cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Lilly Muik
Looming
1927. aastal ilmus Tapal Lilly Muigi luulekogu "Luuletused", mille kaanel varjunimi Lill Sygisen. Ta jätkas luuletuste kirjutamist kuni 1982. aastani, kuid esikkogu üsna negatiivne arvustus Karl Eermelt (Ehrmannilt) ajakirjas Eesti Kirjandus olevat olnud tõenäoline põhjus, miks ta oma luuletuste avaldamisest edaspidi loobus. Esikkogu pälvis ka positiivse arvustuse Rasmus Kangro-Poolilt.
Nicolas Grenon
Tema ballaadid, rondeaud ja virelaid on kolmehäälsed ning kõigis neis on meloodia ülemises hääles. Ta kirjutas ka motette ja missasid.
Servílio de Oliveira
Servílio de Oliveira (sündinud 6. mail 1948 São Paulos) on Brasiilia poksitreener ja endine poksija.
De Oliveira sai kärbeskaalus (kuni 51 kg) 1968. aasta México olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Ricardo Delgadole (Mehhiko).
De Oliveira oli esimene ja on seni ainuke Brasiilia poksija, kes on võitnud olümpiamedali.
De Oliveira poksis juulist 1969 kuni juulini 1977 elukutselisena. Ta osales kokku 17 kohtumisel ning võitis need kõik (neist 9 nokaudiga). Ta on hiljem tegutsenud poksitreenerina.
V. J. Sukselainen
Ta oli kaks korda Soome peaminister (27.5.1957–29.11.1957 ja 13.1.1959–3.7.1961) ning neli korda parlamendi (Eduskunta) spiiker (1956–1957, 1958, 1968–1969 ja 1972–1975).
Kekkose I valitsuses (17.3.1950–17.1.1951) ja Törngreni valitsuses (5.5.1954–20.10.1954) oli Sukselainen rahandusminister. Kekkose II, III ja IV valitsuses (17.1.1951–17.11.1953) oli Sukselainen siseminister. Lisaks täitis ta oma peaministriks oleku ajal 19.5.1961–19.6.1961 ka välisministri kohuseid.
1972. ja 1977. aastal oli Vieno Johannes Sukselainen Põhjamaade Nõukogu president.
Mädäjärv
Mädäjärv (ka Saluala Mädäjärv, Mädajärv) on järv Tartu maakonnas Otepää vallas Lutike külas. Veekogu pindala on 6,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2336 m. Järves on kolm saart.
Ruhnu valla lipp
pisi|Ruhnu valla lipp Ruhnu valla lipp on Saare maakonnas asuva Ruhnu valla lipp.
Lipp võeti kasutusele 12. aprillil 2015.
Lipu sinisel kahe lipukeelega väljal on valge kaldrist.
Lipu autor on Ado Tuuga.
Reed Morn
Reed Morn (kodanikunimega Frieda Johanna Drewerk; 19. august 1898 Tallinn – 17. oktoober 1978 Los Angeles) oli eesti kirjanik.
Ta töötas aastatel 1924–1926 õpetajana Järva Maakonna Paide Ühisgümnaasiumis, aastal 1928 Tallinna 1. tütarlaste gümnaasiumis, aastal 1929 Tallinna Kaarli Koguduse Eragümnaasiumis ja mõnda aega ka õpetajana vanglas. Aastatel 1932–1933 täiendas ennast (kuna sai Tartu Prantsuse teadusliku instituudi stipendiumi) Sorbonne'i ülikoolis ning viibis mõned kuud Hispaanias hispaania keele õppimiseks. Peaaegu kümme aastat elas Tallinnas vabakutselise kirjanikuna.
Aastal 1952 asus ta elama USA-sse, kus valis elupaigaks Los Angelese. Seal ta ka aastal 1978 suri.
Pontchartraini järv
Pontchartraini järv on riimveeline estuaar Ameerika Ühendriikides Louisiana kaguosas.
Järve lõunakaldal asuvat New Orleansi ühendab põhjakaldaga 38,3 km pikkune Pontchartraini järve sild. pisi|left|Vaade järvele satelliidilt<br style="clear:left" />
Vahtramäe kivikalme
Dateering
Muistis on põletatud savinõukilde järgi dateeritud 5.–6. sajandisse.
Muistise kirjeldus
Kivikalme lõunaosast on rohkem kui pool maantee rajamiseks lõhutud. Kivikalme on paremini säilinud vaid põhjaservas, kus tõuseb ümbritsevast maapinnast järsult ligi 1 meetri võrra kõrgemale. Kalmeala kirdeosas on 5 m läbimõõduga ja 1,5 m kõrgune mulla- ja kivihunnik. Muistise 1923. aastal mõõdetud pikkus on 42 m ja laius põhja-lõuna suunas umbes 30–33 m. Kivikalmest on leitud luid ning mõõku ja teisi sõjariistu.
Queen Elizabeth 2
pisi|RMS Queen Elizabeth 2 [[Osakas (2008)]] Queen Elizabeth 2 (prefiksiga RMS ehk Royal Mail Steamer, 'kuninglik postiaurik') on endine Briti ookeaniliinilaev, mis opereeris aastatel 1969-2008 Põhja-Atlandi ookeanil Southamptoni ja New Yorgi vahel.
Alus ristiti sama laevafirma legendaarse auriku RMS Queen Elizabethi järgi.
1982. aastal võttis alus osa Falklandi sõjast, olles vägede transpordilaev.
Ligi 50 000-tonnise veeväljasurvega 293,5 m pikkune laev ehitati Cunard Line'ile transatlantiliseks laevaliikluseks. Hiljem leidis see kasutust ka ristluslaevana.
1980. aastate lõpus asendati laeva senised jõuseadmed (katlad ja auruturbiinid) moodsamate diisel-elektriliste masinate vastu, mille tulemusena kasvas maksimaalne kiirus 34 sõlmeni (63 km/h).
Pärnu Immaanueli baptistikoguduse palvela
pisi|370x370px|Pärnu Immaanueli baptistikoguduse palvela. EEKBKL Pärnu Immaanueli baptistikoguduse palvela on vanim baptisti palvela Pärnus.
Queen Elizabeth 2
Aastatel 1969–2004 oli alus Cunard Line'i lipulaev.
Pärnu Immaanueli baptistikoguduse palvela
Kirik asub aadressil Henno 3, 80013 Pärnu.
Queen Elizabeth 2
2008. aastal müüdi alus Dubaisse, kus teda kasutatakse tänaseni ujuva hotellina.
Pärnu Immaanueli baptistikoguduse palvela
Palvemaja valmis 1896. aasta novembris ja ehitis on siiani püsinud, kuid vana hooneosa on renoveeritud ning 2004. aastal valmis juurdeehitis.
Pärnu Immaanueli baptistikogudus
Palvelas tegutseb EEKBKL Pärnu Immaanueli baptistikogudus. Koguduse pastor on Eenok Palm.
Jumalateenistused toimuvad pühapäeviti.
Anders Patkul
Anders Patkul (1675-1737) oli Rootsi sõjaväelane ning ohvitser, kes osales Põhjasõjas Ingerimaa sõjatandril.
Elulugu
Anders Patkul sündis 1675. aastal Viborgis ning astus sõjaväeteenistusse 1690. aastal. 1700. aastal oli ta leitnant Vellingki Ingerimaa tragunirügemendis. Järgmisel aastal sai ta selles üksuses kapteniks.
1702. aastal tungis üks Vene salk Ingerimaale ning ületas seal Retkina mõisa (Retkenhof) juures ühe jõe. Patkul sai venelaste liikumisest teada ning läks oma tragunisalgaga rünnakule. Kokkupõrkes sai Patkul raskesti haavata.
1703. aastal langes ta Sakkola juures vangi ning naasis koju alles 1722. aastal. 1728. ülendati majoriks ning viidi hiljem üle Savolaxi, Nyslotti ja siis veel Ostrobotnia ratsarügementidesse.
Anders Patkul suri 1738. aastal.
Gampopa
Gampopa Sönam Rinchen (1079–1153) oli tiibeti budismi õpetaja, tervendaja ning tantra meister, tuntud ka nimega Dvagpopa ja tiitliga Dakpo Lharjé.
Eesti keeles on temalt ilmunud raamat "Hindamatu pärlikee."
Ain Paavo
Ain Paavo (sündinud 18. oktoobril 1953 Kiviõlis) on eesti tõstja ja kulturist.
Ta lõpetas 1975 Kehtna sovhoostehnikumi. Tõstetreeninguid juhendas tehnikumis Endel Kaasik, hiljem treenis Paavo Arne Heinlaiu ning Jaan Taltsi suunamisel.
Paavo tuli 1978 tõukamises (kehakaalus 100 kg) NSV Liidu meistriks ja 1974 (90 kg) NSVL maaspordiühingute meistriks; ta on ka 3-kordne Eesti meister. Meistersportlane (1974).
Paavo on püstitanud 15 Eesti rekordit: rebimises 3, tõukamises 8 ja summas 4. Pärast käevigastust hakkas harrastama kulturismi, tuli 1990 EM-il kehakaalus 90 kg ja võistkonnaharjutuses Euroopa meistriks, 1991 võitis EM-il hõbeda. 6-kordne NSVL-i meister ja karika võitja.
Tema vend on Matti Paavo.
Pehmelehtpuud
Pehmelehtpuudeks ehk peenelehisteks lehtpuudeks nimetatakse kiirekasvulisi hajulisoonelisi puuliike (kask, haab, must ja hall lepp, pärn, pappel, remmelgas).
Eestis on enamlevinud pehmelehtpuuliigid kask, haab, hall- ja sanglelepp ning paju. Seda klassifikatsiooni kasutatakse näiteks boniteerimismudeli puhul.
Jefim
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 946. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Jefim 44 mehel.
Muhvi auhind
Muhvi auhind on Eesti Lastekirjanduse Keskuse auhind parimale lastekirjandusalaste ja laste lugemise alaste artiklite autorile või tele- ja raadiosaadete juhile (toimetajale). Auhind antakse välja iga kahe aasta tagant kevadel. Žürii koosneb Eesti Lastekirjanduse Keskuse töötajatest. Auhinnaks on laste meisterdatud Muhvi kujuke ja rahaline preemia.
Muhvi auhind asutati 2000. aastal ja anti esimest korda välja 2001. aastal.
Nurmenukuliblikas
pisi|Isane nurmenukuliblikas. Nurmenukuliblikas (Hamearis lucina) on nurmenukulibliklaste sugukonda kuuluv liik päevaliblikaid.
Tema röövikud toituvad nurmenukul ja pääsusilmal.
Halyna Hutchins
Halyna Hutchins (ukraina keeles Галина Хатчінс Halõna Hatšins; 10. aprill 1979 – 21. oktoober 2021) oli Ukraina päritolu Ameerika Ühendriikide filmioperaator. Enne Ameerika Ühendriikidesse kolimist töötas ta Briti dokumentaalfilmide tootmises osaleva uuriva ajakirjanikuna Ida-Euroopas.
Nurmenukuliblikas
Ta on levinud üle Euroopa. Meil esineb ta peaaegu üksnes Lääne-Eestis.
Halyna Hutchins
2019. aastal valis Ameerika filmioperaatorite seltsi (American Society of Cinematographers) ajakiri American Cinematographer Hutchinsi üheks kümnest esilekerkivast filmioperaatorist.
Haridus
Ta lõpetas 2001. aastal Ukraina riikliku maa- ja keskkonnateaduste ülikooli (Національний університет біоресурсів і природокористування України) ning õppis seejärel Kiievi ülikoolis majandust ja rahvusvahelist ajakirjandust.
2010. aastal läbis Hutchins California Ülikoolis Los Angeleses (UCLA) kümnenädalase filmide ja telesaadete tootmise programmi. Aastatel 2013–2015 õppis Hutchins Ameerika filmiinstituudi (American Film Institute Conservatory) magistriõppes filmikunsti.
Karjäär
Ta osales operaatorina enam kui 30 lühi- ja täispika filmi ning teleseriaali tegemisel.
Surm
Ta hukkus režissöör Joel Souza filmi "Rust" võtetel filmi kaasstsenaristi, -produtsendi ja näitleja Alec Baldwini rekvisiittulirelvast saadud tabamusest. Samuti vigastada saanud Souza vabastati arstide järelevalve alt järgmisel päeval.
Isiklikku
Hutchins kasvas üles sõjaväelase lapsena Murmanskis põhjapolaarjoone taga asuvas Nõukogude sõjaväebaasis. Intervjuus ajakirjale American Cinematographer 2019. aastal ütles ta, et teda tõmbas juba lapsena filmide poole, sest õues polnud eriti midagi teha. Oma huvialadena nimetas ta langevarjuga hüppamist ja koobaste uurimist.
Tema abikaasa oli Matthew Hutchins, kellega tal oli poeg.
Aasta liblikas
Aasta liblikas on liblikaliigile antav aunimetus. Aasta liblika valivad mingi maa lepidopteroloogid või entomoloogid, et liigile rohkem tähelepanu võita. pisi|Sini-paelöölane oli 2017. aastal Eesti aasta liblikas Eesti aasta liblikaks on Eesti Lepidopteroloogide Selts seni valinud:
Planšett
Planšett on riigimetsa puistute paiknemise kartograafiline kujutis mõõtkavas 1:10000. Kujutatud on metsakvartalite piirid, paigutus ja numbrid, puistute ja eraldiste asend, nende numbrid, teed, kraavid, veekogud ning muu  üldtopograafiline olukord. Veekogud ja kraavid on planšetil kujutatud sinisega.
Praegu üldiselt planšette enam ei joonestata ega trükita. Vanad planšetid on hoiul Sagadi muuseumis.
pisi|Planšeti näide
Tarvas (skulptuur)
pisi pisi "Tarvas" on tarvast kujutav skulptuur Rakvere Vallimäel.
Kuju autor on skulptor Tauno Kangro.
Kuju avati 15. juunil 2002, kui tähistati 700 aasta möödumist Rakverele Lübecki linnaõiguste andmisest.
Kuju on 7,1 m pikk, 3,5 m kõrge (koos graniitalusega 5 m), sarvede vahe on 3,4 m ja kaal 7000 kg.
Hellenurme järv
pisi|Hellenurme paisjärv Hellenurme järv (ka Hellenurme paisjärv) on järv Tartu maakonnas Elva vallas Hellenurme ja Urmi külas. Veekogu pindala on 5,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1892 m. Järves on kaks saart.
Sundosa
Sundosa on rahasumma, mida võivad pärandaja alanejad sugulased (lapsed, lapselapsed), vanemad või abikaasa nõuda juhul, kui pärandaja oli kohustatud neid ülal pidama ning pärandaja on nad oma viimse tahte avaldusega pärandist ilma jätnud või nende pärandiosi seadusjärgse pärimisega võrreldes vähendanud.
Sundosa olemus
Sundosa nõue on võlaõiguslik nõue pärijate vastu, mis on suunatud raha maksmisele. Sundosa nõue tekib pärandi avanemisel ehk pärandaja surma hetkel. Kuna tegemist on võlaõigusliku nõudega, on võimalik sundosa nõuet omakorda pärida, samuti võib sundosa nõuet loovutada.
Sundosa kujutab endast testeerimisvabaduse piirangut, sest see on olemuslikult vastuolus pärandaja tahtega ja piirab tema enesemääramisõigust viimse tahte kujundamisel, seades pärandaja vaba tahte väljendamise õigusele teatud piirid. Piirangute kehtestamine lähtub ühiskonnas tunnustatud väärtushinnangutest, mille kohaselt peetakse ootuspäraselt viimse tahte avalduses silmas abikaasat ja lähisugulasi.
Sundosa nõude eeldused
Kui pärandaja on teinud viimse tahte avalduse, millega ta on oma alaneja sugulase (lapse, lapselapse), vanemad või abikaasa pärandist ilma jätnud, kuigi neil oleks olnud õigus pärida seaduse järgi, või on nende pärandiosa vähendanud võrreldes sellega, mis nad oleks seadusjärgsel pärimisel saanud, võib olla pärandist ilmajäetud pärijal õigus saada sundosa. Sundosa saamise eelduseks on lisaks veel see, et pärandajal oli oma surma hetkel perekonnaseadusest tulenev kohustus sundosa saajat ülal pidada. Sundosal ei ole tähendust, kui pärandaja pole teinud testamenti ega sõlminud pärimislepingut ning pärimine toimub seaduse alusel. Sellisel juhul pole õigustatud isikut pärandist ilma jäetud.
Sundosa nõude maksmapanemiseks peavad olema täidetud järgmised eeldused:
Pärandist või annakust loobumine ei välista isiku õigust saada sundosa.
Sundosa suurus
Sundosa suurus on pool pärandiosa väärtusest, mille pärija oleks saanud, kui pärimine oleks toimunud seaduse järgi ning pärandi oleks vastu võtnud kõik seadusjärgsed pärijad. Seega tuleb igal konkreetsel juhul sundosa suurus kindlaks määrata selle järgi, kes oleksid testamendi või pärimislepingu puudumise korral pärandaja seadusjärgsed pärijad ja kui suur oleks neist igaühe seadusjärgne pärandiosa suurus. Kuna sundosa nõue on rahasumma, tuleb leida ka selle rahaline väärtus. Sundosa suuruse kindlakstegemisel võetakse aluseks pärandi hulka kuuluv vara pärandi avanemise päeva seisuga. Sundosa suuruse kindlakstegemisel tuleb ka silmas pidada, et sundosa määramisel ei arvestata pärandina pärandaja matmiskulusid, pärandvara nimekirja koostamise kulusid, pärandvara hooldamise kulusid ning pärandaja ülalpeetavate ühe kuu ülalpidamise kulusid.
Näide: Pärandaja pärandab testamendiga kogu oma vara oma sõbrale Jaagule. Pärandajast jäävad maha kaks alaealist last. Pärija pärandvaras oli 2000 eurot sularaha ning auto väärtusega 30 000 eurot.
Lahendus: Sellisel juhtumil tuleb esmalt välja selgitada, kuidas oleks pärandiosad jagunenud seadusjärgse pärimise korral. Seadusjärgse pärimise korral oleks pärinud pärandaja kaks last. Pärandaja lapsed pärivad võrdsetes osades, seega oleks kummagi lapse pärandiosa olnud ½. Järgnevalt tuleb arvutada laste sundosa suurus. Kuivõrd sundosa suurus on pool pärandiosa väärtusest, mille pärija oleks seadusjärgse pärimise korral saanud, oleks kummagi lapse sundosa suurus ¼ pärandist (1/2 jagatud pooleks). Viimase sammuna tuleb leida sundosa suurus rahasummana. Pärandi hulka kuuluvaks varaks oli 2000 eurot ja auto väärtusega 30 000 eurot. Seega on pärandi hulka kuuluv vara väärt 32 000 eurot. Nagu eelnevalt tuvastatud, oleks kummagi lapse sundosa suurus ¼ pärandist ehk 8000 eurot (32 000 × ¼). Seega on kummagi lapse sundosa nõude suurus 8000 eurot.
Kui sundosa nõudega isikule on pärandatud pärandiosa, mis on väiksem kui tema sundosa nõue, siis võib ta nõuda kaaspärijatelt sundosana puuduolevat osa. Kui aga sundosa nõudega isikule on määratud ka annak, mis on suurem või võrdne sundosa nõudega, saab ta sundosa nõuda vaid juhul, kui ta annakust loobub.
Sundosa nõuet välistavad asjaolud
Sundosa nõude maksmapanemise võib välistada see, et pärandaja on isiku õigustatult sundosast ilma jätnud või sundosa nõue on aegunud. Sundosa nõude esitamist ei välista aga asjaolu, et pärija on pärandist loobunud ehk kui pärija otsustab pärandist loobuda, võib ta sundosa ikkagi nõuda.
Kui pärandaja soovib isikut, kes oleks tavapäraselt õigustatud sundosa saama, sundosast ilma jätta, peab ta seda oma viimase tahte avalduses põhjendama. Sundosast ilmajätmine on lubatud üksnes juhul, kui sundosa saamiseks õigustatud isik on pärandaja, pärandaja abikaasa, sugulase või muu lähedase isiku vastu toime pannud kuriteo, või kui sundosa saamiseks õigustatud isik on tahtlikult ja oluliselt rikkunud enda seadusest tulenevat kohustust pärandajat ülal pidada. Kui üht neist põhjustest viimse tahte avalduses sundosast ilmajätmise põhjusena märgitud ei ole, on sundosast ilmajätmine kehtetu ning isik saab sundosa ikkagi nõuda.
Sundosa nõue aegub kolme aasta möödumisel hetkest, kui sundosa saamiseks õigustatud isik saab teada pärandaja surmast ning tema pärimisõigust mõjutavast viimse tahte avaldusest. Sõltumata teadasaamisest aegub sundosa nõue kümne aasta möödumisel pärandaja surmast. Seega saab sundosa nõuda kolme aasta jooksul alates hetkest, kui nõude esitaja saab pärandaja surmast ja tema viimse tahte avaldusest teada, kuid mitte hiljem kui kümme aastat pärast pärandaja surma.
Liivi mõisa park
Liivi mõisa park on kaitsealune park Läänemaal Lääne-Nigula vallas Liivi külas. Pargi pindala on 4,2 ha. Park asub Liivi–Üdruma tee ja Kirimäe–Kirna–Kullamaa tee ristumiskohast edelas. Kaitstav ala koosneb kahest lahustükist - park ja allee. Allee on Liivi–Üdruma tee lõik pargist kuni ristumiseni Kirimäe–Kirna–Kullamaa teega, täpsemalt on kaitse all teeäärsed põlispuud. Park on kaitse all aastast 1961.
Liivi mõisa pargi keskkonnaregistri kood on KLO1200519.
Hangzhou lahe sild
pisi|Hangzhou lahe sild on maailma pikim üle ookeani osa ehitatud sild pisi|Silla asukoht. Hangzhou lahe sild on Hiina Zhejiangi provintsis asuv maanteesild. See on 35,673 km pikk. .
Sild avati liikluseks 2008. aastal.
Silla keskkohas on merre loodud ja sillaga ühendatud kunstlik saar (10 000 m2), kus asub hotell, restoran, tankla ja vaatetorniga teenindusala.
Silla geograafilised koordinaadid on.
Alexander Goette
Alexander Wilhelm Goette (31. detsember 1840 Peterburi – 5. veebruar 1922 Handschuhsheim) oli saksa zooloog, embrüoloog ja arengubioloog.
Tunnustus
1877. aastal pälvis ta Karl Ernst von Baeri medali töö "Die Entwickelungsgeschichte der Unke: (Bombinator igneus) als Grundlage einer vergleichenden Morphologie der Wirbelthiere" eest.
Pooltarbepuu
Pooltarbepuu (partly commercial tree) on puu, millest on võimalik valmistada tarbepuitu, kuid seda mitte kogu tüve läbimõõdult võimaldavas pikkuses. Tänapäeval vähekasutatav mõiste.
Vaata ka
kahjustatud puu
küttepuu
Tarbepuu
Tarbepuu (commercial tree) on lankide hindamisel kasutatud mõiste. Kvaliteedilt puistu paremad puud, mis üle 20 m kõrguse korral võimaldavad nendest valmistada üle 6,5 m, alla 20 m kõrguse korral aga vähemalt 1/3 tüve pikkuses tarbepuitu (palgid, notid, vineeripakud). Tänapäeval asendab tarbepuu mõistet – terve puu.
Saser Muztagh
pisi|280px|Pildil tagaplaanil Saser Muztagh
Saser Muztagh on mäeahelik Aasias, Karakorami idapoolseim ahelik, mis territoriaalselt jääb India Ladakhi regiooni.
Saser Muztaghi kõrgemad mäetipud asuvad Jammu ja Kashmiris Saser Kangri mäemassiivis: seitsmetuhandelised Saser Kangri I (7672 m), Saser Kangri II (7513 m), Saser Kangri III (7495 m). Samuti Kangri IV (7416 m) ja Plateau Peak (7287 m), kuid topograafilise prominentsiga erinevalt eelmistest alla 500 meetri.
Kuigi Saser Muztaghi piirkonna varased uurimised brittide poolt toimusid juba 19. sajandi teisel poolel, jäid aheliku kõrgemad mäetipud alpinistide poolt vallutamata kuni 1970. aastateni. 2018. aastal tegid Eesti alpinistid esmatõusu kuuetuhandelise Kunchang Kangri tippu.
Navigator of the Seas
Navigator of the Seas on neljas Voyager-klassi ristluslaev, mis kuulub ettevõttele Royal Caribbean Cruises Ltd. kuuluvale Navigator of the Seas Inc-ile ja mida opereerib laevakompanii Royal Caribbean International.
Laeva ajalugu
Laev ehitati Kvaerner Masa-Yardsi (praeguse nimega STX Finland OY) Turu laevatehases Soomes tehasenumbriga 1347. Laevale pandi kiil 27. septembril 2000 ja laev veesati 25. jaanuaril 2002. Laevale pandi nimi 6. detsembril 2002, ristiema on Steffi Graf. Seejärel võeti laev 14. detsembril 2002 kasutusse esmareisiga Miamist Kariibi mere saartele.
2007 külastas Navigator of the Seas ka Tallinna. Muidu sõidab ta suvel põhiliselt Vahemerel ja talvel Kariibi merel.
Navigator of the Seas on 311 m pikk, 39,04 m lai ja süvis on 8,6 m. Suurim kõrgus merepinnast on 72 meetrit. Laeva suurim kiirus on 22 sõlme ja kogumahutavus 138 279. Nii reisija- kui ka kajutikohti on 3138. Laevaperes on 1213 liiget.
Laeval Navigator of the Seas on neli sõsarlaeva. Need on Voyager-klassi ülejäänud ristluslaevad: Voyager of the Seas, Explorer of the Seas, Adventure of the Seas ja Mariner of the Seas. Navigator of the Seas ja Mariner of the Seas on üsna sarnased, sest nende projekti on tehtud ühesugused muudatused.
Navigator of the Seas oli maailma suurim reisilaev aastail 2002–2004.
Laeva kodusadam on Nassau Bahamal.
pisi|tühi|Navigator of the Seas Tallinna [[Vanasadamas]]
Märts 2022
Märts 2022, kroonika.
2022. aasta märts algas teisipäeval ja lõppes 31 ööpäeva hiljem neljapäeval.
Łapanów
Łapanów on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Bochnia maakonnas, Łapanówi valla halduskeskus. Łapanów asub Bochniast umbes 15 km edelas ja Krakówist ligikaudu 33 km kagus.
Łapanów on rajatud 12. või 13. sajandil. Küla on esmamainitud 1326. aastal. Puukirik ehitati Łapanówisse 1529. aastal.
Łapanów sai linnaõigused 1785. aastal, kuid kaotas need 1896. aastal.
Tammeoksa-nööpaukseen
Tammeoksa-nööpaukseen (Colpoma quercinum) on kottseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Neeruti järv
Neeruti järv on järv Tartu maakonnas Otepää vallas Neeruti külas. Veekogu pindala on 1,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 519 m.
Small is Beautiful
"Small Is Beautiful: A Study of Economics As If People Mattered" ("Väike on ilus") on majandusteadlase Ernst Schumacheri raamat.
Raamat ilmus aastal 1973. Selles põhjendatakse majanduse detsentraliseerituse vajadust ning väikeste ettevõtete tähtsust. Teos on ökoloogilise majandusteaduse alusteoseid.
Elachistodon
Elachistodon on maoperekond.
Klassifikatsioon
Perekonda Elachistodon klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üks maoliik :
Terve puu
Terve puu on puu, millest saab valmistada vähemalt 3 m pikkust ja vähemalt 6 (7) cm ladvapoolse otsa kooreta läbimõõduga tarbematerjali, mis pole küttepuit.
Tuguri-Tšumikani rajoon
Tuguri-Tšumikani rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Kaug-Ida föderaalringkonnas Habarovski krai keskosas.
Piirneb läänes Amuuri oblastiga. Idas hõlmab Ohhoota mere ranniku ja Šantari saared. Suuremad jõed on Uda ja Tugur. Suurim järv on Bokon.
Jaanuari keskmine õhutemperatuur on –23 °C, juuli keskmine õhutemperatuur +13,9 °C.
Rajoon jaguneb 5 külaasunduseks: Algazeja, Torom, Tugur, Udskoje ja Tšumikan. Tšumikani haldusalasse kuulub ka Nerani küla.
Rahvaarv oli 2002. aasta rahvaloenduse andmeil 2860. 2009. aastal oli rajooni arvestuslik rahvaarv 2457. Suurim asula on halduskeskus Tšumikan, kus elab ligi pool rajooni elanikest. Püsielanikega asulaid on rajoonis 6. 58% elanikest on väikesearvulised põhjarahvad, peamiselt evengid, ultšid, negidalid, nanaid ja korjakid. 2010. aasta rahvaloenduse andmeil oli rahvaarv 2255.
Cory Booker
Cory Anthony Booker (sündinud 27. aprillil 1969 Washingtonis) on Ameerika Ühendriikide poliitik, Ameerika Ühendriikide Senati liige New Jersey osariigist. Ta on Demokraatliku Partei liige.
1. juulist 2006 kuni 31. oktoobrini 2013 oli ta Newarki linnapea.
1. veebruaril 2019 teatas ta, et kandideerib Ameerika Ühendriikide 2020. aasta presidendivalimistel. Bookeri kandidatuurile on väljendanud toetust näiteks endine demokraadist president Jimmy Carter.
Juunis 2023 külastas ta Eestit.
Isiklikku
Tema vend on Cary Booker II ja isa on Cary Booker. Tema vanemad võitlesid 1969. aastal rassismi vastu, nõudes kodu ostmist piirkonnas, kuhu mustanahalised inimesed ei olnud teretulnud. Ta on Kirsten Gillibrandi sõber.
Tal on Rosario Dawsoniga romantiline suhe.
Leopold Kohr
Leopold Kohr (5. oktoober 1909 Oberndorf bei Salzburg – 26. veebruar 1994 Gloucester, Inglismaa) oli majandusteadlane ja anarhist.
Aleksander Pallas
Aleksander Pallas (10. september 1887 Hageri kihelkond – 7. jaanuar 1939) oli eesti advokaat.
Ta lõpetas Moskva ülikooli õigusteaduskonna.
Aleksander Pallas oli vandeadvokaat Otto Strandmani abi, seejärel iseseisev vandeadvokaat Tallinnas, Tallinna linnavalitsuse liige ehk linnanõunik ja Tallinna linnapea asetäitja, osales Vabadussõjas.
Sergei Žirnov
pisi|280px|Sergei Žirnov (2023). Pildil tagaplaanil kirjastuses [[Sinisukk ilmunud raamat "Sündmuste ahel"]] pisi|280px|[[mäesuusatamine|Mäe- ja murdmaasuusatamist harrastav Sergei Žirnov on valinud elupaigaks suusakuurordi Lääne-Alpides Chamrousse'i]]
Sergei Žirnov (vene keeles Сергей Олегович Жирнов Sergei Olegovitš Žirnov; prantsuse keeles Sergueï Jirnov; sündinud 17. aprillil 1961 Moskvas) on endine Nõukogude Liidu luuretöötaja (KGB major), kes 2001. aastast elab Prantsusmaal, kus sai poliitilise emigrandi staatuse.
Žirnov on lõpetanud kolm kõrgkooli: NSV Liidu Välisministeeriumi Moskva Riikliku Rahvusvaheliste Suhete Instituudi (1983), NSV Liidu KGB Punalipulise Instituudi (1987) ja Pariisis École nationale d'administrationi (1992). Elab Lääne-Alpides Isère'is asuvas suusakuurordis Chamrousse'is. Žirnovi enda sõnul teenib ta elatist intellektuaalse tegevusega: annab erakonsultatsioone, nõustab riigiasutusi, peab loenguid, kirjutab raamatuid (märtsis 2022 ilmus "L'Engrenage", mis tõlgiti ka eesti keelde) ning esineb televisioonis ja raadios.
Haridustee
Sergei Žirnov sündis elektroonikainseneride perekonnas. 1964. aastal kolis pere Moskva satelliitlinna Zelenogradi, kus Sergei 1978. aastal lõpetas keskkooli. Keskkoolipäevil esines ta edukalt inglise keele kooliolümpiaadidel, kus parimaks saavutuseks jäi kolmas koht Moskva linna kooliolümpiaadil.
Žirnovi sundvestlus Putiniga
pisi|Tugevdamaks julgeolekumeetmeid [[Moskva olümpiamängude ajaks komandeeriti Leningradist KGB ohvitser Vladimir Putin kuueks kuuks Moskvasse. Foto 1980. aastast]] Mais 2021 jagas Žirnov oma elulooseiku Mark Feigini YouTube'i-kanalil. Seal rääkis ta Feiginile loo, kuidas Vladimir Putin oli teda omal ajal üle kuulanud.
1980. aasta Moskva olümpiamängude ajal komandeeriti KGB Leningradi peavalitsuse kaastööline kapten Vladimir Putin Moskvasse, kus ta töötas Dzeržinski väljaku ääres asuvas KGB peahoones. MGIMO üliõpilane Žirnov suunati mängude ajaks tööle Moskva telefoniinfoteenistusse (infonumber 09), kus loodi ajutiselt võõrkeelne teenistus. Žirnovi ülesandeks jäi vastata prantsuskeelsetele kõnedele. Helistati väga harva, kuid ühe kõne ajal sattus Žirnov prantslasest vestluspartneriga sedavõrd hoogu, et ei tajunudki, et vestlus oli kestnud ühtejutti ligi kaks tundi. Kui Žirnov pani lõpuks telefonitoru hargile, kutsus teenistuse ülem ta oma kabinetti. Seal oli teda ootamas väikest kasvu hallis ülikonnas mees, kes tõusis püsti ja ütles lakooniliselt: "Пройдём" ('tulge kaasa'). Nad väljusid hoonest ja istusid musta värvi Volgasse. KGB hoones Lubjankal eraldusid nad ühte ruumi, kus mees pani ta laua taha istuma. Seejärel pani too lauale oma märkmiku ja alles nüüd esitles end: "Minu nimi on kapten Vladimir Vladimirovitš Putin. Ma olen KGB korrapidaja-juurdleja". Sellele järgnes kohe esimene küsimus: "Rääkige, kuidas toimus teie värbamine?". Vestluse edasises käigus julges Žirnov esitada vastuküsimuse: "Miks te kuulate mind üle nagu uurija "Arbati lastes"?" (Anatoli Rõbakovi samizdat 'i väljaanne). Järgnes kohe Putini vastuküsimus: "Kuidas nii, te olete lugenud "Arbati lapsi"? Kus te saite seda lugeda?". Žirnov vastas, et semud andsid talle lugeda. Putin küsis kiiresti: "Millised semud?". Žirnov vastas, et tal on hea tuttav MGIMO-s, kelle nimi on Andrjuša Brežnev. Selle nime peale Putini silmad muutusid. Edasine vestlus jõudis kiiresti lõpuni.
Hiljem tuli Žirnov järeldusele, et KGB-lastel on alati olemas plaan, kui palju välismaa luureteenistuste heaks töötavaid kaasmaalasi on vaja avastada, ning oletas, et Putin, alustades temaga vestlust, hellitas kindlasti juba lootust saada õlakule uus tärn, medal rinda ja ametialast üleviimist Moskvasse. Kuid NLKP Keskkomitee peasekretäri lapselapse nime mainimisega Putini lootused luhtusid.
KGB agendiks värbamine ja MGIMO lõpetamine
MGIMO kolmandal kursusel toimus instituudi prorektori kabinetis Žirnovi värbamine KGB agendiks. Žirnov kirjutas värbamisdokumendile alla. Värbamise viis läbi KGB Esimese Peavalitsuse polkovnik. Hiljem sai Žirnov teada, et see oli S Valitsuse illegaalide ettevalmistamisega tegeleva 3. osakonna ülem isiklikult. Žirnovi kohtumised oma kuraatoriga olid sagedased ka pärast instituudi lõpetamist.
1983. aastal lõpetas Žirnov MGIMO rahvusvaheliste majandussuhete teaduskonna ja suunati tööle NSV Liidu Väliskaubanduse Ministeeriumi tehnilisse peavalitsusse.
Jaanuaris 1984 sai MGIMO-st muu kõrval sõjaväetõlgi väljaõppe saanud reservleitnant Žirnov sõjakomissariaadist kutse minna kaheks aastaks ohvitserina teenima Nõukogude armeesse. Teda plaaniti saata sõjaväetõlgina Alžeeriasse. See aga tähendas sõjaväeluure GRU teenistusse võtmist. See viis kahe eriteenistuse (KGB ja GRU) omavahelise võitluseni Žirnovi pärast. KGB jäi peale.
KGB Punalipuline Instituut
pisi|220px|Skaneering [[KGB kaastöötaja Sergei Žirnovi ametitõendist]] pisi|220px|Sergei Žirnov (pildil vasakul) koos oma endise ülema [[Juri Drozdoviga 1998. aastal Moskvas]] 1984. aastal suunas KGB Žirnovi õppima NSV Liidu KGB Punalipulisse Instituuti. Pärast kolm aastat kestnud õpinguid (1984–1987), mille käigus muu hulgas omandas kolmanda võõrkeelena hispaania keele, määrati ta tööle NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee Esimesse Peavalitsuse illegaalse luurega tegeleva S-Valitsusse (asus Jassenevo lähedal Sossenskoje külanõukogu territooriumil).
Žirnovi uus juhuslik kohtumine Putiniga
29. augustil 1984 kogunesid Punalipulise instituudi esmakursuslased (neli teaduskonda, kokku 320 üliõpilast) Moskva Lenini nimelise staadioni juures asuvale parkimisplatsile, et seal asuda neile määratud bussidesse, mis pidid viima neid teaduskondade asupaikadesse (nn "objektidele"). Sellel platsil kohtas Žirnov Putinit, kes suunati Punalipulisse instituuti üheaastasse teaduskonda.
Perestroika
Perestroika ajal, kui piirid tehti lahti ning Lääne firmad said pääsu Nõukogude Liidu turule ja Nõukogude ettevõtjad said õiguse välismaal äri ajada, ei teadnud ühed ega teised, kuidas käituda. Žirnov koos oma MGIMO-aegsete õpingukaaslastega asutas kooperatiivi, mis hakkas tegelema erialase nõustamisega selles valdkonnas. KGB juhtkond ei olnud sellele vastu ja KGB Esimese Peavalitsuse ülema asetäitja Juri Drozdovi esildisel arvati Žirnov tegevreservi. Žirnov naasis ka televisiooni, kus sai juba kolmandal päeval kutse vastuvõtule Moskva Prantsuse saatkonda.
École nationale d'administration
pisi|Kõrgkool [[École nationale d'administration Pariisis]] Jaanuaris 1991 tehti Žirnovile Pariisis, kus ta viibis parasjagu ajakirjanikuna, ettepanek asuda riigi kulul õppima Prantsusmaa peaministri juures asunud administratsiooni koolis (École nationale d'administration). Žirnov nõustus ja naasis Moskvasse, kus esimese asjana läks ettekandega Drozdovi juurde ja sealt koos Drozdoviga KGB esimehe Vladimir Krjutškovi kabinetti. Kõik olid ootamatu pakkumisega väga rahul. Žirnovi väitel anti talle luuraja-illegaali staatus.
Väljasõit Moskvast oli kavandatud 20. augustile 1991. Vaatamata 18. augustil alanud riigipöördekatsele (Krjutškovi osavõtul), andis Drozdov Žirnovile loa Moskvast välja lennata. Õpingud sujusid hästi. Pärast 16 kuud kestnud õpinguid lõpetas Žirnov École nationale d'administrationi detsembris 1992.
Tugikõrgus
Tugikõrgus on elemendi 24 cm jämeduse puu keskmine kõrgust. Tugikõrgus on arvutatav mõõdetud mudelpuude läbimõõtude ja kõrguse paaride alusel toetudes niinimetatud suhtelistele läbimõõtudele. Selleks kasutatakse vastavaid tabeleid või lähendeid.
Sergei Žirnov
Tegevus pärast lahkumist välisluureteenistusest
Pärast Pariisist ENA lõpudiplomi kättesaamist jätkas Žirnov tegevust televisioonis ja konsultatsioonifirmas. Elas vaheldumisi Venemaal, Šveitsis ja Prantsusmaal. Alates 1995. aastast aitas Šveitsis Venemaa rikkuritel suhelda erakliinikute, pankade ja hotellidega.
2001. aastal, aasta pärast endise KGB-lase Vladimir Putini presidendiks saamist, emigreerus Žirnov Prantsusmaale, kus 2004. aastal sai poliitilise emigrandi staatuse. Prantsusmaa kodakondsust tal ei ole.
Telesaatejuht
Üliõpilasena võeti Žirnov Kesktelevisiooni telesaate "Le français pour vous" ('prantsuse keel sinu jaoks') saatejuhiks ja hiljem tegutses ka saate produtsendina. Televisioonile tegi ta kaastööd kokku 14 aasta vältel (1982–1996 koos vaheaegadega). Oma saate jaoks intervjueeris ta peaaegu kõiki tollal riiki külastanud Prantsusmaa ministreid. See oli ka üks põhjusi, miks ta kutsuti 1991. aastal õppima Prantsusmaa peaministri juures asunud administratsiooni kooli (École nationale d'administration).
Innokenti
Innokenti (vene keeles Иннокентий) on venepärane mehenimi.
Sergei Žirnov
Keelteoskus
Žirnov valdab lisaks vene keelele inglise, prantsuse ja hispaania keelt.
Innokenti
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1900. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Innokenti 13 mehel.
Sergei Žirnov
Sõjaväeline auaste
Juunis 1991 anti talle majori auaste.
Rebäsemäe lomp
Rebäsemäe lomp on järv Valga maakonnas Otepää vallas Vana-Otepää külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 803 m.
Teutoburgi metsa lahing
Teutoburgi metsa lahing, Vana-Rooma ajaloolaste poolt kirjeldatud kui "Varuse katastroof" (Clades Variana) ja tuntud ka kui Varuse lahing, toimus aastal 9 pKr Teutoburgi metsas, kui germaani hõimude ühisvägi hävitas varitsuslahingus väejuht Publius Quinctilius Varuse juhitud Rooma keisririigi kolm leegioni ja nende abiväeosad. Germaanide ühisväge juhtis Arminius, germaani päritolu Varuse abiväeosade ohvitser. Arminius oli üleskasvanud Roomas ja teeninud mitu aastat Vana-Rooma armees, omandades ka roomlastele omase sõjalise hariduse, mistõttu oskas ta Varuse taktikalist tegutsemist hästi ette aimata.
Eellugu
Nimetuse "germaanlased" autorsust omistatakse vanakreeka maadeuurijale Poseidonisele, kes kasutas seda aastal 80 eKr. Julius Caesar puutus Gallia vallutamise ajal kokku Reini jõe ääres elanud hõimudega ja hakkas seda mõistet kasutama tähistamaks kõiki rahvaid, kes elasid Reinist idas ja Doonaust põhjas. Pärast Gallia sõdasid moodustus Reini jõe äärde piir nn tsiviliseeritud maailma ja barbaarse ida vahel.
Esimene sõjaline kokkupõrge Reinist idas elanud hõimude ja Rooma vahel toimus 55 eKr, kui Caesari juhtimisel hävitati uusipid ja tenkterid, kelle sveebid olid sundinud rändama teisele poole Reini jõge Rooma riigi aladele. Seejärel viis Caesar läbi 18 päeva väldanud retke üle Reini. Veel käis Rooma vägi üle Reini jõe 53 eKr, pärast mitmete Reini läänekaldal elanud germaani hõimude ülestõusude mahasurumist.
Rahutused Gallias jätkusid ja need olid sageli seotud teisel pool Reini elanud hõimudega. Nii pidas Augustus rahu saavutamist võimalikuks alles siis, kui Rooma võimu alla on toodud ka germaani hõimud. Seejuures muutus Rooma poliitika agressiivsemaks pärast seda, kui üle Reini tulnud hõimud hävitasid Marcus Lollius Paulinuse juhitud kolm leegioni. Alustati kindlustatud laagrite rajamist jõe äärde ja Germaania ründamiseks plaanide koostamist.
Nero Claudius Drususe juhtimisel tehti 12–9 eKr edukaid retki Reini-tagustele aladele. Tema vend Tiberius Claudius Nero jätkas Germaania allutamist ning aasta 5 pKr lõpuks oli piirkond peaaegu vallutatud. 6|6 pKr alustatud sõjakäik markomannide vastu tuli aga pooleli jätta, sest Pannoonias oli alanud ulatuslik ülestõus ja Tiberius suundus seda maha suruma. Alles aastaks 9|9 pKr maha surutud ülestõus oli roomlastele kulukas ning innustas ka teisi rahvaid roomlastele vastu hakkama. Roomlaste tähelepanu oli Germaanialt kõrvale suunatud.
Aastal 7|7 pKr määrati Germaania asehalduriks Publius Quinctilius Varus, kes asus juhtima uue provintsi ülesehitamist ja kel oli varasemaid kogemusi nii Aafrika kui ka Süüria provintsi juhtimisel. Velleius Paterculus on kirjeldanud teda ahne mehena ja Cassius Dio toonud välja, et ta suhtus germaanlastesse kui oma orjadesse.
Varuse alluvuses töötas heruski üliku poeg Arminius, kes oli noorena Rooma viidud, kus ta oli saanud kodanikuks ja tõusnud sealses sõjaväes ratsanikuks. Nii oli ta tuttav Rooma sõjaväe tugevuste ja nõrkustega. Ta teadis, et roomlaste võitmiseks tuleb nad oma kindlustest välja meelitada, asetada raskele maastikule, kus nad ei saaks manööverdada ja distsipliini rakendada, ning siis ootamatult rünnata. Kuigi Varuseni jõudsid kuuldused Arminuse muutunud suhtumisest roomlastesse, pidas ta seda laimuks ja valis Arminiuse oma ihukaitsjaks. Arminius oli varem tõestanud oma ustavust Rooma ees ja on teadmata, mis põhjustas tema meelemuutuse. On spekuleeritud, et selleks andis alust see, kui ta nägi, kuidas Varus suhtus Germaania elanikesse.
Lahing
260px|pisi|Germaani võitlejad Teutoburgi metsa lahingus. "Varusschlacht". Otto Albert Koch (1909) Varuseni jõudsid teated ülestõusudest Germaanias ja ta läks neid oma XVII, XVIII ja XIX leegioniga maha suruma. Nende tee viis läbi tiheda Teutoburgi metsa, kus kitsas tee venitas roomlaste kolonni mitme kilomeetri pikkuseks ja tavapärast formatsiooni ei saanud moodustada. Teekond oli ebasoodsate ilma- ja maastikuolude tõttu roomlastele väga raske, sest vihma ja tormi tõttu oli niigi ebatasane ja lohkusid täis maastik mudane, mets tihe ja murdunud puude tõttu raskesti läbipääsetav. Roomlastega olid kaasas ka naised ja lapsed, mis aeglustas ja venitas nende kolonni liikumist veelgi.
Arminiuse märguande peale asusid varitsuses olnud germaanlased rünnakule, külvates Rooma väed üle noolterahega. Ootamatu rünnak põhjustas roomlastele suuri kaotusi ning järgnenud lähivõitlus kutsus esile paanika. Piki metsa välja veninud ja raskel maastikul paiknev roomlaste rivi hõrenes kiiresti ning vähestel õnnestus põgeneda.
Põgenema pääsenud roomlased jõudsid kõrgemale mäele, kus asuti laagrisse ja hävitati kõik varustus, mis polnud hädavajalik. Kuid juba järgmisel päeval, kui roomlased jälle teele asusid, toimus taas kokkupõrge germaanlastega, mis maksis roomlastele jällegi palju langenuid. Cassius Dio arvates olid just need kaotused roomlastele kõige suuremad.
Neljandal päeval oli taas tormine ja vihmane ilm, mis raskendas raskerelvastusega roomlaste tegevust veelgi, kuid mõjutas kergrelvastusega germaanlasi vähe. Germaanlaste edu oli nende ridadesse toonud uusi liitujaid, roomlaste read aga muutusid üha hõredamaks. Olukord oli nii lootusetu, et Varus tegi koos oma ohvitseridega enesetapu. Ainult üks tema prefektidest Lucius Eggius jätkas lootusetut võitlust.
Leitnant Vala Numonius jättis jalaväe maha ning üritas oma ratsaväega jõuda Reini taha, kuid hukkus selle käigus. Tema poolt mahajäetutel õnnestus aga eluga pääseda. Need olid ühed vähesed, kui mitte ainsad, kes sellest lahingust eluga pääsesid. Vastaste kätte langesid ka kahe leegioni kotkad. Rooma armee kaotas Teutoburgi metsas hinnanguliselt 16 000 – 20 000 sõdurit.
Lahingu järelmid
Pärast lahinguid algas Arminiuse juhtimisel ülestõus kogu Germaanias, et see tervenisti roomlaste ülemvõimu alt vabastada. Kõik Reini jõest ida pool asunud roomlased sattusid paanikasse ja tapsid end ise või lasid seda teha oma kaaslastel. Tapeti ka kõik hobused.
Arminiuse juhtimisel vallutati kõik roomlaste kindlustatud asulad peale ühe. Arminius otsis liitu sueebide romaniseerunud kuningalt Marbodilt, kellele ta saatis Varuse pea. Marbod jäi aga ustavaks roomlastele ja saatis Varuse pea edasi Rooma, kus see kombekohaselt maamulda sängitati. Siiski õnnestus Arminiusel ja temaga liitunud germaani hõimudel saavutada, et Rooma riigi piiriks sai taas Reini jõgi.
Augustusele mõjus teade kolme leegioni hävimisest ning "kingitusena" saabunud Varuse pea rängalt. Kuulujuttude järgi sattus ta lausa sellisesse masendusse, et laskis oma juustel ja habemel kuude viisi vabalt vohada ning peksis pead vastu ust, karjudes: "Quintilius Varus, anna tagasi mu leegionid!" (Quintili Vare, legiones redde!). Ta vallandas ka oma germaanlastest ihukaitsjad. Roomas elanud germaanlastel ja gallidel paluti linnast lahkuda.
Valgesaba-pampahirv
Valgesaba-pampahirv (Odocoileus virginianus) on hirvlaste sugukonda kuuluv sõraline.
Valgesaba-pampahirv pärineb Põhja-Ameerikast. Ta on levinud Põhja- ja Kesk-Ameerikas ning kohati Lõuna-Ameerikas. Võõrliigina elab Kariibi mere saartel, kuid ka mõnel pool Euroopas, sealhulgas Soomes ja Uus-Meremaal. Valgesaba-pampahirved introdutseeriti 1934. aastal Soome, mille lõunapoolses osas on neist kujunenud suur populatsioon. Lisaks leidub neid peale loomaaedade ja hirvefarmide väikeste asurkondadena Tšehhis, Serbias ja Horvaatias.
Valgesaba-pampahirv on lähisuguluses mustsaba-hirvega.
Nad elavad perekondlikes seltsingutes ning talvel suuremates, kuni 25-liikmelistes karjades.
Valgesaba-pampahirved on väga kohatruud ning sageli võib neid näha suurematel lagendikel ja metsaservadel, mille läheduses on põllulapid.
Ohu korral valgesaba-pampahirved enamasti põgenevad, kuid nad võivad ka hoiatavalt maapinda trampida ja norsatavaid hääli teha. Joostes hoiavad nad saba püsti ning sabapiirkonna valge "sabapeegel" muutub nähtavaks.
Välimus
Valgesaba-pampahirvel on punakaspruun karvastik. Kõht, kael, kõrvade sisemus kui ka silmade ning koonuümbrus on valge. Nad on pisut suuremad kui kabehirved ja natuke väiksemad kui punahirved. Nende saba ülapool on pruunikas, allosa aga valge.
Nende sarvedel on 3–4 krooni ning igal aastal detsembris heidetakse sarved maha.
Nende sõrgade jälg on pikk ja kitsas ning sarnaneb kabehirve jäljega. Sammupikkus on umbes 90 cm ja galopis võib jälgede vahe olla 180 cm või rohkemgi.
Mõõtmed
Valgesaba-pampahirve õlakõrgus on 90–105 cm, kaal 50–135 kg, tüvepikkus ligikaudu 115–170 cm, sabapikkus 15–30 cm, sõrgade jälg on ligikaudu 7 cm pikk ja 4 cm lai.
Paljunemine
Valgesaba-pampahirv paaritub üks kord aastas. Paaritumisperiood ulatub oktoobrist detsembrini ning tiinus kestab 6 ja pool kuud. Nooremad emahirved sünnitavad tavaliselt ühe vasika, vanemad emahirved sünnitavad 2 või koguni 3 vasikat. Vasikad on kõndimisvõimelised kohe pärast sündimist.
Toitumine
Valgesaba-pampahirved eelistavad hõredaid lehtmetsi ja niitusid, kuid otsivad toitu sageli ka põldudelt. Nad söövad lilli, marju, seeni, lehtpuude lehti ja kasvusid, kuid võivad närida ka okaspuid. Samuti võivad nad aedu külastades süüa õunu.
Venemaa Föderatsiooni teeneline teadustegelane
pisi|Venemaa Föderatsiooni teenelise teadustegelase rinnamärk Venemaa Föderatsiooni teeneline teadustegelane (vene keeles Заслуженный деятель науки Российской Федерации) on Venemaa teadlastele antav riiklik aunimetus.
Aunimetuse võib saada väljapaistev teadlane, kellel on teeneid Venemaa teaduse ees. Eelduseks on, et aunimetuse saaja on varem saanud doktorikraadi. Aunimetus asutati 1995. aastal ja anti esimest korda välja 1996. aastal. Aunimetus määratakse Venemaa Föderatsiooni presidendi seadlusega. Aunimetusega kaasneb rinnamärk.
Vokaalharmoonia
Vokaalharmoonia (inglise vowel harmony) on keeleteaduses nähtus, kus sõna esimese silbi vokaal määrab järgsilpide vokaalide laadi.
Vokaalharmooniat esineb näiteks lõunaeesti keelealal võru ja setu keeles (nt tagavokaalidega sõna hõbõhõnõ 'hõbedane'), soome (nt eesvokaalidega sõna räjähtää 'plahvatama') ja ungari keeles ning paljudes turgi keeltes, aga ka eesti keele rannikumurdes, idamurdes ja kihnu keeles.
Californication (laul)
"Californication" on Ameerika rokkansambli Red Hot Chili Peppersi laul nende seitsmendalt albumilt "Californication" (1999). 2000. aasta juunis välja antud singel jõudis USA singlite edetabelis Billboard Hot 100 edetabelis 69. kohale, Suurbritannia singlite edetabelis UK Singles Chart 16. kohale ning Billboardi Mainstream Rock Tracksi ja Modern Rock Tracksi edetabelites esikohale. See oli albumilt "Californication" kolmas singel, mis jõudis Islandil esikohale.
"Californication" on jäänud ansambli üheks populaarseimaks ja kontsertidel enimesitatud looks. See on olnud kavas peaaegu kõigil ansambli hilisematel kontsertidel. Üle 500 esitusega on see esituse arvult ansambli kolmas laul.
PostgreSQL
PostgreSQL, kõnekeeles Postgres, on relatsioonilise andmebaasi haldamise süsteem, mille loojad rõhutavad laiendatavust ja standardite järgimist. See pärineb 1986. aastast Berkeley ülikooli POSTGRESi projekti osana ja seda on põhilise platvormiga rohkem kui 30 aastat arendatud.
PostgreSQL on ACID-ühilduv ja tehingust tulenev. PostgreSQL-il on ajakohastatud vaated, realiseeritud vaated, trigerid ja välisvõtmed; toetab funktsioone ja salvestatud protseduure ning muud laiendatavust.
PostgreSQL on välja töötanud PostgreSQL-i globaalne arendusrühm, mitmekülgne rühm paljudest ettevõtetest ja üksikisikutest. See on tasuta ja avatud lähtekoodiga, mis on avaldatud PostgreSQL-i tingimuste kohaselt vabatarkvara litsentsi alusel.
Omadused
PostgreSQL piirangud :
Arendus
PostgreSQL-il ei ole vigade jälgijat (aga sellel on vigade esitamise vorm, mis edastatakse pgsql-vigade meililistidesse), mistõttu on vigade staatusest arusaamine üsna raske.
Andmebaasi haldamine
PostgreSQLi haldamiseks avatud lähtekoodiga esiosad (ingl front end) ja tööriistad on järgmised:
Peapuuliik
Peapuuliik (main tree species) on esimese rinde puuliik, mis antud metsakasvatuslikes ja majanduslikes tingimustes vastab kõige paremini püstitatud  majanduslikule eesmärgile. Ei pea olema enamuspuuliik.
Tropaeum Alpium
thumb|300px|right|Tropaeum Alpium koos Püha Miikaeli kirikuga (vasakul keskel) thumb|250px|right|Detail
Tropaeum Alpium ('Alpide võidumonument' ladina keeles; prantsuse keeles Trophée des Alpes) ehitati roomlaste poolt keiser Augustusele tema otsustava võidu mälestuseks iidsete hõimude üle, kes Alpe asustasid. Monumendi jäänused asuvad La Turbie vallas (Prantsusmaal), mõni kilomeeter Monaco vürstiriigist (ladina tropaeum, kreeka tropaion).
Ehitus
Tropaeum Alpiumi ehitati u 6 eKr keiser Augustuse auks, et tähistada tema otsustavat võitu 45 iidse hõimu üle, kes elasid Alpides. Alpi rahvad võideti sõjalises kampaanias Alpide allutamiseks, mille roomlased viisid läbi 16 ja 7 vahel eKr.