cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Piklikaju
Siseehitus
Piklikajus paiknevad vereringe, hingamise, aevastusrefleksi, neelamisrefleksi, köharefleksi (köhakeskus) ja imemisrefleksi ning oksendamise (oksendamiskeskus) keskused. Piklikajus paiknevad ka andurid, mis reguleerivad näiteks happelisuse ja aluselisuse tasakaalu. Peale selle kulgevad kõik närviteed, mis peaaju kerega ühendavad, piklikajust läbi.
Piklikaju töö lakkamine (näiteks kaelalülisamba vigastuse tõttu) põhjustab enamasti surma. Teiselt poolt võib inimene hoolimata suuraju suure osa töö lakkamisest osaline ajusurm piklikaju abil edasi elada. Et piklikajus paiknevad hingamiskeskused, ei vaja niisugune patsient isegi mitte kunstlikku hingamist. Seda seisundit nimetatakse apalliliseks sündroomiks.
Liigendus
Piklikaju jaguneb funktsionaalselt järgmiseks kolmeks lõiguks: kate (tegmentum, 'tanu'), kaks piklikajupüramiidi (pyramides) ja oliivituumad. Kate paikneb taga, neljanda ajuvatsakese all, rombaugu lähedal. Kattest saavad alguse mitmesugused neuronid. Neid kohti nimetatakse üldiselt tuumadeks (näiteks kraniaalnärvide tuumad ning sisse- ja väljahingamise tuumad, hingamiskeskus).
Püramiidid on pikad ettesopistused esiküljel. Neid läbivad kortikospinaaltraktid ehk püramidaaltraktid, mis sisaldavad ajukoorest alguse saavate neuronite aksoneid lihaste liigutamiseks. Pisut allpool on kahe püramiidi ühendus püramiidiristus. Seal läheb umbes 80% aksonitest üle teisele poole. Oliivid on ettesopistused püramiididest pisut lateraalsemalt.
Püramiidide ja oliivide vahelt väljub XII kraniaalnärv (keelealune närv). Oliivi saabuvad mitmesugused neuronid peaajust ja seljaajust, et teha oma sünapsiga ümberlülitus teisele neuronile. Saabuvatel närvidel oliivis on erinevaid funktsioone. Täiesti üldiselt võib oliivi pidada lihaste liigutuste, eriti peenmotoorika koordinatsioonikeskuseks. Sellepärast kulgeb enamik närvikiude oliivist väikeajju, sest viimase pädevuses on lihaste liigutuste peenmotoorne koordinatsioon. Ka informatsioon lihastest nende liikumisseisundi või asendi kohta (propriotseptiivne tundlikkus) jõuab oliivi, kust see juhitakse edasi väikeajju.
Oliivis on suur tuumade kompleks. Selles saab välimuse ja funktsiooni järgi eristada suurt tuuma nucleus olivaris principalis ja kõrval paiknevaid tuumi nucleus olivaris accessorius medialis ja nucleus olivaris accessorius posterior.
Kõrval on veel ülemised oliivituumad (nuclei olivares superiores, mida aga funktsionaalselt ei arvata eelnevate tuumade juurde, sest seal lülitatakse ümber närvikiud kuulmisteelt, millel ei ole seega teiste oliivituumade funktsiooniga (motoorika koordinatsioon) midagi ühist. Nad osalevad heliallika suuna määramises.
Rudolf Jõks
Rudolf Jõks (1. märts/29. veebruar 1896 Rõhu – 15. august 1979 Tartu) oli eesti laulja (tenor) ja muusikapedagoog.
Ta õppis aastatel 1923–1925 Tartu Kõrgemas Muusikakoolis (Georg Stahlbergi klassis) ja 1925–1928 Eesti Vabariigi stipendiaadina Roomas Agnese Stame stuudios, kus täiendas end ka aastatel 1935 ja 1938.
Aastatel 1918–1923 oli ta Vanemuises koorilaulja, tegi kaasa ka sõna- ja lastelavastustes.
Isiklikku
Tema minia oli pianist ja muusikapedagoog Liina Jõks (1939–2018), pojapoeg Eerik Jõks on laulja (bassbariton), helilooja, koorijuht ja muusikateadlane, pojatütar Teele Jõks on laulja (metsosopran).
Konsensusdemokraatia
Konsensusdemokraatia on liberaalse ühiskonna kõige äärmuslikum, kõige aeganõudvam, kuid ka kõige jätkusuutlikum otsustamisvorm, sest konsensuse saavutamisel pole enam kohta tülidele ega vihapidamisele, sest kellestki pole teerulliga üle sõidetud. Konsensus on võimalik saavutada, kui arutelude protsessi kaasatakse kõik asjast huvitatud osapooled, selles osalejad on valmis tegema järeleandmisi oma algsest eesmärgist ning leitud kompromisslahenduse poolt hääletavad kõik. Konsensusdemokraatia mõte lähtub kogukonna, rahva või riigi suveräänsuse õiguse tunnustamisest, s.t igal kogukonnal või riigil on õigus ise läbi rääkida ja otsustada, kuidas ta korraldab elu ja toimetulekut omal territooriumil.
Kuid konsensuse saavutamine tähendada reeglina väga pikka läbirääkimise perioodi ning kompromisslahendusega leppimine eeldab usaldust teiste suhtes ja veendumuse olemasolu, et vastaspool ei kasuta tehtud järeleandmisi ära omakasu saavutamiseks. Seetõttu võib sellisel viisil otsuse langetamine kriisiolukorras seada ohtu kogu ühiskonna julgeoleku ja olemasolu, eriti kui mõni osapool ei ole valmis oma nõudmistes järele andma.
Konsensusliku otsustusprotsessi rakendamisele on oluliselt kaasa aidanud tehnoloogiline progress, mis võimaldab järjest lihtsamalt kokku tuua ühte diskussioonikeskkonda üha rohkem inimesi. Internetikeskkond võimaldab ühendada terve riigi kodanikud nendevahelisest kaugusest hoolimata, foorumid võimaldavad aktiivset mõttevahetust ning e-hääletuse süsteem aitab kaasa efektiivsele otsuste langetamisele. Sellise lahenduse suurepäraseks näiteks on Argentina pealinnas Buenos Aireses kasutusele võetud „DemocracyOS“ keskkond, mille kasutusvõimalust pakutakse kõigile, s.h ka inglise keeles.
Konsensus-demokraatia põhimõte, on sügavalt juurdunud paljude põlisrahvaste omavalitsus-organitesse. Näitena võib siinkohal tuua Kanada Põhja-Lääne Territooriumi ja selle kõrval oleva Nunavuti omavalitsused. Riiklikus mõõtkavas rakendatakse konsensus-demokraatia meetodit Šveitsis, Rootsis, Saksamaal, Belgias, Liibanonis ja Iraagis, tõsi mõnedes viimastest vahelduva eduga. Kõige radikaalsemalt on konsensus-demokraatia põhimõtet rakendatud Guernsey ja Kanalisaartel. Neist esimene on loobunud nii parteidel põhinevast poliitilisest süsteemist kui ka võimude lahususe põhimõttest. Riikideülestest organisatsioonidest rakendatakse konsensus-demokraatia põhimõtet ÜRO julgeolekunõukogus ja Euroopa Komisjonis, tõsi viimase puhul on hakatud sellest põhimõttest aegamisi taganema. Eestis rakendas konsensuse põhimõtet meie kõige kauaaegsem peaminister Andrus Ansip.
Konsensusdemokraatia kõige halvem näide pärinev Poola ajaloost. Nimelt kehtis Rzeczpospolitas (Aadlivabariigis) nõue, et otsused tuleb langetada konsensuslikult, s.t kõik peavad selle kinnitama (Liberum Veto) põhjustas poliitilise otsustamatuse (sest keegi oli alati millegi vastu) ning sellele järgnevalt riigi likvideerimise ning selle valduste ja elanike traagilise jagamise naabrite vahel.
Konsensus-demokraatia põhimõtte rakendamine on laialdaselt kasutusel ka paljude riikide kooperatiivsetes ettevõtetes (ühistutes), kuid mõnedes maades on jäetud võimalus langetada otsus ka 90% hääleenamusega (näiteks Soomes). Sellise võimaluse tuleneb praktilisest kogemusest, et osa ettevõtte liikmeid võivad olla ülesostetud näiteks konkurentide poolt või siis muul põhjusel olla pahatahtlikult häälestatud ning nende poolt põhjustatud takistused põhjustada kogu ettevõtte pankrotistumise. See omakorda pakuks konkurentidele soodsat võimalust vabaneda ohtlikust konkurendist ning osta odavalt ära pankrotistunud ettevõttest järelejäänud vara.
Haldi (jumal)
pisi|Haldi lõvi seljas. [[Arin-Berdilt leitud maali fragment. Asub Armeenia Ajaloomuuseumis]] Haldi (urartu keeles Pilt:Haldi.jpg Dḫal-di) on urartu mütoloogias peajumal, jumalanna Arubaini abikaasa. Koos äikese- ja sõjajumala Thejšeba ning päikesejumala Šiviniga kuulus ta jumalate juhtkolmikusse.
Haldi oli Urartu riigijumal Išphuini valitsemisajast saadik. Haldi valvas kuningriigi üle ja saatis sõjaväe lahingusse. Kuningad põhjendasid sõjakäike sellega, et see oli Haldi ülesanne neile.
Haldi nimi tähendas tõenäoliselt 'taevane'. Tema peamine kultuskeskus oli Musasiri linn. Pärast selle hävitamist 714 eKr kaotas Haldi vähehaaval tähtsuse.
Nimi
Nime päritolu on ebaselge. Seda seostatakse taevaga, mis on tüve hal- tähendus nahhi-dagestani keeltes, millega hurri keeled (sealhulgas urartu keel) on suguluses. Sel juhul võib haldi tähendus olla 'taevane'.
Päritolu
Suurem osa urartu mütoloogia jumalatest on pärit Mesopotaamiast. Haldi oli algselt urartulaste hõimujumal. Kõige levinuma teooria järgi rändasid urartu hõimud (kutsuti ka Nairi rahvaks) Armeenia mägismaale Rawandozi piirkonnast, praeguse Iraani Lääne-Aserbaidžaani provintsi alalt. Need hõimud tõid kaasa Rawandozi kohaliku jumala Haldi ja levitasid tema kultust tulevasel Urartu riigi territooriumil.
Haldi oli Musasiri linna (asus praeguse Lääne-Aserbaidžaani provintsi alal) jumal ja seega oli linn ka tema peamine kultuskeskus. Teofoorseid nimesid, mis sisaldavad osa Ḫaldi, on teada Kesk-Assüüria ajast saadik. Miroslav Salvini osutab sellele, et vanimad teadaolevad urartu pealdised Sarduri linnuses Tušpas (Vanis) Haldit ei maini. Ta leiab, et Išphuin juurutas Urartus Haldi kultuse ning nimetab seda tema tähtsaimaks poliitiliseks teoks.
Haldi sai Urartu peajumalaks pärast seda, kui 9. sajandil eKr liideti Musasir Urartuga. Kuningas Išphuini valitsemisajal kujunes urartu usundi alus. Haldit hakati austama sarnaselt sellega, nagu Assüürias austati Aššurit.
Haldi kultus
pisi|[[Argišti I rajatud Haldi pühamu rekonstruktsioon Erebunis]] pisi|[[Rusahhinilist (Toprakkalest) leitud ohvrialtar. Praegu İstanbuli Arheoloogiamuuseumis]] Haldi nimi figureeris kuninglike ürikute alguses: "Haldi vägevuse läbi Menua, Išphuini poeg, ütleb...". Mõnikord oli Haldi Urartu sõjaretkede peakangelane: "Jumal Haldi oma sõjariistaga läks retkele, vallutas Erikuahhi maa, võitis Luhhiuni linna, heitis need Menua jalge ette. Haldi on vägev, jumal Haldi sõjariist on vägev." Need vormelid on laenatud Assüüriast, kus sarnast sõnastust kasutati jumal Aššuri kohta.
Haldi poole palvetamisega kaasnes koduloomade ohverdamine. Urartu tekstide järgi pidi Haldile korraga ohverdama 70 härga ja 34 lammast ; suuremaid ohverdusi Urartus ei tehtud.
Ohverdamine toimus Haldi pühamutes. Tõenäoliselt oli Haldi pühamu igas linnas. Pühamu ehitati peakindluses kõrguselt teisele kõrgendikule (kõrgeimal kõrgendikul oli tavaliselt kuninga palee). Sel oli tavaliselt pisut tsikuraati meenutav torn, mida kasutati mitmesugustes tseremooniates. Pühamu seinad kaunistati sageli dekoratiivsete relvadega, mis sümboliseerisid jumala tahte ja Urartu sõjaväe võidu seost.
Ikonograafia
pisi|Samba alust kaunistav kivi ([[Rusa kuup) kuningas Rusa I palees Kef Kalesis Adilcevazis. Kuningas Haldi seisab lõvi seljas, hoides vasakus käes joogikaussi ja paremas käes odaotsa või taime. Praegu Anatoolia Tsivilisatsioonide Muuseumis Ankaras]] pisi|Detail samalt kivilt pisi|Haldi kujutise skeem Vastavalt Vana-Lähis-Ida kunstikaanonitele kujutati Haldit profiilis. Tal võisid olla habe ja tiivad. Mõnikord hoidis ta käes teadmata otstarbega esemeid. Sageli kujutati teda lõvi seljas seismas (mistõttu on oletatud, et lõvi oli tema püha loom), kuid mõnel kujutisel on ta pulli seljas. Mõnel juhul kujutati temaga koos lõvi seljas Thejšebat, kes oli urartu usundi panteonis tähtsuselt teine jumal.
Haldi kultuse kadumine
Aastal 714 eKr võitis Assüüria kuningas Sargon II pärast pikka sõda Urartu kuninga Rusa II vägesid. Ta vallutas ootamatu manöövriga riigi ja rüüstas Haldi peamise kultuskeskuse Musasiri. See vallutus viis Urartu sõjalis-poliitilise allakäiguni, mis andis Haldi kultusele tõsise hoobi. Musasiri linna uuesti üles ei ehitatud ja Haldi kultus hakkas kaduma.
Urartu riigi viimastel aastatel pöörduti kuninglikes ürikutes üha enam Haldi asemel Thejšeba ja isegi Assüüria jumala Aššuri ning Babüloni jumala Marduki poole. Ka pealinna üleviimine Thejšeba kultuskeskusse Thejšebainisse võis olla seotud Haldi kultuse hääbumisega.
8. sajandi teisest poolest eKr pärinevas kirjas, mis omistatakse Tiglat-Pileser III-le või Sargon II-le, mainitakse Assüüria agenti nimega Parni-aldi. On oletatud, et see tähendab 'kellel on farn jumal Haldilt', kus farn on iraani religioosne termin; aldi on selle oletuse järgi Haldi nime kohalik moonutus.
Haldi kultuse teisenemine Mheri kultuseks
Arvatakse, et Armeenias jätkus jumal Haldi kultus Mheri (zoroastristliku Mithra armeenia variant) kultusena. Sellist arvamust avaldas juba Igor Djakonov, kes osutas sellele, et Haldi väravat Vani lähedal nimetati armeenia traditsioonis Mheri väravaks Armen Petrosjan, kes analüüsis Mheri ja Haldi sarnasusi, osutab muu hulgas järgmistele kokkulangemistele: pisi|Haldi kujutis kilbil 1995. aastal leitud Išphuini ja Menua aegne kilp, millel Haldi on kujutatud leegist ümbritsetuna ja meenutab põlevat päikest, kinnitas seda seisukohta. .
Iraani rahvad võtsid Haldi pärast Urartu langust oma mütoloogiasse. .
Rakvere Waldorfkool
Rakvere Waldorfkool (varasema nimega Rakvere Vanalinna Kool) on Lääne-Viru maakonnas Rakveres aadressil Pikk tänav 18 tegutsev Waldorfi kool.
Kool on 12-klassiline. Kooli peab üleval Rakvere Vabakooli Selts.
Kool asutati 2011. aastal nimega Rakvere Vanalinna Kool.
Lineaarne temperatsioon
Lineaarne temperatsioon (inglise keeles linear temperament) on muusikas teist järku temperatsiooni erijuht, mille puhul perioodintervall on oktav.
Riisa kraav
Riisa kraav (ka Sookatse kraav) on kraav Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Parivere ja Sookatse külas.
Kraavi pikkus on 4,3 km ning see suubub vasakult Riisa ojja (2,3 km suudmest). Kraavi valgla on 17,1 km². Kraavist itta jääb Lihula maastikukaitseala.
Riisa kraav on tehislik mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50m.
Riisa kraavi keskkonnaregistri kood on VEE1118400.
Võrdlev keeleteadus
Võrdlev keeleteadus (ehk võrdlev lingvistika, komparatiivne keeleteadus, võrdlev-ajalooline keeleteadus või võrdlev filoloogia) on ajaloolise keeleteaduse haru, mis tegeleb eri keeli võrreldes nende ajaloolise seotuse leidmisega. Keelte geneetiline sugulus viitab ühisele päritolule või algkeelele, võrdleva keeleteaduse eesmärk on konstrueerida keelkondi, rekonstrueerida algkeeli ja vaadelda keeltes aja jooksul toimunud muutusi.
Väike murdesõnastik
"Väike murdesõnastik" on eesti murdesõnu sisaldav kaheköiteline sõnastik, mis ilmus 1989. aastal. Sõnastikus on ka palju võru ja setu keele sõnu. Sõnastiku andis välja Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut. Sõnastiku toimetas Valdek Pall. Raamatu 5-440-00612-5.
Okasseahäälestus
Okasseahäälestus ehk okassiga (inglise keeles porcupine) on muusikas okasseahäälestuste perekonda kuuluv lineaarne temperatsioon, milles tempereeritakse okasseakomma helisageduste suhtega 250/243 ning milles kolm tertsi võrduvad kahe kvardiga.
Okasseahäälestuses on võimalikud momentsümmeetrilised okassea helilaadid.
Aiguille Verte
Aiguille Verte ([eɡɥij vɛʁt]) (prantsuse keelest 'roheline nõel') on mägi Mont Blanci massiivis Prantsuse Alpides.
Esmakordselt ronisid sellele 29. juunil 1865 Edward Whymper, Christian Almer ja Franz Biner, kaks nädalat enne saatuslikku Matterhorni tõusu. Whymper ei saanud ronida koos oma tavalise teejuhi Michel Croziga, kes pidi Chamonix's klienti ootama. Selle tulemusena palkas Whymper Christian Almeri, kes oli 1854. aastal olnud koos Alfred Willsiga Wetterhornil.
Uduma oja
Uduma oja (ka Kaitsa oja) on oja Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Tuudi külas.
Oja suubub Tuudi ja Valuste piiril vasakult Tuudi jõkke (12,7 km suudmest).
Oja on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.
Uduma oja keskkonnaregistri kood on VEE1118500.
Riemanni meetrika
Riemanni meetrika (inglise keeles Riemannian metric) on diferentsiaalgeomeetrias teatav sümmeetriline tensorväli.
Sümmeetrilisi (2,0)-tensorvälju (ehk bilineaarvormivälju) võib üksühese vastavuse põhjal käsitleda ka ruutvormiväljadena. Kui niisuguse välja ruutvorm on igas punktis positiivselt määratud, siis nimetatakse seda välja Riemanni meetrikaks (Bernhard Riemanni järgi).
Ajalugu
Riemann üldistas Carl Friedrich Gaussi antud pinna sisegeomeetria mõistet ja seadis 1854. aastal Göttingeni Ülikoolis professorite ees (üks neist oli Gauss) peetud geomeetria alushüpoteese käsitlevas ettekandes sellise sümmeetrilise tensorvälja n-mõõtmelise kõverruumi geomeetria (Riemanni geomeetria) aluseks. Trükis ilmusid selle loengu materjalid alles pärast tema surma 1868. aastal.
Määratlus
Mis tahes meetrilise tensoriga on seotud ruutvorm, mis on määratletud igas puutujaruumis järgmise avaldisega:
Kui q_m on positiivne kõigi nullist erineva X_m väärtuste puhul, siis on meetrika m-is positiivselt määratud. Kui meetrika on positiivselt määratud iga m ∈ M juures, siis g-d nimetatakse Riemanni meetrikaks. Üldistatud juhtudel, kui ruutvormid q_m omavad püsivat signatuuri, mis ei sõltu m-st, siis g-d nimetatakse pseudo-Riemanni meetrikaks.
Riemanni meetrika erijuhud
Riemanni meetrika erijuhud on pinna esimene ruutvorm ja vektorite skalaarkorrutis eukleidilises ruumis En.
Albatrellaceae
Albatrellaceae on pilvikulaadsete seltsi kuuluv sugukond seeni. Sinna kuulub 9 perekond enam kui 45 liigiga.
Põlva kihelkonnakool
Põlva kihelkonnakool oli Põlva kihelkonnas alates 1833. aastast tegutsenud kihelkonnakool.
See kihelkonnakool oli 1688. aastal asutatud Põlva köstrikooli järeltulija ning Põlva Ühisgümnaasiumi eelkäija. Kooli on lõpetanud või seal on õppinud teiste seas Jakob Hurt (õppis 1849–1852), Johannes Käis (õppis 1897–1899).
Kool asus nagu ka Põlva köstrikool Mammastes Köstrimäel ja andis ettevalmistuse kreiskooli astumiseks. Esimene koolmeister oli aastatel 1833–1863 David Donner. Koolis õpiti kolm aastat. 1908. aastal toodi kihelkonnakool Mammastest Põlvasse ja 1911. aastaks oli koolis juba 89 õpilast ja kaks kutselist õpetajat: Toomas Toiger ja Daniel Siilats. Õppeaeg koolis oli siis neli aastat ja kogu õppetöö oli venekeelne.
1920. aastal nimetati kool ümber 6-klassiliseks algkooliks.
Jaan Luik (põllumees)
Jaan Luik (29. juuli 1892 Tuhalaane vald, Viljandimaa – 15. juuni 1942 Sosva, Sverdlovski oblast) oli põllutööministri abi.
Ta oli 1915. aastal maamõõtja-taksaator Venemaal, osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas, 1920–1923 Põllutööministeeriumi vanemmaamõõtja, 1923–1928 Viljandi abimetsaülem ja Pärnu ringkonna metsarevident, 1928–1940 Põllutööministeeriumi Metsade Peavalitsuse (Riigimaade ja Metsade Valitsuse) direktor, 1939–1940 Põllutööministri abi.
Ta arreteeriti NKVD poolt 1941. aastal ja suri vangistuses.
Maadlejad
„Maadlejad“ (prantsuse keeles „Lutteurs“) on prantsuse kunstniku Gustave Courbet’ õlimaal lõuendil.
1853. aastal valminud teos on külastajatele vaatamiseks väljas Budapesti Kaunite kunstide muuseumis.
Kibiste sild
Kibiste sild asub Tuulna külas Klooga jaama tee algusest 0,37 km kaugusel Paldiski maanteest.
Maanteeameti teederegistri andmetel on eelmine Kibiste sild üle Tuulna oja ehitatud 1949. aastal 8,3 m pikkusena ja 8,9 m laiusena. Normatiivne kandevõime. H-10/HG-60. https://teeregister.riik.ee/mnt/index/report/one_point/show.do%3Bjsessionid=157DE64C1175E8E06D2D1F5373BC2443?resultID=a25b26e1caf926e10003dfcb00020b&resultsOnPage=50&tableNum=1&pageNum=8
Ehitusbörsi andmetel http://www.eb.ee/et/constructions/39552
2013. aastal sild renoveeriti.
Biała
Asulat on esmamainitud 1225. aastal, linnaõigused sai 1311. aastal. 1544. aastal hävis linn suures tulekahjus peaaegu täielikult. Kolmekümneaastases sõjas rüüstati linna mitmel korral. Suured tulekahjud olid ka aastatel 1791 ja 1793. 1945. aastal läks Biała Saksamaa koosseisust Poolale.
Marcela Topor
Marcela Topor (sündinud 8. septembril 1976 Vasluis Rumeenias) on rumeenia päritolu Kataloonia ajakirjanik.
Ta on 2016. aastast iga kuu ilmuva ingliskeelse ajakirja Catalonia Today ja Kataloonias Gironas asutatud samanimelise veebiportaali toimetaja. Ta tegutseb ka telesaatejuhi ja intervjueerijana.
Ta on lõpetanud Alexandru Ioan Cuza Iași Ülikooli inglise filoloogia erialal.
Isiklikku
Ta valdab vabalt rumeenia, inglise, hispaania ja katalaani keelt.
Ortodontia
pisi|[[Breketid]] Ortodontia on hambaravi haru, mille käigus võib muuta hammaste asendit, parandada hambakaarte kuju ja funktsiooni.
Hammaste asendit muudetakse vastavate seadmete ja abivahendite tekitatud nõrga jõuga. Ravi kestus võib ulatuda kuudest kuni aastateni, sõltuvalt hambumusprobleemi raskusest ja patsiendi vanusest. Ortodontia ehk ortopeediline hambaravi on kõige aktuaalsem lapseeas patsientide puhul, kelle hambumusanomaalia korrigeerimine on soodne luukasvu arvelt. Ortodontiat kasutatakse ka täiskasvanutel, kes ei ole rahul oma hammaste asendi ehk hambumusega. Ravimist breketitega kasutatakse ka ruumi loomiseks implantaatide paigaldamisel ja proteesimisel.
Enne ortodontilist ravi koostatakse raviplaan. Selle jaoks võtab hambaarst suust jäljendid, mille põhjal valatakse kipsmudelid hammaskonnast. Kliinilise ülevaatuse ja röntgenipiltide abil tehakse arvutused ning selgub täpne raviplaan.
Detsember 2014
Detsember 2014, kroonika
2014. aasta detsember algas esmaspäeval ja lõppes 31 ööpäeva pärast kolmapäeval.
Momentsümmeetria
Momentsümmeetria (inglise keeles moment of symmetry, MOS) on 1975. aastal Erv Wilsoni sõnastatud helilaadi omadus, mille kohaselt helilaadi järjestikuste astmete intervalle peab esindama täpselt kaks erinevat ühisteguriteta arvu. Samuti peab momentsümmetrilise helilaadi astmete väärtusi genereerima sama generaatorintervall või generaatorintervallid, mida helilaadi esimesest astmest alates igale järgnevale astmele liites saadakse modulo perioodintervall järgmise astme väärtus. Ka nii generaatorintervalli kui ka perioodintervalli väärtusteks peavad olema ühisteguriteta arvud.
Ajalooline keeleteadus
Ajalooline keeleteadus (ehk diakrooniline keeleteadus) on keele ajaloolist arenemist uuriv teadusharu. Ajaloolise keeleteaduse peamised ülesanded on:
Reinhold Johann Winkler noorem
Reinhold Johann Winkler noorem (12. jaanuar 1767 Tallinn – 24. jaanuar 1815 Tallinn) oli Eesti vaimulik.
Õppis Tallinna Gümnaasiumis, siis aastatel 1785–1788 Jena Ülikoolis. Oli mitu aastat koduõpetaja, 1793–1795 Moskva saksa kooli rektor. Ordineeriti 23. septembril 1795 õpetajaks.
Oli aastatel 1795–1810 Jüri koguduse õpetaja. Kutsuti 21. oktoobril 1810 (introdutseeriti 21. novembril 1810) Tallinna Toomkoguduse ülemõpetajaks. Oli alates 30. juunist 1810 veel Eestimaa konsistooriumi assessor.
Winkler oli Johann Heinrich Rosenplänteri Beiträge kaastöölisi; on avaldanud trükis vaimulikke laule ja eestikeelse katekismuse. Tema eestikeelsed valmid ilmusid Gresseli kalendris, luuletusi leidub ka esimeses eesti lauldavate laulude valimikus Monned Laulud (1806). Kogumikus Eestima Ma-wäe söa-laulud (1807) ilmusid värsid, mille eesmärgiks oli maaväe võitlejate ridades vaprust Napoleoni vastu võideldes õhutada. Raamat Juttud ilmus Tallinnas 1816 ja 1828; raamatuke Jummalasanna laulud (16 lk.) ilmus 1817.
Isiklikku
Tema isa Reinhold Johann Winkler oli Tallinna Oleviste koguduse ülempastor ja Tallinna superintendent, vanaisa Reinhold Winkler oli Järva-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetaja, vanavanaisa Abraham Winkler oli Rapla Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja. Vend Abraham Nicolaus Winkler oli Rakvere Kolmainu koguduse õpetaja. Poeg Constantin Winkler oli Rakvere Kolmainu koguduse õpetaja, väimees Carl Bernhard Gebhardt oli Tõstamaa Maarja koguduse õpetaja, pojapoeg Reinhold Johann Winkler III oli Karja Katariina koguduse õpetaja ja viimane Saaremaa superintendent. Tema venna pojapoeg Rudolf Adam Winkler oli Jüri- ja Tallinna Toomkoguduse õpetaja.
Elias Hrawi
Elias Hrawi (4. september 1926 – 7. juuli 2006 Beirut) oli Liibanoni poliitik ning aastatel 1989–1998 Liibanoni president.
Ta sündis Hawch Al Umara's, Zaḩlah lähedal.
Jürgen Klopp
Jürgen Norbert Klopp (sündinud 16. juunil 1967 Stuttgardis) on Saksamaa jalgpallitreener ja endine jalgpallur. Oktoobris 2015 sai Klopp Liverpooli peatreeneriks. Enne seda on ta juhendanud Saksamaa klubisid Mainz 05 ja Dortmundi Borussia.
Aastatel 2011 ja 2012 on ta valitud Saksamaa aasta jalgpallitreeneriks.
Hetk
Hetk ehk silmapilk ehk moment ehk viiv on tavakeeles täpselt määratlemata lühike ajavahemik, mida neuropsühholoogias mõistetakse kui subjektiivset oleviku tunnetamiseks vajalikku ajavahemikku, mida inimene väljendab sõnaga 'nüüd'.
Erinevate uurimistulemuste kokkuvõttena on selline ajavahemik umbes kolme sajandiku sekundi pikkune, mis umbes vastab ärrituse ülekandeajale kiiretes keemilistes sünapsides ehk sünaptilisele latentsusajale. Näiteks on inimese kuulmine võimeline ajaliselt eritlema veel 0,03 sekundise kestusega mürade vaheldumist.
Füüsikas ja teadusfilosoofias on hetk lõpmatult lühike ajavahemik ajalises taustsüsteemis. Sama tähendusega on ka muusikas ajapunkt, nt punkt koordinaadistiku ajateljel.
Rütmani galerii
Rütmani galerii on kunstigalerii Raplas.
Galerii on nime saanud omaaegse Rapla Haridusseltsi juhatuse esimehe ja Rapla rahvamaja ehituse initsiaatori Jaan Rütmani (1885–1943) järgi.
Welle (Alam-Saksi)
Welle on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Harburgi kreisis.
Valla pindala on 19,93 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1177 inimest.
Perioodintervall
Perioodintervall ehk periood (inglise keeles period [of a scale]) on muusikas helilaadi raamintervall.
Lineaarse temperatsiooni puhul on perioodintervalliks oktav.
Jaak Jõevee
Jaak Jõevee (sündinud 19. juunil 1961 Tallinnas) on eesti sisearhitekt ja disainer.
Jõevee õppis 1968–1971 Tallinna 24. Keskkoolis, 1971–1976 Sausti 8-klassilises koolis, 1976–1982 Tartu Kunstikoolis kunstnik-kujundaja erialal ning 1986–1992 Tallinna Kunstiülikoolis sisearhitektuuri erialal.
1982–1986 töötas ta Tallinna Polütehnilises Instituudis õppemeister-operaatorina, 1986–1989 oli H. Pöögelmanni nimelises Elektrotehnika Tehases osakonnajuhataja ning 1989–1992 disainer AS-is Boga. 1993. aastast on ta Jaak Jõevee Sisearhitektuuribüroo OÜ juhatuse esimees.
Alates 1993. aastast on ta Eesti Sisearhitektide Liidu liige.
Lambaseenik
Lambaseenik (Albatrellus) on pilvikulaadsete seltsi sugukonda Albatrellaceae kuuluv seente perekond.
Ivan Vassiljevitš vahetab elukutset
"Ivan Vassiljevitš vahetab elukutset" on 1973. aastal valminud Nõukogude Liidu mängufilm. Filmi stsenaarium põhineb Mihhail Bulgakovi näidendil "Ivan Vassiljevitš".
Tagalõpuselised
Tagalõpuselised (Opisthobranchia) on rühm tigusid.
Nimi "tagalõpuselised" viitab sellele, et nende tigude lõpused paiknevad südamest tagapool (taga paremal) (eeslõpuselistel aga südamest eespool).
Uno Liiv
Uno Liiv (22. jaanuar 1930 Tallinn – 19. märts 2015) oli eesti tehnikateadlane, Tallinna Tehnikaülikooli professor ja kergejõustiklane (sprinter).
Haridus
Ta õppis aastatel 1938–1940 Anna Tõrvand-Tellmanni Inglise Kolledžis, 1940–1945 Tallinna 20. algkoolis ja lõpetas 1949. aastal Tallinna 7. Keskkooli. 1954. aastal lõpetas ta Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusteaduskonna hüdrotehniliste ehitiste erialal. Aastatel 1962–1963 oli ta Leningradi Polütehnilise Instituudi mittestatsionaarne aspirant, 1978–1980 oli ta samas doktorant. Täiendas end Leningradi Polütehniline Instituudis (1973, 1975, 1985 ja 1989), Taanis (1993) ja Suurbritannias (1995). Tehnikakandidaat 1966 (Leningradi Polütehniline Instituut); dotsent 1969; tehnikadoktor 1983 (kinnitus 1984); professor 1985.
Akadeemiline tegevus
Töötas Tallinna Tehnikaülikoolis 1954–2015: hüdrotehnika ja geodeesia kateedri vanemlaborant 1954–1957, laboratooriumi juhataja 1957–1960; sanitaartehnika ja hüdraulika kateedri assistent 1960–1961; tehnilise joonestamise ja kujutava geomeetria kateedri assistent 1961–1964; sanitaartehnika ja hüdraulika kateedri vanemõpetaja 1964–1966, dotsent 1966–1969; sanitaartehnika kateedri dotsent 1969–1984, professor 1984–1992; mehaanikainstituudi hüdro- ja aeromehaanika professor 1992–1997, õppetooli juhataja, emeriitprofessor 1997–2015
Konsultatsioonibüroo OÜ Corson tegevdirektor 1996–2015; infotehnoloogiafirma 3 Step IT juhatuse liige 2001–2015.
Teadustöö
Tema uurimisteemadeks oli teoreetiline ja eksperimentaalne hüdrodünaamika, vedelike mittestatsionaarne voolamine silindrilistes survetorudes suurte kiirenduste korral; hüdrodünaamilise eksperimendi automatiseerimine ja arvutusaluste loomine. 1967–91 tegi koostööd NSV Liidu kosmoseettevõttega Energia seoses kosmoselaevade Sojuz ja Buran soojuskaitse ning põkkesüsteemide hüdraulikaga; eksperimentaalsed ja teoreetilised tööd madala vee lainetusest; Eesti rannajoonel ja sadamates toimuvate hüdrodünaamiliste ning hüdroehitustega seotud insenerprobleemide lahendamine. Avaldanud üle 120 publikatsiooni. Tema juhendamisel on kaitstud 1 doktoriväitekiri ja 8 kandidaadiväitekirja.
Ühiskondlik tegevus
TPI spordiklubi esimees 1958–1959; Eesti NSV Kergejõustiku Föderatsiooni ja VSÜ Kalev kergejõustikusektsiooni presiidiumi liige; NSV Liidu Kehakultuuri ja Spordikomitee Kino ja Televisiooni Föderatsiooni presiidiumi liige 1963–1965; ETV spordisaadete mittekoosseisuline režissöör ja autor-reporter 1958–1968; saatejuht muusikasaadete toimetuses 1970–1971.
TTÜ muinsuskaitse klubi asutaja ja esimees 1987–1992; Eesti Kongressi delegaat 1991–1992; Lions-klubi Tallinn City liige 1989–2006 (sh asutajaliige), president 1992/1993, hiljem klubi meister.
Liikmesus
Rahvusvahelise Hüdrauliliste Uurimistööde Assotsiatsiooni (IAHR) liige 1969–…; IAHRi mõõteriistade tehnilise komitee liige 1989–2015; NSV Liidu Kõrgema Hariduse Ministeeriumi juures oleva hüdraulika õpetamise metoodikanõukogu liige 1984–1989; UNESCO Rahvusvahelise Hüdroloogia Programmi (IHAP) Eesti Rahvuskomitee esimees 1996–2002.
Harrastused
Sport ja muusika. Kahekordne NSV Liidu koolinoorte meister 1948; Eesti NSV kergejõustikukoondise liige 1948–1959.
Vivian (Lõuna-Dakota)
Viviani pindala on 4,4 km², kõik maismaa.
Elanike arv on 2010. aasta rahvaloenduse kohaselt 119. 2000. aastal oli elanikke 131, kes jagunesid 55 majapidamisse ja 36 perekonda. Peaaegu kõik olid valged, üksnes paar indiaanlast. Mehi oli pisut rohkem kui naisi. Alaealisi oli 25. Keskmine sissetulek elaniku kohta oli 13 502 USA dollarit, aga 18 inimest elas allpool vaesuspiiri.
Asula on saanud nime raudteeametniku abikaasa Vivian Hunteri järgi.
Asula rajati praegusele kohale 1906. aastal. Aastal 1907 jõudis asulasse Chicago, Milwaukee, St. Paul and Pacific Railroadi raudteeliin. Vivianis asus kuni 1978. aastani kool.
Vivianis on mõõdetud maailma suurim rahetera. 23. juulil 2010 mõõdeti maha sadanud rahetera läbimõõduks 20 sentimeetrit ja kaaluks 0,88 kg. Eelmine rekordrahetera läbimõõduga 17,8 sentimeetrit langes 2003. aastal Nebraskas Auroras ja rekordmassiga (0,76 kg) rahetera 1970. aastal Kansases Coffeyville'is.
Enamusdemokraatia
Enamusdemokraatia on turumajanduslikul konkurentsil põhinev poliitiline filosoofia, mille järgi enamusel (vähemalt 51%) peaks olema õigus teostada oma tahet vähemuse üle ning rakendada selleks võimu ühiskondlike suhete ja avaliku ruumi korraldamisel. Enamusdemokraatial põhinev valimismudel võib põhjustab olukorra, milles „väike enamus valitseb suurt vähemust“ ning põhjustab riigi elanikkonna lõhestumise kaheks peaaegu võrdseks grupiks. Samas ei välista demokraatlik ühiskonnakorraldus jõuvahekordade muutumist tulevikus ja teistsuguse enamuse teket.
Enamusdemokraatia on domineeriv otsustusviis enamikus demokraatliku ühiskonnakorraldusega riikides. Erisused tekivad sellest, kas enamust arvestatakse ainult hääle andnud isikute või kõigi otsustusprotsessis osalenute arvust lähtudes. Otsustusprotsessi saab halvata, kui selles osalejatest suur osa jätab hääle andmata ja enamust ei teki.
Kontseptuaalne alus
Enamusdemokraatia pooldajad väidavad, et selline võimu teostamise viis on olemuselt demokraatlik, sest vaid nii saab piirata väikeste gruppide (aristokraadid, preestrid, kohtunikud, sõjapealikud) manipulatsioone terve ühiskonnaga. Ainus piirang, mida valitseval enamusel pole õigust takistada, on teistsuguse enamuse tekkimist. Praktikas tähendab see, et ka vähemuses olijatel on õigus avalikult avaldada oma seisukohti ja tutvustada arusaamu ning seeläbi saada juurde poolehoidjaid. Niiviisi tagatakse, et kui valitsev enamus on kehtestanud õigusliku sätte, mis hakkab takistama riigi arengut, siis saab uus enamus seda muuta ja seeläbi tekitatud probleemi lahendada.
Aleksandr Trapeznikov
Aleksandr Trapeznikov (1908 Permi kubermang – ) oli Nõukogude partei- ja julgeolekutöötaja. Eesti NSV riikliku julgeoleku ministri asetäitja kaadrialal ja Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Ministeeriumi kaadriosakonna ülem.
Elulugu
Tööliste poeg, venelane. NLKP liige 1929. Haridus: keskharidus, 1937 ÜK(b)P KK juures asuv Kõrgem propagandistide kool.
Ma Yuan
pisi Ma Yuan (馬遠; Mǎ Yuǎn; umbes 1160–1165 – 1225) oli Songi dünastia aegne hiina maalikunstnik.
Et lahendada pinge meditatiivsesse rahusse, kasutas ta "ühe nurga kompositsiooni" (邊角之景 biānjiǎo zhī jǐng).
Ma Yuani ja Xia Gui töödest sai alguse Ma-Xia koolkond. Ma Yuani tööd mõjutasid Zhe koolkonda ning Shūbuni ja Sesshūd.
Ajavahemik
Ajavahemik on aja osa, mida on võimalik kirjeldada ajapunktide "algus" ja "lõpp" ning ajalõigu "kestus" abil.
Füüsikaseadus
Füüsikaseadus on füüsikalise loodusseaduse üldistatud formuleering enamasti matemaatilisel kujul. Füüsikaseadus kirjeldab, kuidas füüsikalisi objekte (nähtusi, protsesse, olekuid) iseloomustavad füüsikalised suurused on omavahel seostatud ja missuguste seaduspärasuste kohaselt nad muutuvad. Teaduses aktsepteeritud füüsikaseadused moodustavad baasi, millele tugineb praegusajal valitsev materiaalne maailmapilt.
Ajavahemik
Ajavahemiku sümboliks on \Delta t ("delta t").
Ajavahemike alusel on võimalik luua erinevaid ajaskaalasid ja nende abil aega mõõta.
Lisaks igale inimesele tuttavatele ajavahemikele nagu "päev" (päikesetõusu ja päikeseloojangu vaheline ajavahemik) või "aasta" (ajavahemik Päikese madalseisust (talvine pööripäev) kuni kõrgseisuni (suvine pööripäev) ning tagasi Päikese madalseisuni) mõõdetakse füüsikas aega näiteks sekundites (radioaktiivse aine pooldumiseks kuluv aeg), bioloogias juurdekasvuühikutes (kudede juurdekasvuks kuluv aeg), nurgakraadides (millega mõõdetakse Foucault' pendli abil Maa pöörlemist).
Tänapäeva füüsikas loetakse lühimaks ajavahemikuks füüsik Max Plancki järgi nimetatud Plancki aega (umbes 10−43 s), mis vastavalt definitsioonile kujutab enesest väikseimat aegruumi osa ning pikimaks ajavahemikuks Universumi vanust Suurest Paugust kuni tänaseni (umbes 14 miljardit aastat ehk 4,4·1017 sekundit).
Neuropsühholoogias loetakse oluliseks ajavahemikuks "hetke" ("silmapilku"), mida mõistetakse kui subjektiivset oleviku tunnetust, mida inimene väljendab sõnaga "nüüd". Eri uurimistulemuste kokkuvõttena on selline ajavahemik umbes kolme sajandiku sekundi pikkune, mis umbes vastab kiirete keemiliste sünapside ärrituse ülekandeajale ehk sünaptilisele latentsusajale. Näiteks on inimene võimeline ajaliselt eritlema veel 0,03 sekundise kestusega mürade vaheldumist.
Comme moi
"Comme moi" (ka "Comme Moi") on Guinea päritolu Prantsuse räppari Black M-i (õieti Alpha Diallo) ja Colombia lauljatari Shakira koostöös valminud laul. Laul leidub nii Black M-i 2016. aastal ilmunud albumil "Éternel insatisfait" kui ka Shakira 2017. aasta albumil "El Dorado". Laulu autorid on Alpha Diallo, Shakira Mebarak ja Nasri Atweh ning produtsendid Black M, Shakira, Supa Dups, Dany Synthé ja Dadju.
Laulu ingliskeelse versiooni "What We Said" võib leida Shakira albumil "El Dorado", kus koos Shakiraga esitab seda Kanada reggae fusion-bänd MAGIC!, millesse kuulub ka Nasri Atweh.
Nordmark
thumb|300px|Põhjamark (punane) 11. sajandi alguse paiku [[Billungite mark|Billungite margi (põhjas) ja Saksi Idamargi (Lausitzi margi) (lõunas) vahel.]]
Põhjamark või Nordmark (saksa: Nordmark) loodi tohutu Marca Geronise jagunemisel 965. aastal. Algul hõlmas see Marca põhjapoolse kolmandiku (laias laastus tänane Brandenburg) ja oli osa vallutatud vendide alade territoriaalsest organisatsioonist. Lutitšite mäss 983. aastal katkestas Saksa kontrolli piirkonna üle kuni Brandenburgi margi loomiseni Albrecht Karu poolt 12. sajandil.
Slaavi taust
thumb|350px|Hõimud Põhja- ja Billungite markides [[lutitšid|lutitšite ülestõusu ajal 983. aastal]]
Suure rahvasterändamise ajal hakkasid paljud germaanlased Rooma piiride suunas rändama. Kirdes asendasid neid peamiselt slaavlased (veletid, hiljem lutitšid). Esimesed slaavlased olid kindlasti Brandenburgi alal 720. aastal, pärast avaaride Euroopasse saabumist. Need slaavlased olid tulnud läbi Morava, kuhu nad olid jõudnud 7. sajandi keskpaigas. Germaanlaste semnonite riismed sulandati nende slaavi rühmade poolt.
Inimeste rühm, kes asusid Spree jõe äärde, sai tuntuks kui sprevjaanid. Nad asusid Haveli ja Nuthe jõe joonest itta, praegustesse Barnimi ja Teltowi piirkondadesse. Nad ehitasid oma peamise kindlustuse Spree ja Dahme jõe kohtumiskohta Köpenickis. Hevellid elasid sellest joonest läänes, praegustes Havellandi ja Zauche piirkondades. Neid nimetati "Habula" (Haveli) jõe iidse germaani nime järgi Habelli. Nende omanimi oli stodoraanid. Nad ehitasid oma peamise kindlustuse "Brennasse" (praegune Brandenburg). Hevellid ehitasid ka suure eelposti praegusse Spandau tsitadeli paika Berliinis. Sprevjaanid ja hevellid pidasid sõda mitte ainult oma germaani, vaid ka oma slaavi naabrite vastu.
Rajamine ja kaotamine, 965–983
Pärast 808. aasta Saksi sõda annetas võidukas Karl Suur temaga liidus olnud slaavi hõimudele (nagu obotriidid) osa sakside maadest Elbe ja Läänemere vahel. Piirkonnas järgnes rahulik periood. Brandenburgi ja Havelbergi piiskopkonnad rajati 940. aasta paiku ning algas paganlike slaavlaste ristiusustamine.
Kuningas Heinrich I vallutas Brandenburgi 928.–929. aastal ja pani andamikohustuse hõimudele kuni Odrani. 948. aastaks oli tema poeg Otto I rajanud Saksa kontrolli paljude allesjäänud paganate üle, keda kaasaegsete poolt kutsuti ühiselt slaavlasteks või vendideks. Slaavi asulad nagu Brenna, Budišin (Bautzen) ja Chotebuž (Cottbus) läksid Saksa kontrolli alla markkrahvide paigaldamise kaudu. Markkrahvi ameti peamine funktsioon oli kaitsta Saksamaa kuningriigi marke (piiriringkondi). Pärast markkrahv Gero Suure surma 965. aastal jaotati tohutu markide kogum ("supermark") Otto poolt 5 väiksemaks margiks. Põhjamark oli üks nendest. Teised olid Idamark, Merseburgi mark, Meißeni markkrahvkond ja Zeitzi mark.
983. aastal lutitšite algatatud mäss tõi kaasa Põhja- ja Billungite markide, samuti vastavate piiskopkondade tegeliku eraldumise, kuigi titulaarseid markkrahve ja piiskoppe määrati ikka. Kuni lutitšite liidu kokkuvarisemiseni 11. sajandi keskpaigas jäi Saksa ekspansioon Põhjamargi suunas seisma ning vendid Elbest idas jäid umbes 150 aastaks sõltumatuks.
Brandenburgi mark
12. sajandi alguses taastasid Saksa kuningad kontrolli slaavlaste asustatud maade üle Saksa-Rooma riigi idapiiril. 1134. aastal, enne 1147. aasta Vendi ristisõda, andis keiser Lothar III Põhjamargi Saksa magnaadile Albrecht Karule. Slaavlased assimileeriti Saksa asunike poolt järgnevalt Ostsiedlungi käigus. Kirik rajas Albrechti ajal piiskopkonnad, mis oma kindlustatud linnadega kaitsesid linnarahvast rünnakute eest. Munkade ja piiskoppide saabumisega algas uuesti Brandenburgi linna kirjutatud ajalugu, linnast arenes samanimeline mark.
Albrechti kontroll piirkonna üle oli mitu aastakümmet nimeline, kuid ta tegeles mitmesuguste sõjaliste ja diplomaatiliste tegudega vendide vastu ja nägi oma kontrolli muutumist tõelisemaks sajandi keskpaigaks. 1150. aastal päris Albrecht ametlikult Brandenburgi selle viimaselt hevellide valitsejalt, kristlaselt Pribislavilt. Albrecht ja tema Askania järglased saavutasid märkimisväärset edu vallutatud maade ristiusustamisel.
Markkrahvide loend
Põhjamargi markkrahvid olid lähedalt seotud nii Stade krahvide, kellest paljudel oli kaks tiitlit, kui ka Walbecki krahvidega. Varased krahvid ja markkrahvid põlvnesid Thietmar von Merseburgist, algsete valitsejate järeltulijast.
Albrechti ajal laienes mark 1157. aastal slaavi maade omandamisega ümber Brandenburgi. Laiendatud margist sai Albrechti Askania dünastia päritav valdus ja seda kutsuti Brandenburgi margiks.
Pseudomütoloogia
pisi|[[Nikolai Triik|Nikolai Triigi maal "Lennuk" (1910) kujutab Kalevipoja laeva, mille Kreutzwald välja mõtles. Sellegipoolest on "Lennuk" saanud oluliseks motiiviks Eesti rahvuslikus mütoloogias, see on andnud nime laevadele ja muutunud õhusõidukit tähistavaks terminiks]] Pseudomütoloogia ehk kunstmütoloogia on kunstlikult loodud mütoloogia, mis ei põhine varasemal rahvapärimusel.
Sageli on pseudomütoloogia sihilikult fabritseeritud ja esitatud ehtsa pärimuse pähe. Tuntumaid näiteid niisugusest võltsingust on Šoti luuletaja James Macphersoni "Ossiani laulud": 1760–1765 avaldatud poeemitsükkel oli MacPhersoni väitel tõlge muistse bardi Ossiani gaelikeelsetest käsikirjadest. Samas võidakse pseudomütoloogiat luua ka taotluseta autentsust teeselda.
Piir pseudomütoloogia ja autentse rahvapärimuse vahel on hägune. Nii kasutas Friedrich Reinhold Kreutzwald eesti rahvuseeposes "Kalevipoeg" suurel hulgal ehtsaid rahvalaule ning ajaloolise regivärsi vormi, kuid põimis sekka ka omaenese leiutisi, moodustades kunstlikult Kalevipoja elulugu kujutava süžee.
Pseudomütoloogilised motiivid võivad kultuuris ringelda, kuni neid ei osata enam kunstlikeks pidada - näiteks peetakse mõnel pool ajalooliseks Sõjamäe hiit, mis tegelikult loodi Eesti Kultuuriajaloolise Seltsi ettepanekul 1920. aastate lõpul.
Enda Stevens
Enda John Stevens (sündinud 9. juulil 1990 Dublinis) on Iirimaa jalgpallur, kes mängib vasakkaitsjana Inglismaa esiliigaklubis Sheffield United ja Iirimaa jalgpallikoondises.
Klubikarjääri algusaastatel mängis ta Iirimaal. Iirimaa kõrgliigas debüteeris ta 2008. aastal UCD meeskonnas. 2009. aastal mängis ta Iirimaa kõrgliigas St Patrick's Athleticus ja 2010–2011 Shamrock Roversis. Shamrock Roversiga tuli ta aastatel 2010 ja 2011 Iirimaa meistriks ning mõlemal aastal valiti Stevens lisaks Iirimaa kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. 2011. aastal valiti ta ka Iirimaa liiga parimaks noormängijaks.
2012. aasta jaanuaris siirdus ta Inglismaa kõrgliigaklubisse Aston Villa. Aston Villa põhimeeskonnas tegi ta ametliku debüüdi 28. augustil 2012 Inglismaa liigakarika mängus Tranmere Roversi vastu. Inglismaa kõrgliigas debüteeris ta sama aasta 3. novembril mängus Sunderlandi vastu. Hooajal 2013/14 oli Stevens Aston Villast laenul Inglismaa tugevuselt kolmanda liiga League One'i klubis Notts County ja Inglismaa esiliigaklubis Doncaster Rovers ning hooajal 2014/15 League Two klubis Northampton Town ja taas Doncaster Roversis.
2015. aasta juunis sõlmis ta lepingu Inglismaa tugevuselt neljandas liigas mängiva Portsmouthiga. Hooajal 2016/17 aitas ta Portsmouthil pääseda Inglismaa tugevuselt kolmandasse liigasse ning samal hooajal valiti Stevens League Two ja Portsmouthi hooaja parimaks mängijaks.
2017. aasta mais liitus ta Sheffield Unitediga. Aastatel 2019–2021 mängis Stevens Sheffield Unitediga kaks hooaega Inglismaa kõrgliigas.
Iirimaa jalgpallikoondises debüteeris Stevens 6. veebruaril 2018 sõprusmängus USA vastu.
Hiiepuu
right|thumb|[[Ilumäe hiiepärn.]] pisi|[[Kallukse mänd|Kallukse hiiemänd.]] Hiiepuu on pühaks peetud põlispuu, mille juures taotleti rituaalide ja ohvritalituste abil kõrgemate jõudude (vaimude, jumaluste, esivanemate) soosingut.
Eestis leidub üksikuid hiiepuid eelkõige ajaloolisel Võru- ja Viljandimaal. Põhja-, Lääne- ja Kesk-Eestis on tavalisemad pühapuude rühmad ehk hiied.
Teiste rahvaste hiiepuudest on tuntud näiteks Vana-Kreeka usundis austatud puud. Üks kuulsamaid neist oli Zeusile pühendatud Dodone tamm, ent Kreekas oli ka Demeterile, Aresele, Hermesele ja Artemisele pühendatud tammesid.
Bubanza provints
Bubanza provints on Burundi 1. järgu haldusüksus, üks 17 provintsist.
Provints piirneb läänes Kongo DV-ga. Põhjas ja loodes piirneb Cibitoke provintsiga, idas Kayanza ja Muramvya provintsiga ning lõunas Bujumbura maaprovintsiga.
Provintsi pindala on 1089 km². Elanike arv oli 2008. aasta andmetel 338 023.
Ivi-Els Schneider
Ivi-Els Schneider (1970. aastani Ivi-Els Aamer; sündinud 28. septembril 1945 Tallinnas) on eesti sisearhitekt ja kujunduskunstnik.
Schneider lõpetas keskkooli Rakveres, Rakvere Laste Muusikakooli klaveri erialal ja Rakvere Laste Spordikooli suusatamise erialal. 1966. aastast õppis ERKI-s sisearhitektuuri erialal, instituudi lõpetas 1971. aastal cum laude.
Pärast kõrgkooli töötas ta 1971–1989 ETKVLis, sealhulgas seitse aastat tootmiskoondise Kooperaator peakunstnikuna. Ühtlasi oli ta tunnitasuline õppejõud ERKI-s (hilisemas EKA-s) ja Viljandi Kultuuriakadeemias, pidanud loenguid ja koolitusi Tallinna Rahvaülikoolis, Harju Taluliidus, Tallinna Ehituskeskuses jm.
1989. aastast on ta vabakutseline, 2001. aastast juhib oma ettevõtet OÜ Poloconsult. Schneider on kuulunud ka kunstitoodete kombinaadi Ars ja mööblitehase Standard kunstinõukokku.
Ivi-Els Schneider on tegutsenud mööblidisainerina ja loonud sisekujundusi ning osalenud näitustel, sealhulgas ka akvarellidega. Tema looming on esindatud Eesti Arhitektuurimuuseumis ning Tarbekunsti- ja Disainimuuseumis.
Ta on kirjutanud raamatud "Eesti kodu" (2006) ja "Kamin eesti kodus" (2007). Aastatel 1994–2006 ilmus temalt sadakond sisearhitektuuri käsitlevat artiklit. Eesti Televisioonis on ta juhtinud saatesarju "Vormikõne" (1988–1989) ja "Kaunima kodu poole" (1997).
Ivi-Els Schneider on Eesti Kunstnike Liidu ja Eesti Sisearhitektide Liidu asutajaliige (1990). Ta on olnud EKL-i juhatuse liige, erialasektsiooni juhatuse liige ja esimees (1980–1993) ning ESL-i juhatuseliige ja esimees (1997–98).
Schenider on ka kogunud vanavara, Eesti Rahva Muuseumis on temanimeline fond. Ta on kinkinud Tarbekunsti- ja Disainimuuseumile väärtuslikku ajaloolist tarbekunsti.
Isiklikku
Ivi-Els Schneider on abielus ja kahe poja ema (Art 1972 ja Kert 1975).
Generaatorintervall
Generaatorintervall ehk generaator on intervall, mida esimesest astmest või helist alates igale järgnevale astmele või helile modulo perioodintervall liites saadakse helilaadi muude astmete või helirea muude helide väärtused.
Korilus
thumb|Marjad Brockhausi entsüklopeedias (1937). Nende hulka on arvatud ka maasikas, millel on [[rüüsvili.]] Korilus on toidu ja tarbematerjali kogumine loodusest, seda ise sihilikult kujundamata.
Ajaloolises kontekstis kõneldakse korilusest eelkõige seoses küttide ja korilastega, viidates ajale, mil inimesed ei tundnud veel põllumajandust ega loomakasvatust ning said toidu kas loomi küttides või söödavaid taimi korjates.
Tänapäeval nimetatakse koriluseks eelkõige seente ja marjade korjamist loodusest kultuurilise tava, harrastuse või majandusharuna. Samas leidub maailmas tänini rahvaid, kes ei pea loomi ega põldu ning elatuvad küttimisest ja korilusest, nagu kunagi tegi kogu inimkond. Enamikus riikides on korilus majandusharuna siiski kõrvalise tähtsusega, pigem peetakse seda üheks aktiivse puhkuse vormiks.
Trpimir Macan
Trpimir Macan (sündinud 20. augustil 1935 Dubrovnikis) on horvaadi ajaloolane.
Ta õppis Zagrebi ülikoolis ja Sarajevo ülikoolis, mille lõpetas 1959 diplomitööga "Dubrovački barabanti u XVI. stoljeću". Aastal 1971 kaitses Zagrebis doktoritöö "Život i rad Miha Klaića".