cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Johannes Aia
Langes lahingus.
Back to Bedlam
Back to Bedlam on Inglise laulja James Blunti debüütalbum, mis ilmus 2004. aastal.
Rakvere tänav (Narva)
[[Narva Jumalaema Narva pühakuju kirik|pisi]] Rakvere tänav on tänav Narvas Sutthoffi ja Vanalinna linnaosa piiril ning Kalevi ja Pähklimäe linnaosas.
Tänav koosneb kahest lõigust. Esimene lõik algab Jõe tänavalt, ristub 1. Jõe, Tolli, Sepa, Jõesuu, Juhhanovi ja Puškini tänavaga, Kangelaste prospektiga, 4. Rohelise tänavaga ning lõpeb 5. Rohelise tänavaga ristudes. Selle lõigu pikkus on 1900 m. Teine lõik algab Rahu tänavalt, kulgeb lääne poole ja lõpeb Äkkeküla teega ristudes. Lõigu pikkus on 530 m.
Hoonestus
Aadressil Rakvere tänav 39 asub Narva Jumalaema Narva pühakuju kirik.
Ajalugu
Samas kohas oli vana tee, mis viis Peterburist Tallinna ja oli tuntud Tallinna maantee (vene keeles Ревельский тракт) nime all. Seda on kujutatud 1856. aasta Narva eeslinna plaanil. 1900. ja 1905. aasta linnaplaanidel on see Wesenbergi tänava (vene keeles Везенбергская улица) nime all. 1912., 1927. ja 1940. aasta linnaplaanidel on tänava nimi Rakwere uulits ehk Rakvere tänav. See algas Narva jõe kaldalt ning ristus Sepa, Surnuaia, Aleksandri, Tapamaja, Posti ja Rohelise (majad 1–11) tänavaga. Rakvere tänavast põhja pool hoonestus puudus, seal olid vaid linna karjamaad, kalmistud ja tapamaja.
Aleksander Veelma
Aleksander Veelma (21. märts 1900 Jamburg – 10. jaanuar 1990 Ottawa) oli Eesti sõjaväelane (kapten).
Teenis Kaitseliidu Viru malevas.
Tšehhi Vabariigi peaministrite loend
Selles loendis on toodud iseseisva Tšehhi Vabariigi peaministrid alates selle loomisest 1. jaanuaril 1993.
Valitsemisaegade osaline kattumine tuleneb sellest, et presidendi poolt uue peaministri ja uue valitsuse ametisse nimetamise vahelisel ajal on riigil formaalselt kaks peaministrit. Uus peaminister tegeleb sel ajal ainult valitsuskabineti moodustamisega.
Juribei (Gõda poolsaar)
Juribei (Юрибей) on jõgi Jamali Neenetsi autonoomses ringkonnas Gõda poolsaarel.
Jõe pikkus on 479 km, valgla pindala on 11 700 km². Suubub Kara mere Gõda lahte. Kohati on jõesäng väga looklev, jõgikonnas on palju järvi. Toitub peamiselt lumesulamisveest, oktoobrist kuni juunini on kaetud jääga.
Kari Aronpuro
pisi|Kari Aronpuro (2011)
Kari Kalervo Aronpuro (sündinud 30. juunil 1940 Tamperes) on soome luuletaja.
Tema esimene luuleraamat "Peltiset enkelit" ('plekkinglid') ilmus 1964. aastal. Järgmisel aastal ilmunud kollaažromaan "Aperitiff – avoin kaupunki" sai suure tähelepanu osaliseks.
Aronpuro on pälvinud kirjandusauhindu, sealhulgas Runebergi auhinna (1987).
Eesti keeles on Aronpuro luulet ilmunud kogumikus "Kümme nüüdissoome luuletajat" (1991).
Poolmetallid
Poolmetallid ehk metalloidid on metallide ja mittemetallide kõrval üks kolmest suurest elementide rühmast, mis erinevad üksteisest ionisatsiooni ja keemilise sidemega seotud omaduste poolest.
Poolmetallide eristamiseks metallidest pole kindlaid viise. Kuid erinevalt metallidest on enamik poolmetalle mitte juhid, vaid pooljuhid.
Tāloqān
Tāloqān (varem eesti keeles Talukan) on linn Afganistanis 250 km kaugusel pealinnast Kabulist, Takhāri provintsi halduskeskus.
Kõrgus merepinnast on 796 m.
Elanike arv on 35 900 (2004). 1979. aasta andmetel oli elanike arv 17 900.
Lennujaam.
Põllumajandussaaduste ja karjaturg. Käsitöönduslik kangakudumine.
Läheduses kaevandatakse kivisoola.
Eesti Üliõpilaste Selts
EÜS loeb enda tegevuse alguseks 1870. aastat. Pärast Eesti okupeerimist Nõukogude Liidu poolt 1940. aastal suleti kõik üliõpilasorganisatsioonid ja EÜS jätkas tegevust põranda all. Alates 1945. aastast tegutses EÜS avalikult paguluses (Rootsis, Saksamaal, Austraalias, Suurbritannias, Kanadas, USAs ja Argentinas). 1988. aastal taastati Eesti Üliõpilaste Seltsi tegevus Tartus.
1881. aastal valiti lipuvärvideks sinine, must ja valge. 4. juunil 1884 õnnistati lipp sisse Otepää kiriklas ja seda loetakse Eesti lipu sünnikuupäevaks. Algne EÜSi lipp on säilinud ja hoiul Eesti Rahva Muuseumis.
EÜSil on sõpruslepingud Pohjois-Pohjalainen Osakunta, Etelä-Pohjalainen Osakunta, Vasa nationi, Austrumsi ja korporatsioon Fraternitas Lataviensisega.
Eesti Üliõpilaste Seltsi nimetus inglise keeles on Estonian Students' Society, saksa keeles Verein Studierender Esten ja ladina keeles Societas Studiosorum Estonorum.
Ajalugu
thumb|250px|EÜS-i maja Tartus, [[Tõnissoni tänav 1]]
Sümboolika
pisi|EÜSi lipp EÜSi kõige tuntumaks sümboliks on tema sinimustvalge lipp, mis pühitseti 4. juunil 1884 Otepää pastoraadi saalis. Värvide tähendust on seletatud järgmiselt:
Praegune EÜSi vapp pärineb korporatsiooni Fraternitas Viliensis asutamise aegadest. Vapi ülemisel vasakpoolsel valgel väljal on lahtine raamat pealkirjaga CARPE DIEM (kasuta päeva). Kõrvalväljal paiknesid asutatava korporatsiooni värvid. Alumisel vasakpoolsel väljal on rukkivihud ning all paremal on sirkel koos kahe ristatud rapiiriga. Alumist osa vapist piirab tammepärg, mille ümber põimitud lindil on esitähed ladinakeelsest lausest FORTITER IN RE, SUAVITER IN MODO (põhimõttes kindel, käitumises tagasihoidlik).
Muude välismärkide hulka kuuluvad veel värvitekkel, värvilint, värviripats, rinnamärk ja sõrmus. Eraldi teklit kannavad kuldrebased ja noorliikmed.
Liikmeskond
pisi|Eesti Üliõpilaste Seltsi liikmeid 2018. aasta vilistlaspäeval
Võõrpuu
Võõrpuu on nimetus nendele mingis paigas kasvavatele puuliikidele, mis pole pärismaised.
Eestis on enamkasvatatavateks võõrpuuliikideks lehised, harilik hobukastan, suurelehine pärn, nulud jt.
Abel Pihu
Teenis 1. Diviisi laatsaretis.
Arreteeriti NKVD poolt 14. juunil 1941 Narvas.
Mirnõi (Arhangelski oblast)
Mirnõi on kinnine linn Venemaal Arhangelski oblastis. Linn asub rajoonikeskusest Plessetskist umbes 4 km kaugusel.
Mirnõis asub Plessetski kosmodroom. Suletud ala pindala koos kosmodroomi ja seda ümbritseva metsamassiiviga on kokku 1762 km2.
Mirnõis asuvad sõjaväebaasid, umbes 3 km kaugusele jääb Plessetski sõjaväelennuväli. Plestsõ järve kaldal asub nõukogude ajal kosmonautidele ehitatud hotell.
Welcome to the Black Parade
"Welcome To The Black Parade" on esimene singel ja viies lugu My Chemical Romance'i kolmandalt stuudioalbumilt "The Black Parade". Laul ilmus CD-na 9. oktoobril 2006.
See on bändi üheksas singel. Sellest laulust sai nende esimene singel, mis jõudis Suurbritannia singlite müügiedetabelis esikohale 15. oktoobril 2006 ning püsis seal kaks nädalat. See on kõige rohkem alla laaditud rokklaul 2006. aastal.
Võrumaa metsavennad
Erinevate allikate kohaselt oli Võrumaal metsavendi rohkem kui teistes Eesti maakondades.
Rõuge vald
pisi|Mälestuskivi [[Lükka punkrilahingus langenud metsavendadele]] Rõuge valla ja üldse Võrumaa üks tuntumaid metsavendi oli Auleid Toomsalu. Ta tegutses koos oma metsavendade salgaga Võrumaa lääneosas Rõuge ümbruses. Toomsalu oli pärit vaesest perest, tema isa oli osa võtnud Eesti Vabadussõjast ja tasuks selle eest sai pere omale talu. Kui algas Vene okupatsioon, hoidus Auleid mobilisatsioonist Nõukogude armeesse, ning läks end metsa selle tõttu varjama. Naine, kes oli kunagi Auleidi tahtnud, aga tema poolt ära põlatud, läks julgeolekusse ja rääkis, kus Auleid koos oma salgaga end varjab. Auleidi mindi ümber piirama, kuid sai sealt välja. Ta lõi paljudes Võrumaa ja Põhja-Läti kohtades lahinguid. Auleid sai teada, et külapoodi on tulnud suures koguses kaupa ja läks seda röövima, samal ajal varitses teda julgeolekusõdurid. Jälle sai Auleid ilma kaotusteta põgenema. Ta sai kogu Võrumaal väga tuntuks.
Sõmerpalu vald
Lahingust võttis osa 7 metsavenda. Grupis oli viis meest ja 2 naist. Julgeoleku sõdureid oli aga palju rohkem, täpne arv on teadmata. Lahing kestis 7 tundi, aga kuna lahingu lõpus lõppes metsavendadel laskemoon ja julgeolekusõdurid kasutasid leekkuule, süttis maja põlema. Kaks metsavenda said surma lahingu käigus, ülejäänud põlesid majja sisse.
Toivo Lehtisalo
Toivo Vilho Lehtisalo (kuni 1906. aastani Löfgren; 16. juuni 1887 Pöytyä – 8. august 1962 Helsingi) oli soome keeleteadlane ja etnoloog. Tema põhiliseks uurimisteemaks olid samojeedi keeled.
Võrumaa metsavennad
Sõmerpalu vald
Põlenud maja ahjulõõrist leiti kiri, kus oli tekst:
Saika
pisi|Saikal langenud metsavendade mälestuskivi Misso valla kõige suurem ja verisem lahing metsavendade ja julgeoleku vahel oli Saika punkrilahing, mis toimus Saika küla metsas 7. märtsil 1951.
Toivo Lehtisalo
1911–1912 oli Toivo Lehtisalo uurimisretkel neenetsite juures. Ta uuris neenetsi keele tundramurret. 1914. aastal tegi ta uurimisretke Obi jõe äärde neenetsi keele metsamurde kõnelejate juurde. Nende reisidel pani ta kirja sõnavara ja tekste rohkem kui viiekümnelt keelejuhilt. 1936. aastal ilmus temalt põhjalik uurimus uurali keelte algsetest tuletusliidetsest "Über die primären ururalischen Ableitungssuffixe". Lehtisalo avaldas ka rohkesti enda ja Matthias Alexander Castréni kogutud samojeedi keeleainestikku. 1940. aastal avaldas ta Castréni neenetsi ja sölkupi rahvaluuletekstid ("Samojedische Volksdichtung"). 1947. aastal ilmus Lehtisalo enda neenetsi rahvaluuletekstide kogu "Juraksamojedische Volksdichtung". Lehtisalo peateos neenetsi keele sõnaraamat ("Juraksamojedisches Wörterbuch") avaldati 1956. aastal. Samojeedi keeleainestiku kogu "Samojedische Sprachmaterjalen" tuli trükist 1960. aastal.
1959. aastal ilmus Toivo Lehtisalo reisikirjade raamat "Tundralta ja taigasta".
Võrumaa metsavennad
Saika
Lahingust võttis osa 8 metsavenda ja mitu veoautotäit julgeolekumehi. Julgeolekumehed olid Vastseliina alevikust ja tulid punkrit vallutama kahelt poolt. Mauri külast suunaga Saikale ja Rebäse külast suunaga Saikale.
Rünnatavas punkris olid metsavennad: Lembit Tullus, Rudolf Tomba, Roland Uibo, Evald Keir, August Kuus, Richard Vähi, Voldemar Visk ja Raimund Pild.
Julgeoleku mehed olevat läinud metsa mitme veoautoga ja tulnud tagasi vaid ühe veoauto täie meestega. Julgeolek kaotas umbes 30 meest surnute või haavatutena. Langenud metsavennad viidi julgeoleku kuuri, kus omakseil kästi tulla neid tuvastama. Metsavennad maeti Vastseliina lähistele sohu.
August Kuus ja Richard Vähi suutsid ennast kaks aastat veel varjata, kuni langesid samuti verises lahingus Puutli küla juures.
Langenud julgeolekusõdurid aga maeti Eestis eri kohtadesse laiali, et jätta mulje, et neid sai surma väga vähe.
Rebäse
Enne Saika punkrilahingut piirati ümber ka kolm Rebäse külas varjuvat metsavenda. Kuna nendel metsavendadel puudus praktiliselt relvastus ja laskemoon, andsid nad ennast ilma vastupanuta julgeoleku kätte vangi.
Vastseliina vald
Vastseliina valla kõige suurem Puutli punkrilahing toimus 29. märtsil 1953 Võru maakonnas Vastseliina vallas. Loosi ja Puutli küla lähedal metsas punkris varjasid end 1953. aastani kaheksa metsavenda (viis meest ja kolm naist).
Lahingus hukkusid metsavennad Richard Vähi, Karl Kaur, August Kuus, August Kurra, Leida Grünthal, Endel Leimann, Lehte-Kai Ojamäe ja Ilse Vähi. Haavata saanud metsavennad lasid end granaadiga õhku, et vältida vaenlase kätte langemist.
Julgeolekujõudude kaotused olid aga palju suuremad. Nad kaotasid 20 meest surnutena ja haavatutena. R. Vähi ja A. Kuus olid osalenud 7. märtsil 1951 ka Saika punkrilahingus, pääsedes sealt aga minema. Pärast lahingut punker põletati julgeoleku poolt. Langenud metsavennad viidi äratundmiseks julgeolekusse ja maeti hiljem Ristimäe metsa sooserva.
Selles punkris langenud metsavendadele on püstitatud ausammas ja igal aastal korraldab mälestusürituse Kaitseliit.
Mineraal
pisi|Erinevad mineraalid Mineraal on kindla, kuid mitte fikseeritud keemilise koostise ja enamasti kristallilise struktuuriga looduslikult esinev anorgaaniline tahke aine. Mineraali mõiste ei ole siiski selgepiiriline: ükski mainitud tunnustest ei ole mineraalidele alati kohustuslik.
Mineraale eristab kivimitest see, et neil on kindel või kindlates piirides muutuv keemiline koostis. Kivimid koosnevad mineraalidest. Erandjuhtudel võib kivim koosneda vaid ühest mineraalist, näiteks lubjakivi, mis koosneb kaltsiidist. Mineraalid on homogeensed. See tähendab seda, et mehaaniliselt saab neid jaotada vaid väiksemateks mineraaliteradeks.
Mineraal peab esinema looduses. Näiteks tööstuslikult toodetud teemante ei loeta mineraalide hulka kuuluvaiks.
Tavaliselt peetakse mineraalidele kohustuslikuks kindlat kristallistruktuuri. Siiski peetakse mineraaliks ka opaali, mis on amorfne aine ehk väga viskoosne vedelik.
Mineraalid peavad olema tahked. Vedel vesi ei ole mineraal, kuid jää täidab kõik mineraalidele esitatavad tingimused.
Mineraale uurivat teadusharu nimetatakse mineraloogiaks.
Mineraalide struktuur
Mineraalid koosnevad keemilistest elementidest ja nende ühenditest, mida hoiavad koos keemilised sidemed. 90% mineraalidest on seotud iooniliste sidemetega, ülejäänud on seotud kovalentse või metallilise sidemega. Enamiku mineraalide struktuuris on esindatud mitu sidemeliiki.
Mineraali keemiline valem on sageli kindlates piirides muutuv. Sel juhul on tegemist isomorfismiga: elemendid asendavad üksteist kristallstruktuuris. Seega muutub isomorfismi korral mineraali koostis, kuid mitte struktuur.
Mineraali kristallstruktuuri muutumist sama koostise juures nimetatakse polümorfismiks. Polümorfsed on näiteks teemant ja grafiit.
Mõnikord võivad aatomid ja ioonid paikneda korrapäratult. Selliseid mineraale nimetatakse amorfseteks. Amorfne mineraal on näiteks opaal.
Kristallide kuju
Kristalli väliskuju kordab tema siseehituse ehk kristallistruktuuri kuju. Kristallide väliskuju iseloomustatakse näiteks järgmiste sõnade abil:
Kristallidel on 32 lihtvormi. Nende omavahelisel kombineerimisel saame praktiliselt lõputu hulga erineva kujuga mineraale.
Kristalliagregaatide kuju
Kristalliagregaadid on üksteisega korrapäratult kokkukasvanud mineraalid.
Levinumaid agregaate:
Peitkristalseteks nimetatakse agregaate, milles mineraali terasuurus on alla 0,1 mm (alla inimsilma lahutusvõime).
Mineraalide teke
Mineraalide teket jaotatakse sarnaselt teiste geoloogiliste protsessidega endogeenseks ja eksogeenseks. Maakoore osa maapinnast kuni põhjavee alumise piirini nimetatakse eksosfääriks ja seal kulgevaid protsesse eksogeenseiks.
Endogeensed mineraalitekke protsessid
Endogeensete mineraalide lähteaineks on magma, milles keemilised elemendid ja ühendid esinevad gaasilises, tahkes ja vedelas faasis. Magmas levinud keemilised elemendid, nende sisalduse vähenemise järjekorras on O, Si, Al, Mg, Fe, Ca, Na ja K. Räni ja hapnik on ainsad elemendid, mis esinevad kõigis tardkivimeis. Erinevad mineraalid kristalliseeruvad magmast erineval temperatuuril. Seda protsessi kirjeldavat skeemi nimetatakse Boweni skeemiks.
Endogeenseid mineraalitekke protsessid jagunevad pneumatolüütiliseks, hüdrotermaalseks ja moondelisteks.
Eksogeensed mineraalitekke protsessid
Eksogeensete mineraalide tekkele teeb enamasti teed füüsikaline murenemine ehk rabenemine, mis küll ei tekita uusi mineraale, kuid peenestades materjali teeb hõlpsamaks selle porsumise ehk keemilise murenemise. Porsumise käigus tekivad mineraalidest uued mineraalid, mis on antud tingimustes vastupidavamad. Tähtsamad porsumise alaliigid on: oksüdeerumine, hüdrolüüs, hüdratatsioon, karbonatiseerumine ja sulfaadistumine. Kerglahustuvad leelis- ja leelismuldmetallide ühendid kantakse põhjaveega murenemispaigast minema. Rasklahustuvad alumiiniumi, raua, räni jne ühendid aga ladestuvad murenemispaigas, moodustades murenemiskooriku. Endogeense tekkega mineraalide vastupidavus murenemisele on vastupidine Boweni skeemi kristalliseerumisjärjekorrale. Seega on näiteks oliviin kergemini murendatav kui päevakivid, millest omakorda on kvarts vastupidavam.
Mineraalide omadused
Mineraali omadused on konkreetsele mineraalile iseloomulikud tunnused, mis aitavad teda identifitseerida.
Värvus
pisi|[[Kaltsedon]] Värvuse määrab mineraalilt peegeldunud või selle läbinud valguse spekter. Värvus ei ole enamasti hea tunnus mineraali määramiseks, sest üks mineraal võib esineda väga erivärvilisena. Näiteks kaltsedon on tavaliselt helesinist värvi, kuid ta võib olla ka näiteks punane.
Mineraali värvusest vähem varieerub tema kriipsu värvus. Kriipsu all mõistame siin mineraaliga keraamilise plaadi peale tõmmatud joont. Joon ei ole mitte kriimustus plaadil, vaid selle mineraali puru, millega joont tõmmatakse. Näiteks hematiit jätab alati punakaspruuni kriipsu, rohekaskollase pinnaga püriit (kassikuld) rohekasmusta kriipsu. Puru tekib sellepärast, et keraamiline plaat deformeerib mineraali, millega joont tõmmatakse. Keraamilise plaadi kõvadus on Mohsi skaalal 6, seega ei saa kriipsu tõmmata mineraaliga, mille kõvadus seda väärtust ületab, sest ei ole võimalik deformeerida plaadist kõvemat mineraali.
Tihedus
Tihedus sõltub mineraali moodustavate elementide aatommassidest ja osakeste tihedusest kristallstruktuuris.
Mineraalide tiheduse hindamiseks kasutatav mõõtühik on g/cm³.
Kõvadus
pisi|[[Teemant]] Kõvadus on mineraali vastupanuvõime välisele deformeerivale mõjule. Suurema kõvadusega mineraaliga saab teisi mineraale kriimustada. Sel põhjusel kasutatakse klaasinugade ja hambapuuride valmistamiseks teemanti, mis on kõige kõvem mineraal. Kõvadus sõltub mineraali keemilistest sidemetest.
Absoluutse ehk mikrokõvaduse mõõtühik on kg/mm²
Suhtelist kõvadust mõõdetakse Mohsi skaalal.
Läige
Läige tekib mineraali tasaselt pinnalt peegeldunud ja hajunud valgusest.
Läige sõltub mineraali absorptsioonist ehk valguse neeldumisest, läbipaistvusest, murdumisnäitajast ja pealispinna omadustest. Mõju on ka kivi värvusel.
Eristatakse metalset ja mittemetalset läiget, nende vahele jääb veel ka poolmetalne läige. Mittemetalne läige jaotub omakorda mitmeks eri tüüpi läikeks. Murdepindadel enamasti läige puudub. pisi|[[Püriit]] Näited:
Läbipaistvus
Mineraal on läbipaistev, kui osa temale langenud valgusest läbistab mineraali. Läbipaistvus sõltub pealelangeva valguse intensiivsusest.
Läbipaistvad mineraalid on näiteks teemant ja haliit ehk kivisool.
Murdepind
Murdepind määratakse mineraali ebatasase pinna kuju järgi, mis tekib mineraali purustamisel või murdmisel. pisi|[[Magnetiit]] Murdepind võib olla:
Lõhenevus
Lõhenevus on mineraalide omadus laguneda löögi toimel tasaste pindadega kildudeks. Lõhenevus sõltub mineraali keemilistest sidemetest. Mineraal lõheneb sealt, kus side on kõige nõrgem. Ülihea lõhenevusega on näiteks muskoviit ja teise vilgud.
Murre on mineraalide omadus laguneda löögi toimel ebatasaste pindadega kildudeks. Murre on omane neile mineraalidele, mille keemilised sidemed on igas suunas võrdse tugevusega. Lõhenevus puudub näiteks kvartsil.
Et kovalentne side on tugevam kui iooniline, on kovalentsete sidemetega mineraalide lõhenevus halvem ehk murdepind on krobelisem.
Muud omadused
pisi|[[Haliit]] Peale ülalpool nimetatute on veel omadusi, mida ei ole nii lihtne iseloomustada, kuid mis võivad aidata teatud mineraale identifitseerida:
Mineraalide klassifitseerimine
Mineraale klassifitseeritakse tavaliselt kas väliskuju ehk haabituse ehk süngoonia, koostise, tekke, omaduste vms alusel. Näiteks saab mineraale jaotada järgmiselt:
Idempotentsus
Idempotentsus on binaarse tehte * omadus, mis väljendub samasusena
või unaarse tehte ehk ühe muutuja funktsiooni f omadus, mis väljendub samasusena
Ilma prognoosimine
Ilma prognoosimine on teaduslikult põhjendatud ilma ennustamine. Ilma prognoosimisega tegeleb sünoptiline meteoroloogia. Ilma prognoosid koostab arvuti. Prognoosimudelite aluseks on ilmavaatlusandmed, mis on kogutud erinevaid mõõtetehnikaid kasutades.
Mõõtetehnikad
Ilma prognoosimisel kasutatakse mitmeid tehnikaid, neist tuntumad on mõõtmised maapinnal, aeroloogilised mõõtmised, kaugsondeerimine ja hüdroloogilised mõõtmised.
Mõõtmised maapinnal
Maapinnal mõõdetakse temperatuuri, tuult, sademeid, õhuniiskust ja päikesekiirgust. pisi|Psühromeetrionn Õhutemperatuur on õhu kui loodusliku keha soojusaste. Õhutemperatuuri mõõtmise koht asub 2 meetri kõrgusel maapinnast, eemal puudest ja muudest takistustest ning tuultele ja päikesele avatud kohas. Õhutemperatuuri registreeritakse ööpäevaringselt igal täistunnil psühromeetri abil. Temperatuurisensorid ja termomeetrid paiknevad psühromeetrionnis või spetsiaalses kilbis, kaitseks otsese päikese­kiirguse ja atmosfäärinähtuste eest. Kaitsekilp ja onn on ülekuumenemise vältimiseks valget värvi ja ventilatsiooniga. Mõõdetakse õhutemperatuuri vaatluse ajal, maksimaalset ja minimaalset õhutemperatuuri kahe vaatluse vahel. Õhutemperatuur registreeritakse 0,1 ºC täpsusega. Maapinna temperatuuri mõõtmine toimub sensoritega, mis on pidevas kontaktis maaga.
Negatiivne tulumaks
pisi|Milton Friedman Negatiivne tulumaks on fiskaalpoliitiline lahendus, millega saab lahendada maksumaksjate toimetuleku probleemi. Kui riigis on sätestatud minimaalset toimetulekut kindlustav summa, siis võib maksuamet kanda neile, kelle deklareeritud sissetulek on sellest summast väiksem, nimetatud summast puudujääva summa. Kui maksumaksja tulud ületavad seda, siis tasub ta tulumaksu tavapärases korras.
Ilma prognoosimine
Mõõtmised maapinnal
Sademeteks nimetatakse maapinnale langevat vett vedelas või tahkes olekus ja ka kondensatsiooni produkte. Sademete puhul mõõdetakse nende hulka ja intensiivsust. Sademete hulga all mõeldakse sademe kihi paksust eeldusel, et see ära ei imbu. Sademete intensiivsuse all mõeldakse, aga sademete hulka ajaühikus. Sademeid mõõdetakse 1,5 meetri kõrguselt ja iga 10 minuti järel.
Negatiivne tulumaks
Negatiivne tulumaks on alternatiiv hajutatud sotsiaalhooldus- ja kindlustuse süsteemile, tingimusteta põhisissetuleku, kodanikupalga ja kopteriraha lahendustele.
Ilma prognoosimine
Mõõtmised maapinnal
Õhuniiskus on õhus olev veeauru sisaldus. Õhuniiskus on tihedalt temperatuuriga seotud. Mõõdetakse absoluutset niiskust, suhtelist niiskust, eriniiskust, veeauru rõhku ja kastepunkti. Kõige tihedamini mõõdetakse suhtelist niiskust ja kastepunkti. Õhuniiskust mõõdetakse elektrilise sensoriga 2 meetri kõrguselt koos temperatuuriga.
Negatiivne tulumaks
Ajalugu
Milton Friedman (1912–2006), Ameerika majandusteadlane, sõnastas negatiivse tulumaksu kontseptsiooni 1970. aastatel. 1980. aastatel propageeris ta seda ideed televisiooni saatesarjas "Free to Choose". Ta leidis, et sellise lahendusega saaks asendaks kõiki juba olemasolevaid kulukad ja/või ebaefektiivsed hoolekandeprogrammid.
Richard Nixon (1913–1994), Ameerika Ühendriikide president aastatel 1969–1974, tegi 1971 ettepaneku reformida hoolekandepoliitikat ja juurutada negatiivse tulumaksu lahendus, kuid Kongress ei kinnitanud seda projekti. Selle asemele kehtestati täiendav turvatulusüsteem, mis tagas eakatele ja puudega inimestele garanteeritud sissetuleku.
Rohelise Partei üheks põhilubaduseks Ameerika Ühendriikides 2010. aasta valimiskampaanias oli negatiivset tulumaksu kehtestamine riigis.
Ilma prognoosimine
Aeroloogilised mõõtmised
Aeroloogilises mõõtmises kasutatakse pilootpalli ja raadiosondi.
Negatiivne tulumaks
Ajalugu
Austraalia Piraadipartei üheks programmiliseks lubaduseks oli negatiivset tulumaksu kehtestamine riigis.
Ilma prognoosimine
Aeroloogilised mõõtmised
Pilootpalliga mõõdetakse tuule suunda ja kiirust ülemistes õhukihtides. Pilootpall on nagu tavaline õhupall, aga see on täidetud vesinikuga. Pilootpall lastakse õhku ja seda jälgitakse teodoliidi abil. Pilootpalli vaatlused sõltuvad ilmast ja neid ei ole võimalik alati teha.
Raadiosondi vaatluseks nimetatakse meteoroloogiliste elementide mõõtmisi ülemistes õhukihtides. Mõõdetakse õhurõhku, temperatuuri, niiskust ning tuule suunda ja kiirust. Raadiosond on kinnitatud õhupalli peale või kukutatakse see lennukist alla.
Negatiivne tulumaks
Ajalugu
Slovakkias oli negatiivse tulumaksu kehtestamine programmiline seisukoht Vabaduse ja Solidaarsuse Parteil.
Ilma prognoosimine
Kaugsondeerimine
Kaugsondeerimisel kasutatakse äikesedetektorit ja ilmaradarit. pisi|Ilmaradar Äikesedetektorit kasutatakse äikese ennustamiseks. Äikesedetektoreid on kolme liiki: otsest elektrivälja registreerivad seadmed, kompaktsed raadiosagedusi registreerivad süsteemid ja äikesededektorite võrgus. Otsest elektrivälja registreerivad seadmed reageerivad äikesepilvega kaasas käivale elektriväljale, mitte välgule. Neid kasutatakse välgu eest hoiatamiseks. Kompaktseid raadiosagedusi registreerivaid süsteeme kutsutakse ka äikeseradariteks, sest väljundina tekib radari pilti meenutav kujutis. Seda kasutatakse tihti amatöörkasutuses, sest see on laialt levinud ja lihtsalt kätte saadav. Äikesedetektorite võrgud koosnevad paljudest üle kogu jälgitava territooriumi laiali paigutatud detektoritest. Äikesedetektorid hoiatavad varakult äikesepilvede eest.
Negatiivne tulumaks
Ajalugu
Iisrael sätestas 2007. aastal negatiivse tulumaksu süsteemi ühe piiratud grupi kodanike suhtes.
Ilma prognoosimine
Kaugsondeerimine
Ilmaradarit kasutatakse sajuala piiritlemiseks, selle leviku määramiseks ja sademete tüübi määramiseks. Ilmaradar on laialdaselt tuntud ja seda on kahte tüüpi. Doppler radar, mis suudab lisaks peegeldava objekti kaugusele hinnata ka objekti liikumise kiirust radari kiire suhtes ja DualPol ehk radar, mis suudab lisaks hinnata peegeldava objekti kuju.
Negatiivne tulumaks
Rakendamise eeldused ja võimalused
pisi|Negatiivset tulumaksu saab rakendada ühe tulumaksumääraga maksusüsteemis. Graafikul on näha maksuameti tehtavad rahalised ülekanded ja laekuvad maksutulud Negatiivse tulumaksu rakendamine riigi fiskaalsüsteemis pakub radikaalseid võimalusi riigibürokraatia piiramiseks ja halduskulude vähendamiseks. Negatiivse tulumaksu rakendus on kõige efektiivsem, kui kehtib üks ühtne maksumäär ning maksuvaba miinimumi ei kehtestata.
Zoonoosid
Zoonoosid (kreeka keeles zoon 'looma' ja nosos 'tervisehäire') on mets- ja koduloomade nakkushaigused, mis võivad nakatada inimest, või ka vastupidi: inimesed võivad nakatada loomi. Loomalt inimesele levivaid haigusi nimetatakse antropozoonoosideks ja inimeselt loomadele levivaid zooantroponoosideks.
Negatiivne tulumaks
Rakendamise eeldused ja võimalused
Süsteemi tulemusliku rakendamise eelduseks on, et maksuametil on täielik ülevaade isiku tuludest ja varadest. Need tingimused on täidetud sularahavabas majanduses ja maksusüsteemis, milles maksubaasi on hõlmatud ka inimeste varad.
Ilma prognoosimine
Hüdroloogilised mõõtmised
Hüdroloogilised mõõtmised näitavad veetaset, veetemperatuuri, õhutemperatuuri ja sademeid. Veetaseme ja veetemperatuuri andurid on paigaldatud veekogus piisavale sügavusele, et need talvel ära ei külmuks ega veetaseme langedes kuivale ei jääks. Veetaseme mõõtmiseks kasutatakse veemõõdulatte. Kiiruste mõõtmiseks kasutatakse hüdromeetrilist tiivikut, mis pöörleb ja mille pöördeid kindla aja jooksul seade kokku loeb. Sobivat seadest vooluhulga mõõtmiseks aastaringselt ei ole.
Zoonoosid
Parasitaarsete zoonooside tekitajad võivad inimesele edasi kanduda väliskeskkonnast (eosed, tsüstid, ootsüstid, munad, vabad või entsüsteerunud vastsed) või toores / ebapiisavalt küpsetatud lihas olevate parasiitide nakatumisvõimeliste arengujärkude sissesöömisel. Inimene võib olla definitiivne ehk lõpp-peremees, vahe-, säilitus- või juhuslik peremees. Samuti võib nakatuda otsese kokkupuute teel või saastatud toidu/vee vahendusel.
Ilma prognoosimine
Prognoosi koostamine
Ilma prognoosi koostamine koosneb kolmes etapist. Esimene etapp on hetke olukorra analüüs. Hetke olukorra analüüs teostatakse iga 3 tunni järel üle kogu maailma meteoroloogiajaamades. Teine etapp on mudelarvutused. Esimeses etapis saadud tulemused sisestatakse arvutisse ja erinevad programmid hakkavad arvutama atmosfääri olukorda tulevikus. Täpsemate prognooside saamiseks arendavad riigid välja regionaalseid ilmamudeleid. Kolmas etapp on mudelprognooside kriitiline analüüs sünoptikute poolt. Sünoptikud tunnevad hästi oma piirkonna ilma ja vaatavad kriitiliselt üle arvuti loodud mudelprognoosid ja teevad vajadusel korrektuure.
Negatiivne tulumaks
Rakendamise eeldused ja võimalused
Selline süsteem kindlustab raskustesse sattunud inimestele toimetulekuvõimaluse ja välistab nende langemise võlaorjusse, säilitades samal ajal stiimuli püüelda suurema sissetuleku saamise poole.
Zoonoosid
1415 teadaolevast inimest nakatavast patogeenist 61% on zoonoosid.
Negatiivne tulumaks
Rakendamise eeldused ja võimalused
Kui minimaalset toimetuleku kindlustav summa on sama suur kui miinimumpalk ja maksuvaba miinimum, siis lihtsustaks see oluliselt süsteemi haldamist ja sellest tulenevaid kulusid. Kui miinimumpalka ei ole seadusega sätestatud, siis loob see olukorra, kus inimesed võivad võtta vastu ka juhuslikke ja ajutisi tööotsi, mis on lühemad kui kuu aega. Kui negatiivne tulumaks kombineerida palgakontoga (samal põhimõttel, nagu praegu on Eestis rakendatud ettevõtluskontot), siis looks see äärmiselt paindliku tööturu, milles bürokraatia oleks viidud miinimumini.
Zoonoosid
Veterinaariat ja meditsiini ühendav ala, mis tegeleb vastumürkide väljatöötamisega, on samuti suuresti seotud zoonoosidega.
Zoonooside ajalooline areng
Eelajalooliselt elasid inimesed enamiku ajast väikestes gruppides, mis koosnesid küttidest ja korilastest. Grupis oli alla 150 inimese ja kontakt teistega oli harv. Seetõttu kaldusid epideemilised ja pandeemilised haigused, mis sõltusid pidevast väljaarenemata immuunvastusega inimeste juurdevoolust, kaduma pärast esmast populatsiooni läbimist. Ellujäämiseks pidi patogeen olema krooniline nakkus, püsima elus pikka aega peremeesorganismis või elama mujal kui inimeses, et oodata, kuni möödub mõni potentsiaalne peremeesorganism. Paljude inimeste haiguste korral on inimene ainult juhuslik ohver ja peremees, kellele haigus mõjub surmavalt (nt marutõbi, siberi katk, tulareemia). Seetõttu ongi suur osa inimese arengust olnud seotud zoonoosidega, mitte otseselt epideemiatega.
Paljud tänapäevased haigused, isegi epideemilised, on saanud alguse zoonoosidena. Raske on kindel olla, millised haigused täpselt kandusid loomadelt inimestele, aga on veenvaid tõendeid, et leetrid, rõuged, gripp, HIV ja difteeria tulid meile sel viisil. Harilik külmetushaigus ja tuberkuloos võisid samuti alguse saada teistelt liikidelt.
Keskkonnamärgis
Keskkonnamärgis on toote (sh pakendi) või teenuse märgis või teatis, mis annab toote kohta keskkonnateavet.
Zoonoosid
Zoonooside ajalooline areng
Praegu on zoonoosid praktilise huvi all, sest on tihti varem tundmatuks jäänud haigused või kasvatanud nakatumisohtu populatsioonides, millel on nõrk immuunsus. Lääne-Niiluse viirus ilmus USA-s 1999. aastal New Yorgi lähistel ja liikus üle maa 2002. aasta suvel, põhjustades palju häda. Muhkkatk on zoonootiline haigus, nagu ka salmonelloos, Kaljumäestiku tähniline palavik ja borrelioos.
Keskkonnamärgis
Keskkonnamärgis võib olla kas kohustuslik või vabatahtlik. Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon (ISO) jagab vabatahtlikud keskkonnamärgised kolme tüüpi:
Zoonoosid
Zoonooside ajalooline areng
Oluline tegur, mis aitab kaasa uute zoonootiliste patogeenide ilmumisele inimpopulatsioonides, on kasvanud kontakt inimeste ja looduse vahel. See võib olla põhjustatud inimeste tungimisest oma tegevusega loodusaladele või metsloomade sattumisest inimasulatesse keskkonna- või antropoloogilise häiringu tõttu. Näide sellest on Nipah' haiguse vallapääsemine Malaisiale kuuluval poolsaarel 1999. aastal, kui intensiivne seakasvatus tungis alale, kus looduslikult elavad viirust kandvad puuvilja nahkhiired. Täpselt kindlaks tegemata sündmused põhjustasid seapopulatsiooni nakatumist, kes olid kui võimendavad peremehed. Lõpuks kandus viirus sigadelt edasi farmeritele, põhjustades surma. Sarnaseid juhtumeid on hiljem esinenud ka teistes Aasia maades, näiteks Indias ja Bangladeshis.
Sarnaselt on viimasel ajal pääsenud lahti inimpopulatsiooni ka linnugripiviirus ja Lääne-Niiluse viirus, ilmselt liigse kokkupuute tõttu haigusekandja ja kodulooma vahel. Kõrgelt mobiilsed loomad, nagu linnud ja nahkhiired, võivad olla suuremaks ohuks zoonootiliste haiguste ülekandel kui teised loomad. Just seetõttu, et neil on palju lihtsam liikuda inimasulates kui maad mööda liikuvatel loomadel.
Ennetamine
Haiguste vältimiseks on mitmeid viise. Taludes tuleks jälgida koduloomade pidamisel ohutusnõudeid. Mitmesuguste haiguste vastu saab loomi vaktsineerida, näiteks veiseid Leptospiroos hardjo ja uttesid Chlamydia psittaci vastu. Samuti peaks sigadele ja kodulindudele andma salmonellabakterivaba toitu. Samas tuleb arvestada, et pärast ravi võib loom siiski jääda haigusekandjaks ning nakatada teisi loomi ja inimesi. Lisaks tuleks järgida järgmisi nõudeid, et vähendada nakatumist infektsioossete osakeste levimise kaudu:
Lemmikloomade puhul tuleb üldjoontes järgida samu ohutustehnikaid. Olulisel kohal on hügieen, eriti jälgida, et lapsed peseksid käsi pärast looma katsumist. Lemmiklooma peab regulaarselt vaktsineerima ja temaga kontrollis käima kahtlaste sümptomite ilmnemisel. Samuti teha näriliste tõrjet, kuna hiired ja rotid levitavad näiteks tulareemiat, hantaviirus-nefriiti, nefropaatiat, jersinioosi ja leptospiroosi.
Eriti ettevaatlikud peaksid olema järgmistesse riskirühmadesse kuulujad: Sel juhul peaks üldse vältima kokkupuudet loomadega, kel võib esineda haigusi.
Metsast korjatud metsamarjad ja seened tuleb enne söömist hoolikalt puhastada, kuna neile võib olla metsloomade väljaheidetest sattunud sooleparasiitide mune. Samuti tuleb kuumtöödelda metssea, põdra, metskitse ja teiste ulukite ning lindude liha enne söömist vähemalt 70 kraadi juures. Hiljem ei tohi toorest ja juba töödeldud liha lasta omavahel kokku puutuda.
Kokkupuutel farmiloomadega
2003. aastal hakkas maailmas levima linnugripp, mis esialgu põhjustas suurt majanduslikku kahju, tappes hulgaliselt kodulinde, eelkõige kanu. Kuid siis täheldati juhte, kus nakatusid ka farmitöölised ja nendega kokku puutuvad inimesed. Haigestunutest surid umbes pooled ja nakkuse võis saada nii otsesel kokkupuutel linnuga kui ka tema väljaheitega. Praeguseks on haigus levinud nii Aasias, Euroopas, Lähis-Idas kui ka Aafrikas.
Sarnaselt linnugripiga on aset leidnud ka seagripi puhangud. Levik sai alguse Mehhikost 2009. aastal. Viiruse nimetus on eksitav, sest jätab mulje, nagu oleks viirus saadud sigadelt. Tegelikult on tegu muteerunud tüvega, mis sisaldab kombinatsiooni inimese-, linnu- ja seagripi geenidest.
1994. aastal avastati seitse E. coli O157:H7 juhtumit ühest talust Suurbritannias Leicestershire'i krahvkonnas. Epidemioloogiline uuring talus näitas, et üheksalt taluloomalt isoleeritud E. coli O157:H7 tüvi oli eristamatu tüvest, mis võeti inimeselt. Uurijad järeldasid, et kõige tõenäolisemalt oli haiguspuhangu põhjuseks inimese otsene kokkupuude loomaga.
1995. aastal haigestus 43 last krüptosporidioosi pärast talu külastust Walesis. Cryptosporidium isoleeriti 7 haigest lapsest. Epidemioloogiline uuring tuvastas, et nakatumine toimus vasikate kaudu. Samal aastal oli krüptosporidioosi puhang ka Dublinis Iirimaal. Haigestus 13 last. Nakatunud lapsi võrreldi veel 52 inimesega, kes olid külastanud sama farmi. Selgus, et nakkumine oli statistiliselt seotud liivas mängimisega piknikualal, mis jäi oja kõrvale, kust loomas joomas käisid.
1997. aastal leidis aset E. coli O157:H7 juhtum, kus talus elaval kohalikul ja kahel küllatulnud lapsel tekkis hemolüütilis-ureemiline sündroom. Talust ja lastelt võetud proovid olid eristamatud, demonstreerides jällegi seotust loom-inimene kontakti ja haigestumise vahel.
2000. aastal haigestus 51 inimest E. coli O157:H7-ga pärast piimafarmi külastust USA-s Pennsylvania osariigis. Kaheksal lapsel esines hemolüütilis-ureemiline sündroom. Juhtumiga tegeles CDC, Pennsylvania terviseamet ja Montgomery terviseamet. Järeldus, et E. coli kandus külastajatele saastunud loomanahalt ja keskkonnast.
Laatade ja lasteloomaaedadega seotud zoonoosipuhangud
Zoonooside puhangud on tihti seotud laatade, lasteloomaaedade ja teiste avalike paikadega, kus loomad ja inimesed puutuvad lähedalt kokku. 2005. aastal USAs arutas Haiguste Kontrolli ja Tõrje Keskus (CDC) nimekirja soovitustest, kuidas vältida zoonooside ülekannet avalikes paikades. CDC soovitused, mis olid valminud koostöös veterinaaridega, sisaldasid nõuet anda hariduslikku informatsiooni loomade ja avalikkuse kokkupuute kohta, samuti loomade hooldamise ja majandamise kohta.
1988. aastal haigestus üks inimene seagrippi pärast Wisconsini maakonna laada sigade väljanäituse külastamist. Kolmel tervishoiutöötajal, kes tegelesid patsiendiga, arenes samuti välja gripisarnane haigus, mis laboratoorsetel uuringutel osutus seagripiks. CDC uurijad viitasid oma lõpparuandes, et seagripp oli üle kandunud otse sealt inimesele.
1999. aastal esines vee kaudu leviva E. coli O157:H7 puhang, mida on peetud suurimaks USA ajaloos. Puhang leidis aset Washingtoni maakonnas New Yorgi osariigis. New Yorgi terviseamet avastas 781 isikut, kes olid nakatunud bakteritega E. coli O157:H7 või Campylobacter jejuni. Selgus, et haigusega on seotud karastusjoogid, mille jaoks saadi vett kloorimata laadaplatsi kaevust. Kõigil 127 ohvril tuvastati E. coli O157:H7; 71 neist pandi haiglasse, 14 patsiendil arenes hemolüütilis-ureemiline sündroom ja 2 patsienti suri.
2000. aastal sai 43 külastajat E. coli O157:H7 nakkuse Medina maakonnalaadalt USA Ohio osariigis. Bakter tuli veesüsteemist, kust tarniti vett laada jaoks. Mitu kuud hiljem haigestus 5 last, kes olid eelnevalt osalenud Medina laada karnevalil. PFGE tüvede analüüsid mõlema juhtumi ohvritelt olid eristamatud ning uurijad Medina maakonna terviseametist (Medina County Health Department) ja CDC-st kinnitasid, et laada veesüsteem oli mõlema haiguspuhangu allikas.
Järjekordne E. coli O157:H7 puhang oli Cow Palace'is Loraini maakonnalaadal Ohio osariigis 2001. aastal. CDC uurijad avastasid 23 juhtumit, mis olid seotud laadakülastusega ja teist sama palju sarnaseid juhtumeid lisaks. Kahel inimesel kujunes välja hemolüütilis-ureemiline sündroom. Keskkonna ja paiga täpsemal uurimisel avastati saastet ukseavadelt, käsipuudelt, istmetelt ja saepurust.
Samal aastal oli E. coli O157:H7 juhtum ka Wyandoti maakonnas. Esitati 92 juhtumit, millest kinnitust leidis laboratoorsete analüüsidega 27. Kahel haigel arenes hemolüütilis-ureemiline sündroom. Puhangu allikaks peeti kokkupuudet nakatunud karjaga, kuid kindel põhjus on siiski teadmata.
2002. aastal sai 7 inimest E. coli O157:H7 pärast põllumajanduslaada külastamist Ontario provintsis Kanadas. Nakkuseallikaks peeti kitsi ja lambaid lasteloomaaiast. Teine võimalus olid piirdeaed ja keskkond, mis ümbritsesid laadaplatsi.
Zoonootiliste patogeenide osa toidumürgistuse korral
Kõige olulisemad toidumürgistust põhjustavad patogeenid on Escherichia coli O157:H7, Campylobacter, Caliciviridae ja Salmonella.
Salmonelloosi korral esineb tavaliselt kõhulahtisus, kuid raskematel juhtudel ka krambid, iiveldus, palavik, võimalik ka septitseemia. Täiskasvanutele on salmonelloos vähem ohtlik, kuid lastele ja vanuritele võib osutuda eluohtlikuks. Aastas sureb sadu tuhandeid inimesi salmonelloosi. Peamised salmonellad levivad veega või ka inimeselt inimesele ülekandega. Kandjateks on peamiselt linnud, järgnevad sead ja veised. Seetõttu tuleb pöörata tähelepanu munade, liha ja piimatoodete kuumtöötlusele. Eestis on salmonelloos inimesel esinevatest zoonoosidest kõige sagedasem. Teisel kohal on kampülobakterioos ja kolmandal kolibakterioos. Calici-viirused on vähem levinud.
Escherichia coli O157 ehk kolibakterioos on ohtlikum kui salmonelloos, kuna nakatumiseks piisab ainult 10–100 bakterist, salmonella korral on vaja tuhandeid baktereid. Ohustatud on jällegi lapsed ja vanurid. Nakatumise alguses esineb kerge kõhulahtisus, võib järgneda neerupuudulikkus, vere punaliblede lõhkemine ja hemolüütilis-ureemiline sündroom. Peamised nakatajad on veised.
Calici-viiruste alla kuuluvad noro- ja sapoviirused. Levivad kontakti kaudu, näiteks rooja ja oksega, ka toidu ja veega. Inimeselt inimesele kandub väga suure tõenäosusega. Peamised sümptomid on kõhulahtisus, palavik ja oksendamine. Ohustatud on kõik vanuserühmad.
Kampülobakterioosiga kaasnevad kõhulahtisus, iiveldus, lihasevalu ja palavik. Esinevad väga valusad krambid kõhus, vesine või verine väljaheide ning ka põrn või maks võivad olla suurenenud. Levib saastunud toidu ja veega, samuti inimkontaktiga. Kampülobakterite põhjustatud soolepõletik võib tihti paraneda iseenesest.
2006. aastal Saksamaal Berliinis peetud konverents keskendus zoonootiliste patogeenide mõjule toidu ohutuses. Valitsusel soovitati tungivalt sekkuda probleemi ja avalikkusel olla valvas toidu suhtes, mis saabub otse farmist toidulauale.
Haigusekandjad ja nakatajad
Haigusekandjateks võivad olla peaaegu kõik organismid, nii selgrootud kui ka selgroogsed, kelle alla kuuluvad imetajad, kahepaiksed, kalad, linnud ja roomajad. Nakatavad ehk haigust tekitavad organismid kuuluvad parasiitide, seente, bakterite, viiruste ja valguliste prioonide hulka. Parasiidid võivad olla nii ainuraksed organismid kui ka hulkraksed helmindid (ümarussid, pealussid, imiussid).
Günther Maleuda
pisi|Günther Maleuda (1989) Günther Maleuda (20. jaanuar 1931 Alt Beelitz (tänapäeval Drezdenko, Poola) – 18. juuli 2012 Bernau bei Berlin, Brandenburg) oli Saksa DV riigitegelane ja Saksa poliitik.
Günther Maleuda oli pärit töölisperekonnast. 1945–1947 elas ta Poola koosseisu läinud endisel Saksamaa alal ja töötas riigimõisas põllutöölisena. 1947. aastal saadeti nende perekond välja Saksamaale Nõukogude okupatsioonitsooni Tüüringisse. 1948–1952 õppis ta põllumajanduskoolides. 1950. aastal astus Günther Maleuda Saksamaa Demokraatlikku Talurahvaparteisse. 1952–1955 õppis ta Potsdamis Riigi- ja Õigusteaduste Akadeemias majandust. 1955–1967 oli ta Saksamaa Demokraatliku Talurahvapartei Potsdami ringkonna juhatuse aseesimees. 1965–1967 õppis ta Berliini Humboldti Ülikoolis aspirantuuris. 1967–1976 oli ta Potsdami ringkonna põllumajanduse ja toitlustusnõukogu aseesimees. 1976. aastal sai Maleuda Halle ringkonna Saksamaa Demokraatliku Talurahvapartei allorganisatsiooni esimeheks. Alates 1977. aastast oli ta Saksamaa Demokraatliku Talurahvapartei juhatuse liige ja 1982. aastast juhatuse sekretär. 1984. aastal sai ta Saksamaa Demokraatliku Talurahvapartei aseesimeheks. Alates 1981. aastast oli ta Rahvakoja (parlamendi) liige.
27. märtsist 1987 kuni 30. juunini 1990 oli Günther Maleuda Saksamaa Demokraatliku Talurahvapartei esimees. 13. novembrist 1989 kuni 5. aprillini 1990 oli ta Rahvakoja (parlamendi) juhataja.
Kui Saksamaa Demokraatliku Talurahvapartei otsustas ühineda Saksamaa Kristlik-Demokraatliku Liiduga, siis kritiseeris Günther Maleuda seda sammu ja astus 25. juunil 1990 partei juhatusest tagasi. Temast ei saanud Saksamaa Kristlik-Demokraatliku Liidu liiget.
1994–1998 oli Günther Maleuda Liidupäeva liige. Ta kandideeris Liidupäeva parteitu kandidaadina Demokraatliku Sotsialismi Partei nimekirjas.
Jakob Hurda bareljeef
pisi|Jakob Hurda bareljeef Jakob Hurda bareljeef on mälestusmärk, mis on loodud Jakob Hurda mälestuseks. Bareljeef asub Otepää kiriku eeskojas.
Bareljeefi autor on skulptor Villu Jaanisoo ja see avati Jakob Hurda 150. sünniaastapäeva tseremoonial 17. juunil 1989. Samal päeval avati ka kiriku välisseinal olevad bareljeefid, mis kujutavad Eesti lipu õnnistamist.
1989. aasta novembris avati Otepää kirikumõisa peahoone esisel haljasalal Jakob Hurda graniitbüst, mille autor on samuti Villu Jaanisoo.
Märts 2008
Märts 2008, kroonika
2. märts
thumb|Dmitri Medvedev
Sõltumatute Riikide Ühendus
thumb|[[SRÜ lipp]]Sõltumatute Riikide Ühendus (lühend SRÜ; vene keeles Содружество Независимых Государств, lühend СНГ) on riikide ühendus, mis loodi poliitiliseks, majanduslikuks, humanitaar- ja kultuurialaseks koostööks endiste Nõukogude Liidu liiduvabariikide vahel. Selle moodustasid Valgevene, Venemaa ja Ukraina 8. detsembril 1991. SRÜ Ühendusse kuulub enamik endisi Nõukogude Liidu liikmesriike, välja arvatud Balti riigid. SRÜ peakorter asub Valgevene pealinnas Minskis.
Liikmesus
pisi|SRÜ liikmes- ja partnerriigid
Ajalugu
1990. aastal algas endise Nõukogude Liidu territooriumil intensiivne iseseisvumisprotsess. Keskvõimu kokkuvarisemine 1991. aasta augustiputši järel muutis liiduvalitsuse taaselustamise senisel kujul võimatuks ning põhjustas liiduvabariikide iseseisvumise ahelreaktsiooni. Ukraina iseseisvusdeklaratsioon vormistas lõplikult Nõukogude Liidu lagunemise. Valgevene, Kasahstani, Moldova ja teiste liiduvabariikide elanikud, kes aasta varem olid hääletanud referendumil Liidulepingu poolt, avaldasid nüüd ühemõttelist toetust sellest eraldumiseks. Samas tõdeti, et oleks hädavajalik taastada ja formuleerida sidemed endiste liiduvabariikide vahel; säilitada majanduslik, poliitiline ja sõjaline koostöö uuel kujul. Nõukogude Liidu valitsuse algatatud läbirääkimised uue liidulepingu ettevalmistamise üle jooksid tupikusse.
8. detsembril 1991 toimus Minski lähedal Valgevene valitsuse residentsis Valgevene Vabariigi, Vene Föderatsiooni ja Ukraina riigipeade kohtumine eesmärgiga määratleda Moskva keskvõimu edasine saatus. Kohtumise tulemusena allkirjastati kokkulepe Sõltumatute Riikide Ühenduse loomise kohta. Seejärel toimus Almatõs kõigi endiste liiduvabariikide (v.a Balti riigid ja Gruusia) ühine nõupidamine, kus vormistati lõplikult nende riikide vahel SRÜ sünd. Neli Kesk-Aasia vabariiki (Kõrgõzstan, Tadzhikistan, Usbekistan ja Turkmenistan) toetasid teatud Moskva-poolse tsentraalse koordineerimise säilimist, et tagada majandussubsiidiumide jätkumine. Kasahstan, Valgevene, Armeenia ja Ukraina soovisid jätkata teatud tasemel endiste liiduvabariikide vahelist majanduslikku ja poliitilist koostööd.
Gruusia liitus SRÜ-ga 1993. aasta detsembris pärast seda, kui Eduard Ševardnadze oli Gruusia presidendiks saanud. 1993. aastal kinnitas SRÜ Riigipeade Nõukogu Minskis SRÜ põhikirja. Viimases on määratletud SRÜ liikmeksolemise tingimused, formuleeritud kollektiivse julgeoleku ja sõjalis-poliitilise koostöö (sh. konfliktide rahumeelse lahendamise) printsiibid, rõhutatud koostöö jätkamist ja süvendamist majandus-, sotsiaal- ja õigussfäärides ning sidemete loomist liikmesriikide parlamentide vahel.