cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Valgevene ladina tähestik
Tänapäeval kasutatakse valgevene keeles põhiliselt kürillilist kirja. Łacinka ' t pruugitakse vähe. Vahel võib leida teatriafišše łacinka ' s (näiteks Janka Kupała Akadeemilise Rahvusteatri lavastuse "Vykradańnie Eŭropy, albo Teatr Uršuli Radzivił" (’Euroopa röövimine ehk Uršula Radziviłi teater’) afišš Minskis 2011. aastal). Valgevene kirjanikelt on ilmunud üksikuid teoseid łacinka ' s.
Isojoki vald
Naabervallad on Karijoki vald, Kauhajoki linn, Kankaanpää linn, Siikaineni vald, Merikarvia vald ja Kristiinankaupunki linn.
Valgevene ladina tähestik
Kürillitsa ja łacinka vastavustabel
Allpool on äratoodud valgevene kürillitsa tähed ja neile vastavad tähed (täheühendid) łacinka ' s.
Märkused
Isojoki vald
Isojoki vallas asub osa Lauhanvuori rahvuspargist.
Valgevene ladina tähestik
Kürillitsa ja łacinka vastavustabel
¹ Esimene variant helilise velaarse frikatiivi [г] märkimiseks; teine variant (harvaesinev) sulghääliku [ґ] tähistamiseks
² Esimene variant kui дз, з, н, с järel puudub ь; teine variant kui ь järgneb
Hohenzollern (laev)
SMY Hohenzollern (SMY saksa keeles Seiner Majestät Yacht) oli Saksa keisri ja Preisimaa kuninga Wilhelm II jahtlaev.
Valgevene ladina tähestik
Kürillitsa ja łacinka vastavustabel
³ Esimene variant sõna alguses, täishääliku ees, samuti ў ja ь järel; teine variant kaashääliku järel (välja arvatud ў ja л); kolmas variant л järel
⁴ Esimene variant sõna lõpus ja enne а, о, у, ы, э; teine variant enne ь, е, ё, ю, я, і
Hohenzollern (laev)
Läänemerel
5. juulil 1912 toimus Läänemerel ajalooline kohtumine sugulussidemetes Vene keisri ja Saksa keisri kui 3. astme sugulaste vahel. Wilhelm II jõudis jahil oma keiserlikul jahtlaeval Hohenzollern II sõjalaeva Moltke saatel Paldiski reidile. Nikolai II teenistuses oleval jahil Štandart peeti lõuna 50 inimesele ja läbirääkimised poliitilisest olukorrast Euroopas, mis siiski ei mänginud hiljem rolli suure sõja ära hoidmisel.
Valgevene ladina tähestik
Valik isiku- ja kohanimesid łacinka ' s
Märkus: Sulgudes on taraškievica ' st konverteeritud łacinka ' sse
Hohenzollern (laev)
Hohenzollern III
Keiserlik jahtlaev Hohenzollern III lasti Stettinis vette 1914. aasta septembris. Tema viimistlus jäi Esimese maailmasõja puhkemise tõttu pooleli ning seda ei lõpetatud kunagi. Jaht lammutati 1923. aastal Kielis Deutsche Werke laevatehases.
Valgevene ladina tähestik
Valgevenekeelne Vikipeedia (łacinka)
2021. aasta novembris hakati looma łacinka ' l põhinevat Valgevene vikipeediat (Biełaruskaja Wikipedyja łacinkaj). Artiklite alustekstid võeti valgevenekeelsest taraškievica vikipeediast, mis konverteeriti łacinka ' sse. Esimene artikkel, mis avaldati, oli "Łacinka".
Esialgu asub see projekt suhtlusvõrgustiku VKontakte platvormil.
2022. aasta lõpu seisuga on projekt soikunud.
Käthe von Nagy
Ekaterina Nagy von Cziser (4. aprill 1904 – 20. detsember 1973), esinejanimega Käthe von Nagy, oli Ungari näitleja, modell, tantsija ja laulja, kes töötas Saksamaal ja Prantsusmaal.
Põrgu (Wiiralt)
"Põrgu" on Eduard Wiiralti vasegravüür, mis valmis 1932. aastal.
Wiiralt on sellel "halastamatu rafineerituse ja teda huvitanud vanade meistrite tehnilise täpsusega välja graveerinud inimloomuse kõige tumedamad küljed, pained ja sotsiaalse rõhumise põrgulikkuse".
Seda on trükitud 150 eksemplari.
Rein Raamat on loonud animafilmi “Põrgu” (1983), mis on valminud Wiiralti teoste ainetel.
"Põrgu" kuulub projekti Europeana 280 ühena 12 Eesti kunstiteosest. Kokku tõsteti selle projekti käigus esile 347 kunstiteost 146 institutsioonist ja 29 riigist.
Tähk-toompihlakas
Tähk-toompihlakas ehk peajas toompihlakas (Amelanchier spicata) on toompihlaka perekonda kuuluv taimeliik.
Kirjeldus
Kasvab paljutüvelise põõsa või kuni 5 m kõrguse puuna. Võrsed on punakaspruunid, nooremana viltjaskarvased ning hiljem paljad. Lehed on ovaalse või ka äraspidimunaja kujuga. Kroonlehed on valged, karvased ning õied paiknevad püstistes kobarates. Õitsemine toimub maikuus. Viljad on kujult kerajad, purpurjasmusta värvusega ning söödavad. Tupplehed on püstised.
Kasvunõuded
Pole mulla suhtes väga nõudlik, võib kasvada liivasel ja klibusel mullal.
Maailmas
On pärit USA idapoolsetest osariikidest. Kõige tuntum ja levinum liik Ida-Euroopa maades, talub isegi temperatuuri −45 °C. Liiki kasvatatakse Soomes isegi polaarjoonest põhja pool.
Eestis
Eestisse tõid tähk-toompihlaka arvatavasti mõisaomanikud. Rahvapäraselt on taime nimetatud ka Saksamaa toomeks. Liik on metsistunult levinud hajusalt üle kogu Eesti, olles tavaline aia- ja pargitaim. On Eesti tingimustes külmakindel.
Kasutamine
Dekoratiivtaim, mida võib kasvatada nii üksikpõõsana, rühmiti kui ka kõrge hekina. Sobib kärpimata piirdeiks. Sügisel värvuvad lehed kollaseks.
Sophia Lamar
Ta kandis nooruspõlves nime Enrique Muñoz ning võttis osa koduriigi põrandaalusest skeenest.
Mesaoría
thumb|Asukoht Küprose saarel
Mesaoría (kreeka keeles Μεσαορία (tlk "mägede vahel"), türgi keeles Mesarya) on viljakas alluviaaltasandik Küprose saare põhjaosas. Tasandikul voolab Küprose pikim jõgi, Pediaíos.
Pärast selle moodustumist umbes sada miljonit aastat tagasi koosnes Küpros kahest lubjakivisaarest. Umbes seitsmekümne miljoni aasta jooksul eraldas Küprost mereriba. Selle sulgesid vulkaanipursked ja moodustus Tróodose mäestik.
Pehme vulkaanilise kivimi erosioon moodustas Mesaoría.
Tasandikult on leitud tõendeid inimasustuse kohta, mis pärinevad neoliitikumist, mil tasandik oli kaetud metsaga. Iidsetel aegadel raiuti metsa Ptolemaioste mereväe ehitusmaterjali jaoks. Tänapäeval asub tasandikul muu hulgas Nikosia suurlinnapiirkond.
Rahatants
Rahatants oli Eesti talupojapulmas üks pruutpaari jaoks rahakorjamise tavadest.
Emeriitadvokaat
Emeriitadvokaat on tunnustatud ja teenekas endine vandeadvokaat, kellele on antud emeriitadvokaadi nimetus.
Rahatants
Rahatants oli kasutusel põhiliselt Saaremaal. Rituaalset avatantsu teostas noorik vanema peiupoisiga või pruudivenna või ka isamehega. Seejärel võis iga pulmaline noorikuga tantsida (mõnes kohas koguni pidi), kuid ainult raha eest. Raha pandi taldrikule, tava jälgis pruudivend.
Viro-säätiö
Viro-säätio ('Eesti Fond') on Soomes tegutsev sihtasutus, mille eesmärk on toetada Eesti kultuuri, teadust ja kunsti ning edendada Eesti haridust.
Viro-säätiö asutati 1991. aastal Soomluse Seltsi (soome Suomalaisuuden Seura) eestvõttel.
Alates 2004. aastast tunnustab sihtasutus Soome ja Eesti vahelise kultuurisilla ehitaja, kirjanik Aino Kallase nime kandva auhinnaga eestlastest üksikisikuid või kollektiive, kellel on märkimisväärseid teeneid Eesti-Soome kultuurisuhete arendamisel.
Vaata ka
Aino Kallase preemia
Emeriitadvokaat
Eesti Advokatuuri juhatus võib anda emeriitadvokaadi nimetuse vanaduspensioniealiseks saanud, advokatuurist välja arvatud isikule, kes on tegutsenud vandeadvokaadina vähemalt 30 aastat ja kes advokatuuri organi või komisjoni liikmena või muul moel on panustanud Eesti Advokatuuri arengusse ja advokaadikutse maine tõstmisse. Emeriitadvokaadid ei osuta õigusteenust, kuid nad võivad osaleda advokatuuri tegevuses. Emeriitadvokaadid võivad koonduda emeriitadvokaatide kogusse.
Seisuga 1. märts 2019 on Eesti Advokatuuris viis emeriitadvokaati: Aleksander Glikman, Kaido Pihlakas, Monika Mägi, Henn Eomois ja Peeter Lepik. Eesti Advokatuuri juhatuse 31. mai 2016 otsusega reserveeriti emeriitadvokaadi tunnistus nr 1 vandeadvokaat Väino-Rein Villikule (28.02.1936–12.12.2015) kui ühele emeriitadvokaadi staatuse omistamise idee algatajale.
Kalev (skulptuur)
pisi|"Kalev" Tallinna linnahalli katusel (2006) "Kalev" on Elo Liivi 2006. aastal valminud monumentaalne rauast keevitatud skulptuur. See kujutab eesti mütoloogilist tegelast Kalevit, kes oli Kalevipoja isa. Kuju kõrgus on 7 m. Esialgu püstitati see Tallinna linnahalli katusele, ent tellija pankroti tõttu viidi sealt minema ning kadus aastateks jäljetult. Autorile ja skulptuuri valmistajatele Hansanovale tasusid välja ei makstud. Kaua arvas autor, et see müüdi vanarauaks. 2013. aastal jõudis skulptorini teave, et kuju asub Reiul Lodja külas Saarde vallas Kaugoja jõe kaldal vana metsavahi talukohas. Autor proovis rääkida maa omaniku Andres Lepikuga, kuid tulutult - viimane väidab, et ta päästis kuju vanarauast, ja hoolimata autori palvetest ei ole nõus kuju tagastama. Elo Liiv siiski loodab, et õiglus pääseb võidule ja et ükskord jõuab kuju Aleksander Heintalu mälestuseks Saaremaale.
Johann Schmidt
Johann Schmidt on olnud mitme tuntud inimese nimi:
Andre Sepp
pisi|Andre Sepp 2011. aastal Andre Sepp (sündinud 25. oktoobril 1971) on Eesti poliitik, XII ja XIII Riigikogu liige. 1998. aastast kuulub Eesti Reformierakonda.
Andre Sepp lõpetas Tallinna 13. Keskkooli ja Eesti Riigikaitse Akadeemia. Töötas Harju Politseiprefektuuris 1992–1997. Ta oli 1999–2011 Raasiku vallavanem ja 2002–2007 Harjumaa Omavalitsuste Liidu esimees.
Ta oli 6. aprillist 2011 kuni 26. märtsini 2014 XII Riigikogu liige. 18. juunist 2014 oli ta taas Riigikogu liige XII koosseisu volituste lõppemiseni. 31. oktoobrist 2017 kuni novembrini 2021 oli ta taas Raasiku vallavanem.
2018. aastal valiti Andre Sepp aktsiooni "Sajandi 100 arukülalast" raames toimunud rahvaküsitluse tulemusel saja meeldejäävama arukülalase hulka.
Ramon Menezes Hubner
Ramon Menezes Hubner (enam tuntud lihtsalt kui Ramon; sündinud 30. juunil 1972 Contagemis) on Brasiilia endine jalgpallur, poolkaitsja.
Pärast jalgpallurikarjääri lõppu on ta tegutsenud treenerina. 2018. aasta detsembris lõpus sai ta Brasiilia kõrgliiga klubi Vasco da Gama abitreeneriks. Pärast seda, kui Abel Braga 2020. aasta märtsis klubi peatreeneri kohalt vallandati, sai Ramon ise peatreeneriks, kuid ta vallandati juba sama aasta oktoobris. Seejärel sai Ramon Brasiilia esiliiga klubi CRB peatreeneriks, kuid ta sai sel kohal olla veelgi vähem, sest ta vallandati pärast üheksat mängu 17. detsembril 2020. 2021. aasta juunis sai ta Brasiilia esiliiga klubi Vitória peatreeneriks.
Koondisekarjäär
Brasiilia jalgpallikoondises mängis ta 2001. aastal viis mängu ja lõi ühe värava. Ta kuulus samal aasta Brasiilia koondisse 2001. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril.
Nomi (Trento)
thumb|Nomi valla paiknemine Trento provintsis
Nomi (saksa: Numig) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 15 km Trentost lõunas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 1298 inimest ja valla pindala on 6,5 km².
Nomi külgneb järgmiste valdadega: Aldeno, Besenello, Calliano, Pomarolo ja Volano.
Karola
Karola on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 398. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Karola 306 naisel. Kõige populaarsem oli eesnimi Karola vanuserühmas 5–9 aastat, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 18,12.
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Karola 339 naisel ja nimi oli populaarsuselt 390. naisenimi.
Vanim Karola oli vanuserühmas 55–59, noorim vanuserühmas 0–4 aastat. Kõige populaarsem oli eesnimi Karola vanuserühmas 10–14, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 18,26. Kõige levinum oli eesnimi Karola Jõgeva maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 6,09.
Hambaraviassistent
Hambaraviassistent on suutervishoiu töötaja, kes abistab hambaarsti ja/või suuhügienisti vastavalt iga tööetapi iseloomule, sealhulgas neljakäetöö meetodil, saavutamaks optimaalset ravitulemust.
Hambaraviassistendiks saab õppida Tallinna Tervishoiu Kõrgkoolis.
Scheifling
thumb|Vaade Scheiflingile
Ajalugu
Seda on esmamainitud 978. aastal kui Sublich.
Kultuur
Üks paljudest Muri jõe äärsetest kaldaküladest, Scheifling on populaarne peatuspaik jalgratturitele, kes sõidavad piki Muri rattarada. Kohapeal on mitu mugavat võõrastemaja ja restorani, sealhulgas Gasthof Götzl-Rosenkranz (rajatud 19. sajandil). Juuli alguses tähistavad külaelanikud elava muusika ja tantsuga "Scheiflinger Kirtat".
Štandart
Štandart (vene keeles Штандартъ) oli Venemaa viimase keisri Nikolai II jahtlaev.
Ajalugu
Laeva tellis Nikolai II isa keiser Aleksander III, see valmis aastatel 1893–1895 Kopenhaageni laevatehases Burmeister & Wain. Alus võeti teenistusse 1896. aastal. 19.–20. sajandi vahetusel oli see suurim monarhi kasutatav jahtlaev. Tsaariperekonna jaoks oli laev sobiv kui omamoodi ujuv palee. Laeva mehitas ja opereeris Venemaa Keiserlik Merevägi.
Sõidud Läänemerel
1907. aastal sõitis laev Soome rannikul karile ja hakkas lekkima, kuid päästeti ja remonditi.
5. juulil 1912 toimus Läänemerel ajalooline kohtumine sugulussidemetes (kolmanda astme nõbude) Vene keisri ja Saksa keisri vahel. Wilhelm II jõudis jahil Hohenzollern II sõjalaeva Moltke saatel Paldiski reidile. Nikolai II poolt vastu tulnud jahil Štandart peeti lõuna 50 inimesele ja läbirääkimised poliitilisest olukorrast Euroopas, mis siiski ei mänginud hiljem rolli suure sõja ärahoidmisel.
Sõidud Mustal merel
14. juunist 1914, väljudes Odessast, seilas keisri perekond Štandarti pardal Mustal merel. Nende eesmärk oli Rumeenia sadamalinnas Constanțas sobitada diplomaatilist abielu suurvürstinna Olga ja kroonprints Carol II vahel. Reisil olles kuulsid nad uudiseid Austria-Ungari keisririigi troonipärija Franz Ferdinandi ja tema abikaasa mõrvamisest Sarajevos, mis vallandaski Esimese maailmasõja.
Nõukogude võimu käsutuses
Pärast 1917. aasta revolutsioone seisis laev dokis uue nimega "18 марта" (18. märts).
Aastatel 1932–1936 ehitati see ümber miiniveeskjaks ning sai uuema nime "Марти". Teises maailmasõjas osales laev Leningradi kaitsmisel, milles sel oli oluline osa. 1957. aastal muudeti laev õppelaevaks «Ока».
Laev lammutati 1963. aastal Tallinnas.
Traverse City
Traverse City on linn Ameerika Ühendriikides Michigani osariigis. See on Grand Traverse'i maakonna halduskeskus ja suurim linn, väike osa linnast jääb ka Leelanau maakonda. Linn asub Michigani järve Grand Traverse'i lahe kaldal.
Traverse City on asutatud 1847. aastal. Linnaõigused sai see 1895. aastal.
Linnas asub ooperimaja, kaunite kunstide muuseum ja kultuurikeskus (Dennos Museum Center) ning spordihall Huntington Rink, kus peab treeninglaagreid National Hockey League'i jäähokiklubi Detroit Red Wings, lisaks tegutseb linnas sümfooniaorkester. Linna kõrval asub Cherry Capitali lennujaam. Linna suurim tööandja on Munson Medical Center.
Traverse City hüüdnimi on "Maailma kirsipealinn". Traverse City piirkond oli 2010. aastal Ameerika Ühendriikide suurim hapukirsside tootja. Kirsse korjatakse juuli alguses ning siis toimub igal aastal linnas nädalapikkune kirsifestival, kus osaleb ligi 500 000 külalist. Linna ümbruses kasvatatakse ka viinamarju ning see on üks Kesk-Lääne põhilistest veinipiirkondadest. Linn on nii suvel kui talvel ka turismikeskus. Traverse City piirkonnas on mitmeid looduskauneid paiku, nagu rannad, viinamarjaistandused, looduskaitse alla võetud Michigani järve kallas (Sleeping Bear Dunes National Lakeshore), mäesuusarajad ja paljud metsad. Aastal 2009 nimetas Tripadvisor Traverse'i Ameerika Ühendriikide paremuselt teiseks külastamisväärt väikelinnaks. Aastal 2012 nimetas U.S. News & World Report linna Ameerika Ühendriikide 10 parima koha sekka, kus vanaduspõlve veeta.
Kocēni vald
pisi|[[Mujani vasallilinnuse varemed]] Kocēni vald (läti keeles Kocēnu pagasts) on vald Lätis Valmiera piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Valmiera linnaga ja Dikļi, Vaidava, Zilaiskalnsi, Bērzaine, Kauguri, Burtnieki ning Valmiera vallaga, lisaks veel Cēsise piirkonna Liepa ja Stalbe vallaga.
Ajalugu
Valla aladel asus varem Kokmuiža mõis (Kokenhof) oma Kaļļa (Kārļa), Upītese, Brēmeļe, Stukūža ja Silupīši karjamõisadega. Sellest moodustatud vald kandis aastani 1925 nime Koki vald, aastani 1939 oli see Kokmuiža vald ja sealt edasi kandis see tänapäevast nimetust. Aastal 1935 oli selle pindala 78,8 km² ja seal oli 1956 elanikku. 1945. aastal moodustati vallas Kocēni ja Dūķeri külanõukogud, aga aastal 1949 likvideeriti vald ametlikult. Aastal 1950 liideti Kocēni külanõukoguga likvideeritav Dūķeri külanõukogu. Aastal 1962 liideti vallaga osa likvideeritavast Mujāni külanõukogust, aastal 1975 aga osake Zilaiskalnsi maaterritooriumist. Aastal 1990 muudeti külanõukogu Kocēni vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Kocēni piirkonda.
Loodus
Vald jääb Tālava madalikule. Suurimaks jõeks on Koiva jõgi, tähtsamad jõed on veel selle lisajõgi Jumara jõgi ja valla lääneosas voolav Briede jõgi. Vald asub osaliselt Gauja rahvuspargis, osaliselt aga Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealal.
Looduskaitse all on Gauri künnapuu, Sprosti tamm, Cīļi sauna pappel, Mazvējiņi tamm, Noriņase tammed, Jaundzērvesi tamm, Lielbrendiķi tamm, Lieldzērvesi tamm, Lielģeriņi tamm, Pankase tamm, Grantskalni tamm, Mujāni kooli tammed, Dravēni vaher, Pālēni tammed, Tiltiņi teine tamm, Vecprikuļi pärn, Maitiņi pärn, Vecmeicēni saar, Ošlejase tamm, Šustese pärn, Vīķvēni pärn, Vīķvēni sauna tamm, Kokmuiža allee pärnad, Kokmuiža tiigi tammed, Kokmuiža tamm, Kocēni lasteaia tamm, Kocēni tiigi tamm, Robiņi künnapuu, Kalmīši tamm, Ridēni tamm, Rubene rahn, Deidari vahtrad, Auniņi tamm, Vīteļi allee pärn, Cēļi saar, Cēļi tamm, Peņģi tamm, Paipalase tamm, Vīteļi künnapuu, Deidari vahtrad, Bokase pärn, Mežuļi jalakas, Straupnieki mänd, Dukuļi allikad, Vīksnase vaher, Ķieģeļmuiža lehis, Ķieģeļmuiža pärn, Ķieģeļmuiža allee pärnad ja Karitēni pärn. Valla idapiiri ääres paikneb osaliselt Vīķvēni soo hoiuala, valda jääb ka 118,2 hektari suurune Zilaiskalnsi hoiuala.
Asustus
Aastal 2011 elas vallas 2625 lätlast, 175 venelast, 37 valgevenelast, 7 ukrainlast, 12 poolakat ja 18 leedulast.
Valla külad on:
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Janova järv
Janova järv (valgevene keeles Возера Янова, ka Янаўскае, vene keeles Яново (Janovo) või Яно́вское озеро) on järv Valgevenes Viciebski oblastis Połacki ja Ušačy rajooni piiril. Järv asub merepinnast 127 meetrit kõrgemal Ušačy järvestikus. Järve voolab Dziva jõgi, mis toob sinna vett Pavułle järvest. Janova järve valgla on 721 km².
Kaldajoone pikkus on 25 kilomeetrit. Järv asub ligi 12 meetri sügavuses orus. Kaldad on meetri kõrgused, liivased, idakallas on soostunud. Järve läänepoolses osas asub kaks suurt lahte. Põhi on kalda lähedal liivane (sadakonna meetri ulatuses), sügavamal aga kaetud sapropeeliga.
Janova on eutroofne järv. Vee läbipaistvus on 1,5 meetrit. Kaladest elavad seal ahven, haug, koha, säinas, latikas ja särg.
Bleu d'Auvergne
pisi|Bleu d'Auvergne Bleu d'Auvergne (eesti keeles kui Auvergne'i sinine) on päritolusort, mis tähistab Keskmassiivilt pärit Prantsuse hallitatud lehmapiimajuustu. Silindrikujulise juustu pasta on marmorja vormiga, mille hallituse värvus ulatub sinisest kuni sinakasmustani. Auvergne'i piirkonnast pärit sinihallitusjuustu parim tarbimisperiood kestab juunist kuni detsembrini. Selle nimetus on kaitstud alates 1975. aastast.
Omadused
Bleu d'Auvergne on tugeva ja kirbe maitsega. Seda vähemal määral kui teised sinihallitusjuustud, see on vähem soolane, kreemjama ja võisema maitsega ning niiskema tekstuuriga. Mõnel juhul kasutatakse siniste soonte tekitamiseks nõrgemat hallitusvormi Penicillium glaucumit, mitte Penicillium roqueforti, mida kasutatakse Roquefortis ja teistes sinihallitusjuustudes.
Bleu d'Auvergne'i kasutatakse sageli salati ja pasta maitsestamiseks, samuti on see hea juust näksimiseks. On väidetud, et see sobib hästi magusamate veinidega, nagu Riesling ja Sauvignon Blanc või tugevate punaste veinidega, aga ka rikkaliku tumeda õllega, millel on nii juustu tasakaalustamiseks vajalik magusus kui ka maitse.
Ajalugu
Bleu d'Auvergne'i töötas välja 1850. aastate keskel Prantsuse juustutootja Antoine Roussel. Ta märkas, et siniste hallitusseente esinemine tema kohupiimal andis meeldiva maitse. Ta viis läbi katseid, et teha kindlaks, kuidas sellise hallituse sooned võivad tekkida. Pärast mitmeid ebaõnnestunud katseid avastas ta, et rukkileival esinenud hallituse kasutamine tekitas sooni. Samuti avastas ta, et kohupiima nõelaga torkimine suurendab õhustust. Suurenenud hapnikusisaldus võimaldas sinihallitusel kohupiima õhutaskutes kasvada. Seejärel levisid tema avastus ja tehnikad üle kogu piirkonna.
Tänapäev
Tänapäeval valmistatakse bleu d'Auvergne'i mehaanilise nõelamise teel. Seejärel laagerdatakse seda enne turustamist ligikaudu neli nädalat jahedas niiskes keldris, mis on sinihallitusjuustu puhul suhteliselt lühike aeg.
Max Valentiner
Ta oli edukuselt kolmas allveelaeva komandör sõjas ja autasustatud Pour le Méritega.
Ta kuulutati liitlaste poolt sõjakurjategijaks, sest uputas 30. detsembril 1915 ilma hoiatamata liinilaeva Persia, mis oli rahvusvaheliste lepete rikkumine.
1940. aasta jaanuaris määrati Valentiner U-Boots-Abnahmekommisioni (UAK) grupi komandöriks Kiel-Danzigis, kus ta töötas kuni 1945. aasta märtsini. Vahepeal sai ta 1. jaanuaril 1941 Kapitän zur See auastme. 31. märtsil 1945 vabastati ta Kriegsmarinest.
1949. aasta 19. juunil suri Valentiner Sønderborgi haiglas kopsuhaigusse, mille ta tõenäoliselt sai, kui hingas sisse mürgiseid aurusid, mida tekitasid tema esimeste allveelaevade U-10 ja U-3 mootorid.
Przeworsk
Przeworsk on linn Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas, Przeworski maakonna keskus. Przeworsk asub Rzeszówist umbes 36 km idas.
Novaledo
thumb|Novaledo valla paiknemine Trento provintsis thumb|left|Tor Quadra
August Vomm
August Vomm (4. juuli 1906 Abja Pärnumaa – 1. mai 1976 Tallinn) oli eesti skulptor ja pedagoog.
Novaledo
Novaledo (saksa: Neuleit) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes Bassa Valsuganas (Valsugana madalam osa) umbes 20 km Trentost kagus. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 882 inimest ja valla pindala on 8,0 km².
August Vomm
Pärast Viljandi kommertsgümnaasiumi lõpetamist 1924. aastal kolis Vomm Tartusse. Ta õppis 1924–1927 kõrgemas kunstikoolis Pallas ning oli selle kooli 17. lõpetaja. Esialgu õppis ta Ado Vabbe juures maalikunsti, hiljem aga Anton Starkopfi ja Voldemar Melliku juures skulptuuri. August Vomm täiendas end 1929. aastal Prantsusmaal. 1946. aastast oli ta ERKI õppejõud, aastast 1971 professor.
Novaledo
Novaledo külgneb järgmiste valdadega: Frassilongo, Roncegno Terme, Borgo Valsugana, Pergine Valsugana ja Levico Terme.
August Vomm
Looming
Enne II maailmasõda koosnes August Vommi looming valdavalt portreebüstidest ja kümmekonnast töömahukast hauasambast. Ta on kujutanud Ruts Baumani, Ants Lauterit, Hugo Lauri, Gustav Ernesaksa, Romulus Tiitust, Ferdi Sannameest jt.
Ühena vähestest sõja-aastad kodumaal veetnud kunstnikest kohanes August Vomm uute nõudmistega kohe esimestel sõjajärgsetel aastatel. 1945. aastal liitus ta skulptorite brigaadiga, luues Estonia teatri liiduvabariike sümboliseerivad reljeefid. 1947. aastal valmis monument Viljandis Suures Isamaasõjas langenuile, 1952. aastal avati brigaadimeetodil loodud Lenini monument Tartus ning koos Lagle Israeliga Nikolai Burdenko mälestusmärk Tartu Toomemäel. Tema loodud on nüüdseks teisaldatud revolutsioonitegelaste Johannes Vares-Barbaruse ja Hans Pöögelmanni monumendid Tallinnas. Lenini juubelinäitusele 1970 lõi Vomm hiigelmõõtmetes tammepuidust V. I. Lenini portreebüsti, mille eest pälvis koos Elmar Kitse ja Avo Keerendiga riikliku preemia ja Eesti NSV teenelise kunstniku aunimetuse, samuti üleliidulise äramärkimise ajakirjanduses.
Eriline osa oli tema loomingus ka lapsi ja loomi kujutaval skulptuuril.
Isiklikku
August Vomm oli abielus maalikunstnik Benita Vommiga. Aastal 1944 põgenes Benita Vomm koos lastega Saksamaale. Nende poeg on kunstnik Ants Erik Vomm ja tütar maalikunstnik Mai Reet Järve-Vomm.
Schöder
pisi|tühi|Schöder talvel
Schöder asub Sölki kuru jalamil, mis viib Muri orust Ennsi orgu.
Sülemränne
Sülemränne on lindude suurtes parvedes liikumine ja lennul kujundite moodustamine (tuntud ka kui murmuration).
Parv lendab koordineeritult, kuid keskse juhtimiseta. Reegleid on kolm: pisi|vasakul|Kuldnokasülem. Suurimaid sülemkujundeid moodustavad kuldnokad, kui parv püüab pääseda röövlindude käest.
Dodô
Ricardo Lucas (tuntud nime all Dodô; sündinud 2. mail 1974 São Paulos) on Brasiilia endine jalgpallur, ründaja.
Koondisekarjäär
Brasiilia jalgpallikoondises mängis ta 1997. aastal 5 mängu ja lõi 2 väravat.
Tori põrguallikas
pisi|Tori põrguallikas Tori põrguallikas on allikas Pärnu jõe orus; halduslikult Pärnu maakonnas Tori vallas.
Kaelalülid
Kaelalülid (ladina vertebrae cervicales, ainsuses vertebra cevricalis) on paljude selgroogsete loomade selgroo ülemised lülid, mis järgnevad ajukoljule ja moodustavad kaela luulise aluse – kaelaskeleti, ka skeleti luu.
Tori põrguallikas
Allikast 50 m allavoolu jääb Tori põrguks nimetatud koobas.
Kaelalülid
Kaelalülide areng, anatoomia, kuju, sooned, lihased ning morfoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.
Kaladel kaelalülide piirkonda ei eristata.
Maolistel
Madudel on 7 kaelalüli.
Imetajad
Enamikul imetajatel on 7 kaelalüli.
Inimestel
Inimesel on selgroo kaelaosa kaelalülideks lülisamba seitse ülemist lüli, neid tähistatakse lühendatult tähega C (CI kuni CVII).
Kaelalülidel on väike ja madal keha kuid suur lülimulk. Ristijätkel on mulgud, mida läbivad lüliarterid.
Kaelalülil eristatakse: ristijätket, ülemist liigesejätket, alumist liigesejätket, ogajätket, ristijätkemulku ja lülikeha.
Esimesel kaelalülil ehk kandelülil (CI) ehk atlasel (atlas) lülikeha puudub, teisel kaelalülil ehk telglülil (CII) ehk aksisel (axis) on hammasmine lohk, mis liigestub kandelüli kaare sisepinnaga. Nende kahe kaelalüli abiga liigutatakse pead:
1% inimestel võib alumise kaelalüliga olla ühendatud ka ülemäärane roie – kaelaroie.
August Eduard Warres
August Eduard Warres (8. november/20. november 1864 Aidu – 9. oktoober/22. oktoober 1914 Tartu) oli eesti vaimulik.
Ta õppis Aidus vallakoolis, aastatel 1874–1877 Helmes ja Tarvastus kihelkonnakoolis, aastatel 1878–1879 Viljandis kreiskoolis, aastatel 1879–1885 Viljandi Maagümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1886–1891. Oli seejärel koduõpetajaks parun Ungern-Sternbergi juures Koorastes. Oli aastatel 1891–1892 prooviaastal Kanepi Jaani koguduses Johannes Oskar von Falcki juures. Ordineeriti 10. mail/22. mail 1892 Riias õpetajaks.
Isiklikku
Tema isa Mats Warres oli rahvakooliõpetaja, tema abikaasa Agnes Auguste Mathilde isa Eduard Kremser oli Valga vennastekoguduse diakon.
Haspel
Haspel on riist näiteks lõnga, traadi, nööri või kaabli rulli või vihti kerimiseks ja pasmaste lugemiseks. Haspli abil kerimismaterjali lõnga vm. käsitsemist nimetatakse haspeldamiseks.
Verev kastik
Verev kastik (Calamagrostis purpurea) on kõrreliste sugukonda kastiku perekonda kuuluv taimeliik.
Taimeliigi tuntuim alamliik on roogkastik (Calamagrostis purpurea subsp. phragmitoides). Kirjanduses, näiteks 2007. aasta "Eesti taimede määrajas", loetakse roogkastik sünonüümseks vereva kastikuga.
Karoliine
Karoliine on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 476. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Karoliine 225 naisel.
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Karoliine 244 naisel ning see oli populaarsuselt 472. naisenimi. Vanim Karoliine oli vanuserühmas 35–39, noorim vanuserühmas 0–4. Kõige levinum oli nimi vanuserühmas 10–14, kus neid on 10 000 elaniku kohta 6,73. Kõige sagedasem oli eesnimi Karoliine Valga maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 3,96.
2023. aasta 1. jaanuari seisuga on eesnimi Karoliine 248 naisel. Karoliine on populaarsuselt 493. naisenimi. Vanim Karoliine on vanuserühmas 35–39, noorim vanuserühmas 0–4. Karoliine on keskmiselt 16 aasta vanune (mediaanvanus on 15). Kõige populaarsem on eesnimi Karoliine vanuserühmas 10–14, kus neid on 10 000 elaniku kohta 6,27. Kõige rohkem on eesnimega Karoliine sündinuid augustis, kokku 36. Kõige populaarsem on eesnimi Karoliine Valga maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 3,22.
Baltic Host
Baltic Host on Balti riikides toimuv sõjaõppus, kus harjutatakse liitlasvägede vastuvõtuprotseduure ja vastuvõtuga seonduvat koostööd asjakohaste sõjaväe- ja tsiviilasutuste vahel.
Robert Mueller
Robert Swan Mueller III (sündinud 7. august 1944) on Ameerika Ühendriikide jurist, kes töötas aastatel 2001–2013 kuuenda Föderaalse Juurdlusbüroo peadirektorina. Ta on poliitilistelt vaadetelt konservatiivne vabariiklane ja määrati ametisse president George W. Bushi dekreediga; president Barack Obama pikendas ta algset kümneaastast ametiaega veel kahe aasta võrra, tehes temast J. Edgar Hooveri järel teise pikimat aega ametis olnud FBI peadirektori.
Princetoni Ülikooli vilistlasena võitles Mueller merejalaväe ohvitserina Vietnami sõjas, teenides kangelaslikkuse eest välja Purpursüdame ja Pronkstähe koos Combat "V" aumärgiga. Pärast University of Virginia School of Lawi lõpetamist 1973. aastal, töötas ta kolm aastas San Franscisos Pillsbury, Madison & Sutro õigusbüroos kuni määrati sama linna abiföderaalprokuröriks (AUSA). Enne määramist FBI peadirektoriks, teenis Mueller Ameerika Ühendriikide föderaalprokurörina, Ameerika Ühendriikide kriminaaldivisjoni abijustiitsministrina asejustiitsministri kohusetäitjana.
2017. aasta mais määras asejustiitsminister Rod Rosensteini Muelleri eriprokurörina juhtima käimasolevat juurdlust Venemaa sekkumise Ameerika Ühendriikide 2016. aasta presidendivalimistesse ja sellega seotud teemade suhtes, uurides seehulgas võimalikke sidemeid Donald Trumpi 2016. aasta presidendikampaania ning Venemaa valitsuse vahel. Mueller esitas oma lõpliku raporti justiitsminister William Barrile 22. märtsil 2019. Justiitsministeerium avaldas raporti 18. aprillil, 29. mail astus Mueller ametist tagasi ja eriprokuröri ametkond suleti.
Sõjaväelised autasud
Muellerile on antud järgmised sõjalised autasud:
Kerli (eesnimi)
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 123. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Kerli 1521 naisel.
Villem Rooda
Ta on teinud koostööd KGB-ga. Alates 2014. aastast on ta esinenud kui tunnustatud luureanalüütik ja GRU erukindral Venemaa rahastatavas portaalis Sputnik.
Elulugu
Villem Rooda sündis 6. aprillil 1937 Saaremaal Kärla vallas Kandla külas. Tema isa Chistian-Louis Rooda oli Hollandi kuningliku mereväe rannakaitse ohvitser, ema oli Kärla arstipunkti arst. Aastail 1944–1951 õppis Rooda Kandla 7-klassilises koolis. Tema edasise haridustee kohta on vastukäivad andmed. Enda seletuse järgi õppis ta Vaeküla Põllumajanduse Mehhaniseerimise Tehnikumis, mille olla lõpetanud 1959. aastal, kuid 2. aprillil 1971 Vaeküla Tehnikumi õigusjärglase Tihemetsa Sovhoostehnikumi õppeosakonna juhataja saadetud kirjas Rooda tööandjale kinnitatakse, et Rooda pole kunagi Vaeküla tehnikumis õppinud.
Aastail 1950–1952 töötas Rooda Saare Maaparanduse jaama traktoristi abina, aastail 1953–1955 oli ta Pärnu-Jaagupi Maaparanduse jaama traktorist, aastail 1955–1959 Eesti NSV Ehitusmaterjalide Ministeeriumi Kaarma dolomiidikarjääri juhataja. 31. märtsil 1959 karistas Kingissepa rajooni rahvakohus teda kaheaastase vabaduskaotusega NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi 4. juuni 1947 seadluse "Kriminaalvastutuse kohta riigi- ja ühiskonna vara riisumise eest" alusel. Olles Kaarma dolomiidikarjääri juhataja, vormistas ta väidetavalt fiktiivseid töökäske, mille alusel omastas 5092,24 rubla riigi raha. Rooda lahkus tollasest Kingissepast (praegusest Kuressaarest) 20. detsembril 1958 ja hoidis kõrvale kohtuprotsessist. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi otsusega 3. detsembrist 1959 vabastati ta karistuse kandmisest ja saadeti Kingissepa kohaliku majanduse kombinaadi kollektiivi valve alla. Alates 1960. aastast oli ta "Eesti Põllumajandustehnika" Pärnu rajoonikoondise traktorist-masinist, 1980. aastatel sama koondise varustaja, oli seal ametis kuni rajoonikoondiste likvideerimiseni 1990ndatel.
Poliitiline tegevus Eesti taasiseseisvumisel
Hiljemalt 1980. aastate algusest lävis Rooda tihedalt Eesti dissidentidega, kes tema abil toimetasid Eestis illegaalselt välja antud trükiseid ja kirju Läände. Lagle Parek on selle kohta öelnud:
Rooda osales 23. augustil 1987 Tallinnas Hirvepargis toimunud meeleavaldusel, kus esimest korda räägiti avalikult 48 aastat varem sõlmitud Molotovi-Ribbentropi paktist. Ta pidas seal ka lühikese kõne, öeldes:
Temast sai üks peale meeleavalduse lõppu loodud Molotovi-Ribbentropi Pakti Avalikustamise Eesti Grupi (MRP-AEG) kaheksast grupiga liitunust. Viktor Niitsoo on selle kohta hiljem rääkinud:
16. oktoobril 1987 saatis Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomitee MRP-AEG kohta märgukirja kommunistliku partei linna- ja rajoonikomiteedele. Seal märgiti ära 11 isiku nimed, kelle suhtes tuli olla eriliselt ettevaatlik. Nende hulgas oli ka Villem Rooda.
1988. aasta augustis osales Rooda Pilistveres esimese Nõukogude okupatsiooni jooksul loodud mittekommunistliku erakonna – Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei asutamisel.
Publitsistlik tegevus
2004. aastal võttis Rooda ajalehes Sakala oma nime all sõna kavandatava paisjärve loomise vastu ja nimetas end seal tõenäoliselt esimest korda endiseks sõjaväeluurajaks.
End NSV Liidu Luurepeavalitsuse (GRU) erukindraliks nimetava Vladimir Rodini artiklid on ilmunud venekeelses ajakirjanduses 2000. aastate algusest. Algul peamiselt ajalehes Den za Dnjom ja aastast 2004 ajalehes Vesti Nedeli ilmunud artiklid käsitlesid Teise maailmasõja ajalugu, samuti muid sõjaajalugu puudutavaid ja välispoliitilisi teemasid. Ta on kajastanud 1939.–1940. aasta sündmusi Eestis ja Eesti sõjaaegset ajalugu, muu hulgas Sinimägede lahingut 1944. aasta suvel.
Tema artiklid sisaldavad mitmeid Nõukogude luurematerjale ja Stalinile tehtud ettekandeid, mida mujal kuskil pole avaldatud ega ole saadud neile kinnitust.
Rooda artiklitele on viidanud mitmed Eesti ajaloolased. Mart Laar on teda oma raamatus "Sinimäed 1944" viidanud kaheksal korral.
Alates 2014. aastast on ta esinenud kui tunnustatud luureanalüütik ja GRU erukindral Venemaa rahastatavas portaalis Sputnik. Rooda tegevusele ja taustale juhtis 9. novembril 2017 Eesti Päevaleht avaldatud artiklis tähelepanu Mihkel Tamm. Mihkel Tammele antud intervjuus tunnistas Rooda üles oma tegevuse Vladimir Rodini nime all. Lisaks sõjaajaloo teemadele on ta käsitlenud ka mitmesuguseid päevapoliitilisi teemasid. Tema artikleid ajalehes Vesti Nedeli ja portaalis Sputnik on toimetanud Aleksei Toom.
Jäneskastik
Jäneskastik (Calamagrostis epigeios) on kõrreliste sugukonda kastiku perekonda kuuluv rohttaim.
Jäneskastik kasvab mitmel pool Euraasias, vähem Aafrikas. Alpides kohtab teda kuni 1140 m kõrguseni.
Jäneskastik on mitmeaastane taim. Talvel maapealne osa närbub ja hävib vähemalt osaliselt, taim talvitub maa all. Risoom on pikk ja jäme ning asub kuni 2 m sügavusel.
Jäneskastik kasvab 8–15 dm kõrgeks. Lisaks on tal pikad maa-alused võsundid, mille abil ta levida saab. Sinakas- kuni hallikasrohelised lineaalsed lehed on kuni 7 dm pikad ja 2 cm laiad.
Vili on teris. Viljad valmivad augustis kuni oktoobris.
Jäneskastik on Eestis tavaline. Ta moodustab vahel hübriide teiste kastikutega, harva ka rand-luidekaeraga.
Wojciech Szczęsny
Wojciech Tomasz Szczęsny (sündinud 18. aprillil 1990 Varssavis) on poola jalgpallur. Ta mängib Itaalia Serie A klubis Torino Juventus ja Poola jalgpallikoondises väravavahina.
«Varssavi Legia»
Ta alustas oma karjääri Varssavis asuvas klubis "Agrykola". Kuid kui ta oli 16-aastane, avaldas ta Legia treeneritele nii suurt muljet, et nad lubasid tal nende laagris treenida.
«Juventus»
19. juuli 2017 kolis Juventusesse. Ülekande maksumus on 12,2 miljonit eurot, millele lisandub 3,1 miljonit boonuste vormis. Alates 2018. aasta suvest, pärast Buffoni lahkumist Pariisi Saint-Germainis, Wojciech on Juventuse peaväravavaht.
Koondisekarjäär
2012. aasta Euroopa meistrivõistluste avamängus Kreeka vastu sai Wojciech Szczęsny punase kaardi ja kreeklastel oli õigus penaltit lüüa. Meeskonda teine väravavaht Przemysław Tytoń tõrjus selle ja mäng lõppes 1:1 viigiga.
Ta on kuulunud Poola koondises veel ka 2018. aasta maailmameistrivõistlustel ning 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel.
Aburti
Aburti on küla (mazciems) Lätis Madona piirkonnas Ļaudona vallas.
Aburti asub valla keskosas Aiviekste jõe kaldal. Sinna jääb Aburti bussipeatus. Küla jääb osaliselt Aiviekste luha loodusparki.
Aastal 2008 oli külas 7 elanikku.
Kas venelased tahavad sõda?
"Kas venelased tahavad sõda?" (vene keeles "Хотят ли русские войны"; eestikeelses versioonis pealkirjaga "Kas ihkab sõda meie maa?") on Jevgeni Jevtušenko luuletus ning nendele värssidele Eduard Kolmanovski kirjutatud laul.
Jevgeni Jevtušenko kirjutas luuletuse 1961. aasta sügisel välismaal viibides, kus talt olevat sageli küsitud, kas venelased tahavad sõda. Pärast Nõukogude Liitu naasmist näitas ta luuletust Eduard Kolmanovskile, kes kirjutas sõnadele viisi. Laulu esmaesitaja oli näitleja ja laulja Mark Berness.
Jevtušenko väitel üritas Nõukogude armee poliitvalitsus laulu edutult keelustada, väites, et see on patsifistlik ning demoraliseerib Nõukogude sõdureid.
1968. aastal tõlkis Hardi Tiidus selle laulu ka eesti keelde : Спросите вы у матерей,
спросите у жены моей,
и вы тогда понять должны,
хотят ли русские войны.
Eks vasta kindlalt ema arm,
eks vasta meie naiste arm –
ja igaüks siis aru saab:
kas ihkab sõda ta…
kas ihkab sõda meie maa.
Allikukivi allikas
pisi|Allikukivi allikas Allikukivi koobastes Allikukivi allikas (ka Kärsu allikas, Allikukivi-Kärsu allikas) on allikas Pärnu maakonnas Saarde vallas.
Allikas läbib Allikukivi koopaid.
Allika ja Allikukivi koobaste kaitseks on moodustatud Allikukivi maastikukaitseala.
Jaunalūksne vald
pisi|[[Lāzberģi mõisa varemed]] Jaunalūksne vald (läti keeles Jaunalūksnes pagasts) on vald Lätis Alūksne piirkonnas. Enne 2009. aasta haldusreformi kuulus vald Alūksne rajooni.
Vald piirneb sama piirkonna Alūksne linnaga ja Mārkalne, Anna, Ziemeri, Liepna, Maliena, Pededze, Mālupe ning Alsviķi vallaga.
Valla pindala on 185 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1190 inimest. Valla keskus on Kolberģise küla, vallavanem on Inta Cinglere.
Valla suurim jõgi on Pedetsi jõgi, vald piirneb edelast Alūksne järvega.
Ajalugu
Aastal 1920 kuulus valla aladel Beja mõisale 2714, Kolberģi mõisale 1166 ja Vizikumsi mõisale 1129 ha maad. Valla alad kuulusid Aluliina kihelkonda. Aastani 1925 kandis see ala nime Kolberģise vald, seejärel aga Beja vald. Aastal 1935 oli Beja valla pindala 139,2 km² ja seal oli 2344 elanikku.
1945. aastal moodustati valda Beja ja Vētraine külanõukogud, aastal 1949 likvideeriti aga vald ametlikult. Aastal 1954 liideti Beja külanõukoguga likvideeritav Vētraine külanõukogu. Aastal 1958 liideti sovhoosi «Alūksne» maad Mārkalne külanõukoguga. Aastal 19671 nimetati Beja külanõukoguga ümber Jaunalūksne külanõukoguks. Selsamal aastal liideti külanõukoguga Mārkalne külanõukogu ja Alūksne linna maaterritooriumi sovhoosi «Alūksne» territooriumile jäävad alad. Aastal 1977 liideti osa külanõukogu maadest Alūksne linnaga. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub vald Alūksne piirkonda.
Kaitstavad objektid
Muinsusmälestistest on riikliku kaitse all Smiķi muinaskalmed, Siseņi ehk Garasīmi linnamägi, Nametkalnsi linnamägi ja Raudziņkalnsi muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on Kolberģi mõisa hoonetekompleks (ait, küün ja häärber), Lāzberģi mõisa häärber ning Garjuri muinaskalmed ehk Kalmemägi.
Looduskaitse all on Vēverkalnsi tamm, Garā Jura mäe mänd, Visikumsi vaher, Dzena Litovska tammed, Akaviņa künnapuu, Jaunputrene hõbepaju, Palmi tamm, Sprīdīši kuusk, Alpi erikujulised kuused ja Alpi "pudelikuusk". Valda jääb ka 59 hektari suurune Beja metsa hoiuala.
Asustus
Aastal 2011 elas vallas 914 lätlast, 147 venelast, 3 valgevenelast, 9 ukrainlast, 1 poolakas ja 1 leedulane.
Valla külad on:
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Gazpacho
Gazpacho ([gasp´atšo]; ehk gaspacho või Andaluusia gazpacho) on külm aedviljasupp ja -jook. Aedviljadest kasutatakse tomatit, kurki, paprikat, küüslauku ja saia. Lisandiks tükeldatud keedumuna ja sink. Roog on pärit Pürenee poolsaare lõunaosast. Värskendavalt külm gazpacho on eriti levinud Hispaanias ja Portugalis, kus seda süüakse palavatel suvepäevadel. Kuigi gazpacho 'ks kutsutakse ka muid toite, näiteks torta de gazpacho 't, on levinuim kasutus siiski supp. Palju on gazpacho 'ga sarnaseid roogasid, mida vahel peetakse gazpacho variantideks (näiteks ajoblanco, salmorejo ja porra antequerana).
Kolberģis
pisi|left| Kolberģis on küla (vidējciems) Lätis Alūksne piirkonnas, Jaunalūksne valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 190 meetri kõrgusel Alūksne järve kagukaldal, piirkonna keskusest Alūksnest 5 ja Riiast 205 kilomeetri kaugusel merepinnast.
Mika Zibanejad
Mika Zibanejad (sündinud 18. aprillil 1989 Huddinges) on Rootsi jäähokimängija, kes mängib keskründajana NHL-i klubis New York Rangers.
Kolberģis
Lisaks vallamajale asuvad külas veel rahvamaja, raamatukogu, postkontor ja lasteaed Pūcīte, seal asuvad Ozoliņi ja Kolberģise bussipeatus.
Mika Zibanejad
Rootsi kõrgliigas debüteeris ta hooajal 2010–11	Djurgårdensi meeskonnas.
2011. aastal valis Ottawa Senators ta NHL-i draft'is kuuenda valikuna. 2011. aasta juulis sõlmis ta Senatorsiga kolmeaastase lepingu. NHL-is debüteeris ta 5. oktoobril 2011 hooaja avamängus Detroit Red Wingsi vastu. Üheksa mänguga kogus vaid ühe punkti ning naasis seejärel ülejäänud hooajaks tagasi Djurgårdensi. Hooaja 2012–13 esimeses pooles toimunud NHL-i tööseisaku ajal mängis Zibanejad American Hockey League'is (AHL) Ottawa Senatorsi noorteklubis Binghamton Senators, lüües 23 mänguga neli väravat. NHL-is lõi ta esimese värava 30. jaanuaril 2012 mängus Montreal Canadiensi vastu. Zibanejadi tulemused paranesid NHL-is iga hooajaga ning hooajal 2015–16 sai ta kirja 21+30.
Kolberģis
XVI sajandil rajati küla kohale Kolberģise (Goldberg) mõis. XX sajandi alguses rajati selle juurde modernne õlletehas ja raamatukogu. Mõisa hoonetekompleks (ait, küün ja häärber) on muinsusmälestistena kohaliku kaitse all.
Mika Zibanejad
2016. aasta juulis kaubeldi Zibanejad New York Rangersi. Hooaeg 2018–19 oli tema NHL-i karjääri seni kõige resultatiivseim (30+44). 5. märtsil 2020 sai ta mängus Washington Capitalsi vastu NHL-is neljandaks mängijaks, kes on suutnud 21. sajandil ühes mängus viis väravat lüüa. Enne teda oli Rangesi mängijatest ühes mängus viis väravat löönud ainult 1976. aastal Don Murdoch ja 1983. aastal Mark Pavelich. 2019–20 põhihooaeg oli kujunemas võimsalt Zibanejadi seni parimaks, kui 57 mänguga oli ta löönud 41 väravat ja andnud 34 väravasöötu (75 punkti), kuid põhihooaeg jäi koroonapandeemia tõttu lõpetamata. Hooaja 2020–21 väljalangemismängudes tegi Zibanejad kolme mänguga 1+1 ning Rangers langes välja juba eelringis. 2021. aasta oktoobris sõlmis ta Rangersiga uue kaheksa-aastase lepingu.
Kolberģis
Teise maailmasõja järel sai külast Alūksne sovhoosi keskasula, aastast 1971 ka külanõukogu halduskeskus. Nõukogude perioodil kandis asula nime Jaunalūksne.
2015. aastal oli külas 286 elanikku, 2017. aastal 279 ja 2019. aastal 267.
Mika Zibanejad
2022. aasta jaanuaris valiti Zibanejad NHL-i tähtede mängule, kuid isiklikel põhjustel otsustas ta seal osalemisest loobuda.
2011. aastal võitis Zibanejad Rootsi kuni 18-aastaste koondisega omavanuste maailmameistrivõistlustel hõbemedali ja tuli 2012. aastal Rootsi kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistriks. Juunioride maailmameistrivõistluste finaalis lõi ta Venemaa vastu Rootsi võiduvärava, mis oli ka mängu ainus värav. 2018. aastal tuli ta maailmameistriks Rootsi jäähokikoondise koosseisus.
Zibanejadi isa on pärit Iraanist ja ema Soomest.
Püstkastik
Püstkastik (Calamagrostis stricta) on kõrreliste sugukonda kastiku perekonda kuuluv taimeliik.
Edenvale
Edenvale on linn Lõuna-Aafrika vabariigis Gautengi provintsis Ekurhuleni linnaringkonnas.
Alates 2000. aasta detsembrist ei ole Edenvale iseseisev haldusüksus, vaid kuulub Ekurhuleni linnaringkonna koosseisu.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Edenvale elanikest valgeid 66,08%, mustanahalisi aafriklasi 20,50%, India või Aasia päritolu inimesi 8,68%, värvilisi 2,85% ja teisi 1,89%. Inglise keelt pidas emakeeleks 72,16% inimesi, afrikaani keelt 11,64%, suulu keelt 3,99%, pedi keelt 1,98%, koosa keelt 1,59%, sotho keelt 1,37% ja tsvana keelt 1,03%.
Malmi tänav (Viljandi)
Malmi tänav on tänav Viljandis.
Tänav saab alguse Riia maanteel ja lõppeb Vabriku tänaval. Tänava pikkus on 221 m.
Tänav on varem kandnud Jaapani tänava nime.
Spagetidiagramm
Spagetidiagramm (ingl spaghetti plot) on visuaalne kujutis, mis näitab inimese, objekti või tegevuse teekonda mingis protsessis, kasutades pidevat vooluliini. Pidev vooluliin võimaldab meeskonnal tuvastada töövoo puudused ja leida lahendused protsessi kiirendamiseks. Spagetidiagramm on kiire ja lihtne viis, kuidas saab jälgida objekti- ja inimestevahelisi kaugusi tööruumides. Mõiste nimetus tuleneb sellest, milline näeb välja lõpptulemus, ehk nagu spagetid taldrikul.
Eesmärk
Spagetidiagrammi kasutatakse kvaliteedijuhtimises protsesside ja töövoogude parandamiseks või täiendamiseks.
Spagetidiagramm aitab
Külateatrite festival
Esimene külateatrite festival toimus 23.-25. märtsil 2001. aastal Tabiveres, Tabivere rahvamaja ja huviteatri eestvedamisel.