cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Parodont
Kinnitunud ige
Kinnitunud igemel on mitmeid funktsioone: annab tuge vabale marginaalsele igemele ja alveolaarlimaskestale, on vastupidav mehaanilisele koormusele tänu tugevale kinnitusele alveolaarluu külge ning kaitseb sügavamaid kudesid bakterite sissetungi eest.
Elekter
pisi|Elektri ülekandeliinid Elekter on elektrilaengute olemasolust tingitud nähtuste kompleks. Positiivse või negatiivse elektrilaenguga osakesed tekitavad elektromagnetvälja ja alluvad selle toimele.
Sõna "elekter" ei ole tänapäeval terminina kasutusel. Varem on füüsikas selle all mõistetud elektrilaengut (elektrihulka). Praegu mõistetakse üldkeeles elektri all kõige sagedamini elektrienergiat või elektrivoolu.
Parodont
Hammastevaheline ige ehk igemepapill
Igemepapill on igeme osa, mis asub hammaste vahel allpool hammaste kontaktpunkti või -pinda. Hammastevahelise igeme kuju on määratud hammaste omavahelise asetuse, hammaste kontaktpunkti või -pinna suuruse ja tsemendi-emaili piiri poolt.
Igeme mikroskoopilised tunnused
pisi|Igeme mikroskoopilised tunnused
Elekter
Ajalugu
Sõna "elekter" tuleneb vanakreeka sõnast ήλεκτρον (ēlektron) 'merevaik'. Nimetus tuleb sellest, et merevaik hõõrdel elektriseerub ehk omandab elektrilaengu.
Parodont
Sidekude
Epiteelist allpool on sidekude, need on omavahel eraldatud õhukese kihiga.
Elekter
Ajalugu
Juba Thales teadis, et kui merevaiku hõõruda, siis hakkab see kergesti teisi esemeid külge tõmbama, kuid ta ei osanud seda nähtust seletada. Antiikajal tunti paljusid teisigi elektrinähtuseid: välku, Elmo tulesid ja loomset elektrit, mida näiteks elektrirai tekitab, kuid neid ei seostatud omavahel ega teatud ühise sõnaga nimetada.
Esimesena oli elektriliste nähtuste uurimises tänapäevases mõistes teaduslikult edukas inglise astronoom ja füüsik William Gilbert. Tema aastal 1600 avaldatud raamatus "De magnete" eristati esimest korda merevaigu hõõrumisel tekkivat külgetõmbejõudu püsimagneti külgetõmbejõust. Tema leiutas ka ladinakeelse sõna "electricus", mida hakkas kasutama elektrinähtuste kohta, ja sellest tuleb elektrit tähistav sõna paljudes keeltes.
Parodont
Sidekude
Sidekude moodustab enamuse igemekoest ja koosneb kolmest osast: igemekiud, rakud ja maatriks.
Igeme sidekoekiude on nelja tüüpi ja need on moodustunud põhiliselt kollageenist, kuid ka teistest fibroblastide toodetud valkudest. Paljud kiud asetsevad ebakorrapäraselt, kuid enamus on koondunud gruppidesse. Nende ülesandeks on hoida vaba marginaalset iget kindlalt vastu hammast, tagada igemele piisavat jäikust, et vastu pidada mälumisjõududele ja ühendada vaba marginaalset iget kinnitunud igemega.
Rakkudest on igeme sidekoes fibroblaste, nuumrakke, makrofaage ja põletikurakke, näiteks neutrofiile, lümfotsüüte ja plasmarakke. Kõige enam on fibroblaste, mis on olulised igeme sidekoekiudude ja maatriksi sünteesis. Nuumrakud toodavad maatriksi teatud komponente ja veresooni mõjutavaid aineid, mis hoiavad enda kontrolli all verevoolu igemekoes.
Maatriks on viskoosne keskkond, mis seob omavahel igeme sidekoekiud, rakud, närvid ja veresooned ühtseks tervikuks.
Periodontaalligament
Periodontaalligament on pehme, hea verevarustusega sidekoeliste kiudude süsteem, mis ümbritseb hambaid, ning on kinnitunud ühelt poolt hamba juuretsemendi ja teiselt poolt alveooli ehk hambasompu moodustava luu külge. Peridontaalligamendi pilu laius on keskmiselt 0,2 mm, aga see võib varieeruda. Lastel on tavaliselt periodondi pilu laius suurem kui täiskasvanutel.
Peridontaalligament kaitseb veresooni ja närve mehaaniliste vigastuste eest, kannab mälumisjõude alveolaarluusse ja kinnitab hambad luu külge, kuid mitte jäigalt, vaid võimaldades vähest füsioloogilist liikuvust mälumisjõudude vastu võtmisel. Periodontaaligamendi ülesandeks on ka juuretsemendi, alveolaarluu ja igeme varustamine toitainetega. Ligamendis olevate närvikiududega antakse hambale taktiilne, surve- ja valutundlikkus. Kujundav ja remodelleeriv ülesanne seisneb periodontaalligamendi rakkude osalemises uue juuretsemendi ja alveolaarluu juurdetekkimises ja vana lõhkumises. Selline protsess käivitub, kuna periodontaalligament ja alveolaarluu on eksponeeritud erinevatele jõududele (mälumisjõud, parafunktsioonid, kõne, ortodontiline hammaste nihutamine) suuõõnes.
Periodontaalligamendi kiud
Periodontaalligamendi kiud on moodustunud kollageenist, oksütalaanist ja elastsetest kiududest ning neid on kuut tüüpi. Iga tüüp kiude kinnitub juuretsementi ja alveolaarluusse eri kohtades ja erineva suunaga ning on erinevate ülesannetega.
Rakud
Periodontaalligament sisaldab erinevaid rakke. Sidekoe rakkudest põhilisteks on fibroblastid, mis toodavad erinevaid ühendeid, näiteks kasvufaktoreid ja ensüüme ning osalevad kollageeni uuenemises.
Periodontaalligamendis asuvad Malassez’ epiteelirakkude jäägid, mida on kõige rohkem periodontaalligamendis juuretipu ja hambakaela piirkonnas. Need on puhkeseisus olevad elus rakud, mis moodustavad juure ümber võrgustiku. Nende funktsiooniks on osade allikate põhjal juuretsemendi kahjustuste parandamine. Lisaks võib Malassez’ epiteelirakkude jääkidest lähtuda periapikaalsed ja lateraalsed tsüstid.
Periodontaalligament sisaldab ka mitut liiki immuunsüsteemi rakke, nagu neutrofiilid, lümfotsüüdid, makrofaagid, mille ülesandeks on hävitada baktereid.
Maatriks
Maatriks moodustab periodontaalligamendi põhilise osa, sidudes omavahel periodontaalligamendi kiude ja rakke. Maatriks koosneb kuni 70% ulatuses veest, ülejäänud osa moodustavad proteoglükaanid. Maatriksi ülesandeks on transportida vett, elektrolüüte, toitaineid ja jääkaineid sidekoesse ja sealt välja.
Juuretsement
Juuretsement on periodondi mineraliseerunud osa, mis katab hambajuure pinda. See ei sisalda ei vere- ja lümfisooni ega närvikiude. Iseloomulikuks tunnuseks on juuretsemendi juurde tekkimine kogu elu jooksul.
Tsement koosneb orgaanilistest (40%) ja anorgaanilistest (45–50%) ühenditest. Orgaanilise osa moodustavad rakud, proteoglükaanid ja kollageenkiud. Välimisi kollageenkiude nimetatakse Sharpey kiududeks. Tegemist on periodontaalligamendi kiudude perifeerse osaga, mis on toodetud fibroblastide poolt. Sisemised kollageenkiud on juuretsemendi sees ja on toodetud tsementoblastide poolt.
Juuretsemendi rakkudeks on tsementoblastid ja tsementotsüüdid. Tsementoblastid on suured rakud ja asuvad juuretsemendi pinnal. Need toodavad sisemisi kollageenkiude ja maatriksit ning osalevad juuretsemendi kahjustuste parandamises. Tsementotsüüdid asuvad juuretsemendi sees olevates lakuunides ja on ühenduses teiste tsementotsüütidega tsemendi sees olevate kanalite kaudu. Nende ülesandeks on transportida toit- ja jääkaineid.
Anorgaanilistest ainetest on põhiline hüdroksüapatiit.
Juuretsement koosneb neljast tüübist.
Juuretsemendi põhilisteks ülesanneteks on periodontaalligamendi kiudude kinnitamine hambajuure külge ja juurepinna kahjustuste parandamine.
Alveolaarluu
pisi|Alveolaarluu anatoomia Alveolaarjätke on üla- ja alalõualuu osa, mis moodustab hammastele kinnitumiseks alveoolid. Alveolaarluu põhiliseks ülesandeks on hoida hambaid lõualuus ja vastu võtta ning ühtlaselt jaotada hammastele mõjuvaid jõude.
Ülalõuas on alveolaarluu oluliselt õhem põse ja huule poolt, suulae pool on paksem. Alalõualuus esihammaste ja eespurihammaste piirkonnas on luu õhem huule pool, purihammaste piirkonnas aga keele poolt.
Alveolaarluu koosneb 2/3 anorgaanilistest ainetest, millest peamine on hüdroksüapatiit. 1/3 moodustavad orgaanilised ühendid, millest enamus on kollageen. Vähem on muid valke nagu osteokaltsiin, osteonektiin, fosfopreoteiinid, proteoglükaanid.
Luu orgaanilise osa hulka kuuluvad rakud on osteoblastid, osteoklastid ja osteotsüüdid. Osteoblastide ülesandeks on toota kollageeni ja teisi valke, et moodustada uut luud. Osteoklastid aga hoopis lõhuvad olemasolevat luud. Kahe rakutüübi vahel on tasakaal, mis tagab normaalse luu uuenemise. Osteotsüüdid transpordivad hapnikku ja toitaineid luukoesse ning eemaldavad jääkaineid.
Alveolaarluu osad
pisi|Põimikluu viidatud joontega
Olümpialiikumine
Olümpialiikumine on liikumine, mis koosneb Rahvusvahelisest Olümpiakomiteest, rahvusvahelistest föderatsioonidest, rahvuslikest olümpiakomiteedest, olümpiamängude organiseerimiskomiteedest, rahvuslikest assotsiatsioonidest, klubidest ja nende liikmeteks olevatest isikutest: eelõige sportlastest, kohtunikest, treeneritest ja teistest spordiga seotud isikutest.
Peale nende on olümpialiikumisse kaasatud ka teised ROK-i tunnustatud organisatsioonid ja institutsioonid. Oma tegevuses lähtub olümpialiikumine olümpismi põhimõtetest.
Dead Kennedys
Dead Kennedys oli Ameerika Ühendriikide hardcore punk ' i viljelev ansambel.
Koosseis
Praegune koosseis
Endised liikmed
Robin Kool
Robin Kool (ropz; sündinud 22. detsembril 1999) on eesti kutseline esportlane, "CS:GO" mängija.
Tallinna 32. Keskkool
'''Tallinna 32. Keskkool (kandnud ka nime Jakob Kunderi nimeline Tallinna 32. Keskkool''') on üldhariduskool Tallinnas Mustamäe linnaosas Sääse asumis. Koolihoone asub aadressil Kiili 10 (varem Mooni 100). Sõpruskoolid asuvad Norras, Ungaris, Soomes ja Eestis.
Ajalugu
Koolihoone ehitati 1971. aastal.
Enne uude koolihoonesse kolimist asus tollane vene õppekeelega Tallinna 32. Keskkool koolihoones Sakala 21 (aastani 1966 ), kuhu seejärel kolis Vabariiklik Õpetajate Täiendusinstituut. Praegu asub selles hoones Eesti õppekeelega kool.
1975. aastal anti koolile Nõukogude Liidu kangelase Jakob Kunderi nimi ja kooli ametlikuks nimeks oli '''Jakob Kunderi nimeline Tallinna 32. Keskkool'''.
Süvaõppe leviku ajal oli Tallinna 32. Keskkool tuntud oma teatriklasside tõttu.
2018. aastal võitis Tallinna 32. Keskkool esmakordselt toimunud konkursi "Aasta kool"
Valikained
Koolis on võimalik valida viie õppesuuna vahel:
Keeleõpetus
Põhikool: inglise ja vene keel.
Gümnaasium: inglise ja vene ning prantsuse või saksa keel.
Huviringid
Mudilaskoor, põhikooli ansambel, gümnaasiumi segakoor. Meisterdamine, nuputamine, draama, prantsuse keel, näitering KOKK, rahvatants.
Projektid
Kool osaleb 2003. aastast Comeniuse projektis. Projekt „Equal 2 Equal”. Projekti üldiseks eesmärgiks on õpilaste hoiakute ja arusaamade väljaarendamine ühiskonna soorollide ning meeste ja naiste võrdsete võimaluste küsimuses.
Rekonstrueerimine
Koolihoone rekonstrueeriti 2008. aastal AS KMG Ehituse poolt.
Protokoll
Protokoll on ametlik ülestähendus koosolekul läbivaadatud küsimustest ja vastuvõetud otsustest.
Protokoll on dokument, mis koostatakse nõupidamise või koosoleku käigu ja vastuvõetud otsus(t)e fikseerimiseks:
Protokollimine
Protokoll koostatakse konspektiivselt, kus pannakse kirja vaid oluline ainsuse kolmandas isikus. Protokoll vormistatakse üldplangile või protokolli plangile ning registreeritakse dokumendiliigi allregistris. Nii ametlik kui mitteametlik protokoll peavad järgima koosolekul arutatud teemade õiget järjestust ning sisaldama olulisi fakte ja arvandmeid. Koosolekul räägitust ja arutatust tuleb anda selge, täpne ja täielik aruanne, näiteks järelkontrolli nõudvad vastuvõetud otsused ja toimingud. Täieliku protokolli vormistamiseks tuleks koosolekust teha audiovisuaalne salvestus, et arutelu käiku oleks võimalik adekvaatselt edasi anda.
Tavaliselt koostatakse salvestise põhjal ka paber- või elektrooniline dokument, mis võtab toimunu kokku. Paberile vormistatud või elektroonilise tekstidokumendi kehtivust on vajadusel kergem tõestada, neid on mugavam kopeerida, laiali saata ja säilitada. Pealegi võib salvestis olla tehnilistel põhjustel kohati halvasti kuuldav, seega peaks kohalviibinu poolt üleskirjutatu asjasse selgust tooma. Üsna sageli märgib sõnavõtja, et kogu sõnavõtt või osa sellest ei kuulu protokollimisele. See võib olla salvestatud, ent protokollis puudub. Protokollimisele mittekuuluv kustutatakse salvestisest ära või jäetakse salvestamata.
Liikmed
Nõupidava organi alalised liikmed loetletakse ilma ametinimetuseta perekonnanimede tähestikulises järjekorras, sest osavõtjad nõupidava organi liikmetena on kõik võrdse positsiooniga. Kui osavõtjaid on üle 15, näidatakse osalejate real nende arv ja nimed lisatakse registreerimislehega. Neljandale reale märgitakse puudujad, juhul kui otsuse langetamiseks on vajalik kvoorumi olemasolu. Viiendale reale lisatakse kutsutud. Kutsutu on isik, kes pole nõupidava organi liige. Ta osaleb üksnes konkreetse päevakorrapunkti arutelu ajal. Kutsutud isikud loetletakse koos ametinimetustega.
Päevakord
Osavõtjate informatsioonile järgneb päevakord. Päevakorda nimetatakse ka teemade järjekorraks. Tegemist on plaani, visandi või ülevaatega teemadest, mida koosolekul arutama või mille üle nõu pidama hakatakse. Päevakord tuleb välja jagada kaks päeva enne koosolekut või varem. Päevakord peaks sisaldama infot selle kohta, kuidas peab ennast ette valmistama ja milline on koosoleku soovitud tulemus. Mida suurem on osavõtjate arv, seda üksikasjalikum peaks olema kirjalik päevakord. Mõned juhid saadavad osalejatele enne päevakorra kindlaksmääramist ja laialisaatmist päringu, milliste teemade arutamist nad vajalikuks peavad. Hea päevakord sisaldab järgmist infot:
Teemade järjekord peaks olema ette valmistatud nii, et juba koosoleku alguses saavutatakse kiire rütm, positiivne psühholoogiline kliima ja esimesed reaalsed tulemused. Alguses on soovitatav tegeleda kergemate ja kiireid tulemusi võimaldavate teemadega ning jätta raskemad punktid päevakorra lõppu. Koosolekut ei ole soovitatav alustada ega lõpetada negatiivsete teemadega. Negatiivset efekti tuleks nii palju kui võimalik pehmendada ja esitada halvad asjaolud kõrvuti valdkondadega, kus on häid tulemusi saavutatud. Lühikesed, ainult infot sisaldavad punktid jäetakse päevakorra lõppu. Hea oleks planeerida koosoleku algusesse ja lõpuossa teema, mis puudutaks igat osavõtjat isiklikult.
Kui päevakorra punkte on rohkem kui üks, siis punktid nummerdatakse. Päevakorrale järgnevad ettekanded ja sõnavõtud, küsimused ja vastused küsimustele, mis eristatakse tekstis sõnaga "KUULATI". Sõnavõttude puhul märgitakse esineja eesnime esitäht ja perekonnanimi ning sisu kokkuvõte. Sõnavõttude järele protokollitakse vastuvõetud otsused. Kui otsustes on iseloomult erinevaid küsimusi, jaotatakse otsus punktideks, mis nummerdatakse araabia numbritega nii, et päevakorrapunkti number kajastuks otsuse numbris.
Allkirjad
Protokollile kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija, nende allkirjad vormistatakse kõrvuti. Mõnikord, kui otsus võetakse vastu minimaalse häälteenamusega ja pärast ägedaid vaidlusi, peetakse vajalikuks, et protokollile kirjutavad alla kõik osavõtjad. Sel juhul vormistavad nad oma allkirjad koosoleku juhataja ja protokollija allkirjade alla ilma ametinimetusteta.
Protokoll vormistatakse (trükitakse ja allkirjastatakse) üldjuhul 3 päeva jooksul ühes eksemplaris. Protokolli koopia või väljavõtte vormistab ja edastab protokollija.
Protokolli parandamine
Nii originaal- kui ka parandatud protokoll tuleb hoolikalt säilitada ning parandatud versioon peab olema selgelt tuvastatav kui kindlal kuupäeval koostatud protokolli originaali parandus. Samuti tuleb originaalile lisada märkus, mis viitab juurdelisatud parandatud versioonile.
Hiiumaa rajoon
Hiiumaa rajoon oli haldusüksus Eesti NSV-s aastail 1950–1989. Hiiumaa rajooni kuulusid:
Arpedžo
thumb|Arpedžo Arpedžo (itaalia keeles arpeggio 'harfitaoliselt') ehk arpedžeeritud akord on akord, mille helid kõlavad ajaliselt üksteisele järgnevatena, mitte üheaegselt.
Arpedžot märgitakse noodikirjas lainelise püstjoonena arpedžeeritava akordi ees.
Välislingid
Abbellimento
Pisuhänd
"Pisuhänd" on Eduard Vilde satiiriline komöödia aastast 1913, kirjandusteadlase Ants Järve hinnangul Vilde tuntuim näidend.
"Pisuhända" on korduvalt lavastatud Eesti teatrites. Teose populaarsust tõstis veelgi 1981. aastal eetrisse jõudnud Ago-Endrik Kerge telelavastus, milles mängisid Eesti tippnäitlejad: Urmas Kibuspuu, Jüri Krjukov, Aarne Üksküla, Elle Kull, Anne Paluver, Salme Reek jt.
Eesti kultuuriruumis leidub ohtralt tsitaate "Pisuhännast", viiteid selle sündmustikule ja tegelaskujudele. Tuntud on ütlused "Tuu pole häda peräst — tu om toreduse peräst", "Kord Vestmann all ja Piibeleht peal", "Vestmann Vestmanni uulitsast" jts.
Olümpism
Olümpism  (inglise Olympism) on elufilosoofia, mis ülendab (inglise exalting) ja ühendab keha, tahte ja vaimu omadused harmooniliseks tervikuks.
Lõpe (Hiiumaa)
Lõpe on küla Hiiumaa vallas. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Pühalepa valda.
Lõpe küla piirneb põhjas Paluküla, läänes Tubala, lõunas Ala ja Sakla ning idas Palade külaga.
Nimi
Kohanimi tuletub sõnast lõpp 'lahesopp, väike laht'. Kohanime on esmamainitud 1529 kujul Leppesche.
Loodus
Lõpe küla läbib Ala kraav.
Elanike arv
Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 129 inimest. Kõik elanikud olid eestlased.
Talud
Lõpe ajaloolised talud 1939
Ajalugu
Lõpe kuulus ajalooliselt Hiiu-Suuremõisa mõisa alla. Rahvapärimuse järgi asus küla alal muistsel ajal varjupaik – Lõpe sõjaauk. Küla välja aga tunti Kalive väljana. 1529 oli moodustunud küla, kus 1609 elasid talunikud Leppe Peter ja Leppe Steffen. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni alusel oli külas 5 talu, mille peremehed olid Nielsse Jüri, Perdi Hans, Löppe Lars, Löppe Hinrich ja Jahni Jako Lars.
1835 oli külas 6 talu ja elanikud said perekonnanimedeks nimed Erk, Kibuspuu (Kibbuspu), Koit (Koid), Leht, Mudama (Muddama) ja Pudisma (Puddisma).
Lõpe kuulus 1977–1997 Palade koosseisu ja seal asus nõukogude ajal Rahu eest kolhoosi kontor.
Taristu
Lõpe küla idaosa piirneb Heltermaa–Kärdla–Luidja maanteega. Küla läbib Palade–Tubala tee.
Kultuur
Lõpe külas tegutseb külaselts Sakas, mille tegevuseks on ürituste korraldamine, koduloolised uuringud, Lõpe pargi korrashoid ja teabetoa ülalpidamine. Palade Teabetoa nime all tegutsev infopunkt sisaldab koduloolist materjali.
Endise kolhoosi esimehe ja Pühalepa valla esimese vallavanema Tõnu Otsasoni rajatud Lõpe pargi suurus on 7 hektarit. Pargi kujundas Heino Kiik, kes töötas 1971–1974 pargiaednikuna. Pargi teedevõrgu pikkus on 1,2 km.
Šalakuša külaasundus
Šalakuša külaasundus (vene keeles Шалакушское сельское поселение) on 3. järgu haldusüksus ja esimese astme omavalitsusüksus (munitsipaalmoodustis) Venemaal Arhangelski oblastis Njandoma rajoonis.
Lõpe (Hiiumaa)
Kultuur
Pargis asuvad Enn Johannese skulptuurid ja installatsioonid, Elmar Vrageri mälestustahvel, Heino Kiige mälestustahvel, Hiiu kultuuri panustanud keele ja rahvaluule talletajate nimesid ja lugusid kajastav Hiiu keele puu.
Šalakuša külaasundus
2011. aasta alguses oli elanike arv 4100.
Lõpe (Hiiumaa)
Ettevõtlus
Lõpe külas asub Halupuu Firewood Products OÜ saeveski.
Tärklis
pisi|[[Amüloosi struktuur. Amüloos on vees lahustuv tärklis]] pisi|[[Amülopektiini struktuur. See on vees lahustumatu tärklis]]
Tärklis (ladina keeles Amylum) on orgaaniline aine, makromolekul, ka polüsahhariid. Tärklis on tooraine mitmele tööstusharule (paberitööstus, toiduainetetööstus, alkoholitööstus, ravimitööstus jt). Tärklis on söödav toiduaine (ka toidulisaaine) ja loomakasvatustes kasutatav söödamaterjal. Tärklist loetakse taastuvaks tooraineks.
Taimedes
Tärklis on taimede glükoosivaru. Ta koosneb kahest glükoosi polümeerist: amüloosist ja amülopektiinist (enamasti on nende suhe 20:80 või 30:70). Looduslikult leidub teda väga paljudes taimedes. Taimedes jaotub tärklis ebaühtlaselt. Taimed tarbivad tärklist erinevatel arenguetappidel ja seetõttu varieerub tema sisaldus taimes nii liigiti kui ka indiviiditi suuresti nii juurtes, lehtedes, vartes, risoomides, mugulates, õites, viljades ja seemnetes.
Keemilised omadused
Looduslik tärklis talub halvasti nii termilist kui ka mehaanilist töötlust.
Tärklise põhiomaduseks on hüdrolüüs (reageerib veega), mille kiirendamiseks kasutatakse katalüsaatorina väävelhapet. Tärklis hüdrolüüsub ka inimorganismis ensüümide (fermentide) toimel.
Tärklis on puhtal kujul vees lahustumatu, lõhnatu ja maitsetu valge pulber.
Tööstusliku töötluse tulemusel muutuvad tärklise lahustuvus, veesiduvus, plastilisus, venivus, geelistusvõime jpt omadused.
Marijampolė
Marijampolė (poola Maryampol, Mariampol, saksa Mariampol) on linn Leedu lõunaosas, Marijampolė omavalitsuse ja Marijampolė valla halduskeskus. Linn asub Šešupė jõe kaldal merepinnast 81 meetri kõrgusel, seda läbib Kazlų Rūdast Šeštokaisse viiv raudtee.
Linna territoorium jaguneb administratiivselt kolmeks vallaks. Linna kuuluvad Degučiai vald, Mokolai vald ja Nartase vald.
Linnas on viis keskharidust andvat kooli ja kuus põhikooli. Tähtsamad ettevõtted on konservivabrik, suhkruvabrik, pakendeid tootev AB Fasa. Vaatamisväärsusteks on raudteejaama hoone aastast 1926, aastal 1824 ja XIX sajandi lõpus ehitatud katoliku kirikud (aastal 2011 loodi linnas ka kolmas katoliku kihelkond ja alustati kolmanda kiriku ehitusd), luteri kirik aastast 1844 ja aastal 1901 ehitatud õigeusu kirik (kihelkonnakirik aastast 2007).
Elanikkond
pisi|Keskväljak pisi|Vanalinn pisi|Marijampolė linnamägi
1897. aasta rahvaloenduse andmeil oli Marijampolė elanikest juute 48,5%, leedulasi 18,1%, venelasi 14,3% poolakaid 10,6% ja sakslasi 7,4%.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Marijampolė elanikest leedulasi 97,4%, venelasi 1,02%, poolakaid 0,28%, poolakaid 0,12%, mustlaseid 0,17%, ukrainlasi 0,16% valgevenelasi 0,11%, sakslasi 0,11% ja teiste rahvaste esindajaid 0,72%.
Ajalugu
Marijampolė piirkonnas elasid vanasti jatvingid. Linna territooriumil asub kaks neile kuulunud linnamäge.
Leedulased alustasid selle ala asustamist 16. sajandil. Kolonisatsioon kiirenes aastal 1655, mil Uputuse ajal ümbruskonna metsasele alale suundus arvukalt sõja eest varju otsijaid. Jonas Totoraitise andmeil rajati asula aastal 1667. Toona kandis sealne küla nime Pašesupis. Siiski on selle nimega küla mainitud ka varasemates dokumentides; esimest korda mainiti selle nimega küla aastal 1626.
Aastal 1701 kuulus sealne ala Prienai mõisale, seejärel eraldati sellest Kvietiškise mõis. Selle omanikud andsid asulale alevi staatuse. Aastal 1736 mainiti esimest korda kirjalikult asula uut nime Starapole. Liide pole asula nime lõpus tähendas linnalist asulat (kreeka k. polis).
Hiljem rajasid alevisse kloostri mariaanid. Aastal 1750 ehitasid nad alevisse ka kiriku. Nende järgi hakati alevit kutsuma Marijampolėks (nime kasutati esimest korda aastal 1756).
23. veebruaril 1792 sai Marijampolėst linn. Pärast Poola jagamist kuulus see aastail 1795–1807 Preisimaa koosseisu. Aastani 1815 kuulus see Varssavi hertsogiriigile, seejärel oli aga Venemaa koosseisus. Aastal 1831 ründasid ülestõusnud poolakate väed (kokku 3800 meest) linnas ülestõusu maha suruma tulnud kolme ja poole polgu suurust garnisoni, sealseid suurtükke ja kasakate 256-mehelist väesalka. Lahing lõppes ülestõusnute kaotusega, paljud neist uppusid või põgenesid, vene väed tapsid 300 ülestõusnut. Neist sada maeti kihelkonnakalmistule, sada aga kirikuaeda.
Leedu iseseisvumise järel rajati linna läbiv raudtee. See tõi kaasa tööstuse arengu ja linna kasvu. Teine maailmasõda laastas linna, Saksa okupatsiooniväed hukkasid Šešupė kaldal linnas elanud juudid. Pärast sõda represseeriti 500 linna elanikku.
Aastatel 1955–1989 kandis linn nime Kapsukas, leedu kommunisti Vincas Mickevičius-Kapsukase järgi. Aastal 1977 sai Marijampolėst vabariikliku alluvusega linn, millele allutati ka ümbruskonna asulad.
Linn oli 2018. aastal Leedu kultuuripealinn.
Tuntud elanikke
thumb|150px|Stanisław Czyrwiński thumb|150px|Stasys Šačkus thumb|150px|Eglė Šulčiūtė
Aus mäng
Aus mäng (inglise keeles fair play) on olümpia- ja üldse spordiideaal, mis hõlmab ausust, austust nii meeskonnakaaslaste kui konkurentide vastu ja kehtestatud võistlusreeglitest kinnipidamist.
Ilma ausa mängu printsiibi järgimiseta ei ole sport enam täisväärtuslik võimalus sportlaste eneseteostuseks, omavaheliseks suhtlemiseks ja elukvaliteedi parandamiseks. Ausat mängu näitab üles eelkõige võistleja. Ennekõike tähendab see, et võistluses osaleja peab vankumatult kinni kehtestatud reeglitest.
Ausa mängu printsiipide kehtivust on spordis korduvalt vaidlustatud. Eelkõige on see puudutanud dopingu kasutamise keeldusid ning probleeme amatöörspordi ja profispordi eristamisel.
6025
6025 (õieti Carlos Cadona) on USA muusik.
Ta oli lühikest aega hardcore punk 'i bändi Dead Kennedys trummar ja hiljem bändi teine kitarrist.
1980ndatel diagnoositi tal skisofreenia.
The Pussycat Dolls
The Pussycat Dolls (tuntud ka kui PCD) on Ameerika pop/R&B ansambel, mille asutas koreograaf Robin Antin 1995. aastal. Ansambel sai alguse tantsutrupina Los Angeleses, 2003. aastal sai sellest muusikaansambel. Ansambli esimene singel jõudis poelettidele 2004. aastal.
PCD liikmed on Nicole Scherzinger, Melody Thornton, Jessica Sutta, Ashley Roberts ja Kimberly Wyatt.
Diskograafia
Pussicat Dolls on välja andnud 2 stuudioalbumit, 29 singlit, 1 videoalbumi ja 7 muusikavideot.
Singlid
2006
2008
Muusikavideod
2004
2005
2006
2008
2009
Kärdla-Nõmme
Kärdla-Nõmme on küla Hiiumaa vallas Kärdlast edelas. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Pühalepa valda.
Kärdla-Nõmmest põhjas ja idas asub Kärdla, põhjas Tareste, läänes Kanapeeksi ja lõunas Pilpaküla küla.
Nimi
Küla kandis 1997–2017 nime Nõmme. 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi alusel ei tohtinud samas omavalitsuses olla mitu samanimelist asulat, mistõttu riigihalduse ministri Jaak Aabi 16. oktoobri 2017 määrusega lisati kohanimele täiendina Kärdla.
Eesti 2000. aasta rahvaloendus
2000. aasta rahva- ja eluruumide loendus oli rahvaloendus, mis viidi Eestis läbi 2000. aasta 31. märtsi seisuga.
Kärdla-Nõmme
Elanike arv
Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 35 inimest. Kõik elanikud olid eestlased. 2021. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas samuti 35 inimest.
Eesti 2000. aasta rahvaloendus
Isikulehel oli 31 küsimust, leibkonna- ja eluruumilehel 12 küsimust.
Tulemused avaldati 11 kogumiku näol.
Kärdla-Nõmme
Taristu
Küla piirneb põhjas Kärdla Nõmme tänavaga, külas lõpeb Kärdla Vabaduse tänav, mis läheb üle metsaveoteeks.
Eesti 2000. aasta rahvaloendus
Eesti rahvaarvuks saadi 1 370 052. Nendest oli eestlasi 930 219 (67,90%), venelasi 351 178 (25,63%), ukrainlasi 29 012 (2,12%), valgevenelasi 17 241 (1,26%), soomlasi 11 837 (0,86%), tatarlasi 2582 (0,19%), lätlasi 2330 (0,17%), poolakaid 2193 (0,16%), juute 2145 (0,16%), leedulasi 2116 (0,15%), sakslasi 1870 (0,14%) ja muudest rahvustest inimesi 9410 (0,69%). Rahvus jäi teadmata 7919 inimesel (0,58%)
Kärdla-Nõmme
Ettevõtlus
Kärdla-Nõmmes paikneb Kärdla Veevärk AS.
Berengar Frioolist
Berengar Frioolist (Berengario I; umbes 845 – 16. aprill 924) oli Friuli markkrahv, Itaalia kuningas ja Frangi keiser. pisi|Karolingide impeerium koos kagupoolse Friuli margiga pärast 843. aasta [[Verduni lepingut]] 874. aastal sai Berengarist oma venna Unroch III surma järel Friuli markkrahv.
888. aastal õnnestus Berengaril end keskaegse Itaalia kuningaks kroonida ning seejärel asus ta taotlema juba Frangi keisri krooni. Ent Itaalias olid tugevad positsioonid ka Spoleto Guidol, kel õnnestus 891. aastal keisrikroon enda ning Itaalia kuningakroon poeg Lamberto kätte saada. Guido oli üks mõjukamaid Kesk-Itaalia valitsejaid, kes pärast Karl Paksu surma ning Frangi impeeriumi lõplikku kokkuvarisemist valiti vastukaaluks Friooli Berengarile samuti Itaalia kuningaks (889. aastal). Nende vahel puhkes ka võitlus Frangi keisritiitli pärast, mille võitis Guido, kes sundis 891. aastal paavsti ennast keisriks ja poeg Lambertot Itaalia kuningaks kroonima. Väljaspool Itaaliat ei tähendanud tema keisritiitel aga tegelikult midagi ning Berengar sõlmis liidu Ida-Frangi kuninga Arnulfiga. 894. aastal saigi Guido Arnulfi pojalt Zwentiboldilt ja Berengarilt lüüa ning enamik Itaaliat tunnistas Berengari kuningana. Tema poeg Lamberto võitles aga nende vastu edasi, kuni hukkus 898. aastal jahiõnnetuss.
Juba 896. aastal oli Ida-Frangi kuningas Arnulf endale haaranud Itaalia kuninga ja keisri tiitlid, ta säilitas need kuni oma surmani 899. aastal. Nüüd püüdis Berengar oma võimu Itaalias taastada, ent põrkus sealsete aadlike vastuseisule, kes kutsusid oma valitsejaks hoopis Alam-Burgundia kuninga Louis', tollest sai ka järgmine keiser Louis III (Ludwig III) nime all.
Ent 902. aastal võitis Berengar Louis'd ning ajas ta Itaaliast välja, võttes talt lubaduse, et ta enam kunagi oma võimu taastada ei püüa. Kuid 905. aastal tungis Louis taas Itaaliasse ning Berengar lasi ta seejärel pimedaks torgata. Seejärel oli tema võim Itaalias kindlustatud. 915. aastal krooniti ta viimaks ka keisriks.
Kuid alates 919. aastast algasid suured segadused, mis Berengari võimu kiiresti õõnestasid. Osad Itaalia aadlikud kutsusid uueks Itaalia kuningaks Ülem-Burgundia valitseja Rudolf II ning 922. aastaks haaras too reaalse võimu Itaalias enda kätte. Berengar püüdis vastupanu osutada Frioolis, mis kannatas ungarlaste rüüsteretkede käes. 924. aastal tapeti Berengar aga Veronas ühe oma kaaslase poolt. Pärast Berengari jäi unarusse ka keisritiitel, mille pälvis alles Saksa-Rooma keiser Otto I ligi 40 aastat hiljem (962. aastal).
Elektrotehnika
Elektrotehnika on teaduse ja tehnika haru. Teadusharuna käsitleb elektrotehnika elektri ja magnetismi nähtuste teoreetilisi aluseid. Elektrotehnika kui tehnikaharu tegeleb nende nähtuste rakendamisega. Elektrotehnika rakendusliku osa põhiliigid on tugevvoolutehnika ja nõrkvoolutehnika.
pisi|275px|Seosed elektrotehnika põhisuuruste vahel ([[alalisvoolu korral) I ‒ vool (amprites), E ‒ pinge (voltides), P ‒ võimsus (vattides), R ‒ takistus (oomides)]]
Tugevvoolutehnika (nagu ka sellega suures osas kattuv elektroenergeetika) tegeleb elektrienergia tootmise, muundamise, jaotamise ja tarbimise tehniliste vahenditega (elektrienergia allikad, elektrimasinad ja -aparaadid, elektrijaamad ja -võrgud, elektriajamid, elektervedu, elektervalgustus jm).
Nõrkvoolutehnika hõlmas 20. sajandi algupoolel peamiselt side- ja raadiotehnikat. Valdkondadena järgnesid elektroautomaatika, elektrimõõtetehnika, infotehnoloogia, andmetöötlus ja andmeedastus. Nõrkvoolutehnika tugineb riistvaraliselt elektroonika rakendustele ja tarkvaraliselt digitaalsignaalide kasutamisele.
Svetogorsk
Svetogorsk (soome Enso) on tööstuslinn Venemaal Leningradi oblastis Viiburi rajoonis. Ajalooliselt jäi linn Karjalasse. Linn asub Vuoksi jõe ääres Soome piiri lähedal 5 km kaugusel Imatrast ja 207 km kaugusel Peterburist.
Linn kuulus kuni 1940. aastani Soomele ja oli Soome valduses ka 21. augustist 1941 kuni 24. septembrini 1944.
pisi|tühi|Elamu Svetogorskis
Disahhariidid
Disahhariid on süsivesik, mis koosneb kahest monosahhariidist. Tuntuim disahhariid on sahharoos ehk suhkur, mis koosneb glükoosist ja fruktoosist. Teised tavalisemad disahhariidid on laktoos ja maltoos.
Werner Faymann
Werner Faymann (sündinud 4. mail 1960 Viinis) on Austria poliitik.
Disahhariidid
Nagu ka monosahhariidid, on disahhariidid vees lahustuvad.
Werner Faymann
Ta oli 2. detsembrist 2008 kuni 9. maini 2016 Austria liidukantsler.
Disahhariidid
Monosahhariidide liitumine disahhariidideks toimub kondensatsioonireaktsiooni kaudu (ühe liitumisreaktsiooni tulemuseks on disahhariidimolekul ja veemolekul). Disahhariidide lagundamine monosahhariidideks toimub hüdrolüüsis ensüümi disahharidaasi abil.
Werner Faymann
Alates 11. jaanuarist 2007 oli Werner Faymann Alfred Gusenbaueri valitsuse transpordi- ja tehnoloogiaminister. Pärast Gusenbaueri tagasiastumist partei esimehe kohalt 16. juunil 2008 sai Faymannist Austria Sotsiaaldemokraatliku Partei esimees. Selles ametis oli ta kuni 9. maini 2016.
Pärast sotsiaaldemokraatide võitu 28. septembril 2008 peetud erakorralistel parlamendivalimistel tegi president Heinz Fischer 8. oktoobril Werner Faymannile ettepaneku moodustada valitsus.
Ühisharidus
Ühisharidus (saksa keeles Koedukation, inglise keeles coeducational) tähendab tänapäeval eeskätt poeg- ja tütarlaste ühist koolitamist. Algselt kasutati seda väljendit USA-s valgete ja mustanahaliste üheskoos õpetamise kohta, kuna USA lõunaosariikides kehtis kuni 1960. aastateni rassieralduspõhimõte.
Ajalugu
Ühisharidusel on pikk traditsioon. Poisse ja tüdrukuid koolitati praktilistel põhjustel ühiselt algkooli-, nüüdsel põhikoolitasandil juba enne 19. sajandi lõppu. Kuna reeglina oli külakoolis vaid üks õpetaja, oli kõigi vanuseastmete laste ühine õpetamine tavaline. Vanematel maalidel on sageli näha, et poisid istuvad ruumi keskel koolipingiridades, tüdrukud klassiruumi ääres. Teistsugune olukord valitses kõrgematel koolitusastmetel. Poeglaste jaoks olid gümnaasiumid ja reaalkoolid. Tütarlaste jaoks olid ette nähtud lütseumid. Lütseumide õppetöös oli raskuspunkt käsitööl, kodumajandusel ja religioonil. Neis loeti naiste sotsialiseerumist varjatud õppekavaks. Loodusteadusi ja ladina keelt õpetati vaid kõrvalaineina, kuna neid peeti õrnade tütarlaste jaoks liiga rasketeks. Peale selle kardeti, et liiga palju haridust on naisele kahjulik, kuna see võivat tagaplaanile suruda naistele omased rollid koduperenaise, abikaasa ja emana. Lütseumi lõpetamine ei avanud pääsu kõrgkooli.
XX sajandi algus
Naisliikumise survel õnnestus 20. sajandi algul senised poeglastegümnaasiumid ka tütarlaste jaoks avada. Ühisharidus muutus 1920. aastatel ka Eestis valdavaks, kuigi eraldi gümnaasiumid poeg- ja tütarlastele tegutsesid kuni Teise maailmasõja järgsete aastateni. Just ühisharidusele kui uuenduslikule suundumusele üleminekut kajastab sõna "Ühisgümnaasium" mitmete 1920. aastatel tegevust alustanud õppeasutuste tänaseni püsima jäänud ametlikes nimetustes (ainsaks sellest traditsioonist väljuvaks erandiks on Paide Ühisgümnaasium). 1950. aastate alguseks oli ühisharidus muutunud NSV Liidus ainsaks koolitüübiks.
Alates 1980. aastatest
Arenenud maades ei pööranud pedagoogikateadlased ühishariduse uurimisele kuni 1980. aastateni kuigi palju tähelepanu. Seejärel hakkas naisõigusluse teise laine mõjul tõstatuma poeg- ja tütarlaste võrdsete võimaluste teema ühishariduses. Osutus, et tütarlapsed saavutavad koolis samaealiste poeglastega võrreldes paremaid tulemusi. Erandiks osutusid loodusteadused. Edasisel eriala- ja kutsevalikul on täheldatavad suured erinevused poeg- ja tütarlaste vahel. Tütarlapsed otsustavad enamasti abistamise, hooldamise, assisteerimise ja kasvatamisega seonduvate ainete, noormehed aga pigem tehniliste ja tööstuslike ainete ning erialade kasuks. Tütarlaste poolt eelistatavad alad paistavad silma eelkõige halva tasustatuse ja nigelate karjäärivõimaluste poolest. 1980. aastatest algasid arenenud riikides diskussioonid ühishariduse ümber. Algset, mõlema soopoole võrdete võimaluste ideed ei ole ühishariduse läbi õnnestunud realiseerida.
Refleksiivne ühisharidus
20. sajandi lõpus juurutas saksa pedagoogikateadlane Hannelore Faulstich-Wieland mõiste "refleksiivne ühisharidus". See hõlmab teadlikku käsitlust pigem ebateadlikult mahakäinud sotsialiseerumiskontseptsioonidest. Samas on vaatluse all poeglapsed: nemad on haridussüsteemi tõttu samuti ülekohtusse olukorda sattunud. Tänapäeva ühishariduse arengu keskseks probleemiks on saanud küsimus, kas kool on võimeline poeg- ja tütarlaste erinevaid vajadusi võrdsel määral rahuldama.
Põhja-Eesti pank
thumb|Põhja-Eesti pank koosneb erinevaist settekivimeist. Pildil on (ülalt alla) [[lubjakivi, glaukoniitliivakivi, graptoliitargilliit ja liivakivi]] Põhja-Eesti pank ehk Põhja-Eesti paekallas ehk Põhja-Eesti klint on Balti klindi osa Eesti põhjarannikul.
Elektrivool
Elektrivool on elektrilaengute suunatud liikumine elektriahelas. Laenguid kannavad metallist ahelaosades elektronid, pooljuhtides elektronid ja augud, vedelates ja tahketes elektrolüütides ioonid, gaasides elektronid ja ioonid, vaakumis teatud tingimustel elektronid.
Põhja-Eesti pank
Põhja-Eesti pank on Paleosoikumi aluspõhjakivimeisse lõikunud järsak. Et valdavalt Soome lahe kaldal paljanduva panga ülemine osa koosneb paekivist, nimetatakse panka mõnikord ka Põhja-Eesti paekaldaks.
Elektrivool
Esimene elektrivoolu allikas oli galvaanielement.
Põhja-Eesti pank
Pankranniku idapoolseim osa on Meriküla ja Narva vahel asuv Narva klindilõik. Sellest idas, Meriküla ja Sillamäe vahel asub Vaivara klindilõik. Sillamäe ja Kalvi vahel asub Ida-Viru klindilõik, Kalvi ja Palmse vahel Lääne-Viru klindilõik. Muuksi pangast Palmseni eristatakse Lahemaa klindilõiku. Muuksi pangast Maarduni asub Ida-Harju klindilõik, Maardust Kallaste pangani aga Tallinna klindilõik. Kallaste panga ja Pakri poolsaare vahel asub Lääne-Harju klindilõik. Pankranniku läänepoolseim osa Paldiski ja Osmussaare vahel kannab nime Loode-Eesti klindilõik.
Elektrivool
pisi|Elektronide (roheline joon) ja positiivsete laengute (punane joon) liikumise suunad [[vooluringis]]
Elektrivoolu suund
Elektrivoolu suund on kokkuleppeliselt positiivsete laengute liikumise suund (vooluallika välisahelas plusselektroodilt miinuselektroodile). Elektronid liiguvad tegelikult vastupidises suunas (miinuselt plussile). pisi|Elektrivoolu liigid ajalise muutumise järgi: alalisvool (punane), pulseervool (sinine), vahelduvvool (roheline), muutlik vool (hall)
Elektrivoolu liigid
Voolu ajalise muutumise laadi järgi eristatakse kestvalt ühesuunalist alalisvoolu ja perioodiliselt muutuva suunaga vahelduvvoolu. Alalisvoolu, mille hetkväärtus perioodiliselt muutub, nimetatakse pulseervooluks; niisugune on näiteks alaldi väljundvool. Vahelduvvoolu tähtsaim liik on siinusvool, mille hetkväärtus muutub siinusfunktsiooni järgi.
Laengukandjate korrapärast liikumist elektrijuhis nimetatakse juhtivusvooluks. Elektrilaenguga makroosakeste liikumist vaakumis või keskkonnas, millel puudub elektrijuhtivus, nimetatakse konvektsioonvooluks.
Elektrivoolu iseloomustavateks ja mõõdetavateks füüsikalisteks suurusteks on voolutugevus ja voolutihedus.
Elektrivool füüsikalise suurusena
Termin "elektrivool" on ülalkirjeldatud füüsikalise nähtuse kõrval kasutusel ka amprites mõõdetava elektrilise suuruse tähenduses, näiteks Euroopa standardis IEC 60027-7 (2010-05) electric current, samuti vastavas Eesti standardis.
Elektrivoolu ja ühtlasi voolutugevuse tähise I (prantsuskeelse nimetuse intensité de courant esitäht) võttis kasutusele prantsuse füüsik André-Marie Ampère (1775 ‒1836), kelle järgi hiljem nimetati elektrivoolu tugevuse ühik ‒ amper.
Saïd Aouita
Saïd Aouita (sündinud 2. novembril 1959 Kénitras) on Maroko kergejõustiklane (800 m, 1500 m ja 5000 m jooksja). Olümpiavõitja (1984) ja maailmameister (1987).
Maailmarekordid
1500 m 3.29.46 23. august 1985  Berliin
2000 m 4:50.81 16. juuli 1987 Pariis
3000 m 7.34,79 1. juuli 1989 Oslo 7.29,45 20. august 1989 Köln
2 miili 8:13.45 28. mai 1987 Torino
5000 m 13.00.40 27. juuli 1985  Oslo 12.58.39 22. juuli 1987  Rooma
Isiklikku
Saïd Aouita oli sportlasena 175 cm pikk ja kaalus 58 kg.
Walter Gropius
Walter Adolph Gropius [v'alter 'aadolf gr'oopius] (18. mai 1883 Berliin – 5. juuli 1969 Boston) oli saksa arhitekt, Bauhausi asutaja.
Ka tema isa oli arhitekt. Gropius lahkus 1934. aastal, pärast natsipartei võimuletulekut, Saksamaalt. Ta elas ja töötas Inglismaal, sealt siirdus aga USA-sse, kus ta ka 1969. aastal suri.
Walter Gropiuse materjalikäsitlus oli omas ajas väga moodne ja uuenduslik. Tema projekteeritud hooneid võrreldakse tihti abstraktsionismiga maalikunstis.
Isiklikku
Gropius abiellus oma armukese Alma Schindleriga pärast Alma abikaasa Gustav Mahleri surma. See abielu ei kestnud kaua ning Alma abiellus hiljem Franz Werfeliga.
Ameland
thumb|Amelandi asend pisi|Satelliidipilt Ameland on saar Euroopa põhjaosas Põhjameres, üks Friisi saartest. Kuulub Hollandile ja moodustab Amelandi valla.
Pindala on 206 ruutkilomeetrit.
Seisuga 31. detsember 2008 elas Amelandil 3466 inimest. 2017. aasta augusti seisuga elas saarel 3683 inimest.
Teise maailmasõja ajal oli saar okupeeritud Saksamaa poolt.
Saarel on neli küla:
Saarelt on pärit kaugushüppaja Hannes de Boer (1899–1982) ja arhitekt Sjoerd Soeters (sündinud 1947).
Roald Jürlau
Ta lõpetas aastal 1977 Tallinna 47. Keskkooli. Ta on õppinud Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonnas.
Lisaks tegutseb lauljana ansamblis Friday's Deal.
Omavalitsus (täpsustus)
Omavalitsus on valitsemisviis.
Omavalitsusteks nimetatakse ka mitme riigi ja maa haldusüksusi:
Gini koefitsient
Gini koefitsient ehk Gini kordaja  on ühiskonna tulude jaotuse ebavõrdsuse näitaja. Mida suurem on Gini koefitsient, seda ebavõrdsem on tulude jaotus. Näitaja võttis kasutusele Itaalia statistik Corrado Gini.
Gini koefitsient leitakse tulugruppide kumulatiivset osatähtsust kogutulus väljendava Lorenzi kõvera ja perfektselt ühtlase tulujaotuse korral joonistuva sirge (absoluutse võrdsuse joone) vahelise pindala suhtena mainitud sirge alusesse pindalasse. Seega jääb näitaja arvväärtus alati vahemikku 0–1.
Tulude jaotust loetakse suhteliselt võrdseks, kui koefitsient on vahemikus 0,2–0,35. Arenenud tööstusriikide Gini koefitsient jääb sellesse vahemikku. Arenguriikide Gini koefitsient jääb vahemikku 0,45–0,6.
Eesti Gini koefitsient
2011. aastal oli Eesti Gini koefitsient Statistikaameti andmetel 0,2622.
2000. aastal oli Eesti sissetulekute ebavõrdsuse poolest maailma riikide arvestuses 61. kohal. Euroopa Liidu riikidest oli Eestist tagapool vaid Portugal. 2001. aastal arvutati Eesti Gini koefitsiendiks 0,38. Maakondlikult oli koefitsient kõrgeim Harju- ja Tartumaal.
Bieszczady
thumb Bieszczady on mäestik Euroopas, osa Ida-Karpaatide lääneotsas asuvast Ida-Beskiidide kompleksist. Bieszczady mäestikuks loetakse Łupkówi kuru (640 m) ja Võškivskõi kuru (933 m) vahelist kirde-kagusuunalist ahelikku, millest suurem osa asub Poola kaguotsas ning mis ulatub otsati Slovakkiasse ja Ukrainasse.
1972. aasta taliolümpiamängud
1972. aasta taliolümpiamängud olid XI taliolümpiamängud. Need toimusid 3.–13. veebruaril 1972 Jaapanis Sapporo linnas.
Bieszczady
Bieszczady mäestiku kõrgeim tipp on 1405 meetri kõrgune Pikui, mis paikneb Ukrainas. Mäestiku Poola-osa kõrgeim tipp on 1346 meetri kõrgune Tarnica.
1972. aasta taliolümpiamängud
Sapporo kinnitati taliolümpiamängude linnaks ROK-i 64. istungil Roomas 1966. aastal. Teised kandideerinud linnad olid Banff (Kanada), Lahti (Soome) ja Salt Lake City (USA).
Mängudel osales 35 riiki 1006 sportlasega (neist 206 naist), esimest korda olid esindatud Filipiinid ja Taiwan.
Bieszczady
Alates 1991. aastast kuulub mäestik UNESCO maailmapärandi nimistusse.
1972. aasta taliolümpiamängud
Suurim võistkond oli USA-l – 138 sportlast.
Bieszczady
Elustik
Bieszczady mäestikus elab mitmeid ohustatud looma- ja linnuliike, teiste seas must-toonekurg, pruunkaru, hunt ja pürg.
1972. aasta taliolümpiamängud
Spordialad
Olümpiamängudel jagati välja 35 komplekti medaleid (lisandus laskesuusatamise 4x7,5 km teatevõistlus).
Bieszczady
Nimi
Mäestiku nime päritolu on teadmata.
1972. aasta taliolümpiamängud
Spordialad
Olümpiamängud avas Jaapani keiser Hirohito.
Bieszczady
Ajalugu
Pärast Rooma impeeriumi langust kuulus ala ungarlastele ja lääneslaavlastele. Pärast seda kuulus ala Suur-Moraavia riigile. Aastatel 1914 ja 1915 oli mäestik oluline sõjapelgupaik.
Gaboni riigipeade loend
Gaboni riigipeade loend loetleb Gaboni riigipead alates Prantsusmaalt autonoomia saamisest 1958. aastal kuni tänapäevani.
81
81. aasta
Sajandid: 1. sajand eKr - 1. sajand - 2. sajand
Aastakümned:30. aastad 40. aastad 50. aastad 60. aastad 70. aastad - 80. aastad - 90. aastad 100. aastad 110. aastad 120. aastad 130. aastad
Aastad: 76 77 78 79 80 - 81 - 82 83 84 85 86
Virgilijus Alekna
Virgilijus Alekna (sündinud 13. veebruaril 1972 Terpeikiais, Kupiškise lähistel Leedus) on Leedu kergejõustiklane, kettaheitja. Tema isiklik rekord 73.88 m (2000) on maailma kõigi aegade teine tulemus.
Olümpiamängudel
2000 Sydneys
2004 Ateenas
2008 Pekingis
2012 Londonis
Maailmameistrivõistlustel
1999 Sevillas
2001 Edmontonis
2003 Pariisis
2005 Helsingis
2007 Ōsakas
2009 Berliinis
2011 Daegus
Euroopa meistrivõistlused
1998 Budapestis
2002 Münchenis
2006 Göteborgis
2010 Barcelonas
Isiklikud rekordid
Kuulitõuge 19.99 7. veebruar 1997 Potchefstroom Kettaheide 73.88 3. august 2000 Kaunas
Isiklikku
Virgilijus Alekna oli tippsportlasena 200 cm pikk ja kaalus 130 kg. Tema poeg Mykolas Alekna on kettaheitja.
Solntsevo
17. sajandil asus Solntsevo kohal Trubetskoidele kuulunud Sukovo küla. 19. sajandil sai raudteeühenduse Moskvaga ja küla muutus moskvalaste puhkekohaks. 1938 nimetati küla Solntsevoks. 1971 nimetati linnaks, 1984 liideti Moskva linnaga. 1991 eraldati Solntsevost Novo-Peredelkino rajoon.
Solntsevos on sündinud Mihhail Kasjanov ja Andrei Bogdanov.
Nõmba
Nõmba on küla Hiiumaa vallas Kärdla ja Käina vahel. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Pühalepa valda.
Nõmba piirneb põhjas Tubala, läänes Leigri, lõunas Nõmmerga ja Ristivälja, kagus Tammela ning idas Vilivalla ja Loja külaga.
Nimi
Kohanimi koosneb kahest sõnast: nõmm 'kuiv kõrge liivane maa' ja pea. Kohanime on esmamainitud 1564 kujul Nempe ja 1577 kujul Nympe.
Loodus
Metsade keskel, väikesel kõrgendikul asuva külana on Nõmba jäänud maaparandusest puutumata. Endised soised metsaheinamaad külast põhja, ida ja lõuna pool on aga metsa kasvanud. Vilivalla teeristi lähedal leidub puisniidu-ilmelist metsa ning lõuna pool ka tükike looduslikku heinamaad.
Elanike arv
Nõmbas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 50 inimest. Kõik elanikud olid eestlased.
Talud
Nõmba ajaloolised talud 1939
Ajalugu
1835 asus külas 14 talu, elanikud said omale perekonnanimedeks nimed Edasi, Erk, Hang, Julge, Kallas, Kappasto, Marimaa, Männamaa (Määvli), Paelk, Pihlamets, Poll, Prees, Pöial, Raega, Rattaspuu, Redda (Määvli), Sambas, Sepp, Singi, Sirp (Määvli), Sui, Suur, Säng, Tarra, Teras, Treumann, Truu, Vagane ja Vannas.
16. oktoobril 1941 toimus operatsioon Siegfriedi raames külas lahing taganevate punaarmeelaste ja Natsi-Saksamaa üksuste vahel.
Kultuur
20. sajandi algul leidus Nõmbas vähemalt seitse tuulikut, mis tänapäevaks on kõik hävinud. 1970-ndatel ehitas Hiiumaa metsamajand külla rea puust tüüpmaju. Külas tegutses varem Nõmba algkool.