cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Hiina mardustõlvik
Hiina mardustõlvik (ladina keeles Ophiocordyceps sinensis) on mardustõlviku perekonda kuuluv parasiitseen, mis nakatab oma eostega mullas elava liblika vastse (tõugu). Seeneniidistik kasvab putuka kehas elumahladest toitudes, kuni lõpuks sunnib peremehe maapinnale roomama ja surema. Mumifitseerunud putukast võrsub peenike seene viljakeha, millest lendavad laiali uued eosed.
Hiina mardustõlviku kasutamisel on pikk ajalugu Tiibeti ja Hiina meditsiinis.
1854
1854. aasta (MDCCCLIV) oli 19. sajandi 54. aasta.
Vadi
pisi|Vadi [[Iisraelis Negevi kõrbes]] Vadi on kuivanud jõesäng Põhja-Aafrikas, Ees-Aasias või Hispaanias.
Sarnase tekkega jõesänge esineb ka teistes piirkondades, kuid kõige levinumad on nad Põhja-Aafrikas.
Vadides voolab vesi ainult pärast vihma. Vadid tekivad peamiselt ariidse kliimaga aladel, kus võivad teatud aastaajal esineda väga tugevad vihmasajud. Vadid võivad olla ka reliktsed pinnavormid, Pleistotseenis niiske kliima ajal voolanud jõgede jäänukorud, mis on praeguseks pidevalt kuivad. Selliseid vadisid esineb näiteks Saharas.
Pikimad vadid esinevadki Sahara kõrbes. Nende pikkus ulatub kuni 1400 kilomeetrini.
Mõned Hispaania kohanimed tulevad Andaluusia araabia keelest, kus sõna "wādī" kasutati alalise jõe tähistamiseks, näiteks Guadalcanal. Guadalajara tuleb sõnadest "wādī al-hidjārah" ('kivijõgi') ja Guadalquivir sõnadest "al-wādī al-kabīr" ('suur jõgi').
Vadides ootamatult esinevate tulvade tõttu võib nende ületamine olla ohtlik.
pisi|[[Alžeerias olev Wadi Mzab on täis ehitatud]] Vadides on sageli põhjavesi lähemal kui mujal. Sellepärast on mõned vadid tihedalt asustatud.
Vadi setteid iseloomustab voolukiiruse järsk vähenemine. Sageli ei jõuagi vadis voolav vesi teise veekogusse, vaid kaob sellessamas vadis maapinda ja kõik vees voolavad osakesed settivad varem või hiljem. Vadi setted koosnevad vähesorditud kruusast ja liivast. Sageli kujundab neid setteid tuul (tuulesete).
Piiblis on vadisid kirjeldatud Hiiobi raamatus 6:15 ja 6:17: "Mu vennad on petlikud nagu jõgi, otsekui kuivaks valguvad jõesängid, ... veevaeseks jäädes need vaikivad, kuumuses kaovad oma asemelt."
Vaata ka
pisi|Dura Europos Süürias, lõunapoolne Wadi kaitseb linna
Ussuriisk
Ussuriisk on linn Venemaal Primorje krais, Ussuriiski rajooni keskus.
Linn asub Vladivostokist 111 km põhja pool (maanteed mööda) Razdolnaja, Komarovka ja Rakovka jõe liitumiskohas.
Ussuriisk rajati 1866. aastal Nikolskoje külana. 1898. aastal sai linnaõigused. 1917–1926 oli linna nimi Nikolsk, seejärel 1935. aastani Nikolsk-Ussuriiski. 1935–1957 kandis Kliment Vorošilovi järgi nime Vorošilov.
Kliima
Alevis on parasvöötme mussoonkliima. Jaanuari keskmine õhutemperatuur on –14,7 ja augusti keskmine õhutemperatuur on 20,5 kraadi. Aasta keskmine temperatuur on 4,9 kraadi.
Gasherbrum II
Gasherbrum II (ka K4) on mägi Aasias Karakoramis. Asub Gasherbrum I ja Broad Peaki vahel. Kõrgus 8034 meetrit.
Ballangeni vald
Vald moodustati 1. juulil 1925 Evenesi vallast eraldamise teel.
1. jaanuaril 2009 elas vallas 2623 inimest.
Ballangeni vallast on pärit ABBA laulja Anni-Frid Lyngstad.
2020. aastal liideti Ballangeni vald Narviki vallaga
Beižionys
Beižionys on küla Leedus Elektrėnai omavalitsuses, Beižionysi valla halduskeskus. Küla asub Dzūkija kõrgustikul Elektrėnait 14 kilomeetrit edelas.
Beižionysis on põhikool, postkontor ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on kohalik Birutė mäe nime kandev linnamägi, Beižionysi rahn ja aastal 1926 valminud katoliku kirik.
Ajalugu
Beižionysi küla juures asub linnamägi, mis oli kasutusel esimesel aastatuhandel ja teise aastatuhande alguses. Linnamäe tipus asuvat 25-meetrise läbimõõduga ala piirab meetri kõrgune muldvall, mis loodes on kolme meetri kõrgune. Linnamäelt on leitud esimesest aastatuhandest pärinevat keraamikat. Linnamäe juures paiknevad ligi 60 kalmega muinaskalmed.
XIX sajandil rajati küla juurde mõis. 1812. aastal peatusid seal Napoleon I väed.
Aastal 1903 avati Beižionysi kool. Aastal 1926 ehitati sinna kirik ja moodustati selle juurde kihelkond. Nõukogude ajal oli Beižionys kohaliku kolhoosi keskasulaks.
Sündinud 10. juulil
''Siin loetletakse 10. juulil sündinud tuntud inimesi.
1853
1853. aasta (MDCCCLIII) oli 19. sajandi 53. aasta.
Beiarni vald
Beiarni vald on vald Norras Nordlandi maakonnas.
Valla keskus on Moldjord.
Tim Owens
thumb|Tim "Ripper" Owens [[2007. aastal]]
Tim "Ripper" Owens (sünninimi Timothy S. Owens; sündinud 13. septembril 1967) on USA laulja.
Owens on laulnud mitmes heavy metal 'it viljelevas bändis, neist kuulsamad on Judas Priest, Iced Earth ja Beyond Fear, viimases tegutseb ta ka praegu (alates 2005. aastast).
Aastatel 2008–2010 oli ta laulja projektis Yngwie Malmsteen's Rising Force. Samast aastast tegutseb ta ka tribüütbändis Hail!, mis mängib mitme tuntud metal-bändi lugusid.
Hüüdnime "Ripper" võttis ta Judas Priesti samanimelisest laulust, kui esines tribüütbändi British Steel ridades.
Kohuke
thumb|Kohukesed "Alpenrose" Kohuke (varasem nimetus kohupiimajuustuke) on magusast kohupiimamassist või kohupiimakreemist vormitud väike tavaliselt torukese- või risttahukakujuline maiustus. See võib olla ümbritsetud glasuuriga (glasuurkohuke, varasem nimetus glasuurjuustuke) ning sellele võib olla lisatud täidis või segatud lisandeid.
Traditsiooniline on vanillimaitse, mis saadakse sünteetilise vanilliini abil. Levinuim on šokolaadiglasuur, ehkki kasutatakse ka muid. Kakaoõli asemel tarvitatakse glasuuris sageli palmiõli, kuid esineb kohukesi, milles on naturaalne šokolaad ja vanill.
Elbridge Gerry
Garry sündis kaheteistlapselises peres kolmanda lapsena. 14-aastaselt astus ta Harvardi ülikooli ja lõpetas selle arstina. Ta töötas oma isa laevandusäris ja sai kuulsaks võitlusega ärimaksude vastu.
Kohuke
Kohukesed on eriti populaarsed Eestis, Lätis ja Leedus. Sarnaseid tooteid valmistatakse ka Venemaal, Ungaris (Túró Rudi), Poolas ja Rumeenias.
Elbridge Gerry
Mais 1772 valiti ta britivastase valimisplatvormi alusel Massachusettsi üldkogusse. 1776–1780 ja 1783–1785 esindas ta Massachusettsit. 1787 osales ta USA põhiseaduse vastuvõtmisel ja oli üks kolmest saadikust, kes selle vastu oli ega kirjutanud sellele alla. 1789 valiti ta USA kongressi Esindajatekotta, kus ta oli 1793. aastani.
Kohuke
Ajalugu
Nõukogude kauplustesse jõudsid kohukesed 1950. aastatel, kiiresti sai neist tõeline kultustoode. Mõned vanemad püüdsid anda glasuurkohukesi lastele Eskimo jäätise pähe, eriti kui lastel oli kurk haige. Klassikaline pakend oli kollase-sinise-valgekirju, Venemaal püüab enamik tootjaid tänini nõukogudeaegset disaini matkida. 1980. aastail muutusid kohukesed defitsiidiks.
Elbridge Gerry
Ta kandideeris edutult Massachusettsi kuberneriks 1800, 1801, 1802 ja 1803. Seejärel pidas ta 7 aastat pausi ja oli viiendal katsel edukas. Ta oli Massachusettsi kuberner 1810–1812 ja alates 1813 USA 5. asepresident James Madisoni ajal. Ta suri oma ametiajal Washingtonis südamerabandusse ja on maetud kongressi kalmistule.
Gerry järgi on poliitikasse tulnud mõiste "gerrymandering", mis tähendab valimisringkondade piiride muutmist eesmärgiga soosida üht erakonda. See termin tekkis 1812, kui Gerry kandideeris tagasi Massachusettsi kuberneriks, aga teda see ei aidanud, sest teda ei valitud tagasi.
Kohuke
Kohuke kultuuris
1956. aasta nõukogude lastefilmis "Vanake Hottabõtš" ("Старик Хоттабыч") on episood, kus peaosaline sööb hulga Eskimo jäätisi üksteise järel. Et mitte külmetuda, sõi näitleja Nikolai Volkov tegelikult kohukesi.
Elbridge Gerry
1786 abiellus ta rikka New Yorgi kaupmehe tütre Ann Thompsoniga, kes oli temast 21 aastat noorem.
Kohuke
Kohuke kultuuris
Kohupiimajuustukesi hoidis oma auto külmkapis Eno Raua lasteraamatu "Naksitrallid" tegelane Muhv.
2005. aasta omavalitsuste valimiste eel lasi AS Kohuke müüki K kohukese, mille reklaamid sarnanesid Keskerakonna reklaamidega. Ajakirjanduses süüdistati Keskerakonda kavatsuses hiilida sel viisil mööda poliitilise välireklaami keelust. Keskerakond eitas seotust K-kohukese reklaamiga.
Kirjandus
''Selle artikli kirjutamisel on kasutatud venekeelset artiklit ru:Творожный сырок seisuga 4. jaanuar 2012.''
1852
1852. aasta (MDCCCLII) oli 19. sajandi 52. aasta.
Kukerpuu (perekond)
Kukerpuu (Berberis L.) on kukerpuuliste sugukonda kuuluv heitlehiste ja igihaljaste mitmeaastaste põõsaste perekond.
Eestis on pärismaisena levinud ainult harilik kukerpuu (Berberis vulgaris L.).
Ilupuuna on levinud Thunbergi kukerpuu (Berberis thunbergii DC.) sordid.
Palmilised
Palmilised (Arecaceae; mõningais allikais käsitletud ka botaanikanomenklatuuri järgi ebakorrektse nimega Palmaceae) on õistaimede sugukond palmilaadsete seltsist. Palmilisi on teada umbes 202 perekonda ligikaudu 2600 liigiga, millest tuumosa kasvab troopikas ja lähistroopikas. Oma levilas hõivavad nad peaaegu kõikvõimalikke kasvukohti vihmametsadest kõrbeteni.
Paljud palmiliigid on harunemata, suhteliselt sihvaka tüvega. Enamikule palmidele on eritunnuseks suured igihaljad liitlehed.
Palmid on ajalooliselt võidu, rahu ja viljakuse sümbolid. Tänapäeval seostakse palmidega troopikat ja puhkust.
Klassifikatsioon
Perekonnad jagunevad viie alamsugukonna vahel:
Tallinna Pelgulinna Rahvamaja
pisi|Tallinna Pelgulinna Rahvamaja Tallinna Pelgulinna Rahvamaja on Tallinna Kultuuriameti hallatav asutus Põhja-Tallinna linnaosas Tallinnas aadressil Telliskivi 56.
Hoone ajalugu
1931. aastal omandas Seitsmenda Päeva Adventistide Koguduste Eesti Liit aadressil Telliskivi 56 maa suurusega 1009,35 m² ja ehitas sinna palvela.
1940. aasta lõpus palvela natsionaliseeriti. Tallinna Linna TSN otsusega nr 72 14.02.1950 anti endise palvela hoone Tallinna Keskraamatukogule. 1957. aastal kolis Kalinini Rajooni Kultuurimaja Telliskivi 56 asuvasse hoonesse ja jätkas seal tegevust. Rahvamaja nimetati 1990. aastal ümber.
Vabariigi Valitsus otsustas oma korraldusega nr 497k 19. maist 1995 Tallinnas aadressil Telliskivi 56 asuvat õigusvastaselt võõrandatud vara õigusjärgsele omanikule mitte tagastada. 1996. aastal otsustas ka Riigikohus lugeda Telliskivi 56 hoone tagastamisele mittekuuluvaks.
XML
XML on SGML-il põhinev metakeel, selle lihtsustatud, hõlpsasti kasutatav kuju. XML on inim- ja masinloetav keel. Dokumendi struktuuri puudutavad andmed diferentseeritakse selgelt, mis tuleb kasuks dokumentide otsingul, automaattöötlusel ja andmehaldusel.
XML on laiendatav: alates ülesande püstitamisest on kasutajal võimalik defineerida oma elemente DTD-s. See on XML-i tähtsaim eelis HTML-i ees.
XML-i dokumendi vormindamiseks ja graafiliseks esitamiseks kasutatakse XSL-keelt.
XML-il põhinevad tuhanded muud keeled, näiteks XHTML, RDF, RSS, MathML, GraphML, MusicXML, XSIL, SVG.
Santa Luzia saar
pisi|Asend Roheneemesaarte hulgas Santa Luzia on saar Atlandi ookeanis, üks Roheneemesaartest.
Pindala 35 ruutkilomeetrit, kõrgeim tipp on 395 meetrit üle merepinna. Saar on asustamata.
Kuulub Roheneemesaartele.
Lars Jonsson
pisi|Lars Jonsson Lars Jonsson (sündinud 1. jaanuaril 1952 Stockholmis) on rootsi kunstnik (paljude ornitoloogiateoste illustreerija), kes elab Gotlandi saare lõunaosas Hamras.
Artjom
Artjom on linn Venemaal Primorje krais.
Linn asub Vladivostokist 38 km kirde pool (maanteed mööda).
Artjom rajati 1924. aastal. Linn aastast 1938.
Linnas on mööblivabrik ja söekaevandused, mis on peaaegu ammendatud. Linna lähedal asub Vladivostoki lennujaam.
2004 liideti linnaga kolm alevit (Artjomovski, Zavodskoi ja Uglovoje). Linna haldusalasse kuuluvad ka mõned külad.
Tõnis Loit
Tõnis Loit (10. detsember 1929 Tallinn – 25. mai 2006) oli eesti filosoof.
Ta lõpetas 1948. aastal Tallinna 2. Keskkooli hõbemedaliga ning 1953. aastal Tartu Riikliku Ülikooli geoloogia osakonna.
Ta töötas õppejõuna Tartu Riiklikus Ülikoolis ja Eesti Põllumajanduse Akadeemias, kus ta oli ka filosoofia kateedri juhataja ja maasotsioloogia uurimisrühma juht.
Retentsiooniindeks
Retentsiooniindeks ehk Kovatsi indeks on orgaanilist ühendit iseloomustav suurus, mis arvutatakse välja selle aine gaasikromatograafilise kolonni läbimise suhtelise aja (suhtelise retentsiooniaja) põhjal. Põhineb see asjaolul, et süsiniku aatomite arv molekulis on lineaarselt seotud log(t’r) väärtusega. Isotermilise gaasikromatograafia korral määratava komponendi (x) Kovatsi retentsiooniindeks (I) on leitav järgmisest võrrandist:
Xixabangma
pisi|Xixabangma Xixabangma (hiina 希夏邦马峰 Xixiabangma feng; tiibeti ཤི་ཤ་སྦང་མ། Xixabangma, varasem nimi (sanskriti keeles) Gosainthan) on mägi Aasias Himaalajas Hiina territooriumil Tiibetis. Asub Cho Oyu ja Manaslu vahel. Kõrgus 8027 meetrit, millega see on maailmas kõrguselt 14. kohal.
Retentsiooniindeks
, kus
Xixabangma
Tipputõusud
Xixabangmale tõusid esimestena 2. mail 1964 Xu Jing (Xǔ Jìng, 许竞) ja tema kümneliikmeline Hiina ekspeditsioon.
Retentsiooniindeks
n – määratava komponendi ees väljuva alkaani süsiniku aatomite arv N – määratava komponendi järel väljuva alkaani süsiniku aatomite arv t’r – retentsiooniaeg alates nullpiigi väljumisest
Xixabangma
Tipputõusud
Xixabangmal on hukkunud üle 20 alpinisti.
Retentsiooniindeks
Gaasikromatograafilise kolonni temperatuuri programmeerimise korral on retentsiooniindeks (I) leitav järgmisest võrrandist:
tr(x) - määratava komponendi retentsiooniaeg tr(n) – määratava komponendi ees väljuva alkaani retentsiooniaeg tr(N) – määratava komponendi järel väljuva alkaani retentsiooniaeg z – määratava komponendi ees väljuva alkaani süsiniku aatomite arv
Ainete identifitseerimiseks võrreldakse retentsiooniindeksite (soovitatavalt määratuna nii mittepolaarse kui ka polaarse kolonniga) väärtuste vastavust kirjanduses esitatud andmetega ja standardühenditele saadud väärtustega. Ainete identifitseerimiseks on need andmed vajalikud, kuid tihti mitte piisavad.
Polli Aiandusuuringute Keskus
pisi|Polli õunaaed Polli Aiandusuuringute Keskus on Eesti Maaülikooli põllumajandus- ja keskkonnainstituudi uurimiskeskus Pollis.
Keskus asutati 1945. aastal kui põllumajandusministeeriumi Polli Aianduse ja Mesinduse Uurimisinstituut. Seejärel oli asutus Eesti Teaduste Akadeemia alluvuses ning kandis nime Taimekasvatuse Instituudi Polli filiaal. 1956. aastal sai asutuse nimeks Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi Polli katsebaas. Aastail 1992–1995 oli Polli katsebaas Põllumajandusministeeriumi otsealluvuses. 1995. aastast on asutus EPMÜ (praeguse Eesti Maaülikooli) alluvuses. Esialgu kandis see nime EPMÜ Polli Aianduse Instituut, millest praeguseks on saanud 2005. aastal loodud EMÜ põllumajandus- ja keskkonnainstituudi Polli aiandusuuringute keskus.
Ajalugu
1945. aastal rajatud Polli Aianduse ja Mesinduse Uurimise Instituudi põhisuunad olid puu- ja köögiviljandus, iluaiandus ja mesindus. Puuviljandusalane teadustöö kujunes Pollis kõige prioriteetsemaks, köögiviljandus ja iluaiandus viidi üle mujale ning mesindus jäi soiku. Uurimisvaldkondadena avati seemneviljaliste sordiuurimine ja -aretus, luuviljaliste sordiuurimine ja -aretus, marjakultuuride sordiuurimine ja -aretus, viljapuude pookealuste uurimine ja -aretus ning puuviljade ja marjade keemilise koostise uurimine. Instituudi valdusse jäi Polli aianduskooli koolitalu maa (358,5 ha) ja vara. Üle Eesti rajati 6 katsepunkti: Kehtna, Kuusalu, Koppelmaa, Vigala, Antsla ja Kloostrimetsa (Karja katsepunkt Saaremaal). Mõne aja pärast loodi veel Muri katsepunkt. 1946. aasta lisandus teaduskeskusele uus valdkond – puuviljaaedade agrotehnika.
1956. aastal muudeti uuesti teaduskeskuse nimetust ja alluvust. Endise nimega instituut nimetati ümber Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi Polli katsebaasiks ning allutati Eesti NSV Põllumajandusministeeriumile. 1957. aastal alustati teadustööd marjaaedade agrotehnika suunal. 1960. aastal suurenesid katsemajandi maavaldused, kui instituudi maadele liideti juurde endise Edu kolhoosi maad – aedade kogupind oli 1553 ha. Uurimisasutus tegeles lisaks puuvilja- ja marjakasvatusele ka piimakarjakasvatuse ning teravilja ja kartuli seemnekasvatusega. 1961. aastal alustati puuvilja- ja marjakultuuride sortide viljade tehnoloogiliste omaduste väljaselgitamist. 1963. aastal lisandus taliõunte säilitamise uurimisvaldkond, mille töö on tänaseks lõpetatud (1963–1988). 1968.–1988. aastal uuriti teaduskeskuses puuviljasortide ja pookealuste valkude ning isofermenide geneetilist sugulust. 1986. aastal avati viljapuude meristeempaljunduse uurimisvaldkond, ka see uurimistöö on lõpetatud.
1991. aastal lõpetati mesindusalane teadustöö.
1995. aastal anti teaduskeskus üle Eesti Põllumajandusülikoolile ning endine nimi muutus EPMÜ Polli Aianduse Instituudiks. Kuna katsejaamal olid tekkinud majanduslikud raskused, siis suurem osa varast erastati ja lõpetati põllukultuuride tootmine ning loomakasvatus. Teaduskeskuse valdusse jäid Polli aianduskooli koolitalu maad. Pollis tegeletakse ainult puuviljandusalase uurimistööga.
2005. aastal, kui Eesti Maaülikoolis loodi põllumajandus- ja keskkonnainstituut, hakkas Polli teaduskeskus kandma nime Polli Aiandusuuringute Keskus.
Sordiaretus
Pollis on aretatud 116 puuvilja- ja marjasorti. Puuvilja- ja marjasortide aretuse põhisuund on aretada laia levikupotentsiaaliga Eesti kliimatingimustes vastupidavaid, haiguskindlaid, kahjuriresistentseid, saagikaid, heade maitseomaduste ja suure viljakvaliteediga turunõuetele vastavaid sorte, mis sobivad kasvatamiseks mahe- ja tavaviljeluses.
Puuvilja- ja marjasortide aretustöö kestis 17–25 aastat.
"Sordiaretusprogrammi 2020–2030" raames aretatakse Pollis praegu õuna-, pirni-, maguskirsi, ploomi-, sõstra-, vaarika- ja karusmarjasorte.
Geneetiline ressurss
Polli aiandusuuringute keskuses tegeletakse geneetilise ressursi kogumise ja kollektsioonide haldusega. Kollektsioonistandikes on 1248 säilikut, nendest 284 on aretatud Eestis.
Riigikogu komisjonid
Riigikogu komisjon on Riigikogu organ. Riigikogu komisjonid jagunevad alatisteks ja erikomisjonideks.
Alatised komisjonid
Riigikogu alatine komisjon valmistab ette eelnõusid Riigikogu täiskogus arutamiseks, teostab oma valdkonna piires kontrolli täidesaatva riigivõimu teostamise üle ning täidab muid seadusega või Riigikogu otsusega talle pandud ülesandeid.
Riigikogus on järgmised alatised komisjonid:
Riigikogu liige kuulub ühte Riigikogu alatisse komisjoni, komisjoni liikmete arvu määrab Riigikogu juhatus. Oma liikmed määrab alatistesse komisjonidesse Riigikogu fraktsioon, fraktsioonile kuuluvate kohtade arvu igas alatises komisjonis määrab Riigikogu juhatus.
Riigikogu komisjoni esimehe ja aseesimehe valivad komisjoniliikmed enda hulgast komisjoni esimesel istungil, komisjoni esimeheks saab kõige rohkem hääli kogunud kandidaat.
Riigikogu erikomisjonid
Riigikogu moodustab erikomisjoni seaduse alusel, samuti seadusest või välislepingust tulenevate ülesannete täitmiseks. Erikomisjon moodustatakse Riigikogu otsusega, milles määratakse tema koosseis, asendusliige igale komisjoni liikmele, ülesanded ja tegevusest aruandmise kord.
Probleemkomisjoni võib moodustada olulise tähtsusega probleemi läbitöötamiseks. Probleemkomisjon moodustatakse Riigikogu otsusega, milles määratakse tema koosseis, sealhulgas ka asendusliige igale komisjoni liikmele, ülesanded ja volituste kestus. Tegevuse lõpetamisel esitatakse Riigikogule aruanne tegevuse kohta.
Järelevalvekomisjon
Siim Mandre
Ta lõpetas 1934. aastal Viljandimaa Poeglaste Gümnaasiumi.
Mandre poksis aastatel 1933–1939, tal ei olnud korralist treenerit.
Mandre sai raskekaalus (üle 79,4 kg) Eesti meistrivõistlustel 2. koha (1937 ja 1938). Ta oli raskekaalus (üle 79,4 kg) Viljandimaa meister (1934–1939) ja sõjaväes olles Tallinna Garnisoni meister (1936).
Mandre arreteeriti 19. jaanuaril 1945, teda süüdistati Saksa sõjaväkke kuulumises ning talle mõisteti 28. augustil 1945 erinõupidamisel 8 aastat vangilaagrit.
Ta oli aastatel 1975–1979 Viljandi maleklubi esimees. Ta oli Viljandi represseeritute ühenduse esimese juht (1996).
Ludwig II (film 1972)
"Ludwig II" on itaalia režissööri Luchino Visconti lavastatud ajaloodraama, mis kujutab Baieri kuninga Ludwig II elu.
Ludwig II teatakse tänapäeval peamiselt Richard Wagneri jumaldajana ning selle tõttu, et ta lasi ehitada nii mõnegi lossi, millest tuntuim on ilmselt Neuschwansteini loss.
Nimitegelast mängib Helmut Berger, Richard Wagneri osas on Trevor Howard ja Austria keisrinna Elisabethi rollis Romy Schneider.
Naujosios Kietaviškės
Naujosios Kietaviškės (rahvapäraselt lihtsalt Kietaviškės) on küla (endine alev) Leedus Elektrėnai omavalitsuses, Kietaviškėse valla halduskeskus. Küla asub Spengla jõe ääres.
Ajalugu
Küla on kirjalikes allikates esmamainitud 1504. aastal, mil sinna ehitati esimene kirik. Toona olid sealsed alad Pacide valduses. See hoone põles reformatsiooni ajal maha ja nii ehitati sinna 1676. aastal Leonard Gabriel Pociej finantseerimisel uus hoone. Küla on kuulunud ka Ogińskitele.
XVII sajandi keskpaigas rajati küla juurde Kietaviškėse mõis, mis läks aastal 1830 Pacide valdusse. Teodor Pac osales aga novembriülestõusus ja nii konfiskeeriti mõis talt juba järgmisel aastal. Praegune kirikuhoone valmis aastal 1915.
1850
1850. aasta (MDCCCL) oli 19. sajandi 50. aasta.
Pāvilosta
Pāvilosta (saksa keeles Paulshafen) on linn Lätis Kurzemes Lõuna-Kuramaa piirkonnas.
Ajalugu
Linna kohal asus kuralaste Piemare maakonna Saka sadamakoht. Seda mainiti kirjalikult esimest korda aastal 1253. Sellest ajast peale kuulus see Kuramaa piiskopkonda, aastast 1795 aga Kuramaa kubermangu.
Esimese maailmasõja ajaks oli asulas kolm väikest laevaehitustöökoda, sealne sadam oli kodusadamaks 52 laevale. Sõja ajal konfiskeeriti kõik seal peatuvad ja ehitatavad laevad. Sõja järel oli Pāvilostas vaid kaks mootorlaeva ja neli purjekat, sadamat kasutati taas vaid kalasadamana.
Pāvilosta oli alev alates 1961. aastast ja on linn aastast 1991. Kuulus aastani 2009 Liepāja rajooni. Aastatel 2009–2021 oli linn Pāvilosta piirkonna keskus.
Kaitstavad objektid
Muinsusmälestistest on linnas riikliku kaitse all Pāvilosta muinasasula ehk Kirikumägi. Kohaliku kaitse all on endine Pāvilosta lootsimaja koos Saka jõe kallaste sillutise ja pollaritega.
Looduskaitse all on sanglepp aadressil Meža 1a, linna lõunapiiril kasvav mänd, Ostbaha tamm, Saka jõe kaldal kasvavad pärn, tamm ja sanglepp ning Upesmuiža park. Linna põhjaossa jääb osaliselt Pāvilosta hallide luidete hoiuala.
Sadam
Pāvilosta sadam on üks seitsmest väiksemast Läti kaubasadamast. 2006. aastal ehitati 30-kohaline väikelaevade külalissadam, 2010. aastal ligi 300 meetri pikkused muulid.
Raidkivimuuseum
pisi|Raidkivimuuseum Raidkivimuuseum (inglise keeles Carved Stone Museum, vene keeles Mузей резных камней), ka Tallinna Linnamuuseumi Raidkivimuuseum, on Tallinna Linnamuuseumi allüksus Tallinna ajaloolisse kaitsekompleksi kuuluvas Ingeri bastionis, kus eksponeeritakse Tallinna Linnamuuseumi raidkivikogu.
Raidkivimuuseum paikneb 17. sajandi lõpust pärit Ingeri bastioni käigu seni suletud olnud osas ning kuulub ühte kompleksi Kiek in de Köki ja bastionikäikude muuseumiga.
Ekspositsioon
Bastionikäigus eksponeeritakse seni hoidlates varjul olnud dekoratiivseid Tallinna raidkivifragmente: portaale, dekoratiivseid sambaid, peremärkide ja sümbolitega etikukive, reljeefidega aknapalesid alates 15. sajandist. Väljapaneku hulgas on ka hauakive 20. sajandi 1950. aastatel likvideeritud Kopli kalmistult.
Üle kahesaja raidkivi koondav väljapanek kannab pealkirja "Varemete linn" ning sisaldab niinimetatud teemakambreid, näiteks raidkivide galeriid "Paradiisiaed" ning "Sammastesaali", "Surmasaali" ja "Päikesesaali". Ideekavandi autorid on Risto Paju ja Jaagup Roomet, sise- ja ehitusprojekti autorid sisearhitekt Maarja Varkki ja arhitekt Helle-Triin Hansumäe.
Avamine
Pärast 2012. aastal alanud põhjalikku puhastus- ja kuivendustööd avati raidkivimuuseum 13. mail 2016.
1995. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused
1995. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused olid V kergejõustiku maailmameistrivõistlused. Need toimusid 1995. aasta 5.–13. augustil Rootsis Göteborgis.
100 m
Finaal: 6. august Osavõtjaid: 91 Maailmarekord: 9,85 Leroy Burrell, USA (6. juuli 1994 Lausanne) MM rekord: 9,86 Carl Lewis, USA (25. august 1991 Tokyo) Maailmameister 1993: 9,87 Linford Christie, Inglismaa (15. august) Ametlikud tulemused: Eeljooksud-Veerandfinaalid-Poolfinaalid-Finaal <br style="clear:both;" />
200 m
Finaal: 11. august Osavõtjaid: 72 Maailmarekord: 19,72 Pietro Mennea, Itaalia (12. september 1979 Mexico) MM rekord: 19,85  Frankie Fredericks, Namiibia (20. august 1993 Stuttgart) Maailmameister 1993: 19,85 Frankie Fredericks, Namiibia (20. august) Ametlikud tulemused: Eeljooksud-Veeransfinaalid-Poolfinaalid-Finaal <br style="clear:both;" />
400 m
Finaal: 9. august Osavõtjaid: 29 Maailmarekord: 43,29 Harry Reynolds, USA (17. august 1988 Zürich) MM rekord: 43,65 Michael Johnson, USA (17. august Stuttgart) Maailmameister 1993: 43,65 Michael Johnson, USA (17. august) Ametlikud tulemused: Eeljooksud-Veerandfinaalid-Poolfinaalid- Finaal <br style="clear:both;" />
800 m
Finaal: 8. august Osavõtjaid: 28 Maailmarekord:  1.41,73  Sebastian Coe, Suurbritannia (10. juuni 1981 Firenze) MM rekord:  1.43,06  Billy Konchellah, Keenia (1. september 1987 Rooma) Maailmameister 1993: 1.44,71 Paul Ruto, Keenia (17. august) Ametlikud tulemused: Eeljooksud-Poolfinaalid-Finaal <br style="clear:both;" />
1500 m
Finaal: 13. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 3.27.37 Noureddine Morceli, Alžeeria (12. juuli 1995 Nice) MM rekord: 3.32,84 Noureddine Morceli, Alžeeria (1. september 1991 Tokyo) Maailmameister 1993: 3.34,24 Noureddine Morceli, Alžeeria (22. august)
5000 m
Finaal: 13. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 12.55,30 Moses Kiptanui, Keenia (6. juuni 1995 Rooma) MM rekord: 13.02,75 Ismael Kirui, Keenia (16. august 1993 Stuttgart) Maailmameister 1993: 13.02,75 Ismael Kirui, Keenia (16. august)
10 000 m
Finaal: 8. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 26.43,53 Haile Gebrselassie, Etioopia (5. juuni 1995 Hengelo) MM rekord: 27.38,63 Paul Kipkoech, Keenia (29. august 1987 Rooma) Maailmameister 1993: 27.46,02 Haile Gebrselassie, Etioopia (22. august)
Maraton
Finaal: 12. august Osavõtjaid: Maailma tipptulemus: 2:06.50 Belayneh Dinsamo, Etioopia (17. aprill 1988 Rotterdam) MM rekord: 2:10.03 Robert de Castella, Austraalia (14. august 1983 Helsingi) Maailmameister 1993: 2:13.57 Mark Plaatjes, USA (14. august)
3000 m takistusjooks
Finaal: 11. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 8.02,08 Moses Kiptanui, Keenia (19. august 1992 Zürich) MM rekord: 8.06,36 Moses Kiptanui, Keenia (21. august 1993 Stuttgart) Maailmameister 1993: 8.06,36 Moses Kiptanui, Keenia (21. august)
110 m tõkkejooks
Finaal: 12. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 12,91 Colin Jackson, Suurbritannia (20. august 1993 Stuttgart) MM rekord: 12,91 Colin Jackson, Suurbritannia (20. august 1993 Stuttgart) Maailmameister 1993: 12,91 Colin Jackson, Suurbritannia (20. august)
400 m tõkkejooks
Finaal:10. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 46,78 Kevin Young, USA (6. august 1992 Barcelona) MM rekord: 47,18 Kevin Young, USA (19. august 1993 Stuttgart) Maailmameister 1993: 47,18 Kevin Young, USA (19. august)
20 km käimine
Finaal: 6. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 1:18.04 Bu Lingtang, Hiina (7. aprill 1994 Peking) MM rekord: 1:19.37 Maurizio Damilano, Itaalia (24. august 1991 Tokyo) Maailmameister 1993: 1:22.31 Valentí Massana, Hispaania (15. august)
50 km käimine
Finaal: 10. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 3:37.41 Andrei Perlov, NSVL (5. august 1989 Peterburi) MM rekord: 3:40.53 Hartwig Gauder, Saksa DV (5. september 1987 Rooma) Maailmameister 1993: 3:41.41 Jesœs Angel Garcia, Hispaania (21. august)
4x400 m
Finaal: 13. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 2.54,29 USA (22. august 1993 Stuttgart) MM rekord: 2.54,29 USA (22. august 1993 Stuttgart) Maailmameister 1993: 2.54,29 USA (22. august)
Kõrgushüpe
Finaal: 8. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 2.45 Javier Sotomayor, Kuuba (27. juuli 1993 Salamanca) MM rekord: 2.40 Javier Sotomayor, Kuuba (22. august 1993 Stuttgart) Maailmameister 1993: 2.40 Javier Sotomayor, Kuuba (22. august)
Teivashüpe
Finaal: 11. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 6.14 Sergei Bubka, Ukraina (31. juuli 1994 Sestriere) MM rekord: 6.00 Sergei Bubka, Ukraina (19. august 1993 Stuttgart) Maailmameister 1993: 6.00 Sergei Bubka, Ukraina (19. august)
Kaugushüpe
Finaal: 12. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 8.95 Mike Powell, USA (30. august 1991 Tōkyō) MM rekord: 8.95 Mike Powell, USA (30. august 1991 Tōkyō) Maailmameister 1993: 8.59 Mike Powell, USA (20. august)
Kolmikhüpe
Finaal: 7. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 17.98 Jonathan Edwards, Suurbritannia (18. juuli 1995 Salamanca) MM rekord: 17.92 Hristo Markov, Bulgaaria (31. august 1987 Rooma) Maailmameister 1993: 17.86 Mike Conley, USA (16. august)
Kuulitõuge
Finaal: 9. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 23.12 Randy Barnes, USA (20. mai 1990 Westwood) MM rekord: 22.23 Werner Günthör, Šveits (29. august 1987 Rooma) Maailmameister 1993: 21.97 Werner Günthör, Šveits (21. august)
Kettaheide
Finaal: 11. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 74.08 Jürgen Schult, Saksa DV (6. juuni 1986 Neubrandenburg) MM rekord: 68.74 Jürgen Schult, Saksa DV (4. september 1987 Rooma) Maailmameister 1993: 67.72 Lars Riedel, Saksamaa (17. august)
Vasaraheide
Finaal: 6. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 86.74 Juri Sedõhh, NSVL (30. august 1986 Stuttgart) MM rekord: 83.06 Sergei Litvinov, NSVL (1. september 1987 Rooma) Maailmameister 1993: 81.64 Andrei Abduvalijev, Tadžikistan (15. august)
Odavise
Finaal: 13. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 95.66 Jan Zelezny, Tšehhi (29. august 1993 Sheffield) MM rekord: 85.98 Jan Zelezny, Tšehhi (16. august 1993 Stuttgart) Maailmameister 1993: 85.98 Jan Zelezny, Tšehhi (16. august)
Kümnevõistlus
Finaal: 6. – 7. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 8891 Dan O'Brien, USA (4. – 5. september 1992 Talence) MM rekord: 8817 Dan O'Brien, USA (19.–20. august 1993 Stuttgart) Maailmameister 1993: 8817 Dan O'Brien, USA (19.–20. august)
100 m
Finaal: 7. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 10,49 Florence Griffith-Joyner, USA (16. juuli 1988 Indianapolis) MM rekord: 10,82 Gail Devers, USA (16. august 1993 Stuttgart) Maailmameister 1993: 10,82 Gail Devers, USA (16. august)
200 m
Finaal: 10. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 21,34 Florence Griffith-Joyner, USA (29. september 1988 Seoul) MM rekord: 21,74 Silke Gladisch-Möller, Saksa DV (3. september 1987 Rooma) Maailmameister 1993: 21,98  Merlene Ottey, Jamaica (19. august)
400 m
Finaal: 8. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 47.60 Marita Koch, Saksa DV (6. oktoober 1985 Canberra) MM rekord: 47,99 Jarmila Kratochvílová, Tšehhoslovakkia (10. august 1983 Helsingi) Maailmameister 1993: 49,82 Jearl Miles-Clark, USA (17. august)
1500 m
Finaal: 9. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 3.50,46 Qu Yunxia, Hiina (11. september 1993 Peking) MM rekord: 3.58,56 Tatjana Samolenko-Dorovskihh, NSVL (5. september 1987 Rooma) Maailmameister 1993: 4.00,50 Liu Dong, Hiina (22. august)
5000 m
Finaal: 12. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 14.36,45 Fernanda Ribeiro, Portugal (22. juuli 1995 Hechtel) MM rekord:esmakordselt kavas Maailmameister 1993 (3000 m: 8.28,71 Yunxia Qu, Hiina (16. august)
10 000 m
Finaal: 9. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 29.31,78 Wang Junxia, Hiina (8. september 1993 Peking) MM rekord: 30.49,30 Wang Junxia, Hiina (21. august 1993 Stuttgart) Maailmameister 1993: 30.49,30 Wang Junxia, Hiina (21. august)
Maraton
Finaal: 5. august Osavõtjaid:
Maailma tippaeg: 2:21.06 Ingrid Kristiansen, Norra (21. oktoober 1985 London) MM rekord: 2:25.17 Rosa Mota, Portugal (29. august 1987 Rooma) Maailmameister 1993: 2:30.03 Junko Asari, Jaapan (15. august)
100 m tõkkejooks
Finaal: 6. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 12,21 Yordanka Donkova, Bulgaaria (20. august 1988 Stara Zagora) MM rekord: 12,34 Ginka Zagorcheva, Bulgaaria (4. september 1987 Rooma) Maailmameister 1993: 12,46 Gail Devers, USA (20.august)
400 m tõkkejooks
Finaal: 11. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 52,74 Sally Gunnell, Suurbritannia (19. august 1993 Stuttgart) MM rekord: 52,74 Sally Gunnel, Suurbritannia (19. august 1993 Stuttgart) Maailmameister 1993: 52,74 Sally Gunnell, Suurbritannia (19. august)
10 km käimine
Finaal: 7. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 41.29 Larisa Ramazanova, Venemaa (4. juuni 1995 Iževsk) MM rekord: 42.57 Alina Ivanova, NSVL (24. august 1991 Tokyo) Maailmameister 1993: 42.59  Sari Essayah, Soome (14. august)
4x100 m
Finaal: 13. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 41,37 Saksa DV (6. oktoober 1985 Canberra) MM rekord: 41,49 Venemaa (22. august 1993 Stuttgart) 41,49 USA (22. august 1993 Stuttgart) Maailmameister 1993: 41,49 Venemaa (22. august)
4x400 m
Finaal: 13. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 3.15,17 NSVL (1. august 1988 Seoul) MM rekord: 3.16,71 USA (22. august 1993 Stuttgart) Maailmameister 1993: 3.16,71 USA (22. august)
Kõrgushüpe
Finaal: 13. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 2.09 Stefka Kostadinova, Bulgaaria (30. august 1987 Rooma) MM rekord: 2.09 Stefka Kostadinova, Bulgaaria (30. august 1987 Rooma) Maailmameister 1993: 1.99 Ioamnet Quintero, Kuuba (21. august)
Kaugushüpe
Finaal:6. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 7.52 Galina Tšistjakova, NSVL (11. juuni 1988 Peterburi) MM rekord: 7.36 Jackie Joyner-Kersee, USA (4. september 1987 Rooma) Maailmameister 1993: 7.11 Heike Daute-Drechsler, Saksamaa (15. august)
Kolmikhüpe
Finaal: 10. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 15.09 Anna Birjukova, Venemaa (21. august 1993 Stuttgart) MM rekord: 15.09 Anna Birjukova, Venemaa (21. august 1993 Stuttgart) Maailmameister 1993: 15.09 Anna Birjukova, Venemaa (21. august)
Kuulitõuge
Finaal: 5. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 22.63 Natalja Lissovskaja, NSVL (7. juuni 1987 Moskva) MM rekord: 21.24 Natalja Lissovskaja, NSVL (5. september 1987 Rooma) Maailmameister 1993: 20.57 Zhihong Huang, Hiina (15. august)
Kettaheide
Finaal: 12. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 76.80 Gabriele Reinsch, Saksa DV (9. juuli 1988 Neubrandenburg) MM rekord: 71.62 Martina Opitz-Hellmann, Saksa DV (31. august 1987 Rooma) Maailmameister 1993: 67.40 Olga Burova-Tšernjavskaja, Venemaa (19. august)
Odavise
Finaal: 8. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 78.90 Petra Felke, Saksa DV (29. juuli 1987 Leipzig) MM rekord: 76.64 Fatima Whitbread, Suurbritannia (6. september 1987 Rooma) Maailmameister 1993: 69.18 Trine Solberg-Hattestad, Norra (22. august)
Seitsmevõistlus
Finaal: 9.–10. august Osavõtjaid: Maailmarekord: 7291 Jackie Joyner-Kersee, USA (23.–24. september 1988 Seoul) MM rekord: 7128 Jackie Joyner-Kersee, USA (1. september 1987 Rooma) Maailmameister 1993: 6837 Jackie Joyner-Kersee, USA (16. – 17. august)
Trygve Gulbranssen
thumb|Trygve Gulbranssen, [[1920]] Trygve Emanuel Gulbranssen ( 15. juuni 1894 Oslo – 10. oktoober 1962 Eidsberg) oli Norra kirjanik.
Ta sündis tisleri ja ehitusmeistri Christen Gulbrandseni ja tema naise Alette kolmanda pojana.
Tegutsenud algul ettevõtjana ja pikka aega spordiajakirjanikuna, hakkas ta ilukirjandust kirjutama alles ligi 40-aastaselt.
Ainsateks autori sulest ilmunud ilukirjandusteosteks võib pidada nn Bjørndali-triloogiat, mis on tõlgitud enam kui 30 keelde ning mis kuulub omaaegse Norra ilukirjanduse tippteoste hulka.
1940. aastal asus kirjanik elama oma tallu Eidsbergis, kus tegi loometööd elu lõpuni.
Gulbransseni teoste kogutrükiarv on üle 12 miljoni.
Kevin Kelly
thumb|Kevin Kelly Kevin Kelly (sündinud 1952) on ameerika teaduskirjanik.
Hele Kõrve
pisi|Hele Kõre telesaate "[[Eurolaul 2007" salvestusel]] Hele Kõrve (2009. aastani Hele Kõre; sündinud 7. jaanuaril 1980 Jõgeval) on eesti näitleja.
Ta on lõpetanud 1998. aastal Jõgeva Gümnaasiumi ja 2002. aastal Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli (20. lennus).
Samast aastast töötab näitlejana Tallinna Linnateatris.
Isiklikku
7. juunil 2009 abiellus ta Tallinna Linnateatri näitleja ja lavastaja Alo Kõrvega. Neil on tütred Roosi (2009) ja Kirsi (2012).
Kevin Kelly
Ta on ka küberkultuuri asjatundja ning filmi "The Matrix" tegijate üks ideelisi allikaid. Ta on töötanud mitmes ajakirjas.
Ta on aidanud arendada projekti "All Species Inventory" ("Kõikide liikide inventuur"), mille eesmärgiks on ühe põlvkonna jooksul (25 aastaga) koostada maailma kõigi elusolendiliikide veebikataloog.
Vievise järv
Vievise järv on järv Leedus Elektrėnai omavalitsuse aladel. Järve kaldal asub Vievise linn.
Kaldajoone pikkus on 8,29 kilomeetrit. Lisaks Vievise linnale asuvad järve kaldal veel Vievininkai, Patiltai, Balceriškės, Šadubalis, Zabaka ja Pylimai. Järve voolab kaheksa nimetut oja, välja voolab aga Pylimase jõgi.
Järve nime päritolu on ebaselge, kuna vanasti kasutati enamasti selle poolakeelseid nimekujusid. Kui sõna algne sugu on andnud poolakeelse nimekuju Jewie, siis on järve nimi tulenenud sõnast ieva ehk toomingas. Kui aga primaarne on nimekuju Vievis, siis on tegemist väga arhailise nimega. Sel juhul on nime andnud indoeuroopa algkeele vorm *u̯ei-, mis tähendab pööratut, väänatut.
Galina Kruberg
Galina Kruberg (15. detsember 1923 Tallinn – 17. juuli 2013 Toronto) oli Kanada keeleteadlane (slavist).
Ta lõpetas 1941. aastal Tallinna 4. Keskkooli. Suure põgenemise ajal 1944. aastal läks ta Saksamaale. Aastatel 1944–1949 õppis Viini Ülikoolis ja lõpetas selle 1949. aastal slavistina. Pärast seda kolis Kanadasse.
Aastatel 1955–1958 õppis McMasteri Ülikoolis ja lõpetas selle bakalaureusekraadiga slavistina. Aastatel 1958–1961 õppis Toronto Ülikoolis ja lõpetas selle 1961. aastal magistrikraadiga samuti slavistina.
Ta oli Eesti Naisüliõpilaste Seltsi liige.
Ta oli aastatel 1962–1989 Toronto Ülikoolis vene keele õppejõud.
Noginsk
Noginsk on linn Venemaal, Moskva oblastis. Asub Kljazma jõe ääres, Moskvast 46 km idas.
Noginsk on tekstiilitööstuse keskus.
1849
1849. aasta (MDCCCXLIX) oli 19. sajandi 49. aasta.
1485
1485. aasta
Ja taamal laulavad metsad
"Ja taamal laulavad metsad" (norra keeles (bokmål) "Og bakom synger skogene") on Norra kirjaniku Trygve Gulbransseni esikromaan.
Norras ilmus see 1933. aastal, eesti keeles 1939. aastal (August Hanko tõlkes) ning kordustrükina 1953. ja 1992. aastal (mõlemad Agnes Antiku tõlkes).
Romaan jutustab vanast Norra talupoegade suguvõsast. Sündmused leiavad aset suures Bjørndali metsatalus 18. sajandi lõpul ja 19. sajandi algul. Palju on tähelepanu pööratud põhjamaise looduse karmi ilu ning vanade jahitavade kirjeldamisele ning süüvitud on ka sealsete inimeste salapärasesse kammitsetud siseellu, mida ilmestavad ühtviisi nii usulised tõekspidamised, igapäevase elu rutiin ja karmus kui ka sügavaimad ja intiimseimad tunded, mida vaevu näidata julgetakse. Teose peategelaseks on vanema põlvkonna esindajana Vana-Dag, kelles võitlevad materiaalsus ning soov leida inimsuhete parandamisest elu lõpul hingerahu. Uut generatsiooni esindab romaanis tema poeg noor Dag.
Tuuled puhuvad Vaimudemäelt
"Tuuled puhuvad Vaimudemäelt" (norra keeles "Det blåser fra Dauingfjell") on Norra kirjaniku Trygve Gulbransseni teine romaan.
Kodumaal ilmus see 1934. aastal, eesti keeles 1939. aastal ning kordustrükina 1992. aastal, mõlemad Agnes Antiku tõlkes.
Rõbinsk
Rõbinsk on linn Venemaal Jaroslavli oblastis, Rõbinski rajooni keskus. Asub Volga jõe ääres, Šeksna jõe suudmes Rõbinski veehoidla lõunakaldal.
Rõbinsk on suusaspordi keskus. Alates 2006. aastast peetakse seal murdmaasuusatamise maailmakarikavõistluse etappi.
Linna lähedal asub Rõbinski HEJ.
Antifašism
Antifašism on fašismi (sealhulgas natsionaalsotsialismi) vastane ühiskondlik liikumine, mis tekkis vastukaaluks fašismile. Pärast II maailmasõda on antifašistide püüdeks fašismi (natsionaalsotsialismi) ja antisemitismi taassünni vältimine, mis pole aga siiski õnnestunud. Rahvusvaheline antifašistlik liikumine ühendab paljusid erineva maailmavaatega inimesi.
Antifašistlik liikumine jaguneb traditsiooniliselt liberaalseks antifašismiks ja võitlevaks antifašismiks, mis aktsepteerib võitluse meetodina ka vägivalda ning muid ebaseaduslikke meetodeid. Liberaalne antifašism kasutab võitluses ainult vägivallatuid ja seaduslikke meetodeid. Mõlemat on kritiseeritud oma meetodite tõttu – paljud peavad vägivaldseid meetodeid sobimatuks, kuid samas kritiseeritakse liberaalse antifašismi liigset sõltuvust võimudest.
Luksemburgi linnade loend
Luksemburgi linnade loend
Linna nimetus antakse Luksemburgis vallale seadusega. Osadel linnadel oli linnaõigused juba keskajast, nende õigusi kinnitati esimese halduskorraldusseadusega 24. veebruaril 1843. Aastatel 1906 ja 1907 sai veel 5 valda linnaõigused. Vastavalt seadusele 13. detsembrist 1988 on Luksemburgis 12 linna.
1Oli linn hiljemalt aastal, mida on tabelis on mainitud; kinnitatud seadusega 24. veebruarist 1843
right|12 linna asend
Relient K
Relient K [rɛˈlaɪənt ˈkeɪ] on Ameerika muusikaline grupp Cantonist Ohios, mis loodi aastal 1998.
Nende muusika on segu alternatiivroki, pop-pungi ja kristliku roki stiilidest. Nimetatud on see kitarrist Matt Hoopesi auto Plymouth Reliant K järgi. Bänd on võitnud mitmeid auhindu, näiteks Grammy parima rokk-gospel-albumi eest 2003. aastal ning kaks Dove'i auhinda.
Kõik bändi liikmed on kristlased. Kuigi bänd on populaarne nii kristlike kui ka mittekristlike kuulajate seas, on mõned kahtlustanud, et bänd kuulub siiski ainult kristliku roki alla. Põhilaulja Matt Thiessen avaldas seda oma intervjuus:
Leninism
Leninism on Lenini poolt marksismi tõlgendamisel loodud ideoloogia, mida Lenin kasutas oma valitsemise ajal Nõukogude Venemaal ning mida järgisid ka teiste maade kommunistlikud parteid.
Relient K
Bänd muutus populaarsemaks 2004. aastal, kui plaadifirmalt Capitol Records ilmus nende neljas album "Mmhmm". Sellelt albumilt sai kolm TOP5 hitti kristlikule raadiole ja kaks TOP20 hitti tavalisele raadiole. Ning nende seitsme aasta jooksul viiendat albumit "Five Score and Seven Years Ago" on müüdud vähemalt 150 000 eksemplari.
Leninism
Lenin väitis, et imperialism on kapitalismi kõrgeim arengujärk, et kapitalismi saab kukutada ainult revolutsiooniga ning et kõik katsed kapitalismi reformida nii, et see viiks sotsialismi, on määratud läbikukkumisele. Lenin ei arvestanud Karl Marxi väidet, et revolutsioon peab toimuma kõigis riikides ühel ajal, vaid lootis, et revolutsioon ühes riigis kutsub selle esile ka kõigis teistes. Leninil oli õigus selles, et Oktoobrirevolutsioon kutsus tõesti esile revolutsioone teistes riikides, kuid ta eksis, arvates, et see kulutulena üle maailma uusi revolutsioone sütitab ning niiviisi maailmarevolutsioonini viib.
Leninism oli Nõukogude Liidus ja ka mujal maailmas levinud eponüüm paljudele liikumistele ja poliitikatele. Leninlikeks, leninistlikeks, leninlasteks jne nimetasid endid sajad erinevad isikud ja rühmitused.
Leninism oli ühtlasi ka Lenini kultus. Lenini nime kandsid Nõukogude Liidus mitmed linnad, kolhoosid ja sovhoosid, sõjaväeüksused, asutused, organisatsioonid, ehitised, riiklikud preemiad, ordenid ja muud autasud. Kõigis suuremates linnades asus Lenini monument, suurtes asutustes oli Lenini portree või büst. Suuremad rahatähed ja paljud postmargid kandsid Lenini portreed. Lenini surnukeha palsameeriti ning paigutati avalikuks vaatamiseks mausoleumi Moskvas Punasel väljakul.
Inseneripataljon
Inseneripataljon oli Eesti Rahvaväe väeosa (pataljon), mis osales ka Eesti Vabadussõjas.
Pataljon moodustati 21. novembril 1918. aastal Eesti Rahvaväe koosseisus. Pataljoni ülemaks valiti kapten Voldemar Rieberg. Pataljoni koosseisus moodustati 1. sapöörirood ja hiljem ka 2. sapöörirood.
1. sapöörirood sõdis Vabadussõjas Narva rindel ja kuulus siis 1. diviisi koosseisu.
1918. aasta 21. novembril loodi Inseneripataljoni juurde õhuväe lendurite poolrood, kuid 20. veebruaril 1919 viidi poolrood üle Sõjaväe Peastaapi ja temast sai Lennuväesalk.
Pärast Vabadussõja lõppu koondati sapööriroodud taas Inseneripataljonina Nõmmele.