cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Lüneburg
Majandus
Ühel ajal oli Lüneburgis üle 80 pruulikoja. ''Lüneburger Kronen pruulikoda 1485. aastast Heiligengeiststraßel pruulis õllesid, nagu Lüneburger Kronen-Pilsener ja Moravia Pilsener'', mis olid Põhja-Saksamaal hästi tuntud. Neid õllesid pruulib tänapäeval Holsteni pruulikoda Hamburgis, kuigi algne pärmivarustus (Hefestämme) hävines Kroneni pruulikoja ülevõtmisel. Ainult algset Lüneburger Pilseneri toodetakse veel nagu vanasti, kuigi nüüd teeb seda Holsteni pruulikoda ja müüb vaid kraanist. Tänapäeval on Lüneburgi jäänud vaid kaks väikest kõrtsi pruulikoda. Nolte kõrtsi pruulikojas (Gasthausbrauerei Nolte) kesklinna lähedal Dahlenburger Landstraßel ja Brau- und Tafelhaus Mälzeris Heiligengeiststraßel elab Lüneburgeri pruulikoja traditsioon edasi.
Lüneburg on hiljuti üha enam arenenud turismikohaks. Siiski on keskmise suurusega ja väikeettevõtetel endiselt Lüneburgi majanduses oluline roll. Leuphana Universität Lüneburg on teinud ka muutusi, mis koos üliõpilaskonnaga on stimuleerinud piirkonna majandust.
Tööstus ja kaubandus
Lüneburgis asuvad paljud väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted. Nende hulka kuuluvad: rõivaettevõte Roy Robson (kudumisettevõte Lucia, kunagi suurim tööandja linnas, läks pankrotti 2008. aastal), DeVauGe Gesundkostwerk, üks suuremaid Saksa taimetoidu ja meiereitoodete tootjaid, mis tänapäeval on Hochwald Nahrungsmittel-Werke osa ja teeb tooteid (sh jogurtit) Lünebesti kaubamärgi all. Tööstusmaastikul on suured kohalikud ettevõtted, nagu autode sisustuse tootjad Johnson Controls, H. B. Fuller, Impreglon ja elektroonikaettevõte Sieb & Meyer. Lüneburgis asub ka 1614. aastal asutatud Von Stern'schen Druckerei, maailma vanim trükiettevõte, mis on siiani sama perekonna valduses. Werum Software and Systems AG on suurim IT-ettevõte linnas.
Turism, uued tehnoloogiad ja teenindussektor
Linna taimekool lõi turistidele ja külastajatele spaapargi koos 'lõpetamistööde', tiikide, arvukate rohtaedade ja ürdiaedadega, mis on vahetult kuurordikeskuse (Kurzentrum) kõrval. Spaakeskuses on lainebasseinid, soolavannid, tervise- ja saunaruumid jne. (Salztherme Lüneburg); lisaks on seal soolveeteraapia keskus, mida kasutatakse naha- ja hingamisteede probleemide puhul. Lüneburg ei ole ametlik tervisespaa, nagu näiteks naaberlinn Bad Bevensen, kuid tal on erilised ravivahendid, nagu näiteks Lüneburgi soolvesi (sisaldab umbes 26% soola), mida kasutatakse eriti psoriaasi leevendamiseks. Lisaks asub 1978. aastast seal konverentsi hotelligrupi Seminaris peakorter. Tehnoloogia- ja teenindusettevõtete hulgas on Gründungszentrum e-novum, mis toetab uusi riskikapitaliettevõtteid.
Kunst ja kultuur
thumb|cul-de-sac Lüneburgi Altstadtis thumb|püsti|[[Püha Nikolause kirik (Lüneburg)|Püha Nikolause kirik Veeäärses kvartalis]] thumb|Stadtschloss am Markt: esiplaanil Luna purskkaev thumb|püsti|[[Püha Nikolause kirik (Lüneburg)|Püha Nikolause kiriku interjöör]] thumb|Stint Market Lüneburgi sadamas thumb|Vanasadam [[sõtkrattaga kraanaga ja Altes Kaufhaus]]
Teater
Lüneburgi teater (Theater Lüneburg) on üks väiksemaid kolmelavalisi teatreid Saksamaal. Esitatakse igas stiilis näidendeid, aga ka oopereid, operette, muusikale ja ballette. Kuigi Lüneburgi teatri rahalised vahendid on suhteliselt piiratud, ei ole see 'provintsilava', vaid võib edukalt võistelda paljude teatritega lähedases Hamburgis. Lisaks on Lüneburgis suur arv harrastusteatreid, mis annavad samuti regulaarselt etendusi. Sellises valikus harrastuslavatükke leidub muidu vaid nii suurtes linnades nagu Hamburg või Hannover. Näiteid (reastatud asutamisaasta järgi):
Muuseumid
Ajalooline linn ise on nagu vabaõhumuuseum ("Põhja Rothenburg"), kuid seal on mitu muuseumi ja ajaloolist kirikut (Püha Miikaeli kirik, Ristija Johannese kirik, Püha Nikolause kirik). Kõige olulisemad muuseumid on Saksa soolamuuseum vana Lüneburgi soolavabriku ruumides, kus näidatakse soola olulisust keskajal ja soola kaevandamist, ning Lüneburgi vürstkonna muuseum, kus näidatakse linna ajalugu ja ümbruskonna ajalugu. Samuti väärivad mainimist Ida-Preisimaa muuseum, lähedalasuv Põhja-Saksa pruulikoja muuseum koos väärtuslike joogianumate galeriiga (üle 1200 aasta), Lüneburger Kronen pruulikoda 1485. aastast ja Lüneburgi loodusmuuseum vajumisala servas.
Linna arhitektuur
Lüneburg on üks vähestest linnadest Põhja-Saksamaal, mille ajaloolist keskust Teise maailmasõja ajal ei purustatud. Sellest hoolimata on hoonete üldine hooletus kuni 1960. aastateni ja vajumisala kahjustused toonud lünki linna ajaloolisse arhitektuuri. Lisaks lõhkus lagunevate hoonete lammutamine 1950. ja 1960. aastatel ning tänapäevase kujundusega kaupluste ehitamine paljude majaridade ajaloolist ilmet. Kuid alates 1970. aastate algusest on Lüneburgi hoolikalt taastatud. Taastamisprotsess paljastas seni peidetud laefreskosid, keskaegse keraamikatöökoja ja palju ajaloolisi äravoolu (Sickergruben), mille tulemuseks oli oluliselt parem pilt keskaja elust.
Vanim oikumeeniline hoone Lüneburgis on Püha Stefanuse (St. Stephanus) kirik, kus on ühe katuse all protestantlik ja katoliiklik kirik. Teised mainimisväärsed hooned on kolm ülejäänud linna kirikut: Ristija Johannese kirik (valmis 1370. aastal), Püha Miikaeli kirik, kus Johann Sebastian Bach oli aastatel 1700–1702 kooripoiss, ning suhteliselt moodsam Püha Nikolause kirik, mis ehitati 1407. aastal. Püha Lamberti kirik (St. Lamberti) lammutati 1850. aastal selle lagunenud seisundi tõttu; see seisis vajumisalas.
Lisaks on seal Glockenhaus ('kellatorn', vanas arsenalis) Glockenhofis, Rathsapotheke (linnaapteek), pärineb 1598. aastast, Große Bäckerstraßel, ja ajalooline raekoda (Rathaus) oma kuulsa linnanõukogu koosolekuruumiga, Gerichtslaube. Luna purskkaev (Lunabrunnen) raekoja ees on kaunistatud kuujumalanna pronkskujuga vibu ja noolega; 1532. aastast pärit originaal varastati 1970. aastal ja sulatati; praegune kuju on koopia 1972. aastast. Vana sadama piirkonnas on ikka veel näha "Vana kaubamaja" (Altes Kaufhaus) barokkfassaadi, enamik hoonest põles maha ja asendati sellisega, mis oli sobivam tuletõrjejaamale. Sadamas asub ka puidust "Vana kraana" (Alter Kran), keskaegne jõekraana, mis on siiani töökorras ja millel on kaks suurt ratast, mis võimaldavad kraanatrossi tõsta ja langetada. Tuletõrjejaam kolis 2007. aasta sügisel uude hoonesse kesklinna servas; Altes Kaufhaus muudeti siis (2009. aastal) hotelliks.
Kesklinna lõunaservas on Lüneburgi veetorn, mis nüüd tegutseb vaatlustornina.
Vanalinna väravate ees on Lüne klooster, endine benediktiinide nunnaklooster. See ehitati 1172. aastal ja on taastatud.
Umbes 2 km Lüneburgist läänes, Reppenstedti ja Vögelseni külades on hästisäilinud lõik ajaloolisest Lüneburger Landwehrist, piirimulle ja kraav, kus saab jalutada.
Korrapärased üritused
2012. aastal toimus Lüneburgis Hansetage festival. Hansetage on sündmus, mis toimub igal aastal erinevas linnas. See sündmus meelitas ligi 300 000 külastajat.
Tervishoid
Lüneburgis on järgmised haiglad: Städtisches Krankenhaus Lüneburg ja Landeskrankenhaus Lüneburg, nüüd tuntud kui Psychiatrische Klinik Lüneburg.
Transport
Lüneburg on osake transpordiettevõttest Hamburger Verkehrsverbund. Lüneburgi linnas on 11 bussiliini. Lisaks Lüneburgi jaamale asub väiksem jaam Bardowickis. Raudteed pidi jõuab kergesti lähematesse linnadesse Hamburgi, Hannoveri, Lübeckisse, Lauenburgi, Uelzenisse ja Winsenisse.
Haridus
Linnas on üks ülikool, Leuphana Universität Lüneburg (varem tuntud kui Universität Lüneburg). Linnas on 14 keskkooli: 5 Gymnasiumit, 4 Realschulet ja 5 Hauptschulet; praegu on linnas 1 Gesamtschule, 2009. aastal asutatud "IGS Lüneburg". Linnas on 6 kutsekooli, 3 erikooli, 3 erakooli ja 12 algkooli.
Leuphana Universität Lüneburgis on rohkem kui 7000 üliõpilast.
342
342. aasta
Jämtlandi lään
Jämtlandi lään on 1. järgu haldusüksus Rootsis.
342
Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand
Jämtlandi lään
Haldusjaotus
Jämtlandi läänis on 8 valda:
342
Aastad: 337 338 339 340 341 - 342 - 343 344 345 346 347
Jämtlandi lään
Haldusjaotus
pisi|tühi|Jämtlandi vallad.
Välislingid
🇸🇪
Lääne-Virumaa lipp
thumb|[[Lääne-Viru maakond|Lääne-Viru maakonna lipp]] thumb|Lääne-Viru maakonna varasem lipp vana vapiga Lääne-Virumaa lipp on Eestis asuva Lääne-Viru maakonna lipp.
Lipp on registreeritud 26. septembril 1996.
Lipu kirjeldus
Lääne-Viru maakonna lipp koosneb kahest võrdse laiusega horisontaalsest värvilaiust, millest ülemine laid on valge ja alumine roheline. Valge laiu keskel on maakonna eritunnusena Lääne-Virumaa vapp.
Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ning normaalsuurus 105×165 cm.
Tallinna–Keila rongiliin
pisi|AS [[Elroni Stadler FLIRT tüüpi reisirong väljumas liinile Tallinn–Keila]] Tallinna–Keila rongiliin on Elroni opereeritav rongiliin lõpp-peatustega vastavalt Tallinnas Balti jaamas ja Keilas Keila raudteepeatuses. Liini pikkus 26,1 km.
Liinile jääb 15 peatust: Tallinn (Balti jaam), Lilleküla, Tondi, Järve, Rahumäe, Nõmme, Hiiu, Kivimäe, Pääsküla, Laagri, Urda, Padula (Ainult Tallinn-Riisipere/Turba rongid peatub) Saue, Valingu ja Keila raudteepeatus.
Reisijatevedu on raudteel jaotatud kahe tsooni vahel – A- ja B-tsoon. A-tsoon jääb Balti jaama ja Urda raudteepeatuse vahele ning kuni Keilani on B-tsoon. Padula raudteepeatuses toimub rongi sisenemine ja väljumine vaid läbi multifunktsionaalse ala.
Lääne-Virumaa vapp
pisi|Lääne-Virumaa vapp Lääne-Virumaa vapp on Eestis asuva Lääne-Viru maakonna vapp.
Vapi kirjeldus
Sinisel kilbil on hõbedane viie müürihambaga linnusemüür, mis lõpeb hõbedase torniga, jättes vabaks kilbi vasakpoolse ääre. Igas müürihambas on must aknaava. Tornil on kuldne kooniline katus ja neli musta aknaava, mis asuvad kolmel korrusel. Linnusemüüri kohal on ristamisi kaks hõbedast kaheteralist mõõka kuldsete allapööratud käepidemetega.
Põhjendus
Vapil kujutatud lossi ja müüri on tõlgendatud kaitsena Idast tuleva vaenlase vastu, hoidmaks oma kultuuri ja vabadust.
Asif Ali Zardari
thumb|right|Asif Ali Zardari Asif Ali Zardari (آصف علی زرداری; sündinud 26. juulil 1955 Karachis) on Pakistani poliitik.
Ta oli president 9. septembrist 2008 kuni 9. septembrini 2013. Ta on endise peaministri Benazir Bhutto lesk. Ta valiti valimiskogus presidendiks 281 häälega 426st kehtivast häälest 6. septembril 2008.
Ta on Pakistani Rahvapartei aseesimees. Tema poeg Bilawal Bhutto Zardari on partei esimees.
1990. aastal vangistati ta Murtaza Bukharilt raha väljapressimises süüdistatuna. Pärast Benazir Bhutto võimuletõusmist 1993. aastal ta vabastati. Zardari oli ka vahemikus 1997–2004 korruptsioonisüüdistuste tõttu eeluurimisvangistuses.
Aa männik
Aa männik on looduskaitsealune põline männik ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas Aa külas Aa pargist kirde pool.
Männiku pindala on 8 hektarit.
Aa männik võeti looduskaitse alla 24. novembril 1965. Ta moodustab piiranguvööndi.
Männikut valitseb vastavalt keskkonnaministri 2004. aasta 19. mai määrusele nr 52 Ida-Virumaa keskkonnateenistus.
Varem oli Aa männikus Männiku küla.
Alkejevo rajoon
Alkejevo rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tatarstanis. Rajooni keskus on Bazarnõe Mataki.
Rajoonis on 21 külaasundust, kus on kokku 71 asulat.
2016. aastal oli rajooni elanike arv 19 439. 2010. aasta seisuga olid elanikest 64,2 tatarlased 19,2% tšuvašid ja 15,7% venelased.
Nisu pruunlaiksus
pisi|Nakatunud taime leht Nisu pruunlaiksust (DTR) tekitab taimepatogeen Pyrenophora tritici-repentis (sünonüüm Drecslera tritici-repentis).
Haigusele on iseloomulik tumepruuni või musta täpi teke kahjustatud ala keskele. Täpid laienevad läätsekujulisteks heledateks laikudeks, kuid tume täpp jääb lehe keskele alles. Niiskus ja soe temperatuur soodustavad nakatumist. Eoste moodustumiseks on vajalik märg leht, mille tagab hästi öine kaste.
Sümptomid
Peamiselt räägime pruunlaiksuse puhul kahest selgesti nähtavast sümptomist: nekroos ehk pruunid kuni mustjaspruunid surnud koega laigud lehtedel ja kloroos ehk värvimuutus või kahvatus, mis tekib enamus lehelaiksuste kahjustuskoha ümber, sest lehel on häiritud vee- ja toitainevarustatus. Kusjuures suurim saagikadu esineb siis, kui nakatunud on lipuleht. Laigud võivad tekkida juba kevadel ning levida kuni teravilja küpsemiseni.
Levik
Esmane nakkus toimub kotteostega, mis säilivad mullas leiduvatel taimejäänustel. Tavaliselt nakatuvad esmalt võrsumise lõpul alumised lehed, misjärel soodsate tingimuste puhul levib haigus loomise algul ka ülemistele lehtedele ja lehetuppedele. Haigustekitaja on võimeline arenema laias temperatuuri vahemikus ja arengut soodustab kauakestev kaste või vihm. Levikut suurendab suur õhuniiskus ja temperatuur 15-25ºC, samuti liigne lämmastikväetiste kasutamine või NPK ebaõige vahekord. Kuiv ja jahe (temperatuur alla +5ºC) ja lumikate pidurdab spooride moodustumist. Nisu pruunlaiksuse puhul on noored lehed vähem vastuvõtlikud ehkki muudel lehelaiksustel on see vastupidi. Eestis esineb võrdselt nii tali- kui suvinisul.
Tõrje
Nisu pruunlaiksuse tõrje muutub vajalikuks minimeeritud mullaharimise ja sajuste ilmade korral. Efektiivsemad tõrjevõtted selle haigus puhul oleksid:
341
341. aasta
Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand
Aastakümned: 290. aastad 300. aastad 310. aastad 320. aastad 330. aastad - 340. aastad - 350. aastad 360. aastad 370. aastad 380. aastad 390. aastad
Aastad: 336 337 338 339 340 - 341 - 342 343 344 345 346
Põlvamaa vapp
pisi|[[Põlva maakond|Põlva maakonna vapp]] Põlvamaa vapp on Eestis asuva Põlva maakonna vapp.
Vapp on registreeritud 7. novembril 1996.
Vapi kirjeldus
Kuldsel kilbil on kolm musta istuvat kobrast langeva talana vasakult langevas diagonaalreas.
Põhjendus
Nii nagu Põlvamaa on uustulnuk Eesti haldusjaotuses, on koprad uustulnukad Eesti loomariigis. Samuti on ühiseid jooni Põlvamaa inimestel ja kobrastel – mõlemad hoiavad natuke omaette, on visad, töökad ja ajavad kindlalt oma joont.
Kolm väikest kobrast on kujutatud sellepärast, et Põlvamaa vallad moodustusid kolme varasema haldusüksuse põhjal.
Aivo Tamm
Aivo Tamm (sündinud 9. oktoobril 1959) on eesti zooloog, entomoloog, pedagoog.
Ta on töötanud TÜ zooloogia muuseumi kuraatorina ja Tartu Loodusmaja õpetajana, Tartu Ülikoolis muuseumipedagoogina.
Tuliohakas
Tuliohakas (Cirsium vulgare) on korvõieliste sugukonda ohaka perekonda kuuluv kaheaastane rohttaim.
Põlvamaa lipp
thumb|Põlva maakonna lipp Põlvamaa lipp on Eestis asuva Põlva maakonna lipp.
Tuliohakas
Tuliohakas kasvab pärismaisena Euroopas, Aasias ja Põhja-Aafrikas.
Taim kasvab 30–120 cm kõrguseks. Ta õitseb juulist septembrini.
Põlvamaa lipp
Lipp on registreeritud 7. novembril 1996.
Lipu kirjeldus
Põlva maakonna lipp koosneb kahest võrdse laiusega horisontaalsest värvilaiust, millest ülemine on valge ja alumine roheline. Valge laiu keskel on maakonna eritunnusena Põlvamaa vapp.
Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ning normaalsuurus 105x165 cm.
Otto (Braunschweig-Grubenhagen)
Otto, Braunschweig-Grubenhageni hertsog (1320 – 1. detsember 1398) oli Napoli kuninganna Giovanna I neljas ja viimane abikaasa. Ta kandis ka Taranto vürsti tiitlit. Tema hüüdnimi oli Otto Tarantolane.
Peoleo (ansambel)
Peoleo oli aastatel 1965–1973 tegutsenud Eesti Riikliku Kunstiinstituudi ansambel, mille liikmed olid Henno Käo, Lauri Nebel, Taivo Linna ja Eino Mäelt. Viiulit mängis ansamblis ka mõnda aega Ülevi Eljand.
340
340. aasta
Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand
Aastakümned: 290. aastad 300. aastad 310. aastad 320. aastad 330. aastad - 340. aastad - 350. aastad 360. aastad 370. aastad 380. aastad 390. aastad
Aastad: 335 336 337 338 339 - 340 - 341 342 343 344 345
Rohulauk
Rohulauk (Allium oleraceum) on liilialiste sugukonda laugu perekonda kuuluv mitmeaastaste rohttaimede liik.
Morfoloogia
pisi|Õisik Rohulauk kasvab 25–70 cm kõrguseks. Selle alumine kolmandik kuni pool on kaetud sileda, harvem krobelise lehekattega. Taimel on 3–4 lineaalset lehte, mis on 1–2 mm laiad, siledad või krobelised, varrest lühemad ja ülemises otsas tõmbuvad varrest eemale, vahel koguni rulli või allapoole.
Taime sibul on munajas, läbimõõduga umbes 1 cm. Sibula pealmised kihid on pruunikad või hallikad, peente paralleelsete leheroodudega.
Taim õitseb juunis-juulis, harvem augustis. Vili on kupar. Kupra poolmed on äraspidimunajad ja umbes 6 mm pikad.
Paljunemine
Taim paljuneb nii seemnete kui ka tütarsibulate ja õisikus tekkivate sigisibulate abil. Tütarsibulad kasvavad mulda nii-öelda emasibula kõrvale. Olukord, kus õisikus üldse õisi ei ole, vaid ainult sigisibulad, on rohulaugul siiski märksa haruldasem kui talle lähedasel nurmlaugul.
Levila
Levinud mitmel pool Euroopas, kuid puudub suurtel aladel Põhja- ja Lõuna-Euroopas, esineb ka Kaukaasias ja Siberis, sisseviiduna Põhja-Ameerikas.
Eestis on ta sage.
Kasvukoht
Ta eelistab kuiva pinnast, kuid kasvab hästii ka tugevalt savises ja niiskes pinnases. Ta kasvab eeskätt teiste rohttaimede hulgas, mitte metsas. Kõige rohkem sobib talle järsk lubjarohke maapind, mis on päikesepaistele avatud, näiteks jõekallastel või lammil. Niisugused kohad on tänapäeval harvaks jäänud, sest inimene on need muuks otstarbeks kasutusele võtnud. See on mõjunud halvasti rohulaugu arvukusele.
Kasutamine
Taimes sisalduvad väävliühendid annavad talle tugeva lõhna ja maitse. Sellepärast on kõiki laukusid rahvameditsiinis ammu kasutatud pisikuid hävitava ainena. Ühtlasi sisaldab rohulauk rikkalikult C-vitamiini. Rohulauk paljuneb kiiresti nagu umbrohi ja sellepärast on temast raske lahti saada.
Erijooned
Rohulauk on Eestis kasvavatest taimedest kõige sarnasem Lääne-Eestis kasvava nurmlauguga. Neid eristab see, et nurmlaugu õisiku alusel on kõigest üks varakult varisev kilejas kandeleht, aga rohulaugul on kandeleht kaheks jagunenud, mida mõnikord on kirjeldatud ka kahe kandelehena. Nurmlaugu õisikus asuvad sigisibulad väga tihedalt üksteise kõrval.
Valmik
pisi|Kiirluup video tsikaadi valmikust Valmik ehk imaago ehk imago on moonde läbi teinud täiskasvanud putukas või ämblikulaadne. Valmikud on paljunemis- ning levimisvõimelised.
Paljud putukavalmikud on lennuvõimelised.
Annelinn
pisi|Droonivideo Annelinnast 2021. aasta juulis pisi|Annelinn 2021. aastal pisi|Annelinna vaade Kesklinna poolt pisi|Annelinna hooned
Annelinn on Tartu linnaosa, mis asub Emajõe vasakul kaldal. Annelinna territoorium on piiritletud järgmiselt: Paju tänav – Jaama tänav – linna piir – Nõlvaku tänava pikendus – Ihaste tee – Emajõgi. Linnaosa koosneb valdavalt viiekorruselistest või kõrgematest korterelamutest, mis on rajatud pärast 1970. aastat. Linnaosa on nime saanud kunagise Anne mõisa järgi.
Annelinn on pindalalt kõige suurem Tartu linnaosa – 540 ha. Kuigi Annelinna pindala ei ületa väga oluliselt suuruselt järgneva linnaosa (Ihaste) pindala (424 ha), edestab elanike arv Annelinnas oluliselt teiste linnaosade elanike arvu ja moodustab 28% Tartu elanikkonnast. Annelinnas elas rahvastikuregistri andmeil 2012. aasta 1. jaanuari seisuga 27 480 inimest (Tartu elanike arv 98 522). Suurim on ka asustustihedus – 5079 inimest km² kohta.
2013. aasta 31. detsembri seisuga elas Annelinnas 26 755 inimest, neist 13 428 naist ja 11 327 meest. Annelinna elanikest 2437 olid vanuses 0–6 aastat, 3071 vanuses 7–18 aastat, 15 762 vanuses 19–64 aastat ja 5485 vähemalt 65-aastased. Linnaosa asustustihedus oli Tartu suurim: 4955 in/km2. Annelinnas elas 27,34% tartlastest.
Arhitektuur
Annelinna planeerimiskava koostasid 1969–1973 Eesti Projekti arhitektid Mart Port ja Malle Meelak. Annelinn on rajatud tõusva reljeefiga amfiteatri kujuliselt, mille kujutletav tsenter jääb Anneluha piirkonda. Algselt oli planeeritud neli mikrorajooni, millest valmis kaks. Mõlemad mikrorajoonid on pikisuunas jaotatud kaheks tsooniks: Anne tänavast madalamale jäävad viiekorruselised, kõrgemale alates 1984. aastast rajatud üheksakorruselised elamud. Peamiselt rajati seeria 111-133 tüüpelamuid (esimene selline Kalda tee 22).
Loodus
pisi|Anne looduskaitseala kaart. Linnaosas asuvad Annemõisa park ja Kanali park ning Anne looduskaitseala.
Haridus
Põhi- ja gümnaasiumiharidust andvaid koole on kuus:
Kaks viimast on vene õppekeelega.
Huvikoolidest asub AnnelinnasTartu II Muusikakool.
Sotsiaalhoolekanne
Sotsiaalhoolekandeteenuste osutamist Annelinna elanikele koordineerivad kaks linnavalitsuse sotsiaalabi osakonna piirkonnakeskust: Annelinna piirkonnakeskus ja Nõlvaku piirkonnakeskus.
Annelinnas asuvad hoolekandeasutustest MTÜ Öökull ja Päevakeskus Kalda.
Ühistegevus
Linnaosas tegutseb Annelinna Selts.
Koroner
Ebaloomuliku, vägivaldse surma uurija, ametinimetus Suurbritannias ja Ameerika Ühendriikides.
noun
HISTORICAL
Kama jõgi
pisi|Sild üle Kama jõe. Kama (eesti keeles on mööndav ka nimekuju Kaama; vene Кама, komi Ком, tatari Çulman, Чулман) on jõgi Euroopas.
Kama jõgi algab Ülem-Kama kõrgustikult, voolab algul itta, siis lõunasse mööda Uurali läänejalamit, siis pöördub edelasse, ühineb suurima lisajõe Vjatkaga ja suubub vasakult Volgasse.
Jõe ääres asuvad Solikamski, Permi ja Sarapuli linn. Jõel on Kama, Votkinski ja Alam-Kama veehoidla.
Jõe pikkus on 1805 km.
Tähtsamad lisajõed on Belaja, Tšussovaja, Višera ja Vjatka.
Võru tänav
Võru tänav on üks Tartu peatänavaid, mis on 3,85 km pikkune.
See kulgeb Riia tänavast kuni linna piirini. Üldjoontes kulgeb ta lõunasse.
Võru tänava ääres, tänavast paremal pool Kabeli ja Aardla tänava vahel on Ropka-Tamme kalmistu.
Riia tänavast kuni raudteeülesõidukohani ääristab Võru tänavat pooppuude rida.
Luzern
Luzern (prantsuse keeles Lucerne, itaalia keeles Lucerna, romanši keeles Lucerna, Luzerne'i saksa keeles Lozärn) on linn ja vald Šveitsi põhjaosas, Luzerni kantoni keskus. Linn asub Reussi jõe ja Vierwaldstättersee järve kaldal, Šveitsi keskosas.
Luzerni elanikud on valdavalt saksakeelsed.
Luzern on kaubanduse keskus, kuid linnas on ka mõningat tööstust. Linn on populaarne turismisihtpunkt. Luzerni läbib Gotthardi raudtee. 2000. aastal asutatud Luzerni Ülikoolis, mis on Šveitsi kümnest ülikoolist noorim, on kolm teaduskonda: teoloogiateaduskond, kultuur- ja sotsiaalteaduste teaduskond ning õigusteaduskond.
Eesti maavägi
Eesti maavägi on Eesti kaitseväe põhiväeliik, mille ülesandeks on riigikaitse teostamine maismaal kooskõlas kaitseplaanidele ja kaitseväe juhtimisorganite korraldustele.
Luzern
Linna vaatamisväärsuste hulka kuuluvad arvukad sillad, kuulsaim neist Kapellbrücke, mis on 170 m pikk katusega puidust ehitatud sild, pärinev aastast 1332, ning vanalinn, mitmed kirikud, kunstimuuseumid ja transpordimuuseum Verkehrshaus, kus leidub suur kogu vedureid, autosid, laevu ja lennukeid.
Eesti maavägi
Maaväe ülesanded
Maavägi on kaitseväe suurim väeliik. Maaväel on kandev roll Eesti territooriumi kaitsel ja ka üksuste ettevalmistamisel välisoperatsioonideks.
Luzern
Linnas tegutseb mitmeid jalgpalliklubisid. Neist tuntuim on FC Luzern, mis mängib Swissporarena staadionil. Samuti on Luzern tuntud ratsaspordi keskusena ning seal toimuvad mitmed suured võistlused sõudmises.
Eesti maavägi
Maaväe ülesanded
Maaväe prioriteedid on kiirreageerimisüksuste ja üldotstarbeliste lahinguüksuste, vastuvõtva riigi toetuse ja territoriaalse toetusstruktuuri arendamine. Vajadusel peab maavägi abistama tsiviilorganisatsioone loodusõnnetuste või inimtegevuse tagajärjel tekkinud katastroofide korral.
Rahuajal on maaväe ülesanneteks:
Kriiside korral on maaväe ülesanneteks:
Sõjaajal on maaväe ülesanneteks:
Maaväe rahuaegne koosseis
25px|1. Jalaväebrigaadi vapp 1. Jalaväebrigaad
25px|2. Jalaväebrigaadi vapp 2. jalaväebrigaad
Sealhulgas alalises operatiivvalmiduses väeüksused on:
Planeeritavad muutused uue riigikaitse arengukava kohaselt
Uue riigikaitse arengukava alusel on kavas loobuda põhivalmiduses kaitseringkondade staapidest ja suurendada kiirreageerimisvalmiduses peetavate brigaadide arvu 2-ni. Tulevikus on võimalik igal aastal ajateenijatest 2 lahingupataljoni samaaegne koolitamine senise 1 asemel. Uue kava järgse struktuuri formeerimine algab 2014. a teisel poolel.
Reservüksused
Reservväe baasil on võimalik teenistusse kutsuda, formeerida, relvastada ning rakendada peamiselt järgmisi Maaväe väeüksusi:
Ajalugu
Eesti Vabariigi Ajutise Valitsuse korraldusega 21. novembrist 1918 moodustati Eesti Rahvavägi ja 1. Diviisi ülemaks määrati kindral Aleksander Tõnisson.
Esimesed Eesti väeosad oli maaväe väeosad:
Märkused
Seoses kaitseväe struktuurireformiga ühendati maaväe staap Kaitseväe peastaabiga ning maaväe ülema ametikoht kaotati.
Raplamaa vapp
thumb|[[Rapla maakond|Rapla maakonna vapp]] Raplamaa vapp on Eestis asuva Rapla maakonna vapp.
Vapp on registreeritud 7. novembril 1996.
Vapi kirjeldus
Hõbedase ristiga neljaks jaotatud kilbi esimene ja neljas väli on punane, teine väli kuldne ja kolmas väli sinine.
15. strategeem
Isoleerimine.
III 3. (15.) Meelita tiiger mäelt alla
thumb|250px|Malingpingi mehed ja lapsed 1941. värskelt tapetud Betiri mäe kandis elanud Jaava tiigriga 調虎離山 (Diao hǔ li shan) Diao hǔ li shan: meelitada tiiger välja mägedest (kuj. provotseerida vaenlast, meelitada vastane välja ta kindlusest).
Libedale jääle viimine.
Ära kunagi ründa otseselt vastast, kelle eelis tuleneb tema positsioonist. Selle asemel meelita ta välja tema positsioonilt, lahutades ta jõuallikast.
Põhimõtte selgitus
Kes tungib kallale hästi kaitstud kindlustele ja parematele positsioonidele, võib lõpuks kergelt kaotada. Sel juhul on tal soodsam oodata sobivat aega ja juhust ning katsuda vaenlane paremast positsioonist välja meelitada.
Tsitaat Muutuste raamatust
39. Jian (Takistus) kuusjoone III joone otsus. (Teine tõlge: naased – pöördud tagasi tõe juurde.)
Näiteid
Poliitilise filosoofi Guan Zhongi (7. saj eKr) raamatus "Guan-zi” on kirjas: "Kui tiiger või leopard jätnult oma koopa läheneb inimestele, muutub ta inimeste saagiks. Kuni tiiger või leopard tugineb oma koopale õnnestub tal säilitada oma jõudu." Hiina vanasõna ütleb: "Kui tiiger laskub tasandikule, tungivad talle kallale koerad."
Hani dünastia rajaja Liu Bang andis oma väejuhtidele vastavalt nende teenetele suuri maavaldusi. Han Sin, enne ta vastase Xiang Yu väejuht, oli ta poole üle tulnud, enim silma paistnud ja saanud teistest enim maad. Xiang Yu surma järel oli selle suur sõjapealik Chung Limei varjunud Han Sini juurde. 201 eKr soovitas Liu Bangi nõuandja Chen Ping Han Sini oma valdustest välja meelitada. Keiser korraldas kontrollreisi Yunmini (praegune Hubei provints) ja kutsus kõik oma vürstid maakonna nõukogule Cheni. Kui Han Xin sai kutse, polnud tal muud valikut kui kuuletuda. Kartes süüdistusi mässumeelsuses. sundis ta Zhong Limei end tapma ja viis ta pea tõendina oma lojaalsuse kohta Liu Bangile. Han Sin arreteeriti. Ta valdused võeti ära ja talle anti madalam auaste. 13. sajandil eKr vallutas Joosua, jaganult oma väe kahte ossa, Ai linna. Ühe saatis ta varitsusse linna taha, teisega läks linna ründama. Kogu vaenlase vägi asus ta taganevat väge jälitama ja jättis linna väravadki lahti. Varitsuses olnud vägi vallutas ilma raskusteta linna ja pani selle põlema. Kahe väepoole vahele jäänud Ai vägi hävitati. (Piibel Jo. 8.)
Poleemikas kasutatakse seda võtet, juhtides vastase talle vähem tuntud või täiesti tundmatule teemale, kus on kergem teda vealt tabada.
Pärnumaa lipp
thumb|[[Pärnu maakond|Pärnu maakonna lipp]] Pärnumaa lipp on Eestis asuva Pärnu maakonna lipp.
Lipp on registreeritud 26. septembril 1996.
Lipu kirjeldus
Pärnu maakonna lipp koosneb kahest võrdse laiusega horisontaalsest värvilaiust, millest ülemine laid on valge ja alumine roheline. Valge laiu keskel on maakonna eritunnusena Pärnumaa vapp. Lipu roheline toon on rahvusvahelise Pantone värvitabeli järgi 355C.
Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ning normaalsuurus 105x165 cm.
Vilma Luik
Haridustee
1982. aastast töötab ta Ugala teatris, 2007. aastast ühtlasi trupijuhina.
Rollid
1982–1983 1983–1984 1984–1985 1985–1986 1986–1987 1987–1988 1988–1989 1989–1990 1990–1991 1991–1992 1992–1993 1993–1994 1994–1995 1995–1996 1996–1997 1997–1998 1998–1999 1999–2000 2000–2001 2001–2002 2002–2003 2003–2004 2004–2005 2005–2006 2006–2007 2007–2008 2008–2009
Ruti raamat
Ruti raamat Vanas Testamendis on lühike jutustus Moabimaa lesest Rutist, kellest sai Taaveti esiema.
Jutustuse põhiideeks on näidata, kuidas Jumala tahe määrab ära inimese elukäigu ja kuidas iga ebaõnnestumine võib olla oluliseks kogemuseks.
Aa rand
pisi|Aa rand aerofotol. Tiit Tõnurist / [[Hiiumaa Mudeliklubi]] Aa rand on liivane supelrand Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas Aa külas  1,5 km Aa mõisa härrastemajast kirde pool.
See on populaarne rand eriti Kohtla-Järve inimeste seas (Kohtla-Järve jääb 11 km kaugusele). Aastal 2007 ei ole rand ametlikult avatud, kuid seda kasutatakse endiselt rohkesti. Lüganuse vallavalitsus kavatseb ranna korda seada Euroopa Liidu tõukefondide ja Kohtla-Järve linnavalitsuse abiga. Aastast 2007 hooldab randa firma Akmar Arendus.
2006. aastal võetud proovide järgi on merevee organoleptilised omadused väga head.
Alates 1946. aastast oli Aa rannas Aa pioneerilaager, kus igal suvel veetis aega sadu lapsi. Praeguseks on seal 15 hoonet, mis võivad mahutada kuni 400 inimest. Nüüd on seal Eesti Metodisti Kiriku laager Giideon.
Purilennuk
right|thumb|FAI vabaklassi purilennuk Nimbus 4 Purilennuk on õhust raskem, mootorita lauglendamiseks konstrueeritud lennuk, mis püsib õhus jäiga tiiva liikumisel tekitatud tõstejõu toimel ning mis võimaldab kestvaks lennuks väikese vajumise tõttu kasutada tõusvaid õhuvoole (termika, mäeveeru tuul, seisevlaine). Lendamiseks peab purilennuk oma kõrguse (potentsiaalse energia) edasiliikumiseks (kineetiliseks energiaks) muundama.
Korso
Korso (60°21'3"N 25°4'40"E) on Vantaa linnaosa. Asub Keravast 6 km lõuna pool ja Helsingist 25 km kaugusel.
Purilennuk
Tõusvate õhuvoolude kasutamist lennuks nimetatakse purilennuks ehk purilendamiseks.
Korso
Lähiümbrus
Korso piirdub idas raudtee, põhjas Vallinoja ja loodes Vierumäkiga.
Purilennuk
Tänapäeval on purilennukite lauglemisväärtuse piiriks saavutatud umbes 1:70. Lauglemisväärtus näitab, kui kaugele on purilennuk võimeline vaikses õhus lauglema. Kui näiteks purilennuk 1 km kõrguse kaotuse järel on lauelnud 48 km kaugusele, siis on selle aerodünaamiline väärtus (lauglemisväärtus) 48.
Purilennukiga on saavutatud: kõrgus 22 646 m, suurim distantslend 3009 km, kiirus 500 km distantsil 307 km/h, kestuslend 57 tundi.
Vajalikud lennuomadused
pisi|Auto järelkäru purilennuki veoks maanteel Et purilennuk oleks heade lennuomadustega, peab see ehituslikult vastama teatud kindlatele nõuetele. Purilennuki tiiva pinnakoormust peab saama muuta võimalikult suures vahemikus (nüüdisajal 30–60 kg/m²). Väike kaal võimaldab väikesel lennukiirusel vähese vajumise tõttu ka nõrkades termiliste tõusudes kõrgust juurde võita. Suurim kaal aga võimaldab, kui tiivas asuvad ballastvee paagid on täidetud, sooritada ülelende suurendatud kiirusega. Nobeda kuuleka juhitavusega purilennuk on vajalik, et tõusvas õhuvoolusambas ka kitsaid ringe tehes oleks piloodil võimalikult vähese viivitusega juhtida purilennuk õhusamba suurema tõusukiiruse ossa. Tänapäevased purilennukid peavad olema nii konstrueeritud, et oleks tagatud vastupidavus ja stabiilne lend võimalikult suures kiirustevahemikus, reeglina 80–250 km/h. Purilennuki väike õhutakistus on vajalik, et hõõrdumise tõttu tekkiv energiakaotus oleks võimalikult väike. Seetõttu on tänapäevastel purilennukitel sissetõmmatav telik juba põhivarustuses.
Purilennuk ei pea mitte ainult suurte lennukiiruste pärast vastupidav olema, aga olema seda ka maandumisel väljaspool lennuvälja, värskelt küntud põldudele, veel koristamata teraviljapõldudele jne. Alati peab purilennuki konstruktsioon vastu pidama ning parimal viisil pilooti kaitsma. Juhul kui maandumiseks valitud põllult pole võimalik abimootori varal või lennuki slepis õhku tõusta, võetakse purilennuk koost lahti ning paigutatakse lennuväljale viimiseks erilisesse transport-järelkärusse. Seetõttu peab purilennuk olema sellise ehitusega, et selle peamised osad, kere, stabilisaator, tiivakonsoolid, saaks mõne minuti jooksul lihtsalt eraldada, et siis uues kohas jälle kiiresti kokku ühendada.
Tänapäevased purilennukid on ehitatud komposiitmaterjalidest, mis vaatamata oma kergusele on eriti tugevad. Komposiitmaterjalide kasutamine purilennukiehituses on võimaldanud teoks teha väga suure tiiva külgsuhtega (tiiva ulatuse ja keskmise geomeetrilise tiiva pealtvaates laiuse suhe, kuni 51) purilennukite põlvkonna ilmumise.
Õhkutõusmise viisid
right|thumb|18 meetri klassi purilennuki vintsimine Lennuks vajaliku algkõrguse saavutamiseks rakendatakse järgmisi viise:
Purilennuk kui võistluslennu vahend
Enamik purilennukeid on ehitatud nii, et need vastaksid FAI reeglite järgi kehtestatud mingi võistlusklassi nõuetele:
Surnud 1997
Siin on loetletud 1997. aastal surnud tuntud inimesi ja loomi.
Taimede toitumine
Taimedele vajalikud toitained
Taimetoiteelement on keemiline element, mis on tähtis taime kasvamiseks ja arenemiseks ning mida ei ole võimalik asendada mõne teise keemilise elemendiga. Väetamise seisukohalt pakuvad huvi need elemendid, millest sageli tuleb puudu.
Põhitoitained – neid toitaineid on vaja suurtes kogustes. Lämmastik, fosfor ja kaalium. Poolmakroelemendid – need on vajalikud mõõdukates kogustes. Väävel, magneesium ja kaltsium. Mikroelemendid – need on vajalikud väikestes kogustes. Boor, vask, raud, mangaan, tsink ja molübdeen.
Taimed vajavad kõiki toiteelemente optimaalselt, et moodustada kvaliteetset saaki.
Taimede toitumine
Enamik taimseid toitaineid võetakse üles positiivselt või negatiivselt laetud ioonidega. Mõningaid toitaineid võib üles võtta tervete molekulidena.
Toitumine jagatakse kaheks:
Juurtoitumine on taime toitainete peamisi omastamis viise, mil elutähtsad toitained sisenevad taime juurte kaudu. Juurevälisel toitumisel sisenevad toitained taime maapealsete osade kaudu.
Liebigi miinimumseadus
pisi|Liebigi miinimumseadus. Pilt "Plant nutrition for food security". Seadus on nimetatud Justus von Liebigi järgi, kes ütles, et taime kasvu piirab toitaine, mida on kõige vähem (seoses taime vajadusega). Seda seadust on proovitud kujutada mitmeti. Üks võimalus on kujutada tünni, millel on eri kõrgusega lauad. Selline tünn suudab vett kinni hoida selle lühema lauani. Tünni saab täita ainult siis, kui kõik lauad on ühe pikkused. Samuti ka taimega. Taim saavutab oma täieliku potentsiaali ainult siis, kui kõik toitained on optimaalsel tasemel ehk ühel tasemel, st ilma mingite puuduste ja liialdusteta. Isegi kui miinimumseadus on ainult juhtreegel, on see toitainete majandamisega kasulik alus.
Toitainete kättesaadavus
Toitainete kättesaadavust mõjutavad põllukultuuride tundlikkus, mulla pH, mulla tüüp, toitainete vastastikune mõju, kliima ja kasutatav agrotehnika. Samuti mõjutavad ka taimede saagikus ja erinevad sordid, väetised, herbitsiidide kasutamine.
Toitainete kättesaadavust vähendavad äärmuslikud ilmastiku tingimused. Näiteks külm ilm, liigniisked tingimused, kuumad ja kuivad perioodid, põud.
Kasvuperioodi ajal omastab taim mullast vajalikke toiteelemente, mis saagi koristamisega põllult ära viiakse. Kui äraviidud toitaineid ei asendata, vaesub muld ning iga korraga saagikus langeb. Et saagikus säiliks, tuleb põllule tagasi anda sama hulk toitaineid, mis sealt ära viiakse. Seda kas mineraalväetiste, sõnniku, haljasväetiste või muu väetise kasutamisega.
Toiteelementide vastastikune mõju
Elementidel on taimedele ka palju vastastikuseid koosmõjusid. Näiteks võib ühe elemendi suurem sisaldus mullas suurendada teise elemendi kättesaadavust või võib vähendada kättesaadavust. Näiteks suur kaaliumisisaldus pärsib magneesiumi omastamist ning suur magneesiumisisaldus omakorda kaaliumi omastamist. Samuti suur magneesiumisisaldus pärsib kaltsiumi omastamist.
Tähtsamad toitelementidevahelised koosmõjud:
Mullareaktsioon ja taimetoiteelementide omastatavus mullas
Mulla pH-tase näitab vesinikuiooni kontsentratsiooni mullalahuses, mis on teada kui happelisuse tase. Happelisuse analüüs näitab enamasti lubjatarvet, kuid lubja vajadus sõltub ka mulla tüübist.
alt=|pisi|Taimetoiteelementide omastatavus mullas. Pilt raamatust
Et saavutada hea taimetoitainete omastatavus, peaks pH-tase olema liiv- ja tolmustunud muldadel vähemalt 6,0 ning savimuldadel vähemalt 6,5. Kui pH-tase on üle 7,5, siis väheneb mõnede taimetoitainete omastatavus. Näiteks raud.
Osad taimed kasvavad hästi ka keskmiselt happelises mullas, kuid siiski eelistavad aluselisemat mulda. Mikroelemente on soovitatav anda ikkagi otse taimele, sest mullas võib olla pärssivaid mõjusid mikroelementide omastamisel.
Biostimulandid
Biostimulandid on erineva loodusliku päritolu ja koostisega preparaadid, mis aitavad taimedel kiirendada toitainete omastamist. Biostimulantide omapära seisneb nende koostises. Koostises on aktiivsed koostisosad ja suures koguses taimede kasvuks vajalikud ained nagu aminohapped, taimetoiteelemendid, betaiinid, vitamiinid, hormoonid ja valgud. Biostimulantide kasutamisega paranevad taimedes toimuvad füsioloogilised protsessid. Nende kasutamisega suureneb taimedes vastupanu põuale, madamalatele temperatuuridele, liigniiskusele ja väheneb ka väetusvajadus. Samuti paranevad ka kasvu parameetrid stressi tingimustes, suureneb taimede maapealse osa mass ning taime kõrgus on oluliselt suurem. Biostimulandiga pritsitud taimed on võimelised tootma rohkem kaitsvaid ühendeid kahjurite ja haiguste vastu.
Biostimulandid vähendavad tootmiskulusid, tõstab saagi kvaliteeti ja säästab keskkonda. Preparaadi kasutamisel saadakse elujõulised ja terved taimed, mis suudavad toota kvaliteetset saaki minimaalsete tootmiskuludega.
Aminohapete kasutamine
Aminohapped osalevad paljudes taime füsioloogilistes protsessides nagu idanemisaegsel toitumisele, proteiinide sünteesil ja fütohormoonide moodustumisel. Aminohapetest on bioloogiliselt aktiivsed ainult vabad L-aminohapped. L-aminohappe imendumine lehtede ja ka juurte kaudu parandab taimede fotosünteesi ja aitab taluda stressi. Stressis taimes aeglustub ainevahetus ja seetõttu väheneb ka aminohapete tootmine ning kaasneb väiksem saak ja halvem kvaliteet. Aminohapetega pritsimine vähendab stressi, annab taimele energiat ja aitab säilitada seda. Samuti paraneb ka külmataluvus.
Nahuad
Nahuad, ka nauad, on lähisugulaskeeli kõnelev indiaani rahvaste rühm Kesk-Ameerikas, peamiselt Mehhikos. Tuntuimad nahua rahvad, asteegid ja tolteegid, olid peamised Kesk-Ameerika vanade kultuuride kujundajad.
Nahuade koguarvuks hinnatakse 2,5 miljonit, kellest 1,5 miljonit kõneleb nahua keelt ja ülejäänud ainult hispaania keelt.
Mont Blanc
thumb|Mont Blanc thumb|Mont Blanci alale jääb ka [[Bionnassay liustik. Saint-Gervais-les-Bains'st saab selle kõrvale sõita Mont Blanci trammiga.]] thumb|[[Montenversi raudtee viib Chamonix-Mont-Blancist teisele liustikule – Mer de Glace'ile]] Mont Blanc (itaalia keeles Monte Bianco 'valge mägi') on Euroopa, Euroopa Liidu ja Alpide kõrgeim, 4810 m kõrgune mägi.
Kui Elbrus arvata Euroopa ja Aasia piirile, siis ei ole Mont Blanc Euroopa kõrgeim tipp.
Mont Blanc asub Alpides Prantsusmaa, Itaalia ja Šveitsi piiril. Kõrgeim tipp (4808 m) on Prantsusmaa väitel Prantsusmaal, Itaalia väitel Prantsusmaa ja Itaalia piiril. Mäetippu katab igilumi ja sellest tuleb ka mäe nimi. Suurim mäelt langev liustik Mer de Glace ('jäämeri') on 14 km pikk.
Mont Blanci kõrgus muutub ajas. See oli 2007. aastal 4810,9 meetrit, 2004. aastal 4807,5 m, 2001. aastal 4810,4 m ja 1984. aastal 4807 m. Kaljupind kerkib seal 4792 meetri kõrgusele ja see on enam-vähem muutumatu, kuid seda katva lumekihi paksus muutub rohkem.
Alates Prantsuse revolutsioonist on mäe riikliku kuuluvuse üle vaieldud. Enne kuulus mägi Sardiinia kuningriiki, kuni 15. mail 1796 sõlmiti uus piirileping, millega Sardiinia pidi Prantsusmaale loovutama Savoia ja Nizza. Sõlmiti uus piirileping, mille artiklis 4 oli kirjas: "Piiriks Sardiinia kuningriigi ja Prantsusmaa vabariigi vahel määratakse joon, mis kulgeb mööda kõige kõrgemaid punkte Piemontes mööda mäetippe ja teisi järgnevalt loetletud kohti, samuti nende vahele jäävaid tippe ...". Sätestati, et piir peab olema kogu ulatuses nähtav nii Prantsusmaa linnast Grenoble'ist kui Itaalia linnast Courmayeurist. Mont Blanc ei ole Courmayeurist nähtav, sest madalamad tipud varjavad selle ära, ja see andis Prantsusmaale alust väita, et Mont Blanc kuulub üksipäini neile. Piirileping oli vastuoluline, sest Alpidesse pole üldse võimalik teha sellist Prantsusmaa–Itaalia piiri, mis oleks täies ulatuses nii Grenoble'ist kui Courmayeurist nähtav. Pealegi ei kuulu Alpid nende mäestike hulka, kus väljend "mööda kõige kõrgemaid punkte" oleks üheselt mõistetav. 1796. aasta leping on tänapäeval õigustühine, sest on asendatud hilisemate lepingutega. Viimased piirilepingud sõlmiti 1947. ja 1963. aastal ning piirikomisjoni kuulusid nii itaallased kui prantslased, kuid Mont Blanci kuuluvusest läksid ka need komisjonid mööda.
Esimesena tõusid Mont Blanci tippu 1786 Michel Gabriel Paccard ja Jacques Balmat ning seda peetakse alpinismi alguseks. Esimese naisena käis tipus Marie Paradis 1808. 1886 ronis mäe otsa Theodore Roosevelt, 1890 Achille Ratti, pärastine paavst Pius XI. 1960 maandus mäetipuplatoole lendur Henri Giraud, kuigi mäetipuplatoo on kõigest 30 meetrit pikk. 1990 tõusis mäetippu šveitslane Pierre-André Gobet, alustades Chamonix'st ning jõudes sinna tagasi 5 tunni, 10 minuti ja 14 sekundi pärast – see püsib tänini maailmarekordina.
Tänapäeval käib mäe otsas 20 tuhat inimest aastas. Treenitud ja kõrgusega harjunud inimesele peetakse tõusu Mont Blanci otsa lihtsaks, kuigi aeganõudvaks. Sellegipoolest saab igal aastal mäel surma hulk inimesi. Kõige rohkem, tosinajao väljakutseid, saab kohalik päästeamet augusti nädalavahetustel, sest siis ronib mäel kõige rohkem inimesi.
Mäe tähtsuse tõttu on sellel vahel korraldatud veidraid üritusi. 6. juunil 2007 vahistati taani kunstnik Marco Evaristti katse eest Mont Blanc punaseks värvida. Ta lasti vabaks ning 8. juunil kattis ta mäetipu punase kangaga ja heiskas 6,1 meetri kõrguse lipu kirjaga "Roosa osariik". 13. septembril 2007 viis 20 inimesest koosnev rühm mäetippu tünnisauna.
1891. aastal tahtis akadeemik Pierre Janssen lasta Mont Blanci tippu observatooriumi rajada. Gustave Eiffel nõustus projektiga tingimusel, et ta leiab kindla pinnase, mille külge hoone kinnitada. Ta kaevas 15 meetrit, kuid ei jõudnud jääkihist läbi ja loobus. Sellegipoolest laskis Janssen observatooriumi ehitada. See valmis 1893 ja oli kinnitatud sügavale jäässe. Kohe sama aasta jaanuaris mõõdeti temperatuur –43 °C, millest külmemat pole Mont Blanci tipus mõõdetud. 1906 hakkas mäe tipus jää liikuma ja observatoorium vajus järjest enam kaldu. 1907. aastal Janssen suri. 1909 muutus kalle nii suureks, et observatoorium tuli maha jätta. Lõpuks varises see ümber. Aeg-ajalt on mäe otsas mõõdetud ka plusskraade, kuid jääpinna temperatuur jääb alati miinuspoolele, nii et sula seal ei esine.
Mäge läbib 11,6 km pikkune maanteetunnel.
Kahel korral, 1950. ja 1966. aastal, on Mont Blancil toimunud lennuõnnetus. Mõlemal juhul sõitis mäe otsa Air India lennuk, mille piloot oli lähenemas Genfi lennuväljale, kuid hindas lennuki kõrgust ja asukohta valesti, ehkki lennujaama radarid teatasid piloodile lennuki õige asukoha. Mõlemal juhul hukkusid kõik lennukis viibinud, vastavalt 48 ja 117 inimest.
Ohakas
pisi|Meemesilane põldohaka õiel Ohakas (Cirsium) on korvõieliste sugukonda kuuluv rohttaimede perekond.
Perekonda kuulub umbes 250 liiki.
Ontario järv
Ontario on järv Põhja-Ameerikas. Järv on nime saanud vaiandoti- ehk huroonikeelsest sõnast |õtar-iyo| 'järv-ilus', millega tähistati lisaks Ontario järvele ka teisi Suure järvistu järvi, välja arvatud Ülemjärv. Proto-irokeesi keeles tähendas *ijo arvatavasti 'suurt', seega võis Ontario ja järvistu kolme ülejäänud samanimelise järve nimi algselt lihtsalt "suurt järve" tähendada.
Järve idaotsast voolab välja Saint Lawrence'i jõgi. Suurim sissevoolav jõgi on Niagara, mis suubub lõunarannikul. Järve läänetipus on Hamilton ja looderannikul Toronto linn.
pisi|tühi|Asend Suures järvistus (5)
Raplamaa lipp
thumb|[[Rapla maakond|Rapla maakonna lipp]] Raplamaa lipp on Eestis asuva Rapla maakonna lipp.
Lipp on registreeritud 7. novembril 1996.
Lipu kirjeldus
Rapla maakonna lipp koosneb kahest võrdse laiusega horisontaalsest värvilaiust, millest ülemine laid on valge ja alumine roheline. Valge laiu keskel on maakonna eritunnusena Raplamaa vapp.
Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ning normaalsuurus 105x165 cm.
339
339. aasta
Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand
Aastakümned: 280. aastad 290. aastad 300. aastad 310. aastad 320. aastad - 330. aastad - 340. aastad 350. aastad 360. aastad 370. aastad 380. aastad
Aastad: 334 335 336 337 338 - 339 - 340 341 342 343 344
Saaremaa lipp
thumb|[[Saare maakond|Saare maakonna lipp]] Saaremaa lipp on Eestis asuva Saare maakonna lipp.
Lipp on registreeritud 26. septembril 1996.
Lipu kirjeldus
Saare maakonna lipp koosneb kahest võrdse laiusega horisontaalsest värvilaiust, millest ülemine laid on valge ja alumine roheline. Valge laiu keskel on maakonna eritunnusena Saaremaa vapp.
Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ning normaalsuurus 105x165 cm.
Tallinna–Keila kiirrongiliin
Tallinna–Keila kiirrongiliin oli Elektriraudtee AS opereeritav rongiliin lõpp-peatustega vastavalt Tallinnas Balti jaamas ja Keilas Keila raudteepeatuses. Liini pikkus oli 26,1 km.
Liinile jäi kuus peatust: Tallinn (Balti jaam), Lilleküla, Tondi, Nõmme, Saue ja Keila raudteepeatus.
Reisijatevedu oli raudteel jaotatud kahe tsooni vahel – A- ja B-tsoon. A-tsoon jäi Balti jaama ja Urda raudteepeatuse vahele ning kuni Keilani oli B-tsoon.
Sibratsgfäll
Sibratsgfäll on vald Austria Vorarlbergi liidumaal Bregenzi ringkonnas.
Geograafia
Sibratsgfäll asub Bodeni järvest lõunas 929 m kõrgusel. 46,0 % territooriumist on metsa all, 34,2 % on mägine (Alpid). Vald asub vahetult Saksamaa piiri ääres.
Sibratsgfäll on Saksamaa-Austria ühisprojekti Naturpark Nagelfluhkette liige.
Ajalugu
Habsburgid valitsesid Vorarlbergi külasid vaheldumisi Tiroolist ja Kaugemast Austriast (Freiburg). Aastatel 1805–1814 kuulus paik Baierile, siis taas Austriale. Sibratsgfäll on kuulunud Austria Vorarlbergi liidumaasse alates selle asutamisest 1861. aastal.
Küla oli aastatel 1945–1955 Prantsuse okupatsioonitsooni Austrias osa.