cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Eesti sõjaväepolitsei
Vormiriietus
vasakul|pisi|Sõjaväepolitseiniku vormiriietus
Sõjaväepolitsei lipp
Politsei- ja Piirivalveamet, kui sõjaväepolitsei lähim koostööpartner annetas sümboolselt sõjaväepolitseile lipu 13.12.2019 Sisekaitseakadeemia territooriumil.pisi|200px|Sõjaväepolitsei lipp|vasakul
vasakul|pisi|332x332px|Sõjaväepolitsei lipu annetamine
Sõjaväepolitsei embleem
Sõjaväepolitsei embleem kujutab mustal taustal mõõka, mille ette on asetatud kilp tähedega SP. pisi|300px|Sõjaväepolitsei embleemi variandid|vasakul
Sõjaväepolitseiniku tunnus
Sõjaväepolitsei väljaõppe läbinud ja sõjaväepolitsei koosseisus teeniva tegevväelase eritunnuseks on musta värvi alusel hõbedaste, pimedas helkivate tähtedega SP ja MP.pisi|Sõjaväepolitseiniku eritunnused|vasakul
Sõjaväepolitsei teenetemärk
Sõjaväepolitsei teenetemärgil on kaks liiki.pisi|Sõjaväepolitsei teenetemärgid|vasakul
Välislingid
[https://www.youtube.com/watch?v=eKGcT2V23xo Mida teeb sõjaväepolitsei õppusel Siil? ]
Sõjaväepolitsei K9 tutvustus
1951. aasta NSV Liidu meistrivõistlused jahilaskmises
1951. aasta NSV Liidu meistrivõistlused jahilaskmises  toimusid 22.-28. juulil Leningradis.
Tulemused
Mehed
Naised
Võistkonnad: 1. Vene NFSV 1185,0 10. Eesti NSV 934,0
Tsilgutaja järv
Tsilgutaja järv (keskkonnaregistri kood vee2151400) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas. Järve pindala on 3 ha.
Eesti transport
Artiklis Eesti transport antakse ülevaade Eesti transpordiga seotust.
Maanteetransport
pisi|Põhimaanteed Eestis Eestis oli 2005. aasta 1. jaanuari seisuga 56 800 km maanteid, millest 16 459 km moodustasid riigi maanteed. Eestis on 1602 km põhimaanteid, mis moodustavad riigimaanteedest ca 10%. Põhimaanteed on transpordisüsteemi tähtsamad teed.
E-tähistab Euroopa teed.
Eestis kiirteedeks peetavaid teid ei ole. Liikluse koosseisust moodustavad 80% paki- ja sõiduautod, 11% raske- ja kergeveoautod ja 9% autorongid.
Eestis hukkub maanteeliikluses keskmiselt 185 inimest aastas.
Raudteetransport
Rongide sõidukiirused Eestis on küllaltki väikesed, mis on ka üheks põhjuseks, miks Eestis puudub reisirongide ühendus teiste Balti riikidega. Rail Baltica peaks siiski valmima järgneva kümne aasta jooksul ning see võimaldaks sõita kiirrongiga Eestist Euroopasse.
Mere- ja siseveetransport
Põhiliselt saabuvad Eestisse väliskülastajad läbi sadamate. Kõige suurem osa reisijate transpordist toimub läbi Tallinna Vanasadama. Kui arvestada nii kauba kui ka reisijatevedu on see Läänemere suurim sadam. 2005. aastal küündis rahvustvaheliste reisijate läbikäik 7,2 mln reisijani (kokku 7 192 059 reisijat). Eesti laevadest on 50% vanemad kui 20 aastat. Siinsetes sadamates asuvad Euroopa ühed efektiivsemad terminalid, kus toimub kaupade ümberlaadimine kiiremini, kui teistes Euroopa riikides.
Lennutransport
Eestis on 12 ametlikku lennuvälja ja 1 kopteriväljak. Lennart Meri Tallinna lennujaama läbis 2005. aastal 1 401 059 reisijat, kaupa transporditi 9099 tonni ja posti veeti 836 tonni. Tallinna lennujaamas on rahvusvaheliste reisijate osakaal 98,2 %. Tartu lennujaam on lennutreeningute keskuseks ning teenindab tellimusreise. Seda läbis 2005. aastal 902 reisijat. 2005. aastal tehti Eesti ainukesel kopteriväljakul City Hall'sis 7311 lennuoperatsiooni ning teenindati 32 497 reisijat. Tallinna Lennujaam on Euroopa Liidu lennujaamadest Aasiale kõige lähemal.
Eesti konkurentsieelised
Eesti asukoht Põhja-Euroopas asetab meid ühe Euroopa Liidu kõige uuenduslikuma ja arenenuma piirkonna kõrvale. Meilt jõuab kaup 24 tunniga 50 miljoni tarbijani ja 48 tunniga 300 miljoni tarbijani.
August Anton Kettler
August Anton Kettler (8/20. veebruar 1808 Juuru kirikumõis – 23. veebruar / 6. märts 1844 Juuru) oli Eestimaa vaimulik.
Kettler õppis Tallinna toomkoolis, 1821–1825 Tallinna kubermangugümnaasiumis ning 1827–1830 Tartu ülikooli usuteaduskonnas (lõpetas, grad. stud.). Korporatsiooni Estonia liige.
Töötas seejärel koduõpetajana. Ordineeriti 8. märtsil 1831 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1831–1834 (kutsuti 13. septembril 1830) Juuru Mihkli koguduse adjunktõpetaja, aastatel 1835–1844 (introdutseeriti 28. aprillil 1835) Juuru Mihkli koguduse õpetaja oma isa Samuel Kettleri järel. Viimane oli teeninud kogudust üle 40 aasta.
Säilinud on tema kroonikalised märkmed Juuru kogudusest ja kihelkonnast. Kroonika algul andis ülevaate eelmiste pastorite tehtud märkmetest kirikuraamatutesse.
August Anton Kettler suri 23. veebruaril 1844. aastal ja on maetud Juuru kirikuaeda.
Isiklikku
Tema isa Samuel Christian Kettler oli Juuru Mihkli koguduse õpetaja, vanaisa Kaspar Anton Kettler oli Karuse ja Hanila koguduse õpetaja, teine vanaisa Anton Friedrich Bornwasser oli Rõuge Maarja koguduse õpetaja, vanavanaisa Christian Anton Kettler oli Karuse, Hanila ja Varbla koguduse õpetaja, teine vanavanaisa Johann Friedrich Gernet oli Vigala Maarja koguduse õpetaja. Tema onu Johann Theophilus Gottlieb Kettler oli Hargla ja Lääne-Nigula koguduse õpetaja, vanaonu Adam Johann Kettler oli Kose Püha Nikolause koguduse õpetaja. Tema vend Otto Wilhelm Ludwig Kettler oli Lihula ja Kirbla koguduse õpetaja, tema õde Sophie Juliane Emilie oli abielus algul Ambla Maarja koguduse õpetaja Paul August Ferdinand Glanströmi, hiljem tema venna Mihkli Miikaeli koguduse õpetaja Theodor Friedrich Glanströmiga.
Auditikomitee
Auditikomitee roll on järelevalve ja seire ning selle vastutuse täitmisel võib komisjon tugineda juhtkonnale, sõltumatule audiitorile ja kõigile nõuandjatele, keda komitee võib kaasata, kui selle usaldus on mõistlik. Auditikomitee peaks kaaluma, et juhtkond peaks tuvastama ja arutama olulisi raamatupidamise arvestuspõhimõtetteid, hinnanguid ja otsuseid.
Auditikomitee moodustamise kohustus
Euroopa Parlamendi ja Nõukogu Direktiivi 2014/56/EL artikli 39 lõike 1 järgi tagavad Euroopa Liidu liikmesriigid, et igal avaliku huvi organisatsioonil oleks moodustatud auditikomitee. Auditikomitee on eraldiseisev komitee või auditeeritava organisatsiooni haldus- või järelevalveorgani komitee. Auditikomitee liikmeskond peab omama pädevust vastavas valdkonnas, milles auditeeritav organisatsioon tegutseb. Auditikomitee esimehe määravad komitee liikmed või auditeeritava organisatsiooni järelevalveorgan ning esimees peab olema auditeeritavast organisatsioonist sõltumatu. Liikmesriigid võivad nõuda, et uus auditikomitee esimees valitakse igal aastal auditeeritava organisatsiooni aktsionäride või osanike üldkoosolekul.
Erandina võivad liikmesriigid Euroopa Parlamendi ja Nõukogu Direktiivi 2014/56/EL artikli 39 lõike 3 alusel otsustada, et järgmistel avaliku huvi organisatsioonidel ei ole kohustust moodustada auditikomiteed (erandid on lahti kirjutatud direktiivis 2014/56/EL) :
Uku Sillaotsa ohvrikivi
Uku Sillaotsa ohvrikivi on ohvrikivi Virumaal Kadrina kihelkonna Uku külas.
Auditikomitee
Auditikomitee moodustamise kohustus
Eesti audiitortegevuse seaduse alusel on auditikomitee moodustamise kohustus äriühingutel, mille väärtpaberitega kaubeldakse reguleeritud väärtpaberiturul. Auditkomiteed on kohustatud moodustama ka avaliku sektori ühingute enamusosalusega või valitseva mõju all olevatel ettevõtetel, mille raamatupidamise aastaaruandes toodud aruandeaasta näitajatest vähemalt kolm ületab järgnevaid näitajaid :
Audiitortegevuse seaduse jõustumisega 2010. aastal muutus auditikomitee moodustamine kohustuslikuks avaliku huvi organisatsioonidele Eestis. Avaliku huvi organisatsioonid on :
Auditikomitee moodustamine
Auditikomitee moodustamise aluseid reguleerib audiitortegevuse seaduse 2 ptk 2. jagu. Auditikomitee liikmed valib ja kutsub tagasi ettevõtte nõukogu või selle puudumisel ettevõtte kõrgeim juhtorgan. Ministeeriumi auditikomitee moodustab minister.
Liikmesus
Auditikomiteesse kuulub vähemalt kaks tegutseva valdkonna pädevat liiget, kellest vähemalt üks peab olema raamatupidamise või auditeerimise asjatundja. Auditikomitee liige peab tema valimiseks andma kirjaliku nõusoleku. Auditikomitee liige ei tohi olla : Auditikomitee esimees ei tohi olla ettevõtte nõukogu esimees. Enamik auditikomitee liikmetest, nende hulgas auditikomitee esimees, peavad olema auditeeritavast üksusest sõltumatud, välja arvatud juhul, kui kõik auditikomitee liikmed on ühtlasi selle moodustanud organi liikmed.
Auditikomitee tegevused
Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 537/2014, mis käsitleb raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannete kohustuslikku auditit, artikkel 39 lõige 6 määrab kindlaks Euroopa Liidu liikmesriikide auditikomitee ülesanded. Need ülesanded on järgmised :
Eesti audiitortegevuse seaduse § 98 kehtestab auditikomitee tegevuse alused. Auditikomitee ülesanne on jälgida ja analüüsida rahandusinformatsiooni töötlemist, riskijuhtimise ja sisekontrolli tõhusust, raamatupidamise aastaaruande või konsolideeritud aruande audiitorkontrolli protsessi; audiitorettevõtja ja seaduse alusel audiitorühingut esindava vandeaudiitori sõltumatust ja tegevuse vastavust teistele audiitortegevuse seaduse, ja kui see on asjakohane, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 537/2014 nõuetele. Auditikomitee kohustus on anda ettevõtte nõukogule või ministeeriumi ministrile ülevaade kohustusliku auditi tulemustest ja oma tööst. Audiitorettevõtja on kohustatud andma auditikomiteele ülevaate osutatud teenustest ja olulisematest tähelepanekutest ning esitama ettepanekuid riskijuhtimise ja kontrollisüsteemide kohta.
Auditikomitee ülesanne on teha ettepanekuid järgmistes küsimustes :
Auditikomitee ajalugu
Verstapostid auditikomiteede arengus
Ajukelme
Ajukestade täpne piiritlus pole tänapäeval selge, kuna eristatakse peaaju kestasid ja seljaaju kestasid. Peaaju kestad lähevad kuklaluu suurmulgu piirkonnas üle seljaaju kestadeks.
Roomajatel
Roomajatel koosneb ajukelme endomeninxist (koosnedes pehmekestast ja ämblikuvõrkkestast ) ja ectomeninxist, mis ümbritsevad pea- ja seljaaju.
Peaaju kestad
Koduloomadel koosnevad peaaju kestad :
Seljaaju kestad
Seljaaju ümbritseb kolm ajukesta: seljaaju-kõvakest (dura mater spinalis), seljaaju-ämblikuvõrkkest (arachnoidea spinalis) ja seljaaju-pehmekest (pia mater spinalis).
Ajaloolist
Ajukelme esmakirjeldus arvatakse leiduvat Edwin Smithi (1862) omandatud papüüruserullidel, mis on dateeritud aastaga 1534 e.m.a, kuid pärinevad tõenäoliselt tunduvalt varasemast ajast.
Vanakreeka filosoof Aristoteles kirjeldas oma töödes loomade kesknärvisüsteemi struktuure, tema arvates katsid aju kaks membraani.
Termini võttis kasutusele vanakreeka anatoom Erasistratus.
Patoloogia
Ajukelmepõletik on meningiit. Ajukelmekasvaja on suuraju- või seljaajukelmest lähtuv kasvaja ehk meningeoom.
Viljasto
Viljasto on eesti perekonnanimi.
Vilmre
Vilmre on eesti perekonnanimi.
Viljasto
Nimede eestistamisel määrati Viljasto uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Goldberg. Enn Viljasto palvel kanti Viljasto perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 339 all (Siseministeeriumi teadaanne 29. jaanuarist 1938).
Wayne'i maakond (Kentucky)
Wayne'i maakond (Wayne County) on maakond Ameerika Ühendriikides Kentucky osariigis.
Maakonna halduskeskus on Monticello.
Vilmre
Nimede eestistamisel määrati Vilmre uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Breiberg. Linda Vilmre palvel kanti Vilmre perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 211 all.
Wayne'i maakond (Kentucky)
Ajalugu
Maakond moodustati 1800. aastal.
Vilmre
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Vilmre Eestis 6 mehel ja alla viiel naisel.
Wayne'i maakond (Kentucky)
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 20 813.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
A. H. Tammsaare tänav (Tartu)
A. H. Tammsaare tänav on tänav Tartus Tähtvere linnaosas. Tänav on nimetatud eesti kirjaniku A. H. Tammsaare auks.
Tänav sai nime 1. aprillil 1980.
Armeenia Vabariiklik Partei
Armeenia Vabariiklik Partei (armeenia Հայաստանի Հանրապետական կուսակցություն, Hajastani Hanrapetakan Kusaktshuthjun, lühendatult HHK) on rahvuslik konservatiivne Armeenia partei, mis asutati 1990. aastal. HHK oli Armeenia võimupartei kuni 2018. aastani.
Gordona
Gordona on vald Itaalias Lombardia maakonnas Sondrio provintsis.
Gordona kõrgus merepinnast on keskmiselt 283 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Lovero
Lovero on vald Itaalias Lombardia maakonnas Sondrio provintsis.
Lovero kõrgus merepinnast on keskmiselt 515 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Mihkel-Matteus Luik
Mihkel-Matteus Luik alustas käsipalliga tegelemist 7-aastaselt. Esimeseks treeneriks oli tal Jüri Lepp. Noorusaja mängis Luik koduklubis HC Tallas, peatselt siirdus ta oma meeskonnaga esiliigasse, kus oli mängiv treener. 2011. aastal alustas Luik mängimist meistriliigas esindades võistkonda Aruküla/Tallas. Aasta hiljem sai võistkond nimeks SK Aruküla. SK Arukülast siirdus Luik HC Kehra ridadesse.
Hooaja 2013–2015 mängis Luik HC Kehra meeskonnas. Hooaja teisel poolel liitus taas SK Arukülaga ja 2016 hooaja esindas Luik pealinna klubi HC Tallas.
Jiaolong
Süvaveeliikuri meeskond on kahe- või kolmeliikmeline.
Juunis 2012 sukeldus kaheliikmeline meeskond Jiaolongiga Mariaani süvikusse 7062 m sügavusele.
Jiaolongi mõõtmed: pikkus 8,2 m, laius 3,0 m ja kõrgus 3,2 m. Kaal 22 tonni.
Roela mõis (Palamuse)
pisi|Mõisa peahoone varemed pisi|Valitsejamaja Roela mõis, varem Suurmõisa mõis (saksa keeles Rojel, varem Brackelshof) oli mõis ajaloolisel Tartumaal Palamuse kihelkonnas, nüüdisajal jääb kunagine mõis Mustvee valla territooriumile Jõgeva maakonnas.
Ajalugu
Roela mõisat on esmamainitud 16. sajandil, mil see kuulus Brackelite suguvõsale. XVI sajandi lõpus läks mõis Wrangellide perekonna kätte. 1725. aastast kuni 1919. aasta võõrandamiseni kuulus mõis Liphartide suguvõsale, viimseks omanikuks oli Otto von Liphart.
Mõisaansambel
Mõisa peahoone põles maha 31. juulil 1941 toimunud Roela lahingu käigus ning hävitati see lõplikult 1970. aastatel, mil Teises maailmasõjas säilinud varemed enamjaolt lammutati.
Eveko
Eveko Segakoor on Otepääl tegutsev segakoor.
Nimi
Algusaastatel nimetasime end noortekooriks. Mõni aasta hiljem jõudsime arusaamisele, et kooril peab ikka pärisnimi ka olema. Ühel kooriüritusel korraldatud nimekonkursil tuli paljude ideede seast esile EVEKO, mis võiks lahtiseletatult kõlada kui EVE Koor.
Dirigendid
Eve Eljand oli koori esimene dirigent, kes ladus vundamendi Eveko koorile. Eveko dirigendi rollis on olnud ka Mari Tooming, kellega eelkõige õppisime iseend ning muusikat kuulama ja kuulma. Oma vaikse ja hapra olekuga suutis ta kogu koori sundimatult enda taktikepi all kaunilt helisema panna. Koorijuhi teatepulga võttis üle toonane Otepää Muusikakooli direktor Pirika Sööt, kellega koostöö lõppes pärast Vänleki festivali Norras. Edasi tegutsesime meie endi seast sirgunud dirigendi Lembi Oja juhendamisel. Lisaks koorijuhtimisele tuli Lembi sulest nii mõnigi põnev kooriseade tuntud lauludest. Alates 2008. aasta sügisest jätkab Lembi pisipere kõrvalt abidirigendina ning uueks peadirigendiks kauplesime siitkandist pärit kuid üle Eesti tuntud koorijuhi Vilve Maide – temaga koostöö on andnud koorile värske hingamise. Vilve on väga suurt rõhku hakanud panema hääleseadele ning koori kui terviku heale kooskõlale. Kooriproovid on muutunud tänu Vilve pühendumisele ja uutele töömeetoditele kooriliikmete jaoks energilisteks ja uskumatult tulemuslikeks. Hea meel on tõdeda, et igalt dirigendilt oleme õppinud midagi head ja iga koorijuht on andnud oma panuse Eveko arengusse.
Majandamine
Aegade algusest on koor üsna iseseisev olnud. Koori majanduslik tegevus on olnud võimalik tänu kooriliikmete liikmemaksudele ning omavalitsuse ja üksikute sponsorite toele. Aastate eest välisreisidel toimunud kontserdid on samuti koorikassat täitnud. Viimastel aastatel oleme ürituste läbiviimiseks saanud ka projektipõhist abi. Organisatoorse poole pealt toimisime 1990ndate keskpaigast seltsina. Mittetulundusühing Eveko Koor asutati sügisel 2006. Koori kõrgeimaks juhtorganiks on üldkoosolek, kuhu kuuluvad kõik lauljad ja dirigent. Muusikalise poole arengu eest kannab eelkõige hoolt dirigent koos abidirigendiga. Koori majandustegevuse ja organisatoorse poole eest seisab hea kolmeliikmeline juhatus, kuhu kuulub ka koorivanem.
Esinemispaigad
Eesti piires on Eveko esinemispaikadeks läbi aastate olnud Otepää, Pühajärve, Sihva, Sangaste, Laatre, Lüllemäe, Valga, Tõrva, Kanepi, Rõngu, Urvaste, Pärnu, Viljandi, Põlva, Pikajärve, Räpina, Vastseliina, Võru-Kubija, Võnnu alevik, Türi, Tartu, Tallinn... Piiri taga oleme üles astunud Otepää sõpruspiirkondades Rootsis (Stockholm, Eckerö, Birka, Drottingholm, Eckebyhov,…) Norras (Sel), Soomes (Vihti), Saksamaal (Tarp, Flensburg ja Hamburg). Koorilauluga oleme üles astunud väga erinevates kohtades: kirikus, kõrtsis, kuuse all, koolimajas, kontserdisaalis, kaubamaja trepil, heinaküünis, laululaval, …
Menüü
Evekot võiks pidada muusikalises mõttes kõigesööjaks: repertuaaris on oma koha leidnud eesti koorimuusika klassika, rahvalaulude töötlused, parimad palad parimatelt autoritelt Eesti levimuusikas, katked suurvormidest, kiriklik muusika, kaunid jõululaulud ning sekka ilmalikke naljalugusid ja ka lihtsaid lastelaule, mis koori tarbeks huvitavasse vormi valatud. Meile pole võõrad ka teiste rahvaste laulud, pärinegu need siis suurest Venest või Lätist, Rootsist või Aafrikast, Saksamaa ja Soomeni välja.
Liikmesus
Eveko on 2010. aastast Eesti Segakooride Liidu liige. Samuti oleme Laulu- ja Tantsupeo Protsessis osalevate kollektiivide ametlik liige. Oleme end sidunud ka võrukeelsete Uma Pido laulupidudega.
Eveko liikme staatus
Kooriliikmed on võrdsed sõltumata oma laulu- või eluaastate pikkusest, lauluhääle või nooditundmise võimest, poliitilisest või majanduslikust positsioonist. Kõigil on õigus ja ka kohustus osaleda kõigis koori ettevõtmistes, valida ja olla valitud juhatusse, abistada koori ja selle liikmeid vastavalt oma oskustele ja võimetele.
Voolahe
Nimede eestistamisel määrati Voolahe uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Vogt (1936. aastal Tallinnas). Eevart Voolahe palvel kanti Voolahe perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 272 all (Siseministeeriumi teadaanne 3. oktoobrist 1936).
1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Saatmata jäänud kiri
"Saatmata jäänud kiri" on 1959. aastal valminud Nõukogude Liidu mängufilm.
Sisu
Kolm geoloogi lähevad koos teejuhiga Siberi taigasse ekspeditsioonile otsima teemandileiukohta. Teejuht Sergeile hakkab meeldima Tanja, kes on aga suhtes Andreiga. Tükk aega jäävad otsingud tulemusteta, kuid lõpuks õnnestub geoloog Tanjal teemandileiukoht avastada. Ent rõõm jääb üürikeseks. Hommikul, kui grupp peaks ära sõitma, puhkeb suur metsatulekahju, mis lõikab nad paadist ära. Teejuht Sergei saab tules surma. Geoloogid sattuvad raskesse olukorda, ümberringi on taiga sadade kilomeetrite ulatuses tules. Lõpuks puhkeb lumetorm, Andrei ja Tanja hukkuvad. Ainult Sabininil õnnestub välja jõuda jõe äärde, kus päästjad ta leiavad.
Vilur
Nimede eestistamisel määrati Vilur uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Janson, Jantson ja Jürjentaal. Arseni Viluri palvel kanti Vilur perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 176 all (Siseministeeriumi teadaanne 15. novembrist 1935).
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Vilur Eestis 5 mehel ja 7 naisel.
Aasa tänav (Viljandi)
pisi|Hoone Aasa tänav 6 Aasa tänav on tänav Viljandis Kesklinna linnaosas.
Tänav saab alguse Tartu tänavalt ja kulgeb Viljandi linnastaadioni parklaga kügnevalt Järve tänava lõpuosani.
Tänava pikkus on 175 m. Tänav sai nime 1924. Aasa uulitsa nimi on ajakirjanduses kasutusel juba 1909. aastal.
Arhippa Perttunen
Arhippa Perttunen (1769 Latvajärvi, Arhangelogorodi kubermang – 7. detsember 1841 Latvajärvi) oli Karjala runolaulik, kelle lauludel põhineb märkimisväärne osa (umbes üks kolmandik ) Elias Lönnroti koostatud Soome rahvuseeposest "Kalevala".
Kokku on Arhippalt kirja pandud ligi 80 laulu (kokku üle 4000 värsirea). Nende laulude poeetilist väärtust ja täielikkust on hinnanud kõik tema runodega tegelenud teadlased.
Elulugu
Ta sündis 1769. aastal Latvajärve külas Valge mere Karjalas. Tema sünniaeg oli pikka aega selgusetu. Lönnröt oli oma märkmetes kirjeldanud Arhippat 80-aastase vanamehena, seetõttu arvati ta olevat sündinud 1754. aastal. Petroskoi folklorist Toivo Väisänen tegi 1962. aastal Arhangelski arhiivis kirikuraamatute järgi kindlaks, et Perttuse tegelik sünniaasta on 1769.
Runolaulmist õppis ta isalt, keda kutsuti Suur-Iivanaks. Iivana oli kala-, põllu- ja laulumees, kes muuhulgas oli tuntud suure kasvu ja jõu poolest.
Arhippa elas Latvajärvel kogu oma elu, suri 1841. aastal ja on maetud küla kalmistule.
Kohtumine Lönnrotiga
25. aprillil 1834 kohtus Arhippa Latvajärvel Elias Lönnrotiga, kes oli parajasti sealkandis oma viiendal rahvaluulekogumisretkel. Kahe-kolme päeva jooksul kirjutas Lönnröt üles suure hulga Arhippa lauldud repertuaarist (üle 4000 värsirea ), millest olulisema osa moodustasid mitmed Kalevala-ainelised runolaulud, nende hulgas näiteks "Sampo tsükkel". Lönnröt pidas Arhippat kõige meisterlikumaks ja teadjamaks laulikuks, keda ta kunagi oli kohanud. Samuti arvas ta, et neid laule poleks võimalik olnud enam kusagilt mujalt leida. Arhippa ise ütles Lönnrötile, et tema isa oli olnud temast mitu korda võimekam laulik, ja väitis, et isa laulurepertuaari üleskirjutamine oleks võtnud nädalaid. Lisaks avaldas ta arvamust, et runolaulmise ajad olid juba möödas, ning arvas end kuuluvat viimasesse lauluoskajate põlvkonda.
Isiklikku
Arhippat ja Miihkalit mainitakse põgusalt "Kalevala kuulsaimate laulikutena" Lennart Meri 1970. aasta dokumentaalfilmis "Veelinnurahvas", millest osa filmiti Latvajärve saarel.
Mälestuse jäädvustamine
Tema järgi on nimetatud mitu tänavat Karjala Vabariigi asulates ja Karjala Vabariigi riiklik autasu.
Samuti on tema järgi nimetatud Arhippa Perttuse fond, mis tegeleb Valge mere Karjala kultuuripärandi uurimise ja kaitsega.
Wardi maakond
Wardi maakond on maakond mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis:
Kuzebai Gerd
pisi|Kuzebai Gerd (1898–1937) Kuzebai Gerd (kodanikunimega Kuzma Tšainikov; 14. jaanuar (2. jaanuar vkj) 1898 – 1. november 1937) oli udmurdi kirjanik ja ühiskonnategelane, esimene erialahariduse saanud udmurdi folklorist ja etnograaf.
Kuzebai Gerd sündis talupoja perekonnas Udmurtias (tolleaegse haldusjaotuse järgi Vjatka kubermangus) Kogo-Dokja (Suur-Dokja) külas (praeguse haldusjaotuse järgi Vavoži rajoonis Udmurtias). Põhikooli lõpetamise järel õppis õpetajate seminaris. Seejärel töötas õpetajana.
Aastatel 1922–1925 õppis ta Moskvas kirjandusinstituudis, 1926–1929 oli NSV Liidu idarahvaste instituudis aspirantuuris.
Kuzebai Gerd oli üks udmurdi kirjanduse rajajatest. 1920. aastal asutas ta lasteajakirja Muš ja 1926. aastal udmurdi kirjanike organisatsiooni. Ta avaldas kolm luulekogu. Lisaks luulele kirjutas ta ka näidendeid ja proosat. Samuti avaldas ta etnoloogia- ja rahvaluulealaseid töid.
Kuzebai Gerd oli üks esimesi Venemaa soome-ugri rahvaste haritlasi, kes haakus hõimuliikumise ideedega. Ta pidas väga oluliseks udmurtide suhtlemist Eesti, Soome ja Ungari hõimuaktivistidega. Lisaks oli ta veendunud leninist ja marksist, kes leidis, et Oktoobrirevolutsioon andis udmurdi rahvale suured võimalused.
13. mail 1932 arreteeriti Kuzebai Gerd süüdistatuna kontrrevolutsioonilises kodanlik-natsionalistlikus tegevuses. 9. juulil 1933 mõisteti ta surma mahalaskmise läbi, kuid Maksim Gorki sekkumisel asendati surmaotsus 10-aastase vangistusega. Kuid 1. novembril 1937 lasti ta vangilaagris NKVD troika otsuse põhjal maha. Kuzebai Gerd rehabiliteeriti postuumselt 1958. aastal.
Eesti keeles on 2009. aastal ilmunud Kuzebai Gerdi teoste valimik "Olen udmurt". 2012. aastal ilmunud kogumikus "Varsti on jälle kevad : valik udmurdi proosat : 39 lugu 34-lt autorilt aastatest 1890-2010" on avaldatud ta jutustus "Matii : ühe udmurdi neiu elu".
Richard Kivit
Richard Kivit (Richard Martin Karl Kivit; 12. märts (27. veebruar vkj) 1888 Tartu – 11. märts 1981 Ludwigsburg, Saksamaa) oli eesti karikaturist, raamatuillustraator ja kunstnik.
Richard Kivit omandas alghariduse Tartu õpetajate seminari algkoolis, hiljem õppis edasi Hugo Treffneri Gümnaasiumis. Kunsti õppis 1904–1905 Tartu Saksa Käsitööliste Seltsis R. J. von zur Mühleni juhendusel.
Tema esimesed graafilised tööd illustratsioonidena venekeelsele õpikule ilmusid juba 1910. aastal. Hiljem avaldati tema karikatuure ajalehtedes Meie Aastasada ja Postimees. Esimese maailmasõja ajal töötas ta sõjatööstuse komitees vanemjoonistaja ja instruktorina.
Pärast sõda töötas Tartu kolmes koolis joonistusõpetajana. 1921.–1922. aastal täiendas end Hans Hermanni juures Berliinis akvarelli ja graafika alal.
1935. aastast töötas kirjastuses Ilutrükk graafikuna. Kuulus Tartu Kirjanduse ja Kunsti Klubi juhatusse.
Looming
Richard Kivit oli väga viljakas lasteraamatute illustraator. Tema illustreeritud on näiteks järgmised lasteraamatud: "Piibelehe neitsi", "Viisk, põis ja õlekõrs", "Muna", "Pereema Aino", "Kuidas jõuluvana leidis endale ameti", "Rahvavanema lapsed", "Rohelise päikese maa", "Kaval Ants ja vanapagan", "Albikära Ants", "Loomade pidu", "Kodulinnud", "Koduõuel", Johannes Käisi aabits ja 1933. aastal Luige trükikojas välja antud aabits. Samuti on ta valmistanud palju eksliibriseid.
Richard Kivit on Mõisaküla Maarja-Magdaleena kiriku altarimaali "Kristus Peetrusega merel" (1936) autor.
Kuopio Ülikool
Kuopio Ülikool oli Soomes Kuopios 1966–2010 tegutsenud ülikool. 2010 moodustati Kuopio ja Joensuu Ülikooli liitmisel Ida-Soome Ülikool.
Õuna tänav (Viljandi)
Õuna tänav on tänav Viljandi linnas.
Tänava pikkus on 347 m.
Võrguteavik
Võrguteavik ehk võrguväljaanne ehk veebiväljaanne on identifitseeritav informatsiooni kogum, mis on tehtud üldsusele kättesaadavaks Internetis.
Websteri maakond (Kentucky)
Websteri maakond (Webster County) on maakond Ameerika Ühendriikides Kentucky osariigis.
Maakonna halduskeskus on Dixon.
Ajalugu
Maakond moodustati 1860. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 13 621.
Challengeri sügavik
Challengeri sügavik asub Vaikse ookeani läänepoolses osas paiknevas Mariaani süvikus.
Padise vald (Harju-Madise kihelkond)
Padise vald (ka Kloostri vald; saksa keeles Padis (Kloster)) oli vald Harjumaal Harju-Madise kihelkonnas. Vallamaja asus tänapäeva Padise küla territooriumil. pisi|350px|[[Eesti haldusjaotus 1925. aastal]] 1866. aasta vallaseadusega muutus Padise kloostri mõisavald mõisast sõltumatuks haldusüksuseks.
1891. aastal liideti Padise vallaga Vasalemma, Leetse-Pallaste, Ämari ja Põllküla vald. 1893. aastal liideti veel endiste Risti ja Hatu mõisa maad, mis eraldati Nõva vallast, ning Laoküla ümbrus.
1935. aastal oli Kloostri vald pindalalt riigi suurim ja rahvaarvult Harjumaal teisel kohal.
1938. aastal nimetati Kloostri vald ümber Padise vallaks.
1939. aasta valdade reformiga läks valla maa-ala uue Padise valla koosseisu, välja arvatud Margareta Saub maatüki, Põllküla asundustalude nr. A-30 ja Vanaasema nr. A-31, põhja pool Tallinna-Keila raudteed asuvate Põllküla asunduse heinamaade, Klooga aedlinna osa, valla lahusosa – Valgeristi mets nr. 61 talu – ja heinamaatükkide nr. 40, A-18 ja A-30 maa-alad.
Samuel Morland
paremal|pisi|303x303px|Peter Lely portree Morlandist, 1645 '''Sir Samuel Morland, 1. baronet (1625 – 30. detsember 1695), ka Moreland''', oli 17. sajandil tegutsenud inglise akadeemik, polühistor, diplomaat, spioon, leiutaja ja matemaatik, kes on seotud varajaste arvutusmasinate, hüdraulikaseadmete ja auru jõul töötavate agregaatide arenguga.
Indrek Salis
pisi|Indrek Salis 13. mail 2014 Nõmme mälumängu finaalis Foto: Ave Maria Mõistlik Indrek Salis (sündinud 16. novembril 1962) on eesti insener, mälumängur ja sporditegelane.
Haridus
Lõpetas 1981. aastal Tallinna 8. keskkooli. Seejärel õppis Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusteaduskonnas ja lõpetas 1986. aastal TPI veevarustuse ja kanalisatsiooni erialal, 1992. aastal sai samal erialal Tallinna Tehnikaülikoolist magistrikraadi.
Töö
1996. aastast töötab Schöttli Keskkonnatehnika AS-i tehnikadirektorina.
Mälumäng
Ta on Eesti Mälumänguliidu juhatuse esimees.
Ta on kuulunud TV3 saate "Kes tahab saada miljonäriks?" tarkade klubisse.
Saavutused
Indrek Salis võitis 2005. aastal Tallinnas toimunud mälumängu Euroopa meistrivõistlustel individuaalarvestuses hõbemedali ja Eesti koondises riikide arvestuses pronksmedali.
Telesaatevõite
2005. aastal võitis ta Eestis teise inimesena (pärast Jevgeni Nurmlat) pool miljonit krooni telesaates "Kes tahab saada miljonäriks?".
Parteiline tegevus
1996. aastast Reformierakonna liige. Kandideeris 2011. aasta Riigikogu valimistel, kuid ei osutunud valituks.
Tuul (perekonnanimi)
Tuul on eesti perekonnanimi.
2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Tuul 355 inimesel: 186 mehel ja 169 naisel. Perekonnanimede levikult on Tuul meeste puhul 332. ja naiste puhul 437. kohal. Perekonnanimi Tuul on levinuim Viljandi maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 7,18.
Lavi ohvrikivi
Lavi ohvrikivi on ohvrikivi Virumaal Viru-Jaagupi kihelkonna Lavi külas.
Vooremaa (perekonnanimi)
Vooremaa on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Vooremaa uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Adamson, Vöhrmann, Voormann, Vöörmann ja Vormann. Jakob Vooremaa palvel kanti Vooremaa perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 232 all (Siseministeeriumi teadaanne 18. maist 1936).
Beljovi rajoon
Beljovi rajoon (vene keeles Белёвский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Tula oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Beljovi linn.
Rajoon piirneb põhjas Suvorovi rajooniga, kirdes Odojevi rajooniga, kagus Arsenjevo rajooniga, lõunas Orjoli oblastiga ja läänes Kaluga oblastiga.
Rajooni pindala on 1190 km². Elanike arv oli 2012. aastal 20 663, 2009. aastal 21 823 ja 2002. aastal 24 912.
Beljovi rajoonis on 171 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Beljovi linna) ja kahe külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Oka, Võrka, Setuha, Bobrik ja Ruka.
Otto Wilhelm Ludwig Kettler
Otto Wilhelm Ludwig Kettler (8. juuli / 20. juuli 1809 Juuru – 8. veebruar / 20. veebruar 1852 Lihula) oli Eesti vaimulik.
Ta õppis Tallinna toomkoolis ja aastatel 1827–1830 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Pärast ülikooli lõpetamist töötas koduõpetajana. Ordineeriti 29. mail / 10. juunil 1838 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1838–1852 Lihula ja Kirbla koguduse õpetaja. Ühtlasi oli ta 1845. aastal toimunud usupuhastuse ja Augsburgi usutunnistusele pühendatud pidustuste ajal asutatud abipiibliseltsi eestseisja.
Isiklikku
Tema isa Samuel Christian Kettler oli Juuru Mihkli koguduse õpetaja, vanaisa Kaspar Anton Kettler oli Karuse ja Hanila koguduse õpetaja, teine vanaisa Anton Friedrich Bornwasser oli Rõuge Maarja koguduse õpetaja, vanavanaisa Christian Anton Kettler oli Karuse, Hanila ja Varbla koguduse õpetaja, teine vanavanaisa Johann Friedrich Gernet oli Vigala Maarja koguduse õpetaja. Tema onu Johann Theophilus Gottlieb Kettler oli Hargla ja Lääne-Nigula koguduse õpetaja, vanaonu Adam Johann Kettler oli Kose Püha Nikolause koguduse õpetaja. Tema vend August Anton Kettler oli Juuru Mihkli koguduse õpetaja, tema õde Sophie Juliane Emilie oli abielus algul Ambla Maarja koguduse õpetaja Paul August Ferdinand Glanströmiga, hiljem tema venna Mihkli Miikaeli koguduse õpetaja Theodor Friedrich Glanströmiga. Tema abikaasa isa Christoph Friedrich Mickwitz (1773–1851) oli Lihula ja Kirbla koguduse õpetaja, abikaasa vanaisa Christoph Friedrich Mickwitz oli Koeru koguduse õpetaja.
Betooni tänav (Pärnu)
Betooni tänav on umbtänav Pärnus Rääma linnaosas.
Tänava pikkus on ligikaudu 477 meetrit.
Ajalugu
Tänav sai nime 20. detsembril 2001.
Mandliroheline
Mandliroheline seostub värskuse ja rahulikkusega, on õrn ja rahustav värvitoon.
Ajaloost
Õrnrohelisi kangaid on moes olnud juba iidsetest aegadest, kuid värvinimetus vert amande ilmub esmakordselt 1856. aastal; selle loomine on omistatud õmblejanna Bernard-Jammèsile. Eristati tumedat ja heledat mandlirohelist. "Mandlivärvi" võib tähendada ka beeži või pruuni tooni, seepärast täpsustatakse muis keeltes sageli, et tegemist on rohelise värvitooniga: vert amande, almond green.
Variatsioonid
ISCC-NBS-i värvisõnaraamatu "Color: Universal Language and Dictionary of Names" järgi võib mandliroheline (almond green, light almond green) olla hele, keskmine või tume kollakasroheline, või hoopis hallikasroheline.
Prantsuskeelne värvinimetuste portaal pourpre.com annab mandlirohelise vasteks toonivahemiku erksast jahedavõitu helerohelisest kahvaturoheliseni.
Kunstitarvete tootja Cansoni Mi-Teintes' seeria pastellpaberi üks toone on vert amande 'mandliroheline', eesti keelde on see tõlgitud helerohelisena.
Kasutamine
Nimetust mandliroheline kohtab 1920. ja 1930. aastate Eesti ajakirjade moenõuannetes riietuse kontekstis. Moe kontekstis kasutatakse sõna tänapäevalgi.
Nagu pistaatsiaroheline ja laimirohelinegi on mandliroheline toon kasutusel kosmeetikas, sisekujunduses , kodutekstiilides ja rõivastuses, kodutehnika ja sõidukite värvusena.
Tammekann
Nimede eestistamisel määrati Tammekann uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Jürgenson.
1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Nime kandjaid
August Tammekannu järgi on nime saanud ka Villa Tammekann.
Sulev Lember
Sulev Endel Lember (25. märts 1924 Liiküla, Saaremaa – 1981) oli Saaremaalt pärit kooliõpetaja ja -juht.
Elulugu
Sulev Lember sündis Liikülas kohaliku algkooli õpetaja kohusetäitja ja hilisema juhataja Oskar Lemberi (1897–1987) ning Pärsamaa vallast pärit Helmi (1903–1978) esimese lapsena. Sulevil olid nooremad vennad Ilmar, Heino, Olev ja Uudo Lember.
1928. aastal kolis ema lastega Suur-Pahila külla, et majandada pärast vana peremehe surma pereisa vanemate Allika kodutalu. Isa jätkas töölkäimist 30 kilomeetri kaugusel asuvas koolimajas. Sulev õppis 1930–1935 Pahila algkoolis ning seejärel 1935–1942 Saaremaa Ühisgümnaasiumis.
Pärast kooli lõpetamist taotles ta Saksa okupatsiooni aegselt Saare maakonnavalitsuselt määramist kooliõpetaja ametikohale ning määratigi samal suvel Leisi algkooli õpetaja kohusetäitjaks ning sügisel ka Leisi põllundusõpilastekooli õpetaja kohusetäitjaks. Koormuse vähenemisega seoses suunati ta 1943. aastal Kuressaaresse Saaremaa tagavaraõpetaja kohusetäitja ametisse ning määrati sama aasta suvel Pärsama algkooli juhataja kohusetäitjaks. Selles ametis jätkas ta ka Nõukogude ajal aastatel 1944–1947. Aastatel 1947–1948 töötas Sulev Lember Roobaka mittetäieliku keskkooli direktorina ning 1948–1949 Saaremaa haridusosakonna koolide inspektorina.
Külluse printsiip
Külluse printsiip (inglise keeles principle of plenitude) väljendab seisukohta, et loodu eksistents ja külluslikkus peab olema sama suur kui eksistentsi võimalikkus, olles seega kooskõlas oma lõpmatu ja ammendamatu allikaga. Printsiibi nimetas nõnda Arthur Lovejoy (1873–1862), kes käsitles seda mõistet oma teoses "Olemise suur ahel" ("The Great Chain of Being: A Study of the History of an Idea", 1936). Külluse printsiip rakendub olemise ahelas.
Printsiibi filosoofilised põhjendused
Kui lõpmatul ammendamatul allikal oli alust muuta mingid võimalikkused tegelikuks – ja me teame, et see alus on tal olnud, sest tegelik maailm on ju olemas – siis pidi tal olema alus aktualiseerida iga tema loomusega kooskõlaline võimalikkus. Kui mõni asi, mis võiks eksisteerida, jääks eksisteerimata, siis see viitaks loova printsiibi ahtrusele või "kadedusele".
Arthur Lovejoy on eristanud külluse printsiibi kahte versiooni: staatiline versioon, milles universum on pidevalt külluses ja mitmekesisuses ja ajutine versioon, milles universumi küllus ja mitmekesisus järk-järgult aja jooksul kasvavad.
Ajalugu
Külluse printsiip sisaldus arusaamades suurest olemise ahelast, mis ulatus madalaimast ussikesest kõrgeima seeravini (sest see tagab ka olendite olemasolu meie ning Jumala vahel). Seda sisaldab ka 18. sajandi lõpu ja 19. sajandi optimistlik usk, et hing tõuseb või vähemalt võib tõusta täiuslikkuse astmeid mööda pidevalt kõrgemale.
Arthur Lovejoy täheldas selle printsiibi tähtsust kreeka ja keskaja mõtlemises. Külluse printsiibi algeid leidub Lovejoy arusaama järgi vanakreeka filosoofi Platoni dialoogis "Timaios", kus autor rõhutab kõigi võimalikkuste translatsiooni aktuaalseks tegelikkuseks.
Lisaks Platonile on külluse printsiibil olnud ajaloo lõikes mitmeid toetajaid: Epikuros, Augustinus, Canterbury Anslem, Aquino Thomas, Spinoza, Kant, Giordano Bruno.
Mantello
Mantello on vald Itaalias Lombardia maakonnas Sondrio provintsis.
Jeruusalemma algkogudus
Jeruusalemma algkogudus on aasta 30 m.a.j kevadel jeesusliikumise mõjul tekkinud esimene rühmitus Juudamaal, mis püsis kuni 132 m.a.j.
Jeruusalemma kogudus kujunes kiiresti. Aeglane kujunemine oleks Jeruusalemmas (kui juutluse keskmes) kiiresti summutatud, sest kujunevat kristlust peeti ohtlikuks, ülemprestritele ja saduseride erakonna esindajatele. Seda näitavad Stefanose surm ja Pauluse (Sauluse) innukus koguduse tagakiusamisel. Koguduse rajamine pidi toimuma küllalt kiiresti. Kui arvestada Jeesuse surma ajaks kevadpühad aastal 30 ja Pauluse pöördumise tõenäoliseks ajaks aastad 32–34, siis Jeruusalemma koguduse hellenistliku erakonna vaenamine ja linnast minema ajamine võis toimuda enne Pauluse pöördumist. Seega kogudus pidi üsna kiiresti saavutama sellise mõjukuse, et vaenamisele vastu pidada.
Uku Masing arvab, et lisaks Jeruusalemma kogudusele oli algusest peale oluline ka Galilea kogudus. Nende koguduste vahel valitses võistlus esikoha pärast. Masing arvab, et Galilea koguduse tähtsus on maha vaikitud (kuid peegeldub veel mõningates evangeeliumide pärimuskihistustes). Vaikimise põhjus võis olla Jeruusalemma algkoguduse juhtide soov olla ainus algkogudus. Apostlite tegudes kajastatakse peamiselt Pauluse tegevust, Jeruusalemma kogudust aga ainult seoses Paulusega. Galilea kogudusi ei mainitagi. (Vaikitakse ka Jeruusalemma koguduse esimesest juhist, sest paavstide loend algab Siimon Peetrusest (Galilealane), mitte Jaakobusest.)
Kuna juudakristlased (natsareenid) ei osalenud 66. aasta ülestõusus, siis pidid nad Simon bar Kochba ülestõusu eest põgenema 132. aastal Süüriasse, Jordani jõe idakaldal asuvasse Pellasse. Peale ülestõusu kaotust ei tohtinud juudid Jeruusalemma naasta.
Ida-Siberi–Vaikse ookeani naftajuhe
Ida-Siberi–Vaikse ookeani naftajuhe (Нефтепровод "Восточная Сибирь - Тихий океан" (ВСТО)) on ehitatav naftajuhe Venemaa toornafta toimetamiseks Vaikse ookeani äärsetele Aasia riikidele (Jaapan, Hiina, Korea).
Naftajuhtme planeeritud kogupikkus on 4188 kilomeetrit. Naftajuhtme ehitaja ja käitaja on Transneft.
Torujuhtme ehitus algas 2006. aastal.
Abaja tänav (Kuressaare)
Abaja tänav on tänav Kuressaares.
Tänav saab alguse Veski tänavalt ja suundub edelasse. Tänav ristub Töö ja Suur-Sadama tänavaga, millest teisel pool jätkub samas sihis Lootsi tänav. Abaja tänav algab uuesti Suur-Sadama tänaval veidi lõuna pool. Abaja tänava lõpus kohtub sellega paremalt pool tulev Kaluri tee.
Tänav sai nime 17. veebruaril 1939.
Anuta keel
Anuta keel kuulub Austroneesia hõimkonda, Kesk-Ida-Austroneesia keelkonda, Polüneesia keelte hulka. Keelt räägitakse Anuta saarel, vähesel määral ka Tikopia saarel. Keele kõnelejaid on 270 (1999. aasta andmetel). Keel on väljasuremisohus.
Kaashäälikud
Kaashäälikud: /p/ /t/ /k/ /b/ /d/ /g/
/v/ ja /w/ ei ole eristatavad häälikud. Tavaliselt hääldatakse mõlemat kui helisevat /v/-i. Sellist häälikut nagu /f/ ei esine.
Huvitav fakt anuta keele puhul on selle väike konsonantide hulk: ainult 8 foneemiga anuta keel on seega üheste väheste maailma elavate keelte seas sellise eripäraga.
Väike hulk kaashäälikud on ilmselt foneemilise koondamise tulemus(ühinemine ja ärakaotamine), mis kõrvaldas kõik kolm hääldavat frikatiivi, samamoodi ka külghäälikud ja kõrisulghäälikud algsest polüneesia keelest. Täpsemalt rääkides, anuta keeles on /p/ ja /f/ muutunud /p/-ks ning /t/ ja /s/ on muutunud /t/-ks. Lisaks on /r/ ja /l/ muutunud lihtsalt /r/-ks. Kõrisulghäälikud ja /h/ on muutunud nulliks, samamoodi ka /s/ mõnel juhul. Algne polüneesia keele /w/ on anuta keeles muutunud /v/-ks(keele ainuke frikatiiv).
Täishäälikud
Täishäälikud: /a/ /aa/ /e/ /ee/ /i/ /ii/ /o/ /oo/ /u/ /uu/
Anuta keele vokaalsüsteem koosneb viiest põhivokaalist ja nende pikematest vastetest. Hääliku pikkusest oleneb sõna tähendus.
Näide. ’matua’ tähendab abikaasat(mees/tähtis/peamine), aga ’maatua’ tähendab vana või vana inimest ning ’maatuaa’ tähendab vanemat. Üks tähtis probleem kõnes on õigesti mõistmine, kas rõhutatakse silpi või kasutatakse lihtsalt pikemalt silpi. Enamus kontekstis sellel küll vahel pole, sest lause sees saadakse mõttest aru.
Üheks eripäraks on kõnekeeles, eriti kiires ja tormakas, rõhuta vokaalide ära jätmine. Kui täishäälik on sõna keskel, võib juhtuda, et hääldatakse hoopis 2 konsonanti kõrvuti ja täishäälik ei kõla. Näiteks. ’momoe’ (magada) on tihti hääldatud kui ’mmoe’. Rõhuta täishäälikud sõna lõpus jäetakse lihtsalt ära ja sõne lõpebki kaashäälikuga.
Isikulised asesõnad
Kui asesõna on lauses üksi, kasutatakse abisõna ’ko’.
Näide. „Mea koi ai?“ (Kes seal on?) ning vastus oleks „Ko au“ (See olen mina).
Respublika
Respublika on Kõrgõzstani partei, mida juhib Ömürbek Babanov.
Anuta keel
Tegusõnad
Anuta keeles on lisaks lõpmatu plussi (infinite plus) ajavormile veel ka 4 järgmist vormi:
Associação Chapecoense de Futebol
Associação Chapecoense de Futebol (ka lihtsalt Chapecoense) on Brasiilia linna Chapecó jalgpalliklubi. See mängib Brasiilia kõrgliigas Campeonato Brasileiro Série A ja Santa Catarina osariigi meistrivõistlustel Campeonato Baiano.
Respublika
Partei loodi ametlikult 2010. aasta juunis. Partei kodulehe sõnul asutati see 2007. aastal.
Anuta keel
Tegusõnad
lõpmatus- ’ke’
Associação Chapecoense de Futebol
Klubi kodustaadion on Arena Condá.
Klubi asutati 1973. aastal eesmärgiga taastada Chapecó linnas jalgpallitraditsioone. Santa Catarina osariigi meistriks tuli Chapecoense esimest korda 1977. aastal. Kokku on osariigi meistriks tuldud kuuel korral, viimati 2017. aastal. Võrdlemisi väikse klubina pääses Chapecoense esimest korda Brasiilia kõrgliigasse 1978. aastal. Kõrgliigasse jõuti tagasi alles 2014. aastal. Chapecoensel on olemas oma meeskond ka saalijalgpallis ning kahel korral on tuldud osariigi meistriks.
2016. aastal oli Chapecoense tegemas suurepärast hooaega, kui Lõuna-Ameerika klubide meistrivõistlustel Copa Sudamericana oldi jõutud finaali. 28. novembril oli Chapecoense meeskond suundumas Copa Sudamericana finaalmatšile Colombiasse, kuid meeskonda ja tugipersonali vedanud lennuk kukkus Colombias Medellíni linna José María Córdova rahvusvahelise lennujaama lähedal alla (LaMia lend 2933). 77 pardal viibinud inimest pääses eluga kuus, teiste seas kolm mängijat. Pärast seda otsustas Lõuna-Ameerika jalgpalliliit CONMEBOL, et finaalmatši ei peeta ja Chapecoense kuulutatakse Copa Sudamericana meistriks.
2017. aasta alguses ehitati Chapecoense esindusmeeskond uuesti üles ning Chapecoensele laenasid mängijaid Brasiilia ja Argentina tippklubid. Copa Sudamericana meistrina pääses Chapecoense järgmisel hooajal Lõuna-Ameerika kõige tähtsama klubide sarja Copa Libertadorese alagrupiturniirile. Oma alagrupis saadi kolmas koht. See tähendas, et jätkatakse mängimist Copa Sudamericana teises ringis, kus alistati Argentina klubi Defensa y Justicia. Kuueteistkümnendikfinaalis kaotati teisele Brasiilia klubile, Flamengole ja langeti konkurentsist. 2017. aasta hooaja Brasiilia meistrivõistlused kujunesid Chapecoense jaoks läbi aegade kõige edukamateks, kui hooaeg lõpetati kaheksanda kohaga. Kaheksas koht kindlustas klubile järgmiseks hooajaks pääsu Copa Libertadorese teise ringi. Seal tuli aga võtta vastu kaotus Uruguay klubilt Nacional.
Respublika
Vastaste süüdistuste kohaselt ostis Babanov partei. Babanov eitab seda. Tema väitel asutati Respublika 2007. aastast eksisteerinud, Kamtšibek Uzakbajevi asutatud partei El talabõ (Эл талабы), baasil.
Anuta keel
Tegusõnad
tulevik- ’ka’
Respublika
Vastased on Respublikat süüdistanud sidemetes kukutatud president Kurmanbek Bakijeviga.
Anuta keel
Tegusõnad
olevik- ’e’
Centauri
Looming
Esimese teksti avaldas Centauri 2006. aastal. Sellest alates on tema kirjutised ilmunud pidevalt kirjandusajakirjades. 2007. aastal ilmus Centauri jutustus "Flaubert ja mood" Ungari novelliparemikku koondavas kogumikus "Körkép" ("Panoraam"). 2008. aastal ilmunud "Sinine ingel" tegi kirjaniku lühikese ajaga tuntuks. Centauri avaldab aeg-ajalt ka fotosid ning on esinenud näitustega.
Anuta keel
Tegusõnad
minevik- ’ne’
Centauri
Looming
"Sinise ingli" novellid on ilmunud inglise ja poola keeles. Jutustusest "Kaev päikese all" on tehtud lühifilm.
Anuta keel
Tegusõnad
täisminevik- ’ku’
Centauri
Looming
2015. aastal esines Centauri Tartus kirjandusfestivalil Prima Vista, kus esitleti vastilmunud tõlkekogumikku "Maailma nukraim orkester. Valimik ungari novelle". Kogumikus on 21 lugu, sealhulgas Centauri jutustus "Kaev päikese all" (tõlkija Reet Klettenberg). Samal ajal avati Centauri fotonäitus "Homo Labilis" Tartu Loodusmajas.
Anuta keel
Nimisõnad
Nimisõnadel on mõnetigi ühist isikuliste asesõnadega. Kui nimisõna on alus, kasutatakse tema ees abisõna ’ko’. Nimisõnale järgneb ajatähis ja tegusõna. Kui nimisõna on sihitis, kasutatakse ees abisõna ’ki’ või ’i’. Abisõna ’o’ kasutatakse juhul, kui tahakse väljendada omastamist.
Nimisõnade vorm ei muutu kui tahetakse väljendada mitmust või ainsust. Kasutatakse numbrit eelnevate artiklite abil. Esemete hulka väljendatakse artikliga.
Näide. Ainsus – ’te’ („the“), mitmus – ’nga’ („the“) või harvemini kasutatud ’e’ („a) või ’ni’ („some“). Anuta keeles kasutatakse üldnimede ees peaaegu alati artiklit.
Omadussõnad
Omadussõnu kasutatakse, kas kohe peale nimisõna, millele nad omaduse annavad või nad esinevad kui öeldis-omadussõna, mida võib lugeda ka kui tegusõnaks („to become“/“to be“).