cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Propaan
pisi|100px pisi|100px pisi|Propaani gaasiballoon Propaan (molekulivalem C3H8) on kolme süsinikuaatomiga alkaan.
Propaan on normaalolekus gaas, kuid kokkusurutav vedelasse olekusse. Seda kasutatakse kütusena.
Butaan
Butaan (C4H10, mille struktuurivalem on CH3CH2CH2CH3, inglise butane) on nelja süsinikuaatomiga alkaan, värvusetu ja väga kergesti süttiv gaas. Butaani keemistemperatuur on –0,5 ja sulamistemperatuur –138.
Butaan on laialdaselt kättesaadav kui välgumihkligaas. Butaan leiab noorte seas tarvitamist rekreatiivsetel eesmärkidel, põhjustades eufooriat. Samas on gaasi sissehingamine ohtlik, sest see takistab tarvitamise järel õhust hapniku normaalset omastamist. Hapnikuvaeguse ja muude kõrvaltoimete tagajärjed võivad olla eluohtlikud. Näiteks 15. augustil 2013 suri Pärnus välgumihkligaasi hinganud 13-aastane poiss.
Susan Sontag
pisi|Susan Sontag Susan Sontag (sünninimi Susan Rosenblatt; 16. jaanuar 1933 – 28. detsember 2004) oli ameerika kirjanik, kriitik, filmilavastaja ja poliitiline aktivist.
Sontag kirjutas proosateoseid, esseesid ja kirjanduskriitikat, milles vastustas teravalt tavapäraseid kultuurikäsitlusi ja kriitikameetodeid.
Scatman John
John Paul Larkin (13. märts 1942 – 3. detsember 1999) oli Ameerika Ühendriikide džäss- ja house-muusik. Ta kannatas tugeva pisi|Scatman John kogelemise all, kuid sai sellest inspiratsiooni oma scat-stiilis laulude jaoks. Tema tuntuim laul on "Scatman (Ski-Ba-Bop-Ba-Dop-Bop)"
Vanem
Vanem tähistab kogukonna, seltsi või haldusüksuse juhti.
Selles tähenduses on sõna laiemalt kasutusele võetud 19. sajandi lõpus.
Pulmavanemaks või saajavanemaks on eesti pulmakommetes nimetatud rahvaluulekogude andmetel isameest.
Mõiste "vanem" levikut mõjutasid nii tärkav rahvuslus kui germaani ja slaavi eeskuju (ealdorman, altester, staarost, stareišina).
"Henriku Liivimaa kroonikas" eestlaste ülikuid tähistav ladinakeelne sõna "senior" on tõlgitud (Kleis ja Tarvel) vanemaks. Feodaalses kontekstis tähendab "senior" senjööri, maaisandat, peremeest.
Provintsiaalõiguse alusel valisid eestlastest ja venelastest linnaelanikud Tartus kummadki endi seast ühe vanema.
Vanemaks nimetatakse Maavalla Koja juhatuse esimeest, samuti Maavalla Kotta kuuluvate kohalike kodade juhatuste esimehi.
Kaitseliidul on vanematekogu, vanematekoguks nimetatakse ka Seto Kongressi täidesaatvat ja püsivat kogu ning Riigikogu erakondadevahelist mitteformaalset koostöökogu.
Algebraline geomeetria
Algebraline geomeetria on geomeetria haru, mis uurib algebraliste muutkondade ja nende mitmesuguste üldistuste omadusi.
Upholm
Upholm võib tähendada mitut asja.
Fairlight CMI
thumb|220px|Fairlight CMI Fairlight CMI on 1979. aastal esitletud ning Austraalias toodetud maailma esimene polüfooniline digitaalne sämplipõhine süntesaator (ingl sampling synthesiser) ja sämpler. Kuigi Fairlighti peetakse digitaalseks, on osa heliprotsessist aparaadil siiski analoogne.
Kurdi kirjandus
Kurdi kirjandus on kurdi keeles kirjutatud kirjandus.
Kurdikeelne kirjandus piirdus 20. sajandi alguseni peamiselt luulega, hiljem on loodud ka teistes kirjandusžanrites.
Kurdi kirjanikke
pisi| Ehmedê Xanî
Kuidas kuningas kuu peale kippus
"Kuidas kuningas kuu peale kippus" on Joachim Knauthi näidend, mis põhineb Lääne-Euroopas tuntud muinasjutul.
Esimest korda ilmus see muinasjutt eesti keeles sarja "Saja rahva lood" raamatus "Prantsuse muinasjutte".
1976. aastal valmis Eesti Televisioonis samanimeline telelavastus (lavastaja Elvi Koppel, muusika Peeter Volkonski, osades Urmas Kibuspuu, Eero Spriit, Anne Paluver, Külliki Tool jt).
2004. aastal valmis ansamblitel Kosmikud ja No-Big-Silence lavastuse muusikast samanimeline album ("Kuidas kuningas kuu peale kippus").
2009. aastal lavastati näidend Vanemuise teatris (lavastaja Uku Uusberg).
5. august
5. august on Gregoriuse kalendri 217. (liigaastal 218.) päev. Juliuse kalendri järgi 23. juuli (1901–2099).
Vello Orumets LP
"Vello Orumets" on Vello Orumetsa 1982. aasta album.
Marlene Neubauer-Woerner
thumb|Marlene Neubauer-Woerner
Marlene Neubauer-Woerner (neiupõlvenimi Marlene Woerner; 25. august 1918 Landshut – 1. jaanuar 2010 München) oli saksa skulptor.
Marlene Neubauer-Woerner õppis Müncheni Kaunite Kunstide akadeemias Josef Henselmanni juhendamisel.
Aastast 1945 oli vabakutseline.
Tallinna Kopli kogudus
E.E.L.K. Tallinna Kopli kogudus oli Tallinnas tegutsenud luterlik kogudus.
Algul pidas Tallinna praost Aleksander Mohrfeldt Koplis jumalateenistusi endises Vene-Balti asunduses paiknenud Tallinna 26. algkooli ruumides. Kogudus asutati 1923. aastal emeriitpraost Mihkel Jürmanni eestvõttel. Tänu tema initsiatiivile andis Kalevi pataljon Sõjaministeeriumi loal kogudusele endise Peeter Suure Merekindluse hospidallinnaku kinohoone, mille piiskop Jakob Kukk pühitses 1925. aastal Tallinna Kopli kirikuks. 1931. aastal nõudis Kalevi pataljon kirikuhoone tagasi, pakkudes asemele teise hoone, kus Peeter Suure Merekindluse hospidallinnaku aegu oli olnud õigeusu kirik.
Pärast hoonete (kus Vene ajal olid haigla ja surnukuur, seejärel Kalevi pataljoni töökojad ja lugemistuba) ümberehitust õnnistati uus kirik sisse praost Aleksander Kapi poolt 18. oktoobril 1931. Selle kiriku põletasid taganevad Nõukogude väed maha 27. augustil 1941. Uut kirikut kogudus enam ehitada ei jõudnud. Koguduse tegevus lakkas pärast II maailmasõda, kui 1951. aastal liideti Kopli kogudus Tallinna Jaani kogudusega.
Enne 1934. aastat polnud kogudusel oma kirikuõpetajat, vaid hooldajaõpetaja. Esimeseks hooldajaõpetajaks oli Mihkel Jürmann; veel on tegutsenud hooldajaõpetajana Hermann Hansson, Einar Kiviste ja Robert Walter. 1934. aastal sai koguduse esimeseks kirikuõpetajaks Rudolf Sauerbrei, kes pidas seda ametit 1939. aastani, kuni põgenes Saksamaale. Aastatel 1939–1943 oli koguduse õpetaja Georg Klaus.
Seišelli ruupia
thumb|[[1989. aasta 25-sendine]] thumb|[[1943. aasta üheruupiane]] Seišelli ruupia (seišellikreooli keeles roupi) on Seišellide rahaühik. Üks ruupia jaguneb sajaks sendiks.
Paberraha võeti kasutusele 1914. aastal, mündid 1939. aastal.
Raha emiteerib Seišellide keskpank. Seišelli ruupia ISO 4217 kood on SCR, kasutatakse ka lühendeid SR ja SRe.
Käibel on paberraha nominaalväärtustega 10, 25, 50, 100 ja 500 ruupiat ning mündid väärtusega 1, 5, 10 ja 25 senti ning 1 ja 5 ruupiat.
Tempestiit
Tempestiit on enamasti madalmerelistes tingimustes väga tugeva tormiga ümbersetitatud settekiht.
Tempestiidid koosnevad erineva suurusega osakestest, meenutades bretšat või konglomeraati. Tempestiidid saavad moodustada vaid madalas veekogus, sest neid tekitab lainete energia, mis sügavale ei ulatu. Seetõttu on tempestiidid heaks abivahendiks paleogeograafiliste rekonstruktsioonide koostamisel.
Tempestiitide uurimisega tegelevat geoloogia haru nimetatakse paleotempestoloogia.
pisi|500 px|vasakul|Tempestiit [[Raikküla lademe (Siluri ladestu) dolomiidis Pusku-Ungru karjääris Läänemaal (pildil kujutatu laius looduses on umbes 30 cm)]]
Halliste valla vapp
thumb|Halliste valla vapp Halliste valla vapp on Viljandi maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Halliste valla vapp.
Vapp kinnitati 29. jaanuaril 2003.
Vapi kirjeldus
Punane rist mustal vapikilbil. Rist tõuseb vapi jalamilt, on alt kaarjalt laienev ja keskelt lõhikuga. Risti harude otsad on kaunistatud punaste paelornamentika motiividega. Kujundeid ümbritseb hõbedane ääris.
Põhjendus
Kaaruspaeltega ehitud rist sümboliseerib Halliste vaimseid traditsioone. Risti lõhik viitab nii meeste kui naiste seas populaarsele mulgi kuuele, mille küljel on samuti kaaruspaeltega kaunistatud lõhik. Lipu värvideks on nn. "mulgi koloriit": must, punane ja hõbe.
Felix Raeksoo
Felix Raeksoo, ka Feliks-Jaan Raeksoo (13. september 1899 Kaarli vald, Viljandimaa – 28. august 1937 Tallinn) oli Eesti politseinik.
Ta teenis 5. jalaväerügemendis ja lõpetas Politseikooli alama klassi 1929. Ta oli kordnik Tallinna 1. politseijaoskonnas.
Ta tapeti teenistuskohuste täitmisel. Teda pussitas Vana-Kalamaja ja Kopli tänava nurgal restorani "Grand" ees madrus Artemi Jõgi (aurikult "Salme", pärit Hiiumaalt, 20 aastat vana).
Voldemar Röding
Voldemar Röding (4. november 1908 Tallinn – 7. juuli 1991 Tallinn) oli eesti poksija.
Röding oli kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) Eesti meister (1933). Ta sai Eesti meistrivõistlustel keskkaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) neli korda II koha (1932–1935) ja kaks korda III koha (1929 ja 1931).
Röding osales kaks korda Eesti–Soome maavõistlustel (1929 ja 1938) ning kaotas mõlemad oma kohtumised punktidega. Ta osales ühe korra Eesti–Läti maavõistlustel (1934) ning kaotas oma kohtumise punktidega. Ta osales ühe korra Eesti–Leedu maavõistlustel (1934) ning võitis oma kohtumise punktidega.
Isiklikku
Poksija Alfred Röding oli Voldemar Rödingu vend.
Pii (täht)
Piist pärineb kirillitsa täht П.
Väiketähena kasutatakse piid sümbolina:
Kristalne kivim
Kristalseteks kivimiteks nimetatakse kokkuvõtvalt tard- ja moondekivimeid, eristades neid settekivimeist.
Kristalseist kivimeist koosneb aluskord, mis Eestis ei paljandu. Soomest ja Rootsist pärit kristalsed kivimid moodustavad suure osa Eesti rändkividest, neid nimetatakse enamasti maa- või raudkivideks.
Mõnikord nimetatakse kristalseid kivimeid ka kõvadeks kivimiteks.
Luup (muusika)
Luup (inglise keeles loop) on elektroakustilises muusikas eelsalvestatud või sämplitud muusikalõik, mida korratakse vajalik arv kordi.
Vastavalt sõna "luupimine" tähistab näiteks sämpli, löögi, takti või vabalt valitud pikkusega muusikalõigu tsüklilist või katkematut esitamist.
Luupe kasutatakse sämplerites (nt AKAI MPC2000), sämplipõhistes süntesaatorites (nt Korg Wavestation), muusikatarkvarades (nt Acid, Garageband, Buzz, Ableton).
Võttes rea luupe ja organiseerides neid sekventseris, saab luua pideva muusikalise jada (nt trummirea (drum track)).
Suurem osa moodsat tantsumuusikat on luubipõhine.
Tüüpilist trummiluubi kasutamist on kuulda näiteks Björki loos "Army of Me".
Camille Saint-Saëns
thumb|Camille Saint-Saëns Charles Camille Saint-Saëns [ʃaʁl kamij sɛ̃sɑ̃s] (9. oktoober 1835 Pariis – 16. detsember 1921 Alžiir) oli prantsuse helilooja, pianist, orelimängija, koorijuht ja muusikakriitik. Ta on eelkõige tuntud oma instrumentaalansamblile kirjutatud tsükliga "Loomade karneval" samuti oma teostega "Danse Macabre", "Samson ja Delilah", "Klaverikontsert Nr. 2", "Tšellokontsert Nr. 1" ja "Sümfoonia Nr. 3 (Oreli Sümfoonia)".
Varajased eluaastad
Saint-Saëns sündis Pariisis 9. oktoobril 1835. Tema isa oli valitsusametnik, kes suri 3 kuud pärast poja sündi. Teda kasvatasid tema ema Clémence ja tema tädi Charlotte Masson, kes hakkasid talle klaverit õpetama, kui ta oli 2-aastane. Sel ajal avastati ka, et Saint-Saënsil oli juba noorest peast absoluutne kuulmine. Peaaegu kohe hakkas ta ka ise komponeerima. Tema esimene säilinud helitöö on kirjutatud kolmeaastaselt 22. märtsil 1839. Kolmeaastaselt õppis ta lugema ja kirjutama, seitsmeaastaselt rääkis ladina keeles. Ta esines amtlikult esimest korda viieaastaselt, kui ta mängis kontserdil klaverisaadet Beethoveni "Viiuli Sonaadile". Umbes samal ajal hakkas ta põhjalikult analüüsima "Don Giovanni" partituuri. 1842. alustas ta klaveriõpinguid Camille-Marie Stamaty, Friedrich Kalkbrenneri õpilase, käe all. Oma esimese avaliku soolokontserdi andis Saint-Saëns 10-aastaselt. Kuuldus temast kui imelapsest levis kiiresti, sealhulgas Ameerikasse, kus tema imetegusid mainiti Bostoni ajalehe artiklis. Ta võis mälu järgi esitada ükskõik millise Ludwig van Beethoveni 32 klaverisonaadist.
Varateismelisena asus ta Pariisi konservatooriumi orelit ja kompositsiooni õppima koos Fromental Halévyga, ent mainekat stipendiumi Prix de Rome ei saanud ta ei 1852. ega 1864. aastal. Sellele vaatamata võitis ta mitmeid eripreemiaid ja tänu oma kasvavale mainele tutvus ka Ferenc Lisztiga. Kuueteistaastasena kirjutas helilooja oma esimese sümfoonia; tema teine sümfoonia, mis publitseeriti kui "Sümfoonia nr 1 Es-duur" kanti ette 1853. aastal, põhjustades paljude kriitikute ja heliloojate hämmastust. Hector Berlioz, kes sai samuti üheks Saint-Saënsi lähedaseks sõbraks, ütles tuntuks saanud lause: "Ta teab kõike, kuid tal puudub kogenematus."
Keskmised eluaastad
Aastatel 1858–1877 oli Saint-Saëns Pariisis Madeleine'i kiriku orelimängija. Tema iganädalased improvisatsioonid orelil meelitasid teda kuulama hulga rahvast ja ajendasid Ferenc Liszti nimetama teda maailma suurimaks orelikunstnikuks. Samas kirikus peeti ka tema matusetalitus. Sellel ajal valmis ka tema teos "Danse Macabre". Aastatel 1861 kuni 1865 asus ta klaveri eriala professori ametikohale École Niedermeyeris, kus õpetas klassikalise muusika nagu Bach ja Mozart kõrval ka kaasaegset muusikat nagu Liszt, Gounod, Berlioz ja Wagner. Tema kõige edukamad õpilased olid Andre Messager ja Gabriel Fauré, neist viimane oli Saint-Saënsi lemmikõpilane ja kellest hiljem sai ka ta kõige lähedasem sõber.
Suurem osa tema teoseid on loodud klassitsistlikus ja romantistlikus stiilis. Ta on loonud ühtekokku 12 ooperit, 3 sümfoonilist poeemi 5 klaveri-, 3 viiuli- ja 2 tšellokontserti,.
Koste Seselwa
"Koste Seselwa" ('tulge kokku, seišellased') on Seišellide riigihümn. See võeti kasutusele 18. juunil 1996.
Camille Saint-Saëns
Keskmised eluaastad
1875 abiellus Saint-Saëns Marie-Laure Truffot'ga. Nad said kaks last André ja Jean-François, kes 1878 kahenädalase vahega surid. 1881 jättis Saint-Saëns oma naise maha. Nad ei lahutanud, kuid elasid edaspidi täiesti eraldi.
Koste Seselwa
Hümni viisi ja kreoolikeelsete sõnade autorid on David François Marc André ja George Charles Robert Payet.
Trompet
thumb|Saksa trompet Trompet on kõrgeima registriga vaskpuhkpill. Trompetid on ühed vanimad muusikainstrumendid, mis eksisteerisid juba 1500 aastat eKr. Trompeteid valmistatakse valgevasest. Valgevasest toru painutatakse kaks korda, et saavutada pikergune kuju. Heli tekitatakse puhudes õhku läbi huulte, tekib "sumisev" heli, mis tekitab helilained õhujoas trompeti sees.
Trompetit kasutatakse paljudes muusikaliikides, kaasa arvatud klassikalises muusikas ja džässis.
Tint
pisi|Tindipotte Tint on värvipigmente sisaldav vedelik, mida kasutatakse kirjutamiseks.
Trompet
Muusikut, kes mängib trompetit, nimetatakse trompetimängijaks ehk trompetistiks.
Tint
Ajalugu
pisi|Klaasist tindipott, millel on silt kirjaga "Parim Kooli-Tint [[AS Odor Tallinn"]] Täitesulepeade asendamine pastapliiatsitega vähendas vajadust tindi järele. Kui aga arvutite kasutamine laiemalt levis ja dokumentide väljaprintimine muutus igapäevaseks tegevuseks, hakkas nõudlus taas kasvama. Kuigi laserprinterid kasutavad tindi asemel tahma, ei ole nende tulek oluliselt nõudlust tindi osas kahandanud, kuna seda kompenseerivad järjest kasvavad printimismahud.
Trompet
Ehitus
Trompeti toru on silindriline. See tagab särava, selge ja valju heli. Toru sisediameeter on väiksem huulikuava pool ja suurem kõlalehtri pool. Tegelikult on toru silindriline vaid keskosas. Ligikaudu võib toru jagada kolmeks võrdseks osaks: esimene osa on kooniline, aga laienemine on aeglane, teine osa on silindriline ja kolmas taas kooniline. Sisediameetri muutused peavad olema hoolikalt läbi mõeldud, et tagada korralik intonatsioon. Korneti ja flüügelhorni torud on koonilised kogu ulatuses ning nad tekitavad seetõttu mahedama tooni. Iseloomustava karakteristikuna kasutatakse toru sisediameetrit teise ventiili juures. See võib jääda vahemikku 0,430–0,472 tolli.
Nagu kõikide vaskpillide puhul, tekib heli õhu puhumisel läbi huulte, tekitades "sumiseva" heli huulikusse ja helilaine õhujoas. Mängija saab valida helikõrguse ülemtoonide reast, muutes huuleava suurust ja pinget suusõõrlihases. Huulikul on ringikujuline serv, mis pakub huulte vibreerimiseks hea keskkonna. Kohe serva järel on huuliku kauss, mis suunab õhujoa läbi palju pisema ava (kõri) ja laieneva tagaosa kaudu trompetisse. Nende huuliku osade mõõtmed mõjutavad heli kvaliteeti ja tämbrit ning mängukergust ja -mugavust. Üldiselt, mida sügavam ja laiem kauss, seda suurem helivaljus ja tumedam tämber.
Tänapäevastel trompetitel on kolm (mõnigatel juhtudel ka neli) pumpventiili. Esimene ventiil alandab helikõrgust terve tooni, teine alandab pool tooni ja kolmas poolteist tooni. Kui neljas ventiil on olemas, siis see alandab helikõrgust puhta kvardi jagu (viis pooltooni). See muudab instrumendi täielikult kromaatiliseks.
Tint
Välislingid
墨
Trompet
Ehitus
Heli projektseeritakse lehtri kaudu. Lehtreid on valmistatud paljudest materjalidest, näiteks messing, punane messing ja vask. Tumedam messing tekitab soojema heli.
Tänapäevastel trompetitel on võimalik kompenseerida intonatsioonilisi puudusi mis tekivad helirea teatud nootidel. Enamasti on võimalik muuta esimese ja kolmanda ventiili krooni pikkust, tõmmates neid natuke välja. Selle jaoks on nende kroonide küljes rõngad, et seda saaks mängimise ajal lihtsalt ja kiiresti teha.
Ajalugu
Vanimad trompetid pärinevad 1500. aastast eKr või vanemast ajast, kuid need olid klappideta torupillid. Pronks- ja hõbetrompeteid on leitud Tutanhamoni hauakambrist. Samast ajast pärit trompetisarnaseid pille on leitud Skandinaaviast ja Hiinast. Neid mängiti, puhudes õhku läbi suletud huulte. Niimoodi tekkiv sumisev hääl tekitas trompeti sees olevas õhusambas seisulaine. Peruust on leitud umbes aastast 300 pärit trompeteid. Esimesi trompeteid ei kasutatud tänapäeva mõistes muusika tegemiseks, vaid märguandevahenditena sõjalistel ja religioossetel eesmärkidel.
Juba antiikajal hakati mõnes sõjaväes moodustama sõjaväeorkestreid, mis koosnesid peamiselt puhkpillidest ja trummidest. Nende eesmärk oli lisaks märguannete edastamisele sõjaväe moraali hoidmine lahingu ajal ja vastase hirmutamine. Vanad kreeklased trompeteid ei kasutanud, küll aga tegid seda etruskid, kellelt Vana-Rooma selle kombe üle võttis.
Muusikainstrumendina hakati trompetit kasutama renessansiajal. Sel ajal oli trompetil keerdus toru ilma klappideta. See võimaldas mängida korraga üheainsa seeria ülemtoone. Niisugust pilli nimetatakse naturaaltrompetiks. Trompeti kuldajaks nimetatakse barokki, kus kirjutati palju trompetisoolosid. 20. sajandil see tava taaselustati. Mozarti ja Beethoveni, isegi Brahmsi sümfooniaid mängiti originaalis naturaaltrompetitega.
14. sajandil leiutati liuguriga trompet, milles õhuvoolu teepikkust instrumendis muudeti liuguri liigutamisega. Liuguriga trompetist arenes välja tromboon.
Saksa päritoluga Rootsi helilooja Joachim Nikolas Eggert võttis trompeti 1807. aastal kasutusele sümfoonia partituuris, pärast seda kui trompetile lisati kolm pumpklappi eri helikõrguste mängimiseks. Tänapäeval valmistatakse ka pöördklappidega pille.
Tänapäeval kasutatakse trompeteid paljudes muusikastiilides. Näitena võib tuua klassikalise muusika, džässi, roki, bluusi, popi, ska, polka ja funk ' i.
Rööproodne leht
pisi Rööproodne leht on leht, mille ühesugused leherood suunduvad lehelaba aluselt tipuni.
Tallinna Issanda Muutmise peakiriku kogudus
pisi|Kogudus kasutab [[Tallinna Issanda Muutmise peakirikut (september 2011)]] EAÕK Tallinna Issanda Muutmise peakiriku kogudus on Tallinnas tegutsev õigeusu kogudus.
Kogudus kasutab Tallinna Issanda Muutmise peakirikut.
Algsele Issanda Muutmise peakiriku kogudusele kuulus Tallinnas ka Tallinna Vladimiri Jumalaema kirik, kus 1856. aastal hakati pidama eestikeelseid õigeusu jumalateenistusi. 1900. aastal, Aleksander Nevski katedraali valmides, lahkus vene kogudus Issanda Muutmise kirikust Aleksander Nevski peakirikusse. Eesti kogudus Püha Vladimiri kirikust kolis ümber Issanda Muutmise kirikusse, väikene Vladimiri kirik ehitati 1921. aastal ümber koguduse majaks.
Altai
pisi|Altai kõrgeim tipp Beluhha Altai on mäestik Sise-Aasias Venemaa, Kasahstani, Hiina ja Mongoolia piirialadel.
Loodeosas koosneb ta erisuunalistest ahelikest, mille vahele jääb mitu laia nõgu. Kõrgeim tipp on Beluhha, 4506 meetrit. Beluhha on ühtlasi kogu Siberi kõrgeim tipp. Venemaa Aasia-osas on temast kõrgem vaid Kljutševskaja sopka vulkaan Kamtšatkal. Beluhhalt edasi kulgeb mäestik pikalt kagusse ja itta; seal asuvad Mongoolia ja Gobi Altai.
Altaist kirdesse jäävad Lääne-Sajaanid, põhja Kuznetski Alatau ja edelasse Tarbagatai. Altaist loodesse jääb Kulunda stepp ja lõunasse Džungaaria nõgu.
Altai mäed tekkisid baikali ja kaledoonia kurrutuse ajal, aga kesk- ja uusaegkonnas toimusid selles piirkonnas uued tektoonilise kerke protsessid. Esimesena hakkasid baikali kurrutuse lõpupoole (kurrutus ise dateeritakse aega 650–550 miljonit aastat tagasi) tekkima Altai mägede kirdeahelikud. Sel ajal oli tänapäeva Altai edelaosas veel meri. Kaledoonia (500–400 miljonit aastat tagasi) ja hertsüünia kurrutuse ajal surusid välisjõud merepõhja kortsu ja tõstsid merepinnast lõrgemale, moodustades mägismaa. Mäetekkeprotsessidega kaasnesid tugevad vulkaanipursked, mille tulemusena kaeti maapind laavaga. Seejärel kulusid mäed miljonite aastate jooksul päikese, tuule ja teiste loodusjõudude toimel madalaks, moodustades kõrgendikega tasandiku. Aga uusaegkonnas on Altais taas hakanud toimuma alpiinsed mäetekkeprotsessid.
Funktsioon (bioloogia)
Funktsioon on bioloogias organismi mõne anatoomilise, füsioloogilise või käitumusliku omaduse (tunnuse) otstarve. Viidet funktsioonile kasutatakse selle omaduse seletusena.
Mängukaardid
thumb|MängukaardidMängukaardid (argikeeles ka: kaardid) on tavaliselt ristküliku kujulised, ümardatud nurkadega, tugevast paberist või plastist valmistatud käepärased vahendid kaardimängude mängimiseks.
Funktsioon (bioloogia)
Funktsiooni mõiste kriitika
Funktsiooni mõiste niisugust kasutamist on peetud problemaatiliseks, sest tundub, nagu sellega vihjataks, et funktsioon on saadud üleloomuliku konstrueerija (Jumala) teadliku tegevuse tulemusena. Funktsiooni mõiste kasutajatele on ette heidetud ka vitalismi (erilise "elujõu" eeldamist), ajas tagasi kulgevat põhjuslikkust (tulevased tagajärjed seletavad praegusi tunnuseid), ühitamatust mehhanitsistliku seletusmustriga, mentalismi (vaimu toimimise tarbetut eeldamist) ja empiirilise kontrollimise võimatust.
Keminmaa vald
Keminmaa on vald Soomes Lapi maakonnas. Keminmaa naabervallad on Kemi linn, Simo, Tervola ja Tornio linn.
Mängukaardid
Ajalugu
Mängukaardid arvatakse olevat pärit Hiinast. Koos paberi leiutamise ja kasutuselevõtuga hakati Hiinas mitmesuguste mängude mängimiseks kasutama mängukaarte. Varem kasutusel olnud puidust, mineraalidest, elevandiluust või muust materjalist kivide asemel võeti kasutusele paberist vahendid. Mitmete Hiina traditsiooniliste mängude (Mahjong jt) kivide komplekt oli sarnane praegu tuntud kaardipaki mastide ja numbrite komplektiga.
Keminmaa vald
Külad
Hirmula, Ilmola, Itäkoski, Jokisuu, Laurila, Lautiosaari, Liedakkala, Maula, Pörhölä, Ruottala, Sompujärvi, Törmä, Viitakoski
Funktsioon (bioloogia)
Funktsiooni mõiste kriitika
Osa uurijaid on seisukohal, et Darwini evolutsiooniteooria teeb funktsiooni mõiste ja funktsionaalsed (funktsioonil põhinevad) seletused bioloogias tarbetuks.
Mängukaardid
Ajalugu
Euroopasse jõudsid mängukaardid läbi Lähis-Ida ja araabia maade. Esimesena kasutati tänapäeval tuntud mängukaarte 14. sajandil islamlikus Hispaanias. Sealt levisid need aastatel 1375–1380 laialdaselt kristlikus Euroopas.
Ervin Lázár
pisi|Ervin Lázár ([[1989)]] Ervin Lázár (5. mai 1936 Budapest – 22. detsember 2006 Budapest) oli ungari kirjanik, kes oli eelkõige tuntud muinasjuttude kirjutajana.
Mängukaardid
Kaardipakk
Mängukaartidest koosnevaid kaardipakke on maiti ja kultuuriti erinevaid.
Funktsioon (bioloogia)
Funktsiooni mõiste kasutamine ja selle õigustus
Paljud bioloogid ja filosoofid leiavad, et bioloogilised seletused ei saa läbi ilma funktsiooni mõisteta ning etteheited selle kasutamisele ei ole põhjendatud.
Ervin Lázár
Ta oli Attila Józsefi auhinna ja Kossuthi auhinna laureaat.
Funktsioon (bioloogia)
Funktsiooni mõiste kasutamine ja selle õigustus
Erinevad lähenemised funktsiooni mõistele bioloogias võib Colin Alleni järgi rühmitada teleomentalismiks ja teleonaturalismiks. Teleomentalism mõistab funktsiooni teadliku tegevuse tulemusena. Teleonaturalism tõlgendab funktsiooni mõistet nii, et teadlikku tegevust poleks vaja eeldada.
Mängukaardid
Angloameerika kaardipakk
Angloameerika ehk prantsuse kaardipakis jagunevad kaardid neljaks mastiks: ruutu, risti , ärtu ja poti (pada). Mastid jagunevad omakorda punasteks (ärtu ja ruutu) ning mustadeks (risti ja poti). Igas mastis on numbrikaardid numbritega 2–10, pildikaardid (soldat, emand, kuningas) ning äss. Igas mastis on seega 13 kaarti ning kokku on angloameerika kaardipakis 52 mängukaarti. Nendele võib lisanduda 1 või 2 jokrit.
Beetaosake
Beetaosake ehk β-osake on suure energiaga elektron või positron, mis tekib beetalagunemise käigus. Beetaosakeste energia beetakiirguses varieerub tugevasti. Suurima energiaga beetaosakesed võivad liikuda isegi peaaegu valguse kiirusega.
Mängukaardid
Saksa-austria kaardipakk
Saksamaal ja Austrias kasutatakse sarnase struktuuriga kaardipakke, erinevus on vaid mastide kujutistes ja nimetustes.
Beetaosake
Beetaosakesed tekivad näiteks radioaktiivse kaaliumi isotoobi kaalium-40 lagunemisel. Beetakiirgus on ioniseeriv kiirgus, mille läbimisvõime on alfakiirguse omast suurem, kuid gammakiirguse omast väiksem.
Mängukaardid
Itaalia kaardipakk
Itaalias kasutatakse erinevate mastide nimetuste ja kujundustega kaardipakke, milles on tüüpiliselt 40 kaarti (igas mastis 10). Numbrikaartidena on kasutusel vaid numbrid 2–7.
Funktsioon (bioloogia)
Teleomentalism
Teleomentalismi sirgjooneline vorm on kreatsionism.
Mängukaardid
Hispaania kaardipakk
Hispaanias, samuti paljudes hispaaniakeelsetes maades kasutatakse kaardipakki, milles numbrikaartidest puudub "10", seega on igas mastis 12 kaarti, kokku 48 kaarti. Mängitakse ka mänge 40 kaardiga, mispuhul eemaldatakse ka "üheksad" ja "kaheksad".
Funktsioon (bioloogia)
Teleomentalism
Teine teleonaturalismi variant leiab küll, et funktsiooni mõiste eeldab teadlikku tegevust, ent peavad selle rakendamist bioloogias metafoorseks. Enamasti leiavad nad, et bioloogia saaks läbi ka ilma niisuguse metafoorita.
Mängukaardid
Jaapani kaardipakid
Jaapanis kasutatakse peamiselt kahte tüüpi kaardipakke erinevate mängude mängimiseks.
Funktsioon (bioloogia)
Teleonaturalism
Osa teleonaturaliste taandab funktsiooni mõistet kasutavad kirjeldus- ja seletusviisid väljaspool bioloogiat (näiteks küberneetikas ja süsteemiteoorias) kasutatavale kirjeldus- ja seletusmustritele.
James Mancham
pisi|James Mancham pisi|James Mancham Seišellide 1977. aasta hõbemündil. Sir James Richard Marie Mancham (11. august 1939 Victoria – 8. jaanuar 2017) oli Seišellide poliitik, riigi esimene president aastatel 1976–1977.
Funktsioon (bioloogia)
Teleonaturalism
Teised taandavad selle bioloogia raames kas nn loomulikele väärtustele (näiteks sellele, mis on konkreetsele isendile või liigile hea) või looduslikule valikule või mõlemale koos.
James Mancham
James Manchami isa oli edukas ärimees, kes saatis poja Suurbritanniasse õigusteadust õppima.
Mängukaardid
Muud
1970. aastate lõpus olid eesti laste hulgas populaarsed kaardimängud "Must Notsu", "Narr" ja "Ott", kus olid kasutusel 33 kaardist koosnevad kaardipakid. Olenevalt mängust olid kaardid kas loomapiltidega või kujutasid keskaegseid ameteid või liiklusmärke. 32 kaarti moodustasid sarnased paarid, üks kaart pakist oli üksik ja kujutas mängu "nimitegelast".
Funktsioon (bioloogia)
Taandamine looduslikule valikule
Kui funktsiooni mõiste taandatakse looduslikule valikule, siis tunnuse seletust, mis viitab funktsioonile, tõlgendatakse selle tunnuse olemasolu või säilimise kausaalse seletusena loodusliku valiku kaudu.
James Mancham
Kui Seišellide iseseisvumise plaanid teatavaks said, asutas James Mancham 1964. aastal Seišellide Demokraatliku Partei, mille juhiks ta jäi kuni 2005. aastani. Suurbritannia ülemvõimu ajal oli ta koloonia peaminister ning pani eelkõige turismi edendamise abil aluse riigi majanduslikele edusammudele. Kui Seišellid 1976. aastal iseseisvusid, valiti ta presidendiks. Ta astus ametisse 29. juunil 1976.
Mängukaardid
Muud
1980. aastate lõpus olid kooliealiste hulgas levinud erinevate tehnikavahendite (autod, mootorrattad, laevad, lennukid) piltide ja tehniliste andmetega kaardid, millega mängiti "Linnade põletamise" laadset mängu ja mille kaardipakil polnud kindlat suurust. Et need kaardid olid välismaist päritolu ning raskesti kättesaadavad, siis loodi ilmselt paljuski nende kaartide eeskujul analoogiline "Lipukaartide mäng", mille kaardid tegid koolilapsed käsitsi ja mis sisaldasid riikide lippude, pealinnade, pindala, rahvastiku ja mõnede muude parameetrite andmeid.
Funktsioon (bioloogia)
Taandamine looduslikule valikule
Mõned autorid käsitlevad eraldi tunnuse ilmumist ja selle säilimist. Osa uurijaid peab funktsiooni seisukohast oluliseks ainult vaadeldava tunnuse neid efekte, mis selle valimisele populatsioonis on kaasa aidanud; teised neid efekte, mis praegu või tulevikus selle säilimisele populatsioonis potentsiaalselt kaasa aitavad.
James Mancham
Juunis 1977 kõrvaldas France-Albert René James Manchami Tansaania abiga tehtud riigipöörde tulemusel võimult. Demokraatliku partei tegevus keelati 1979. aastal ning kehtima hakkas Seišellide Progressiivse Rahvarinde ainuvõim. James Mancham läks seejärel pagulusse ning tegeles Suurbritannias äriga. Aastatel 1978–1981 püüdis ta Lõuna-Aafrika Vabariigis elavate Seišelli pagulaste kaudu palgasõdurite abil Renéd võimult kukutada, kuid riigipöördekatse kukkus läbi.
Väike-Aasia
thumb|300px|Väike-Aasia poolsaar paikneb Türgi lääneosas Väike-Aasia on poolsaar Euraasia edelaosas. Seda ümbritsevad Must meri põhjast, Marmara meri loodest, Egeuse meri läänest ja Vahemeri lõunast. Bosporuse väin ja Dardanellid eraldavad seda Balkani poolsaarest.
Väike-Aasia poolsaare pinnamood on mägine. Seal asuvad Pontose mäed kirdes, Tauruse mäed lõunas ja Anatoolia mägismaa keskel.
James Mancham
Pärast France-Albert Renéd toetanud Nõukogude Liidu lagunemist demokraatia taastati ning James Mancham pöördus kodumaale tagasi ja asus taas turismiga tegelema.
Aastal 1993 kandideeris ta presidendiks. Ta sai 36,72 protsenti häältest, kuid kaotas France-Albert Renéle. 1998. aasta presidendivalimistel jäi ta 13,8 protsendiga häältest France-Albert René ja Wavel Ramkalawani järel kolmandaks. Aastal 2001 ta enam presidendiks ei kandideerinud.
James Mancham kirjutas kaks raamatut. "Paradise Raped" räägib riigipöördest ja "War on America Seen from the Indian Ocean" 11. septembri sündmustest.
Ta oli abielus Austraalia ajakirjaniku Catherine Olseniga.
Väike-Aasia
Väike-Aasia poolsaar kuulub Türgile. Suurimad linnad on İstanbul (osaliselt Väike-Aasias), Ankara ja İzmir.
Mängukaardid
Tõlgendus
52 kaarti sümboliseerivad aasta 52 nädalat, 4 masti aga aastaaegu, värvid must ja punane meest ja naist. Kaardipakis olevad 12 pildiga kaarti sümboliseerivad aasta 12 kuud.
Välislingid
& & &
Ferdinand Thomson
Ferdinand Karl Thomson (25. aprill 1902 Vahiannuse talu, Raadi vald, Tartumaa – 21. oktoober 1961 Paide) oli eesti arst, arstiteadlane, ftisiokirurgia pioneer, oma ftisiokirurgia koolkonna ja ftisiaatria eriala rajaja Eestis. (Kuni 1940ndate alguseni Tomson.)
Õppis 1922–1927 (lõpetas 1927) Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane. Dr. med. väitekiri (Tuberkuloosibatsilli bioloogiline iseloom, eriti tuberkuloosijuhtudel Eestis ja võitlus tuberkuloosiga) jäi 1941 sõjaolude tõttu kaitsmata.
Bhutani vapp
pisi
Bhutani vapp on Bhutani ametlik vapp.
Kirjeldus
See on ringikujuline.
Ta kujutab kahte ristatud teemantpiksenoolt lootose kohal. Piksenoolte kohal on kalliskivi ja kummalgi küljel kõuedraakon.
Tõlgendus
Piksenoolte kohal olev päikesevari sümboliseerib Bhutani rahva vaimulikku kaitset.
Lootos sümboliseerib rahu ja puhtust.
Isane ja emane kõuedraakon tähistavad Bhutani dzongkhakeelset nime Drukyuel 'Draakonimaa'. Nad keerlevad ümber piksenooltest ratta.
Ajalugu
Vapp on käibel 1980. aastast.
Ühistegevus
Ühistegevus on sarnaste huvidega isikute koondumine, et teostada ühistegevuses osalejate individuaalsete huvide rahuldamist. Ühistegevus on sama vana kui inimkond, inimesed on läbi aegade üritanud oma isiklikke probleeme lahendada ühiselt olukorras, kus paljudel on samasugune probleem või eesmärk. Ühistegevus on õiglane, kui iga ühistegevuses osaleja saab kasu proportsionaalselt tema poolt antud panusele.
Ühistegevuse mõju
Ühistegevuse üks kandvaid ideid on ühistu liikmete vajaduste rahuldamiseks omahinnaga teenuste osutamine. Majanduslike ühistute kaudu saab iga ühistu liige lisasissetulekut, mis parandab tema perekonna majanduslikku olukorda. Hästikorraldatud sotsiaalühistute kaudu saavad aga inimesed paremini rahuldada oma kultuurilisi, sotsiaalseid ja harrastusvajadusi. Heal tasemel ja mitmekülgse poliitilise ühistegevuse kaudu (erakondade kohalikud grupid) on võimalik paremini korraldada ka kohalikku omavalitsuslikku elukorraldust. Kohalikud inimesed, kes on liitunud poliitiliste erakondadega, saavad ise osaleda oma elu korraldamisel ja vahetult mõjutada külade, valdade, alevite ja linnade elu.
Ühistulistel ühendustel on oma piirkonnale suur mõju. Tänu ühistutele, mille liikmeteks on kohalikud elanikud, jääb kogu ühistegevuse kaudu teenitav raha kohalike elanike kätte, seega ka kohaliku elu edendamiseks. Kohalikke projekte võimaldavad finantseerida hoiu-laenuühistud. Kohalike ühistute puhul paraneb ka piirkonna tööhõive. Ühistutes leiavad sageli tööd ka need inimesed, kes ei ole ühistute liikmed-omanikud. Kuna maksudest laekub suur osa kohalike omavalitsuste eelarvesse, siis aitab seegi kaasa piirkonna arengule. Hästikorraldatud ühistegevuse kaudu on igal ühiskonna liikmel võimalik oma majanduslikku olukorda parandada ning aktiivselt osaleda ka sotsiaalelus ja poliitikas.
Juminda-Suurekõrve sihtkaitsevöönd
Kaitsevööndis on osaliselt lubatud metsatööd ja seal asuvad kaks teed, kus on lubatud tavaline transport: Hara–Pedaspea tee ja Pikanõmme tee.
Juminda-Suurekõrve sihtkaitsevööndi maastikku ilmestavad eeskätt Aabla raba ja Hara soo, mis moodustavad kaitsevööndi valdava osa.
A Model of the Universe
"A Model of the Universe: Space-Time, Probability, and Decision" on Storrs McCalli filosoofiline raamat. See ilmus 1994 Oxford University Pressi väljaandel.
Eessõna
Esitatakse väga üldine hüpotees, mis heidab valgust aja suunale, aja voolamisele, teaduslike seaduste loomusele, kvantmehaanika interpretatsioonile, tõenäosuse definitsioonile, kontrafaktuaalide semantikale, maailmadevahelisele identsusele, olemuslikele omadustele, kaalutlemisele, otsusele ja vabale tahtele.
1 Mudel
Esitatav eksootiline universumi mudel on täpne ja detailne ning heidab valgust muidu kangekaelsetele probleemidele.
Universum on neljamõõtmeline aegruumi kontiinum, milles igal objektil ja sündmusel on asukoht. Antud koordinaadistikus on igal sündmusel kolm ruumi- ja üks ajakoordinaat. Iga kestev objekt hõivab aegruumi mahu, mis on tavaliselt ruumiliselt väike ja ajaliselt suur. Erirelatiivsusteoorias on Minkowski diagrammidel ka edasi ja tagasi suunatud valguskoonused, ja need näitlikustavad üleminekut ühest aegruumi koordinaadistikust teise. Siinse raamatu universumimudel erineb Minkowski maailmast selle poolest, et siin on ühe aegruumimuutkonna asemel paljude muutkondade hargnev hulk. (Aegruum ei pea olema lame.)
Olgu kõik mineviku sündmused ja objektid kujutatud Minkowski diagrammil. Olgu iga füüsikaliselt võimalik tulevik maailma hetkeseisundi suhtes kujutatud eraldi Minkowski diagrammina, mis hargneb ühisest minevikust. Üldjuhul on neid tulevikke mitu. Universum on seega nagu puu, kus ühisest tüvest hargneb tihedalt (loendumatu hulga jagu) harusid. Iga haru omakorda hargneb. Saame väga keerulise hargnemise ja väga palju harusid. Konkreetsest sõlmest on ligipääsetavad iga haru iga punkt sellest sõlmest kõrgemal, kuid kaks eri harude punkti samal tasandil on teineteisele ligipääsmatud.
Kõigist võimalikest tulevikkudest, mida kujutavad esimesest harust hargnevad aegruumimuutkonnad, saab "tegelikuks", st mineviku osaks, ainult üks. Teised harud kaovad. Universumi mudel on puu, mis "kasvab", kaotades harusid.
Igal staadiumil on täiesti juhuslik, milline haru saab tüve osaks. Kõik harud on võrdselt reaalsed ning moodustavad universumi. Et universum on igal ajal erinev, on ta dünaamiline, kuid siiski seesama universum.
See mudel erineb Minkowski maailmast, kus harusid ei ole, maailmast, kus on ette määratud, millisest harust saab tulevik, kvantmehaanika Everetti interpretatsioonist, milles realiseeruvad iga algtingimuste komplekti kõik füüsikaliselt võimalikud tulemused, ja mudelist, kus on peale selle ka alternatiivsed minevikud. Selle raamatu mudel ei ole valitud mitte sellepärast, et autor algusest peale väidab, et universum sarnaneb rohkem selle mudeliga. Asi on hoopis selles, et kui maailm oleks niisugune, siis see seletaks teatud asju, millest filosoofid pole aru saanud. Tegu on parima seletuse järeldamisega.
Mudel on ontoloogiline, selle ehitus on sõltumatu meie kujutlusvõimest, puudub ebamäärasus ja kahemõttelisus selles, mida tüvi ja harud sisaldavad. Millised objektid ja sündmused kus ja millistes harudes on, see on faktiküsimus. Harud määrab füüsiline võimalikkus, mis on samuti faktiküsimus. Jutt ei ole episteemilisest võimalikkusest ega loogilisest võimalikkusest. Erinevalt loogilisest võimalikkusest ja loogilisest paratamatusest on füüsiline võimalikkus ja füüsiline paratamatus suhtelised modaalsused. Füüsilisest võimalikkusest saab rääkida ainult teise aja teise sündmuse või asjade seisu suhtes. Näiteks Maa peal pole füüsiliselt võimalik hüpata 5 meetri kõrgusele, Kuu peal on. Loogiline võimalikkus ühel ajal ei sõltu loogilisest võimalikkusest teisel ajal (kui kirjeldus ei ole loogiliselt ebapuhas), füüsilise võimalikkuse puhul sellist sõltumatust ei ole. Algtingimuste suhtes füüsiliselt paratamatu on see, mis on kõigil ülemistel harudel, füüsiliselt võimalik on see, mis on mõnel harudest. (Füüsiliselt võimalikku haru või asjade seisu ei saa defineerida sellena, mida lubavad loodusseadused. Loodusseadus kaasub (füüsiliselt võimalike) harude struktuuriga, nagu ka füüsiline võimalikkus.)
See mudel on dünaamiline. Harude kulumise tõttu on ta igal hetkel erinev. Aga universum on neljamõõtmeline, kuidas ta saab ajas muutuda? J. J. C. Smart, kes on aja küsimuses parmenideslane, arutleb nii: oletame, et ei ole mitte üks universumipuu, mis ajas muutub, vaid suur hulk (kontiinum) hetkepuid, millest igaüks naabritest pisut erineb. Saame otsekui filmikaadrite kogumi, superuniversumi, mis moodustavad otsekui kaardipaki, kus pealpool olevatel kaartidel on pikem hargnemata tüvi. See on muidu hea viis muutumist kujutada, ainult et nii võib kujutatava objekti kujutistega segi ajada. Aga seda viga saab hõlpsasti vältida. Film koosneb hetkkaadritest, mis projektoris tekitavad liikumise ja muutumise illusiooni, kuna aga filmitavad objektid tõesti liiguvad ja muutuvad. Erandiks on animafilmid, aga erand kinnitab reeglit, sest joonisfilmid on täielik illusioon ja liikuvaid figuure, mida nad kujutavad, pole olemas. Samamoodi võib Smarti kaardipakki kasutada universumipuu muutumise kirjeldamiseks. Aga sel juhul pole illusiooni, sest hargnev puu tõepoolest muutub. Sellepärast me räägime kahest täiesti eri asjast. Üks on see, et universumi kujutisi on palju. Teine on universumipuu ise, mida kujutatakse. See muutub, kaotades harusid. Hoolimata harude kaotamisest jääb ta samaks puuks. Iga muutus toimub mingil ajal, kuid mitte ajas, kui mõelda seda nii, et see nõuab teist ajamõõdet, milles muutus toimub.
See mudel on lihtsustus, sest see ei võta arvesse erirelatiivsusteooriat. Tüvi ja iga haru on neljamõõtmelised aegruumimuutkonnad, ja jagunemispunkt tüve ja harude vahel on tüve hetkeline kolmemõõtmeline ristlõige (ruumisarnane hüpertasand). Aga erirelatiivsusteooria järgi ei ole igal antud ajal ühte niisugust hüpertasandit. Ei ole absoluutset, globaalset viisi, kuidas jaotada sündmusi minevikuks, olevikuks ja tulevikuks. Viis, kuidas universumipuu hargneb, ei sõltu mitte üksnes ajast, vaid ka taustsüsteemist. Nii et universum ei ole erinev mitte ainult eri aegadel, vaid ka eri taustsüsteemiaegadel. Geomeetrias uuritakse kehade omadusi, mis on koordinaadistiku muutmise suhtes invariantsed. Viis, kuidas universumipuu hargnemise viis muutub üleminekul ühest taustsüsteemist teise ühel ajal, on puu perspektiiviomadus. Neid erinevusi saab koordinaadistiku vahetamisega olematuks teisendada. Kõiki erinevusi muidugi olematuks teisendada ei saa. Ükski koordinaattelgede teisendus ei vii igal juhtumil puult ühel ajal puule teisel ajal. Selleks et teada saada, kuidas homne puu välja näeb, on ainus võimalus oodata.
Milline on universumipuu topoloogiline ehitus? Iga täielik tee läbi puu, st tüve ja ühe haru, on neljamõõtmeline aegruumi muutkond. Iga muutkond kattub iga teise muutkonnaga seni, kuni need lahknevad. Harupunkt, kus nad lahknevad, on mingis koordinaadistikus kolmemõõtmeline ruumisarnane hüpertasand. Harupunktidest kõrgemal on aegruumi piirkonnad, mis on üksteisele ligipääsmatud. Vastastikku ligipääsmatud piirkonnad ühes sidusas ruumis on topoloogias tuntud. Lisas 1 püütakse hargnevat topoloogilist ruumi matemaatiliselt kirjeldada ning näidatakse, et selliseid ruume on kahesuguseid: "alumine lõige" (Hausdorffi ruum, mis ei ole lokaalselt eukleidiline ruum) ja "ülemine lõige", mis on lokaalselt eukleidiline, kuid pole Hausdorffi ruum. Lisas 2 antakse hargneva aegruumi kirjeldus, mis on taustsüsteemide suhtes invariantne; näidatakse, et on olemas taustsüsteemide suhtes invariantne topoloogiline struktuur, mis võimaldab rääkida kõigist taustsüsteemisõltelistest mudelitest kui üheainsa hargneva maailma mudelitest.
Hargnevas mudelis sõltub paljude (kuigi mitte kõikide: erandite seas on propositsioonid, mis on tõesed sellepärast, et sündmused, mis neid tõeseks teevad, on kõigis harudes) propositsioonide tõesus sellest, milline haru jääb igal hetkel pärast harude kulumist alles. Tõesus kaasub sündmustega ja tõega ei kaasu midagi, sellest ei olene midagi. Mõned filosoofid on teisiti arvanud. 1960ndatel arutati elavalt, kas juhul, kui mingi tulevikupropositsioon on tõene, on võimalik mingi tegevusega põhjustada selle väärust. Väideti, et kui see poleks võimalik, siis saaksid inimesed teha ainult seda, mida "saatus" (nimelt tõeste tulevikuväidete kogum) ette näeb. Aga muidugi on võimalik teha tõene propositsioon tuleviku kohta vääraks. See, mis selle üldse tõeseks teeb, on see, mida me homme teeme, ja kuna me saame homme teha erinevaid asju, siis me saame selle vääraks teha, aga tegelikult ei tee. (Richard Taylor väidab, et keegi ei saa midagi teha tarviliku tingimuse puudumisel. Aga see on tõsi, kui see tarvilik tingimus on oleviku empiiriline asjade seis, ent mitte siis, kui see tingimus on tulevikupropositsiooni tõesus. See, mida meil on võimalik teha, ei sõltu sellest, mida me tulevikus teeme.) Fatalism, mis tuleneb tõeste tulevikupropositsioonide olemasolust, on seega täiesti kahjutu ega piira mitte kuidagi inimese vabadust.
Jumaliku kõigeteadmise väidetava ühitamatusega inimese vabadusega on sama lugu. Jumala teadmine, mida me tulevikus teeme, ei määra meie tulevikutegusid. Hoopis vastupidi, meie tulevikuteod määravad, mis on tõsi, sellepärast ka selle, mida Jumal teab. Asjaolust, et Jumal teab ette, millisest harust saab tüve osa ja millised harud langevad ära, ei tulene, et üks harudest on juba ette eelistatud.
Teine asi on reaalne determinism. Kui determinism oleks tõene, siis maailma igale hetkeseisundile vastaks ainult üks võimalik maailm. Siis oleks universumipuul algusest peale ainult üks haru. Jah, võib osutuda, et determinism on tõene. See on empiiriline küsimus, mille saab otsustada füüsika. Vastus pole teada.
Tundub, et tänapäeva füüsikas on indeterminism rohkem juurdunud kui kunagi varem pärast Lucretiust. Alates 1930ndatest on kvantmehaanika hästi kinnitatud, Ja selle ennustused on põhiliselt tõenäosuslikud. Tulevikus võib-olla füüsika pilt muutub.
Kuigi nii Minkowski maailmal kui ka deterministlikul maailmal on sirge topoloogia, on nad fundamentaalselt erinevad. Minkowski maailmas võivad olla juhuslikud sündmused, mille toimumist seovad varasemate sündmustega ainult tõenäosuslikud seadused.
Järgneb selle mudeli kui paljudele asjadele parima seletuse järeldamine. Gilbert Harman kirjeldab parima seletuse järeldamise mõistet 1965. aasta lühiartiklis (Gilbert Harman), märkides selle sarnasust hüpoteetilise järeldamisega ehk hüpoteesimeetodiga. Parima seletuse järeldamine võimaldab asjaolust, et teatud hüpotees seletab midagi, mida me aktsepteerime, järeldada, et see hüpotees on tõene. Et võib-olla konkureerivad hüpoteesid seletaksid sama asja, siis me peame need tagasi lükkama või vähemalt saama näidata, et meie lemmikhüpotees on millegipoolest parem. Kui konkurente ei ole, siis järeldatakse ainus olemasolev hüpotees.
2 Aja suund ja voolamine
Me oleme veendunud, et aeg kannab meid järjest läbi kõikide elusündmuste. Aga teadusliku mõttelaadiga filosoofid ei pruugi nõustuda mõttega, et aeg liigub minevikust tulevikku. Minkowski maailmas ei ole jaotust minevikuks, olevikuks ja tulevikuks, sest erirelatiivsusteooria järgi ei ole ühtainsat globaalset sündmuste üheaegsuse klassi, mis moodustaks oleviku. Teadlased kipuvad leidma minevikku, olevikku ja tulevikku ning aja voolamist vaatleja vaimust (André Weyl, Arthur Eddington). Paul Davies ütleb, et tänapäeva füüsikas ei ole kohta voolavale ajale ega voolavale olevikule; kui keegi tahab neid mõisteid säilitada, siis ta peab ütlema, et vaim ise kuidagi osaleb füüsikalistes protsessides viisil, mis laboris ei ilmne, ja sellesse suhtuvad teadlased umbusuga; Eddingtoni järgi saadakse infot aja kohta kahel tasandil: meeleelundite kaudu viisil, mis on laborifüüsikaga kooskõlas, ja vaimu tagaukse kaudu; viimasest me saamegi tavaarusaama aja liikumise kohta.