cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
2020. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus
Grupid
Riigid jaotati gruppidesse kümne eelneva aasta hääletamistavade põhjal, et ennetada olukorda, kus poolfinaalis osaleb väga palju ühe piirkonna riike, mille tavaks on üksteise poolt hääletada.
Osalevad riigid
Euroopa Ringhäälingute Liit (EBU) teatas 13. novembril 2019, et 2020. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel osaleb 41 riiki. Ukraina ja Bulgaaria naasevad pärast 2019. aasta Eurovisiooni lauluvõistluselt puudumist. Montenegro ja Ungari eemaldusid 2020. aasta lauluvõistluselt.
Naasvad artistid
pisi|left|140px|Senhit Austria esindaja Vincent Bueno oli 2017. aastal Nathan Trenti taustalaulja.
Rootsit esindava ansambli The Mamas liikmed Loulou Lamotte, Ashley Haynes ja Dinah Yonas Manna olid 2019. aastal John Lundviki taustalauljad.
Kreeka esindaja Stefania esindas 2016. aasta laste Eurovisiooni lauluvõistlusel Hollandit ansambli Kisses liikmena.
Malta esindaja Destiny Chukunyere oli 2015. aasta laste Eurovisiooni lauluvõistluse võitja ning 2019. aastal oli ta Michela Pace taustalaulja.
Moldova esindaja Natalia Gordienko esines 2006. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel koos Connect-R-i ja Arseniumiga, esitades laulu "Loca".
Serbia ansambli Hurricane liige Sanja Vučić esindas oma riiki 2016. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Goodbye (Shelter)". Ksenija Knežević, samuti ansambli Hurricane liige, oli 2015. aastal oma isa, Montenegro esindaja Knezi taustalaulja.
San Marino esindaja Senhit esindas oma riiki 2011. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Stand By".
Riebiņi piirkond
Riebiņi piirkond oli Läti 1. järgu haldusüksus Latgales.
Piirkond moodustati 2004. aastal kuuest Preiļi rajooni vallast. 2021. aastal liideti Riebiņi piirkond Preiļi piirkonnaga.
Kosrae keel
Kosrae keel on Mikroneesia keelte hulka kuuluv keel, mida räägitakse Kosrae saarel, teistel Karoliinidel ja Naurul.
2001. aastal oli keele kõnelejaid Mikroneesias 8000 ja kogu maailmas hinnatakse kõnelejate arvuks 9060.
Kirjutamisel kasutatakse ladina tähestikku.
Härmä Kalmepetäi
pisi|Kalmõtõpettäi Härmä Kalmepetäi (ka Härmä püha pettäi, Ohvrimänd Kalmotopettäi, Kalmõtõpetäi) on pühapuu Setumaal Härmä külas.
Kohaliku rahvapärimuse kohaselt olevat puu sees puuk ehk kratt elanud ja peremehele varandust kokku tassinud.
Kombetalitusi on teadaolevalt peetud ja ohvriande toodud toomapäeval (21. detsembril).
Härmä kalmetepetäi on tunnistatud kultuurimälestiseks ja kantud kultuurimälestiste riiklikku registrisse kui ohvrimänd "Kalmotopetäi".
Harilik ebatsuuga
Harilik ebatsuuga (Pseudotsuga menziesii) on igihaljas okaspuuliik männiliste sugukonnast ebatsuuga perekonnast.
Nimetus
Eurooplastest avastas liigi esimesena šoti kirurg ja loodusteadlane Archibald Menzies (1754–1842), kes leidis harilikud ebatsuugad Vancouveri saarelt 1792. aastal. Tema järgi on liigile antud ladinakeelne nimetus. 1825. aastal kirjeldas liiki põhjalikult šoti botaanik David Douglas (1799–1834), kelle järgi on antud puule ingliskeelne nimetus – Douglas-fir. Tema kogutud seemned jõudsid Suurbritanniasse 1827. aastal.
Teisendid
Harilikul ebatsuugal (Pseudotsuga menziesii) eristatakse kahte aktsepteeritud teisendit:
Osa euroopa botaanikutest eristab kolmanda teisendina ka halli ebatsuugat (var. caesia), mille levila asub Kaljumäestiku põhjaosas. Ameeriklased aga sellist eristamist ei tunnusta ja käsitlevad antud teisendit koos sinihalli ebatsuugaga.
Botaanilised tunnused
Soodsates tingimustes kasvava puu eluiga võib küündida üle 500, harvadel juhtudel ka üle 1000 aasta. Vanuserekordiks on registreeritud veidi üle 1400 aasta.
Tüve läbimõõt on tavaliselt kuni 3 (4,5) m. Korp on punakaspruun kuni hallikaspruun või isegi mustjas, paks, vanematel puudel plaatjas ja sügavrõmeline.
Juurestik plastiline ja võib areneda võrdlemisi sügavale, kuid selle morfoloogilised parameetrid sõltuvad eelkõige kasvupinnase sügavusest ja pinnasevee tasemest. Seemikute esimestel eluaastatel areneb peajuur üsna kiiresti. Sügavamates muldades (69–135 cm) saavutab peajuur 50% oma lõplikust pikkusest kolme kuni viie, 90% aga kuue kuni kaheksa aasta jooksul.
Võra on kitsaskoonusja või kitsasmunaja kuni silinderja kujuga. Noored võrsed on tuhmilt kollakasrohelised kuni punakaspurpurjad, nõrgalt karvased, vananedes muutuvad halliks ja siledaks. Pungad on 6–10 mm pikkused, läikivalt punakaspruunid, vaiguta. Okkad on tömpjad kuni teravad, 2–3 (4) cm pikkused, kollakas- kuni sinakasrohelised, kinnituvad spiraalselt ümber võrse, kahe vaigukäiguga.
Isaskäbid on kollakad kuni sügavpunased. Emaskäbid on 4–10 cm pikkused ja läbimõõduga 3–3,5 cm, noorelt sügavrohelised kuni -punased, valminult pruunid. Seemned on 5–6 mm pikkused, kestast pikema tiivakesega. 1000 seemne mass on vahemikus 7,6–43,5 g.
Kliima
Hariliku ebatsuuga ulatuslikus areaalis varieerub kliima üsna suures ulatuses.
Rohelise ebatsuuga areaali kliima
Rannikuteisendi levilas valitseb mereline kliima, kus talved on pehmed ja sademeterohked, suved aga jahedad ja keskmiselt kuivad. Aasta jooksul esineb pikk külmavaba periood ja väiksed päevasisesed temperatuurikõikumised (6...8 °C). Kaskaadides ja Sierra Nevada kasvupiirkonnas on kliima karmim. Talved on seal külmemad, külmavaba periood on lühem, päevasisesed õhutemperatuuri kõikumised on suuremad (10...16 °C) ja suur osa sademetest esineb talvel lumena. Alljärgnevas tabelis on toodud rohelise ebatsuuga eri kasvupiirkondade kliimatingimused.
Sinihalli ebatsuuga areaali kliima
Sisemaa teisendi levila kliima on Kaljumäestiku põhjaosas leebe kontinentaalne, välja arvatud südasuvel. Sademete hulk on jagunenud aasta peale üsna ühtlaselt, välja arvatud kuivaperioodil juulis-augustis. Miinuskraadidega õhutemperatuure võib selles piirkonnas esineda terve aasta jooksul.
Neuratelia salmelai
Neuratelia salmelai on kahetiivaliste seltsi sääseliik.
Harilik ebatsuuga
Sinihalli ebatsuuga areaali kliima
Kaljumäestiku keskosas valitseb kontinentaalne kliima. Talved on seal karmid ja külmad, suved aga väga soojad ja kohati ka väga kuivad. Aasta jooksul esinev sademete hulk sajab enamasti lumena ja rohkem esineb sademeid mäestiku lääneosas. Mäestiku lõunaosas esineb suurem osa sademetest kasvuperioodil ja talved on üsna sademetevaesed.
Neuratelia salmelai
Holotüüp. 1♂, Eesti, Palupõhja, Kaha (ME 57), 58°25'54,68"N, 026°14'28,90"E.
Termin
Liiginimi on nimetatud Dr Jukka Salmela auks.
Harilik ebatsuuga
Sinihalli ebatsuuga areaali kliima
Alljärgnevas tabelis on toodud sinihalli ebatsuuga eri kasvupiirkondade kliimatingimused.
Rohelise ebatsuuga kasvupinnas
Ranniku-ebatsuuga kasvab kõige paremini värsketel, sügavatel ja happelistel muldadel, mille pH on vahemikus 5–6. USA Washingtoni, Oregoni ja California osariigi rannikupiirkonnas on muldade lähtekivimiteks peamiselt liivakivi ja kilt. Pehmes ja niiskes kliimas on nendest kivimitest moodustunud sügavad ja hästi vett läbilaskvad mullad. Muldade ülemised horisondid on üldjuhul happelised, suure orgaanilise aine ja lämmastiku sisaldusega ning väikse kaltsiumi, kaaliumi, magneesiumi ja naatriumi sisaldusega. Briti Columbia edelaosas kasvab roheline ebatsuuga muldadel, mis on üldjuhul moodustunud liustikusetetest.
Rannikupiirkonnast sisemaa poole varieeruvad mullad üsna suures ulatuses. Muldade lähtekivimiteks on Kaskaadide põhjaosas moondekivimid ja lõunaosas vulkaanilised kivimid. Harva esineb ka lubjakivi. Mullakihi paksus varieerub väga õhukesest järskudel nõlvadel ja seljandikel kuni sügavateni (vulkaanilise ja settelise päritoluga). Muldadest on enim esindatud punakaspruunid ja pruunid lateriitmullad ja leetmullad.
Sinihalli ebatsuuga kasvupinnas
pisi|1000-aastased ranniku-ebatsuugad pisi|Sinihalli ebatsuuga mets pisi|Valgekulm-puukoristaja toitub ebatsuugade seemnetest Sinihalli ebatsuuga muldade lähtekivimiteks on üsna palju erinevaid kivimeid. Briti Columbia lõunaosas, Washingtoni idaosas ja Idaho põhjaosas on mullad moodustunud basaltsetest deluviaalsetetest, paksukihilisest vulkaanilisest tuhast ning õhukesest settematerjalist, mis asuvad graniidist ja settekivimitest aluspõhjal. Wyomingis ja Montanas kasvavad sinihallid ebatsuugad muldadel, mille lähtekivimiteks on nii vulkaanilised kivimid ja settekivimid, kohati ka moreen. Suur osa settekivimitest on lubjakivi, mis tõstab muidu enamlevinud okaspuumetsade happeliste muldade pH-d. Need mullad on üldjuhul ka hästi vett läbilaskvad. Kaljumäestiku kesk- ja lõunaosas on mullad moodustunud liustikusetetest, graniidist, konglomeraadist, liivakivist ja lubjakivist.
Rohelise ebatsuuga metsad
Roheline ebatsuuga moodustab peaaegu puhtaid puistuid oma levila põhja- ja keskosas, Sierra Nevada piirkonnas esineb teda okaspuu segametsade koosseisus. Domineerimine nii suurel maa-alal on toimunud perioodiliste ulatuslike metsapõlengute kaasabil, mis esinevad levila põhjaosas harvemini, kuid laialdasemalt. Nendel aladel esinevad sellised põlengud mõnesaja kuni tuhandeaastase vaheaja järel ning võivad enda alla võtta kuni 10 000 km2 suuruse metsaala. Sellistes piirkondades domineerivad pikaealised ja suured puuliigid, kes asustavad pioneerliikidena edukalt põlengualasid, kuid täisvarjus ei suuda varjutaluvate puuliikidega konkureerida. Rohelise ebatsuuga kõrval domineerivad sellistes sisemaa metsades veel läänetsuuga (Tsuga heterophylla) ja hiigel-elupuu (Thuja plicata), rannikupiirkonnas aga sitka kuusk (Picea sitchensis).
Oregonist lõuna poole esineb väiksema intensiivsusega metsapõlenguid mõnekümne aastase vahega. Selles piirkonnas domineerivad segametsades rohelise ebatsuuga kõrval veel põlengutele vastupidavad, pikaealised ja suured puuliigid, nt suhkrumänd (Pinus lambertiana), kollane mänd (Pinus ponderosa), läänemänd (Pinus monticola), kalifornia lõhnaseeder (Calocedrus decurrens), hiigelnulg (Abies grandis), hõbenulg (Abies nobilis), tore nulg (Abies magnifica) ja hall nulg (Abies concolor). Hajusalt esineb ka teisi puuliike, näiteks suurimad rohelised ebatsuugad kasvavad koos ranniksekvoiadega (Sequoia sempervirens). Leviku ülempiiril esineb koos temaga ka Mertensi tsuuga (Tsuga mertensiana). Laialdane rohelise ebatsuuga raiumine on aidanud tal oma populatsioonide levikupiirkonda säilitada, kuid piirkondades, kus tema looduslik taastootmine pole nii edukas, suudavad ranniku-ebatsuugaga edukalt konkureerida ja kohati ka välja tõrjuda punane lepp (Almus rubra) ja suurelehine vaher (Acer macrophyllum).
Sinihalli ebatsuuga metsad
Sinihall ebatsuuga moodustab ulatuslikke puhaspuistuid Idaho lõunaosas, Utah' põhjaosas ja Montana lääneosas. Suurematel kõrgustel või mägede põhjanõlvadel tõrjuvad sinihalli ebatsuuga segametsadest järk-järgult välja külmakindlamad puuliigid, kelleks on Mertensi tsuuga (Tsuga mertensiana), valgetüveline seedermänd (Pinus albicaulis), hall nulg (Abies concolor), Engelmanni kuusk (Picea engelmannii), läänemänd (Pinus monticola) ja keerdmänd (Pinus contorta). Kaljumäestikus esinevad koos sinihalli ebatsuugaga lisaks eespool nimetatutele ka kollane mänd (Pinus ponderosa), männiliik Pinus strobiformis, korginulg (Abies lasiocarpa var. arizonica), torkav kuusk (Picea pungens) ja papliliigid (Populus sp.).
Harilik ebatsuuga toiduallikana
Mustsaba-hirved (Odocoileus hemionus) ja põdrad (Alces alces) toituvad hariliku ebatsuuga võrsetest karmidel talvedel, kui põhitoidust enam ei piisa. Seemned on väga oluliseks toiduallikaks närilistele. Hiired ja vöötoravad võivad koguda kuni 65% mahalangenud seemnetest. Ameerika punaorav (Tamiasciurus hudsonicus) ja Douglase orav (Tamiasciurus douglasii) varuvad suurel hulgal terveid käbisid ning toituvad ka pungadest, isasõisikutest, kambiumist ja pehmematest okastest. Linnuliikidest toituvad talvel ranniku-ebatsuuga seemnetest: käblik (Troglodytes troglodytes), männisiisike (Carduelis pinus), laulusidrik (Melospiza melodia), kuldkiird-sidrik (Zonotrichia atricapilla), valgekiird-sidrik (Zonotrichia leucophrys), kuuse-käbilind (Loxia curvirostra), välusidrik (Junco hyemalis) ja ameerika karmiinleevike (Carpodacus purpureus). Sinihalli ebatsuuga seemnetest toituvad peamiselt hallmänsak (Nucifraga columbiana), ameerika põhjatihane (Poecile atricapillus), mägitihane (Poecile gambeli), kanada tihane (Poecile hudsonicus), valgekulm-puukoristaja (Sitta canadensis), kääbus-puukoristaja (Sitta pygmaea), vööt-käbilind (Loxia leucoptera), kuuse-käbilind, välusidrik ja männisiisike.
Paljunemine
Sinihall ebatsuuga tolmleb Colorados aprilli keskelt kuni mai alguseni ja Idahos mai algusest kuni juuni lõpuni. Seemned valmivad Oregonis augusti keskel ja Montana suurematel kõrgustel septembri lõpuni.
Seemnete kvaliteet varieerub suuresti kogu varisemise aja jooksul. Kvaliteet on väga hea sügisel pärast valmimist, kuid väheneb oluliselt talvel ja kevadel. See võib olla tingitud sellest, et käbi keskel olevad parima kvaliteediga seemned varisevad kõige enne ja halvema kvaliteediga varisevad hiljem.
Käbide ja seemnete suurus erineb geograafilistes piirkondades üsna suures ulatuses. Kanada Briti Columbia provintsis valminud seemned kaaluvad keskmiselt 7,6 mg, USA California osariigis aga 19,6–43,5 mg. Sisemaa teisendi seemned on ranniku-ebatsuuga seemnetest veidi raskemad ja rohkem kolmnurkse läbilõikega.
Head ja väga head seemneaastad esinevad paar korda seitsme aasta jooksul, kuid isegi väga heal seemneaastal on vaid kahekümne viiel protsendil puudest märkimisväärne hulk käbisid. Käbisid on kõige rohkem 200–300-aastastel puudel.
Ulisses Correia e Silva
José Ulisses de Pina Correia e Silva (sündinud 4. juunil 1962) on Roheneemesaarte ettevõtja ja poliitik, kes on alates 22. aprillist 2016 Roheneemesaarte peaminister.
Harilik ebatsuuga
Paljunemine
Esimese aasta seemikute jaoks on parimad kasvutingimused ja ellujäämise protsent suurem, kui nad kasvavad poolvarjus, seda eriti lõunasuunalistel mäenõlvadel. Soodsas kasvukohas võivad tõusmed esimesel aastal kasvada 6–9 cm. Vanemad seemikud eelistavad kasvuks täisvalgust ning nende kasvukiirus suureneb märkimisväärselt, kui nad on 8–10-aastased, aastane juurdekasv võib siis ulatuda kuni ühe meetrini.
Ulisses Correia e Silva
Ta sai peaministriks pärast seda, kui tema partei, Liikumine Demokraatiale, võitis 20. märtsil 2016 parlamendivalimised.
Harilik ebatsuuga
Haigused ja kahjurid
pisi|vasakul|Söögiseenena tuntud harilik külmaseen tekitab ebatsuugadele juuremädanikku
Ulisses Correia e Silva
Nooruspõlv ja haridus
Aastal 1988 lõpetas Silva Lissaboni Tehnikaülikooli majanduse ja ärijuhtimise kooli.
Harilik ebatsuuga
Seenhaigused
Peamised seenhaigused põhjustavad tüve- ja juuremädanikku ning okaste kahjustusi. Hariliku ebatsuuga tüvemädanikku põhjustab rohkem kui 300 seeneliiki, millest kõige rohkem tekitab kahju männitaelik (Phellinus pini), mis nakatab puid läbi vigastatud puukoore (vigastuste põhjustajateks on välk, põlengud ja langevad puud). Olulised tüvemädanikku põhjustavad seened on veel: Fomitopsis officinalis, Fomitopsis cajanderi, Phaeolus schweinitzii, Echinodontium tinctorium, Fomitopsis cajanderi ja kännupess (Fomitopsis pinicola).
Ulisses Correia e Silva
Karjääri algus
Silva alustas karjääri pangandussektoris. Ta oli aastatel 1989–1994 Cabo Verde panga haldusosakonna direktor. Ta oli ühtlasi ka õppejõud Roheneemesaarte Jean Piaget' ülikoolis.
Harilik ebatsuuga
Seenhaigused
Olulisemad juuremädanikku põhjustavad seened on harilik külmaseen (Armillaria mellea) ja Phellinus weirii, mis põhjustavad eelkõige nooremate puude surma või nõrgestavad juurestikku sedavõrd, et puud tugevamate tuulte korral maha langevad. Seen Rhabdocline pseudotsugae kahjustab aga nooremate puude okkaid väga vihmastel aastatel. pisi|Parasiittaim Arceuthobium douglasii
Ulisses Correia e Silva
Tegevus poliitikas
Silva oli Roheneemesaarte valitsuses aastatel 1995–1998 rahandussekretär ning aastatel 1999–2000 rahandusminister. Aastatel 2006–2008 oli ta partei Liikumine Demokraatiale (MpD) asepresident. Ta valiti aastatel 2008 ja 2013 Praia linnapeaks. Aastal 2013 valiti ta ka MpD presidendiks.
Harilik ebatsuuga
Kahjurputukad
Putukatest põhjustavad harilikule ebatsuugale kõige suuremat kahju Orgyia pseudotsugata ja Choristoneura fumiferana, kes ründavad sisemaal perioodiliselt (3–4 aasta järel) igas vanuses puid, põhjustades ulatuslikku okaste mahavarisemist. Nõrgestunud puid võivad seejärel rünnata üraskid.
Ulisses Correia e Silva
Peaministrina
2016. aasta juunis kohtusid Silva ja rahandusminsiter Olavo Correia Rahvusvahelise Valuutafondi esindajatega, et arutada Roheneemesaarte majanduse teemadel. Paar kuud hiljem, septembris 2016, kohtus Silva ning tema valitsuskabinet IMFi esindajatega uuesti, et arutada 2016. aasta artikkel IV konsultatsioone.
Harilik ebatsuuga
Kahjurputukad
Rohkem kui 60 liiki putukaid elab hariliku ebatsuuga käbides, kuid vaid mõned neist põhjustavad märkimisväärset kahju. Ründed toimuvad tavaliselt heale seemneaastale järgneval aastal. Olulisemad seemneid kahjustavad putukad on Megastigmus spermotrophus (areneb seemne sees, mistõttu pole väljast märgatav), Barbara colfaxiana, Dioryctria abietivorella, Contarinia oregonensis ja Contarinia washingtonensis.
Parasiittaimed
Parasiittaimedest põhjustab tüvekahjustusi kõige rohkem Arceuthobium douglasii, keda esineb üle kogu hariliku ebatsuuga levikuala.
Kasutamine
pisi|125px|vasakul|Tüve läbilõige
Harilik ebatsuuga on Põhja-Ameerika lääneosa kõige tähtsam majanduslikult kasutatav puu. Rohelise ebatsuuga vanemates metsades ulatub puistute tagavara paremates kasvukohtades 1500–2500 m³/ha, sinihalli ebatsuuga paremates kasvukohtades 850–1500 m³/ha. Hariliku ebatsuuga puit on kergesti töödeldav, ilusa tekstuuriga, horisontaalsete ja vertikaalsete vaigukäikudega, maltspuit on kollakasvalge tooniga, lülipuit on punakaspruun kuni oranžikaspunane. Puitu kasutatakse saematerjalina, majapalkide, postide, vaiade, aedade, väikemajade, raudtee liiprite ja tselluloosi valmistamiseks, silla- ja veealustes konstruktsioonides, kaevanduste toestamiseks, mööblitööstuses ja vineeritööstuses ning küttepuiduna. Peale selle kasvatatakse harilikku ebatsuugat jõulupuude saamiseks, kasutatakse haljastuses ja mäenõlvade kaitseks erosiooni vastu, eelkõige pärast metsapõlenguid.
Väärtusliku puidu ja suure tootlikkuse tõttu on harilikku ebatsuugat laialdaselt kultiveeritud ka väljaspool tema levikuala, Euroopas ja Uus-Meremaal. Majandatavates metsakultuurides võib hariliku ebatsuuga puistutagavara tootlikkus olla aastas 7 m³/ha kesistes tingimustes ja saavutada kuni 28 m³/ha parimates kasvutingimustes, raievanusega 50–80 aastat.
Tänu üsna kõrgele elueale kasutatakse hariliku ebatsuuga puitu ka dendrokronoloogias.
Kasvatamine Eestis
Eestis kultiveeriti harilikku ebatsuugat esmakordselt 19. sajandi teises pooles ja on meil küllaltki palju kultiveeritud parkides, harvem linnahaljastuses ja metsakultuurides. Meie metsadesse hakati harilikku ebatsuugat kultiveerima 20. sajandi alguses. Eestis oli sellel perioodil ebatsuugade kõige suurem populariseerija krahv Friedrich Berg, kes istutas neid Sangaste parkmetsa 1909–1912. Katsekultuuridest on tänapäevaks säilinud vaid mõned üksikud puud, kuid nende hulka kuulub ka Eesti kõrgeim ebatsuuga, mille kõrgus oli 2007. aastal veidi üle 42 m. Vanemad ebatsuugade puistud asuvad meil endistes Kunda, Roela, Purdi, Tõrva, jt metskondades, Luual, Tihemetsas ning Heimtali, Kahkva, Uhtna lähedal jm. Mõnevõrra nooremad puistud asuvad Järvseljal, Kiidjärvel, Kilingi-Nõmme ümbruses, Luual, Purdis jm. Enamik meie ebatsuugapuistutest kuulub I boniteediklassi (parimad IB–ID).
Kuna roheline ebatsuuga on meil üsna külmakartlik, siis sobib meie kliimasse eelkõige sinihall ebatsuuga ja eurooplaste poolt eristatav teisend hall ebatsuuga (var. caesia). Sinihall ebatsuuga on meil üsna külmakindel ja vaid erakordselt külmad talved (1939/40, 1955/56 ja 1978/79) on tekitanud noorematel puudel külmakahjustusi. Viimastel aastakümnetel Eesti eri paikades rajatud uued ebatsuuga metsakultuurid on suures osas kasvatatud kohalikelt puudelt kogutud seemnetest.
Artur Siil
Artur Siil (30. jaanuar 1896 Vao vald, Väike-Maarja kihelkond, Virumaa – 31. mai 1980 Jõgeva rajoon) oli eesti õpetaja, aiandustegelane, mesinik ja sordiaretaja.
Ta lõpetas 1916. aastal H. Treffneri Gümnaasiumi. Ta õppis aastatel 1916–1918 ja 1921 Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas ning aastatel 1921–1924 matemaatika- ja loodusteaduskonnas keemiat. Ta oli korporatsiooni Fraternitas Estica liige.
Võttis osa Vabadussõjast.
Hiljem õpetas ta Arkna ja Vigala Põllutöökoolis (aiandust, matemaatikat jm) ning töötas Jõgeva Sordiaretusjaamas.
Isiklikku
Ta on maetud Viru-Jaagupi kalmistule.
Hans Valdmann
Hans Valdmann VR II/2, VR II/3 (eesnimi ka Ants; perekonnanimi ka Valdman; 7. oktoober 1888 Rutikvere vald, Põltsamaa kihelkond, Viljandimaa – 27. juuli 1942 Irkutski oblast, Venemaa) oli Venemaa ja Eesti sõjaväelane (1918 – vanemallohvitser; 1939 – seersant).
Valdmann teenis Esimeses maailmasõjas Venemaa suurtükiväelasena augustist 1914 kuni veebruarini 1918 (hiljem auastmelt vanemallohvitser). Teda autasustati Georgi risti 4. järguga.
Valdmann astus 26. novembril 1918 Põltsamaal vabatahtlikult Kaitseliitu ning teenis alates 1919. aastast suurtükiväelasena Eesti sõjaväes, olles 1. suurtükiväe polgus ja 2. suurtükiväe polgus. Teda autasustati 21. veebruaril 1920 Vabadusristi II liigi 3. järguga ja 17. augustil 1920 Vabadusristi II liigi 2. järguga.
Valdmann arvati mais 1920 reservi. Ta sai autasuna raha ja normaaltalu Vana-Põltsamaa vallas Kuningamäel. Ta kuulus Kaitseliidu Sakalamaa Maleva Põltsamaa malevkonda, Vabaduse Risti Vendade Ühenduse (VRVÜ) Viljandi osakonda ja Eesti Vabadussõjalaste Liidu Põltsamaa osakonda.
Valdmann vahistati Nõukogude võimu poolt 4. juulil 1941. Ta mõisteti 29. augustil 1942 tribunalis surma, kuid ta oli selleks ajaks juba surnud vangilaagris Irkutski oblastis.
Luha-pisitigu
pisi|Luha-pisitigu. Luha-pisitigu (Vertigo geyeri) on teoliik sugukonnast pisitigulased.
Tema koja kõrgus on kuni 1,9 mm.
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis võib teda leida kohata niitudelt.
Miroslav Filip
pisi| Miroslav Filip (1964)
Filip oli kolmekordne Tšehhoslovakkia malemeister (1950, 1952, 1954). Suurmeistriks sai ta 27-aastaselt 1955. aastal. Kaks aastat varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse. pisi|left|[[Amsterdamis 1956 toimunud MM-i pretendentide turniiri osavõtjad (vasakult paremale) Filip, Smõslov, Keres, Pilnik, Bronštein, Geller, Spasski, Petrosjan, Panno ja Szabo]] Ta on mänginud maailmameistrivõistluste neljal tsoonidevahelisel (1955, 1958, 1962, 1970) ja kahel pretendentide turniiril (1956, 1962). Pretendentide turniiril 1956. aastal Amsterdamis (10 osavõtjat, võitis Vassili Smõslov) jagas ta 8.–9. kohta ja 1962. aastal Curaçaol (kaheksa osavõtjat, võitis Tigran Petrosjan) jagas ta koos Mihhail Taliga 7.–8. kohta.
Filip mängis Tšehhoslovakkia võistkonna koosseisus 12 maleolümpial (1952–1974).
Ta tegutses ka malekohtunikuna. Ta oli 1986. aastal Dubais peetud maleolümpia peakohtunik.
Pfalz-Kleeburg
Pfalz-Kleeburg oli Saksa-Rooma riigi osariik, mis paiknes Alsace'i Kleeburgi isandkonna ümber.
Pfalz-Kleeberg oli aastal 1604 Pfalz-Zweibrückeni noorem jagu Johann I noorimale pojale Johann Kasimirile. Tema abielu Rootsi Katarinaga, Rootsi kuninga Karl IX vanima tütrega tegi tema vanemast pojast ja järglasest Karl Gustavist aastal 1654 Rootsi troonijärglase, andes Pfalz-Kleeburgi oma nooremale vennale Adolf Johann I. Liini pfaltskrahv Gustav Samuel Leopold päris aastal 1718 Zweibrückeni hertsogkonna ja koha Riigipäeval. Pärast tema surma aastal 1731 läks Pfalz-Kleeburg Pfalz-Zweibrücken-Birkenfeldile.
Vanaküla ohvrikivi
Vanaküla ohvrikivi on looduslik pühapaik ajaloolisel Võrumaal Põlva kihelkonna Vanaküla külas.
Sampii
Sampii (suurtähena Ϡ, väiketähena ϡ, kreeka σαμπί) on kreeka tähestiku arhailine täht. Tähestikus asetses see viimasel kohal oomega järel. See on tõenäoliselt pärit Joonias ja Pamfüülias kasutatud märgist x16px|Ͳ. Tänapäeval tuntud kuju ϡ sai see keskaegsetes käsikirjades. Klassikalises keeles asendas sampiid σσ ja seda kasutati vaid numbrimärgina. Sampii väärtus kreeka numbrina on 900.
Rustreeritud sammas
Rustreeritud sammas on sammas, mille tüveses vahelduvad siledad ja konarlikult töödeldud või töötlemata pinnaga kiviplokid. Iseloomulik eriti renessansi- ja manerismiperioodi arhitektuurile, kuid üksikjuhtudel leiab kasutust ka hilisemas ehituskunstis. Juba renessanssehitistes võidi tahumatust markeerida krohvi- ja kivisegust pinnakattega.
Mihhail Mizintsev
Mihhail Mizintsev (vene keeles Михаил Евгеньевич Мизинцев; sündinud 10. septembril 1962 Averinskaja külas Sjamža rajoonis Vologda oblastis) on Venemaa sõjaväelane, Venemaa Föderatsiooni kaitseministri asetäitja (24. septembrist 2022 kuni 27. aprillini 2023 ), kindralpolkovnik (2017).
Ta lõpetas aastal 1980 Kalinini suvorovlaste kooli. Aastal 1984 lõpetas ta Kiievi Kõrgema Üldvägede Juhtivkoosseisu Kooli. Aastal 1996 lõpetas ta Frunze-nimelise Sõjaväeakadeemia. Aastatel 2001–2003 õppis ta Venemaa Föderatsiooni Relvajõudude Kindralstaabi Sõjaväeakadeemias.
2022. aastal toimunud Venemaa sissetungi ajal Ukrainasse juhtis ta Mariupoli piiramist. Just tema andis käsu pommitada sünnitusmaja, lastehaiglat, draamateatrit ja rahulike elanike elamuid.
Kuus aastat varem oli ta omandanud kogemusi Süüria kodusõjas Aleppo hävitamisel.
Tänutäheks tema veretööde eest määras Putin ta 24. septembril 2022 Venemaa kaitseministri asetäitjaks. 27. aprillil 2023 vabastas Putin ta sellest ametist.
Raspenava
Raspenava (saksa keeles Raspenau) on linn Tšehhis Libereci maakonnas Libereci ringkonnas. Raspenava asub Poola piirist 7,5 km kaugusel, Liberecist umbes 16 km põhjas.
Raspenavat on esmamainitud 1343. aastal. Linnaõigused sai Raspenava 1962. aastal.
Risto Pullat
Risto Pullat (sündinud 27. novembril 1966 Poolas Łódźis) on eesti õigusteadlane ja kriminoloog.
Elulugu
Pullat lõpetas 1985 Tallinna 21. Keskkooli, õppis 1985–91 TÜ õigusteaduskonnas. Täiendas end 1991–93 Helsingi Ülikooli õigusteaduskonnas. Lõpetas 1996 Eesti Riigikaitse Akadeemia politseikolledži, sotsioloogiamagister (2002, Tallinna Pedagoogikaülikool), väitekiri "Organiseeritud kuritegevus taasiseseisvunud Eestis", õigusteaduse doktor (2009, Läti Politseiakadeemia), väitekiri "Organized crime related drug trafficking in the Baltic Sea region. Police point of view". Ta töötas 1993–2014 rahandus-, sise- ja justiitsministeeriumi haldusalas ning kohalikus omavalitsuses.
Teda on autasustatud Poola Vabariigi Kuldse teeneteristiga (2005) ja Politsei teenistusristiga 10-aastase laitmatu teenistuse eest (2010). Risto Pullat omandas esimese politseiametnikuna Eestis doktorikraadi.
Isiklikku
Ühes abikaasa Kerlyga on neil tütar ja poeg. Isa on ajaloolane Raimo Pullat.
Teadustöö
Risto Pullati uurimisvaldkond on organiseeritud kuritegevus Läänemere piirkonnas. Alates 2007 kuulub ta "Trends in Organized Crime" toimetuskolleegiumisse, aastast 2017 on ta "Administratīvā un Kriminālā Justīcija" toimetuskolleegiumi liige. Lisaks teadusartiklitele on ta avaldanud 3 monograafiat ja 5 kollektiivset monograafiat.
Ragnhild Haga
Ragnhild Haga (sündinud 12. veebruaril 1991 Nannestadis) on Norra murdmaasuusataja.
Mari Eide
pisi|Mari Eide (2019) Mari Eide (sündinud 18. novembril 1989 Beitostølenis) on Norra murdmaasuusataja, kes on kõige paremaid tulemusi saavutanud sprindis.
Eestimaa alammaakohus
Eestimaa alammaakohus (saksa keeles Estländisches Niederlandgericht, vene keeles Эстляндский нидерландгерихт) oli Eestimaa kubermangu madalama astme seisuslik maa- ja aadlikohtuasutus Eestimaal arvatavasti 1617. aastast kuni ülem- ja alammaakohtu likvideerimiseni Baltimaade 1889. aasta justiitsreformi käigus 9. juulil 1889.
Ragnhild Haga
2018. aasta taliolümpiamängudel Pyongchangis tuli ta kahekordseks olümpiavõitjaks.
Mari Eide
2011. aastal oli ta kuni 23-aastate maailmameistrivõistlustel Otepääl klassikasprindis kuus ja aasta hiljem Erzurumis vabatehnikasprindis 11. Maailmakarikasarjas debüteeris ta 14. märtsil 2013 Oslos vabatehnikasprindis.
Eestimaa alammaakohus
Ülesanded ja pädevus, 18. sajand
Eestimaa alammaakohus oli analoogselt Eestimaa ülemmaakohtuga seisuslik kohtuasutus, kuid tegeles õigusemõistmisega väiksemates vaidlusküsimustes ja õigusrikkumistes. Kohtu kompetentsi kuulusid kuni 200 taalri väärtuses asjade arutamine, alates 1724. aastast see vaidlusaluse summa piir kaotati.
Ragnhild Haga
MK-sarjas sai ta esimese etapivõidu 26. novembril 2017 Kuusamo, kui võitis 10 km jälitussõidu vabatehnikas.
Mari Eide
Tema esimesed täiskasvanute tiitlivõistlused olid 2019. aasta maailmameistrivõistlused Seefeldis, kus ta võitis vabatehnikasprindis pronksmedali. Maailmakarikavõistlustel pole ta aga individuaalselt poodiumile jõudnud ning tema parim koht MK-sarjas on olnud viies, mis on saavutatud 9. veebruaril 2019 vabatehnikasprindis Lahtis. Küll võitis ta 4. detsembril 2011 koos Maiken Caspersen Fallaga Düsseldorfis toimunud etapil sprinditeate ning on samal alal veel korra poodiumile jõudnud.
Eestimaa alammaakohus
Ülesanded ja pädevus, 18. sajand
1724. aastal anti alammaakohtu pädevusse ka senise maavaeslastekohtu asjaajamine, maavaeslastekohtud aga likvideeriti.
Ragnhild Haga
2015. aasta Tour de Skil sai ta kokkuvõttes neljanda koha.
Maailmakarikavõistlustel
Ragnhild Haga on (<small style="color:Purple;">seisuga 15. veebruar 2018 ) seisuga osalenud 83 MK-võistluste etapil ja jõudnud poodiumile 8 korral, millest 1 korral kõige kõrgemale astmele.
Eestimaa alammaakohus
Ülesanded ja pädevus, 18. sajand
Eestkostekohtuna tegeles alammaakohus:
Kohtukoosseis
Eestimaa alammaakohtu koosseisu kuulusid eesistujana Eestimaa rüütelkonna peamees, liikmeteks vasallikohtunikud, adrakohtunikud, assessorid – kokku 14 isikut ning otsustuskvoorumiks oli vajalik vähemalt 7 liikme osavõtt ja allkiri otsusel.
Alammaakohtu istungeid peeti Eestimaa rüütelkonna hoones Tallinnas Toompeal.
Alammaakohtu tegevus, 19. sajand
19. sajandi II poolel koosnes Eestimaa alammaakohus ehk maavaeslastekohus vastavalt 1845. aasta Balti provintsiaalseadustikule (BPS) rüütelkonna peamehest, kolmest meeskohtunikust, kuuest meeskohtu assessorist ja neljast adrakohtunikust kaasistujatena. Alammaakohus arutas vaidlusi ja võlanõudeid, mille väärtus ei ületanud 60 rubla. Kohtule allusid aadlikud, vaimulikud, riigi- ja rüütelkonna ametnikud. Alammaakohus oli ka aadlike ja teiste vabade isikute eestkoste- ja hoolekandekohus.
Apellatsiooniinstantsiks alammaakohtu tegevuse üle oli Eestimaa ülemmaakohus.
Tiina Karu
Tiina Karu on mitme tuntud inimese nimi.
Optimaalseisund
Optimaalseisundi teooria (optimal-state theory). Robert Yerkes avastas loomkatsetes, et iga tegevuse keerukuse aste nõuab oma optimaalset aktivatsioonitaset, mille korral on ülesande lahendamine maksimaalselt efektiivne (Yerkesi-Dodsoni reegel). Rakendatuna inimesele: kui aktivatsiooni aste on alla optimaalse, siis inimesel on igav, juhul kui aga aktivatsioon on liialt suur, siis inimene on ängistuses (Daniel Berlyne). Tegevuses juhindub inimene optimaalsest lahknevusest (incongruity). Igal inimesel on oma aktivatsiooni tase, millest väikesed lahknevused tunduvad meeldivate ja stimuleerivatena. Suured lahknevused aktivatsiooni tasemest on aga hirmutavad ja ängistust tekitavad.
Aleksandra Puks
alt=|pisi|450x450px|Aleksandra A. T. Foto: Rim Puks, Tallinn, 2019 Aleksandra Puks (kirjanikunimega ka Aleksandra Tšoba, Aleksandra A. T.; sündinud 4. juunil 1993 Keilas) on eesti luuletaja.
Flower
"Flower" on PlayStation 3 arvutimäng.
Mammaste-Kanariku ristipuud
Mammaste-Kanariku ristipuud on ristipuud ajaloolisel Võrumaal Põlva kihelkonna Mammaste külas.
Flower
Mängija suunab tuult, mis lennutab lille õielehte. Lilledele lähedale lennates hakkavad õielehte järgima teised õielehed. Samuti võib see mõjutada mängumaailma, näiteks tuua värve seni surnud väljadele või panna käima tuuleveskid. Mängus pole teksti ega dialoogi, tegevus areneb peamiselt pildi ja emotsioonide kaudu.
"Flower" pidi äratama mängijas eelkõige positiivseid emotsioone, mitte pakkuma väljakutseid, vaid "lõbu". Chen leidis, et meelelahutuse, sealhulgas arvutimängude põhieesmärk on mõjutada publiku tundeid ning enamiku mängude emotsiooniskaala on piiratud. Meeskond suhtus mängu kui kunsti, eemaldades sellest elemendid, mis ei tekitanud mängijais soovitud reaktsioone. Vincent Diamante muusika vastab dünaamiliselt mängija tegevustele ja on kooskõlas mängus arenevate emotsioonidega.
Arendajate üllatuseks pälvis "Flower" kriitikute heakskiidu. Arvustajad ülistasid mängu muusikat, kujundust ja kasutajaliidest, nimetades seda ainulaadseks ja haaravaks emotsionaalseks kogemuseks. Arvutimängude auhinnaüritusel Spike Video Game Awards nimetati "Flower" 2009. aasta parimaks sõltumatu tootja mänguks ning Academy of Interactive Arts and Sciences andis sellele auhinna "Casual Game of the Year".
Aleksandra Puks
Haridus
Ta lõpetas 2012. aastal Viljandi Paalalinna Gümnaasiumi humanitaarklassi ja 2012–2014 õppis Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias raamatukogundust. Aastal 2018 lõpetas Tallinna Majanduskooli.
Jeton Kelmendi
Jeton Kelmendi (sündinud 27. novembril 1978 Pejës Kosovos) on Albaania luuletaja.
Elulugu
Keskkoolis käis ta oma sünnipaigas. Seejärel jätkas ta õpinguid Priština ülikoolis, kus sai bakalaureusekraadi massikommunikatsiooni ja kunsti alal. Brüsseli vabaülikoolis sai ta magistrikraadi diplomaatias. Sealsamas on ta praegu doktoriõppes.
20. sajandi lõpust alates on Kelmendi viljelnud luulet, proosat ja esseid. Ta teeb pidevalt kaastööd Albaania ja välismaa ajalehtedele nii kultuuri kui ka poliitika ja rahvusvaheliste suhete teemadel.
Juba tema esikraamat "Lubaduste sajand" ("Shekulli i Premtimeve", 1999) äratas Albaanias laia tähelepanu. Tema luulet on tõlgitud enam kui kahekümnesse keelde ja avaldatud mitmes rahvusvahelises luuleantoloogias. Kelmendi on Kosovo vabastussõja (1998–1999) veteran. Praegu elab ta Brüsselis.
Kanavere lahing
Kanavere lahing oli Jüriöö ülestõusu üks lahingutest.
Vaevalt oli Kämbla lahing lõppenud, kui ordu peaväe laagrisse saabus käskjalg, kes andis teada, et suur hulk eestlasi ohustab 3,5 km kaugusel Kanavere läheduses Põltsamaa foogti juhitud väesalka, mispeale orduvennad hobuste seljas tuhatnelja foogtile appi tõttasid. Eestlased taandusid raskerelvastuses ratsarüütlite eest taktikalise eelise võitmiseks Kanavere rappa. Ordumeister andis seepeale rüütlitele käsu hobuse seljast maha tulla ja eestlasi jalgsi rünnata. Esimesel Kanavere rabas toimunud lahingul kindlat võitjat ei olnud, kuigi elu kaotasid mitmed nimekad orduvennad. Uue rünnaku järel toimunud teine lahing lõppes sakslastele võidukalt ning kokku olevat Kanavere rabas elu kaotanud 1600 eestlast.
Mälestuse jäädvustamine
Kanaveres on Kanavere lahingu mälestuskivi, mis avati 1985. aastal ja mille kujundas Aulin Rimm.
Blake Lively
Ta on tuntud teismeliste telesarjast "Kõmutüdruk" ("Gossip Girl") ja ka paljudest filmidest, näiteks "Metslased".
Praegu on ta abielus Kanada näitleja Ryan Reynoldsiga, aga tema endiste poiss-sõprade hulka kuuluvad ka näiteks Leonardo DiCaprio ja Penn Badgley.
Preiļi piirkond (2009–2021)
Preiļi piirkond oli Läti 1. järgu haldusüksus Latgales.
Piirkond moodustati 2000. aastal. 2009. aastal liideti sellega kaks valda. 2021. aastal moodustati senisest Preiļi piirkonnast, Riebiņi ja Vārkava piirkonnast ning Aglona piirkonda kuulunud Aglona vallast uus Preiļi piirkond.
Surnud 24. septembril
Siin loetletakse 24. septembril surnud tuntud isikuid.
Väike pisitigu
Väike pisitigu (Vertigo genesii) on teoliik.
Ta koja pikkus on kuni 2 mm.
Seni on väikest pisitigu leitud Eestis vaid Saaremaalt ja Puhtust.
Kriimani järv
Kriimani järv (keskkonnaregistri kood vee 2094800) on järv Tartu maakonnas Kastre valla Kriimani ja Mäletjärve külas. Järve pindala on 6,5 ha. Keskmine sügavus 3,4 m, suurim sügavus 7,9 m, pikkus 780 m, laius 100 m.
Väike pisitigu
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Kriimani järv
Peaaegu umbjärv, kuhu vett siseneb vaid mõne kraavi kaudu. Väljavooluks on väike kraav, mis voolab Mäletjärve oja kaudu Luutsina jõkke.
Docklands Buses
pisi|Docklands Buses-i logo Docklands Buses on Suurbritannia bussiliinide operaatorfirma, mis haldab bussiliine Ida-Londonis. Docklands Buses on osa Go-Ahead Groupist ning haldab Transport for Londoni liine.
Metste ristipuu
Metste ristipuu on ristipuu ajaloolisel Võrumaal Põlva kihelkonna Metste külas.
Alain Mimoun
Alain Mimoun (Ali Mimoun Ould Kacha; 1. jaanuar 1921 – 27. juuni 2013) oli prantsuse jooksja.
Alain Mimoun võitis 1956. aasta suveolümpiamängudel Melbourne'is kuldmedali maratonijooksus.
Tahkuranna kogudus
pisi|Tahkuranna kiriku käärkamber, kus toimuvad koguduse jumalateenistused. EELK Tahkuranna kogudus on luterlik kogudus Tahkurannas.
Kogudus kuulub Pärnu praostkonda.
Koguduse hooldajaõpetaja on Tauno Teder, organist Mall Karp. Juhatuse esimees on Piret Linnumäe.
Iultin
Iultin on endine alev Venemaal Tšuktšimaal.
Tahkuranna kogudus
Jumalateenistused on kuu esimesel pühapäeval algusega kell 9.30 Tahkuranna kiriku käärkambris (kirik hävis sõjas).
Iultin
Ajalugu
Asula tekkis 1937. aastal avastatud tina- ja volframimaagi leiukoha juurde. 1989. aastal oli elanike arv 3120. 1995. aastal jäeti asula maha.
Kuusiku katsekeskus
Kuusiku katsekeskus (varasema nimega Kuusiku katsebaas või Kuusiku katsejaam) on Eesti Põllumajandusuuringute Keskuse struktuuriüksus, kus tehakse sordi-, mullaharimise-, taimekaitse jpm katseid.
Katsekeskuse ajalugu ulatub 1924. aastasse, kui Arukülast toodi üle Kuusiku mõisasse Riigi Põllutöö Katsejaam. Jaamast kujunes Eesti juhtivaid agrotehnika- ja agrokeemia uurimisasutusi. 1939 nimetati jaam ümber Riigi Põllumajanduse Uurimis- ja Katseinstituudiks. 1944–1946 kandis jaam nime Kuusiku Põllumajanduse Uurimisinstituut.
Aastatel 1946–1956 kandis nime ENSV Teaduste Akadeemia Taimekasvatuse Instituudi Kuusiku filiaal ja hiljem Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi katsebaas.
Isiklikud planeedid
Isiklike planeetide hulka loetakse tänapäeva Lääne astroloogias Päike, Kuu ja kolm planeeti: Merkuur, Veenus, Marss.
Need planeedid teevad Maalt vaadatuna sodiaagile ringi peale lühikese ajaga, nii et võivad ka ühes kalendrikuus sündinud inimestel asuda üsna erinevates sodiaagi punktides, kandes seega horoskoobis inimese individuaalsust. Nii kehastavad need planeedid teemasid, mis puudutavad iga inimest väga erineval ja isiklikul moel:
Ämmuste Kool
Ämmuste Kool on lihtsustatud õppekava järgi üldharidust andev kool Viljandimaal Viljandi vallas ja on mõeldud erivajadustega õpilaste jaoks.
Lisaks põhiharidusele võimaldatakse koolis teha ka praktikat mitmesugustes töödes (nt puu-, metalli- ja käsitööd), mille jaoks on rajatud eri hooneid. Õpilasi (peamiselt Viljandi- ja Valgamaa lapsed) on koolil ligikaudu 80 ja töötajaid veebilehe andmetel 43.
Ajalugu
Kooli asutas 1825. aastal keegi Tarvastu mõisnik eesmärgiga saata orjalapsi "jummala sanna" õppima. Jüri Must töötas Kõva koolis (nii nimetati kooli algselt koolitalu nime järgi) koolmeistrina 37 aastat, mille tõttu olevat koolil rahvasuus ka Kõva kooli nimetus.
Abikooliks muutus õppeasutus 1971. Enne seda oli seal tavaline üldhariduskool.
Praegune maja on kooli kolmas õppehoone, see ehitati 1940. aastal. Aastal 2003 valmis kooli õpilaskodu. Enne seda elasid õpilased õppehoones kasarmutaoliste magamistubades, kus elas kuni 20 last. Selle tõttu oli seal vahepeal suurem ruumipuudus, et vähemalt 1990ndate keskel üks töötajatest majutas mõned õpilased oma talumajja, mis asub koolist poole kilomeetri kaugusel.
Aastal 2010 rekonstrueeriti kooli peahoone, mille käigus see sai juurde kolmanda korruse. Aastal 2012 oli koolil plaanis rajada ka spordikompleks, mis ebaõnnestus rahanappuse tõttu.
Irina Rätsep
Irina Rätsep (aastatel 1969–1982 Irina Jurjeva; 16. oktoober 1946 Moskva – 9. august 2016) oli Eesti skulptor.
Ta sündis aastal 1946 Moskvas vene ja poola juurtega haritlasperes (vanemad olid juristid). Aastal 1956 asus perekond elama Tallinna. Ta lõpetas aastal 1964 Tallinna 19. Keskkooli ja aastal 1972 Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi skulptuuri erialal.
Ta töötas aastatel 1972–1976 vabrikus Salvo kunstnikuna. Aastast 1976 tegutses vabakunstnikuna. Ta oli aastast Eesti Kunstnike Liidu liige.
Kuupuud
Pärast kosmoselendu idanesid peaaegu kõik seemned edukalt. Mõned puud istutati samaliigiliste kontrolltaimede kõrvale, et uurida, kas nende kasvamises on erinevusi. Nelikümmend aastat pärast istutamist olulisi erinevusi ei leitud.
Aastatel 1975–1976 kingiti enamik puid osariikide metsandusorganisatsioonidele, et need istutataks maha riigi 200. aastapäeva tähistamiseks. Kuna seemned olid valitud lõuna- ja lääneosariikides kasvavatelt liikidelt, siis kõik osariigid kuupuid ei saanud. Mõned puud istutati maha ka teistesse maailma riikidesse.
Peter Herlin
Peter Herlin (12. jaanuar 1652 Kalmar – 14. september 1710 Tallinn) oli Eesti vaimulik.
Oli aastatel 1680–1688 Vormsi Püha Olavi koguduse adjunktõpetaja. Aastatel 1688–1709 oli (kutsuti 12. juulil 1688) Tallinna Rootsi-Mihkli koguduse abiõpetaja, aastatel 1709–1710 õpetaja ja Tallinna linnakonsistooriumi assessor. Osales Tallinnas Eestimaa piiskopi valimisel 28. märtsil 1710 ja hääletas Jacob Langi poolt.
Peter Herlin on kirjutanud õnnitlusluulet; tema rootsikeelseid jutlusi on ilmunud ka trükis.
Isiklikku
Tema äi Jonas Stephan Mystadius oli Vormsi Püha Olavi koguduse õpetaja; vend Gabriel Herlin oli Harju-Risti-, Harju-Madise- ja Tallinna Rootsi-Mihkli koguduse õpetaja; vennapoeg Axel Julius Herlin oli Tallinna Rootsi-Mihkli koguduse abiõpetaja ja Viru-Jaakobi koguduse õpetaja.
João (Brasiilia prints)
João (kõigi ristinimedega João Carlos Francisco António Xavier de Paula Domingos Miguel Gabriel Rafael; 30. august 1688 Lissabon – 17. september 1688 Lissabon) oli Portugali kuninga Pedro II ja Pfalzi printsessi Maria Sofia vanim poeg, Brasiilia prints ja Bragança hertsog.
Commedia dell'arte
pisi|Commedia dell'arte etendus. [[Karel Dujardini maal, 1657 (Louvre)]] Commedia dell'arte [komm'eedia dell'arte] on 16. sajandil Itaalias tekkinud rahvakomöödia.
Commedia dell'arte on lühendatud vorm itaaliakeelsest nimetusest commedia dell'arte all'improviso (vabas tõlkes 'improvisatsioonikomöödia'). Selle tekkekohaks peetakse Veneetsiat ning selle peamiseks tunnusjooneks on kindlate tegelastüüpide kasutamine. See on saanud mõjutusi farssidest ja karnevalipidustustest ning vastandus nn commedia erudita ' le ehk antiikeeskujudel loodud õpetatud komöödiale. Erinevalt viimasest mängisid commedia dell'arte etendustes kutselised näitlejad (it comici), kes rändasid mööda maad ringi. Commedia dell'arte mõjutas oluliselt rahvuslike teatrite teket mujal Euroopas.
Näitlejad esinesid ajutistel välilavadel, millel ei kasutatud palju dekoratsioone. Paremad trupid said toetust patroonidelt, karnevalide ajal võisid neid rahastada ka linnad, kus nad esinesid. Lisaraha saadi annetustest, ent etenduste vaatamine oli tasuta. Etendused toimusid kindla plaani ehk stsenaariumi järgi, ent näitlejad improviseerisid teksti. Etendused sisaldasid akrobaatikat, bufonaadi, muusikat, pantomiimi, tantsu ja näitlejate soolonumbreid (it lazzi). Näitlejate osas oli uudiseks naise astumine lavale.
Maskid ehk tegelaskujud
Commedia dell'arte tegelaskujud esindavad kindlaksmääratud tüüpe (it tipi fissi), mis jagunevad kolme suurde rühma:
Lisaks Põhja-Itaalia keskustele (eelkõige Veneetsia ja Mantova) arenes commedia dell'arte erivorm Lõuna-Itaalias Napolis, kus oluliseks tegelaskujuks sai Pulcinella.
Investeerimisfond
Investeerimisfond on paljude investorite vara kogum, mida juhib Finantsinspektsioonilt asjaomase loa saanud kutseline fondivalitseja. Fondivalitseja paigutab investoritelt saadud raha kas aktsiatesse, võlakirjadesse või teistesse fondidesse eesmärgiga teenida tulu. Investor ostab fondi investeerides fondiosakuid ehk valmis väärtpaberiportfelli osalust.
Investeerimisfondid erinevad üksteisest investeerimiseesmärkide, fondijuhtide ja likviidsuse poolest. Lisaks on eri fondijuhtidel ka erinevad investeerimisstrateegiad, mille tulemusena võib fondide tootlus suuresti erineda. Kõigile investeerimisfondidele on iseloomulik aga see, et fondivalitseja investeerib kindla tasu eest investorite raha varem kindlaks määratud tingimustel.
Peamised investeerimisfonde iseloomustavad tegurid on järgmised:
Kuidas toimib?
Investor ostab investeerimisfondi osakuid ehk paneb oma raha investeerimisfondi. Seejärel fondivalitseja investeerib selle raha edasi aktsiatesse, võlakirjadesse või teistesse investeerimisfondidesse. Saadud tulu reinvesteeritakse, mis tähendab, et fond ei jaga tulu osakuomanike vahel, vaid tulu kajastub osaku puhasväärtuse kasvus. Investor saab oma osa kätte alles osaku müümisel või lepingu lõppemisel. Üldiselt on soovituslik investeerimisperiood minimaalselt viis aastat.
Kellele?
Investeerimisfond on hea ja turvaline investeerimisviis algajatele investoritele, aga ka kõigile teistele, kes soovivad oma tulu investeerimise kaudu suurendada, kuid kellel ei ole aega ega piisavalt kogemusi, et oma investeerimisportfelli ise koostada. Investeerimisfondi väärtpaberiportfelli koostab aga kogemustega kutseline fondijuht. Pealegi on investeerimisfondi investeerimisel investoril lihtsam oma investeeringuid jälgida, kuna fondid saadavad perioodiliselt oma osanikele aruandeid.
Investeerimisfond on ka hea investeerimiskoht kogenumatele investoritele, kuna fondide tootlus on pikaajalises perspektiivis stabiilsem kui üksikutel väärtpaberitel. Samuti on tehingukulud investeerimisfondidesse investeerimisel väiksemad, kuna investor ostab mitusada aktsiat korraga. Üksikaktsiatesse investeerides iga aktsiatehing maksab. Kuna fondi väärtpaberiportfelli kuulub vähemalt kümme väärtpaberit, mis on enamasti ka eri tegevusvaldkondade ja riikide väärtpaberid, siis on ka risk hajutatud. Samuti on positiivne külg ka fondide likviidsus, kuna fondid on igal ajal nõus oma osakuid tagasi ostma.
Eesti investeerimisfondid
2015. aasta seisuga oli Eesti investeerimisfondide maht 604 miljonit eurot ning pensionifondide maht 2740 miljonit eurot. Eestis on peamisted investeerimisfondide pakkujad järgmised pangad: Swedbank, SEB , LHV ja Nordea Pank.
Cabinet Office
pisi|245x245px|Cabinet Office'i peakorter Cabinet Office on Suurbritannia valitsusasutus, mis vastutab Suurbritannia peaministri ja Suurbritannia valitsuse toetamise eest. Cabinet Office asutati 1916. aasta detsembris. Cabinet Office'i eelarve on 2,1 miljardit naela ning seal töötab üle 1600 inimese.
Habicht (perekonnanimi)
2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Habicht 39 mehel ja 33 naisel. Perekonnanimede levikult on Habicht meeste puhul 2877. ja naiste puhul 3881. kohal.