cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Okaspuutaimed
Paljunemine
Enamik okaspuid on ühekojalised ühesuguliste õitega tuultolmlejad. Okaspuude isaskäbid koosnevad käbiteljele kinnitunud paljudest tolmulehtedest, mille alakülgedel paiknevates tolmupesades on väga palju õhupõie või ilma selleta tolmuterasid. Isaskäbid asetsevad üksikult või kogumikuna võrsete tipus või okaste kaenlas. Pärast tolmlemist need kuivavad ja varisevad. Emaskäbid koosnevad käbi teljele kinnitunud kattesoomustest, mille kaenlas paiknevad kahe seemnealgmega seemnesoomused. Küpsed emaskäbid on puitunud seemne- ja kattesoomustega või lihakate soomustega marjataolised käbid.
Okaspuude seemned valmivad teise või kolmanda aasta sügiseks ning on nahkja või puitunud seemnekestaga. Seemned võivad olla tiivutud, ühepoolse kileja lennutiivaga või kahe kitsa külgmise tiivaga. Käbid võivad paikneda püstiselt, rippuvalt või mitmes suunas ümber võrse.
Elutsükkel
Okaspuud on ühekojalised taimed, mis kasvatavad nii isas- kui ka emaskäbisid. Kõik paljasseemnetaimed on heterospoorid, valmistades kahte tüüpi eoseid: isased mikrospoorid ja emased megaspoorid. Isaskäbide mikrospoorides arenevad õietolmuterad. Suur osa õietolmust vabastatakse ja kantakse edasi tuulega ning mõned terad maanduvad emaskäbisse, kus toimub tolmlemine. Mitoosi käigus jaguneb õietolmutera sigimisrakk kaheks haploidseks seemnerakuks, mis juhitakse emakasuudmele, kus need hakkavad arenema. Viljastumise käigus ühineb üks seemnerakk munarakuga. Emaskäbi valmistab kaks seemnepunga, mis sisaldavad megaspoori. Meioosi käigus jaguneb eellasrakust neli haploidse kromosoomistikuga gametofüüti. Üks rakk neljast jääb ellu ning sellest areneb emane hulkrakne gametofüüt. Emane gametofüüt kasvab ja valmistab kaks või enam organelli, milles areneb seeme. Seejärel emaskäbi avaneb ja seemned vabastatakse ning nendest hakkab kasvama uus taim. pisi|Okaspuu aastarõngaste ehitus
Aastarõngad
Okaspuude aastarõngad koosnevad kahest vööndist: heledamast (kevadpuit) ja tumedamast (sügispuit). Põhiliselt näitavad aastarõngaste suuruste erinevused keskkonnatingimuste mõju puu kasvule. Okaspuu koosneb peamiselt trahheiididest (90–95%) ja salvestusrakkudest. Trahheiidid annavad puule mehaanilise tugevuse ja juhivad toitaineid. Kevadpuidu rakud on õhukeste seintega, neis on palju poore ning nad juhivad tõusvat voolu. Sügispuidu rakkude läbimõõt on väiksem, kuid need on paksemad. Vähesel määral on puidus ka parenhüümrakke. Paljudel okaspuudel on puidus, koores ja käbides vaigukäigud. Okaspuude tihedus on umbes 400–600 kg/m3.
Seemnete levimine
Metsloomad ja tuul on peamised okaspuuseemnete levitajad. Tuulega levimist on kahte sorti: lühimaa levimine ja pikamaa levimine. Pikamaa levimise distantsid ulatuvad umbes 12–34 kilomeetrini. Puud, mille seemne mass on alla 90 mg, on tavaliselt kohastunud levimiseks tuule abil ning puud, mille seemne mass on üle 100 mg, pigem lindude-loomade abil. Üle 100 mg seemnetel on tavaliselt väikesed taandarenenud tiivakesed ning neid levitavad tüüpiliselt linnud. Peamised loomad, kes okaspuude seemneid levitavad, on vareslased. Need linnud on tuntud ka kui korilased. On teada mõned liigid, kes on kogunud umbes 32 000 männiseemet ning transportinud neid 12–22 kilomeetri kaugusele lähtekohast. Linnud ladustavad seemned endale tagavaraks umbes 3 cm sügavusele, kus neil on soodsad tingimused idanemiseks.
pisi|vasakul|Männimets [[Meenikunno looduskaitsealal Lõuna-Eestis]]
Eesti
Eesti taimestikus on esindatud kolm okaspuude sugukonda: männilised (harilik kuusk ja harilik mänd), küpressilised (harilik kadakas) ja jugapuulised (harilik jugapuu). Eesti looduses esineb neli okaspuuliiki. Jugapuu, mis kasvab peamiselt Saare- ja Hiiumaal, on hävimisohus, mistõttu on ta looduskaitse all.
Eesti metsadest on ligikaudu 51% okasmetsad. Haljastuses kasutatakse palju võõrliike (ebatsuuga, nulg, lehis, harilik elupuu jne), mõne liigiga on rajatud ka metsakultuure. Eesti kõrgeimad okaspuud on Järvseljal kasvavad kuused (48 m).
Ohutegurid
pisi|[[Kuuse-kooreüraski tegutsemisjäljed]] Okaspuid kahjustavad nii biootilised kui ka abiootilised tegurid. Levinumad biootilised tegurid on seenhaigused (juurepess, külmaseen), putukad (männikärsakad, üraskid), imetajad (põder, metskits, närilised) ja linnud.
Majanduslik tähtsus
Okaspuudel on suur majanduslik tähtsus puidu- ja paberitööstuses. Nende puitu tuntakse ka kui pehmepuitu, kuna see on väikese tihedusega ja kerge. Neist valmistatakse ümarpuitu, saematerjale, puitplaate, spooni, tselluloosi, sütt, tõrva, vaiku, õli ja karoteene ning neid kasutatakse kütteks. 45% kogu maailma puidutoomisest moodustavad just okaspuud. Okaspuid kasutatakse ka haljastuses, luiteliivade kinnistamisel ja erosioonitõkkemetsade rajamisel. Seedermännikäbisid kasutatakse toiduainetööstuses ning kadakamarju kasutatakse džinni valmistamiseks.
Varem on kasutatud okaspuude vaiku, eelkõige ravimite valmistamisel ja ka keemiatööstuses. Talupojad tihendasid vaiguga puitnõusid. Tänapäeval eriti looduslikku vaiku ei kasutata, sest keemiatööstused suudavad valmistada sünteetilist vaiku.
Stone'i maakond
Stone'i maakond on mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis:
Sumteri maakond
Sumteri maakond on mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis:
Veehoidlate loend
Siin on loetletud veehoidlaid.
Zeelandi provints
Zeeland on 1. järgu haldusüksus Hollandis. Piirneb Belgiaga. Suur osa provintsist asub allpool merepinda.
Pingetsükkel
Pingetsükkel (inglise stress cycle) on tugevusõpetuses teatava seaduspära järgi perioodiliselt muutuva pinge ühekordne muutumine algväärtusest algväärtuseni.
Paljutsükliline väsimus
Paljutsükliline väsimus on tugevusõpetuses detaili väsimus, mis on tingitud peamiselt korduvdeformatsioonidest elastsuspiirkonnas.
Lohu raudteepeatus
Lohu raudteepeatus (saksa Loal) on raudteepeatus Raplamaal Kohila vallas Mäliveres (nime saanud lähedal asuva Lohu küla järgi).
Rong sõidab Balti jaamast Lohule umbes 50 minutit. Peatuses peatub alates 1. jaanuarist 2014 päevas Elroni 4 Viljandi rongi (pooled Tallinna ja pooled Viljandi poole), 8 Türi rongi (pooled Tallinna ja pooled Türi poole) ja 8 Rapla rongi (pooled Tallinna ja pooled Rapla poole). Piletihinnalt kuulub peatus III ja IV tsooni.
Ajalugu
pisi|vasakul|Lohu endine jaamahoone Lohu pooljaam rajati 1920ndatel Tallinna–Viljandi kitsarööpmelisel raudteel.
Jaamas on Elroni peatuskoht, Tallinna–Rapla, Tallinna–Türi, Tallinna–Viljandi rongiliinidel ja endistel Tallinna–Lelle ning Tallinna–Pärnu rongiliinidel.
Jaamahoone
Ühekorruseline paekivist Lohu jaamahoone valmis koos jaamaga. Hoone ehitati eriprojekti järgi.
Ristkülikulise põhiplaani ja viilkatusega historitsistlikku ehitist iseloomustavad punastest tellistest laotud nurgad ning raamistused hoone akendel ja välisustel. Hoone oli piletimüügiks kasutusel kuni 1980. aastateni. Nüüd kasutusel elamuna.
Walkeri maakond
Walkeri maakond on mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis:
Vabavõnkumine
Vabavõnkumine ehk omavõnkumine on füüsikas võnkumine, mis toimub süsteemis, millele ei mõju väliseid jõudusid. Sagedust, millel toimub omavõnkumine, nimetatakse omasageduseks või ka omavõnkesageduseks.
Vabavõnkumiste tekitamiseks tuleb süsteem väliste jõudude mõjul tasakaaluasendist korraks välja viia. Vabavõnkumise näiteks on niidi otsas rippuva kuuli võnkumine.
Warreni maakond
Warreni maakond on mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis:
Utrechti provints
Utrechti provints on 1. järgu haldusüksus Hollandis.
17. sajandil lõi provints lahku saksa ordust.
Eriveeheide
Eriveeheide on reovee hulk toodanguühiku või ööpäevahulk ühe inimese või looma kohta.
Websteri maakond
Websteri maakond on mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis:
Erireostus
Erireostus on veereostuse suurus teatava üksikreostaja (nt elaniku, karilooma) või ka toodangu- või tooraineühiku kohta. Tavaliselt väljendatakse erireostust inimekvivalentides.
Pinnakaredustegur
Pinnakaredusteguriks (surface-finish factor) nimetatakse tugevusõpetuses antud pinnakaredusega katsekehade väsimuspiiri ja poleeritud katsekehade väsimuspiiri jagatist.
Pinnatugevustegur
Pinnatugevustegur (surface hardening factor) on tugevusõpetuses kalestatud, pindkarastatud, nitreeritud või muul viisil tugevdatud pinnaga katsekehade väsimuspiiri ja tugevdamata katsekehade väsimuspiiri jagatis.
Metsistumine
Metsistumine on eelkõige kultuurtaimede ja koduloomade puhul esinev nähtus, kus kultuuris kasvava liigi isendid jäävad kasvama ja paljunema ka hoolduse katkedes.
Pulseeriv pinge (tugevusõpetus)
Pulseeriv pinge (fluctuating stress) on tugevusõpetuses pinge, mis muutub ajas suuruselt, kuid jääb suunalt muutumatuks.
Aort
pisi|[[Siga|Sea lahtilõigatud aort, näha on ka mõned aordist väljuvad arterid]]
Metsistumine
Erinevalt naturalisatsioonist, mille korral liik levib ja hakkab uuenema ka looduslikes kooslustes, on metsistumise korral tegu elunemisega vaid inimtekkelistes kooslustes. Metsistumine võib olla ka vaheetapp kultuurliikide naturaliseerumisel.
Aort
Aordiks (ladina keeles aorta, kreeka keeles ἀορτή – aortē) nimetatakse inimese ja paljude loomade kehas asuvat suurimat arterit.
Aort esineb kõigil amniootidel (imetajad, linnud ja roomajad). Kaladel on kaks aorti. Üks neist viib verd südamest lõpustesse ning teine lõpustest ülejäänud kehasse. Need kaks aorti on omavahel ühendatud väiksemate veresoontega, mis kulgevad läbi lõpuste.
Metsistumine
Näiteks esineb Eestis küllalt sageli hariliku sireli ja hariliku hobukastani metsistumist. Metsistuvad ka mitmed rohttaimed – küpress-piimalill, kanada kuldvits, kaunis teleekia jt.
Aort
Kahepaiksetel on olemas kaks paralleelset aordikaart. Aordikaares asuvad retseptorid, mis registreerivad vererõhku, vere happesust ja süsinikdioksiidi taset veres, ning edastavad näitajad ajju.
Aordi areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.
White'i maakond
White'i maakond on mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis:
Aort
Madudel
Madudel väljuvad südamest kaks aorti: parem aort väljub südame vatsakese vasakult ja vasak aort paremalt poolt.
Inimestel
Aort hargneb lõpuks kaheks ühisniudearteriks. Vasaku vatsakese ja aordi vahel on kolmest poolkuuklapist koosnev aordiklapp. Aordis voolab arteriaalne ehk hapnikurikas veri. Aordist lähtuvad arterid viivad vere kõigisse kehaosadesse, varustades neid hapnikuga.
Aort kulub elastsete arterite hulka.
Aordi jagunemine
Piirkonna järgi jaguneb aort viieks osaks:
Aordi ehitus
Aort, nagu teised arterid ja veenid, koosneb kolmest kihist:
Patoanatoomia
Aordipõletik on aortiit.
Rafaḩ
Rafaḩ on Rafaḩi kubernerkonna halduskeskus.
Linnaga piirneb püsihoonestuse ja 96 000 elanikuga Rafaḩi põgenikelaager.
Infrastruktuur
Umbes 60% linnast on kanaliseeritud.
Ajalugu
Palestiina araablased tegelesid Rafaḩis relvade salakaubaveoga; muu hulgas kaevati piiri (ja Philadelphi koridori) alla tunneleid. Iisraeli Relvajõud lõhkusid mais 2004 operatsiooni Vikerkaar raamides tunnelite otsimise põhjendusega Rafaḩis hulga elumaju. ÜRO Julgeolekunõukogu mõistis operatsiooni hukka; USA jäi erapooletuks. Palestiina araablaste seas oli ohvreid. Tuhanded perekonnad jäid peavarjuta.
Viited
Artiklis on kasutatud saksakeelse Vikipeedia artiklit seisuga 16.01.2009.
Worthi maakond
Worthi maakond on mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis:
Frederick Loewe
Frederick Loewe (10. juuni 1901 Berliin – 14. veebruar 1988 Palm Springs) oli USA helilooja.
Alates 1924. aastast elas ta Ameerika Ühendriikides.
Frederick Loewe on näiteks populaarsete muusikalide "Minu veetlev leedi" ja "Camelot" muusika autor.
Eriveekulu
Eriveekulu on vee hulk, mis kulub ühe tarbija ööpäevase vajaduse rahuldamiseks või toodanguühiku valmistamiseks. Sageli väljendatakse eriveekulu liitrit ööpäevas (l/d).
Jakob Kettler
thumb|Jakob Kettler
Jakob Kettler (28. oktoober 1610 – 1. jaanuar 1682 Miitavi, Kuramaa) oli Kuramaa hertsog aastatel 1642–1682.
Noorus ja haridustee
Jakob oli Wilhelm Kettleri, Gotthard Kettleri noorema poja ja Preisi Sophie poeg. Tema ema Sophie suri tüsistustesse neli nädalat pärast Jakobi sündi ning Jakob kasvas alates 1612. aastast oma tädi, Brandenburgi kuurvürsti Joachim Friedrichi lese Maria juures Königsbergis. Jakob kasvas üles koos kuurvürst Joachim Friedrichi lastega Berliinis ning õppis hiljem Leipzigi ülikoolis, kus ta vahepeal ka rektoriks oli. 1634–1637 reisis ta ringi Lääne-Euroopas ning kogus teadmisi riigivalitsemise ja majandamise kohta.
Kuramaa valitsejana
1638. aastal nimetas Kuramaa hertsogist onu Friedrich Kettler Jakobi enda kaasvalitsejaks. 1642. aastal suri Friedrich ning Jakobist sai ainuvalitseja. Jakob oli osav majanduspoliitik ning samuti suutis ta hoida häid suhteid aadelkonnaga, mis Kuramaal olid eluliselt vajalikud: tema isa oli kukutatud just aadliopositsiooni tõttu. Jakobit toetas aga Kuramaa kantsler Joachim Fölkersahm, kes suutis ka teisi aadlikke hertsogi poliitika suhtes soodsalt meelestada.
Jakob rajas Kuramaale Vindavi (Windau, Ventspils) sadama ja kümneid raua- ja vasesulatusmanufaktuure, tuues nendele toorainet sisse ka Rootsist ja Norrast, kuna tal õnnestus sõlmida Rootsi ja Taani kuningatega mitu soodsat kaubanduslepingut. Lisaks rajas ta ka mitmeid teisi manufaktuure, mis olid peamiselt seotud kas laevaehituse või relvastuse tootmisega. Enamik nende toodangust läks ekspordiks Lääne-Euroopasse. Jakobi ajal kujunes Kuramaast ka väga oluline laevatootja: seal ehitati sadu ookeanilaevu. Kuramaa enda laevastik: 14 kauba- ja 10 sõjalaeva, oli Läänemere üks võimsaimaid, Kuramaal tegutses kolm suuremat sadamat: Vindavi, Liibavi (Liepāja) ja Sackenhauseni (Saka) sadamad.
Eduka merkantilistliku poliitika ajamiseks hankis Jakob Kuramaale ka kolooniaid, neid oli tal kaks: Gambias ja Tobago saarel. Sealt veeti Kuramaale sisse mitmeid eksootilisi loomi ja linde, aga tegeleti ka kullakaevandamise ja muude maavarade töötlemisega. Jakob tegi paavst Innocentius X-le ka ettepaneku Aafrika ulatuslikumaks koloniseerimiseks, olles valmis panustama 500 mehe ja 10 laevaga. See plaan siiski ei realiseerunud, kuna paavst toetas ainult roomakatoliku kiriku vaimulikest misjonäride tegevust, hertsog Jakob aga oli luterlane.
Kolooniate omamise ja aktiivse majanduspoliitika tõttu tekkis Jakobil konflikte hollandlastega, kes Kuramaa kaubandusest suures osas välja tõrjuti. Siiski õnnestus Jakobil tänu neutraliteedi hoidmisele Rootsi ja Venemaaga ning Poola toetusele oma edukat majanduspoliitikat ajada ligi kaks kümnendit. Jakobi valitsusaega loetaksegi tavaliselt hertsogiriigi õitsenguajaks. Lisaks majanduslikele uuendustele rajas ta ka kaks uut linna: Jakobstadti (Jēkabpils) ja Friedrichstadti (Jaunjelgava).
Poola-Rootsi sõda
Kuid juba 1650. aastatel sai riik tugeva tagasilöögi, sest maale tungisid Poola-Rootsi sõja tõttu Rootsi väed Robert Douglase juhtimisel. 1658. aastal võitsid nad Kuramaa maakaitseväge ning vallutasid Piltene piiskopkonna piirkonna ja ka selle pealinna Miitavi. Ööl vastu 29. septembrit 1658 võeti Rootsi vägede poolt Kuramaa hertsog Jakob koos perega vangi ning oli sunnitud Rootsi vägedele allutama ka Dobele ja Bauska, misjärel viidi vangistatud hertsog perega Riiga, kus teda peeti kinni kuni üleviimiseni Jaanilinna. Rootsi kuningas Karl X süüdistas hertsog Jakobit selles, et ta oli venelasi ärgitanud Liivimaale tungima. 1660. aastal sõlmitud Oliwa rahu järel rahu küll taastus, hertsog sai vabaduse ja valdused tagasi.
Hertsog Jakob kirjutas 10. aprillil Jaanilinnas alla rahulepingule Rootsiga, mille alusel ta sai tagasi oma valdused peale Ruhnu saare, kuid riigi kolooniad olid kaduma läinud (Gambia hõivas Hollandi Ida-India Kompanii ja seejärel inglased) ja maa põhjalikult laastatud. Aastate jooksul õnnestus Jakobil siiski riigi laevastik taastada ning samuti Tobago koloonia taasrajada. Tema surma järel algas aga Kuramaa allakäik.
Perekond
1645. aasta 30. septembril (vkj) 10. oktoobril abiellus Jakob Brandenburgi kuurvürsti Georg Wilhelmi tütre Luise Charlottega (1617–1676), kellega sai viis last:
Auavaldused
Tema lätipärase nime (Hercogs Jēkabs) järgi on nimetatud mitu Läti laeva ja hotell Jēkabpilsis.
Andrea Pirlo
Andrea Pirlo (sündinud 19. mail 1979 Fleros) on Itaalia jalgpallikoondise endine poolkaitsja.
Ta mängis peaaegu kogu oma jalgpallurikarjääri jooksul Itaalias. Ta alustas 1994 kõigest 16 aasta ja 2 päeva vanuselt Brescia Calcios, kus lõi 47 mänguga 6 väravat. Head esinemised viisid ta 1998 Milano Interisse, kus tema tulemused polnud kõige paremad. Ta mängis 23 mängu ja väravaid ei löönud. 1999. aastaks laenati ta Regginasse (28 mänguga 6 väravat), 2001. aastaks Bresciasse (14 mänguga 0 väravat).
2001. aastal läks ta AC Milani. Üleminekusumma oli 35 miljardit Itaalia liiri ehk umbes 18 miljonit eurot. Milanis võitis Pirlo 2003 Itaalia karikavõistlused, 2004 meistrivõistlused ja superkarika. Rahvusvahelisel tasemel võitis ta klubiga 2003 ja 2007 UEFA Meistrite Liiga, mõlemal aastal ka UEFA Superkarika ning tuli 2007 klubide maailmameistriks. Milanis on tegi ta 284 mängu ja lõi 32 väravat.
Aastatel 2011–2015 mängis ta klubis Torino Juventus, kellega ta tuli neljal korral Itaalia meistriks, ühel korral Itaalia karikavõitjaks ja kahel korral Itaalia superkarikavõitjaks. Viimase mängu Juventuses tegi ta UEFA Meistrite Liiga hooaja 2014–2015 finaalis Barcelonaga, kellel kaotati 1:3. Pirlo nimetati Meistrite Liiga hooaja 2014–2015 sümboolsesse koosseisu.
Aastatel 2015–2017 mängis ta Major League Soccer'i klubis New York City.
Aastatel 2020–2021 oli ta Torino Juventuse peatreener. 2022. aasta juunis sai ta Türgi kõrgliigaklubi Fatih Karagümrüki peatreeneriks.
Rahvuskoondis
Rahvuskoondises debüteeris Pirlo 7. septembril 2002 Aserbaidžaani jalgpallikoondise vastu. Varem mängis ta Itaalia U-21 koondises, kokku 37 mängu, ja neis lõi ta koguni 15 väravat. 2000 tuli ta U-21 Euroopa meistriks.
2000. aasta suveolümpiamängudel Sydneys võitis Itaalia avakohtumises Austraalia jalgpallikoondise Pirlo 81. minutil löödud väravast 1:0. Järgnesid 3:1 võit Hondurase jalgpallikoondise üle ja 1:1 viik Nigeeria jalgpallikoondisega ja Itaalia oli alagrupi võitnud. Veerandfinaalis kaotas Itaalia Hispaania jalgpallikoondisele 0:1. Hispaania võitis hõbemedali.
2004. aasta suveolümpiamängudel Ateenas viigistas Itaalia 2:2 Ghana jalgpallikoondisega (poolaeg 0:2), võitis 3:2 Jaapani jalgpallikoondise ja kaotas 0:1 Paraguay jalgpallikoondisele. Paraguay võitis alagrupi, Itaalia ja Ghana jagasid teist-kolmandat kohta. Veerandfinaali lasti Itaalia enamlöödud värava tõttu (5:5 Ghana 4:4 vastu). Veerandfinaalis Mali jalgpallikoondise vastu lõppes normaalaeg 0:0, lisaajal löödud väravaga läks Itaalia poolfinaali, kus kaotas Argentina jalgpallikoondisele 0:3. Pronksimängus võideti Iraagi jalgpallikoondis 1:0.
2004. aasta Euroopa meistrivõistlustel jalgpallis mängis Pirlo kahes alagrupikohtumises. Itaalia, Taani ja Rootsi kogusid võidu ja kaks viiki, kuid halvem väravate vahe jättis Itaalia kolmandaks ja veerandfinaalist eemale.
thumb|Andrea Pirlo (2005) 2006. aasta maailmameistrivõistlustel Saksamaal lõi ta alagrupi esimeses mängus Ghana vastu avavärava ja andis teise värava jaoks söödu. Itaalia võitis 2:0 ja Pirlo tunnistati kohtumise parimaks mängijaks. Järgnesid 1:1 viik USA jalgpallikoondisega ja 2:0 võit Tšehhi jalgpallikoondise üle ning Itaalia võitis alagrupi. Play-offis alistas Itaalia 5. üleminutil löödud penaltist Austraalia 1:0. Veerandfinaalis võideti Ukraina jalgpallikoondis 3:0 ja poolfinaalis Saksamaa jalgpallikoondis lisaajal, 119. ja 120. minutil löödud väravaist 2:0. Selles kohtumises nimetati Pirlo teist korda kohtumise parimaks mängijaks. Finaalis lõppes normaalaeg 1:1, kusjuures Itaalia viigivärav oli sündinud Pirlo antud nurgalöögi järel, ja penaltiseerias realiseeris Itaalia kõik penaltid (Pirlo neist esimese), tulles maailmameistriks. Pirlo valiti kolmandat korda kohtumise parimaks mängijaks ja ka turniiri sümboolsesse koondisse.
Pirlo mängis rahvuskoondises aastatel 2002–2015 kokku 116 mängu ja lõi 13 väravat. Lisaks mängis ta 9 mängu olümpiakoondises ja lõi neis 1 värava. Kaks väravat lõi ta 26. märtsil 2005 MM-i valikturniiril Šotimaa jalgpallikoondise vastu ja need olidki mängu ainsad väravad.
Isiklikku
Tema vend Ivan mängib Serie C2 Brescia klubis.
Wrighti maakond
Wrighti maakond on mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis:
Kasseli ahi
Kasseli ahi on Saksa päritolu risttõmbega (horisontaalse tõmbega) keraamikapõletusahi.
19. sajandi Saksamaal kasutati Kasseli ahje eelkõige telliste tootmiseks. Ahje köeti nii puidu kui ka söega. Kasseli ahje kasutasid 20. sajandi alguses ka Eesti pottsepad ja keraamikud, küttes vaid puiduga.
Sarnase põhimõttega on Newcastle'i ahi.
Indra
Indra on hinduistlik jumal, veedade peajumal, äikese ja sõjakuse jumal. Talle alluvad Trājastrinša jumalad ja lugematu hulk alamaid jumalusi ehk devaputra’id.
Hilisemas hinduismis Indra minetab oma tähtsuse peajumalana ning ühena neljast maailmakaitsjast (idakaare kaitsja) allub Brahmale.
Budismi mütoloogias tuntakse Indrat sagedamini Śakra nime all. Ta esineb Buddha õpetuse kaitsjana. Mahajaana suutrates on Indra vahel koos teiste jumalatega Šākjamuni kuulajate seas või isegi tema vestluskaaslaseks.
Peugeot 607
250x250px|thumb|Peugeot 607 tagantvaates
Peugeot 607 on 1999-2010 aastatel toodetud Peugeot' autotehase toodetud prantsuse luksusauto. Tema eelkäija oli Peugeot 605.
Sõltumata mudelist on kõik 607 variandid neljaukselised sedaanid.
2000. aastal toodeti ka koostöös Heulieziga 607 landaulett ideeautona. Seda kasutas hiljem Nicolas Sarkozy presidendi ametiautona.
Mudeliuuendus
607 sai mudeliuuenduse 2004. aasta novembris, mille juures märkimisväärsemad muudatused olid uus esiosa ja 2,7 HDi V6 mootor, mille võimsus on 150 kW (204 hj) koos uue kuuekäigulise automaatkäigukastiga, mida pakuti ka koos V6 bensiinimootoriga. 2,0 ja 2,2 liitriste diiselmootorite võimsus suurenes ja neid sai nüüd ka koos 6-käigulise käigukastiga.
Automaatkäigukastiga uuemate mudelite käigukasti on välja töötanud Porsche.
Aastal 2011 vahetas 607 (ja ka väiksema 407) välja uus 508.
Orange pekoe
pisi|Orange pekoe tee pakend 20. sajandi keskpaigast. Orange pekoe on musta tee kvaliteedimärgistuse tähis. Sellise märgistusega tee valmistamiseks on kasutatud ainult teepõõsa värskeid pungi kahe tipmise (seega noorima) lehega. Orange pekoe tee lehed on alati terved, mitte purustatud. Purustatud orange pekoe tähisega tee kohta kasutatakse väljendit broken pekoe ja seda loetakse madalama kvaliteediga teeks.
Seuthopolis
pisi|Seuthopolise plaan pisi|Koprinka veehoidla Seuthopolis (vanakreeka keeles Σευθόπολις) oli Traakia kuninga Seuthes III rajatud hellenistlik linn, Odrysia kuningriigi pealinn. Tänapäeval asub see Bulgaarias Stara Zagora piirkonnas Kazanlaki lähedal.
Linn asutati millalgi vahemikus 325...315 eKr. See oli väike linn, mis ehitati varasema asula kohale. See oli ainus linn Traakias, mida ei ehitanud kreeklased, kuigi ka see ehitati vanakreeka stiilis. Seuthopolis ei olnud tegelikult polis, vaid Seuthese ja tema õukonna residents. Põhiosa linnast moodustasid ametihooned, enamik inimestest, kelle hulgas oli traaklasi ja kreeklasi, elas väljaspool linna. 281 eKr rüüstasid linna keldid.
Linna avastasid 1948. aastal bulgaaria arheoloogid Koprinka veehoidla ehitamise käigus ja seda uuriti kuni aastani 1954, misjärel otsustati veehoidla siiski selle kohale rajada. Linn on seni veehoidla all, kuid 2005. aastal pakkus bulgaaria arhitekt Zheko Tilev välja projekti linna vee alt välja toomiseks. Ümber iidse linna on plaanis ehitada müür, mis eraldab linna veest ning moodustab kunstsaare. Paik loodetakse muuta turismisihtkohaks ja UNESCO maailmapärandi objektiks.
Seuthopolis on 20 m sügavusel kuid on ideaalses seisukorras.
Rafaḩi põgenikelaager
Rafaḩi põgenikelaager (araabia مخيم رفح) on üks kaheksast Palestiina araablaste põgenikelaagrist Gaza tsoonis.
Laager piirneb Rafaḩi linna ja Philadelphi koridoriga.
Elanike arv
ÜRO abiorganisatsiooni UNRWA andmetel oli aastal 2005 laagris 95 187 elanikku. See arv on vastuolus Palestiina Statistikaameti andmetega: neil andmetel oli laagris 2005. aasta keskmine rahvaarv 58 000 elanikku.
Hoonestus ja infrastruktuur
Laager jaguneb 17 püsihoonestusega kvartaliks.
Umbes 20 protsendil majadest on betoonkatus ja 80 protsendil on asbestkatus.
Umbes 80% laagrist on kanaliseeritud. Euroopa Komisjoni poolt Rafaḩi kohalikule omavalitsusele eraldatud rahaga rajatakse kommunikatsiooni.
Ajalugu
Laager rajati 1949 linnast välja (nüüd on linn jõudnud laagrini) 41 000 elanikule. Sel ajal oli ta suurim põgenikelaager Gaza piirkonnas.
Kui rajati Tall as-Sultāni põgenikelaager, siis Rafaḩi laagri elanike arv algul vähenes mitme tuhande võrra, kuid taastus siis jälle Egiptusest Kanada põgenikelaagrist ümberasujate arvel.
Teise intifāḑah ' ajal sai laager kannatada piirialuseid tunneleid otsiva Iisraeli sõjaväe lammutustööde tõttu Egiptuse piiri ääres. Mitusada perekonda jäi peavarjuta. UNRWA korraldas neile uue elamispinna.
Haridus
UNRWA-l on põgenikelaagris 31 kooli (sealhulgas 11 keskkooli).
Tarmo Mikussaar
Elukäik
Mikusaar õppis Koigi Põhikoolis ja Luua Metsanduskoolis (Kaarepere sovhoostehnikumis).
Ta on osalenud Eesti Televisiooni saate "Osoon" kaasautorina loomalugude tegemises ja filminud operaatorina mängufilmi "Eia jõulud Tondikakul" jaoks loodusvõtteid.
Sulandaja
Sulandaja on aine, mida lisatakse keraamilise massi või glasuuri koostisse, et alandada selles oleva kvartsi ning alumiiniumoksiidi sulamistemperatuuri. Keraamilise massi või glasuuri sulamistemperatuur alaneb, kuna sulandaja sulamistemperatuur on madalam kui ainetel, millele seda lisatakse.
Sulandajate lisamise tulemuseks on peale massi sulamistemperatuuri alandamisele ka valmistoodete mehaanilise tugevuse suurenemine ja veeimavuse vähenemine.
Sulandajaid kasutatakse põhiliselt kõrgkuumuskeraamikas.
Sulandajatena toimivad näiteks põldpagu (päevakivi), liitiumkarbonaat, kriit, dolomiit, talk, magnesiit, nefeliinsüeniit, baariumkarbonaat, strontsiumkarbonaat ja tsinkoksiid.
Salvador
Salvador on hispaania- ja portugalikeelne sõna, mis tähendab 'päästja'. See on ka mitme koha nimi:
Jalgpall 1968. aasta suveolümpiamängudel
Jalgpall 1980. aasta suveolümpiamängudel toimus 13. – 26. oktoobrini Méxicos. See oli neljateistkümnes kord, kui jalgpall oli olümpiamängude programmis. Jalgpalliurniiril osaleb 16 rahvuskoondist, kes loositi neljaks nelja meeskonnaga alagrupiks, ning iga alagrupp mängis omavahel. Eelvooru alagrupiturniiri lõpus pääsesid iga alagrupi kaks parimat meeskonda väljalangemisturniirile, alustades veerandfinaalist ja jätkates poolfinaaliga. Poolfinaali võitjad mängisid hiljem finaalis ja kaotajad selgitasid pronksmedali saaja. Finaal toimus Azteca staadionil 26. oktoobril 1968. aastal. Esimest korda võitis jalgpalliturniiril medali Aasia meeskond, Jaapan võitis pronksmedali.
Veerandfinaalid
Kuna Iisraeli ja Bulgaaria mäng lõppes ka lisaajal viigiga, siis edasipääseja loositi (Bulgaaria).
Finaal
Esimese poolaja lõpuminuteil seisul 2:1 andis kohtunik Diego de Leo (Mehhiko) kolmele bulgaarlasele punase kaardi: Dimitrovile jõhkra mängu, Ivkovile ja Hristakijevile kohtuniku ründamise eest. Mängu lõpus eemaldati ka ungarlane Juhász.
Rafaḩi kubernerkond
Rafaḩi kubernerkond (araabia محافظة رفح Muḩāfaz̧at Rafaḩ) on Palestiina 1. järgu haldusüksus (kubernerkond) Gaza tsooni lõunaosas Egiptuse piiri ääres.
Pindala on 65 km², elanike arv 173 371 (2007); 171 363 (2006. aasta keskmine rahvaarv Palestiina Statistikaameti andmeil). )
Triood
pisi|110px|Trioodi tingmärk a anood g1 tüürvõre k katood 1–1 kütteniit pisi|300px|Trioodid aastatest 1918 (vasakul) kuni 1949 Triood (kreeka k tri 'kolm' + [elektr]ood) on kolme elektroodiga elektronlamp, millel on lisaks anoodile ja katoodile kolmandaks elektroodiks tüürvõre. Sellele antava negatiivse (katoodi suhtes) pingega saab muuta (juhtida, tüürida) katoodilt anoodile kanduvat elektronide voogu ehk anoodvoolu.
Rafaḩi kubernerkond
Halduskeskus on Rafaḩ.
Triood
Trioodi põhiomadus on see, et väikesed võrepinge muutused tekitavad suuri anoodvoolu muutusi. Seega saab teda kasutada elektrivõnkumiste võimendajana, kusjuures võimendatava signaali sagedus võib ulatuda 100 megahertsini (kõrgemal sagedusel hakkab sisendtakistus ja vastavalt ka võimendus vähenema).
Rafaḩi kubernerkond
Rafaḩi kubernerkonnas paikneb suletud Gaza lennujaam (Yāsir ‘Arafāti lennujaam).
Triood
Trioodi võimendus on seda suurem, mida lähemal on võre katoodile ja mida tihedam ta on. Seepärast asendati esialgne katoodi ümbritsev kruvijoonekujuline traatspiraal silindrilise metallvõrguga.
Kolme elektroodiga elektrovaakumlambi põhimõtte patenteeris USA leiutaja Lee de Forest 1906. aastal ja 1912. aastal esitles ta esimest lampvõimendit. Kui 1950. aastatel võeti kasutusele transistor, nimetati seda esialgu pooljuhttrioodiks. Tänapäeval kasutatakse lamptrioode näiteks kitarrivõimendites.
Elektronenröhre Valvola termoionica Elektronrör
Aeg (täpsustus)
Sõna "aeg" kasutatakse mitmes tähenduses.
Konstantin Provalov
Konstantin Provalov (vene keeles Константин Константинович Провалов; sündinud 30. septembril 1949 – 9. aprill 2021) oli Venemaa diplomaat, kes oli 11. jaanuarist 2001 kuni 31. augustini 2006 Venemaa Föderatsiooni erakorraline ja täievoliline suursaadik Eesti Vabariigis.
Konstantin Provalov lõpetas 1972. aastal Moskva Riikliku Rahvusvaheliste Suhete Instituudi. Samal aastal asus diplomaatilisele tööle, töötades muuhulgas aastatel 1972–1976 Nõukogude Liidu peakonsulaadis Chittagongi linnas Bangladeshis ja 1989–1994 Venemaa saatkonnas Myanmaris.
1996. aastal nimetati Konstantin Provalov Venemaa välisministeeriumi peasekretariaadi direktori asetäitjaks ja 2001. aastal Venemaa Föderatsiooni suursaadikuks Eesti Vabariigis. Diplomaatilise teenistusastme järgi oli Provalov 2. klassi erakorraline ja täievoliline suursaadik.
25. juulil 2006 vabastati ta seniselt ametikohalt, kuid jäi Eestisse veel kuni uue suursaadiku saabumiseni sama aasta septembris. 18. augustil 2006 autasustas Eesti president Arnold Rüütel teda Maarjamaa Risti I klassi teenetemärgiga.
Pärast Venemaale naasmist oli ta aastatel 2006–2012 välisministeeriumi ajalooliste dokumentide osakonna direktor. 2007. aastal ülendati ta 1. klassi erakorraliseks ja täievoliliseks suursaadikuks. 2012. aastal nimetati ta Venemaa Föderatsiooni konsuliks Tšehhi Vabariigis Karlovy Varys.
Suursaadik Provalov oli abielus, tal on kaks poega. Ta valdas võõrkeeltest inglise ja bengali keelt.
Vincenzo Iaquinta
Iaquinta mängis pikka aega madala tasemega liigasid esindavates klubides kuni siirdus 2000. aastal Udinesesse. Enne siirdumist jõudis ta esindada Reggiolot, Padova Calciot ja Castel di Sangro Calciot. Iaquinta on saanud kogu karjääri ajal piisavalt mänguaega, kuid esimese üle kümneväravalise hooaja tegi ta alles 2003–2004, kui ta lõi 29 mänguga 11 väravat.
Rahvusvahelise läbimurde tegi ta 2005–2006 hooajal, kui Udinese jõudis Meistrite liigasse. Iaquinta tõusis tähelepanu keskpunkti 14. septembril 2005, kui ta lõi Meistrite liiga mängus Kreeka klubi Panathinaikos FC vastu kolm väravat. Kohe peale seda hakkasid levima kuuldused tema siirdumisest teise klubisse ja räägiti Iaquinta probleemidest klubi juhtkonna vahel. Ta oligi mingi aeg mänguvaba, kuni 2006. aastal sõlmis uue lepingu Udinese Calcio vahel. Ta lõi 8 aasta jooksul 58 väravat 176 mängus. 2007. aasta juunis liitus Iaquinta Juventusega.
Rahvuskoondises debüteeris Iaquinta 30. märtsil 2005, kui mängiti Islandii koondisega. Ta mängis koondises aastatel 2005–2010 kokku 40 korda ja lõi kuus väravat.
Iaquinta tuli 2006. aastal Itaalia koondisega maailmameistriks. Alagrupimängus lõi ta värava mängus Ghana vastu. See oli tema esimene värav koondise rivistuses.
Isiklikku
Vincenzo Iaquinta on 186 cm pikk ja kaalub 77 kilo.
Misawa
pisi|Misawa asend Aomori prefektuuris Misawa (jaapani keeles 三沢市) on linn Jaapanis Aomori prefektuuris Honshū saare põhjaosas. Asub Vaikse ookeani ääres. Läänes piirneb Ogawara järvega.
1948. aastal moodustatud linn kandis 1958. aastani nime Ōmisawa.
2019. aastal oli linna elanike arv 38 877.
Linnas asub Ameerika Ühendriikide õhuväele kuuluv baas.
Binaarne nomenklatuur
Binaarne nomenklatuur (ka binomiaalne nomenklatuur) on ladinakeelsete liiginimede nimetamine kahesõnaliste väljendite (binaarsete nimetuste) abil järgmisel viisil:
Näide
Järgnevas näites analüüsime lühidalt linnuliigi sinirinna ladinakeelset teaduslikku nimetust (Luscinia svecica). Siin tähistab "svecica" liigiepiteeti ja "Luscinia" perekonda (ööbik). Seega kuulub linnuliik sinirind ööbiku perekonda.
Seladon
thumb|240px|Seladonglasuuri kasutamine. Keraamiline anum Hiinast [[Mingi dünastia ajast]] Seladon ehk seladonglasuur (hiina: 青瓷; pinyin: qīngcí; jaapani: 青磁 seiji, korea: 청자 cheongja) on läbipaistev enamasti õrnroheline või helesinine keraamikaglasuur, mis pärineb Hiinast.
Hagudi raudteepeatus
Hagudi raudteepeatuses on üks madal (550 mm) täispikk perroon. Rong sõidab Balti jaamast Hagudisse umbes 55 minutit. Hagudis peatub alates 1. jaanuarist 2014 päevas 4 Viljandi rongi (pooled Tallinna ja pooled Viljandi poole), 8 Türi rongi (pooled Tallinna ja pooled Türi poole) ja 8 Rapla rongi (pooled Tallinna ja pooled Rapla poole). Piletihinnalt kuulub peatus IV tsooni.
Seladon
Seladonglasuur sulab temperatuuril 1250–1350 °C.
Seladonglasuuri kasutamine on iseloomulik Songi dünastiast (960–1279) pärit keraamilistel nõudel.
Hagudi raudteepeatus
Ajalugu
Hagudi pooljaam rajati koos raudteeliiniga 1900. aastal.
1960. aastate lõpus alustati kõikide Eesti kitsarööpmeliste raudteede asendamist uue laiarööpmelise raudteega (rööpmelaius 1520 mm). Tallinna–Rapla vaheline laiarööpmeline raudteelõik avati pidulikult 19. juunil 1969, kui Tallinnast saabus esimene laiarööpmeline reisirong D1-312.
Kuni 2002. aastani paiknes Hagudis lisaks peateele üks kõrvaltee ning Hagudi tegutses raudteejaamana.
Jaamahoone
Ühekorruseline puidust jaamahoone valmis koos jaamaga aastal 1900. Aastatel 1926–1927 tehti hoonele juurdeehitused ning sellisena on ta säilinud tänini. Kuni aastani 2002 kasutas hoonet Edelaraudtee. Praegu seisab osaliselt tühjana.
Seladon
Roheka värvuse saavutamine
Seladonglasuuri värvus saadakse punase raud(III)oksiidi (Fe2O3) lisamisega glasuurile. Põletus toimub redutseerivas keskkonnas.
Raud(III)oksiidi sisaldusest sõltub glasuuri värvitoon. Vähese raud(III)oksiidi koguse puhul on glasuur heleroheline, suure raud(III)oksiidikoguse puhul (üle 2%) pruunikasroheline.
Vainupea jõgi
Vainupea jõgi on jõgi Põhja-Eestis, kuulub Soome lahe vesikonda.
Vainupea jõgi saab alguse Haljalast 4 km kirdes Lääne-Virumaal ja suubub Soome lahte. Jõe pikkus on 27 km pikk ja valgla pindala 55,6 km².
pisi|vasakul|Rippsild jõe suudme lähedal
Babajevo
Babajevo on linn Venemaal Vologda oblastis, Babajevo rajooni keskus. Asub Kolpi jõe ääres.
Linnaõigused sai Babajevo 1925. aastal.
Linna läbib Peterburi–Vologda raudtee.
Daugavpilsi lennujaam
Daugavpilsi lennujaam on lennujaam Lätis. Lennujaam asub Augšdaugava piirkonnas Naujene vallas Lociki külas Daugavpilsist 12 kilomeetrit kirdes.
Ajalugu
Daugavpilsi ümbruskonnas oli enne Teise maailmasõja algust sõjaväelennuväli. Pärast sõda rajati lennuväebaas Locikisse, seal paiknes 372. lennuväepolk. Seal paiknesid lennukid MiG-15, MiG-19, MiG-23 ja MiG-27, samuti ka Jak 25 ja Jak-28P. Sealsel lennuväljal maandusid ka suured transpordilennukid An-22 ja Il-76. Sõjaväebaas asus seal aastani 1994. Pärast seda demonteeriti osaliselt peamine 2500 meetri pikkune lennurada, nii et see pole tänapäeval enam kasutatav. Lühikest aega pärast tsiviilkasutusse andmist kasutati lennujaama reisideks Liepājasse, Kopenhaagenisse ja Riiga.
Aastal 2005 rajas Daugavpilsi linnavolikogu sihtasutuse SIA Daugavpils Lidosta, mis ostis ära lennujaama maad ja asus seda arendama. Seoses majanduskriisiga lõppesid aga finantseeringud ja lennujaam jäi reaalselt avamata. Aastast 2013 on lennujaama edasist arendamist finantseeritud aktsiate müügiga. 2016. aasta seisuga lennujaamast regulaarseid reisilende ei toimu.
Jan Tore Sanner
pisi|Jan Tore Sanner Jan Tore Sanner (sündinud 6. mail 1965 Bærumi vallas) on Norra poliitik, ta on erakonna Høyre liige. Ta on alates 24. jaanuarist 2020 Norra rahandusminister.
Ta sündis aastal 1965 Bærumi vallas. Ta on lõpetanud BI Norwegian Business School'i.
Ta on 1. oktoobrist 1993 Stortingi liige.
Ta oli 16. oktoobrist 2013 kuni 17. jaanuarini 2018 Norra regionaalminister.
17. jaanuarist 2018 kuni 24. jaanuarini 2020 oli ta Norra haridusminister.
24. jaanuarist 2020 on ta Norra rahandusminister.
Isiklikku
Ta on abielus ajakirjanik Solveig Barstadiga (sündinud 1966), neil on kaks last. Tütar Maria Barstad Sanner (sündinud 1993) on poliitik. Tema isa Tore Sanner (sündinud 1935) on töötanud Oslo Ülikooli tööelu keemia professorina. Äi Helge Barstad (1928–2012) oli kohtunik ja poliitik. Abikaasa õde Hilde Barstad (sündinud 1961) on poliitik.
Proba-V
Proba-V on Euroopa Kosmoseagentuuri seeria Proba neljas satelliit; V-täht satelliidi nimes tähendab taimestikku (inglise keeles vegetation).
Philippe Goffin
pisi|Philippe Goffin (2019) Philippe Goffin (sündinud 1. aprillil 1967 Liège'is) on Belgia poliitik, ta on erakonna Mouvement Réformateur liige. Ta on 30. novembrist Belgia välis-, kaitse ja euroopa asjade minister.
Ta õppis õigusteadust Université catholique de Louvainis. Pärast ülikooli lõpetamist 1992. aastal õppis ta veel ühe aasta, et saada notari ametiks vajalik litsents.
Ta töötas aastatel 1993–2010 notarina. Aastatel 2000–2019 oli ta Crisnée valla ja linna juht. Ta on aastast 2010 Belgia saadikutekoja liige. Kui Didier Reyndersist sai Euroopa Komisjoni volinik, sai tast 30. novembrist Belgia välis-, kaitse ja euroopa asjade minister.
Armeenia
19. sajandil langes Ida-Armeenia, sealhulgas Armeenia ja Mägi-Karabahhi ala, teise Vene-Pärsia sõja järel Venemaa võimu alla.
28. mail 1918 kuulutati välja iseseisev Armeenia Demokraatlik Vabariik.
Hans von Aachen
pisi|"Allegooria" ("Õigluse võit"). 1598. [[München, Vana Pinakoteek]] pisi|"Bacchus, Ceres ja Amor". Umbes 1600. [[Viin, Kunsthistorisches Museum]] pisi|"Rahu ja külluse allegooria" (detail). 1602. [[Peterburi, Ermitaaž]] pisi|Rudolf II portree. Umbes 1606–1608. Viin, Kunsthistorisches Museum pisi|"Proserpina röövimine Plutoni poolt". 1587. [[Sibiu, Muzeul Naţional Brukenthal]] pisi|"Naljatlev paar ehk Paarike rahakotiga". Umbes 1596. Viin. Kunsthistorisches Museum Hans von Aachen (1552 Köln – 4. märts 1615 Praha) oli saksa maalikunstnik, manerismi esindaja.
Armeenia
22. märtsil 1992 võeti Armeenia Vabariik vastu ÜRO-sse, 25. jaanuaril 2001 Euroopa Nõukogusse. (Üks ÜRO liige, Pakistan, ei ole Armeeniat tänini tunnustanud, sest ta toetab Mägi-Karabahhi konfliktis Aserbaidžaani. See konflikt tekkis 1980ndatel Aserbaidžaani valdavalt armeenia rahvastikuga piirkonna Mägi-Karabahhi pärast.)
Pärast Mägi-Karabahhi konflikti ja Nõukogude Liidu lagunemist tabas Armeenia majandust tõsine tagasilöök. Sisemajanduse kogutoodang oli 2012. aastal 19,73 miljardit USA dollarit, sisemajanduse kogutoodang elaniku kohta 6645 USA dollarit. Rahaühik on Armeenia dramm (2012. aasta keskmine kurss oli 412 drammi 1 USA dollari eest).
Semi keeled
Semi keeled ehk semiidi keeled on üks afroaasia keelkonna kuuest harust.
Armeenia
Armeenia pindala on 29 743 km², rahvaarv on 3 027 600 (1. aprill 2013).
Pealinn on Jerevan, riigikeel on armeenia keel.
Tallinnas on Armeenia Apostliku Kiriku Eesti Püha Gregoriuse kogudus.
Nimi
pisi|[[Dareios I Behistuni raidkiri, millel mainitakse Armeeniat. 6. sajand eKr]] Kohanimi "Armeenia" pärineb Armeenia mägismaal praeguse Malatya lähedal paiknenud piirkonna Armi- hurrikeelsest nimest. Aramea kuju ˊarmǝn-āiē vahendusel läks see üle vanapärsia keelde ning esineb lokatiivivormis Arminiyaiy kuus korda Behistuni raidkirjal 6. sajandist eKr. Teistel andmetel on see nimi moodustatud Armeenia mägismaal elanud rahva armeenide (arim) nimest. . Vanakreeka keeles võttis nimi kuju Ἀρμενία. Seda nime on esimesena maininud Hekataios Mileetoselt.
Semi keeled
Algkodu
Semi keelte algkodu on Kirde-Aafrikas.
Armeenia
Nimi
Enne nime Ἀρμένιοι levikut kutsuti armeenlasi vanakreeka keeles Μελιττήνιοι.
Armeenia armeeniakeelne nimi on Հայք (Hajkh). 5. sajandi ajaloolase Movses Khorenatsi järgi andis selle Armeenia legendaarne patriarh Hajk, kelle järglase Arami, Urartu kuninga nimest sündis omakorda nimi Armeenia. Legendi järgi lõi Hajk 2492 eKr lahingus Assüüria kuningat Beli ning hiljem moodustas esimese Armeenia riigi. See aasta on vanaarmeenia ajaarvamise algusaasta. Teine versioon seostab seda nimetust Ḫajaša riigiga. Kolmanda versiooni järgi pärineb see praeguse Malatya urartukeelsest nimest Ḫāti.
Keskajal asendus armeenia kohanimejärelliide -kh pärsia keelest laenatud järelliitega -stan. ja Armeeniat hakati kutsuma Հայաստան (Hajastan).
Semi keeled
Kõnelejate arv
Neid kõneleb tänapäeval ligikaudu 280 miljonit inimest.
Armeenia
Asend
Armeenia paikneb Ees-Aasia põhjaosas Väike-Aasia ja Lõuna-Kaukaasia piirialal põhjalaiuste 38°51' ja 41°16' ning idapikkuste 43° 29' ja 46° 37' vahel Armeenia mägismaa kirdeosas Väike-Kaukasuse lõunaserval. Põhjast ja idast raamistavad Armeeniat Väike-Kaukasuse ahelikud. Riik jääb Euroopa ja Aasia piiriks peetavast Suur-Kaukasuse Peaahelikust lõunasse, paiknedes selle kriteeriumi järgi loodusgeograafiliselt Aasiasse. Poliitiliselt ja kultuuriliselt on ta tihedalt seotud Euroopaga.
Piir
Riigipiiri kogupikkus on 1254 km. Armeenia piirneb põhjas Gruusiaga (164 km), idas Aserbaidžaaniga (566 km), kagus Iraaniga (35 km), lõunas Aserbaidžaani eksklaavi Nahhitševaniga (221 km) ning edelas ja läänes Türgiga (268 km).
Piir Türgi ja Aserbaidžaaniga on suletud, Gruusia ja Iraaniga avatud.
Pindala
Armeenia pindala on 29 743 km². Ta on riikide seas pindalalt 138. kohal (vt Riikide loend pindala järgi).
Semi keeled
Foneetika ja morfoloogia
Kõigile semi keeltele ühised tunnused on:
Armeenia
Pinnamood
pisi|Armeenia pinnamood Armeenia on väga mägine. Umbes 90% riigi pindalast on üle 1000 m üle merepinna. Keskmine kõrgus on 1800 m üle merepinna.
Põhja poolt ulatuvad Armeeniasse Väike-Kaukasuse üle 3000 m kõrgused harud.
Kõrgeim tipp on kustunud vulkaan Aragats (4090 m) Ararati lähedal. Madalaim punkt (375 m) paikneb Araksi jõe ääres Iraani ja Aserbaidžaani piiril. Need kohad paiknevad teineteisest umbes 80 km kaugusel.
Hans von Aachen
Hans von Aachen oli Bartholomäus Sprangeri ja Joseph Heintzi kõrval Rudolfi ringi ehk Praha koolkonna (maneristliku koolkonna) üks peaesindajaid. Ta oli eluajal väga tunnustatud; tema mõju maalikunsti arengule on väiksem.
Semi keeled
Foneetika ja morfoloogia
Nimisõnadel on semi keeltes kaks nominaalklassi ehk grammatilist sugu, mida tavaliselt nimetatakse meessooks ja naissooks. Mitmuse ja ainsuse kõrval on sageli olemas duaal (kaksus). Klassikalises araabia keeles on see vorm kasutusel kõikide nimi- ja tegusõnade puhul, heebrea keeles aga üksikutel juhtudel (näiteks silmadest ja kätest rääkimisel).
Tegusõnad erinevad semi keeltes algselt aegade asemel üksnes aspekti poolest (perfektiivse ja imperfektiivne aspekt). See-eest on tegusõnatüvedel mitmeid modifikatsioone, mis väljendavad näiteks tähenduse intensiivsust, põhjustamist või refleksiivsust. Semi keeltes on olemas ka tegumoed, imperatiiv, verbaalsubstantiivid jms.
Isikulisi asesõnu tarvitatakse harva, põhiliselt nende tähendamise rõhutamise puhul. Need jäetakse ära või neid asendavad sufiksid, mida võib võtta sõnaga kokku sulanud asesõnadena. Sufiksi lisamisel võib tüvi muutuda (fleksioon). Ka artikkel ning sidesõna ja sulavad vastava sõnaga kokku.
Klassifikatsioon
Semi keeled jaotatakse tavaliselt järgmiselt:
Hans von Aachen
Nimi
Hans von Aacheni isa sündis Aachenis, millest ka Hans von Aacheni nimi. Tema nimi esineb ka teisenditena Johann von ..., Johann ..." ja ... von Achen, ... van Acken ning Janachen, Fanachen, Abak, Jean Dac, Aquano, van Aken, Ach jne
Elukäik
22-aastaselt reisis Aachen Itaaliasse. Alates 1574. aastast õppis ta edasi Itaalias Veneetsias, Roomas ja Firenzes. Veneetsias pöördus ta flaami kunstniku ja kunstikaupmehe Gaspar Remi poole, kes määras ta suhteliselt tundmatu kunstniku Moretti selliks. Veneetsias viibides kopeeris Aachen kohalike kirikute maale ning püüdis portreesid maalides end tõestada. Vähem kui aasta pärast liikus ta edasi Rooma, kus leidis sõbraliku vastuvõtu ja elukoha kunstnik Anthonis Santvoorti juures. Roomas lävis Aachen Bartholomeus Sprangeri, Hans Speckaerti ja teiste maalikunstnikega ning tegeles oma tehnika täiustamise ja isikupärase stiili otsingutega. Kuigi van Manderi järgi maalis von Aachen sel ajal palju, on tollest ajast säilinud eelkõige joonistusi.
Hiljem arendas ta oma maneristlikku stiili iseseisvalt Tintoretto ja Michelangelo järgijate, sealhulgas Antonio da Correggio loomingut uurides. Teda mõjutasid ka Paolo Veronese ja Parmigianino ning itaaliastunud flaamlased Hans Speckaert, Paul Bril, Bartholomeus Spranger, Paolo Fiammingo jt.
Von Aachenil kujunes Itaalias lai sidemete võrk teiste kunstnike, kaupmeeste ja tellijatega. Alates 1580ndatest hakkas Aachen saama mitmeid olulisi tellimusi. Aastal 1584 maalis ta suure ja nüüdseks hävinud "Karjaste kummardamise" Il Gesù kirikusse Roomas. Aastal 1585 töötas ta Firenzes Toscana suurhertsogi Francesco I de' Medici õukonnas. Tellimus suurhertsogit portreteerida oli otsustav tema tõusul õuemaalijaks.
Tolleaegsel Saksamaal domineerinud Spranger ja Hendrick Goltzius jäid tema mõjutajateks kogu eluks.
Münchenis tekkisid tal sidemed keiser Rudolf II õukonnaga Prahas. Aastal 1592 maalis ta keisri ametliku portree ja sai Tema Majesteedi õuekammermaalijaks. Aastal 1594 keiser aadeldas ta. Hans von Aachen jäigi alates 1596. aastast elama Prahasse (aastatel 1603–1605 tegi ta küll veel ühe Itaalia-reisi), kuigi nähtavasti alles 1601, võib-olla ka 1596. Ta maalis seal nii Rudolf II kui pärast tema surma 1612 ka keiser Matthiase ülesandel portreid. Keiser Matthiase ajal tegeles ta põhiliselt keisripaari maalimisega.