cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Aquino Thomas
Põhjuslikkuse tee: jumalatõestused
Selle argumendi võib sõnastada nii: (1) Tajutavas maailmas on toimivpõhjuste järjestus, näiteks on miski E, mis on ajal t ühe või mitme toimivpõhjuse tagajärg, ja mõned nendest E toimivpõhjused on ajal t ise teiste toimivpõhjuste tagajärjed, jne (eeldus). (2) Kui on olemas toimivpõhjuste järjestus, näiteks on mõni niisugune tagajärg E, et x on ajal t E toimivpõhjus ja y on ajal t x-i toimivpõhjus ja z on ajal t y-i toimivpõhjus jne, siis kas a) ajal t on olemas E toimivpõhjuste järjestus, mis on lõpmatu, b) on olemas miski (E või mõni tema põhjus), mis on ajal t iseenda toimivpõhjus, või c) ajal t on olemas E olemasolu absoluutselt esimene toimivpõhjus, st ajal t on E olemasolul toimivpõhjus, millel endal ei ole toimivpõhjust (eeldus). (3) Miski ei saa olla iseenda toimivpõhjus, muidu ta eelneks metafüüsiliselt iseendale, mis on võimatu (eeldus). (4) Sellepärast, kui on olemas toimivpõhjuste järjestus, näiteks on olemas mõni tagajärg E, mille olemasolul on ajal t toimivpõhjus x ning x-il endal on ajal t toimivpõhjus y jne, siis kas a) on olemas E toimivpõhjuste järjestus ajal t, mis on lõpmatu, või b) on olemas E olemasolu absoluutselt esimene toimivpõhjus hetkel t (eeldustest (2) ja (3)). (5) Kas a) on olemas E toimivpõhjuste järjestus ajal t, mis on lõpmatu, või c) on olemas E olemasolu absoluutselt esimene toimivpõhjus ajal t (eeldusest (1) ja punktist 4, modus ponens). (6) Toimivpõhjuste järjestuses, kus a on b toimivpõhjus ja b on tagajärje c toimivpõhjus, on a b ja c esimene põhjus ning b on tagajärje c vahepealne põhjus (eeldus). (7) Kui eemaldatakse põhjus, eemaldatakse ka tagajärg. (8) Sellepärast, kui ajal t ei ole tagajärje E olemasolu absoluutselt esimest toimivpõhjust, siis ei ole ajal t vahepealseid põhjusi ega järelikult ka tagajärge E (eeldustest (6) ja (7)). (9) Kui ajal t on olemas toimivpõhjuste järjestus, mis on lõpmatu, siis ei ole ajal t E olemasolu absoluutselt esimest toimivpõhjust (eeldus). (10) Sellepärast, kui ajal t on olemas E vahepealsete põhjuste järjestus, mis on lõpmatu, siis ei ole vahepealseid põhjusi ega tagajärge E (punktist (8) ja eeldusest (9)). (11) Ei ole tõsi, et ei ole vahepealseid põhjusi ega tagajärge E (eeldusest (1)). (12) Seetõttu pole tõsi, et ajal t on E toimivpõhjuste järjestus, mis on lõpmatu (punktidest (10) ja (11), modus tollens). (13) Seetõttu on ajal t olemas E olemasolu absoluutselt esimene toimivpõhjus (punktidest (5) ja (12)). (14) E olemasolu absoluutselt esimene toimivpõhjus ajal t on see, mida kõik nimetavad Jumalaks (eeldus). (15) Sellepärast on olemas Jumal (punktist (13) ja eeldusest (14)).
Eeldus (2). Thomas eeldab tervemõistuslikku ja ka tänapäeva teaduses kasutatavat põhjuslikkuse printsiipi, mille järgi igal tagajärjel on põhjus. Tõsi, inimene ei pruugi seda põhjust leida, nagu ka Thomas möönab. Eeldus (2) põhineb põhjuslikkuse printsiibi rakendamisel tagajärje olemasolule. Selle printsiibi eitamine metafüüsikas tunduks ad hoc (Edward Feser 2009:51–53).
Eeldus (3). See on metafüüsiline printsiip. Miski saab küll olla iseenda toimivpõhjus mingis suhtes, näiteks organism on iseenda jätkuva olemasolu toimivpõhjus, niivõrd kui ta toidab end, aga ta ei saa olla iseenda toimivpõhjus igas suhtes. Miski ei saa iseennast tekitada. Selleks et miski saaks millalgi iseennast tekitada, peab ta sel ajal juba olemas olema. Aga siis ta ei tekita iseennast, sest ta on juba olemas. Kui oletada, et igavene ajatu olev on ajatult iseenda toimivpõhjus, siis tekib selle olemasolu toimivpõhjusliku seletuse ring, aga ringseletus ei ole Thomase järgi hea seletus.
Eeldus (7). See eeldus näitab, et jutt ei ole toimivpõhjuste aktsidentaalsest jadast, ajas (võib-olla lõputult) tagasiulatuvate põhjuste jadast, nagu näiteks põlvnemise puhul. Selle korral see eeldus ilmselt ei kehti. Tavaliselt tõlgendatakse seda eeldust nii, et jutt on samaaegsetest toimivpõhjustest ja tagajärgedest.
Punkt (8). Kui tagajärje E toimivpõhjuste järjestuses ei oleks absoluutselt esimest põhjust, siis ei oleks midagi, mis E-d viimselt ülal hoiaks, sest ükski E arvatavatest vahepealsetest põhjustest ei eksisteeriks ilma toimivpõhjuseta, mis ei ole ise mõne toimivpõhjuse tagajärg.
Eeldus (14). See on intuitsioon, et põhjustamata põhjus on Jumal. Selle argumendiga ei ole tõestatud kristluse Kolmainu Jumala olemasolu, mida Thomase järgi ei saagi tõestada, vaid Thomasel on usk, et absoluutselt esimene toimivpõhjus on kristluse Kolmainus Jumal. Selle eeldusega saavad nõustuda nii judaistid, moslemid, kristlased kui ka paganad. Thomas tõestab absoluutselt esimese toimivpõhjuse kohta veelgi asju, mis teevad veel usutavamaks, et seda nimetataksegi Jumalaks.
Eituse tee: mis Jumal ei ole
Thomase järgi hakkavad inimesed teadma, mis mingi materiaalne ese on, selle eseme intelligiibli speetsiese kaudu. Intelligiibli speetsiese abstraheerib inimese aktiivne intellekt kujutlusest, mille tekitab meeleline speetsies, mille inimesed saavad taju eset tunnetavate meelte abil. Thomase järgi on mul võimalik teada, mis mingi asi on, sellepärast, et selle vorm ja minu inteliigiibel speetsies sellest on sama liiki (nt Summa paganate vastu III, ptk 49, 5). Aga Thomase järgi meil ei saa selles elus olla ideed Jumalast, millel oleks sama vorm nagu Jumalal. Igasugune Jumala-sarnasus, mis meil selles elus vaimus on, tuleneb sellest, mida me teame materiaalsete esemete kohta, ega ole sama liiki nagu Jumal. Sellepärast meil ei ole võimalik loomulikul viisil teada, mis Jumal on. (See on võimalik ainult õndsatel taevas, kelle intellektile on antud eriline arm, hiilguse valgus (nt Teoloogia summa Ia q. 12, artikkel 11, respondeo).) Thomase järgi on siiski võimalik loomuliku mõistuse abil tunnetada, mis Jumal ei ole.
Jumal ei koosne osadest, ta on metafüüsiliselt lihtne (nt Teoloogia summa Ia q. 3), sest sellel, millel on osad, on olemasolu põhjus: miski on selle osadest kokku pannud ja niiviisi tekitanud. Miski ei saa täiesti ise end tekitada, seetõttu on osadest koosneva olemasolu millegi muu tekitatud. Aga Jumala, esimese põhjustamata põhjuse olemasolu ei ole millegi muu tekitatud. Järelikult Jumal ei koosne osadest. Jumala lihtsus näitab, kui erinev Jumal on asjadest, mida ta loob, sest kõik meile tuttavamad asjad koosnevad osadest. Millestki koosneda võib paljudel viisidel, millest kõige ilmsem on koosnemine kvantitatiivsetest osadest. Jumal ei koosne kvantitatiivetest osadest. Materiaalsed esemed koosnevad igal konkreetsel ajal substantsist ja aktsidentaalsetest vormidest. Substants seletab, miks ese jääb aja jooksul ja muutuste vältel arvuliselt samaks. Aktsidentaalsed vormid ehk aktsidentsid on vormid, mida substants saab omandada ja kaotada, jäädes arvuliselt samaks. Jumal ei koosne substantsist ja aktsidentaalsetest vormidest.
Jumal ei ole muutuv. See, et Jumal ei koosne substantsist ja aktsidentaalsetest vormidest, näitab, et Jumal ei muutu, sest kui olev muutub, siis tal on mingil ajal joon, mida tal muul ajal ei ole. Niisugune joon on aga aktsidentaalne vorm, nii et muutuvad asjad koosnevad substantsist ja aktsidentaalsetest vormidest. Aga Jumal ei koosne substantsist ja aktsidentsidest, sellepärast Jumal ei muutu (näiteks Teoloogia summa Ia q. 9). Jumal on ka muutumatu (ei saa muutuda), sest kui ta saaks muutuda, oleks tal jooned, mida ta saab omandada ja kaotada, lakkamata olemast. Aga sellised jooned on aktsidentaalsed vormid. Järelikult Jumal ei saa muutuda.
Jumal ei ole ajas (nt Teoloogia summa Ia q. 10). Aeg on Thomase järgi muutumise mõõt. (Aeg ei ole Thomase järgi täiesti vaimust sõltumatu reaalsus, sellepärast ta on mõõt, ega ka puhtsubjektiivne reaalsus: ta on olemas ainult juhul, kui on olemas muutlikud substantsid.) Järelikult kui miski ei muutu, siis seda ei mõõdeta ajaga, st ta ei ole ajas. Jumal ei muutu, järelikult Jumal ei ole ajas.
Täiuse tee: Jumala nimetamine
Et me teame, et Jumal on loodute esimene toimivpõhjus, eksemplaarne vormpõhjus ja lõpppõhjus, siis on Thomase järgi mõistuspärane ja tähenduslik preditseerida tema kohta teatud positiivseid täiusi, nagu olemine, headus, väelisus, teadmine, elu, tahe ja armastus. Ent kuigi me teame, et on õige ja tähenduslik öelda, et Jumal on hea, ei tea me Jumala olemust ning seetõttu ei tea selgelt, mida tähendab, et Jumal on hea.
Thomase järgi on sõnad mõistete märgid ja mõisted on asjade sarnasused. (Thomasel ei ole mõisted tavaliselt arusaamise objektid, vaid mõistete abil me saame asjadest aru (nt Teoloogia summa Ia q. 85, artikkel 2), nii nagu aken on see, mille abil me näeme majast välja.) Sellepärast on sõnad asjadega seotud aru mõistete vahendusel. Sellepärast me saame asja tähenduslikult nimetada, niivõrd kui me asja aruliselt mõistame. Kuigi me Jumala olemust selles elus ei tea, on meil võimalik teada, et Jumal on loodute absoluutselt esimene toimivpõhjus, meil on võimalik teada, mis Jumal ei ole, ja nii on meil võimalik teada Jumalat täiuse teel. See viimane Jumala teadmise viis võimaldab Thomase järgi Jumala kohta tähenduslikult preditseerida positiivseid täiusi.
Keha ja hinge vahekorrast
Thomas uskus, et inimese hing on sündides tabula rasa ehk valge leht ning kõik teadmised tuleb omandada meelekogemuste kaudu. Aquino Thomas lähtub inimese mõistest, püüdes leida inimese olemisprintsiipe tema olemasolu analüüsides. Inimene on Jumala poolt loodud. Thomas rõhutab, et inimene on Jumala poolt loodud kehalis-vaimsena. Inimese kehaline loomus ei ole järelikult loomise puudujääk, vaid Jumala kavatsuslik, inimese olemusmääratluse aspekt. Hing ei ole loodud kehast varem ja sõltumatult. Jumal lõi inimese tervikliku kehalis-vaimse olevusena. Thomas kummutab uusplatoonilise käsitluse ehk dualismi idee. Hing ja keha pole kaks iseseisvat entiteeti, nagu väitis Platon, vaid ühtse isiku mitteiseseisvad aspektid. Platoni kohaselt taanduvat inimese olemushingele, mis on aktsidentaalselt ühendatud kehaga, seetõttu võib ühest kehast teise rännata. Thomase arvates ei ole näha ratsionaalset põhjust, miks Jumal hinge kehaga ühendas. See ühendus paistis hingele olevat loomuvastane. Inimese kui keha ja hinge ühendus oleks midagi ebaloomulikku. Selle vahekorra õige käsitluse võtmeks on Thomase järgi hülemorfismi printsiip – hing ja keha on teineteisega vormi ja mateeria suhtes. Mõistuslik hing kujutab endast inimese ainsat substantsionaalset vormi. Kõike, mida inimene on – kehaline olend, elusolend jne – on ta kui olemusvormi kaudu. Hinge loomus on olla intellekt ja keha vorm. Hing vajab oma loomuse teostamiseks keha. Keha ei ole pelk kest, vaid hinge eneserealisatsiooni meedium. Thomas uskus, et igal elusolendil on hing, mis annab kehale kuju ja on selle ühtsuse printsiip ning inimene on psühhofüüsiline tervik. Loomadest ja vaimolenditest eristab meid ratsionaalne element. Intellekt, mis tegeleb vaimsete asjadega, on surematu ja seega, vastupidi Aristotelesele, väidab Thomas, et füüsiline surm pole veel meie lõpp. Et saaksime nautida igavest elu, peab hing, mis loomuomaselt kuulub kokku kehaga, sellega viimsel kohtupäeval taas ühinema.
Mõju
Thomas kanoniseeriti 1323, Pius V kuulutas ta 1567 kiriku doktoriks. Aastal 1879 avaldas Leo XIII entsüklika "Aeterni Patris", milles ta muu hulgas peab Thomast kristliku filosoofi ülimaks eeskujuks. Oma rohkete ideederikaste argumenteeritud kirjutistega leiab Thomas tänini õpilasi, sealhulgas protestantide ja mittekristlaste seast.
Muid teoseid
pisi|Super Physicam Aristotelis, 1595
Valge mere kurk
Valge mere kurk (vene Горло Белого моря) ühendab Valget ja Barentsi merd ja eraldab Koola poolsaart Kirde-Euroopa mandriosast.
Väina laius on 46 km ja sügavus 35 m. Looded on tugevad. Vee soolsus on 30,5 promilli. Talviti kattub ta triivjääga.
Mastaabitav ühendusliides
Mastaabitav ühendusliides (SLI – Scalable Link Interface) on NVIDIA kasutatav mitme graafikaprotsessoriga rakendus, kus kaks või enam videokaarti ühendatakse paralleelselt ühise, mitme kaardi arvutusvõimsust kasutava väljundi loomiseks.
Nime SLI võttis kasutusele ettevõte 3dfx lühendina nimest Scan-Line Interleave. Esmakordselt toodi SLI turule 1998 Voodoo2 videokaartides. Pärast 3dfx pankrotistumist müüdi nende intellektuaalne omand NVIDIA-le, kes tõid SLI uuesti turule aastal 2004 tänapäevastes PCI-Expressi-põhistes süsteemides. Selleks ajaks oli nime taga peituv tehnika drastiliselt muutunud.
Rakendus
SLI lubab kahel või enamal graafikaprotsessoril jagada töökoormust 3D-stseenide visualiseerimisel. Üldjuhul paigaldatakse arvutisse kaks identset videokaarti (teatud tingimustel võivad olla ka eri tootjate sama graafikaprotsessorit kasutavad videokaardid), ülem-alluv (ingl master-slave) konfiguratsioonis emaplaadile, millel on vähemalt kaks PCI-Express x16 pesa. Mõlemale videoprotsessorile määratakse töötlemiseks 3D-stseeni sama osa, kuid pool tööst saadetaks alluv konfiguratsioonis olevale kaardile läbi SLI Bridge(SLI sild) pistmiku.
Esimestel emaplaatidel, mis toetasid SLI konfiguratsiooni, tuli paigaldada spetsiaalne kaart (paddle card), mille sai kaasa koos emaplaadiga. See kaart paigaldati pesse, mis oli enamasti kahe PCI-Express x16 pesa vahel. Sõltuvalt kaardi asendist määras emaplaat, et kas kõik 16 rada (inglise lane) suunatakse primaarsesse PCIe x16 pessa või jagatakse rajad võrdselt mõlema pesa vahel. Seda süsteemi kasutati, kuna tollal ei olnud ühelgi emaplaadil piisavalt PCI-Express radu, et mõlemad pesad saaksid kasutada 16 rada. Tulenevalt kasvanud PCI-Express radade arvu kasvust emaplaatidel võimaldavad tänapäevased SLI ühendust toetavad emaplaadid kõikides PCI-Express pesades 16 raja kasutamist.
SLI bridge pistmikku kasutatakse ribalaiuse piirangute vähendamiseks, kuna see ühendus lubab saata infot otse ühest videokaardist teise. SLI ühendust saab kasutada ka ilma täiendava ühenduseta, kui on tegemist nõrgemate videokaartidega (näiteks 7100GS või 6600GT) või kui kasutada NVIDIA Forceware 80.XX või uuemaid draivereid. See tuleneb nende kaartide väiksest ribalaiuse kasutusest, ning info nende kahe kaardi vahel on võimalik saata ka läbi emaplaadi kiibistiku. Mitme suurema jõudlusega ühendamata kaardi kasutamisel tekivad suured kaod jõudluses, kuna emaplaadi kiibistiku ribalaius ei toeta nii suure hulga andmete edastamist. SLI toetab kahte visualiseerimismeetodit ja ühte sakitõrje (anti-aliasing) meetodit töökoormuse jaotamiseks kahe või enama kaardi vahel:
pisi|402px|Kaadrisagedus erinevates mängudes
NVIDIA on loonud koostöös mängude tootjatega eraldi videomängude profiilid, mis automaatselt konfigureerivad SLI olekusse, kus ta annab suurimat kasu jõudluses. Kasutades "Coolbits" tarkvara saab ka luua enda profiile või muuta olemasolevaid. Rohkem infot SLI optimeerimiseks mängudele saab lehelt: NVIDIA's SLI Zone.
Kaks graafikaprotsessorit ühel PCIe siinil
Veebruaris 2005 avaldas Gigabyte Technology GV-3D1-videokaardi, mis kasutab NVIDIA SLI tehnoloogial kaht sarja 6600 graafikaprotsessorit. Tehniliste ühilduvus probleemide tõttu toetas seda kaarti vaid üks Gigabyte enda emaplaat. Hiljem anti välja GV-3D1-68GT, mille funktsionaalsus ja ühilduvuse probleemid olid sarnased eelmisega, kuid nüüd kasutati sarja 6600 protsessorite asemel 6800 seeria graafikaprotsessoreid.
2006. aasta alguses lasi ASUS välja N7900GT Dual kaardi. Sarnaselt Gigabyte'i disainiga oli ka sellel ühel videokaardil kaks protsessorit (7800GT). Selle kaardi suurteks miinusteks olid selle hind (algne müügihind oli ligikaudu 615 eurot, kusjuures kaks eraldi 7800GT seeria videokaarti olid odavamad), piiratud kogused ning järjekordsed ühilduvusprobleemid. Seda kaarti toetas vaid nForce4 kiibistik, kusjuures väga vähesed nForce4 kiibistikku kasutavad emaplaadid suutsid selle kardi võimalusi kasutada. See kaart oli üks esimesi, millele oli võimalik vajadusel lisada väline toide.
Jaanuaris 2006 avaldas NVIDIA videokaardi 7900 GX2 omapoolse katsena luua kahe graafikaprotsessoriga kaarti. See kaart kasutab kahte natuke vähendatud taktsagedusega 7900GTX kaarti, mis on omavahel SLI ühenduses. Kummalgi kaardil on oma eraldi seisev kaadri puhvermälu (512 MB GDDR3 kummalgi). GeForce 7900 GX2 ei ole saadaval tavakasutajale, seda on müüdud ainult OEM firmadele nelja graafikaprotsessoriga arvutite loomiseks
Selle kaardi uuem versioon (GeForce 7950 GX2), kus olid paljud varasemad probleemid lahendatud, tuli eraldi ostetavana turule ka tavakasutajale.
NVIDIA järgmine katse teha mitme protsessoriga videokaarti oli GeForce 9800 GX2, mis tuli turule 2008 märtsis. Seekord olid mõlemad protsessorid trükkplaatide siseküljel ning kahe trükkplaadi vahel oli mõlemat protsessorit jahutav massiivne jahutus. Seda videokaarti kasutades sai luua nalja graafikaprotsessoriga lahendusi, kui ühendada kaks sellist kaarti SLI-ga. 9800 GX2 tuli välja samaaegselt üheprotsessorilise 65 nm 9800GTX-iga. Kolm kuud hiljem, kui 9800 GX2 müügi hind oli ligikaudu 230 € võistles NVIDIA müügiturul iseendaga. GTX200 seeria ja 55 nm tehnoloogia arenedes tuli välja ka 9800 GTX+ pärast mida otsustas NVIDIA GTX200 seeria edasiarenduse kasuks.
Jaanuaris tuli välja uus GTX200 seeria baasil tehtud GTX 295 videokaart. See kasutas kaht vähendatud taktsagedusega 55 nm GeForce GTX 275 graafikaprotsessorit. Taas oli tegu disainiga, kus mõlema protsessori jahutamiseks kasutatakse kahe trükkplaadi vahel ühist suurt jahutust. Sellel videokaardil on kõik GDDR3 RAM moodulid kummagi kaardi samal küljel protsessoriga. See võimaldab säilitada kummalgi kaardil sama varjutajate (ingl.k. shader) arvu, mis ka GTX280/285 kaartidel, tehes kokku 480 varjutamis üksust. On ka tehtud teine versioon GTX295 videokaardist, mis on tehtud ühele trükkplaadile ning kasutab kahe pesa suurust jahutust.
Quad SLI
Üldjuhul Quad SLI märgatavat jõudluse tõusu mängimisel ei anna, kuid kui kasutada seda suurte kuvarite lahutusvõime (2560x1600) juures ja vähemalt X32 sakitõrjega, on erinevus märgatav. Alguses peeti suureks probleemiks latentsuse kasvu, kuid hiljem avastati, et viga oli Windows XP piirangus lisakaadrite hoidmisel. Windows Vistas ja Windows 7-s on see probleem parandatud.
Triple SLI
Algselt avaldas NVIDIA kolme kaardi põhise SLI konfiguratsiooni (ingl.k. triple SLI) nForce 700 emaplaatidele. Siis töötas see vaid Windows Vistas. Triple SLI konfiguratsiooniks on vaja videokaarte, millel on kaks pesa SLI pistmike jaoks (MIO port). Kaarte saab ühendada kas spetsiaalse kolme kaardi jaoks mõeldud pistmikuga või kasutades kolme elastset pistmikku õiges asetuses. Tulemused on selles konfiguratsioonis kuni 2,8 korda paremad kui ühe GPU-ga süsteemis.
Quadro Plex
Quadro Plex on NVIDIA väline suuremastaabiliste 3D-graafika arvutuste sooritamise seade. Seadme ühendamiseks paigaldatakse arvuti emaplaadile PCI-Expressi pessa vastav kaart, mis ühendtakse omakorda VHDCI-kaabli abil Quadro Plexi seadmega. See seade toetab kuni nelja graafikaprotsessorit seadme kohta. Vajadusel on võimalik paigaldada ka rohkem kui üks Quadro Plexi seade.
SLI PhysX
Vastukaaluks ATI poolt väljatöötatud füüsika arvutuste sooritamise meetodile kolme graafikaprotsessoriga süsteemides töötas NVIDIA koostöös firmaga Havok välja oma süsteemi PhysX, mis võimaldab nii üksikul kui ka SLI konfiguratsioonis olevatel kaartidel sooritada mängudele füüsikaarvutusi. Esmane väljalase antud tehnoloogiast tuli 12. augustil 2008. Esimene levinumatest mängudest, kus kasutati PhysiX võimalusi, oli 2009. aasta jaanuaris välja tulnud "Mirror's Edge".
Biograafiad (H)
Biograafiad (H)
Siin loetletakse Vikipeedias olemasolevaid ja kavatsetavaid biograafiaid isikutest, kelle nimi algab H-tähega.
Ha
''Vaata Biograafiad (Ha)
He
Vaata Biograafiad (He)
Hi
Vaata Biograafiad (Hi)
Ho
Vaata Biograafiad (Ho)
Sulim Jamadajev
Sulim Jamadajev (vene k Сулейман Бекмирзаевич Ямадаев 21. juuni 1973 — 30. märts 2009) oli tšetšeeni sõjaväelane, kes võitles Esimese Tšetšeenia sõja ajal välikomandörina Tšetšeeni iseseisvuslaste poolel, kuid läks Teise Tšetšeenia sõja alguses koos vendadega üle Venemaa poolele. Auastmelt oli ta Venemaa kaardiväe alampolkovnik, Itškeeria brigaadikindral.
Aastatel 1994–1996 toimunud Esimese Tšetšeenia sõja päevil sai välikomandör Jamadajevist noorim brigaadikindral ja Gudermessi rinde juht.
1999. aastal sügisel algas Teine Tšetšeenia sõda. Jamadajevid andsid lahinguta ära Gudermessi ja läksid Venemaa poolele üle. 2002. aastal sai Sulim Jamadajevist Tšetšeenia sõjaväekomandandi asetäitja.
Vanem vend Džabrail, Itškeeria brigaadikindral, hukkus 2003. aasta märtsis pommiplahvatuses. Sulim Jamadajev asus venna asemel juhtima GRU Spetsnazi laskurroodu, mille baasil sama aasta sügisel moodustati pataljon Vostok (Ida). Pataljon allus laialisaatmiseni 2008. aasta sügisel otse Venemaa siseministeeriumile ning kuulus Venemaa armee 42. kaardiväe motolaskurdiviisi koosseisu. Vostok oli ainuke Tšetšeenias asuv Venemaa väeüksus, mis polnud president Ramzan Kadõrovi kontrolli all.
2005. aastal viisid Vostoki võitlejaid Dagestani piiri lähistel asuvas avaaridega asustatud Borozdinovskaja külas läbi erioperatsiooni, mille käigus süüdati neli maja, surnuks põles vana mees, 11 inimest rööviti ja jäi kadunuks. Operatsiooni võimalikuks ajendiks oli ühe Vostoki võitleja isa tapmine. Jamadajevi väitel viidi operatsioon läbi tema teadmata.
14. aprillil 2008 puhkes Gudermessi lähedal lahing pataljoni Vostok ja Kadõrovile ustavate vägede vahel, kui Vostoki autokolonn ei andnud teed Kadõrovi konvoile. Konflikti tõttu Kadõroviga kuulutati Jamadajev tagaotsitavaks süüdistatuna 1998. aastal toime pandud kuritegudes: Uman Batsajevi nimelise ärimehe tapmises ja röövimises lunaraha saamise eesmärgil. 21. augustil 2008 saadeti ta erru ja 22. augustil tühistati tagaotsimiskuulutus.
Jamadajevi juhitud pataljoni Vostok on süüdistatud eriti julmal viisil vangide ülekuulamises, piinamises, tapmistes ja laipade rüvetamises. Väidetavalt osales Vostok 2008. aasta augustisõjas Lõuna-Osseetias ja kandis seal mõningatel andmetel tõsiseid kaotusi. Varsti pärast sõda saadeti pataljon laiali.
Sulimi teise venna Ruslan Jamadajevi, endise Riigiduuma liikme, tappis palgamõrtsukas Moskvas 24. septembril 2008. Ruslan Jamadajev tapeti Briti saatkonna ees, mõnesaja meetri kaugusel Valgest Majast, kui ta oma auto foori ees peatas. Raskelt vigastada sai Jamadajeviga samas autos viibinud endine Tšetšeenia sõjaväekomandant Sergei Kizjun.
Sulim Jamadajevit tulistati Dubais asuva luksuselamu parklas 28. märtsil 2009 ja ta suri saadud haavadesse 30. märtsil. Vend ja naine väitsid veel 10. aprillil, et Sulim on tegelikult elus ja politsei kaitse all.
Kohalik politsei kuulutas mõrva tellimises kahtlustatavana tagaotsitavaks Venemaa Riigiduuma liikme ja Ramzan Kadõrovi nõo Adam Delimhanovi (hüüdnimega Timukas) ning arreteeris peamise kahtlusalusena Kadõrovi Iraanist pärit tallipoisi.
2010. aasta aprillis mõistis Dubai kohus Jamadajevi mõrva kaasosalistena 25 aastaks vangi iraanlase ja tadžiki, kes end süüdi ei tunnistanud. Delimhanovi on Interpol kuulutanud tagaotsitavaks, kuid Venemaa võimud teda välja andma ei nõustu.
Väidetavasti on ka Delimhanoviga lähedalt seotud inimesed Ruslan Jamadajevi tapmises kahtlustatavad.
Kokku oli Sulim Jamadajevil 5 venda ja 4 õde. Samuti nimekad vennad Issa ja Baruddin on 2009. aasta aprilli seisuga veel elus.
Jamadajev kuulus Benoi taipi. Oli abielus, tal oli neli last.
Oletatavasti maetud Dubaisse. Kommersandi ajakirjaniku teatel on hauatähis aga tühi.
Issa Jamadajevi väitel ei saanud Sulim atentaadis surma, vaid viibis haiglas koomaseisundis ja suri 23. augustil 2010, kui perekonna otsusega lülitati elutegevust hoidvad aparaadid välja.
Perekopi maakitsus
pisi|Perekopi maakitsuse kaart
Perekopi maakitsus (ukraina Перекопський перешийок, krimmitatari Or boynu, vene Перекопский перешеек) on maakitsus, mis ühendab Krimmi poolsaart Euroopa mandriosaga ning eraldab Aasovi mere Sõvaši lahte Musta mere Perekopi lahest.
Perekopi maakitsus on Krimmi poolsaare põhjapoolseim osa. Maakitsus on 30 km pikk, laius kitsaimas kohas on 7 km, lõunaosas 9,2 km.
Ajalooliselt on Perekopi maakitsust tuntud mitmete nimede all. Strabon nimetas seda Isthmoseks ('maakitsus'), genovlased kutsusid seda Zuhhaloks ning krimmitatari keeles on koha nimi Or. Perekopi maakitsusel paikneb võimas kaitseehitis – Perekopi vall.
Perekopi maakitsusel asuvad Armjanski linn ja Perekopi alev. Viimane asub samanimelise ajaloolise linna kohal, mis hävines Vene kodusõja ajal.
Üle maakitsuse on rajatud maantee, raudtee ja kõrgepingeliinid ning Põhja-Krimmi kanal.
Rahvarinne (täpsustus)
Rahvarinne on poliitiline organisatsioon, tavaliselt laiapiiriline vasakpoolsete jõudude koondis. Paljud sotsialistlikud riigid on kasutanud Rahvarinde nime oma maine tõstmiseks.
Poliitilised Rahvarinded on olnud:
Rahvarinne on elulõnga sort.
Valter Kaaver
Valter Kaaver (14. aprill 1904 Võru – 16. august 1946 Stalino vangilaager) oli eesti poliitik, luuletaja ja ajakirjanik.
Elulugu
Kaaver hakkas poliitilisest tegevusest osa võtma 1923. aastal ja sai 1927. aastal Eestimaa Kommunistliku Partei (EKP) liikmeks.
Aastatel 1927–1928 oli ta EKP ja Eestimaa Kommunistliku Noorsooühingu legaalsete väljaannete (ajalehe Kiir, ajakirjade Noorte Hääl ja Võitlus) toimetajaid ja kaastöölisi.
1928. aastast Eesti Tööliste Partei revolutsioonilise tiiva juht ja selle häälekandja Edasi toimetaja. Aastast 1929 oli ta ETP KK esimees ja IV Riigikogu ETP rühma liige.
Pan
Pan või PAN võib tähendada:
Valter Kaaver
Elulugu
Vältimaks arreteerimist, läks ta märtsis 1930 NSV Liitu, kuid arreteeriti hoopis seal. Pärast vabanemist 1934. aastal töötas ta juhutöödel Ukrainas, 1937. aastal arreteeriti ta uuesti Mariupolis Donetski oblastis.
Looming
Luules valdavalt kodanikuluule.
.kr
.kr on Lõuna-Korea Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1986. aastast.
Välislingid
Toppdomän
Vaikiv olek
"Vaikiv olek" on väljend, mille võttis erakondade ja V Riigikogu tegevuse peatatuse aja kohta kasutusele toonane siseminister ja autoritaarse režiimi peakujundajaid Kaarel Eenpalu. Hiljem võtsid Konstantin Pätsi valitsemise vastased selle järgi sama asja kohta (ning toonase aja kohta üldisemalt) kasutusele väljendi "Vaikiv ajastu".
.jp
.jp on Jaapani Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1986. aastast.
Stephen Covey
thumb|Stephen Covey, 2010 Stephen R. Covey (24. oktoober 1932 Salt Lake City, Utah – 16. juuli 2012 Idaho Falls, Idaho) oli ameerika juhtimiskonsultant, raamatu "Väga efektiivse inimese 7 harjumust" (1989) autor.
Covey sai bakalaureusekraadi ärijuhtimises Utah' ülikoolist, magistrikraadi ärijuhtimises (MBA) Harvardi ülikoolist ja doktorikraadi Mormooni kirikujaloos ja -doktriinis Brigham Youngi ülikoolist.
Ta elas oma naise Sandra ja perekonnaga Utah' osariigis Provos, kus ta oli enne "Seitsme harjumuse" avaldamist õppejõud. Tal on üheksa last ja viiskümmend kaks lapselast.
Pühendunud mormoonina avaldas Covey ka mitu otseselt religioosse sisuga raamatut.
Aegmultipleksimine
Aegmultipleksimine ehk ajajaotusega multipleksimine (inglise time division multiplexing; lühend TDM) on üks multipleksimise viisidest telekommunikatsioonivõrkudes. Selle puhul toimub eri andmejadade edastamine näiliselt samal ajal, kuid tegelikult lühikeste intervallidega vaheldumisi.
ריבוב
Estraaditähestik
"Estraaditähestik" oli Eesti Televisiooni saatesari.
Saade oli esmakordselt eetris 13. märtsil 1976. Saatejuht oli Enn Eesmaa, režissöör Toomas Lasmann. Esimese saate portreteeritav oli Tõnu Aav.
Alates saatest, mille külaliseks oli Uno Loop (1983. aastal), oli saatejuhiks Urmas Ott.
1985. aasta detsembris oli saade ankeetküsitluse põhjal üks populaarsemaid telesaateid.
Saatesari lõppes 1989. aastal. Viimane saade oli Edita Pjehhast.
.cn
.cn on Hiina Rahvavabariigi Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1987. aastast.
Keemiline hapnikutarve
Keemiline hapnikutarve (lühend KHT, inglise keeles COD) on mingit vett (harilikult reovee puhul) iseloomustav näitaja, mis väljendab, mitu mg O2 kulub 1 liitri veeproovi orgaanilise ja anorgaanilise aine (seda on reovees tavaliselt väikestes kogustes) oksüdeerimiseks mingit tugevat oksüdeerijat kasutades. Oksüdeerumise saadused on enamasti CO2, vesi, ammoniaak jt lihtsad anorgaanilised ühendid. Tavaliselt kasutatakse oksüdeerijana kromaate ja permanganaate (permanganaatne hapnikutarve).
Segaduste aeg
Segaduste ajaks (vene keeles Смутное время) nimetatakse ajajärku Venemaa ajaloos, mis hõlmab ajavahemikku viimase Rjurikovitšite dünastia tsaari Fjodor I surmast 1598. aastal kuni Romanovite dünastia võimuletulekuni 1613. aastal.
Olukord Moskva tsaaririigis
1584. aastal suri Rjurikovitšite dünastia teovõimeline tsaar Ivan IV ehk Ivan Julm. Tsaari järglased, vanemad pojad Dmitri (vanem) uppus Moskva jõge ületades ning Ivani tappis vihahoos tema oma isa. Fjodori noorem vend Dmitri Ivanovitš hukkus aga kahtlastel asjaoludel 1591. aastal ja troonipärija Fjodor Ivanovitši eest, kes vaimse seisundi tõttu polnud võimeline riiki juhtima, valitses tema naisevend Boriss Godunov. Riigi valitsemiseks loodi regentnõukogu (Seitsme bojaari nõukogu), kuhu kuulusid ühelt poolt vana feodaalse kõrgaadli esindajad, teisalt aga Ivan IV aegsed uued riigimehed. Kui Ivan IV suri, olevat ta määranud Godunovi koos nelja teise bojaariga regentnõukoguna riiki valitsema, Boriss Godunov saavutas pärast Ivani surma uue tsaari juures väga soodsa positsiooni, sest tema õde Irina Godunova oli Fjodori naine. 1598. aastal suri Moskva tsaar Fjodor I ning 1598 kokku kutsutud Maakogu, milles osales umbes 500 meest, valis Boriss Godunovi Venemaa tsaariks. Sellise tulemuse tagas Godunovile eeskätt lihtaadli toetus.
Moskva tsaaririigis olid toimunud viimaste Rjurikovitšite dünastia valitsejate ajal riigi alade laienemine, Vene alade taasühendamisel ning sotsiaalsed muutused. Tsaar Ivan Julma valitsusajal sisse viidud opritšnina abil tugevnes järsult keskvõim. Opritšnina abil murti bojaaride ja osastisvürstide (kohalike vürstide) vastuseis, vähendati endise kõrgema aadlikkonna (bojaaride ja kõrgaadli) võimu ning suurendati valitsejast isiklikult sõltuvate teenisaadlike ja kodanluse ning kaupmeeste osakaalu. Sotsiaalsete muudatuste ja võimu kaotanud ja pagenduste tulemusel oli tekkinud laiaulatuslik rahulolematus oma mõju kaotanud "vanemates ja väärikamates" bojaarisuguvõsades ning rõhutud ja õigusteta talurahva ja linnaelanike seas.
pisi|vasakul|püsti|Moskva tsaar (1598–1605) Boriss Godunov
Boriss Godunovi valitsusaeg
Boriss Godunov jätkas Ivan IV opositsioonivastast poliitikat: mitu opositsiooniliidrit pühitseti vägivaldselt mungaks ja kõrvaldati sel moel poliitikast, paljud hukkusid vanglas või pagendati koos perekondadega. Moskva tsaaririigis valitsenud traditsioonilise valitsejadünastia katkemise tõttu moodustusid võimalikke troonipretendente pooldavad parteid, kelle omavahelises võimuvõitluses kasutati vandenõusid ning opositsioonivastaseid repressioone. Opositsiooni ühe kava kohaselt oli plaan Fjodori asemel troonile panna Ivan IV noorim poeg Dmitri. Viimasel ei olnud küll pärimisõigust, kuid ta kuulus valitsevasse dünastiasse. 1591. aastal tuli Uglitšist teade, et Dmitri Ivanovitš olevat segastel asjaoludel hukkunud. Tsaar toetas aga kõigiti tavalisi mõisnikke, kes tõstsid talupoegade andami (obroki) kahe- või isegi kolmekordseks. Rahva olukorda, eriti Põhja-Venemaal raskendas aastatel 1601–1603 suur näljahäda ja katk. 17. sajand algas Venemaal mitmeaastase näljahädaga, mis haaras kogu tolleaegse Ida- ja Põhja-Euroopa. Valitses erakordne pakane. Rahvas kahtlustas Ivan Julma surma järel võimule saanud Boriss Godunovi Ivan Julma noorima poja Dmitri tapmises. Paljud esinesid imekombel pääsenud Dmitritena.
I Vale-Dmitri
Esimene Poola aladelt pärit Vale-Dmitri oli endine Moskva kiriku Tšudovi ehk Imetegija kloostri (ru Чудов монастырь) munk Grigori Otrepjev, keda toetasid ka Rzeczpospolita riigi Ukraina alade šlahta suurmagnaadid: Wiśniowieckid (vürst Adam, Halychi vojevood Konstanty ja Sandomierzi vojevood, Lvivi staarost Jerzy Mniszech), Lew Sapieha ja ka Poola kuningas Zygmunt III Waza. Võitmaks Poola ja Rooma katoliku kiriku ning jesuiitide toetust troonitaotlustele, oli Vale-Dmitri ümberristitud 1604. aastal roomakatoliku usku. Toetuse eest lubas Vale-Dmitri Jerzy Mniszechile, maavaldusi Smolenski- ja Severskimaal. 1604. aasta sügiseks oli Vale-Dmitri vägede suuruseks ca 3000 Rzeczpospolita aladelt pärit palgasõdurit.
Fjodor Godunovi valitsusaeg
1605. aasta 13. aprillil suri Boriss Godunov ootamatult ja nii sai vaevalt 16-aastane Fjodor tsaariks. Samal ajal käis sõda Moskva peale liikuvate Vale-Dmitri väesalkadega. Ehkki Fjodor oli andekas ning füüsiliselt äärmiselt tugev, polnud tal oma isa autoriteeti ega võimalusi bojaaride vaoshoidmiseks. Borissi vastu tuntud üldine rahulolematus pöördus nüüd ta poja vastu. Olukorraga toime tulemiseks toetus Fjodor Pjotr Basmanovile.
Samal ajal marssis Vale-Dmitri oma vägedega Moskva peale ning nõudis Godunovide kukutamist. Rühm bojaare haaraski 10. juunil kremlis võimu ja kukutas tsaari. Varsti pärast seda nii Fjodor kui ka ta ema kägistati. Fjodoriga lõppes ka kõigest 7 aastat kestnud Godunovide dünastia valitsemisaeg Venemaa troonil. pisi|vasakul|püsti|Moskva tsaar (1605–1606) [[Vale-Dmitri I]]
Vale-Dmitri valitsusaeg
1605. aastal kukutas Vale-Dmitri Poola, kasakate ning üle tulnud Moskoovia väeüksuste ning Moskva bojaaride toel võimult 15-aastase Fjodor Godunovi. 1606. aasta mais abiellus Vale-Dmitri Poola aadli soost Marina Mniszechiga, kes säilitas oma katoliku usu, vihastades sellega õigeusu kirikut ja bojaare.
1606. aasta 17. mail kukutasid vandenõulased Vale-Dmitri ja Vale-Dmitri tapeti vähem kui aasta pärast. Vandenõulaste juht, vürst Vassili Šuiski, valiti Moskva elanike ja väikeaadli poolt uueks tsaariks. pisi|vasakul|püsti|Moskva tsaar (1606–1610) [[Vassili IV]]
Vassili IV valitsusaeg
Vassili Šuiski sündis Nižni Novgorodis bojaariperekonnas, kes põlvnes Suzdali vürstidest, Rjurikovitšite dünastiast. Ta tõusis troonile, Vassili IV-na pärast Vale-Dmitri kukutamist ja tapmist 17. mail 1610. aastal vandenõulaste poolt, keda ta juhtis. Kuulutati tsaariks 19. mail ja krooniti Novgorodi metropoliidi Isidori poolt 1. juunil. 1607. aasta augustis alustas uus tsaarikandidaat Vale-Dmitri II, keda toetasid sõjasalgad Rzeeczpospolita aladelt sõjategevust Vassili IV vastu. 1. mail 1608 sai Vassili IV Volhovi lahingus lüüa ja taganes Moskvasse. Sama aasta lõpuks oli suur osa Vene tsaaririigist juba Poola võimu all. Rahvas ja bojaarid lakkasid Vassilit toetamast ja ta võim oli sisuliselt olematu. Et võimul püsida, sõlmis ta 1609. aasta veebruaris Rootsi kuninga Karl IX-ga lepingu, et abivägesid saada, kuid vastutasuks oli sunnitud tegema Rootsile territoriaalseid järeleandmisi. Sobiva alternatiivse tsaarikandidaadi puudumine oli tõenäoliselt ainus põhjus, miks ta veel üldse võimul püsis.
Pärast lüüasaamist Poola vägedelt Klušino lahingus 24. juunil 1610 kukutasid kunagised poolehoidjad, Vorotinski ja Mstislavski bojaarisuguvõsa liikmed, Vassili ja tegid ta vastu tema tahtmist mungaks. Moskva tsaariks sai Poola kuningapoeg Władysław. Vassili viidi sõjavangina Poolasse, kus ta suri 1612. aasta septembris Gostynini kindluses Varssavi lähedal.
II Vale-Dmitri
pisi|[[Sergei Ivanov (kunstnik)|Sergei Ivanov (1864–1910). "Segaduste aeg". 1908. Tušino laager]] 1607. aastal ilmus Poola aladelt uus isehakanu, kes nimetas end jällegi kadunud tsareevitš Dmitriks, kuigi ta väljanägemine oli täiesti erinev. Ta võitis palju toetajaid, isikute seast, kes ei pooldanud valitud tsaari Ivani ja 1608. aasta suveks jõudis Vale-Dmitri Moskva alla. Linna vallutada ei suudetud, aga vägesid ei saadetud ka laiali ja nii jäid need Moskva lähedasse Tušinosse mitmeks aastaks.
Rootsi osalus sõjategevuses
1610. aasta 4. juuli osales De la Gardie koos Dmitri Šuiski ja Andrei Vassiljevitš Golitsõniga Klušino lahingus, mis kaotati arvulises vähemuses olnud Poola-Leedu vägedele, mida juhtis Poola Krooni välihetman Stanisław Żółkiewski ja mis lõppes Vene-Rootsi vägede lüüasaamisega. Vene-Rootsi vägede lüüasaamisega sai Moskoovia valitsejaks Zygmunt III Waza poeg Władysław IV Waza. pisi|vasakul|Władysław IV. Portree autor [[Peter Paul Rubens]]
Poola-Vene sõda
pisi|[[Smolensk (1611)]]
1609. aastal tungisid Rzeczpospolita väed Moskooviasse ning kuningas Zygmunt III Waza asus Smolenski piiramisele, Stanisław Żółkiewski aga hõivas 1610. aasta augustis Moskva. Smolenski vallutasid Poola väed alles 1611. aastal, pärast 20-kuulist piiramist ning linn ja Smolenski vojevoodkond jäi Rzeczpospolita koosseisu.
Vologda oblasti vapp
thumb|Vologda oblasti vapp Vologda oblasti vapp on Venemaa haldusüksuse Vologda oblasti vapp.
Vapp kinnitati ametlikult 28. septembril 1995.
Segaduste aeg
Minini ja Požarski
Poola vägede käitumise ja Poola ning Moskoovia bojaaride ning aadlike vaheliste vastuolude tõttu hakati Moskva vabastamiseks koguma maakaitseväge – 1612. aastaks 20 000 meest. Moskva alla kogunenud maakaitsevägi Kuzma Minini ja Dmitri Požarski juhtimisel sundis poolakad linnast lahkuma. pisi|Moskoovia kaart. Hessel Gerritszi väljaanne. Amsterdam, 1614 pisi|vasakul|püsti|Moskva tsaar [[Mihhail I Fjodorovitš. Adam Olearius]]
Vologda oblasti vapp
Vologda oblasti vapiks on Vologda kubermangu vapp. Selle kujundas O.V. Sviridenko.
Vologda oblasti vapiks on nelinurkne, alt ümarate nurkadega ja terava tipuga punane heraldiline kilp, mille vasakul küljel olevast hõbedasest pilvest väljub parem käsi kuldses rüüs. Käsi hoiab kuldset riigiõuna ja kuldse käepidemega hõbedast mõõka. Kilbi ülaosas on kuldne Venemaa keisrikroon, millest langevad sinised lindid.
Segaduste aeg
Mihhail I ja Romanovite dünastia valitsusaja algus
1613. aastal kutsuti uue tsaari valimiseks Moskvasse kokku Maakogu. Valiti 16-aastane Mihhail Romanov, kes pani aluse Romanovite dünastiale, mis püsis Venemaa troonil kuni 1917. aastani. pisi|Moskva tsaaririigi ja Rzeczpospolita [[Deulino vaherahu järgsed piirid]]
Vologda oblasti vapp
Käsi mõõgaga tähistab õiglust, õiglast kohtumõistmist ja isamaa kaitset. Riigiõun sümboliseerib võimu, riiklust ja Vologda oblasti õigusi Venemaa Föderatsioonis. Keisrikroon on heraldikas väärikuse ja võimu sümbol ning näitab Vologda oblasti ajaloolist staatust (endine kubermang). Punane on võimu ja mehisuse, kuldne külluse ja võimsust ning hõbe õilsuse, valguse ja puhtuse värv.
Martin Ernst von Styx
Martin Ernst von Styx (19. detsember 1759 Riia – 13. märts 1829 Tartu) oli baltisaksa arstiteadlane.
Sündis advokaadi pojana ja õppis Jena Ülikoolis meditsiini, erialaks dieetika ja "materia medica". Tudeeris ka Göttingeni ja Strasbourgi Ülikoolis. Töötas 1800–1826 Tartu Ülikoolis professorina.
Vologda oblasti vapp
Vologda vapi prototüübiks on 1700. aastal moodustatud ja 1708 Vologda polguks ümber nimetatud Novgorodi polgu embleem. 1712 kujutati seda embleemi polgu lipul.
Assoorid
pisi|Saarte kaart pisi|Üks Assooride suurematest linnadest, Horta, 2020. aastal Assoorid (portugali Açores) on Portugali autonoomne piirkond ja saarestik Atlandi ookeani põhjaosas.
Avastati portugallaste poolt 1427.
Vologda oblasti vapp
Hiljem vappi muudeti, et ta paremini sobiks heraldiks reeglitega. 1729–1730 anti välja Venemaa vappide uus väljaanne, kus Vologda vapp oli juba üsna tänapäevane, ainult krooni veel polnud ja mõõk oli valge kollase käepidemega. 2. oktoobril 1780 kinnitas Katariina II selle Vologda linna vapiks. 5. juulil 1878 muudeti vapp tänapäevaseks. Kaks aastat hiljem võeti vastu ka Vologda oblasti lipp, mille nurgas asub Vologda oblasti vapp.
Assoorid
Loodus
Saared jagunevad kolme rühma.
.hk
.hk on Hongkongi Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1990. aastast.
Segaduste aeg
Dedulino rahuleping
1618. aastal sõlmis Rzeczpospolita Moskva tsaaririigiga, Dedulino rahulepingu 14 aastaks, millega Moskoovia loobus Rzeczpospolita kasuks juba viimase kontrolli all olevatest Smolenski ja Tšernigivi aladest. Sunnitud vaherahu tingis ka järgneva, 1632–1634 aastate Smolenski sõja, mille lõpetas Poljanovka rahuleping, millega Rzeczpospolita loobus nõudmistest Moskva troonile.
Koeru valla lipp
thumb|Koeru valla lipp Koeru valla lipp on Järva maakonna endise Eesti haldusüksuse Koeru valla lipp.
Benjamin Karim
Benjamin Karim (ka: Benjamin 2X; 14. juulil 1932, Virginia osariik Suffolk – 2. august 2005 ) oli USA usutegelane, organisatsiooni Nation of Islam abivaimulik, Malcolm X-i abi.
Koeru valla lipp
Lipp kinnitati 1. juunil 1995 ning õnnistati Koeru kirikus.
Lipu kirjeldus
Ristkülikukujulisel rohelisel lipul on kolm valget lainelist horisontaallaidu, mis on omavahel eraldatud siniste laidudega. Iga värvilaid moodustab 1/7 lipu laiusest.
Lipu normaalsuurus on 105x165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7 : 11.
Lipu heiskamine
Valla lipp heisati:
Assoorid
Loodus
Läänerühma moodustavad: keskrühma: idarühma:
Saared on vulkaanilised ja mägised, kõrgus kuni 2351 meetrit. Valitseb pehme kliima, hoolimata Assoori kõrgrõhkkonna olemasolust sajab suvelgi vihma.
Väike-Belt
Väike-Belt (taani keeles Lillebælt) on Taani väin, mis ühendab Kattegatti Beldi merega ja eraldab Fyni saart Jüüti poolsaarest.
Väina laius on 700 meetrit ja sügavus 13 meetrit. Kitsuse ja käänulisuse tõttu väin suurtele laevadele hästi ei sobi. Väina ületab kaks silda.
Primorsk (Leningradi oblast)
thumb|Primorski kesklinnas
Primorsk (vene keeles Приморск sõnadest при море 'mere ääres') on linn Venemaa Leningradi oblasti Viiburi rajoonis, Soome lahe kaldal.
Aastani 1918. nimetati Björkö (rootsi keeles björk – 'kask'), aastatel 1918–1948 Koivisto (soome keeles koivu – 'kask').
Kuni 1940. aastani oli linn Soome koosseisus, linn oli Soome valduses ka 2. septembrist 1941 kuni 18. juunini 1944.
Aastal 2001 valmis Primorski külje all Primorski sadam, kuhu juhitakse toornaftat torujuhtmega BPS – Baltic Pipeline System (vene keeles БТС – Балтийская трубопроводная система).
Lüganuse valla lipp
Lüganuse valla lipp on Ida-Viru maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Lüganuse valla lipp.
2013-2017
thumb|[[Lüganuse vald|Lüganuse valla lipp 2013-2017]]
Valla lipu tavasuurus on 105×165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11. Lipu värvideks on roheline, kollane ja sinine, kusjuures 1/7 laiune kollane triip paikneb horisontaalselt lipu keskosas.
1993–2013 oli sama lipp Püssi lipuks.
Põhjendus
Roheline sümboliseerib metsa ja puutumata loodust, sinine puhta vee elustavat jõudu ning kollane küpset viljapõldu, iidset põlluharimise traditsiooni ja maapõue rikkusi.
Lipu kasutamise kord
Vallalipp on kohaliku omavalitsuse ja kogukonna tunnus ning see heisatakse (kasutatakse):
Lipu ajalugu
thumb|Lüganuse valla lipp 1997–2013
Lüganuse valla lipp aastatel 1997–2013
Lüganuse valla endine lipp kinnitati 9. juunil 1997. Lipuks oli ristkülikukujuline kangas mida läbis diagonaalne, vardapoolsest ülanurgast lehviva otsa alanurka langev 2 ühiku laiune valge triip. Sellest ülespoole jääv kolmnurkne väli oli sinine ning alumine roheline. Sinine värvus sümboliseeris taevast ja vett, samuti vaimsuse võrdkuju, roheline aga loodust, noorust ning lootust. Normaalmõõtmed olid 105x165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11.
Valla lipp oli alaliselt heisatud vallamaja ees ning etalonkujutisi säilitati Lüganuse Vallavalitsuse kantseleis.
Uue lipu valimine
2013. aasta augustis kuulutasid Lüganuse vald, Maidla vald ning Püssi linn välja ühinemisel moodustuva uue omavalitsusüksuse Lüganuse valla sümboolikakonkursi. Selle eesmärgiks oli leida kolmele ühinenud omavalitsusele kõiki ühendav lipp ja vapp. Lõpptulemusena sai ühinenud omavalitsus nime Lüganuselt, vapi Maidla vallalt ja lipu Püssi linnalt.
Georgi Svirski
Georgi Petrovitš Svirski (10. september 1853 Vilnius – 17. september 1910 Vaivara, Eesti) oli arstiteadlane.
Töötas 1899–1910 Tartu Ülikoolis eradotsendina.
Melanie South
Melanie Jayne South (sündinud 3. mail 1986 Kingstoni linnaosas Surreys) on Briti endine tennisist ja praegune tennisetreener.
Elukutselisena mängis ta tennist aastatel 2004–2013. Üksikmängus jäi tema kõrgeimaks kohaks WTA edetabelis 99. (2. veebruarist 2009) ja paarismängus 120. koht (9. märtsist 2009).
Tipphetked
2006. aastal pääses Melanie South tänu nn vabapääsmele (wild card) Wimbledoni turniirile. Esimeses ringis alistas ta 11. asetusega itaallanna Francesca Schiavone, teises ringis jäi alla ameeriklanna Shenay Perryle. Võit Francesca Schiavone üle oli tennisepiiga esimene võit WTA esikahekümnes asuva mängija üle.
Isiklikku
Melanie Southi isa John South oli jalgpallur, kes mängis Fulhami ja Brentfordi klubis aastatel 1964–1967. Melanie õppis Nonsuch High Schoolis.
Naisriigipeade loend
Siin on välja toodud loend naistest, kes on olnud riigipead. Loend ei hõlma naismonarhe ega naisvalitsusjuhte, kes ei ole olnud samal ajal riigipead. Alates 20. sajandi keskpaigast on kõige rohkem naisriigipäid olnud San Marinol (kokku 17, kusjuures kolm neist on kaks korda olnud riigi kaptenregent).
Filippo Paulucci
pisi|[[Markii Filippo Paulucci kindraladjutandi mundris (1815. aastal kehtinud vormis) . George Dawe' maal]]
Filippo Paulucci (ka Philipp Paulucci, venepäraselt Филипп Осипович Паулуччи; 11. september 1779 Modena – 25. jaanuar (vkj 13. jaanuar) 1849 Nizza) oli itaalia päritolu sõjaväelane Sardiinias, Austrias ja Venemaal (kindraladjutant, jalaväekindral) ning riigitegelane Venemaal (kindralkuberner Läänemere kubermangudes) ja Sardiinias (riigiminister). Markii.
Nelja armee teenistuses (1793–1807)
pisi|left|200 px|[[Itaalia poliitiline kaart 1796. aastal enne Napoleoni vallutusi]] pisi|200 px|Itaalia poliitiline kaart aastal [[1810 pärast Napoleoni vallutusi]]
Modena ja Reggio hertsogkonnast pärit 14-aastane Paulucci alustas oma sõjaväekarjääri 1793. aastal hoopis Sardiinia kuningriigi armees. Samal aastal oli Sardiinia ühinenud Napoleoni-vastase I koalitsiooniga. Paulucci paistis silma Sardiinia ja Austria vägede kaitselahingutes 1794. aasta prantslaste sõjakäigul Piemontesse.