cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Filosoofia mõisteid
T
Tagajärg – Tagasihoidlikkus - Tahe – Taju – Tajufilosoofia – Tajuprobleem – Tarkus - Tarvilik ja piisav tingimus – Tarvilik tingimus – Tavakeel – Tavakeelefilosoofia - Teadlik nõusolek – Teadmine – Teadmiseargument – Teadus – Teaduse demarkatsioon – Teaduse ühtsus – Teadusfilosoofia – Teadusharu – Teaduslik materialism – Teaduslik teadmine – Teaduslik teooria – Teadvus – Teadvuse neuraalsed korrelaadid – Tegelikkus – Tegelikkusteooria – Tegelikkuseta iseenesesolemine – Tegevusfilosoofia – Tegu – Tehnikafilosoofia – Tehnoloogia sotsiaalne konstrueerimine – Tehnoteadus - Teine – Teineteisest väljaspool olemine – Teisasus - Teisik-Maa – Teisitiolemine – Teism – Teispoolsus – Teiste vaimude probleem – Tekkimine – Teleoloogia – Teleoloogiline jumalatõestus - Teljeajastu – Teokonsekventsialism – Teooria – Teoreem – Teoutilitarism – Tervik – Tingimus – Tolstoilus – Tomism – Topelttagajärje doktriin – Totaalsus – Traagika – Transtsendents – Transtsendentaalfilosoofia – Transtsendentaalsus – Troop (skeptitsism) – Troop (Williams) – Tsiteerimine – Tsiteerimise demonstratiiviteooria – Tsiteerimise pilditeooria – Tundus – Tunnetus – Tunnetusrelativism – Tunnetusteooria – Tunnistus - Tunnus - Tunnus (loogika) - Turingi test – Tõde – Tõe aameniteooria – Tõe koherentsusteooria – Tõe liiasusteooria – Tõe vastavusteooria – Tõejärgsus - Tõeline olemine – Tõelisus – Tõelus – Tõenäolisus – Tõenäosus – Tõepredikaat – Tõesarnasus – Tõesus – Tõetagaja – Tõeväärtus – Tõlke alamääratus – Tähendus – Tänulikkus – Töö (marksism) – Tühi võimalik maailm – Tühi võimalikkus – Tühisus – Tühjus – Tühjus (eetika) – Tüüpide teooria
U
Uhkus - Unenäoargument - Universaalne moraal – Universum – Usaldav uskumine – Usaldus - Usk – Uskumine – Uskumus – Utilitarism – Uus induktsioonimõistatus – Uuskantiaanlus – Uuskantiaanluse Badeni koolkond – Uuskonfutsianism – Uusplatonism – Uuspütagoorlus – Uusrealism - Uusskolastika – Uustaoism – Uustomism
V
Vaba lõpmatus – Vaba tahe – Vaba tahte probleem – Vabadus – Vahe – Vahekord – Vahend – Vahendamatus – Vahendamine – Vahendatud olemine – Vahendatud taju – Vahendatus – Vahenditus – Vahetu olemine – Vahetu taju – Vaikiv teadmine – Vaim – Vaim (filosoofia) - Vaim (mens) – Vaimu arvutusteooria - Vaimufilosoofia – Vaimuobjekt - Valetaja lause - Valetaja paradoks – Valetamine – Valgustus – Valgustuse projekt – Valgustusfilosoofia – Valik – Vaprus - Vastand – Vastandsuurus – Vastandus – Vastastikune toime – Veatu lahkarvamus – Vihkamine - Viini ring – Voluntarism - Voorus – Vooruse-eetika – Vorm – Vormitu olemine – Võimalikkus – Võimatus – Võime – Võimehüpotees – Võimutahe – Võrdsus – Võõrandumine – Vägivallatus – Väide – Väline olemine – Välismaailma probleem - Välistatud kolmanda seadus - Välisus – Väljamõeldud entiteet – Väljapoole suunatud olemine – Väljendus – Väärus – Väärus (eetika) – Väärtus – Väärtusõpetus
Õ
Õiglase sõja teooria – Õiglus – Õigusfilosoofia – Õigustus - Õigustuskontekst - Õnn
Ä
Äärmus
X
Xiao
Y
Yablo paradoks – Yin ja yang
Eesti põllutööminister
Siin loetletakse Eesti põllutööministreid
Suurjooks ümber Viljandi järve
Suurjooks ümber Viljandi järve on 1928. aastal alguse saanud vanim Eestis korraldatav jooksuüritus. Jooksurada teeb ringi Viljandi järve ümber ja selle pikkus on 12-13 km. Teekonna võib valida igaüks ise, kaks kontrollpunkti asuvad Orika sillal ja Viiratsi sillal. Suurjooksu start ja finiš on Viljandi linnastaadionil
Osalejate vanusegrupid
Mehed: M14, M16, M18, M21, M35, M40, M45, M50, M55, M60, M65, M70.
Naised: N14, N16, N18, N21, N35, N40, N45, N50, N55, N60.
Friedrich Wilhelm (Brandenburgi kuurvürst)
Tema ajal muutus Brandenburg üheks Saksamaa sõjaliselt võimsaimaks riigiks. Ta suutis saavutada selle, et Preisimaa liideti täielikult Brandenburgiga ja hertsogkond vabanes Poola kuninga vasalli staatusest. Friedrich Wilhelm sõdis edukalt Rootsiga ja sai endale Ees-Pommeri lääneosa. Ta tõusis nii Saksamaa võimsaimaks protestantlikuks vürstiks. Ta lõikas kasu ka hugenottide väljaajamisest Prantsusmaalt, meelitades töökaimad neist Brandenburgi.
Ta rajas küllalt suure, 40 tuhande mehelise armee, millest sai pärastise Preisi armee eellane. Selle hulka kuulus otsuste laialdane delegeerimine alluvatele ohvitseridele ja sõjaväe suur mobiilsus. Nii näiteks läbis ta 1675. aastal oma sõjaväega 15 päeva jooksul 250 kilomeetrit ja purustas 28. juunil 1675 Fehrbellini lahingus Rootsi sõjaväe üllatusrünnakuga – rootslased ei osanud tema väe nii kiiret liikumist ette näha. Selline tempo saavutati moonavankrite mahajätmisega. Sõjavägi ostis moona kohalikelt elanikelt, vältides sealjuures rüüstamist. Sealjuures oli rootslastel arvuline ülekaal: 7000 meest Brandenburgi 5600 vastu. Ühtlasi murdis Friedrich Wilhelm müüdi rootslaste sõjalisest võitmatusest ja teda hakati kutsuma Suureks Kuurvürstiks. Ta purustas ka Rootsi järgmise armee, kes 1678. aastal kätte maksma tuli.
7. detsembril 1646 abiellus ta Haagis Oranje printsi Frederik Hendrik van Oranje tütre Louise Henriette van Nassauga (1627–1667). Sellest abielust sündisid 5 poega ja 1 tütar, kellest täiskasvanuks said kolm poega. Teine poeg Karl Emil (1655–1674) ja noorim poeg Ludwig (1666–1687) surid noorelt ning lapsi neil polnud, kuigi Ludwig jõudis abielluda. Trooni päris kolmas poeg Friedrich I.
13. juunil 1668 abiellus Friedrich Wilhelm Gröningenis Philipp von Schleswig-Holstein-Sondenburg-Glücksburgi tütre Dorothea Sophie von Schleswig-Holstein-Sondenburg-Glücksburgiga. Sellest abielust sündis 4 poega ja 3 tütart, kellest lapsena suri ainult 1 tütar.
Aserbaidžaani lipp
Aserbaidžaani lipp on Aserbaidžaani Vabariigi ametlik lipp.
Riigi- ja rahvuslipp
Riigi- ja rahvuslipp oma praegusel kujul võeti kasutusele 5. veebruaril 1991. Plagu on horisontaalsete laidudega trikoloor, sini-puna-roheline. Punase välja keskele on paigutatud kuusirp ja kaheksaharuline täht. Laiud viitavad rahvuslikule loosungile "Türklane, muhameedlane ja eurooplane".
Helesinine (PMS ?C) on igavene Türgi, sealhulgas tatarlaste väepealiku Timurlengi värv.
Roheline (PMS 1795C) on traditsiooniline islamitunnus.
Punane (PMS 355C) tähendab aga euroopalikku arengut.
Jules Massenet
Jules Émile Frédéric Massenet (12. mai 1842 Montaud – 13. august 1912 Pariis) oli romantilise ajajärgu prantsuse helilooja, dirigent ja muusikapedagoog.
Aserbaidžaani lipp
Aserbaidžaani ajaloolised lipud
Aastal 1918, esimese iseseisvusperjoodi algul oli kasutusel "Mussavati partei" lipp.
Jules Massenet
Massenet oli 19. sajandi lõpu juhtiv prantsuse ooperikomponist, kes komponeeris 34 ooperit, 8 oratooriumi, 12 orkestrikompositsiooni, klaveripalu, muusikat pidulikeks sündmusteks, üle 80 laulu, kaks operetti ja neli balletti. pisi|Jules Massenet pisi|Jules Massenet' 1885. aasta "Pleurez, pleurez, mes yeux" Marguerita Sylva esituses (1910, Edison Recordsi stuudio)
Aserbaidžaani lipp
Aserbaidžaani ajaloolised lipud
Aastatel 1918–1920 kasutati praegust lippu, kuid kuusirp oli suurem ning oli koos tähega nihutatud veidi varda poole.
Ukraina vapp
thumb|Ukraina väike vapp
Jules Massenet
Õpingud
Pärit varaka rauakaupmehe Alexis Massenet ja menuka pianisti Adélaïde Royer de Marancouri perest. Emalt sai kuueaastaselt esimesed klaveritunnid. Üheksa-aastaselt kukkus Pariisi konservatooriumi sisseastumiseksamitel läbi, kuid 11-aastaselt saatis teda seal edu. Konservatooriumis õppis ta François Adolphe Laurenti klaveriklassis ja solfedžot Augustin Savardi juures. Kuna perekond lahkus 1854 Pariisist Chambérysse, pidi ajutiselt loobuma õpingutest. Naasnud Pariisi asus elama oma isa esimese naise ja selle uue mehe juures. Õpingute rahastamiseks mängis teatrites timpanit ja teisi löökpille, samuti kohvikutes klaverit. Sai 1859. aastal konservatooriumi klaveriala premier prix’ ja hoopis trummimängija koha orkestris. Liitus Henri Reberi harmoonia- ja François Bazini kompositsiooniklassiga ning võttis eratunde Augustin Savardilt. 1861. aastal alustas õpinguid Ambroise Thomas' kompositsiooniklassis. Osales 1863. aastal regulaarsetel Prix de Rome'i võistlusel kantaadiga Mary Stuarti legendaarse sekretäri David Rizzio auks. Suuresti tänu Hector Berliozile selle ka võitis. Auhind võimaldas kolme aasta jooksul end Itaalias täiendada. Tutvus seal Ferenc Lisztiga, kelle soovitusel hakkas andma klaveritunde Liszti rikka patrooni tütrele Louise-Constance "Ninon" de Gressyle. Tulemuseks oli armumine ja abiellumine. Kirjutas Itaalias süidi "Pompeia", mis kanti 1866 ette Pariisis. pisi|Noor Jules Massenet
Aserbaidžaani lipp
Aserbaidžaani ajaloolised lipud
Aastatel 1920–1991 oli Aserbaidžaani territooriumil Aserbaidžaani NSV ning kasutati Aserbaidžaani NSV lippu.
Ukraina vapp
Ukraina vapp (ukraina keeles Герб України) on Ukraina riigivapp.
Ukraina põhiseaduses
Vastavalt Ukraina põhiseaduse §-le 20 on olemas Ukraina suur ja väike vapp. Tänapäeval kasutatakse ainult väikest vappi, mis kinnitati 19. veebruaril 1992. Suur vapp eksisteerib üksnes seaduse eelnõu kujul.
Jules Massenet
Esimesed ooperid
Ooperikomponisti karjääri algus oli vilets. Victor Hugo tekstile loodud "Esmeralda" jäi esitamata. Selle partituur on tänaseks kadunud. Ka teine ooper "Le coupe du roi de Thulé" ("Thule kuninga alandamine") jäi ette kandmata. Kolmas ooper "La grand' tante" ("Suur tädi") ette kantuna Pariisi Opéra-Comique'is oli mõõdukalt edukas. 1867. aastal osales varem komponeeritud teosega "Le coupe du Roi de Thulé" ooperite komponeerimise võistlusel ja sai teise koha. 1870. aastal liitus koos Georges Bizet' jt heliloojatega vabatahtlikuna rahvuskaardiga, et võidelda preislaste vastu.
Esimese loominguperioodi kuus ooperit olid keskpärase edukusega. Kuna aga prantsuse ooperikomponistidest oli suur puudus, siis polnud nende lavastamisega erilisi probleeme. Bizet' üksi ei suutnud teatrite vajadusi katta, mis avas tohutult viljakale Massenet'le laia tegevuspõllu. Pealegi jättis tema ühe parima sõbra Bizet' varajane surm 1875 ta hoopis konkurentidest ilma ning muutis kõige nõutavamaks prantsuse heliloojaks 19. saj viimasel neljandikul.
Populaarsuse tipul
pisi|Jules Massenet' 1885. aasta "Pleurez, pleurez, mes yeux" Le Cid Marguerita Sylva esituses Edison Recordsi stuudios 1910. aastal 1877. aastal taasavati Pariisi ooperimaja (Palais Garnier), mille puhuks telliti Massenet'lt Giacomo Meyerbeeri teoste stiilis hoolikalt läbi komponeeritud ja pompoosne suurooper (grand opéra). Selleks sai "Le roi de Lahore" ("Lahore kuningas") mille publik võttis vastu suure entusiasmiga. Teos levis kiiresti ka Itaalias kui "Il Re di Lahore" ja mujal Euroopas. Seejärel räägiti temast juba kui prantsuse muusika juhtfiguurist.
1878. aastal sai Pariisi konservatooriumi kompositsiooni eriala professori koha ning oli peagi oma ajastu üks populaarsemaid õppejõude selles mainekas õppeasutuses. Tema õpilaste seas olid Alfred Bruneau, Gustave Charpentier, Ernest Chausson, George Enescu, Xavier Leroux, Gabriel Pierné, Georges Marty, Max d’Ollone, Florent Schmitt ja Henri Rabaud, kes pea kõik võitsid ka Prix de Rome'i.
Alates 1880. aastast tegutses ka dirigendina, juhatades peamiselt oma oopereid ja sümfooniaid. Järgmised lavastatud ooperid olid aga juba meistriteosed ning on tänapäevalgi sageli esitatavad. Richard Wagneri mõjutustega "Hérodiade" ja eriti "Manon" kuuluvad rahvusvahelisse püsirepertuaari. Kuid oli ka tagasilööke. Kahele täistabamusele järgnes kolm ebaõnnestumist ("Le Cid, Esclarmonde" ja "Le mage"), kuid siis sündis uus meistriteos "Werther", mida Opéra-Comique'i mänedžer Léon Carvalho keeldus esimese hooga kui liiga depressiivset teost lavastamast. Ooper tuli esiettekandele hoopis Viini Hofoperis ja saksa keeles. Järgnesid eksootiline "Thaïs" ja keskpärased veristlikud ooperid "La navarraise", "Sapho", "Cendrillon" ja "Grisélidis". pisi|Sem (Georges Goursat) joonistus Jules Massenet'st
Viimane loominguperiood
Viimase loominguperioodi edukaimaks teoseks sai hinnatud lihtsa helikeelega, kuid vaimuka muusikaga "Don Quichotte". See sündis silmas pidades lähedasi suhteid 40 aastat noorema metsosoprani Lucy Arbelliga, kes vajas enda võimete demonstreerimiseks spetsiaalselt talle kirjutatud teost. Massenet oli Lucyga kohtunud alates 1905. aastast ning võtnud teda kui head muusat. Nii head, et komponeeris edaspidi Arbelli võimeid ja soove silmas pidades veel viis ooperit: " Ariane", "Thérèse", "Bacchus" (Massenet' kõige suurem läbikukkumine üldse, esitati vaid 5 korda), "Roma" ja "Panurge". Lõpetas ka manalateele läinud Léo Delibes'i ooperi "Kassaya". Massenet' oopused on tuntud elegantse sarmi ning suursugususe ja meisterliku orkestratsiooni poolest. Pärast helilooja surma vajusid need aga mõneks ajaks unustusse.
Massenet oli väga viljakas. Alustas tööpäeva sageli kell 4 hommikul. Muusika kirjutamisel ei kasutanud klaverit, vaida pani noodid paberile kujutlusvõimet kasutades. See oli meelepärane tema teoste orkestreerijatele, sest ka kõige valjemates muusikakäikudes said nad jätta instrumentide kõla selgeks. Massenet ei käinud oma teoste avalikel ettekannetel. Tavaliselt sõbrad teatasid talle esietendunud oopuse edust või ebaedust.
Oli eluajal väga populaarne, kuid varsti pärast helilooja surma läks tema stiil moest ning ta looming praktiliselt unustati. Alates 1970. aastatest hakati Massenet' teoseid uuesti esitama. Kuid samasugust menu kui eluajal pole ta enam saavutanud, jäädes selgelt teiste nimekate prantsuse heliloojate nagu Bizet', Charles Gounod' ja Offenbachi varju. Tänapäeval leiavad aga "Manon", "Werther" ja "Don Quichotte" taas aktiivset esitamist. Eriti Prantsusmaal. Aegade jooksul on "Wertherit" ette kantud 63 lavastuses kõikides ooperilembestes maades, järgneb "Manon" (47 lavastust), "Don Quichotte" (22), "Thaïs" (21) ja "Cendrillon" ("Tuhkatriinu", 17). Eestis on esitatud: Don Quijote (Vanemuine 1995), Manon (Estonia 1928, 1959, 1992, Vanemuine 2009), Thaïs (PromFest, 2009) ja Werther (Est Talveaed 1996).
Ukraina vapp
Ukraina põhiseaduses
Mõlema vapi keskne kujund on kolmhammas (тризуб, eestipäraselt Trõzub), Kiievi-Vene valitseja ja ristiusustaja Vladimir Püha tunnusmärk.
Jules Massenet
Viimane loominguperiood
On kirjutanud autobiograafia "Mes souvenirs" (Minu mälestused, 1912). Talle on antud aumärgid Légion d'honneur (1895) ja Grand officier de la Légion d’honneur (1899). 1902. aastal sai Monaco Grand-croix de l'Ordre de Saint-Charles. On Ordre de Léopoldi ohvitser (1894) ja Royal Philharmonic Society (1902) auliige.
Ukraina vapp
Ukraina põhiseaduses
Suurel vapil asub vastavalt Ukraina põhiseaduse §-le 20 musketiga kasakas, mis sümboliseerib Zaporožje Setši.
Kolmhammas
Kolmhammas pärineb eelkristlikust ajast. Selle täpne tähendus ja mõte ei ole tänapäevani selge. Osa ajaloolasi arvab, et kolmhammas on kulli või mõne teise vürstisoo tootemilooma stiliseeritud kujutis.
Jules Massenet
Viimane loominguperiood
Põdes kõhuõõne vähki, mida ei hinnatud eluohtlikuks. Tervis halvenes aga väga kiiresti ning suri ootamatult Pariisis oma majas Égreville’is. Mujal elanud abikaasa ja lapsed olid haigusest teada saades kiirustanud Pariisi ning olid tema kõrval. Soovis, et matused oleksid tagasihoidlikud, ilma muusikata ja perekesksed. On maetud Égreville'i surnuaiale. pisi|Jules Massenet' monument Pariisi Luxembourgi aedades. Autorid Verlet ja Paul Jean-Baptiste Gasq
Ukraina vapp
Kolmhammas
Igal Kiievi-Vene vürstil oli oma tunnusmärk. Sugulaste tunnusmärgid olid sarnased, kuid igal inimesel oli see siiski erisugune. Aja jooksul hakati tunnusmärke kasutama pitsatitel, diplomaatias ja kaubanduses. Vanim sellistest säilinud pitsatitest kuulus Svjatoslav Igorevitšile, kes suri aastal 972. Tema pitsatil oli kakshammas nagu ka mõne tema järeltulija pitsatil.
Kolmhammast on leitud Kiievis asunud Ülipüha Jumalasünnitaja Taevasseminemise kloostri telliskividelt, Volodõmõr-Volõnskõi Maarja taevasseminemise katedraali ehituskividelt ning paljudelt kividelt teistes kirikutes, kindlustes ja lossides. Seda on kasutatud keraamikas, relvadel, sõrmustel, medaljonidel ja käsikirjadel. Ukrainas on kolmhambast avastatud üle kahesaja keskaegse variatsiooni.
11. sajandi teisel poolel hakkas kolmhamba kasutamine harvemaks muutuma. Selle asemel hakati rohkem kasutama kristlikke sümboleid, eriti püha Jüri ja peaingel Miikaeli, keda peeti valitseva dünastia kaitsjateks.
Jules Massenet
Ooperid
Esmeralda (1865, esitamata), La coupe du roi de Thulé (1866, esitamata), La grand’ tante (Pariis, 1867), Manfred (1869, lõp-ta), Méduse (1870, lõpetamata), Don César de Bazan (Pariis, 1872), L’adorable Bel’-Boul (operett, Pariis, 1874, hävitatud), Le templiers (1875, lõpetamata, kadunud), Bérangère et Anatole (Pariis, 1876), Le roi de Lahore (Pariis, 1877), Robert de France (1880, esitamata), Les Girondins (1881, esitamata, kadunud), Hérodiade (Brüssel, 1881), Manon (Pariis, 1884), Le Cid (Pariis, 1885), Esclarmonde (Pariis, 1889), Le mage (Pariis, 1891), Werther (Viin, 1892), Thaïs (Pariis, 1894), Le portrait de Manon (Pariis, 1894), La navarraise (London, 1894), Amadis (komponeeritud 1895, esitatud Monte Carlo, 1922), Amadis (komponeeritud 1895, esitatud Monte Carlo, 1922), Sapho (Pariis, 1897), Cendrillon (Pariis, 1899), Grisélidis (Pariis, 1901), Le jongleur de Notre-Dame (Monte Carlo, 1902), Chérubin (Monte Carlo, 1905), Ariane (Pariis, 1906), Thérèse (Monte Carlo, 1907), Bacchus (Pariis, 1909), Don Quichotte (Monte Carlo, 1910), Roma (Monte Carlo, 1912), Panurge (komponeeritud 1912, esitatud Pariis, 1913), Cléopâtre (komp 1911–12, Monte Carlo, 1914), L’écureuil du déshonneur (operett, Monte Carlo, 1914).
Aserbaidžaani lipp
Vaata ka
Aserbaidžaani vapp
Ukraina vapp
Kolmhammas
Ühe hüpoteesi kohaselt on kolmhamba tänapäevane kuju koostatud slaavi tähtedest ВОЛЯ, mis vanavene keeles tähendab vabadust. Teise seletuse järgi on kolmhargile peidetud vana Kiievi riigi kolme asutaja nimede esitähed: В (Volodõmõr), O (Olga), Я (Jaroslav). O moodustab alla sööstva kulli või pistriku keha, B (V) vasaku tiiva ning Я (Ja) pistriku parema tiiva.
Riigi sümbolina ei kasutatud kolmhammast enne 1917. aastat. Sel aastal soovitas mõjukas ukraina ajaloolane Mõhhailo Gruševskõi võtta see kasutusele riigi sümbolina koos teiste Ukrainale ajaloolise, kultuurilise ja heraldilise tähtsusega piltidega: ammu, vibu ja musketit kandva kasakaga. 22. märtsil 1918 kinnitas Ukraina Rahvusliku Vabariigi Keskraada kolmhamba riigi vapina ja kolmhammas paiknes ka riigi lipul, mis nägi välja nagu praegunegi Ukraina lipp, üksnes kolmhambaga vasakus ülanurgas.
Suure vapi kavand
pisi|1996. aastast pärinev Ukraina suure vapi kavand Üks Ukraina suure vapi kavand on olemas, kuid on ametlikult vastu võtmata. Suurel vapil toetavad Ukraina väikest vappi vasakult lõvi, kes pärineb Galiitsia vapilt, ja paremalt musketiga kasakas, kes sümboliseerib 1659–1764 eksisteerinud kasakate hetmanaati. Altpoolt on vapp kaunistatud kahe nisupea ja lodjapuukobaraga.
Bulgaaria vapp
pisi Bulgaaria vapp on Bulgaaria riigivapp.
Vapil on näha punasel vapikilbil olev kuldne ründav lõvi. Kilbi kohal on Bulgaaria ajalooline kroon ja kilpi toetavad kaks kroonitud kuldset ründavat lõvi. Vapikilbi all on kaks kuldsete tõrudega rohelist tammeoksa ning valgel lindil moto "Съединението прави силата" ('ühtsusest tuleb tugevus').
1991. aastal vastu võetud uus põhiseadus sätestas vapi kujunduseks "kuldne ründav lõvi punasel vapikilbil". Vapi täpne väljanägemine oli aga aastaid vaidluste objektiks. 1997. aastast pärinev kujundus seadustati detailselt 4. augustil 1998. Praegune vapp on kergelt muudetud variant Bulgaaria vapist aastatel 1927–1946.
Saue vapp
pisi|Saue vapp
Tšehhi vapp
300px|thumb|Tšehhi vapp
Saue vapp
Saue vapp on Eesti haldusüksuse Saue linna vapp.
Tšehhi vapp
Tšehhi vapp on Tšehhi Vabariigi riigivapp.
Saue vapp
Vapp on kinnitatud 10. juunil 1997.
Vapi kirjeldus
Rohelisel kilbil kimbuna 6 tammelehte ja 3 tammetõru ning müürihambuline vapipäis – kõik kuldsed.
Põhjendus
Vapi päises asuv linna staatust sümboliseeriv linnamüüri kujutis tuletab nii noore linna nagu Saue puhul meelde ka vähem informeeritud kodanikele, et tegemist on tõepoolest linnaga, iseseisva haldusüksusega, mitte aga enam mõne maakonna valla, asula või äärelinnaga.
Alumisel väljal asuv tammetõrude kimp sümboliseerib Saue peamist vaatamisväärsust – Saue tammikut, ning samal ajal ka selle linna stabiilsust ja kestmajäämist. Üheskoos kilbi rohelise värviga väljendab see linna püüdlust keskkonnasõbraliku ja harmoonilise elukeskkonna suunas.
Southamptoni saar
thumb|Asend Nunavutis thumb Southamptoni saar on Kanadale kuuluv saar Põhja-Jäämeres Hudsoni lahe sissepääsu juures. Halduslikult kuulub Nunavuti Kivalliqi piirkonda.
Saare pindala on 41 214 km² (veidi väiksem kui Eesti pindala). Ta on pindalalt Kanada 9. ja maailma 34. saar.
Ainuke asula saarel on Coral Harbour ehk Salliit, kus elab 834 inimest (2011. aasta andmed; 2006. aastal 769).
Saarel on East Bay ja Harry Gibbonsi linnukaitsealad.
Andorra vapp
Andorra vapp võeti kasutusele 1969. aastal.
Kristiansund
Kristiansund ('Christiani väin') on linn Norra looderannikul Møre og Romsdali maakonnas Nordmøre piirkonnas.
Kristiansund koosneb neljast saarest. Suurim neist on Nordlandet, suuruselt teine ja kolmas saar on Gomalandet ja Kirkelandet ning neljas ja kõige väiksem on Innlandet.
Kristansundi vald hõlmas Kristiansundi linna. 1. jaanuaril 2008 liideti Kristiansundi valla alla ka Frei saar, mis varem moodustas omaette Frei valla.
Kristiansund on Norra üks kõige tihedamalt asustatud linnu.
Linna asutas Taani kuningas Christian VI 1742. Liide sund tähendab väina.
Koiduliblikas
thumb|Emane koiduliblikas Koiduliblikas (Anthocharis cardamines) on põualibliklaste sugukonda koiduliblika perekonda kuuluv liblikas.
Levila
Koiduliblikas elutseb paljudes kohtades Euroopas ning Aasia parasvöötmes kuni Jaapanini. Viimase kolmekümne aastaga on tema levila Iirimaal ja Šotimaal märgatavalt laienenud. Lõuna pool on ta levinud Kaukaasias, põhja pool isegi metsatundras ja tundraski, kuni Barentsi mere ja Polaar-Uraalini. Mägedes tõuseb ta kuni 2000 m kõrguseni.
Kirjeldus
Koiduliblikal on hästi välja kujunenud suguline dimorfism. Isaste esitiivad on tipul oranžiks värvunud. Selle järgi ongi liblikas nimetuse saanud: valgete tiibade oranž nurk meenutab tõusvat päikest. Värvilaikudeta emaste iseloomulikuks tunnuseks on rohekas hallikas marmormuster tiiva alaküljel. Pealt on emaste tiivad vaid õrnade mustade joontega Isane suudab puhkeasendis olles peita oma oranžid esitiivad valgete tagatiibade taha. Tiibade alaküljed on roheliste ja valgete laikudega ning pakuvad suurepärast maskeeringut, kui liblikas istub sellise lille nagu mets-harakputke või salukõdriku õiel. Sealjuures tiibade roheline värv, kui lähedalt vaadata, koosneb kollasest ja mustast värvist. Tundlad on hallid valge otsaga. Isasliblikal on pea ja rind kaetud kollakashallide karvakestega, emasliblikal on karvad tumehallid.
Koiduliblikad on aktiivsed ja lendavad üsna hästi. Nad suudavad lennates ületada näiteks jõgesid, tänavaid ja maanteid. Isased suudavad lennata veelgi pikemaid vahemaid.
Areng
Koiduliblika valmikud toituvad paju ja mitmesuguste lillede õitel. Sügisel nad surevad ära, talvitub üksnes nukk.
Emane muneb munad ükshaaval mõne ristõielise taime, näiteks aas-jürilille või salukõdriku õiele. Ta valib neid õisi, mis sisaldavad glükosinolaate. Emaseid köidavad suured õied, nagu näiteks hariliku öölille omad, isegi kui seal on röövikule vähe süüa. Koiduliblika viljakus ei ole nii suur kui teistel liblikatel, vaid on piiratud sobivate toidutaimede arvuga. Sellepärast ongi koiduliblikal tekkinud kohastumus muneda mitte ühe-kahe toidutaime peale, vaid ta kasutab suurt hulka ristõielisi.
Röövikul on 5 arengujärku. Röövik on rohelise-valgekirju. Tal on hulk looduslikke vaenlasi, eeskätt vastsekiinid Tachinidae ja juuluklased Braconidae. Nukkumine toimub toidutaime lähedal taimekõdus ja liblikas koorub järgmisel kevadel. Hilised uuringud näitavad, et kui järgmisel kevadel ei ole soodsad ilmad, võib liblikas nukust välja tulla alles ülejärgmisel aastal. Nukk on sile, roheline või helepruun valgete külgtriipudega.
Banksi saar
thumb|Banksi saare asend thumb pisi| Banksi saar (inuktituti Ikahuk) on saar Põhja-Jäämeres Kanada Arktika saarestikus. Idas eraldab seda Victoria saarest Walesi Printsi väin. Pindala 70 028 km². Ta on pindalalt Kanada viies ja maailma 24. saar. Saar on mägine, kõrgus kuni 750 meetrit (teistel andmetel 732 või 610 m). Kuulub Kanadale Loodealade koosseisus. Ainuke püsiasula on Sachs Harbour ehk Ikaahuk või Ikahuak, kus elab umbes 120 inimest.
Saare avastas eurooplastele William Edward Parry 1819/1820 ekspeditsiooni ajal ja nimetas selle inglise loodusteadlase Joseph Banksi järgi.
Saare põhjaosas asub Aulaviki rahvuspark.
Melbourne shuffle
Melbourne shuffle on tants, mis loodi 1980. aastate lõpus Austraalias Melbourne'is.
Banksi saar
Saare põhjarannikul on Mercy laht.
Melbourne shuffle
Ajalugu
Riietus
Melbourne shuffle’i riietusse kuuluvad hoodie, phatt pantsid ja suspendersid. Hoodie on sügava kapuutsiga pusa, phatt pantsid ehk phattsid on eriti laiade jala-avadega ja värviliste helkuritega disainitud tantsupüksid ning suspendersid ehk eesti keelde mugandatuna "suspenderid" on värviliste helkuritega kaunistatud traksid. Pärast Melbourne shuffle'i levimist maailma muudesse paikadesse asutati Malaisias ka üks reiviriietusele spetsialiseerunud firma, mis ka Melben-i "rahvariietust" valmistas. Firma nimi on Heatwave.
Kirjeldus
Melbourne shuffle kui tants põhineb enamasti muusika järgi rütmilisel jalgade liigutamisel. Kogenud tantsjatel on tippvormi saavutamiseks kulunud aastaid. Pealtvaatajale jääb tantsijast mulje, nagu hõljuks ta mööda tantsupõrandat. Melbourne shuffle on jagunenud kaheks põhistiiliks – OldSchool ja Stomp ehk Hardstyle Shuffle.
Melbourne shuffle (old school) on põhiliselt T-step kombineerituna breaksi liigustega, kuid Hardstyle shuffle's kasutatakse põhiliselt Running Mani. Hardstyle on agressiivsem, tantsitakse kiirema muusika saatel ja visuaalselt jätab tants jalgade vastu maad tagumise mulje.
Viited
"Scooter - J'adore Hardcore" Muusikavideo, kus Pae ja Sarah Melbourne shuffle'it tantsisid.
Tsensuur
pisi|Tsensuuri tähistav logo Tsensuur on ajakirjanduse, trükkimiseks määratud teoste, näidendite jm lavateoste, raadio- ja televisioonisaadete, filmide, muusikateoste, kujutava kunsti ekspositsioonide, teaduslike tööde, avalike esinemiste kõnetekstide, stsenaariumide, kavade jmt eelnev või järgnev läbivaatamine riigiasutuse või eraõigusliku omaniku poolt eesmärgiga piirata teabe jõudmist inimesteni. Tsensuuriga võib piirata eneseväljendust (enesetsensuur) ja sõnavabadust (sõnavabaduse all mõeldakse siin ka mitteverbaalset eneseväljendust). Tsensuuriga kaasneb olukord, kus inimesed saavad osalist, mittetäielikku teavet. Tsensuuriga saab mõjutada avalikku arvamust.
Bergen
Bergen on linn Norras, Vestlandi maakonna ja Bergeni valla keskus. Elanike arv on 220 418 (2007).
Tsensuur
Valitsus loob tsensuuriga tegelevaid institutsioone, mis kontrollivad avaliku informatsiooni sisu, vormistust, levitamist ja sellega tegelevaid isikuid. Tsensuur võib olla seotud moraali, religiooni, mingi inimtegevuse alaga vms. Poliitiline võim (riik või sotsiaalne grupp) kehtestab tsensuuri seaduste või teatava tava, kirjutamata seaduste ja nn telefoniõiguse kaudu. Viimasel juhul võib tsensuur kehtida ka siis, kui seda ei ole seadustega kehtestatud ja tsenseerimiskäske jagatakse nii, et nendest ei jääks jälgi. Tsensuuriga võib kaasneda väärteabe (desinformatsiooni) levik, mis aitab varjata tsenseerimise tegelikke eesmärke.
Tsensuuri põhjendatakse vajaduse ja õigusega piirata informatsiooni kättesaadavust avaliku korra, kõlbluse, inimeste õiguste ja vabaduste, tervise, au ning hea nime hoidmise nimel. Seadusega võib kehtestada korra, mille kohaselt ei ole õigust ameti tõttu teatavaks saanud riigisaladust või ärisaladust või konfidentsiaalsena saadud teavet avaldada. Teabe kättesaadavust võidakse lisaks piirata inimeste perekonna- ja eraelu kaitseks, samuti õigusemõistmise huvides. Vajadusel reguleeritakse andmete kättesaadavust andmekaitseseaduse või tsensuuriseadusega, kuid seda võidakse takistada ka bürokraatlike vahenditega. Ühel või teisel kujul kehtib tsensuur paljudes, sealhulgas demokraatlikes riikides.
Bergen
Asend
pisi|Vaade Bergenile Bergen hõlmab suurema osa Bergeni poolsaarest Hordalandi maakonna lääneosas. Põhjamerest eraldavad Bergenit Askøy, Holsnøy ja Sotra saar.
Linn hõlmab suurema osa Bergeni vallast. Linnas elas 2007. aasta seisuga 220 418 inimest. Lisaks kuulus valda 8 väiksemat asulat, kus kokku elas 17 213 inimest, nii et valla elanike arv oli 237 631.
Bergen asub mägede rühma keskel, mida kokku nimetatakse Seitsmeks mäeks. Missugused need seitse mäge on, see pole üheselt selge. Kindlasti on nende hulgas Ulriken, Fløyen, Løvstakken ja Damsgårdsfjellet, ülejäänud kolm kuuluvad järgmisse hulka: Lyderhorn, Sandviksfjellet, Blåmanen, Rundemanen ja Askøyfjellet. Esimene, kes nimetas neid seitsmeks mäeks, võis olla Bergenis 1684 sündinud kirjanik, filosoof ja ajaloolane Ludvig Holberg, kes sai inspiratsiooni Rooma linnast, mis asus seitsmel künkal (ka see, missuguseid künkaid peeti Rooma seitsme künka hulka kuuluvaiks, muutus aja jooksul). Lisaks asub Bergeni vallas teisigi mägesid, millest kõrgeim on 987 m kõrgune Gullfjellet.
Tsensuur
Eeltsensuur ja järeltsensuur
Ka võivad ametliku tsensuuri olemasolu või poliitilise võimu (näiteks võimuloleva partei) või mõne sotsiaalse grupi (klanni jne) kehtestatud tingimused viia avalikkuses esinejad enesetsensuurini, mis tähendab hoidumist teatavast hoiakust, mõtteviisist, väljendusviisist, teemast jm.
Bergen
Kliima
Bergenis sajab aastas keskmiselt 2250 mm sademeid. Selle põhjuseks on linna ümbritsevad kõrged mäed ja see, et peamiselt puhuvad tuuled selles kandis läänest ehk merelt. Itta pääsemiseks peavad pilved üle mägede minema. Sealjuures tõusevad nad kõrgemale, kus on külmem, mistõttu osa niiskusest kondenseerub ja langeb maapinnale.
Tsensuur
Tsensuuri kronoloogia
Algaeg Euroopas '''18. sajand ja 19. sajandi algupool Venemaal''' '''Tsensuur Baltimaadel 19. sajandi teisest poolest 1918. aastani'''
Bergen
Kliima
Kõige vihmasem on septembris ja oktoobris, kus on keskmiselt vastavalt 23 ja 24 sajupäeva ning keskmine sademehulk 283 ja 271 mm. Kõige kuivem on mais ja juunis, kus on keskmiselt 17 ja 16 sajupäeva. Kõige vähem sademeid langeb mais ja aprillis, vastavalt 106 ja 114 mm.
Tsensuur
Tsensuur Eesti Vabariigis 1918–1940
Põhiseaduste järgi ei olnud Eestis (trükitoodete) tsensuuri, kuid sõnavabadust võis kitsendada kõlbluse ja riigi kaitseks. Vabadussõja algul, 1918. aasta detsembris keelati ajaleht Kommunist, mille väljaandmine läks seejärel põranda alla. Hiljem keelati veel arvukate kommunistlikud väljaanded ja Ralf Rondi luulekogu 27.
Konstantin Päts on öelnud Eesti Asutavas Kogus 28. mail 1920: "Mis on tsensuur? Tsensuur on oma sisu järgi sõna- ja trükivabaduse jne kitsendamine. Kui põhiseadus lubab vabadusi kitsendada kõlbluse jne kaitseks, siis lubab ta nende avalduste tsenseerimist, siis on meil ju tsensuur. Võib ju olla, et ta tsensuuri nime ei kanna, kuid sisu järgi on see instituut võimalik." Asutava Kogu protokollid, 28. mail 1920, protokoll nr 134, veerg 605.
Bergen
Kliima
Alates 29. oktoobrist 2006 kuni 21. jaanuarini 2007 sadas Bergenis vihma iga päev, 85 järjestikusel päeval.
Tsensuur
Tsensuur Eesti Vabariigis 1918–1940
Tsensuur Eestis 1940–1990
Tsensuur Eestis Nõukogude okupatsiooni ajal
Tsensuuri kehtestamiseks võidakse luua vastavad asutused. Nõukogude Liidu tsensuuriameti nimi oli Trükistes Riikliku Saladuse Kaitse Peavalitsus (mitteametliku lühendnimetusega Glavlit). Eesti üksuse ametlik nimi oli Eesti NSV Ministrite Nõukogu juures asuv Trükistes Riiklike Saladuste Kaitse Peavalitsus. Asutus allus otse vastavale Moskva peavalitsusele ning asus Tallinnas Pärnu maantee 10. Eri aegadel on see asutus kandnud veidi erinevaid nimesid, näiteks 1990. aastal: NSVL MN juures asuv Trükistes ja Teistes Massiteabevahendites Riiklike Saladuste Kaitse Peavalitsus. 1974. aastal anti peavalitsusele teatud õigusi juurde, võrdsustades ta komiteedega.
Bergen
Kliima
Tänu Golfi hoovusele on Bergen Norra kõige soojem linn, eriti talvel, mil püsivat lumikatet ei moodustu. Kõige kõrgem temperatuur on registreeritud 1947: +31,8 °C. Kõige madalam temperatuur registreeriti 1987: –16,3 °C. Sajust ilma ja temperatuuri +10° võib esineda nii jaanuaris kui juulis.
Tsensuur
Tsensuur Eestis Nõukogude okupatsiooni ajal
Eesti NSV Glavliti ülesandeks oli jälgida, et avalikkuse ette ei pääseks riigi- ja ametisaladused, kuid sellega üheaegselt tegutses Glavlit ka ideoloogilise järelevalvajana, mis toimus koostöös kohalike partei keskkomiteede osakondadega ja riigiasutustega. Tsensuuriameti nimetusele vaatamata valvati tegelikult ka näituste, teatrietenduste, filmiasjanduse ning raadio ja televisiooni järele. Lisaks kohalikule tsensuuriametile sekkus vajadusel üleliiduline tsensuuriamet, kellele kohalik tsensuur pidi kõigist oma probleemidest ja sammudest pidevalt ette kandma. Nii näiteks loeti mitmekordse valve all olnud ajakirja Looming ka Moskvas. Informatsiooni kättesaadavuse piiramise ühe vormina oli Loomingu sõjaeelne osa suletud erifondi ja sõjaeelse Loomingu kohta ei lubanud EKP Keskkomitee ja Eesti NSV Kirjastuskomitee avaldada isegi bibliograafiat, ehkki see oli valmis.
Bergen
Ajalugu
pisi|Hansa kaupmeeste majad pisi|püsti|[[Edvard Griegi sünnikodu]]
Tsensuur
Tsensuur Eestis Nõukogude okupatsiooni ajal
Tsensuuri tegevus oli paralleelne ja osalt seotud teiste järelevalveasutuste (nagu KGB) tööga. Vajaduse loodi asutustes eriosakonnad. Jälgiti, kõrvaldati inimeste postisaadetisi ja kirju, erijuhtudel võidi kirjad avada ning teatud kohad loetamatuks muuta. Tsensuur oli paljus salajane ja teatud puhkudel püüti hoiduda jälgede jätmisest: korraldusi anti telefoni teel, teksti muutmisel või kõrvaldamisel sunniti oma ameti järgi tsensuuriga suhtlevat töötajat parandusi tegema oma käega jne. See võimaldas parteiorganitel ja järelevalveasutustel vajadusel väita, et tsensuuriga tegelevad mitte antud hetkel võimul olevad tegelikud otsustajad, vaid see on vabade kodanike oma initsiatiiv. Tegelikult võis tsensor siis, kui avaldaja keeldus tekstis lauset muutmast, kuraator pilti näituselt kõrvaldamast jne, koostöös parteiorganitega kogu teose keelu alla panna, näituse avamise keelata.
Tsensuuri eelkontrolli ja järelkontrolliga avastatud puudujääkide pärast kandsid vastutust nii autor kui ka informatsiooni avaldamise, trükise väljaandmise, näituse korraldamise, filmi tootmise jne eest vastutanud asutuse või organisatsiooni juht. Näiteks kirjaniku "ideoloogilise praagi" eest vastutas ajakirja, ajalehe või kirjastuse peatoimetaja, kes sai igal juhul parteiliselt karistada, mis aga parteist väljaviskamise korral võis ka pärast stalinismi taandumist tähendada, et ta kaotas töö ning sai pikaks ajaks avalikkuses esinemise keelu. Sama võis tabada ka autorit. Eri asutused töötasid käsikäes ning koos ametliku represseerimisega kaasnesid ka salastatud keelud, soovitused ning nn telefoniõigus. Vajadusel võidi ebasoovitav materjal tunnistada Nõukogude-vastaseks, millega kaasnes kriminaalvastutus. Rängimal juhul võis autorit või toimetajat oodata väljasaatmine maalt või vangilaager.
Bergen
Ajalugu
Snorri saaga järgi asutas linna kuningas Olav Kyrre umbes aastal 1070, aga tõenäoliselt oli seal sadamaküla juba varem. Varsti sai Bergenist piiskopi residents. Kuningas Øystein Magnusson ehitas sinna puidust kuningamaja ja Bergen kujunes Norra pealinnaks. Bergeni asend oli sobiv Norra valitsemiseks.
Tsensuur
Parteiline järelevalve
Nõukogude kord oli ka pärast stalinistlikku perioodi varjatult totalitaarne ning represseeris vajadusel ka neid, keda oli ise kasvatanud nõukogude inimesteks ning avalikult tunnustas. Perestroika nn glasnosti ajal 1985–1988 Eestis tsensuur ei leevendunud, vaid muutis veidi meetodeid ja tugevnes. EKP Keskkomitee ideoloogiaalane tsensuur ja Glavlit toimisid käsikäes, kumbki neist asutustest ei vastutanud autori, vaid ainult Moskvas asuvate parteiorganite ja Glavliti juhtorganite ees. Kogu vastutus pandi seejuures kirjastuste ja ajakirjanduse juhtidele. See, kui üks asutus viitas teise asutuse algatusele teose keelaja või muutjana ja ümberpöördult, muutis väljaspoolsetele võimatuks kindlaks teha, kes oli keelamise või muutmise tegelik nõudja ja algataja. Tsensuuriga tegelevate asutuste üle ei olnud sellist avalikkuse kontrolli nagu oli toimetajate üle, kelle töö ka selle tulemused olid selgelt näha.
Bergen
Ajalugu
12. sajandi kodusõdades peeti Bergeni sadama piirkonnas mõned vaatemängulised, aga verised merelahingud. 13. sajandil hakati puithooneid kivihoonetega asendama. Vanim säilinud kiviehitis on pärit juba 12. sajandi keskpaigast. See on Maria kirik, romaani stiilis kahe läänetorniga kolmelööviline basiilika (kesklöövi aknad müüriti hiljem kinni). Maria kiriku lähedal on Bergenhus, keskaegse linnuse kohale 17. sajandil rajatud kindlus. Selle maa-alal on säilinud mõned keskaegsed hooned, nende hulgas Håkonshallen, kõrge viilkatusega peosaal, mis valmis 1261 kuningas Magnus Lagabøte pulmadeks. 13. sajandil oli Bergen umbes 5000 elanikuga rikas linn.
Tsensuur
Parteiline järelevalve
Surve meetodid olid mitmekesised, alates nn telefoniõigusest, so keskvõimu esindaja suulisest kategoorilisest korraldusest kuni trükimasinate seiskamiseni või trükiste müügilt ärakorjamiseni. Asi võis minna peatoimetaja või muu vastutaja karistamiseni parteilises liinis (mitmel tasemel noomitused ja parteist väljaheitmine, viimane tähendas ühtlasi tööst ilmajäämist) või administratiivkorras (vastutaja enda või kogu toimetuse preemiast ilmajätmine, jm). Keskvõimu parteilise järelevalve korras püüti sundida ajakirjade, ajalehtede, raadio ja televisiooni vastutavaid toimetajaid valima soovitavaid kaastöölisi ja ebasoovitavate autorite kaastöö pakkumisest keelduma jm.
Bergen
Ajalugu
Bergen oli kõige põhjapoolsem hansalinn. Kalakaubandus meelitas Bergenisse saksa kaupmehi, kes alates 13. sajandist hakkasid saama privileege, sest nende seljataga seisis võimas Hansa Liit, mis sai avaldada Norra kuningatele nii majanduslikku kui sõjalist survet. See oli üks põhjus, miks Norra kuningad oma pealinna Bergenist Oslosse viisid.
Tsensuur
Parteiline järelevalve
Üksikutel juhtudel kujunes mõni väljaanne siiski opositsioonivaimuliseks ning kasutas iseseisvuse säilitamiseks oma strateegiaid ja võtteid. Näiteks võis mõni julgem toimetaja avaldada keelatud või ebasoovitava autori kaastöö mitte autori enda, vaid varjunime all, mis aga tähendas toimetajale riskimist kaotada töö ja sattuda samamoodi tagakiusatavate nimekirja.
Oluliselt mõjutas olukordi NLKP kaadripoliitika. Tsensuuri tugevnemisele perestroika ajal aitas kaasa see, et 1980. aastate algupoolel oli "ideoloogiarindeks" nimetatud valdkonnas aset leidnud partei- ja repressiivorganite juhtivtöötajate peaaegu täielik väljavahetamine, psühholoogiline ja tööalane surve kohale jäänutele suurenes. Eestis likvideeriti tsensuuriamet Vabariigi Valitsuse 4. oktoobri 1990. a määrusega nr 203 «Eesti NSV Ministrite Nõukogu juures asuva Trükistes Riiklike Saladuste Kaitse Peavalitsuse likvideerimise kohta» (RT 1990, 12, 132; RT I 1993, 18, 318).
Bergen
Ajalugu
Põhja-Norra kalade vahendamine jäi Bergeni peamiseks tuluallikaks kuni 19. sajandini.
Bergenis on olnud kümneid suuri tulekahjusid. Tihedalt paiknevad majad ja tihti puhuv tugev tuul on mõnele tulekahjule andnud katastroofi mõõtmed. Suured tulekahjud olid 1198, 1248, 1413, 1476, 1702 – siis hävis peaaegu kogu linn. Viimane suur tulekahju oli 1955. aastal.
1880. aastast elasid Edvard ja Nina Grieg Troldhaugeni mäel ja sinna on nad ka maetud. Nüüd on seal majamuuseum ja korraldatakse kontserte. Edvard Grieg ka sündis Bergenis.
Kultuur
pisi|Ajalooline tramm Bergeni [[Møhlenprisi asumis]]
Bergen on kultuurikeskus. Seal toimub igal aastal Bergeni Rahvusvaheline Festival. Linn on koduks Bergeni Filharmoonia Orkestrile, mis loodi 1765 ja on üks maailma vanemaid orkestreid. Orkester esineb 1500-kohalises Grieghallenis.
Bergens Tidende on Norra trükiarvult neljas ajaleht ja suurim piirkondlik ajaleht. See on 21. sajandil kolm korda valitud Euroopa kõige paremini kujundatud ajaleheks.
Bergen oli Euroopa kultuuripealinn aastal 2000.
Jalgpalliklubi Bergeni Brann mängib Norra kõrgliigas. Viimati tuli ta Norra meistriks 2007. aastal ja võitis Norra karika 2004. aastal.
1986. aastal, mil Norra võõrustas esimest korda Eurovisiooni lauluvõistlust, peeti üritus just Bergenis.
Pixar
pisi pisi|Pixari peakorter Emeryville'is Pixar (Pixar Animation Studios) on arvutianimatsiooniga tegelev Ameerika Ühendriikide ettevõte, mis asutati 3. veebruaril 1986. Pixar on tuntud peamiselt oma animafilmide ja lühianimatsioonide poolest. Ettevõtte peakorter asub Emeryville'is California osariigis. 2006. aastal ostis Pixari Walt Disney Company.
Filmistuudio on võitnud kakskümmend kaks Oscarit, kaks Kuldgloobust ja kuus Grammyt, samuti palju teisi auhindu.
Ajalugu
pisi|[[Ed Catmull]] 1970. aastatel hakkasid Ed Catmulli juhtimisel koos käima New Yorgi Tehnoloogiainstituudi (NYIT) üliõpilastest arvutigraafikahuvilised. 1979. aastal tegi George Lucas ettepaneku tuua Ed Catmull koos kaaslastega Lucasfilmi alla, millega nõustuti. Seal olles loodi palju innovaatilisi graafikaprogramme ja tehnilisi lahendusi, sealhulgas ka arvuti Pixar. George Lucasel tekkis aga pärast lahutust 1986. aastal rahaliselt raske olukord ning ta otsustas Lucasfilmi arvutigraafika osakonna maha müüa. Selle ostis ära Steve Jobs 10 miljoni dollari eest ja moodustas osakonnast iseseisva ettevõtte, mis sai nimeks Pixar.
pisi| Pixar Image Computer Algselt oli Pixar arvutiriistvara tootev firma, mille põhitoode oli Pixar Image Computer, mida müüdi peamiselt valitsusasutustele ja haiglatele. Pixarit kasutati sel ajal kõrgtehnoloogiliste graafika- ja animatsioonilõikude jaoks Lucasfilmi projektides. Erinevalt teistest arvutitest lõi Pixari tarkvara suure eraldusvõimega kolmemõõtmelisi värvikujutisi peaaegu kõigest, alates hoonetest ja autodest kuni keeristormide ja tulnukateni. Pixar oli ka suuteline aitama meditsiinitöötajatel tuvastada haigusi röntgeni kolmemõõtmelise esitluse abil. Samuti suutis arvuti esitada uusi satelliidipilte ilmaennustajatele ja seda kõike umbes 200 korda kiiremini kui eelmised arvutid. Mitu aastat olid animatsiooniks vajaminevate arvutite hinnad väga kõrged. Algselt maksis Pixari arvuti 135 000 dollarit ja sellele tuli veel lisaks osta 35 000 dollarit maksev terminal Sun Microsystemsilt või Silicon Graphicsilt. Masin oli tublisti oma ajast ees ja seda ei müüdud palju. Pixari meeskond tuli aga välja mitme uudse tarkvaraga, mida kasutati erinevate toodete loomisel.
RenderMan on arvutigraafika programm, mis võimaldab arvutikunstnikel lisada värve ja luua tekstuure ekraanil olevatele 3D-objektidele. Sellega on võimalik luua tegelikkusele nii sarnaseid pilte, et neid on fotodest peaaegu võimatu eristada. RenderManile taotleti ja ka saadi patent. RenderMani loomine tasus end ära, kui "Tin Toy" võitis Oscari parima lühianimatsiooni eest 1988. aastal. Pärast seda on programmi kasutatud kogu Pixari loomingus ning samuti kasutavad seda paljud teised filmistuudiod eriefektide loomisel. 1992. aastal võitis Pixari ja Disney ühisprojekt CAPS (computer animated production system) Pixarile teise Oscari. 1993. aastal võitis RenderMan stuudiole kolmanda Oscari. Hoolimata sellest ei saanud Pixar kasumit. Pärast "Leluloo" esilinastust 1995. aastal teatas Pixar oma esimesest kasumist ja sellest ajast peale hakkas Pixari edu ülesmäge minema. 1998. aastal esilinastus "Putukalugu", millest sai veel suurem hitt kui "Lelulugu" ja mis tõi üle maailma sisse rohkem kui 360 miljonit dollarit.
Kronoloogia
pisi|Objekti arvutimudel pisi| Pixar
Viswanathan Anand
thumb Viswanathan Anand (sündinud 11. detsembril 1969) on India maletaja, rahvusvaheline suurmeister, FIDE maailmameister 2000–2002, maailmameister 2002–2013. Tema hüüdnimi on Madrase tiiger.
Anand õppis malet mängima kuueaastaselt. Aastal 1987 tuli ta noorte maailmameistriks.
Aastal 2007 tuli Anand maailmameistriks 8 osalejaga turniiril. Ta kaitses tiitlit ka 2008. aastal, võites matši Vladimir Kramniku vastu 6,5:4,5. Aastal 2013 tuli maailmameistriks Magnus Carlsen, kes võitis Anandi.
Oktoobris 2008 oli ta ELO reitinguga 2783 maailmas viiendal kohal. Viswanathan Anandi Morphy arv on 5.
Joogaturism
pisi|Hinduismi tempel Indias
Joogaturism on heaoluturismi alaliik, mille eesmärk on parandada inimeste vaimset ja kehalist seisundit jooga praktikate abil. Joogaturismi põhi sihtkohaks on pühad kohad Indias ja mujal maailmas. [3]
Sihtrühmaks on nii turistid, kes soovivad praktiseerida joogat kui ühte tervendavat viisi keha ja vaimsuse jaoks, kui ka turistid, kelle eesmärk on õppida joogaõpetajaks. Jooga praktikad pärinevad Indiast, kus jooga praktikaid on harrastatud mitmeid tuhandeid aastaid. Algselt on olnud jooga eesmärgiks luua ühendust kõrgemate jõududega ja parandada enese sisemaailma, viimane on jäänud ka tänapäevaseks eesmärgiks. [3]
Joogapraktikate käigus õpitakse kontrollima tasakaalustatud hingamist, venitusharjutusi, nagu näiteks päikesetervitus ja 5 tiibetlase harjutused, mis kuuluvad Kriya jooga alla, mis on iidne tegelikkusel põhinev joogateaduse süsteem, mida võivad kõik harrastada sõltumata religioonist, rassist, erialast ja vanusest. [6]
Joogaturism Indias
Indias on leitud esimesed allikad jooga praktikate kohta pärinevad 5. sajandist. Mitme religiooni tõttu puudub jooga praktikatel kindel seos usuga, ent siiski peetakse seda algselt hinduismist tulenenud õpetuseks. India kohalikud on andnud jooga praktikatele sügavama tähenduse, tegeledes lisaks joogale ka mediteerimisega, mis on mõeldud inimeste sisemaailma probleemide korrastamiseks, rahu tekitamiseks ja üleüldise rahu tunde tekitamiseks. [8]
Joogaturism maailmas
Läänemaailmale tutvustati joogat 19. sajandi lõpul ja samal ajal hakati seda ka harrastama. Jooga põhimõtted on levinud ka kristlaste ja moslemite seas. [1] Joogakoole leiab üle maailma ja joogapuhkusi pakutakse lisaks Indiale mitmes Euroopa, Aafrika ja Aasia riigis: Kreekas, Itaalias, Prantsusmaal, Portugalis, Hispaanias, Türgis, Marokos, Jaapanis, Sri Lankal, Tais. [2] Eestis, Haapsalu linnuses korraldatakse alates 2011. aastast joogafestivali. [10] Kuigi jooga on tugevalt seotud hinduismi õpetustega, on jooga läänemailmas segunenud selliste spordialadega nagu võimlemine ja kulturism. See läheb vastuollu jooga algse põhimõttega saavutada rahu rahulike ja vähe liikumist nõudvate harjutustega. [7]