cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Eriti Suur Teleskoop
Teleskoop asub Atacama kõrbes, Cerro Armazonese mäel ja kuulub Euroopa Lõunaobservatooriumi koosseisu. Projekti kohaselt saab ELT-st peegelteleskoop, mille peapeegli läbimõõt 39,3 meetrit ja abipeegli läbimõõt 4,2 meetrit. Teleskoop kasutab ka aktiivoptikat, kaheksat laserjuhttähte ja mitmeid muid seadmeid. ELT tehniliste nõuete järgi hakkab teleskoop tegema 16 korda teravamaid pilte kui Hubble'i kosmoseteleskoop. Teleskoobi nimi oli esialgu European Extremely Large Telescope (E-ELT), kuid seda lühendati 2017. aastal.
Eriti Suure Teleskoobiga on plaanide kohaselt võimalik põhjalikult uurida teiste tähtede ümber tiirlevaid planeete, ülimassiivseid musti auke ja tumeainet ning tumeenergiat. ELT ehitus kestab esialgsete plaanide kohaselt 11 aastat. Esimesed vaatlused Eriti Suure Teleskoobiga peaks olema võimalik läbi viia 2025. aastal.
Boriss Mironov
Boris Nikolajevitš Mironov (sündinud 21. septembril 1942 Marxis, Saratovi oblastis) on Venemaa ajaloolane, kliometrist.
Peterburi Riikliku Ülikooli professor, Venemaa Teaduste Akadeemia Peterburi ajalooinstituudi peateadur. Ajaloolise sotsioloogia, Venemaa sotsiaal-, majandus- ja demograafilise ajaloo ning antropomeetrilise ajaloo ja uurimismetodoloogia spetsialist.
Erialane tegevus
Venemaa Teadusakadeemia Peterburi ajalooinstituudi nooremteadur (1970–1983), vanemteadur (1983–1986), juhtivteadur (1986–2009), peateadur (alates 2009). On olnud õppejõud Leningradi Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonnas ja Peterburi Riikliku Ülikooli sotsioloogiateaduskonnas ning luges Peterburi Euroopa Ülikoolis kursust "Venemaa moderniseerimine 18.–20. sajandil".
Peamised teadussaavutused
On fundamentaalse monograafia "Vene impeeriumi aegne (18. sajand kuni 20. sajandi algus) sotsiaalne ajalugu" autor. Ta andis suure panuse antropomeetriliste andmete ajalooallikana kasutamise metoodika väljatöötamisse. Näiteks osutas Mironov, et Venemaa meessoost elanike keskmise pikkuse dünaamika põhjal võib oletada, et riigi elatustase on 305 aasta jooksul (1701–2005) muutunud tsükliliselt. Kui 18. sajandil valitses langustrend, siis 19.–20. sajandil aga tõusutrend. 18. sajandi alguses oli Venemaa biostaatuse taseme poolest Euroopa mastaabis veidi alla keskmise ja aastad 1701–2005 kulgesid peamiselt taseme keskel. Elatustaseme langusperioodidel eemaldus Venemaa veidi keskmisest, elatustaseme tõusuperioodidel aga lähenes keskmisele, kuid siiski püsis sotsiaal-majanduslik areng kogu aeg keskmisel tasemel. Ta pakkus välja originaalse "optimistliku" tõlgenduse 18.–20. sajandi alguse Venemaa ajaloost. Venemaa revolutsiooni põhjusteks peab ta nii subjektiivseid tegureid – osa Venemaa haritlaskonna utoopilisi meeleolusid – kui ka kontraeliidi tegevust. Sealhulgas nende ettevõtjate tegevust, kes tahtsid võimu monarhialt endale haarata.
Väike-Pakri paerand
Väike-Pakri paerand on paerand Väike-Pakri saare idarannikul. Paerand on arvele võetud ürglooduse objektina.
Paeranna pikkus on u 700 m.
Eesti aasta auto
Eesti aasta auto on aunimetus, mida antakse ajakirja Tehnikamaailm algatusel alates 2000. aastast.
Esimesel korral selgus võitja rahvahääletuse teel, alates 2002. aastast selgitab parimad välja autoajakirjanikest koosnev žürii.
Seni on autotootjatest edukaim olnud Škoda, kes on võitnud selle nimetuse neljal korral: aastatel 2007, 2009–2010 ja 2016. Kolmekordne võitja on Opel (2011, 2017 ja 2018).
Viited
https://tehnikamaailm.ee/artikkel/porsche-tegi-ajalugu
Slaidiesitlus
pisi|Slaidiesitluse tegemine [[Wikimania konverentsil 2009. aastal]] Slaidiesitlus (inglise keeles slide show presentation) on esitlustarkvaraga loodud piltide või teksti esitamine.
Slaidiesitlusi hakati kasutama 17. sajandil, kuvades seinale plaadile asetatud joonistusi, trükiseid või fotosid, seda algelist pildiprojektorit nimetatakse võlulaternaks.
Tänapäeval kasutatakse slaidiesitluste koostamisel esitlustarkvara.
Slaidiesitlusi koostatakse erinevatel eesmärkidel, näiteks informatsiooni või korralduste edasiandmiseks, innustamiseks, veenmiseks või otsuse suunamiseks ning slaidiesitluste sisu sõltub eelnimetatud ettekande tüübist.
Terminid ja õigekiri
Terminit "slaidiesitlus" soovitatakse kasutada inglispärase "presentatsiooni" asemel.
Termin koosneb täiendsõnast "slaid" (inglise keeles slide), mis tähendab arvutiga tehtavat, loengul esitamiseks mõeldud pilti või diapositiivi, valguspilti. Silme ette kuvatu tähistamiseks on soovitatud "slaidi" asemel ka soome laenu "kuva", "slaidiesitluse" asemel "kuvastikku".
Termini põhisõna on "esitlus" ehk esitlemine, tutvustamine, selle paronüüm "esitus" tähendab aga esitamist, esituslaadi.
Tuntumaid esitlustarkvarasid on Microsoft PowerPoint. Eesti keeles soovitatakse kasutada ainult esisuurtähte ja omastava vormi lõppu tuleb kindlasti lisada i, nt Powerpointi esitlus. Kui üldiselt on Powerpointi esitlused lineaarsed ehk järgivad kindlat slaidide järjekorda, siis neid saab muuta ka mittelineaarseteks, see tähendab interaktiivsemaks, kus saab vajadusel ka slaide vahele jätta. Mittelineaarne brauseripõhine esitlustarkvara on näiteks Prezi ja Beauttiful.ai.
Slaidiesitluse efektiivsus
Slaidiesitlust võib pidada üheks õppimise viisiks, sest esitades kuulajale teemat sobivalt ja piisava täpsusega, tekib vastuvõtjas muutus ning see ongi õppimise protsess.
Suuline esitlus koos slaididega mõjub võrreldes ainult suulise kõne või kirjaliku tekstiga efektiivsemalt. Kuid leidub ka uuringuid, milles on leitud, et slaidiesitlus annab võrreldes traditsiooniliste õpetamismeetoditega kehvemaid tulemusi.
Visuaalide lisamine slaidiesitlusse muudab selle kuni 43% efektiivsemaks.
Rööbas
Raudteede, trammiteede ja kraanateede rööbasteede rööpad tehakse eriprofiiliga (nn rööpaprofiiliga), mistõttu rööbastel on suur kandevõime ja paindejäikus ning nad on hästi liipreile kinnitatavad.
Slaidiesitlus
Slaidiesitluse efektiivsus
Kuigi paljudes organisatsioonides on esitlustarkvara kasutamine laialt levinud, siis on uuringud näidanud, et tarkvara kasutatakse sageli valesti, ilma arvestamata inimese kognitiivseid võimeid. Slaidiesitluse efektiivsust mõjutavad kolm tegurit, milleks on kuulaja tähelepanu vältimatu hajumine, informatsiooni töötlemine kahes modaalses kanalis ning kuulaja töömälu võimsuse piirangud info töötlemisel.
Rööbas
Rööpmelaiused
pisi| Raudteerööbaste vahekauguseid on mitmeid
Slaidiesitlus
Tähelepanu hajumine
Teadusuuringute järgi on inimese tähelepanu kestvus varem levinud arvamusest – 15 minutist oluliselt lühem. Kuid leidub ka katseid, milles tähelepanu juba esimesel minutil hajuma hakkab. Tähelepanu aitab hoida inimese huvi teema vastu ning sellele pühendumine, kuid segavad faktorid nagu heli, valgus või liikumine võivad seda protsessi takistada ning katkestada varasema infovoo.
On mitmeid viise, kuidas saab tähelepanu taas käsitletavale teemale tagasi tuua, sageli tuletatakse seda kuulajatele meelde käsklusega "Pange tähele!", aga ka sagedased kordused kõnedes võivad aidata tähelepanu hajumisel kaotsi mineva informatsiooni hulka vähendada.
Töömälu piiratud mahutavus
Inimese aju suudab nii kuuldavat kui ka nähtavat informatsiooni samal ajal läbi töötada. Inimese töömälu on piiratud mahutavusega, kuna see töötleb ja säilitab informatsiooni ajutiselt, mida käesoleval hetkel kasutatakse. Visuaalide puhul suudab inimene töömälus korraga ainult üksikuid pilte mäletada, kuid ka nendes esineb võrreldes varem nähtuga ebatäpsusi.
Keerulisemate ideede mõtestamiseks on inimajul võime sarnaseid, tugevate sidemetega kontseptsioone teistest, nõrgemate sidemetega käsitlustest eristada ehk känkida (ingl chucking). Kuid nn känkimine pole võimalik, kui samal ajal esitletakse mitmeid optilisi stiimuleid.
Geštaltpsühholoogia printsiipe kasutades saab vähendada slaidiesitlust jälgival inimesel tekkivat koormust töömälule ning efektiivsemalt informatsiooni töödelda ja säilitada.
Kaks kanalit teabe töötlemiseks
Inimesed alustavad visuaalselt nähtava informatsiooni töötlemist visuaalses ja verbaalse info töötlemist auditoorses kanalis.
Algselt visuaalselt esitatud info võib jõuda ka teise kanalisse, näiteks juhul, kui mitteverbaalset infot loetakse ette.
Teadlased ja nende uurimistöö seoses slaidiesitluste koostamisega
Richard E. Mayer on Santa Barbara, California ülikooli psühholoogia professor, kelle uurimisvaldkondadeks on õppimise teaduslike õppemeetodite rakendamine hariduses, multimeediaõpe ning arvuti ja -mängude kasutamine õppimise soodustamiseks. Temalt on ilmunud rohkem kui 500 teadustööd ja 30 raamatut ning oma töös töötab teadlane välja arvutimänge, mille eesmärk on õppimise soodustamine.
Stephen Kosslyn on üks juhtivaid psühholooge ja Harvardi ülikooli psühholoogia osakonna emeriitprofessor, kes on suure osa oma uurimistööst keskendunud visuaalsetele kujutistele, tajule ja kommunikatsioonile. Ta on avaldanud rohkem kui 300 teadustööd ja 14 raamatut, milles on välja toodud viisid teadustöös jõutud järelduste rakendamiseks.
Mayeri informatsiooni töötlemise printsiibid
Ameerika psühholoogiaprofessori Richard E. Mayeri info töötlemise printsiibid on järgmised: multimeedia, koherentsus, ruumiline lähedus, liiasus, signaliseerimine, ajaline lähenemine, segementeerimine, modaalsus ja eeltreening.
Multimeedia on Mayeri informatsiooni töötlemise printsiipide üks põhialuseid, see tähendab, et lisaks auditiivselt esitatud materjalile vajab inimene ka visuaale.
Koherentsuse printsiip osutab slaidiesitlusel informatsiooni hoolikale valikule, eemaldamaks üleliigset.
Mayeri kolmas printsiip käsitleb ruumilist lähedust, mis tähendab lihtsustatud kujul, et omavahel seotud tekst ja visuaalid esitatakse lähestikku.
Signaliseerimine kujutab endast olulise informatsiooni esiletoomist, seda saab teha kasutades visuaalseid jooni, selgesti eristatavaid värvuseid, aga ka kõnes konkreetset fakti olulisust toonitades.
Ajalise läheduse printsiibi järgi aitab õpilast visuaalse ja auditiivse informatsiooni samaaegne esitamine.
Segmenteerimise põhimõtte alusel on soovitatav ettekande koostajal lisada teemaplokkide juurde kava ja eraldi kokkuvõtted igast teemast, sest see võimaldab inimesel informatsiooni paremini läbi töödelda.
Modaalsuse kontseptsioon väidab, et slaidiesitlusele peaks lisama võimalikult vähe infot ning kui mingit osa on võimalik esitada ainult suuliselt, siis seda mitte slaidile lisada.
Kosslyni informatsiooni töötlemise printsiiid
Ameerika psühholoogi ja neuroteadlase Stephen Kosslyni 8 informatsiooni töötlemise printsiipi on järgmised: eristatavus, tajutavate üksuste organiseerimine, infokildude haaravus, piiratud mahutavus, informatiivne muutus, asjakohased eelteadmised, informatsiooni kokkusobivus ja teabe asjakohasus.
Eristatavus tähendab, et tekst ja visuaalid peavad olema taustast kergesti eristatavad. Näiteks võib liiga väike kirjasuurus, kehv šrifti-disain ja üle 30-kraadine viltune tekst muuta info märkamise keeruliseks.
Tajutavate üksuste organiseerimine kujutab endast informatsiooni jagamist gruppidesse.
Haaratavuse põhimõtte kohaselt liigub tähelepanu esmalt kergesti tajutavatele erinevustele. Tähelepanu taasköitmiseks sobivad hästi animatsioonid või visuaalsed erinevused.
Üks Kosslyni informatsiooni töötlemise printsiipe on seotud inimese töömälu mahu piiranguga. Töömälu mahutavus on 4+/-1 ühikut informatsiooni, kuid suurema koguse informatsiooniga kokku puutudes ei saa aju seda töödelda ning see läheb kaduma. Inimese töömälu mahutavust mõõdetakse mälupikkuse testiga.
Kosslyni neljas printsiip käsitleb informatiivset muutust st slaidile ilmuv uus tekst kannaks endas uut informatsiooni.
Informatsiooni kokkusobivus tähendab, et inimene pole võimeline mõistma nähtava stiimuli tähendust, kui nähtav info pole omavahel kooskõlas. Näiteks Stoopi efekti tõttu ei suuda inimesed nimetada sõnade värvust, kui fondi värvus ja värvi nimetus ei kattu omavahel.
Pingbetoon
pisi|Pingbetooni koormusdiagramm Pingbetoon on raudbetoon, milles valmistamise ajal sarrus eelpingestatakse. Sellega tagatakse betoonile eelsurve, mis annab võimaluse vähendada pragude tekkimist betooni tõmbetsoonis ja seeläbi suurendada tarindi jäikust. Sarrusena kasutatakse kõrgtugevaid terasvardaid või -traati. Pingbetooni kasutatakse eelkõige painde- ja tõmbeelementides. Pingbetoonist rajatakse suureavalisi tarindeid, näiteks sildu, tööstushoonete suureavalisi monoliitseid talasid ja raame, hoonete kattekonstruktsioone, vedelike mahuteid ja muid sarnaseid objekte.
Slaidiesitlus
Kosslyni informatsiooni töötlemise printsiiid
Teabe asjakohasuse printsiip väidab, et infot on tarvis tasakaalustada, et selle hulk poleks publikule ebapiisav ega liiga mahukas.
Kosslyni järeldused slaidiesitluse koostamiseks
Samuti jagab Stephen Kosslyn oma teadustöös tehtud järeldusi eduka slaidiesitluse koostamiseks, millest esimene on publiku tundmaõppimine, et esitlus oleks neile asjakohane. Teksti kombineeritakse joonistega, mis võimaldab kuulajatel uut infot paremini meelde jätta ja keskendunud olla. Kolmandaks on slaidiesitluse koostamisel oluline mõelda läbi, kuidas kuulajaskonna tähelepanu juhtida, näiteks soovitab autor slaididele vaid sellist infot lisada, mida esitluse tegija 1 minuti jooksul selgitada jõuab. Kuulaja tähelepanu saab tõmmata ka teisiti, näiteks muutes olulise teksti suuremaks või heledamaks ning tuues välja olulise koha joonisel või tekstis punase ringi või noolega. Eduka slaidiesitluse koostamiseks eemaldatakse esitlusest üleliigsed detailid, sest need võivad kuulajat segadusse ajada, kuid ilma tähtsaid teemakohaseid aspekte välja jätmata. Slaidiesitluse pealkirjad ja joonised on kõnelejale abiks, et neile vajadusel näiteks mälu värskendamiseks toetuda. Kosslyni väitel pole esitluse koostajal mõistlik PowerPointi tarkvara puhul peidetud märkmeid kasutada, kuna nende mahalugemine arvutiekraanilt on publikule lihtsasti märgatav ning nende pilk liigub samasse suunda nagu ettekandjal. Teise põhjusena toob autor välja fakti, et n-ö peidetud märkmed võivad kuulajatele seoste loomisel õppimisprotsessi vajalikud olla. Ühe soovitusena pakub autor välja võimaluse kasutada slaidiesitluse struktureerimist, et kuulajad mõistaksid, kuidas esitatav info ettekandesse sobib. Veel üks nõuanne on lubada publikul pause teha, et nad saaks uue info üle järele mõelda. Pauside tegemiseks sobivad hästi multikaid, anekdoodid või videoklipid. Viimane oluline punkt ettekande koostamisel on valmistuda küsimustele vastamiseks.
Pingbetoon
Viited
Béton Armerad betong
Slaidiesitlus
Kosslyni järeldused fondivalikuks
Stephen Kosslyn tehtud järeldused teadustööst teksti vormistamisest on järgmised:
Kosslyni järeldused täpploendi koostamiseks
Stephen Kosslyn nõuanded täpploendi kasutamisest on järgmised:
Kosslyni järeldused teksti ja jooniste kokkusobitamiseks
Stephen Kosslyn üldised nõuanded teksti ja jooniste kokkusobitamiseks:
Alternatiivsed tehnikad slaidiesitluste koostamisest
Kuigi rakendusteaduses on tuvastatud mitmeid teaduslikult tõestatud tehnikaid slaidiesitluste koostamiseks, siis tuntakse ka alternatiivseid tehnikaid. Stanfordi ülikooli õigusteaduse professori Lawrence Lessig võttis kasutusele slaidiesitluse tehnika, kus iga slaidi tekst, visuaal, tsitaat jmt ilmub kõne all olevaga sünkroonis. Tohuku ülikooli professor Jaapanis, Masayoshi Takahashi, kasutab ettekannete loomisel ühevärvilist tausta ja suuremat tekstisuurust, ilma visuaale kasutamata, jättes igale slaidile kuni 3 sõna. Takahasi väitel koondavad täpploendi kirjed tähelepanu vastavatele punktidele ja nende lugemisele, kuid sel juhul ei kuula publik enam kõnelejat ning seetõttu väldib professor täpploendi kasutamist. Publiku uudishimu äratamiseks on kasutatakse Monta meetodit, mille puhul varjatakse ekraanil teatud osa tekstiplokist või graafikast. Peidetud infot kasutatakse publikuga suhtlemisel, esitades küsimusi ja ärgitades pealtvaatajaid nendele vastama. USA menuraamatute autori ja ettevõtja Seth Godini tehnika puhul ei kasutata slaide teksti kordamiseks, vaid nende eesmärk on sõnumit tugevdada ning kutsuda publikus esile emotsioone.
Pärnu–Mõisaküla–Viljandi raudtee
Pärnu–Mõisaküla–Viljandi raudtee oli endisest Liivimaa kitsarööpmelisest juurdeveoraudtee Valga–Ruhja–Pärnu raudteeliinist Eesti territooriumile jäänud osa.
Raudteeliini ehitamine
Esimese Juurdeveoraudteede Selts sai loa ehitada kitsarööpmeline tee Valgast Pärnusse koos peateest hargneva Viljandi haruteega 23. detsembril 1894. aastal.
Juurdeveoraudtee ehitamine Eestis algas 1895. aastal. Ehitustööde kava ning projektid koostas ja töid juhtis Pärnu-Tallinna kitsarööpmelise raudtee valitsuse insener Kaspar Kržižanovski. Kitsarööpmelise raudtee pealiin kulges Pärnu ja Valga vahel, esimene rong Pärnust Valka väljus 5. oktoobril 1896 (vkj).
Samal ajal Pärnu–Valga raudtee ehitusega ehitati Mõisaküla–Viljandi kitsarööpmeline harutee (algselt Laatre–Viljandi kitsarööpmeline harutee), mis avati ajutiseks liikluseks 31. jaanuaril ja alaliseks liikluseks 1. augustil 1897.
1898. aastal hakati pikendama kitsarööpmelist raudteed Viljandist Tallinna. Valmimisel 1901. aastal kujunes see peamiseks teeks ja 16. veebruari 1901 määrusega nimetati Pärnu-Tallinna Juurdeveo Raudteeks, sellal kui Mõisaküla ja Valga vaheline lõik kujunes haruteeks. Aastal 1899 sõitis esimene rong uuel teel Tallinnast Hagudisse, järgmise aasta suvel avati liikluseks kogu uus 166 kilomeetri pikkune tee, sügisel ka Türilt Paidesse viiv harutee. .
1923. aastal läks kitsarööpmelise raudtee omandiõigus ostu teel Eesti Vabariigile. 1923. aastal moodustati kitsarööpmeliste raudteede ekspluatatsiooniks Teedeministeeriumi juurde Pärnu-Tallinna raudteevalitsus. 18.08.1926 Valitsuse otsusega Teedeministeeriumi Pärnu-Tallinna kitsarööpmelise raudtee valitsus likvideeriti ja kitsarööpmelised raudteed läksid 1918. aastast moodustatud Raudteevalitsuse alluvusse.
Sõjaeelse Eesti Vabariigi ajal läbis Pärnu–Valga reisirong alates Mõisakülast Läti territooriumi, mistõttu oli mitu korda päevakorral paralleelse ühenduse loomine Abjast läbi Tõrva Valka. Ehitust alustati 1939. aastal, kuid see jäi lõpetamata.
pisi|Pärnu raudteejaam 1926. aastal Kitsarööpmeline raudteeharu Mõisaküla ja Viljandi vahel suleti 3. juunil 1973.
pisi|Mõisaküla jaamahoone. pisi|Loodi raudteejaam 20. sajandi alguses, toonase nimega Kersel pisi|Viljandi raudteejaam 1910. aastal
Tekniikan Maailma
Tekniikan Maailma (lühendatult TM, eesti keeles Tehnika Maailm) on Põhjamaade suurim tehnikaajakiri. 22 korda aastas ilmuv väljaanne ilmub alates 1953. aastast. Ajakiri on tuntud eelkõige oma täpsete ja objektiivsete testide poolest.
Alates 1998. aastast ilmub Eestis Tekniikan Maailma sõsarväljaanne Tehnikamaailm (vahepeal ilmus analoogne väljaanne (TM ehk Technika Mums) ka Leedus).
Stoa
250px|pisi|[[Attalose stoa Ateenas]] Stoa ehk sammaskäik oli Vana-Kreeka arhitektuuris piklik, kitsas eesruum, mis oli enamasti tagaküljelt suletud seinaga ja esiküljel avatud sambareaga. Stoa võis olla ka mitmekorruseline või siis eraldi hoone, kuid enamasti piiras see mõnd suuremat rajatist - templikompleksi või agoraad.
Ateenas asus veel Kuninga stoa, milles asus arhondi töökoht. Selle kreekakeelne nimetus oli Stoa Basileios (Στοα βασίλειος), lühemalt Basilike (βασιλική). See oli jagatud sambaridadega kolmeks niinimetatud alleeks, millest keskmine lõppes poolringiga (kreeka keeles apsis (άψίς)). See sammaskäik sai eeskujuks vanarooma basiilikatele ja andis sellele hoonetüübile nimegi.
Armeenia peaminister
Armeenia peaminister on Armeenia valitsuse tähtsaim minister, kes põhiseaduse kohaselt peab korraldama valitsuse igapäevast tegevust ning koordineerima ministrite tööd". Peaministri määrab ametisse Armeenia president, kuid ametist tagandada saab teda vaid parlamendi umbusaldushääletusega. Presidenti ametikohta peetakse üldiselt peaministrist mõjukamaks.
Peaministri ametikoht loodi 1918. aastal, kui rajati Armeenia Demokraatlik Vabariik. See kaotati, kui Armeenia liideti Taga-Kaukaasia SFNV-ga. Pärast Armeenia taasiseseisvumist 1991. aastal võeti peaministri amet taas kasutusele.
Rotiaasta
Ühe legendi kohaselt pärinevad loomanimetused Buddha aegadest, kes nimetas aastad kõigi kaheteistkümne looma järgi, kes tulid temaga hüvasti jätma. Esimene nendest oli rott.
Aastad
Viie elemendi õpetuse järgi jaotatakse neid aastaid ka viieks faasiks: metall, puu, vesi, tuli, maa.
Iseloom
Rotiaastal sündinud inimeste iseloomu kohta väidetakse, et nad on elava kujutlusvõimega, sarmikad ja väga lahked oma armsamate vastu. Rotid on agressiivsed, edasipüüdlikud, usaldamatud ja ausad. Neil on kalduvus kiiresti ärrituda ja nad on mõnikord liigselt kriitilised. Roti märgi all sündinud on just sellised, kellest kõik vanemad unistavad. Rott on kindel ja truu sõber. Rott on oma kavalusega õigustatult loomamärkidest esimesel kohal. Rott oskab hinnata olukordi ja neile olukordadele vastavalt ka reageerida. Rott on intelligentne, auahne ja teiste poolt hinnatud. Rotile meeldivad väga peod ning ta püüab nendest maksimaalselt osa võtta. Rott võidab inimeste poolehoidu pidevate komplimentidega. Ehkki Rott tundub pideva seltskonnainimesena, vajab ka tema turvalisust ja kaitset. Rotid on atraktiivsed inimesed, keda ümbritsevad alati sõbrad. Samas võivad nad olla ka üksikud uitajad, kes harva leiavad püsivaid sõpru. Tuntud perfektsionistidena, püüavad nad alati vältida häbisse sattumist. Nende sundimatus, intelligentsus ja võime näha asju suures plaanis võimaldab suhtlemisel ettevõtete ja inimestega näha situatsioone eri vaatevinklitest. Rotid oskavad kinni haarata tekkivatest võimalustest ja neid ära kasutada, kuid nende ambitsioonikus ja väsimatus võib neile kaasa tuua liiga palju kohustusi. Kuid ärge laske ennast petta – hoolimata leidlikkusest ja pühendumisest äris on Rotid kirglikud ning sügavate tunnetega armastajad.
Armastus
Rott on kirglik ja ei karda kunagi oma sügavamaid tundeid avaldada, kuid samas vajab ta täielikku hoolitsust või muidu muutub Roti jaoks armastus vastumeelseks. Rott armastab elu nautida.
Elukutsed, mis sobivad Rotile
Kirjanik, näitleja, jurist, poliitik, võidusõitja, insener, ettevõtja, uurija, juhataja.
Rotte tuntud inimeste seas
William Shakespeare, Wolfgang Amadeus Mozart, Gene Kelly, Winston Churchill, George Washington, Richard Nixon, Prints Charles, Julia Child, Louis Armstrong, Prints Andrew, Andrew Lloyd-Webber, Kathleen Battle.
Boisleux-au-Mont
pisi|Boisleux-au-Monti vallamaja
pisi|tühi|
Stoitsism
Stoitsism oli antiikfilosoofia koolkond. Selle pooldajaid nimetatakse stoikuteks.
Stoikud arendasid edasi loogikat. Nende loodusfilosoofia toetus Herakleitosele (ürgtuli ja maailmatulekahju) ja eetika küünikute õpetusele. Õnnelik elu eeldab ükskõiksust kõige suhtes peale vooruse. Elada tuleb kooskõlas loodusega, mille seadused määrab maailmamõistus (logos).
Pärast kristluse saamist Rooma riigi riigiusundiks 4. sajandis kaotas stoitsism tähtsuse. Renessansiajal sai stoitsism populaarseks neostoitsismina ning tänapäeval on tekkinud modernne stoitsism.
Loogika
Stoikud jaotasid loogika retoorikaks ja dialektikaks.
Lauseloogika
Erinevalt Aristotelesest, kes töötas välja süllogistika kui terminiloogika, arendasid stoikud lauseloogikat.
Nad tõestasid lauseloogika arutluste kehtivust, taandades need viiele põhilisele tõestamatule arutlusvormile ja mõnele põhilisele tuletusreeglile (thēmata). Põhilised arutlusvormid olid järgmised:
Modaalsus ja bivalents
Erinevalt seisukohast, mis omistatakse Aristotelesele teose "De interpretatione" 9. peatüki põhjal, kehtivad Chrysippose järgi kehtivad bivalents ja välistatud kolmanda seadus ka tuleviku kohta käivate kontingentsete väidete kohta. See seisukoht on nähtavasti seotud ka determinismiga stoikute filosoofias, sest kui mitte eeldada, et tulevik on ette määratud, siis on Chrysippose seisukohta raske põhjendada.
Cindy Bishop
Cindy Bishop või Cindy Burbridge (tai keeles ซินดี้ บิชอพ; sündinud 30. detsembril 1978 Bangkokis) on tai filminäitleja ja fotomodell. Ta on rahvuselt 1/8 tailane. Tema ema on 1/4 India päritolu inimene.
Enn Tõugu
pisi|Enn Tõugu 2016. aasta teaduskommunikatsiooni konverentsil pisi|Enn Tõugu räägib teadusilma ja poliitikute vahel olevast lõhest. TTÜ Küberneetika maja, 2018 Enn Tõugu (20. mai 1935 Tallinn – 30. märts 2020) oli eesti arvutiteadlane, Eesti Teaduste Akadeemia liige (alates 1981).
Teadustöö põhisuunad olid sünteesprogrammeerimine, deklaratiivsed keeled ja tehisintellekt. Ta osales algupärase miniarvuti STEM valmistamisel 1962–1963 ning juhtis Eesti Teaduste Akadeemias rahvusvahelise tuntuse pälvinud tarkvarasüsteemide (PRIZ, NUT) loomist. Ta on Eesti esimese ekskavaatori üks loojaid ja arendajaid aastatel 1956–1959.
Lapsepõlv
Enn Tõugu sündis 1935. aastal Tallinnas juristi peres. 14. juunil 1941 küüditati ta koos isa, ema ja vennaga Venemaale Uržumi lähedale Kirovi oblastisse. 1946. aastal lubati tal üksinda (ema suri 1945. aastal) asuda Eesti NSV-sse tagasi, kus hakkas elama tädi juures Haabersti külas.
Haridustee
1942. aastast õppis ta Terebilovka külas asuvas (venekeelses) neljaklassilises koolis. Eestis lõpetas ta 1949. aastal Haabersti 7-klassilise kooli, 1953. aastal Tallinna 20. Keskkooli (hõbemedaliga) ja 1958. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi masinaehituse erialal (cum laude).
Huvi teadusuuringute vastu ajendas edasi õppima arvutiteadust. Tänu akadeemik Aleksander Voldekile, kelle algatusel loodi Tallinna Elektrotehnika Instituut ning kes saatis noori insenere Leningradi ja Moskvasse õppima, pääses ka Enn Tõugu end täiendama Leningradi Polütehnilisse Instituuti, mille lõpetas arvutustehnika erialal 1961 (cum laude).
1965 kaitses Enn Tõugu Valgevene NSV Teaduste Akadeemia juures tehnikateaduste kandidaadi väitekirja "Tehnoloogiaelementide arvutamise meetodid elektronarvutiga" ja 1973 Leningradi Elektrotehnika Instituudi juures doktoriväitekirja "Arvutusmudelite rakendamine masinprojekteerimise tarkvaras" (kinnitati 1974), 1978 anti talle professori kutse. 1980 täiendas ennast Pariisi Ülikoolis.
Töökohad
Juba õpingute ajal asus Enn Tõugu tööle Tallinna Ekskavaatoritehase, kus aastatel 1956–1959 lõi konstruktorina kaasa esimese eesti ekskavaatori projekteerimisel ja sai hea inseneripraktika. Aastatel 1959–1976 töötas ta Elektrotehnika/Projekteerimis-tehnoloogilise ja Teadusliku Uurimise Instituudi / M. I. Kalinini nimelise Elektrotehnikatehase TUI vaneminsener-konstruktori, vanemteaduri, grupijuhina; arvutitehnoloogia/masinprojekteerimise laboratooriumi juhataja ning masinprojekteerimise osakonna juhatajana.
Tallinna Tehnikaülikoolis töötas aastatel 1963–1992, 1997–2016, olles seal matemaatika kateedri tunnitasuline õppejõud 1963–1966, arvutustehnika kateedri tunnitasuline õppejõud 1966/67, 1972/73; vanem teaduslik töötaja (tehniline küberneetika) 1970; automaatika kateedri vanemõpetaja 1973, professor 1973–1983; küberneetika baaskateedri professor 1983–1992; TTÜ küberneetikainstituudi tarkvara osakonna professor-konsultant 1997–2001, vanemteadur 2001–2006, erakorraline juhtivteadur 2006–2016.
1976. aastal asus ta tööle ENSV / Eesti TA Küberneetika Instituuti, kus töötas tarkvaraosakonna juhataja 1976–1992, professor-konsultandi 1992–1997, vanemteaduri 1992–2005 ja juhtivteaduri 2005–2015 ametikohtadel. Aastatel 1989–1991 oli ta Intexi juhatuse esimees, 1992–2000 Stockholmi Kuningliku Tehnikaülikooli teleinformaatika instituudi professor, 2000–2007 EBSi infotehnoloogia õppetooli professor ning 2008–2010 Kollektiivse Küberkaitse Kompetentsikeskuse teadur-nõunik. 2017. oli ta Tallinna Tehnikaülikooli emeriitprofessor.
Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks informaatika alal valiti Enn Tõugu 1981. aastal. Ta kuulus akadeemia informaatika ja tehnikateaduste osakonda ning oli aastatel 1985–1991 osakonna akadeemik-sekretär. Aastatel 2004–2014 oli akadeemia juhatuse vabaliige.
Teadustöö
Kuni seitsmekümnendate aastate keskpaigani olid Enn Tõugu uuringud suunatud juhtimis- ja projekteerimissüsteemide tarkvarale, haarates nii optimeerimismeetodeid kui ka andmetöötlust ja -struktuure. Küberneetika instituudis said tema põhilisteks uurimisvaldkondadeks programmide automaatne süntees, deklaratiivsed keeled ja tehisintellekt. Juhtivteadurina tegeles ta usaldusväärsete tarkvara- ja inimkeeletehnoloogiaalaste projektidega.
Teaduskorralduslik tegevus
Enn Tõugu on olnud mitmete ajakirjade toimetuskolleegiumide liige: Programmirovanije (1978–1989), Science of computer programming (1982–2002), Knowledge-based systems (1991–…), Computing and informatics (1989–…). Ta oli Eesti TA juhatuse liige 2004–2014; Eesti TA Informaatika ja Tehnikateaduste osakonna akadeemik-sekretär 1985–1991; infotehnoloogia juhtide koolituse algataja Estonian Business Schoolis; Eesti Infotehnoloogia Seltsi liige, president 1998–2000.
Poliitiline tegevus
Ta oli NLKP liige 1981–1989. NSV Liidu Rahvasaadikute Kongressi saadik 1989–1991. .
Tõugu oli presidendikandidaat 1996. aasta Eesti presidendivalimiste valmiskogu esimeses voorus.
Teosed
Enn Tõugu avaldas seitse monograafiat ja üle kahesaja teadusartikli.
Harrastused
Purjetamine, suusatamine. Eesti noortemeister purjetamises 1950, tegutsenud ka purjespordikohtunikuna.
Isiklikku
Tema isa Harald Tõugu (1891–1942) oli jurist.
Ta küüditati lapsena koos vanemate ja vennaga Siberisse.
Enn Tõugu oli kolm korda abielus. Tema esimene abikaasa Nelli oli rahvuselt armeenlane, abielust sündisid poeg ja tütar, poeg Armen Tõugu on füüsiku haridusega Kristlaste Osaduse pastor Saksamaal; tema tütar Mari on muusikaterapeut Norras.
Tema teine abikaasa oli Milvi ja abielust sündis tütar Killu. Kolmas abikaasa oli Juta.
Kisejärve liustikuline vallistik
Kisejärve liustikuline vallistik (ka: Kisejärve glatsiaalne vallistik) on viimase mandrijää tekitatud pinnavorm Kisejärve järvestiku juures; halduslikult Võru maakonnas Rõuge vallas. Pinnavorm on arvele võetud ürglooduse objektina.
Rita Hayworth
Rita Hayworth (sünninimega Margarita Carmen Cansino; 17. oktoober 1918 – 14. mai 1987) oli Ameerika filminäitleja.
Ameerika Filmiinstituudi koostatud edetabelis aastal ???? "100 suurimat naisnäitlejat" pälvis ta seitsmenda koha.
Haaslava mõis
Ajalugu
On teada, et enne 14. sajandi keskpaika oli seal kindlusmõis, mille kaks Haselowi-nimelist venda jagasid Haaslava ja Uniküla mõisaks (hilisema nimega Hilja mõis).
19. sajandi II poolest olid mõisaomanikud Šeremetjevid. 20. sajandi alguses oli mõisa rentnik parun Woldemar Karl Ferdinand von Hoyningen-Huene. Mõisa viimane omanik enne 1919. aasta mõisate võõrandamist oli krahv Sergei Šeremetjev.
Rita Hayworth
Filmograafia
thumb|200px|Rita Hayworth 1941 thumb|200px|Rita Hayworth 1977
Kaire Jaakson
Kaire Jaakson (sündinud 24. jaanuaril 1963 ) on Eesti jurist, riigiprokurör.
1986. aastal lõpetas ta õpingud Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonnas. 1991. aastal töötas ta Võru uurimisbüroos uurijana. 1991–1992 töötas ta Võru Politseiprefektuuris politseiinspektorina. 1992–1998 oli Kaire Jaakson Võru uurimisbüroos abidirektor ning hiljem direktor. 1998–1999 töötas ta Võru Politseiprefektuuris, olles komissar. 1999 suundus riigiprokuratuuri, kus töötab veel 2018. aasta oktoobrikuu seisuga riigiprokuratuuri järelevalveosakonnas riigiprokurörina.
Newcastle
Nime Newcastle all on tuntud mitu linna:
Sanzeno
thumb|
Sanzeno (saksa: Sanzinnen am Nonsberg, ladiini: Sanzen) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 35 km Trentost põhjas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 948 inimest ja valla pindala on 8,0 km².
Geograafia
Sanzeno vallas on frazioni (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Banco, Casez ja Piano.
Sanzeno külgneb järgmiste valdadega: Cles, Predaia, Dambel, Revò, Romallo, Romeno ja Ville d'Anaunia.
2012. aasta Kuldgloobuse auhinnad
2012. aasta Kuldgloobuse auhinnad on 69. Kuldgloobuse auhinnad. Need jagati välja 15. jaanuaril 2012.
Cecil B. DeMille'i nimelise elutööauhinna sai Morgan Freeman.
Lagendik
Lagendik on looduslik lage koht või maistu. Metsas olevat (väikest) lagendikku nimetatakse väluks.
Piirsalu rannavallistik
Piirsalu rannavallistik on Antsülusjärve transgressioonil umbes 8500–9000 a tagasi tekkinud rannamoodustised; halduslikult Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas. Rannavallistik on arvele võetud ürglooduse objektina.
Boisleux-Saint-Marc
pisi|Boisleux-Saint-Marci vallamaja
Boisleux-Saint-Marc (pikardi: Bouilleul-Saint-Marc) on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Põllumajandusküla asub 11 km Arrasist lõunas tee D35 ääres.
pisi|tühi|
II liiga 1992/93
II liiga 1992/93 oli Eesti jalgpalli tugevuselt kolmanda liiga II liiga 1992. ja 1993. aasta hooaeg.
Hilja mõis
Hilja mõis, varem Uniküla mõis (saksa keeles Hiljamois) oli Haaslava mõisa kõrvalmõis Kambja kihelkonnas Tartumaal.
Rita Hlebnikova
Rita Hlebnikova (sündinud 29. mail 1958 ) on Eesti jurist.
1996. aastal lõpetas ta õpingud Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas. Aastatel 1978–1982 oli Rita Hlebnikova Kohtla-Järve Arvutuskeskuse operaator. 1982–1993 Püssi Puitplaatide Kombinaadi jurist. 1993–1996 Püssi linnavalitsuse jurist. 1996–1999 Ida-Viru prokuratuuri abiprokurör. 1999 kuni avalike andmete puudumise tõttu täpsemalt teadmata ajani riigiprokuratuuris riigiprokurör. 2018. aasta oktoobri seisuga on Viru ringkonnaprokuratuuris ringkonnaprokurör.
Rööbastee
pisi|Ehitusjärgus [[trammitee]] pisi|Mägistes piirkondades kasutatav hammaslatiga rööbastee Rööbastee (inglise track, soome rata) koosneb harilikult kahest paralleelsest rööpast, mis paiknevad liipritel. Rööbastee olulisim tehniline omadus on rööpmelaius ehk rööbastevaheline kaugus.
Rongiliikluseks kasutatavat rööbasteed koos selle juurde kuuluvate süsteemidega nimetatakse raudteeks.
Rööbastee võib koosneda mitmest rööpapaarist ehk rajast. Kasutatakse ühe-, kahe- või enamarajalisi rööbasteid.
pisi|Mitme rööpmelaiusega rööbastee pisi|Mitme rööpmelaiusega trammitee
Narva-Jõesuu rannamoodustised
Narva-Jõesuu rannamoodustised on Litoriinamere regressioonil umbes 6000 aastat tagasi tekkinud rannamoodustised (rannavallide kompleks); halduslikult Narva-Jõesuus. Rannamoodustised on arvele võetud ürglooduse objektina.
Lagesoo (Põlva maakond)
Lagesoo on soo Põlvamaal Räpina vallas, Meenikunnu soo idaosa.
Margit Jõgeva
Margit Jõgeva (sündinud 16. detsembril 1963 Tartus) on eesti jurist, majandusteaduste magister, Eesti Akadeemilise Õigusteaduse Seltsi liige, kohtunike koolitusnõukogu esimees.
1993. aastast on ta Eesti Vabariigi kohtunik, töötab Tartu Maakohtus.
Ayoze Pérez
pisi|Ayoze Pérez 2015. aastal [[Newcastle United FC|Newcastle Unitediga]] Ayoze Pérez Gutiérrez (sündinud 29. juulil 1993 Santa Cruz de Tenerifes) on Hispaania jalgpallur. Ta mängib ründaja või ründava poolkaitsjana Hispaania kõrgliigaklubis Real Betis.
2014. aasta juunis liitus Ayoze Newcastle Unitediga. Temast olid huvitatud ka Madridi Real, Barcelona ja Porto. Debüüdi Newcastle'i meeskonnas tegi ta Inglismaa kõrgliigas 17. augustil mängus Manchester City vastu. Esimese värava lõi ta liigas 26. oktoobril mängus Tottenham Hotspuri vastu. Hooajal 2015–16 langes ta Newcastle Unitediga Inglismaa kõrgliigast välja, kuid järgmisel hooajal suudeti esiliiga võita ja tagasi Premier League'i tõusta.
2019. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Inglismaa kõrgliigaklubiga Leicester City. Pérezi edukaim hooaeg Leicester Citys oli esimene, mil ta lõi liigas 33 mänguga kaheksa väravat. 2023. aasta jaanuaris läks ta hooaja lõpuni laenule Real Betisesse.
Sarnonico
Sarnonico (ladiini: Sarnoneć, saksa: Sarnunich) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 40 km Trentost põhjas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 696 inimest ja valla pindala on 12,1 km².
Sarnonico vallas on frazione (alljaotus) Seio.
Sarnonico külgneb järgmiste valdadega: Brez, Cavareno, Dambel, Fondo, Malosco, Romeno, Ronzone, Ruffrè, Eppan ja Kaltern.
Bonnières (Pas-de-Calais)
Bonnières on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. 1. jaanuaril 2019 liideti Bonnièresiga endine Canteleux vald.
Põllumajandusküla asub 41 km Arrasist läänes teede D115 ja D114 ristumiskoha ümbruses.
Ajalugu
Teise maailmasõja ajal tabasid Bonnièresit Liitlaste tugevad pommirünnakud, kuna sakslased olid siia oma V1 rakettidele stardipaiga rajanud. Küla sai kõvasti kannatada, kuid ühtegi raketti ei lastud kunagi edukalt välja.
Pati mõis
Varasem ajalugu
Mõisat on esimest korda mainitud XVII sajandil. 1681. aastal oli see 3 3/4 adramaa suurune valdus. Reduktsiooni käigus langes mõis riigile, kroonumõisana on seda nimetatud 1688. aastal. See allus siis Karksi mõisale ja oli panditud Pärnu maakohtu assessorile Georg Preisile (1657−1743).
Pati riigimõis 1724−1919
1724. aastal oli mõis renditud kreisinotar Johann Christopher Clannerile (suri u 1725). Pärast tema surma lubati vakantseks jäänud mõis kapten ja kreisikomissar Gustav Arved Bayer von Weissfeldtile (pärast 1688−1757). Tema nimel oli see 1731. ja 1744. aastal. Tema surma järel oli see 1758. aastal rendil tema poja kreisikomissar Carl Johann Bayer von Weissfeldti (1716−?) käes. 1765. aastal oli see tema noorem venna Christoph Gustav Bayer von Weissfeldti (1737−1808) valduses. 1804. aastal on rentnikuna nimetatud rittmeister Andreas Anton Gustav von Engelhardti. 1805. aastal oli valdajaks kapteniproua von Fischer. 1814. aastal omandas kuueks aastaks rendiõiguse Johann Philipp Gerstfeldt (1792−1872). Tema nimel oli see veel 1818. aastal. 1817. aastal anti see keisri ukaasiga 12 aastaks tasuta rendile viitseadmiral Friedrich Wilhelm von Lohmannile (1753−1822), kelle leping pidi jõustuma aastal 1820 ja kehtima kuni 1832. aastani. See oli tema nimel veel 1825. aastal, ehkki ta oli siis juba surnud. 1861. aastal oli rendivaldajaks Pärnu linna vasksepp Johann Friedrich Giercke (1813−1879). Alates 1864. aastast oli mõis eestlaste käes rendil. Esimene rentnik oli Hendrik Kull, seejärel Abja vallasekretär Hendrik Leibus. 1900. aastal oli rentnikuks Karl (Kaarel) Talts Kilingist; tema rendileping pidi kehtima 1905. aastani. Lepingut temaga pikendati, sest rentnik oli ta veel 1909. aastal ja lepingu lõpptähtaeg oli 1917. aasta.
Mõisaansambel
Häärber on hävinud, selle asemele ehitati juba 1920. aastatel asundustalu. Peamiselt puidust kõrvalhooned on samuti hävinud. Park oli lihtne puistu, millest 1970. aastatel oli alles vaid üksikuid puid.
Varia
1909. aastal sündis mõisas poliitik ja põllumajandusteadlane Elmar Järvesoo, kelle isa Karl Gerberson (eestistatult Järvesoo) oli alates 1905. aastast mõisa allrentnik (Sub-Arrendator).
Tehnoloogia valmidusastmed
Tehnoloogia valmidusastmed (inglise keeles technology readiness levels või TRL) on kontseptsioon, mis võimaldab hinnata arendatava tehnoloogia küpsust ja seda, kui kaugel on tehnoloogia turuvalmidusest.
Mõiste võttis esmakordselt kasutusele 1980-tel NASA. Hiljem on tehnoloogia valmidusastmete kontseptsiooni kasutusele võtnud mitmed teisedki organisatsioonid, sealhulgas Euroopa Komisjon. Kõige levinum on üheksa-astmelise skaala kasutamine.
Euroopa Komisjoni defineeritud tehnoloogia valmidusastmed on:
Tehnoloogia valmidusastmeid kasutatakse näiteks tehnoloogia arendamisel juhtimisotsuste tegemiseks, riskide hindamisel ning teadus- ja arendustegevuse rahastamisel.
Kalev Margus
Kalev Margus (sündinud 9. novembril 1933 Pärnus) on eesti sõudja.
Lõpetas 1963 Tallinna kaugõppekooli ja 1977 metallide lõiketöötlemise erialal Võru Tööstustehnikumi.
Hakkas 1951 käima kergejõustikutreeningutel, sõudmistreeninguid alustas 1952 Erich Seileri juhendamisel.
Prelüüd cis-moll
Prelüüd cis-moll op. 3 nr 2 on Sergei Rahmaninovi üks kuulsamaid heliteoseid. Prelüüd on kirjutatud klaverile cis-mollis, kolmeosalises lihtvormis (ABA). See on 62 takti pikk ning kuulub viiest teosest koosnevasse kogumikku "Morceaux de fantaisie".
Teose esiettekanne toimus 20. septembril 1892 Moskvas helilooja enda esituses. Rahmaninov pidas seda oma debüüdiks pianistina. Pärast kontserti toodi arvustustes esile just seda prelüüdi, märkides, et see on "innustavalt entusiastlik". Sealt alates kogus teos aina enam populaarsust.
Välislingid
Prélude Opus 3 nº 2 de Rachmaninov
Elmar Lani
Elmar Lani (29. august 1903 Vassevere küla, Saare vald – 11. aprill 1989 Tartu) oli eesti advokaat, ühiskonna- ja kultuuritegelane.
Ta sündis 29. augustil 1903 Saare vallas Vassevere külas. Õppis Vassevere külakoolis, Torma kihelkonnakoolis, Hugo Treffneri Gümnaasiumis ja Tartu Linna Õhtugümnaasiumis. Ta võttis vabatahtlikuna osa Vabadussõjast Tartu Kooliõpilaste pataljoni koosseisus. 1924. aasta detsembris oli üks esimesi kaitseliitlasi ja Kaitseliidu Vabadusristivendade malevkonna asutajaliige.
Lõpetas Tartu Ülikooli õigusteaduskonna 1939. aastal, diplomitöö teemaks "Õigustamata rikastumine". Eesti Üliõpilaste Seltsi liige aastast 1932, laekahoidja aastal 1934, vanamees aastal 1935. Töötanud Saare vallavalitsuses, Eesti Panga Tartu osakonnas, 2. suurtükiväe diviisis, Tartu Kõrgemas Muusikakoolis, 1945. aastal EELK Konsistooriumis. Advokaadi ja juriskonsuldi tööd alustas 1939.
Oli nende 87 hulgas, kes esitasid oma kandidatuuri 1940. aasta Riigikogu valimistel väljaspool Töötava Rahva Liitu ning kuulutati valimiskomisjoni poolt kõlbmatuiks. 1941. aasta juulist oli tegev Omakaitses, võttis osa 1941. aasta Tartu ülestõusust.
Osales rahvuslikus vastupanuliikumises 1942. aastast alates – nn Tervishoiu Muuseumi Grupist lähtunud põhiliselt EÜSi liikmetest koosnevas grupis, kuhu kuulusid Herman Sumberg, Karl Aun, Arno Raag, Aleksander Koskel, aga ka Karl Talpak jt patrioodid. Organisatsiooni eesmärgiks oli Eesti iseseisvuse taastamine. Sellesse perioodi jäid Elmar Lani isikliku panusena Saksa okupatsioonivõimude reegleid eirates korraldatud, rahvuslikku meelsust väljendanud üritused, nagu Enn Võrgu helitööde kontsert 1942 ja Tartu Meeslaulu Seltsi 25. aastapäeva kontsert 1943, Miina Härma matuse korraldamine ja mälestussamba avamine. 1944. aasta septembris jäi ta oma organisatsioonist maha Eestisse − võimalik, et seoses Eesti Rahvuskomitee ülesannetega.
Viimase lendlehe koostas Eesti Iseseisvuse Võitlusliidu nime all 1945. aasta varasuvel, arreteeriti NKVD poolt Rootsi põgenemise katsel 1945. aasta augustis. 1946 mõisteti süüdi kuulumises profašistlikku natsionalistlikku organisatsiooni. Viibis Komi ANSV Inta vangilaagris 1946−1954, edasi asumisel Novosibirski oblastis kuni 1956.
Tagasi Eestisse tuli 1956. aasta suvel. Töötas raamatupidajana, juriskonsuldina ning lühikest aega õppejõuna Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas (kaubandusõiguse alal).
Suri 11. aprillil 1989 Tartus. Maetud Tartu Pauluse kalmistule.
Isiklikku
Esimene abikaasa Sinaida Lani (sünd. Reimann) oli kuni 1940. aastani EÜSi majaema kohustes. Lapsed Ilmar Lani ja Helju Lani (hiljem Leht). Teine abikaasa Elfriede Lani (sünd. Vaher) oli proviisor, korp! Filiae Patriae liige, pikaaegne Tartu Maarjamõisa Haigla apteegi juhataja.
Heinrich Laakmann (ajaloolane)
Carl Heinrich Laakmann (11. jaanuar 1892 Rauza, Aumeistri kihelkond, Valga kreis (praegu Palsmane vald, Smiltene piirkond) – 16. detsember 1955 Marburg) oli Eesti ajaloolane.
Ta õppis aastatel 1910–1918 Keiserlikus Tartu Ülikoolis ajalugu.
Ta võttis Balti pataljoni koosseisus osa Vabadussõjast.
Ta oli aastail 1930–1939 Pärnu Muinsusuurimise Seltsi esimees.
Isiklikku
Tema vanaisa oli trükkal Heinrich Laakmann.
Ülo Kurvits
pisi|Ülo Kurvits
Ülo Kurvits (28. aprill 1920 Tartu – 16. veebruar 2006 Tallinn) oli eesti jurist ja tõlkija.
Hahn (põlisaadlisuguvõsa)
Ajalugu
Suguvõsa kohta on esimesi teateid 1230. aastast.
Hahnid rüütelkonna matriklis
1620. aasta 17. oktoobril (vkj) immatrikuleeriti Kuramaa rüütelkonna matriklisse Hermann Hahne, tema vennad ja onupojad. 1836. aastal võeti Liivimaal matriklisse Paul von Hahn (1793−1862), tema vend parun Peter Theodor von Hahn (1788−1868) immatrikuleeriti 1839. aastal. Mõlemad võeti 11. veebruaril (vkj) 1839 ka Eestimaa matriklisse.
David Slade
David Slade (sündinud 26. septembril 1969) on Suurbritannia filmilavastaja.
Woodstocki festival (Poola)
pisi|Poola Woodstocki festival (2013) Poola Woodstocki festival on iga-aastane piletivaba rokkmuusika festival Poolas, mida on korraldatud aastast 1995. Alates 2004. aastast toimub see Kostrzyn nad Odrąs.
Ülo Kurvits
Ülo Kurvitsa isa Aleksander Kurvits (1885–1970) oli Eesti pedagoog ja sordiaretaja.
Woodstocki festival (Poola)
Festival on saanud nime hipiliikumise kõrgpunktis 1969. aastal Ameerika Ühendriikides New Yorgi osariigis korraldatud Woodstocki festivali järgi.
Festival toimub igal aastal juuli lõpus või augusti alguses ning kestab tavaliselt kolm päeva.
Poola Woodstocki festivali on viimastel aastatel külastanud keskmiselt 625 000 inimest. 2014. aastal löödi 750 000 inimesega publikurekord. Poola Woodstocki festivali külastajad peavad festivali Euroopa suurimas vabaõhufestivaliks.
Ülo Kurvits
Haridus
1927–1932 Tartu linna XV algkool
1932–1937 Tartu Poeglaste Gümnaasium
1946–1949 Tartu Ülikool, õigusteaduskond, aspirantuur
Ülo Kurvitsa esimese kandidaaditöö teema oli "Tartu Ülikooli õigusteaduskonna ajalugu", mida aga juba järgmisel aastal peeti ideoloogiliselt väheütlevaks. Uueks teemaks määrati "Õigusteaduse traditsioonilise koolkonna reaktsiooniline olemus". Aastapäevad hiljem, kui Aleksandrovi raamat "Lääne-Euroopa filosoofia ajalugu" sattus terava kriitika alla, arvati ka ta teise dissertatsiooni teema ideoloogiliselt sobimatuks.
Aspirantuuripäevil ning seejärel õppeosakondades töötades pidas õppeülesande täitjana loenguid riigi ja õiguse ajaloo ning riigi ja õiguse teooria alal Tartu ülikooli ajalooteaduskonna üliõpilastele.
1938. aasta sügissemestril astus korporatsiooni Rotalia, värvid sai 1. mail 1939 professor Jüri Uluotsa käest.
Korporatsiooni Rotalia tegevuse taasalustamisel 1988. aastal oli magister colorum.
Töö
1944–1945 Tartu linna täielik keskkool, õpetaja
1949–1950 Tartu Ülikool, õppeosakonna ülema abi
1950–1951 Tartu Ülikool, õppeosakonna ülema kohusetäitja