cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ivi Laas
Looming
Eesti nahkehistöö kullafondi kuuluvad paljud Ivi Laasi köited, albumid, külalisraamatud ja laekad. Ivi Laas on loonud nahkehteid ning nahast aksessuaare: kotte, prillitoose, kaarditaskuid ja palju muud. Ta on tegelenud ka siidimaaliga.
Varn
Varn ehk nagi on riiete (riidevarn), tööriistade ja muu sellise ülesriputamise või hoidmise vahend.
SK-105 Kürassier
SK-105 Kürassier on alates 1971. aastast Austrias toodetud tank.
1990. aasta Saksa DV parlamendivalimised
1990. aasta Saksa Demokraatliku Vabariigi parlamendivalimised olid Rahvakoja (Volkskammer) valimised, mille otsustav valimispäev oli 18. märtsil 1990. Need olid Ida-Saksamaa esimesed vabad valimised pärast 1932. aastat.
Pärast teist maailmasõda kuulutati 7. oktoobril 1949 Nõukogude okupatsioonitsoonis välja marksistlik-leninistlik Saksa Demokraatlik Vabariik. 21. aprillil 1946 oli okupatsioonitsoonis moodustatud Saksamaa Sotsiaaldemokraatliku Partei (SPD) ja Saksamaa Kommunistliku Partei (KPD) pealesunnitud ühinemisel Saksamaa Sotsialistlik Ühtsuspartei (Sozialistische Einheitspartei Deutschlands, SED). Kuigi ühinemine pidanuks olema võrdne, pääsesid seal kiirelt domineerima kommunistid. Kõik 1950–1986 toimunud valimised olid tüüpilised kommunistlikud valimised:
Alates 4. septembrist 1989 olid toimunud Saksa DVs valitsusvastased demonstratsioonid. 7. oktoobril, Saksa DV 40. aastapäeval, toimunud demonstratsioonid suruti maha, ligi 3500 demonstranti arreteeriti. 9. oktoobril toimus Leipzigis 70 000 osavõtjaga demonstratsioon, mida kohalikud valitsusjuhid, saamata Ida-Berliinist kindlaid käske, ei julgenud maha suruda. See viis kommunistliku režiimi kokkuvarisemiseni: 18. oktoobril sunniti erru minema SED peasekretär Erich Honecker, novembris loobus SED võimumonopolist ja teistel parteidel lubati tegutseda iseseisvalt. Opositsioonigrupid alustasid nn ümarlaua (Zentraler Runder Tisch) koosolekuid, millega hiljem liitusid SED esindajad reformide teemal läbirääkimiseks. Esimesel kohtumisel 7. detsembril 1989 teatati, et vabad Rahvakoja valimised toimuvad 6. mail 1990.
20. veebruaril 1990 võttis Rahvakoda vastu valimisseaduse, millega Rahvakoda vähendati 400 liikmeni ja otsustati, et valimised toimuvad proportsionaalselt parteinimekirjade alusel ilma valimiskünniseta. Mandaatide jagamine toimunuks suurimate ülejääkide meetodiga ringkondade (Bezirk) vahel. Lubati ka parteide ühisrindeid, nii liitus Saksamaa Liberaaldemokraatlik Partei (LDPD) mõne väiksema parteiga Vabade Demokraatide Liiduks (Bund Freier Demokraten), samamoodi sündis Liit 90 (Bündnis 90), lisaks liitusid omavahel rohelised ning Sõltumatu Naisteühendus (Unabhängiger Frauenverband). Kuid pärast ümarlauda ja Hans Modrowi valitsuse nõupidamisi teatati 28. jaanuaril 1990, et valimised toimuvad kokkulepitust varem, 18. märtsil, seega sai valimiskampaania kesta ainult seitse nädalat.
SED muutis oma nime Demokraatliku Sotsialismi Parteiks (Partei des Demokratischen Sozialismus, PDS) ja loobus marksism-leninismist demokraatliku sotsialismi kasuks. Ainult PDS-il oligi funktsioneeriv parteimasin ja piisavalt raha, teised parteid pidid alustama algusest. Samas tulid neile appi Lääne-Saksamaa parteid: igat CDU kohalikku parteid toetas mõni Lääne-Saksa CDU haru, samas Baieri sõsarpartei CSU toetas Saksa Sotsiaalliitu (Deutsche Soziale Union, DSU) ja FDP toetas BFD-d. CDU, DSU ja Demokraatlik Algus (Demokratischer Aufbruch) moodustasid valimisliidu Liit Saksamaa Eest (Allianz für Deutschland).
Algul oli suuremaks favoriidiks SPD, mis oli alles äsja taasloodud iseseisva parteina, ei omanud sidemeid SEDga, kuid tänu sidemetele Lääne-Saksa SPDga oli see piisavalt kõrge profiiliga ja suurte ressurssidega. Lisaks oli Weimari vabariigi ajal enamus SDV alast SPD kantsiks. Lisaks ei olnud Ida-Saksamaal suuri katoliiklikke alasid peale Eichsfeldi Tüüringi lääneosas, mis oleks CDUd toetanud. Lisaks peeti parempoolseid parteisid (CDU, LDPD, NDPD (Rahvusdemokraatlik Partei)) nn. blokiparteideks Rahvusrindes osalemise tõttu ja kaheldi, kas nad suudavad end reformida. Arvamusküsitlused ennustasid suurt edu SPDle: ühes veebruari alguse küsitluses ennustati 54% SPD, 12% PDS ja 11% CDU.
Kuid järgmiste Lääne-Saksamaa valimiste SPD kantslerikandidaat, Saarimaa peaminister Oskar Lafontaine oli taasühinemise suhtes skeptiline, samal ajal kui CDU parteijuht, liidukantsler Helmut Kohl tegi taasühinemise nii Lääne- kui ka Ida-Saksa CDU peaeesmärgiks. Selle toetamiseks pidasid ligi 80 CDU ja CSU tipp-poliitikut ligi 400 kampaaniaüritust, 20. veebruaril 1990 kogunes Erfurtis Kohli kuulama ligi 150 000 inimest, Chemnitzis ligi 200 000.
22.-25. veebruaril 1990 võeti Leipzigis vastu SPD põhiprogramm, milleks oli liikumine ökoloogilise suunitlusega sotsiaalse turumajanduse suunas.
PDS võttis selge suuna demokraatlikule sotsialismile, soovides radikaalset demilitariseerimist nii Ida- kui ka Lääne-Saksamaal, inimsolidaarsust, vastutustundlikku loodusmajandamist, Saksa DV sotsiaalsete väärtuste ja saavutuste säilimist, lisaks SED maareformi jätkamist. Partei ei toetanud taasühinemist, soovides konföderaalset struktuuri ja järkjärgulist üleminekut neutraalsele, demilitariseeritud Saksa konföderatsioonile.
Tulemused
Ringkondade kaupa: Mandaadid ringkondade kaupa: Liidupäeva mandaatide jagamiseks taasühinemise järel loeti valimistulemused uuesti üle, nüüd seati valimisringkondadeks uued liidumaad. See oli võimalik, kuna tulemused teatati kreiside tasemel, ning liidumaad lihtsalt taasloodi kreiside liitmise teel, iga kreisi tulemused liideti kokku liidumaa tulemuse saamiseks, millega määrati Rahvakoja liikmete arv, kes koopteeriti Liidupäeva. AfDl jäi absoluutenamusest puudu üheksa kohta. Valitud Rahvakoda kogunes 5. aprillil 1990, presidendiks valiti Sabine Bergmann-Pohl (CDU). Kuna samal ajal saadeti laiali Riiginõukogu, sai temast ka Saksa DV riigipea kohusetäitja. Pärast neljapäevaseid nõupidamisi teatas CDU juht Lothar de Maizière, et moodustati AfD-SPD-BFD suur koalitsioon. 12. aprillil valiti de Maizière Saksa DV peaministriks 265 poolt- ja 108 vastuhäälega, 9 ei hääletanud. Koalitsioonil oli kahe kolmandikune enamus põhiseaduslike muutmiste lisamiseks.
G-UFV võitis kokku 8 mandaati, kuid ei jõudnud üksmeelele mandaatide jagamise osas, mispeale UFV lahkus ja kõik mandaadid jäid rohelistele, kes moodustasid ühise fraktsiooni B90ga. BFD ja NDPD moodustasid ühise fraktsiooni 27. märtsil. 4. augustil lakkas DA eksisteerimast ja fraktsiooni neli liiget said CDU liikmeteks, samamoodi ühines DBD CDUga 15. septembril. BFD-NDPD ühine fraktsioon liitus Lääne-Saksa FDPga 12. augustil.
Uus parlament võttis kiiresti vastu mitmed seadused: kohalikud omavalitsused 17. mail, valuuta- ja majandusliit Lääne-Saksamaaga 18. mail (jõustus 1. juulil), põhiseaduse parandused 17. juunil, 21. juunil moodustati Joachim Gaucki juhitud erikomitee Stasi laialisaatmiseks.
20. septembril 1990 võttis Rahvakoda 299:80 häältega vastu kaks-pluss-neli lepingu nelja teise maailmasõja võitjariikidega, mille Liidupäev oli juba vastu võtnud (442-47), millega liidendati kuus Ida-Saksamaa liidumaad Saksamaa Liitvabariigiga põhiseaduse artikli 23 alusel, seega lakkas Ida-Saksamaa pärast peaaegu 41-aastast tegutsemist eksisteerimast, koos sellega ka Rahvakoda. Leping jõustus 3. oktoobril 1990. Samal päeval koopteeriti 144 Rahvakoja liiget Liidupäeva (CDU 63, SPD 33, PDS 24, FDP 9, DSU 8, B90/G 7). Nende mandaat aegus kahe kuu pärast, kui toimusid uued Liidupäeva valimised.
CDU ja SPD Ida-Saksa harud ühinesid samanimeliste Lääne-Saksamaa parteidega, PDSist sai uus vasakpartei, DSU liikmed astusid CDUsse, B90/G jäi kuni 1993. aastani Ida-Saksamaa parteiks.
Raptel
Raptel on Raplas tegutsev rahvatantsurühm. Rühma juhib Valdo Rebane.
Rühm alustas tegevust 1990.
Jim Wellsi maakond
Jim Wellsi maakond (Jim Wells County) on maakond Ameerika Ühendriikides Texase osariigis.
Maakonna halduskeskus on Alice.
Maakond moodustati 1911. aastal.
Noor Akadeemia
Noor Akadeemia (saksa keeles Junge Akademie) on Saksamaa  teaduste akadeemia noorteadlastele, kuhu valitakse andekaid teadlasi saksakeelsetest riikidest.
Noor Akadeemia asutati aastal 2000 Berliinis kahe auväärse Saksa akadeemia – Berliini-Brandenburgi Teaduste Akadeemia  ja Saksa Loodusuurijate Akadeemia Leopoldina ühisprojektina. Akadeemia tegevus jätkub eelnimetatud akadeemiate egiidi all.
Liikmeskond
Akadeemial on püsivalt 50 liiget. Akadeemia liikmed valitakse viieks aastaks. Liikme valimisel eeldatakse muude kriteeriumite kõrval, et kandidaat omab vähemalt üht väljapaistvat teadustööd. Igal aastal valitakse 10 uut liiget.
Narotši kihistu
Narotši kihistu on ordoviitsiumi ladestu Katy lademe kihistu. Seda hakkasid esimesena eristama Viktor Puškin, Galina Zinovenko, L. Piskun ja Valeri Ropot aastal 1981. Regionaalses stratigraafias katab see Vormsi ja Nabala lademed.
Kihistu kivimid esinevad Leedu idaosas ning Valgevene loodeosas. Kihistu stratotüüp on Vangiški-205 puurauk (ka Braslav 205 puurauk), kus kihistu kivimid esinevad 379,4–409,6 meetril. Selle suurim paksus on 17,5 meetrit.
Kihistu koosneb tihkest lubjakivist ja merglist.
Allan Oras
Allan Oras (sündinud 20. detsembril 1975 Tartus) on eesti jalgrattasportlane.
Ribakardin
pisi Ribakardin ehk ribikardin ehk žalusii on aknakate. Ribakardinaid on palju erinevate juhtimissüsteemidega. Tüüpiline ribakardin koosneb mitmest vertikaalsest või horisontaalsest liistust, mis on valmistatud kõvast või suhteliselt kõvast materjalist, kas siis puidust, plastist või metallist, mida omakorda hoiavad koos nöörid, mis jooksevad läbi liistude. Ribakardinat saab akna ette ja sealt ära liigutada kas käsitsi või kaugjuhtimispuldi abil. Kui liistud on suletud asendis ja kattuvad, siis blokeerivad need suurema osa valgusest.
Allan Oras
Karjääri algus
Tõsisemalt hakkas Oras tegelema spordiga 10-aastaselt ja siis oli alaks ujumine, aga kaks aastat hiljem sattus ta rattaspordi juurde.
Ribakardin
Kaks üldist ribakardina tüüpi on valmis ribakardin ja mõõdu järgi valmistatud ribakardin. Mõõdu järgi valmistatud kardinad on valmistatud nii, et need sobiksid konkreetse või mõõdetud akna suurusega. Valmismoodulid on valmistatud komplektidena, mis sobivad igale aknale.
Allan Oras
Saavutused
2002
2003
2004
2005
2007
2008
2009
2010
Rahvusputukas
Rahvusputukas on rahvussümboliks valitud putukas.
Eesti rahvusputukaks on pakutud rohukedrikut, sest rohukedriku rööviku on loodus värvinud täpselt Eesti lipu värvides. 2017. aasta sügisel esitati rohukedrik üheks Eesti rahvusputuka kandidaadiks.
Gordon Tootoosis
Gordon Tootoosis (25. oktoober 1941 – 5. juuli 2011) oli indiaani päritolu Kanada näitleja.
Robert Karunga
Robert Johannes Karunga VR I/3 (9. september 1880 Ambla vald, Järvamaa – 20. veebruar 1951 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant, 1920).
Tema poeg oli nooremleitnant Robert Karunga (1911–1976)
Askizi rajoon
Rajooni halduskeskus on Askiz.
2015. aastal oli rajooni elanike arv 39 102, neist 47% hakassid, 45,4% venelased, 1,5% sakslased ja 1,2% Šoorid. Rajoon jaguneb 14 kohalikuks omavalitsuseks, kus on kokku 64 asulat.
Erfurdi Ülikool
pisi|Erfurdi Ülikooli sissekäik (oktoober 2012) Erfurdi Ülikool (ka Erfurti Ülikool; saksa Universität Erfurt) on ülikool Saksamaal Erfurdis.
Ülikool asutati 1389 ja on sellega üks vanemaid Saksamaal. Ülikool suleti 1816. Ülikool taasavati 1994.
Sõprus (Põlva rajooni kolhoos)
Kolhoos "Sõprus"(Sõpruse kolhoos) oli kolhoos Põlva rajoonis Mooste külanõukogus. Kolhoosi keskus asus Kauksi külas.
Sõpruse kolhoos moodustus 1968. aastal kui liitusid kolhoos "Ühendus" ja M.Gorki nimeline kolhoos.
Kolhoosi pindala 1989. aasta seisuga oli ligi 4900 ha, sellest üle 2700 ha haritavat maad ja üle 1500 ha metsamaad. 1976. aasta seisuga oli kolhoosil ca 320 töötajat.
Kolhoosil oli suurt valget tõugu sigade tõufarm. Tegeleti ka kartuli- ja teraviljakasvatusega.
Kolhoosi esimees aastatel 1986–1993 oli Evald Laar. Kolhoos likvideeriti 1993. aasta märtsis.
Põhjamaade passiliit
Passiliidu maade kodanikud ei vaja teise passiliidu riiki sisenemiseks ega seal viibimiseks välismaalasena passi ega isikutunnistust ega elamisluba ega seal töötamiseks töötamisluba. Isikut tõendav dokument on siiski tarvis esitada juhtudel, kui seda peavad tegema ka sihtriigi või asukohariigi kodanikud, näiteks lennureisi puhul ja vanuse tõendamisel alkoholi ostmisel. Sel juhul sobib ükskõik millise liikmesmaa isikutunnistus. Ainult kohalikele elanikele mõeldud teenuste puhul nõutakse kohalikku isikutunnistust.
Passiliidu maades elavad inimesed, kes ei ole ühegi liikmesriigi kodanikud, peavad siiski ühest liikmesriigist teise elama asudes tavakorras elamisluba taotlema ning peavad kandma kaasas passi või mõne Euroopa Liidu riigi ID-kaarti.
Mõned Schengeni koostööala riigid (näiteks Prantsusmaa, Belgia, Itaalia) nõuavad kõigilt oma kodanikelt ja ka kõigilt teistelt ID-kaardi või passi olemasolu.
Praeguseks on Schengeni viisaruum osa Põhjamaade passiliidu ülesannetest üle võtnud. Siiski on mõnes Schengeni riigis (sealhulgas Prantsusmaal) nii oma kodanikel kui ka teiste Schengeni riikide kodanikel nõutav passi või isikutunnistuse olemasolu. Enamikus Schengeni riikides on tarvis passi või riiklikku ID-kaarti näiteks hotellis.
Suveniir (tantsurühm)
Suveniir on Sillamäel tegutsev vene rahvatantsurühm. Rühma juhib Natalja Rasskazova.
Põhjamaade passiliit
Eellugu
Passikohustus riikide vahel reisimisel kehtestati Euroopas esimest korda 1914. aastal, Esimese maailmasõja puhkedes. Enne seda oli Põhjamaades täielik passivabastus alates ajast, mil varasemad ka siseriiklikeks reisideks vajaliku reisipassiga seotud seadused kaotasid kehtivuse (Rootsis aastast 1860).
Suveniir (tantsurühm)
Rühm alustas tegevust 1949.
Põhjamaade passiliit
Ajalugu
Põhjamaade passiliit rajati kolmes etapis.
Veneetsia komisjon
Veneetsia komisjon (ametlikult Euroopa Nõukogu komisjon "Demokraatia õiguse kaudu") on riigiõiguse asjatundjatest koosnev Euroopa Nõukogu nõuandev organ. Komisjon loodi aastal 1990, pärast Berliini müüri lammutamist, kui Kesk- ja Ida-Euroopa riigid vajasid kiiret riigiõiguse alast nõustamist. Oktoobris 2021 valis Justiitsministeerium Veneetsia komisjoni Eesti esindajaks Lauri Mälksoo.
Põhjamaade passiliit
Teine etapp
Aastal 1954 lubati ühe Põhjamaa kodanikel elada ja töötada teisel Põhjamaal ilma elamis- või tööloata. Kokkulepe jõustus 1. juulil 1954
Kolmas etapp
12. juulil 1957 kirjutati alla lepingule, mis nägi ette välismaalaste passikontrolli kaotamise Põhjamaade vahelistel piiridel (Rootsi, Taani, Soome ja Norra lepe passikontrolli kaotamisest Põhjamaade vahelistel piiridel ). Kokkulepe ei laienenud Gröönimaale, Fääri saartele, Svalbardile ja Jan Mayenile. Leping jõustus 1. mail 1958. Island liitus sellega 24. septembril 1965 ning Fääri saared 1. jaanuaril 1966.
Suveniir (tantsurühm)
Rühm esines 1998, 1999, 2000 festivalil Europeade.
Põhjamaade passiliit
Erinevused
Erinevalt Põhjamaade passiliidust, mis kehtib ainult Põhjamaade kodanike kohta, kehtib Schengeni viisaruum kõigi kohta: üks Schengeni viisa kehtib kõigis Schengeni riikides. Varem kehtis ühe Põhjamaa viisa ainult selle riigi külastamisel. Näiteks ei saanud Malmösse sõitja Rootsi viisaga Kopenhaageni lennujaamas passikontrolli läbida, et minna laeva peale, vaid pidi suure ringiga lendama kõigepealt Stockholmi.
Schengeni koostöö ei näe ka ette elamisloa omamise kohustusest vabastamist pikema külastuse või riigis elamise korral. Põhjamaade passiliidus võib ilma mingite formaalsusteta teise riiki elama jääda ning pärast kolme kuud teises riigis elamist ka osaleda kohalikel valimistel ilma vastava riigi kodakondsuseta. Euroopa Liidu kodanikud on küll alates 1. aprillist 2006  vabastatud kohustusest omada teistes Euroopa Liidu riikides elamisel elamisluba, kuid selleks, et viibida teises riigis üle  kolme kuu, peavad nad end registreerima (välja arvatud Suurbritannias). Vajalik on ka täita teatud nõuded, mis on seotud peamiselt suutlikkusega end ülal pidada.
Selleks, et võtta Euroopa Liitu kuuluvad Põhjamaad vastu Schengeni piirkonda, oli tarvis sinna kaasata ka Norra ja Island. Euroopa Majanduspiirkonna reeglite järgi on Islandi ja Norra kodanikel Euroopa Liidu riikides ja Euroopa Liidu kodanikel Islandil ja Norras õigus vabalt viibida riigis kolm kuud, kuid pikemaks viibimiseks on tarvis elamisluba, mille saamiseks on tarvis täita teatud nõudmised, peamiselt tõendada suutlikkust end ülal pidada.
Põhjamaade passiliidus on ka soodustused teise riigi kodakondsuse saamisel, mida Schengeni viisaruumis ei ole.
Dokumendi esitamise tarvidus
Lennule registreerides on dokumendi esitamine nõutav, kuid põhimõtteliselt kehtib selleks vabalt valitud Põhjamaade ID-kaart, Euroopa Liidu juhiluba või mõne Põhjamaa riigist Euroopa Liidu liikmesriigi oma riigi ID-kaart. Enne Schengenit sai passikontrolli läbida näiteks ka lihtsalt lennupiletit näidates. Isikut tõendavat dokumenti on vaja ka rongis ning rahvusvahelisi reise tegevatel praamidel.
Probleeme võib tekkida siis kui passi nõutakse mitte-põhjamaalastest kodanikelt olukordades, kus pass on parim viis oma kodakondsuse näitamiseks. Taani politseid süüdistati 2011. aastal selles, et nad nõudsid mitte-põhjamaise väljanägemisega Rootsi kodanikult passi, olgugi et tal oli olemas Rootsi ID-dokument. Samas toetasid selliseid nõudmisi mõningad parteid Taanis.
Välismaalaste tagasisaatmine
Lepe sätestab, et välismaalased, st isikud, kes ei ole mõne Põhjamaa riigi kodanikud ning kes on illegaalselt sisenenud mõnda Põhjamaa riiki otse mõnest teisest Põhjamaa riigist, peaks tagasi võetama just selle lähteriigi poolt. Välja arvatud juhul kui see isik on riigis viibinud vähemalt aasta aega või on saanud kas elamis- või tööloa.
Balti Spoon
Balti Spoon OÜ on Möhring Groupi asutatud puidu väärindus- ja -töötlusettevõte, mis asub Kupu külas Kuusalu vallas Harjumaal ning mille põhitoodang on spoon, spoonsärgid, höövelspoon ja treispoon. Tootmist alustati 1998. aastal.
Pat Metheny
pisi|Pat Metheny 2010. aastal Patrick Bruce Metheny (sündinud 12. augustil 1954 Lee's Summiti linnas Missouri osariigis Ameerika Ühendriikides) on USA džässkitarrist ja helilooja.
Tema praeguseks enam kui 40 aastat kestnud karjääri on mahtunud väga palju ansambleid ja plaadisalvestusi. Metheny on ainus muusik, kes on võitnud Grammy kümnes kategoorias.
Metheny debüütalbum oli ECM-i plaadimärgi all 1976. aastal ilmunud "Bright Size Life", mis oli märgilise tähendusega ka teise legendaarse džässmuusiku, bassist Jaco Pastoriuse karjääris. Tuntumaid Metheny ansambleid on aga Pat Metheny Group, mis loodi 1977. aastal ja on välja andnud 11 üliedukat stuudioalbumit. Kollektiivi eestvedaja oli pikka aega lisaks Methenyle klahvpillimängija Lyle Mays, kes on ka paljude Pat Metheny kirjutatud lugude kaasautor. Iseäranis 1980. aastatel anti erakordselt palju kontserte üle terve maailma, aga ansambli populaarsus ei vaibunud ka hiljem.
Pat Metheny on käinud ka Eestis, esinenud festivalil Jazzkaar 27. aprillil 2014. Tallinnas võis näha ja kuulda tema ansamblit Pat Metheny Unity Group.
Ligistamine
Ligistamine ehk ablakteerimine ehk ablaktatsioon on pookimise viis, mille korral emapuu ja alus istutatakse kõrvuti, neile tehakse pookimislõiked, mis sobitatakse omavahel, ning seejärel nad seotakse tihedasti kokku ja kaetakse pookvahaga. Poogend lõigatakse emataimelt lahti alles pärast kokkukasvamist   (mõnikord jäetakse see tegemata).
Tänapäeval kasutatakse seda raskesti kokkukasvavate taimede (kaugete vormide) puhul, samuti viinamarjakasvatuses (peamiselt raskesti juurduvate sortide puhul, aretamisel ja uurimistöös) ja viljapuude (õunapuude, pirnipuude) kujundamisel.
Kõige paremaid tulemusi annab ligistamine vegetatsiooniperioodil mahlade liikumise ajal, kuid see on võimalik ka puhkeolekus.
Grafting
Karnesi maakond
Karnesi maakond (Karnes County) on maakond Ameerika Ühendriikides Texase osariigis.
Maakonna halduskeskus on Karnes City.
Sten Lassmann
Sten Lassmann on õppinud Eesti Muusikaakadeemias, Pariisi konservatooriumis ja Rootsi Kuninglikus Muusikaakadeemias.
Karnesi maakond
Maakond moodustati 1854. aastal.
Sten Lassmann
2002. aastal võitis Sten Lassmann VI Tallinna riikliku klaverikonkursi ning neli aastat hiljem jagas oma esimest rahvusvahelist auhinda (3. koht) Danil Sajamoviga.
Isiklikku
Ta on pianist Peep Lassmanni poeg.
Kosu karjäär
Aru maastikusõidualale ja selle lähikonda kavandatav liiva ja graniitkivide karjäär, mille varud võivad olla kavandatud Rail Baltic raudteeehituse ja Soodla harjutusväli rajatiste jaoks.
Talaar
Talaar (ladina talaris, saksa talar) on pahkluuni ulatuv avar värviline ülerõivas, mida kannavad kohtunikud ja luteri kiriku vaimulikud. Pidulikul puhul kantakse ka ülikoolides.
Vaimulikud
Luteri kirikus on talaar kasutusel vaimuliku liturgilise rõivana. Talaari tegumood on eri maade luteri kirikutes erinev. Talaariga koos kantakse lõkasid või kraed. Tänapäeval kantakse mõnel pool koos talaariga stoolat.
Ülikoolis
pisi|
M-84
M-84 on Jugoslaavia kolmanda generatsiooni lahingutank, variatsioon Nõukogude Liidu T-72-st.
Võõpsu mõis
Võõpsu mõis (saksa keeles Wöbs) oli Räpina mõisa kõrvalmõis Räpina kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisajal jääb mõisa ala Põlva maakonda Räpina valda.
Salmson 2
Salmson 2 A.2 (tihti lühidalt Salmson 2) oli Prantsusmaa luurebiplaan, mille Salmson konstrueeris vastavalt 1916. aasta nõuetele. Salmson 2 ja Bréguet 14 olid aastal 1918 Prantsusmaa relvajõudude põhilised luurelennukid ning Salmson 2 oli kasutuses ka Ameerika ekspeditsioonijõudude lennuüksustes. Esimese maailmasõja lõpuks oli kolmandik Prantsuse luurelennukitest Salmson 2-ed.
Bilohorivka
Bilohorivka (ukraina keeles Білогорівка) on alev (linnalist tüüpi asula) Ukrainas Luhanski oblastis Sjevjerodonetski rajoonis.
2019. aastal elas asulas 852 inimest, pindala 3,26 km, asustustihedus 261,35 in/km², kõrgus merepinnast 604 m.
Sõjategevus 2022. aastal
Rindejoone lähedal asuva Bilohorivka koolimaja keldris oli varjul ligikaudu 90 inimest. 2022. aasta 7. mail, Venemaa invasiooni käigus Ukrainasse, tabas koolimaja hoonet pomm, 2 inimest hukkus, ligikaudu 30 pääses eluga, varemete alla jäi veel ligikaudu 60 Bilohorivka elanikku, keda ei õnnestunud päästa.
19. septembril 2022 saavutasid Ukraina väed asula üle kontrolli.
Emane
pisi|100px|Rooma jumala [[Venuse peegel tähistab emast sugu]] Emane on lahksuguliste loomade munarakke moodustav sugupool. Vastand isasele. Tingmärk ♀
Strusto kihistu
Strusto kihistu on ordoviitsiumi ladestu Rakvere lademe kihistu. Seda hakkasid esimesena eristama Viktor Puškin, Galina Zinovenko, L. Piskun ja Valeri Ropot aastal 1981.
Kihistu kivimid esinevad Leedu idaosas ning Valgevene loodeosas. Kihistu stratotüüp on Vangiški-205 puurauk (ka Braslav 205 puurauk), kus kihistu kivimid esinevad 409,6–417,4 meetril. Selle suurim paksus on 6,4 meetrit.
Kihistu koosneb merglist ja suure savisisaldusega lubjakivist.
Skenee
pisi|5–8 skenee, 6 proskeenion, 9-11 orkestra
Max Plancki Ühing
Max Plancki Ühing (saksa keeles Max-Planck-Gesellschaft zur Förderung der Wissenschaften, lühend MPG; eesti keeles nimetatud ka Max Plancki Instituut) on Saksamaa uurimisinstituute ühendav organisatsioon (ühing), kuhu kuulub ligi 80 instituuti. MPG peakontor asub Berliinis.
MPG asutati 26. veebruaril 1948. MPG eelkäija oli Keiser Wilhelmi Ühing (saksa keeles Kaiser-Wilhelm-Gesellschaft zur Förderung der Wissenschaften).
Kenedy maakond
Kenedy maakond (Kenedy County) on maakond Ameerika Ühendriikides Texase osariigis.
Maakonna halduskeskus on Sarita.
Maakond moodustati 1921. aastal.
Graben
pisi|Tänava algus [[Stephansplatzil]] pisi|[[Fin de siècle tärkav Graben]] Graben on Viini vanalinna Innere Stadti üks kuulsamaid tänavaid. See algab Stephansplatzilt kunagise härrastemaja Palais Equitable'i kõrvalt ja lõppeb mõnesaja meetri pärast Kohlmarkti ja Tuchlaubeni ristmikul. See on linna üks külastatavaid tänavaid, kus koguneb ja jalutab ohtralt turiste.
Maria Bamford
pisi|Maria Bamford (2008) Maria Elizabeth Sheldon Bamford (sündinud 3. septembril 1970 Port Huenemes) on Ameerika Ühendriikide näitleja ja koomik.
Jama
Jama on
Duszniki-Zdrój
Duszniki-Zdrój (saksa Bad Reinerz, tšehhi Dušníky) on linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas Kłodzko maakonnas. Duszniki-Zdrój on kuurortlinn. Duszniki-Zdrój kesklinn asub Tšehhi piirist umbes kolme ja poole kilomeetri kaugusel.
Bad Reinerz sai linnaõigused 1346. aastal. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus.
Friedrich Luksep
Friedrich Luksep (algselt Eestis Friedrich Luksepp; 13. august 1920 Toropets – 7. detsember 2013 Båthöjden) oli eesti arst ja ühiskonnategelane Rootsis.
Perekond opteerus Tartu rahu järel 1921. aastal Eestisse, elades esmalt Tartus ja seejärel Pärnus. Friedrich lõpetas 1940. aastal Pärnu Poeglaste Gümnaasiumi ning astus Tartu Ülikooli loodusteaduse ja hiljem arstiteaduskonda.
Friedrich Luksep mobiliseeriti Punaarmeesse, kust tal õnnestus põgeneda. Saksa mobilisatsioonist oli päästnud terviserike ning ta pages detsembris 1943 Soome ja jõudis sealtkaudu 1. jaanuaril 1944 Rootsi.
Friedrich Luksep lõpetas Karolinska Instituudi 1950. aastal ning töötas arstina Löwenströmska, St Görani ja St Eriku haiglates. 1959. aastast töötas Farsta tervisekeskuses, kuni selle juhataja kohalt pensionile jäi. Ka Rootsi sõjaväeteenistuse oli ta läbinud arstina ning aastail 1965-1966 töötanud ka majori aukraadis Rootsi ÜRO vägede arstina Küprosel.
Friedrich Luksep oli Eesti Arstide Seltsi liige, mõnd aega Stockholmi Eesti Ühingu juhatuse liige ning kuulus Stockholmi Eesti Tenniseklubisse.
Põhiharidus
Põhiharidus on 1.–9. klassini ulatuv koolisüsteemi aste, mis on Eestis kohustuslik üldharidusmiinimum.
Omandamine ja ülesehitus
Põhihariduse võib Eestis omandada:
Põhikool jaguneb kolmeks kooliastmeks:
Põhiharidust saab omandada kolme riikliku õppekava alusel: põhikooli riiklik õppekava, põhikooli lihtsustatud õppekava ja haridusliku erivajadusega õpilasele koostatud individuaalne õppekava. Et lõpetada põhikool, tuleb läbida õppekava ja teha edukalt kolm põhikooli lõpueksamit:
2) matemaatika
3) eksam õpilase valikul.
Põhitaseme õppe põhivorm on päevaõpe. Koolikohustuse vanuse ületanud võivad omandada põhihariduse ka õhtuses õppes, kaugõppes või eksternina.
Lisanõuded
Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse kohaselt peab vähemalt 80 protsendil õpilastest, kelle jaoks põhikool on elukohajärgne kool, kuluma kooli jõudmiseks mitte rohkem kui 60 minutit. Munitsipaal- või riigikoolis õppekava alusel toimuva põhi- või keskharidusõppe eest ei tohi õpilastelt ega vanematelt nõuda kaasrahastamist.
Põhikooli õpilase suurim lubatud nädala õppekoormus õppetundides on:
Täiendavad võimalused
Pärast põhikooli lõppu võib jätkata gümnaasiumis üldkeskharidusega, kutseõppeasutuses kutsekeskharidusega või omandada kutse. Koolikohustusliku ea ületanud põhihariduseta isikutele on mõeldud kutseõpe põhihariduse baasil, mille puhul õpitakse eriala kõrval ka erialaga seotud üldharidusaineid.
Eestis on arutatud ka keskhariduse kohustuslikuks muutmist, kuid siiani pole neid ettepanekuid vastu võetud.
Fookus (geomeetria)
Fookus koonuselõigete (vt artikli "Koonus" alajaotustest) puhul on teatav kindel punkt koonust lõikaval tasandil. See paikneb koonuselõike joone sümmeetriateljel nii, et joone iga punkt on võrdsel (või võrdelisel) kaugusel fookusest ja juhtsirgest. Kaugust fookusest nimetatakse ka fokaalkauguseks. Iga koonuselõikejoone punkti kaugus fookusest ja sama punkti kaugus juhtsirgeni on kindel suhtarv. Seda suhet nimetatakse ekstsentrilisuseks.
Parabooli fookus
Parabooli puhul on joone iga punkti fokaalkaugus täpselt sama, kui selle punkti kaugus juhtsirgest. See tähendab, et parabooli ekstsentrilisus on 1.
Ellipsi fookused
Ellipsil on 2 fookust ning ellipsi ekstsentrilisus on arvude 0 ja 1 vahel (väiksem kui 1). Kui lugeda ka ringjoon ellipsi erijuhuks, siis ellipsi ekstsentrilisus saab olla ka 0. Kuna ringjoone juhtsirge on lõpmatus kauguses ringjoonest ja paraboolil sama kaugel kui fokaalkaugus, on ellipsi puhul juhtsirge kaugus ellipsi joonest kusagil lõpmatuse ja parabooli juhtsirge kauguse vahepealses kauguses. Ringjoon ellipsi erijuhuna tähendab, et ringjoone "fookused" on ühes ja samas punktis ehk ringjoone "fookus" on sama, mis ringjoone keskpunkt (ringjoone ekstsentrilisus on 0 ja juhtsirge asub ringjoone suhtes lõpmatus kauguses). Kuna ringjoonel on lõpmatult palju sümmeetriatelgi, saab ringjoonel olla ka lõpmatult palju juhtsirgeid, mis kõik paiknevad ringjoone tasandil erinevate nurkade all lõpmatus kauguses.
Hüperbooli fookused
Hüperbooli fookused paiknevad nii, et joone iga punkti kaugus fookusest jagatud kaugusega juhtsirgest on suurem kui 1.
Stephansplatz
pisi|Stephansplatz Stephansplatz on Viini keskväljak, kus asub linna geograafiline keskpunkt. See on nime saanud kõrvalasuva Püha Stefanuse katedraali järgi, mis on maailma üks kõrgeimaid kirikuid. Vastavalt läänes ja lõunas kulgevad eksklusiivsed ostutänavad Graben ja Kärntner Straße.
Metroojaam
Väljaku all asub samanimeline metroojaam, kus kohtuvad liinid U1 ja U3.
Leslie White
Leslie Alvin White (1900–1975) oli ameerika antropoloog ja kultuuriteoreetik.
White võttis kasutusele termini kulturoloogia.
White sõnastas kulturoloogilise reegli, mille kohaselt kultuuri areng sõltub inimese kohta aastas rakendatavast energia hulgast.
Júnior Moraes
pisi|Júnior Moraes (2018) pisi|Júnior Moraes 2011. aastal [[Sofia CSKA särgis]] Aluísio Chaves Ribeiro Moraes Júnior (mängijanimega Júnior Moraes; sündinud 4. aprillil 1987 Santoses) on Brasiilia päritolu Ukraina jalgpallur. Ta mängib ründajana Brasiilia kõrgliigaklubis Corinthians. Ka tema vanem vend Bruno Moraes on jalgpallur.
Ta alustas karjääri 2007. aastal kodulinnaklubis Santos. Samal aastal võitis ta klubiga São Paulo osariigi meistrivõistlused Campeonato Paulista.
Aastatel 2012–2022 mängis ta põhiliselt Ukraina kõrgliiga klubides. Kolm esimest hooaega veetis ta Donetski Metalurgi ridades. Kõige edukam hooaeg selles klubis 2013–14, kui ta lõi Ukraina liigas 19 väravat ja jäi väravate arvult sel hooajal alla vaid Luiz Adrianole, kes lõi ühe värava rohkem.
2015. aasta mais sõlmis ta kolme aasta pikkuse lepingu Kiievi Dinamoga. Kohe esimesel hooajal tuli ta klubiga Ukraina meistriks. 2016. aastal võideti lisaks Ukraina superkarikas.
2018. aasta juunis sõlmis ta kaheaastase lepingu Ukraina kõrgliiga klubis Donetski Šahtar. Hooaegadel 2018–19 ja 2019–20 tuli ta klubiga Ukraina meistriks. Mõlemal hooajal oli ta liiga suurim väravakütt (vastavalt 19 ja 20 väravat).
2022. aasta märtsis naasis ta Brasiiliasse, sõlmides Corinthiansega lepingu, mis kehtib kuni 2023. aasta detsembrini.
2019. aasta märtsis sai ta Ukraina kodakondsuse ja õiguse esindada koondises Ukrainat. Ukraina jalgpallikoondises tegi ta debüüdi 22. märtsil 2019 mängus Portugali vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 28. märtsil 2021 MM-i valikmängus Soome vastu.
Wendy Schaal
pisi|Wendy Schaal (2010) Wendy Joy Schaal (sündinud 2. juulil 1954 Chicagos) on Ameerika Ühendriikide näitleja.
Blécourt (Nord)
Blécourt on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Cambrai kantonis.
pisi|tühi|Blécourt'i kirik
Raimu Hanson
Raimu Hanson (sündinud 25. märtsil 1957 Tartus) on eesti ajakirjanik.
Elulugu
Lõpetas 1975 Tartu 1. Keskkooli ja 1980 Tartu Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonna ajakirjanduse eriharu.
Töötab Tartu Postimehes reporterina ja toimetab kultuurilehekülge.
Avaldanud luulet, kirjandus-, teatri- ja muusikaarvustusi, vesteid, humoreske, portreesid, intervjuusid, reportaaže jms perioodikas ning luulet raamatutes "Noori autoreid '77" (Eesti Raamat, 1979), "Seilates sadamata" (Varrak, 2012) ja "Ma olen Jüri Üdi" (Eesti Keele Sihtasutus, 2013).
Valimisringkond nr 2
pisi|Valimisringkond nr 2 Valimisringkond nr 2 on Riigikogu valimiste ringkond, mis hõlmab Tallinna Kesklinna, Lasnamäe ja Pirita linnaosa.
1992. aasta Riigikogu valimised
Ringkonda kuulus Põhja-Tallinna linnaosa (endine Kalinini rajoon) ja seal oli saadaval 5 mandaati.
1995. aasta Riigikogu valimised
Ringkonnas oli saadaval 9 mandaati.
1999. aasta Riigikogu valimised
Ringkonnas oli saadaval 10 mandaati.
2003. aasta Riigikogu valimised
Ringkonnas oli saadaval 10 mandaati.
2007. aasta Riigikogu valimised
Ringkonnas oli saadaval 11 mandaati.
Hääleõiguslikke valijaid oli 99 299, neist käis valimas 64 382 ehk 64,84%. E-hääli anti 4499. Isikumandaadi said Edgar Savisaar (18003 häält, Keskerakond), Mart Laar (9237 häält, IRL) ja Keit Pentus (7049 häält, Reformierakond). Ringkonnamandaadi said Olga Sõtnik (2198 häält, Keskerakond), Katrin Saks (2026 häält, SDE), Jürgen Ligi (1656 häält, Reformierakond), Rein Ratas (1463 häält, Keskerakond), Nelli Privalova (934 häält, Keskerakond) ja Toomas Tõniste (909 häält, IRL)
2011. aasta Riigikogu valimised
Ringkonnas oli saadaval 11 mandaati. Hääleõiguslikke valijaid oli 104 478, neist käis valimas 71 406 ehk 68,35%. E-hääli anti 19 144.
Isikumandaadi said Edgar Savisaar (KE, 23 000 häält), Keit Pentus (RE, 8 784 häält) ja Juhan Parts (IRL, 6608 häält). Ringkonnamandaadi said Kristen Michal (RE), Andres Anvelt (SDE), Olga Sõtnik (KE), Sven Sester (IRL) ja Mihhail Kõlvart (KE).
2015. aasta Riigikogu valimised
Ringkonnas oli saadaval 12 mandaati. Hääleõiguslikke valijaid oli 110 233, neist käis valimas 74 617 ehk 67,7%. E-hääli anti 22 770.
Isikumandaadi sai Edgar Savisaar (KE; 25 055 häält). Ringkonnamandaadi said Keit Pentus-Rosimannus (RE), Andres Herkel (EVA), Andres Anvelt (SDE), Arto Aas (RE), Viktoria Ladõnskaja (IRL), Olga Ivanova (KE) ja Mihhail Korb (KE). Kompensatsioonimandaadiga said Riigikokku Monika Haukanõmm (EVA) ja Toomas Vitsut (KE).
2019. aasta Riigikogu valimised
Ringkonnas oli saadaval 13 mandaati. Valijate nimekirjas oli 111 135 kodanikku, kellest käis valimas 70 361 ehk 63,3%.
Isikumandaadi said Mihhail Kõlvart (KE) 17150 häälega ja Siim Kallas 8733 häälega. Ringkonnamandaadi said Leo Kunnas (EKRE) 4813 häälega, Jevgeni Ossinovski (SDE) 2680 häälega, Keit Pentus-Rosimannus (RE) 2482 häälega, Mailis Reps (KE) 2069 häälega, Kristina Šmigun-Vähi (RE) 2002 häälega, Viktoria Ladõnskaja-Kubits (IE) 1259 häälega, Mihhail Korb (KE) 1114 häälega, Maria Jufereva-Skuratovski (KE) 1011 häälega ja Vladimir Svet (KE) 980 häälega. Kompensatsioonimandaadi said Andres Sutt (RE) 1905 häälega ja Sven Sester (IE) 1154 häälega.
2023. aasta Riigikogu valimised
Ringkonnas oli saadaval 13 mandaati. Hääleõiguslikke valijaid oli 121 703, neist käis valimas 75 264 ehk 61,8%. E-hääli anti 37 637.
Isikumandaadi said Mihhail Kõlvart (KE) 14592 häälega ja Siim Kallas (RE) 7393 häälega. Ringkonnamandaadi said Heidy Purga (RE) 4161 häälega, Karmen Joller (RE) 3566 häälega, Leo Kunnas (EKRE) 3390 häälega, Andres Sutt (RE) 3315 häälega, Jevgeni Ossinovski (SDE) 2437 häälega, Marek Reinaas (E200) 2090 häälega, Vladimir Svet (KE) 1867 häälega, Aleksandr Tšaplõgin (KE) 1809 häälega ja Maria Jufereva-Skuratovski 822 häälega. Kompensatsioonimandaadi said ja Riho Terras (IE) 1724 häälega, Tõnis Mölder (KE) 570 häälega ja Liisa-Ly Pakosta 1731 häälega.
Enn Väljak
Enn Väljak (kuni 1936. aastani Johannes Mikkelsen; 26. jaanuar 1905 Rae vald, Harjumaa – 17. juuli 1944) oli Eesti (leitnant) ja Saksa (kapten) sõjaväelane.
Ta lõpetas 1933. aastal Sõjakooli seejärel Politseikooli kõrgema klassi.
Enn Väljak teenis konstaablina Virumaal ja Viljandimaal, kuulus Kaitseliidu Sakala malevasse. 1941. aastal oli ta metsavend, seejärel astus Saksa sõjaväkke, kus teenis kompaniiülemana.
Aitkini maakond
Aitkini maakond (Aitkin County) on maakond Ameerika Ühendriikides Minnesota osariigis.
Maakonna halduskeskus on Aitkin.
Ajalugu
Maakond moodustati 1857. aastal. See sai nime karusnahakaupmehe William Alexander Aitkeni järgi.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 16 202.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Leka (Albaania prints)
Leka Anwar Zog Reza Baudoin Msiziwe Zogu (sündinud 26. märtsil 1982 Johannesburgis) on Albaania kuningliku perekonna pea alates 30. novembrist 2011.
Ta on Albaania kroonprintsi Leka ja Susan Cullen-Wardi poeg.
Koit (Põlva rajooni kolhoos)
Kolhoos "Koit" (Koidu kolhoos) oli kolhoos Põlva rajoonis Mustajõe külanõukogus. Kolhoosi keskus asus Lahe külas.
Koidu kolhoos moodustus 1971. aastal kolhoosi "Aurora" ja M.I. Kalinini nimelise kolhoosi ühinemisel.
Kolhoosil oli eesti punase karja tõufarm, tegeleti ka kartuli- ja teravilja- ja linakasvatusega.
Kolhoosi esimees aastatel 1954–1991 oli Gustav Nikopensionsius, 1991. aastal Uno Kase.
Laurence Goldstein
Ta sai bakalaureusekraadi Liverpooli Ülikoolist 1970 ja doktorikraadi Saint Andrewsi Ülikoolist 1977.
Ta töötas 1973–1976 Saint Andrewsi ülikoolis lektorina ja seejärel Hongkongi Ülikoolis 1982. aastani lektorina, 1987. aastani vanemlektorina, 1991. aastani dotsendina (reader) ning seejärel professorina ning filosoofia osakonna juhatajana. Aastast 2004 oli ta  Hongkongi ülikooli emeriitprofessor ja elas Swanseas. Ta oli Kenti Ülikooli filosoofia professor Euroopa kultuuri ja keelte instituudi juhataja.
Ta suri ajukasvajasse, mis diagnoositi 2013. aasta lõpus.
Keelepädevuse seletamisest (1977)
Peter Strawson on uurinud, kuidas lausetest ning nendevahelistest suhetest arusaamine on seotud nende lausete loogilise ehituse taipamisega. Näiteks tegevust omistav lause koos määrsõnalise täiendajaga toob kaasa mis tahes lause, mis on saadud mõne või kõigi niisuguste täiendajate eemaldamise teel. Strawson küsib: Kuidas me nende kaasatoomiste ehitust taipame? Kuidas loogiline ehitus erineb grammatilisest ehitusest? Mida annab loogilise ehituse mõistmine lisaks grammatilise ehituse mõistmisele?
Kui grammatikareeglid oleks lihtsalt juhised keeleliselt korrektsete lausete moodustamiseks, siis võiks vastata, et grammatikareeglid määravad lausete mõtestatuse, lause loogiline ehitus aga näitab, millise panuse annab lause üks või teine osa terviku tähendusse ning millistes loogilistes suhetes võib lause teiste lausetega olla. Ent grammatikareeglite sõnastamine eeldab väljendite kategooriate äratundmist, ent ka lause loogiline vorm tehakse kindlaks kategooriate eristamise abil. Miks ei võiks grammatilist vormi ja loogilist vormi samastada?
Publikatsioonid
– Philosophical Investigations, 1998, kd 21, nr 4, lk 293. Link. – Analysis, 1999, 59, lk 284–290. Proceedings of the Aristotelian Society, 2000, 100, lk 53–74. Graham Priest, J. C. Beall, B. Armour-Garb (toim). ''The law of non-contradiction: New philosophical essays'', Oxford: Clarendon Press 2004, lk 295–313. cognitive and communicative aspects. The Baltic international yearbook of cognition, logic and communication'', 2006, kd 1, lk 51–68. 144, lk 377–389.
Seksuaalne ahistamine
Nüüdisajal on enamikus riikides seksuaalne ahistamine ebaseaduslik. Seksuaalne ahistamine võib olla sõnaline või füüsiline. Kuigi sageli mõistetakse seksuaalse ahistamise all töökohas toimunud intsidente, võib seksuaalne ahistamine aset leida paljudes situatsioonides. Ahistatav võib olla nais- või meessoost isik, ahistajaga samast soost või vastassoost.
Riikides, kus on õigusaktid seksuaalse ahistamise kohta, ei peeta enamasti ebaseaduslikuks lihtsat nöökimist, hetke ajel öeldud kommentaare või pisemaid üksikjuhtumeid. Töökohal toimuvat käitumist peetakse seksuaalseks ahistamiseks ja lubamatuks teguviisiks, kui see toimub nii sageli ja nii tõsisel moel, et loob vaenuliku või solvava töökeskkonna või selle tagajärjel tehakse vastakaid tööotsuseid (näiteks kui ohver vallandatakse või viiakse üle madalamale ametikohale või ohver otsustab töölt lahkuda). Juriidiline ja ühiskondlik arusaam seksuaalsest ahistamisest on kultuuriti erinev.
Seksuaalne ahistamine erineb flirtimisest ja naljategemisest selle poolest, et see on ühepoolne ning isegi kui ahistajal palutakse sellised sõnad või teod lõpetada, siis ta jätkab.
Eesti soolise võrdõiguslikkuse seaduse artiklis 3 on seksuaalne ahistamine defineeritud järgmiselt:
Mõiste kasutuselevõtt ja ajalugu
Seksuaalse ahistamise kontseptsioon tänapäevases mõistes on suhteliselt hiljutine – see dateeritakse 1970. aastatesse. Teised seotud mõisted olid olemas mitmetes kultuurides juba varem. 1974. aastal kasutas Mary Rowe (sel ajal MITi president ja rektor) mõistet sexual harassment (eesti keeles seksuaalne ahistamine) oma uurimuses "Saturn's Rings" (mida võib eesti keelde tõlkida kui "Saturni rõngad"), kus on käsitletud mitmeid seksismi üksikasju. M. Rowe on väitnud end uskuvat, et tema ei ole esimene, kes seda mõistet on kasutanud, kuna seksuaalne ahistamine kui arutlusobjekt on alates 1970ndate algusest olnud Massachusettsi naiste rühmitustes arutelu all, kuid tõdeb, et MIT võib olla esimene või üks esimestest suurtest organisatsioonidest, kus seda teemat arutleti.
MITis tegeldi ka teemadega nagu rassiline ahistamine ja naiste ahistamine nahavärvi tõttu. See viimatimainitu võib kuuluda nii rassismi kui seksuaalse ahistamise mõiste alla. MITi president teatas, et ahistamine (ja onupojapoliitika ehk eelistamine töövälistel kaalutlustel) on ebaeetiline silmas pidades nii ülikooli missiooni kui üksikisikuid.
Teiste andmete järgi väidetakse, et mõiste "seksuaalne ahistamine" võtsid kasutusele 1970ndatel USA Cornelli ülikooli feministid, ehkki sarnase sisuga dokumente oli juba varem kirjutatud. Raamatus "In Our Time: Memoir of a Revolution" (1999) tsiteerib ajakirjanik Susan Brownmiller Cornelli aktiviste, kes 1975. aastal olevat välja mõelnud mõiste seksuaalne ahistamine. Raamatus väidetakse, et kaaluti mõisteid sexual intimidation, sexual coercion, sexual exploitation on the job, kuid ükski neist ei tundunud päris õige. Kuid siis olevat keegi välja tulnud mõistega sexual harassment, mis olevat tundunud kõigile kohe õige.
1990ndate alguseni oli seksuaalse ahistamise mõiste siiski üldsusele üsna tundmatu. Seda seni, kuni Anita Hill andis 1991. aastal tunnistusi riigikohtu kandidaadi Clarence Thomasi vastu seoses mehe ahistavate seksuaalsete avaldustega naise pihta. Ehkki mehe vastu ei leitud reaalseid süüd kinnitavat tõendeid, sai Anita Hillist nii-öelda rahvusfiguur. Alates A. Hilli tunnistustest on seksuaalse ahistamise juhtumitest teatamise arv Ameerika Ühendriikides ja Kanadas tõusnud 2002. aastaks 58 protsenti.
Kenti maakond (Texas)
Kenti maakond (Kent County) on maakond Ameerika Ühendriikides Texase osariigis.
Seksuaalne ahistamine
Ahistamise situatsioonid
Seksuaalne ahistamine võib esineda mitmesugustes olukordades: töökohal, akadeemilises asutuses, Hollywoodis või muusikaäris. Sageli, aga mitte alati, on ahistaja kõrgemal positsioonil ehk omab ametlikult võimu ohvri üle või eeldab saavutada sellise võimu edutamise läbi. Järgnev loetelu kirjeldab ahistamise võimalikke olukordi ja olukordadega seotud detaile. Seoses internetiajastu saabumisega on kasvanud sotsiaalne onlain-suhtlus ja koos sellega ka seksuaalne ahistamine (näiteks videomängudes).
Kenti maakond (Texas)
Maakonna halduskeskus on Jayton.
Seksuaalne ahistamine
Varieeruv käitumine
Üks seksuaalse ahistamise mõistmise raskus on seotud käitumispiiridega. Enamus juhtudel (ehkki mitte kõigi juhtumite puhul) on ohvril oma kogemust keeruline kirjeldada. Mõnikord on ohvril raskusi situatsiooni millegi alla liigitada. Samuti võib tal olla raskusi ennast väljendada seoses stressi ja läbielatud alandusega.
Billie Wright Dzeich on jaotanud ahistajad kahte laia klassi:
Langelan loetleb käitumisviise, millele pole tema sõnutsi mingit õigustust, kuid mida naised on pidanud generatsioonide kaupa üle elama. Nendeks käitumisviisideks on:
Ennetamine
Seksuaalset ahistamist ja rünnakuid on võimalik ära hoida keskkoolis, ülikoolis ja töökohtadel rakendatavate haridusprogrammide ja koolituste abil.
Kõige laialt levinum ja ilmsem on ahistamine, mis põhineb vaenulikul töökeskkonnal. Ehkki puudub selge määratlus, mis on vaenulik töökeskkond, siis seda iseloomustavad näiteks häirivad naljad ja märkused, füüsiline vahelesegamine (näiteks kellegi tee blokeerimine), pildid, koomiksid, seksuaalselt alandavad kommentaarid.
Praktiline nõuanne tööandjatele potentsiaalse seksuaalselt ahistava käitumise vältimiseks töökohal on hoida keskkond nii konservatiivne kui võimalik. Kui mingit käitumist võib pidada ahistavaks, siis ei ole sel kohta ettevõttes. Kui töötaja (eriti juht või juhendaja) ei ole kindel, kas mõni käitumisviis on teretulnud, siis parem vältida sellist käitumist.
Boursies
pisi|püsti|tühi|Boursies' kirik
Seksuaalne ahistamine
Ennetamine
Ameerika Ühendriikides on võrdsete tööhõivevõimalustega tegelev komisjon EEOC nõudnud, et tööandja peab võtma ette mõistlikke samme ennetamaks seksuaalset ahistamist enne kui see üldse aset leiab.
Seksuaalse ahistamise ennetamine hõlmab samme nii enne juhtumite esinemist kui ka konkreetseid protseduure, mida peaks ette võtma pärast – need omakorda on seotud uute juhtumite ennetamisega.
Käitumisnõuanded
Nõuanded, mida korduvalt toimuva seksuaalse ahistamise korral töökohal soovitatakse ohvril ette võtta:
Mõju
Seksuaalse ahistamise mõju üksikisikule varieerub inimesiti ja sõltub juhtumi tõsidusest ja kestusest. Sageli nimetatakse seksuaalse ahistamise intsidenti "lihtsalt häirivaks". Mõnes teises situatsioonis võib see viia lühema- või pikemaajalise stressini ja/või depressioonini sõltuvalt inimese psühholoogilisest võimest toime tulla seda tüüpi ahistamisega, samuti ohvrile osaks saadavast sotsiaalsest toetusest või selle puudumisest. Psühholoogid ja sotsiaaltöötajad on avaldanud arvamust, et tõsine/kauakestnud seksuaalne ahistamine võib avaldada samasugust psühholoogilist mõju nagu vägistamine või seksuaalne rünnak. Ohvrid, kes ei allu ahistamisele, võivad samuti kogeda mitmesugust kättemaksu, sealhulgas eraldatust ja türanniseerimist.