cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Nintendo GameCube
Tehnilised andmed
GameCube kasutas meediana 1,4 GB mahutavusega ja 8 cm läbimõõduga Nintendo GameCube Game Disci, mille töötas välja Panasonic (varasema nimega Matsushita). Kuigi mõlemad konkurendid PS2 ja XBOX kasutasid DVD-plaate, otsustas Nintendo teistsuguse vormingu kasuks, et takistada mängude ebaseaduslikku kopeerimist ja et DVD konsortsiumile poleks vaja litsentsitasusid maksta. GameCube oli esimene Nintendo konsool väljaspool Jaapanit, mis ei kasutanud kassetti (varasemad Famicom Disk System ja Nintendo64DD olid mõeldud ainult Jaapani turule). Mängud, milles on palju helitausta ja eelrenderdatud videoklippe, on tavaliselt kahel mänguplaadil. Selliseid mänge on tegelikult võrdlemisi vähe, ainult 25. Mänge, mis vajaksid rohkem kui kahte plaati, GameCube'il ei ole.
CPU
Mälu
Ühenduvus
pisi|150px|IBM PowerPC "Gekko" processor GPU pisi|150px|GameCube Disc Salvestusseade:
Kontroller
Tavaline GameCube'i pult on disainitud tiivakujuliseks. See teeb puldi käeshoidmise mugavaks. Puldil on 8 nuppu: 2 analoogkontrollerit, noolenupud liikumiseks ja vibratsioonimootor. Põhiline analoogkontroller asub vasakul noolenuppude kohal. Puldi paremas pooles asub 4 nuppu: keskel suur roheline "A", väiksem punane "B" vasakus servas, "X"-nupp paremal ja "Y"-nupp üleval. Nendest nuppudes all pool asub kollane "C" kontroller, millel võib olla erinevaid funktsioone, näiteks kaamera asukoha muutmine. Start- ja pausinupp asuvad puldi näoosa keskel. Puldi ülemises osas on kaks õlanuppu ("L" ja "R") ja üks digitaalne nupp "Z". Õlanuppudel "L" ja "R" on olemas nii analoog- kui ka digitaalfunktsioon. Mõlemad nupud käituvad nagu analoognupud kuni täieliku vajutuseni, millest alates hakkab see registrisse digitaalset signaali saatma. See meetod võimaldab anda 2 funktsiooni 1 nupu kohta. Wavebird on raadiosagedustel põhinev juhtmevaba kontroller. See on disainitud samasuguseks nagu tavaline kontroller. Neid oli saada helehalli ja hõbehalli värvi. See peab GameCube'i süsteemiga sidet juhtmevabalt läbi vastuvõtja, mis on ühendatud ühte süsteemikontrolleri porti. Seda toidab 2 AA-patareid. Selle miinuseks on see, et tal puudub värinafunktsioon.
Mänguseisude salvestamine
pisi|100px|GameCube'i mälukaart Mänguseisude salvestamiseks on GameCube'il kaks pesa, kuhu saab sisestada mälukaardi. Ametlikult toodeti kolme mälumahuga kaarte: 59 plokki (4 Mbit / 512 kB, hall kaart), 251 plokki (16 Mbit / 2 MB, must) ja 1019 plokki (64 Mbit / 8 MB, valge). Lisaks nendele oli veel saadaval teiste tootjate valmistatud ja ametlikest odavamaid mälukaarte.
Vastuvõtt ja müük
Suurimaks mureks oligi fakt, et Gamecube oma Nintendo maskottide mängudega turustas konsooli ainult eriti noortele mängijatele, kes moodustasid vaid väikese turuosa. Paljud vanematele mängijatele mõeldud mängud ei tulnud välja Gamecube'il, kuigi nende arv oli siiski suurem kui Nintendo eelmistel konsoolidel.
Suur puudus oli ka mängudest teistelt tootjatelt, kes selle asemel hulgi tootsid mänge hoopis PS2-le ja Xboxile. Selles võib süüdistada 1,5 GB mini-DVD-plaate, mis võrreldes normaalsuuruses DVD-plaatidega mahutasid palju vähem andmeid. Tihti paljusid mänge, mis anti välja PS2 või Xboxi jaoks, ei tehtud GameCube'i jaoks üldse või tehti vähendatul kujul.
Mängud
Põhja-Ameerika turul oli algusaegadel mängude valik järgmine:
Karula valla vapp
thumb|248x248px|Karula valla vapp Karula valla vapp on Valga maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Karula valla vapp.
Vapi kirjeldus
Kolmeharjalise lainelõikega põigiti poolitatud kilbi rohelisel ülapoolel kolm hõbedast kuuske, alumisel hõbedasel poolel sinine tüvimik.
Tõravere
Tõravere on alevik Tartu maakonnas Nõo vallas.
Nime päritolu
Asulat on esmamainitud 1582. aastal nimega Therrawera. Seejärel on seda kirjutatud kujul Terafehr (1627), Der(r)efer (1638) ja Terrafer (1839).
Lauri Kettunen on võrrelnud Tõravere nime Taani hindamisraamatus oleva kohanimega Tõristevere (Toruestœuœrœ, 1419 nimetati seda Tirwestevere) ja pidas võimalikuks mõlema lähtumist sõnast tõrv või toru (seda hääldati vanasti kujul torvi). Kuid Tõravere nime varasemad kirjapanekud ei sisalda v-d vere-lõpust eespool ja sellepärast võib nimi lähtuda ka muust sõnast, näiteks "tõra" ('silla jäätõke'), "tõra" ('tüli, riid') vms. 16. sajandil esines isikunimi Thoro.
1939 üles kirjutatud rahvajutu järgi elas sealkandis loomi ja kalu õginud koletis, kes magades tegi nii suurt lõrinat, et teda hakati Tõraks kutsuma. Kalevipoeg ajanud teda taga ja tapnud ta Elva jõe ääres. Eluka veri värvinud jõevee ja pinnase punaseks, mistõttu ümbruskonda hakati Tõravereks kutsuma.
Asula ajalugu
Küla kujunes kohta, kus Liivi sõja ajal 1558. aasta novembris toimus kokkupõrge Vene ja ordu vägede vahel. Tuulemäe ja Vapramäe vahelisel alal toimusid verised lahingud ka 1919. ja 1944. aastal.
Tõravere lähedal Vapramäel on vennaskalm mälestuskiviga, millel on eesti, vene ja hiina keeles kiri: "Igavene kuulsus vapratele hiina punaarmeelastele, kes langesid võitluses nõukogude võimu eest." Sinna on maetud kaks Vabadussõjas Vapramäe lahingus 16. jaanuaril 1919 langenud hiinlast, kes kuulusid Punaarmee miinipataljoni.
Tõraveres asub Tartu Observatoorium, Eesti suurim professionaalne astronoomiauuringute keskus. Observatoorium asub Tartust 22 km kaugusel ja Tõravere raudteepeatusest 1,2 km loodes Tuulemäel. Tartu Observatooriumi vaatluskeskus rajati Tõraverre aastatel 1958–1964. Tõraveres paikneb Eesti suurim, 1,5-meetrise peegliga teleskoop, mis on töös alates 1975. aastast.
Observatooriumi juures tegutseb alates 1964. aastast Tartu-Tõravere meteoroloogiajaam.
Vapramäe lael asus jaanikute ja laulupidude paik, mis on nüüd metsa kasvanud. Keset laulupeo platsi kasvas suur pärn, mis murdus 1967. aasta augustitormis. Kuulu järgi olevat selle pärna istutanud Karl XII ja seda kutsuti Karl XII pärnaks.
Tõravere küla sai 1977. aastal alevikuks.
Asula tänapäeval
pisi|Tõravere pisi|Tõravere Aleviku peatänav kannab Observatooriumi tänava nime. Samuti asuvad seal Torni ja Tiigi tänav.
Mööda aleviku läänepiiri voolab Elva jõgi ja selle lõunapiiri lähedal kulgeb Nõo oja. Aleviku lõunaosa läbib Jõhvi–Tartu–Valga põhimaantee.
Tõraveres Jaagupi talu maa-alal asub 3.–5. sajandist pärit kivikalme, mida nimetatakse Jaagupi tarandkalmeks. 1930-ndail toimusid seal väljakaevamised.
Tõravere pargis on päikesekell.
Elva jõe ääres Tepripalus on võsu-mägisibula (Sempervivum soboliferum) kasvukoht.
1135
1135. aasta
Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand
Aastakümned: 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad - 1130. aastad - 1140. aastad 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad
Aastad: 1130 1131 1132 1133 1134 - 1135 - 1136 1137 1138 1139 1140
Hauk Aabel
Hauk Erlendsøn (Erlendssøn, Erlendson ) Aabel (21. aprill 1869 Norra, Sogn og Fjordane, Førde vald, Søndfjord – 12. detsember 1961 Oslo ) oli norra teatri- ja filminäitleja, koomik.
Alates 1911. aastast oli ta seotud Rahvusteatriga. Ta hiilgas karakternäitlejana eriti Ludvig Holbergi komöödiates.
Elukäik
Tema vanemad olid ringkonnaarst (distriktlege) ja juhuluuletaja Morten Andreas Leigh Aabel ja Wilhelmine Louise Collett (Mina Collett; 1834–1901).
Ta kasvas üles Valdresis ja Totenis.
Ta tegi eksami examen artium Hamari koolis 1899 ning sooritas Oslo ülikooli ametiõppe-eelse eksami (anneneksamen).
Ta oli ühe aasta Vardalis Gjøviki lähedal koduõpetaja. Seejärel tegi läbi Sõjakooli (Krigskolen) madalama astme kursuse ning sai 1892 sekondløytnant 'i auastme. Siis hakkas ta õppima õigusteadust, kuid paari aasta pärast katkestas õpingud, et pühenduda näitlemisele.
Näitleja Johanne Dybwadi ja teatrijuht Hans Fredrik Ludvig Schrøderi abiga valmistus ta näitlejadebüüdiks Christiania Theateris. 11. oktoobril 1897 astus ta esimest korda üles Hulda Garborgi näidendis "Rationelt Fjøsstel" ning äratas kohe tähelepanu ootamatu koomikaga miimikas ja häälduses, mis andis tema tegelaskujule iseloomuliku karakteri. 1. jaanuarist 1898 sai ta teatriga lepingu, kuid ei hakanud seal tööle, sest suurem osa trupist läks sügisel 1899 üle vastloodud Rahvusteatrisse.
Aabel läks tööle vastrajatud teatrisse Sekondteatret Tivoli teatri ruumes. Vanavarakaupmees Snildi osas Gustav Wiedi näidendis "Erotik" 1899 avaldus tema koomikuanne veel vabamalt. Suur originaalsus ja särav koomika tõid talle menu. Anti üle saja etenduse ja tulud olid suured. Hiljem mängis ta sama osa ka Centralteatretis ja Fahlstrøms Theateris. Kevadel 1900 läks Sekondteatret pankrotti.
Aabel hakkas nüüd mängima Rahvusteatris. Seal oli suur konkurents paremate rollide pärast.
Kartes, et talle jääbki külge koomikumaine, ning meelitatuna ebaharilikult kõrgest palgast, läks Aabel 1907 üle Fahlstrøms Teaterisse. Seal paistis ta kõige rohkem silma talupoja ja vanavarakoguja Per Bunke osas. See oli tõsisem roll.
1911. aastast oli ta Rahvusteatris tagasi (sealt läks ta 1934. aastal ka pensionile; ainult aastatel 1921 ja 1930–1931 tegutses ta vastavalt Chat Noiris ja Det Nye Teateris). Ta oli kindlustanud oma positsiooni Norra parima koomikuna. Mitmetes farsi- ja operetirollides näitas ta üles Østlandetile omast huumorit. Ta esines külalisnäitlejana ka teistes teatrites ning sõitis ettelugejana läbi kogu Norra.
Silmapaistvalt karakteriseeritud rahvalikke tegelasi etendas ta näidendites "Ola Lia" ja "Baldevin's Bryllup" ning Gustaf af Geijerstami rahvalikes komöödiates. Näidendis "Den stundesløse" säras tema Oldfux.
Aabeli koomiku- ja karakternäitlejaandele lisandus peen ja soe inimlik mõistmine.
Tummfilmiajastul oli ta populaarne koomik, kes mängis Norra ja Rootsi filmides. Aastal 1917 tegi ta rolli Rootsi filmis: Alexander Nybergi osa Mauritz Stileri filmis "Alexander den store". Aastal 1927 hakkas ta mängima Norra filmides, sealhulgas esimestes helifilmides. Tema esimene roll Norra filmis oli kõrvalosa Walter Fyrsti filmis "Trollelgen" (1927). Tema õnnestunumad filmi rollid olid kirikuteener Evensen Tancred Ibseni filmis "Den store barnedåpen" (1931), Ola Nordistuen John W. Bruniuse filmis "En glad gutt" (1932) ja Mäeküla Jeppe Per Aabeli filmis "Jeppe på Bierget". Viimase filmirolli tegi ta 71-aastaselt (vaalapüügireeder Norra-Rootsi koostööfilmis "Valfångare" (1939).
1938. aastal esines ta viimast korda Rahvusteatris Oldfuxi osas Holbergi näidendis "Jacob von Tyboe".
Aabel luges ka sageli raadios ette. Muu hulgas luges ta Christian Krohgi lugu "Isen på Mjøsa".
Pensionärina kirjutas ta kaks köidet mälestusi.
Mälestuse säilitamine
Rahvusteatris on Henrik Lundi maal (1928), mis kujutab Hauk Aabelit täispikkuses Jeppe osas, ja Sigri Welhaveni loodud pronksbüst (1945).
Isiklikku
Hauk Aabel abiellus 14. juunil 1901 näitleja Bernt Johan Johannesseni (1859–1907) ja näitleja Laura Christine Theodora Elvigi (1860–1935) tütre näitleja Svanhild Johannesseniga (21. august 1882 – 15. jaanuar 1971).
Tema poeg Per Aabel oli samuti populaarne koomik, kes mängis Norra filmides. Teine poeg Andreas Aabel oli näitleja.
Rajon Rondo
Rajon Pierre Rondo (sündinud 22. veebruaril 1986 Kentucky osariigis Louisville'is) on USA elukutseline korvpallur, kes mängib 2020. aastast NBA klubis Atlanta Hawks. Rondo on tulnud kahekordseks NBA meistriks, 2008. aastal Boston Celticsiga ja 2020. aastal Los Angeles Lakersiga.
Keskkool
Algul huvitus Rondo Ameerika jalgpallist, aga ema suunas ta korvpalli mängima, arvates, et see sobib tema kiitsakale pojale paremini. Rondo mängis kolm aastat kohalikus keskkoolis Eastern High School ja neist viimasel aastal (Eesti mõistes 11. klassis) tõi ta keskmiselt 27,9 punkti, 10 lauapalli ja 7,5 resultatiivset söötu mängus.
Keskkooli lõpetas Rondo Virginias Oak Hill Academys, kus tema kooli meeskond võitis kõik 38 hooaja jooksul peetud mängu. Rondo kogus keskmiselt 21 punkti, 12 resultatiivset söötu ja 3 lauapalli mängus. Tema 494 resultatiivset söötu hooajaga oli kooli rekord (eelmine oli 303). Ühes mängus püstitas ta kooli rekordi 31 resultatiivse sööduga (USA rekord on 35). Ühes mängus viskas ta 55 punkti, mis on kooli kõigi aegade teine tulemus.
Ülikool
Rondo astus Kentucky ülikooli, eelistades seda oma kodulinna Louisville'i ülikoolile. Juba oma esimesel aastal püstitas ta 87 vaheltlõikega kooli rekordi, tehes igas mängus vähemalt ühe vaheltlõike. Rondo hooaja keskmiseks jäi 8,1 punkti, 3,5 resultatiivset söötu, 2,9 lauapalli ja 2,6 vaheltlõiget mängus, kuid Kentucky ülikool ei jõudnud NCAA poolfinaali.
Teisel kursusel püstitas Rondo isiklikud rekordid: 12 resultatiivset söötu (seda kõigest 23 minuti jooksul), 25 punkti ja 19 lauapalli. Hooaja keskmiseks jäi 11,2 punkti, 6,1 lauapalli, 4,9 resultatiivset söötu ja 2,1 vaheltlõiget mängus. Kentucky ei jõudnud ka sellel hooajal NCAA poolfinaali.
Rondo valiti USA koondisse ja osales Argentinas toimunud alla 21-aastaste maailmameistrivõistlustel, kus langeti välja veerandfinaalis. Finaalis alistas Leedu Kreeka.
NBA karjäär
Pärast teise kursuse lõpetamist jättis Rondo ülikooli pooleli ja hakkas elukutseliseks korvpalluriks. 2006. aasta NBA draft'ist 21. valikuna Boston Celticsisse värvatud Rondo sõlmis klubiga lepingu 4. juulil 2006.
Meeskonnas pidi Rondo mänguaja pärast võistlema teiste mängujuhtide Sebastian Telfairi ja Delonte Westiga. Esialgu oli meeskoona algrivistuses rohkem Telfair, hiljem sai Rondo mänguaega rohkem. Rondo oli 25 mängu algrivistuses. Vaheltlõigete arvult (128) kuulus ta NBA esikümnesse. Ta kogus keskmiselt 6,4 punkti ja 3,8 resultatiivset söötu mängus. NBA debütantidest oli ta vaheltlõigete arvestuses esimene, resultatiivsete söötude edetabelis teine ja mänguaja poolest kuues ning ta valiti NBA uustulnukate sümboolsesse teise koondisse. Seevastu saavutas Celtics ainult 24 võitu ja 58 kaotust ega pääsenud väljalangemismängidele.
Järgmisel hooajal vahetati Telfair ja West ära ning Rondo alustas iga mängu, milles osales, algrivistuses. Ta pidas 77 mängu, kogudes keskmiselt 10,6 punkti, 5,1 resultatiivset söötu ja 4,2 lauapalli. Celticsis oli ta vaheltlõigete ja resultatiivsete söötude arvestuses parim. Ta valiti hooajal kõige rohkem arenenud mängijate arvestuses viie parema hulka. Celtics lõpetas hooaja 66 võidu ja 16 kaotusega, olles NBA parim meeskond. Väljalangemismängude avaringis suudeti võita Atlanta Hawksi 4 : 3, veerandfinaalis Cleveland Cavaliersi samuti 4 : 3 ja poolfinaalis Detroit Pistonsit 4 : 2. Finaalis alistas Celtics mängudega 4 : 2 Los Angeles Lakersi ja tuli 2008. aasta NBA meistriks. Otsustav mäng võideti 39-punktise vahega, mis oli NBA finaali lõpetavate mängude rekord läbi aegade (eelmine oli 33-punktiline võit 1965. aastast, kus samuti Celtics võitis Lakersit). Selles mängus tõi Rondo 21 punkti, 8 lauapalli, 7 resultatiivset söötu ja 6 vaheltlõiget. Celtics pidas väljalangemismängudes 26 mängu, millega püstitas NBA kõigi aegade rekordi.
Hooaega 2008/09 alustas Celtics 27 võidu ja 2 kaotusega, mis oli NBA läbi aegade rekord, sealhulgas võideti 19 mängu järjest, mis oli samuti NBA kõigi aegade rekord. Siis sai Kevin Garnett vigastuse, mis lõpetas tema hooaja, ja edaspidi ei läinud Celticsil nii hästi. Meeskond lõpetas hooaja 62 võiduga ja alistas esimeses ringis Chicago Bullsi 4 : 2, aga kaotas siis Orlando Magicule 3 : 4. Rondo tõi põhihooajal 80 mängus keskmiselt 11,9 punkti, 8,2 resultatiivset söötu ja 5,2 lauapalli ning väljalangemismängudes 16,9 punkti, 9,8 resultatiivset söötu ja 9,7 lauapalli. Põhihooajal kogus Rondo oma NBA-karjääri esimese kolmikduubli ja kordas seda hiljem veel mitu korda, sealhulgas väljalangemismängudes kaks korda nii Bullsi kui ka Magicu vastu.
Hooajal 2009/10 saavutas Rondo põhihooajal 81 mängus keskmiselt 13,7 punkti, 9,8 resultatiivset söötu, 4,4 lauapalli ja 2,3 vaheltlõiget, mis peale lauapallide olid tema toonased NBA-karjääri rekordid. Põhihooajal saavutas Celtics 50 võitu, mis oli NBA 9.–10. tulemus. Väljalangemismängudes alistas Celtics 4 : 1 Miami Heati, veerandfinaalis 4 : 2 idakonverentsi võitnud Cleveland Cavaliersi ja poolfinaalis 4 : 2 Orlando Magicu. Finaalis kohtuti taas Lakersiga, kellele kaotati 3 : 4. Väljalangemismängudes tõi Rondo mängus keskmiselt 15,8 punkti, 9,3 resultatiivset söötu ja 5,6 lauapalli.
Rondo mängis Celticsis kuni 2014. aasta detsembrini, mil ta vahetati Dallas Mavericksi. Dallast vähem kui hooaja esindanud Rondo liitus seejärel üheks hooajaks Sacramento Kingsi (2015/16), Chicago Bullsi (2016/17) ja New Orleans Pelicansiga (2017/18), misjärel siirdus kaheks hooajaks Los Angeles Lakersisse, kellega tuli 2020. aastal ka NBA meistriks.
2020. aasta novembris sõlmis Rondo lepingu Atlanta Hawksiga, kelle eest mängib praeguseni.
Pühajärve vald
Pühajärve vald oli vald Valga maakonnas. Pühajärve valla ja Otepää linna ühinemisel 1999. aastal moodustati Otepää vald.
Suguvõsa
Suguvõsa on tavakeelne väljend sugulaste kogumi kohta, laiem mõiste kui perekond. Võib tähendada ka kõiki ühe meesisiku või esivanemate paari järglasi nii mees- kui naisliinis, kuid ei samastu sugukonnaga. Sugulusseoste graafilist kujutist nimetatakse sugupuuks.
Air Seoul
pisi|300x300px|Air Seouli [[Airbus A321]] Air Seoul on Lõuna-Korea odavlennufirma. See on Asiana Airlinesi tütarettevõtte. Lennufirma baseerub ja kodulennujaamaks on Incheoni rahvusvaheline lennujaam, kust firma opereerib rahvusvahelise lende.
Lennufirma asutati 7. aprillil 2015 ja lende hakkas firma teostama 11. juulil 2016. Air Seoulil on 7 lennukit, millega opereeritakse lende 20 sihtkohta.
Andrés Avelino Cáceres
thumb|right|Andrés Avelino Cáceres Andrés Avelino Cáceres Dorregaray (4. veebruar 1833 – 10. oktoober 1923) oli Peruu president aastatel 1886–1890 ja 1894–1895.
Spinn
Spinn on kvantfüüsikas elementaarosakeste ja neist moodustunud osakeste süsteemide (näiteks aatomite, aatomituumade, hadronite jne) fundamentaalne omadus. Nullist erineva spinniga osakeste oluliseks sisemiseks vabadusastmeks on spinni suund või spinni projektsioon (mida samuti spinniks nimetatakse).
Spinnil on olulisi teoreetilisi ja praktilisi rakendusi. Elektron allub oma poolarvulise spinni tõttu Pauli printsiibile, mis on võtmeks keemiliste elementide perioodilisussüsteemi mõistmisel. Spinn-orbitaalne vastastikmõju on üheks aatomispektrite peenstruktuuri põhjuseks ning seda kasutatakse näiteks aatomkellades ja moodsas sekundi definitsioonis. Elektroni g-faktori täppismõõtmised mängisid olulist rolli kvantelektrodünaamika arengus. Elektroni spinnil on täita oluline osa magnetismis ning seda rakendatakse näiteks arvutimäludes. Aatomituumade spinnide raadiolainetega manipuleerimine (tuumamagnetresonants) leiab olulisi rakendusi keemias ja meditsiinis. Footoni spinn on seotud valguse polarisatsiooniga.
Spinni kontseptsiooni, kuigi mitte nimetuse, pakkus esimesena välja Wolfgang Pauli 1924. aastal. 1925. aastal esitasid Ralph Kronig, George Uhlenbeck ja Samuel Goudsmit interpretatsiooni, kus spinni kujutati osakese pöörlemisena ümber oma telje. Põhjaliku matemaatilise teooria töötas välja Pauli aastal 1927. Aastal 1928 näitas Paul Dirac, et elektroni spinn tuleneb loomulikul viisil relativistlikust kvantmehaanikast.
Tskaltubo
Tskaltubo (წყალტუბო Tshaltubo) on linn Gruusias Imerethi piirkonnas.
Spinn
Spinni kvantarv
Kvantmehaanikas on spinni põhjustatud impulsimoment kvantiseeritud: spinni magnituud saab võtta vaid väärtusi kus \hbar on taandatud Plancki konstant ja s on spinni kvantarv, mille väärtus võib olla mittenegatiivne poolarv või täisarv (0, 1/2, 1, 3/2, ...).
Analoogselt kvantiseeritud impulsimomendiga, mille magnituudi kirjeldab orbitaalkvantarv ja suunda magnetkvantarv, on spinnilgi suunaga seotud vabadusaste: spinni suund või täpsemalt spinni projektsioon z-telje suunal: kus s_z on kvantarv, mis võib võtta väärtusi. z-telg on siinkohal vabalt valitav, mis väljendab asjaolu, et spinni suund on igal suunal ühtmoodi kvantiseeritud.
Poolarvulise spinniga osakesi nimetatakse fermionideks ja täisarvulise spinniga osakesi bosoniteks.
Elementaarosakeste spinn
Elementaarosakeste spinni väärtus sõltub vaid osakese tüübist. Erinevalt spinni suuna kvantarvust pole osakese spinni (magnituudi) kvantarvu võimalik muuta.
Leptonite ja kvarkide spinn on s = 1/2. Footoni, gluuonite ja nõrga vastastikmõju vahebosonite spinn on 1. Hüpoteetilise standardmudeli osakese – Higgsi bosoni – spinn on 0. Gravitatsioonivälja vahendajateks pakutud hüpoteetilisi osakesi spinniga 2 (graviton) ja spinniga 3/2 (gravitiino).
Liitosakeste spinn
Liitosakeste spinni all mõeldakse üldjuhul liitosakese (näiteks prootonite, neutronite või aatomituumade) kogu impulsimomenti, mis on osakeste orbitaalsete ja spinnimpulsimomentide summa. Liitosakese spinn on kvantiseeritud samuti kui elementaarosakese spinn.
Nagu elementaarosakestelegi omistatakse ka liitosakestele konkreetne spinn; näiteks prooton on spinniga 1/2. Selle all mõistetakse osakese kõige madalama energiaga spinnolekut (arvesse võetakse ka võimalikke orbitaalseid olekuid).
Aatomite ja molekulide spinn
Aatomite ja molekulide spinn on paardumata elektronide spinnide summa. See spinn on näiteks paramagnetismi põhjuseks.
Spinn ja statistika
Osakeste spinn mõjutab tugevalt osakeste käitumist statistilises mehaanikas. Poolarvulise spinniga osakesed alluvad Fermi-Diraci statistikale ning neid nimetatakse fermionideks. Fermionide süsteemide olekufunktsioonid peavad identsete osakeste vahetamise suhtes antisümmeetrilised olema, mis tähendab, et olekufunktsioon peab kahe identse osakese vahetamisel oma märki muutma. Selle omaduse järgi ei saa osakesed jagada sama kvantolekut – piirang, mida tuntakse Pauli keeluprintsiibi nime all. Täisarvulise spinniga osakesed alluvad Bose-Einsteini statistikale ning neid nimetatakse bosoniteks. Bosonite süsteemide olekufunktsioonid peavad identsete osakeste vahetamise suhtes sümmeetrilised olema. Sea asjaolu lubab bosonitel samu kvantolekuid jagada.
Nende väidete tõestust tuntakse spinni ja statistika teoreemi nime all. See tõestus tugineb nii kvantmehaanikale kui ka erirelatiivsusteooriale. Õigupoolest võib "seost spinni ja statistika vahel pidada üheks olulisimaks erirelatiivsusteooria rakenduseks".
Level Europe
pisi|322x322px|Level Europe'i logo Level Europe on Austria lennufirma, mis kuulub ettevõttele Vueling ja omakorda International Airlines Groupile (IAG). Lennuettevõtja opereerib Euroopa siseseid lende Amsterdami Schipholi lennujaamast ja Viini rahvusvahelisest lennujaamast kaubamärgi "Level" all. Lennuettevõtte esimene lend toimus 17. juulil 2018.
Kükita
Kükita (vene Кикита) on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kasepää valda.
Kükital asub vanausuliste palvemaja, samuti Kükita ja Raja vanausuliste kalmistu.
Air Austral
pisi|274x274px|Air Australi [[Boeing 777]] Air Austral on lennufirma, mis baseerub Roland Garrosi lennujaamas India ookeani Réunioni ülemeredepartemangus. See teostab regulaarlende Réunionist Prantsusmaale, Lõuna-Aafrikasse, Taisse, Indiasse ja mitmesse sihtkohta India ookeanis.
Ettevõttel on lennukipargis kaheksa lennukit ja see annab tööd umbes 900 inimesele.
Tkibuli
Tkibuli on linn Gruusias Imerethi piirkonnas.
Suur-Karja tänav
Suur-Karja tänav on tänav Tallinna Kesklinna linnaosas Tallinna vanalinnas. Suur-Karja tänav algab peaaegu linna südamest Raekoja platsi juurest Kuninga tänava ja Vana turu ristmikult. Kagu suunduv tänav hargneb Suur-Karja 7 hoone juures Väike- ja Suur-Karja tänavaks, Karjavärava väljakul ristub Vana-Posti tänava ja Müürivahe tänavaga ning suubub Pärnu maanteele. pisi|püsti|Suur-Karja tänava vaade [[Karjavärava platsilt]]
Suur-Karja 1
pisi|left|Suur-Karja tänav 1 pisi|püsti|Karjavärava plats ja Suur-Karja tänava Pangamaja Suur-Karja tänav 1 // Vana turg 2 (endine Scheeli pank). Suur-Karja 1 kolmekorruseline, kõrge viilkatuse ja barokse tornärkliga uusgooti stiilis kivimaja valmis kahes järgus. Aastatel 1903–1904 ehitati ümber nurgakrundil asunud keskaegne viiluga maja (Otto Schott, Wilhelm Neumann (fassaadid)). 1923–1924 liideti sellega varaklassitsistliku fassaadiga kõrvalhoone Vana turu pool ning fassaadid ühtlustati (arhitektuuribüroo Bielenberg & Moser Berliinist). Hoone vormis kui ka materjalis on järgitud Tallinna keskaegse ehituskunsti traditsioone. Kõrge sokliosa, rõdud ja torn, akende ja uste raidkivipiirded on tahutud paest. Nurgapoolne viil on analoogne vastasasuva nn piiskopimaja viiluga, ärkli barokne torn kordab Raekoja tornikiivri vorme. Keskaegse hoone turupoolsel küljel asunud barokse nikerduksega (1665) hilisgooti raidportaal (1498) laoti uuesti üles Suur-Karja tänava pool. Esimesel korrusel oli suur kaarakendega pangasaal, teisel korrusel kahel pool kitsast võlvitud koridori kontoriruumid, kolmandal korrusel pangaomaniku korter, mille külalistubadest on kujundatud pidulik saal. Kultuurimälestis nr 3082.
Suur-Karja 2
Krunt Suur-Karja 2 oli hoonestatud juba 13. sajandil, esimene omanik, kelle nimi on talletatud, oli Thidericus Lange aastal 1360. Hoone on täielikult renoveeritud ning maja tunnistati parimaks renoveeritud Tallinna Vanalinna majaks 2008. aastal.
Suur-Karja tänav 3
Suur-Karja tänav 3 kolmekorruseline kivimaja äripinnaga allkorrusel on rajatud 18. sajandil ning ümber ehitatud 1879. aastal (arhitekt Rudolf von Knüpffer) ja 1904. aastal (Voldemar Lenderi poolt).
Suur-Karja 4
pisi|150px|left|Suur-Karja 4 Suur-Karja tänav 4 asub uusbarokne, kolme põhi- ja kolme mansardkorrusega elu- ja ärihoone. Hoones tehti aastatel 1922–1923, arhitektide Eugen Habermanni ja Herbert Johansoni poolt ümberehitused kahekorruselisest 18. sajandi barokkmajast. Algselt oli krundil kaks hoonet, millest keskaegse Tallinna elamu diele-dornse süsteem on praeguses hoones loetav. Hoone keskel on sügav kangialune ja on säilinud 18. sajandi välisuks ja juugendstiilis ahi.
Suur-Karja 4 hoones tegutses 1930. aastail Heinmanni kohvik, hiljem Harju kohvik. Tänapäeval tegutseb hoones Nimeta Baar. pisi|150px|Suur-Karja 7 hoone 20. sajandi alguses
Suur-Karja 5
Suur-Karja tänav 5 asub kolmekorruseline kivimaja, mis on ehitatud 18. sajandil ja ümber ehitatud 1876. aastal arhitekt Cristoph August Gableri poolt.
Hoone allkorrusel asuvad kauplused, maja taga on kitsas L-kujuline siseõu, mille hoovil asub endine Pfaffi õlletööstuse tööstusehitis.
Suur-Karja 6
pisi|150px|left|Suur-Karja 6
Suur-Karja 7
Suur-Karja tänav 7 // Väike-Karja tänav 2 on Väike-Karja ja Suur-Karja tänava hargnemiskohas aastatel 1911–1912 Aleksandr Jaron projekti järgi ehitatud hoone, kus asus algselt Riia Kommertspanga (Рижскiй коммерческiй банкъ) Tallinna filiaal (Rigaer Commerzbank, Revaler Filiale) (1912–1917/8), seejärel Eestimaa Tööstuse ja Kaubanduse Pank (1920–1929), Eesti Kommertspank (1929–1931), Tallinna Linnapank (1931–1940), Eesti NSV Kommunaalpank (1940–1941) ja Revaler Stadtbank (1941–1944).
Hoone kohal asus 19. sajandi keskpaigast G.W.Pfaffi asutatud "Rewali õllepruulikoda" (1832), mis aga 1858. aastal viidi üle teisele poole tänavat.
Esialgse projekti kohaselt ehitati hoone esimesele korrusele Väike-Karja tänava pool 5 kaubanduspinda, teisele korrusele Riia Kommertspanga Tallinna filiaali ruumid ning kolmandale, neljandale ja mansardkorrusele korterid. Hoones tehti ümberehitus 1922. aastal arhitekt Ernst Kühnerti ja ehitusinsener Paul Meyeri juhendusel, mille käigus ehitati ümber hoone teine ja kolmas korrus ning rajati hoonesse tammepuust käsitugedega peatrepp ja avar pangatehingute saal 3. korrusel.
Pühajärve valla vapp
Pühajärve valla vapp oli Valga maakonnas asuva eelmise Eesti haldusüksuse Pühajärve valla vapp.
Suur-Karja tänav
Suur-Karja 7
1932. aastal ehitati hoonet veel ümber, likvideeriti senised kaubandusärid Väike-Karja tänava pool, paigaldati 2. ja 3. korruse vahele lift ning hoone keldrisse soomusuksega varahoidla.
Pühajärve valla vapp
Vapp oli kasutusele 14. aprillist 1996 kuni 1999. aastani, mil vald ühines Otepää linna ja vallaga ühtseks Otepää vallaks.
Vapi kirjeldus
Kuldsel kilbil on roheline lehtpuu (tamm) ja sinine lainelõikeline vapitüvi, millel põigiti kaks lainelõikelist kuldset varrast.
Suur-Karja tänav
Suur-Karja 7
Eesti NSV ajal tegutses hoones NSV Liidu Tööstus- ja Ehituspanga Eesti Vabariikliku Pank ja aastatel 1990–1996 Eesti Tööstuse ja Ehituse Kommertspank.
DSL-pöördusmultiplekser
DSL-pöördusmultiplekser (ingl Digital Subscriber Line Access Multiplexer ehk DSLAM) on DSL-teenuste pakkumisel kasutatav sidevõrguseade, kommutaator, mis võimaldab kiireid internetiühendusi harilike vasest telefoniliinide kaudu. Seade paikneb tavaliselt teenusepakkuja kohalikus keskjaamas ning selle külge on ühendatud mitu võrgu lõpp-punkti (abonenti). Seadme ülesandeks on ühelt poolt segustada erinevatest sidevõrkudest tulevad lõpp-punktidesse edastatavad lairiba ja kõnesignaalid ühele kanalile ning teiselt poolt eristada lõpp-punktidest sissetulevad kõne- ja andmesignaalid ning suunata need vastavatesse sidevõrkudesse.
Suur-Karja tänav
Suur-Karja 7
2003. aastal rekonstrueeriti hoone hotelliks Baron's.
Suur-Karja 8
Hoone Suur-Karja 8 pärineb 15. sajandist, kuid on hoolikalt renoveeritud ning pälvis 2011. aastal linna kõige paremini restaureeritud hoone nimetuse. Kultuurimälestis nr 3083. 1920. ja 1930. aastail tegutses hoones trükikoda Estotrükk.
Hoone keldrikorrusel tegutseb kultuuriklubi Winkel.
Suur-Karja 10
Suur-Karja 10 hoonestust on esimest korda mainitud 15. sajandi alguses. 1928. aastal ehitati hoone põhjalikult ümber, lisati üks korrus ja mansard. Eesti NSV ajal asus hoones elektroonika ja tarbetehnika kauplus Orbita. 2001.–2002. aastal renoveeriti hoone Raul Vaiksoo eskiisprojekti järgi ning hoones avati hotell Old Town Maestros.
Suur-Karja 12
Suur-Karja 12 hoone hiliskeskaegsed hooned on säilinud väheses ulatuses koos hoovipoolsete juurdeehitistega, mis algselt on olnud ehitatud nn diele-dornse kaheruumilise plaanilahendusega. Ajaloolised hooned on kokku liidetud tänavapoolse eeskoja (diele) seinaga. Kokku ehitatud lõunapoolsel hoonel on alles raidportaal ning mõlemad kaubakorrused. Parempoolne hoone on samuti säilitanud portaali ja ülemise kaubakorruse. 1920.–1930. aastail tegutses hoones Samuel Besprosvanie pudu- ja riidekauplus ning S. Besprosvanie kudumistööstus 1944. aasta märtsipommitamise järel jäi hoonest järgi vaid tänavapoolne osa, mis ehitati uuesti üles 1950. aastatel. Sõjajärgsel ümberehituste perioodil kaotas hoone Suur-Karja tn 12 sissepääsu hoovi.
Eesti NSV ajal tegutses Suur-Karja 12 majas NSV Liidu mereväeluure asutus. Kultuurimälestis nr 3085.
Suur-Karja 12 hoone ajalugu ulatub tagasi Tallinna kuldajastusse, 15.sajandisse, mil Tallinn oli tõusnud Hansaliidu idakaubanduse juhtivaks linnaks. 14. sajandi lõpul sillutati tänavad, ehitati vee- ja kanalisatsiooniseadmed ning keelati tulekahjude kartuses uute puitehitiste püstitamine, seega kujunes välja üsnagi heakorrastatud kivilinn. Tihe hoonestus tingis ka majade pikaksvenitatud kuju: põhiosa oli vastu tänavat – peafassaad oli peatänava poole, majandusehitised – kõrvaltänava poole.
Diele–dornse oli tolleaegse hansakaupmehe maja tüüpiline planeering. Eestuba oli diele, kus paiknes mantelkorstnaga kööginurk. Linnamajas oli kelder, kuhu pääses ainult hoone seest. Keldris asus hüpokaust, õhkküttesüsteem, mis küttis tagatuba ehk dornset.
Suur-Karja 12 kinnistul on läbi aegade olnud mitmeid erinevaid omanikke. 1803. aastast kuulus see koos Suur-Karja 14 ja 16 hoonetega tuntud mööblitootjale C.W. Luther’ile, kelle mööblipood asus Vana-Posti tänava nurgal. Enne II Maailmasõda asus hoones Samuel Besproswanie tekstiilivabrik ja kauplus.
II Maailmasõjas sai hoone tõsiselt kannatada, säilisid ainult keldrikorruse müürid ning Suur-Karja tänavaäärne fassaad, esialgsest hoonest on säilinud keskaegne esinduslik gooti raidportaal ning võlvitud keldriruumid.
Kohalikust paekivist ehitatud keskaegsest hoonest on säilunud väärtuslikeim – gooti raidportaal
mis viitab veel Tallinna linna rajamise päevadesse, mil siinse uhke asukohaga hoones elasid ja askeldasid raehärrad ja Mustpeadest kaupmehed. Fassaad sai kohendust klassitsistlikul ajastul, nüüdse põhjaliku töö tulemusel on hoone energiatõhus ja mugav tänapäevase ruumiprogrammiga elukeskkond ajalooliste ja ajaloohõnguliste nüansside ja elementidega.
Suur-Karja tn 13
Hoone hoonetekvartalis Müürivahe tn 15 // Suur-Karja tn 13 // Väike-Karja tn 8, kus 20. sajandi alguses tegutses Elfriede Lenderi Eragümnaasium.
Suur-Karja 15
Suur-Karja 15 // Müürivahe tänav 11 nurgal asunud nn Gregory majas asus aastatel 1896–1899 Viktor Austeri Tallinna “kunstlikkude mineraalvete, nende seas seltersi, soodavee ja limonaadi tehas”. Kinnistu pindala 672 m². Eesti NSV ajal asus hoone esimesel korrusel Tallinna Tööstuskaubastu müügisalong Mood.
Suur-Karja tn 17 // 19
Hoone Suur-Karja tn 17 // 19 // Müürivahe tänav 18 on ehitatud 1890. ja renoveeritud 2006. aastal. Enne hoone 17 // 19 ümberehitust asus hoones 19 Eesti Rahvapank ja Suur-Karja 17 esimesel korrusel Tallinna I Toidukaubastu kauplus "Ararat". Kuni 1991. aastani tegutses Suur-Karja tänav 19 hoones Ehitusministeeriumi Ehituse Teadusliku Uurimise Instituut, seejärel Justiitsministeeriumi asutused. Hoones asub tänapäeval Savoy Boutique Hotel.
Suur-Karja 18
Hoone esimese korruse kaaravadega akende taga olid äri- ja bürooruumid, ülakorrustel aga asuvad ruumikad mugavustega korterid. Tollastele kesklinna üürimajadele iseloomulikult on lisaks liftiga peatrepikodadele veel ka tagatrepikojad hoovipool. Hoone põles 1944. aastal ning taastamisel muudeti algset ruumijaotust. Kultuurimälestis nr 3085.
Suur-Karja 20
pisi|left|Suur-Karja 20 // Pärnu maantee 12, vaade Pärnu maanteelt Suur-Karja tänav 20 // Pärnu maantee 12 asub aastatel 1899–1900 arhitektide Rudolf von Engelhardt, Nikolai Thamm noorema poolt Tallinna Klubiks (Revaler Club) ehitatud hoone. Hoone ruumid paiknevad ümber siseõue, esindussaal asub Suur-Karja tänava pool, kus see asus pärast ümberehitusi (1922, 1928 ja 1938 arhitekt Edgar Johan Kuusiku projektide järgi) hilisem Krediit Panga ja Peapostkontori peasaal. Hoone keldris paralleelselt Pärnu maanteega oli keeglirada.
Aastatel 1913–1939 asus hoones Paul Krolli juuksuriäri, mis 1930. kolis hoonesse Suur-Karja 12.
Hoones tegutses Eesti NSV ajal vana Tallinna peapostkontor ning pärast Eesti iseseisvuse taastamist Eesti Ühispank. Tänapäeval tegutsevad hoones äriettevõtted: turismibürood ja Versopank.
Ajalugu ja kujunemine
Karja tänava nimi (Kariestrate) on läbi ajaloo säilitanud oma algupärase eestikeelse nime erinevalt teistest vanadest Tallinna tänavatest, mis tihti kandsid ladina- või alamsaksakeelset nime. pisi|Suur-Karja tänav 20 1920. aastal Karja tänav on üks vanimaid tänavaid Tallinnas, seda kasutati omal ajal karjateena Tallinna all-linna ja Toompea elanike kariloomade ajamiseks karjamaale läbi linnaruumi piirava Tallinna linnamüüri Karja värava ja sealt edasi Karjaallikale jooma.
Karja tänav Tallinnas on kandnud ajalooliselt nimetusi Karja tänav; Karrja tänav; Karja uulits, ladina keeles platea kariestrate; vicus pecorum; platea karyenstrate; platea pecorum; strata pecorum; saksa keeles Große Karristraße; Michaelis-Straße; Viehstraße; alamsaksa keeles Kariestrate; vehstrate; karienstrate; karigenstratte; vestrate; karyestrate; vene keeles Большая Михайловская ул.; Михайловская ул..
Toompealt läbi Tallinna vanalinna viivat karjateed kasutati kuni 1768. aastani, kui Tallinna raad keelas kariloomade läbi linna karjamaale ajamise ja kohustas elanikke loomi ajama teist teed – mööda Pikasilla teerada. Karja tänav lõppes Karja väravaga, mis lammutati 1849. aastal, kui avardati vanalinna viivaid liiklusteid. 18. sajandi lõpul kandis tänav ka saksapärast Michaelis-Straße ja Mihhailovskaja uulitsa (Михайловская ул) (1776) nime. 20. sajandi alguses kasutati tänava kohta ka saksakeelset nime Gross Karristrasse ja vene keeles Большая Михайловская улица.
Algne hoone Suur-Karja tänav 18 valmis 1886. aastal, 1920. aastate alguses ehitati kolmekorruseline hoone ümber ja ümberehitus valmis 1923. aastal. 1890. aastal ehitati hoone Suur-Karja 17 // 19. Suur-Karja tänav 20 hoone ehitati aastatel 1899–1900. 1904. aastal ehitati pangahoone Suur-Karja 1, 1923.-1924. aastal liideti sellega varaklassitsistliku fassaadiga kõrvalhoone Vana Turu pool ning fassaadid ühtlustati. 1912. aastal ehitati pangahoone Suur- Karja 7. Suur-Karja tn 23 Eliel Gottlieb Saarineni maja valmis 1912. aastal.
Air Canada Rouge
pisi|228x228px|Air Canada Rouge'i logo Air Canada Rouge on Kanada odavlennufirma, mille omanikuks on Air Canada. Air Canada Rouge on täielikult integreeritud Air Canada ja Air Canada Express lennuliinide võrgustikku. Lende müüakse Air Canada lennunumbritega, aga piletitele märgitakse, et lendu opereerib Air Canada Rouge.
Lennufirma asutati 2012. aasta detsembris ja ettevõtte alustas lendudega 2013. aasta 1. juulil. Air Canada Rouge’il on 65 lennukit, millega lennatakse rohkem kui 60 sihtkohta.
Juhkentali
Juhkentali on asum Tallinnas Kesklinna linnaosas. Asum piirneb Keldrimäe, Torupilli, Sikupilli, Ülemiste, Ülemistejärve, Luite ja Veerenni asumiga. Asumi pindala on 1,3 km2.
Juhkenthali asumi tänavad
Juhkenthali asumis asuvad Filtri tee, Herne tänav, Juhkentali tänav, Järvevana tee, Lastekodu tänav, Masina tänav, Odra tänav, Püssirohu tänav, Staadioni tänav, Tartu maantee, Toonela tee ja Võistluse tänav.
Elanikkond
2016. aastal moodustasid 0–17aastased asumi elanikkonnast 12–17% ja üle 68aastased 10–19%.
Ajalugu
1979. aastal avastas kodu-uurija Oskar Raudmets Härjapea jõeorundi piirkonnas, Kaasani kiriku värava juurest ulatusliku asulakoha ja tuleaseme, mis osutus umbes 2300-aastaseks. See on seni vanim Tallinna kesklinnast leitud tuleaseme koht.
Härjapea jõe ääres, hilisema Kaasani kiriku juures asus juba keskajal Pleekmäe eeslinn, mida on kirjalikes allikates esimest korda mainitud 1536. aastal Bleke nime all. 1699. aasta allikates oli piirkonda nimetatud Bleeksbergiks ja hiljem Bleichbergiks. Pleekmäe asula tuumik paiknes Härjapea jõe nõlvadel, tänapäeva Juhkentali ja Imanta tänava vahel. Asumi nimi tulenes raamatukaupmehe ja linnatrükkali Lorenz Jauchi poolt Härjapea jõe äärde 1655. aastal saadud maadele rajatud Jauchenthali suvemõisa nimest. Juhkentali asum kujunes välja 17. sajandil piirkonnas asunud Juhkentali linnamõisast (Joachimsthal), mille mõisasüda asub tänapäeval Juhkentali tänav 58. Varasem asustus selles piirkonnas oli Tallinna eeslinn, Pleekmäe, millest on tänapäevani säilinud Juhkentali tänav 11 asuv Pleekmäe veskihoone.
Juhkentali piirkonda läbis Härjapea jõgi, mis oli keskajal ja hiljemgi Tallinna tähtsaim vooluveekogu. Keskajal oli jõgi vee- ja kalarohke. Jõe vee jõul käivitati juba 13.-14. sajandil vesiveskeid, enamik neist asus Juhkentalis. 13. sajandist tegutses Ülemiste mäe all, tänapäeva Lastekodu tänava ääres, kus Härjapea jõe vee jõudu sai kasutada kõige soodsamalt, Ülemiste viljaveski, mis kandis ka Kuningaveski nime ning kuulus Toompea linnuses asuvatele Liivimaa ordu võimudele. 13. sajandil tegutses praeguse Juhkentali 11 krundi kohal vesiveski, mis kandis Tiigiveski nime ja kuulus Mihkli nunnakloostrile. Vesiveskis jahvatati tsistertslaste Mihkli kloostri jaoks Kuimetsa ja Nabala mõisast toodud vilja. 1354. aastal ostis Tallinna raad selle veski kloostrilt ja andis möldritele rendile. 1716. aastal rajati sinna vee jõul töötav saeveski, mida kasutasid Tallinna sadamas asunud Admiraliteedi töökojad. 1727. aastal rajati sinna ka eraldi veskirattaga jahuveski ja 1828. aastal omandas vesiveski uuesti Tallinna raad ning seal töötas 1843. aastani paberiveski ja seejärel 1886. aastani viljaveski. Hiljem kasutati hoonet laoruumina.
1664. aastal rajati Ülemiste järvest voolanud Härjapea jõe äärde Eesti vanim paberiveski, mis oli hilisema Tallinna tselluloosivabriku eelkäijaks.
1715. aastal rajati tänapäeva Juhkentali tänava lõppu, endise Juhkentali suvemõisa kohale Mereväehospidal ning 1730. aastal toodi Kalamaja ranna lähedal asunud Maaväehospidal nüüdse Ida-Tallinna Keskhaigla alale. 1772. aastal rajati Juhkentali Maaväehospidali juurde Kolmainu kirik, mis tegutses kuni 1894. aastani. 18. sajandi esimesel poolel ehitati Kaasani Jumalaema Sündimise kirik, kuna Venemaa keisri Peeter I korraldusel toodi Tallinna tuhandeid sõjaväelasi.
1872. aasta Venemaa keisri Nikolai I visiidi järel ühendati Tallinnas asuvad maaväe ja mereväe hospidalid Tallinna sõjaväehospidaliks ning laiendati Härjapea jõe ääres asunud hospidalikompleksi
19. sajandil arenes piirkonnas elamuehitus ja kujunes välja tänavavõrk, sh tänapäevaks kadunud Afrika tänav ja Drevingi tänav ehk Väike-Liiva tänav, mis 1939. aastast kannab Keldrimäe tänava nime. Seal oli Heeringa tänav, mis 1948. aastal nimetati ümber Turu tänavaks, Suur-Arefjevi tänav, mis 1923. aastal nimetati Imanta tänavaks ja millega 1936. aastal liideti Väike-Juhkentali tänav. Israeli tänav, mis 1954. aastal nimetati Turu põiguks. Suur-Juhkentali tänav liideti 1936. aastal Liivalaia tänavaga ning 1990. aastal ennistati varasem Juhkentali tänava nimi. Kadunud on Kaasani tänav, mis muudeti V. Kingissepa tänava väljaehitamisel osaks V. Kingissepa tänavast. Kalmistu tänav nimetati 1955. aastal nimetati ümber Staadioni tänavaks. Kasarmu tänav nimetati 1959. aastal ümber Odra tänavaks. Vaestemaja ja 1908. aastast Lutre-Vaestekooli, 1923. aastast Luteri tänav nimetati 1939. aastal Lastekodu tänavaks. Väike-Arehna ehk Väike-Arevjevi tänav nimetati 1923. aastal Lennuki tänavaks ja 1925. aastal liideti Polgu ja Mardi tänavaga. Kesk-Liiva tänav nimetati Kirikuaia tänavaks. Väike-Liiva tänav ja hiljem Liiva tänav nimetati 1959. aastal Ravi tänavaks. pisi|left|Kaitseväe Keskhaigemaja hoone 1925. aastal valmis Juhkentalis, Suur-Juhkenthali tänav 52 Kaitseväe Keskhaigemaja, hilisem Sõjaväe Keskhaigemaja.
Liivalaia tänav, mis koosnes algselt kahest osast, s.o Liivalaia tänavast (Pärnu maanteelt Lembitu tänavani) ja Suur-Juhkentali tänavast (mis suundus Lembitu tänava juurest ida poole) ja nimetati 1944. aastal V. Kingissepa tänavaks. Tänava uue sihi seadmisel Tartu maanteele 1974. aastal hõlmas uus tänav ka senised Kaasani, Paberi, E. Aspe, Jõe ja Pronksi tänavad. Roosi tänav nimetati 1958. aastal ümber Toonela teeks. Orehhovi tänav ja hiljem Väike-Juhkentali tänav liideti 1936. aastal Imanta tänavaga.
1970. aastail ehitati piirkonda Masina tänav 18 endise Tallinna tselluloosivabriku kompleksiga haakuv Ülemiste katlamaja, silikaattellistest suur tööstushoone on äärmuseni lihtne ja toimib ennekõike kütteseadmete "mahutina".
Sumiaineni vald
Külad
Haapakylä, Hämälänkylä, Lohilahti, Matilanniemi, Mäkelänkylä, Pakanaranta, Raikkaus, Rannankylä, Rautianmäenkylä, Rautionmäki, Saarikas, Saarikkaankylä, Sorvapohja, Sumiainen, Sumiaiskylä, Syvälahdenkylä, Syvälahti, Taipale, Taipaleenkylä, Vihijärvenkylä, Vihijärvi
Psychologism and Behaviourism
"Psychologism and Behaviourism" on Ned Blocki artikkel, milles ta kritiseerib Turingi testi kui testi arukuse tuvastamiseks, kasutades Blockheadi argumenti.
Artikkel ilmus 1981 ajakirjas The Philosophical Review (kd LXXXX, nr 1,lk 5–43).
Psühhologismi definitsioon
Olgu psühhologism vaade, mille kohaselt see, kas mingi käitumine on arukas (arukas), sõltub seda esilekutsuva sise-infotöötluse iseloomust. Sellest järeldub, et kaks süsteemi, milles stiimuleid ja reaktsioone vahendav infotöötlus on sel moel erinev, et üks neist on täiesti arukas ja teine täiesti ilma aruta, võivad olla oma tegeliku ja võimaliku käitumise, käitumisdispositsioonide ning -võimete ja kontrafaktuaalsete käitumisomaduste poolest täiesti ühesugused.
Põhiväited
Esiteks, psühhologism on tõene ning intelligentsuse biheivioristlik loomulik analüüs, mis on sellega vastuolus, on väär.
Psühhologismi suhe biheiviorismiga
Psühhologism on biheiviorismiga täielikus vastuolus. Näiteks Gilbert Ryle'i järgi ("The Concept of Mind") on küsimuses, kas kellegi käitumine on intelligentne, otsustavad võimed, oskused, harjumused ja kalduvused.
Psühhologism ei ole inimšovinism
Paljud filosoofid heidavad psühhologismi kõrvale sellepärast, et psühhologismist tundub järelduvat, et teistmoodi konstrueeritud infotöötlusega olendid ei ole intelligentsed, isegi kui nende keeleline käitumine on samasugune kui inimesel. Üks artikli eesmärke on näidata, et psühhologismist ei tulene niisugust järeldust.
Psühhologismiga funktsionalismi vastu
Kui psühhologism on tõene, siis ei saa funktsionalismi kaitseks esitada argumenti, et inimesetaoline olend, kellel on samasuguste kausaalsete rollidega seesmised funktsionaalsed olekud nagu inimestel, kuid need on homunkuluste poolt kavandatud inimkäitumise simuleerimiseks, on arukad.
Turingi test
Üks viis Turingi testi tõlgendada on "operatsionaalselt" defineerida arukus nii: kui süsteemile tehakse Turingi test, on ta arukas siis ja ainult siis, kui ta selle edukalt läbib. Sel juhul peetakse Turingi testi eksimatuks: kui seade on Turingi testi läbinud, on mõttetu küsida, kas ta on ka tegelikult arukas; ja kui ta seda millegipärast ei läbinud, on mõttetu küsida, kas ta ehk siiski on arukas.
Selle raskuse vältimiseks võib defineerida arukuse käitumusliku "biheivioralistlikult" dispositsioonina läbida Turingi test, kui see tehakse. Üks raskustest, mis ikkagi tekib, on lootmine inimesest kohtuniku eristusvõimele, mis võib olla liiga hea (tunneb tegelikult arukad masinad ära masinatena näiteks masinliku mõttestiili järgi).
STAVKA
STAVKA (СТАВКА) oli Venemaa keisririigi ja Nõukogude Liidu sõjaväe ja laevastiku ülemjuhatus esimese ja teise maailmasõja ajal.
Esimene maailmasõda
Esimese maailmasõja ajal tegutses Venemaa keisririigi Venemaa keiserliku armee Kindralstaabiga paralleelselt ka Venemaa keisri ja Venemaa keisririigi relvajõudude kõrgema ülemjuhataja Nikolai II, strateegilise juhtimisorganina Stavka – Kõrgema Ülemjuhataja Peastaap, 1917. aastani Mogiljovis.
Pärast 1917. aasta Veebruarirevolutsiooni nimetati Venemaa relvajõudude kõrgemaks ülemjuhatajaks: Mihhail Aleksejev, ratsaväekindral Aleksei Brussilov, jalaväekindral Lavr Kornilov ja Aleksandr Kerenski.
Teine maailmasõda
NSV Liidu Tööliste ja Talupoegade Punaarmee Kõrgema Ülemjuhatuse Peakorter (vene keeles Ставка Верховного Главнокомандования).
Abaša
Abaša on linn Gruusias Samegrelo–Zemo Svanethi piirkonnas, Abaša rajooni keskus.
1137
1137. aasta
Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand
Aastakümned: 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad 1110. aastad 1120. aastad - 1130. aastad - 1140. aastad 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad
Aastad: 1132 1133 1134 1135 1136 - 1137 - 1138 1139 1140 1141 1142