cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Mercedi ringkond
Tähtsamad asutused on:
Tähtsamad vaatamisväärsused on:
Vigala valla lipp
thumb|Vigala valla lipp.
Vigala valla lipp on Rapla maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Vigala valla lipp.
Riigisekretär kinnitas lipu 16. aprillil 2002.
Lipu autor on Tõnu Kukk.
Lipu kirjeldus
Vigala valla lipp on ristkülikukujuline kangas, mis on jagatud kaheks horisontaalseks laiuks, millest ülemine on valge ja alumine punane. Laiud moodustavad vastavalt 5/7 ja 2/7 lipu laiusest. Valge laiu keskel on must tagajalgadele tõusnud punaste manustega koer.
Lipu normaalsuurus on 105×165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11.
Põhjendus
Vigalas sündinud Matthias Johann Eisen on kohaliku rahva suust üles kirjutanud muistendid, milles kajastuvad Vigala valla inimeste uskumused ja õnneigatsus. Nende hulgas on ka legend mille järgi on kujundatud valla lipp ja vapp. Legendi järgi kulgeb Vigala kiriku juurest maa-alune tee Vigala mõisa. Teel aga peab vahti suur, must koer, kelle valvata on raudukse taga olev varandus. Varanduse asukoht on jäänud tänini saladuseks. Lipu punane värv on valitud Vigala pulmavaipade koloriidi järgi.
1050
1050. aasta
Goat Island
Goat Island (inglise keeles 'Kitsesaar') on paljude saarte nimi ingliskeelsetes maades.
1050
Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand
Aastakümned: 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad - 1050. aastad - 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad
Aastad: 1045 1046 1047 1048 1049 - 1050 - 1051 1052 1053 1054 1055
Philip Zimbardo
pisi|Philip Zimbaedo (2009)
Philip George Zimbardo (sündinud 31. märtsil 1933 New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide psühholoog, Stanfordi Ülikooli emeriitprofessor. Tuntuks sai ta eelkõige Stanfordi vanglaeksperimendi autorina.
Zimbardo on kirjutanud teadusartikleid, raamatuid ja psühholoogiaõpikuid. Tema peamiseks uurimisvaldkonnaks on sotsiaalpsühholoogia, mille raames on käsitlenud aega, häbelikkust, terrorismi, kurjust ja headust ning inimeste käitumise muutust erinevates olukordades. Lisaks teadusele on Zimbardo olnud alati pühendunud õpetamisele. Alates 1957. aastast on ta õpetanud psühholoogiaaineid mitmes USA ülikoolis.
Aastal 2002 oli Zimbardo American Psychological Associationi (APA) president. Ta on saanud oma teoste, tööde, õpetamise ja uurimistööde eest auhindu ja preemiaid.
Haridus ja töökäik
1954. aastal sai Zimbardo bakalaureusekraadi psühholoogias, sotsioloogias ja antropoloogias Brooklyn College'is. Edasi suundus ta õppima Yale'i Ülikooli, kust juba aasta hiljem sai magistrikraadi (1955) ning 4 aastat hiljem ka doktorikraadi psühholoogias (1959). Pärast PhD omandamist õpetas ta aastatel 1959–1960 Yale'i Ülikoolis, aastatel 1960–1967 NYU-s ning 1967.–1968. aastal Columbia Ülikoolis. Õpetamise algusaastatel oli Zimbardo koormus äärmiselt suur: ta andis korraga kuni 13 kursust aastas. Selle kõrvalt osales ta ka erinevates uurimisprojektides. Tänu oma aktiivsusele nii õpetamise kui ka teaduse vallas kogus ta tuntust ning sai professori koha Stanfordi Ülikoolis, kus ta aastal 1968 tööle asus ning töötab siiani. Lisaks on ta hiljem teistes ülikoolides lugenud eri aineid külalisõppejõuna.
Panus psühholoogiasse
2011. aastal Stanfordi vanglaeksperimendi 40. aastapäeva puhul tehtud intervjuus toob Zimbardo välja 4 teemat, mille üle ta ise kõige uhkem on ning mida enda suurimaks panuseks peab : "Discovering Psychology", Häbelikkuse Kliinik, Stanfordi vanglaeksperiment ja "The Heroic Imagination Project".
"Discovering Psychology"
"Discovering Psychology" on psühholoogiat tutvustav telesaatesari. Sarjas on 26 pooletunnist osa, mille jooksul jagab Zimbardo teadmisi psühholoogiast demonstratsioonide, eksperimentide ja teadustööde tutvustamise ning läbiviimise abil. Sari on võetud kasutusele õppematerjalina nii gümnaasiumide kui ka ülikoolide psühholoogiat sissejuhatavates ainetes.
Häbelikkuse Kliinik
Pärast Stanfordi vanglaeksperimenti suurenes Zimbardo huvi häbelikkuse vastu, mida tol ajal poldud teadusmaailmas eriti uuritud. Koos oma juhendavatega hakati uurima häbelikkuse põhjuseid, korrelaate ja tagajärgi nii täiskasvanutel kui lastel. Saadud tulemused häbelikkuse negatiivsusest tekitasid idee asutada häbelikkuse kliinik, mis ka teostati. Kliinikus uuriti häbelikkust ja katsetati erinevaid sekkumisi selle raviks. Kliinik oli edukas aastaid.
Stanfordi vanglaeksperiment
Aastaks 1971, mil Zimbardo koos Craig Haney ja Curtis Banksiga vanglaeksperimendi läbi viis, oli ta Stanfordi Ülikoolis saanud psühholoogia professoriks. Eksperimendi eesmärgiks oli näidata, kuidas sotsiaalsed olukorrad inimeste käitumist mõjutavad. Vanglaeksperimendi käigus jagati vabatahtlikud tudengid juhuslikult vangideks ja vangivalvuriteks ning katse käigus simuleeriti vanglakeskkonda. Algselt oli simulatsiooniks planeeritud 2 nädalat, kuid juba pärast viiendat päeva väljus katse läbiviijate kontrolli alt, mistõttu tuli see katkestada. Katsega näidati, et inimesed võivad sotsiaalse ja rollisurve mõjul hakata käituma julmalt ja ebainimlikult.
Algselt oli eksperiment mõeldud artikli publitseerimiseks, andmete saamiseks ja osaliselt ka Milgrami eksperimendi järeluuringuna. Eri asjaolude tõttu (samaaegsed mässud vanglates) sai katse aga suurt meediakajastust. Eksperiment on tekitanud palju vastukaja ebaeetilisuse tõttu, mispärast ei saaks seda tänapäeval enam korrata. Samas selgus hiljem, et katse oli pigem lavastus kui tegelik uurimus.
"The Heroic Imagination Project"
Kui varem uuris Zimbardo seda, mis paneb inimesi halvasti käituma, siis nüüd keskendub ta uuringutes eelkõige sellele, kuidas saaksid inimesed igapäevaelus paremad olla. Seda nimetab ta heroismiks. Heroism on Zimbardo sõnul inimeste sotsiaalne käitumine (ja mitte sisemine voorus), mis on tekkinud kaastundest.
"Heroic Imagination Project" on organisatsioon, mis uurib viise, kuidas õpetada tavainimestele igapäevaelus arukamaks ja efektiivsemaks kangelaseks olemist. Organisatsiooni raames pakutakse inimestele võimalust õppida, kuidas keerulistes sotsiaalsetes situatsioonides toime tulla. Programmid põhinevad psühholoogilistel teadmistel ja teadusuuringutel.
Deindividuatsioon
NYU-aastatel oli Zimbardo seotud deindividuatsiooni uurimisega. Ta üritas tõestada, et kui inimesed tunnevad end anonüümsena, siis on neil lihtsam käituda oma moraalinormidele vastuoluliselt. Korraldatud eksperimendis leitigi, et katse vältel anonüümseks jäänud naised, kellel oli luba tekitada teistele valu, tekitasid seda kaks korda pikemalt kui naised, kes katses anonüümseks jääda ei saanud.
"The Lucifer Effect"
Aastal 2007 avaldas Zimbardo raamatu, mis võtab kokku 30 aasta jooksul tehtud uuringud, alustades kurikuulsa Stanfordi vanglaeksperimendiga. Teoses keskendub ta eelkõige teguritele, mis tekitavad olukorra, kus head inimesed käituvad halvasti. Sellist inimese iseloomu muutumist kutsub Zimbardo Luciferi efektiks.
Leevaku
pisi|Leevaku tellisevabriku korsten.
Leevaku on küla Põlva maakonnas Räpina vallas.
Merced
Merced on hispaaniakeelne sõna, mis tähendab '(Jumala) arm'.
Merced on mitme koha nimi:
Kadripäev
Kadripäev on 25. november, eesti rahvakalendri tähtpäev, mis on saanud nimetuse Aleksandria pühaku Katariina mälestuspäeva järgi.
Pärimus
Euroopa rahvaste seas sai püha Katariina populaarseks karjakasvatuse kaitsepühakuna ja sünnitajate naiste abistajana.
10. sajandil kinnistus püha Katariina mälestuspäev 25. novembrile. 12. sajandiks oli legend Katariina kohta tõlgitud tolleaegsetesse tähtsamatesse keeltesse ning tema suureneva populaarsuse auks pühitseti ka kirikuid ja naiskloostreid.
Eesti
Eestis kujunes kadripäev 16. sajandil, kui muinasaegse usundi hingedeaja rituaalid ja tütarde initsiatsiooniriitused segunesid ristiusu püha Katariina mälestuspäeva ehk kadripäevaga. Kadripäeva peeti naistepühaks, sest selleks ajaks lõpetasid naised karjakasvatusega seotud välised sügistööd.
Kadripäeva lahutamatu osa, kadrisandiks käimine, pärineb ajast, mil mööda maad rändasid ande koguvad kloostrite kerjusmungad, kelle lauludes kõlas ladinakeelne sõna sanctus ("püha") ning kes soovisid pererahvale head vilja-, karja- ja pereõnne. Seetõttu arvataksegi, et eestipärane "kadrisant" tuleneb püha Katariina (Kadri) santidest.
Kombestik
Eestlaste jaoks on kadripäev olnud traditsioonirikas, näiteks pügati sel päeval lambaid ning oodati karjaõnne (ka vanasõna ütleb: Mart on üle maa, Kadri üle karja). Tüüpiline kadrirituaal nägi välja järgnev: Mandri-Eestis kadripäeval, aga mõnel pool ka kadripäevale eelneval hanipäeval ehk kadrilaupäeval, mindi maskeerituna laulu ja pillimängu saatel küla peale käima. Uste taga küsiti tervituslaulu saatel luba tuppatulekuks. Luba saadud, küsitleti pererahvast, esitati mõistatusi, lauldi, pritsiti vett ja visati vilja. Kui annid kätte saadud, lauldi tänulaulu ja minnes hüvastijätulaulu.
Mujal maailmas
pisi|[[Catherinettes, Paris, 1909]] Püha Katariina kuulus katoliikluses neljateistkümne hädas aitaja hulka, mistõttu ülistasid teda nii preestrid kui ka poeedid. Katariina mälestuspäeva tähistati Euroopas laialdaselt. Arvati, et kui püha Katariina nuttis, siis hakkas sadama ja kui püha Katariina naeris, siis maa värises.
Prantsusmaal tõusis püha Katariina pühaklikkus 15. sajandil eriti ausse, põhjusel, et ta ilmutas ennast koos neitsi Maarjaga Jeanne d'Arcile. 17. sajandini peeti Katariina mälestuspäeva pühana, mida tähistati suurejoonelisemalt kui apostlite tähtpäevi. Alates keskajast olid tüdrukud püha Katariina kaitse all. Iga aasta 25. novembril kogunesid 25-aastased vallalised tüdrukud Katariina kuju juurde, et asetada ta pähe müts lootuses abikaasat leida. Sellest kombest tekkis kõnekeelde väljend "Katariinale mütsi pähe panema" (coiffer sainte Catherine), tähendusega "olla vallaline veel 25-aastaselt". Naisi, kes keskajal sellistest pühadest osa võtsid, kutsuti Prantsusmaal Catherinette 'ideks. Hiljem mütsiasetamise traditsioon kadus, kuid ka tänapäeval kannavad üle 25-aastased naised, kes osalevad nn. kadriballil, spetsiaalset endatehtud mütsi, mis näitab nende vallalisust ja vihjab pühale Katariinale mütsi pähepanemisele.
Archgallo
Archgallo oli müütiline brittide kuningas 330 eKr–311 eKr, Morviduse poeg ja Gorbonianuse vend.
Hiljem said kuningateks ka tema pojad Marganus II ja Enniaunus.
Pomel
pisi|Pomel thumb|Kollane pomel Pomel ehk pompelmuus on pomelipuu (Citrus maxima) vili.
Pomel on väga suur, paksu koorega ja väliselt apelsinitaoline tsitrusvili. Vilja läbimõõt võib olla isegi üle 20 cm ja kaal kuni 6 kg, olles seega tsitrusviljade hulgas raskeim. Pomel võib olla kera- või pirnikujuline. Paks lõhnav koor tuleb koorimisel hõlpsasti ära ja võib olla roheline, kollane või roosa, sile või kare. Olenevalt sordist võib viljaliha olla maitsetu või maitsev, väga magus või väga hapu, seemnetega või ilma.
Vilja siseehitus sarnaneb ainult üldjoontes apelsini omaga. Apelsini mahlakotikesed on tihedasti üksteise vastu liibunud; kui vilja noaga tükeldada, moodustavad nad ühise viljalihalõigu. Pomeli enam kui sentimeetripaksusest valgest vahekattest sissepoole sopistunud, pikad, mahlaga täidetud kotikesed on aga välja arenenud üksteisest eraldi. Viljakambrid on ümbritsetud kõva nahkja kestaga.
Kasutamine
Limau Bali Pamplemousse פומלה
Vestervalli tänav
Vestervalli tänav on tänav Narva vanalinnas.
Vestervalli tänav algab Koidula tänavalt, ristub Tuleviku, Viru, Lavretsovi, Rüütli, Kraavi, Hariduse, Vaeselapse, Moonalao ja Karja tänavaga ning lõpeb Sepa tänavaga ristudes. Tänava pikkus on umbes 885 m.
Hoonestus
Aadressil Vestervalli 4 asus kahekorruseline maja, milles tegutses Narva Eesti Selts Ilmarine ja ka. Aastatel 1952–1996 oli samas kohas kino Punane Täht. Praegu on seal Narva piiripunkti hooned.
Aadressil Vestervalli 5 asub 19. sajandil ehitatud endise panga hoone.
Aadressil Vestervalli 9 asub Narva Noortekeskus
Aadressil Vestervalli 11a asub Narva Peetri kiriku mälestusmärk
Aadressil Vestervalli 15 asub Narva Haigla Polikliinik, mis ehitati 1996. aastal Fama bastioni territooriumile.
Aadressil Vestervalli 21 asub 18. sajandi viimase veerandi alguses ehitatud aidahoone, mis ehitati ümber polgu kasarmuks. Teise maailmasõja ajal hoone hävis, hiljem see taastati ja kasutati Baltijetsi tehase õppehoonena. 1980. aastatel hoone restaureeriti ja seda kasutab praegu Narva Kunstigalerii.
Aadressil Vestervalli 25 asub Narva Hambapolikliinik. Samas kohas asus varem 1889. aastal ehitatud Vladimiri vennaste koguduse kirik. Selle auks on polikliiniku seinale paigaldatud mälestustahvel.
Ajalugu
19. sajandil nimetati tänavat vene keeles Magazeinaja (Магазейная), 20. sajandi alguse linnaplaanidel oli selle nimi Westervalli tänav (Вестервальская улица) ja selle põhjapoolsema osa (aidahoonest Sepa tänavani) nimi oli Narva tänav (Нарвская улица).
12. juulil 1950. aastal Narva Linna Tööliste Saadikute Nõukogu Täitevkomitee otsusega nr 304 "О переименовании улиц города Нарва" nimetati tänav ümber Stalini tänavaks, hiljem Kommunaaride tänavaks.
11. mail 1994 taastati Narva linnavalitsuse otsusega Vestervalli tänava nimi. Tänava nimi viitab sellele, et samas kohas kulges 17. sajandil linnamüüri lääneosa ("West" tähendab läänt) ees rajatud mullavall.
Pomelipuu
Pomelipuu ehk pompelmuusipuu (Citrus maxima) on ruudiliste sugukonda tsitruse perekonda kuuluv igihaljaste lehtpuude liik.
Nimetus
Nimetus "pompelmuus" tuleb hollandikeelsest nimetusest pompelmoes, Saksamaal on vilja nimetus pompelmus või pampelmus, Prantsusmaal pamplemousse.
Morfoloogia
pisi|left|Pomelipuu õied Puu on ümara võraga ja 5–15 meetrit kõrge. Tüvi on sageli kõver ja oksad lookas. Noored võrsed on võnklikud ja karvased. Vanemad oksad ja tüvi on ogalised.
Vahelduvad igihaljad lehed on veidi suuremad kui greibipuul ja apelsinipuul (10–20 cm pikad ja 2–12 cm laiad). Lehelaba on ovaalne või elliptiline. Lehed on nahkjad, pealt läikiv-, alt tuhmrohelised, ümara alusega.
Valged õied on lõhnavad ja nektaririkkad. Õied asuvad üksikuna või kobarates. Õiepungad on punakad või piimjad; 3–5 tupplehte, kroonlehed 1,5–2 cm pikad.
Levila
Pomelipuu on pärit Kagu-Aasiast ja Malaisiast. See kasvab metsikuna Fidži saare jõekallastel. Arvatakse, et Hiinasse jõudis puu umbes aastal 100 eKr.
Kasvatamine
Praegu kasvatatakse teda rohkem Indias ja Lõuna-Hiinas, kuid ka Jaapanis, Vahemere maades, Ameerika Ühendriikide lõunaosas, Lääne-India saarestikus ja mujal. Ta on soojalembesem kui teised tuntud tsitruselised. On väga vormirikas viljapuu, eriti palju erisuguseid sorte leidub Indias.
Kasutamine
Pomelipuu viljad on pomelid ehk pompelmuusid. Vilju süüakse värskelt, suhkrustatakse ja keedetakse. Õied on väga meeldiva lõhnaga, Põhja-Vietnamis valmistatakse neist parfüümi. Puit sobib mitmesuguste tööriistade käepidemete valmistamiseks.
Mers el-Kébir
Mers el-Kébir (araabia: المرسى الكبير‎, 'Suur Sadam') on sadamalinn Alžeeria loodeosas, Orani provintsis.
Linna elanike arv oli 2006. aasta andmetel 16 950.
Ajalugu
Pärast Prantsusmaa alistumist Saksamaale 1940. aasta suvel ründas Briti laevastik 1940. aasta 3. juulil Mers el-Kébiris Prantsuse laevastikku, et see ei langeks sakslaste kätte, ja hävitas sellest suurema osa. Rünnakus hukkus umbes 1300 prantsuse meremeest.
Mäesuusatamine 2002. aasta taliolümpiamängudel
right|200px|Olümpiarõngad right|200px|Mäesuusatamine Mäesuusatamine 2002. aasta taliolümpiamängudel Salt Lake Citys peeti 10.–23. veebruarini. Välja jagati 10 komplekti medaleid (viiel alal nii meestele kui ka naistele).
Slaalom
Finaal: 23. veebruar Osavõtjaid: 77 Olümpiavõitja 1998: Hans Petter Buraas, Norra Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Suurslaalom
Finaal: 21. veebruar Osavõtjaid: 78 Olümpiavõitja 1998: Hermann Maier, Austria Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Ülisuurslaalom
Finaal: 16. veebruar Osavõtjaid: 57 Olümpiavõitja 1998: Hermann Maier, Austria Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Kiirlaskumine
Finaal: 10. veebruar Osavõtjaid: 54 Olümpiavõitja 1998: Jean-Luc Crétier, Prantsusmaa Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Alpi kahevõistlus
Finaal: 13. veebruar Osavõtjaid: 47 Olümpiavõitja 1998: Mario Reiter, Austria Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Slaalom
Finaal: 20. veebruar Osavõtjaid: 45 Olümpiavõitja 1998: Hilde Gerg, Saksamaa Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Suurslaalom
Finaal: 22. veebruar Osavõtjaid: 68 Olümpiavõitja 1998: Deborah Compagnoni, Itaalia Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Ülisuurslaalom
Finaal: 17. veebruar Osavõtjaid: 43 Olümpiavõitja 1998: Picabo Street, USA Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Kiirlaskumine
Finaal: 12. veebruar Osavõtjaid: 39 Olümpiavõitja 1998: Katja Seizinger, Saksamaa Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Alpi kahevõistlus
Finaal: 14. veebruar Osavõtjaid: 31 Olümpiavõitja 1998: Katja Seizinger, Saksamaa Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Audru vald (1939)
pisi|Pärnu maakonna valdade piirid enne ja pärast [[1939. aasta vallareformi]] Audru vald oli vald Pärnu maakonnas aastail 1939–1950.
Vald moodustati senise Audru valla maa-alast, välja arvatud Audru metskonna Tõstamaa metsandiku kvartaalide nr. 92–95, 98–102 ja 109–112, Peraküla metsavahikoha ning Kurgo ja Koti talude maa-alad; senise Võlla valla maa-alast; senise Koonga valla Kodasma küla ning Ellamaa ja Rintali asunduste maa-aladest.
1945 augustis moodustati Audru vallas Aruvälja külanõukogu keskusega Põhara külas, Audru külanõukogu keskusega Audru külas ja Kihlepa külanõukogu keskusega Kihlepa külas. 1950. aastal Audru vald likvideeriti ja selle alad arvati Pärnu rajooni koosseisu.
Nico Hülkenberg
Nicolas Hülkenberg (sündinud 19. augustil 1987 Emmerichis) on saksa Vormel 1 sõitja.
Hülkenberg hakkas kardiga sõitma 10-aastaselt 1997. 2002 tuli ta Saksamaa juunioride ja 2003 absoluutseks meistriks kardispordis.
Hülkenbergi mänedžer on Willi Weber, kes oli ka Michael Schumacheri kauaaegne mänedžer, samuti näiteks Claudia Schifferi ja Naomi Campbelli mänedžer. 2006. aastal teatas Weber, et 2008. aastal on Hülkenberg valmis Vormel 1-s sõitma ja et ta on pannud Hülkenbergile hüüdnimeks Hulk.
2005 sõitis Hülkenberg Vormel BMW sarjas, kus tema peakonkurent oli Sébastien Buemi. Hülkenberg võitis 8 etappi Buemi 7 vastu, aga teisi kohti sai Buemi rohkem (6:3). Kvalifikatsioone võitis rohkem Hülkenberg (9:7), kiireimaid ringe sõitis rohkem Buemi (11:6). Vaekausi kallutas Hülkenbergi kasuks suurem stabiilsus: ta lõpetas kõik etapid ning kui maha arvata üks 19. ja üks 6. koht, oli ülejäänud sõitudest kõige halvem koht 4. Viimase etapi võiduga kogus Hülkenberg 207 punkti Buemi 202 vastu. Hülkenberg sõitis ühes võistkonnas koos 5. kohale jäänud Nick de Bruijni ja 6. kohale jäänud Natacha Gachnangiga, kes on Buemi nõbu, ning nad said kokku 406 punkti. Buemi sai koos oma võistkonnakaaslastega (3. ja 8. koht) 443 punkti. Pärast hooaja lõppu peetud Vormel BMW ülemaailmses finaalis saavutas Hülkenberg 3. koha.
2006 sõitis Hülkenberg Saksamaa Vormel 3 meistrivõistlustel. 18 etapist võitis ta 3 kvalifikatsiooni ja 1 etapi, jõudis 6 korda esikolmikusse ja sõitis 5 kiireimat ringi. Koku oli ta 78 punktiga 5.
2006./07. aasta vahetusel toimus A1 Grand Prix' sari, kus iga riiki esindas 1 sportlane. Hülkenberg tõi Saksamaale 22 etapilt 9 võitu ja kui 2 katkestamist maha arvata, oli tema halvim koht 5. Saksamaa võitis 120 punktiga Uus-Meremaa (93) ja Suurbritannia (92) ees.
2007 osales Hülkenberg Euroopa Vormel 3 meistrivõistlustel. Hülkenberg võitis 2 kvalifikatsiooni, 3 etappi ja sõitis 3 kiireimat ringi. Ta oli 72 punktiga kokku kolmas. Sarja võitis Romain Grosjean 106 punktiga Sébastien Buemi (95) ees, neljandaks jäi Kamui Kobayashi 59 punktiga. Grosjean, Hülkenberg ja Kobayashi võitsid meeskondlikult. Pärast sarja lõppu toimunud Vormel 3 meistrite sõidul saavutas Hülkenberg esikoha.
thumb|Hülkenberg võitis [[2008. aasta eelviimase Vormel 3 etapi Hockenheimis.]] 2008 osales Hülkenberg Euroopa Vormel 3 meistrivõistlustel. Ta võitis 20 etapist 7 ja arvestades, et etapivõite jätkus 11 sportlasele, tähendas see ülikindlat esikohta 89 punktiga (2. koht 49,5). Ta võitis 6 kvalifikatsiooni 11-st (enam kui pooled) ja sõitis 7 kiireimat ringi. Koos pronksmedali võitnud Jules Bianchiga saadi ka meeskondlik võit. Pärast sarja lõppu toimunud Vormel 3 meistrite sõidul saavutas Hülkenberg Bianchi järel teise koha.
2008./09. aasta vahetusel osales Hülkenberg GP2 Aasia sarja 11 etapist 4 keskmisel. Ta võitis 1 etapi ja halvim tulemus oli 3. koht. 27 punktiga oli ta kokkuvõttes 6. kohal. Kui ta sõitnuks ka ülejäänud etapid, olnuks ta kindlasti vähemalt teine (selleks oli vaja 36 punkti), kui mitte esimene (Kamui Kobayashi võitis 56 punktiga). Etapivõite läks 8 sportlasele, kusjuures keegi ei võitnud üle 2 etapi ja teiseks tuldi etappi võitmata. Tema meeskonnakaaslased, jaapanlane Sakori Yamamoto ja kolumblane Pastor Maldonado, said etappidelt parima tulemusena ühe 2. ja ühe 3. koha, olid hooaja kokkuvõttes 9. ja 15. ning kokku oli meeskond 47 punktiga 4. kohal.
thumb|Hülkenberg saavutas GP2 sarjas [[Monacos 5. koha.]] 2009 osales Hülkenberg GP2 sarjas. Etapivõite jätkus 11 sportlasele ja esikolmikukohti 21 parimale. Hülkenberg võitis 2 kvalifikatsiooni ja 5 etappi, sõitis 5 kiireimat ringi ja võitis sarja 100 punktiga. Järgnesid Vitali Petrov 75, Lucas di Grassi 63 ja Romain Grosjean 45 punktiga. Meeskondlikult võitsid Hülkenberg ja Maldonado, kes samuti võitis 2 etappi, 136 punktiga, edestades Petrovi ja Grosjeani.
Vormel 1
Hülkenberg testis Vormel 1 autosid esimest korda 4. detsembril 2007 WilliamsF1 meeskonnas. Ta oli kiirem kui meeskonna põhisõitja Kazuki Nakajima ja ainult 0,4 sekundit aeglasem meeskonna liidrist Nico Rosbergist. Williams pakkus talle testsõitja kohta esmalt 2008. ja pärast ka 2009. aastaks.
2010: WilliamsF1
2010. aastaks sai Hülkenberg WilliamsF1 põhisõitja koha. Tema meeskonnakaaslaseks tuli Brawn GP-st Rubens Barrichello. Tema parimaks kohaks hooajal jäi 6. koht Ungari Grand Prix'l. Ta kogus 22 punkti, mis andsid 14. koha. Barrichello parimaks kohaks jäi 4. ja ta oli 47 punktiga 10. Kuid eelviimasel etapil Brasiilia Grand Prix'l võitis Hülkenberg kvalifikatsiooni. Hooaja kokkuvõttes oli Williams 69 punktiga 6.
2011: Force India
2011. aastaks Williams Hülkenbergile lepingut ei andnud, eelistades Pastor Maldonadot. Hülkenberg lükkas tagasi Hispania Racingu ja Virgin Racingu pakkumise ning läks Force Indiasse testisõitjaks. Force India põhisõitjad olid Adrian Sutil ja F1 debütant Paul di Resta. Sutil saavutas 28 punktiga 9. koha ja Resta 20 punktiga 13. koha, Force India oli meeskondlikult 48 punktiga 6., aga Williams 5 punktiga 9.
Kalapüük
alt=Kalapüük|pisi|Kalapüük
Kalapüük (ka kalastus, kalastamine, kitsamas mõttes töönduspüük) on kalanduse haru, mis keskendub kalade ja teiste veeorganismide (ka veetaimede) püügile mingist veekogust. See hõlmab ka kõikvõimalikud kalapüügivahendid ja vastavad -tehnikad. pisi|Kalapüük jääl. Saadjärvel, 2017. a Kalapüügi all mõeldakse sageli ka harrastuslikel või sportlikel (kalasport) eesmärkidel kalade püüdmist.
Kikaste
Kikaste on küla Tartu maakonnas Luunja vallas.
Mägiotsa
Vahevälja talu maadel on Kureküla linnamägi.
Greibipuu
pisi|paremal|300px| Greibipuu (Citrus × paradisi) on ruudiliste sugukonda tsitruse perekonda kuuluv igihaljas viljapuu.
Välimus
Puu kasvab 7–10 meetri kõrguseks. Võra on ümar. Jämedaim teadaolev greibipuu tüvi on olnud 2,4-meetrise läbimõõduga. Noored oksad on kaetud ogadega. Munajad lehed on nahkjad ja läikivad, tumerohelised, õhukesed ja kuni 15 cm pikad. Õied on valged, nelja kroonlehega.
Vili
Greibipuu vili on greip. Vili sarnaneb väliselt apelsiniga, kuid on suurem ja kollasem. Kujult ümmargune, lapik või pirnikujuline. Läbimõõt tavaliselt 10–15 cm. Koor 1 cm paks, kahvatukollane või roosa. Keskelt võib vili olla kas täis või poolõõnes.
Viljaliha asub 11–14 mõrkja kilega eraldatud segmendis. Viljaliha on lõhnav, väga mahlane, kollane, roosakas või punakas, maitselt hapukas, magus või mõrkjas. Kasvatatakse nii seemnetega kui seemneteta sorte. Ühes viljas võib olla kuni 90 teravatipulist kuni 1,25 cm pikkust seemet. Viljad kasvavad kobarates. On leitud isegi kuni 20 viljast koosnevaid kobaraid.
Ajalugu
Greibipuu on pomelipuu ja apelsinipuu hübriid.
Kuigi kuulujutu järgi tõi keegi kapten Shaddock esimesena pomeliseemneid Jamaicale ja aretas esimesena greibipuu, on tõenäolisem, et esimene greibipuu tekkis loodusliku hübriidina.
Esimest korda kirjeldas greipi 1750 Barbadost uurinud pastor ja loodusteadlane Griffith Hughes, kes nimetas seda "keelatud viljaks". Kuni 19. sajandini tunti seda vilja nimetusega shaddock või shattuck. Tänapäeval peetakse greibipuud üheks Barbadose seitsmest imest.
1929 patenteeriti greibisort Ruby Red. Sellest sai esimene greibisort, mida saatis suur põllumajanduslik edu. Aastakümneid kasvatati USA lõunaosas üksnes Ruby Redi ja valged greibisordid tõrjuti alaväärtuslikena kõrvale. Punane greip sai Texase tunnuspuuviljaks.
Kasvatamine
Praegu kasvatatakse greibipuud peamiselt Ameerika Ühendriikide lõunaosas, kust tuleb ligi 70% maailmatoodangust. 1971. aastal toodeti maailmas 3,1 miljonit tonni greipe. Praeguseks kasvatatakse greipe lisaks nende algkodule Lääne-India saarestikus veel Jaapanis, Ees-Indias ja mujal.
Bruno Senna
pisi|Bruno Senna (2009) Bruno Senna Lalli (sündinud 15. oktoobril 1983 São Paulos) on Brasiilia vormelisõitja.
Lapsepõlv
Lapsena sõitis Bruno oma onu vastu võidu kardil ja Ayrton pani tema kiirust imeks. Lahkudes 1993McLarenist, ütles Ayrton: "Kui te arvate, et ma olen kiire, siis oodake, kuni näete mu õepoega Brunot." Kuid Ayrtoni hukkumine 1994. aasta San Marino Grand Prix'l lõikas Bruno sportlaskarjääri 10 aastaks läbi.
Alles 2004 õnnestus Sennal võidusõitjana jätkata. Ayrtoni meeskonnakaaslane aastail 1990–1992 Gerhard Berger on Senna perekonnasõber ja nõustanud teda kogu karjääri jooksul. Bruno õde Bianca töötab Bruno suhtekorraldajana ja korraldab talle sponsorlust.
Enne Vormel 1
2004. aastal sõitis Senna Suurbritannia Vormel BMW sarjas 6 etappi, kogus 6 punkti ja oli hooaja kokkuvõttes 21.
2005. aastal sõitis ta Suurbritannia Vormel 3 sarjas 21 etappi 22-st. Ta lõpetas 2 teise ja 1 kolmanda kohaga, võitis 1 kvalifikatsiooni ja oli 75 punktiga 10. Marko Asmer oli 163 punktiga 4. Meeskondlikult oli Senna koos Dan Clarke'iga 3.
thumb|Bruno Senna (2006) 2006. aastal läks Suurbritannia Vormel 3 sarjas paremini. Ta võitis 22 etapist 3 esimest ja kokku 5 etappi, lisandus 2 teist ja 2 kolmandat kohta, 3 kvalifikatsioonivõitu ja 5 kiireimat ringi, kõigest 1 katkestamine ja kokku 229 punktiga 3. koht. Koos sarja 321 punktiga võitnud Mike Conwayga tuli ka meeskondlik võit.
Samal aastal osales Senna Austraalia Vormel 3 sarjas kolmel etapil, võites neist kaks ja kolmandalgi pääses ta poodiumile.
thumb|Senna saavutas [[2007 Türgi Grand Prix'l 10. ja 6. koha.]] 2007. aastal osales Senna GP2 sarjas prestiižses Arden Internationali meeskonnas. Ta sõitis kõik 21 etappi kaasa, saavutas 1 võidu ja 2 kolmandat kohta ja oli kokku 34 punktiga 8. Sarja võitis Timo Glock Lucas di Grassi ja Giorgio Pantano ees. Seekord polnud Sennal meeskonnakaaslastest palju kasu, esikolmikuse nad ei tulnud ja meeskond oli 44 punktiga 7. See koht läks jagamisele, kummalgi meeskonnal oli ka üks etapivõit, puudusid teised kohad, aga kolmandaid kohti oli Ardenil rohkem.
Samal aastal osales Senna Ferrari Challenge sarjas 2 etapil ja võitis mõlemad. Mõlemal etapil võitis ta ka kvalifikatsiooni.
2008. aastal sõitis Senna kahes sarjas. Aasta algul sõitis ta GP2 Aasia sarjas, kus ta 10 etapist sai 2 teist kohta ja sõitis 3 kiireimat ringi. Kokku oli ta 23 punktiga sarjas 5. kohal. Sarja võitis Romain Grosjean 61 punktiga Sébastien Buemi (37) ja Vitali Petrovi (33) ees. Senna meeskonnakaaslane Karun Chandhok tõi kõigest 1 kolmanda koha, oli 7 punktiga 13. ja nende meeskond iSport International oli 30 punktiga 5.
Samas meeskonnas sõitis Senna koos Chandhokiga ka GP2 põhisarja. Senna võitis 2 etappi 20-st, lisas 1 teise ja 3 kolmandat kohta, 3 kvalifikatsioonivõitu ja 1 kiireima ringi ja oli kokkuvõttes 64 punktiga Giorgio Pantano järel (75 punkti) teine, kusjuures 6 viimasest etapist tulid üksnes ühe 5. koha punktid. Järgnesid Lucas di Grassi (63) ja Romain Grosjean (62). Sébastien Buemi oli 6. ja Vitali Petrov 7. Marko Asmer ei suutnud ühelgi etapil esikümnesse sõita. Meeskondlikult oli iSport 95 punktiga teine, võitsid Petrov ja di Grassi 103 punktiga.
thumb|Senna [[Spas 1000 km sõidul (2009)]] 2009. aastal sõitis Senna vähe, peamiselt Le Mansi 24 tunni sõite, ja edu ta ei saavutanud.
Vormel 1
Senna testis 2009. aasta algul Jenson Buttoni kõrval Honda vormeleid. Oodati, et ta saab Honda teiseks sõitjaks. Kuid hiljem teatas Honda, et loobub majandusraskuste tõttu viivitamatult Vormel 1 sarjast. Vormelimeeskond õnnestus müüa Ross Brawnile, kes kujundas selle ümber oma nimega meeskonnaks. Brawn soovis Senna asemel näha kedagi kogenumat ja palkas Buttoni kõrvale Rubens Barrichello. Senna ei saanud isegi testsõitja kohta ja jäi sellel hooajal Vormel 1 sarjast üldse kõrvale.
2010. aastal sõitis ta Vormel 1 sarjas Hispania Racingu meeskonnas. Tema meeskonnakaaslane oli Karun Chandhok, kes Sennaga juba 2008. aastal GP2 sarjas ühes meeskonnas sõitis.
2011. aastal sõitis ta alates Belgia GP-st Renault F1 meeskonnas.
Kavastu (Luunja)
Kavastul Emajõe alamjooksul asub nüüdisajal Eesti ainus praamiga (Kavastu praam) jõeületuskoht. Praamil on enam kui sajandivanune käsitsi ringiaetav mehhanism.
Praamiületuskoha läheduses jõe põhjakaldal asub kunagine mõisakeskus (Kavastu mõis). 19. sajandi lõpul püstitatud kahekorruseline uusbarokne luksuslik häärber hävis 1944. aasta lahingutes. Säilinud on suur park ja alleed.
Kavastu idaosas asub Emajõe-Suursoo looduskeskus, mis on rajatud Uue-Kastre piiskopilinnuse varemetele.
Vettehüpped
Kohtunikud hindavad hüppe sooritamisel elementide kergust ja meisterlikkust. Vette tuleb sportlasel sukelduda võimalikult vaikselt ja kergelt. Hüpete järjestuse ja üksikasjad panevad sportlased kirja ning esitavad enne võistluste algust kohtunikele.
Esimest korda olid vettehüpped olümpiamängude kavas 1904. aasta olümpiamängudel Saint Louises. Naised hakkasid olümpiamängudel võistlema alates 1912. aasta OM-ist Stockholmis.
Linte
Linte on küla Põlva maakonnas Räpina vallas.
Linte on elanike arvult Räpina valla suurim küla.
Ajalugu
Küla on esmamainitud 1582. aastal Poola Liivimaa Maarevisjonis.
1912. aastal asutati Räpina-Linte ühispiimatalitus, mille eestvõttel ehitati Lintesse 1923. aastal meiereihoone.
Nõukogude perioodil asus Linte külas Ranna kolhoosi keskus.
Taristu
Külas asub Linte Raamatukogu-Külakeskus. 2006. aastal asutasid kohalikud elanikud külaelu edendamiseks MTÜ Lisje. Suuremad tööandjad on freesprussmaju tootev OÜ Varola ja mööblitootja Bellus Furniture OÜ Linte mööblitsehh.
Loodus
Külas asub Linte Maarjamägi ja Maarjamäe ohvripärn.
Tuntud isikuid
Linte külast on pärit koorijuht Paul Krigul ja poliitik Margus Leivo.
Kõivu
Kõivu külas on sündinud viiuldaja Julius Eduard Sõrmus.
Gyllenschmidt
Gyllenschmidt (vene keeles Гилленшмидт) on Rootsi ja Liivimaa aadlisuguvõsa.
Ajalugu
Suguvõsa rajajaks oli Riia vaeslastekohtu assessor Martin Schmidt, kes aadeltati 1689. aastal Rootsi kuninga Karl XI poolt ja võttis perekonnanimeks von Gyllenschmidt. Suguvõsa introdutseeriti Rootsi rüütelkonda (nr 1178). 1747. aastal immatrikuleeriti perekond Liivimaa rüütelkonda matriklisse.
Ulm
Ulm on linn Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal. Asub Doonau kaldal.
Linna on esmamainitud 854. aastal. Linnaõigused sai 1181. aastal.
Ulmi toomkirik on maailma kõrgeim kirik (161,5 m).
Silvia Tobias
Silvia Tobias (24. mai 1908 Teplice – 28. detsember 1985 New York) oli eesti harfimängija ja muusikapedagoog.
Ta lõpetas aastal 1925 Berliinis lütseumi ja aastal 1932 kõrgema muusikakooli.
Ta mängis aastatel 1932–1933 Saksamaal mitmes orkestris, 1933–1935 Ankaras ja 1935–1970 Estonias.
Lisaks oli ta aastatel 1933–1935 Ankara konservatooriumi ja 1935–1970 Tallinna Riikliku Konservatooriumi õppejõud.
Ta on esinenud solistina ja ansamblis, korrastanud oma isa loomingut ja kirjutanud ooperi "Libahunt" (aastal 1946).
Ta elas aastast 1972 Ameerika Ühendriikides.
Isiklikku
Tema isa Rudolf Tobias oli helilooja, organist ja koorijuht, õde Helen Tobias-Duesberg oli eesti helilooja ja organist.
Tsolgo Mustjärv
Tsolgo Mustjärv (ka Mustjärv) asub Tsolgo külas Võru vallas Võru maakonnas. Kuulub Tsolgo aheljärvestikku.
Mustjärv on 29,7 m sügav, seega maksimaalselt sügavuselt Eesti neljas järv. Sügavaim koht asub järve keskosast veidi loode pool.
Järv on põhjaloode-lõunakagu suunas ovaalse kujuga, pindala on 6 hektarit. Edelakallas on suhteliselt kõrge, mujal madalam. Kaldavööde on enamjaolt liivane või kruusane, loodes mudane. Mustjärv on umbjärv. Vesi on kollakaspruun kuni rohekaskollane, suhteliselt vähe läbipaistev. Taimestik on vähene ja liigivaene. Kalaliikidest on esindatud ahven, mudamaim, särg, latikas, ka haug, linask ja luts.
Muri (Luunja)
Muri on küla Tartu maakonnas Luunja vallas.
Raissa Kõvamees
Raissa Kõvamees (aastani 1933 Raissa Kesküla; 4. märts 1907 Linnuse, Muhu – 18. aprill 1989 Vancouver) oli Kanada eesti kirjanik.
Töötas Kadrinas ja Muhu saarel Piiri kaupluses. Pärast abiellumist rajas ta kodusaarele Mõisakülla Lumiste kaupluse.
1944. aasta sügisel emigreerus Raissa Kõvamees Rootsi ja sealt 1951. aastal Kanadasse, kus ta elas surmani Vancouveris.
Naha (Räpina)
Naha on küla Põlva maakonnas Räpina vallas.
Külas asus Naha Algkool, mis suleti 2010. aastal.
Naha külas on sündinud bibliograaf Friedrich Puksoo.
Widerøe
Widerøes Flyveselskap ASA ehk Widerøe on Põhjamaade suurim regionaalne lennufirma, mille käive on 1,8 miljardit NOK ja reisijaid on 1,5 miljonit. Widerøes Flyveselskap ASAs töötab 1300 inimest.
Muri
Muri on mitme Eesti küla nimi:
Hernhuutlus
Hernhuutlus ehk vennastekoguduste liikumine ehk vennastekogudusliikumine on 18. sajandist Kesk-Euroopast pärinev protestantlik äratusliikumine.
Eellugu
Liikumise ajaloolised juured olid 15. sajandil praeguse Tšehhi aladel. Seal moodustasid pärast Jan Husi surma tema järgijad, kes eitasid katoliku kiriku autoriteeti, vabakoguduste liikumise Unitas Fratrum ('vennaste ühtsus'). Kuni Kolmekümneaastase sõjani toetasid vennakseid paljud kohalikud aadlikud, vastureformatsiooni käigus aga sattusid nad tagakiusamise alla, puistati laiali ning läksid põranda alla või maapakku. Liikumise osalisi kutsuti ka böömi vendadeks või määri vendadeks, nende liikumine oli tuntud nimede all "Määrimaa kirik", "uuendatud vennastekirik", "vendade ühtsus" jt). Nende motoks oli "In necessariis unitas, in dubiis libertas, in omnibus caritas" ('paratamatutes (põhilistes) asjades ühtsus, kaheldavates (kõrvalistes) asjades vabadus, kõigis asjades armastus').
Hernhuutluse tekkimine
Pietismi vaimus kasvatatud krahv Nicolaus Ludwig Zinzendorf (1700–1760), kes pidas luterlikku kirikut liiga tundekülmaks ja jäigaks, asutas 1720. aastatel ühingu, mille liikmed pidid ühise palvetamise, heategevuse ja kirjanduse uurimise abil oma usuelu elavdama. Aastal 1722 andis ta rändpuusepp Christian Davidi palvele vastu tulles oma Berthelsdorfi mõisas tagakiusatud protestantidele maatüki kristliku kogukonna asula rajamiseks.
Saabujate seas oli väga erineva usulise taustaga inimesi, sh böömi vennakseid. Põgenikud rajasid Herrnhuti küla. Usuliste erimeelsuste tõttu oli kogukond korduvalt lagunemise äärel, kuid karismaatilisel ja juhtimisvõimekal Zinzendorfil õnnestus ikka üksmeel jalule seada.
Tema enda pietistlik taust ja böömi vendade traditsioon olid hernhuutluse olulisemateks ideelisteks juurteks.
Kogukonna elu juhtis vanematekogu, toimis vaestehoolekanne ja rahvaharidus.
Liikumine ei löönud küll ametlikult luteri kirikust lahku, kuid kujunes vabakoguduste ühenduseks, kus koguduseliikmed valisid ise endale jutlustajad ning otsustasid, kas jääda luterliku, muu reformitud või oma vennastekiriku usutunnistuse rüppe. Suuremad kogudused ehitasid endale palvemaju, kuid sageli peeti jumalateenistusi ka lageda taeva all. Vennastekogudused kutsusid üles jumalakartlikkusele, siirale usule ja rõõmsale vagadusele ning rõhutasid võrdsuse, vendluse ja koostöö tähtsust. Oluline osa oli usulise kirjanduse lugemisel ja kirjutamisel, samuti lugemis- ja kirjutamisoskuse levitamisel.
Väljakujunenud hernhuutlus
Aastaks 1731 oli vennastekiriku uuenenud traditsioon hernhuutluse kujul põhijoontes välja kujunenud. Aastal 1737 pühitseti Zinzendorf piiskopiks. Ta rahastas suurt osa hernhuutlaste tegevusest oma isiklikust varandusest. Pärast Zinzendorfi surma jätkas liikumise juhtimist tema väimees Johannes von Watteville.
Tänapäeva vennastekoguduste organisatsioon järgib paljus 18. sajandil kujunenud tavasid. Kirikut valitsevad piirkondlikud sinodid ja piiskoppidel on ainult vaimulik autoriteet. Tähtsaks teenistuseks on armastussöömaaeg, jumalateenistustel kasutatakse palju muusikat, sealhulgas koorilaulu. Kirik peab vaga eluviisi ja isiklikku usku olulisemaks kui õpetust ja dogmaatikat. Sakramentidena tunnustatakse ristimist ja armulauda. Piibli uurimine ja selle teemal arutlemine on lubatud ja julgustatud. Hernhuutlike traditsioonide hulka kuulub katkematu palveahel ning kõigile vennastele mõtisklemiseks määratud ühised igapäevased vaimulikud loosungid.
Loosungiraamat "Vaimulikud loosungid" ilmub igal aastal üle kogu maailma 50 keeles, sealhulgas ka eesti keeles. Raamat on ilmunud katkematult 1731. aastast, eesti keeles alates 1993. aastast.
Õpetus
Aastal 1775 kogunenud Barby sinod sõnastas vennastekiriku usutunnistuse aluspõhimõtted, milleks on inimese patusus, lunastus Jeesuse ohvri ja temasse uskumise läbi, õpetus Püha Vaimu armust ja usu viljadest. Vennaksed taotlesid täielikku allumist Kristusele ja tema tahtele, mida vahel selgitati välja loosiheitmise teel; veel 1820. aastateni korraldati sel viisil abielusid ja 19. sajandi lõpuni valiti kogudusevanemaid.
Mõju luteri kirikule
Hernhuutlus on mõjutanud luterlikku kirikut nn madalkiriklikus suunas. Koguduste sisekord lubas kõigil liikmetel kaasa rääkida, kehtis võrdsuse ja vendluse nõue, mis keelas vennaste vahel vahetegemise jõukuse või seisuse järgi. Seeläbi kasvas lihtsate koguduseliikmete mõju ning eneseteadvus.
Tänapäev
Tänapäeval on Evangeelne Vennaste Ühtsus ehk Herrnhuti Vennastekogudused ehk Moraavia (Määrimaa) kirik jagunenud 19 provintsiks, neist 3 Euroopas. Euroopas on liikumisel ligikaudu 30 000 järgijat, maailmas kokku 700 000 – 800 000 järgijat umbes 1000 koguduses.
Hernhuutlased Eestis
Vennastekogudustele oli teed sillutanud Baltimaades juba Põhjasõja-aastatel levima hakanud Saksamaalt pärinev usu-uuendus pietism. Pietiste ei rahuldanud luteri kiriku konservatiivsus, nad taotlesid usu sügavamat sisemist tunnetamist ja kõlbelisemat elu. 1730. aastatel saavutas pietism Eesti pastorkonna hulgas laia leviku. Paljud neist suhtusid pooldavalt vennastekogudusse, kuna see tõi just lihtrahva usule lähemale.
Vennastekoguduste liikumist on peetud Eestimaa ja Liivimaa talurahva sisuliseks ristiusustajaks. Samas murendasid vennastekogudused usku luterliku kiriku tsentraliseeritud ja monopoolsesse usulisse autoriteeti. Hernhuutlus on mõjutanud ka eestlaste rahvuslikku ärkamist – ühelt poolt läbi nende edendatud kirjaoskuse, teiselt poolt läbi koguduse sisedemokraatia ja ühistegevuse. Paljud Eesti juhtivad kultuuri- ja ühiskonnategelased (Kreutzwald, Jakobson, Hurt, Reiman, Tõnisson, Jannsen) olid hernhuutliku taustaga.
Hingamispuudulikkus
Hingamispuudulikkus (lüh HP, ka pulmonaalpuudulikkus ) (insufficientia respirationis, ingl pulmonary inufficiency, respiratory insufficiency) on elundkonnapuudulikkust tähistav termin, mida iseloomustab hingamiselundkonna elundite (näiteks kopsude) võimetus (insufients) tagada organismi piisav hapnikuga varustatus ja süsinikdioksiidi eemaldus.
Inimesel
Hingamispuudulikkus inimesel on haigusseisund, kus üks või mitu hingamiselundkonna osa ei talitle normaalselt, inimese organismi hapnikuga varustamine on häiritud ja see võib üsna kiiresti viia eluohtliku seisundini.
Hingamispuudulikkuse puhul võivad põimuda omavahel paljude elundite talitlushäired.
Hingamispuudulikkuseni võivad viia:
Sümptomid
Hingamispuudulikkuse all kannataja nähtavad sümptomid sõltuvad hingamispuudulikkuse tõsiduse astmest.
Haiguse algfaasis võib kaebuseks olla vaid halvenenud enesetunne, millele hiljem lisanduvad teised haigusnähud.
Lisanduda võivad pearinglus ja naha kahvatus ning rahutus. Aja jooksul lisanduvad õhupuudustunne ja füüsilise koormuse talumatus.
Raskusi on igapäevaste enesehoolduslike füüsiliste toimingutega. Patsient eelistab istuda, mis vähendab füüsilist koormust, kuid erinevalt lamamisele ei piira hingamislihaste tööd. Süvenenud hingamispuudulikkuse korral häguneb teadvus. Viimast kuni raske teadvusehäire koomani välja. Tavaliselt suurema pingutuseta 12–16 korda minutis hingav inimene langetab või suurendab oma hingamissagedust.
Esmane hingamissageduse langemine viitab närvisüsteemi kontrollfunktsiooni kadumisele kui verre kogunenud süsihappegaas on minetanud on hingamiskeskust stimuleeriva toime. Esmase uurimise käigus on tihti võimatu eristada, kas tegemist on kontrollfunktsiooni kadumisega või teiste äärmusse jõudnud talitlushäirete tulemiga. Põhimõtteliselt viivad kõik hingamispuudulikkuse kujunemise teed lõpuks hingamissageduse langusele. Närvisüsteemi haiguste (kontrollfunktsiooni kadumise) korral toimub see märksa kiiremini. Esmaselt hingamissageduse langusega kulgenud seisundist annavad vahel infot sündmuse tunnistajad. Hingamissageduse tõus seostub kõigi teiste funktsioonide häirumisega. Hingamissageduse tõus käib tavaliselt käsikäes hingamise abilihaste kasutamisega. Abistaja näeb ninatiibade liikumist ning haige hoiab käsi sarnaselt ooperisolistiga, püüdes sellega kergendada kopsude tööd. Igati paistab välja, et haige peab hingamiseks pingutama.
Kehatemperatuuri väärtused ei ole hingamispuudulikkuse puhul diagnostilise tähtsusega.
Klassifikatsioon
Hingamispuudulikkuse nagu ka paljude teiste mitmeid elundeid haaravate haiguste klassifikatsioon ei ole lõplik. Kasutusel on mitmeid klassifikatsioone, millest mõningaid kasutatakse rohkem ja teisi vähem. Klassifikatsioonide lähtepunktideks on hingamispuudulikkuse tekkimise kiirust, kestust, põhjust ja veregaaside muutusi peegeldavad omadused ja näitajad.
Liigid
Hingamispuudulikkust võib jaotada lähtudes haiguse tekkimise kiirusele ägedaks või krooniliseks.
Äge hingamispuudulikkus
Äge hingamispuudulikkus (lüh ÄHP, RHK-10 [J96.0]) on hingamispuudulikkus, mis võib tekkida minutite kuni tundide jooksul.
ÄHPi korral ei tagata normaalseid veregaase (pO2, pCO2) või saavutatakse need kas tõusnud hingamistöö tulemusel või kunstlikul teel.
Ägeda hingamispuudulikkuse korral esineb tavaliselt subjektiivne hingamisraskus, rahutus, teadvuse häired.
Suureneb hingamistöö, sellele viitavad: sage ja pindmine hingamine, hingamismahu vaheldumine, võimetus rääkida täislausetega, rindkere liikumise vähenemine, vererõhu muutused jt.
Hingamissagedus üle 25/min viitab selgelt suurenenud hingamistööle; üle 40/min aga ähvardab kurnatus ja hingamispeetus.
ÄHP võib tekkida ka HI-viiruse poolt põhjustatud HIV-nakkuse korral, kopsutuberkuloosi, tüümuse tsüstide ja ka luuüdi siirdamise järgselt.
Võttes kokku mitmeid uuringuid saab üldistatult öelda, et äge hingamispuudulikkus erinevates populatsioonides esineb 17–77 juhtu 100 000 elaniku kohta aastas. Ägedasse hingamispuudulikkusesse sureb üldistatult 40% patsientidest.
Psühhoaktiivsete ainete kuritarvitamise kõrvaltoimena
ÄHP psühhoaktiivsete ainete kuritarvitamise järgselt on üsna sageli esineda võiv kõrvaltoime. Psühhoaktiivsed ained, mida inimesed võivad vahel kuritarvitada ja mis võivad ÄHPi esile kutsuda on alkohol, kokaiin, amfetamiin, opiaadid ja bensodiasepiinid.
Kanepi tarvitamine ei kutsu teadaolevalt esile hingamispuudulikkust.
Ravimid (ka 'ravimikokteilina') võivad kahjustada respiratory pump functioni (kopsutuulutus, homöostaas) – see võib tuleneda kesknärvisüsteemi depressioonist (piklikaju supressioon, insult või krambid) või hingamislihaste väsimusest (suurenenud hingamistöö, metaboolne atsidoos).
Krooniline hingamispuudulikkus
Krooniline hingamispuudulikkus (RHK-10 [J96.1]) on pikka aega kestev hingamispuudulikkuse seisund, mis võib kesta isegi aastaid. Kroonilist hingamispuudulikkust põdeval patsiendil ei ole klassikalises mõistes ägedat hingamispuudulikkust, pigem ei ole selline inimene suuteline vajadusel suurendama organismi jõudva hapniku kogust.
Nähtavaks kroonilise hingamispuudulikkuse tunnuseks on sel juhul vähene koormustaluvus. Sel juhul viib ka väike hapnikutarbe suurenemine ägeda hingamispuudulikkuse tekkeni.
Esmane hingamispuudulikkus
Esmase hingamispuudulikkuse korral on hingamispuudulikkuse põhjuseks hingamiselundite haigused.
Teisene hingamispuudulikkus
Teisene hingamispuudulikkus on põhjustatud mõne muu elundi haiguse mõjust hingamiselunditele.
Vere gaasivahetushäire tüübist lähtuv hingamispuudulikkus
Hingamispuudulikkust määravaks kriteeriumiks loetakse ennekõike hüpokseemia (hapnikusaturatsioon alla 90%, PaO2 alla 8 kPa) või hüperkapnia (PaCO2 üle 6,5 kPa) kujunemist, mis aga sageli omavahel kombineeruvad, nii et arvesse tuleb võtta ka muid tervisenäitajaid.
Inimese füsioloogiaga kõige rohkem seotud klassifikatsioon lähtub veregaaside sisaldusest.