cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Käitumisgeneetika
Käitumisgeneetika ehk psühhogeneetika on teadusharu, mis uurib pärilikkuse ja keskkonna osa psühholoogiliste omaduste, eriti intelligentsuse, temperamendi, isiksuse ja patoloogiliste omaduste kujunemises.
Meetoditena kasutatakse pärilikkuse kaudset hindamist kaksikute, sugulaste ja kasulaste põhjal ning otsest, molekulaargeneetilist hindamist.
Surju raudteejaam
pisi|Endine Surju raudteejaam Surju raudteejaam oli raudteejaam Pärnumaal Saarde vallas Jaamakülas, 3 km kaugusel Surjust. Läbi Jaamaküla kulges kuni 2008. aastani laiarööpmeline Pärnu–Mõisaküla raudtee, millel lisaks kaubarongidele liiklesid ka reisirongid; peamiselt liinidel Tallinn–Pärnu–Riia (kuni 1992) ja Tallinn–Mõisaküla (kuni 1996).
Ajalugu
pisi|[[Dresiiniga Surju jaama ees (2007)]] pisi|vasakul|Surju jaam 20. sajandi alguses Jaam rajati 1896. aastal seoses kitsarööpmelise Valga–Ruhja–Pärnu raudteeliiniga. Toona jäi see Pärnu kihelkonda Surju mõisa maadele. 1975–1981 rajati kitsarööpmelise raudtee asemele laiarööpmeline raudtee (rööpmelaius 1520 mm).
Surju raudteejaamale eelnes Pärnu poolt tulles Vaskrääma ja järgnes Sigaste raudteepeatus. Kitsarööpmelise raudtee ajastul asus enne Sigastet veel ka Riisselja raudteejaam. Laiarööpmelise raudtee ajal asus jaamas üks madal perroon, lisaks peateele üks kõrvaltee, tupiktee ning kitsarööpmeliselt raudteelt üle võetud jaamahoone, mis praegu seisab kasutuseta ja laguneb.
1980. aastatel andis Surju jaam tööd kokku üheksale inimesele (neljale jaamakorraldajale, neljale pöörmeseadjale ja jaamaülemale).
Viimane regulaarne reisirong (liinil Tallinn-Mõisaküla) peatus Surju jaamas 31. jaanuaril 1996. Kaubarongid sõitsid Pärnu–Mõisaküla vahet veel kuni 2000. aastate alguseni. Raudtee demonteeriti 2008. aastal. Surju viimane jaamakorraldaja oli Virve Mäemurd.
Jaamahoone
pisi|Jaamahoone Surjus Surju jaamahoone valmis 1896. aastal. Kitsarööpmelise raudtee jaamahoone ehitati tüüpprojekti järgi analoogselt Lelle, Olustvere, Võhma jmt jaamahoonetega. Jaamahoonet laiendati 1926. aastal.
Surju jaamahoone eristub mõneti tüüpprojektist, kuna hoone ühekorruseline tiib on tavapärasest pikem (kuus telge tavalise nelja asemel). Jaamahoone puhul torkab esile ka tänini terviklikult säilinud (olgugi et tagasihoidlik) dekoor.
Jaamahoone säilitas oma funktsiooni ka pärast raudtee ümberehitamist laiarööpmeliseks. 1998. aastast on Surju jaamahoone arvel kultuurimälestisena (nr 16815). Hoone kuulub Edelaraudteele, kuid selle seisukord ja pikemas perspektiivis säilimine on problemaatiline.
Nõukogude Sõdur
Nõukogude Sõdur oli Tallinnas 1. jaanuarist 1948 kuni 15. juunini 1956 ilmunud eestikeelne ajaleht.
Ajaleht ilmus kolm korda nädalas.
Dienas Lapa
Dienas Lapa oli Lätis Riias 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi algul ilmunud lätikeelne ajaleht. See oli läti vasakpoolse sotsiaalpoliitilise liikumise "Uus vool" häälekandja. Ilmumise ajal oli see üks populaarsemaid lätikeelseid ajalehti.
Ajaleht ilmus 1886–1905, pärast vaheaega uuesti 1913–1914 ja pärast vaheaega uuesti 1918 Riias ja Peterburis.
1886–1899 andis ajalehte välja Rīgas Latviešu amatnieku palīdzības biedrība, seejärel 1899–1904 A. Plātesi kirjastus (A.Plātes izdevniecība) ja seejärel 1904–1905 J. Jākobsons ja K. Ozoliņš.
Sikasso
pisi|Sikasso turg Sikasso on linn Malis, Sikasso piirkonna ja Sikasso cercle 'i keskus.
Sikasso on Bamako järel Mali suuruselt teine linn. 2009. aasta rahvaloenduse järgi elas linnas 225 753 inimest.
Mustpeade vennaskond
Vennaskond tegutses 14. sajandi keskpaigast 1940. aastani (1920. aastal seda erinevalt teistest gildidest ei kaotatud) ja seejärel tegutseb eksiilis. 1895 organiseeriti vennaskond Mustpeade Klubiks.
Tallinna mustpeadele kuulus Mustpeade maja. Kuni 1887. aastani oli Tallinna mustpeadel oma mõõkade ja püstolitega relvastatud sõjaväeosa, Mustpeade vennaskonna korpus, kuhu kuulus 2 rittmeistrit, 2 leitnanti, 2 kornetit, 15 allohvitseri ja vahtmeistrit.
23. maist 1788. aastast tegutses kuni 1937. aastani vanim Tallinna vabatahtliku tuletõrje üksus – Mustpeade Vennaskonna tuletõrjekomando, tõsi algselt et kaitsta eelkõige klubi maja tuleohu eest. Mustpeade tuletõrjekomando alati linna suuremate tulekahjude, sealhulgas 1820. aasta juunis aset leidnud Oleviste kiriku tulekahju kustutamisel. 1866. aastal liitus komando Tallinna Vabatahtliku Tuletõrje Seltsiga.
Ringkond (Prantsusmaa)
Ringkond (arrondissement, [aʁɔ̃dismɑ̃|]) on Prantsusmaa haldusjaotuse tasand, mis üldiselt vastab alamprefekti kontrollitavale territooriumile. Aastal 2019 oli 101 Prantsusmaa departemangu jaotatud 332 ringkonnaks (sealhulgas 12 ülemere).
Ringkonna keskust nimetatakse alamprefektuuriks. Kui ringkond sisaldab departemangu prefektuuri (keskust), on see prefektuur ringkonna keskus, toimides nii prefektuuri kui ka alamprefektuurina. Ringkonnad jagunevad edasi kantoniteks ja valdadeks.
Roll ja haldus
Ringkonna haldamine on antud alamprefektile (sous-préfet), kes abistab departemangu prefekti (préfet).
Erinevalt Prantsusmaa piirkondadest, departemangudest ja valdadest ei ole ringkondadel avalikus õiguses juriidilise isiku staatust. Lisaks ei juhi neid erinevalt teistest haldusjaotustest valitud ametnikud, vaid poliitilised ametnikud, Prantsusmaa presidendi nimetatud ametnikud.
Ajalugu
Ringkonnad loodi pärast Prantsuse revolutsiooni Loi du 28 pluviôse poolt revolutsioonikalendri VIII aastal (17. veebruaril 1800). Prantsuse ajaloo teatavatel perioodidel on nad osalenud seadusandlikel valimistel, eriti Kolmanda vabariigi ajal. Aastal 1926 keelustas valitsus 106 ringkonda. Ehkki väideti, et eesmärk on saavutada eelarve kokkuhoid, pidasid mõned poliitilised analüütikud tulemusi valimismanipulatsiooniks. Mõned nendest keelustatud ringkondadest taastati aastal 1942.
Statistikat
Enamikus departemangudes on ainult kolm või neli ringkonda. Pariisi ja Belforti departemangudes on ainult üks, samas Pas-de-Calais' departemangus on seitse. Mayotte'il ei ole ühtegi.
Laura Nikolai kirik
Laura Nikolai kirik (ka Laura Nigula kirik) on mahajäetud luteri kirik Setumaal Laura külas, praeguse haldusjaotuse järgi Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis Laura asulas.
Kirikut kasutas Laura Nikolai kogudus.
Kiriku ehitus pühitseti uuesti ja pandi nurgakivi 1925. aastal. Ehitust alustati 1926. aastal, põhiosas oli kirik valmis 1927. aastal. Kirik pühitseti sisse 1928. aastal.
Tadeusz Reichstein
Tadeusz Reichstein (20. juuli 1897 – 1. august 1996) oli poola-šveitsi keemik ja Nobeli meditsiiniauhinna laureaat.
Reichstein sündis Włocławeki linnas ja veetis oma varase lapsepõlve Kiievis. Kooliteed alustas ta Saksamaal Jenas ning 8-aastaselt kolis ta oma vanematega elama Šveitsi Baselisse. Reichstein õppis ETH Zürichis keemiat ja lõpetas selle 1920. aastal.
1933. aastal õnnestus tal Walter Norman Haworthist sõltumatult sünteesida C-vitamiini, kasutades meetodit, mis sai nimeks Reichsteini meetod. 1950. aastal sai Reichstein koos Edward Calvin Kendalli ja Philip Showalter Henchiga Nobeli meditsiiniauhinna neerupealise koore hormoonidega tehtud töö eest, millega eraldati esimest korda kortisoon.
Läti kultuurikaanon
Läti kultuurikaanon (läti keeles Latvijas kultūras kanons) on nimekiri 99-st teosest, mis on kuulutatud Läti rahvuskultuuri pärandis eriti olulisteks. Need kuuluvad seitsmesse kategooriasse: arhitektuur ja disain, filmikunst, kirjandus, muusika, lavakunst, rahvakombed ja visuaalkunst.
Kaanonit hakati koostama 2007 Läti rahvusliku kunstimuuseumi direktori Māra Lāce eestvõttel.
Lidzbark
Lidzbark (saksa Lautenburg) on linn Poolas Warmia-Masuuria vojevoodkonnas Działdowo maakonnas, Lidzbarki valla halduskeskus. Lidzbark asub Działdowost umbes 24 km läänes.
Lidzbarki rajasid ristirüütlid 14. sajandi algus, linnaõigused sai 1325. aasta paiku. 1466. aastal läks linn Poola Kuningriigi koosseisu. Esimese Poola jagamise tulemusel läks linn 1772. aastal Preisimaa kuningriigi võimu alla. Raudteeühenduse sai linn 1887. aastal. Alates 1920. aastast on Lidzbark taas Poola piires. Teise maailmasõja ajal hävis umbes 70% linnast.
Kiissa laht
Kiissa laht (ka Kiissa järv, Kissa veehoidla) on järv Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Hõbesalu ja Muriste külas. Veekogu pindala on 26,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 4363 m.
Horvaadi viipekeel
Horvaadi viipekeel (horvaadi keeles hrvatski znakovni jezik, HZJ) on viipekeel, mida kasutavad Horvaatia kurdid.
Varem peeti seda Jugoslaavia viipekeele murdeks.
2014. aasta seisuga oskab keelt 13 000 kurti ja 52 tõlki.
Ajalugu
Esimene kurtide kool rajati Zagrebis aastal 1885. 1994 asutati Horvaatia Pimekurtide Ühing (DODIR) ja olemas on ka Horvaatia Kurtide ja Vaegkuuljate Ühing (HSGN).
Eliittreener
Eesti Kutsekvalifikatsiooniraamistiku alusel on 2013. aastast Eestis kasutusel 8 treeneri kutsetaset; kolm kõrgemat nendest on vanemtreener, meistertreener ja eliittreener.
Eliittreeneri kutsetaset annab treeneritele Eesti Olümpiakomitees moodustatud EOK treenerite kutsekomisjon.
2019. aasta oktoobri seisuga on Eestis vaid viis tegutsevat treenerit, kes on saanud eliittreeneri kutsetaseme :
Kutsekomisjoni antud kutsetase on neile kõigile antud tähtajatu kehtivusajaga.
Koiduaru
Koiduaru oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Võllinge küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Puhja kihelkonda.
Külas on sündinud eesti koolitegelane, kirjanik, ajakirjanik ja publitsist Märt Raud.
Edgar Schein
Edgar Henry Schein (5. märts 1928 Zürich – 26. jaanuar 2023) oli USA psühholoog, organisatsioonipsühholoogia klassik. Tema mõjukamad tööd puudutavad karjääriarendust, organisatsiooni sotsialiseerumist ja organisatsioonikultuuri.
Ta oli endise õppeasutuse MIT Sloan School of Managementi professor.
Ideed
Karjääriankur hoiab karjääri paigal või suunab seda kindlas suunas. Selle loovad kogemused ja see põhineb enda arusaamal oma võimetest ja väärtustest.
Organisatsioonikultuur koosneb vaadeldavatest artefaktidest, väärtustest ja fundamentaalsetest aluseeldustest. Artefaktid on organisatsiooni ja organisatsioonikultuuri füüsilised, käitumuslikud või sõnalised avaldused. Füüsilised artefaktid on näiteks logod, hooned ja riietuskoodid. Käitumuslikud artefaktid on näiteks tseremooniad, traditsioonid ja suhtlemismallid. Sõnalised artefaktid on näiteks anekdoodid, keelepruugid, jutustused ja metafoorid. Väärtused ja normid on põhimõtted ja kirjutamata reeglid, mis määravad oodatava ja vastuvõetava käitumise. Reeglid ja normid põhinevad aluseeldustel, mis moodustavad organisatsioonikultuuri tuuma. Need alusveendumused on sageli teadvustamata, kuid määravad organisatsioonis käibivad ideed ja rõhuasetused. Aluseelduste hulka kuuluvad näiteks arusaamad inimloomusest ja sellest, mis on reaalne. Artefakte saab tõlgendada aluseelduste pinnal.
Slatiňany
Slatiňany (saksa keeles Slatinian) on linn Tšehhis Pardubice maakonnas Chrudimi ringkonnas. Slatiňany asub Chrudimist ligi 4 km ja Pardubicest umbes 12 km lõunas.
Slatiňanys on üles kasvanud laulja Helena Vondráčková.
Mirabeli senjööria
Mirabeli senjööria (prantsuse keeles Seigneurie de Mirabel) oli ristisõdijate Jeruusalemma ladina kuningriigi läänivaldus. Selle senjöör oli Jaffa ja Ashkeloni krahvi vasall.
Ajalugu
Ristisõdijad vallutasid Mirabeli kindluse esimesel kümnendil pärast Esimest ristisõda ja see liideti Jaffa krahvkonnaga. Pärast Jaffa krahvi Hugues II mässu anti see Ibelini Barisanile, kelle järeltulijad seda edaspidi valdasid. Ehkki õiguslikult oli tegemist eraldiseisva lääniga, oli see väga tihedalt seotud Ibelini senjööriaga. 1187. aastal vallutas selle Egiptuse sultan Salah ad-Din ja see ühendati Aijubiidide valdustega.
Carnival Cruise Lines
Carnival Cruise Lines on Carnival Corporation & plc asutaja-aktsiaselts ja suurim laevakompanii mitte ainult Carnival Corporationi koosseisus, vaid reisijate arvu järgi ka maailmas.
Ettevõte peakorter asub Miamis. Carnival Cruise Lines on üks alliansi "World's Leading Cruise Lines" 6 liikmest.
2011. aastal kuulus Carnival Cruise Linesile kruiisireiside turust 21,1%.
Ettevõte tegi raha sellega, et hakkas korraldama teistest kruiisiettevõtetest lühemaid ja järelikult odavamaid reise.
Carnival Cruise Lines on tuntud Las Vegase stiilis sisustuse ja meelelahutuste poolest. Ettevõte ise kutsub oma laevu Lõbulaevadeks (The Fun Ships) ja laevadel pakutakse reisijatele väga mitmesuguseid tegevusi.
Ettevõtte tunnuseks on kujunenud laeva korsten, mis on USA lipu värvides punane, sinine ja valge ning vaala saba kujuliselt kaheharuline. Ettevõtte maskott on Lõbulaeva Freddy (Fun Ship Freddy), kes on samuti laeva korstna kujuline.
"Destiny"/"Triumph"-klass
Kõik need laevad on valminud Itaalias Monfalcones Fincartieri S.p.A. laevatehases. Need laevad on ettevõttes Carnival Cruise Lines kasutusel alates valmimisest kuni tänapäevani.
"Spirit"-klass
Kõik need laevad on valminud Helsingis Kvaerner Masa Yards AB laevatehases. Igaühes neist on 1062 kajutit ja igaühe laevaperes on 961 liiget. Need laevad on ettevõttes Carnival Cruise Lines kasutusel alates esmareisist kuni tänapäevani.
"Conquest"-klass
Kõik need laevad on valminud Itaalias Monfalcones Fincartieri S.p.A. laevatehases. Igaühes neist on 1487 kajutit ja igaühe laevaperes on 1160 liiget. Need laevad on ettevõttes Carnival Cruise Lines kasutusel alates valmimisest kuni tänapäevani.
Eesti riigikaitse
thumb|Eesti Õhuväe lennuk [[Aero L-39]] Eesti riigikaitse on korraldatud Riigikaitseseadusega.
Carnival Cruise Lines
"Splendor"-klass
See laev on valminud Itaalias Monfalcones Fincartieri S.p.A. laevatehases. Selles on 1503 kajutit ja laevaperes on 1160 liiget. See laev on ettevõttes Carnival Cruise Lines kasutusel alates valmimisest kuni tänapäevani.
"Dream"-klass
Kõik need laevad on valminud Itaalias Monfalcones Fincartieri S.p.A. laevatehases. Need laevad on ettevõttes Carnival Cruise Lines kasutusel alates valmimisest kuni tänapäevani.
Eesti riigikaitse
Eesti riigikaitse 21. sajandil
Eesti riigikaitse rajaneb (KEHTETU) Eesti kaitsejõududel, vabatahtlikel ühendustel ning välislepingutega sätestatud sõjalisel koostööl, mis toimib eelkõige Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni (NATO) raames.
Eesti kaitsejõud põhinevad Eesti Kaitseväel, mis koosneb:
Peastaabi peamine ülesanne on tagada kaitsejõude valmisolek riigi kaitsmiseks sõjalise tegevusega ning planeerib ja teostab Eestis operatsioone kõiki väeliike kaasates.
Kaitseväe ülesandeks rahuajal on õhuruumi ja territoriaalvete järelevalve ja kontroll, pideva kaitsevalmiduse tagamine, ajateenijate väljaõpetamine ja reservvägede ettevalmistamine, üksuste ettevalmistamine ja osalemine rahvusvahelistel operatsioonidel ning tsiviilvõimude abistamine loodusõnnetuste või inimtegevuse tõttu aset leidnud katastroofide tagajärgede ja kriisisituatsioonide likvideerimisel.
Ajateenistus Eestis on kohustuslik 17–27-aastastele meestele. Kutsealuste teenimisaeg on kaheksa kuni üheteistkümne kuu pikkune olenevalt väeliigist ja teenistuse iseloomust. Riiki kaitsevad Eesti kodanikud üldise põhiseadusliku kohustuse alusel. Kaitseväeteenistuskohustus koosneb kahest osast: väljaõppekohustuse ning kohustus asuda sõjaseisukorra ajal mobilisatsioonikava alusel kaitseväeteenistusse sõjapidamiseks. Kaitseväeteenistuse kõrval on kodanikele riigikaitseliste sundkoormiste seaduse alusel pandud ka töö- ja veokohustus.
Pärast Eesti ühinemist NATOga 2004. aastal kuulub Eesti Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni ning organisatsiooni põhikirja artikli 5 alusel on Eesti kaitsepoliitika aluseks organisatsiooni liikmesriikide kollektiivse kaitse põhimõte.
Eesti riigikaitsestruktuuride hulka kuuluvad:
Eesti riigikaitse 1918. aastal
24. veebruaril 1918. aastal väljakuulutatud Eesti Vabariigi aluseks oli Venemaa keisririigi ja Venemaa Ajutise Valitsuse ajal moodustatud Venemaa keiserliku armee ja Venemaa armee Eesti rahvusväeosad ning Omakaitse.
Aastatel 1914–1918 toimunud Esimeses maailmasõjas, 1918. aasta kevadel alanud Saksa keisririigi vägede pealetungil Idarindel, Läänemaal Virtsus paiknenud 1. Eesti jalaväediviisi 1. Eesti jalaväepolk, pärast Eesti iseseisvuse väljakuulutamist ei avaldanud vastupanu pealetungivatele Saksa vägedele. 20. veebruaril anti 1. Eesti jalaväepolgu ülemale Ernst Põdderile käsk 1917. aasta oktoobrirevolutsiooni tulemusel võimu võtnud bolševike väejuhatuselt, enda vägedega sakslaste edasitungi Ristil peatada, millest viimane keeldus.
24. veebruaril 1918. aasta Eestimaa Päästekomitee poolt moodustatud Eesti Ajutine Valitsuses määrati sõjaministriks Andres Larka. 25. veebruaril jõudsid Tallinna Saksa väeüksused. Saksa väed ei tunnustanud Eesti iseseisvust.
Sisejulgeoleku tagamiseks moodustati Omakaitsest 11. novembril 1918. aastal Eesti Kaitse Liit, mille ülemaks määrati kindralmajor Ernst Põdder.
Pärast Saksa võimu langemist moodustati 12. novembril 1918 teine Ajutine Valitsus, kus Päts oli pea- ja siseminister. 12. novembril otsustas Ajutine Valitsus luua ka Eesti sõjaväe, mille juhtorganiks oli Peastaap kindral Andres Larka juhtimisel.
16. novembril kuulutati välja kutseliste sõjaväelaste kohustuslik ja teistele vabatahtlik mobilisatsioon.
Eesti riigikaitse Vabadussõjas
, Eesti Rahvavägi, Eesti Merejõud, Eesti kaitsejõudude ajalugu
Eesti riigikaitse enne Teist maailmasõda
Eesti riigikaitse ülesehituse aluseks oli 1938. aasta "Riigikaitse rahuaegse korralduse seadus", mille § 5 kohaselt olid Eesti riigi relvastatud jõududeks:
Riigikaitse eelarve
Selleks, et tagada kõikide võimete olemasolu, mis on vajalikud NATO liikmesriikide elanikkonna turvalisuse ja julgeoleku tagamiseks ning heidutuseks, lähtub NATO sõjaliste võimete planeerimisel põhimõttest, et liikmesriikide kaitsekulutused moodustavad vähemalt kaks protsenti sisemajanduse kogutoodangust. Kahe protsendi põhimõte on riigikaitse püsiva arengu alus, selle eiramine viib lünkadeni sõjalistes võimetes ning ohustab alliansis kokku lepitud eesmärke.
Iga-aastane kaitse-eelarve koostatakse riigi eelarvestrateegia järgi. Kaitse-eelarve koostamisel ja liigendamisel lähtutakse nii riigisiseselt kui ka rahvusvaheliselt kindlaks määratud suhtarvudest. Alates 2012. aastast on Eesti kaitsekulud olnud NATO riikide nõutaval tasemel ehk moodustanud 2% sisemajanduse kogutoodangust. 2012. aasta eelarves moodustasid kaitsekulud 340,88 miljonit eurot ja 2013. aasta eelarves 361,36 miljonit eurot.
Kaitsekulutused moodustasid NATOga liitumise aastal (2004) 1,51% SKPst. Pärast seda suurenes küll oluliselt eelarve maht, kuid osakaaluna SKPs vähenes see kuni 2007. aastani. 2006. aastal moodustasid kaitsekulutused 1,41% SKPst. Alates 2007. aastast hakkas kaitsekulutuste osakaal SKPs tõusma. 2008. aasta kaitsekulutuste osakaal SKPs moodustas 1,81%. 2009. aastal võeti vastu kaks negatiivset lisaeelarvet. Kolmas kärbe kinnitati valitsuse tasandil, kuid lisaeelarve seadusena seda vastu ei võetud. Pärast kolmandat kärbet olid kaitsekulud 2009. aastal 256,02 miljonit eurot, moodustades 1,86% SKPst. Võrreldes 2008. aastaga vähenes kaitse-eelarve 37,63 miljonit eurot. 2010. aastal vähenesid kaitsekulud 248,86 miljoni eurole, osakaal SKPs langes 1,74%-ni. 2011. aasta kaitsekulud olid 279,95 miljonit eurot, mis oli võrreldes eelmise aastaga 31,08 miljoni euro võrra suurem. Osakaal SKPs moodustas 1,75%. Kaitseministeeriumi valitsemisala 2012. aasta eelarve suurenemine oli seotud SKP kasvuga.
Aastatel 2004–2007 vähenes kaitsekuludest suhtarvuliselt nii personalikulude kui ka majandamiskulude osakaal. Kaitseotstarbelise erivarustuse hanked suurenesid samas nii suht- kui ka absoluutarvudes. 2008. aastal moodustasid Kaitseministeeriumi peamistest kululiikidest personalikulud 25%, mis on võrreldes teiste NATO-riikidega suhtarvuliselt üks väiksemaid kuluartikleid. Kaitseotstarbelise erivarustuse hangeteks eraldas Eesti aastatel 2004–2008 keskmiselt veidi enam kui viiendiku kaitse-eelarvest. Investeeringud infrastruktuuri arendamisse moodustasid keskmiselt ligi kuuendiku kaitse-eelarvest.
2011. aastal moodustasid personalikulud 24,9% kaitsekuludest, majandamiskulud 20,8%, investeeringud ja kaitseotstarbelise erivarustuse hanked 34,7%, eraldised 14,7%, muud kulud ja finantseerimistehingud 4,9%. 2012. aasta eelarves moodustasid personalikulud 22,4%, majandamiskulud 20,2%, investeeringud ja kaitseotstarbelise erivarustuse hanked 39,5%, eraldised 13,1%, muud kulud ja finantseerimistehingud 4,8%. 2013. aasta eelarves on vastavad näitajad 24,8%, 18,2%, 40,1%, 12,9% ja 4%.
Vaskrääma raudteepeatus
pisi|250px|Vaskrääma jaamahoone (2013) Vaskrääma raudteepeatus oli raudteepeatus Pärnumaal Pärnu linnas Vaskrääma külas. Läbi Vaskrääma kulges kuni 2008. aastani Pärnu–Mõisaküla raudtee, mis omakorda oli osa Tallinna–Riia raudteest.
Vaskräämale eelnes laiarööpmelisel raudteel Pärnu poolt tulles Pärnu raudteejaam ja järgnes Surju raudteejaam. Vaskräämale eelnes kitsarööpmelisel raudteel Pärnu poolt tulles Papiniidu raudteejaam ja järgnes Surju raudteejaam.
Raudteepeatuses asus üks madal perroon ja jaamahoone, mis praegu on eraomanduses.
Jaamahoone
pisi|Vaskrääma [[jaamahoone ja perroon aastal 2007]] Vaskrääma jaamahoone on ehitatud tõenäoliselt 1920. aastatel eriprojektina. Traditsioonilises stiilis maakivist jaamahoone asetseb endise raudtee kirdeküljel, kunagise raudteeülesõidu kõrval.
Reiu raudteesild
pisi|Reiu jõe raudteesild (üle [[Vaskjõgi|Vaskjõe)]] Endise peatuskoha lähedal asub kunagine Reiu jõe lisajõe raudteesild. 2010. aastal sild remonditi ja sellest sai osa Reiu–Raeküla terviserajast.
Ka teine Reiu raudteesild (jääb Vaskräämast mitu kilomeetrit Pärnu poole) on tänaseks remonditud (2017) ja kasutatav kergliikluseks.
Anu Noorma
Anu Noorma teaduslik uurimisvaldkond on optiliselt keerukate veekogude optiline kaugseire satelliitidelt. Alates 1. aprillist 2010 kuni 1. aprillini 2020 oli ta Tartu Observatooriumi direktor.
Alates 2005. aastast on Reinart Tartu Hansa Rotary Klubi liige ning aastatel 2011–2012 oli ta klubi president.
Olga Lund
Olga Lund (ka Olga Gerretz; 31. mai 1912 Salme, Abruka vald – 1. märts 1998 Tallinn) oli eesti laulja; aastani 1940 metsosopran, hiljem sopran.
Anu Noorma
Isiklikku
Tal on abielust Aivo Reinartiga kaks last, Siim (1983) ja Liina (1990).
2016. aastast on ta abielus füüsik Mart Noormaga, 1. aprillist 2020 kannab ka Noorma perekonnanime.
Olga Lund
Ta lõpetas aastal 1936 Tallinna Konservatooriumi (Ludmilla Hellat-Lemba klassis).
Ta oli aastatel 1934–1941 ja 1944–1963 teatri Estonia solist. Seejärel juhendas ta aastani 1992 kultuurimaja Majak ja 1996–1998 Vene Kultuurikeskuse laulustuudiot. Aastatel 1942–1944 kuulus ta Eesti NSV Riiklike Kunstiansamblite koosseisu. Ta on esinenud kontserdilauljana.
Isiklikku
Tema poeg on Jüri Gerretz.
Mao soomused
Madude nahk koos soomustega on madude suurim immunoloogiline organ (naha immuunsüsteem).
Iga üksik soomus koosneb välis- ja sisekihist ja neid ühendavast pehmest nahakurrust (ingl hinge region). Nahakurrud annavad maonahale vajaliku venivuse liikumisel ja suure saaklooma allaneelamisel. Nahakurdude värvus võib erineda mao värvusest.
Terminoloogia
Roomajate ja madude soomuste terminoloogia on varieeruv, nii nimetatakse soomuseid ka kilbisteks (ingl plates), kilpideks (ingl shields, lad scutum).
pisi|püsti=1.5|Mao peasoomuste paigutus[[Platyceps ventromaculatuse näitel
Legend
Pea kilbised
Mao peas paiknevate kilbiste loetelu (osaline)
Hariliku rästiku soomused
[[Pilt:Vipera berus tagged.PNG|pisi|püsti=1|Hariliku rästiku peas paiknevate soomuste paigutus (osaline)
Legend
Johan Pitka monument (Alansi küla)
Johan Pitka monument on Johan Pitka mälestuseks püstitatud mälestusmärk Harju maakonnas Kose vallas Alansi külas.
Mao soomused
Hariliku rästiku soomused
Pealtvaates pole nokisekilbis nähtav, kuid selle taga paiknevad kaks (harvemini) üks väikest kilbist. Nokisekilbisest selgmiselt paiknevad harilikult viis suurt kilbist: üks laubakilbis, kaks kiirukilbist (vahel on nende kahe kilbise vahel ka üks väike kilbis) ja kaks silmaülist kilbist. Silmaülised kilbised on üsna suured ja laubakilbisest eraldatud ühe või kahe väikse kilbisega. Ninaava, mis on üsna suur, asub ninakilbise keskel. Silmaüliste kilbiste all silma ümber on 6–13 (harilikult 8–10) väikest silmaümbruse kilbist (need on silmaeesne kilbis, silmaalune kilbis ja silmatagune kilbis). 10–12 alamokakilbist ja 6–10 (harilikult 8 või 9) ülamokakilbist.
Johan Pitka monument (Alansi küla)
Monument avati 2001. aastal Lemomäel, Johan Pitka arvatavas hukkumiskohas. Monumendi autor on skulptor Helmut Hiismaa.
Hotell Ukraina
Hotell Ukraina (vene keeles Гостиница Украина) on viietärniline luksushotell Moskva kesklinnas Moskva jõe ääres. Ehitis, mida opereerib Radisson, on üks niinimetatud Seitsmest Õest. See on nii Venemaa kui ka Euroopa kõrgeim hotell.
Mao soomused
Hariliku rästiku soomused
Ümber rästiku kere keskpaiga on tavaliselt 21 (harva 19, 20, 22 või 23) kilbist, need on, va kõhukilbised, pikikiiluga. Kõhukilbised on ühtlase hallikas-pruunika värvusega, mitte kunagi valged, ning üsna ühetaolise suuruse ja kujuga. Isastel rästikutel on 132–150 ja emastel 132–158 kõhukilbist. Anaalkilbis paaritu. Sabaalused kilbised on väiksemad ja paiknevad paarikaupa, isastel 32–46 ja emastel 23–38.
Melanotsüüdid
Madudel on melanotsüüte tuvastatud peamiselt nahas. Melanotsüüdid liigitatakse asukoha järgi: pärisnahas paiknevad naha melanotsüüdid ja epidermises paiknevad epidermaalsed melanotsüüdid ning nahaalused melanotsüüdid, mis paiknevad sügaval nahas ja moodustavad võrgustiku.
Melaniin
Kõik eelmises lõigus toodud rakud sisaldavad melaniini sünteesivaid osiseid. Lisaks sisaldavad melaniiniladestusi ka osade inimeste suhtes mürkmadudeks liigitatud madude, näiteks pärisrästiklaste ja lõgismadulaste peas paiknevad mürginäärmeid katvad koed, lihased kui ka mürginäärmed. Sugukonda Colubridae liigitatud madudel melaniiniladestusiDuvernoy näärmetes ei ole tuvastatud.
Melaniiniladestiste ülesandeid madudel on vähe uuritud, kuid arvatakse, et need moodustavad kaitsebarjääri päikesekiirguse eest, mis liigse aktiivsuse tõttu võib kahjustada mürgiaparaati või deaktiveerida mürgina toimiva sülje.
Näärmed
Madude nahk on kuiv ja enamikul peaaegu näärmeteta. Mitmetel maoperekondadel, nagu Rhabdophis, Macrophistodon, Balanophis aga on avastatud pea piirkonnas, naha all selgmiselt, hulgaliselt paarilisi juhadeta nn nuchal glands (ka nuchal venom glands). Näärmeid kirjeldati esmakordselt 1935. aastal Rhabdophis tigrinus 'el. Näärmete ülesanded pole seni päris selged. Uuringud näitavad, et näärmete eritised võivad pärineda madude saakloomadelt, on steroidilaadsed, ja maod kasutavad neid enesekaitsel. Välja pigistatud eritises on uurijad tuvastanud verd, lümfi- ja pigmentrakke.
Kestamine
Sarvestunud soomused ei veni ega kasva koos maoga, seetõttu kestavad maod regulaarselt. Madudel vahetub tavaliselt nahk tervena, noortel madudel tihedamini kui täiskasvanutel.
Osadel lõgismadulastel aga jäävad tagumised soomused saba külge alles, moodustades lõgisti. Madude nahk areneb embrüonaalse arengu käigus väliskestana, mis formeerub soomusteks. Mao soomused ei sarnane kalasoomustega, vaid on justkui epidermise paksendid. Epidermis sisaldab nii α- kui β-keratiinist koosnevaid kihte.
Marcello Lippi
thumb|Marcello Lippi Marcello Lippi (sündinud 12. aprillil 1948) on Itaalia jalgpallitreener, maailmameister ja endine mängija. Itaalia jalgpallikoondise peatreener oli ta 16. juulist 2004 kuni 12. juulini 2006 ja 26. juunist 2008 kuni 27. juunini 2010.
Mängijana Lippi tuntust ei kogunud. Ta mängis enamiku ajast UC Sampdorias.
Lippi on treenerina juhendanud mitut Serie A klubi, teiste seas Milano Internazionalet ja Torino Juventust.
Ta tuli 2006. aastal Itaalia koondisega maailmameistriks.
Aastatel 1997, 1998 ja 2003 valiti Lippi Serie A parimaks treeneriks ning 2007. aastal maailma parimaks treeneriks.
Pärast maailmameistriks tulekut loobus Lippi Itaalia koondise juhatamisest ja koondise peatreeneriks sai Roberto Donadoni. Kuid 2008. aasta EM-il langes Itaalia välja veerandfinaalis ja Lippi kutsuti koondise tüüri juurde tagasi. Koondise valikul tugines Lippi nendele mängijatele, kellega oli juba maailmameistriks tulnud. 2010. aasta MM-il lõpetas Itaalia alagrupis viimasena ja Lippi astus ametist tagasi.
Alates 2016. aastast on ta olnud Hiina jalgpallikoondise peatreener.
Aadam ja Eeva
Skulptuuri mõõtmed on umbes 135 × 73 × 45 cm.
Alates 1991. aastast on kuju kunstimälestisena muinsuskaitse all.
Skulptuur asus kuni 2008. aastani Tallinnas Komandandi aias, kuid sai seal kahjustusi ilmastiku ja vandalismi tõttu. Parema säilimise huvides viidi kuju hoiule Kumusse. Endises asukohas asus kuni 2019. aastani sama skulptori 2008. aastal valminud skulptuuri autorikoopia.
2016. aastal paigaldati originaal Tallinna Botaanikaaia Palmimajja ning autorikoopia teisaldati 2019. aastal Toompealt Pärnu mnt 67 asuva Lutheri villa (Tallinna Perekonnaseisuamet) esisele haljasalale.
Svėdasas
Svėdasas (ka Beragis) on järv Leedus Anykščiai rajoonis. Järv asub Svėdasai alevist põhjas ja kuulub Šventoji jõe vesikonda. Järve kaldad on madalad ja kohati ka soostunud. Põhja katab sapropeeliga segunenud savi, kaldaid moodustab kividega segunenud liiv, kohati ka kruus.
Kaldajoone pikkus on 7,18 kilomeetrit. Svėdasase järves asub 0,68 ha suurune saar. Järve kaldal asuvad Bajorai ja Moliakalnise külad, sinna jääb ka Svėdasai mõisa hoonetekompleks. Svėdasase nimi tuleneb tõenäoliselt seeli keelest.
Ché Adams
pisi|Che Adams (2016) Ché Zach Everton Fred Adams (sündinud 13. juulil 1996 Leicesteris) on Inglismaal sündinud Šotimaa jalgpallur, kes mängib ründaja või poolkaitsjana Premier League'i klubis Southampton ja Šotimaa jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri Inglismaa madalamates liigades mängides. Aastatel 2012–2013 mängis ta Oadby Townis, mis kuulus Inglismaa tugevuselt kümnendasse liigasse. Seejärel mängis ta aastatel 2013–2014 Inglismaa tugevuselt seitsmenda liiga klubis Ilkeston.
2014. aasta novembris siirdus ta Inglismaa tugevuselt kolmandas liigas mänginud Sheffield Unitedi. Hooajal 2015–16 lõi ta liigas 11 väravat ning suundus 2016. aasta augustis Inglismaa esiliiga klubisse Birmingham City, kellega sõlmis kolmeaastase lepingu. Hooajal 2018–19 lõi ta Inglismaa esiliigas 22 väravat. 2019. aastal valiti ta Birmingham City aasta parimaks mängijaks.
Pronssisoturi: Viron patsaskiistan tausta ja sisältö
"Pronssisoturi: Viron patsaskiistan tausta ja sisältö" (eesti keeles 'Pronkssõdur: Eesti monumendisõja taust ja sisu') on soomlase Johan Bäckmani skandaalne raamat, milles ta kritiseerib Eesti võimuorganite tegevust pronkssõduri teisaldamisel aastal 2007.
Lehu tiik
Lehu tiik on järv Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Lehu külas. Veekogu pindala on 2,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 718 m.
Jünger
Jüngrid olid Uues Testamendis kirjeldatud Jeesuse lähimad õpilased, kes levitasid tema õpetust.
Termini seletus
Sõna jünger pärineb kreekakeelsest sõnast μαθητής ning tähendab õpilast, õpetaja või meistri järgijat. Piiblis viitab see termin kaheteistkümnele kõige lähemale Jeesuse järgijale ja õpilasele (apostlid). Jeesus valis 12 apostlit välja rahva hulgast. Neid nimetatakse ka saadetuteks. Kõik 12 apostlit (nende hilisem nimetus) olid jüngrid, ent kõikidest jüngritest ei saanud apostleid. Jeesus valis tõenäoliselt kaksteist jüngrit just sellepärast, et esindada Iisraeli kahtteistkümmet tähtsat suguvõsa. Jüngritele viidatakse Uues Testamendis 261 korda, peamiselt Apostlite Tegudes.
Jüngerlus
Jüngerlust iseloomustab elulise suhte loomine Jeesusega. Jüngriks saab inimene, keda Jeesus selleks kutsub. Jeesus kutsus end järgima inimesi nende sotsiaalsest, religioossest, etnilistest taustast ja soost olenemata. Jeesuse kutse jüngerlusse eeldas kutsutaval oma senise elu mahajätmist (perekond, elukutse). Jüngriks saamine andis inimese elule uue tulevikuväljavaate. Jüngerlus jagunes erinevatesse suurematesse ja väiksematesse gruppidesse. Suuremates järgijate gruppides oli suurema tõenäosusega ka naisi.
Naisjüngrid
Reeglina esines naisjüngreid suuremates järgijategruppides, kes polnud Jeesusele niivõrd lähedased. Kuid esineb ka neid, kes pärast seda, kui Jeesus neid tervendas, teda ja 12 apostlit järgima hakkasid. Naisjüngrid olid erilised nähtused 1. sajandi Palestiinas. Rühm naisi järgnes Jeesusele Jeruusalemma ning nad olid tema ristilöömise tunnistajateks. Hiljem olid nad esimesed, kes avastasid, et haud, kuhu Jeesus maeti, oli tühi. Uues Testamendis on juttu naisjüngrist nimega Tabiita, kelle apostel Peetrus surnuist üles äratas. Tabiita tegi häid tegusid ja jagas palju almuseid (Ap. 9:36–41). Tema nimi tähendab Piibli erinevate tõlgete järgi hirve või gaselli.
Ermione
Ermione on Gioachino Rossini ooper (azione tragica) kahes vaatuses Andrea Leone Tottola libretole Jean Racine’i Andromaque’i (1667) järgi. Esmaettekanne toimus 27. märtsil 1819 Napoli Teatro San Carlos.
Rollide esmaesitajad
-         Benedetta Rosamunda Pisaroni (Andromaca)
-         Andrea Nozzari (Pirro)
-         Giovanni Davide (Oreste)
-         Gaetano Chizzola (Attalo)
-         Maria Manzi (Cleone)
-         Giuseppe Ciccimarra (Pilade)
-         Raffaella de Bernardis (Cefisa)
Dirigeeris Nicola Festa
Ajalugu
Vaatamata suurepärasele lauljatekoosseisule oli ooper väljatulekul ebaedukas ja langes pärast seitset etendust repertuaarist välja. Tegemist on aga ühe Rossini parema ja ilusama muusikaga tõsise ooperiga. Kuid see sai selgeks alles pärast ligi 170 aastat unustuses olemist.
Miks ooperi ettekandmine fiaskoga lõppes on spekulatsioonide teema. On väidetud, et üheks põhjuseks võis olla Rossini loobumine secco  retsitatiivi (harvade akordidega saade) kasutamisest deklameeritud retsitatiivide kasuks orkestri saatel. Sellega polnud Itaalia publik harjunud. Ka teema oli tundlikule ooperipublikule tõrjuv. Avalikkusele ei meeldinud traagilised lõpud. Muusikat hinnati liiga revolutsiooniliseks. Poldud rahul avamänguga, mis katkes, kui koor asus esitama Trooja sõja numbrit ja jätkus koorinumbri lõppedes. Publik ootas peategelaste ja koori esituses suurt finaali (Gran Scena) ooperi lõpus. See oli olemas, kuid oli paigutatud teise vaatuse keskele. Ooper lõppes peategelaste tavalise tertsetiga, mis ei kütnud publikut üles nagu nad olid oodanud.
Ebaõnnestumise tõttu ei võetud ooperit üheski teise teatri repertuaari. Rossini kasutas hiljem osa muusikast oma ooperites Bianca e Falliero, Eduardo e Cristina, Zelmira ja Moïse et Pharaon.
Vana mehena oli Rossinil ooperi läbikukkumine ikka hingel. Ta oli oma teosesse väga kiindunud ja märkis, et Ermione näol on tegemist tema väikese Guillaume Telliga itaalia keeles. Kui eakalt Rossinilt küsiti, kas talle meeldiks, kui  Ermione  tõlgitakse ja kantakse ette Prantsusmaal, vastas Rossini, et see näeb ilmavalgust alles pärast tema surma.
Kuid 1819. aastal oli ta võtnud partituuri ja teksti käsikirja teatrist tagasi ja hoidis seda kiivalt oma käes. Pärast Rossini surma andis lesk Olympe Pélissier Rossini autogrammidega partituuri poliitikule, transporditöösturile, juulimonarhia rahvuskaardi ohvitserile Eugène Lecomte'ile, kes andis selle hoiule Pariisi Bibliothèque Musée de l'Opéra 'le. Üle sajandi muuseumis hoiul olemise järel anti selle järgi 1977. aastal  kontsertetendus  Sienas.
Järgmine ooperi lavaline ettekanne pärast Napoli väljatulekut toimus  Rossini ooperifestivalil Pesaros 22. augustil 1987. Seejärel on olnud teos ettekandmisel Napolis (1988, 2019), Madridis (1991), Roomas (1991), Buenos Aireses (1992), kontsertetendusena Londonis Queen Elizabeth Hallis (1992), kontsertetendusena San Franciscos (1992), Omahas (1992), Glyndebourne'i festivalil (1995), Santa Fes (2000), New Yorgis (2004), Dallases (2004) ja Rostockis (2016).
Ooper on erinevate solistide koosseisudega helisalvestatud 1986., 1995., 2008. ja 2009. aastal.
Rollid
-         Ermione (sopran), Hermione, Heleni ja Menelaose tütar
-         Andromaca (metsosopran), Hektori lesk
-         Pirro (tenor), Achilleuse poeg ja Epeirose kuningas
-         Oreste (tenor), Agamemnoni poeg
-         Pilade (tenor), Oreste kaaslane
-         Cleone (metsosopran), Ermione usaldusisik
-         Fenicio (bass), Pirro juhendaja
-         Attalo (tenor), Pirro usaldusisik
-         Cefisa (kontraalt), Andromaca usaldusisik
Süžee
Tegevus toimub muistses Epeirose palees pärast Trooja sõda. Epeirose kuningas Pirro (Pyrrhus) on Achilleuse poeg. Ta on kihlatud Menelaose tütre Ermionega (Hermione), kuid armub hoopis Hectori leske Andromacasse (Andromache), kes on tema vang. Attalo (Attalus) soovitab Ermionele abielluda Pirroga, et tagada enda ja oma poja tulevik. Kuid Fenicio (Phoenicius) hoiatab, et kreeklased ei aktsepteeri kunagi seda liitu. Oreste (Orestes) aga armastab Ermionet. Ta saabub Egiptusesse Kreeka saadikuna ja nõuab Andromaca noorema poja Astyanaxi surmamist, et vältida uue Trooja sõja puhkemist. Pirro lükkab nõudmise tagasi. Andromaca on nõus kuningaga abielluma, kui too kindlustab poja ellujäämise. Saabub pulmarongkäik. Meeleheitel Ermione nõuab Orestelt, et ta tapaks Pirro. Ermionet vaevab küll südametunnistus, kuid ta ei tee midagi, et mõrva ära hoida. Oreste viib Ermione soovi täide, kuid mõistab, et armastusest hullunud naine on teda ära kasutanud. Ermione nõuab, et fuuriad hävitaksid ka Oreste, kuid Pilade ja tema kaaslased kannavad Oreste laevale ning Ermione langeb teadvusetult kokku.
Yann Walcker
Yann Walcker (sündinud 1973 Pariisis) on prantsuse lastekirjanik.
Teosed eesti keeles
Walcker on ka üks autoritest muinasjutukogumikus Muinasjuttude võlumaailm : 80 uut ja vana lemmikut . (Tõlkinud Liis Sillaste-Toots.) Tallinn: Egmont Estonia, c2012.
Veebipõhine test
Veebipõhised testid on internetis asuv tasuta või tasulise teenusena kasutatav küsimuste kogum, mis on teadmiste- või enesekontrolliks.
Testid on küsimustikud, mille täitmise järel kasutaja saab kohest tagasisidet testi sooritamise kohta. Veebipõhised testid on testid, mida on võimalik lahendada internetis. Veebipõhine test võib olla loodud veebis või arvutis.
Testimise esmane eesmärk on saada õppurite teadmiste kohta valiidset (valid), usaldusväärset (reliable) ja kasulikku (useful) informatsiooni saamine.
Testide koostamiseks on erinevaid vahendeid. Enesekontrollitestide loomiseks mõeldud rakendused või keskkonnad võimaldavad õpetajal luua teste, õppijal testida oma teadmisi, antakse kohe automaatset tagasiside. Tulemusi ja vastuseid ei salvestada. Õpetaja õppija tulemusi ei näe (n HotPotatoesega arvutis tehtud ja veebi üleslaaditud testid).
Teist tüüpi süsteemid võimaldavad lisaks testide koostamisele veel ka testide tulemuste jälgimise vahendeid. Õppija vastused salvestatakse koos saavutatud tulemustega. Õpetaja saab kõigi oma õppijate vastustest ülevaate. Sellised vahendid võivad olla ühes süsteemis koos nagu on õpihaldussüsteemis või võivad vahendid olla ka eraldi (TATS testide koostamiseks ja PETS testide sooritamiseks).
Küsimuste tüübid
Küsimuste tüübid jagatakse tavaliselt kaheks: objektiivsed küsimused ja essee küsimused. Objektiivsed küsimused (objective item) – õpilane valib õige vastuse valikvastuste seast või vastab ühe-kahesõnalise vastusega. Küsimuste "objektiivsus" (vt nime) on antud juhul punktid, mis on määratud õige vastuse eest. Sama tulemuse saavad kõik niimoodi vastanud kasutajad. Essee küsimused (essay question) ehk vabavastuselist tüüpi küsimused võimaldavad õpilastel vastata küsimusele vabas vormis.
Järgnevalt on esitatud 6 enamkasutatud küsimustüüpi. Igal keskkonnal on oma eripärad ja võimalused, mis võimaldavad luua ka teist tüüpi küsimusi (näiteks HotPotatoes'e ristsõnad). IMS QTI standardi 2.1 versioon eristab näiteks 16 erinevat küsimuse tüüpi
Valikvastustega küsimused (multiple choise) koosnevad probleemist ja selle võimalikest lahendustest. Õigeid lahendusi võib olla üks või mitu. Ühe õige lahendusega küsimuse vastuse märkimiseks kasutatakse nn raadionuppu (radio button), mitme õige vastusega küsimuse puhul märkeruutu (checkbox).
Kõrvutamisülesanded (match või associate) koosnevad kahte tulpa paigutatud objektidest (sõna, pilt, arv, sümbol), Vastaja peab esimeses tulbas olevatele objektidele leidma vaste teises tulbas olevate objektide seast.
Alternatiivvastusega küsimused on küsimused, mille on kaks vastusevarianti. Õppija peab otsustama, kas esitatud väide on tõene või väär, õige või vale, jah või ei, korrektne või mittekorrektne jne.
Lühivastusega küsimused ja lõpetavad küsimused on vabavastuselist tüüpi küsimused, kus vastuseks võib olla süna, fraas, sümbol, number. Sisuliselt on mõlemad samad, aga esimene on esitatud küsimuse vormis, teise puhul on antud lause algus ja vastaja peab kirjutama lause lõpu.
Lünktekstid võivad olla valik- või lühivastustega. Teksti sees on lüngad, mille vastaja peab täitma. Valikvastustega teksti puhul on rippmenüüst võimalik valida üks õige vastus, mis sobib lünka. Lühivastustega tekstis tuleb õppijal sisestada keeleliselt õiges vormis sõna.
Välislingid
Enesekontrolli teste ja harjutusi võimaldavad sisupakettide koostamise vahendid:
Ágota Kristóf
Ágota Kristóf (30. oktoober 1935 – 27. juuli 2011) oli ungari kirjanik.
Ta elas alates 1956. aastast Šveitsis ja kirjutas peamiselt prantsuse keeles.
Ta alustas luuletaja ja näitekirjanikuna; hiljem kirjutas autobiograafiliste sugemetega romaane.
Eesti keeles on ilmunud tema esikromaan, triloogia "Kaustik. Katsumus. Kolmas vale" (Kupar, 1997) ja romaan "Eile" (Loomingu Raamatukogu, 2001).
Meistertreener
Meistertreener on Eestis alates 2013. aastast treeneri kutsetase.
Eesti Kutsekvalifikatsiooniraamistiku alusel on 2013. aastast Eestis kasutusel 8 treeneri kutsetaset; kaks kõrgemat nendest on meistertreener ja eliittreener.
Meistertreeneri kutsetaseme annab treenerile Eesti Olümpiakomitee koostöös spordialaliiduga moodustatud kutsekomisjon.
2019. aasta oktoobri seisuga on Eestis treenerite seas 206 meistertreenerit. pisi|Meistertreener [[Henn Põlluste]] Kutsekomisjoni antud kutsetase on valdavalt ajalise kehtivuspiiranguga (nelja-aastase kehtivusajaga). Vähemal määral on neid treenereid, kellele on antud meistertreeneri kutsetase tähtajatu kehtivusajaga (teiste seas Tatjana Jaanson, Anna Levandi, Henn Põlluste, Jaak Salumets, Jaak Uudmäe, Anatoli Šmigun ja Tõnu Truus).
Rõbak Estonii
Rõbak Estonii (originaalpealkirjaga Рыбак Эстонии) oli Eesti Kalatööstuse juhatuse, partei, komsomoli ja ametiühingu komiteede poolt väljaantav venekeelne ajaleht. Leht ilmus 6. septembrist 1962 kuni 27. augustini 1992. Leht ilmus 1-2 korda nädalas ja formaadis 42x30 cm. Kokku ilmus 3824 numbrit.
Suur osa lehes ilmunud materjale on kättesaadavad veteranide veebisaidil www.ookean-estrybprom.7v8.ru.
Kurese maastikukaitseala
Kurese maastikukaitseala on kaitseala Lääneranna vallas, mis loodi hoidmaks pärandmaastikke ning Kibura karstiala, kaitsealuseid liike ja kooslusi. Kaitseala hõlmab Kurese küla.
Akrostihhon
pisi|Nathaniel Dearborni akrostihhon (1850), kus iga rea esimene täht moodustab nime „[[Jenny Lind|JENNY LIND"]] Akrostihhon (kreeka k. akros 'äärmine' ja stichos 'rida, värss') on luuletus, mille ridade või salmide algustähed annavad kokku sõna (harilikult nime) või lause.
Kolmerealine akrostihhon luuletus (korea k. 삼행시) on Lõuna-Koreas enim levinud luulevorm. Selle ülesehituseks on vaja jagada antud sõna iga karakter eraldi ja kirjutada luuletus, mis algab selle karakteriga. Näiteks kui on antud sõnaks „가나다", peab ühendama sõnad, mis algavad 가, 나 ja 다, et moodustada lühike luuletus.
Lõuna-Koreas kasutatakse sellist luulevormi sõnamänguna, mida mängitakse tihti meelelahutusprogrammides ja ka seltskonnamänguna. Mitmed inimesed, kes on selles mängus oskusi näidanud, on tuntud isikud nagu Park Myung-soo, Kim Jun-ho, Lee Seo-geun ja Min Kyung-soon. Samuti on seda luulevormi kasutatud K-pop lauludes, nagu GFriend laulus nimega „Love Whisper“.
Näited
Edgar Allan Poe inglise keeles kirjutatud akrostiline luuletus, mis kannab pealkirja „An Acrostic" :
Elizabeth it is in vain you say
"Love not" — thou sayest it in so sweet a way:
In vain those words from thee or L.E.L.
Zantippe's talents had enforced so well:
Ah! if that language from thy heart arise,
Endymion, recollect, when Luna tried
To cure his love — was cured of all beside —
His folly — pride — and passion — for he died.
Andrus Rõugu luuletus, „Silmades taevas ja meri", mille ridade esimesed tähed andsid ülalt alla lugedes kokku sõna „sinimustvalge" :
Silmades taevas ja meri
Nagu peoga kühveldet teri
Imeline valge
Meeled tuultele valla
Uued vaod vaotuman palge
Süda sädemeid kalla
Tuli kõik neelab alla
Voogab päev üle lõõsan maa
Algaman merel kui tõus
Lebada kauem ei saa
Geenid veel jõus
Lokoja
Lokoja on linn Nigeerias, Kogi osariigi keskus.
Linn asub Nigeri jõe ääres.
Lokojas tegutseb Kogi tehnikainstituut.
Narva tank
pisi|Narva tank 2012. aastal pisi|Narva tank 2022. aastal enne teisaldamist Narva tank oli Narva linna vallutamisele Teises maailmasõjas Punaarmee poolt 1944. aastal pühendatud mälestusmärk.
See avati 9. mail 1970. 2022. aasta augustis teisaldati tank Eesti Sõjamuuseumi ja monumendi postament lammutati.
Kirjeldus
Monument asus Narvas Jõesuu tänaval kohas, kus 25.–26. juulil 1944 ületasid Leningradi rinde väed Narva pealetungil kindral Ivan Fedjuninski juhtimisel Narva jõe.
Monument koosnes postamendile asetatud tankist T-34/85. Tank oli paigutatud jõe teljega risti, suunaga edelasse. Postamendil oli kakskeelne kiri: "25.–26. juulil 1944. a. forsseerisid Leningradi rinde väed selles rajoonis Narva jõe, murdsid fašistliku-Saksamaa vägede kaitse ja vabastasid Narva linna. В этом районе воиска Ленинградского фронта 25–26 июля 1944 года форсировали реку, прорвали оборону немецко–фашистских войск и освободили город Нарву."