cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Mänspe kirik
Hoonet kasutab Emmaste Immanueli kogudus.
Juliane Koepcke
Koepcke sündis Limas, tema vanemad Hans-Wilhelm ja Maria olid Kieli ülikooli lõpetanud zooloogid, kes olid Limasse kolinud 1950. aastal, et sealset faunat uurida. 1968. aastal, kui Koepcke oli 14-aastane, rajasid ta vanemad Amazonase vihmametsa Panguana uurimisjaama ja nad kolisid sinna, kus ta õppis ka džunglis ellujäämist. Haridusametnike vastuseisu tõttu oli ta sunnitud tagasi tulema Limasse, kus ta õppis Alexander von Humboldti nimelises saksa koolis.
Detsembris 1971 oli Koepcke koos ema Mariaga Limas. Ema oli tahtnud Panguanasse tagasi lennata 19. või 20. detsembril, kuid Koepcke tahtis ka osaleda kooli lõputseremoonial 23. detsembril. Ema nõustus ja selle asemel otsustasid nad lennata 24. detsembril, kuid siis olid kõik lennud välja müüdud peale ühe – firma Líneas Aéreas Nacionales S.A. oma. Isa soovitas neil sellega mitte lennata lennufirma halva maine tõttu, kuid sellest hoolimata broneerisid nad kohad. Lennuk väljus Limast 24. detsembril 1971 natuke enne keskpäeva suunaga Iquitosesse vahepeatusega Pucallpas. Lennu ajal sattus lennuk 6,4 km kõrgusel äikesetormi ja turbulentsi kätte, kuid hoolimata ohtlikust ilmast otsustas meeskond lendu jätkata. Lennukile lõi välk sisse ja see purunes õhus. Koepcke, turvavööga kinnitatud, kukkus kolm kilomeetrit Amazonase vihmametsa ja jäi ellu.
Järgmised 11 päeva veetis Koepcke džunglis, jälgides isa õpetusi džunglis ellujäämise kohta, jõudes 9 päeva pärast laagriplatsile, kus ta leidsid misjonärid. Nad andsid talle esmaabi ja viisid ta asustatumasse kohta, kus ta viidi helikopteriga haiglasse. Haiglas sai ta uuesti isaga kokku ja aitas pärast paranemist otsijaid lennukirusude ja surnukehade otsingul. Tema ema surnukeha leiti 12. jaanuaril 1972. Selgus, et ta oli õnnetuse üle elanud, kuid suri enne päästjate saabumist.
10. märtsil 2011 avaldas kirjastus Piper Verlag Koepcke autobiograafia "Als ich vom Himmel fiel" ('kui ma taevast kukkusin'), mille eest anti talle 2011. aastal Corine kirjandusauhind (Corine – International Book Prize).
1998. aastal tootis filmilavastaja Werner Herzog Koepcke loost filmi "Wings of Hope". Detsembris 1971, kui Herzog oli filmi "Aguirre, Jumala viha" ("Aguirre, der Zorn Gottes") jaoks võttepaika otsimas, oleks ta äärepealt reisinud sama lennuga, millega Koepcke lendas, kuid viimasel minutil ta plaanid muutusid.
Lammimets
Lammimets on jõeorgudes ja madalatel järveäärsetel aladel vooluvee kohalekantud setteil kasvav metsatüüp, mis perioodiliselt on tulvavee poolt üleujutatud. J. Paali taimkattetüüpide klassifikatsioon eristab uhtsetetest tekkinud kaldavallidel esinevat humala kasvukohatüüpi ja veekogust kaugemal lammi madalamas osas paiknevat pika tarna kasvukohatüüpi. E. Lõhmuse metsakasvukohatüüpide klassifikatsioon lammimetsi ei erista. J. Paali humala kasvukohatüüp liigitatakse E. Lõhmuse järgi harilikult salumetsa tüübirühma kuuluvaks sõnajala kasvukohatüübiks ning pika tarna kasvukohatüüp lodu kasvukohatüübiks.
Omadused
Lammimetsade seisundit ja liikide esinemist mõjutab metsa asukoht lammil. Lammimetsa madalamaid osasid nimetatakse lontsikuteks. Lammimetsad muutuvad üha haruldasemaks, sest nende tekkeks on vaja jõel ulatuslikku valgala ja jõgi ei tohi olla süvendatud või õgvendatud. Kui need tingimused on olemas tekib lammimetsas igal kevadel ja mõnikord sügisepoole üleujutus. Taandudes jätab vesi maha mulda rikastavad setted.
Taimed
Puurindes on iseloomulikud laialehised liigiesindajad nagu tamm, saar, pärn, jalakas, türnpuu, toomingas ja künnapuu, kasvab ka kuuski ning üksikuid mände. Põõsarinne on liigirohke ja lopsakas, levinud on: põldmurakas, must sõstar, näsiniin ja mets- kibuvits. Samblarinne on lammimetsas hõre ja katkendlik. Samblaid kasvab eeskätt väikestes lohkudes ja lamapuidul ja puudel. Esindatud on: kallas-tömpkaanik, harilik kadrisammal, harilik lühikupar, teravtipp, kahkjas peekersammal, tüviksammal, harilik tiivik, erilehine kammtupik, mets- ja lodu-lehiksammal, harilik korbikMetsa muudab tihedalt kasvamise mulje jätab seal kasvav väänlev humal. Lontsikutes kasvab kollane võhamõõk ja soovõhk. Samuti kasvavad lammimetsas angervaksad, tarnad ja laanesõnajalad. Jõe ääres leidub pilliroogu ja hundinuia.
Loomad
Lindudest pesitseb lammimetsas tihti metstilder ja musträstas. Imetajatest võib leida loomulikult kopra vooluveekogus endale tammi ehitamas.
Seened
Lammimetsad on võrdlemisi seenevaesed. Selle põhjuseks on metsale omane liigniiskus ja üleujutused, seened vajavad oma arenguks küll niiskust, mitte vett. Seente viljakehad suudavad areneda ainult kuivematel perioodidel, muul ajal võivad need ilmuda vaid puu- ja kännumätastele. Vanade puude koortel kasvab söögiseen puidu-sametkõrges.
Lammimetsad Eestis
Lammimetsad on säilinud Eestis hõredalt Pedja, Halliste, Raudna, Lemmjõe, Poruni ja Jänijõe lammidel. [[Fail:91F0(1).pdf|pisi|elupaigatüüp 91F0 levikukaart]] Lammimetsa tekkimiseks ja kestmiseks on vajalik vooluveekogu, mis alatihti enda kalda äärsed alad tulvaveega üle ujutab. Tulvaveega kaasa toodud peenemad mineraalide osakesed settivad lammidel, millest taimed endale toitu saavad. Jõele lähemal on üleujutused madalamad kui eemal olevates osades. Suurvee voolukiirus on aeglane, vesi lausa seisab. Eestis on suurvete tõus väike, peamised üleujutused toimuvad Kasari jõe, Suur-Emajõe, Võrtsejärve ning Peipsi-Pihkva järve kallastel, enamasti suurema sula ajal kevade alguses.
Minarhism
pisi|Minarhistide lipp Minarhism on poliitiline ideoloogia, mis on välja kasvanud liberalismist ja propageerib minimaalse riigi ideed. Nad vastustavad etatismi (ingl. Statism), s.t ametnike eesthooldust ja võimutäiuse kasvu ning püüavad leida kompromissi anarhismi ja sotsiaalse-, bürokraatliku riigi vahel.
Riiki koos sellele omaste institutsioonidega peetakse vajalikuks, kuid tema legitiimsus peab olema rangelt piiritletud, s.t tegemist on nn „öövahi riigiga“. Riiklike institutsioonide sunnivõimu rakendamine on põhjendatud vaid siis, kui see on seotud suveräänse riigi territooriumi kaitsmisega, avaliku korra säilitamise ja õigluse kehtestamisega eraomandi kaitsmisel ja tehingute lõpuni viimisel. Valitsusel ei ole siiski õigust sekkuda isikute vahelistesse tehingutesse ning riigivõimul piiramatut jõumonopoli.
Arengulugu
Samuel Edward Konkin III (1947–2004), ameerika libertaarne filosoof, agorist, tõi minarhismi mõiste kasutusele 1971. aastal, kui ta kirjeldas libertaare, kes kaitsesid piiratud õigustega riigi olemasolu vajadust. Ta tuletas selle mõiste: min(imal) + -arcy (government) + -ism(system) ehk minimaalse valitsusvõimuga süsteem.
Robert Nozick (1938–2002), ameerika filosoof esitas minimaalse riigi kontseptsiooni teoses „Anarchy, State and Utopia“, rõhutades, et „öövahi riik“ loob raamistiku, mis austab inimõigusi.
Mõtteavaldusi
Ameerika vabamõtleja ja poliitik Benjamin Franklin (1706–1790) väitis: "Need, kes võivad loobuda olulisest vabadusest, et saada veidi ajutist turvalisust, ei vääri vabadust ega turvalisust".
Prantsuse liberaale majandusteadlane Frédéric Bastiat (1801–1850) ütles, et: "Me saame riigilt oodata ainult kahte asja: vabadust ja turvalisust ning peame mõistma, et me ei saa nende mõlema kaotamise ohus taotleda kolmandat".
Ameerika filosoof Ayn Rand (1905–1982) propageeris minarhistlikke ideid „Objektivismi“ nime all. Ta väitis, et: ''Seadusandlik kogu peab andma täitevvõimu teostavale valitsusele volituse kaitsta inimesi kurjategijate ja omakohtu eest ning kaitsma territooriumi väljastpoolt tulevate sissetungide. Nende ülesannete täitmiseks, peab kogu looma adekvaatne tulubaas maksukohustuse läbi. Lisaks tuleb luua kohtu-institutsioon, mis mõistaks isikute vahel puhkenud konfliktides õigust kehtestatud seadustest lähtudes. Valitsusel ei või olla muid õigusi, peale nende, talle delegeeritud õiguste ning ta peab tegutsema erapooletult.''
Riigi tegevuse kirjeldamisel kasutavad minarhistid sõnu järgmises tähenduses:
Võim (Max Weber) – riigil on seadusliku vägivalla monopol, kuid see peab piirduma suveräänse riigi territooriumi kaitsmise, korra säilitamise ja õigluse kehtestamisega eraomandi kaitsmisel ja tehingute lõpuni viimisel.
Vastutustundetus (Frédéric Bastiat) – "Riik on suur illusioon, mida ära kasutades püüab igaüks elada teiste kulul".
Viie pääle
Viie pääle oli võru luuletajate ja muusikate rühm, kuhu kuulusid Aapo Ilves, Jan Rahman, Contra, Olavi Ruitlane ja Jaan Pulk. Rühm andis välja luuletuste raamatu "Viie pääle" koos samanimelise CD-ga (nimetatud ka albumiks), kus on 42 luuletust, laulu ja juttu.
Minarhism
Mõtteavaldusi
Ohutunnetus (Friedrich August von Hayek) riikliku organisatsiooni hoolekanne ja sellest tulenev võimu kasv piirab üksikisiku isikuvabadusi ning viib meid paratamatult ebatõhusa ja majandustegevust halvava heaoluriigini.
Natural Goodness
"Natural Goodness" ("Loomulik headus") on Philippa Footi filosoofiline raamat. See ilmus 2001 Oxford University Pressi väljaandel.
Kokkuvõte
Moraalifilosoofia tegeleb õige ja vääraga, vooruse ja pahega filosoofiliselt. (Philippa Footi esimene filosoofiline probleem puudutas täiskasvanu fraasi "kui mina oleksin sina": kuidas me vahest aru saaksime?) Ludwig Wittgenstein katkestas inimest, kes sai aru, et see, mida ta väga öelda tahtis, on naeruväärne, ning püüdis öelda selle asemel midagi mõistlikku: "Ei, öelge, mis te tahate öelda. Olge toores, ja siis me läheme edasi." Filosoofias ei tohi püüda naeruväärselt toorest, kuid häirivat mõtet pagendada ega korrastada, vaid tuleb anda sellele aega. Wittgensteini sõnul on filosoofias raske töötada nii aeglaselt, nagu peaks. Tavalisi moraaliotsustusi on raske mõista, sest tekivad sellised arusaamatud küsimused nagu "Miks ma peaksin tegema seda, mis on õige ja hea?" Selle küsimusega peab midagi valesti olema, aga pole selge, mis see on. Võib tekkida tahtmine alustada George Edward Moore'i kombel ("Principia Ethica") headuse predikaadist, aga tavaelus on väide "Nauding on hea" arusaamatu, sest seda predikaati püütakse kasutada nii nagu punasuse predikaati, nagu headus oleks omadus. Peter Geachi järgi ("Good and Evil") on sõnal "hea" teistsugune grammatika kui sõnal "punane", sest enamasti tuleb täpsustada, millena hea olemisest on jutt. "Hea" on atributiivne omadussõna nagu "suur" ja "väike", "punane" on predikatiivne omadussõna. Hea tegu on nagu hea nägemine või hea toit.
Millelegi võib anda hinnangu kahes mõttes: ühel juhul saab küsida, kelle jaoks, teisel juhul mitte. Inimeste tegude moraalne hindamine kuulub ühesse neist kategooriatest. Jutt on elusasjade loomulikust headusest või puudulikkusest. Jutt ei ole headusest, mida arvatakse kuuluvat näiteks ainult loomulikele seksuaalpraktikatele. Moraaliotsustused inimeste tegude ja dispositsioonide kohta on näide hindamisžanrist, mida iseloomustab see, et selle objektid on elusasjad.
1 Uus algus?
Autor esitab ebatavalise vaate moraaliotsustuse kohta. Inimese tahte ja tegude hindamine on samasuguse mõistelise struktuuriga nagu teiste elusasjade operatsioonide hindamine. Moraalne kurjus on omamoodi loomulik puudulikkus. See, et mingi inimese tegu või dispositsioon on hea, on tõsiasi teatud liiki elusasja teatud joone kohta. See on naturalistlik eetikateooria, mis vastandub nii Moore'i antinaturalismile kui ka emotivismile ja preskriptivismile ja muudele subjektivistlikele (mittekognitivistlikele) teooriatele (Alfred Ayer, Charles Stevenson, Richard Hare, John Mackie, Allan Gibbard). Mittekognitivismi juured on David Hume'i filosoofias. Ayeri ja Stevensoni emotivism ja Hare'i preskriptivism tekkisid keelelise pöörde tulemusena. Tavakeelefilosoofia viis mõttele, et keele kasutamine hinnangu andmiseks on suguluses pigem hüüatuste ja käskudega. Tundus, et seda tähendabki Moore'i jutt, et headus on mittenaturaalne omadus. Mittenaturaalse omaduse asemel hakati rääkima erilisest keeletarvitusest, ja see tundus suure avastusena. Hinnangud väljendavad kõneleja tundeid ja hoiakuid ning tekitavad teistel sarnaseid tundeid ja hoiakuid. Selliste hoiakutega inimesed soosivad asju, mida nad nimetavad heaks. Hoiak on seotud tegutsemiskalduvusega. Hare'i järgi manitseb kõneleja teisi universaliseeritud imperatiividega või kohustab iseennast valima seda, mida ta nimetab heaks. Hare'i järgi me ütleme midagi ettekirjutavalt parajasti siis, kui on niisugune tegu, olukord ja inimene, et kui see inimene avaldaks nõusolekut sellega, mida me ütleme ning ei tee selles olukorras seda tegu, siis sellest järeldub, et tema nõusoleks on ebasiiras.
Sellised teooriad ütlevad, et siiras moraaliotsustus nõuab tunnet, hoiakut või kavatsust ning läheb kirjeldusest või faktiväitest kaugemale.
Lõbustuspark
pisi|[[Linnanmäki lõbustuspark Soomes]] pisi|[[Luna Luna|Luna Luna Kadrioru lõbustuspargis Tallinnas]] Lõbustuspark (ka tivoli) on piiratud maa-alal tavaliselt vabas õhus paiknev lõbustusatraktsioonide kompleks, milles seda haldav ettevõte pakub tasu eest meelelahutusteenuseid.
Lõbustusparke, mis on pühendatud mingile kindlale teemale, nimetatakse ka teemaparkideks, selline on näiteks Disneyland.
Lõbustuspark asub tavaliselt püsivalt ühes kohas, aga on ka rändavaid lõbustusparke, näiteks Eestis Tivoli Tuur.
Lõbustuspargi alal võivad olla lisaks atraktsioonidele ka toitlustuskohad ja suveniiripoed.
Atraktsioonid
Põhiosa atraktsioonidest on tavaliselt eri viisidel reisijaid sõidutavad masinad, mis asuvad vabas õhus. Osa atraktsioone võib paikneda ka lõbustuspargi alal asuvates siseruumides.
Lõbustuspargi atraktsioonide hulka võivad kuuluda karussellid, Ameerika raudtee, vaateratas, lasterong, mängu-lasketiirud ja muud atraktsioonid.
Tasumine
Atraktsioonide kasutamise eest tasumiseks on kaks süsteemi, lõbustuspargid pakuvad kas ühte neist või mõlemat. Esimese süsteemi puhul maksab külastaja iga atraktsiooni kasutamise korra eest eraldi, näiteks ostab iga karussellisõidu jaoks uue pileti. Teise süsteemi puhul maksab ta alguses suurema kindlaksmääratud summa ning võib siis kasutada kõiki atraktsioone nii palju kordi kui soovib.
Sasnava
left|thumb|Sasnava Sasnava on alev Leedus Marijampolė omavalitsuses, Sasnava valla halduskeskus. Alev asub Sasna jõe kaldal.
Alevis on keskkool ja raamatukogu. Vaatamisväärsuseks on aastal 1938 valminud uusgooti stiilis katoliku kirik.
Keskajal asus alevi juures sillakoht. Esimene asustus tekkis sinna alles XVIII sajandi teisel poolel. Aastal 1817 ehitasid mariaanid sinna kabeli, mille asemele rajati aastal 1906 kirik. Aastal 1938 valmis selle asemele uus kirik, vana hoone viidi aga Leedu vabaõhumuuseumisse. Asulast sai alev aastal 2002.
Franca Viola
Franca Viola (9. jaanuar 1948 Alcamo, Sitsiilia) on itaalia naine, kes sai kuulsaks 1966. aastal, kui ta peale vägistamist keeldus oma vägistajaga abiellumast.
Viola sündis Sitsiilias Alcamo linnas talunik Bernardo Viola ja Vita Ferra vanima tütrena. 1963. aastal kihlus ta 15-aastaselt 23-aastase Filippo Melodiaga, kes oli kohaliku rikka mafiooso Vincenzo Rimi vennapoeg. Kui Melodia varguse eest vahistati, tühistas Viola isa soovil kihluse. Seepeale sattus Violade pere rünnakute ohvriks – nende viinamarjaistandus hävitati, kuur põletati maha, ka Viola isa ähvardati relvaga. Melodia kolis Saksamaale, kuid 1965. aastal tuli Alcamosse tagasi.
26. detsembril 1965 tungis Melodia koos 12 relvastatud kaaslasega Violade majja. Viola ema, kes üritas oma tütart kaitsta, peksti läbi, Franca ise viidi kaasa, koos 8-aastase venna Marianoga, kes keeldus õest lahti laskmast. Mariano vabastati mõne tunni pärast, kuid Franca viidi Melodia õe majja äärelinnas, kus teda hoiti 8 päeva, mille jooksul teda korduvalt vägistati.
Uuel aastal võttis Melodia ühendust Viola vanematega, pakkudes neile paciata't ehk rahu sõlmimist, mille tavaliselt sõlmisid salaja abiellunute (fuitina) vanemad. Viola isa teeskles, et on nõus, kuid tegelikult tegi koostööd politseiga. 2. jaanuaril 1966 korraldati politseireid, Melodia ja kaasosalised arreteeriti ja Viola vabastati.
Toonaste Sitsiilia kommete kohaselt oleks vägistatud naine pidanud oma vägistajaga abielluma, et säästa enda ja oma pere au, vastasel korral oleks ta pidanud elama vanatüdrukuna ja "häbitu naisena" (donna svergognata) abielueelse vahekorra tõttu. Toona eksisteeris ka Itaalia karistusseadustikus (artikkel 544) rehabiliteeriva abielu säte (matrimonio riparatore), mille kohaselt sai vägistaja oma süüteo kustutada, kui abiellus oma ohvriga – vägistamine oli kõlblusevastane, mitte isikuvastane kuritegu.
Viola isa küsis tütrelt, kas ta soovib Melodiaga abielluda. Kui Viola keeldus, otsustas isa teda aidata. Trapanis toimunud kohtuprotsessil üritasid Melodia advokaadid väita, et Viola oli nõustunud röövimise vältimiseks vabatahtlikult põgenema, et salaja abielluda, kuid edutult. 17. detsembril 1966 mõisteti Melodiale 11-aastane vanglakaristus, mida 10. juulil 1967 vähendati 10 aastani, koos kohustusega elada kaks aastat Modena lähedal. Seitse Melodia kaasosalist mõisteti vangi 5 aastaks ja 2 kuuks. Melodia vabanes vanglast 1976. aastal ja 13. aprillil 1978 tapeti maffia poolt.
Viola ise abiellus 1968. aastal lapsepõlvesõbra Giuseppe Ruisiga, olles enne proovinud teda ümber veenda, kartes Melodia kättemaksu. Ruisi ei andnud aga alla, kuid oli pärast abiellumist sunnitud enesekaitseks hankima relvaloa. Ka Itaalia president Giuseppe Saragat saatis paarile kingituse ja paavst Paulus VI võttis nad vastu eraaudientsil. Viola ja Ruisi said kolm last ja jäid elama Alcamo lähedale.
Sündmus äratas Itaalias suure meedia ja avalikkuse tähelepanu, ka parlament oli sunnitud sekkuma, kuna oli selge, et karistusseadustik oli avaliku arvamuse vastu. Artikkel 544, mille kohaselt sai vägistaja karistusest pääseda, kui oma ohvriga abiellus, tühistati 5. augustil 1981 seadusega nr 442. Vägistamisest sai isikuvastane kuritegu alles 1996. aastal.
1970. aastal tegi režissöör Damiano Damiani Viola loo põhjal filmi "Ilusaim abikaasa" ("La moglie più bella"), kus peaosas mängis Ornella Muti.
2014. aastal andis Itaalia president Giorgio Napolitano Violale Itaalia Vabariigi 4. klassi teenetemärgi.
Toila kalmistu
Toila kalmistu on kalmistu Jõhvi kihelkonnas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Toila alevikus Toila vallas.
Kalmistu rajati 1870. aastal, esimene kalmistupüha toimus 27. juulil 1876. Kabel püstitati 1895. aastal.
Makedoonia dünastia
pisi|Mündil on kujutatud dünastia rajaja – Basileios I
Dünastia on saanud nime Basileios I järgi, kelle hüüdnimeks oli Makedoonlane. Dünastia rajaja ja mitmed järgnevad keisrid olid Armeenia juurtega.
pisi|330px|Bütsantsi alad aastal 867
Mara (Itaalia)
Mara on vald Itaalias Sardiinia maakonnas Sassari provintsis.
Mara kõrgus merepinnast on keskmiselt 258 meetrit. Asustus­tihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Mara piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Cossoine, Padria, Pozzomaggiore.
Jenkinsi maakond
Jenkinsi maakond (Jenkins County) on maakond Ameerika Ühendriikides Georgia osariigis.
Maakonna halduskeskus on Millen.
Ajalugu
Maakond moodustati 1905. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 8340.
Rahvaarvu muutus (hinnanguline 1. juuli seisuga) :
Aurora Semper
Aurora Felicitas Veronika Semper (aastani 1920 Adamson; 13. juuli 1899 Tartu – 29. juuni 1982 Tallinn) oli eesti muusikakriitik ja -pedagoog.
Aastal 1920 siirdus ta koos abikaasaga Saksamaale, kus jätkas aastatel 1920–1924 eraviisiliselt klaveriõpinguid Egon Petri juhendamisel ja Artur Schnabeli meistrikursustel ning kuulas aastatel 1922–1923 Berliini Ülikoolis loenguid muusikaajaloost ja -teooriast. Asunud aastal 1925 Pariisi, õppis ta seal Lazar Levy juhendamisel ja Alfred Cortot' interpretatsioonikursustel.
Pärast teist maailmasõda sai temast Tallinna Riikliku Konservatooriumi muusikaajaloo õppejõud. 1950. aastate teisel poolel hakkas jälle ilmuma tema muusikaarvustusi.
Isiklikku
Tema isa oli riidekaupmees Jaan Adamson (1860-1930), vend oli kunstnik Adamson-Eric, õe Renate mees oli skulptor Ernst Jõesaar.
Lõuna-Eesti Postimees
Lõuna-Eesti Postimees on Eesti ajaleht.
Ajaleht ilmub selle nime all alates aastast 2017, sagedusega kolm korda nädalas.
Staden (aadlisuguvõsa)
Staden (vene keeles Штаден) on täpselt teadmata päritolu kaupmehe- ja aadlisuguvõsa.
VOM
VOM või Vom võivad viidata:
Jelgava kreis
thumb|Kuramaa kubermang 1821. aastal. Jelgava kreis kubermangu kaardil keskosas, märgitud IV piirkond
Jelgava kreis (saksa keeles Oberhauptmannschaft Mitau, Mitausche Kreis, vene keeles Митавский (обер-гауптманствo) уезд) oli haldusüksus Venemaa keisririigis Kuramaa kubermangus aastatel 1819–1917.
Jelgava ehk Mitau oberhauptmannschaft
Kuramaa kubermangu haldusjaotuse ja -asutuste eripäraks oli Kuramaa hertsogiriigi ajast jäänud korraldus, kus kreisi taseme haldusasutused ei olnud igas kreisis-maakonnas, vaid kahe kreis üle tegutsesid haldus- ja politseiasutused Oberhauptmannschafti (vene keeles (обер-гауптманства) ehk округ) Aizpute Oberhauptmannschaft (Die Oberhauptmannschaft Hasenpot), Kuldīga Oberhauptmannschaft (Die Oberhauptmannschaft Goldingen), Tukumsi Oberhauptmannschaft (Die Oberhauptmannschaft Tukkum), Miitavi Oberhauptmannschaft (Die Oberhauptmannschaft Mitau), Selburgi Oberhauptmannschaft) tasemel.
Jelgava Oberhauptmannschafti territoorium
Miitavi Oberhauptmannschafti keskus oli endine Kuramaa hertsogiriigi pealinn Jelgava (saksa keeles Mitau, eestipäraselt Miitavi), kreisi kuulusid veel 2 maakonda ja 8 kihelkonda:
Ütsiotsõ
pisi|Ütsiotsõ 2007. aastal [[Kaika suveülikoolis]] Ütsiotsõ on Eesti ansambel, mis esitab võru- ja setukeelseid laule. Ansamblisse kuuluvad Urmas Kalla, Andreas Kalkun, Lauri Sommer ja Kaspar Kolk. Need neli liiget on tegevad ka ansamblis Liinatśuraq. Ütsiotsõ asutas 2005. aastal Urmas Kalla.
2011 ilmus ansambli esimene album: "Puulpäiv".
Bajs
Bajs (ka Beja või Baja, vanasti ka Bejas mežniecība ehk Beja metskond) on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunalūksne vallas.
Külast läheb läbi maantee V396. Seal asub Mežniecība bussipeatus.
Küla asub endise Beja mõisa alal. 22. veebruaril 1919 toimus külas lahing Põhja Poegade ja Nõukogude Läti armee 6. laskurpolgu vahel.
Aastal 2007 oli külas 11 elanikku.
Agressioon
pisi|Rahvas astub agressori vastu Agressioon (ladina keeles aggressio 'pealetung') on üldises tähenduses igasugune kallaletung maavallutuse või ekspansiooni eesmärgil ühe või mitme riigi poolt teisele riigile või riikidele. Agressioon on suhtlusviis, mille puhul soovitakse tekitada teisele poolele kahju või muid ebameeldivusi. See võib toimuda kas kättemaksuks või provotseerimata. Sõjaline agressioon tähendab üldises mõttes riigi või riikide kallaletungi teisele riigile.
Agressiooni toimepanija on agressor.
Inimeste agressiooni saab jagada otseseks ja kaudseks. Otsene agressioon on füüsiline või sõnaline käitumine, mille eesmärk on kedagi kahjustada. Kaudne agressioon on selline käitumine, mille eesmärk on kahjustada kas inimese või inimgrupi sotsiaalseid suhteid.
Rahvusvahelises õiguses käsitatakse agressiooni raskeima rahvusvahelise kuriteona. NSV Liidu välisministri Maksim Litvinovi initsiatiivil määrati 1933 Londonis vastu võetud agressiooni definitsiooni konventsiooniga selle tunnused järgmiselt:
Rahvusvahelise õiguse sätete järgi õigustab sõjapidamist vaid agressorile vastuhakkamine. Agressoreid võib karistada ühepoolselt, kollektiivselt või reparatsiooni sissenõudmise näol ka tagantjärele. Külma sõja aastatel kujunes agressiooni mõiste tõlgendamisest üks olulisemaid USA ja NSV Liidu poliitilise võitluse teemasid.
Rahvusvaheliselt ei ole agressiooni mõiste üheselt määratud ja kokku lepitud. ÜRO Peaassamblee on agressiooni definitsiooni esitanud, kuid riikidevahelist kokkulepet pole saavutatud. Riigid pole suutnud üheselt kokku leppida agressiooni täpse, kohustusliku ja üheselt mõistetava definitsiooni suhtes. ÜRO erikomitee modifitseeris Londoni konventsiooniga antud agressiooni definitsiooni, mis võeti mittekohustusliku määratlusena vastu Peaassamblee XXIX istungil (14. dets. 1974). Selle kohaselt on agressioon jõu kasutamine igal niisugusel viisil, mis on vastuolus ÜRO põhikirjaga. Põhikirja lisas esitati järgnev kallaletungide loetelu:
1) invasioon (sissetung) või territooriumi okupeerimine;
2) pommitamine;
3) sadamate või rannajoone blokeerimine, kui tegu ei ole ÜRO volitusel ette võetud politseiaktsiooniga;
4) igasugune mitteprovotseeritud kallaletung teise riigi relvajõududele;
5) teise riigi sõjaväebaaside kasutamine kolmanda riigi ründamiseks, kui selleks puudub teise riigi luba;
6) oma territooriumi kasutamiseks loa andmine teise riigi relvajõudude mitteprovotseeritud sõjaliseks aktsiooniks mingi riigi vastu või muul viisil kaudsele agressioonile kaasaaitamine ja selle õhutamine;
7) relvastatud mitteregulaarvägede (sissirühmituste) või palgasõdurite saatmine teist riiki ründama.
Agressioonina käsitatakse ka otsest sõjategevust regulaararmee üksustega teise riigi vastu, nagu seda oli NSV Liidu sissetung Soome 1939, jaapanlaste rünnak Pearl Harborile 1941, USA sissetung Vietnami 1965, NSV Liidu sissetung Afganistani 1978, Iraagi invasioon Kuveiti 1990, Venemaa kallaletung Ukrainale 2022 jne.
Agressiooni toime pannud riiki või riikide gruppi käsitletakse agressorina. Otsese agressiooni korral ei valmista agressori kindlaks määramine raskusi. Kaudse agressiooni puhul on agressori määratlemine olnud alati keeruline. Eriti suuri probleeme on identifitseerimine toonud kaasa siis, kui sissetung teise riigi suveräänsuse ning riikliku sõltumatuse vääramiseks on toime pandud nende riikide vahel varem sõlmitud vastastikuse abistamise ja koostöö lepingutele viidates. Kui on tegemist riikide grupi või ühendusega, mis viib läbi aktsioone mõne kolmanda riigi vastu, siis on agressori määratlemisel oluline kindlaks teha iga osalise roll ja tema vahetu osalus selles agressiooniaktis.
Jelgava piirkond
Jelgava piirkond on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Lätis.
Piirkond moodustati 2021. aastal, kui endised Jelgava ja Ozolnieki piirkond ühiseks omavalitsuseks ühendati. Uue Jelgava piirkonna pindala on 1604 km². Tekkinud uus omavalitsus vastab pindalalt täielikult endisele Jelgava rajoonile. Piirkonna halduskeskuseks on Jelgava linn, mis aga omavalitsuse koosseisu ei kuulu.
Voldemar
Voldemar on eesti mehenimi. Voldemar on eesti mugandus nimest Waldemar (Woldemar). Nime lätikeelne variant Voldemārs.
Euroopa Teaduste ja Kunstide Akadeemia
Euroopa Teaduste ja Kunstide Akadeemia (ladina keeles Academia Scientiarum et Artium Europaea) on sõltumatu Euroopa teadlaste ja kunstnike assotsiatsioon.
Akadeemia asutati 1990. aastal Austrias Salzburgis. Rajajateks loetakse Austria kardiokirurg Felix Ungerit, kardinal Franz Königit ja Saksa politoloog Nikolaus Lobkowiczit. Asutajaliikmeid oli kokku 69, põhiliselt Austriast ja Lõuna-Saksamaalt; üksikud ka mujalt, näiteks Poola ühiskonnategelane Jacek Woźniakowski ja Belgia ooperilavastaja Gerard Mortier.
Akadeemia president on Felix Unger. Nikolaus Lobkowicz on aupresident. Üks kolmest asepresidendist on Slovakkia Teaduste Akadeemia endine president Štefan Luby.
Struktuur ja liikmeskond
Akadeemia liikmeskond on jaotatud seitsmesse klassi :
Akadeemia põhikirja järgi on kolm liikmestaatust: tegevliige (ordentliche Mitglieder), auliige ja assotsieerunud liige (sealhulgas juriidilised isikud).
Alma Mater Europaea
AMEU – Alma Mater Europaea – on 2010. aastal Salzburgis Euroopa Teaduste ja Kunstide Akadeemia egiidi all rajatud rahvusvaheline ülikool.
Grand Lisboa
Grand Lisboa (hiina keeles 新葡京) on pilvelõhkuja Hiina RV Macau erihalduspiirkonnas. Grand Lisboa on Macau kõrgeim ehitis.
Hoone alumises 8-korruselises poodiumis asuvad kasiino ja restoranid avati 2007. aasta 11. veebruaril. Ülemine, lootoseõit meenutav 430 toaga hotelliosa avati 2008. aasta detsembris.
Pühavaimu 17
Pühavaimu 17 on hoonekompleks Pärnus aadressil Pühavaimu tänav 17.
Hoonekompleks oli kasutuses H. Puls'i kaubamaja ja õlletehasena.
Tänapäeval seisavad hooned tühjana.
WMF
WMF on lühend, mis võib tähistada:
Pühavaimu 17
Ajalugu
18. sajandi keskpaiku hakkas kaupmees Heinrich Ferdinand Puls vanem üles ostma krunte Lõuna ja Pühavaimu tänava nurgal. 1871. aastal valmis Heinrich Ferdinand Puls noorema eestvõttel mansardkatusega laohoone. Selle kõrvale ehitati kahes järgus vabrikuhoone.
Õllevabrik tegutses kuni teise maailmasõjani. 1960-ndatel rajati vabriku keldritesse kapsahapendusbasseinid ja kartulikoorimise ruumid. Hoonet kasutati ka köögiviljalaona.
Eesti taasiseseisvumisel jäi hoone kasutuseta. 1997. aastal plaaniti muuta hoonekompleks kaubanduskeskuseks, kuid see jäi teostamata. 2001. aastal pakuti hooneid üheks võimalikuks kesklinna koolide võimla asukohaks. 2004. aastal müüdi hoonekompleks erakätesse.
IEEE PELS
IEEE PELS (IEEE Power Electronics Society) on Elektri- ja Elektroonikainseneride Instituudi (IEEE) jõuelektroonika sektsioon.
Pulbikatsioonid
IEEE PELS annab välja eelretsenseeritavat ajakirja "IEEE Transactions on Power Electronics" ja hulgaliselt konverentsikogumikke.
Kassimäng
"Kassimäng" (ungari keeles: "Macskajáték") on István Örkény kirjutatud näidend.
Kokkuvõte
"Kõik tahame üksteiselt midagi. Ainult vanadelt inimestelt ei taha enam keegi midagi. Aga kui vanad inimesed üksteiselt midagi tahavad, siis me naerame."
Näidendis on tähtsal kohal kahe eakate õdede kirjavahetust. Vanem õde on Saksamaal Garmisch Partenkirchenis elav Giza. Ta kolis sinna oma rikka poja juurde. Giza on kombekas tark proua. Ta on ratastoolis ja on oma saatusega (ehk surmaga) leppinud. Giza kirjutab enda kohta: "Mina olen, mu kallis, üks vanaeit; seda sorti vanainimene, kes ei sõdi vanaduse vastu. Nüüd ma olen vanaks saanud, olen palju üksi, aga ma talun ka seda, püstipäi, isegi teatava uhkusega; usu mind, raskem on taluda noorust kui vanadust, kus inimesel ei ole enam valikut. Ja kõige raskem on välja kannatada vanadust, mis uinutab end noorusega." Teine õde on Erzsi, 65-aastane lesk. Erzsi on elavama iseloomuga. Tema just ei taha aktsepteerida, et ta pole sama noor kui kunagi. Giza kirjutab Erzsi kohta: "Sina oled üleni üks liikumine ja elu; see temperamendivahe oli olemas ka enne, kui ma vigaseks jäin." Erzsi kirjutab Gizale, et tal on uus hea sõbranna, Paula. Ta kiidab teda taevani. Giza on selle sõpruse peale natuke kade. Erzsi näeb uuesti oma lapsepõlve armastust, kunagine ooperilaulja Viktor Csermlényi. Kuigi Erzi oli mitu aastat Béla Orbániga abielus, oli tal ikka vahekord Viktoriga. Ta armastas nii Bélat kui ka Viktorit. Siis kui Erzi vanana Viktorit uuesti näeb, ei taha ta tunnistada, või ta ei saa aru, mis tunded tal Viktori vastu on. Giza on kindel, et Erzsi on kunstnikusse armunud. Erzsi aga väidab, et ta kardab teda; "Kogu tema olemus on mulle võõras: ta on ablas, egoistlik, immoraalne. Nagu metsloom". Erzsi hakkab aru saama, et tema sõbranna Paula, on tegelikult terve selle aja temaga mänginud ning isegi Viktoriga kokku saanud ja õhtusööki söönud.
Näidendi lõpp oli veidi ebaselge. Eelviimane osa lõpeb sellega, et Erzsi satub masendusse, ta ei suuda enam magada ja asi lõpeb sellega, et ta sooritab enesetappu. Teose viimases osas on Giza lõpuks Erzsi juurde jõudnud. Giza on näidendis mitu korda maininud/küsinud, millal Erzsi siis lõpuks Saksamaale tuleb. Giza tuli koju sellepärast, et tal oli vaja, et Erzsi teda lohutaks, aga tegelikult oli Erzsi see, kellel oli abi vaja. Kahjuks õe armastusest ei piisanud.
Ülesehitus
Näidend koosneb mitmest osast. Iga kontakt on välja toodud sellisel viisil, et on kirjutatud näiteks; "Kirjad", "Öised telefonikõned", "Kolm telefonikõnet", "Kaugekõne", "Viimane kiri", "Viimased kakskümmend neli tundi" jms.
Clint Dempsey
Clint Drew Dempsey (sündinud 9. märtsil 1983 Nacogdochesis) on endine USA jalgpallur, ründaja.
Aastatel 2013–2015 oli ta USA rahvuskoondise kapten. Aastatel 2007, 2011 ja 2012 on ta valitud USA parimaks jalgpalluriks.
Klubikarjäär
Profikarjääri alustas Dempsey klubis New England Revolution. Esimesel hooajal valiti ta profiliiga MLS aasta uustulnukaks.
Hooajal 2012–2013 mängis ta Tottenham Hotspuris.
Koondisekarjäär
Debüüdi USA rahvuskoondises tegi Dempsey 17. novembril 2004 mängus Jamaica vastu.
Esimese värava lõi ta rahvuskoondises 28. mail 2005 sõprusmängus Inglismaa vastu.
2006. aastamaailmameistrivõistluste viimases alagrupimängus 22. juunil lõi ta Ghana vastu värava, mis jäi USA ainsaks väravaks sel turniiril.
2010. aastamaailmameistrivõistluste esimeses alagrupimängus 12. juunil lõi ta värava Inglismaale, millega sai ta teiseks USA mängijaks, kes on löönud värava kahtedel maailmameistrivõistlustel.
2014. aastamaailmameistrivõistluste esimeses alagrupimängus Ghana vastu lõi ta värava 29. sekundil, mis on maailmameistrivõistluste kiiruselt viies värav. Lisaks sai Dempsey esimeseks USA mängijaks, kes on löönud vähemalt ühe värava kolmedel maailmameistrivõistlustel järjest. Teises alagrupimängus 22. juunil lõi ta värava Portugalile.
Ta võitis USA koondises CONCACAF Gold Cupi kolmel korral (aastatel 2005, 2007 ja 2017). 2015. aasta CONCACAF Gold Cupil oli ta seitsme väravaga turniiri suurim väravakütt. 2015. aastal sai USA turniiril neljanda koha.
Dempsey mängis rahvuskoondises aastatel 2004–2017 kokku 137 mängus ja lõi neis 57 väravat. Ta on sellega USA koondise läbi aegade suurim väravakütt Landon Donovani kõrval, kes lõi oma karjääri jooksul samuti 57 väravat. Tegevmängijatest on rahvuskoondises Dempseyst enam väravaid löönud ainult portugallane Cristiano Ronaldo ja argentiinlane Lionel Messi.
Koondisekarjääri jooksul tegi ta kübaratrikki: 18. juunil 2015 CONCACAF Gold Cupi veerandfinaalis Kuuba vastu ja 24. märtsil 2017 MM-i valikmängus Hondurase vastu. Kõige enam lõi ta rahvuskoondises väravaid MM-i valikmängudes (18 väravat), järgnevad sõprusmängud (16 väravat) ja CONCACAF Gold Cupi turniir (13 väravat). Lisaks lõi ta neli väravat maailmameistrivõistlustel, kolm väravat FIFA konföderatsioonide karikavõistlustel ja samuti kolm väravat Copa Américal.
Drakenburg
Drakenburg on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Nienburgi kreisis. Valla pindala on 11,76 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1756 inimest.
IEEE PES
IEEE PES (IEEE Power & Energy Society) on Elektri- ja Elektroonikainseneride Instituudi (IEEE) energeetika sektsioon.
Pulbikatsioonid
IEEE PES annab välja eelretsenseeritavaid ajakirju
Dunte
Dunte on küla (mazciems) Lätis Limbaži piirkonnas Liepupe vallas.
Asulas asub Dunte mõisa (Ruhtern) süda. Mõisakompleksis asub Münchhauseni muuseum, kuna ta peatus kunagi selles piirkonnas ja abiellus mõisniku tütre Jakobine von Dunteniga. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Salatsi piirkonda.
Külas asub Dunte bussipeatus.
Külas kasvavad Dunte mõisa tamm, Münchhauseni pargi tamm, Münchhauseni paks tamm, Dunte mõisa kask (kõrgus 20 m) ja Dunte tamm on looduskaitse all.
Dunte sihtnumber on LV-4023
Johnsoni maakond (Georgia)
Johnsoni maakond (Johnson County) on maakond Ameerika Ühendriikides Georgia osariigis.
Maakonna halduskeskus on Wrightsville.
Ajalugu
Maakond moodustati 1858. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 9980.
Rahvaarvu muutus (hinnanguline 1. juuli seisuga) :
Mārtiņi
Mārtiņi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunalūksne vallas.
Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 13 ja Riiast 214 km kaugusele. Mārtiņi asub Alūksne jõe kaldal.
Külast läheb läbi maantee V401. Seal asub Liepnas pagrieziensi bussipeatus.
Mariotto Albertinelli
Mariotto di Bigio di Bindo Albertinelli (13. oktoober 1474 Firenze – 5. november 1515 Firenze) oli Itaalia kõrgrenessansi maalikunstnik Firenze koolkonnast, lähedalt seotud Fra Bartolomeoga ja mõjutatud Raffaeli loomingust.
Albertinelli paljude õpilaste seas olid ka Jacopo da Pontormo, Innocenzo di Pietro Francucci da Imola ja Giuliano Bugiardini.
Mārupe piirkond
Mārupe piirkond on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Lätis.
Piirkond moodustati 2021. aastal, kui endised Mārupe ja Babīte piirkonnad ühiseks omavalitsuseks ühendati. Uue Mārupe piirkonna pindala on 347 km². Piirkonna halduskeskuseks on Mārupe linn.
Risto Tanner
pisi|Risto Tanner 1984. aastal Risto Tanner (sündinud 2. aprillil 1941) on eesti biokeemik ja alpinist.
Ta töötas pikka aega Läänemere Kalamajanduse Teadusliku Uurimise Instituudis laborijuhatajana (1980–1992).
Alpinistina on tema parimateks saavutusteks osalemine kuuetuhandelise mäetipu esmavallutuses (1984) ja tipputõus seitsmetuhandelisele (1974).
Haridustee
Ta lõpetas 1959. aastal Räpina Aiandustehnikumi. Aastatel 1959–1962 õppis ta Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomiateaduskonnas ja 1962–1968 Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia-geograafia teaduskonnas.
Pärast ülikooli lõpetamist astus ta 1969. aastal TRÜ aspirantuuri biokeemia alal ja lõpetas selle 1971. aastal. 1975. aastal sai ta TRÜ-st bioloogiakandidaadi kraadi, kaitstes väitekirja "Безклеточная белоксинтезирующая система из поджелудочной железы собаки и действие на него инсулина" ("Rakuvaba valku sünteesiv süsteem koera kõhunäärmest ja insuliini toime selles").
Töökäik
Ta töötas Läänemere Kalamajanduse Teadusliku Uurimise Instituudi Tallinna osakonnas vanemteadurina (1975–1980) ja biokeemia labori juhatajana (1980–1992). Aastatel 1993–2008 töötas ta Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudis vanemteadurina ja 2008–2014 Tallinna Tehnikaülikoolis meditsiinilise füüsika õppetooli erakorralise teadurina.
Alpinism
1974. aastal toimus ekspeditsioon Lenini mäetipule (7134 m) tõusuga mäe lõunaküljelt. Ilmar Priimetsa juhtimisel käisid Lenini tipul 10 meest, teiste seas ka Risto Tanner.
1984. aastal võttis ta osa ekspeditsioonist Pamiiri, et seal esmavallutada seni nimetu kuuetuhandeline mäetipp. 6047 m kõrguse tipu esmavallutusi tehti kolme grupiga, kolme eri teed mööda. Tanner tõusis tippu kolmandas grupis 19. augustil Ivo Goldi juhtimisel. Tipu nimeks sai Tallinna mäetipp.
Bērzukalns
Bērzukalns on küla (mazciems) Lätis Alūksne piirkonnas Jaunalūksne vallas. Küla jääb piirkonna keskusest Alūksnest 2 ja Riiast 214 km kaugusele, asudes linna piiril merepinnast 219 meetri kõrgusel Helēnas iela lõpus.
Franklini maakond (Iowa)
pisi|Asend Iowa osariigis pisi|Franklini maakonna kohtumaja Iowa osariigis Franklini maakond (Franklin County) on maakond USA-s Iowa osariigis. Geograafilised koordinaadid on
Maakonna halduskeskus on Hampton.
Maakonna pindala on 1510 km², millest 3 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 10 680. Aastal 2000 oli elanike arv 10 704.
Ajalugu
Franklini maakond moodustati 15. jaanuaril 1851 Chickasaw' maakonna osast. Maakond sai nime poliitiku, teadlase ja leiutaja Benjamin Franklini järgi.
Superman
paremal|pisi|Levinuim Supermani logo Superman on koomiksi- ja filmikangelane, kelle tegelaskuju lõid 1933. aastal kirjanik Jerry Siegel (1914–1996) ja kunstnik Joe Shuster (10. juuli 1914 – 30. juuli 1992). Supermanist on ilmunud koomikseid, raadiosaatesarju, telesaateid, filme ja videomänge.
Superman on pärit planeedilt Krypton. Ta päris nimi on Kal-El ja ta kannab lorditiitlit. Superman ehk Kal-El saadeti enne Kryptoni hävingut tema teadlasest isa Jor-El, ning ema Lara poolt kosmoselaevaga Maale. Tema koduplaneet aga hävines ning koos sellega hukkus suurem osa selle planeedi tsivilisatsioonist, kaasa arvatud tema vanemad. Põhjus, miks nii suur ja arenenud tsivilisatsioon suri, on selles, et Kryptonit tahtis valitseda kaks suguvõsa. Planeeti pidi valitsema üks sugupuu lordidest, mille tulemusena puhkes sõda. Muutunud vägivaldseks rahvaks, otsustas väikeplaneetide ühing krüptonlastele kehtestada planeedilt lahkumise keelu, mistõttu olid ka nende kosmoselaevad lennukõlbmatud.
Supermani leidis imikuna kosmoselaevaga oma põllumaalt abielupaar Jonathan ja Martha Kent. Nad kasvatasid ta üles kui oma poja ja panid nimeks Clark Kent. Ta kasvas üles Smallville'i linnas (USA Kansase osariigis). Ühe versiooni järgi hakkasid tal üliinimlikud võimed arenema väikelapseeast peale, teise versiooni kohaselt alles teismelisena. Täiskasvanuna saavutasid ta võimed täiuslikkuse, mida ta otsustas kasutada inimkonna hüvanguks.
Tema võimed avalduvad järgnevalt: supertugevus (Superman suudab juhtida asteroidi Maa orbiidist eemale), supertarkus (ta on võimeline selgeks õppima ükskõik millise maailma keele), superkiirus (võimeline liikuma, reageerima, jooksma ja lendama kiiremini, kui inimsilm tajuda jõuab). Ühe versiooni kohaselt võib tema kiirust võrrelda ka valguse kiirusega. Supermanil on ka lasersilmad, mille abil ta võib ükskõik mis esemed või ained purustada või aurustada. Ka on tal üliinimlik hingamine, ta suudab väljahingatava õhuga liigutada raskeid asju, ka on tal võime väljahingatava õhuga külmutada või kuumutada asju, ka kustutab ta selle abil tulekahju. Sisse hingatud õhk võimaldab Supermanil hinge pikka aega kinni hoida ning viibida õhuta keskkonnas. Veel suudab ta sisse hingata suures koguses ohtlikke ja mürgiseid gaase. Veel on Supermanil võime näha läbi tahkete objektide peale pliiesemete. Ka on sel superkangelasel üliinimlik kuulmine, ta kuuleb paljusid helisid märksa täpsemalt ja palju pikema vahemaa tagant kui tavainimene. Ta kuuleb helisagedusi, mida inimkõrv ei kuule. Veel on talle antud supernägemine, mille abil ta näeb kaugemale, suurema täpsusega ning detailsemalt kui inimsilm. Ka on ta võimeline nägema elektromagnetkiirgust, raadiolaineid, infrapunalaineid ning bioelektromagnetlaineid. Veel on Supermanil teleskoopnägemine, mis võimaldab tal näiliselt suurendada kaugel olevaid objekte, ja mikroskoopiline nägemine, mis võimaldab tal näha suures plaanis objekte, mis on tavaliselt inimsilma jaoks liiga väikesed, näiteks rakuline või molekulaarstruktuur. Ka on Supermehel üleloomulik haistmine, mis kujutab endast suuremat ja väga täpset lõhnataju, mida võib võrrelda näiteks koera haistmismeelega. Veel on Supermanil üliinimlik hääl, mis võib ulatuda suurte vahemaade taha. Ka on ühe versiooni kohaselt Supermanil kõhurääkija võime. Ka on mõne versiooni kohaselt õppinud Superman erinevaid võitluskunste, ning ta on väidetavalt omandanud ka kaks eri Krüptoni võitlusstiili, Torguasm-Rao ja Torguasm-Vo. Isegi Supermani anatoomia on täiuslik. Näiteks on tema keharakud võimelised neelama kollaste tähtede energiat, nagu Maa päikegi. Tema Krüptoni keha on nagu päikesepatarei, mis neelab ja muudab päikeseenergia talle eluvajalikuks kütuseks. Tema rakud salvestavad ja säilitavad mõnda aega kollase tähe energiat, mis võimaldab tal kasutada oma volitusi ja võimeid ka pimedas. Veel paranevad sel Supermanil haavad ülikiiresti ja ta on immuunne maistele haigustele, pisikutele ja viirustele, ning igasugustele toksiinidele. Ka on ta eluiga mõne versiooni kohaselt palju pikem, kui maalastel. Ka oli mõne versiooni järgi Supermani nahk haavamatu. Veel üks versioon, miks Superman lendab Maa kohal on see, et tema koduplaneedil oli külgetõmbejõud mitu korda suurem, kui Maal. Ka mainitakse seda, et võimed mis on tal siin planeedil, puuduvad tal Kryptonil.
Ka mainitakse, et tema koduplaneedil oli kaks pealinna mille nimed on Kandor ja Kryptonopolis. Ka oli väidetavalt Kryptonil kaks kuud, millest üks hävines teadlase Jax-Uri katsetuse tulemusena.
Superman läks Clark Kenti nime all Metropoli, kus ta otsis ja leidis töö ajakirjanikuna Daily Planetis. Tema ülemuseks sai Perry White, veel töötas seal Jimmy Olsen. Clark Kenti paariliseks sai Lois Lane, kes oli seal töötanud juba mõnda aega. Selleks, et oma võimeid kasutada inimkonna heaks, õmbles ema Martha talle kostüümi, mis on sinine, punane keep, ning rinnal on kollase kolmnurga sees punane S-täht. Ühe versiooni järgi leidsid Kentid lapse kosmoselaevast kummalise S-tähe märgi. Nad otsustasid selle säilitada, ning hiljem õmbleski ema oma üleskasvatatud poja kostüümi rinnale selle märgi. Selle tähise järgi hakkaski rahvas teda kutsuma Supermaniks. See riietus aitab Supermehel varjata oma tegelikku isiksust. Töötades ajakirjanikuna ja käies ringi Clark Kentina kes näis prillidega kohmaka isiksusena, ning võideldes kurjusega ilmub ta kostüümis. Ühe versiooni kohaselt sai Superman oma päritolu kohta teada, kui ta leidis oma kunagise kosmoselaeva, millega ta oli imikuna Maale saadetud. Sinna oli peidetud hologramm sõnum, mis sisaldas infot tema päritolu kohta. Seal mainiti ka, et S-täht tähendab Kryptoni sümbolit ja lootust. Ka hilisemas versioonis mainitakse, et S-täht tähistab Kryptoni vappi ja samuti sümboliseerib lootust. Selline S-tähe märk on enim levinud. Läbi aegade on eri variantides S-tähe kuju, suurust ja värvust muudetud. Ühtlasi on see märk inimkonna ikooniks. Superman võitleb kurjusega ja päästab inimesi erinevatest katastroofitest üle maailma.