cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Valdete Idrizi
Valdete Idrizi (sündinud 22. november 1973 Mitrovicës) on platvormi CiviKos tegevdirektor. Ta oli "MTÜ Mitrovicë Kogukonna loomine" tegevdirektor, mille ta asutas ning mis töötab rahu nimel ja loob kogukonda Põhja-Kosovos Mitrovicë piirkonnas. Kuus aastat enne 2008. aastat oli "Mitrovicë Kogukonna loomine" ainus organisatsioon Mitrovicë, mis julgustas etniliste albaanlaste ja serblaste vahelisi leppimist ja suhete taastamist. Idrizi ise on Põhja-Mitrovicëst Kosovost pärit etniline albaanlane, kes kaotas oma kodu 1999. aastal serblaste sissetungi tagajärjel. 2008. aastal olid tema kodus ikka veel serblased. "Mitrovicë Kogukonna loomine" on suutnud korraldada mõnede serblaste naasmise oma kodudesse Kosovos, mille eest Idrizi sai Kosovo-Albaania võitlejatelt tapmisähvardusi.
Ta valiti 2011. aasta detsembris CiviKose platvormi tegevdirektoriks; CiviKos on Kosovo kodanikuühiskonna organisatsioonide algatus, mille eesmärk on luua soodsa keskkonna ametliku kodanikuühiskonna sektori ja valitsuse koostööks.
Holubetše
Holubetše (ukraina keeles Голубече) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Krõžopili rajoonis. Elanike arv on 1434. Pindala on 2,765 km².
Verbivka (Orativi rajoon)
Verbivka (ukraina keeles Вербівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Orativi rajoonis. Elanike arv on 430. Pindala on 4,251 km².
Jüri Ilvest
Jüri Ilvest (sündinud 22. detsembril 1952) on eesti jurist, endine riigikohtunik.
Jüri Ilvest lõpetas 1971. aastal Tallinna 10. Keskkooli. Aastatel 1971–1976 õppis Ilvest Tartu Riiklikus Ülikoolis õigusteaduskonnas. Pärast õpingute lõpetamist töötas 14 aastat prokuratuuris, seejärel Eesti Ülemkohtus kohtunikuna. Eesti Vabariigi Ülemkohtu kohtuniku ametist vabastati ta 16. septembrist 1993.
Riigikohtu liikmeks nimetati Jüri Ilvest Riigikogu poolt 25. veebruaril 1993. Ettepanekut nimetada Ilvest riigikohtunikuks, toetas 52, vastu oli 17 ning 11 Riigikogu liiget jäid erapooletuks. Aastatel 1993–2003 juhtis ta Riigikohtu kriminaalkolleegiumi. Viimast päeva oli ta tööl ajalehe Postimees andmetel 15. jaanuaril 2016, misjärel siirdus pensionile. Riigi Teataja andmeil vabastati Jüri Ilvest ametist 18. jaanuarist.
Jüri Ilvestit on tunnustatud 2002. aastal Valgetähe IV klassi teenetemärgiga.
Kuberneri aed
pisi|Kuberneri aed (august 2012) Kuberneri aed (ka Lossiaed) on aed Tallinnas Toompeal Riigikogu hoone lõunaküljel. Aia pindala on 0,4 ha.
Aed rajati 1820. aastatel. Aastatel 1935–1936 muudeti aed iluaiaks, mida piirab sepistara. Projekti tegi Alar Kotli.
Aias kasvab roose ja 26 taksonit puittaimi.
Arno Tali fond
Arno Tali fond on Eesti Rahvuskultuuri Fondi üks allfonde.
Fondi eelkäija oli Arno Tali Sihtkapital (lühend ATS), mille 24. augustil 1993 asutas AS Maaleht. Sihtkapitali eesmärkide seas oli stipendiumide ja abirahade kaudu toetada vähem kindlustatud lasterikastest maaperedest pärit õpilasi. Sihtkapitali patroon oli Eesti presidendi abikaasa.
2005. aastal moodustas sihtkapital Eesti Rahvuskultuuri Fondi juurde Arno Tali fondi. Sihtkapital ise likvideeriti lõplikult 2009. aastal.
Polükondensaadid
Polükondensaadid on kondensatsioonireaktsioonis moodustunud ahelmolekulid.
Polükondensaatideks on näiteks valgud, mis moodustuvad aminohapete liitumisel ahelasse. Samuti kuuluvad polükondensaatide hulka nukleiinhapped (RNA, DNA).
Patupera
Patupera (ka Patuperä) on paik Valga maakonnas Valga vallas.
1970. aasta rahvaloenduse andmetel elas Patupera külas 26 elanikku.
Termopaus
Termopaus on atmosfäärikiht, mis paikneb termosfääri ja eksosfääri vahel kõrgusel 400–800 (teiste andmete järgi 450 või umbes 500 ) km.
Botheli ühisvald
thumb|Samtgemeinde Botheli paiknemine Rotenburgi kreisis
Druusid
Druusid (araabia keeles درزي, mitmuses دروز, heebrea keeles דרוזים‎) on peamiselt Levandis elav šiiitlikust islamist alguse saanud religioosne kogukond. Sarnaselt teiste ismailiitidega on druusi usundit mõjutanud gnostitsism ja uusplatonism.
Botheli ühisvald
Bothel on valdade ühendus (Samtgemeinde) Saksamaal Alam-Saksimaal Rotenburgi kreisis.
Eesti meistrivõistlused jääpallis
Eesti meistrivõistlused jääpallis on Eesti meistrivõistlused jääpallis, mida korraldati 1921–1953 (1916, 1917, 1918 ja 1920 toimusid mitteametlikud meistrivõistlused) ja uuesti aastast 2003 (Eesti meistrivõistlused minijääpallis). Võistlust korraldab Eesti Jääpalliliit.
Druusid
Druuside koguarv on 0,8–1,0 miljonit ja elavad peamiselt Süürias, Liibanonis, Iisraelis ja Jordaanias. Hinnanguliselt 40–50% elab neist Süürias, 30–40% Liibanonis, 6–7% Iisarelis ja 1–2% Jordaanias. Umbes kaks protsenti druusidest on hajunud laiali ülejäänud Lähis-Ida riikides.
Botheli ühisvald
Selle pindala on 148,69 km². 31. detsembril 2017 elas seal 8158 inimest. Selle keskus on Bothel.
Druusid
Druusid suhtlevad omavahel araabia keeles.
Botheli ühisvald
Samtgemeinde Bothel koosneb järgmistest valdadest:
Elva Noorsoolane
Elva Noorsoolane oli 1935-1936 Elvas ilmunud ajaleht. Lehte andis välja Ülemaalise Eesti Noorsoo Ühenduse Elva osakond. Lehe vastutav toimetaja oli Mart Lukk. Leht ilmus sagedusega üks kord kuus.
Urmas Kõljalg
pisi|Akadeemik Urmas Kõljalg 25. oktoobril 2011 Tartu Ülikooli loodusmuuseumi zooloogia saalis pisi|Urmas Kõljalg räägib oma teadlaskarjääri algul tehtud vigadest. Intervjuu ajakirjale [[Universitas Tartuensis, 2018. aasta kevad]] Urmas Kõljalg (sündinud 24. veebruaril 1961) on eesti bioloog, Tartu Ülikooli professor ja Tartu Ülikooli Loodusmuuseumi direktor. Eesti Teaduste Akadeemia liige (alates 2011).
Haridus
Lõpetanud 1979. aastal Paide 3. Keskkooli, 1988. aastal Tartu Riikliku Ülikooli botaanika eriala. 1996. aastal sai doktorikraadi botaanika alal Helsingi Ülikooli juures, väitekirja teema oli "Tomentella (Basidiomycota) ja lähedased seente perekonnad parasvöötme Euraasias".
Töökäik
Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks valitud 2011. aastal biosüstemaatika ja ökoloogia alal, kuulub akadeemias bioloogia, geoloogia ja keemia osakonda. On Eesti TA fülogeneetika ja süstemaatika komisjoni esimees.
Ta on Eesti Looduseuurijate Seltsi president (alates 2017).
Teadustöö
Peamised uurimisvaldkonnad on seente süstemaatika, molekulaare fülogeneetika ning seente ja taimede vaheline kooselu – mükoriisa.
Ta kuulub Tartu Ülikooli 50 enim viidatud teadlase hulka ja oma valdkonnas maailmas enim viidatud teadlaste hulka.
Fiastra
Fiastra on vald Itaalias Marche maakonnas Macerata provintsis.
Fiastra kõrgus merepinnast on 732 meetrit. Asustus­tihedus on keskmiselt 0 inimest ruutkilomeetri kohta.
Fiastra piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Acquacanina, Camerino, Cessapalombo, Fiordimonte, Pievebovigliana, San Ginesio, Sarnano.
Fiastra halduspiirides asuvad järgmised asulad: Collesanto, Polverina, San Lorenzo al Lago, Trebbio (keskus), Cicconi.
Lõvi (tähtkuju)
pisi pisi|Lõvi ja [[Väike Lõvi|Väikese Lõvi tähtkuju 19. sajandi alguse taevakaardil]] Lõvi (ladina Leo) on põhjataeva tähtkuju. Selle sümbol on 20px .See kuulub 48 Ptolemaiose kirjeldatud tähtkuju hulka ning on üks 88 tänapäeva tähtkujust. See on pindalalt 12. tähtkuju, kattes 947 ruutkraadi.
Tähtkuju heledaim täht on Regulus (tähesuurus 1,4). Järgmised heleduselt on Algieba (γ Leonis) ja Denebola (β Leonis). 7,8 valgusaasta kaugusel asuv Wolf 359 (CN Leonis) on üks Päikesele lähimaid tähti. Lõvi tähtkujus asuvad ka mitmed heledad galaktikad, näiteks M65, M66, M95, M96, M105 ja NGC 3628.
Lõvi tähtkujust näib lähtuvat 14.–15. novembril tipnev leoniidide meteoriidisadu.
Suur-Tōkyō
pisi|Suur-Tokyo kaart Suur-Tokyo on suur linn-asum Kantō piirkonnas, Jaapanis, mis koosneb suurel määral Chibast, Kanagawast, Saitamast ja Tōkyōst (keskel). Kogupindala on 13 754 km².
Mercedes-Benz Group
Mercedes-Benz Group AG (varem ka Daimler-Benz, DaimlerChrysler ja Daimler) on Saksamaa autotootja. Ettevõtte peakorter asub Stuttgardis Saksamaal.
Suur-Tōkyō
Piirkonnas elab 34 miljonit inimest (2000).
Mercedes-Benz Group
Ajalugu
1924. aastal allkirjastasid ühiste huvide lepingu 1883. aastal asutatud Benz & Cie. (Karl Benz) ja 1890. aastal asutatud Daimler Motoren Gesellschaft (Gottlieb Daimler ja Wilhelm Maybach). 1926. aastal kaks ettevõtet liitusid ning sündis Daimler-Benz, mille kogu toodang hakkas kandma kaubamärki Mercedes-Benz.
1998. aastal, kui ühinesid Daimler-Benz ja Chrysler Corporation, hakkas ettevõte kandma nime DaimlerChrysler. 2007. aastal müüdi Chrysler Group ära ja ettevõtte nimeks jäi lihtsalt Daimler.
Daimler AG tütarettevõte on Mercedes-Benz.
Eesti meistrivõistlused pesapallis
Eesti meistrivõistlused pesapallis on pesapalli Eesti meistrivõistlused, mida korraldatakse 1989. aastast. Võistlust korraldab Eesti Pesapalli ja Softpalli Liit.
Elva Tulevik
Elva Tulevik oli 1934-1935 Elvas ilmunud ajaleht, mis vahendas Elva linna ja selle lähiümbruse uudiseid. Lehte andis välja kirjastusühisus Tulevik. Lehe vastutav toimetaja oli A. Ojasalu ja tegevtoimetaja M. Lukk.
Poliitiline Anekdoot
Poliitiline Anekdoot oli huumori- ja satiiriajaleht, mis ilmus ebaregulaarselt aastatel 1990–1991 Tallinnas. Ajalehte andis välja AS Kodamu koostöös Rahvusvahelise Detektiiv- ja Poliitilise Romaani Assotsiatsiooni Moskva Peakorteri Tallinna Keskusega.
Ajaleht sisaldas poliitilisi anekdoote ja karikatuure. Karikatuurid joonistas Aldo Roomere.
Finteli ühisvald
thumb|Samtgemeinde Finteli paiknemine Rotenburgi kreisis
Fintel on valdade ühendus (Samtgemeinde) Saksamaal Alam-Saksimaal Rotenburgi kreisis.
Selle pindala on 121,93 km². 31. detsembril 2017 elas seal 7405 inimest. Selle keskus on Lauenbrück.
Samtgemeinde Fintel koosneb järgmistest valdadest:
Verbivka (Hmilnõki rajoon)
Verbivka (ukraina keeles Вербівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Hmilnõki rajoonis. Elanike arv on 299. Pindala on 0,46 km².
Margareeta aed
pisi|Margareeta aed (november 2013) pisi|Margareeta aed (juuli 2013) Margareeta aed on haljasala Tallinna vanalinnas Väikese Rannavärava, Pika tänava ja Rannamäe tee vahel. Aia pindala on 1,8 ha.
1996. aastal püstitati aeda Estonia katastroofis hukkunute mälestuseks mälestusmärk "Katkenud liin".
Pilte
Margareeta aed 1991. aastal:
Budapesti XIII ringkond
Budapesti XIII ringkond (ungari keeles Budapest XIII. kerülete) on Budapesti haldusjaotuslik ringkond, mis asub linna lõunaosas. Ringkond kannab harva nime Angyalföld-Újlipótváros.
60-aastane kliimatsükkel
Keskmiselt 60-aastane kliimatsükkel on üks paljudest kliimat kujundavatest kliimarütmidest ja -teguritest. Erinevalt teistest on sel viimasel 160 aastal täiesti vaieldamatult täheldatud selge kuju ja mõju.
Tsükli ilmingud
Alates 1850. aastast on toimunud regulaarsed ilmavaatlused. Nende andmete põhjal on tuvastatud ja tuvastatav alates sellest ajast siiani (2011) selgelt väljenduva umbes 60-aastase rütmi olemasolu. Ajavahemiku 1933–2008 kohta on seda tuvastanud ka Arktikas tehtud vaatlused.
Tsüklil on selge 30-aastane jahedam osa ja 30-aastane soojem osa. Viimane jahedam osa oli aastatel 1940–1970 ja viimane soojem osa aastatel 1970–2000. Tsükkel jaguneb ka 20-aastasteks alltsükliteks.
Cessapalombo
Cessapalombo on vald Itaalias Marche maakonnas Macerata provintsis.
60-aastane kliimatsükkel
Tsükli ilmingud
Seda umbes 60-aastast rütmi on paljud uurijad täheldanud paljudes erinevates valdkondades. Ajas kõige kaugemale tagasi ulatuvalt on seda tuvastatud Hiinas 619–1943 ülestähendatud meteoorisadude kohta käivates andmetes. Alates aastast 1000 on tuvastatud 10Be, 14C ja Wolfi arvu 60–64-aastast tsüklit. Rütm on kooskõlas ka viimasel aastatuhandel tuvastatud Maunderi, Spöreri, Wolfi ja Oorti miinimumidega. Teiste ajas tagasiulavate tööde kaugemad ajalised piirid on: 1650, 1700 ja 1800. 60-aastase tsüklika märke on leitud ka Maa nurkkiiruses (angular velocity) ja geomagnetilises väljas. Need tulemused sisendavad, et selle rütmi põhjused võivad olla astronoomilise päritoluga. Seetõttu on mitmed tööd seda seostanud Maa, Jupiteri ja Saturni ümber Päikese tiirlemises ilmneva 60- (59,6-) aastase ühisrütmi mõjuga Päikese kujule, seeläbi ka selle aktiivsusele ning Päikesetuule suunale ja vormile. (Analoogselt Kuu mõjule Maale, mis avaldub merede tõusudes ja mõõnades.)
60-aastaseid paralleele kultuuriloost
Pole kindlaid tõendeid ega märke, et erinevates kultuurides kasutatavad 60-aastased ajaarvamistsüklid oleksid otseselt seotud selle kliimatsükliga. Nende kasutuse põhjuseks võib olla pigem arvu 60 suur ühiskordsete tegurite hulk. 60-aastane ajaarvamistsükkel on kasutusel alates 14s eKr Hiinas. Seda kasutatakse ka Tiibetis ja Tamilis. Sama pikka India astroloogia peamist tsüklit nimetatakse samvatsaraks. Kas Sumeris kasutusel olnud kuuekümnendsüsteemi kasutati ka 60-aastase tsükli jaoks, pole teada.
Baas ja pealisehitus
Baas ja pealisehitus (saksa keeles Basis und Überbau; inglise keeles base and superstructure) on Karl Marxi ajaloolise materialismi kaks keskset mõistet, mis on seotud ühiskonna ja tootmisviisiga. Ühiskond koosneb kahest osast: baasist ehk alusest ja baasile toetuvast pealisehitusest. Baas hõlmab tootmisvahendeid ja tootmissuhteid ning pealisehitus poliitilisi, õiguslikke, filosoofilisi, eetilisi, kunstilisi ja religioosseid vaateid ning vastavaid ühiskondlikke institutsioone.
Viited
Исторический материализм
Cessapalombo
Cessapalombo kõrgus merepinnast on 447 meetrit. Asustus­tihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Cessapalombo piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Caldarola, Camporotondo di Fiastrone, Fiastra, Pievebovigliana, San Ginesio.
Cessapalombo halduspiirides asuvad järgmised asulad: Monastero, Tribbio, Villa, Valle.
Hmarivka (Beršadi rajoon)
Hmarivka (ukraina keeles Хмарівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Beršadi rajoonis. Elanike arv on 585.
Membraanipotentsiaal
Närvirakkude membraanipotentsiaal muutub depolarisatsiooni ja repolarisatsiooni käigus. Kui membraani sees, rakus ületab elektriline potentsiaal teatava läviväärtuse, algatab see kiire ja pidevalt suureneva depolarisatsiooni kuni rakk muutub korraks ‘seestpoolt positiivseks’ ja seejärel repolariseerub. (Repolariseerumine tähendab seda, et raku sisemine elektriline potentsiaal muudetakse samasuguseks nagu enne depolarisatsiooni, kus raku sees on negatiivne ja väljaspool rakku positiivne laeng.) Paljudel juhtudel repolarisatsioon jätkub, kuni rakk muutub ajutiselt hüperpolariseerituks, seejärel muutub membraanipotentsiaal aeglaselt normaalseks. Normaalse, puhkeseisundi hoidmiseks peab rakk aktiivselt energiat kulutama. Rakk kasutab puhkeseisundi membraanipotentsiaali loomiseks mitokondrites toodetud energiat, täpsemalt ATP molekuli keemilist energiat.
Zozivka
Zozivka (ukraina keeles Зозівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 524. Pindala on 3,046 km².
Statistikanõukogu
Statistikanõukogu on Statistikaametit, Eesti Panka ja Rahandusministeeriumi nõustav organ, mille eesmärk on tagada riikliku statistika süsteemi toimimine.
Ülesanded
Statistikanõukogu
Koosseis
Nõukogu koosseisu kinnitab rahandusministri ettepaneku alusel valitsus. Statistikanõukogu koosneb 13 liikmest: üks liige Statistikaametist, üks liige Eesti Pangast, üks liige Andmekaitse Inspektsioonist, kümme liiget tarbijate ja andmeesitajate esindajate ning ekspertide hulgast.
Statistikanõukogu koosseis alates 15. jaanuarist 2015 on järgmine:
Neuenkirchen (Cuxhaven)
Neuenkirchen (ametlikult saksa keels Neuenkirchen (Land Hadeln); alamsaksa Neenkarken) on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cuxhaveni kreisis.
Kantō
pisi right|300px Kantō piirkond on mitteametlik nimetus piirkonnale Jaapanis, millel asub ka Suur-Tōkyō. Kantō piirkond asub Jaapani suurimal, Honshū saarel.
Neuenkirchen (Cuxhaven)
Valla pindala on 19,65 km². 31. detsembril 2015 elas seal 1378 inimest.
Kuulub valdade ühendusse Samtgemeinde Land Hadeln.
Nimi
Nime Neuenkirchen, mis tähendab saksa keeles uut kirikut, sai koht pärast uue luterliku Maarja kiriku valmimist 1732. aastal.
Ajalugu
Neuenkirchen kuulus Land Hadelnisse, mis esialgu oli noorema Saksimaa hertsogkonna ja pärast selle de facto dünastilist jagunemist 1296. aastal (de jure 1260. aastal loodud) Saksi-Lauenburgi hertsogkonna eksklaav. 1728. aastal keiser Karl VI läänistas Georg II Augustile ja tema Hannoveri dünastiale personaalunioonis tagastatud Saksi-Lauenburgi lääni. Hannoveri territooriumite ümberkorraldamisega 1731. aastal andsid Hannoveri Bremeni ja Verdeni hertsogkonnad Land Hadelni haldamise üle. Hannoveri kuningriik liidendas Land Hadelni reaalunioonis ning selle territooriumid, sealhulgas Neuenkirchen, said osaks uuest 1823. aastal loodud Stade ringkonnast.
thumb|tühi|Maarja kirik Neuenkirchenis
Kantō
Kantō hõlmab Chiba, Gunma, Ibaraki, Kanagawa, Saitama, Tochigi ja Tōkyō prefektuuri.
1. juunil 2010 oli Kantō arvestuslik rahvaarv 42 430 822.
Eha küla
Eha küla oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Vaimastvere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Laiuse kihelkonda.
1921 jagati endise Vaimastvere mõisa alad kaheks külaks: Eha ja Koidu külaks. 1977 need kaks küla liideti uuesti kokku Vaimastvere külaks.
Francisco de Quevedo
pisi|Francisco de Quevedo portree, mille autor on [[Francisco Pacheco ]] Francisco Gómez de Quevedo Villegas y Santibáñez Cevallos (14. september 1580 Madrid – 8. september 1645 Villanueva de los Infantes, Ciudad Real), tuntud kui Francisco de Quevedo, oli hispaania kirjanik ja poliitik. Koos oma rivaali Luis de Góngoraga oli ta üks Hispaania kuldajastu silmapaistvamaid autoreid.
Tema kirjutamise stiil on tuntud kui conceptismo. Kõrgemalt on hinnatud tema luuleloomingut, aga temalt ilmus ka romaan "El Buscón" ning teoloogilisi, poliitilisi ja satiirilisi teoseid. Samuti avaldas ta kirjanduskriitikat, milles ründas Luis de Góngora viljelevat culteranismo stiili.
Tal oli hea läbisaamine Pedro Téllez-Giróniga, keda ta saatis 1613. aasta Itaalia reisi ajal. Tema panuse eest löödi ta 1618. aastal Santiago ordu rüütliks.
Ta arreteeriti 1639. aastal ning tema raamatud konfiskeeriti. De Quevedo saadeti San Marcose kloostrisse Leónis, kuhu ta jäi kuni oma surmani 1645. aastal.
Vadul lui Vodă
Vadul lui Vodă on linn Moldovas Dnestri parem- ehk läänekaldal 23 km Chișinăust ida pool.
Vadul lui Vodă on tuntud kuurortlinn, kus asub mitmeid sanatooriume ja asutuste suvilaid. Nõukogude perioodil rajati jõe äärde liivarand.
300px|left|pisi|Liivarand Dnestri ääres Vadul lui Vodăs
Valga Muuseum
pisi|Valga Muuseum. Endine "Säde" seltsi maja. Arhitekt [[Georg Hellat, 1911]] Valga Muuseum on 1955. aastal asutatud muuseum, mis 2015. aastast tegutseb Valga linna munitsipaalasutusena. Varem haldas seda Eesti Kultuuriministeerium. Valga Muuseumi hoone asub Valgas aadressil Vabaduse tänav 8.
Valga Muuseum asub Valga kesklinnas 1911. aastal ehitatud hilisjuugendi stiilis "Säde" seltsi majas, mille projekteeris üks esimesi eesti soost arhitekte Georg Hellat.
Muuseum asutati 1955. aastal rajoonidevahelise koduloo muuseumina.
Muuseum kogub, uurib, säilitab ja tutvustab Valga linna ja Valga maakonna inimeste ning nende elukeskkonnaga seotud ajaloolis-kultuurilise väärtusega materjale.
Püsinäitus muuseumi teisel korrusel kajastab Valgamaa ja Valga linna ajalugu muinasajast 20. sajandini.
Loodussaalis saab näha Eesti loomi ja linde, hundiurgu, Helme koobast jms. Muinasaega kujutavas saalis saab tutvuda muinasaegse linnusega ja paljude Valgamaalt leitud muististega. Ajalooekspositsioon annab lühiülevaate linna ja maakonna ajaloost. Lähemalt tutvustatakse õigeusu kiriku ajalugu, olümpiavõitja Alfred Neulandi saavutusi, Paju lahingu ja Stalini-aegsete repressioonidega seotut ning Valga raudteesõlme arengut. Osa püsinäitusest käsitleb igapäevaelu Nõukogude okupatsiooni ajal.
Kirjeldustõlge
Kirjeldustõlge (või helikirjeldus) on filmile või teatrietendusele pealeloetav kirjeldus, kus dialoogide vahel kirjeldatakse ka ekraanil või laval nähtavat. Seda kasutatakse peamiselt nägemispuudega inimestele kõige visuaalse edasiandmiseks.
Kirjeldustõlkega antakse infot tegevuste, tegelaste, lavaliste või stseenimuutuste või ka ekraanile ilmunud teksti kohta. Kirjeldustõlge paigutatakse enamasti kuuldavas tekstis esinevatesse pausidesse.
Kirjeldustõlked Eestis
Eestisse tõi kirjeldustõlked 2007. aastal Sülvi Sarapuu.
2011. aasta jaanuaris oli Eesti ainus kirjeldustõlk Mart Aas, kes on ka aastaid lugenud sisse heliraamatuid pimedatele.
2011. aastaks olid kirjeldustõlke saanud kolm Eesti mängufilmi: "Ruudi", "Kinnunen" ja "Sügisball". Kirjeldustõlkega etendusi oli toimunud Ugalas ja VAT teatris. 2012. aastal loodi Tartu Ülikooli Kliinikumi Lastefondi abiga kirjeldustõlge ka multifilmile "Lotte ja kuukivi saladus".
Eestis on kirjeldustõlke koolitatud Tallinna Ülikooli juures.
Kirjeldustõlgete näiteid
Kirjeldustõlkeid Tartu Kunstimuuseumi kunstiteostele:
Verbivka (Šargorodi rajoon)
Verbivka (ukraina keeles Вербівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Šargorodi rajoonis. Elanike arv on 313.
Jaan Vija
Jaan Vija (28. oktoober 1930 Tartu – 24. oktoober 2013 Tori, Pärnumaa) oli Eesti agronoom, põllumajandustegelane ja majandijuht.
Ta õppis Tartu Linna 16. Algkoolis ja Tartu 1. Keskkoolis. Lõpetas Eesti Põllumajanduse Akadeemia 1955. aastal agronoomina.
Jaan Vija oli Tori näidissovhoosi juht, ta oli tegev ühiskondlikus elus ja kultuurivaldkonnas.
Tartumaalt Tähtvere vallast pärit Vija tuli gümnasistina 1947. aastal Eesti meistriks 100 meetri jooksus. Enne Torisse suunamist töötas ta Penuja sovhoosis ja Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Instituudi Tähtvere katsebaasis direktorina. Tori riigimajandi juhina sai ta hüüdnime Sauna-Jaan, sest lasi igasse Tori osakonda ehitada avaliku sauna. Kolmas Soome sauna tüüpi saun Eestis ehitati Tori keskasulasse. Vija organiseeris ratsa- ja veovõistlusi, põllumajandusnäitusi, heakorrakonkursse, laulis ansamblis, osales näiteringis ja mälumängudes.
Maetud Tori kalmistule.
Būtingė
pisi|Būtingė kirik. Būtingė on asula Leedus Läänemere kaldal, mis alates 1973. aastast kuulub administratiivselt Palanga linna koosseisu. Būtingės asub naftaterminal, mis tegutseb aastast 1999. Būtingės elab umbes 207 inimest.
Būtingė oli pikalt Kuramaa osa. Aastal 1507 rajasid sinna Buddendickid sinna mõisa (Butendiekshof, ka Budendiekshof). Mõisa peahoones on praegu restoran „Birutės uostas“ (tõlkes Birutė sadam). Aastal 1824 valmis sealne luteri kirik.
Kuni aastani 1921 kuulus Būtingė Läti koosseisu, asula lätikeelne nimi oli Būtingciems. Leedu koosseisu läks asula peale kahe riigi vahelist piirikokkuleppe allakirjutamist.
Michael Haneke
Michael Haneke (sündinud 23. märtsil 1942 Münchenis) on Austria filmirežissöör, teatrilavastaja ja stsenarist. Samuti on ta Viini filmiakadeemia õppejõud.
2009. aasta Cannes'i filmifestivalil pälvis ta film "Valge pael" Kuldse Palmioksa ning järgmise aasta algul parima võõrkeelse filmina Kuldgloobuse. 2012. aasta Cannes'i filmifestivalil sai ta teise Kuldse Palmioksa filmi "Armastus" eest.
Haneke sündis Münchenis saksa näitleja ja lavastaja Fritz Hanekese ja austria näitleja Beatrix von Degenschildi pojana. Ta kasvas üles Wiener Neustadtis. Õppis Viini ülikoolis filosoofiat, psühholoogiat ja dramaturgiat. Ülikooli lõpetamise järel töötas ta toimetaja ja dramaturgina Saksamaa telejaamas Südwestfunk. Telerežissöörina tegi ta esimese saate 1974. aastal.
Esimene Hanekese lavastatud kinofilm oli 1989. aastal valminud "Seitsmes kontinent", tuntuks sai ta aga kolm aastat hiljem valminud vastuolulise filmiga "Benny video". 2001. aastal pälvis ta senini kriitikutelt enim kiita saanud prantsuskeelne film "Klaveriõpetaja" 2001. aasta Cannes'i filmifestivali Grand Prix'.
Tema film "Valge pael" debüteeris 2009. aasta Cannes'i filmifestivalil. Must-valge film räägib sündmustest Esimese maailmasõja eelsel Põhja-Saksamaal. Film on pälvinud lisaks Kuldsele Palmioksale ja Kuldgloobusele ridamisi muid auhindu (näiteks San Sebastiáni festivalil FIPRESCI Grand Prix' aasta parima filmina) ning ka kaks Oscari nominatsiooni. Samuti pälvis film kolm Euroopa filmiauhinda.
Film "Armastus" tõi talle 2012. aasta Cannes'i filmifestivalil samuti Kuldse Palmioksa. 2013. aasta Oscari auhinnagalal tunnistati film aasta parimaks võõrkeelseks filmiks ning Haneke oli nomineeritud Oscarile parima režissööri kategoorias (selle võitis aga Ang Lee). 2014. aastal pälvis ta Sonningi auhinna.
Zemljanka (Konotopi rajoon)
Zemljanka (ukraina keeles Землянка) on küla Ukrainas Sumõ oblastis Konotopi rajoonis. Elanike arv on 647.
Ovipaaria
Ovipaaria  (inglise keeles ovipary) on enamiku selgrootute ja osade selgroogsete sugulise sigimise vorm, mil munade sees asuvad looted arenevad väljaspool emakeha.
Ovipaaria korral väljuvad emakehast kas viljastamata või viljastatud, kuid valdavalt arenemata munad. Igast munast koorub järglane.
Ovipaaria on tänapäeval lindude, kahepaiksete ja roomajate levinuim paljunemise vorm.
Ovovivipaaria
Ovipaaria erivormiks peetakse ovovivipaariat.
Fiordimonte
Fiordimonte on vald (comune sparso) Itaalias Marche maakonnas Macerata provintsis.
Fiordimonte piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Acquacanina, Fiastra, Pieve Torina, Pievebovigliana, Visso.
Fiordimonte halduspiirides asuvad järgmised asulad: Alfi, Arciano, Marzoli, Nemi, Petrignano, Taro, Valle e Castello (halduskeskus), Vico di Sopra, Vico di Sotto, Villanova di Sopra, Villanova di Sotto.
Laul (perekonnanimi)
Statistika
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Laul 202 inimesel: 149 mehel ja 153 naisel. Perekonnanimede levikult oli Laul meeste puhul 465. kohal ja naiste puhul 501. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Laul vanuserühmas 0–4, kus neid on 10 000 elaniku kohta 3,56. Nimi oli kõige sagedasem Saare maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 8,10 inimest.
19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Võrumaal Kanepi ja Rõuge kihelkonnas, Tartumaal Otepää ja Torma kihelkonnas, Saaremaal Kihelkonna, Järvamaal Türi ning Viljandimaal Helme kihelkondades kaheksal korral nimeks Laul.
Nimede eestistamisel võeti Laul 1937.–1940. aastal uueks perekonnanimeks isikute poolt, kelle perekonnanimi oli varem Johanson, Kärner, Kerner, Riks, Siberk ja Valtsov.
Geestequelle ühisvald
Geestequelle on valdade ühendus (Samtgemeinde) Saksamaal Alam-Saksimaal Rotenburgi kreisis.
Selle pindala on 140,47 km². 31. detsembril 2017 elas seal 6441 inimest. See asub Bremervördest läänes ja umbes 50 km Bremenist kirdes. See on saanud nime väikese Geeste jõe lätte (saksa: Quelle) järgi. Selle keskus on Oerel.
Samtgemeinde Geestequelle koosneb järgmistest valdadest:
Ovovivipaaria
Ovovivipaaria  (inglise keeles ovovivipary) on osade selgrootute ja selgroogsete sugulise sigimise ovipaaria erivorm, mil emakehas viljastatud munade sees asuvad looted arenevad emakeha sees.
Looted on eraldatud membraanidega ja vabanevad kestadest sündimisel.
Märzen
pisi|Paulaneri Märzeni õlu Märzen (saksa keeles märzen või märzenbier 'märtsi õlu') on saksa laagriõlu ehk põhjakääritamisega õlu. Tegemist on traditsioonilise Oktoberfesti õllega.
Verbivka (Luhõnõ rajoon)
Verbivka (ukraina keeles Вербівка) on küla Ukrainas Žõtomõri oblastis Lugõnõ rajoonis. Elanike arv on 148. Pindala on 0,6 km².
Märzen
Märtzeni õlut pruulitakse märtsis, millest tuleneb ka õlle nimi. Õlle kangus on 5–6%.
Selsingeni ühisvald
thumb|Samtgemeinde Selsingeni paiknemine Rotenburgi kreisis
Buridani eesel
Buridani eesel (inglise Buridan's ass) on hüpoteetiline olukord, mille all mõeldakse, et kui eesel on näljane ja ta on paigutatud kahe täpselt ühesuguse heinakuhja vahele, siis ta ei oska kumbagi eelistada, ja sureb nälga.
Selsingeni ühisvald
Selsingen on valdade ühendus (Samtgemeinde) Saksamaal Alam-Saksimaal Rotenburgi kreisis.
Buridani eesel
See hüpoteetiline olukord on nime saanud 14. sajandil tegutsenud prantsuse filosoofi Jean Buridani järgi, kes naeruvääristas moraalse determinismiga (inglise moral determinism) seotud vabat tahet.
Selsingeni ühisvald
Selle pindala on 226,36 km². 31. detsembril 2017 elas seal 9653 inimest. Selle keskus on Selsingen.
Kōtoku-in
pisi|Amida Buda, Kōtoku-in Kōtoku-in (jaapani keeles 高徳院) on budistlik Jōdo-shū sekti tempel, mis asub Kamakura linnas Jaapanis.
Tempel on tuntud oma Suure Buda skulptuuri poolest, mis on üks Jaapani sümboleid.
Kaunase kindluse IV fort
pisi|IV fort Kaunase kindluse IV fort on endine fort Tsaari-Venemaa Kaunase kindluse koosseisus. Tänapäeval jääb see Kaunasesse Rokai linnaossa, asudes aadressil Plytinės g. 15.
Fort valmis aastail 1883–1888. Seda rekonstrueeriti aastail 1892–1894, 1904–1908 ja 1914.
Fort on asümmeetriline nelinurkse põhiplaaniga rajatis (praktiliselt on see muutunud kolmnurkseks). Selle keskmeks on maa-alune ühenduskäik. Säilinud on selle väravad ja kasarmud, kasemattide osa, kaponiirid ja poolkaponiirid, laskemoonalaod, üks tulepesa, kontreskarpne tugimüür ja forti ümbritsev vallikraav koos esplanaadiga. Fordi muudavad unikaalseks selle külgedel asuvad betoonist poolkaponiirid. Need rajati esmakordselt ventileeritavatena ja olid esmakordselt Tsaari-Venemaal varustatud kuulipildujatega. Ka muutis fordi ainulaadseks tõstemehhanism, mis võimaldas suurtükke hoidlast tulepositsioonidele liigutada.
Esimese maailmasõja ajal jäi IV fort Saksa vägede rünnakust kõrvale. Kui sakslased fortide liinist läbi murdsid, jõudis forti valeteave, et sakslased on kolmanda fordi vallutanud. Nii asusid sealsed suurtükid kolmandat forti tulistama, et Vene väed saaksid positsiooni tagasi vallutada. Taganedes lasid venelased fordi õhku, nii et osad sealsed laskemoonalaod ja suurtükid hävisid. Leedu iseseisvudes kavandati fort Leedu sõjaväe treeninguväljakuks. Teise maailmasõja ajal koondati sinna juute, ka kasutati forti juutide hukkamispaigana. Nõukogude perioodil oli fort sõjaväe territoorium, seda kasutati laskemoonalao ja lasketiiruna.
Fordi aladel elavate nahkhiirte kaitseks asutati aastal 1988 Kaunase terioloogiline kaitseala (pindala 8 ha). Selle alal elab 7 liiki nahkhiiri. Aastail 1998–1999 alustati fordi puudest puhastamist ja drenaažisüsteemi taastamist, ent kui raha otsa sai, lõppesid ka tööd. Aastal 2012 eemaldati fordilt puud, et tagada nahkhiirtele paremat ligipääsu nende talvitumispaikadele, ühtlasi õhiti ka leitud lõhkemata jäänud laskemoon. Fort ise on aastast 2002 kultuurimälestisena kaitse all.
Budapesti XII ringkond
pisi|245px|Janoshegy Budapesti XII ringkond (ungari keeles Budapest XII. kerülete) on Budapesti haldusjaotuslik ringkond, mis asub Buda südalinnast Várkerületist vahetult läänes. Ringkond kannab samuti ka nime Hegyvidék.
Georgia Bulldogs
pisi|240px| Georgia Bulldogide logo thumb|right|250px|Uga VI, Georgia Bulldogide ametlik live-maskott aastatel 1999–2008 Georgia Bulldogs on spordivõistkonnad, kes esindavad Georgia Ülikooli (UGA või Georgia). Ülikooli naiste spordivõistkondade nimi on sageli Lady Bulldogs. Georgia Ülikool on USA üliõpilasspordi organisatsiooni NCAA konverentsi Southeastern Conference'i liige.
Ametlik maskott on inglise buldog nimega Uga (tuletatud Georgia Ülikooli lühendist), samas kui Uga kostüümiga tegelaskuju versioon on Hairy Dawg.
Georgia Ülikooli spordivõistkonnad on võitnud 47 USA ülikoolide meistrivõistlust. Southeastern Conference'i meistriks on tuldud kokku 173 korda. 2006. aastal registreerisid Bulldogid riigi kõigi spordiprogrammide kõrgeima kasumimarginaali (vastavalt EADA aruandele), tuues sisse 23,9 miljonit dollarit.
Tuntumate Georgia Ülikooli õpilaste või vilistlaste hulka kuuluvad meeskergejõustiklaste seas 1936. aasta suveolümpiamängudelt Berliinis 110 m tõkkejooksus olümpiakulla võitnud Forrest Towns ja 2012. aasta suveolümpiamängudelt Londonis kuulitõukes pronksmedali saanud Reese Hoffa. Georgia Ülikooli naiskergejõustiklaste seas on olümpiakullad võitnud Gwen Torrence ja Shaunae Miller-Uibo, hõbemedali Hyleas Fountain ning pronksmedali Debbie Ferguson.
Meistritiitlid
Georgia Ülikooli spordivõistkonnad on tulnud USA üliõpilaste meistriks järgmistel spordialadel:
Armeenia ajalugu
Armeenia ajalugu käsitleb Armeenia ajalooliste alade ja armeenlaste ajalugu. pisi|Armeenia 21. sajandil
Vanaaeg
pisi|250px|[[Väike-Aasia, 188 eKr]]
Armeenia asub Piiblis Noa laeva veeuputusejärgse ankrupaigana mainitud Ararati mäge (1. Moosese raamat 8:4) ümbritseval mägismaal. Hiljutistel arheoloogilistel väljakaevamistel on Armeeniast leitud maailma vanim nahkking seelik ja veiniköök, mis pärinevad umbkaudu 4000. aastast eKr. See viitab varasele, kuid arenenud pronksiaegsele tsivilisatsioonile.
Suur-Armeenia aladel paiknes mitu pronksiaegset riiki, nende seas Hetiidi riik (selle kõrgajal), Mitanni (Edela-Armeenias) ja Hayasa-Azzi (1500–1200 eKr). Nairi rahvas (12.–9. sajand eKr) ja Urartu kuningriik (1000–600 eKr) saavutasid üksteise järel võimu Armeenia mägismaa üle. Igaüks mainitud rahvastest ja hõimudest osales armeenlaste etnogeneesis. Jerevanist leitud suur kiilkirjas raidkiri tõestab, et tänapäevase Armeenia pealinna rajas 782. aasta suvel eKr kuningas Argišti I. Jerevan on maailma vanim linn, mille asutamise täpne daatum on teada.
600. aasta paiku eKr rajas Orontiidide dünastia Armeenia kuningriigi.
Suur-Armeenia
pisi|vasakul|Armeenia, [[Rooma vabariik ja Seleukiidide riik ca 200. aastal eKr]] pisi|250px|[[Armeenia kuningriik (antiikaeg)|Armeenia kuningriik selle mõjuala tipul Tigranes Suure ajal, kes valitses 95–55 eKr]]
pisi|vasakul|[[Tigran II aegne (95–55 eKr) Suur-Armeenia, Väike-Armeenia ja Gruusia alad]] pisi|250px|Tigran II-e [[Armeenia kuningriik (antiikaeg)|Armeenia kuningriik ja tänapäevased riikide piirid]] 250px|pisi|vasakul|Rooma keisririigi idaalad ja Armeenia, ca 50. aastal
kuningriik (331 eKr–428),  Aršakiidid, Artashat, Tigranocerta , Artašesiidide dünastia
Kuningriigi õitseng saabus 95–66 eKr Tigran Suure valitsusajal, mil sellest sai piirkonna üks võimsamaid kuningriike. Pärast Seleukiidide riigi purustamist Rooma riigi poolt tekkis Suur-Armeenia. Tigran II ajal (95–55 eKr) muutus Suur-Armeenia vägevaks riigiks, mis laius Palestiinast Kaspia mereni. Pärast seda, kui Tigrani äi ja liitlane Pontose kuningas Mithridates VI sai 69 eKr Rooma väejuhilt Pompeiuselt lüüa, ei suutnud liitlasteta jäänud Tigran kahel rindel võidelda ning kaotas Rooma-Partia liidule ja jäi ilma kõigist vallutatud aladest peale päris Suur-Armeenia.
Asudes Rooma keisririigi ja Partia piirialadel oli Armeenia alad sõjatandriks kahe suurriigi sõjategevuses. 2. sajandini oli Armeenia näol tegemist Rooma riigi ja Partia riigi vahelise vaidlusaluse kuningriigiga. Rooma mõjule piirkonnas pani aluse Pompeiuse sõjakäik aastal 66/65 eKr. Seda tugevdas aastal 59 aset leidnud sõjakäik väejuht Gnaeus Domitius Corbulo juhtimisel. Selle sõjakäigu, mis oli osa Rooma-Partia sõjast, tulemuseks oli Armeenia kuninga (52–58 ja 62–88) Tiridates I troonilt tõukamine. , Rooma-Pärsia sõjad pisi|[[Anatoolia, Gruusia ja Armeenia alade riigid 264. aastal]] Tulevail sajandeil jäi Armeenia Ahhemeniidide Pärsia suurriigi mõjuareaali. Kogu ajaloo vältel nautis Armeenia kuningriik sõltumatuse aegu vaheldumisi ajutise allumisega kaasaegsete suurriikidele. 113. aastal asus Traianus sõjakäigule Partia vastu, põhjuseks oli see, et Partia soovis panna Armeenia troonile Roomale vastuvõetamatu kuninga. Traianus marssis esmalt Armeeniasse ja kõrvaldas troonilt uue kuninga, seejärel liitis ta Armeenia Rooma impeeriumiga. aastal 118 lahkusid leegionid Rooma Armeeniast ja piirkonnast sai vasallkuningriik. Ent Väike-Armeenia koos Miletene ja Cataonia piirkondadega oli Traianuse poolt üldjoontes Kapadookia provintsiga liidetud. Väike-Armeenia koosnes sellal järgmisest viiest ringkonnast (põhjast lõunasse liikudes): Orbalisene, Aetulane (ka Ætulane), Aeretice (ka Æretice), Orsene ja Orbesine.
Roomlased kaotasid Armeenia uuesti aastal 161 Partia valitsejale Vologases IV-le. Marcus Statius Priscuse juhitud Rooma vasturünnak aastal 163 seadis Armeenia troonile taas roomlaste poolt soositud kandidaadi ja Rooma mõju Armeenias jäi kestma kuni Rooma kaotusele Barbalissose lahingus aastal 253. Väike-Armeenia osa kaotus osutus roomlaste jaoks ajutiseks, sest 3. sajandi lõpus omas Rooma taas kontrolli Armeenia üle ning aitas seejärel kaasa kogu Armeenia ristiusustamisele. pisi|vasakul|Armeenia alad [[Bütsantsi ja Sassaniidide riigi piirialadel, 4.-7. sajandil]] Väike-Armeenia ühendati Suur-Armeenia kuningriigiga uuesti Aršakuni dünastiasse kuulunud kuninga Tiridates III valitsemise ajal aastal 287. Piirkond jäi Suur-Armeenia osaks seni, kuni aastal 337 vallutas need alad ajutiselt Sassaniidide riigi valitseja Shapur II.
Muistse Armeenia religioon oli ajalooliselt seotud uskumustega, mis Pärsias viisid zoroastrismi tekkeni. Nende keskmes oli Mihri (Avesta Mithra) kultus. Kristlus levis Armeeniasse juba 40. aastal. Kuningas Tiridates III (238–314) kuulutas kristluse 301. aastal riigiusuks, nii et Armeeniast sai maailma esimene ametlikult kristlik riik kümme aastat enne seda, kui Galerius kristluse sallituks kuulutas ning 36 aastat enne Constantineus Suure ristimist.
4. sajandi lõpul jaotati Armeenia Rooma ja Sassaniidide vahel, kes võtsid kontrolli Armeenia kuningriigi suurema osa üle ja kaotasid 5. sajandi keskpaigas Armeenia monarhia. Bütsantsi–Sassaniidide sõdade ajal jaotati Armeenia lõpuks Bütsantsi Armeeniaks ja Pärsia Armeeniaks.
Pärast Armeenia kuningriigi langemist 428. aastal liideti enamus Armeenias Sassaniidide Pärsia riigi koosseisu. Pärast Armeenia mässu 451. aastal jäi kristlikele armeenlastele nende usuvabadus ning Armeenia saavutas autonoomia.
Keskaeg
pisi|Suur-Armeenia ja [[Ibeeria kuningriik Araabia kalifaadis, 750-885]] pisi|250px|vasakul|Armeenia [[Abbassiidide kalifaat|Abbassiidide Bagdadi kalifaadi valitsemisajal, ca 750. aastal]] pisi|Bütsantsi Väike-Aasia ja Abbassiidide kalifaadi Armeenia
Armeenia emiraat
Pärast Sassaniidide aega (428–636) sai Armeeniast Umaijaadide kalifaadi Armeenia emiraat, autonoomne vürstkond Araabia suurriigi koosseisus, mis ühendas ka varem Bütsantsi alla jäänud Armeenia alad. Emiraati valitses Armeenia vürst, keda tunnustasid nii kaliif kui ka Bütsantsi keiser.
See oli osa Arminiyya administratiivsest üksusest või emiraadist, mille lõid araablased ning mis hõlmas ka osa Gruusiast ja Kaukaasia Albaaniast, keskusega Armeenias Dvini linnas. Armeenia vürstkond kestis 884. aastani, mil see saavutas taas sõltumatuse nõrgenenud kalifaadist.
Bagrationi dünastia valitsusaeg
Taastekkinud Armeenia kuningriiki (u 880 – 1045) valitses Bagrationi dünastia ning see kestis 1045. aastani. 9. sajandi esimestel kümnenditel vallutas Bagrationi dünastiast Ašot I araablastelt tagasi mitmeid Lõuna-Ibeeria alasid. Saavutades mõjuvõimu Kartli üle, sai aastal 809 Ašot I Kartli eristaviks. Ašot tunnistas Bütsantsi oma süseräänina ning ühendas Tao ja Klarjeti vürstiriigid ja Šavšeti, Khikhata, Samtshe, Trialeti, Džavahhethi ning Ašotsi krahvkonnad ühtseks Tao-Klarjeti kuningriigiks. Formaalselt allus see Bütsantsile, kuid tegelikult oli tegu iseseisva riigiga, mille keskuseks oli Artanuji. pisi|vasakul|[[Vaspurakani kuningriik]] pisi|[[Bagrationi dünastia valitsetud Suur-Armeenia, 884-962 ja Atropatene]] pisi|Bagrationi dünastia valitsetud Suur-Armeenia, ca 1000 aastal 250px|pisi|vasakul|[[Bütsantsi ajalugu|Bütsantsi, Sassaniidide ja Abbassiidide kalifaadi alad 945. aastal]] pisi|vasakul|[[Etšmiadzini katedraal – maailma vanim riigi ehitatud kirik]] Kouropalatēs Davith Bagrationi laiendas oma valdusi, vallutades Theodossiopolise ning Armeenia provintsi Basiani. Samuti kehtestas ta protektoraadi Armeenia provintside Kharqi, Apakhuni, Malazgirti ja Ahlati üle.
Ajapikku eraldusid mitu ala Bagratiidide Armeeniast iseseisvate kuningriikidena, tunnistades siiski endised Bagratiidide kuningade ülemvõimu – näiteks Artsruni suguvõsa valitsetud Vaspurakani kuningriik, 908–1021. , Bagrationi dünastia, Gruusia riigipeade loend 250px|pisi|[[Kiliikia Armeenia kuningriik, 1199–1375]]
1045. aastal vallutas Bagratiidide Armeenia Bütsants, kes alistas peatselt teisedki Armeenia riigid.
Seldžukid Kaukaasias
Bütsantsi keisrite võim jäi siiski lühikeseks, kuna juba 1071. aastal tungisid Armeeniasse seldžukid, kes Manzikerti lahingu järel rajasid Seldžuki suurriigi. Türklaste võimu alt põgenes Tarsusesse Kiliikias hulk armeenlasi. Nende eesotsas oli Roupen, kelle sugulane oli tapetud Ani kuningas Gagik II. Põgenikele andis varju Bütsantsi kuberner, ajapikku tekkis Kiliikias uus Armeenia riik. See oli ristisõdijate tugev toetaja ning nägi end kristluse kantsina Idas. Kiliikiasse asus ka Armeenia apostelliku kiriku katolikoss. Kiliikia Armeenia, olles 13. sajandil Mongolite Ilkhanaadi vasallriik,  püsis 1375. aastani, mil selle alistasid Egiptuse mamelukid.
Seldžuki riik hakkas peagi kokku varisema. 12. sajandi algul kihutasid Armeenia Zakarjanide suguvõsa vürstid seldžukid Armeeniast välja ning rajasid Põhja- ja Ida-Armeenia pooleldi iseseisva vürstiriigi, mida tuntakse Zakarjani Armeenia nime all. Seda toetas Gruusia kuningriik. Zakarjanidega jagas võimu ka Orbelianide suguvõsa, eriti Sjunikhis ja Vajotsh Dzoris, Artshahhi ja Utiki aladel laius aga Hasan-Džalalianide Artshahhi kuningriik.
Varauusaeg
pisi|Armeenia Osmanite riigis, 1727. aastal vasakul|pisi|Vene väed piiravad Jerevani kindlust 1230. aastail vallutasid mongolid nii Zakarjanide vürstiriigi kui ka ülejäänud Armeenia. Mongolitele järgnesid 13.–15. sajandil teised Kesk-Aasia hõimud (Kara Koyunlu, Timuriidid ja Ak Koyunlu). Pärast lakkamatuid sissetunge, mis tõid maale hävingut, Armeenia nõrgenes. 16. sajandil jagasid Armeenia omavahel Otomani impeerium ja Safaviidide Pärsia. Kui Türgi võimu all anti armeenlastele ulatuslik autonoomia ning nad elasid suhteliselt rahumeelselt oma enklaavides, siis ‘Abbās I Suur rakendas 1604. aastast oma riigi loodepiiril põletatud maa taktikat, mis viis paljude armeenlaste küüditamiseni kodumaalt. Hiljem ühendas Venemaa keisririik endaga Ida-Armeenia: Vene–Pärsia sõja (1804–1813) lõpetanud Gulistani rahulepingu järel 1813. aastal seni Pärsiale kuulunud Karabahhia alad, aga Vene–Pärsia sõja (1826–1828) lõpetanud Turkmeenia lepingu alusel 1828. aastal Jerevani ja Nahhitševani khaaniriigid. .
Osmanite riigis anti armeenlastele ulatuslik autonoomia nende enklaavide piires, nad elasid suhteliselt kooskõlas riigi teiste rahvusrühmadega (sh valitsevate türklastega). Kristlastena islami riigis kohtasid armeenlased aga pidevat diskrimineerimist. Kui nad hakkasid taotlema senisest suuremaid õigusi, korraldas sultan Abdülhamit II 1894–96 vastuseks armeenlaste vastased riiklikud pogrommid. Eri allikate andmeil hukkus neis 80 000 – 300 000 inimest. Hamidi veresauna tõttu pälvis valitseja välismaal hüüdnimed "Verine sultan" ja "Punane sultan".
Osmanite riik hakkas kokku varisema, 1908. aastal kukutas sultan Abdülhamit II valitsuse noortürklaste revolutsioon. Armeenlased lootsid, et Üksmeele ja Progressi Komitee muudab ka nende teisejärgulist staatust. 1914. aastal tuldi välja Armeenia reformidega ning Armeenia küsimuste asjus seati ametisse peainspektor.
Esimene maailmasõda ja Armeenia genotsiid
pisi|260px|püsti|Armeenia naine põlvitab surnud lapse kõrval [[Aleppo lähistel]] Kui puhkes Esimene maailmasõda, mis viis Osmanite riigi ja Venemaa vastasseisuni Kaukasuse ja Pärsia rindel, hakkas Konstantinoopoli uus valitsus jälgima armeenlasi umbusu ja kahtlusega, kuna Vene armees oli hulgaliselt Armeenia vabatahtlikke. 24. aprillil 1915 arreteerisid ja küüditasid osmanite võimud Armeenia intellektuaalid ning 29. mail 1915 vastu võetud küüditamisseaduse tulemusena hukkus veelgi enam Anatoolias elanud armeenlasi sündmustes, mis said tuntuks Armeenia genotsiidi nime all.
Kui Esimene maailmasõda oli alanud, asusid türklased peagi lahendama nn armeenia küsimust, pagendades armeenlased Väike-Aasiast. 24. aprillil 1915 arreteeriti armeenia intellektuaalid. Armeenlastest sõdurid, kes olid teeninud Türgi sõjaväes, kutsuti sõjaväkke tagasi ja lasti maha. Naised, lapsed ja vanurid pagendati Süüria kõrbesse. 1915–1917 toimunud armeenia genotsiidis hukkus 600 000 – 1 000 000 inimest. Paljud armeenlastest, kes jäid ellu tänu türklaste ja kurdide abile, põgenesid Venemaa Armeenia aladele või teistesse Lähis-Ida maadesse.
Rahvusvahelise Genotsiidiuurijate Assotsiatsiooni (International Association of Genocide Scholars) andmeil suri "enam kui miljon" inimest. Armeenia ja välisarmeenlased on taotlenud üle 30 aasta toonaste sündmuste ametlikku genotsiidiks tunnistamist. Toimunut mälestatakse iga aasta 24. aprillil, Armeenia märtrite päeval ehk Armeenia genotsiidi mälestuspäeval.
Armeenia Demokraatlik Vabariik
pisi|250px|Armeenia Demokraatliku Vabariigi valitsuse residents 1918–1920 Ehkki Vene armeel õnnestus Esimeses maailmasõjas vallutada suurem osa Osmanite Armeeniast, kaotati vallutatud alad 1917. aastal Oktoobrirevolutsiooni tõttu. Tollal püüdsid Vene kontrolli all olev Ida-Armeenia, Gruusia ja Aserbaidžaan ühineda Tagakaukaasia Demokraatlikuks Föderatiivseks Vabariigiks. See liit püsis aga vaid 1918. aasta veebruarist maini, mil kõik kolm osapoolt otsustasid selle laiali saata. Nii kuulutas Ida-Armeenia end 28. mail iseseisvaks Armeenia Demokraatlikuks Vabariigiks (ADV).
pisi|250px|vasakul|Euroopa poliitiline kaart 1919. aastal näitab ka iseseisvat Armeenia vabariiki ADV lühikest iseseisvusaega kimbutasid sõda, piiritülid ja põgenikevool Osmanite Armeeniast, kes tõi endaga kaasa haigused ja nälja. Antandi riigid, keda häirisid Türgi valitsuse teod, püüdsid aidata vastloodud Armeenia riiki abifondide ja muude meetoditega.
Sõja lõpul tahtsid võitjad Osmanite riigi tükeldada. 10. augustil 1920 liitlasriikide ja Ottomani impeeriumi vahel allakirjutatud Pariisi rahukonverentsi Sèvres'i rahulepingu kohaselt tagati Armeenia Vabariigi olemasolu ning senised Osmanite Armeenia alad lubati sellega liita. Kuna Armeenia uued piirid joonistas USA president Woodrow Wilson, nimetatakse Osmanite Armeeniat vahel ka "Wilsoni Armeeniaks". Lisaks kuulutas vaid mõni päev varem, 5. augustil 1920, Mihran Damadjan Kiliikias välja de facto armeenia valitsuse, kuulutades Kiliikia autonoomseks armeenia vabariigiks Prantsuse protektoraadi raames.