cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Rannaniit
Iseloomustus
Ranniku taimestik jaguneb vastavalt kõrgusele merepinnast ja merevee mõju tugevusele vöönditesse. Saliinne vööndis on taimestik merevee mõjupiirkonnas, suprasaliinsele vööndile mere mõju tavaliselt ei ulatu.
Asukoht
Rannaniidud on omased Lääne-Eesti mandriosale ja saartele, kus rannik on madal ning seetõttu üleujutatav. Eesti suuremad rannaniidud asuvad Matsalu lahe ümbruses. Seal on kokku rannaniite üle kolme tuhande hektari, millest suurim on 350 hektarit. Pärnu maakonnas on taastatud hulgaliselt kunagisi rannaniite. Peamised piirkonnad on Häädemeeste, Tõstamaa ja Varbla vallas.
Rannaniidud on peale Eesti populaarsed ka teistes Euroopa riikides ning Põhja-Ameerikas, kus rannik onsamuti suhteliselt madal ja lauge.
Taimestik
Rannaniidud on roht- ja heintaimedega kaetud lauged karjatatavad rannalõigud, mis on soolase merevee mõjualas. Erinevalt sisemaaniitudest iseloomustab rannaniitude taimkatet soolalembeste liikide rohkus. Tüüpilised rannaniidu taimed on rannikas, rand-õisluht, rand-teeleht, tuderluga, soomusalss ja randaster. Samuti võib seal kasvada pilliroog, merihumur, rand-seahernes, liiv-vareskaer, rand-orashein, punane aruhein, hanijalg, pajuvaak, randristik, suur robirohi, harilik hiirehernes, soolikarohi, harilik nõiahammas, hobumadar, aasnelk ja kukesaba.
Omapärased kohad rannaniidu sees on soolakud (auruva mereveega alad), kus kasvavad kõrgemat soolsust eelistavad taimed, nagu soolarohi, rand-soodahein ja nadahein. Soolakute teket võib soodustada liigne kariloomade karjatamine. Peale selle esineb paljakssöödud rannaniitudel erosiooni. Kõrgvee ajal täituvad tekkinud madalad alad mereveega. Nõgudesse jäänud vee aurumise järel soolad kontsentreeruvad.
Eesti liigirikkamatelt rannaniitudelt võib leida ka mitut liiki käpalisi, nagu kahkjaspunane sõrmkäpp ja balti sõrmkäpp (Dactylorhiza baltica). Lisaks käpalistele leidub kaitsealustest liikidest rannaniitudel niidu-kuremõõk (Gladiolus imbricatus) ja emaputk (Angelica palustris). pisi|Eesti käpaline|368x368px
Puu- ja põõsarinne on rannaniitudel suhteliselt hõre. Tavaliselt paistavad silma üksikud harilikust kadakast ja kibuvitsast koosnevad põõsatukad. Kariloomad kasutavad neid peamiselt putukate tõrjumiseks või suvel varju leidmiseks.
Loomastik
Umbes kolmkümmend aastat tagasi oli üks tuntumaid rannaniidu elanikke kõre ehk juttselg-kärnkonn (Bufo calamita). Praeguseks on kõre säilinud vaid Lääne-Eesti ranniku ja saarte üksikutel aladel. Kudemiskohaks valib kõre meelsasti väikese riimveelisi lompe, mille soolsus on 3–4 promilli, seega ei talu kõre rannaniitude kuivendamist.
Selgrootutele loomadele on rannaniidud väärtuslikuks elupaigaks. Eesti aladel kirjeldatud endeemsetest putukatest on just rannaniitude ja teiste rannikuelupaikadega seotud saaremaa tondihobu (Aeschna osiliensis). Rannaniidud on ka kiilide ja lutikate poolest mitmekesised. Suurliblikatest elab rannaniidul tavalisi aga ka lokaalseid liike.
Linnustik
Rannaniidud pakuvad paljudele linnuliikidele pesitsus- ja puhkepaikasid. Paljud linnuliigid on muutunud haruldaseks kogu Läänemere rannikul. Näiteks balti risla säilimine on sattunud tõsiselt ohtu. Samuti on üha haruldasemaks muutuv mustsaba-vigle. Samal ajal on aga punajalg-tilder pesitsemise arvukus suhteliselt samal tasemel. Punajalg-tilder on ka ainuke kurvitsaline, kes pesitseb väiksematel rannaniitudel kui 4–5 hektarit.
Kõige populaarsemad on aga partlased (näiteks sinikaelpart) ja hanelised (hallhani). Part eelistab mitmekesisema struktuuriga maastiku, mis näitab, et madalaks söödud rannaniidul on ka kõrgeid rohumättaid. Hanelised soovivad pigem ühtlaselt madalaks söödud alasid.
Hooldamine
Rannaniitude hooldamine tähendab eeskätt karjatamist, vähemal määral ka niitmist.
Kariloomad
Rannaniitudel on praktiline karjatada loomi, kes ei vaja igapäevast tähelepanu ja järelevalvet, nagu lihaveised, hobused ja lambad. Siiski kõlbab rannakarjamaa ka piimakarjale, kui see asub lüpsilaudale piisavalt lähedal.
Nii veised kui ka hobused võivad minna madalasse vette toitu otsima, sellega piirates roo levikut veekogu äärtes. Samas on aga lambad üsna nõudlikud söödataimede osas. Kui aga taimed meeldivad, süüakse need ära päris maapinna lähedal jättes pügatud muru mulje.
Tähtsus
Rannaniidud on paljude tänapäeval haruldaseks jäänud taime- ja loomaliikide elupaikadeks, ranna- ja ka lamminiidud on olulised rändlindude peatus- ja toitumiskohad ning kurvitsaliste elupaigad. Rannaniitudel on olulised ka veesilmad, mis pakuvad toitumisvõimalusi kurvitsalistele ning kudemispaiku kõrele.
Rannaniidud on olnud väga pikka aega kasutusel talisööda varumiseks ja karjamaa eesmärgiga. Karjamaid kasutati tihti mitme talu poolt korraga, sest maid ei olnud kõigile piisavalt. Rannaniidud olid olulisel kohal talupidamise juures ehk annavad suurtel hulkadel loomasööta nii suveks kui talveks.
Rannaniitudele ladustunud adru ja muud toitainerikast materjali on vanasti kasutatud väetisena. Adru koguti hunnikutesse ja kevadel laotati põldudele. Tänapäeval aga jäetakse suured ardumassid rannaniidule, sest seda ei kasutata enam nii suurel hulgal väetisena.
Kinnikasvamine
Tänapäeva üheks suuremaks rannaniitude probleemiks on vähese hooldamise tagajärjel randade kinnikasvamine. Esmalt kaislate ja roog-aruheinaga, seejärel pillirooga. Karjatamise lõpetamisel võib rannaniidust pillirooväli saada lausa kümne aastaga.
1970. ja 1980. aastatel soodustas rannaniitude kinnikasvamist liigväetamine, millega kaasnes rannikumere suur toitainesisaldus. Samuti tekitab kogumata lagunev adru suures koguses toitainerikast pinnast kinnikasvamist soodustavatele lopsakatele taimedele. Karjatamise lõppedes hakkavad kasvama lepad, kadakad või pajud.
Mererandade kinnikasvamise tagajärjel kaovad mitmed avamaastike taime-, linnu- ja loomaliigid, kelle eluks on vaja piisaval hulgal päikesevalgust.
Ülekarjatamine
Liigse karjatamisega kaasneb olukord, kus osad linnuliigid, kes vajavad pesitsemiseks kõrgemaid rohumättaid, ei leia pesitsuskohtasid. Samuti ülekarjatamise tulemusel ilmneb isendite arvukuse vähenemine, sest paljud viljuvad taimed lihtsalt süüakse ära. Sellise olukorra vältimiseks tuleb ajutise lahendusena taimerühmad ülejäänud karjamaast eraldada juuli algusest oktoobrini.
Arendus
Tänapäevased tegevused, mis mõjutavad rannaniitude säilimist: Teedeehitus ja hoonestamine on tegevused, mille tagajärjel kahjustatakse rannaniite lokaalselt, sama on ka kuivendamise puhul. Väetamine on kõige suurema negatiivse mõjuga tegevus, mis kahjustab rannaniitude algupäraseid looma- ja taimeliike. Põllustamine ei ole tänapäeval aga enam kõige populaarsem, sest uute põllumassiivide järele vajadus puudub.
Chipiona
Chipiona on linn Hispaanias Andaluusias Cádizi provintsis.
Linn asub Guadalquiviri jõe suudmes. Linna rajas Quintus Servilius Scipio 40. aastal eKr.
Chipiona linnapea on Manuel García Moreno. pisi|Chipiona asukoht Cádizi provintsis
Norman Angell
Sir Ralph Norman Angell (sünninimi Ralph Norman Angell Lane; 26. detsember 1872 Holbeach, Lincolnshire – 7. oktoober 1967 Croydon, Suur-London) oli inglise ajakirjanik, kirjanik, parlamendi liige ja 1933. aasta Nobeli rahuauhinna laureaat.
Toiduvärvid
pisi| Toiduvärvid on värvained, mida kasutatakse toiduainele soovitud värvuse andmiseks või olemasoleva värvuse tugevdamiseks.
Liigitus
Värvuse järgi eristatakse kollaseid, punaseid, siniseid, rohelisi, pruune ja musti toiduvärve, lahustuvuse järgi vees lahustuvaid ja rasvas lahustavaid toiduvärve.
Keemilise struktuuri järgi jaotuvad looduslikud toiduvärvid antotsüaanseiks, karotinoidseiks, klorofülseiks ja betalaiinseiks. Sünteetilised toiduvärvid jagunevad asopurasoloonseiks, mono-, di- ja triasovärvideks ning ksantiinse-, indigo- või triasüülmetaanse struktuuriga toiduvärvideks.
Kasutamine
Esimesed andmed toiduvärvide kasutamise kohta pärinevad Plinius Vanemalt, kes kirjeldas, kuidas Antiik-Roomas värviti looduslike värvainete ja värvimuldadega veini ja leiba. 1960. aastast on kiiresti arenenud sünteetiliste toiduvärvide tootmine, sest need tunduvalt odavamad kui looduslikud ning heade kasutus- ja säilimisomadustega. Kuid mitte kõik sünteetilised toiduvärvid ei ole inimese tervisele ohutud. Seetõttu hakati 1980. aastatel uuesti tähelepanu pöörama looduslikele toiduvärvidele. Paljudes riikides on toiduvärvide kasutamine allutatud kindlatele eeskirjadele. Maailma suurimad toiduvärve tootvad ettevõtted on Hoffmann ja Roche, mis toodab looduslikke toiduvärve Givaudian ja Dynapol.
Karvane hiirehernes
Karvane hiirehernes (Vicia hirsuta) on taimeliik liblikõieliste sugukonnast hiireherne  perekonnast.
Õied on väikesed, valkjad sinaka varjundiga, 4–7 õiega õisikutes. Õisikuraag on ligikaudu lehe pikkune. Kaunad on kahe seemnega, rombjad.
Elie Wiesel
thumb|Elie Wiesel, jaanuar 2009 Eliezer Wiesel (30. september 1928 Sighetu Marmației – 2. juuli 2016 New York) oli kirjanik, professor, poliitiline aktivist, Nobeli rahuauhinna laureaat (1986).
Kirjutas peamiselt oma vangielust Auschwitzi ja Buchenwaldi koonduslaagris.
Põld-hiirehernes
Põld-hiirehernes (Vicia villosa) on taimeliik liblikõieliste sugukonnast hiireherne  perekonnast.
1964. aasta suveolümpiamängud
pisi|Maraton 1964. aasta suveolümpiamängudel 1964. aasta suveolümpiamängud olid XVIII nüüdisaegsed olümpiamängud, mis toimusid 10.–24. oktoobrini 1964 Jaapani pealinnas Tōkyōs.
Esimest korda toimusid olümpiamängud Aasias.
Eestlastest võistlesid neil olümpiamängudel Nõukogude Liidu koondises kergejõustiklased Laine Erik, Rein Aun ja Rein Tölp, purjetaja Aleksander Tšutšelov ning korvpallur Jaak Lipso. Varumeheks jäeti jalgrattur Ants Väravas. Medalid võitsid Rein Aun (hõbe) ja Jaak Lipso (hõbe).
1154
1154. aasta
Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand
Aastakümned: 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad 1130. aastad 1140. aastad - 1150. aastad - 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad 1190. aastad 1200. aastad
Aastad: 1149 1150 1151 1152 1153 - 1154 - 1155 1156 1157 1158 1159
Murders in the Rue Morgue
"Murders in the Rue Morgue" on 1932. aasta USA õudusfilm.
Süžee
Film põhineb Edgar Allan Poe lühijutul "The Murders in the Rue Morgue" (1841).
Evald Konno
Evald Traugott Konno (13. veebruar 1897 Tartu – 20. aprill 1942 Sosva, Sverdlovski oblast) oli Eesti poliitik ja advokaat.
Sündinud 27. jaanuaril
''Siin loetletakse 27. jaanuaril sündinud tuntud inimesi.
Rota
Rota on linn Hispaanias Andaluusias Cádizi provintsis.
Linna varasemad nimed olid: Asta Regia, Rooma Impeeriumi koosseisus Oraculum Menestei ja Speculum Rotae. Hiljem on linna mainitud ka nimega Oleastrum. Araablaste sissetungiga Hispaaniasse muudeti linna nimi Rabita Rutta'ks. Sellest nimest tuleneb linna tänapäevane nimi Rota. pisi|Rota asukoht Cádizi provintsis
Tsarevo vald
pisi|Asendikaart. Tsarevo vald on vald Bulgaarias Burgase piirkonnas. Asub Musta mere ääres. Piirneb lõunas Türgiga.
Halduskeskus on Tsarevo linn. Vallas on 11 küla ja 2 linna (Tsarevo ja Ahtopol).
Operatsioon
"Operatsioon" (ladina sõnast operatio 'tegevus, töö') on mitmetähenduslik sõna.
Vaisi
Vaisi on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas ja endises Risti kihelkonnas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Nõva valda.
Kalmõkkia
Kalmõkkia Vabariik on Venemaa 1. järgu haldusüksus (vabariik) Lõuna föderaalringkonnas.
Vaisi
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli külas 35 elanikku.
Küla kohta kasutati 1402. aastal nime Waisoe ja 1615. aastal nime Waise. 18. sajandi kaartidel on kasutusel kuju Waisi.
1402. aastal läks küla Lihula kloostrilt Padise kloostrile. 1598. aastal on mainitud talupoegi Waise micke ja Waisse Jurgen. 1725. aastal on mainitud Kõmmaste mõisale kuuluvaid nelja Waese hajatalu ja lisaks vabadike all veel Waese Ado Wittwet.
Esimest korda mainitu järgi otsustades on küla nimi olnud kaheosaline. Tagumise poole moodustas sõna soo (e-lõpp oli sel juhul pikendusmärk). Nime selle poole on andnud küla juures asuv Vaisi soo, seega soonimi oli saanud külanimeks ja küla järgi on hakatud hiljem nimetama sood. Nime algusosa Vai- on problemaatilisem, selle lähtekohaks võib olla nii vai : vaia kui ka vadjalaste rahvanimetus.
Vaisi ja Variku lähedal paikneb Tamre järv, mille juures paiknes 18. sajandil krahv Ludwig August Mellini koostatud kaardi järgi Tamre küla.
Küla mereäärne osa kuulub Nõva maastikukaitseala koosseisu, edelaosa aga Läänemaa Suursoo maastikukaitseala koosseisu. Vaisi lõunaosa jääb Suursoo-Leidissoo linnualale.
Kalmõkkia
Haldusjaotus
Vabariigi koosseisus on järgmised rajoonid:
Vaisi
Külas on Vaisi bussipeatus.
Kalmõkkia
Rahvastik
2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanikest kalmõkke 162 740 (57,4%) ja venelasi 85 712 (30,2%). Suuremad vähemusrahvad olid dargid (7590 ja 2,7%), kasahhid (4948 ja 1,7%) ja tšetšeenid (3343 ja 1,2%).
Pentti Aalto
Pentti Aalto (22. juuli 1917 Pori – 30. november 1998 Helsingi) oli soome keeleteadlane.
Ta tegeles põhiliselt altai keeltega, eriti mongoli keelega.
40
40. aasta oli 1. sajandi 40. aasta.
13
13. aasta pKr
Anu Lamp
Anu Lamp (sündinud 29. märtsil 1958 Tallinnas) on eesti näitleja, pedagoog ja tõlkija.
Töötanud 1982. aastast Tallinna Linnateatris (endine Noorsooteater), 2006–2010 oli ta seal ka kirjandusala juhataja. 1994. aastast on ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli lavakõne õppejõud. Ta on Eesti Teatriliidu juhatuse liige.
Isiklikku
Anu Lambil on näitleja Sulev Teppartiga kolm poega. Poegadest kaks, Tõnn Lamp ja Jaak Prints, on samuti näitlejad.
Käravete mõis
pisi|Peahoone pisi|Peahoone pisi|Tall-tõllakuur pisi|Kelder pisi|Koertemaja
Käravete mõisahoone asub Järvamaal Käravete alevikus paisjärve kaldal. Pargi tuumiku moodustab pikk paisjärv Ambla jõel, mille äärel kõrgendikul asub peahoone. Piki järve kallast kulgeb avatud väljak, mida ääristab vabaplaneeringuga puistu.
Omanikud
1696. aastal mõisad riigistati Rootsi riigi fiskaalpoliitilise olukorra parandamiseks, sageli jäid need aga endistele omanikele rendile.
Pärast Põhjasõda tagastati mõisavaldused endistele omanikele. Ka Käravete läks tagasi Baggehufwudtide perekonnale. 1799. aastal panditi mõis võlgade katteks ning 1807. aastal omandas mõisa kreisimarssal ja krahv Robert Archibald Douglas: Käravete sattus meil harva esineva – Šotimaalt pärineva Douglase aadliperekonna kätte.
1818. aastal omandas mõisa kreisimarssal Gustav Diedrich von Rehbinder. Tegemist oli kolmanda krahviperekonnaga Käravete mõisa ajaloos. See on Eestimaa kohta üsna harv kokkusattumus. G. D. Rehbinderit peetakse teerajajaks rehepeksumasinate kasutusele võtmisel Eestis. Temale omistatakse ka alusepanek meriino lammaste kasvatamisele. G. D. Rehbinderile kuulus Eestis veel mitu muud mõisat (Udriku, Imastu, Neeruti, Venevere jpt). Ka tänapäeval säilinud mõisahoonete ehituse võib siduda G. D. Rehbinderi nimega.
1873. aastal ostis Käravete mõisa leitnant ja parun Friedrich Wilhelm von Wrangell (sündinud 1840), kes müüs selle veebruaris 1885 kindralleitnant Eduard von Dehni (1828–1894) abikaasale Emma Mathilde Pauline von Dehnile (sünd. 1846). Viimane oli rootslaste Venemaa kindralkonsuli Gustaf Ludvig Sterky tütar.
Dehnide ajal leidis aset mitu ümber- ja juurdeehitust. 1896. aastal kinkis lesestunud Pauline von Dehn mõisa oma väimehele, tütar Emma Julie Olga von Dehni (1865–) abikaasale, vabahärra Georg von Tiesenhausenile (1857–1920), kes oli kuulsa meresõitja Otto von Kotzebue tütrepoeg.
Nõukogude ajal tegutsesid mõisahoones kultuurimaja, kohalik raamatukogu ja kino.
Pärast Eesti taasiseseisvumist omandas Ambla vald mõisaansambli kui peremehetu vara. Kõigepealt müüdi see vallasasjana 18. juulil 2002 enampakkumise võitnud Sandretto OÜ-le 450 000 krooniga. Sandretto OÜ asus kohe mõisaansamblit korrastama, kuid müüs 5. aprillil 2004 kinnistu 2 950 000 krooniga Admintoni osaühingule, kes müüs selle samal päeval aktsiaseltsile LTT 4 900 000 krooniga. LTT kuulub vendadele Toomas ja Tõnu Tõnistele. 2012. aasta juulis müüsid Tõnisted mõisa pool aastat tagasi loodud osaühingule Thunder-storm OÜle, mis kuulub kustutamishoiatusega S&F Legal Service'ile. S&F Legal Service'i omanik on äriregistrist kustutatud JBSF Legal. Kõik kolm asuvad samal aadressil ja nende kontaktisikuks on Kalev Sakjas. Häärber seisab praegu tühjalt ja laguneb.
Ehitamine
Käravete mõisa kirjeldused pärinevad 17. sajandi lõpust, mõisakaart on koostatud alles 1707. aastal. Nagu selgub, oli tegemist üsna tagasihoidliku puithoonestusega. 1876. aastasse dateerib müürikivi karjaõue, säilinud on imposantne värav. Suur, praegu varemetes olev viinavabrik on ehitatud ajavahemikus 1877–1889. Samasse ehitati nuumhärgade tall.
Kummibursera
Kummibursera (Bursera simaruba) on mürripuuliste sugukonda bursera perekonda kuuluv troopilise lehtpuu liik.
Punakaspruuni värvuse tõttu on kummibursera oma levila piires tuntud ka kui "alasti indiaanlane" (hispaania keeles indio desnudo) ning päikesepõletuse tagajärjel kestendava nahaga turisti meenutava koore tõttu "turistipuuna". Ingliskeelsed nimetused gumbo limbo, turpentine tree ja birch-gum osutavad vaigusele ja tärpentinilõhnalisele koorele.
Kirjeldus
Kummibursera on keskmise suurusega heitlehine või osaliselt igihaljas kiirekasvuline troopiline puu, mis võib kasvada kuni 15,2 m kõrguseks. Massiivsest kuni 0,9 m läbimõõduga tüüakast ja kõverast tüvest hargnevad jässakad ebakorrapärase kujuga oksad. Punakaspruuni kestendavalt koorduva pealiskihi alt paistab oliivroheline või hallikas sile puukoor. Koor on vaigune ja tärpentini meenutava lõhnaga. Liitlehed 10,2–20,3 cm pikkused, 2,5–5,1 cm pikkused lehekesed ovaalsed või süstjad. Lehed langevad varakevadel vahetult enne uute lehtede ilmumist. Õitseb talvel, samal puul on tavaliselt nii isas- kui ka emasõied. Puit on hele, pehme ja kerge.
Levila
Kummibursera kasvab looduslikult Lõuna-Floridas, Mehhikos, kõikides Kesk-Ameerika maades, Kariibi mere saartel ning Lõuna-Ameerika põhjaosas Guyanas, Venezuelas ja Brasiilias Roraima ja Amazonase osariikides.
Kasutamine
Ebahariliku, kuid atraktiivse koore ja tüve tõttu on kummibursera linnahaljastuses populaarne varjupuu. Kergesti kasvamaminevaid oksi kasutatakse "elavate" tarade istutamiseks. Vaigust valmistatakse liimi ja värnitsat. Haitilased valmistavad tüvest trumme. Pehme puit on sobilik nikerdamiseks.
Stewarti klann
Stewarti klann (ka Stuarti klann; gaeli Stiùbhard; inglise Clan Stewart) on Põhja-Šoti mägismaalt pärit klann. Stewarti klannil ei ole pealikku.
Pärimuse järgi põlvneb Stewarti klann Banquost, kes oli Lochaberi thane. Tõenäoliselt põlvnevad Stewartid siiski Normandia senešallisugvõsast, kelle esimese esindaja on teada Flaald.
Peale Normannide vallutust omandas Flaaldi poeg Alan fitz Flaald maavaldusi Inglismaal. Tema poeg Walter fitz Alan omandas suuri valdusi Šotimaal ning 1157. aastal määras kuningas David I ta Šotimaa High Steward-iks. Amet muutus suguvõsas pärandatavaks.
1371. aastal sai Robert Stewart Šotimaa kuningaks ja pani aluse Stewartite dünastiale. Stewartid valitsesid Šotimaad 1371–1707, Inglismaad 1603–1707 ja Suurbritanniat 1707–1714. Hiljem jätkasid James VII järeltulijad nõudlust Šoti- ja Inglise troonile.
Kaasajal peetakse Galloway krahve klanni tähtsaimaks haruks.
Haruklannid
Stewarti klannist on eraldunud mitmed eraldiseisvad klannid:
Peenelehine hiirehernes
Peenelehine hiirehernes (Vicia tenuifolia) on taimeliik liblikõieliste sugukonnast hiireherne  perekonnast.
Beebibuumerid
Beebibuumerid on Lääne-Euroopa ja Põhja-Ameerika põlvkond, kes sündis aastatel 1946–1964 teise maailmasõja järgse beebibuumi ajal. Kuid täpsete aastate määramine on keeruline isegi kindlal etteantud territooriumil. Sellele vaatamata on üritatud paika panna beebibuumerite üldisi kultuurilisi sarnasusi ja nende põlvkonna ajaloolist tähtsust. Eestis beebibuumi sellel ajal märgatavalt ei toimunud ja sündimus püsis madalal.
Aastatel 1946–1964 sündis 76 miljonit ameeriklast. 2004. aastal kuulus Briti beebibuumeritele 80% Ühendkuningriigi varadest, nad ostsid 80% luksusautodest, 80% kruiisidest ja 50% nahahooldustoodetest.
Lääne-Euroopas ja Põhja-Ameerikas on beebibuumereid seostatud privilegeerituse ja parema lähtepositsiooniga ühiskonnas, kuna nad kasvasid üles majanduskasvu ajal, mida soodustasid sõjajärgsed riiklikud toetused elamispinnale ja haridusele. Põlvkonnana on beebibuumerid jõukamad, aktiivsemad ja füüsiliselt paremas vormis kui ükski neile eelnenud põlvkond. Väidetavalt olid nad esimene põlvkond, kes eeldas, et maailm muutub aja jooksul paremaks. Samuti jõudis palgakasv nende põlvkonna ajal tippu, mis võimaldas nautida rikkalikku toitu, riietust ja pensioniskeeme. Samas on beebibuumereid kritiseeritud seoses tarbimiskultuuri järsu kasvuga.
Beebibuumerid on kaldunud pidama enda põlvkonda eriliseks, väga erinevaks eelnenud ja järgnenud põlvkondadest. 1960.–1970. aastatel jõudis suhteliselt suur hulk noori hilisteismeikka, mistõttu nende ümber kujunes spetsiifiline retoorika ning Lääne ühiskonnas toimusid noorte arvukuse tõttu suured muutused. See mõjutas beebibuumerite enesepilti ning kujundas kalduvuse tõlgendada maailma põlvkondade kaupa, mis oli sellal suhteliselt uus nähtus. Beebibuumi on nimetatud "šokilaineks". Kalduvust süvendas nende staatus esimese põlvkonnana, mida turunduses algusest peale analüüsiti ja käsitleti eraldi sihtrühmana.
Paljud turundusasjatundjad ja meediakommentaatorid on üritanud beebibuumeritele välja pakkuda oma termineid või alamklasse: "kuldsed buumerid", "alfabuumerid" ja "zuumerid".
Siseveed
Siseveed on maismaal paiknevad veed: jõed, järved, tehisveekogud, põhjavesi, mandrijää ja liustike vesi.
Emma McClarkin
pisi Emma McClarkin (sündinud 9. oktoobril 1978 Stroudis Gloucestershire'i krahvkonnas) on Suurbritannia Konservatiivse Partei euroskeptitsistlik poliitik.
Ta oli 2009–2019 Euroopa Parlamendi liige.
Ta sündis aastal 1978 Stroudis Gloucestershire'i krahvkonnas. Stroudis kasvas ta üles ja ta lõpetas seal tütarlaste gümnaasiumi (Stroud Girls High School). Seejärel lõpetas ta Bournemouthi ülikooli õigusteadlasena.
BM-30 Smertš
9A52 Smertš (BM-30) (vene keeles БМ-30 Смерч) on Nõukogude Liidus valmistatud mitmikraketiheitja laskesüsteem. GRAU koodnimetus on 9A52.
Ajalugu
thumb|Smertš laskeasendis muuseumis Raketiheitja on töötatud välja Nõukogude Liidus Tulas 1970. ja 1980. aastail. Relv valmis 1987 ja võeti relvastusse 1989. Esmakordselt fikseeriti lääne vaatlejate poolt 1983. On olnud kasutusel Tšetšeenia sõdades, Dagestani konfliktides, Venemaa-Gruusia sõjas 2008 ja modifikatsioon 9A52-2 ka Venemaa invasioonis Ukrainasse 2022. Ukraina on sellest välja töötatud oma versiooni BM-30 Vilkha.
Kirjeldus
Tegemist on suurima laskekaugusega mitmelasulise raketiheitjaga. 6 relvasüsteemiga Smertšide patarei suudab tulistades katta maa-ala 800 x 800 m.
Paakjää
Paakjää on polaaraladel ookeani pinda kattev ühes tükis jää.
El Puerto de Santa María
El Puerto de Santa María on linn Hispaanias Andaluusias Cádizi provintsis.
Linna varasemad nimed olid Puerto de Menestheo, Alcanate või Alcanatif ja Puerto de las Salinas. Aastal 1260 vallutas linna araablastelt Alfonso X ja nimetas Santa María del Puertoks.
Tänapäevast nime kannab linn aastast 1500, sest linn oli kodusadamaks Christoph Kolumbuse laevale "Santa Maria".
Koos Cádizi, Chiclana de la Frontera, Puerto Reali ja San Fernandoga kuulub see Bahía de Cádizi maakonda, kus elas 2018. aastal ligi 425 tuhat inimest. Ühtlasi on see osa suuremast linnastust, mis on elanike arvult kolmas linnastu Andaluusias.
Sündinud 28. jaanuaril
''Siin loetletakse 28. jaanuaril sündinud tuntud inimesi.
El Puerto de Santa María
pisi|El Puerto de Santa María asukoht Cádizi provintsis
Peraküla (Lääne-Nigula)
Peraküla (Kohalikus murdes Pära küla) on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas ja endises Risti kihelkonnas.
Enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi kuulus küla Nõva valda.
Küla nimi võiks tuleneda sõnast pera ('pära', 'tagumine osa', 'tagumine'), kuid murdes esineb see sõna ä-lisena. Kohanimedes ei ole siiski selline muutus er › är alati toimunud.
Küla kohta kasutati 1615. aastal nime Päraküll, 1689. aastal aga nimekuju Parakyll. 1725. aastal on mainitud Nõva mõisa talupoega Perrakülla Marti. 18. sajandi kaartidel on kasutatud nime Perrekül.
Külas asub RMK Nõva looduskeskus ja Põlluotsa talumuuseum.
Küla territooriumile jäävad Peraküla Mustjärv, Toatse järv ja Väike-Toatse järv. Peraküla mereäärne osa kuulub Nõva maastikukaitseala koosseisu.
Aleksandr Altunin
Aleksandr Altunin (14. august 1921 – 15. juuli 1989 Moskva) oli Nõukogude Liidu sõjaväelane (armeekindral, 1977). 1972–1986 oli ta Nõukogude Liidu tsiviilkaitse ülem.
Passaathoovused
Passaathoovused on passaattuulte mõjul tekkivad hoovused.
Ookeanides on lõunapassaathoovused, mis suunduvad ekvaatorilt lõunasse piki mandrite idarannikuid, ja põhjapassaathoovused, mis suunduvad ekvaatorilt põhja poole.
Kurevere (Lääne-Nigula)
Kurevere on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Martna valda.
1977. aastal liideti Kurevere külaga Eniste.
15
15. aasta pKr
Männiku (Lääne-Nigula)
Männiku on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.
Suvivikk
Suvivikk ehk kurehernes ehk vikk (Vicia sativa) on taimeliik liblikõieliste sugukonnast hiireherne  perekonnast. Vikk on hinnatud eelkõige söödakultuurina.
Daugailiai
Daugailiai on alev Leedus Utena rajoonis, Daugailiai valla halduskeskus. Alev asub Utenast 18 kilomeetrit kirdes Indrajai järve ääres.
Daugailiais on põhikool, postkontor, kultuurikeskus ja raamatukogu. Vaatamisväärsuste seas on kooli juures asuv koduloomuuseum, endine hobupostijaama hoone ja sealne aastal 1883 ehitatud katoliku kirik. Alevist põhja pool asub Daugailiai I linnamägi, lõunas Daugailiai II linnamägi.
Nimi
Alevile on nime andnud sealse ümbruskonna soised metsad. Nimi tuleneb väljendist daug gailių (tõlkes sookailude juures). Võimalik on ka see, et asulale on nime andnud Daugėlade suguvõsa, kellele sealsed maad kunagi kuulusid.
Ajalugu
Alevi juures asub kaks linnamäge. Daugailiai II linnamägi on pindalaga 50x35, selle kõrgus on 18 meetrit. Linnamägi võeti kasutusele I aastatuhandel eKr, kasutusel oli see I aastatuhande lõpuni. Kultuurikihti seal ei ole. Daugailiai II linnamägi on soo servas asuv 18 meetri kõrgune küngas pindalaga 40 x 30, selle all asus asulakoht. See linnamägi oli kasutusel I ja II aastatuhandel. Tõenäoliselt on tegu aastal 1254 mainitud Daugailiai linnusega, mille Liivi ordu aastal 1453 kui tähtsa strateegilise objekti maha põletas.
Aastal 1685 rajati linnamäele esimene Daugailiai kirik, mis aga aastal 1766 maha põles. Kiriku juures asus ka surnuaed, selasetest haudadest on leitud Kuramaa münte. Aastal 1745 mainiti esimest korda Daugailiaid kui alevit.
Daugailiai elanikud osalesid novembriülestõusus ja jaanuariülestõusus. Tsaariajal oli alevi venekeelne nimekuju Давгели. Aastal 1836 avati Peterburi ja Varssavi vaheline postimaantee, alevisse rajati selle hobupostijaam. Aastal 1883 ehitati alevisse vana põlenud kiriku asemele uus. Esimese maailmasõja ajal alev põles. Aastal 1939 moodustati Daugailiai kihelkond, varem oli sealne kirik olnud Dusetose kihelkonna abikirik. Tuli laastas alevit ka Teise maailmasõja ajal. Nõukogude perioodil oli asula kohaliku kolhoosi keskasulaks.
Aastal 1939 sündis Daugeliais Algimantas Petras Kavoliukas, kes hukkus Vilniuse veresaunas.
Vladimir Govorov
Vladimir Govorov (18. oktoober 1924 Odessa – 13. august 2006 Moskva) oli Nõukogude Liidu sõjaväelane (armeekindral, 1977). 1986–1991 oli ta Nõukogude Liidu tsiviilkaitse ülem.
Tema isa oli Nõukogude Liidu marssal Leonid Govorov.
1936. aasta suveolümpiamängud
1936. aasta suveolümpiamängud olid XI nüüdisaegsed olümpiamängud, mis toimusid 1.–16. augustil 1936 Saksamaa pealinnas Berliinis.
Esimest korda oli Berliin saanud olümpiaõigused juba 1916. aastal, kuid Esimese maailmasõja tõttu jäid VI olümpiamängud pidamata. Järgmised taotlused esitati ROK-ile 26. istungil Amsterdamis 1928 ja 28. istungil Berliinis 1930, kus saadi ka põhimõtteline nõusolek. Ametlik otsus võeti vastu ROK-i 29. istungil Barcelonas 1931. aastal, kui loeti ette kirja teel toimunud otsustava hääletuse tulemused: Berliin 43, Barcelona 16 poolthäält. Muud kandideerinud linnad olid Aleksandria, Barcelona, Budapest, Buenos Aires, Dublin, Frankfurt, Helsingi, Köln, Nürnberg, Rooma.
Keravere
Keravere on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Martna valda.
Variku
Variku on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas ja endises Risti kihelkonnas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Nõva valda.
Küla kohta kasutati 1615. aastal nime Warriko, 1689. aastal aga nimekuju Warricko. 18. sajandi kaartidel on kasutusel kuju Warriko.
1598. aastal on mainitud Padise kloostri talupoega Waricko olle. Tõenäoliselt tuleneb küla nimi sagedasest talunimest Variku, mis lähtub sõnast varik või vaarik ja tähendab metsatukka, kasemetsa, noort metsa.
1924. aastal ehitati külasse puidust koolihoone, mis on tänini alles. 1977. aastal liideti Varikuga Kürema küla.
Kürema kohta on 1402. aastal kasutatud nime Kyrinoyde või Kiryneide, 1615. aastal nimekuju Korbenöm ja 1789. aastal nimekuju Kerbenem. Balti kohaleksikon esitab varasema nimekujuna ka variandi Kirimetz. 1615. aastal on samas Kirimetz ja Korbenöm eraldi küladena kõrvuti mainitud, sama kordub 1689. Esimest korda mainitu järgi oli Kürema liitnimi, mille algusosa oli Kõrbe- ja järelosa -nõmme. Hiljem on nimi segunenud mingi sama algusosaga naabruses olnud nimega, mis võiks Peeter Pälli oletuse kohaselt olla Vanakülaga liidetud Kiritse.
Boriss Pjankov
Boriss Pjankov (28. mai 1935 Sverdlovskis – 2. märts 2023 Moskva) oli Nõukogude Liidu ja Venemaa sõjaväelane (kindralpolkovnik, 1988). 1991. aastal oli ta viimane Nõukogude Liidu tsiviilkaitse ülem.
Klas Pontus Arnoldson
Klas Pontus Arnoldson (27. oktoober 1844 Göteborg – 20. veebruar 1916 Stockholm) oli Rootsi kirjanik, ajakirjanik ja poliitik.
Ta pälvis 1908 Nobeli rahuauhinna.
Luukarits
Luukarits (Pungitius pungitius) on ogalikuliste seltsi kuuluv kala.
Luukarits on väike kala, kellel pole töönduslikku tähtsust, kasvab kuni 5–7 cm pikkuseks. Tema seljauime ees asetseb 7–11 (tavaliselt 9–10) sissetõmmatavat oga. Keha ülaosa on hallikasroheline kuni pruunikas, küljed heledamad ja hõbedase läikega, keha katavad kuni 10 luuplaati. Kudemisperioodil kannavad isased pulmarüüd.
Luukarits on levinud aeglase vooluga jõgedes ja ojades, järvedes ning riimveelisel rannikualal. Levikuala pole väga palju uuritud, aga ilmselt sarnaneb see ogaliku levilaga, välja arvatud lõunapoolsemad alad, samuti esineb teda väiksemal määral kui ogalikku.
Ahtopol
Ahtopol on linn Bulgaarias Burgasi piirkonnas Tsarevo vallas. Asub kaljusel poolsaarel Musta mere ääres Türgi piiri lähedal.
Ahtopolis on 2 km pikkune liivarand.
Ahtopoli asutasid umbes 430 eKr kreeka kolonistid Ateenast traaklaste asula kohale. Roomlased kutsusid linna nimega Peronticus. Linna on ajaloo jooksul korduvalt maha põletanud ja rüüstanud piraadid. 1898. aastal oli linnas 410 maja, neist 300 elasid kreeklased ja 110 bulgaarlased. Pärast Balkani sõdu lahkus suurem osa kreeklastest Kreekasse, linna asusid bulgaarlastest põgenikud. 1918 hävis tulekahjus peaaegu kogu hoonestus.
Raudkiisk
Raudkiisk (Spinachia spinachia) on ogalikuliste seltsi kuuluv kala.
Raudkiisk kasvab 17–20 cm pikkuseks ja 7 g raskuseks. Keha on sale ja pikk ning kaetud 50 luuplaadiga, seljauime ees paiknevad 14–17 (harilikult 15) sissetõmmatavat oga.
Raudkiisk on levinud vaid soolases vees (meredes) Euroopa rannikualal Biskaia lahest kuni Nordkapini.
1932. aasta suveolümpiamängud
1932. aasta suveolümpiamängud olid X nüüdisaegsed olümpiamängud, mis toimusid 30. juulist 14. augustini 1932 USA-s Los Angeleses.
Los Angeles kinnitati olümpialinnaks ROK-i 21. istungil Roomas 1923. aastal. Põhimõtteline otsus võeti vastu juba 1921. aastal.
Kaisa Selde
Kaisa Selde (sündinud 8. jaanuaril 1987) on eesti näitleja ja treener.
2005. aastal lõpetas ta Tallinna Reaalkooli, aastatel 2008–2009 õppis Barcelona Teatriinstituudis füüsilise teatri erialal ning aastal 2011 lõpetas Turu Kunstiakadeemia nukukunsti erialal.
Alates 2011. aastast töötab näitlejana NUKUs. Aastast 2021 tegutseb ta ka personaaltreenerina spordiklubis Reval Sport.
István Kovács
István Kovács on mitme tuntud isiku nimi:
Soveldamine
Soveldamine on detailide viimistlusoperatsioon tihedalt sulguvate (hermeetiliste) liidete valmistamiseks.
Tööriist
Tööriistaks on soveldi, mille pind on kaetud õliga segatud abrasiivpulbriga. Soveldid võivad olla lamedad, silindrilise sisepinnaga või koonilised. Soveldi tehakse töödeldava detaili materjalist pehmem, et abrasiivosakesed soveldisse kinni jääksid. Materjaliks sobivad hallmalm, pehme teras, vask, plii, kõva puit vms. Eelsoveldid tehakse eriti pehmest materjalist (vask, antimon), mis seob jämedaid abrasiivteri. Soveldi pinnale tehakse 1-2 millimeetri sügavused jooned. Lõpp ja peensoveldid on siledad ning tavaliselt malmist. Soveldamise jõudlus ja kvaliteet sõltub oluliselt ka määrdeainest. Enamasti kasutatakse määrdeainena tärpentini, petrooli, mineraalõli ja searasva. Eriti täpse soveldamise puhul aga ka piiritust või aviobensiini.
Kolvirõnga soveldamine
Kolvirõnga soveldamisel seatakse rõngas puitklotsi soonde ja liigutatakse ringjooneliselt mööda soveldit. Alul soveldatakse jämeda abrasiivpulbriga, siis pestakse see hoolikalt maha ning seejärel korratakse protsessi peenema pulbriga. Väliseid silinderpindu soveldatakse trei- või puurpinkides. Suuremate detailide korral sarnaneb soveldi lapikviiliga, väikeste detailide korral on selleks reguleeritav puks.
Täpsus
Soveldamise puhul saavutatakse täpsus IT4...IT5 ja pinnakaredus Ra=0,05μm ja siledam. Töötlusvaru jäetakse 0,01-0,012 mm.
Komi
Komi (ametlik nimi Komi Vabariik) on 1. järgu haldusüksus (vabariik) Venemaal Loode föderaalringkonnas. Asub Venemaa Euroopa-osa kirdenurgas.
Géza Jakó
Géza Jakó (4. jaanuar 1886 – 19. oktoober 1943) oli ungari päritolu Eestis tegutsenud keraamik ja pedagoog.
Komi
Haldusüksus moodustati 22. augustil 1921 Komi (Sürja) autonoomse oblastina. Aastal 1936 sai sellest Komi ANSV. 26. mail 1992 võeti kasutusele praegune nimi.
Loodus
Metsad hõlmavad 72,5% vabariigi territooriumist.
Géza Jakó
Géza Jakó kutsuti Eestisse 1923. aastal avatava keraamikaosakonna juhatajaks. Ta oli varem õppinud rakenduskunsti Lääne-Euroopas ning töötanud tekstiili ja keraamika alal.
Jakó panus Eesti keraamikasse seisneb eelkõige modernse keraamikatöökoja rajamises ja kohalike savisortide uurimises.
Komi
Asulad
Suuremad linnad on Sõktõvkar, Uhta, Vorkuta, Petšora, Ussinsk, Inta ja Sosnogorsk.
Haldusjaotus
Vabariigi koosseisus on järgmised munitsipaalrajoonid (15) ja linnaringkonnad (5):
Géza Jakó
1933. aastal andis Riigi Kunsttööstuskool välja Géza Jakó koostatud esimese eestikeelse keraamikaõpiku "Eesti savitööstuse käsiraamat".
Jáko juhtis keraamikaosakonda kümme aastat ja viis osakonna tugevale tehnoloogilisele alusele.
Komi
Haldusjaotus
Linnaringkonnad:
Géza Jakó
Géza Jakó viljeletud Ungari traditsioonist lähtuv keraamika kutsus Eesti kunstiringkondades esile terava kriitika.
Aastal 1933 pöördus Géza Jakó tagasi Ungarisse.
Sündinud 29. jaanuaril
''Siin loetletakse 29. jaanuaril sündinud tuntud inimesi.
Jaan Allik
Jaan Allik VR II/3 (8. oktoober (vkj 26.september) 1892 Karksi kihelkond Polli vald – 15. jaanuar 1942 Sevurallag, Sverdlovski oblast) (kuni 11.11.1939 Ivan, ka Johannes) oli Eesti sõjaväelane (major) (alates 1940).
Sündis 8. oktoobril (vkj 26.09.) 1892 Karksi kihelkonna Polli vallas Mälgandi talus.
Vabariigi Valitsuse otsusega 8. oktoobrist 1920 anti 9. jalaväepolgu alamkapten Johannes Allikule Vabaduse Risti II liigi 3. järk, nr 1421,
Sai autasuna Abja valla Abja mõisast Jaanimäe talu. Töötas Mõisakülas kooliõpetajana. Kaitseliidu Pärnumaa Maleva Halliste malevkonna pealiku abi ja Mõisaküla kompanii pealik.
Jaan Allik hukati 15. jaanuaril 1942 Sevurallagis. Matmispaik teadmata.
Didrik Solli-Tangen
thumb Didrik Solli-Tangen (sündinud 11. juunil 1987 Porsgrunni vallas) on Norra laulja.
Ta valiti Norra esindajaks 2010. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "My Heart Is Yours". Laul ei pälvinud kõrgeid punkte ning jäi 20. kohale, mis on korraldajamaale läbi aegade mitte kõige halvem, ent siiski üks kehvemaid tulemusi.
Reus
Reus on linn Hispaanias Kataloonias Tarragona provintsis.
Linn on Baix Campi maakonna keskus ja asub Tarragonast 14 kilomeetrit loodes.
Linna keskuseks on Primi väljak (katalaani keeles Plaça Prim).
Linna teenindab samanimeline lennujaam. pisi|Reusi asukoht Baix Camp'i maakonnas
Clive Swift
Clive Walter Swift (9. veebruar 1936 Liverpool – 1. veebruar 2019) oli Inglismaa näitleja.
Teda tuntakse eeskätt Hyacinth Bucketi abikaasa Richard Bucketina komöödiasarjas "Rahu, ainult rahu!". Lisaks on ta mänginud telesarjas "Doctor Who".
Swift oli 1965–1975 abielus romaanikirjanik Margaret Drabble'iga.
Kasari
Kasari on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Martna valda.
Asub Risti–Virtsu maantee ääres Kasari jõe alamjooksul.
Küla juures asub Kasari raudbetoonsild.
Kasari Kool (tegutses kuni 2015. aastani) jäi Kirbla küla territooriumile.
1970. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused
'''Põhja suusaalade 1970. aasta maailmameistrivõistlused''' olid 28. suusaalade maailmameistrivõistlused, mis toimusid 14.–22. veebruarini Tšehhoslovakkias Kõrg-Tatras.
15 km
<br style="clear:both" />
30 km
Kuupäev: 15. veebruar
<br style="clear:both" />
50 km
Kuupäev: 22. veebruar
<br style="clear:both" />
4×10 km teatesõit
Kuupäev: 19. veebruar
<br style="clear:both" />
5 km
Kuupäev: 16. veebruar
<br style="clear:both" />
10 km
Kuupäev: 18. veebruar
3x5 km teatesõit
Kuupäev: 20. veebruar
Normaalmägi + 15 km
Kuupäev: 15. ja 16. veebruar
<br style="clear:both" />
Normaalmägi
Kuupäev: 14. veebruar
<br style="clear:both" />
Suur mägi
Kuupäev: 22. veebruar
<br style="clear:both" />
Narkoloogia mõisteid
''Siin on mõnuainete valdkonna mõisted, samuti narkoloogia mõisted.
0–9
9-delta-tetrahüdrokannabinool
B
baar - baarmen - bad trip - badjaa - bajaan - bazooka' - bensodiazepiin - bhang - bong - brändi - buprenorfiin
C
Cannabis indica - Cannabis sativa - Catha edulis - chasing the tiger - china white - Coca Cola - crack
D
D-9-THC - dawamesc - DCDT - deff - denaturaat - diatsetüülmorfiin - dimenhüdrinaat - dimetüültrüptamiin - dipsomaania - dispetšer - "Doors of Perception" - doos - doping - dopingaine - doup - draakonipüük - droog - drug
E
ebakaine olek - ecstasy - eeter - efedriin - ell - erguti - erythroxylon coca - etanool - etkloorvünool - euforica - Euroopa Liidu narkostrateegia
F
fantastica - fenatsetiin - fenmetrasiin - fentanüül - fiiling - flashback - frigo - füüsiline sõltuvus
G
G - gaif - gammahüdroksübutüraat - γ-butürolaktoon - geto - GHB
H
haljas - hallutsinogeen - hallutsinogeenne aine - hallutsinogeenne kaktus - hallutsinogeenne seen - hallutsinogeensed seened - hansa - haúiú - haš - hašiš - hašišikook - hašišiõli - helin - heroiin - heroiinhüdrokloriid - herokas - hundijalavesi - huuletubakas - hypnotica - hõlova - hõõgvein
I
illegaalsed uimastid - inebrantia - inti - intramuskulaarne manustamine - intravenoosne manustamine
J
joint - joobeseisund - joogilaulud - jooming - joove - julguse võtmine - junkie - junky - junn - junnov - junts - järeljoove
K
K - kaif - kaifeetik - kaifunn - kainus - kanep - kanepiekstrakt - kanepikook - kanepileht - kanepipiip - kanepipsühhoos - kanepitoode - kanepitooted - kanepivaik - kanepiõis - kanüül - karfentanüül - karsklane - karskus - karskusliikumine - karskus - kasjakk - kasjatšokk - kassiahastus - kasvuhormoonid - katapõõsa lehed - katapõõsas - katus sõidab - kauamängiv - kaur - keelekaste - keemik - kellad - kellukesed - kelner - kesknärvisüsteemi mõjutav aine - kesknärvisüsteemi vaigistav aine - kest - ketakas - ketamiin - ketobemidoon - ketas - kiirus - kimuja - kimumine - kiur - klahv - klappimine - kleepekas - kleeps - klähv - kodeiin - koduvein - kofeiin - kohanemus - kohv - kohvik - koka - kokaiin - kokaiinhüdrokloriid - kokainism - kokapasta - koks - kokteil - komm - kommipidu - koni - konjak - konn - kopsuhaigused - kopsuvähk - korgijook - "Krambambuli" - kuivakas - kuldne kolmnurk - kummiliim - kurk kuivab - kuul - kärakas - kärbseseen - kõhv - kõnehäired - kõrts - kõrtsmik - külmarohi
M
mahv - majanduslik sõltuvus - mant - marihuaana - maroko - martini - masin - MDMA - mefedroon - meeleelund - meeleolu ja keskkond - meeleseisund - ment - meskaliin - metadoon - metadoonhüdrokloriid - metadoonasendusravi - metakvaloon - metanool - metsakohin - metüülalkohol - mittepuhas heroiin - mokatubakas - molnija - monopol - moon - moonikupar - moonipuru - morfiin - morfinism - muskariin - mõju - mõjuaine - mõnu - mõnuaine - mäluauk - mäluhäired - märjuke - mürgitamisreaktsioon
N
naps - napsitamine - napsivend - nark - narkar - narkodiiler - narkokontroll - narkoloog - narkoloogia - narkomaan - narkomaania - narkootikum - narkootikumide register - narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ning nende lähteainete seadus - narkopolitsei - narkoravi - narkostrateegia - narkosõltuvus - narkotiin - nastoika - niiduk - nikotiin - nitrit - nott - nui - nuusktubakas - nuusutaja - nuusutamine - närimine - närvierguti - närvilõõgasti - nõel - nõela otsas istumine
O
odekas - odekolonn - Ofelia - okse - oksendamine - oopium - oopiumiekstrakt - oopiumimagun - oopiumimoon - opiaat - opioid
P
paadialune - paat - paber - pabeross - pakk - pakkimine - papaveriin - papaver somniferum - parm - pea haige - peaparandus - peatäis - peedivein - peet - peyote - pidu panemine - pidutsemine - piip - piiritus - pillid - pilt taskus - "Pilvealused" - pilves olek - plaaster - plastiliin - pläru - plörr - pohmell - pohmelus - poolik - pops - portvein - praak - prabirka - praht - preventsioon - prihood - pruun heroiin - präska - psilotsiin - psilotsübiin - psühhedeelikum - psühhoaktiivne aine - psühhoosiseisund - psühhostimulaator - psühhotroop - psühhotroopne aine - psüühikahäire - psüühiline funktsioon - psüühiline sõltuvus - "pudel" - puhas heroiin - "pullo" - pummeldamine - "pump" - punane kärbseseen - punn - purjus olek - purjutamine - "puru" - puskar - puskariajamine - puskariaparaat - puupiiritus - "pärm" - põletatud viin
R
ravim - reis - reispass - restoran - riba - riba mahapanemine - riia palsam - riigivanem - rohi - roheline draakon - roolijoodik - rops - ropsimine
S
sada grammi - salakaup - salaviin - samagon - sang - savu - seemned - seen - seksuaalne sõltuvus - sigar - sigaret - sigarillo - sinine esmaspäev - sinsemilla - sissehingamine - snus - soe pea - soru - sotsiaalne sõltuvus - speed - spiid - spirt - stimulant - subkultuur - subrovka - suits - suitsetamine - suitsuots - sundsoov - surrogaat - surmav annus - sõltlane - sõltuvus - sõltuvusaine - sõltuvusravimid - sünteesuimasti - süstal
Š
šampa - šampus
T
taarakas - taarapunkt - "Taju uksed" - taksot sõitma - taksoviin - tasakaaluhäired - tebaiin - tee (jook) - tempimine - terviseks - terviseohtlik aine - tervist kahjustav aine - testosteroon - testosterooni derivaadid - thai sticks - THC - tiigripiim - tiksumine - tinavile - tinktuur - tipsutamine - toksikomaan - toksikomaania - tolmuimeja - toobitõstmine - toop - toppimine - topsivend - trahter - trahvilöök - triibu tõmbamine - triip - tripp - tropid - tropp - tsiffir - tubakaaktsiis - tubakareklaam - tubakas - tubakatoodete müügi piirangud - tubakatoodete müük - tubakatooted - tussuitamine - tähistamine - täisjootmine - täiskarsklane
U
uimar - uimasti - uimastiharidus - uimastipoliitika - uimastiprobleem - uimastisõltuvus - Uimastitarvitamise vähendamise poliitika valge raamat - uimastiturg - unimagun - unimaguna tee
V
valge - valge heroiin - valge hiinlane - valge viin - vanakas - vanake - vanalinn - Vana Tallinn - vedel heroiin - vedel kanep - vedel lahusti - vedel leib - vein - veints - veresoonde süstimine - vermut - vesloo - vetšnõi kaif - viin (jook) - viina katk - viinakuu - viinaköök - viinamari - viinanina - viinapood - viinapõletamine - viinaraha - viinavabrik - viinaviga - viinavoor - vikat - vines olek - vintis olek - virre - "Viru valge" - viski - viun - K-vitamiin - vodka - vzrõvaitamine - väljas käimine - väljategemine - väärkasutaja - väärkasutamine - võtmine - võõrdumisreaktsioon - võõrutusravi
W
Wismari haigla
Õ
õis - õli - õllemargid - õlu - õõnesnõel
Ü
üledoos
Karatšai-Tšerkessia
Karatšai-Tšerkessi Vabariik ehk Karatšai-Tšerkessia (Карачаево-Черкесия) on Venemaa 1. järgu haldusüksus (vabariik) Põhja-Kaukaasia föderaalringkonnas. Piirneb lõunas Gruusia vaidlusaluse territooriumi Abhaasiaga.
Loodus
Karatšai-Tšerkessia asub Põhja-Kaukaasias. 80% territooriumist on mägine, põhjaosas on maa tasasem. Kagupiiril asub Euroopa kõrgeim tipp Elbrus.
Ajalugu
Karatšai-Tšerkessi autonoomne oblast moodustati 1922. aastal. See jagati 1926. aastal Karatšai autonoomseks oblastiks ja Tšerkessi rahvusringkonnaks. Viimane muudeti 1928. aastal autonoomseks oblastiks. Teise maailmasõja ajal süüdistati karatšaisid massilises koostöös sakslastega. Karatšai autonoomne oblast likvideeriti 1943. aastal, karatšaid küüditati Kasahstani ja Usbekistani. 1956. aastal karatšaid rehabiliteeriti ja 1957 taastati Karatšai-Tšerkessi autonoomne oblast, mis 1991. aastal nimetati Karatšai-Tšerkessi ANSV-ks. Pärast NSV Liidu lagunemist sai vabariik oma praeguse nime. 1999. aasta presidendivalimiste järel ähvardas vabariiki lagunemine, sest tšerkessid ja abasiinid soovisid luua eraldi vabariiki. 9. novembril 2004 vallutas vihane rahvamass valitsuse residentsi ja tungis presidendi tööruumidesse. Mässajad lahkusid hoonest järgmisel päeval, pärast läbirääkimisi Venemaa presidendi esindajaga Lõuna föderaalringkonnas.