cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ahjupraad
Valmistamine
Teine võimalus on küpsetada liha ning selle juurde kuuluvat köögivilja küpsetuskotis. Sel viisil saab ära kasutada toiduainete oma niiskuse. Kodustes oludes võib liha küpsetada ka lahtiselt, asetades prae tooreste sibulate kihile, mis hoiavad liha mahlasena. Maitsestamiseks sobivad maitseainesegud, ürdid ja klassikalised vürtsid. Väga sobilikud maitseandjad on maitseköögiviljad (küüslauk, mugulsibul).
Meelelahutustööstus
Paljusid maailma suurlinnu peetakse kindla meelelahutustööstuse haru pealinnadeks. Nii on Los Angeles (Hollywood), Mumbai (Bollywood) ja Cannes filmitööstuse pealinnadeks. New York (Broadway) ja London on tuntud kunstide, muusika ja teatri poolest. Moskva ja Peking on see-eest tsirkuse pealinnadeks. Las Vegast (Las Vegas Strip) on nimetatud ka maailma meelelahutuse pealinnaks, sest see on kuulus kasiinode ja paljude muude meelelahutusasutuste poolest.
Meelelahutustööstuse mõiste
Eestis on loomemajanduse all levinud loovmeööstus ja selle kitsam valdkond kultuuritööstus. See hõlmab järgmisi valdkondi: arhitektuur, audiovisuaalne kunst, disain, etenduskunstid, meelelahutuse IT, kirjastamine, kultuuripärand, kunst, muusika ja reklaamindus. Väljendi „meelelahutustööstus“ kasutamist Eestis võib pidada ebasobivaks ja seda peamiselt turu väiksuse tõttu. Ajakirjanduses on laialt levinud aga mõisted „meelelahutusäri“ ja „meelelahutusettevõte ja -ettevõtlus“.
Meelelahutustööstuse teke ja olemus
Meelelahutustööstuse kasvu olulised tegurid on olnud rahvastiku plahvatuslik kasv ning elanike kolimine maalt linna. Elanike arvu kasv suurendab turgu ning viib suurema nõudluseni meelelahutuse järele. Urbaniseerumise mõju meelelahutustööstusele 20. sajandil saab vaadelda aga kahest aspektist. Esiteks kasvasid inimeste palgad, sest koliti maalt linna ning asuti tööle teistsugustel, paremini tasustatud töökohtadel. Teiseks lühenes ka tööaeg, mis suurendas vaba aega. Näiteks kasvas 20. sajandil USA linnapiirkonnas elavate ameeriklaste arv 39 protsendilt 79-ni, millel oli märkimisväärne mõju meelelahutuse nõudlusele. Lisaks väiksemale hulgale töötundidele ja kõrgemale palgale tõi linna kolimine tarbijale lähemale meelelahutusasutused, nagu saalid ja staadionid, millega suurenes valikuvõimalus ja meelelahutuse kättesaadavus. Lisaks lühemale tööajale tekkis rohkem vaba aega ka tänu leiutistele, mis muutsid sellised kodutööd nagu pesupesemine, koristamine ja söögitegemine vähem ajakulukaks.
Nõudlust meelelahutustööstuses saab seletada samamoodi nagu teisteski majandusharudes – nõudlus on suurem siis, kui sissetulekud suurenevad või toote hind alaneb. Samas on meelelahutustööstusel omadusi, mis teistel harudel puuduvad. Näiteks on harva ette teada meelelahutustootete kvaliteet, seda enam, et kahte identset toodet, näiteks filmi, ei leidu. Teisalt ei saa etenduskunsti – oopereid, sümfooniaid, teatrilavastusi, muusikale, kontserte ja varieteed „ladustada“, st toota praegu, ladustada ning hiljem edasi müüa. Nende toodete tarbimine toimub tootmise lõppfaasis ning inimene peab selleks ise kohale minema. Kuigi tehnoloogia arenguga on tarbijal võimalik soetada ka salvestatud versioone või vaadata otseülekandeid, on kaheldav, kas need suudavad asendada originaaltoodet.
Meelelahutustööstus Eestis
Riiklikul tasandil puuduvad Eestil strateegilised eesmärgid meelelahutusvaldkonnas ning pole analüüsitud ka kultuuritööstuse ega meelelahutustööstuse majanduslike ja kultuuripoliitilisi aspekte. Ainuke seadus, mis meelelahutusvaldkonda põhjalikult reguleerib, on autoriõiguse seadus. Ka pole uuritud meelelahutustööstuse tähtsust Eesti majanduses, selle osakaalu kogutoodangus ja selle osa tööhõives, erinevalt paljudest teistest riikidest, kus see moodustab arvestatava osa riigi majandusest. Küll aga on riiklikul tasandil tegeletud loomemajanduse arendamisega ning seda Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi ja Kultuuriministeeriumi koostööl ning antud majandusvaldkond on jõudnud ka Euroopa Liidu struktuurivahendite kasutamise strateegiasse (2007–2013).
Meelelahutusäri suurimateks valdkondadeks Eestis on eelkõige kontsertide ja spordiürituste korraldamine, video- ja filmilevi ning ööklubid. Suur osa traditsioonilisest meelelahutusturust Eestis, st kino, meedia jt, on välismaise meelelahutustööstuse kontrolli all. 2013. aastal oli meelelahutustööstuse (st teenindusettevõtete, kelle tegevusalaks on kirjastamine, kinofilmide, videote ja telesaadete tootmine, helisalvestiste tegemine ja muusika kirjutamine, programmid ja ringhääling ning kunst, meelelahutus ja vaba aeg) nelja kvartali käive ligi 953 000 eurot. Eesti meelelahutusäri üks suuremaid tegijaid on meelelahutusfirma BDG, mis on ka Baltimaade edukaim.
Sāvas
Sāvas on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Ineši vallas.
Küla asub valla keskosas Nedzise järve läänekaldal. Sāvas jääb valla keskusest Inešist 3,8, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 9,74 ja Riiast 121 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda. Sinna jääb Sāvase bussipeatus.
Aastal 2001 oli külas 16 elanikku.
Tulepaagi tee (Pärnu)
Tulepaagi tee on tänav Pärnus Vana-Pärnu linnaosas.
See saab alguse Kaubasadama teelt ning kulgeb Pärnu sihi alumise tulepaagi juurde Vana-Pärnu rannas.
Tänav jääb Pärnu rannaniidu looduskaitsealale.
Tänava pikkus on ligikaudu 600 meetrit.
Evija
Evija on lätipärane naisenimi.
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Evija 3625 inimesel.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 2316. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Evija 13 naisel.
Little Boxes
pisi|Näide keskklassi eeslinnast, mida laulus "Väiksed kastid" on kujutatud: [[Levittown Pennsylvania osariigis oli üks esimesi suuri kinnisvaraarendusi Teise maailmasõja järgses USA-s.]] "Little Boxes" (eesti keeles "Väiksed kastid") on Ameerika Ühendriikide laulja ja laulukirjutaja Malvina Reynoldsi laul. See pärineb 1962. aastast ning sai menukaks 1963. aastal Reynoldsi sõbra Pete Seegeri esituses.
Laul on poliitiline satiir eeslinnastumise ja keskklassi mugandumise teemal. Eeslinnades ühetaoliste projektide järgi valminud maju nimetatakse laulu tekstis erivärvilisteks "väikesteks kastideks", milles elavad inimesed, kellel "kõigil nägu üks". Ingliskeelse teksti rida "all made out of ticky-tacky" viitab ka kehvale ehituskvaliteedile, mis meenutab kinnisvarabuumide ajal "põllu peale" kipsplaatidest rajatud uusrajoonide oma; eesti tõlkes ("tehtud tiki-taki") on see nüanss kaduma läinud.
Vahepeal unustusehõlma vajunud lugu sai 2010. aastail taas populaarseks telekanali Showtime telesarja "Weeds" tunnusmuusikana.
"Väiksed kastid" sai inspiratsiooni majadest USA California osariigis Daly Citys. Malvina Reynoldsi tütar Nancy Reynolds Schimmel selgitas laulu tausta nii: "'Mu ema ja isa sõitsid San Franciscost läbi Daly City lõunasse, kui mu emale tuli laulu idee. Ta andis rooli isa kätte ja kirjutas selle üles teel üritusele La Hondas, kus ta pidi laulma Riiklike Seaduste Sõprade Komiteele (Friends Committee on National Legislation). Kui ajakiri Time (või oli see Newsweek?) tahtis fotot, kus ta just seda kohta näitab, ei leidnud ta neid maju üles, sest nende ümber oli ehitatud niivõrd palju uusi, et mäeküljed olid üleni kaetud.'"
Laulule on eestikeelsed sõnad teinud Peeter Tooma.
Lisaks temale on seda laulu eesti keeles esitanud ka Kukerpillid, Lindpriid, Tarmo ja Toomas Urb, Tajo Kadajas, Männiste perebänd jt.
Natalia Sadowska
Natalia Sadowska (sündinud 27. juulil 1991 Mławas) on Poola kabetaja, rahvusvaheline suurmeister, 2016. ja 2018. aasta maailmameister rahvusvahelises kabes.
2015. aasta maailmameistrivõistlustel Wuhanis saavutas ta Zoja Golubeva järel teise koha ning sai õiguse osaleda 2016. aastal peetaval maailmameistrimatšil. 2016. aastal Karpaczis peetud matšis alistas ta Wuhanis kolmanda koha saavutanud Hollandi esindaja Olga Kamyshleeva.
Syväri
Syväri on järv Soomes. Ta asub Kuopio linna (varem Nilsiä linna) ja Lapinlahti valla alal.
Jack McBain
Kanada jäähokikoondise koosseisus osales McBain 2022. aasta taliolümpiamängudel. 15. veebruaril lõi ta väljalangemismängude esimeses ringis värava Hiina vastu.
Tema isa Andrew McBain on endine jäähokimängija.
Syväri
Järve pikkus on 33–35 km ja laius 10 km. Rannajoone pikkus on 460,3 km.
Albert Maslennikov
Albert Jevgenjevitš Maslennikov (vene keeles Альберт Евгеньевич Масленников; 24. oktoober 1925 Vladivostok – 24. mai 1975) oli Nõukogude Liidu filmilavastaja, Primorje televisiooni telefilmitoodangu esmaloojaid ja filmistuudio Daltelefilm rajajaid.
Ta oli kaheosalise mängufilmi "Leib" ("Хлеб") režissöör. Filmis mängis teiste seas eesti päritolu teatrinäitleja Vadim Mälk. Filmi aluseks oli Primorje krai draamateatris etendunud Vladimir Kirsoni näidend. See filmitöö oli ka Maslennikovi diplomitööks 1968. aastal Kaug-Ida Pedagoogilises Kunstide Instituudis. Temast sai esimesi diplomeeritud telefilmilavastajaid Kaug-Idas. Filmi siiski üleliidulisse levisse ei lastud.
Sõda ja haridustee
Maslennikov võttis osa sõdurina Teisest maailmasõjast. Pärast sõda lõpetas ta Primorje krai draamateatri teatristuudio. Koos temaga õppis kursusel Vadim Mälk.
Isiklikku
Tema onu oli filmioperaator August Tamm. Akadeemik Igor Tamm, pärit Vladivostokist, oli tema emapoolne kauge sugulane.
Kadri Kosk
Kadri Kosk (sündinud 16. aprillil 1980 Tallinnas) on eesti maalikunstnik ja pedagoog.
Tema naivistlikku ja värvikirevat loomingu läbivaks karakteriks on munakujulise peaga naisterahvad. Kunstnikku inspireerivad enim argised mured ja rõõmud, mustrid, ekletlilisus ning sõnamängud. Sõnamänge peetakse Kose teoste puhul ainulaadseks: maali pealkiri ja kunstiteos moodustavad alati mitmeti tõlgendatava terviku.
Lisaks maalimisele teeb kunstnik ka skulptuure ja installatsioone.
Elukäik
Kadri Kosk lõpetas 2007. aastal Tartu Ülikoolis inglise keele ja kirjanduse magistrantuuri ning täiendas end Eesti Kunstiakadeemias kunstiõpetaja lisaerialal. Ta on läbinud Pallase Tulevikustuudio. 2021. aasta seisuga õpib Kosk Tartu Ülikoolis kunsti- ja tehnoloogiaõpetuse suunal.
Ta on õpetanud 2005. – 2006. aastal Lähte Ühisgümnaasiumis, 2007.–2008. aastal Tartu Descartes'i Lütseumis ning 2009.–2018. aastal Tartu Raatuse Koolis inglise keelt. Kadri Kosk juhendas 2012. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumis draamaringi. 2015. aastast õpetab Kadri Kosk Tartu Raatuse Koolis kunstiõpetust ning 2018. aastast draamaõpetust. Ta on ka Tartu kunstiõpetajate ainesektsiooni juht.
Raatuse Koolis töötamise ajast saati on Kosk juhendanud draamaringi, mis on õpilastele esimesest kaheksanda klassini kohustuslik. Igal klassil on korra poolaastas käsil suurem projekt etenduse, sõnateatri või audiovisuaalse esituse näol.
2020. aasta distantsõppe ajal mõtles Kadri Kosk õpilastele avalikke ülesandeid, millest tuntuimaks sai ülesanne ,,Asjad minu kodus", mille käigus tuli kodus leiduvatest esemetest kompositsioon luua ning seda pildistada. Idee autor, ameerika fotograaf ja skulptor Barry Rosenthal, kelle lehele Kosk õpilasi inspiratsiooni saamiseks suunas, märkas Eestist pärit külastajate järsku tõusu ning soovis Kadri õpilastega veebi teel kohtuda. Kadri Kose veebilehel leiduvaid ülesandeid võtsid töösse kunstiõpetajad üle Eesti.
Looming
Kadri Kose maalid on värvikirevad, naivistliku alatooniga ning maal ja selle pealkiri moodustavad alati terviku. Oma töödes on kunstnik kasutanud ka segatehnikat, näiteks akrüül- ja teepakitehnikat või akrüül- ja aerosoolvärvitehnikat. Kunstniku teoseid võib näha Tartu linnapildis, Aparaaditehase toidujagamiskapil ning üheks märgatavaks kunstiteoseks võib pidada tema värvikirevat maja Kroonuaia tänaval. Tema majast on inspiratsiooni saanud huvilised on Kadri Kose maja üles leidnud ning palunud ka enda majale või kuurile värvikirevaid kaunistusi maalida. Tartut reklaamivad veebilehed ja trükised sisaldavad tihti Kadri Kose maja kui kunstiteost.
Elektroonilised termomeetrid
Elektroonilised termomeetrid on termomeetrid, milles keskkonna või keha temperatuurile vastava mõõtetulemuse saamiseks kasutatakse elektroonikalülitusi.
Kadri Kosk
Looming
Alates 2015. aastast vedasid Kadri Kosk ja Mariana Jürimäe kunstirühmitust KAMA. Algselt salajane rühmitus sündis maalinäitusest, mis toimus Tartu Raatuse Koolis. KAMA nime all tegid kunstnikud ka šabloontehnikas tänavakunsti Sõpruse silla alla ning Maaülikooli lähistele. Kadri Kosk rakendab šabloontehnikat oma õpilastega ka kunstitundides. KAMA duo tänavakunsti on võimalik näha ka Tartu Oa tänava alguses.
Elektroonilised termomeetrid
Üks võimalus on kasutada tundliku elemendina termopaari. Elektroonikalülituse ülesandeks on sellisel juhul vaid termopaarist saadava madalanivoolise pingesignaali võimendamine ja vigade korrigeerimine.
Kadri Kosk
Looming
2017. aastal toimus kohvikus Spargel Kadri Kose maalinäitus. 2021. aastal avas Kadri Kosk Aparaaditehases näituse "Puulane, kuulane ja muulane".
Elektroonilised termomeetrid
Teine võimalus on kasutada temperatuuri mõõtmiseks takistustermomeetrit või termistori. Sellisel juhul võib olla mõõtelülitusena kasutatud ka sildlülitust. Elektroonikalülituse ülesanded jäävad sellisel juhul põhimõtteliselt sarnasteks nendele, mis tal olid termopaari kasutamise puhul. Muutuda võivad üleasannete osakaalud, kuna võimendada on üldjuhul vaja vähem, aga vigade kompenseerimise osakaal on suurem (seda eriti termistori kasutamise puhul).
Kadri Kosk
Isiklikku
Kadri Kosk on olnud abielus IT-ettevõtja Tanel Kosega, neil on kaks last. Tema elukaaslane on Heilo Aadla.
Elektroonilised termomeetrid
Kolmanda võimalusena saab kasutada p-n-siirde pingelangu temperatuurisõltuvust. Suhteliselt madalate temperatuuride diapasoonis on sellisel põhimõttel toimivad termomeetrid saanud väga laia leviku (näiteks meditsiinilised termomeetrid).
Tallinna Linnateatri Lavaauk
pisi|Tallinna Linnateatri Lavaauk 2010. aastal. Tallinna Linnateatri Lavaauk on Tallinna Linnateatri siseõu, kus on aastast 1995 tehtud suvelavastusi.
Elektroonilised termomeetrid
Numbrilise temperatuuri näidu saamiseks tuleb teostada analoog-digitaal-muundamine. Digitaalses vormis mõõtetulemust saab mõõtevea vähendamiseks vajaduse korral veelgi täpsemini korrigeerida ja vajadusel ümber arvutada teise temperatuuri skaalasse.
Tallinna Linnateatri Lavaauk
2003. aasta maikuuks ehitati Lavaauk taas täiesti ümber.
Starovolžski sild
pisi|250px|Starovolski sild üle [[Volga jõe Tveris (foto 2011)]] Starovolžski sild, ka Vana sild, (vene Староволжский мост), on autosild üle Volga jõe Tveris Tveri oblastis. Sild on vanim alaline sild Tveris üle Volga. 1895. aastal valminud sillaprojekti autor on insener V. Totšinski (ehitusmehaanika õppejõud Peterburist). Sild ehitati aastatel 1897–1900 ja avati liikluseks 1900. aasta septembris.
Kolmeavaline sild on tarinduselt konsooltala-sõrestiksild. Metalltarindid on valmistatud lehtterasest ja montaažil kasutati neetühendust.
Silla üldpikkus on 215,5 m (algselt 233 m ).
Sild meenutab välisilmelt kettsilda (rippsilla varasemaid lahendusi). Sellist kompositsiooni on kasutatud ka mujalgi, näiteks mõni aasta varem valminud Franz Josephi sillal üle Doonau jõe Budapestis.
Taastamine ja hävimine
Teise maailmasõja käigus 1941. aasta detsembris Punaarmee taganemisel sild õhiti. Sild taastati aastatel 1946–1947.
Mellach
Mellach oli vald Austrias, mis ühendati 2015. aastal Fernitz-Mellachi valda Graz-Umgebungi ringkonnas.
thumb|245x245px|Mellach vaadatuna põhjast
Mellach asub Grazist u. 15 km lõunas, Grazi nõos Muri jõe ääres.
Premier League'i hooaeg 2018–2019
Premier League'i hooaeg 2018–2019 oli Inglismaa Premier League'i 25. hooaeg. Hooaeg algas 10. augustil 2018 ja lõppes 12. mail 2019.
Teist hooaega järjest tuli Inglismaa meistriks Manchester City, kes võitis Premier League'i neljandat korda ja tuli Inglismaa meistriks kuuendat korda. Manchester City kogus liigas 98 punkti. Kuigi teiseks jäänud Liverpool kaotas hooaja jooksul vaid ühe mängu, jäädi Manchester Cityle lõpuks alla ühe punktiga – 97 punkti on Premier League'i ajaloo paremuselt kolmas punktisaak ja üksi teine klubi pole nii suure punktisummaga teiseks tulnud. Veel 3. jaanuaril edestas Liverpool Manchester Cityt seitsme punktiga. Pärast seda võitis Manchester City kõigist allesjäänud 17 mängust 16 ja kaotas neist vaid ühe. Liverpool suutis viimasest 17 mängust neljal korral viiki mängida.
Klubid
Liiga hooajal osales 20 meeskonda: 17 klubi eelmisest hooajast ja kolm klubi eelmise aasta Inglismaa jalgpalli esiliigast, mis kindlustasid endale edasipääsu kõrgliigasse.
Esiliiga võitja Wolverhampton Wanderers mängis kõrgliigas viimati hooajal 2011–2012, mil jäädi 20. kohale ja langeti esiliigasse. Järgmisel hooajal langeti isegi Inglismaa kolmandasse liigasse, kust õnnestus tõusta hooajaks 2014–2015 tagasi esiliigasse.
Esiliiga teine Cardiff City mängis kõrgliigas viimati hooajal 2013–2014, mis saadi 20. koht ja langeti välja. See on alles teine kord, mil Cardiff City Premier League'is mängib ja pärast hooaega 1961–1962 alles teine kord, mil Inglismaa kõrgliigasse kuulutakse.
Esiliiga kolmas klubi Fulham kindlustas pääsu kõrgliigasse tänu võidule play-off-ringis. Fulham mängis Premier League'is aastatel 2001–2014, kuid hooajal 2013–2014 jäädi 19. kohale ja langeti esiliigasse.
Nad asendasid Premier League'ist välja langenud Stoke Cityt, Swansea Cityt ja West Bromwich Albioni. Cardiff City ja Fulham ei suutnud kõrgliigasse püsima jääda, samuti langes välja Huddersfield Town, kes mängis kõrgliigas alates hooajast 2017–18.
Premier League'is mängisid hooajal 2018–19 järgmised 20 klubi:
Peatreenerid hooaja alguse seisuga
Meisterklubi meeskond
Manchester City meeskond hooajal 2018–19:
Carola (Saksi kuninganna)
pisi|Saksi kuninganna Carola. Carola (Caroline Friederike Franziska Stephanie Amelie Cäcilie; 5. august 1833 Kaiserstöckl – 15. detsember 1907 Dresden) oli Saksi kuninganna (Alberti abikaasa) aastail 1873–1902.
Tema vanemad olid Vasa prints Gustaf (1799–1877) ja Badeni printsess Luise (1811–1854).
1852. aastal läks ta üle katoliku usku ja järgmisel aastal abiellus Saksi printsi Albertiga (hilisem kuningas Albert, 1828–1902). 1888. aastal külastas ta Rootsit.
Ta oli viimane Saksi kuninganna.
Nanai rajoon
Nanai rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Kaug-Ida föderaalringkonnas Habarovski krai lõunaosas. Asub Amuuri keskjooksul, piirneb lõunas Primorje kraiga.
Ukraina köök
pisi|Populaarsed Ukraina road [[Lviv|Lvivi restoranis]] Ukraina köök on suuresti mõjutatud kohalikust viljakast pinnasest, mis tagab rikkaliku toiduvaliku. Traditsioonilised Ukraina road läbivad sageli erinevad kuumutusprotsessid, esmalt võidakse toitu frittida või keeta, seejärel hautada või keeta, mis teeb sellest Ukraina köögi ühe eripärasema omaduse.
Ukraina rahvustoit on borš, millest esineb ohtralt erinevaid versioone. Samuti on levinud ning rahvusköögile keskendunud restoranides pakutakse sageli vareenikuid ja kapsarulle – need road seovad Ukraina ülejäänud Ida-Euroopa köökidega.
Nanai rajoon
Rajoon jaguneb 14 külaasunduseks.
Ukraina köök
Traditsiooniliste roogade oluline osa on nisu, aga ka muu teravili. Suurem osa Ukraina toite pärineb aegadest, mil valdav osa elanikkonnast elas taludes ja kasvatas teravilja, samuti kartulit, kapsast, peeti ning korjas seeni.
Leib ja sai
pisi|Traditsiooniline leib paljanõtsja (Паляниця) Ukraina margilLeib on ukrainlastele püha, külalisi võetakse vastu soolaleivaga ja pulmade juurde kuulub korovai – leib, mis sümboliseerib perekonna rikkust ja mida kaunistatakse tainast vormitud lillede, lehtede, tähtede, viljapeade, lindude ja lodjapuu rohelise oksaga. Need kaunistused sümboliseerivad häid soove. Pekki (сало) süüakse suurte tükkidena leivaga, küüslauguga, soolatud aedviljadega. Saadaval on ka näiteks pekk šokolaadis.
Nanai rajoon
Nanai rajoon moodustati 1934. aastal.
Ukraina köök
Leib ja sai
Paljanõtsja (паляниця) valmistatakse nisujahu ja pärmitainast ning küpsetatakse kodus ahjus. Saia ülemisele kolmandikule tehakse poolkaares sisselõige. Nimetus tuleb sõnast пали́ти ehk kõrvetama või suitsutama, kuna küpsetamise käigus võib koorik vahel kõrbeda.
Korovai (коровай) on ümar, kaunistustega sai. Seda küpsetatakse sageli pulmadeks ning dekoreeritakse lindude ja lilleornamentidega, aga ka päikese, kuu, loomade, lippude ja männikäbidega. See pärineb paganlikest aegadest, mil usuti teravilja maagilisse mõjusse. Saial pole kindlat kujundusnormi ja kaunistused erinevad piirkonniti, aga sageli esineb punast, kuldset ja hõbedast värvust.
Supid
pisi|Külm boršBorši (борщ) valmistatakse kõigis Ukraina piirkondades ja retsepte on palju. Tavaliselt keedetakse borši peedi, lihapuljongiga, kartulite, ubade, sibulate, porgandite, küüslauguga. See võib olla ka lihata või kalaga. Süüakse ka külma borši, samuti peedi asemel hapuoblikatest või nõgestest valmistatud rohelist borši. Borši serveeritakse hapukoorega, samuti küüslauguga hõõrutud pontšikutega. Jõululaupäeval süüakse lihata tehtud borši ja vuškat ehk seenetäidisega pelmeenide sarnast toitu. 2022. aastal kandis UNESCO Ukraina borši kaitsmist vajava kultuuripärandite nimekirja.
Samuti kuulub ukraina rahvuskööki kapsasupp (kапусняк), mida keedetakse sealihast, seapekist, kapsast, ubadest ja lisatakse hapukoor. Veel peetakse ukraina köögi osaks hapukurgiga valmistatud rassolnikut (розсольник), aga ka seljankat (cолянка), mida keedetakse rammusa, vürtsika ja hapukana, see sisaldab liha, kala või seeni, juurvilju ja hapukurki.
Kalasupp uhhaa (юшка) valmistatakse karpkalast, ahvenast, kiisast või sägast.
Põhiroad
pisi|Kiievi kotletVareenikuid (вареники) valmistatakse kõige sagedamini kartuli ja kohupiimaga, samuti kasutatakse täidisena hautatud kapsast, keedetud seeni, tatart, aedube, kala, liha, rupskeid, spinatit. Magusatesse vareenikutesse pannakse kirsse, mureleid, õunu, mustikaid, ploome, mooniseemneid, rabarberit, moosi. Taina valmistamisel kasutatakse enim nisujahu, aga ka rukki-, tatra- või odrajahu.
Kiievi kotlet (kотле́та по-ки́ївськи): maitsevõisüdamiku ümber rulli keeratud kanalihafilee, mis on paneeritud riivsaias. Kartulikotlette (деруни) pakutakse tavaliselt ohtra hapukoorega.
Kapsarullid (голубці) või ka viinamarjaleherullid täidetakse riisiga ja hakkliha või singiga, küpsetatakse õlis ning karamelliseeritakse sibulatega, võivad sisaldada ka tomatipastat, rõõsk- või hapukoort, praerasva või küpsetatakse peekoniribadega kaetuna.
Magustoidud
Kristluse-eelsest ajast pärinev kutja (кутя) on tervetest nisuseemnetest keedetud paks puder, millele lisatakse mett, mooniseemneid, pähkleid ja rosinaid. Seda valmistatakse peamiselt jõululaupäeval.
Pontšikud (пампушка) on magusast tainast küpsetised, mis raputatakse sageli tuhksuhkruga üle. Täidisena võidakse kasutada puuvilju, marju, mooniseemneid.
Joogid
pisi|Kaljamüük [[Kiiev|Kiievi tänaval 2005. aastal]]Kvass ehk kali (квас): magushapu jook, mida pruulitakse pärmist, suhkrust ja kuivatatud rukkileivast.
Keefir (кефір) on jogurtiga sarnanev nii pärmi kui ka lactobacillus'e bakteriga kääritatav jook, mis kodus valmistatuna võib olla kergelt alkohoolne.
Audrey Azoulay
pisi|Audrey Azoulay (2016) Audrey Azoulay (sündinud 4. augustil 1972, La Celle-Saint-Cloud) on Prantsusmaa poliitik, ta on Sotsialistliku Partei liige. Ta on aastast 2017 UNESCO peadirektor. Ta oli 12. veebruarist 2016 kuni 10. maini 2017 Prantsusmaa kultuuriminister.
Ta sündis aastal 1972 Pariisis Maroko päritolu juutide perekonnas. Tema isa André Azoulay on olnud Maroko kuningate Hassan II ja Mohammed VI nõunik; lapsepõlves veetis ta koolivaheajad Marokos kuningalossis. Ta sai Pariisi Dauphine Ülikoolist magistrikraadi teaduse alal ja Lancasteri ülikoolist ärijuhtimise magistrikraadi. Ta lõpetas veel Pariisi Poliitikauuringute Instituudi ja Rahvusliku Juhtimiskooli (pr. École nationale d’Administration).
Ta oli 12. veebruarist 2016 kuni 6. detsembrini 2016 Prantsusmaa kultuuriminister (Manuel Vallsi teises valitsuses). 6. detsembrist 2016 kuni 10. maini 2017 oli ta Prantsusmaa kultuuriministri ametis (Bernard Cazeneuve'i valitsuses).
Isiklikku
Tema isa André Azoulay on olnud Maroko kuningate Hassan II ja Mohammed VI nõunik.
NARIC
Riigiti võivad NARIC keskuste tegevused ja ülesanded erineda. Paljudes Euroopa riikides on NARIC keskustel nõuandev roll ehk siis kõrgkoolidel ja tööandjatel on õigus ise otsustada, milliseid välisriigi kvalifikatsioone ja õpinguid nad aktsepteerivad. Sel juhul annavad NARIC keskused teavet välisriigi kvalifikatsioonide ja haridussüsteemi kohta, mis on kõrgkoolidele ja tööandjatele vajalik tunnustamise otsuse tegemisel.
Eesti ENIC/NARIC Keskus (Akadeemilise Tunnustamise Infokeskus) kuulub Euroopa Nõukogu, UNESCO ja Euroopa Komisjoni koostöövõrkudesse ENIC ja NARIC ja oli kuni 2020. aasta lõpuni Sihtasutus Archimedese struktuuriüksus. Seoses Sihtasutus Archimedese tegevuse lõpetamisega läksid Eesti ENIC/NARIC Keskuse tegevused ja teenused üle Haridus- ja Noorteametisse.
Lotte reis lõunamaale
Eesti Filmiajakirjanike Ühing valis selle Eesti aasta filmiks.
Joel Indermitte
Joel Indermitte (sündinud 27. detsembril 1992 Tallinnas) on endine Eesti jalgpallur (kaitsja) ja praegune jalgpalliklubi FC Flora abitreener. Lisaks U18 koondise peatreener https://jalgpall.ee/koondis/4/koosseis
Koondisekarjäär
A-koondise debüüdi tegi Indermitte 19. juunil 2011 sõpruskohtumises Tšiili vastu. Samas mängus tegid oma debüüdi veel Mikk Reintam, Henri Anier, Joonas Tamm, Siim Tenno, Meelis Peitre, Albert Prosa ja Andrei Veis.
Klubi
''Uuendatud seisuga 29. november 2017''
Koondis
==Vaata ka ==
Evika
Evika on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 3763. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Evika 6 naisel.
Fanny
Fanny võib tähendada järgmist:
Athena (täpsustus)
Athena võib tähendada mitut asja.
Namuri provints
Provintsi halduskeskuseks on Namur, mis on alates 1986. aastast ühtlasi ka Valloonia piirkonna pealinn. Teised suuremad linnad on Dinant, Philippeville, Gembloux, Ciney ja Andenne.
Provints jaguneb kolmeks haldusringkonnaks (arrondissements) ja 38 vallaks.
Vallad
pisi|Namuri provintsi vallad
Rahu tee
Praeguse nime sai Rahu tee 25. aprillil 1986. Enne seda oli tänava nimi 28. oktoobrist 1977 Rahu prospekt.
Algse projekti järgi pidi Rahu prospekt kulgema paralleelselt põhja pool Oktoobri prospektiga (Laagna tee), ühendades Narva maanteed Lauluväljaku piirkonnas Väo liiklussõlmega Peterburi teel ning kulgedes läbi Paevälja, Loopealse, Katleri, Kuristiku, Priisle ja Seli asumi.
Ainus väljaehitatud lõik Rahu teest valmis 2004. aasta oktoobris, see ühendab Laagna tee lõppu Peterburi teega.
Tolmuka tee
Tänav sai nime 14. veebruaril 1958.
Hanok
Hanok oli Vanas Testamendis Kaini poeg ja Iiradi isa. Juubelite raamatu järgi oli Hanoki ema nimi Awan.
Kain nimetas tema järgi enda asutatud maailma esimese linna.
Simon Stevin
Simon Stevin (umbes 1548 – 1620), oli Hollandi ja Belgia insener ja aviaator.
Sviļi
Sviļi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Cēsise piirkonnas Ineši vallas.
Küla asub valla idaosas. Sviļi jääb valla keskusest Inešist 1,6, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 7,2 ja Riiast 135,4 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda.
Aastal 2007 oli külas 96 elanikku.
Meditsiiniline termomeeter
Elavhõbetermomeeter|pisi Elektrooniline temomeeter|pisi Meditsiiniline termomeeter on termomeeter, mis on ette nähtud keha temperatuuri mõõtmiseks vahemikus 30 kuni 45 kraadi Celsiuse järgi. Mõõtevahemikud (temperatuuriskaala ulatused) võivad erinevatel termomeetritel olla ka mõnevõrra teistsugused (näiteks alajahtumise mõõtmiseks kasutatavatel termomeetritel alata juba 25 kraadist).
Meditsiiniliste termomeetrite eraldusvõime on tavaliselt 0,1 kraadi (Celsiuse järgi). Ka mõõtetäpsus on neil samas suurusjärgus.
Keha temperatuuri mõõtmiseks viiakse termomeetri tundlik osa (otsik) kontakti kehaga mõõtmiseks ette nähtud kohas (tavaliselt kaenla all või kehaõõntes) näidu väljakujunemiseks vajaliku aja jooksul. Spetsiaalse konstruktsiooniga või muude tehniliste võtetega tagatakse maksimaalse näidu säilimine pärast mõõtmise lõpetamist.
Haiglates leiavad kasutamist kontaktivabad elektroonsed termomeetrid, mille puhul kehatemperatuur määratakse keha soojuskiirguse ehk keha infrapunase kiirguse intensiivsuse järgi, mis lähtub kas keha pinnalt (näiteks otsaesiselt) või mõne kehaõõne põhjast (näiteks kõrvast). Need on väga kiiretoimelised ja sobivad suure arvu patsientide kehatemperatuuri kiireks mõõtmiseks. Mõõtmiste täpsuse poolest jäävad need aga praktikas alla kontakttermomeetritele, sest mõõtetulemus sõltub peale keha temperatuuri veel mitmetest kõrvalistest asjaoludest. Paljudel juhtudel on täheldatud kraadi suurusjärku ulatuvaid või isegi suuremaid mõõtevigasid.
Fanny (eesnimi)
Fanny on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 2423. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Fanny 12 naisel.
Suu laulab, süda läigib
"Suu laulab, süda läigib" on ansambli Singer Vinger 2012 ilmunud stuudioalbum.
Albumi tootis Hitivabrik. Album oli 2012. aasta Eesti plaadimüügi edetabelis 39. kohal.
Suusamatk
Suusamatk on suusatades matkamine märgistamata või patrullimata maapiirkonnas või mägedes. Matkareis toimub tavaliselt väljaspool suusaradu ja suusakuurorte ning see võib kesta ühe päeva või kauem. Kui matk kestab kauem, kui üks päev, veedetakse öö mägionnis või telkides. Samuti ei kasutata matkates suusatõstukit ega muud transpordivahendit. Liikumiseks kasutatakse erinevaid tehnikaid: nii alpi ehk mäesuusatamist, põhjamaade suusatamist (inglise keeles Nordic skiing) kui ka Telemarki. Populaarseks sai selline matkamine nende suusatajate poolt, kes soovisid suusatada uutes kohtades ja/või vältida suusakuurortide kõrget hinda. Väljaspool märgistatud radu matkamine vajab head orienteerumisoskust ning sobiva raja leidmise oskust mägedes, kus võivad esineda lumelaviinid.
Suusamatkamine on võimalik kõikjal, kus on piisavalt lund. Hooaeg kestab jaanuarist maini või juuni alguseni, kuigi klassikaline suusamatka hooaeg Euroopas on märtsist maini. Kuna läbitakse maastikku, mis võib muutuda täiesti tasasest kuni äärmiselt järsuni, tuleb kasutada laiemaid ja lühemaid suuski. Suusataja kontsad peavad olema loomuliku libisemise võimaldamiseks vabad, seega peavad kannad suuskadel liikumise hõlbustamiseks suusa küljest lahti käima. Selleks kasutatakse suusasidemeid, mis sellist liikumist võimaldavad. pisi|Suusamatk
Ajalugu
Alpides toimus esimene suusaretk 1894. aastal, kui kirjanik Arthur Conan Doyle oli oma tuberkuloosihaige abikaasa mägedesse ravile saatnud. Igavuse peletamiseks õppis ta suusatama ning sõitis suuskadel Davosist Arosasse. Esimese suusaturismireisi korraldas Arnold Lunn 1903. aastal Šveitsis Adelbodenis. pisi|Suusanahad
Suusanahad
Suusanahad on ribad, mis kinnituvad suuskade põhjale selleks, et aidata nõlvadel üles liikuda. Minevikus neid valmistati hülgenahast, nüüd on need tavaliselt valmistatud nailonist või mohäärist või nende kombinatsioonist. Suusanahad on loodud selleks, et saaks lumel paremini edasi liikuda, tahapoole libisemata. Nahkade välispinnal on karvad või soomused, mis haaravad lund, takistades suuskade tahapoole liikumist. Suuski ettepoole nihutades lamenevad need pinnad libisemiseks. Allamäge suusatades tuleb need eemaldada.
Terminoloogia
Suuskadega matkamisega kaasneb nii ülesmäge kui ka allamäge liikumine ilma suuski eemaldamata. Olenevalt juurdepääsu võimalustest ja asula lähedusest eristatakse järgnevaid termineid:
Frontcountry
Maastik, mis ei asu rajal, kuid selle vahetus läheduses. Radade juures on suusatõstukid ning esmaabiteenused.
Slackcountry
Maastik, mis ei asu tähistatud suusapiirkonnas ning kuhu pääseb ligi suusaliftiga, kasutamata suusanahkasid või -saapaid.
Sidecountry
Maastik, mis asub väljaspool suusapiirkonda ning kuhu pääseb ligi suusaliftiga. Tavaliselt on suusatajal vaja ka matkata, kasutada suusanahkasid või ronida, et jõuda sellisele maastikule ning sealt tagasi.
Backcountry
Kõrvaline maastik, kuhu ei ole võimalik suusaliftiga minna.
Toila gümnaasium
Toila gümnaasium on gümnaasium, mis asub Ida-Viru maakonnas Toila vallas Toila asulas. Gümnaasiumis käivad haridust omandamas ümberkaudsete Toila valla külade lapsed. Suurema enamuse moodustavad Toila ja Voka lapsed.
Gümnaasiumi hoone paikneb Toila Oru pargis, kus kunagi asus president Konstantin Pätsi suveresidents. Gümnaasiumi alal on kaks hoonekompleksi: vanem hoone on ehitatud 19. sajandi lõpus ja uuem hoone 1974. aastal. Uuemas hoones on ka ainekabinetid, õpetajate tuba, juhtkonna ruumid, arstikabinet, spordisaal/aula ja söökla.
Algklasside ruumid asuvad vanemas hoones, kus on ka Toila Muusika- ja Kunstikooli ruumid, raamatukogu, ainekabinetid, jõusaal ning väiksem saal, kus saab korraldada erinevaid kontserte ja üritusi. Ühtlasi on koolil oma muuseum, raamatukogu, söökla, katlamaja ja staadion.
Kooli ajalugu
Talupoegade hariduselule hakati Eestis esimest korda tähelepanu pöörama 17. sajandi alguses. Sel ajal oli koolide esmaülesandeks lugemisoskuse levitamine.
Toila kooli asukoht on aastate jooksul muutunud. Kool on asunud nii Pühajõel, Valastel, Konjus, Päites, Vokas, Vaivinas ja Orul. Aastast 1956 asub kool Oru pargi kõrval.
Aastate jooksul on koolil olnud erinevad nimed. 1846. aastal oli kooli nimi Toila saksa õppekeelega elementaarkool. 1884. aastal muudeti kool Toila algkooliks. Toila Keskkooli nimetuse sai kool alles 1958. aastal ning praegust nime Toila Gümnaasium kannab ta alles aastast 1998.
Saksa köök
Saksa köök (saksa keeles deutsche Küche) on Eesti köögiga üsna sarnane. Suures osas on see põhjamaine talupojaköök: kättesaadavatest toiduainetest valmistatakse toitvaid roogi, mis algselt andsid jõudu pikaks raskeks tööpäevaks.
Levinumate ja tuntumate toiduainete seas on Saksa köögis kartul, vorst ja hapukapsas. Põhiliselt kasutatakse sea-, kuid tihti ka linnuliha, samuti on sakslastel tugev uluki- ja metslinnuliha valmistamise traditsioon. Lihatoitudest on levinud mitmesugused vorstid, mis erinevad suuresti paikkonniti, nagu ka kogu toidukultuur. Näiteks valmistatakse Baieris traditsioonilisi valgeid, värskest sea- ja vasikalihast vorstikesi, Eestiski on tuntud Frankfurdi vorstike ehk frankfurter, samuti on levinud grillvorstid. Nagu ka Eestis, tarvitatakse toiduks rupskeid, nt seajalgu. Sageli süüakse suppe, samuti klimpe, käkke ja hakklihatoite. Süüakse nii musta kui ka valget leiba (Eesti mõistes saia), populaarsed on nii soolased kui ka magusad kringlikesed.
Toila gümnaasium
Hoonete ajalugu
Pärast Venemaal toimunud revolutsiooni emigreerus Grigori Jelissejev Pariisi ning Orul asuv loss ja park jäid valvuri hooldada. Alles aastal 1934 ostsid Eesti töösturid Oru lossi ja pargi ning kinkisid selle Eesti Vabariigi riigipeale suveresidentsiks. Eesti Vabariigi president kasutas lossi nii suvepuhkuseks kui ka väliskülaliste vastuvõtuks.
1936. aastaks olid uuendatud nii loss kui park. Pargis oli ligi 300 puu- ja põõsaliiki, mis tegi selle Põhja-Eesti liigirikkaimaks pargiks. Samuti loodi parki Euroopa suurim kiviktaimla, mis oli ligi kahe hektari suurune. Veel leidus pargis rikkalik rosaarium ja palju muud.
Saksa köök
Alkohoolsetest jookidest on kahtlemata tuntuim Saksa õlu, mida tänini valmistatakse valdavalt nn Reinheitsgeboti ehk varauusaegsete kvaliteedinõuete järgi, mille kohaselt võib õlleteoks tarvitada vaid vett, otra ja humalat. (Muide, Baierist pärit Kreeka kuningas Otto kehtestas sama nõude 19. sajandi alguses Kreekas.) Tuntud on ka nisuõlu. Veini toodetakse peamiselt Lääne-Saksamaal Reini jõe ääres, levinud on nii kvaliteetsed valged riislingid kui ka odavad poolmagusad valged veinid nagu Liebfraumilch, punastest viinamarjasortidest on tuntuim Spätburgunder ehk Pinot Noir. Juba keskajast tuntakse mitmesuguseid vürtsitatud hõõgveine.
Toila gümnaasium
Hoonete ajalugu
13. augustil 1941. aastal süütas taganev Nõukogude armee Oru lossi. Hoone ei hävinud tulekahjus täielikult: puutumata jäi keldrikorrus, kuhu paigutasid sakslased oma miinilao. 19. septembril 1944. aastal aga hävitas SS-erikomando miinilao, sellega hävines ka keldrikorrus.
Praegu asetseb Toila Gümnaasiumi vanem hoone kunagise teenijate maja kohal ning uuem hoone hobuste maneeži kohal.
Saksa köök
Magustoitudest armastatakse mitut laadi küpsetisi ja kooke, mis on sageli mitmekihilised, puuviljade ja šokolaadiga. Samuti hinnatakse kõrgelt martsipani, värvitud martsipanikujukesed on populaarsed jõulukingid.
Toila gümnaasium
Kooli sümboolika
Koolil on oma pitsat, millel on Toila valla vapi kujutis ja kooli nimetus, ning oma sümboolika.
Kuulsad inimesed seoses Toila kooliga
Abram Simon (24. jaanuar 1844 – 12. märts 1925) sündis Pühajõe külas Stepandi talus. Aastal 1859 alustas ta Peterburis Apraksini töökojas õppimist tõldsepaks. 1863. aastal sai ta Toilasse Kangrumaa talu. Peale põllutöö tegemise valmistas ta tellimusel kupee- ja landootõldu, toredaid ja lihtsaid dogart-vankreid. 1863. aastal kutsus Abram noormehi laulma – kokku sai 12 lauljat. Esineti peamiselt Pühajõe kirikus.
1864. aastal valmis tänu Abramile Toila-Altkülla koolimaja. 1868. aastal oli ta üks pasunakoori asutajaid samuti oli Abram Toila kalmistu rajamise üks eestvedajaid. Abram rajas 1882. aastal ka Eesti esimese teatrimaja, mis tõi talle üle-eestilise kuulsuse.
Hans Glass (1846–1920) sündis Suure-Jaani kihelkonnas Vastsemõisas. Ta oli Toila elementaarkooli koolmeistri-juhataja (1868–1891) ning hiljem vallakooli juhataja. Tal oli suuri teeneid Toila haridus- ja kultuurielu arendamisel, lisaks oli ta silmapaistev õpetaja ning laulu- ja pasunakoori juht. Toilast kolis ta Austraaliasse, kus hiljem suri.
Põltsamaa aia- ja pargikohvikud
Põltsamaa aia- ja pargikohvikud on Põltsamaa linnas kodanikualgatusena toimuvad aiakohvikute päevad.
Kohvikute idee algataja oli Põltsamaa haridus- ja kultuurinõunik Kadri Suni, kes ammutas inspiratsiooni Kärdla ja Türi kohvikute päevadest.
Põltsamaa aia- ja pargikohvikud 2013
Esimesed aia- ja pargikohvikute päevad toimusid 6.–7. juulil 2013. Kohvikutele eelnesid inspiratsiooniõhtud, millest esimene toimus 6. detsembril 2012 Põltsamaa noortekeskuses. I kohvikute päevad kandsid teemapealkirja "Linn õue!". Ühtekokku loodi nendeks päevadeks 17 aia- ja pargikohvikut
Bülent Tezcan
pisi|Bülent Tezcan (2016) Bülent Tezcan (sündinud 18. mail 1965 Havzas) on Türgi poliitik, ta kuulub Vabariikliku Rahvapartei ridadesse. Ta on aastast 2011 Türgi Suure Rahvuskogu liige (Aydıni provintsist).
Ta on aastast 2011 Türgi Suure Rahvuskogu liige; ta on kuulunud Türgi Suure Rahvuskogu 24., 25. ja on 26. koosseisu liige.
Toome puiestee
Toome puiestee on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis.
Tänav sai nime 13. novembril 1925.
Inseneriväe kindralpolkovnik
pisi|Kindralpolkovniku [[õlak]] Inseneriväe kindralpolkovnik (vene keeles генерал-полковник инженерных войск) oli NSV Liidu relvajõududes aastatel 1940–1984 kehtinud sõjaväeline auaste inseneriväe juhtivkoosseisule.
Pärast 1984. aastal inseneriväe kindralpolkovniku auastme kaotamist anti kõigile auastme kaotamise ajal elus olnud aukraadi omanikele kindralpolkovniku auaste.
Endel Parijõgi
Endel Parijõgi (aastani 1935 Parinbak, Parinbach; 16. november 1929 Tartu – 3. november 2021 Tallinn) oli eesti majandusteadlane.
Elulugu
Endel Parijõgi oli Jüri Parijõe poeg.
Lõpetas 1948. aastal Tartu 1. Keskkooli, 1953. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi tööstuse ökonoomika erialal ja 1956. aastal aspirantuuri Moskva Tööinstituudis. ÜS Raimla vilistlane.
Oli aastatel 1953–1957 Tallinna Ekskavaatoritehase töö- ja palgaosakonna juhataja, 1960–1965 ENSV Rahvamajanduse Nõukogu töö- ja palgaosakonna juhataja, 1968–1978 Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna tootmise ökonoomika ja organiseerimise kateedri dotsent, 1970–1978 ühtlasi töökorralduse labori teaduslik juhendaja, 1979–1998 Eesti Majandusjuhtide Instituudi peakonsultant.
Teadustöö
Uurimisvaldkond: majandusettevõtete palgapoliitika, töökorraldus, juhtimine. ETV saatesarja "Töö ja palk" (50 saadet 1978–1980) autor. Ühiskondliku töö- ja palgakomitee esimees (1965–1998), Eesti Konsultantide Assotsiatsiooni president (1992–1994), Estonia Seltsi liige. Üle 10 teadustrükise, õppevahendid.
Faustina (eesnimi)
Faustina on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli seda naisenime Eestis alla viiel inimesel.
Aleksandr Dvornikov
Aleksandr Vladimirovitš Dvornikov (Александр Владимирович Дворников; sündinud 22. augustil 1961 Ussuriiskis) on Venemaa sõjaväelane, aastast 2016 Lõuna sõjaväeringkonna komandör, aprillist 2022 kuni 26.06.2022 ühtlasi Venemaa n-ö sõjalise erioperatsiooni juht Ukrainas, armeekindral (2020), Venemaa Föderatsiooni kangelane (2016).
Elulugu
1978. aastal lõpetas Ussuriiski suvorovlaste sõjakooli ja astus Vene NFSV Ülemnõukogu nimelisse Moskva Kõrgemasse Ühisvägede Sõjakooli, mille lõpetas 1982. Seejärel teenis Kaug-Ida sõjaväeringkonnas rühmaülemana, kompaniiülemana ja pataljoni staabiülemana. 1991 lõpetas M. Frunze nimelise Sõjaväeakadeemia. 1992-1994 154. üksikmotolaskurpataljoni komandör. 1995-2000 1. kaardiväe laskurpolgu staabiülem, seejärel komandör. Polgu komandörina osales 1999-2000 Teises Tšetšeenia sõjas, eelkõige rünnakus Groznõile. 2000–2003 Põhja-Kaukaasia sõjaväeringkonna staabiülem, seejärel 19. motolaskurdiviisi ülem. 2005 lõpetas Venemaa Kindralstaabi Akadeemia ja määrati 36. armee staabiülemaks Siberis. 2008-2010 5. armee ülem Kaug-Idas. Jaanuarist 2011 kuni aprillini 2012 Ida sõjaväeringkonna ülema asetäitja. Alates 2012. aasta aprillist Kesksõjaväeringkonna (TsVO) ülema esimene asetäitja, sõjaväeringkonna staabiülem. 9. novembrist 24. detsembrini 2012 - Kesksõjaväeringkonna vägede ülema kohusetäitja. Alates 24. detsembrist 2012 staabiülem - Kesksõjaväeringkonna ülema esimene asetäitja.
Septembrist 2015 kuni juunini 2016 Venemaa Föderatsiooni relvajõudude rühmituse ülem Süüria Araabia Vabariigis. Süürias korraldatud tsiviilelanikkonna julma pommitamiste eest sai ta hüüdnime "Süüria lihunik". Süürias toimepandu eest autasustas Venemaa president Vladimir Putin 17. märtsil 2016 teda Vene Föderatsiooni kangelase kuldtähega. Alates juunist 2016 -Lõuna sõjaväeringkonna ülema kt. 20. septembril 2016 määrati ta Venemaa presidendi dekreediga Lõuna sõjaväeringkonna ülemaks.
Aprillis 2022 nimetas Vladimir Putin ta Ukrainas tegutsevate Venemaa vägede ülemjuhatajaks (nn. Erioperatsiooni juhiks). Teda usutakse olevat 8. aprillil 2022 Kramatorski raudteejaamale tehtud julma raketirünnaku taga, milles hukkus üle 50 tsiviilisiku. USA eruadmiral James Stavridis: "Tema on see pätt, kelle Vladimir Putin kutsus Süürias linnasid nagu Aleppo maatasa tegema. Ta on kogu selle perioodi jooksul kasutanud terrorismi tööriistu, sealhulgas koostööd Süüria vägedega, piinamiskeskusi, süstemaatilist vägistamist, närvimürke. Ta on halvimatest halvim." 26.06.2022 määras Putin Dvorniku asemele ülemjuhatajaks Gennadi Židko.
Sanktsioonid
15. märtsil 2019 kehtestas Euroopa Liit talle sanktsioonid seoses kolme Ukraina laeva kaaperdamisele Venemaa mereväe poolt.
Tudulinna põhikool
Tudulinna põhikool oli põhikool Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas (varem Tudulinna vallas) Tudulinna asulas.
Kool asutati 1845.
Brita Borg
Brita Kerstin Gunvor Borg (10. juuni 1926 – 4. mai 2010) oli Rootsi laulja.
1959. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Rootsit lauluga "Augustin".
Nigel
Nigel on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis Ekurhuleni linnaringkonnas.
Nigel on asutatud 1886. aastal, kui seal avastati kulla leiukoht. Linn on saanud nime Walter Scotti romaani "The Fortunes of Nigel" järgi.
Alates 2000. aasta detsembrist ei ole Nigel enam iseseisev haldusüksus, vaid kuulub Ekurhuleni linnaringkonna koosseisu.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Nigeli elanikest mustanahalisi aafriklasi 44,89%, valgeid 33,40%, värvilisi 16,67%, India ja Aasia päritolu inimesi 3,95% ja teisi 1,09%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 43,49% inimesi, suulu keelt 23,32%, inglise keelt 16,06%, sotho keelt 5,34%, koosa keelt 2,94%, tsvana keelt 1,92%, pedi keelt 1,68% ja tsonga keelt 1,30%.
Družba (linn)
Linn moodustati 1962. aastal, kui liideti Žuravka, Jurassivka ja Hutir-Mõhhailivskõi asulad.
24. veebruaril 2022 okupeerisid linna Venemaa väed. Aprilli alguses okupandid lahkusid linnast.
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli linnas 5726 elanikku, neist 70% ukrainlased, 24% venelased ja 5% valgevenelased.
Lūsari
Lūsari on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Līgatne vallas. Aastani 2021 kuulus küla Līgatne piirkonda.
Pariž
Pariž on kohanimi, mida kannab mitu asulat Venemaal ja Valgevenes ning jõgi Slovakkias. Ühtlasi on see kohanime Pariis venekeelne kuju.
Lūsari
Küla asub Vildoga jõe kaldal ja jääb valla keskusest Augšlīgatnest 5, piirkonna keskusest Cēsisest 24 ning Riiast 63,5 kilomeetri kaugusele. Asula jääb Gauja rahvusparki.
Pariž
Sellenimelised on näiteks:
Lūsari
Aastal 2007 oli külas 10 elanikku.
Siw Malmkvist
pisi|Siw Malmkvist Siw Gunnel Margareta Malmkvist (sündinud 31. detsembril 1936 Landskronas) on Rootsi laulja.
1960. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Rootsit lauluga "Alla Andra Får Varann".
1969. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Saksamaad lauluga "Primaballerina".
Folklore
'''Folklore. Electronic Journal of Folklore''' (FEJF) on ingliskeelne Eesti teadusajakiri, mis avaldab akadeemilisi originaaluurimusi folkloristikast, võrdlevast usundiuurimisest, kultuuriantropoloogiast ja nendega seotud valdkondadest kogu maailma teadlastelt. Tegemist on esimese Eestis ilmuma hakanud avatud täistekste avaldava teadusajakirjaga.
Antakse välja ka interdistsiplinaarseid teemanumbreid, enamasti koostöös külalistoimetajatega. Eraldi rubriigis avaldatakse erialaraamatute, helikandjate jms ülevaateid ja arvustusi, konverentside ja välitööde tutvustusi jms.
Ajakiri ilmub 1996. aastast paberkandjal ja internetis tasuta kasutatava täisversioonina. Interneti-versioonile on lisatud video- ja helinäiteid. Ajakiri on eelretsenseeritav ja rahvusvaheliselt indekseeritav, aastas ilmub kolm kuni neli numbrit.
Valdo Jaaniso
Töökäik
Töötas aastatel 1958–1961 Tartu Linna Ehitusvalitsuses ja Maardu Ehitustrustis, aastatel 1961–1979 projekteerimise instituudis Kommunaalprojekt erinevatel ametikohtadel grupijuhist peakonstruktorini, seejärel Tallinna Tehnikaülikoolis vanemõpetaja, dotsendi ja aseprofessorina ning juhatas geotehnika õppetooli.
Folklore
Ajakirja peatoimetaja on Mare Kõiva ja tegevtoimetaja Tiina Mällo.
Toimetuskolleegiumi kuulusid aastail 2014–2020 Dan Ben-Amos, Larisa Fialkova, Diane Goldstein, Terry Gunnell, Jawaharlal Handoo, Frank Korom, Jurij Fikfak, Ülo Valk, Wolfgang Mieder, Irina Sedakova.