cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Julio Iglesias
Praegu on Iglesias abielus hollandi modelli Miranda Rijnsburgeriga. Neil on kolm poega ja kaksikud tütred: Miguel (1997), Rodrigo (1999), Victoria ja Cristina (2001) ning Guillermo (2007).
Aastal 2019 pälvis ta Grammy elutööauhinna.
Rein Konts
Rein Konts (31. juuli 1888 Tartu – 23. aprill 1938 Tallinn) oli Eesti kohtunik.
Teenis Vene riigipanga Jaroslavli osakonnas ja Moskva opteerimiskomisjonis, siirdus 1921 Eestisse. Lisarahukohtunik ja rahukohtunik Tallinnas, alates 4. jaanuarist 1926 Tallinna Ringkonnakohtu tsiviilosakonna liige.
Inversioon (muusika)
Inversioon ehk peegel ehk peegelkuju on muusika kompositsioonitehnika, mille puhul toimub helikõrguse peegeldus suhtes horisontaalteljega.
Dodekafoonias nimetatakse inversiooniks kaksteisthelirea kuju, mis on saadud originaali horisontaalsel peegeldamisel seeria esimese heliklassi suhtes.
Ján Kvačala
thumb|Ján Kvačala Ján Radomil Kvačala (ka Johann Kvacsala, vene Иван Иванович Квачала) (5. veebruar 1862 Bački Petrovac (tänapäeval Vojvodina, Serbia) – 9. juuni 1934 Bratislava) oli slovaki teoloog ja pedagoogikateadlane, usuõpetaja poeg.
Õppis 1872–80 Szarvasi gümnaasiumis, 1880–83 Bratislava Evangeelse Usuteaduse Akadeemias ja Õigusteaduse Akadeemias filoloogiat ja filosoofiat. Täiendas end Leipzigi Ülikoolis. 1886–93 töötas Bratislava Evangeelses Lütseumis, aastast 1888 professorina. Oli 1893–1918 Tartu Ülikooli ajaloolise usuteaduse professor, 1917–18 usuteaduskonna dekaan. Läks Tartu Ülikooli evakueerimisel kaasa Voroneži, kus lühikest aega töötas vaimuliku ja raamatukoguhoidjana, pärast Eesti iseseisvumist pöördus tagasi kodumaale. 1921–32 töötas Bratislava Evangeelse Usuteaduse Akadeemias professorina.
Uuris peamiselt Jan Amos Komenský ja Tommaso Campanella elu ja loomingut. Tema tähtsamad uurimused valmisid Tartus. Avaldas välismaa ajakirjades kirjutisi ka Baltimaade olukorra ning eestlaste ja lätlaste kultuuriliste püüdluste kohta.
Kavastu külakool
Kavastu vallas töötas kool juba 1845. aastal, mil seal õppis 12 last. Koolmeistriks oli Simuna kihelkonnakooli haridusega mees Kustav Vebermann. Kool suleti kaheaastase tegevuse järel. Uue koolimaja ehitamisega tehti algust 1860. aastal parun Maydellilt saadud maatükile. 1862. aastal alustaski kool tegevust uues majas, koolmeistriks oli Aabram Vebermann ja tema juhatusel õppis 30 last. Õppetöö toimus poistele ja tüdrukutele eraldi – poisid käisid nädala alguses neli päeva ja tüdrukud nädala lõpus kaks päeva. Kooli astudes pidid õpilastel lugemise alged selged olema, et piibliloo ja katekismuse õppimine raskusi ei valmistaks. Õppekavas oli lugemine, kirjutamine, rehkendamine, kirikulaul ja piiblilugu, mõned õppisid ka geograafiat.
Gonorröa
Gonorröa, kõnekeeles tripper, on sugulisel teel leviv haigus (suguhaigus), mida tekitab bakter Neisseria gonorrhoeae. Haiguse tunnusteks on halvalõhnaline voolus suguelunditest, valu, urineerimisraskused.
Vanasti raviti gonorröad kaaliumpermanganaadiga, mida sellepärast nimetatakse ka tripperilillaks.
Viskiklubi
Viskiklubi UBC (Uisge Beatha Club) on Eesti klubi, mis ühendab viskit ja viskikultuuri austavaid inimesi.
Klubi asutasid 23. septembril 1989 Rutjal Toomas Tiivel, Kaarel Kurismaa, Lemming Nagel, Indrek Rohtmets, Helmu Radik ja Jaak Lippmaa.
Klubi põhikirja järgi on nende tegevuse eesmärkide seas viskikultuuri tundmaõppimine ja tutvustamine konverentside, koolide, seminaride kaudu ning välismaiste viskiklubide ja viskitootjatega sidemete ja koostöö arendamine.
Vergi sadam
Vergi sadam on sadam Vergi poolsaarel Vergi külas, Haljala vallas Lääne-Viru maakonnas.
Sadam valmis 1936. aastal.
Impressionism (muusika)
Impressionism (prantsuskeelsest sõnast impression, mulje) on maalikunsti ja kirjanduse eeskujul muusika kirjeldamiseks kasutatud muusikastiil, mida on püütud iseloomustada selliste üldiste tunnustega nagu keskendumine muusika meeleolule ja atmosfäärile, ebamäärasus, passiivsus.
Impressionistlikus muusikas keskendub helilooja õrnhabraste hetkemeeleolude ilu nautimisele. Loodavate subtiilsete kõlade eesmärgiks on maksimaalse sisenduse ja müütilise atmosfääri loomine. Heliteose paremaks tunnetamiseks on sellele tihti lisatud pealkiri, mis partituuris asub vahel alles teose lõpus. Helilooja huvi võib olla inimese psühholoogilise seisundi esiletoomine ning suhe loodusega.
Impressionistliku muusika struktuuri võivad iseloomustada järgmised tunnused:
Impressionismi mõiste sidumist muusikaga on algusest peale ka taunitud. Näiteks Claude Debussy ja Maurice Raveli puhul ei olnud impressionistiks nimetamine heliloojate endi soov, sest Debussy ise tunnetas pigem oma muusika seost sümbolistliku kirjanduse ja maalikunstiga ning Ravel ise pidas ennast eelkõige klassikaliseks heliloojaks.
Saksa keeles kasutas mõistet "impressionism" esimesena kunstiajaloolane Richard Hamann 1907. aastal. Impressionismi mõiste läks käibele koos ekspressionismi mõistega 1920ndatel.
Impressionistlikke heliloojaid
Impressionistliku muusika põhilisteks esindajateks peetakse prantsuse heliloojaid Claude Debussyd (1862–1918) ja Maurice Raveli (1875–1937). Esimeseks impressionistlikuks muusikateoseks peetakse Claude Debussy sümfoonilist poeemi "Fauni pärastlõuna", mis on inspireeritud Stéphane Mallarmé luulest.
Igor Garšnek (2004) on võrrelnud Claude Debussy ja Maurice Raveli heliloomingut järgmiselt: "Võrreldes kahe meistri, Debussy ja Raveli heliloomingut, võib nende teostes ühisjoonte – rafineeritud koloriiditaju ja nn puhaste tämbritega orkestreerimine – kõrval leida ka põhimõttelisi erinevusi. Ravel eelistab iseloomulikult erksaid, aktiivseid ja sageli küllalt keerulisi rütme, Debussy muusika rütmiline külg on aga märksa lihtsam ja tagasihoidlikum. Raveli stiilipalett on Debussy omast mõnevõrra avaram, ulatudes impressionismist neoklassitsismi ja džässini."
Impressionismi mõju on suur olnud ka väljaspool prantsuse kultuuriruumi: impressionistlikke tunnuseid leidub näiteks hispaania helilooja Manuel de Falla (1876–1946), itaalia helilooja Ottorino Respighi (1879–1936) ja inglise helilooja Frederick Deliuse (1862–1934) muusikas.
Paleoliitikum
Paleoliitikum ehk vanem kiviaeg oli kiviaja vanim ja pikim periood.
Paleoliitikum algas üle 2 miljoni aasta tagasi, kui Homo habilis ja Homo ergaster esimest korda töötlesid kivist tööriistu. Paleoliitikum lõppes koos Pleistotseeni lõpuga.
Paleoliitikum jaguneb vanemaks ehk alampaleoliitikumiks, nooremaks ehk ülempaleoliitikumiks ja epipaleoliitikumiks. Eristatakse ka vanema ja noorema paleoliitikumi vahelist keskmist paleoliitikumi.
Peenema jaotuse järgi on paleoliitikumi põhilised perioodid;
Traditsiooniliselt on peetud paleoliitikumile järgnevaks mesoliitikumi. Ent arheoloogide seas on saanud tavaliseks mesoliitikumi mõistest loobuda ning pikendada epipaleoliitikumi kuni neoliitikumini välja, eriti Lähis-Idas ja Anatoolias.
Kuulsad paleoliitikumi mälestised on
Kansk
Kansk on linn Venemaal Krasnojarski krais. Asub Kani jõe ääres, jõe mõlemal kaldal.
Kansk asutati 1682. aastal, linnaõigused sai 1782. Linna läbib Siberi raudtee.
Adelberti mäed
Kõrgeim tipp on 1716 m.
Mägedes kasvab vihmamets. Adelberti mäed on kõrge liigirikkusega piirkond, seal leidub palju haruldasi looma- ja taimeliike. Adelberti mägedes on täheldatud üle 700 liigi linde, sealhulgas 38 liiki paradiisilindlasi.
Han Feizi
Han Fei (ka Han Fei Zi) ( 韓非; pinyin: Hán Fēi; Wade–Giles: Han Fei) (u 280 (288) – 233 eKr) oli Hiina legistlik ehk seadusekooli filosoof, kes kirjutas traktaadi "Han Feizi".
Elulugu
Erinevalt teistest selleaegsetest kuulsatest filosoofidest kuulus sõdivate riikide ajastul (475–221 eKr) Hani vürstiriigi kuninga perekonnas sündinud Han Fei valitseva aristokraatia hulka. Seetõttu interpreteerisid peale ta tööde kirjutamist neid kohe ta sugulasest Hani kuninga juhendamisel mõned selleaegsed õpetlased. Olles konfutsionistist Xunzi õpilane huvitus ta eelkõige valitsemiskunstist ja uuris põhjalikult varasema legismi klassiku Shang Yangi töid. Astus Qini riigi valitseja, hilisema Hiina esimese keisri Qin Shi Huangdi teenistuses. Ühendanult Hiina rajas Qin Shi Huangdi ta õpetusi järgides militaarse tsentraliseeritud suurriigi, milles reformidega ühtlustati seadused, mõõdud ja kiri ning mille mõned jooned on säilinud tänaseni. Keisri peanõunik Li Si, samuti Xunzi õpilane, süüdistas Han Feid kakskeelsuses, lasi ta võtta vahi alla ja sundis võtma mürki.
Päikesesüsteem
pisi|upright=1.5|Päikesesüsteemi planeedid. Planeetide suurused on mõõtkavas, kaugused aga mitte pisi|Päikesesüsteemi planeet
Päikesesüsteem koosneb Päikesest ning sellega gravitatsiooniliselt seotud astronoomilistest objektidest.
Päikesesüsteem tekkis molekulaarpilve (tuntud ka kui Päikese udukogu) kokkutõmbumisel 4,6 miljardit aastat tagasi. Suurem osa Päikese ümber tiirlevate objektide massist on jagunenud kaheksa planeedi vahel. Need planeedid tiirlevad ümber Päikese peaaegu ringikujulisel enam-vähem samatasandilisel orbiidil. Neli väiksemat siseplaneeti Merkuur, Veenus, Maa ja Marss, mida nimetatakse ka Maa-taolisteks planeetideks, koosnevad põhiliselt kivimitest ja metallidest. Neli välimist gaasilist hiidplaneeti on võrreldes Maa-taoliste planeetidega oluliselt massiivsemad. Kaks kõige suuremat planeeti, Jupiter ja Saturn, koosnevad peamiselt vesinikust ja heeliumist. Kahel kaugeimal, Uraanil ja Neptuunil, arvatakse olevat tahke siseosa, mis koosneb põhiliselt kivimite ja 1000 erinevat tüüpi jääde (nt vee, ammoniaagi ja metaani) segust. Seetõttu nimetatakse neid vahel eraldi mõistega "jäähiiglased".
Lisaks planeetidele on Päikesesüsteem koduks ka paljudele väiksematele objektidele. Asteroidide vöö, mis asub Marsi ja Jupiteri vahel, koosneb sarnaselt Maa-taoliste planeetidega põhiliselt mineraalsetest ja metallist objektidest. Teiseks regiooniks nimetatakse Neptuuni-taguseid objekte, mis koosnevad peamiselt erinevat tüüpi jääst, nagu vesi, ammoniaak ja metaan. Sinna piirkonda ja kaugemalegi jääb Kuiperi vöö ning Kuiperi vöö hajusketas.
Päikesesüsteemi kaugemateks piirkondadeks on heliopaus ja hüpoteetiline Öpiku-Oorti pilv.
Avastamine ja uurimine
pisi|Ptolemaiose geotsentriline maailmapilt
Geotsentriliine maailmapilt
Kuni renessansiajani usuti valdavalt, et Maa asub Universumi keskpunktis (geotsentriline maailmapilt) ja erineb teistest öise taeva objektidest. Päikesesüsteemi objektide näivaid liikumisi Maalt vaadatuna peetigi nende tegelikuks liikumiseks ümber Maa, mida arvati paigal seisvat. Esimesed, kes spekuleerisid sarnase süsteemi üle, olid kreeka filosoof Aristarchus ja india matemaatik-astronoom Aryabhatta. Geotsentrilise maailmapildi matemaatilise mudeli loojaks peetakse Ptolemaiost. Geotsentrilise maailmapildi mudelit kasutati planeetide asukohtade arvutamiseks laialdaselt kuni 17. sajandi keskpaigani.
Heliotsentriline maailmapilt
Esimene, kes geotsentrilisust matemaatiliselt eitas, oli Mikołaj Kopernik. Ta pakkus välja Päikesesüsteemi heliotsentrilise mudeli, mille järgi kõik planeedid liiguvad ümber Päikese ringikujulistel orbiitidel. Juba sõna "päikesesüsteem" ise eeldab niisugust vaateviisi. Ent kõige tähtsam oli see, et ümber Päikese tiirlev Maa osutus üheks planeetidest. 17. sajandi teadlased Galileo Galilei, Johannes Kepler ja Isaac Newton täiendasid tema maailmavaadet paljude füüsikaliste arusaamadega, millega laiem üldsus lõpuks nõustus.
Galileo Galilei uuris teleskoobiga mitmeid taevakehi ning jõudis Jupiteri kaaslaste süsteemi ja siseplaneetidel teleskoobis nähtavate faaside põhjal järeldusele, et kõik kehad ei tiirle ümber Maa. Kuigi Galileo Galilei vaatlused kinnitasid, et Maa tiirleb ümber Päikese ja planeedid on Maa-sarnased taevakehad, ei toonud see kohe kaasa heliotsentrilise maailmasüsteemi võidukäiku. Koperniku mudeli põhjal tehtud arvutused andsid sageli Ptolemaiose mudeliga võrreldes tunduvalt ebatäpsemaid tulemusi.
Heliotsentriline maailmapilt sai lõpliku kinnituse Johannes Kepleri töödega, milles ta töötas välja seadused, mis käsitlesid planeetide liikumist elliptilistel orbiitidel. Isaac Newton töötas välja gravitatsiooniteooria, mis võimaldas Kepleri seadusi kirjeldada range matemaatilise ja füüsikalise teooriana. Elliptilistel orbiitidel liikuvate planeetidega heliotsentriline maailmapilt võimaldas juba väga täpselt arvutada planeetide asukohta taevas. Kui 19. sajandi teisel veerandil mõõdeti esimest korda tähtede kaugused (Struve – Veega kaugus, Bessel – 61 Cygni kaugus), tehti sellest järeldus, et tähed on Päikese-taolised objektid, mille ümber võivad tiirelda ka planeedid.
Relativistlik maailmamudel
Relativistlik maailmamudel sai alguse Albert Einsteini üldrelatiivsusteooriast 1916. aastal. Selle teooria järgi ei asu Päike kosmose keskel ja tähed ei asu sfääris. 1922. aastal leidis vene matemaatik Aleksander Fridman, et selline universum ei saa olla tasakaalus, vaid peab kas paisuma või kokku tõmbuma. Kinnituse "paisuva universumi" teooriale said astronoomid 1926. aastal, kui Edwin Hubble avastas galaktikate laialilendamise. See teooria, mida on täiendatud temperatuuri (soojusenergia) sissetoomisega, ongi tänapäeva kosmoloogia alus.
Ülesehitus ja struktuur
Päikesesüsteemi põhiliseks komponendiks on selle keskmes asuv Päike (peajada täht spektriklassiga G2), mis moodustab 99,86% kogu seni teada oleva süsteemi massist. Ülejäänud massist (0,14%) moodustavad hiidplaneedid 99%.
Vastavalt Kepleri seadustele tiirleb iga keha mööda ellipsi, mille ühes fookuses on Päike. Kehad, mis asuvad Päikesele ligemal, liiguvad kiiremini, sest Päikese gravitatsioon mõjutab neid rohkem. Elliptilisel orbiidil muutub kehade kaugus Päikesest aasta vältel. Keha lähimat asukohta Päikesest nimetatakse periheeliks ning kaugeimat afeeliks. Planeetide orbiidid on väga väikese ekstsentrilisusega, seevastu paljud asteroidid ja Kuiperi vöö kehad liiguvad mööda välja venitatud ellipseid. Suurem osa komeete seevastu liigub piki ülimalt elliptilisi, paraboolseid või isegi hüperboolseid orbiite.
Mida kaugemal planeet või vöö asub Päikesest, seda suurem vahemaa on temast järgmisena asuva objektiga kui eelnevaga (mõned üksikud erandid). Näiteks: Veenus asub Merkuurist 0,37 astronoomilise ühiku kaugusel (AE), Saturn, aga 4,5 AE kaugusel Jupiterist ja Neptuund asub 10,58 AE kaugusel Uraanist.
Enamikul planeetidest on oma alamsüsteem: Ümber planeetide tiirlevad kuud ja rõngad. Peaaegu kõik kuud tiirlevad sünkroonis planeediga ehk neil on alati sama poole planeedile pööratud (nagu Kuul).
Peale selle on Päikesesüsteemis veel kääbusplaneedid (näiteks veel hiljuti planeediks peetud Pluuto). Tahkete kehade kogupindala Päikesesüsteemis on 1 700 000 000 km2.
Päike
vasakul|pisi|[[Päike]] Päike on Päikesesüsteemi kõige massiivsem komponent, tema arvele langeb umbes 99% kogu Päikesesüsteemi massist. Päikese suure massi (332 990 Maa massi) tõttu on tema tuumas väga kõrge temperatuur ja rõhk, mille tulemusena toimuvad Päikese tuumas termotuumareaktsioonid. Termotuumareaktsioonides vabaneb tohututes kogustes energiat, enamasti elektromagnetkiirguse kujul, mis Päikese sisemusest välja jõudes kiiratakse 5800 K temperatuuriga absoluutselt musta keha kiirgusena. Päikese kiirgusenergia maksimum on rohelises spektriosas, lainepikkusel ca 500 nanomeetrit.
Petro Hrõhorenko
Petro Grõgorovõtš Grõgorenko (ukraina keeles Петро Григорович Григоренко, vene keeles Петр Григорьевич Григоренко Pjotr Grigorjevitš Grigorenko; 16. oktoober 1907 Tauria kubermang, Berdjanski maakond, Borõsivka küla – 21. veebruar 1987 New York) oli ukraina päritolu Nõukogude Liidu sõjaväelane, inimõiguslane ja publitsist.
Päikesesüsteem
Päike
Päike on spektriklassi järgi kollane kääbustäht. See nimi on veidi eksitav, sest võrreldes suurema osa teiste tähtedega Linnutees, on Päike hoopiski võrdlemisi suure massi ja heledusega. Arvatakse, et ligikaudu 85% tähtedest on Päikesest väiksemad.
Petro Hrõhorenko
Sündis talupoja perekonnas Borõsivka külas 16. oktoobril 1907.
Päikesesüsteem
Planeetidevaheline keskkond
Lisaks valgusele paiskab Päike laiali ka laetud osakesi plasma kujul, mida kutsutakse päikesetuuleks. Sellised osakesed liiguvad kiirusega 1,5 miljonit kilomeetrit tunnis, moodustades (heliosfääri), milles osakesed liiguvad läbi Päikesesüsteemi vähemalt 100 AU kaugusele (heliopausini). Heliosfääri plasma moodustab suure osa planeetidevahelisest keskkonnast. Heliosfääri tihedusel on spiraalne struktuur, mille tekitab ümber oma telje pöörleva Päikese magnetväli. pisi|Heliosfääri tiheduse jaotus Maa magnetväli takistab päikesetuulel otse atmosfääri siseneda. Kui Päikesel toimuvate aine väljapursete käigus planeetidevahelisse ruumi jõudnud laetud osakeste vood jõuavad magnetväljaga ümbritsetud planeetide atmosfääride ülakihtidesse, tekivad nendes atmosfäärikihtides planeedi magnetpooluste ümbruses virmalised.
Kosmiline kiirgus pärineb väljastpoolt Päikesesüsteemi.
Petro Hrõhorenko
1927 astus parteisse. Valiti komsomoli keskkomitee liikmeks.
Astus Harkivi polütehnilisse instituuti. Kolmandal kursusel viidi üle Kuibõševi sõjaväeinseneride akadeemiasse ning lõpetas selle 1934. Lõpetas 1939 kiitusega Kõrgema sõjaväeakadeemia ning määrati Kaug-Ida rinde juhataja asetäitjaks.
Võttis Kaug-Ida brigaadi juhatajana osa lahingutest Halhin-Goli jõel (1939).
Päikesesüsteem
Planeetidevaheline keskkond
Planeetidevahelises keskkonnas asub ka vähemalt kaks kettasarnast kosmilise tolmu piirkonda. Tihedam neist asub Päikesesüsteemi siseosades ja tekitab sodiaagivalgust. Arvatakse, et see piirkond on tekkinud tänu kokkupõrgetele asteroidivöös. Teine asub umbes 10–40 AU kaugusel ja on arvatavasti tekkinud Kuiperi vöös toimunud mitmetele kokkupõrgetele. Päikesesüsteemi tekkimise ajast pärit tolmu leidub eeskätt süsteemi äärealadel, Öpiku-Oorti pilves.
Päikesesüsteemi siseosa
Päikesesüsteemi siseosa on üldnimetuseks piirkonnale, kus asuvad Maa-sarnased planeedid ja asteroidid. Need taevakehad koosnevad põhiliselt erinevatest silikaatidest ja metallidest. Päikesesüsteemi siseosa raadius on väiksem kui 5 astronoomilist ühikut.
Maa-tüüpi planeedid
pisi|[[Maa-sarnased planeedid]]
Maa-sarnaseid planeete iseloomustab suhteliselt suur tihedus, kivine pind ja vähe (või puuduvad) kaaslasi. Ühelgi Maa-sarnasel planeedil ei ole rõngaid. Maa-sarnaste planeetide põhikomponentideks on kuumusekindlad mineraalid, mis moodustavad nende koored ja vahevööd (mantlid). Enamasti on neil planeetidel metallidest, näiteks rauast ja niklist, koosnev tuum. Kolmel Maa-sarnasel planeedil (Veenusel, Maal, Marsil) on piisavalt tihe atmosfäär, nii et saab rääkida kliimast. Merkuur ja Marss on kaetud arvukate kraatritega, vulkaanilised pinnavormid on valdavad Veenusel, väga tavalised Maal ning silmatorkavad ka Marsil.
Merkuur
Merkuur on Päikesesüsteemis Päikesele lähim (kaugus=0,4 AU Päikesest) ja ka väikseim planeet (0,055 Maa massi). Merkuuril ei ole looduslikke kaaslasi ja ainukeseks geoloogiliseks nähtuseks peale kaatrite on kaljud, mis on tõenäoliselt tekkinud planeedi kokkutõmbumise ajal selle varajases faasis. Merkuuri peaaegu olematu atmosfäär koosneb aatomitest, mida päikesetuul pinnalt üles lennutab. Merkuuri suhteliselt suurt rauast tuuma ja õhukest vahevööd ei ole suudetud veel korralikult seletada. Arvatakse, et planeedi välimised kihid pühiti minema hiiglasliku kokkupõrkega või noore Päikese mõju ei lasknud neil korralikult välja areneda.
Veenus
Veenus asub Päikesest 0,7 astronoomilise ühiku kaugusel ja on massi poolest Maaga kõige sarnasem (0,815 Maa massi). Nagu Maal, on ka Veenusel paks silikaatidest vahevöö ning rauast tuum, paks atmosfäär ning pinnal toimuvad geoloogilised protsessid. Kuid erinevalt Maast on Veenus kuiv ja tema atmosfäär on Maa atmosfäärist koguni 90 korda tihedam, koosnedes põhiliselt süsinikdioksiidist. See on Päikesesüsteemi kuumim planeet, tema pinna temperatuur küündib 460 kraadini, seda tänu atmosfääris suurel hulgal leiduvatele kasvuhoonegaasidele. Veenuse tänapäevasest geoloogilisest aktiivsusest ei ole leitud kindlaid tõendeid, aga kuna tal puudub magnetväli, mis hoiaks ära atmosfääri ärakande kosmosesse, siis peavad tema atmosfääri pidevalt uusi aineid andma vulkaanid. Veenuse pinnavormid on kujundatud üleplaneedilise vulkaanilise aktiivsuse käigus. Veenusel puuduvad looduslikud kaaslased.
Maa
Maa on suurimate mõõtude ja suurima tihedusega planeet Päikesesüsteemi siseosades. Maa on ainus planeet, kus teadaolevalt toimuvad praegu geoloogilised protsessid ja ainus koht universumis, kus teadaolevalt eksisteerib elu. Selle vedel hüdrosfäär on unikaalne Maa-tüüpi planeetide hulgas ja Maa on ainus planeet, kus on täheldatud laamade liikumisi. Planeedi pooluste piirkonnas asuvad jääst koosnevad polaarmütsid. Maa atmosfäär erineb suuresti teiste sarnast tüüpi planeetide omast, koosnedes põhiliselt 78% lämmastikust ja 21% hapnikust. Maal on üks looduslik kaaslane, Kuu, mis on suurim kaaslane Maa-tüüpi planeetide hulgas.
Marss
Marss on väiksem kui Veenus ja Maa (0,107 Maa massi) ja asub Päikesest minimaalselt 1,56 astronoomilise ühiku kaugusel. Marsi atmosfäär koosneb enamjaolt süsinikdioksiidist ning atmosfäärirõhk pinnal on vaid 0,6 protsenti Maa atmosfäärirõhust. Marsi pinnas on väga ebaühtlane, kaetud arvukate meteoriidikraatritega. Marsil asuvad ka mõned suured vulkaanid, teiste hulgas Olympus Mons, Päikesesüsteemi kõige kõrgem mägi. Marsil on ka silmatorkavad orud, kõige suurem neist tektoonilise aktiivsuse käigus tekkinud Valles Marineris. Marsi pinnase punakas värvus tuleneb raud(III)oksiidist, mida leidub kõikjal pinnases. Marsi poolustel on polaarmütsid, mis koosnevad süsinikdioksiidi ja vee jääst. Marsil on 2 looduslikku kaaslast, Deimos ja Phobos, need on arvatavasti gravitatsiooniliselt kinni püütud asteroidid.
Asteroidide vöö
Asteroidid on väikesed Päikesesüsteemi kehad. Need koosnevad põhiliselt mineraalidest ja metallidest.
Asteroidide vöö asub Marsi ja Jupiteri vahel, nende orbiidid jäävad Päikesest valdavalt 2,3–4,9 astronoomilise ühiku kaugusele. Arvatakse, et asteroidide vöö on tekkinud Päikesesüsteemi algusaastatel, kui Jupiter oma suure gravitatsiooniga segas planeedi tekkimist.
Asteroide võib leida igas suuruses, alates mõnest meetrist kuni ca 1000 kilomeetrini välja. Suurimad asteroidid on liigitatud kääbusplaneetide hulka.
Asteroidivöö sisaldab 1–2 miljonit asteroidi, mille diameeter on üle ühe kilomeetri. Kuid vaatamata sellele ei ole kogu piirkonna mass rohkem kui üks tuhandik Maa massist. Asteroidide vöö on väga hõredalt asustatud. Kosmoselaevad lendavad sealt läbi ilma kahjudeta. Asteroididest väiksemaid Päikesesüsteemi väikekehi nimetatakse meteoorkehadeks.
Asteroidide grupid
Asteroidid on peavöös jaotatud gruppidesse ja perekondadesse, olenevalt nende orbiidi iseärasustest. Asteroidkuud on asteroidid, mis tiirlevad ümber suurema asteroidi. Nad ei ole nii hästi eristatavad nagu on planeetide kuud, sest mõnikord on nad sama suured kui asteroid, mille ümber nad tiirlevad. Asteroidivöös on ka komeetide peavöö, millelt võisid komeedid Maa peale vee tuua.
Jupiter
Jupiter on kõige massiivsem planeet (318 Maa massi). Päikesest asub ta 5,2 astronoomilise ühiku kaugusel. Põhiliselt koosneb vesinikust ja heeliumist. Jupiteril on 16 kuud. Temperatuur on umbes −140 °C. Tuule kiirus on keskmiselt 100 m/s.
Saturn
Saturn asub Päikesest 9,5 astronoomilise ühiku kaugusel ja on tuntud oma rõngaste poolest. Tal on palju sarnasusi Jupiteriga, näiteks atmosfääri koostis ja magnetosfäär. Kuigi ta moodustab 60% Jupiteri ruumalast, on ta viimasest 3 korda kergem (95 Maa massi), mis teeb Saturnist kõige väikseima tihedusega planeedi Päikesesüsteemis. Rõngad koosnevad väga väikestest jää- ja kivimiosakestest. Saturnil on üle 60 kaaslase, millest kahel – Titaanil ja Enceladusel – on avastatud ka seismilist aktiivsust. Titaan on Päikesesüsteemis suuruselt teine kuu, ta on suurem kui planeet Merkuur ja ainuke kuu Päikesesüsteemis, millel on tihe atmosfäär.
Uraan
Uraan on hiidplaneetidest kergeim (14 Maa massi) ning asub 19,6 astronoomilise ühiku kaugusel Päikesest. Ta erineb teistest planeetidest selle poolest, et ta tiirleb külili. Uraani pöörlemistelje kaldenurk on 97,8 kraadi. Samuti on tal võrreldes teiste hiidplaneetidega palju jahedam tuum, mistõttu kiirgab ta väga vähe soojust. Uraanil on 27 teadaolevat kaaslast.
Surnud 9. juunil
''Siin loetletakse 9. juunil surnud tuntud inimesi.
Päikesesüsteem
Neptuun
Neptuun, mis asub 30 astronoomilise ühiku kaugusel Päikesest, on ruumalalt Uraanist väiksem, aga massilt suurem (17 Maa massi) ehk palju tihedam. Neptuunil on teada 13 kaaslast.
Petro Hrõhorenko
1941 kritiseeris parteikongresil Stalini sõjalist lühinägelikkust, mistõttu ta ei saanud kindrali ametikohta.
Võttis osa Suurest isamaasõjast. Sõja ajal olid Grõgorenkol ebameeldivused SMERŠ-iga, sest saadi kätte kiri sõbrale, milles ta kritiseeris sõjapidamise meetodeid. Sai kaks korda haavata. Hoolimata oma sõjalistest teenetest lõpetas sõja polkovnikuna.
Pärast sõda kaitses kandidaadiväitekirja. 1945. aastast oli Frunze-nimelise Sõjaväeakadeemia õppejõud. Viimastel aastatel oli seal küberneetika osakonna juhataja (küberneetikat hakkas uurima juba siis, kui see oli riigi juhtkonna poolt keelatud). Akadeemias töötades sattus mitu korda vastuollu mõningate kolleegide ja juhtkonnaga, sest ta astus välja rahvuse järgi diskrimineerimise vastu. Ta oli siiras leninlane ja arvas, et kõik hädad tulenevad sellest, et Stalin moonutas marksismi-leninismi.
Klaus Kursell
Klaus Kursell (hukatud 3. juunil 1570 Tallinnas) oli Rootsi sõjaväelane (väliooberst).
Petro Hrõhorenko
1959 sai ta kindralmajori auastme.
7. septembril 1961 esines Grõgorenko parteikonverentsil Moskvas, nõudes, et dokumentidesse tehtaks parandus, mis oleks suunatud sellele, et likvideerida parteis tingimused, mis aitavad kaasa Hruštšovi isikukultuse tekkimisele. Temalt võeti mandaat ära ja ta viidi sõjaväeakadeemiast üle Kaug-Itta operatsiooni staabi juhatajaks. 1963 rajas organisatsiooni "Võitlusliit leninismi taassünni eest" (Cоюз борьбы за возрождение ленинизма). Selles osalejad hakkasid levitama valitsusvastaseid lendlehti. Grõgorenko kirjutisi hakati avaldama samizdatis.
Klaus Kursell
Kursell juhtis Liivi sõja ajal Rootsi vägesid 1567. aasta alguses talvel edukas Poola vägede vastu peetud Lemsalu lahingus.
Naruhito
pisi|Naruhito Naruhito (徳仁; sündinud 23. veebruaril 1960) on Jaapani keiser alates 1. maist 2019.
Päikesesüsteem
Komeedid
Komeedid on väikesed Päikesesüsteemi kehad, tavaline läbimõõt on kõigest mõni kilomeeter. Komeedid koosnevad põhiliselt jäätunud gaasidest ja vähesest osast mineraalidest. Enamiku komeetide orbiit on kas väga suure ekstsentrilisusega ellips või hoopis paraboolne või hüperboolne. Lühiperioodilistel komeetidel võtab täistiiru tegemine aega alla kahesaja aasta. Pikaperioodilistel komeetidel kulub selleks tuhandeid aastaid. Arvatakse, et lühiperioodilised komeedid on pärit Kuiperi vööst ning pikaperioodilised Öpiku-Oorti pilvest. Paraboolsetel või hüperboolsetel orbiitidel olevad komeedid läbivad Päikesesüsteemi siseosasid vaid üks kord.
Petro Hrõhorenko
2. veebruaril 1964 arreteeriti ta Habarovskis süüdistatuna kriminaalkoodeksi § 70 alusel ja viidi üle Lubjankale. Grõgorenko populaarsuse tõttu ei söandanud võimud teda kohtu alla anda. Grõgorenkole tehti Serbski-nimelise Kohtupsühhiaatria instituudi 4. kinnises eriosakonnas (kuhu pääsesid sisse ainult selle osakonna töötajad) ekspertiis. Komisjon, kuhu kuulusid Moskva juhtivad psühhiaatrid akadeemik A. Snežkevski, Teaduste Akadeemia korrespondentliige G. Morozov, ja mitu professorit, sealhulgas selle eriosakonna juhataja professor D. Lunts, panid diagnoosiks "psühhopaatia". Kindral suunati sundravile Siseministeeriumi eripsühhiaatriahaiglasse Leningradi. Ta degradeeriti reameheks ning temalt võeti ära autasud ja kindralipension.
Klaus Kursell
Lemsalu lahingus saadud kaotuse eest kättemaksuna korraldas poolakate sõjaülem Nicolaus Talwosz (Mikolajus Tolvaiša) suurema väe ja mitme tuhande sakslase ja poolakaga sõjaretke Põhja-Eestisse, kus Kasari jõe ääres (Pajaka mõisa maal) Ruunavere veski juures Läänemaa piiril kohtusid Rootsi ja Poola vägi. Mõlemal poolel võitlesid ka kohalikud aadlilipkonnad.
Naruhito
Ta on keiser Akihito ja keisrinna Michiko esimene poeg.
Päikesesüsteem
Komeedid
Kui komeet läheneb Päikesele, hakkab komeeti moodustav poorne jäine materjal aurustuma ning seejuures paiskub komeedist välja ka tolmu. Päikesevalgust peegeldav gaas ja tolm tekitavad komeedi saba. Komeedist väljuvad osakesed annavad Päikesesüsteemi siseosades meteoorkehade hulgale arvestatava panuse.
Naruhito
1978. aastal astus ta Gakushuini Ülikooli kirjandusteaduskonda, mille lõpetas 1982. Seejärel sai ta samast ülikoolist filosoofiadoktori kraadi ning hiljem õppis veel lisaks ajalugu.
Petro Hrõhorenko
Haiglas ta ei saanud ühtegi süsti ega tabletti. Abikaasale öeldi, et Petro Grõgorenkole "on näidustatud stenoteraapia" (vene keeles stena 'sein, müür'). Pärast Nikita Hrushtshovi võimult kõrvaldamist Grõgorenko vabastati diagnoosiga "terve", kuigi psühhopaatia on ravimatu.
Naruhito
9. juunil 1993 abiellus Naruhito diplomaadi tütre Masako Owadaga ja neil sündis 1. detsembril 2001 tütar Aiko.
Pärast isa troonist loobumist 30. aprillil 2019 sai temast 1. mail 2019 Jaapani 126. keiser.
Petro Hrõhorenko
Haiglas oli Grõgorenko tutvunud dissident Vladimir Bukovskiga. See tutvus muutis tema vaateid: "Ma olin näinud ainult ühte teed: tagasi Lenini juurde. Ent see oli viga. Meie elus on toimunud pöördumatud muutused, ja keegi ei saa osuteid tagaai keerata 1924. ega isegi 1953. aastasse (...) Nüüd: avalik võitlus seaduste raames meie ühiskonna demokratiseerimise eest (...)"
Grõgorenkost sai aktiivne inimõiguslane. Hoolimata vanusest ja kehvast tervisest kirjutas ta 80 artiklit ja monograafia Скрытая историческая правда и преступления против людей (Varjatud ajalooline tõde ja kuriteod inimeste vastu).
Auastet Grõgorenkole tagasi ei antud. Et reamehepensionist ei jätkunud, tegi Grõgorenko abikaasa teenijatöid, pestes võõraste inimeste juures põrandat ja põetas vanainimesi. Grõgorenko ise töötas laadijana, koristajana ja valvurina. Pärast 1968. aastat ei saanud ta üldse tööd.
2. mail 1969 sõitis Grõgorenko lennukiga Taškenti, sest ta oli saanud telegrammi, millega teda kutsuti protsessile inimõiguslaste üle. Telegramm osutus võltsituks ja Grõgorenko arreteeriti. Võimud otsustasid selles kõrvalisemas kohas teha uue ambulatoorse psühhiaatrilise ekspertiisi. Ent kohalikest arstidest koosnev komisjon eesotsas tollase Turkestani sõjaväeringkonna peapsühhiaatri professor Fjodor Detengoffiga otsustas ühehäälselt: "Terve ja varem oli terve." Lisatud oli, et tervisliku seisundi tõttu ei ole Grõgorenkole näidustatud ekspertiis psühhiaatriahaiglas. Grõgorenko viidi sellegipoolest kohe üke Serbski-nimelisse instituuti, kus ta 19. novembril tunnistati psühhiaatrilise ekspertiisiga jälle süüdimatuks ning saadeti Kaliningradi oblastisse Tšernjahhovi psühhiaatriahaiglasse, mis oli mõeldud vaimuhaigetele kurjategijatele ja kus viibisid ravil ka mõrtsukad ja inimsööjad. Sinna jäi Grõgorenko 1974. aastani.
Hiljem Ameerika Ühendriikides tehti Grõgorenkole psühhiaatriline ekspertiis, mis tunnistas ta täiesti terveks.
1977 sõitis ta (koos abikaasaga) operatsioonile ja ravile ning pojale külla Ameerika Ühendriikidesse. 1978. aasta alguses võeti temalt Brežnevi seadlusega ära Nõukogude Liidu kodakondsus ja ta jäi elama Ameerika Ühendriikidesse, kuigi tal polnud mingit tahtmist emigreeruda.
Klaus Kursell
Pärast 1567. aasta 3./13. veebruaril toimunud Ruunavere lahingus saadud kaotust määrati Kursell Läänemere-provintside ülemjuhataja kohalt tagandatud Henrik Klasson Horni asemele ning temast sai samas ka Lihula linnuse valitseja. . Pärast Ruunavere lahingut röövisid ja põletasid poolakad Lääne- ja Harjumaal kuni Tallinnani välja ning tegid suurt kahju.
Rannamõisa jõgi
Rannamõisa jõgi on Matsalu lahte suubuv jõgi Läänemaal Lääne-Nigula vallas Ehmja, Enivere, Keskvere, Kuluse, Kurevere, Liivaküla, Martna, Rannajõe, Suure-Lähtru ja Väike-Lähtru, Allikmaa, Kedre, Kirimäe ja Turvalepa külas. Jõe suudmeala Rannajõe külas kuulub Matsalu rahvusparki. Rannamõisa jõe suudmest umbes 2,4 km edelasse jääb Kasari jõe suue, samas Rõude jõe, Kasari jõe põhjapoolse suudmeharu suue jääb vaid umbes 300 m lõunasse.
Päikesesüsteem
Neptuuni-tagune piirkond
Neptuuni tagune piirkond on Päikesesüsteemi osa, mis jääb Neptuunist (viimasest planeedist) kaugemale. See piirkond on suures osas veel läbi uurimata. Arvatakse, et seal on arvukalt väikseid taevakehi (suurimal objektil on diameetriks kõigest viiendik Maa diameetrist ja mass on sellel väiksem kui Kuul), mis koosnevad põhiliselt kivist ja jääst.
Klaus Kursell
Tema juhtimisel vallutasid rootslased juulis-augustis 1568 Saaremaal taanlastelt Maasilinna linnuse ühes selle juurde kuuluvate endiste ordualadega Saaremaa idaosas ja Muhu saare.
Rannamõisa jõgi
Rannamõisa jõe pikkus on 26,1 km ja valgla pindala 198,2 km².
Klaus Kursell
1570. aastal toimus maksmata palkade pärast mõisameeste pealik Klaus Kurselli juhitud Rootsi vastane Tallinna linnuse afäär, nn Klaus Kurselli mäss, mille käigus vallutati rootslastelt Toompea Väike linnus ning Tallinna ja Eestimaa asehaldur vabahärra Gabriel Kristiernsson Oxenstierna vangistati mässajate poolt, mille järel alustas Kursell läbirääkimisi hertsog Magnusega. Pärast Rootsi kapteni Nils Dublari (ka Nils Dobblare) poolt linnuse tagasivõitmist vangistati Kursell.
Päikesesüsteem
Pluuto ja Charon
Pluuto suurim kuu on Charon. Kuna Charoni ja Pluuto massid erinevad teineteisest vähe, nimetatakse seda süsteemi ka vahel kaksiksüsteemiks, sest süsteemi massikese ei asu Pluuto sees. Lisaks Charonile on Pluutol veel 2 kaaslast: Nix ja Hydra.
Klaus Kursell
3. juunil 1570 toodi Kursell Tallinna linnuses kohtu ette. Süüdistatuna Rootsi riigi reetmises hukati ta koos lähimate abilistega pea mahalöömise läbi.
Talle kuulus 1558. aastast Liivimaal isalt päritud Sõmerpalu mõis koos Sõmerpalu vasallilinnusega ja 1563. aastast Haeska mõis Martna kihelkonnas Läänemaal.
Perekond
Klaus Kurselli isa oli Tartu stiftifoogt Jürgen Kursell ja ema Ebba Uexküll, Velise mõisniku Reinhold Uexkülli (surnud 1516) ja Alu (Allo) mõisast pärit Anna von Roseni tütar.
Tema vennad olid Haapsalu asehaldur Wolter Kursell (surnud 1608), Saare-Lääne toomhärra, kuningas Magnuse õuejunkur Christopher Kursell (surnud 1577), Örebro ja Nerike asehaldur Jost Kursell, ning tema õde oli Haimre (Heimar) ja Nõlva (Nelwa) mõisniku, Saksa ordumeistri saadiku Wolmar Fahrensbachi abikaasa ja Jürgen Fahrensbachi ema.
Päikesesüsteem
Üheksas planeet
20. jaanuaril 2016 ilmus Caltechi teadlaste Konstantin Batygini ja Mike Browni artikkel, kus öeldakse, et suure tõenäosusega on olemas üheksas planeet, mille mass on Maa massist 10 korda suurem, mille orbiit on Neptuuni orbiidist keskmiselt 20 korda kaugemal, ning mis teeb tiiru ümber Päikese 10 000...20 000 aastaga.
Kuiperi vöö hajusketas
Hajusketas kattub Kuiperi vööga, kuid ulatub palju kaugemale kosmosesse. Arvatakse, et see on lühiajaliste komeetide allikaks. Hajusketta kehad on arvatavasti sattunud praegustele orbiitidele tänu Neptuuni orbiidi migratsioonile. Enamikul kehadest asub periheel Kuiperi vöös, afeel aga ulatub kuni 150 astronoomilise ühiku kaugusele Päikesest. Hajusketta kehade orbiitide ja ekliptika tasandi vaheline nurk on enamasti väga suur, orbiidid võivad olla isegi ekliptika tasandiga risti.
Heliopaus
Heliosfäär on jagatud kaheks piirkonnaks. Päikesetuul liigub keskmise kiirusega 400 km/s läbi Päikesesüsteemi, kuni põrkub tähtedevahelise tuulega (milleks on plasmavoolud tähtedevahelises ruumis). Põrkumine toimub lõpušokis (Päikesetuule lõpuosa lööklaine), mis asub Päikese liikumise suunas Päikesest 80–100 astronoomilise ühiku kaugusel ja vastassuunas umbes 200 astronoomilise ühiku kaugusel. Lööklaine piirkonnas aeglustub päikesetuul järsult, tekitades turbulentsi ning moodustades ovaalse kuju, heliotupe. Arvatakse, et see piirkond käitub ja näeb välja sarnaselt komeedi sabaga, ulatudes allatuult mitu korda kaugemale kui vastutuult. Kuid andmed, mis on saadud kosmoseaparaatide Cassini ja IBEX (Interstellar Boundary Explorer) abil, on näidanud, et see on hoopis mullisarnane, sest seda mõjutab ka tähtedevaheline magnetväli. Heliosfääri välimist piiri kutsutakse heliopausiks. See on piirkond, kus tähtedevaheline tuul on tugevam kui päikesetuul ehk sealt alates algab tähtedevaheline ruum.
Öpiku-Oorti pilv
Hüpoteetiline Öpiku-Oorti pilv on sfääriline, sisaldades kuni miljard jäätunud keha. See asub umbes ühe valgusaasta kaugusel Päikesest ja ulatub kuni 1,9 valgusaastani (100 000 astronoomilist ühikut). Arvatakse, et siit piirkonnast on pärit pikaajalised komeedid, mis on sattunud sinna hiidplaneetide gravitatsiooni mõjul. Kehad Öpiku-Oorti pilves liiguvad väga aeglaselt.
Päikesesüsteemi teke
Gaasipilve kollapsi käigus koondusid ketta tasandisse raskematest elementidest koosnevad ühendid, mis esinesid põhiliselt tolmu kujul. Edasisel suhteliselt kiirel tolmuosakeste kleepumise ning kuhjumise ajajärgul tekkisid suuremad ainekogumid, mis üksteisega põrgates moodustasid aja jooksul praegu tuntud planeedid. Päikese ja planeetide tekkimisest üle jäänud tahke aine on jäänud Päikesesüsteemi tolmu ja väikekehadena, gaas aga puhutud Päikese kiirguse ja päikesetuulte poolt kaugetesse Päikesesüsteemi välisosadesse.
Päikesesüsteemi ja teiste kosmiliste objektide päritoluga tegeleb kosmogoonia.
Päikesesüsteem osana Galaktikast
Päikesesüsteem on osa Linnutee galaktikast, umbes 100 000 valgusaastase läbimõõduga spiraalgalaktikast, mis sisaldab ligikaudu 200 miljardit tähte, mille hulgas meie Päike on üsna tüüpiline. Siiski on umbes 85% kõigist Galaktika tähtedest Päikesest väiksema massiga.
Päikesesüsteemi kauguseks Galaktika keskmest hinnatakse 25 000 – 28 000 valgusaastat. Ta tiirleb ümber Galaktika keskme kiirusega umbes 220 kilomeetrit sekundis ning teeb ühe täistiiru 226 miljoni aastaga.
Päikesesüsteemi orbiit paistab olevat väga ebaharilik. Ta on esiteks väga lähedane ringjoonele ja teiseks on ta peaaegu täpselt sellel kaugusel, kus orbitaalkiirus vastab spiraalharusid kujundavate kompressioonilainete kiirusele. Nähtavasti on Päikesesüsteem jäänud spiraalharude vahelisse piirkonda suurema osa aja jooksul, mis elu Maal on eksisteerinud. Spiraalharudes plahvatavate supernoovade kiirgus võib teoreetiliselt planeetide pinnad steriliseerida, hoides ära suurte loomade tekke maismaal. Et Päikesesüsteem (ja planeet Maa) on jäänud spiraalharudest väljapoole, võib olla tegemist ainulaadse planeediga, mille pinnal on saanud tekkida suured loomad.
Rannamõisa jõgi
Jõgi on avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m. Jõe vett kasutavad majanduslikult (vee erikasutusluba) ettevõtted Taebla Kodu AS, Fazenda OÜ ja Matsalu Veevärk AS.
Imanta (selts)
Imanta oli 1880 Riias asutatud eesti lauluselts. Seltsi kuulusid eesti soost haritlased ja käsitöölised. Seltsil oli oma raamatukogu, kus oli üle 2000 eestikeelse raamatu.
Rannamõisa jõgi
Rannamõisa jõe keskkonnaregistri kood on VEE1106100.
Rannamõisa jõe lisajõed
Sulgudes lisajõe järk - suubumine vasakult (v) või paremalt (p) – lisajõe suudme kaugus peajõe suudmest.
Päikesesüsteem
Teised planeedisüsteemid
Veel hiljaaegu oli Päikesesüsteem ainuke tuntud näide planeedisüsteemist, olgugi et laialt usuti teiste võrreldavate süsteemide olemasolu. Nüüdseks on avastatud mitusada eksoplaneeti või nende süsteemi, kuigi nende täpsest olemusest teatakse võrdlemisi vähe. Üks võimalus planeedisüsteemide kindlaks tegemiseks on analüüsida tähtede radiaalkiiruste perioodilisi muutusi, mis on tingitud planeetide ja tähe tiirlemisest ümber ühise masskeskme. Nii saab kindlaks teha ka nähtamatute planeetide masside alampiirid ja kaugused tähest. See meetod ei võimalda praegu siiski avastada Maaga võrreldava massi ja orbiidiga planeete, välja arvatud kolm planeeti, mis tiirlevad ühe pulsari ümber. Samuti on avastatud planeete teiste tähtede ümber, mõõtes pikka aega tähe heledust. Kui planeet liigub Maalt vaadates üle tähe ketta, siis tähe heledus väheneb väga natukene (maksimaalselt seni avastatud süsteemidel umbes 2%). Varjutuste kordumisel on võimalik määrata planeedi tiirlemisperiood ja ka mass. See meetod annab võimaluse määrata planeetide masse kõige suurema täpsusega, kuid eelistatult on vaadeldavad vaid need planeedid, mis on suured ja asuvad oma tähele väga lähedal.
Mati Kuulberg
Mati Kuulberg (9. juuli 1947 Tallinn – 14. juuni 2001 Tallinn) oli eesti viiuldaja, helilooja ja pedagoog.
Oli Eesti Kongressi liige.
Mati Kuulberg on maetud Metsakalmistule.
Tema vend on Priit Kuulberg.
Bitjug
thumb Bitjug (vene Битюг) on jõgi Venemaal. Saab alguse Tambovi oblastist, voolab Oka-Doni tasandikul ja suubub vasakult Doni jõkke.
Pikkus 379 km, valgala 8840 km².
Põld-lõosilm
Põld-lõosilm (Myosotis arvensis (L.) Hill) on taim kareleheliste sugukonnast lõosilma perekonnast, rahvapäraselt ka meelespea, äraunustamislill ja ära-unusta-mind-lill.
Taim on levinud Kesk- ja Lõuna-Euroopas, Skandinaavia lõunaosas, Kesk- ja Väike-Aasias, Põhja-Aafrikas. Võõrliigina kasvab ka Jaapanis ja Põhja-Ameerikas. Eestis väga sage.
Ta kasvab peamiselt põldudel ja aedades umbrohuna, vähem ka kuivadel pärisniitudel, teede ääres, mäenõlvadel, vahel liivikutel, enamasti aga inimesest mõjutatud aladel.
Õisi tolmeldavad putukad. Seemned levivad loomade ja inimeste abiga.
Põld-lõosilma ladinakeelne perekonnanimi on kreeka päritoluga: mys tähendab kreeka keeles 'hiir' ja otis 'kõrv'; arvensis tähendab 'põllu-'; nii et kokku 'põld-hiirekõrv'.
Kirjeldus
Põld-lõosilm on üheaastane tiheda ja laialivalguva puhmastikuga taim (peetakse rahvasuus ka samblaks), mis levib seemnete abil. Taim on inimkaasleja: kasvab peamiselt inimestega asustatud aladel. Seemneid on igal puhmal 500–1000. Põld-lõosilm eelistab veidi niisket ja varjulist kohta, kuigi võib lühikest aega õitseda ka väga päikesepaistelistes kohtades. Selle põhjuseks arvatakse olevat seemnete ja juurestiku küllaltki maapinnalähedane kinnitus. Ta õitseb hiliskevadest suve keskpaigani.
Lillest mööda käijaile hakkab esialgu silma vaid suur sinetav õiemeri. Aga lähemal vaatlusel osutub see ühtlaselt sinakas õitekompleks suhteliselt sümmeetriliste õitega ja värviküllaseks vaatepildiks. Õielehed on suhteliselt sarnased ega erine pealtnäha tavapärastest kroonlehtedest.
Põld-lõosilma lehed mõjuvad veidi karedate või kleepjatena. Need on mõlajad või keeljad tömbi või lühidalt teritunud tipuga karedakarvalised lihtlehed. Nende pikkus on 1–7 cm, laius 0,5–1,5 cm. Ülemised lehed on rootsutud, istuvad, alumised ahenevad rootsuks. Juurmised lehed moodustavad kodariku ja kuivavad enamasti juba õitsemise ajaks.
Taime vars on vastupidav ega kipu esimesel murdmisel järele andma. See omadus aitab taimel tuultele ja vihmadele ning nii loomade kui ka inimeste käimistele ja tegemistele vastu panna. Varsi on ühel taimel enamasti mitu, nad on lihtsad või juba alusel harunenud ning karvased.
Vili on põld-lõosilmal munajas, sile ja läikiv mustjaspruun pähklike. Viljad varisevad sageli koos tupega. Viljaraod on õietupest vähemalt kaks korda pikemad. Karvad on alumises osas harali, ülaosas lidus.
Paljuneb seemnetega, mis levivad mööduvate loomade karvadele ja inimeste riietele kinnitudes.
Põld-lõosilm on suhteliselt kärme levikuga ja seda võib proovida ka kodus varjulistes kohtades ja metsa all kasvatada. Igal juhul kipuvad selle taime läheduses jääma kängu või peaaegu üldse ära kaduma maaharijale tavaliselt muret tekitavad nn päris umbrohud.
Max Hurt
Õppis Tartu ja Peterburi ülikoolis, lõpetas viimase filosoofiateaduskonna 1896. Eesti Üliõpilaste Seltsi ja endine korp! Fraternitas Estica vilistlane.
1897–1920 oli Vene-Ameerika kummitööstuse aktsiaseltsi "Treugolnik" Petrogradi osakonna juhataja ja prokurist. Osales Esimeses maailmasõjas rooduülemana. 1920–1926 Kaubandus-tööstusministri abi, alates 1925 Kaubandus-Tööstuskoja direktor. 1931–1933 Tallinna Aktsia Panga nõukogu esimees, 1933–1936 president.
Ta oli Jakob Hurda poeg.
Kübassaare tuletorn
pisi|püsti|Kübassaare tuletorn (2008)
Kübassaare tuletorn on tuletorn Saaremaa vallas Kübassaare poolsaarel.
Ajalugu
1915. aastal püstitati esimene puidust tulepaak. 1923. aastal süttis torn pikselöögist põlema.
1924. aastal ehitati uus laternaruumi ja rõduga raudbetoontorn, mis on tänapäevani kasutuses.
Masako
Ta sündis elukutselise diplomaadi Hisashi Owada esimese tütrena. Tal on kaks nooremat õde.
Ta oli kaheaastane, kui perekond kolis Moskvasse. Jaapanisse naastes õppis ta Tokyos kuni keskkooli teise klassini. Siis läksid nad perega USA-sse Bostonisse, kus ta 1981. aastal lõpetas keskkooli.
Pärast Harvardi Ülikooli majandusteaduskonna lõpetamist õppis Masako lühikest aega Tokyo Ülikooli õigusteaduskonnas. Pärast seda sooritas ta edukalt diplomaatilise teenistuse eksamid ja asus tööle välisministeeriumisse, kus töötas ka ta isa.
Masako räägib lisaks jaapani keelele vabalt inglise ja prantsuse keelt, lisaks suhtlustasemel saksa, vene ja hispaania keelt.
9. juunil 1993 abiellus ta kroonprints Naruhitoga. Nende tütar printsess Aiko sündis 1. detsembril 2001.
Masako on alates 2002. aastast avalikkuse tähelepanust kõrvale hoidnud emotsionaalse stressi tõttu, mille põhjuseks peetakse üldsuse survet sünnitada meessoost troonipärija.
Roy Orbison
Roy Kelton Orbison (23. aprill 1936 Vernon, Texase osariik – 6. detsember 1988 Hendersonville, Tennessee osariik) oli USA laulja ja laulukirjutaja, kes on tuntud tänu kirglikule laulustiilile ning sügavatele ja emotsionaalsetele ballaadidele. Tema firmamärgiks olid tumedad päikeseprillid.
Orbison alustas muusikukarjääri keskkoolis rockabilly ja kantrimuusika ansamblis lauldes. 1965. aastal sõlmis ta lepingu Sam Phillipsi plaadifirmaga Sun Records, kuid suurima edu saavutas ta Monument Recordsiga. Aastatel 1960–1966 jõudsid 22 tema singlit Billboardi singlite edetabeli esineljakümne. Ta oli oma hittide autor või kaasautor. Tema tuntumate 1960. aastate laulude hulka kuuluvad "Only the Lonely" (1960), "Running Scared" (1961; Billboardi edetabeli esikoht), "Crying" (1961), "In Dreams" (1963) ja "Oh, Pretty Woman" (1964; Billboardi edetabeli esikoht). Alates 1960. aastate keskpaigast tabas teda mitu isiklikku tragöödiat, tema plaadimüük vähenes ja karjäär hakkas minema allamäge. Uuesti hakkas tema populaarsus tõusma 1980. aastatel.
Teda kutsuti rokkmuusika Carusoks (The Caruso of Rock). Elvis Presley pidas teda maailma parimaks lauljaks, Barry Gibb kutsus teda "Jumala Hääleks". 2008. aastal paigutas ajakiri Rolling Stone Orbisoni saja kõigi aegade parima laulja seas 13. kohale. 1987. aastal võeti ta Rock'n'rolli Kuulsuste Halli ja 1989. aastal Laulukirjutajate Kuulsuste Halli liikmeks. 2010. aastal sai ta Hollywoodi kuulsuste alleele omanimelise tähe.