cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Pauluse kiri Fileemonile
Autorlus
Pauluse autorluses on tekstianalüüsi alusel kahelnud teoloog Ferdinand Christian Baur, kuid tema argumendid pole enamikule teoloogidest olnud piisavalt veenvad. Bauri üks argument on, et teised vanglakirjad ei kuulu Paulusele, seega ei peaks ka kiri Fileemonile olema Pauluse koostatud. Samuti eitab Pauluse autorlust W.C. van Manen, põhjendades seda kirja ebamäärane temaatikaga. Van Manen toob välja, et kiri on Pauluse ja Timoteose poolt läkitatud kolmele isikule ja kogudusele, kuid siiski peaks kirja tegelik saaja olema Fileemon.
Tekkelugu ja taust
Kirja põhjal ei saa tuvastada kirjutamise täpset aega ega kohta. Kiri on seotud Pauluse kirjaga koloslastele, seetõttu arvatakse, et mõlemad kirjad kuuluvad samasse ajaperioodi – Pauluse esimese vangistuse aega. Pauluse vangistus võis olla nii Roomas, Kaisareas kui ka Efesoses. Kõige loogilisema võimalusena arvavad teoloogid, et kirjas mainitud ori Oneesimos põgenes Efesosse, kus ta kohtas Paulust. Sel juhul kirjutas Paulus kirja umbes 55. aastal.
Juhul kui Paulus kirjutas kirja Roomas, jääb kirjutamise aeg umbes 60.–62. aastasse. Kaisareast kirja kirjutamise aastaks oleks 58–60. aasta.
Kirja säilimise koha pealt on teoloog Edgar J. Goodspeed pakkunud, et Fileemon lasi Oneesimose vabaks ning viimane naasis Pauluse juurde Efesosse. Oneesimosest sai hiljem Efesose koguduse vanem ja kuna kiri oli isiklikult talle saadetud, siis otsustas ta seda säilitada. Just Efesose koguduse vanem Oneesimos kogus hiljem Uues Testamendis sisalduvad Pauluse kirjad kokku.
Kiri tõstatas küsimuse kristlastele orjapidamise eetilisuse osas. Kristlane ei tohiks omada kristlasest orja. Paulus rõhutas seda mõtet kirjas: "et sa saaksid ta tagasi jäädavalt, mitte enam orjana, vaid ülemana orjast: armsa vennana, kelleks ta on eriti minule, aga kui palju enam veel sinule, niihästi liha poolest kui ka Issandas. Kui sa nüüd mind pead oma usukaaslaseks, siis võta ta vastu nagu mind ennast!"
Paulus tõi välja, et Oneesimos tuleks orjusest vabastada, kuid ta ei kommenteerinud ühegi sõnaga orjapidamist kui sellist.
Mõned teoloogid arvavad, et kirjas olev Pauluse soov täideti, sest vastasel juhul ei oleks kiri säilinud. Kui Fileemon ei oleks Pauluse soovi arvesse võtnud, siis oleks ta ilmselt ka kirja hävitanud.
Kiri on adresseeritud ühtlasi Fileemonile kui ka tema kogudusele tervikuna. Kirja vorm on pigem soe ja isiklik. Samas kirja alguses mainib Paulus oma kaastöölist Timoteost, mis võib viidata, et kiri on suunatud kogudusele. Samuti on kiri tekitanud teoloogide seas vaidlusi, kes oli Oneesimose isand, kas kirjas esimesena mainitav Fileemon või Arhippos.
Ülesehitus
Raamat koosneb 1. peatükist, mis omakorda jaguneb 25 salmiks.
Tervitus ja tänu
Paulus saadab kirja Fileemonile, Appiale, Arhipposele ja kogudusele, kes käib Fileemoni majas koos. Ta väljendab oma tänu Jumalale ja palvetab, et Fileemoni usk oleks eeskujuks teistele.
Oneesimose vennana vastuvõtmiseks on oluline, et seda teeks terve kogudus, seetõttu on pöördutud ka Appia poole, keda peetakse Fileemoni naiseks ja koguduse poole. Algkogudusel ei olnud veel eraldi hoonet, seetõttu käidi koos eramajades. Arhippose mainimise osas on erinevaid teooriaid.
Palve Oneesimose eest
Paulus kirjutab oma vangistusest ning kutsub Oneesimost oma usu lapseks. Ta kirjutab, et Oneesimose tagasi saatmisega kogudusse saadab ta tagasi oma enda südame. Ta toob ka välja, et apostlina on tal teatavad õigused, mida ta ei kavatse kasutada. Paulus oleks tahtnud Oneesimost enda juures hoida, kuid ta ei soovi seda teha ilma Fileemoni loata. Ta mainib, et Oneesimos on nüüd kristlane ja Fileemon saab orja asemele venna. Paulus palub, et Fileemon võtaks Oneesimose vastu nagu ta oleks Paulus. Lisaks selle palub ta, et Fileemon lubaks Oneesimose tagasi tema juurde ning pakub võimalust maksta Oneesimose tekitatud kahjude eest. Ta rõhutab siiski, et Fileemoni võlg Paulusele on suurem.
Kirjakohta Fm 1:9 "Olles vana mees Paulus, aga nüüd ka Jeesuse Kristuse vang," on võimalik, et sõna πρεσβύτης (“vana mees”) asemel võib tõlkida “saadik”, sest kreekakeelsed sõnad on nii kirjapildi kui ka häälduse poolest väga sarnased.
Paulus kutsus Oneesimost oma pojaks, mis tuleneb rabide kasutatud võrdlusest õpetaja ja õpilase suhte kohta. Nimi Oneesimos tähendab kreeka keeles “kasulik”. Võimalik, et Paulus andis talle selle nime ristinimena: “aga kes nüüd on vägagi kasuks nii sulle kui ka mulle.” (Fm 1:11), kuid see ei ole teoloogide seas väga levinud arvamus.
Paulus ei kahelnud, et Fileemon võttab ta palvet kuulda, sest ühelgi kristlasel ei ole õigust keelduda vastu võtmast inimest, kelle Jumal on vastu võtnud. Kirjakoht Fm 1:19 “et sulle mitte öelda, et sa oled mulle võlgu ka iseenese” viitab sellele, et Paulus pööras Fileemoni kristlusesse ning seetõttu võlgneb ta Paulusele oma teenistuse. Seda nähakse kui õpetaja-õpilane suhet ja õpilased pidid oma õpetajaid teenima.
Paulus kasutab Jeesuse lepitusvõtet, sest temas põimuvad Fileemoni ja Oneesimose saatused. Ta samastub mõlema poolega ja väljendab oma armastust mõlema poole vastu. Paulus lepitab isanda ja orja. Oneesimose pärast saab Paulusest Fileemoni võlglane, sest Oneesimos võetakse Pauluse kaudu osadusse.
Lõputervitus
Paulus on kindel Fileemoni kuulekuses ja palub tal endale valmis panna tuba. Ta saadab ka tervitusi oma kaasvangi ja kaastööliste nimel.
Kiri eesti keeles
Tekst ilmus esmakordselt eesti keeles 1686 "Wastses Testamendis" kui "Pahwli se Apostli Rahmat Wilemonille". 1694 Müncheni käsikirjas on kiri pealkirjastatud "Paulusse se Apostli Ramat kirjotud Wilemonille" ja 1739 Piiblis "Apostli Paulusse Ramat Wilemonile kirjotud."
Graphium weiskei
Graphium weiskei on ratsulibliklaste (Papilionidae) sugukonda kuuluv päevaliblikas. Leitud üksnes Uus-Guinea mäestikumetsadest 1400–2400 meetri kõrgusel merepinnast.
Taksoni liiginimi on antud kollektsionäär Emil Weiske järgi.
Internetitroll
Internetitroll on internetis anonüümselt tegutsev füüsiline isik, kes teeb poliitilistel või majandusliku kasu saamise eesmärkidel või isiklikel motiividel veebikogukondades (näiteks arutelufoorumites, jututubades või blogides) kuritahtlikke šokeerivaid avaldusi, õhutab tülisid ja vihkamist, kruvib üles pingeid, propageerib rassismi, šovinismi vms.
Internetitrolli tüüpilised tunnused on
Internetitrollide hulgas on n-ö juutide või araablaste sõpru, kes klaarivad internetis omavahel arveid. On poliitilisi äärmuslasi, kes peavad kompromissituid internetilahinguid, aga ka vandenõuteoreetikud, kes oma ideid kogukonnale peale suruvad.
Ameerika Ühendriikides on poliitikute nõunikud üritanud oma huvides ära kasutada Vikipeediat. Eesti veebikogukondades on tuvastatud Venemaa Föderatsiooni palgal olevaid nn Kremli-trolle, kes üritavad Eesti elanikele suruda peale Venemaa seisukohti.
Kuna internetitrollide eesmärk on saavutada võimalikult suur auditoorium, püüdes keerata omavahel tülli teisi blogijaid, meediaväljaannetes kommenteerijaid, internetifoorumites ja -mängudes osalejaid, tuleb nende tõrjumiseks neilt auditoorium ära võtta. Kõige lihtsam on internetitrollidest mitte välja teha ja nendega mitte diskussiooni asuda. Nii jäävad nad ilma oma tegevuseks vajalikust avalikust tähelepanust. Internetikeskkondade moderaatoritel on võimalus blokeerida internetitrolli IP-aadress või lasta tal postitada nii, et tema kaastööd ei näe keegi muu peale tema enda. Nii on võimalik panna internetitroll tühja tööd tegema. Sellist meetodit nimetatakse internetitrolli vaigistamiseks ehk bonzotamiseks.
Peterburi, Savuškini tänav
Endise Putini-noore Aleksei Kuznetsovi sõnade kohaselt on keskuses töötavad internetitrollid tavalised inimesed, kes teevad igavat tööd ja kirjutavad, mida kästakse. Internetitrolliks olemine tähendab poliitilist kommenteerimist, mille eesmärk on provotseerida teisi internetivestluses osalejaid. Internetitroll loob oma kommentaaridega raamistiku, mille kaudu lugeja suunatakse uudist vajalikul moel tõlgendama. Arvutihäkkerite abil avalikuks saanud info põhjal on teada, et Peterburi trollikeskusel on osakonnad sotsiaalmeedia, meediakanalite, otsingumootorite, blogide, kommentaaride ja jututubade jälgimiseks. Ka anonüümseks jäänud töötajate jutustused Venemaa ajalehtedes kinnitavad infot trollikeskuse osakondade arvu ja töötajate palkade kohta. Kuznetsovi sõnul on jälgitavate meediaväljaannete hulgas 30–40 nimetust. Hoolikalt jälgitakse kriitilist raadiojaama Ehho Moskvõ ja ajalehte Novaja Gazeta.
Peale trollimise viiakse Savuškini tänava majas läbi veel mitmeid muidki informatsioonioperatsioone.
Keskuse trollid on palganud ettevõte Internet Issledovanija, mis otsib töötajaid, kes oleksid võimelised tootma ingliskeelseid tekste etteantud teemadel.
Billabong
pisi|Billabong Austraalia [[Põhjaterritooriumil]] Billabong (viradjuri keeles 'surnud jõgi') on jõesängist eraldunud seisuveekogu, jõelooge või kaarjas pisijärv Austraalias.
Iku-Turso (allveelaev)
Iku-Turso oli Teise maailmasõja aegne Soome mereväe diisel- ja elektrimootoriga varustatud Vetehis-klassi allveelaev.
Ajalugu
Laev telliti 4. aprillil 1927 ja nimeks pandi mütoloogilise merekoletise Iku-Turso nimi. Laev ehitati firma Crichton-Vulcani laevatehases Turus inseneribüroo NV Ingenieurskantoor voor Scheepsbouw projekti järgi. Veel samal aastal pandi maha kiil laevaehitusnumbriga 704. Laev lasti vette 5. mail 1931. Lõplikult valmis laev sama aasta 10. oktoobril, võeti kasutusele 13. oktoobril ja müüdi vanarauaks 1952. aastal.
Teenistus
Iku-Turso alustas oma teenistust Porkkala väinas, kust hiljem koos allveelaevadega Vetehinen ja Vesihiisi jätkas Ahvenamaa rannikuvetes kaubalaevaliikluse julgeoleku tagamise ja kaitse ülesannetes.
Talvesõja periood
Talvesõja alguses sai Iku-Turso ülesandeks varitseda Nõukogude transpordilaeva Ivan Papanini väljasõitu Stockholmist ning allveelaeva informeeriti väljumisajast, sõidu sihtkohast ja tõenäolisest marsruudist. Iku-Turso patrullis kogu öö Sandhamni ja Svenska Höranga rahvusvahelistes vetes, kui tundmatud patrull-laevad hakkasid seda jälitama ja sundisid lõpuks sukelduma periskoobisügavusse, kust oli võimatu piiratud vaatevälja tõttu vastase laeva sihtida. Operatsioon kestis 10. detsembrini ning Ivan Papanin sõitis tõenäoliselt kurssi muutes mingil ajavahemikul läbi territoriaalvete, kui oli teada saanud Soome allveelaeva juuresolekust, vältides sel viisil sõjalist kokkupõrget. Operatsiooni ebaõnnestumise teise põhjuse kohta on märge, et Iku-Turso luure eksiteele viimiseks oli Ivan Papanin sõitnud neutraalse lipu all. Seejärel oli Iku-Turso 25.–30. detsembrini 1939 patrullis Liepāja (saksa keeles Libau) territoriaalvetes, mille käigus ei tehtud avastusi, mis allveelaevade tegevuseeskirjade kohaselt oleks eeldanud rünnakut. Järgmise aasta jaanuaris oli Iku-Turso 4 päeva patrullis Saaremaa ja Hiiumaa territoriaalvetes, mil rünnakusihtmärke ei leidunud ja sidurivea tõttu saabus allveelaev tagasi kodusamasse.
Jätkusõja periood
Suvel 1941 rajas Iku-Turso koos allveelaevaga Vetehinen tõkkemiinivälja Mohni (rootsi keeles Ekholm) saare ümber, lastes vette 20 S/36-meremiini 2,5 meremiili pikkusele liinile. 20 meremiini transporditi Ruuskari saare kirdeossa ja veel 18 miini Vaindloo saarest lõunasse, mille järel ülejäänud miinide transportimise plaanidest loobuti. Vaid juulis laskis Iku-Turso vette 18 miini Lobi neemest põhja poole.
31. juulil määrati Iku-Turso patrulli Hanko ja Tallinna ning Eesti loodeosas asuvate Pakri saarte ümbrusse. 30. novembril 1941 saatis Hanko valvekeskus allveelaevad Iku-Turso ja Vetehinen järelevalvet sooritama, kuna merel oli nähtud konvoid. Vaenlase konvoi avastati 5000 meetri kaugusel, aga laevad ei suutnud seda blokeerida, mille põhjusteks olid kiirest sukeldumisest ootamatult ühenduse kadumine ja ebaselge nähtavus, kuigi oli täiskuu.
Iku-Turso poolt uputatud vastase laevast on erinevaid teooriaid. Soomlaste oma teatise kohaselt laskis Iku-Turso kaptenleitnant Eero Pakkala juhtimisel 27. oktoobril 1942 NSV Liidu mereväe Štšuka-klassi allveelaeva Štš-320 torpeedoga põhja, mille tagajärjel kogu meeskond hukkus. Teiste andmete kohaselt on Iku-Turso sel päeval Ahvenamerel jälitanud Štšuka-klassi Nõukogude allveelaeva, mis oli torpeedorünnaku järel silmist kadunud. M. E. Morozovi ja K. L. Kulagini avaldatud teos "Haugid. Legende Nõukogude allveelaevastikust" lükkab uputamisteooria koguni ümber väites, et Štš-320 oli sõitnud miinile juba varem ja et Iku-Turso oli rünnanud allveelaeva Štš-307, ent ebaõnnestunult. Sooritades 30. juulil 1944 oma viimast sõjalist operatsiooni, üritas Iku-Turso rünnata üht konvoid, aga jäi tule avamiseks õige positsiooni leidmise ebaõnnestumise tagajärjel kinni Lavassaare sadama kaitseks mineeritud indikaatorvõrku ja sai raskelt vigastada. Laeva juht oli kaptenleitnant Pentti Airaksinen.
Seoses Pariisi rahulepingu sõlmimisega 1947. aastal loobus Soome oma allveelaevadest ja lahingulaevast Väinämöinen. Iku-Turso koos teiste Vetehis-klassi laevade (v.a Vesikko) ja allveelaevaga Saukko müüdi vanarauaks Belgiasse 1952. aastal.
Valuutakorv
Valuutakorv on erineva osakaaluga valuutadest koosnev portfell. Tavaliselt kasutatakse valuutakorvi selleks, et vähendada valuutakursside kõikumisest tulenevat riski. Tuntuimad endised ja praegused valuutakorvid on Euroopa valuutaühik, Rahvusvahelise Valuutafondi arvestusühik ja USA dollari indeks.
Lahti Risti kirik
pisi|Lahti Risti kirik Lahti Risti kirik (soome keeles Ristinkirkko) on Lahti linna peakirik Soomes.
Valuutakorv
Euroopa Ühendus
Aastatel 1979–1998 kasutasid Euroopa Ühenduse liikmesriigid Euroopa valuutaühikut ehk eküüd, mille hiljem vahetas välja euro.
Jaak Ostrat
Jaak Ostrat (sündinud 8. juunil 1943 Valgas) on eesti õigusteadlane ja patentoloog.
Lahti Risti kirik
Lahti Risti kirik on aastal 1978 valminud, arhitekt Alvar Aalto projekteeritud kirik. Varem oli selle koha peal 1890 ehitatud (ja Albert Mellini projekteeritud) puukirik. Lisaks on kirikaias kangelaskalmistu, kus asub Wäinö Aaltoneni skulptuur Vabaduse vaim (soome keeles Vapauden Hengetär).
Valuutakorv
Rahvusvaheline Valuutafond
Rahvusvaheline Valuutafond lõi 1969. aastal oma arvestusühiku SDR (special drawing rights) ja 2018. aasta seisuga koosneb see viiest põhivaluutast: eurost, USA dollarist, Jaapani jeenist, Suurbritannia naelsterlingist ja Hiina jüaanist. Arvestusühik on kunstlik reservvaluuta, mida riigid saavad kasutada ka omavahelistes arveldustes.
Jaak Ostrat
Elulugu
Lõpetas 1961 Tartu 1. Keskkooli, 1966 Tallinna Polütehnilise Instituudi automaatikateaduskonna, 1971 Üleliidulise Patendiinstituudi, õiguskandidaat (1982, NSVL TA Riigi ja Õiguse Instituut), väitekiri "Правовые вопросы охраны рационализаторских предложений". Täiendas end Berliinis, Strasbourgis ja Münchenis. Oli 1972–79 EKE Projekti patendiinsener, 1979–1982 ETKVL Koondise Auto patendiinsener, 1982–1994 Küberneetika Instituudi arvutustehnika erikonstrueerimisbüroo patendiosakonna juhataja, 1994– patendibüroo LASVET patendivolinik (aastast 1992 registreeritud patendivolinik).
Valuutakorv
Ameerika Ühendriigid
Aastal 1973 loodi USA dollari indeks (USDX), mis koosneb 2018. aasta seisuga kuuest valuutast: euro (moodustab 58% korvist), Jaapani jeen, Kanada dollar, Suurbritannia naelsterling, Rootsi kroon ja Šveitsi frank.
Venemaa
Venemaa Föderatsiooni Keskpanga valuutakorv koosneb kahest valuutast: dollarist ja eurost. Kui korvi kasutuselevõtu alguses 2005. aastal oli dollari osakaal 90% ja euro osakaal 10%, siis alates 2007. aastast on dollari osakaal 55% ja euro osakaal 45%.
Jaak Ostrat
Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: tööstusomandi õiguskaitse; patendiõigus; intellektuaalse omandi kaitse. Eesti Patendivolinike Seltsi juhatuse liige (1998–), Euroopa patendivolinik (2002–). Mitme rahvusvahelise erialaorganisatsiooni (AIPPI, FICPI jt) liige. Üle 100 teadustrükise, sh 7 raamatut.
Valuutakorv
Hiina
Hiina valuutabörsi kauplemissüsteem CFETS kasutab jüaani indeksi arvestamisel 24 valuutast koosnevat valuutakorvi. Enne 2017. aasta 1. jaanuari koosnes korv 13 valuutast, kuid siis lisandusid korvi teiste hulgas Ungari forint ja Poola zlott. Sellega vähenesid seni korvi kuulunud valuutade osakaalud: näiteks dollari osakaal langes 26,4%-lt 22,4%-le ja euro osakaal 21,39%-lt 16,34%-le.
Aasia valuutaühik
See on Aasia valuutadel põhinev valuutakorv, mis sarnaneb Euroopa valuutaühikuga. Korvi loomist alles planeeritakse. Seda takistavad muu hulgas eriarvamused kaasatavate valuutade valikul.
Jamie Chung
Jamie Jilynn Chung (sündinud 10. aprillil 1983  San Franciscos Californias) on Korea päritolu USA filminäitleja.
Jugoslaavlased
Jugoslaavlased oli Jugoslaavia liitriigi elanikunimetus.
Liitriigi nimeks oli aastatel 1918–1929 Serblaste, Horvaatide ja Sloveenide Kuningriik, 1929–1941 Jugoslaavia Kuningriik, 1946–1963 Jugoslaavia Föderatiivne Rahvavabariik, 1963–1991 Jugoslaavia Föderatiivne Sotsialistlik Vabariik ja 1992–2003 Jugoslaavia Liitvabariik.
Kass (perekond)
Liigid
Tänapäeval klassifitseeritakse perekonda kass järgmised liigid:
Varasem klassifikatsioon
Varasematel aegadel on kassi perekonda liigitatud ka:
Georg Simon Everth
Georg Simon Everth (28. juuli 1740 Hermsdorf – 3. november 1803 Kodavere) oli Eesti vaimulik.
Everth sündis Hermsdorfis (praeguse haldusjaotuse järgi Saale-Holzlandi kreisis Tüüringi liidumaal). Õppis usuteadust (immatrikuleeriti 20. mail 1760). Aastast 1765 oli koduõpetaja Eestimaal, s.h Jõhvi Mihkli koguduse õpetaja praost Kochi juures. Ordineeriti õpetajaks 10. juulil 1768.
Oli aastatel 1768–1770 Kodavere ja Alatskivi koguduse adjunktõpetaja. Aastatel 1768–1770 oli ta samade koguduste (introdutseeriti 30. mail 1770) õpetaja.
Isiklikku
Tema äi oli Ambla Maarja koguduse õpetaja Georg Christoph Fuhrmann. Tema vanem poeg Paul Gottlieb Georg Everth oli Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja, noorem poeg Jakob Wilhelm Reinhold Everth oli Kodavere ja Alatskivi koguduse õpetaja.
Kalevipoeg (soomusauto)
Kalevipoeg oli Eesti Rahvaväe soomusväe soomusauto Eesti Vabadussõjas. "Kalevipoeg" ehitati Tallinna Sadamatehastes ning valmis 1919. aasta aprillis.
"Kalevipoeg" Eesti Vabadussõjas
"Kalevipoja" komandör oli Einar Lundborg, kes määrati 16. aprillist omal soovil Soomusautode Kolonni 1. rühma "Kalevipoja" ülemaks, kellena võttis alates 25. aprillist osa lahingutest Lõuna- ja Viru rindel, Kagu-Eestis, Põhja-Lätis ning Loode-Venemaal, jõudes 25. mail koos Eesti vägedega Pihkvasse ning sai kuulsaks hulljulgete sissetungidega Vene rindejoone taha. left|pisi|Soomusauto Kalevipoeg [[Valga Jaani kiriku juures 1919. aasta veebruaris.]] 23. augustil 1919, Võru rindel 6. jalaväepolgu ja Lundborgi “Kalevipoja” pealetungil Pihkva taga Slavkovitši rajoonis, umbes 250–300 m enne Slavkovitši küla läbis maanteed võrdlemisi sügav ja lai, umbes mehekõrguse sügavune kraav, millele oli ehitatud kerge puusild. Soomusautod pidid tagurpidi lahingusse minema, et vältida tabamusi mootorisse, et aga “Kalevipojal” puudus tagumine rool, siis liikus ta tagurpidi ja aeglaselt sillale. Kui tagumised rattad olid sillale jõudnud, vajus sild sisse ja auto jäi keskkohaga rippuma kraavi pervele ega olnud "Kalevipoeg" enam võimeline liikuma edasi ega tagasi.
6. jalaväepolgu II pataljon alamkapten Aleksander Jaaksoni juhtimisel tõmbus tagasi, jättis “Kalevipoeja” maha. Punased viisid öösel ära selle 37 mm kahuri, kuid jätsid auto rikkumata. Järgmine päev Soomusautode kolonni ülem kapten August Nieländer saabus Valgast kohale soomusautol “Pisuhänd”, et teha katset “Kalevipoja” päästmiseks. Kraavipõhja ehitati soomusauto alla raudteeliipritest vundamendi, et niiviisi auto maa küljest lahti saada ja üles tõsta. “Pisuhänd”a trossiga tõmmati soomusauto jälle maanteele ja päästeti.
Igor Zubeldia
Igor Zubeldia Elorza (sündinud 30. märtsil 1997 Azkoitias) on Hispaania jalgpallur, kes mängib kaitsva poolkaitsjana Hispaania kõrgliiga klubis Real Sociedad.
Real Sociedadi noorteakadeemiaga liitus ta 2008. aastal. Hispaania kõrgliigas debüteeris ta 13. mail 2016 mängus Valencia vastu. Real Sociedadi põhikoosseisu on ta kuulunud alates hooajast 2017–18. Esimese värava Hispaania kõrgliigas lõi ta 20. detsembril 2017 mängus Sevilla vastu. Ta võitis Real Sociedadiga hooaja 2019–20 Hispaania karikavõistlused.
2019. aastal tuli Zubeldia Hispaania kuni 21-aastaste koondisega omavanuste Euroopa meistriks.
Nõo Lihatööstus
OÜ Nõo Lihatööstus on Eesti kapitalil põhinev lihatööstus, kes pakub tööd ligi 200 inimesele.
Nõo Lihatööstuse sortimenti kuulub üle 400 lihatoote: toores liha, hakklihatooted, viinerid ja vorstid, singid ja rulaadid, pasteedid, snäkid ja mitmesugused hooajatooted, mis valmivad Tartu lähedal Nõos. Peale koduturu ekspordib ettevõte oma toodangut ka Lätti, Leetu. Nõo Lihatööstus on Eesti Toiduainetööstuse Liidu ja Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoja liige.
Nõo Lihatööstus pälvis EAS-i, Eesti Kaubandus-Tööstuskoja ja Eesti Tööandjate Keskliidu korraldatud Eesti parimate ettevõtete konkursil Aasta pereettevõtte tiitli.
Ajalugu
AS Nõo Lihatööstus asutati 25. mail 1992 endise Nõo kolhoosi vorstitsehhi ruumides. Esimene toodang valmis 1. augustil 1992 ning päevas toodeti 100 kilo Nõo rulaadi. Peagi avati esimene kauplus Tartus, kaubeldi ka turgudel.
Tooted
Nõo Lihatööstuse tooteportfelli kuulub üle 400 lihatoote. Nõo Lihatööstus peab oluliseks kasutada tootmises ainult täisväärtuslikku liha ning vältida lihalõikamise kontidest saadud lihamassi. Ettevõte teeb tootearenduses koostööd toitumisekspertide ja tippkokkadega, nende hulgas toitumisprogramm Fitlap, Joel Ostrat, BBQ Symphony, aga ka toidutehnoloogiavaldkonna üliõpilased.
Beata
Beata on naisenimi.
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Beata 190 inimesel.
Paul Gottlieb Georg Everth
Paul Gottlieb Georg Everth (18. veebruar 1772 Kodavere – 10. mai 1843) oli Eesti vaimulik.
Õppis Tartu kõrgemas linnakoolis. Usuteadust õppis ta (immatrikuleeriti 20. oktoobril 1789) aastatel 1789–1792 Jena Ülikoolis ja (immatrikuleeriti 23. mail 1792) aastatel 1792–1793 Göttingeni Ülikoolis. Töötas pärast seda koduõpetajana Valga ümbruses. Ordineeriti 22. märtsil 1797 õpetajaks.
Oli aastatel 1797–1843 (introdutseeriti 3. mail 1797) Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja, olles 1832. aastast ühtlasi Tartu praostkonna praost ja assessor.
Ta on kirjutanud artikli "Beyträg zu Hupels estnischem Wörterbuche", mis ilmus Johann Heinrich Rosenplänteri "Beiträge'des" (XVI, lk. 95–100).
Laeken
Laeken (hollandi keeles Laken, ) on Belgia pealinna Brüsseli linnaosa, Brüsseli haldusringkonna Brüsseli valla osavald. Laeken ühendati Brüsseli halduspiiridesse 1921. aastal.
Laekenis asub Belgia kuninga ametlik residents, Laekeni kuningaloss, kus elavad Brabanti hertsog ja hertsoginna. Kuningas Albert II ja kuninganna Paola eelistavad elukohana samuti Laekenis asuvat Belvédère'i lossi.
Inventuur
Inventuur on esemete koguste ja seisundi füüsiline kontroll, alus täpsele inventuuriaruandele ja hindamisele. See aitab jälgida inventari liikumist ja tuvastada erinevusi kaubajääkides. Inventuuri ajal loetakse ja märgitakse üles iga toode poes, tööstuses või ettevõttes. Selle tulemusel uueneb inventuuri aruanne, kus peetakse arvestust kauba koguste ja hinna muutuste üle. Laoarvestamist võib teha nii eelarveaasta lõpus kui ka kogu aasta vältel.
Inventuuritüübid
Inventuuri läbiviimisel on raamatupidamiskohustuslasel kaks võimalust: täielik inventuur ja osaline inventuur.
Täielik inventuur viiakse läbi kord aastas, et ettevõtte raamatupidaja oleks kursis laos oleva jaekauba seisu ja jääkidega. Selline inventuur sisaldab igat toodet laos ja poes. Täielikku inventuuri läbi viies peaks poe sulgema, et saada toodetest korrektne ülevaade.
Osalist inventuuri tehakse teatud toodete ja brändide kohta, et hoida kaupade loendus võimalikult täpne terve aasta vältel. Inventuuri tegija võib läbi viia mitmeid osalisi inventuure samal ajal. Seejuures ei tohi üks ja sama toode sattuda kahte erinevasse inventuuri. Osalisi inventuure saab läbi viia ka siis, kui pood või ettevõte on avatud.
Piklik jõekarp
Piklik jõekarp (Unio pictorum) on jõekarbi perekonda kuuluv limune.
Ta elab Euroopa mageveekogudes, sealhulgas Eestis.
Anna Netšajevskaja
pisi|Anna Netšajevskaja (2019) Anna Aleksandrovna Netšajevskaja (vene keeles Анна Александровна Нечаевская; sündinud 21. augustil 1991 Verhovažje rajoonis, Vologda oblastis) on Venemaa murdmaasuusataja.
Nii 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis kui ka 2019. aasta maailmameistrivõistlustel Seefeldis on ta Venemaa naiskonnaga võitnud pronksmedali. Parimaks individuaalkohaks on tiitlivõistlustel 2018. aasta taliolümpiamängudel 10 km vabatehnikas saavutatud kümnes koht.
Esimest korda osales ta MK-sarjas 2. veebruaril 2013 Krasnaja Poljanas. Seni parimaks kohaks MK-sarjas on 2018.–2019. aasta Tour de Ski viimasel etapil Val di Fiemmes 9 km lõputõusul saadud neljas koht.
Nele Neuhaus
Cornelia Nele Neuhaus (sünninimi Cornelia Löwenberg; sündinud 20. juunil 1967 Münsteris) on saksa kirjanik. Tuntuks sai ta oma kriminaalromaanide sarjaga, mille peategelased on uurijad Kirchhoff ja Bodenstein ning tegevuspaik Taunuse eelmäestikus. Tema romaane on ilmunud rohkem kui 20 riigis.
Sigade Aafrika katku viirus
Sigade Aafrika katku viirus (lühend SAK viirus, inglise keeles African swine fever virus) on viiruseliik.
Nele Neuhaus
Noorus ja eraelu
Nele Neuhaus sündis 1967. aastal neljalapselise pere teise lapsena. 11-aastaselt kolis ta perega Taunusesse, sest ta isa sai Main-Taunuse kreisi maavanemaks. Pärast gümnaasiumi õppis ta juurat, ajalugu ja germanistikat, ent katkestas õpingud mõne semestri pärast ja asus tööle ühes Frankfurdi reklaamibüroos. 1995. aastal abiellus ta endast 20 aastat vanema lihavabrikandi ja ratsasportlase Harald Neuhausiga ning toetas teda lihakombinaadi juhtimisel. Pärast lahutust 2011. aastal kuni tänaseni elab kirjanik elukaaslasega Taunuse eelmäestiku piirkonnas.
Sigade Aafrika katku viirus
Sigade Aafrika katku viiruse siirutajad
Viiruse looduslikuks reservuaariks on harilikult pehme toesega puugid, kes nakatuvad viirust kandvatel sigalastel parasiteerides.
Nele Neuhaus
Karjäär
2005. aastal avaldas kirjanik omal kulul esimese raamatu, põneviku "Unter Haien" ('haide seas'), mis räägib sakslannast investeerimispankurist New Yorgis. Positiivne kriitika ja lugejate reaktsioon panid Neuhausi kirjutama järgmist raamatut: "Eine unbeliebte Frau" ('armastuseta naine'), mille avaldas taas oma kuludega. Teine kriminaalromaan, mille peategelased olid uurijad Oliver von Bodenstein ja Pia Kirchhoff, muutis Ullsteini kirjastuse juhi tähelepanelikuks ning alates 2008 ilmusid Neuhausi järgmise raamatud selle kirjastuse väljaandena. 2009 ilmunud sarja kolmas raamat "Tiefe Wunden" ('sügavad haavad') jõudis kahe nädalaga müügiedetabelis kõrgele kohale.
Sigade Aafrika katku viirus
Sigade Aafrika katku viirus sigalastel
Sigade Aafrika katku viirus põhjustab sigalastel sigade Aafrika katku.
Viirus säilib nakatamisvõimelisena pikka aega (olenevalt temperatuurist ka aastaid) nii roojas, veres, spermas, pinnases, puit-, metall- kui ka kivipindadel.
Nele Neuhaus
Karjäär
2010. aastal ilmus sarja neljas osa "Schneewittchen muss sterben" ("Lumivalgeke peab surema"), mis oli sama edukas kui eelmised. Viies osa "Wer Wind säet" ("Kes külvab tuult") ilmus 2011 ja jõudis Spiegeli bestsellerite edetabelis esikohale. Ka järgmine raamat "Böser Wolf" ("Kuri hunt"), mis ilmus 2012. aastal, jõudis Spiegeli kõvakaaneliste raamatute edetabelis esikohale. Nele Neuhaus kirjutab vahel ka oma neiupõlvenime Nele Löwenberg all.
Romaanist "Schneewittchen muss sterben" on aastal 2013 tehtud ka mängufilm, peaosades Felicitas Woll ja Tim Bergman.
Nele Neuhausi Fond toetab projekte, mis aitavad parandada laste ja noorte kirja-, lugemis- ja kõneoskust.
Teosed
Romaanid
Bodensteini ja Kirchhoffi sari
Noorteraamatud
Sangaste (perekonnanimi)
Sangaste on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Sangaste on pandud Sangaste mõisavallas Sangaste kihelkonnas Tartumaal. Nimede eestistamisel määrati Sangaste uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Gens (1938. aastal Kavastu vallas). 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Eskusoo
Eskusoo on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Eskusoo uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Eskusson (1936. aastal Voltveti vallas). 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Börsimaakler
Eestis tegutseb üks reguleeritud väärtpaberiturg, mida korraldab NASDAQ OMX Tallinn AS.
Töö sisu
Börsimaakler peab täitma tehingukorraldusi võimalikult soodsatel tingimustel. Et sellega edukalt hakkama saada, peab maakler tundma börsireglementi ja kauplemissüsteemi.
Ajalugu
Esimesed tehingud aktsiabörsil toimusid 2. sajandil eKr Roomas. Pärast Rooma riigi lagunemist jäi väärtpaberitega kauplemine tagaplaanile. Uuesti sai võlakirjadega kauplemine hoo sisse renessansiajastul Itaalia linnades nagu Genova ja Veneetsia. Uued börsid avasid uksed 16.–17. sajandil. Sealhulgas alustas tegevust Londoni börs, mille tegevus algas 1698. aastal kohvikus. New Yorgi börs alustas tegevust 1800. aastatel paplipuu all, kus 24 börsimaaklerit allkirjastas Buttonwoodsi kokkuleppe, nõustudes müüma viit väärtpaberit.
Haridus ja väljaõpe
Börsimaakleri amet eeldab keskharidust ja vähemalt bakalaureusekraadi finants- või ärijuhtimise alal. See tagab, et maakler orienteerub majanduse põhimõistetes ja üldistes majandusnäitajates, tunneb ettevõtlust ja börsi tööpõhimõtteid, on kursis äritegevust reguleerivate seaduste ja maailma börsidel toimuvaga. Palju õpitakse vahetult töö käigus.
Ameerika Ühendriikides peab börsimaakleril olema tehtud nii üldine väärtpaberi esindaja kvalifikatsioonieksam (Series 7) kui ka Series 63 või Series 66 eksamid.
The Reasons of Love
"The Reasons of Love" ("Armastuse põhjendid") on Harry Frankfurti filosoofiline raamat, mis ilmus 2004 kirjastuses Princeton University Press.
Raamat põhineb 2000. aastal Princetoni Ülikoolis peetud Romanell–Phi Beta Kappa loengutel filosoofias "Some Thoughts about Norms, Love, and the Goals of Life" ja Shearmani loengutel (University College London, 2001).
Üks. Küsimus: "Kuidas peaks elama?"
1. Platoni ja Aristotelese järgi algas filosoofia imestusest. Sokrates imestas näiteks selle üle, et inimene võib muutuda teisest lühemaks, ilma et tema kasv väheneks. Paistab, et Sokratese jaoks oli see huvitavam, keerulisem ja häirivam kui meie jaoks. (Theaitetos 155d) Aristoteles (Metafüüsika 1, 1. peatükk) mainib iseliikuvaid nukke, mõningaid taevanähtusi ja seda, et ruudu külg on diagonaaliga ühismõõdutu. Need asjad pidid vapustama, olema salapärased ja aukartust äratavad. Esimeste filosoofide huvi oli puhtteoreetiline: nad tahtsid imestusest lahti saada, taibates, miks see, mille üle nad imestasid, ongi loomulik ja imestada tuleks hoopis vastupidise üle. Frankfurt hakkab käsitlema muu hulgas teatud ebamugavust tekitavaid ja häirivaid, närivat ärevust tekitavaid asju, millega inimesed kokku puutuvad, kui nad tahavad oma elu mõistlikult elada. Nendega seotud raskused teevad meid rahutuks ja iseendaga rahulolematuks.
Selle raamatu teemad on seotud sellega, kuidas inimene peaks elama. See küsimus puudutab meid isiklikult ja vastus sellele mõjutab ka seda, kuidas me oma elu kogeme.
Kui püüame mõista loodust, siis loodame ka tunda end maailmas rohkem kodus. Püüdes selgeks saada, kuidas elada, loodame, et tunneme end iseenda juures rohkem kodus.
Piinlikult moraalsed inimesed võivad saatuslike iseloomu- või konstitutsioonivigade tõttu ikkagi elada elu, mida ükski mõistlik inimene vabalt ei valiks. Isiklikud puudused, millel pole moraaliga suurt pistmist, võivad takistada neil hea elu elamist. Näiteks võivad nad olla sügavate emotsioonideta, elujõuta või krooniliselt otsustusvõimetud. Eesmärke aktiivselt valides ja järgides võivad nad pühenduda nii maotutele ambitsioonidele, et nende üldine kogemus on igav ja mage. Nende elu võib osutuda banaalseks ja õõnsaks ning nad võivad olla kohutavalt tüdinud, tunnistavad nad seda või mitte. Mõned väidavad, et mittemoraalsed inimesed ei saa olla õnnelikud. Igatahes aga ei ole moraalsus rahuldust pakkuva elu ainus vältimatu tingimus. Käitumise hindamisel jääb moraalihinnangutest väheks.
Sageli eeldatakse, et moraalinõuded on oma loomult preemptiivsed, st neil peab alati olema prioriteet kõigi teiste huvide ja pretensioonide ees. Frankfurti meelest on see ebausutav, ja pole ka kuigi veenvat põhjust seda uskuda. Moraal tegeleb eriti sellega, kuidas meie hoiakud ja tegevused peaksid arvestama teiste inimeste vajadusi, soove ja õigusi. Ent miks peaks eranditult see olema meie elus kõige tungivam? Suhted teiste inimestega on küll väga tähtsad, kuid miks peaks arvama, et mitte kunagi ei saa muud kaalutlused olla kaalukamad? Siin võib eksitada eeldus, et ainuke alternatiiv moraalinõuete aktsepteerimisele on omakasu järgimise ahne lubamine. Võib-olla sellepärast paistab, et kuigi moraalselt keelatud käitumine on teatud asjaoludel võib-olla mõistetav või isegi vabandatav, ei saa see kunagi väärida imetlust ega tõelist austust. Ent täiesti mõistlikud ja austusväärsed inimesed leiavad mõnikord, et teised asjad võivad neile rohkem tähendada ja esitada neile tugevamaid pretensioone kui moraal ja nemad ise. On täiesti sundivaid normatiivsuse mooduseid, mis ei põhine ei moraalsetel ega egoistlikel kaalutlustel. Inimene võib legitiimselt olla pühendunud ideaalidele (näiteks esteetilistele, kultuurilistele või religioossetele), mille autoriteet talle on sõltumatu moraaliprintsiipidele omastest nõudmistest, ja võib taotleda neid ideaale, pidamata silmas isiklikke huve. Pole kaugeltki selge, et mõnele mittemoraalsele normatiivsusele kõrgema prioriteedi andmine on igal juhtumil viga.
3. Autoriteetne arutlemine, mida teha ja kuidas käituda, ei piirdu moraalse arutlemisega. Seetõttu on normatiivse praktilise arutlemise teooria laiem kui moraalifilosoofia. Ta on ka sügavam, sest ta haarab hindamisnormide juurde kuuluvaid küsimusi, mis on hõlmavamad ja viimsemad kui moraalinormid. Moraal ei ulatu asjade põhjani. Me peame teadma, kui palju autoriteeti on mõistlik moraali nõudmistele omistada. Moraal ise seda ei ütle. Mõnele inimesele võib moraalne vooruslikkus olla kategooriliselt valdav isiklik ideaal, ja ta aktsepteerib loomulikult moraalinõuete tingimatut prioriteeti. Ent see ei ole ainus mõistlik ega ainus ligitõmbav elukava. Teised ideaalid ja väärtusmõõdud võivad olla mõistlikud rivaalid.
4. Praktilise arutlemise struktuuride ja strateegiate analüüsimisel piirduvad filosoofid, majandusteadlased jne tavaliselt standardse, kuid vaese mõistestikuga. Kõige elementaarsem ja hädavajalikum on vast soovi mõiste ("mida soovitakse"). Seda kasutatakse palju ja erinevates tähendustes, mida harva eristatakse või selgeks teha püütakse. Sellepärast jääb meie arusaamine elu problemaatilistest aspektidest osaliseks ja ähmaseks. Et rohkem selgust saada, tuleb mõistestikku rikastada. Ka need lisamõisted on tavalised ja fundamentaalsed, kuid nad on tähelepanuta jäetud.
5. Sageli ei piisa käitumist suunavate, hoiakuid ja mõtlemist kujundavate motiivide kirjeldamiseks ebamäärasest tähelepanekust, et me soovime mitmesuguseid asju. Sageli on täpsem ja seletavam öelda, et on midagi, millest me hoolime ehk mida me peame endale tähtsaks. Ja mõnikord motiveerib meid hoolimise eriti tähelepanuväärne variant: armastus. Asjade soovimise ja nendest hoolimise vahel on küll oluline seos. Tõepoolest, millestki hoolimine osutubki võib-olla keeruliseks viisiks seda soovida. Aga kui öelda, et keegi midagi soovib, siis pole öeldud, et ta sellest hoolib. See, mida soovitakse, ei pruugi soovijale korda minna. Ta ei pruugi soovist ega selle täitmisest hoolida. Asi pole mitte soovide nõrkuses. Kui soov on tugev, siis ta tõukab teised huvid ja kalduvused eest ära, aga see ei ütle midagi selle kohta, kas me tegelikult hoolime sellest, mida me soovime. Soovide tugevuse erinevus võib olla täiesti ühismõõdutu soovi objektide tähtsuse erinevusega. Tõsi küll, kui me midagi väga soovime, siis me hoolime sellest, et vältida ebamugavustunnet, mida tekitab soovi täitumata jäämine. Aga see veel ei tähenda, et me hoolime soovi objektist. Frustratsiooni vältimiseks me võime ju ka soovist loobuda, ja see võib olla ligitõmbavam. Inimesed püüavad sageli lahti saada soovidest, mille rahuldamine oleks vääritu või kahjulik. Ei aita ka sellest, kui panna soovid eelistusjärjekorda, sest seda, mida rohkem soovitakse, ei pruugita tähtsamaks pidada. Kui inimene vaatab ajaviiteks televiisorit ja valib selle saate, mida talle rohkem meeldib vaadata, siis ta ei hooli sellest saatest rohkem kui teistest, sest ta ei hooli ühestki. Kui keegi millestki hoolib, siis see erineb sellest, et ta soovib seda rohkem kui muud, ja sellest, et ta peab seda seesmiselt väärtuslikuks. Ta võib uskuda, et sellel on suur seesmine väärtus, kuid mitte pidada seda endale tähtsaks. Omistades millelegi seesmise väärtuse, peame võib-olla silmas, et kellelgi oleks mõttekas soovida seda selle enese pärast; ent see ei tähenda, et meil endal on see soov või et me usume, et meil või kellelgi teisel peaks see soov olema. Miski, mille seesmist väärtust me tunnistame, (näiteks sügavale meditatsioonile või rändrüütli vapratele tegudele pühendatud elu), ei pruugi meile olla üldse ligitõmbav, ja meil võib olla täiesti ükskõik, kas keegi üldse tahab niisugust elu elada. Isegi kui keegi püüab midagi saada või midagi teha selle seesmise väärtuse pärast, ei saa ikkagi järeldada, et ta sellest hoolib. Kui objektil on seesmine väärtus, siis see lihtsalt tähendab, et see väärtus sõltub objekti enda omadustest, mitte tema suhetest teiste objektidega; aga see ei ütle, kui suur väärtus objektil on. Sellepärast võib olla täiesti mõistlik soovida nende eneste pärast paljusid asju (näiteks jäätisetuutut), mida ta ei pea endale üldse tähtsaks.
Oma elu kavandamisel ja juhtimisel puutuvad inimesed kokku hulga oluliste küsimustega: mida nad soovivad, mida nad soovivad rohkem kui muud, mida nad peavad seesmiselt väärtuslikuks ja mida nad ise tahavad lõppeesmärkidena võtta. Peale selle peavad nad määrama, millest nad hoolivad.
7. Hoolimise mõiste ei pruugi sellega olla ammendatud, aga kui öeldu avab osagi sellest, siis see, et me tegelikult mitmesugustest asjadest hoolime, on inimelu loomuse seisukohast fundamentaalse tähtsusega.
Oletame, et ma ei hooli mitte millestki. Siis ma ei tee mitte midagi, et säilitada oma soovide või tahtemääratluste temaatilist ühtsust või sidusust. Mul ei ole aktiivset kalduvust säilitada mingeid kindlaid huvisid või eesmärke. Minu tahteelus võib küll juhtuda olema teatud püsiv pidevus, kuid see oleks juhuslik, see ei sõltuks minu algatusest või juhtimisest.
On ütlematagi selge, et sellel, millest nimelt ma hoolin, on minu elu iseloomule ja kvaliteedile suur mõju. Aga veel fundamentaalselt tähtsam on asjaolu, et ma üldse hoolin millestki, sest sellest ei sõltu mitte ainult inimese elu eripära, vaid ka fundamentaalne ülesehitus. Hoolimine ühendab ja seob mind iseendaga. Hoolimine annab mulle tahteühtsuse ja nii ma moodustan oma tahteühtsuse ja osalen selles. Sõltumata sellest, kui kohased ja kohatud hoolimise objektid võivad olla, on millestki hoolimine olemuslik sellele, et oleme niisugused olendid, nagu inimesed on. Hoolimisvõime nõuab psüühilist keerukust, mis on võib-olla inimestele eriomane. Hoolimine on loomu poolest sõltuv inimesele omasest võimest omada mõtteid, soove ja hoiakuid oma hoiakute, soovide ja mõtete kohta, inimese vaim on refleksiivne. Ka teistel loomadel on soovid ja hoiakud, mõnel võib-olla ka mõtted, aga tundub, et nad pole enesekriitilised. Neid motiveerivad impulsid ja kalduvused ilma oma motiivide reflektiivse kaalutlemise või kriitika vahenduseta. Et nad ei ole võimelised kujundama hoiakuid iseenda suhtes, siis nad ei saa ei ennast aktsepteerida ega mobiliseerida sisemist vastupanu sellele, mis nad on. Nad ei saa sekkuda oma ellu, samastades end oma motiividega või neist distantseerudes. Neil pole võimet võtta end tõsiselt.
Inimestele omane eneseteadlikkus teeb meid altiks ka seesmisele jagunemisele, millega me eraldame end endast ja objektistame ennast. Nii me saame hinnata oma motiive ja otsustada, millised tagasi lükata ja millistele vastu panna. Kui meil on motiivide konflikt, siis me üldiselt ei jää passiivseks ega neutraalseks. Me võtame ennast tõsiselt, ja üldiselt asetume konfliktis ühele poolele, püüdes tulemust aktiivselt mõjutada. Seetõttu on konflikti tulemus meie jaoks võit või kaotus.
8. Inimestel ei ole ainult need soovid, mis motiveerivad tegutsema. Neil on ka võime kujundada soove oma soovide kohta. Need kõrgema järgu soovid ei käi otseselt tegude, vaid motiivide kohta. Inimesed soovivad, et neid motiveeriks ainult need soovid ja kalduvused, mida nad aktsepteerivad ja millega nad samastuvad, ega soovi, et neid motiveeriks teatud teised, ning püüavad viimaseid nõrgendada ja neile vastu seista. Mõnikord inimestel ei õnnestu mitte toimida armukadeduse või kättemaksuiha motiivil, kuigi nad ei kiida neid motiive heaks ja neil on tugev eelistus nende ajel mitte toimida. Soov motiveerib neid ja paneb tegutsema vastu nende tahet. Mõnikord on inimene täitsa rahul sooviga, mis teda motiveerib. Sel juhul ta teeb täpselt sedasama, mida ta soovib, ja selles mõttes toimib vabalt, ja ta ka soovib vabalt, sest ta soovib seda, mida ta soovib soovida.
Kui keegi teeb teo, mida ta soovib teha, motiivil, mida ta soovib motiiviks, siis ta ei ole ei teo ega motiivi suhtes nõustumatu ega ükskõikne, kumbki ei ole tema tahte vastane ega talle aktsepteerimatu, ta pole kummagi suhtes passiivne kõrvalseisja ega ohver. Sel juhul on ta Frankfurti arvates nii vaba, kui üldse on mõistlik soovida. Frankfurtile tundub, et rohkem vabadust on lõplikele olenditele, kes ise ennast ei loo, mõeldamatu. (Frankfurti arvates ei ole vabaduse puhul küsimus mitte põhjuslikus sõltumatuses, vaid autonoomias.)
Inimesed tahavad, et ühed soovid oleksid neile motiiviks, teised mitte. Samuti tahavad nad, et ühed soovid püsiksid, ja teiste suhtes on nad ükskõiksed või on neile aktiivselt vastu. (Tavaliselt me ei tea hästi iseenda hoiakuid ja soove. Inimene võib millestki väga hoolida, ilma et ta sellest ise aru saaks, ja võib üldse mitte hoolida asjadest, mis on talle tema siira uskumuse järgi väga tähtsad.)
9. Paljud asjad muutuvad meile tähtsaks või tähtsamaks paljalt sellepärast, et me hoolime nendest, näiteks sõbrad, või spordimeeskond selle fännidele. Paljud asjad on meile tähtsad, kuigi me ei tunnista nende tähtsust ega hooli neist karvavõrdki. Me lihtsalt ei tea nendest, nagu näiteks taustkiirgusest. Ent niisugustel asjadel saab inimesele olla tähtsus ainult teatud suhte kaudu millegagi, millest ta hoolib. Kui inimene üldse ei hooli oma tervisest, keskkonnast, teistest inimestest ega iseendast, siis taustkiirgus ei ole talle tähtis, tal pole põhjust sellest hoolida.
Kui oleks keegi, kes üldse millestki ei hooli, siis ei oleks miski talle tähtis. (See jätab lahtiseks, kas ikkagi oleks asju, mis peaksid olema talle tähtsad ja millest ta peaks hoolima.) Ta ei oleks oma ellu kaasatud, oleks ükskõikne oma soovide sidususe ja pidevuse vastu, ei hooliks enda tahtelisest identsusest, selles suhtes oleks enda vastu ükskõikne. Tema teod ega tunded ega see, mis temaga juhtub, ei läheks talle korda. Ta võiks uskuda, et ta hoolib teatud asjadest ning need lähevad talle korda, aga ta eksiks. Tal võiks olla küll erineva tugevusega soove, kuid tal oleks ükskõik, millised tema soovid ja eelistused on. Isegi kui võiks öelda, et tal on tahe, siis vaevalt võiks öelda, et see tahe on päriselt tema oma.
10. Asjadest hoolimisega me anname asjadele tähtsuse. See annab meile püsivad ambitsioonid ja mured, markeerib meie huvid ja eesmärgid. Hoolimise loodud tähtsus määrab standardite ja eesmärkide raamistiku, mille järgi me püüame elada. Inimene, kes millestki hoolib, kujundab oma hoiakud ja teod, juhindudes jätkuvast huvist selle vastu, millest ta hoolib. Asjad, millest inimene hoolib, ja nende tähtsuse järjekord määravad vastuse küsimusele, kuidas elada. Oletame, et ta nüüd küsib, kas ta hoolib just nendest asjadest, millest ta tegelikult peaks hoolima. See on põhjendite küsimus: ta küsib, kas on piisavalt häid põhjendeid, mis õigustaksid niisugust elu, ja kas on ehk paremaid põhjendeid teistsuguseks eluks. See küsimus paneb pea pööritama, sest ta viib lõputusse ringi. Küsimusele, millest on õigustatud hoolida, ei saa olla põhjapanevat vastust. Asi on selles, et elamisviisi mõistuspäraseks hindamiseks tuleb kõigepealt teada, milliseid hindamiskriteeriume kasutada ja kuidas. Ta peab teadma, millised kaalutlused räägivad tema elamisviisi poolt ja vastu, ning nende suhtelist kaalu. Tal peab näiteks olema selge, kuidas hinnata asjaolu, et teatud elamisviis toob teistest rohkem või vähem kaasa isiklikku rahulolu, naudingut, võimu, au, loovust, vaimset sügavust, religiooni nõuete järgimist, moraalinõuete järgimist jne. Nii et selleks, et asja uurima hakata, peab ta olema selle asja juba ära otsustanud, mida ta teada tahab, sest küsimus ongi sisuliselt hindamiskriteeriumides. Küsimust ei saa enne täpselt sõnastada ega sellele vastust leidma hakata, kui vastus on teada.
Miski on inimesele tähtis ainult selle pärast, mida see muudab (võrreldes sellega, kui seda poleks), ja see muutmine peab olema tähtis. Selleks et inimene oskaks määrata, mis on talle tähtis, peab ta juba oskama aru saada, millised muutused on talle tähtsad. Saame jälle ringi.