cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Streptokokk
Biokeemiline klassifikatsioon
Streptokokkide perekonda liigitatakse järgmised bakteriligid: Smith & Sherman 1938
Immunoloogiline klassifikatsioon
Lancefieldi klassifikatsiooni alusel liigitatakse streptokokid rakumembraani antigeeni alusel seroloogilistesse rühmadesse (A–U), näiteks:
Fülogeneetiline klassifikatsioon
Streptokokkide fülogeneetiline klassifikatsioon liigitab bakterid 16S rDNA alusel järgmistesse rühmadesse:
Klassifikatsioon hemolüüsivõime alusel
Hemolüüsivõime alusel liigitatakse streptokokid:
Streptokokkide patogenees
Streptokokke esineb paljude loomade (sh inimeste) organismides, kas ülemistel hingamisteede rakkudel, suu ja osad liigid ka tupe normaalses mikroflooras. Enamasti streptokokid haigestumist ei põhjusta.
Erinevad streptokokid põhjustavad erinevatel loomadel ka erinevaid haiguslikke seisundeid, nii põhjustab Streptococcus agalactidae lehmade udarapõletikku, vastsündinud imikutel aga veremürgistust ja ajukelmepõletikku. Streptococcus mitis ja Streptococcus bovis endokardiiti. Streptococcus mutans hambakaariest. Pneumokokk (Streptococcus pneumoniae) võib põhjustada kopsupõletikku, keskkõrva- ja ajukelmepõletikku. Streptokokk Streptococcus pyogenes võib põhjustada neelumandlipõletikku, roosi, haavainfektsioone, veremürgistust, mädavilllöövet ja sarlakeid.
Seltsilisloomadena peetavatel madudel võivad streptokokid samuti haiguslikke seisundeid põhjustada.
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Streptococcus seisuga 15.11.2013.
Viršņukalns
Viršņukalns (ka Viršukalns) on küla (mazciems) Lätis Ogre piirkonna Suntaži vallas.
Küla asub valla idaosas merepinnast 75 meetri kõrgusel Abza jõe kaldal. Viršņukalns jääb valla keskusest Suntažist 5, piirkonna keskusest Ogrest 40 ja Riiast 61 kilomeetri kaugusele.
Ariane 6
Ariane 6 on arenduses kanderakett, mis on võimeline viima lasti geostatsionaarsele- ja Maa-lähedasele orbiidile.
Kanderaketti arendab ESA tellimusel ArianeGroup ning see peaks asendama kanderaketi Ariane 5. Ariane 6 peaks esmalennu tegema 2023. aasta lõpus.
Pärtlipäev
Pärtlipäev (murretes ka: pärdipäev, pärtel, pärt ) on Eesti rahvakalendris 24. augustil, kirikukalendris on see apostel Bartolomeuse mälestuspäev. Seda päeva nimetati ka seenekülvi, meelõikus- ja rohupäev.
Pärtlipäeva peeti piirkonniti nagu rukkimaarjapäevagi (15. august) rukki külvi poolitajaks, päeva kohta väideti "on keset rukkikülvi aega". Lõuna-Eestis arvati parim külviaeg olevat kolm päeva enne või ka kolm päeva pärast pärtlipäeva, sellel päeval külvata ei soovitatud. Üldiselt põllule ei mindud, kuid muid töökeelde ei olnud. Pärtlipäev oli sügissuviste koristustööde haripunkt. Jätkus suvivilja koristus, kuid rukkilõikus pidi olema lõppenud, sest tulemas oli kartulivõtt. Põhja-Eestis jäi ära keskhommikune söömaaeg.
Saaremaal valmistati rukkimaarjapäeva paiku lehisi  - lehtpuuvihtu. Saare-, vahtra-, kase- või muust lehtpuust vihad tehti suurtesse kubudesse lammaste talviseks söödaks. Saaremaal algas ka humalakorjamine ("Pärtel paneb humalale viimase viha sisse"), Lääne-Eestis pidid olema kitkutud linad ning talirukis ja -nisu pidid olema külvatud.
Eesti rahvakalender peab pärtlipäeva sügise alguseks ("Pärtel viskab külma kivi vette"). . Virumaal seostati pärtlipäevaga esimest sügistormi (pärtliraju), Lõuna-Eestis pääsukeste äralendu ja halla.
Miljard Kilk
Miljard Kilk (sündinud 7. märtsil 1957 Tartus) on eesti kunstnik.
Ta lõpetas 1976. aastal Tartu Kunstikooli naha kunstilise kujundamise erialal. Pärast kooli lõpetamist suunati Kilk Vanemuise teatrisse, kus aastatel 1976–1977 töötas dekoraatorina ning aastatel 1979–1981 Tartu Ülikooli Kunstikabineti laborandina. Hiljem töötas peamiselt vabakunstnikuna ning aastani 1995 Tallinnfilmis joonisfilmi lavastuskunstnikuna. Ta oli Priit Pärna multifilmide värvikunstnik. Alates 1983. aastast on Kilk Eesti Kunstnike Liidu liige.
Maalinud on ta peamiselt hüperrealistlikke linnavaateid ning loonud figuurikompositsioone ja fantastika sugemetega maale.
Bavaria (ausammas)
pisi|Bavaria pisi|[[Ruhmeshalle Bavaria kujuga Rudolf Eppi maalil]] Bavaria on 19. sajandi monumentaalne pronksist skulptuur, mis asub Müncheni kesklinnas Lõuna-Saksamaal.
See on Baierimaa naiselik personifikatsioon, mis sümboliseerib liidumaa jõudu ja hiilgust. Ruhmeshalle ette püstitatud kujuesisel väljakul peetakse igal aastal Oktoberfesti pidustusi.
Vürtsbasiilik
Vürtsbasiilik (Ocimum basilicum) on huulõieliste sugukonda basiiliku perekonda kuuluv üheaastane rohttaim.
Morfoloogia
Vürtsbasiilik võib kasvada 15–40 (60) cm kõrguseks. Lehed on munajad ja rootsulised, meenutavad veidi piparmündilehti. Eri vormidel võivad lehed olla ka piklikud, ümmargused või kurrulised. Läikivatel rohelistel lehtedel on tugev iseloomulik aroom ning olenevalt pigmendisisaldusest on lehed ja varred rohelised, rohekasvioletsed või violetsed.
Õite värvus on valgest kuni punaseni.
Teisendid
Vürtsbasiilikul on mitmeid teisendeid, mille täpses süstemaatikas pole kokkuleppele jõutud.
Vürtsbasiilik on vormi- ja sordirohke. Basiilikuks kutsutakse mitmeid vürtsbasiiliku kultivare, sugulasliike ja ristandeid. Näiteks on levinud Tai basiilik (Ocimum basilicum var. thyrsiflora) ja sidrunbasiilik (Ocimum × citriodorum), mida kasutatakse Aasias.
Kasvatamine
Vajab meie kliimas ettekasvatamist, külv märtsi lõpus või aprilli alguses sisetingimustes. Tõusmed ilmuvad 1,5–2 nädala pärast. Avamaale istutatakse juuni alguses, taimetihedus 30 x 25 cm. Vajab kerget, sooja ja rammusat mulda. Võrseid kogutakse enne õitsemist. Kui võrsed lõigata 5–6 cm kõrguselt maapinnast, annab taim augustis kordussaagi.
Kasutamine
Värskeid ja kuivatatud rohelisi taimeosi kasutatakse vürtsika maitseainena liha- ja kalatoitude juurde, erinevate jookide, magustoitude kastmete ja marinaadide maitsestamiseks. Kombinatsioon rosmariinist, salveist ja basiilikust on hea valik salatite, köögiviljasuppide ja pastakastmete jaoks.
Kuivatatud lehtedest teed on sajandite jooksul kasutatud vereloome tugevdamiseks, seedeprobleemide ja maokrampide puhul. Kurguvalude korral kuristatakse selle teega kurku. Vahemere-äärsetes maades on basiilikut kasutatud peamiselt seedimise edendamiseks, spasmide leevendamiseks ja vannivette lisatult ergutamiseks. Basiilikut võib tänapäeval leida hingamisteede haiguste ravimiseks mõeldud mikstuuride ja siirupite koosseisus, kosmeetika ja parfüümide tootmisel asendavad basiiliku eeterlikud õlid populaarset reseedalõhna.
Toime
Basiilik sisaldab nii vähki inhibeerivaid kui ka põhjustavaid aineid, näiteks basiiliku eeterlikus õlis sisalduv estragool on loomkatsetes keha sees muutunud mürgiseks ja pärilikkust muutvaks aineks, põhjustades eriti maksavähki.
Raseduse ja lapse rinnaga toitmise ajal ei tohiks nimetatud taime saadusi suurtes kogustes tarbida. Väikelastele ei soovitata basiilikut manustada.
Aktiivne temperatuur
Aktiivne temperatuur on ööpäeva keskmine õhutemperatuur, mis ületab bioloogilist miinimumtemperatuuri.
Eestis on eristatud aktiivset temperatuuri üle 5 °C ja üle 10 °C. Neist esimene iseloomustab soojanõudlust taimede üldisel kasvuperioodil, teine aktiivsel kasvuperioodil.
Schwanni rakud
Schwanni rakud surevad apoptoosi käigus.
Histoloogia
Schwanni rakud on gliiarakkude tüüp. Nende ülesandeks on aksonite varustamine müeliiniga ja nende isoleerimine (kaitsmine), aga ka antigeenide tutvustamine T-rakkudele ning osalemine närvide arengus, reparatsioonis ja tööshoidmises.
Schwanni rakud on tundlikud steroidhormoonide suhtes, neil rakkudel on östrogeeniretseptorid ja östradiool stimuleerib nende paljunemist, ka insuliin soodustab Schwanni rakkude arengut (retseptorid IGF-I).
Patoloogia
Inimestel seostatakse Schwanni rakkudega mitmeid haiguslikke seisundeid, näiteks krooniline põletikuline demüeliniseeriv polüradikulaneuropaatia, Guillaini-Barré sündroom ja leepra.
Perekondlikeks haigusteks, mille tekkes osalevad Schwanni rakud, loetakse Charcot'-MarieToothi tõbi, Krabbe tõbi ja Niemanni-Picki tõbi.
Schwanni rakkudest pärinev healoomuline kasvaja on schwannoom.
Schwanni rakke on leitud ka polüskleroosi põdevate haigete seljaajust.
Nimi
Schwanni rakud on nimetatud Saksa anatoomi ja füsioloogi Theodor Schwanni (1810–1882) auks.
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit de:Schwann-Zelle seisuga 1.06.2014.
Viimsi Püha Jaakobi kogudus
EELK Viimsi Püha Jaakobi kogudus on luterlik kogudus Viimsis.
Kogudus kuulub Tallinna praostkonda.
Koguduse õpetaja on Mikk Leedjärv, organist Hille Poroson. Juhatuse esimees on Jaanus Lember.
Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Viimsi Püha Jaakobi kirikus ja kuu esimesel pühapäeval algusega kell 13.00 Rohuneeme kabelis ning iga kuu viimasel kolmapäeval kell 14.00 Rannapere pansionis.
Rukwa piirkond
Rukwa piirkond on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Tansaanias. Piirkond asub riigi lääneosas, piirnedes lõunas Sambiaga ja läänes Tanganjika järvega, mille teisel kaldal on Kongo Demokraatlik Vabariik.
Piirkond on saanud nime Rukwa järve järgi.
Cortlandi maakond
Cortlandi maakond (Cortland County) on maakond USA-s New Yorgi osariigis.
Maakonna halduskeskus on Cortland.
Maakonna pindala on 1300 km², millest 5 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 49 336. Aastal 2000 oli elanike arv 48 599.
Ajalugu
Cortlandi maakond moodustati 1808. aastal Onondaga maakonna osast. Maakond sai nime õunasordi Cortlandi järgi.
Sumbawanga
Sumbawanga on linn Tansaania lääneosas, Rukwa piirkonna halduskeskus.
Kupra tee
Kupra tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Lepiku ja Mähe asumis.
Kupra tee on umbes 700 meetrit pikk ja kulgeb Pärnamäe tee ja Suislepa tee vahel. Lepiku asumi ja Mähe asumi piir kulgeb mööda Kupra teed, nii et tänava paaritute numbritega krundid asuvad Mähe asumis ja paarisnumbritega krundid Lepiku asumis.
Anne Fontaine
Anne Fontaine (sünninimi Anne Fontaine Sibertin-Blanc; sündinud 15. juulil 1959 Luxembourgis) on Prantsusmaa filmilavastaja, -stsenarist ja -näitleja.
Rannapungerja tuletorn
püsti|pisi|Rannapungerja tuletorn (2002) pisi|Droonivideo Rannapungerja tuletornist (aprill 2021) Rannapungerja tuletorn (ka Rannapungerja tulepaak) on tuletorn Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Rannapungerja külas Peipsi järve põhjakaldal.
Tuletorni geograafilised koordinaadid on.
Nikopensius
Nikopensius on perekonnanimi.
Rannapungerja tuletorn
Valge raudbetoontorni kõrgus jalamist on 7,6 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 16 meetrit.
Nikopensius
Statistika
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Nikopensius 76 inimesel: 39 mehel ja 37 naisel. Perekonnanimede levikult on Nikopensius meeste puhul 2880. kohal ja naiste puhul 3360. kohal.
Rannapungerja tuletorn
1923. aastal ehitati esimene puidust tuletorn. 1934. aastal asendati puidust tuletorn raudbetoonist ehitisega.
Nikopensius
Statistika
Nikopensius oli levinumaks nimeks vanuserühmas 60–64 aastat, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 1,14. Perekonnanimi Nikopensius oli kõige sagedasem Põlva maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 4,09 inimest.
Rannapungerja tuletorn
Tuletorni juures peetakse suviti Tuletorni kontserte.
Nikopensius
Statistika
19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupojale perekonnanimi Nikopensius Võrumaal Põlva kihelkonna Kähri mõisavallas.
1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus vahetati Eestis perekonnanime Nikopensius 19 juhul - uuteks võetud nimedeks olid Koha viiel korral, Kuusiku, Niinekuru, Lumi ja Noormets kahel korral jne. Uueks perekonnanimeks ei valinud samal ajal Nikopensiust keegi.
Sauvo kirik
Sauvo kirik (soome keeles Sauvon kirkko) on kirik Soome edelaosas Päris-Soome maakonnas Sauvo vallas.
Sauvo kirik on valminud aastal 1472. Seal on üle 700 istekoha.
Anorgaaniliste värvipigmentide loend
''Siin on mittetäielik tähestikuline loend anorgaanilistest värvipigmentidest, mida lisatakse peenestatuna maalikunstis kasutatavate värvide, samuti viimistlusmaterjalide koostisse neile värvuse andmiseks. Orgaaniliste pigmentide ja värvainete nägemiseks vaata Värvainete loend.
Fiat Freemont
pisi|Fiat Freemont Fiat Freemont Cross on Fiati suur krossover. See erineb tavalisest Fiat Freemontist selle poolest, et see on krossoverlikuma välimusega ja selle poolest, et sellel on 19-tollised valuveljed, teistsugune nahkpolster, 8,4 tolline puuteekraan, Alpine muusikasüsteem. Freemont Crossi saab nii esi- kui ka nelikveolisena ja kahe erineva võimsusega ja käigukastiga: 140 ja 180 hj ning 6-käigulised automaat ja manuaal.
Bitola
Bitola (makedoonia keeles Битола) on linn Põhja-Makedoonias Pelagonija piirkonnas, Bitola omavalitsuse keskus. Bitola on suuruselt teine linn Põhja-Makedoonias.
Linn asub Baba mäe jalamil ja sellest voolab läbi Dragori jõgi.
Linna ääres asuvad antiiklinna Herakleia Linkestise varemed.
2002. aasta Makedoonia rahvaloenduse andmetel oli Bitola elanikest makedoonlasi 88,5%, albaanlasi 3,1%, türklasi 2,0%, mustlasi 3,4%, aromuune 1,3%, serblasi 8,6%, bosnialasi 0,02% ja teistest rahvustest inimesi 1,1%.
Tampere Ülikool
pisi|paremal|Tampere Ülikooli kesklinna kampus Tampere Ülikool (soome keeles Tampereen yliopisto) on Soomes Tamperes asuv ülikool. Ülikoolis õpib 21 500 üliõpilast ja töötab 4 200 inimest.
Kool asutati 2019. aasta alguses, kui senine Tampere Ülikool ja Tampere Tehnikaülikool liideti ühtseks Tampere Ülikooliks.
Talvine peetripäev
Talvine peetripäev on 22. veebruaril. See on kirikukalendris päev, mil apostel Peetrus rajas Roomas piiskopitooli.
Eesti rahvakalender
Rahvakalendris on talvine peetripäev vähesel määral tuntud Hiiu- ja Läänemaal, kus see päev oli kevade lähenemise tähis (nagu talvine madisepäevgi). Eesti loodeosas peetripäevaga seotud väheste uskumuste olemasolu on seotud katolikuaegse Saare-Lääne piiskopkonna kalendri põlvnemist Lübecki omast.
Sirtsi looduskaitseala
Kaitseala ajalugu ulatub aastasse 1967, kui moodustati pruunkarude reservaat. Aastal 1981 võeti kaitse alla Sirtsi soo (Sirtsi sookaitseala). Praegused piirid ja staatus aastast 2001.
Slaves and Masters
"Slaves and Masters" on ansambli Deep Purple 1990. aastal ilmunud, kolmeteistkümnes stuudioalbum. See on ainuke Deep Purple'i album, kus solistina esineb endine Rainbow liige Joe Lynn Turner.
Album ei olnud kuigi menukas. See tõusis Billboard 200 edetabelis 87. kohale ja Suurbritannia albumimüügi edetabelis 45. kohale.
Porsche Macan
Porsche Macan on Porsche väiksem sportmaastur, mis on tootmises 2014. aastast. Macan on ehitatud Audi Q5-ga samale platvormile
Mootoreid on kolm: 3,0 – (Macan S) ja 3,6-liitrised (Macan Turbo) bensiinimootorid ja 3,0-liitrine (Macan Diesel) diiselmootor. Macan S-il on 340 hj ja 460 Nm, S jõuab 0–100 km/h 5,4 sekundiga ja kulutab 9 l kütust sajale kilomeetrile. Diiselmootoriga Macan Dieselil on 258 hj ja 580 Nm, diisel jõuab 0–100 km/h 6,3 sekundiga ja kulutab 6,2 l/100 km. Macan Turbol on 400 hj ja see jõuab 0–100 km/h 4,8 sekundiga.
2019. aastal läbis Macan mudeliuuenduse, mille käigus muudeti mootorivalikut ning Macan sai ette ja taha uued leed-tuled. Suurim väline erinevus on uue disainiga üle terve tagaluugi ulatuvad tagatuled.
Vanaisa (mütoloogia)
Vanaisa, ka Taevataat on müütiline tegelane eesti rahvuseeposes "Kalevipoeg". Ta on taevaliste Taara tarkade juht, mõnes kontekstis saab teda samastada Ukuga.
Lemwerder
Lemwerder on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Wesermarschi kreisis. Valla pindala on 36,38 km². 31. detsembril 2017 elas seal 6996 inimest. Vald asub Weseri vasakkaldal, umbes 27 km Oldenburgist idas ja 17 km Bremenist loodes.
Vanaisa (mütoloogia)
Teda on mainitud eepose kahekümnendas loos (Valmistumine sõjaks. Lahingud.  Raudmeeste saadikud.  Kalevipoja surm.  Põrgu väravas.).
Soome sepa pandud needuse tõttu lõikas mõõk Kääpa jõel Kalevipojal jalad alt. Vägilase vaim pääses põrmu paelust ja tõusis linnuna üles taevasse. Taevas anti vaimule uus keha, millel küll polnud jalgu. Kalevipoeg istus taevas Taara kangelaste keskel ja kuulas laulikute lugulaule oma vägitegude kohta. Samal ajal vanaisa mõlgutas mõtteid - mida anda taevas kangele mehele ametiks? Vanaisa kutsus kokku Taara taevalised targad ning peale paaripäevast nõupidamist mõeldi ühel meelel: Kalevipoeg pandi valge ratsu selga ja saadeti põrguriigi piiridele. Seal raksas ta raske käega kaljut ning rusik jäi kinni kivirahnu. Nüüd ta kaitseb kütkes olles teiste kütkeid. Kui põrgulased püüavad kahest otsast põlenud piirul ahelaid habrastada, siis:
Staphylococcaceae
Staphylococcaceae on bakterite sugukond.
Klassifikatsioon
Sugukonda Staphylococcaceae liigitatakse fülogeneetilise klassifikatsiooni alusel (16S rDNA alusel) järgmised bakteriperekonnad :
Viited
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Staphylococcaceae seisuga 21.02.2014.
Bella Ferraro
Isabella Ferraro (sündinud 20. augustil 1994), esinejanimega Bella Ferraro, on Austraalia laulja. Ta on tuntud selle poolest, et osales telesaate "The X Factor Australia" neljanda hooaja saadetes ja tuli 4. kohale.
Isiklik elu
Ferraro sündis ja kasvas üles Sydneys. Ta hakkas lauludega esinema juba lapsepõlves. Viieaastaselt sai ta tüdrukutekoori The Australian Girls Choir liikmeks, mis on esinenud iga-aastasel kontserditurneel "Carols in the Domain" ja ka Oprah Winfrey Austraalia-turneel. Ferraro lahkus kooli 12. klassist, et viia täide oma unistus elada elu muusikuna.
Inspiratsioon
Ferraro nimetab oma muusikaliste inspireerijatena artiste nagu Bon Iver, Lykke Li, Crystal Castles, Foals ja Two Door Cinema Club.
Lemwerder
pisi|tühi|Kabel tammil
Vello Kümmel
Vello Kümmel (sündinud 21. augustil 1940 Viljandis) on eesti põllumajandus- ja omavalitsustegelane.
Ta on lõpetanud 1967. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomia erialal.
1970.–1980. aastatel töötas ta Pärnu rajooni Halinga kolhoosi peaagronoomina.
Aastatel 1996–1999 oli ta Ruhnu vallavanem. Aastatel 2002–2013 oli ta Ruhnu vallavolikogu liige, 2009–2013 vallavolikogu esimees.
Ta on Ruhnu saarel Rooslaiu talu peremees ja mesinik.
Disputatsioon
pisi|400px|Disputatsioon 1523. aastal [[Zürichis. Reformatsiooni ideede väljakujunemisel ja levikul mängisid disputatsioonid väga olulist rolli]]
Disputatsioon on mõiste, mida kasutatakse eelkõige keskaegsete ja varauusaegsete akadeemilise väitluste kohta.
Tänapäevane väitekirja traditsioon on arenenud välja varauusaegsetest akadeemilisest väitlusest ehk disputatsioonist (ladina keeles disputatio, dissertatio). Keskajal peeti ladinakeelseid väitlusi valdavalt õpetamise ja vaidlusküsimuste lahendamise eesmärgil, varauusajal kujunesid välja väitlused kraadi saamiseks (disputatio pro gradu). Keskaegse väitluse taust omakorda on antiigi õigusteaduslikes, filosoofilistes ja teoloogilistes vaidlustes.
Antiik
Disputatsioonid kui avalikud väitlused probleemsete küsimuste üle saavad alguse Kreeka kultuurist. Aristotelese järgi on Zenon Eleast (ca 490 eKr) nii filosoofilise dialektika kui ka dialoogi žanri leiutaja. Sokrates kasutab seda meetodit küsitledes Ateenlasi ja eeldatavalt peeti ka Platoni akadeemias disputatsioone filosoofiliste küsimuste üle. Dialektiline vaidlus jääb ka hilisematel sajanditel akadeemilise koolituse oluliseks komponendiks, mida saab järeldada Cicero teostest "De finibus" ja "Tusculanae disputationes". Ka Plutarchos kirjeldab oma teostes akadeemilisi disputatsioone. Kristliku kultuuriruumi võetakse see meetod üle – nii nt on Augustinus on kirjutanud ja pidanud mitmeid disputatsioone.
Keskaeg
14. sajandi alguseks kujunevad populaarseks nn disputatsioonid vabal teemal (disputatio de quodlibet). Erinevalt korralistest disputatsioonidest on de quodlibet väitlused teemade üle, mis on varem välja kuulutamata ning sellistel dispuutidel osalesid sageli ka inimesed väljastpoolt ülikoole. Need kujunevad intellektuaalselt olulisteks sündmusteks, mille käigus näitavad ülikoolide magistrid oma oskusi improviseerida ja mille käigus väideldakse sageli ka uute, probleemisete või ka meelega jaburalt püstitatud küsimuste üle. Nii näiteks esitab Bath'i Adelard küsimuse, "miks inimestel ei ole sarvi"? Disputatsioonid kujunevad üheks oluliseks avaliku esinemise vormiks, nt korraldatakse disputatsioone erinevate religioonide vahel. Giovanni Pico della Mirandola esitas oma vaated religiooni, filosoofia ja maagia kohta kõigepealt samuti 900 teesina disputeerimiseks. Disputatsiooni olulisusest annab tunnistust ka asjaolu, et protestantliku reformatsiooni ideed kujunesid välja ja täpsustusid disputatsioonides.
Varauusaeg
pisi|Academia Gustavianas [[Heinrich Oldenburgi eesistumisel esitatud füüsikaline disputatsioon tule kohta, tiitelleht, 1633]] Varauusaegne disputatsioon jätkab keskaja traditsioone, muutudes oluliseks eksamineerimise vahendiks. Ülikoolide konstitutsioonid (nt Academia Gustaviana Tartus) sätestavad, et korralistel disputatsioonidel on üliõpilaste osalemine kohustuslik ning iga professor peab soovitatavalt pidama aastas kaks avalikku disputatsiooni. Erinevalt tänapäevasest dissertatsioonist kirjutas varauusaegse disputatsiooni valmis üldjuhul eesistuv professor ja üliõpilase ülesandeks jäi näidata oma väitlusoskust ja kaitsta esitatud teese. Kui keskajal oli disputatsioon eelkõige suuline, siis trükikunsti kättesaadavusega seoses hakkavad ülikoolide statuudid sätestama, et kõik disputatsioonid tuleb enne nende pidamist trükkida ja osalejatele välja jagada. Kui keskajal kinnitati avalikult teadetetahvlile välja enamasti vaid ühest või paarist lausest koosnevad teesid, siis nüüd lisanduvad teesidele ka pikemad kommentaarid. Disputatsioonide maht oli siiski varauusaegsetes ülikoolides (sh Tartus) üldjuhul kaks kuni kolm paberipoognat, st 16–24 lehekülge, aga esineb ka oluliselt pikemad tekste. Disputatsiooni trükkimiskulud pidi kandma üliõpilane. Protestantlikes ülikoolides kujunevad trükitud disputatsioonid omalaadseks žanriks, kus autorid tänavad eessõnas oma patroone ja toetajaid, kuhu kirjutavad kaasprofessorid ja üliõpilased gratulatsioone, juhuluuletusi ja mida saadetakse oma toetajatele ja ka teistesse ülikoolidesse. Varauusaegseid disputatsioone võib paljuski pidada 18. sajandil välja kujunenud teadusartikli eelkäijaks. Nii näiteks on Immanuel Kant oma filosoofia piirjooned visandanud kõigepealt just inauguraaldissertatsioonis 1770. aastal. Varauusaegne disputatsioon oli jätkuvalt eelkõige ladinakeelne, kuid leidub (nt ka Tartus) kreekakeelseid disputatsioone ja perioodi lõpupoole ka rahvakeelseid (nt saksa, rootsi).
Kirjanduses
Umberto Eco romaani "Roosi nimi" tegelased tulevad kokku kloostrisse, sest seal on plaanis disputatsioon frantsisklaste ja paavst Johannes XXII saadikute vahel.
LETA
LETA (lühend lätikeelsest nimetusest Latvijas Telegrāfa Aģentūra) on Läti riiklik uudisteagentuur. See on üks olulisemaid Läti uudisteagentuure, mis vahendab Lätis toimuvat maailmale.
Ian Paice
pisi|Ian Paice 2005. aastal Deep Purple'iga Kanadas [[London (Kanada)|Londonis esinemas]] Ian Anderson Paice (sündinud 29. juunil 1948 Nottinghamis) on inglise muusik, kes on eelkõige tuntud rock-ansambli Deep Purple trummarina.
Marquinhos
Marcos Aoás Corrêa (mängijanimega Marquinhos; sündinud 14. mail 1994 São Paulos) on Brasiilia jalgpallur. Ta mängib Prantsusmaa kõrgliiga klubis Paris Saint-Germain ja Brasiilia jalgpallikoondises keskkaitsjana.
Ian Paice
Aastatel 1979–1982 kuulus ta Deep Purple'i endise solisti David Coverdale'i loodud ansamblisse Whitesnake.
Paice on mänginud kolmel Whitesnake'i stuudioalbumil: "Ready an' Willing" (1980), "Come an' Get It" (1981) ja "Saints & Sinners" (1982). Aastatel 1982–1984 mängis Paice viiel Gary Moore'i albumil. Külalismuusikuna on ta teinud kaasa teistegi muusikute ja ansamblite albumitel, sh The Velvet Undergroundi viimasel stuudioalbumil "Squeeze" (1973), Paul McCartney albumil "Run Devil Run" (1999) ja Deep Purple'i kauaaegse liikme Jon Lordi albumitel.
2016. aastal võeti ta Deep Purple'i liikmena vastu Rock'n'rolli Kuulsuste Halli.
Marquinhos
Klubikarjäär
2012. aasta juulis sõlmis ta lepingu Itaalia kõrgliiga klubiga Roma. Debüüdi Itaalia kõrgliigas tegi ta 16. septembril mängus Bologna vastu. Hooajal 2012–13 pääses ta Serie A-s klubi meeskonnas platsile kokku 26 korral.
2013. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Paris Saint-Germainiga. Üleminekusumma oli 31,4 miljonit eurot. Klubi meeskonnas tegi ta debüüdi 17. septembril UEFA Euroopa Liiga alagrupimängus Olympiakóse vastu ning lõi selles mängus ka värava. Prantsusmaa kõrgliigas tegi ta debüüdi viis päeva hiljem mängus Monaco vastu. Esimese värava lõi ta liigas 28. septembril mängus Toulouse'i vastu.
Paris Saint-Germainiga on ta Prantsusmaa meistriks tulnud kokku kuuel korral, kuuel korral on võidetud ka Prantsusmaa karikas, liigakarikas ja superkarikas. Hooaegadel 2017–18, 2018–19 ja 2020–21 on ta valitud Prantsusmaa kõrgliiga sümboolsesse koosseisu.
Koondisekarjäär
Debüüdi Brasiilia jalgpallikoondises tegi ta 17. novembril sõprusmängus Hondurase vastu. Esimese värava lõi ta koondise särgis 11. septembril 2018 sõprusmängus El Salvadori vastu.
Ta on kuulunud Brasiilia koondisse 2018. aasta maailmameistrivõistlustel, 2015. aasta Copa Américal, 2016. aasta Copa América Centenariol ja 2019. aasta Copa Américal. 2016. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril võitis ta Brasiilia olümpiakoondise koosseisus kuldmedali.
Fliigerpuri
pisi|Väikese bermuuda-kutteri fliiger pisi|Suure purjelaeva eespurjed. 1-fokk-taaksel (foka), 2-fokk-tengtaaksel, 3-sisekliiver, 4-kliiver, 5-väliskliiver, 6-fliiger Fliiger (norra keeles jager, saksa keeles Jager, rootsi keeles jagare) on purjelaeva kliiverpoomi või pukspriidi ja vööripoolse laevamasti vahelise taagi kesk- või ülaosale ehk kliiverpurjedest kõrgemale kinnituv välimine kolmnurkne puri. Nimetatakse üldistavalt eespurjeks.
Kliiverpoomini ulatuvatest kliivritest (ja ka taakslist) märgatavalt kõrgemale ja eraldatuna heisatava fliigeriga püütakse nende kohale kõrgemale jäävat tuult.
Plainfeld
Plainfeld on vald (Gemeinde) Salzburg-Umgebungi ringkonnas Austria Salzburgi liidumaal.
Fliigerpuri
Tavaliselt ei ole traditsioonilisel purjelaeval rohkem kui üks fiigerpuri, kuid võidakse piirduda ka vaid kliiverpurjedega.
Plainfeld
Geograafia
Plainfeld asub Flachgaus 12 km Salzburgi linnast idas.
Kolm tarka ahvi
Läänemaailmas on levinud maksiimi negatiivne kuju, millega osutatakse kalduvusele pigistada silm kinni ebaõigluse, korruptsiooni jmt ühiskondlike pahede ees.
Kujundi tõi populaarsesse käibesse 17. sajandi puuskulptuur Tōshō-gū šinto pühamu hobusetalli fassaadil Nikkōs. Kolm ahvi on teisel paneelil kaheksast konfutsiaanlikku moraalikoodeksit väljendavast paneelist. Arvatakse, et ahvid kujutavad inimese elu etappe. Kujundi aluseks olev tendai koolkonna budistlik õpetus aga pärineb ilmselt Nara perioodist 8. sajandil.
Kujund põhineb sõnamängul jaapani keeles, kus さる saru tähendab ahvi ja ざる zaru on eitav sufiks, mis on lisatud verbidele nägema (見る miru), kuulma (聞く kiku) ning ütlema (言う iu).
Hiina mõtteloos esineb sarnase põhimõtte väljendus Kong Fuzi "Vestete ja vestluste" 12. raamatus:
"Ei ole kombekohane ei ole kombekohane ei ole kombekohane ei ole kombekohane
Vastavalt sellele kujutatakse kolmele lisaks veel mõnikord neljandat ahvi (jaapani keeles 四猿 shisaru 'neli ahvi'), kes hoiab kätt suguelundi ees, nimetusega Shinazaru (しなざる, verbist する 'tegema'). Siiski on nelja ahvi kujutamine tänapäeva suveniiritööstuse lisandus.
Samuti leidub internetis pilte, kus neljas ahv, kes käsitseb nutitelefoni, öeldakse olevat ülejäänud kolme summa - ta ei kuule, näe ega räägi mitte kellegagi.
Kolmel ahvil on oma Unicode-tähistused vahemikus U+1F648 kuni U+1F64A (🙈, 🙉, 🙊).
Motiivi kasutamine Eestis
Motiivi on kasutanud Toomas Kuusing oma maalidel ja linoollõigetel, see on läbiv kujund Kaija M Kalveti lavastuses "Prohvet".
Sangaste Püha Andrease kogudus
EELK Sangaste Püha Andrease kogudus on luterlik kogudus Sangastes.
Kogudus kuulub Valga praostkonda.
Jade vald
Jade on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Wesermarschi kreisis. Valla pindala on 93,57 km². 31. detsembril 2017 elas seal 5820 inimest. Vald asub Jade jõe ääres, umbes 23 km Oldenburgist põhjas ja 50 km Bremenist loodes.
Flavius Josephus
Flavius Josephus (37/38 – u 100; hbr: יוסף בן מתתיהו, Joseph Ben Matitjahu; ladina: Titus Flavius Josephus; kreeka: Ιώσηπος, Iosepos) oli juudi õpetlane ja ajaloolane, teoste "Juudi sõda" ja "Juudi muinsused" autor. Osales juutide Rooma-vastases ülestõusus ja sattus vangi. Keiser toetas teda kui Rooma-Juudi sõjast kirjutavat ajaloolast. Josephuse mõttemaailm oli tugevasti mõjutatud kreeka filosoofiast.
Sankt Georgen bei Salzburg
Sankt Georgen on vald (Gemeinde) Salzburg-Umgebungi ringkonnas Austria Salzburgi liidumaal.
Rukkimaarjapäev
pisi|Peter Paul Rubens, Neitsi Maarja taevasseminek. Rukkimaarjapäev (ka: külvimaarjapäev) on 15. augustil, kirikukalendris on see neitsi Maarja taevamineku ehk uinumise päev (nimetatakse ka Assumptio Mariae), õigeusu kirikukalendris ka Jumalaema Uinumise püha. Rukkimaarjapäev kuulub Eestis vähem tuntud päevade hulka.
Rukkimaarjapäeval on Kuremäe kloostris, kus asub Jumalaema Uinumise kirik, kuremäepäev ja toimub kirmasetaoline rahvakogunemine.
Eriti tähtis on rukkimaarjapäev setudele, kus selle päeva nimetus on suur maarjapäev ehk uspenie. Jumalaema Uinumise päev on Petseri kloostri tähtsamaid pühi. Oluline on see päev ka õigeusust mõjutatud alal Peipsi ümbruses.
Laurits Leedjärv
Laurits Leedjärv (sündinud 9. augustil 1960 Jõelähtme vallas) on eesti astrofüüsik.
Elukäik
Ta on sündinud töölise peres.
1983. aastast töötab Leedjärv Tartu Observatooriumis (mis alates 1. jaanuarist 2018 on Tartu Ülikooli instituut), kus on olnud aastatel 1983–1991 insener ja nooremteadur, 1991–1998 teadur, 1998 teadusdirektor, 1999–2010 direktor ja 2010–2020 vanemteadur. 2021. aastast on ta sealsamas kaasprofessor.
Paramagnetism
Ülevaateks vaata Magnetism.
pisi|Lihtsustatud paramagnetilise aine mudel, mis koosneb väikestest magnetitest pisi|Fotol on vedela hapniku nire, mis on viidud magnetvälja. Nire kõverdumine välja toimel annab tunnustust selle paramagnetilistest omadustest Paramagnetism on magnetismi vorm, mille korral paramagnetilises aines paardumata, samasuunalise spinniga valentselektronid orienteeruvad välises magnetväljas magnetväljaga samas suunas ning seega võimendavad seda. Nähtus on vastupidine diamagnetilisele ainele, mis välisesse välja asetatuna nõrgendab välist magnetvälja. Paramagnetilistel ainetel on suhteline magnetiline läbitavus suurem või võrdne ühega (st magnetiline vastuvõtlikkus on positiivne), seetõttu nad tõmbuvad magnetväljaga. Välise välja poolt indutseeritud magnetmoment on väljatugevusega lineaarne ja seetõttu suhteliselt nõrk. Magnetmomendi tuvastamiseks on tarvis tundlikku ja analüütiliselt tasakaalustatud mõõtevahendit. Tänapäeval kasutatakse paramagnetiliste materjalide uurimiseks tihti SQUID-magnetomeetrit.
Laurits Leedjärv
Teadustöö
Ta on uurinud peamiselt sümbiootilisi ja nendega sarnaseid pikaperioodilisi kaksiktähti. Teinud kindlaks 20 sümbiootilise tähe põhilised füüsikalised karakteristikud. Erilist tähelepanu on pööranud pekuliaarsele sümbiootilisele tähele CH Cygni. Avastanud selle kuuma komponendi varjutuse ja tähe heleduse absoluutmiinimumi. Kuulub Lauri Luua koolkonda. Osalenud astrokliimaekspeditsioonides Usbekistanis. Avaldanud üle 70 teadustrükise ja rohkesti aimeartikleid.
Paramagnetism
Paramagnetilistel materjalidel on väike, positiivne vastuvõtlikkus magnetväljadele. Magnetväli tõmbab sellist materjali enda poole, kuid pärast magnetvälja eemaldamist ei säili sellises aines magnetilised omadused. Paramagnetilisi omadusi põhjustavad paardumata elektronid ja välise magnetvälja poolt orienteeritud elektronid. Paramagnetiliste ainete hulka kuuluvad näiteks magneesium, molübdeen, hapnik, liitium ja tantaal.
Laurits Leedjärv
Isiklikku
Ta on abielus Heli Leedjärvega. Neil on pojad Mikk ja Erik ning tütar Maarja.
Tema vend Ants Leedjärv oli Kullamaa Püha Johannese koguduse õpetaja, vennapoeg Mikk Leedjärv on Viimsi Püha Jaakobi koguduse õpetaja.
Paramagnetism
Võrreldes ferromagnetitega ei säili paramagnetites magnetiseeritust välise magnetvälja puudumisel, sest sisemise soojusliikumise tõttu orienteeruvad elektronide spinnid korrapäratult ümber. Mõned paramagneetikud säilitavad spinnide ebakorrapärase orienteerituse absoluutsel nulltemperatuuril, seega on nad põhiolekus paramagnetilised. Seetõttu kogu magnetiseeritus langeb nulli kui väline magnetväli eemaldada. Välja olemasolul toimub väga vähene indutseeritud magnetiseerumine, sest väli orienteerib väga väikese osa elektrone. Antud osa elektrone on proportsionaalne väljatugevusega ning see seletab lineaarset sõltuvust. Ferromagnetilise materjali tõmbejõud on palju suurem ja mittelineaarne, see nähtus on ka kergesti vaadeldav, näiteks külmkapimagneti ja külmkapi rauast korpuse vaheline jõud.
Seos elektroni spinniga
Paramagnetilises materjalis on üksikul aatomil või molekulil püsiv magnetiline dipool, see säilib ka välise magnetvälja puudumisel. Püsivat momenti põhjustab paardumata elektroni spinn aatom- või molekulaarorbitaalil. Ilma välise magnetvälja mõjuta paramagnetilises aines dipoolide vahel interaktsioonid puuduvad ja dipoolid on tänu soojusliikumisele korrapäratult orienteeritud. Tänu sellele materjalis magnetmoment puudub. Materjali asetamisel magnetvälja dipoolid orienteeruvad väljas nii, et magnetmoment on välise väljaga samasuunaline. Klassikalise tõlgenduse järgi orienteerumine toimub tänu väändemomendile, mida põhjustab välja magnetmoment, mis proovib dipoole paigutada välja endaga paralleelselt. Tegelikult saab antud nähtust kirjeldada spinni ja impulssmomendi kvantmehaaniliste omadustega.
Kui kahe naaberdipooli vahel on piisav energiavahetus siis nad interakteeruvad ning võivad iseeneslikult joonduda või risti pöörduda. Võivad tekkida magnetilised domeenid, mis põhjustavad ferromagnetismi (püsimagnet) või antiferromagnetismi. Paramagnetilist käitumist võib näha ka ferromagnetilistel materjalidel Curie punktist ning antiferromagnetitel Néeli punktist kõrgematel temperatuuridel. Nendel temperatuuridel ületab vaba soojusenergia spinnidevahelise interaktsiooni energia.
Delokalisatsioon
Paljudes metallilistes materjalides on elektronid liikuvad, mis tähendab, et nad saavad liikuda vabalt üle kogu tahkise elektrongaasina. Selline käitumine põhjustab tugevaid interaktsioone naaberaatomite lainefunktsioonide vahel laiendatud võrestruktuuris. Selle tõttu valentselektronide lainefunktsioonid moodustavad keemilise sideme, millel on võrdne arv üles- ja allapoole spinnidega elektrone. Välise magnetvälja rakendamisel ainult fermi nivoole lähedase energiaga elektronid orienteeruvad välja järgi, neid on suhteliselt väikene hulk. Selline nähtus on nõrk paramagnetism, mida nimetatakse Pauli-paramagnetismiks. Antud efekt konkureerib alati aatomite vastupidiste spinnidega elektronide diamagnetilise mõjuga. Tavaliselt põhjustavad tugevat magnetismi lokaliseerunud elektronid, mitte elektrongaasina liikuvad elektronid. Mõningatel juhtudel võib sideme struktuur moodustuda kahest delokaliseerunud alamsidemest, mis on erinevate spinnide ja energiatega. Kui üks alamside täitub elektronidega eelistatult teisele siis võivad ferromagnetilised omadused ilmneda vabalt liikuvate elektronide tõttu. Selline nähtus leiab tavaliselt aset suhteliselt kitsaste d-sidemete korral, millel on vilets delokalisatsioon.
s ja p elektronid
Tugev delokalisatsioon tahkises tänu naaberlainefunktsioonide kattuvusele põhjustab elektronide paardumist. Selle tõttu on s- ja p-tüüpi metallid tavaliselt Pauli-paramagneetikud või isegi diamagneetikud (nt kuld). Viimasel juhul sisemiste aatomorbitaalide elektronide diamagnetiline mõju on tugevam kui välimiste orbitaalide peaaegu vabalt liikuvate elektronide paramagnetiline mõju.
d ja f elektronid
Tüüpiliselt ainult d- ja f-elektronide korral võib märgata tugevamaid magnetilisi efekte, eriti kui viimased on tugevalt lokaliseerunud. Lisaks lantanoidide magnetmoment võib olla üsna suur, sest need saavad omada kuni 7 paardumata elektroni, näiteks gadoliinium(III) kasutatakse seetõttu MRT-s. Lantanoidide suure magnetmomendi tõttu kasutatakse neid supertugevates magnetites, viimaste põhielemendiks on tüüpiliselt neodüüm või samaarium.
Molekulaarne lokalisatsioon
Ülevalpool toodud kirjeldus on üldistatud ning tegelikult kirjeldab rohkem laiendatud võrestruktuuri kui molekulaarset struktuuri. Molekulaarses struktuuris võivad samuti elektronid lokaliseeruda. Kuigi energeetilistel põhjustel ei saa molekulis olla osaliselt täidetud molekulaarorbitaale (st paardumata elektrone), siiski looduses eksisteerivad mõned nn. täitmata orbitaalidega struktuuriüksused. Heaks näiteks on molekulaarne hapnik. Isegi külmutatud tahkises eksisteerivad siiski di-radikaalsed molekulid, mis põhjustavad paramagnetilist käitumist. Paardumata spinnid asuvad orbitaalidel, mis tulenevad hapniku p lainefunktsioonist, O2 molekulis on kattumine piiratud naaberaatomi poolt. Võres on hapniku molekulide vaheline kaugus liiga suur delokaliseerumiseks ning seetõttu jäävad magnetmomendid paardumata.
Curie seadus
Paramageetikute magneetumuse (magnetiseerituse astme) sõltuvust temperatuurist kirjeldab lähedaselt Curie seadus. Seadus väidab, et paramagnetiliste materjalide magnetiline vastuvõtlikkus \chi on pöördvõrdelises seoses temperatuuriga:
kus
Curie seadus kehtib tavaliselt kasutatavatel madala magnetiseerituse (μBH ≲ kBT) tingimustel, kuid ei kehti tugeva välja/madala temperatuuri tingimustes, mille korral esineb magnetiline küllastus (μBH ≳ kBT) ning kõik magnetilised dipoolid on joondunud välise välja järgi. Kui kõik dipoolid on joondunud, siis välise välja tugevnemine ei tugevda summaarset magneetumust, sest edasine joondumine ei ole võimalik.
Paramagnetiliste ioonide korral, mille nurkmoment on J ning magnetmomentide vahel interaktsioon puudub, on Curie konstant seotud üksiku iooni magnetmomendiga:
Nendes valemites
Kui kasutada klassikalist lähenemist, mille korral molekulaarseid magnetmomente käsitletakse diskreetsete suurustena μ, siis Curie seadus avaldub samal kujul, ainult μeff asemele tuleb kirjutada μ.
Kui orbitaalse nurkmomendi panus magnetmomenti on väike, siis efektiivne magnetmoment avaldub kujul
kus n on paardumata elektronide arv. Võrrand kehtib enamiku orgaaniliste radikaalide ja oktaeedriliste üleminekumetallide komplekside puhul (milles on d3 või kõrgespinniline d5 konfiguratsioon).
Minimaalsete interaktsioonidega süsteemid
Lühima definitsiooni kohaselt on tegu paardumata spinnidega süsteemiga, milles spinnid omavahel ei interakteeru. Kitsaimas lähenduses on ainuke paramagnet üheaatomilise vesiniku gaas madalal rõhul, igal aatomil on ainult üks paardumata ja mitteinterakteeruv elektron. Seda võiks ka öelda liitiumigaasi molekulide kohta, kuid liitiumi aatomil on lisaks 2 paardunud elektroni, millest üks põhjustab vastasmärgilist dimagnetilist mõju. Seega on liitium rangelt võttes segasüsteem, kuigi dimagnetiline komponent on väga nõrk ning jäetakse tihti arvestamata. Raskemate elementide korral muutub dimagnetilise komponendi mõju määravamaks ja näiteks metallilise kulla korral domineeribki dimagnetiline komponent. Tegelikult ei kutsuta vesiniku aatomit peaaegu mitte kunagi paramagnetiks, sest selle üheaatomiline gaas on stabiilne ainult ekstreemselt kõrgel temperatuuril. Tavatingimustes H aatomid moodustavad H2 molekuli, spinnid paarduvad ja magnetmoment kaob. Seetõttu on vesinik dimagnetiline ning samuti on seda ka enamik teisi elemente. Kuigi enamiku aatomite ja ioonide elektronkonfiguratsioonis on paardumata spinnid, ei ole õige kutsuda neid paramagneetikuteks, sest standardtemperatuuril spinnid paarduvad. Paardumistendents on nõrgim f-elektronidele, sest f-orbitaalid (eriti 4f) on radiaalselt koondatud ja kõrvalaatomite orbitaalidega kattumine on väike. Tänu sellele on täielikult täitumata 4f-orbitaalidega lantanoidid paramagnetilised.
Seetõttu on kondenseeritud faasis paramagnetid võimalikud ainult siis, kui spinnide interaktsioonid (põhjustavad paardumist või joondumist) on ära hoitud magnetiliste tsentrite struktuurilise isolatsiooniga. On kaks klassi materjale, mille korral see kehtib:
Interaktsioonidega süsteemid
pisi|300px|Idealiseeritud Curie-Weissi käitumine; N.B. TC=θ, aga TN ei ole θ. Paramagnetiline faas on tähistatud pideva joonega. TN või TC juures käitumine tavaliselt erineb ideaalsest
Nagu eespool mainitud, säilitavad paljud d- ja f-elemendid paardumata spinnid. Selliste elementide sooladele on tihtipeale omane paramagnetiline käitumine, kuid piisavalt madalal temperatuuril võivad magnetmomendid korrastuda. Ülevalpool Curie või Curie-Neeli punkti võib nimetada selliseid materjale paramagneetikuteks, eriti olukorras, kus vastavad temperatuurid on väga madalad või neid pole täpselt mõõdetud. Isegi raua kohta saab öelda, et ta muutub ülevalpool oma suhteliselt kõrget Curie-punkti paramagnetiks. Sel juhul saab Curie punkti vaadelda faasimuutusena ferromagneti ja paramagneti vahel. Sõna "paramagnet" viitab nüüd süsteemi lineaarsele sõltuvusele välisest väljast, mille temperatuurisõltuvust saab kirjeldada täiendatud Curie seadusega, mida tuntakse kui Curie-Weissi seadust:
Curie-Weissi seadusele vastav paramagnetiline kirjeldus ülevalpool TC ja TN on erinev paramagnet-ist, sest see ei tähenda interaktsioonide puudumist vaid seda, et magnetstruktuur on välise välja puudumisel ja kõrgetel temperatuuridel suvalises paigutuses. Isegi θ väärtuse 0 juures ei ole tegu interaktsioonide puudumisega, vaid joonduvad ferromagneetikud ja antijoonduvad antiferromagneetikud tühistavad teineteist. Probleem on lisaks see, et interaktsioonid kristallvõres erinevad erinevates suundades (anisotroopia). Selle tulemusena on korrastunud seisundis magnetstruktuurid väga keerulised.
Suvaline paigutus magnetstruktuuris kehtib ka paljude metallide puhul, nende korral on märgata paramagnetilist võrku laias temperatuurivahemikus. Kuigi neil puudub Curie tüüpi seadusele vastav temperatuurisõltuvuse funktsioon on nende magnetiline vastuvõtlikkus temperatuurist sõltuv. Selline käitumine viitab vabale liikuvusele ning seda on parem kutsuda Pauli-paramagnetismiks, kuigi on ebatavaline näiteks alumiiniumi paramagnetiks nimetada. Seda isegi juhul, kui interaktsioonid on piisavalt tugevad, et elemendil oleks hea elektrijuhtivus.
Superparamagnetid
Mõningatel materjalidel on indutseeritud magnetiline käitumine, mis vastab Curie seadusele, kuid Curie konstantidel on erandlikult suured väärtused. Selliseid materjale tuntakse supermagnetitena. Neid iseloomustatakse kui tugevaid ferromagnetilist või ferrimagnetilist tüüpi ühendeid, milles olevad piiratud suurusega domeenid käituvad üksteisest erinevalt. Sellise süsteemi omadused meenutavad paramagnetit, kuid mikroskoopilisel tasandil on süsteem korrapärane. Antud materjalidele on iseloomulik korrastumistemperatuur, millest ülevalpool käitumine muutub tavalise paramagneti omaks. Heaks näiteks on ferrovedelikud, aga nähtust võib täheldada ka tahkistes. Viimaste korral on paramagnetilised tsentrid viidud hajutatuna hea liikuvusega ferromagnetilisse ühendisse, näiteks kui raud on asendatud ainesse TlCu2Se2 või sulam FeAu. Sellised süsteemid sisaldavad ferromagnetilise ühendi klastreid, mille ferromagnetism lülitub madalal temperatuuril välja. Neid kutsutakse ka miktomagnetiteks.
Tõnis Kõrvits
Tõnis Kõrvits (sündinud 16. augustil 1944 Jaroslavlis) on eesti arranžeerija-orkestreerija, helilooja ja kitarrist.
Haridus
Lõpetanud 1959. aastal Tallinna Lastemuusikakooli viiuli erialal (õpetaja Ülo Bergmann). On lõpetanud 1962. aastal Tallinna 22. Keskkooli ja õppinud Tartu Riiklikus Ülikoolis füüsikat. Täiendanud end muusika alal iseõppimise teel.
Töökohad
Olnud 1970–1985 Eesti Raadio Raadioteatri muusikatoimetaja, 1985–1993 Eesti Televisiooni ja 1/3 Raadio Kontsertorkestri dirigent, hiljem vabakutseline.
Loominguline tegevus
Kirjutanud muusikat filmidele (animafilm" Punane, kollane, roheline", 1982; dokumentaalfilm "President", 1983; "Kevad südames", 1985; "Koduõu", ETV, 1987; tudengifilm "Koera surm", 1998 jm), kuuldemängudele ja telelavastustele ("Mõmmi ja aabits", "Kõige suurem sõber") ning lastelaule (CD "Õnneseen. Tõnis Kõrvitsa lastelaule", 2011), seadnud muusikat varieteedele (Viru varietee programmid "Faust" 1980, "Sinine ingel" 1981, "Minu veetlev leedi" 1985).
Mänginud paljudes stuudioansamblites kitarri, basskitarri ja klahvpille.
Viljaka arranžeerijana on ta seadnud muusikat üldlaulupidudele, filmidele ("Need vanad armastuskirjad", 1992; "Kuldrannake", 2006) ja heliplaatidele.
Isiklikku
Tema isa Harri Kõrvits (1915–2003) oli muusikateadlane ja helilooja, vennad Toomas, Tiit ja Harry, ka poeg Tõnu Kõrvits on muusikud.
Jessy J
Jessica Arellano (sündinud 20. detsembril 1982), lavanimega Jessy J, on Ameerika Ühendriikide contemporary jazz ' i stiili muusik.
Elulugu
Jessica Arellano sündis Oregoni osariigis Portlandis 20. detsembril 1982, aga kasvas üles California osariigis Hemetis. Ta on Ameerika-Mehhiko verd, tema isa on mehhiklane ja ema pärit Texasest.
Ta hakkas klaverimängu õppima nelja-aastaselt. Viieteistaastaselt võitis ta auhinna Béla Bartóki festivalil "Piano State Championship". Ta mängis saksofoni osariiklikult tunnustatud bändides, näiteks ansamblis The Grammy Band, ja esines rahvusvahelistel üritustel, sealhulgas Montreux' džässifestivalil Šveitsis. Saanud stipendiumi Lõuna-California Ülikooli, õppis ta džässmuusikat ja teda nimetati kõige väljapaistvamaks džässiõpilaseks.
Pärast lõpetamist töötas ta stuudios koos Michael Bubléga. Ta on käinud kontserditurneedel selliste ansamblite ja artistidega nagu The Temptations, Jessica Simpson, Michael Bolton ja Seal.
Salme Peetson
Salme Peetson (29. aprill 1885 Narva – 31. august 1967 Tallinn) oli eesti näitleja.
Tema vanemad olid Kreenholmi Manufaktuuri töölised. Ta lõpetas 1899. aastal Kreenholmi vabriku kooli, töötas algul kangru ja kübarategijana. Aastast 1900 esines Narva karskusseltsi Võitleja näiteringis.
Aastatel 1909–1937, 1941 ja 1943–1944 oli Estonia teatris opereti- ja draamanäitleja, laulis ka kooris.
1929. aastal esines filmides "Dollarid" ja "Jüri Rumm".
Aastatel 1945–1959 oli Estonia kostüümilao juhataja.
Kildu–Oksa–Tõramaa tee
pisi|Üleujutatud Kildu–Oksa–Tõramaa tee
Kildu–Oksa–Tõramaa tee (registrinumbriga 24128) on kõrvalmaantee Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas.
Tee pikkus on 24,671 km. Tee saab alguse Kildu külas Vastemõisa – Võlli – Suure-Jaani tee 4. kilomeetril, läbib Ilbaku, Paelama ja Sandra küla ning lõpeb Tipu külas Kõpu–Tõramaa–Jõesuu tee 24. kilomeetril.
Riigikaitse inimjõu keskus
Riigikaitse inimjõu keskus (lühendatult RINK; endine Kaitseressursside Amet) on Kaitseministeeriumi valitsemisalas tegutsev valitsusasutus Eesti riigikaitse valdkonnas.