cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Suits
Sõjas kasutatakse suitsugaasi maskeerimiseks ja ründemürkide levitamiseks.
Õhku puhastatakse suitsust mehaaniliste, elektriliste (elektrifilter) ja keemiliste meetoditega.
Prilep
Prilep on Põhja-Makedoonia suuruselt neljas linn. See on Prilepi omavalitsuse keskus.
Linn on tuntud oma tubakatööstuse poolest.
Nyckelharpa
Nyckelharpa on Rootsi päritolu traditsiooniline keelpill.
Heli tekitatakse poognaga. Keelte allasurumiseks ja heli kõrguse muutmiseks on pilli kaela küljes klahvide süsteem, mis toimib sarnaselt rataslüüra mehhanismiga. Mängija vajutab klahvidele, mis omakorda suruvad alla keele, muutes heli kõrgust.
Jerevani Riiklik Ülikool
pisi Jerevani Riiklik Ülikool (armeenia keeles Երևանի Պետական Համալսարան, ԵՊՀ) on riiklik ülikool Jerevanis. See on Armeenia suurim ülikool.
Ülikool asutati 16. mail 1919. Algul oli ülikoolil kaks teaduskonda: loodusteadused ja sotsiaalteadused. Seejärel lisandusid põllumajandus-, tehnika- ja idamaade kultuuride teaduskond ning hiljem muidki.
Õppetöö toimub armeenia keeles, välistudengitele vajaduse korral vene või inglise keeles.
Viimsi segakoor
Viimsi segakoor (ka segakoor Viimsi) on Harju maakonnas Viimsi vallas Viimsis tegutsev segakoor. Koori dirigent on Vaike Sarn ja koorivanem on Janne Joalaid.
Koor asutati 1982. aastal.
Koor on osalenud üldlaulupidudel.
Koor harjutab Viimsi Huvikeskuses.
Nõiakivi (telelavastus)
"Nõiakivi" on 1979. aasta Eesti Televisiooni telelavastus.
Telelavastus on valminud Heljo Männi muinasjutu "Nõiakivi" järgi. Lavastuse režissöör-lavastaja on Uno Leies, kunstnik Tiiu Übi. Muusika kirjutas Tõnis Kõrvits.
2007. aasta Laste Eurovisiooni lauluvõistlus
2007. aasta Laste Eurovisiooni lauluvõistlus oli viies Laste Eurovisiooni lauluvõistlus. See toimus 8. detsembril 2007. Selle võitis Valgevene esindaja Aleksei Žigalkovitš lauluga "S druz'yami".
Liugelaager
Liugelaagrite ehitus
pisi|Sfääriline liugelaager Liugelaagrid koosnevad tavaliselt kahest osast. Ühel pool on fikseeritud osa, mis kannab koormusi ja teisel poolt pind, mis kulub ning puutub kokku liikuva elemendiga. Efektiivsuse suurendamiseks kasutatakse koostamisel tavaliselt madala hõõrdeteguriga materjale või lisatakse osade vahele määrdeainet. Liugelaager võib olla konstrueeritud terviklaagrina või poolitatuna. Esimesi saab kasutada vaid juhul, kui on võimalik laagerduse koostamine telgsuunas.
Liugelaagrite materjalid
pisi|Eri suuruses poolitatud liugelaagrid Sõltuvalt rakendusest, mõjuvatest jõududest ja kiirusest kohandatakse vastavalt ka liugelaagri materjalid. Laagrimaterjali puhul on kasulikud omadused väikesed hõõrdekaod, kulumiskindlus, piisav väsimustugevus ja hea soojusjuhtivus, erandjuhtudel veel ka kuuma- ja korrosioonikindlus. Sageli kasutatavad materjalid on vase-, tina-, tsingi- ja pliisulamid, õliga immutatud paagutatud materjalid, hallmalmid, kumm, tehnokeraamika ja plastid.
Laagrite määrimine
Liugelaagrite olulisemaks töövõimelisuse kriteeriumiks on kulumiskindlus, mis on seotud laagri hõõrderežiimiga. Vältimaks häireid töötamisel kasutatakse määrdeid. Võtted määrde sisestamiseks laagrisse sõltuvad sellest, kas laager on ette nähtud töötamiseks hüdro-/aerodünaamilisel režiimil või mitte, milline on koormuse iseloom (suunalt püsiv või tsirkuleeriv) ning rakendamine (kas tapile või rummule).
Stirnas
Küla asub valla loodeosas merepinnast 3 meetri kõrgusel. Stirnas jääb valla keskusest Kapsēdest 7, piirkonna keskusest Grobiņast 13 ja Riiast 222 kilomeetri kaugusele. Aastani 2021 kuulus küla Grobiņa piirkonda.
Looduskaitse all on külas kasvav saar ümbermõõduga 4,23 ja kõrgusega 25 meetrit.
Aastal 2005 oli külas elanikke 20.
Suutlikkuse suurendamine
Suutlikkuse suurendamine (ka suutlikkuse tõhustamine ; termin suutlikkuse tõstmine pole soovitatav) (inglise capacity building, capacity development) on teoreetiline lähenemine arengule nii, et püütakse mõista tõkkeid, mis pärsivad inimeste, valitsuste, rahvusvaheliste organisatsioonide ja valitsusväliste organisatsioonide püüdlusi arengueesmärkide täitmiseks; ühtlasi otsitakse lahendusi, et leida soovitud ja jätkusuutlikke tulemusi.
Organisatsioonide puhul avaldub see eriti oskuste ja võimekuse arendamisena, et suurendada organisatsiooni mõjusust ja jätkusuutlikkust ; üksikisikute või teatud inimeste puhul aga abistamine probleemide tuvastamisel ja nende lahendamisel. Inimeste võimekust arendatakse tehniliste toetavate tegevuste kaudu, sh juhendamine, koolitamine, spetsiifiline tehniline abistamine.
Vene-Pärsia sõda (1804–1813)
Vene-Pärsia sõda oli sõda Venemaa keisririigi ja Pärsia vahel aastatel 1804–1813.
Sõja tulemusel vallutas Venemaa keisririik Kaspia mere ääres asunud ja Pärsiale kuulunud Dagestani, Gruusia Kharthli, Kahhethi, Samegrelo, Imerethi, Guria piirkonnad Gruusias ja Abhaasia.
Venemaa sai oma valdusse ka osa tänapäeva Aserbaidžaani territooriumi ja Bakuu, Karabahhi, Gəncə, Širvani, Derbenti ja Quba khaaniriigid. Venemaa valdusse läksid sõja tulemusel ka osa Talõši khaaniriigist.
Venemaa saavutas ainuõiguse omada Kaspia merel Venemaa keisririigi sõjalaevastiku laevu.
Holmi saar
Holm oli saar, mis asus Tartus Emajões praeguse Ülejõe ehk Holmi pargi kohal.
Emajõe peaharu voolas Holmi ja paremkalda vahel, kõrvalharu Koolujõgi vasemkalda pool. Holmi tõttu oli see soodne sillakoht. Teadaolevalt asus Tartu esimene sild Vene sild ülesvoolu, nüüdse Vabadussilla kandis. Holmi ühendas keskajal Tartuga Saksa sild, millele pääses linnast Saksa värava kaudu.
Vene silla juurest Holmini ulatus Ülejõel vene agul, mis osalt kattis ka Holmi, kus asus vene kaubahoov. Siit algas Narva ja Tallinna hargnev tee, samuti pääses siitkaudu linna karjamaadele.
Strumica
Strumica on Põhja-Makedoonia suuruselt kümnes linn. See on Strumica omavalitsuse keskus.
Holmi saar
1764. aastal hakati Toomemäele rajama uusi bastione, õgvendati tänavaid ning laiendati Tartu raekoja esist turuplatsi jõe suunas. Kivisilla ehitamise ja Holmil olnud bastioni lammutamise käigus kuhjunud jäätmetega täideti Koolujõgi, mistõttu Holm lakkas olemast saar.
Strumica
Linn on saanud nime Strumica jõe järgi, mis linnast läbi voolab.
Säästev kasutus
"Mida rohkem toodetakse, seda enam saastatakse elukeskkonda ja mõjutatakse kliimat. Viimase sajandi jooksul on toodetud ja tarbitud rohkem kui kogu inimkonna varasema ajaloo kestel. Ent ei toodetaks, kui poleks nõudlust."
Inimesed kahtlevad üha enam säästmise vajaduses. Taastumatud loodusvarad vähenevad kiiresti ja taastuvate tarbimine suureneb üha enam. Keskkond saastub ning looduse mitmekesisus väheneb. On ka sotsiaalsed mõjud, mis tulenevad nii ületarbimisest kui ka alatarbimisest. Ressursid vähenevad ja sellega satub ka majandus löögi alla. Inimesed kipuvad arvama, et säästmine üksnes piirab tarbimist. See ei ole aga nii, vaid pigem tähendab paremat elukvaliteeti: rahuldades oma põhivajadusi, võime olla kindlad, et tooted on tervislikud ja nende valmistamiseks pole loodusvarasid raisatud. Inimesed peaksid hoiduma tekitamast jäätmeid ja saasteaineid kogu toote eluea jooksul, et mitte vähendada tulevaste põlvede võimalusi. Kindlasti ei peaks säästev tarbimine pidurdama ühiskonna arengut ja pärssima heaolu.
Dematerialiseerimine
Dematerialiseerimine ehk efektiivsem tarbimine pühendub sellele, et tootele või teenusele kulutatakse võimalikult vähe energiat ning toorainet. Sellega väheneks ka mõju keskkonnale. Dematerialiseerimise eest vastutavad ettevõtted, kes vajavad siiski ka riigi ja kodanike toetust.
Optimeerimine
Optimeerimine rõhub vajadusele muuta tarbimine targemaks ja mõistlikumaks. Riik peaks looma vastavaid infrastruktuure ning tarbija tegema teadlikke valikuid. Optimeerimine peab oluliseks pigem väärtuste muutumist.
Igapäevane teadlik säästmine
Igal inimesel on võimalus anda oma panus keskkonna heaollu ja kasvõi globaalse ökoloogia huvides raiskamist piirata. Selleks on mitmeid võimalusi.
Elekter
Tänapäeval on palju võimalusi energiatarbimise vähendamiseks, kuna olemas on modernsed ja energiasäästlikud seadmed. Säästes energiat on see kõigile kasulik- nii enese rahakotile kui tervele planeedile. Mõned nipid kuidas saad energiat oma koduses majapidamises säästa:
Vesi
pisi| Kraanide kasutamise järel sulgege need hoolikalt Õnneks elame ühes ohutuima joogiveega riikidest maailmas ning meie ülesanne on kindlustada võimalus seda sama väärtuslikku loodusressurssi tarbida ka järgmistel põlvkondadel. Tehes lihtsaid kuid läbimõeldud muudatusi oma igapäevarutiinis saame igaüks anda oma osa.  On olemas palju lihtsaid viise, kuidas vett säästa:
Ohtlikud jäätmed
Ohtlike jäätmeid leidub kindlasti igas kodus. Tuleb meeles pidada, et need tuleb viia vastavasse vastuvõtupunkti, mitte visata lihtsalt tavalisse prügikasti või kanalisatsiooni.
Otsene/kohene mõju keskkonnale:
Pikaajaline mõju:
Ringi 1
Ringi 1 on hoone Pärnus aadressil Ringi tänav 1.
1875. aastal ehitatud telliskivihoone on aja jooksul kasutuses olnud nii elu- kui ka äripinnana.
Omanikud
Ringi 1 kinnistul asuv telliskivivooderdusega hoone ehitati 1975. aastal. Maja esimesteks omanikuks oli kingsepp Schmidt. Hoone kaks põhikorrust olid ehitatud korteriteks. Algusest peale oli kasutusel ka hoone avar keldrikorrus.
1894. aastal ilmunud kuulutuse järgi oli hoone omanikuks Franz Mathiesen. 1909. aastal Riias välja antud Adolf Richteri Liivimaa aadressiraamatu järgi oli Ringi 1 omanikuks E. Mathiesen, kuid 1921. aastal ilmunud ajalehekuulutuse põhjal on Ringi 1 juba endine Mathieseni maja.
1929. kuulutati ajalehes, et Pärnus on müügil kivimaja Ringi 1. Müüjaks oli Tartus elav dr P. Oberschneider. Ringi 1 hoone ostis Andrei Manner, kellelt see 1940. aastal natsionaliseeriti.
Üürnikud
Hoone keldrikorrusel on asunud tehnik Tamme ehitus- ja puutöökoda. 1921. aasta lõpus avas keldriruumides sadulsepa töökoja Nõukogude Venemaalt opteerunud Gustav Glück (hiljem Laidve), kellel oli olnud Petrogradis suur sadulsepatööstus. Pärnus hakkas Glück valmistama ja parandama pehmet mööblit, hobuseriistu ning vankrite ja saanide polsterdusi. Mõne aja pärast leidis Glück paremad ruumid Nikolai tänaval, kuhu ta jäi mitmeks aastaks.
1922. aasta novembris asus hoones kompvekitööstuse Divinia kauplus. 1929. aastal tõi K. Suija majja üle oma tööstuse Astor ning hakkas pakkuma kompvekke, suhkrusiirupit, kunstmett, likööriekstrakte ja äädikat. 1932. aasta suvel sai ta linnavalitsuselt loa avada sealsamas pagaritööstuse.
1930–1935 aastast asus majas L. Falkenbergi toiduainekauplus. 1931. aasta algul kolis majja firma J. Kollist ja Ko nahaladu ja kontor. Majas tegutses ka nahavabriku osanik Michel Birnik. 1935. aastal kolis majja Hommiku 19 asunud riiete keemilise puhastuse ja aurupressimise tööstus Elegant.
1935. aastal reklaamiti majas asuvat väikekaupmeeste ühingu einelauda. Samal ajal oli seal veel Pärnu Kaupmeeste Kodu einelaud, kus olid rikkalikult saadaval hommiku-, lõuna- ja õhtueined. 1936. aasta algul võttis einelaua juhtimise üle uus ökonoom A. P., kes avas uksed uuesti 4. jaanuaril 1936 kell 17. Nii ühingu liikmetele kui võõrastele oli sissepääs tasuta. Einelauas pakuti õlut, veini ja karastusjooke.
1936. aastast alates on majas asunud Joh. Jansoni (hiljem Jaanson) mööblitööstus, milles valmistati stiilset saali-, magamistoa- ja kabinetimööblit ”uusimate ning moodsamate žurnaalide“ järgi. 1936. aastast asus majas tehno-keemiatööstus SUMURUM, mis valmistas kärbsepüüdjaid, tõrvikuid ja pudelilakki.
1940. aastal reklaamisid end sel aadressil F. Mit rätsepatööstus ja A. Erkmann-Lage jalanõudetööstus. Veel 1948. aasta telefoniraamatu järgi asus Ringi 1 Pärnu tarbijate kooperatiivi puutööstus.
Trükikoda
1928. aastal katsetas hoones trükikoda pidada Georg Madisson ning jõudis toimetada ja trükkida neli numbrit ajalehte Pärnu Sõnumid. Ameerikasse emigreerumise tõttu müüs ta trükikoja G. Missiksonile.
1935. aastal kolis Aleksander Jürvetson-Jürimäe Hospidali tänavalt Ringi 1 hoonesse oma trüki- ja köitekoja Kultuur. Trükikojaga tuli kaasa ka ajalehe Vaba Maa Pärnu väljaande toimetus, sest Jürvetson-Jürimäe oli ajalehe toimetaja. 1932. aastal trükiti lehte 4000 eksemplari, viimastel ilmumisaastatel oli tiraaž langenud ainult 350 eksemplarini. Leht lõpetas ilmumise 16. aprillil 1938, kui keelustati põhileht. Jürvetson-Jürimäe trükkis ka nii ühe- kui ka mitmevärvitrükis blankette, kuulutusi ja programme.
1940 Jürvetson-Jürimäe trükikoda natsionaliseeriti ja liideti Pärnu Päevalehe trükikojaga. Pärast riigistamist anti trükikojale nimeks Pärnutrükk. Saksa okupatsiooni ajal oli see endiselt Pärnutrüki osakond. Pärast okupatsioonivõimude vahetumist jätkas trükikoda tegevust. Hiljem oli selles niinimetatud trükikoja vanas majas roto, millel trükiti ajalehti kuni trükikoja likvideerimiseni 2006. aastal.
1952. aastal kolis Rüütli tänavalt majja Pärnu linna ja maakonna täitev- ja parteikomiteede häälekandja Töörahva Hääle toimetus. Kui Pärnust sai oblastilinn, muudeti ajalehe nimi Pärnu Kommunistiks. Seda nime kandis ta kuni laulva revolutsioonini 1988. aastal, kui temast sai jälle Pärnu Postimees. 1998. aasta sügisel kolis Pärnu Postimehe toimetus Rüütli tänavale.
2006. aastal hoones tegutsenud trükikoda likvideeriti ja selle kasutuses olnud ruumid jäid vabaks. Seejärel renoveeriti hoone põhjalikult ja juurdeehitusena on valmis uus trepikoda. 2017. aastal ehitati hoone katusekorrus korteriteks välja.
Videvik (koor)
Videvik on Tallinnas tegutsev segakoor. Koori dirigent on Vaike Sarn.
Koor on osalenud üldlaulupidudel.
Koor on Eesti Segakooride Liidu liige.
Võrdtempereeritud 22-helisüsteem
Võrdtempereeritud 22-helisüsteem, lühendina 22vjo (inglise keeles 22 equal divisions of the octave, 22edo) on muusikas võrdtempereeritud häälestuses helisüsteem, mis põhineb oktavi jagamisel kahekümne kaheks võrdseks intervalliks helisageduste suhtega kahekümne kahes juur kahest ehk umbes 54,55 tsenti.
Ajalugu
Idee jagada oktav 22ks võrdse suurusega intervalliks tekkis 19. sajandi muusikateoreetikul Robert Holford Macdowall Bosanquet'l, kes sai selleks inspiratsiooni oktavi jagamisest 22ks šrutiks india muusikas.
20. sajandi muusikateoreetik José Würschmidt pidas oktavi jagamist 22ks võimalikuks järgmiseks sammuks pärast jagamist 19ks võrdseks osaks.
James Murray Barbour käsitles võrdtempereeritud 22-helisüsteemi oma klassikalises helisüsteemide ajaloo uuringus "Häälestus ja temperatsioon" (Tuning and Temperament).
Lähendused puhtale häälestusele
22vjo on pärast 12vjo-d ning 19vjo-d järgmine limiit-5 helisüsteem, milles temperatsiooniviga ei ületa 4 tsenti oktavi kohta. Veelgi enam, erinevalt 12vjo-st ning 19vjo-st jääb 22vjo temperatsiooniviga limiit-7 või limiit-11 puhul alla 3 tsendi oktavi kohta. Kuigi näiteks 31vjo on tempereerimisel veelgi tõhusam, võimaldab ka 22vjo kasutada juba paljusid kõrgema limiidi harmooniaid, sest ta on väikseim võrdtempereeritud jaotus, mis esindab järjekindlalt limiiti-11. Lisaks, erinevalt 12vjo-st ning 19vjo-st ei ole 22vjo kesktoonhäälestuses. Seetõttu võimaldab see ühtaegu uurida vähem tuttavat muusikalist territooriumi, mis samas on siiski sedavõrd väike, et seda on võimalik veel mingil määral teha ka olemasolevate ümberehitatud akustiliste muusikainstrumentidega, nagu näiteks 22vjo-kitarriga.
22vjo loomist võib mõista ka kui 11vjo 2., 7., 9., 11., 15. ja 17. osahelist koosnevale osahelide hulgale 3. ja 5. osaheli lisamisena, muutes selle tempereerimise seisukohast üsna täpseks osahelide hulgaks 2., 3., 5., 7., 11., 17. Siit jätkates jääb 31. osaheli ligikaudne väärtus poole tsendi piiresse, mis on veel üsna täpne. Samuti lähendab see mõningaid intervalle, näiteks 29. osaheli ehk 29/24, mille puhul viga jääb samuti poole tsendi piiresse. Seega sobituvad 22vjo-ga suhteliselt täpselt 2., 3., 5., 7., 11., 17., 29. ja 31. osaheli.
22vjo on väga lähedal laiendatud "veerandkomma superpythagorase häälestusele" ("quarter-comma superpyth"), mis on muus mõttes analoogne veerandkomma kesktoonhäälestusele, välja arvatud see, et limiit-7 komma (64/63) asemel on kasutusel süntooniline komma (81/80). Seetõttu on selles peaaaegu puhtad (9/7) limiit-7 suured tertsid.
Paarituarvuliste limiit-15 intervallide otsene lähendamine puhtas häälestuses intervallidele:
Temperatsioonid
22vjo kõige silmatorkavam omadus on, et selles ei tempereerita süntoonilist kommat 81/80 ning tegu ei ole ka kesktoontoonhäälestuses süsteemiga. See tähendab, et 22vjo-s on eristatud mitmed sellised Pythagorase ja limiit-5 intervallid, näiteks kaks tervetooni 9/8 ja 10/9, mida 12vjo, 19vjo ja 31vjo ei erista. Samas on loomulikult need eristused limiit-5 puhtas häälestuses ning paljudes teostes täpsemates häälestustes nagu 34vjo, 41vjo ja 53vjo veelgi täpsemad.
Lisaks tempereerib see okasseakomma ehk maksimaalse dieesi 250/243, mis tähendab, et 22vjo toetab okassea temperatsiooni. Okassea generaator on kitsas väike tervetoon 10/9, millest kaks on kergelt teravad 6/5 ja kolm kergelt lamedad 4/3, mis viitab okasseale iseloomulikule võrdse sammuga tetrakordi. Okassiga on tähelepanuväärne veel selle poolest, et tegu on madalaima kõlblikkusega limiit-5 temperatsiooniga, mida ei ole enam võimalik lähendada 12vjo-le. Sellisena on see suurepärane lähtepunkt 22vjo harmooniliste omaduste uurimisel. See moodustab momentsümmeetria omadustega 7- ja 8-astmelisi laadisüsteeme, mis 22edo puhul oleks vastavalt 4 3 3 3 3 3 3 ja 3 1 3 3 3 3 3 3 ja neile vastavaid laade.
22edo võtmeintervalliks on aga "lame moll täistoon" suurusega 164 tsenti. Osaliselt seetõttu, et sellel on vähemalt kolm erinevat konsonantset limiit-11 intervalli: 10/9, 11/10 ja 12/11. Seega on see äärmiselt mitmetähenduslik ja paindlik. Kompromiss seisneb selles, et see on vägagi erineb 12vjo tervetoonist ja seetõttu nõuab kuulaja jaoks veidi harjumist. Lihtsad limiit-5 muusika transkriptsioonid 22vjo-sse võivad kõlada väga erinevalt, sest paratamatult tekib keerulisem harmooniline kvaliteet. 22vjo ei sisalda neutraalset tertsi, kuid mõlemal limiit-5 tertsil on "neutraalne" kvaliteet, kuna need on tempereeritud pigem üksteisele lähemale kui kaugemale nagu 12vjo puhul.
22edo toetab ka orwelli temperatsiooni, mis kasutab generaatorina limiit-7 subminoorset tertsi (5 astet) ja moodustab momentsümmeetrilisi laade astmete laiuste mustriga 3 2 3 2 3 2 3 2 2 ja 1 2 2 1 2 2 1 2 2 1 2 2 2. Harmooniliselt saab orwelli teistes temperatsioonides häälestada tõpsemalt, näiteks 31vjo-s, 53vjo-s ja 84vjo-s. Siiski on 22vjo orwell teistega võrreldes meloodiliselt parem, kuna orwell[9] suuri ja väikeseid astmeid on 22vjo-s lihtsam eristada.
22vjo tempereerib välja ka teisi limiit-5 kommasid, nagu näiteks diaskisma 2048/2025 ja maagilise komma ehk väikse komma 3125/3072. Diaskismilises süsteemis, nagu 12vjo või 22vjo, võrdsustatakse diatooniline tritoon 45/32, mis on suure tertsi võrra laiem kui suur tervetoon 9/8, selle ümberpööratud vormiga 64/45. See, et tempereeritud on maagiline komma, tähendab, et 22vjo on maagiline häälestus, milles viis suurt tertsi moodustavad puhta kvindi.
Limiit-7 tempereerib 22vjo ka teatud 12vjo kommasid. See toimub 22vjo-st erinevalt 12vjo-st sarnaselt kesktoonhäälestustega. Nii juubelikomma 50/49 kui ka limiit-7 komma 64/63 tempereeritakse mõlemas süsteemis, milles just 50/49 tõttu võrdsustavad nad mõlemad limiit-7 tritoonid 7/5 ja 10/7 ning 64/63 tõttu ei tee nad kumbki vahet dominanatseptakordi ja otonaalse tetraadi vahel. Seega mõlemad tempereerivad välja ka limiit-7 kleisma (50/49)/(64/63) = 225/224, nii et limiit-7 kleisma suurendatud kolmkõla on 22vjo-s akord, nagu selline võiks esineda ka mis tahes kesktoonhäälestuses. Limiit-7 komma, mida 12vjo ei tempereeri, kuid mida 22vjo tempereerib, on orwelli komma 1728/1715, mistõttu 22vjo üks akorde on orwelli tetraad.
Limiit-11 korral tempereerib 22vjo välja kvartisma, mille tulemusel viis veerandtooni 33/32 võrdsustatakse ühe alumise väikse tertsiga 7/6. See on omadus, mida 22vjo jagatab 24vjo-ga, kuid üllatuslikult ei jaga paljude teiste suhteliselt väikeste vjo-dega nagu 17vjo, 26vjo ja 34vjo. Tegelikult seda omadust pole isegi kuulsal 53vjo-l – kuigi tuleb märkida, et sellega seotud 159vjo-l jällegi on.
22vjo tempereerib järgmisi kommasid (eeldusel, et val on ):
Intervallid
* mõned lihtsamad suhted, järjestatud suurenevas järjekorras, ning põhinevad 22vjo käsitlemisel 2.3.5.7.11.17 osahelide alarühma tempereerimisel; võimalikud on ka muud lähenemised.
Akordid
22vjo võimaldav suurel määral harmooniaid. Lisaks tavalistele mažoor- ja minoorakordidele võimaldab ehitada väga erinevaid limiit-7 ja limiit-11 akorde.
Kolmkõlad
22vjo pakub suure valiku kolmkõlasid, mistõttu antud loend ei ole kattev.
Laadisüsteemid ja helilaadid
22vjo võimaldab rakendada nii orwelli, okassea (porcupine), siili (hedgehog), superpythagorase (superpyth), padžara (pajara), topeltlaia (doublewide), astroloogia (astrology) kui ka maagilises (magic) temperatsioonides laadisüsteeme. Lisaks võimaldab 22vjo ka võrdtempereeritud 11-helisüsteem laadisüsteemide nagu näiteks masin[6], orgone[7], joan[5], joan[7] ja joan[9] rakendamist.
22vjo laadid võivad olla momentsümmeetrilised, nagu näiteks (nurksulgudes number tähistab laadisüsteemi astmete arvu, koolonile järgnev numbrid tähistavad helilaadi astmete laiusi):
või mitte, nagu näiteks
5-astmelised momentsümmeetrilised helilaadid
Põhistruktuur: 4 laia ja 1 kitsas aste
9-astmelised momentsümmeetrilised helilaadid
Põhistruktuur: 4 laia ja 5 kitsast astet
13-astmelised momentsümmeetrilised helilaadid
Põhistruktuur: 9 laia ja 4 kitsast astet
Okassiga
Okassiga (porcupine)
8-astmelised momentsümmeetrilised helilaadid
Põhistruktuur: 7 laia ja 1 kitsas aste
15-astmelised momentsümmeetrilised helilaadid
Põhistruktuur: 7 laia ja 8 kitsast astet
Siil
Siil (hedgehog)
5-astmelised momentsümmeetrilised helilaadid
Põhistruktuur: 2 laia ja 4 kitsast astet
8-astmelised momentsümmeetrilised helilaadid
Põhistruktuur: 6 laia ja 2 kitsast astet
14-astmelised momentsümmeetrilised helilaadid
Põhistruktuur: 8 laia ja 6 kitsast astet
7-astmelised momentsümmeetrilised helilaadid ehk 22vjo diatoonika
Põhistruktuur: 5 laia ja 2 kitsast astet
5-astmelised momentsümmeetrilised helilaadid ehk pentatoonika
Põhistruktuur: 2 laia ja 3 kitsast astet
12-astmelised momentsümmeetrilised helilaadid
Põhistruktuur: 5 laia ja 7 kitsast astet
Scala files for all 12 modes
Audio comparison of the 12 modes
Padžara
Padžara (pajara)
10-astmelised helilaadid
Põhistruktuur: 2 laia ja 8 kitsast astet
12-astmelised helilaadid
Põhistruktuur: 10 laia ja 2 kitsast astet
6-astmelised momentsümmeetrilised helilaadid
Põhistruktuur: 4 laia ja 2 kitsast astet
15-astmelised momentsümmeetrilised helilaadid
Põhistruktuur: 4 laia ja 6 kitsast astet
14-astmelised momentsümmeetrilised helilaadid
Põhistruktuur: 4 laia ja 10 kitsast astet
7-astmelised momentsümmeetrilised helilaadid
Põhistruktuur: 3 laia ja 4 kitsast astet
10-astmelised momentsümmeetrilised helilaadid
Põhistruktuur: 3 laia ja 7 kitsast astet
13-astmelised momentsümmeetrilised helilaadid
Põhistruktuur: 3 laia ja 10 kitsast astet
Robert Golob
Robert Golob (sündinud 23. jaanuaril 1967 Šempeter pri Goricis) on Sloveenia ettevõtja ja poliitik. Ta on 1. juunist 2022 Sloveenia peaminister.
Ta sündis aastal 1967 Šempeter pri Goricis (lääne-Sloveenias). Ta lõpetas aastal 1994 PhD kraadiga elektriinsenerina Ljubljana ülikooli.
Ta valiti 2022. aasta Sloveenia parlamendivalimistel Sloveenia parlamendi liikmeks. 1. juunil 2022 sai ta Sloveenia peaministriks.
Medzes muiža
Medzes muiža (ka Medze) on küla (mazciems) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonna Medze vallas.
Küla asub valla põhjaosas. Medzes muiža jääb valla keskusest Kapsēdest 7,5, piirkonna keskusest Grobiņast 14 ja Riiast 218 kilomeetri kaugusele.
Asula tekkis endise Medze mõisa (Medsen) keskuse juurde. Aastani 2021 kuulus küla Grobiņa piirkonda.
Külas asub Medze bussipeatus. Mõisa pargis asuv Medze linnamägi on muinsusmälestisena riikliku kaitse all.
Aastal 2005 oli külas elanikke 15.
Jackson Irvine
Jackson Alexander Irvine (sündinud 7. märtsil 1993 Melbourne'is) on Austraalia jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Saksamaa esiliigaklubis FC St. Pauli ja Austraalia jalgpallikoondises.
2010. aastal liitus ta Šotimaa klubiga Celtic. Klubi põhimeeskonnas mängis ta ainsal korral 1. septembril 2012, kui pääses väljakule Šotimaa kõrgliiga kohtumises Hibernian. Põhiliselt mängis ta Celticu noortevõistkonnas. Hooajal 2013/14 oli Irvine Celticust laenul Šotimaa kõrgliigaklubis Kilmarnock ja 2014/15 samasse liigasse kuuluvas Ross Countys. 2015. aasta juulis sõlmis ta Ross Countyga püsiva lepingu.
2016. aasta juulis sõlmis ta lepingu Inglismaa esiliigaklubiga Burton Albion. Pärast edukat esimest hooaega, mil lõi Inglismaa kõrgliigas kümme väravat (Irvine valiti seal hooajal ka Burton Albioni hooaja parimaks mängijaks), sõlmis ta 2017. aasta augustis kolmeaastase lepingu Hull Cityga, mis mängis samuti Inglismaa esiliigas.
2021. aasta jaanuaris sõlmis Irvine lepingu Šotimaa kõrgliigaklubiga Hibernian, kus mängis kuni hooaja lõpuni. 2021. aasta juulis liitus ta St. Pauliga.
Austraalia jalgpallikoondises debüteeris Irvine 15. oktoobril 2013 mängus Kanada vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 28. märtsil 2017 MM-i valikmängus Araabia Ühendemiraatide vastu. Ta on kuulunud Austraalia koondisse 2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril, 2018. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2019. aasta Aasia meistrivõistlustel.
Erich II (Pommeri)
thumb|200px|Erich II, Pommeri hertsog Erich II (1418. ja 1425. aasta vahel – 5. juuli 1474) oli Pommeri dünastia (ka Greifide koja) liige ja Pommeri-Wolgasti hertsog aastatel 1457–1474. Ta oli hertsog Wartislaw IX ja Sophia poeg.
Elu
1451. aastal korraldas Wartislaw IX oma poja abielu Bogislaw IX tütre Sophiaga. Nende kaugete sugulaste abielu andis Erich II-le juurdepääsu Erich I maadele Taga-Pommeris. Samuti korraldas Erich I Lauenburgi ja Bütowi maa Pomereelia piiril, mille Poola kuningas andis 3. jaanuaril 1455 Erich II-le autasuks Poola aitamise eest võitluses Saksa orduga.
Alan Bowen
Alan C. Bowen on teadusloolane, astronoomiaajaloolane ja ideedeloolane, kes keskendub antiikajale.
Tour Eria
Tour Eria on 60 meetri kõrgune büroopindadega pilvelõhkuja, mis asub Pariisi kõrghoonestatud ärikeskuses La Défense'is.
Erich II (Pommeri)
Elu
1456. aastal võttis Erich üle Maszewo maa Taga-Pommeris, hoolimata sellest, et Wassowit ei arvatud tema Pommeri osasse. See viis konfliktideni Pommeri-Stettini hertsogi Otto III ja isegi Erich I-ga. Ehkki Pommeri linnad suutsid vahendada hertsogite vahelisi läbirääkimisi, mis viisid 16. jaanuaril 1457 Rügenwaldes kompromissini, kaotas Erich selle teoga teiste Pommeri hertsogite toetuse.
1457. aasta augustis pidas Erich jahti metsades Horsti lähedal, mis ei kuulunud talle, vaid hansalinn Greifswaldile. Olles veelgi lugupidamatum linna õiguste suhtes, käskis ta kohalikel talupoegadel teda aidata. Greifswaldi linnapea Heinrich Rubenow juhtis Greifswaldi ja Stralsundi kodanikke, püüdes Erichit vahistada. Ehkki kodanikud tabasid tema vahtkonna, õnnestus Erichil põgeneda. Ometi ei olnud tema vastu nüüd mitte ainult tema kaasvalitsevad Pommeri hertsogid, vaid ka Pommeri linnad.
Pärast oma isa Wartislaw IX surma 1457. aastal sai Erich Pommeri-Wolgasti koos oma noorema venna Wartislaw X-ga. Nad jaotasid hertsogkonna, Wartislaw X sai Rügeni vürstkonna (Rügen, Barth, Tribsees ja Grimmen), Erich sai idapoolsed osad. Pärast Erich I surma 1459. aastal sai Erich II oma naise nõuete tõttu Pommeri-Stolpi ja Pommeri-Rügenwalde. Hoolimata tegelikult jaotatud hertsogkonnast anti Pommeri hertsogitele läänina koosvalitsemiseks, mis tähendas, et mitmetes küsimustes tuli tegutseda ühiselt. Kuna Erich ei austanud Wartislaw X õigusi kaasvalitsejana, otsis Wartislaw 6. septembril 1459 Angermündes liitu Brandenburgi margiga. Ta pantis Brandenburgi Uckermarkist põhja pool asuva ala Hohenzollernist markkrahv Friedrich II-le ja sai vastutasuks sõjalise kaitse venna vastu.
thumb|225px|right|Erich II matmispaik Eldena kloostris ([[Greifswald, Ees-Pommeri)]]
Alan Bowen
Ta sai doktorikraadi 1977 Toronto ülikoolist.
Ta on töötanud Pittsburghi ülikoolis ja olnud Princetonis klassikalise filosoofia ja teaduse uurimise instituudi direktor.
Erich II (Pommeri)
Elu
1464. aastal suri Erichi nõbu Pommeri-Stettini Otto III katku, jättes nii Erichi kui ka Wartislawi, samuti Brandenburgi Friedrich II pärandit nõudlema. 1466. aastal andis Brandenburgi kuurvürst Erich II-le ja Wartislaw X-le pandiõiguse Soldinile. Kuid lepingut ei täidetud ja see viis sõjalise sekkumiseni. Teades, et ilma liitlasteta ei pea ta Brandenburgile vastu, püüdis Erich konflikti lahendada liidus Poolaga ja tungis 1470. aastal Brandenburgi Neumarki. Brandenburglased kontrollisid oma pikaajalisi nõudeid Pommerile keiser Friedrich III-lt. Keiser käskis Erich II ja Wartislaw X tunnistada Brandenburgi süseräniteeti. Mecklenburgi hertsog Heinrich võttis vahendaja rolli ja Mecklenburgi armee liikus idasuunas Tollense jõe taha, Brandenburgi armee edenes Uckermarkist põhjasuunas Randowi jõe taha. Kampaaniad lõpetas Prenzlau rahu 31. mail 1472 ja Pommeri hertsogid andsid truudusvande kuurvürstile. Brandenburgile anti taas Pommeri pärimisõigus pärast Pommeri dünastia hääbumist.
Erich suri 1474. aastal katku. Ta maeti Eldena kloostrisse Greifswaldi lähedal ja tema järglaseks sai tema poeg Bogislaw X.
Tour Eria
Enne oli kõrghoone nimi Tour Arago.
Erich II (Pommeri)
Abielu ja lapsed
Erich II abiellus Pommeri-Stolpi Sophiaga. Nad said üheksa last:
Lilian Langsepp
Lilian Langsepp (sündinud 1961) on eesti muusikateadlane ja interpreet, kes mängib ajaloolisi harfe, orelit, klavessiini ja Hiina näppepilli guzhengi.
Haridus ja töökäik
Aastail 1976–1980 õppis ta Heino Elleri nimelises Tartu Muusikakoolis koorijuhtimist ja muusikateooriat, aastail 1980–1987 Tallinna Riiklikus Konservatooriumis muusikateaduse erialal. 2005. aastal kaitses ta muusikateaduse alal teadusmagistri kraadi Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias Diego Fernández de Huete passacagliade laadikäsitluse ja tonaalstruktuuri teemal (juhendaja Mart Humal).
Vanamuusika osas täiendas ta end 1997.–2000. aastal Schola Cantorum Basiliensises, keskendudes hispaania barokkharfile, hispaania varajasele orelimuusikale ning improvisatsioonile ajaloolistes stiilides.
Lilian Langsepp on töötanud bibliograafina ja raamatukoguhoidjana Tartu ülikooli raamatukogu muusikaosakonnas, muusikateooria, improvisatsiooni ja barokkharfi õpetajana H. Elleri nimelises Tartu Muusikakoolis ning Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias, samuti õpetajana Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna kultuuriteaduste ja kunstide instituudis.
Tegevus muusikuna
Alates 1994. aastast on ta esinenud nii solistina kui ka mitmete vanamuusikaansamblite, nagu Hortus Musicus, Corelli Consort, Linnamuusikud, Cantores Vagantes, Via Sonora, Fudo, Festivitas Artium Schola koosseisus, mängides harfi, klavessiini, orelit, guzhangi. Ta on teinud muusikalise kujunduse Tartu Jaani kirikut tutvustavale TÜ õppefilmile (1999), lindistanud muusikat Eesti Raadiole, teinud barokkharfimängijana koostööd Cantores Vagantesega. Ta on Tartu Ülikooli Varajase ja orientaalse muusika keskuse Festivitas Artium Schola ansambli liige.
Gianluca Mancini
Gianluca Mancini (sündinud 17. aprillil 1996 Pontederas) on Itaalia jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Itaalia kõrgliigaklubis AS Roma ja Itaalia jalgpallikoondises.
Aastatel 2006–2015 kuulus Mancini Fiorentina noorteakadeemiasse.
Aastatel 2015–2017 mängis Mancini Itaalia esiliigaklubis Perugia.
Hooajal 2017/18 asus ta mängima Itaalia kõrgliigaklubis Atalanta. Esimese värava Itaalia kõrgliigas lõi ta 4. veebruaril 2018 mängus Chievo vastu.
2019. aasta juulis läks ta Atalantast laenule Romasse, kellega sõlmis aasta hiljem püsiva lepingu.
Itaalia jalgpallikoondises debüteeris Mancini 26. märtsil 2019 EM-i valikmängus Liechtensteini vastu.
Sanremo laulufestival
Sanremo laulufestival (Sanremo Festival della canzone italiana) on Itaalias Sanremos alates 1951. aastast toimuv laulufestival.
Hiljem on mitmel korral muudetud esinejate kategooriad – lisatud uustulnuka kategooria, suure artisti kategooria, sisse viidud eraldi arvestus naiste ja meeste kategoorias, jm.
Sanremo festival on paljudele Itaalia lauljatele ja laulutegijatele olnud oluliseks etapiks teel tuntusele.
Festivalil esitatud lauludest on mitmed saanud populaarseks ka Eestis, seda nii eestikeelse versioonina kui ka originaalesituste kujul. Eriti populaarsed on olnud 1958. aasta võidulaul "Nel blu dipinto di blu (Volare)" ja 1960. aastate võidulaulud "Romantica" ja "Non ho l'eta". Aga populaarsed ja raadios tihti eetris olnud laulud on olnud ka muud festivalil esitatud võistluslaulud, nagu "Quando m'innamoro", "La pioggia", "Che sará", "L'italiano", "Ci sará", "Non voglio mica la luna", "Tanti auguri", "Con te partirò", "Laura non c'è". Mitmest neist on tehtud ka väga häid ja võib-olla originaalist paremaidki eestikeelseid versioone ("Jätke võtmed väljapoole" – "Tanti auguri").
Eurovisioonil on Itaalial olnud suurem edu lauludega "Aprite le finestre" ja "Amami se vuoi" (ESC1956 #2), "Al di là" (ESC1961 #5), "Uno per tutte" (ESC1963 #3), "Non ho l'eta" (ESC1964 #1), "Se piangi, se ridi" (ESC1965 #5), "L'amore è un attimo" (ESC1971 #5), "Si" (ESC1974 #2), "Era" (ESC1974 #3); "I treni di Tozeur" (ESC1984 #5), "Gente di mare" (ESC1987 #3), "Insieme" (ESC1990 #1), "Rapsodia" (ESC1992 #4), "Fiumi di parole" (ESC1997 #4), "Madness of Love" (ESC2011 #2), "Non mi avete fatto niente" (ESC2018 #5).
Võitjad
x – Eurovisiooni lauluvõistlust (ESC) aastatel 1951–1955 veel ei toimunud. n – Itaalia ei osalenud ESC-l. – – Sanremo Festivali võidulaul ei esindanud Itaaliat ESC-l.
Landesen
Landesen oli Lübeckist pärit literaadi- ja aadlisuguvõsa.
Linda Liinve
Linda Liinve (17. jaanuar 1913 – 20. veebruar 2001) oli eesti raamatukogundustegelane.
Aastatel 1954–1984 oli ta Mustvee raamatukogu juhataja. Ta kirjutas Mustvee raamatukogu käsikirjalise kroonika.
Ragnar Berg
Carl Gustav Ragnar Berg (1. september 1873 Göteborg, Rootsi – 31. märts 1956 Borstel (Schleswig-Holstein), Lääne-Saksamaa) oli Rootsi päritolu saksa biokeemik, toitumisteadlane ja naturopaat.
Teda tuntakse peamiselt happe-aluse tasakaalu ja kaltsiumi osatähtsuse kirjeldajana toidus, ka taimetoitluse propageerijana inimeste eluea pikendamiseks. Ta oli tuntuim vitamiiniteooria oponent.
Panus teadusse
Ta juurutas termini complettins: A, B, C complettin. Ja ka termini acomplettinosis, tähistamaks haiguslikke seisundeid, mis on seotud complettins 'ide poolest vaese toidu söömise tagajärjel tekkinud tõbedega.
Happe-aluse teooria
Berg ja Carl Röse töötasid välja, toetudes Ernst Leopold Salkowski töödele, teooria keha toitumusliku happe-aluse tasakaalu kohta. Kuna keha komplekteerib enam happelisi kui aluselisi ühendeid, siis on Bergi kohaselt parimaks aluseliste ühendite allikaks aluseline toit, mis vähendaks ka vajadust toiduga saadavate valkude järele.
Toitumuslikku happe-aluse tasakaalu mõjutavad toitained
Vitamiiniteooria mõningaid vastuväited
Berg leidis, et kuna enamik nn lisatoitumisfaktoreid ehk vitamiine pole kindlasti mitte amiinid (tegelikult üksnes Kazimierz Funki uuritud antineuriitne aine (ka aneuriin) võis sisaldada lämmastikku), siis pakkus ta ainete nimetuseks Complettines. Kuid aru saades, et lööksõna "vitamiinid" on käibele lastud ja teada igale koolipoisilegi, siis otsustas ta kasutada terminit ka enda raamatus. Ka leidis ta koos paljude kaasaegsetega, et sõnaosa vita võib osutuda eksitavaks ja seda võidakse seostada elu ning vitaalsusega. Oma raamatus "Vitamins; a critical survey of the theory of accessory food factors" kirjeldab ta mitmeid toitumiseksperimentidega seotud võimalikke statistilisi ja metodoloogilisi raskuspunkte, nagu näiteks vitamiinide toime uurimisel ja biotestide koostamisel rakendatav meetod katseloomadel vitamiinivaeguse esilekutsumiseks ja siis tekkinud haiguslike seisundite võimalikuks raviks vitamiinide manustamisel.
Isiklikku
Ragnar Berg oli Rootsi ajaloolase ja arheoloogi Wilhelm Bergi (1839–1915) ja tema esimese naise Ulrika Charlotta Emerentia "Emy" Gumaeliuse (1846– ) poeg.
Reinhard Tritscher
Reinhard Tritscher (5. august 1946 – 20. september 2018) oli Austria mäesuusataja.
1972. aasta olümpiamängudel Sapporos sai ta suurslaalomis 8. koha.
Maailma karikavõistluste üldarvestuses sai ta 1968/69 hooajal 3. koha.
Ievkalni
Ievkalni on küla (mazciems) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonna Medze vallas.
Küla asub valla keskosas. Ievkalni jääb valla keskusest Kapsēdest 5, piirkonna keskusest Grobiņast 11 ja Riiast 215 kilomeetri kaugusele. Aastani 2021 kuulus küla Grobiņa piirkonda.
Asula tekkis endiste Kapsēde, Mātere ja Medze mõisa vahele rajatud Medze vallamaja juurde. Küla jääb osaliselt Medze hoiualale.
2005. aastal oli külas 46 elanikku.
Korba allikad
Korba allikad on allikad Järva maakonnas Paide linnas.
Allikad on moodustanud 25 m laiuse ja 0,3 m sügavuse allikajärviku, mille põhjas nad avanevad. Allikate koguvooluhulk on 10–25 l/s ,
Upāsaka
Upāsaka (sanskriti ja paali keeles upāsaka ‘lähedal istuja’; tiibeti keeles dge bsnyen; hiina keeles 優婆塞 youpose; jaapani keeles ubasoku) või upāsikā (naissoost) on budismi (Gautama Buddha õpetuse) järgija, kes ei ole pühitsetud mungaks, nunnaks ega soovi selleks ka saada, kuid kes juhindub "Viiest tõotusest" (paali keeles pañcasīla). Tänapäeval on soovitatud termineid nagu "ilmik-pühendunu", "ilmik-järgija" või ka "ilmikvend" ehk "-õde".
Theravaadas on nende peamine ülesanne munkade ja nunnade materiaalne toetamine, mis annab neile parima võimaluse pälvimusi koguda.
Mahajaanas võib bodhisattva olla nii munk kui ka ilmalik ja ka upaasakad võivad jõuda kõrgeimate seisunditeni.
Peamine sisuline erinevus upāsaka ja bhikkhu (ehk ilmiku ja munga) vahel on see, et lisaks loobumisele pahedest on bhikkhu loobunud ka nimest, varast ja kodust. Igaüks võib elada sündsalt ja ausalt, ilma kedagi kahjustamata ning selleks ei pea luba küsima ega õnnistust otsima.
Viis tõotust
Theravaada traditsioonis juhinduvad pühendunud ilmikjärgijad uposatha päevadel "kaheksast tõotusest" (paali keeles uposathaṃ samādiyati). See oli ka Hiinas laialt levinud tava ja seda kasutatakse ikka veel.
Põltsamaa Raamatukogu
pisi|Raamatukogu sisevaade Põltsamaa Raamatukogu on raamatukogu Põltsamaal, mis täidab ka Jõgeva maakonna keskraamatukogu ülesandeid.
Raamatukogu asub Põltsamaal aadressil Veski 3.
Ajalugu
Aastatel 1990–2017 tegutses asutus Jõgeva Maakonna Keskraamatukogu nime all.
1. jaanuaril 2018 liideti Põltsamaa Raamatukoguga Põltsamaa vallaraamatukogu, Aidu raamatukogu, Pajusi raamatukogu, Puurmani raamatukogu ja Tapiku raamatukogu. Põltsamaa vallaraamatukogu all tegutsesid Adavere, Esku ja Lustivere raamatukogu.
Ühisturg
Ühisturg (inglise keeles common market) on riikidevahelise majandusliku suhtlemise ühtse turu loomise esimene etapp. Ei pruugi tagada mittetariifsete kaubandustõkete vähendamist. Tavaliselt on üles ehitatud vabakaubanduspiirkonnana, kus puuduvad tollitariifid kaupadele ja teenustele. Mõiste väljendab riikidevahelise majandusliku koostöö (integratsiooni) arenenumat vormi. Selle baasiks on tolliliit, mille puhul liikmesriikide viljeldavale organisatsioonisisesele vabakaubandusele lisandub tööjõu ja kapitali vaba liikumine liikmesriikide vahel. Ühendusse mittekuuluvate riikide suhtes rakendatakse omavahel kooskõlastatud protektsionistlikku kaubanduspoliitikat koos konsensusliku tollitariifide süsteemiga.
Ühisturu arenenuim vorm on 1957. aastal Rooma kokkuleppe alusel asutatud Euroopa Majandusühendus (EEC), millest 1992. aasta Maastrichti lepingu alusel kujundati Euroopa Liit (EU). Ühisturu elemente kannavad ka Kariibi Ühendus (CARICOM), Põhja-Ameerika Vabakaubandusleping (NAFTA), Ladina-Ameerika Majandussüsteem (SELA), Aafrika-Malgaši Liit (UAM), Araabia Koperatsiooninõukogu (ACC), Kesk-Aafrika Maade Majandusühendus (CEEAC) jt. Integratsiooni elemente tsentraalse juhtimise tingimustes kandis ka aastatel 1949-1991 eksisteerinud sotsialistlike riikide majanduskoostöö institutsioon Vastastikuse Majandusabi Nõukogu (VMN, ingliskeelse lühendiga CMEA, Council for Mutual Economic Assistance, tuntud ka kui COMECON).
Alassane Pléa
pisi|Alassane Pléa (2018) Alassane Alexandre Pléa (sündinud 10. märtsil 1993 Lille'is) on Prantsusmaa jalgpallur, kes mängib ründajana Saksamaa kõrgliiga klubis Mönchengladbachi Borussia.
Ta alustas klubikarjääri Lyoni Olympique'is. Aastatel 2010–2014 mängis ta põhiliselt Lyoni reservmeeskonnas. Prantsusmaa kõrgliiga debüteeris ta Lyoni meeskonnas 2012. aasta oktoobris. Hooaja 2013–14 teises pooles mängis ta laenul Prantsusmaa esiliiga klubis AJ Auxerre.
2014. aasta suvel sõlmis ta lepingu Prantsusmaa kõrgliiga klubiga Nice. Hooajal 2016–17 lõi Pléa Prantsusmaa kõrgliigas 11 väravat ja hooajal 2017–18 16 väravat.
Prantsusmaa kõrgliigas debüteeris Pléa 2018. aasta novembris mängus Uruguay vastu.
Central Park Tower
Central Park Tower on pilvelõhkuja (472 m), mida ehitatakse New Yorgi linna ärikeskuse Midtown Manhattani eksklusiivse hoonestusega tänavale 57th Street.
Kõrghoone valmib 2021. aastal ja sellest saab nii läänepoolkera kui ka Ameerika Ühendriikide üks kõrgemaid ehitisi. Hoone on nime saanud lähedal asuva Central Parki järgi, kuhu avanevad ehitise kõrgematelt korrustelt suurepärased vaated.
tühi|püsti|pisi|Central Park Tower, tagaplaanil [[220 Central Park South]]
Antoine Slaby
Antoine Slaby (5. jaanuar 1928 Forêt – 6. veebruar 2017 Liège ) oli Belgia kabetaja. 1970. aastal oli ta Monacos peetud ta maailmameistritiitli pretendentide turniiril (Challenge Mondial) kaheksas. Aastail 1960–1971 oli ta Belgia meistrivõistlustel kahel korral teine ja neljal korral kolmas.
Ajdir
Ajdir (araabia keeles: أجدير; berberi keeles: ⴰⵊⴷⵉⵔ) on väike linn Marokos Al Hoceima lähedal.
See oli Rifi Vabariigi pealinn 1922–1926 Abd el-Krimi juhtimisel (surnud 1963).
2014. aastal elas seal 5314 inimest.
Benjamin Bourdon
Benjamin B. Bourdon (5. august 1860 Normandia – 1943) oli prantsuse psühholoog. Teda peetakse tihti Prantsuse eksperimentaalpsühholoogia teerajajaks. Bourdon rajas 1896. aastal Rennes'i ülikoolis esimese ülikooli juures tegutseva eksperimentaalpsühholoogia ja lingvistika laboratooriumi ning 1891. aastal lõi ülikooli esimese eksperimentaalpsühholoogia kursuse. Allikateks tema elu kohta on autobiograafia 1932. aastast ning Nicolas' (1998), Beuchet' (1961) ja Piéroni (1961) biograafiad. Allikad Bourdoni elu kohta kirjeldavad teda kui üht vähestest Prantsuse teadusliku psühholoogia propageerijatest.
Pere ja lapsepõlv
Bourdon sündis Normandias Prantsusmaal 5. augustil 1860. Haritud mehi (preestrid, arstid, notarid) oli tema külas vähe. Bourdon veetis lapsepõlve ja osa oma teismeeast talunike, madruste ja kaevurite klassis. Bourdoni isa oli talunik ja ka ema kehva päritolu taluniku tütar, kuid Bourdoni sõnade järgi oli ta kõrge vaimse võimekusega ja kõrgemale sotsiaalsele tasemele mittetõusnud vaid ambitsiooni ja soosivate tingimuste puudumise tõttu.
12-aastaselt astus Bourdon Lycée de Coutances internaatkooli, mille lõpetas 19-aastasena kirjanduse ja teaduste bakalaureusega. Pärast kaalumist, kas hakata õpetajaks või minna juurasse, otsustas ta õppida Pariisis õigust, kuid kaotas selle vastu aasta pärast huvi ja hakkas valmistuma õpetajakarjääriks filosoofias Sorbonne'i ülikoolis. Seal olid tema õpetajateks Elme-Marie Caro (1826–1887), Ludovic Carrau (1842–1889) ja Paul Janet (1823–1899) – tolle aja kõige silmapaistvamad tegelased filosoofias. Sellest hoolimata pidas Bourdon tagasivaatavalt ise filosoofia õpetamise kogemust oma intellektuaalse arengu juures vähetähtsaks ja pidas oma suurimaks mõjutajaks Berkeley, Hume'i, Millsi, Baini, Spenceri, Jamesi ja Theodule Ribot (1839–1916) lugemist. Viimane neist oli ka Bourdoni õpetaja.
1886. aastal, pärast Prantsuse kõrgeima taseme õpetamisdiplomi omandamist, sai Bourdon stipendiumi aastaks Saksamaale minekuks, kus tal avanes võimalus õppida Wundti käe all tema Leipzigi eksperimentaalpsühholoogia laboratooriumis. See kogemus andis Bourdonile ambitsiooni tuua Prantsusmaa psühholoogia kui teaduse arenguga kaasaega.
Eksperimentaalpsühholoogia laboratoorium
1887. aastal naasis Bourdon Prantsusmaale ja järgmisel aastal sai temast professor Rennesi ülikoolis. 1891. aastal liitis ta enda õpetatavale filosoofiakursusele eksperimentaalpsühholoogia (täpsemalt taju, tähelepanu ja teadvust puudutavad teemad), minnes nii ajalukku kui esimese provintsiaalülikooli eksperimentaalpsühholoogia kursuse looja. Tol ajal tähendas termin "eksperimentaalne" hüpnoosieksperimente, sest ülikoolid käsitlesid teaduslikku psühholoogiat põhiliselt patoloogiate ja psüühika kaudu. Bourdon tundis, et Prantsusmaa tsentraliseeritus segab hariduse progressi. Kõik ülikoolid pidid tudengeid ette valmistama Pariisis toimuvaks lõpueksamiks, sest seal loodud haridusprogrammid olid kehtestatud terves riigis. Bourdon tundis, et selle raames on filosoofiatudengid ebapiisavalt ettevalmistatud teadusega tegelemiseks.