cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ganda keel
Arvsõnad 1–10 luganda keeles
kolm – ssatu
neli – nnya
viis – ttaano
seitse – musanvu
kaheksa – munaana
üheksa – mwenda
kümme – kkumi
Fonoloogia
Peamiseks tunnuseks luganda fonoloogias on selle kaksikkonsonandid ja eristatav täishäälikute pikkus. Keele kõnelejad üldiselt nimetavad konsonandi geminatsiooni ja vokaali pikenemist kahe ilmingu samaks efektiks, mida nad kutsuvad lihtsustavalt „kahekordistav“ ja „rõhutav“.
Luganda keel on ka tonaalne keel; silbi helikõrguse muutumine võib muuta ka sõna tähendust. Näiteks sõna "kabaka" tähendab kuningat siis, kui kõigil kolmel silbil on sama helikõrgus. Kui esimene silp oleks kõrgem, oleks selle sõna tähendus „väikene püüab“.
Luganda täishäälikud
i e a o u
Kõigil viiel täishäälikul on kaks vormi; pikk ja lühike. Pärast kahte konsonanti on kõik häälikud pikad. Enne prenasaalset konsonanti on kõik häälikud pikad. Enne omadussõna on kõik häälikud lühikesed. Hääliku kvaliteet ei sõltu selle pikkusest.
Tonaalsus
Luganda on tonaalne keel, mis koosneb kolmest toonist: kõrge, madal ja langev. Langev võib esineda ainult sõna viimases silbis. Kõrged ja madalad võivad esineda igas kohas.
Grammatilised kategooriad
Luganda keeles on olemas nimisõnad, omadussõnad, tegusõnad, määrsõnad ja omastavad sõnad.
Ortograafia
Erinevus liht- ja tegusõnade vahel on alati selge, lihtsõnad on kirjutatud ainsuses ja tegusõnad mitmuses. Erinevus lühikeste ja pikkade täishäälikute vahel on arusaadav hääldusest, lühikesed täishäälikud on alati kirjutatud ainsuses ja pikad on kirjutatud siis mitmuses, kui nende pikkust ei saa tuletada kontekstist. Rõhk ja toon ei ole häälduses esindatud.
Tähestik
Tavaline luganda tähestik koosneb 24 tähest.
18 konsonanti: b, p, v, f, m, d, t, l, r, n, z, s, j, c, g, k, ŋ, ny
5 täishäälikut: a, e, i, o, u
2 poolvokaali: w, y
Plātere mõis
Plātere mõis (saksa keeles Weißensee, läti keeles Plāteres muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Riia kreisis Madliena kihelkonnas. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi asub mõisasüda Lätis Ogre piirkonnas Madliena vallas Plāteres. Mõisa häärber põletati 1905. aastal maha.
Aureus
Aureuste vermimine toimus alates 1. sajandist eKr. Julius Caesari ajal kaalus aureus 8,19 grammi ning 40 münti vastasid ühele Rooma naelale kullas. Aureus võrdus 25 hõbemündiga, milleks olid denaarid. Aureus levis ka paljudesse teistesse maadesse. Et pidurdada kulla väljavoolu riigist, vähendasid hilisemad keisrid aureuste kaalu: Nero ajal kaalus münt 7,28 grammi, Caracalla vähendas kaalu 6,5 grammini. Kui 4. sajandi alguses pKr alustas Diocletianus soliduste vermimist aureuste asemel, oli mündi kaal 5,46 g. Constantinus Suure ajal vähendati kaalu 4,68 grammini.
Star Wars: Skywalkeri tõus
"Star Wars: Skywalkeri tõus" ("Star Wars: The Rise of Skywalker") on 2019. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide film, kosmoseooper. Tegemist on "Star Warsi" järelloo triloogia kolmanda osaga ja samuti ka üheksanda ehk viimase osaga üheksaosalises "Skywalkeri saagas".
Filmi tootsid Lucasfilm ja Bad Robot Productions ning seda levitab Walt Disney Studios Motion Pictures. Eelarve oli filmil 275 miljonit dollarit.
Filmi sündmused leiavad aset peale eelnevat osa triloogias "Star Wars: Viimased jedid".
Peamised osatäitjad
Filmis mängib 2006. aastal surnud Carrie Fisher (printsess Leia). Fisheri näitlemine selles rollis on saadud eelnevalt kasutamata materjalist triloogia varasemast osast "Star Wars: Jõud tärkab".
Peamised osatäitjad filmis on:
Karnits
Karnits (poola keeles garniec) on vanaaegne vene mahuühik puisteainete ja vedelike jaoks. 1 karnits võrdub 3,2798 liitriga.
Tipikas.tv
Tipikas.TV oli Tallinna Tehnikaülikooli tudengite videoportaal ja internetitelevisioon. Videoportaal loodi TTÜ Filmiklubi poolt aastal 2010. Portaali sisu oli enamasti TTÜ Filmiklubi toodang, aga sinna said tudengielu ja ülikooliga seotud videoid lisada ka teised kasutajad.
Tipikas.tv tegi muuhulgas otseülekandeid spordivõistlustest.
Carzano vald
thumb|Carzano valla paiknemine Trento provintsis
Carzano (kohalikus murdes ja saksa keeles Carzan) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 30 km Trentost idas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 502 inimest ja valla pindala on 1,7 km².
Carzano külgneb järgmiste valdadega: Telve, Scurelle ja Castelnuovo.
Friedrich Robert Faehlmanni tänav
Friedrich Robert Faehlmanni tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Raua ja Kadrioru asumis.
Tänav algab Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänavalt ja lõpeb August Weizenbergi tänavaga ristudes.
Hoonestus
Pühendatud Friedrich Robert Faehlmannile.
Ajalugu
1965. aastal valminud Eesti Televisiooni telemaja hoone lõikas läbi senise Carl Robert Jakobsoni tänava ning sellest põhja poole jäänud Jakobsoni tänava osa liideti Friedrich Robert Faehlmanni tänavaga.
Tuumori sfäärid
Tuumori sfäärid on ruumilised rakkude kogumikud, mis kuuluvad kolmedimensiooniliste (3D) kultuuride hulka. Sfäärid on ilmselt klassikaliseim ruumiline kultuur, mida on ka kõige enam kirjeldatud. Neil esineb olulisi sarnasusi väikeste mittevaskulariseerunud tuumoritega ja metastaasidega.
Kasutuselevõtt
Algselt kasutati sfääre bioloogiliste mehhanismide uurimiseks, nagu rakutsükkel ja selle reguleerimine, diferentseerumine, rakkude surma protsessid, sisenemine rakkudesse. Tehnilised uuendused on tõestanud, et sfääride geeni ekspressioon jäljendab täpsemalt kliinilist ekspressiooni, kui seda teevad ühekihilised kultuurid. Sfääride sarnanemine tuumori kudedega muudab võimalikuks kasutada neid ravimiarenduses vaheetapina.
Sarnasus tuumoritega
Võrreldes ühekihilise kultuuri ja tuumoritega on 3D-sfäärid keskmise keerukusega ja sarnanevad oluliselt tuumoritega. Kuna sfäärid jäljendavad kasvajakoe füsioloogilisi omadusi täpsemalt kui kahedimensioonilised (2D-) kultuurid, peetakse neid bioloogilistel uuringutel efektiivseks tööriistaks. Sarnasused patofüsioloogilises keskkonnas tulenevad sellest, et sfäärid jäljendavad kolmedimensioonilist võrgustikku omades analoogseid rakkude omavahelisi ning rakkude ja maatriksi vahelisi interaktsioone. Rakkude arvu suurenemine mõjutab histomorfoloogilisi omadusi. Sarnaselt kasvajatega toimub kataboliitide akumuleerumine. 2D-kultuuridel puudub võime omandada füsioloogilisi omadusi, mis muudaks nad originaalkoe sarnaseks. Sfääridel ja kasvajatel esinevad füsioloogilised sarnasused, nagu glükolüüs, adenosiintrifosfaadi, kolestorooli ja uurea süntees, lisaks on sarnane ravimite metabolism. Samuti omavad kolmedimensioonilised tuumori sfäärid stabiilset geeni ekspressiooni.
Suurus ja külvamine
Sfääride moodustumine sõltub rakuliinist, mida külvamiseks kasutatakse. Sfääri füsioloogiline seisund sõltub tema suurusest. Standardseks loetakse 300–400 mikromeetrise diameetriga rakkude kogumikke. Selliste mõõtmete saavutamiseks on optimaalne 96 tundi inkubeerimist. Tuumori rakkude kasvatamiseks kunstlikes tingimustes on mitmeid võimalusi. Näiteks on neid võimalik kasvatada Nuclon Sphera plaatidel. Kasutusel on ka nn rippuva tilga (hanging drop) meetod, mille on välja töötanud Šveitsi firma InSphero. Nende kasvuplaatide unikaalsus seisneb radiaalse ülesehituse muutmises. Plaatidel on ümara põhja asemel lameda põhjaga koonusekujulised kaevukesed. Samuti on kaevukese kuju disainitud nii, et tekiks õhukindel ühendus kaevu seina ja pipetiotsiku vahele. Tihe kontakt kahe pinna vahel võimaldab kanda kaevukestesse võrdseid koguseid rakususpensiooni.
Külvamine
On rakke, mis moodustavad sfääre kinnituspinna puudumisel iseeneslikult. Selliseid rakke on lihtne kultiveerida näiteks vedelalt katmise tehnikaga (liquid overlay method). Külvamise protseduur võtab aega 1–2 tundi ja optimaalne inkubatsioon normaalmõõdus sfääride saamiseks on 96 tundi. Pärast sulatamist on esmalt vaja kasvatada valituid rakke koekultuuri kapis standardsetel tingimustel (5% CO2 ja 37 °C) niisutatud õhukeskkonnas, kuni rakud omandavad tavapärase kasvukiiruse. Kui rakkude kogus on piisav, tuleb valmistada üherakuline suspensioon, kasutades õrna ensümaatilist dissotsiatsiooni (EDTA ja trüpsiin). Sobiva suurusega sfääride loomiseks on vaja suspensiooni sobiva kontsentratsioonini lahjendada sobivas söötmes (sõltub rakuliinist). Eelnevate testide abil tuleb kindlaks määrata, kui palju rakke on vaja optimaalse suuruse saavutamiseks külvata. Soovitav on kasutada 8 kanaliga pipetti ja asetada 200 mikroliitrit sobiva kontsentratsiooniga rakkude suspensiooni igasse kasvuplaadi kaevukesse, mille adhesiooni omadused on eelnevalt miinimumini viidud. Tähtis on sfääre inkubeerimise ajal võimalikult vähe häirida.
Ilmar Jürisson
Ilmar Jürisson (13. juuli 1912 Lehtmetsa – 13. veebruar 1985 Tallinn) oli eesti põllumajandusteadlane ja teadusjuht ning Teise maailmasõja ajal Eestis (puna)partisanisalga komandör.
Ta lõpetas aastal 1936 Jäneda Põllutöökeskkooli, aastal 1948 NLKP KK juures asuva Kõrgema Parteikooli ja aastal 1953 loomakasvatajana Eesti Põllumajanduse Akadeemia. Aastal 1977 kaitses ta väitekirja "Söötade majanduslik hinnang Eesti NSV veisekasvatuses ning kultuurkarjamaade osa suurfarmide väljaarendamisel." ja sai põllumajandusdoktori kraadi.
Aastatel 1936–1940 praktiseeris ta Taanis ja töötas kodutalus. Aastatel 1940–1941 oli ta Halinga valla Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee esimees ja Pärnumaa Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee sekretär. Teise maailmasõja ajal oli ta Saksa okupatsiooni all Eestis tegutsenud partisanisalga komandör. Aastatel 1944–1949 oli ta Pärnumaa Töörahva Saadikute Nõukogu Täitevkomitee esimees. Lisaks oli ta 18. aprillist 1946 26. veebruarini 1947 Eesti NSV loomakasvatuse minister. Aastatel 1949–1950 ja 1957–1959 oli ta Eesti NSV põllumajandusministri asetäitja. Aastatel 1950–1953 oli ta Väimela Loomakasvatustehnikumi direktor, aastatel 1953–1957 Kehtna kolhoosiesimeeste ettevalmistamise põllumajanduskeskkooli direktor. Aastatel 1959–1979 oli ta Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Instituudi direktor, aastatel 1979–1985 teadusdirektor.
Ta kujundas Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Instituudist suure ja mitmekülgse teadusasutuse (rajas Sakku uurimiskeskuste ja elamurajooniga teaduslinnaku), mille juurde kuulus aastal 1974 14 katsemajandit.
Ta oli aastast 1942 NLKP liige; ta oli aastast 1971 NSVL-Soome teaduslik-tehnilise koostöö komisjoni liige ja aseesimees. Ta oli NSV Liidu Ülemnõukogu II koosseisu saadik (aastatel 1946–1950) ning VII ja VIII koosseisu saadik, ühtlasi oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu põllumajanduskomisjoni esimees.
Ilmar Jürisson suri 13. veebruaril 1985 Tallinnas ja ta maeti 19. veebruaril 1985 Metsakalmistule.
Tuumori sfäärid
Ravimi testid
Ravimi testide rakendamiseks on vaja eksperimentaalselt disaini, mis tagaks iga kord samast rakuliinist pärinevate sfääride külvamisel samades tingimustes identse struktuuri ja morfoloogia, mikrokeskkonna ja rakkude füsioloogia. Sfääride mudel ei ole ühtemoodi kasutatav kõikide pahaloomuliste haiguste puhul. Näiteks leukeemia puhul, mis on mittekinnituv kasvaja, ei ole see relevantne. Sfääre on palju kasutatud aga ajukasvajate mudelina (glioomid ja glioblastoomid). Kuni 200-mikromeetrise diameetriga sfääre kasutatakse sageli ravimite testimiseks. Neil esineb puudusi, mis muudavad nad mõningate rakuliinide jaoks ebasobivaks. Esindatud ei ole kõik rakk-rakk ja rakk-maatriks interaktsioonid, mis on olemas optimaalse suurusega või pigem suurematel sfääridel. Vastavate interaktsioonide puudumine vähendab sarnasusi patofüsioloogiliste tingimustes sfääri ja tuumori koe vahel. Hapnikuvaegus on ravimiresidentsuse üks olulisi tegureid. Suuredimensioonilised sfäärid (500–600 mikromeetrit) arendavad sekundaarseid nekroose. Analoogsed nekroosid esinevad ka in vivo ja on sageli apoptoosi põhjuseks.
HeLa rakuliini näitel
Uurides HeLa rakke õnnestus ruumilise kujutise rekonstrueerimise abil nii iseloomustada täpne pinna topograafia ja sisemised struktuurid. Sarnasused in vivo vaskulariseerimata tuumori mügarikega viitasid sellele, et nad suudavad ka funktsionaalselt tuumori omadusi jäljendada. Kolmedimensiooniliste struktuuride kuvamise puhul on võimalik saada infot ka tuumorisse penetreerumise kohta ja kasutada seda infot teraapiate väljatöötamiseks. Kvantitatiivsete andmete saamiseks saab elusaid ja surnuid rakke kuvada läbivoolu tsütomeetriaga. Viimase läbiviimiseks on vaja piisavalt üherakulist suspensiooni, mis on saadud sfääride ensümaatilisel töötlusel. Mikroskoopiline tuumori sfääride uurimine võimaldab näha järjest sügavamatesse sfääri kihtidesse.
Värvimine ja rekonstrueerimine
Paremaks HeLa sfääride sisemiste struktuuride iseloomustamiseks värviti lõigud hematotsükliini ja eosiiniga, mis võimaldas tuumade ja tsütoplasma visualiseerimise. Pärast värvimist pildistati sfääri lõike iga 5 mikromeetri tagant ja need pildid rekonstrueeriti, kasutades tomograafiat. Vastavalt tekkinud värvide mustrile sai sfäärides olevad rakud jagada kolme rühma:
Saadud struktuuri kujutised näitasid võimalust, et kasutada 3D-kuvamist, et saada infot ka penetreerumise ja kemoteraapiliste omaduste kohta.
Penetreerumise uurimine
Penetreerumise uurimiseks on kasutatud doksorubitsiini (DOX-analüüs). Ühekihilises kultuuris toimus kiire rakumembraanide läbimine suhteliselt lühikese aja jooksul. Sfääridesse sisenemine oli palju aeglasem (kasutati samasugust rakkude hulka eri dimensioonides). Kontrollimaks transpordi efektiivsust, on vaja võrrelda endosomaalset neelamist nii kahe- kui ka kolmedimensioonilises süsteemis. Sfääride puhul vähenes suuremate oligonukleotiidi komplekside transport võrreldes kahedimensioonilises kultuuris toimuva transpordiga. Morfoloogiliste erinevuste hindamiseks eri dimensioonilistes kultuurides kasutati skaneerivat elektronmikroskoopiat. Vigastamata sfääride ümber muutusid nähtavaks filopoodid. Ühekihiline kultuur säilitas oma lameda morfoloogia. Järeldusena saab öelda, et kolmedimensioonilised kultuurid sarnanesid kasvajatega rohkem.
Waremme'i ringkond
Waremme'i ringkond on üks neljast haldusringkonnast Belgias Liège'i provintsis.
Vallad ja osavallad
Ringkond koosneb 14 vallast ja 80 osavallast.
Astei
Küla on esmamainitud 1376. aastal. 1566. aastal rüüstasid Asteid krimmitatarlased.
Aastatel 1946–1991 oli küla nimi Lužanka.
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel pidas 87,3% Astei elanikest emakeeleks ungari keelt.
Fulda Püha Miikaeli kirik
pisi|Fulda Miikaeli kiriku välisvaade Püha Miikaeli kirik (Michaelskirche) Fuldas on 9. sajandil tsentraalehitisena püstitatud ümarkirik, üks vanimaist kirikuist Saksamaal. Hilisemate ümberehituste käigus on kaotanud oma esialgse välimuse.
Ajalugu
Kirik ehitati 820.–822. aastal Fulda kloostri kolmanda abti Eigili käsul. Vanim osa hoonest on karolingide stiilis, algne ehitis oli koonuskatusega ümarkirik, millel oli idanišš ja krüpt. Ümmargune võlvitud ja kesksambaga krüpt on tänaseni peaaegu muutumatul kujul säilinud, samuti empooridega ringikujuline arkaad (nn rotund).
11. sajandil ehitati kirik romaani stiilis ristikujuliseks, ümarat keskosa kõrgendati ja pikihoone lääneossa ehitati nelinurkne kellatorn. Rotundi seinamaalingud pärinevad romaani ehitusperioodist.
18. sajandi algul ehitati kiriku külge barokne Püha Rochuse kabel ja kujundati kiriku pikihoone interjöör barokkstiilis.
Juriidilise isiku kriminaalvastutus
Juriidilise isiku kriminaalvastutus on juriidilise isiku vastutus temaga seotud füüsiliste isikute tegevuse eest. Juriidilise isikuga seotud füüsilised isikud on tema organi liige, juhtivtöötaja või pädev esindaja.
Karistusõiguslikult saavad vastutada üksnes eraõiguslikud juriidilised isikud.
Juriidilise isiku vastutuse alused sätestatakse karistusseadustiku paragrahviga 14. Paragrahvidega 37–371 täpsustatakse juriidilise isiku süüd. Spetsiaalsuspõhimõtte järgi vastutab juriidiline isik vaid sellise paragrahvi alusel, milles on juriidilise isiku karistatavus sõnaselgelt kirjas.
Teo omistamine juriidilisele isikule
Juriidilise isiku vastutust kontrollitakse kahes etapis. Esmalt tuleb juriidilise isikuga seotud füüsilise isiku tegevuses tuvastada deliktistruktuur (süüteokoosseis, õigusvastasus ja süü). Teisena tuvastatakse, kas füüsiline isik pani teo toime juriidilise isiku huvides.
Juriidilise ja füüsilise isiku vastutuse seos
Juriidiline isik vastutab oma organi liikme, juhtivtöötaja või pädeva esindaja teo eest.
Juriidilise isiku organ ja selle liige
Juriidilise isiku organ on selle üldkoosolek või juhatus. Organi vastutus on seotud konkreetse füüsilise isiku vastutusega, mistõttu tuleb tuvastada täpne isik, kes otsustas teo toime panna. Kui juhatuse liikmete tööülesanded on jaotamata, võivad vastutada kõik organi liikmed. Üks juhatuse liige ei vastuta teise juhatuse liikme kohustuse täitmata jätmise eest.
Juhtivtöötaja
Juhtivtöötaja on inimene, kes vastutab juriidilisele isikule tähtsa valdkonna eest. Madalama astme töötajaid võib samuti pidada juhtivtöötajateks, kui neil on pädevus langetada iseseisvaid otsuseid.
Pädev esindaja
Juriidiline isik vastutab ka teo eest, mille pani toime tema pädev esindaja. See eeldab isikult konkreetset pädevust juriidilise isiku esindamisel, kuid mitte nendevahelist töösuhet.
Juriidilise isiku huvides toime pandud tegu
Juriidilise isiku vastutuse toob kaasa tegu, mis on tema huvides ehk kui see mõjutab teda positiivselt. Juriidiline isik ei vastuta tegude eest, mille pani toime sellega seotud füüsiline isik oma erahuvides.
Süü
Juriidilise isiku süü tuletatakse füüsilise isiku süülisest teost. Juriidiline isik vastutab süüteo toimepaneku eest juhul, kui see oli teo toimepanemise ajal süüvõimeline. Süüvõimeline on õigusvõimeline juriidiline isik. Juriidiline isik on süüvõimeline, kui ta on kantud seadusega ettenähtud registrisse ning pole sealt kustutatud.
Juriidilisel isikul puudub süü, kui tema pädeva esindaja toime pandud tegu oli juriidilise isiku jaoks vältimatu.
Karistuse kohaldamine
Juriidilise isiku põhikaristus kuriteo eest on rahaline karistus 4000 – 16 000 000 eurot. Selleks, et juriidiline isik tulevikus enam kuritegusid toime ei paneks, peab tema karistus olema piisavalt mõjuv. Karistuse mõistmisel on kohtutel suur kaalutlusõigus, mis võib osutuda problemaatiliseks, sest karistus ise ei tohiks põhjustada juriidilise isiku tegevuse lõppemist.
Owl City
pisi|Adam Young esinemas 2009. aastal Owl City on Ameerika Ühendriikide laulja, laulukirjutaja ja multiinstrumentalisti Adam Youngi 2007. aastal alustatud ühemeheprojekt elektronmuusika vallas.
Young tegutseb Owatonnas Minnesota osariigis.
Oma laulude avalikustamist alustas ta Myspace'is.
Owl City debüütalbum "Ocean Eyes", mille hitiks sai laul "Fireflies", ilmus 2009. aastal.
2011. aastal avaldas Owl City kolmanda stuudioalbumi "All Things Bright and Beautiful". Sellele järgnes 2012. aastal avaldatud "The Midsummer Station ".
Viljeldavad žanrid on elektronmuusika, sündipop ja popmuusika.
Koosseis
Adam Young – eeslaulja, programmeerimine, klahvpillid, klaver, süntesaatorid, kitarrid, bassikitarr, löökriistad, vibrafon
Kuigi Young kirjutab, komponeerib, salvestab ja toodab kogu Owl City muusikat ise, toetab teda lavaesinemiste ajal rühm muusikuid.
Praeguse ringreisi liikmed:
Endised ringreisi liikmed:
Kortsuton
Kortsuton (inglise keeles wrinklon) on kvaasiosake, mille abil püütakse kirjeldada erinevate materjalide (alates ühe aatomi paksustest grafeenilehtedest kuni tavaliste kardinateni) kortsumise seaduspärasusi. Kortsutone kirjeldati esmakordselt 2011. aastal.
Yael Bartana
Yael Bartana (sündinud 1970 Kfar Yehezkelis Iisraelis) on Iisraeli videokunstnik, kes elab ja töötab Berliinis ja Tel Avivis.
Haridus
Bartana on olnud resideeriv kunstnik Rijksakademie van Beelden de Kunstenis.
Töö
Yael Bartana näitusi on toimunud mitmes riigis, sealhulgas Varssavi moodsa kunsti muuseumis Poolas, New Yorgis PS1-s, Van Abbemuseumis Eindhovenis Hollandis ja Moderna Museetis Malmös Rootsis. Ta on osalenud Documenta 12-l Kasselis 2007. aastal, São Paulo kunstibiennaalil 2010. aastal ning võitnud Artes Mundi auhinna 2010. aastal. 2011. aastal oli Yael Bartana Poola esindaja Veneetsia biennaalil esimese kunstnikuna, kes polnud Poola kodanik. Bartana fotod, filmid ja heliteosed käsitlevad ühiskonna, vaimsuse ja poliitika küsimusi.
Yael Bartana filmid, videoinstallatsioonid ja fotod seavad kahtluse alla rahvusliku eneseteadvuse, mida kultiveeritakse ametlikult tema kodumaal Iisraelis. Tema kesksete teemade seas on kodumaa, naasmine ja kuuluvus.
Bartana teosed käsitlevad tseremooniaid, avalikke rituaale ja sotsiaalseid kõrvalepõikeid, mis peavad riikide kollektiivset identiteeti uuesti kinnitama. Väljaspool riiki töötades jälgib ta seda kriitiliselt distantsilt. Tema varajased filmid jälgisid peamiselt esteetiliste sekkumiste, sealhulgas heliribade, aegluubis kaadrite ja spetsiifiliste võttenurkade mõju. Poola vastu huvi tundes alustas ta oma Poola-teemalist filmitriloogiat "and Europe will be Stunned", mis vaatleb 19. ja 20. sajandi Euroopat kui aškenazi juutide ajaloolist kodumaad. Hiljem on ta oma filme üha suuremal määral lavastanud, esitledes utoopilisi narratiive ajaloo uute peatükkide jaoks.
2015. aastal oli Yael Bartana teos "Unistused ja õudusunenäod" (“Mary Koszmary”, 2007) üleval Tartu Kunstimuuseumi näitusel "Minu Poola. Mäletamisest ja unustamisest".
Lääne-Viru maavalitsus
Lääne-Viru Maavalitsus oli Lääne-Viru maavanemat teenindav riigiasutus, mis asus Rakveres aadressil F. R. Kreutzwaldi tänav 5.
Eesti maavalitsuste tegevus lõpetati 1. jaanuarist 2018.
Lääne-Viru maavanemad
Viimane Lääne-Viru maavanem oli Marko Torm.
Kaagu (Urvaste kihelkond)
Kaagu oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Hänike küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Urvaste kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Zādzene mõis
Zādzene mõis (saksa keeles Saadsen, läti keeles Zādzenes muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Riia kreisis Madliena kihelkonnas. Nüüdisaegse haldusjaotuse järgi asub mõisasüda Lätis Ogre piirkonnas Madliena vallas Zādzenes.
Tompkins Square Park
pisi|271x271px|Tompkins Square Park Tompkins Square Park on park New Yorgis Manhattani linnaosas East Village'i naabruskonnas.
Park on 4,2 hektarit suur ja ruudukujuline, piirndes põhjas East 10th Streetiga, idas Avenue B-ga, lõunas East 7th Streetiga ja läänes Avenue A-ga.
Pargis asub kolm monumenti, tähelepanuväärsem neist on pühendatud 1904. aasta 15. juunil East Riveris toimunud aurulaev General Slocumi hukule, mille tagajärjel uppus üle tuhande inimese.
Parki hooldab New York City Department of Parks and Recreation.
Michael Möllenbeck (vaimulik)
Michael Möllenbeck (1595 Stralsund – 1656) oli Eesti vaimulik.
Immatrikuleeriti 28. juunil 1615 Greifswaldi ülikooli. Oli Hageri Lambertuse koguduse õpetaja 1628–1645. Piiskopi visitatsioonil 10. veebruaril 1639 leiti koguduses palju rõõmustavat: vaesed lihtsad talupojad oskasid täiesti rahuldavalt viit kristlikku usupeatükki ja palveid. Samas pidi pastor koguduses õpetustööd veelgi tõhustama. Kuigi 5. aprillil 1645 oli ta Hageris, ordineeriti ta 20. veebruaril 1645 Ambla Maarja koguduse õpetajaks. Ambla koguduse õpetaja oli ta 1645–1656, lisaks oli ta aastatel 1647–1656 Järva praost.
Tünder
Tünder on vanaaegne mahuühik.
Michael Möllenbeck (vaimulik)
Oma töös kasutas ta Stahli kiriku käsi- ja koduraamatut. Tema ajal jagas piiskop Joachim Jhering 1644 visitatsioonil kogudusele ka eestikeelseid aabitsaid. 1. veebruaril 1645 kinnitati ta koos Johannes Haquinus Forseliuse, Heinrich Gösekeni, ja Reiner Brockmanniga Uue Testamendi eesti keelde tõlkijaks. Koostas Rootsi Pommeri (Greifswaldi ja Demmini) komandandi Heinrich Burteni matusetrükise (Tallinnas 1643, 22 lk.), kirjutanud juhuluulet.
Kallastõ
Kallastõ oli mitme Võrumaa küla nimi:
Veera Neverdinova
Veera Neverdinova (1950. aastani Veera Zvereva; 30. september 1924 Leningrad – 24. jaanuar 2008) oli vene päritolu Eesti kirjandusteadlane.
Elulugu
Veera Neverdinova on kooliõpetaja tütar.
1945. aastal lõpetas Neverdinova Tallinna 6. Keskkooli ja 1950 Leningradi Ülikooli filoloogiateaduskonna. 1974. aastal kaitses ta TÜ-s filoloogiakandidaadi kraadi väitekirjaga "A. Tšehhovi ühevaatuselised komöödiad".
Neverdinova oli 1950–52 Tallinna Õpetajate Instituudi vanemõpetaja, aastast 1952 Tallinna Pedagoogilise Instituudi vanemõpetaja, aastast 1976 dotsent, 1981–90 vene kirjanduse kateedri juhataja, aastast 1991 TPÜ vene kirjanduse õppetooli dotsent, hiljem tunnitasuline õppejõud.
Teadustöö
Veera Neverdinova on uurinud vene kirjanduse ajalugu 19. sajandil ja Anton Tšehhovi elu ja loomingut. Ta on kirjutanud uurimusi ka rahvuskoolis vene kirjanduse õpetamise metoodika kohta ning koostanud õpikuid jm õppevahendeid. Neverdinova oli TÜ-s avaldatava "Bloki kogumiku" toimetuskolleegiumi, Tšehhovi-nimelise Teadusliku Ühingu ning Eesti haridusministeeriumi juures oleva vene kirjanduse metoodika ainekomisjoni liige. Ta on avaldanud üle 40 teadustrükise.
Riverside Park
Park koosneb Hudsoni jõe ja Riverside Drive'i vahelisest kitsast 4,4 kilomeetri pikkusest teerajast.
Parki hooldab New York City Department of Parks and Recreation.
Martsipan
pisi|Martsipanist põrsad Martsipan (vanemas kirjaviisis ka marzipan) on toiduaine ja maiustus, mis koosneb peamiselt tuhksuhkrust ja mandlijahust.
Martsipani süüakse sellisena ehk valmistatakse nii koduköögis kui ka kondiitritööstustes söödavaid kujukesi, kompvekke, lisatakse küpsetistele. Mitmes riigis (näiteks Hispaanias, Itaalias, Saksamaal, Norras, Hollandis, Belgias, Ladina-Ameerika riikides) on martsipanist valmistatud kujukesed tavapäraseid jõulu- ja uusaastamaiustusi.
Ajaloolist
pisi|Puuviljakujulised martsipankujud [[Barcelonas asuvas kaupluses]] Esimene säilinud kirjalik martsipaniretsept pärineb arvatavasti Pärsiast. Pärsia arst Abu-Bakr Mohammad Ibn-Zakariya al-Razi (865–925) ülistas martsipani eeskätt kui ravimit (tänapäeval seostatakse soodsat biotoimet eelkõige mandlites sisalduva letsitiiniga).
Vanemates eestikeelsetes kokaraamatutes on see maiustus vanas kirjaviisis "marzipan".
Elle Kalmo
Elle Kalmo (ka Elle Einla, Elle Eljand ja Elle Boschi; sündinud 11. novembril 1945) on eesti laulja.
Ta on töötanud 1960. aastatel helioperaatorina, 1970. aastatel Eesti Raadios ja TU sektori insenerina.
Ta laulis Eesti Raadio Noortesaadete toimetuse ansamblis 1960. aastatel ja ansamblis MERL aastatel 1971–1972.
Elle emigreerus 1990. aastatel Kanadasse, kus töötas kindlustus valdkonnas.
2006. aastal tahtis ta ansambliga MERL taasühineda vaid tuurile minemiseks. Sellest ja Eestisse naasmisest ta aga loobus, kui teised ansambliliikmed kavatsesid korraldada vaid ühe kontserdi.
29. juunil 2023 toimus ansambli MERL plaadi "Saagu nüüd mis saab…" esitlus, kus viibis kohal ka Elle Kalmo.
Joona oja
Kraavi pikkus on 8,8 km, valgla pindala 11,3 km² , langus 5 m ja lang 0,4 m/km. Kraav saab alguse 39 m kõrguselt Rebaste külast ja suubub Oiu külas Oiu luhal 34 m kõrgusel vasakult poolt Tänassilma jõkke 700 m kaugusel selle suudmest. Kraav kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda.
Oja kaldal asuvad kaitsealuse must toonekure püsielupaigad.
Aleksander Eerma
Hooajaks 2022/23 sõlmis ta oma esimese välislepingu ning siirdus mängima Küprose meistriliiga klubisse Paphose Pafiakos.
Klubivõrkpall
Aleksander liitus TTÜ võrkpallimeeskonnaga hooajal 2014/15, kuuludes ise veel U20-vanuseklassi. Ta mängis meeskonnas kolm hooaega. Esimesel hooajal saavutati Eesti karikavõistlustel teine koht ning Schenker Liigas ja Eesti meistrivõistlustel kolmas koht. Järgneval kahel hooajal poodiumile ei jõutud.
Hooajal 2017/18 liitus Balti liigaga ambitsioonikas Saaremaa võrkpalliklubi, kuhu palgati Aleksander sidemängijaks. Meeskonnas kandis ta Austria sidemängija Alexander Tuschi kõrval teise sidemängija rolli. Klubi võitis sellel hooajal kõigis kolmes mängitud sarjas.
Järgnevaks hooajaks naasis Eerma TalTech võrkpallimeeskonda (endise nimega TTÜ) ning mängis seal veel neli hooaega. Esimesel kolmel hooajal tiitleid juurde ei tulnud.
Neljanda hooaja (2021/22) esimeseks pooleks anti Aleksander laenule Bigbank Tartusse, kust oli klubi põhisidemängija Kert Toobal vigastusega eemal. Klubi osales CEV Meistrite Liiga ja CEV Cupi eelringides, kuid kummaski sarjas põhiturniirile pääseda ei õnnestunud. Detsembris võideti Eesti karikavõistlustel finaalis just TalTechi võrkpallimeeskonda, kelle ridadesse Aleksander peale karikafinaali naasis. TalTechiga liitudes oli klubil pooleli hooaeg CEV Challenge Cupis, kus jõuti lõpuks veerandfinaali. Eesti meistrivõistlustel saadi kolmas ning Credit24 Meistriliigas teine koht.
Hooajaks 2022/23 sai Aleksander lepingu välisklubiga: siirdus Küprose meistriliiga klubisse Paphose Pafiakos. Klubiga liitusid samal hooajal Eestist ka peatreener Rainer Vassiljev ja nurgaründaja Kristo Kollo. Küprose meistrivõistlustel saadi kolmas koht ning Küprose karikavõistlustel jõuti poolfinaali. Eerma oli meeskonnas üks põhimängijatest.
Saavutused
Balti liiga
Riikide meistrivõistlused
Riikide karikavõistlused
Divion
pisi|Divioni söekaevandus, u. 1900. aastal
Divion on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Endine söekaevanduslinn asub u. 8 km Béthune'ist edelas ja 55 km Lille'ist edelas, teede D341 ja N41 ristumiskoha ümbruses, millest nüüd möödub D301. 1960. aastate keskpaigast asendab söekaevandamist põllumajandus ja kergetööstus.
pisi|tühi|
Tallinna vakk
Tallinna vakk on vanaaegne mahuühik, mis võrdub 6 matti = 44,67 liitriga.
Hugh Carey
Hugh Leo Carey (11. aprill 1919 New York – 7. august 2011 Shelter Island, New Yorgi osariik) oli Ameerika Ühendriikide poliitik ja jurist. Ta kuulus Demokraatlikusse Parteisse.
Aastatel 1939–1946 teenis Ameerika Ühendriikide maaväes. Teises maailmasõjas osales ta Euroopa tandril, teenides sõjaväeliste teenete eest Croix de guerre'i ja Bronze Star Medal'i. Aktiivse sõjaväelise karjääri lõpetas ta 1946. aastal koloneli auastmes.
1942. aastal lõpetas ta bakalaureusekraadiga New Yorgis asuva St. Johni Ülikool. 1951. aastal sai ta samast ülikoolist doktorikraadi õigusteaduste alal. Samal aastal asus ta New Yorgi osariigis advokaadina tööle.
Aastatel 1961–1974 kuulus Carey seitsme ametiaja jooksul USA Esindajatekotta. Aastatel 1975–1982 oli 51. New Yorgi osariigi kuberner. Kubernerina oli tema suurimad saavutused New Yorgi osariigi päästmine rahanduskriisi äärelt ja osariigi kulutuste piiramine.
Carey oli kaks korda abielus ja tal oli 14 last.
Tema auks nimetati 2012. aastal New Yorgis asuv Brooklyni-Battery tunnel ametlikult ümber Hugh L. Carey tunneliks.
Entechno
Esimesed silmapaistvad heliloojad olid 1950ndatel selles stiilis alustanud Mános Hatzidákis ja 1960ndate alguses selles muusikat looma asunud Míkis Theodorákis, kes mõlemad olid klassikalise muusika hariduse saanud, nagu ka veidi hiljem liitunud Stávros Xarchákos,
1960ndatel lisandusid mitmed heliloojad, kellel klassikalise muusika tausta ei olnud, ja keda peetakse pigem populaarmuusikalikuma neo kyma viljelejateks, nagu Stávros Kougioumtzís, Mános Loïzos, Dionýsis Savvópoulos, Dímos Moútsis, Mímis Pléssas, Thános Mikroútsikos jt.
Haljas tee
pisi|Mänguväljak Haljas tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Maarjamäe ja Kose asumis.
Entechno
Laulusõnadena on kasutusel olnud tuntud luuletajate Giánnis Rítsose, Giórgios Seférise, Odysséas Elýtise, Iákovos Kambanéllise, Níkos Gátsose, Mános Eleftheríou jt. looming. Hatzidákis ja Savvópoulos on peamiselt ise oma teostele sõnad kirjutanud.
Esitajad olid peamiselt tuntud lauljad
Haljas tee
Haljas tee sai nime 25. septembril 1951. Tänav on saanud nime selle järgi, et asub Kose metsa veerel.
Entechno
Kaasaegse entechno esitajad on peale ülalpool mainitute veel
Peamised éntechno teosed on olnud järgmised: (tooduna kronoloogilises järjestuses)
Haimre rahvamaja
Haimre rahvamaja on rahvamaja Rapla maakonnas Märjamaa vallas Moka külas. See asutati 1937. aastal
Aastatel 1999–2019 oli rahvamaja juhataja Eha Kaljusaar.
Asukoha ülevaade
Endine Järgküla, tänapäeval Moka küla, oli 19. ja 20. sajandil Kasti keskseks külaks. Juba asukoha tõttu liikus seal rohkesti inimesi – enamiku Kasti, aga samuti Valgu rahva kiriku- ja turutee viis läbi küla. Koht on tähtis olnud seoses peaaegu kõigi kohapealsete olulisemate sündmustega. Sest algselt asus nelja tee ristumiskohas Järgküla kõrts, mille asemele ehitati 1875/76 Kasti algkool, kus olid ruumid Kasti vallavalitsusele ja ühinemisel Kasti-Haimre vallavalitsusele (1886–1923). Kasti rahvamaja muudeti Haimre rahvamajaks 1945. aastal, mis tekitab tänaseni segadust, sest Haimre küla asub 2,5 km kaugusel. Rahvamaja ruumides töötas aastatel 1945–1960 Alaküla TSN Täitevkomitee, hiljem telegraaf-sidejaoskond.
Ajalugu
Rahvamaja lugu algas 1932. aastal, kui Kasti kool kolis äsja valminud koolimajja, jättes senise hoone vabaks. Edasi tegutses majas 1922. aastal moodustatud Haimre Noorrahva Ühing (NÜ), korraldades üritusi ja ringide tööd, eesmärgiks seati hoone oma valdusse saada ja rahvamajaks ehitada. Suuri teeneid Haimre rahvamaja ehitamisel, selle töö organiseerimisel ja tööde juhendamisel oli Haimre NÜ (1925–1940) kauaaegsel esimehel Arnold (Anderson) Andressool, kes oli valitud Haimre Noorrahva Ühingu ja Haimre Vabatahtliku Tuletõrje Ühingu juhatuse poolt Haimre rahvamaja juhatajaks. Arnold oli autoriteetne ja populaarne nii esimehe kui ka inimesena. Kogu ümberehitusega seonduv organiseerimine, ehitustööde juhtimine, suurelt osalt ka otsene ehitamine tuli teha Arnoldil. Mõne küsimuse lahendamisel tuli minna riigivanemani (K. Päts) välja.
Jaan Kurepalu
Oma mälestustes kirjutab sellest NÜ juhatuse sekretäri abi Jaan Kurepalu. Ta oli kauaaegne Haimre kooli juhataja ja õpetaja. Tänu tema kirjutistele on Haimre muuseumitoas hindamatu materjal tolleaegsest Kasti-Haimre haridus- ja kultuurielust. ''"Põhiprobleemiks 1934. aastal kujunes rahvamaja ehitamise küsimus. Ühingu algatusel on Haimre vallavolikogu esitanud Siseministeeriumile avalduse, et end. Kasti koolimaja antakse üle seltside kasutusse(peale HNÜ oleks rahvamaja kasutaja ka Haimre Vabatahtlik Tuletõrje Ühing). Millegipärast pole Siseministeerium seda otsust kinnitanud. Alles Ühingu ja Vallavalitsuse esindajate ühisel käigul Siseministeeriumisse saadakse jaatav otsus. Raskusi tekib ehitusprojekti saamisega. Projekti valmistamine on antud teostada Märjamaa alevi vahel Pärnu maanteel asfaltkatte valmistamist juhatanud insener Kannelauale. Kuid mitmekordse meelde tuletamise peale vaatamata pole insener Kannelaud projekti valmistamisele asunud. Projekti valmistamine otsustatakse üle anda arhitekt L. Johansonile. Kuid ka viimane pole oma ülesannet täitnud. Otsustatakse projekti valmistamine anda Põllumajanduse Ehitusvalitsusele, kus projekt lõpuks ka valmib ja 2. juulil 1935 otsustab NÜ juhatus volitada Ühingu esimeest A. Andersoni projekti vastu võtma ja lepingu sõlmima. Neil aastatel, kuni rahvamaja ehitus algas, korraldati peoõhtuid, mille algul oli näitemäng või kontsert ja sellele järgnes tants. Saadud peotulu, välja arvatud väljaminekud, koguti HNÜ kassasse rahvamaja ehitamise tarvis. Haimre NÜ-l oli oma orkester. Tol ajal oli tavaks orkestri pauside ajal mängida laulumänge nagu "Siidilipp ja hõbepurjed", "Sui oli kätte tulemas", "Oh Maali, Maali, sa ei tea". Keskmine külastajate arv peoõhtutel oli 135 inimest.''
1936. aasta – rahvamaja ehitamise aasta (kirjeldus Jaan Kurepalult)
''"Rahvamaja ehitamise küsimust arutati mitmel juhatuse ja ka peakoosolekul. Et ehitamise kulusid kokku hoida, otsustatakse kõik massilised erioskusi mittenõudvad tööd teostada tasuta talgute korras: metsamaterjalide langetamine ja väljavedu saeveskisse, sealt valmismaterjal ehitusplatsile, pae väljavedu paemurrust, ehituse lammutamise ja ehituse ümbruse ehitus- ja lammutamisprahist puhastamine. Kuna laenu pole läinud korda saada, ühingu enda piletitest kogutud umbes 2000 kroonist ei piisa korraga kogu ehituse teostamiseks, otsustatakse ehitustööd vähempakkumise teel välja anda osade kaupa. Müüritöid hakkab tegema kohalik ehitusmees Eduard Oppi hinnaga Kr.7,45 kr üks ruutsüld. Ehitusprojekt on Teedeministeeriumi poolt 20, märtsil 1936 kinnitatud, nagu ehituslepingus oli ette nähtud, lõpetas E. Oppi müüritööd 15. juuniks 1936. a. Järgmisena teostab E. Oppi näitlejate ruumide ehitamise, aknalengide sissepanemise ja aknaavade raiumise hinnaga 30 senti tund. Rahvamaja uksed ja aknad valmistab Edgar Anderson. Sindlisaagija Kustas Treier saeb rahvamaja katuse jaoks sindlid hinnaga 18 senti sokk. Eesti Hardusliidu dekoraator valmistab lavasisustuse ja dekoratsioonid 1000 krooni eest. Rahvamaja saal ja lavaosa valmib 1937. a. algul. Rekordiline oli külastajate arv uue rahvamaja saali avamisel 24. veebruaril 1937. aastal - 295. Samuti oli rekordiline sissetulek - 198,92 krooni. Keskmine külastajate arv jäi umbes 200 kanti. Rahvamaja ehitamine jätkub. 1937. aasta lõpuks õnnestub saada Eesti Maapanga kaudu laenu Kr. 1500, mille arvel võib jätkata alumise korruse kõrvalruumide väljaehitamist, kuid sellestki summast ei piisa rahvamaja lõplikuks väljaehitamiseks, kuigi oli kavas rahvamaja ehitamine lõpetada 1937. aastal. Alles 1939. aasta 4. juunil teatatakse et Hardusministeerium on määranud rahvamajade ehitamisfondist Kr. 2000,00 Haimre rahvamaja ehitamise lõpetamiseks. Kuid kätte saadakse see summa 1940-ndal aastal: 26. mail nimetatud aastal otsustatakse juhatuse koosolekul laenu vastutavatel käemeestel Jaan Maasingul ja Bernhard Oppil vastavad laenu kättesaamise volikirjad notariaalselt vormistada. 1940. aastal ka rahvamaja ehitamine lõpetatakse. Niisiis suudeti rahvamaja tegelik ehitamine lõpule viia 5 aasta jooksul. Eeltööd aga, näiteks plaani valmistamine, raha kogumine algasid tunduvalt varem."''
Vääramatu koht Haimre kultuuriloos on Arnold Andressool, kes pühendas end jäägitult rahvamaja tegemistesse. Rahvamaja hoone avapeol 24. veebruaril 1937. aastal esitati Agapetuse näidend "Patuoinas" Andressooga nimiosas. Pärast etendust mängis ta orkestris tantsuks viiulit. Mees oli musikaalne, mängis rahvamaja orkestrite erinevates koosseisudes ja kirjutas orkestrimeestele lugude noote. Lavastas kümneid näidendeid, mängides ise sageli peaosi. Kui 1940. aastal kehtestati nõukogude võim ja rahvamaja muutus riiklikuks asutuseks, hakkas Arnold tööle rahvamaja juhatajana. Üks aasta nõukogulikku kultuurielu möödus põhiliselt Haimre Noorrahva Ühingu poolt loodud alusel, kuigi muutusid sihid ja sisu. Kui 1940. aasta 4. veebruaril korraldati Miina Härma ja Aleksander Läte austamisõhtu kontserdiga rahvamajas, siis 8.novembril tähistati Suure Sotsialistliku Oktoobrirevolutsiooni 23. aastapäeva piduliku aktusega. Kavas oli kõne ja näitering etendas 1905. aasta sündmusi käsitleva näidendi "Bernhard Riives". Kui 1941. aasta suvel jõudis sõda rahvamajani, läks Arnold rahvamajja oma viiuli järele. Seejärel sulgus rahvamaja uks talle 15 aastaks. Sõja-aastad vajutasid valusa pitseri Arnold Anderssoo elutööle. Äsja oli valminud rahvamaja, mille ehitamisel läbielatud raskused olid seljataha jäänud ja algama oleks pidanud kergem ja rõõmsam periood, kuid see jäi tulemata. Algas Saksa okupatsioon. Märjamaa vallavanema kohale oli seatud kolm kandidaati: Karl Tamberg, Jaan Masing ja Arnold Andressoo. Ükski neist ei nõustunud vallavanemaks hakkama. Küsimus lahendati salajase hääletamisega ning vallavanemaks sai Arnold Andressoo. 1944. aastal abiellus Arnold Liine Tammistega. 1945. aastal Andressoo vangistati – vallavanema koht tõi talle kümneaastase karistuse Arhangelski oblastis. Kinnipidamiskohas töötas ta peamiselt tislerina ja mängis seal ka orkestris.
Arnoldi elukäik pärast vangla-aastaid
Arnold vabanes 1955. aastal, töötades alul Haimre koolis katlakütjana ja 1956. aasta jaanuarist "Tasuja" kolhoosis ehitusbrigadirina. Selles ametis kasutas ta oma laialdasi teadmisi ehitusküsimustes. Lugupidamist vääris ka oma autoriteedi ja aususega. Tema juhtimisel ehitati palju majandile vajalikke hooneid, nende hulgas oli suuremaks objektiks keskushoone rekonstrueerimine kannatada saanud Kasti mõisa katuse alla. Loomulikult tegi ta remonditöid ka rahvamaja ruumides. 1955. aasta detsembris oli Arnold väga üllatunud kui rahvamaja isetegevuslased tulid tähistama tema 55. sünnipäeva. Ta ilmselt luges end mahakantud inimeseks, kuid sünnipäev tõi Arnoldi tagasi rahvamajja. Juba 1956. aasta jaanuaris juhtis ta rahvamaja orkestrit, mis töötas tema juhtimisel 1967. aastani. Ta lavastas hulgaliselt näidendeid, tehes sageli kaasa väiksemates osades. Üheks edukamaks näidendiks, mis Arnoldi juhendamisel pärast vangipõlve lavale toodi, oli E. Ranneti "Haned"(1963).Selles näidendis mängisin kaasa ka mina (nooruke Eha Jaani talust). Mäletan Arnoldit muheda mehena, kes pärast päevatööd enamuse õhtuid veetis rahvamajas. See oli talle teine kodu. 1960. aastal tähistati rahvamajas avalikult ta sünnipäeva. 1969. aastal Arnoldi tervis halvenes, aasta lõpul pärast rasket haigust lahkus väärikas mees, kes oli sealsele kogukonnale rahvamaja ehitanud ja kogu hingega maja tegevuses osalenud. 1970. aasta alguses toimus avalik matusetalitus rahvamaja saalis. Arnoldi põrm puhkab Märjamaa kalmistul. 2003. aastal paigutati Haimre rahvamaja esiseinale mälestustahvli hoone tegevuse kohta ja sellele on raiutud ka Arnoldi nimi.
Kajastused Haimre rahvamajast XX sajandil
Algul oli Haimre rahvamaja lava ees kaarjas orkestriava, mis ulatus poolenisti lava alla. See oli nagu Estonia teatris. Kuuekümnendatel põhjavesi tuli sisse ja uhket orkestriauku ei saadud kasutada.1938. aastal ajaleht Lääne Elu kirjutab loo "Kasti saab moodsa rahvamaja", mille alapealkirjaks "Noored töötavad rahvamaja ehitamisel tasuta". Rahvamajja olid ehitatud sisse tualettruumid, mis tolle aja kohta oli uudne. Taludel olid ju välikäimlad ja 1970. aastatel oli maal rahvamaju, kus käimla oli õues. 1967. aastal tegi "Tasuja" kolhoosi ehitusbrigaad A. Anderssoo juhendamisel rahvamajas sanitaarremondi. 1979. aastal parandati katust. Rahvamaja riietehoidu ümbritses vanasti madal kaarjas sein, mis remondi käigus ehitati kõrgemaks, lisades väikese seinaosa tahapoole, meeste WC ette. See seina osa toetas laetalasid, mis katkise katuse tõttu olid muutunud ohtlikuks. Kui plekklaed moodi tulid, olid kolhoosi ehitusmehed rahvamaja saalile plekklae paigaldanud. Tänaseks on saalil taastatud 1937. aasta lagi. Remondi käigus olid saali seinad kaetud saepuruplaadiga ja värvitud pruuniks, sama materjaliga oli kaetud ka saali põrand. Kui rahvas tantsis, siis värvitud põrandalt kerkinud tolm kattis riided kuni põlvedeni pruunika kihiga, mida andis maha kloppida. Kultuurikroonikas on eelmise sajandi kohta kirjas ainult rahvamaja sisuline tegevus, sellel sajandil on jäädvustatud kirjas ja pildis kõik, mis puudutab rahvamaja tegevust.
Koduloolane Meinhard Uustalu
Meinhard Uustalu töötas mitmel korral rahvamaja juhatajana. Rahvamaja teise korruse ainsas ruumis asus 1923. aastal algatatud raamatukogu. 1957. aastal hakkas Meinhard tegema kohalikke saateid raadio-translatsioonivõrgu kaudu. Seda kasutati ka otseseks kultuuritööks. Peale majandi uudiste edastati nende saadete raames soovikontserte ja agitbrigaadi esinemisi. Suure populaarsuse võitsid Sepa-Juku (Johannes Blumberg) satiirilised laulud. Laud aparatuuriga asus algaastatel rahvamaja teisel korrusel asuvas raamatukogu toas, seal on see praegugi eksponeeritud museaalina. Seinale on paigaldatud ka näidisena saadete kuulamiseks mõeldud nn krapp. Krapid, kujult kandilised või ümarad olid tol ajal kõigil kolhoosnikel kodus seina peal.pisi|Rahvamaja 1999. aasta kevadel
Haimre rahvamaja uus ärkamine
Eha Kaljusaar asus Haimre rahvamajja tööle 1999. aasta 1. jaanuarist. Töökohta oli vaja, kolmekümneaastane kogemuste pagas olemas, amet südamelähedane ja mis kõige tähtsam – tundis endas kohustust kodukoha rahvamaja korda teha. Hoone oli kohutavas seisus. Maja vasakpoolse osa tagakülje katuselt oli eterniitplaat alla vajunud ja selle tagajärjel laed alla kukkunud. Rahvamaja saalis oli lavaesine põrand, kunagine orkestriava liigse niiskuse tõttu läbi vajunud, peal oli katteks lauaplaat. Ahjude kütmisega oli probleeme, sest hakid olid korstnakäigud pesamaterjaliga ummistanud. Tänu kogukonna tugevale toetusele ja abile hakkas elu rahvamajas paremuse poole liikuma. Talgute abil tehti ära hulga vajalike töid, üldine majaümbruse korrastus koos prügiveoga, lavaesise endise nn orkestriava täitmine liivaga ja katmine põrandaga. Rahvamaja töötajad värvisid suvekuudel üle siseruumide seinad, kasutades selleks 67 liitrit värvi ja 15 liitrit lakki saali põranda ja lavaümbruse puhta laua katmiseks. Abimehed katsid punnlauaga lavaava ümbruse ja paigaldasid lava ette astmed.
Rahvamaja renoveerimine 2001–2007
Aastal 2000 otsustas Märjamaa vald tellida Haimre klubi renoveerimisprojekti. Projekti koostajaks osutus Reissiin OÜ Arhitektuuri ja Konstruktsioonibüroo Tallinnast (ehitusinsener Peep Rosenberg). Projekt valmis 2001. aasta veebruaris, väljamaksmisele kuulus 35 466 krooni. Projekti teostaja arvestas sellega, et säilitada majas 1937. aasta ehitusstiil. pisi|Rahvamaja renoveerimine 2001. aastal pisi|Rahvamaja hoone vasakpool tagant pisi|Renoveeritud rahvamaja eestvaade pisi|Renoveeritud rahvamaja tagavaade2001. aastal kuulutas Märjamaa vald ehitaja leidmiseks välja konkursi, mille võitis AS Projekt E (Eero Susi) Raplast. Töid tehti juulist kuni detsembrini, nende maht oli väga suur. Rahvamaja saali vastaspoolne majaosa võeti maha kuni müürideni, kuna vahelagi oli osaliselt sisse langenud. See majaosa sai peale betoonlaed. Samuti lammutati maani WC-de puidust osa, ehitati alates vundamendist katuseni fiboplokist välisseinad, sisetööd jäid tegemata. Välja vahetati rahvamaja eesruumi laetalad. Ehitati tugev sarikakonstruktsioon kivikatuse tarvis. Maja sai uued aknad, välisuksed ja välisviimistluse. Tööde eest maksti 1 221 186 krooni.
2002. aasta sügisel toimunud valimistel ühines Märjamaa vald Märjamaa aleviga. Kuigi lubati töid jätkata, peatus renoveerimine kaheks aastaks. 2005. aasta kevadel toimub ühinenud vallas võimuvahetus. Vallavanem Eero Plamuse asemel sai vallavanemaks Mart Tilk. Tema põhimõte on jagada raha ka valla maapiirkonda. Haimre rahvamajale eraldab Märjamaa vallavalitsus 500 000 krooni pooleli jäänud renoveerimistööde jätkamiseks. Neid teeb Vexon Ehitus OÜ (Elari Toomistu). Sügiskuudel (septembris-novembris) renoveeriti rahvamaja köök, eesruum ja kunagise korteri (kaks tuba ja köök) asemele tuleb mängude saal. Ahjud lammutati, ehitati keskküttesüsteem ja katlaruum (puuküttega katel). Keskküttesüsteemi ehitasid mehed Pärnust.