cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Läänemereprovintside immatrikuleerimata aadlisuguvõsade loend
J
Jabelnowsky | Jablunsky  | Jackson  | Jacke(n)beck  | Jacobs  | Jacubowsky  | Jańczewsky  | Jankowsky  | Jannau | Januszkiewicz  | Jawęzik  | Jegelecht | Jengalitschew  | Jerichow  | Jesskes  | Jocke  | Jodingen  | Jöden  | Jüden  | Joensson  | Johansen  | Johnson  | Johnston, Jonston | Joustein  | Jordan (Eestimaa)  | Jordan (Liivimaa)  | Jürgensohn  | Jung  | Junge (Wekebrodtide hõimust, vt.)  | Jungingen  | Jurs
K
Kabell | Kade(n)  | Kästner  | Kahl (Cahl,Kahle)  | Kaiwen  | Kalle (Calle, Kaland)  | Kalitz  | Kalow  | Kalff (Kalve, Kalbe), nimetatud ka Summern | Kallenbach  | Kaltenbrunn  | Kamen  | Kanefe(h)r  | Kanitz  | Kanne  | Kardenell (Cardenell)  | Karlever (Carlever)  | Kapherr (hilisem Kap-Herr)  | Karm | Kaminsky  | Karnicki  | Karowsky  | Karp (Kuramaa)  | Karpen  | Kantelberg  | Kaufmann  | Kaull  | Kawitzky  | Kegeler  | Keith  | Kelchen  | Kele  | (Keel, Kelle)  | Kellermann  | Kendenich  | Kere  | Kerkering  | Kerssenbrock  | Kerskorf  | Kerstfeld  | Kettwich | Keussler  | Kiel  | Kielchen  | Kieseritzkcy  | Kievel (Kivael, Kievelle, Kivel)  | Kinnemundt  | Kiparski  | Kirchdorff (Kyerchdorff)  | Kippe(n), vt. Löwenfeld  | Kirchhoff (Kerkhoff) | Kirkotta (Kirkutta)  | Kirstein  | Kismer  | Kissleben  | Kittlitz  | Kleden  | Klein  | Kleist  | Klenck  | Klepper  | Klerck  | Klingenberg  | Klingspohr (Klingpor)  | Klitzing  | Kloft (Klufft, Krufft, Gruft)  | Klostermann  | Kloth  | Kluyt  | Knappe  | Kenbelok  | Kneten  | Kniaziewicz  | Kniper  | Kniprode  | Knobloch  | Knoop, | Knubbe  | Kober  | Kobylinsky | Koch I (Liivimaa)  | Koch II (Eestimaa)  | Koch III (Eestimaa)  | Kochen  | Kock  | Köber  | Köchly  | Köckritz  | Köhler  | König  | Koenigsberg | Koenigsmarck  | Koepken  | Koerber (Eestimaa)  | Körber (Kuramaa)  | Kohl  | Kohlen  | Kohlhase  | Koye (Koyen)  | Kokenes vt. Kukenoys  |  Kokencarre  | Kokenhausen  | Kolberg  | Kolditz  | Komar  | Komorowski | Koning(k)  | Konstell  | Korbes  | Koretzky  | Korwe (Korbs, Korf, Korpes)  | Korn (v.Zegierd-Korn)  | Korse  | Korsakow  | Korsskene  | Korthausen  | Koscialkowski  | Kosciuszko  | Kosell  | Koslowski  | Kothen  | Kottwitz  | Krabbe  | Krae  | Kraemer  | Kran  | Krannhals  | Krapotkin (Kropotkin)  | Kraus  | Krause (Liivimaa)  | Krause (Eestimaa)  | Krebs I (Liivimaa)  | Krebs II (Saaremaa)  | Krebs III (Liivimaa)  | Krempien  | Kreutz (Creutz)  | Kreutz(en)  | Kreveth  | Kreyenfänger  | Kriegsmann  | Kringel  | Krohl  | Krohn  | Krook  | Kropf(en)  | Krüger I  | Krüger II  | Krukowski  | Kruse (Cruse, Kruuse)  | Kruse (Cruus)  | Krzywiec  | Kuddelen  | Kucke  | Kudesel (Kudezel, Kudzell)  | Küdistell  | Kule  | Kügelgen  | Kümmel  | Kuhlemann  | Kuhlmann  | Kuhn  | Kukel  | Kummus  | Kunckel, vt. Löwenstern  | Kundes  | Kupffer  | Kurland  | Kurnatowski  | Kurowski  | Kurs  | Kurtzenbaum  | Kurz  | Kutszyna  | Kützleben  | Kwerne  | Kymmel  | Kynckel  | Küthausen, Kythausen
L
v. d. Laan | Labunsky  | v. d. Lage  | Lagis  | Lampe  | Lander v. Spanheim  | Landesen  | Lange  | Langel(en)  | Langerbeck  | Langeschinkel  | Langhammer  | Langhen  | Lanting  | Lappe  | Lassenius  | Lau  | Lauterbach  | Laydes  | Lazareff  | Lechtes  | Ledochowski | v. d. Leite  | Lellow  | Lemede  | Lemonius  | Lende, Lenten  | Lennep  | Lennewarden  | Lennow  | Lenz  | Leslie  | Lehtmate  | Leuchner  | Leutner  | Leveringhausen  | Levetzow  | Lewenhaupt, vt. Leyonhufvud  | v. d. Leyen  | Leyon  | Leyonancker  | Leyonfeldt (Löwenfelt)  |  Leyonspira  | Lezius  | Lezzano  | Liebsberg  | Li(e)bsdorff (Liebstorff), Liepsdorff  | Lichtenstein  | Lien  | Lievenheim  | Like  | Witte von Lilienau  | Lilienglock  | Liliengreen  | Limberg (Limborch)  | Lincke  | Linde I  | Linde II  | v. d. Linden  | Lindenofsky | Lindenstern | Lindgren  | Lindwart  | Lineward  | v. d. Lippe (Eestimaa)  | v. d. Lippe (Kuramaa)  | v.Lippe-Lipski  | Lisitzky  | Lit de Livron  | BLochen  | Loe  | Loewenberg  | Loewenhagen  | Loewenhaupt-Falckenstein  | Loewenstein  | Loewenstern (Kunkel)  | Loewenstern (Lau)  | Loewenthal  | Lohn (Loen)  | Lonen (Loisen)  | Loof  | Lopor  | Loppenow(e)  | Lorbeck  | Lorentz  | Lowen (Louwen)  | Loxten  | Luberas, Pott v.  | v. d. Lude (Luede, Luden)  | Ludwig, genannt Briesemann  | von Nettig  | Lübeck  | Lueders
N
Nageln | Napiersky  | Nappale  | Narbutt  | Narkiewicz  | Narutowicz  | Nattamule (Nadamula)  | Natzmer  | Nazzius  | Neheimsiehe | Neyhem  | Neidenburg  | Neil  | de Nestwede  | Neuendahl  | Neuenkirchen (Neukirch, Niekirch, Nykerk)  | Neumann (Kuramaa)  | Neydenburg, vt. Neidenburg  | Neyhem  | Nicolai  | Niedermüller  | Nielsen  | Niemann  | Nienhof gen.v. d. Leye  | v. dem Nienhus  | Nienstädt  | Niethof  | Ninegal  | Nirnen  | Nissen  | Nöding  | Nötken  | Nolte  | Nonart  | Nordeck vt.Witte  | Nordeck zu Rabenau  | Nordenberg  | Nordhausen  | Noreiko  | Noth(h)aft  | Nothorf  | Notleben  | Nottbeck  | Notter  | Nyeland  | Nyenborch  | van der Nyenbrugghe  | Nyenlo  | Nyenstedt vt. Ninestedt  | Nyperen
P
Pacht | Pacewsky  | Pacz  | Padelügge  | Pallandt  | Pallevere  | Palm  | Palmenberg  | Palmström  | Palmzweig  | Paltessum  | Panck  | Panthenius  | Pan(t)zer  | Pape  | Papen  | Papendorf  | Pappritz  | Parembeck  | Parmel  | Parrot  | Parsseval  | Parsow  | Pasike  | Passit  | Paszkiewicz
Q
Quadt | Qualen | Querfeld | Quernheim
R
Rade (Rode) | von dem Radecki  | Radloff  | Radzialkowsky  | Radzibor  | Radziwill  | Rädeken  | Raeder  | Ragotzky  | von Raison  | Rakowsky  | Ralicken  | Ramel  | Ramm  | Ramsay  | Rantzau-Asdal  | Rappe  | Rascha  | Raschau (Saaremaa)  | Rasp  | Rath  | Rastijerwe  | Rathenow  | Rathlef  | Rassburg  | Ratsch  | Ratzky  | Ratzeburg  | Ratzen  | Ratzwill | Rauch  | Rauschke  | Rautenschild  | Ravenslage  | Rawen  | Rawitsch  | Rebock  | Redtberge  | Recenfelt  | Reenhorn | Rehan  | Rehnhorn  | Reich  | Reichard I (Kuramaa)  | Reichard II (Liivimaa)  | Reichard III (Liivimaa)  | Reichard IV (Liivimaa)  | Reichardt (Liivimaa)  | Reichart  | Reichau  | Reichenbach I (Liivimaa)  | Reichenbach II (Eestimaa)  | Reimers I (Eestimaa)  | Reimers II (Liivimaa)  | Reimers | Reimersen (Liivimaa)  | Rein  | Reinicke  | Reinthal  | Reisenbach  | Reissner  | Remlingrode  | Renner
T
Tabean | Tacke(n)  | Talaczko  | Talat-Kelpsch  | Tallberg  | Tallefelt  | Tan(c)k(en)  | Tansky  | Tarnowsky  | Taubenheim  | Tausass (D(a)usess)  | Tawasistierna  | Tecklenburg  | Tegnagel  | Teibner  | Telgete (Tellechte, Telchte)  | Tenner  | Tepel  | Terrestever  | Tettau  | Teubner  | Teucher  | Teuffel  | Then (Tenen, Tehen, Thienen?!)  | Theuring  | Thieren  | Thiringk  | Thoën  | Thomsen I.  | Thomsen II. | Thomstorff | Thonus  | Thoreyde  | Thoury d'Inaumont  | Thümen  | Thumb von Weingarten  | Thurn und Valassina  | Tieden | Tiefenbruck  | Tiepolt  | Tiling  | Tillbach  | Timm  | Timmermann  | Timroth  | Tirgart  | Tittfer  | Tobien  | Tobiesen  | Tödwen  | Törne  | Törnffycht  | Tois  | Tolcks  | Tolk  | Tolstof, Boncza v. | Tomaszewski  | Tornei(y)  | Torstensson Torwigge  | Tott  | Toulouse-Lautrec  | Transköld  | Travelmann  | Trecht  | Trefurt  | Treumund  | Trieben  | Treppen  | Trojanowsky  | Türck  | Tunderfeldt  | Tungel  | Tunzelmann  | Tur  | Tuweson  | Twardowsky  | Tyle  | Tyr
U
Udam | Udenküll (Udeküll) | Udesen (Udesam) | Ueltzen | Uhlstädt | Uhlenbrock | Ulfeld | Ullmann | Ulner | Uloth | Unferhehrt | Unna | Urader | Ure | Utrecht
V
Vaerst | Vandyk  | Varexe  | Veh  | von dem Velde  | Velmede  |  Velten  | Velthusen  | Velven  | Velyn  | Vemund  | Venediger  | Verdelet de Fornay  | Verden  | Vermehr  | Vestring  | Vethen  | Vetter  | Viant  | Vick  | Vicken  | Vicsen (Viecsen, Viczen)  | Viden  | Viereck  | Viffhausen  | Villon  | Vinario  | Vinke v. Overberg  |  Vinkenau  | Virgin  | Vogel  | Vogelsang  | Vogt I (Liivimaa)  | v. Vogt (Eestimaa)  | Vogt von Elspe  | Voigt (Kuramaa)  | Volckmar  | Volkmerv. | Volkmershausen | Volland v. d. Lande  | Volphem  | Vorkampff-Laue  | Vorssem  | Vorste (v.d., v.)  | Voss  | Vossbeck  | Vossunger  | Vrane  | Vredenbeck  | Vrese  | Vresenberg  | de Vriess  | Vulpius  | Vustnik von Scholler
Y
Yhrmann
Z
Zabeltitz | Zach(a)risson  | Zadzik  | Zaghe  | Zagórski (Zahorski)  | Zaleski (Saleski)  | Zaluski (Thabarz-Zaluski von Zaluskie)  | Zamoyski(Zamosé-)  | Zanty  | Zawadzky (Sawatzky)  | Zboiúski  | Zebrowski  | Zedeler (Sedeler)  | Zee  | Zeier  | Zeiss  | Zeligowsky  | Zelle  | Zibet  | Ziegenhorn  | Ziegler | Zielbauer  | Zi(e)linski  | Zeimanowsky  | Ziesing  | Zimmermann (Kuramaa)  | Zimmermann (Liivimaa)  | Zimmermann (Riia)  | Zindt  | Zischa  | Zismer  | Zollner von Rothenstein  | Zuckerbecker von Büschen  | Zül(l)ich(au)  | Zugehör  | Zweiffel(n)  | Zweyberg  | Zweytinger  | Zwilling  | Zwingmann
Bataalne žanr
pisi|320px|[[Alexander von Kotzebue bataalne maal "1700. aasta Narva lahing" (19. sajand)]]
Bataalne žanr (inglise keeles military art) on sõjatemaatikat viljelev kujutava kunsti žanr (valdavalt maaližanr).
Sõjakäiku kujutava maali võib liigitada ühtlasi olustikumaaliks. Merelahingut kujutav maal liigitatakse enamasti meremaaliks.
Bataalse žanri viljelejaid nimetatakse batalistideks.
Tígkran Ouzlián
Tígkran Ouzlián (Τίγκραν Ούζλιαν, armeenia keeles Տիգրան Ուզլյան Tigran Uvzljan; sündinud 11. veebruaril 1968 Gulripši rajoonis Abhaasi ANSV-s Gruusia NSV-s) on Gruusia NSV ja Kreeka endine poksija, päritolult Abhaasia armeenlane.
Ouzlián võitis 1989. aastal Gruusia NSV esindajana Nõukogude Liidu karika.
Ta läks 1993. aastal Kreekasse ja hakkas esindama seda riiki.
Ta osales sulgkaalus (kuni 57 kg) 1996. aasta Barcelona olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning kergekaalus (kuni 60 kg) 2000. aasta Barcelona olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Mario Kindelánile (Kuuba) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Ta sai kergekaalus (kuni 60 kg) pronksmedali 32. Euroopa meistrivõistlustel (Minsk, 1998), kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Kay Hustele (Saksamaa) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja.
Poksitreeneri ja -tegelasena
Ta töötas pärast sportlaskarjääri lõppu poksitreenerina, aastatel 2003–2005 oli Kreeka noortekoondise peatreener.
Kummut
pisi|Kummut (u 1880) Kummut on sahtlitega mööbliese, kus hoitakse näiteks pesu.
Lääne-Euroopas hakati kummuteid kasutama rokokooajastul.
Eestis hakkas kummut 19. sajandi lõpus asendama kasutusel olnud kirstu.
Arthur von zur Mühlen
pisi|Arthur von zur Mühleni mälestuspink Piirsalu kiriku aias Gotthard Kornelius Arthur von zur Mühlen (7/19. juuni 1820 – 1/13. jaanuar 1901) oli Eestimaa rüütelkonna maanõunik, Eestimaa rüütelkonna sekretär ja Piirsalu mõisnik, Mühlenite aadlisuguvõsa Piirsalu harust (Haus Piersal).
Tema vanemad olid Piirsalu mõisnik Christian Ferdinand von zur Mühlen (1788–1837) ja Pauline von Müller (1789–1871).
Ta lõpetas Tartu Ülikooli õigusteaduskonna, ''cand. jur.'', oli korporatsiooni Estonia vilistlane.
1845. aastal abiellus ta Aurelie von Drentelniga (1822–1914), kaks noorelt surnud poega ja neli tütart.
14/26. aprillil 1853 hakkas ta Piirsalu mõisa haldama, elades siiski enamasti Tallinnas.
Teda loetakse Piirsalu kiriku ehitamise algatajaks, kirik valmis 1863. aastal. Kirikuaeda rajati 2017. aastal Arthur von zur Mühleni mälestuspink.
Pekingi rahvusvaheline lennujaam
Pekingi rahvusvaheline lennujaam on viimase kümne aasta jooksul kiiresti kasvanud reisijate arvu poolest. 2018. aastal läbis lennujaama üle 100 miljoni reisija.
Lennujaamal on neli lennurada.
Pekingi rahvusvaheline lennujaam on Hiina Rahvavabariigi rahvusliku lennufirma Air China peamine kodulennujaam, kust lennufirma lendab umbes 120 sihtkohta Pekingist. China Eastern Airlines, Hainan Airlines ja China Southern Airlines kasutavad lennujaama kodulennujaamana.
Preeklampsia
Preeklampsia või pre-eklampsia on rasedusaegne haigus, millele on iseloomulik vererõhu tõus ning neerude töö häirumisest tingitud valgu eritumine uriiniga. Preeklampsia tekib raseduse teisel poolel alates 20. rasedusnädalast, kuid ka mõne nädala jooksul pärast sünnitust. Preeklampsiat jaotatakse tekkeaja järgi varajaseks (enne 34. rasedusnädalat) ning hiliseks (pärast 34. nädalat). Ainuke praegu teadaolev ravi on raseduse lõpetamine, pärast sünnitust taandub preeklampsia enamasti iseenesest. Seetõttu kutsutakse rasketel preeklampsia juhtudel sünnitus esile enneaegselt. Preeklampsia on üks sagedasematest ema ja loote perinataalse haigestumise ja surma põhjustest, preeklampsiaga seostatakse umbes 10–15% kõigist sünnitusega seotud perinataalsetest surmajuhtumitest.
Sümptomid
Kerge preeklampsia korral: Preeklampsia korral:
Preeklampsia ennustusmarkerid
Kuna preeklampsial on sedavõrd oluline osa perinataalses suremuses, on tehtud suurel hulgal uuringuid, et leida võimalikke markereid, mis võimaldaksid ennustada preeklampsia teket. Kliinilistest meetoditest on kasutatud keskmise vererõhu arvutamist (MAP – mean arterial pressure 'keskmine arteriaalne vererõhk') järgneva valemi järgi: MAP = (2x diastoolne vererõhk + 1x süstoolne vererõhk)/3. Normipäraseks peetakse väärtusi alla 90 mmHg. Seni pole leitud ühtegi markerit, mis üksinda oleks piisava tundlikkuse ja spetsiifilisusega.
Lisaks üksikmarkeritele proovitakse leida erinevate markerite pakette, mis suudaks võimalikult varajases raseduse staadiumis ennustada preeklampsiat. Üks seni täpsemaid mudeleid preeklampsia ennustamiseks on saadud erinevate markerite kombineerimisel: ema anamnees ja kliinilised sümptomid (sh. kehamassiindeks, eelnevate sünnituste ja preeklampsia esinemine, keskmine arteriaalne vererõhk, etniline päritolu), verevoolu kiiruse mõõtmine emaka arteris Doppleri ultraheliuuringul, biomarkerite PAPP-A (pregnancy associated plasma protein A) ja PIGF (placental growth factor) taseme määramine ema vereseerumis.
Epidemioloogia
Preeklampsia on üks sagedasematest perinataalse haigestumise ja surma põhjustest, preeklampsiaga seostatakse umbes 10–15% kõigist sünnitusega seotud perinataalsetest surmajuhtumitest. Preeklampsia esineb 1/12 ehk 5–8% rasedatel. Preeklampsia rasket vormi esineb umbes 25% kõigist preeklampsia juhtudest. Preeklampsia on põhjuseks 15% enneaegsetest sünnitustest ning on peamine põhjus enneaegse sünnituse esilekutsumiseks ravimitega.
Põhjused
Preeklampsia on tingitud ulatuslikust vaskulaarendoteeli häirest, mille otsest põhjust ei teata. Arvatakse, et tegemist võib olla ema ja loote vahelise immuno-geneetilise konfliktiga. Pakutakse, et varajane preeklampsia on põhjustatud pigem platsenta ja loote häiretest ning hilistest emapoolsetest rasedusega kohastumise häiretest. Kindlaid põhjuseid pole veel leitud ning selle kallal töötatakse pidevalt. Välja on pakutud mitmeid võimalikke põhjuseid: ema-, isa- kui ka lootepoolseid. Praegu arvatakse, et tähtsamad tegurid võivad olla ema immunoloogiline talumatus, ebanormaalne platsenta implantatsioon, geneetilised ja keskkonnategurid ning kardiovaskulaarsed ja põletikulised muutused. Doonor-munarakuga rasedustes on samuti näidatud kõrget riski (umbes 18%) preeklampsia tekkeks, mis kinnitab immunoloogiliste tegurite tähtsust.
Patogenees
Loote trofoblasti rakud tungivad normaalse raseduse ajal emaka spiraalarteriteni ja asendavad ema spiraalarterite seina vooderdava rakukihi. Protsessi tulemusena laieneb spiraalarterite läbimõõt ja suureneb nende läbilaskevõime. Seega saab suureneda ka verevool läbi platsenta, et tagada loote vajaduste rahuldamine hapniku ja toitainete järgi. Preeklampsia puhul ei ole trofoplastid tunginud nii sügavale platsentasse ja veresoonte muutused jäävad tagasihoidlikumaks. Et looteni jõuaks piisavalt hapniku, tõuseb ema vererõhk kompenseerimaks veresoonte vähest läbilaskevõimet.
Trofoblastide invasiivsust mõjutavad mitmed keemilised molekulid. Preeklampsia puhul võivad trofoblastidel puududa erinevad adhesiooni molekulid ja maatriksi metalloproteiinid. Arvatakse, et immuunvastus võib samuti mõjutada trofoblastide invasioonivõimet. Näiteks on näidatud preeklampsiaga emadel kõrgemat interferoon IFN-g taset. Üks oluline komponent on ka ema immuuntaluvuse regulatsiooni häired. Loote ja platsenta pinnal on ema organismile võõrad koesobivusfaktorid, mis on pärit isalt. Ema immuunrakud ei suuda defektse koostöö tõttu tekitada tolerantsust nende suhtes. Preeklampsiale iseloomulikud endoteelirakkude häired võivad osaliselt olla põhjustatud liiga kõrge leukotsüütide aktivatsioonitasemest ema vereringes.
Ravi ja ennetamine
Ainuke teadaolev ravi, mis töötab enamikul juhtudest, on raseduse lõpetamine. Kuna haigus esineb tavaliselt hilises raseduse staadiumis, on võimalik enneaegne sünnituse esilekutsumine ning ema taastub tavaliselt iseenesest mõne nädala möödudes. Ka mitmeid teisi meetodeid on proovitud, mis võimaldaksid ennetada preeklampsia teket või leevendada sümptomite avaldumist, kuid seni pole suurtes valimites häid tulemusi saadud.
Dieet
Seni pole leitud abi erinevatest dieetidest, mis põhinevad näiteks soola, valgu või kalorite piiramisel. Samuti pole abi saadud ka küüslaugu, kalamaksaõli ja muu sellise tarbimisest. Samas on teada, et liigne kehakaal ja suhkurtõbi suurendavad preeklampsia riski. Seega on kasulik rasestumiseelne nõustamine ja ülekaalulisuse puhul kaalulangetamine, mille tulemusena väheneb risk preeklampsia tekkeks.
Aspiriin ehk atsetüülsalitsüülhape
Madaladoosilise aspiriini kui verd vedeldava ravimi preeklampsiavastast toimet on uuritud mitmes uuringus, kuid tulemused on olnud vasturääkivad. Ühes uuringus leiti, et see vähendas riski 10%, kuid teised uuringud pole suutnud neid tulemusi kinnitada.
Kaltsium
Kaltsiumi roll on samuti vaieldav. On näidatud, et kaltsium vähendab preeklampsia riski ainult väikse kaltsiumisisaldusega dieedi foonil. Arvatakse, et kaltsium pigem lükkab haigust edasi ja vähendab selle tõsidust, kui ennetab seda.
Antioksüdandid
Kuna on palju tõendeid oksüdatiivse stressi olulisusest preeklampsia patogeneesis, arvati, et antioksüdandid (C- ja E-vitamiin) võiksid samuti aidata ennetada haiguse teket. Uuring väikese valimiga andis ka lootustandvaid tulemusi, kuid suuremates gruppides pole suudetud tulemusi korrata.
Rekombinantne VEGF
Alles hiljaaegu on leitud, et rekombinantse VEGFi ravi võiks olla potentsiaalselt kasulik. Seni on tehtud vaid mõned uuringud hiirte ja rottidega, mis andsid positiivseid tulemusi nii neeru talitluses ja ka hüpertensiooni, proteinuuria tõsiduse vähendamises. Kuid veel on pikk tee teadmiseni, kuidas see võiks inimeses toimida.
Krista Siegfrids
pisi|Krista Siegfrids Krista Siegfrids (õieti Kristin Siegfrids; sündinud 4. detsembril 1985 Kaskinenis) on soome laulja.
Ta esindas Soomet 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös lauluga "Marry Me". Laul sai finaalkontserdil 13 punktiga 24. koha.
Siegfridsi emakeel on rootsi keel. Ta valdab vabalt ka soome ja inglise keelt.
Muusika
Krista Siegfridsi debüütalbum "Ding Dong" ilmus 10. mail 2013, ning esimene singel "Marry Me" esindas Soomet 2013. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Malmös.
Debüütalbum jõudis ka Eestisse. Eestis levitab albumit EMI Music OY.
2016. aastal ilmub Siegfridsi teine stuudioalbum. Praeguseks on tulevaselt albumilt avaldatud kaks singlit: "Cinderella", "On & Off" ja "Better On My Own".
2016. aasta alguses osales Siegfrids Rootsi Eurolaulu valimisel rootsikeelse looga "Faller" ("Kukun"), kuid ei pääsenud võistlusel finaali.
Peaaegu kõikidele Krista Siegfridsi singlitele on tehtud muusikavideod, millega saab tutvuda laulja Youtube'i kanalil.
Kristiina Treial
Ta õppis aastatel 1986–1995 Viljandi Maagümnaasiumis ja 1995–1997 Tartus Hugo Treffneri Gümnaasiumis. Aastatel 1997–2001 õppis Tartu ülikooli psühholoogiaosakonnas bakalaureuseõppes, aastatel 2001–2004 samas magistriõppes.
Aastatel 2006–2018 töötas ta õpetajakoolituse õppejõuna Tartu Ülikoolis. 2018. aastal alustas tööd Tallinna Ülikooli psühholoogia instituudis.
Eesti Psühholoogide Liidu ja Eesti Koolipsühholoogide Ühingu liige.
Ta on Sihtasutuse Kiusamisvaba Kool üks asutajatest ja juhatuse liige. On avaldanud arvamuslugusid kiusamise vähendamise teemadel.
2023. aastal tunnustati teda Eesti Punase Risti IV klassi teenetemärgiga.
Lingua ignota
pisi|Litterae ignotae Lingua ignota (ladina keeles 'tundmatu keel') on tehiskeel, mille lõi ja kirjeldas 12. sajandil Rupertsbergi abtiss Hildegard Bingenist. See on üks varasemaid teadaolevaid tehiskeeli.
Hildegard kasutas keele kirjutamiseks 23 tähest koosnevat tähestikku (litterae ignotae).
Ta esitas keele osalise kirjelduse teoses "Lingua Ignota per simplicem hominem Hildegardem prolata", millest on säilinud kaks käsikirja, mõlemad umbes aastast 1200. Tekst koosneb 1011 sõnaga sõnastikust tõlgetega ladina, kohati saksa keelde. Enamik neist on nimisõnad, on ka mõned omadussõnad, kõik paistavad olevat väljamõeldud uussõnad. Grammatiliselt põhineb keel ladina keelel, see tähendab, et uued sõnatüved on asetatud ladina keele grammatikasse.
Lingua ignota eesmärk on teadmata. Samuti ei ole teada, kes peale selle looja keelt tundis. 19. sajandil arvasid mõned, et Hildegard lootis sellest ideaalset, universaalset keelt. Tänapäeval usutakse, et see oli pigem salakeel.
Keelenäide
Ainus säilinud lausenäide on järgmine:
Need kaks lauset on põhiosas ladinakeelsed ja vaid viis sõna on Hildegardi tehiskeeles. Kuna neist ainult üks (loifol 'inimesed, rahvas') sisaldub 1011-sõnalises sõnastikus, siis oli sõnavara ilmselt veelgi suurem.
Sõnastik
Esimesed 30 kirjet:
Criuleni
Criuleni on linn Moldovas, Criuleni rajooni keskus. Criuleni asub Dnestri jõe ääres.
Linna haldusalasse kuulub kaks küla: Ohrincea ja Zolonceni.
Criulenit on ürikutes esmamainitud 1607. aastal. Alevi staatuse sai Criuleni 1967. aastal ja linnaõigused 1990. aastate algul.
Moldova 2004. aasta rahvaloenduse andmetel oli Criuleni elanikest moldaavlasi 85,94%, venelasi 6,68%, ukrainlasi 5,87%, gagauuse 0,3% ja bulgaarlasi 0,28%.
Kreeka minuskel
Kreeka minuskel on kirjastiil, mida kasutati 9. ja 10. sajandi Bütsantsi kreekakeelsetes käsikirjades ja mille kasutamine kestis paiguti 15.–16. sajandini.
Ajaloost
Kreeka minusklit hakati kasutama varasema kreeka untsiaali asemel. Kreeka untsiaalist erines see väiksemate, ümaramate ja rohkem omavahel seotud tähekujude, samuti kirjatähtede ala- ja ülapikendite olemasolu poolest; ka leidus selles rohkem ligatuure. Kreeka minusklisse jõudis osa tähevorme varasemast mitteametlikust kursiivkirjast ja minuskelkirja osa tähevorme on jõudnud tänapäeva kreeka kirja väiketähtedesse.
9. sajandist on teada tosinkond kreeka minusklis käsikirja; alates 10. sajandist kirjutati Bütsantsis aina rohkem varasemaid klassikaliste ja varakristlike autorite kreekakeelseid tekste ümber minusklites ja seetõttu leiab sellest ajast untsiaalkäsikirju vähe. Varased minuskelkäsikirjad on sageli vanimad säilinud allikad mingi teksti kohta ning keskse tähtsusega filoloogilistes uuringutes. Minuskelkäsikirjad jaotatakse vanuse järgi kolme rühma:
Jaak Allmere
Jaak Allmere (sündinud 17. augustil 1934 Läänemaal) on eesti majandustegelane ning oli Eesti NSV partei- ja riigitegelane.
1970. aastal lõpetas ta Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna masinaehituse ökonoomika ja organiseerimise eriala kiitusega. Aastatel 1979—1982 oli ta NLKP Keskkomitee juures asuva Ühiskonnateaduste Akadeemia aspirant. 1982. aastal kaitses Moskvas majandusteaduste kandidaadi kraadi väitekirjaga "Toiduainete tööstusliku tootmise struktuurinihete efektiivsus".
1954. aastast töötas mehaanikuna masina- ja traktorijaamas, seejärel teenis Nõukogude armees. 1957. aastast töötas inseneri, meistri, peamehaaniku ja peainsenerina kondiitrivabrikus "Uus Kalev" ning seejärel tootmiskoondises Liviko. 1972. aastast oli ta Eesti NSV toiduainetööstuse ministri asetäitja, hiljem kuni 1979. aastani Eesti NSV toiduainetööstuse ministri esimene asetäitja. 1982. aastast EKP Keskkomitee kerge- ja toiduainetööstuse osakonna juhataja, 1983. aastast kergetööstuse ja tarbekaupade osakonna juhataja.
Aastatel 1985–1990 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseisu liige.
1996. aastast Viljar OÜ juhatuse liige.
Filfla
Filfla (itaalia keeles Filfola) on saar Maltas.
Saar asub Vahemeres Malta saare edelarannikust umbes 4,5 kilomeetri kaugusel. Saar on madal lubjakiviplatoo, mille peal on kuni 60 meetri kõrgune järskude seintega kaljumassiiv (Keskplatoo).
Tänapäeval on saar asustamata. Saarele minek on võimalik ainult Malta Keskkonna- ja Loodusvarade Ameti loal.
Ajalugu
Filfla saar oli tõenäoliselt püha Malta saare neoliitikumiaegsetele elanikele, kes rajasid Malta saare rannikule Ħaġar Qimi ja Mnajdra templi, kust avaneb vaade Filfla saarele.
Saarel oli oli 1343. aastast teada Filfla jumalaemale pühendatud kabel, mis hävis maavärinas 1856. aastal.
18. sajandi lõpul oli saare klooster ja kabel, tuletorn ning mingi kindlustis (väidetud on forti, kuid saar on liiga väike, et selle peale mahuks fort ära).
Kuni 1971. aastani kasutasid Briti mere- ja lennuvägi saart laskeharjutuste sihtmärgina. Seetõttu on tänapäevalgi ala ühe meremiili ulatuses ümber saare võimaliku lõhkemata laskemoona tõttu keelatud kalapüügiks.
1980. aastal kuulutati saar linnukaitsealaks ja 1988. aasta looduskaitsealaks määramine piiras saarele ligipääsu veelgi.
Proatheris superciliaris
Proatheris superciliaris on rästiklaste sugukonna  maoliik.
Levila
See maoliik on levinud valdavalt Tansaanias, Malawis ja Mosambiigis.
Bioloogia
Nende madude sugulise paljunemise vormiks on vivipaaria - graviidse emase mao poegimise tulemusel võib sündida 3-16 maopoega.
Kirjandus
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Proatheris superciliaris seisuga 23.03.2015.
Robin Quaison
Robin Kwamina Quaison (sündinud 9. oktoobril 1993 Stockholmis) on Rootsi jalgpallur, kes mängib ründaja või ründava poolkaitsjana Saudi Araabia kõrgliiga klubis Ettifaq ja Rootsi jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri Rootsi klubis AIK, mille noorteakadeemiasse astus 1999. aastal. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta Rootsi kõrgliigas 2012. aastal.
Aastatel 2014–2017 mängis ta Itaalia kõrgliiga klubis US Palermo.
2017. aasta jaanuaris sõlmis Quaison lepingu Saksamaa kõrgliiga klubiga Mainz. 17. detsembril 2019 tegi ta mängus Bremeni Werderi vastu kübaratriki. 2021. aasta mais sai temast läbi aegade suurim Mainzi väravalööja Bundesligas (31 väravat).
2021. aasta suvel liitus ta Ettifaqiga.
2015. aastal tuli Quaison Rootsi kuni 21-aastaste koondisega Euroopa omavanuste meistriks. Rootsi jalgpallikoondises tegi ta debüüdi 23. jaanuaril 2013 mängus Põhja-Korea vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta kolm päeva hiljem mängus Soome vastu. Ta kuulus Rootsi koondisse 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel. 2016. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril kuulus ta Rootsi olümpiavõistkonda.
Tema isa on pärit Ghanast ja ema on rootslanna.
Selgmine valgusvastus
Selgmine valgusvastus on refleks, mis aitab loomadel, nagu kaladel ja putukatel aru saada, milline kehapool on üleval, võimaldades neil hoida oma keha püstises asendis.
Verikäkk
Verikäkk on odrajahust (harvemini rukkijahust) ning vee või petipiimaga ja loomaverega segatud tihkest tainast valmistatud pätsike, millele lisati sibulaga pekitükke.
Verikäkid oli armastatud ja veidi pidulikum eesti rahvatoit. Pärast sügisest lamba- või seatappu valmistati verikäkke ka pikemaks ajaks varuks. Käkid keedeti ning säilitati seejärel kuivatatult. Söömiseks hautati neid supis või hapukoores, aga ka praeti pannil searasvaga. Verikäkkidele lisaks valmistati mõnikord verileiba, seda söödi soojalt rõõsa piimaga.
Eesti loodeosas ja saartel oli 19. sajandi lõpuni kombeks käkitainas või tainapätsid hapendada ning aidas säilitada. Hiljem keedeti neid söömiseks hapukapsasupis.
Mihkel Tikerpalu
Mihkel Tikerpalu (sündinud 3. aprillil 1987) on eesti näitleja.
Ta lõpetas Loksa 1. Keskkooli 2006. aastal kuldmedaliga. 2010. aastal lõpetas Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli näitleja erialal (24. lend, kursuse juhendaja Hendrik Toompere) ning asus tööle Eesti Nuku- ja Noorsooteatris.
Tikerpalu oli aastast 2015 kuni 2018 teatriühenduse Misanzen produtsent. Ta on mittetulundusühingu TikerKultuur üks juhatuse liikmetest.
Poliitiline tegevus
Mihkel Tikerpalu kuulub aastast 2021 erakonda Eesti 200.
Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 4 (Harju- (v.a Tallinn) ja Raplamaa) 236 häält ning ei osutunud valituks.
Isiklikku
Ta on aastast 2016 abielus Mairi Tikerpaluga (neiuna Mairi Jõgi).
Liepynė
pisi| Liepynė (ka Laurų sodai) on Vilniuse linnaosa, mis asub linna kirdeosas Antakalnise valla territooriumil. Liepynė piirneb põhjas Vyriaiga, idas Antaviliaiga, lõunas Pečiukaiga, läänes aga üle Nerise Kryžiokaiga.
Linnaosa asub Antaviliai ja Nemenčinė metsade vahel, Antavilise oja ja Nerise jõe kaldal. Liepynė on aianduskooperatiivide piirkond (seal asub aianduskooperatiiv Laurų SB), põhjaossa on rajatud uuselamupiirkond.
Aastal 1931 oli linnaosa kohal Antavilių Liepynė karjamõis (Lipówka Antowilska), kus oli 4 elanikku.
Verner Jürman
Verner Jürman (13. aprill 1898 Meeri vald, Tartumaa – 4. juuli 1986 USA) oli eesti arst ja korporatsiooni Fraternitas Estica auvilistlane.
Elulugu
Sündis taluperemehe pojana. Alustas pärast gümnaasiumi lõpetamist 1917. aasta sügisel õpinguid Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas.
Vabadussõja puhkemisel astus vabatahtlikult Eesti sõjaväkke ja kuulus Esimese Ratsarügemendi koosseisu. Sai Narva all haavata. Lõpetas Tartu Ülikooli arstiteaduskonna 1925. aasta detsembris.
Töötas Tallinna sõjaväehaiglas ja Raudteevalitsuse tervishoiuametis. Täiendas oma teadmisi Viinis nina-, kõrva- ja kurguhaiguste alal. Vabariigi lõpul töötas Tartus raudtee tervishoiuametis ja omas ka erapraksist.
Ants Martins
Ants Martins (sündinud 25. november 1933 Põltsamaa) on eesti tehnikateadlane.
Ta on lõpetanud 1953. aastal Põltsamaa Keskkooli ja 1958. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi energeetika erialal. Ta on õppinud aspirantuuris aastatel 1962–1965 Eesti NSV Teaduste Akadeemia ja aastatel 1965–1967 selle Termofüüsika ja Elektrofüüsika Instituudis ning kaitsnud 1967. aastal väitekirja ja saanud tehnikakandidaadi kraadi.
1958. aastast töötas Eesti NSV Teaduste Akadeemia Energeetika Instituudis ja Termofüüsika ja Elektrofüüsika Instituudis.
2002. aastast töötab Tallinna Tehnikaülikoolis, 2016. aasta seisuga selle soojustehnika instituudis.
Hans Sepp
Hans Sepp (12. september 1921 Rakvere – 12. juuli 2015 Toronto) oli eesti arstiteadlane, New Yorgi TA liige, Toronto Med. Akadeemia akadeemik.
Ta lõpetas aastal 1940 Rakvere Gümnaasiumi, ta õppis aastatel 1942–1944 Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas; akadeemiliselt kuulus ta korporatsiooni Fraternitas Estica.
Aastal 1944 põgenes ta Saksamaale, kust emigreerus aastal 1947 Inglismaale. Aastal 1950 tuli ta tagasi Saksamaale ja lõpetas aastal 1951 Bonni ülikooli arstiteaduskonna arsti astme väärilisena.
Ta oli korporatsioon Fraternitas Estica auliige. Uurimusi patoloogia valdkonnast, eriti kopsuvähi ja suitsetamise mõjude alal.
Inseneriteadused
Inseneriteadused ehk tehnikateadused (inglise engineering (inseneeria)) on distsipliinid, mis käsitlevad mingi tehnikavaldkonna teoreetilisi aluseid, uurimis-, arvutus- ja projekteerimismeetodeid ning materjalide, toodete, tehnikaseadmete ja tootmisprotsesside väljatöötamist ja uuendamist.
Inseneriteadused on iseseisvad teadusdistsipliinid, nii nagu on seda ka sotsiaal-, loodus- ja matemaatikateadused. Kuid seejuures erinevad inseneriteadused neist oluliselt, arvestades nende eripärast suhet tehnikasse. Inseneriteaduste spetsiifika seisneb selles, et neis asendab insener-tehniline tegevus reeglina eksperimenti. Just insener-tehnilises tegevuses kontrollitakse tehnilise teooria teoreetiliste järelduste paikapidavust ja ühtlasi ammutatakse uut empiirilist materjali järgmisteks inseneriteaduslikeks uuringuteks.
Ajalugu
Inseneriteadused on välja kasvanud käsitööndusest. Suure panuse tehnikateaduste arengusse andsid antiikaja insenerid Archimedes, Heron, Vitruvius ja renessansiajastust Leonardo da Vinci. Üks esimesi inseneriteadusi oli mehaanika, mis pikka aega eksisteeris füüsika ja arhitektuuri varjus.
Tööstusrevolutsiooni alguses tekkis vajadus tehnikat ja tehnoloogiat teaduslikult uurida ning hakata andma akadeemilist inseneriharidust. Esimesi õppeasutusi selles valdkonnas oli 1794. aastal Gaspard Monge'i ja Lazare Carnot' eestvedamisel asutatud École polytechnique. Algas inseneriteadmiste stsientsieerimine. 19. sajandil tekkis elektrotehnika, 20. sajandil raadiotehnika, astronautika, robotitehnika ja paljud muud teadusharud.
Inseneriteadusi
Sulgudes vaste inglise keeles
Mooni tänav
Mooni tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Mooni ja Lille allasumites. Mooni tänav algab Paldiski maanteelt ja lõpeb Muti tänaval. Mooni tänav ristub järgmiste tänavatega: Kasvu tänav, Kullerkupu tänav, Endla tänav, Koskla tänav, Meleka tänav, Mehaanika tänav, Tihase tänav, Välja tänav, Tedre tänav, Kuldnoka tänav, Räägu tänav, Linnu tee.
Mooni tänav on ligikaudu 2230 meetri pikkune. Oma põhiosas (alates Endla tänavast) on Mooni tänav paralleelne Sõpruse puiestee ja Mustamäe teega.
Tänava nimed ja ajalugu
Mooni tänav kujunes mitmes etapis ning tänavaosad kandsid varem erinevaid nimesid. 27. augustil 1930. aastal anti praeguse Mooni tänava Paldiski maantee ja Endla tänava vahelisele lõigule Astri tänava nimi ning Mehaanika ja Räägu tänava vahelisele lõigule Juure tänava nimi. 15. mail 1935 nimetati neid kahte lõiku ühendav tee Mooni tänavaks. 24. mail 1939 liideti Astri ja Juure tänav Mooni tänavaga. Tänava pikendamisel liideti Mooni tänavaga 27. oktoobril 1939 osa Sääse tänavast.
4. juunil 2008 eraldati Mooni tänavast Mustamäe linnaosa Sääse asumisse jäänud osa ja moodustati sellest Kiili tänav.
Antigua ja Barbuda jalgpallikoondis
Antigua ja Barbuda jalgpallikoondis on Antigua ja Barbuda rahvuskoondis jalgpallis.
Antigua ja Barbuda kuulub CONCACAFi ja Kariibi jalgpalliliitu.
Antigua ja Barbuda on osalenud Caribbean Cupil kaheksal korral ning parim tulemus pärineb 1998. aastast, mil saadi neljas koht.
Handeloh
Handeloh on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Harburgi kreisis.
Valla pindala on 26,91 km². 31. detsembril 2017 elas seal 2488 inimest.
Handeloh asub Seeve ja Este jõe vahel, Buchholz in der Nordheidest lõunas. Harburgi mäed asuvad loodes ja Lüneburgi nõmme looduskaitseala kagus.
Handelohi valda kuuluvad järgmised osad: Handeloh, Höckel, Inzmühlen ja Wörme.
Kultuur ja huviväärsused
Alte Schmiede ('vana sepikoda') loodusloo muuseumi ja väljaõppekooli väljapanekud hõlmavad kohalikke linde, Põhja-Saksamaa imetajaid ja linde, sealhulgas rannikualasid, kohalikke kahepaikseid ja roomajaid. Väljaõppekool korraldab seminare looduskaitse haldamise ja toetamise töötajatele.
Mõisahoone (Reiterhof) Handelohis oli 52-osalise telesarja "Neues vom Süderhof" peamine võttekoht.
Majandus ja taristu
Küla teenindavad kaks Nõmmeraudtee (Heidebahn) jaama: Handeloh ja Büsenbachtal. Viimane teenindab ka Wörme küla ja Büsenbachi oru jalutusala.
Storo
thumb|Storo valla paiknemine Trento provintsis thumb|left|350px|Storo panoraam
Storo (saksa: Stauer) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 50 km Trentost edelas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 4554 inimest ja valla pindala on 62,9 km².
Storo külgneb järgmiste valdadega: Borgo Chiese, Bagolino, Ledro ja Bondone.
LED-lamp
pisi|Mitmesuguseid leedlampe pisi|Kaks leedmoodulit [[trükkplaat|trükkplaadil]] pisi|Erinevat tüüpi (vt tabel) SMD-leedmoodulid trükkplaadiribal
Valgusdioodlambid hakkasid valgustites kasutusele tulema alates sajandivahetusest, kui oli välja töötatud valge kiirgusega valgusdioodid. Niisuguses seadises annab valgust sinine valgusdiood kombinatsioonis luminofooriga, mis muundab osa sinisest valgusest kollaseks kiirguseks.
Tehnoloogia täiustudes jõudsid niisugused lambid 2010. aastaks lisaks headele käitusomadustele (suur valgusviljakus, pikk eluiga) ka hinna poolest sellisele tasemele, et leedlambid said hakata konkureerima hõõglampide ja ka kompaktluminofoorlampidega. Hõõglambi sokliga (E27, E14) leedlampe hakati valmistama juba 2007. aastal.
2010. aastail hakkasid leedlambid asendama tagantvalgustust kuvarite ja telerite LCD-ekraanides, asendades külmkatoodluminofoorlampe.
Lambid SMD-moodulitest
Leedlampides on mitu kuni mitusada valget valgusdioodi pindmontaažmoodulitena (ingl k SMD LED). Mooduli trükkplaadil võib olla üks või mitu valgusdioodi, samuti jahutusplaat.
Valgusdioodid saavad toitevoolu lambis sokli ja moodulite vahele ühendatud elektroonilisest liitelülitusest. Selleks on impulsspingemuundur, mis muundab elektrivõrgu vahelduvpinge (nt 230 V) dioodidele sobivaks stabiliseeritud alalisvooluks.
pisi| COB-leedmoodul (võimsus 80 W) paigaldamiseks valgusti jahutusplaadile pisi|LED-toru pisi|LED-avariiväljapääsu taustvalgustus
Valgusdioodmooduleid kasutatakse peale lampide ka otse mitmesugustes valgustusvahendites, nagu näiteks prožektorites, autolatenates, foorides, liiklusmärkides, valgusribades jm. Peamiselt reklaam- ja ehisvalgustuse tarbeks toodetakse värvilisi (punaseid, kollaseid, rohelisi, siniseid) dioodimooduleid.
Lambid COB-kiipide baasil
pisi| COB-leedkomponendid võimsusega 20 W ja 10 W; valgusdiooodide korpuseta kiibid paiknevad kollase luminofoori all epoksümassis
COB- (Chip on Board) tehnoloogia kohaselt monteeritakse kestata sinised dioodikiibid vahetult trükkplaadile ja kaetakse ühise luminofoorikihiga. Niisuguse montaaži korral paraneb oluliselt soojuse ärajuhtimine siirdest, mille tulemusena pikeneb seadise eluiga.
Näiteks firma Cree (Hiina) toodab COB-montaažiks keraamilisel alusel valgeid dioodikiipe XQ-A LED: mõõtmed 1,6×1,6×1,6 mm, võimsus kuni 1 W, valgusvoog 89 lm, valgusviljakus 118 lm/W; dioodi vool päripingel 3 V on 175 mA siirde temperatuuril 85 °C; värvitemperatuur võib olla 2700–6200 K, värviesitusindeks kuni 90. Väiksed mõõtmed võimaldavad paigutada trükkplaadil ühe silikoonläätse alla kuni neli dioodi. Niisuguse tehnoloogiaga toodetakse 2016. aastast leedmooduleid võimsusega kuni 100 W.
Töörežiim ja jahutus
Valgusdioodi läbiv vool ei või ületada tema nimivõimsusega kindlaksmääratud väärtust, et siire üle ei kuumeneks. Näiteks dioodi nimivõimsusega 0,5 W võib tööpingel 3,6 V läbida maksimaalselt vool 0,5/3,6 = 0,14 A. Enamikus valgustusvahendites antakse dioodile siiski mõnevõrra nõrgem vool, sest siis kuumeneb diood vähem. Väiksema soojuseralduse tõttu paraneb lambi kasutegur ja pikeneb eluiga, samuti võib jahutuspind olla väiksem. Toitevoolu vähendamisega kaasnev valgusvoo vähenemine kompenseeritakse dioodide arvu suurendamisega. Niisiis võib ka samu mooduleid kasutava lambi eluiga olla eri tootjail erisugune, vahemikus 10 000 – 100 000 tundi, vastavalt on avar ka hinnaskaala.
Valgusviljakus
Leedlampides kasutatakse dioode valgusviljakusega kuni 170 lm/W. Lambi enda valgusviljakus jääb siiski märksa väiksemaks ja seda peamiselt energiakao tõttu liitelülituses, kuid valgusvoogu vähendavad ka kaod valgust suunavates valgustiosades. Sageli antakse valgusviljakuse nimiväärtus teataval normaaltemperatuuril; tegelikul käitusel aga võib kiipide temperatuur olla mõnevõrra kõrgem, millega samuti kaasneb valgusviljakuse vähenemine..
Värvitemperatuur
Värvitemperatuur on keeresokliga leedlampidele mõeldud moodulitel enamasti 2700 K (umbes sama mis 60-vatisel hõõglambil) või 3000 K (umbes sam mis halogeenlambil). Tootevalikus võib olla ka neutraalvalgusega (3500–4000 K) ja päevalgusega (nt 6500 K) lampe.
Eluiga
Leedlambi eluiga defineeritakse ajavahemikuna, mille lõpuks tema valgusvoog on vähenenud etteantud piirini, milleks on enamasti 70 protsenti esialgsest.
Valgusviljakuse säilimise ja eluea seisukohalt on moodulite jahutamisel otsustav tähtsus, seepärast peab ka valgustites olema tagatud hea õhuvahetus; võimsates valgustites ja prožektorites rakenatakse sundjahutust.
Kui leedlamp n-ö läbi põleb, siis normaalse jahutuse korral ei ole viga valgusdioodides, vaid enamasti liitelülituses; selle komponentidest võib rikneda alaldatud pinge pulsatsiooni siluv elektrolüütkondensaator, mis on termiliselt kõige tundlikum ja võib odavamates lampides olla madalama kvaliteediga.
Leedlampide eelised hõõg- ja lahenduslampidega võrreldes
Need eelised kaaluvad üles leedlambi kõrgema hinna, mis järjest alaneb tootmise laienemise ja tehnoloogia täiustumise tulemusel.
Leedlampide võrdlus seni kasutatud lambitüüpidega
pisi| 300px| Antud valgusvoo saamiseks vajalik võimsus: punane joon – [[hõõglamp; oranž – halogeenlamp; roheline – luminofoorlamp; sinine – leedlamp]]
Pärnu vanalinn
Pärnu vanalinn on Pärnu linnasüda, Pärnu vanim linna osa.
Vanalinnas on säilinud keskaegne ja 17. sajandi lõpu tänavavõrk.
Vanalinna kaitseks on moodustatud arhitektuurikaitsetsoon. Tänapäeval on moodustatud Pärnu vanalinna ja kuurordi muinsuskaitseala.
Petro Kalnõševskõi
Petro Kalnõševskõi (ukraina keeles Петро Іванович Калнишевський; 1690 või 1691? – 12. november (vkj 31. oktoober) 1803) oli ukraina kasakate ataman.
Pärnu vanalinn
II maailmasõja ajal sai vanalinn rängalt kahjustada: umbes 50% vanalinnast muutus varemeteks, sh ka Pärnu ordulinnus. Hiljem lammutati mitme arhitektuurimälestise varemed, nt Nikolai kiriku, ordulinnuse ja nn Elevandi aida omad, hävis Endla teatri hoone. Linna taastamiseks ja arendamiseks koostati linnale generaalplaan.
Kõrveküla Põhikool
Kõrveküla Põhikool on põhikool Tartu maakonnas Tartu Vallas Kõrvekülas.
Kooli ajalugu ulatub aastasse 1766, kui Raadi mõis avas kooli talulastele. Hiljem muutus see küla- ja kogukonnakooliks. Seepärast on kooli nimi ka korduvalt muutunud.
Muutunud on läbi aja ka hooned, milles kool on tegutsenud. 1860. aastal ehitatud külakoolihoone on arvele võetud kultuurimälestisena. Külakooli hoone on Miina Härma sünnikodu.
Tänapäeval töötab kool 1952. aastal valminud koolimajas, mis on ehitatud vana vallamaja vundamendile. Sellele ehitati 1964. aastal 6-klassiline juurdeehitus, mida 2006. aastal renoveeriti. Hoones tegutseb Miina Härma klass-muuseum. 2005. aastal lisandus koolile ka aula koos 4 klassi ja garderoobiga. Aastatega jäi kool aga õpilastele väikseks ja siis lisati koolile moodulklassid, mida toodi iga aastaga aina juurde. Ruumipuuduse lõpetamiseks alustati 2020. aastal uue koolihoone ehitust (lõpptähtaeg 25.10.2020, edasi lükatud 10.01.2021). . 7. jaanuaril 2021 avati uus koolihoone.
2004. aastast on kooli direktor Andres Jõgar.
Heidenau (Nordheide)
Heidenau on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Harburgi kreisis.
Madise ohvrikivi
Madise ohvrikivi (ka Madise küla ohvrikivi) on ohvrikivi Harju-Madise kihelkonna ja Lääne-Harju valla Madise külas.
Lincoln (New Hampshire)
Lincoln on linn USA-s Uus-Inglismaal, New Hampshire'i osariigis Graftoni maakonnas. Pindalalt on see New Hampshire'i teine linn. 2010. aasta rahvaloenduse andmeil oli linnas 1662 elanikku.
Epifaania
Epifaania (kr sõnast epiphaneia 'ilmumine') on usundiloos jumaluse (nt Jumala) (ootamatu) ilmumine inimese ette.
Lincoln (New Hampshire)
Osalt jääb linna alale Franconia Notchi looduskaitseala (Franconia Notch State Park), suur osa linnast kuulub White Mountaini metsakaitsealale (White Mountain National Forest). Kirdes möödub linnast Apalatšide matkarada (Appalachian Trail). Lincolnis paikneb Loon Mountaini suusakuurort.
Epifaania
Epifaania erikujud on teofaania (ilmub Jumal) ja kristofaania (ilmub Kristus).
Lincoln (New Hampshire)
Linn rajati 1782. aasta paiku piirkonda, kus koloonia kuberner Benning Wentworth 1764. aastal andis 131,34 km2 maad umbes 70 investorile Connecticutist. Lincoln sai nime 9. Lincolni krahvi ja 2. Newcastle'i hertsogi Henry Fiennes Pelham-Clintoni järgi, kes oli Wentworthide sugulane.
Näituse tänav (Tartu)
See algab Kesklinnast Toomemäe jalamilt K. E. von Baeri tänavalt ning kulgeb üldiselt edelasse. Näituse tänava keskosa on Tähtvere ja Vaksali linnaosa piir. Näituse tänavaga ristuvad Veski, Taara puiestee, Kastani, Kooli, A. Haava, Vaksali tänav, Tapa–Tartu raudtee ja Lehola tänav. Näituse tänav lõpeb Veeriku linnaosas ristmikul, kus Ludvig Puusepa tänav läheb üle Ilmatsalu tänavaks.
Näituse tänava pikkus on umbes 1070 meetrit.
Tänava ääres asuvad Tartu Ülikooli õppehooned Näituse 2 (Uus Anatoomikum) ja Näituse 20.
Tartu linnavalitsus plaanis ehitada Näituse raudteeületuskohale tunneli, kuid täiendavatel uuringutel ilmnes projektis puudusi. Ka olid Näituse tänava elanikud tunneli rajamise vastu. Projekti ellu ei viidud.
Ajalugu
Savi tänaval tegutses Tartu linna XVI algkool.
Micieces de Ojeda
Micieces de Ojeda on vald ja linn Hispaanias Castilla-Leóni autonoomses piirkonnas Palencia provintsis. Selle pindala on 20,73 km² ja 2017. aastal elas seal 80 inimest.
Marecchia
pisi|left|140px|[[Augustuse ja Tiberiuse sild Riminis]] pisi|Asendikaart Marecchia (hääldus ; ladinakeelne nimi Ariminus ; kreeka keeles Ariminos, Αριμινος) on jõgi Ida-Itaalias Toscana ja Emilia Romagna maakonnas.
Marecchia saab alguse Toscana maakonnas Arezzo provintsist, Põhja-Apenniinide Alpe della Luna mägedes asuva Succa mäe nõlvalt, 1003 meetri kõrgusel merepinnast. Jõgi suubub Aadria merre Rimini loodeosas Ribavella linnaosas.
Strembo
Strembo (saksa: Stremben) on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 30 km Trentost läänes. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 490 inimest ja valla pindala on 38,3 km².
Strembo külgneb järgmiste valdadega: Vermiglio, Giustino, Spiazzo, Caderzone Terme, Massimeno, Valdaone ja Bocenago.
Onni Tarjanne
Onni Alcides Tarjanne (aastani 1906 Törnqvist; 5. september 1864 Virrat – 23. mai 1946 Helsingi) oli soome meesarhitekt.
Ta lõpetas 1885. aastal tehnikakooli (hilisema Soome tehnilise kõrgkooli eelkäija).
Ta projekteeris muu hulgas elumaju ja büroohooneid Helsingis, aga ka näiteks Ämmäkoski hüdroelektrijaama ning haridus- ja meditsiiniasutuste hooneid. Tema tuntuim töö on Soome Rahvusteatri hoone.
Onni Tarjanne tegi koostööd teiste seas Lars Sonckiga.
Tema on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.