hłybokajes on kultuurimaja ja kaks raamatukogu. Linnas ilmub kaks ajalehte.
Tööstusettevõtetest on Hłybokajes metsatööstus ja toiduainetetööstus – lihakombinaat, konservitehas, piimatööstus. Valmistatakse leiba ja jõusööta.
Linnas on XVIII sajandil püstitatud ausammas konstitutsioonile, katoliku kirikud aastaist 1639–1654 ja 1764–1782, aastail 1756–1763 rajatud klooster. Linnas on heebrea kalmistu ja hukkunud Poola sõdurite hauad. Vaatamisvääne on veel aastail 1920–1930 rajatud Zakopane stiilis linnaosa.
Ajalugu
Hłybokajet mainitakse esimest korda aastal 1514 kui Zenowiczite mõisa, kuigi on tõenäoline, et seal oli asula juba aastal 1414, mil Zenowiczid selle maa endale said. Aastast 1556 on Hłybokaje alev, samuti ka Berezwecz. Järgmised omanikud on Korsakid, neist Józef Korsak andis linna arengusse suure panuse.
1921. aastal sattus Hłybokaje Poola riigi koosseisu, 1939. aastal liideti Valgevene NSV-ga. Linn aastast 1940.
Margavahetuspaanika
Margavahetuspaanika ehk marganali ehk fimminali oli 1991. aasta veebruaris Eesti Televisiooni huumorisaate "Ivar Vigla sou" mõjul maad võtnud üle-eestiline paanika, mille käigus tekitasid Soome marku mõneks muuks valuutaks vahetada soovivad inimesed valuutavahetuspunktides äkitselt väga pikki järjekordi.
Margavahetuspaanika põhjustas Eesti toona ainsas telekanalis Eesti Televisioonis 16. veebruaril 1991 eetris olnud huumorisaade "Ivar Vigla sou", kus televaatajate silmis usaldusväärsena näivate isikute suu läbi anti teada, et järgmisest esmaspäevast kaotavad Soome toonase valuuta Soome marga 100-margased rahatähed kehtivuse. See rublaaegne teade erutas eeskätt Soome marku omavaid eestlasi, ent ajas segadusse ka paljusid soomlasi. Väidetavalt tormanud esimesed Soome markadest vabaneda soovijad valuutavahetuspunktidesse juba enne telesaate lõppu.
Nimelt edastas eeskätt poliitika- ja uudistesaadetest soliidse saatejuhina tuntud Feliks Undusk huumorisaates täiesti tõsise hääle ja olekuga järgmise teate:
Feliks Unduski edastatud teadet pidid aitama vaatajate jaoks veelgi usutavamaks teha toona eeskätt väliskommentaatorina tuntud Harri Tiido ja pangandustegelasena esinenud Riho Remmel.
Libauudise tagajärjed
Libauudis langes eriti viljakasse mulda ka ajalise konteksti mõttes: just sama aasta jaanuaris olid ootamatult käibelt kaotatud 1961. aasta 50- ja 100-rublased ning paljud eestlased olid oma rahatagavara kiiresti väärtust kaotavate rublade asemel vahetanud rubladega võrreldes kõvaks valuutaks – Soome markadeks. Televisioonis edastatud margauudise tõttu ruttasid paljud Soome marku vahetama või lihtsalt läbi lööma. Meeldetuletuseks olgu öeldud, et Eesti kroon tuli käibele alles 1992. aasta Eesti rahareformiga.
Väidetavalt olevat telemaja selle paanika tõttu saanud pommiähvarduse ja Soome valitsus nõudnud eestlastelt aru. Vigla ja Unduski tuttavad, kes läksid samuti libauudise õnge, polevat neile pärast seda telesaadet enam tere öelnud. Ivar Vigla on hiljem saate ennenägematut mõju meenutades öelnud, et see oli Eesti "suurim happening", lausa "pikkade nugade öö".
Feliks Unduski sõnul oli libauudise väljamõtleja just Ivar Vigla. Ametliku uudise vorm valiti aga selleks, et väljamõeldis mõjuks tõepärasemalt. Uudise edastaja ehk sõnumitoojana sai ka Feliks Undusk tol ajal ohtralt ähvarduskõnesid ja -kirju. Nii mõnigi kiire rahavahetaja kaotanud kergeusklikkuse tõttu palju raha ja Unduskit ähvardati isegi maha lüüa.
Ka Soome ajakirjanduses ületas margavahetuspaanika uudisekünnise. Näiteks kirjeldab juhtunut ajaleht Helsingin Sanomat, osundades muu seas toonase Eesti valitsuse pressiesindaja Tõnu Otsa ütlust eesti ajalehes Rahva Hääl: "See on psühhohuligaansus!"
Vladimir Radionov
Vladimir Radionov (sündinud 21. juulil 1938 Nižnjaja Tavda, Venemaa) on Eesti jalgpallur, treener ja sporditegelane.
1992–2005 oli ta tegev Venemaa Jalgpalliliidus, sealhulgas ka peasekretärina.
Andrew Durante
Ta alustas klubikarjääri 2001. aastal kodulinnas Sydney Olympicus, kellega tuli kohe esimesel hooajal Austraalia meistriks. Hooajal 2003–2004 mängis ta teises Austraalia kõrgliiga klubis, Parramatta Poweris. 2004. aastal mängis ta mõnda aega ka Singapuris Balestier Khalsas.
2019. aastal sõlmis ta lepingu Austraalia kõrgliigaga liituva Western United. Ta lõpetas sportlaskarjääri pärast hooaega 2020–21.
Durante on mänginud 349 A-League'i kohtumises, millega on ta läbi aegade enim mänge liigas pidanud mängija.
Pihkva rahvusvaheline lennujaam
Pihkva rahvusvaheline lennujaam (vene Международный аэропорт Псков; IATA: PKV, ICAO: ULOO) on Venemaa rahvusvaheline lennujaam.
Lennujaam asub Pihkva oblastis, 6 km Pihkvast kagus.
Aminoglükosiidid
Aminoglükosiidid on molekulid, mis koosnevad kahest või enamast aminosuhkrust, mis on glükosiidsidemetega seotud aminotsüklitooltuumaga. Osa aminoglükosiide toimivad antibiootikumidena, mis on efektiivsed mitmesuguste bakterite vastu. Nende antibiootikumide hulka kuuluvad streptomütsiin, paromomütsiin, tobramütsiin, kanamütsiin, neomütsiin, amikatsiin, netilmitsiin ja gentamitsiin.
Aminoglükosiid-antibiootikumid olid ühed esimesed antibiootikumid, mis avastati ning mida hakati kliiniliselt kasutama. Kuigi nende kasutamist ei ole kunagi täielikult lõpetatud, siis nende olulisus vähenes seoses uute laiatoimeliste ja vähemate kõrvaltoimetega antibiootikumide kasutuselevõtuga. 21. sajandil, mil paljudele antibiootikumidele resistentsete bakterite põhjustatud infektsioonide arv kasvab, on taas keskenduma hakatud aminoglükosiid-antibiootikumidele kui ühele vähestest järele jäänud ravivõimalustest. Gramnegatiivsete patogeenide puhul on see eriti oluline. Kuigi aminoglükosiidide vastase resistentsuse mehhanismid on hästi mõistetud, siis aminoglükosiidide toimemehhanism pole endiselt täiesti selge.
Toimespekter
Aminoglükosiide kasutatakse peamiselt aeroobsete gramnegatiivsete bakterite vastu. Anaeroobide puhul on nende toime nõrk või üldse puudub. Enamiku grampositiivsete bakterite suhtes on toime piiratud ning aminoglükosiide tuleks kasutada kindlasti teiste ravimitega kombinatsioonis. Kanamütsiini ja streptomütsiini toimespekter on võrreldes teistega kitsam. Neid ei tohiks kasutada Serratia ja Pseudomonas aeruginosa infektsioonide korral. Amikatsiin ja mõnikord netilmitsiin toimivad ka nende tekitajate vastu, mis gentamitsiini suhtes on resistentsed.
Imendumine
Aminoglükosiidid imenduvad seedetraktist väga halvasti. Ravim väljub organismist väljaheidetega ja ravimi mõju avaldav kontsentratsioon jääb väikseks. Lihasesse süstides imendub ravim kohe ja suures koguses, kuid kogus võib varieeruda vastavalt patsiendi tervislikule seisundile. Näiteks on imendumine vähenenud kriitilises seisus, eriti šokiseisundis patsientidel. Kiire imendumine võib põhjustada organismis toksilisust. Maksimaalne aminoglükosiidi kontsentratsioon saavutatakse 30–120 minuti möödudes lihasesse süstimisest. Ravimit võib süstida ka kehaõõnsustesse ja saavutada nii raviks vajalikud kontsentratsioonid. Aminoglükosiidide manustamine käib enamasti süstimise teel.
Jaotumine
Aminoglükosiidid on polaarsed ühendid ning seetõttu ei tungi need rakkudesse. Samuti ei tungi nad silma ega kesknärvisüsteemi. Erandiks on streptomütsiin. Aminoglükosiidid jaotuvad hästi pleura- ja liigesevedelikus. Neerude kudedest, eriti neerude väliskihist, leiab kõige suuremad aminoglükosiidide kontsentratsioonid. Kontsentratsioonid sapi- ja kopsuvedelikes on varieeruvad. Aminoglükosiidide jaotusruumala on umbes 20–25% keha ruumalast ehk siis võrdne rakuvälise vedelikuga kehas. Jaotuskoefitsiendi muutusi on täheldatud patsientidel, kellel on vedelikupuudus, palavik, gramnegatiivne sepsis, hematoloogia, põletused. Aminoglükosiidid läbivad platsentat.
Eraldumine
Aminoglükosiidide eraldumine toimub peamiselt neerude glomerulaarfiltratsiooni teel. Uriinis eraldub 80–90% manustatud ravimidoosist. Enamik patsiendile süstitud doosist eritub uriiniga muutumatul kujul 12–24 tunni jooksul. Väike kogus aminoglükosiide eraldub sapist. Normaalse neerutegevusega patsientidel on ravimi poolestusaeg umbes 2–3 tundi.
Nomenklatuur
Aminoglükosiidid, mis on eraldatud Streptomyces perekonda kuuluvatest bakteritest, saavad oma nimetuse lõppu liite -mütsiin ja Micromonospora perekonda kuuluvatest bakteritest eraldatud aminoglükosiidid saavad liite -mitsiin.
Streptomütsiin
Streptomütsiin oli esimene avastatud aminoglükosiid. Algselt kasutati seda ka tuberkuloosi raviks. See pärineb aktinomütseedist Streptomyces griseus. Streptomütsiin on bakteritsiidse toimega antibiootikum. Seda ei saa manustada suu kaudu, vaid tuleb regulaarsete vahedega süstida otse lihasesse. Kõrvaltoimeteks on ototoksilisus, nefrotoksilisus, vestibulaaraparaadi kahjustus ja neuromuskulaarne blokaad. Kasutatakse tulareemia, katku, tuberkuloosi ravis kombinatsioonis teiste ravimitega ning streptokokkidest põhjustatud endokardiidi ravis kombinatsioonis penitsilliin G-ga. Streptomütsiini efektiivsuse vähenemisega on ka selle kasutamine vähenenud.
Paromomütsiin
Paromomütsiin on aminoglükosiid-antibiootikum, mis on eraldatud kiirikbakterist Streptomyces krestomuceticus 1950. aastatel. Seda kasutatakse raviks selliste soolehaiguste puhul nagu krüptosporidioos ja leismaniaas. Ravimit manustatakse kas kapslina alla neelates või lihasesse süstides.
Tobramütsiin
Tobramütsiin on aminoglükosiid-antibiootikum, mis on eraldatud kiirikbakterist Streptomyces tenebrarius ja mida kasutatakse osa bakteriaalsete infektsioonide raviks, mis on gramnegatiivsete bakterite tekitatud. Eriti efektiivne on see erinevate Pseudomonas'e liikide vastu.
Kõrvaltoimed
Kõikide aminoglükosiidide peamisteks kõrvaltoimeteks on ototoksilisus ja nefrotoksilisus.
Ototoksilisus
Ototoksilisus on kuulmismeele kahjustatus. See on sisekõrva kahjustavate ravimite tarbimise või sama toimega kemikaalidega kokkupuutumise tagajärg. Kuna sisekõrv on seotud nii inimese kuulmismeele kui ka tasakaalu hoidmisega, siis võib ototoksilisus põhjustada häireid mõlema puhul.
Kõik aminoglükosiid-antibiootikumid võivad põhjustada pöördumatut ototoksilisust, kui ravimid satuvad sisekõrva. Sisekõrva jõuavad nad läbi vereringe või levides keskkõrvast. Olenevalt konkreetsest aminoglükosiidist põhjustab osa neist häireid kuulmises, teised tasakaalus. Streptomütsiin ja gentamitsiin kahjustavad eeskätt tasakaaluelundit, samas kui amikatsiin, kanamütsiin ja neomütsiin kahjustavad eeskätt kuulmist. Tobramütsiin kahjustab mõlemat võrdselt. Ototoksilisus on enamasti pöördumatu, kuna rakkude hukkumisele järgneb närvide töö lakkamine. See, kuidas ototoksilisus tekib, on veel ebaselge. Oletatakse erinevaid mehhanisme, kuid kindlad ei olda. Kõrgem risk ototoksilisuse esinemiseks on siis, kui inimene saab samaaegselt erinevaid ototoksilisust põhjustavaid ravimeid, patsiendi neerude toimimine on häiritud või saab ravimit, mis nõrgestab neere; kui inimesel on geneetiline soodumus. Ototoksilisuse tekke risk sõltub järgnevatest teguritest: vereringesse jõudvast ravimikogusest, ravimi kehas viibimise ajast ja ravimi manustamise ajaperioodist. Samuti on ototoksilisuse tekkimise tõenäosus aminoglükosiidide puhul erinev. Tobramütsiin, gentamitsiin ja amikatsiin põhjustavad ototoksilisust umbes sama tugevusega. Netilmitsiinil oletatakse võrreldes teiste aminoglükosiididega nõrgemat ototoksilisust. Eriti sage on ototoksilisus streptomütsiini kasutamisel.
Nefrotoksilisus
Nefrotoksilisus on üks levinumaid neerude probleeme ja esineb pärast kokkupuudet ravimite või kemikaalidega, mis neere kahjustavad. Kui neerud ei tööta korralikult, siis esinevad häired ka põie ja soolestiku tühjendamisel. Neerude töö häiretest annavad märku kaltsiumi ja magneesiumi osakaalu kasv veres.
Aminoglükosiidid on levinuim põhjus ravimitest tulenevale nefrotoksilisusele. Tänu suurenenud teadlikkusele patsientidest ja raviviisidest tulenevatest riskiteguritest, on aastatega suudetud olukorda parandada. Vaatamata sellele on nefrotoksilisuse esinemise tõenäosus aminoglükosiidide puhul suurem kui teiste laiatoimeliste antibiootikumide korral. Paaripäevase aminoglükosiidide kasutamisel esineb 8–26%-l patsientidest kerge neerufunktsiooni häire. See on tingitud aminoglükosiidide kogunemisest neerutorukestesse. Nefrotoksilisuse esimesteks sümptomiteks on keskendumisvõime vähenemine, kerge seerumiproteiinide hulga kasv uriinis ning hüaliin- ja granulaarsilindrite ilmumine uriini. Nefrotoksilisuse tekkerisk sõltub nii manustatava doosi suurusest kui ka doosi manustamise kestusest. Suurimateks ohtudeks on ravimi kontsentratsiooni suurenemine vereplasmas ning ka ototoksilisuse tugevnemine. Kõige ohtlikum on neomütsiin ja ohutuim streptomütsiin. Nefrotoksilisuse tõenäosus suureneb, kui patsient saab samaaegselt teisi sama kõrvaltoimet põhjustavaid ravimeid. Erinevalt ototoksilisusest on nefrotoksilisus peaaegu alati pöörduv.
Muud kõrvaltoimed
Aminoglükosiid-antibiootikumid võivad põhjustada teisigi kõrvaltoimeid lisaks ototoksilisusele ja nefrotoksilisusele. Nendeks on näiteks nägemishäired, närvipõletik ja paresteesiad ehk surinad erinevates kehaosades. Suukaudsel manustamisel võib esineda ka düsbakterioosi ja superinfektsioone. Erinevalt teistest võib streptomütsiin lihasesse süstitult põhjustada valu ja valulike masside teket süstimiskohal ning neomütsiin lokaalsel manustamisel allergilisi nahalööbeid 6–8%-l patsientidest. Üldisi allergilisi reaktsioone esineb aminoglükosiidide manustamisel harva.
Jõhvi alevivolinike loend 1934
14. ja 15. jaanuaril 1934 valiti Jõhvi alevivolinikeks (RTL 1934, 20):
Tööliste rühma valimisliidu järgi
Politseivalitsuse direktori otsusega 25. oktoobrist 1934 keelati Meinhard Treilmanil ja Aleksander Villerskil [!] viibimine Virumaal ja maakonna linnades kuni kaitseseisukorra maksvuseni, kuna nad oma tegevusega takistasid alevivolikogu tööd, tehes lubamatuid ässitusi.
Saida sovhoos
Saida sovhoos oli sovhoos Harju rajoonis Nissi külanõukogus. Sovhoosi keskasula oli Lehetu. Sovhoosi pindala oli 6700 ha.
Ungari 2016. aasta suveolümpiamängudel
Ungari osales Rio de Janeiros toimunud 2016. aasta suveolümpiamängudel 156 sportlasega, kes võistlesid 20 spordialal. Ungari sportlased võitsid 8 kuldmedalit. Edukaim sportlane oli ujuja Katinka Hosszú, kes võitis kolm kuldmedalit ja ühe hõbemedali. Kolmekordseks olümpiavõitjaks tuli ka aerutaja Danuta Kozák.
Männi-soomussamblik
pisi|Männi-soomussambliku levik Eestis 2011. aasta andmetel. Männi-soomussamblik (Hypocenomyce anthracophila, sünonüüm Carbonicola anthracophila) on samblik.
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (2012).
Eestis on teda leitud kaks korda: rabastuvas kanarbikumännikus Pärnumaal Lodjal ja Viljandimaal Karksis.
Kilingi-Nõmme alevivolinike loend 1934
14. ja 15. jaanuaril 1934 valiti Kilingi-Nõmme alevivolinikeks (RTL 1934, 21):
Külvipõll
Külvipõll on endisaegne linasest või takusest riidest tehtud pikk ja lai kaela riputatav põll, milles külvamisel ajal kanti viljaseemet. Ühe käega hoiti põlle alumisi otsi, teise käega külvati.
Seda kasutati peamiselt Lõuna-Eestis, eriti Võrumaal. Mujal Eestis oli vähe levinud, mõnel pool kasutati libedate seemnete (lina, ristik) või siis väetise külvil.
Markson
Markson on perekonnanimi, mille tuntud kandjate seas on:
Harry Kõrvits
pisi|Harry Kõrvits 1983. aastal pisi|Harry Kõrvits 1991. aastal Harry Kõrvits (sündinud 21. märtsil 1953) on eesti näitleja, muusik ja reklaamiärimees.
Ta lõpetas 1971. aastal Tallinna 22. Keskkooli ja 1975. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi näitejuhtimise erialal.
Aastatel 1975 ja 1977–1992 töötas Kõrvits Nukuteatri näitlejana. Seejärel tegutses äri ja reklaami valdkonnas, 2005. aastast töötas produktsioonifirma Pumpkin Production juhataja. Hiljem on tegutsenud taas ka näitlejana.
Koolipoisina alustas Harry Kõrvits mängimist ansamblis "Optimistid" 1965. aastal. Muusikuna on ta tegutsenud ka ansamblites Apelsin ja Radar. Aastatel 1978–2022 mängis ta ansamblis Rock Hotel.
Isiklikku
Harry Kõrvitsa isa oli helilooja ja muusikateadlane Harri Kõrvits.
Harry Kõrvits on Henry ja Robert Kõrvitsa isa.
Harry Kõrvits oli ansambliga Optimistid liitudes kõigest 12 aastane. Noorukesest poisist sai ansambli trummar seetõttu, et teised kandidaadid polnud sobivad. Esialgu ei tahetud teda kaasata, aga hiljem sai Harryst Optimistide üks firmamärke. Ta mängis Optimistides seni, kuni isa tal ansamblis mängimise ära keelas.
Viktors Ņesterenko
Viktors Ņesterenko (sündinud 3. mail 1954 Nikopolis) on Läti endine jalgpallur ja jalgpallitreener.
Isiklikku
Tema poeg Bogdans Ņesterenko on jalgpallur.
Saku näidissovhoos
Saku näidissovhoos oli Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi katsemajand, erialaks seemnekasvatus.
Euroopa leiutaja auhind
Euroopa leiutaja auhind on Euroopa Liidus igal aastal välja antav auhind.
Eestist on sellele auhinnale teadustöö kategoorias kandideerinud grupp Tallinna Tehnikaülikooli teadlasi Mart Mini juhtimisel elektrilise komplekstakistuse mõõtetehnoloogia väljatöötamise eest. 2011. aastal kandideeris sellele Tallinna Tehnikaülikooli elektroonikainstituudi professor Mart Min koos kaastöötajatega, kuid auhind jäi saamata.
Pelageja
Pelageja (vene keeles Пелагея, Venemaal kasutatavas transkriptsioonis Pelageya) on venepärane naisenimi.
2019. aasta seisuga oli Pelageja Eestis esinemissageduselt 970. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Pelageja 65 naisel. 1. jaanuari 2020 seisuga oli see 59 Eestis elava naise eesnimi.
2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Pelageya Eestis 41 naisel. Pelageya oli populaarsuselt 1255. naisenimi.
Noonakord
Noonakord on akord, mis koosneb viiest helist ja kus järjestikuste helide vaheline intervall on terts. Noonakordi kõige alumise ja ülemise heli vaheline intervall on noon.
Guillermo Delgado
Silvio Guillermo Delgado Quinteros (11. jaanuar 1931 Ica, Peruu − 29. märts 2014 Cádiz) oli Peruu jalgpallur.
Tema hüüdnimi oli El León de José Díaz (José Díazi lõvi ). Teda peetakse Peruu jalgpalli ajaloos üheks paremaks kaitsjaks Héctor Chumpitazi ja Julio Meléndez Calderóni kõrval. Oma tehniliste oskuste, jõu, ettenägemisvõime, karisma ja vilkusega oli ta üks oma aja paremaid kaitsjaid Lõuna-Ameerikas.
Peruu jalgpallikoondises mängis ta 36 matši 1952–1957. Ta tuli Club Alianza Lima kaks korda (1954 ja 1955) Peruu meistriks. Jalgpallurikarjääri lõpus mängis ta 1963–1965 Hispaania klubis Cádiz Club de Fútbol, kus ta vanuse tõttu sai hüüdnimeks Papi, millega teda Cádizis hiljemgi tunti.
Mark Rudan
pisi| Marko Ante Rudan (sündinud 27. augustil 1975 Sydneys) on Austraalia jalgpallitreener ja endine mängija. Ta on Austraalia kõrgliiga klubis Western Unitedi peatreener.
Jalgpallurikarjääri alustas Rudan 1993. aastal Sydney Unitedis. Ta mängis karjääri jooksul Austraalia klubides, sh Sydney FC-s ja Adelaide United, ning mitmes välisriigis: Saksamaal Aacheni Alemanniais, Hiinas Nanjing Yoyos, Malaisias Public Bankis, Jaapanis Avispa Fukuokas ja Šveitsis FC Vaduzis. Ta lõpetas mängijakarjääri 2010. aastal Adelaide Unitedis. Kuigi Rudan mängis Austraalia noortekoondistes, ei õnnestunud tal Austraalia rahvuskoondises kordagi mängida. Tema positsioon oli mängijana keskkaitsja.
2011. aastal alustas Rudan treenerikarjääri. Esmalt oli ta Austraalia madalamate liigade peatreener. Aastatel 2018–2019 oli ta Wellington Phoenixi peatreener.
Narkissos
pisi|Michelangelo Caravaggio Narcissus Narkissos (kreeka keeles Νάρκισσος) oli vanakreeka mütoloogias Boiootia jahimees, kes oli tuntud oma erakordse ilu ja enesearmastuse poolest. Tark Teiresias oli talle ennustanud, et ta elab pika elu, kui ta kunagi iseennast ei näe. Oma ilu üle uhke noormees tõukas endast eemale kõik, kes temasse armunud olid. Kättemaksujumalanna Nemesis nägi seda ning ahvatles nooruki tiigi äärde, kus ta omaenese peegelpilti armus ning suutmata selle juurest lahkuda, suri sealsamas.
Narkissose nimest on tuletatud sõna nartsissism, mis tähistab haiglast eneseimetlust.
Feministlik Partei (Soome)
pisi|Feministliku Partei logo Feministlik Partei (soome keeles Feministinen puolue) on Soomes tegutsev feministlik erakond.
Erakonna programmi keskmes on sooline võrdõiguslikkus, inimõigused ja inimeste turvalisus.
Erakond asutati 2016. aastal. Seda juhivad Katju Aro, Warda Ahmed ja Katriina Rosavaara.
2017. aasta kohalikel valimistel sai erakond Helsingis 1,5% häältest ja ühe koha volikogus.
Väike-Puka mõis
Väike-Puka mõis (ka Koosa mõis, saksa keeles Klein-Bockenhof) oli eramõis Sangaste kihelkonnas Tartumaal.
Mõis rajati 18. sajandi 3. veerandil Vana-Puka mõisast eraldatud alast.
Praskovja
Praskovja (vene keeles Прасковья) on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1015. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Praskovja 60 naisel.
Viktor Pantšenko
Viktor Pantšenko (sündinud 29. mail 1963 Georgijevskis Stavropoli krais) on Venemaa endine jalgpallur.
Aastatel 1985-1986 mängis ta klubis SK Sport Tallinn.
Saue köögiviljakasvatuse näidissovhoos
Saue köögiviljakasvatuse näidissovhoos oli köögiviljakasvatuse näidissovhoos Harju rajoonis Saue külanõukogus. Sovhoosi keskasula oli Laagri. Sovhoosi pindala oli 7000 ha.
Nimi:
Kolmikilm
Kolmikilm (paali keeles tiloka või -bhūmi, sanskriti keeles tridhātu, triloka või trailokya, त्रैलोक्य; tiibeti keeles khams gsum; hiina keeles 三界 sanjie; jaapani keeles sangai) on budistlikus kosmoloogias kolm sansaara valda või olu: ilma vormideta ja vormidega olud ning ihade olu.
Vormitutes ja vormidega oludes puuduvad vajadused, ihad, tahtmised ja soovid. Ihade olus valitsevad ihad, tahtmised ja soovid ning selle madalamad olekud on kuus olemasolu valdkonda.
Kõikidesse valdadesse ehk oludesse võib jõuda nii ümbersündide kui ka vaimse arengu teel. Mitmes käsitluses ongi see üks ja seesama ning see võib toimuda ka igapäevaelus, meeleseisundite ja meeleolude muutudes.
Valentin Beljajev
Valentin Beljajev (sündinud 25. juulil 1937 Iževskis Venemaal) on Eesti jalgpallur ja käsipallitreener.
1960–1966 oli ta kutseline jalgpallur.
1967 tuli ta Tallinna Norma meeskonnas Eesti meistriks.
Käsipallitreenerina juhendas ta 1976–1988 Tallinna Näidislinnuvabriku naiskonda ja 1988–1993 Kooperaatori meeskonda, hiljem juhendas ka Maardu ja Loo naiskonda.
Hargnevate teede aed
"Hargnevate teede aed" on Argentina kirjaniku Jorge Luis Borgese 1941. aastal ilmunud novell.
"Hargnevate teede aed" on nimilugu kogumikus "El jardín de senderos que se bifurcan" (1941), mis avaldati taas täies mahus kogumikus "Fiktsioonid" (1944). See oli esimene Borgese teos, mis tõlgiti inglise keelde - Anthony Boucheri tõlkes ilmus see ajakirjas Ellery Queen's Mystery Magazine 1948. aasta augustis.
Borgese visioon "hargnevatest teedest" on inspireerinud mitmeid uue meedia uurijaid, eriti hüpertekstikirjanduse vallas. Lõpmatuid tekste käsitlevad Borgese teisedki teosed nagu "Paabeli raamatukogu" ja "Liivaraamat".
Eesti keeles ilmus "Hargnevate teede aed" Ott Ojamaa tõlkes 1972. aastal samanimelises kogumikus (Perioodika, sari Loomingu Raamatukogu) ning 2000. aastal kogumikus "Fiktsioonid. Aleph" (Varrak).
Novellist on inspireeritud Eesti lavastaja Margus Paju samanimeline film.
Mõisaküla alevivolinike loend 1934
14. ja 15. jaanuaril 1934 valiti Mõisaküla alevivolinikeks (RTL 1934, 22):
Laamann
Laamann on perekonnanimi.
Statistika
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Laamann 21 inimesel: 10 mehel ja 11 naisel. Perekonnanimede levikult oli Laamann meeste puhul 12515. kohal ja naiste puhul 12444. kohal. Perekonnanime Laamann kandja oli keskmiselt 53 aasta vanune. Nimi Laamann oli levinuim Harju maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 0,28.
Nimede eestistamise käigus loobuti aastatel 1935–1939 nimest Laamann 8 korral. Uuteks nimedeks võeti Härmas, Laanemets, Laht, Lindma, Läänemets, Meremaa, Laanoja ja Laaneoja.
Sandra Pihlak
Sandra Pihlak (sündinud 4. mail 1989 Tallinnas) on eesti tekstiilikunstnik.
Elukäik
Sandra Pihlak õppis aastatel 1996–1999 Tallinna Muusikakoolis ning seejärel 2003. aastani Tallinna Nõmme Gümnaasiumis. Aastatel 2003–2006 õppis ta Brüsseli Ameerika Koolis (Brussels American School) ning aastatel 2006–2008 Athénée Royal Crommelynckis. Ta on lõpetanud Eesti Kunstiakadeemia tekstiili eriala bakalaureuseõppe 2013. aastal. 2015. aastast alates õpib ta Londoni Ülikooli Püha Martini kunsti- ja disainikolledži magistriõppes tulevikumaterjale.
Apodemus
Apodemus on hiirlaste sugukonda kuuluv näriliste perekond.
Klassifikatsioon
Perekonda Apodemus klassifitseeritakse järgmised hiirlaste liigid:
Vormsi valla lipp
thumb|Vormsi valla lipp Vormsi valla lipp on Lääne maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Vormsi valla lipp.
Lipp võeti kasutusele 2013. aastal ning õnnistati sama aasta 29. juulil Vormsi Püha Olavi kirikus.
Lipu kirjeldus
Valla lipp on ristkülikukujuline sinine kangas, mille keskel on kuldne rõngasrist – Vormsi valla märk. Laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ning normaalsuurus 105 x 165 cm. Rõngasristi kõrgus on 1/2 lipu kõrgusest. Lipu värvikoodid: sinine C100 M40 Y0 K10 ja kuldne/kollane C0 M10 Y100 K0.
Põhjendus
Lipu värvid viitavad saare põlisele rannarootslaste alale. Rõngasrist sinisel taustal sümboliseerib päikeselist ja puhta loodusega saart mere keskel. Lisaks on Vormsi saarel säilinud maailma suurim rõngasristide kogum ning rõngasrist on päikesemärk ja saare kaitsesümbol.
Lipu kasutamise kord
Valla lippu võib kasutada:
Valla lipu heiskamine ja kasutamine:
Lipu ajalugu
2007. aastal korraldati lipu ja vapi kavandite konkurss, kuhu laekus 7 tööd. Laekunud kavandid pandi arvamuste ja eelistuste teadasaamiseks välja valla koduleheküljele ja raamatukokku. Konkursitööde hindamisest võtsid väga innukalt osa koolilapsed, kes pidasid konkurentsitult parimaks Aare Bergmani tööd, millel oli kujutatud madu Vormsi saare kohal. Konkursi võidutööks valiti aga Ain ja Ege Strengi töö, millest on edasi arendatud ka tänased lipp ja vapp. Kavandite kooskõlastamine riigikantseleiga aga ei sujunud plaanipäraselt, sest tööd ei vastanud kehtivatele heraldikanõuetele ning esialgsed kavandid ei saanudki riigikantseli poolt kooskõlastust. Kavandid tehti ümbere ning kõik huvilised said valla kodulehel või hääletuskasti kasutades valla sümboolika valimisel kaasa rääkida kuni 2012. aasta oktoobri lõpuni. Kinnitatud lipp õnnistati 29. juulil 2013 Vormsi Püha Olavi kirikus.
Andris Nelsons
Andris Nelsons (sündinud 18. novembril 1978 Riias) on läti dirigent.
Nelsons õppis Läti Muusikaakadeemias ja Peterburi konservatooriumis. Ta osales ka Neeme Järvi ja Jorma Panula meistrikursustel ning võttis 2002. aastast eratunde Mariss Jansonsi juures.
Ta alustas oma karjääri trompetistina. 2003. aastal sai ta Läti Rahvusooperi peadirigendiks. 2006–2009 oli ta Nordwestdeutsche Philharmonie peadirigent, 2008–2014 Birminghami sümfooniaorkestri peadirigent. Alates 2014. aastast on ta Bostoni sümfooniaorkestri peadirigent ja alates 2018. aastast Leipzigi Gewandhaus-orkestri peadirigent.
Temast on valminud dokumentaalfilm "Der Dirigent Andris Nelsons. Genius on Fire" (Saksamaa 2012).
1. jaanuaril 2020 dirigeeris ta Viini Filharmoonikute uusaastakontserti.
Doctor and the Medics
Doctor and the Medics on Inglise glämmrokiansambel. Bänd sai tuntuks oma kaveriga Norman Greenbaumi laulust "Spirit in the Sky", mis jõudis 1986. aastal Suurbritannia singlimüügi edetabeli esikohale. Bänd tegutseb tänapäeval erinevates koosseisudes peamiselt teiste esinejate tribuutbändina.
Raud(II)sulfaat
pisi|[[Melanteriit.]] Raud(II)sulfaat (keemiline valem: FeSO4) on keemiline ühend (sool).
Sulfaat esineb kõige sagedamini kristallhüdraadina kujul Fe[SO4]·7H2O mineraalina melanteriit. Kristalliline raudsulfaat on helerohelise värvusega suhteliselt püsiv ühend. Vesilahuses oksüdeerub aeglaselt õhuhapniku toimel. Teda saadakse enamasti raua reageerimisel lahjendatud väävelhappega.
Seda keemilist ühendit on nimetatud ka raudvitrioliks või rahvapäraselt kübaramustaks (saarte murdes ka kahi või kahjamust). Talurahvas kasutas seda ainet riidevärvimisel, sügavmusta värvuse saamiseks, lepa koorekeedusesse segatuna juba 17. sajandist alates. Kübaramusta osteti rändkaupmeestelt või laadalt, hiljem ka poest. Seda soola kasutatakse põllumajanduses taimekahjurite ning seenhaiguste tõrjeks, samuti puidu konserveerimisvahendina ja peitsina.
Raissa
Raissa (vene keeles Раиса) on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 168. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Raissa 1140 naisel.
Virge Naeris
Virge Naeris (sündinud 12. detsembril 1969 Tallinnas) on endine eesti kergejõustiklane.
Ta lõpetas aastal 1987 Tallinna 46. Keskkooli ja aastal 1994 Tallinna Pedagoogikaülikooli kehakultuuriteaduskonna.
2022. aasta meeste rannavõrkpalli Euroopa meistrivõistlused
2022. aasta meeste rannavõrkpalli Euroopa meistrivõistlused olid Euroopa Võrkpalliliidu CEV korraldatavad meeste Euroopa meistrivõistlused rannavõrkpallis. Võistlused toimusid 16.–21. augustil 2022 Münchenis, Saksamaal. Võistlustele pääsesid 32 paari.
Virge Naeris
Tema tugevaim ala oli kolmikhüpe, kuid ta oli edukas ka seitsmevõistluses, sprindis, tõkkejooksus, kõrgus- ja kaugushüppes.
2022. aasta meeste rannavõrkpalli Euroopa meistrivõistlused
Võistluse võitsid esmakordselt David Åhman ja Jonatan Hellvig, kes esindasid Rootsit. Eestit esindasid võistlustel Kusti Nõlvak ja Mart Tiisaar, kes jõudsid 16 parema sekka.
Virge Naeris
Ta osales 1996. aastal Atlanta OM-il, kus sai kolmikhüppes 14. ja kaugushüppes 26. koha.
2022. aasta meeste rannavõrkpalli Euroopa meistrivõistlused
Protseduur
Eelringi pääses kvalifikatsioonide kaudu 32 rannavõrkpallipaari, kellest 24 pääsevad väljalangemismängudele. Võistkonnad jagati alagruppidesse loosi kaudu 22. juunil 2022. Eelringist pääsevad alagrupi võitjad otse 16 parema hulka. Alagrupi 2 ja 3 koht pääsevad 24 hulka. Alagrupis mängib iga võistkond kaks mängu. Esimeses mängus lähevad paarid vastamisi asetuse järgi (esimene ja neljas ning teine ja kolmas). Teises mängus lähevad vastamisi esimeste mängude võitjad omavahel ning kaotajad omavahel.
Virge Naeris
Elu pärast tippsporti
Pärast sportlaskarjääri lõppu töötab ta jooga- ja qigong ' iõpetajana ning psühholoogilise nõustajana ning mängib golfi.
Tunnustus
Aastatel 1993–1996 ja 1998 oli ta Eesti parim naiskergejõustiklane.
2022. aasta meeste rannavõrkpalli Euroopa meistrivõistlused
Protseduur
Edasipääseja selgitamine:
Alagrupimängud toimusid 16.–17. augustil 2022.
The Hardkiss
The HARDKISS on Ukrainas 2011. aastal moodustatud pop-, poprokk- ning alternatiivrokkansambel, mille peasolist on Julia Sanina.
.edu
.edu on tippdomeen haridusasutuste, eelkõige ülikoolide jaoks. Kasutusel on alates 1. jaanuarist 1985.
Keila külanõukogu
Keila külanõukogu moodustati 1945 Keila valla koosseisus. 1954. aastal suurenes Keila külanõukogu territoorium likvideeritud Joa külanõukogu maade arvel, kuid sellegipoolest endise Keila valla territooriumi suurusest jäi ta üle kahe korra väiksemaks.
Keila Küla Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee esimees viimased kümme aastat oli Lembit Puusepp. 10. septembril 1992 reorganiseeriti Keila külanõukogu Keila vallaks.
1970. aasta
1970. aastal oli külanõukogu pindala 117 km², elanike arv 2893.
Edward Blay
Blay võitis kuldmedali 7. Briti Impeeriumi ja Rahvaste Ühenduse mängude poksivõistlusel (Perth, 1962) kergekaalus (kuni 60 kg) ja 8. Briti Impeeriumi ja Rahvaste Ühenduse mängude poksivõistlusel (Kingston, 1966) II kergekeskkaalus (kuni 67 kg).
Blay poksis novembrist 1967 kuni juulini 1975 elukutselisena ning pidas kokku 53 kohtumist, millest võitis 38 (neist 21 nokaudiga), kaotas 10 (neist 1 nokaudiga) ja viigistas 5 kohtumist.
Keila külanõukogu
1977. aasta
1977. aastal oli külanõukogu pindala 113 km², elanike arv 1616.
1970. aastate teisel poolel liideti Keila külanõukogust Saue külanõukogu koosseisu Valingu, Aila, Tuula, Pällu.
1987. aasta
1987. aastal oli külanõukogu pindala 195 km², elanike arv 4287.
Külanõukogu koosseisu kuulusid Karjaküla, Keila-Joa ja Klooga alevik ning 19 küla. Külanõukogu hõlmas ka Pakri saared.
Nigula raudteepeatus
pisi|Endine Nigula raudteepeatus (2014). Nigula raudteepeatus oli raudteepeatus Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Nigula külas. Läbi Nigula kulges kuni 2004. aastani Keila–Haapsalu raudtee. Peatuses asus üks madal perroon ja puidust ootepaviljon.
Peatus alustas aastal 1928.
Nigula raudteepeatusele eelnes Keila poolt tulles Palivere ja järgnes Taebla raudteejaam.
Valerijus Mižigurskis
Valerijus Mižigurskis (sündinud 22. aprillil 1983 Vilniuses) on Leedu jalgpallur.
Aastast 2011 mängib ta klubis FC Levadia Tallinn.
Aastast 2008 mängib ta Leedu jalgpallikoondises.
Vassili Župikov
1987–1988 mängis ta klubis SK Tallinna Sport.
Mängu tänav (Narva)
Mängu tänav on tänav Narvas Kreenholmi linnaosas. Tänav algab Kiige tänavalt, kulgeb kagusse ja itta, ristub Savi ja Staadioni tänavaga ning lõpeb Kreenholmi tänavaga ristudes. Tänava pikkus on 485 m.
Jaapani mänd
Jaapani mänd (Pinus parviflora) on männiliste sugukonda männi perekonda kuuluv okaspuu. Ta kuulub viieokkaliste mändide alamperekonda Strobus.
Jaapani männil eristatakse kahte teisendit, millest üks kasvab Honshūl, Kyūshūl ja Shikokul 200–1800 m kõrgusel üle merepinna ja teine Hokkaidōl 60–800 m kõrgusel ning Honshūl 300–2500 m kõrgusel üle merepinna.
Mänd leiab palju kasutust haljastuses ja bonsaina.
Kirjeldus
pisi|vasakul|Okkad ja pungad pisi|vasakul|Jaapani männi käbid Jaapani mänd kasvab kuni 25 m kõrgeks, tüve läbimõõt on kuni 1,0 m. Tüvi on massiivne ja tavaliselt sirge, kuid võib hargneda ka kaheks-kolmeks haruks. Võra on lameda ja ebakorrapärase kujuga.