cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ladina keisririik
Rajamine
Mõlemal poolel, s.o nii Bonifatiusel kui ka Baudounil, oli raskusi valijameeste ametisse nimetamisega. Bonifatius ei suutnud ise kuut meest 12-liikmelisse komisjoni määrata. Seetõttu valisid ristisõdijad kuus vaimulikku, kellest ainult kolm eelistasid Bonifatiust. See otsustas kandidaadi saatuse – tema oponendid, veneetslaste poolt nimetatud valijamehed, olid kõik ilmalikud võimukandjad. Bonifatiuse toetajad andsid alla ning ühehäälselt valiti Ladina keisriks Baudouin, kes krooniti 16. mail 1204 Hagia Sophia katedraalis. Bonifatius I rajas Thessaloniki kuningriigi.
Territoriaalne jaotus
pisi|Ladina keisririigi alad Pärast Konstantinoopoli vallutamist ristisõdijate poolt toimus endiste Bütsantsi territooriumite jagamine 1204. aasta partitsioonilepinguga. Keiser sai kolmandiku riigi aladest; ülejäänu jagati Veneetsia ja ristisõdijate vahel.
Keiser ise sai oma dominiooniks väikese kolmnurkse maalapikese, mis piirdus idas Traakiaga, põhjas Musta mere rannikuribaga kuni Agathopoliseni ning läänes Marmara rannikuribaga kuni Herakleiani. Pealinnast kaugemal sai keiser Väike-Aasia, lisaks Egeuse mere saared: Límnose, Lesbose, Chíosi, Skýrose, Sámose, Samothráki ja Tínose.
Veneetsia kätte jäid lisaks Kreetale ka Musta mere Marmara ranniku ülejäänud osa Herakleiast kuni Gelibolu poolsaareni, lisaks veel kogu Aadria mere idarannik koos aladega Albaanias Ípeirose piirkonnas, kogu Morea (ehk Peloponnesose poolsaar), Korintose lahe mõlemad kaldad, Salamína ja Euboia saared; Aígina ning Egeuse merest veel Ándrose saar.
Ristisõdijad said aga Makedoonia alad Vardari jõe ja Prespa järve vahelisel alal, Tessaalia koos kaubanduslikult olulise tugipunkti, Volose lahega, ning ka Atika.
Sõjad Bulgaariaga
pisi|[[Teine Bulgaaria tsaaririik|Bulgaaria tsaaririik, Epeirose despootkond, Thessaloniki kuningriik ja Ladina keisririik Balkani poolsaarel 13. sajandi alguses]] Balkani poolsaare Bulgaarlased püüdsid ladinlastega sõbralikke suhteid luua, kuid neile öeldi ära ja ladinlased nõudsid nende maad, vaatamata Rooma paavsti tunnustusele. Paavst Innocentius III oli valmis Kalojani (1197–1207) kuningana tunnistama tingimusel, et Bulgaaria kirik allutatakse Rooma katoliku kirikule. Kalojan ja Bütsantsi aristokraatia Traakias tegid liidu ning aristokraatia lubas Kalojani oma keisriks kuulutada. Otsustav lahing Bulgaaria armee ja ristisõdijate vahel leidis aset 14. aprillil 1205 Adrianoopoli juures, kus ladinlased võideti ja nende keiser Baudouin I vangistati ja suri vangina Veliko Tǎrnovos. Lahing oli löök äsja loodud Ladina keisririigile, mis langes kaosesse. Pärast võitu võtsid bulgaarlased tagasi suure osa Traakiast, sealhulgas tähtsa Philippopolise linna.
Bulgaaria ootamatu edu põhjustas Bütsantsi aadli vandenõu Kalojani vastu ja liidu ladinlastega. Tǎrnovos avastati vandenõu kiiresti; Kalojan korraldas jõhkrad repressioonid bütsantslaste vastu Traakias. Samuti jätkus kampaania ladinlaste vastu; aastal 1206 olid bulgaarlased võidukad Rusioni lahingus ja vallutasid mitu Ida-Traakia linna. Järgmisel aastal tapeti lahingus Thessaloniki kuningas ja Montferrat' markii Bonifacio I, kuid Kalojan mõrvati enne, kui ta sai alustada rünnakut pealinnale.
Kalojani järglane (1207–1218), tema nõbu Boril püüdis jätkata oma eelkäija poliitikat, kuid ei omanud tema haaret. Tema armee sai ladinlastelt lüüa Philippopolise juures, tühistades suurema osa Kalojani saavutustest.
Boril tõugati aastal 1218 troonilt Ivan Asen I poja Ivan Asen II poolt, kes oli pärast Kalojani surma elanud maapaos, troonilt. Pärast kroonimist korraldas Ivan Asen II (1218–1241) pulmad Ungari kuninga András II tütre Anna Máriaga ning sai kaasavaraks Belgradi ja Braničevo. Siis sõlmis ta liidu kõige võimsama Bütsantsi järglasriigi, Epeirose despootkonna valitseja Theodoros Komnenosega. Olles lepinguga kindlustanud oma põhjapiiri, vallutas Theodoros Komnenos Saloníki, vähendades oluliselt Ladina keisririigi suurust. Aastal 1225 kuulutas Theodoros end keisriks. Aastaks 1228 muutus olukord ladinlastele meeleheitlikuks; nad astusid läbirääkimistesse Bulgaariaga, lubades abielu alaealise Ladina keisririigi keisri Baudouin II ja Ivan Asen II tütre Elena vahel. See abielu oleks teinud Bulgaaria tsaari regendiks Konstantinoopolis. 300px|pisi|[[Väike-Aasia, Ladina keisririik, Nikaia keisririik, Kiliikia Armeenia kuningriik, Trapezundi keisririik ja Rumi Seldžukkide sultanaat ning Lähis-Ida ristisõdijate riigid 1250. aastal]] 300px|pisi|[[Balkani ja Väike-Aasia alad u 1261]] 1231. aastal liitus Ivan Asen II Nikaia keisririigiga ladinlaste vastu. Pärast seda, kui Nikaia keisririik tunnistas aastal 1235 Bulgaaria patriarhaati, katkestas Ivan Asen II oma liidu Rooma paavstiga. Ühiskampaania ladinlaste vastu oli edukas, kuid Konstantinoopoli vallutamine nurjus. Jean de Brienne'i surmaga kaks aastat hiljem otsustas Ivan Asen II – kes pidi jälle saama Baudouin II regendiks – lõpetada oma koostöö Nikaiaga. Tema otsus põhines rohkem oletusel, et pärast liitlaste edu sai Konstantinoopol taas taastatud Bütsantsi keskuseks, mida valitses Nikaia dünastia. Bulgaaria–Ladina koostöö oli lühiajaline; Ivan Asen II jäi oma lõunanaabritega rahusse oma valitsusaja lõpuni.
Aastal 1257 ründasid ladinlased ja hõivasid Messembria, kuid ei suutnud linna hoida. Järgneva suur Bütsantsi sissetung aastal 1263 viis rannikulinnade Messembria ja Anhialose ning mitme Traakia linna – sealhulgas Philippopolise – kaotamiseni.
Langemine
1261. aastal langes Konstantinoopol peaaegu vastupanuta Nikaia luuresalga kätte. Ajaloolane Christopher Tyerman on sündmuste kulgu oma teoses "Jumala sõda" hinnanud ning leidnud, et Konstantinoopoli ootamatu langemine tuli üllatusena isegi Nikaia keisrile Michael VIII Palaiologosele.
Ladina keisririigi iseeneslik kokkukukkumine oli mitmete tegurite tõttu vältimatu. Riik loodi kultuuriliselt võõrale maale, kus elasid ristisõdijatesse vaenulikult meelestatud kreeklased. Samuti sõltus keisririik suures osas läänest tulevatest ressurssidest ja inimestest.
Ladinlastel ei õnnestunud juba eos haarata neile avatud diplomaatilistest ja sõjalistest võimalustest. Lisaks ebaõnnestus Ladina keisrite katse leida kreeklastega ühist keelt (välja arvatud mõnes Peloponnesose osas). Konstantinoopolist ei hoolinud ei Lääne aadelkond ega ka lihtrahvas. Seetõttu ei proovinud keegi keisririigile uut kultuurilist identiteeti luua. Sellest tulenevalt ka linna tähtsus ja võimekus aegade jooksul vähenes.
Administratsioon
Impeerium toimis läänelikel feodaalprintsiipidel. Valitsejat abistas tema töös nõukogu, kuhu kuulusid Veneetsia podestà oma nõukoguga ja ristisõdijatest parunid.
Iga kord, kui uus keiser krooniti, pidi ta vanduma, et peab kinni kolmest kokkuleppest: 1204. aasta märtsi paktist, 1204. aasta oktoobri partitsioonilepingust ja 1205. aasta kokkuleppest.
Kirik ja paavst
Ladina keisririigis asendati õigeusk katoliku usuga. Õigeusu praktiseerimist aga ei keelatud.
Paavst Innocentius III oli innustunud selle üle, et Konstantinoopol sai vallutatud ning asetas Ladina keisririigi paavsti kaitse alla – see oli erilise eelise märk. Samuti otsustas Innocentius, et värskelt vallutatud maa säilitamise eest saavad ristisõdijad pattudest puhastatud (sama tasu oli ristisõdijatel ka Pühas Sõjas). Hiljem kui paavst sai teada, mis sündmused olid Ladina keisririigi tekkele kaasa aidanud ning kuidas Konstantinoopol vallutati (nunnade ja süütute vägistamine, kirikute rüüstamine üle kogu linna, ohverduste ja ristide rikkumine jpm), siis hakkas ta kahtlema ristisõdijate tõelistes motiivides.
Majandus
Keisririigi peamisteks kaubaartikliteks olid alates 1204. aastast reliikviad. Paavst Innocentius III andis välja juhendi, mille abil oli reliikviate ehtsust võimalik kindlaks määrata, kuna nende väljavool Läände oli niivõrd suur. Pühade säilmete jahtijad ja turistid proovisid Konstantinoopolist soetada dokumente, mis tõestaksid, et neile kuuluv püha säile (riide-, luu-, puutükk vms) on tõeline. Peale reliikviate kaubeldi veel nisu, veini, villa, oliiviõli ja siidiga.
Aastail 1204–1261 polnud Konstantinoopol ei bürokraatlikuks ega ka kaubanduslikuks keskpunktiks. Kuigi linna nimetati pealinnaks, siis tegelikult Konstantinoopol seda tiitlit ei õigustanud, sest ladinlased ei suutnud seda elavaks kaubandus- ja kultuurikeskuseks muuta.
Võrtsjärve Sihtasutus
Võrtsjärve Sihtasutus on Eesti sihtasutus, mis koordineerib Võrtsjärvega piirneva seitsme valla (Tarvastu, Viiratsi, Kolga-Jaani, Elva, Rõngu, Põdrala ja Puka) ühistegevust piirkonna arendamiseks. Sihtasutus loodi 3. mail 2000.
Sihtasutuse peamiste eesmärkide seas on :
Võrtsjärve SA eestvedamisel on paigaldatud piirkonda infotahvleid, antud välja raamat "Ümber Võrtsjärve" ning turismitrükiseid ja infovoldikuid. Välja on töötatud kaubamärk "Võrtsjärv – vaatame tulevikku". Võrtsjärve Sihtasutuse eestvedamisel korraldatakse regulaarseid üritusi, millest populaarseim on jalgrattamatk iga aasta juuli viimasel nädalavahetusel, Tondisaare simman augustis, Võrtsjärve kala- ja käsitöölaat, samuti töötalgud, mille käigus on puhastatud puhkealasid ja matkaradu roost ja võsast ning ehitatud laudteid.
Jan Assmann
pisi|Jan Assmann (2007)
Johann Cristoph Assmann (sündinud 7. juulil 1938) on saksa egüptoloog. Väljaspool erialaseid ringkondi on Assmann tuntud tänu oma käsitlusele monoteismi lätetest ning 1990. aastatel koos abikaasa Aleida Assmanniga välja töötatud kultuurilise ja kommunikatiivse mälu teooriale.
Dzērbene kihelkond
Dzērbene kihelkond, ka Dzērbene-Drusti kihelkond (saksa keeles Kirchspiel Serben, ka Kirchspiel Serben-Drostenhof, läti keeles Dzērbenes draudzes novads) oli haldusüksus Liivimaal Võnnu vojevoodkonnas ja Võnnu kreisis.
3sat
pisi|Kanali logo
pisi|Kanali vana logo
3sat on Saksa telekanal.
Telekanal on suunatud eeskätt Saksamaa, Austria ja Šveitsi elanikele. Põhiliselt edastatakse harivaid telesaateid ajaloolistel ja kultuuri teemadel, mängufilme ja uudistesaateid.
Lindakivi kultuurikeskus
Lindakivi kultuurikeskus on Tallinnas aadressil Koorti tänav 22 asuv kultuurikeskus.
Hoone valmis 1988 kinohoonena ja seal hakkas tegutsema kino Lindakivi. Kino polnud populaarne ja selle asemel hakkas kinohoones aastast 1994 tegutsema Lindakivi kultuurikeskus.
Kultuurikeskuse direktorid: Rein Tamme, Igor Sedašev ja alates 2010 Katrin Siska.
Õismäe tee
pisi|Õismäe tee 150, 9-korruseline korterelamute grupp Õismäe tee on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Väike-Õismäe asumis.
Tänav on ringikujuline ja ringi keskel on Väike-Õismäe tiik.
Õismäe teel asuvad: Tallinna Lasteaed Karikakar - Õismäe tee 22, Tallinna Nurmenuku Lasteaed - Õismäe tee 26, Tallinna Rukkilille Lasteaed - Õismäe tee 70, Tallinna Meelespea Lasteaed - Õismäe tee 92, Tallinna Lasteaed Vikerkaar - Õismäe tee 110.
Õismäe tee 28 asub Tallinna Õismäe Vene Lütseum, Õismäe tee 50 asub Tallinna Õismäe Gümnaasium.
Ajalugu
Õismäe tee sai nime 11. oktoobril 1974.
Õismäel ja Õismäe tee ääres asusid Tallinna II Toidukaubastu kauplused : Õismäe-1/Kullerkupu kauplus Õismäe tee 46, Õismäe-2/Nurmenuku kauplus Ehitajate tee 109, Õismäe-3/Meelespea kauplus Õismäe tee 88, Järveotsa kauplus Õismäe tee 107.
Kiens
thumb| thumb|Kiensi valla paiknemine Lõuna-Tiroolis Kiens (itaalia: Chienes) on vald (comune) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 50km Bolzanost kirdes.
Michalovce
Michalovce (ungari Nagymihály, saksa Großmichel) on linn Slovakkia idaosas Košice maakonnas. Asub Zemplínska šírava tehisjärve ääres.
Kiens
Geograafia
Valla pindala on 33,9 km².
Michalovce
2018. aasta lõpus oli linnas 39 050 elanikku.
Asulat on kirjalikes allikates mainitud 1244. aastal.
Kiens
Geograafia
Kiens külgneb järgmiste valdadega: Pfalzen, Rodeneck, St. Lorenzen, Mühlwald, Terenten ja Vintl.
Frazioni
Kiensi vallas asuvad Ehrenburg (Casteldarne), Getzenberg (Monghezzo), Hofern (Corti) ja St. Sigmund (San Sigismondo) frazioned (alljaotused, peamiselt külad ja asundused).
Keeleline jaotus
2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 96,73% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 2,32% itaalia keelt ja 0,95% ladiini keelt.
St. Sigmund
thumb|St. Sigmundi kihelkonnakirik
St. Sigmund on Kiensi valla frazione, selle juured lähevad tagasi aastasse 1050, kui seda esmakordselt Buriniks kutsuti, ja aastasse 1317, kui seda kutsuti Peureniks.
Linn paikneb kohas, kus org laieneb suureks tasaseks alaks, sel põhjusel on seal aastaringselt suurepärased ilmatingimused.
Arhitektuursest vaatepunktist põhinesid piirkonna hooned originaalsel Lõuna-Tirooli talustiilil. Eriti märkimisväärne on kihelkonnakirik (1449–89), kus asub vanim ja paremini säilinud altar Tiroolis, pärinedes 1430. aastatest. Teine huvipakkuv koht on Jumalaema kirik (saksa: Stöcklkapelle), mis pärineb 1621. aastast ja on ehitatud barokkstiilis. Raudteejaama taga, Rienzi jõe ääres on Ilistra termid (saksa: Ilstern), kus varem oli ravivõimalusi. Piirkonnas on ka Püha Ulrichi kirik, mis pärineb aastast 1491 ja on hästi säilinud.
Antwerpeni ringkond
Antwerpen on üks kolmest haldusringkonnast Belgias Antwerpeni provintsis.
Vallad ja osavallad
Ringkond koosneb 30 vallast ja 48 osavallast.
Sergei Kutškin
Sergei Kutškin (vene keeles Сергей Кучкин) on nelja tekiga Valerian Kuibõšev-klassi Venemaa jõereisilaev, mis on ehitatud Národný Podnik Škoda Komárno laevatehases (slovaki keeles Slovenské Lodenice n.p. Komárno) Komárnos Tšehhoslovakkias 1979. aastal. Laev sai nime Vene NFSV jõelaevastiku tollase ministri Sergei Kutškini auks.
Špõkivka
Špõkivka (ukraina keeles Шпиківка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tultšõni rajoonis. Elanike arv on 232. Pindala on 0,48 km².
2022. aasta Ameerika Ühendriikide valimised
2022. aasta Ameerika Ühendriikide valimised. toimusid 8. novembril 2022. Tegu on nn vahevalimistega (midterm elections). Ametis olev president oli demokraat Joe Biden, kes valiti aastal 2020. Demokraatidel oli enamus nii Esindajatekojas (2 kohta) kui ka senatis (asepresident Kamala Harris oli nn viigimurdjaks (tie-breaker)).
Ümbervalimisele kuulusid teiste hulgas:
Valimiste eel ennustati suuremat edu vabariiklastele Bideni ja demokraatide madalate rahuloluhinnangute tõttu, arvati, et vabariiklased võidavad kontrolli Esindajatekoja üle ja võisid võita ka kontrolli senati üle.
Tulemusteks oodatud suurem vabariiklaste võit ehk "punane laine" (red wave) jäi aga toimumata, vabariiklaste edu pärssis suuresti abordiõiguste küsimus ning paljudes osariikides vabariiklaste suhteliselt ekstreemsed kandidaadid, ka endise president Donald Trumpi toetus rääkis tihti vabariiklaste kandidaatide kahjuks. Vabariiklased võitsid kontrolli Esindajatekoja üle, kuid kõigest viiekohalise enamusega. Demokraadid aga säilitasid kontrolli senati üle ja võitsid 1 koha juurde (Pennsylvanias), võites ka Georgias 6. detsembril toimunud teise vooru. Ka kubernerivalimiste tulemused suuresti ei muutunud – demokraadid võitsid juurde kolm vaba kohta (Arizona, Maryland ja Massachusetts), samas Nevadas teiseks ametiajaks kandideerinud demokraat Steve Sisolak kaotas vabariiklane Joe Lombardole. Ka peaprokurörid muutusid ainult kahes osariigis – Iowa läks demokraatidelt vabariiklastele, Vermont vabariiklastelt demokraatidele. Osariigisekretäridest muutus vaid üks – Nevada läks vabariiklastelt demokraatidele, laekurikohad läksid kolmes osariigis – Iowa, Kansas ja Wisconsin – üle vabariiklastele. Seadusandlikest kogudest võitsid demokraadid kontrolli vabariiklastelt Pennsylvania alamkoja, Minnesota ülemkoja ja Michigani mõlema koja üle.
Samas seni lillaks osariigiks (purple state) peetud Florida kuberner, vabariiklane Ron DeSantis valiti teiseks ametiajaks tagasi 19,4% eduga. DeSantise võitu peetakse ainsaks vabariiklaste suuremaks võiduks valimistel, on arvatud, et Trumpi ajastu on lõppemas DeSantise kasuks, arvatakse, et DeSantis võib saada vabariiklaste 2024. aasta presidendikandidaadiks. Samas ei ole DeSantis veel langetanud otsust 2024. aasta presidendivalimiste üle, kuid Trump teatas 15. novembril 2022, et kandideerib uuesti.
Valimistulemused märkisid suure polariseerumise jätku – vabariiklased parandasid tulemusi latiinode ning kõrghariduseta valgete ja mittevalgete seas, samas demokraadid parandasid oma tulemusi kõrgharidusega ja jõukamate valgete seas. Lisaks oli 18–29-aastaste valimisaktiivsus – 27 protsenti – suurim 2018. aasta vahevalimiste (31%) järel ja üks suuremaid viimase 30 aasta jooksul, nooremad valijad eelistasid ülekaalukalt demokraate.
Debjossõ rajoon
Debjossõ rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Udmurtias. Piirneb idas Permi kraiga.
Läbi rajooni voolab idast läände Tšeptsa.
Rajoon jaguneb 10 külaasunduseks (сельское поселение), kus on kokku 61 asulat.
Maleva tänav
pisi|Maleva tänav Maleva tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis.
Sorbi tähestik
Sorbi tähestiku alus on ISO põhiline ladina tähestik, kuid kasutatakse ka diakriitikuid (nt akuutne aktsent ja haak), mis sarnanevad tšehhi ja poola tähestikus olevatega. Standardkood sorbi tähestikule on ISO 8859-2 (Latin-2).
Maleva tänav
Tänav algab Kopli tänavalt ja lõppeb Sepa tänavaga ristudes.
Maleva tänav sai nime 27. augustil 1930. Tänav on saanud nime Kalevi pataljoni (maleva) mõjul. , Kalevi pataljoni kasarmud süüdati Punaarmee poolt 28. augustil 1941. aastal.
Sorbi tähestik
Enamikku tähtedest kasutatakse mõlemas sorbi keeles, kuid mõningaid tähti kasutatakse ainult kas ülemsorbi keeles või alamsorbi keeles.
Tähestiku tabel
Tabelis on antud terviklik tähestik, seetõttu tuleb jälgida märkusi, milliseid tähti kasutatakse ainult ühes või teises keeles. Ülejäänud tähed on mõlemal keelel ühised.
Digraafid
Alamsorbi tähestiku varasem versioon sisaldas tähti b́, ṕ, ḿ ja ẃ, mida kasutati palataliseeritud labiaalide tähistamiseks. Tänapäeval on need asendatud digraafidega bj, mj, pj ja wj.
Sorbi ortograafia sisaldab ka kahte sellist digraafi, mis on liigitatud eraldi tähtedeks ja millel on oma nimetus. Seetõttu on need samaväärsed ülaltoodud tähtedega. Need on: Digraaf ch järgneb h-le ning dź d-le (tähestikulises järjekorras). Asub põhimorfeemi alguses enne täishäälikut, nagu näiteks sõnades zachod, přichod; chodźić, chory.
Eskimo jäätisetööstus
Eskimo jäätisetööstus oli aastatel 1934–1944 Tartus tegutsenud jäätisetööstusettevõte. Ettevõtte asutas Evald Rooma, kes hakkas seal tootma Eskimo-nimelist jäätist. Ettevõte suleti 1944. aastal.
1987. aastal asutas Evald Rooma Elvasse uuesti ettevõtte Eskimo, mis tootis samuti Eskimo-nimelist jäätist. See ettevõte lõpetas tegevuse 2004. aastal. Selle ettevõtte sisustuse ja retseptid annetas Rooma toiduainetööstusettevõttele Balbiino.
Vitamiinide teooria
Vitamiiniteooria ehk vitamiinikontseptsiooni kohaselt vajavad elusorganismid igapäev koos toiduga mikrokogustes looduslikku päritolu asendamatuid bioaktiivseid aineid. Vitamiinide täielik puudumine toidus või kestev vaegus võib organismile kahjulik või koguni ohtlik olla, põhjustades haiguslikke seisundeid.
Mitmed teadlased enne Kazimierz Funki lugesid toitainetest eraldatud biomolekulid algselt nii valkude koostisse kuuluvateks osaaineteks kui ka ensüümide (fermentide) koostisse kuuluvateks aineteks.
Vitamiiniteoorial on kolm ajajärku: Tänapäevases mõistes "vitamiiniteooria" ja "vitamiinide" termini väljamõtlejaks loetakse peamiselt Kazimierz Funki (1912) ja tema kaasaegseid. Vitamiiniteoorias esitas ta fakte uue aktiivse printsiibi kohta: aine lahustub nii vees kui ka alkoholis jm; aine on dialüüsiga eraldatav ja aine kuumutamisel üle 130 °C ta hävineb. Funk konstateeris, et põhiliselt saame vitamiine taimsetest toiduainetest (suurim kontsentratsioon seemnetes, riisiteradel näiteks väliskoores), vitamiinid teevad koos seemnete idanemisega kaasa mitmeid keemilisi protsesse ja neil on taimede kasvamisel oluline roll.
Vitamiinid on inimese ja paljude selgroogsete normaalseks toitumiseks, kasvuks, arenguks, paljunemiseks, metabolismiks, tervise säilitamiseks ja haiguslike seisundite ennetamiseks ja raviks hädavajalike mikrotoitainete rühm, mida elusorganismid enamasti eksogeensete allikateta ei sünteesi, või sünteesivad ebapiisavas koguses.
Vitamiinide täielik puudumine (ka bioaktiivsuse minetanuna) toidus või kestev defitsiit võib organismile kahjulik ning koguni ohtlik olla, põhjustades mitmeid haiguslikke seisundeid, nagu rahhiit, skorbuut, beribeeri ja pellagra või koguni surma. Vitamiinide rühma kuuluvad looduslikes toitainetes esinevad eriliste omadustega, temperatuuritundlikud, väga erineva struktuuriga orgaanilised ained, bioaktiivsed ühendid, mis on aktiivsed üksnes väga väikestes kogustes.
EKP XIX kongress
EKP XIX Kongress oli 31. jaanuarist 1. veebruarini 1986. aastal Tallinna Poliitharidusmajas (Sakala keskuses) toimunud EKP allorganisatsioonide saadikute korraline kongress.
Oleg Ljalin
Oleg Ljalin (vene Олег Адольфович Лялин; 24. juuni 1937 – 12. veebruar 1995) oli NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee Esimese Peavalitsuse töötaja, kes "jooksis üle" Suurbritannia poolele.
Ljalin oli tööülesannetega seoses 1960ndatel korduvalt Londonit külastanud.
Ta viibis 1971. aastal NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee Esimese peavalitsuse saadetuna töölähetuses Suurbritannias Nõukogude Kaubandusesinduse "katte all", kui ta 31. augustil joobes juhtimise eest vahistati. Ta keeldus koostööst politseiga ning tal puudus ka diplomaatiline puutumatus. Nõukogude Kaubandusesindus maksis tema £50 trahvi, kuid edasi jõudis ta MI5 kätte ning otsustas poolt vahetada. Ljalin paljastas Suurbritannia vastuluurele Ühendkuningriigis tegutsenud NSV Liidu RJK ja NSV Liidu sõjaväeluure (GRU) luureühenduse võrgustiku.
Ljalinilt saadud informatsiooni alusel saatis Suurbritannia Välisministeerium (Foreign Office) Operatsioon Foot (Operation Foot) käigus Suurbritanniast välja (kuulutas Persona non grata-ks) 105 nõukogude luureorganite kaastöötajat, mis moodustas 20% NSV Liidu diplomaatide koguarvust Suurbritannias.
MI5 andis Ljalinile uue identiteedi. Samuti anti asüül Ljalini sekretärile, kellega ta hiljem abiellus. Ta elas Inglismaa põhjaosas kuni oma surmani 1995. aastal.
Kūdra (Aizpute vald)
Kūdra on küla (vidējciems) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonna Aizpute vallas. Asub valla loodeosas merepinnast 54 meetri kõrgusel Aizpute linna piiril. Küla jääb Riiast 182, valla keskusest Rokasbirzest 4 ja endisest piirkonna keskusest Aizputest 2 kilomeetri kaugusele.
2018. aasta seisuga elas külas 142 inimest, aastal 2019 oli elanikke 136, aastal 2020 aga 140.
Külast läänes asub muinsusmälestisena riikliku kaitse all olev Baltcepuri linnamägi.
Tupp (täpsustus)
Tupp on mitmetähenduslik sõna.
Tupp on ümbritsev (kaitsev) moodustis v. ese, ümbris, ka kest, kas organismi osal (näit lehetupp) või esemel (mõõgatupp).
Anatoomias
Tupp (ladina vagina) on emasloomade (sh naiste) paaritu sisesuguelund.
Tupe nime kannavad veel:
Silma nägemisnärvil eristatakse:
Ismaeli vaimud
"Ismaeli vaimud" (prantsuse keeles "Les Fantômes d'Ismaël") on Prantsusmaa 2017. aasta draamafilm, mille režissöör on Arnaud Desplechin. Peaosi mängivad Mathieu Amalric, Marion Cotillard, Charlotte Gainsbourg ja Louis Garrel. Film räägib filmitegijast, kelle elu läheb taevasse. Ta on just alustamas oma uue filmi võtteid, kui naaseb tema abikaasa, kes on olnud 20 aastat kadunud. Mees oli veendunud, et naine on surnud.
Tupp (täpsustus)
Taimemorfoloogia
Tupp ehk õietupp on õiekatte välimine ring.
Québeci provintsi haldusjaotus
pisi|Québeci provintsi haldusjaotus Québeci provintsi haldusjaotus hõlmab 17 halduspiirkonda. Neil ei ole oma valitsust, nende ülesanne on korraldada provintsivalitsuse teenuste osutamist, eelkõige regionaalse majandusarengu rahastamist. 2016. aasta Kanada rahvaloenduse andmeil oli provintsi rahvaarv 8 164 361 inimest, maa pindala 1 356 625,27 km² ja rahvastikutihedus 6,0 elanikku ruutkilomeetri kohta.
Ismaeli vaimud
Film "Ismaeli vaimud" esilinastus 2017. aastal Cannes'i Filmifestivali avafilmina.
Filmi hinnangud
Review aggregationi veebileht Rotten Tomatoes andis filmile heakskiitva hinnangu – 61%, mis põhines kaheksateistkümnel hinnangul ja sai tulemuseks 5,9/10. Metacriticu veebileht, mis määrab normaliseeritud hinnangu 100 punkti süsteemis peavoolu kriitikute arvamuse järgi, andis filmile 57 punkti, ja see põhines kümne inimese arvamusel. Kriitikud andsid enamasti "neutraalseid või keskmisi hinnanguid".
Kez
Kez on alevik Venemaal Udmurtias, Kezi rajooni keskus. Asub Lõpi jõe ääres Iževskist 172 km põhja pool.
Kez asutati 1895. aastal raudtee ehitusega seoses, 1942–2008 oli alev.
Kezis on puidutöötlemisettevõtted, piimatoodete tehas ja linavabrik.
Umbes 3/4 elanikest on udmurdid.
Malgas
Malgas on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Overbergi ringkonnas. Malgas asub Breede jõe paremal kaldal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Malgase elanikest värvilisi 50,00%, valgeid 38,64% ja mustanahalisi aafriklasi 11,36%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 72,73% inimesi, inglise keelt 18,18%, koosa keelt 2,27%, ndebele keelt 2,27% ja sotho keelt 2,27%.
Ussimäe tee
Ussimäe tee on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosa Priisle ja Seli asumis.
Tänav algab Narva maanteelt ja lõppeb tupiktänavana.
Ussimäe tee sai nime 18. aprillil 1989.
Levkivtsi (Tultšõni rajoon)
Levkivtsi (ukraina keeles Левківці) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Tultšõni rajoonis. Elanike arv on 928. Pindala on 3,966 km².
Majahaldjad
Majahaldjas on Eesti mütoloogia järgi on igas majas peidus olev haldjas, keda hüütakse majahaldjaks, koduhaldjaks, taluhaldjaks, hoonehaldjaks, majavarjajaks, majavaimuks, isegi majaperemeheks. Majahaldjad asuvad kõigis eluruumides, aga ka väljaspool eluruume: veskis, rehes ja isegi kirikus.
Välimus
Majahaldjas on maja kaitsevaim. Pahadele inimestele ta ei ilmu, headele teeb ta aga head ja kannab nende eest hoolt. Maja endise elanikuna tunneb ta kõiki maja tarvitusi, annab hädaajal head nõu ja abi. Harva näitab ta ennast; kui näitab, siis kas vanamehe ehk naise näol. Maja elaniku surma puhul näitab ta ennast tavaliselt. Tihti nähti teda ainult magades.
Ohverdamine
Ohverdatakse toiduaineid laudile ehk toapeale, aga ka jooki valatakse nurka maha. Ka õlle ehk taari tegemisel ei unustatud majahaldjaid ära, valati neile mõni tilk nurka, senikui märjukest majas leidus.
Adolf Petrovski
Adolf Markovitš Petrovski (1887 Varssavi – 17. september 1937) oli Nõukogude Liidu diplomaat.
Majahaldjad
Rahvalood
Palju lugusid majahaldjatest langeb ühte tondilugudega. Rahvas ei oska tavaliselt nende vahel mingit vahet teha, moondab palju enam liiga sagedasti kõik majavarjajad tigedateks tontideks.
Adolf Petrovski
10. detsembrist 1924 kuni 31. jaanuarini 1930 oli ta Nõukogude Liidu täievoliline esindaja Eestis, 31. jaanuarist kuni 21. detsembrini 1930 Leedus, 21. detsembrist 1930 kuni 1. aprillini 1933 Iraanis ja 1. aprillist 1933 kuni 10. novembrini 1935 Austrias ja Ungaris.
Majahaldjad
Viruskundra
Võru pool ja Setumaal tuntakse viruskundrat. Viruskundra on majahaldjas, kes asub tavaliselt ahju all, harvemini ahju peal ja parsil. Harva tuli ta oma peidupaigast nähtavale, tihti kuuldi aga tema häält. Ta nimega hirmutati lapsi. Jõuluks pandi talle ahju peale mingisugust toitu. Laste suust välja langenud hambad visati viruskundra omaks ahju peale, öeldes: „Viruskundra, säh sulle luuhammas, anna mulle raudhammas!”
Inkvisiitorid
"Inkvisiitorid" on 2022. aasta lõpus valminud Eesti film, mille on lavastanud ja produtseerinud Mart Raukas. Filmi "Inkvisiitorid" maailma esilinastus toimus Asolo Kunstifilmide Festivalil (Asolo Art Film Festival) 15.06.2023.
"Inkvisiitorid" on mitmekihiline intellektuaalne draama/triller, mis on üles võetud Tallinna Dominiiklaste kloostris. Filmi kestus on 63 minutit. Filmi keeled on inglise, soome, vanakreeka ja uuskreeka keeled. Eestikeelsed subtiitrid koostas Linnar Priimägi.
Adolf Petrovski
Arreteeriti 1937. aastal. Lasti maha.
Brigita Pruul
Brigita Pruul (kuni 2020. aasta lõpuni Brigita Murutar; sündinud 9. veebruaril 1997) on eesti poplaulja.
Ta tegi lauljana debüüdi konkursil "Eesti Laul 2014" lauluga "Laule täis taevakaar", mis saavutas finaalkontserdil 7. koha.
Inkvisiitorid
Filmi visuaal lähtub tummfilmi ajastu esteetikast 17. sajandi Madalmaade maalikunsti vaikelude ja nende intiimse valguskäsitluse vaimus. Filmi võtetel kasutati ainult päevavalgust ning õlilampe. Palju tähelepanu pöörati õppejõust peategelase sisemonoloogile. Kuidas kõlab sisehääl? Milline on selle helivärving? Mille poolest erinevad mõttes esitatud küsimused kõnes väljaöelduist? Filmi tempo kooskõlastati kloostri kontemplatiivse õhustikuga ja mõtteprotsessi kiirusega ─ tulemuseks on intellektuaalne tragöödia, mis üldjuhul on aeglasem kui emotsionaalsed reaktsioonid või kehaliigutused.
Sünopsis
Naishumanitaar kasutab oma mõistust ja veetlust pääsemaks dominiiklaste kloostri salaraamatukokku, kus hoitakse vanu käsikirju. Ta tahab päevavalgele tuua ja "kustutada" sinna peidetud eugeenika-alase materjali. Nüüdisaegne "kustutuskultuur" jälitab varjatud ohtlikke ideid, et need ükskord alatiseks välja juurida. Mida sügavamale kaevub peategelane kloostri saladustesse, seda pingsamaks lähevad tema ja kloostri vaimse juhi suhed. Kloostri suletud ossa on peidetud gnostikute altar. Selle altari ketserliku saladuse paljastus vallandab ägeda sõja valguse jõudude ja pimeduse vahel peategelase hinges. Lõpuks, kui peategelane satub ehmatavatele materjalidele, mis räägivad klassikalise kultuuri väljajuurimisest, peab ta langetama otsuse, mis muudab ta elu: Kui tahad rahu, võta omaks ning usu! Kui tahad Tõde järgida, pead otsima! Film vaatleb Euroopa kultuuri ajalugu ja küsib: "Kus on nood inkvisiitorid, kes fanaatilise järjekindlusega on antiigist peale püüdnud "kustutada" klassikalise kultuuri ideaale?"
Brigita Pruul
Ta on töötanud Kanal 2 uudistesaate "Reporter" ilmatüdrukuna ja raadios Elmar.
Inkvisiitorid
Auhinnad ja nominatsioonid
Asolo Kunstifilmide Festival (Asolo Art Film Festival) 40 a. Edizione.
Brigita Pruul
Murutar on õppinud Pärnu Ülejõe Gümnaasiumis, Valtu Põhikoolis ja Tartu Tamme Gümnaasiumis. Õppinud laulu Thea Paluoja laulustuudios ja Ursel Oja laulustuudios ning ukulele- ja klaverimängu Ülenurme Muusikakoolis.
Zapson
Zapson (ukraina keeles Запсонь, ungari keeles Zápszony) on küla Ukrainas Taga-Karpaadi oblastis Berehove rajoonis Kossoni vallas. Zapson asub Ungari piirist ligikaudu kolme kilomeetri kaugusel, Berehovest umbes 15 km loodes.
Brigita Pruul
Ta on tegelenud triatloni ja ratsutamisega.
Isiklikku
Tema vanemad on Alo ja Kati Murutar.
Zapson
Küla on esmamainitud 1271. aastal.
Brigita Pruul
Isiklikku
2017. aastal sündis tema ja Paul Neitsovi tütar Loore.
Zapson
Aastatel 1946–1991 oli küla nimi Zastavne.
Brigita Pruul
Isiklikku
Detsembris 2020 abiellus ta Priit Pruuliga. Paaril on 2022. aastal sündinud tütar Sandra.
Zapson
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel pidas 94,27% Zapsoni elanikest emakeeleks ungari keelt.
Tüvšintögsijn Battšimeg
pisi|Tüvšintögsijn Battšimeg (2012)
Tüvšintögsijn Battšimeg (mongoli keeles Түвшинтөгсийн Батчимэг; sündinud 3. mail 1986 Ulaanbaataris) on mongoli maletaja, naiste suurmeister (2009).
Battšimeg on kahekordne Mongoolia naiste malemeister (2011, 2016). Aastatel 2005–2009 mängis ta Ameerika Ühendriikide eest. 2006. aastal võttis ta osa 64 osavõtjaga USA lahtistest meistrivõistlustest, kus alustas väga hästi – esimese viie vooruga võitis ta kolme suurmeistrit ja tegi viigi Boriss Gulkoga. Ta sai FIDE-lt 2006. aastal naiste rahvusvahelise meistri, 2009. aastal naiste suurmeistri ja 2014. aastal rahvusvahelise meistri nimetuse.
Eesti Õiguskeele Keskus
Eesti Õiguskeele Keskus oli Justiitsministeeriumi hallatav asutus. Asutus loodi 1995 Eesti Õigustõlke Keskusena ja tollal haldas seda Riigikantselei. Asutus lõpetas tegevuse 2005, kui see liideti Justiitsministeeriumiga.
Enne Eesti Euroopa Liiduga ühinemist tegeles Eesti Õigustõlke Keskus eeskätt asjakohaste Euroopa Liidu õigusaktide tõlkimisega eesti keelde, asjakohaste Eesti õigusaktide tõlkimisega inglise keelde, samuti õigusaktidega seotud andmebaasi loomisega.
Eesti Õiguskeele Keskuse põhimääruse järgi oli selle põhiülesanded "Eesti õiguskeele arendamine ja kaitse, õigusterminoloogia korrastamine, õigusaktide eelnõude keeletoimetamise korraldamine ja õigusaktide tõlkimine eesmärgiga aidata kaasa õigusaktide keelelise kvaliteedi tagamisele".
Nino Batsiašvili
pisi|320px| Nino Batsiašvili autasustamine [[naiste maleolümpial Bakuus 2016. aastal]]
Batsiašvili on kahekordne Gruusia naiste malemeister (2015, 2018). Mais 2015 võitis ta Gruusias Tšakhvis toimunud Euroopa naiste meistrivõistlustel hõbemedali.
2016. aastal kvalifitseerus Batsiašvili Euroopa naiste meistrivõistlustel 2017. aastal Teheranis toimunud naiste maailmameistrivõistlustele (64 osavõtjat), kus sai 10. asetuse. Teises ringis kaotas ta Nino Hurtsidzele ja kaheksandikfinaali ei pääsenud. Novembris 2018 Hantõ-Mansiiskis toimunud MM-i turniirile pääses ta FIDE presidendi nominatsiooni kaudu. Teises ringis kaotas ta Zhai Mole ja 16 parema hulka ei pääsenud.
Batsiašvili osales Gruusia naiskonna koosseisus kolmedel võistkondlikel maailmameistrivõistlustel: 2015. aastal Chengdu Shis sai kuldmedali, 2017. aastal Hantõ-Mansiiskis pronksmedali ja 2019. aastal Astanas pronksmedali. Euroopa võistkondlikel meistrivõistlustel Gruusia naiskonna koosseisus sai ta 2015. aastal Reykjaviks hõbemedali ja 2017. aastal Kreetal pronksmedali.
Ta sai FIDE-lt 2004. aastal naiste rahvusvahelise meistri, 2008. aastal naiste suurmeistri, 2013. aastal rahvusvahelise meistri ja 2018. aastal rahvusvahelise suurmeistri nimetuse.
Cildi
Cildi on küla (mazciems) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonna Kazdanga vallas. Asub valla põhjaosas merepinnast 52 meetri kõrgusel, Riiast 175, valla keskusest Kazdangast 5 ja endisest piirkonna keskusest Aizputest 14 kilomeetri kaugusel.
Küla on tekkinud endise Cildi mõisa (Zilden) keskuse juurde. Aastani 2021 kuulus küla Aizpute piirkonda.
2005. aasta seisuga elas külas 17 inimest.
Külas kasvav vaher ümbermõõduga 4 meetrit on looduskaitse all.
Zalisne (Novopskovi rajoon)
Zalisne (ukraina keeles Залісне) on küla Ukrainas Luhanski oblastis Novopskovi rajoonis. Elanike arv on 58. Pindala on 0,74 km².
Christopher B. Balme
Christopher B. Balme (sündinud 16. septembril 1957 Uus-Meremaal) on õppejõud, lavastaja ja teatriteadlane.
Alates 1985. aastast elanud ja töötanud Saksamaal. Ta on 2006. aastast teatritooli õppejõud Müncheni ülikoolis Ludwig-Maximilians-Universität ja 2017. aastast külalisõppejõud Londoni ülikoolis Royal Central School of Speech and Drama.
Haridus
On õppinud Aucklandi, Otago ja Müncheni ülikoolis saksa keelt ja draamat. Doktorikraadi sai Otago ülikoolist.
Teadlasena
Ta on direktor teadusasutuses Centre for Global Theatre History at the Department of Theatre Studies, mis asub Münchenis. Alates 1980. aastatest on tema peamisteks teatrialasteks uurimisprobleemideks olnud koloniaalne ja postkoloniaalne teater. Veel on tema uurimisalasteks teemadeks modernism globaliseeruvas kunstimaailmas; teater ja avalik sfäär; meedia ja etenduskunstide vaheline suhe. 2016. aastal sai ta teadusgrandi "ERC Advanced Grant" oma projektile "Developing Theatre: Building Expert Networks for Theatre in Emerging Countries after 1945".
Loomakliinik
Loomakliinik (ka loomaravila, veterinaarravila) on kliinik, kus ravitakse loomi. Loomakliinik võib olla riiklik või erakliinik.
Lelle rahvamaja
Lelle rahvamaja on rahvamaja Rapla maakonnas Kehtna vallas Lelle asulas. Rahvamaja juhataja on Mariina Madisson.
Loomakliinik
Kliinikutes osutatakse muu hulgas järgmisi teenuseid: ravi, kirurgia, vaktsineerimine, kiibistamine, erinevad diagnostilised uuringud,
Lelle rahvamaja
Rahvamaja asutati 1956.
Pakane (mütoloogia)
Pere
Pakasel on ka kolm poega: noorem Härm, keskmine Kahu, vanem Külm. Suve saadab pakane poegadega puhates mööda seal, kus jää paksemaks minnes paukumisega praguneb ja palgid paukudes lõhkevad. Vahest saadab vana pakane mõnikord noorema poja härma välja vaatama, kuidas maailmas elatakse. Sammub siis härm ainult öösiti edasi ja paneb rohu ja vilja valgesse ehtesse. Sügisel algab keskmise poja kahu tegevus, kes paneb vee ahelasse. Talve tulekuga asub Külm tegevusse. Kui nooremad vennad ainult öösiti rändavad, sammub Külm ühtelugu, ööl ja päeval edasi.
Tegutsemine
Kui pakasetaat ise välja astub, ähkides ja puhkides, habe jääpurikates, lumi rabiseb jalge all, aiateibad pauguvad ees, linnud langevad selja taga surnult maha. Armuheitmata tungib ta inimeste ja looma kallale. Kel iganes võimalik, põgeneb hirmul majasse varjule.Teatakse aga juhtumeid, et pakane inimestele headki teinud: kingib külma tehtud kahju tasumiseks kaks kotti, millest üks sooja, teine külma annab. Tihtipeale ei ilmu pakasetaat oma õigel kujul, vaid võtab enesele tihase kuju, et hõlpsamalt oma kurjust avaldada. Õnneks väsib pakasetaat pea õelustegudest, käänab varsti ümber Turjamaa poole tagasi puhkama. Siis hingab rahvas pakasetaadi puremisest ja pigistamisest pääsedes jälle kergemini.
Eesti parim toiduaine
Eesti parim toiduaine on Eesti uutel toidukaupadel kasutatav kvaliteedimärk. Märgi võib saada Eesti uus toidukaup, mis on oma tootegrupi aastakonkursil valitud parimaks. Kvaliteedimärki annab ja konkurssi korraldab Eesti Toiduainetööstuse Liit. Igal aastal valitakse ka kõikide tootegruppide üldvõitja, mida nimetatakse Eesti parimaks toiduaineks (nt Eesti parim toiduaine 2018).
Ziemciems
Ziemciems on küla (mazciems) Lätis Lõuna-Kuramaa piirkonna Kazdanga vallas. Asub valla põhjaosas merepinnast 58 meetri kõrgusel, Riiast 172, valla keskusest Kazdangast 2 ja endisest piirkonna keskusest Aizputest 9 kilomeetri kaugusel.
Eestkoste (Rooma õigus)
alt=|pisi|[[Rooma riik|Vana-Rooma perekonna hauakivi, Aquincumist (tänapäeva Ungari)]] Eestkoste (ld tutela) Rooma õiguses oli instituut eelkõige vabadele iseseisvatele isikutele (ld persona sui iuris) varahooldusõiguse andmiseks, alaealiste üle anti teatud juhul ka isikuhooldusõigus. Eestkostet sai seada alaealiste laste (ld impuberes) ja naiste üle. Rooma õiguses tunti ka terminit hooldus (ld cura), mis andis samuti õiguse isiku vara puudutavate tehingute järelevalveks ja seetõttu oli sarnane eestkostega. Hooldaja määrati pillajatele ja hullumeelsetele, samuti alla 25-aastastele täisealistele.
Isa enneaegse surma tõttu võis poeg saada vabaks iseseisvaks isikuks, kuid ta oli siiski liiga noor otsuste tegemiseks. Järelevalve vajamise tõttu määrati noorele eestkostja.
Ziemciems
Küla on tekkinud endise Ziemciemsi karjamõisa (Seemzeem) keskuse juurde. Aastani 2021 kuulus küla Aizpute piirkonda.
2005. aasta seisuga elas külas 15 inimest.
Eestkoste (Rooma õigus)
Paljud roomlased püüdsid vältida eestkostjaks olemist, vabandades end välja. Vabandusteks toodi näiteks seda, et ollakse liiga noor või vana, ka füüsilist nõrkust. Eestkostjaks olemisest vabastati ka isikud, kes olid näiteks turu kõrged ametnikud või need, kes olid juba kolmele isikule eestkostjaks.
Eestkoste oli vajalik näiteks mõlemapoolsete kehtivate tehingute tegemiseks. "Digesta". 19.1.13.29: "Kui keegi ostab [midagi] lapseealiselt ilma tema eestkostja nõusolekuta, on leping kehtiv vaid ühepoolselt: sest ostja on lapseealise suhtes kohustatud, aga lapseealine endale kohustust ei võta."
Vicovu de Sus
Vicovu de Sus (saksa keeles Ober Wikow) on linn Rumeenias Suceava maakonnas. Linn asub ajaloolises Bukoviina piirkonnas Ukraina piiri ääres, maakonnakeskusest Suceavast ligikaudu 53 km loodes.
Eestkoste (Rooma õigus)
Nõuded eestkostjale
Eestkostja võis olla isik, kes oli vähemalt 25 aastat vana Rooma kodanik, kes ei olnud sõdur. Eestkostjaks olemine oli üldjuhul meeste kohustus. Naisi ei saanud eestkostjaks määrata, välja arvatud printsipaadi perioodil ja seda juhul, kui nad spetsiaalselt taotlesid keisrilt oma laste eestkostjaks olemist.
Eestkostest vabanemine
Minimaalse õigusvõime kaotamisel (ld capitis deminutio minima) vabanes isik ka eestkostest. "Institutionese". 1.22.4 järgi lõppes peremuutuse korral isiku üle eestkoste (nt onu ei olnud enam onupoja eestkostja) agnaatilise sideme tõttu. Seda kinnitab ka Gaius 1.163: "Kui isal on kaks poega ja ta laseb ühe emancipatio'ga vabaks, ei saa see enam olla teisele seadusjärgseks eestkostjaks, sest agnaatiline side nende vahel on katkenud."
Alaealised poisid vabanesid eestkoste alt, kui nad jõudsid puberteediikka ehk 14-aastasena said neist täiskasvanud. "Digesta" 34.3.28.3 järgi oli Titius [täiskasvanuks saades] teinud testamendi, kus oli muuhulgas välja toodud lause: "Ma tahan, et minu isa Seius oleks vabastatud eestkostja kohustustest".
Vicovu de Sus
Linna haldusalasse kuulub Bivolărie küla.
Arena Națională
pisi Arena Națională (rumeenia keeles: aˈrena natsi.oˈnalə) on avatava katusega jalgpallistaadion Bukarestis, Rumeenias. See avati 2011. aastal algse rahvusstaadioni alal, mis lammutati aastatel 2007–2008. Staadionil korraldatakse jalgpallivõistlusi, sealhulgas Rumeenia jalgpallikoondise kodumänge ja Rumeenia karikafinaali. See on FCSB ja Dinamo București kodustaadion. Staadionil korraldatakse ka muusikaüritusi.
Vicovu de Sus
Asulat on esmamainitud 1436. aastal. 1466. aastal ostis Ștefan cel Mare küla ära ja kinkis selle Putna kloostrile. Linnaõigused sai Vicovu de Sus 2004. aastal.
Suur-Ameerika tänav
Suur-Ameerika tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Tõnismäe, Uue Maailma ja Kassisaba asumis.
Arena Națională
55 634 istekohaga on see Rumeenia suurim staadion. Staadioni on projekteerinud Gerkan, Marg ja Partnerid, staadioni ehitasid Saksa firma Max Bögl ja Itaalia firma Astaldi.
Suur-Ameerika tänav
Tänav algab Pärnu maanteelt, ristub Toom-Kuninga, Koidu ja Endla tänavaga ning lõpeb Luise tänaval. Suur-Ameerika tänav on ligukaudu 850 meetri pikkune. Suur-Ameerika tänava hoonete vahelt suundub põhja poole Tõnismäele Õllepruuli tänav.
Eestkoste (Rooma õigus)
Eestkoste alaealiste ja naiste üle
Noored ei saanud kuni seitsmeaastaseks saamiseni tsiviilkäibest iseseisvalt osa võtta (nt sõlmida lepinguid), neid asendas eestkostja (ld tutor).
Suur-Ameerika tänav
Samas lähedal paiknevad ka Kesk-Ameerika tänav ja Väike-Ameerika tänav
Ajalugu
Tänav sai 1877. aastal nime 18. ja 19. sajandil Suur-Ameerika tänava ja Pärnu maantee nurgal asunud võõrastemaja-kõrtsi America (Ameerika) järgi. Saksakeelne nimekuju oli Grosse Amerikastrasse ja venekeelne Большая Американская улица. On esinenud ka nimekuju Ameerika tänav.
1939. aastal sooviti tänava nime vahetada Raja tänavaks.
27. juuni 1950 sai tänava nimeks Komsomoli tänav. Oma ajaloolise nime sai tänav tagasi 18. oktoobril 1991.
9. märtsil 1944 toimunud Tallinna pommitamise tagajärjel hävis suur osa Suur-Ameerika tänava omaaegsest hoonestusest. Väike-Ameerika ja Suur-Ameerika tänava omaaegne ristumiskoht asus aga nüüdisaegsest tublisti rohkem Tõnismäe poole, pärast sõda ehitatud Pärnu maantee 48 viiekorruselise elumaja kohal. Enne Teist maailmasõda kulges Suur-Ameerika tänav siis Tõnismäe tänava otsast risti üle 1950. aastate lõpus ehitatud Tõnismäe reaalkooli hoone ala. Omaaegsest Suur-Ameerika tänava algusest on säilinud Pärnu maantee uute majade hoovis vaid elumaja aadressiga Suur-Ameerika 4.
Tyszkiewicz
pisi|Tyszkiewiczide vapp Tyszkiewicz on Poola aadlisuguvõsa, mis pärineb Ruteeniast Leedu suurvürstiriigi aegadest.
Suur-Ameerika tänav
Ajalugu
2015 suvel sai Suur-Ameerikast esimene tänav Tallinnas, kuhu on paigaldatud valgusfoor, kus on võimalik tuli puldist roheliseks muuta ehk liiklus vajadusel seisata, ning need puldid on antud üksnes kiirabi sõidukitesse. Foor asub Suur-Ameerika ja Toom-Kuninga ristil.
Jordan Beyer
Louis Jordan Beyer (sündinud 19. mail 2000 Kempenis) on Saksamaa jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis Burnley.
Aastatel 2012–2015 kuulus ta Düsseldorfi Fortuna noortesüsteemi. Seejärel liitus ta Mönchengladbachi Borussiaga, mille põhimeeskonnas debüteeris ta Saksamaa kõrgliigas hooajal 2018/19. Hooaja 2019/20 teises pooles oli ta laenul Saksmaa esiliigaklubis Hamburger SV.
2022. aasta septembris läks Beyer Mönchengladbachi Borussiast laenule Burnleysse. 14. jaanuaril 2023 lõi ta Inglismaa esiliigamängus Coventry City vastu oma profikarjääri esimese värava. Hooajal 2022/23 võitis ta Burnleyga Inglismaa esiliigasse, misjärel tõusti Premier League'i. 2023. aasta mais sõlmis Beyer Burnleyga püsiva nelja-aastase lepingu.
Aastatel 2015–2023 mängis Beyer Saksamaa noortekoondistes.
Tyszkiewicz
Suguvõsa valdusi:
Eestkoste (Rooma õigus)
Eestkoste alaealiste ja naiste üle
Rooma vanimal ajal oli ka täisealiseks saanud naine teovõimetu ja lähima meesliinis oleva võimusugulase ehk agnaadi (ld tutela legitima) eestkoste all. Kui noor naine jõudis puberteediikka, ei lõppenud eestkoste tema üle. Eestkostetavad naissoost isikud, kes polnud ei isa ega abikaasa võimu all, olid alati igavese eestkoste all. Hiljem olukord muutus ja naissoost isikud vajasid eestkostjat ainult teatud tsiviilkäibega seotud tehingute tegemiseks.
Arena Națională
Arena Națională on UEFA neljanda kategooria staadion, kus toimus 2012. aasta UEFA Euroopa liiga finaal ja võõrustati matše UEFA Euro 2020-l.
Mäluketas
Mäluketas (inglise RAM drive) ehk virtuaalketas on muutmälu osa, mida operatsioonisüsteem kohtleb teisese mäluna. Mäluketas pole tegelikult ketas, vaid osa mälust, mida vastava draiveri (RAMDRIVE.SYS või VDISK.SYS) mällulaadimise järel on võimalik kasutada kui ketast. See tähendab, et mäluketas on sisuliselt arvuti mälu ja on seetõttu kiireim võimalikest ketastest. Virtuaalketta suurus sõltub kasutaja soovist ja arvuti mälumahust.
Moor (perekonnanimi)
Moor on perekonnanimi.
Mäluketas
Kiirus
pisi|HDD, SSD ja mäluketta kiiruste võrdlus Mäluketta kiirused on üldiselt kordades suuremad teiste arvuti ketta kiirustest. Kiirusevahe kõvaketta ja mäluketta puhul võib olla viiekümnekordne. Selline kiirusevõit on saavutatav, sest ligipääsu aeg on muutmälul väiksem ning andmete läbilaskvus on väga suur.
Moor (perekonnanimi)
2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Moor 322 inimesel: 170 mehel ja 152 naisel. Perekonnanimede levikult oli Moor meeste puhul 387. kohal ja naiste puhul 513. kohal. Nimi on levinuim Lääne-Viru maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 9,87.
Mäluketas
Kiirus
Muutmälu andmete läbilaskevõime on piiratud muutmälu kiirusega, andmesiini kiirusega ja arvuti protsessori kiirusega. Teistel kettamäludel on aga veel rohkem piiranguid, näiteks ühenduste näol, mille kaudu ketas on arvutiga ühendatud. Selleks võivad olla näiteks IDE, SATA, USB ja Firewire ühendused. Selle piiranguga käivad kaasas ka mehaaniliste osade liikumiskiiruste piirangud. Kas või kõvaketta lugemispea liikumiskiirus on piiratud.
Atagün Yalçınkaya
Atagün Yalçınkaya (sündinud 14. detsember 1986; Ankara) on Türgi endine poksija.
Yalçınkaya sai helveskaalus (kuni 48 kg) 2004. aasta Ateena olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Yan Barthelemíle (Kuuba).