cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
U2 (Berliin)
Liini alguspunkt on Pankow S-Bahn (linnalähirong) jaamas, sealt kulgeb see läbi Alexanderplatzi ja Potsdamer Platzi Ruhlebeni rongijaama. 20,7-kilomeetri pikkusel liinil on 29 peatust. Koos liinidega U1,U3,U4, oli U2 osa varasest Berliini metroovõrgustikust, mis on ehitatud enne aastat 1914.
Tähtvõrk
thumb|Tähtvõrgu topoloogia Tähtvõrk on levinuim arvutivõrkude võrgutopoloogia.
Tähtvõrk on niisugune võrgutopoloogia, kus kõik terminalid on ühendatud keskse arvuti, kommutaatori või jaoturiga. Tähtvõrkude hulka kuuluvad näiteks tavaline telefonivõrk, lubaringvõrk ja Ethernet 10BaseT kohtvõrk.
Kõik edastatavad sõnumid käivad kesksest seadmest läbi. Nii moodustavad jaotur, võrgu lehesõlmed ja nendevahelised sideliinid kujundi, mida graafiteoorias nimetatakse täheks. Sellest tulebki selle võrgutopoloogia nimi.
Keskne sõlm võib olla nii aktiivne kui ka passiivne. Kui keskne sõlm on passiivne, siis peab iga lehesõlm suutma välja kannatada omaenese ülekande kaja, mille saabumisajaks on kahekordne ülekandeaeg (lehesõlmest kesksõlme ja tagasi) pluss kesksõlmes tekkinud viivitus. Aktiivse kesksõlmega võrgus on harilikult olemas vahendid kajaga seotud probleemide vältimiseks.
Tähtvõrgu kasutamine vähendab võrgu kokkukukkumise tõenäosust. Kui kasutatakse siinipõhist võrku, siis edastab kesksõlm kõik lehesõlmedelt saadud paketid kõigile tähtvõrgu ülejäänud sõlmedele ja mõnikord ka sellele sõlmele, kes ise need paketid saatis. Niimoodi saavad kõik võrgu sõlmed omavahel suhelda, edastades teavet üksnes kesksõlmele ja võttes teavet vastu üksnes kesksõlmelt. Kui peaks juhtuma, et üks ülekandeliin rikki läheb, siis põhjustab see kõigest ühe sõlme isoleerumise, aga ülejäänud võrk jätkab endistviisi toimimist.
Alexander Genis
pisi|Alexander Genis (2010) Alexander Genis, ka Aleksandr Aleksandrovitš Genis, (Александр Александрович Генис; sündinud 11. veebruaril 1953 Rjazanis) on Ameerika Ühendriikides elav juudi päritolu vene kirjanik, esseist, kirjanduskriitik ja raadiosaatejuht.
Genis kasvas üles Riias ja lõpetas Läti Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonna. 1977. aastal emigreerus Ameerika Ühendriikidesse, elab New Jersey osariigis, New Yorgi vahetus naabruses.
Ta juhib juba aastakümneid Vabadusraadio iganädalast saadet "Американский час", mis on pühendatud Ameerika kultuuri tutvustamisele. Venemaal on tal oma rubriik "Уроки чтения" ajalehes Novaja Gazeta.
1997. aastal ilmus Tallinnas kirjastuselt Aleksandra Genise raamat "Вавилонская башня" ("Paabeli torn"). Eesti keeles on ilmunud Toomas Kalli tõlkes Genise "Dovlatov ja tema ümbrus. Filoloogiline romaan" (LR, 2013) ning "Lugemistunnid: raamatusõbra kamasuutra" (LR, 2016).
Eesti keeles on kasutatud mõlemat nimekuju, nii Aleksandr kui Alexander, eelistatav on viimane.
2010.–2011. aasta maailma karikasari laskesuusatamises
2010.–2011. aasta maailmakarikasari laskesuusatamises oli 34. ametlik maailmakarikasarja hooaeg, mis algas Östersundis 1. detsembril 2010 ja lõppes Oslos 20. märtsil 2011.
MK-sarja lõplik paremusjärjestus
Üldkokkuvõte Ametlik tabel
Vanamees ja meri
"Vanamees ja meri" on Ernest Hemingway jutustus/lühiromaan looduse ja inimese vahelistest suhetest, sellest kuidas inimene lõpuks peab ikkagi looduse vägevusele alla vanduma.
2010.–2011. aasta maailma karikasari laskesuusatamises
MK-sarja lõplik paremusjärjestus
10 km sprint Ametlik tabel
Rhodose saar
Rhodos (vanakreeka keeles ῾Ρόδος, uuskreeka keeles Ρόδος 'rooside saar') on suur Kreekale kuuluv saar Egeuse meres Väike-Aasia poolsaare edelaranniku lähedal. Kárpathose väin eraldab seda edelas Kárpathose saarest.
2010.–2011. aasta maailma karikasari laskesuusatamises
MK-sarja lõplik paremusjärjestus
12,5 km jälitussõit
Vanamees ja meri
Ümberjutustus
Santiago käis ikka merel edasi, aga ei suutnud mitte midagi püüda. Ühel päeval nägi ta lindu ja otsustas tema järel minna, lootuses seegi kord kala saada. Kahjuks esimestel püüdlustel see ei õnnestunud, aga üsna pea püüdis ta kinni marliini, kes oli pikem kui tema paat. Mees püüdis kala paati saada, aga viimane keeldus alla andmast, justkui oleks tal mehe vastu isiklik vimm. Kala tõmbas liinist, ega andnud järele. Ta tiris paati kaugemale kaldast, nii kaugele, et mees sattus talle juba täiesti tundmatutesse vetesse ja kartis, et ei leia koduteed. Liin tõmbas mehe käed katki ja käsi kiskus krampi. Olelusvõitluses, kes on tugevam, jäi siiski peale mees.
2010.–2011. aasta maailma karikasari laskesuusatamises
MK-sarja lõplik paremusjärjestus
Ametlik tabel
Vanamees ja meri
Ümberjutustus
Seda aga vaid esialgu, sest kui ta oli kala kinni püüdnud ja paadi külge kinnitanud, haistsid haid vette sattunud verd ja olid üsna pea marliini kallal. Esialgu õnnestus Santiagol haid minema ajada, aga tema ainus kaitsevahend, harpuun, purunes. Paat liikus mehele tuttava kalda poole, aga kuna tal ei olnud millegagi haisid eemal hoida, jäid marliinist ainult luud alles.
2010.–2011. aasta maailma karikasari laskesuusatamises
MK-sarja lõplik paremusjärjestus
15 km ühisstardiga sõit
Vanamees ja meri
Ümberjutustus
Mees jõudis lõpuks randa, kus ta leiti. Ta haigestus ja poiss hoolitses tema eest. Teised kalurid imestasid marliini korjuse suuruse üle. Külastavad turistid aga ei osanud aimatagi, milline oli tegelik elu selles kalurikülas.
Rhodose saar
Rhodos on Dodekaneeside suurim saar nii pindala kui ka rahvaarvu järgi. Saare peamine linn ja vallavalitsuse asukoht on Rhodose linn.
Rhodos on põllumajanduseks soodsa kliima ja rikkaliku taimestikuga saar.
2010.–2011. aasta maailma karikasari laskesuusatamises
MK-sarja lõplik paremusjärjestus
20 km eraldistardiga sõit
Rhodose saar
Rhodosel asuv keskaegne Rhodose linn kuulub aastast 1988 UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Vana-Kreeka
Saare hõivasid umbes 1400 eKr ahhailased, seejärel umbes 1000 eKr doorlased. Doorlased jagasid saare kolme linna – Lindose, Ialysose ja Kameirose – vahel, mis seejärel moodustasid koos Halikarnassose, Knidose ja Kosiga dooride heksapolise (kr.k. `kuue linna liit`). Erakordselt hea asendi tõttu (Aasiasse ja Egiptusesse viivate mereteede läheduses) sai Rhodos peagi tähtsaks kauplemiskohaks. Eriti kiiresti tõusis esile Lindos. See asutas kaks kolooniat – Rhegiumi ja Gela. Saarelt veeti juba varakult välja keraamikatooteid, eelkõige loomaornamentfriisiga Rhodose vaase. Rhodosel olid tihedad sidemed Egiptusega, seda tõendavad muuhulgas Rhodose palgasõdurite jäetud raidkirjad Abu Simbelis.
6. sajandil eKr sai Lindoses türanniks Kleobulos (hiljem arvati ta seitsme targa hulka). Pärast vabanemist lühikest aega kestnud Pärsia ülemvõimust kuulusid saare linnad Ateena Mereliitu; 411–407 eKr suutsid end uuesti iseseisvaks võidelda.
2010.–2011. aasta maailma karikasari laskesuusatamises
MK-sarja lõplik paremusjärjestus
7,5 km sprint Ametlik tabel
10 km jälitussõit Ametlik tabel
Rhodose saar
Vana-Kreeka
Kolmest vanast linnast rajati ühtne riik ja saare põhjaossa asutati uus pealinn Rhodos, mis kavandati Hippodamose plaani järgi ehitatud Pireuse eeskujul. Sellest alates arenes Rhodos nii öelda maailmakaubanduse keskusena kiiresti. Eriti kasulikuks osutusid sidemed edasipürgiva Aleksandriaga. Pärast Aleksander Suure surma püüdis Rhodos hellenistlike monarhiriikide vahelises võimuvõitluses sõltumatust säilitada ja ranget erapooletust hoides oma kaubandust ohust säästa. thumb|left|[[Marten van Heemskerck. Rhodose koloss.]] Rhodose mereõigust tunnustati Rooma keisririigi ajani.
2010.–2011. aasta maailma karikasari laskesuusatamises
MK-sarja lõplik paremusjärjestus
12,5 km ühisstardiga sõit Ametlik tabel
15 km eraldistardiga sõit Ametlik tabel
Rhodose saar
Vana-Kreeka
Diadohhide sõdade ajal 305–304 eKr piiras Rhodost Demetrios Poliorketes, kuid ei suutnud pealinna alistada. Võidu jäädvustamiseks lasksid rhodoslased Lindose Charesel luua saare peajumala Heliose umbes 37 m kõrguse pronkskuju ja paigutasid selle sadamasuudmesse. See Rhodose koloss, mida peetakse üheks seitsmest maailmaimeks Rhodos, hävis 227 eKr maavärisemise ajal.
Rhodose skulptuurikoolkond oli ka hiljem kuulus (Farnese härg, Laokooni grupp), Rhodos sai Ateena ja Aleksandria järel tähtsaks kreeka kultuuri keskuseks. Seal tegutses kuulsaid kirjanikke, filosoofe ja õpetlasi (Apollonias, Panatitios, Poseidonios), asutati retoorikakool. Rhodos muutus seetõttu populaarseks kohaks, kus õppisid eelkõige noored rooma ülikud (Tiberius, Gracchus, Pompeius, Cicero, Caesar, Lucretius, Tiherius). thumb|Rhodose topograafiline kaart. Rooma toetamise eest Seleukiidide riigi alistamisel, Rooma-Pärsia sõdades sai Rhodos oma senisele Väike-Aasia valdusele Peraeale lisaks Kaaria ja Lüükia, kuid suurem osa neist kaotati pärast Kolmandat Makedoonia sõda.
Rängalt tabas Rhodost vabasadama asutamine Delosel 166 eKr, seda näitab sadamatollidest saadud sissetulekute järsk langus (1 miljonist 150 000 drahmini). 164. aastal eKr sai Rhodosest Rooma liitlane.
Pontose kuningas Mithridates VI piiras tulemusteta Rhodost 88. aastal eKr. 42. aastal eKr vallutas Rhodose Cassius, mille järel viidi palju kunstiteoseid Rooma, sealhulgas kuulus Laokooni grupp. Ka Rooma keisririigi ajal säilitas Rhodos näiliselt iseseisvuse ja osaliselt ka rikkuse.
Pärast mitut valitsejate vahetumist läks saar 1309. aastal Malta ordu valdusse, mille valitsuse ajal sai Rhodose linn tänapäevalgi vaatamisväärse keskaegse ilme. Linna antiikaegseist ehitistest on silmapaistvad Aphrodite tempel (3. sajandil eKr), mitme templi varemed akropolil, staadion ja odeion.
Épendes (Vaud)
Épendes  on küla ja vald Šveitsis Vaud' kantonis, ringkonnakeskusest Yverdon-les-Bainsist linnulennul 5 km edela pool.
Carl Zeiss
thumb thumb|Carl Zeissi haud [[Jenas]] Carl Zeiss (11. september 1816 Weimar – 3. detsember 1888 Jena) oli saksa optik ja peenmehaanik. Teda tuntakse eelkõige 1846. aastal Jenas asutatud ettevõtte Carl Zeiss järgi, mis kuulub siiani maailma juhtivate optikariistade tootjate hulka.
Épendes (Vaud)
Kõrgus merepinnast on 477 m.
Erhard Britzke
Erhard Britzke (ka Ergard Britske, vene Эргард Викторович Брицке; läti Erhards Bricke ; 20. jaanuar 1877 Riia (teistel andmetel Tartu ) – 28. september 1953 Moskva) oli baltisaksa päritolu Nõukogude Liidu keemik ja metallurg, NSVL Teaduste Akadeemia akadeemik (1932).
Épendes (Vaud)
Elanike arv on 315 (31. detsember 2003), pindala on 4,82 km².
Carl Zeiss
Lapsepõlv ja õpingud
Carl sündis pere kaheteistkümnest lapsest viiendana; kuus tema õdedest-vendadest suri noorena. Tema ema Johanna Antoinette Friedericke (1786–1856) oli õukonnaadvokaadi tütar, kelle tutvusringkonda kuulusid paljud väljapaistvad inimesed, nende hulgas Goethe naine Christiane, arst Christoph Wilhelm Hufeland, luuletaja Jean Paul ja kunstnik Max Slevogt. Tema isa Johann Gottfried August Zeiss (1785–1849) oli hinnatud meistertreial, kes valmistas pärlmutrist, merevaigust ja elevandiluust luksusesemeid.
Utværi kabel
Utværi kabel oli kabel Norras Sogn og Fjordane maakonnas Solundi vallas Utværi saarel praegusest hoonestusest lõuna pool.
Épendes (Vaud)
Sihtnumber on 1434 ja vallanumber on 5914.
Utværi kabel
Kabel oli puust. Ta oli umbes 7,5 m pikk ja 6,3 m lai. Istekohti oli umbes 120.
Épendes (Vaud)
Asend
Kobarküla laiub madalal kõrgendikul Vaud' Mittellandis Orbe'i tasandiku kaguserval, Gros de Vaud' kõrgplatoo jalamil.
Valla territoorium hõlmab osa Vaud' Mittellandist. Suurem põhjapoolne osa kuulub tasasele Orbe'i tasandikule (435 m üle merepinna) ning ulatub üle Canal le Orientali  (osa Entreroches'i kanalist) kanaliseeritud La Thielle'i jõeni.
Utværi kabel
Pole täpselt teada, millal see rajati. Arvatavasti mainib seda Bjørgynar Kalveskinn 1320.
Kabeli tulud tulid annetustest ja kalapüügikümnistest. 17. sajandil oli kabelil 15 lehma ja 27 lammast. Hiljem röövisid seda šoti piraadid.
Aastast 1641 pärinev kirikukell on praegu eksponeeritud Kaupangeris Heibergske Samlingaris.
Carl Zeiss
Lapsepõlv ja õpingud
Et isa pidas haridust tähtsaks, saatis ta Carli koos vendadega gümnaasiumi. Carl käis kooli kõrvalt ametikoolis mehaanikat õppimas. Seejärel oli ta neli aastat õpipoisiks mehaaniku ja õukonnavarustaja Friedrich Körneri juures ning õppis lühemat aega Jena Ülikoolis matemaatikat, eksperimentaalfüüsikat, antropoloogiat, mineraloogiat ja optikat.
Utværi kabel
Kabelis peeti aastas neli jutlust. Kirikuõpetaja tuli paadiga Eivindvikist. Sageli jäi ta halva ilma tõttu toppama mõnel mandrile lähemal asuvale saarele.
Carl Zeiss
Äritegevus
Tema plaan oli kodulinnas Weimaris oma töökoda avada, kuid et seal juba kaks samal alal tegutsevat meistrit olemas oli, ei antud talle selleks luba. Ta otsustas Jenasse ümber kolida. Ka seal võttis tema taotluse menetlemine aega; lisaks pidi ta sooritama kirjaliku eksami. Aastal 1846 sai ta lõpuks loa müüa Jenas mehaanilisi ja optilisi instrumente ning ta avas vennalt laenatud 100 taalriga oma väikese töökoja. Esialgu töötas ta seal üksi; konstrueeris ja parandas kõikvõimalikke instrumente, kuid müüs lisaks ka muu hulgas prille, luupe, mikroskoope, termomeetreid, baromeetreid, kaalusid ja mitmesuguseid tööriistu. 1847. aastal palkas ta endale kaks abilist. Samal aastal innustas Körneri surm teda meistri tööd jätkama ning ta pühendus mikroskoopide valmistamisele.
Utværi kabel
Aastal 1718 viidi kabel üle Husøy saarele.
Carl Zeiss
Äritegevus
Ta hakkas valmistama lihtsa konstruktsiooniga mikroskoope, mis osutusid erakordselt populaarseks ning olid tema kogenud konkurentide omadest nii paremad kui ka odavamad. Oma mikroskoopide eest sai ta 1861. aastal Tüüringi tööstusnäitusel kuldmedali. Tema instrumente peeti Saksamaa parimateks teadustöö instrumentideks. Selleks ajaks oli tema juures tööl juba 20 inimest. 1866. aastal müüs ta oma 1000. mikroskoobi. Siis tutvus ta füüsik Ernst Abbega, kellega 1872. aastal koos tööle asus. Abbe formuleeris nn siinustingimuse, mille arvestamine võimaldas konstrueerida uut tüüpi läätsed terava kujutise saamiseks.
Sobivat klaasi uut tüüpi läätsede jaoks aga polnud, kuid Zeiss kohtus klaasile spetsialiseerunud keemiku Otto Schottiga; 1886. aastal valmis uut tüüpi klaas (kuumuskindel boorsilikaatklaas), mis sobis. Zeiss võttis kasutusele apokromaatilise läätsega uut tüüpi objektiivi, mis korrigeeris kiirte erinevast lainepikkusest tingitud värvusmoonutusi.
Utværi kabel
Kui 19. sajandil pühitseti sisse Straumeni kirik, siis kabel lammutati.
Carl Zeiss
Äritegevus
Carl Zeiss oli töö kvaliteedi suhtes väga nõudlik. Kõlbmatuks tunnistatud mikroskoobi lõi ta isiklikult haamriga puruks ning selle valmistanud meister jäi oma töötasust ilma. Tema rangusest hoolimata valitses töökojas rahulolev õhkkond. Ta korraldas oma töötajatele mitmesugust meelelahutust ning kutsus neid tihti enda juurde külla. Kibedamal aiandushooajal võisid töötajad ka vaba päeva saada.
Erhard Britzke
Ta oli 29. detsembrist 1936 kuni 28. veebruarini 1939 NSVL Teaduste Akadeemia asepresident.
Carl Zeiss
Isiklikku
Tema eluajal ei suutnud perekond nime kirjapildis kokku leppida – kasutati nii nimekuju Zeis, Zeyesz, Zeiß kui ka koguni Zeus.
Ka tema vanim poeg tegutses firmas, kuid loobus pärast isa surma 1888. aastal.
Aastal 1885 sai Zeiss kerge rabanduse, millest siiski toibus. 24. septembril 1886 tähistati 10 000. mikroskoobi valmimist suure peoga, mille järel Zeissi tervis kiiresti halvenes ning pärast mitut rabandust 1888. aastal ta suri.
Aastal 1889 asutas Ernst Abbe Carl Zeissi Sihtasutuse, millest sai Zeissiga seotud ettevõtete omanik.
Thomas Alsgaard
Thomas Alsgaard (sündinud 10. jaanuaril 1972 Norras Lørenskogis) on murdmaasuusataja, viiekordne olümpiavõitja (1994, 1998 ja 2002) ja kuuekordne maailmameister.
Thomas Alsgaard sai eriti tuntuks sellega, et oskas väga tehniliselt suusatada vabastiilis. Tippu tõusis ta 1994. aasta taliolümpiamängudel Lillehammeris, kui tuli üllatuslikult alles 22-aastaselt olümpiavõitjaks 30 km vabastiilis.
Suusatajakarjääri järel harrastas Thomas Alsgaard autorallit ja osales isegi Jyväskyläs MM-ralli etapil.
U2 (täpsustus)
U2 on:
Thomas Alsgaard
Maailma karikasarjas
Thomas Alsgaard osales kokku 98 karikasarja etapil ja tuli 29 korral esikolmikusse, millest 13 korda saavutas esikoha, ning sai 1998. aastal maailma karikasarjas üldvõitja karika.
Pähklimäe
pisi|Pähklimäe linnaosa asukoht Pähklimäe on Narva linnaosa, mis paikneb linna idaosas. Selle piirideks on Rahu tänav kirdes, Aleksander Puškini tänav idas, Rakvere tänav ja Kangelaste prospekt kagus ja Tallinna maantee edelas.
Pähklimäe linnaosa piirneb põhjas Siivertsi, idas Sutthoffi ja Kalevi ning edelas Soldina linnaosaga. Läänes piirneb ta Narva-Jõesuu linna territooriumiga.
Ajalugu
Enne 1920. aastaid eksisteeris Pähklimäe mõis (saksa keeles Nöteberg). Minevikus on seda ala nimetatud ka Vaasa külaks. 1920. aastatel mõis kaotati ja alale moodustati asundus. Hiljem sai asundusest küla (Pähklamäe, mainitud 1945). 1956–1968 kuulus küla Narva linna piiresse. Hiljem sai külast Narva linnaosa.
Utværi tuletorn
pisi|püsti|Utværi tuletorn pisi|Utværi tuletorn Utværi tuletorn on tuletorn Norras Vestlandi maakonnas Solundi vallas Utværi saarel endisest kalurikülast läänes. See on Norra läänepoolseim tuletorn.
Robert Faurisson
Robert Faurisson (25. jaanuar 1929 Shepperton, Surrey krahvkond, Suurbritannia – 21. oktoober 2018 Vichy, Prantsusmaa) oli Prantsuse kirjandusteadlane, kes sai laiemalt tuntuks oma holokausti eitavate seisukohtadega.
Utværi tuletorn
Malmtorni kõrgus on 31 m. Peatorni kõrval betoontsisternil on väike malmist kõrvaltorn. Tuletorni kompleksis on veel masinahoone, endised eluruumid, kõrvalhoone, kuur ja randumiskoht.
Torn plingib valget valgust valgustugevusega 2 005 000 cd, valguskaugus on 18,6 meremiili.
Robert Faurisson
Ta kirjutas kirju mitmele Prantsuse ajalehele, seal hulgas eriti väljaandele Le Monde, milles esitas väiteid, et Teise maailmasõja ajal Saksamaal plaanilist juutide hävitamist ehk holokausti ei toimunud, et surmalaagrid olid tegelikult interneeritute laagrid ja neis ei olnud gaasikambreid inimeste tapmiseks. Samuti on ta seadnud kahtluse alla Anne Franki päeviku autentsuse ning väitnud, et see on võltsitud. Kriitikud on viidanud, et Faurisson ignoreeris teadlikult mitmeid päeviku osi, mis tema versiooniga ei sobinud. Prantsuse ajaloolane Valerie Igounet, kes kirjutas Faurissonist elulooraamatu, on teda nimetanud ajaloo võltsijaks.
Utværi tuletorn
Tuletorn põleb 9. juulist 28. maini.
Tuletorn rajati 1900.
Robert Faurisson
Tal on ilmunud teosed "Lautréamont" (1971), "Arthur Rimbaud" (1972) ja "Gérard de Nerval" (1977).
Utværi tuletorn
Veebruaris 1945 läks tuletorn liitlaste õhurünnaku tagajärjel põlema. Torn sai kahjustada ja suur osa kompleksist põles maha. Aastatel 1948–1952 see taastati uuel kujul üks korrus kõrgema rõduga tipus.
Robert Faurisson
Faurissoni õigust oma vaateid avaldada on sõnavabadusele viidates kaitsnud Noam Chomsky.
Utværi tuletorn
Alates 1954. aastast töötab tuletornis Utværi raadiomajakas.
Robert Faurisson
1989. aasta septembris sai Vichys koeraga jalutanud Faurisson kolme mehe käest peksa. Peksjad kuulusid väidetavalt organisatsiooni Juutide Mälestuse Pojad. Faurisson sai peksmise käigus lõualuumurru ja ta viidi haiglasse.
Utværi tuletorn
Aastast 1999 on tuletorn kultuurimälestisena kaitse all.
Robert Faurisson
Faurissoni on korduvalt kohtus süüdi mõistetud, seejuures 2006. aasta oktoobris, mil ta mõisteti kolmeks kuuks tingimisi vangi.
Utværi tuletorn
2004. aastani teenindas tuletorni kaks inimest, nüüd on see täisautomaatne. Aastal 2004 läks tuletorn üle Kystverketilt Solundi vallale.
Tuletorni ümber on looduskaitseala.
Pikane järv
Pikane järv (ka Pikkane järv, Pikkana järv, Tuksi järv, Peraküla järv, Soonde järv) on järv Läänemaal Lääne-Nigula vallas Spithami külas. Järv jääb Nõva maastikukaitsealale Vananõmme sihtkaitsevööndisse. Järve kaldajoone pikkus on 2101 m. Järve valgala on 31,9 km² ja veevahetus toimub 45 korda aastas.
Järv on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.
Järve keskkonnaregistri kood on VEE2019500.
Karbotermia
Karbotermia on kõrgel temperatuuril metalli redutseerimine maagist süsiniku või süsinikoksiidi abil.
Raua karbotermiat iseloomustab reaktsioonivõrrand Fe2O3 + 3 CO → 2 Fe + 3CO2.
Jaan Priisalu
pisi|Jaan Priisalu 2014. aasta [[Arvamusfestivalil]] Jaan Priisalu (sündinud 24. juunil 1967) on küberjulgeoleku valdkonna arendaja, endine Riigi Infosüsteemide Ameti peadirektor.
Jaan Priisalu on töötanud Eesti Ühispangas ja Swedbankis infoturbega seotud ametikohtadel.
Jooditinktuur
Jooditinktuur on joodi ja kas NaI (naatriumjodiid) või KI (kaaliumjodiid) 2–7 % alkohollahus, mida kasutatakse meditsiinis desinfitseerimiseks.
Prometheus (puu)
Prometheus on teadaolevalt vanim mitte-genet organism, Ameerikas Nevada idaosas Wheeler Peaki mäe metsapiiril elanud igimänd (Pinus longaeva), mis lõigati maha 1964. aastal ja mille vanuseks hinnati vähemalt 4862 aastat.
Utværi raadiomajakas
Utværi raadiomajakas on Norras Utværi tuletornis paiknev raadiomajakas.
See rajati 1954.
Dielektrikuskadu
Dielektrikuskadu on elektrivälja toimel dielektrikus tekkiv soojusenergia. Välja energia kulub ära dipoolide orienteerimiseks.
Utværi raadiomajakas
Tunnussignaal on VR, sagedus 300,0 kHz, mõjuulatus päeval 100, öösel 70 meremiili.
Raadiomajakas saadab korrektsioonisignaale satelliitnavigatsioonisüsteemile Navstar GPS.
Lihvõli
Lihvõli (inglise grinding oil või grinding fluid) on õliemulsioon või õli, mida kasutatakse lihvimisel jahutus- ja määrdevedelikuna.
August 2008
2008. aasta august algas reedel ja lõppes 31 ööpäeva pärast pühapäeval.
1. august
thumb|1. augusti päikesevarjutus Varssavist nähtuna
Lihakvili
Lihakvili on vili, mille veesisaldus valmimisel kasvab ning tulemuseks on mahlase (veesisaldus 75–85%) viljalihaga vili.
Lihakviljad jagunevad luuviljadeks, õunviljadeks, pomerantsviljadeks ja marjadeks.
Priguldi paisjärv
Priguldi paisjärve valgala pindala on 93,3 km², järve kaldajoone pikkus on 1235 m.
Priguldi paisjärv on avalik veekogu.
Priguldi paisjärve keskkonnaregistri kood on VEE2077610.
Kuivvili
Kuivvili on juba valmimisel kuivanud vili, mis täisküpsena sisaldab vaid 10–15% vett.
Kuivviljad jagunevad avaviljadeks (moonikuprad, hernekaunad), sulgviljadeks (pähklid, tõrud) ja laguviljadeks (aedkoriandri viljad).
Merefüüsika
pisi|500px|Geofüüsika jagunemine Merefüüsika ehk füüsikaline okeanograafia on okeanograafia haru, mis keskendub ookeanide ja merede füüsikalise seisundi ja dünaamika uurimisele. Merefüüsika on ka geofüüsika haru.
Nõukogude Liidus omistati mõistetele "okeanoloogia" ja "okeanograafia" teistsugused tähendused. Okeanoloogia hõlmas neli teadussuunda: merebioloogia, geoloogia, geokeemia ja geofüüsika; okeanograafia hõlmas merefüüsika ja merekeemia.
Eestis tegelevad okeanograafiaalase uurimistööga järgmised asutused:
Definitsioon
Soolsus (tähis S) näitab merevees lahustunud mineraalsoolade hulka grammides ühe kilogrammi vee kohta (tähis g/kg või ‰). Praktikas ei saa selle definitsiooni järgi väga täpselt tegutseda, kuna lahustunud materjali hulka merevees täpselt määrata on keeruline. Näiteks võivad vee aurustumise lõpustaadiumides kaduma minna kloriidid, mis on samuti mineraalsoolad.
Teise definitsiooni järgi on soolsus ühes kilogrammis merevees lahustunud kogu tahke materjali hulk, kui karbonaadid on muudetud oksiidideks, broom ja jood asendatud klooriga ning kogu orgaaniline materjal on oksüdeeritud. Mõiste võeti vastu Rahvusvahelise Mereuurimise Nõukogu poolt (inglise keeles International Council for the Exploration of the Sea, ICES).
Soolsust saab arvutada valemiga S = 1,80655 Cl, milles kasutatakse ära seda, et kõige levinumad merevees lahustunud ioonid kloriidiioonid moodustavad merevee kogu soolsusest konstantse osa.
Mineraalsoolad merevees
Merevee teevad soolaseks temas lahustunud mineraalsoolad. Suurima osakaaluga on neist naatriumkloriid (NaCl), mis moodustab soolade üldmassist 78,8%, lisaks sisaldub merevees veel magneesiumkloriidi (MgCl2), kaaliumkloriidi (KCl), magneeiumsulfaati (MgSO4), kaltsiumsulfaati (CaSO4), kaaliumsulfaati (K2SO4) ja kaltsiumkarbonaati (CaCO3).
Välja on arvutatud keskmine merevee koostisosade sisaldus. Ülekaalukalt on merevees suurim kloori ja naatriumi sisaldus (vaata tabel 1).
Ookeanivee keskmine soolsus on 35‰, Merevee normaalsoolsuseks loetakse 32–38‰. Soolsus on aga piirkonniti väga muutlik. Nii on näiteks ookeaniga vähe ühendatud riimveelise Läänemere soolsus 4–12‰ (pinnal väiksem, põhjas suurem), Punases meres ulatub soolsus 42–43‰-ni. Erinevus seisneb selles, et Läänemerre suubub palju magedaveelisi jõgesid, mis soolase veega segunedes annavad vähem soolase vee. Punase mere asukohas on aga aurumine suur ja merre ei suubu mitte ühtegi jõge, ka on sademeid vähe.
Võrdluseks: maailma soolaseima järve Surnumere soolsus on 340‰.
Soolsuse vertikaalne muutumine
Pinnakihis ja põhjakihis on soolsus erinev. Pinnakihi soolsus suureneb aurumise ja jäätumise teel. Viimasel juhul seetõttu, et merejää soolsus on väiksem kui veel, millest jää moodustus. Pinnakihi soolsus väheneb sademete ja jää sulamise abil.
Keskmine maailmamere soolsus on 34,84‰. Keskmisest soolasemad alad jäävad laiustele 20°–30°, kuna seal aurub rohkem kui sademeid juurde tuleb. Ekvaatoril on soolsus peaaegu võrdne maailmamere keskmise soolsusega, kuna sademeid on palju. Pooluste suunas soolsus väheneb jää sulamise mõjul.
Soolsuse vertikaalne muutumine sõltub pinnakihi soolsusest: laiustel, kus soolsus on pinnal keskmisest suurem, soolsus väheneb sügavusega; laiustel, kus soolsus on pinnal keskmisest väiksem, soolsus suureneb sügavusega.
Sügavamates veekihtides muutub soolsus vähe. Nii on enam kui 2000 m sügavusel soolsus 34,6–35‰ ja ookeani põhjakihtides 34,7–34,9‰.
Veekihti, kus soolsus järsult muutub, nimetatakse halokliiniks ehk soolsuse hüppekihiks. Halokliin paikneb üldiselt üsna veepinna lähedal: troopikas sügavusel, kuhumaani aurumise tõttu püsib soolsus suur, ning poolustel sügavusel, kuhu jõuab jää sulamisvesi.
Maailmamere temperatuur
Maailmamere pindmiste kihtide temperatuuri mõjutab selles neelduv päikesekiirguse hulk. Keskmiselt neeldub 92% mere pinnale saabuvast päikesekiirgusest, 8% peegeldub veepeeglilt tagasi atmosfääri. Pinnale langeva kiirguse ja tagasi peegeldunud kiirguse suhet väljendab albeedo. Ookeani keskmine albeedo A=0,08. Väike albeedo seletab ka, miks veekogusid nimetatakse soojuse salvestajateks.
Albeedo sõltub suuresti ilmast. Selge taeva ja kõrge päikese korral on albeedo umbes pool maailmamere keskmisest albeedost ehk 4%, selge laineteta mere ja horisondilähedase päikesega võib albeedo ulatuda üle 50%.
Temperatuuri sõltuvus sügavusest
Pinnakihtidesse jõuab rohkem päikesekiirgust ja temperatuur on seal seetõttu kõrgem. Sügavamal temperatuur algul väheneb sujuvalt, 1000 m sügavusel langeb hüppeliselt ja alaneb umbes 4 °C-ni. Ka kõige sügavamates põhjakihtides ei lange temperatuur alla 4 °C, kuna sealne suur vee tihedus pärsib temperatuuri alanemist. Vedelikud on just tänu tihedusele ja suurele erisoojusele head soojusjuhid.
Merevee tihedus
Merevee tihedust (tähis ρ) looduses ei mõõdeta, vaid arvutatakse kolme muutuja alusel: temperatuur (T), soolsus (S) ja rõhk (P).
Lihtsustuse astmest sõltub koostatav ookeani mudel.
Stratifikatsioon
Veekogu stratifikatsioon ehk kihistumus sõltub kihtide tihedusest. Mõjutuste puudumisel paiknevad tihedamad kihid allpool ja kergemad ülalpool, mida võib ette kujutada üksteise peale laotud kastidena. Looduses ideaalset kihistumist ei esine, kuna merevee tsirkulatsioon segab veekihte. Vahel isegi nii, et kergemad asuvad raskematest allpool. Archimedese seaduse kohaselt selline anomaalia kaua ei püsi ja raskemad kihid paigutuvad allapoole.
Kihistumist on kolme tüüpi: ükskõikne ehk indiferentne, ebapüsiv ehk labiilne ja püsiv ehk stabiilne. Kihistumine on indiferentne, kui veemassile ei mõju vertikaalsuunalised jõud, ei toimu tähenduslikku üleslüket ega allasurumist. Kihistumine on labiilne, kui veemass hakkab allapoole vajuma või kõrgemale tõusma, tekitades vertikaalseid siirdeid. Kihistumine on stabiilne, kui vertikaalsed nihked on takistatud; veemassile mõjuvad jõud, kuid stratifikatsioon takistab vajumist ja tõusmist.
Lained
pisi|Murdlained Nõva rannas Lained tekivad ookeanides ja meredes peamiselt tuule, õhurõhu muutuste, loodete, maavärinate ja vulkaaniliste protsesside teel.
Laine asendi järgi eristatakse kolme lainetüüpi: pinnalained, pikad lained ehk pikilained ja siselained.
Pikad lained hõlmavad veemassi veekogu põhjani välja ja sellised on näiteks seismilised lained (näiteks tsunami) ning loodelained. Tsunami on hiidlaine, mis tekib veealuse maavärina, maalihke või vulkaanipurske korral. Loodelained on hiigellained, mis tekivad Maa ja teiste taevakehade gravitatsioonivälja mõjul.
Siselained tekivad kahe eri soolsusega veekihi piirpinnal, millel on erinev tihedus. Veekihtide piirpinnal võivad tekkida lained nagu veepinnalgi, näiteks mere veeringe mõjutusel. Merefüüsika uurib siselainete puhul näiteks lainete levimiskiirust ja kõrgust ehk vertikaalset ulatust.
Alias (seriaal)
"Alias" on Ameerika Ühendriikides toodetud 5-hooajaline spioonisari, mille autor on J. J. Abrams. Peaosatäitja Jennifer Garner, kes võitis osatäitmise eest Kuldgloobuse, kehastab CIA agenti Sydney Bristow'd, keda salajased missioonid viivad paljudesse riikidesse üle maailma (seejuures paaril korral ka Eestisse).
Namangan
Namangan [namanga'nn] on linn Usbekistanis, Namangani vilajeti keskus. Asub Fergana oru põhjapiiril, Taškendist 430 km idas.
Namangan on elanike arvult Usbekistani teine linn.
Alias (seriaal)
Eestis on sarja näidanud TV3.
Mulje
Mulje ehk impressiooni all mõistetakse filosoofias esmast ja vahetut teadvusesisu vastandina teisestele mälupiltidele.
Eristus muljete ja ideede vahel
Raamatus "Treatise of Human Nature" eristab David Hume muljeid (impressions) ja ideesid (ideas).
Muljeteks nimetab Hume neid tajumusi, mis on kõige jõulisemad ja elavamad ning eeldatavasti vastavad teadvusse jõudnud otsestele mõjutustele. Need on kõik aistingud, kired ja emotsioonid, nii nagu nad kõigepealt inimese hinge jõuavad. Ideed on aga muljete ähmased kujutised (faint images) mõtlemises, st ajapikku nõrgenevad mälestused saadud muljetest. Tavaliselt on ideed ja muljed kergesti eristatavad, kuid unes, palavikus, hullumeelsuse puhul ja väga tugevate emotsioonide puhul võivad ideed olla üsna lähedal muljetele. Mõnikord jälle on muljed nii ebamäärased, et neid on raske eristada ideedest. Hume teeb siinkohal järgmise märkuse: "Ma kasutan siin neid termineid "mulje" ja "idee" tavapärasest väga erinevas tähenduses ning loodan, et mulle lubatakse see vabadus. Võib-olla ma hoopis annan sõnale "idee" tagasi algse tähenduse, mille hr Locke on temalt moonutades ära võtnud, pannes ta tähistama kõiki meie tajumusi. Mulje all ei pea ma silmas mitte viisi, kuidas meie elavad tajumused hinges tekitatakse, vaid üksnes tajumusi endid; selle jaoks ei ole inglise ega üheski teises mulle tuttavas keeles eraldi nime."
Liht- ja liitmuljed
Nii muljed kui ka ideed jagunevad lihtsateks ja liitseteks. Lihttajumustes ei saa olla eristamist ega lahutamist. Liittajumused on osadeks eristatavad.
Igal lihtmuljel on aga Hume'i järgi sellega sarnanev lihtidee. Kõik meie lihtideed tulenevad esimesel ilmumisel neile vastavatest lihtmuljetest, mida nad täpselt kujutavad. Sellest pidevast koosesinemisest võib järeldada, et vastavate muljete ja ideede vahel on suur seos ning üks mõjutab teist märkimisväärselt. Niisugune pidev koosesinemine ei saa olla juhuslik, vaid tõestab, et kas muljed sõltuvad ideedest või ümberpöördult. Et lihtmuljed alati eelnevad lihtideedele, mitte ümberpöördult, siis muljed on ideede põhjused, mitte ümberpöördult.
Aistingu- ja refleksioonimuljed
Muljed võib jaotada aistingumuljeteks ja refleksioonimuljeteks. Algselt tekivad hinges teadmata põhjustel aistingumuljed. Nende tõttu me tajume näiteks sooja või külma, janu või nälga ja naudingut või kannatust. Vaim võtab muljest koopia, mis jääb alles ka pärast mulje lakkamist. See koopia on idee. Kui see naudingu või kannatuse idee hinge tagasi tuleb, tekitab ta uued muljed – soovi või vastumeelsuse mulje, lootuse ja kartuse mulje. Neid muljeid võib nimetada refleksioonimuljeteks, sest nad tulenevad refleksioonist. Mälu ja kujutlusvõime kopeerivad neid muljeid, nii et tekivad ideed. Viimastest tekivad omakorda uued muljed ja ideed.
Refleksioonimuljed ainult eelnevad vastavatele ideedele, ent järgnevad aistingumuljetele ja tulenevad nendest.
U1 (Berliin)
U1 on Berliini metrooliin, mis on 9 km pikk ja millel asub 13 peatust.
Liin on ida–läänesuunaline, alustades idas Warschauer Straße linnakiirrongi (S-Bahn) jaamast ja liikudes läbi Kreuzbergi, lõpetab Kurfürstendammis Uhlandstraße metroojaamas. Wittenbergerplatzi ja Schlesisches Tori jaamade vaheline lõik on alates 1966. aastast spetsiaalselt mõeldud U1-liinile. Liini läänepoolses otsas on marsruuti kahel korral muudetud. Liini idaosa on Berliini metroo vanim lõik, kuigi see asub suures osas maapinnal.
U1 on kitsavaguniline liin, kuna see ehitati vana plaani järgi.
Aeg
Ajaks nimetatakse nii sündmuste järgnevuslikku korrastatust kui ka sündmuste omavahelist kaugust selles korrastatuses.
Sündmused leiavad aset üksteise järel ehk varem ja hiljem. On ka võimalik mõõta, kui palju varem või hiljem teisest sündmusest mingi sündmus aset leiab. Sel juhul mõõdetakse, kui palju aega on möödunud ühest sündmusest teiseni. Üks võimalus määratleda mõisteid "varem" ja "hiljem" põhineb põhjuslikkusel: kui mingi sündmus põhjustab teise sündmuse, siis ta leiab aset teisest sündmusest varem. Püüd aega filosoofiliselt lahti mõtestada tekitab palju raskusi ja lahkarvamusi
Tondipoisid
"Tondipoisid" on 2009. aastal valminud Eesti dokumentaalfilm Tondipoiste samba taasloomisest.
Aeg
Aja mõõtmise täiustamine kalendrite ja kellade väljatöötamise teel on edendanud teaduse arengut. See oli algselt üks astronoomia põhiülesandeid.
Tondipoisid
Film esilinastus 23. augustil 2009 Tallinnas Vabaduse väljakul.
Aeg
Ajal on ka suur ühiskondlik tähtsus: tal on majanduslik väärtus ("aeg on raha") ning inimesed tajuvad aega kui piiratud ressurssi.
Sündmuste kestuse ja nendevaheliste ajavahemike mõõtmiseks on kasutusele võetud ajaühikud. Aluseks on võetud perioodilised protsessid, nagu päikese näiv liikumine taevas, kuu faasid ja pendli võnkumine. SI-süsteemis on aja mõõtühikuks sekund, mille kaudu defineeritakse suuremad ühikud minut, tund, ööpäev, nädal, kuu, aasta, aastakümme, sajand ja aastatuhat.
Aja mõõtmise vahendid on kellad. Väga täpseid kelli nimetatakse sageli kronomeetriteks. Tänapäeval on kõige täpsemateks kelladeks aatomkellad. Käibel on mitmed järjepidevad ajaskaalad: maailmaaeg, rahvusvaheline aatomiaeg, millel põhinevad teised ajaskaalad, koordineeritud maailmaaeg, mis on tsiviilaja standard, Maa-aeg jne.
Ööpäevade, nädalate, kuude ja aastate möödumise jälgimiseks on leiutatud kalendrid.
Filosoofia
Filosoofilised probleemid seoses ajaga on näiteks:
Zenoni apooriad esitasid väljakutse antiikaja ajamõistele, mis eeldas aja lõputut jagatavust, ning viisid hiljem matemaatilise analüüsi väljakujunemisele. Parmenides, keda Zenon järgis, oli seisukohal, et aeg, liikumine ja muutumine on illusoorsed. Hiljem on sarnane seisukoht olnud John McTaggart Ellis McTaggartil ("The Unreality of Time").
Isaac Newton ja Gottfried Wilhelm Leibniz olid eri seisukohtadel absoluutse aja küsimuses. Newton pidas aega, nagu ruumigi, reaalseks sündmuste mahutiks. Leibniz pidas aega, nagu ruumigi, mõisteliseks vahendiks sündmustevaheliste seoste kirjeldamiseks. Ta pidas aega koos ruumi ja arvuga fundamentaalseks osaks abstraktsest mõistestikust, mille abil me sündmusi järjestame, mõõdame nende kestust ning võrdleme objektide liikumist. Seega ei olnud aeg Leibnizi jaoks mingi "voolav" entiteet, millest objektid "läbi liiguvad", ega sündmuste "mahuti". Leibnizi kontseptsioon põrkus pangeargumendile, kuid selle rehabiliteeris Machi printsiip. Tänapäeva füüsikas on aegruumi kõverus samasugune objekti omadus nagu mass ja ruumala.
Immanuel Kanti "Puhta mõistuse kriitika" järgi on aeg koos ruumiga kogemuse aprioorne arv, mis teeb kogemuse võimalikuks. Need ei ole substantsid, vaid vahendid, mille abil me oma kogemust struktureerime.
Nietzsche väitis raamatus "Nõnda kõneles Zarathustra", et aeg on tsirkulaarne ("igavene taastulek").
Martin Heideggeri filosoofias on aeg seotud olemisega.
Aja objektiivsuse küsimus
Me kogeme aega psühholoogilise ajana: aeg näib voolavat, kusjuures kord kiiremini, kord aeglasemalt. Me eeldame tavaliselt, et psühholoogiline aeg on subjektiivne peegeldus füüsikalisest ajast, mida mõõdetakse kellaga, ning vastab sellele ligikaudselt. Psühholoogiline aeg võib olla eri inimestel erinev, kuid füüsikaline aeg on kõigile ühine. (Relatiivsusteooriast tuleneb küll, et ka kellaga mõõdetav aeg võib eri inimeste jaoks olla erinev. Kuid need erinevused on kõigile inimestele ühtmoodi teadvustatavad.)
Kas füüsikaline aeg on objektiivne? On ju võimalik, et ta on kõigest intersubjektiivne: ta on küll paratamatult kõigile inimestele ühesugune, kuid selle põhjus on seotud inimese või inimtunnetuse loomusega, mitte aja enesega. Aega ennast võib ka mitte olemas olla. Ja kui aeg on olemas, siis ei pruugi ikkagi olemas olla aja voolamist.
Küberjälitamine
Küberjälitamine on internetiga ühendatavates seadmetes inimese pidev, salastatud, tahtlik ja seadusvastane jälitamine, kus jälitaja kogub jälitatava kohta andmeid.
Aeg
Aja objektiivsuse küsimus
Kant järgi on aeg koos ruumiga kaemuse aprioorne vorm, mis korrastab inimkogemust, kuid ei kuulu asjale iseeneses.
Küberjälitamine
Küberjälitamisel kasutatakse tehnilisi abivahendeid, näiteks klahvinuhki. Ebaseaduslikul teel kogutud andmete kasutamine või töötlemine on Eesti seaduste järgi kriminaalkorras karistatav rahalise trahvi või kuni kolmeaastase vangistusega.
Küberjälitamise ennetamiseks tuleb jälgida, millised programmid seadmes töötavad, kasutada viirustõrjetarkvara uusimat versiooni ning uuendada regulaarselt oma kasutajakontode paroole. Kui küberjälitamine on juba aset leidnud, siis saab abi Politsei- ja Piirivalveameti veebikonstaablitelt.
Aeg
Aja objektiivsuse küsimus
Idealistid (näiteks John McTaggart Ellis McTaggart artiklis "The Unreality of Time") on väitnud, et aeg on illusoorne.
Aja defineerimine
Aja defineerimine on raske, sest raske on leida lihtsamaid ja tuttavamaid mõisteid. On ka oht langeda vigasesse ringi, defineerides aega aja enese kaudu.
Olulisem kui aja defineerimine on filosoofiline selgitus, mis võimaldaks vastata ajaga seotud filosoofilistele küsimustele.
Absolutism ja relatsionism
Kas aeg on sõltumatu sündmustest ajas? Kui see nii on, siis võib aeg kulgeda ka nii, et aja kulgedes ei toimu maailmas mitte ühtki muutust.
Leibniz ja Newton
Vaidlus selle üle, kas aeg on absoluutne, st iseseisev reaalsus, mis ei sõltu objektidest, või lihtsalt reaalsete objektide teatud korrastatus, algas vaidlusega Isaac Newtoni (keda esindas Samuel Clarke) ja Gottfried Wilhelm Leibnizi vahel (Leibnizi ja Clarke'i kirjavahetus).
Konventsionalism
Konventsionalismi järgi on aja ja ruumi geomeetrilised omadused kokkuleppelised. Selle seisukoha esitas esimesena Henri Poincaré.
Aja suund
Aja suuna probleem tuleneb järgmisest vastuolust. Füüsikas tuntud loodusseadused on ajaliselt pööratavad: Füüsikaseaduste järgi võivad kõik protsessid kulgeda ka tagurpidi. Kõik, mis toimub tagurpidi näidatavas filmis, on füüsikaseaduste järgi võimalik. Ent me ei koge makromaailmas aega pööratavana: klaas võib maha kukkuda ja puruneda, kuid klassikillud ei saa tagasi lennata ja uuesti klaasi moodustada. Me mäletame minevikku, kuid tulevikku ei mäleta. Meile tundub, et me ei saa muuta minevikku, kuid võime mõjutada tulevikku.
Lahendus põhjuslikkuse kaudu
Sellele probleemile on välja pakutud põhiliselt kahte tüüpi lahendusi. Esimest tüüpi lahenduste kohaselt tuleneb aja suuna olemasolu sellest, et põhjuslikkus on asümmeetriline. Mineviku kohta me teame rohkem sellepärast, et miski minevikus on põhjuseks tagajärjele, mis on meie tajumus. Meile tundub, et me ei saa mõjutada minevikku, kuid saame mõjutada tulevikku, sellepärast et põhjuslikkuse iseloomu tõttu see nii ongi. Ja nii edasi.
Sellel lahendusel on kaks suurt raskust. Esiteks on raske põhjuslikkust defineerida, viitamata sellele, et põhjus eelneb ajaliselt tagajärjele. Muidu aga on aja suuna tuletamine põhjuslikkusest tsirkulaarne. Teiseks ei ole põhjuslikkusele viidates võimalik seletada kõiki ajalise asümmeetria ilminguid, näiteks klaasi purunemise puhul.
Lahendus termodünaamika kaudu
Ent statistiline mehaanika, mis on klassikalisest termodünaamikast fundamentaalsem, peab entroopia kahanemist isoleeritud süsteemis siiski võimalikuks, kuigi äärmiselt ebatõenäoliseks.
Lahendus loodusseaduste põhjal
Lahenduseks on viidatud ka sellele, et mõned loodusseadused, näiteks nõrga vastastikmõju seadused, ei ole pööratavad.
S&M (Metallica)
"S&M" (lühend sõnadest Symphony and Metallica) on Metallica üheksas album, mis sisaldab koos San Francisco sümfooniaorkestriga antud kontserdi salvestist.
Aeg
Lahendus loodusseaduste põhjal
Sellise lahenduse puhul on probleemiks esiteks selliste seaduste perifeersus, mistõttu tundub küsitav, kas nendega saab seletada makroskoopiliste protsesside ajalist ebasümmeetriat, ja teiseks see, et pole kindel, kas vastavad füüsikateooriad vastavad tegelikkusele.
S&M (Metallica)
Sümfooniaorkester, mida juhatas dirigent Michael Kamen, esitas koos bändiga Metallica varasemaid hittlugusid ning kaks uut lugu. Album salvestati 21.–22. aprillil 1999 USA California osariigis Berkeleys.
Aeg
Teised võimalikud maailmad
Kas mõnes võimalikus maailmas kulgeb aeg tagurpidi, nii et näiteks inimesed mäletavad tulevikku?
S&M (Metallica)
Albumist sai Metallica teine duubelalbum. See on viimane album, millel basskitarri mängib Jason Newsted.
Sümfooniaorkestri seaded Metallica lugudest tegi Michael Kamen.
Naftalan
Naftalan [naftal'ann] on linn Aserbaidžaanis Goranboy rajoonis.
Aeg
Aja voolamine
John McTaggart Ellis McTaggarti defineerib artiklis "The Unreality of Time" (1908) kaks ajaseeriat, mis iseloomustavad meie ajamõiste eri aspekte.
McTaggart väidab, et aeg ei ole reaalne, sest a) a-seeria on vastuoluline ja b) b-seeria üksinda ei kirjelda aja loomust, sest a-seeria kirjeldab üht aja olemuslikku aspekti.
Selles küsimuses on välja kujunenud kaks leeri. Aja a-teooria pooldajad peavad saamist ajale iseloomulikuks ning püüavad näidata, kuidas b-faktid tulenevad a-faktidest. Aja b-teooria pooldajad seevastu püüavad tuletada a-seeriat b-seeriast, kasutades näiteks aega väljendavaid indeksikaale.
Seda eristust võib kirjeldada ka jaotusena ajavormiliseks ajateooriaks ja ajavormituks ajateooriaks. Ajavormitu teooria algvariandi järgi ei ole ajavormid (grammatiline aeg semantiliselt fundamentaalsed, sest need saab analüüsida ajavormituteks terminiteks ("toimub hetkel t", "toimub enne", "toimub üheaegselt"). Hiljem möönsid ajavormitu teooria pooldajad, et ajavormiline väljendusviis ei ole taandatav ajavormitule väljendusviisile, kuid jäid selle juurde, et ajavormiliste väidete tõesustingimused on esitatavad ajavormitute faktide kaudu.
Ajavormilise ajateooria pooldajad seevastu ütlevad, et ajavormitu väljendusviis ei ole semantiliselt fundamentaalne, vaid on analüüsitav ajavormiliste terminite kaudu, ning tarvilikud on ajavormilised faktid. See võib tähendada, et on olemas olevikulisus kui taandumatu omadus maailmas.
Presentism ja eternism
Presentism on seisukoht, mille kohaselt aeg on mitme reaalsuse omavaheline järjestus. Teatud kindlal ajal mõned asjad eksisteerivad ja teised mitte. Meil on tegemist ainult praeguse reaalsusega. Näiteks ei saa öelda, et Homeros eksisteerib, sest praegu ta ei eksisteeri.
"Kasvava universumi teooria" kohaselt on minevik ja olevik reaalsed, tulevik aga veel mitte.
Endurantism ja perdurantism
Endurantism on seisukoht, et objekti püsimine läbi aja seisneb selles, et ta eri aegadel eksisteerib täielikult ("kestab"). Tema ilminguid eri aegadel saab küll üksteisest eraldada, kuid nad on numeeriliselt identsed. Siis asja võetakse kolmemõõtmelisena ja kolmemõõtmelisi asju peetakse metafüüsiliselt fundamentaalseteks.
Perdurantism on seisukoht, mille kohaselt asja püsimine läbi aja seisneb selles, et ta eksisteerib pideva reaalsusena, mis koosneb tema eksisteerimisest eri aegadel kui osadest (ta "vältab"). Siis asja võetakse neljamõõtmelisena ja neljamõõtmelisi asju peetakse metafüüsiliselt fundamentaalseteks. Kõik sündmused ja protsessid on monoliituniversumi neljamõõtmelised alammonoliidid. Vältav objekt püsib kui oma ajaliste osade ehk ajaliste staadiumide ehk ajaviilude summa.
Tavaline seisukoht on endurantism, mis vastab meie intuitsioonile: näiteks leian ma, et kui ma kellegagi vestlen, siis ma vestlen selle isiku kui tervikuga, mitte (ajalise) osaga temast. Perdurantistid (kelle hulka kuulus David Lewis), viitavad muuhulgas sellele, et perdurantism võimaldab muutumist paremini seletada.
Üks argument perdurantismi vastu on see, et perdurantism omistab objektile liiga palju ajalisi osasid: objekti püsimise iga sekundi kohta on objektil on vähemalt sama palju alamlõike nagu lõigul nullist üheni. Judith Jarvis Thomson ütleb, et seda on liiga palju, ning peab ebausutavaks seda ajaliste osade eksisteerima hakkamist ja eksisteerimast lakanud. Perdurantism saab vastata, et oleviku ajalised osad ei lakka olemast, vaid lihtsalt need olevikus ei eksisteeri.
David Lewise (On the Plurality of Worlds) järgi on põhiline argument perdurantismi kasuks see, et see lahendab kergesti "ajaliste seesmiste omaduste probleemi", sealhulgas Herakleitose paradoksi: samasse jõkke ei saa mitu korda astuda. Mereoloogiline essentsialist nõustub Herakleitosega, terve mõistus mitte. Kestmise kaitsjal on raske Herakleitosele vastu väita, sest jõel on kaks seesmist omadust, nimelt ta koosneb kahest erinevast veekogumist, identsete eristamatuse tõttu ei saa tal aga olla erinevaid omadusi. Perdurantist ütleb, et me ei saa astuda kaks korda samasse jõkke sellepärast, et me astume sama neljamõõtmelise jõe kahte erinevasse ajalisse ossa. Tavaliselt on presentistid ühtlasi endurantistid ja eternistid ühtlasi perdurantistid ning ümberpöördult, kuid mitte tingimata. On näiteks võimalik väita, et aja möödumine annab märku järjestatud reaalsuste seeriast, kuid sellesse kuuluvad objektid eksisteerivad mingil viisil väljaspool reaalsust kui tervikut. Säärased positsioonid on siiski raskesti kaitstavad ja haruldased.