cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kiievi-Vene
Vana-Vene riigi laienemine
12. sajandi alguses tugevnenud keskvõimuga Kiievi-Vene alustas suurvürst Vladimir Monomahhi valitsemisajal polovetside aladele laienemist ning sundis neid ajutiselt taganema Põhja-Donetsi jõest ida poole. Nad osalesid ka Gruusia kuningriigi ja kuningas Daviti võitluses vaenlastega Kaukasuse piirkonnast. Kiievi suurvürsti (1078–1093) Vsevolod I poja Vladimir Monomahhi (1113–1125) surma järel algas taas võimuvõitlus Rjurikovitšite dünastia harude vahel. Sõdisid Romanovitšid Volõõniast, Olegovitšid Tšernigivist ja Vsevolodovitšid Rostovi-Suzdali vürstiriigist. Ühise valitsejata riik lagunes alguses 5-ks ja seejärel 13 vürstiriigiks. Mstislav Suure valitsemisaja (1125–1132) lõpuks kaotas Kiiev oma ühendava võimu. Ajavahemikul 1146–1246 vallutati Kiievit võistlevate valitsejate poolt 47 korral ning linna valitsesid 24 valitsejat. Vürstiriikide kuulumine Kiievi suurvürstiriiki ja lahkulöömine sellest toimus vahelduva eduga kuni 12. sajandi keskpaigani. Selles osalesid umbes 20 rahvusrühma ja hõimu. Kiievi-Venemaa lagunemise põhjustasid 12. sajandi keskel suurvürstiriigi koosseisu kuulunud vürstiriikide vürstide iseseisvumis- ja ainuvalitsemispüüded ning 13. sajandi esimesel kolmandikul Kuldhordi khaani Batu-khaani juhitud vallutused.
Kiievi-Vene suurvürstiriigi lagunemise järel omandasid slaavi vürstiriikide seas suurema mõju Kirde-Venemaal Vladimiri-Suzdali ja Lõuna-Vene (tänapäeva Ukraina) aladel Galiitsia-Volõõnia vürstiriik ning Smolenski ja Tšernigivi vürstiriik.
Halduskorraldus
Kiievi-Vene riigi võimukese oli suurvürst, kes täitis nii seadusandja, sõjaväejuhi, haldusjuhi kui ka kohtumõistja ülesandeid. Vallutatud maa-aladele ehk alluvatesse vürstiriikidesse määras ta juhtideks oma perekonnaliikmeid, näiteks poegi.
Suurvürst realiseeris võimu talle alluva sõjaväestatud kaaskonna družiina kaudu. Družiina liikmeid nimetati družinnikuteks. Družiina oli suurvürsti täielikul ülalpidamisel ning täitis tema sõjaväe, maksukogumise ja õigusemõistmisel vajalikke ülesandeid. Družiina jagunes kaheks klassiks: olid vanemad ehk auväärsemad družiinaliikmed (sõjaliste teenetega ja materiaalselt paremini kindlustatud) ning nooremad. Vanemad družinnikud osalesid suurvürsti juures nõupidamistel ja nende seast valis vürst talle riigijuhtimiseks vajalike ülesannete täitmiseks meelepäraseid družinnikuid – possaadnikuid.
pisi|[[Kiievi Püha Sofia katedraali makett]] pisi|Kiievi Püha Sofia katedraali taastatud kellatorn
Kirik Kiievi-Vene riigis
988. aastal võttis Kiievi suurvürst Vladimir Püha vastu õigeusu kiriku usutunnistuse ja aja jooksul sai Kiievi-Vene riigiusuks õigeusk, mille juht Kiievi metropoliit allus Konstantinoopoli patriarhile. Kuna kirik toetas suurvürsti võimu, tunnistades tema erakordsust ja õigust valitseda, siis eraldas Vladimir Svjatoslavitš riigi kogutud maksudest 1/10 kiriku ülalpidamiseks. Nii kujunes aja jooksul sümbioos Vene riigi ja kiriku vahel.
989. (vkj. 6497.) aastal ehitati suurvürst Vladimir Svjatoslavitši korraldusel Kiievisse Ülipüha Jumalaema Kuulutuse kirik.
Lisaks suurvürsti materiaalsele toetusele omas kirik ka ise maavaldusi (вотчина) ning nõudis sellel elavatelt talupoegadelt tasu ja koormisi. 10. sajandi lõpus anti kirikule õigus kohut mõista ja kohtumõistmistasusid nõuda. Nende jurisdiktsiooni alla kuulusid perekonna- ja olmetülide lahendamine ning vaimulikega seotud küsimused. Ilmalikule ehk vürstivõimule ei allunud piiskopid (иерарх), vaimulikud ja mungad-kirikuteenrid, samuti isikud, kes olid kiriku hoole all: vanad, vigased, heidikud, samuti isikud, kes sõltusid kirikust: kirikule ilmalikelt maaomanikelt annetatud holopid.
Enne ristiusustamist oli praktiliselt kogu Kiievi-Vene elanikkond kirjaoskamatu. Ristiusustamine aga soodustas kirjaoskuse laialdast levikut. Selles osas oli tähtis, et kristlus võeti vastu selle idapoolsel, mitte läänepoolsel kujul, sest katoliiklus nägi ette jumalateenistuste pidamist ladina keeles, aga õigeusk lubas jumalateenistusi korraldada ka kohalikes keeltes. See lõi soodsad tingimused omakeelse kirjaoskuse levimisele massidesse.
Kirjaoskuse areng tekitas olukorra, kus kirikul puudus algusest peale ainuõigus kirjaoskuse ja hariduse levitamisele. Kirjaoskuse levikust linnaelanike hulgas annavad tunnistust säilinud tohtkirjad. Kirja kasutati mitte üksnes raamatutes ning seadusandlikes ja haldusaktides, vaid laialdaselt ka olmes. Käsitöötoodetel pole kirjad haruldased. Lihtsad linnaelanikud on jätnud ka kirikuseintele arvukalt kirju.
pisi|"[[Novgorodi kaubalaevastik seilab üle mere", Ivan Bilibin]] pisi|"Täidesaatev õigusemõistmine Kiievi-Venes", Ivan Bilibin
Õigussüsteem
Kõige varasemad näited Kiievi-Vene õigussüsteemist pärinevad Kiievi vürstide ja Bütsantsi vahelistest läbirääkimistest aastatest 911, 944 ja 971. Nende läbirääkimiste materjalid sisaldavad andmeid näiteks Kiievi-Venemaa omandiõiguse, pärimise, vangide ja orjade kohta.
Sel ajal kehtis kõikjal Kiievi-Venemaal tavaõigus. Üldiselt reguleeris see suhteid võrdsete inimeste vahel.
Pisut teistsuguse iseloomuga olid suhted vürsti ja rahva vahel. Need suhted olid lepingulised, kusjuures rahvast esindas veetše. Ettepanek lepingu sõlmimiseks või muutmiseks võis tulla ükskõik kas vürsti või rahva poolt. Eriti hea näide selle kohta on Novgorodi Vabariik, kus veetše oli väga mõjukas. Veetše oli seadnud hulganisti tingimusi, mis tugevalt piirasid vürsti võimu: vürst ei tohtinud kohut mõista (selleks otstarbeks määras veetše possaadniku), ei tohtinud possaadniku nõusolekuta loobuda valdustest ega välja anda juriidilise mõjuga dokumente. Possaadniku nõusolekuta ei tohtinud vürst, vürstinna, ükski bojaar ega teised õukondlased omandada kinnisvara Novgorodimaa piires. Vürst pidas läbirääkimisi ka oma družiinaga. Need lepingud sõlmiti suuliselt ning nendega lepiti kokku näiteks teenistusajad ja teenistuse kohta kaebuste esitamise kord.
Pärimise kord oli 9. ja 10. sajandil ebaselge ning tänapäeval täpselt teadmata. Pärijad olid tollal sageli alaealised, näiteks Igor Rjurikovitš ja Svjatoslav Igorevitš. 11. sajandil anti võimu sageli üle niisuguse korra järgi, et peamine pärija oli vürsti vend ja alles venna puudumise korral poeg. 11. ja 12. sajandi vahetusel põrkusid need kaks põhimõtet omavahel ja see põhjustas kodusõdu.
Vanavene õigus seisis põhiliselt kaupmeeste huvide kaitsel. Vene kaupmeestega samadel alustel olid kaitstud ka välismaiste kaupmeeste õigused. Siiski sõltus see piirkonnast: mõned maa-alad olid välismaistele kaupmeestele avatud, teised maad ja hõimud seadsid välismaiste kaupmeeste tegevusele mõnel või koguni kõigil tegevusaladel piiranguid.
Suurvürstiriigi lagunemine
11. sajandi keskpaigas toimus seni Kiievi suurvürstiriigi koosseisu kuulunud Polotski vürstiriigi ja Novgorodi vabariigi vahel võimuvõitlus domineerimise eest suurvürstiriigis. Osaks suursugususe ja võimsuse demonstreerimisest oli samal ajal kõigis kolmes vürstiriigis ehitatud Sofia kirikud (Kiievis, Polotskis ja Novgorodis, mille hiilgus pidi olema võrreldav Teise Rooma-Konstantinoopoli Hagia Sophia katedraaliga.
Omavaheliste lahingute käigus vallutas Polotski vürst Vseslav Tšarodei (Imetegija) 1066 Novgorodi. Ta laskis Novgorodi Sofia katedraali kirikukella maha võtta ja paigutada Polotski Sofia katedraali kellatorni.
1130. aastatel kujunes uueks slaavi vürstiriikide keskuseks Vladimiri-Suzdali vürstiriik (nimetatud ka Rostovi-Suzdali vürstiriigiks) keskusega Vladimiris. Selle riigi juhid olid Juri Dolgoruki ja Andrei Bogoljubski. Sinna läks üle suurvürsti tiitel ja kolis ka Kiievi kirikujuht metropoliit.
Kiievi-Vene riigi lõpuks loetakse aastat 1169, kui vürstiriikide omavahelises sõjategevuses vallutas Andrei Bogoljubski Kiievi linna ja röövis selle varad.
Loksa bussijaam
thumb|Loksa bussijaama hoone (2009)
Loksa bussijaam on hoone ja samanimeline bussipeatus Harju maakonnas Loksa linnas. Nii hoone kui ka peatus rajati 1938. aastal, mil seati sisse regulaarne bussiühendus Tallinna ja Loksa vahel.
Punastest tellistest ehitatud Loksa bussijaama hoones asusid algselt ootesaal, ruumid bussijaama töötajatele ja bussijuhtidele ning kaks garaaži.
Nüüdisajal asuvad bussijaama hoones muud asutused – 2009. aasta augusti seisuga Swedbanki Loksa kontor, Eesti Politsei Loksa konstaablipunkt ja meelelahutusasutus Lucky baar.
Kuigi bussijaama hoone on oma algse funktsiooni kaotanud, peatuvad selle ees endiselt kõik Loksa linna läbivad bussiliinid. Loksal lõppevate liinide jaoks on Loksa bussijaam lõpp-peatus.
Arvatavasti projekteeris hoone arhitekt Elmar Lohk. See valmis tüüpprojekti alusel, kuid teise maailmasõja puhkemise tõttu jäi ainukeseks selle projekti järgi rajatud hooneks.
2014. aastal arvati Loksa autobussijaam ehitismälestiseks.
Bussiliinid
Seisuga 1. august 2009 peatusid Loksa bussijaama peatuses järgmised bussiliinid:
Katšini osariik
Elanikkonna enamus on katšinid.
Osariik jaguneb Bhamo, Mohnyini, Myitkyina ja Putao ringkonnaks.
Magway piirkond
Magway piirkond on 1. järgu haldusüksus Myanmaris.
Üle 95% elanikest on birmalased.
Osariik jaguneb Gangawi, Magway, Minbu, Pakokku ja Thayeti ringkonnaks.
Moni osariik
Moni osariik on 1. järgu haldusüksus Myanmaris.
Elanikkonna enamus on monid.
Osariik jaguneb Mawlamyine ja Thatoni ringkonnaks.
Winnebago maakond
Winnebago maakond on mitme USA maakonna nimi:
Ust-Jansk
Ust-Jansk (vene Усть-Янск, jakuudi Усуйаана) on küla Sahha Vabariigi põhjaosas, Ust-Janski ulussi Ust-Janski rahvusliku naslegi keskus.
Tšini osariik
Tšini osariik on 1. järgu haldusüksus Myanmaris.
Ust-Jansk
Asub põhjapolaarjoonest põhja pool Jana jõe kaldal 537 km kaugusel kirde suunas ulussi keskusest Deputatskist. Elanike arv on 316 inimest (2007).
Eesti Superkarikas 2005
Eesti Superkarikas 2005 oli 10. Eesti Superkarikafinaal, kus mängisid möödunud hooaja Meistriliiga ja Eesti karika võitjad. Mäng peeti Tallinnas A. Le Coq MiniArenal, ning mängisid Meistriliiga 2005 võitja Tallinna FC TVMK ja Eesti karikas 2005 võitja Tallinna FC Levadia.
Õli
Õli on hüdrofoobne (märgumatu) ja lipofiilne (rasvlahustuv) aine, mis esineb toatemperatuuril viskoosse vedelikuna. Selle üldmõiste alla kuuluvad erineva päritolu, keemilise ehituse ja omadustega mineraalsed ja orgaanilised õlid. Algselt on kõik õlid siiski orgaanilist päritolu, kuid nt naftat loetakse mineraalseks, kuna see on tekkinud väga pikaajaliste geokeemiliste protsesside tagajärjel ning seda ammutatakse geoloogilistest leiukohtadest. Elusorganismides leiduvate ja nende poolt toodetavate orgaaniliste õlide, rasvade ja nendetaoliste ainete üldnimetus on lipiidid. Võrreldes teiste orgaaniliste ainetega on neil suur süsiniku- ja vesiniku-, kuid väike hapnikusisaldus. Paljusid taimseid ja loomseid õlisid (ja rasvu) kasutatakse toiduks. Õlisid kasutatakse ka kütuse ja määrdeainena ning keemiatööstuse toorainena.
Õlilaigu värvide tekkimine
Õlilaigud tunduvad värvilised sellepärast, et õlikiht tekitab veepinnale õhukese kihi, milles toimub valguse murdumisel dispersioon. Iga eri värvi valgus murdub erineva nurga all ning olenevalt õlikihi paksusest tekib õlikihi põhjast peegeldunud ning õli pinnalt peegeldunud valguslainete vahel interferents. Mõne värvuse lainepikkustel tekib seeläbi miinimum, teistel maksimum. Nii näeme me õlikihte selles värvuses, milles tekib maksimum.
Elizabeth Taylor
Dame Elizabeth Rosemond Taylor DBE (27. veebruar 1932 – 23. märts 2011 ) oli Briti päritolu USA filminäitleja.
1999. aastal Ameerika Filmiinstituudi avaldatud edetabeli "AFI's 100 Years...100 Stars" tulemuste põhjal asub Taylor naisstaaride edetabelis seitsmendal kohal.
1985. aastal anti talle Cecil B. DeMille'i nimeline elutööauhind.
Elukäik
thumb|Elizabeth Taylor filmist "Hiiglane", 1956 Elizabeth Taylor sündis 27. veebruaril 1932 Londonis. Tema vanemad olid Kansase osariigist pärit ameeriklased, kes elasid Inglismaal. Isa Francis Lenn Taylor (1897–1968) oli kunstimaakler. Ema Sara Viola Warmbrodti (lavanimi Sara Sothern) (1896–1994) oli näitleja, kes lõpetas karjääri, kui abiellus 1926. aastal New Yorgis Francis Lenn Tayloriga. Elizabeth oli kahelapselise pere noorem laps. Vend Howard Taylor sündis 1929. aastal.
Elizabethi kaks eesnime on pandud tema vanaema Elizabeth Mary (Rosemond) Taylori auks.
Enne II maailmasõda siirdus pere elama Ameerika Ühendriikidesse Los Angelesse. Seal tutvustati Taylorite peret Andrea Berensile, kes oli Universal Picturesi esimees ja peamine aktsionär Hollywoodis. Peagi hakkas üks Ameerika Ühendriikide suurimaid meediakontserne Metro-Goldwyn-Mayer Elizabethi vastu huvi tundma, kuid koostööleping jäi sõlmimata, sest ta ei osanud laulda. Aastal 1941 sõlmis Elizabeth Tayloriga kuuekuuse lepingu Universal Pictures, millega ta teenis 100 dollarit nädalas.
Tuntuse tõi talle 12-aastaselt mängitud roll filmis "National Velvet".
Esivanematekultus
Esivanematekultus (ka surnutekultus) on usundiline nähtus, mis seisneb surnud esivanemate või nende hingede austamises ja palvlemises. Selle aluseks oli on usk, et pärast surma jätkab inimese hing ka hauataguses maailmas oma elu. Esivanematekultust esineb paljude rahvaste usundites ja sellel on võib olla väga erinevaid rituaalseid väljendusi. Eriti olulise tähtsusega on surnud esivanemate austamine Hiinas (konfutsianism), Jaapanis (shinto), Aafrikas, Polüneesias jm.
Elizabeth Taylor
Elukäik
Elizabeth Taylor mängis oma ligi 70-aastase karjääri jooksul rohkem kui 50 filmis.
Esivanematekultus
Surnud esivanemaid peetakse hõimu kaitsevaimudeks või vahendajateks inimeste maailma ja jumalate või teispoolsuse vahel; on usutud, et nad võivad mingil viisil taassündida oma järglastes. Neile on toodud ohvreid ja pühendatud tseremooniaid; mõnede Aafrika hõimude juures kaevatakse mahamaetud surnuid pühade puhul üles, et neile austust avaldada.
Eesti rahvausundis usuti, et esivanemate hinged elavad väljaspool surnukeha ja esinevad putukaina (liblikad, mardikad), lindudena (toonekurg) või madudena. Kujunes uskumus, et surnud esivanemad tulevad kodu külastama sügisesel hingedeajal või talvisel pööripäeval ning selleks puhuks kaeti neile ööseks toidulaud ja pererahvas magas maas õlgedel, jättes asemed "hingekestele". Võimalik, et kodu külastava esivanema hinge kujutelm sulas kokku hilisemate maja- ja koduhaldjatega.
Hingedepäev on Eestis tuntud tänaseni ja vanem põlvkond peab regulaarset surnuaial käimist, omaste haudade eest hoolitsemist ja sinna pühade puhul küünalde läitmist tähtsaks kohustuseks.
Primaarvalgusallikas
Primaarvalgusallikas (inglise keeles primary light source) on esmane valgusallikas. Primaarvalgusallikas on ka pind või ese, mis emiteerib energia muundamisel tekkinud valgust.
Taninthayi piirkond
Taninthayi piirkond (ka Tanintharyi piirkond) on 1. järgu haldusüksus Myanmaris.
Antiikkultuur
Antiikkultuur on Vana-Kreeka ja Vana-Rooma antiikaja kultuur (tavaliselt ei arvata antiikkultuuri hulka egeuse kultuuri).
Mandalay piirkond
Mandalay piirkond on 1. järgu haldusüksus Myanmaris.
Elanikkonna enamus on birmalased.
Osariik jaguneb seitsmeks ringkonnaks:
2010. aastal eraldati piirkonnast Naypyidawi liiduterritoorium.
Erguti (elekter)
Erguti on elektrimasina osa ergutusmähise toitmiseks alalisvooluga. Ergutusmähis kuulub magnetsüsteemi, mis tekitab masinas (generaatoris või mootoris) energiamuunduseks vajaliku magnetvälja.
Ergutusvoolu allikaks võib olla alalisvoolugeneraator, vahelduvvoolugeneraator koos alaldiga, samuti trafo kaudu toidetav alaldi. Niisuguseid ergutusviise kasutatakse ergutusmagnetvälja loomiseks põhiliselt suurtes sünkroonmootorites ja -generaatorites.
Ergutusvõimsus on sünkroonmasinatel võimsusega mõnisada kilovoltamprit (kVA) vahemikus 3–5 % põhimasina võimsusest, aga näiteks 100 MVA korral ainult umbes 0,5%.
Alalisvoolugeneraatoriga ergutussüsteem
pisi|300px|Sünkroongeneraatori staatiline ergutussüsteem SG – sünkroongeneraator; ET – ergutustrafo; V1 – reguleeritav (Regler) [[türistoralaldi; IE – ergutusvool]] pisi|300px|Sünkroongeneraatori kontaktrõngasteta ergutussüsteem SG – sünkroongeneraator; V1 – kaasapõõrlev [[dioodalaldi; G1 – ergutusgeneraator; G2 – abiergutusmasin; V2 – reguleeritav (Regler) türistoralaldi]] Sünkroonmasinaga samal võllil töötav alalisvoolu-ergutusgeneraator saab omakorda ergutusvoolu abiergutusmasinast, mis on endaergutusega, s.t kasutab oma ergutusmähise toitmiseks masinas endas genereeritavat elektrivõimsust. Seda võimsust muudetakse automaatselt sõltuvalt põhigeneraatori väljundpingest.
Seesugune ergutussüsteem on olnud kasutusel turbogeneraatorites võimsusega kuni 150 kVA. Peale piiratud võimsuse oli süsteemi puuduseks ka suur reguleerimisinerts, s.t süsteem ei suuda küllalt kiiresti reageerida koormuse muutustele.
Eraldi ergutusagregaadiga süsteem
See süsteem, mis on kohane ka võimsamate masinate korral, koosneb endaergutusega alalisvoolugeneraatorist ja seda käitavast asünkroonmootorist, mis saab toitevoolu sõltumatust omatarbevõrgust. Praktikas leiab see süsteem järjest vähem kasutamist.
Sekundaarvalgusallikas
Sekundaarvalgusallikas (inglise keeles secondary light source) on pind või ese, mis ise valgust ei tekita, kuid millele langeb valgus ja mis kiirgab sellest vähemalt osa peegeldumise või läbimise näol. Looduslikuks sekundaarvalgusallikaks on näiteks kuu.
Erguti (elekter)
Alaldiga ergutussüsteemid
Tänapäeval kasutatakse ergutatava masina võimsusest olenenata jõuelektroonikal põhinevaid alaldeid nii staatilistes (trafoga) kui ka pöörlevate elektrimasinatega (generaatoritega) ergutussüsteemides.
Staatiline ergutusregulaator
Regulaatorit toidetakse trafo kaudu sünkroongeneraatori staatorimähisest või omatarbetoitevõrgust. Vajaliku tasemeni transformeeritud vahelduvpinge muudab reguleeritav alaldi alalispingeks, mis rakendatakse sünkroongeneraatori ergutusmähistele. Kuna ergutusmähis paikneb sünkroonmasina rootoril, toimub ergutusenergia ülekanne grafiitharjade ja kontaktrõngaste vahendusel. Võimsatel sünkroongeneraatoritel on vaja hulga rööbiti ühendatud rõngaid ja laiu harju.
Selle ergutussüsteemi puudusteks on harjade kulumine ja energiakaod liugkontaktides, samuti harja all ringtule tekkimise oht.
Kontaktrõngasteta ergutussüsteem
Kontaktrõngastest ja harjadest ergutusvooluahelas on võimalik vabaneda, kui panna ergutusvoolu alaldi sünkroongeneraatori rootoriga kaasa pöörlema. Niisuguses süsteemis on sünkroongeneraatori võlliga sidurdatud andev välispoolustega vahelduvvoolu-ergutusgeneraator koos alaldiga ja püsiergutusega abisünkroongeneraator. See abimasin toidab ergutusmasina välispooluseid läbi reguleeritava türistoralaldi.
Kuna reguleeritav ergutusvool ei jõua põhimasinasse otse (nagu staatilise süsteemi korral), vaid abiergutusahela kaudu, toimub reguleerimine teatava viivitusega.
Sünkroonmasinate püsimagnetergutus
Enamikus väikese ja keskmise võimsusega sünkroonmootoreis tekitavad tööks vajaliku magnetvälja püsimagnetid. Püsimagnetergutus leiab rakendamist ka mõnda tüüpi tuulegeneraatorites. Keskmisest suuremal võimsusel osutub püsimagnetite kasutamine ebamajanduslikuks nende kõrge hinna tõttu.
Püsimagnetid valmistatakse kõvamagnetilistest ferriitidest, kasutatakse ka neodüümmagneteid.
Püsimagnetiga masinad on ehituselt lihtsamad,sest puudub vajadus eraldi ergutusvõimsuse järele. Erinevalt muudest ergutusviisidest pole püsimagnetite korral masina võimsust võimalik ergutuse kaudu reguleerida.
Leelisaku
pisi|NiCd-akud Leelisaku ehk leelisakumulaator on aku, mille elektrolüüt on leeliseline. Leelisaku leiutas 1901. aastal rootsi insener Ernst Waldemar Jungner.
Burda
pisi|Kalju Burda mäestikus pisi|Vaade mäestikule üle Doonau Burda (ungari Kovácspataki-hegyek, ka Helembai-hegység) on mäestik Slovakkia lääneosas, mis on osa Lääne-Karpaatidest ja ühtlasi ka Põhja-Ungari keskmäestikust. Selle regiooni kõrgeim tipp on Burdov (395,4 m), suhtelised kõrgused ulatuvad 180 meetrist 310 meetrini.
Leelisaku
Leelisaku anum valmistatakse terasplekist ja elektrolüüdina kasutatakse kaalium- või naatriumhüdroksiidi vesilahust. Anoodi plaadi materjaliks kasutatakse nikkeloksiidhüdroksiidi (NiOOH) ja katoodi plaadil kaadmiumi (Cd). Tänapäeval tuntakse neid nikkel-kaadmiumakude (NiCd) nime all.
1903. aastal asendas Thomas Alva Edison kaadmiumist elektroodi rauaga ja patenteeris raudnikkelaku (FeNi). Raudnikkelakud on laiatarbest kadunud nende madalate energeetiliste näitajate tõttu. Ka NiCd-akude turustamine Euroopa Liidus on peatatud (2008. aastal) kaadmiumi keskkonnaohtlike omaduste tõttu. Selliseid akusid võib veel kohata akutööriistades ja mudelautodes.
Burda
Suurim küla mäestikus on selle edelaserval asuv Kamenica nad Hronom. Taimestikult sarnaneb mäestik Ungaris asuva Börzsöny mäestikuga. Metsadest kasvavad seal tammikud (valdav on karvane tamm) ja pöögimetsad, madalamal asub metsastepp. Mitmed sealsed taimeliigid on omased Pannoonia floorale, on seal oma leviala põhjapiiril ja mujal Slovakkia aladel ei kasva. Selle territooriumile ulatub kaks looduskaitseala: Burdovi looduskaitseala ja Leľa metsa looduskaitseala.
Leelisaku
Nende akude asemel on kasutusel nikkel-metallhüdriidakud (NiMH), kus elektroodidena kasutatakse juba tuntud nikkelhüdroksiidi (+) ja niklit (‒). Selliseid akusid iseloomustab kordades suurem erimahutavus ja väiksem sisetakistus. Näiteks AA-tüüpi akudes on Fe-Ni süsteemi mahutavus u 400 mAh, Ni-Cd süsteemi mahutavus u 800 mAh, Ni-MH süsteemi mahutavus u 3000 mAh. Nikkelkaadmiumaku arendati kasutamisvalmis 1948. aastal.
Burda
Mäestiku fauna sarnaneb pigem Ungari stepialade kui ülejäänud Slovakkia faunaga. Seal elutsevad stepiritsikas, Ablepharus kitaibelii, rohesisalik, palvetaja, eskulaabi roninastik. Sagedased on metskass ja metssiga. Lindudest leidub seal salupälli, kassikakku ja kaljuklutti.
Leelisaku
Leelisaku keskmine pinge on 1,25 volti ja kasutegur kuni 67%.
Burda
Asend
Burda piirneb järgmiste geograafiliste piirkondadega:
Leelisaku
Happeakude ehk pliiakudega võrreldes on leelisakud mõõtmetelt väiksemad ja kohati vastupidavamad. Teatud leelisakusid (AgZn) saab kasutada palju külmemas kliimas kui pliiakusid ning säilitada kauem, ilma et nende omadused halveneksid. Leelisakude miinuseks on tunduvalt kallim hind, üksikelemendi madalam pinge ning keskkonnaohtlikkus.
Burda
Geoloogia
Mäestik on vulkaanilise tekkega. Valdav osa sealsetest kivimitest on miotseeni lõpust pärinevad vulkaanilised kivimid, kuigi Burda aladel vanu vulkaane ei ole. Sealsed kivimid pärinevad Pilise mäestiku ja Börzsöny vulkaanidest, põhiliselt on seal andesiitse materjali purskel tekkinud bretša, mida kohati katab löss. Mäestiku kaguosa moodustavad miotseenist saati kuhjunud konglomeraatsed kivimid, liivakivi, savi, liiv ja kruus.
Leelisaku
Tänapäeval asendavad NiMH akusid järjest ulatuslikumalt liitiumioonakud. Siiski on leelisakud olulisel kohal mitmetes kasutusvaldkondades, näiteks elektritööriistad, mänguasjad, ja isegi mootorsõidukid (Toyota Hybriid mudelid ja Honda Insight, Civic-Hybrid).
Šani osariik
Šani osariik on 1. järgu haldusüksus Myanmaris.
Narva tänavate loend
''Siin on loetletud Narva tänavad ja muud aadressikohad.
Sekundaartõrge
Sekundaartõrge ehk järeltõrge ehk sõltuv tõrge (inglise keeles secondary failure) on tõrge, mis on otseselt või kaudselt põhjustatud mõne teise elemendi tõrkest.
Mart Min
Töökäik
Keila KENi abitööline 1961, pottsepa abiline 1961–1962; tehases Norma laadija 1962–1963; tootmiskombinaadi Ühendus liftimehaanik 1963–1964. TTÜs 1968–…: tootmisprotsesside automatiseerimise probleemlaboratooriumi insener 1968; automaatika kateedri mõõtmistehnika labori juhataja 1968–1973; teadusliku uurimise sektori vaneminsener 1973–1975; tootmisprotsesside automatiseerimise probleemlaboratooriumi vaneminsener 1975–1976, nooremteadur (0,5 koormusega) 1977–1979; automaatika kateedri TU sektori vanemteadur 1980–1984; elektroonika kateedri vanemõpetaja 1984–1986, dotsent/juhtivteadur 1986–1992, kateedrijuhataja 1988–1992; automaatikateaduskonna kasvatusprodekaani kt 1984/85; teadusprodekaani kt 1986/87; elektroonikainstituudi direktor 1992–2000, mõõteelektroonika õppetooli juhataja ja professor 1992–2007, erakorraline juhtivteadur ja õppetooli hoidja 2007–… AS Küberneetika arendusbüroo EKTA direktor (0,75 koormusega) 1999–2001; AS Cybernetica osakonnajuhataja; spin-off firma Smartimplant OÜ kaasasutaja; rahvusvahelise uurimisrügma juht Bioprotsesside ja Analüütilise Mõõtmistehnika Instituudis (Institut für Bioprozess- und Analysenmesstechnik), Heilbad Heiligenstadt, Saksamaa 2007–2010. Pärast seda Tallinna Tehnikaülikooli emeriitprofessor elektroonikainstituudis.
Teadustöö põhisuunad
Tema peamiseks tegevusalaks elektroonikateadlasena on olnud elektroonne mõõtetehnika, eelkõige sünkroondetekteerimisel põhinevad (lock-in) ja vektormõõtmise vahendid, sh elektrilise komplekstakistuse mõõtmise elektroonsed vahendid elektrokeemiliste ja biomeditsiiniliste mõõtmiste jaoks.
Ta on osalenud ka atmosfäärifüüsikaliste ja astrofüüsikaliste mõõtmiste vahendite väljatöötamises, sh telespektromeetri Faza loomisel NSV Liidu kosmose-orbitaaljaama Mir jaoks.
Tema juhtimisel töötati välja mitmete vektorvoltmeetrite näidised, sh TTÜ mõõteelektroonika laboris välja töötatud vektorvoltmeetrite prototüübid Tallinna Tootmiskoondise RET jaoks, milles kasutatud originaalsed sünkroondetektorite lahendused olid patenteeritud paljudes riikides. Mitmed leiutistest olid tehtud koostöös Eesti NSV teenelise leiutaja Toom Pungasega. Vektorvoltmeetrites leidsid kasutamist tema kandidaaditöö tulemused eriti täpsete faasisünkronisatsioonisüsteemide ehk faasilukksüsteemide (phase-locked loop, PLL) alal.
1990. aastatest on ta teadus- ja arendustöös keskendunud meditsiinielektrooniliste mõõtmiste vahendite loomisega seotud küsimustele. Mart Mini juhtimisel on TTÜ elektroonikainstituudi elektrilise bioimpedantsi töörühm välja töötanud originaalseid elektrilise bioimpedantsi mõõtmisel põhinevaid diagnostilisi lahendusi, sealhulgas implanteeritavate südamerütmurite jaoks sobivaid.
Tema juhendamisel on koostanud väitekirja ja kaitsnud doktorikraadi Olev Märtens, Toomas Parve, Alar Kuusik, Ants Ronk, Raul Land, Toivo Paavle, Rauno Gordon, Andrei Krivoshei, Paul Annus, Jaan Ojarand, Georgios Giannoukos ja Marek Rist.
2011. aasta märtsi alguses esitati Mart Min kandideerima 2011. aasta Euroopa leiutaja auhinnale teadustöö kategoorias elektrilise komplekstakistuse mõõtetehnoloogia väljatöötamise eest.
Teaduskorralduslik tegevus
Ta on olnud NSV Liidu Hariduskomitee teadusprogrammi “Teadusaparaadiehitus” nõukogu liige, konkursikomisjoni “Automaatika ja aparaadiehitus” liige 1987–1991; TTÜ mõõtesüsteemide uurimis- ja õppelabori organiseerija 1989; TTÜ esindaja Eesti Töökollektiivide Liidus 1989–1991; International Committee for Promotion of Research in Bio-Impedance liige; Balti tehnikaülikoolide raadioelektroonika-alase koostöökomisjoni liige; haridusprojekti “Diplomandenprogramm München-Ost” käivitaja 1993. Mitme rahvusvahelise konverentsi organiseerimis- ja programmikomiteede liige (IMEKO Symposiums, Baltic Electronics Conferences, World Congress on Biomimetics and Artificial Muscles, IEEE Conferences on Instrumentation and Measurement Technology, Signal Processing, Measurement in Medicine and Applications). Eesti TA toimetiste seeria “Tehnikateadused” toimetuskolleegiumi liige, väljaande Proceedings of Riga Technical University - Electronics and Telecommunications ja ajakirja Electronics and Electrical Engineering (Kaunase Tehnikaülikool) toimetuskolleegiumide liige; ajakirja Computer Standards & Interfaces (Elsevier) toimetuskolleegiumi liige 1999–2005, ajakirja Baltic Electronics (Riia) toimetuskolleegiumi liige ja Eesti-poolne toimetaja 1995–97, ajakirja Matavimai-Measurements (Kaunas) toimetuskolleegiumi liige 1998–2002. IEEE Instrumentation & Measurement Society ja Engineering in Medicine and Biology Society liige 1994–…, Rahvusvahelise Bioimpedantsi Ühingu liige 2004–…; Rahvusvahelise Elektrokardioloogia Ühingu liige 2003–…; Nordic Electrical Bioimpedance Club’i liige 1997–…; Saksakeelsete Ülikoolide Mõõtetehnika-professorite Ühenduse välisliige 1995–…; Eesti Transplantoloogia ja Implantoloogia Seltsi asutajaliige 2003–….
Harrastused
Sport, eriti atleetvõimlemine (Eesti meister 1972) ja poks, reisimine ning inimeste ja maailma tundmaõppimine.
Jalaväe Rünnakumärk
thumb|right|150px|Hõbedane Jalaväe Rünnakumärk
Jalaväe Rünnakumärk (saksa keeles Infanterie-Sturmabzeichen) oli Saksa autasu, mida anti Relva-SS-i ja Wehrmachti sõduritele Teise maailmasõja ajal.
Müller-Thurgau
thumb|"Müller-Thurgau" viinamari "Müller-Thurgau" on võrdlemisi levinud viinamarjasort Saksamaal. Tegu on 1882. aastast pärit saagika ning vähenõudliku viinamarjasordiga.
"Müller-Thurgau" sordist valmistatud kuiva veini müüakse Rivaneri nime all.
Endel Kitse
Endel Kitse (12. juuni 1928 – 10. märts 2007) oli eesti mullateadlane ja ökoloog, aastast 1975 bioloogiadoktor.
Lõpetanud Viljandi 2. Keskkooli, alustas ta 1947. aastal õpinguid Tartu Riiklikus Ülikoolis põllumajanduse erialal. Eesti Põllumajanduse Akadeemia asutamise järel läks ta üle sellesse õppeasutusse, lõpetades sealse agronoomiateaduskonna esimese lennu aastal 1952.
Endel Kitse esimeseks töökohaks oli Jõgeva Sordiaretusjaam, kuhu ta asus tööle juba üliõpilasena. Hiljem oli tema elu ja tegevus seotud peamiselt Eesti Põllumajanduse Akadeemiaga, kus ta töötas mullateaduse ja agrokeemia kateedris.
Aastal 1957 kaitses Endel Kitse kandidaaditöö mullaanalüüside metoodilistes küsimustes. 1975 promoveeriti ta doktoriks uurimistöö eest mullafüüsika alal. Töötas professorina 1977–1993.
Teda peetakse mullafüüsika uurimissuuna rajajaks Eestis, kelle poolt läbi viidud uuringute tulemusi kasutatakse mullateaduses tänaseni, eelkõige muldade füüsikaliste ja hüdrofüüsikaliste omaduste määramisel. Samuti pärines temalt metoodika kahekihilisel lähtekivimil kujunenud muldade kobestamiseks. Lisaks tegeles doktor Kitse põlevkivikarjääride põllumajandusliku taaskasutuse võimaluste uurimisega.
Ta suri pärast pikka haigust märtsis 2007.
Normaaltingimused
Normaaltingimused on füüsikas ja keemias kokkuleppelised tingimused temperatuurist ja rõhust sõltuvate suuruste üheseks fikseerimiseks.
Füüsikas loetakse normaaltingimusteks NTP (lühend inglise keele sõnadest Normal Temperature and Pressure) temperatuuri 273,15 K (0 °C) ja rõhku 101 325 Pa = 101,325 kPa (1 atm = 760 mm Hg). Need väärtused vastavad ligikaudu jää sulamistemperatuurile ja õhurõhule merepinna tasemel.
Keemias, eriti materjalide termodünaamiliste omaduste määramisel, kasutatakse IUPACi standardtingimusi STP (Standard Temperature and Pressure), kusjuures temperatuur on samuti 273,15 K, kuid rõhk on  100 000 Pa = 100 kPa (1 bar).
USA Riikliku Standardite ja Tehnoloogia Instituudi (National Institute of Standards and Technology, lühend NIST) määratluse kohaselt on normaaltingimuste temperatuur 20 °C = 293,15 K ja rõhk 1 atm = 101 325 Pa.
Eri ainevaldkondades on kasutusel veel muidki kokkuleppelisi mõõtetingimusi. Tööstuses ja kaubanduses on normaaltingimuste arvväärtustel määrav tähtsus, sest nende alusel arvestatakse gaasi ja vedeliku mahtu.
Sekundaarvool
Sekundaarvool on elektrivool trafo sekundaarmähises, kui primaarmähist läbib elektrivool.
Kahekojaline taim
Kahekojalised taimed on näiteks harilik kadakas, kõrvenõges, astelpaju, hõlmikpuu, kanep
The O'Reilly Factor
"The O'Reilly Factor" on Ameerika Ühendriikide poliitikasaade, mida näitab Fox News Channel.
Saateosad
O'Reilly saade on jaotatud järgmisteks rubriikideks.
Muud saateosad
Osalemisest keeldujad
Mitmed isikud on keeldunud saates osalemisest, sealhulgas George Clooney, Dick Cheney, Bill Moyers ja Tony Blair. 2008. aasta presidendivalimiste ajal ei soovinud ka Sarah Palin ja Joe Biden saates osaleda. Palin osales saates 2010. aasta jaanuaris pärast Fox Newsi kommentaatoriks hakkamist.
Sagaingi piirkond
Sagaingi piirkond on 1. järgu haldusüksus Myanmaris.
Piirkond jaguneb kaheksaks ringkonnaks:
Antiikaeg
Antiikaeg oli Vana-Kreeka ja Vana-Rooma antiikkultuuri ajastu, mis kestis eelkõige Vahemere maades ajavahemikul ligikaudu 800 eKr–500 pKr.
Buchanani maakond
Buchanani maakond on mitme USA maakonna nimi:
Antiikaeg
Antiikaja kokkuleppeliseks alguseks peetakse Homerose eeposte loomist (9. sajandi lõpp või 8. sajand eKr) või esimeste antiikolümpiamängude toimumist 776 eKr.
Antiikaja viimane periood oli hilisantiik (300–600 pKr) ja sellele järgnes varakeskaeg.
Laviinfotodiood
Laviinfotodiood ehk APD-diood (lühend inglise keele sõnadest avalanche photodiode) on fotodiood, mis kasutab laengukandjate tekitamiseks sisefotoefekti ja kiirguse mõjul tekkiva fotovoolu sisemiseks võimendamiseks kontrollitud laviinläbilööki. Otstarbe ja suure optilise tundlikkuse poolest on laviinfototodiood võrreldav vastava elektrovaakumseadisega, s.o fotokordistiga.
Antiikaeg
Antiikaja algus: Vahemere maade ärkamine 9. sajandil eKr
Umbes 900 eKr algas Atlandi ookeani põhjaosas rauaaja kliimapessimum ja umbes 800 eKr Bondi sündmus. Kliimamuutustest mõjutatuna toimusid 9. sajandil eKr Vahemere maade regioonis ka kultuurilised muutused. Sellel sajandil jõudis Vana-Kreekasse (esmalt Jooniasse) foiniikia kiri ja rauast relvade üldise levikuga saabus lõpp Kreeka tumedale ajajärgule. Rajati Sparta asula, etruskid jõudsid Toscanasse, Foiniikia hakkas metallide otsingul asutama Vahemere piirkonnas läänekolooniad (Kartaago eellased). Samal sajandil laienes Rooma asula, seal algas rauaaeg ja jõukaid inimesi hakati matma uhkematesse haudadesse. Keldid jõudsid Galliasse. Sama sajandi jooksul kujunes välja ka Kreeka ajalugu oluliselt mõjutanud Pärsia riik. Juutide riik lõhenes 926 eKr kaheks ja see tähendas juutide ajaloos uue ajajärgu saabumist.
Antiikaja lõpp: antiikkultuuri hääbumine Läänes 6. sajandil
Antiigi lõpuks võib Lääne-Euroopas pidada 6. sajandi keskpaika (550). Idagootide ülemvõimu kehtestamisega lõppes seni säilinud Rooma haldus, majanduskriisi tõttu lõpetasid tegevuse Rooma linna senat ja teater ning hääbus senine hariduselu. Sajandi algul suleti Ida-Roomas Platoni rajatud Ateena Akadeemia ja pärast Hypatia tapmist hääbus Aleksandria teaduskooli tegevus. Langobardide vallutusretkega Põhja-Itaaliasse Rooma aladele 375. aastal lõppes seal rahvasteränne. Itaalia vallutanud Bütsants sattus katkulainete ja idapoolse rahvasterände tagajärjel kriisi ja polnud võimeline sealset elu korraldama. Rahvas pöördus toe saamiseks vaimulike poole ja tekkinud haldustühikut hakkas täitma katoliku kirik.
Jon Stewart
pisi|Jon Stewart Jonathan Stewart (sünninimi Jonathan Stuart Leibowitz; sündinud 28. novembril 1962) on Ameerika Ühendriikide kirjanik, poliitiline humorist, saatejuht, näitleja ja stand-up-koomik.
Antiikaeg
Antiikaja lõpp: antiikkultuuri hääbumine Läänes 6. sajandil
Teine oluline keskaja algust märkiv sündmus on Rooma keisririigi lõpu aegu loodud Frangi riik ja sellele järgnenud frankide katoliku usku astumine. Just katoliku usk sai vastukaaluks germaanlaste ariaanlusele ja tagas vallutatud aladel frankidele kohaliku kiriku ja elanikkonna usalduse ning toetuse.
Laviinfotodiood
pisi|Si-laviinfotodioodi struktuur. Värviliselt on näidatud ruumlaengu jaotus vastupingestatud siirdel; allpool vastav [[elektrivälja tugevus |väljatugevuse jaotus]]
Külama
alt=Külama vabakoguduse palvemaja|pisi|264x264px|Külama priikoguduse palvela Külama on Hiiu maakonnas Hiiumaa valla lõunaosas asuv küla. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda.
Antiikaeg
Antiikaja lõpp: antiikkultuuri hääbumine Läänes 6. sajandil
Antiigi lõpp seostub ka 535.–536. aasta kliimakatastroofiga, sajandi keskel alanud katkulainetega ja umbes 600. aastal saabunud Bondi sündmusega.
Laviinfotodiood
Ehitus ja talitlus
Laviinfotodiood sarnaneb ehituselt pin-dioodiga, kuid selle erinevusega, et siirde struktuuris on lisaks omajuhtivusega i-kihile võrdlemisi tugevalt legeeritud (dopeeritud) kitsas p-kiht. Niisuguse struktuuri vastupingestamisel kasvab p-tsoonis järsult väljatugevus, mis kiirendab laengukandjaid sedavõrd, et nad kutsuvad esile tõukeionisatsiooni teel järjest uusi sekundaarseid laengukandjaid.
Jon Stewart
Stewart alustas stand-up-koomikuna ja seejärel on töötanud televisioonis. Ta juhtis Comedy Centrali saadet "Short Attention Span Theater". MTV-s juhtis ta saateid "The Jon Stewart Show" ja "You Wrote It, You Watch It". Aastatel 1999 kuni 2005 juhtis ta Comedy Centrali saadet "The Daily Show".
Laviinfotodiood
Ehitus ja talitlus
Kui vastupinge dioodil on lähedane läbilöögipingele, saavutatakse võimendus (multiplikatsioonitegur) M = 100…1000. Võimendus kasvab koos vastupingega. Seetõttu on niisuguste dioodide läbilöögitugevus vähemalt sadades voltides (mõnel tüübil isegi 1500 V).
Veelgi suuremat võimendust (105…106) annavad diooditüübid, mida on võimalik tööle panna läbilöögirežiimis. Sel juhul kasutatakse väga lühiajalisi stabiliseeritud kõrgepingeimpulsse. Niisuguste laviinfotodioodidega detektorid võivad reageerida üksikutele footonitele (piisavalt madala mürataseme korral).
Pöördhõive
Pöördhõive ehk pööratud jaotus on füüsikaline nähtus ergastatud mikroosakeste süsteemis, näiteks aatomite kogumis, kus mikroosakesed saavad omandada teatud kindlaid energiatasemeid (neid kirjeldab kvantmehaanika).
Laviinfotodiood
Omadused ja kasutamine
Laviinfotodioodid on võimelised detekteerima väga nõrka kiirgust gigahertsidega mõõdetavas sagedusalas. Suurim spektraalne tundlikkus jääb olenevalt lähtematerjalidest lainepikkuste vahemikku 250…1700 nm. Iga diooditüüp katab sellest vahemikust ainult teatud osa.
Pöördhõive
Soojustasakaalu tingimustes toimub tavahõive vastavalt Boltzmanni statistika jaotusfunktsioonile. Pöördhõive korral aga on mikroosakeste kogumis kõrgemal energiatasemel olevaid osakesi rohkem kui madalama energiatasemega osakesi, ehk täpsemalt: pöördhõive korral on kogumis vähemalt üks kõrgem energiatase osakestest hõivatum kui mõni madalam  energiatase.
Primaarvool
Primaarvool on elektrivool trafo primaarmähises.
Pöördhõive
Aines võib pöördhõivet esile kutsuda mikroosakeste tugev ergastamine optilise kiirgusega, korpuskulaarse kiirgusega, s.t aineosakeste vooga, elektrivoolu läbijuhtimisega või keemilise reaktsiooni toimel.
Antiikaeg
Antiikaja kliima ja katk
Antiikaja alguspool (900–300 eKr) oli peamiselt jahe, 800 eKr saabus Bondi sündmus, umbes sajandi väldanud külmem periood. Umbes 600 pKr saabus järgmine külmalaine. 535. aastal oletatavalt Ida-Aasias toimunud vulkaanipurse põhjustas ajavahemikul 535–540 väldanud ulatuslikud kliimamuutused kogu Maal. Tõenäoliselt olid just need muutused Ida-Aafrika katkulaine põhjustajaks. Ajavahemikul 543–664 oli Lääne-Euroopas umbes 10 katkupuhangut, Ida-Euroopas oli 200 aasta jooksul umbes 20 epideemiapuhangut, Konstantinoopolis vähenes rahvaarv haiguse tagajärjel 100 aastaga poolelt miljonilt sajale tuhandele.
Jakov Sannikov
Jakov Sannikov (vene keeles Яков Авраамович Санников, 1780 Ust-Jansk – pärast 1812) oli vene kütt (küttis polaarrebast) ja Uus-Siberi saarte uurija.
Külama
Küla piirneb põhjas Sinima ja Vanamõisa, edelas Sepaste ning lõunas ja idas Kabuna külaga.
Pöördhõive
Pöördhõive on oluline eeldus indutseeritud ehk stimuleeritud kiirguse tekitamiseks laseris.
Jakov Sannikov
Avastas ja kirjeldas Stolbovoi saart (1800) ja Faddejevi saart (1805). Hiljem osales ta kaupmees Sõrovatski korraldatud reisil, mille käigus nägi nad Suurt Maad, mille hiljem Hedenström nimetas Uus-Siberi saareks. Samuti peetakse teda Bunge maa avastajaks.
Aastatel 1809–1811 osales Matthias von Hedenströmi korraldatud ekspeditsioonil.
Aastal 1809 läbis Hedenströmi käsu järgi mitu korda Hedenströmi lahte, mõõtis selle laiust (7–30 versta) ja selgitas, et see on laht, mitte väin.
Aastal 1809 ja 1810 uuris ta Uus-Siberi saart. Saarel Sannikov avastas jõgi, mis voolas Derevjannije gorõ mäestikust kirde suunas. 1810. aasta sügisel uuris ta Kotelnõi saart.
Külama
Nimi
Kohanime lähtekohaks on kas lisanimi või talunimi, mis põhineb sõnadel "küla" ja "maa". Kohanime on mainitud 1583. aastal kujul Kulleme ja 1598. aastal Kylama. Asula kandis 1977. aastani nime Külamaa, praegust nime kannab küla alates 1977. aastast.
Jakov Sannikov
1811. aastal uuris ta poja Andreiga Faddejevi saart. Pärast uuris ta ka Kotelnõi saart.
Külama
Loodus
Küla piirneb läänes Vanamõisa lahega ja hõlmab osa Vanamõisa lahe hoiualast. Küla läbivad Külama ja Jabusa jõgi.
Jakov Sannikov
Oma reiside käigus nägi ta Uus-Siberi saartest, näiteks Kotelnõi saarest põhja pool mingit suurt maad (Sannikovi maa).
Sannikovi auks on nimetatud:
Külama
Ajalugu
Külama kuulus ajalooliselt Emmaste mõisa alla. Agapäe vakuses on mainitud järgmisi talunikke: Kulleme Matz (1583), Kylama Lylle (1598), Kylama Thonis (1609), Küllama Pert (1666) ja Küllama Bertell (1726). 1798. aastal on märgitud Küllama küla.
Emmaste valla rahvas on jaganud valla lõunapoolseks Emaste otsaks, kus elasid traditsioonilise hiidlaste seltside jaotuse järgi emased, ning põhjapoolseks Agabe otsaks, kus elasid koldselõuamehed. Piir kahe otsa vahel kulges Külama küla kohalt, kitsamas mõttes on Agabe tähendanud Emmaste külasid Külamalt Nursteni.
South Stream
thumb|right
Külama
Kultuur
Külas asuvad kaitsealused Tooma tuulik ja Külaküla tuulik. Külas asub priikoguduse palvela.
South Stream
South Stream (vene keeles: Южный поток) oli kavandatav  Musta mere kaudu kulgev gaasijuhe maagaasi transportimiseks Venemaalt Euroopa Liidu riikidesse. Plaani kohaselt valmib juhe 2015. aastaks. South Streamis nähakse Venemaad vältiva Nabucco gaasijuhtme konkurenti.
South Streami veealuse osa pikkuseks oleks 900 kilomeetrit. Gaasijuhtme kaudu toimetataks Euroopa Liitu 63 miljardit kuupmeetrit maagaasi aastas. Projekti maksumus on hinnangute kohaselt vähemalt 25 miljardit eurot.
Gaasijuhtme veealuse osa ehitajaks on Gazpromi ja Eni ühisettevõte South Stream AG. 2010. aasta 18. juunil sõlmitud memorandumi kohaselt liitub projektiga ka Électricité de France. Bulgaaria, Serbia, Ungari, Sloveenia territooriumile jäävate osade ehitamiseks on Gazprom asutanud ühisettevõtted kohalike ettevõtetega. Kokkulepe on saavutatud ka Kreeka, Horvaatia ja Austriaga.
Üheks olulisemaks ajendiks South Streami kavasse võtmisel olid Venemaa ja Ukraina halvad suhted. Ukraina on tähtsaim transiitriik Venemaa gaasi maismaateedel Euroopasse. Gaasitülid Venemaaga tõid kaasa korduvaid katkestusi gaasi transpordis läände. Pärast Viktor Janukovõtši tõusmist Ukraina presidendi ametisse on riikide läbisaamine aga oluliselt paranenud ja Venemaa ning Ukraina on teatanud kavandatavast koostööst Ukraina gaasivõrgu moderniseerimisel. On avaldatud kahtlust, kas kuluka projekti realiseerimine on sellises olukorras otstarbekas.
Buffalo maakond
Buffalo maakond on mitme USA maakonna nimi:
Laviinfotodiood
Omadused ja kasutamine
APD-dioodid on kasutusel näiteks laserkaugusmõõdikutes ja kiudoptilistes sideliinides. Uutest kasutusvaldkondadest võib nimetada positronemissioontomograafiat ja elementaarosakeste füüsikat.
Isasõis
pisi|[[Teravalehine iileks|Teravalehise iileksi isasõied (ülal) ja emasõied (all)]] Isasõis on õis, milles on ainult tolmukad, emakad puuduvad.
Brändi
Brändit on valmistatud tõenäoliselt juba alates 12. sajandist.
Brändi valmistamisel kasutatakse toorainena mitmeid puuvilju, kuid levinuimaks tooraineks on küpsed viinamarjad, vein või veinitööstuse jäägid.
Valmistamisprotsessi käivitamiseks lastakse toorainel spetsiaalsetes anumates ja kontrollitud tingimustes viljades oleva loodusliku suhkru ning ensüümide toimel käärida.
Pärast destilleerimist võidakse brändit (olenevalt brändist) ka tammevaatides laagerdada.
Nimetus
Brändi tuleneb inglise sõnast brandy, mis on lühend sõnast brandywine, mis on laen hollandi sõnast brandewijn 'põletatud vein'.
Piirkondlikud brändisordid on konjak, armanjakk, vinjakk.
Primaarvool
Primaarvoolu tähisena kasutatakse Ip või I1.
Primaartõrge
Primaartõrge ehk algtõrge ehk esmatõrge ehk sõltumatu tõrge on tõrge, mis ei tulene ei otseselt ega kaudselt mõne teise süsteemielemendi tõrkest.
Lassi (Hiiumaa)
Lassi on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini kuulus küla Emmaste valda.
Nimi
Kohanime on esmamainitud 1565. aastal seoses isikunimega Laße. Leo Tiigi alusel tuleneb kohanimi isikunimest, koha esmaasukas võis pärineda Soomest.
Loodus
Küla läbib Väljasoo kraav.
Talud
Lassi ajaloolised talud 1836
Ajalugu
Lassi küla kuulub ajalooliselt Emmaste mõisa alla. 1565 on Agapäe vakuses mainitud talunikku Laße Kaskisälke, 1577 Lasse Benth ja 1693 Laßi Lahrs. Hiljem moodustus taludest Lassi küla.
Lassi küla koosseisu kuulus 1977–1997 Emmaste-Kurisu küla.
Taristu
Küla läbib Harju–Leisu tee ja külas asub Lassi bussipeatus.
Kultuur
Lassist on pärit Osvald Tärk.
Emasõis
pisi|[[Spagetikõrvitsa emasõis]] Emasõis on õis, milles on üks või mitu emakat, kuid puuduvad tolmukad.
Primaarmähis
Primaarmähis (inglise keeles primary winding) on trafo mähis, millele on rakendatud transformeeritav vool või pinge. Primaarmähis on ühendatud vooluallikaga.
Larsen (ettevõte)
pisi|Tootenäidis Larsen on Prantsusmaa konjakitootmisettevõte.
Selle asutas 1926. aastal norralane Jens-Reidar Larsen (1895–1980).
Sõjateenete Rist
thumb|Erinevat klassi Sõjateenete Ristid
Sõjateenete Rist (saksa keeles Kriegsverdienstkreuz) oli Saksa autasu teise maailmasõja ajal, mida võidi anda nii sõjaväelastele kui ka tsiviilisikutele.
Sellel ordenil oli olemas 5 klassi: medal, 2. klass, 1. klass, rüütlirist ja kuldne rüütlirist. Kõik klassid, v.a medal, olid nii mõõkadega kui ka ilma nendeta variandis.
Kaks elu
Eestikeelset pealkirja "Kaks elu" kannab mitu filmi.
Filosoofia (õppeaine)
Filosoofia on õppeaine, mis oli 1996. aasta riikliku õppekava raames gümnaasiumiastmes kohustuslik, aga 2002. aasta õppekava arvas filosoofia kohustuslike õppeainete hulgast välja. 2010. aasta septembrist kehtivad uued filosoofia valikkursuste kavad, mille järgi moodustavad gümnaasiumi filosoofiaõppe kaks teineteist süvendavat 35-tunnist kursust: Sissejuhatus filosoofilisse mõtlemisse, Tänapäeva filosoofilised küsimused.
Alates 2004. aastast toimub Eestis filosoofiaolümpiaad gümnasistidele.
Filosoofia õppeaine on üldiselt Euroopa haridussüsteemides gümnaasiumiastmes mingil viisil võimaldatud, paljudes riikides, nt Prantsusmaal, Itaalias, Soomes on filosoofia gümnaasiumis kohustuslik õppeaine.
Andrei Rubljov
thumb|Andrei Rubljovi [[ikoon "Kolmainsus"]] Andrei Rubljov (vene Андрей Рублёв; umbes 1370 – 29. jaanuar 1430) oli vene maalikunstnik.
Aastal 1988 kuulutas Vene Õigeusu Kirik ta pühakuks.
Elukäik
Andrei Rubljov oli vanavene kunsti erakordne meister, Theophanes Kreeklase õpilane.
Olles munk ja ikoonimaalija, elas ta Troitse-Sergi kloostris, hiljem Moskva Androniku kloostris.