cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kaliif
12. sajandi lõpus hakkas kaliifivõim tänu seldžukkide nõrgenemisele taas tugevnema. Sellele tõmbas kriipsu peale mongolite invasioon, mis hävitas 1258. aastal kalifaadi. Kaliifid põgenesid Egiptusesse, kus nad olid pelgalt usujuhid mamelukkide sultanivõimu all kuni 1517. aastani. Siis vallutas Egiptuse Osmanite sultan Selim I Sünge ning viis kaliifi İstanbuli. Pärast mõnda aega resideerimist Osmanite riigi pealinnas lasi Selim kaliifi korruptsiooni pärast vangi heita ning võttis endale tema tiitli. Selimi poeg Suleiman Tore lasi kaliifi küll vangist välja, ent sundis teda vandega kõigist kaliifi õigustest loobuma. Seejärel oli kaliifi tiitel Osmanite sultanite käes kuni 20. sajandi alguseni. 1924. aastal sundis ilmalikku Türgi Vabariiki üles ehitav Mustafa Kemal Atatürk viimase kaliifi oma tiitlist loobuma.
Best Of (Vanilla Ninja)
Album sisaldab 13 lugu, mis on võetud albumitelt "Traces of Sadness" ja "Blue Tattoo". "Best of Vanilla Ninja" avaldati mitmetes Kesk-Euroopa riikides, kuid nii Saksamaal kui ka Austrias ei jõudnud see edetabelis saja parema hulka; Šveitsis jõudis see 70. kohale.
See album oli üsna vastuoluline, kuna see avaldati Bros Recordsi poolt pärast koostöö lõppemist Vanilla Ninjaga. Albumi väljalaskmisel ei konsulteeritud bändi liikmetega ning enne avaldamist ei olnud albumist teadlikud isegi bändi liikmed.
Üldiselt on arvatud, et see oli ansambli endise mänedžeri David Brandesi kiire viis koostöö lõppemisest veel lisaraha teenida; Vanilla Ninja liikmetele see aga ei meeldinud. Näiteks üks ansambli liikmeist Piret Järvis palus fännidel albumit mitte osta, et ei toetataks Bros Recordsit.
Albumisse, nagu ka nimi ütleb, olid koondatud bändi suurimad hittlood alates 2004. aasta läbimurdest rahvusvahelisele tasandile. Kogumik ei sisalda ühtegi uut lugu. Samuti ei ole albumil ühtegi bändi esimese samanimelise albumi lugu, kuna selle andis välja plaadifirma TopTen, mitte aga Bros Records.
Paljud kriitikud on ette heitnud, et see album oli enneaegne: ansambli karjäär polnud "Best of" kogumiku jaoks veel piisavalt pikk olnud.
Grenoble
Grenoble [grön'oobl] on linn Prantsusmaal Kagu-Alpides Rhône'i lisajõe Isère'i kaldal, Isère'i departemangu halduskeskus.
Linna kõrgus merepinnast on 214 meetrit.
Ajalugu
Antiikajal oli linna kohal gallia-rooma asula Gularo, mis hiljem kandis nime Gracciopolis.
Grenoble on linn aastast 1242.
Keskajal oli ta Dauphiné feodaalriigi pealinn.
Grenoble'is toimusid 1968. aasta taliolümpiamängud.
Rahvastik
2014. aastal elas Grenoble'is 160 232 inimest.
Üdruma
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kullamaa valda.
Üdrumat läbib Risti–Virtsu–Kuivastu–Kuressaare maantee.
Küla on esimest korda mainitud 1518 Hydenorme nime all.
20. sajandi esimesel poolel oli küla nimi Üdromaa.
Mõrdu
Mõrdu on küla Läänemaal Lääne-Nigula vallas.
Üdruma
Üdrumas tegutseb Üdruma Küla Selts.
Külas asuvad Pikamaa allikad.
Mõrdu
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kullamaa valda.
Sündinud 20. jaanuaril
''Siin loetletakse 20. jaanuaril sündinud tuntud inimesi.
Kalju (Lääne-Nigula)
Kalju on küla Läänemaal Lääne-Nigula vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kullamaa valda.
Leila
Leila on küla Läänemaal Lääne-Nigula vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kullamaa valda.
Abja
Abja on kohanimi Eestis Viljandimaal. Seda nime on kandnud järgmised asulad ja haldusüksused:
Arabako Mendialdea maakond
Arabako Mendialdea maakond ehk Montaña Alavesa maakond on 3. järgu haldusüksus (maakond) Hispaanias Araba provintsis. Maakonna ametlik nimi on baski keeles Kanpezuko-Arabako Mendialdeko Kuadrilla ja hispaania keeles Cuadrilla de Campezo-Montaña Alavesa.
Maakonnas on kuus valda:
Tartu–Kõrveküla maantee
Tartu–Kõrveküla maantee (varem Kõrveküla–Tartu maantee, registrinumber 95) on üks Eesti tugimaanteedest.
See saab alguse Tartus Narva maantee ja Puiestee tänava ristmikult ja lõpeb Raadi alevis Jõhvi–Tartu–Valga maantee 127. kilomeetril. Tee pikkus on 3,5 km. Linna piires kattub tugimaantee Narva maanteega (kohalik tee).
Maantee algusest 2,2 km kaugusel ületab see Raadi kergliiklustee tunnelit.
Rahvusvaheline keelte aasta
Rahvusvaheline keelte aasta on 2008. aasta, mille ÜRO Peaassamblee kuulutas 2007. aastal keelte arengule pühendatud aastaks.
ÜRO Peaassamblee esitas liikmesriikidele, ÜRO sekretariaadile ja kõikidele teistele huvitatud pooltele üleskutse töötada välja, toetada ja aktiviseerida üritusi, mis on suunatud kõikide, eriti aga kadumise piiril keelte lingvistilise mitmekesisuse edendamisele ja kaitsele.
Läti
Läti (,, ametlikult Läti Vabariik (Latvijas Republika, Leţmō Vabāmō)) on riik Euroopas, üks kolmest Balti riigist. pisi|Kaart Läti asub Põhja-Euroopas Läänemere idarannikul, Eestist lõunas, Leedust põhjas. Idas on maapiir Venemaaga ja kagus Valgevenega. Läänes piirab riiki Läänemeri ja loodes Liivi laht. Lätil ei ole meresaari ega asumaid. Pindala on 64 589 km².
Läti on demokraatlik parlamentaarne vabariik, mis kuulub alates 17. septembrist 1991 Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO), 29. märtsist 2004 Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni (NATO) ja 1. maist 2004 Euroopa Liitu (EL).
Asend ja piir
Läti asub Põhja-Euroopas, Ida-Euroopa lauskmaa lääneosal, Läänemere idarannikul. Maapiir oma Balti naabritega on Eestiga põhjas (340 km) ja Leeduga lõunas (570 km). Idapiir Venemaa Pihkva oblastiga on 283 km. Kagus on maismaapiir Valgevenega (163 km).
Lätil on ka merepiir, mille pikkuseks on 531 km. Vaatamata pikale ja laugele merepiirile ei ole Läti territooriumil ühtegi meresaart. 1920. aastal taotlesid lätlased Eesti territooriumile kuuluvat Ruhnu saart Läti omandiks.
Loodus
pisi|Läti satelliidilt
Pinnamood
Läti asub Ida-Euroopa lauskmaa serval. Ta on kaetud liustikusetetega, mis on tekitanud tänapäevase künkliku pinnamoe.
Lätis on kolm suuremat kõrgustikku. Lääne-Lätis, Kurzeme südames asub Kurzeme kõrgustik, mis ulatub üle 180 m merepinnast. Kirde-Lätis asub Vidzeme kõrgustik, millel on mitu üle 300 m ulatuvat tippu, sealhulgas Läti kõrgeim tipp Gaiziņkalns (312 m). Kõrguselt teine mägi Lätis on Sirdskalns. Kirde-Lätis, Eesti piiril asub ka Alūksne kõrgustik, mis ühineb Eestis asuva Haanja kõrgustikuga. Alūksne kõrgustik on madalam kui Vidzeme kõrgustik, kuid suuremate kõrgusvahedega. Ka Sakala kõrgustik ulatub osaliselt Lätti. Kagu-Lätis asub Latgale kõrgustik.
Enamiku riigi pindalast moodustavad madalikud. Riigi keskosas asub Zemgale tasandik, põhjaosa asub Tālava madalikul. Läänemere kaldal, ümber Liivi lahe ja Kuramaa poolsaare paikneb rannikumadalik, mis jätkub Leedu territooriumil. Vidzeme kõrgustikku piiravad Kesk-Läti madalik ja Ida-Läti madalik. Läti idapiirile ulatub Velikaja madalik. Need madalikud on ka kohati soised. pisi|Looduskaart
Geoloogiline ehitus ja maavarad
Enamik läti aluspõhjakivimeist on pärit vanaaegkonna lõpust, Devoni ajastust. Riigi edelaosa aluspõhjakivimid on aga pärit keskaegkonnast.
Eelkambriumi kristalliline aluskord on kaetud settekivimite kihiga, millel on kvaternaari setted. Settekivimeid paljandub maismaal jõgede ürgorgudel. Riigi põhjaosas paljanduvad paljude jõgede ürgorgudes ka devoni punased liivakivid. Territooriumi keskosas paljanduvad ülemdevoni karbonaatsed kivimid. Dolomiidid ja merglid palistavad Daugava keskjooksu, tema lisajõgesid ja ka Lielupe ülemjooksu.
Läti ei ole maavaradelt rikas riik. Enamik Lätis leiduvaist maavaradest kasutatakse ehituses. Kõrgustikes leidub palju liiva ja kruusa. Riigi põhjaosas kasutatakse liiva ka klaasi tootmiseks. Riigi keskosas on dolomiidi leiukoht. Dolomiidikihtide vahel leidub suures koguses kipsi. Samuti kasutatakse ka leiduvat devoni, juura ja kvaternaari savi. Lubjakivi kasutatakse lubja- ja tsemenditööstuses.
Ka leidub Lätis suuremas koguses turvast, mille ladestumine sai alguse mandrijää taandumisel. Turba varusid kasutatakse eelkõige tööstuslikel eesmärkidel. Riigis leidub ka ravimuda ja mineraalvett. Lätist on leitud ka naftat ja rauamaaki. Lisaks leidub riigis pruunsütt ning mererannalt võib juhuslikult leiduda ka merevaiku.
Veestik
Läti on jõgederikas riik. Jõgesid ja ojasid on kokku umbes 12 000 ning nende kogupikkus on umbes 37 500 km. Enamik jõgedest on siiski lühikesed. Vaid 17 jõge on pikemad kui 100 km. Pikimad jõed on Väina (Daugava), Lielupe, Koiva (Gauja), Venta ja Salatsi jõgi. Praegune jõgedevõrk on kujunenud välja 10–12 tuhande aasta jooksul. Kõik jõed kuuluvad Läänemere vesikonda. Suurem osa neist suubub Liivi lahte; väiksem osa otse Läänemerre ja Velikaja lisajõed suubuvad ka Soome lahte.
Lätis on järvi üle 3000. Enamasti on nad siiski väikesed ja hõlmavad territooriumist vaid 1,5%. Järvi, mille pindala on suurem kui 10 km², on vaid 15. Suuremad järved Lätis on Lubāns, Rāznas, Engures, Asti ja Usma. Sügavaim järv on Drīdzis (63,1 m).
Kliima
Lätis valitseb mandrilise ja merelise kliima vaheline üleminekuline paraskliima. Läti on samal laiusel Labradori poolsaarega. Võrreldes Labradori poolsaare mandrilise kliimaga on Läti kliima märksa pehmem. Seda põhjustab Atlandi ookeani ja Golfi hoovuse mõju Läti rannikule. Külmatemperatuurid talvel on küllaltki tagasihoidlikud. Jaanuari keskmine õhutemperatuur on riigi lääneosas Liepajas −2,8 °C ja Kagu-Läti linnas Daugavpilsis −6,6 °C. Juuli õhutemperatuurid samades linnades on vastavalt 16,7 °C ja 17,6 °C.
Sademed saabuvad Läti territooriumile Põhja-Atlandilt. Sademete hulk on suurim suve teisel lõpus ja sügis. Ka talvel sajab tihti, kuid sademete hulk on väike. Kõige vähem sademeid on kevadel. Aastas sajab rannikul ja madalikel 550–600 mm, kõrgustikel 700–800 mm sademeid.
Taimestik
44% Läti pindalast on kaetud metsadega. Erinevalt paljudest teistest Ida-Euroopa lauskmaa aladest sarnaneb Läti taimestik väga taigaga. Enamik metsadest on okasmetsad. Levinud on harilik mänd (51%), kask (24%), harilik kuusk (17%).
Riigikord
Läti on demokraatlik parlamentaarne vabariik.
Kõrgeima võimu organiks on Läti rahvas. Rahva võimu esindab riigijuhtimises 100-liikmeline parlament seim (saeima) ja omavalitsuste volikogud.
President
Läti riigipeaks on president, kes on ühtlasi ka Läti kaitseväe ülemjuhataja. Läti presidendi valib seim salajase hääletusega nelja aasta pikkuseks ametiajaks.
Läti president alates 8. juulist 2023 on Edgars Rinkēvičs.
Seim
pisi|[[Liivimaa rüütelkonna hoone|Seimihoone Riia vanalinnas]]
Seim (Saeima) on Läti parlament. Tegemist on ühekojalise, 100-liikmelise parlamendiga. Valimised toimuvad võrdelise valimissüsteemi alusel, mille juures kehtib ka 5% valimiskünnis. Valimised toimuvad iga nelja aasta tagant esimesel oktoobrikuu laupäeval.
Seim asub Riia vanalinnas, endises Liivimaa rüütelkonna hoones.
Valitsus
pisi|Justiitspalee (Latvijas Tiesu pils) Riias aadressil [[Brīvības bulvāris 36. Hoones tegutsevad Läti Ülemkohus, Läti Vabariigi Ministrite kabinet ja Justiitsministeerium]]
Parlamendivalimiste järel on presidendil õigus kuulutada välja peaminister. Peaministri ülesandeks on koostada valitsus, kelle peab hääletusega kinnitama parlament seim. Valitsusse kuulub 16 ministrit.
Läti peaminister on Arturs Krišjānis Kariņš, kes astus ametisse koos valitsusega 23. jaanuaril 2019.
Rühm (sõjandus)
raamita|paremal| Rühm (sõbralik jõud) - [[NATO taktikaline tingmärk]]
Läti
Välispoliitika
Kohe pärast taasiseseisvumist sai 17. septembril 1991 Lätist Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) liige.
Rühm (sõjandus)
Rühm on relvajõudude maismaavägede taktikaline allüksus, milles on sõltuvalt otstarbest tavaliselt 15–50 inimest. Rühma koosseisus on  tavaliselt 3–4 jagu või meeskonda, neile lisaks võib olla ka väiksemaid otsealluvusega gruppe. Rühma struktuur ja koosseis sõltuvad konkreetsest otstarbest ja ülesannetest.
Läti
Välispoliitika
1990. aastate Läti välispoliitiline eesmärk oli liituda Euroopa Liidu ja NATO-ga. 20. septembril 2003 toimunud referendumiga hääletasid lätlased Euroopa Liitu astumise poolt. 1. mail 2004 sai Lätist Euroopa Liidu (EL) täieõiguslik liige. Läti astus Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni 29. märtsil 2004. Läti osaleb ÜRO rahuvalvemissioonidel.
Läti kuulub ka sellistesse organisatsioonidesse ja rahvusvahelistesse kokkulepetesse nagu Euroopa Nõukogu, UNESCO, UNICEF, Maailmapank, IMF, Rahvusvaheline Mereuuringute Nõukogu (ICES) ja paljudesse teistesse.
Danielle Evans
Danielle Evans (ka Dani Evans; sündinud 7. juunil 1985 Little Rockis Arkansases) on Ameerika Ühendriikide modell, sarja "America's Next Top Model" 6. hooaja võitja.
Läti
Pealinn
Läti pealinn on Riia.
Jerez de la Frontera
Jerez de la Frontera on linn Hispaanias Andaluusias Cádizi provintsis.
Läti
Haldusjaotus
pisi|Läti haldusjaotus
Rühm (sõjandus)
Rühmade näiteid:
Jerez de la Frontera
Seal tehakse šerrit ehk herest.
pisi|Jerez de la Frontera asukoht Cádizi provintsis 900px|keskel|Jerez 1560. aastatel ([[Anton van den Wyngaerde)]]
Läti
Haldusjaotus
1. juulil 2009 jagati Läti üheksaks vabariigilinnaks ehk vabariikliku keskalluvusega linnaks ja 109 piirkonnaks. Piirkondadest ja vabariigilinnadest said 1. järgu haldusüksused. Omavalitsuste kohapealseid riigiesindusi nagu endistes rajoonides ei eksisteeri. 2021. haldusreformi järel on Lätis 35 piirkonda ja 7 vabariigilinna.
Rühm (sõjandus)
4–5 rühma moodustavad kompanii, patarei, eskadroni või roodu (kompanii traditsiooniline slaavipärane nimetus Vene Föderatsiooni relvajõududes ja mõningates endistes Varssavi Lepingu Organisatsiooni (Varssavi pakti) riikides).
Läti
Haldusjaotus
2009. aastani jagunes Läti 26 rajooniks, mis rühmitusid mitteametlikult Riia linnaks ja viieks ajalooliseks piirkonnaks: Riia, Kuramaa, Latgale, Zemgale, Vidzeme ja Sēlija. Vahel liidetakse Sēlija ja Zemgale kokku ühtseks Zemgaleks, ka loetakse neid piirkondi koos Kuramaaga vahel ühtseks Kuramaaks, kuna need alad kuulusid kõik kunagi Kuramaa hertsogiriiki.
Rühm (sõjandus)
Szakasz
Läti
Parteid
Lätis on mitmeparteisüsteem, kus ühel parteil on väga harva võimalus üksi seista võimul ning seega ollakse sunnitud looma koalitsioonivalitsusi.
Läti parlamendis on 2014. aastast alates järgmised erakonnad ja valimisliidud:
Rahvaarv
Läti rahvaarv mai 2014 seisuga oli 1 997 500. Sellega on Läti rahvaarvult Euroopas 36. kohal.
2017. aasta detsembris elas Lätis ligikaudu 1,95 mln inimest.
2019. aasta alguses oli Läti rahvaarv 1 919 968 inimest.
2021. aasta juulis oli Läti rahvaarv 1,862,687 inimest.
Läti rahvaarv läbi ajaloo:
Asustus
Rahvastikutihedus on 30 in/km².
Suurem osa rahvastikust (umbes 1 150 000 inimest) elab Riia linnas ja selle ümbruses. Maarahvastiku osakaal sealjuures väheneb üha enam. Ligi kolm neljandikku elanikkonnast elab linnaasulates.
Linnad
Lätis on 77 linna. Kõigis linnades peale Riia on alla 100 000 elaniku.
Etniline koosseis
Läti on olnud sajandeid mitmerahvuseline, kuid suurimad muudatused demograafias toimusid 20. sajandil maailmasõdade, emigratsiooni, baltisakslaste lahkumise, holokausti ja Nõukogude Liidu okupatsiooni tõttu.
Läti põlisrahvad on lätlased ja liivlased, kes moodustavad 2016. aasta seisuga 61,8% riigi elanikkonnast. Suurimaks vähemusrahvuseks on venelased, kes moodustavad 25,6% rahvastikust. Kõige enam oli venelasi Nõukogude Liidu okupatsiooni ajal. 1989. aastal oli venelasi üle 900 000, mis moodustas tol ajal 34% elanikkonnast. Nõukogude okupatsiooni ajal suurenes ka ukrainlaste ja valgevenelaste osakaal. Alates Läti iseseisvumisest 1991. aastal on venelaste arv riigis oluliselt vähenenud.
Lisaks venelastele on suuremad vähemusrahvused valgevenelased (3,4%), ukrainlased (2,3%), poolakad (2,2%), leedulased (1,2%), juudid (0,3%), sakslased (0,3%), mustlased (0,1%) ja eestlased (0,1%).
Religioon
Suurim religioon Lätis on kristlus, kuid usuteenistustel käivad regulaarselt vaid 7% elanikkonnast. Suurimad usukogukonnad 2006. aasta seisuga on:
Eurobarometer 2005 järgi vastas 37% läti elanikest, et nad usuvad jumalasse. 49% vastasid, et usuvad on olemas mingisugune vaimne jõud ja 10% vastasid, et ei usu mingisuguse vaimse jõu ega jumala olemasolu. Enne Nõukogude Liidu okupatsiooni oli luterlaste osakaal tunduvalt suurem, kui see oli põhiline usutunnistus Lätis. Luterlaste arv on balti riikides vähenenud tunduvalt rohkem kui katoliiklaste arv. On teada, et Lätis elab 182 moslemit, kuid eeldatakse, et moslemite arv Lätis on 500–5000.
Majandus
pisi|Läti majanduse reaalkasv 1996–2006 Läti majanduses on ülekaalus toiduainetööstus.
Tänu oma geograafilisele asendile on Lätil suur tähtsus transpordisfääris. Lätis on 10 suuremat sadamat, suurim on Ventspilsi vabasadam, kus asub ka Läti suurim Venemaa kütuse transiidikeskus (Ventbunkers, Latrostrans, Ventspils Nafta, mille suuromanik on maailma üks suuremaid toornaftaga tegelevaid Vitol Group ja Läti Merelaevandus).
Kui 1996. aastast alates kasvas majandus pidevalt, sai Lätist Euroopa Liidu kiireima majanduskasvuga riik. 2008. aastal tabas Lätit seoses globaalse finantskriisi ja kohaliku kinnisvaramulli lõhkemisega majanduskriis. 2009. aasta kolme esimese kuu aastane majanduskasv oli −18%.
1. jaanuaril 2014 mindi Läti latilt (LVL) üle eurole.
Inflatsioon
Aprillis 2007 kuulutati kõrge inflatsioonitaseme tõttu välja inflatsioonivastane plaan.
Inflatsioon oli 2007. aasta juulis 9,5% ja 2007. aasta augustis 10,1%, mis oli viimase kümne aasta kõrgeim. Augustis tõusid tubaka, kütte ja majutuse hinnad.
Keskmine palk
Läti keskmine brutopalk oli 2019. aastal 1076 eurot kuus, mediaanpalk oli 832 eurot kuus. 2007. aasta teises kvartalis oli keskmine brutopalk 558 eurot kuus (kasv 2006. aasta teise kvartaliga võrreldes 33,4%). 2009. aasta viimases kvartalis oli keskmine palk 440 latti ehk 620 eurot (langus 2008. aasta IV kvartaliga võrreldes 12,1%).
Kaitsejõud
Läti kaitseväe suurus on umbes 5000 inimest, millele lisandub ka ligikaudu 10 000 Zemessardze, Läti vabatahtliku riigikaitselise organisatsiooni liiget.
Läti sõjalise riigikaitse juhtimisstruktuur on kolmetasandiline: strateegilise tasandi moodustab Läti kaitseministeerium, mis vastutab nii kaitsepoliitika kujundamise kui ka väevõimekuste arendamise planeerimise eest. Läti kaitseväe juhataja allub Läti kaitseministrile ja kaitseväe juhataja on kaitseministeeriumi koosseisus. Teise, operatsioonide tasandi moodustab kaitseväe juhataja koos ühendstaabiga, millel on põhimõtteliselt vägede operatiivjuhtimise ülesanne. Ühendstaabi ülesanded on taandunud vaid kaitseväe operatsioonide ja igapäevategevuse juhtimisele. Kolmas, taktikaline tasand – jalaväebrigaad, õhuväebaas ja mereväe flotill on otse allutatud kaitseväe juhatajale.
Läti maaväe komponendiks on jalaväebrigaad on põhimõtteliselt kergejalaväe brigaadiga, millel puuduvad raskemad tuletoetusvahendid. Läti brigaad koosneb kahest jalaväepataljonist, logistikapataljonist ja tsiviil-militaarkoostöö (CIMIC) keskusest. Brigaad on suuteline tagama Läti rahvusvaheliste kohustuste täitmise. Konventsionaalses sõjas oleks selline brigaad suuteline täitma piiratud ulatuses toetavaid ülesandeid, näiteks julgestamine või tagalaalade kontroll.
Läti õhuväe pearõhk on suunatud õhuseiresuutlikkuse ja vastuvõtva riigi toetuse osutamise võimekuse väljaarendamisel, sõjalennukeid Lätil pole. Õhuväe arendamiseks vajalikud vahendeid on investeeritud eelkõige radarisüsteemide soetamisele ja viimastel aastatel lennuväljade väljaarendamisele.
Läti mereväe relvastuses on neli Imantas-tüüpi miinijahtijat ja neli Norralt saadud Storm-tüüpi patrullkaatrit.
Lätis on võimalik astuda vabatahtliku riigikaitselise organisatsiooni Zemessardze liikmeks pärast ajateenistuse peatamist või lõpetamist, Zemessardze ja Leedu KASP on põhimõtteliselt võrreldavad Eesti Kaitseliiduga. Zemessardze on jagatud kolmeks regiooniks. 1. regiooni staap paikneb Liepājas ja regiooni kuulub viis pataljoni. Teise regiooni staap asub Rēzeknes ja selle alla kuulub seitse pataljoni. Kolmanda regiooni staap on Riias ja selle alla kuulub kuus pataljoni. Organisatsioonis kokku on umbes 10 000 liiget.
Kaitseväe relvastuses on Saksa päritolu 5,56-millimeetrise kaliibriga automaadid G-36, tankitõrjeraketikompleksid Spike ja 40-millimeetrise kaliibriga automaatgranaadiheitjaid.
Ajalugu
Läti territooriumile tekkis asustus 9000 aastat eKr. Balti hõimud jõudsid Läänemere idakaldale umbes 3000 aastat eKr. Balti hõimudel kujunesid välja kaubateed Rooma ja Bütsantsiga. Enamasti müüsid baltlased kohalikku merevaiku metallide vastu. Umbes 900 aastat pKr asustasid tänapäeva Läti territooriumi neli praeguseks välja surnud rahvust: kuralased, latgalid, seelid, semgalid ja ka soome-ugri keelt kõnelevad liivlased, kellest aja jooksul kujunes läti rahvus.
Keskaeg
Kohalikel rahvastel oli ka varasemaid kogemusi välismaailmaga, 12. sajandil aga saatis Rooma-katoliku kiriku pea Rooma paavst Liivimaale esimesed misjonärid. Misjonärid tulid rahuga pakkuma rahvale usuvahetust, kuid ristiusk ei leidnud laia kõlapinda ja kohalikud hõimud olid tugevalt ristiusustamise vastu. Seetõttu saadeti Liivimaale relvastatud jõud, kelle abiga sunniti rahvad alistuma ja laskma end ristida.
13. sajandil vallutasid sakslased kogu tänapäeva Läti territooriumi. Koos Lõuna-Eestiga moodustati riik, mida tänapäeval teatakse kui Vana-Liivimaa. 1228. aastal liideti Riia Hansa liitu. Hiljem kuulusid sinna ka Cēsis, Limbaži, Koknese ja Valmiera. Sellest ajast saadik oli Riial kui sadamalinnal tähtis koht ida-lääne kaubavahetuses. Pärast Liivi sõda (1558–1583) läks Liivimaa ning Kuramaa Poola-Leedu riigi valdustesse.
Valitsusorganitena tegutsesid Liivimaal Liivimaa kuberner, koos Liivimaa provintsi kantseleiga ja Liivimaa rüütelkond.
Põhjasõda ja Venemaa keisririik
Pärast Põhjasõja käigus 1710. aastal Liivimaa rüütelkonna poolset alistumist liideti lätlastega asustatud Põhja-Läti Riia kubermang, kuhu kuulus kolm maakonda: Riia maakond, Wendeni maakond ja Pärnu-Kokenhuseni maakond. Hilisem Liivimaa kubermangu Tartu maakond kuulus aastatel 1704–1713 Sankt-Peterburi maakonda.
1722. aastal moodustatud Liivimaa kubermangus ja ka 1795. aastal Venemaa keisririigiga liidetud Kuramaa kubermangus olid lätlastega täielikult või osaliselt asustatud maakonnad kahes eraldatud kubermangus:
1783. aastal Venemaa keisrinna Katariina II läbi viidud haldusreformide käigus moodustati Liivimaa kubermangust Riia asehaldurkond, mis eksisteeris kuni 1796. aastani, kui Katariina poeg Paul I taastas endisaegse halduskorralduse.
Valitsusorganitena tegutsesid Lätis Liivimaa osas Liivimaa kubermanguvalitsus, mida juhtis Liivimaa kuberner ja Liivimaa rüütelkond ning Kuramaa kubermanguvalitsus, mida juhtis Kuramaa kuberner ja Kuramaa rüütelkond.
Läti ärkamisaeg
Läti rahvusliku ärkamise algjärk on seotud selliste silma­paistvate nimedega nagu Kaspar Biezbārd, Juris Alunāns, Krišjānis Valdemārs, Krišjānis Barons, Atis Kronvald, Joh Jurjān. Kõik nad viibisid pikemat või lühemat aega ka tänapäeva Eesti alal, eriti Tartus, kus nad õppisid Liivimaa kubermangu ainsas ülikoolis – Tartu ülikoolis.
Saldutiškise vald
Saldutiškise vald (leedu keeles Saldutiškio seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Utena rajooni territooriumil.
Läti
Läti poliitilised organisatsioonid
Liivimaa kubermangu pealinna ja sadamalinna Riia hoogsa industrialiseerimise ja läti intellektuaalide marksismiga kokkupuutumise tulemusena tekkis Liivimaa lõunaosas sotsiaaldemokraatlik liikumine 1890. aastate keskpaigaks. 1905. aasta revolutsiooni eel loodi kaks illegaalset läti parteid: Läti Sotsiaaldemokraatlik Töölispartei (1904) ja Läti Sotsiaaldemokraatlik Ühing (1903) ja Riias tegutsesid 1905. aastaks ka Venemaa Sotsiaaldemokraatliku Töölispartei (VSDTP) ja juudi Bundi sektsioonid.
Saldutiškise vald
Valla pindala on 115 km². 2011. aasta seisuga elas seal 948 inimest. Valla keskus on Saldutiškise alev, kus 2011. aastal oli 343 elanikku. Vallamaja asub aadressil Laisvės a. 2. Vallavanem on Bronius Šliogeris.
Läti
Esimene maailmasõda ja 1917. aasta revolutsioonid
1914. aasta sügisel alanud Esimese maailmasõja käigus vallutati 1915. aasta lõpuks pärast Poolat ja Leedut ka Läti kuni Riia linnani, mis vallutati aga 21. augustil (3. september ukj) 1917. aastal. Läti kaitsmiseks Saksa vägede vastu andis Venemaa keisririigi sõjaline juhtkond loa moodustada Läti rahvusväeosad, 8 polku ja 1 tagavarapolgu (asukohaga Tartus). 1917. aastal toimunud keisri ainuvõimuvastase revolutsiooni ajal olid läti XII armee koosseisus olevad läti rahvusväeosad suuremalt jaolt meelestatud bolševistlikult ning 1918. aasta kevadel alanud Saksa keisririigi vägede pealetungiga taganesid läti väeosad Venemaale, kus nad teenisid Nõukogude võimu, kõige ustavamate ja paremini organiseeritud sõjalise jõuna – läti küttidena.
Silla (Lääne-Nigula)
Silla on küla Läänemaal Lääne-Nigula vallas.
Päri (Lääne-Nigula)
Päri on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.
Läti
Esimene maailmasõda ja 1917. aasta revolutsioonid
Pärast 1917. aastal moodustasid bolševikke pooldavad Läti Sotsiaaldemokraatialiikumise esindajad 30. juulil (12. augustil ukj) 1917. aastal Riias, Läti Tööliste, Soldatite ja Maatameeste Nõukogu Täitevkomitee, mille koosseisus oli 27 liiget, neist 24 bolševikku ja 3 sotsiaaldemokraati internatsionalisti. Pärast Saksa vägede pealetungi 1918. aasta alguses taganes Täitevkomitee koos bolševistlikult meelestatud XII armeega Lõuna-Eestisse, kus tegutsesid Fricis Rozinši juhtimisel enne lõplikku evakueerimist Venemaale Võnnus ja Valgas.
Saldutiškise vald
pisi|Saldutiškise kirik pisi|Antakalnis pisi|Dirniškės pisi|Dryžiai vana kalmistu pisi|Kirdeikiai pisi|Paisetė I pisi|Pūčkoriškiai pisi|Pakasase järv
Ian Carmichael
Ian Gillett Carmichael (18. juuni 1920 – 5. veebruar 2010) oli Briti filmi- ja teatrinäitleja.
Päri (Lääne-Nigula)
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kullamaa valda.
Silla (Lääne-Nigula)
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kullamaa valda.
Ian Carmichael
Carmichael kogus tuntust selliste filmidega nagu "Private's Progress" (1957), "Brothers in Law" (1957) ja "I'm All Right Jack" (1959). Samuti tegi ta kaasa BBC draamasarjas "The World of Wooster" ja BBC sarjas "Wives and Daughters".
Kariibi mere piraadid: Maailma lõpus
"Kariibi mere piraadid: Maailma lõpus" (inglise "Pirates of the Caribbean: At World's End") on 2007. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide seiklusfilm.
Linateos on järg 2003. aasta kassahitile "Kariibi mere piraadid: Musta pärli needus" ja 2006. aasta filmile "Kariibi mere piraadid: Surnud mehe aardekirst". Kõigi kolme filmi lavastaja oli Gore Verbinski ja produtsent Jerry Bruckheimer.
Saldutiškise vald
Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid
Kariibi mere piraadid: Maailma lõpus
Süžee
Will Turner (Orlando Bloom) ja Elizabeth Swann (Keira Knightley) otsivad koos kapten Barbossaga (Geoffrey Rush) meeleheitlikult võimalust päästa kapten Jack Sparrow (Johnny Depp) Davy Jonesi (Bill Nighy) needuse käest. Meeskond peab reisima Singapuri ning varastama piraadipealiku Sao Fengi (Chow Yun-Fat) käest navigatsioonikaardi, mis neid maailma lõppu juhatab.
Liivi
Liivi on küla Läänemaal Lääne-Nigula valla lääneosas Kullamaa-Martna maantee ääres.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kullamaa valda.
Kaugus Kullamaast on 8 km, Tallinnast 91 km, Haapsalust 40 km, Lihulast ligikaudu 43 km ja Märjamaalt 36 km.
2005. aasta septembris avati seltsimajas Liivi ajalootuba, kuhu on kogutud materjale piirkonna külade ajaloost ja pärandkultuurist.
25. augustil 2005 lõid 12 asutajat Liivi Naisseltsi, mis varem oli tegutsenud Liivi naisseltsinguna.
Läti
Iseseisvumine
Läti püsis Esimese maailmasõja käigus Saksa vägede okupeerituna kuni 1918. aasta Novembrirevolutsioonini ja Saksamaa poolt kapituleerumiseni Compiegne'i vaherahuga.
Liivi
Liivi piirkonna külade arengukava aastaiks 2009–2013 valmis 2008. aastal. Liivi küla hoiab sidet Liivi mõisa viimase omaniku järeltulijatega Berliinist.
Läti
Iseseisvumine
1918. aastal Lätis Kārlis Ulmanise juhitud Läti valitsus aga ei omanud sõjalist võimu oma riigi kaitseks (kuna enamik võitlusvõimelisi mehi oli mobiliseeritud läti rahvuspolkudesse ja taganenud koos Vene vägedega Venemaale) ning 1918. aasta lõpus alanud Punaarmee suurrünnaku käigus vallutati enamik Lätist. Pärast aga 1919. suvel Lätis baltisakslaste organiseeritud Landeswehri palgasõdurite poolt Rüdiger von der Goltzi juhtimisel Nõukogude Punaarmee ja Läti armee vägede väljaajamist Lätist haarasid nad reaalse kontrolli ja võimu Lätis ning moodustasid variisik Andrievs Niedra juhtimisel Landeswehrist sõltuva Läti valitsuse.
Pärast Nõukogude vägede väljaajamist Lätist jätkasid Landeswehri väed liikumist Põhja-Lätist Lõuna-Eestisse, mille tõkestamiseks ning Saksa Landeswehri vägede invasiooni peatas 1919. aasta Võnnu lahing. Pärast Võnnu lahingu võitu jätkunud Eestis moodustatud ja Eesti toetatud läti väeosade ning Eesti soomusrongide toetusel taastati Riias Läti Kārlis Ulmanise valitsus.
Liivi
Traditsioonilised üritused on olnud iga-aastased jaaniõhtud Liivi pargis, jõuluaja alguse tähistamine ja talgud ning temaatilised üritused. Need olid pühendatud haavapuule (2005), pajule (2006), rukkile (2007).
Läti
Iseseisvumine
28. veebruaril tunnustas Eesti valitsus Läti de jure iseseisvaks riigiks.
Gordon Burghardt
Gordon M. Burghardt (sündinud 11. oktoobril 1941 Milwaukees) on ameerika etoloog ja psühholoog.
Ta õppis Chicago Ülikoolis ja kaitses doktoritöö biopsühholoogia alal aastal 1966.
Läti
Kirjandus
Läti rahvuseepos on Andrejs Pumpursi kirjutatud kunsteepos "Lāčplēsis". Tuntud läti kirjanikud on Rainis, Aleksandrs Čaks, Vilis Lācis ja Andrejs Upīts. Noorematest kirjanikest on tuntumad Pauls Bankovskis, Janis Einfelds, Gundega Repse, Andra Neiburga, Laima Muktapavele ja Nora Ikstena.
Gordon Burghardt
Ta on tegelenud herpetoloogiaga, olles eriteadlane madude käitumise alal.
Läti
Kirjandus
Esimene lätikeelne romaan oli 1879. aastal ilmunud Reinis Kaudzīte ja Matīss Kaudzīte "Maamõõtjate ajad".
Muusika
Tuntud heliloojad on Jāzeps Vītols, Raimonds Pauls ja Imants Kalniņš.
Läti võitis 2002. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse.
Ajakirjandus
Läti suurimad päevalehed on Diena, Neatkarīgā Rīta Avīze ja Latvijas Avīze. Regulaarsed raadiosaated toimuvad alates 1. novembrist 1925. 6. novembrist 1954 algasid Läti Televisiooni regulaarsed saated. 1991 alustas tööd esimene eratelevisioonikanal. Suuremad telekanalid on Läti Televisioon (LTV1 ja LTV7), LNT ja TV3 Latvia.
Algar
Algar on asula ja vald Hispaanias Andaluusias Cádizi provintsis.
Läti
Sport
Lätis on jäähoki, jalgpalli ja korvpalliliigad. Läti jäähokikoondis osales 2002. ja 2006. aasta taliolümpiamängudel. Tuntumad Läti hokimängijad on Sandis Ozoliņš ja Artūrs Irbe. Läti jalgpallikoondis pääses 2004. aasta Euroopa meistrivõistluste finaalturniirile. Tugevamad korvpallklubid on BK Barons/LMT, BK Ventspils ja ASK Rīga. Tuntumad korvpallurid on Jānis Krūmiņš ja Gundars Vētra.
Kergejõustiklastest on tiitlivõistlustelt medaleid toonud odaviskajad Jānis Lūsis, Elvīra Ozoliņa, Dainis Kūla, Vadims Vasiļevskis ja Ainārs Kovals, käija Aigars Fadejevs ning tõkkejooksja Staņislavs Olijars. Kahekordseks olümpiavõitjaks on tulnud BMX-rattur Māris Štrombergs.
Algar
2006. aastal oli elanikke 1644. pisi|Algari asukoht Cádizi provintsis
Läti
Sport
Rahvusvahelist edu on saavutanud ka tennisist Ernests Gulbis.
Mihhail Tal oli male maailmameister 1960–1961.
Haridus
Lätis tegutseb mitmeid ülikoole. Neist suurim on Riias asuv 1919. aastal asutatud Läti Ülikool. Suuremad ülikoolid on veel Riia Tehnikaülikool, Jelgavas asuv Läti Põllumajandusülikool ja Daugavpilsi Ülikool. Läti alg- ja keskkoolides õppis 2003/2004. õppeaastal 302 700 õpilast, neist 193 100 lätikeelsetes koolides.
Errioxa Arabarra maakond
Errioxa Arabarra maakond ehk Rioja Alavesa maakond on 3. järgu haldusüksus (maakond) Hispaanias Araba provintsis. Maakonna ametlik nimi on baski keeles Biasteri-Arabako Errioxako Kuadrilla ja hispaania keeles Cuadrilla de Laguardia-Rioja Alavesa.
Maakonnas on 15 valda:
Loogikateadus
"Loogikateadus" ("Wissenschaft der Logik") on Georg Wilhelm Friedrich Hegeli teos.
Esimese trüki eessõna
Üldise muutuse ignoreerimine hakkab ka teaduslikes asjades otsa saama. Märkamatul moel on isegi vastastele saanud käibivaks ja omaseks teised kujutelmad, ja kuigi nad on jätkuvalt pepsid nende kujutelmade allika ja printsiipide suhtes, on nad siiski leppinud neist tulenevate järelmitega ega ole suutnud nende mõjule vastu panna; oma aina tähtsusematumaks muutuvale negatiivsele hoiakule ei uutes kujutlusviisides kaasa rääkides. Teisest küljest paistab, et käärimise aeg, millega uuslooming algab, on möödas.
Pooleli
Loogika üldine mõiste
Ühegi teaduse puhul ei anna tugevamini tunda vajadus ilma eelnevate refleksioonideta asjast enesest alustada kui loogikateaduse puhul. Igas muus teaduses on ese, mida ta käsitleb, ja teaduslik meetod teineteisest eristatud; nii nagu ka sisu ei tee absoluutset algust, vaid sõltub teistest mõistetest ning on seoses muu ainesega enese ümber. Neil teadustel lubatakse seetõttu piirduda oma pinnasest ja selle seosest ning meetodist kõnelemisel lemmaatilise viisiga, rakendada ilma pikemata definitsioonide ja muu sarnase kujusid, mis eeldatakse olevat tuntud ja omaksvõetud, ja kasutada oma üldiste mõistete ja põhimääratluste kindlaksmääramiseks tavalist arutlemise viisi.
Loogika seevastu ei saa eeldada ühtki neist refleksiooni vormidest ega mõtlemise seadustest, sest need moodustavad osa tema enda sisust ning neid tuleb alles tema sees põhjendada. Tema sisusse ei kuulu aga mitte ainult teadusliku meetodi näitamine, vaid ka teaduse enese mõiste, ja nimelt moodustab see mõiste tema viimse tulemuse; seetõttu ei saa ta ette ära öelda, mis ta on, vaid tema kogu esitus tekitab selle teadmise temast enesest kui tema viimase asja ja tema lõpuniviimise. Samuti käsitletakse tema eset, mõtlemist, või määratlematumalt, mõistvat mõtlemist, olemuslikult tema sees; selle mõiste valmistab end tema käigus ning nõnda ei saa seda mõistet eelnevalt selgitada. Seetõttu ei ole käesolevas sissejuhatuses eelnevalt selgitataval eesmärgiks loogika mõistet põhjendada ega loogika sisu ja meetodit juba ette teaduslikult õigustada, vaid tuua mõningate selgituste ja refleksioonide abil arutlevas ja ajaloolises mõttes lähemale seda vaatepunkti, millest seda teadust tuleb vaadelda.
Kui loogikat üldiselt peetakse mõtlemise teaduseks, siis saadakse sellest aru nii, et see mõtlemine moodustab mingi tunnetuse pelga vormi, et loogika abstraheerub igasugusest sisust ning see niinimetatud teine koostisosa, mis mingi tunnetuse juurde kuulub, mateeria, peab antama kuskilt mujalt, et seega loogika sellisena, et see mateeria on temast täiesti sõltumatu, saab üksnes anda tõese tunnetuse formaalsed tingimused, ei saa aga sisaldada reaalset tõde ennast ega isegi olla tee reaalse tõe juurde, sest just see, mis on tõele olemuslik, nimelt sisu, jääb temast väljapoole.
Esiteks aga on juba ebakohane öelda, nagu loogika abstraheeruks igasugusest sisust, nagu ta õpetaks ainult mõtlemise reegleid ega saaks tegelda sellega, millest mõeldakse, ega arvesse võtta selle iseloomu. Sest kuna tema esemeks peetakse mõtlemist ja selle reegleid, siis just vahetult selle näol ongi tal talle omane sisu; selle näol on tal ka too tunnetuse teine koostisosa, nimelt mateeria, mille iseloom teda huvitab.
Ainult et teiseks on üldse kujutlused, millel loogika mõiste seni põhines, osalt juba hääbunud, osalt on neil aeg täielikult kaduda, on aeg, et seda teadust võetaks kõrgemalt seisukohalt ning et see teadus omandaks hoopis muutunud kuju.
Senine loogikamõiste põhineb tavateadvuses lõplikult ja alatiseks eeldataval tunnetuse sisu ja tema vormi või tõe ja kindluse lahutatusel. Esiteks eeldatakse, et tunnetamise aines on valmis maailmana väljaspool mõtlemist iseeneses ja omaette olemas, mõtlemine on iseenesest tühi, ta lisandub vormina väliselt tollele mateeriale, täitub sellega, omandab alles selle arvel sisu ja muutub seeläbi reaalseks tunnetamiseks.
Kolmandaks, kui mateeria ja vormi, eseme ja mõtlemise erinevust ei jäeta tollesse udusesse määratlematusse, vaid seda võetakse määratletumalt, siis on kumbki teisest lahutatud sfäär. Seetõttu ei välju mõtlemine oma ainese vastuvõtmise ja vormimise käigus iseendast, see vastuvõtmine ja sellega mugandumine jääb tal iseenda modifikatsiooniks, ta ei saa seeläbi oma teiseks; ja eneseteadlik määratlemine kuulub niikuinii ainult mõtlemisele; niisiis ei välju mõtlemine ka oma vahekorras esemega iseendast oma eseme juurde: viimane jääb asjana iseeneses lihtsalt mõtlemise teispoolsuseks.
Need vaated subjekti ja objekti omavahelisele suhtele väljendavad määratlusi, mis moodustavad meie tavalise, nähtuva teadvuse loomuse; aga ülekantuna mõistusse, just nagu seal leiaks aset seesama suhe, just nagu sellel suhtel oleks iseeneses ja omaette tõde, on need eelarvamused eksitused, mille ümberlükkamiseks, mida teostatakse läbi vaimse ja loodusliku universumi kõikide osade, on filosoofia või mis tuleb pigem filosoofia ees kõrvale heita, sest nad tõkestavad sissepääsu filosoofiasse.
Vanemal metafüüsikal oli selles suhtes kõrgem arusaam mõtlemisest, kui uuemal ajal tavaliseks on saanud. Tollane metafüüsika võttis nimelt aluseks, et see, mida mõtlemise läbi asjade kohta ja asjade juures tunnetatakse, on see, mis on nende juures ainukesena tõeliselt tõene, seega mitte need asjad oma vahendituses, vaid need asjad alles mõtlemise vormi tõstetuna, sellena, millest mõeldakse. See metafüüsika oli seega arvamusel, et mõtlemine ja mõtlemise määratlused ei ole midagi esemetele võõrast, vaid hoopis nende olemus või et asjad [Dinge] ja nendest mõtlemine [Denken] (nii nagu ka saksa keel nende sarnasust väljendab) on iseeneses ja omaette kooskõlas, et mõtlemine oma immanentsetes määratlustes ja asjade tõeline loomus on üks ja seesama sisu.
Ent sellel pöördel, mille tunnetamine võtab ning mis näib kaotuse ja tagasiminekuna, on aluseks midagi sügavamat, millel üldse põhineb mõistuse tõstmine uuema filosoofia kõrgemasse vaimu. Tolle üldiseks muutunud kujutluse alust tuleb nimelt otsida taipamises, et aru määratlused on iseendaga paratamatus vastuolus. – Juba nimetatud refleksioon seisneb selles, et minnakse edasi konkreetsest vahetust ning määratletakse ja lahutatakse seda. Aga täpselt samavõrd peab refleksioon minema edasi nendest lahutavatest määratlustest ning nad siis seostama. Selle seostamise seisukohal ilmneb nende vastuolu. See refleksioonipoolne seostamine kuulub iseenesest mõistuse juurde; nendest määratlustest kõrgemale tõusmine, mis jõuab vastuolu enese taipamiseni, on suur negatiivne samm tõelise mõistusemõiste poole. Aga see lõpunijõudmata taipamine langeb arusaamatusse, nagu oleks mõistus see, mis iseendaga vastuollu satub; ta ei tunnista, et vastuolu ongi mõistuse tõusmine kõrgemale aru piirangutest ja nende kõrvaldamine. Selleasemel et teha siit viimane samm ülespoole, põgenes arumääratluste ebarahuldavuse tunnetus tagasi meelelise eksistentsi juurde, arvates, nagu oleks tal selle näol kindel ja vaieldamatu asi. Et aga teisest küljest see tunnetus teab end olevat ainult nähtuva tunnetus, siis mööndakse selle tunnetuse ebarahuldavust, kuid samal ajal eeldatakse, et kuigi küll asju iseenesest õigesti ei tunnetata, tunnetatakse nähtuvuse sfääri sees ikkagi õigesti, just nagu seejuures oleks otsekui ainult esemete liik erinev, ning üks liik, nimelt asjad iseeneses, küll tunnetuse alla ei lange, aga teine liik, nimelt nähtumused, ikkagi langevad tunnetuse alla. See on nii, nagu mõnele mehele omistataks õige taipamine, lisades, et ta ei ole siiski võimeline taipama midagi, mis on tõene, vaid ainult seda, mis on ebatõene. Niisama absurdne, nagu oleks see viimane, on tõene tunnetus, mis ei tunneta eset nii, nagu ta iseeneses on.
Nii et too kriitika eemaldas objektiivse mõtlemise vormid üksnes asjalt, kuid jättis need subjektisse alles sellisel kujul, nagu see kriitika nad eest leidis. Nimelt ei vaadelnud ta sealjuures neid vorme mitte iseeneses ja omaette, neile omase sisu kohaselt, vaid võttis nad lemmaatiliselt subjektiivsest loogikast lihtsalt üle, nii et polnud juttugi nende tuletamisest neis endis ega ka nende tuletamisest subjektiiv-loogiliste vormidena, veel vähem aga nende dialektilisest vaatlemisest.
Järjekindlamalt läbi viidud transtsendentaalne idealism tundis ära kriitilise filosoofia poolt veel alles jäetud pettekujutluse – asja iseeneses –, selle abstraktse, igasugusest sisust lahutatud varju tühisuse ning tal oli eesmärgiks see täielikult hävitada. Samuti tegi see filosoofia algust sellega, et lasta mõistusel esitada oma määratlused iseenese seest. Ent selle katse subjektiivne hoiak ei võimaldanud sel lõpuni jõuda. Edaspidi loobuti sellest hoiakust ning koos sellega tollest algusest ja puhta teaduse väljaarendamisest.
Jättes täiesti arvestamata metafüüsilise tähenduse, vaadeldakse aga seda, mida tavaliselt mõistetakse loogika all. Sellel teadusel ei ole küll selles seisundis, milles ta veel on, sellist sisu, mida tavateadvuses peetakse reaalsuseks ja tõeliseks asjaks. Aga ta ei ole mitte sellepärast formaalne teadus, millel puudub sisukas tõde. Tollest ainesest, mis tal leitakse puudu olevat ja mille puudumise arvele tema mitterahuldavus tavaliselt pannakse, pole niikuinii mõtet tõe valdkonda otsida. Loogiliste vormide sisutus tuleneb hoopis sellest viisist, kuidas neid vaadeldakse ja käsitletakse. Et nad on kindlate määratlustena üksteisest lahus ega seisa koos orgaanilises ühtsuses, siis on nad surnud vormid ja nendes ei ela vaimu, mis oleks nende elav konkreetne ühtsus. Sellega on nad aga ilma ehedast sisust [Inhalt] – mateeriast, mis oleks iseenesest sisu [Gehalt]. Sisu, mis loogilistel vormidel leitakse puudu olevat, pole midagi muud kui nende abstraktsete vormide kindel alus ja konkreetsus; ja sellist substantsiaalset olemust otsitakse neile tavaliselt väljastpoolt. Aga loogiline mõistus ise ongi see substantsiaalne või reaalne, mis kõiki abstraktseid määratlusi eneses koos hoiab ning on nende ehe, absoluutselt konkreetne ühtsus. Seda, mida tavaliselt nimetatakse mateeriaks, polnud niisiis tarvis kaugelt otsida; pole loogika eseme süü, kui loogikat sisutuks peetakse, vaid süüdi on üksnes loogikast arusaamise viis.
See refleksioon viib meid edasi selle seisukoha sõnastamiseni, mille poole loogika peab püüdlema, kuivõrd see seisukoht erineb selle teaduse senisest käsitlusviisist ning on ainus tõene seisukoht, millele loogika tulevikus alatiseks tuleb asetada.
Vaimu fenomenoloogias esitasin ma teadvust tema edasiliikumises oma esimesest vahetust vastandlikkusest oma esemega kuni absoluutse teadmiseni. See tee läbib kõik vormid, mis võtab teadvuse suhe objektisse, ning selle tulemuseks on teaduse mõiste. Seega ei vaja see mõiste (peale selle, et ta tekib loogika enese sees) siin õigustust, sest ta on selle seal saanud; ja tal ei saa olla muud õigustust kui ainult see tema tekitatus teadvuse poolt, millel tema enda mõttekujud [Gestalten] lahenevad sellesse mõistesse kui tõesse. – Teaduse mõiste arutlev [räsonierende] põhjendamine või selgitamine võib saavutada paremal juhul seda, et see mõiste tuuakse kujutluse ette ja temast saadakse ajalooline teadmine; aga teaduse või antud juhul loogika tõestus seisneb üksnes tolles tema tekkimise paratamatuses. Definitsioon, millega mingi teadus teeb absoluutse alguse, ei saa sisaldada midagi muud kui määratletud, korrektse väljenduse selle kohta, mida selle teaduse eseme ja eesmärgina tunnustatavalt ja teadaolevalt kujutletakse. Et sellena kujutletakse just seda, see on ajalooline kinnitus, mille puhul saab apelleerida üksnes ühele või teisele tunnustatud asjale või õigupoolest ainult palvena esitada, et üht või teist asja tunnustatuks peetaks. Ei tule lõppu sellele, et üks siit, teine sealt toob mõne juhtumi või näite, mille järgi tulevat ühe või teise väljendi all mõista veel midagi enamat või muud, seega võtta selle definitsiooni veel üks kitsam või üldisem määratlus ning ka teadus selle järgi seada. – Ja sealjuures oleneb arutlusest, mida kõike ja mis piirini ning mis ulatuses tuleb sisse võtta või välja jätta; arutlusele endale on aga valla kõige mitmekesisemad ja mitmelaadsemad arvamused, mille vahel võib kindla määratluse otsustada lõpuks ainult suva. Sellise menetluse juures, mille puhul teadust alustatakse selle definitsioonist, ei ole juttugi vajadusest ära näidata selle teaduse eseme ning seega selle teaduse enda paratamatust.
Niisiis eeldatakse käesolevas traktaadis puhta teaduse mõistet ja selle deduktsiooni, sest vaimu fenomenoloogia ei olegi midagi muud kui selle deduktsioon. Absoluutne teadmine on kõikide teadmiseviiside tõde, sest nii nagu too teadvuse käik selle tekitas, on üksnes absoluutses teadmises eseme lahutatus kindlusest iseendas täielikult lahenenud ning selle kindluse tõde ja see kindlus saanud võrdseks tõega.
Puhas teadus eeldab seega vabanemist teadvuse vastandlikkusest. Ta sisaldab mõtet, sest mõte on samavõrd asi iseendas, või asja iseendas, sest asi iseendas on samavõrd puhas mõte. Teadusena on tõde puhas arenev eneseteadvus ja tal on iseduse niisugune kuju, et iseeneses ja omaette olev on tea-tav mõiste, mõiste kui niisugune on aga iseeneses ja omaette olev. Selline objektiivne mõtlemine on siis puhta teaduse sisu. Ta on seetõttu nii vähe formaalne, tal on tõelise ja tõese tunnetuse jaoks nii vähe puudu mateeriast, et tema sisu ongi absoluutne tõene asi või, kui tahta veel kasutada sõna "mateeria", tõeline mateeria – aga niisugune mateeria, millele vorm ei ole midagi välist, sest see mateeria on hoopis puhas mõte, seega absoluutne vorm ise. Loogikat tuleb seega võtta puhta mõistuse süsteemina, puhta mõtte riigina. See riik on tõde, nagu ta on ilma katteta iseeneses ja omaette. Sellepärast võib väljenduda nii, et see sisu on Jumala esitus, nii nagu Jumal on oma igaveses olemuses enne looduse ja lõpliku vaimu loomist.
Anaxagorasele omistatakse see au, et ta esimesena ütles välja mõtte, et Nus, mõte, on maailma printsiip, et maailma olemust tuleb määratleda mõttena. Sellega pani ta aluse intellektuaalsele vaatele universumile; selle vaate puhas kuju peab olema loogika. Loogikas ei ole tegemist mõtlemisega millegi üle, mis oleks iseenesele aluseks väljaspool mõtlemist, vormidega, mis oleks pelgalt tõe tunnused; vaid mõtlemise paratamatud vormid ja oma määratlused on sisu ja ülim tõde ise.