cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Tegelaskujud sarjas "Varjatud elud"
Camilla Mustavaara
Camilla on olnud suhtes ka Toni Veijalaisega, Daniel Ojalaga ja Sebastian Vuorelaga.
Ta oli abielus Noel Axelssoniga.
Camilla kasuvanemad on Dahlia ja Gunnar Mustavaara. Camillal on identne kaksikõde Satu Similä ning noorem kasuõde on Monica Mustavaara.
Monica Mustavaara
Monica Eleonora Mustavaara oli sarjas aastast 2014-2018. Teda mängib Irina Vartia.
Ta oli abielus Aki Nikkinenga ja tal oli suhe Sebastian Vuorelaga ja lühike seksisuhe Eva Tamminenga.
Praegu on ta abielus Jiri Viitamäkiga.
Monical on poeg Magnus Mustavaara.
Monica kasuõde on Camilla Mustavaara. Tema vanemad on Dahlia ja Gunnar Mustavaara.
Gunnar Mustavaara
Gunnar Valdemar Mustavaara on sarjas aastast 2016. Teda mängisid Antti Seppä aastatel 2016–2017 ja Raimo Grönberg aastast 2017.
Gunnaril on lapsed Camilla ja Monica Mustavaara eelmisest abielust Dahlia Mustavaaraga.
Gunnar elab koos Ulla Taalasmaaga.
Gunnaril on alzheimeri tõbi.
Dahlia Mustavaara
Dahlia Mustavaara on sarjas alates aastast 2016. Tema osa mängib Inkeri Mertainen.
Tema eksmees oli Gunnar Mustavaara. Tema lapsed on Camilla ja Monica Mustavaara.
Satu Similä
Satu Similä on sarjas aastast 2018. Osatäitjaks Nora Rinne. Tema identne kaksikõde on Camilla Mustavaara.
Raivo Vihkama
Raivo Vihkama oli sarjas aastal 2003. Ta oli Toni Veijalaise tuttav. Toni oli Raivole võlgu. Lõpuks Raivo uputas Toni merel.
Ken Ojala
Kenneth "Ken" "Kentsu" Viljami Ojala osatäitja oli Aleksi Sariola. Seda tegelast võis näha sarjas aastatel 2001–2005.
Tema õde Madde Ojala uppus. Tal on ka vend Daniel Ojala ja ema Jutta Ojala.
Elina Taalasmaa oli Keni sõber ja äripartner.
Ken jäi trammi alla, kuid jäi ellu. Praegu elab ta Austraalias.
Daniel Ojala
Daniel "Dani" Emmanuel Ojala tegelaskuju oli sarjas 2002–2004.
Tal on vend Ken Ojala ja õde Madde Ojala, kes uppus. Tal on ka ema Jutta Ojala.
Jutta Ojala
Jutta Ojala oli sarjas aastatel 2003, 2004 ja 2005. Tema osa mängis Katja Salminen. Tema lapsed on Daniel, Ken ja uppunud Madde.
Teresa Ala-Uotila
Teresa Ala-Uotila oli sarjas 2004–2006 figureerinud õpetaja. Tal oli suhe oma õpilase Heli Sievisega.
Tanja Jääskeläinen
Tanja Jääskeläinen (endine Rasi) figureeris sarjas aastatel 2005–2009, kus tema osa täidab Johanna Raunio.
Tal oli kaks last: poeg Riku Jääskeläinen, kes hukkus autoavariis, ja tütar Juulia Autio, kes suri gaasimürgitusse.
Tanja õde on Helena Rasi (keda pole sarjas nähtud) ja õepoeg on Ami Vainio.
Tal on olnud suhe Antti Jääskeläisega, Ossi Puolakkaga ja Ismo Laitelaga. Kristo Päivinen vägistas Tanjat nooruses, mille tagajärjel sündiski tütar Juulia, kelle Tanja ära andis.
Riku Jääskeläinen
Riku Jääskeläinen oli sarjas aastatel 2004–2006. Rikul olid akoholiprobleemid. Riku hukkus autoõnnetuses. Tama vanemad olid Tanja Jääskeläinen ja Antti Jääskeläinen.
Juulia Autio
Juulia Autio figureeris sarjas aastatel 2007–2009. Tal on sarjas üks kasuõde – Noora Autio. Juulia suri gaasimürgitusse.
Juulia vanemad olid Tanja Jääskeläinen ja Kristo Päivinen. Juulia kasuvanemad olid Raija ja Timo Autio.
Kristo Päivinen
Kristo Päivinen oli sarjas aastal 2008 figureeriv poliitiline tegelane, kes juhtis KKI (kodu, kirik ja isamaa) -parteid. Teda mängis Tomi Salmela.
Kristo meelitas Maarit Salini koos endaga kajule enesetappu tegema ühe leheartikli pärast, kuid kukkus siis ise rüseluse käigus kaljult alla ja suri. Maarit jäi ellu.
Kristo vägistas Tanja Jääskeläist nooruses, mille tagajärjel sündis tütar Juulia Autio.
Pärast Kristo surma anti mehe neer tema tütrele Juuliale, sest Juulia jäi auto alla ning jäi raskelt haigeks ja Kristo neer oli selleks sobiv ning asendamatu, kuna Juulial oli väga haruldane kiudtüüp.
Abielust eksnaisega on tal veel üks tütar ja poeg Aatu Päivinen, kes käis Oona Kiviranna, Niko Vainio ja Sofia Saliniga samas koolis.
Irma Halonen
Irma Halonen oli sarjas aastatel 2005–2006. Teda mängis Petra Frey. Tal oli suhe Seppo Taalasmaaga ja Ismo Laitelaga. Tema tütar on Anna-Maija Halonen ja tütrepoeg on Taneli Halonen.
Taneli Halonen
Taneli Halonen oli sarjas aastatel 2005–2006. Teda mängis Julius Pillai. Tal oli suhe Katri Sievisega. Tema ema on Anna-Maija Halonen ja vanaema on Irma Halonen.
Lari Väänänen
Lari Väänänen oli sarjas aastatel 2011, 2012–2017 ja 2018-dast aastast uuesti. Osatäitjaks Ronny Roslof.
Laril on ka poeg Ilja Taalasmaa.
Lari oli gei ja tal oli suhe Iida Mustosega, Elias Vikstedtiga ja Kalle Laitelaga.
Lari isa on Ilkka Väänänen. Laril on ka tädi Raakel Kurki ja nõod Marianna Kurki ning Johanna Kurki, kes on kõik juba surnud. Tal on veel ka onu, keda pole sarjas nähtud. Lari vanaisa, ehk Ilkka isa, keda pole sarjas nähtud, suri südameinfarkti.
Ismo Laitela oli Lari sõber ja isalik eeskuju.
Lari mängis jäähokit ja ta oli kooli jäähoki meeskonna kapten. Ta unistas NHL-meistrivõistlustest, haige põlve tõttu oli ta sunnitud treeningud katki jätma ja jäähokist loobuma.
Kooliajal Lari oli kiuslik ja vihkas homosid, kuid avastas lõpuks isegi, et on omasooihaldaja. See ei meeldinud tema isale Ilkka Väänäsele. Algul ta ei sallinud avalikult oma homoseksuaalsust rõhutanud klassikaaslast Elias Vikstedti, kuid pärast tundis ta ise, et on gei, ning tal tekkisid Eliase suhtes tunded. Nende vahel tekkis suur armastus, mida takistasid vahepeal Lari ebakindlus homoseksuaalsuse suhtes, Lari suhe Iida Mustosega, Lari isa, klassikaaslaste ja jäähokimeeskonna liikmete vihkamine homode suhtes, ja Lari teine armusuhe Kalle Laitelaga. Lõpuks Lari valis Eliase. Geipaari armastus sai traagilise lõpu, kui Elias jäi auto alla ja suri.
Lari ja Eliase armulugu "Larias' story" või "Elias' story" on kogunud YouTube'is populaarsust mitmes keeles: näiteks inglis- ja hispaaniakeelsete subtiitritega.
Lari tegelaskuju esines veel kahes muus sarjas.
Praegu elab ta välismaal.
Ilkka Väänänen
Ilkka "Ile" Olavi Väänänen oli sarjas aastal 2013 figureerinud transpordifirma omanik ja keskealine üksikisa. Tema osa mängis Ari-Matti Hedman. Tal on poeg Lari Väänänen. Ilkkal oli raske aru saada, et poeg on gei. Lõpuks kolis Lari kodust ära pärast tülisid ja kehvasid suhteid isaga.
Tema õde oli Raakel Kurki ning õelapsed olid Johanna ja Marianna Kurki, kes on kõik juba surnud.
Ilkkal on veel ka vend, keda pole sarjas nähtud.
Marianna Kurki
Marianna Kurki oli sarjas aastatel 2013–2017 figureerinud vaimuhaige tegelane. Osatäitjaks Oona Kare.
Marianna ema oli Raakel Kurki ja õde oli Johanna Kurki, kes uppus vanni. Mariannal on kaks onu, kellest üks on Ilkka Väänänen. Marianna nõbu on Lari Väänänen.
Heidi Aaltonen ja Selina olid Marianna sõbratarid.
Marianna hoidis naabreid vangis enda ehitatud ja eristatud ruumis, mistõttu ta sattus vaimuhaiglasse ja kohtusse. Hiljem tal oli suhe Sergei Kuulaga.
2016. aastal sõitis ta autoga üle Elias Vikstedtist, kuna ta oli ikka veel vaimuhaige. Elias suri saadud vigastustesse. 2017. aastal Marianna tunnistas süü üles ja ta pandi vangi.
Tema ema aitas tal põgeneda, kui teda viidi üle raviasutusse. Pärast nad uputasid mõlemad ennast merre.
Raakel Kurki
Raakel Kurki (endine Väänänen) oli sarjas aastatel 2015, 2016 ja 2017. Teda mängis Mia Räikkönen.
Raakelil olid lapsed Marianna Kurki ja Johanna Kurki, kes on mõlemad surnud.
Raakelil on ka kaks venda, kellest üks on Ilkka Väänänen.
Raakeli vennapoeg on Lari Väänänen.
Iida Mustonen
Iida Maria Mustonen on sarjas aastatel 2011–2016, 2017 ja 2018. Osatäitjateks Rosa Rosanen (2011–2016) ja Pinja Kanon (2016, 2017, 2018).
Iida ema oli Maria Mustonen, kes abiellus Sebastian Vuorelaga ja jäi pulmaööl auto alla, langes koomasse ning suri. Tema isa on Juha Korhonen, kes tegi soovahetusoperatsiooni ja nüüd on ta nimi Jutta Korhonen.
Elias Vikstedt oli Iida hea sõber. Iida on biseksuaalne ja ta on suudelnud Violat.
Iidal on olnud suhe Janne Haukkalaga, homoseksuaalse Lari Väänäsega, Joonatan Sievisega ja narkomaani Anton Heleniuksega.
Iida tegelaskuju oli nähtav veel mõnes sarjas.
Maria Mustonen
Maria Inkeri Mustonen oli sarjas aastatel 2011 ja 2012. Tal on tütar Iida Mustonen. Ta abiellus Sebastian Vuorelaga, kuid pulmaööl jäi ta auto alla, sest tollal psühhoosis Isabella Holm sõitis temast üle. Maria langes koomasse ja suri.
Jutta Korhonen
Jutta Korhonen (endine Juha Korhonen) oli sarjas aastatel 2014, 2016 ja 2017-dast aastast uuesti. Tal oli suhe Maria Mustosega. Suhtest sündis tütar Iida Mustonen. Kuid siis ta jättis perekonna ja tegi soovahetusoperatsiooni.
Janne Haukkala
Janne Haukkala on sarjas aastast 2011. Osatäitjaks Hemmo Karja.
Jannel on olnud suhe Iida Mustosega, Heidi Aaltosega, Aino Kaukovaaraga ühes teises sarjas, Alissa Nikkisega ja Sanni Pohjosega.
Janne on ametilt kokk ja tänavatoitlustuse ärimees.
Jannel on stripiklubi omanikust vend Pietari, õde Aleksandra (oli nähtav ühes teises sarjas) ja vanemad, keda sarjas pole nähtud. Suthed venna Pietariga on Jannel kehvad, kuid nüüd nad on ära leppinud.
Tema parim sõber on Onni Taalasmaa.
Jannel on kombeks sattuda alatasa igasugustesse jamadesse ning on juhtunud, et ta on mässinud neisse ka Onni Taalasmaa.
Janne tegelaskuju oli nähtav veel mõnes sarjas.
Pietari Haukkala
Pietari Haukkala on sarjas aastast 2016. Ta on Janne vend ja stripiklubi omanik. Tema osa mängib Miikka Wallin.
Lola Vinberg
Lola Vinberg on sarjas aastast 2017. Tema osa mängib Sodia Arasola. Lola on Pietari Haukkala endine tüdruksõber. Lola oli kolm aastat koomas.
Pekka Toroppa
Pekka Ilmari Toroppa oli sarjas 2014. aastal figureerinud pedofiil, kes hoidis Iida Mustoneni kinni oma suvilas, kuid Iida pääses.
Teda mängis Juho Lehto.
Pekka tegelaskuju oli ka ühes teises sarjas. Seal sarjas Janne Haukkala lasi Pekka ammunoolega maha, sest Pekka oli jälle ahistamas Iidat.
Miska Koistinen
Miska Koistinen oli sarjas aastatel 2013–2015 osalenud pitsapoiss. Tema osa mängis Juska Reiman.
Miska oli gei.
Heiskanen
Aastal 2010 ta sõitis mootorsaaniga üle Ismo Laitelast, kuigi otsasõit oli mõeldud tegelikult Isabella Holmile. Ismo jäi siiski ellu.
Korppi
Korppi (eesti keeles Ronk) oli sarjas 2011. aasta aprillis ainult kahes osas. Osatäitjaks Hannele Lauri.
Korppi oli jõhker allmaailmategelane, kes ähvardas Sebastian Vuorelat, mistõttu Sebastian oli sunnitud vahepeal põgenema ja oma surma lavastama, et Korppi ei osanud midagi kahtlustada. Sebastian ise polnud Korppit kunagi näinud.
Korppi suri, kui ta kukkus rüseluse käigus katuselt alla, sest ta ähvardas seal Sergei ja Helana Kuulat. Pärast Korppi surma Sebastian ei olnud enam ohus ja ilmus välja.
Korppil oli poeg Heiskanen, kes tahtis ema surma eest kätte maksta Kuula perekonnale.
Kasper Koponen
Kasper Koponen oli sarjas aastatel 2003–2006. Teda mängis Joona Meilonen. Sauli Kiviranta oli tema hea sõber. Kasperil oli suhe Annika Sievisega.
Leea Leivo
Leea Leivo (endine Huovanainen ja Packalen) oli sarjas aastatel 2000 ja 2010.
Tal oli suhe Ismo Laitelaga. Tal on kriminaalist poeg Esa Leivo.
Tema osa mängis Tiia Louste.
Esa Leivo
Esa Leivo oli sarjas aastal 2010 murdvaras. Tema osatäitjaks oli Janne Turkki. Tema ema on Leea Leivo. Esa istus vanglas. Tema kongikaaslased olid Kimmo Kylmälä ja Sebastian Vuorela.
Elsa Toivio
Elsa Akuliina Toivio (sünninimega Korpela) oli sarjas 2010. aastal.
Teda mängis Saara Pakkasvirta.
Elsa suri südameinfarkti.
Elsa mees oli Oiva Toivio, kes suri varem. Oivat pole sarjas nähtud. Tal olid ka lapsed: viinatõppe surnud Pekka Toivio, keda pole ka sarjas nähtud, ja kloostris elav nunn Liisa Toivio. Siru Honkanen on Elsa lapselaps ehk Pekka Toivio laps, kelle ema Arja (keda pole sarjas nähtud) on alkohoolik, mistõttu ta kasvas noortekodus.
Isom Laitela oli Elsa hea sõber. Elsa pärandas oma poe ja kogu varanduse Ismole.
Elsa oli temperamentne Karjalast pärit vanaproua, kuid põgenes sealt, kui tuli sõda ja Nõukogude Liit vallutas Karjala.
Siru Honkanen
Siru Honkanen oli sarjas aastal 2011.
Tema vanemad olid viinatõppe surnud Pekka Toivio (pole sarjas nähtud) ja alkohoolik Arja (pole sarjas nähtud). Pekka suri enne Siru sündi.
Siru kasvas üles lastekodus. Vahepeal kasvatas teda ka Ismo Laitela.
Siru käis Onni Taalasmaaga samas koolis ja neil oli suhe.
Katariina Mäkelä
Katariina Mäkelä oli sarjas aastatel 2009–2014. Teda mängisid Jasmin Hamid ja hiljem natuke aega Jenni Banerjee.
Katariina oli ametilt kirurg.
Tama eksnaine oli Miika Mäkelä, kes piinas Katariinat ja Niko Vainiot mitu nädalat puuris kinni hoides. Pärast seda, kui ta Nikoga puuris kinni oli, avastas ta, et tal on tunded Niko vastu. Nad alustasid pärast Miika vangiminemist suhet, mis oli algusl küll salasuhe, kuid hiljem Katariina leidis, et Niko on tema jaoks liiga noor ja kogenematu. Pärast lahkuminekut Niko kolis Oulusse.
Ta on veel olnud suhtes Antti Polvijärviga, Sebastian Vuorelaga ja Jiri Viitamäega.
Miika Mäkelä
Miika Mäkela oli sarjas 2009–2010 ja 2011 figureerinud tegelaskuju. Teda mängis Juha-Pekka Mikkola.
Miika oli ametilt arst.
Miika eksnaine oli Katariina Mäkelä.
Ta piinas oma eksnaist Katariinat ja Niko Vainiot mitu nädalat puuris kinni hoides.
Praegu on ta vanglas.
Roni Jalava
Roni Jalava oli sarjas aastatel 2012–2013. Onni Taalasmaa oli tema hea sõber.
Ta oli mõnda aega Onni Taalasmaaga, Iida Mustosega, Janne Haukkalaga, Matleena Rintalaga, Elias Vikstedtiga samas koolis.
Tal oli ka suhe Matleena Rintalaga.
Roni harrastas joonistamist.
Roni tegelaskuju oli ka ühes teises sarjas.
Heidi Aaltonen
Heidi Aaltonen oli sarjas aastatel 2009–2015. Osatäitjaks Venla Savikuja.
Tal on vanem vend Tuukka Aaltonen ja isa Pertti Aaltonen. Vanemate vahelise tüli käigus isa Pertti lasi oma naise ning Tuukka ja Heidi ema maha. Lapsed Tuukka ja Heidi pääsesid põgenema. Pertti lasi ka lõpuks ennast maha.
Heidil oli suhe Konsta Nurmiga, Joonatan Sievisega, Jiri Viitamäega ja Ossi Puolakkaga
Peppi Puolakka ja Marianna Kurki olid tema hea sõbratarid.
Heidi tegelaskuju oli nähtav ka ühes filmis.
Tuukka Aaltonen
Tuukka Aaltonen oli sarjas aastatel 2009–2010.
Tuukka õde on Heidi Aaltonen.
Tuukkal oli suhe Cindy Rintalaga.
Liisa Salo
Liisa Salo oli sarjas aastatel 2010–2014 ja 2017. Osatäitjaks Susanna Mikkonen.
Liisa eksmees oli Mikael Salo, kellega tal on tütar Venla Salo.
Abielust jõhkardi ja pangaröövli Mikael Saloga ta kaotas usu inimestesse ja headusse ning hakkas ise ka petturiks ja vargaks, kuid on suutnud muutuda.
Liisa oli suhtes ka Ismo Laitelaga ja Lasse Sievisega.
Mikael Salo
Mikael Salo oli sarjas aastatel 2012 ja 2017. Teda mängis Juha Veijonen.
Mikaeli eksnaine on Liisa Salo ja neil on tütar Venla Salo.
Mikael oli kriminaal ja paadunud retsidivist.
Venla Salo
Venla Salo oli sarjas aastal 2010. Tema vanemad on Liisa ja Mikael Salo.
Antti Polvijärvi
Antti Polvijärvi oli politseinik, kes osales sarjas aastatel 2010–2012. Osatäitjaks Timo-Pekka Luoma.
Anttil on kaks poolvenda Sebastian Vuorela ja Sergei Kuula ning kasuõde Sara Polvijärvi, kes uppus jõkke.
Antti kasuvanemaid pole sarjas nähtud, kuid päris vanemad on tal Helena Kuula ja Olavi Kanerva alias Igor Kuula.
Antti on olnud suhtes Katariina Mäkelägä ja Isabella Holmiga.
Sara Polvijärvi
Sara Polvijärvi oli sarjas aastatel 2009 ja 2010 figureerinud vaimuhaige tegelane.
Ta uppus jõkke.
Rönkkö
Rönkki oli tegev sarjas aastal 2014. Osatäitjaks Joni Saarela.
Rönkkö oli allmaailmategelane. Ta läks Katariina Mäkela salakliiniku heategevustantsupeole ja hakkas seal inimeste pihta tulistama.
Seireeni
Seireeni (eesti keeles Sireen) oli sarjas aastatel 2015, 2016 ja 2018. figureeriv palgamõrvar, kes tappis Heikki Pohjoneni noalöögiga selga. Teda mängib Martiina Aitolehti.
Mari
Mari oli sarjas aastal 2008 figureerinud ajakirjanik, kellel oli suhe Seppo Taalasmaaga ja ta tegi Seppost artikli. Teda mängis Martiina Aitolehti.
Yrjö Merilä
Yrjö Sakari Kalervo Merilä oli sarjas aastatel 2005–2006 figureerinud tegelaskuju. Teda mängis Paavo Liski.
Yrjö suri südameinfarkti.
Yrjöl oli suhe Ulla Taalasmaaga.
Valtteri Elovirta
Valtteri Elovirta oli sarjas aastatel 2000, 2012 ja 2013.
Valtteri on jurist, gei ja paadunud sarivägistaja. Üks tema ohvritest oli Kalle Laitela.
Valtteri on olnud suhtes Kalle Laitelaga, Katja Vainioga, Jenni Vainioga ja Katariina Mäkelägä.
Martti Viljanen
Martti Aulis Viljanen oli sarjas aastatel 1999 ja 2000 figureerinud tegelaskuju.
Martti oli antiigipoe omanik ja murdvaras.
Marttil oli armusuhe Ulla Taalasmaaga.
Aastal 2004 selgus, et Martti on surnud südameinfarkti.
Kugalepa
Kugalepa on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas Ninase poolsaare lõunaosas. See jääb Kugalepa ja Küdema lahe äärde.
Tegelaskujud sarjas "Varjatud elud"
Martti Viljanen
Martti ema oli Selma Viljanen, kes suri samuti südameinfarkti.
Martti lapsed on Juha Viljanen ja Elina Taalasmaa.
Juha Viljanen
Juha Viljanen oli sarjas aastatel 2004–2005. Osatäitjaks Petri Liski. Juha isa oli südameinfarkti surnud Martti Viljanen. Juha poolõde on Elina Taalasmaa. Juha vanaema oli südameinfarkti surnud Selma Viljanen.
Selma Viljanen
Selma Viljanen oli sarjas nähtav aastal 2005. Selma suri südameinfarkti. Selma poeg oli Martti Viljanen, kes samuti südameinfarkti. Selmal on ka lapselapsed Juha Viljanen ja Elina Taalasmaa.
Antero Voima
Antero Voima oli sarjas aastatel 2005 ja 2006–2007 figureerinud politseinik. Teda mängis Kasperi Nordman. Tal oli suhe Laura Kivirannaga. Ta oli koos Aaro Vaalanteega samas politseikoolis. Hiljem nad töötasid natuke aega koos.
Vanessa Turunen
Vanessa Turunen oli aastatel 2011–2014 sarjas figureerinud koolikiusaja.
Ta käis Onni Taalasmaaga, Iida Mustosega, Janne Haukkalaga, Matleena Rintalaga, Sanni Pohjosega, Lari Väänäsega ja Elias Vikstedtiga samas koolis.
Kugalepa
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mustjala valda.
Rām Allāh
Rām Allāh on linn Jordani Läänekaldal, Jeruusalemmast 15 km loodes.
Tegelaskujud sarjas "Varjatud elud"
Mika Paju
Mika hukkus autoavariis.
Mika isa on Tapani Paju. Mika ema, keda pole sarjas nähtud, on surnud.
Mika oli suhtes Miia Laitelaga.
Tapani Paju
Tapani Paju oli sarjas aastatel 1999–2000, 2002, 2003.
Rām Allāh
Rām Allāhis asub Palestiina omavalitsuse halduskeskus.
Tegelaskujud sarjas "Varjatud elud"
Tapani Paju
Tapani oli politseinik.
Topi Nylund
Tobias "Topi" Nyrlund oli sarjas aastatel 2010–2011 figureerinud terapeut ja narkodiiler.
Topil oli suhe Peppi Puolakkaga ja Heidi Aaltonenga. Topi müüs narkootikume Peppile. Topi suri narkootikumide üledoosi.
Tema ema oli Tessa Nylund, kes oli nähtav ühes osas. Tessa suri ühel saarel, kui ta teist last sünnitas, kuid see episood oli nähtav ühes teises filmis.
Kähu
Kähu on küla Valgamaal Tõrva vallas.
Äntu Sinijärv
Sinijärv (ka Äntu Sinijärv, Äntu Suurjärv, Äntu Pikkjärv, Tedrejärv, Prillapatsi järv) on järv Lääne-Virumaal Väike-Maarja vallas. Järv asub umbes 7 kilomeetrit Väike-Maarjast lõuna pool.
Kähu
Külas asub Helgikivi.
Äntu Sinijärv
See on Eesti kõige selgema veega järv; limnoloogiliselt tüübilt alkalitroofne järv. Järve oletatav läbipaistvus ulatub 15 meetrini, kuigi suurim sügavus järves on vaid 8 m. Suure läbipaistvuse tagavad võimsad allikad. Suurte allikate tõttu ei ulatu veetemperatuur ka suvel oluliselt üle 10-15 kraadi, aga ülemine umbes poolemeetrine veekiht võib olla piisavalt soe ujumiseks.
Biogeenide vähesuse tõttu on välja kujunenud liigirikas ja omapärane taimestik. Kaldad on õõtsikulised, põhja katab järvelubi, millel kasvab lopsakas taimestik (mändvetikas, vesisammal, kuuskhein). Mändvetikad meenutavad natuke korallimerd. Kaldal kasvab tarn, pilliroog, ubaleht, soopihl, ädalalill.
Kalastik koosneb peamiselt ahvenast, särjest ja haugist; ahven on neist arvukaim.
Järv paikneb Äntu maastikukaitseala territooriumil.
Mihhail Stalnuhhin
pisi|Mihhail Stalnuhhin 2011. aastal Mihhail Stalnuhhin (sündinud 15. septembril 1961 Tartus) on Eesti poliitik, Riigikogu liige (2011–2023).
Ta kandideeris 2023. aasta valimistel üksikkandidaadina Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 7 (Ida-Virumaa) 4578 häält ning ei osutunud valituks.
Mihhail Stalnuhhin on olnud Narva Linnavolikogu liige 1994–1995, 1999–2003 ning 2003–2011 linnavolikogu esimees. Oli IX ja X Riigikogu liige. Valiti 2007 isikumandaadiga XI Riigikogusse, kuid loobus tööst Riigikogus Narva Linnavolikogu kasuks. Ta kandideeris ka 2011. aasta Riigikogu valimistel, sai 8584 häält ja osutus valituks. 2015. aasta Riigikogu valimistel valimistel sai Stalnuhhin Ida-Virumaal kandideerides 3648 häält ja osutus taas valituks.
Ta on Riigikogu riigieelarve kontrolli komisjoni esimees.
Ta kandideeris 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel ja sai 11 505 häält, kuid valituks ei osutunud. Ta oli Yana Toomi ja Edgar Savisaare järel häälte arvult kolmas Keskerakonna kandidaat.
2013. aasta alguses sai Stalnuhhin trahvi, kuna jalutas Narvas suukorvita koeraga.
Haridus
Mihhail Stalnuhhin on lõpetanud 1995. aastal Tallinna Pedagoogikaülikooli eesti keele ja kirjanduse erialal.
Skandaalid
29. septembril 2015 kirjutas ajakirjandus, et Stalnuhhin liisib 744 euro eest kuus maasturit Honda CRV, millega sõidab tema abikaasa ja mille kulud ta tasub Riigikogu kuluhüvitisega. Stalnuhhinil endal juhiluba ei ole. Stalnuhhini käitumise mõistsid hukka mitmed riigikogulased, nende seas Riigikogu esimees Eiki Nestor. Eesti Maksumaksjate Liit nimetas Stalnuhhini 2015. aastal maksumaksja vaenlaseks.
2017. aastal ostis Stalnuhhin riigikogu liikmena 4331 euro eest iseenda kirjutatud raamatuid ja laskis need Eesti maksumaksjal riigikogu kuluhüvitisena kinni maksta. 2022. aastal kulutas ta iseenda kirjutatud raamatute ostmiseks juba 12 222 eurot riigikogu kuluhüvitist.
Linna (Tõrva)
Aastatel 1991–2017 kuulus küla Helme valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tõrva valla territooriumile.
Parmu tänav
pisi Parmu tänav on tänav Tallinnas Mustamäe linnaosas Sääse asumis.
Parmu tänav algab Vaablase tänavast, suundub Tallinna 32. Keskkooli poole ja lõpeb kvartalisisese tänavaga. Kool on piiranud oma territooriumi aiaga ja muutnud tänava tupiktänavaks. Ajalooliselt oli see endise Rabaküla idapiiriks.
Tänava nimi võeti kasutusele 1935. aastal ja see tähendab kärbseliste sugukonda kuuluvat putukat (parmlased). Tegemist on putukateemalise sarja nimega.
Dolomiit
See artikkel on mineraalist; kivimi kohta vaata artiklit Dolokivi.
Dolomiit on karbonaatne kivimit moodustav mineraal.
Karbonaatkivim "dolokivi" (sageli samuti dolomiidiks nimetatav), koosneb valdavalt dolomiidist.
Franz Augsberger
Franz Xaver Josef Maria Augsberger (10. oktoober 1905 Viin, Austria – 19. märts 1945 Neustadt, Sileesia (tänapäeval Prudnik, Poola)) oli Teise maailmasõja ajal Saksamaa SS-Brigadeführer, (kindralmajor), kes oli Eesti SS-leegioni, 3. Eesti Vabatahtlike SS-brigaadi ja 20. Relvagrenaderide SS-diviisi komandör. Franz Augsberger oli Waffen-SS'i eesti väeosade komandör oktoobrist 1942 kuni 17. märtsini 1945).
Elulugu
Franz Augsberger sündis 10. oktoobril 1905 Viinis hotelliomaniku pojana. Pärast ehitustehnikumi lõpetamist õppis lühemat aega tehnikakõrgkoolis ja asus arhitektina tööle Viinis. Töö kõrval täiendas ta ennast fotokunsti akadeemias, õppis selgeks norra keele ning töötas poolteist aastat Norras ehitusinsenerina. 1927. aastal Austria Kodukaitsega (Heimatschütz) liitunud, astus Augsberger oktoobris 1930 SA liikmeks. 20. aprillil 1932 astus ta Natsionaalsotsialistlikusse Töölisparteisse ning viidi ta SA-st üle SS-i (liikmekaart nr. 139 528). Temast sai parteipiirkonna – Gau – esioraator ja propagandajuht.
1933. aasta augustis, mil NSDAP Austrias keelustati, asus Augsberger Saksamaale. 1934. aasta oktoobris võeti ta teenistusse SS-i käsundusüksusesse SS-Untersturmführerina. Olles selle kõrvalt lõpetanud Braunschweigi SS-junkrukooli, ülendati Augsberger 1. juunil 1935 SS-Obersturmführeriks.
Edasi töötas ta Rassi- ja Asustusküsimuste Peaametis ning 1936. aasta maist Braunschweigi SS-junkrukooli maailmavaateõpetajana. 1. juulil 1937 ülendati ta SS-Hauptsturmführeriks.
30. jaanuaril 1939 saadeti Augsberger teenima Hitleri ihukaitserügemendi Der Führer reservpataljoni.
1. augustil 1939 ülendati Augsberger SS-Sturmbannführeriks millele järgnes 1. augustist 1940 teenistus SS-Soomusdiviisis "Wiking" SS-rügemendi "Westland" ülemana. Hiljem SS-rügemendi "Nordland" komandeeriti koos rügemendiga 11. SS-soomusgrenaderidiviis "Nordland"i.
7. SS-jalaväerügemendi pataljonikomandörina sai temast 20. aprillil 1942 SS-Obersturmbannführer ja sama aasta 20. mail pälvis ta Saksa Risti Kullas.
1943. aasta veebruaris määrati Augsberger juhtima Eesti SS-leegioni 1. Rügementi.
1. juulil 1943 tehti temast SS-Standartenführer ja määrati ametlikult Eesti SS-Leegioni ülemaks. Eesti leegioni lahinguformeeringuks oli Eesti SS-vabatahtlike brigaad, mis 5. mail 1944 nimetati ümber 3. Eesti SS-vabatahtlike brigaadiks.
24. jaanuaril 1944 alustati 20. Eesti SS-vabatahtlike diviisi moodustamist 3. Eesti SS-Brigaadi baasil.
Augsberger oli vahepeal ülendatud SS-Oberführeriks ning 21. juunil 1944 ülendati SS-Brigadeführeriks (kindralmajor).
Peale Eesti kaitselahinguid formeeriti 20. Relvagrenaderide SS-diviis Saksamaal Neuhammeris uuesti ja läks Sileesias lahingusse.
Augsberger oli esimene Braunschweigi SS-junkrukooli kasvandik, kellest sai Relva-SS-i kindral.
3. märtsil 1945 autasustati teda Raudristi Rüütliristiga
20. Eesti Relvagrenaderide SS-diviisi komandör Franz Augsberger langes 19. märtsil 1945 Prudnikus. Piiramisrõngast koos 20. Eesti Relvagrenaderide SS-diviisiga väljamurdmisel sai tema auto mürsu otsetabamuse. 31. märtsil 1945 autasustati teda postuumselt Tammelehtedega Raudristi Rüütliristi juurde.
Tivoli
Tivoli on linn Itaalias Lazio maakonnas.
See asub umbes 30 km Roomast loodes.
Ajalooliselt kandis linn nime Tibur, millest arenes aja jooksul Tivoli.
pisi|püsti|tühi|Tivoli
Algprintsiip
Algprintsiip on Aristotelese õpetuse järgi enesestmõistetav väide, mis võetakse (koos teiste algprintsiipidega) tõestamisel eelduseks. Algprintsiipi ei ole võimalik tõestada.
Tänapäevane aksioomi mõiste hõlmab ka algprintsiibi mõiste.
Laiuse
Laiuse on alevik Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas, Vooremaal Laiuse mäe (144 m) külje all.
Ajalooliselt tuntakse Laiuse nime all eelkõige kihelkonda. Samanimeline alevik moodustati 1977. aastal kunagise kihelkonnakeskuse ja Sootaga küla baasil ning aleviku nimena jäi kasutusele kihelkonnakeskuse nimi. Sootaga on veel tänapäevalgi kasutusel paralleelnimena.
Elanikkond
2003. aastal oli alevikus 390 elanikku. 2000. aastal oli elanikke 470. Sellega oli asula Eestis elanike arvult 218. kohal. 2011. aastal oli alevikus 417 elanikku.
Nime päritolu
Ajalooliselt pole kunagi eksisteerinud Laiuse-nimelist küla. Keskajal ja varauusajal teati Laiuse nime all sellenimelist ordulinnust koos sellele kuuluva maa-alaga. Pärast lossi varemetesse jäämist kandus nimi 17.–18. sajandil edasi kihelkonnale, mida varem tunti Voomala või Võhmala nime all. Sama nime hakkasid kandma ka kihelkonnakeskus ja kirik ning endise ordulinnuse kõrval asunud mõis (saksa keeles Lais Schloss, eesti Laiuse mõis). 1866. aastal moodustati mõisa põhjal Laiuse vald, kirikumõisa põhjal aga Laiuse kirikuvald, mis 1893. aastal liideti Laiuse vallaga. Nõukogude ajal eksisteeris Laiuse külanõukogu. 1977. aastal moodustati endise Sootaga küla põhjal Laiuse alevik, mis sai nime aleviku territooriumile jäänud kunagiselt kihelkonnakeskuselt ja kirikult.
Laiuse nime algkuju on M. J. Eiseni järgi Lagesoo või Laisoo, mis tuleb piirkonnale iseloomulikust soisest maastikust. Sama tähendusega on ka varasem kihelkonnanimi Voomela. Soole viitab ka Sootaga küla nimi.
Ajalugu
Sootaga küla on esmamainitud 1585. aastal (Sotaga). Poola ajal kuulus küla Laiuse lossi staarostkonna Anukowe vakusesse (nimi vardja järgi). 1601. aastal elas külas 7 perekonda ning küla juurde kuulus ka Mõra veski (Moraweski). Rootsi aja alguses, 1624. aastal, kuulus toona tühi küla Laiuse lossi valdkonda Ruhekonna vakusesse. Pärast lossi maade riigistamist ja Laiuse riigimõisa loomist 17. sajandi lõpus kuulus Sootaga küla loodud riigimõisale. 18. sajandi alguses levinud katku tõttu jäi 2/3 taludest külas tühjaks, kokku suri katku 144 inimest, mis oli rohkem kui üheski teises Laiuse mõisa külas. Pärast katku hakkas elanikkond taas kiiresti kasvama. 1758. aastaks oli külas 18 taluperet 159 inimesega ning see oli Laiuse mõisa küladest suurim. Pärast Laiuse valla loomist 1866. aastal kujunes külast vallakeskus – seal asus vallamaja ja hiljem ka seltsimaja.
Vabadussõja ajal asus külas üks bolševike tugipunkte, köstrimajas peatus bolševike ülemus.
1950. aastal loodi Sootaga külanõukogu. 1954. aastal moodustati endiste Sootaga, Mõisamaa ja Kivijärve külanõukogudest Laiuse külanõukogu, mis hiljem liideti Jõgeva külanõukoguga.
Karl XII Laiusel
1700. aasta veebruaris algas Põhjasõda. Sama aasta septembris saabusid Vene väed Narva alla. See peale saabus oktoobris Eestisse Rootsi kuningas Karl XII. Rootslased lõid novembris venelased Narva alt minema. Talve tulekuga tuli Rootsi vägedel leida talvitumiskoht. Selleks valiti sõjast rüüstamata Tartumaa. Kuninga vägi jõudis Laiusele 18. detsembril 1700. Osalt varemeis kunagine ordulinnus sai kuninga peakorteriks. Lähedalasuvasse Kivijärve mõisa paigutati krahv Carl Piperi juhitud riigikantselei. Karl XII valitses ligi pool aastat Laiuselt Rootsi kuningriiki. Laiusel käis ka väga vilgas diplomaatiline tegevus. Kuningaga reisisid kaasa Prantsusmaa kuninga Louis XIV ja Saksa-Rooma keisri Leopold I saadikud.
Igavuse peletamiseks korraldati Laiusel erinevaid üritusi. Jõulude ajal kaeti lossipõrand vana kombe kohaselt õlgedega, kus võis lihtrahva kombel möllata. 27. jaanuaril 1701 (tänapäevase kalendri järgi 7. veebruar) tähistati pidulikult kuningas Karl XII nimepäeva. Selle päeva õhtul esitati Magnus Stenbocki komponeeritud ooper. Esinejate hulgas oli kümmekond pruutideks riietatud eesti neidu, kaks torupillimängijat ja kubjas, kes esitas eestikeelse laulu.
Kuningas viibis korduvalt isiklikult talupojapulmades, millest ühed peeti isegi kuninga ruumides Laiuse lossis. Laiusel harrastas kuningas ka põdra- ja karujahti. Pärimuse kohaselt istutas Karl Laiuse pastoraadi aeda kolm pärna, millest üks veel praegugi kasvab.
Rootsi vägede kohalolek polnud talupoegadele lihtne. Kuigi üldine läbisaamine oli hea, oli nende toitmine ja ülalpidamine koormaks. Mõnikord tuli talus ulualust pakkuda kuni 50 sõdurile, pakkuda neile küüti ja loovutada heina hobustele. Ohvitserid olid aga paljudel juhtudel talupoegade laste ristsetel vaderiteks.
Kool ja raamatukogu
pisi|vasakul|[[Laiuse raamatukogu ja põhikool tegutsevad samas hoones]] Kooliharidust on Laiusel antud üle 315 aasta, Laiuse kool kuulub Eesti vanimate koolide hulka. 2012. aasta novembri seisuga oli Laiuse Põhikooli direktor Siiri Rahn, õppeaastal 2012/2013 oli koolis 7 klassikomplekti 67 õpilasega ja 16 õpetajat. 1999. aastal valminud juurdeehitises tegutsevad ka kohalik kultuuriselts Püüe ja Laiuse raamatukogu, mis on vanim rahvaraamatukogu Eestis (esmamainimine 1849). 2016/17. õppeaasta seisuga sai Laiuse Põhikoolist Laiuse Jaan Poska Põhikool. 2016. aastal täitus Laiuse koolil 330. tegutsemisaasta.
Vaatamisväärsused
pisi|Laiuse kirik
Äntu linnus
Linnamäe iseloomustus
Linnamäena kasutusel olnud mäeosa on 240 m pikk ja asub Punamäe lõunapoolses osas. Nõlvade kõrgus 23 m ja järskus kohati kuni 25°. Linnamäge kaitsesid ka selle jalamil voolavad jõed: läänes Järveoja ja idas Nõmme jõgi. Linnamägi koosneb kolmest osast, mida kutsutakse (alates põhjapoolseimast) ees-, kesk- ja pealinnuseks. Eeslinnus on põhja suunas jätkuvast mäeseljakust eraldatud meetrikõrguse valli ja selle taga oleva kraaviga. Vall ja kraav eraldavad seda ka kesklinnusest, linnamäe kõige suuremast osast. Kesklinnust ümbritseb madal vall ka külgedel. Kesk- ja pealinnuse vahel on 3–4 m sügavune kraav. Punamäe lõunaserval asuv pealinnus on kõige tugevamate kindlustustega ja seda ümbritseb kividest laotud vall.
Ajalugu
Äntu linnuse kujunemine ja selle osade kasutuselevõtu järjekord pole selge, kuid arvatakse, et neid ei rajatud ega kasutatud üheaegselt ja nad ei moodustanud ühtset kaitsekompleksi. Harri Moora hinnangul rajati varaseim linnus Punamäele 1. aastatuhande alguses. Nooremal rauaajal oli kasutusel ilmselt vaid pealinnuse osa. Kuna linnamägi on arheoloogiliselt põhjalikumalt läbi uurimata, siis on täpsemad dateeringud ja linnamäe osade omavaheline suhe teadmata.
Kuigi linnus asus enamiku ajaloolaste arvates Virumaal, mõjutas ta võimsa keskusena Mauri Kiudsoo hinnangul ka Järvamaa idaosa rahva elu.
Äntu linnust on arvatavasti mainitud Henriku Liivimaa kroonikas, mille kohaselt peatus 1226. aasta algul Eestimaal ringreisi tegev paavst Honorius III isiklik esindaja Modena piiskop Wilhelm muuhulgas ka Agelinde-nimelises linnuses. Kroonika iseloomustab Agelindet Järvamaa poolt sinna liikudes kui Virumaa esimest linnust ja ütleb, et Wilhelm võeti seal "suurima rõõmuga ja ülistustega vastu". Paika on arvatavasti mainitud ka seoses 1223. ja 1227. aasta sündmustega, kui Modena Wilhelmi asemik magister Johannes ja viitselegaat Alna Balduin olevat Hagelite's lasknud uuendada ja parandada ordu poolt purustatud kindlustusi. 1236. aastal on paavst kohustanud ordut Agelindet taastama, mis osutab, et linnust kasutati ka pärast vallutust. Nimi Agelinde on Paul Alvre arvates liitsõna, mille teine pool -linde märkis linnust, maalinna.
Linnust on põhjalikult kirjeldanud Eestimaa Provintsiaalmuuseumi konservaator Axel von Howen, kes tegi 1895. aastal mäel proovikaevamisi. Punamägi oli esimene, mida Howen tutvustas eraldi 1896. aastal X Ülevenemaalisel Arheoloogide kongressil Riias. Howenit huvitas pealinnus. Ta arvas, et linnuse eri osad eksisteerisid ühel ja samal ajal, moodustades ühtse ja oma aja kohta üllatavalt komplitseeritud kaitsesüsteemi.
Georg Bölau
Andreas Georg Bölau (4. mai 1873 Tallinn – 7. juuni 1963 Helsingborg) oli eesti litograaf.
Ta õppis 1888–1893 Gustav Geberti juures Tallinnas, oli seejärel Geberti juures 2 aastat sell, töötas 1893–1899 Peterburis. 1899 asutas Tallinnas oma trükikoja, mille viis 1910 Nõmmele.
Juugend
pisi|Saksa ajakirja Jugend esikaas ([[1896)]] pisi|[[Eugène Grasset. Porte Dauphine'i metroojaama sissepääs Pariisis]] pisi|[[Louis Majorelle'i loodud juugendstiilis seinakapp]] pisi|[[Gustav Klimti teos "Suudlus" (1907–1908)]] pisi|[[Eugène Grasset. Grafton Galleries' 1893. aasta Prantsuse dekoratiivkunsti näituse plakat]] pisi|Fassaadidekoor [[Riias Elizabethi tänav 10b, arhitekt Mihhail Eisenstein]] Juugend (saksa Jugendstil, Austria Secessionsstil, itaalia stile floreale või Stile Liberty, prantsuse art nouveau, vene стиль модерн, inglise Modern Style) oli ornamentaalne kujutava, tarbe- ja dekoratiivkunsti, arhitektuuri ja sisekujunduse stiil, mille kõrgaeg oli aastail 1890–1914. Seda iseloomustab looduslike (ka eksootiliste) motiivide, eriti lillede ja muude taimede fantaasiaküllane stiliseeritud kujutamine. Stiilis kasutati nõtkeid, painduvalt voolavaid kõverjooni ning lõikumiskohtades väänlevaid sõlmi. Stiili saksakeelne nimetus jugend (eesti keeles 'noorsugu') rõhutas nooruse õitsvat värskust, eraldiseisvust ja vabadust.
Ajalugu
Mingil määral oli juugend 17.–18. sajandi baroki taassünd ja 19. sajandi uusbaroki täiendus, kuid uuel tasemel – vanu vorme ei kopeeritud. Arhitektuuris sarnaneb barokiga vaid liigendatud pindade, väikeste ruutudega akende ning ovaali ja ringi motiivi kasutamisel. Lisaks hülgas juugend tihti pea täielikult barokile omase sümmeetria.
Stiil tärkas Suurbritannias, kus tööstuslik tootmine oli hakanud välja tõrjuma käsitsi valmistamist. See tekitas protesti uusromantikutes, kelle arvates oli tööstustoodangu välimus ebaesteetiliselt rohmakas, kunstiteadlase John Ruskini arvates ka ühiskonnale kahjulik. Vastukaaluks ülistati keskaegset käsitööd, kus olid ühendatud töö ja kunst, ilu ja praktika. Suurbritannias hakkas levima käsitööharrastus Arts and Crafts Movementi nime all, kus loodi esemeid, mis olid vabad klassitsismi ja eklektika eeskujudest. Üldiselt oli juugendstiil reaktsioon viktoriaanliku ajastu kunstile või ametlikule ehk akadeemilisele salongikunstile. Juugendstiiliga lõppes enne Esimest maailmasõda romantismiperiood õhtumaades.
Juugend kujutavas ja tarbekunstis
Uues siduvas stiilis kujundati kõike: mööblit, tekstiili, riietust, klaasi, keraamikat, raamatuid, tapeete, ajakirju ja plakateid. Esemed, mida seni ei oldud seostatud kunstiga, omandasid uue kunstilise tähenduse ja kvaliteedi. Juugendstiil oli kallis isikupärane alternatiiv vabrikutoodetele, seega sõltus see moodsa luksuskaupade turu nõuetest ja tihti Euroopa uusrikaste maitse-eelistustest.
Dekoratsioonis kasutati mitmesuguseid inspiratsiooniallikaid: rokokood, tšehhi rahvakunsti motiive, jaapani puulõikeid, araabia ja mauri dekoratiivseid elemente, Bütsantsi mosaiike, romaani ja keldi mustreid, juudi kirjatähti jne. Sajandivahetusel avastati, et konkreetset toodet müüvad õnnestunud plakatid, kus käsitletakse toote ideed ja sellega kaasnevat elustiili. Naine muutus moodsa tarbimisühiskonna sümboliks.
Kujutavas kunstis tähendas juugendstiil looduse jäljendamise allutamist dekoratiivse terviku loomisele: maalid ja kujud pidid seonduma sisekujundusega. Pildid ei pakkunud ruumilise sügavuse illusiooni, vaid laotusid seinapinnale. Nendel kujutatud figuurid olid siluetsed ning kontuurid võtsid osa ornamendist. Värvid olid ebatavalised ning arvestasid rohkem sisekujundust kui looduses nähtavaid värve. Levinuimad teemad peale loodusliku hoovuse olid erootika, patt ja kiusatus.
Juugend arhitektuuris
Juugendi arhitektuuris võeti kasutusele uued ehitusmaterjalid, näiteks raudbetoon ja klaas, mis võimaldasid enneolematuid siseplaneeringust lähtuvaid ruumilahendusi ja hiiglaslike akende sillustamist. Dekoratiivsed reljeefid, plastilised detailid, eri materjalide ja värvide kombinatsioonid ning freskod moodustasid kunstilise terviku. Sellest stiilikombinatsioonist lähtus ka 20. sajandi modernistlik arhitektuur. Rauast detaile kasutati tugevate ja suhteliselt kergete sõrestikena raudteejaamade, tööstushoonete, kaubamajade, näituste paviljonide ning muuhulgas Eiffeli torni ehitamiseks (ka uusklassitsistlikust Ameerika vabadussambast aimdub juba juugendstiili jooni). Juugendliku ornamentikaga kaunistatud ehituskunsti näiteid, eriti majade fassaade, võib peamiselt leida kvartalitena Euroopa suurlinnades, Pariisis, Brüsselis, Viinis, Budapestis, Milanos, Barcelonas, Londonis, Glasgow's, Moskvas, Berliinis kui ka Münchenis, Riias, Helsingis, Peterburis, Krakówis, Prahas, Zagrebis, Ljubljanas, Darmstadtis, Tornios, Aveiros, ja väiksemal määral mujal Euroopas. Põhja-Ameerikas kasutati juugendit eelkõige kaubavahetuskeskustena tuntud New Yorgis ja Chicagos. Teises maailmasõjas sai Poola linnade juugendarhitektuur pommitamisel palju kannatada, hävis ka pealinna Varssavi linnakeskus. Riia ajalooline südalinn koos art nouveau' hoonetega (umbes 800) kuulub aga tänapäeval UNESCO maailmapärandi nimistusse ning Riiat peetakse rikkalikuima juugendstiiliga linnaks. Märkimisväärsed juugendlinnad on endise Austria-Ungari impeeriumi pealinnad Viin ja Budapest.
Kuulsamaid esindajaid
Kunstnikud: Disainerid: Illustraatorid: Arhitektid: Insenerid:
Juugendstiilis hooneid Eestis, Soomes ja Lätis
pisi|[[Neobaltia hoone Tartus]]
Möldre (Tõrva)
Möldre on küla Valgamaal Tõrva vallas.
Aastatel 1991–2017 kuulus küla Helme valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tõrva valla territooriumile.
Külas asub Arstle paljand.
Banaanivabariik
Algselt kasutati banaanivabariigi (inglise keeles banana republic) mõistet Kesk-Ameerika riikide kohta, kelle majandus põhines puuviljakasvatusel ja kes sõltusid majanduslikult USA ettevõtetest. Tänapäeval kasutusel halvustava mõistena vaese ja korruptiivse riigi kohta.
Ilmar Tõnisson
Ilmar Hans Tõnisson (6. jaanuar 1911 Tartu – 10. oktoober 1939 Tartu) oli Eesti poliitik. Ta oli Jaan Tõnissoni poeg.
Ta lõpetas aastal 1928 Jakob Westholmi Gümnaasiumi. Aastal 1935 lõpetas ta cum laude Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna.
Tõnissoni peeti 1930. aastate Eesti üheks lootustandvamaks nooreks poliitikuks, kes võttis peamiselt sõna rahvus- ja välispoliitilistes küsimustes. Tema vaated sarnanesid tugevalt isa omadega, ent ta oli neid ka edasi arendanud.
Välispoliitilised vaated
Välispoliitikas pidas Tõnisson parimaks kursiks (1930. aastate Euroopa tingimustes) hoida võimalikult kaua neutraalsust ja püüda Balti liidu asemel liituda Põhjamaadega (nagu Soome oli 1935. aastal teinud).
Nimeliste liitlaste Läti ja Leeduga (Eesti-Läti-Leedu koostöö leping 12. septembrist 1934) oli vastastikune antipaatia.