cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Nordenham
Transport
Linna asukoha tõttu on transpordiühendused alla tavalist taset. Blexenist on parvlaevaühendus Bremerhavenisse, kuigi see on kannatanud reisijate arvu pideva vähenemise tõttu pärast Weseri tunneli avamist umbes 10 km Nordenhamist lõunas. Linn on ühendatud piirkondlikku maanteevõrku Bundesstraße 212 kaudu, millega Weseri tunneli juures ristub Bundesstraße 437, pakkudes ühendusi kiirteedega A 27 ja A 28.
Nordenhami saab jõuda Regional-Express rongidega; Nordenhami jaamast läheb iga tund rong Bremenisse. Eeldatavasti ühendatakse Nordenham S-Bahn Bremen võrku, mis arvatakse toimuvat aastaks 2010.
Majandus
Suur osa linnaelanikest – umbes 4500 inimest – töötab tööstusettevõtetes, sealhulgas Premium Aerotec, Rhenus Midgard, Kronos Titan, Xstrata ja NKT Cables
UNESCO maailmapärand Rootsis
Rootsi alal on UNESCO maailmapärandi nimistus 15 objekti ja üks objekti kandidaat.
Nimistusse on kantud:
Sügavakatku soon
Sügavakatku soon on järv Harju maakonnas Kose vallas Kiruvere külas. Järve pindala 2,3 ha.
Pwani piirkond
Pwani piirkond on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Tansaanias. Piirkond asub riigi idaosas, piirnedes idas India ookeaniga.
Ambla Maarja kogudus
EELK Ambla Maarja kogudus on luterlik kogudus Amblas. pisi|[[Ambla Maarja kirik]] Kogudus kuulub Järva praostkonda.
Koguduse õpetaja on Tõnu Linnasmäe, organist Evely Piksar. Juhatuse esimees on Tanel Kumpas.
3 (Tallinna trolliliin)
3. trolliliin on Tallinna trolliliin, mis teenindab reisijaid marsruudil Mustamäe – Kaubamaja. Erinevalt liinidest 1 ja 5 sõidab liin 3 Mustamäele Akadeemia tee kaudu. 31 detsember.-1 jaanuar. on lõpp peatus Tõnismägi.
Mustamäe – Kaubamaja
Mustamäe, Raja, Keemia, Ehitajate tee, Liivaku, Vambola, Lepistiku, Siili, Linnu tee, Tedre, Koskla, Taksopark, Koidu, Tõnismägi, Vabaduse väljak, Estonia, Kaubamaja.
Kaubamaja – Mustamäe
Kaubamaja, Estonia, Vabaduse väljak, Tõnismägi, Koidu, Koskla, Tihase, Tedre, Linnu tee, Siili, Lepistiku, Vambola, Liivaku, Ehitajate tee, Keemia, Mustamäe.
Silt (perekonnanimi)
Silt on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Silt on pandud Vatku ja Vohnja mõisavallas Kadrina vallas Virumaal ning Vana-Antsla mõisavallas Urvaste kihelkonnas Võrumaal (Sildt). Nimede eestistamisel määrati sellenimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Sild. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Silt Eestis 7 mehel ja 7 naisel.
Čyhunačny rajoon
pisi|left|[[Marc Chagalli majamuuseum]] Čyhunačny rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Viciebski linna koosseisus Valgevenes. Rajooni pindala on 50 km². 2009. aasta seisuga elas seal 45 766 inimest, lisaks veel 7134 inimest Rubas.
Rajoon moodustati 19. juulil 1940. Rajoon asub Daugava vasakkkaldal, selle territooriumi asuvad nii Viciebski raudteejaam kui ka Viciebski bussijaam. Valdavalt on sinna ehitatud individuaalelamuid, raudtee läheduse tõttu on see ka üks linna tööstuspiirkondadest. Rajoonile allub administratiivselt Ruba alev.
Täitevkomitee hoone asub aadressil Касманаўтаў вуліца 3a, rajooni juhib Juryj Panfilaŭ.
Hariduse tänav (Räpina)
Hariduse tänav on tänav Räpina linnas, paikneb linna keskosas ning suunaga kagust loodesse.
The Penthouse: War in Life
"The Penthouse: War in Life" on Lõuna-Korea telesari, milles mängivad Lee Ji-ah, Kim So-yeon, Eugene, Um Ki-joon, Park Eun-seok ja Yoon Jong-hoon. Selle esiettekanne toimus SBS-is 26. oktoobril 2020.
Hariduse tänav (Räpina)
Tänav on 140 meetrit pikk ning kuni 18 meetrit lai. Hariduse tänav saab alguse Kooli tänavalt Räpina Ühisgümnaasiumi õppehoone eest ning lõpeb Pargi tänava ristmikul.
Tänava ääres asuvad kahe- ja kolmekorruselised korterelamud, edelapoolsel küljel on rajatud kõnnitee.
Tudu käsitöötare-muuseum
Tudu käsitöötare-muuseum on asutus Lääne-Viru maakonnas Vinni vallas Tudu asulas. Muuseumis eksponeeritakse eesti traditsioonilist käsitööd. Asutus loodi 2000.
Zeigarniki efekt
Zeigarniki efekt tähendab, et inimesed mäletavad lõpetamata ülesandeid/tegevusi paremini kui tehtud ja lõpetatuid. See võimaldab järeldada, et õpilased, kes teevad õppimises pause (tegelevad mõne teise ainega, mängivad jne), mäletavad materjali paremini, kui need, kes õpivad ühes osas.
Bljuma Zeigarnik asus efekti uurima peale seda, kui tema juhendaja professor Kurt Lewin juhtis tähelepanu sellele, et lõpetamata asjad jäävad paremini meelde. Näiteks seisavad ettekandjal hästi meeles veel maksmata arvete detailid, kuid need, mis juba tasutud, ununevad kiiresti. Zeigarnik töötas välja eksperimentide seeria, et seda fenomeni uurida. Katseid viidi läbi nii individuaalselt kui ka grupitestimistena. Peamiselt kasutati plaani, kus eksperimendis anti katseisikutele ükshaaval 18–22 ülesannet. Katsealustel tuli need ära teha võimalikult kiiresti ja korrektselt. Katseisikuid segati poolte ülesannete lahendamise ajal. Pärast viimast ülesannet palus eksperimentaator katseisikutel öelda, millised ülesanded neile katse käigus anti. Autorid tõid välja, et esimestena meenusid ja said nimetatud need ülesanded, milles segati. Nad spekuleerisid, et lahendamise häirimisest tulenev "šokk" rõhutas ülesannet, sellele pöörati rohkem tähelepanu ja see jäi katseisikutele paremini meelde. Töö avaldati 1927. aastal.
Miku-Manni oma raamat
"Miku-Manni oma raamat" oli 1999 toimunud Eesti lasteraamatu võistlus, mille eesmärkide seas oli Eesti kirjastajatele öelda, et nende tähtis ülesanne on avaldada eesti algupärandeid. Võistluse võitis Henno Käo raamat "Kusagil mujal". Otsustati, et võitnud lasteraamat antakse algava 2000. aasta raamatuaasta puhul igale esimesse klassi minevale õpilasele.
Aleksei Bobrinski (1826−1894)
pisi|[[Krahv Aleksei Bobrinski]] Aleksei Pavlovitš Bobrinski (vene keeles Алексей Павлович Бобринский) (19. veebruar (vkj) 1826 Pavlovsk, Peterburi kubermang – 7. november (vkj) 1894 Cannes, Prantsusmaa) oli Venemaa riigimees ja suhkrutööstur, krahv. Kindralleitnant (1872). Riiginõukogu liige (1871–1874). Ta võttis osa keiser Aleksander II reformidest.
Päritolu ja haridustee
Põlvnes nimekast aadlisuguvõsast. Tema isa oli noorelt surnud kaardiväerittmeister Pavel Aleksejevitš Bobrinski (1801−1830), ema Julia Stanislavovna Junoša-Belinskaja (1804−1899). Tema isa oli keisrinna Katariina II ja vürst Grigori Orlovi vallaslapse krahv Aleksei Bobrinski poeg. Hariduse omandas Aleksei Keiserlikus Aleksandri Lütseumis, mille lõpetas 1844. aastal.
Sõjaväeteenistuses
1855. aastal astus ta sõjaväeteenistusse ja sai staabikapteni auastme. Teenis Keiserliku perekonna Kütipolgus, kus nimetati roodukomandöriks. Osales aastatel 1855−1856 oma väeosaga Krimmi sõjas. 1856. aastal võttis ta osa keiser Aleksander II kroonimisest Moskvas. Samal aastal viidi ta üle Keiserliku perekonna kaardiväe kütipolku, kus sai roodukomandöriks. Kaks aastat hiljem nimetati keisri tiibadjutandiks. Aastatel 1858−1868 teenis Venemaa siseministeeriumis. Alates 1861. aastast oli ta ühtlasi Bogoroditski maakonna rahukohtunik.
Teenistus teedeministeeriumis
1869. aastal nimetati ta Venemaa teedeministeeriumi ministri nõukogu liikmeks. Kaks aastat hiljem sai temast ministri abi ehk aseminister; ministriks oli tollal tema sugulane krahv Vladimir Bobrinski. Seejärel oli ligi kolm kuud ajutine ministeeriumi juht. 1871. aasta septembri nimetati ministeeriumi direktoriks ja Riiginõukogu liikmeks.
Venemaa teedeminister
1872. aasta 16. aprillil anti talle kindralleitnandi auaste ja ta nimetati teedeministriks. Ministrina pooldas ta riigiraudteede ehitamist ja raudteevõrgu laiendamist. Tema ametiaja lõpuks oli Venemaa raudteede kogupikkus rohkem kui 21 000 versta. Läks erru 1874. aasta 10. juulil.
Viimased eluaastad ja surm
Pärast riigiteenistusest lahkumist elas oma Bogoroditski mõisas. Ta suri Prantsusmaal Cannes'is ja on maetud sealsele kalmistule.
Suhkrutööstur
1848. aastal lasi ta oma Bogoroditski mõisa rajada suhkrutehase, mis töötas kuni 1922. aastani.
Vartaauk
Vartaauk on järv Saare maakonnas Saaremaa vallas Tirbi külas. Järve pindala 6,9 ha.
Põlva Püha Neitsi Maarja kogudus
EELK Põlva Püha Neitsi Maarja kogudus on luterlik kogudus Põlvas.
Kogudus kuulub Võru praostkonda.
Koguduse õpetaja on 2007. aastast alates Toomas Nigola, abiõpetaja Jaak Pärnamägi (12. detsembrist 2016) ning organist Külvi Paide. Juhatuse esimees on alates 2016. aasta lõpust Aare Lepaste (eelmine: Andres Lehestik).
Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Põlva Püha Neitsi Maarja kirikus. Sügisest kevadeni toimuvad pühapäevakooli tunnid ja noorteõhtud.
2019/20 õppeaastast alustas koguduse pastoraadis tööd MTÜ Tartu Luterlik Peetri Kool peetav Põlva Jakobi Kool, mis 2023/24 õppeaastast jätkab iseseisva, koguduse poolt asutatud sihtasutuse peetava kristliku erakoolina.
Samothráki
Samothráki (Vana-Kreeka kontekstis Samothrake, Piiblis Samotraake) kreeka Σαμοθράκη) on Kreekale kuuluv saar Egeuse mere põhjaosas. Saar asub Évrose piirkonnaüksuse territooriumil.
LHV Varahaldus
AS LHV Varahaldus on Eesti kapitalil põhinev fondivalitseja ja varahaldusettevõte, AS-i LHV Group tütarettevõte. Neil on LHV Pangaga ühised esindused Tallinnas, Tartus ja Pärnus. LHV Varahalduse juhitavatel pensionifondidel on ligi 129 000 aktiivset klienti ja hallatakse üle 1,6 miljardi euro väärtuses klientide vara.
LHV Varahaldus on suuruselt teine fondivalitseja Eestis (hallatakse 27% Eesti investeerimis- ja pensionifondide turust). Nende turuosa hõlmab 31% II samba pensionifondide turust ja 14% III samba ehk täiendavate pensionifondide turust. Aktsiafondide turul omatakse 9 protsendilist turuosa.
Pensionifondid
LHV pensionifondid eristuvad turul suure kohalike investeeringute osakaalu poolest. LHV pensionifondid on ühed aktiivsemad Eestisse investeerijad ning oluline institutsionaalne investor Eesti suunal. LHV aktiivselt juhitavate pensionifondide fondijuhid on Andres Viisemann, Kristo Oidermaa ja Romet Enok.
Rõuge Maarja kogudus
EELK Rõuge Maarja kogudus on luterlik kogudus Rõuges.
Koguduse õpetaja on Mait Mölder, organist Ele Vakk. Juhatuse esimees on Aigar Pindmaa.
Jumalateenistused on igal pühapäeval algusega kell 11.00 Rõuge Maarja kirikus.
Chlorodendrales
Sellesse seltsi kuuluvtele liikidele on iseloomulik neli raku eesosas paikneva lehterja süvendi põhja kinnituvat viburit ning kokkukasvanud rakusoomused. Rakud on lapikud.
Seltsi kuulub sugukond Chlorodendraceae.
Chlorodendrales tuntuim esindaja on Tetraselmis suecica.
Eduard Friedrich Poeppig
pisi| Eduard Friedrich Poeppig (16. juuli 1798 Plauen – 4. september 1868 Leipzig) oli saksa botaanik, zooloog, geograaf ja maadeavastaja. Botaaniline nimelühend on POEPP.
Elukäik
Poeppig sündis Plauenis Leipzigi kaupmehe peres. Ta õppis Leipzigi Thomase koolis ja hiljem Grimmas. Aastail 1815–1822 õppis ta Leipzigi ülikoolis meditsiini ja loodusteadusi. Ülikooli ajal rändas ta proove kogudes jalgsi Reini-äärsetes maades, Prantsusmaal (seal jõudis ta Püreneedeni), Austrias (aastal 1822 tõusis ta seal Großglockneri tippu) ja Ungaris.
Arst Poeppig rändas aastail 1822–1832 Ameerikas ringi, külastades Kuubat, Tšiilit, Brasiiliat, Peruud ja Pennsylvaniat. Põhiliselt uuris ta Ande ja Amazonase jõgikonda, keskendudes loodusele, aga ta tegi ka etnograafilisi märkmeid. Tema reis on selle ajastu kohta tavatu, kuna seda ei finantseerinud mitte metseenid, vaid teadusasutused, seetõttu pidi Poeppig reisi ajal arstina lisaraha teenima. Tšiili aladel koostas ta esimese Patagoonia teadusliku kirjelduse, kirjeldas araukaariat ja Andide floorat. Viimased kaks aastat rändas ta ringi Brasiilia vihmametsades, olles kolmas eurooplane (Francisco de Orellana ja Charles Marie de la Condamine järel), kes jõe täies pikkuses läbis. Teel kirjeldas ta mitmeid nüüdseks kadunud indiaanlaste suguharusid (yameod, urarinad).
Pärast naasmist sai temast Leipzigi ülikooli juures zooloogiaprofessor. Aastal 1834 abiellus ta Isidora Hassega, neil sündis kolm tütart. Ühtlasi keskendus ta koos Austria botaaniku Stephan Ladislaus Endlicheriga kogutud materjali läbitöötamisele. Aastal 1834 valiti ta Saksa Loodusuurijate Akadeemia Leopoldina liikmeks. Pärast oma Ameerika reisi hakkas ta oma nime kirjutama kujul "Pöppig".
Poeppigi põhitööks oli andmete kogumine. Oma ekspeditsioonidel kogus ta 17 000 taime ja valmistas sadu topiseid, kirjeldas kolme tuhandet uut taimeliiki, nende seas ka Amasoonase viktooriat.
Poeppig oli teose "Allgemeine Encyclopädie der Wissenschaften und Künste" Ameerika etnoloogiat, loodust ja geograafiat käsitlevate artiklite koostaja.
Tunnustus
Tema auks on nimetatud Poeppigia perekond liblikõieliste sugukonnas, samuti arvukalt Lõuna- ja Kesk-Ameerika taime- ja loomaliike.
Svatove rajoon
Svatove rajoon (ukraina keeles Сватівський район) on rajoon Ukraina Luhanski oblastis.
18. juulil 2020 vähendati Ukraina haldusreformi raames Luhanski oblasti rajoonide arvu kaheksani, millest vaid neli oli valitsuse kontrolli all, ning oluliselt laiendati Svatove rajooni ala. 2020. aasta jaanuari hinnanguline rahvastiku arv oli 33 302.
Demograafia
2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli elanikest rahvuselt 91,4% ukrainlased, 7,3% venelased ja 0,3 valgevenelased.
Songwe piirkond
Songwe piirkond on 1. järgu haldusüksus (piirkond) Tansaanias. Piirkond asub riigi edelaosas, piirnedes lõunas Sambia ja Malawiga. Suurim veekogu piirkonnas on Rukwa järv.
Songwe piirkond moodustati 29. jaanuaril 2016 Mbeya piirkonna lääneosast.
Tjakastad
Tjakastad on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Gert Sibande ringkonnas Albert Luthuli vallas.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tjakastadi elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,44%, värvilisi 0,35%, India või Aasia päritolu inimesi 0,12%, valgeid 0,02% ja teisi 0,06%. Svaasi keelt pidas emakeeleks 92,94% inimesi, suulu keelt 4,94% ja inglise keelt 0,58%.
Palšiai
Palšiai (žemaidi Palšē) on küla Leedus Skuodase rajoonis Mosėdise vallas.
Google Scholar
right|200px Google Scholar on Google'i hallatav tasuta interneti otsingumootor teadustekstide otsimiseks.
Palšiai
Külla ulatuvad osaliselt Salantai regionaalpark ja Erla geomorfoloogiline kaitseala. Osaliselt ulatub külla ka Natura 2000 ala Erla ja Salantase jõgede ürgorud.
Google Scholar
Google Scholar indekseerib teaduskirjanduse täistekste ja metaandmeid. Google Scholar'i indekseeritavate teadustekstide hulka kuuluvad eelretsenseeritavates teadusajakirjades ilmunud teadusartiklid, raamatud, resümeed, konverentsiettekanded, väitekirjad, uuringuraportid ja muu teaduskirjandus.
Palšiai
Küla nimeks on isikunime Palšys mitmusevorm. Palšiai rajati XVII sajandi teisel poolel ja XVIII sajandi alguses Ermonaičiai (tänapäeval Šaučikiai) maadele. Algul kuulus see Salantai mõisale, aastast 1675 aga Grūšlaukė mõisale. Aastail 1905–1915 kujunes sealsesse metsa 13 taluga hajaküla, sellal kui vanasse külakeskusesse jäi viis talu. Leedu maareformi käigus sai küla omale metsas asuva kogukonnamaa. Teise maailmasõja järel tegutsesid seal aastani 1953 metsavennad.
Google Scholar
Andmebaasis indekseeritud teadustekstide põhjal arvutab Google Scholar registreerunud teadlaste tsiteeringute üldarvu, H-indeksi ja i10-indeksi.
Palšiai
Muinsuskaitse all on etnoarhitektuuri näidisena Koplyčios g. 1 majapidamine. Eraldi on kaitse all veel selle ait ja tare. Külas on neli vana kalmistut, seal asuvad XVIII sajandil ehitatud kabel ja votiivkabel.
Elanikkond
pisi|tühi|Rist Palšiai külas
Ühistransport
pisi|Kahekorruseline buss
Ühistranspordiga saab liigelda nii õhus, maal kui ka vees. Neist kõige rohkem võimalusi pakub ühistransport maal. Maismaal saab liigelda bussiga, trollibussiga, trammiga ja mitmesuguste rongidega. Vee peal liiklemiseks kasutatakse parvlaevu ja muid veesõidukeid. Õhusõidukitena on kasutusel lennukid ja helikopterid.
Enamik ühistranspordist toimib sõidugraafiku alusel. Samas on mõnel pool maailmas levinud ka nõudluspõhine ühissõidukite liikumine ehk sõiduk ei välju enne peatusest, kui kõik kohad on täidetud.
UITP International Association of Public Transport on rahvusvaheline ühistranspordi assotsiatsioon, mis ühendab ühistranspordiameteid ja operaatoreid, tehnoloogiainstituute ja varustajaid. Assotsiatsioonil on 3400 liiget 92 riigist.
Buss
Bussiliiklusega saab palju sõitjaid viia sihtpunkti, kasutades selleks vaid busse ja olemasolevat infrastruktuuri. Bussid vajavad vähem energiat võrreldes trammide ja rongidega ning ei vaja spetsiaalset taristut. Samas ei ole bussipeatuste ülalpidamine kulukas. Sellest johtuvalt kasutatakse busse tavaliselt väiksemates linnades ja maapiirkondades ning ühistranspordi liikluse parandamiseks suurlinnades.
Trollibuss ehk troll on rööpmevaba sõiduk, mis kasutab energiaallikana elektrit. Trolle kasutatakse peamiselt linnatranspordis. Kontaktliinidest saab vooluvõtturi kaudu troll elektrit.
Bussitranspordis kasutatakse kaugliinibusse pikemate vahemaade läbimiseks. Need bussid on reisijate jaoks meeldivamad, sest istekohad on mugavamad. Lisavarustuses on ka WC ning mõnel liinil on võimalik vaadata videoid.
Rong
Raudtee on osa linna ühistranspordist. See pakub kiiret ühendust kaugematele äärelinnadele ja lähedalasuvatele küladele. Rongipeatused on asetatud linnade ja äärelinnade keskele. Need peatused on sageli ühendatud bussiliiniga, mõne muu linnatranspordivahendiga või nende juures on parklad. Rongid võivad käia mitu korda tunnis ja neid võivad käitada riiklikud rongifirmad või kohalikud transpordifirmad.
Kiirrong on võrreldes tavaliste reisirongidega palju kiirem. Kiirrongideks loetakse neid ronge, mille kiirus on vähemalt 200 kilomeetrit tunnis. Kõige enam on kiirraudtee levinud Euroopas ja Jaapanis. Kui võrrelda lennureisiks ja kiirrongiga sõitmiseks kuluvat aega, siis selge eelis on kiirrongil lühikeste distantside puhul, sest lendamisele loetakse juurde aeg, mis veedetakse lennujaamas. Samas on lennukil eelis pikkade reiside puhul. Keskmiste distantside puhul võidab endiselt ajaliselt väga napilt lennuk, aga rongipilet on enam kui kolmandiku võrra soodsam ning CO2 emissioon on rongiga sõites poole väiksem. Vedurite juhikabiini paigaldatud videosüsteemiga tehakse kindlaks kiirrongide kõrvalmõjud. Madridi–Levante liinil tehtud uuringuga leiti, et üle 14 000 kilomeetri pikkusel teekonnal kiirusega 155–185 km/h hukkub igal aastal 80 lindu iga kilomeetri kohta ja lind reageerib rongile, kui see on 60–125 meetri kaugusel.
Trammid sõidavad tavaliselt linnades rööbastel, nad saavad oma energia kontaktliinilt. Mõnel pool on levinud madalapõhjalised trammrongid, millega saab sõita nii linnas kui ka tavalise rongi rööbastel.
Metroo on maa all liikuv linnasisene raudtee. pisi|Magnethõljuk [[Shanghais]]
Magnethõljukrongil pole rattaid. Rongi hoiab õhus ja suunab elektromagnetvälja tekitatud jõud. Magnethõljukrong on teistest rongidest mitu korda kiirem ja ka vaiksem.
Köisraudtee on järsult tõusev lühiraudtee, mille vaguneid veetakse trossiga.
Lennuk
Lennuliinid pakuvad sõitjatele võimalust liikuda ühest lennujaamast teise. Lennureise hinnatakse kõrgelt tänu lennukite suurele kiirusele. Miinuseks on pikk ooteaeg enne ja pärast lendu. Lennukeid tasub eelistada, kui läbida tuleb pikki vahemaid või reisida kohtadesse, kuhu muu transpordiga ei ole võimalik pääseda kehva infrastruktuuri tõttu. Euroopas tehakse suur osa pikkadest reisidest just lennukitega.
Laev/parvlaev
Parvlaeva kasutatakse reisijate ja nende sõidukite veoks üle vee. Parvlaevaga sarnaneb mõnel pool maailmas kasutatav veebuss, millel on palju peatusi. Parvlaevade osatähtsus ühistranspordisüsteemis on suur just linnades, kus on palju saari või mida läbivad paljud jõed.
Sõitja meelespea
Ühissõidukis sõitmiseks tuleb lunastada pilet või omada kehtiva korra kohast reisidokumenti. Pileteid saab osta mitmest kohast. Eelmüügist saab osta pileteid enamikule sõitudele. Kõige populaarsem on eelmüük rahvusvaheliste reiside puhul. Pileteid saab osta ka juhilt või piletimüüjalt ehk konduktorilt. Eestis saab ainult rongides pileteid konduktorilt osta.
Linnaühissõidukitesse sisenemisel tuleb mõnel juhul üksikpilet komposteerida.
Suitsetamine
Austraalias, Kanadas, Indias, Uus-Meremaal, Norras, Ameerika Ühendriikides ja enamikus Euroopa Liidu liikmesriikides on suitsetamine keelatud nii ühissõidukites kui ka peatustes. Peamised põhjused on turvalisus ja terviseohutus. Suitsetamine ei ole lubatud bussides ega rongides, aga ooteplatvormide kohta kehtivad erinevad õigusaktid vastavalt ühissõiduki liigile.
Eestis ei ole enamikus ühissõidukiliikides suitsetamine lubatud. Erandiks on reisilaevad, kus sageli leidub suitsetamiseks mõeldud ruum või lubatakse suitsetada laeva välistekil või piiratud osal sellest.
Söök ja jook
Pikemate sõitude puhul on vahel võimalik osta süüa või juua. Selleks on ühissõidukis kas puhvet või toitlustuskäru, kus müüakse peamiselt kerget kehakinnitust ja karastusjooke, harva ka alkohoolseid jooke. Pikemate lendude puhul on sageli toitlustamine piletihinna sees.
Teisalt on mõned linnasisesed liinid, mis keelavad reisijal sõidu ajal süüa ja juua ning vahel isegi närimiskummi närida. Mõnel juhul on keelatud söök, mis võib määrida sõidukit või kaasreisijate riideid, näiteks jäätis.
Keelatud esemed
Keelatuid esemeid ei tohi vedada ühissõiduki salongis ega pagasiruumis. Keelatud pagas on radioaktiivsed, lõhke-, mürk-, sööbe-, tuleohtlikud, lehkavad ja määrivad ained ning vastava pakendita ained ja esemed, samuti ühissõidukit määrivad või kahjustavad ained ja esemed.
Pagas
Pagasivedu reguleerivaid õigusakte on erinevates ühissõidukites erisugused. Kõige jäigemad neist on kindlasti lennukis, kus kehtivad nii pagasi suurusele kui ka sisule väga karmid reeglid ning neid kontrollitakse ka kõige pingsamalt.
Eestis on linna- või vallaliinidel käsipaki kogukaal 40 kg ja ühiku mõõtmete summa ei tohi ületada 200 sentimeetrit. Samuti on lubatud vedada suuski, laste kelke, muusikariistu, ümbrises tulirelvi, puurides või kastides väikeloomi ja linde ning koeri. Maakonna- ja kaugliinidel on maksimaalseks tasustamata käsipaki ja pagasiruumi paigutatud pagasi suuruseks 150 cm, kui see ei ületa ühiku mõõtmete summat ja kogukaalu 30 kg.
Bussiliinid
Eestis toimib väga hästi bussiliiklus. Bussiliinid katavad väga suure osa reisijateveo vajadusest. Eestis on kaugliine kokku 221.
Liinitaksot ehk kommertsbussi kasutatakse tavaliselt suurte linnade, näiteks Tallinna ja Tartu lähiümbruse transpordi intensiivistamiseks, sest nendes piirkondades on nõudlus suurem valglinnastumise tõttu. Harjumaal saab liikuda peamiselt Tallinna ja muude suuremate asulate vahel. Harjumaal on liine kokku 33.
pisi|Tramm Tallinnas
Tramm
pisi|Uued trammid Tallinnas, 2016. aasta juunis. Trammiliiklus toimub ainult Tallinnas. Trammi tasuks teistele ühissõidukiliinidele eelistada, kui on kiiresti vaja liikuda läbi kesklinna. Trammiga saab Tallinnas liigelda alates 1888. aastast, mil mootori asemel vedas trammi hobune. Seda nimetatakse hobutrammiks ehk konkaks. Tänapäeval on trammidel neli liini : Kopli–Kadriorg, Kopli–Suur Paala, Tondi–Kadriorg ja Tondi–Lennujaam.
Trollibuss ehk troll
Tallinna Linnatranspordi AS asub Tallinnas. Eestis saab trolliga ja trammiga sõita ainult Tallinnas. Trollibussiliine on Tallinnas 4 Liine ühendavad Mustamäed, Õismäed ja Põhja-Tallinna kesklinnaga.
Elektriraudtee
Elektriraudteel sõidavad elektrirongid. Elektrirongiga saab sõita Tallinna–Pääsküla, Tallinna–Aegviidu ja Tallinna–Keila–Paldiski/Riisipere liinidel.
Lennuliiklus
Korraldatakse ka Eesti-siseseid liine, tagamaks pääsu ka väikesaartele, kui jääteed veel ei ole ja laevaga enam üle vee ei pääse. Samas käivad ka regulaarliinid Tallinna–Kärdla suunal.
Eestist saab lennata kaheksasse sihtkohta: Helsingi, London, İstanbul, Stockholm, Amsterdam, Kopenhaagen, Varssavi ja Frankfurt. Eestis on viis rahvusvahelist lennujaama: Kuressaares, Kärdlas, Pärnus, Tallinnas ja Tartus. Lisaks on veel 16 eralennuvälja ja kolm riiklikku lennujaama.
Laevaliiklus
Parvlaevaga sõidetakse Eestist põhiliselt Soome. Eestil on väga palju saari ning ühendus mandri ja suuremate saarte vahel on väga hea. Mitu korda päevas sõidavad parvlaevad Heltermaa–Rohuküla ja Kuivastu–Virtsu liinil.
Rahu tänav (Räpina)
Rahu tänav on tänav Räpina linnas, paikneb linna keskosas ning suunaga kagust poolkaares kirde suunas.
Eduard Teiter
Eduard Teiter (vene keeles Эдуард Юрьевич Тейтер; 7.veebruar1886–4.juuni 1938) oli eesti päritolu NSV Liidu sõjaväelane ja 1. detsembri riigipöördekatsest osavõtnu.
7 (Tallinna trolliliin)
7. trolliliin oli Tallinna trolliliin, mis teenindas reisijaid marsruudil Väike-Õismäe – Balti jaam. Viimane troll väljus liinile Balti jaamast 1. jaanuaril 2016 00:00. Järgnevast hommikust alustasid liini teenindamist hübriidbussid liininumber 43 all. pisi|Troll nr 7 Balti jaamas, august 1999
Eduard Teiter
Eduard Teiter astus VK(b)P liikmeks 1917. aasta veebruaris. Eduard Teiter oli 1917. aastal pärast Eestimaa Sõja-Revolutsioonikomitee poolt Tallinnas võimu haaramist Tallinna linna kaitse komissariaadi komissar. 25.–27. oktoobril 1917 toimunud Eestimaa Nõukogude II kongressil Tallinnas valiti Eduard Teiter EN Täitevkomitee liikmeks.
7 (Tallinna trolliliin)
Väike-Õismäe - Balti jaam
Väike-Õismäe PR, Väike-Õismäe, Kullerkupu, Nurmenuku, Karikakra, Sinilille, Haabersti, Zoo, Looga, Mustjõe, Humala, Pirni, Lille, Ristiku, Tehnika, Toompark, Balti jaam.
Rahu tänav (Räpina)
Tänavat ääristavad kogu ulatuses ühepereelamud. Tänava alguses jääb selle äärde Rahu tänava park ning Kooli tänava ristmikul Räpina Coop Konsumi kauplus. Tänava keskosas paikneb Rahu ja Võhandu tänava vahel Räpina kirik.
Eduard Teiter
Pärast Eesti okupeerimist Saksa keisririigi vägede poolt 1918. aasta kevadel taganes Teiter koos nõukogude asutustega Petrogradi, kus ta valiti 15. oktoobril 1918 Eestimaa Ajutise Revolutsioonikomitee koosseisu. EARK ülesandeks oli ette valmistada ja koordineerida Eesti bolševike tegevust Nõukogude Venemaa Punaarmeega Eesti vallutamisel.
7 (Tallinna trolliliin)
Balti jaam - Väike-Õismäe
Balti jaam, Kelmiküla, Ristiku, Lille, Hipodroom, Pirni, Humala, Mustjõe, Looga, Zoo, Haabersti, Sinilille, Karikakra, Nurmenuku, Kullerkupu, Väike-Õismäe, Väike-Õismäe PR.
Pseudoscourfieldiales
Selle seltsi esindajatel on kaks erineva pikkusega lateraalselt paiknevat viburit ning rakku katab kaks kihti erinevaid soomuseid.
Eduard Teiter
1918. aasta 22. novembril juhtis ta Kulgu lahingus ja 28. novembril Narva lahingus Viljandi kommunistlikku kütipolku ning pärast Punaarmee poolt Narva vallutamist ja Eestimaa Töörahva Kommuuni väljakuulutamist oli Eduard Teiter ETK Sõjaväe Valitsuse asjaajaja.
Pseudoscourfieldiales
Siia kuulub sugukond Pycnococcaceae. Perekonna Nephroselmis kuulumine sellesse sugukonda on vaidluse all.
Eduard Teiter
Eesti Vabadussõjas oli ta Nõukogude Venemaa Punaarmee poolel Eesti iseseisvuse vastu sõdinud Eesti kütivägede 1. Eesti Kütidiviisi koosseisus 2. Viljandi Eesti kommunistliku kütipolgu polgukomandör, 1. Petrogradi diviisi staabiülema abi, Hanko rinde ülem Soomes ja Eesti diviisi staabiülema abi.
Pärast Eesti Vabadussõda töötas Petrogradis Eesti Haridusmaja juhatajana.
1924. aastal suunati ta illegaalsele tööle Eestisse, kus osales 1. detsembri riigipöördekatse ettevalmistamisel ning oli ühe rünnakrühma (III pataljoni) komandör. .
Isiklikku
Õppis Hugo Treffneri gümnaasiumis, koos noorema venna Georgiga osales 1905. aasta rahutustes. Poegade liigse agaruse tõttu oli pere sunnitud kolima Helsingisse. Koos vennaga töötasid isa Helsingi juuksuriärides. Osalesid eestlastest sotsiaaldemokraatide Helsingi organisatsiooni töös.
Eduard Teiteri vend Georg Teiter oli samuti Soome sotsiaaldemokraatliku, hiljem Eesti pagulaste kommunistliku liikumise aktivist (EKP Keskkomitee liige).
Mõlemad vennad arreteeriti 1936. aastal süüdistatuna Nõukogude-vastases spionaažis, saadeti laagritesse ning 1937. aastal lasti maha.
Reiss Nelson
Reiss Luke Nelson (sündinud 10. detsembril 1999 Londonis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib äärepoolikuna Hollandi kõrgliiga klubis Feyenoord.
2007. aastal liitus ta Londoni Arsenali noorteakadeemiaga. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 2017. aasta juulis hooajaeelsel turniiril. 6. augustil 2017 mängis ta Inglismaa superkarikafinaalis Liverpooli vastu – mäng lõppes Arsenali võiduga penaltiseeria järel. Inglismaa kõrgliigas debüteeris ta 20. jaanuaril 2018 mängus Crystal Palace'i vastu. Hooajal 2018–19 oli Nelson laenul Saksamaa kõrgliiga klubis 1899 Hoffenheim, kus ta lõi 23 mänguga seitse väravat. Esimese värava Arsenali meeskonnas lõi ta 24. septembril 2019 EFL Cup'i mängus Nottingham Foresti vastu. Esimese värava Inglismaa kõrgliigas lõi ta 15. juulil 2020 mängus Liverpooli vastu. 2020. aasta augustis võitis ta Arsenaliga teist korda Inglismaa superkarika, kui finaalmängus alistati Liverpool taas penaltiseeria järel; Nelson oli penaltiseerias Arsenali esimene lööja.
2021. aasta augustis läks Nelson Arsenalist laenule Feyenoordi.
Aastatel 2014–2020 mängis Nelson Inglismaa noortekoondistes.
Piemonte keel
Piemonte keel on romaani keelte hulka kuuluv keel, mida kõneldakse Itaalia loodeosas Piemonte maakonnas.
Vaatus
Vaatus on lavateose suurim alajaotus, mis on eraldatud pikemate vahepausidega. Vaatused võivad omakorda jaguneda piltideks ja stseenideks. Lavateos võib koosneda ühest või mitmest vaatusest.
Esimest korda jagati lavateoseid vaatusteks ja vaheaegadeks vanarooma teatris.
Eripataljonid Ida ja Lääs
Eripataljonid Ida ja Lääs  (vene keeles Специальные батальоны "Восток" и "Запад") olid kaks Tšetšeenias baseeruvat Venemaa sõjaväeluure (GRU) Spetsnazi üksust. Isikkoosseisus olid ülekaalus tšetšeenid, juhtivkoosseisus oli nii venelasi kui tšetšeene. Üksused moodustati algselt kahe rooduna 1999. aastal. Väidetavalt saadeti üksused laiali 2008. aasta lõpul.
Optikasüsteem
pisi|400px|Kiirte käik [[mikroskoop |mikroskoobi telgsümmeetrilises optilises süsteemis]]
Optikasüsteem ehk optiline süsteem on valgust murdvate ja peegeldavate pindadega seadiste kogum esemete kujutiste saamiseks või valguse spektraalseks lahutamiseks.
Kujutise saamiseks kasutatakse peamiselt läätsedest ja peeglites koosnevaid telgsümmeetrilisi optikasüsteeme. Sümmeetriatelge nimetatakse süsteemi optiliseks peateljeks. Kujutis tekib fokaaltasandil, s.t peatelje risttasandil, mis läbib fookust.
Optikasüsteeme iseloomustavad lahutusvõime (nt mikroskoobil, teleskoobil), vaatenurk (nt objektiivil), suurendus (nt luubil, binoklil), optiline tugevus (nt prillidel).
Valguse spektraalseks lahutamiseks kasutatakse polarisaatoreid, valgusfiltreid ja spektraalaparaate. Optikasüsteemid kuuluvad optiliste vaatlus- ja mõõteseadmete koosseisu.
Eksploit
Eksploit (inglise tegusõnast to exploit, "midagi enda kasuks ära kasutama") on tarkvara, andmetomp või käskude jada, mis kasutab ära programmi defekti või nõrkust, et põhjustada riistvara, tarkvara või elektroonika käitumist, mis kas ei ole sihtotstarbeline või seda ei ole ette nähtud. Selline käitumine viib sageli kontrolli saamiseni arvutisüsteemi üle, mis võimaldab õiguste vallutust (EoP), teenusetõkestamise rünnet (DoS) või hajutatud teenusetõkestamise rünnet (DDoS).
Klassifitseerimine
On olemas mitu viisi eksploite klassifitseerida. Kõige sagedamini tehakse seda selle põhjal, kuidas eksploit nõrkust sisaldava süsteemiga kokku puutub.
Pāvels Rebenoks
Pāvels Rebenoks (4. august 1980 – 20. september 2020 Langstiņi, Garkalne piirkond) oli vene rahvusest Läti jurist ja poliitik.
Ta lõpetas aastal 2003 Läti Mereakadeemia laevajuhtimise erialal ja aastal 2005 Läti Ülikooli õigusteaduskonna.
Eksploit
Klassifitseerimine
Kaugeksploit töötab võrgu kaudu ja kasutab süsteemi nõrkust varem selle süsteemiga kokku puutumata.
Pāvels Rebenoks
Aastal 2003 sai tast Läti peaministri Einars Repše vabakutseline nõunik mere- ja sadamaküsimustes. Hiljem määrati ta rahandusminister Valdis Dombrovskise nõunikuks Ventspilsi sadamas. Ta töötas rahandusministeeriumi esindajana Ventspilsi sadama juhatuses kuni 2004. aasta märtsini, kui Einars Repše valitsus kukkus. Ta kandideeris 2005. aastal Riia linnavolikogu valimistel ja 2006. aasta Läti parlamendivalimistel Repše juhitud partei Uus Aeg (Jaunais laiks) nimekirjas.
2018. aasta septembrist kuni 2019. aasta aprillini oli ta AS Olainfarmi nõukogu esimees. 2019. aasta veebruaris sai tast majandusminister Ralfs Nemiro vabakutseline nõunik. Samal kuul sai tast Riia vabasadama ameti juhatuse liige. Juunist juulini 2019 oli ta Latvenergo nõukogu esimees. Veebruaris 2020 valiti ta Riia vabasadama ameti juhatuse aseesimeheks, kuid aprillis teatas ta, et lahkub Riia vabasadama juhatusest, et säilitada juristi staatus.
Ööl vastu 20. septembrit 2020 mõrvati Pāvels Rebenoks oma kodus Langstiņis (asub Riia lähedal, 5,4 km kaugusel Berģist, Garkalne piirkonnas).
Eksploit
Klassifitseerimine
Lokaalne eksploit nõuab eelnevat juurdepääsu süsteemile ning tavaliselt suurendab eksploiti jooksutatava isiku õiguseid, võrreldes administraatori poolt määratud õigustega. Samuti on olemas eksploite klientrakenduste jaoks. Need koosnevad tavaliselt modifitseeritud serveritest, mis saadavad eksploiti siis, kui klientrakendus pöördub serveri poole.
Teine viis eksploite klassifitseerida on süsteemivastase tegevuse põhjal: volitamatu andmetele ligipääs, meelvaldne koodijooksutamine, teenusetõkestamiserünne jms.
Paljud eksploitid on disainitud selleks, et saavutada ülemkasutaja õiguseid arvutisüsteemis. Samas on võimalik kasutada selle asemel mitmeid eksploite, et alguses saada madala taseme ligipääsu ning seejärel korduvalt suurendada kasutaja õiguseid, kuni ta jõuab kõrgeima administratiivse tasemeni – ülem- või juurkasutaja tasemeni.
Eksploiti, millest teavad ainult need, kes on seda avastanud ja pole huvitatud selle parandamisest, kutsutakse nullpäeva turvaauguks (zero-day exploit).
Jadarünne
Jadarünne (ingl pivoting, island hopping) on läbistustestimise meetod, mille käigus rikutud süsteeemi kasutatakse teiste süsteemide ründamiseks, et vältida piiranguid (näiteks tulemüüri konfiguratsioone), mis võivad keelata otseligipääsu kõikidele masinatele. Näiteks kui ründaja õõnestab koondisevõrgu veebiserverit, siis võib ta hiljem kasutada rikutud veebiserverit, et rünnata ülejäänud servereid võrgus. On võimalik eristada ka proksiga jadarünnet ja VPN-jadarünnet.
Proksiga jadarünne tähendab enamasti liikluse suunamist läbi rikutud osa, kasutades masinas laenguga proksit ning käivitades rünnet arvutist. Selline jadaründe tüüp on piiratud teatud TCP ja UDP portidega, mis on kasutatud proksi poolt toetatud.
VPN-jadarünne võimaldab ründajal luua krüpteeritud kihti, et teha rikutud masinasse tunnelit ja suunata liiklust selle läbi. Selle abil ründaja saab näiteks käivitada rikutud masina peal sisevõrgu nõrkuseotsingu, mis annaks ründajale kogu võrgule juurdepääsu, nagu ta oleks tulemüüri läbinud.
Tüüpiliselt võimaldavad jadarünnet proksi- või VPN-rakendused, mis on käivitatud sihtarvutil eksploiti laengust.
Auguste de Montferrand
Auguste de Montferrand (23. jaanuar 1786 Chaillot – 10. juuli 1858 Peterburi) oli prantsuse päritolu klassitsismi viljelenud arhitekt, kes töötas peamiselt Venemaa Keisririigi pealinnas. Tema kaks tuntuimat tööd on Iisaku katedraal ja Aleksandri ausammas.
Kibissäär
Kibissäär on kivise pinnamoega.
Saar kuulub Puhtu-Laelatu looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.
Saare koordinaadid on.
Tšillipipar
pisi|Rohelised bird's eye, kollased madame Jeanette 'i piprad ja punased Cayenne'i piprad pisi|Noored tšillipiprataimed Tšillipipar, õieti tšillipaprika, tšilli (nahuatli keeles chīlli,  nahuatli hääldus:  [ˈt͡ʃiːli] , kuula: ; inglise keeles chili pepper, chile pepper, chilli pepper, chilli), vana kõnekeelne vaste türgi pipar, tänapäeval tulipipar, on maavitsaliste sugukonda kuuluv kapsaitsiinirikas paprika liik (Capsicum). Sellest on valmistatud ka vürtse (maitseainesegusid).
Tšillisid kasutatakse vürtsidena või eri toitude toorainena. Paljud maitsestamiseks sobivad sordid on vähetuntud ja mõned neist on väljasuremisohus. Kõik tuntud tšillid on söödavad, ainult et teatud kõige kangemad tšillid tekitavad osadel inimestel allergilist reaktsiooni, näiteks löövet, hingamisraskusi jne. Botaaniliselt määratledes on taime nimetuses sõna "pipar" eksitav, kuna piprad (Piper) kuuluvad teise taimeliiki, samuti pole tšillipipral "kauna", kuna tegemist on tegelikult ebamarjaga. Väidetavalt on inimene maakeral ainuke loom, kes kasutab tšillit söögiks – peale teatud putukatest kahjurite, liblikate ja tigude.
thumb|Tai tšilli
Päritolu
thumb|Kausitäis cubanelle-tšillit Tänapäeval arvatakse, et tšillipipart hakkasid enam kui 8000 aastat tagasi kasvatama ja aretama Kesk-Mehhiko idaosa muinaselanikud.
Tšillipiprad on väga mitmekesise välimusega. Need taimed kasvavad aasta läbi ja taluvad erinevaid kasvutingimusi. Paprika perekond on praeguse seisuga mitteametlikult jagatud kaheks peamiseks haruks: idapoolsed, mida esindavad väljasuremisohus Brasiilia vähetuntud metsikud liigid, ja läänepoolsed, mis hõlmavad kõiki niinimetatud tuntud tšillisid.
Läänepoolsele harule on iseloomulik muuhulgas ülespoole kasvav kapsaitsiinirikas, enamasti teravamaitseline punane ebamari. Idapoolsetel liikidel on marjavili sageli kollane või oranž, allapoole kasvav ja mitte ilmtingimata kibe. Ka taimede välimus võib oluliselt erineda. Tšillitaime värvus sõltub taimes sisalduvatest karotenoididest. Punase värvuse tšillis tekitavad peamiselt karotenoidid ja kapsorubiinid. Geneetiliselt kuuluvad paprikad vaidlusalusesse sugukonda – maavitsaliste (Solanaceae) hulka kuuluvad muuhulgas tomat (Solanum lycopersicum), kartul (Solanum tuberosum), baklažaan (Solanum melongena) ja tubakas (Nicotiana).
Tšilli mõjud
Tšilli mõjuainena toimivad kapsaitsinoidid, millest tuntuim on kapsaitsiin, mis mõjub otse suu piirkonna närviretseptoritele. Kapsaitsiinid petavad organismi närviretseptoreid: viimased arvavad, et neile tehakse viga ja tekitavad põletuslaadse aistingu. Seetõttu loomad tšillipipraid ei söö. Tšilli manustamisel tekivad kehas muuhulgas valuaistingud, mis omakorda vabastavad organismi toodetud valuvaigisteid – endorfiine.
Kapsaitsiin on rasvlahustuv, nii et "kõrvetust" saab leevendada rasvase piima või näiteks leivatoodetega. Vee või mahla manustamine kõrvetuse leevendamiseks ei aita, vaid tekitab veel suurema koguse ärritavat (küll lahjemat) kapsaitsiinilahust suus ja efekt pigem suureneb.
Tšillipipraid peetakse osades kultuurides afrodisiaakumiteks.
Mõjud on individuaalsed ning järgmised nimekirjas nimetatud mõjud on üldiselt levinud supertuliste tšillide puhul, olenevalt inimese kapsaitsiinitaluvusest.
Mõjusid (tähestikulises järjekorras) Kõik sümptomid on ajutised. Kapsaitsiin üldiselt (aine võib olla problemaatiline astmaatikutele ja allergikutele: hingamisraskused, lööve jne) ei kahjusta füüsiliselt, vaid tekitab närvides aistingu, nagu oleks tegemist põletuskahjustusega. Paanika tekib tavaliselt teadmatusest.
Kapsaitsiini mõju on kõige suurem limaskestadel. Isegi ihuga kokkupuutel tekib põletustunne. Aine imendumine läbi naha närvirakkudesse võib kesta tunde ja "põletus" võib tulla üllatusena ööpäeva pärast.
Leuveni vana ülikool
pisi|Vapp Leuveni vana ülikool (prantsuse keeles Université catholique de Louvain, hollandi keeles Katholieke Universiteit Leuven) oli 1425–1797 tegutsenud ladinakeelne katoliiklik ülikool Belgias Leuvenis.
Tšillipipar
Tšilli mõjud
Mõju olulisim tegur on kapsaitsiini hulk. Väikest tükki kõige tulisemat tšillit võib igaüks proovida ilma suuremate probleemideta, aga suure koguse mahedama tšilli söömisel tekib juba (soovimatuid) kõrvaltoimeid.
Regulaarselt tarvitades tolerants aine suhtes kasvab. Kapsaitsinoididel on märgatavaid erinevusi põletustunde tekitamisel – eri hinnangute põhjal parimad "põletused" saab, kui süüa Capsicum pubescens 'i ja Capsicum chinense paprikat.
Siiani teadaolevalt pole keegi surnud kapsaitsiini üledoosi tõttu, kuid supertuliseid tšillisid ei soovitata terviseprobleemide korral manustada.
Tšilli teravus/tulisus
Tsilli teravust/tulisust mõõdetakse scoville 'i skaalal. Tuliseim usaldusväärselt mõõdetud tšillisort on Trinidad Moruga Scorpion, mille teravust hinnati umbes 2 miljoni scoville 'iga. Endine rekordiomanik oli Naga Morich, mille teravuseks oli mõõdetud 1,2 miljonit scoville 'i.
Teravus võib suuresti kõikuda sama sordi taimede viljade vahel, nii et numbrid skaalal on vaid suunavad. Keemiliselt valmistatud kapsatisiiniekstrakti scoville-näitajad tõusevad lausa 16 miljoni ühikuni. pisi|Eestis kasvatatud terava tšilli kaunad. Vasemalt paremale: [[:en:Ghost_pepper|ghost pepper, scorpion, chocolate ghost ja Carolina reaper.]] Kaubanduslikult kasutatakse scoville-skaalast erinevat nullist kümneni ulatuvat hindamissüsteemi, kus harilikul paprikal on hindeks 0 ja kunagisel teravaimal sordil Habanero on hindeks 10. Habanerost teravamaid märgitakse lisades hinde kümne järgi plussmärk või mitu, näiteks Naga Morichilli teravust märgitakse 10+++. Teravus tuleb heledatest seemnekinnitustest, mitte seemnetest. Teravaimad on üldiselt väikseimad tšillid.
Tšilli päritolu
Päris kindlalt on tšilli pärit Lõuna-Ameerikast, kuid täpne päritolukoht on endiselt vaidlusalune – arvatakse siiski, et tõenäoliselt Boliivia ümbruskonnast. Tšilli on üks vanemaid taimekultuure, mida inimkond on kasvatanud. Vanimad tšillileiud Lõuna-Ameerika asustatud aladelt on üle 8000 aasta vanad.
Tšilli levis kõigepealt Lõuna-Ameerikasse, siis Kesk-Ameerikasse ja sealt Põhja-Ameerikasse.
Tavaliselt eeldatakse, et tšilli tõi Euroopasse Christoph Kolumbus, aga Rootsist on avastatud varaseid leide tõenäoliselt Capsicum frutescens 'i liigi tšillipaprikatest ja need pärinevad Kolumbuse-eelsest perioodist.
Näib, et nii viikingid kui ka teised uurimis- ja kauplemisreisidega tegelenud rahvad on tundnud paprikat vähemalt arstimina pea üle tuhande aasta.
Tšillipipra levik Aasiasse toimus tänu Portugali kauplejatele, kes – olles teadlikud selle kaubanduslikust väärtusest ja pikantsusest sarnaselt musta pipraga – edendasid tšillipipraga kauplemist Aasia kaubateedel. Tšillipipra juurutasid Indias portugallased 15. sajandi lõpupoole. 21. sajandi Aasia köögis on tšillipipar kasutusel kogu Aasias.
Kasulikkus
Tšillipaprikad on ühed vitamiinirikkamad viljad taimede seas, kuna nendes on rohkelt C- ja E-vitamiini, samuti A-provitamiine ja B-vitamiini. Kuivatatud tšillist on lausa 20% kasulikke kiudaineid. Suure karotenoidide sisalduse tõttu on tšilli antioksüdant. Samuti on tšilli põletust tekitavatel kapsaitsiinidel leitud tervist parandavaid omadusi mitmes uurimuses. Nimelt kapsaitsiinide mõju ergastab pindmist vereringet ja kiirendab ainevahetust, olles seega muuhulgas looduslik abivahend kaalust alla võtmisel.
Kapsaitsiini kasulikke omadusi uuritakse jätkuvalt, näiteks uuritakse meditsiinis kapsaitsiini raviomadusi maohaavandi ennetamiseks ja raviks.
Tšilli sorte
Tšillisorte teravuse järgi:
Tšilli kasutamine
Tšillit kasutatakse nii vürtsina kui ka enesekaitse-gaasiballoonides. Tšilli käsitsemisel on põhjust vältida kokkupuudet näo, silmade, nina või suguelundite piirkondadega. Tšillis sisalduv kapsaitsiin põhjustab limaskestadel ja tundlikul nahal põletustunnet. Pärast tšilli käitlemist on kõige parem hõõruda käsi toiduõliga ja ning seejärel seebiga pesta – nii saab rasvlahustuva kapsaitsiini kätelt eemaldatud.
Tšilli teravaim osa on vilja keskosas olev valge seina osa, kus asetsevad kapsaitsiini eritavad näärmed. Toidu valmistamisel saab seemned ja valge osa soovi korral eemaldada. Seemned ise ei ole tulised, isegi kui nende pinnal on teravust tekitavat kapsaitsiini. Seemneid võib muretsemata süüa, sest need ei põhjusta kõhuvalu, nagu tavalised paprika seemned.
India põllumajanduspiirkondades kasutatakse Naga Morichi sordist valmistatud tšillipulbri ja mootoriõli segu piirdeaedade töötlemiseks, kuna niimoodi töödeldud kõispiirded on osutunud efektiivseks elevantide eemale peletamisel.
Kahjurid
Tšilli kahjurid on osa putukaid sugukondadest Aleyrodidae, lehetäilised, Pseudococcidae, Thysanoptera, Tetranychus urticae ja Lygus rugulipennis ning mõned liblikaliigid ja mingil määral teod.
Lehetäid, kellele tšillipipar meeldib: Aphis craccivora, oa-lehetäi, Aphis gossypii, Aphis nasturtii, Aphis spiraecola, Aulacorthum solani, Macrosiphum euphorbiae, Myzus ascalonicus, Myzus ornatus, Myzus persicae, Neomyzus circumflexus, Protaphis middletonii, Rhopalosiphoninus latysiphon ning Rhopalosiphum rufiabdominale.
Eesti Ukrainlaste Kongress
EUK peamine tegevusala on kultuuritöö: kongress korraldab ukraina kultuuritegelastele pühendatud üritusi, kohtumisi Ukraina ja Eesti poliitikute ja ühiskonnategelastega, Ukraina artistide ja kohalike kollektiivide kontserte, näitusi ja kultuuripäevi, samuti tähistab Ukraina rahvuslikke tähtpäevi. EUK juures tegutsevad mitmed ukraina koorid ja ansamblid, mis osalevad Eesti ja välisriikide festivalidel ja konkurssidel. Liikmesseltside juures töötavad pühapäevakoolid.
EUK kuulub Eestimaa Rahvuste Ühendusse, Euroopa Ukrainlaste Kongressi, Ülemaailmsesse Ukrainlaste Kongressi (keskusega Torontos) ning välisukrainlastega suhete hoidmise ühingusse Ukrana-svit (keskusega Kiievis).
Eesti Ukrainlaste Kongress asub Tallinnas aadressil Laboratooriumi 22.
Agu Sisask
Agu Sisask (sündinud 20. augustil 1940 Tartus ) on eesti tõlkija, kirjanik ja luuletaja.
Ta sündis kirikuõpetaja pojana. Lõpetas 1958. aastal Tartu 3. Keskkooli. Aastatel 1961–1963 õppis EELK Usuteaduse Instituudis ja lõpetas 1974. aastal orientalistina Leningradi Riikliku Ülikooli Idamaade teaduskonna.
Ta on olnud 1966–1971 Eesti Televisiooni kunsti- ja kirjandussaadete ning ajalehe Televisioon toimetaja, 1974–1982 Eesti NSV Rahvakontrollikomitee esimehe abi, 1982 ajakirja Looming peatoimetaja asetäitja, 1983–1994 Loomingu Raamatukogu toimetaja (toimetuse juht), aastast 1994 vabakutseline.
Ta on tõlkinud jaapani keelest eesti keelde jaapani ilukirjandust ning kirjutanud Jaapani-ainelist luulet, proosat ja mälestusi.
Isiklikku
Tema isa Richard Sisask oli Rõngu ja Tartu Maarja koguduse õpetaja, tütred on Annaliisa Sisask-Silla ja Kaia Sisask (PhD), abikaasa on õppejõud ja kunstiajaloolane Helli Sisask (PhD)
Clifford Graham
Clifford John Graham (eesnimi ka Cliff või Chris; 18. märts 1900 Toronto – 24. mai 1986 Toronto) oli Kanada poksija.