cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Universumi paisumine
Hubble'i seadus
Ruumis, mis paisub, muutub aja jooksul ka meetrika, mis põhjustab aja jooksul vahemaade suurenemise. Nii et kui meie universum on tõepoolest Suure Paugu universum, näeksime me ruumi meetrilise paisumise fenomeni. Kui me elaksime aga universumus, mis tõmbuks kokku, täheldaksime vastupidist efekti, kus meetrika tõmbub kokku.
Kosmoloogiline konstant ja Friedmanni võrrandid
Esimesed üldrelativistlikud mudelid ennustasid, et meie universum on dünaamiline ja sisaldab tavalist gravitatsioonilist mateeriat, mis pigem tõmbub kokku kui paisub. Einstein oli esimesi, kes pakkus välja selle probleemi lahenduse, mis tähendas relatiivsusteooriasse kosmoloogilise konstandi lisamist, mis oleks hoidnud universumi staatilisena. Kuid juba aastal 1922 tuletas Alexander Friedmann oma kuulsad Friedmanni võrrandid, mis näitasid, et universum võib hoopis paisuda, kusjuures isegi kiirenevalt. Edwin Hubble’i tehtud vaatlused aastal 1929 viitasid otseselt sellele, et kauged galaktikad olid tõepoolest meist eemaldumas, mistõttu paljud teadlased aktsepteerisid, et universum on tõepoolest paisuv.
Inflatsioon kui seletus paisumisele
Kuigi teadlaste seas valitses universumi paisumise kohta konsensus, ei osanud keegi kuni 1980. aastateni seletada, miks see ikkagi nii on. Kuid koos kosmilise inflatsiooni mudelite arendamisega sai universumi paisumisest üks peamisi vaakumi kõdumise näiteid. Selle tagajärjena vastatakse küsimusele "miks universum paisub?" tänapäeval inflatsioonilise kõdumise detailide mõistmisega, mis võtsid aset 10−32 sekundi jooksul meie universumi alguses. On vihjatud sellele, et selle aja jooksul muutus meetrika eksponentsiaalselt, mis omakorda põhjustas ruumi mõõtmete suurenemise aatomist väiksemate juurest sadade miljonite valgusaastateni. pisi|400px| Universum paisub igas suunas vastavalt tänapäevasele Hubble’i parameetrile. Hubble’i parameeter võib oma väärtuselt muutuda tulevikus vastavalt vaadeldavatele tihedusparameetritele (Ω) Enne tumeda energia avastamist usuti, et universumis domineerib mateeria ning et Ω sellel graafikul vastab mateeria tiheduse ja kriitilise tiheduse (\Omega_m) suhtele
Kauguste mõõtmine meetrilises ruumis
Paisuvas ruumis on kaugus dünaamiline suurus, mis muutub ajas. Kosmoloogias kasutatakse kauguse määramiseks mitut moodust, millest kõige tavalisem on kaasaliikuv kaugus.
Vaatluslikud tõendid
pisi|175px|Diagramm, mis illustreerib universumi paisumist ning galaktikate näivat eemaldumist ühest kindlast teisest galaktikast. See fenomen on relativistlik vaatleja suhtes. Objekt ’’t’’1 on väiksema paisumisega kui ’’t’’2. Igal pildil on näidatud seda kuidas punased galaktikad liiguvad valgete galaktikatega võrreldes. Sinised ja rohelised galaktikad on markerid, näitamaks millised galaktikad on samad mis eelnevates kastides. ’’t’’ = aeg
Universumit kirjeldavate mudelite loomiseks kasutavad kosmoloogid oma töös mõningaid loogilisi eeldusi. Need eelduste tõttu on suure tõenäosusega ruumi meetriline paisumine üks meie universumi põhilisi omadusi. Ruumi meetrilist paisumist sisaldavate mudelite loomiseks kasutatud peamised printsiibid on:
Teadlased on hoolikalt testinud, et need eeldused peaksid paika ja oleksid vaatlustega kooskõlas. Eksperimentaalselt on leitud mitmeid tõendeid, mis neid eeldusi ka kinnitavad. Seetõttu usuvad kosmoloogid, et ruumi meetriline paisumine on üks lõplikult tõestatud universumi omadustest. Selle väite kindlus ja kinnitus tuleneb järgnevatest punktidest:
Nagu näha, leidub märkimisväärne hulk argumente, mis toetavad mudeleid, mis põhinevad meetrika muutumisest tingitud ruumi paisumisel. On huvitav märkida, et alles aastal 2000 tehtud Koperniku printsiibi eksperimendiga oli võimalik kõrvale heita mõnigi universumi kohta käiv veider mudel. Kuni selle ajani oli tegemist kõigest eeldusega, et universum ei toimi nii, nagu oleks tema tsentris Linnutee koos fikseeritud meetrikaga, ja et igas suunas toimub universaalne galaktikate eemaldumine.
Füüsikaseaduste ruumilised ja ajalised universaalsused olid kuni hiljutise ajani samuti kõigest fundamentaalsed filosoofilised eeldused, mis on nüüdseks aga leidnud eksperimentaalset kinnitust nähtava universumi raames.
Bangor (Põhja-Iirimaa)
Bangor (iiri Beannchar) on linn Põhja-Iirimaal Downi krahvkonnas Ards and North Downi ringkonnas.
558. aastal rajati Bangori klooster, millest 7. ja 8. sajandil kujunes raamatukirjutamise keskus. 824. aastal rüüstasid kloostrit taani viikingid.
Linna jalgpalliklubi Bangor FC mängib Põhja-Iirimaa kõrgliigas NIFL Premiership.
Bangoris elas Ernst Öpik ja seal on sündinud Lembit Öpik.
pisi|tühi|Bangori jahisadam
Ploomiluudik
Ploomiluudik (Taphrina pruni) on kottseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Seen on mittesöödav.
Aardla poldri järv
Aardla poldri järv (ka Pori järv, Reola bassein) on järv Tartu maakonnas Kambja vallas Reola külas. Veekogu pindala on 1,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 581 m.
Norra Eesti Selts
Norra Eesti Selts (ka Eesti Selts Norras) on Norra eestlaste selts. Seltsi juhatuse esimees on Hanna-Liisa Pakosta.
Selts asutati 1987.
Selts toetab muu hulgas Norras tegutsevat eesti rahvatantsutruppi Viikingite naised.
Cinevilla
Cinevilla on filmilinnak Lätis Tukumsi piirkonnas Slampe vallas. Varem oli linnak küla staatuses.
Linnak asub valla lääneosas. Tegemist on Vidus Vecvagarose talu juurde rajatud butafoorse linnakuga, mille pindala on 150 hektarit. Linnak rajati Riia ajaloost rääkivate filmide välivõtete tarbeks, sinna ehitati näiteks mitme Riia ajaloolise hoone ja ehitise koopiad.
Linnakus asuv kanal kujutab Daugavat. Sellele rajati Riia kivisilla koopia ning koopiad nüüdseks hävinud Lübecki ja pontoonsillast. Osa linnakust kujutab Riia vanalinna, osa aga Pārdaugavat. 2010. aastast kuulub see Riia Filmistuudiole.
Linnakus tehtud näiteks filme "Hirmus suvi", "Riia kaitsjad" (selle filmi tarbeks rajati Daugavat kujutav osa), "Rūdolfa mantojums" (selle filmi tarbeks rajati eraldi Rudolfi talu kujutav osa), "Sapņu komanda 1935" (räägib 1935. aastal Euroopa meistriks tulnud Läti korvpallimeeskonnast), "Nameja gredzens" (seiklusfilm Nameisise elust).
Filmilinnakus on hoiul ka filmimisel kasutatud sõidukid ja muu tehnika: laevad, rongid, hobusõidukid, soomustehnika. Cinevillasse on rajatud üks Läti alade neljast trammiliinist.
Rideļi
Küla asub valla põhjaosas ja jääb valla keskusest Sēmest 22, piirkonna keskusest Tukumsist 26 ning Riiast 92 kilomeetri kaugusele. Küla on tekkinud endise Rideļi mõisa (Riddelsdorf) keskuse juurde.
Külas asuvad riikliku kaitse all olevad Dārznieki muinaskalmed, sinna jääb ka Rideļi bussipeatus.
Kreete Verlin
Kreete Verlin (sündinud 14. veebruaril 1997) on eesti kergejõustiklane.
Ta esindab praegu spordiklubi Fortis. Tema treener oli varem Krista Valgepea, praegu treenib teda Liivi Erik.
Varasemad aastad
Kreete Verlin on lõpetanud Tallinna Nõmme Gümnaasiumi. Ta on õppinud Ameerika Ühendriikides State’i ülikoolis, praegu õpib Tallinna Ülikoolis psühholoogiat.
Verlin on tegelenud kergejõustikuga 2008. aastast, Eesti noortekoondistes võistelnud 2011. aastast. Tema põhialad on tõkkejooks ja sprint, samuti kaugushüpe. Ta on tulnud 30 korda Eesti noortemeistriks erinevates vanuseklassides ning aladel.
Isiklikud rekordid
Allikas: IAAF
Vaccinium × intermedium
Vaccinium x intermediumi looduslik levila on Saksamaal, Poolas ja Briti saartel.
Vaccinium x intermediumi kultuurvormid on väiksema saagikusega.
Aleksander Vassenin
Aleksander Vassenin (9. jaanuar 1953 Tallinn – 3. september 2007 Tallinn) oli eesti sotsiaaltöötaja ja ajaloolane.
Haridus
Aleksander Vassenin õppis 1960–1970 Tartu Pimedate Laste Internaatkoolis ja 1970–1973 Tallinna Kaugõppe Erikeskkoolis. Lõpetas 1978. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo eriala, juhendaja oli professor Jaan Konks. 2002. aastal lõpetas Tallinna Pedagoogikaülikooli sotsiaaltöö eriala, kaitses sotsiaaltöö magistri kraadi tööga “Nägemispuudega inimesed: sotsialiseerumise võimalusi”, juhendaja oli professor Taimi Tulva.
Töö
Töötas aastatel 1978–1980 Eesti Pimedate Ühingu (EPÜ) klubi juhatajana, 1980–1983 EPÜ Tallinna Õppe-Tootmiskombinaadi (ÕTK) algorganisatsiooni büroo esimehena, 1983–1993 EPÜ Tallinna ÕTK metallistantsijana. Aastatel 1986–1989 õpetas töö kõrvalt EPÜ Õppemetoodilises Rehabilitatsiooni Keskuses punktkirja. 1994–1995 Põhja-Eesti Pimedate Ühingu esimehe asetäitja. 1997. aastast töötas Astangu Toimetulekukeskuse rehabilitoloog-konsultandina. . 2007. aasta algusest surmani töötas puuetega inimeste anonüümse nõuandetelefoni Abilaegas nõustajana.
Ühiskondlik tegevus
Eesti Muinsuskaitse Seltsi, Eesti Kodu-uurimise Seltsi ja Tallinna Linnamuuseumi kodu-uurimise ringi liige. Tegi ettekandeid pimedate ajaloost Tallinnas, kogus esemeid, mälestusi ja dokumente Tallinna Linnamuuseumile ja Eesti Pimedate Muuseumile Tartus. Põhja-Eesti Pimedate Ühingu juhatuse liige 1983–1986 ja 1994–1998. 1986–1992 Eesti Pimedate Ühingu Tallinna Õppe-Tootmiskombinaadi ametiühingu juhatuse liige, 1988–1992 Eesti Pimedate Ühingu Põhja-Eesti Regiooni juhatuse liige. Eesti Pimedate Liidu (EPL) juhatuse liige 1994–1997 ja 2002–2005. Tallinna Invanõukogu liige. Ta oli Põhja-Eesti Pimedate Ühingu infolehe Kuukiir ja Eesti Pimedate Liidu ajakirja Valguse Kaja toimetuse liige, tegi kaastööd Eesti Puuetega Inimeste Koja ajakirjale Sinuga ja Eesti Pimedate Liidu heliajakirjale Epüfon, avaldas artikleid ajakirjas Sotsiaaltöö ja ajalehes Videvik. Aastatel 1978–1992 mängis EPÜ Tallinna ÕTK puhkpilliorkestris löökpille.
Isiklikku
Tema vennatütar on tõlkija ja luuletaja Mariliin Vassenin.
Kristjan Järvan
Kristjan Järvan (sündinud 10. oktoobril 1990 Tallinnas) on Eesti ettevõtja ja poliitik, ettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister aastatel 2022–2023.
Haridus
Ta lõpetas Tallinna Reaalkooli 2010. aastal, Tartu Ülikooli 2014. aastal majandusteaduse erialal ja 2017. aastal õigusteaduse erialal. Valdab eesti keelt emakeelena, lisaks inglise ja vene keelt.
Tegevus poliitikas
Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 1 (Haabersti, Põhja-Tallinn ja Kristiine) 367 häält ning ei osutunud valituks.
Isiklikku
Tema isa on Aare Järvan.
Kuulub Kaitseliitu.
Margit Viirma
pisi|Margit Viirma esinemas Rotermanni Retrol 24. aprillil 2010 Margit Viirma (sündinud 26. juunil 1992 Paides) on eesti kabetaja ja poplaulja.
Ta on olnud mitmekordne Eesti noortemeister nii rahvusvahelises kui ka vene kabes. Ta on ainuke naine, kes on osalenud Eesti meeste meistrivõistluste finaalturniiril rahvusvahelises kabes (2008). Ta esindab Lasnamäe Male-Kabeklubi.
Muusikat on ta õppinud Tallinna Muusikakeskkoolis ja laulu hiljem WAF-koolis. WAF-koori koosseisus tegi ta kaasa ka telesaates "Laululahing".
Lauljana sai ta tuntuks lauluga "Jõugu liider" (kaver ansambli The Shangri-Las laulust "Leader of the Pack").
2011. aastal saavutas ta lauljate võistlusel telesaates "Tallinn, olen kuulus" kolmanda koha ja osales tudengifilmis "Tõsikindel jänes".
2011. aastal lõpetas ta Tallinna Nõmme Gümnaasiumi ning asus õppima Tallinna Ülikooli filosoofia erialal.
Isiklikku
Ta on kabetaja Piret Viirma tütar.
Ahja Keskmine järv
Ahja Keskmine järv (ka Keskmine järv, Ahja tiigid) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Ahja alevikus. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 715 m.
Tartu Autode Remondi Katsetehas
Tartu Autode Remondi Katsetehas (TARK) oli Eesti NSV neljast autoremonditehastest suurim nii töötajate arvu kui ka toodangu mahu poolest.
TARK alustas tegevust alates 1. septembri 1949. aastal ja tegutses kuni 1988. aastani. Tartu autoremonditehase algseks eesmärgiks oli remontida kõikvõimalikke kasutusel olevaid sõidukeid. Alguses oli Tartu Autoremonditehasel alustamiseks üle Tartu linna (Filosoofi 1, Filosoofi 1a, Filosoofi 3, Filosoofi 3a ja Filosoofi 3b) erinevad tööruumid ja Riia mnt 24 territoorium koos varemetega.
Tehase põhilised toodanguliigid olid furgoonautode konstrueerimine, autode kapitaalremont ja mootorite kapitaalremont. Tartu ARK oli spetsialiseerunud Gorki Autotehase ГАЗ-tüüpi veoautodele, nende baasil ehitati ka enamus omatoodangust. 1966. aastal saadi Moskva rahvusvahelisel näitusel kuldmedal TARKi poolt konstrueeritud liikuv rändtöökoda ja piimaveofurgoon autodele. Alates 1951. aastast eksperimentaalselt valmistatud autobussist TA-1 sai alguse busside ja furgoonautode ehitus, mida toodeti peamiselt GAZ (ГАЗ) veoautode baasil. Kokku ehitati sari- ja väikesaritootmises ligi 70 erinevat mudelit busse ja furgoonautosid. TARKis valmistat ka liikuvaid juuksuritöökodasid (TA-942T) ja sportautosid "Tartu-1" (hiljem sai mudeli numbriks Estonia 8). Ehitati ka mitmeid erimudeleid, Suuremate ümberehitustega furgoonautod said Tartust omale maanteede hooldusega tegelev Teede Remondi- ja Ehitusvalitsus TREV (teede talituse eriautod TA-943H4). Eriotstarbelised furgoonid tellisid ka Mosfilm, Eesti Raadio,  Eesti Televisioon (liikurülekandejaam TA-943H5) ja spordiseltsid Dünamo ning Jõud (sportlaste meditsiinilise teenindamise furgoonid TA-943E3).
Esimesed gaasikütusele (butaani ja propaani segule) ümberseadistatud veokid valmisid 1985. aastal.
Tartu ARK toodangu põhitarbijaskonnaks olid Eesti NSV Autotranspordi ja Maanteede Ministeeriumi süsteemi kuuluvad autobaasid, autokolonnid, transpordikoondised, autobussi- ja taksopargid, teedejaoskonnad ja ehitusvalitsused.
1988. aastal läks Tartu Autode Remondi Katsetehas üle isemajandamisele ja 1997 aastal tehas erastati.
Mudelid
Tehasel oli kasutusel ajutine tooteindeksite register alates autobussist TA-1, mis valmis 1951. aastal kuni tähiseni TA-79 – furgoonauto Renault B120.65 alusel, mis valmis vahetult enne tehase erastamist 1997. aastal
Anija vald (Harju-Jaani kihelkond)
Anija vald (saksa keeles Gemeinde Annia) oli vald Harju-Jaani kihelkonnas Harjumaal. Vallamaja asus Soodla külas. pisi|350px|[[Eesti haldusjaotus 1925. aastal]] Vallas sündisid Alfred Tooming, Lembit Juhari, Ferdinand-Voldemar Mänd.
1939. aasta valdade reformiga läks valla maa-ala uue Anija valla koosseisu, välja arvatud Aavere küla ja Pillapalu asunduse maa-alad ning Anija asunduse läänepoolse osa maa-ala kuni taludeni nr. A-122 ja A-151, mis läksid Lehtse valda.
Brixental
thumb|Brixental nähtuna idast thumb|Brixen im Thale lähedal
Org asub Kitzbüheli Alpides ja selle peamine jõgi on Brixentaler Ache. Lauge mäekuru taga Brixen im Thale juures ulatub see Kitzbüheli suusakuurordini, mis on ühtlasi ringkonna keskus ja asub liidumaanteel (Bundesstraße) Salzburgi. 1875. aastast on orus ka Salzburgi–Tirooli raudtee.
Brixentali maastikku iseloomustavad siledad, peamiselt metsased mäed. Kaks tippu ulatuvad peaaegu 2000 m kõrgusele: Hohe Salve (1828 m, ka "Tirooli Rigi"), mis on kaugelt nähtav, ja Gampenkogel (1957 m).
Peamine asula on Hopfgarten im Brixental (623 m), kus org muudab suunda 70°. Teisi suuri külasid ei leidu enne ülemist orgu, sest seal on oru põhi laiem (vaata pilti): Brixen im Thale (794 m), kus ühineb mitu jõe lähet, ja eriti Kirchberg in Tirol (837 m), kus Spertental ühineb Brixentaliga mitte kaugel Kitzbühelist.
Oru alumises otsas – Westendorfi ja Hopfgarteni vahel – voolab Ache läbi kitsa kuristiku, läbi mille lookleb vaid Bundesstraße – raudteeliin hargneb niinimetatud Windau kurvis. Teine kitsas lõik on uure Itteri küla lähedal.
thumb|Siin on nähtav Brixentali oru kurv Kelchsau ja [[Windautal in Hopfgarteni liitumiskoha lähedal. Taustal on näha Brixentali ja Inntali ühinemispaik]]
Selle suuremad kõrvalorud on (loetletud Wörglist ülesvoolu):
Brixentaler Ache valgla katab umbes kolmandiku Kitzbüheli ringkonnast, millest suurema osa moodustavad Windauer ja Kelchsauer Ache lisajõed. Brixentaler Ache suubub Inni Wörglis.
Hans Rebase Euroopa Instituut
Hans Rebase Euroopa Instituut oli Eesti sihtasutus, mis asutati 2006. aasta alguses Hans Rebase mälestuseks perekondade Ilvese ja Rebase initsiatiivil, et arendada välis- ja julgeolekupoliitilist mõttevahetust.
"Tahame korraldada seminare ja konverentse, toetada ja avaldada uuringuid. Samuti soovime avada Ärmal raamatukogu, mis oleks üks Baltikumi paremaid välispoliitikateemalisi kogusid," kirjeldas president Toomas Hendrik Ilves toona ühingu eesmärke.
2006. aasta juunis korraldas instituut Tallinnas konverentsi, kus poliitikud ja teadlased pidasid ettekandeid Euroopa Liidu ja Venemaa energiasuhete teemal.
15. märtsil 2011. aastal sundlõpetas Tartu maakohus sihtasutuse Hans Rebase Euroopa Instituut tegevuse, kuna juhatuse liige Evelin Ilves ei esitanud majandusaasta aruannet ega mõjuvat põhjust, mis takistab majandusaasta aruande esitamist.
Kuninganna Maudi laht
pisi Kuninganna Maudi laht on osa Põhja-Jäämerest ja Loodeväilast.
Laht piirneb lõunas Põhja-Ameerikaga, loodes Victoria saarega ja kirdes Kuningas Williami saarega.
Kitsas lank
Kitsas lank on kuni 30 meetri laiune lageraielank.
Kitsaid lanke kasutatakse tavaliselt veerraie korral.
Bangor (Wales)
Bangor on linn Walesis Gwyneddis. Linn asub Menai väina ääres. Anglesey saarega ühendavad linna Britannia sild ja Menai rippsild.
Linna ajalugu saab alguse 6. sajandi alguses rajatud kloostrist.
36,4% linna elanikest oli 2011. aasta rahvaloenduse andmetel kõmrikeelsed.
Bangori ülikoolis on umbes 10 000 üliõpilast.
Vincent Ostrom
Vincent Alfred Ostrom (25. september 1919 – 29. juuni 2012 ) oli Ameerika Ühendriikide poliitilise ökonoomia teadlane, kes koos oma abikaasa Elinor Ostromiga lõi Indiana Ülikoolis 1973. aastal poliitilise teooria ja poliitika analüüsi töötoa, mida nad pidasid ja juhtisid koos 39 aastat.
Vincent Ostrom kombineeris teadustöös teooria ja praktika ning keskendus peamiselt loodusvarade jätkusuutlikule kasutamisele, linnade ja külade haldamisele ning rahvusvaheliste institutsioonide uurimisele. Ta oli polütsentrilise valitsemise teooria teerajaja ehk uskus, et kattuva ja samaaegse otsustusprotsessi tulemusena tehakse avaliku sektori majanduses parimad valikud.
Xenoturbella
Xenoturbella on meres elavate ussitaoliste loomade perekond, mis arvatakse siuglejate hõimkonna alamhõimkonna ksenoturbelliidid monotüüpsesse sugukonda Xenoturbellidae.
Perekonnas on 6 liiki, kes elavad Atlandi ookeani ja Vaikse ookeani vetes.
Virtuoos
muusikas suurima tehnilise ja kunstimeisterlikkuse saavutanud interpreet.
Xenoturbella
Perekonda kuuluvatel loomadel puuduvad kesknärvisüsteem, pärak, nefriidid ja vereringeelundkond.
Levik
Xenoturbella elab Atlandi ja Vaikse ookeani vetes. Kaks liiki (Xenoturbella bocki ja Xenoturbella westbladi) on leitud Põhjamerest Norra, Rootsi ja Šotimaa rannikult ja Aadria merest Horvaatia rannikult. Ülejäänud liigid on avastatud Vaiksest ookeanist Mehhiko rannikult (California lahest) ja USA rannikult (Monterey lahest).
Välimus ja ehitus
Perekonda kuuluvad loomad väga lihtsa ehitusega kahekülgsed loomad pikkusega 1–3 cm (mõnel liigil üle 10 cm).
Värvus on pruunikas kuni kahvatukollane, keha eesosa on valkjas, paljudel isenditel on mustad laigud.
Kehas on kaks kihti ripsrakke: väline epidermis ja seesmine gastrodermis, mis vooderdab lihtsat kotikujulist soolt. Epidermise ripsmeid on kasutusel kulgemisel.
Suuava asetseb kõhupoolel, keskvaost pisut eespool.
Suuava on kõhupoolel, keskvaost pisut eespool. Pärakuava puudub, seedimata toidujäätmed väljuvad suu kaudu.
Välisepiteeli vooderdava basaalmembraani all on kaks kihti lihaseid: väljaspool ringlihaste kiht, seespool pikilihaste kiht.
Närvisüsteem on esindatud neuronite võrguga epidermise all, puuduvad ganglione ja närvitüvesid moodustavad kogumid, kuigi külgvagude kõrval ja statotsüsti lähedal närvisüsteem pisut tiheneb. Külgvagudel on võib-olla sensoorne roll. Sünapsid on vähearenenud, levinud on parakriinne signalisatsioon.
Puuduvad hingamiselundkond, vereringeelundkond ja erituselundkond. Ainsad väljakujunenud elundid on sool ja statotsüst, mille moodustavad ripsrakud. Morfoloogiliselt ei ole Xenoturbella statotsüstil midagi ühist teiste mereselgrootute statotsüstiga. Pole teada, kas ta on tasakaaluelund, nagu teistel organismidel; oletatakse, et tal on endokriinseid funktsioone.
Paljunemine ja areng
Xenoturbella gametogeneesi ja aastatsükli üksikasjad pole teada, kuigi 1949. aasta originaaluurimuses teatakse, et Gullmarsfjordi populatsioon eelistab paljuneda talvel. See fakt leidis hiljuti kinnitust, kuid endiselt on teadmata, mis on külmades pimedates vetes paljunemise stiimul.
Kolmnurga võrratus
Kolmnurga võrratuseks nimetatakse elementaargeomeetrias kolmnurga külgede omadust, mis väidab, et kolmnurga iga kahe külje summa on suurem kui kolmas külg või on sellega võrdne.
Xenoturbella
Paljunemine ja areng
Väljakujunenud gonaadid puuduvad, gameedid paiknevad mitmes kohas kehas. Täiskasvanud isendeid, kes produtseerivad spermat, kohtab harva, erinevalt munadest ja embrüotest. Xenoturbella spermatosoidid sarnanevad algeliste kahekülgsete spermatosoididega ja koosnevad liigendumata liitpeast ja viburist, millel on eukarüootidele omane ehitus 9+2. Seda tüüpi spermatosoidid esinevad mitmesugustel selgrootutel, kellel on kehaväline viljastumine.
Kolmnurga võrratus
Teiste sõnadega kolmnurga küljed x, y ja z on seoses
Xenoturbella
Ökoloogia
Perekonda kuuluvad loomad kuuluvad mere bentose hulka. Nende ökoloogiast on vähe teada. Arvatakse, et nad elavad põhjamuda lähedal või ei kaevu sellesse liiga sügavalt. Analüüs lämmastiku isotoopide abil näitas, et Xenoturbella'l on kõrge troofiline tase ning nad toituvad tõenäoliselt teistest loomadest. Kuigi nende usside kõrval elab palju teisi selgrootuid, avastati nendest ainult karpide DNA-d, sellepärast nad toituvad võib-olla ainult karpidest. Et neil puuduvad spetsialiseeritud elundid karpide avamiseks, arvatakse, et Xenoturbella toitub karpide varastest arengustaadiumidest (munadest, spermast, vastsetst ja juveniilsetest isenditest), samuti surnud limustest, limuste limast ja nende ekskrementidest. Seda hüpoteesi kinnitab karbi trohhofooritaolise vastse leid täiskasvanud Xenoturbella'st. Ent katsetingimustes suutsid need ussid kuude kaupa nälgida, keeldudes pakutut toidust, mis kuulub ülaltoodud loetellu. Võib-olla nad toituvad väga harva ja suudavad nälgida kuni aasta, võib-olla aga neelavad lahustunud orgaanilisi aineid epidermise kaudu.
Kolmnurga võrratus
Eukleidese geomeetrias käsitletakse kolmnurga võrratust kauguse teoreemina, kus kasutatakse vektoreid x ja y ning nende pikkusi:
Xenoturbella
Ökoloogia
Xenoturbella'l on tuvastatud kaht tüüpi endosümbiootilisi baktereid: sooles on arvukad klamüüdiasarnased bakterid, samuti gammaproteobakter Endoxenoturbella lovénii. Neid leiti ka spermatiidide kogumitest, mis tähendab, et Xenoturbella endosümbiontilisi baktereid antakse võib-olla edasi vertikaalselt, st vanematelt järglastele. On oletatud, et bakterid tagavad Xenoturbella nälgimisvõime ja võib-olla nende tõttu on Xenoturbella evolutsiooni käigus rea elundeid.
Kolmnurga võrratus
Eukleidese geomeetria
pisi|Joonis 1: Eukleidese kolmnurga võrratuse tõestuseks kasutatud joonis kolmnurgast. Eukleides tõestas kolmnurga külgede pikkuste võrratust tasapinnalises geomeetrias kasutades joonist 1. Järgnev tõestus on välja toodud Eukleidese raamatus "Elemendid".
Xenoturbella
Uurimislugu
Esimesed Xenoturbella eksemplarid avastas Rootsi vetest 1915. aastal rootsi bioloog Sixten Bock, kuid neid kirjeldas alles 1949. aastal Einar Westblaf liigina Xenoturbella bocki, arvates need umbeliselaadsete hulka (tol ajal lameusside koosseisus).
Kolmnurga võrratus
Eukleidese geomeetria
Alustatakse kolmnurgaga \Delta ABC. Küljele BC moodustatakse võrdhaarne kolmnurk \Delta BCD nii, et külg BD on külje AB pikendus.
Seejärel väidetakse, et nurk, nii et külg AD> AC.
Xenoturbella
Uurimislugu
Nende kahe uurija materjali hulgas oli teine, väiksemate mõõtmetega liik, mida kirjeldas 1999. aastal nime  Xenoturbella westbladi all rootsi zooloog Olle Israelsson.
Kolmnurga võrratus
Võrratus teisel kujul
Võrratusest tulenevalt kehtivad kolmnurga külgede x, y ja z vahel järgmised seosed:  alt=|pisi|Joonis 2: kolm juhtu kolmnurga võrratuses. Külgede pikkused on x,y ja z.x + y > z, y + z > x, x + z > y.
Sellest valemist järeldub
Eelnevatest valemitest tuleneb, et
Seda saab panna kirja valemina
mis on sama mis
Kolmnurga võrratuse juhud
Kui on antud kolm külge x, y ja z, kus z on pikim külg, siis tulenevalt z-külje pikkusest saab võrratus esineda kolmel kujul:
Näide kahel hulknurgal
Tõestame, et kus P on ümbermõõt ehk kõikide külgede summa.
Kolmnurga võrratus vektorruumis
alt=|pisi|Joonis 3: kolmnurga võrratus kasutades summavektorit, kus vja w on vektorid. Kui on antud normeeritud vektorruum V,siis üks normi määratlevaks tingimuseks on kolmnurga võrratus:
Sellest tuleneb kolmnurga reegel, mis seisneb selles, et geomeetriliste vektorite x ja y summavektoriks x+y nimetatakse vektorit, mis on suunatud vektori x alguspunktist vektori y lõpp-punkti ning summavektori pikkus on väiksem kui x ja y pikkuste summa.
Meetriline ruum
Olgu X mitte tühi meetriline ruum ning d funktsioon X \times Xüle reaalarvude. Üheks meetrilise ruumi tingimuseks on:
Tõestame antud aksioomi lähtudes kauguse definitsioonist.
korral:
(M1)
(M2) kui x=y;
(M3)
(M4)
Tagurpidi kolmnurga võrratus
Tuletame meetrilise ruumi Xeeltoodud aksioomist tagurpidi kolmnurga võrratust.
korral:
Teisendame võrratust eelmises peatükis mainituid sammude M3 ja M4 abil:
ja sellest tuleneb
ning saame
mis on tagurpidi kolmnurga võrratus.
Tagurpidi kolmnurga võrratus omab kuju kus ehk meetrilise (ja normeeritud) ruumi kaugus. Sellest tulenevalt on kolmnurga tõestus järgmine:
mis tähendabki seda, et
Tõestame, et tagurpidi kolmnurga võrratus kasutab fundamentaalset kolmnurga võrratust eeldades, et :
Ning kui paneme mõlemad võrratused kokku, saame
Maarja Nummert
Maarja Nummert (sündinud Maarja Kannistu; 24. aprillil 1944 Antsla vallas) on eesti arhitekt.
Ta lõpetas Eesti Riikliku Kunstiinstituudi arhitektuuri erialal 1969. aastal ning suunati tööle Ehitusmaterjalide Tööstuse Ministeeriumi Spetsiaalkonstrueerimisbüroosse. 1975. aastast töötas Eesti Maaehitusprojektis, siis Humana Projektis ning alates 1999. aastast töötab OÜ-s Pikoprojekt. Ta on Eesti Arhitektide Liidu liige.
Maarja Nummert on projekteerinud eramuid, kortermaju, kauplusi, büroohooneid, kuid eelkõige on ta tuntud paljude koolimajade projekteerijana.
Uue hingamisega koolimajad
1980. aastatel võitsid auhindu tema projekteeritud koolimajad muu hulgas Ääsmäel, Noarootsis, Kolgal, Uhtnas, Orava, Pikevere, Oru, Valgjärve koolid, jne., mis eristusid selgelt selleaegsetest üldlevinud tüüpkoolidest.
Hilisema aja töödest on silmapaistvamad Nissi Põhikool ja Käru Põhikool; Hageri Algkooli ja Aruküla Põhikooli juurdeehitused; Rapla Vesiroosi Gümnaasiumi, Tallinna Teeninduskooli, Tõnismäe Reaalkooli renoveerimine. Nendes kõigis on ta ka sisekujunduse autor.
Ta on projekteerinud ka Tartu Salemi kiriku.
Maarja Nummerti loomingule on omased mängulisus, orgaanilisus, inim- ja loodussõbralikkus.
Isiklikku
Maarja Nummert on abielus, tal on kaks last. Tema õde oli disainer ja graafik Vaike Pääsuke.
Kotka Eesti Selts
Kotka Eesti Selts on Soome eestlaste selts, mis tegutseb Soomes Kotka linnas.
Selts on Soome Eestlaste Liidu liige.
August 2017
August 2017, kroonika
Gulf Tower
Gulf Tower on valminud 1932. aastal. See oli Pittsburghi ja kogu Pennsylvania osariigi kõrgeim hoone kuni 1970. aastani, mil Pittsburghis valmis linna senine kõrgeim hoone U.S. Steel Tower.
August 2017
2017. aasta august algas teisipäeval ja lõppes 31 ööpäeva hiljem neljapäeval.
Gulf Tower
Gulf Toweris asus naftakompanii Gulf Oili peakorter.
Naiste Meistriliiga
Naiste Meistriliiga (ka Expert liiga) on Eesti naiste jalgpalli kõrgliiga. Liigas mängib 8 naiskonda, liiga meister kvalifitseerub UEFA Naiste Meistrite Liiga kohale.
Meistrid
TKSK Arsenal, TKSK, TKSK Visa ja Tallinna FC Levadia on sama klubi eri nimedega erinevatel aastatel.
Raasiku vald (Harju-Jaani kihelkond)
Raasiku vald (saksa keeles Gemeinde Rasik) oli vald Harju-Jaani kihelkonnas Harjumaal. Vallamaja asus Raasiku külas. pisi|350px|[[Eesti haldusjaotus 1925. aastal]] Vald moodustati 1898. aastal.
1939. aasta valdade reformiga läks valla maa-ala uue Raasiku valla koosseisu, välja arvatud Paasiku küla ja asunduse maa-alad, mis läksid Anija valda, ning Kostivere ja Haljava mõisa järgi olevate kruntide nr A-96, A-97, A-98, 14, 15 ja 19 ning Paasiku mõisa järgi olevate kruntide nr 1 ja 4 maa-alad, mis läksid Jõelähtme valda.
Liitunud võrastik
Liitunud võrastik esineb, kui puistus hakkavad puude võrad horisontaal- või vertikaalsuunas kokku puutuma.
Lootvina Pikkjärv
Lootvina Pikkjärv (ka Pikkjärv, Lootsina Pikkjärv) on järv Põlva maakonnas Põlva vallas Lootvina külas. Veekogu pindala on 2,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1355 m.
Szendrő
Szendrő on linn Ungaris Borsod-Abaúj-Zempléni komitaadis Edelényi kreisis. Szendrő asub Slovakkia piirist ligikaudu 18 km kaugusel, Miskolcist 34 km põhjas.
Asulat on esmamainitud 1312. aastal. Ülemisest ja alumisest lossist koosnenud Szendrő loss lammutati 1707. aastal.
Tallinna rahvastik
Tallinna rahvastiku artikkel annab ülevaate Tallinna rahvastikust läbi ajaloo.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tallinnas 392 331 püsielanikku. Tallinna Linnavalitsuse andmetel oli 1. jaanuaril 2021 Tallinnas 445 688 registreeritud elanikku.
Pärast Põhjasõda oli Tallinnas vaid paar tuhat elanikku, mille põhjustas Tallinna piiramise ajal levinud katkuepideemia. Elanike arv suurenes järgmiselt: 1820. aastal oli see 13 000, 1881. aastal 45 900, 1897. aastal 58 800 ja suurenes märgatavalt Esimese maailmasõjaga seoses alanud sõjatööstuse kiire arenguga linnas, 1917. aastal oli linnaelanikke ligi 160 000.
Ajavahemikul 1944–1988 toimunud Eesti võimalustega ebaproportsionaalse tööstuse arendamisega ning tööjõu suunamisega NSV Liidust asustati Tallinna uuselamurajoonidesse (Mustamäe, Väike-Õismäe, Lasnamäe) hulgaliselt peamiselt NSV Liidust pärit immigrante. Tallinna elanike arv kasvas ebaproportsionaalselt kiiresti, ulatudes 1988. aasta alguseks koos tollal Tallinna haldusalasse kuulunud Maardu ja Sauega üle 500 000 piiri. Eestlaste osatähtsus langes samaks ajaks 47%-ni. Taasiseseisvumise järel on Tallinnast lahkunud kümneid tuhandeid mitte-eestlasi ja seetõttu on suurenenud ka eestlaste osatähtsus Tallinna rahvastikus 54%-ni. Tallinna elanike arv oli 2000. aasta rahvaloenduse andmetel 400 378, nendest eestlasi 215 114 (53,7%), venelasi 146 208 (36,5%), muid rahvusi ja teadmata rahvusega 39 056 (9,7%). Statistikaameti arvestuse järgi olid 1. jaanuaril 2012 Tallinna elanikest 55,6% eestlased, 36,2% venelased, 3,4% ukrainlased ja 4,8% teistest rahvustest. Rahvastikuregistri arvestuse järgi olid 1. jaanuaril 2013 Tallinna elanikest 52,8% eestlased, 38,3% venelased, 3,5% ukrainlased ja 5,4% teistest rahvustest. 50,5% rääkis emakeelena eesti keelt, 46,3% vene keelt ja 1,2% ukraina keelt. 1. jaanuari 2020 seisuga oli Tallinna elanikest eestlasi 234 195 (52,8%), venelasi 167 993 (37,1%), ukrainlasi 15 202 (3,6%) ja valgevenelasi 7226 (1,6%). 50,0% rääkis emakeelena eesti keelt, 44,9% vene keelt ja 1,4% ukraina keelt.
Rahvastikuregistri andmetel oli 2. jaanuaril 2013 Tallinna elanikest Eesti kodanikke 77,3%, määratlemata kodakondsusega isikuid 10,6%, Venemaa kodanikke 8,5%, Ukraina kodanikke 0,8%, Soome kodanikke 0,6%, Läti kodanikke 0,3%, Valgevene kodanikke 0,2%, Leedu kodanikke 0,2%, Saksamaa kodanikke 0,2%, teiste riikide kodanikke 1,3%.
Tallinna elanikkonnas toimuvaid protsesse iseloomustab ka paneelelamute elanike siirdumine Tallinna äärelinnadesse ja Harju maakonda rajatavatesse madaltiheda asustusega uusasumitesse. Seetõttu on viimastel aastatel suhteliselt kiirema rahvaarvu kasvuga linnaosadeks Tallinnas muutumas Pirita ja Nõmme. pisi Tallinna elanike eri rahvuste esindajate protsentuaalne koosseis on olnud järgmine:
Szendrő
Linnaõigused sai Szendrő 1. juulil 1996.
Iisalmi Eesti Klubi
Iisalmi Eesti Klubi on Soome eestlaste organisatsioon, mis tegutseb Soomes Iisalmi linnas.
Selts on Soome Eestlaste Liidu liige.
Inimõiguste Teabekeskus
Inimõiguste Teabekeskus (inglise keeles The Legal Information Centre for Human Rights, LICHR) on 1994. aastal asutatud Eesti õiguskaitse organisatsioon, mis tegeleb peamiselt Eesti venekeelse elanikkonna õigustega. Keskust juhib Aleksei Semjonov.
Eesti kaitsepolitsei on korduvalt avaldanud arvamust, et Inimõiguste Teabekeskus on Venemaaga lähedalt seotud ning Eesti riigi suhtes vaenulik. Amnesty International on pidanud süüdistusi alusetuteks.
Keskust juhatab Vene Föderatsiooni Tallinna saatkonna kureerimisel tegutseva kaasmaalaste koordinatsiooninõukogu liige Aleksei Semjonov.
Aerospace Valley
pisi|300px|Aerospace Valley Aerospace Valley on Prantsusmaa lennundustehnika ettevõtete ja uurimiskeskuste rühmitus. Klaster asub Oksitaania ja Akvitaania piirkondades Edela-Prantsusmaal ning on koondunud peamiselt Bordeaux' ja Toulouse'i linna ja nende ümbrusse.
Rohkem kui 500 liikmesettevõtet (sealhulgas Airbus, Air France Industries ja Dassault Aviation) vastutavad umbes 120 000 töökoha eest lennundus- ja kosmoselennutööstuses. Lisaks töötab umbes 8500 teadlast sidusettevõtetes ja -asutustes ning kolmes peamises kosmosetehnika teaduskonnas: ENAC, IPSA ja SUPAERO.
Klastri väljakuulutatud eesmärk on luua 2026. aastaks 40 000 kuni 45 000 uut töökohta. Alates loomisest 2005. aastal on klaster käivitanud ligikaudu 220 teadusprojekti kogueelarvega 460 miljonit eurot, millest 204 miljonit eurot rahastab valitsus.
Arussaare Issanda Taevaminemise kirik
Arussaare Issanda Taevaminemise kirik on EAÕK haldusalasse kuuluv õigeusu kirik Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Arussaare külas.
Koguduse ajaloost
Viljandimaa Pilistvere piirkonna eestlastele asutati 1848. aastal Pilistvere, Olustvere ja Põltsamaa kogudus. 1871. aastal nimetati Pilistvere kogudus ümber Arussaare koguduseks. Teenistuste pidamiseks kasutati kuni 1873. aastani mitme mõisa hooneid. Kuni oma pühakoja valmimiseni peeti teenistusi Käo mõisas asuvas soldatite kasarmus, 1848. aastal ehitatud savihoones, Loopre mõisa viinaköögis ja aastatel 1857–1873 Arussaare mõisa aidas. Arussaare õigeusu koguduses oli 1890. aastal 2275, 1920. aastal 2052 ja 1938. aastal 1577 liiget. Nõukogude ajal pääses Arussaare kogudus sulgemisest, kuigi enamiku ajast kogudusel oma vaimulikku polnud.
Arussaare kirik
Kreeka risti kujulise põhiplaaniga Bütsantsi stiili jäljendav maakivist seintega kirik ehitati 1873. aastal Riia arhitekti Heinrich Scheeli tüüpprojekti järgi. Krohvitud paekivinurkadega kirikul on viis kuplit. Kirikukellad saadi kingituseks Aleksander II-lt. Arussaare õigeusu kiriku pühitses Issanda Taevaminemise auks 1873. aastal Riia ja Miitavi ülempiiskop Veniamin (Karelin).
Tänapäeval kasutab kirikut EAÕK Arussaare Issanda Taevaminemise kogudus.
Õigeusu koolid
Usuvahetusliikumise algusjärgus 25. aprillil 1845 kinnitas Venemaa keiser instruktsiooni, mis nägi ette usuvahetajatele õigeusu kirikute juures kihelkonnakoolide loomist. Arussaare koguduse juurde loodi kihelkonnakool. Koolimaja ehitati 1873. aastal. Õigeusu abikoolid rajati Kurla, Villevere, Sagevere ja Laeva külasse.
Kalmistud
Pilistvere-Arussaare koguduse liikmeid maeti algul luteriusu kalmistule. Õigeusklikke on maetud ka Kirivere (Pilistvere) vanale kalmistule. Oma kalmistu rajamiseks saadi maad 1855. aastal. 1920. aastal rajati uus õigeusu kalmistu otse kiriku kõrvale.
Courvoisier
Courvoisier on üks maailma tuntuimatest konjakimarkidest. Ametlikult asutas Felix Courvoisier firma Jarnaci linnas Charente'i departemangus Prantsusmaal 1836. aastal, kuid juba 19. sajandi algul tootis Emmanuel Courvoisier alkohoolseid jooke Pariisi eeslinnas Bercys. 2011. aastast kuulub kaubamärk firmale Beam Inc..
Ants Laikmaa kodupark
Ants Laikmaa kodupark on kaitsealune park Läänemaal Lääne-Nigula vallas Kadarpiku ja Saunja külas ning Haapsalu linnas Laheva külas. Põhiline osa pargist jääb Kadarpiku külla.
Pargi pindala on 8,3 ha. Park asub Läänemaa Muuseumi (varem Haapsalu Koduloomuuseum) Ants Laikmaa majamuuseumi alal, Haapsalust 12 km Risti suunas. Park on kaitse all aastast 1973. Pargist lõuna-kagu suunas jääb Aamse looduskaitseala. Pargis kasvavad Laikmaa kadakad.
Sagarik
Sagarik (Hypocreopsis lichenoides) on kottseente hõimkonda, helekottseeeneliste sugukonda kuuluv seeneliik.
Sagarikul on hele- kuni punakaspruunid sagarjad stroomad.
Eestis on 2019. aasta seisuga teada kuus leiukohta. Suurem osa leidudest pärineb vanadelt surnud, kuid püsti seisvatelt pajudelt.
Seen on mittesöödav.
Katrin Nielsen
Katrin Nielsen (sündinud 5. juunil 1958 Tallinnas) on eesti näitleja, lavastaja ja teatripedagoog.
Ta lõpetas 1976. aastal Tallinna 10. Keskkooli. Aastatel 1976–1978 õppis ta Tartu Riiklikus Ülikoolis eesti filoloogiat. Aastatel 1977–1978 tegi kaasa Pärnu teatri õppestuudios, 1982. aastal lõpetas Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (10.lend).
Ta töötas aastatel 1982–1998 Endla teatris, ta on teinud ka lavastusi. Ta on mänginud telelavastustes ("Koera süda", 1988) ja telesarjas "Õnne 13" (aastast 1993). Ta on juhendanud Pärnus kooliteatrit, tõlkinud ja kirjutanud teatriartikleid. Lühikest aega 1990. aastate teisel poolel töötas ta Pärnu Postimehe kultuuritoimetuse juhatajana.
Eesti jalgpalli 2014/2015. aasta karikavõistlused
'''Eesti jalgpalli 2014/2015. aasta karikavõistlused''' oli Eesti jalgpalli peamise karikavõistluse 25. hooaeg, mis algas 1/64 finaali paaride loosimisega 17. mail 2014 ja lõppes finaaliga mais 2015.
Karikasarja registreerus 106 võistkonda. Võitja sai aastaks enda valdusse Evald Tipneri nimelise rändkarika ja õiguse osaleda UEFA Euroopa Liigas. Mulluse karika võitnud Tallinna FC Levadia võitis selle ja kaheksandat korda, alistades 2013/2014 hooaja finaalis Tartu FC Santose 4:0.
Katrin Nielsen
Ta tõlgib erialakirjandust (nt "Draamakompass : protsessdraama käsiraamat" / Allan Owens & Keith Barber ; [tõlkija Katrin Nielsen], Tartu : Tartu Ülikool, 2014).
Eesti jalgpalli 2014/2015. aasta karikavõistlused
2014/2015. aasta karikavõistlused võitis Nõmme Kalju FC.
Katrin Nielsen
Ta on Eesti lavastajate liidu liige ning Eesti teatri- ja draamahariduse seltsi asutajaliige.
Eesti jalgpalli 2014/2015. aasta karikavõistlused
1/64 finaalid
Loosimine toimus 17. mail 2014 vahetult enne 2013/2014. hooaja finaali. Sulgudes võistkonna liiga tase.
!colspan="3" align="center"| 1. juuni 2014
!colspan="3" align="center"| 4. juuni 2014
!colspan="3" align="center"| 5. juuni 2014
!colspan="3" align="center"| 6. juuni 2014
!colspan="3" align="center"| 7. juuni 2014
!colspan="3" align="center"| 9. juuni 2014
!colspan="3" align="center"| 10. juuni 2014
!colspan="3" align="center"| 11. juuni 2014
Milan Lucic
Milan Lucic (sündinud 7. juunil 1988 Vancouveris) on Kanada jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis Calgary Flames ründajana vasakäärel. Ta on tuntud jõulise mängustiili poolest.
Aastatel 2005–2007 mängis ta Kanada noorteliiga Western Hockey League'i klubis Vancouver Giants. 2006. aastal tuli ta klubiga WHL-i meistriks, 2007. aastal võideti Memorial Cup. 2007. aastal pälvis Lucic Memorial Cup'i väärtuslikumale mängijale antava Stafford Smythe Memorial Trophy.
2006. aastal valis Boston Bruins ta NHL-i draft'is 50. valikuna. Bruinsi meeskonnas debüteeris Lucic hooajal 2007/08, misjärel kuulus ta Bruinsi põhikoosseisu kokku kaheksa hooaega. 2011. aastal võitis ta Bruinsiga Stanley karika. Sama hooaeg (2010/11) on olnud Lucic kõige resultatiivseim NHL-is (30+32).
2015. aasta juunis kaubeldi Lucic Bruinsist Los Angeles Kingsi. Seal mängis ta ühe hooaja.
2016. aasta juulis sõlmis ta seitsmeaastase lepingu Edmonton Oilersiga. Tema esimene hooaeg Oilersis oli küllaltki edukas (23 väravat, 27 väravasöötu), kuid järgmisel kahel hooajal tema resultatiivsuse näitajad vähenesid oluliselt.
2019. aasta juulis liitus Lucic Calgary Flamesiga. 13. aprillil 2021 jõudis Lucic 352. mängijana NHL-is 1000. mänguni.
Lucic sündis serbia sisserändajate perekonnas. Tema vend Jovan Lučić on olnud jalgpallur. Nende emapoolne onu Dan Kesa on endine jäähokimängija, kes mängis NHL-is Vancouver Canucksi, Pittsburgh Penguinsi, Tampa Bay Lightningi ja Dallas Starsi meeskonnas.
Eesti jalgpalli 2014/2015. aasta karikavõistlused
1/64 finaalid
!colspan="3" align="center"| 18. juuni 2014
!colspan="3" align="center"| 26. juuni 2014
!colspan="3" align="center"| 27. juuni 2014
Vabapääsmed
Otse 1/32 finaali pääsesid võistkonnad, kes jäid välja loosimata:
1/32 finaalid
Loosimine toimus 12. juunil 2014. Sulgudes võistkonna liiga tase.
!colspan="3" align="center"| 25. juuni 2014
!colspan="3" align="center"| 28. juuni 2014
!colspan="3" align="center"| 2. juuli 2014
!colspan="3" align="center"| 5. juuli 2014
!colspan="3" align="center"| 10. juuli 2014
!colspan="3" align="center"| 11. juuli 2014
!colspan="3" align="center"| 13. juuli 2014
!colspan="3" align="center"| 15. juuli 2014
!colspan="3" align="center"| 16. juuli 2014
!colspan="3" align="center"| 22. juuli 2014
!colspan="3" align="center"| 23. juuli 2014
!colspan="3" align="center"| 5. august 2014
!colspan="3" align="center"| 6. august 2014
!colspan="3" align="center"| 13. august 2014
1/16 finaalid
Loosimine toimus 18. juulil 2014. Sulgudes võistkonna liiga tase.
!colspan="3" align="center"| 5. august 2014
!colspan="3" align="center"| 6. august 2014
!colspan="3" align="center"| 12. august 2014
!colspan="3" align="center"| 14. august 2014
!colspan="3" align="center"| 17. august 2014
!colspan="3" align="center"| 19. august 2014
!colspan="3" align="center"| 26. august 2014
!colspan="3" align="center"| 2. september 2014
!colspan="3" align="center"| 3. september 2014
!colspan="3" align="center"| 1. oktoober 2014
1/8 finaalid
Loosimine toimus 4. septembril 2014. Sulgudes võistkonna liiga tase.
!colspan="3" align="center"| 24. september 2014
!colspan="3" align="center"| 1. oktoober 2014
!colspan="3" align="center"| 21. oktoober 2014
!colspan="3" align="center"| 22. oktoober 2014
Poolfinaalid
Loosimine toimus 30. aprillil 2015.
Finaal
Mängust tegi ülekande ERR.ee.
Kohtla-Nõmme valla vapp
Vapp võeti kasutusele 16. aprillil 1997.
Vapi autor on Viktor Roosipuu.
Jean Despeaux
Jean Sylvain Despeaux (22. oktoober 1915 Pariis – 25. mai 1989 Pariis) oli Prantsusmaa poksija.
Despeaux võitis keskkaalus (kuni 160 naela ehk 72,6 kg) 1936. aasta Berliini olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ning tuli olümpiavõitjaks.
Elukutselisena
Despeaux poksis veebruarist 1939 kuni jaanuarini 1946 elukutselisena. Ta pidas kokku 15 kohtumist, millest võitis 6 (neist 1 nokaudiga) ja kaotas 7 (neist 2 nokaudiga) ning 2 kohtumist jäi viiki. Ta oli elukutselisena Prantsusmaa meister keskkaalus (kuni 160 naela ehk 72,6 kg) vaheaegadega aastatel 1941, 1942 ja 1944.
Despeaux näitles 1940. aastatel mitmes peamiselt poksiteemalises filmis.
Princess Maria
thumb|Princess Maria Tallinna sadamas (2010) Moby Dada (1980–1990 Finlandia, 1990–2010 Queen of Scandinavia, 2010–2016 Princess Maria) on parvlaev.