cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Positiiv (ajakiri)
Autorid
Aiki Järviste, Alexander Gronsky, Andres Adamson, Andres Kralla, Andres Tarto, Andres Teiss, Andres Toodo, Andres Vihterpal, Anna Kõuhkna, Anna Škodenko, Anna-Kai Tõrs, Anneli Jalava, Anneli Porri, Annika Haas, Annika Toots, Antti Sinitsyn, Artur Sadovski, Arvo Iho, Assar Jõepera, Ats Parve, Ave Hansen, Berit-Bärbel Rebane, Betty Ester-Väljaots, Birgit Püve, Daiga Jamonte, Danel Rinaldo, Daniel Allen, Daniel C. Blight, Eha Komissarov, Elnara Taidre, Elo Liiv, Emilie Toomela, Fidelia Regina Randmäe, Gobotoru, Gregor Jürna, Gregor Taul, Gunārs Binde, Haide Rannakivi, Hanna Marats, Hanna Stina Heinloo, Heie Treier, Helen Hunt, Herkki-Erich Merila, Hirohisa Koike, Indrek Aija, Ingrid Nielsen, Jaak Kikas, Jaanus Hannes, Jan Leo Grau, Janno Bergman, Jarmo Kauge, Jekaterina Kultajeva, Johan Huimerind, Johannes Säre, Julia Polujanenkova, Jun Ishikura, Jürgen Veerme, Kaarel Mikkin, Kadi Pajupuu, Kadri Laas, Kai Herkel, Kai Kaljo, Kaidi Õis, Kalli Pilov, Karel Koplimets, Karin Kahre, Karin Pastak, Karin Paulus, Karl Ander Adami, Karolin Kruuse, Kaur Maran, Kristel Raesaar, Kristel Schwede, Kristian Saks, Kristina Õllek, Kristino Rav, Kristjan-Jaak Tammsaar, Kristo Viiding, Käty Tarkpea, Kylli Sparre, Laura Arum-Lääts, Laura Cemin, Laura Kuusk, Laura Põld, Liina Lõõbas, Liina Soosaar, Liis Mutli, Liis Pählapuu, Liis Treimann, Lüüli Suuk, Maarit Mürk, Maarja Mäemets, Mall Nukke, Mall Parmas, Manfred Vainokivi, Mari Armei, Marian Kivila, Margit Adorf, Margus Hendrikson, Maria Spann, Maris Kilmi, Maris Savik, Marko Toomast, Martin Buschmann, Martin Parr, Meeli Laidvee, Merike Ebrok, Merilin Reinpalu, Merilin Talumaa, Mihkel Riis, Mihkel Soe, Märt Haamer, Nele Inglist, Nele Maipuu, Nele Tammeaid, Nicolas Bouvy, Nicole Miquel, Oliver Moosus, Ove Maidla, Paula Parts, Péter Kollányi, Peeter Linnap, Peeter Sirge, Philip Solovjov, Piia Ausmann, Rain Tirul, Rait Tuulas, Reet Varblane, Reet Sau, Remo Savisaar, Riina Varol, Ruth Huimerind, Ruudu Rahumaru, Sander Jürisson, Sandra Jõgeva, Sergei Shustrov, Silvia Pärmann, Sten Kauber, Sven Začek, Tanel Verk, Tiina Abel, Tiiu Kirsipuu, Triin Kerge, Triin Ojari, Triin Pitsi, Triinu Soikmets, Tristan Priimägi, Tuuli Mann, Tuuli Tohver, Tõnu Tunnel, Vello Muikma, Virko Kuusk, Vivian Ainsalu, Ülar Linnuste, Ülle Saatmäe, Ülo Pikkov.
MTÜ Mondo
pisi|MTÜ Mondo korraldatud KAE maailma konkursi logo MTÜ Mondo on Eestis tegutsev maailmahariduse, arengukoostöö ja humanitaarabi organisatsioon, mis on oma eesmärgiks seadnud luua Eesti inimestele võimalusi maailma paremaks muutmiseks. Mondo kaudu toetatakse näiteks humanitaarabi andmist, lesknaiste ja puuetega noorte toimetulekut ning laste haridust Aafrikas ja Afganistanis.
Positiiv (ajakiri)
Autorid
Positiivis on ilmunud järgmiste fotograafide ja kunstnike looming:
David Harvey
Elukäik ja töö
Raamatus "Social Justice and the City" (1973) väljendas Harvey seisukohta, et geograafia ei tohiks jääda ’objektiivseks’ kui puutub kokku linnas eksisteeriva vaesuse ja vaesusega seotud probleemidega. Raamatule on laialdaselt viidatud ja see on oluline panus marksistlikku teooriasse. Harvey väidab raamatus, et kapitalism annihileerib ruumi eesmärgiga kindlustada oma taastootmine.
MTÜ Mondo
MTÜ Mondo asutati 2008. aastal.
David Harvey
Elukäik ja töö
Harvey edasist tööd on suunanud dialektiline materialism. Näiteks on dialektiline materialism oluline kapitalismi radikaalset geograafilist analüüsi edasi arendavas raamatus "The Limits of Capital" (1982). aga ka mitmes sellele järgnenud raamatus, mis kirjeldavad linnaelu ja -protsesse.
"The Condition of Postmodernity" (1989), mille kirjutamise ajal Harvey töötas Oxfordis, sai bestselleriks. Raamat on postmodernistlike ideede materialistlik kriitika ja Harvey annab seal mõista, et postmodernistlikud ideed tekivad kapitalismisiseste vastuolude tulemusel.
MTÜ Mondo
Põhieesmärgid
Ühing on oma põhieesmärkidena sõnastanud looduskatastroofide ja inimtegevuse tõttu tekkinud inimkannatuste leevendamise rahvusvahelisel tasandil ja Eestis, vaesuse ja haavatavuse vähendamise arengumaades jätkusuutlike ja kogukonnapõhiste meetmete abil, inimõiguste ja demokraatia kaitsmise ning inimeste vahelise arusaamise ja rahu edendamise, Eesti avalikkuse teadlikkuse tõstmise rahvusvahelistest humanitaar- ja arenguprobleemidest ja nende lahendustest. Vastavalt Mondo 2016.–2020. aasta strateegiale on selle tegevuse aluseks rahvusvahelisel tasandil kokku lepitud raamistikud maailmaharidusele, arengukoostööle ja humanitaarabile.
David Harvey
Elukäik ja töö
"Justice, Nature and the Geography of Difference" (1996) keskendub ühiskondliku ja keskkonna õigluse teemadele. Selle dialektiline vaatenurk on mõningatele rohelistele ärritavalt mõjunud.
"Spaces of Hope" (2000) on utoopiline ja Harvey spekuleerib seal, kuidas alternatiivne maailm võiks välja näha. Uurimus "Paris, Capital of Modernity" Teise Impeeriumi Pariisist ja Pariisi Kommuunist on Harvey kõige üksikasjalikum ajaloolis-geograafiline teos.
MTÜ Mondo
Põhieesmärgid
Mondo peab oma missiooniks toetada ja jõustada haavatavas olukorras olevaid inimesi ning tõsta Eesti inimeste arusaamist maailmaprobleemidest, pakkudes võimalusi olla kaasatud nende lahendamisse.
David Harvey
Elukäik ja töö
USA 2000. aastate militaaroperatsioone on Harvey kostitanud söövitava kriitikaga. Raamatus "The New Imperialism" (2003) kirjutab ta, et Iraagi sõda lubab USA neokonservatiividel juhtida inimeste tähelepanu eemale kapitalismi äpardumistest ’kodus’.
Raamatus "A Brief History of Neoliberalism" (2005) toob Harvey lugejani ajaloolise uurimuse neoliberalismi teooria ja praktika lahknevusest alates 1970. aastatest. Harvey kirjeldab seal neoliberaliseerunud globaalset majandust kui süsteemi, mis on kasulik vähestele paljude arvel, ja milles "akumulatsioon läbi võõrandamise" (accumulation by dispossession) on viinud klassivahede (taas)loomiseni.
MTÜ Mondo
Tegevus
MTÜ Mondo korraldab ja teostab humanitaarabi, tegeledes muu hulgas päästetööde ja kriisijärgse ülesehitustööga üleminekuks arengukoostööle. Lisaks tegeleb Mondo arengukoostööga, teavitab avalikkust ja edendab maailmaharidust, koolitab liikmeskonda ja avalikkust humanitaarabi ja arengukoostöö teemadel.
David Harvey
Elukäik ja töö
Harvey uusim raamat "The Enigma of Capital" (2010) lahkab käimasolevat majanduskriisi. Harvey annab raamatus ülevaate sellest, kuidas kapitalism maailmas domineerivaks sai ja kuidas praegune majanduskriis tekkis. Harvey järgi on kapitalismi tuumaks selle amoraalsus ja seadusetus, ja et jutt reguleeritud, eetilisest kapitalismist on fundamentaalselt ekslik.
Harvey töötab 2001. aastast New Yorgi Linnaülikooli antropoloogia osakonnas. Kaks jäävat asja ta elus on olnud Marxi "Kapitalil" põhineva kursuse andmine ning tudengiaktivismi ja kogukonna- ja töölisliikumise toetamine Ka internetti riputatud loengud "Kapitalist" on populaarsed (700 000 vaatamist 2008. aasta juunist 2010. aasta märtsini).
MTÜ Mondo
Mondo Akadeemia
Mondo Akadeemia korraldab oma ala asjatundjate ettekandeid ja arutelusid. Toimuvad ka praktilised töötoad ja õppekäigud.
David Harvey
Elukäik ja töö
Harvey tööd on pidevalt kritiseeritud. Näiteks on teda arvustanud kvantitatiivse ja mittepolitiseeritud geograafia pooldajad. Harvey on siiski jätkuvalt Marxile ustavaks jäänud.
1995. aastal sai Harvey geograafiavaldkonna kõrgeima tunnustuse, Nobeli geograafiaauhinnaks kutsutava Prix International de Géographie Vautrin Ludi laureaadiks. 1998. aastal sai ta Briti Akadeemia liikme staatuse (Fellow of the British Academy, FBA) ja 2007. aastal valiti Ameerika Kunstide ja Teaduste Akadeemiasse (American Academy of Arts and Sciences).
Nikolai Solovei
Nikolai Solovei (vene keeles Николай Васильевич Соловей; 5. märts 1920 Rotovo, Eesti – 25. mai 2006 Kohtla-Järve) oli vene päritolu Eesti kultuuritegelane ja poliitik.
1988-2006 oli ta Eesti Slaavi Haridus- ja Heategevusseltside Liidu esimees. Ta oli Eestis toimuvate vene laulufestivalide "Slaavi pärg" organisaator.
Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.
Tsüsteiin
pisi|186x186px|Tsüsteiini zwitterioon (kaksikioon) füsioloogilise pH juures. Tsüsteiin (süstemaatiline nimetus: 2-amino-3-sulfhüdrüülpropaanhape) on looduslik aminohape, mis sisaldab külgahelas tiool rühma. Looduses esineb tsüsteiin L-isomeerina ning valkude koostises leiduvat tsüsteiinijääki (tähistatakse Cys) kodeerib DNA tasemel nukleotiidijärjestus TGT või TGC ning vastavalt mRNA tasemel järjestus UGU või UGC.
Täiskasvanud inimese organism suudab tsüsteiini toota teistest aminohapetest (seriinist ja metioniinist), mistõttu ei kuulu tsüsteiin asendamatute aminohapete hulka. Küll on tsüsteiin aga asendamatu enneaegselt sündinud vastsündinutele, sest nende rakud ei tooda veel funktsionaalset ensüümi tsüstationaasi, mis on oluline tsüsteiini sünteesiks organismis.
L-tsüsteiini CAS number on 52-90-4 ja D-tsüsteiini CAS number on 921-01-7. Kommertsiaalselt on tsüsteiin kättesaadav ka soola kujul (nt vesinikkloriidhappe soolana) ja hüdraadina.
Poiste-solistide võistulaulmine
Poiste-solistide võistulaulmine on Eesti Meestelaulu Seltsi korraldatav lauluvõistlus poiste-solistidele.
Tsüsteiin
Keemilise struktuuri eripärad
Tioolrühm võimaldab tsüsteiinil osaleda ka redoksreaktsioonides. Tioolrühm (R-SH) võiks oksüdeeruda kuni sulfoonrühma moodustumiseni (R-SO3-), kuid organismi seisukohalt on olulisem tioolrühma oksüdeerumine disulfiidiks (R-S-S-R). Väävel paikneb perioodilisustabelis hapnikuga samas rühmas (VIA), kuid erinevalt peroksiididest on disulfiidrühmad oluliselt stabiilsemad. Kahe tsüsteiinijäägi tioolrühmadest moodustunud disulfiidside võib tagada nii ühe valgumolekuli ruumilise kuju koospüsimist (kui mõlemad Cys kuuluvad sama valgumolekuli koostisse) kui valkude kompleksi kvaternaarset struktuuri (kui Cys jäägid kuuluvad eri ahelatesse). Disulfiidsideme ehk disulfiidsilla kaudu ühendatud kahest tsüsteiinijäägist koosnevat molekuli nimetatakse ka tsüstiiniks.
Poiste-solistide võistulaulmine
2019 toimub 11. võistulaulmine.
Tsüsteiin
Näiteid tsüsteiinijäägi rollidest peptiidide ja valkude koosseisus
pisi|290x290px|Glutatiooni struktuur oksüdeerumata kujul. Tsüsteiini üks olulisemaid rolle on seotud kuulumisega tripeptiidi glutatiooni koostisse. Glutatioon esineb rakkudes millimolaarses kontsentratsioonis ja reguleerib raku redokstasakaalu just tänu tsüsteiini tioolrühma võimele pöörduvalt moodustada disulfiidsidet. Sel viisil käitub glutatioon rakkudes antioksüdandina, oksüdeerudes ise ning kaitstes rakusiseseid komponente liigreaktiivsete hapnikuühendite (nt vabade radikaalide) eest. vasakul|pisi|245x245px|Arhe P. furiosus ensüümi rubredoksiini heemi struktuur. Pruunikaspunase kuulina on pildi keskel näidatud rauaioon (joonisel FE), millega moodustavad keemilisi sidemeid mitu tsüsteiini (joonisel C). Tsüsteiini koostisse kuuluv väävel on näidatud kollasega. Nagu eespool mainitud, omab disulfiidside olulist rolle ka valgumolekulide ja nendest koosnevate kompleksite ruumiliste struktuuride kooshoidmisel. Tsüsteiinijääkide vahendusel tagatakse näiteks mitmeahelaliste funktsionaalsete antikehade ehk immunoglobuliinide (nt IgG, IgM) moodustumine.
Tänu tioolrühma nukleofiilsetele omadustele võib tsüsteiinijääk võib mängida olulist rolli ka ensüümide aktiivtsentrites katalüüsi vahendajana. Selliste ensüümide alla kuuluvad näiteks tsüsteiinproteaasid (ehk tsüsteiinsõltuvad proteaasid) – sealhulgas kaspaasid, mis on tuntud kui raku programmeeritud surma ehk apoptoosi kesksed läbiviijad. Samuti on tsüsteiini tioolrühma deprotoneerumisel tekkiv tiolaatioon oluline DNA paranduses osaleva valgu O-6-metüülguaniin-DNA metüültransferaasi (lühendatult ka MGMT) ülesannete täitmiseks.
Tiolaatiooni negatiivse laengu ning vabade elektronpaaride vahendusel saab tsüsteiin moodustada komplekse ka d-metallide ioonidega, mille aatomites on olemas vabad orbitaalid. Nii kuulub tsüsteiin mitmete redoks-aktiivsete ensüümide heemide koostisse, nt tsütokroom C (oluline hingamisahelas) või tsütokroom P450 (oluline ainevahetuse seisukohalt, vastutab mitmete ühendite lagundamise eest). Tsüsteiini võime moodustada komplekse raskmetallidega on oluline ka organismi võime seisukohalt vältida raskmetallidega mürgitust, kuid loomulikult suudavad need kaitsemehhanismid toimida vaid raskmetallide teatud kontsentratsioonideni.
Tsüsteiini sisaldus on suhteliselt kõrge keratiinides (valkude perekond, mida leidub rohkesti selgroogsete loomade nahas, karvades, sulgedes, küüntes jms). Nendes fibrillaarsetes valkudes tagavad tsüsteiinide tioolrühmade vahendusel tekkinud disulfiidsillad struktuuri mehhaanilist sitkust. Seepärast on tsüsteiin ka üks väheseid aminohappeid, mida toodetakse tööstuslikult enamasti just loomset päritolu keratiinirikaste materjalide (nt kanasulgede) hüdrolüüsi teel.
Seos patoloogiliste seisunditega
pisi|Koodipäike (mRNA tasemel). On näha, et Arg ja Cys või Tyr ja Cys kodeerivad koodonid erinevad vaid esimese nukleotiidijäägi poolest. DNA tasemel tekkinud vead (mutatsioonid), mis peegelduvad mRNA nukleotiidjärjestuses ning edaspidi ka valgu aminohappelises järjestuses, võivad olla rohkem või vähem patogeensete tulemustega (olenevalt sellest, kui palju muutub valgu võime täita oma rolli organismis). On näidatud, et tsüsteiinijäägi (Cys) mutatsioonid on suure tõenäosusega väga patogeensed – Cys asendatakse enamasti kas arginiinijäägi (Arg) või türosiinijäägiga (Tyr), mis on keemilistelt omadustelt tsüsteiinist oluliselt erinevad. Ka vastupidised mutatsioonid (Arg → Cys, Tyr → Cys) on suhteliselt levinud ja samuti patogeensed. vasakul|pisi|225x225px|Pöördumatu inhibiitori ibrutiniibi struktuur. Ibrutiniibi akrüülamiidne rühm (joonise paremas osas) seostub kovalentselt Brutoni kinaasi ahela 481. asendis paikeva Cys külge. Ibrutiniibi kasutatakse mantelrakulise lümfoomi raviks. Nagu kõigi elusraku komponentide puhul võib ka tsüsteiini sisaldavate valkude või peptiidide anomaalne hulk rakus käivitada haiguste teket või aidata kaasa haiguse arengule. Näiteks on glutatiooni kui antioksüdandi anomaalselt madalat taset seostatud mitmete patoloogiliste seisunditega, sh neurodegeneratiivsete haigustega. Samas on tsüsteiini sisaldav ensüüm MGMT (vt ka eespool) küll vajalik DNA parandusmehhanismide seisukohalt, kuid selle ülehulk aitab kaasa vähkkasvajate (eriti glioomi) resistentsuse tekkele. Nimelt põhineb mitmete vähiravimite, sh mitmete keemiaravimite toime vähirakkude DNA vigastamisel – kui aga vigastused parandatakse, ei suuda ravimid oma toimet realiseerida.
Teisalt võib tsüsteiinijäägi olemasolu valgus hoopis soodustada vähiravimite väljatöötamist. Näiteks on sihtmärkravis muutunud viimasel aastakümnel populaarseks nn pöördumatute inhibiitorite arendamine, mis moodustavad bioloogilise sihtmärgiga (ensüümiga, enamasti teatud türosiinkinaasiga) kovalentse kompleksi. Sel viisil püsivad inhibiitorid pikemalt sihtmärgi küljes ning takistavad efektiivsemalt ensüümi tööd, mis muidu soodustaks vähi vohamist. Pöördumatute inhibiitorite molekulis peab seega sisalduma reaktsioonivõimeline funktsionaalrühm, mis reageeriks ensüümi mõne aminohappejäägiga. Kuna tsüsteiinijäägi tioolrühm on suhteliselt reaktiivne, siis ongi seni arendatud pöördumatuid inhibiitoreid just selliste ensüümide jaoks, kus tsüsteiinijääk on inhibiitori jaoks suhteliselt kergesti kättesaadav (nt Brutoni türosiinkinaas, epidermaalse kasvufaktori retseptorid 1 ja 2). pisi|Tsüstinuuriaga koera uriinist sadenenud tsüstiini kristallid mikroskoobi all (skaala on näidatud all paremal). Veel üks haiguslik seisund, mis on seotud tsüsteiini tioolrühma oksüdeerumisel moodustuva tsüstiiniga, on tsüstinuuria. Tsüstinuuria on autosoomne retsessiivne haigus, mis on tingitud mutatsioonidest geenides SLC3A1 või SLC7A9. Nende geenide poolt kodeeritud valgud on nn transporterid, mis vastutavad tsüstiini absorbtsiooni eest tagasi vereringesse. Valkude muteerumisel tekivad tsüstiini imendusmishäired neerutorukestes, mis omakorda tingivad tsüstiini kristallumist ja neeru kivide teket.
Tsüsteiini olulisimad sünteetilised derivaadid
vasakul|pisi|174x174px|N-atsetüültsüsteiini struktuur. Sageli nimetatakse ainet ka lihtsalt atsetüültsüsteiiniks, kuigi korrektsem on mainida, millise aatomiga on atsetüül vahetult seotud. Tsüsteiini olulisim ravimina kasutatav derivaat on N-atsetüültsüsteiin, milles tsüsteiini aminorühm on derivatiseeritud atsetüülrühmaga. See struktuurne muudatus parandab tsüsteiini imendumist maos, kuid organismis toimub ajapikku atsetüülrühma hüdrolüüs ja tsüsteiini taasteke. pisi|Paratsetamooli metabolism ja selle käigus moodustuvad ained. Reaktsioon glutatiooniga (joonisel GSH) on näidatud joonise alumises osas. N-atsetüültsüsteiini kasutatakse nii antidoodina paratsetamool imürgituse puhul kui rögalahtistina hingamisteede haiguste korral. Paratsetamoolimürgituse korral kasutatakse ära asjaolu, et tsüsteiini kättesaadavus piirab rakkudes glutatiooni tootmist. Glutatiooni hulga suurenedes reageerib glutatioonis sisalduv Cys tioolrühm paratsetamoolist tekkitud mürgise metaboliidiga (bensokinoon NAPQI), moodustades mittemürgist saadust.
N-atsetüültsüsteiini rögalahtistav toime on samuti seotud tioolrühmaga, mis tekitab disulfiidsidemeid lima koostisse kuuluvate valkude tsüsteiinijääkidega. Nimelt on lima koostises olevad valgud omavahel seotud molekulidevaheliste disulfiidsildadega. Kui N-atsetüültsüsteiini hulk on suur, siis on suurem ka tõenäosus, et valgu koostisse kuuluv Cys moodustab disulfiidsidet just N-atsetüültsüsteiiniga, mitte naabervalgu tsüsteiinijäägiga. Kuna N-atsetüültsüsteiini molekul on valgumolekulist väiksem, siis aitabki N-atsetüültsüsteiin lõhkuda disulfiidsildu valgumolekulide vahel ja vedeldada lima.
Leicester
Leicester [l'estör] on linn Inglismaal Midlandsi piirkonnas, Leicestershire'i krahvkonna keskus.
2016. aastal elas seal 348 000 inimest. Leicester on Suurbritannia suuruselt kümnes linn ning Midlandsi regioonis Birminghami järel teine.
pisi|tühi|Leicester
Andres Koern
Andres Koern (sündinud 13. aprillil 1946 Stockholmis) on eesti ärijuht.
Ta on õppinud Lundi ja Göteborgi ülikoolis; on loodusteaduse magister. 1967. aasta kevadsemestril astus Rootsis ka Eesti Üliõpilaste Seltsi.
Rootsis töötas ta muu hulgas õpetajana ning pidas restorani.
Aastatel 1993–2004 oli ta Põltsamaa Felixi tegevdirektor. Seejärel töötas ta ettevõtte Orkla Food Soome ja Balti divisjoni äriarenduse direktorina.
Ta on veiniasjatundja ja Eesti veini eestkõneleja.
Ta on AS-i TK-Team juhatuse esimees.
Andres Koern on alates 2010. aastast Eesti Üliõpilaste Seltsi auvilistlane.
Andres Koern kuulub Bigbank AS nõukogusse.
2023. aasta Hawaii maastikupõlengud
2023. aasta augusti alguses puhkes USA-s Hawaii saartel rida metsapõlenguid, mis mõjutasid esmajoones Maui ja vähemal määral teisi Hawaii saari. Tugeva tuulega levinud tuli põhjustas evakueerimisi, tekitas ulatuslikke kahjustusi ja tõi kaasa enam kui saja inimese huku Mauil asuvas Lahaina asulas (2020. aasta elanike arv 12 702). Metsapõlengute levikut seostati kuiva ja tuulevaikse ilmaga, mille tekitasid Hawaiist põhja pool asunud tugev kõrgrõhuala ja lõuna pool orkaan Dora.
Insuliinipump
thumb| Insuliinipump on väike seade, mis on mõeldud insuliini pidevaks annustamiseks.
Pumbaga on võimalik insuliinidoose paindlikult seadistada, et jäljendada kõhunäärme tööd. Selleks sisestatakse naha alla väike kanüül, mis on peenikese voolikuga ühendatud pumbaga. Pumbast tulev insuliin liigub kanüüli kaudu organismi. Pumba sisse mahub maksimaalselt 300 ühikut insuliini (Humalog, Novorapid, Apidra).
Dzērve
Dzērve (ka Marijas) on küla (mazciems) Lätis Lõuna-kuramaa piirkonna Aizpute vallas. Asub valla loodeosas merepinnast 55 meetri kõrgusel, Riiast 187, valla keskusest Rokasbirzest 6 ja endisest piirkonna keskusest Aizputest 8 kilomeetri kaugusel.
Küla on tekkinud endise Marija mõisa (Marienhof) keskuse juurde. Aastal 1900 avati seal Marijas muiža raudteejaam. Aastani 2021 kuulus küla Aizpute piirkonda.
2005. aasta seisuga elas külas 23 inimest.
Looduskaitse all on külas kasvavad Marijase saar, saar ümbermõõduga 3,58 meetrit ja mägivahtrad ümbermõõtudega 2,36 ning 2,38 meetrit.
Savaiʻi
Savaiʻi (kohalike seas vahel Salafai) on Samoa Iseseisvusriigi ja Samoa saarte suurim (1694 km²) ja kõrgeim (Silisili, 1858 m) saar. See on Polüneesia suuruselt kuues saar, suuremad on vaid Uus-Meremaa Põhjasaar ja Lõunasaar ning Hawaii saarestiku Hawaii saar ja Maui.
Samoalased nimetavad Savaiʻi vahel "Salafaiks", kuna see on samoakeelne algkuju. Tänapäeval kasutatakse seda peamiselt kõnekunstis ja proosas. Saarel elab 2016. aasta seisuga 43 958 inimest ehk ligi 24% Samoa rahvastikust. Savaii ainus praamiterminal asub Salelologas, saare idaosas. Enamik küladest on ühendatud ühe maanteega. Saarel tegutseb ka bussiliin.
Savaiʻi koosneb kuuest ringkonnast (itūmālō). Iga ringkonna külad on omavahel ajalooliselt sugulussuhete ja maa tõttu seotud. Savaii ökoturismi organiseeritakse külade tasandil. Üheksakümnendate alguses toimunud Samoa iseseisvusliikumine algas Savaiilt Mau a Pule liikumisena.
Savaiʻi on Austraalia ja Okeaania suurim kilpvulkaan. Viimati purskas see 20. sajandi alguses. Saare keskosas on üle 700 ruutkilomeetri suurune Kesk-Savaii vihmamets, mis on Polüneesia suurim. Vihmametsas on üle saja kraatri ning seal on enamik Samoa taime- ja loomaliikidest. Seetõttu on see üks maailma märkimisväärsemaid looduskaitsealasid.
Õilme Võro
Õilme Võro (sündinud 2. jaanuaril 1996) on eesti sprinter.
Ta on kahekordne Eesti meister 100 m jooksus (2018 ja 2019) ning 200 m jooksus (2017 ja 2019).
Isiklikud rekordid
Allikas: IAAF
Põlva Ühisgümnaasium
Põlva Ühisgümnaasium oli keskkool Põlvas aastatel 1950–2016.
Kool suleti 1. juulil 2016. Põhiharidust saab alates 2016. aastast omandada Põlvas Põlva Koolis ja gümnaasiumiharidust Põlva Gümnaasiumis.
Ajalugu
Põlva Ühisgümnaasiumi eelkäijaks peetakse 1833. aastal Mammaste Köstrimäel avatud kihelkonnakooli. See rajati 1688. aastal samasse asutatud köstrikooli asemele ja andis ettevalmistuse kreiskooli astumiseks. 1908. aastal viidi kihelkonnakool Mammastest Põlvasse ja 1911. aastaks oli koolis juba 89 õpilast ja kaks kutselist õpetajat: Toomas Toiger ja Daniel Siilats. Õppeaeg koolis oli neli aastat ja kogu õppetöö oli venekeelne.
1920. aastal nimetati kool ümber Põlva 6-klassiliseks algkooliks, mille kõrgem aste (4., 5. ja 6. klass) asus Põlvas, nooremad (1., 2. ja 3. klass) õppisid Rosma, Mammaste ja Himmaste algkoolis. Õppetöö toimus eesti keeles. 1931. aastal valmis Vabaduse (tänapäeval Tuglase) tänaval uus koolimaja, mis mahutas kõik kuus klassi 130 õpilasega. Aastatel 1919–1940 oli kooli juhatajaks Joosep Plakk.
1940/1941. õppeaastal nimetati Põlva 6-klassiline algkool Põlva 7-klassiliseks kooliks, mille juhatajaks oli Enn Tuuling. 16. augustil 1944 hävines täielikult koolimaja, ei suudetud päästa kooli arhiivi ega raamatukogu.
1944. aastal loodi senise kooli asemele Põlva Mittetäielik Keskkool, mille direktoriks määrati Albert Ivask. Õppetööd alustati loomaarst Haagi natsionaliseeritud majas, mida kasutati koolimajana üheksa aastat.
1950. aastal moodustati Eestis 13 maakonna asemele 39 rajooni, nende hulgas tekkis ka Põlva rajoon. Rajoonikeskustes plaaniti avada keskkoolid. Põlva Mittetäielikus Keskkoolis oli 1949/1950. õppeaastaks juba kaheksa klassikomplekti, õpilasi oli kokku 200 ja õpetajaid 12. Senine 7-klassiline Põlva Mittetäielik Keskkool muudeti 1950. aasta sügisel Põlva Keskkooliks, kus 8. klassis hakkas keskharidust omandama 34 õpilast ja 1954. aastal lõpetas keskkooli 27 esimese lennu õpilast.
Aastatel 1988–1997 oli kooli ametlik nimi Johannes Käisi nimeline Põlva Keskkool. Kooli nime tuli uuesti muuta, kui 1982. aastal asutatud Põlva Põhikool sai 1995. aastal keskkooli õigused ja jätkas tööd Põlva Keskkoolina. Tekkinud segaduste vältimiseks rahuldati 1997. aastal linnavolikogu otsusel vanema ja tulemuslikuma kooli taotlus nimetada Johannes Käisi nimeline Põlva Keskkool ümber Põlva Ühisgümnaasiumiks. Põlva Ühisgümnaasiumi nime all tegutses kool 1997. aasta sügisest kuni kooli sulgemiseni 30. juunil 2016.
Iirimaa rahvastik
pisi|Iirimaa rahvastikupüramiid (2017) pisi|paremal|Iirimaa 2016. aasta rahvaloenduse andmetel oli Iirimaa rahvaarv 4 761 865.
Iirimaa rahvaarv oli 2013. aasta seisuga hinnanguliselt 4 775 982 inimest. Selle näitaja järgi oli Iirimaa 120. kohal maailmas.
Laste osatähtsus Iirimaa rahvastikus on suur (21,4%), vanurite osatähtsus on keskmine (12,1%).
Mirjam Lepikult
Mirjam Lepikult (sündinud 19. veebruaril 1969) on eesti tõlkija.
Zaitsevi reegel
Zaitsevi reegel on reegel, mis ütleb, et aluse poolt industreeritud elimineerimisreaktsioon annab eelistatult suurema asendatusega produkti ehk reaktsiooniproduktides domineerib rohkem alküülrühmi sisaldav alkeen. Seega elimineerimisreaktsioonil tekib kahest võimalikust alkeenist põhiproduktina enamasendatud (stabiilsem) alkeen.
Mirjam Lepikult
Ta on tõlkinud peamiselt prantsuse keelest eesti keelde ilukirjandust, ent ka filosoofilisi ja sotsiaalteaduslikke töid, sealhulgas Michel Foucault' teoseid.
Zaitsevi reegel
Zaitsevi reegel ennustab, millised isomeersed alkeenid eelistatult moodustuvad elimineerimisreaktsioonides. Zaitsev formuleeris 1875. aastal empiirilise reegli: "Suuremas hulgas moodustub see alkeen, mis vastab vesiniku eraldumisele selle β-süsiniku juurest, millega on seotud kõige vähem vesiniku aatomeid". Seega elimineerimisreaktsioonis moodustub ülekaalus see alkeen, mille kaksiksidemega on seotud kõige suurem arv alküülasendusrühmi.
Mirjam Lepikult
2017. aastal valiti Lepikult Eesti Kultuurkapitali mõttekirjanduse tõlkeauhinna nominentide hulka (Marc Jimenez, „Mis on esteetika?“).
2010. aastal kaitses Lepikult Tartu ülikoolis filosoofia erialal magistritöö "Michel Foucault' filosoofiline nägemine kujutava kunsti näite põhjal".
Zaitsevi reegel
Steeriliselt mahuka aluse nagu näiteks kaaliumtertsiaalnebutoksiid (t-BuOK) korral ei ole nn. Zaitsevi produkti moodustumine steeriliste takistuste tõttu soodus ja produktides prevaleerib otsmise kaksiksidemega alkeen (vinüülrühm).
Gaussi-Ostrogradski teoreem
Gaussi-Ostrogradski teoreem (ka Gaussi-Ostrogradski valem, Gaussi valem) on valem matemaatilises analüüsis, mis seob omavahel vektorvälja voo läbi pinna ja antud pinna sisese tensorvälja käitumise.
Matemaatiline definitsioon
Kui piirkonna \Omega rajapind \Sigma on tükiti sile ja funktsioonid X,Y,Z ning nende osatuletised X_x,Y_y,Z_z on pidevad piirkonnas \Omega, siis""kus pindintegraal on võetud üle \Sigma välise pinnapoole.
Ajalugu ja nimetus
Teoreemi avastas esimesena 1762. aastal Lagrange ja hiljem iseseisvalt 1813. aastal Gauss. Ostrogradski oli esimene, kes esitas teoreemi tõestuse üldise juhu jaoks aastal 1826.
Rahksoon
Oja pikkus on 4 km, langus 19 m, lang 4,75 m/km ja valgla pindala 6,7 km². Oja saab alguse Võlle külas Vambola talu juurest ja suubub Kose aleviku veepuhastusjaama juures Pirita jõkke 68,7 km kaugusel selle suudmest. Suudmest kuni Ahisilla külani lookleb oja 6–7 meetri sügavuses soises orus ning Kose–Jägala maanteest ida pool voolab oja vesi kraavides.
Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Harju alamvesikonda.
Rahksoone kaldal asub Ahisilla linnusekoht.
Baby Now That I've Found You
"Baby Now That I've Found You" on Tony Macaulay ja John MacLeodi kirjutatud laul. Laul anti välja ansambli The Foundations debüütsinglina 1967. aastal.
Henley on Klip
Henley on Klip on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Sedibengi ringkonnas Midvaali vallas.
Henley on Klip on rajatud 1904. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Henley on Klipi elanikest valgeid 55,57%, mustanahalisi aafriklasi 40,16%, värvilisi 2,42%, India või Aasia päritolu inimesi 1,50% ja teisi 0,37%. Inglise keelt pidas emakeeleks 41,87% inimesi, afrikaani keelt 27,91%, suulu keelt 9,80%, sotho keelt 7,84%, koosa keelt 2,34%, tsvana keelt 2,03%, ndebele keelt 1,40%, tsonga keelt 1,27% ja pedi keelt 1,21%.
Tomáš Záborský
Ta alustas klubikarjääri kodulinna klubis HK Dukla Trenčín.
2006. aastal valiti ta NHL-i draft'is New York Rangersi poolt 137. valikuna. Ta suundus seejärel mängima Põhja-Ameerikasse. Aastatel 2006–2008 mängis Záborský Ontario Hockey League'i klubis Saginaw Spirit. Hooajal 2008–09 mängis ta American Hockey League'i klubis Hartford Wolf Pack ning ECHL-i klubides Charlotte Checkers ja Dayton Bombers, kuid NHL-i ta ei jõudnud.
2012. aastal sõlmis ta kaheaastase lepingu KHL-i klubiga Omski Avangard. Hooaja 2013–14 teises pooles mängis ta Ufa Salavat Julajevis. 2013. aastal valiti ta KHL-i tähtede mängule.
2014. aastal naasis Záborský Soome kõrgliigasse, liitudes HIFK-iga. 2016. aastal kaotas ta HIFK-iga Soome meistrivõistluste finaalis Tapparale. Hooajal 2016–17 mängis ta Rootsi kõrgliiga klubis Brynäs IF, kellega võitis sel hooajal Rootsi meistrivõistlustel hõbemedali. Aastatel 2017–2019 mängis ta Soome kõrgliigas Tappara ridades. 2018. aastal kaotas ta Tapparaga Soome meistrivõistluste finaalis Kärpätele. 2019. aasta aprillis sõlmis ta kaheaastase lepingu SaiPaga.
Ta kuulus Slovakkia jäähokikoondisse 2013. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2014. aasta taliolümpiamängudel.
Suusaorienteerumine
pisi|Suusaorienteeruja rinnale kinnitatud kaardiplanšetiga Suusaorienteerumine on orienteerumise taliala, kus võistleja peab suuskadel liikudes läbima maastikul tähistatud kontrollpunktid, kasutades abivahenditena kaarti ja kompassi.
Suusaorienteerumine on üks neljast Rahvusvahelise Orienteerumisföderatsiooni poolt tunnustatud orienteerumisalast. Suusaorienteerumine on kombinatsioon orienteerumisest ja murdmaasuusatamisest. Edu saavutamiseks sellel spordialal on vajalikud nii head orienteerumistehnilised oskused (sealhulgas kiirel liikumisel kaardilugemisoskus, teevalikuoskus), hea füüsiline vastupidavus kui ka hea suusavalitsemistehnika, sest võistlused toimuvad valdavalt liigendatud reljeefiga maastikel.
Võistlusalad
Suusaorienteerumises on võistlusi korraldatud kahel võistlusalal:
Suundsuusatamine sarnaneb orienteerumisjooksu võistlusaladega – tegemist on suundorienteerumisega, kontrollpunktid on kantud võistluskaardile, võistleja peab läbima kontrollpunktid etteantud järjekorras ja võidab see, kes läbib raja kõige kiiremini.
Märkesuusatamises, nii nagu seda harrastati 1960–1980. aastatel, oli võistluskaardile märgitud üksnes stardi ja finiši asukoht. Võistleja sai stardis kaardi, sõitis mööda maastikul tähistatud suusarada ja pidi märkima nõelatorkega kaardile kõigi raja äärde paigutatud kontrollpunktide asukohad. Kontrollpunktide ebatäpse märkimise eest arvestati trahviminuteid nii, et iga millimeetri vea kohta üks trahviminut. Tulemuste arvestamisel liideti sellised trahviminutid raja läbimise ajale. 1982. aastal jõustunud võistlusreeglite muudatuste järgi kuni 2 millimeetri suurust märkeviga ei trahvitud.
Peale elektroonilise märkesüsteemi kasutuselevõttu on märkesuusatamise võistlusreegleid muudetud. Uute reeglite kohaselt on märkesuusatamises maastikule märgitud tähistatud raja ääres ilma tunnusnumbriteta kontrollpunktid. Võistleja kaardile on kantud „õiged“ kontrollpunktid, kuid lisaks on nii maastikul kui võistleja kaardil veel ka „valed“ kontrollpunktid. „Õiged“ on sellised kontrollpunktid, mille asukoht kaardil ja maastikul langeb kokku. „Valed“ on kontrollpunktid, mis on küll maastikul, kuid mida ei ole näidatud võistleja kaardil, samuti sellised kontrollpunktid, mis on näidatud võistleja kaardil, kuid maastikul vastavas kohas kontrollpunkt puudub. Võistleja peab läbima tähistatud raja ja tegema märke „õigetes“ kontrollpunktides, see tähendab sellistes, mille asukoht maastikul langeb kokku näidatud asukohaga võistleja kaardil. Kui võistleja ekslikult märgib mõnes „vales“ kontrollpunktis, arvestatakse talle iga vale märke eest ajatrahv või tuleb läbida karistusring. pisi|[[Orienteerumistähis suusaorienteerumise rajal]]
Taristu ja vahendid
Suusaorienteerumise võistlustel kasutatakse olemasolevaid murdmaasuusaradu suusakeskuste juures, kuid enamasti seda täiendatakse uute suusaradadega või rajatakse võistlusteks mootorsaanidega spetsiaalne uus suusaradade võrk.
Kuivõrd suusatamisel hoiab võistleja käes suusakeppe, siis orienteerumiskaardi hoidmiseks kasutatakse enamasti keha külge kinnitatavat läbipaistvat kaardiplanšetti ja kompass kinnitatakse kas randmele või kaardiplanšeti külge.
Suusaorienteerumise reeglite järgi peab võistlejal raja läbimisel igal hetkel kaasas olema vähemalt üks suusk ja finišikoridor tuleb läbida vähemalt ühel suusal. See tähendab, et vajadusel (näiteks järsust mäenõlvast üles ronides) võib võistleja suusad alt võtta, kuid ei tohi mõlemat suuska maha jätta ning ka ühe suusa purunemisel peab võistlejal finišikoridori läbimisel vähemalt üks suusk all olema.
Ajalugu
Esimene suusaorienteerumise MM toimus Soomes Hyvinkääl 1975. aastal. Esimesed Eesti meistrivõistlused suusaorienteerumises toimusid 14. veebruaril 1960 Elvas. Võisteldi märkesuusatamises ehk tolleaegse nimetusega „orienteerumissuusatamine tähistatud rajal“. Esimesteks Eesti meistriteks tulid meestest Madis Aruja ja naistest Leili Ruto.
Märkesuusatamise individuaaldistantsil korraldati Eesti meistrivõistlusi aastatel 1960–1989. Märketeate Eesti meistrivõistlusi peeti aastatel 1968–1985 ja 2009–2012.
Eesti edukamad suusaorienteerujad
Eesti läbi aegade edukaimateks suusaorienteerujateks on meestest Raul Kudre, kes aastatel 1990–2011 on tulnud 23 korda Eesti meistriks, ja naistest tema tütar Daisy Kudre-Schnyder, kes on suusaorienteerumises neljakordne maailmameister ja kolmekordne Euroopa meister. Eesti meistrivõistlustel suusaorienteerumises on enim medaleid võitnud Maret Vaher, kes aastatel 1986–2012 on tulnud 42 korda Eesti meistriks ning 1994. aastal võitis pronksi suusaorienteerumise MMil.
Pēteris Strautmanis
Pēteris Strautmanis (24. aprill 1919 – 27. juuni 2007 ) oli Läti NSV ja Nõukogude Liidu riigi- ja parteitegelane.
Pēteris Strautmanis sündis Basi vallas (tänapäeval Kuldīga piirkond) talupoja perekonnas. 1944. aastal astus ta Üleliidulisse Kommunistlikku (bolševike) Parteisse, 1954. aastal lõpetas Kõrgema Parteikooli. 1950–1960 oli ta Ape rajooni NLKP rajoonikomitee esimene sekretär.
1960–1965 oli ta Läti Kommunistliku Partei Keskkomitee sekretär. 1965–1974 oli ta Läti NSV Ministrite Nõukogu esimehe esimene asetäitja.
20. augustist 1974 kuni 22. juunini 1985 oli Pēteris Strautmanis Läti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimees.
Alates 1976. aastast oli ta NLKP Keskkomitee Keskrevisjonikomisjoni liige. Ta oli NSV Liidu Ülemnõukogu 7., 8., ja 9. koosseisu liige.
UNESCO maailmapärand Malaisias
Malaisia alal on UNESCO maailmapärandi nimistus neli objekti ja ootenimistus on kuus objekti.
Nimistusse on kantud:
Ootenimistus on kuus objektiː
Toomas Merila
Toomas Merila (sündinud 15. augustil 1939) on eesti kergejõustikutreener.
Ta lõpetas 1963. aastal Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.
Toomas Merila on tulnud Eesti koolinoorte meistriks viievõistluses, saanud täiskasvanuna pronksmedali odaviskes ja kuulunud Eesti koondisse.
Toomas Merila on töötanud treenerina alates 1962. aastast. Ta on olnud Eesti noortekoondise vanemtreener ja täiskasvanute koondise heitetreener, kuulunud Eesti Kergejõustikuföderatsiooni treenerite nõukogusse ja presiidiumisse. Alates 1967. aastast on ta töötanud Tallinna Spordiinternaatkoolis treenerina, hiljem Eesti Spordigümnaasiumis direktori asetäitjana, Audentese Spordikoolis sporditöö juhatajana ja Audentese Spordiklubis treenerina.
Tema tuntumad õpilased on maailmameister ja Eesti rekordi püstitanud Andrus Värnik, Moonika Aava ja Risto Mätas. Alates 2012. aasta septembrist on tema õpilane ka Liina Laasma.
Adrian Virginius vanem
Adrian Virginius (ka Adrian Verginius; 18. jaanuar 1615 Wollin – 23. aprill 1647) oli baltisaksa luteri teoloog ja Nõo koguduse õpetaja.
Ta sündis Wollinis Pommeris (praeguse haldusjaotuse järgi Wolinis Lääne-Pomorze vojevoodkonnas).
Ta on õppinud Greifswaldi ülikoolis (immatrikuleeriti 30. juulil 1632), Königsbergi ülikoolis (immatrikuleeriti 30. augustil 1637) ja Tartu Ülikoolis (immatrikuleeriti 10. oktoobril 1638).
Ta oli aastal 1638 Tartu Jaani koguduse abiõpetaja. Aastatel –1647 oli ta Nõo Püha Laurentsiuse koguduse õpetaja.
Ta on õpetanud Tartu ülikoolis.
Tema poeg oli Andreas Virginius, kelle poeg oli vaimulik Adrian Virginius noorem.
Viktor Kossitškin
Viktor Kossitškin (25. veebruar 1938 – 30. märts 2012) oli vene kiiruisutaja.
Viktor Kossitškin võitis 1960. aasta taliolümpiamängudel Squaw Valleys 5000 meetri distantsil kuldmedali ja 10 000 meetri distantsil hõbemedali.
Kossitškini isiklikud rekordid distantsiti:
Opinio juris sive necessitatis
Termin on kasutuses tavaõiguses ja rahvusvahelises õiguses, kuna see on seotud kommete ja tavadega. Terminit kasutatakse sageli kohtumenetluses kohtuasja kaitsmisel.
Rahvusvaheline tavaõigus koosneb enamikus käsitlustes kahest osast: 1) riikide praktika ning 2) riikide subjektiivne arusaam sellest, milline käitumine on õiguslikult siduv (opinio juris). Riikide praktika on selle liigituse järgi tava kui õiguse allika objektiivsem osa, sest see ei ole nii palju seotud konkreetsete tõekspidamistega, vaid pigem õigusaktide järjepidevuse ja üldise rahvusvahelise praktikaga.
Rahvusvahelise kohtu statuudi kohaselt lahendab kohus vaidlusi kohaldades muu hulgas rahvusvahelist tava, mis on õigusnormina tunnustatud üldine praktika.
Rahvusvahelises õiguses tähendab opinio juris’e nõue seda, et lisaks üldise praktika olemasolule peab tava olema õigusnormina tunnustatud. Riikide arusaam sellest, millised kohustused on neile siduvad, on küll subjektiivne, kuid opinio juris aitab kindlaks teha ja liigitada, millisel määral on normid rahvusvahelise õiguse osa ja kui palju on tegemist normatiivsete kommete, moraali või lihtsalt poliitiliselt kasuliku käitumisega. Näiteks punase vaiba lahtirullimine tähtsa väliskülalise saabudes või käesurumine tervitamisel on küll tavapärased nähtused, kuid suure tõenäosusega toimuvad need üksnes viisakusest, mitte selle pärast, et rahvusvahelise õiguse normid seda nõuaks. Seega nõuab opinio juris riikidelt üksnes meelepärase ja mugava tegevuse asemel käitumist seaduslike kohustuste järgi.
Seda, millised tavad on mingi riigi jaoks kohustavad, on märgitud ära peamiselt õigusaktide või välislepingutega. Kui riik ei ole selgelt väljendanud, millised tavad on osa nende õiguskorrast, tekib olukord, mil opinio juris puudub. Sellisel puhul on vaja eristada eri isikute (nt õigusteadlaste) või organisatsioonide arvamusi teatud selliste tavade kohta riigi enda ametlikest seisukohtadest. Üks põhjus, miks osa riike mõningate tavade kohta selget seisukohta ei väljenda,peitub selles, et riigis ei ole need õiguslikult reguleeritud. Sageli vaikitakse ka soovist hoida saladusi. See ei tähenda, et riik ei sooviks või ei peaks vajalikuks mingi tava kohaselt käituda, vaid pigem, et teatud olukordades võib selline käitumine või sellega seonduv delikaatse info avalikustamine olla kahjulik.
Rahvusvahelise õiguse arengu kohapealt on oluline, et riigid ise aitaksid kaasa rahvusvahelise tavaõiguse kodifitseerimisele (ehk õigusnormide koondamisele mingi õigusharu raames ühte kogumisse). Rahvusvahelise Õiguskomisjoni (ICL) raporti põhjal tunnustatakse lisaks riikidele rahvusvahelise õiguse kodifitseerimisel ja üldisel arendamise mitmeid rahvusvahelisi organisatsioone.
Baisangur Benoist
pisi|Baisanguri haud Jarksu-Auchi küla kalmistul Baisangur Benoist (tšetšeeni keeles Бенойн БойсгӀар, hüüdnimega Kivist Mees; 1794 Benoi, Tšetšeenia – 3. märts 1861 Hassavjurt, Tšetšeenia) oli 19. sajandi tšetšeeni väejuht ja vabadusvõitleja. Ta oli tuntud ka kui Naib Imam Šamil. Ta võttis osa Kaukaasia sõjast (1817–1864).
Lahingutes Vene vägedega kaotas ta käe, jala ja silma. Ta oli seotud oma hobuse külge, et ta sadulas püsiks. 25. augustil 1859, pärast Gunibi kindluse vallutamist, otsustas kaukaaslaste vabadusvõitluse juht Imaam Šamil alistuda. Basingur sellega ei nõustunud ja nõudis võitluse jätkamist ning läks Tšetšeeniasse.
1861. aasta algul sisenesid Tšetšeenia mägipiirkonda järgmised Vene üksused: Mairtunist kindralmajor M. A. Kundukov, Khabi-Shovdanist kolonel N. N. Golovatšev, Vedeno kindlusest kolonelleitnant Artsu Tšermojev. 9. jaanuaril ühinesid nad Belgata küla juures kindral M. A. Kundukovi juhtimise alla. Jaanuari teisel poolel hävitas M. A. Kundukov 15 mägi-Tšetšeenia auuli, ja ajas elanikud tasandikule. Ülestõus suruti maha. Beisangur koos kaaslastega varjas end Benoi küla läheduses. 17. veebruaril toimus väike kokkupõrge Ben-Duki asula lähedal, mitte kaugel Benoist, kus sai surma Besanguri hobune ja ta ise koos poegadega võeti vangi. Neid hoiti Hassavjurti vanglas ja peagi korraldati sõjakohus. РГВИА allikate kohaselt "tulenevalt korduvatest vastuhakkudest võeti Baisangur ja tema neli poega vangi".
1. märtsil 1861 mõistis sõjakohus kindralmajor P. I. Kemferti juhtimisel ta surma poomise läbi. Hukkamine toimus Hassavjurti keskväljakul, kuhu hiljem ehitati õigeusu kirik. Tšetšeeni legendides räägitakse, et mõrtsukas-vabatahtlik leiti raha eest rahva hulgast.
Baisangur maeti ühele kalmistutest Auchis, mis asus kolme risttee ääres. Teised asjaosalised, sealhulgas Baisanguri pojad ja Tahir, saadeti asumisele Siberisse.
Maunderi miinimum
Maunderi miinimum oli väikese jääaja kõige külmem aeg. See oli ka Holotseeni kõige külmem aeg, kui mitte arvestada selle algset temperatuuri tõusu aega.
Maunderi miinimumile vastab 0. Bondi sündmus, ainuke Bondi sündmus, mida on õnnestunud seostada Päikese aktiivsusega.
Heateo tööpäev
Algatus sai 1961. aastal alguse Rootsist ning sellega on liitunud hulk riike, nende seas Taani, Soome, Saksamaa, Itaalia, Belgia, Norra, Eesti ja Ameerika Ühendriigid.
Heateo tööpäeval kaasa lööva noore tööpäev kestab ligikaudu neli tundi ning heategevusse annetatava töötasu saab ettevõte ise määrata. Algatusega kogutakse raha mitmesuguste projektide tarbeks, tavaliselt on need seotud kooli ja õppimisega ning nendega püütakse edendada laste õiguste kaitsmist ÜRO lapse õiguste konventsioonist lähtudes. Ettevõtmise kaudu saab panna end töökohtadel proovile ning samas abistada neid, kes ennast ise abistada ei suuda.
Õpilased, koolid ja ettevõtted saavad ühiselt valida meelepärase annetamise suuna. Oma panuse saab anda:
Tänapäeval tegutsevad mitmes riigis heateo tööpäeva komisjonid, mille kaudu on kergem programmiga liituda.
Ajalugu
Nn Põhjamaade päevatöö liikumine sai alguse 1961. aastal Rootsist mälestamaks ÜRO peasekretäri Dag Hammarskjöldi, kes oli samal aastal lennuõnnetuses hukkunud. Kuulsa rahu eest võitleja ja ülemaailmse vastutuse eestkõneleja meenutamiseks viidi läbi korjandus „En dag för Dag“ (tõlkes „Üks päev Dagi eest“): õpilased töötasid ühe päeva ettevõtetes ja mujal neile sobivatel töökohtadel ning teenitud rahaga toetati arengumaid.
Korjanduse suupärasemaks nimetuseks kujunes peagi Dagsverke („päevatöö“) ning algatusega liitunud Soomes kõlalt sarnane Taksvärkki. Nüüdseks lööb Soomes algatuses igal aastal kaasa sadu koole ning näiteks 2013. aasta sügiseks oli korjandusega kogutud juba 65 000 eurot Guatemala tänavalaste toetamise projektile.
Heateo tööpäev Eestis
Eestis korraldati heateo tööpäeva esimest korda 2014. aastal MTÜ Mondo eestvedamisel. Katseprojektis osales neli kooli: Vanalinna Hariduskolleegium, Valga Gümnaasium, Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasium ja Jüri Gümnaasium ning neli ettevõtet. Järgmisel aastal võttis osa juba 15 kooli ja 10 ettevõtet. Teenitud tulu suunatakse Mondo partnerriikidesse abivajajatele: Ukrainasse, Afganistani, Ghanasse, Keeniasse, Ugandasse, Jeemenisse ja Birmasse.
Taani
Taanis asutati riiklik komisjon 1984. aastal. Selles osalevate vabatahtlike töötasu annetatakse kolmanda maailma riikidele. Taani õpilaste seas pole see programm enam eriti populaarne.
Taani peaminister Lars Løkke Rasmussen lõi heateo tööpäevale alternatiivse algatuse – heateo koolipäeva, kui ta oli noorteorganisatsiooni eesistuja 1988. aastal.
Soome
Soome riiklik komisjon kannab nime Taksvärkki ry. Selle 1967. aastast tegutseva valitsusvälise organisatsiooni ülesandeks on elatustaseme parandamine ja laste inimõiguste edendamine arengumaades, samas pakub see Soome koolides tasuta õppematerjale. Heateo tööpäeva patroon on Soome president ja poliitik Tarja Halonen. 2018/19. aastal toetatakse algatuse kaudu Sambia noori.
Saksamaa
Saksamaal koordineerib heateo tööpäeva ühe suurema organisatsioonina Schüler Helfen Leben (tõlkes „õpilased abistavad elu“), mis asutati 1992. aastal. Aastate kestel on programmis osalenud üle miljoni õpilase ja teenitud rohkem kui 20 miljonit eurot. See organisatsioon toetab peamiselt Balkani riike. Ühenduse heateopäev patroon on poliitik Angela Merkel.
Teine heateo tööpäeva koordineerimisega tegelev organisatsioon on Aktion Tagwerk, mis aitab Aafrika laste eluolu parandada.
Itaalia
Itaalias koordineerib heateo tööpäeva kaks organisatsiooni: komisjon Operation Daywork, mis asutati Taani abiga; ning Social Day.
Holland
Hollandis asutati komisjon koostöös Taaniga. Programm kannab seal nime One Day’s Work.
Belgia
Belgia riiklik komitee kannab nime Zuiddag ning see asutati koostöös Norraga 2006. aastal.
Norra
Norra heateo tööpäeva operasjon dagsverk’i korraldab 1964. aastast Norra tudengiõiguste organisatsioon Elevorganisasjonen. Algatuse kaudu on toetatud paljusid arengumaid Aasias, Aafrikas ja Lõuna-Ameerikas.
Rootsi
Rootsi on heateo tööpäeva programmi algataja. Alates 1962. aastast juhib sealset komisjoni õpilasorganisatsioon Sveriges Elevråds Centralorganiastion (SECO).
Ameerika Ühendriigid
Ameerika Ühendriikide komitee kannab nime Operation Day’s Work ja see asutati aastal 1999. Algatuse kaudu on toetatud lähiriike, nagu Haiti ja El Salvador, aga ka Bangladeshi, Vietnami, Nepali, Etioopiat ning Sierra Leonet.
Teine algatusega liitunud ettevõtmine on Schools for Schools, mille koordineerija on mittetulundusühing Invisible Children Inc.
Sebastian Freiberg
pisi|Sebastian Freiberg Sebastian Freiberg, tuntud ka kui Sebu (sündinud 27. septembril 1998 Pariisis) on Eesti modell ja influencer.
Elukäik
Sebastian on elanud mitmes erinevas riigis ning tema mitmekülgne elukogemus ja unikaalne välimus on teda juhtinud huvitavatesse seiklustesse. Ta sündis Pariisis ning elas seal esimesed kolm aastat. Seejärel kolis ta emaga Räpinasse, Eestisse, kus väikelinna rahulik ja kõikide tuntud atmosfäär kujundas tema lapsepõlve värvikaks.
Kuueaastaselt kolis Sebastian emaga Ameerikasse, kuid tema side Eestiga jäi tugevaks, kuna ema rääkis temaga pidevalt eesti keeles. Hiljem naasis ta 2011. aastal Eestisse, kuid tol hetkel ei osanud ta veel eesti keeles kirjutada, kuigi lugemine oli osaliselt võimalik tänu ema pingutustele.