cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Zinédine Zidane
Elulugu
Zidane'i hobist sai karjäär juba tema kümnendal eluaastal, kui ta ühines noorteklubiga US Saint-Henri. Poolteist aastat hiljem liitus ta SO Septèmes-les-Vallonsiga. 1988. aastal, olles vaid 16-aastane, sõlmis Zidane oma esimese profilepingu klubiga AS Cannes. Seal treenis ta neli hooaega ning tegi kaasa 61 kohtumises.
Zidane'i debüteeris koondises 17. augustil 1994. aastal Tšehhi vastu. Zidane sekkus mängu vahetusest ning lõi kohtumises kaks väravat, aidates sellega Prantsusmaa välja 2 : 0 kaotusseisust. Mäng lõppes seisuga 2 : 2.
1996. aastal siirdus Zidane 3,2 miljoni naela eest Torino Juventusesse, kus ta võitis 1996.–1997. aasta Serie A ja 1996. aasta Intercontinental Cupi, kuid kaotas 1997. aasta UEFA Meistrite Liiga finaalis 3 : 1 Dortmundi Borussiale. Järgneval hooajal suutis Zidane Serie A võitu korrata, kuid pidi taas UEFA Meistrite Liiga finaalis vastaste paremust tunnistama, kaotades 1 : 0 Madridi Realile. 2001.–2002. aasta hooajal jäi Juventus Serie A-s teiseks, hästi ei läinud taas meistrite liigas, kus Juventus langes välja juba alagrupis. Zidane ei saanud meistrite liiga otsustavates mängudes kaasa teha, sest tema Jochen Kientzi peaga kõhtu löömisele järgnes mängukeeld.
Oma esimesel suurturniiril, 1996. aasta Euroopa meistrivõistlustel, oli Zidane liigahooajast väsinud. Hoolimata sellest jõudis Prantsusmaa poolfinaali, kus kaotati väravateta mängu järel Tšehhile penaltiseerias 5 : 6.
1998. aasta kodustel maailmameistrivõistlustel oli Zidane juba ülemaailmne jalgpallistaar. Alagrupis võitis Prantsusmaa kõik kolm mängu, kuid seejärel teenis Zidane teises kohtumises Saudi Araabia vastu punase kaardi. Ilma Zidane'ita meeskond suutis järgnevas mängus Paraguay 1 : 0 alistada ning veerandfinaaliks Itaaliaga oli Zidane juba tagasi. Poolfinaalis võitis Prantsusmaa Horvaatiat 2 : 1. Zidane andis suure panuse kõigis mängudes, kuid ei suutnud turniiril ikkagi veel väravaid lüüa. Kõik muutus aga finaalis, kus Prantsusmaa kohtus peafavoriidi ning valitseva maailmameistri Brasiiliaga. Zidane lõi peaga kaks väravat ning Emmanuel Petit vormistas lõppseisu, lüües kolmanda värava mängu viimastel minutitel. Zidane'ist sai esimest korda maailmameister ja rahvuskangelane.
Prantsusmaa võitis 2000. aasta Euroopa meistrivõistlusted ja Zidane nimetati turniiri parimaks mängijaks. Pärast Lääne-Saksamaad sai Prantsusmaast esimene meeskond, kes hoidis korraga enda käes nii Euroopa kui ka maailmameistri tiitlit.
2001. aastal sõlmis Zidane 75 miljoni euro eest nelja-aastase lepingu Madridi Realiga, kuhu ta jäi oma karjääri lõpuni.
2002. aasta maailmameistrivõistlustel oli Zidane vigastatud ega saanud kahes esimeses kohtumises kaasa teha. Prantsusmaa ei suutnud kummaski mängus väravat lüüa. Kuigi kolmandaks mänguks oli Zidane tagasi, langes Prantsusmaa välja juba alagrupis ühtegi väravat löömata. Nii halvasti ei olnud varem läinud ühelgi valitseval maailmameistril.
2004. aasta Euroopa meistrivõistlustel langes Prantsusmaa välja veerandfinaalis, kaotades Kreekale. Sama turniiri esimeses mängus oli Zidane'i karjääri üks säravamaid hetki, kus 1 : 0 kaotusseisus olles lõi Zidane lisaminutitel kaks väravat ning aitas Prantsusmaa 2 : 1 võidule.
2006. aasta maailmameistrivõistlustel jõudis Prantsusmaa finaali, kus Zidane realiseeris 7. minutil penalti ja viis Prantsusmaa 1 : 0 juhtima, kuid normaalaeg lõppes ikkagi 1 : 1. Mängu 110. minutil solvas Marco Materazzi Zidane'i õde ja Zidane lõi seepeale Materazzit peaga rindu. Karistusena eemaldati Zidane mängust. Prantsusmaa kaotas penaltiseerias Itaaliale 5 : 3. See jäi Zidane'i karjääri viimaseks kohtumiseks, sest pärast seda mängu lõpetas ta oma jalgpallikarjääri.
Isiklikku
Zinedine Zidane on 185 cm pikk. Ta on abielus Véronique Fernandézega ja neil on neli poega. Nende vanimad pojad Enzo Fernández ja Luca Zidane mängivad jalgpalluritena Euroopa kõrgliiga klubides.
Saadjärve
Saadjärve (ka Saadre) on küla Tartumaal Tartu vallas Saadjärve kirdekaldal.
Külas asuvad Saadjärve ohvrikivi ja Noorema Kalevipoja kivi.
Saadjärve naaberkülad on loodes Valgma, kirdes Soitsjärve, kagus Salu ja lõunas Kukulinna.
Küla on nimetatud Saadjärve järgi. Seda on mainitud 1220. aastal nimekujuga Sadegerwe, 1500 Sadeyerve, 1582 Soterf ja 1758 Sadjerw. Viimane kujuneski küla saksakeelseks nimeks. Küla asus Äksi kihelkonnas.
Saadjärve mõisa (Brackelshof) keskus, mis varem asus Praaklima külas, toodi 1687. aastal Saadjärve külla.
1920. aastast oli Saadjärve asundus; 1977. aastal sai külaks ja sellega liideti Vanakubja küla.
pisi|tühi|[[Saadjärve asulakoht]]
Teine Poola jagamine
pisi|Teise Poola jagamise tagajärjel Venemaala ja Preisimaale läinud alad (märgitud tumerohelise ja tumesinisega) pisi|Poola piirid pärast riigi teist jagamist (1793) 1793. aastal aset leidnud teine Poola jagamine oli teine kolmest jagamisest (või siis riigi osalisest annekteerimisest), mis 1795. aastaks tegid Rzeczpospolitale lõpu. Teise Poola jagamise põhjustasid Vene-Poola sõda ja Targowica konföderatsioon ja selle kiitsid heaks mõlemad sellest territoriaalset kasu lõiganud riigid – Venemaa keisririik ja Preisi kuningriik. 1793. aastal ratifitseeris jagamise sunniviisiliselt ka seim (Hrodna seim), tehes nii katse vältida vältimatuna tundunud Poola lõplikku annekteerimist ehk Poola kolmandat jagamist.
Taust
left|pisi|Poola vägede taganemine pärast [[Zieleńce lahingut aastal 1792.Wojciech Kossaki maal]]
1790. aastal oli Rzeczpospolita muutunud välispoliitiliselt nõnda abituks, et neile vaenulik Preisimaa oli suuteline sundima neid sõlmima ebaloomulikku ja lõpuks saatuslikuks osutunud liidulepingut. Aastal 1790 sõlmitigi Preisi-Poola liiduleping, mille tagajärjel tekkis Rzeczpospolita elanikel petlik lootus, et neil on lõpuks õnnestunud leida omale liitlane, kes kaitseks neid sel ajal, mil riigis pannakse toime reforme. . Aastal 1791 vastu võetud 3. mai konstitutsioon andis kodanlusele suuremad vabadused, pani aluse kolme valitsusharu eraldumisele ja tegi lõpu Repnini seimi kuritarvitustele. Need reformid tõid kaasa Poola naabrite agressiooni, kuna need ei olnud riigi võimalikust taassünnist huvitatud. See ei olnud esimene kord, mil Poola üritas reforme läbi viia ja oma poliitilist süsteemi parandada ilma Venemaa nõusolekuta ja nagu varem, nii tõi see ka nüüd kaasa keisrinna Katariina II raevu, kes süüdistas Poolat selles, et need olid tol ajal Prantsusmaal võimul olnud jakobiinide ohvriks langenud. Nõnda tungisid vene väed aastal 1792 Rzeczospolita aladele.
Järgnenud konstitutsiooni kaitseks peetud sõjas võitlesid konstitutsiooni toetavad Poola väed Venemaa vägede vastu, kes olid riiki saabunud Poola magnaatide konservatiivse ja venemeelse liidu, Targowica konföderatsiooni, kutsel. Konservatiivsem osa poola aadlikest (šlahtast) uskus, et venelased aitavad neil taastada nende "Kuldse vabaduse". Preisi liitlaste abist ilma jäänud ja suures arvulises vähemuses olevad konstitutsiooni toetavad Józef Poniatowski juhitud Poola väed saavutasid riigi kaistmisel küll mõningast edu, kuid lõpuks said nad oma ülemjuhatajalt kuningas Stanisław August Poniatowskilt korralduse vastupanu lõpetada. Kuningas oli nimelt otsustanud venelaste nõudmised täita ja Targowica konföderatsiooniga liituda.
Venemaa invasiooni sihiks Poolas oli sundida seda riiki reformidest loobuma ja selle eesmärgiks ei olnud riigi uus jagamine (Venemaal peeti Poolat protektoraadiks ja sellest teiste riikide kasuks tükkide eraldamine ei olnud Venemaa otsestes huvides). Samal ajal nägi Preisimaa kuningas Friedrich Wilhelm II neis sündmustes võimalust omaenda riigi tugevdamiseks. Nii nõudis Friedrich Katariinalt kompensatsiooni selle eest, et nad olid sõjas hüljanud oma lähedase liitlase Poola ja et Preisimaa oli osalenud esimese koalitsiooni sõjas revolutsioonilise Prantsusmaa vastu (Preisimaa osales selles Venemaa palvel ja oli äsja Valmy lahingus rängalt lüüa saanud) – ja eelistatavalt olid selleks osad Poola territooriumist. Venemaa otsustas peagi Preisimaa nõudmistele vastu tulla.
Poola jagamine
pisi|Aastal [[1793 sõlmitud Preisi ja Poola vaheline leping (prantsuskeelne variant), mida hakati hiljem nimetama Teise Jagamise lepinguks]]
23. jaanuaril 1793 sõlmisid Preisimaa ja Venemaa lepingu, milles nad nõustusid Poola reformide peatamisega ja sellega, et mõlemad riigid saavad osa Poola aladest endale. Peagi pärast seda võtsid Vene ja Preisi väed enda kontrolli alla need territooriumid, mida nad pärast endale taotlema hakkasid, kusjuures Vene väed olid need alad juba hõivanud ja vastupanu Preisi vägedelegi oli vaid minimaalne. Aastal 1793 nõustusid Preisimaa ja Venemaa territoriaalseid nõudmisi ratifitseerima ka Rzeczpospolita viimase seimi ehk Hrodna seimi liikmed, kelle istungitel oli kohal Venemaa sõjavägi. Nõnda muutus Hrodna seim kurikuulsaks – mitte üksnes seetõttu, et see oli viimane seim Rzeczpospolita ajaloos, vaid ka seetõttu, et kohal viibinud Venemaa sõjavägi andis osale seimi liikmetest altkäemaksu ja survestas teisi liikmeid, kuna nii Venemaa kui ka Preisimaa soovisid oma uutele territoriaalsetele nõudmistele Poola võimude ametlikku ja juriidiliselt korrektset heakskiitu.
Venemaa võttis endale 250 000 ruutkilomeetri suuruse ala, sellal kui Preisimaa hõivas 58 000 ruutkilomeetrit. Rzeczpospolita kaotas kokku umbkaudu 307 000 km², pärast jagamist jäi selle pindalaks 215 000 km².
Venemaa sai endale Kiievi, Bratslavi, Podoolia ja Minski vojevoodkonnad, osaliselt ka Vilniuse, Navahradaki, Bresti ja Võlõõnia vojevoodkonna alasid. Need territoriaalsed muudatused kiitis Hrodna seim heaks 22. juulil. Venemaa lõi äsja omandatud aladele Minski kubermangu ja Izjaslavi kubermangu (viimane jagunes hiljem Podoolia ja Volõõnia kubermangudeks.
Preisimaa valdusse läksid Gdańsk (Danzig) ja Toruń (Thorn), Poznańi vojevoodkond, Kaliszi vojevoodkond, Gniezno vojevoodkond, Sieradzi vojevoodkond, Brześć Kujawski vojevoodkond, Inowrocławi vojevoodkond, Płocki vojevoodkond ja Dobrzyńi piirkond, samuti ka osa Krakówi, Rawa ja Masoovia vojevoodkondade alasid. Selle otsuse ratifitseeris Hrodna seim kas 23. või 25. septembril (eri allikates kuupäev erineb). Preisimaa lõi äsja omandatud aladele Lõuna-Preisimaa provintsi.
Aladel, mis Rzeczpospolita loovutas, elas ligikaudu 5 miljonit inimest, Leedu ja Poola aladele jäi pärast jagamist elama vaid neli miljonit inimest.
Rzeczpospolitast jäi järgi vaid väike puhverriik, mille eesotsas oli nukuvalitsus, ja mille territooriumil asuvad varasemast palju väiksema koosseisuga Poola väed olid Venemaa garnisonide kontrolli all.
Tagajärjed
Jagamise tagajärjel kaotasid nii jagamist mitte oodanud Targowica konföderatsioon kui ka sellega hiljem liitunud kuningas Stanisław August Poniatowski nii oma maine kui ka suurema osa oma toetajaskonnast, seevastu reformide pooldajate toetajaskond hakkas kiiresti kasvama. See tõi märtsis 1794 kaasa Kościuszko ülestõusu ja selle lüüasaamise järel novembris kolmanda Poola jagamise, mis tegi lõpu Rzeczpospolitale kui riigile.
Kesk-Atlandi mäestik
pisi|Kesk-Atlandi mäestiku asukoht pisi|Kesk-Atlandi mäestik on tekkinud hiidmandri [[Pangaea keskosas selle lagunemisel, mis algas umbes 180 miljoni aastat tagasi]] pisi|Kesk-Atlandi mäestik [[Islandil]] Kesk-Atlandi mäestik on ookeani keskahelik Atlandi ookeani keskosas.
See jagatakse Põhja- ja Lõuna-Atlandi mäestikuks.
Mäestiku tekkepõhjus on laamade eemaldumine.
Västriku tänav (Tartu)
Västriku tänav on tänav Tartus Tammelinnas.
Kesk-Atlandi mäestik
Kesk-Atlandi mäestikul on palju vulkaane, sealhulgas vulkaanitekkelised saared (Island, Jan Mayen, Assoorid, Sāo-Paulo saar, Ascension, Tristan da Cunha saared, Bouvet' saar ja teised). Piirkonnas toimub tihti nõrku maavärinaid.
Västriku tänav (Tartu)
Tänav ühendab Suurt kaart Kungla tänavaga ja on 455 m pikkune.
Tänava risttänavateks on Tammekuru tänav ja Rästa tänav.
Hendrik Verwoerd
pisi|Hendrik Verwoerd Hendrik Frensch Verwoerd (8. september 1901 Amsterdam – 6. september 1966 Kaplinn) oli Lõuna-Aafrika Vabariigi psühholoog, sotsioloog, ajakirjanik ja poliitik.
Hendrik Verwoerd sündis Hollandis Amsterdamis. 1901. aasta detsembris asus ta koos oma vanematega elama Lõuna-Aafrikasse. Verwoerdide perekond elas kümme aastat Kaplinnas ja nad kolisid hiljem Bulawayosse Rodeesiasse, kuha nad jäid elama neljaks aastaks. Seejärel pöördus Verwoerdide perekond tagasi Lõuna-Aafrikasse Oranje provintsi Brandforti. Gümnaasiumi lõpetamise järel asus Hendrik Verwoerd õppima Stellenboschi Ülikoolis. Esialgu õppis ta teoloogiat, seejärel aga vahetas eriala ja asus õppima psühholoogiat ja filosoofiat. Ta omandas filosoofia alal magistrikraadi ja doktorikraadi cum laude. 1925–1926 täiendas ta ennast Saksamaal Hamburgi, Berliini ja Leipzigi Ülikoolis. Seejärel täiendas ta ennast Suurbritannias ja Ameerika Ühendriikides ja pöördus tagasi Lõuna-Aafrikasse 1928. aastal. Ta tegeles sotsiaaltööga vaeste valgete hulgas. Ta töötas rakenduspsühholoogia õppejõuna Stellenboschi Ülikoolis, alates 1933. aastast oli ta sotsioloogia ja sotsiaaltöö kateedri juhataja. 1937. aastal sai ta Johannesburgis ilmuva ajalehe Die Transvaler toimetajaks. Sellele ametikohale jäi ta kuni 1948. aastani, mil Rahvuspartei võitis valimised ja Verwoerdist sai parlamendi liige.
Hendrik Verwoerd oli üks apartheidi poliitika peamisi kavandajaid ja elluviijaid. 1950. aastal sai ta põlisrahvaste asjade ministriks.
3. septembrist 1958 kuni 6. septembrini 1966 oli Hendrik Verwoerd Lõuna-Aafrika peaminister. Tema ametisoleku ajal korraldati 5. oktoobril 1960 referendum Briti Rahvaste Ühendusest lahkumise küsimuses (52,29% hääletanutest pooldas lahkumist, 47,71% oli vastu). 15. märtsil 1961 lahkus Lõuna-Aafrika Briti Rahvaste Ühendusest ja 31. mail 1961 kuulutati Lõuna-Aafrika Liit iseseisvaks Lõuna-Aafrika Vabariigiks.
1960. aastal keelati Aafrika Rahvuskongress. Henrik Verwoerd pooldas ka mustanahalistele nn. homeland'ide (bantustanide) loomist.
6. septembril 1966 pussitas Lõuna-Aafrika parlamendi segavereline (kuid ametlikult valgeks klassifitseeritud) käskjalg Dimitri Tsafendas Hendrik Verwordi Lõuna-Aafrika parlamendi hoones surnuks.
Soeküla
Soeküla on küla Tartu maakonnas Tartu vallas.
Olevi tänav (täpsustus)
Olevi tänav on mitmes Eesti asulas:
Liepāja Ülikool
Liepāja Ülikool on 1954 asutatud kõrgkool Lätis Liepājas.
1998–2008 kandis nime Liepāja Pedagoogikaakadeemia. 2008. aastast on ülikool.
Ülikoolis on 3 teaduskonda.
Siége Perilous
Siége Perilous on Kameloti kolmas täispikk album. See ilmus 4. augustil 1998. aastal Noise Recordsi poolt. See on esimene album koos uute liikmete - laulja Roy Khani (endine Conceptioni laulja) ja trummari Casey Grilloga; ühtlasi on see viimane album koos klahvpillimängijaga David Pavlickoga.
Lugude nimekiri
Jaapani versioon sisaldab lisalugu:
Kungla tänav
Kungla tänav on mitmes Eesti asulas.
Olevi tänav
Olevi tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Kivimäe asumis.
Tänav sai nime 8. novembril 1927.
Soitsjärve
Soitsjärve on küla Tartumaal Tartu vallas.
Küla kirdeosas asub Soitsjärv.
Pupastvere
Pupastvere on küla Tartu maakonnas Tartu vallas.
Küla on mainitud esimest korda 1426. aastal (Puppestevere).
Pupastvere on Vooremaale tüüpiline ahelküla, mis tekkis talude kruntiajamise tagajärjel Pupastvere voorele ridastikku krunditud taludest, samas kui vana küla lammutamisel jäänud endisele kohale ainult neli talu. Voore harjal asuv kuue kilomeetri pikkune Pupasvere on umbküla – ainus külla viiv tee lõpeb sohu. Maastikulise iseärasuse tõttu on rahvasuus Pupastvereks kutsutud ka Sandiväsitajaks.
Pupastveres Ülalt-Pursti (Mäelt-Pursti) talus on sündinud skulptor Jaan Koort, kelle "Ema portree" on maalitud 1911. aastal samas Ülalt-Pursti kodus. Alt-Pursti talus pidas töökoda-ateljeed skulptor Herman Halliste.
Pupastveres on elanud kergejõustiklane ja põllumajandustegelane Ursel Teedemaa.
Pupastvere küla lõunaservas Orge pargis asunud Orge külakoolis on õppinud kunstnik Jaan Koort (1893–1896) ja kirjanik Mait Metsanurk (1889–1893).
Ärkamisajal tegutses Pupastveres Orge koolmeister Paul Bergmanni asutatud Orge-Kärkna pasunakoor, mis lisaks Eesti linnadele käis esinemas ka Peterburis ja Soomes.
Ari Puheloinen
pisi Ari Puheloinen (sündinud 26. detsembril 1951 Taipalsaaris) on Soome kindral. Ta oli Soome kaitseväe juhataja 1. augustist 2009 31. juulini 2014.
Ta lõpetas 1974. aastal Soome kõrgema sõjakooli. 1978 õppis viis kuud Moskva lähedal sõjakoolis. 1983–1986 töötas peastaabi luureosakonnas. 1980. aastate lõpus töötas Soome Moskva saatkonnas. 1990. aastate alguses töötas peastaabis. 1993 määrati ta Soomusbrigaadi pataljoniülemaks. 1996–1997 täiendas end Harvardi ülikoolis. 2007 asus tööle peastaabi juhina. 1. augustil 2009 ülendati kindraliks.
Västriku tänav
Västriku tänav on mitmes Eesti asulas.
Steven Gerrard
Steven George Gerrard (sündinud 30. mail 1980 Inglismaal Merseyside'i linnkrahvkonna Whistonis) on Inglismaa endine jalgpallur ja praegune jalgpallitreener.
Ta mängis Inglismaa jalgpallikoondises aastatel 2000–2014. Suurema osa klubikarjäärist mängis ta Inglismaa Premier League'i klubis Liverpool FC. Klubikarjääri lõpetas ta Major League Socceri klubis Los Angeles Galaxy.
2023. aastast on ta Saudi Araabia kõrgliiga klubi Ettifaq FC peatreener.
Klubid
1. augustist 1998 kuni 2015. aastani mängis Gerrard Liverpoolis.
13. aprillil 2008 mängis ta 300. mängu Liverpooli meeskonnas Premier League'is Blackburni Roversi vastu. Liverpool võitis selle 3:1 ja Gerrard lõi avavärava.
10. märtsil 2009 mängis ta oma 100. mängu Liverpooli meeskonnas rahvusvahelises sarjas Madridi Reali vastu. Liverpool võitis selle 4:0 ja Gerrard lõi 2 väravat.
22. märtsil 2009 tegi Gerrard oma esimese kübaratriki Premier League'is 5:0 võidumängus Aston Villa üle.
7. jaanuaril 2015 teatas Los Angeles Galaxy Steven Gerrardi üleminekust Liverpoolist hinnanguliselt 9 miljoni USA dollari eest. Debüüdi klubis tegi ta 11. juulil sõprusmängus Mehhiko klubiga Club Américaga. Ta sai väljakul olla terve esimese poolaja. Debüüdi USA kõrgliigas tegi ta 17. juulil 2015 mängus San Jose Earthquakesiga, lüües ühe värava.
24. novembril 2016 teatas Gerrard karjääri lõpetamisest.
Inglismaa jalgpallikoondises
pisi| Koondises tegi Gerrard debüüdi 31. mail 2000, kui kodus mängiti Ukrainaga ja võideti 2:0. Esimese värava lõi ta Inglismaa kasuks 1. septembril 2001, kui võideti Saksamaad 5:1.
Euroopa 2000. aasta meistrivõistlustel osales ta ühes mängus, vahetusmängijana Saksamaa vastu. Inglismaa võitis selle mängu 1:0, kuid kukkus alagrupist välja.
Euroopa 2004. aasta meistrivõistlustel alustas Gerrard juba pidevalt algkoosseisus. Ta lõi ka ühe värava: Šveitsi vastu. Inglismaa kaotas veerandfinaalis penaltitega Portugalile.
2006. aasta maailmameistrivõistlustel lõi Gerrard kaks väravat, Trinidadi ja Tobago ning Rootsi vastu. Seevastu veerandfinaalis, kus Inglismaa taas kohtus Portugaliga ja mäng lõppes taas penaltite löömisega, oli Gerrard üks kolmest, kelle penalti Portugali väravavaht Ricardo Pereira tõrjus, lükates nii Inglismaa välja.
21. juulil 2014 teatas ta pärast ebaõnnestunud maailmameistrivõistlusi koondisekarjääri lõpetamisest. Ta esindas Inglismaad 114 mängus ja lõi 21 väravat.
Treenerina
Gerrard lõpetas mängijakarjääri 2016. aastal ning juba aasta hiljem hakkas tegutsema treenerina. Pärast Liverpooli noortemeeskondade juhendamist määrati ta 2018. aastal Šoti kõrgliiga klubi Rangers FC peatreeneriks.
Aastatel 2021–2022 juhendas ta Inglismaa kõrgliiga meeskonda Aston Villa.
Suvel 2023 sõlmis ta lepingu Saudi Araabia klubiga Ettifaq.
Isiklikku
Steven Gerrard on 183 cm pikk ja kaalub 79 kg.
Stevenil on vanem vend Paul, kes ei ole Everton FC endine väravavaht Paul Gerrard. Küll on jalgpallur tema onupoeg Anthony Gerrard, kes mängib Wallsalli meeskonnas.
Gerrard on abielus moeajakirjanik Alex Curraniga. Nad abiellusid 16. juunil 2007.
Sojamaa
Sojamaa on küla Tartu maakonnas Tartu vallas.
Gjumri
Gjumri on Armeenia suuruselt teine linn, Širaki maakonna keskus. Aastatel 1840–1924 kandis see nime Alekhsandrapol, 1924–1990 Leninakan.
Linnas asub Venemaa 102. sõjaväebaas, mis rajati 1995. aastal. 2010. aasta 20. augustil pikendati kokkulepet baasi paiknemiseks Gjumris 2044. aastani. Baasis on 3500 sõjaväelast, MiG-29 hävituslennukid ja õhutõrjeraketid S-300.
Ajalugu
Gjumri asutasid kreeka kolonistid 5. sajandil eKr.
Venemaa võttis Širaki maakonna enda alla Vene–Pärsia sõja alguses 1804. Ametlikuks muudeti see sõja lõpetanud Gulistani rahuga 1. jaanuaril 1813.
Kui puhkes Vene–Türgi sõda, kolis Gjumrisse mitu tuhat armeenlast ja see pani aluse tänapäevasele linnale. Venemaale lõppes sõda võidukalt ja Gjumri sai üheks Taga-Kaukaasia keskuseks.
1837. aastal ehitasid venelased linna kohale suure kindluse. Nikolai I külastas sel aastal isiklikult kindlust ja nimetas selle ümber Aleksandrapoliks oma naise Aleksandra Fjodorovna järgi. 1840 sai Aleksandrapol linnaks. Gjumri oli Armeenia suurim ja tähtsaim linn 1918. aastani.
1988. aasta maavärin põhjustas linnas suuri purustusi, hukkus 25 000 inimest. Maavärina järel andis linnale abi ka Eesti, muuhulgas projekteeris Gjumri peaväljaku äärde hooneid Eesti arhitekt Raul Vaiksoo. Enne maavärinat elas linnas 222 tuhat inimest. Sellest ajast on elanike arv järjest vähenenud, 2018. aastal elas Gjumris ainult 114 500 inimest.
Telefoniseks
Telefoniseks on kujuteldav seksuaalvahekord, milles osalejad on omavahel telefoniühenduses.
Gjumri
Ajalugu
pisi|Vaade linnale
Kliima
Gjumris on mandriline kliima.
Linnas on aasta keskmine temperatuur +6,7 °C. Kõige kuumemad kuud on juuli (+20,1 °C) ja august (+19,4 °C), Kõige külmemad kuud on jaanuar (–8,2 °C) ja veebruar (–6,4 °C).
Maksimaalsed temperatuurid on kõige kõrgemad augustis (+38,2 °C) ja juulis (+38,0 °C), kõige madalamad jaanuaris (+10,4 °C) ja veebruaris (+13,9 °C). Minimaalsed temperatuurid on kõige madalamad jaanuaris (–41 °C) ja veebruaris (–35 °C), kõige kõrgemad juulis (+1,4 °C) ja augustis (–1,1 °C).
Aastas sajab keskmiselt 459 mm sademeid. Kõige rohkem sajab mais (78 mm) ja juunis (63 mm), kõige vähem jaanuaris ja detsembris (20 mm). Sajupäevi on kõige rohkem mais (14) ja juunis (11), kõige vähem septembris (4).
Sõpruslinnad
Nõukogude ajal oli Gjumri (tollal Leninakan) Tartu sõpruslinn, kuid hiljem ei ole sidemeid uuendatud.
Jilin Shi
Haldusjaotus
Jilin jaguneb 9 maakonna tasemel haldusüksuseks (4 linnarajooni, 1 maakond ja 4 maakonna õigustega linna):
Suura
pisi|Suura nr 108 on lühim Suura (araabia keeles سورة sūrah) on peatükk Koraanis. Suura koosneb omakorda sektsioonidest ehk aya'dest. Kokku on koraanis 114 suurat.
Lühim suura koosneb ainult kolmest sektsioonist, pikim 286-st.
Suurasid nimetatakse nii nende nimede kui järjekorranumbrite järgi.
Oru tänav (Tallinn)
Oru tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kadrioru asumis.
Tänav sai nime 29. septembril 1926. Oru tänava nimi on tuletatud Kadrioru nimest.
Hainani provints
Hainan on provints Hiinas, mille põhiosa moodustab Hainani saar.
Haldusjaotus
Provints jaguneb 2 ringkonna tasemel haldusüksuseks ja 17 maakonna tasemel haldusüksuseks.
Matsuyama
Matsuyama (jaapani 'männimägi') on linn Jaapanis, Ehime prefektuuri keskus. Asub Seto kaldal.
Linn loodi 1889. aastal.
Matsuyama on tuntud kuurortlinn.
1. jaanuaril 2005 liideti Matsuyamaga Hōjō ja Nakajima linnad.
Suurimaks vaatamisväärsuseks on 1602. aastal valminud Matsuyama loss, mis on üks neljast originaalis säilinud jaapani lossist.
Küberseks
Küberseksi ehk internetiseksi all peetakse enamasti silmas kujuteldavat seksuaalvahekorda (virtuaalseksi), milles osalejad on omavahel audiovisuaalses ja/või tekstilises ühenduses interneti vahendusel.
Küberseksiks nimetatakse ka võrguühenduse kaudu juhitud tehissuguelundite abil vahekorras olemist.
Kollane jõgi
Pikkus 4845 km (teistel andmetel 5464 km). Valgla pindala on 752 443 km².
Kungla tänav (Tartu)
pisi|300px|Kungla tänav Suur kaare poolt vaadatuna Kungla tänav on kaarekujuline tänav Tartus Tammelinnas.
Tänav algab Elva tänavalt, ristub Tamme puiestee, Väike kaare, Kesk kaare ja Västriku tänavaga ning lõpeb Suur kaare tänaval.
Kollane jõgi
Saab alguse Kunlunist, ülemjooksul voolab läbi Ngoringi ja Gyaringi järve. Suubub Kollasesse merre Bo Hai lahte.
Kungla tänav (Tartu)
Tänava pikkus on 1150 m.
Kollane jõgi
Jõe ääres asuvad Lanzhou, Wuhai, Kaifengi ja Jinani linnad.
Kungla tänav (Tartu)
Kungla tänava ääres asuvad Tamme staadion ja Tamme erakliinik.
Tänav sai nime Tartu linnavolikogu otsusega 24. septembrist 1923.
Kollane jõgi
Huang He jõgikonnas tekkis muistne Hiina tsivilisatsioon.
Telefon
pisi|Ketasvalimisega telefon Ericsson Dialog Telefon ehk telefoniaparaat (van kõnetraat) on telekommunikatsiooni liini lõppseade, mis võimaldab kahel või rohkemal kõnelejal pidada vestlust, kui nad ei ole otse kuuldeulatuses. Telefon muudab heli elektrisignaaliks, mis kantakse telefoniliinide või linkide kaudu pika vahemaa taha ning muudetakse seal jälle heliks ja vastupidi.
Telefoni leiutajaks peetakse šotlast Alexander Graham Belli, kelle patendiavaldus seadmele, mis suutis elektrisignaalist taasluua selgelt arusaadavat inimhäält, rahuldati 1876. aastal. Seda seadet on hiljem täiustanud paljud teised leiutajad. Telefon oli esimene seade, mis võimaldas inimestel omavahel rääkida pikkade vahemaade tagant. See muutus kiiresti asendamatuks. Tänapäeval on telefon üks kõige laiemalt kasutatavaid väikeseadmeid. pisi|Ettevõtte [[Bell õppevideo ketasvalimisega telefoni kasutamiseks 1950aastatelt]] 2009. aasta lõpuks oli maailmas sõlmitud peaaegu 6 miljardit laua- ja mobiiltelefoni kasutamise lepingut. Nendest 1,26 miljardit olid lauatelefonid ja 4,6 miljardit mobiilsed seadmed.
Tööpõhimõte
Lauatelefoniteenuse peamine kulu on telefonitugijaamad, kus kõned kommuteeritakse. Telefon on telefonijaamaga ühendatud vaid ühe juhtmepaari abil. Juhtmepaari mõlemad sooned on teineteise ümber keerutatud, et vältida elektromagnetilist interferentsi ehk kõne ülekostvust (crosstalk) mitmepaarilises kaablis. Samuti on keerdus juhtmepaaril madalam elektriline mahtuvus kui mittekeerdus juhtmepaaril või ühelainsal juhtmel. Mikrofoni edastatav signaal ei kosta telefonitoru kuularis liiga kõvasti tänu hübriidinduktiivpoolile (A3) ja teistele skeemiosadele, mis signaalide tugevusi ühtlustavad. Ühenduskarp (B) toimib piksekaitsmena (B2) ja reguleerib telefoniliini takistust (B1), et maksimeerida signaali tugevust liini pikkust arvestades, sama toimub telefonis (A8) sõltuvalt liini pikkusest. Telefoniliinide pinge on maa suhtes negatiivne, et vähendada galvaanilist korrosiooni. Negatiivne pinge tõmbab kaablite poole positiivseid metalliioone.
Ajalugu
pisi|Alexander Graham Bell tegemas esimest telefonikõnet New Yorgist Chicagosse (1892) Enne telefoni leiutamist kasutati sõna “telefon” teiste seadmete jaoks. Isegi kõik varasemad leiutajad ei nimetanud uut seadet telefoniks. Näiteks nimetati samuti telefoniks sidevahendit purjelaevadel, mille laevakapten John Taylor leiutas 1844. Uduse ilma korral kasutati teiste laevadega suhtlemiseks nelja udupasunat.
Hiljem, umbes 1860. aastal, kasutas Johann Philipp Reis seda terminit, et viidata oma leiutatud telefonile. Reisitelefon oli esimene telefoniks nimetatud seade, mis põhines heli elektriimpulssideks muundamisele. Sõna "telefon" võeti paljudes keeltes kasutusele.
Kellele kuulub telefoni leiutamise au, on vaieldav. Nii nagu teiste tuntud leiutiste, näiteks raadio, televisioon, hõõglambi ja arvuti puhul, tegelesid paljud leiutajad hääle traatühenduse teemaliste katsetega ja parandasid üksteise ideid. Uued probleemid tekivad aeg-ajalt siiamaani. Telefoni leiutajateks on nimetatud Charles Bourseuli, Antonio Meuccit, Johann Philipp Reisi, Alexander Graham Belli ja Elisha Grayd.
Algselt sai telefone kasutada pelgalt hääle (heli) edastamiseks. Tehnika arenguga kaasnevad enamikul tänapäeva telefonidel lisavõimalused, näiteks kõne salvestamine, sõnumite saatmine ja vastuvõtt, fotode ja videote, muusika ja mängude edastamine ning interneti kasutamine. 1999 võttis Jaapani ettevõte NTT DoCoMo masskasutusele nutitelefonid, mis ühendavad mobiilside ja arvutusvõimsuse vajadused. Mujal maailmas olid nutitelefonid haruldased kuni 2002. aastani, kui USA mbiilside operaator T-Mobile hakkas tootma Danger Hiptop nutitelefone. Tänapäeval on maailmas kasutusel üle miljardi nutitelefoni.
Kaevanduste jaoks toodetakse erilisi plahvatusohutuid kaevandustelefone.
Patendid
pisi|Telefon aastast 1896
Dominion (Kameloti album)
"Dominion" on teine täispikk Kameloti album, mis anti välja 1997. aastal Noise Recordsi poolt. See on viimane album koos laulja Mark Vanderbilti ja trummari Richard Warneriga.
Grupiseks
pisi|19. sajandil kujutatud grupiseks teoses "Erotica Universalis" Grupiseks on kolme või enama isiku vaheline seksuaalvahekord.
Grupiseksis peab arvestama samasuguste turvaseksi nõuetega kui kahe inimese seksuaalvahekorras.
Taabri
Taabri on küla Tartu maakonnas Tartu vallas.
8. detsember
8. detsember on Gregoriuse kalendri 342. päev (liigaastal 343. päev). Juliuse kalendri järgi 25. november (1901–2099).
Gõda poolsaar
thumb|250px|Gõda poolsaare asukoht thumb|250px|Gõda poolsaare satelliidipilt Gõda poolsaar (vene Гыданский полуостров) on poolsaar Euraasia põhjaosas Venemaal Taimõri poolsaarest lääne pool. Selle rannikut ümbritsevad Kara mere Tazi laht edelast ja Obi laht läänest ja Jenissei laht idast. Poolsaare põhjaosas on Gõda laht, mis eraldab Gõda poolsaare loodeosas asuvat Javai poolsaart.
Gõda poolsaare pikkus on umbes 400 km, laius kuni 400 km. Poolsaare pinnamood on künklik, põhjaosas on pinnas soostunud. Poolsaare lõunaosas paikneb Tanama kõrgustik. Poolsaarel voolavad jõed Tanama ja Juribei.
Gõda poolsaar kuulub Jamali Neenetsi autonoomne ringkonna Tazi rajooni koosseisu. Seal asuvad Gõda ja Matjuisale asula.
Sootaga
Sootaga on küla Tartu maakonnas Tartu vallas.
Asulas asus Tartu linnale kuulunud Sootaga mõis, millest sai hiljem Sootaga sovhoosi esialgne keskus (hiljem viidi see Lähtele).
Ümber ehitetuna on Sootaga mõisa peahoone säilinud tänini, kuigi suuremalt jaolt hüljatud. Sootaga voore (kõrgus 60 m Amme jõe tasemest) harjal asuvas asulas on lisaks mõisa peahoone varemetele ja mõisasüdamesse viivale alleele sovhoosi tööliste elamud ja hüljatud põllumajandushooneid, mis kokku moodustavad nauditava mägikülaliku terviku. Vanade puude vahelt avanevad avarad vaated ümbruskonnale.
Mäenduse mõisteid
''Siin on loetletud mäenduse mõisteid.
Robert Sternberg
Robert Sternberg (sündinud 8. detsembril 1949 Newarkis) on ameerika psühholoog, kolmekomponendilise intelligentsusteooria autor.
Vesiämblik
pisi|vasakul|Illustratsioon [[Alfred Edmund Brehmi raamatust "Brehms Tierleben", 1884.]] Vesiämblik (Argyroneta aquatica) on vee-eluline ämblik Cybaeidae (või teise süsteemi järgi Dictynidae) sugukonnast, perekonna Argyroneta ainuliik.
Robert Sternberg
Kolmekomponendiline intelligentsusteooria
Sternbergi arvates mõõdavad tavalised intelligentsustestid ainult analüütilist intelligentsust, kuid tegelikult koosneb intelligentsus kolmest osast:
Hueid
pisi|Tunganid Hueid (varasem eestikeelne nimetus huid, kasutatud on ka nimetusi tunganid ja dungaanid; hiina keeles 回族 (Huizu (Huízú)) on üks 56-st Hiinas ametlikult tunnustatud rahvast. Nad erinevad hiinlastest usuliselt ja kultuuriliselt. Nad on islamiusulised. Hueidel on oma autonoomne piirkond Ningxia.
Robert Sternberg
Armastuse teooriad
Sternberg uuris ka armastust ning töötas välja armastuse kolmnurgamudeli, ka teisi armastuse teooriad ja mõõtmisskaala.
Vesiämblik
Vesiämbliku eluiga on umbes 2 aastat.
Robert Sternberg
Armastuse kolme komponendi teooria
Sternbergi armastuse kolme komponendi teooria kontekstis on (1986, 1998) on armastusekogemusel kolm komponenti: kirg, lähedus ja kohustus (decision/commitment). Need võivad esineda üksi või mitmesugustes kombinatsioonides ja neil on mitmeid erinevusi. Ainult läheduse puhul on tegemist armastusega sõprade vahel, kire puhul pimeda armumisega esimesest pilgust. Nende kolme armastuse komponendi kombinatsioonid annavad 8 armastussuhte liiki. Nii näiteks on mittearmastuse korral puudu nii lähedus, kirg kui ka otsustus/pühendumus. Kui suhtes on vaid kohustuse komponent, siis tegemist on tühja armastusega, mil indiviid on otsustanud armastada teist inimest ja on pühendunud. Romantiline armastussuhe koosneb kirest ja lähedusest ilma kohustuseta. Vennalik armastus koosneb lähedusest ja kohustusest; selline suhe võib valitseda ka staažikate abielupaaride vahel. Mõtlematu armastus koosneb kirest ja kohustusest, kuid selles puudub ühendav ja stabiliseeriv lähedus. Ainult küps armastus (consummate love) tuleneb kõigist kolmest komponendist ja selle alalhoidmine nõuab pidevat pingutust.
Hueid
pisi|Huei mees tüüpilise peakattega
Vesiämblik
Tema keha on karvane ja pruunikas, kuna ta "kannab" endaga kaasas õhumulli, näib ta vees hõbedana. Ehkki tavaliselt on emased ämblikud suuremad kui isased, siis vesiämblikel on vastupidi. Isaste kehapikkus on kuni 15 mm, emastel 10 mm.
Robert Sternberg
Armastuse kolme komponendi teooria
Robert Sternberg töötas nende kolme armastuse komponendi hindamiseks välja armastuse kolmnurgaskaala (lüh TTLS).
Vesiämblik
Eestis on vesiämblik suhteliselt laialdaselt levinud.
Don Juan
Don Juan on naistemehe kuju Euroopa kirjanduses.
Tuntuim teos don Juanist on Wolfgang Amadeus Mozarti ooper "Don Giovanni".
Gõda
Gõda (Гыда) on alev Jamali Neenetsi autonoomses ringkonnas Tazovski rajoonis Kara mere Gõda lahe rannikul Gõda jõe suubumiskohal.
Alevis elab 3427 inimest (2007), neist ligi 90% on neenetsid.
Alevis on meresadam, internaatkeskkool, lasteaed, raamatukogu, klubi ja haigla.
Serj Tankian
pisi|Serj Tankian esinemas koos System of a Downiga Serj Tankian (sündinud 21. augustil 1967 Beirutis Liibanonis) on armeenia päritolu ameerika muusik.
Ta on alternative metal 'it viljeleva ansambli System of a Down laulja, mänginud ansamblis ka kitarri ja klahvpille.
16. oktoobril 2013 andis Serj Tankian Tallinnas Saku Suurhallis kontserdi, kus ta esitles koos Vilniuse sümfooniaorkestriga oma sooloalbumeid "Elect the Dead" ja "Orca".
Isiklikku
Tankian elab Los Angeleses. Ta on taimetoitlane ning loomade õiguste eest võitleva organisatsiooni PETA toetaja.
9. juunil 2012 abiellus Tankian oma kauaaegse tüdruksõbra Angela Madatyaniga, kes on samuti armeenia päritolu.
Mann
Mann on ajalooline mõõtühik Kreekas, Lähis-idas ja Mesopotaamias, võrdub 497,7 grammiga (hispaania Wiki rikkaliku artikli andmetel 491,175g).
Suhe teiste ühikutega
1 mann = 60 seeklit (mõnes allikas 50)
Tõlketerminist
Haljand Udam kasutas tõlkides Ali Safi "Inimlikke imetabasusi" (LR 41-43, 1982) kaalumõõtühiku tõlkena "mann".
Täiuslik vaikus
"Täiuslik vaikus" on plaadifirma ECM solistide muusikafestival.
Tsellofaan
pisi|Trükitud tsellofaanpakend ja läbipaistev tsellofaanpakend Tsellofaan (inglise keeles cellophane sõnadest cellulose 'tselluloos' ja diaphane 'läbipaistev') on tselluloosist saadud läbipaistev pakke- ja kattematerjal. Seda kasutatakse palju toidukaupade pakkimisel, sest see laseb halvasti läbi õhku, rasva, baktereid ja vett.
Bunkyō
Bunkyō on üks 23 eriringkonnast Jaapanis Tōkyōs.
See on valdavalt elurajoon, seal asuvad Tokyo Dome ja mitmed õppeasutused, teiste seas Tōkyō Ülikool ja Tōyō Ülikool.
Bunkyō eriringkond moodustati 1947. aastal.
México osariik
México on osariik Mehhiko keskosas. México on rahvaarvult Mehhiko suurim osariik.
Osariigi suurim linn on Ecatepec.
Ajalugu
México osariik loodi 1824. aastal.
México osariigis asuvad 1. aastatuhande esimese poole Ameerika suurima linna Teotihuacáni varemed.
Haldusjaotus
México osariik on jagatud 125 kohalikuks omavalitsuseks.
Välislingid
🇲🇽
9. detsember
9. detsember on Gregoriuse kalendri 343. päev (liigaastal 344. päev). Juliuse kalendri järgi 26. november (1901–2099).
Artur Lepp
Artur Lepp (19. detsember 1900 Küti vald, Virumaa – 6. mai 1979 Stockholm) oli eesti arst.
Osales Vabadussõjas, lõpetas 1926 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna.
1930–1934 Suure-Kõpu jaoskonnaarst, 1934–1939 töötas Viljandi haiglas, 1939–1944 oli Kärdla haigla juhataja.
1944 põgenes Rootsi.
Tiit Sukk
Tiit Sukk (sündinud 21. novembril 1974 Jõgeval) on eesti näitleja.
Tiit Sukk lõpetas 1994. aastal Jõgeva Gümnaasiumi (46. lend) ning 1998. aastal Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli 18. lennu. Alates 1998. aastast on ta Eesti Draamateatri näitleja.
== Rollid Eesti Draamateatris ==
Tunnustus
Tiit Sukk on korduvalt olnud üks Eesti Meelelahutusauhindade nominentidest (parim teleseriaali näitleja, aasta meessaatejuht).
Isiklikku
Tiit Suka abikaasa on Kadrioru Saksa Gümnaasiumi bioloogiaõpetaja Eliis-Beth Rosen. Neil on tütar Lisanne, kes alustas 2015. aastal kooliteed Kadrioru Saksa Gümnaasiumis.
Kerahallik
Esimesena kirjeldas perekonda Itaalia preester ja bioloog Pier Antonio Micheli 1729. aastal ja nimetus tuli seene koniidikandjate sarnasusest jumalateenistustel kasutatava püha vee pintsli ehk aspergilliga. Aspergillus’ed on olulisel kohal biotehnoloogilistes protsessides, toidu fermenteerimisel ja teadusuuringutes. Nende seas leidub ka mitmeid allergeenide ja toksiliste metaboliitide tootjaid, inimese ja loomade oportunistlikke patogeene ja toidu riknemist põhjustavaid liike.
Elutsükkel
vasakul|pisi|Tomati peal kasvavad Aspergillus’e viljakehad Sobivaid kasvukeskkondi leidub kerahallikutel palju, nad parasiteerivad nii taimedes kui ka loomades, kasvavad mullas, lagunevas orgaanilises materjalis ja hoonete sisemuses. Nad levivad eoste ehk spooride abil õhu kaudu edukalt isegi pikkade vahemaade taha. Aspergillus’ed moodustavad pikki silinderjaid rakke, mida nimetatakse seeneniitideks ehk hüüfideks ning kasvavad tahkete substraatide sees ja peal. Suurem osa kerahallikutest arenevad mittesuguliselt, moodustades koniide ehk lülieoseid. Umbes kolmandikul liikidest on kirjeldatud ka sugulise paljunemise faas, kui toimub kotteoste ehk askospooride tootmine, kuid genoomse järjestuse alusel võib arvata, et ilmselt kõik kerahallikud peaksid suutma sugulisel teel paljuneda.
Mittesuguline areng
Seene mittesugulist arengut nimetatakse anamorfiks ja sel juhul arenevad mütseelil lülieosed ehk koniidid. Eoste idanemisel arenevad seeneniidid ehk hüüfid, mille harunemisel tekib mütseel. Vegetatiivsest mütseelist arenevad aeraalsed hüüfid, millest mõned spetsialiseeruvad konidiofoorideks ehk koniidikandjateks. Kui konidiofoor on vajaliku pikkuse saavutanud, hakkab see tipuosast paisuma ja tekib umbes 10 μm läbimõõduga vesiikul. Uniseriaatsetel liikidel, nagu A. fumigatus, moodustuvad vesiikulite pinnal fialiidid, mille ülesanne on moodustada koniide. Biseriaatsete liikide, nagu A. niger ja A. nidulans, puhul moodustub vesiikuli pinnale esmalt tugistruktuur, mida nimetatakse meetulaks ja selle jagunemise järel moodustuvad fialiidid. Koniidikandja tippu moodustub ümar spooridega lehvikutaoliselt või üleni kaetud struktuur.
pisi|Aspergillus’e viljakeha ja askoomi joonis (a) viljakehad; b) koniidikandja pea fialiidide ja eostega; c-e) moodustuv askoom; f) peiteosla; g) eoskotid)
Suguline areng
Sugulist arengufaasi nimetatakse telemorfiks. Nii kotteose kui ka koniidi idanemisel areneb haploidne mütseel, millel valmivad uued koniidid. Teatud tingimustel koniidide areng peatub ja algab suguline paljunemine. Kerahallikute seas on nii homotallistlikke kui ka heterotallistlikke liike. See tähendab seda, et edasine areng võib toimuda vastavalt kas ühe mütseeli peal iseennast viljastades või kahe sobiva organismi vahel. Liituda võivad somaatilised seeneniitide rakud või suguliseks paljunemiseks spetsialiseerunud rakud. Liitunud rakkudest arenevad eoskotid ehk askused, milles toimub tuumade liitumine ehk karüogaamia. Tekkinud diploidsed rakud läbivad kohe meioosi ja seejärel enamasti jagunevad veel mitootiliselt. Tekib kaheksa haploidse tuumaga rakku ning igaühest neist areneb kotteos, mis jääb ootama sobivaid keskkonnatingimusi, et arengut jätkata. Eoskotid moodustavad viljakehi ehk askoome. A. nidulans näiteks moodustab 125–200 μm diameetriga kerakujulisi suletud struktuure, mida nimetatakse peiteoslateks ehk kleistoteetsiumiteks.
Biotehnoloogia
Paljud Aspergillus’e liigid on leidnud kasutust biotehnoloogilistes protsessides, kuna nad toodavad orgaanilisi happeid, ekstratsellulaarseid ensüüme, aromaatseid ühendeid ning on võimelised kääritama erinevaid substraate ekstreemsete kultiveerimistingimuste juures, mis on bakterite ja pärmide jaoks tavaliselt talumatud. Näiteks saab Aspergillus’i kasvatada laias temperatuurivahemikus (10–50 °C), pH vahemikus 2–11, soolsusel 0–34% ning oligotroofsetes või toitainerikastes tingimustes. Aspergillus’ed suudavad lagundada ja ära kasutada mitmesuguseid biopolümeere, nagu tärklis, (hemi-)tselluloos, pektiin, ksülaan ja valgud, mis võimaldab neid kultiveerida taastuvatel allikatel, nagu näiteks taimede biomass. Valkude tööstusliku tootmise käigus on võimalik saagikus viia üle 20 g/l. Nende abil toodetakse mitmeid toiduaine-, paberi-, tekstiilitööstuses ja detergentidena kasutuses olevaid ensüüme, näiteks amülaase, katalaase, tsellulaase, pektinaase, lipaase, proteaase, ksülanaase. Samuti taimedest pärit magustajaid nagu taumatiin ja neokuliin. vasakul|pisi|A. oryzae riisil
Toidutehnoloogia
Aspergillus’eid on toidu ja jookide valmistamise protsessides kasutatud juba üle 1500 aasta, kui Jaapanis ja mujal Aasias tekkis traditsiooniline kōji’l põhinev toiduvalmistamine. Kōji on aurutatud riis, mis on nakatatud A. oryzae spooridega ja teatud aja inkubeeritud, et hallitus saaks areneda. Kōji baasil valmistatakse mitmeid traditsioonilisi Jaapani toiduaineid ja jooke, nagu sojakaste, miso, sake, riisiäädikas, shōchū ja mirin. Aasia riikides on erinevate teraviljade ja sojaubade fermenteerimiseks kasutatud ka teisi hallitusseeni, näiteks A. sojae, A. awamori, A. kawachii, Rhizopus spp., Monascus spp., Mucor spp., Asidia spp.
Teadus
A. nidulans on teadlaste uurimisobjektiks olnud üle 60 aasta ja teda võib pidada Aspergillus’e perekonna mudelorganismiks. Tema uurimine on andnud panuse eukarüootse raku füsioloogia, metaboolse regulatsiooni, DNA reparatsiooni, rakutsükli kontrolli, inimese geneetiliste haiguste jpm mõistmiseks. A. nidulans’i abil kirjeldas Briti geneetik Guido Pontecorvo 1954. aastal esimesena seente paraseksuaalset tsüklit, mille tagajärjel on mittesuguliselt paljuneva seene hüüfide eri harudes ja koniidides tuumad erineva genotüübiga. Paraseksuaalne tsükkel toimub naaberhüüfide kokkukasvamisel, kui nende tuumad satuvad ühte rakku. Toimub geneetilise info vahetus (somaatiline ristsiire) ja hiljem tuumade taaslahknemine (haploidiseerumine), mille käigus toimub kromosoomide juhuslik lahknemine.
Inimesel
pisi|Kopsu aspergilloos, koniidikandja Umbes 10% kirjeldatud Aspergillus’e perekonna liikidest on patogeensed. Kõige levinum haigustekitaja on A. fumigatus, kuid patogeenidena on tuntud ka näiteks A. terreus, A. flavus, A. niger, A. ustus, A. alliaceus, A. lentulus ja A. udagawe. Aspergillus’e perekonna liigid võivad inimesel põhjustada erinevaid haigusi, mida nimetatakse aspergilloosiks. Nakatumine toimub peamiselt õhu kaudu spooride sissehingamise teel ja haigestuvad enamasti nõrgenenud immuunsüsteemiga ja kopsuhaigusi põdevad inimesed. Aspergillus’ed põhjustavad erineva raskusastmega haigusi – alates allergilistest reaktsioonidest kuni raskete invasiivsete infektsioonideni. Kõige sagedamini nakatavad Aspergillus’ed kopse, põhjustades allergilist bronhopulmonaarset aspergilloosi (ingl. k. allergic bronchopulmonary aspergillosis ehk ABPA), kroonilist pulmonaarset aspergilloosi (ingl. k. chronic pulmonary aspergillosis ehk CPA) ja aspergilloomi. Kergema kuluga haigustest põhjustavad Aspergillus’ed veel näiteks sinusiiti (põsekoopapõletik), otomükoosi (kõrvapõletik), keratiiti (silmapõletik) ja onühhomükoosi (küünte seeninfektsioon). Tõsisematel juhtudel areneb välja invasiivne aspergilloos, mille puhul levib haigus kopsust vereringesse ja sealt edasi teistesse organitesse või ninakõrvalurgetest ehk siinustest ümbritsevatesse kudedesse. Invasiivne aspergilloos ohustab peamiselt AIDSi põdevaid ning kemoteraapia või luuüdi siirdamise läbi teinud patsiente, kelle immuunsüsteem on tugevalt nõrgestatud.
Loomadel
Sarnaselt inimesega on ka teiste imetajate seas aspergilloos üsna harvaesinev haigus. Kuid on ka erandeid, näiteks koertel esineb üsna sageli sinonasaalne aspergilloos, hobuslastel kurgukoti (ingl. k guttural pouch) mükoos, veistel seennakkuslik abort ja vaalalistel mükoosne kopsupõletik.
Koerte sinonasaalse aspergilloosi puhul on levinuimaks haigustekitajaks A. fumigatus, erandiks on saksa lambakoerad, kelle puhul on peamiseks haigustekitajaks hoopis A. terreus. Koerte aspergilloosi teket soodustavad faktorid on teadmata, kuid mõnede teooriatena on välja pakutud kasvajaid, võõrkehasid ninas, lümfotsüütide häirunud arengut ja kaevamist. Peamised sümptomid on aevastamine, ninaverejooksud, mädane eritis ninast, haavandid ninal, näo valulikkus ning kroonilistel juhtudel lihaste kõhetumine.
Hobuste puhul peetakse soodustavateks faktoriteks pehmekoe traumasid ja halbu keskkonnatingimusi (vähene ventileeritus, kõrge õhuniiskus ja temperatuur). Kõige tavalisemaks sümptomiks on ühepoolne katkendlik ninaverejooks, mis ei ole tekkinud füüsilise koormuse tagajärjel. Lisaks võib esineda mäda eritust ninast, neuroloogilisi probleeme nagu neelamishäire (düsfaagia), kõri halvatus ja Horneri sündroom.
Regiooniti esineb aspergilloosi ka delfiinidel. Valdavaks haigusvormiks on pulmonaalne aspergilloos, mida soodustavad arvatavasti viirused ja halvad keskkonnatingimused.
Mükoosne abort veistel on rohkem juhuslikku laadi ja haigestuvad enamasti üksikud isendid karjas. Põhjapoolkeral haigusjuhud sagenevad talvekuudel, kui karja hoitakse laudas ning toidetakse heina ja siloga, mis on Aspergillus’e spooridega tugevalt saastunud. Suurem osa juhtudest põhjustab jällegi A. fumigatus. Arvatakse, et nakatumine toimub allaneelamise või sissehingamise teel, kuid katseliselt seda tõestada ei ole suudetud. Tüüpiliselt toimub abort tiinuse teisel või kolmandal trimestril platsenta põletiku tõttu.