cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Amphiaraos
Amphiaraosel oli võime tulevikku ennustada. Nõnda nägi ta ette, et sõjakäik Seitse Teeba vastu lõpeb täieliku lüüasaamisega. Sellepärast keeldus ta, kui tema naisevend kuningas Adrastos teda sõtta kutsus. See polnud tal esimene kord Adrastosega riidu minna. Esimesel korral oli Eriphyle nad lepitanud ja pärast seda vandusid mõlemad, et kui nad veel kunagi omavahel tülitsema peaksid, siis otsustab Eriphyle, kummal on õigus. Sõjakäigu organiseerija, Teeba õigusjärgne kuningas Polyneikes võitis Eriphyle soosingu sellega, et kinkis talle oma esiema Harmonia kaelakee, ning naine saatis Amphiaraose sõtta. Amphiaraos pidi minema, ent palus poegi, et kui ta peaks surma saama, maksaksid nad emale kätte.
Amphiaraos tappis sõjas Melanippose, ent siis põgenes sõjaväljalt. Periklymenos jõudis talle järele ja tahtis teda juba surmata, kui Zeus rebestas välgunoolega maa, mis neelas Amphiaraose koos kaarikuga.
Väidetavale Amphiaraose maa alla vajumise kohale ehitati tempel, mis pidi aitama kõigi haiguste vastu. Pärast ohverdamist pidi hädaline templis öö veetma ja oraakel seletas hommikul haige unenäo põhjal, mida haiguse vastu ette võtta. Talle püstitati teisigi templeid, kus unenägusid seletati, ning Atikas Oropose lähedal olev tempel tõrjus tähtsuselt pikapeale Teeba templi tagaplaanile.
Amphiaraose vanem poeg Alkmaion tappis oma ema, nagu oli isale tõotanud, ja seepärast jälitasid teda erinnüsed.
Roomlased uskusid, et Amphiaraosel olevat olnud kolmaski poeg, Catillus, kes põgenes teebalaste vasturünnaku kartuses Itaaliasse ning asutas seal koloonia, mis nimetati tema vanema poja järgi Tiburiks. Tänapäeval kannab see linn nime Tivoli.
Dorsaalsus
Dorsaalsus on selgmine, selja poole jääv paiknemine. Sõna "dorsaalne" kasutatakse elundite ja nende osade topograafilis-anatoomilisel kirjeldamisel.
Laeste
Laeste on küla Rapla maakonnas Kehtna vallas.
September 2005
September 2005, kroonika
Kamo
Kamo on mitme geograafilise objekti nimi:
Kaagjärve vald
Kaagjärve vald oli vald Valgamaal aastail 1939–1950. Vallamaja asus tänapäeva Pugritsa küla aladel. pisi|300px|Eesti valdade kaart. Musta kontuuriga vanad vallapiirid, punasega 1939. aastal moodustatud vallad Vald moodustati senise Kaagjärve valla maa-alast, välja arvatud Mürgi talu maa-ala; senise Tõlliste valla Kingsepa, Surdi-Kotter, Surdi-Hindrek, Püsniku-Abram, Püsniku-Peeter ja Kakko-Jaan talude maa-aladest; senise Laanemetsa valla Juuta küla, Lepa asunduse ja Lutsu nr. 30 ja 31, Eomõisa, Ohsul, Juta, Kunagu, Uiometsa, Mahlamäe, Oisu-Poola, Simsoni nr. 19-b, Lepingu ja Nõmme nr. 7-a talude maa-aladest; senise Karula valla Paluotsa, Orandu, Sikamäe, Ujametsa ja Mäesika talude maa-aladest; senise Sooru valla Paju asunduse ja Läti piiri ääres oleva riigimetsa maa-aladest.
1. aprillil 1939 oli vallas 1794 elanikku.
31. märtsil ja 1. aprillil 1940 valiti Kaagjärve vallavolikokku Jaan Elerand, Ferdinand Lillipuu, Ernst-Teodor-Loos (uus), Mihkel Luha (uus), Karl Madiste (uus), Jakob Morus, Jaan Palvadre, Peeter-Aleksander Polis, Jakob Tavinov (uus), Eduard Treumuth, Villem Truuväli ja Alfred-Eduard Villist. Kokku kandideeris vallavolikoguss 35 isikut. Hääletamas käis üle 80% hääleõiguslikest. Kõige rohkem hääli (390) sai vallavanem Jaan Palvadre.
Sherlock
"Sherlock" on Suurbritannia telesari, mis põhineb Arthur Conan Doyle'i kriminaalromaanidel. Sherlock Holmesi ja doktor Watsonit kehastavad Benedict Cumberbatch ja Martin Freeman.
Karula vald (1939)
1939. aasta vallareform
Vald moodustati 1939. aasta vallareformiga senise Karula valla maa-alast, välja arvatud Kõrtsi, Muhkva, Muhkva-Hansu, Ussi, Päästu-Andu, Päästu-Jakob – Mangu, Suur-Kõrtsi, Piiri, Päästo-Mango, Paluotsa, Orandu, Sikamäe, Ujametsa ja Mäesika talude maa-alad; senise Kaagjärve valla Mürgi talu maa-alast.
Sherlock
Jaanuaris 2011 alustas sarja näitamist Eesti Televisioon. Neljandat hooaega näitas ETV jaanuaris 2017.
Seriaali kõrval on avaldatud ka sellega seotud materjale, näiteks fiktiivne Sherlock Holmesi koduleht ja John Watsoni blogi.
Karula vald (1939)
1939. aasta vallareform
Vald kuulus Riigivolikogu 58. valimisringkonda, kust valiti Värdi Velner.
Külanõukogude moodustamine ja valla likvideerimine
13. septembril 1945 moodustati valla koosseisus Iigaste külanõukogu, Karula külanõukogu ja Lüllemäe külanõukogu.
Sherlock
Teine hooaeg: 2012
28. augustil 2010 kinnitas BBC oma pressiteates, et teise hooaja kolm 90-minutilist jagu valmivad 2011. aasta sügiseks. Stsenarist Steven Moffat vihjas intervjuus The Guardianile (3. jaanuaril 2011): "You can have three words to work from. Adler, Hound, Reichenbach. Those are your clues".
Jõuluaegne miniosa: 2013
2013. aasta jõulude ajal avaldati internetis seriaali miniosa "Many Happy Returns". Selles kirjeldatakse, kuidas 1.–2. hooajal seriaalis osalenud politsei mõrvarühma tehnik Philip Anderson (Jonathan Aris) on üks vähestest inimestest, kes on veendunud, et Sherlock Holmes lavastas enda surma ja on endiselt elus.
Kolmas hooaeg: 2014
Kolmas hooaeg esilinastus telekanalis BBC One 2014. aasta jaanuaris, ETV näitas seda märtsis 2014. Kolmandal hooajal on seriaalis rida uusi tegelasi, John Watsoni (Martin Freeman) naist Mary Morstanit mängib Freemani elukaaslane Amanda Abbington. Hooaja valmimine venis, sest Freeman ja Cumberbatch olid hõivatud teiste filmidega, eelkõige režissöör Peter Jacksoni Kääbiku-triloogia kolmanda osa võtetega Uus-Meremaal.
Lalli (Kehtna)
Lalli on küla Rapla maakonnas Kehtna vallas.
Sherlock
Kolmas hooaeg: 2014
Hooaega kuulub kolm osa: "The Empty Hearse", "The Sign of Three" ja "His Last Vow".
Neljas hooaeg: 2016
Neljas hooaeg ilmus 1. jaanuaril 2017.
Marko Radulović
pisi|Marko Radulović Marko Radulović (15. detsember 1866 Montenegro, Pazici küla – 2. november 1932) oli Montenegro kohtunik ja riigimees.
Ta lõpetas põhikooli Zdrebaoniki kloostris, kolm klassi keskkooli Belgradis, kolm klassi Zajecaris (Serbia) ja õigusteaduskonna Belgradis 1892.
Ta oli Montenegro justiitsministri assistent ning vastutas suhete eest kohtuorganite ja justiitsadministratsiooniga 1893–1896, Danilovgradi piirkonnakohtu president 1896–1903, Podgorica regionaalkohtu president 1903–1905, Podgorica parlamendi liige 1905–1906, pea- ja välisminister 11. novembrist 1906 19. jaanuarini 1907. Ta avas Cetinjes 1910 õigusbüroo, oli ülemkohtu liige alates 1913, justiitsminister ja haridusministri esindaja 20. detsembrist 1915 29. aprillini 1916. 1916 interneeriti ta Ungarisse ja Alam-Austriasse, kust naasis 1918. 1919–1924 oli ta advokaat ja Radikaalse Partei liige, alates 14. oktoobrist 1924 Podgorica Ülemkohtu president. Ta valiti senaatoriks 3. jaanuaril 1932 ja 3. veebruaril 1935.
Kopenhaagen
pisi|Vilhelm Arnesen, "Vaade Borsgravenilt Borseni, Christiansborgi ja tornide poole" (1924) pisi|Kopenhaageni [[Nyhavn õhtul]] Kopenhaagen on Taani pealinn. Suurem osa sellest asub Taani suurimal saarel Sjællandil.
Ajalugu
Pärast Kopenhaageni linna ümbritsevate kaitserajatiste lammutamist 1856. aastal hakkas linn kiiresti väljapoole laienema. Endiste kaitserajatiste ja neid ringina ümbritsevate järvede taha hakati välja ehitama tööliste ja kodanlaste elamukvartaleid, mille näiteks on sellised linnaosad nagu Østerbro, Nørrebro, Vesterbro ja Frederiksberg.
Tormiline ehitustegevus tingis probleemid eluasemete halva kvaliteedi, kehva kanalisatsiooni ja rohealade puudumise näol. 1920. aastate lõpuks oli selge, et tollal ligikaudu 1 miljoni elanikuga Kopenhaagenit ootab lähitulevikus tõenäoliselt ees edasine kiire kasv; linna jätkuv laienemine üksteist katvate kihtidena tähendas aga ohtu, et ühistransport ei suuda kasvuga sammu pidada ja kaootiliselt arenenud piirkondi teenindada. Hakati välja töötama projekti, mis eesmärk oli välja arendada Suur-Kopenhaagen (vana linnasüda + seda ümbritsevad äärelinna).
Finger Plan
thumb|200px|Finger Plan Finger Plan (otsetõlkes "sõrmeplaan") on võtmetähtsusega kontseptsioon Kopenhaageni linnaplaneerimises ning seisneb äärelinnade kasvu, neid keskusega ühendava infrastruktuuri ja rohealade korraldamises. Plaani töötasid välja Taani arhitektid ja linnaplaneerijad Peter Bredsdorff ja Sten Eiler Rasmussen ning seda tutvustati avalikkusele 1947. aastal.
Finger Plan visandas tuleviku Suur-Kopenhaageni mudeli käelabasarnaselt, kus olemasolev linnasüda moodustab peopesa, millest “sõrmedena” lähtuvad linnade ja äärelinnade suunalised kiired. Viimaste tuuma moodustavad tähtsamad kiirteed ja raudteed. Ümber transpordisõlmede asuvad kauplused, koolid ja teenindusasutused. Need on ümbritsetud korruselamutest ning viimased omakorda eramutest. Kiirte vahele jääb roheline ala, mis pakub võimalust rekreatsiooniks. Tööstus paigutati peopesa ja sõrmede ühenduskohtadele, mis ühendati omavahel ringsete maanteede ja raudteedega.
Algne plaan hõlmas viit põhja- kuni edelasuunalist "sõrme", mis ühendasid keskusega järgmised eeslinnad: Hillerød, Farum, Frederikssund, Roskilde ja Køge. Seoses Amageri saare arendamisega lisandus hiljem kuues, lõunasse osutav "sõrm".
Hoolimata sellest, et kõik ei ole kulgenud päris plaani järgi (seoses autoomanike arvu plahvatusliku kasvuga peaaegu kõikjal tekkinud nõudlus uute alade järele; samas on tekkinud uusi regionaalseid keskusi), on Finger Plan endiselt Suur-Kopenhaageni arendamise aluseks.
Ühistransport
Kopenhaagenis on välja arendatud ulatuslik raudteevõrgustik, mida teenindavad S-tog (linnarong), kaugrongid ja metroo. Suur-Kopenhaageni alal katab raudteevõrk u 600 km u 200 jaamaga, umbkaudu 300 000 inimest kasutab raudteeliiklust iga päev.
Jalakäijad
pisi|Caritase purskkaev Kopenhaagenis 2019. aastal Umbes 1955. aastast alguse saanud autode arvu hoogne kasv linnas mõjutas eriti liiklust vanalinna kitsastel tänavatel. Olulise pöördepunktina muudeti 17. novembril 1962 läbi vanalinna kulgev Strøgeti hüüdnime all tuntud peatänav jalakäijate tänavaks. Strøget koosneb tegelikult mitmest tänavast (Frederiksberggade, Nygade, Vimmelskaftet ja Østergade) ja väljakust (Nytorv, Gammeltorv ja Amagertorv)
1,1 km kogupikkusega on see tänapäeval maailma pikim jalakäijate tänav.
1962. aastast on jalakäijate ala pidevalt laiendatud: eesmärgiga võita inimestele autovaba ruumi on linnasüdames pidevalt vähendatud nii autoliikluse mahtu ja sõidukiirust kui ka parkimiskohtade arvu. Muudatused on olnud järkjärgulised: igal aastal on umbes 2–3% parkimisaladest asendatud rattateede või laiemate kõnniteedega. 1995.–2005. aasta vältel vähenes niimoodi parkimiskohtade arv kesklinnas 20% võrra. Samas on seoses viimaste tänavaparkimiskohtade kaotamise sooviga ning autoomanike arvu suurenemisega kasvanud surve parkimismajade ehitamiseks.
thumb|[[Højbro plats Kopenhaageni kesklinnas]]
Jalgrattaliiklus
2005. aastal oli Kopenhaagenis 343 km jalgrattateid ja umbes 60% linnaelanikke kasutas ratast igapäevase sõidukina. Tööleminekuks kasutas ratast umbes 36%, samas kui autot kasutas vaid 27%. Viimastel aastatel on tipptundidel rataste arv kesklinnas ületanud autode oma. Siniseks värvitud rattateed ja nende piirjoonte märkimine ristmikule on kaasa aidanud turvalisusele ja vähendanud õnnetuste arvu. Samas on pidevad parandused ja kampaaniad tekitanud uue probleemi: ummikud rattateedel, mida püütakse lahendada strateegilistes kohtades rattateede laiendamisega, seda taas parkimiskohtade ja autoteel sõiduridade arvu vähendamise arvelt.
Rendirattad
pisi|Citybike 1995. aastast pakub linn kohalikele ja turistidele kasutamiseks tasuta rendirattaid (citybike). Rendirataste laenutuspunkte leiab kõikjalt linnast ning ratta kasutamiseks tuleb lihtsalt lukustusmehhanismi sisestada münt, mille ratta kasutaja saab tagasi, kui ratta kasutamise nõuetekohaselt lõpetab. Süsteemi rahastatakse sponsorite ja reklaami abil. Selliste linnarataste arv on nüüdseks kasvanud juba üle 2500. Talveks korjatakse rattad parandamiseks ja hoolduseks kokku ning kevadel pannakse taas välja.
Haavand
pisi|Väikesed haavandid nahal Haavand on nekroosist tekkiv kattekoe defekt, mis võib ulatuda ka sügavamatesse kudedesse.
Kõige sagedamini esinevad haavandid jalgade nahal või seedeelundite sisepinnal.
Alatskivi vald (1939)
Alatskivi vald oli vald Tartumaal aastail 1939–1950. pisi|300px|Eesti valdade kaart. Musta kontuuriga vanad vallapiirid, punasega 1939. aastal moodustatud vallad Vald moodustati senise Alatskivi valla maa-alast, välja arvatud Kirepi, Sipelga, Sahvka ja Vene küla, Väänastu metsavahi, Piiri metsavahi, Kasepää, Puiandi, Kõnnu, Traessi (Pronni) nr. 70 talu ja Varnja küla ühiskarjamaa maa-alad ning suurem osa Metsakivi küla maa-alast; senise Kokora valla maa-alast, välja arvatud Viljuse küla maa-ala; senise Peipsiääre valla Rootsi ja Nina küla piirkonnast.
Vald kuulus Riigivolikogu 49. valimisringkonda, kust valiti Ernst Haabpiht.
Lau
Lau on küla Rapla maakonnas Kehtna vallas.
Külavanem on Aare Hindremäe.
Tundmatu veealune objekt
Tundmatu veealune objekt (inglise keeles unidentified submerged object, lühend USO) on tundmatu objekt, mis asub või liigub vee all.
Gödel, Escher, Bach
Douglas Richard Hofstadter kirjutas seda raamatut aastaid. Kuni tänapäevani on raamat inspireerinud tuhandeid noori alustama õpinguid arvutiteaduse ja tehisintellekti alal.
Hofstaderi suurteos tugineb kolme silmapaistva inimese töödele. Nendeks on matemaatik Kurt Gödel, kunstnik M. C. Escher ja helilooja Johann Sebastian Bach. Neis kolmes on Hofstadter leidnud paljugi ühist. Raamat sisaldab rohkelt jutuajamisi erinevate väljamõeldud tegelaste vahel. Need vestlused on täis sõnamänge ning kohati muutuvad metakirjanduseks.
Hellamaa (Hiiumaa)
pisi|Hellamaa panoraam Hellamaa on küla Hiiumaa vallas Hellamaa lahe ääres. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Pühalepa valda.
Gödel, Escher, Bach
Hofstadteri välja mõeldud strange loop ehk iseennast läbi mingi teise taseme muutev asi tuleb ette mitmes kohas. Nii näiteks tekitab ta oma matemaatilise konstruktsiooni Typographical Number Theory (TNT), mis seejärel Gödeli mittetäielikkuse teooriat illustreerides hakkab enda peal opereerima ning "plahvatab" sarnaselt oma nimekaimu TNT-ga.
Hellamaa (Hiiumaa)
Küla piirneb põhjas Kuri küla ja Reikama, läänes Vilivalla, lõunas Suuremõisa, Tempa ja Värssu külaga.
Nimi
Piirkonda on esmamainitud 1565. aastal nimega Hellemaa ja Hallemäky. Paul Ariste järgi tuletub nime esimene pool kas eestikeelsest sõnast "hell" või soomekeelsest sõnast "hellä", Leo Tiigi arvates aga pigem sõnast "hall". Nime teine pool on 16. sajandi kirjaviisides kas "maa" või "mägi". Samuti ei välistata nime seost Muhus asuva samanimelise külaga.
Gödel, Escher, Bach
Samuti uurib Hofstadter paradokse nii matemaatikas kui ka idamaade mõistujuttudes. Üks raamatu meeldejäävamaid kohti on "Crab Canon" ('vähikaanon'), kus terve pikk vestlus on kirjutatud palindroomina nõnda, et lugedes lauseid õiges järjekorras ja lugedes neid vastupidises järjekorras saame sama tulemuse. Huvitaval kombel on tulemus täiesti mõistlik.
Hellamaa (Hiiumaa)
Elanike arv
Hellamaal elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 65 inimest. Kõik elanikud olid eestlased.
Korintose order
thumb|Korintose friis, karniis, samba baas ja kapiteel Dioskuuride templilt Napolis. Andrea Palladio arhitektuuritraktaadi illustratsioon (1570) thumb|Korintose kapiteeli tekkeloo legendi illustratsioon 17. sajandi raamatus thumb|Korintose order renessansskunstis. [[Paolo Veronese "Pidusöök Levi majas"]] Korintose order on kolmest vanakreeka klassikalisest orderist kõige hilisem. Order kujunes välja 4. sajandil eKr Kreeka mandriosa lõuna- ja kaguprovintsides, nimetati Korintose linna järgi ja oli väga levinud hellenismiajal. Rooma keisririigi ajal muutus korintose order valitsevaks orderiks.
Hellamaa (Hiiumaa)
Talud
1565. aastal oli Hellamaa külas neli talu nelja adramaaga, lisaks sellele üksjalad ja vabadikud. Hellamaa küla ajaloolised talud olid:
Korintose order
Sammas ja talastik
Korintose orderi sammas sarnaneb üldjoontes joonia sambaga, on aga mõnevõrra saledam kui joonia sammas. Talastikus on veelgi vähem erinevusi, kuid üldkujunduselt iseloomustab korintose orderit rikkalikum ja lopsakam dekoor, eriti kapiteelil.
Gödel, Escher, Bach
"Gödel, Escher, Bach: an Eternal Golden Braid" on üks neist raamatutest, mis lihtsalt ei tutvusta huvitavaid fakte, vaid mille lugemine sunnib inimest oma mõttetegevust meeldivalt pingutama.
Korintose order
Kapiteel
Korintose kapiteel on proportsioonidelt kõrgem kui dooria ja joonia kapiteel. Korvi- või karikataolise kapiteeli külgi katab kaks rida püstloodis akantuselehti. Neljast küljest kerkivad nende vahelt spiraallehed (caulis), mis toetavad voluute. Voluutidele toetab nõgusate külgedega abakus. Paarikaupa rulluvaid lehti kroonib palmett, mis ulatub abakuse küljele.
Hellamaa (Hiiumaa)
Ajalugu
1977–1997 oli külaga liidetud Tempa küla.
Korintose order
Pärimus
Korintose orderi kapiteelidekoori tekke kohta kõneleb legend arhitektist Kallimachosest, kes sai inspiratsiooni ühe noore Korintose tütarlapse haual kasvavast akantusest.
Hellamaa (Hiiumaa)
Taristu
Hellamaa küla läbivad Heltermaa-Kärdla-Luidja maantee, Hilleste-Hellamaa tee, Tammela-Hellamaa tee ja Tempa-Suuresadama tee.
Korintose order
Pärimus
Nimelt olevat tütarlapse ämm viinud tema hauale asjakesi, mida tütarlaps oli armastanud, ja nende paremaks säilimiseks need korviga katnud. Korv oli aga sattunud haual oleva akantuse peale ja kui kevadel akantus kasvama hakkas, siis selle väädid ja lehed põimusid korvi ümber. Sealt möödunud Kallimachosele jättis see vaatepilt sügava mulje ja ta jäädvustas nähtu kapiteeli kujunduses.
Hellamaa (Hiiumaa)
Kultuur
Külas asuvad Hellamaa ja Matsi tuulik, perekeskus, Hellamaa raamatukogu ja kiigeplats. Varem tegutses külas tarbijate ühistu pood.
Margus Hernits
Margus Hernits (kuni 1991. aastani Margus Kulkov; sündinud 2. oktoobril 1976 Tallinnas) on endine eesti iluuisutaja.
Ta esindas Eestit 1994., 1998. ja 2002. aasta taliolümpiamängudel meeste üksiksõidus. Ta on mitmekordne Eesti meister.
28. novembrist 2011 kuni 3. mai 2013 oli Margus Hernits Eesti Suusaliidu peasekretär.
Avinurme vald (1939)
1. aprillil 1939 oli vallas 4488 elanikku.
Aafrika Sarv
pisi|Aafrika Sarve maad pisi|Somaali poolsaar [[Shuttle'ilt pildistatuna]] Aafrika Sarv on täpsemalt piiritlemata ala Aafrika idaosas. Selle tuumala on Somaali poolsaar. Mõnikord samastatakse teda Somaali poolsaarega, mõnikord arvatakse hulka kogu Etioopia, Eritrea, Djibouti ja Somaalia territoorium (sealhulgas faktiliselt iseseisvad Puntland (sarve tipp) ja Somaalimaa) ning Sokotra saar. Mõnikord haaratakse juurde koguni Sudaan ja Keenia (mõnikord osaliselt). Selles artiklis jäädakse teisena nimetatud tõlgenduse juurde.
Ala pindala on umbes 2 000 000 km² ning seal elab üle 80 miljoni inimese.
Aafrika Sarve lähedal India ookeanis on Aafrika maailmajakku arvatav Sokotra saar, mille pindala on 3600 km² ning mis kuulub Jeemenile.
Aafrika Sarv on väga vaene ja ebastabiilne piirkond, mille riigid on madala inimarenguga.
Nimi
Nimi "Aafrika Sarv" on tulnud Somaali poolsaare kuju sarnasusest ninasarvikusarvega. Seetõttu võib see nimi assotsieeruda ninasarvikusarve kui väidetava afrodisiaakumiga.
Seda nime on maailma ajakirjanduses hakatud laialdaselt kasutama alates Somaalia ja Etioopia vahelisest Ogadeni sõjast 1977–1988.
Geoloogia
Et Aafrika Sarv asub teisel pool Ida-Aafrika riftivööndit, siis on ta eraldumas nagu kunagi Madagaskar.
Pinnamood
Aafrika Sarv on mägikõrb, mille kõrgeimad tipud on Simeni mägedes.
Vastu Punast merd on kaljusein. Maastik langeb järsult India ookeani suunas.
Kliima
Aafrika Sarv paikneb peaaegu poolel teel ekvaatori ja Vähi pöörijoone vahel. See on väga kuiv piirkond, kuigi ta asetseb ekvaatori lähedal.
Puhuvad peamiselt läänetuuled. Djibouti, Etioopia ja Somaalia mägialadel on mussooniga kaasnevad vihmad. Idapoolsed madalad alad on ariidse kliimaga. Punase mere rannik on üks maailma kuumemaid piirkondi.
Elustik
pisi|vasakul|[[Kõrbesebra]] UNESCO peab Aafrika Sarve üheks suure bioloogilise mitmekesisusega kohaks (biodiversity hotspot). Ta on üks kahest niisugusest kohast, mis paikneb kuiva kliimaga alal.
Aafrika sarv kannatab siiski laialdase karjakasvatuse all, mille tõttu algsetest elupaikadest on säilinud ainult 5%. Keskkonda kahjustab ka infrastruktuuri väljaehitamine Sokotra saarel.
Taimestik
Aafrika Sarvel kasvab umbes 5000 liiki soontaimi, umbes pool neist on seal endeemsed. Endeeme on eriti palju Sokotra saarel ja Somaalia põhjaosas. Sugukonnad Barbeyaceae ja Dirachmaceae on piirkonnas endeemsed.
Loomastik
Aafrika saarel elab umbes 220 imetajaliiki, millest mitmed on väljasuremise ohus. Nende seas on beira, siregasell ja speke gasell. Seal elavad ka somaali ulukeesel, tüügassiga, hamadrill, rott Microdillus peeli, ammodill ja karvikgundi. Kõrbesebra elab ainult Aafrika Sarvel.
Mõned tähtsad linnuliigid Aafrika sarvel on Laniarius liberatus, piimalillevint, somaali kanepilind ja kadakafrankoliin.
Aafrika Sarvel on rohkem endeemilisi roomajaliike kui kuskil mujal Aafrikas: 285 liigist on 90 endeemid. Endeemsete roomajaperekondade seas on Haackgreerius, Haemodracon ja Pachycalamus ning maoperekonnad Aeluroglena ja Ditypophis. Pool neist on Sokotra endeemid. Seevastu kahepaiksed on piirkonnas alaesindatud.
Aafrika Sarvel on umbes sada liiki mageveekalu. Piirkonna endeeme on nende seas kümmekond. Endeemide seas on koopas elav Barbopsis devecchii.
Rahvastik
Aafrika Sarve maade rahvad on kultuuriliselt lähedased ning on seotud rohkem Araabia kui muu Aafrikaga.
Aafrika Sarvel on ammusest ajast kasutatud maaharimisel atra. Koduloomadeks on olnud üksküürkaamelid ehk dromedarid.
Tähtsamad etnosed on järgmised:
Tähtsamad keeled on amhari, somaali, omoro ja araabia keel.
Majandus
Piirkonna riigid on väga sõltuvad väikesest hulgast eksportartiklitest.
Etioopias moodustab kohv 80% ekspordist.
Sudaanis, mida piirkonda enamasti ei arvata, moodustab 50% ekspordist puuvill.
Ajalugu
Vanaajal käisid piirkonnas mööda Viirukiteed Egiptuse, Kreeka ja Rooma ekspeditsioonid viirukit, mürri ja kaneeli toomas. Roomlased nimetasid seda piirkonda Regio Aromatica.
Aafrika Sarv oli osa Seeba kuningriigist, mida valitseti teiselt poolt Punast merd.
pisi|Aksumi riik oma ekspansiooni kõrghetkel Aksumi riik paiknes 3.–11. sajandil praeguse Etioopia, Eritrea ja Jeemeni alal. See riik hoidis enda kontrolli all pääsu Punasele merele.
Lähiajalugu
Viimastel aegadel on Aafrika Sarv olnud pidevas kriisis.
Suurema osa piirkonnast moodustab Etioopia, kus elab umbes 85% rahvastikust. Selle maa ajalugu on täis kokkupõrkeid muslimite ja kristlaste vahel, uuemal ajal rahvuslaste ja marksistide vahel.
Ka mujal on lakkamatud sõjad. Somaalias lõhestas 1977. aasta kodusõda riigi ning üleriigiline võim alates 1991. aastast ei toiminud.
Kokkupõrkeid on olnud ka Djiboutis ja Eritreas. Naabruses Sudaanis käib Sudaani kodusõda.
Piirkonnas on ühtelugu loodusõnnetused (Etioopias põuad, Somaalias üleujutused), mis tabavad eriti valusalt maaelanikke. Seetõttu on seal nälgivate inimeste osakaal üks maailma suuremaid ning seal esineb pidevalt humanitaarkriise. Aastatel 1982–1992 suri Aafrika Sarvel sõdade ja nälja tagajärjel umbes 2 miljonit inimest.
Alates 2002. aastast on Aafrika Sarv terrorismivastase sõja tähelepanu fookuses. Tema strateegiline tähtsus tuleneb sellest, et tankerid ja kaubalaevad peavad liikuma selle kaudu. Tõhusa riigi puudumise tõttu Somaalias tungisid sinna USA väed, et Somaalia kodusõda ei seaks ohtu tankereid ja kaubalaevu. See operatsioon nurjus.
Onamo, 'namo
"Onamo, 'namo" oli Montenegro traditsiooniline hümn ja riigihümn juulini 2004 (alates juulist 2004 on Montenegro riigihümn "Oj svijetla majska zoro").
Selle sõnad kirjutas 1867 Montenegro vürst Nikola I Petrović. Meloodia autor on Davorin Jenko, kes võttis osaliseks aluseks Giuseppe Garibaldi võitlejate võitluslaulu ("Garibaldi hümni") "Si scopron le tombe, si levano i morti" ("Avanevad hauad, surnud tõusevad üles”).
Laulu on nimetatud ka Serbia Marseljeesiks ja ta sai populaarseks kogu Serbias.
'''OHAMO, 'HAMO! '''
Онамо, онамо... за брда она, говоре да је разорен двор мојега цара; онамо веле, био је негда јуначки збор.
Онамо, онамо... да виђу Призрен! Та то је моје - дома ћу доћ'! Старина мила тамо ме зове, ту морам једном оружан поћ'.
Онамо, онамо... са развалина дворова царских врагу ћу рећ': "С огњишта милог бјежи ми, куго, зајам ти морам враћати већ'!"
Dominic Adiyiah
pisi|Dominic Adiyiah Dominic Adiyiah (sündinud 29. novembril 1989 Accras) on Ghana jalgpallur, kes mängib ründajana Tai klubis Sisaket.
Adiyiah alustas oma karjääri Feyenoord Ghana noortemeeskonnas ja mängis Ghana meistriliiga klubis, Hearth of Lions. 2008. aasta augustis liitus ta Norra kõrgliiga klubiga Fredrikstad.
1. novembril 2009 liitus ta AC Milaniga, kuid seal tal klubi meeskonda jõuda ei õnnestunud. Aastatel 2010–2012 mängis ta laenul Itaalia esiliiga klubis Reggina, Serbia kõrgliiga klubis Partizan, Türgi esiliiga klubis Karşıyaka ja Ukraina kõrgliiga klubis Kiievi Arsenal. 2012. aastal sõlmis ta Kiievi Arsenaliga püsiva lepingu. Kolme Kiievi Arsenalis mängitud hooajal hooaja jooksul lõi ta liigas seitse väravat. 2014. aastal mängis ta Kasahstani kõrgliiga klubis Atõrau.
Aastatel 2015–2018 mängis ta Tai kõrgliiga klubis Nakhon Ratchasima. Sisaketiga liitus ta 2019. aastal.
2009. aastal tuli ta Ghana kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistriks. Ta lõi turniiril kaheksa väravat, millega oli turniiri suurim väravakütt. Lisaks valiti ta turniiri parimaks mängijaks. Aastatel 2009–2013 mängis ta Ghana jalgpallikoondises 20 mängus ja lõi neli väravat. Ta kuulus Ghana koondisse 2010. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel ja 2010. aasta maailmameistrivõistlustel.
Onamo, 'namo
Онамо, онамо... за брда она казују да је зелени гај под ким се дижу Дечани свети: молитва у њих присваја рај.
Онамо, онамо... за брда она, гдје небо плаво савија свод; на српска поља, на поља бојна, онамо, браћо, спремајмо ход!
Онамо, онамо... сабљи за стара његова ребра да тупим рез по турским ребрим'; да б'једној раји њом истом с руку рес'јецам вез!
Онамо, онамо... за брда она Милошев, кажу, пребива гроб! Онамо покој добићу души, кад Србин више не буде роб.
Ingliskeelne tõlge
Vene-Ukraina gaasitüli
Vene-Ukraina gaasitüli on Venemaa riigiettevõtte Gazprom ja Ukraina vaheline korduvalt üles kerkinud vaidlus Ukrainasse tarnitava maagaasi hinna, Ukraina võlgnevuste ning gaasi transiidi üle.
Onamo, 'namo
There, over there... beyond those hills, Ruined lies, they say, my Emperor's palace; there, they say, Once, heroes had gathered.
Vene-Ukraina gaasitüli
Vaidlus sai alguse märtsis 2005, kui Venemaa otsustas Ukrainale müüdava maagaasi hinda järsult tõsta. 1. jaanuaril 2006 alustati Ukrainale suunatud gaasitarnete peatamist. Tookordne tüli lahendati 4. jaanuaril 2006.
Vaidlus tekkis uuesti 2007. aasta lõpus ning jätkus 2008. aasta kevadeni.
Onamo, 'namo
There, over there... I see Prizren! It is all mine – home I shall come! Beloved antiquity calls me there, Armed I must come there one day.
Vene-Ukraina gaasitüli
Uus ja ägedam tüli puhkes aga taas 2008. aasta lõpus.
Onamo, 'namo
There over there... from on top of the ruins Of Emperors' palaces to the devil I will say: "Flee from my beloved home you plague, Already your loan I must repay!"
Vene-Ukraina gaasitüli
Ukraina gaasitarbimine
2004. ja 2005. aastal tarbis Ukraina umbes 80 miljardit kuupmeetrit maagaasi aastas. Sellest tootis Ukraina 20 miljardit kuupmeetrit ise, ostis umbes 36 miljardit kuupmeetrit Türkmenistanilt ning sai umbes 17 miljardit kuupmeetrit Venemaalt maksena Venemaa gaasi transportimise eest Euroopasse. Ülejäänu (6...7 miljardit kuupmeetrit) ostis Ukraina Venemaalt.
Onamo, 'namo
There, over there... beyond those hills, Lies a green grove, they say, Under which rises up Holy Decani: A prayer said within Paradise claims.
Vene-Ukraina gaasitüli
Ukraina gaasitarbimine
Ukraina on maailmas neljas riik maagaasi impordi mahu poolest ja kuues maagaasi tarbimise mahu poolest. See on osalt tingitud raiskamisest ja ebatõhususest madala gaasihinna tõttu.
2002. aasta leping
Vene riigiettevõtte Gazprom ja Ukraina riigiettevõtte Naftogaz Ukrajinõ vahel 21. juunil 2002 sõlmitud ja 2013. aasta lõpuni kehtima pidanud lepingu järgi pidi makstama Venemaa maagaasi edastamise eest läbi Ukraina torujuhtme bartertehinguna: kuni 15% läbi Ukraina territooriumi pumbatavast gaasist pidi antama transpordi eest Ukrainale kasutada. Algselt eeldati, et maksena tarnitav gaasihulk räägitakse igal aastal läbi ja fikseeritakse valitsustevahelise protokolliga.
Lisa 4
9. augustil 2004 allkirjastasid gaasiettevõtted lepingu lisa 4, mille kohaselt maksena tarnitava gaasi hulk arvutatakse tariifi alusel 1,09 USA dollarit 1000 kuupmeetri gaasi transportimise eest 100 km kaugusele ning maagaasi hind 50 USA dollarit 1000 kuupmeetri eest. See lisa nägi ette, et hind ei muutu kuni 2009. aasta lõpuni.
Onamo, 'namo
There, over there... beyond those hills, Where sky of blue bends down her arch; On to Serb fields, on to battle fields, There, brothers, prepare to march!
Vene-Ukraina gaasitüli
Lisa 4
Gazprom väitis, et lisa 4 kehtib ainult juhul, kui riigid sõlmivad valitsustevahelise protokolli, mis määrab kindlaks gaasitransiidi tingimused, ning on täidetud kaks tingimust: esiteks, gaasitransiiditeenus makstakse kinni gaasitarnetega, ja teiseks, transiidihind fikseeritakse tasemel 50 dollarit 1000 kuupmeetri eest. Kui iga-aastast protokolli nendel tingimustel ei sõlmita, siis lisa 4 muutub Gazpromi väitel tühiseks.
Onamo, 'namo
There, over there... beyond those hills, Trampled by horses' hooves cries out the Jug: "Come help me, children, come help me, sons, Avenge the old man - sacred is your task!"
Vene-Ukraina gaasitüli
Lisa 4
Venemaa nõudis uut lepingut, mille järgi Ukraina maksaks 160 dollarit 1000 kuupmeetri eest. Hiljem nõudis Gazprom 230 dollarit 1000 kuupmeetri eest, väites, et selline hinnahüpe vastab maailmaturu trendile. Mõned vaatlejad märkisid, et mõiste 'maailmaturuhind' on maagaasi puhul vaevalt rakendatav, eriti seal, kus valdava osa tarneid teeb riigi poolt kontrollitav monopol. Venemaa olemasolevad lepingulised hinnad enamikule Euroopa maadele olid vahemikus 110...280 dollarit 1000 kuupmeetri eest.
Onamo, 'namo
There, over there... for the ribs of the old man, I'll dull my sabre's edge on The ribs of the Turks; and cut the ties From the wrists of the wretched masses!
Vene-Ukraina gaasitüli
Lisa 4
Venemaa nõustus, et ka transiiditariifi tuleb tõsta 1,74 dollarini 1000 kuupmeetri edastamise eest 100 km kaugusele. Lääne-Euroopas oli see tariif 2005. aastal 0,9 dollarit (Belgia) kuni 4,5 dollarit (Kreeka). Transiidi turuhindu ei olnud, vaid hinnad olenesid konkreetsetest kuludest ning Euroopa Liidus pidi need heaks kiitma riigi energiaturu reguleerija.
Onamo, 'namo
There, over there... beyond those hills, Lies there, they say, Milos's grave! There my soul eternal peace shall gain, When the Serb is no more a slave.
Vene-Ukraina gaasitüli
Lisa 4
Venemaa väitis, et Gazpromi subsiidiumid Ukraina majandusele ulatusid miljardite dollariteni. Venemaa president Vladimir Putin väitis, et Ukraina eelarves on piisavalt raha, et maksta turuhinda: "See on raske koorem Venemaa eelarvele (...) Ukraina tarbijad saavad täna gaasi palju madalama hinnaga kui Venemaa kodanikud maksavad omal maal! Ja meil on veel umbes 25 miljonit kodanikku, kes elavad allpool vaesuspiiri." Ukraina aga väitis, et Venemaa nõudmised rikuvad 2002. aasta 21. juuni lepingut ja selle lisa 9. augustist 2004.
2005. aasta läbirääkimised
2005. aasta läbirääkimisi uute lepingute sõlmimiseks peeti Gazpromi ja Naftogaz Ukrajinõ vahel.
Umbes 80% Venemaa gaasiekspordist Lääne-Euroopasse käib läbi Ukraina. Venemaa avaldas soovi luua Gazpromi ja Naftogaz Ukrajinõ baasil konsortsium, Ukraina aga on selle vastu, sest sel juhul kaoks Ukrainal kontroll oma territooriumil asuvate torujuhtmete üle.
Mõned Ukraina ametnikud tegid ettepaneku revideerida rendihinda, mida Venemaa maksab Ukrainale selle eest, et ta hoiab oma Musta mere laevastikku Krimmis asuvas Sevastopolis: praegu maksab Venemaa umbes 97 miljonit dollarit aastas. Ukraina ametnikud on soovitanud teha sadamarajatiste täielik inventuur, et teha kindlaks nende tegelik väärtus, mis seni olevat alahinnatud. Nende koguväärtust on hinnatud 2 miljardile dollarile. Venemaa ei taha rendihinna võimaliku muutmise üle üldse kõnelda. On arvatud, et ettepaneku rendihind üle vaadata algatas USA, sest need tehti mõni tund pärast USA riigisekretäri Condoleezza Rice'i visiiti Kiievisse 8. detsembril 2005. Rendihinna revideerimine tähendaks aga taganemist Venemaa ja Ukraina vahel 1997. aastal sõlmitud lepingust, millega Venemaa üldse alles tunnistas Krimmi kuulumist Ukrainale.
Tarnete peatamine
13. detsembril 2005 teatas Gazprom, et kui uue hinna asjus ei lepita kokku enne 1. jaanuari 2006, siis ta peatab 1. jaanuarist 2006 kell 10.00 Moskva aja järgi gaasitarned Ukrainasse. 14. detsembril teatas Gazprom ühepoolselt, et uus hind on 220 kuni 230 dollarit 1000 kuupmeetri kohta. Ukraina väitis, et sellised meetmed rikuksid olemasolevaid lepinguid, ning mainis võimalust pöörduda rahvusvahelise arbitraaži poole. 19. detsembril 2005 sõitis Ukraina peaminister Juri Jehhanurov Moskvasse, kuid mingit hinnakokkulepet ei saavutatud. 20. detsembril teatas Jehhanurov, et Ukraina tuleb toime ilma Venemaa gaasita, ning kutsus üles arendama energiasäästlikke tehnoloogiaid.
26. detsembril 2005 teatas Jehhanurov vaidluste jätkudes intervjuus Ukraina televisiooni 5. kanalile Ukraina valitsuse seisukoha, et Ukrainal on lepingu järgi õigus 15 protsendile Venemaa gaasist, mis läbib Ukraina torujuhtmeid. See avaldus oli suurelt jaolt vastus Gazpromi ähvardusele pöörduda Stockholmi Kaubanduskoja Arbitraažiinstituudi poole, kui Ukraina peaks "Venemaa transiitgaasi ebaseaduslikult kõrvaldama". Varem oli Jehhanurov teatanud, et kui kompromissini ei jõuta, võib Ukraina pöörduda selle instituudi poole. Mõlemad maad on 1960. aastast Välisriigi vahekohtu otsuste tunnustamise ja täitmise konventsiooni osalised, nii et Stockholmi Instituudi otsus selles asjas oleks õiguslikult siduv.
29. detsembril 2005 pakkus Vladimir Putin Ukrainale 3,6 miljardi dollari suurust laenu, et katta üleminekut maagaasi turuhindadele. Ukraina president Juštšenko lükkas selle ettepaneku kohe tagasi. 2005. aasta viimastel päevadel hakkasid Euroopa riigid ergutama Venemaad ja Ukrainat kompromissi leidma. 31. detsembril 2005 tegi Venemaa president ettepaneku lükata hinnatõus edasi aprillini 2006, kui Ukraina nõustub uue lepinguga. Ukraina lükkas selle ettepaneku tagasi.
1. jaanuaril 2006 hakkas Venemaa vastavalt oma hoiatusele torujuhtmetes rõhku vähendama. Neid meetmeid alustati juba enne kella 10, mis oli Venemaa ultimaatumis tähtajaks seatud.
2. jaanuaril süüdistas Venemaa Ukrainat gaasi varastamises 25 miljoni dollari väärtuses. Ukraina ametnikud eitasid seda kohe.
Et tarned kolmandatele riikidele vähenesid, siis kas Ukraina võttis osa gaasi endale või Venemaa vähendas tarneid. Et kahtlust viimases kõrvaldada, kutsus Venemaa Šveitsi firma SGS eksperdid mõõtma Ukrainasse jõudvat gaasikogust.
Euroopa Liidu ja Venemaa vaheline leping nõuab, et Venemaa toimetaks gaasi endise Nõukogude Liidu piirini. Juhul, kui Ukraina gaasi varastaks, võiks Euroopa Liit Venemaa lepingu rikkumise eest kohtusse kaevata. Kui gaasirõhk Euroopa Liidus langes, ei jäänud Venemaal seetõttu muud üle kui taastada 3. jaanuaril tarned Ukrainale.
Mõju teistele Euroopa maadele
Hoolimata Venemaa korduvatest kinnitustest, et tarned kolmandatasse riikidesse jäävad endiseks, täheldasid Poola ja Ungari juba 1. jaanuaril tarnitud gaasi mahu vähenemist.
2. jaanuari seisuga oli Venemaa gaasitarnete vähenemisest teatatud järgnevalt:
Suurbritannia avaldas kartust, et lähitulevikus gaasitarned vähenevad.
2. jaanuaril teatas Venemaa, et hakkab väidetavalt Ukraina poolt varastatud gaasi asendamiseks andma iga päev täiendavalt 95 miljonit kuupmeetrit gaasi.
Alternatiivne gaasijuhe läbi Valgevene laseb aastas läbi ainult 30 miljardit kuupmeetrit gaasi (Ukraina 120 miljardit). Valgevene juhtme läbilaskevõime varu on väike.
"Samal päeval, kui ta võtab üle G8 eesistumise, peatab ta tarned Ukrainale, mis kaudselt vähemalt ohustab gaasitarneid Euroopasse. See õõnestab otseselt Venemaa usaldatavust," ütles Moskva panga Alfa Bank peastrateeg Christopher Weafer. 1. jaanuaril hoiatasid Saksamaa, Itaalia, Austria ja Prantsusmaa majandusminister Ukraina valitsust, et kui Ukraina ei toimeta kohale kogu gaasi, mis on mõeldud Euroopa Liidu maadele, kahjustab see nende maade "täiuslikke suhteid" Ukrainaga. 3. jaanuaril palus Euroopa Liit mõjutada Ukrainat, et ta tagaks täieliku ja katkestamatu gaasitransiidi Venemaalt Euroopa Liidu maadesse. Euroopa Liidu energiavolinik Andris Piebalgs hoiatas Venemaad, et ta ei teeks Euroopa Liidust "pantvangi" oma suhetes Ukrainaga. Austria välisminister Ursula Plassnik kritiseeris Venemaa meetmeid Ukraina vastu.
4. jaanuaril toimus Euroopa Liidu energeetikaekspertide kohtumine tekkinud olukorra arutamiseks. Poola esitas Visegrádi grupi riikide ja Austria seisukoha, mille kohaselt on vastuvõetamatu blokeerida kõrgemaid hindu nõudes gaasitarned ning Euroopa Liit peab leidma Venemaa kõrval teisi gaasitarnijaid.
Väidetav poliitiline tagapõhi
Paljude vaatlejate hinnangul kujutab Venemaa teguviis endast poliitilist kättemaksu Ukraina väljumise eest Venemaa mõjusfäärist ja läänemeelse poliitika eest. Teised vaatlejad leiavad, et gaasihindade tõstmine enne külma talve on mõeldud Ukraina presidendi Viktor Juštšenko ja tema partei populaarsuse mõjutamiseks enne kevadisi parlamendivalimisi. Samuti väidetakse, et tegemist on Moskva katsega saada kontrolli Ukraina gaasijuhtme üle.
Venemaa väidab, et gaasihindade tõstmise motiivid ei ole poliitilised, vaid majanduslikud, ning märgib, et tõstetakse ka Armeeniale, Gruusiale, Moldovale, Leedule, Lätile ja Eestile tarnitava gaasi hinda. Ent Armeeniale, Gruusiale ja Baltimaadele tarnitakse 2006. aastal gaasi palju madalama hinnaga (110 kuni 125 dollarit kuupmeetri eest). Gazpromi kinnitusel on Taga-Kaukaasia puhul tegemist teistest maardlatest pärineva gaasiga, mis ei ole seotud Euroopa turuga, mistõttu puuduvad loobumiskulud. Mitteseotus Euroopa turuga ei ole aga gaasijuhtmete paigutuse põhjal ilmne. Gazpromi esindajatel pole seletust hindade kohta Balti riikides, mille torujuhtmed on ühenduses Lääne-Euroopasse gaasi eksportimisel kasutatavate torujuhtmetega. Venemaa aga ei pea pakkuma kõigile tarbijatele ühesuguseid hindu, kuni ta ei ole WTO liige.
Valgevenele, millel on Venemaa-sõbralik valitsus ning mis on andnud oma torujuhtmed Gazpromi kontrolli alla, tarnitakse 27. detsembril 2005 sõlmitud lepingu järgi 2006. aastal gaasi ainult 47 dollari eest 1000 kuupmeetri kohta. Asi on selles, et Valgevene torujuhe kuulub Gazpromile ning tal on pikaajaline leping juhtme all oleva maa rentimiseks. Gazprom on osutanud asjaolule, et Ukrainale on pakutud samasugust tehingut, kuid Ukraina lükkas selle tagasi.
Kuigi varem oli Gazprom tagasi lükanud Türkmenistani pakkumise osta maagaasi 58 dollari eest 1000 kuupmeetrilt, nimetades seda liiga kalliks, otsustas ta detsembris 2005 ootamatult osta veel 30 miljardit kuupmeetrit gaasi 65 dollari eest 1000 kuupmeetrilt, kusjuures 15 miljardit kuupmeetrit tarnitakse 2006. aasta esimeses kvartalis. Selle tehingu eesmärk on paljude vaatlejate arvates piirata Ukraina alternatiive gaasi hankimisel. Venemaa on seda möönnud. Samas on nafta ja gaasi hinnad 2005. aasta jooksul kahekordistunud.
Mõned vaatlejad märgivad, et Gazpromi käitumist on raske seletada majanduslike motiividega, sest ta on toiminud ebajärjekindlalt. Samal ajal võib see põhineda poliitilistel motiividel, sest riik on ettevõtte enamusomanik ning hinnad näivad korreleeruvat ostja poliitilise sõbralikkusega. Tõsi küll, Venemaa-sõbralik Armeenia saab gaasi sama hinnaga kui vähem sõbralik Gruusia. Sellele viidates eitab Venemaa poliitilisi motiive. Teisest küljest: Ukraina saab gaasi ikkagi odavamalt kui Rumeenia ja Euroopa Liit, sest transpordikulud on märgatavalt väiksemad. (Euroopa Liiduga oli 1970. aastatest pärinev pikaajaline leping, mis võimaldas keskmist hinda alandada.)
WTO seisukoht
WTO esindaja Pascal Lamy ütles, et kõik postsovetlikud riigid, mis ostavad Venemaalt gaasi, peavad maksma energia eest praegust turuhinda, et tõsta oma majanduse efektiivsust. Lamy osutas sellele, et kui Venemaa ja Ukraina oleksid mõlemad WTO liikmed, oleks gaasitüli kergem lahendada olnud. Probleem olevatki tekkinud sellepärast, et ei Venemaal ega Ukrainal ei ole tõelisi energiaallikate turuhindu, mistõttu energiat kasutatakse ebatõhusalt. Ta lisas, et vahejuhtum ei mõjuta Venemaa vastuvõtmist WTO-sse.
Tüli lahendus
4. jaanuaril 2006 jõudsid Venemaa ja Ukraina kokkuleppele. Kirjutati alla viieaastasele lepingule. Venemaa hakkas saama 230 dollarit 1000 kuupmeetrilt Vene-Šveitsi ettevõttelt RosUkrEnergo, mis segab Venemaa gaasi odavama Kesk-Aasia gaasiga proportsioonides 1:2 ning müüb gaasi Ukrainale hinnaga 95 dollarit kuupmeetrilt. Pooled leppisid kokku ka selles, et transiiditariifi tõstetakse 1,09 dollarilt 1,60 dollarini 1000 kuupmeetri gaasi toimetamise eest 100 km kaugusele. See ei puuduta üksnes Venemaa gaasi transporti Euroopasse, vaid ka Türkmenistani gaasi transporti läbi Venemaa Ukrainasse. Gazpromi esindaja sõnul kõigub kokkulepitud hind koos turuga.
Enamiku analüütikute arvates on tegu näosäilitamiseks sõlmitud tehinguga, sest mõlemad maad on teatanud, et nad on tulemusega täielikult rahul.
Mõned asjatundjad kahtlevad selles, et see tehing on RosUkrEnergole kasulik. Ettevõttel tuleb osta Venemaalt 16 miljardit kuupmeetrit hinnaga 230 dollarit 1000 kuupmeetrilt ja 40 miljardit kuupmeetrit Türkmenistanilt ja Kasahstanilt hinnaga 60...65 dollarit 1000 kuupmeetrilt ning siis müüa see gaas Ukrainale hinnaga 95 dollarit 1000 kuupmeetrilt. Peale selle peab RosUkrEnergo transportima 40 miljardit kuupmeetrit gaasi Euroopasse hinnaga 1,60 dollarit 1000 kuupmeetrilt, kokku 1920 miljoni dollari eest. Kulud moodustavad kokku 2500 + 3800 + 1920 miljonit ehk 8,2 miljardit dollarit. Tõenäoliselt kompenseeritakse 2,7 miljardi dollari kaotust mingite avaldamata lepingutega, mis võivad olla seotud Ukraina võlaga ja torujuhtme rendiga. Teise analüüsi järgi saab RosUkrEnergo kasumit, kui ta ostab Kesk-Aasiast gaasi odavamalt kui 70 dollari eest.
Pärast leppe sõlmimist ütles Ukraina ekspeaminister Julija Tõmošenko, et ta kaebab Naftogaz Ukrajinõ Ukraina riiklike huvide kahjustamise eest kohtusse. Venemaa Liberaaldemokraatliku Partei esimees Vladimir Žirinovski ütles, et ta algatab parlamendis uurimise Venemaa riiklike huvide võimaliku kahjustamise asjus.
Tüli uus puhkemine
Vaidlus puhkes uuesti 2. oktoobril 2007, kui Gazprom ähvardas Ukraina 1,3 miljardi dollari suuruse võla tõttu gaasitarned alates 2008. aasta algusest katkestada. Esialgu näis, et pooled jõudsid sellele järgnenud nädala jooksul kokkuleppele, kuid 5. jaanuaril 2008 kordas Gazprom oma nõudmist.
3. märtsil vähendas Gazprom Ukrainale tarnitava gaasi kogust 25 protsendi võrra, viidates 1,5 miljardi dollari suurusele võlale, mida aga Ukraina pool eitas. Järgmisel päeval vähendati gaasi kogust veel 25 protsendi võrra.
5. märtsil 2008 taastas Gazprom maagaasi tarned Ukrainale pärast seda, kui kahe riigi gaasikompaniide juhid jõudsid telefonivestluses vaidlusküsimustes kokkuleppele.
Tuhkhall
Tuhkhall on üks hallidest värvitoonidest, tuha värvi kahvatu hele hall.
Variatsioonid
E. F. Glockeri "Grundriss der Mineralogie ..." nimetab tuhkhalli (Aschgrau) puhtaimaks halliks ja sedastab, et see võib olla kohati tumedam ja kohati heledam.
1821. aasta värviõpik "Werner's Nomenclature of Colours" kirjeldab tuhkhalli (ash gray) kui etalon-halltooni, mille valmissegamise komponente ta ei anna, ning toob näidetena loodusest esile tanutihase rinnasulestiku värvuse, põletatud puidust saadud tuha ning tulekivi halli värvuse.
Pantone värvitoon 16-3802 Ash on keskmise tumedusega hall toon.
Veebivärv Ash grey on hele rohekashall toon.
Cinereous
Omadussõna cinereous, mis esineb süstemaatikas liikide ladinakeelsetes nimetustes, tähendab sõna-sõnalt tuhkhalli. ISCC-NBS-i värvide tähistamise süsteemi värvinimede käsiraamat "Color: universal language and dictionary of names" peab värvinimetuse cinereous vasteks heledat sinakashalli, sinakashalli või helehalli.
Veebivärv Cinereous on ebamäärane hallikaspruun.
Elobey, Annobón ja Corisco
Elobey, Annobón ja Corisco oli Hispaania koloniaalvaldus, kuhu kuulusid Guinea lahe saared Elobey, Annobón ja Corisco.
Halduskeskus oli Santa Isabel (praegune Malabo Bioko saarel).
Aastal 1910 hinnati elanike arvuks 2950.
Praegu kuuluvad need alad Ekvatoriaal-Guineale.
Postmargid
Postmarke anti välja aastatel 1903–1910.
Aastal 1903 anti välja noore kuninga Alfonso XIII näopildiga seeria 18 väärtuses 1/4 sentimost kuni 10 peseetani. Aastal 1905 anti väärused 1 sentimost 10 peseetani uuesti välja pealdisega "1905".
Aastal 1906 tehti 1-, 2-, 3- ja 4-sentimostele markidele ületrükk boksiga, milles oli uus väärtus (vastavalt 10, 15, 25 ja 50 sentimot) ning aastaarv 1906).
Aastal 1907 anti välja 16 väärtusega seeria, millel on kujutatud uuem kuningas Alfonso näopilt. Mitmele margile tehti 1908–1910 ületrükk.
Yverti kataloogis on 72 margitrükki.
Montenegro lipp
thumb|250px|Montenegro lipp juulist 2004 Montenegro lipu kinnitas Montenegro Vabariigi Skupština 12. juulil 2004 ning see kehtib alates 15. juulist 2004.
Tegemist on Nikola I aegse lipuga, millelt on eemaldatud nimetähed НІ.
Varasemad lipud
thumb|Vürstiriigiaegne lipp Montenegro vürstiriigi ajal (1910. aastani) kasutati kõige rohkem lippu, millel oli kuldne äär ning mille keskel oli kuldne Püha Jüri rist.
Montenegro lipuna kasutati ka horisontaalsete triipudega puna-sini-valget trikoloori, mille keskel oli kuninglik kotkas. Lipu värvid sümboliseerisid slaavi ühtsust (panslaavi värvid) ning kujutasid ühtlasi rahvarõivaste värve.