cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Vassili II
Moskva suurvürstina
1453. aastal võitis Vassili II Dmitri Šemjakat lõplikult ning lasi ta mürgitada. Nii õnnestus Vassilil enda liinile troon kindlustada ning tema pojal Ivan III-l enam sisevõitlusega tegeleda ei tulnud. Vassili II valitsusajal sai lagunenud ja killustunud Kuldhordi järglasriikidest, piirialadel tatarlastest khaanide (tsareevitšitega) osastisvürstiriigid (Kassimovi khaaniriik jt), mis hõlmasid Lõuna-Venemaa alasid ning Putivli, Rõlski, Kurski ja Belgorodi linna.
Vassili II suutis oma poliitikaga saavutada ka Pihkva, Vjatka ja Novgorodi sõltuvuse temast, kuid see ei kujunenud veel otseseks ülemvõimuks.
Isiklikku
Vassili isa oli Moskva suurvürst Vassili I ja ema Sofia, Leedu suurvürsti Vytautas Suure tütar.
Vassili II oli abielus Maria Jaroslavnaga Borovskist (–1485), kes oli Malojaroslavetsi vürsti Jaroslav Vladimirovitši ja Maria Fjodorovna Koškina tütar. Vassili II ja Maria järglased:
Clifford D. Simak
pisi|Clifford D. Simak (u 1931) Clifford Donald Simak (3. august 1904 – 25. aprill 1988) oli USA ulmekirjanik ja ajakirjanik. Ta on võitnud kolm Hugo auhinda ja ühe Nebula auhinna.
COVID-19
pisi|Rakku tunginud viirusosake. [[Transmissioonelektronmikroskoop|TEM ]] COVID-19 (akronüüm ingliskeelsest nimetusest coronavirus disease 2019) on rahvusvaheline lühend, millega tähistatakse koroonat ehk koroonaviirushaigust, 2019. aastal pandeemiaks laienenud viirushaigust, mida põhjustab koroonaviirus SARS-CoV-2. COVID-19 on laialdase tähelepanu keskmes seoses käesoleva ülemaailmse pandeemiaga. Haigus on levinud ka Eestisse.
11. märtsil 2020 klassifitseeris Maailma Terviseorganisatsioon haiguse pandeemiaks, kui see oli jõudnud juba vähemalt 114 riiki, surnute arv oli ületanud 4000 piiri ja nakatunuid oli tuvastatud üle 120 tuhande. 2. aprillil ületas tuvastatud nakatunute arv miljoni piiri ning surmade arv ligines 52 tuhandele. Mai alguses oli tuvastatud nakatunute arv üle 3,3 miljoni ja surmade arv ligines 240 tuhandele. 20. mail ületas tuvastatud nakatunute arv 5 miljoni piiri, haiguse läbi oli surnud enam kui 326 tuhat inimest. 28. juunil ületas koroonaviirusega nakatunute ametlik arv 10 miljoni piiri.
Haigus on märgatavalt ohtlikum vanemaealistele. Uurides COVID-19 kätte surnute statistikat Itaalias ja Suurbritannias, on hinnatud, et ilma sellesse haigestumata oleks need inimesed elanud keskmiselt veel kümme aastat.
Haiguse nimetus tähendab eesti keeles koroonat ehk koroonaviirushaigust (inglise coronavirus disease) ja "19" akronüümis märgib 2019. aastat, millal see haigus esimest korda tuvastati.
COVID-19 on esimene koroonaviiruse põhjustatud pandeemia.
Levimine
Viirus levib inimeselt inimesele piisknakkusena, peamiselt lähedasel kontaktil nakkuskahtlase inimesega, kellel on nakkusele iseloomulikud sümptomid, eelkõige köha. Kehasse jõuab viirus silmade, suu või nina kaudu ning levib limaga hingamisteedesse. Sissehingatava õhuga pääseb viirus kopsude alaossa ja tungib kopsu rakkudesse.
Peiteaeg
Haiguse peiteaeg ehk inkubatsiooniperiood (nakatumise ja haigusnähtude avaldumise vahele jääv aeg) on 2–14 päeva, tavaliselt 5 päeva. Gripil on see tavaliselt 2 päeva, mis tähendab, et koroonanakkuse puhul võib inimestel olla rohkem aega haigust levitada, enne kui nad oma haigestumist märkavad. Kuna peaaegu kolmandik nakatunutest põeb haigust sümptomiteta, on viiruse levikut raske kontrolli all hoida.
Uuringud kinnitavad, et viirus võib organismis püsida kuni kaheksa päeva pärast sümptomite kadumist. Suurbritannia valitsus algatas aprilli alguses antigeenide testimise kampaania, millega loodetakse muuhulgas tuvastada haiguse läbi põdenud isikud.
Sümptomid
Hiina andmetel on palavikku täheldatud 88% juhtudest, kuiva köha 68% juhtudest, väsimust (38%), suurenenud limaeritust (33%), hingamisraskusi (20%) ja kurgu- või peavalu (13%).
Terviseamet loetleb peamiste sümptomitena üles: peavalu, köha, palavik, hingamisraskused, kurguvalu, köha, lihasvalu, maitsemeelte kadu, haistmismeelte kadu, väsimuse ja nõrkustunde.
Hilda Gleser
pisi|[[Ants Laikmaa maal "Hilda Gleser" (1932)]] Hilda Gleser (8. juuli 1893 Viljandi – 25. august 1932 Tallinn) oli eesti näitleja, lavastaja ja teatripedagoog.
COVID-19
Sümptomid
Haiguse sümptomid sarnanevad gripi omadega. Nakatumise tagajärjeks võib olla surmaga lõppeda võiv kopsupõletik või äge respiratoorse distressi sündroom.
Hilda Gleser
1910. aastal hakkas ta näitlema harrastusnäitlejate trupis.
COVID-19
Sümptomid
Londoni King's College'i teadlased leidsid rakendusele COVID Symptom Tracker antud 400 000 vastuse analüüsimisel, et nakatumise sümptomiteks võib olla ka maitsmis- ja/või haistmismeele nõrgenemine, mida täheldas 59% nakatunud vastajaist. Suurbritannias lisati maitsmis-haistmismeele häiringud ametlikult haiguse sümptomite loendisse 2020. aasta maikuu keskpaiku.
Hilda Gleser
Aastatel 1916–1932 töötas ta Estonias. Ühtlasi töötas 1922–1924 ka Hommikteatris ja 1927–1932 Tallinna Töölisteatris. 1924–1932 õpetas ta Draamastuudio teatrikoolis.
COVID-19
Ravi
Maailma esimese riigina sai Ühendkuningriigis koroonavastase ravimina 4. novembril 2021 kasutusloa molnupiraviir.
Paranemine peaks toimuma kõige rohkem kuue nädala jooksul ning inimene tunnistatakse terveks, kui ta on andnud järjest kaks negatiivset proovi.
Ravimifirma Pfizer väljatöötatud tablettide kuur võib vähendada koroonaviiruse tõttu haiglasse sattumise ohtu 89%, kui võtta tablette kolme päeva jooksul pärast sümptomite tekkimist.
Vaktsineerimine
Viirusvastase vaktsiini väljatöötamisega tegelevad mitmed asutused. Seejuures kasutatakse varasemat tööd SARS-CoV viiruse vastu, sest mõlemad viirused tungivad inimese rakkudesse sama ACE2 ensüümi vahendusel. Peamisi uurimissuundi on kolm. Esimene on suunatud terve viiruse vastu ja selleks kasutatakse kehas viirusvastase reaktsiooni esilekutsumiseks viiruse inaktiivseid või tapetud osakesi. Teine suund on luua viiruse alamühikuid sihtivaid vaktsiine, et koolitada immuunsüsteemi teatud viiruse valkude vastu, mis SARS-CoV-2 puhul on inimese ACE2 ensüümiga interakteeruvad S-spike-valgud. Kolmas suund on nn nukleiinhappe vaktsiinid. Vaktsiinid vajavad enne kasutuselevõttu ulatuslikku katsetamist, et oleks võimalik veenduda nende efektiivsuses ja ohutuses.
Kuningliku Melbourne'i Haigla ja Monashi Ülikooli teadlaste uuringus järeldatakse, et seni kogu maailmas nugiusside vastu kasutatav ravim ivermektiin pärsib SARS-CoV-2 replikatsiooni in vitro. Ivermektiini abil on võimalik rakukultuuris viiruse RNA olemasolu vähendada 48 tunni pärast umbes 5000 korda ja ravimi viiruse tuumatransporti pärssiv toime võib olla tõhus SARS-CoV-2 vastu.
Hiinas tehtud katseuuringu kohaselt võib koroona läbipõdenud inimese vereplasmat haigele inimesele üle kandes leevendada haige seisundit, kuna selline vereplasma sisaldab haigusega võitlevaid antikehasid.
2020 sügisel arvati erinevate vaktsiinide dooside hinnad olevat vahemikus 3 kuni 37 dollarit.
Eesti teadlaste väljatöötatud ninasprei BioBlock pakub täiendavat kaitset rahvarohketes kohtades, kus distantsi hoidmine on keeruline. Koroonaviiruse vastaste antikehadega ninasprei annab kaitse ka neile, kes ei saa maski kanda ja kohtades, kus maski ei kanta.
Vaktsiinid
2021. aastal kasutati inimeste vaktsineerimiseks Eestis nelja vaktsiini
Eestis on võimalik koroona vastu vaktsineerida võimalik kõigil, kes on vähemalt 12-aastased. Vaktsineerimine on 2021. aastal tasuta kõigile Eestis elavatele inimestele ja ka neile, kellel pole tervisekindlustust.
Suremus
pisi|Haigusse suremus vanusegruppide kaupa Hiina andmetel Jaanuari lõpus hindas WHO suremust 2% peale. Hiljem on leitud, et suremus on ligikaudu 1%, kuid seegi sõltub palju nakatunute vanusest ja tervislikust seisundist. Eelkõige on viirus ohtlik vanemaealistele. Haigusjuhtude kiire kasvu puhul ületatakse aga meditsiinisüsteemi võimekus abi osutada ning suremus võib oluliselt suureneda. Näiteks Wuhanis oli suremus 5,8%, aga ülejäänud Hiinas 0,7%.
Kestus
Haiguse kestus on varieeruv ja oleneb suuresti haigestunu eelnevast tervislikust seisukorrast, vanusest jm teguritest.
Ennetamine
Haiguse ennetamiseks soovitab Terviseamet :
COVID-19 Eestis
Haigus hakkas levima 2019. aasta lõpul Wuhanis. Esimesed ulatuslikumad nakkuskolded väljaspool Hiina Rahvavabariiki tekkisid Itaalias, Iraanis ja Lõuna-Koreas. Eestis leidis esimene haigusjuht kinnitust 27. veebruaril 2020.
Üldiselt ei soovitatud Eesti inimestel veel 2020. aasta 11. märtsil reisida ka Egiptusse, Hispaaniasse, Iisraeli, Jaapanisse, Prantsusmaale, Saksamaale ja Singapuri. 12. märtsi hilisõhtul kehtestati aga juba ka Eestis eriolukord, keelates muuhulgas avalikud üritused, kehtestades piiriületustel sanitaarkontrolli ning kästi valmistada ette õppetöö üleviimine kaug- ja koduõppevormile. 15. märtsil otsustas valitsus taastada piirikontroll ning lubada alates 17. märtsist riiki ainult Eesti kodanikud ja siin elamisluba omavad isikud ning need välismaalased, kelle pereliige elab Eestis.
25. märtsil anti teada esimesest koroonaviiruse nakkusse surnud patsiendist Eestis. Selleks ajaks oli Eestis viirus diagnoositud 404 inimesel. Märtsi lõpuks oli registreeritud 745 laboratoorselt kinnitatud haigusjuhtu, haiglaravil viibis 91 patsienti (neist 13 intensiivravil), haiguse tagajärjel oli surnud 4 inimest. Aprilli lõpuks oli tuvastatud 1689 nakatunut ja haigusse oli surnud 52 inimest. 1. augusti seisuga oli tuvastatud 2072 nakatunut, kellest tervenenuks arvati 1934 ja surnud oli 63.
Tinaja
thumb Tinaja [tin'ahha] on tohutute mõõtmetega Hispaania päritolu savist vaat, mida kasutati veini, vee, õli ja paljude kuivtoiduainete säilitamiseks ja transportimiseks.
IAAF World Athletics Tour
IAAF World Athletics Tour oli aastatel 2005–2009 suviti IAAF-i korraldatav kergejõustiku GP-võistlustest koosnev sari, millel osalesid erineva tasemega sportlased. Sari koosnes kahest erineva tasemega võistlusest, kus esimese taseme moodustasid Kuldliiga ja IAAF-i Super Grand Prix ning teise taseme IAAF-i Grand Prix võistlused.
Esimese taseme võistlustel jagati sportlastele saavutatud koha alusel kahekordselt punkte võrreldes teise tasemega. Kogutud punktide tulemusel selgusid need sportlased, kes osalesid hooaja lõpus toimuval IAAF-i korraldatavatel finaalvõistlustel. Punktiarvestusel arvestati viie parema võistluse tulemust (heitealadel nelja võistluse tulemust). Finaalvõistlusele pääses seitse enim punkte saanud sportlast, kuid jooksualadel alates 1500 m jooksust sai osaleda 11 sportlast. Lisaks kutsus igale alale veel IAAF omal valikul ühe sportlase.
Soodaglasuur
Soodaglasuur on sooda toimel tekkiv läbipaistev kivinõuglasuur.
Soodaglasuur on võrdlemisi sarnane soolaglasuuriga.
Vahi (Tartu)
Vahi on alevik Tartu maakonnas Tartu vallas.
Ajalugu
Külas asus Vahi mõis ning 1918–1944 tegutses mõisahoonetes Vahi põllutöökool (hilisema nimega Vahi aiandus-mesinduskool).
24. juulini 2011 oli Vahi küla staatuses. 2022. aastast kuulub Vahi aleviku senine kaguosa Raadi alevi koosseisu.
Tänavad
Vahi alevikus asuvad järgmised tänavad:
Vedu
Vedu on küla Tartu maakonnas Tartu vallas.
Külas asub Riibaku pärn ja Vedu mõisa kalmistu.
Taebla
Ajalugu
pisi|vasakul|[[Ants Laikmaa "Taebla maastik" (1936). Enn Kunila kunstikogu]] 1341. aastast pärinevad esimesed andmed Taebla külast (saksakeelne nimi Taibel). Alevik tekkis Taebla mõisa keskuse põhjal.
Keskajal kuulus mõis Haapsalu toomkapiitlile, 18. sajandil oli ta Tallinna ülemkomandandi lauamõis.
1917. aastal sai mõisa omanikuks Ants Laikmaa sõber Aleksander Saar, kelle käes oli mõis kuni 1940. aastani. Mõisa kahekorruseline puidust historitsistlik peahoone hävis tulekahjus 1991. aastal. pisi|Uus tänav 1. jaanuaril 2008
Tuntud inimesed
Taeblas on sündinud eesti filmioperaator Kristjan Jaak Nuudi.
Taeblast on pärit Eesti esimene NFL-i tippjalgpallur Michael Roos (elas Taeblas 1983–1992).
14. veebruaril 1934 sündis Taeblas arhitekt ja ehitusinsener Kalju Hanstein.
Sport
Taeblas tegutses Taebla valla jalgpalli esindusmeeskond Taebla JK. Alevikus asub Taebla staadion.
Gjerstadi vald
Gjerstadi vald on vald Norras Agderi maakonnas Risøri lähedal sisemaal Vestfold og Telemargi maakonna piiri ääres. Vald piirneb põhjas Nissedali ja Drangelandi vallaga, idas Kragerø vallaga, kagus Risøri vallaga ja edelas Vegårshei vallaga.
Valla pindala on 322 km², sellest maapindala 308 km².
Elanike arv 2496 (1. jaanuar 2009). Rahvastiku tihedus on 8 in/km².
Valla keskus on Gjerstad.
Vallanumber on 4211.
Vald on keelekuju küsimuses neutraalne.
Loodus
thumb|[[Holmeni talu ait]]
Suurem osa valla maastikust moodustavad järsud metsaga kaetud künkad, mis on kõige kõrgemad valla edelaosas. Kõrgeim punkt on Marishei (572 m üle merepinna). Teiste küngaste seas on Risfjell, Brannstadfjellet, Drivheia, Morkheia.
Jaakna
Jaakna (18. sajandi kaartidel Jakna) on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.
Gjerstadi vald
Loodus
Järvi ühendavad väikesed jõed ja ojad.
Jaakna
1726. aastal on mainitud talupoeg Jackne Jahni, 1798. aastal Jakma või Jakna talu. Küla on mainitud esimest korda 1844. aastal nimega Jakra Tõenäoliselt tuleneb küla talunimest, mis lähtub omakorda Jaagu nimest, teadmata on aga liite -na päritolu.
Gjerstadi vald
Loodus
Valdavad on okasmetsad ja sood. Nõgudes on kuused, sooservadel on männid. Eriti madalamal on lehtpuid – jalakat, pärna ja tamme.
Jaakna
Külas on Jaakna bussipeatus.
Gjerstadi vald
Loodus
Brokelandsheias oli pegmatiidikarjäär. Østerholtis leidub apatiiti.
Jaakna
Jaakna kaguosa jääb Marimetsa looduskaitsealale.
Gjerstadi vald
Haldusajalugu
Vald sai alguse kui formannskapsdistrikt Gjerstadi kihelkonna piires 1. jaanuaril 1838.
Jaakna
Ajalugu
Vanade kaartide järgi on Jaakna külast põhjas olnud Nõmme (Nömme) maanteekõrts (Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee Risti ja Palivere vahelisel teelõigul). 1977. aastal liideti Jaaknaga Mike (1726 Mickis) ja Nõmme külad. Kuni 2013. aastani kuulus küla Risti valda.
Gjerstadi vald
Haldusajalugu
2019. aastani kuulus vald Aust-Agderi maakonda.
Jaakna
Ajalugu
Keila–Haapsalu raudteel oli Jaakna küla lähedal Vaharu raudteepeatus.
Gjerstadi vald
Poliitika
Gjerstadi vallas on võimul Høyre, Keskpartei, Kristliku Rahvapartei, Venstre ja Progressipartei koalitsioon (14 kohta). Opositsioonis on Tööpartei (7 kohta).
Vallavanem on Rune Hagestrand (Høyre), asevallavanem Kjell Trygve Grunnsvoll (Keskpartei).
Gjerstadi vallavanemad on olnud:
Demograafilised näitajad
Elanike arv on 1950ndatest saadik olnud üle 2500.
Aastatel 1994–2004 vähenes elanike arv 0,6% võrra.
Hüdrogaamia
Hüdrogaamia ehk vesitolmlemine (vanemais allikais ka hüdrofiilia) on tolmlemisviis, kus taime õietolm, leidmaks viljastamata õit, kandub edasi vees (vesikeskkonnas).
Gjerstadi vald
Demograafilised näitajad
2004. aastal oli vald elanike arvu poolest Norra valdade seas 298. kohal.
Hüdrogaamia
Sõltuvalt õietolmu levimissügavusest vees saab eristada epihüdro- ja hüpohüdrogaamiat. Esimesel juhul kandub õietolm edasi vee peal, hüpohüdrogaamia puhul aga vee all.
Vaata ka
Impollinazione
Gjerstadi vald
Demograafilised näitajad
Elanike arv aastati:
Asustus
Valla keskuse Gjerstadi kõrval on teine suurem asula Eikeland (Fianega kokku kasvanud). Peale selle on seal külad Ausland, Grytinggrend ja Sundebru ning üksiktalud. Elatakse ka majanduspiirkonnas Brokelandsheias.
Suurem osa asustusest paikneb Gjerstadvatneti järve ümber. Selle põhjakaldal on Gjerstad, mis on kirdest Auslandiga kokku kasvanud. Vana maantee ääres E18-st lääne pool on Sundebru ja Grytinggrend. E18-st ida pool maantee ääres on Fiane ja Eikeland, mis ulatub Midvatneti lõunakaldani.
Majandus
Suurem osa hõivest langeb väiketööstuse, teeninduse, transpordi, põllumajanduse ja metsanduse alal. Tähtis on metsa kasutamine, on olemas puittoodete vabrik. Metsad ja palkide parvetamine on olnud oluline elatusallikas. Selleks ehitati palju tamme.
Varem töötas vallas Egelandi metallurgiatehas, mille jäänused on alles. Metallitööstuse traditsiooni jätkavad mehaanikatöökojad ja ketivabrik.
Vallas on majanduspiirkond Brokelandsheia.
Peamised põllumajanduspiirkonnad on Gjerstadvatneti ümber ning valla põhjaosas Trydali talus. Põllumajandus on olnud tähtis. Alles mõnikümmend aastat tagasi oli valla künklik põhjaosa viimase võimaluseni ära kasutatud.
Transport
Valda läbib maantee E18.
Vallas on ka Gjerstadi jaam Sørlandsbaneni ääres. On kavas luua ühendus Sørlandsbaneni ja Vestfoldbaneni vahel, ning siis rajatakse võib-olla Brokelandsheiasse raudteejaam ühenduse pidamiseks Aust-Agderi idapoolsete osadega.
Ajalugu
Asustus ulatub arheoloogiliste leidude järgi noorema kiviajani.
Kultuur ja turism
Holmeni talu Trydali orus on Norra kodukäsitöö keskus.
300 m kaugusel Holmeni talust on paganlik kultusepaik Horga, mille hävitas kuningas Olav Tryggvason.
Anders Bakken müüb oma maale, akvarelle, joonistusi ja trolle.
Veekogude ääres ja metsas on tähistatud matkarajad.
Gjerstadi noaklubi korraldab iga-aastast noalaata, kus valitakse ka kõige ilusam nuga.
Kalaturistid saavad valla kalastusloaga püüda forelli, angerjat, ahvenat ja paaliat.
Millenniumikoht
Valla millenniumikoht on ala, kus paiknevad Almuestaua raamatukogu ja kogudusesaal, Gjerstadi kirik ja surnuaed.
Vallalill
Gjerstadi vallalill on harilik pihlakas.
Leo Yllö
pisi|Leo Yllö oma noorima poja Mattiga 1960. aastal Soomes Leo (Leonid) Yllö (24. detsember 1914 (vkj)/ 6. jaanuar 1915 Hakaja – 9. oktoober 1978 Kiljava, Nurmijärvi ) oli eesti-soome agronoom.
Märkimisväärne oli ka tema tegevus ingerisoomlaste evakueerimisel Soome 1943. aastal. 1944. aastast elas ta koos perega Soomes, kus töötas Helsingi Ülikooli juures.
Isiklikku
Tema vend oli arst Adolf Yllö.
Georg von Brevern
Karl Georg von Brevern (vene Егор (Георгий, Карл Георг) Иванович фон Бреверн; 4. august 1807 Kehra – vkj 23. juuni / 5. juuli 1892 Berliin) oli baltisaksa päritolu ajaloolane, genealoog, tarbetekstide autor ja Venemaa riigitegelane.
Ta õppis 1827–1831 Tartu Ülikoolis (mag. 1834), 1835–1838 reisis Saksamaal, Šveitsis ja Itaalias, oli 1839–1844 Eestimaa rüütelkonna sekretär, salanõunik, Keiserliku Kantselei II Osakonna ametnik, 1862. aastast kohtureformi teostamise komisjoni liige, tõeline salanõunik, senaator (1867) ja Riiginõukogu liige.
Perekond
Tema vanemad olid Kostivere (1817–1843) ja Kehra mõisaomanik, major (laevastikukapten) Heinrich Johann (Iwan) von Brevern (1775–1850) ja Georgi sünnitusel surnud Helene Margarethe Sophie von Benckendorff (1784–1807), kes oli Alexander von Benckendorffi (1781–1844) onutütar. Tema poolvend oli 1852. aastal krahvitiitli saanud ratsaväekindral, kindraladjutant ja Riiginõukogu liige Alexander Brevern de la Gardie (1814–1890), kelle juures Haapsalus hilisem keiser Aleksander III armastas suvitamas käia.
Palivere
Palivere on alevik Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.
Kuni oktoobrini 2013 kuulus Palivere Taebla valda.
Palivere läbib Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee. Aleviku piiril asub Palivere künnapuu.
Paliveres Risti-Palivere oosil asub Läänemaa kõrgemaid punkte Pikajalamägi (51 m). Risti-Palivere oos on osa Palivere servamoodustiste vööndist.
Elanike arv on 654.
Alevikus on sündinud Voldemar Eller, Jaan Pehk.
Ajalugu
Vanadel kaartide järgi on Vidruka mõisast lõunas Väänla (Wönla) ja Veski küla. Taebla jõel on Palivere lähedal olnud kaks vesiveskit (Etawälli). Lisaks veskitele on olnud ka kolm kõrtsi (Pilli, Jõe ja Silla). Paliverest idas on Jaakna (vanadel kaartidel Jakma) küla. Palivere ja Vidruka mõisatest idas on vanade kaartide järgi olnud Saksapatu (Saksapatto) küla. Varaseim teade Palivere mõisa kohta on aastast 1493.
Nõukogude ajal tegutses Palivere Ehitusmaterjalide Tehas, kus ehitusmaterjalide kõrval koostati ka laiatarbe elektroonikaseadmeid (vt arvuti Iskra 1080 Tartu). Tehas andis paljudele tööd, sellega on seotud Palivere nõukogudeaegne areng.
Aastatel 1902–2004 läbis Palivere alevikku Keila–Haapsalu raudtee (vt Palivere raudteejaam).
Vesneri
Vesneri on küla Tartu maakonnas Tartu vallas.
Viidike
Viidike on küla Tartu maakonnas Tartu vallas.
Vahad
Vahad on aineklass estrite rühmast. Nende hulka arvatakse kõik kõrgemate rasvhapete estrid kõrgemate alkoholidega (välja arvatud glütserooliga).
Vahad tekivad kõrgemate rasvhapete esterifitseerumisel.
Füüsikalis-keemilised omadused
Agregaatolekult on vahad kas poolvedelad või tahked. Enamikku vahasid iseloomustavad järgmised tunnused:
Vahade liigitus
Päritolult saab vahasid liigitada taimseteks, loomseteks, fossiilseteks ja sünteetilisteks.
Taimevahadest on üks tuntumaid karnauubavaha, loomavahadest aga mesilasvaha ja spermatseet.
Söekaevurid
"Söekaevurid" (ka "Žerminaal" (prantsuse revolutsioonikalendris "idanemiskuu")) on Émile Zola 1885. aastal ilmunud naturalistlik romaan Prantsuse söekaevurite elust.
Mati Graf
Mati Graf (sündinud 24. detsembril 1939 Tallinnas) on eesti ajaloolane, Tallinna Ülikooli humanitaarteaduste instituudi emeriitprofessor.
Aastal 1964 lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli. Aastal 1985 kaitses ta Eesti NSV TA Ajaloo Instituudis doktoritöö.
Aastatel 1965–1970 oli ta Eesti NSV Riikliku Ajaloomuuseumi asedirektor. Aastatel 1970–1985 õpetas ta Tallinna Polütehnilise Instituudi NLKP ajaloo kateedris. Aastatel 1985–1990 oli ta Tallinna Polütehnilise Instituudi (aastast 1989 Tallinna Tehnikaülikooli) õppeprorektor. Aastast 1991 oli ta Tallinna Pedagoogikaülikoolis (hiljem Tallinna Ülikool) ajaloo õppetooli professor, aastast 2007 on ta emeriitprofessor.
Tema põhiuurimisvaldkond on Eesti poliitiline ajalugu 20. sajandil.
Aastatel 1964–1990 oli ta NLKP liige.
Vilussaare
Vilussaare on küla Tartu maakonnas Tartu vallas.
IAAF-i Kuldliiga
IAAF-i Kuldliiga (IAAF Golden League) oli aastatel 1998–2009 kergejõustiku iga-aastane rahvusvaheline IAAF-i korraldatav IAAF-i World Athleticsi sarja kuuluv tippkergejõustiklaste võistlussari. Sellesse kuulus kuues paigas (Oslo, Rooma, Pariis, Zürich, Brüssel, Berliin) väga kõrgel tasemel korraldatavat võistlust.
Kuldliiga korraldati esimest korda 1993. aastal. Siis kuulus sarja Zürichis, Berliinis, Brüsselis ja Oslos korraldatud etapid. 1998. aastal uuendati kuldliigat ja sellega liitusid Roomas ja Monacos toimunud etapid. Pariis liitus kuldse liigaga 1999. aastal ja Monaco langes sarjast välja 2002. aastal.
Kuueetapilise Kuldliiga peaauhinnaks olev üks miljon dollarit läheb jagamisele nende sportlaste vahel, kes võidavad esikoha kõigil kuuel etapil. Igal aastal määrab IAAF, millised alad kuuluvad Kuldliiga sarja, mis osalevad võistluses peavõidule.
2006. aastal muudeti 1 miljoni ehk jackpot 'i jagamise korda. Kui varem jagati 1 miljon ära sportlaste vahel, kes võitsid kuuel võistlusel, siis 2006. aastal anti võimalus teenida ka neil, kel õnnestus viiel korral tulla esimeseks. See tähendas seda, et auhinnarahast jagati üks pool kuuekordsete ja teine pool viiekordsete esikohasaajate vahel. Siiski tuli auhinnaraha kättesaamiseks osaleda ka hooaja viimasel kokkuvõtval finaalvõistlusel (IAAF World Athletics Final). 2007. aastast aga jaotati auhinnaraha jälle kuuel etapil võitnute vahel. Kui aga keegi ei saa kuut võitu, siis läheb pool auhinnarahast ehk 500 000 dollarit jagamisele viie võidu omanike vahel.
2010. aastal asendati võistlussari IAAF-i Teemantliigaga.
Regal Star
Regal Star on Eesti laevandusettevõtte Tallink ro-pax-laev, mis sõidab Paldiski-Kapellskäri liinil.
Johannes Brever
Johannes Brever (ka Breverus; 11. märts 1616 Eisleben, Mansfeldi krahvkond – 12. mai 1700 Riia) oli saksa teoloog, Riia superintendent ja Brevernide aadlisuguvõsa esivanem Baltimaades. Liivimaa õuekohtu asepresidendi ja maanõuniku Hermann von Breverni (1663–1721) isa.
13. detsember
13. detsember on Gregoriuse kalendri 347. päev (liigaastal 348. päev). Juliuse kalendri järgi 30. november (1901–2099).
John Carlyle Raven
John Carlyle Raven (28. juuni 1902 London – 10. august 1970 Dumfries) oli inglise psühholoog. Tema suurimaks panuseks peetakse Raveni progressiivsete maatriksite testi loomist.
Tema isa suri varakult ning jättis Johni tema ema ja kahe õe eest hoolitsema. Johni õpetajad ei lootnud temast palju, kuna ta kannatas düsleksia all. Kõigest hoolimata jätkas ta õpinguid ning teenis elatist õpetajana füüsiliste puuetega laste koolis. Tema üheks huviks oli religioonipsühholoogia. Ta töötas assistendina psühhiaatri ja geneetiku Lionel Penrose'i juures, kes uuris vähese vaimse võimekuse põhjuseid ja kasutas Stanford–Binet' intelligentsusteste.
Kujutis (matemaatika)
Kujutis ehk teisend on matemaatikas lähtehulga A mõne elemendi a funktsiooni f : A → B korral sihthulga B element f(a).
Hulga A mõne alamhulga C ⊂ A kujutiseks funktsiooni f : A → B korral nimetatakse hulka
Tõrve
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puurmani valda.
Vaim (mens)
Vaim (ka meel; inglise keeles mind, ladina keeles mens) on vaimufilosoofias vaimunähtuste kogum. On vaieldav, kas vaim on ühtne tervik. Vaimunähtuste hulka kuuluvad teadvus ja propositsionaalsed hoiakud (näiteks uskumused ja soovid), teod, tahe, emotsioonid, taju, mõtlemine, mälu, kujutlus jms.
Tammiku (Põltsamaa)
Tammiku on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas, Puurmani alevikust 7 km kaugusel.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puurmani valda.
Iigaste
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tõlliste vallas.
Vampiir
Vampiir on müütiline või folkloorne olend, kes toitub inimeste või loomade verest.
Vampiiridel olevat palju üleloomulikke võimeid. Tuntumate uskumuste kohaselt suudavad nad joosta nii kiiresti et neid peaaegu ei nähtagi. Nad on inimestest palju tugevamad. Vampiirid suutvat ka inimest, kelle verd nad joonud on, vampiiriks muuta.
Vampiiride tapmiseks olevat mitmeid viise. Tuntumad neist on puuvaia löömine läbi vampiiri südame, tema jätmine päikese kätte, siseelundite eemaldamine ja vampiiri põletamine, tema keha tükkideks rebimine (seda suudab ainult teine vampiir) ja ärapõletamine.
Õigeusu uskumuste järgi ei lahku pärast surma hing kehast 40 päeva jooksul. Mõnel pool kaevati surnud sellepärast 3–7 päeva pärast üles ja kui surnukeha polnud hakanud kõdunema, löödi neile puuvai südamesse, et vältida inimese muutumist vampiiriks.
Rüütli tänav (Narva)
Rüütli tänav on tänav Narva Vanalinnas. See algab Vestervalli tänavalt ja lõpeb Suure tänavaga ristudes. Tänava pikkus on umbes 210 m. Rüütli ja Suure tänava nurgal asub Raekoja plats.
Õvi
Õvi on küla Tartu maakonnas Tartu vallas.
Rüütli tänav (Narva)
Ajalugu
Rüütli tänav on Narva üks vanemaid tänavaid. See oli varem umbes kaks korda pikem ning viis Vana värava juurde. Rüütli tänav algas Vestervalli tänavalt, ristus Helsingi tänavaga, ääristas Raekoja platsi ja ristus linna peatänava – Suure tänavaga, Pagari, Rahu, Kiriku ja Koidu tänavaga ning lõpes Pimeaia tänavaga ristudes.
Pärast teist maailmasõda kandis tänav nime E. Vilde tänav (улица им. Э. Вильде) eesti kirjaniku Eduard Vilde järgi. 27. septembril 1995 ennistati linnavolikogu määrusega nr 70/30 nimi Rüütli tänav.
Ajalooline hoonestus
Aadressil Rüütli tänav 16 asus Narva vaekoda.
Aadressil Rüütli tänav 18 asus Berndt Erichi maja, milles oli vana Narva apteek.
Aadressil Rüütli tänav 21 asus Peeter I maja.
Aadressil Rüütli tänav 28 asus Sergei Lavretsovi maja (aastast 1913 Narva linnamuuseum).
Michel Platini
Ta oli sunnitud UEFA presidendi kohalt tagasi astuma 2016. aasta maikuus.
Iraak
Iraak on riik Lähis-Idas, Ees-Aasias. Riik piirneb lõunas Saudi Araabia ja Kuveidiga, põhjas Türgiga, loodes Süüriaga, läänes Jordaaniaga ja idas Iraaniga (Kurdistan). Ta asub Mesopotaamias. Pindala on 435 053 või 437 072 km². thumb|Iraagi asukoht ja naabrid
Pinnamood
Iraak koosneb põhiliselt madalikest, mille kõrgus merepinnast ületab vähestes kohtades 90 m. Maa põhjaosa on mägine. Kõrgeimaks tipuks on varem peetud Haji Ibrahimi (3600 m), viimasel ajal Cheekha Dari (3611 m). Kirde-Iraagi künkad tõusevad piiril Z̄āgrose mägedeks, mis ulatuvad kaugele Iraani piiri taha (piirkonna kõrgem tipp Rawanduz (3658 m)).
Jõed
Kahe põhilise jõe, Eufrati ja Tigrise vaheline ala on viljakas: jõed kannavad igal aastal deltasse umbes 60 miljonit kuupmeetrit muda. Türgist voolab Iraaki Zāb al-Kabīri jõgi, mis 48 kilomeetrit Mosulist kagu pool suubub Tigrisesse.
Meri
Iraagil on lühike rannajoon Pärsia lahe ääres.
Maastikud
Enamiku Iraagist moodustab kõrb. Lõunas ja edelas on poolkõrbet piirialadel Kuveidi, Saudi Araabia ja Jordaaniaga. Loodes ulatub Iraaki Süüria kõrb.
Ranniku lähedal ja piki Shaţţ al-‘Arabi jõge ning Tigrise ja Eufrati ühinemiskoha juures Al Qurnast pisut allavoolu olid soised madalikud palmide ja pillirooga, kuid 1990. aastatel need kuivendati. Tegemist oli ainulaadse maastikuga, mille taastamisega praegu tegeldakse.
Kliima
Kliima varieerub regiooniti. Iraagi põhjaosas on lähistroopika vahemereline kliima, ülejäänud riigis troopiline kliima. Troopikas on talved pehmed või jahedad, suved on kuivad, kuumad ja pilvitud. Põhjaosa mägipiirkondades on külmad talved, mõnikord sajab palju lund, mis võib sulamisel põhjustada üleujutusi.
Taimed
Iraagis kasvavad looduslikult juurviljad ürtarbuus ja magusjuur. Viimast on traditsiooniliselt kasutatud kütusena.
Kasvatatakse otra, nisu, arbuuse, tomateid, datleid, viinamarju, kurke ja apelsine.
Loomad
Metsikult elavad Iraagis gasellid, sead, šaakalid, rebased ja küülikud.
Lindude seas on pardid, nurmkanad ja nepid. Soos elasid haigrud.
Soos kasvatati vesipühvleid. Maal kasvatatakse lambaid, kodukitsi ja veiseid.
Rahvaarv
2003. aasta andmetel oli rahvaarv 24 683 313. Aastal 1993 elas Iraagis üle 19 miljoni inimese.
Vanuseline struktuur
Üle 38% Iraagi elanikest on alla 15-aastased, 20% on 15-24 aastased, 33% 25-54 aastased ja 7% üle 54-aastased.
Rahvused
Peaaegu 75% Iraagi rahvastikust (1993 umbes 77%) koosneb araablastest.
Teine suurem rahvus on kurdid (1993. aastal 19%), kes elavad riigi põhjaosas Mosulist põhja ja loode pool. Enamik kurde on moslemid (sunniidid), kuid nad erinevad Iraagi araablastest keelelt, riietuselt ja kommetelt, kuigi neil on Iraagi araablastega paljus ühine kultuuripärand. Kurdi keel ei ole semi keel nagu araabia keel, vaid kuulub indoiraani keelte hulka. Nad on taotlenud autonoomiat, kuid enne Lahesõda suruti need taotlused alla. Pärast Lahesõda saavutasid nad faktilise sõltumatuse keskvõimust.
Teised rahvused on Iraagi türkmeenid, assüürlased, pärslased, luurid ja armeenlased.
Enne Iisraeli riigi rajamist 1948 oli suurem osa Basra ja Bagdadi kaubandusest juudi kaupmeeste käes, kes sageli tegid koostööd kohalike moslemitest kaupmeestega. Nüüd aga on enamik juute rännanud Iisraeli, USA-sse ja Euroopasse ning Iraaki on neid jäänud vähe.
Keeled
Iraak on araabiakeelne maa.
Põhja-Iraagis on kurdi keel ametlik keel.
Levinuim euroopa keel on inglise keel.
Religioon
Peaaegu kõik iraaklased on moslemid. Enamik Iraagi araablastest moslemeid on šiiidid (62% iraaklastest), kuid on ka palju sunniite (34% iraaklastest), kelle hulka kuuluvad nii araablased kui ka kurdid.
Nii linnas kui maal käib enamik inimesi reedeti mošees ning peab usupühi.
On ka väikesed kristlaste (umbes 3% iraaklastest), juutide, bahai-usuliste, mandalaste ja Yazidi kogukonnad.
Linn ja maa
Pealinn ja ülekaalukalt suurim linn Bagdad asub riigi keskel Tigrise kallastel. Teised suuremad linnad on Basra riigi lõunaosas ja Mosul põhjaosas.
Paljud inimesed on kolinud maalt linna. See on teravdanud raskusi sotsiaalhoolekandega ja tekitanud töötust, eriti 20–25-aastaste meeste seas.
Maal domineerivad araabia-islami väärtused, linnainimesed elavad umbes samamoodi nagu eurooplased.
Iraak on üks 15 riigist, mida peetakse "inimkonna hälliks".
Haldusjaotus
pisi|Iraagi kubernerkonnad
Iraak jaguneb 19 kubernerkonnaks (muḩāfaz̧āt, ainsus muḩāfaz̧ah):
Ajalugu
Viljakas Mesopotaamia Eufrati ja Tigrise vahelisel alal oli mitme maailma vanima kõrgkultuuri (Sumer, Babüloonia, Assüüria) häll. Pikka aega oli see ala Pärsia ja Seleukiidide riigi võimu all, seejärel vallutati aastal 656 Araabia Kalifaadi poolt. Aastal 762 viidi kaliifi residents üle uude linna Bagdadisse kunagise Babüloni lähedal (Bagdadi kalifaat). See linn jäi araabia maailma keskuseks, kuni ta 1534 liideti Osmani impeeriumiga.
Esimeses maailmasõjas okupeerisid 1915. aastal Osmanite riigi Bagdadi, Basra, Mosuli vilajeti Iraagi alad Briti väed. Pärast sõda valitseti Rahvasteliidu mandaadiga Iraaki (1921–1932) kuni Iraagi kuningriigi iseseisvumiseni 1932.
1. aprillil 1941 korraldati Iraagis Saksamaa ja Itaalia vahendusel ja mahitusel riigipööre, mille käigus kukutati Briti-meelne valitsus regendi 'Abd al-Ilah'i juhtimisel ja riiki hakkas valitsema Saksa-meelne, Briti ülemvõimu vastane Iraagi peaminister Rashid Ali al-Gaylani. Riigipöörde õnnestumisega sai Iraagist faktiliselt Saksamaa ja Itaalia liitlane teises maailmasõjas.
Briti väed alustasid 2. mail sissetungi ja õhurünnakuid Iraagile ning neli nädalat kestnud sõja käigus hõivasid Briti väed Iraagi. Sõjategevus lõppes 31. mail 1941, Saksa-meelne Iraagi valitsus ja Rashid Ali al-Gaylani kõrvaldati võimult ning regendina sai taas võimule 'Abd al-Ilah'i.
1958. aasta veebruaris sõlmisid Lähis-Ida Hašimiidide dünastia monarh Ḩusayn Jordaanias ja Iraagi kuningas Fayşal II vastukaaluks Egiptuse ja Süüria Ühendatud Araabia Vabariigile, Iraagi ja Jordaania föderatsiooni (Araabia Föderatsioon). See aga aga lagunes juba juulis, kui Iraagis kukutati Fayşal II-e monarhia ning kuulutati välja Iraagi Vabariik.
Iraagi Vabariik
pisi|püsti|[[Şaddām Ḩusayni, 1979]] 1968. aastal tuli Iraagis võimule sotsialistlik Ba'athi Partei ning seadis sisse range režiimi, eriti pärast Şaddām Ḩusayni võimuletulekut 1979. 1980. aastatel oli Iraak sõjas Iraaniga. Iraani-Iraagi sõda lõppes 1988. aastal.
Lahesõda ja Iraagi sõda
Kevadeks 2003 oli tekkinud Iraagi desarmeerimise kriis, mis viis Iraagi sõjani, mil USA, Suurbritannia, Hispaania, Austraalia, Taani ja Poola väed tungisid Iraaki ja kukutasid Baathi partei võimu. Koalitsiooniväed okupeerisid riiki aastani 2004, mil alustati järkjärgulist võimu üleandmist demokraatlikult valitud võimuorganitele. 2006. aasta kevadest valitseb riiki esimene alaline vabade valimiste tulemusel võimu saanud valitsus pärast Saddam Husseini režiimi kukutamist ja koalitsioonivägede sissetungi.
Poliitika
1960. aasta 8. märtsil toimus Iraagis Mosuli piirkonnas erupolkovnik Abdel Vahhab aš-Šavvafi poolt juhitud riigipöördekatse, mis aga suruti maha.
Aastatel 1979–2003 oli Iraagis diktatuur: kogu võim oli repressiivse Ba'athi partei käes, mida juhtis president Şaddām Ḩusayn. Režiim nimetas end demokraatlikuks, kuid näiteks viimastel presidendivalimistel sai 100% häältest sajaprotsendise valimisaktiivsuse juures. Ühekojaline parlament Rahvuskogu (Majlis al-Watani) oli 250-kohaline ja selle liikmed valiti 4 aastaks. Kandideerida said ainult Ba'athi liikmed.
Pärast seda, kui Ba'ath aprillis 2003 USA ja teiste riikide vägede poolt kukutati, oli Iraak Ameerika Ühendriikide juhitud okupatsiooni all. Kõik seadused pidi heaks kiitma Koalitsiooni Ajutine Valitsus (Coalition Provisional Authority, CPA). Okupatsiooni juhtis USA tsiviilhaldur L. Paul Bremer. CPA määras omakorda ametisse Iraagi Ajutise Valitsusnõukogu, mille ajutine president vahetus iga kuu.
Novembris 2003 teatas USA plaanist anda 2004. aasta keskel võim üle Iraagi ajutisele valitsusele. Iraagi ajutise põhiseaduse järgi, millele kirjutati alla märtsis 2004, pidi täitevvõimu hakkama juhtima kolmeliikmeline presidendinõukogu. Nõukogu valimise süsteem tagab, et presidendinõukogus on esindatud kõik kolm Iraagi põhilist etnilist rühma.
30. jaanuaril 2005 toimusid riigis esimesed diktatuurijärgsed valimised Iraagi Rahvuskogusse. Selle ajutine koosseis pidi jääma ametisse kuni uue põhiseaduse vastuvõtmise järel korraldatavate üldvalimisteni. 6. aprillil 2005 valis Rahvuskogu riigi presidendiks Jalāl aţ-Ţalabānī ja peaministriks Ibrahim al-Jaafari. Viimase juhitav Iraagi üleminekuvalitsus astus ametisse sama aasta 3. mail.
15. oktoobril 2005 kiideti heaks Iraagi uus põhiseadus ja sama aasta 15. detsembril valiti Rahvuskogu esimene alaline 275-liikmeline koosseis pärast Saddam Husseini režiimi kukutamist.
22. aprillil 2006 valis Rahvuskogu riigi presidendiks tagasi Jalāl aţ-Ţalabānī ja 20. mail kinnitati ametisse peaminister Nūrī al-Mālikī 37-liikmeline alaline valitsuskabinet.
Käesoleval ajal viibivad jätkuvalt riigis koalitsiooniväed Ameerika Ühendriikide armee juhtimisel, kes korraldavad koostöös Iraagi uue armee ja politseijõududega võitlust riigis üha intensiivistuva vastupanuliikumise ja terrorismi vastu, püüdes samaaegselt ohjeldada pingelisi suhteid sunniidi ja šiiidi kogukonna vahel.
Majandus
Iraagi majanduses on valdav naftasektor, mis on traditsiooniliselt andnud umbes 95% ekspordituludest. 1980. aastatel sundisid tohutud kulutused 8 aastat kestnud Iraani-Iraagi sõjale ja Iraani tekitatud kahju nafta eksportimise võimalustele rakendama säästumeetmeid ning võtma suuri laene, mille tagasimaksetähtaegu tuli hiljem pikendada. Sõja majanduslikud kahjud moodustasid peaaegu 100 miljardit USA dollarit. Pärast sõja lõppu 1988 hakkas nafta eksport aegamööda kasvama, sedamööda kuidas rajati uusi naftajuhtmeid ja taastati tootmisvõimsusi.
Kui Iraak augustis 1990 hõivas Kuveidi, järgnesid rahvusvahelised majandussanktsioonid ning Lahesõda jaanuaris 1991, mis majandusaktiivsust tunduvalt vähendasid. Majandust nõrgendas see, et valitsus pidas ülal suurt sõjaväge ja julgeolekuorganeid ning investeeris ressursse režiimi toetajatesse. Detsembris 1996 käivitati programm "nafta toidu vastu", mis aitas keskmise iraaklase elu parandada. Programmi esimesel kuuel kuuekuulisel etapil lubati Iraagil eksportida piiratud koguses naftat, mille eest ta sai toitu, ravimeid, ja mõningaid infrastruktuuri varuosi.
Detsembris 1999 lubas ÜRO Julgeolekunõukogu Iraagil eksportida nii palju naftat kui humanitaarvajaduste rahuldamiseks tarvis. Naftaekspordi tase ületas kolmveerandi sõjaeelsest tasemest. Ent 28% Iraagi ekspordituludest määrati ÜRO Kompensatsioonifondi ja ÜRO halduskulude katteks. Sisemajanduse koguprodukti (SKP) langus 2001. aastal tulenes suuresti maailmamajanduse kasvu aeglustumisest ja naftahindade langusest. Pärast 2003. aasta sissetungi Iraaki on majandus suuresti seiskunud. Praegu püütakse majandust pärast sõja ja ohjeldamatu kuritegevuse poolt tekitatud kahjusid uuesti jalule aidata.
Garri Abelev
Garri Izrailevitš Abelev (Гарри Израйлевич Абелев; 10. jaanuar 1928 Moskva – 23. detsember 2013 Moskva) oli Venemaa immunoloog.
Ta avastas, et kasvajad sünteesivad embrüonaalvalku (α-fötoproteiini). Ta on uurinud immunodiagnostika teoreetilisi aluseid onkoloogias.
Juulis 2007 kirjutas ta alla "Kümne akadeemiku kirjale" president Vladimir Putinile.
Isiklikku
Ta oli abielus ning tal oli kaks last.
Ta huvitus muusikast, ajaloost ja teadusest.
Väägvere
pisi|Väägvere külakooli hoone.
Väägveres tegutseb alates 1839. aastast Väägvere pasunakoor. Väägveres tegutsevad ka Väägvere külateater ja Väägvere külakapell.
Eesti Vabadussõjas langenute mälestusmärk
thumb|Taastatud vabadussõja mälestusmärk [[Karksi-Nuias on üks paljudest Eesti Vabadussõjas langenutele püstitatud monumentidest]] Eesti Vabadussõjas langenute mälestusmärk on monument Eesti vabadussõjas langenud sõjameeste mälestuseks.
Ajalugu
Vabadussõja mälestusmärkide rajamise algatas Eesti Vabariigi peaminister Ants Piip, kes kutsus 8. novembril 1920 kokku nõupidamise, kus arutati Vabadussõjas langenud sõjameeste mälestuse jäädvustamist. Jõuti tõdemusele, et mälestusmärke tuleb püstitada üle kogu Eesti.
Alates 1920. aastast hakatigi Eesti Vabadussõjas langenute mälestusmärke püstitama. Mälestuskivid ja -tahvlid ilmusid peaaegu kõigisse kihelkonnakeskustesse ja linnadesse, koolidesse ja seltsimajadesse. Raha selleks koguti peamiselt annetustena, korraldati heategevusüritusi. Kokku püstitati ligi 200 mälestusmärki.
Pistoda
thumb|Pistoda Pistoda on lühike kaheteraline torkerelv.
Eesti Vabadussõjas langenute mälestusmärk
Ajalugu
Nõukogude okupatsiooni ajal enamik Vabadussõja mälestusmärke hävitati. Eestis pole mitte kunagi nii palju mälestusmärke ja kalmistuid purustatud kui Nõukogude okupatsiooni aastatel. Ajaloolase Mati Straussi andmetel rajati Vabadussõja järel Eestis kokku 170 Vabadussõjaga seotud mälestusmärki. Neist elas okupatsiooni terviklikuna üle vaid 8 ja rikutuna 13 mälestusmärki. Vabadussõja monumentide taastamine algas rahva oma algatusel pärast Mihhail Gorbatšovi algatatud perestroika reforme.
Pistoda
Noast erineb selle poolest, et noad on enamasti üheteralised ja mõeldud lõikamiseks, mitte torkamiseks. Erinevalt mõõkadest ei ole pistoda mõeldud vehklemiseks, kuid seda võidakse vehklemise juures kasutada teise relvana löökide blokeerimiseks.
Esimesed pistoda meenutavad tööriistad pärinevad kiviajast.
Gavin Rossdale
Gavin McGregor Rossdale (sündinud 30. oktoobril 1965) on USA-s tegutsev Briti muusik ja filminäitleja, kes sai tuntuks bändis nimega Bush.
Isiklikku
14. veebruaril 2002 abiellus ta Gwen Stefaniga. 26. mail 2006 sündis neil poeg Kingston James McGregor Rossdale.
Saduküla
Saduküla on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Puurmani valda. Elanike arvult oli see Puurmani valla suurim küla. 2012. aastal elas seal 182 inimest.
Asend
Saduküla paikneb Painküla–Pikknurme tee ääres, Puurmani alevikust 13 km kaugusel. Küla lähistel voolab Saduküla kraav.
Ajalugu
pisi|upright=0.7|Saduküla õigeusu kiriku varemed. Vanimad kirjalikud ülestähendused Sadukülast pärinevad 1426. aastast (Satkuil). 1634. aastal on mainitud Sadukülas asunud mõisa, mis olevat kuulunud Tartu linnale. Tänini on säilinud 19. sajandi teisest poolest pärinevad mõisa peahoone ja mõni maakivist kõrvalhoone. Pärast Teist maailmasõda kasvatati endise mõisa aladel seemnevilja ja tõuloomi.
1920. aastatel moodustati Saduküla mõisa maadest Saduküla asundus. 1977. aastal muudeti asundus Sadukülaks.
Haridus
Sadukülas on kooliõpetust antud vähemalt 1766. aastast, kui asutati talurahvakool. Kool rajati kohaliku mõisniku kulul valitsusepoolse trahviähvarduse tulemusena. Arvatavasti asus kool Pööra külas. Rahvas kutsus kooli Nurmiku kooliks.
Praegune lasteaed-algkool on 1871. aastal asutatud õigeusu kihelkonnakooli järglane. 2010. aastal kujundati seni põhikoolina tegutsenud kool ümber lasteaed-algkooliks.
Diksiländ
pisi|Original Dixieland Jass Band esitab "Livery Stable Blues" salvestatud 26. veebruaril 1917. See oli esimene avaldatud džässisalvestus. Diksiländ (inglise keeles dixieland) on džässistiil.
Valgenahaliste muusikute džässorkestrite võidukäik algas Jack "Papa" Laine'iga, keda peetakse valge džässi isaks. Seda džässiliiki iseloomustavad sujuvad meloodiad, puhas harmoonia ja mitte nii äärmuslikud kõlavärvid. Muusikutel oli sageli väiksem väljendusjõud, kuid mõnikord parem mängutehnika. Diksiländiansambli koosseisu kuuluvad trompet (varem kornet), klarnet, tromboon, bandžo (või seda asendav kitarr), bass (kõige arhailisem on tuuba, hiljem hakati kasutama kontrabassi), löökpillid ja klaver (klaver tuli koosseisu hiljem). Juba Chicago koolkonnas olevat kasutatud ka saksofoni. Vanades diksiländiansamblites ja vahel ka hilisemates koosseisudes on kasutatud kahte trompetit. On ka muid koosseisulisi võimalusi. Oli tavaks lahterdada kogu New Orleansi valge džäss diksiländi alla, kuid kahe stiili piirjooned on jätkuvalt ähmased.
Tuntud ansambleid
Original Dixieland Jazz Band, New Orleans Rhythm Kings (klarnetist Leon Rappolo ja trombonist Georg Brunis).
Taarka (film)
Filmi on lavastanud Ain Mäeots, nimiosades on Inga Salurand, Siiri Sisask ja Marje Metsur. Enne filmi lavastamist tõi Ain Mäeots 2005. ja 2006. aastal Obinitsas setu seltsimaja õuel lavale Kauksi Ülle kirjutatud näidendi "Taarka", millel film põhinebki.
Nous
Nous (ka nus; vanakreeka νοῦς, ka νόος) on vanakreeka sõna, mida on muu hulgas filosoofias mitmes tähenduses tarvitatud. Põhilised tähendused on 'vaim' ja 'aru'.
Taarka (film)
"Taarka" filmiti 90 protsendi ulatuses Setumaal, kuid filmivõtteid tehti ka Haapsalus, Viljandis, Soomes ja Lätis Kalniene külas.
Nous
Ülevaade tähendustest
Eri autorid on selle sõnaga väljendanud väga erinevaid mõisteid.
Dimitri Klenski
pisi|Dimitri Klenski (2007) Dimitri Klenski (vene keeles Димитрий Кириллович Кленский; sündinud 2. detsembril 1945 Tallinnas) on Eesti ajakirjanik ja poliitikategelane.
Nous
Ülevaade tähendustest
Anaxagorasel on nous korrastav mehaaniline jõud, mis kujundas algkaosest maailma. Nous algatas kosmose arengu.
Taarka (film)
Süžee
Osades:
Dimitri Klenski
Ta lõpetas Tallinna Polütehnilise Instituudi aastal 1969.
Nous
Ülevaade tähendustest
Platonil on nous hinge surematu, mõistuslik osa. Ta mõtleb jumalasarnaselt, teades järelduste tõestust, ilma et ta peaks aru saama eeldustest.
Taarka (film)
Kriitika
Filmi kritiseerijad on esile toonud kolm puudust:
Dimitri Klenski
Ta on töötanud ajalehtedes Den za Dnjom ja Sovetskaja Estonija ning raadiokanalis Raadio-4. Ta on olnud ajakirja Ogonjok erikorrespondent ning ajalehe Pravda korrespondent.
Nous
Ülevaade tähendustest
Aristotelesel on nous aru (intellekt), erinedes meeltetajust. See jaguneb aktiivseks ja passiivseks intellektiks.
Taarka (film)
Kriitika
Lavastaja Ain Mäeotsal tuli Eesti väiksust arvestades teha karm valik: kas võtta rollidesse setud (kes aga poleks suures osas kutselised näitlejad) või näitlejad (kes aga ei oska suures osas setu keelt). Kuna valik langes näitlejate kasuks, on filmis kuuldava keele kvaliteedis järele antud. Setud on filmis kõlavat nõrka setu keelt kritiseerinud ja kurtnud, et neil on sellest raske aru saada. "Kuigi tegu pole antropoloogilise dokumentaalfilmiga, on keel iga kultuuri lahutamatu osa ning setude puhul ongi ju see peamine erinevus, mis neid eestlastest eristab," toob välja Eva Kübar.
Nous
Ülevaade tähendustest
Plotinosel on nous üks Ühe emanatsioone.
Dimitri Klenski
Tegevus NLKP-s
Ta lõpetas 1982. aastal NLKP Keskkomitee juures asuva Ühiskonnateaduste Akadeemia.
Taarka (film)
Kriitika
Kriitikat on tehtud ka filmis kujutatavate kommete ja maailma kohta. Setu sootska Aare Hõrn on öelnud, et filmitegijad ei arvestanud mõningate oluliste setude kultuuris paika pandud asjadega. Setusid riivab ka filmis sageli ette tulev alkoholijoomise eksponeerimine. Ain Mäeots on süüdistusi pareerinud väitega, et arenevas kultuuris ei saa kõike ühtselt ja kõigile sobivalt kujutada, vaid vastuolude teke on paratamatu. Kriitikud on esile toonud ka karakteriloomise nõrkuse ja ühekülgse setu elu kujutamise.