cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Vaiga
Sisemine jaotus ja asustus
Vaiga asustus oli koondunud eelkõige maakonna kesk- ja lääneossa, hilisemate Laiuse ja Palamuse kirikukihelkondade alale. Vaiga kirde- ja kaguosa (vastavalt hilisemad Torma ja Maarja-Magdaleena kirikukihelkonnad) oli hõreda asustusega.
Muinasaegsed naabermaakonnad
Ajalooliselt piirnes Vaiga maakond
Mõned autorid on oletanud, et Vaiga üle olid võimu kehtestanud Ugandi valitsejad, kuna Henriku Liivimaa kroonika nimetab Virumaa lõunapoolset kihelkonda ugalaste naaberkihelkonnaks (see piirnes aga Vaiga, mitte Ugandiga), vaigalasi ei nimetata vallutajatega lepinguid sõlminud osapoolte seas ning see maakond ristiti Ugandi keskusest Otepäält lähtunud preestrite poolt.
Kaitseehitised
Vaigast on teada rohkelt linnamägesid. Muinasaja lõpul võisid neist kasutusel olla järgmised linnamäed: Ripuka, Tarakvere, Kurista, Raja Ummumägi. Henriku Liivimaa kroonika mainib kaht Vaigas asunud linnust – Somelindet ja Riolet. Kuna Somelindel näis olevat suur tähtsus, siis on seda seostatud tugevate kindlustustega Tarakvere linnamäega. Riolet, mida kroonik nimetab Vaiga "kõige kaugemaks linnuseks", paigutatakse tavaliselt Ripuka Punamäele.
Ajalugu
Peamine allikas Vaiga kohta on Henriku Liivimaa kroonika (kasutab nimekuju Waiga), mis kirjeldab Liivimaa ristisõja käigus toimunud Eestimaa vallutamise juures ka Vaiga allutamist. Esimest korda mainitakse seal Vaigat seoses Riia piiskopi ja Mõõgavendade ordu sõjakäiguga Järvamaale 1212. aastal. Enne Järvamaale suundumist rüüstas vägi kolm päeva Vaigas ja kogunes enne lahkumist Somelinde linnuse juurde. 1215. aastal tungis Ugandit rüüstanud piiskopi, ordu ja Tālava latgalite vägi üle Emajõe kuni Vaigani välja. Kolmandas teates Vaiga kohta kirjeldab kroonika maakonna ristimist Riia piiskopi preestrite Petrus Kaikewalde ja Läti Henriku poolt 1220. aastal. Eraldi nimetatakse Riole linnust, kus olevat ristitud 500 sinna kokku kutsutud inimest. Samal aastal lubas Taani kuningas Valdemar II "Sakala ja Ugandi koos juurdekuuluvate maakondadega" (arvatakse, et viimaste all mõeldi muuhulgas ka Vaigat) Mõõgavendade ordule jätta. 1223/1224. aastal ulatusid Vaigani vürst Vjatško rüüsteretked. Hiljem 1224. aastal leppisid vallutajad kokku maade jagamises, mille järgi osa Vaigast läks Tartu piiskopi ja osa Mõõgavendade ordu võimu alla. Ordu sai Laiuse ja Torma ümbruse 600 adramaad, piiskopkond Palamuse ümbruse 400 adramaad. Vaigat on nimetatud ka 1224. ja 1229. aastast pärinevates maadejagamisürikutes (kujul Waigel, Waigele, Waigle) ja Taani hindamisraamatus (kujul Wegele). Vaiga aladele loodi pärast 1224. aastat Torma, Laiuse, Palamuse ja osaliselt ka Maarja-Magdaleena kirikukihelkond.
Rishi Sunak
Rishi Sunak (sündinud 12. mail 1980 Southamptonis) on Suurbritannia poliitik. Ta on oktoobrist 2022 Suurbritannia peaminister ja Briti Konservatiivse Partei esimees.
Elulugu
Rishi Sunak sündis 1980. aastal Suurbritannias Southamptonis Hampshire'i krahvkonnas. Oma hariduse on ta omandanud eliitkoolides. Algkoolis käis ta Stroud Schoolis, keskhariduse sai Winchester College'is. Ta lõpetas Oxfordi Ülikooli bakalaureuse (Lincoln College'ist), kus õppis filosoofiat, politoloogiat ja majandust. Seejärel õppis ta Stanfordi ülikoolis ja omandas magistrikraadi ärikorralduses (MBA; Master of Business Administration).
Pärast sajandivahetust asus Sunak tööle investeerimispangas Goldman Sachs. Ta ühines ka konservatiivide partei noorteorganisatsiooniga, kuid kuni 2014. aastani tegutses ta peamiselt ärimehena. Sunak töötas veel mitmes investeerimispangas, kuni lõpuks asutas ise rahvusvahelise investeerimisfirma, mis investeeris kiiresti kasvavatesse Briti ettevõtetesse. Ta oli aastatel 2013–2015 ka East London Science Schooli direktor.
13. veebruarist 2020 kuni 5. juulini 2022 oli ta Johnsoni valitsuse liige, olles Suurbritannia rahandusminister 2022 juulis tagasi astudes algatas Sunak valitsuskriisi, mille lõpptulemusena astus tollane peaminister Boris Johnson tagasi. 2022. aasta suvel konkureeris ta tooride esimehe koha ning peaministri koha nimel Liz Trussi vastu, kuid kaotas erakonnasisesed valimised. Pärast Trussi tagasiastumist sama aasta oktoobris valiti 24. oktoobril 2022 Sunak Briti Konservatiivse Partei esimeheks ja 25. oktoobril Suurbritannia peaministriks.
Isiklikku
Sunaki esivanemad on pärit Pandžabi osariigist Indiast, kuid emigreerusid Ida-Aafrikasse (isa Yashviri pere elas Keenias, ema Usha pere Tanganjikas). 1960. aastatel kolisid mõlemad vanemad Suurbritanniasse ja kohtusid ning abiellusid Southamptonis Hampshire'i krahvkonnas. Tema isa Yashvir oli üldarst ja ema Usha oli farmatseut ja nad said kokku kolm last, Rishi neist vanim. Sunaki vend Sanjay on sündinud 1982. aastal ning on ametilt psühholoog. Tema õde Raakhi Williams on sündinud 1985. aastal ja töötab New Yorgis ÜRO peakorteris.
Ta on aastast 2009 abielus India kodakondsusega Akshata Murthyga, kellega ta tutvus Stanfordi ülikoolis ning neil on kaks tütart Anoushka ja Krishna. Tema äi N. R. Narayana Murthy on India ettevõtja, rahvusvahelise korporatsiooni Infosys kaasasutaja. Sunakite pere on ka Suurbritannia üks rikkamaid, nende varanduse väärtus on hinnatud olema ligemale 730 miljonit naela ja nad on oma varanduselt Ühendkuningriigis 222. kohal, kuid nende rikkus põhineb suuresti ämma-äia IT-korporatsiooni varandusel. Sellise varandusega on Sunaki pere rikkam, kui on seda Suurbritannia kuningas Charles III.
Usutunnistuse poolest on Rishi Sunak hinduist. Ta andis House of Commonsis ametivande Bhagavadgītāl. Sunak on esimene mittevalge, esimene India päritoluga ja esimene mittekristlasest Suurbritannia peaminister.
Anaplaasia
Anaplaasia on meditsiinis ja veterinaarias rakkude diferentseerumiseastme vähenemine. Anaplaasia korral leiab aset rakkude ehituse ja talitluse taandareng, mille tagajärjel tekivad kiiresti jagunevad rakud. Anaplaasia on iseloomulik enamikule pahaloomulistele kasvajatele.
Navesti maastikukaitseala
Navesti maastikukaitseala on maastikukaitseala Viljandi maakonnas Vihi ja Kootsi külas. Kaitseala asub Mudiste – Suure-Jaani – Vändra maantee ääres ja hõlmab Ürg-Võrtsjärve väljavoolu tekitatud, tänapäevase jäänukjõe Navesti piirkonna liivastel luidetel (Vanaõue luited) kasvavaid, peamiselt samblikumännikuid.
Kaitseala pindala on 168,8 ha. Läbi kaitseala kulgeb Sakala tee matkarada, Vanaõue luidetel asub raja ääres Luite lõkkekoht.
Riipilä
Riipilä on Vantaa linnaosa. Asub linna põhjaosas, piirneb Nurmijärvi ja Tuusula vallaga.
Linnaosa on hõredalt asustatud põllumajanduspiirkond.
Surnud 5. juulil
''Siin loetletakse 5. juulil surnud tuntud isikuid.
Aprioorne teadmine
Aprioorne teadmine on filosoofias teadmine, mis on saadud või mida õigustatakse üksnes mõistusele ja teatavast propositsioonist arusaamisele toetudes, võtmata otseselt või kaudselt appi kogemust (selles kontekstis peetakse kogemuse all enamasti silmas meeltetaju põhjal tehtud tähelepanekuid välismaailma kohta ). Teiste sõnadega, aprioorne teadmine on teadmine, mis põhineb aprioorsel õigustusel. Aprioorseks teadmiseks peetakse loogika ja matemaatika tõdede teadmist.
Aprioorsele teadmisele vastandakse mitteaprioorset teadmist, mida nimetatakse aposterioorseks ehk empiiriliseks teadmiseks.
Kas aprioorne teadmine on olemas?
Epistemoloogias on vaieldud selle üle, kas on olemas mittetriviaalne aprioorne teadmine. Ratsionalistid vastavad sellele küsimusele jaatavalt, empiristide arvates aga tuleneb igasugune teadmine lõppkokkuvõttes mingisugusest välisest kogemusest.
Milline teadmine on aprioorne?
Kõige sagedamini omistatakse aprioorse teadmise staatust loogika ja matemaatika teoreemidele, sest need räägivad abstraktsetest objektidest, mis ei ole meeltega tajutavad. Empiristid eitavad, et tegemist on aprioorse teadmisega. Näiteks John Stuart Mill oli seisukohal, et ka loogiline ja matemaatiline teadmine tugineb kogemusele, David Hume aga eitas, et nende puhul on üldse tegemist teadmisega.
Aprioorseks teadmiseks võidakse pidada näiteks järgmiste propositsioonide teadmist:
Võiks arvata, et aprioorselt on võimalik teada ainult sellist propositsiooni, mille kohta teadja usub, et see on paratamatult tõene. Ent paratamatu tõesuse mõiste puudumine teadjal ei välista aprioorset teadmist. Samuti on aprioorne teadmine võimalik neil, kes eitavad propositsioonide paratamatut tõesust.
Traditsiooniliselt on arvatud, et aprioorselt on võimalik teada ainult paratamatuid propositsioone (sõltumata sellest, kas teadja usub nende paratamatut tõesust). Saul Kripke (Nimetamine ja paratamatus) väidab, et ka kontingentseid propositsioone on võimalik aprioorselt teada. Olgu näiteks S meetri etalon Pariisis. Kui ma fikseerin väljendi "üks meeter" osutuse määrava kirjeldusega "S-i pikkus hetkel t0", siis ma tean aprioorselt, et S on hetkel t0 ühe meetri pikkune, kuigi see propositsioon on kontingentne. Sellele on esitatud niisugune vastuväide. Mööname, et keegi võib aprioorselt teada, et kui ta on osutuse niiviisi fikseerinud, siis S on hetkel t0 ühe meetri pikkune. Ent tal ei saa olla aprioorset õigustust uskumusele, et ta on osutuse niiviisi fikseerinud; nii et ei saa järeldada, et ta teab aprioorselt, et S on hetkel t0 ühe meetri pikkune.
Kontingentse aprioorse teadmise näite pakub siiski minu teadmine, et kui ma olen osutuse niiviisi fikseerinud, siis S on hetkel t0 ühe meetri pikkune. See propositsioon on kontingentne, sest S oleks võinud hetkel t0 olla teistsuguse pikkusega. Gareth Evans (1979:183–185) toob teistsuguseid näiteid arvatavate kontingentsete aprioorsete tõdede kohta. Vaatleme propositsioone kujul "Kui tegelikult p, siis p," näiteks "Kui post on tegelikult punane, siis ta on punane." Need on kontingentsed, sest post võiks olla ka mittepunane, ja siis ta poleks punane, kuigi ta tegelikult on punane. Neid propositsioone on võimalik aprioorselt teada, sest siin piisab propositsioonist arusaamisest.
Saul Kripke (Nimetamine ja paratamatus) järgi kuuluvad paratamatute tõdede hulka näiteks "Vesi on H2O" ja "Ehatäht on Koidutäht", mille teadmine ei ole aprioorne. Seda on vaidlustanud näiteks Alfred Ayer, kes eitas de re paratamatust.
On arvatud, et aprioorselt on võimalik teada ainult analüütilisi propositsioone. Tundub aga, et aprioorselt õigustada saab ka propositsioone, mis ei tundu olevat analüütilised. Jääb lahtiseks, kas mõni neist on tõene. Igatahes Immanuel Kant rääkis aprioorsetest sünteetilistest otsustustest, millest küll vähemalt osa käib propositsioonide kohta, mis võivad tunduda analüütilised.
Tatari väin
thumb Tatari väin (vene Татарский пролив) ühendab Jaapani ja Ohhoota merd ja eraldab Sahhalini saart Aasia mandriosast.
Kitsaimas kohas, Nevelskoi väinas, on tema laius 7,3 km ja sügavus 7,2 m.
Basseterre
Basseterre on Saint Kittsi ja Nevise pealinn. Asub Saint Kittsi saare lõunakaldal.
Linn asutati 1627. aastal Prantsusmaa St. Christophe'i koloonia halduskeskusena. Sellest sai tähtis sadamalinn ja Prantsuse Lääne-India pealinn.
Tartu tervishoiukorraldus
Tartu tervishoiukorraldust koordineerib Tartu Linnavalitsuse tervishoiuosakond.
Tartus osutavate raviteenuste omapära tuleneb kahest asjaolust:
Asjaolu, et Tartu on Lõuna-Eesti regionaalne keskus, annab põhjenduse koondada Tartusse tehnoloogiamahukaid ja teabemahukaid raviteenuseid, mida ei ole otstarbekas osutada väiksemates asulates. Analoogne olukord tingib ka Tallinnas kallite raviteenuste osutamise mõttekuse.
Ülikooli arstiteaduskonna olemasolu seab Tartu raviteenuste osutamisel Eesti tingimustes unikaalsesse olukorda. Ajakohase oskusteabe olemasolu tahes või tahtmata koondab komplitseeritud meditsiiniliste juhtumite lahendamise Tartusse.
Nendest kahest mainitud asjaolust tulenevalt tuleb Tartu tervishoiu poliitikat kujundada mitte ainult Tartu keskselt, vaid tuleb arvestada:
Tartu keskne tervishoiukorraldus järgib Eestis väljakujunenud üldiseid põhimõtteid.
1993. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused
Suurslaalom
Finaal: 10. veebruar Osavõtjaid: 88 Maailmameister 1991: Rudolf Nierlich, Austria Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Kiirlaskumine
Finaal: 5. veebruar Osavõtjaid: 45 Maailmameister 1991: Franz Heinzer, Šveits Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Alpi kahevõistlus
Finaal: 8. veebruar Osavõtjaid: 72 Maailmameister 1991: Stephan Eberharter, Austria Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Slaalom
Finaal: 4. veebruar Osavõtjaid: 52 Maailmameister 1991: Vreni Schneider, Šveits Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Suurslaalom
Finaal: 10. veebruar Osavõtjaid: 57 Maailmameister 1991: Pernilla Wiberg, Rootsi Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Ülisuurslaalom
Finaal: 14. veebruar Osavõtjaid: 49 Maailmameister 1991: Ulrike Maier, Austria Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Alpi kahevõistlus
Finaal: 5. veebruar Osavõtjaid: 47 Maailmameister 1991: Chantal Bournissen, Šveits Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Medalid
<br style="clear:both;" />
Metaplaasia
Metaplaasia (ka koe muundus, koe teisumine) on ühe diferentseerunud koe asendumine teist tüüpi diferentseerunud koega.
Metaplaasia tekib tavaliselt kroonilise ärrituse tagajärjel.
Viigerhüljes
Viigerhüljes ehk viiger (Pusa hispida, varasem nimi Phoca hispida) on suhteliselt väike ja jässakas lühikese koonuga hüljes. Üks kolmest Läänemeres elavast hülgeliigist hallhülge ja randali kõrval.
Eesti rannikute viiger ehk nn Läänemere viigerhüljes (Pusa hispida botnica) on üks viiest viigerhülge alamliigist.
Viigerhülge eluiga jääb tavaliselt 17–28 aasta vahele.
Välimus
Täiskasvanud viigri pikkus on 1–1,4 meetrit, maksimaalselt 1,8 m, harva kaaluvad nad rohkem kui 100 kilogrammi, tavaliselt 40–80 kg. Hüljeste kaal on suurim sügiseti ja talviti, mil nad on rohkesti rasva varunud. Isased on emastest veidi suuremad.
Levik
Elupaigaks Eestis on meri ja rannikulähedased laiud. Erinevalt mitmetest teistest liikidest pole nad otseselt seotud madalaveelise merega, kuid eelistavad siiski saarterikka ja lahtedega liigestatud ranniku lähedust.
Viimasel ajal on viigerhülged meil haruldaseks jäänud, hiljutistel loendustel (2010) on isendite arvuks saadud ligi 1500, kokku elab Läänemeres 7000–8000 viigrit, peamiselt Botnia lahes ja Ahvenamaa vetes. Nende arvukuse vähenemise üheks põhjuseks on järjest sagenevad jäävaesed talved, mis vähendavad paljunemiseks sobilikke võimalusi.
Globaalselt on viiger üks arvukamaid ja laiemalt levinud hülgeliike üldse. Ta asustab kõiki arktilisi meresid ning ka Atlandi ja Vaikse ookeani põhjapoolseid rannikuid, mis talvel jäätuvad. Viigri kaks mageveelist alamliiki elavad ka Saimaa järves (Pusa hispida saimensis) ja Laadogas (Pusa hispida ladogensis).
Kamtšatka poolsaare idarannikuil ja Ohhoota meres (alamliik Pusa hispida ochotensis) ulatub suurema arvukusega levila Tatari väina põhjaosani (51° pl.), kuid viigri levila absoluutne lõunapiir jääb Jaapani rannikul kohati 35° pl.-le. Kaug-Idas kutsutakse seda looma akibaks.
Eluviis
Viigrid on hästi kohastunud eluks jäätunud merel ja hoiavad lahti hingamisauke. Poegivad pärast 9–10 kuulist tiinust veebruari lõpus või märtsis ainult jääl (näiteks rüsijääkoobastes) ning püsivad kevadel viimaste jääpankade läheduses.
Viigrid toituvad kaladest ja meres elutsevatest selgrootutest. Eluiga võib vabas looduses ulatuda 35 aastani.
Tartu sotsiaalhoolekanne
pisi|Anne sotsiaalabikeskus, mis 2015. aasta augustist asub [[Annelinnas Anne tänaval, Anne sauna hoone tagaküljel]] Tartu sotsiaalhoolekannet koordineerib Tartu Linnavalitsuse koosseisu kuuluv sotsiaalabi osakond.
Giorgi Baramidze
pisi|Giorgi Baramidze Giorgi Baramidze (gruusia: გიორგი ბარამიძე, sündinud 1968) on Gruusia poliitik, asepeaminister alates 2006. ja euroatlantilise integratsiooni riigiminister alates 2004. aastast.
2003. aasta novembrist kuni 2004. aasta juunini oli Baramidze Gruusia siseminister.
Aastatel 1992–2003 oli ta parlamendi liige, algul Gruusia Rohelise Partei, 1994. aastast aga Eduard Ševardnadze Gruusia Kodanike Liidu liikmena.
2002. aastal sai Baramidzest opositsioonilise Ühinenud Demokraatide partei liige.
Võõpsu
Võõpsu (ka Võõpso) on alevik Põlva maakonnas Räpina vallas.
Alevikus on raamatukogu ja postkontor. Alevikus tegutseb EAÕK Võõpsu Püha Nikolai kogudus.
Ajalugu
Võõpsut on esimest korda mainitud 1428.
Võõpsu asulaks kujunemisel on määrav olnud Räpina mõisa eestvõttel 19. sajandi keskel Võõpsu kohale ehitatud kõrts, mis ühtlasi oli Tartu ja Pihkva vahel sõitvate laevade peatuskoht. Hiljem rajati Võõpsule potitehas ja nahaparkimise töökoda.
Oli Tsaari-Vene aja lõpus suur asula, kus aastal 1913 elas 750 inimest ja seal oli 104 maja. 1921–1938 oli Võõpsu alev. 12. mail 1939 oli Võõpsus suur tulekahju, kus pool asulast hävis. Toona elas Võõpsus 500 inimest.
Võõpsu aleviku suurus on praegu on 1,17 km² ja seal elas Räpina valla registri andmetel 193 inimest (01.01.2017 seisuga). Aastaringselt on kasutuses umbes 100 majapidamist.
Kormoran
Kormoran ehk karbas (Phalacrocorax carbo) on kormoranlaste sugukonda kormorani perekonda kuuluv lind.
Kormoranid on väga head ujujad ja sukeldujad, kuid nende sulestik vettib. Sellepärast kuivatavad nad oma laiali laotatud tiibade sulestikku tuule käes merekividel ja karedel. Kormoranid suudavad ka hästi lennata, kuid purilendu ei kasuta. Kõndimine on neil vaevarikas.
Välimus
Kormoran on hanesuurune, kuid saledam. Tema pikkus küündib meetrini, kaal 2–3 kilogrammini.
Elupaigad ja pesitsemine
pisi|Kormoranid Mähuotsas [[Pärispea poolsaarel.]] Eesti haudelinnustikus on kormoran suhteliselt uus. Ta elab ja pesitseb laidudel (näiteks Tondirahul, Langekarel), puhkab ranniku lähedal kividel. Kormoranid pesitsevad kolooniatena nii maapinnal kui ka puudel ja tehisrajatistel, tegutsedes enamasti hulgakesti.
Kormoranide pesitsusaegset arvukust hinnatakse 9000–14 000 paarile, talvist arvukust 100–300 isendile.
Toitumine
Kormoranid toituvad kaladest ja konkureerivad inimestest kaluritega. Kormorani keskmine päevane toidunorm on 300–400 g kala. Vahel on kormoranide maost leitud üksikuid limuseid, kahepaikseid, putukaid ja isegi taimi, mis on sinna arvatavasti juhuslikult sattunud. Doonau deltas on täheldatud ebatavalist vaatepilti, kus kormoranid haarasid otse lennult ja kugistasid alla madalal lendavaid pääsukesi. Looduses elavad kormoranid püüavad kala sageli rühmas, mis võimaldab kalaparve tõhusalt ette ajada.
Arvukuse piiramine
Kormoranid ei kuulu looduskaitse alla. Neid kütitakse arvukuse piiramiseks.
Kormorani arvukuse piiramisel on abi hallvarestest. Vares laskub hauduvale kormoranile lähedale, tema nokaulatusest siiski väljapoole, ja hakkab teda õrritama. Kormoran on varesest tugevam, niisiis tõuseb ta varsti püsti, et vares minema ajada. Vares põgeneb tema eest, aga sel ajal varastab tema kaaslane kormorani pesast muna ära.
Toiduks kasutamine
Kormorani liha on söödav, aga tuim. Kõigepealt tuleb linnul nahk maha võtta ja siis tükk aega keeta. Noorlinnud on õrnema lihaga.
Leskovac
Leskovac (serbia kirillitsas Лесковац) on linn Serbia lõunaosas, Jablanica ringkonna ja Leskovaci valla keskus.
Leskovac on elanike arvult Serbia viies linn.
Linn asub Južna Morava kaldal.
SAS Group
SAS Group on Skandinaavia lennundusettevõte, mis sai alguse 1946. aastal Rootsi, Taani ja Norra lennufirmade ühisfirmana. Ettevõtte ametlik nimi on SAS AB. Suurem osa majandustegevusest ja varadest kajastatakse läbi SASi konsortsiumi, mis on moodustatud kolme ettevõtte – SAS Sverige AB, SAS Danmark A/S ja SAS Norge AS – üleselt. Ettevõte on kaubamärgi Scandinavian Airlines (lühend SAS) omanik. Ettevõtte aktsiad on noteeritud Stockholmi, Kopenhaageni ja Oslo börsil. Ettevõtte peakontor asub Stockholmis.
Giulietta Masina
Giulietta Masina [Mazi:na] (õieti Giulia Anna; 22. veebruar 1921 – 23. märts 1994) oli itaalia filminäitleja, filmilavastaja Federico Fellini abikaasa.
Elukäik
Masina sündis San Giorgio di Pianos viiuldaja Gaetano Masina ja kooliõpetaja Anna Flavia Pasqualini peres. Tal oli kolm õde-venda: Eugenia ja kaksikud Mario ja Maria. Algul õppis Masina kirjandust, kuid hiljem süüvis näitekunsti. Rooma ülikoolis õppimise kõrvalt hakkas ta praktiseerima näitetrupis ning hiljem töötas Ateneo Theatre Groupis.
SAS Group
Ettevõtte finantsaasta on 1. novembrist 31. oktoobrini.
Finantsaastal, mis lõppes 31. oktoobril 2021, reisis SAS Groupi teenuseid kasutades 8 miljonit reisijat kokku 212 marsruudil 108 sihtkohta. Keskmiselt tehti päevas 273 väljumist. Nimetatud perioodil ulatus kaubaveo maht 51 miljoni tonnini (aasta varem oli 50 miljonit tonni). Võrreldes eelmise aastaga vähenes enim ühes päevas tehtud väljumiste arv (–33%).
Giulietta Masina
Elukäik
1943. aastal sai ta tuntuks kuuldemängunäitlejana: ta mängis Pallinna rolli Federico Fellini sarikuuldemängus "Cico e Pallinna", mis rääkis noorest abielupaarist. 30. oktoobril 1943 abiellus ta Felliniga. 22. märtsil 1945 sündis poeg Pierfederico (hüüdnimi Federichino), kes aga suri kuu aega hiljem – 24. aprillil.
Märtsis 1994 suri Masina 73-aastaselt vähki. Fellini oli surnud viis kuud varem, oktoobris 1993. Nad maeti Rimini kalmistule. Nende haual on monument, mille autor on skulptor Arnaldo Pomodoro.
SAS Group
Antud leht kajastab teavet SAS Groupi struktuuri ja majandusnäitajate kohta. SAS Groupi juhitava lennundusettevõtte (ajalugu, opereeritavad lennukid, sihtkohad jne) kohta saab teavet Scandinavian Airlinesi lehelt.
Málaga
Málaga on linn Hispaanias, Andaluusia suuruselt teine linn ja Málaga provintsi keskus. Asub Vahemere ääres kahe jõe, Guadalmedia ja Guadalhorce, suuete vahel.
SAS Group
19. juulist 2021 on SAS Groupi president ja tegevjuht Anko van der Werff. Anko van der Werff juhtis varem Kolumbia lennundusettevõtet Avianca Holdings.
Eeldatust pikemaks veninud koroonapandeemia ja sisendhindade kasvu tõttu on lennufirma raskustes. Seetõttu teavitati 22. veebruaril 2022 järgnevast plaanist :
Málaga
Linna asutasid foiniiklased umbes 8. sajandil eKr. Aastal 571 vallutas linna läänegootide kuningas Leovigild. 8. sajandil läks linn mauride valdusse. 1487. aastal vallutasid linna hispaanlased.
SAS Group
Suurimad konkurendid
SASi suurimateks konkurentideks on Ryanair, Norwegian Air Shuttle, Finnair ja 2021. aastal loodud Norra lennufirma Norse Atlantic Airways, mis keskendub pigem lendudele üle Atlandi ookeani.
Gruppi kuuluvad ettevõtted
Sulgudes on toodud osaluse protsent.
Málaga
Málagast on pärit Pablo Picasso, Antonio Banderas ja Fran Perea.
SAS Group
Gruppi kuulunud ettevõtted
Ettevõttele varem kuulunud lennuakadeemia müüdi 2007. aastal ning osalus Radisson SASi hotelle haldavas firmas Rezidor Hotel Group 2006. ja 2007. aastal.
Málaga
Linnas asub Pablo Picasso muuseum.
SAS Group
Gruppi kuulunud ettevõtted
Osalus Läti lennufirmas airBaltic (47,2%) müüdi jaanuaris 2009 firma tegevjuhtkonnale. Jaanuaris 2009 müüdi ühe euro eest Hispaania investoritele ka suurem osa Spanairi aktsiatest.
Omanikud
Alates 2020. aasta novembrist kuulub nii Rootsile kui Taanile 21,8% ettevõtte aktsiatest. Norra riik võõrandas oma osaluse 2018. aastal.
Seisuga 31. oktoober 2021 on SAS Groupil 230 619 aktsionäri. Aastaga on ettevõtte aktsionäride arv suurenenud 66%. Seisuga 27. oktoober 2022 kuulus suurim osa aktsiaid Rootsi ja Taani isikutele (juriidilised või füüsilised isikud). Rootsi isikutele kuulus 49,1% aktsiatest ja Taani isikutele 41,06% aktsiatest. Neile järgnesid Norra isikud 3,29%. Ülejäänud riikide aktsionärid omasid igaüks vähem kui 0,2% aktsiatest. Noolega on näidatud, kas näitaja on tõusnud või langenud võrreldes 2022. aasta mai lõpuga.
John Agyekum Kufuor
pisi|John Agyekum Kufuor John Agyekum Kufuor (sündinud 8. detsembril 1938) on Ghana poliitik.
7. jaanuarist 2001 kuni 7. jaanuarini 2009 oli ta Ghana president.
Aastatel 2007–2008 oli ta ühtlasi Aafrika Liidu esimees.
Barcelona provints
Barcelona provints on provints Hispaanias Kataloonia keskosas. Provints piirneb kagus Vahemerega.
Barcelona provintsi kuulub 11 maakonda:
Kliima
Barcelona aastane keskmine temperatuur on +15,4 °C, jaanuaris +8,8 °C, augustis +23,0 °C.
Aastas sajab keskmiselt 658 mm, sealhulgas jaanuaris 44 mm ja augustis 66 mm. Aastas paistab päike keskmiselt 2462 tundi, sealhulgas jaanuaris 146 ja augustis 270 tundi.
Krynica Morska
Krynica Morska (saksa Kahlberg) on linn Poolas Pomorze vojevoodkonnas Nowy Dwór Gdański maakonnas. Krynica Morska asub Wisła maasäärel Läänemere kaldal.
Kuni 1958. aastani oli asula nimi Łysica. Linnaõigused sai Krynica Morska 1991. aastal. Krynica Morska piirneb loodes Venemaa Kaliningradi oblastiga.
Eesti kaitsealade loend
''Siin on loetletud Eesti kaitsealad (rahvuspargid, looduskaitsealad, maastikukaitsealad ehk looduspargid, kaitsealused pargid, kaitsealused puistud, hoiualad ja kohaliku omavalitsuse objektid). Nimestik kajastab ka Eesti kaitsealuseid üksikobjekte. Loe ka Eesti looduskaitsest üldiselt. Eraldi on Eesti Natura-alade loend.
31. detsembri 2016 seisuga oli Eestis kokku 3864 kaitstavat loodusobjekti, nendest: 158 looduskaitseala, 152 maastikukaitseala, 6 rahvusparki, 80 vana ehk uuendamata kaitsekorraga ala, 534 parki ja puistut, 335 hoiuala, 1426 püsielupaika, 20 kohaliku omavalitsuse tasandil kaitstavat loodusobjekti, 1153 kaitstavat looduse üksikobjekti. Looduskaitsealad hõlmavad 18,7% Eestist. Kõige rohkem looduskaitse all olevaid maid asub Kuusalu vallas.
Okastraat
pisi|Okastraat karjamaa piirdeaias pisi|Lõiketeradega okastraat right|thumb|Okastraadi ogasid right|thumb|Loominguline okastraataed [[Horvaatias]] Okastraat on traadist punutud ogadega toode, mida kasutatakse peamiselt piirete ja kaitserajatiste ehitamisel.
1867. aastal tegi Lucien Smith USA-s Ohios okastraadi, mille kidad ulatusid välja piki traati lükitud puuklotsidest. Seda polnud aga võimalik kuigi pikana toota.
Okastraadi enam-vähem tänapäevasel kujul leiutas aga 1868. aastal ameeriklane Michael Kelly. See oli kahest keerust kokku põimitud traat, millest ulatusid välja rombikujulised kidad. Seda tunti kui “Kelly rombi”.
Farwell Gilden New Hampshire'ist taipas aga esimesena, et USA lääneosas tuli tohutuid karjarantšosid tarastada, ja tavaliste tarade jaoks polnud piisavalt puitu. Ta alustas okastraadi tootmist 1873. aastal. Et tema vabrikud suutsid seda toota miilide kaupa, teenis ta oma tootega arvestatava varanduse.
Vaenlase eemal hoidmiseks hakati okastraati kasutama 1898. aastal, kui USA sõjavägi kasutas Hispaania-Ameerika sõja ajal Kuubal okastraattõkkeid.
Okastraadi kasutamine on levinud ka vanglamüüride puhul.
Patrice Lumumba
Patrice Emery Lumumba (2. juuli 1925 – 17. jaanuar 1961) oli Kongo Demokraatliku Vabariigi esimene peaminister.
Tee peaministriks
Lumumba sündis endise Belgia Kongo Kasaï provintsis Onalua külas betetela väikerahva seas talupoja perekonnas.
Hariduse sai ta katoliiklikus misjonikoolis, seejärel töötas ta Léopoldville'is (praegune Kinshasa) ja Stanleyville'is (Kisangani) kontoriametniku ja ajakirjanikuna.
Aastal 1955 sai temast ühe Kongo ametiühingu piirkondlik juht ning ta astus Belgia Liberaalsesse Parteisse.
Aastal 1957 arreteeriti ta süüdistatuna riigi vara varguses ning ta veetis mitmeid kuid trellide taga. 1958. aastal asutas (ja juhtis kuni elu lõpuni) riigi suurima partei Kongo Rahvuslik Liikumine (Mouvement National Congolais, MNC). Aasta lõpul esindas ta Kongot Aafrika rahvaste konverentsil Accras Ghanas ning temast sai selle organisatsiooni alalise sekretariaadi liige. 1959. aastal võitis MNC kohalikud valimised, samal ajal kui Lumumba viibis taas vangistuses, seekord juba poliitilise süüdistusega elanike mässule õhutamises Stanleyville'is. 1960. aasta alguses lepiti Brüsselis kokku Kongo iseseisvumises sama aasta juuni lõpus ning sellele eelnevates valimistes mais. 23. juunil 1960 sai Lumumbast Kongo esimene peaminister ja ka kaitseminister, presidendiks sai Joseph Kasa Vubu. 30. juunil sai Kongost suveräänne riik.
Tagandamine ja arreteerimine
Lumumba avaldas oma sotsialistliku suunitlusega programmi, sellele aga järgnes juba 5. juulil relvajõudude mäss ning 11. juulil lõi riigist lahku Kongo rikkaim Katanga provints Moise Tshombe juhtimisel ja Belgia tugeval toetusel. Samuti eraldus rikkuselt teine Kasai provints. Et kaitsta eurooplaste ja ameeriklaste vara (ja huve), saabus riiki 20 000 ÜRO sõdurit. Lumumba pöördus abi saamiseks NSV Liidu poole. Nikita Hruštšov lubas Kongole sõjalist ja tehnilist abi. Selle peale hakkas USA otsima variante, kuidas Lumumba välja vahetada. Lumumba oli kaotanud igasuguse kontrolli riigis toimuva üle.
Septembris vabastas president Kasa Vubu kaheldava legaalsusega dokumendiga peaministri ametist. 14. septembril toimunud riigipöördega läks tegelik võim kindralstaabi ülema kolonel Mobutu kätte, kuigi presidendiks jäi edasi Kasa Vubu. Lumumba jäi koduaresti.
1. detsembril Patrice Lumumba arreteeriti Mobutu sõdurite poolt ning heideti Thyesville'i vanglasse. 17. jaanuaril 1961 pandi Lumumba ja kaks tema abilist Maurice Mpolo ja Joseph Okito lennuki peale ning viidi üle "turvalisemasse" Élisabethville'i (praegune Lubumbashi) vanglasse.
Lumumba surm
Lumumba koos oma kahe abiga lasti maha Élisabethville'i lennujaama taga asuvas farmis ilmselt 17. jaanuari õhtul.
ÜRO komisjon Lumumba surma asjaolude uurimiseks nimetas tapmise kaassüüdlastena Léopoldville'i administratsiooni eesotsas president Kasa Vubuga, Katanga võime, Belgia kaevandusfirma "Union Miniére du Haut-Katanga" juhte ja gruppi Belgia palgasõdureid, kes olid Katanga juhi Tshombe palgal.
USA senatikomisjon, mis uuris 1970. aastate keskel USA luureteenistuse tegutsemist, avastas et Luure Keskagentuur hakkas juba 1960. aasta augustis ette valmistama Lumumba tapmist, kes CIA tolleaegse direktori Allen Welsh Dullesi arvates oli Lumumba näol tegu Fidel Castro sarnase isikuga ning kujutas USA-le ohtu Aafrika südames.
2002. aasta veebruaris võttis Belgia valitsus endale osalise vastutuse Lumumba tapmise organiseerimises.
Sama aasta juulis avaldas USA valitsuski dokumendid selle kohta, et Luure Keskagentuur oli aidanud Lumumba vastaseid raha ja poliitilise toetusega, samuti kolonel Mobutut relvade ja sõjalise väljaõppega. Korralduse Lumumba "kõrvaldamiseks" andis ilmselt isiklikult president Dwight D. Eisenhower.
Antipateetiline eksitus
Antipateetiline eksitus (inglise keeles antipathetic fallacy) on David Papineau järgi eksijäreldus, mille puhul asjaolust, et kolmandaisikulised mõtted teadvusliku kogemuse kohta ei kasuta mingil (võib-olla sekundaarsel, meenutuslikul) kujul seda teadvuslikku kogemust ennast, järeldatakse, et erinevalt esimeseisikulistest mõtetest ei saa kolmandaisikulised mõtted käia teadvusliku kogemuse kohta. See eksitus seletab Papineau järgi, miks paljud inimesed usuvad, et on olemas mittefüüsilisi vaimuseisundeid.
Termin on moodustatud John Ruskini väljendi "pateetiline eksitus" (pathetic fallacy) eeskujul. Ruskin peab silmas subjektiivsete muljete panemist asjade eneste arvele, nagu näiteks ütluses "sünge mets". Antipateetilise eksituse puhul jäetakse see just tegemata: teadvuslikke kogemusi keeldutakse aju arvele panemast.
Papineau kaitseb füsikalistlikku seisukohta, et teadvuslikud kogemused on identsed ajuseisunditega. Mary toa mõtteeksperimenti kasutavale teadmiseargumendile vastab ta, et värvusi esimest korda aistides omandab Mary uue viisi osutada oma füüsilistele ajuseisundile, kasutades mõisteid, mis rajanevad nende esimeseisikulisel kogemisel. Oma kogemusest esimeseisikuliselt mõeldes kasutab ta esmakogemisel moodustunud mustreid.
Antipateetiline eksitus seletab, miks inimesed kalduvad arvama, et nad saavad oma kogemusest päriselt mõelda ainult esimeseisikuliselt, mistõttu see kogemus ise peab olema midagi füüsilisest seisundist erinevat. Nimelt tundub, nagu kolmandaisikulised mõtted käiksid ainult füüsiliste seisundite, mitte teadvuslike kogemuste kohta, sest nende puhul ei kasutata kogemust meenutavaid mustreid (mõtted ise ei sisalda kogemuslikku elementi). Et kolmandaisikulised mõtted kogemuse kohta seda kogemust ennast mitte kuidagi ei sisalda, siis tundub, nagu nad ei saaks tegelikult selle kogemuse kohta käia. Eksitus tuleneb siis kasutamise ja mainimise eristuse tegematajätmisel: sellest, et me kogemust ei kasuta, ei järeldu, et me ei saaks kogemust mainida.
Lansana Conté
Lansana Conté (1934 – 22. detsember 2008) oli Guinea poliitik, president aastatel 1984–2008.
Club Kung Fu
"Club Kung-Fu" oli Vanilla Ninja singel, mis anti välja 2003. aasta jaanuaris. Laul osales ka võistlusel Eurolaul 2003.
Kaverid
Loost on teinud venekeelse versiooni ansambel Miau ("Мау тусовка" / "Miau Tusovka"). Lugu on avaldatud kogumikus "Sügishitt 2004" ja Miau plaadil "Ассорти" ("Assortii"). Venekeelsete sõnade autorid on Jaroslava Rjabokon ja Natalja Kalinina.
Presbüterlus
Presbüterlus on vanematekogul põhinevat kirikuvalitsemist pooldavate kalvinistlike denominatsioonide koondnimetus.
Navarra kuningriik
Navarra kuningriik (hispaania Reino de Navarra, baski Nafarroako Erresuma, prantsuse Royaume de Navarre; algselt Pamplona kuningriik) oli kuningriik Euroopas 824–1620.
Kuningriik loodi 824. aastal, mil baski ülik Íñigo Arista Pamplona kuningaks kuulutati. Kuningriik saavutas oma suurima võimsuse Sancho III (1016/18–1035) valitsusajal 11. sajandi esimesel poolel, kui Sancho III saavutas kontrolli Põhja-Hispaania kristlike territooriumite üle.
Sancho III surma järel jagas ta alad oma poegade vahel, vanim poeg García III (või IV) sai Navarra ehk Pamplona ning osa Kastiilia valitsejaks (1035–1054), Fernando I Leóni ja Kastiilia valitsejaks (1037–1065), Gonzalo Sobrarbe ja Ribagorza ning Ramiro I sai Aragóni kuningriigi valitsejaks. Atapuerca lahingu (1054) järel, milles hukkus García III, oli Fernando I aga aastatel 1056–1065 Hispaania keiser. Navarra valitsemist jätkas aga García III poeg Sancho IV Garcés (1054–1076).
Hispaania keiser Fernando I laiendas oma mõjuvõimu ka Kesk-Hispaaniale, sundides Toledo, Saragossa ja Sevilla moslemitest valitsejaid tunnistama oma vasalliseisust. 1064. aastal vallutas ta Portugali aladel Coimbra ning piiras edutult Valenciat.
Champagne'i krahvid omandasid 1284. aastal päruse teel Navarra kuningriigi. 1284. aastal abiellus Jeanne de Champagne'i (Jeanne I) Prantsusmaa kuninga Philippe IV-ga ja aastatel 1284–1328 oli Navarra kuningriik personaalunioonis Prantsusmaaga.
Navarra kuningriigi lõunapoolne osa liideti 1513. aastal Kastiilia krooniga. Alates 1589. aastast oli Navarra taas personaalunioonis Prantsusmaaga, kuna senine Navarra kuningas Henri III sai Henri IV nime all Prantsuse troonile. 1620. aastal liideti Navarra kuningriik Prantsusmaa kuningriiga.
Navarra valitsejate loend
Navarra, kuni 10. sajandini Pamplona kuningriigi valitsejaid.
Íñigueze dünastia (824–905):
Jiméneze dünastia (905–1076):
Jiméneze dünastia Aragóni haru (1076–1134):
Champagne'i dünastia (1234–1305):
Kapetingid (1284–1349):
Trastámara dünastia (1425–1479):
Foix' dünastia (1479–1517):
Albret' dünastia (1484–1572):
Romarinho
Ta alustas klubikarjääri São Paulo osariigi klubis Rio Branco. 2011. aastal liitus ta Brasiilia esiliiga klubiga Bragantino.
Aastatel 2012–2014 mängis ta Brasiilia kõrgliiga klubis Corinthians. 2012. aastal võitis ta klubiga Lõuna-Ameerika klubide meistrivõistlused ja klubide maailmameistrivõistlused.
Aastatel 2014–2017 mängis ta Katari kõrgliigas El Jaishis ja hooaja 2017–2018 Araabia Ühendemiraatide klubis Al Jazira. 2018. aastal liitus ta Al-Ittihadiga.
Hankasalmi vald
Hankasalmi on vald Soomes Lääne-Soome läänis Kesk-Soome maakonnas. Vallas elab 5500 inimest ja rahvastiku tihedus on 9,7 in/km². Hankasalmi naabervallad on Kangasniemi, Konnevesi, Laukaa, Pieksamäki, Rautalampi ja Toivakka.
4 × 400 meetri teatejooks
right|thumb|Teatevahetus [[Osaka MM-il 2007]] 4 × 400 meetri teatejooks ehk pikk teatejooks (võrreldes 4 × 100 m teatejooksuga) on kergejõustiku ala, kus neli jooksjat moodustavad meeskonna ja iga jooksja jookseb korra ringi (400 m) staadionil.
Tavaliselt joostakse võistlustel esimesed 500 m (üks ring ja veel üks kurv) omal rajal, misjärel siirduvad jooksjad staadioni siserajale. 4 × 400 m teatejooksu stardikoht on erinev 400 m võrreldes just sellepärast, et esimesel 500 m tuleb joosta omal rajal ja läbida kolm täiskurvi. Jooksjatel on 20 m teatevahetusala (tavaliselt märgitud siniste joontega), kus teatepulk tuleb anda edasi järgmisele teatejooksjale.
Mehed
Elektrooniline ajavõtt
Algselt võitis finaali USA võistkond (Alvin Harrison, Antonio Pettigrew, Calvin Harrison ja Michael Johnson) ajaga 2.56,35. USA diskvalifitseeriti hiljem, kuna Antonio Pettigrew tunnistas dopingu kasutamist. ROK ei ole otsustanud medalite ümberjagamist. <br style="clear:both"/>
Naised
Rahvusvaheline Olümpiakomitee tühistas kõik Marion Jonesi tulemused nii üksikaladel (100 m, 200 m ja kaugushüpe), kui ka teatejooksudes (4 × 100 m ja 4 × 400 m) dopingu kasutamise pärast. Medaleid ei ole ümber jagatud. <br style="clear:both;"/>
Mehed
1999. aasta MM-i finaali võitis algselt USA võistkond (Jerome Davis, Antonio Pettigrew, Angelo Taylor, Michael Johnson) ajaga 2.56,45, kuid nende tulemus tühistati hiljem, kui Pettigrew tunnistas dopingu kasutamist. <br style="clear:both"/>
Wrocław
Wrocław asub Odra jõe ääres Sileesia tasandikul Läänemerest 350 km kaugusel lõunas ja Sudeedidest 40 km kaugusel põhjas. Läbi linna voolab viis suuremat jõge. Wrocławis on umbes 220 silda.
2016. aastal oli Wrocław koos Hispaania linna Donostiaga Euroopa kultuuripealinn. 2016. aastal oli Wrocław lisaks ka maailma raamatupealinn.
Ajalugu
Wrocławit on kirjalikult esmamainitud 1000. aastal. Oletatakse, et linn on nime saanud Böömimaa hertsogi Vratislav I järgi. 10. sajandil kuulus Wrocław Piastide dünastiale. Piastide linnus asus esialgu kunagisel Toomsaarel (poola keeles Ostrów Tumski). Hiljem laienes linn Odra vasakule kaldale, kus asub keskaegne vanalinn.
Linnaõigused sai Wrocław 1214. aastal. Linn on olnud ajaloo jooksul Poola kuningriigi, Tšehhi kuningriigi, Austria Habsburgide monarhia, Preisi kuningriigi ja Saksamaa valduses. Wrocław (tolleaegse nimega Breslau) kuulus Saksamaa koosseisu kuni 1945. aastani. Potsdami konverentsi otsuse kohaselt anti linn Poolale. Saksa elanikkond asustati ümber Saksamaale ja Wrocław asustati poolakatega.
Mereimetajad
thumb|[[Küürvaalad on vee-eluks eriti hästi kohastunud]] thumb|Vee-eluline [[randalhüljes elab ka Läänemeres]] Mereimetajad (laiemas mõttes veeimetajad) on mitmekesine imetajate rühm, kuhu kuulub umbes 120 liiki. Mereimetajaks loetakse neid imetajaid, kes elavad meres või kes suure osa oma toidust saavad merest. Mereimetajad on vaalalised, loivalised, meriveiselised ja mõned kiskjalised (merisaarmas ja kassiksaarmas). Mõnikord loetakse mereimetajaks ka jääkaru.
Wrocław
Haridus
Linnas tegutsevad Wrocławi Ülikool ja Wrocławi Tehnikaülikool.
Mereimetajad
Vaalalised on suurim mereimetajate selts, sinna kuulub enam kui 84 liiki. Loivaliste hulka kuulub 33 liiki.
Wrocław
Vaatamisväärsused
Linna üks sümboleid on Wrocławi katoliku piiskopkonna peakirik, 13.–14. sajandist pärit gooti stiilis Wrocławi katedraal.
Mereimetajad
Mereimetajad on vee-elulised sekundaarselt, see tähendab, et nende esivanemad elasid maismaal. Mereimetajail on vees elamiseks tekkinud mitmeid kohastumusi: suhteliselt suured kehamõõtmed, voolujooneline kehakuju, modifitseerunud jäsemed ja mitmed termoregulatsiooniga seotud iseärasused. Sellele vaatamata on erinevad liigid vee-eluks kohastunud isemoodi. Veekeskkonnaga on kõige paremini adapteerunud vaalalised ja meriveislased, kelle kogu elutsükkel möödub vees; teised imetajarühmad veedavad mingi aja ka maismaal.
Wrocław
Vaatamisväärsused
Linnas tegutsevad muuhulgas Wrocławi rahvusmuuseum, Wrocławi Ülikooli muuseum, Wrocławi Ülikooli loodusloomuuseum, Wrocławi arhitektuurimuuseum ja Wrocławi linnamuuseum.
1865. aastal asutatud Wrocławi loomaaed on Poola vanim loomaaed.
Tabaré Vázquez
Tabaré Ramón Vázquez Rosas (17. jaanuaril 1940 Montevideo – 6. detsember 2020 Montevideo) oli Uruguay poliitik, kes oli 1. märtsist 2005 kuni 1. märtsini 2010 ja 1. märtsist 2015 kuni 1. märtsini 2020 Uruguay president. Ta oli vasakpoolse liidu Lai Rinne (Frente Amplio) endine juht.
Wrocław
Transport
Wrocławi kesklinnast umbes kümne kilomeetri kaugusel edelas asub Wrocławi Mikołaj Koperniku lennujaam.
Tabaré Vázquez
Vázquez oli hariduselt arst, vähispetsialist (onkoloog-radioterapeut).
Ta oli 1990–1995 Montevideo linnapea.
Liitu Lai Rinne kuuluvad sotsialistid, kommunistid, sotsiaaldemokraadid ja üks endine sissiliikumine.
Ta kandideeris Laia Rinde kandidaadina edutult presidendiks 1994. ja 1999. aasta valimistel. Aastal 1999 kogus ta lõppvoorus 48% häältest, kaotades Jorge Batllele. thumb|vasakul|Tabaré Vázquez (vasakul) ja Rodolfo Nin
31. oktoobril 2004 valiti ta valimisliidu Encuentro Progresista-Frente Amplio -Nueva Mayoría (EP-FA-NM) kandidaadina presidendiks. Ta kogus juba esimeses hääletusvoorus 50,45% häältest, nii et teist vooru ei olnud tarvis korraldada. Tema võit kuulutati ametlikult välja 8. novembril 2004. Ta võitis Rahvusliku Partei (Partido Nacional) kandidaati Jorge Larrañagat (34,30% häältest) ja Colorado Partei (Partido Colorado) kandidaati Guillermo Stirlingit (10,36%).
Vázquez pooldas sotsiaalriiki ja häid suhteid MERCOSUR-iga.
Sageli on otsitud ja leitud Vázqueze ja Brasiilia presidendi Luís Inácio Lula da Silva sarnasusi.
Wrocław
Transport
2018. aastal läbis Wrocław Główny raudteejaama 21,2 miljonit reisijat, millega oli see Poolas esimesel kohal.
Ühistranspordiliinidest toimivad Wrocławis bussi- ja trammiliinid.
IUPACi nomenklatuur
IUPACi nomenklatuur ehk süstemaatiline keemianomenklatuur on keemiliste elementide ja ühendite nimetuste süsteem, mille järgi igale struktuurile vastab kindel reeglipärane nimetus ja igale nimetusele vastab kindel struktuur. Teatud juhtudel on lubatud ka alternatiivne käibelolev lihtsam nimetus: triviaalnimetus või poolsüstemaatiline nimetus. Süstemaatilise keemianomenklatuuri juhised  kiideti heaks 1930. ja 1938. a ning neid on hiljem korduvalt täiendatud Rahvusvahelise Puhta ja Rakenduskeemia Liidu (International Union of Pure and Applied Chemistry ehk IUPAC) poolt.
Wrocław
Sport
Linnas tegutseb spordiklubi Wrocławi Śląsk. Wrocławi Śląski jalgpallimeeskond on tulnud kaks korda Poola meister. Jalgpallivõistkonna kodustaadion on Wrocławi linnastaadion. Wrocławi Śląski korvpallimeeskond on 17 meistritiitliga Poola edukaim. Wrocławi Śląski käsipallimeeskond on tulnud Poola meistriks 15 korda.
IUPACi nomenklatuur
Eesti keelele kohandatud rahvusvaheline anorgaanilise ja orgaanilise keemia nomenklatuur võeti kasutusele 1964.
IUPACi nomenklatuur jaguneb kolmeks valdkonnaks:
Mereimetajad
Tänapäeval on paljude mereimetajate populatsioonid sattunud inimese poolt üleekspluateerimise tõttu ohtu. Juba ajalooliselt on kommertseesmärkidel kasutatud näiteks hülgenahku, vaalaliha jne. Nüüdisajal on enamik mereimetajaid range (loodus)kaitse all.
Pleven
Pleven on linn Bulgaaria põhjaosas, Pleveni piirkonna ja Pleveni valla keskus. Linna varaserm nimi oli Plevna.
Enn Kasak
pisi|Enn Kasak (2002) pisi|Enn Kasak esinemas [[Kaika suveülikoolis (2008)]] Enn Kasak (sündinud 24. septembril 1954 Navi külas Võrumaal) on eesti teadusfilosoof ja astrofüüsik.
Töökäik
1981–1995 töötas Kasak Tartu Observatooriumis. Aastatel 1995–1997 oli ta Võru Instituudi direktor. 1998–2007 oli Kasak Tallinna Ülikooli dotsent. Aastast 2008 oli ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonna teaduse metodoloogia dotsent, lugedes juristidele kursusi filosoofiast, sealhulgas õigusfilosoofiast ja loogikast. 2018. aastast on Kasak Tartu Ülikooli usuteaduskonna külalisdotsent.
Enn Kasak on avaldanud astroloogia ja astronoomia vanemat ajalugu käsitleva raamatu "Iidne tähetarkus" (2003), romaani "Vaba pattulangemise seadus" (2009) ning mahuka loogikaõpiku "Loogika alused" (2014), samuti artikleid füüsikast, teadus- ja müüdifilosoofiast, astronoomia ja astroloogia ajaloost, astraalmütoloogiast, rahvaluulest ning võru keelest.
Teaduse populariseerimine
Ta on tegelnud teaduse populariseerimisega, pidades ülikoolitöö kõrvalt loenguid teaduskeskuses Ahhaa, Budismi Instituudis, Eesti Raadio Ööülikoolis, Kaika suveülikoolis jm. 2003. aastal tegi Kasak Vikerraadio saatesarja "Ma-ilm ja mõnda" raames koos Roomet Jakapiga kaheksaosalise saatesarja "Makrokosmos" (toimetaja Maris Johannes). 2014. aastal avaldas Tartu Ülikooli Kirjastus esmalt e-raamatuna ning seejärel ka paberil Enn Kasaku õpiku "Loogika alused", mis on mahukaim seni ilmunud eestikeelne loogikaraamat.
Religioossus teaduses
pisi|Enn Kasak (2011) Kasak lähtub religioossuse käsitusest, mis ei seosta religiooni mõistet olemuslikult usuga üleloomulikku ning võimaldab hõlmata tsiviilreligiooni. Ta võtab aluseks Charles Y. Glocki ja Rodney Starki poolt välja toodud viis religiooni mõõdet.