cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Donbassi sõja kronoloogia (2016. aasta aprill–juuni)
8. aprill kaart
Möödunud ööpäeva jooksul rünnati valitsusvägede positsioone 70 korral, lahingutegevuses sai surma üks ja haavata kaksteist valitsusvägede võitlejat. Valitsusvastaste relvajõudude teatel rikkus Ukraina sõjavägi relvarahu 82 korral.
9. aprill kaart
8. aprillil rünnati valitsusvägede positsioone 73 korral, sealhulgas 25 korral Avdijivka piirkonnas; lahingutegevuses sai haavata viis Ukraina sõjaväelast. Avdijivkas sai surma vanem naisterahvas. Valitsusvastaste relvajõudude teatel rikkus Ukraina sõjavägi relvarahu 54 korral. Avdijivka ümbruses jätkusid ägedad lahingud.
Amnesty International teatas tõendusmaterjali olemasolust nelja vangistatud Ukraina sõjaväelase tapmise kohta valitsusvastaste relvajõudude võitlejate poolt.
11. aprill kaart
Möödunud ööpäeva jooksul rünnati valitsusvägede positsioone 64 korral, lahingutegevuses sai haavata kaks Ukraina sõjaväelast. Valitsusvastaste relvajõudude teatel rünnati nende positsioone 42 korral.
12. aprill kaart
Möödunud ööpäeva jooksul rünnati valitsusvägede positsioone 79 korral, lahingutegevuses sai haavata kolm valitsusvägede võitlejat. Valitsusvastaste relvajõudude teatel rikkus Ukraina sõjavägi relvarahu 30 korral.
14. aprill kaart
ATO staabi pressiesindaja hommikusel teatel rünnati möödunud ööpäeval valitsusvägede positsioone 80 korral; valitsusväed vastasid 12 korral. Ukraina presidendi administratsiooni pressiesindaja ATO küsimustes, polkovnik Andri Lõssenko keskpäevase teate kohasel hukkus möödunud ööpäeval Donetski piirkonnas lahingutegevuses üks Ukraina sõjaväelane, üks valitsusvägede võitleja sai haavata.
14. aprillil möödus sõja algusest kaks aastat.
15. aprill kaart
ATO staabi pressiesindaja hommikusel teatel rünnati möödunud ööpäeval valitsusvägede positsioone 104 korral; valitsusväed vastasid 16 korral. 14. aprillil hukkus lahingutegevuse piirkonnas üks Ukraina sõjaväelane, kolm sai haavata; Luhanski oblastis sai peitlõhkekeha plahvatuse läbi vigastada üks tsiviilisik.
16. aprill kaart
ATO staabi pressiesindaja hommikuse teate kohaselt rünnati 15. aprillil valitsusvägede positsioone 61 korral, valitsusväed avasid vastutule 15 korral, lahingutegevuses sai haavata kaks Ukraina sõjaväelast. Valitsusvastaste relvajõudude teatel rikkus Ukraina armee relvarahu 33 korral.
17. aprill kaart
Möödunud ööpäeval hukkus lahingutegevuses üks Ukraina sõjaväelane, kolm sai haavata. Piskõs sai haavata kaks Ukraina vabatahtlikku Kiievist.
18. aprill kaart
ATO staabi pressiesindaja hommikuse teate kohaselt rünnati 17. aprillil valitsusvägede positsioone 79 korral, valitsusväed avasid vastutule 18 korral, lahingutegevuses sai haavata üks Ukraina sõjaväelane. Üks Stanõtsja Luhanska juures maamiinile sõitnud valitsusvägede võitleja hukkus. Luhanski oblasti administratsiooni esindaja teatel said Luhanski oblastis haavata neli Ukraina sõjaväelast ja üks piirivalvur.
19. aprill kaart
ATO staabi pressiesindaja hommikuse teate kohaselt rünnati 17. aprillil valitsusvägede positsioone 46 korral, valitsusväed avasid vastutule 19 korral, lahingutegevuses sai haavata kaheksa Ukraina sõjaväelast.
20. aprill kaart
ATO staabi pressiesindaja hommikuse teate kohaselt rünnati möödunud ööpäeval valitsusvägede positsioone 23. Lahingutegevuses hukkus kolm ja sai haavata viis Ukraina sõjaväelast.
21. aprill kaart
Möödunud ööpäeval sai lahingutegevuses haavata neli Ukraina sõjaväelast.
22. aprill kaart
Presidendi administratsiooni pressiesindaja ATO küsimustes teatel sai 21. aprillil lahingutegevuses haavata neli Ukraina sõjaväelast.
23. aprill kaart
22. aprillil sai lahingutegevuses haavata kaks Ukraina sõjaväelast.
24. aprill kaart
Presidendi administratsiooni pressiesindaja ATO küsimustes teatel sai 23. aprillil lahingutegevuses surma kolm ja haavata kuus Ukraina sõjaväelast.
25. aprill kaart
Presidendi administratsiooni pressiesindaja teatel sai 24. aprillil lahingutegevuses haavata kolm Ukraina sõjaväelast.
26. aprill kaart
Presidendi administratsiooni pressiesindaja teatel sai 25. aprillil lahingutegevuses surma üks ja haavata viis Ukraina sõjaväelast. Harkivi sõjaväehospidali teatel toodi 24. ja 25. aprillil ravile 20 haavatud valitsusvägede sõjaväelast.
27. aprill kaart
ATO staabi pressiesindaja teatel rünnati valitsusvägede positsioone möödunud ööpäeval 30 korral. Avdijivkas toimus vaenupoolte vahel kaks ja pool tundi kestnud lahing. 26. aprillil sai lahingutegevuses haavata 5 Ukraina sõjaväelast.
Peale keskööd hukkus Donetskist lõunas asuva Olenivka kontrollpunkti juures toimunud plahvatustest vähemalt neli tsiviilisikut, sealhulgas lapseootel naisterahvas, mitu eraisikut sai haavata.
29. aprill kaart
ATO staabi pressiesindaja teatel rünnati valitsusvägede positsioone möödunud ööpäeval 22 korral. Šõrokõnes sai lahingutegevuse käigus haavata kolm valitsusvägede võitlejat.
Valgevene pealinnas Minskis kohtunud kolmepoolne kontaktgrupp andis teada, et seoses õigeusu ülestõusmispühaga peaks alates 30. aprilli keskööst hakkama kehtima uus relvarahu.
30. aprill kaart
ATO staabi pressiesindaja teatel rünnati valitsusvägede positsioone möödunud ööpäeval 40 korral. Lahingutegevuses hukkus kaks Ukraina sõjaväelast, neli sai haavata. Ukraina pool registreeris päeva jooksul 10 relvarahu rikkumist.
1. mai kaart
ATO staabi pressiesindaja teatel rünnati valitsusvägede positsioone möödunud ööpäeval 27 korral. Lahingutegevuses hukkus üks Ukraina sõjaväelane, seitse sai haavata. Saksamaal Charité hospidalis suri eelmise aasta 5. septembril Zaitseves snaipri poolt lastud dumdumkuulist tabamuse saanud Ukraina sõjaväelane.
Ukraina sõjaväe pressiesindaja õhtuse teate kohaselt ei registreeritud päeva jooksul ühtegi relvarahu rikkumist. Valitsusvastaste relvajõudude teatel rikkus Ukraina sõjavägi päeva jooksul relvarahu 20 korral, hukkus kaks valitsusvastaste relvajõudude võitlejat.
2. mai kaart
ATO staabi pressiesindaja teatel rünnati valitsusvägede positsioone möödunud ööpäeval 6 korral. Valitsusväed kaotusi ei kandnud.
3. mai kaart
Valitsusvägede positsioone rünnati möödunud ööpäeval 5 korral. Üks valitsusvägede võitleja sai haavata.
Gnutoves sõitis traktoriga miinile talunik, kes sai raske peatrauma.
4. mai kaart
ATO staabi pressiesindaja teatel rünnati valitsusvägede positsioone möödunud ööpäeval 6 korral. Üks valitsusvägede võitleja sai haavata.
Sartanas sõitis traktoriga miinile 62-aastane talunik, kes toimetati haiglasse läbivaatusele. Sõja algusest, 2014. aprillist alates oli tegemist üheksanda samalaadse juhtumiga.
5. mai kaart
Valitsusvägede positsioone rünnati möödunud ööpäeval 13 korral. Kaks Ukraina sõjaväelast sai vigastada maamiini plahvatuse läbi.
6. mai kaart
ATO staabi pressiesindaja teatel rünnati valitsusvägede positsioone möödunud ööpäeval 11 korral. Lahingutegevuses sai haavata üks Ukraina sõjaväelane.
8. mai kaart
ATO staabi pressiesindaja teatel rünnati valitsusvägede positsioone möödunud ööpäeval 12 korral. 7. mail sai lahingutegevuses haavata üks Ukraina sõjaväelane.
9. mai kaart
Valitsusvägede positsioone rünnati möödunud ööpäeval 9 korral. 8. mail hukkus kaks Ukraina sõjaväelast, neli sai haavata.
Ukrainameelsed häkkerid võtsid võidupühal, 9. mail üle 9 vastaspoole veebisaiti.
11. mai kaart
Valitsusvägede positsioone rünnati positsioone möödunud ööpäeval 11 korral. Lõhkekehade plahvatuse läbi hukkus üks ja sai haavata kolm valitsusvägede võitlejat.
12. mai kaart
Valitsusvägede positsioone rünnati möödunud ööpäeval 15 korral. Valitsusväed kaotusi ei kandnud.
13. mai kaart
ATO staabi pressiesindaja teatel rünnati valitsusvägede positsioone möödunud ööpäeval 10 korral. Gorlivkas sai lõhkekeha plahvatuse läbi vigastada kaks Ukraina sõjaväelast.
14. mai kaart
ATO staabi pressiesindaja teatel rünnati valitsusvägede positsioone möödunud ööpäeval 20 korral, ning vähemalt kahel korral 14. mai esimese 6 tunni jooksul. 13. mail sai lahingutegevuses haavata seitse Ukraina sõjaväelast.
16. mai kaart
ATO staabi pressiesindaja teatel rünnati valitsusvägede positsioone möödunud ööpäeval 36 korral. Üks Ukraina sõjaväelane hukkus, üks sai haavata. Vigastada sai ka kaks tsiviilisikut.
18. mai kaart
ATO staabi pressiesindaja teatel rünnati valitsusvägede positsioone möödunud ööpäeval 24 korral, kümme valitsusvägede võitlejat sai haavata.
19. mai kaart
ATO staabi pressiesindaja teatel rünnati valitsusvägede positsioone möödunud ööpäeval 17 korral. Lahingutegevuses hukkus kaks Ukraina sõjaväelast, kaks sai haavata.
Pavlopilis lendas tuvastamata lõhkekehal õhku traktor, üks meesterahvas sai surma, teine vigastada. Tegemist oli viienda samalaadse traktoriga juhtunud õnnetusega alates aasta algusest.
20. mai kaart
Möödunud ööpäeval rünnati valitsusvägede positsioone 15 korral. Lahingutegevuses sai haavata kolm Ukraina sõjaväelast. Lõhkekehadega hooletu ümberkäimise tõttu hukkus Donetski oblastis üks valitsusvägede võitleja, neli sai vigastada.
21. mai kaart
ATO staabi pressikeskuse teatel rünnati 20. mail valitsusvägede positsioone 20 korral, 21. mai esimese 6 tunni jooksul kuuel korral. 20. mail sai lahingutegevuses haavata 6 Ukraina sõjaväelast, hukkunuid ei olnud.
22. mai kaart
21. mail hukkus Avdijivka piirkonnas lahingutegevuses üks Ukraina sõjaväelane, üks valitsusvägede võitleja sai haavata.
23. mai kaart
22. mail hukkus Avdijivka piirkonnas lahingutegevuses üks Ukraina sõjaväelane, kolm valitsusvägede võitlejat sai haavata.
24. mai kaart
Möödunud ööpäeval hukkus lahingutegevuse piirkonnas seitse Ukraina sõjaväelast, üheksa sai haavata. Hukkus ka kaks valitsusjõudude territooriumil reidil viibinud pataljoni Aidar võitlejat.
25. mai kaart
ATO staabi hommikuse teate kohaselt rünnati möödunud ööpäeval nende positsioone 33 korral, lahingutegevuses sai haavata kaks Ukraina sõjaväelast, kaks valitsusvägede võitlejat langes vangi.
26. mai kaart
Ukraina sõjaväe hommikuse teate kohaselt rünnati möödunud ööpäeval nende positsioone 28 korral, lahingutegevuses sai haavata kaks Ukraina sõjaväelast.
27. mai kaart
ATO staabi hommikuse teate kohaselt rünnati möödunud ööpäeval nende positsioone 30 korral, lahingutegevuses sai haavata neliteist Ukraina sõjaväelast.
28. mai kaart
Ukraina sõjaväe pressiesindaja hommikuse teate kohaselt rünnati möödunud ööpäeval nende positsioone 40 korral. Mariupoli lähistel peetud lahingus hukkus üks Ukraina sõjaväelane.
29. mai kaart
ATO staabi hommikuse teate kohaselt rünnati möödunud ööpäeval nende positsioone 30 korral, lahingutegevuses hukkus viis ja sai haavata neli Ukraina sõjaväelast.
30. mai kaart
Ukraina sõjaväe pressiesindaja hommikuse teate kohaselt rünnati möödunud ööpäeval nende positsioone 25 korral, lahingutegevuses hukkus kolm ja sai haavata kaheksa Ukraina sõjaväelast.
31. mai kaart
ATO staabi hommikuse teate kohaselt rünnati möödunud ööpäeval nende positsioone 21 korral, lahingutegevuses hukkus üks ja sai haavata kaks Ukraina sõjaväelast.
1. juuni kaart
Ukraina sõjaväe pressiesindaja hommikuse teate kohaselt rünnati möödunud ööpäeval nende positsioone 31 korral, lahingutegevuses hukkus üks ja sai haavata kolm Ukraina sõjaväelast.
2. juuni kaart
ATO staabi hommikuse teate kohaselt rünnati möödunud ööpäeval nende positsioone 51 korral, lahingutegevuses sai haavata kolm Ukraina sõjaväelast.
3. juuni kaart
Ukraina sõjaväe pressiesindaja hommikuse teate kohaselt rünnati möödunud ööpäeval nende positsioone 49 korral, lahingutegevuses sai haavata kaheksa Ukraina sõjaväelast.
4. juuni kaart
ATO staabi hommikuse teate kohaselt rünnati möödunud ööpäeval valitsusvägede positsioone 49 korral, lahingutegevuses sai haavata viis Ukraina sõjaväelast, üks tsiviilelanik sai vigastada.
5. juuni kaart
Ukraina sõjaväe pressiesindaja hommikuse teate kohaselt rünnati möödunud ööpäeval nende positsioone 44 korral, lahingutegevuses sai haavata seitse Ukraina sõjaväelast.
6. juuni kaart
ATO staabi hommikuse teate kohaselt rünnati möödunud ööpäeval nende positsioone 35 korral, lahingutegevuses hukkus üks ja sai haavata seitse Ukraina sõjaväelast.
7. juuni kaart
Ukraina sõjaväe pressiesindaja hommikuse teate kohaselt rünnati möödunud ööpäeval nende positsioone 32 korral, lahingutegevuses hukkus üks ja sai haavata üheksa Ukraina sõjaväelast.
8. juuni kaart
ATO staabi hommikuse teate kohaselt rünnati möödunud ööpäeval nende positsioone 36 korral, lahingutegevuses sai haavata seitse Ukraina sõjaväelast.
9. juuni kaart
ATO staabi hommikuse teate kohaselt rünnati möödunud ööpäeval nende positsioone 43 korral, lahingutegevuses hukkus üks ja sai haavata neli Ukraina sõjaväelast ning üks Ukraina piirivalvur. Avdijivka tööstuspiirkonnnas jätkusid ägedad lahingud.
10. juuni kaart
ATO staabi hommikuse teate kohaselt rünnati möödunud ööpäeval nende positsioone 46 korral ning 18 korral 10. juuni esimese 6 tunni jooksul; lahingutegevuses sai haavata neli Ukraina sõjaväelast.
11. juuni kaart
Ukraina sõjaväe pressiesindaja hommikuse teate kohaselt rünnati möödunud ööpäeval nende positsioone 46 korral, lahingutegevuses hukkus kaks ja sai haavata kümme Ukraina sõjaväelast.
12. juuni kaart
ATO staabi hommikuse teate kohaselt rünnati möödunud ööpäeval nende positsioone 49 korral, lahingutegevuses sai haavata kaksteist Ukraina sõjaväelast.
13. juuni kaart
ATO staabi hommikuse teate kohaselt rünnati möödunud ööpäeval nende positsioone 30 korral, lahingutegevuses sai haavata kolm Ukraina sõjaväelast.
14. juuni kaart
Ukraina sõjaväe pressiesindaja hommikuse teate kohaselt rünnati möödunud ööpäeval nende positsioone 40 korral, lahingutegevuses sai haavata kuus Ukraina sõjaväelast.
15. juuni kaart
ATO staabi hommikuse teate kohaselt rünnati möödunud ööpäeval nende positsioone 58 korral, lahingutegevuses sai haavata kaks Ukraina sõjaväelast.
Brüsselis esinenud NATO peasekretär Jens Stoltenberg kinnitas, et Minski lepetest kinnipidamine on ainus tee 2014. aastal alanud ja enam kui 9300 inimelu nõudnud võitluse lõpetamiseks Ida-Ukrainas.
Ukraina kaitseminister Stepan Poltorak teavitas NATO-t, et Ukraina on kaotanud 2016. aasta algusest alates langenutena 623 sõjaväelast.
16. juuni kaart
ATO staabi hommikuse teate kohaselt rünnati möödunud ööpäeval nende positsioone 41 korral, lahingutegevuses hukkus üks ja sai haavata üheksa Ukraina sõjaväelast.
18. juuni kaart
ATO staabi hommikuse teate kohaselt rünnati möödunud ööpäeval nende positsioone 30 korral, lahingutegevuses sai haavata viis Ukraina sõjaväelast.
19. juuni kaart
Ukraina sõjaväe pressiesindaja hommikuse teate kohaselt rünnati möödunud ööpäeval nende positsioone 44 korral, lahingutegevuses hukkus kolm ja sai haavata üks Ukraina sõjaväelane.
20. juuni kaart
ATO staabi hommikuse teate kohaselt rünnati möödunud ööpäeval nende positsioone 31 korral, lahingutegevuses hukkus üks ja sai haavata kaks Ukraina sõjaväelast.
21. juuni kaart
Ukraina sõjaväe pressiesindaja hommikuse teate kohaselt rünnati möödunud ööpäeval nende positsioone 41 korral, lahingutegevuses hukkus kaks ja sai haavata viis Ukraina sõjaväelast.
22. juuni kaart
ATO staabi hommikuse teate kohaselt rünnati möödunud ööpäeval nende positsioone 28 korral, valitsusjõud kaotusi ei kandnud. Kiievi haiglasse hospitaliseeriti kolm raskelt haavatud Rahvuskaardi võitlejat.
23. juuni kaart
Ukraina sõjaväe pressiesindaja hommikuse teate kohaselt rünnati möödunud ööpäeval nende positsioone 46 korral, lahingutegevuses hukkus üks ja sai haavata üksteist Ukraina sõjaväelast.
24. juuni kaart
ATO staabi hommikuse teate kohaselt rünnati möödunud ööpäeval nende positsioone 50 korral, lahingutegevuses sai haavata neli Ukraina sõjaväelast. Lõssõtšanski lähistel avarii teinud Ukraina armee veokis hukkus üks politseinik, neli inimest sai vigastada.
25. juuni kaart
Ukraina sõjaväe pressiesindaja hommikuse teate kohaselt rünnati möödunud ööpäeval nende positsioone 61 korral, lahingutegevuses sai haavata kaks Ukraina sõjaväelast.
26. juuni kaart
ATO staabi hommikuse teate kohaselt rünnati möödunud ööpäeval nende positsioone 25 korral, lahingutegevuses sai haavata kolm Ukraina sõjaväelast.
27. juuni kaart
Ukraina sõjaväe pressiesindaja hommikuse teate kohaselt rünnati möödunud ööpäeval nende positsioone 36 korral, lahingutegevuses hukkus üks ja sai haavata neli Ukraina sõjaväelast.
29. juuni kaart
Ukraina sõjaväe pressiesindaja hommikuse teate kohaselt rünnati möödunud ööpäeval nende positsioone 51 korral, lahingutegevuses sai haavata neli Ukraina sõjaväelast.
30. juuni kaart
ATO staabi pressiesindaja hommikuse teate kohaselt rünnati möödunud ööpäeval nende positsioone 66 korral. Presidendi administratsiooni esindaja ATO küsimustes teatel hukkus 29. juunil lahingutegevuses üks Ukraina sõjaväelane, üksteist sai haavata; hommikul umbes kella kuue ajal sai Debaltseve lähistel Luhanskes snaipri lastud kuulist surma Ukraina vabatahtlik, "Parem sektori" ridades võidelnud Pariisi ooperi solist Vassõl Slipak.
Saksamaa valitsusjuhtide loend
Saksamaa valitsusjuhtide loend loetleb Saksamaa valitsusjuhid.
Vaigu-Rannaküla
Vaigu-Rannaküla on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Kihelkonna valda ja kandis nime Rannaküla.
Võru–Mõniste–Valga maantee
pisi|Mälestuskivi Lükka punkrilahingus langenud metsavendadele Võru–Mõniste–Valga maantee ääres [[Nursis]] pisi|Endise [[Kalli postijaama ait Võru–Mõniste–Valga maantee ääres]] Võru–Mõniste–Valga maantee (registrinumbriga 67) on üks Eesti tugimaanteedest.
See saab alguse Võru linnas Tartu tänava ja F. R. Kreutzwaldi tänava ristmikul. Tee pikkus on 83,3 km. Tee lõpeb Valga linnas Raja tänaval, Pedeli paisjärve lähedal. Võru linna tänavatena kannab nimesid F. R. Kreutzwaldi tänav, Kubja tänav. Maanteel on Võru linnas F. R. Kreutzwaldi tänaval ühisosa Võru–Verijärve maanteega. Valga linna tänavatena kannab nimesid Võru tänav, Vabaduse tänav, Kesk tänav, Riia tänav, Raja tänav. Koiva küla ja Valga linna vahel kulgeb tee vahetult Eesti-Läti piiri ääres.
Sillad Võru–Mõniste–Valga maanteel
Sildade nimistu pärineb Maa-ameti andmebaasist
Asulad Võru–Mõniste–Valga maanteel
Võru linn, Võlsi küla, Käätso küla, Juba küla, Lompka küla, Vana-Nursi küla, Kaku küla, Nursi küla, Nilbõ küla, Simmuli küla, Järvepalu küla, Ahitsa küla, Sänna (Sännä) küla, Riitsilla küla, Haabsilla küla, Sadramõtsa küla, Kangsti küla, Matsi küla, Varstu alevik, Punsa küla, Parmupalu küla, Mõniste küla, Hürova küla, Kallaste küla, Saru küla, Kalliküla küla, Hargla küla, Sooblase küla, Taheva küla, Korkuna küla, Laanemetsa küla, Koikküla küla, Lepa küla, Koiva küla, Pugritsa küla, Londi küla, Valga linn.
Haapavesi
Haapavesi ehk Haapavesi kirikuküla on asula Soomes Põhja-Pohjanmaa maakonnas, Haapavesi linna kirikuküla.
Pidula
Pidula on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas Pidula lahe ääres.
Soorüdi
Levila
Soorüdi pesitseb põhjapoolkera tundrates, samuti Läänemere ja Põhjamere rannikul Soomest ja Eestist kuni Briti saarte, sealhulgas Iirimaani.
Soorüdi talvitub Vahemere maades ja Aasia lõunaosas Punase mere rannikult kuni Lõuna-Jaapanini.
Pidula
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kihelkonna valda.
236
236. aasta (CCXXXVI) oli Juliuse kalendri aasta, mis algas reedel. Arvu 236 on selle aasta tähistamiseks laialdaselt kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine.
Pidula
Külas paiknes Pidula mõisa keskus ning seal asub Pidula tiik.
Soorüdi
Levila
Mittesuguküpsed isendid jäävad suveks sageli talvituspaikadesse. Juhtub, et nad rändavad küll põhja poole, aga peatuvad poolel teel, minemata lõpuni. Üksikud jõuavad tundrassegi, ent ei hakka seal pesitsema, vaid hulguvad salkades ringi.
Pidula
Pidulast on pärit eesti koorijuht ja muusikapedagoog Venno Laul.
Soorüdi
Välimus
Soorüdi tiiva pikkus on 11–12½ cm ja kaal 44–57 g. Emased on isastest veidi suuremad.
Pidula
Külas asuvad muistsed Pidula kivikalmed.
Soorüdi
Välimus
Linnu ülapool on tumepruun laiade roostepruunide suleääristega. Kurgualune ja puguala on kaetud peente tumedate tähnidega, rind ja kõhu eesosa on tumepruun ja ülejäänud kõhualune valge. Talvel on soorüdi ülapool suitshall, pugu samuti, ülejäänud alapool valge.
Noorlindudel on sügisrände ajal alapool kaetud ümmarguste tumedate laikudega.
Eluviis ja toitumine
Soorüdi iseloomulik häälitsus on kuristav "grui-grui-grui-...". Häirimise korral häälitseb ta kõrgel toonil "trii". Rändel olevast parvest kostab tasaseid vilehääli.
Soorüdi toiduks on selgrootud. Ta sööb mardikaid ja nende vastseid, kärbeste ja surusääskede vastseid, sääriksääskede mune, vihmausse, limuseid ja väikesi vähilaadseid. Toitu otsib ta veepiirilt, vahel on jalgupidi vees ja vajadusel ujub hästi. Saagi tekitatud liikumist liivas või mudas näeb ta juba kaugelt, jookseb kohale ja haarab saagi nokka.
Pesitsemine
pisi|Soorüdi Norras Pesapaikadele saabub soorüdi Eestisse aprilli esimesel poolel, tundrasse mai ja juuni vahetusel.
Tema mängulend on samasugune kui teistel rüdidel: linnud lendavad värelevail tiivul, mõnikord liuglennul. Sel ajal kuuldub peaaegu ööpäev läbi nende trillerdavat ja kuristavat mängulaulu.
Soorüdi pesitseb liigniisketel mätlikel rohumaadel, tümades soodes, alati madalate veekogude ligidal, Läänemere ääres niisketel madalmurustel aladel. Pesaks on mättasse tehtud väheldane süvend. Pealt on pesa mulluse kuluga hästi varjatud. Mõnikord on pesa vaevakase või villpea puhma varjus. Pesa on vooderdatud tundras pajulehtedega, Eestis rohukõrtega.
Munemise algul, kui pulmalend on lõppenud, on soorüdid hästi märgatavad. Nad sööstavad äkiliselt lendu ja lasevad sealjuures madallennul kuuldavale oma kuristavat "grui-grui"-häält. Seejärel laskuvad nad jälle mätaste varju. Pärast poegade koorumist käituvad linnud ärevalt. Vaenlase ilmudes tõusevad nad tihti lendu ja saadavad teda ärevate hüüetega. Kui vaenlane jõuab pesa lähedale, meelitavad vanalinnud teda eemale. Kuid pärast pesitsusaega on soorüdi rahulik ja vaikne lind.
pisi|Soorüdi Jaapanis Täiskurnaga pesi võib leida suhteliselt kiiresti pärast pesitsuspaika saabumist: Eestis mai esimesel poolel, tundras juuni keskel. Tavaliselt on kurnas 4, harvem 3 või 5 muna. Need on valdavalt rohekas- või kollakaspruunid ja neil on pruunid tähnid, mis on koondunud peamiselt muna tömbile otsale. Muna on 31–40 mm pikk ja 23–26½ mm lai.
Pojad kooruvad tundras juuni ja juuli vahetusel, aga Eestis hakkavad nad sel ajal juba lendama. Pojad lennuvõimestuvad 4 nädala vanuselt. Pojad ja vanalinnud koonduvad algul parve ja on hulgulinnud, aga lähevad varsti üle rändele.
DJ Critikal
DJ Critikal (ka DJ Critical, Bert on Beats; kodanikunimi Bert Prikenfeld; sündinud 13. veebruaril 1981) on Eesti hiphopmuusik ja DJ.
DJ Critikali karjääri alguspunktiks võib lugeda aastat 1996, mil Tallinnas loodi rühmitus North Crew. Tegeleti nii pidude korraldamise kui ka muusika loomisega. Critikali teenuseid on kasutanud paljud Eesti hiphopmuusikud ja kollektiivid alates A-Rühmast kuni K-Ghettoni.
Critikal on olnud tegev sellistes muusikalistes kollektiivides nagu A-Rühm, S.I.N. & Critikal, Holmes ja True Headz. Enamusele neist on ta ka muusikat loonud. Critikal on korraldaja ja resident dj rolli täitnud üritustel nagu Check One Two, B-Pool, Rapper's Delight ja teda võib puldis näha ka igal Hip Hop Cafél. Ta on üks saidi hiphop.ee loojatest ning raadiosaate Programm juhtidest.
Diskograafia
Plaanis on välja anda ka uus hiphopalbum, kus peaksid kaasa tegema MC-d nii Eestist, Lätist, Leedust, Venemaalt kui ka Soomest.
Ökotoop
Ökotoop (kr. topos 'koht', 'ümbrus', 'maastik') on taimekoosluse kasvukoht – taimekoosluse abiootiliste tingimuste kogum antud paigas. Ökotoop hõlmab klimaatilisi, hüdroloogilisi, edaafilisi, pinnamoe ja pinnakatte tingimusi.
Maastikuökoloogias on paralleelselt ökotoobiga sageli kasutusel mõiste 'biofüüsikalised keskkonnatingimused'.
235
235. aasta
Sajandid: 2. sajand - 3. sajand - 4. sajand
Aastakümned: 180. aastad 190. aastad 200. aastad 210. aastad 220. aastad - 230. aastad - 240. aastad 250. aastad 260. aastad 270. aastad 280. aastad
Aastad: 230 231 232 233 234 - 235 - 236 237 238 239 240
Drohobõtš
Drohobõtš (ukraina Дрогобич; poola Drohobycz; jidiši דראָביטש) on linn Ukrainas Lvivi oblastis, Drohobõtši rajooni keskus. Asub 86 km Lvivist edelas.
Ajalugu
Drohobõtš on asutatud 11. sajandil ja seda on kirjalikes allikates esmamainitud 1238. aastal, mil asula kuulus Galiitsia-Volõõnia vürstiriiki.
1460 sai Magdeburgi linnaõigused.
1918–1939 oli Poola Lwówi vojevoodkonna maakonnalinn. 1939–1941 ja 1944–1959 oli Ukraina NSV Drohobõtši oblasti keskus.
1939. aastal oli linna elanike arv 34 600, neist 39,9% olid juudid, 33,2% poolakad ja 26,3% ukrainlased. 1959. aastal oli 42 000 linnaelanikust 70% ukrainlased, 22,6% venelased, 2,9% poolakad ja 2,4% juudid.
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Drohobõtši elanikest ukrainlasi 93,98%, venelasi 3,91%, poolakaid 0,46%, valgevenelasi 0,26% ja mustlasi 0,22%.
2019. aasta alguses oli linnas 76 044 elanikku.
2022. aasta aprilli teisel poolel demonteeriti Drohobõtšis Nõukogude ajal püstitatud monument „Igavene tuli“.
Haridus
Linnas on pedagoogikaülikool ja vaimulik seminar.
226
226. aasta
Sajandid: 2. sajand - 3. sajand - 4. sajand
Aastakümned: 170. aastad 180. aastad 190. aastad 200. aastad 210. aastad - 220. aastad - 230. aastad 240. aastad 250. aastad 260. aastad 270. aastad
Aastad: 221 222 223 224 225 - 226 - 227 228 229 230 231
Apollon Saarne
Apollon Saarne (ka Spridis, Spriidis, Saarde; 28. oktoober 1906 Tallinn – 8. detsember 1975 Mölndal, Rootsi) oli eesti arstiteadlane ja kirurg.
Elulugu
Apollon Saarne oli raamatupidaja poeg.
1925 lõpetas ta Tallinna Reaalkooli, 1931 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna. 1939 täiendas ta end Budapestis.
Apollon Saarne oli ÜS Raimla vilistlane.
Kalev Päid
Kalev Päid (22. juuni 1936 Nõmme, Harjumaa – 26. oktoober 2001 Käärdi, Tartu maakond) oli eesti pedagoog, koduloolane ja giid. Ta oli üks Eesti Straussi Ühingu asutajaid 1990. aastal ning jalgrattaklubi Velorõõm asutaja ja president.
Apollon Saarne
Teadustöö
Saarne kirjutas uurimusi tehisneeru, narkoosi ja intensiivravi kohta. Rootsis oli ta esimene, kes võttis kasutusele dialüüsiaparaadi (kunstneeru; ka patsiendi kodus). Tunnustus: Riddare av Kungliga Nordstjärneorden (Kuningliku Põhjatähe ordeni rüütel; Rootsi, 1969).
Kalev Päid
Kalev Päid alustas elu väikelastekodus. Kasupere kasvandikuna lõpetas ta 1954. aastal Elva Keskkooli ning 1961. aastal Tartu Riikliku Ülikooli geograafina, täpsemalt majanduskartograafina. Tema diplomitöö oli "Tartu Riikliku Ülikooli Kääriku õppebaasi reljeefkaart mõõtkavas 1: 10 000" (juhendaja Lev Vassiljev).
Ta õpetas alates 1961. aastast Valguta koolis geograafiat, bioloogiat ja keemiat. Kui Valguta kool 1969. aastal suleti, jätkas ta kuni 1995. aastani õpetajana Elva Töölisnoorte Keskkoolis (hilisem Elva Õhtukeskkool).
Ta tegutses Elvas pedagoogi, kodulooaktivisti, Johann Straussi muusika propageerija ja hinnatud giidina (spetsialiseerus Baltimaadele ja Leningradile).
1990. ja 1991. aastal avaldas ta Eesti Straussi Ühingu kaudu kaks õhukest brošüüri, mis tutvustasid Johann Straussi elu ja loomingut. 1991. aastal avaldas ta kaks numbrit omakirjastuslikku ajalehte "Kaseküla hääl" alapealkirjaga "Stagna- ja tsensuurivaba Elva infoleht". Leht sai nime Elva linna Kaseküla linnaosa järgi, kus Kalev Päid elas.
Ta koostas Eesti kultuur-topograafilise kartoteegi, mis sisldas peale looduse, ajaloo ja kultuuri 6500 isikut. Uuris Alexander Theodor von Middendorffi elu ja tegevust ning kirjutas 1993. aastal temast raamatu "Akadeemik Alexander Theodor von Middendorff meile ja meie temast".
Kalev Päidi tunti värvika persoonina, keda iseloomustasid raudkindlad vaated elule ja tööle. Ta propageeris innukalt tervislikke eluviise, jalgsi liikumist, jalgrattasõitu ning keefiri joomist. Tervislikele eluviisidele ja karastatusele viitas ka tema talvine tavariietus, mis koosnes vaid tuttmütsist, kampsunist ja pükstest.
Pärast Kalev Päidi surma hävines suures osas tema rikkalik raamatute ja heliplaatide kogu.
Harku
Harku on alevik Harju maakonnas Harku vallas. Asub Tallinnast läänes.
Sai
Sai on teatud sorti nisujahust valmistatud leib ja toiduaine ning pagaritoode.
Harku
Harkus asub Harku mõisaansambel koos Harku mõisa pargiga ja Eesti Maaülikooli Eksperimentaalbioloogia Instituut.
Materialism
Materialism on filosoofiasuund, mis peab esmaseks ainet. Tegelik maailm, objektiivne reaalsus (aine ehk mateeria) on põhiline ja teadvus tuleneb ainest. Materialistlikud õpetused peavad maailma olemuselt aineliseks.
Sai
Saiad võivad olla magusad või soolased.
Materialism
Materialismile vastandlik filosoofiasuund on idealism, mis peab esmaseks teadvust. Marksistliku käsitluse kohaselt on materialismi ja idealismi vastuolu olnud põhiline kogu filosoofia ajaloo vältel.
Sai
Jahusordid
Tänapäeval kasutatakse leiva-saia ning pagari- ja kondiitritööstustes saiade valmistamisel valdavalt kõrgema (tüüp 550) ja esimese (tüüp 812), harvemini teise sordi (tüüp 1050) nisujahu.
Materialism
Materialism on vastuolus idealismiga, sest materialism eitab maailma loomist ja hinge surematust. Materialismi üks tänapäeval levinumaid vorme on dialektiline ja ajalooline materialism, mille lõid Karl Marx ja Friedrich Engels. Dialektiline ja ajalooline materialism seletab looduse ja ühiskonna nähtusi teaduse saavutuste alusel. Materialismi ajaloos on tähtsal kohal antiikkreeka atomistika rajajad Leukippos ja Demokritos.
Materialismi ja idealismi vastandamine on levinud ka vaimufilosoofias, kus üks olulisemaid küsimusi on vaimse ja materiaalse vaheline seos ning nende ontoloogiline staatus.
Sai
Jahusordid
thumb|Pikk sai
Vormid
Saiu liigitatakse kuju järgi:
Saiu liigitatakse ka abitoorainete järgi: moonisai, rosinasai, kaneelisai jt.
Saiad võivad olla pätsikujulised või vormileivakujulised, aga ka õhukesed ja pehmed, pikad või ümmargused.
thumb|Röstsai
Abitoorained ja abimaterjalid
Saiade valmistamisel nii töönduslikult kui koduses majapidamises läheb vaja lisaks ettenähtud tüüpi nisujahule ka abitooraineid ja abimaterjale, mille lisamine saiatainasse sõltub retseptist. Levinumad on vesi, pärm, sool, suhkur, tärklis, siirupid, piim, jogurt, juust, kondenspiim, piimapulber, toidurasvad, munad, munapulber, vürtsid, puuviljad, eeterlikud õlid, pähklid, rosinad, seemned, stabilisaatorid, toiduvärvid, kobestusained, kakao jpt.
Kergitusained
Kergitusainetena kasutatakse nii söögisoodat, küpsetuspulbrit, kui ka juuretist.
Pajumõisa
Pajumõisa on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas. Küla asub Saaremaa lääneosas endise Kihelkonna kihelkonna aladel. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kihelkonna valda.
Küla alalt on leitud Eesti üks kahest vanaaja kuldmündist: Lääne-Rooma keisri Valentinianus III solidus.
Küla lähedal asuvad keskused on Kihelkonna ja Lümanda.
Ajalugu
1919. aasta maareformi käigus loodud küla kandis alguses nime Paju küla läheduses asunud Paju mõisa järgi.
Talud
Pajumõisa küla koosneb kahekümnest talust. Asukohtade kirjelduse järgi on talud endale nimed saanud. Nimede saamise lood on kirja pandud Õispuu talu omaniku mäletamise järgi.
Tuntud inimesed
Saaremaalt Pajumõisa külast on pärit Eesti Keele Instituudi vanemteadur ja filoloogiadoktor Silvi Vare.
225
225. aasta
Sajandid: 2. sajand - 3. sajand - 4. sajand
Aastakümned: 170. aastad 180. aastad 190. aastad 200. aastad 210. aastad - 220. aastad - 230. aastad 240. aastad 250. aastad 260. aastad 270. aastad
Aastad: 220 221 222 223 224 - 225 - 226 227 228 229 230
Andrei Selivanov
pisi| Andrei Selivanov (2010) pisi| Andrei Selivanov (2005)
Andrei Vladimirovitš Selivanov (vene keeles Андрей Владимирович Селиванов; sündinud 9. juulil 1967 Karpinskis Sverdlovski oblastis) on Venemaa poliitik, probleemmaletaja ja malefunktsionäär.
Selivanov lõpetas 1995. aastal Jekaterinburgis Uurali Riikliku Õigusakadeemia. Aastatel 1994–2004 oli ta Venemaa Riigiduuma liige. 2016. aastast on ta Venemaa Föderatsiooni Sotsiaalkindlustusfondi aseesimees. Saanud Venemaa Föderatsiooni 3. klassi tõelise riiginõuniku teenistusastme.
Aastatel 1994–1997 oli Selivanov Venemaa Maleföderatsiooni (FŠR) esimene asepresident ja 1997–2004 president. 2014. aastast FŠR-i asepresident. Aastatel 1997–2010 oli ta FIDE viitsepresident.
Probleemmale
Selivanov on probleemmaletajana tulnud kuuel korral (2001–2003, 2004–2006, 2007–2009, 2010–2012, 2013–2015, 2016–2018) maailmameistriks maleprobleemide koostamises ja ühel korral (2003) maleprobleemide lahendamises. Võistkondlikult on ta saanud Venemaa meeskonna koosseisus kaheksa MM-kulda (viis koostamises ja kolm lahendamises).
Selivanov sai 2008. aastal suurmeistriks maleprobleemide lahendamises ja 2009. aastal suurmeistriks probleemmales.
Selivanov on saanud Ülemaailmselt Probleemmale Föderatsioonilt rahvusvahelise kohtuniku nimetuse.
Indulis Emsis
Emsis on alates 1995. aastast Läti Rohelise Partei (Latvijas Zaļā Partija) kaasesimees. Ta oli keskkonna- ja regionaalse arengu ministeeriumis keskkonnakaitse riigiminister Valdis Birkavsi ja Māris Gailise, hiljem Andris Šķēle valitsuses. Ta oli Läti Seimi 8. koosseisu liige, juhtides rahvamajanduse, regionaal- ja keskkonnakaitsekomisjoni ning olles Roheliste ja Talurahva Liidu fraktsiooni aseesimees. Oktoobris 2006 valiti ta ka seimi 9. koosseisu.
Ta on pikka aega töötanud Läti metsamajanduses ning olnud keskkonnakaitse ja regionaalarengu minister.
Elulugu
Indulis Emsis sündis 2. jaanuaril 1952 Limbaži rajooni Salaca vallas. Lapsepõlve veetis ta maal Vidzeme rannikul.
1970 lõpetas ta Riia 1. keskkooli ja 1975 Läti Riikliku Ülikooli bioloogiateaduskonna.
Seejärel töötas ta metsamajanduse uurimisinstituudi looduskaitselaboris. Hiljem pühendaski ta suurema osa oma tegevusest keskkonnakaitsele. Eriti on ta tegelnud mere- ja rannalooduse kaitsega.
1986. aastal kaitses ta Moskvas bioloogiakandidaadi kraadi ökoloogia alal (hiljem sai Läti Ülikoolist bioloogiadoktori kraadi). Seejärel juhatas looduskaitselaborit teadus- ja tootmiskoondises Silava. Samal ajal õpetas ta interdistsiplinaarses kvalifikatsiooni tõstmise instituudis ning lõi kaasa Loodus- ja Muinsuskaitseseltsis.
Teadlasena avaldas ta üle 30 artikli ja kaks monograafiat.
Alates 1989. aastast töötas ta Riikliku Looduskaitsekomitee esimehe esimese asetäitjana. 1990. sai temast Keskkonnakaitsekomitee esimees. Läti Rohelise Partei (LZP) aktivistina valiti ta 1990. aastal Ülemnõukogu saadikuks. 1990–1993 osales ta keskkonnakaitse haldussüsteemi kujundamises. Ta oli LZP asutaja (1990) ja on alates 1995. aastast partei kaasesimees. 1995. aastal valiti ta Läti Seimi 6. koosseisu. Ta töötas majandus-, põllumajandus-, keskkonna- ja regionaalse arengu komisjonis. Ta on olnud mitu korda valitud Balti Assambleesse. Alates 1998. aasta sügisest töötas ta peaministri välisnõunikuna.
1999 asus ta tööle konsultatsioonifirma Eirokonsultants juhatuse esimehe asetäitjana. 1997 valiti ta Läti Jalgrattaföderatsiooni presidendiks.
Emsis valiti Läti Seimi 8. koosseisu. Ta juhtis majandus-, regionaal- ja keskkonnakaitsekomisjoni.
20. veebruaril 2004 nimetas president Vaira Vīķe-Freiberga ta peaministriks. Emsis oli kompromisskandidaat, kes pidi aitama ületada pärast Einars Repše valitsuse tagasiastumist tekkinud kriisi. Kuigi president lootis viie partei koalitsiooni, õnnestus moodustada vaid kolmest parteist koosnev vähemuskoalitsioon: Uus Aeg ning Isamaa ja Vabaduse Eest jäid koalitsioonist kõrvale.
Peaminister
9. märtsil 2004 kinnitas seim 56 poolt- ja 33 vastuhäälega ametisse Indulis Emsise paremtsentristliku vähemusvalitsuse. Koalitsioonil, kuhu kuulusid Talurahva ja Roheliste Liit, Rahvaerakond ja Esimene Partei, oli 100-liikmelises parlamendis 47 kohta.
Tegemist oli esimese rohelise peaministriga Euroopas.
Nicolas Anelka
Nicolas Sébastien Anelka (sündinud 14. märtsil 1979 Prantsusmaal Le Chesnays) on Prantsusmaa jalgpallikoondise endine ründaja.
Ta on mänginud Paris Saint-Germainis, Arsenalis, Real Madridis, Manchester Citys, Liverpoolis, Fenerbahçes, Boltonis ja 11. jaanuaril 2008 siirdus ta Chelseasse. Siis mängis ta Hiinas, Torino Juventuses, West Bromwich Albionis ja Mumbai Citys. 2015 proovis ta liituda Alžeeria klubiga NA Hussein Dey, aga üleminek oli blokeeritud Alžeeria jalgpalliliidu poolt.
Koondisekarjäär
Anelka osales Prantsusmaa koondises 1997. aasta U-20 maailmameistrivõistlustel Malaisias. Ta osales 3 mängus ja väravaid ei löönud. 17. juunil kaotas Prantsusmaa esimeses alagrupimängus Brasiiliale 0:3 ja alistas 19. juunil Lõuna-Korea 4:2, kusjuures juhtis 10. minutiks juba 3:0. Viimases alagrupimängus LAV-i vastu vajas LAV võitu, aga Prantsusmaa võitis 4:2 ja pääses alagrupi täiseduga võitnud Brasiilia järel teisena edasi. 25. juunil alistas Prantsusmaa 1:0 Mehhiko ja pääses veerandfinaali, kus kaotas 29. juunil Uruguayle 1:1 lõppenud normaal- ja lisaaja järel penaltiseerias 6:7. Anelka lõi kaheksanda prantslasena ja just tema löögi väravavaht Gustavo Munua tõrjus.
Täiskasvanute koondises debüteeris Anelka 22. aprillil 1998 Rootsi vastu väravateta lõppenud mängus. Kuid teda ei valitud Prantsusmaa koondisse, mis võitis kodumaal toimunud 1998. aasta MM-i.
Ent pärast MM-i tõusis Anelka kiiresti Prantsusmaa koondise põhiründajaks. 2000. aasta EM-valikturniiril lõi ta ühe värava: 10. oktoobril 1998 võõrsil Venemaa jalgpallikoondise vastu 13. minutil. Prantsusmaa võitis 3:2. Prantsusmaa võitis ka alagrupi Ukraina jalgpallikoondise ees, kes ei pääsenud lisavalikmängudelt finaalturniirile.
Finaalturniiril alistas Prantsusmaa 11. juunil 3:0 Taani jalgpallikoondise, kusjuures Anelka parim šanss oli löök täiesti vabalt kohalt küljevõrku, ja 16. juunil 2:1 Tšehhi jalgpallikoondise. Sellega oli edasipääs tagatud ja Prantsusmaa laskis kogu põhikoosseisul puhata viimases alagrupimängus, mille ta 21. juunil kaotas Hollandi jalgpallikoondisele 2:3. 25. juunil alistas Prantsusmaa veerandfinaalis Hispaania jalgpallikoondise 2:1, kusjuures Anelka sekkus vahetusest 81. minutil, kui väravad olid juba löödud. 28. juunil võitis Prantsusmaa poolfinaalis Portugali jalgpallikoondise lisaajal 2:1, Anelka mängis 72 esimest minutit ja vahetati välja seisul 1:1. Finaalis Itaalia jalgpallikoondise vastu Anelka ei mänginud, Prantsusmaa võitis lisaajal 2:1.
2001. aasta konföderatsioonide karikavõistlustele kutsuti Prantsusmaa Euroopa meistrina. 30. mail 2001 alistas Prantsusmaa avakohtumises Lõuna-Korea jalgpallikoondise 5:0, kusjuures Anelka osales mängus algusest lõpuni ja lõi 34. minutil 3:0. Ootamatusena järgnes 0:1 kaotus Austraalia jalgpallikoondisele 1. juunil; Anelka pääses väljakule 71. minutil, kui värav oli löödud. 3. juunil võitis Prantsusmaa 4:0 Mehhiko jalgpallikoondise ja Anelka tegi kaasa kogu mängu. Kolme meeskonna vahel tekkis surnud ring, aga Prantsusmaa tunnistati alagrupivõitjaks, sest tal oli nii hea väravate vahe. 7. juunil alistas Prantsusmaa poolfinaalis 2:1 Brasiilia jalgpallikoondise ja 10. juunil finaalis 1:0 Jaapani jalgpallikoondise. Anelka mängis kogu finaali.
Pärast seda Anelkad koondisse eriti ei kutsutud. Ta jäi kõrvale 2002. aasta MM-ist, kus Prantsusmaa jäi alagrupis viimaseks, ja 2003. aasta konföderatsioonide karikavõistlustest, kus Prantsusmaa võitis kõik mängud ja kaitses tiitlit. Ta ei mänginud ühtki mängu 2004. aasta EM-valikgrupis, mille Prantsusmaa võitis täiseduga, ega finaalturniiril, kus Prantsusmaa võitis alagrupi, aga kaotas veerandfinaalis. Ta ei osalenud 2006. aasta MM-valikturniiril, kus Prantsusmaa võitis alagrupi, ega finaalturniiril, kus Prantsusmaa kaotas finaalis penaltiseeriaga. Sealjuures nii 2004. aasta EM-finaalturniiri kui 2006. aasta MM-finaalturniiri eel sai üks ründaja vigastada (vastavalt Ludovic Giuly ja Djibril Cissé), aga kummalgi juhul kutsuti asendusmängijaks Sydney Goyou.
pisi|Nicolas Anelka (2008) Esimest korda üle paljude aastate kutsuti Anelka Prantsusmaa koondisse 2008. aasta EM-valikmängudeks, kus ta lõi 4 väravat. Prantsusmaa resultatiivseimad olid Thierry Henry 6, Anelka 4 ja Goyou 3 väravaga. Alagrupi võitis Itaalia Prantsusmaa ees, sest Prantsusmaa kaotas mõlemad mängud kolmandaks jäänud Šotimaa jalgpallikoondisele 0:1, aga finaalturniirile pääses kaks paremat.
Finaalturniiril Šveitsis tegi Prantsusmaa avavoorus 9. juunil väravateta viigi Rumeenia jalgpallikoondisega, Anelka mängis 72 esimest minutit. 13. juunil kaotas Prantsusmaa 1:4 Hollandile, Anelka sekkus 75. minutil seisul 1:3. 17. juunil kaotas Prantsusmaa viimasegi alagrupimängu Itaaliale 0:2; Anelka vahetati väljakule 66. minutil seisul 0:2. Prantsusmaa jäi alagrupis viimaseks.
2010. aasta MM-valikgrupis lõi Anelka 2 väravat, sealhulgas Serbia jalgpallikoondise vastu 2:1 võidetud mängus 10. septembril 2008 63. minutil seisuks 2:0. Serbia võitis valikgrupi Prantsusmaa ees. Prantsusmaa pidas lisavalikmänge Iirimaa jalgpallikoondisega ja Anelka osales mõlemas algusest lõpuni. Ta lõi 14. novembril 2009 võõrsil mängu ainsa värava. Kordusmängus 18. novembril tegi Prantsusmaa lisaajal 1:1 viigi tänu sellele, et Thierry Henry mängis karistusalas käega, mida kohtunik ega abikohtunik ei märganud.
MM-finaalturniiril Lõuna-Aafrika Vabariigis viigistas Prantsusmaa 11. juunil avamängu Uruguay jalgpallikoondisega 0:0 ja Anelka mängis 72 esimest minutit. 17. juunil kaotas Prantsusmaa Mehhikole 0:2 ja Anelka mängis esimese poolaja, mis lõppes väravateta. Kolmanda alagrupimängu korraldajamaa koondise vastu kaotas Prantsusmaa 1:2 (Anelka ei mänginud), jäi alagrupis viimaseks ja langes välja.
Mehhiko vastu vahetati Anelka välja sellepärast, et ta sattus mängu vaheajal sõnelusse peatreeneri Raymond Domenechiga ja solvas teda. Anelka keeldus vabandamast ja Prantsusmaa jalgpalliföderatsioon karistas teda mängukeeluga 18 koondisemänguks, mispeale Anelka teatas, et oli nagunii juba varem kavatsenud Prantsusmaa esindamisest loobuda.
Prantsusmaa koondises pidas Anelka 69 mängu ja lõi neis 14 väravat. Prantsusmaa võitis kõik mängud, kus ta oli värava löönud. Ühes mängus lõi ta kaks väravat: 10. veebruaril 1999 sõprusmängus Inglismaa jalgpallikoondise vastu. Kõige rohkem väravaid, 3, lõi ta Fääri saarte jalgpallikoondise vastu.
Saavutused
pisi|Nicolas Anelka (2010)
239
239. aasta (CCXXXIX) oli Juliuse kalendri aasta, mis algas teisipäeval. Arvu 239 on selle aasta tähistamiseks laialdaselt kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine.
Lamar Odom
Lamar Joseph Odom (sündinud 6. novembril 1979 New Yorgis) on USA endine elukutseline korvpallur, kes mängis korvpalliliigas NBA kokku 14 hooaega ja tuli Los Angeles Lakersiga kahekordseks NBA meistriks.
NBA karjäär
Odom valiti 1999. aasta NBA draft'ist neljandana Los Angeles Clippersisse, kus ta mängis neli aastat ja tõi oma parimal, 2000/01. hooajal keskmiselt 17,2 punkti, 7,8 lauapalli, 5,2 resultatiivset söötu ja 1,6 viskeblokeeringut mängus.