cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Keemiline plahvatus
Ebastabiilse süsteemi plahvatuse põhjustab ülikiire energia eraldumine süsteemi kogu massis ja selle vallandab mingi energia impulss, kas leek, elektrisäde, mehaaniline löök või muu. Tavaliselt põhjustab tugevajõulise plahvatuse radikaalne ahelreaktsioon (lagunemine, põlemine) süsteemi kogu massis, kusjuures esineb kogu massi ruumala järsk suurenemine suure hulga kuumade gaasiliste saaduste tekke tulemusena. Seega reeglina keemilise plahvatuse korral on iseloomulik ülikiire ahelreaktsioon kuumade gaasiliste saaduste moodustumisega piisava hulga süsteemisisese oksüdeerija osalusel.
Plahvatusohtliku süsteemi olemuse põhjal võib välja tuua olulisemad keemilise plahvatuse tüübid:
1. Ebapüsivad keemilised ühendid lagunevad väga kergesti plahvatusega 2. Põlevainete ja tugevate oksüdeerijate (näiteks nitraadid, kloraadid või perkloraadid, mis on hapniku doonorid) segude plahvatuspõlemise tulemusel moodustuvad kuumad gaasilised oksiidid. 3. Kergesti lenduva vedeliku aurude või tahke põleva aine peene tolmu ja õhuhapniku (süsteemisisene hapnik) segu plahvatuslik põlema süttimine sädemest või leegist. Kõige ägedam plahvatus toimub, kui aine ja hapniku vahekord on ligilähedane ekvivalentsuhtele, kuigi plahvatusohtlik suhe võib muutuda üsna laiades piirides
4. Kergesti süttivate gaaside ja (õhu)hapniku segu plahvatuslikul põlemisel moodustuvad külmadest põlevatest gaasidest kuumad gaasilised oksiidid. Eriti ohtlik on hapnikurikas keskkond. Vastavalt Avogadro seadusele on gaaside moolruumalad sarnastes tingimustes võrdsed. Reaktsiooni stöhhiomeetria mõju võib puududa, aga see võib olla ka positiivne või negatiivne. Oluline tegur on gaaside järsk soojuspaisumine 5. Soojusplahvatus on süsteemisisesest kiirest temperatuuri tõusust tulenev vedeliku (kergeltkeeva lahusti või reagendi) plahvatuslik üleminek gaasifaasi. Reaktsioonisegu temperatuuri tõus kiirendab protsessi veelgi
Keemilise plahvatuse reaktsioonides, mille vallandab mingi initsiaator, on enamasti tegu hapniku osalusel moodustuvate gaasiliste oksiidide tekkega kiiresti kulgevas ahelreaktsioonis. Seejuures täieliku oksüdatsiooni (põlemise) kõrval esineb ka mittetäielik oksüdatsioon, näiteks nii CO2 ja NO2 kui ka CO ja NO moodustumine. Põhimõtteliselt võivad osaleda ka mittehapnikupõhised oksüdeerijad. Plahvatus saab võimalikuks, kui oksüdeerija on süsteemisisene, sest selle juurdevool väljastpoolt (difusioon) on aeglane protsess.
Otepää alevivolinike loend 1934
14. ja 15. jaanuaril 1934 valiti Otepää alevivolinikeks (RTL 1934, 19):
Dartford Crossing
pisi|Darford Crossing Dartford Crossing on ühe silla ja kahe tunneliga liiklussüsteem, mis ületab Thamesi suudmeala ning ühendab Dartfordi ja Thurrocki linnad.
Queen Elizabeth II Bridge
pisi|Queen Elizabeth II Bridge Thamesi jõge ületav Suurbritannia kuningannale Elizabeth II-le pühendatud vantsild valmis aastatel 1988–1991. Tegu on ainukese sillaga, mis jääb Londonist ida poole nn Thames Gateway alale.
Valga raad
Valga raad (saksa Magistrat in Walk) oli Valga valitsemis- ja kohtuorgan kuni 1889. aastani. Raad tegutses Valga raekojas. pisi|Valga raekoda (august, 2013) pisi|Valga raekoda postkaardil (enne 1917) Rae koosseisu kuulusid bürgermeister, kaks raehärrat ja sündik.
Mihail Sadoveanu
pisi|Sadoveanu 1929. aastal, [[Ștefan Dimitrescu portree]] pisi|Sadoveanu vanas eas Mihail Sadoveanu [miha'il sado'veanu] (5. november 1880 Pașcani – 19. oktoober 1961 Vânători-Neamț) oli rumeenia kirjanik, ajakirjanik ja poliitik.
Sadoveanu oli viljakamaid rumeenia kirjanikke, kes on tuntud eelkõige oma ajalooliste ja seiklusromaanidega.
Ta oli Rumeenia Kirjanike Liidu president ning alates 1921. aastast Rumeenia Akadeemia liige.
1961. aastal anti talle Rahvusvaheline Lenini rahupreemia.
Karuse kihelkond
pisi|Karuse kirik
Karuse kihelkond (lühend Kse; saksa keeles Kirchspiel Karusen in Wiek) oli kihelkond Läänemaal ja Eestimaa kubermangu Haapsalu kreisis.
Karuse naaberkihelkonnad olid Lihula ja Mihkli idas ning Hanila lõunas ja läänes.
Kihelkonnakirik oli Karuse kirik.
Piirkonna ajalugu
pisi|[[Haapsalu kreis Eestimaa kubermangus. Liivimaa atlas (1798)]] Juba muinasajal oli olemas Karuse muinaskihelkond (Sõrve, Henriku Liivimaa kroonikas Cozzo), mis sai arvatavasti kohe pärast sakslaste poolt vallutamist 13. sajandil kirikukihelkonnaks (esimest korda mainitud 1267. aastal – Karissen). Kihelkonnas asus Vatla maalinn. Aastatel 1242–1561 kuulus kihelkond Liivimaa ordule. Kihelkonnas asus Matsalu ordumõis. Saastnas elas rootslasi. Enamik mõisu rajati Rootsi võimu ajal. Alates 1860. aastaist siirdus talupoegi Venemaale. 1880. aastail levis baptism, aastail 1885–1886 siirdus umbes neljandik rahvast õigeusku (Uue-Virtsu õigeusu kirik).
Karuse kihelkonna mõisad
Karuse kihelkonnas paiknes 10 mõisat: 1 kirikumõis ning 5 rüütlimõisast peamõisat koos 4 kõrvalmõisaga ja karjamõisat.
Karuse kihelkonna külad
Hõbesalu, Illuste, Järise, Kalda, Karuse, Keemu, Kinksi, Kiska, Koora, Kunila, Kuuendiku, Laulepa, Linnuse, Liustemäe, Lõo, Matsalu, Meelva, Metsküla, Muriste, Mõiste, Mäeküla (liidetud Nurmsiga), Nehatu, Nurme, Nurmsi, Paga, Pajumaa, Petaaluse, Pivarootsi, Poanse, Saastna, Tuhu, Tuudi, Tuudi-Jõeääre, Vagivere, Vatla, Viira (liidetud Paatsaluga), Virita, Võigaste, Õeküla, Äila, Äärepere
Kihelkonna alad tänapäeval
Nüüdisajal paiknevad kunagise kihelkonna alad Lääneranna vallas.
Daniel Davis
Daniel Davis, ka Daniel M. Davis, (sündinud 2. augustil 1970 ) on Briti immunoloog ja teaduskirjanik, Briti Meditsiiniteaduste Akadeemia liige.
Ta lõpetas 1992. aastal kiitusega Manchesteri Ülikooli bakalaureusekraadiga füüsikas ja sai 1995. aastal Glasgow's asuvast Strathclyde'i Ülikoolist doktorikraadi (PhD) füüsikas. Aastatel 1996–1999 oli ta järeldoktor Harvardi Ülikooli molekulaarbioloogia ja rakubioloogia osakonnas. 1999. aastal asus tööle Imperial College Londonisse; aastal 2005 sai seal molekulaarse immunoloogia professoriks. 2013. aastal määrati ta Manchester Collaborative Centre for Inflammation Researchi teadusdirektoriks. Imperial College Londonis jätkab loodusteaduste teaduskonna eluteaduste osakonnas külalisprofessorina.
Aleksander Kõss
Aleksander Kõss (ka Köss; 19. veebruar 1919 Võru – 20. september 1944 Avinurme) oli eesti jalgpallur.
Kõss mängis 1933-37 Võru spordiseltsis Ilmarine, 1937-40 klubis Tartu PK Olümpia. Ta pidas Eesti jalgpallikoondises 1 mängu, mängides 1940 viimases matšis Läti vastu.
Hukkus lahingus Avinurme lähedal.
Evald-Friedrich Keskpaik
Evald-Friedrich Keskpaik (12. november 1897 Rakvere – 17. jaanuar 1976 Pärnu) oli Eesti ühiskonna- ja majandustegelane.
Ta sündis Rakveres 1897. aastal, lõpetas Narva linnakooli. 1916. aastal mobiliseeriti Vene sõjaväkke ja suunati 2. Oranienbaumi Lipnikute Kooli. Aastatel 1918–1920 teenis lipnikuna Siberi armees Kaug-Ida ja Uurali rindel. Revolutsiooni ja Vene kodusõja keerises sattus Tomski linna, kust 1922. aastal jõudis tagasi Eestisse. Arvati lipniku auastmes Eesti sõjaväe reservi.
12. veebruaril 1923 asus ta arveametnikuna tööle Narva Ühises Haigekassas ja õppis raamatupidamist Narva rahvaülikoolis. Haigekassas töötas kuni Eesti annekteerimiseni Nõukogude Liidu poolt, edutati asjaajajaks-raamatupidajaks ja Haigekassade Liidu revisjonikomisjoni esimeheks. Narva Peetri Vabatahtlike Tuletõrjujate Ühingu liige alates 1931. aastast, ühingu sekretär 1932. aastast, üldjuhi adjutant 1932–1937, Eesti Tuletõrje Korpuse Narva brigaadi adjutant (pealiku abi) alates 1937. aastast.
14. ja 15. jaanuaril 1934 valiti ta Narva linnavolinikuks Eesti sotsialistliku tööliste partei linnavolikogu kandidaatide nimekirja järgi, oli volikogu juhataja abi. Narva „Võitleja“ liige, jalaväe reservohvitseride sektsiooni juhatuse abisekretär, Eraettevõtete Ametnike Narva Ühingu abiesimees. President Konstantin Pätsi käskkirjaga relvastatud jõududele ülendati Evald-Friedrich Keskpaik nooremleitnandiks alates 24. veebruarist 1939. Pärast II maailmasõda asus perega elama Pärnusse, kus töötas kuni pensionile jäämiseni Pärnu Lihakombinaadi pearaamatupidajana ja oli Eesti Aianduse ja Mesinduse Seltsi liige.
pisi|Evald-Friedrich Keskpaik
Mõtskonna järv
Mõtskonna järv (ka Antsla Mõtskonna järv) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Haabsaare külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 704 m. Veekogus on 1 saar.
Kruonise hüdroakumulatsioonijaam
Kruonise pumpejõujaam ehk hüdroakumulatsioonijaam asub Leedus Kruonise alevi lähedal, ligikaudu 34 km Kaunasest ida pool.
Selle jaama põhieesmärk on energia tarbimisvajaduse puhverdamine. See töötab koos Kaunase hüdroelektrijaamaga (100,8 MW). Väiksema energianõudluse ajal (tavaliselt öösiti) kasutab pumpejõujaam odavamat elektrit, et pumbata vesi alumisest veehoidlast ülemisse. Suurema energianõudluse ajal lastakse ülemisest veehoidlast vesi läbi turbiinide alumisse veehoidlasse, aidates täita suurenenud nõudlust energia järele päeval.
Jaama koguvõimsuseks oli kavandatud 1600 MW, mis pidi tulema kaheksast 200 MW generaatorist. Hiljem plaane muudeti ja rajati neli 225 MW generaatorit. Täielikult täidetud ülemise veehoidla korral suudab pumpejõujaam toota 900 MW energiat kuni 12 tundi. Kavandatakse viienda, 225 MW generaatori paigaldust, mis on varasematest paindlikum ja efektiivsem. Generaatori ja pumba üleüldine kasutegur on 78%, mis on 4% suurem nelja senise generaatori omast.
Kruonise jaam kasutab tehisjärvi hüdroenergiaallikatena. Jaama energia läheb Elektrėnai, kus on Leedu suurim fossiilkütuse elektrijaam Elektrėnai Elektrijaam, ja Kaunase vahelisse 330 kV elektriliini. Energia ülejäägi korral toimib jaam pumbana, pumbates vett alumisest reservuaarist ülemisse. Energia puudujäägi korral toimib jaam tavalise hüdroelektrijaamana, lastes vett ülemisest veehoidlast välja, tootes niimoodi elektrit.
Kruonise jaam on ainus töötav hüdroakumulatsioonijaam Baltimaades.
Pärassaare
Pärassaare oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Vastemõisa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kaansoo küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Suure-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kaansoo külaga.
Küla nimi pärineb talunimest (1601 Perraser Jaack, 1816 kaks talu – Perresare Iurry ja Perrasare Hans).
Tiibeti mastif
Tiibeti mastif on suur Tiibeti koeratõug. Ta on pärit Tiibeti, Hiina, India, Mongoolia ja Nepali nomaatide rändkultuuridest. Kohalikud tiibeti hõimud kasutasid koeri lambakarja kaitsmiseks huntide, leopardide, karude, suurte kärplaste ja tiigrite eest. Tiibeti mastif kuulub vaieldamatult loodusliku koeratüübi alla.
Koera on mainitud Aristotelese ja Marco Polo teostes.
Nimetused ja etümoloogia
Tiibeti mastif on tiibeti keeles tuntud nimetusega “Drog-Khyi (འབྲོག་ཁྱི)”, mis tähendab tõlkes 'koer, keda saab kinni siduda', 'koer, keda saab hoida'. Nimetus peegeldab tema ülesannet kaitsta karju, telke, külasid, kloostreid ja paleesid ning sarnaselt inglise ban-dog ' iga oli koer kinni seotud maja ette. Siiski oli traditsiooniliselt nomaatide külades ja laagrites lubatud tiibeti mastifitel öösiti vabalt ringi liikuda. Koer on tuntud enda lojaalsuse poolest ning nomaadid on neid pidanud juba tuhandeid aastaid.
Tänapäeval tuntud tiibeti mastifi tõug arenes kaitsja omadustega koeratüübist, keda tunti antiikmaailmas mitme nimetusega. Nepali keeles oli koer tuntud kui Bhote Kukur, kus bhote tähendab kedagi Tiibetist ning kukur koera. Hiinas oli selle tõu nimetus 藏獒 (mandariini keeles: Zàng áo), mis tähendab 'Tiibeti mastif-koer'. Mongoolia keeles oli tõug tuntud nimetusega банхар (bankhar).
Nimetus "tiibeti mastif" on tegelikult pettev, kuna see tõug ei ole tõeline mastif. Termin "mastif" tuli eurooplastelt, kes rändasid Tiibetisse, sest läänes viidati kõikidele suurtele koertele sõnaga "mastif". Varajased külalised läänest nimetasid paljud koeratõud Tiibetis valesti: tiibeti terjer ei ole tegelikult terjer ning tiibeti spanjel ei ole tõeline spanjel. Sobivam nimetus tiibeti mastifile oleks tiibeti mägikoer või oma laia levikuala järgi himaalaja mägikoer.
Välimus
Tõuaretajad eristavad kahte tüüpi tiibeti mastifeid – Do-khyi ja Tsang-khyi. Tsang-khyi on kloostrikoer, kes on üldisemalt suurem, raskem ja ta nägu on kortsulisem kui Do-khyil.
Isaste turja kõrgus võib ulatuda 83 cm. Algupärased tiibeti mastifid kaaluvad 55–90 kg, kuid Hiina- ja läänekultuuris on kasvatatud 115 kg kaaluvaid koeri. Suure kaaluga kaasnesid probleemid nende ülesannete täitmisel karjakoera ja valvurina.
Tiibeti mastif on primitiivne tõug. Tal on olemas vajalik tugevus, et vastu pidada Tiibetis Himaalaja kõrgmäestiku piirkonnas. Seetõttu on neil aastas ainult üks innaaeg, mis tavaliselt esineb koertel kaks korda aastas. Innaaeg on sügiseti ehk kutsikad sünnivad detsembris või jaanuaris.
Kahekihilise karvkatte pealmine karv on pikk ja aluskarv on tihe, mis aitavad taluda raskeid ilmastikuolusid. . Karvastiku värvus on varieeruv. Teada on mustad, punakaspruunid, sinakashallid ja valged isendid. Hinnas on valget värvi koerad, keda tehakse reklaamides Photoshopi abil valgemaks.
Tiibeti mastifi karvkatte värvusest ega pikkusest ei sõltu selle omadused. Karval ei ole n-ö suure koera lõhna ning pori tuleb lihtsasti maha. Lisaks vahetub karv pidevalt, kuid suurem karva ajamine toimub talve lõppedes ja kevade alguses. Vahel toimub ka suurem karva ajamine hilissuvel ja sügise alguses. Steriliseerimine mõjutab karva tekstuuri, tihedust ja karva vahetumist.
Iseloom
Tiibeti mastif kasutab karja kaitseks kõiki tavalisi karjakaitse meetodeid. Oma karja kaitseks märgistab tiibeti mastif enda lõhnaga territooriumi ja haugub iga võimaliku ohu suunas. Tiibeti mastifit võib rahulikult pidada koos teiste koertega avaras aias, ent korteris kasvatamiseks ei ole nad sobilikud. Läänes aretatud tõud on üldiselt muretud, kuid võõraste läheduses võivad hoida omaette. Aastasadade pikkuse aretuse tulemusena on tiibeti mastifid äärmiselt kaitsva iseloomuga ja hinnatud öövalvurid, haukudes iga potentsiaalse ohu suunas, mistõttu ei ole neid mõistlik terveks ööks välja jätta, kui läheduses elavad naabrid. Üldiselt magavad tiibeti mastifid päeval, mistõttu on nad öösel eriti aktiivsed ja valvsad.
Nagu karjakoerad üldiselt, on ka tiibeti mastifid intelligentsed, kangekaelsed ja võimukad koerad, mistõttu on kuulekuskoolitus vajalik. Siiski ei pruugi ka koolitamine osade isendite puhul alati edukas olla. Tiibeti mastifid on õige perekonna jaoks ideaalsed koduloomad. Nende omanikud peavad õppima mõistma koera psühholoogiat ning peavad vajadusel ennast kehtestama, muidu võivad koerad kasvada etteaimamatuks ja ohtlikuks. Tiibeti mastif ei ole mõeldud algajast koerteomanikele.
Tervis
Paljud aretajad väidavad, et keskmine tiibeti mastifite eluiga on 10–14 aastat, kuigi tegelikkuses on see vägagi varieeruv. Osad liinide koerad elavad kauem, aga nendes liinides, kus esineb sugulusaretust, on koertel rohkem terviseprobleeme ja eluiga lühem. Tõul on võrreldes teiste tõukoertega vähem geenidest põhjustatud probleeme. Tiibeti mastifitel on kohatud hüpotüreoosi, entroopiumi, ektroopiomi, distikiaasi ehk ripsmete liigkasvu, nahaprobleeme, sh allergiaid, autoimmuunhaigusi, puuduvaid hambaid, vale hambumist, südameprobleeme, epilepsiat, progresseeruvat võrkkesta atroofiat, katarakti. Nagu teistelgi suurtel tõugudel, esineb ka tiibeti mastifitel õla- ja puusaliigese düsplaasiat.
Tiibeti mastifitel võib esineda ka CIDN (Canine inherited demyelinative neuropathy), mis on pärilik seisund ning esines ühes peamises tiibeti mastifite liinis 1980. aastate algul. Kuna teadaolevaid haiguse kandjaid aretati jõudsalt, siis võib see ka tänapäeval sugulusaretuse puhul välja lüüa.
Hüpotüreoos ehk kilpnäärme alatalitlus on tiibeti mastifite puhul üsna tavaline, seetõttu tuleks neid perioodiliselt terve elu vältel kontrollida.
Ajalugu
2008. aasta mitokondraalse DNA uuringus leiti, et tiibeti mastifi sugupuu lahknes hundi sugupuust 58 000 aastat tagasi. 2011. aastal samade autorite tehtud lisauuringus selgus, et tiibeti mastif on geneetilises suguluses pürenee mäestikukoera, berni alpi karjakoera, rotveileri ja bernhardiiniga. Ei välistatud, et kõik need suured koerad on tiibeti mastifitest pärinenud. 2014. aastal tehtud uuring lisas leonbergeri võimalike sugulaste hulka.
2016. aastal tehtud uuringus jälgiti tiibeti mastifite võimet kohanduda Tiibeti mägismaa ekstreemsete tingimustega. Selgus, et tiibeti mastifid suudavad oma madala hemoglobiini taseme tõttu suurtel kõrgustel hüpoksiast hoiduda, põhjuseks on ilmselt tiibeti mastifite pärinemine Tiibeti huntidest.
1872. aastal oli üks kirjanik väitnud: "Tiibeti koerad on kaks korda suuremad Indias nähtud koertest, oma suurte peade ja karvaste kehadega. Nad on võimsad loomad ja öeldakse, et on võimelised tapma tiigri. Päeval on nad ketis, öösel lastakse nad lahti, et nad valvaksid omanike maju."
2008. aastal võistles tiibeti mastif esimest korda Westminsteri kenneliklubi koertenäitusel.
Duncan Keith
Duncan Keith (sündinud 16. juulil 1983 Winnipegis, Manitobas) on Kanada jäähokimängija, kes mängib kaitsjana NHL-i klubis Edmonton Oilers.
Aastatel 2001–2002 mängis Michigani Osariigi Ülikooli meeskonnas. 2002. aastal valis Chicago Blackhawks ta NHL-i draft'is 54. valikuna. Enne karjääri NHL-is mängis ta veel Western Hockey League'i klubis Kelowna Rockets ja American Hockey League'i klubis Norfolk Admirals.
NHL-is debüteeris ta Chicago Blackhawksi meeskonnas hooajal 2005–06 ja mängis Blackhawksis oma NHL-i karjääri 16 esimesel hooajal. Aastatel 2010, 2013 ja 2015 võitis ta Blackhawksiga võitnud Stanley karika. Hooaegadel 2009–10 ja 2013–14 pälvis ta NHL-i hooaja parimale kaitsjale antava James Norris Memorial Trophy. Samadel hooaegadel valiti ta lisaks NHL-i hooaja sümboolsesse koosseisu (NHL First All-Star Team). 2015. aastal pälvis ta Stanley karika väljalangemismängude kõige väärtuslikumale mängijale antava Conn Smythe Trophy.
2021. aasta juulis müüdi tema mängijaõigused Edmonton Oilersile.
Aastatel 2008, 2011, 2015 ja 2017 on Keith valitud NHL-i tähtede mängule. 2017. aastal valiti ta NHL-i ajaloo saja parima mängija hulka (100 Greatest NHL Players).
Aastatel 2010 ja 2014 on ta Kanada jäähokikoondise koosseisus tulnud olümpiavõitjaks. 2008. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta hõbemedali. 2012. aasta maailmameistrivõistlustel, kus Kanada langes välja veerandfinaalis, kogus Keith turniiri peale kaitsemängijatest enim punkte (11) ja andis enim väravasööte (10).
Kämmalrabarber
Kämmalrabarber (Rheum palmatum) on tatraliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse.
Süvaõpe
Süvaõpe on õppe süvendamine ja laiendamine mõnes aines.
Cinci
Cinci on küla (mazciems) Lätis Gulbene piirkonnas Lejasciemsi vallas.
Küla asub valla lõunaosas Koiva jõe kaldal. Asulas on Cinci bussipeatus. Aastal 2007 oli seal umbkaudu 10 elanikku.
Theodor Lutsu Filmiproduktsioon
Theodor Lutsu Filmiproduktsioon oli 1920. ja 1930. aastatel Theodor Lutsu eestvõttel tegutsenud Eesti filmistuudio.
Ettevõtte kandis aja jooksul mitut nime: Tartu Filmiühing, Siirius-Film.
Režitsa maakond
thumb|Daugavpilsi maakond Läti vabariigis Režitsa maakond (läti keeles Rēzeknes apriņķis, vene keeles Режицкий уезд, aastast 1920 Rēzekne maakond) oli haldusüksus Poola Liivimaa vojevoodkonnas (1629−1772), Venemaa Keisririigi Polotski kubermangus (1776−1777), Polotski asehaldurkonnas (1777−1796), Valgevene kubermangus (1796−1802) ja Vitebski kubermangus (1802−1917), Venemaa Vabariigi Liivimaa kubermangus (1918), Läti Sotsialistlikus Nõukogude Vabariigis (1919), Läti Vabariigis (1920−1940), Läti NSV-s (1940−1941 ja 1944−1949) ja Läti kindralkomissariaadis (1941−1944).
Ajalugu
Maakond rajati 1772. aastal. Algselt kuulusid selle alad Pihkva kubermangu koosseisu. Aastal 1776 hakkas maakond kuuluma Polotski kubermangu, 1796. aastal maakond likvideeriti ja aastal 1802 loodi see taas Vitebski kubermangu koosseisus. Maakond piirnes põhjas Liivimaa kubermangu ja Vitebski kubermangu Ludza maakonnaga, idas samuti Ludza maakonnaga, edelas aga Dünaburgi maakonnaga. Vitebski kubermangus oli maakonna pindala 4076 km².
Aastal 1913 oli maakonna territooriumil üks linn (Režitsa ehk Rēzekne) ja 18 valda. Lisaks oli maakonnas kaks alevit: Varakļāni ja Viļāni. Aastal 1917 kanti alevitena kaardile veel ka Ribene, Malta ja Antonopole.
Aastal 1920 läksid Režitsa maakonna alad Läti koosseisu. Maakond jäi ka Läti administratiivüksuseks ja kuni aastani 1949 Läti NSV administratiivüksuseks.
Aastal 1947 eraldati maakonnast Viļāni maakond. Aastal 1949 maakond likvideeriti.
Aastal 1897 elas maakonnas 136 400 inimest. Elanikest moodustasid enamiku lätlased (57,9%), venelasi oli 23,9%, juute 7,4%, valgevenelasi 5,4%, poolakaid 4,8% ja sakslasi 1,8%.
Viciebski kubermangu osana
Venemaa keisririigi koosseisus jagunes maakond haldusüksusteks, mida nimetatakse volostiteks (vene keeles Волость), aga mille kohta lätlased on kasutanud sõna "vald" (läti keeles pagasts). Maakonna keskuseks oli maakonnalinn (Režitsa, mis kandis aastani 1893 nime Rositten), lisaks oli maakonnas aastal 1913 veel 2 alevit ja 18 valda.
Alevid olid Varakļāni ja Viļāni.
Haldusjaotus Läti Vabariigis
Pärast seda, kui Läti vabadussõda oli lõppenud rahulepinguga, liideti Rēzekne maakonna nime kandma hakanud maakond Lätiga. Aastal 1924 eraldati maakonnast Rudzāti vald ja liideti Daugavpilsi maakonnaga. Läti Vabariigis muudeti valdade piire korduvalt, mitu valda nimetati ka ümber.
Halduslike muudatuste tagajärjel oli maakonnas aastaks 1940 lisaks Rēzeknele veel kaks linna: Varakļāni ja Viļāni. Toona oli maakonna koosseisus 19 valda.
1923. aasta Eesti jalgpalli meistrivõistluste A-klass
1923. aasta Eesti jalgpalli meistrivõistluste A-klass oli Eesti jalgpalli meistrivõistluste 3. hooaeg. Eesti meistriks tuli Tallinna ESS Kalev.
Hooaeg mängiti karikasüsteemis. Eesti kõrgeim tase oli A-klass, teine tase B-klass ja kolmas tase C-klass.
A-klass
Esimesena pidid mängima TJK ja Võitleja, kuid EJL-iga tekkinud erimeelsuste tõttu loobus TJK meistrivõistluste osavõtust ning Narva KS Võitleja oleks finaalis mänginud. Siiski peagi pärast TJK loobumist otsustas ka Narva Võitleja loobuda, kuna meeskond ei olnud koos. Seega toimusid A-klassi meistrivõistlustel vaid kaks mängu. ESS Kalev ja VS Sport mängisid omavahel poolfinaali ning otse finaali pääses Tartu ASK.
9. septembril vilistas Soome kohtunik Gunnar Sund poolfinaalmängu alanuks üle 5000 pealtvaataja ees Kalevi spordiplatsil. 11. minutil viis Ernst Joll Kalevi juhtima löögiga karistusala piirilt, mis jäi ka mängu ainsaks väravaks ja ESS Kalev pääses finaali kus mängiti Tartu ASK-ga. Finaal, mis toimus kaks nädalat hiljem, oli väga ühepoolne. Kalev läks juba esimesel poolajal juhtima 4:0 ning mängu lõpuks oli seis 6:0. Kalev krooniti esmakordselt Eesti meistriks.
B-klass
!colspan="3" align="center"|1. ring (21. või 22. august, 22. august, 22. august, 23. august)
!colspan="3" align="center"|1. ring (26. august, 26. august, 30. august)
!colspan="3" align="center"|1. ring (?, 2. september)
!colspan="3" align="center"|1. ring (30. august, 31. august, 6. september)
!colspan="3" align="center"|1. ring (2. september, 9. september)
!colspan="3" align="center"|Poolfinaalid (9. september, 16. september)
1Pärast kahetunnilist mängu oli seis endiselt 1:1, ning mäng lõpetati pimeduse tõttu, koduskohtumine toimus järgmisel reedel, 31. augustil, mille võitis Tartu NS. (tulemus teadmata) 2Kalev mängis peaaegu terve mängu kümnekesi, kuna kesktormaja Anier oli vigastada saanud.
C-klass
Pärast Kalev C ja Sport C mängu esitas Sport jalgpalliliidule protesti, kus palus mängu tulemuse tühistada, ning Kalevi eemaldamist, kuna Kalevi meeskonna keskpoolkaitsja Bolbatov olevat Venemaa kodakondsusega ega tohiks meistrivõistlustest osa võtta. EJL leidis protesti põhjendatud olevat ja otsustas Kalevi meeskonna võistlustelt eemaldada, ühtlasi leidis aga, et ka nii Tallinna VS Sport C kui ka Tallinna Jalgpalli Klubi C ja Nõmme SS Kalju B olid oma meeskonna kokkuseadmisel talitanud määrustevastaselt, ning tühistas kõik nendevaheliste mängude tulemused.
!colspan="3" align="center"|1. ring
!colspan="3" align="center"|Poolfinaalid
Rabassaare
Rabassaare oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Tori mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Aesoo küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tori kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Aesoo külaga.
17. sajandi II poolel on esimest korda mainitud nime Rapa Sar, seejärel 1922 Rabasaare.
Palestina
Palestina on kohanimi, mis võib tähistada mitut paika:
Sinikrae
Sinikrae on üldnimetus töötaja kohta, kes teeb enamasti füüsilist tööd. Sinikrae töö võib hõlmata kvalifitseeritud või kvalifitseerimata tööd mitmetel tegevusaladel nagu tootmine, kaevandus, ehitus, mehaanika, hooldus, tehnika paigaldus ja paljud muud füüsilise töö liigid.
Valeri Prosvirnin
Valeri Prosvirnin (sündinud 26. mail 1986) on Eesti sõudja.
Igor Prosvirnini poeg.
Lõpetas 2005 Tallinna Tõnismäe reaalkooli ning 2010 maksunduse ja tolli erialal Sisekaitseakadeemia.
Sõudmine
Sõudma hakkas 1995 isa juhendamisel.
Tulemused
Tulnud Eesti meistriks 7 korral:
Melioraator
Melioraator ehk maaparandaja on inimene, kes tegeleb praktiliselt või teoreetiliselt maaparandusega.
Saarepeedi Sõnumid
Saarepeedi Sõnumid oli 1998-2013 ilmunud ajaleht, mis vahendas endise Saarepeedi valla uudiseid. Lehte andis välja Saarepeedi vallavalitsus. Lehte toimetas Reet Maks. Leht ilmus üks kord kahe kuu jooksul. Tänapäeval vahendab endise Saarepeedi valla aladel toimuvat Viljandi valla ajaleht Üheskoos.
Mesilaste org
"Mesilaste org" on 1967. aastal valminud Tšehhoslovakkia mängufilm.
Schachendorf
Schachendorf on vald (Gemeinde) Austrias Burgenlandi liidumaal Oberwarti ringkonnas. Viimase rahvaloenduse andmetel oli 73% rahvastikust Burgenlandi horvaadid ja 5% ungarlased.
See asub Ungari piiri ääres ja Bucsust läheb üle piiri Schachendorfi maantee.
Taivo Laevastu
Taivo Laevastu (aastani 1940 Erich Granfeldt; 26. veebruar 1923 Vihula vald – 11. märts 2002 Seattle, USA) oli eesti päritolu USA okeanograaf.
1976–1994 oli ta Seattle'is USA Loodeosa ja Alaska Kalanduskeskuse osakonnajuhataja.
Rammukametsa
Rammukametsa (ka Rammuka-Metsaküla) oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Rammuka küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Varbla kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Rammuka külaga.
Külast on teateid alates 1913 (Metsaküll).
Mulk (ajakiri)
alt=Mulk 1908 esikaas|pisi|Mulk 1908 esikaas Mulk oli huumoriajakiri, mis ilmus 1908. aasta veebruaris Viljandis. Toimetaja ja väljaandja Aadu (Ado) Tõllasepp.
Välisviited
Digari "Mulk" 1908
Kanada kukits
Kanada kukits (Cornus canadensis) on kontpuuliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse.
Zvārtavi
Zvārtavi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Gulbene piirkonnas Lejasciemsi vallas.
Küla asub valla keskosas Koiva jõe kaldal. Aastal 2007 oli külas ligikaudu 10 elanikku.
Kõomäe järv
Kõomäe järv on järv Võru maakonnas Antsla vallas Soome külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 594 m.
Kuressaare raad
Kuressaare raad (saksa keeles Magistrat in Arensburg) oli Kuressaare linna valitsemis- ja kohtuorgan kuni 1889. aastani.
Rae koosseisu kuulusid bürgermeister, sündik, kohtufoogt ja kolm raehärrat.
Maasik-metskaktus
Taime nimetatakse mõnes keeles kuulilleks või öökuningannaks (inglise queen of the night), sest see õitseb ainult ühe öö.
Maasik-metskaktuse levila
Taime päritolu ja looduslik levila pole lõplikult kindlaks tehtud, mõne allika kohaselt pärineb see Mehhikost, Guatemalast, Costa Ricast ja El Salvadorist. Lõuna-Ameerikasse jõudsid viljad tõenäoliselt eurooplastega.
Maasik-metskaktust kasvatatakse viljade jaoks Kagu-Aasias, Ameerika Ühendriikides, Iisraelis, Austraalias, Küprosel, Kanaari saartel ning ka Vietnamis, kuhu jõudsid viljad prantslastega 19. sajandil. Pitaiad moodustavad Vietnami puuviljaekspordist üle 50%, tehes Vietnami maailma suurimaks pitaiaeksportijaks. Paljudes riikides on maasik-metskaktusest saanud invasiivne võõrliik.
Vilja nimetus
Vilja nimetus eesti keeles on pitaia (inglise keeles pitaya või dragonfruit ('draakonivili')).
Ingliskeelne draakonivilja nimetus tuleneb vilja välimusest, kuna selle koor meenutab draakoni soomuseid.
Viljelus
pisi|vasakul|Maasik-metskaktuse õied Maasik-metskaktus paljuneb seemnetega ja vegetatiivselt. Seemned eraldatakse viljalihast ja kuivatatakse, kui viljad on väliste kahjustusteta ning küpsed kuni üleküpsed. Maasik-metskaktus hakkab tavaliselt idanema 11–14 päeva pärast seemne külvamist. Maasik-metskaktus nagu teisedki kaktuselised ei talu liigniisket mulda. Tegu on ronitaimega, mis vajab kasvamiseks sobilikku tuge. Seemned külvatakse eelistatult õhukesse mullakihti. Taime saab paljundada ka pistikutena.
Maasik-metskaktus õitseb kolm kuni kuus korda aastas olenevalt kasvukoha tingimustest. Taimed õitsevad öösiti, hommikuks õied närbuvad. Taimed vajavad viljastumiseks öiseid tolmeldajaid, peamiselt nahkhiiri ja ööliblikaid. Ristamise teel on loodud ka üksikuid isefertiilseid liike. Risttolmlemisel on metskaktus viljakam, vilju on rohkem ning need on kvaliteetsemad. Istandustes tolmeldatakse metskaktust tihti käsitsi. Viljad valmivad 30–50 päeva pärast õitsemist ning aastas koristatakse vilju 5–6 korda.
Maasik-metskaktus on kohastunud elama kuivas troopilises kliimas, kus esineb mõõdukalt sademeid. Taim tuleb toime kuni 40-kraadises kuumuses ning talub lühiajaliselt ka külma.
Tunnused
Maasik-metskaktus on epifüütiline kiire kasvuga taim, mis kinnitub väätidena puudele või kividele. Varred võivad olla kuni 10 meetri pikkused. Varred on okkalised, nende alumisel küljel kasvavad õhujuured. Õied on kuni 30 cm pikkused ja harilikult valged.
Pitaia meenutab oma tekstuurilt kiivit, kuna nii kiivil kui ka pitaial on arvukalt väikseid seemneid. Seemned on pähklise maitsega ja sisaldavad palju lipiide. Viljaliha on poolmagus, kreemjas ja madala kalorsusega. Pitaia meenutab maitselt veidi melonit. Viljaliha võib värvuselt olla valge, roosa, punane või kreemikat värvi. Pitaiast tehakse ka mahla ja veini või kasutatakse kokteilides. Pitaia õied on samuti söödavad ja neist saab valmistada teed.
Sordid
Pitaiad jagunevad kahte peamisse sorti: magusad ja hapud pitaiad.
Hapusid pitaia sorte süüakse üldiselt Ameerika kuivemates piirkondades. Mahlane viljaliha on tugeva maitsega, hapu ja värskendav. Hapu pitaia on olnud oluline toiduallikas põlisameeriklastele Sonora kõrbes USA ja Mehhiko piirialadel. Loode-Mehhiko põliselanikud koguvad endiselt seda kõrgelt hinnatud vilja.
Magusaid pitaiasid tuntakse kolme liiki:
Pitaia kasulikke omadusi
Pitaial on mitmeid kasulikke omadusi:
François Recanati
François Recanati (sündinud 1952) on prantsuse analüütiline filosoof.
Ta on trotskist Michel Recanati poolvend. Aastatel 1991–1993 oli ta Euroopa Analüütilise Filosoofia Seltsi esimene president.
Ille-et-Vilaine'i departemang
Ille-et-Vilaine'i departemang on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Bretagne'i piirkonnas. Ta on nime saanud Ille'i ja Vilaine'i jõe järgi.
Departemang jaguneb halduslikult järgmiselt:
Futuna keel
Futuna keel on Austroneesia hõimkonda, Polüneesia keelte hulka kuuluv keel. Seda kõneldakse Prantsusmaa ülemereterritooriumi Wallise ja Futuna koosseisu kuuluval Futuna saarel ja Uus-Kaledoonias.
Fonoloogia
Futuna keeles on 5 vokaalfoneemi (a, e, i, o, u) ja 11 konsonantfoneemi. Vokaalid võivad olla pikad või lühikesed.
Wa‘id
Ḩanān Bakr Yūnīs (araabia keeles حنان بكر يونس‎) on Saudi Araabia laulja ja meelelahutaja Lähis-Idas. Ta on laialt tuntud lavanimega Wa‘id, mis tähendab araabia keeles 'lubadus'.
Elulugu
Wa‘id ( وعد ) sündis ja kasvas üles Saudi Araabias. Tema isa on Bakr Younis, üks Saudi Araabia ringhäälingu ja televisiooni asutajaid, ning ta ema on Iraagi päritolu. Juba lapsena nautis Wa‘id muusika kuulamist ning unistas saada lauljaks. Wa‘idi esimene esinemine televisioonis oli siis, kui ta laulis 7-aastaselt lastesaates. Keskkooliõpingute ajal esines ta juba paljudes saadetes ja klubides ning ka heategevusorganisatsioonide kontsertidel. Wa‘idi hääl paistab silma sellepoolest, et sellel on võime väljendada tema olemust ja esitust. See võimaldas tal laulda paljude Saudi heliloojate, näiteks Mohamed Abdu ja Talal Almaddahi kirjutatud lugusid. Wa‘id on esinenud ja andnud intervjuusid paljudele televisiooni- ja raadiojaamadele kogu araabiakeelses maailmas.
Fennia
Fennia võib tähendada järgmist:
Rautsika
Rautsika oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Tahkuranna mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Tahkuranna küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Häädemeeste kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tahkuranna külaga.
Pornograafilise sisuga ja vägivalda või julmust propageerivate teoste ekspertkomisjon
Pornograafilise sisuga ja vägivalda või julmust propageerivate teoste ekspertkomisjon (argikeeles ka pornokomisjon) on Kultuuriministeeriumi juures asuv komisjon, mille ülesanne on määratleda, kas hindamiseks esitatud teos on pornograafilise sisuga, vägivalda või julmust propageeriv.
Komisjon on loodud ja toimib "Pornograafilise sisuga ja vägivalda või julmust propageerivate teoste leviku reguleerimise seaduse" ning kultuuriministri töökorra alusel. Seaduse järgi on pornograafia selline kujutamisviis, mis teisi inimlikke seoseid kõrvale või tagaplaanile jättes seksuaalsed toimingud labaselt ja pealetükkivalt esiplaanile toob. Seaduse järgi on teos vägivalda või julmust propageeriv juhul, kui enesekaitseliselt õigustatud piire ületava vägivalla või julmuse kujutamine toimub heakskiitval viisil, eesmärgiga levitada inimeste hulgas vägivaldset või julma käitumist.
Koosseis
pisi|Eesti Vabariigi kultuuriministri [[Urve Tiiduse (Tiidus) 04.02.2014 käskkiri nr 52 "Kultuuriministri 23. augusti 2013. a käskkirja nr 245 "Pornograafilise sisuga ja vägivalda või julmust propageerivate teoste ekspertkomisjoni koosseisu kinnitamine" muutmine".]]
Komisjoni kuuluvad 7. veebruari 2018 seisuga:
Menetletud juhtumite statistika
Juhtumeid eksperdikomisjoni menetluses:
MP 18
MP 18 on Saksa püstolkuulipilduja. See on esimene lahingus kasutatud püstolkuulipilduja, relva MP 18 tootis Theodor Bergmann Abteilung Waffenbau. Esimeses maailmasõjas oli see Saksa armee Sturmbatailloni, mis oli spetsialiseerunud kaevikusõjale, põhiliseks relvaks. Kuigi MP 18 tootmine lõpetati kahekümnendatel, jäi selle ehitus suurema osa püstolkuulipildujate eeskujuks kuni kuuekümnendateni.
Kalme veskijärv
Kalme veskijärv (ka Kalme paisjärv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Kalme külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1085 m.
Lise Anette Vaher
Aastal 2008 saavutas ta Eesti noorte meistrivõistlustel suurslaalomis 3. koha. Aastal 2009 tuli ta ülisuurslaalomis ja suurslaalomis Eesti noortemeistriks ning slaalomis saavutas noorte meistrivõistlustel 2. koha.
Aastatel 2010 ja 2013 saavutas ta slaalomis ja ülisuurslaalomis Eesti noorte meistrivõistlustel 3. koha ning 2013. aastal suurslaalomis 2. koha. Samuti saavutas Lise 2013. aastal Eesti meistrivõistlustel suurslaalomis 2. koha ning slaalomis ja ülisuurslaalomis 3. koha.
Veel tegeleb Lise purjelauaspordiga ning on pälvinud hinnalisi võite klassis Techno 293 ja Techno 293+. Aastal 2010 oli ta Eesti meistrivõistlustel klassis U16 teine ning aastatel 2012 ja 2013 vastavalt U18- ja O17-klassis kolmas. Samuti on Lise esindanud Eestit aastal 2013 klassis Techno 293 plus maailma marikavõistlustel ning seal saavutanud 20. koha.
Tugevvoolupaigaldis
Tugevvoolupaigaldis on energiatehnikas kasutatav elektripaigaldis. Tugevvoolupaigaldistes on tööpinge vähemalt 50 volti vahelduvvoolu korral ja 120 volti alalisvoolu korral, mis mõlemad on inimesele ohtlikud pinged (vt elektrilöök).
Eestis on elektritööde teostajal kohustus registreerida vastutav pädevustunnistusega spetsialist majandustegevuse registris (https://mtr.mkm.ee/).
Elektriala pädevuse info on lahti kirjutatud juba kehtetu määrusega https://www.riigiteataja.ee/akt/12853781
Tugevvoolupaigaldise ehitamine algab reeglina elektripaigaldise projekteerimisest, sellele eelnevalt projekteerimisülesande koostamisest.
Kõikide uute või rekonstrueeritavate elektripaigaldiste valmimisel on tööde teostajal vaja taotleda elektripaigaldisele audit, mida on õigus teha akrediteeritud inspekteerimisasutusel (http://www.eak.ee/?pageId=86). Auditi, varem ka nõuetekohasuse (nõuetele vastavuse) tõendamise tunnistus on ehitise jaoks üks vajalikest dokumentidest, mis vaja esitada elektripaigalduse ohutuse tõendamiseks omavalitsusele (linnast, vallast) enne ehitisele kasutusloa saamist või elektri võrguettevõttele uue elektripaigaldise pingestamiseks (elektri sisselülitamiseks).
Leida Anting
Leida-Miralda Anting (31. mai 1919 Tallinn – 22. oktoober 1999 Tallinn) oli eesti aja- ja koduloolane ning muuseumitöötaja.
Alates 1948. aastast õppis ta Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonnas.
Ta oli aastail 1944–1993 Eesti Ajaloomuuseumi vanemteadur ja relvakogu hoidja ning tunnustatud relvaekspert. Alates 1963. aastast oli ta Tallinna Linnamuuseumi kodu-uurimise ringi liige.
1967. aastal ilmus kirjastuse Eesti Raamat väljaandel Leida Antingu uurimus „Tallinna tulirelvameistrid ja relvad XIV–XVI sajandil“.
Ajapunkt
Ajapunkt (inglise keeles time point, saksa keeles Zeitpunkt) ehk hetk (inglise keeles instant) ehk moment on muusika matemaatiline mudel, mille abil on võimalik omistada teatud hetkele arvuline väärtus. Ajapunkti mõistet kasutatakse üheaegsuse kirjeldamisel. Geomeetriast pärit analoogial põhinev aja kujutamine punktina ajateljel sarnaneb ruumipunkti kontseptsioonile: ajapunkti kui matemaatilise objekti kestus on null, mistõttu tal puudub ulatus ajas.
Ajapunkti mõiste võttis kasutusele ameerika helilooja Milton Babbitt.
Ajapunkt kui hetk (instant) on defineeritud standardina.
ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioon 2532
ÜRO peasekretär António Manuel de Oliveira Guterres esitas vastavasisulise ettepaneku 23. märtsil 2020. Enne seda, 18. märtsil oli samasisulise küsimuse tõstatanud Julgeolekunõukogu roteeruv liige Eesti.
172 ÜRO liikmesriiki ja vaatlejat allkirjastasid ettepaneku toetuseks mittesiduva avalduse juunis ja ÜRO Julgeolekunõukogu võttis oma resolutsiooniga seda toetava otsuse vastu juulis. Tegemist on esimese relvarahuga, mis peaks hõlmama kogu planeeti.
Raiko Pachel
Raiko Pachel (sündinud 2. juunil 1974 Tallinnas) on eesti ujuja.
Up'n Down
"Up'n Down" oli Tartus alguse saanud Eesti noorte bänd aastatel 1994–1996 mis sai esiti tuntuks oma looga "Unenägu" ning seejärel looga "Naeratus" (solist Hanna-Liina Võsa). Up'n Downi esimene manager oli kuulus Tartu diskor Ervin Hurt. Pärast võttis ansambli üle Alexela Entertainment ja Erik Sakkov.
Raiko Pachel
Ta osales 2000. aasta Sydney OM-il, kus sai 100 m rinnuliujumises 32. ja 200 m rinnuliujumises 33. koha.
Up'n Down
Koosseis: Hanna-Liina Võsa, Kätlin Vilimaa, Henrik Raave ja Meelis Niinepuu.
Raiko Pachel
1991-2003 tuli ta 30 korda suvistel ja 1 kord (1993) talvistel, 25 korda lühirajaujumises (1994-1996), 1998-1999, 2001-2002 Eesti meistriks.
Up'n Down
Mainitud
2017.04.07 21:09 - TV3 "Me armastame Eestit" 8. hooaeg 6. osa
Välislingid
Youtube video loost Sügis aastal 1995. Uploaded on Jan 30, 2010
Rehemaa
Rehemaa oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Pati mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Leipste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Saarde kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Leipste külaga.
1832–1837 on mainitud nime Rehema, seejärel 1839 Rehhema.
Otto Weininger
pisi|Otto Weininger (1903) Otto Weininger (3. aprill 1880 Viin – 4. oktoober 1903 Viin) oli juudi rahvusest Austria filosoof.
Otto Weininger sündis Ungarist pärit juudi kullassepa Leopold Weiningeri perekonnas. 1898. aastal astus Otto Weininger Viini Ülikooli, kus ta õppis filosoofiat ja psühholoogiat. 1902. aasta juulis lõpetas ta ülikooli filosoofiadoktori kraadiga. Tema väitekiri kandis pealkirja "Eros und Psyche. Eine biologisch-psychologische Studie" ("Eros ja Psyche. Bioloogilis-psühholoogiline uurimus").
1902. aastal pöördus Otto Weininger juudi usust protestantismi.
Otto Weiningeri põhiteos on 1903. aastal ilmunud "Geschlecht und Charakter" ("Sugupool ja iseloom"), mis kujutas endast ta väitekirja ümbertöötatud ja täiendatud varianti. Muuhulgas sisaldas teos ka misogüünseid ja antisemiitlikke seisukohti.
1904. aastal ilmus postuumselt Weiningeri kirjutiste kogumik "Über die letzten Dinge" ("Viimastest asjadest").
Moraalirealism
Moraalirealism ehk moraalne realism on moraalifilosoofias vaade, mille järgi moraaliotsustustel on tõeväärtus, mis tuleneb vastavusest või mittevastavusest arvamustest sõltumatutele moraalifaktidele.
Osa moraalirealiste peab moraalifakte looduslikeks tõsiasjadeks, teised jälle mittelooduslikeks või koguni üleloomulikeks tõsiasjadeks.
Victor Rask
Victor Emanuel Martin Rask (sündinud 1. märtsil 1993 Leksandis) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib keskründajana NHL-i klubis Minnesota Wild.
Moraalirealism
Osa moraalirealiste peab moraalifakte empiiriliselt tunnetatavateks, teiste järgi nõuab nende tunnetamine ratsionaalset intuitsiooni või jumalikku inspiratsiooni.
Victor Rask
Ta alustas jäähoki mängimist kodulinna klubis Leksands IF, mille meeskonnas debüteeris ta hooajal 2009–10 Rootsi esiliigas.
Moraalirealism
Osa moraalirealiste peab moraalifakte sõltuvaks inimloomusest või ühiskondlikust praktikast. Niisugune positsioon on ühitatav moraalirelativismi, kontraktualismi ja moraalikonstruktivismiga.
Moraalirealismi eitust nimetatakse moraaliantirealismiks.
Victor Rask
2011. aastal valis Carolina Hurricanes ta NHL-i draft'is 42. valikuna. Aastatel 2011–2013 mängis ta Western Hockey League'i klubis Calgary Hitmen ja hooajal 2013–14 American Hockey League'is Hurricanesi noorteklubis Charlotte Checkers.
2019. aasta jaanuaris kaubeldi ta Nino Niederreiteri vastu Minnesota Wildi. 2022. aasta märtsis kaubeldi ta Wildist Seattle Krakeni.
2012. aastal tuli Rask Rootsi kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistriks. Aasta hiljem võitis ta koondisega juunioride maailmameistrivõistlustelt hõbemedali. 2017. aastal tuli Rask Rootsi jäähokikoondise koosseisus maailmameistriks.
Tema vanem õde Fanny Rask on endine jäähokimängija.
Kanada pujukakar
Kanada pujukakar (Conyza canadensis) on korvõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Taim on kantud Eesti punasesse raamatusse.
Morbihani departemang
Morbihani departemang on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Bretagne'i piirkonnas. Departemang on saanud nime Morbihani lahe järgi (bretooni Mor-Bihan 'väike meri').
Aleksei Kürbis
Aleksei Kürbis (27. mai 1905 – ?) oli eesti jalgpallur (väravavaht).
1929 mängis ta klubis Tallinna JK, saades sel aastal Eesti meistrivõistlustel teise koha.
Aastast 1929 mängis ta Eesti jalgpallikoondises.
Hans von Wrangell
Hans von Wrangell on olnud mitme Wrangellide suguvõsa liikme nimi:
Star Trek (film 2009)
"Star Trek" on 2009. aastal linastunud ulmefilm, mille peaosades on Chris Pine ja Zachary Quinto. Filmi lavastas J. J. Abrams. Film on Star Treki 11. film ja selle läbivaks teemaks on võitlus kogemata ajas rännanud Romuluse impeeriumi kaevanduslaevaga, mis üritab hävitada Maad.
Sisu
Tulevikus ähvardab Romulust supernoovaks muutuv täht. Spock üritab Romulust päästa, kuid see ebaõnnestub ja ta satub koos Romuluse kaevanduslaeva Naradaga 129 aastat minevikku. USS Kelvin uurib samal ajal minevikus ebatavalist tormi ja saab rängalt kannatada, kui tormist välja ilmuv Narada laeva ründab. Naradale läbi rääkima läinud Kelvini komandör Robault küsitakse aastat ja saadik Spocki asukohta, kuid peale aasta teada saamist tapab Narada komandör Nero Robau ja hävitab Kelvini. Kelvini komandöri asetäitja George Kirk evakueerib laeva ja rammib Kelviniga Naradat, et oma elu hinnaga päästekapsleid kaitsta. Lahingu ajal sünnitab Kirki abikaasa poja, kelle nimeks saab James T. Kirk.
17 aastat hiljem on noor Spock astumas Vulcani Teaduste Akadeemiasse, kuid otsustab liituda Tähelaevastikuga kui Akadeemia tema inimesest ema negatiivseks detailiks peab. Aastal 2255 on James T. Kirk mässav, kuid väga tark teismeline ja pärast baarikaklust soovitab Tähelaevastiku kapten Christopher Pike Kirkil Tähelaevastikuga liituda. Tähelaevastikus kohtab Kirk Leonard McCoy'd ja neist saavad head sõbrad.
Kolm aastat hiljem süüdistab Spock Kirki Kobayashi Maru simulatsioonis ebaausate võtete kasutamises. Kirk väidab, et ebaausate võtete kasutamine oli õigustatud, sest test oli loodud võitmatuks. Kohus katkestatakse Vulcanilt saabunud appikutse tõttu ja kadetid saadetakse planeedile appi. McCoy ja Kirk asuvad USS Enterprise'i pardale, kuid hilineb hüppega. Teel Vulcanile tuvastab Enterprise ebatavalise tormi ja kaotab ühenduse teiste laevadega. Kirk taipab, et samasugune torm oli ka Kelvini hävitamise eel ja veenab Enterprise'i komandöri Christopher Pike'i, et appikutse on lõks.
Pike otsustab Kirki hoiatust kuulata ja annab lahinguhäire. Vulcanile saabudes avastatakse, et ülejäänud laevastik on hävitatud ja Narada puurib Vulcani tuuma. Narada ründab Enterprise'i ja laev saab tõsiselt kannatada. Pike suundub Nero kutsel Naradale läbirääkimisi pidama ja annab juhtimise üle Spockile ja määrab kapteni asetäitjaks Kirki. Kirk ja Hikaru Sulu proovivad planeeti päästa ning kuigi nad suudavad puuri peatada, hävitab Narada tehisliku musta augu tekitamisega Vulcani ja Pike võetakse pantvangi. Spock suudab vahetult enne Vulcani hävingut päästa planeedi juhtkonna ja oma isa, kuid ta ema saab napilt surma.