cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Mardikas toosis
Termini tähendus
Ludwig Wittgensteini analoogias tähistab kast meie meelt. Me oletame, et teiste inimeste mõtted ja tajud, nagu valutunne, armastus, eneseteadvus on meie enda omadega sarnased, kuid see on kõigest oletus. Me teame ainult seda, mis toimub meie endi peas, ja suudame kirjeldada kogetavat oma sõnadega teistele inimestele, kellel on meie kogemusest aga oma arvamused. Seda fenomeni nimetatakse ka privaatkeele argumendiks.
Tšekeholo keel
1. Hääldamisreeglid
e hääldatakse nagu inglise keeles «egg»
a hääldatakse nagu inglise keeles (esimene a) «banana»
o hääldatakse nagu inglise keeles «open»
u hääldatakse nagu inglise keeles «new»
i) Häälikud, mille moodustamisel tekib suuõõnes või huultel mingi osaline või täielik takistus kasutatakse nende ees tähte h. Näide:
Morfoloogia
Tšekeholo keel on aja jooksul kujunenud tugevasti flekteerivaks keeleks. Keel kasutab sõnatuletuses ja vormimoodustuses fleksiooni.
Asesõna ehk pronoomen
On olemas neli arvukategooria liiget: ainsus, kaksus, kolmsus, mitmus.
Aheru Haugjärv
Aheru Haugjärv (ka Haugjärv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Laanemetsa külas. Veekogu pindala on 0,2 ha.
Tšekeholo keel
2. Enesekohased asesõnad
Näide: Hara ni mana – otsida teda
3. Omastavad asesõnad
On olemas kaks tüüpi omastavat asesõna: võõrandamatud ja lahutamatud.
Võõrandamatuid vorme kasutatakse selleks, et näidata, kes omandab teatud toitu, jooki, tubakat ja muud tarbekaupa.
Näited:
4. Näitavad asesõnad
On olemas neli demonstratiivi. Inglise keeles need täidavad funktsiooni: this, that, these, those.
Nimisõna ehk substantiiv
a) Kui tegusõnale lisada sufiks -gna, siis sellel on sama funktsioon nagu sufiks -ing inglise keeles. Moodustub nimisõna.
b) Paljud nimisõnad moodustatakse tegusõnadest. Kui helitu sulghälikute (k, p, t) taha lisada h, siis tegusõnast moodustub nimisõna.
Näited:
Artiklid
Artiklid on alati nimisõna taga.
a) Ainsuse artiklid
Näited:
b) Mitmuse artiklid
Dexteri laboratoorium
"Dexteri laboratoorium" (ingl. "Dexter's Laboratory") on USA joonissari. Sarja looja on Genndy Tartatovsky. Eestis on sarja näidati ETV ja Kanal 2.
Sudargi
Sudargi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonnas Dunika vallas.
Tšekeholo keel
Hulgasõna ehk kvantor
Väga sageli kasutatavad kvantorid näitavad, kas tegemist on ühe üksusega või määratlematu arvuga.
Sudargi
Küla asub valla edelaosas.
Out of Style
"Out of Style" on Sunrise Avenue kolmas album, mis ilmus 2011. aastal.
Sudargi
2006. aastal elas külas 20 inimest. Aastani 2021 kuulus küla Rucava piirkonda.
Tšekeholo keel
Hulgasõna ehk kvantor
Üksikasju tähistatakse numbriga üks (kaisei), kollektiive mõistetega keha (mõned, aga mitte teised), ḡoro (kõik rühmast), ḡoro (kõik väga suurest hulgast).
Näited:
Omadussõna ehk adjektiiv
a) Omadussõnad, mis kirjeldavad isikut või asja on alati nimisõna järel.
b) Paljud omadussõnad on moodustatud tegusõnadest. Tuleb lisada sõnale eesliidet na või moodustada nihe konsonantide vahel: f muutub fn-ks, s muutub sn-ks.
Näited:
Tegusõna
Lühendid, mida näidetes kasutatakse:
1. Sihiline / Sihitu tegusõna
Sõnavormid ni ja di määravad mõlemad objekti, mis kuulub kolmandale isikule.
Näited:
2. Eesliide
a) Sihitu tegusõna muutub sihiliseks kui sellele lisada eesliidet fa.
Näide:
b) Kui omadussõnale, mis määrab tegevust, lisada eesliidet fa, siis see funktsioneerib sihiline tegusõnana.
c) Paljudes olukorraduses tegusõna funktsioon sõltub kontekstist ja teksti tähendusest.
3. Reduplikatsioon
Näide:
b) Reduplikatsioon on väga oluline tegusõna moodustamisel.
c) Ühest küljest, reduplikatsiooni tõttu muutuvad sihitud tegusõnad sihilisteks.
Näited:
d)Teisest küljest, reduplikatsioon võib näidata ka seda, et tegevus võib uuesti toimuda või kesta pikemat aega.
4. Ajavormid
a) Lihttulevik
Kui lauses leidub na tegusõna ees, siis tegu on lihtmineviku lausega.
Näide:
Sul tulevik maksta komp. John'ile art.
b) Minevik
Mineviku määrab ka tegusõna ees seisev neke, mis tähendab « eile».
Ipf. minema kala
Praegu leidma lõp. ta art.
c) Olevik
Kui lauses leidub te tegusõna taga, siis tegu on oleviku lausega. Te ei tähenda ainult oleviku, vaid see võib olla ka asesõna: «mis», « kes», «mida». Tihti te järel tuleb la, mis tähendab «praegu», «kohe».
Üks mees jooks. Pr. praegu tulema seal
Määrsõna ehk adverb
a) Kui omadus- või tegusõnale lisada eesliidet fa, siis need muutuvad määrsõnaks.
Näited:
b) Väike arv tegusõnu võivad funktsioneerida määrsõnana. Need on : fodu – koos olema, sopa – eraldatud olema, koko – ära viskama.
c) Teatud hulgal määrsõnadel on erinev tähendus, sest nad muudavad tegevuse eesmärke. Sellised määrsõnad eelnevad tegusõnale, mida nad muudavad.
d) Tegusõna taga tulevad järgmised määrsõnad:
Eessõna
On olemas kaks peamist eessõna, need on ka ja ke.
a) Eessõna ka on väga mitmekesine, see tähistab asukohta (juures), näitab aega (ajal), põhjust (sest, et; alates) ning on kaasaaitav (koos).
Näited:
b) Eessõna ke kasutatakse koos mõistetega (sees, üleval, all), et näidata objekti asukohta. Selle kombinatsiooni tõttu moodustuvad järgmised eessõnad : allpool, seespool, eespool.
c) Kui on vaja näidata kindla isiku asukohta, siis tuleb võtta aluseks balu ning lisada sellele järelliidet –gna ainsuse puhul ja –di mitmuse puhul.
Näide:
1. Sõnade järjekord
Tšekeholo keeles puudub kindel põhisõnajärg. Lauseid on võimalik järjestada kolmel viisil: SVO (subjekt – verb – objekt), VSO (verb -subjekt – objekt), VOS (verb – objekt – subjekt).
a) SVO, VSO, VOS on sõnajärjekombinatsioonid, mida kasutatakse iseseisvas jaatavas lauses, kus alus märgib kuulajale tuntud asja.
c) Keele kõnelejad konstrueerivad lauseid kõigi kolme kombinatsiooni alusel võrdse sagedusega.
d) VSO kombinatsiooni järgi ehitatud lause on keerulisem, sest verbile kuuluv objekt on lauses varjatud.
2. Sidesõna ehk konjunktsioon
a) Keele struktuuris on olemas mitu sidesõna tüüpi.
Näide:
c) Kui lauses tahetakse ühendada omavahel kindlat isikut ja isikulist asesõna, siis tuleb kasutada duaalset või triaalset isikulist asesõna, mis täidaks sidesõna funktsiooni.
Duaalsed on : tapa, gepa, gopa, phia mare, repa.
Triaalsed on : tatilo, getilo, gotilo, tilo mare, retilo.
d) On olemas veel suur hulk sidesõnu, mida kasutatakse sõnade ühendamiseks.
Need on:
e) On olemas veel hulk sõnu, mille funktsiooniks on sõnade ühendamine.
3. Eitav kõneliik
a) Eituse puhul kasutatakse the'o, mis viitab sellele, et tegevus on ebaõnnestunud või puudub mõni objekt lauses.
Näide:
Ng. kanuu
b) Eitust on võimalik väljendada paigutades eituse määrajat (the'o) positiivse väide taha.
c) Muud eituse vormid, mis on moodustatud the'o baasil.
Need on:
e) Eituse vormid tuleb alati panna tegusõna ette.
f) Eituse vormil on sama tähendus nagu inglise keeles not, mille funktsiooniks on lause eitamine.
Ng. v. Buala Sm. Sg.
g) Üldeituse puhul eitatakse lausega väljendatud tervikuna. Selleks kasutatakse blahi, mis seisab tegusõna ees ning tähendab «üldse mitte» eesti keeles.
h) Kui tahetakse väljendada negatiivset soovi või tahet, siis kasutatakse alust tira.
Tira tähendab eesti keeles: ei taha, keelduma.
4. Küsilause
Tšekeholo keeles küsimusi esitatakse väga sageli intonatsiooni kaudu. Sel juhul ei kasutata küsisõnu.
a) Küsilause lõpus tavaliselt seisab sõna, mis viitab objektile.
Näide:
b) On olemas teatud hulk küsisõnu, mida kasutatakse küsilausete üles ehitamiseks.
Need on:
c) Küsisõnad niha ja heva seisavad alati küsilause lõpus.
d) Küsisõna unha seisab alati pärast tegusõna.
e)Teatud olukordades võib küsisõna hei tähendada mitte «kes?», vaid «mis?».
f) Mõnikord küsisõna hei võib tähendada ka «kelle?».
g)Küsisõna heva (kus?) võib teatud küsilauses tähendada «mees / naine kus?» või «grupp kust?».
1. Erinevused
Tšekeholo keeles on 5 täishäälikut, eesti keeles aga 9. Tšekeholo keeles puuduvad eesti keelele omased : õ, ä, ö, ü.
Tšekeholo keeles on 3 helitut häälikut, eesti keeles aga 12. Eesti keeles on veel: k, p, t, f, h, s, š, z, ž.
Tšekeholo keeles on 3 häälikut, mis puuduvad eesti keeles: ɣ, ḡ, n̄. Tšekeholo keeles puuduvad sellised häälikud: š, ž.
Eesti keele põhisõnajärjeks on SVO. Tšekeholo keeles puudub kindel põhisõnajärg. Lauseid on võimalik järjestada kolmel viisil: SVO, VSO, VOS.
2. Sarnasused
Sarnased täishäälikud : a, e, i, o, u.
Sarnased helitud häälikud : b, d, g.
Kirjaviis
Tšekeholo kirjaviisi aluseks on ladina põhitähestik. Kasutatakse klassikalist ladina tähestikku, mis koosneb 26-st tähest.
Tšekeholo keele kirjasüsteem põhineb IPA (International Phonetic Alphabet) tähestiku süsteemile, mille funktsiooniks on foneetika tähistamine.
Sõnade kirjutamine toimub vasakult paremale.
3. Murded
Keeles on kaks suuremat murderühma: Maringe ja Hograno murded.
Need inimesed, kes elavad Saalomoni Saarte Lõuna-Ida piirkonnas kõnelevad Maringe't ja need, kes elavad Põhja-Läaane piirkonnas, kõnelevad Hograno't.
Hograno kõnelejad ei tunnusta Maringe't ja vastupidi. Keelele pandi nimetus Cheke Holo kui alternatiivne nimi.
Tänapäeval teevad mõlema dialekti kõnelejad tihedat koostööd ning käivad ühes kirikus, mida varem ei tehtud.
Mehikoorma kirik
pisi|Mehikoorma kiriku varemed (jaanuar 2014) pisi|Mehikoorma kiriku varemed (aprill 2021) Mehikoorma kirik on Põlva maakonnas Räpina vallas Mehikoorma alevikus asuv varemetes kirik. Kiriku varemed on tunnistatud kultuurimälestiseks.
Kirik ehitati aastatel 1895–1896 Räpina kiriku abikirikuna. Kiriku projekteeris arhitekt Reinhold Guleke ja kiriku ehitustöid juhatas ehitusmeister Johannes Hoppe. Kirik oli historitsistlikus stiilis ja ühe lööviga.
Teise maailmasõja ajal sai kirik purustusi ja jäi aastast 1944 varemetesse.
1935. aasta Tallinna maleturniir
Tallinna Malesõprade Seltsi 50 aasta juubeliturniir oli 1935. aastal Tallinnas korraldatud rahvusvaheline maleturniir.
Tallinna Malesõprade Klubi (saksa maleselts) soovis juubelit pühitseda esindusliku Balti turniiriga, kuid algsed plaanid luhtusid. Et auhinnad praktiliselt puudusid, siis oli raskusi tugevate väliskülaliste kutsumisega. Juunis 1935 Mustpeade Klubi Oleviste saalis peetud üheksa osavõtjaga turniirile saabus tuntud maletajatest ainult sakslane Friedrich Sämisch, kelle parimad saavutused jäid aga 1920. aastatesse. Veel nõustusid turniiril mängima rootslane Gösta Danielsson, soomlane Eero Böök ja kaks Läti maletajat (Teodors Bergs ja G. Witte). Eestit esindasid Gunnar Friedemann, Johannes Türn ning 19-aastased Paul Keres ja Paul Schmidt.
Turniiri lõpptulemus
1. Schmidt 6,0 punkti, 2. Keres 5,5 p, 3.–4. Danielsson ja Bergs 5,0 p, 5.–6. Friedemann ja Böök 4 p, 7. Sämisch 3,5 p, 8. Türn 2,5 p, 9. Witte 0,5 p.
Franz Bernhard von Liphart
Franz Bernhard von Liphart (? –1710) oli Rootsi sõjaväelane ja ooberstleitnant, kes osales Põhjasõjas.
Elulugu
1701. aastal sai ta Valmiera maakaitseväepataljoni ülemaks ja ooberstleitnandiks.
Franz Bernhard von Liphart suri 1710. aastal.
Perekond
Franz Bernhard von Liphart abiellus Judith von Liphartiga. Abielust sündisid Gustav Friedrich, Magdalena Elisabeth ja Margaretha Euphemia von Liphart.
Tammeriisikas
Tammeriisikas (Lactarius quietus) on pilvikuliste sugukonda riisika perekonda kuuluv seeneliik.
Kasvab tammede all.
Tammeriisikas on kupatatult söödav.
Daniel Eberhard
Daniel Eberhard (? Prillwitz – 5. august 1710 Riia) oli Eesti vaimulik ja Academia Gustavo-Carolina rektor.
Eberhard sündis Prillwitzis (praegu Hohenzieritzi asula osa, Mecklenburgische Seenplatte kreisis, Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal. Ta õppis (immatrikuleeriti 25. juulil 1687) Greifswaldi ülikoolis, aga ka Hamburgi, Kieli, Wittenbergi, Leipzigi, Jena, Erfurdi ja Tartu Ülikoolis (immatrikuleeriti 1. detsembril 1690). 27. juunil 1691 sai magistriks Wittenbergi ülikoolis. Aastatel 1692–1694 töötas ta Riias lütseumi konrektorina. Ordineeriti veebruaris 1694 õpetajaks.
Aheru Raudjärv
Aheru Raudjärv (ka Raudjärv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Laanemetsa külas. Veekogu pindala on 0,1 ha.
Aegna saare maastikukaitseala
pisi|300px|Maastikukaitseala kaart, kus on näha erinevad piiranguvööndid. pisi|Tee Aegna maastikukaitseala Kurikneeme sihtkaitsevööndis (august 2013) Aegna saare maastikukaitseala ehk Aegna maastikukaitseala on maastikukaitseala, mis loodi 1991. aastal kogu Aegna saare maastiku kaitseks. Seal kaitstakse saare loodust ja kultuuripärandit, kusjuures külastuskoormus on tugev.
Saare tähelepanuväärsemate objektide seas on Lemmiku ninal liivasel maasäärel kasvavad kooslused, samuti Tulekivi ehk Sihi suurkivi ja Lemmiku kivikülv.
Philip Meersman
Philip Meersman (sündinud 1971) on belgia luuletaja. Kirjutab hollandi, inglise, prantsuse, saksa ja hispaania keeles.
Tema tegevusvaldkondadeks on impro, installatsioonid kõladest ja luulest, eri valdkondade performatiivne seostamine, sotsiopoliitilised ja keskkondlikud vaatlused eri riikides ja kultuurides.
Meersman on rahvusvahelise Zaumi Akadeemia liige ja selle Belgia haru president. Rahvusvahelise luuleühenduse "DAstrugistenDA" (asutatud 2005) liige. Esines selle rühma koosseisus 2017. aasta kirjandusfestivalil Prima Vista. Kaasasutaja ja liige kunstikollektiivides JA!, BruSlam ja TnXR.
Ta on Belgia ja Euroopa luuleslämmi meistrivõistluste koordinaator, luule- ja performance 'i-õpetaja ning luuleprogrammeerimise katsetaja ja nõustaja.
Teda on tõlgitud 15 keelde, avaldatud rahvusvahelistes ajakirjades ja antoloogiates. 2014. aastal ilmus New Yorgis tema raamat "This Is Belgian Chocolate: Manifestations of Poetry, Three Rooms Press".
Eesti keeles on Philip Meersmani tekste ilmunud kogumikus "DAstrugistenDA ütleb" (2017, kirjastus Luul, tõlkijad Kersti Unt, Aare Pilv ja Rauno Alliksaar)
Kondivalu
Asukoht
Linnaosa asub Rakvere lõunaosas. Ida pool on piiriks Lepiku linnaosaga Aia tänav, põhja pool piiriks Õpetaja heinamaa linnaosaga Karja tänav, lääne pool piirneb Tammiku linnaosaga, kus piiriks osaliselt Tammiku tänav ning lõuna osas eraldab Lilleoru tänav teda Palermo linnaosast. Kondivalu linnaosas asuvad Rakvere põhikool ja Juhan Kunderi mälestussammas. Kondivalu linnaosasse jääb ka Rakvere linnakalmistu.
Ajalugu
Tegu on ajaloolise Rakvere pisut kaugema äärelinnaga, mille hoonestamine algas 19. sajandi teisel poolel. Valdavalt hoonestati sealsed tänavad 19. sajandi viimasel kümnendil ja 20. sajandi algul. Kondivalu kujunes Rakvere eellinnaks, mida kesklinnast eraldasid hoonestamata kirikumõisa maad. Keerukas maadejaotus praeguse Rakvere territooriumil soodustas eeslinnade teket ka mõnes perifeersemas piirkonnas, samas jäi mitu ajaloolisele linnasüdamele hoopis lähemat ala pikaks ajaks hoonestamata. Tartu tänav oli ühtlasi linnast väljaviiv postimaantee, mis viis ka populaarse Palermo trahteri juurde. Piki tänavat hakkas vähehaaval kujunema linnalik asustus. 19. sajandi II poole kaartidel on paljud krundid veel tühjad. Valdavalt hoonestati Kondivalu tänavad 19. sajandi viimasel kümnendil ja 20. sajandi algul. Peatänavateks kujunesid Tartu tänav ja Karja tänav (varem Karjamaa, Riia, Peeter I) tänav. Sajandi lõpuks olid tekkinud ka Juhan Kunderi tänav (endine Kalmistu, Tallinna) tänava algusosa ning Aia (Vaestemaja) tänav. Mitmed linnale kuuluvad maatükid olid toona veel kruntideks jagamata. Kondivalu miljööalal on ehedaja mitmekesisena säilinud valdavalt 19. sajandi lõpu / 20. sajandi alguse provintsilinna aguli arhitektuur.
Kondivalu olnud suhteliselt vaene linnaosa, kus enamik maju on kuulunud maalt linna kolinud talumeestele. Kööktubade või toast ja köögist koosnevate pisikorteritega puidust tööliselamute, kus peremehel endal oli heal juhul pisut avaram korter, sekka eksib ka üksikuid väikese villa tüüpi ühepereelamuid. Korterelamud on hiljem valdavalt kohandatud pereelamuteks ja tänapäevaks ongi suurelt jaolt tegu eramute piirkonnaga.
Nimest
Linna lõunaosa peatänav – Tartu tänav – oli veel saja aasta eest väga korrast ära. See oli sillutamata ja auklik, porine või tolmune. Maarahvas kurtis linna sõites ikka, et kuni Piira sillani pole maanteel vigagi, aga linna piires loksutab tee vankril istujate luud-liikmed lausa ära ja paneb kondid valutama. Nii sai Kondivalu linnaosa oma nime.
Legendi järgi asus Tartu tänava otsas kõrts, mille hoone praegusest Lilleoru kauplusest üle tee veel alles. Sealt käidi kondivalu vastu rohtu küsimas. Mis see muud oli kui viin ja sellega kaasnesid ikka sekeldused. Nii võiski juhtuda, et pärast valutasid kondid rohkemgi. Kõrts ei tegutse enam eelmise sajandi vahetusest ja kondivalurohtu saab Lilleoru poest.
Tänavaid
Linnaosa peatänavad on Tartu, Juhan Kunderi ja Aia tänav. Lisaks Rahu, Alevi, Olevi, Sulevi, Nurme, Timuti, Metsa, Ristiku, Kanarbiku, Sambla, Mäekalda, Laskeraja tänavad. Samuti Metsa põik, Tikri, Sinilille ja Joosep Maasi tänav. Linnaosa läbivad ka Karja, Lilleoru ja Maasika tänav.
Helisignaal
Helisignaal (ladina keeles signum – märguanne) on heli kujul antav märguanne ehk signaal (tavaliselt sõidukite puhul või liikluskorralduses, alarmsignaalina, hoiatamiseks jne).
BYPOL
BYPOL ehk Valgevene Jõustruktuuride Ühendus (valgevene keeles Аб'яднанне сілавікоў Беларусі) on endiste Valgevene õiguskaitseorganite töötajate loodud organisatsioon, mille eesmärk on Aleksander Lukašenko režiimi kukutamine. Sinna kuuluvad Valgevene Riikliku Julgeolekukomitee, Riigieelarve Komitee, relvajõudude, siseministeeriumi, uurimiskomitee, kohtuekspertiisi riigikomitee, riigiprokuratuuri, tollikomitee, riigisaladuste kaitsega tegeleva operatiiv- ja analüütilise keskuse, riikliku piirikomitee ja presidendi julgeolekuteenistuse endised töötajad.
BYPOLi peakorter asub Varssavis. BYPOLi liider on Valgevene siseministeeriumi endine alampolkovnik Aliaksandr Azarau (Aleksandr Azarov).
Ajalugu
Augustis 2020 puhkesid kogu Valgevenes presidendivalimiste võltsimise tõttu massimeeleavaldused. Liigse julmuse tõttu, millega julgeolekujõud meeleavaldajaid kohtlesid, lahkusid mitmed Valgevene jõustruktuuride töötajad ametist.
6. märtsil 2021 alustas Valgevene riigiprokuratuur BYPOLi aktivistide vastu kriminaalmenetlust. 22. aprillil 2021 tunnistas Gomeli Železnodorožnõi rajooni kohus BYPOLi Telegrami kanali äärmuslikuks. 8. novembril 2021 kuulutas Valgevene siseministeerium BYPOLi ekstremistlikuks organisatsiooniks. 31. augustil 2022 kuulutas Valgevene Ülemkohus BYPOLi terroristlikuks organisatsiooniks.
Tegevus
3. novembril 2020 avaldas BYPOL Telegramis oma tegevuse eesmärgid:
"BYPOL on Valgevene kõigi õiguskaitseasutuste töötajate ühendus. See koosneb töötajatest, kes pole end määrinud oma inimeste vastu suunatud kuritegude toimepanemisel.
BYPOLi eesmärgid ja põhitegevused:
- Praegust kuritegelikku valitsust mitte toetavate korrakaitsjate ühendamine organiseeritud struktuuriks, mis on valmis tegutsema õiguse ja õigluse kehtestamisel Valgevene Vabariigis.
- Õiguskaitseasutuste sõltumatu ametiühingu loomine.
- Õiguskaitseasutuste tulevase reformi sätete väljatöötamine.
- Tõendite kogumine rahumeelselt protesteerivate Valgevene kodanike vastu toime pandud kuritegude kohta.
- Koostöö rahvusvahelisel areenil inimsusevastaste kuritegude toimepanemise faktide uurimisel ja kohtulikul läbivaatamisel, sanktsioonide kehtestamisel ja tuvastatud isikute kriminaalvastutusele võtmisel rahvusvahelisel tasandil."
BYPOLi esimene ülesastumine YouTube'is oli Valgevene siseministeeriumi akadeemia politseiosakonna 4. kursuse endise kadeti Vladislav Botjani pöördumine siseministeeriumi akadeemia kadettide poole kutsudes neid üles õpingud pooleli jätma ja "rahva poolele üle tulema."
Tegevus Ukraina sõja ajal
24. veebruaril 2022 ründas Venemaa Ukrainat. BYPOLi initsiatiivil asusid Valgevene raudteelased kahjustama Valgevene raudteetaristut, mida kasutasid Ukrainasse suunduvad Vene väed, algas nn raudteesõda. Siin saadakse innustust Teise maailmasõja ajal Saksa okupantide vastu võidelnud valgevene partisanidest. "Meie aktivistid hävitasid releekastid ja kesksignalisatsiooni," ütles BYPOLi liider Aliaksandr Azarau ABC News'ile kinnitades, et sabotaažis osalenud raudteelased olid BYPOLi liikmed. Juunis 2022 teatas ta plaanist Peramoga (Pieramoha ehk Võiduplaanist). Tema sõnul on plaanile alla kirjutanud üle 200 000 inimese, sealhulgas 5000 inimest, kes on valmis sooritama "erioperatsioone" või aktiivselt Lukašenko režiimi saboteerima. Oktoobris 2022 oli Azarau teatel BYPOLi Poolas asuvale koolituskeskuste võrgustikule laekunud üle 800 avalduse. 2. märtsil 2022 teatas Valgevene siseministeerium, et sabotaaž raudteel on klassifitseeritud terroriaktiks ning Valgevene Raudtee infrastruktuur võeti siseasjade organite ja sisevägede kontrolli alla. 6. aprillil 2022 teatas Valgevene siseministeerium kolme Bobruiski elaniku kinnipidamisest: neid süüdistatakse Osipovitši lähedal asuva signalisatsioonipaigaldise releekappide lõhkumises. Telegrami kanal "Valgevene raudteetöötajate kogukond" teatas, et pärast vahistamist tulistati inimesi põlvedesse, hoolimata sellest, et nad vastupanu ei osutanud. Valgevene inimõiguste keskuse "Viasna" esindajad ütlesid, et "partisanide" otsimiseks korraldasid Valgevene julgeolekujõud haaranguid nendes linnades, kus sai kahjustada Valgevene raudtee vara. 20. aprillil 2022 kiitis Valgevene parlamendi alamkoda heaks seadusmuudatuse, mis muutis terrorismi surmanuhtlusega karistatavaks.
Yasukazu Tanaka
Yasukazu Tanaka (jaapani keeles 田中 雍和 Tanaka Yasukazu; sündinud 15. juunil 1933) on Jaapani endine jalgpallur, ründaja.
Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1955. aastal 4 mängu.
Kituba keel
Kituba on bantu keelte rühma kuuluv keel, mis on üks ametlikke keeli Kongo Vabariigis ning mida räägitakse laialdaselt Kongo Demokraatlikus Vabariigis. Tegemist on kongo keelel põhineva kreoolkeelega.
Kituba keelt räägib emakeelena Kongo Vabariigis 1 160 000 inimest (1987. a seisuga) ning Kongo Demokraatlikus Vabariigis 4 200 000 inimest (1990. a seisuga).
Kongo Vabariigis on kituba, mida seal nimetatakse ka monokutuba keeleks, levinud riigi lõunaosas, pealinna Brazzaville’i ümbruses. Kongo Demokraatlikus Vabariigis on kituba, mida tuntakse seal ka kikongo ya leta või kikongo-kituba keelena, levinud Alam-Kongo provintsis ja Bandundu provintsi lõunaosas. Kongo Demokraatlikus Vabariigis on 1990. aastal kituba keelde tõlgitud ka Piibel.
Kituba keeles on kasutusel ladina tähestik.
Foneetika
Kituba keeles on viis vokaali (a, e, i, o, u), mis häälduvad sarnaselt eesti keelega.
Konsonantide hääldustabel:
Asesõnad
Kituba keeles on isikulised ja omastavad asesõnad. Omastavaid asesõnu kasutatakse isikuliste asesõnade asemel, kui subjekti soovitakse esile tuua, näiteks:
Mwana na nge – sinu laps vs Mwana ya munu  – Minu laps (mitte kellegi teise).
Tegusõnad
Kituba keeles on hästi arenenud tegusõnade süsteem koos ajavormide ja aspektidega. Enamikul tegusõnadel on pikk ja lühike versioon. Pikad vormid on kasutusel formaalses kirjalikus suhtluses, lühikesed vormid tavasuhtluses.
Tegusõnade infinitiivi vormi moodustatakse eesliitega /ku-/.
Tegusõna ’olema’ (kuvanda või kuvuanda) on ainukene ebaregulaarne tegusõna kituba keeles.
Kõik muud tegusõnad moodustatakse abitegusõnadega, näiteks sõna kusala (töötama).
Sõnavara
Enamik kituba keele sõnu tulevad kikongo keelest. Ka teised bantu keeled, nagu näiteks jaka, lingala ja suahiili on seda mõjutanud. Lisaks on mõned sõnad laenatud prantsuse, portugali, hispaania ja inglise keelest, näiteks:
Pariisi Rahvusooperi Ballett
pisi|240px|Ovatsioon Pariisi Ooperi Balleti esitantsijale [[Manuel Legris'le tema lavakarjääri viimasel etendusel 15. mail 2009 Palais Garnier' laval (ballett "Onegin" John Cranko koreograafias)]]
Pariisi Rahvusooperi Ballett (prantsuse keeles Ballet de l'Opéra national de Paris) on maailma prestiižsemaid balletikompaniisid. Kuulub omaette institutsioonina Pariisi Rahvusooperi koosseisu.
Balletitrupi juhid pärast 1945. aastat
1929. aastal kutsuti 24-aastane Djagilevi trupi esitantsija Serge Lifar Pariisi Rahvusooperi Balleti kunstiliseks juhiks. Ta juhtiski truppi aastatel 1930–1945. Teise maailmasõja lõpul süüdistatuna kollaboratsioonis oli ta sunnitud kaks aastat rahvusooperist eemale hoidma.
Sõjajärgsed balletijuhid olid:
Eksperimenta!
Eksperimenta! (E!) on 2011. aastal alguse saanud rahvusvaheline koolinoorte kaasaegse kunsti triennaal, mis on mõeldud 14–19-aastastele noortele. Eksperimenta! annab noortele võimaluse kogeda loomeprotsessi ideearendusest ja eksperimenteerimisest teoste väljapanekuni ja tagasiside saamiseni rahvusvahelisel areenil kutselistelt kuraatoritelt ja kriitikutelt.
Eksperimenta! ühendab iga kolme aasta tagant toimuvat kunstinäituse, kogemuste vahetamise programmi IDEElaboratoorium ning kunstikoolide ja -keskuste rahvusvahelist võrgustikku.
Eksperimenta! idee autor ja eestvedaja on Sally Stuudio direktor Annely Köster. Eksperimenta! kuulus programmi "Tallinn – Euroopa kultuuripealinn 2011".
Eksperimenta! 2011
2011. aasta Eksperimenta! peateema oli "Ruum”, mis võimaldas esitleda noorte autorite mitmekülgseid ja eri tasandeid hõlmavaid tõlgendusi ruumist:
Peateemast lähtuvalt valis ja arendas iga osalejamaa professionaalne kuraator koos kooliõpilastega just nende riigile ja kultuurile omase installatsiooni ehk näitusetöö.
Triennaal toimus Tallinna Lauluväljakul ja Maarjamäe lossis. Näitusel esitleti kaasaegset noorte kunsti 14 riigi autoritelt: Eestist, Soomest, Venemaalt, Lätist, Leedust, Saksamaalt, Sloveeniast, Bulgaariast, Portugalist, Iirimaalt, Islandilt, Türgist, Kanadast ja Lõuna-Koreast. Noorte kunstnike teoseid käis vaatamas üle 18 000 inimese.
Eksperimenta! 2014
Eksperimenta! 2014 toimus Tallinna vanimas, Katariina kirikus ja keskaegses kaupmehemajas Hopneri majas. Teemaga "Kunst ja teadus" soovis Eksperimenta! eri maade õpilasi ja õpetajaid julgustada uurima maailma teadusprisma kaudu, kasutama teaduse meetodeid loovtöö alguspunktina ja interpreteerima tulemusi kunsti kaudu. Triennaal aitas kaasa 21. sajandi ellujäämisoskuse – loova ja teaduspõhise mõtlemise – teadvustamisele ja praktiseerimisele noorte seas.
Eksperimental! 2014 osales noori kunstnikke kümnest riigist: Eesti, Läti, Soome, Venemaa, Saksamaa, Sloveenia, Portugal, Türgi, Kanada ja Brasiilia.
IDEElaboratoorium
Eri riikides toimuvate IDEElaboratooriumite tegevus kulmineerub iga kolme aasta tagant Eksperimenta! triennaali avanädalal, mil toimuvad praktilised töötoad ja mõttetalgud. IDEElaboratooriumid toovad kokku kunstihariduse eksperdid, teadlased ning praktikud ja õpilased üle kogu maailma. IDEElaboratooriumi tegevused on suunatud paralleelselt kahele sihtrühmale: programm kunstihariduse valdkonna spetsialistidele ja programm 14–19-aastastele koolinoortele.
IDEElaboratooriumi üheks tegevuse sõlmpunktiks on virtuaalne keskkond www.eksperimenta.net, kuhu haridusvaldkonnas tegevad inimesed saavad sisestada oma parimate praktikate dokumentatsioone ning kus kõik huvilised saavad avatud foorumis arutleda kunstihariduse ja kaasaegse kunsti lõimumise teemadel.
Üks osa Eesti võrgustiku algatatud ja Sally Stuudio korraldatud IDEElaboratooriumi tegevustikust on eesti õpetajate täiendkoolitusprogrammid. Haridus- ja Teadusministeeriumi 2008. aastal kinnitatud: „Kaasaegse kunsti grammatika“ (suunatud haridusjuhtidele ja mittekunstiõpetajatele) ja „Modernismist postmodernismi ja tagasi“ (suunatud kunstiõpetajatele).
2014. aasta rahvusvaheline kunstihariduse konverents Eduko IDEElaboratoorium, keskendus kunsti ja teaduse lõimimisele hariduses.
Alexander Rossi
pisi| Alexander Michael Rossi (sündinud 25. septembril 1991 Californias) on Ameerika Ühendriikide vormelisõitja.
2015. aastal osales ta alates Singapuri GP-st Manor Marussia Vormel 1 meeskonnas 5 võistlusel.
Vaguheinik
Vaguheinik (Tricholoma stans) on heiniku perekonda kuuluv seeneliik.
Eestis kasvab vaguheinik männimetsades.
Seen ei ole söödav.
Ogresgals
pisi|Endine meierei Ogresgals (ka Kārļi) on küla (lielciems) Lätis Ogre piirkonnas, Ogresgalsi valla halduskeskus. Asula asub merepinnast 40 meetri kõrgusel paigas, kus Ranka jõgi Ogresse suubub. Küla jääb piirkonna keskusest Ogrest 9 ning Riiast 46 kilomeetri kaugusele.
Külas on põhikool, rahvamaja, apteek, postkontor ja raamatukogu. Küla koosseisu kuuluvad ka Ogre suvilakooperatiiv ja Dārziņi piirkond. Seal asuvad D/s Dārziņi, Gāršase, Jaunzāģeri, Kārļi, Truči, Lībieškalnsi, Lielstaldāti, Ogresgala skola ja Ogresgalsi bussipeatused.
Ogresgals kujunes endise Vārma mõisa aladele vallakooli ja vallamaja juurde. Nõukogude perioodil asusid seal Ogre aianduslik katsemajand ja kolhoosi Kopdarbs osakonnakeskus. Sealses kultuurimajas alustas oma tegevust ansambel Odis.
François Kamano
pisi|François Kamano (2018) François Kamano (sündinud 1. mail 1996 Conakrys) on Guinea jalgpallur, kes mängib Venemaa kõrgliiga klubis Moskva Lokomotiv ja Guinea jalgpallikoondises ründajana.
2020. aasta augustis liitus ta Moskva Lokomotiviga.
Guinea jalgpallikoondises tegi ta debüüdi 2015. aastal. Samal aastal kuulus ta Guinea koondisse 2015. aasta Aafrika rahvaste karikavõistustel. Esimese värava koondisesärgis lõi ta 12. juunil 2015 mängus Svaasimaa vastu.
Imeline falloskurk
Imeline falloskurk (Gulaphallus mirabilis) on sugukonda Phallostethidae kuuluv mageveekala.
Kala on levinud Filipiinidel.
Implanteerimine
Implanteerimine ehk siirdamine on meditsiinitehnilise vahendi ehk implantaadi paigaldamine elusolendi keha sisse.
Erinevalt transplantatsioonist on implanteeritav (siiratav) objekt enamikul juhtudel mittebioloogiline.
Implanteeritavad võivad olla näiteks südamerütmurid, kuuldeaparaadid, insuliinipumbad ja muud meditsiinitehnilised vahendid.
Mere põik
Mere põik on tänav mitmes Eesti asulas:
1969. aasta Liibüa riigipööre
1969. aasta Liibüa riigipööre (ka al-Fatehi revolutsioon või 1. septembri revolutsioon) toimus 1. septembril 1969 Liibüas. Vabade Unionistlike Ohvitseride liikumine eesotsas kolonel Mu‘ammar al-Qadhdhāfīga kukutas kuningas Idris I.
Mehikoorma Issandamuutmise kirik
pisi|Mehikoorma Issandamuutmise kirik, 2. aprill 2021 Mehikoorma Issandamuutmise kirik on Põlva maakonnas Räpina vallas Mehikoorma alevikus asuv õigeusu kirik. Seda kasutab Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku Mehikoorma Issandamuutmise kogudus.
Kirik ehitati aastatel 1931–1933. Kiriku projekteeris Anatoli Podtšekajev. Kiriku pühitses metropoliit Aleksander.
Kirikus on mitmeid kunstimälestiseks tunnistatud esemeid, sealhulgas tornikell, laelühter (kuue tulega), kroonlühter (kaheteistkümne tulega), aujärjetagune rist.
Väiku-Apja järv
Väiku-Apja järv on järv Valga maakonnas Valga vallas Koobassaare külas. Veekogu pindala on 6,3 ha.
SA Hille Tänavsuu Vähiravifond
SA Hille Tänavsuu Vähiravifond "Kingitud elu" ehk Vähiravifond "Kingitud elu" on Eesti esimene eraalgatuslik vähiravi toetusfond, mis toetab annetustest kogunevate vahenditega nende vähipatsientide ravi, kelle ravikulusid ei kompenseeri Eesti Haigekassa.
Eesti Klubi
Eesti Klubi on Eestis tegutsev klubi, mille eesmärk on kaasa aidata eestluse kestmisele ja edendamisele. Klubi kanti Äriregistrisse 2003.
Klubis on 108 liiget. Klubi juhatuse esimees on Andro Roos.
Aela-Viirika soo
Aela-Viirika soo asub Rapla maakonnas Rapla vallas. Soo pindala (sookaitsealana) on 2601 ha.
Eesti Klubi
Klubi on Eesti Kultuuriseltside Ühenduse liige.
Aela-Viirika soo
Sooala võeti kaitse alla 1981. aastal (Aela-Viirika sookaitseala), praegu kaitstakse osa soomassiivist Aela maastikukaitseala (1341,6 ha ) nime all.
SA Hille Tänavsuu Vähiravifond
Fondi eesmärk on toetada vähihaigeid, kelle ravi ei rahasta Eesti Haigekassa. Fond toetab tõenduspõhist ja igale konkreetsele patsiendile raviarsti poolt ametlikult näidustatud medikamentoosset kasvajavastast ravi.
Aela-Viirika soo
Nagu nimigi vihjab koosneb soo kahest soomassiivist: Aela soost ja Viirika soost, neid lahutab Kuimetsa-Vahastu tee.
Aela-Viirika soos on arvukalt rabasid, mida lahutavad siirdesoo- ja madalsooalad. Suuremad rabad soostiku Viirika poolel on Masila soo, Ülesoo raba, Kõrgemäe raba, Kaasika raba ja Plangimäe raba. Suuremad rabad soostiku aela poolel on Käometsa raba ja Aela raba. Ala mosaiiksust suurendavad arvukad soosaared, millest suurimal asub Viirika küla. Soostiku loodeosas asuvad Aeli järv ja Kadja järv.
SA Hille Tänavsuu Vähiravifond
Samuti soovib fond propageerida heategevust kui elustiili ehk "ravida" ka Eesti ühiskonda.
Toetuse taotlemise võimalustest
Fondilt on võimalik abi taotleda neil patsientidel, kes vajavad onkoloogilist ravi, mida ei rahasta haigekassa, ning kellel on selge kirjalikus vormis kinnitus oma raviarstilt selle ravi vajaduse ja näidustuse kohta. Toetust taotleb patsient koostöös oma raviarstiga.
Fondi nõukogu hindab taotluste vastavust fondi põhilistele toetamise kriteeriumitele. Tähtis on, et tegu oleks onkoloogilise ja patsiendile näidustatud raviga, mida haigekassa ei rahasta, kuid mille osas on raviarstilt selge suunis. Raviarst võtab vastutuse selles osas, millist ravi ja millises mahus tema patsient vajab. Reeglina ei anna fond ravisuuniseid, vaid tegeleb ainult ravi rahastamisvõimaluste otsimise ja pakkumisega fondile laekunud annetuste piires.
Toetus väljastatakse vaid juhul, kui fondi on kogunenud selleks piisavalt annetusi. Igal abitaotlejal on võimalik oma ravi võimaluste piires ka ise finantseerida.
Tegevuse tulemused
Esimese seitsme tegevusaasta jooksul on fondist abi saanud ligi üle 1200 inimese. Selle aja jooksul on fond kogunud annetustena üle 10 miljoni euro.
2014. aastal kaasas "Kingitud elu" vähipatsientide ravisse peamiselt annetustena üle 230 000 euro ning toetas 11 eestimaalase vähiravi summas üle 76 000 euro.
2015. aastal kasvas fondi tegevus oluliselt. Aasta jooksul koguti annetustena ligi 635 000 eurot ning toetati 50 vähihaige ravi. Vähiravisse panustati eraannetusi kokku ligi 470 000 euro ulatuses.
2016. aastal toetas "Kingitud elu" fond ligi 50 inimese ravi kokku ligi 700 000 euroga.
2017. aastal toetas fond 100 abivajajat ning kogus annetustena üle 1,7 miljoni euro. Noorim abisaanu oli 2017. aastal 5-aastane ja vanim 77-aastane.
2018. aastal sai fondist abi üle 200 inimese. Nende ravisse panustas fond kokku ligi 2,5 miljonit eurot.
2019. aastal lisandus fondi 2,7 miljonit eurot ning abi sai ligi 200 inimest. Umbes sama palju inimesi toetas fond ka 2020. aastal, mil fondi laekus 3,2 miljonit eurot.
35–40 protsenti kõikidest vähiravifondi kaudu abi saanud vähihaigetest on tänu toetusele elanud vähemalt ühe kvaliteetse lisa eluaasta. Fondi ajaloos on ligi kümme juhtumit, kus abisaaja on tunnistatud haigusvabaks ehk sisuliselt terveks. 2018. aastal lõppes sel moel edukalt 8-aastase Annabeli ravi.
Seni on fond saanud toetada kõiki abipalujaid, kes kuuluvad fondi sihtrühma ehk vajavad tõenduspõhist ja näidustatud vähiravi, mida ei finantseeri Haigekassa. Ükski inimene ei ole jäänud rahapuudusel toetuseta. Seega on fond seitsme aasta jooksul saanud kinkida kõikidele abivajajatele lootuse ning võimaluse proovida parimat vähiravi. Suurt rolli selles mängivad ligi fondi ligi 10 000 igakuist püsiannetajat.
Rando Värnik
pisi|Rando Värnik (keskel) Arvamusfestivali teadusalal 2020. aastal Rando Värnik (sündinud 30. augustil 1969) on eesti teadlane, Eesti Maaülikooli maamajanduse ökonoomika õppetooli hoidja, Agroinfo projektijuht.
2001. aastal sai ta Eesti Põllumajandusülikoolis majandusdoktori kraadi agraarökonoomika erialal.
Ta on ajakirja German Journal of Agricultural Economics teadusnõukogu liige, samuti ajakirja Food Economiks toimetuskolleegiumi liige.
Värniku põhiline uurimissuund on põllumajandusökonoomika: maamajanduse konkurentsivõime ja jätkusuutlikkus, ökonoomika, samuti biomajandus.
Ta on esinenud Vikerraadio saates "Nutikas", kus rääkis varustuskindluse tagamise uuringust (november 2020) ja kirjutanud ajalehte Äripäev artikli "Rando Värnik: biomajandus tekitab tulevikus suure hulga töökohti" (aprill 2019).
UNESCO maailmapärand Iirimaal
Nimistusse on kantud:
Omaelulookirjutus
Omaelulookirjutus (life writing) on termin, mida kasutatakse tänapäeval vahel termini "autobiograafia" asemel. Tegemist on katusterminiga, mille kasutusala on laiem ja mis viitab ka kirjandusest väljapoole jäävale tekstipraktikale, autobiograafia aga on piiratud vaid kirjanduslike tekstidega. Selle alla koondatakse nii avaldatud kui ka käsikirjalisi tekste, sh dokumente, ning suulisi elulugusid, mille autoriks võivad olla nii tuntud inimesed kui ka täiesti tavalised indiviidid. Siiski ei ole eestikeelne omaelulookirjutus ja ingliskeelne life writing täielikult samatähenduslikud, sest ingliskeelse termini alla koonduvad ka tekstid, mis keskenduvad kellegi teise elule, näiteks biograafia või historiograafia, omaelulookirjutus tähendab siiski vaid enese elust kirjutatavaid tekste.
Ajalugu
Kuigi termin "autobiograafia" võeti kasutusele 18. sajandil, siis omaeluloolisi tekste kirjutati varemgi ning nende žanri määratleti erinevate sõnadega, näiteks "memuaarid", "ülestunnistused", "essee minust" jpt. Alates 18. sajandi lõpust on loodud veel suur hulk sõnu omaelulookirjutuse žanrite tähistamiseks, näiteks autoetnograafia, psühhobiograafia, tunnistus. Kuna eri liiki omaelulookirjutusi on sedavõrd palju, siis võib nende katusterminiks pidada mõistet "omaelulookirjutus", mis hõlmab kõiki eri žanre tekste, mille subjektiks on elu.
Omaelulookirjutuse žanreid
Sidonie Smith ja Julia Watson on raamatus "Reading Autobiography. A Guide for Interpreting Life Narratives" (2001) toonud välja kokku 52 elulookirjutuse vormi, kuid neile kõigile ei leidu eestikeelseid vasteid. Allpool on välja toodud mõned levinumad.
Vabandus
Eneseväljendusvorm enesekaitseks, mida avalikul tasandil kasutatakse selleks, et oma vigu tunnistada ning väljendada nende osas kahetsust.
Autofiktsioon
See on prantsuse termin autobiograafilisele ilukirjandusele või ilukirjanduslikule narratiivile, mida kirjeldatakse esimeses isikus ehk minavormis. Paul Ray märgib, et autofiktsiooni ja autobiograafia eristamine on mõttetu, sest kui fiktsiooni all mõistame midagi, mis on välja mõeldud, st kirjanduslik, siis oleme kirjeldanud iga teksti, olenemata sellest, kas see on autobiograafiline või mitte. Autobiograafilise teksti puhul ootab lugeja, et teksti autor ja minategelane elaks reaalses maailmas, mitte fiktsionaalses, ja lugu oleks tõene kirjeldus juhtunust. Roland Barthes väidab, et tõeline kirjeldus mineviku iseendast ei pruugi olla kättesaadav. Autofiktsioonis kasutatakse tekstilisi markereid, mis viitavad tahtlikult ja sageli irooniliselt kahe maailma (väljamõeldu ja tegelikkuse) koosmõjule.
Vangistusnarratiiv
Lugu, mis on jutustatud kellegi poolt, keda on hoitud vangistuses. Selle alla kuuluvad orjusnarratiivid, vangistusnarratiivid, spirituaalsed autobiograafiad, ufolood, võrgutus- ja ahistamisnarratiivid jpm.
Juhtumiuuring
Elulugu, mis on kogutud toimikutesse, et diagnoosida haigust või häiret. Seda žanrit on tihti seostatud Sigmund Freudi põhjalike juhtumiuuringutega patsientide kohta, kellel olid hüsteeria või soolise identiteedi häire sümptomid.
Kroonika
Žanr, mida kasutati antiigi ajastul, samuti keskajal ja renessansis, aga ka uuemal ajal, selleks et edastada vahetut kogemust mingi ajaloolise sündmuse kohta.
Konversiooni narratiiv
Omaelulookirjutuse žanr, milles kujutatakse radikaalset muutus, arenemist halvast hea poole valgustatuse suunas.
Päevaraamat (journal)
Avalikuks lugemiseks mõeldud päevik, mis on vähem intiimne kui isiklikuks tarbeks peetud päevik (diary). Enamasti pannakse kirja sündmuste kronoloogiline kulg.
Memuaar
Omaelulookirjeldus, milles subjekt avab ennast sotsiaalses keskkonnas, intensiivsemalt kirjeldatakse olustikku ja sündmusi autori ümber, vähem keskendutakse autori endaga juhtunule ja selle emotsionaalsele mõjule.
Vanglanarratiiv
Üks versioon vangistusnarratiivist, mis enamasti kirjutatakse pärast vanglast vabanemist. Tihti kirjeldavad autorid end inimlikuna keset karmi süsteemi, mis püüab neid dehumaniseerida.
Eneseabi narratiiv
Selle narratiivi puhul jutustavad inimesed avalikult lugusid sõltuvustest, mille ravimiseks nad abi otsivad. Tüüpiline narratiivi kulgemine näeb välja nii: ennasthävitavasse olukorda langemine, kogukonnast võõrdumine, põhja langemine, tunnistamine, et vajatakse abi, loobumine sõltuvust tekitavatest ainetest või sõltuvuskäitumisest, taastumine, sealhulgas ka usu toel kõrgemasse jõusse.
Reisinarratiiv
Reisinarratiiv jaguneb veel omakorda mitmeks alaliigiks: reisijuht, reisikiri, reisiromaan, reisipäevik, (pseudo)etnograafia, seiklusnarratiiv, kiri koju, eksootilise või seiklusliku põgenemise narratiiv. Reisikiri võib põhineda ka autori kodumaa ainestikul, kus on samuti võimalik uurida veel tundmatuid piirkondi, nende kultuuri, eluolu jpm.
Winni vald
Winni vald (Winn Parish) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Ameerika Ühendriikides Louisiana osariigis.
Valla halduskeskus on Winnfield.
Ajalugu
Vald moodustati 1852. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 15 313.
Türäjärv
pisi|Türäjärv 2012. aastal Türäjärv on järv Valga maakonnas Valga vallas Laanemetsa külas. Veekogu pindala on 0,2 ha.
Winni vald
Rahvastik
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Mercedes-Benzi V-klass
Mercedes-Benzi V-klass on Mercedes-Benzi väikebuss ja kaubik. Seda müüakse akendeta kaubikuna (Vito), sõitjateveoks kohandatud väikebussina (Vito või Viano) ning seda on toodetud kolm põlvkonda. V-Class/Viano on suur mahtuniversaal, mis esmakordselt saabus müügile 1996. aastal.
1. ja 2. põlvkonda müüdi Eestis ja mõnel pool mujalgi Viano nime all. Esimese põlvkonna mudelit esitleti 1996. aastal ning 2. põlvkonna mudelit 2004. aastal
Seepheinik
Seepheinik (Tricholoma saponaceum) on heiniku perekonda kuuluv seeneliik.
Eestis leidub väga sageli männimetsades.
Seeneliha on majapidamisseebi lõhna ja maitsega.
Seen on mürgine.
Alatskivi parkmets
Alatskivi parkmets on kaitsealune parkmets Tartu maakonnas Peipsiääre vallas. Parkmets asub Saburi külas, aga jääb osaliselt ka Metsakivi küla piiresse.
Parkmetsa esinduslikuim osa on üle 100 aasta vanune saarik.
Raadio Uuno
Raadio Uuno oli eestikeelne raadiojaam Eestis.
Raadio Uuno alustas tegevust 1. novembril 1994, olles esimene muusikaraadiojaam Eestis. Raadio omanik oli Eesti suurim raadiogrupp AS Trio LSL. 2004. aastast oli raadio peatoimetaja Andres Panksepp.
5. septembril 2016 teatas Trio LSL Raadiogrupp, et Raadio Uuno lõpetab peagi tegevuse ja selle asemele luuakse sarnasele sihtrühmale suunatud raadiojaam. Raadio Uuno lõpetas tegevuse 16. oktoobril 2016 ja selle asemel alustas tööd uus raadiojaam MyHits.
Ulla Puolanne
pisi|Ulla Puolanne (1982) Ulla Kaija Puolanne (sünninimi Ulla Kaija Raivo; 28. juuni 1931 Lahti – 26. september 2015 Lahti) oli Soome poliitik.
Stereofotograafia
pisi|Stereopilt lõvikujust Chicago Kunstiinstituudi ees Stereofotograafiaks nimetatakse pildistamise võtet, kui kaamera (tavaliselt spetsiaalselt disainitud või modifitseeritud) pildistab kaks fotot üheaegselt samast stseenist. Kaks fotot pildistatakse veidi erinevast kohast, vaheks on sama maa, mis kahel silmal inimesel. Kahte fotot vaadeldakse tavaliselt spetsiaalse tööriistaga nagu stereoskoop nii, et vasakult tehtud fotot näidatakse vasakule silmale ja paremat paremale silmale, mis kutsubki esile kolmemõõtmelise efekti.