cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Roman Babajan
Elulugu
2000–2005 Venemaa telekanali "Pervõi Kanal" uudistesaadete "Novosti" ja "Vremja" poliitkommentaator. 2005–2012 töötas ta Venemaa kolmandas telekanalis. Esialgu oli ta saadete "Võvodõ" ja "Glavnaja tema" peatoimetaja, 2008. aastal sai temast teabesaate "Linn" juht. 2009–2019 juhtis ta saadet "Pravo golosa": esmalt kolmandal kanalil, pärast selle sulgemist 2012. aasta detsembris telekanalil TV Tsentr.
2013. aasta juulist on ta raadiojaama "Finam FM" peatoimetaja kohusetäitja (alates 2014. aasta märtsist on nimi muudetud "Capital 99.6 FM"-ks). Juunist 2019 juhib raadiojaama "Govorit Moskva". 9. septembrist 2019 juhib poliitilist vestlussaadet "Svoja pravda" telekanalis NTV.
2019 valiti Moskva linnaduumasse, kuulub fraktsiooni "Moja Moskva".
Sanktsioonid
28. veebruaril 2022 kehtestas Euroopa Liit talle seoses Venemaa kallaletungiga Ukrainale viisa- ja majandussanktsioonid. Tema Euroopa Liidu riikides olev vara külmutati. "Ukraina.ru-veebisaidile antud intervjuus märkis ta selgelt, et kõik Donbassi elanikud eelistaksid selle piirkonna ühinemist Venemaaga, ning seadis kahtluse alla Ukraina õiguse oma territooriumitele. Lisaks süüdistas ta Ukraina ametivõime rahvusel põhinevas tagakiusamises Donbassis ning de facto genotsiidis ning lausus, et ukrainlased on tapnud Donbassis lapsi ja eakaid inimesi. Samuti on ta toetanud Venemaa narratiivi, et Ukrainas on „fašistlik režiim“. Selleks esitas ta ebaselge salvestuse natsi-Saksamaa mereväeembleeme kandvatest sõduritest, kirjeldades neid ukrainlastena."
Bass Generation
"Bass Generation" on Basshunteri stuudioalbum. Hard2Beat andis albumi välja 25. septembril 2009.
Äädika-kibuvits
Äädika-kibuvits (Rosa gallica) on roosõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Hidalgo maakond (New Mexico)
thumb|Hidalgo maakonna kohtumaja Lordsburgis
thumb|[[Skeltoni kanjon]] Hidalgo maakond (Hidalgo County) on maakond USA-s New Mexico osariigi kõige lõunapoolsemas osas.
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Lordsburg.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 4894. Aastal 2000 oli elanike arv 5932.
Ajalugu
Hidalgo maakond moodustati 25. veebruaril 1919. aastal Starri maakonna osast. Maakond on saanud nime iseseisvussõja kangelase Miguel Hidalgo järgi.
Arthur Japin
pisi|Arthur Japin (2010) Arthur Valentijn Japin (sündinud 26. juulil 1956 Haarlemis) on hollandi kirjanik.
Temalt on eesti keeles Loomingu Raamatukogus ilmunud "Suur maailm" (tõlkinud Mati Sirkel, 2008). 2012. aastal ilmus eesti keeles "Võrratu puudutus" (tõlkis Kerti Tergem).
448 eKr
Aasta 448 enne Kristuse sündi ehk meie ajaarvamist. Vana-Roomas oli see CCCVI (306.) aasta ab urbe condita.
Arthur Japin
Arthur Japin esines kirjandusfestivalil HeadRead 2012. aastal.
Aleksandr Radištšev
Aleksandr Nikolajevitš Radištšev (vene Алекса́ндр Никола́евич Ради́щев; vkj 20. august/ 31. august 1749 Moskva - vkj 12. september / 24. september 1802 Peterburi) oli vene filosoof ja kirjanik.
1790. aastal avaldas ta anonüümselt raamatu "Teekond Peterburist Moskvasse" ("Путешествие из Петербурга в Москву"). Raamatus sisalduva pärisorjuse kriitika tõttu Radištšev arreteeriti ja saadeti Siberisse asumisele. Siberist tagasi lubati tal pöörduda 1796. aastal.
Radištševi lapselapse maalikunstnik Aleksei Bogoljubovi eestvõtmisel avati 1885. aastal Saratovis A. N. Radištševi nimeline kunstimuuseum.
Testeerimisvõime
Testeerimisvõime vajalikkus
Pärimisõiguses kehtib üldiselt privaatautonoomia põhimõte, mille kohaselt isikul on vaba voli otsustada, kas ja kuidas oma pärimist korraldada. Testeerimisvabadus on igaühel. Testeerimisvõime nõue piirab selle põhimõtte absoluutsust lisaks kohustuslikele vorminõuetele ning isiklikkuse põhimõttele. Kehtiva viimse tahte avalduse koostamiseks peab aga isik olema ka testeerimisvõimeline, kuna testeerimisvõimetu isiku tehtud viimse tahte avaldused ei too kaasa õiguslikke tagajärgi ning need on tühised.
Õigusvõime
Igal isikul on ühetaoline ja piiramatu õigusvõime, mis algab elusalt sündimisega ja lõpeb surmaga. Seega ei ole õigusvõime olemasolu üldjuhul testeerimisvõime hindamise juures probleem.
Testeerimisiga
Testeerimisealiseks on Eesti õiguskorras isik, kes on vähemalt 15 aastat vana. Seejuures ei ole vajalik alaealise isiku seadusliku esindaja nõusolek viimse tahte avaldamiseks. Siiski võib üle 15-aastane alaealine teha testamendi vaid notariaalselt tõestatud vormis, mis tähendab, et alaealine ei saa teha kodust testamenti, notarile hoiule antud testamenti ega pärimislepingut. Koduse testamendi ja pärimislepingu juures kehtib tingimus, mille kohaselt peab isik olema täieliku teovõimega ehk täisealine.
Hans Vasar
Hans Vasar (19. juuni 1885 Viljandimaa, Uusna vald, Vasara talu – 13. jaanuar 1919 Viljandi haigla) oli Eesti sõjaväelane (reamees).
Testeerimisvõime
Otsusevõime
Isik on otsusevõimeline, kui tal tehingu tegemisel ei esine vaimutegevuse ajutist häiret või muud asjaolu, mis välistaks tema võime õigesti hinnata seda, kuidas tehing tema huve mõjutab. Sel juhul on isik küll teovõimeline, kuid tema arusaamine on pärsitud haigushoo, alkoholijoobe, uinutite või ravimite mõju tõttu. Kui otsusevõimetuna tehtud viimse tahte avalduse tegija oma avalduse hiljem otsusevõime taastudes heaks kiidab, on viimse tahte avaldus kehtiv.
Hans Vasar
Haridus
Õppis Uusna valla Anni koolis, Viljandi kihelkonnakoolis ja Viljandi linnakoolis.
Teenistuskäik
Astus vabatahtlikult 28. detsembril 1918 Scouts väeossa ning siirdus 3. jaanuaril 1919 koos esimeste skautidega Õisu mõisa all rindele. Võttis osa lahingutest Karksi ja Taagepera mõisa ning Helme kiriku juures. Sai 10. jaanuaril 1919 Helme kiriku juures kõhust haavata. Suri 13. jaanuaril 1919 Viljandi haiglas.
Maetud 15. jaanuaril 1919 Viljandi Vanale kalmistule.
Isiklikku
Tema õemees oli kirjanik Peet Vallak.
Kalev Nõmm
Kalev Nõmm (12. oktoober 1921 Allmäe küla, Stavropoli krai, Vene SFNV – 12. aprill 1994 Tallinn) oli Eesti NSV riigi- ja parteitegelane.
Kalev Nõmm oli aastatel 1963–1978 EKP Põlva Rajoonikomitee I sekretär.
Nikolaus I (Werle)
pisi|Nikolaus I Nikolaus I (u 1210 – 14. mai 1277) oli Rostocki isand aastatel 1229–1234 ja Werle isand 1234. aastast kuni oma surmani.
Mecklenburgi jagunemisega 1234. aastal sai ta Werle isandkonna. Ta oli Rostocki regent oma nooremale vennale Heinrich Borwin III-le, kuni tema vend täisikka jõudis.
Ta pidas koos Pommeri hertsogi Barnim I-ga sõda Brandenburgi markkrahvkonna vastu ning kaotas Perlebergi, Wesenbergi ja Penzlini. Kuid pärast oma venna Pribislaw I surma tagas ta endale Parchimi, Plau ja Goldbergi. 1275. aastal vahendas ta konflikti oma poegade vahel.
Ta suri 1277. aastal. Pärast tema surma jagasid tema pojad Werle isekeskis.
Abielu ja lapsed
Ta abiellus 1231. aasta paiku Anhalti krahvi Heinrich I tütre Juttaga. Nad said järgmised lapsed:
Purvmala raudteejaam
Purvmala raudteejaam (Станция Пурвмала) on endine raudteejaam Ieriķi–Gulbene–Abrene raudteel Põtalovo rajoonis Nossovo vallas Nossovo külas.
Jaam asus Riia jaamast 179,4 km kaugusel.
Jaam avati raudtee valmimise ajal aastal 1902. Algselt oli selle nimi Moratšova raudteejaam, aastast 1919 aga Maračevo raudteejaam. Tänapäevase nime sai jaam aastal 1921.
Pärast Läti taasiseseisvumist allutati Purvmala Oktoobriraudteele. Ühtlasi kujunes see jaam piirijaamaks, ent reaalselt ta neid funktsioone täitma ei hakanud - rongiliiklus Vecumi ja Põtalovo vahel lihtsalt lõpetati. Toonastel ametlikel kaartidel asus Vecumi ja Purvmala vahel planeeritav piiripunkt, mida aga reaalselt ei rajatudki. Jaam suleti ametlikult aastal 2004.
Õigusemõistmise eksitamine
Õigussüsteemi kurnamine (inglise keeles perverting the course of justice) kujutab endast kuritegevust, seadusandlikule võimule nii-öelda vastupuiklemist, tagasiajamist — salgamist. See on toime pandud siis, kui isik takistab/väärastab/moonutab õigluse mõistmise kulgu enda või mõne teise poole suhtes/kasuks. See võib endas kätkeda tõendite fabritseerimist või nende hävitamist kui ka tunnistajate mõjutamist, võimudega manipuleerimist.
Baladas en español
"Baladas en español" on ansambli Roxette 1996. aastal ilmunud kogumikplaat. Album sisaldab ansambli tuntumate ballaadide hispaaniakeelseid versioone.
Õigusemõistmise eksitamine
Inimesed võivad seda kergema juhtumi korral teha ka naiivsetena või teadmatusest, üldjuhul arvestades ühepoolselt enda ja lähedaste head tahet, heaolu. Raskema juhtumi korral suurima tõenäosusega sooritatakse seda üpris teadlikult enese kriminaalsuse kaitseks või selle varjamiseks (mille teevad selgeks uurijad).
Kruonise vald
Kruonise vald (leedu keeles Kruonio seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kaišiadoryse rajooni territooriumil.
Baladas en español
Plaadi andis välja plaadifirma EMI Music. Album oli mõeldud Hispaania ja Ladina-Ameerika turule, aga see anti välja ka näiteks Jaapanis.
Albumilt avaldati singlitena lood "Un día sin ti", "No sé si es amor" ja "Soy una mujer". Laulu "Un día sin ti" jaoks valmis ka muusikavideo, mille režissöör oli Jonas Akerlund.
Plaati müüdi üle 1,2 miljoni eksemplari. Hispaanias osteti albumit kahe plaatinaplaadi, Argentinas ja Tšiilis plaatinaplaadi ning Venezuelas, Colombias, Mehhikos, Costa Ricas ja Rootsis kuldplaadi normi jagu.
Liivoja (Jõgeva maakond)
Liivoja (ka Mõisamaa peakraav) on peakraav Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas. Kraavi pikkus on 4,3 km. Kraavi valgla suurus on 7,2 km².
Gijzelbrechtegem
Gijzelbrechtegem on hollandikeelne küla Belgias Lääne-Flandria provintsis Kortrijki ringkonnas Anzegemi vallas.
Eidapere Kool
pisi|Eidapere kool Eidapere Kool on kool Rapla maakonnas Kehtna vallas Eidapere alevikus.
1855 asutati Hundiaugu Algkool, mis hakkas tegutsema Hundiaugu talus. Õppeaastal 1920/1921 õppis algkoolis 32 last. 1921 tegutses Eidapere 4-klassiline algkool. 1925 asutati algkoolile lisaks Eidapere Klaasitööstusõpilaste Kool, mille lõpetas 1928 vaid 1. lend.
1976. aasta ümberkorraldamise käigus moodustati Eidapere Algkool. 1991 sai kooli nimeks Eidapere Põhikool. Aastast 1998 kannab kool nime Eidapere Kool.
Gijzelbrechtegem
Kuni ühendamiseni Alzegemi vallaga 1971. aastal oli Gijzelbrechtegem omaette vald.
Kruonise vald
Valla pindala on 224 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2775 inimest. Valla keskus on Kruonise alev, kus aastal 2011 oli 661 elanikku. Vallamaja asub aadressil Vilniaus g.13. Vallavanem on Audrius Slavinskas.
pisi|Darsūniškise kabel pisi|Darsūniškise kirik pisi|püsti|Kalviai kirik pisi|Karveliškėse kivi pisi|Kovaičiai pisi|Kruonise hüdroelektrijaama bassein pisi|Kruonis I pisi|Morkūnai pisi|Rokiškėse linnamägi pisi|Saulučiai pisi|Sevelionysi kivi
Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid
Alajäse
Alajäse ehk jalg (ladina keeles membrum inferius) on inimeste tugi- ja liikumisaparaadi paariline keha põhiosa, mis on ühendatud kerega.
Alajäsemete peamiseks funktsiooniks on liikumise toetamine: kõndimine, jooksmine, hüppamine, ronimine, löömine, ujumine, võimlemine, suusatamine, auto juhtimine jm. Jalad osalevad ka istumisel, seismisel.
Alajäsemete areng, anatoomia, luud, lihased, veresooned, närvid, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad indiviiditi erineda.
Alajäseme skelett koosneb vaagnavöötme ja alajäseme vabaosa luudest.
Alajäseme arterid
Alajäset varustab verega peamiselt välimine niudearter (a.iliaca externa). Alajäseme arterid on tavaliselt: reiearter, õndlaarter, tagumine sääreluuarter, kaararter, pindluuarter, eesmine sääreluuarter, süva reiearter, välimine niudearter, külgmine tallaarter, tallakaar, taldmised pöiaarterid, keskmine tallaarter, tagumine sääreluuarter.
Otepää servamoodustiste vöönd
Otepää servamoodustiste vöönd oli umbes 12 600 14C-aastat tagasi viimase mandrijää taandumise ajal liustiku pealetungil tekkinud pinnavormide vöönd.
Vöönd kulges Lätist (Pliena vöönd) läbi Otepää kõrgustiku, Kulje ja Lisje poolsaare, Pihkva järve kuni Loode-Venemaani.
Jekaterina Kovalevskaja
220px|pisi| Jekaterina Kovalevskaja (2007)
Jekaterina Valentinovna Kovalevskaja (vene keeles Екатерина Валентиновна Ковалевская; sündinud 17. aprillil 1974 Rostovis Doni ääres) on vene maletaja, naiste suurmeister (1998), naiste maailmameistrivõistluste hõbemedalivõitja (2004).
Kovalevskaja on kahekordne Venemaa naiste malemeister (1994, 2000). Ta võitis Euroopa naiste meistrivõistlustelt kaks hõbemedalit (2000, 2001).
Ta mängis naiste maailmameistrivõistlustel. 2000. aastal MM-i turniiril New Delhis (64 osavõtjat, nokautsüsteem) sai ta turniiritabelis 11. asetuse. Ta võitis veerandfinaalis Zhaoqin Pengi, kuid kaotas poolfinaalis Xie Junile. 2001. aastal Moskvas sai ta turniiritabelis 7. asetuse. Ta võitis teises ringis Lilit Mkrtšjani, kuid kaotas kaheksandikfinaalis Nino Hurtsidzeile.
2004. aastal MM-i turniiril Elistas sai Kovalevskaja turniiritabelis 12. asetuse. Ta võitis kaheksandikfinaalis Katerõna Lagnot, veerandfinaalis Ketino Kachiani-Gersinskat ja poolfinaalis Humpy Konerut. Finaalis kaotas ta Antoaneta Stefanovale tulemusega 2½:½.
2006. aastal MM-i turniiril Jekaterinburgis sai ta turniiritabelis 19. asetuse. Ta võitis teises ringis Maria Kursovat ja kaheksandikfinaalis Zhaoqin Pengi. Veerandfinaalis kaotas ta Xu Yuhuale. 2012. aastal Hantõ-Mansiiskis sai ta turniiritabelis 41. asetuse. Ta kaotas avaringis Alissa Galljamovale. 2015. aastal Teheranis kaotas ta avaringis Inna Gaponenkole.
Kovalevskaja sai FIDE-lt 1994. aastal naiste rahvusvahelise meistri, 1998. aastal naiste suurmeistri ja 2004. aastal rahvusvahelise meistri nimetuse.
Võistkondlik esinemine
Kovalevskaja võitis Venemaa naiskonna koosseisus naiste maleolümpiatel kolm hõbe- (1998, 2002, 2006) ja kaks pronksmedalit (2000, 2004) ning naiste võistkondlikel maailmameistrivõistlustel (2009) hõbemedali. Ta kuulus 2007. aastal Euroopa naiste võistkondlikel meistrivõistlustel võitjanaiskonda.
Pärimisõigus
Pärimisõigus on tsiviilõiguse haru, mis reguleerib isiku surmaga seotud varalisi tagajärgi. Pärimisõiguse regulatsiooni eesmärk on selgitada välja, mis tingimustel toimub pärandvara üleminek pärijale või pärijatele.
Mõiste
Eesti õigussüsteemis eristatakse õigust objektiivses ja subjektiivses mõttes. Seetõttu eristatakse ka pärimisõigust selle objektiivses ja subjektiivses mõttes.
Pärimisõigusega reguleeritakse üksnes inimese surma varaõiguslikke tagajärgi eraõiguse piires. Seega ei mõjuta pärimisõigus pärandaja vara valitsemist ning sellest tulenevalt varaga tehingute tegemist pärandaja eluajal.
Allikad
Peamine pärimisõiguse allikas on pärimisseadus. Pärimisõigus ei hõlma ainult pärimisseadust, kuna pärimisõigus on tsiviilõiguse üks osa. Seetõttu on see seotud ka eraõiguse teiste harudega (tsiviilõiguse üldosa, võlaõigus, asjaõigus, perekonnaõigus jm). Pärimisõiguse kohaldamisel tuleb vaadata ka teisi õigusallikaid.
Pärimisõiguse allikad on järgmised normistikud:
Loetelu ei ole ammendav. Pärimisõiguse rakendamisel võivad asjakohased õigusnormid tuleneda ka võlaõigusseadusest, asjaõigusseadusest, perekonnaõigusest, tsiviilkohtumenetluse seadustikust jms.
Kehtiv õigus
Uus pärimisseadus võeti vastu 17. jaanuaril 2008 ning jõustus 1. jaanuaril 2009. Pärimisseaduse eelnõu väljatöötamine oli tingitud vajadusest viia 1996. aastal vastu võetud pärimisseadus vastavusse vahepeal õiguskorras toimunud muudatustega, samuti vajadusest kõrvaldada pärimisseaduse rakendamisel tekkinud kitsaskohad.
Kortrijk
Kortrijk (prantsuse Courtrai) on linn Belgias Lääne-Flandria provintsis. Asub Leie jõe ääres.
Keskaegsel kujul säilinud Kortrijki vanalinn on Belgia suurimaid turismimagneteid ja kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Ajalugu
pisi|Keskaegsed Leie jõe silla tornid Kortrijk asutati juba Vana-Rooma ajal. See kandis nime Cortoriacum ja oli tüüpiline provintsilinn Leie jõe ja kaubateede ristumiskohal. Tähtsaimad maanteed läksid Cortoriacumist loodesse Oudenburgi, läände Casselisse, kagusse Tournaisse ja itta Tongereni.
9. sajandil laskis Flandria krahv Baldwin II rajada asula ümber kindlustused viikingite vastu. Veel hiljem rajati linnamüür, millest tänapäeval on säilinud üksnes kaks torni (Broeltorens).
Kortrijk sai linnaõigused 1190. aastal. Need õigused andis talle Flandria krahv Philipp I.
13. sajandi alguses toimus sealkandis sõda Prantsusmaa kuninga Louis VIII ja tema onutütre abikaasa, Flandria krahvi ja Portugali printsi Ferdinando vahel. Louis võitis sõja ja vangistas Ferdinando. Sõjas Kortrijk hävis, aga hilisemad Flandria krahvid lasksid linna taastada.
Sajandi lõpul vallutas Prantsusmaa Flandria ja liidendas selle. Mõne aasta pärast, 1302 puhkes Brugges prantslastevastane ülestõus, mille käigus 18. mail tapeti kõik linna prantslased. Prantsuse kuningas Philippe IV saatis sõjaväe ülestõusu maha suruma ja 11. juulil 1302 toimus Kortrijki lähedal Kuldkannuste lahing, milles 8 tuhande meheline prantslaste hästi välja õpetatud ja relvastatud ratsavägi sai flaamlaste 9 tuhande meheliselt jalaväelt, peamiselt lihtrahvalt ja talupoegadelt, hävitavalt lüüa. Prantslastest aadlikke langes sadade viisi, sest flaamlastel oli käsk mitte vange võtta.
1323 tõusid flaamlased üles oma krahvi Louis I vastu. Ülestõusnud vallutasid mitu linna, sealhulgas Kortrijki, ja vangistasid Kortrijkis Louis', kes oli vangis 1326. aastani. Alles 1328 suudeti ülestõus maha suruda. Prantsusmaa kuningas Philippe VI juhtis sõjaväge isiklikult ja saavutas Casseli lahingus selle aasta 23. augustil flaamlaste üle otsustava võidu.
1379 tõusid flaamlased Louis I poja Louis II vastu üles. Ülestõusnud suutsid muuhulgas Kortrijki vallutada, kuid lõpuks sekkus asjasse Prantsuse sõjavägi, kes 27. novembril 1382 Roosebeke lahingus ülestõusnuid võitis. Ülestõusu juht Philipp van Artevelde hukkus ja ülestõus suruti maha. Pärast seda tabas piirkonda uus rüüstamise ja hävitamise laine.
15. sajandil oli Kortrijki õitseaeg. Sel ajal olid Flandria krahvideks ühtlasi Burgundia hertsogid. Seevastu 16. sajandil tabasid seda piirkonda sõjad Prantsusmaaga, reformatsiooniga kaasnenud verevalamised katoliiklaste ja protestantide vahel ning Hollandi ülestõus Hispaania vastu. Louis XIV valitsusajal okupeeris Prantsusmaa Kortrijki 60 aasta jooksul 5 korda. Ühtlasi käskis Louis Kortrijki kindlustused maatasa teha. 1713 sõlmitud Utrechti rahuga määrati Kortrijk Austriale, kes valitses linna kuni Napoleoni sõdadeni.
19. sajandil lõi linn taas õitsele. Belgia riik kuulutati välja 1830. Linnas oli arenenud tekstiilitööstus, mis põhines linakasvatusel.
Kortrijki pommitati rängalt 1917. aasta suvel, aga veelgi tugevamalt pommitasid teda liitlased 1944. aasta suvel. Kortrijk oli Wehrmachti tähtis raudteesõlm ja sel põhjusel korraldasid liitlased sellele sageli õhulööke. 21. juulil 1944 (Belgia rahvuspühal) viskasid 300 Briti pommitajat linnale üle 5000 pommi ning sel päeval hävis linnas palju ajaloolisi hooneid, sealhulgas vana raudteejaam.
Kortrijk oli esimene linn Belgias, kus loodi üksnes jalakäijatele mõeldud poetänav. See juhtus 1962. Hiljem muudeti hulk naabruses asuvaid tänavaid samuti jalakäijate alaks. Selle tulemusena on tänapäeval Kortrijkis üks Belgia suurimaid autovabu alasid.
Linnas on ülikool KULAK (Louvaini katoliikliku ülikooli linnak).
449 eKr
Aasta 449 enne Kristuse sündi ehk meie ajaarvamist. Vana-Roomas oli see CCCV (305.) aasta ab urbe condita.
Aivar Jaeski
pisi|kolonel Aivar Jaeski Aivar Jaeski (sündinud 3. märtsil 1966 Vastemõisas) on Eesti sõjaväelane (kolonel, 2010).
Sõjaväeline karjäär
Õpingutelt Tallinna Polütehnilisest Instituudis (praegune Tallinna Tehnikaülikool) kutsuti ta kohustuslikku ajateenistusse Nõukogude armees, kus ta teenis reamehena Pihkva 76. dessantdiviisis aastatel 1984–1986.
29. septembril 1992 liitus ta Eesti kaitseväega ja määrati teenima Kaitsejõudude Peastaabi Autokompanisse. Pärast ohvitseride kursuse läbimist sai temast lipnik samas teenistuskohas. 2. mail 1995 määrati ta Autokompanii ülemaks. 1997. aastal viis Jaeski läbi Autokompanii ümberkorraldamise pataljoniks, loodud Tagalapataljon kannab täna Logistikapataljoni nime.
Zach Redmond
Zachary Thomas Redmond (sündinud 26. juulil 1988 Traverse Citys Michiganis) on USA jäähokimängija, kes mängib kaitsjana Saksamaa kõrgliiga klubis EHC München.
Aivar Jaeski
Sõjaväeline karjäär
2000. aasta suvel pärast Balti Kaitsekolledži läbimist sai Jaeskist Rahuoperatsioonide Keskuse ülem, kus ta vastutas Balti jalaväepataljoni toetamise, reservi koolitamise, eriala kursuste korraldamise, ja kaitseväe üksuste ettevalmistamise eest ÜRO Balkani rahutagamismissioonideks.
Zach Redmond
Aastatel 2007–2011 mängis ta Ferris State University jäähokimeeskonnas.
Aivar Jaeski
Sõjaväeline karjäär
Pärast 2002. aastal Jaeski poolt juhitud brigaaditasemel õppuse "Baltic Eagle 2002" (millest järgmistel aastatel sai Kevadtorm õppus) läbiviimist kutsus kindralleitnant Johannes Kert major Jaeski omale asetäitjaks Eesti Alalisse Esindusse NATO juures, kus temast sai esinduse esimene DEPMILREP.
2006. aasta oktoobris määrati kolonelleitnant Jaeski juhtima Kaitseplaneerimise jaoskonda kaitseväe peastaabis, kus ta vastutas keskpika kaitseväe arengukava loomise eest, samuti osales ta Eesti, Läti, Leedu ja Poola tarbeks koostatud NATO strateegiliste kaitseplaanide koostamises.
Zach Redmond
2008. aastal valis Atlanta Thrashers ta NHL-i draft'is 184. valikuna.
Aivar Jaeski
Sõjaväeline karjäär
Aastal 2008 osales kolonel Jaeski 6-kuulisel NATO väljaõppemissioonil Iraagis (NTM-I) staabiülema asetäitjana toetuse alal.
Theodor Lemba
pisi Theodor Lemba (9. oktoober 1876 Tallinn – 16. mai 1962 New York) oli eesti pianist. Teda nimetatakse esimeseks eestlasest kontsertpianistiks.
Zach Redmond
Hooaja 2010–11 lõpus debüteeris ta American Hockey League'i (AHL) klubis Chicago Wolves. Aastatel 2011–2014 mängis ta põhiliselt AHL-i klubis St. John's IceCaps. 2012. aastal valiti ta AHL-i tähtede mängule. NHL-is debüteeris Redmond hooajal 2012–13 Winnipeg Jetsi meeskonnas. Esimese värava lõi ta NHL-is 7. veebruaril 2013 mängus Toronto Maple Leafsi vastu.
2014. aasta juulis sõlmis ta kaheaastase lepingu Colorado Avalanche'iga. Hooaeg 2014–15 on jäänud tema NHL-i karjääri kõige resultatiivsemaks (5+15). 2016. aasta juulis sõlmis ta kaheaastase lepingu Montreal Canadiensiga. 2017. aasta oktoobris siirdus ta Buffalo Sabresi. Suurem osa hooajast 2017–18 mängis ta AHL-is Sabresi noorteklubis Rochester Americans, saades hooajal 2017–18 NHL-is Sabresi meeskonnas kirja kolm mängu. Aastatel 2018–2020 mängis ta ainult Rochester Americansis. Hooajal 2018–19 lõi Redmond AHL-is kaitsemängijatest enim väravaid (21), ta valiti sel hooajal liiga hooaja sümboolsesse koosseisu ja tähtede mängule ning pälvis parima kaitsemängija auhinna Eddie Shore Award.
2020. aasta aprillis sõlmis ta üheaastase lepingu EHC Müncheniga.
USA jäähokikoondise koosseisus võitis Redmond 2015. aasta maailmameistrivõistlustel pronksmedali.
Aivar Jaeski
Sõjaväeline karjäär
Aastatel 2009–2012 teenis Jaeski vanemstaabiohvitserina NATO ühendväejuhatuse staabis Brunssumis, kus ta vastutas NATO infooperatsioonide läbiviimise eest ISAFs, sellesse aega jääb ka tema missioonikogemus Afganistanist.
Krugersdorp
Krugersdorp on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis West Randi ringkonnas.
Aivar Jaeski
Sõjaväeline karjäär
Aastatel 2012–2014 teenis Jaeski kaitseväe peastaabis, kus ta reorganiseeris teavitusosakonna, strateegilise kommunikatsiooni osakonnaks.
Krugersdorp
Krugersdorp on asutatud 1887. aastal. Linn on saanud nime buuride poliitikategelase Paul Krugeri järgi.
Aivar Jaeski
Sõjaväeline karjäär
Kolonel Jaeski viimaseks teenistuskohaks jäi NATO strateegilise kommunikatsiooni kompetentsikeskus (STRACOM COE), kus ta töötas direktori asetäitja ametikohal. Sellelt ametikohalt saatis Eesti kaitsevägi koloneli 2017. aasta septembris reservi.
Krugersdorp
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Krugersdorpi elanikest valgeid 50,22%, mustanahalisi aafriklasi 42,27%, India või Aasia päritolu inimesi 5,38%, värvilisi 1,37% ja teisi 0,75%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 42,03%, inglise keelt 19,50%, tsvana keelt 14,49%, suulu keelt 4,82%, koosa keelt 3,68%, sotho keelt 3,56%, pedi keelt 2,47%, tsonga keelt 2,37%, venda keelt 1,65% ja ndebele keelt 1,53%.
Aivar Jaeski
Teenete- ja rinnamärgid
{| style="width:100%;"
Tegevus poliitikas
Aivar Jaeski kuulub aastast 2022 Sotsiaaldemokraatlikusse Erakonda. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 4 (Harju- (v.a Tallinn) ja Raplamaa) 64 häält ning ei osutunud valituks.
Theodor Lemba
Elulugu
Theodor Lemba sündis muusikute peres. Tema vend oli pianist ja helilooja Artur Lemba (1885–1963) ja õde metsosopran Ludmilla Hellat-Lemba (1879–1945). Theodor Lemba lõpetas 1901. aastal Peterburi konservatooriumi Felix Blumenfeldi ja Karl van Arki klaveriklassis.
Kumbli
1689. aasta Viimsi poolsaare kaardil on saare nimeks märgitud Komblesahr, mis võib viidata nime eestikeelsele päritolule.
Laevapiletid.ee
Laevapiletid.ee on Läänemere suuremate laevaoperaatorite (Tallink-Silja, Viking Line, Eckerö Line, Linda Line) pileteid internetis vahendav ühtne broneerimissüsteem, mida haldab Baltic Ferry Tickets OÜ. Broneerimissüsteem võimaldab ööpäev läbi võrrelda laevaoperaatorite teenuseid (väljumisaegu, hindu, lisateenuseid, vabade kohtade saadavust jms) ning osta pileteid.
Kumbli
Saar on eraldatud Rohuneemest Väikesalmega ja 1 kilomeetri kaugusel loodes asuvast Aegna saarest Suursalmega.
Laevapiletid.ee
Ajalugu
Laevapiletid.ee alustas tegevust aastal 2009. Esimesena pakuti võimalust osta pileteid Tallinna–Helsingi liinile, teenus oli eestikeelne. Broneerimistugi toimus e-posti teel. Tänapäevaks on teenuseid märgatavalt kasvatatud ning lisandunud on liine ja keeli: teenust saab kasutada eesti, soome, inglise või vene keeles.
Theodor Lemba
Elulugu
Lembat saatis edu kontsertidel nii Lääne-Euroopas kui ka Venemaal. Eriti menukad olid tema ülesastumised tšehhi viiuldaja Jan Kubelikiga. 1904. aastal võttis ta osa Teodor Leszetycki meistrikursustest Viinis.
Kumbli
Saare pindala on 2 ha, rannajoone pikkus 0,8 km. Saar on rohtunud, kruusane, kõrgeim koht umbes 3 m üle merepinna.
Theodor Lemba
Elulugu
Aastatel 1905–1914 õpetas Lemba Riia muusikakoolis, mille direktor ja kaasomanik ta oli. Aastatel 1915–1922 oli ta Petrogradi konservatooriumi õppejõud, 1919. aastast professor. Siis naasis ta Eestisse ning oli vahemikus 1922–1944 klaveriõpetaja Tallinna Konservatooriumis.
Laevapiletid.ee
Ajalugu
2012. aasta suvel avati telefoniteenindus. 2013. aasta talvel loodi piletite broneerimise rakendus Android OS-ile.
Theodor Lemba
Elulugu
1944. aastal põgenes ta Nõukogude korra eest Saksamaale, kust emigreerus 1949. aastal USA-sse ning asus elama Montana osariiki Great Fallsi linna.
Kumbli
2012. aastal kasvas saarel üks madal harilik mänd ja leidus vähest põõsastikku.
On oletatud, et saarele võidi matta 1032. aastal Raudvärava lahingus langenud Ulf Ragvaldsson.
Jõulurahu
pisi|Saksa ja briti sõdurid jõulurahu ajal 1914. aastalJõulurahu tähistab jõule 1914. aastal, mil mõned Suurbritannia, Prantsusmaa ning Saksamaa sõdurid katkestasid lahingutegevuse ja tähistasid ühiselt jõule.
Eellugu
Esimese maailmasõja algupoolel ei õnnestunud vägedel kiirelt peale tungida, toimus kaevikusõda, kus mõlemad pooled olid sunnitud kaevikutes püsima. 1914. aasta novembriks oli moodustunud Läänerinne – 48 kilomeetrit pikk rindejoon Prantsusmaa ja Saksamaa vahel, mida kummalgi poolel ei õnnestunud ületada. Paavst kutsus üles jõulude ajal vaherahu pidama, kuid väejuhid polnud sellest huvitatud.
Jõulud sõjaväljal 1914. aastal
Vaenupoolte vahel toimus mitmetes rindelõikudes 1914. aasta novembris-detsembris sõdurite vennastumist – vastaspoolte sõdurid leppisid kokku paaritunnised relvarahuperioodid, mil sõdimine peatati, vaherahuperioodidel visati vaenlase kaevikusse ajalehti ja alkoholi, lauldi vastakuti rahvalaule, vahel lauldi eri kaevikutes ka üheskoos.
1914 jõululaupäeval algas 48 kilomeetrise Läänerinde 2/3 pikkusel alal mitteametlik vaherahu. Esialgu olid aktiivsemad sakslased, kes asetasid kaevikute servale kõigepealt küünlaid, seejärel jõulukuuski põlevate küünaldega. Hiljem hakati jõululaule laulma. Sakslaste jõululauludele vastasid omakorda inglased ja prantslased. Seejärel lepiti vastastikku kaevikutes hõigeldes kokku, et saadakse kokku kaevikutevahelisel „eikellegimaal“, et vahetada kingitusi – toitu, tubakat, alkoholi ja muud. Suurtükid katkestasid laskmise. Mõlemale poolele anti võimalus oma surnute äratoomiseks, mitmetes piirkondades peeti ka ühiseid jõulujumalateenistusi, mängiti jalgpalli.
Reaktsioonid
pisi|Jõulurahu mälestusmärk Suurbritannias (Arlewas, Staffordshire) Hiljem on jõulurahus osalenud sõdurid rõhutanud selle kummalisust – vennastumist sõduritega, keda paar päeva varem on üritatud tappa, ning veeta nendega küünlavalgel jõuluõhtu.
Sõjaväejuhtkond mõistis jõulurahu hukka, kuna leiti, et see vähendab sõdurite võitlusvaimu, mistõttu keelati paljudes riikides ka jõulurahu kajastamine ajalehtedes. Jõulurahust kõneldi Briti ajalehtedes, Prantsuse ja Saksamaa ajalehed olid aga tsenseeritud ning vaikisid toimunust.
Aavo Soopa
Aavo Soopa (sündinud 3. jaanuaril 1950) oli Viljandi Kesklinna Kooli direktor aastatel 1978-2022. See teeb temast kõige kauem ametis olnud koolidirektori Eestis.
Ain Evard
Ain Evard (sündinud 22. juunil 1962 Jõgeval) on eesti kergejõustiklane (eeskätt kõrgushüppaja) ja spordipedagoog.
Ta on lõpetanud 1980. aastal Põltsamaa Keskkooli ja 1985. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.
Aastatel 1981–1995 võitis ta Eesti NSV ja Eesti meistrivõistlustel kõrgushüppes 17 kuld- (sh 5 hallis) ja 2 hõbemedalit ning 1 pronksmedali (hallis) ning kolmikhüppes pronksmedali (1987).
Ta töötas aastatel 1987–1993 Eesti Põllumajanduse Akadeemia (Eesti Põllumajandusülikoolis) kehalise kasvatuse kateedri õppejõuna.
Peenpalk
Peenpalk on metsamaterjal, millest saadakse saematerjali. Peenpalkideks klassifitseeritakse palgid, mille ladvapoolne kooreta läbimõõt on tavaliselt vahemikus 10-18 cm. Peenpalkide pikkus jääb vahemikku 3,0-5,0 meetrit, millele lisandub 10 cm ülemõõt. Normeeritakse kõverust ja ka okste omadusi, suurust ja arvu. Tavaliselt on nõuded leitavad saetööstuste kodulehtedelt.
Nyquisti sagedus
Nyquisti sagedus on signaaliteooria mõiste, mille formuleeris Claude Elwood Shannon ja mis on nimetatud Harry Nyquisti järgi.
Nyquisti sagedus on pool signaali diskreetimissagedusest: Et diskreeditud sinaali oleks võimalik kuitahes täpselt rekonstrueerida (pidevsignaaliks tagasi muuta), peavad signaali kõigi sagedusega komponendid olema vastavalt Nyquisti-Shannoni teoreemile Nyquisti sagedusest väiksema sagedusega: Vastavalt peab näiduvõtusagedus olema enam kui kaks korda suurem algses signaalis sisalduvast kõrgeimast sagedusest. Kui see kriteerium pole täidetud, lisanduvad tagasimuundamisel signaali spektrisse sageduskomponendid, mis algses analoogsignaalis puuduvad. Niisugust moonutust tuntakse kui aliase efekti (inglise keeles aliasing).
Moonutused hakkavad tekkima juba diskreetimissageduse lähenemisel Nyquisti sagedusele ja nende sageduste võrdsuse korral võib signaal täielikult kaduda. Aliase efekti vähendamiseks filtreeritakse enne diskreetimist signaali madalpääsfiltri abil.
Ala Nemerenco
Ala Nemerenco (sündinud 21. augustil 1959 Solonețis Soroca rajoonis on Moldova arst ja poliitik. Ta on 6. augustist 2021 Moldova tervishoiuminister.
Heinrich Borwin III (Mecklenburg)
Heinrich Borwin III (u.1220 – 1. august 1278) oli Mecklenburgide dünastia liige. Ta valitses Rostocki isandkonda koos oma vendadega aastatel 1226–1234, seejärel üksi kuni oma surmani.
Ala Nemerenco
Ta sündis aastal 1959 Solonețis Soroca rajoonis. Keskkooli lõpetas ta Făleștis. Ta lõpetas aastal 1982 Kišinjovi Riikliku Meditsiiniinstituudi.
Heinrich Borwin III (Mecklenburg)
Ta oli Heinrich Borwin II poeg, viimane sai Rostocki isandaks 1225. aastal. Kuna Heinrich Borwin III oli veel alaealine, kui tema isa 1226. aastal suri, toimis tema vend Nikolaus I regendina aastani 1234. Sel ajal sai Mecklenburg taas Saksimaa hertsogkonna lääniks. 1234. aastal jagasid vennad Mecklenburgi isekeskis; Heinrich Borwin III sai Rostocki isandkonna.
Ala Nemerenco
Ta oli 8. juunist 2019 kuni 14. novembrini 2019 Moldova tervishoiu-, töö- ja sotsiaalkaitseminister.
Heinrich Borwin III (Mecklenburg)
Heinrich Borwin III sattus konflikti kasvavate hansalinnade Rostocki ja Wismariga. Ta pidas sõda ka oma vendadega. Pärast Pribislaw I tagandamist sai Heinrich Borwin oma kontrolli alla osa Parchim-Richenbergist.
Ala Nemerenco
6. augustist 2021 on ta Moldova tervishoiuminister.
Heinrich Borwin III (Mecklenburg)
Sõjas Pommeri vastu vallutas ta 1236. aastal tsirtsipaanide asuala, sealhulgas Gnoieni ja Kaleni linnad. Ta abistas Taanit sõjas Holsteini vastu.
Ala Nemerenco
Isiklikku
Ta valdab rumeenia, vene, inglise ja prantsuse keelt.
Heinrich Borwin III (Mecklenburg)
Heinrich Borwin III suri 1278. aastal ja maeti Doberani.
Abielu ja lapsed
1237. aastal abiellus ta Rootsi kuninga Erik Knutssoni tütre Sofiaga. Nad said järgmised lapsed:
451 eKr
Aasta 451 enne Kristuse sündi ehk meie ajaarvamist. Vana-Roomas oli see CCCIII (303.) aasta ab urbe condita.
Poolkinnised avangud
Poolkinnised avangud on maleavangud, mis algavad valge avakäiguga 1.d2-d4 ja millele mustad teevad ükskõik millise muu vastukäigu peale käigu 1...d7-d5.
Waribule
Waribule oli 13. sajandi Tālava üliku Talibaldi poeg, Rameko ja Drivinalde vend.
Waribulet on mainitud Henriku Liivimaa kroonikas, mille järgi rööviti ta 1213. aastal koos oma isaga leedulaste sõjaväe poolt, mis oli tunginud nende kodupiirkonda, Tālava maakonna Trikāta linnusepiirkonda. Koos vangidega lahkunud leedulasi asus jälitama ta vend Rameko koos Võnnu ordumeistri Bertoldiga. Kuna nad otsustasid kohe mitte rünnata, kartes, et leedulased vangid tapavad, siis õnnestus leedulastel takistamatult oma kodumaale jõuda. Enne seda pääses Talibald siiski põgenema, kuid Waribulet enam kroonikas ei mainita.
Hobukastanilehine rodgersia
pisi| Hobukastanilehine rodgersia (Rodgersia aesculifolia) on kivirikuliste sugukonda rodgersia perekonda kuuluv rohttaimeliik.
Taim on mitmeaastane. Ta kasvab 1–2 meetri kõrguseks. Leht meenutab kujult hobukastani lehte. Suure sõrmja lehe läbimõõt võib olla kuni 90 cm. Lehed koosnevad 5–9 lehekesest. Äraspidimunaja lehekese pikkus on 25 kuni 35 cm.
Taim õitseb juunis-juulis. Õisik on kuni 60 cm pikkune pööris, mis paikneb püstise varre otsas. Õied on väikesed ja valged või kahvaturoosad.
Narva Kutseõppekeskus
Narva Kutseõppekeskus, ka Narva Kutsehariduskeskus (inglise keeles Narva Vocational Training Centre, lühend NVTC; vene keeles Нарвский профессиональный учебный центр), oli kutsekool Narvas aadressil Kreenholmi tänav 45.
Kool asutati 1. oktoobril 2000 Narva Kutsekeskkooli, Narva Kergetööstuskooli, Narva Kaubanduskooli ja Narva Energeetikute Kooli põhjal.
20. oktoobriks 2000 lõpetati õppetöö Narva Kaubanduskooli ruumides ja õpilased viidi üle Kergetööstuskooli ühiselamusse loodud tavaõppeklassidesse.
1. septembril 2016 liideti Narva Kutseõppekeskus Ida-Virumaa Kutsehariduskeskuse ja Sillamäe Kutsekooliga.
Ühtlaselt kiirenev liikumine
Ühtlaselt kiireneva liikumise korral liigub keha nii suuruselt kui suunalt muutumatu kiirendusega. Selline olukord realiseerub, kui keha liigub muutumatu jõu toimel (näiteks vabalangemine raskusjõu väljas). Ühtlaselt kiireneva liikumise korral on kehas trajektoor üldjuhul parabool. Erijuhul, kui kiirendus on samasihiline kiirusega liigub keha piki sirgjoont. Sellist liikumist nimetatakse ühtlaselt kiirenevaks sirgjooneliseks liikumiseks.
Ühtlaselt kiirenevaks liikumiseks võib nimetada ka konstantse tangentsiaalkiirendusega liikumist. Sel juhul püsib konstantsena kiiruse mooduli ajalise muutumise kiirus ja, mis puutub läbitud vahemaa arvutamisse, rakenduvad samad valemid, mis alajaootuses sirgjoonelise liikumise erijuht. Valemeis esinevate suuruste tõlgendus on sel juhul aga mõnevõrra erinev, sest liikumine pole sel juhul enam sirgjooneline: x tähistab kaugust alguspunktist x0 mõõdetuna piki liikumise trajektoori ja v tähistab kiiruse moodulit.
Liikumisvõrrandi üldlahend
kus \vec a on konstantne kiirenduse vektor, \vec v on kiiruse vektor, kus \vec r on kohavektor ja t on aeg. Selle võrrandi integreerimine annab
Teistkordne integreerimine annab keha trajektoori parameetrilise kuju ehk kohavektori sõltuvuse ajast
kus \vec r_0 on keha kohavektor alghetkel t=0.
Paraboolne trajektoor
Valitud koordinaatides on liikumisvõrrandi lahend on komponenthaaval lahtikirjutatuna kusjuures kiiruse x-komponent sõltub ajast kui Kuna z-telje suunalist liikumist ei toimu, siis võib edaspidises ajas muutumatut z-koordinaati ignoreerida. Avaldades aja y-koordinaadi kaudu, leiame parabooli võrrandi
Näide: liikumine Maa gravitatsiooniväljas
Juhul, kui x tähistab kõrgust maapinnast ja a = -g on raskuskiirendus, siis tingimus x = 0 tähendab kokkupuudet maapinnaga. Võrrandi (*) järgi on see tingimus täidetud kahe y väärtuse korral: lahend y = 0 vastab alghetkele ja
näitab, kui kaugele lendab keha, kui selle kiiruse horisontaalkomponent on v_{0y} ja vertikaalkomponent v_{0x}. See on vaid ligikaudne hinnang keha tegelikule lendamiskaugusele, sest siin ei arvestata õhutakistusega.
Sirgjoonelise liikumise erijuht
Kui algkiirus on kiirenduse sihiline, siis on liikumine sirgjooneline ent piisab, kui vaadelda ainult kiiruse ja kohavektori kiirenduse suunalist komponenti. Ülalantud koordinaatides vastab sellele olukorrale v_{0y} = 0 ja võib tähistada ehk algkiirus on. Kiirus muutub ajas kui ja koordinaat muutub kui
Avaldades aja t kiiruse v kaudu, jõutakse valemini:
Näide: Liikumine Maa gravitatsiooniväljas
Antud olukord kirjeldab algkiirusega v_0 vertikaalselt üles visatud keha. Valem (**) võimaldab leida selle keha tõusukõrguse. Sel juhul x_0=0 (maapinnal), v=0 (hetkelise seismajäämise hetk) ja a=-g, kus g on raskuskiirendus. Seega
Tasub tähele panna, et viimane valem kehtib ka juhul, kui, sest ühtlane horisontaalsuunaline liikumine ei mõjuta tõusukõrgust. Viimane asjaolu on erijuht üldisemastest printsiipidest – liikumiste sõltumatuse printsiibist.
Vaata ka
Acceleration
Olav Lundanes
pisi|Olav Lundanes 2016 maailmameistrivõistlustel Olav Lundanes (sündinud 11. novembril 1987) on Ålesundist pärit Norra orienteeruja. Ta on mitmekordne maailma- ja Euroopa meister orienteerumisjooksus. Individuaalsed MM-võistluste kulla on ta saanud 2010, 2012, 2016, 2017, 2018 ja 2019 tavarajal ning 2014 ja 2019 lühirajal. Võidukasse Norra teatemeeskonda kuulus ta 2016. ja 2017. aastal. Klubiline kuuluvus: Paimion Rasti/Soome ja Halden Skiklubb/Norra.
Kateeder
Olenevalt kontekstist võib kateeder tähendada järgmist:
Getter Saar
Getter Saar (sündinud 6. juunil 1992 Kuressaares) on eesti sulgpallur.
452 eKr
Aasta 452 enne Kristuse sündi ehk meie ajaarvamist. Vana-Roomas oli see CCCII (302.) aasta ab urbe condita.
Getter Saar
Aastatel 2010, 2011, 2013 ja 2015 tuli ta Eesti meistrivõistlustel üksikmängus kolmandaks.
Eesti Merekool
Eesti Merekool on Eesti merenduse (laevanduse) alast ettevalmistust andev merekool-kutsekool asukohaga Tallinnas ja filiaaliga Tartus. On nüüdisajal ainus merendusalane kutseõppeasutus Eestis.
Tartu Filiaal asub Tartus Soola tänav 5.
Üldist
Eesti Merekool kuulub Haridus- ja Teadusministeeriumi haldusalasse. Koolis antakse kutseõpet ja täiendusõpet vastavalt "Meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvahelise konventsiooni" nõuetele, Eesti Vabariigi õigusaktidele, ISO standardile ja Veeteede Ameti väljastatud tegevusloale.
Õppetöö toimub nii päevases kui keskhariduse baasil ka kaugõppe vormis.
1920–1944, tööstuskool
1. märtsil 1920 avati ametlikult Tallinnas Endla tänav 19 majas Tallinna Puutööstuse Õppetöötuba. See oli Eesti esimene poeglaste tööstuskool ja esimene samm kutsehariduse arengus. 1924. aastal sai kool nimeks Riigi Puu- ja Rauatöökool Tallinnas. 1926. aastal nimetati kool Riigi Tööstuskooliks Tallinnas.
1941. aastal jagati Riigi Tööstuskool kaheks: Raudteekooliks, mis jäi Tehnika tänavasse, ja 1. Tööstuskooliks.
1944–1991, Tallinna Kutsekeskkool nr 1
1944. aastal nimetati kool ümber Tööstuskooliks nr 1, mille baasettevõtteks määrati Eesti Riiklik Merelaevandus. Algul õpetati tööstuskoolis mitmesuguseid metallitöid, pärast 1950. aastat, kui õppebaasiks said meretehased, ka laevaehituse ja -remondiameteid. 1954. aastal määrati kooli baasettevõtteks Eesti NSV Kalatööstuse Ministeerium ja koolis alustati kalalaevastiku töötajate koolitamist. 1957. aastal reorganiseeriti kool Tallinna Tehnikakooliks nr 1. Hiljem lisandusid koolitusprogrammi meresõiduelukutsed: laevajuht, mehaanik, motorist, raadiooperaator. 1962. aastal nimetati kool Linnakutsekooliks nr 1, õppekavadesse tulid juurde uued erialad: laevamotorist, I klassi madrus, laevaremondi lukksepp. kutsekooli tootmisbaasideks määrati Tallinna Traallaevastiku ja Külmutuslaevastiku baasid. Linnakutsekooli nr 1 võeti õppima vähemalt 16-aastasi noormehi laevamehaaniku, tüürimehe, laeva-raadiooperaatori-elektriraadionavigaatori (õppeaeg 3 aastat) ja laevaremondilukksepa (õppeaeg 2 aastat) erialale.
1960. aastate lõpul vahetus mitu mereeriala ning 1967. aastal lisandus ka trükkijate ja köitjate ametikoolitus. 1968. aastal reorganiseeriti kool Tallinna Kutsekeskkooliks nr 1. Kool asus Karu tänav 16, millest inspireerituna kutsuti seda ka Karu kooliks. Kutsekoolile valmis 1972 aastal kooli uus ühiselamu Västriku tänav 8.
Kutsekeskkoolis nr 1 sai 9. klassi lõpetanud valida väikelaevajuhi-püügimeistri (väikelaevadeks loeti alla 300 brutoregistertonni mahutavusega, alla 40 m pikkusi aluseid), väikelaevamehaaniku, laevaremondilukksepa, laevakere kokkupanija, motoristi, radisti, laevaelektriku, elektrik-automaatiku, külmutuseadmete masinisti, püügimeistri ja tehnoloogiliste seadmete seadistaja ameti õppimise.
1979. aastast avati koolis ka uus erialaõpe, sekretär-masinakirjutajatele.
Pärast taasiseseisvumist 1991
Pärast Eesti taasiseseisvumist ühendati Tallinna Kutsekeskkool nr 1 merehariduse reformi käigus 1. jaanuaril 1992 Eesti Merehariduskeskusega ja sai nimeks Eesti Merehariduskeskuse Ametikool. Koolis hakati õpetama väikelaevade (toona laev kuni 300 brt) juhte, väikelaevade (jõuseadme võimsus kuni 400 kW) mehaanikuid ja külmutusseadmete masiniste. Õppeaeg oli kuni 3,5 aastat. 1994. aastal alustas tegevust kooli Tartu osakond.
1996. aastal koliti Tallinna õppetegevus Karu tänavalt Västriku tänavale. 22. septembril 1999 nimetati kool ümber Eesti Mereakadeemia Ametikooliks. 22. oktoobril 2001 muudeti kooli nimi Eesti Mereakadeemia Merekooliks. 2006–2011 tegutses kooli Pärnu osakond. 7. jaanuaril 2012 muudeti Eesti Mereakadeemia Merekool seoses Eesti Mereakadeemia põhimääruse muutmisega Eesti Mereakadeemia kutseõppeosakonnaks.
Seoses Eesti Mereakadeemia ja Tallinna Tehnikaülikooli liitumisega 1. augustil 2014. aastal tuli eelnevalt luua kutseõppeks omaette õppeasutus, kuna seadus ei näe ette kutseõppe andmise võimalust ülikoolis. 1. maist 2014 asutatigi (Haridus- ja teadusministri 29. aprilli käskkiri nr 190) Haridus- ja Teaduministeeriumi hallatav kutseõppeasutus Eesti Merekool, mille nimekirja kanti Eesti Mereakadeemia kutseõppeosakonna õpilased.
Ormsö (laev)
Ormsö on Eesti riigile kuuluv parvlaev, mis telliti Rohuküla–Sviby (ühendab Vormsi saart mandriga) liini jaoks ja mida opereerib Kihnu Veeteed.
Ormsö ehitati 2014–2015. Laeva maksumus oli 9 388 800 eurot.
Laeva ristiema on Kaisa Valmi ja kodusadam Sviby sadam. Ormsö alustas liiniliiklust 2. juunil 2015.
Andrei Luzgin
Andrei Luzgin (sündinud 2. veebruaril 1973 Tallinnas) on Eesti tennisist ja treener.
Ta on tulnud 3 korda (2000–2001, 2004) üksikmängus, 5 korda (1992–1993, 1996–1997, 2001) paarismängus ja 4 korda (1993, 1997, 2001, 2004) segapaarismängus Eesti meistriks.
2003–2007 oli ta Kaia Kanepi ja 2008–2010 Anett Kontaveiti treener.
Rodgersia
pisi|[[Sulgjas rodgersia]] Rodgersia (Rodgersia) on kivirikuliste sugukonda kuuluv rohttaimede perekond.
Painküla peakraav
Painküla peakraav on peakraav Jõgeva maakonnas. Kraavi pikkus on 3,8 km. Kraavi valgla suurus on 8,2 km².
Buraydah
Buraydah (ka Buraida) on linn Saudi Araabias, Al-Qaşīmi provintsi keskus. Asub riigi pealinnast Ar-Riyāḑist umbes 320 km kaugusel loodes.
Buraydah oli varem oluline karavaniteede sõlm, kuid viimasel ajal on sellest saanud suur tööstuslinn. Linnas on suur kaameli- ja kariloomaturg.
Grigori Löwenfisch
Grigori Jakovlevitš Löwenfisch (sünninimi Hershel Löwenfisch; vene keeles Григорий Яковлевич Левенфиш Grigori Jakovlevitš Levenfiš; poola keeles Grigorij Lewenfisz; 19. märts (vkj 7. märts) 1889 Piotrków, Piotrkówi kubermang – 9. veebruar 1961 Moskva) oli Nõukogude Liidu maletaja, rahvusvaheline suurmeister (1950).
Löwenfischist sai 1910. aastatel Venemaa tugevamaid maletajaid. 1920. aastal Moskvas toimunud üleliidulisel maleolümpiaadil tuli ta kolmandaks (võitis Aleksandr Alehhin). NSV Liidu meistrivõistlustel 1923.ja 1925. aastal sai ta teise koha. Aastavahetusel 1934/1935 toimunud meistrivõistlustel, kus kaks eelmist meistrivõistlust võitnud Mihhail Botvinnik osa ei võtnud, jagas ta koos Ilja Rabinovitšiga esikohta.
Mais 1937 tuli Löwenfisch teist korda NSV Liidu meistriks. Botvinnik, kes vahepeal oli võitnud tugevakoosseisulise rahvusvahelise turniiri Moskvas (1935), oli seotud kandidaadiväitekirja kaitsmisega ja meistrivõistlustel ei osalenud. NSV Liidu malejuht Nikolai Krõlenko organiseeris veel samal aastal Löwenfischi-Botvinniku matši, et selgitada välja NSV Liidu malemeister. Kuna matš lõppes viigilise tulemusega 6½:6½, siis jäi meistritiitel Löwenfischile. Kolmanda maletajana sai ta 1937. aastal NSV Liidu suurmeistri nimetuse.
Löwenfisch taotles, et teda saadetaks Nõukogude Liitu esindama novembris 1938 Hollandis toimunud AVRO suurturniirile, kuid juhtkond otsustas saata Botvinniku.
Löwenfisch võttis osa kõigist kolmest sõjaeelsest rahvusvahelisest turniirist Moskvas: 1925. aastal (15. koht), 1935. aastal (6.–7. koht) ja 1936. aastal (7.–10. koht). 1939. aastal Leningradi-Moskva maleturniiril jagas ta 3.–6. kohta.
1950. aastal võttis Rahvusvaheline Maleföderatsioon (FIDE) kasutusele rahvusvahelise suurmeistri nimetuse. Varasemate malesaavutuste eest anti nimetus 12 maletajale, teiste seas ka Löwenfischile.