cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Hobuse jalakaitsmed
Koolisõidu kaitsmed
pisi|Koolisõidu ehk riivlemiskaitsmed aastast 1903 Koolisõidu kaitsmeid ehk riivlemiskaitsmeid kasutatakse, et kaitsta hobuse alajala sisekülge vastasjala ning kabja löökide ning riivamise eest. Riivlemisvigastused on tavalised hobuste puhul, kelle kabjad ei liigu sirgjooneliselt edasi, vaid kalduvad sammu edasi astudes sissepoole. Riivlemisvigastusi võib ka tekkida noortel, väsinud või laiskadel hobustel. Mõjutada võib ka ebaühtlane pinnas. Vigastus võib olla tõsisem, kui hobune on rautatud. Riivlemiskaitsmeid kasutatakse treeningutel, peamiselt koolisõidu treeningutel, aga võib ka panna karjamaal peale, kui hobusel on tihti riivlemisvigastusi.
Riivlemiskaitsmeid tehakse sageli nahast, neopreenist või mõnest muust sünteetilisest materjalist ja neil on kaitsev polsterdatud ala siseküljel, mis pehmendab lööki sõrgatsiliigesele.
Riivlemiskaitsmetel peaks olema kaitsme ääres pehme vooder, et kaitse ei hakkaks hõõruma ega tekitaks haavandeid. Vooder või pehmendus võib olla tehtud nahast, kunstkarvast või lambanahast. Pehmendus peaks olema kergesti eemaldatav, et seda saaks hõlpsamini puhastada ja pesta.
Kalossid
pisi|Pildi paremal pool on kalossid Kalossid ümbritsevad sõrgatsit ja katavad terve kabja ära. Need on tehtud kummist või mõnest muust kõvast tehismaterjalist, vooderdatud naha või fliisiga. Kalosse kasutatakse treeningu ajal, eriti koolisõitu harrastades, boksis ja ka karjamaal. Kalossid ennetavad vigastusi, mille hobune iseendale tekitab, endale peale astudes või vastu minnes. Kalosse on hea kasutada mudase või libeda pinnase korral või kui hobune peab takistuste vahel liikuma, sest need pehmendavad põrutust ja pakuvad selle eest kaitset.
Pinded
Pinde on 2-4 meetrit pikk kangast 10–15 cm laiune riba, mis seotakse ümber hobuse jala. See toetab kõõluste tööd. Kõige levinumad ja tavalisemad on fliispinded, kuid on ka olemas pindeid, kus osa pinde pikkusest on elastikust, mitte fliisist. Neid kasutatakse treeningutes, et vereringet ergutada ja kõõluste tööd aidata. Boksis kasutatakse tallipindeid, et vältida hobuse jalgadesse vedeliku valgumist. See võib juhtuda, kui hobune seisab kõval pinnal ja ei liigu piisavalt ringi. Pindeid võib hobusele peale panna boksis kasutuseks ka siis, kui hobune on boksis tõrges ja allumatu, et mitte lasta tal ennast vigastada. Enne võistlusi kasutatakse pindeid, et hobune ei teeks enda jalgu mustaks, või kui hobusel on alajalal haav, siis pinne ei lase haavale mustust minna. Pinded võivad karjamaal ära hoida vigastuste tekke ja kaitsta juba olemasolevaid vigastusi või haavu.
Pinded seotakse ümber hobuse jala suunaga seestpoolt väljapoole ja eestpoolt tahapoole. Kui pinne liiga tugevalt seotakse, siis see takistab jala vereringet.
Narva-Jõesuu linn (haldusüksus)
Narva-Jõesuu linn on haldusüksus Ida-Viru maakonnas.
Omavalitsusüksus moodustati Eesti omavalitsuste haldusreformi tulemusena peale 2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimisi senise omavalitsusliku Narva-Jõesuu linna ning Vaivara valla liitmisel.
Lisaks Vaivara valla ja Narva-Jõesuu vabatahtlikule ühinemisele otsustas Vabariigi Valitsus liita uue omavalitsusüksusega senise Kohtla-Järve Viivikonna linnaosa territooriumi, mille arvelt moodustati kaks uut küla – Viivikonna ja Sirgala.
Rahvastikuregistri andmetel elas 2017. aasta 1. jaanuari seisuga Narva-Jõesuus 2651, Vaivara vallas 1871 ja üleantaval Viivikonna linnaosa territooriumil 131 elanikku.
Moodustatud omavalitsusüksus ei vasta haldusreformi seaduse paragrahvis 3 sätestatud omavalitsusüksuse miinimumsuuruse kriteeriumile, kuna moodustatava omavalitsuse elanike arv jäi alla 5000 elaniku.
Omavalitsusüksuse halduskeskuseks on Narva-Jõesuu. Omavalitsus kasutab senise Narva-Jõesuu linna lippu ja Vaivara valla vappi.
Asustus
Narva-Jõesuu linna territooriumil on üks linn (Narva-Jõesuu), kaks alevikku (Sinimäe ja Olgina) ja 20 küla:
Arumäe – Auvere – Hiiemetsa – Hundinurga – Laagna – Kudruküla – Meriküla – Mustanina – Peeterristi – Perjatsi – Pimestiku – Puhkova – Sirgala – Soldina – Sõtke– Tõrvajõe – Udria – Vaivara – Viivikonna – Vodava.
Linnapead
Narva-Jõesuu linnapea on 2017. aastast Maksim Iljin.
Aleksander Podrätšik
Aleksander Podrätšik (3. veebruar 1888 Konguta vald Tartu kreis Liivimaa kubermang – 8. veebruar 1921 Pärnu), ka Aleksander Podrätshik, oli eesti õpetaja, ajaloolane ja poliitik.
Aleksander Podrätšik omandas keskhariduse Riia vaimulikus seminaris, mille lõpetas 1910. aastal preestri kandidaadina. Samal aastal astus Varssavi ülikooli, kuid heideti peatselt sealt välja poliitiliste vaadete tõttu. Oli seejärel lühikest aega ametis Riias Peeter-Pauli kiriku köstrina ning koduõpetajana Venemaal. Romanovite amnestia järel astus uuesti Varssavi ülikooli, Esimese maailmasõja ajal õppis Tartu Ülikoolis, mille 1918. aastal lõpetas ajaloolasena.
Enne esimest maailmasõda oli lühemat aega Pärnus Jochmanni algkoolis õpetajaks ja Pärnu Eesti Kooliseltsi ühisreaalgümnaasiumi ajalooõpetaja.
Aleksander Podrätšik oli Pärnu linnavolinik ja aastatel 1917–1919 Eestimaa autonoomset kubermangu juhtinud Eestimaa Kubermangu Ajutise Maanõukogu liikmeks maatameeste nimekirjast koos Rudolf Jaska, Hans Kruusi ja Hugo Reimaniga. Ta osales kogu assamblee tegevuses 14. juulist 1917 kuni 23. aprillini 1919.
Lüllemäe raamatukogu
Raamatukogu aadress on Lüllemäe küla 68116, Valga vald, Valgamaa.
Ajalugu
25. veebruaril 1911 kinnitati Karula Rahvaraamatukogu Seltsi põhikiri. Aastatel 1910–1912 oli raamatukoguhoidjaks seltsi asutaja ja juhataja Friedrich Krillo. 1921. aastal loodi Karula haridusselts "Ärka", kuhu kuulus 23 liiget. Seltsi korraldatud pidude sissetulekutest ja annetustest täienes raamatukogu 610 köiteni. Raamatute laenutamine seltsi raamatukogust toimus tasu eest – 1 köide 3 penni. Raamatukoguhoidjatena tegutsesid Aleksander Anton, Jaan Kompus ja Davet Viilup.
Aleksander Podrätšik
Aleksander Podrätšik suri 8. veebruaril 1921 Pärnus ning on maetud Pärnu Vanale (vene) kalmistule.
Lüllemäe raamatukogu
Ajalugu
1927. aastal oli "Ärka" seltsi raamatukogus umbes 800 mitmekesist kirjandusteost. Raamatukogu asus Lüllemäel avatud seltside majas (endine kõrtsihoone) ja oli avatud pühapäeviti kella 14.00–16.00. Laenutus oli tasuline, kasutati kaardisüsteemi. "Ärka" seltsi raamatukogu tegutses aktiivselt kuni laulukoori ja orkestri loomiseni. Järgnes langusperiood ja Karula vallavolikogu 1931. aasta otsusega likvideeriti "Ärka" seltsi raamatukogu ning raamatud anti üle Karula Vabatahtliku Tuletõrje Seltsile. Karula Tuletõrje Seltsi raamatukogu hakkas kuuluma Karula valla kolme avaliku raamatukogu hulka. Raamatukogu asus mõnda aega Lepasaare talus Lüllemäel, sealt viidi Jaan Tomsoni majja.
1940. aastal seltsid ja nende raamatukogud likvideeriti. Karula Vabatahtliku Tuletõrje Seltsi raamatukogu saatus pole teada. Samuti pole andmeid Lüllemäe raamatukogu tegevuse kohta Teise maailmasõja ajal. Lüllemäe rahvaraamatukogu alustas tööd 15. detsembril 1944. Raamatukogu asus endises seltside majas, kus ruumi jagati külanõukoguga.
Esmalt allus raamatukogu Karula Valla Täitevkomiteele, 1960. aastate algusest Kaagjärve külanõukogule.
Lüllemäe külaraamatukogu teenindas Karula sovhoosi Lüllemäe osakonda, Karula võitööstust, Lüllemäe 8-klassilist Kooli, Lüllemäe apteeki, Karula jaoskonnahaiglat, Lüllemäe kauplust, Lüllemäe sidejaoskonda ja Karula metskonda.
'Allo 'Allo!
"'Allo 'Allo!" on Suurbritannia situatsioonikomöödia, mis jooksis aastatel 1982–1992 telekanalil BBC One. Eestis on seda aastatel 2008–2010 ja 2019 näidanud Eesti Televisioon.
Lüllemäe raamatukogu
Ajalugu
1967. aastal läks Lüllemäe raamatukogu neljapäevaselt töönädalalt üle viiepäevasele. Raamatukogu oli avatud teisipäevast reedeni ja pühapäeval kella 11.00–19.00. Karula metskonnas ja Karula sovhoosi Valtina osakonnas asunud rändkogud tegutsesid 1991. aastani.
1979. aastal raamatukogu ruume laiendati ja remonditi. Raamatukogu asus peale remonti kahes avaras ruumis üldpinnaga 87 m².
'Allo 'Allo!
Sarja sündmustik toimub Teise maailmasõja ajal Saksamaa poolt okupeeritud Prantsusmaal Nouvioni linnas (tegelikult filmiti sarja hoopis Norfolkis). Sari parodeerib teist Suurbritannia teleseriaali "Secret Army", mille tegevustik kulgeb okupeeritud Brüsselis.
Lüllemäe raamatukogu
Ajalugu
1996 sai Lüllemäe raamatukogu uued ruumid: kahekorruselise kõigi mugavustega kortermaja esimese korruse kolmetoalise korteri, mille üldpind on 68 m².
Raamatukogul on raamatukoguprogramm RIKS ja 2009. aastal mindi üle elektroonilisele laenutusele.
'Allo 'Allo!
"'Allo 'Allo!" peategelane on Nouvioni kohvikupidaja René Artois (osatäitja Gorden Kaye), kellel on talle mitte alati meelepäraseid kokkupuuteid Saksa sõjaväelaste ja gestapoga, Prantsuse vastupanuliikumise ja Prantsuse kommunistide vastupanuliikumise esindajatega, kahe allakukkunud Inglise piloodiga, kohviku töötajatega ning ka oma naise ja ämmaga.
Lüllemäe raamatukogu
Juhatajad/laenutajad
Friedrich Krillo
Aleksander Anton
'Allo 'Allo!
Sisu
Kõigiga läbi saada püüdev kohvikupidaja René Artois ei saa jätta oma kohvikus teenindamata linnakese vallutanud Saksa sõdureid ja ohvitsere, kes vastutasuks teenindamise eest varustavad kohvikupidajat sõjaajal raskesti kättesaadavate toiduainete ja muu defitsiitse kraamiga, mis teeb kohvikust linnakese kõige populaarsema lokaali. Samal ajal peab René oma kohvikuhoones peitma kahte allakukkunud Inglise lendurit, kes on peidus kohviku ülakorrusel ja vajadusel mujalgi.
Lüllemäe raamatukogu
Juhatajad/laenutajad
Jaan Kompus
Davet Viilup
'Allo 'Allo!
Sisu
Tavaliselt kaasab Michelle väga vastumeelse René oma keerulistesse plaanidesse, millest mitmed on seotud allakukkunud Inglise lendurite kojusaatmise katsetega. Ettevõtmistesse kaasatud kohviku personali hulka kuulub muidu kohviku klaverimängijana töötav ümbruskonna ainuke, kuid vanaldane võltsija Leclerc (Jack Haig), kelle tahtmatute äparduste tõttu Michelle'i plaanid tihtipeale ebaõnnestuvad.
Lüllemäe raamatukogu
Juhatajad/laenutajad
Linda Kronberg (Palumäe) 1946–1947
'Allo 'Allo!
Sisu
Lisaks Inglise lenduritele ja raadiosaatjale peab René oma kohvikus peitma sakslaste poolt lähedalasuvast lossist sõjasaagiks varastatud ja René juurde toodud hinnalist Van Clompi maali "Langenud Madonna paljaste tissidega". Saksa ohvitserid soovivad pärast sõja lõppu kunstiteose maha müüa. Ainult et linnakese rahu häirib Herr Flick gestaapost, kes on šedöövrist haisu ninna saanud. Ka tema himustab pilti, et see endale jätta, võltsing aga Hitlerile saata. Ta loodab seeläbi ametikõrgendusele, pensionipõlves aga maali rahaks teha ja rikkaks saada. Olukorda komplitseerib tõik, et maalist on teadlik vastupanuliikumine ja sellest liigub ringi koopiaid.
Lüllemäe raamatukogu
Juhatajad/laenutajad
Meeta Tamm 1948
'Allo 'Allo!
Sisu
Et end oma muredest ajutiselt vabastada, peab keskeas ja mitte just parima välimusega René kahte kenakest kohviku ettekandjast armukest ning näeb kurja vaeva selle nimel, et hoida mõlemad afäärid eraldi teineteisest ja oma armukadedast naisest Edithist (Carmen Silvera), kes pole kaugeltki enam esimeses nooruses. Klientide õnnetuseks ei oska lauljatarihingega Edith üldse viisi pidada. Sellest hoolimata armastab ta esitada pikki ja koledaid šansoone kohviku pisikeses kabarees, piinates niimoodi külastajaid. Et sellest veel vähe pole, viskavad Renéle silma minitankiga ringisõitev homoseksuaalsete kalduvustega Saksa ohvitser, leitnant Hubert Gruber (Guy Siner) ja Prantsuse kommunistliku vastupanuliikumise kohalik naisjuht.
Sarja algushooaegadel lasevad sakslased René maha, kuid tegelikult jääb ta ellu ja naaseb kohvikusse oma "kaksikvennana". Et surm oli ametlik ja mahalaskmine avalik, tekib René "lesele" Edithile seepeale palju kosilasi, sest Edithist saab nüüd kohviku pärija.
Lüllemäe raamatukogu
Juhatajad/laenutajad
Heljo Tall (Talvik) 1948
Valli Kuningas (Talvik)194901950
Salme Leht (Liivatalu) 1950–1955
Valter Treifeldt 1955–1956
Etna Ansi (Arbeiter) 1956–2009
Triinu Raam alates 2009
Hille Meresaar alates 2014 (asendaja)
Statistika
Statistika 2014. aasta seisuga
Kogud: 10 099
Kasutajad: 274
Laenutused: 11 815
Töökohad: 1
Epp Siimo
Epp Siimo (aastani 1937 Elfriede Marie Wilhelmine Simenson; 3. veebruar 1904 Narva – 21. august 1991 Tallinn) oli Eesti arhivaar, Tallinna linnaarhiivi juhataja (1944–1950).
Lõpetas Narva I Reaalgümnaasiumi. Õppis 1921–1927 Tartu ülikooli filosoofiateaduskonnas kunstiajalugu. 1928 aastal kaitses Tartu ülikoolis magistritöö "Narva Hermanni kindlus. Kirjeldus ja ehitusajalugu".
Pärast ülikooli lõpetamist töötas Rakvere õpetajate seminaris, seejärel 1929–1939 õpetajana Põltsamaa gümnaasiumis.
1944. aastal päästis Siimo viis kastitäit Eesti ajaloo jaoks olulisi dokumente (sh. Lübecki õigused aastatest 1257 ja 1282, Wanradt-Koelli katekismuse 11 lehefragmenti jm.) Saksamaale viimisest, viies need varjule Toompeale Riigi Keskarhiivi keldrisse.
1. novembrist 1944 sai Siimo Linnaarhiivi juhataja kohusetäitjaks ja 1. oktoobrist 1947 Tallinna linna ja Harju maakonna arhiivi juhataja.
1950. aastal pärast EK(b)P Keskkomitee VIII pleenumit kaotas Siimo oma koha. Kuigi tal õnnestus "mittekoosseisulisena" teataval määral jätkata erialast tööd, ei piisanud sellest äraelamiseks. Nii töötas ta 1951–1952 Põhja Kõrgepinge Elektrivõrkudes sekretärina, 1952–1954 Tallinna 17. keskkooli laborandina ning 1954–1957 artellis "Täht" köitetöölise ja arhiivitöölisena.
1957. aasta veebruaris sai Siimo taas erialasele tööle Eesti NSV Riiklikus Ajaloomuuseumis, kus töötas vanemteadurina kuni pensionile jäämiseni 1965. aastal.
Epp Siimo on maetud Metsakalmistule.
Kaur Kenderi kriminaalasi
7. jaanuaril 2016 esitas Põhja ringkonnaprokuratuur süüdistusakti ning saatis kriminaalasja kohtusse. Kohtueelne menetlus oli sellega lõppenud. Kaur Kenderile esitati süüdistus karistusseadustiku § 178 lg 1 järgi selles, et viibides Ameerika Ühendriikides, lõi ta 23. detsembril 2014 eestikeelse pornograafilise kirjandusteose "UNTITLED 12", milles on toonud labaselt ja pealetükkivalt esiplaanile seksuaalsed toimingud ning jätnud tagaplaanile teised inimlikud seosed. Nii kirjeldab ta nimetatud teoses korduvalt detailselt alla neljateistaastaste laste julma seksuaalset väärkohtlemist: täiskasvanud mehe sadistlikku anaalset, vaginaalset ja oraalset suguühet 11- ja 13-aastase poisiga ning 12-aastase, 7-aastaste, 8-aastase, 4-aastase tüdrukuga, sh kirjeldades nende laste tapmist seksuaalse väärkohtlemise käigus. Kaur Kender avaldas eelnimetatud kirjandusteose 23. detsembril 2014 internetilehel nihilist.fm, mis asub Ühendkuningriigis Gloucesteris registreeritud serveris, mille registreerija ja administraator on ta ise. Ta hoidis kõnealust kirjandusteost veebilehel kuni 31. detsembrini 2014, tehes selle nii kättesaadavaks teistele isikutele.
16. mail 2017 mõistis Harju Maakohus Kaur Kenderi esitatud süüdistuses karistusseadustiku § 178 lg 1 järgi õigeks.
11. oktoobril 2017 rahuldas Tallinna Ringkonnakohus prokuröri apellatsiooni osaliselt, tühistades Kaur Kenderile süüteomenetluses tekitatud mittevaralise kahju hüvitise (500 eurot) väljamõistmise.
11. novembril 2017 jõustusid Harju Maakohtu ja Tallinna Ringkonnakohtu õigeksmõistvad otsused, kuivõrd ükski osapool ei esitanud hiljemalt 10. novembril kassatsiooni.
Kohtueelne menetlus
pisi|Põhja ringkonnaprokuratuuri kiri, milles refereeritakse Kenderi kirjatüki asjus Prokuratuuri adresseeritud kuriteoteadet 26. detsembril 2014 esitas üldsusele tundmatu isik kuriteoteate Põhja ringkonnaprokuratuuri, nimeliselt prokurör Saskia Kasele. Prokuratuur on korduvalt keeldunud avaldamast isikut ja kuriteoteate täpset sisu, küll avaldati mõningaid aspekte riiklikule süüdistusele saadetud teatest: prokurör Saskia Kasel paluti tutvuda ja võtta seisukoht internetiaadressil www.nihilist.fm/must-nihilism-untitled-12/8/ asuva kirjutise osas, eriti arvestades kirjutatu lehekülgedel 7 kuni 8 avaldatut.
Üldsusele täpselt teadmata ajal, kuid millalgi detsembris 2014 võttis Kaur Kenderiga ühendust Politsei- ja Piirivalveameti kriminaalbüroo seksuaalkuritegude ja lastekaitsegrupi juhtivuurija politseileitnant Reimo Raivet, kes palus Kenderil tekst nihilist.fm veebileheküljelt kustutada. Reimo Raivet saatis selle kohta Kaur Kenderile ka pöördumise, mille ta jättis õigusvastaselt dokumendiregistris registreerimata, kuid mille sisu avaldati nihilist.fm veebilehel.
Jaanuari alguses 2015. aastal kuulati Kaur Kender algatatud kriminaalasjas üle ning 8. jaanuaril 2015 tunnistati kirjanik Kender kahtlustatavaks. Prokuratuur pakkus Kenderile oportuniteeti ehk kokkuleppemenetlust. Kender pidanuks kokkuleppe kohaselt tegema 100 tundi ühiskondlikult kasulikku tööd ning maksma teatud summa menetluskuludeks riigi tuludesse. Kender keeldus. Ta leidis, et tema kirjutatud teos on õuduslugu, mitte lapsporno.
Kuivõrd Kender keeldus kokkuleppele minemast, alustasid politsei ja prokuratuur uurimistoimingutega. Kohtueelset menetlust toimetas uurimisasutusena Politsei- ja Piirivalveamet ning juhtis Põhja ringkonnaprokuratuur, kontrollides viimase seaduslikkust ja tulemuslikkust. Kohtueelses menetluses selgitavad uurimisasutus ja prokuratuur välja süüteo oletatava toimepanija (süüdistatav) ning teda õigustavad ja süüdistavad asjaolud. Kohtueelse menetluse eesmärk on koguda tõendusteavet ja luua kohtumenetluseks vajalikud tingimused.
Alfredo Trombetti
pisi Alfredo Trombetti (16. jaanuar 1866 Bologna – 5. juuli 1929 Veneetsia) oli itaalia keeleteadlane, kes tegutses 20. sajandi alguses.
1904. aastast oli ta Bologna ülikooli semiidi keelte professor ja 1912. aastast üldkeeleteaduse professor.
Ta oli Itaalia teaduste akadeemia Accademia dei Lincei liige.
Kaur Kenderi kriminaalasi
Kohtueelne menetlus
Politsei- ja Piirivalveameti Põhja prefektuuri kriminaalbüroo lastekaitseteenistus palus 13. jaanuaril 2015 kirjaga nr 3.2-1/320-1 anda Kenderi teosele hinnang Kultuuriministeeriumi pornograafilise sisuga ja vägivalda või julmust propageerivate teoste ekspertkomisjonil (kõnekeeli ka pornokomisjon). Komisjon vastas uurimisasutusele 6. veebruaril 2015 ning nende hinnangul oli tegu pornoga.
Legend (kirjastus)
Legend on 2013. aastast Tallinnas tegutsev raamatukirjastus.
Alfredo Trombetti
Ta on tuntud oma teooriaga keelte monogeneesist, mille ta esitas 1905. aastal ilmunud teoses "L'unità d'origine del linguaggio".
Legend (kirjastus)
Kirjastatavate raamatute peamised žanrid on ilukirjandus ja ajalooline fantaasiakirjandus.
Ilukirjanduse žanris annab kirjastus välja taskupärases formaadis juturaamatute sarja. Lisaks ilmuvad kinke-, eneseabi- ja reisiraamatud.
Kaur Kenderi kriminaalasi
Kohtueelne menetlus
7. jaanuaril 2016 esitas Põhja ringkonnaprokuratuur süüdistusakti ning saatis kriminaalasja kohtusse.
Eelistungid
"Kohtute seaduse" § 37 järgi määratakse kohtunike tööjaotus esimese ja teise astme kohtutes tööjaotusplaaniga, tingides spetsialiseerumise õiguse liigi (tsiviilasi, kriminaalasi) kui ka kategooriati menetletavates asjades. Spetsialiseerunud kohtunike vahel määratakse kohtuasjad siiski juhuslikkuse põhimõttel. Kaur Kenderi kriminaalasja määras arvutiprogramm kui fortuuna kohtunik Leo Kunmanile.
Kohtunik Kunman määras Kenderi kriminaalasja eelistungiks 3. veebruari 2016. Eelistungil toimuvat reguleerivad eelkõige "Kriminaalmenetluse seadustiku" §-id 2571 kuni 2651. Eelistung on menetlusplaani kokkuleppimise koht, ka selgitatakse välja kohaldatav õiguslik regulatsioon, tõendamist vajavad asjaolud ja lahendatakse taotlused. Kohus kõrvaldab asja arutamisest kõik, mis ei ole asja lahendamiseks oluline. Hiljemalt eelistungi lõpuks täidab kohus selgitamiskohustuse, selgitades mh menetluse edasist käiku. Pooltel on õigus küsida menetluse käigu ja juhtimise kohta kohtult küsimusi ning teha ettepanekuid.
Eesti Vabariigi põhiseaduse § 23 järgi on kohtuistungid üldjuhul avalikud. 3. veebruari eelistungile oli kohale tulnud nii palju inimesi, et kõik ei mahtunud Liivalaia kohtumaja saali 203 ära ja kohtunik Leo Kunman palus neil, kes istuma ei pääsenud, lahkuda.
Kaur Kenderi arvates pidanuks tema teksti kohtusaalis kohtule ette lugema professionaal, näiteks näitleja Juhan Ulfsak. Kender märkis, et "seda teksti ei saa ette lugeda kui pesumasina kasutusjuhendit. See tekst väärib seda, et selle loeks ette näitleja, kes selle teksti kunstilisest väärtusest aru saab". Kohus jättis Kenderi taotluse kutsuda tema teksti lugema näitleja, rahuldamata.
Legend (kirjastus)
Legendi kirjastatud raamat "Palgasõdur. Üksik hunt", mille autor on Kalle Klandorf, nomineeris Apollo 2013. aasta parimaks Eesti autori ilukirjanduslikuks teoseks. Sinna valitakse üldiselt uued, aasta jooksul ostetuimad, rohket tähelepanu pälvinud ning omas žanris uudse lähenemisega teosed. Aastal 2015 ilmus raamatu teine osa "Palgasõdur: Kassi-hiire mäng" ning aastaks 2016 oli ilmunud sarja kolmas osa "Palgasõdur: Jaht Tuumakohvritele".
Legendi "jutukate" sarjas on aastal 2013 ilmunud ka romantiline fantaasiapõnevik "Karmavõlad".
Kaur Kenderi kriminaalasi
Eelistungid
Prokurör Pähkel taotles algselt istungi täielikult kinniseks kuulutamist kõlbluse kaitseks, aga kuna avalikkuse huvi oli suur, siis muutis ta taotlust selliselt, et asi kuulutataks kinniseks osaliselt. Pähkel selgitas, et teksti, mis süüdistuse kohaselt sisaldab lapspornot, hakatakse kohtus arutama, ette lugema, kuid lapsporno ja selle avalik käsitlemine on karistatav. "Kuna tõendite uurimine on seotud teosega, siis kohtuistungit ei ole võimalik avalikult pidada," ütles prokurör ja lisas, et vastasel juhul pannakse kohtusaalis toime kuritegu.
Kenderi kaitsja Paul Keres palus jätta taotlus rahuldamata. Ta tõi välja, et teos on üleval ka praegu ja seda on loetud kokku 90 000 korda. Pähkel lisas, et selle teose levitamine on ka hetkel keelatud, kuid sellest keelust on üle astutud. Seega ei olevat see asjaolu argument.
Kenderi kaitsja Paul Keres ütles kohtuistungil, et prokurör on suure osa kodutööst jätnud tegemata, kui on ainult kirjandusteadlase Rein Veidemanniga suhelnud, kes on varem Kenderi loomingu suhtes väga kriiline olnud. "Mitte ühtegi tõsiseltvõetavat kirjandusteadlast ei ole prokuratuur tõendi-allikana välja toonud. Selle töö tegime meie ära ja leidsime neid kohe mitu, kes kõik arvavad, et Kaur Kenderi teos ei ole pornograafia, vaid hoopis midagi muud. Ta võib olla vastik, kole - ta ongi mõeldud olema kole, ega õudusjutt ei saagi olla ilus -, aga igal juhul ta ei ole porno. Tal on oma kirjanduslik väärtus, positsioon ühiskonnas praegu ja kui sellise teose kirjutamise eest hakatakse kirjanikku kinni panema, siis ma arvan, et ajakirjandus on järgmine. Praegu kompavad piire," ütles Paul Keres Delfile.
Kohus otsustas 10. veebruari eelistungil rahuldada prokuröri taotluse ja kuulutada kriminaalasja kohtuistungid osaliselt kinniseks, st et avalikud olid vaid avakõne, süüdistus ja kaitsekõne. Tõendite uurimine toimus kinnistel istungitel.
AG Weser Seebeckwerft
AG Weser Seebeckwerft on saksa firma, mis ehitas ka parvlaeva Nordlandia, mille kodusadam oli 1998–2013 Soome.
Kaur Kenderi kriminaalasi
Istungid
4. mail 2016 andis istungil asjatundjana ütlusi Imre Rammul.
9. mail 2016 andis istungil asjatundjana ütlusi Jaak Allik, vt
Legend (kirjastus)
Aastal 2014 ilmus Legendi kirjastuselt esimene rahvusvaheline menuk "Meluha surematud" ning ka eluabiraamat "Suhtesõlmed".
Surmav Eros
"Surmav Eros" (soomekeelse originaalpealkirjaga "Surmaava Eros") on Aino Kallase triloogia, mis koosneb kolmest proosaballaadist. Need kolm on "Barbara von Tisenhusen" (1923), "Reigi õpetaja" (1926) ja "Hundimõrsja" (1928).
Tallinna Merekalda Kool
alt=Oma maja|pisi|440x440px|Tallinna Merekalda Kool. pisi|Tallinna Kuristiku Gümnaasium Tallinna Merekalda kool (TMK), varem Lasnamäe Üldgümnaasium (LÜG) ning enne seda ''Tallinna 62. Keskkool'', asus Lasnamäe ja Pirita linnaosa vahel aadressil Läänemere tee 31 ja oli eestikeelne õppeasutus. Kool avati 1. septembril 1987.
Surmav Eros
Triloogia on eesti keelde tõlkinud Friedebert Tuglas ja raamatuna ilmus see Eesti Kirjanduse Seltsi kirjastamisel 1938. aastal.
Kaur Kenderi kriminaalasi
Istungid
9. mail 2016 andis istungil asjatundjana ütlusi Rein Raud,
9. mail 2016 andis istungil Jaanus Adamson
10. mail 2016 andis istungil Hardo Pajula
11. mail 2016 andis istungil asjatundjana ütlusi Kajar Pruul
11. mail 2016 andis istungil asjatundjana ütlusi Janek Kraavi
Legend (kirjastus)
Kirjastusel ilmus 2017. aastal Hooandja kampaania toel raamat "Väikese taimetarga 12 saladust", mis õpetab 8–13-aastasi lapsi tundma taimi, millega saab ise ennast aidata. Raamatu autor on Maret Markko, kes on tuntud eesti taimetargana ja elukutselt apteeker.
Kaur Kenderi kriminaalasi
Istungid
11. mail 2016 andis istungil asjatundjana ütlusi Tarmo Jüristo
Tallinna Keskkonnaamet
Ülesanded
Tallinna Keskkonnaameti ülesanneteks oli linna keskkonnakaitsealase strateegia ja tegevuskavade väljatöötamine ning ellurakendamise korraldamine, arengukavadele, üld-, teema- ja detailplaneeringutele ja projektidele keskkonnakaitsenõuete esitamine ja seatud nõuete täitmise kontrollimine, linna keskkonnahariduse, haljastuse ja jäätmemajanduse korraldamine, veekeskkonna ja välisõhu kaitse korraldamine, kalmistu- majanduse, lemmikloomade ja mänguväljakute küsimuste korraldamine.
Kaur Kenderi kriminaalasi
Istungid
11. mail 2016 andis istungil asjatundjana ütlusi Meelis Oidsalu
Tallinna Keskkonnaamet
Hallatavad asutused
Tallinna Keskkonnaametil oli neli hallatavat asutust: Tallinna Jäätmekeskus, Tallinna Kalmistud, Tallinna Botaanikaaed ja Tallinna Energiaagentuur.
Kaur Kenderi kriminaalasi
Psühhiaatriline ekspertiis
pisi|Harju Maakohtu 27.06.2016 kohtumäärus Kaur Kenderile kriminaalasjas nr 1-15-11024 kohtupsühhiaatria-kohtupsühholoogia kompleksekspertiisi määramises
13. mail 2016 toimunud kohtuistungil taotles ringkonnaprokurör Lea Pähkel süüdistatavale psühhiaatrilist ekspertiisi seoses istungil ilmnenud uute asjaoludega. Nimelt, süüdistatav oli tunnistanud, et tal esinevad raevuhood, kuid vaidlustab 16.01.2015 koostatud SA PERH-i vastust 14.01.2015 järelepärimisele.
Tallinna Keskkonnaamet
Struktuur
tühi|pisi|500x500px|Tallinna Keskkonnaameti struktuur
Ajalugu
Tallinnas algas keskkonnakaitse alane tegevus ametlikult 1982. aastal. Siis moodustati Tallinna Kommunaalmajanduse Valitsuse juurde Keskkonnaosakond, mille ülesandeks oli Tallinna Linna Keskkonnakaitse Komisjoni tegevuse koordineerimine, linna asutuste keskkonnakaitse abinõude plaanide kontrollimine ja planeeringute ning ehitusprojektide kooskõlastamine.
Kaur Kenderi kriminaalasi
Psühhiaatriline ekspertiis
Harju Maakohus rahuldas taotluse ja määras kohtumäärussega Kaur Kenderile 27. juunil 2016 kohtupsühhiaatria-kohtupsühholoogia kompleksekspertiisi. Kohtunik leidis, et asjaolude selgitamine nõuab eriteadmisi ning eksperdi arvamus on asja lahendamisel tähtis. Kohus määras prokurörile ja kaitsjale eksperdile esitatavate küsimuste osas ettepanekute tähtajaks 24.05.2016.
23. mail 2016 esitas omapoolsed küsimused prokurör. 24.05.2016 teatas Kaur Kenderi kaitsja, et ta ei esita ettepanekuid eksperdile esitatavate küsimuste osas ning leiab, et selline süüdistatava inimväärikust alandav ekspertiis on asjakohatu ning selle määramine ei kuulu kaitsja arvates õiglase kohtupidamise juurde.
Ekspertideks määrati doktor (dr) Katrin Eino ja psühholoog Tiina Kompus.
Ekspertide käsutusse anti kriminaalasja toimik nr 1-15-11024 (14230113326) ja Eesti Haigekassa väljavõte Kaur Kenderi kohta. Ekspertidel oli õigus tutvuda kõigi ravi- ja sotsiaalteenuste osutamisega seotud dokumentidega isiku kohta andmevaldaja juures.
Ekspertidel tuli ekspertiisi käigus lahendada järgmised küsimused:
Määruskaebus ringkonnakohtus ja Riigikohtus
Kuigi Harju Maakohtu määrus ei olnud edasikaevatav, mida nentis ka Kaur Kenderi kaitsja vandeadvokaat Paul Keres, siis leidis viimane siiski, et kaebeõiguse piirang ekspertiisimääruste osas on vähemalt osaliselt vastuolus põhiseadusega ning esitas määruskaebuse.
Tallinna Keskkonnaamet
Ajalugu
Tinglikult alustati Tallinna Keskkonnaameti loomisega 1989. aastal, kui ühendati senised piirkondlikud riiklikud keskkonnakaitse inspektsioonid, Veeinspektsioon ja Välisõhu Kaitse Inspektsioon ning Tallinna Kommunaalmajanduse Valitsuse juures asuv Keskkonnaosakond. Neist moodustus Tallinna Looduskaitse Valitsus (TLV). Viimases asutuses anti välja kalapüügi ja mootorpaadi juhtimise lubasid ning selle koosseisu kuulus ka sanitaararst. Asutusel oli oma autobaas ja merekaater. Seda perioodi iseloomustab riiklike ja kohalike keskkonnakaitse ülesannete ja -tegevuse ühtsus kuna asutus oli moodustatud küll Tallinna Linnavalitsuse juurde, kuid metoodiliselt allus ta siiski Keskkonnaministeeriumile. 1990. aastal otsustati omavalitsuste osa keskkonnakaitse korraldamisel tugevdada. Kehtestati looduskeskkonna ja loodusvarade kasutamise kord, millega anti need omavalitsuste täitevorganite pädevusse. 3. augustil 1990. aastal reorganiseeriti Tallinna Looduskaitse Valitsus Tallinna Keskkonnaametiks (TKA). Maavalitsuste juurde moodustati piirkondlike keskkonnakaitsealaste küsimustega tegelemiseks keskkonnaosakonnad.
Kuni 2000. aastani oli TKA Eestis ainus keskkonnakaitse kohalik struktuuriüksus. Riiklikke ülesandeid täideti kolmepoolse halduslepingu alusel. Koostööd tegid Keskkonnaministeerium, Harju maakond ja Tallinna linnavolikogu. Siis loodi Keskkonnaministeeriumi struktuuriüksustena maakondade keskkonnateenistused ning kõik riiklikud ülesanded koondati sinna.
Kaur Kenderi kriminaalasi
Määruskaebus ringkonnakohtus ja Riigikohtus
Kaitsja tõdes, et kuigi maakohtu vastav määrus ei ole vaidlustatav, siis on tema hinnangul kaebeõiguse piirang ekspertiisimääruste osas vähemalt osaliselt vastuolus põhiseadusega. Keres leidis, et selle maakohtu määrusega on riivatud Kenderi inimväärikust ja õigust eraelu puutumatusele. Vandeadvokaat Kerese sõnul omab kohtuarstlik ekspertiis vaieldamatult vahetut ja teatud juhtudel ka ebasoodsat mõju Kenderi kui menetlusosalise õiguspositsioonile. "Isiku allutamine kohtuarstlikule ekspertiisile kujutab endast põhiseaduses tagatud põhiõiguste piiramist. Põhiseadus kaitseb igaüht inimväärikust alandava kohtlemise ja tahtevastaselt meditsiinistele katsetele allutamise eest," märkis Keres ja lisas, et inimese allutamine kohtupsühhiaatrilisele ekspertiisile mõjutab vältimatult põhiseaduses nimetatud inimese tahte- ja valikuvabadust. Lisaks on maakohus Kerese hinnangul vastava määruse tegemisel rikkunud ka põhjendamiskohustust ja eiranud ausa menetluse põhimõtteid, kuna otsustas ekspertiisi läbiviimise väljaspool kohtu nõupidamistuba, samuti on kohus ekspertiisile küsimuste formuleerimisel eiranud süütuse presumptsiooni. Advokaadi kinnitusel puuduvad kohtumääruses igasugused põhjendused, sest kohus ei ole sõnagagi motiveerinud, milleks Kaur Kenderi vaimuseisundit vaja uurida on. "Prokuratuur ei väida, et Kender ei ole süüdiv või et ta oleks piiratud süüdivusega. Sellekohast analüüsi kohtumäärusest ei nähtu," ütles ta.
Tallinna ringkonnakohus jättis 17. augustil 2017 läbi vaatamata Kenderi kaitsja Paul Kerese kaebuse Harju maakohtu 27. juuni määrusele, millega määrati Kenderile kohtupsühhiaatria-kohtupsühholoogia kompleksekspertiis. Ringkonnakohus pidas väidet, et kellegi ekspertiisile allutamine iseenesest on tema inimväärikust riivav, ekslikuks. "Küsimuse püstitamine, kas isikul esineb psüühikahäire, ei tähenda tema alavääristamist. Psüühikahäire olemasolu ja iseloom on asjaolud, mis omavad tähtsust nii kriminaalmenetluse käigu jaoks kui ka kriminaalasja lahendamisel," tõdes ringkonnakohus. Samas nõustus kohus määruskaebuse seisukohaga, et ekspertiisi raames vajalik delikaatsete isikuandmete töötlemine kujutab endast põhiseadusega kaitstud eraelu puutumatuse riivet, kuid leiab, et see riive pole nii intensiivne, et see muudaks määruskaebe korras vaidlustamise võimaluse puudumise ebaproportsionaalseks. Ringkonnakohus ei võtnud seisukohta määruskaebuse nende väidete suhtes, mille kohaselt on maakohtu määrus ebaseaduslik, sest ringkonnakohtul puudub menetluslik pädevus Harju maakohtu 27. juuni kohtumääruse läbi vaatamiseks. Kenderi kaitsjale anti ringkonnakohtu määruse vaidlustamiseks Riigikohtus aega kuni 1. septembrini 2016. Määrus vaidlustatigi.
Riigikohus jättis 3. oktoobril 2016 Kenderi kaitsja maa- ja ringkonnakohtu määruste peale esitatud kaebuse menetlusse võtmata. "Kriminaalmenetluse seadustiku" § 390 järgi võtab Riigikohus määruskaebuse läbivaatamisel ringkonnakohtus tehtud määruse peale esitatud määruskaebuse menetlusse üksnes juhul, kui Riigikohtu lahend selles asjas on oluline seaduse ühetaolise kohaldamise või õiguse edasiarendamise seisukohalt. Riigikohus eeltoodud aluseid ei leidnud.
Tallinna Merekalda Kool
2011/12. õppeaastal õppis koolis ka Tallinna Läänemere Gümnaasium, kuni nende koolimaja renoveeriti.
Tallinna Keskkonnaamet
Ajalugu
Ülesannete ümberjaotumise tõttu likvideeriti TKA 1. jaanuaril 2001. aastal ning selle alles jäänud ülesanded anti Linnaplaneerimisametile, mis nimetati ümber Säästva Arengu ja Planeerimise Ametiks (SAPA). Kuna uues ametis ei loodud eraldi keskkonnakaitse struktuuriüksust, jaotati kõik 12 Keskkonnaametist üle läinud ametnikku olemasolevatesse struktuuriüksustesse ja allutati planeerimisprotsessile. Reform ebaõnnestus ja 2003. aasta 1. jaanuaril moodustati Tallinna Transpordi- ja Keskkonnaamet. Uue ameti koosseisu kuulus iseseisva üksusena keskkonnateenistus.
Kaur Kenderi kriminaalasi
Harju Maakohtu kohtuotsus
pisi|Harju Maakohtu 16.05.2017 kohtuotsuse resolutiivosa 16. mail 2017 kl 10 paiku kuulutas kohtunik Leo Kunman avalikul kohtuistungil kohtuotsuse resolutiivosa ning mõistis Kaur Kenderi esitatud süüdistuses karistusseadustiku paragrahvi 178 järgi õigeks. Kohtusaali tulnud apoleeridisid. Kunman märkis aplausi järel otsust kuulutades, et tugines asjatundjate-ekspertide arvamusele, et tegemist ei ole pornograafiaga, vaid kirjandusteosega.
Tallinna Keskkonnaamet
Ajalugu
Iseseisva struktuuriüksusena taastati Tallinna Keskkonnaamet 2005. aasta 1. jaanuaril. Ameti koosseisu lisandus Tallinna Munitsipaalpolitsei, mis aga reorganiseeriti 2007. aasta alguses eraldi Tallinna Munitsipaalpolitsei Ametiks.
Tegevuse lõpetamine
2019. aasta 1. juunist liideti Tallinna Keskkonnaamet ja Tallinna Kommunaalamet ühtseks Tallinna Keskkonna- ja Kommunaalametiks. Tallinna Keskkonnaameti jäätmehooldusega seotud ülesanded anti üle Tallinna Ettevõtlusametile.
Kaur Kenderi kriminaalasi
Motiveeritud osa kuulutamine
pisi|Harju Maakohtu 06.06.2017 koostatud motiveeritud osa, mis on dateeritud kui 16. mail 2017 koostatuna Kriminaalmenetluse seadustiku (KRMS) § 315 lg 4 järgi võib kohus kohtuotsuse kuulutamisel teatada üksnes selle resolutiivosa (põhilised otsustused: süüdi-süütu, menetluskulud), selgitades suuliselt olulisemaid põhjendusi. KRMS § 315 lg 8 järgi, kui kohtumenetluse pooled ei loobunud apellatsiooniõigusest, tuleb kohtuotsus tervikuna koostada maakohtule apellatsiooniõiguse kasutamise soovi teatamisest alates viieteistkümne päeva jooksul. KRMS § 319 lg 1 järgi tuleb apellatsiooniõiguse kasutamise soovist teatada otsuse teinud kohtule kirjalikult seitsme päeva jooksul alates kohtuotsuse resolutiivosa kuulutamisest. Harju Maakohus koostas Kenderiga seotud kriminaalasjas motiveeritud osa 6. juunil 2017
Kohus, kuulanud ära süüdistatava, asjatundjaid ja tunnistaja ning kontrollinud poolte esitatud kirjalikke tõendeid, asus alljärgnevatele seisukohtadele:
KarS § 178 lg 1 näeb ette karistuse nooremat kui kaheksateistaastast isikut pornograafilises või nooremat kui neljateistaastast isikut pornograafilises või erootilises situatsioonis kujutava pildi, kirjutise või muu teose või selle reproduktsiooni valmistamise, omandamise või hoidmise, teisele isikule üleandmise, näitamise või muul viisil kättesaadavaks tegemise eest.
PS § 45 kohaselt igaühel on õigus vabalt levitada ideid, arvamusi, veendumusi ja muud informatsiooni sõnas, trükis, pildis või muul viisil. Seda õigust võib seadus piirata avaliku korra, kõlbluse, teiste inimeste õiguste ja vabaduste, tervise, au ning hea nime kaitseks. Seadus võib seda õigust piirata ka riigi ja kohalike omavalitsuste teenistujatel neile ameti tõttu teatavaks saanud riigi- või ärisaladuse või konfidentsiaalsena saadud informatsiooni ning teiste inimeste perekonna- ja eraelu kaitseks, samuti õigusemõistmise huvides.
Maakohus käsitles oma otsuses esmalt ruumilist kehtivust (I), kas teosel on väärtust (II), levitamist ja lugejate sihtrühma (III) ning kas teoses UNTITLED12 on last pornograafilistes olukordades kujutatud (IV).
I (teo ruumilisest kehtivusest)
10.11.2015 koostatud sideettevõtjalt saadud andmete protokollist (kd 2 tl 18-19) nähtub, et abonent Kaur Kender tel xxxxxxxx viibis ajavahemikul 22.12.2014 kl 17:18-03.01.2015 kl 17:45 kõnede ajal Ameerika Ühendriikide levis, 04.01.2015 kl 07:34-12:26 viibis Saksamaa levis. Enne ja pärast seda viibis abonent Eesti Vabariigis. Abonent Kaur Kender tel xxxxxxxx viibis ajavahemikul 22.12.2014 kl 15:08-03.01.2015 kl 13:46 Ameerika Ühendriikide levis, 04.01.2015 kl 11:11-12:26 Saksamaa levis. Enne ja pärast seda viibis abonent Eesti Vabariigis.
IT-asjatundja xxxx seletas 03.05.2016 kohtuistungil (kd 2 tl 100), et IP-aadress on füüsiline tunnus, ehk tehniline parameeter, mis näitab serveri asukohta. Veebikeskkond http://whois.domaintool.com on avalik internetiteenus. Veebilehe nihilist.fm server asub Suurbritannias Gloucesteris. Veebileht on loodud 17.06.2014, tehniline kontakt on Kaur Kender, Xxxx. Seda kinnitab ka elektroonilise päringu vastus http://whois.domaintool.com’ist (kd 2 tl 62-67).
29.12.2014 koostatud vaatlusprotokollist ja lisadest (ekraanitõmmised 96 lehel) (kd 1 tl 124-220) nähtub, et vaadeldud on 23.12.2014 kl 14:16 sotsiaalvõrgus Facebook kasutaja Nihilist.fm avaldatud kirjutis UNTITLED
12. Kirjutist on avaldanud ka Facebook’i kasutaja Kaur Kender. UNTITLED 12 kirjutis on avaldatud internetileheküljel http://nihilist.fm/must-nihilism-untitled-12/ Kaur Kender´i nime alt. Teosele järgnevad kommetaarid (6) ning seda on vaadatud 2156 korda. Kender rõhutas 13.05.2016 kohtuistungil, et Nihilist.fm on kõigile avalik keskkond. Kaur Kender kinnitas, et tegi UNTITLED 12 viimase versiooni USA-s, Detroit´is, kuskil detsembris 2014. Kui ta selle loo valmis sai, pani veebilehele üles. Öösel u 04 paiku helistas talle keegi ning teatas, et ta olevat rikkunud mingit seadust ning Kender võttis kohe selle loo maha.
Autor on teose loonud füüsiline isik (AutÕS § 28 lg 2). Sama seaduse § 4 lg 1 kohaselt tekib autoriõigus kirjandus-, kunsti- ja teadusteostele. Teoseks autoriõiguse seaduse lg 2 tähenduses loetakse mistahes originaalset tulemust kirjanduse, kunsti või teaduse valdkonnas, mis on väljendatud mingisuguses objektiivses vormis ja on selle vormi kaudu tajutav ning reprodutseeritav kas vahetult või mingi tehnilise vahendi abil. Teos on originaalne, kui see on autori enda intellektuaalse loomingu tulemus. AutÕS § 7 lg 1 järgi tekib teosele autoriõigus teose loomisega. AutÕS § 9 lg 1 järgi loetakse teos avaldatuks, kui see on salvestatud arvutisüsteemi, mis on üldsusele avatud.
10.11.2015 koostatud sideettevõtjalt saadud andmete protokolliga, IT-asjatundja Andrei Semenjutin´i ütlustega, 29.12.2014 koostatud vaatlusprotokolli ja lisadega, elektroonilise päringu vastusega http://whois.domaintool.com’ist ning süüdistatava Kaur Kender`i ütlustega on tõendamist leidnud, et autor Kaur Kender lõi eesti keeles kirjandusteose UNTITLED12 viibides Ameerika Ühendriikides, Detroit’is ning avaldas selle 23.12.2014 internetilehel nihilist.fm, mille server asub Ühendkuningriigis Gloucesteris ning mille registreerijaks ja administraatoriks on Kaur Kender ise.
KarS § 7 lg 1 p 1 kohaselt kehtib eesti karistusseadus väljaspool Eestit toimepandud teo kohta, mis on Eestis karistusseaduse järgi kuritegu, vaid siis kui teo toimepanemise kohas on selline tegu karistatav või seal ei kehti ükski karistusõigus ning tegu on toime pandud Eesti kodaniku või Eestis registreeritud juriidilise isiku vastu või sama seaduse p 2 kohaselt teo toimepanija oli teo toimepanemise ajal Eesti kodanik või sai selleks pärast teo toimepanemist või välismaalane, kes on Eestis kinni peetud ja keda ei anta välja.
Eesti karistusvõim laieneb välisriigis toimepandud teole üksnes siis, kui selles riigis kehtib identne karistusõigusnorm (Riigikohtu kriminaalkolleegiumi 10.09.2007 otsus asjas nr 3-1-1-35-07 p 9).
Seega tuleb vaadata teo vastavust Ameerika Ühendriikide Michigani osariigi karistusõigusnormidele ja Suurbritannia karistusõigusnormidele, st hinnata, kas KarS § 178 lg 1 järgi kvalifitseeritav kuritegu on kvalifitseeritav kuriteona ka Ameerika Ühendriikides Michigani osariigis ja Suurbritannias.
Kohtule on esitatud elektrooniline kirjavahetus (17.08.2015, 18.08.2015, 12.11.2015, 30.11.2015, 01.12.2015 kd 2 tl 20-25), kust nähtub, et Riigiprokuratuur pöördus Eurojust Eesti esindaja poole kontrollimaks Eesti karistusseadustiku (KarS § 178 lg 1) kohaldatavust Ameerika Ühendriikides toimepandud kuriteo suhtes.
17.08.2015 abiprokurör Robert Laid kirjeldab oma kirjas Eurojust Eesti liikmele Raivo Sepp´ale kuriteo asjaolusid ja kvalifikatsiooni ning palub tuvastada, kas eelnimetaud teod on kuriteod ka Ameerika Ühendriikides, Saksamaa Liitvabariigis ja Ühendkuningriigis.
Tallinna Merekalda Kool
2016. aasta juunis teatas Tallinna Haridusamet pressikonverentsil, et kool tegutseb veel ühe aasta ja siis kooli tegevus lõpetatakse. Lapsevanematele teatati seda aga Augustis enne uut õppeaastat. 2016/17. õppeaasta I veerandil toimus kooli õppetöö veel oma majas, pärast seda viidi allesolevad lapsed Kuristiku gümnaasiumi, kuna oma kool lammutati poolenisti maha ja vanast Tallinna Merekalda Kooli hoonest sai Tallinna Linnamäe Vene Lütseumi gümnaasiumiastme hoone. Kooli sulgemisest teatati lastevanematele keset suvevaheaega ja lapsed pidid minema teise kooli.
Kaur Kenderi kriminaalasi
I (teo ruumilisest kehtivusest)
Eurojust Eesti liikmele Raivo Sepp´ale kirjutab vastuseks Steven Grocki laste ekspluateerimise ja nilbusega tegelevast osakonnast USA Justiitsministeeriumi juures (kd 4 tl 103,105) 12.11.2015 e-kirjas järgmist /……/ See tegu ilmselt langeks nilbe materjali transportimise alla. Vt. http://www.justice.gov/criminal-ceos/citizens- guide-us-federal-law-obscenity. Varem on meie osakond edukalt võtnud kohtulikule vastutusele alaealisi puudutavate tekstilugude eest, kasutades neid nilbust käsitletavaid paragrahve. Vt 2013.a. Frank McCoy süüdimõistvat otsust https://archive.org.stream/696144-us-v-mccoy/696144-us-v-mccoy djvu.txt. McCoy mõistetakse süüdi nilbe materjali transportimises. Ta saatis salaagendile 3 linki internetilehekülgedele, kus on lood, mis selgesõnaliselt ja üksikasjalikult kirjeldavad laste seksuaalset kuritarvitamist, vägistamist, piinamist ja mõrva. Süüdistatav kinnitab, et on nende lugude autor (mõnikord toimetaja). Menetluses kasutati Miller testi, uurimaks, kas lood kannavad kirjanduslikku väärtust. Kohus leidis, et lood kirjanduslikku väärtust ei kanna, nimetatud materjal on tunnistatud nilbena. P.S. Ma ei loe kohtuotsusest välja, et teda süüdistatakse ka nilbe materjalid kasutamises ainult transportimises/üle andmises läbi interneti võrgu)
30.11.2015 kirjutab Steven Grocki Raivo Sepp´ale …./../..Tõepoolest on allpool kirjeldatud kuritegu karistatav Ameerika Ühendriikide seaduste järgi. Vastavalt Ameerika Ühendriikide karistusseadustiku 18U.S.C §-le 1462: nilbe materjali importimise või transportimise eest karistatakse rahalise karistuse või kuni 5-aastase vangistusega, või mõlemaga. Seaduse järgi karistatakse igaühte, kes toob Ameerika Ühendriikidesse või mis tahes kohta selle jurisdiktsiooni piires või teadvalt kasutab kiirposti firmat või teist veondusettevõtet või interaktiivset interneti teenust nilbe, rõveda, himura või ropu raamatu, pamfleti….või muu kõlbmatu iseloomuga materjali veoks riikidevahelises või väliskaubanduses.
Kohtule on esitatud Ameerika Ühendriikide Ringkonnakohtu Georgia osariigi Keskringkonna Albany jaoskonna kohtuotsus kohtuasjas nr L07-CR-18(WLS) (kd 2 tl 26-54, parandatud tõlge tl 55-61) millest nähtub, et 13.06.2007 esitati vandemeeste kogule Albany jaoskonnas Georgia osariigi keskringkonnas ühekordse süüdistusakti, süüdistades Frank Russel McCoy´d United States Code (U.S.C) jaotise 18 § 2 ja § 1462 järgi ühekordses rikkumises. Kohtuistungid toimusid 12.01.2010 ja 13.01.2010 ning kohtuotsuse lõpus oli märge, et karistuse osas tehakse määrus 29.03.2013. Süüdistuse sisu: Vandemeeste kogu süüdistas Frank Russel McCoy´d ühe juhtumiga sündsusetute materjalide transpordis rikkumise U.S.C. jaotise 18 § 1462 /……/ süüdistatav kasutas teadlikult interaktiivset IT-teenust materjali osariikidevahelises või väliskaubanduse veos ja edendas ja kihutas tagant isikuid, kes on vandemeeste kogule teada ja teadmata, sündsusetu materjali osariikidevahelises või väliskaubanduse veos IT-teenuse kasutamisel (ld.1). Esitades väidetavaid faktilisi asjaolusid süüdistuse toetuseks, väidetakse süüdistusaktis, et süüdistatav kasutas interaktiivset IT-teenust, et edastada Georgia keskringkonda ja mujale, linke kolmele veebilehele: www.young-stuff.com/frank, ftp.asstr.org/pub/Authors/Frank_McCoy/index.htm; ja www.mrdoubleena.com/frank/index.htm; …millelt laaditi ebasündsaid lugusid Georgia Keskringkonda ja mujale.
Tallinna Merekalda Kool
Keeleõpe
Koolis õpetati nii inglise, vene kui ka saksa keelt.