cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Pius V
Suhtumine juutidesse
19. jaanuaril 1567 avaldatud bullaga "Cum nos nuper" keelas ta juutidel omada kinnisvara. Ta süüdistas 26. veebruaril 1569 avaldatud bullas "Hebraeorum gens" juute liigkasuvõtmises, röövimises ja prostitutsiooni vahendamises, lubas neil elada getodes Roomas ja Anconas, kuid kohustas neid mujalt Kirikuriigist lahkuma. Tema ajal sai Rooma pearabi katoliiklaseks.
Kristlik eetika ja moraal
30. augustil 1567 avaldas Pius V apostelliku konstitutsiooni "Romani pontificis", milles keelas India katoliiklastel mitmenaisepidamise ja bigaamia.
Ta keelustas 1. novembril 1567 avaldatud apostelliku konstitutsiooniga "De salute" härjavõitlused ja taunis loomade väärkohtlemist.
Ta avaldas 30. augustil 1568 bulla "Horrendum illud secelus", milles mõistis karmilt hukka preestrid ja mungad, keda süüdistati seksuaalsetes pattudes.
Uued piiskopkonnad
Pius V rajas 1570 Itaalias Ortona piiskopkonna, 10. mail 1570 Cordoba piiskopkonna Argentinas, 9. juunil 1570 Elvasi piiskopkonna Portugalis ja taastas 18. juulil 1571 Jaca piiskopkonna. 1. augustil 1571 rajas ta Itaalias Ripatransone piiskopkonna.
Onupojapoliitika
Pius V pühitses oma õetütre poja Michele Bonelli kardinaliks, kuid teised sugulased said temalt vähest majanduslikku abi.
Kardinalide pühitsemised
pisi|Pius V [[Baldassare Croci maalil. 1602–1603]] Pius V pühitses 21 kardinali 3 konsistooriumil, sealhulgas hilisema paavsti Sixtus V. Lisaks itaallastele sai kardinalideks 3 prantslast ja 3 hispaanlast.
Ta avaldas 21. detsembril 1566 apostelliku konstitutsiooni "Inter multiplices", milles kinnitas Paulus IV nõudeid konklaavi otsuse tühistamiseks, kui valituks osutub kardinal, keda on varem süüdistatud ketserluses.
Ta kinnitas 1571. aastal konklaavil osalemise õiguse neil kardinalidel, kes on ametisse nimetatud, kuid keda pole veel jõutud ametisse pühitseda.
8. veebruaril 1566 rajas ta San Girolamo dei Croati titulaarkiriku.
Pius V kultuuriloos
Inkvisitsiooni surve ja Keelatud raamatute nimekirja kongregatsiooni tegevuse tõttu põgenesid Kirikuriigist paljud trükkalid.
Ta lubas 1568 laiendada Rooma botaanikaaeda.
Ta kinnitas 25. juulil 1571 avaldatud apostellikus kirjas "Exponi nobis nuper" Lima ülikooli privileegid.
El Creco on temast teinud portree ja Baldassare Croci on teda kujutanud oma maalil. Ambrogio Oliva on paavsti kujutanud 1580. aasta paiku Occimiano Santi Nome di Gesù e del Rosario kiriku maalil.
Surm
pisi|Pius V haud Pius V suri 1. mail 1572 Roomas neeru- või sapikivide tõttu tekkinud tüsistustesse ja maeti Vatikani basiilikasse. 9. jaanuaril 1588 maeti tema säilmed ümber Rooma Santa Maria Maggiore basiilikasse.
Pius V kanoniseerimine
Pius V kuulutati õndsaks 1. mail 1672 Clemens X poolt ja kanoniseeriti 22. mail 1712 Clemens XI poolt. Tema mälestuspäev on 30. aprill. Pius V on Malta patroon.
Hinnang
Kirikuajaloolane J. N. D. Kelly iseloomustab teda kui otsekohest ja vaga, kuid ketserite tagakiusamisel karmi isiksust.
Ordumeister
Ordumeister on ordu kõrge ametnik.
Ordumeister on kõige üldisem nimetus mitmesuguste vaimulike ja ilmalike ordude ametikandjate kohta. Tavaliselt nimetatakse ordu kõrgeimat ametnikku suurmeistriks, ent tihti ka lihtsalt ordumeistriks. Saksa ordu kõrgeimat ametnikku on nimetatud kõrgmeistriks (Hochmeister).
Saksa ordu harusid juhtisid maameistrid, sealhulgas Liivimaa orduharu maameister, keda on samuti ordumeistriks nimetatud; Eesti kontekstis seostubki ordumeistri nimetus eelkõige Liivimaa maameistriga.
Hondarribia
thumb Hondarribia (baski; hispaania Fuenterrabía) on linn Hispaanias Baski autonoomses piirkonnas Gipuzkoa provintsis. Asub Biskaia lahe ääres Bidasoa jõe suudmes Txingudi lahe ääres Donostiast 19 km ida pool. Hondarribia on Hispaania põhjapoolseim linn.
Ajalugu
Linna pärast on toimunud 3 lahingut: 1521, 1638 ja 1792. aastal. Hondarribias on keskaegne kindlus ja linnamüürid.
Transport
Linna lähedal asub Donostia lennujaam.
Bjorjoljohh
thumb Bjorjoljohh (jakuudi Бөрөлөөх, vene Бёрёлёх, alamjooksul Jelon - Елонь) on jõgi Venemaal Sahhas.
Jõe pikkus on 754 km, valgala pindala 17 000 km².
Jõgi agab Tšerski mägedest; moodustub Tšamõga-Okatõni ja Kemelkan-Okati jõe liitumisel. Voolab Jana-Indigirka madalikul valdavalt kirdesse. Suubub vasakult Indigirka deltasse.
Peamised lisajõed on Uese-Kõllahh (vasakpoolne) ning Ulahhan-Kõllahh (Tiit), Selgannahh ja Arõ-Mae (parempoolsed).
II Riigikogu valimised
Valimiste eripäradeks oli lisaks erakordselt fragmenteerunud parlamendikoosseisule ka valimiseelne periood, mil osa nimekirju – kõige olulisemana kommunistide Tallinna ja Virumaa nimekirjad – reeglitele mittevastavuse tõttu tühistati. Kommunistide puhul oli põhjus selles, et nende nimekirjadesse olid lülitatud NSV Liidus elavad ja sealsete kodanike hulka kuuluvad liidrid, kellel Eestis kandideerimise õigust ei olnud. Ka tühistati valimiste järel 2367 kahtlast (ei vastanud ) Rahvaerakonna häält.
Valimisnimekirjadest
Valimisteks esitati kokku 163 nimekirja. Kõige enam Võru-Valga-Petseri ringkonnas – 22. Üle-eestilised nimekirjad esitasid ühine väerind, sotsiaaldemokraadid, tööerakond, rahvaerakond, rahvusvabameelsed, demobiliseeritud sõdurid, kristlik rahvaerakond, põllumehed ja Saksa-Balti erakond. Samad inimesed võisid kandideerida ka erinevates piirkondades.
Tulemused
Valimisõiguslikke: 688 675, osalus: 477 284 (67,8%), kehtetuid hääli: 17 199 (3,6%) ja kehtivaid hääli: 460 085 (96,4%).
Prior
Prior (ladina keeles 'kahest esimene') on roomakatoliku mungakloostri abti asetäitja või väiksema harukloostri ülem.
Ajalooliselt oli prior katoliku kirikus orduülem.
Prioraat oli/on tegevuspiirkond.
Clipperton
thumb|Clippertoni saare asukoht Clipperton (prantsuse Île de Clipperton või Île de la Passion, hispaania Isla de la Pasión) on asustamata atoll Vaikses ookeanis. Atolli pindala on 8,9 km², kuid maismaad on vaid 1,7 km². Saar on madal, kõrgus kuni 21 m. Kuulub Prantsusmaale.
Clippertoni saare satelliidipilt|thumb [[Kookospalmid Clippertoni saarel|thumb]] [[Pilt:Carteactuelle.jpg|Clippertoni saare kaart
Sargvere
Sargvere on küla Järva maakonnas Paide linnas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda.
Külas on Sargvere mõisakompleks, kus kunagi asus kool. Praegu on mõisas muu hulgas Sargvere mõisa muuseum.
Küla lähistel voolab Esna jõgi (2 km külast väljaspool) ja Sargvere peakraav.
Sargveres asub RTV Saekoda.
Külas on ka pisike lasteaed, mis alates 2012. aasta augustist tegutseb nimega Tarbja Lasteaed-Kool koos Tarbja külas paikneva kooliga.
Samuti asub külas Sargvere Keskuse hoone, kus asub raamatukogu, spordisaal, jõusaal, noortetuba.
Seinapalu
Seinapalu on küla Järva maakonnas Paide linnas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda.
Küla läbib Prandi jõgi. Küla lähistel voolab Seinapalu peakraav.
Seinapalu küla kohta on teateid juba 1564. aastast.
Lauri Sirp
Aastal 1993 lõpetas Lauri Sirp Eesti Muusikaakadeemia koorijuhtimise erialal ning 2002. aastal orkestridirigeerimise erialal.
Alates 1993. aasta augustist töötab ta Vanemuise teatris. Samuti on ta teinud koostööd ERSO, Tallinna Kammerorkestri, Pärnu Linnaorkestri ja Mikkeli Linnaorkestriga. Alates 2003. aasta kevadest dirigeerib etendusi Rahvusooperis Estonia.
Palgatööline
Palgatööline (ka palgaline) on tööline, kes töötab rahalise palga eest ning kellele palk on peamine elatusallikas.
Kirschau vald
Kirschau on vallaosa ja endine vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis.
Kirschau asub Lausitzi mägismaal Spree ja Pilke jõe orgudes, mille vahele jäävad Mönchswaldi mägi (449 m) ja Lärchenbergi mägi (354 m).
Kirschau valda kuuluvad peale Kirschau järgmised külad: Bederwitz (ülemsorbi Bjedrusk), Kleinpostwitz (Bójswecy), Rodewitz (Rozwodecy) ja Sonnenberg (Słónčna Hora).
2011. aastal liideti ta Schirgiswalde-Kirschau linnaga.
Franz Nyenstede
Franz Nyenstede (ka Frantz Neustedt, Nyenstedt, Nystedt, Nyenstädt, Neustädt, vene Франц Ниенштедт; vkj 15. august 1540 Hoya krahvkond Vestfaal — 1622 ? Riia) oli kroonik, kaupmees Tartus ja Tallinnas, ning Riia raehärra ja bürgermeister.
Nyenstede saabus Liivimaale 1554. aastal ning tegutses mitmes linnas kaupmehena.
1557. aastal oli ta muuhulgas Tartu maksu üle Moskva tsaaririigis käinud Liivimaa läbirääkimiste saatkonnas, olles Tartu linna saadikuks. Pärast Vene-Liivimaa sõjas, Tartu vallutamise järel venelaste poolt põgenes ta 1571. aastal Riiga, kus sai hiljem raehärraks ja bürgermeistriks.
Järgnevalt oli ta Riia rae liige, Riia üleminekul Poola-Leedu võimu alla ning 1584–1589 toimunud kalendrirahutuste ajal Riias.
Tema kroonika, mis on kirjutatud suhteliselt diletantlikult, kuid sisaldab siiski mitmeid huvitavaid teateid tema kaasaja kohta, ulatub kuni 1609. aastani.
Talle kuulus Suntaži (Sunzel) mõis Suntaži kihelkonnas Liivimaal.
Franz Nyenstede oli lastetus abielus Tartu bürgermeister Detmer Meyeri tütrega.
21. oktoober
21. oktoober on Gregoriuse kalendri 294. (liigaastal 295.) päev. Juliuse kalendri järgi 8. oktoober (1901–2099).
Universität der Bundeswehr München
Universität der Bundeswehr München (Bundeswehri Müncheni ülikool) on üks Saksamaa kahest sõjaväe (Bundeswehr) ülikoolist. Mõlemad on asutatud 1973. aastal.
Ülikoolis antakse kõrgharidust peamiselt Saksamaa ohvitseridele ja kandidaatidele. Lõpetajad saavad eduka õppimise korral maksimum kolme aasta ja kolme kuuga bakalaureusekraadi või nelja aasta ja kolme kuuga magistri kraadi. Õppeaasta on lühem kui tavaliselt Saksamaa akadeemiline aasta ja koosneb kolmest trimestrist kahe semestri asemel, mistõttu on ka ühes õppeaastas poole rohkem aineid. Teiste riikide sõjaväekoolidest erineb ta selle poolest, et Saksamaa föderatiivsed sõjajõud pakuvad seal kursuseid, mis pole otseselt seotud sõjaväega ja vastavad Saksamaa muude ülikoolide õppekavadele. Koolis on ka väike hulk andekamaid tudengeid (umbes 50), kelle õpinguid spondeerivad tööstusettevõtted, kellel on kaitseministriga vastavasisuline leping. Ka tsiviilisikutel on ülikoolis võimalik õppejõuna töötada ja ülikoolis on õppejõudude hulk üliõpilase kohta kõrgem, kui teistes Saksamaa ülikoolides.
Õppeprogramm koosneb erinevatest kursustest nagu erinevad inseneriteadused (näiteks aeronautika, arvutid, mehaanika), majandus ja sotsiaalteadused (ka pedagoogika). Kuid on ka ajaloo ja sporditeaduste kursused.
Königswartha vald
Königswartha (ülemsorbi keeles Rakecy) on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis.
Vallas on järgmised asulad (sulgudes ülemsorbikeelsed nimed):
Pagood
Pagood pärineb Indiast ja levis ulatuslikult ka Hiinas ning teistes Ida- ja Kagu-Aasia maades.
Ernst Jürgens
Ernst Jürgens (30. november 1869 Häädemeeste, Pärnumaa – 23. juuli 1939 Tallinn) oli eesti farmatseut.
Moskva Eesti Seltsi ja Venemaa rohuteadlaste ühingu esimees.
1920 naasis Eestisse, A/S Ephagi direktor, Eesti Keemiatöösturite Ühingu esimees, Rohuteadlaste Koja nõukogu liige.
Kohvik
right|thumb|"[[Õhtune kohvikuterrass", Vincent van Gogh, 1888]] Kohvik (varem kohvimaja) on toitlustusasutus, mille toiduvalikus on kohv, pagari- ja kondiitritooted, sageli ka tee ja võileivad.
Kohvimajade ajalugu
Algselt olid kohvikud kohad, kus inimesed käisid koos kohvi joomas ning suhtlemas ja uudiseid vahetamas. Euroopa vanimateks peetakse Viini ja Pariisi kohvimajasid: Viini esimese kohvimaja avas armeenlane Johannes Theodat 1685. aastal, Pariisi vanim tegutsev kohvimaja on 1686. aastal avatud Café Procope aadressil 13 Rue Ancienne Comédie. Populaarseks muutusid kohvimajad 1800. aastatel Viinis, kus nendes pakuti algul ainult kohvi ja šokolaadi. Hiljem on kohvikute traditsioon arenenud ning pakutav joogi- ja toiduvalik laienenud. Nii pakutakse tänapäeval paljudes kohvikutes ka alkohoolseid jooke (eriti Lõuna-Euroopas) ja sooja toitu.
Euroopa ja Ameerika kohvikud
Kohvikutraditsioonid varieeruvad eri maades suuresti, nagu ka kohvikute nimetused. Suurbritannias ja Iirimaal tehakse mõningal määral vahet café, mis on Mandri-Euroopa mõistes kohvik, ning cafe vahel, mis sarnaneb pigem sööklaga. Hollandis on koffiehuis traditsiooniline kohvik, coffee shop seevastu müüb kanepit ja hašišit ning enamasti pole neil luba müüa alkoholi. Prantsusmaal töötavad kohvikud sageli päeval restoranidena, pakkudes lõunatamisvõimalust, ja õhtul baaridena. Euroopa kohvikutes on tihtipeale lauad ja toolid ka kohvikuesisel tänaval, Ameerikas kohtab seda kommet harvemini.
Tähelepanuväärsed kohvikud Eestis
thumb|Kohviku Wabadus väliterrass Tallinnas Vabaduse platsil, sügis 2011 Eesti ajaloolistest kohvikutest on tuntud olnud näiteks Nikolai Kultasele kuulunud Kultas Tallinnas Vabaduse platsil (hilisem Moskva ja Kultas), Kolme Koopa Kohvik (Ko-Ko-Ko, hilisem õllerestoran Humal) ja Tartu Ülikooli õppejõudude meeliskohvik Werner Tartus.
Divisio
"Divisio" on ladinakeelne sõna, mis tähendab taksonoomias:
Loogikas tähendab see sama mis alusetu üldistus.
Abt
Abt (aramea keeles abba 'isa') on roomakatoliku mungakloostri ülem; sellest tuleneb ka nunna kloostri ülema nimetus "abtiss".
Sillaotsa
Sillaotsa on küla Järva maakonnas Paide linnas. Külas on olnud Eivere mõis. Küla lähistel voolab Eivere peakraav.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda.
Külas asub Paide Sillaotsa kalmistu, mis on arvele võetud kultuurimälestisena.
Olga Kamyshleeva
pisi|Olga Kamyshleeva 2012. aastal. Olga Kamyshleeva (eesti keeles on nime kirjutamiseks kasutatud ka transkriptsiooni vene keelest Olga Kamõšlejeva; rahvusvahelises reitingutabelis on ta nimi kujul Olga Kamychleeva; sündinud 21. aprillil 1973 Minskis) on Valgevene päritolu Hollandi kabetaja.
Ta tuli 2003. aastal maailmameistriks rahvusvahelises kabes. Samal aastal tuli ta ka Hollandi meistriks.
Sillaotsa järv
Sillaotsa järv on mitme Eesti järve põhinimi:
Bongoville
Bongoville on asula Gaboni idaosas Ülem-Ogooué provintsis. Asub Franceville'ist idas.
Bongoville, varasema nimega Lewaï, on president Omar Bongo sünniküla.
Bongoville'is on suur staadion.
Pire Teras
Pire Teras (sündinud 13. detsembril 1970 Põltsamaal) on eesti keeleteadlane.
Ta lõpetas 1989. aastal Põltsamaa Keskkooli ja 1996. aastal Tartu Ülikooli eesti keele ja soome-ugri keelte erialal.
Ta oli aastatel 1996–1998 Tartu Ülikooli magistriõppes, aastatel 1995–1997 õpetajaõppes ning aastatel 1998–2003 doktoriõppes.
Ta kaitses 2003. aastal väitekirja "Lõunaeesti vokaalisüsteem. Võru pikkade vokaalide kvaliteedi muutumine" ning sai doktorikraadi.
Ta töötas aastatel 1989–1992 Tartu Õpetajate Seminaris ning alates 1997. aastast Tartu Ülikoolis teaduri ja õppejõuna.
2008–2013 töötas Teras Helsingi Ülikoolis eesti keele külalislektorina ja 2012–2020 Tartu Ülikooli eesti ja üldkeeleteaduse instituudis dotsendina.
Rukkirahu
Rukkirahu on 9,1 hektari suurune saar Väinameres. Halduslikult asub saar alates 2017 haldusreformist Lääne maakonnas Haapsalu linnas Rohuküla territooriumil.
Saar asub Rohukülast 4 kilomeetrit läänes ja Hobulaiust 4 kilomeetrit edelas.
Saarel esineb rohttaimestikku.
Saarel asub Rukkirahu tuletorn.
Rohuküla–Heltermaa laevatee möödub saarest põhja poolt Rukki kanali kaudu. Laevatee kulgemine on määratletud Rukki kanali poide ja Rohuküla ülemise ning Rohuküla alumise tulepaagi sihiga.
Saar kuulub Väinamere hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.
Johann Estam
Johann Georg Estam (kuni 1922 Johann Georg Eschstamm, 2. oktoober 1891 Pärnu – 11. veebruar 1955 Boston) oli eesti keeleteadlane.
Lõpetas 1915. aastal Moskva ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna, 1936 Tartu ülikoolis mag. phil. (Koolijõudluse üleriigiline kontroll võõrkeeltes), 1942 Berliini ülikoolis dr. phil.
Tartu Ülikooli, Balti Ülikooli ja Harvardi ülikooli õppejõud.
Yanqing
Yanqing on mitme koha nimi Hiinas:
Kalev Kütaru
Ta on Kaitseliidu Tallinna Maleva Orkestri ja Tallinna Noorte Puhkpilliorkestri dirigent ja Eesti Puhkpillimuusika Ühingu noorteorkestrite toimkonna liige.
A-moll
a-moll ehk la-minoor on a-st üles ehitatud minoorne helirida. thumb|580px|left|a-moll [[helirida loomulikus minooris.]]
400px
400px 400px 400px
Virve Sarapik
Virve Sarapik (sündinud 25. juunil 1961) on eesti kunstiteadlane ja semiootik.
Ta kaitses 1999. aastal Tartu Ülikoolis doktorikraadi semiootika ja kulturoloogia alal.
Sarapik on töötanud alates 1989. aastast Eesti Kunstiakadeemias, esmalt assistendi, seejärel dotsendi, vanemteaduri ja erakorralise professorina. Aastatel 1998–2002 töötas ta ka Underi ja Tuglase Kirjanduskeskuses, 2003–2014 Eesti Kirjandusmuuseumi vanemteaduri ja kultuuriteooria töörühma juhina. On alates 2010. aastast Eesti Kunstiakadeemia professor, 2017. aasta septembrist EKA kunstiteaduse ja visuaalkultuuri instituudi juhataja.
Isiklikku
Virve Sarapiku abikaasa on füüsik Jaan Kalda.
Pildirüüste
Pildirüüste (hollandi keeles Beeldenstorm, saksa keeles Bildersturm) on reformatsiooniga kaasnenud korratused, mille käigus lõhuti, eelkõige kirikutes, katoliku usu tunnuseid (altareid, pühapilte jne).
Tallinnas toimus pildirüüste 1524. aastal, kui mitmesajapealine sakslastest ja eestlastest koosnev märatsev rahvahulk tungis linna kirikutesse, purustas seal pühapilte ja -kujusid, altareid ja reliikviaid, mida peeti vana usu sümboliteks. Sama sündis Tartus, Viljandis, Narvas ja Uus-Pärnus.
Narva börsihoone
Ajaloost
Uhke börsihoone ehitus jäi viimaseks suureks Rootsi-aegseks ehitusprojektiks Narvas. Hoone rajamisel võeti eeskuju Madalmaadest Amsterdami börsist. Hoonet hakati ehitama 1695. aastal, aga uue kindralkuberneri Otto Wilhelm von Ferseni otsusega peatati ehitus 1697. aastal. Järgnes korraldus töö katkestada ja olemasolevad müürid konserveerida. Narva raad otsustas tüli lahendamiseks pöörduda otse Rootsi kuninga poole. Raad rõhutas, et hoonet on vaja kaubalaoks, mille juures saab olema ka "väike börs". Konflikt lahenes aga 1701. aastal, kui uueks kindralkuberneriks sai Otto Wellingk. 1704. aastaks oli varaklassitsistlikus stiilis kolmekorruseline algselt uhke barokktorniga börsihoone valmis.
Samas ei täitnud börsihoone kunagi oma algset funktsiooni. Järgnenud 240 aasta jooksul kasutati ruumikat börsihoonet esindusvõõrastemajana, teatrina, klubihoonena, raamatukoguna, kinona, äripinnana, motoklubina ja taksojuhtide ooteruumina. Näiteks tegutses Narva Suurgildi ruumes tegutses 1864. aasta 25. märtsist Narva Suurgildi kuuluvate jõukamate ja haritumate kodanike Narva Muinsusselts, mille eesmärgiks oli "… Narva ajalooga seotud andmete kogumine ja uurimine ning niisuguste esemete kogumine ja säilitamine, mis võivad omada tähtsust järeltulevate põlvkondade jaoks, sõltumata sellest, mis ajastust need esemed pärinevad.". Sealsamas asus ka seltsi muinsusesemete kollektsioon (vanad mündid ja medalid, ajaloolised relvad, muinsused igapäevaelu ja käsitöö vallast, kunstiesemed, vanad käsikirjad) ja raamatukogu. Seltsi ühe eestvedaja, Suurgildi oldermanni Heinrich Johann Hanseni Narvast lahkumise järel seltsi aktiivne tegevus rauges.
Börsihoone hävis 1944. aasta märtsipommitamises. Esialgu plaaniti hoone taastamist, kuid 1950. aastatel müürid lammutati. Uut hoonestust nõukogude ajal sinna ei rajatud.
Aastail 2004–2005 ja 2009–2010 tehti börsihoone kinnistul põhjalikud arheoloogilised väljakaevamised. Leiti nelja keskaegse hoone, kolme kaevu ja pihtaedade jäänused. Kaevamised aitasid oluliselt kaasa just keskaegse Narva eluolu tundmaõppimisele.
Sõjas hävinud börsihoone asemele otsustati rajada Tartu Ülikooli Narva kolledži uus õppehoone. 2005. aastal avalikustas konkursikomisjon võidutöö "Vihm" (arhitektid Katrin Koov, Indrek Peil ja Siiri Vallner). Taastati vana hoone kelder. Õppehoone fassaad on negatiivpilt kunagise börsihoone fassaadist. Nii välditi ajaloolise raehoone fassaadi varjamist, mis oli varem börsihoone puhul probleemiks olnud. Vana hoonet meelde tuletava fassaadi taha ehitati kaasaegne õppehoone, mis avati pidulikult 2012. aasta lõpus.
Suurpalu
Suurpalu (ka: Palu) on küla Järva maakonnas Paide linnas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda.
Viktor Hristenko
thumb|Viktor Hristenko (2006) Viktor Borissovitš Hristenko (Виктор Борисович Христенко; sündinud 28. augustil 1957 Tšeljabinskis) on Venemaa riigiametnik. Aastatel 2004–2008 oli ta Venemaa tööstus- ja energeetikaminister ning 2008–2012 tööstus- ja kaubandusminister.
Elulugu
Ta lõpetas 1979 Tšeljabinski Polütehnilise Instituudi, mis tänapäeval kannab nime Lõuna-Uurali Riiklik Ülikool, majanduse ja ehituse organiseerimise erialal. Seejärel töötas ta instituudis inseneri, vanemõpetaja ja dotsendina.
Varstu valla lipp
thumb|Varstu valla lipp Varstu valla lipp on Võru maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Varstu valla lipp.
Viktor Hristenko
Elulugu
Juulis 1997 määrati ta Venemaa rahandusministri asetäitjaks. Aprillist septembrini 1998 oli ta Venemaa peaministri Sergei Kirijenko asetäitja. 28. oktoobril 1998 määrati ta Venemaa rahandusministri esimeseks asetäitjaks. Mais 1999 määrati ta üheks kahest Venemaa peaministri Sergei Stepašini esimesest asetäitjast (teine oli Nikolai Aksjonenko). Hristenko säilitas selle koha Vladimir Putini esimeses valitsuses. Jaanuaris 2000 määrati ta Venemaa peaministri Mihhail Kasjanovi asetäitjaks. Alates 24. veebruarist kuni 5. märtsini 2004, pärast Kasjanovi vabastamist peaministri kohalt kuni uue peaministri Mihhail Fradkovi määramiseni, oli Hristenko Venemaa peaministri kohusetäitja. Tema kandidatuuri ei esitatud Riigiduumale kinnitamiseks. Kohe pärast seda määrati ta Venemaa tööstus- ja energeetikaministriks. Ta säilitas selle koha Viktor Zubkovi valitsuses. 12. maist 2008 kuni 1. veebruarini 2012 oli ta Venemaa tööstus- ja kaubandusminister.
Varstu valla lipp
Lipp kinnitati 5. aprillil 2002.
Viktor Hristenko
Autasud
thumb|Hristenko ja Putin (2009) Hristenkot on autasustatud Venemaa valitsuse aukirjaga ja Venemaa presidendi tänukirjaga.
Varstu valla lipp
Lipu kirjeldus
Varstu valla lipp on vapilipp. Rohelise kanga alaservas on kollane laineline laid ning rohelise välja keskel on kollane ratasrist.
Lipu normaalmõõtmed on 105×165 cm. Laiuse ja pikkuse suhe on 7:11.
Viktor Hristenko
Autasud
28. augustil 2006 pälvis ta ordeni "Teenete eest Isamaa ees" IV klassi suure isikliku panuse eest tehnilise ja majanduskoostöö arengusse riikide vahel. 3. oktoobril 2007 sai ta sama ordeni III klassi suure panuse eest riigi majanduspoliitika elluviimisel ja pikaajalise viljaka tegevuse eest.
Varstu valla lipp
Lipu kasutamise kord
Lipp peab vastama riigisekretäri poolt 5. aprillil 2002 kinnitatud valla lipu kirjeldusele. Lipu võivad heisata kõik Varstu valla kodanikud eramajadel, ettevõtted ja organisatsioonid oma hoonetel lipuhoidlasse või maapinnalt tõusvasse lipumasti. Heisatav lipp peab vastama Varstu valla põhimääruse nõuetele, olema puhas ja terve.
Viktor Hristenko
Autasud
2009. aastal sai ta ordeni "Teenete eest Itaalia Vabariigi ees" suurohvitseriks.
Varstu valla lipp
Lipu kasutamise kord
Maapinnalt tõusva lipumasti kõrgus peab olema vähemalt kuus korda suurem lipu laiusest, seinalipuvarda pikkus aga ligikaudu kolm korda suurem. Heisatud lipul peab lipukanga alumine serv jääma maapinnast vähemalt kolme meetri kõrgusele.
Viktor Hristenko
Eraelu
Hristenko abikaasa Tatjana Golikova oli 2007–2012 Venemaa tervishoiu- ja sotsiaalarengu minister. Esimesest abielust (Nadežda Hristenkoga) on tal kolm last: Julja, Vladimir ja Angelina.
Varstu valla lipp
Lipu kasutamise kord
Lipp heisatakse riiklikel pühadel ning tähtpäevadel, rahvuspühadel, 30. juulil (omavalitsusliku staatuse saamise päev), ning muude sündmuste puhul, milleks sellekohase korralduse annab Varstu vallavalitsus.
Varstu valla lipu heiskamisel leinalipuna kinnitatakse lipuvarda ülemisse otsa 50–100 mm laiune must lint, mille mõlemad otsad ulatuvad lipu laiust pidi kuni lipukanga alumise servani või heisatakse lipp poolde lipumasti nii, et lipu alumine äär oleks masti keskel.
Varstu Vallavalitsuse hoonel võib Varstu valla lipp olla heisatud koos Eesti riigilipuga ööpäevaringselt.
Kasutamiskõlbmatuks muutunud lipp kuulub sündsal viisil hävitamisele.
Werner Walde
pisi|Werner Walde (vasakult teine) [[Seydas 1989. aasta juunis]] Werner Walde (12. veebruar 1926 Döbeln – 26. juuni 2010 Cottbus) oli Saksa DV partei- ja riigitegelane.
Werner Walde oli pärit töölisperekonnast. Ta õppis haldusteenistujaks.
Aastatel 1943–1945 oli ta Riigi Tööteenistuses. 1945. aasta aprillis mobiliseeriti ta Wehrmachti, oli lühikest aega Ameerika ja Briti sõjavangis.
1945. aastal astus ta Saksa Vabade Ametiühingute Koondisse ja 1946. aastal Saksamaa Sotsialistlikku Ühtsusparteisse. 1948. aastast alates kuulus ta Saksa Vaba Noorsoo Liitu. Walde töötas 1945–1950 Döbelnis sotsiaalkindlustuskassas. 1951–1953 oli ta Meißenis Saksimaa parteikoolis assistent, õpetaja ja parteisekretär. Töö kõrvalt õppis ta kaugõppes parteikoolis. 1953–1955 oli ta Cottbusi ringkonna parteikooli juhataja asetäitja. 1954–1960 õppis ta parteikõrgkoolis, mille lõpetas ühiskonnateadlase diplomiga. 1955–1961 oli ta Cottbusi ringkonna Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei piirkonnaorganisatsiooni töötaja. 1961–1964 oli ta Senftenbergi kreisi Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei allorganisatsiooni esimene sekretär. 1964–1966 õppis ta Berliinis Majanduse Kõrgkoolis. 1966–1969 oli ta Cottbusi ringkonna Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei piirkonnaorganisatsiooni teine sekretär. 1969–1989 oli ta Cottbusi ringkonna Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei piirkonnaorganisatsiooni esimene sekretär.
Alates 1971. aastast oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee ja Rahvakoja (parlamendi) liige. 1976–1989 oli ta Saksamaa Sotsialistliku Ühtsuspartei Keskkomitee Poliitbüroo liikmekandidaat. 20.–21. jaanuaril 1990 heideti ta Saksamaa Sotsialistlikust Ühtsusparteist välja.
Telnet
Telnet on TCP/IP-il põhinev võrguprotokoll, mis pakub kahesuunalist interaktiivset suhtlusteenust. Tavaliselt kasutatakse Telneti käsureaprogrammina võrgu kaudu kaugsisselogimiseks.
Telneti protokoll töötati välja 1969. aastal koos RFC 15-ga, edasiarendus RFC 854-s ning on määratud internetiehituse töörühma (IETF) interneti standardiga STD 8, mis oli üks esimesi internetistandardeid.
Terminit "telnet" kasutatakse ka protokolli kasutava klientrakenduse tarkvara kohta. Telneti kliendid on enamikul UNIX-i süsteemidel olemas olnud juba aastaid ning tänapäeval on telneti klient olemas pea iga tarkvara platvormi jaoks. Viimasel ajal on telneti üha enam asendamas krüpteeritud sidet kasutav turvaline kest (SSH).
Tiit Vähi
Tiit Vähi (sündinud 10. jaanuaril 1947 Valgamaal Kaagjärve vallas ) on eesti poliitik, ettevõtja ja endine kaardilugeja, Eesti peaminister aastatel 1992 ja 1995–1997.
Vähi lõpetas Valga 1. Keskkooli 1965. aastal, Tallinna Polütehnilise instituudi peenmehaanika-insenerina 1970 cum laude ning Eesti Kõrgema Kommertskooli 1988.
1972. aastast töötas ta Valga autotranspordibaasis nr 9 ning 1976–1989 oli Valga Autobaasi direktor. Aastatel 1974–1989 kuulus ta NLKP-sse. Ta organiseeris Valgamaal Rahvarinnet ja juhatas selle piirkondlikku komiteed.
1975. aastal oli ta Hillar Salumäe kaardilugeja võidetud Saaremaa Rallil.
1989–1990 oli ta Eesti NSV Transpordikomitee esimees ja transpordiminister. 1990–1992 oli ta transpordiminister Edgar Savisaare valitsuses. 16. aprill 1991 Eesti Vabariigi Transpordiministeeriumi ja Sideministeeriumi reorganiseerimisel, Transpordiministeerium nimetati reorganiseerimisel ümber Transpordi- ja Sideministeeriumiks ning 20. juunist 1991 sai transpordiminister Tiit Vähist transpordi- ja sideminister. Ta saavutas Eesti lennujaamade, raudteede ja sadamate ülemineku Moskva kontrolli alt Eesti kontrolli alla. 1991, vahetult pärast Eesti taasiseseisvumist määrati Tiit Vähi valitsuse eriesindajaks Kirde-Eestis.
Ta kutsuti peaministriks 1992. aastal pärast Edgar Savisaare valitsuse lagunemist. Tiit Vähi esimest valitsust nimetati ametnike valitsuseks, sest enamik selle liikmetest olid oma ala spetsialistid või bürokraadid, mitte poliitikud. Selle valitsuse ajal lasti käibele Eesti kroon ja asutati Eesti Erastamisagentuur. Vähi valitsus kestis kuni 1992. aasta riigikogu valimisteni, misjärel sai peaministriks Mart Laar.
1993–1995 oli Vähi Tallinna linnavolikogu esimees ning Eesti Linnade Liidu juhatusee esimees.
Koonderakond lagunes 1999. aastal ja pärast 1999. aasta riigikogu valimisi lõpetas tegevuse. Tiit Vähi astus Reformierakonda ning oli aastani selle lihtliige. Ta on ka valimistel osalenud, ent on suurest poliitikast eemal.
Diagoni põiktänav
Diagoni põiktänav on tänav Harry Potteri romaanisarjas.
Tiit Vähi
2000. aastatel asus Tiit Vähi juhtima mastaapset projekti: Euroopa Liidu idapoolseima sadama ehitamist Sillamäele. Kahasse Venemaa äripartneritega kompleksselt kavandatud ja ehitatud Sillamäe sadama esimene järk valmis oktoobris 2005.
Ühiskondlik tegevus
Ta on Eesti Suurettevõtete Assotsiatsiooni juhatuse liige ning 2008-? oli juhatuse esimees. Ta on Lionsi klubi, Eesti Jahimeeste Seltsi ning Eesti Inseneride Liidu liige.
Diagoni põiktänav
Sellesse tänavasse pääseb läbi Londonis asuva Lekkiva Katla kõrtsi. Diagoni põiktänaval saab osta kõike võluritele tarvilikku. Sel tänaval asuvad Ollivanderi võlukeppide pood, samuti Maadam Malkini riidepood kui ka Gringottsi pank ning veel palju teisi võluripoode.
Sõmeru (Paide)
Sõmeru on küla Järva maakonnas Paide linnas.
Diagoni põiktänav
Místa v Harry Potterovi Places in Harry Potter Lieux dans l’univers de Harry Potter Luoghi di Harry Potter Локации мира Гарри Поттера Địa điểm trong Harry Potter
Sõmeru (Paide)
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda.
22. oktoober
22. oktoober on Gregoriuse kalendri 295. (liigaastal 296.) päev. Juliuse kalendri järgi 9. oktoober (1901–2099).
Sõpruse sild (Narva)
Narva Sõpruse sild (ka Narva linnasild ) on Narva jõe maanteesild Kirde-Eestis Narva linna ja Jaanilinna vahel.
Sild ehitati 1960. aastal monoliitsest raudbetoonist. Silla pikkus on 162 meetrit ja laius 17,2 meetrit, millest sõidutee moodustab 12 meetrit. Sild on viie avaga.
Franceville
Franceville on linn Gaboni idaosas, Ülem-Ogooué provintsi halduskeskus. Asub Mpassa jõe ääres.
Linn kasvas välja Masuku külast, kuhu Savorgnan de Brazza asustas vabastatud orje ja nimetas küla ümber 1880. aastal.
Linnas on Transgaboni raudtee lõppjaam. Seal lõpeb ka maantee N3.
Franceville'i on maetud Omar Bongo.
Augusto Ponzio
pisi|Augusto Ponzio (2009) Augusto Ponzio (sündinud 17. veebruaril 1942) on Itaalia semiootik.
Ta töötab keelefilosoofia ja üldise lingvistika professorina Bari Ülikoolis. Ta on avaldanud rea uurimusi semiootika ja Mihhail Bahtini tööde alal.
Ramsi neem
Ramsi neem on neem Eesti loodeosas Noarootsi poolsaarel, Mandri-Eesti kõige läänepoolsem punkt (23°24,29' ip, 59°01,54' pl). Asub Voosi kurgu eenduval poolsaarel Einbi külas, mis oli ajalooliselt Noarootsi ja Vormsi vahel asunud Läänemere saar, rootsikeelse nimega Ramsholm, ning ühines mandriga umbes 19. sajandil.
Cosimo de' Medici (täpsustus)
Cosimo de' Medici oli mitme Medicite dünastiasse kuuluva mehe nimi:
Moss Rose
pisi| Moss Rose on 1891. aastal ehitatud ja 6355 pealtvaatajat mahutav staadion Inglismaal Macclesfieldi linnas.
Staadion on ka jalgpalliklubi Macclesfield Town FC kodustaadion.
Tarbja
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda.
Külas asub Tarbja Lasteaed-Algkool ning algkooli ruumides tegutseb ka Tarbja Raamatukogu.
Küla lähistel asetseb Tarbja järv ja Tarbja soo, voolab Tarbja oja. Külast voolab läbi ka Pärnu jõgi, millest läheb üle Kükita kivisild (kultuurimälestis).
Külast on leitud muistsed Tarbja kivikalmed.
Lapua liikumine
thumb Lapua liikumine (soome keeles Lapuanliike) oli Soome kommunismivastane rahvaliikumine aastatel 1929–1932.
Liikumine kogus poolehoidu, mis julgustas lapualasi relvastatud riigipöördekatsele (Mäntsälä mäss). See kukkus siiski läbi ning pärast seda liikumine keelati. Erinevalt 1934. aastal Eestis toimunust ei ole Soome valitsuse vastavat tegevust riigipöördeks nimetatud.
Liikumise juhid olid Vihtori Kosola ja Kurt Martti Wallenius.
Klas Eriksson Fleming
Klas Eriksson Fleming (ka Claes, Clas või Klaus Fleming; umbes 1535 – 13. aprill 1597) oli Rootsi ja Soome riigitegelane.
Aastal 1595, kui Södermanlandi hertsog Karl alustas avalikku mässu, katoliiklasest Poola-Rootsi kuninga Sigismundi vastu, otsustas Fleming kuningale truuks jääda ning nii jagunes Rootsi riik sisuliselt kaheks: Rootsi emamaa oli Karli kontrolli all, Soome ja muud idavaldused allusid aga Flemingile ja Sigismundile. Flemingil oli ka Soome aadli toetus. Karl püüdis seda olukorda muuta, asudes toetama rahulolematuid Soome talupoegi, kes olid Vene-Rootsi sõdade tõttu juba pikki aastakümneid kannatanud. Nii mahitasid Karli poolt saadetud agitaatorid Soomes Nuiasõja, kus talupojad püüdsid Flemingit kukutada. Ent nende Turu (Åbo) vallutamise kavad ei õnnestunud ning kavaluse ja reetmise teel suutis Fleming talupoegadelt tuleneva ohu aastail 1596–1597 likvideerida.
1597. aasta aprillis Klas Eriksson Fleming suri, kuid Soome ja Eestimaa jäid siiski veel mõneks ajaks Sigismundimeelsete võimu alla.
Isiklikku
Klas Flemingi isa, Erik Joakimsson Fleming, oli samuti silmapaistev riigimees ja Gustav Vasa soosik.
Valjala valla lipp
thumb|Valjala valla lipp Valjala valla lipp on endise Eesti haldusüksuse Valjala valla lipp.
Lipp kinnitati 23. mail 1996 ning õnnistati sama aasta 2. juunil.
Lipu kirjeldus
Valjala valla lipuks on ristkülikukujuline vapilipp. Sinise kanga vardapoolsel küljel valge vertikaalne laid, mis moodustab lipu pikkusest 1/3. Sinisel väljal on kanga alaservast tõusev ümarakaareline Valjala kiriku portaal, selle kohal pügalristi kujulise ruudustikuga roosaken ja portaali saatena ümarkaarelised kirikuaknad 1+1.
Lipu normaalsuurus on 100×150 cm ning pikkuse ja laiuse suhe 2:3.
Põhjendus
Lipul on kujutatud Valjala kiriku omapärane esisein. See kirik on Saaremaa vanim kirik, Valjala maalinnas võtsid saarlased 1227 vastu ristiusu.
Preemia
Preemia on auhind, boonus või rahaline lisatasu lisaks põhipalgale. Ettevõtted maksavad töötajatele preemiat nende tulemuslikuma töö tegemise motiveerimiseks ja enda maine säilitamiseks. Preemia paneb töötaja oma tööandjat rohkem usaldama ning mitte mõtlema töökoha või ettevõtte vahetusele. Ettevõtted maksavad preemiat erinevatel põhjustel, näiteks töötajad ületavad ettenähtud töömäära, ettevõttel on suurenenud kasum või kui töötajad ei ole tekitanud ohtlikke olukordi nii endale, kolleegidele kui ka ettevõtte käibele. Lisaks maksavad paljud ettevõtted ka jõulutoetust.
Ettevõte otsustab, kas tasuda preemiat rahaliselt, anda töötajatele kinkekaarte või näiteks tasuda töötajate treeningud osaliselt või täielikult.
Kui preemiat makstakse isiku aktiivse tegevuse ehk töö tegemise (sh võlaõigusliku töövõtu) eest, maksustatakse preemia lisaks tulumaksule ka sotsiaalmaksuga ning töötuskindlustusmakse ja kohustusliku kogumispensioni maksega.
Valgma (Paide)
Valgma on küla Järva maakonnas Paide linnas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda.
Vastse-Kuuste valla lipp
thumb|Vastse-Kuuste valla lipp Vastse-Kuuste valla lipp on Põlva maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Vastse-Kuuste valla lipp.
Lipp kinnitati 22. augustil 1998.
Lipu kirjeldus
Vastse-Kuuste valla lipuks on ristkülikukujuline trikoloor, mis koosneb sinisest, rohelisest ja valgest ühesuurusest horisontaalsest värvilaiust.
Lipu normaalmõõtmed on 105×165 cm. Laiuse ja pikkuse suhe 7:11.
Malschwitzi vald
Malschwitz (ülemsorbi keeles Malešecy) on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis.
Vallas on järgmised külad (sulgudes ülemsorbikeelne nimi):
Bari Ülikool
300px|thumb|right|Bari Ülikooli peahoone Bari Ülikool (itaalia keeles Università degli Studi di Bari “Aldo Moro”) on ülikool Bari linnas Itaalias.
23. oktoober
23. oktoober on Gregoriuse kalendri 296. (liigaastal 297.) päev. Juliuse kalendri järgi 10. oktoober (1901–2099).
Tartu–Räpina–Värska maantee
pisi|Maantee Kärsa silla juures 36. kilomeetril pisi|Maantee Räpina lähedal 61. kilomeetril
Tartu–Räpina–Värska maantee (registrinumbriga 45) on Eesti tugimaantee.
Bari Ülikool
Ülikool asutati 1925. aastal.
Tartu–Räpina–Värska maantee
See saab alguse Tartu linnas Jõhvi–Tartu–Valga maantee (Tartu linnas Narva maantee) 134. kilomeetril. Tee pikkus on 85,5 km. Tee lõpeb Värska alevikus Värska–Podmotsa ja Värska–Ulitina teede alguses (Värska alevikus Pikk tänav). Tartu linna tänavatena kannab nimesid Raatuse tänav, Puiestee tänav, Jaama tänav, Räpina maantee (alates ristumisest Nõlvaku tänavaga). Ahja alevikus kannab nime Tartu maantee. Räpina linna tänavatena kannab nimesid Tartu maantee, Vabaduse tänav, Võõpsu maantee. Võõpsu aleviku tänavatena kannab nimesid Räpina maantee, Sadama tänav.
Sillad Tartu–Räpina–Värska maanteel
Sildade nimistu pärineb Maa-ameti andmebaasist.
Asulad Tartu–Räpina–Värska maanteel
Tartu linn, Lohkva küla, Põvvatu küla, Kakumetsa küla, Sirgu küla, Luunja alevik, Vana-Kastre küla, Sarakuste küla, Sudaste küla, Melliste küla, Hammaste küla, Issaku küla, Kurista küla, Rookse küla, Kosova küla, Ahja alevik, Kärsa küla, Viisli küla, Säässaare küla, Mooste alevik, Jaanimõisa küla, Kaaru küla, Suurmetsa küla, Leevaku küla, Saareküla küla, Toolamaa küla, Nulga küla, Köstrimäe küla, Räpina linn, Ristipalo küla, Võõpsu alevik, Võõpsu küla, Toomasmäe küla, Laossina küla, Mikitamäe küla, Rõsna küla, Karisilla küla, Tonja küla, Lobotka küla, Värska alevik.
Kreeka jalgpallikoondis
thumb|Kreeka jalgpallikoondis (2010)
Ajalugu
MM-võistluste finaalturniirile on jõutud vaid korra (1994), kuigi osaletud on kõigil turniiridel, välja arvatud aastatel 1930 ja 1950. EM-võistluste finaalturniirile 2004. aastal jõudsid kreeklased pärast 24-aastast vaheaega teist korda.
Koondise ajaloo suurima kaotuse 1:11 said kreeklased 1938. aasta MM-i valikmängus Budapestis Ungarilt. 1970. aastatel oldi MM finaalturniiridele jõudmisele kaks korda väga lähedal. 1970. aasta MM-i valikturniiril jäädi grupi võitjast Rumeeniast maha vaid ühe punktiga, 1976. aasta EM-i valikturniiril saadi Saksamaa LV järel grupis teine koht.
1980. aasta EM-i valikturniiril edestati nii Ungarit, Soomet kui ka NSV Liitu ning Itaalias mängiti kaheksa finalisti seas. Tulemuseks jäi kaks kaotust ja väravateta viik hilisema meistri Saksamaa LV-ga.
1994. aastal jõuti MM-i finaalturniirile. USA-s kreeklased edu ei saavutanud, kaotati Bulgaariale, Argentinale kui ka Nigeeriale ning väravad jäid löömata.
2004. aasta EM-i valiktsüklit alustas Kreeka kahe kaotusega, kuid seejärel tunnistasid sakslase Otto Rehhageli hoolealused ainult võite ning edestasid valikgrupi favoriiti Hispaaniat. "Me ei taha Portugali minna ainult Kreekat esindama, tahame seal ka midagi saavutada," oli Rehhagel öelnud.
Ja Rehhagel pidas sõna, sest üheksanda riigina krooniti Euroopa meistriks Kreeka meeskond. 12. EM-i finaalis võitsid kreeklased turniiril juba teist korda Portugali. Kui turniiri avakohtumises 12. juunil saadi vastasest jagu 2:1, siis finaalis oldi kodumeeskonnast üle 1:0.
Kreeklastel oli kogu mängu jooksul kasutada ainult üks nurgalöök portugallaste kümne vastu ja selle teenis teise poolaja 12. minutil kaitsja Gioúrkas Seitarídis. Angelos Basinas saatis palli paremast nurgast värava ette, Angelos Charisteas sai sellele viie meetri kaugusel väravajoonest peaga pihta ja oligi meister selgunud. Portugali meeleheitlikud üritused viik jalule seada jooksid kõik liiva. Kreeka võitis pärast õnnega pooleks alagrupist edasipääsemist kõik kolm mängu järjest tulemusega 1:0 – esmalt valitseva meistri Prantsusmaa, siis poolfinaalis enne seda kõik neli vastast võitnud Tšehhi ja finaalis ka korraldava maa meeskonna. Vaid Venemaal õnnestus alagrupis Kreeka üle mängida.
Sakslasest Otto Rehhagelist sai esimene võõramaalasest treener, kes koondise Euroopa meistriks viinud.
Restoran
Restoran (prantsuse sõnast restaurant) on toitlustusasutus, mis pakub inimestele raha eest toitu ja jooke. Üldjuhul süüakse ja juuakse restoranis koha peal, kuid mõned restoranid müüvad toitu ka kaasa või pakuvad kojutoomisteenust. Restoranide väljanägemine, teenindus ja menüü varieerub suuresti.
Eesti keeles nimetatakse restoraniks traditsiooniliselt kõrgema klassi söögikohti, mis on keskmisest kallimad ning kus lauda istunud külastajaid teenindab kelner. Inglise keele mõjul on uuemal ajal levinud ka mõiste "kiirtoidurestoran" (või "hamburgerirestoran"), mis klassikalises mõttes restoranide hulka ei kuulu.
Ehkki tasulisi söögikohti oli juba antiikajal, olid need enamjaolt mõeldud reisijatele ning kohalikud sõid neis harva. Tänapäeva restoranid on mõeldud külastajatele, kes tellivad menüüs pakutavast valikust toite, mis spetsiaalselt neile valmistatakse. Uusaegsed restoranid said alguse 18. sajandi Prantsusmaal, ehkki need põhinesid varasemal toitlustustraditsioonil.
Tihti spetsialiseeruvad restoranid kindlatele toidutüüpidele, rahvusköökidele või mõnele teemale. Näiteks on olemas kalarestoranid ja taimetoidurestoranid. Eestis leidub ungari, saksa, prantsuse, mehhiko, argentina, vene, india, hiina jpt rahvusköökide restorane.
Samuti võib restorane liigitada nende toiduvaliku või toidupakkumise stiili järgi. Näiteks on restorane, mis on spetsialiseerunud tapasele, sushile või Rootsi lauale.
Rongide ja laevadegi restoranidel on selja taga pikk ajalugu. Lisaks pikamaarongide restoranvagunitele on sageli restoranid raudteejaamades. Teisalt kasutatakse sadamalinnades tihti vanu laevu restoranidena, mis enamasti küll ei sõida, vaid seisavad kai ääres. Selliseid leidub ka Eestis. pisi|Tartu restoran [[Püssirohukelder on rajatud ajaloolisse püssirohukeldrisse Toomemäe nõlva all, seetõttu saab see pakkuda külastajatele sisevaadet enam kui kümne meetri kõrgusele laele.]] Restorane peetakse teisteski eksootilistes või eksklusiivsetes paikades, näiteks tegutsevad Eestis restoranid Tallinna teletornis ja Tartu ajaloolises püssirohukeldris. Sedalaadi restorane parodeerib "Restoran maailma lõpus" Douglas Adamsi ulmeromaanis "Pöidlaküüdi teejuht Galaktikas". Tänapäeval ehitatakse kauni vaatega paikadesse ka pöörlevaid restorane, kus einestajad võivad nautida vaadet igasse ilmakaarde.
20. sajandil levisid toiduhuvilistele mõeldud restoraniarvustused, milles toidukriitikud restorane hindasid. Restoraniarvustused ilmuvad tänapäeval nii ajalehtedes ja ajakirjades kui ka käsiraamatutena, kus parematele restoranidele antakse tärne. Tuntuim on Michelini käsiraamat, milles on kasutusel hinnaskaala 1–3 tärni. Michelin hindab ka restorani väljanägemist ja teenindust, koos tärnide arvuga kasvavad hinnad. Michelini peamine võistleja Euroopas Gault Millau keskendub üksnes toidule, hinnates seda 1–20 palliga. USA-s hindavad restorane Forbes Travel Guide ja AAA (American Automobile Association), mis annavad hindeks 1–5 (3–5 vastavad ligikaudu Michelini tärnidele 1–3).
2006. aastal oli USA-s umbes 215 000 restorani (kogukäive 298 miljardit USA dollarit) ning 250 000 restoraninimelist kiirtoidusöögikohta (kogukäive 260 miljardit USD).
Ivanhorod
Ivanhorod (ukraina keeles Івангород) on küla Ukrainas Tšerkassõ oblastis Umani rajoonis.
2001. aastal oli küla elanike arv 1193.
Kubschützi vald
Kubschütz (ülemsorbi keeles Kubšicy) on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis.
Kubschützi vallas on Kubschützi kõrval järgmised külad: Baschütz (ülemsorbi Bošecy), Blösa (Brězow), Canitz-Christina (Konjecy), Daranitz (Torońca), Döhlen (Delany), Großkunitz (Chójnica), Grubditz (Hruboćicy), Jenkwitz (Jenkecy), Kreckwitz (Krakecy), Kumschütz (Kumšicy), Litten (Lětoń), Neupurschwitz (Nowe Poršicy), Pielitz (Splósk), Purschwitz (Poršicy), Rabitz (Rabocy), Rachlau (Rachlow), Rieschen (Zrěšin), Scheckwitz (Šekecy), Soculahora (Sokolca), Soritz (Sowrjecy), Waditz (Wadecy), Weißig (Wysoka) ja Zieschütz (Cyžecy).
Neschwitzi vald
Neschwitz (ülemsorbi keeles Njeswačidło) on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis.
Vallas on järgmised külad:
Reality Killed The Video Star
"Reality Killed the Video Star" on laulja Robbie Williamsi kaheksas stuudioalbum, mis ilmus 9. novembril 2009.
Singlid
Singel "Bodies" on kinnitatud albumi esimeseks ametlikuks singliks. Esmaesitus toimus BBC Radio 1-s 4. septembril 2009. Singlit "Bodies" saab kuulata YouTube'ist, kus on ametlikult terve singel kuulatav Bodies singel.
2003. aasta naiste maailmameistrivõistlused rahvusvahelises kabes
2003. aasta naiste maailmameistrivõistlused rahvusvahelises kabes
Künni tänav
Künni tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Kivimäe asumis.
Tänav sai praeguse nime 22. aprillil 1960. Enne seda kandis tänav nime Sakala tänav ja lühikest aega (1940–1941) nime Ugala tänav.
Veskiaru
Veskiaru on küla Järva maakonnas Paide linnas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda.
Küla läbib Prandi jõgi.
Kalev (laev 1967)
Kalev (pardatähis M414) on Eesti mereväe endine Frauenlob-klassi miinitraaler, mis seisab praegu Eesti Meremuuseumi eksponaadina Lennusadamas.
Ajalugu
Laev oli Minerva nime all teenistuses Saksa mereväes 16. juunist 1967 kuni 17. veebruarini 1995. Seejärel anti ta üle Eesti riigile koos sõsarlaevaga Olev. Eestile kingitud miinitraalerid kuulusid varem Saksa 7. miinitraalerite divisjoni Neustadtis Holsteinis. Enne laevade üleandmist Eesti mereväele tehti neile põhjalik remont. Kalevi ja Olevi meeskonnad said Saksamaal kuuekuulise väljaõppe ja ettevalmistuse, et võtta osa miinioperatsioonidest Balti riikide vetes.
14. juulil 1997 anti Kunda sadamas miinitraaler Kalevile pidulikult üle Kunda linna vapp. Linna vapi kandmise õiguse andmise laevale otsustas Kunda linnavolikogu arvestades juba olemasolevaid häid kontakte. Vapi üleandmise tseremoonia ning koostöölepingu allakirjutamine toimus Kunda suvise tähtsündmuse, Kunda merepäevade ajal.
5. septembril 1997 arvati Kalev Eesti mereväe koosseisu, kus oli teenistuses kuni 2003. aasta juunini. Selle aja jooksul kuulus Kalev korduvalt Balti riikide miinitõrjedivisjoni BALTRON koosseisu ning osales nii BALTRONi kui ka muudel rahvusvahelistel õppustel. Oma plaanipärase väljaõppe käigus külastas ta korduvalt ka Kunda sadamat ning õppis tundma Soome lahe sadamaid ja navigatsioonitingimusi Tallinnast ida pool.
Kalevi komandörid on olnud Ilmar Noor, Annes Vainamäe, Indrek Hanson ja Rain Terras.
2004. aasta oktoobrist anti laev üle Eesti Meremuuseumile vastutavale hoiule. Saksamaaga sõlmitud lepingu alusel pidi kaitseministeerium laeva teistele organisatsioonidele üleandmise Saksa kaitseministeeriumiga kooskõlastama. Kaitseministeerium saatis 30. septembril 2004 vastavasisulise taotluse Saksamaa kaitseministeeriumile, kes esitas oma toetava seisukoha järgmise aasta 25. jaanuaril.
Viraksaare
Viraksaare on küla Järva maakonnas Paide linnas.