cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ubuntu (filosoofia)
pisi|[[Nelson Mandela selgitab ubuntu mõistet]] Ubuntu (suulu keeles ubuntu; koosa keeles ubuntu, 'inimlik lahkus; inimlikkus teiste vastu'), ka ubuntuism, on Lõuna-Aafrikast pärit filosoofia, eetika ja ideoloogia, mis pöörab erilist tähelepanu ustavuse ja lojaalsuse mõistetele inimestevahelistes suhetes ning on seotud usuga kõigi inimeste seotusse ja ühtsusse.
Desmond Tutu on 1999. aastal andnud järgmise ubuntu määratluse:
Ubuntu-inimene on avatud ja ligipääsetav teistele, teisi jaatav, ei näe ohtu selles, et teised on võimekad ja head, sest tal on kindel usk endasse, mis tuleb sellest, et ta teab, et ta kuulub suuremasse tervikusse, ja ta tunneb end pisendatuna, kui teisi alandatakse või pisendatakse, kui teisi piinatakse või rõhutakse.
Lisa Limone ja Maroc Orange: tormakas armulugu
"Lisa Limone ja Maroc Orange: tormakas armulugu" on 2013. aastal esilinastunud Eesti muusikaline 3D-nukufilm. See on Eesti esimene 3D-film, mida on nimetatud ka maailma esimeseks täispikaks nukuooperiks.
Peategelane on Aafrika apelsinipoiss Maroc Orange, kes sõidab paadiga Sitsiiliasse, et pääseda vaesusest. Euroopas aga pannakse ta raskele tööle tomatiistandusse. Siis aga hakkab tema vastu huvi tundma ketšupimõisniku tütar, sidrunitüdruk Lisa Limone.
Filmi režissöör on Mait Laas, stsenaristid Kati Kovács ja Peep Pedmanson, operaator Ragnar Neljandi ja helilooja Ülo Krigul. Filmis kõneldakse itaalia, prantsuse, inglise ja eesti keelt ning sel on eesti subtiitrid. "Lisa Limone ja Maroc Orange'i" pikkus on 72 minutit. Filmi helindanud näitlejate seas on Iiris Vesik, Peeter Volkonski, Omar Nõmm, Risto Joost ja Hardi Volmer.
Durnovo
Durnovo on Venemaa aadlisuguvõsa, Tolstoi suguvõsa haru.
Pealiin
Vassili Jurjevitš Tolstoi Durnoi (u 1435−?)
Pjotri liin
Pjotr Vikulovitš Durnovo (suri 1610)
Jevstafi liin
Jevstafi Vikulovitš Durnovo
Fedoti liin
Fedot Durnovo
Sergei liin
Sergei Durnovo
Guillaume de Saluste Du Bartas
Guillaume de Saluste du Bartas (lühidalt Guillaume du Bartas, oktsitaani keeles Guilhèm de Sallusti deu Bartàs; 1544, Monfort, Prantsusmaa – 28. august 1590, Mauvezin, Prantsusmaa) oli prantsuse barokk-kirjanik, gaskooni hugenotist õukondlane ja luuletaja.
Du Bartase algne perekonnanimi oli Sallustre, millest hiljem sai Salluste või Saluste, arvatavasti soovist sarnastada see Vana-Rooma ajaloolase Sallustiuse nimele. Kaitsnud doktorikraadi õigusteaduses, veetis Du Bartas suurema osa oma karjäärist Navarra Henri õukonnas. 16.–17. sajandi Euroopas peeti Du Bartas'd geniaalseks poeediks, keda võrreldi Homerose ja Vergiliusega ning kes jättis varju ka Pierre de Ronsardi. Tema tuntumad teosed, mida tõlgiti paljudesse keeltesse, olid "L'Uranie" (1584), "Judit" (1584), "La Semaine; ou, Creation du monde" (1578) ja "La Seconde Semaine" (1584–1603). Hiljem on tema luule populaarsus järsult langenud, mis pani omakorda imestama Johann Wolfgang von Goethe.
Moritz Stehling
Moritz Frederick Stehling (sündinud 25. mail 1987 Bonnis) on Saksamaa jalgpallur.
Aastal 2009 mängis ta Eesti klubis JK Tammeka Tartu.
Linnea
Linnea oli Venemaa miinitraaler, mis kuulus Balti laevastiku koosseisu.
Ajalugu
Laev ehitati 1892. aastal Stockholmis Lindbergi ellingul reisi-kaubalaevaks. See mobiliseeriti 14. augustil 1914 Vene Balti laevastiku koosseisu ja ehitati ümber miinitraalerks nr. 1. 16. septembril 1915 sõitis laev Vormsi saare lähistel meremiinile ja uppus.
Süringomüeelia
Süringomüeelia on aeglaselt progresseeruv kesknärvisüsteemi haigus, mille puhul moodustuvad piklikud vedelikuga täidetud õõnsused seljaajju. Pika aja jooksul võivad tekkinud õõnsused ehk tsüstid suureneda, kahjustades seljaaju. Kahjustuse tagajärgedeks võivad olla valu, nõrkus, halvatus ning jäikus seljas, õlgades ja jäsemetes. Haigus esineb eelkõige inimestel, kuid ka mõnedel koeratõugudel nagu kääbustaksidel, foksterjeritel ja Cavalier King Charles spanjelitel.
Linnea
Vrakk
Laevavrakk asub Vormsi saarest kirdes 15 m sügavusel. Vrakk on arvele võetud Eesti kultuurimälestisena. 1997 tõid allveeklubi Viikar sukeldujad vrakilt üles 47 mm suurtüki, mida praegu eksponeeritakse Lennusadamas.
Süringomüeelia
Sümptomid
Süringomüeelia põhjustab seljaaju kahjustamise tõttu mitmesuguseid neuropaatilisi sümptomeid. Haiguse meditsiinilised nähud arenevad suhteliselt aeglaselt. Haigus võib tekitada kroonilist valu ning tundlikkuse ja reflekside kaotust. Süringomüeeliale iseloomulik tunnus on lihasmassi järsk langemine ja lihasnõrkus, mis põhjustab käte liikuvuse halvenemist. Mõnedel patsientidel esineb ajutine või püsiv halvatus. Tekkinud tsüstid võivad põhjustada ka soolekontrolli probleeme ning ebanormaalset kehatemperatuuri ja higistamist. Igal patsiendil esinevad erinevad sümptomite kombinatsioonid.
Sümptomid koertel
Süringomüeelia põhjustab koertel tundlikkust pea-, kaela- ja õlapiirkonnas. Koer väljendab seda katsumisele ärritudes või niutsudes. Koertel võib süringomüeelia põhjustada skolioosi, kohmakust, kukkumist ning kehva kehaasendi teadvustamist, eriti esijäsemete puhul. Väga sagedane sümptom koerte puhul on kaela- ja õlapiirkonna tihe sügamine. Sügamisliigutust tehakse sageli ilma kehaga füüsilist kontakti loomata. See tähendab, et koerad kratsivad keha asemel õhku. Kraapimiskäitumine on tahtmatu ja kontrollimatu. See on tavalisest sügamisest erinev, haiged loomad kratsivad oma pea- ja õlapiirkonda ka kõndides, ilma peatumata. Kraapimiskäitumine on nähtavam jalutades, kui koer kannab rihma ning hommikuti. Samuti on sügamine tihedam, kui loom on elevil.
Mensuraalnoodikiri
Mensuraalnoodikiri ehk mensuraalnotatsioon on noodikiri, mida kasutati 13. sajandi lõpust kuni umbes 17. sajandi alguseni euroopa polüfoonilise vokaalmuusika üleskirjutamiseks. Mensuraalnoodikiri tekkis Prantsusmaal, kuid levis hiljem kogu Euroopas.
Mensuraalnoodikiri võimaldas võrreldes varasema modaalrütmika noodikirjaga täpsemalt kirja panna nii helikõrgusi kui ka helivältusi. See andis olulise tõuke ars nova tekkele ja arengule 14. sajandi alguses.
Mensuraalnoodikirja kasutati uue polüfoonilise vokaalmuusika loomiseks. Gregoriuse koraali ülesmärkimiseks kasutati jätkuvalt neumasid. Puhta instrumentaalmuusika ülesmärkimiseks kasutati erinevaid muusikainstrumendikeskseid tabulatuure.
Ars nova kaasaegne muusikastiil, itaalia trecento, arenes oma teed ja selles kasutati ka erinevat noodikirja.
Termin
Terminit 'mensuraalnoodikiri' kasutatakse tänapäeval. Keskaja muusikateoreetikud kasutasid kaasaegse muusika kohta pigem termineid 'mõõdetud muusika' (musica mensurata) või 'mõõdetud laul' (cantus mensurabilis), et teha vahet varasema muusika, st gregoriuse koraaliga, mida nad tähistasid terminitega 'lame muusika' (musica plana) või 'koraalimuusika' (musica choralis).
Uued võimalused
Mensuraalnoodikirja suurimaks võimaluseks võib pidada tervikliku noodimärkide süsteemi tekkimist ning helivältuse noteerimist iseseisva, täpselt määratletud arvulistel proportsioonidel põhineva hierarhilise süsteemina.
Kui mensuraalnoodikirjas väiksemate vältuste suhe suuremasse vältusesse oli
Kolmeosalist suhet nimetati perfektseks, kuna seda seostati kolmainsusega (Jumal-Isa, Jumal-Poeg ja Püha Vaim).
Mensuuri struktuuri võib võrrelda tänapäeva takti struktuuriga.
Tänapäevane tasktimõõdu tähistamine on välja kasvanud mensuraalnoodikirja mensuurimärkidest.
Mensuraalnoodikirjas kasutati ka kompleksset noodivältuste vahelelükkimise süsteemi, mis haakus proportsioonidega kas 2:1 või 3:2.
Nii, nagu tol ajal oli üldiselt kombeks, ka mensuraalnoodikirjas ei noteeritud muusikat mitte partituurina, vaid iga hääl kirjutati välja omaette partiina.
Uus helivältuste süsteem
13. sajandi jooksul lisandus senistele helivältustele mitu lühemat helivältust, nagu minima (lühim), semiminima (pool lühimast).
Süringomüeelia
Sümptomid koertel
Kraapimiskäitumine on seostatud valu ja ebamugavustundega. Tihti kraabib koer vaid ühe kehapoolega. On läbi viidud uuring inglise veterinaaride poolt, mis kinnitab seost tsüstide suuruse, valu ja sügamiskäitumise vahel. Suuremad õõnsused tekitavad koertel rohkem valu ja see väljendub pea kraapimisega.
Põhjus
Süringomüeelia saab olla kas kaasasündinud või omandatud.
Omandatud
Omandatud süringomüeelia võib olla põhjustatud rasketest kehavigastustest, näitkes autoõnnetuse puhul. Omandatud süringomüeeliat põhjustavad trauma, kasvaja ja meningiidi tüsistused. Sellisel juhul areneb tsüst kohta seljaajus, mis on juba eelnevalt vigastatud. Omandatud süringomüeeliat ei tuvastata tavaliselt kohe. Sümptomid hakkavad ilmnema süringomüeelia õõnsuse kasvamisega, mis toimub pika aja vältel.
Kaasasündinud
Kaasasündinud süringomüeelia on levinum kui haiguse omandatud vorm. Kõige sagedasem süringomüeelia põhjus nii inimeste, kui ka koerte puhul, on Chiari väärareng. Chiari väärareng vähendab ajule vajalikku ruumi, mille tagajärjel surutakse osa ajust seljaaju kanalisse. Selle tulemusel blokeeritakse seljaajuvedeliku vool aju ning selgroo ümber, mis põhjustab vedeliku rõhu tõusmist. See põhjustab omakorda piklike õõnsuste tekkimist ehk süringomüeeliat. Inimestel ilmnevad kaasasündinud süringomüeelia sümptomid vahemikus 25-40 eluaastat. Koertel ilmnevad süptomid tavaliselt vahemikus kuus kuud kuni neli eluaastat.
Hatune odrik
Taim kasvab ka Eestis.
Süringomüeelia
Operatsioon
Iga inimese puhul hinnatakse eraldi, kas on võimalik teha operatsioon või mitte. Seljaaju operatsiooniga kaasneb palju riske. Operatsiooni põhi eesmärk kaasasündinud süringomüeeliaga on suurendada ajule vajalikku ruumi kolju põhjas. Operatsiooniga ei ole võimalik kõiki sümptomeid kaotada, aga oluline on tsüstide arengu peatamine. Üldjuhul paraneb pärast operatsiooni patsientide seisukord, sest pea- ja seljaajuvedelikul on jälle võimalus liikuda. Mõne patsiendi puhul on vajalik vedeliku eemaldamine tsüstist. Koerte puhul saab süringomüeeliat samuti operatsiooniga ravida, kuid väga vähesed loomaarstid tegelevad sellega ning operatsioon on kulukas.
Ravimid
Osasid patsiente ei saa operatsiooniga ravida. Sümptomite puudumisel jäetakse tihti süringomüeelia ravita. Kui patsiendil esinevad sümptomid, nagu valu või koerte puhul ka sügamiskäitumine, siis parandatakse patsiendi enesetunnet valuvaigistitega. Ravimitega ei ole võimalik süringomüeeliat ravida, kuid need aitavad sümptomite vastu. Kõikide patsientide puhul määratakse ravi personaalselt.
Mensuraalnoodikiri
Uus helivältuste süsteem
Juba 14. sajandil võimaldas uus noodikiri kirja panna väga keerulisi rütme.
Mensuraalnoodikirja märkide ajalooline võrdlus:
Alandus
Alandus on praegu aktiivne teadustöö teema ja seda nähakse kui olulist kuid keerulist liikumapanevat jõudu inimese suhtlemises, millel on mõju nii intrapersonaalsel, inimsuhete -, institutsioonilisel ja rahvusvahelisel tasandil.
Psühholoogiline mõju
Isik, keda on korduvalt alandatud, võib kannatada depressiooni all, omada enesetapumõtteid ja erinevaid ärevuse staadiumeid nagu post-traumaatiline stress. Staatuse kaotamine, näiteks töö kaotamine või sildistamine (kas valesti või õigesti) seksuaalkurjategijana, võib põhjustada inimeste võimetust normaalselt käituda. Alandatud inimesed võisid olla provotseeritud ja ihata kättemaksu. Mõned inimesed võivad tunda end väärtusetu, lootusetu ja abituna, kaotada reaalsustaju ja sooritada enesetappu.
Mensuraalnoodikiri
Noodi helivältus
Mensuraalnoodikirjas oli harvadel juhtudel kasutusel ka
Alandus
Karistamine ja ülekuulamistaktika
Ühe isiku teise poolt alandamist kasutatakse tihtipeale et oma ülemvõimu kinnistada ja on levinum rõhumise või kuritarvitus, mida kasutatakse politsei, sõjaväe või vangla kontekstis juriidilises tegevuses, kas ülekuulamisel või ebaseaduslikul piinamisel. Paljud nüüdseks vananenud avalikud karistused olid tahtlikult mõeldud selleks, et olla alandavad, näiteks kurjategijate sulgedega katmine, häbipost, häbimärgistamine (stigma), mis tähendab, et inimese teost tehakse näidisprotsess, et see oleks hoiatuseks teistele.
Mensuraalnoodikiri
Noodi helivältus
Hoolimata mensuraalnoodikirja ja tänapäeva helivaltuste suhtelisest vastavusest, oli mensuraalnoodikirja helivältusel tegelikult palju lühem reaalajaline väärtus kui tänapäeva vastaval helivältusel. 14.-16. sajandi jooksul pakkusid heliloojad korduvalt välja helivältuste järjest peenemaid jagunemisi, mistõttu pikemad helivältuste reaalajaline väärtus vastavalt järjest suurenes.
Alandus
Karistamine ja ülekuulamistaktika
Mõned USA osariigid on katsetanud seadusrikkujate alandamist või häbistmist, avaldades nende nime koos kuriteoga (näiteks: joobes juhtimine).
Mensuraalnoodikiri
Noodi helivältus
Algselt olid kõik mensuraalnoodikirja märgid seest mustad. Sellist noodikirja nimetati ka mustaks noodikirjaks. 15. sajandi keskpaigast alates hakkasid heliloojad pikemate vältuste jaoks kasutama seest valgeid noodkirja märke, nö valget noodikirja, jättes seest mustad märgid järjest väiksema väärtusega helivältustele. See muutus võis olla tingitud ka paberi kasutuselevõtust, kuna paber ei olnud kõige parem suuremate tindilaikude kirjutamiseks.
Alandus
Alanduse tekitamise viisid
Alanduse tekitamiseks ei pea tingimata kasutama vägivalda või aktiivset tegevust. Alandada saab ka passiivselt. Näiteks läbi inimese ignoreerimise, võtta talt ära mingi õigus või privileeg. Inimest saab alandada läbi maha jätmise, väärkohtlemise, reetmise või kasutada teda kui vahendit millegi saavutamiseks. Immanuel Kant väitis, et tulenevalt inimese vabast tahtest on inimestes moraalne mõõde, mis tagab meile väärikuse ja õiguse saada eetilise kohtlemise osaliseks. Et kedagi alandada, tuleb teda kohelda mitte tema vääriliselt ja eitada teda ennast kogu tema inimlikkuses.
Mensuraalnoodikiri
Pausi helivältus
Nagu nootide puhul, on ka mensuraalnoodikirja pauside märgid sarnased tänapäevastele. Sarnaselt nootidega võeti ka pauside puhul järjest väiksemate helivältuse jaoks kasutusele uued märgid. Pikemate helivältuste pausimärkidel on selge visuaalne seos nende vältusega, mis põhines brevise väärtusel, mille märk nägi välja üht joontevahet täitva vertikaalse joonena.
Maxima pikkust pausi seevastu märgiti kahest või kolmest longast koosneva pauside rühmana. Kui mitu longa pikkust pausi järgnes üksteisele, andis see teavet, kas maxima pikkuse pausi väärtus oli imperfektne (kahest longast koosnev) või perfektne (kolmest longast koosnev).
Uus helivältuste suhete süsteem
Tavaliseks sai erinevate jagunemiste kasutamine eri häältes ning 2- ja 3-osalise jagunemise sage vaheldumine. Kuna rütmi vältussuhted tõid muusikasse seosed matemaatikaga ning sümboolsete arvude (3, 7, 9, 10, 12 jne) kaudu ka teoloogiaga, siis pöörati heliloomingu arvsümboolikale ja jumalikele proportsioonidele väga suurt tähelepanu.
Mensuraalnoodikirjas kirja pandud muusikal võis olla väga keeruline meetriline struktuur, kuna erinevates häältes võis muusikal olla üheaegselt erinev meetrum.
Mensuuride süsteem
Mõiste 'mensuraalne' viitab mensuraalnoodikirja puhul selle võimalustele kirjeldada helivältusi täpsete arvuliste suhetena.
Mensuraalnoodikirja puhul eristatati kaheksat tüüpi meetrilisi struktuure ehk mensuure, mis määratleti helivältuste jaotumiste hierarhiliste tasanditena:
Kõik jaotumised võisid igal hierarhilisel tasandil olla kas kolmesed, mida nimetati täiuslikuks ehk perfektseks jaotumiseks või kahesed, mida nimetati ebatäiuslikuks, imperfektseks jaotumiseks.
Prolatio puhul nimetati täiuslikku jaotumist ka suureks prolatsiooniks (prolatio maior) ja mittetäiuslikku jaotumist väikseks prolatsiooniks (prolatio minor).
Pärast 14. sajandit esines perfektset modust ja maximodust harva. Praktilist tähtsust omas brevise jaotumine, kuna rütmilise põhiühiku rolli hakkas järjest enam täitma semibrevis.
Tempuse ja prolatio erinevate kombinatsioonide tähistamisel kujunes välja kaks põhilist mensuurimärki, mis kirjutati noodirea ette: ring, mis tähistas tempus perfectumit ning poolring, mis tähistas tempus imperfectumit. Neid märke kombineeriti omakorda punktiga, mis tähistas prolatio maiorit või punkti puudumisega, mis tähistas prolatio minorit.
Transkribeerides need vältused tänapäeva noodikirja
Lisaks oli igal põhijaotusel ka kaks korda vähendatud (diminutum) variant, mida tähistati mensuurimärki läbiva vertikaalse joonega:
Märgid x22px ja x22px on aluseks ka tänapäevastele 4/4 ja alla breve taktimõõtudele.
Ümberpööratud poolringi x22px mõisteti üldiselt samana kui x22px.
Moduse ja maximoduse mensuuride kohta spetsiaalsed märgid puudusid. Siiski vahel teose partii algusesse hilisemate kirjutajate poolt juurde lisatud longa pikkuste pauside rühmi võidi kasutada meetrumi tähisena. Kui longa-pauside rühmad olid kirjutatud kolme noodijoonte vahe suurusena, need tähistasid perfektset jaotust. Kui nad asusid üksteise järel samas joontevahes, nad tähistasid perfektset maximodust.
Kui ühegi partii alguses ei olnud piisavalt pikka pausi, kirjutati mensuuri märgist vasakule maxima pikkuse pausina näiv sümbol. Sel juhul seda mõisteti osana mensuurimärgist ning ei käsitletud reaalse pausina.
Ajalugu
Mensuraalnoodikirja kirjeldas teadaolevalt esimesena muusikateoreetik Kölni Franco 1260. aastal.
15. sajandi alguses, kui prantsuse päritolu mensuraalnoodikiri oli üldiselt kogu Euroopas omaks võetud, muutus see 15. ja 16. sajandi renessanssmuusikas standardseks.
Pärast 17. sajandi algust sulandus mensuraalnoodikiri järk-järgult osaks tänapäevasest taktipõhisest noodikirjast.
Mensuraalnoodikirja kaasaegsed kirjeldused
Francesco Olcelli
pisi|Francesco Olcelli Tallinnas Francesco Olcelli (sündinud 12. veebruaril 1972 Piacenza linnas Itaalias) on Eestis tegutsev Itaalia ettevõtja.
Hariduskäik
1991. aastal lõpetas Francesco Olcelli Istituto Paci, kus tema peaerialaks oli raamatupidamine ja õigus. 1995. aasta septembris lõpetas LIUC Ülikooli majanduse erialal.
Karjäär
Olcelli alustas oma karjääri ülikooli kõrvalt kolmeaastase praktikaga raamatupidamisettevõttes. Seejärel asus ta tööle Londonis ettevõttes IRWIN & BATES, kus töötas assistendina (detsember 1995 – august 1997).
Pärast Londonit töötas Olcelli Nevises, Kariibi mere saartel Morning Star Holding Ltd (Trident Group) raamatupidamisosakonnas.
Alates 1999. aastast töötas ta Banque Générale du Luxembourg SA-s maksunõunikuna. 2001–2002 töötas ta Šveitsis, Luganos BSI SA pangas, kus tegutses põhiliselt investeerimisportfelli haldurina.
Praegu töötab Olcelli nõustajana Tallinnas maksunõustamisteenuseid pakkuvas ettevõttes Studio Olcelli ning tegevdirektorina ettevõtlusega seotud teenuseid pakkuvas firmas Pro-Marketing & iTools OÜ.
Isiklikku
Olcelli peab oma eeskujudeks näiteks 1993. aastal Nobeli auhinna võitnud Dr. Kary Banks Mullist ja Raghuram Rajani. Näiteks Rajani seisukohta majanduskriisi kohta “Kriisi maandamiseks ei saa võta üha uusi laene, eriti kui tulevikuootused ei soosi nende tasumist järgmiste põlvkondade arvelt. Lühiajalise heaolu asemel peaks silmas pidama pikemaajalist stabiilsust.” peab Olcelli ka enda motoks.
Vabal ajal tegeleb Olcelli põhiliselt spordiga, ta on väga kiindunud purjetamisse ja ujumisse. Samuti on ta tegelenud maratonijooksuga ja osalenud mitmel maratonil, sh New Yorgi maratonil.
Jurģi
Jurģi on küla (vidējciems) Lätis Tukumsi piirkonnas Jaunpilsi vallas.
BMW 114
Arendus
1936. aastal valmistati BMW tehases mootorit BMW 132A aluseks võttes kolm diiselmootori katseeksemplari, mis said nimeks BMW 114. Kaks neist olid õhkjahutusega, kolmas vedelikjahutusega. Vedelikjahutusega mootoritel olid radiaatorid silindrite vahelistes avades. Kõigi kolme mootoriga oli probleeme nii jahutuse kui kütuse sissepritsesüsteemiga, mistõttu mootori jätkuvast arendamisest ja seeriatootmisest loobuti.
Jurģi
Küla asub merepinnast 100 meetri kõrgusel valla edelaosas Bikstupe jõe kaldal. Jurģi jääb vallakeskusest Jaunpilsist 9,5 ja Riiast 102 kilomeetri kaugusele.
Küla kujunes endise Jurģi mõisa (Georgenhof) keskuse juurde. Nõukogude perioodil asus seal üks kolhoosi Dzirkstele osakonnakeskustest. Aastail 2009–2021 kuulus küla Jaunpilsi piirkonda.
Külas on postkontor ja sinna jääb ka Jurģi bussipeatus.
Aastal 2014 oli külas 145 elanikku, aastal 2020 aga 72.
Kagu tänav
pisi|Kagu tänav Kagu tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Männiku, Liiva, Rahumäe asumis.
Tänav sai nime 4. aprillil 1939.
Nestori Kaasalainen
Nestor Johannes (Nestori) Kaasalainen (14. veebruar 1915 Pyhäjärvi – 1. märts 2016 Sipoo) oli Soome poliitik, ta kuulus Maaliidu (Soome Keskerakonna) ridadesse.
Ta sündis aastal 1915 Pyhäjärvil Viiburi läänis (praeguse haldusjaotuse järgi Priozerski rajoonis Leningradi oblastis). Ta oli aastani 1939 põllumees Pyhäjärvil Viiburi läänis, aastast 1945 Tyrvääs (asub praeguse haldusjaotuse järgi Vammala vallas). Aastatel 1945–1951 oli ta Maaliidu sekretär.
Ta oli aastatel 1951–1972 Eduskunna liige. 27. maist 1966 kuni 21. märtsini 1968 oli ta põllumajandusminister Rafael Paasio esimeses valitsuses. 15. juulist 1970 kuni 28. veebruarini 1971 oli ta Ahti Karjalaineni teises valitsuses, 1. märtsist 1971 kuni 28. oktoobrini oli ta põllumajandus- ja metsandusminister Ahti Karjalaineni teises valitsuses.
Joseph Jastrow
Joseph Jastrow (30. jaanuar 1863 – 8. jaanuar 1944) oli poola päritolu Ameerika psühholoog.
MTJ
MTJ võib tähendada:
Masina-traktorijaam
Masina-traktorijaam (ebakorrektselt masinatraktorijaam, lühend MTJ) oli Nõukogude Liidus (sealhulgas Eesti NSVs) 1928–1958 tegutsenud majanduslik üksus. MTJ-d haldasid traktoreid, põllutöömasinaid ja transpordivahendeid, teenindades nendega kolhoose.
Eestis loodi esimesed MTJ-d aastal 1941. Enne seda tegutsesid Eesti vabariigis 1920. ja 1930ndatel samalaadsed traktorijaamad, mis võisid kuuluda riigile, ühistutele või olid eraomandis.
Eesti NSVs taastati masina-traktorijaamad ja hobu-masinriistade laenutuspunktide võrk MTJ juures 1944. aastal. Aastal 1958 muudeti Nõukogude Liidus MTJ-d remondi-tehnikajaamadeks.
Mustmuld
pisi|Mustmullad Mustmullad on rohtlatele iseloomulikud huumuserikkad mustjapruunid mullad. Nende tekkimist soodustavad kaltsiumiühendite poolest rikkad savikad ja lubjarikkad setted (löss), võrdse aastase sademete hulga ja aurumisega ning lühikese niiske ja pika kuiva perioodiga soe kliima, tasakaalustatud veerežiim, tasane pinnamood ja rikkalik rohttaimestik.
Hääbunud taimede jäänused ladestuvad maapinnale, nende juurte jäänused jäävad mulda. Niiskel aastaajal toimub kiire taimejäänuste lagundamine mikroorganismide ja seente mõjul, nendest tekib huumus. Kuiva perioodi jooksul lagundamine aeglustub ja toimub orgaaniliste ainete kuhjumine ehk kamardumine (Vassili Dokutšajevi andmetel oli Venemaal 20. sajandi alguses mustmuldi huumushorisondi paksusega kuni 2 m). Lubjarikkus soodustab püsivate huumusainete moodustamist, see muudab mustmulla huumuserikkaks (huumusesisaldus on kuni 20%).
Huumushorisondi all paikneb saviosakestega rikastanud tumepruun sisseuhtehorisont. Kuna huumushorisont on poorine ja mahutab palju vett, siis vesi ei jõua sisseuhtehorisondisse ja ei uhtu kaltsiumi ühendeid välja. Nendest moodustatakse valgetest niitidest võrgustikku ja plekke.
Mustmuldade levik
pisi|Mustmuldade levik maailmas Mustmullad on levinud Euraasias (Ungaris, Bulgaarias, Austrias, Tšehhis, Slovakkias, Balkani poolsaarel, Moldovas, Ukrainas, Mongoolias, Hiinas, Venemaa lõunaosas).
Põhja-Ameerikas on mustmullad USA ja Kanada piiril. Lõuna-Ameerikas on need Argentina lõunaosas ja Tšiili lõunaosas eelmäestikes.
Mustmuldade kasutamine
pisi|[[Talinisu Ukrainas]] Mustmuldadele on iseloomulikud suur poorsus, suur toitelementide sisaldus ja hea sõmeraline struktuur, mille tõttu on nad väga viljakad ning kasutatakse teravilju (nisu, mais), päevalille ja mitmesuguseid söödakultuure kasvatamiseks.
Kantsi tänav
Kantsi tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Ülemiste asumis.
Charly Musonda juunior
Charly Musonda (sündinud 15. oktoobril 1996 Brüsselis) on Belgia jalgpallur (poolkaitsja).
Ta on klubikarjääri jooksul mänginud Inglismaa Premier League'i klubis Chelsea, Hispaania kõrgliiga klubis Real Betis, Šotimaa kõrgliiga klubis Celtic F.C. ja Hollandi kõrgliiga klubis Vitesse.
Cantali departemang
Cantali departemang on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Auvergne-Rhône-Alpesi piirkonnas.
2015. aastani kuulus departemang Auvergne'i piirkonda.
Departemang jaguneb halduslikult:
Charly Musonda juunior
Chelsea
11. juunil 2012 liitus Musonda koos oma kahe vanema vennaga Chelseaga pärast seda, kui klubi oli eelnevalt nõustunud maksma Anderlechtile hüvitismakse. 24. oktoobril 2013 allkirjastas ta klubiga ametialase lepingu pärast seda, kui ta oli juba alla U18-aastastega regulaarne mängija.
5. märtsil 2015 pikendas Musonda lepingut kuni 2019. aastani. Tema vastu tundsid suve jooksul huvi Prantsuse klubid AS Monaco FC ja Olympique de Marseille, pärast muljetavaldavaid esitusi tehes nii UEFA noorteliigas kui ka FA Noorte Cup võitnud meeskonnas, kuid nendest pakkumistest ei sündinud lepingut.
Mensuur (noodikiri)
Mensuur on vältussuhe mensuraalnoodikirjas.
Muuksi kivikirstkalmed
Muuksi kivikirstkalmed (ka Muuksi kalmistu) on Harjumaal Kuusalu vallas Muuksi külas Kahala järve ääres asuvad kivikirstkalmed.
Muuksi kivikirstkalmete suurim kalmerühm on Hundikangrud, mis koosneb umbes 65 kalmest. Nende läbimõõt on 5–15 m ja kõrgus 4–15 dm. Neid kalmeid on korduvalt uuritud ja kokku on läbi kaevatud paarkümmend kalmet. Väljakaevamisi on juhtinud 1921–26 Artur Spreckelsen ja Adolf Friedenthal, 1936–37 Artur Vassar, 1976–82 Tanel Moora, Ardo Niinre ja Karin Jaanits ning aastast 1996 Gurly Vedru. Avastati, et kalmistut kasutati nooremast pronksiajast Rooma rauaajani. Tavaliselt ei ole kalmes üle 4 kirstu, aga maetud on kirstutagi. Hauapanuseid pole palju. .
Muuksi külast kirdes asub väiksem kalmete rühm, kus on säilinud 6 kalmet (Kabelikangrud). Neist suurima läbimõõt on 12 ja kõrgus 2 m. Ühes 1921 uuritud kalmes oli 4 kirstu ja 6 surnut. .
Andre Anis
Andre Anis (sündinud 25. mail 1977) on endine eesti jalgpallur.
Ta on mänginud mitmes Eesti klubis, sealhulgas JK Viljandi Tulevik.
Libediku paigaltnihkumine
Veiste libediku paigaltnihkumine toimub kui libedik ehk libemagu, tuntud ka kui pärismagu, täitub gaasiga ja liigub oma tavapärasest asukohast ülespoole. Paigaltnihkunud libedik takistab sööda liikumist mööda seedeelundkonda ja normaalset gaaside väljutamist.
Veiste magu on neljaosaline ning libedik on maoosadest viimane. Libedik paikneb tavaliselt paremal pool, roidekaare taga ja alumise kõhuseina lähedal.
Veiste anatoomia tõttu nihkub libedik sagedamini vasakule poole, kõhuseina ja vatsa vahele. Harvem tõuseb libemagu paremal pool kõrgemale, tühimiku piirkonda. Kui libedik on paigaltnihkunud paremale poole on ka oht, et see keerdub, takistades vere ja toitainete pääsemist libedikuni.
Kliinilised märgid
Sagedased märgid, mida võib märgata paigaltnihkunud libedikuga veistel:
Paigalnihkunud libediku juures on kliiniline mandumine kiire. Olenevalt olukorra tõsidusest võib täheldada kõiki väliseid sümptomeid või ainult mõnda.
2017. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused
pisi|Londoni olümpiastaadion XVI kergejõustiku maailmameistrivõistlused toimusid 2017. aastal 4. augustist kuni 13. augustini Londonis Suurbritannias. Võistlused toimusid Londoni olümpiastaadionil, kus peeti ka 2012. aasta suveolümpiamängude kergejõustikuvõistlused. Londonis ja Suurbritannias toimusid kergejõustiku maailmameistrivõistlused esimest korda.
Algul avaldas soovi korraldada 2017. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlusi kolm linna: İstanbul, Rooma ja Doha. 17. märtsil 2011 teatas IAAF, et viis linna on ametlikult kinnitanud soovi MM-i korraldada: London, Doha, Berliin, Budapest ja Barcelona. 4. septembriks 2011 oli nendest alles jäänud London ja Doha. Monacos 11. novembril 2011 toimunud korralisel kongressil valis IAAF võistluste korraldajaks Londoni. London edestas Dohat häältega 16–10.
Libediku paigaltnihkumine
Põhjused
Normaalse talitlusega libedikul on gaaside ja vedelike kogunemine ja eraldumine tasakaalus, kuid paigaltnihkunud libedikuga on gaaside eraldumine häiritud. On leitud korrelatsioon kõrge kontsentratsiooni ja liigvähese koresöödaga dieedi ning libediku paigaltnihkumiste vahel.
2017. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused
Võistlustel osales 2034 sportlast (954 naist ja 1080 meest) kokku 205 riigist. Venemaa sportlased osalesid võistlustel neutraalsete sportlastena. Lisaks osales viie sportlasega pagulaskoondis.
Libediku paigaltnihkumine
Põhjused
On ka teisi ainevahetus protsesse, mis teadaolevalt aitavad kaasa libediku nihkumisele. Paljudel juhtudel toimub nihkumine kõrge toodanguga lehmadel, vanematel lehmadel ja neil, keda mõjutavad ka muud stressitekitajad.
2017. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused
Kokku toimus 48 võistlusala. Esimest korda oli kavas naiste 50 km käimine.
Edukaim riik maailmameistrivõistlustel oli USA, kelle sportlased võitsid võistlustelt kümme kulda, 11 hõbedat ja üheksa pronksi.
Libediku paigaltnihkumine
Ravi
Looma ellujäämiseks on ravi vajalik. Konservatiivne (nt meditsiiniline) ravi võib olla edukas vasak poolse nihkumise korral, kuid parema poolse nihkumise ja/või libediku keerdumise korral on vajalik viivitamatu kirurgiline sekkumine.
2017. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused
Need olid Usain Bolti viimased tiitlivõistlused.
Eestlaste osalemine
2017. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel esindas Eestit 14 sportlast
Libediku paigaltnihkumine
Ravi
Enamasti aitab vasak poolse paigaltnihkumise korral paremal küljel lamava veise keerutamine 180° ehk ühelt küljelt teisele. Kirurgiliselt sekkumata jätmisel on tõenäoline häire kordumine.
2017. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused
100 meetri jooks
pisi|100 meetri jooksu finaal Ameeriklane Justin Gatlin tuli 100 meetri jooksus teist korda maailmameistriks pärast 2005. aasta maailmameistrivõistlusi, püstitades üle 35-aastaste maailmarekordi 9,92. Pronksmedaliga pidi leppima 100 meetri jooksu kolmekordne maailmameister ja maailmarekordiomanik Usain Bolt, kellele oli see esimene kaotus individuaalalal pärast 2007. aasta maailmameistrivõistlusi (mitte arvestades valestarti 2011. aasta maailmameistrivõistlustel). Finaal: 5. august Osavõtjaid: 60 Maailmarekord: 9,58 (2009) Usain Bolt, Jamaica Maailmameistrivõistluste rekord: 9,58 (2009) Usain Bolt, Jamaica Maailmameister 2015: 9,79 Usain Bolt, Jamaica Ametlikud tulemused: Finaal – Poolfinaalid – Eeljooksud – Eelring <br style="clear:both" />
Libediku paigaltnihkumine
Ravi
Ravi on enamasti efektiivne ja loom taastub paari nädalaga. Siiski sõltub ravi efektiivsus ka teistest kaasnevatest haigustest ja looma üldseisundist.
2017. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused
800 meetri jooks
Finaal: 8. august Osavõtjaid: 49 Maailmarekord: 1.40,91 (2012) David Rudisha, Keenia Maailmameistrivõistluste rekord: 1.43,06 (1987) Billy Konchellah, Keenia Maailmameister 2015: 1.45,84 David Rudisha, Keenia Ametlikud tulemused: Finaal – Poolfinaalid – Eeljooksud <br style="clear:both" />
1500 meetri jooks
Finaal: 13. august Osavõtjaid: 45 Maailmarekord: 3.26,00 (1998) Hicham El Guerrouj, Maroko Maailmameistrivõistluste rekord: 3.27,65 (1999) Hicham El Guerrouj, Maroko Maailmameister 2015: 3.34,40 Asbel Kiprop, Keenia Ametlikud tulemused: Finaal – Poolfinaalid – Eeljooksud <br style="clear:both" />
5000 meetri jooks
Finaal: 12. august Osavõtjaid: 42 Maailmarekord: 12.37,35 (2004) Kenenisa Bekele, Etioopia Maailmameistrivõistluste rekord: 12.52,79 (2003) Eliud Kipchoge, Keenia Maailmameister 2015: 13.50,38 Mo Farah, Suurbritannia Ametlikud tulemused: Finaal – Eeljooksud <br style="clear:both" />
10 000 meetri jooks
pisi|10 000 meetri finiš Finaal: 4. august Osavõtjaid: 24 Maailmarekord: 26.17,53 (2005) Kenenisa Bekele, Etioopia Maailmameistrivõistluste rekord: 26.46,31 (2009) Kenenisa Bekele, Etioopia Maailmameister 2015: 27.01,13 Mo Farah, Suurbritannia Ametlikud tulemused: Finaal <br style="clear:both" />
110 meetri tõkkejooks
Finaal: 7. august Osavõtjaid: 41 Maailmarekord: 12,80 (2012) Aries Merritt, USA Maailmameistrivõistluste rekord: 12,91 (1993) Colin Jackson, Suurbritannia Maailmameister 2015: 12,98 Sergei Šubenkov, Venemaa Ametlikud tulemused: Finaal – Poolfinaalid – Eeljooksud <br style="clear:both" />
400 meetri tõkkejooks
pisi|[[Karsten Warholm]] Finaal: 9. august Osavõtjaid: 40 Maailmarekord: 46,78 (1992) Kevin Young, USA Maailmameistrivõistluste rekord: 47,18 (1993) Kevin Young, USA Maailmameister 2015: 47,79 Nicholas Bett, Keenia Ametlikud tulemused: Finaal – Poolfinaalid – Eeljooksud <br style="clear:both" />
3000 meetri takistusjooks
Finaal: 8. august Osavõtjaid: 45 Maailmarekord: 7.53,63 (2004) Sayf Sa‘īd Shāhīn, Katar Maailmameistrivõistluste rekord: 8.00,43 (2009) Ezekiel Kemboi, Keenia Maailmameister 2015: 8.11,28 Ezekiel Kemboi, Keenia Ametlikud tulemused: Finaal – Eeljooksud <br style="clear:both" />
Henry enelas
Henry enelas (Spiraea henryi) on roosõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.
2017. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused
4×100 meetri teatejooks
Finaal: 12. august Osavõtjaid: 16 võistkonda Maailmarekord: 36,84 (2012) Jamaica Maailmameistrivõistluste rekord: 37,04 (2011) Jamaica Maailmameister 2015: 37,36 Jamaica Ametlikud tulemused: Finaal – Eelvõistlus <br style="clear:both" />
4×400 meetri teatejooks
Finaal: 13. august Osavõtjaid: 16 võistkonda Maailmarekord: 2.54,69 (1993) USA Maailmameistrivõistluste rekord: 2.54,69 (1993) USA Maailmameister 2015: 2.57,82 USA Ametlikud tulemused: Finaal – Eelvõistlus <br style="clear:both" />
Maraton
Finaal: 6. august Osavõtjaid: 108 Maailmarekord: 2:02.57 (2014) Dennis Kipruto Kimetto, Keenia Maailmameistrivõistluste rekord: 2:06.54 (2009) Abel Kirui, Keenia Maailmameister 2015: 2:12.57 Ghirmay Ghebreslassie, Eritrea Ametlikud tulemused <br style="clear:both" />
20 km käimine
Finaal: 13. august Osavõtjaid: 61 Maailmarekord: 1:16.31 (2015) Yusuke Suzuki, Jaapan Maailmameistrivõistluste rekord: 1:17.21 (2003) Jefferson Pérez, Ecuador Maailmameister 2015: 1:19.14 Miguel Ángel López, Hispaania Ametlikud tulemused <br style="clear:both" />
50 km käimine
Finaal: 13. august Osavõtjaid: 48 Maailmarekord: 3:32.33 (2014) Yohann Diniz, Prantsusmaa Maailmameistrivõistluste rekord: 3:36.03 (2003) Robert Korzeniowski, Poola Maailmameister 2015: 3:40.32 Matej Tóth, Slovakkia Ametlikud tulemused <br style="clear:both" />
Kaugushüpe
Finaal: 5. august Osavõtjaid: 32 Maailmarekord: 8.95 (1991) Mike Powell, USA Maailmameistrivõistluste rekord: 8.95 (1991) Mike Powell, USA Maailmameister 2015: 8.41 Greg Rutherford, Suurbritannia Ametlikud tulemused: Finaal – Eelvõistlus <br style="clear:both" />
Kolmikhüpe
Finaal: 10. august Osavõtjaid: 31 Maailmarekord: 18.29 (1995) Jonathan Edwards, Suurbritannia Maailmameistrivõistluste rekord: 18.29 (1995) Jonathan Edwards, Suurbritannia Maailmameister 2015: 18.21 Christian Taylor, USA Ametlikud tulemused: Finaal – Eelvõistlus <br style="clear:both" />
Kõrgushüpe
Finaal: 13. august Osavõtjaid: 29 Maailmarekord: 2.45 (1993) Javier Sotomayor, Kuuba Maailmameistrivõistluste rekord: 2.41 (2013) Bogdan Bondarenko, Ukraina Maailmameister 2015: 2.34 Derek Drouin, Kanada Ametlikud tulemused: Finaal – Eelvõistlus <br style="clear:both" />
Teivashüpe
Finaal: 8. august Osavõtjaid: 29 Maailmarekord: 6.16 (2014) Renaud Lavillenie, Prantsusmaa Maailmameistrivõistluste rekord: 6.05 (2001) Dmitri Markov, Austraalia Maailmameister 2015: 5.90 Shawnacy Barber, Kanada Ametlikud tulemused: Finaal – Eelvõistlus <br style="clear:both" />
Kuulitõuge
Finaal: 6. august Osavõtjaid: 32 Maailmarekord: 23.12 (1990) Randy Barnes, USA Maailmameistrivõistluste rekord: 22.23 (1987) Werner Günthör, Šveits Maailmameister 2015: 21.93 Joe Kovacs, USA Ametlikud tulemused: Finaal – Eelvõistlus <br style="clear:both" />
Kettaheide
pisi|[[Andrius Gudžius]] Finaal: 5. august Osavõtjaid: 31 Maailmarekord: 74.08 (1986) Jürgen Schult, Saksa DV Maailmameistrivõistluste rekord: 70.17 (2005) Virgilijus Alekna, Leedu Maailmameister 2015: 67.40 Piotr Małachowski, Poola Ametlikud tulemused: Finaal – Eelvõistlus <br style="clear:both" />
Odavise
Finaal: 12. august Osavõtjaid: 32 Maailmarekord: 98.48 (1996) Jan Železný, Tšehhi Maailmameistrivõistluste rekord: 92.80 (2001) Jan Železný, Tšehhi Maailmameister 2015: 92.71 Julius Yego, Keenia Ametlikud tulemused: Finaal – Eelvõistlus <br style="clear:both" />
Vasaraheide
Finaal: 11. august Osavõtjaid: 32 Maailmarekord: 86.74 (1986) Juri Sedõhh, Nõukogude Liit Maailmameistrivõistluste rekord: 83.63 (2007) Ivan Cichan, Valgevene Maailmameister 2015: 80.88 Paweł Fajdek, Poola Ametlikud tulemused: Finaal – Eelvõistlus <br style="clear:both" />
Kümnevõistlus
Finaal: 11.–12. august Osavõtjaid: 36 Maailmarekord: 9045 (2015) Ashton Eaton, USA Maailmameistrivõistluste rekord: 9045 (2015) Ashton Eaton, USA Maailmameister 2015: 9045 Ashton Eaton, USA Ametlikud tulemused <br style="clear:both" />
100 meetri jooks
Finaal: 6. august Osavõtjaid: 47 Maailmarekord: 10,49 (1988) Florence Griffith-Joyner, USA Maailmameistrivõistluste rekord: 10,70 (1999) Marion Jones, USA Maailmameister 2015: 10,76 Shelly-Ann Fraser-Pryce, Jamaica Ametlikud tulemused: Finaal – Poolfinaalid – Eeljooksud <br style="clear:both" />
200 meetri jooks
Finaal: 11. august Osavõtjaid: 49 Maailmarekord: 21,34 (1988) Florence Griffith-Joyner, USA Maailmameistrivõistluste rekord: 21,63 (2015) Dafne Schippers, Holland Maailmameister 2015: 21,63 Dafne Schippers, Holland Ametlikud tulemused: Finaal – Poolfinaalid – Eeljooksud <br style="clear:both" />
400 meetri jooks
Finaal: 9. august Osavõtjaid: 49 Maailmarekord: 47,60 (1985) Marita Koch, Saksa DV Maailmameistrivõistluste rekord: 47,99 (1983) Jarmila Kratochvílová, Tšehhoslovakkia Maailmameister 2015: 49,26 Allyson Felix, USA Ametlikud tulemused: Finaal – Poolfinaalid – Eeljooksud <br style="clear:both" />
800 meetri jooks
Finaal: 13. august Osavõtjaid: 47 Maailmarekord: 1.53,28 (1983) Jarmila Kratochvílová, Tšehhoslovakkia Maailmameistrivõistluste rekord: 1.54,68 (1983) Jarmila Kratochvílová, Tšehhoslovakkia Maailmameister 2015: 1.58,03 Marjna Arzamasava, Valgevene Ametlikud tulemused: Finaal – Poolfinaalid – Eeljooksud <br style="clear:both" />
1500 meetri jooks
Finaal: 7. august Osavõtjaid: 44 Maailmarekord: 3.50,07 (2015) Genzebe Dibaba, Etioopia Maailmameistrivõistluste rekord: 3.58,82 (2003) Tatjana Tomašova, Venemaa Maailmameister 2015: 4.08,09 Genzebe Dibaba, Etioopia Ametlikud tulemused: Finaal – Poolfinaalid – Eeljooksud <br style="clear:both" />
5000 meetri jooks
Finaal: 13. august Osavõtjaid: 34 Maailmarekord: 14.11,15 (2008) Tirunesh Dibaba, Etioopia Maailmameistrivõistluste rekord: 14.26,83 (2015) Almaz Ayana, Etioopia Maailmameister 2015: 14.26,83 Almaz Ayana, Etioopia Ametlikud tulemused: Finaal – Eeljooksud <br style="clear:both" />
10 000 meetri jooks
pisi|[[Almaz Ayana]] Finaal: 5. august Osavõtjaid: 33 Maailmarekord: 29.17,45 (2016) Almaz Ayana, Etioopia Maailmameistrivõistluste rekord: 30.04,18 (2003) Berhane Adere, Etioopia Maailmameister 2015: 31.41,31 Vivian Cheruiyot, Keenia Ametlikud tulemused: Finaal <br style="clear:both" />
100 meetri tõkkejooks
Finaal: 12. august Osavõtjaid: 42 Maailmarekord: 12,20 (2016) Kendra Harrison, USA Maailmameistrivõistluste rekord: 12,28 (2011) Sally Pearson, Austraalia Maailmameister 2015: 12,57 Danielle Williams, Jamaica Ametlikud tulemused: Finaal – Poolfinaalid – Eeljooksud <br style="clear:both" />
400 meetri tõkkejooks
Finaal: 10. august Osavõtjaid: 39 Maailmarekord: 52,34 (2003) Julija Petšonkina, Venemaa Maailmameistrivõistluste rekord: 52,42 (2009) Melaine Walker, Jamaica Maailmameister 2015: 53,50 Zuzana Hejnová, Tšehhi Ametlikud tulemused: Finaal – Poolfinaalid – Eeljooksud <br style="clear:both" />
3000 meetri takistusjooks
Finaal: 11. august Osavõtjaid: 42 Maailmarekord: 8.52,78 (2016) Ruth Jebet, Bahrein Maailmameistrivõistluste rekord: 9.06,57 (2007) Jekaterina Volkova, Venemaa Maailmameister 2015: 9.19,11 Hyvin Kiyeng Jepkemoi, Keenia Ametlikud tulemused: Finaal – Eeljooksud <br style="clear:both" />
4×100 meetri teatejooks
Finaal: 12. august Osavõtjaid: 16 võistkonda Maailmarekord: 40,82 (2012) USA Maailmameistrivõistluste rekord: 41,07 (2015) Jamaica Maailmameister 2015: 41,07 Jamaica Ametlikud tulemused: Finaal – Eelvõistlus <br style="clear:both" />
4×400 meetri teatejooks
Finaal: 13. august Osavõtjaid: 16 võistkonda Maailmarekord: 3.15,17 (1988) Nõukogude Liit Maailmameistrivõistluste rekord: 3.16,71 (1993) USA Maailmameister 2015: 3.19,13 Jamaica Ametlikud tulemused: Finaal – Eelvõistlus <br style="clear:both" />
Maraton
Finaal: 6. august Osavõtjaid: 96 Maailmarekord: 2:15.25 (2003) Paula Radcliffe, Suurbritannia Maailmameistrivõistluste rekord: 2:20.57 (2005) Paula Radcliffe, Suurbritannia Maailmameister 2015: 2:27.35 Mare Dibaba, Etioopia Ametlikud tulemused <br style="clear:both" />
20 km käimine
Finaal: 13. august Osavõtjaid: 60 Maailmarekord: 1:24.38 (2015) Liu Hong, Hiina Maailmameistrivõistluste rekord: 1:25.41 (2005) Olimpiada Ivanova, Venemaa Maailmameister 2015: 1:27.45 Liu Hong, Hiina Ametlikud tulemused <br style="clear:both" />
50 km käimine
Finaal: 13. august Osavõtjaid: 7 Maailmarekord: 4:08.26 (2017) Inês Henriques, Portugal Maailmameistrivõistluste rekord: Esmakordselt kavas Ametlikud tulemused <br style="clear:both" />
Kaugushüpe
Finaal: 11. august Osavõtjaid: 30 Maailmarekord: 7.52 (1988) Galina Tšistjakova, Nõukogude Liit Maailmameistrivõistluste rekord: 7.36 (1987) Jackie Joyner-Kersee, USA Maailmameister 2015: 7.14 Tianna Bartoletta, USA Ametlikud tulemused: Finaal – Eelvõistlus <br style="clear:both" />
Kolmikhüpe
Finaal: 7. august Osavõtjaid: 26 Maailmarekord: 15.50 (1995) Inessa Kravets, Ukraina Maailmameistrivõistluste rekord: 15.50 (1995) Inessa Kravets, Ukraina Maailmameister 2015: 14.90 Caterine Ibargüen, Colombia Ametlikud tulemused: Finaal – Eelvõistlus <br style="clear:both" />
Teivashüpe
Finaal: 6. august Osavõtjaid: 31 Maailmarekord: 5.06 (2009) Jelena Issinbajeva, Venemaa Maailmameistrivõistluste rekord: 5.01 (2005) Jelena Issinbajeva, Venemaa Maailmameister 2015: 4.90 Yarisley Silva, Kuuba Ametlikud tulemused: Finaal – Eelvõistlus <br style="clear:both" />
Kuulitõuge
Finaal: 9. august Osavõtjaid: 31 Maailmarekord: 22.63 (1987) Natalja Lissovskaja, Nõukogude Liit Maailmameistrivõistluste rekord: 21.24 (1987) Natalja Lissovskaja, Nõukogude Liit; (2011) Valerie Adams, Uus-Meremaa Maailmameister 2015: 20.37 Christina Schwanitz, Saksamaa Ametlikud tulemused: Finaal – Eelvõistlus <br style="clear:both" />
Kettaheide
Finaal: 13. august Osavõtjaid: 32 Maailmarekord: 76.80 (1988) Gabriele Reinsch, Saksa DV Maailmameistrivõistluste rekord: 71.62 (1987) Martina Hellmann, Saksa DV Maailmameister 2015: 69.28 Denia Caballero, Kuuba Ametlikud tulemused: Finaal – Eelvõistlus <br style="clear:both" />
Odavise
Finaal: 8. august Osavõtjaid: 31 Maailmarekord: 72.28 (2008) Barbora Špotáková, Tšehhi Maailmameistrivõistluste rekord: 71.99 (2011) Maria Abakumova, Venemaa Maailmameister 2015: 67.69 Katharina Molitor, Saksamaa Ametlikud tulemused: Finaal – Eelvõistlus <br style="clear:both" />
Seitsmevõistlus
Finaal: 5.–6. august Osavõtjaid: 31 Maailmarekord: 7291 (1988) Jackie Joyner-Kersee, USA Maailmameistrivõistluste rekord: 7128 (1987) Jackie Joyner-Kersee, USA Maailmameister 2015: 6669 Jessica Ennis-Hill, Suurbritannia Ametlikud tulemused <br style="clear:both" />
Medalitabel
Korraldajariik
Keava tänav
thumb|Keava tänav Tallinnas
Keava tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kitseküla asumis.
Tänav sai nime 25. septembril 1959.
Kepa Arrizabalaga
2018. aasta augustis siirdus ta Athletic Bilbaost Chelseasse 80 miljoni (71,6 miljoni naelsterlingi) eest, saades sellega läbi aegade kallimaks väravavahiks.
Suvel 2023 siirdus ta laenulepingu alusel Madridi Reali.
Vilgāle
Vilgāle (vanasti ka Saldenieki) on küla (vidējciems) Lätis Kuldīga piirkonnas, Kurmāle valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 90 meetri kõrgusel Vilgāle järve kaldal, piirkonna keskusest Kuldīgast 17 ja Riiast 181 kilomeetri kaugusel. Vilgāles on põhikool, raamatukogu ja Vārdupe postkontor; seal asub kohalik vabaõhulava.
Nõukogude perioodil oli Vilgāle kohaliku sovhoosi keskasulaks.
Aastal 2005 oli külas 300 elanikku, aastal 2018 oli elanikke 253, aastal 2020 aga 232.
Hiid-ogaputk
Hiid-ogaputk (Eryngium giganteum) on sarikaliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Haute-Loire'i departemang
Haute-Loire'i departemang (ka Ülem-Loire) on 2. järgu haldusüksus (departemang) Prantsusmaal Auvergne-Rhône-Alpesi piirkonnas.
See on nime saanud Loire'i jõe järgi.
Proosa kivikalmistu
Proosa kivikalmistu (ka Saha-Loo kivikalme) on Pirita jõe paremkaldal Loo alevikus kunagise Proosa talu maadel olev kivikalmete rühm.
Haute-Loire'i departemang
Departemang jaguneb halduslikult: