cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Renata Tebaldi
Dirigendid
Kurt Herbert Adler, Vladimir Ashkenazy, Herbert Albert, Umberto Berrettoni, Bruno Bartoletti, Arturo Basile, Jan Behr, Leonard Bernstein, Vincenzo Bellezza, Piero Bellugi, Karl Böhm, Sarah Caldwell, Franco Capuana, Guido Cantelli, Carlo Felice Cillario, Fausto Cleva, Glauco Curiel, Victor de Sabata, Pierre Dervaux, Christoph von Donhany, Oliviero de Fabritis, G. del Campo, Yssay Dobrowen, Alberto Erede, Sergio Failoni, Carlo Franci, Gianandrea Gavazzeni, Lamberto Gardelli, Anton Guadagno, Carlo M. Giulini, Franco Ghione, Antonio Guarnieri, Vittorio Gui, Jasha Horenstein, Kiril Kondrašin, Rudolf Kempe, Herbert von Karajan, La Rosa Parodi, Erich Leinsdorf, James Levine, Zubin Mehta, Gaetano Merola, Jean Morel, Lovro von Matačić, Dimitri Mitropoulos, Francesco Molinari-Pradelli, Antonio Narducci, Giuseppe Podestà, A. Paoletti, Jonel Perlea, Georges Prêtre, Franco Patané, Giuseppe Patanè, Angelo Questa, Joseph Rosenstock, Julius Rudel, Nicola Rescigno, Mario Rossi, Ugo Rapalo, Arthur Rodzinsky, Liciano Refice, George Sebastian, Tullio Serafin, George Schick, Fritz Stiedry, Nino Sonzogno, Malcom Sargent, Gabriele Santini, Nello Santi, Sir Georg Solti, Alfredo Simonetto, Thomas Schippers, Arturo Toscanini, Antonino Votto, Silvio Varviso, Albert Wolf, Manno Wolf Ferrari, Ottavio Ziino, Carlo Zecchi.
Berge (Alam-Saksi)
Valla pindala on 66,78 km². 31. detsembril 2017 elas seal 3524 inimest.
Johan Meimer
Johan Meimer (eesnimi ka Juhan ja Johann; sünniperekonnanimi Luberg; 6. juuni (vkj)/ 19. juuni 1904 Kehtna vald, Rapla kihelkond, Harjumaa – 10. detsember 1944 Piirsalu vald, Läänemaa) oli Eesti kergejõustiklane ja sporditegelane.
Lõpetas 1925. aastal Pärnus gümnaasiumi ja 1928. aastal kergejõustiku erialal Berliini Kehalise Kasvatuse Ülikooli, 1929. aastal lipnikuna ka Sõjaväe Ühendatud Õppeasutused.
Sportlasena
Tuli aastatel 1925 ja 1926 odaviskes ning 1929 ja 1930 kümnevõistluses Eesti meistriks. Püstitas 1928. aastal viievõistluses (3648,515) ja 1930. aastal 200 m tõkkejooksus Eesti rekordi (29,8). Kuulus 7 korda Eesti koondisse.
Ta sai 1928. aasta Amsterdami olümpiamängude kergejõustikuvõistlusel odaviskes 8. ja kümnevõistluses 13. koha.
Sporditegelase ja kehalise kasvatuse õpetajana
Töötas alates 1930. aastast Pärnu Poeglaste Gümnaasiumis ja Pärnumaa kaubanduskeskkoolis kehalise kasvatuse õpetajana. Oli aastatel 1932–1933 Pärnu Tervise kergejõustikuosakonna esimees, alates 1933. aastast Pärnu Spordiklubi asutaja ja esimees ning 1933–1940 Pärnu Kalevi abiesimees ja spordijuht.
Oli Kaitseliidu Pärnu maleva spordipealik ja 1936. aastal Berliini olümpiamängudel Eesti koolinoorte delegatsiooni juht.
Töötas alates 1941. aastast Tallinna Polütehnilise Instituudi/ Tallinna Tehnikaülikooli kehalise kasvatuse õpetajana.
Teises maailmasõjas
Osales Saksa sõjaväkke mobiliseerituna Teises maailmasõjas, oli 3. Eesti Piirikaitserügemendi pioneerikompanii ülem.
Isiklikku
Ta lapsendati oma onu poolt ning sai uueks perekonnanimeks onu perekonnanime Luberg.
Šlaager (film)
Sisu
Filmi peategelane on keskealine lauljatar Katrin Pruun. Ta peab pingutama, et võistelda nooremate lauljataridega ja püsida tipus. Helirežissöör Torop soovitab tal lauluvõistlusel ansambli Kookos solistina edu saavutamiseks järgida kerglast mängulist moodi, Katrinile aga ei ole see meeltmööda. Keerulised on ka lauljatari suhted lahutatud abikaasaga. Tema endine mees püüab suhet taastada, kuid Katrin saab aru, et see ei ole enam võimalik. Kuid kõigist raskustest hoolimata suudab lauljatar kirjutada lauluvõistluse jaoks uue laulu, mis saab tunnustuse osaliseks.
Filmis esinevad Magnetic Band ja Gunnar Graps, Muusik Seif ja Tõnis Mägi, Ruja ja Urmas Alender, Rock Hotel ja Ivo Linna, Kontor ja Heino Seljamaa, Doktor Friedrich ja Joel Steinfeldt, Kuldne Trio ja Anne Veski, Vladimir Sapožnin, diskogrupp Eurütmia Tiina Eltsi juhendamisel.
Fragile
"Fragile" on ansambli Yes 1971. aastal ilmunud neljas stuudioalbum.
Singlina ilmus plaadilt laul "Roundabout".
Bippen
Bippen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Osnabrücki kreisis.
Valla pindala on 79,25 km². 31. detsembril 2017 elas seal 2980 inimest.
pisi|tühi|Sankt Georges Kirche
Polüpeptiidid
Polüpeptiidid (ka peptiidahel või valguahel) on peptiidsidemetega seotud aminohappejääkide ahelad. Peptiidahelate kokkuvoltumisel tekivad valgud.
Toomas Täht
Toomas Täht (sündinud 1977 Tallinnas) on Eesti näitleja, kes peamiselt on tegutsenud Saksamaal.
2007–2011 töötas näitlejana Saksamaal Augsburgi teatris. Seejärel töötas kolme aasta jooksul lühikest aega külalisnäitlejana Augsburgis, Berliinis, Tübingenis ja muu hulgas Tartus Vanemuise teatris ja Emajõe Suveteatris. Aastatel 2014-2015 töötas ta näitlejana Wiesbadeni Riigiteatris.
2015. aastast elab ja töötab vabakutselise näitlejana peamiselt Eestis, vähem töötab Saksamaa ja Austria teatrites.
2020. aastal lavastas Toomas Täht Würzburgi teatris Kai Henseli näidendi "Klamm's Krieg".
Uuetoa voor
Uuetoa voor on voor Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Voor on osa Kolga-Jaani voorestikust. Voor on arvele võetud ürglooduse objektina.
Voore pikkus on 2,5 km ja laius 0,25 km. Voore absoluutne kõrgus on kuni 55,8 m.
Kardiomüopaatia
Kardiomüopaatia on üldnimetus südamelihaskesta haigustele, mis põhjustavad inimestel südamepuudulikkust. Haigusprotsess kahjustab peamiselt südamelihase ehitust, suurust ja talitlust.
Sümptomid
Kardiomüopaatia tüüpilised sümptomid on järgmised:
Tüsistused
Kardiomüopaatia raskeim vorm on kopsuödeem ehk kopsuturse. Kardiomüopaatia võib põhjustada
NYHA klassifikatsioon
Patsiendi kirjeldatud sümptomite alusel klassifitseeritakse südamepuudulikkust NYHA südamepuudulikkuse funktsionaalse klassifikatsiooni alusel, mille on välja töötanud New Yorgi Südamearstide Assotsiatsioon (NYHA). Nimetatud klassifikatsiooni kasutatakse kardioloogia vallas, määratlemaks patsienti NYHA klassidesse I (patsient sümptomiteta) kuni IV (sümptomid ka voodis olles).
Kardiomüopaatiate rahvusvaheline klassifikatsioon
Tekkepõhjuste järgi klassifitseeritakse kardiomüopaatiad Eesti Tervishoiusüsteemis töötavate arstide poolt RHK-10 alusel, peatükis IX: Vereringeelundite haigused, alampeatükis: I30-I52 Muud südamehaigused, I.42: Kardio(müo)paatia, mida vajadusel täpsustatakse.
Kardio(müo)paatia mujal klassifitseeritud haiguste korral [I43] alamjaotised
Eristusdiagnoos
Südamepuudulikkust põhjustavad mitmed haiguslikud seisundid, näiteks võib metaboolset kardiomüopaatiat põhjustada beribeeri (tiamiini vaegus). Diagnoosi kinnitamiseks tehakse kliinilises meditsiinis mitmesuguseid laboratoorseid analüüse, teste ja diagnostilisi protseduure.
Kliinilise keemia uuringud
Kardiomüopaatia korral tehakse kliinilise keemia kaudu mitmeid markerensüümide analüüse:
Ravi ja prognoos
Ravi osas tuleb patsiendil konsulteerida arstiga, kes määrab olenevalt haiguse staadiumist õige ravi:
Prognoos oleneb südamepuudulikkuse arengustaadiumist ja võib patsienditi olla väga erinev. Üldiselt on tegemist kroonilise progresseeruva haigusega. Kui südamepuudulikkus on arenenud lõppstaadiumi, siis on prognoos halb ja võib kiiresti viia surmlõppele.
Ospedaletto
thumb|Ospedaletto valla paiknemine Trento provintsis thumb|Madonna della Rocchetta kirik
Ospedaletto külgneb järgmiste valdadega: Pieve Tesino, Cinte Tesino, Castel Ivano, Grigno ja Asiago.
Halifaxi plahvatus
pisi|Üks väheseid fotosid Halifaxi plahvatusest. Suitsupilv (fotol alles tõusev) olevat kerkinud 3,6 km kõrgusele Halifaxi plahvatus leidis aset 6. detsembril 1917 kell 9.04, kui Kanada Halifaxi sadamas plahvatas lõhkeaineid vedav aurulaev Mont-Blanc. Plahvatuseni viis tulekahju, mis oli puhkenud pärast Mont-Blanci kokkupõrget aurulaevaga Imo.
See oli suurim ja laastavaim inimtekkeline plahvatus enne Teise maailmasõja käigus Hiroshimale heidetud tuumapommi – selle käigus vallandus TNT ekvivalendis 2,9 kilotonni (12 000 GJ) energiat.
Katastroof
pisi|Plahvatuse leviala kaart Täislastis lõhkeainetega (trinitrotolueen ja pikriinhape) ning kergesti süttivate põletusainetega (bensool ja nitrotselluloos) koormatud Mont-Blanc oli teel New Yorgist vahepeatusega Bordeaux'sse. Tühi söe laadimist ootav Norra alus Imo oli teel Hollandist New Yorki, et naasta esmaabitarvetega Belgiasse. Kuigi enne maailmasõda lahingumoonaga laevu sadamasse ei lastud, lõdvendati seda reeglit seoses Saksa allveelaevadelt lähtuda võiva ohuga.
Kannatanud ja hukkunud
Linna tööstuskeskus koos laevaremonditehasega hävis pea täielikult. Richmondi linnajaos, selle ümbruskonnas ja ka Dartmouthi asulas sai 1950 inimest surma, üle 2000 jäi kadunuks, 9000 sai vigastada. 6000 inimest jäi keset algavat talve koduta, kokku 25 000 peavarjuta. Surnuid tuvastati Titanicu laevahuku järel rakendatud süsteemiga. Nende seas oli nii põlisameeriklasi mikmakke kui ka mustanahalisi. Viimane surnu avastati alles kaks aastat pärast plahvatust.
Algne hinnang
Kuna Euroopat laastas samal ajal Esimene maailmasõda, olid paljud esiti veendunud, et toimunud oli Saksa rünnak Kanada vastu. Kuna toimunu kohta õige teave puudus, siis kõik Saksa päritolu ellujäänud vangistati.
Rozbeķi mõis
pisi|left|Rozbeķi mõisa jahimajakese varemed Rozbeķi mõis (saksa keeles Schloß Rosenbeck, läti keeles Rozbeķu muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Straupe kihelkonnas. Tänapäeval asub mõisasüda Lätis Cēsise piirkonnas Stalbe vallas Rozulas.
Ajalugu
Mõis on kujunenud Rozbeķi vasallilinnuse juurde kuulunud maadest. Aastal 1622 andis Rootsi kroon pärast poolakate moodustatud Võnnu ja Volmari peapiiskopkonnas toimunud linnuste ja mõisate reduktsiooni linnused ja 13 mõisat oma riigikantslerile krahv Axel Oxenstiernale. Uue mõisakompleksi rajamise järel jäi vanade linnusevaremete juurde Althofi ehk Vecmuiža (tõlkes Vanamõisa) karjamõis.
1632 aasta kohta on andmeid, et Rozbeķi, Augstroze, Raiskumsi ja Murjani mõisaid valitses Fabian von Rosen. XVII sajandi keskpaigani kuulus Rozbeķi valdus Krüdeneride perekonnale. 1663 ja 1671 müüsid Jürgen Krüdener ja tema naine Rozbeķi osade kaupa maanõunik Heinrich von Patkulile.
1767 läks valdus pärimise teel von Albedyllile ja von Rokassowskile ja hüpoteegi teel von Taubele ja von Loudonile. 1872 ostis selle vabahärra Balthasar von Campenhausen. Tema poeg müüs mõisa härra Max von Siversile.
Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal kümme adramaad, sellele allus 244 mees- ning 265 naishinge. Aastal 1641 oli mõisa suurus kuus adramaad. Aastal 1688 oli mõisa suurus 10 ja 3/4 adramaad, aastal 1734 oli adramaid 7 ja 3/5, aastal 1757 aga kümme. Aastal 1823 oli mõisa suurus kaksteist adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 7 ja 3/20, aastal 1881 aga 2 ja 43/80, lisaks 7 ja 27/80 adramaad mõisadele kuuluvate talude valduses.
Karjamõisad
Mõisale kuulus aastal 1816 kaks karjamõisa: Althof ja Schulland.
Herald of Free Enterprise
Herald of Free Enterprise oli Briti reisiparvlaev. Laeva omanikuks oli Townsend Thoresen ja see sõitis liinil Calais - Dover. 6. märtsil 1987 läks laev varsti pärast Zeebrugge sadamast lahkumist ümber. Õnnetuses hukkus 193 reisijat ja meeskonnaliiget.
Laev
1970ndate lõpus tellis Townsend Thoresen 3 uut parvlaeva liinile Calais - Dover. Laevad läksid liinile 1980. aastal ja nende nimedeks olid "Herald of Free Enterprise", "Pride of Free Enterprise" ja "Spirit of Free Enterprise". Laeval oli 8 tekki:
Eellugu
Õnnetuse päeval oli laev liinil Dover - Zeebrugge. See ei olnud laeva tavapärane liin ja laadimiskai, mida laev kasutas oli algselt mõeldud ühetekiliste parvlaevade jaoks. Meeskond pidi ballasti ümber paigutama nii, et vöör vajus koos veest 3 meetri võrra kõrgemal olevate vööriluukidega meetri võrra sügavamale vette. Tavaliselt pidi Pootsmaniabi merele minnes luugid sulgema. Abipootsman Mark Stanley oli aga oma kajutisse magama läinud, nii, et keegi ei olnud uksi sulgemas. Tüürimees Leslie Sabel pidi kontrollima, et uksed suletaks, aga ta ei teinud seda. Uurimise andmetel lahkus ta sillale arvates, et Stanley saabub varsti. Sabel sai õnnetuses raskelt vigastada. Pootsman Terence Ayling oli tõenäoliselt viimane inimene, kes G-tekilt lahkus. Kui pootsmanilt küsiti, miks ta uksi ei sulgenud,vastas mees, et see polnud tema ülesanne. Pootsman osales pärast õnnetust päästetöödel.
Laeva kapten David Lewry sõitis välja teadmata, et laeva vööriuksed on endiselt lahti. Nimelt polnud kaptenisillalt näha, kas uksed on kinni ja samuti puudusid sillal ka sellekohased kontroll-lambid. Vastav lülituspult asus otse luukide kõrval.
Uppumine
Laev lahkus sadamast 18:05 (GMT) pardal 459 reisijat ja 80 meeskonnaliiiget. Varsti saavutas laev kiiruse 18.9 sõlme (35 km/h) ja vesi hakkas suurtes kogustes lahtiste vööriuste kaudu autotekile tungima. Laev läks 30-kraadisesse kreeni, ajas end korraks püsti ja läks uuesti kreeni, kust ta enam välja ei tulnud. Laev vajus kummuli. Õnneks juhtus õnnetus sadama lähedal, mistõttu pool laevast jäi veest välja. Kui õnnetus oleks juhtunud sügavamas vees oleks ohvrite arv tõenäoliselt palju suurem olnud.
Laeva tunginud vesi hävitas elektrisüsteemi. Laev mattus pimedusse, sest nii tava- kui ka avariivalgustuse oli vesi hävitanud.
Lähedal asunud laeva meeskond märkas, et Heraldi tuled kadusid järsku ja informeeris sellest sadamat. Sadam andis kell 18:26 Briti aja järgi häire. Laeva juurde tõttasid Belgia mereväe laevad, mis olid läheduses õppustel ja päästekopterid.
Õnnetuses hukkus 193 reisijat ja meeskonnaliiget. Enamus ohvritest jäi laeva lõksu ja suri hüpotermiasse (külmusid surnuks), sest merevee temperatuur oli ainult 3 °C. Laeva vee alla jäänud osast ei suudetud kedagi päästa.
Uurimine ja laeva edasine saatus
Laev tõsteti üles ja uurimine tuvastas, et õnnetus oli võimalik kolmel põhjusel:
Laev remonditi merekõlbulikuks ja oli võimalik ta isegi uuesti liinile saata, aga ostjat ei leitud. Laev pukseeriti Taiwani, kus ta lammutati.
Sergei Volkonski (1860−1937)
Vürst Sergei Mihhailovitš Volkonski (vene keeles Сергей Михайлович Волконский; 16. mai 1860 (ukj) Keila-Joa mõis – 25. oktoober 1937 Hot Springs, Ameerika Ühendriigid) oli vene muusika- ja teatripedagoog.
Eesti keeles on 2013. aastal Peeter Volkonski tõlkes ilmunud Sergei Volkonski raamat "Kodumaa : mälestused" (ISBN 9789985327609).
Isiklikku
Tema isa oli Mihhail Volkonski. Tema vanaisa oli Sergei Grigorjevitš Volkonski.
Hans Jörg Schelling
pisi|Hans Jörg Schelling 2015 Hans Jörg Schelling (sündinud 27. detsembril 1953 Hohenemsis Dornbirni ringkonnas Vorarlbergi liidumaal) on austria ettevõtja ja poliitik; 1. septembrist 2014 kuni 18. detsembrini oli ta Austria rahandusminister.
Ta lõpetas aastal 1972 Feldkirchis gümnaasiumi. Seejärel õppis ta ärijuhtimist Linzi ülikoolis, mille lõpetas aastal 1978 Magister rer.soc.oec kraadiga (tööga "Die Absatzchancen von Silhouette Modellbrillen"). Aastal 1981 sai ta doktorikraadi väitekirjaga "Möglichkeiten zur Förderung des Exports von Klein- und Mittelbetrieben" ('Kuidas edendada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete eksporti'). Ta töötas aastani 1996 Linzi ülikoolis õppejõuna.
Aastal 1981 alustas ta juhtimiskonsultandina tööd Rudolf Leiner&kika mööblimajas, aastal 1988 sai ta ettevõtte tegevdirektoriks. Aastal 1990 asutas ta juhtimise nõustamise firma Schelling GesmbH.
Ta oli aastast 2001 Austria Rahvapartei liikmena Sankt Pölteni volikogu liige. 1. veebruarist 2007 28. oktoobrini 2008 oli ta Austria Parlamendi alamkoja Nationalrati liige. 1. septembril 2014 vannutati ta Austria rahandusministriks (kui Michael Spindelegger 26. augustil 2014 teatas oma tagasiastumisest).
Isiklikku
Hans Jörg Schelling on abielus, tal on esimesest abielust kaks tütart.
Igor Kravtšenko
Igor Kravtšenko (sündinud 28. märtsil 1973 Tartus) on Eesti poliitik. Ta oli 6. detsembrist 2016 Riigikogu XIII koosseisu (asendus)liige ja alates 4. aprillist 2019 XIV koosseisu (asendus)liige.
Ta lõpetas aastal 1991 Tallinna 14. Keskkooli ja aastal 2003 Tallinna Majanduskooli raamatupidamise erialal.
Ta töötas aastatel 1993–1995 raamatupidajana aktsiaseltsis Vika, aastatel 1995–1997 töötas ta direktorina aktsiaseltsis Sridom. Aastatel 2013–2016 töötas ta aktsiaseltsis TLT juhatuse esimehe nõunikuna.
Ta kuulus aastatel 2005–2008 Reformierakonna ridadesse, aastast 2009 kuulub ta Keskerakonda. Ta oli aastatel 2005–2016 Tallinna Linnavolikogu liige, 6. detsembrist 2016 on ta Riigikogu XIII koosseisu liige (asendades Rein Ratast ja Arvo Sarapuud). Riigikogus kuulus ta keskkonnakomisjoni.
Ta on aastast 2008 Tallinna Mustamäe halduskogu esimees. Lisaks on ta Tallinna Linnatranspordi aktsiaseltsi nõukogu liige; Tallinna Mustamäe Humanitaargümnaasiumi, Mustamäe Reaalgümnaasiumi, Tallinna 53. Keskkooli, Lehola lasteaia, Allika lasteaia, Tähekese lasteaia ja lasteaia Delfiin hoolekogu liige.
Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 3 (Tallinna Mustamäe ja Nõmme linnaosad) 273 häält ning ei osutunud valituks.
Isiklikku
Ta on abielus ja tal on kaks last. Tema huvialad on sport, reisimine ja lugemine.
Uussoonestumine
Uussoonestumiseks  ehk neovaskularisatsiooniks (ladina keeles neovascularisatio) nimetatakse valdavalt uute veresoonte kasvuga seotud protsesse kas soonteta või väheste soontega koealasse kardiovaskulaarsüsteemiga täiskasvanud organismides.
Ka selgrootutel toimub soonte areng, kuid mehhanism ja seotud rakud ning signaalmolekulid võivad erineda, seetõttu räägitakse uussoonestumisest eelkõige selgroogsete organismidega seotult.
Meditsiinivaldkonna terminoloogias kasutatakse terminit valdavalt uute veresoonte kasvuga kas soonteta või väheste soontega koealasse.
Normaalseks uussoonestumiseks peetakse haavade neovaskularisatsiooni ja ka invasiivsete kirurgiliste operatsioonide ja elundisiirdamise järgset uussoonestumist.
Ebanormaalseks peetakse veresoonte kontrollimatut teket ja 'puhkemist' (ingl sprouting) vastusena kasvajarakkudelt tulevatele kasvusignaalidele. Kapillaaride ja suuremate veresoonte uussoonestumist peetakse oluliseks teguriks osade kasvajate arengul vähiks. Neovaskularisatsiooni keskseks kasvufaktoriks peetakse siin vere- ja lümfisoonte endoteeli kasvu ja diferentseerumist reguleerivat kasvufatorit VEGF.
Ebanormaalseks (oftalmoloogias) peetakse ka silma sarvkesta kahjustumise korral (näiteks kontaktläätsest põhjustatud pideva ärrituse tõttu) sarvkesta uussoonestumist.
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit de:Neovaskularisation seisuga 06.08.2014.
Kompuutertomograaf
pisi|Tänapäevane kompuutertomograaf Kompuutertomograaf (edaspidi KT, inglise keeles computer tomography (CT)), algselt ka computed axial tomography (CAT) on kompuuteruuringuteks ja piltdiagnostikaks kasutatav meditsiiniseade, mis kombineerib mitme nurga all tehtud röntgenipildid. Hiljem töödeldakse pilte arvutiprogrammidega, et saada ristlõiked luudest, veresoontest ja pehmetest kudedest inimese kehas. Kompuutertomograafi eelis on, et pildid edastavad üksikasjalikumat teavet kui tavaline röntgenipilt.
Vimalakirti suutra
Vimalakirti suutra (sanskriti keeles Vimalakīrtinirdeśa-sūtra; tiibeti keeles dri ma med par grangs pas bstan pa’i mdo; hiina keeles 維摩經 weimo jing; jaapani keeles yuima gyō) on üks populaarsemaid mahajaana suutraid, loodud arvatavasti 2. saj Indias.
Sanskritikeelne originaaltekst arvati pikka aega olevat jäädavalt kadunud, kuni 1999 Jaapani teadlased avastasid selle Potala raamatukogust ja 2004 ka publitseerisid.
Kompuutertomograaf
Kompuutertomograafide kasutamine on paljudes riikides rohkesti kasvanud viimase kahe aastakümne jooksul. 2007. aastal tehti Ameerika Ühendriikides hinnanguliselt 72 miljonit skaneeringut. Ühes uuringus hinnati, et 0,4% vähktõve põdejatest USA-s on tingitud kompuutertomograafi skaneeringust ning see arv võib tõusta kuni 2%-ni, arvestades 2007. aasta statistikat. Paraku see hinnang vaidlustati, kuna pole jõutud üksmeelele madalate kiirgustasemetega kahjustuste olemasolule. Samas võivad mõningates uuringutes kasutusel olnud intravenoosse kontrastaadi kõrvaltoimete hulka kuuluda neerukahjustused.
Vimalakirti suutra
Vimalakirti suutrat peetakse kirjandusliku stiili ja vormi poolest üheks täiuslikumaks ja terviklikuma kompositsiooniga mahajaana suutraks. Suutra tegevus toimub Buddha-aegses suurlinnas Vaišalis. Selle keskne tegelane on upāsaka Vimalakīrti (‘määrimatu kuulsusega’), kes on jõukas kaupmees ja kuulutab seadmust kõikide rahvakihtide seas alates joodikutest ja prostituutidest kuni munkade ja nunnadeni.
Kompuutertomograaf
Kompuutertomograafil on eri kasutusviise, kuid see on eelkõige mõeldud selleks, et võimalikult kiiresti tuvastada inimeste sisemisi vigastusi, mis on põhjustatud avariidest või muudest traumadest. Kompuutertomograafi võib kasutada peaaegu kõikide kehaosade visualiseerimiseks. Lisaks haiguste ja vigastuste diagnoosimisele on see kasutusel ka kirurgilise või kiiritusravi planeerimiseks.
Vimalakirti suutra
Kui Buddha tahab saata oma õpilased haigestunud Vimalakīrtit vaatama, ei julge keegi neist minna, sest teavad, et jäävad vaidluses temale alla. Lõpuks nõustub tarkusebodhisattva Mandžušrī minema ja kõik teised järgnevad talle, et kahe targa vestlust pealt kuulata.
Uniküla voored
Uniküla voored on voored Valga maakonnas Valga vallas. Voored on arvele võetud ürglooduse objektina.
Uniküla voorte hulka arvatakse Uniküla voor ja Truuba voor. Uniküla voor on 1,5 km pikk ja 0,8 km lai; voore absoluutne kõrgus on 75,6 m.
Kompuutertomograaf
Tänapäeval on maailmas kasutusel ligikaudu 30 000 kompuutertomograafi.
Ajalugu
pisi|Godfrey Hounsfieldi meeskonna ehitatud kompuutertomograaf1900. aastate alguses pakkus Itaalia radioloog Alessandro Vallebona välja fokaaltasandi tomograafia, et kujutada radiograafilisel filmil keha üksikut viilu. Idee põhines projektiivgeomeetria lihtsatel põhimõtetel: liigutada röntgenitoru ja kilet, mis on ühenduses vardaga, mille pöördepunkt on fookus, sünkroonselt vastassuunas. Fokaaltasandi punktidega loodud pilt muutus teravamaks, samal ajal kui teised punkti eemaldusid müraga. See oli väheefektiivne meetod, kuna hägustumine toimus ainult x-tasandil. Tomograafiliste piltide omandamine, kasutades mehaanilist tehnikat, arenes alles 20. sajandi keskpaiku. Selle tulemusel saadi pildid järjest teravamaks ning uurida sai ka paksemaid ristlõikeid. See saavutati keerukate ja mitmesuunaliste seadmete kasutuselevõtuga, mis said liikuda enam kui ühel tasandil ja võimaldasid efektiivsemat hägustumist.
Vaatamata fokaaltasandi tomograafia järjest suurenevale keerukusele, jäi see pehmete kudede kujutiste tootmiseks ebaefektiivseks. pisi|KT prototüüp 1960. aastate lõpus töötasid ameerika füüsik Allan Cormack ja inglise elektriinsener Godfrey Hounsfield välja tehnoloogia, mille abil oli võimalik teha kolmemõõtmelisi kujutisi inimese kehaosadest, kombineerides erinevaid röntgeniristlõikeid. Kompuutertomograafi leiutamist peeti niivõrd oluliseks verstapostiks teaduse arengus, et 1979. aasta Nobeli meditsiiniauhind anti just neile kahele teadlasele.
Esimene kliiniline kompuutertomograafiauuring toimus Inglismaal Londonis 1. oktoobril 1971 Atkinson Morley haiglas. Patsiendil kahtlustati otsmikusagara kasvajat. Teda skaneeriti prototüüpse tomograafiga, mille olid välja töötanud Godfrey Hounsfield ja tema meeskond Lääne-Londonis Hayesi EMI keskteaduslaboris (EMI Central Research Laboratories). Tomograaf tootis pildi 80 × 80 maatriksiga ning skaneerimiseks kulus ligikaudu viis minutit. Umbes sama kaua aega kulus ka kujutise töötlemiseks.
Tänapäeva kompuutertomograaf skaneerib paari minutiga ja saab toota pilte 1024 × 1024 maatriksiga, hõivates andmeid vähem kui 0,3 sekundiga. Umbes 30 minuti jooksul on võimalik kogu uuring salvestada arvuti kõvakettale. Kompuutertomograafi skaneeritud andmed saab nüüdistehnika abil edastada teistesse meditsiiniasutustesse. Selle abil on eriarstidevaheline infovoog muudetud suhteliselt lihtsaks ja kiireks.
Koonuskiirtevihuga KT
pisi|Koonus-kiirtevihuga KT Koonuskiirtevihuga kompuutertomograafi kasutatakse eriolukordades, kus harilikust röntgeniaparaadist ei piisa. Seda tüüpi kompuutertomograafi kasutatakse võimalikult harva, kuna kiirituse tase on oluliselt kõrgem võrreldes hariliku röntgeniga. Koonuskiirtevihuga KT kasutab spetsiaalset tehnoloogiat, et luua ühe skaneeringuga kolmemõõtmelised (3D-) pildid hamba struktuurist, pehmetest kudedest, närviteedest ja näo piirkonna luudest. Pildid, mis on tehtud koonuskiirtevihuga kompuutertomograafiga, võimaldavad patsiendi ravi paremini planeerida.
Koonuskiirtevihuga kompuutertomograafi kasutatakse ka keerulistemaks juhtumiteks, näiteks:
Selgroo KT
Selgroo kompuutertomograafia uuring on diagnostiline test, mida kasutatakse, et välistada või diagnoosida lülisamba kahjustust patsientidel. See on kiire, valutu ja skaneerimisel ei tungita kudedesse. Hädaolukorras on sellega võimalik kiiresti paljastada sisemisi vigastusi ja verejookse, mis lõpptulemusena võib päästa patsientide elusid.
Selgroo kompuutertomograafia uuringut viiakse läbi ka selleks, et:
KT koloskoopia/kolograafia
Kompuutertomograafia kolograafia või koloskoopia uuringul kasutatakse erilisi röntgeniseadmeid, et uurida jämesoole vähki ja kasvajaid, mida nimetatakse polüüpideks. Vähesed polüübid võivad kasvada ja muutuda vähiks. Uuringu ajal sisestatakse väike toru pärasoolde. Seejärel lastakse pärasoolde väike kogus õhku ning samal ajal tehakse ka pildid käärsoolest ja pärasoolest.
Uuringu eesmärgiks on leida kasvaja varajases staadiumis, et seda oleks võimalik varakult eemaldada. Sellega saab välistada olukorda, kus kasvaja on nii kaugele arenenud, et selle meditsiiniline eemaldamine ei ole enam võimalik.
Südame KT
pisi|Südame KT, kus on näha mukokutaanset lümfadenopaatilist sündroomi ehk Kawasaki sündroomi Südame kompuutertomograafia ehk südame KT on valutu test, mille käigus tehakse detailseid pilte südamest röntgeniaparaadiga. Protseduuri ajal liigub röntgeniaparaat ümber patsiendi keha ringi. Uuringu käigus tehakse iga nurga all südamest pilte. Seejärel pakib arvuti need pildid kokku ning loob kolmemõõtmelise (3D-) pildi südamest. Aeg-ajalt süstitakse veeni joodi baasil kontrastvärvi, mis kuvab pärgartereid röntgenipildil. Seda tüüpi uuringut kutsutakse ka kompuuterangiograafiaks.
Südame kompuutertomograafiaga võib tuvastada või hinnata:
Kõhu- ja vaagnapiirkonna KT
See uuring tehakse selleks, et diagnoosida järgmisi nähtusi:
KT eelised
Meditsiiniliste uuringute järgi on kompuutertomograaf viie kõige parema meditsiinilise avastuse hulgas viimase 40 aasta jooksul. Kompuutertomograaf suudab pakkuda detailseid andmeid, et diagnoosida haigusi, planeerida ravi ning hinnata täiskasvanute või laste siseelundite, luude jms seisundit. Lisaks sellele võib KT uuringu abil välistada mõningaid operatsioone.
Kiirus
Osaliseks skaneerimiseks kulub mõni sekund ning keha täielikuks skaneerimiseks umbes 30 minutit. See kiirus aitab leida sisemisi vigastusi ja sisemist verejooksu piisavalt operatiivselt, et päästa elusid.
MRT
pisi|Magnetresonantstomograaf Kompuutertomograafil on vähem piiranguid kui magnetresonantstomograafil (MRT). KT skaneeringu käigus on võrreldes MRT-ga liikumine küll piiratud, kuid mitte keelatud. Samuti ei ole erinevalt MRT-st keelatud siiratud meditsiiniseadmed.
Mõkolajivi valitsushoone õhurünnak
29. märtsil 2022 sooritasid Vene väed Mõkolajivi lahingu ajal raketirünnaku (väidetavalt Kalibri raketiga ) Mõkolajivi oblastivalitsuse peakorterile. Selle tagajärjel hukkus vähemalt 37 ja sai vigastada 34 inimest.
Kompuutertomograaf
Röntgen
Kõige suurem eelis kompuutertomograafil röntgeniaparaadi ees on andmete kogus. Nimelt kompuutertomograafi abil on ühe skaneeringu abil võimalik saada uuritavast objektist kolmemõõtmeline (3D-) vaade. Röntgeni puhul on selleks vaja teha mitu eri võttenurgaga skaneeringut.
Kiirgus
Kompuutertomograafid kiirgavad röntgenikiirgust. Eri tüüpi koed neelavad röntgenikiirgust eri koguses. Neeldunud kiirgus võib lõhkuda keemilisi sidemeid kudedes ning vabastada laetud ioone, mis võivad kahjustada DNA-d ja toota vähirakke.
Mõkolajivi valitsushoone õhurünnak
Raketirünnak
Raketirünnak hävitas pool hoonest, jättes hoone konstruktsiooni sisse tohutu augu ja vallandades arvukalt tulekahjusid. Kuberneri kabinet hävis.
Kompuutertomograaf
Kiirgus
Kompuutertomograafist saadud kiiritusdoos on igal patsiendil erinev. Kõik sõltub uuritava kehaosa suurusest, protseduuri tüübist ning tehnikast, mida uuringu käigus kasutatakse.
Mõkolajivi valitsushoone õhurünnak
Raketirünnak
Rünnaku tagajärjel sai surma 37 inimest ja vigastada 34 inimest.
Mõkolajivi oblasti kuberner Vitali Kim magas sel hommikul sisse, mistõttu teda polnud tööl ja ta pääses eluga. Algselt ütles kuberner, et kaheksa inimest on endiselt rusude all lõksus ja kolm sõdurit jäi teadmata kadunuks.
Kompuutertomograaf
KT kiirgusdoos
Kiiritusdoosi ehk kiirgusdoosi ühik on millisiivert (mSv). Kasutusel ka muid ühikudi, nagu rad, rem, röntgen, siivert ja gray. Siiverti ühikut kasutatakse efektiivdoosi mõõtmisel. KT skaneeringute puhul ei vasta siiverti ühik tegelikule kiirgusdoosile, mida skaneeritav kehaosa omastab. Sageli on kiirgusdoos palju suurem, kui efektiivdoos seda väidab.
Mõkolajivi valitsushoone õhurünnak
Ohvrid
TrO sõjaväelased'':
Kompuutertomograaf
KT kiirgusdoos
Suurust, mida nimetatakse kompuutertomograafi doosiindeksiks (CTDI), kasutatakse tihtipeale skaneeritava piirkonna kudede kiirgusdoosi omastamise hinnangu teadasaamiseks. Seda teevad kompuutertomograafid protseduuri käigus.
Mõkolajivi valitsushoone õhurünnak
Ohvrid
Riigi erisuhtlusteenistuse: 'Avaliku korra kaitse rügemendi sõjaväelased: Mõkolaivi piirkonna ärikohtu töötajad:
Kompuutertomograaf
KT kiirgusdoos
Kiirgusdoos, mida mõõdetakse gray või mGy ühikutega, on võrreldav energiakogusega, mida kiiritatud kehaosa eeldatavalt omastab.
Mõkolajivi valitsushoone õhurünnak
Ohvrid
'KP töötajad:
Kammkeraamika teooria
Kammkeraamika teooria on ajaloo- ja keeleteaduse teooria, mille kohaselt rääkisid kammkeraamika kultuuri kandjad varast soome-ugri keelekuju ning tüüpilise kammkeraamika levik Läänemere äärde tähendab läänemeresoome algkeelt kõnelenud inimeste rännet. Teooria kohaselt ongi alates kammkeraamikast neis piirkondades säilinud keeleline järjepidevus kuni ajaloolisest ajast tuntud soome-ugri ja läänemeresoome rahvasteni.
Bela-Bela
Bela-Bela (kuni 2002. aastani inglise keeles Warmbaths, afrikaani keeles Warmbad) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Waterbergi ringkonnas, Bela-Bela valla halduskeskus.
Kammkeraamika teooria
Kammkeraamika teooria töötas 1930. aastatel välja Harri Moora ja see püsis domineeriva käsitlusena kuni 20/21. sajandi vahetuseni.
Bela-Bela
Bela-Belas asuvad soojad mineraalveeallikad.
Kammkeraamika teooria
Teooria kujunemine
Kammkeraamikat seostasid soomeugrilastega juba Gustaf Kossinna (20. sajandi esimesel kümnendil), Oscar Almgren (1919) ja Julius Aulio (1923), kuid laiemat tunnustust need ideed esialgu ei saavutanud. 20. sajandi alguses valitses Alfred Hackmani tööl põhinev arusaam, et läänemeresoomlased rändasid Läänemere äärde palju hiljem, paar sajandit eKr. Süsteemsele kammkeraamika teooriale pani aluse Eesti arheoloog Harri Moora oma 1930. aastal avaldatud kirjutistega. 1950. aastatel (eelkõige 1956. aastal välja antud kogumikus "Eesti rahva etnilisest ajaloost") tehti sellesse olulisi täiendusi, näiteks hakati tüüpilist kammkeraamikat seostama konkreetsemalt varaste algläänemeresoomlastega. Ehkki hiljem teooriat enam edasi ei arendatud, sai sellest domineeriv käsitlus nii Eestis kui ka mujal Nõukogude Liidus. Soome uurijad võtsid kammkeraamika teooria omaks 1980. aastatel. Teooria oli populaarne kuni 20/21. sajandi vahetuseni.
Bela-Bela
Asula on rajatud 1873. aastal. Omavalitsusliku staatuse sai 1950. aastal ja täielikud linnaõigused 1960. aastal.
Kammkeraamika teooria
Kirjeldus
Kammkeraamika teooria lähtepunktiks on seisukoht, et alates kammkeraamika kultuurist on selle levikupiirkonna arheoloogilises aineses jälgitav järjepidevus kuni ajaloolisest ajast tuntud soome-ugri rahvasteni. Teooria eeldab, et see tähendab ühtlasi ka keelelist järjepidevust, nähes kammkeraamikutes varase soome-ugri keelekuju kõnelejaid ja keraamika levikus soomeugrilaste rändeid. Ühe kammkeraamika vormi – Baltikumis, Soomes ja piirneval Venemaa alal levinud tüüpilise kammkeraamika (dateeriti algselt alates 3000. a eKr, hiljem veel 1000 aastat vanemaks) valmistajad esindavad seejuures ühe soomeugrilaste haru, läänemeresoomlaste ja saamide keelelisi esivanemaid, kes saabusid sinna ida poolt. Selle kinnitusena on nähtud asjaolu, et tegemist on ainsa arheoloogilise kultuuriga, mis katab sama ala, kus hilisemal ajal elasid läänemeresoomlased. Piirkonna varasemad tundmatut keelt kõnelenud asukad jätsid läänemeresoome algkeelde oma substraadi. 2. aastatuhande alguses eKr (hilisema korrigeeritud dateeringu järgi 700–800 aastat varem) saabusid koos venekirveste kultuuriga piirkonda balti algkeele kõnelejad, kes sulandasid endasse Daugavast lõuna pool elanud soomeugrilased. Baltlaste keelelised mõjutused põhjustasid läänemeresoome algkeele eristumise saami algkeelest, mida räägiti kaugemal Soome sisemaal, kus balti mõjud jäid nõrgaks.
Teooria probleemid ja alternatiivsed käsitlused
Alates 1990. aastatest (mõne autori poolt juba varem) hakati tähelepanu juhtima kammkeraamika teooria probleemsetele külgedele ja välja pakkuma alternatiivseid käsitlusi.
Bela-Bela
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Bela-Bela elanikest mustanahalisi aafriklasi 89,11%, valgeid 8,20%, värvilisi 1,68%, India või Aasia päritolu inimesi 0,71% ja teisi 0,29%. Pedi keelt pidas emakeeleks 43,02% inimesi, tsvana keelt 18,10%, tsonga keelt 12,37%, afrikaani keelt 9,37%, sotho keelt 5,65%, inglise keelt 3,93%, ndebele keelt 1,55%, suulu keelt 1,44% ja venda keelt 1,28%.
Kompuutertomograaf
KT kiirgusdoos
Kuna kudedel ja elunditel on eri tundlikkus kiirguse suhtes, siis erineb neil ka tegelik kiirgusoht.
Tavalise röntgenikiirguse kiiritusdoos on 0,01–0,15 mGy. Kompuutertomograafi kiiritusdoos on oluliselt kõrgem ning jääb konkreetsetel elunditel 10–20 mGy vahemikku. Teatud KT skaneeringute kiiritusdoos võib ulatuda isegi 80 mGy-ni. Tabelis on välja toodud keskmised kiirgusdoosid. Võrdluseks saab tuua maailma keskmise kiirgusdoosi eri taustakiirguse allikatest. See on aastas 2,4 mSv ning on praktilisel eesmärgil võrdne 2,4 mGy-ga aastas.
Mõistet "efektiivne doos" kasutatakse üle terve keha oleva kiirgusriski viitamisel. Efektiivne doos arvestab kudede suhtelist tundlikkust ning võimaldab riski kvantifitseerimist ja võrdlust teadaolevate kokkupuuteallikatega. Need ulatuvad looduslikest taustakiirgustest radiograafiliste meditsiiniliste protseduurideni.
Alates 2007. aastast moodustab meditsiiniline kujutamine pool Ameerika Ühendriikide elanike kiiritusest, kus KT skaneeringud moodustavad kaks kolmandikku sellest. Ühendkuningriigis moodustab meditsiiniline kujutamine 15% kiiritusest. Meditsiiniliste allikate keskmine kiirgusdoos on alates 2007. aastast kogu maailmas umbes 0,6 mSv inimese kohta. Ameerika Ühendriikide tuumatööstuses töötavad inimesed piirduvad 50 mSv-ga aastas ja 100 mSv-ga iga viie aasta tagant. Radiograafia töötajad kasutavad hajutatud röntgenikiirguse eest kaitsmiseks pliiga varustatud veste.
Kuna loodetel on suurenenud tundlikkus kiiritusele, siis KT skaneeringutel on väga oluline kaalutlus meditsiinilise kujutamise valimisel raseduse ajal.
KT tüübid
pisi|T: Röntgenitoru D: Andurid X: Röntgenikiir R: Gantry
Elektronkiir-kompuutertomograafia
Elektronkiir-kompuutertomograafiat esitles 1980. aastate alguses meditsiinifüüsik Andrew Castagnini kui meetodit, mille abil on võimalik parandada kompuutertomograafide lahutusvõimet. Kuna röntgenitoru tuleb pildistamiseks pöörata 180 kraadi, ei suuda tehnika jäädvustada dünaamilisi sündmusi, mis on kiiremad kui pöörlemise kiirus.
Selle asemel et pöörelda ümber patsiendi, on elektronkiir-kompuutertomograafil suur vaakumtoru. Torus olevad elektronkiired on elektromagnetiliselt suunatud volframi röntgenikiirte anoodide hulga poole. Need paiknevad ringikujuliselt ümber patsiendi. Iga anood saab löögi elektronkiirelt ja kiirgab röntgenikiiri, mis on paralleelsed. Konventsionaalne kompuutertomograaf võib neid tuvastada. Liikuvate osade puudumise tõttu on võimalik teha kiireid skaneeringuid. Üks viil saadakse 50–100 ms-ga ning see muudab meetodi ideaalseks südame pildistamiseks. Elektronkiir-kompuutertomograafi kasutatakse eelkõige pärgarteri kaltsiumi sisalduse hindamiseks. Selle abil on võimalik prognoosida pärgarteri haigusi.
Kahe röntgenitoruga kompuutertomograaf
Siemens tutvustas 2005. aastal Radiological Society of North America (RSNA) meditsiinilisel koosolekul kompuutertomograafi, mis oli kahe röntgenitoruga ning 32 andurist koosneva kahekordse massiiviga. Kaks röntgenitoru suurendasid ajalist lahutusvõimet, vähendades kogu pildiks vajalikku pöördenurka. See võimaldas viia läbi südame uuringuid ilma südame löögisagedust vähendavate ravimiteta, lubades süstolis oleva südame kujutamist. Kahe röntgenitoru kasutamine võimaldas kahe energiaga röntgenkuvamise. Selle abil sai eristada kaltsiumit joodist või titaanist, mis muul juhul oleks olnud võimatu. Samuti edendab see ka kudede kirjeldust, mis võimaldab paremini eristada kasvajat.
pisi|Inimajust tehtud KT, mis on esitatud eraldi viiludena
Spiraalkompuutertomograafia
1990. aastate lõpuni saadi kompuutertomograafi pilte ühe viilu kaupa korraga, samal ajal kui patsiendilaud liikus läbi gantry. Selline uuring võttis aega 30–45 minutit ning iga viilu tegemisel pidi patsient hinge kinni hoidma. Tänapäeval tehakse kogu protseduur ühe hingetõmbega ja saadakse koed, mis on läbinud röntgeni samal hetkel kui patsiendilaud läbib gantry. Kogu uuring tehakse ära alla viie minutiga. Spiraalkompuutertomograafi ja kiire pildihõive tulekuga on kompuutertomograafist saanud peamine diagnostiline vahend radioloogia osakonnas.
Konventsionaalne kompuutertomograafia
Konventsionaalse kompuutertomograafia käigus suunatakse röntgenikiiri kõhule mitme nurga all ja mitmel tasemel. Selleks, et elundid oleksid röntgenifilmil nähtavad, antakse patsiendile veenisiseselt või suu kaudu kontrastainet. Seejärel töötleb arvuti röntgenilt saadud informatsiooni ning koostab KT pilte kõhust, tavaliselt umbes ½-tollise ristlõikega. Tänu spiraalkompuutertomograafiale ja täiustatud pilditöötlusmeetoditele on nüüd võimalik toota detailseid kolmemõõtmelisi pilte. Kui patsient on õigesse asendisse paigutatud, siis kasutades seda meetodit lülitatakse paariks sekundiks röntgenikiired sisse. Pärast seda muudetakse patsiendilaua asendit ning lülitatakse röntgenikiired uuesti sisse. Kuna see meetod on suhteliselt aeglane, on raske ajastada, millal kontrastaine on pildistamiseks optimaalne. Paraku ei pruugi saadud pilt olla adekvaatne.
Kammkeraamika teooria
Teooria probleemid ja alternatiivsed käsitlused
Mitmete arheoloogide arvates võib asustuse järjepidevust näha mitte ainult alates kammkeraamika kultuurist, vaid juba esimesest jääajajärgsest maa koloniseerimisest saadik. Selle põhjal järeldati, et juba need esmaasukad kõnelesid mingit uurali keelevormi. Üks sellest ideest lähtunud mõttesuund eesotsas Kalevi Wiikiga väitis, et neid varaseid uurali keeli kõneldi suurel territooriumil kogu Põhja-Euroopas, kuid osa neist võttis hiljem üle prestiižikama indoeuroopa keele. Rõhutati keelevahetuse ja keelte liitumise rolli uute keelte kujunemisel ning suurte migratsioonide toimumist (sealhulgas kammkeraamika levikuga seotut) ei peetud usutavaks. Need seisukohad teadlaste seas laiemat tunnustust siiski ei leidnud. Teine suund väitis, et kuigi juba jääaja järel Baltikumi ja Soome saabunud asukad rääkisid mingit uurali keelekuju, siis konkreetne keeleteaduslikult rekonstrueeritav uurali algkeel kujunes siiski välja hiljem ja ida pool, kust see siis koos tüüpilise kammkeraamikaga Läänemere äärde levis.
Nasdaq Nordic
Nasdaq Nordicu börs on põhjamaades ja Baltikumis tegutsev väärtpaberibörs. Börs hõlmab Stockholmi, Kopenhaageni, Helsingi, Islandi ja Nasdaq Balti börsi. Läbi Stockholmi börsi (NASDAQ OMX Stockholm AB) saab kaubelda ka Norra ettevõtete aktsiatega. Börs kuulub Nasdaq Inci gruppi.
Kammkeraamika teooria
Teooria probleemid ja alternatiivsed käsitlused
Järjepidevuse küsimuses on vastupidise järelduseni jõudnud arheoloog Valter Lang, kelle hinnangul on uuema uurimisseisu juures senisest ilmekamalt välja joonistunud märkimisväärne lünk Eesti ja Põhja-Läti asustuses pärast kammkeraamikat, aastatel 2000–1200 eKr. Mitmed uurijad on üldisemalt kritiseerinud ja pidanud alusetuks eeldust, et arheoloogilises materjalis ilmnev järjepidevus tähistab ühtlasi keelelist järjepidevust. Samamoodi on põhjendamatuks peetud teatud arheoloogilise kultuuri võrdsustamist ühe teatud keele ja rahvaga.
Nasdaq Nordic
Börsil saab kaubelda siin noteeritud aktsiate, võlakirjade, indeksite, fondide, futuuride ja optsioonidega. Nasdaq Balti börsi ja Helsingi börsi ametlik kauplemisvaluuta on euro. Stockholmi börsi ametlik kauplemisvaluuta on Rootsi kroon, Kopenhaageni börsil Taani kroon ja Islandi börsil Islandi kroon. Börsil on kaks turgu: reguleeritud turg ja Nasdaq First Northi turg ehk alternatiivturg. First Northi turg on aktsiate lisanimekiri, millele on kehtestatud võrreldes reguleeritud turuga leebemad reeglid.
Kammkeraamika teooria
Teooria probleemid ja alternatiivsed käsitlused
Eesti ja Läti kammkeraamika ja venekirveste kultuuri kalmetesse maetud meeste DNA uuringud (põhinedes küll suheliselt väikesel valimil) pole leidnud ühtegi isikut, kes kuuluks haplogruppi N3a. Tänapäeva eestlaste, lätlaste ja teiste ümbruskonna rahvaste seas esineb seda haplogruppi aga üsna sageli (36–63%). Geneetikute hinnangul tekkis see haplogrupp umbes 5000 aastat tagasi kuskil ida pool. Sellest on järeldatud, et pärast kammkeraamika ja venekirveste kultuuri on Läänemere äärde ida poolt jõudnud veel üks märkimisväärne migratsioonilaine, mis võis kaasa tuua ka uue keele.
Nasdaq Nordic
Nasdaq Nordicu börsi üle teostavad järelevalvet kohalikud finantsjärelevalve ametid.
Nasdaq Nordicu börsi suurus
pisi|287x287px|Nasdaq Nordicu börsi siseturgude turuosad seisuga 31. märts 2022. Seisuga 31. märts 2022 oli Nasdaq Nordicu börsil noteeritud ettevõtete väärtus kokku ehk turuosa 1,924 triljonit eurot (+6% võrreldes eelmise aasta sama ajaga). Nordicu börsi siseturgude turuosa on järgmine:
Börsi suurima turuosaga ettevõte on Novo Nordisk A/S (turuosa 178,5 miljardit eurot). Järgnevad Investor AB (62,9 miljardit eurot), Atlas Copco AB (56,1 miljardit eurot) ja A.P. Møller - Mærsk A/S (52,5 miljardit eurot).
Nasdaq Nordicu börs on 2021. aasta näitajate alusel turuosalt maailma suuruselt 14. börs.
2022. aasta märtsis tehti Nasdaq Nordicu börsil päevas tehinguid keskmiselt 4,7 miljardi euro väärtuses.
'''Seisuga 31. märts 2022 on Nasdaq Nordicu börsil noteeritud''':
Enim kaubeldud aktsiad
Ettevõtted, kelle aktsiatega on 2022. aastal enim kaubeldud (käibe järgi, enim kaubeldud ettevõte on reastatud esimesena, 31. märtsi seisuga):
=== Börsi reguleeritud turul noteeritud ettevõtted, mille väärtus (turuosa) suurenes 2021. aastal enim (detsember 2020 vs. detsember 2021) ===
=== Börsi reguleeritud turul noteeritud ettevõtted, mille väärtus (turuosa) vähenes 2021. aastal enim (detsember 2020 vs. detsember 2021) ===
Kammkeraamika teooria
Teooria probleemid ja alternatiivsed käsitlused
Leedu arheoloog V. Šimėnas on näidanud, et kammkeraamika kultuuri lõunapiiril toimub kammkeraamika kultuuri järkjärguline üleminek lõunapoolsemateks kultuurideks, mida seostatakse indoeurooplastega, ja on käinud välja mõtte, et tegemist on ühtse suure levikualaga indoeuroopa päritolu kultuuriga, mille piirides on lokaalsed erisused. Leedus peetakse kammkeraamika kultuuri siiski valdavalt soome-ugri rahvastele kuuluvaks.
Kammkeraamika teooria on loodud ennekõike arheoloogide tööde põhjal, mis pole aga kooskõlas puhtalt keeleteaduslike meetoditega saadud tulemustega. Harri Moora paigutas oma teoorias läänemeresoomlaste eristumise teistest soomeugrilastest 3. aastatuhande algusse eKr, mis oli paar tuhat aastat varasem kui keeleteadlased olid arvanud, ja baltlaste sisserände 2. ja 3. aastatuhande vahetusse, mil keeleteadlaste kohaselt indoeuroopa keeled polnud veel hargnema hakanud. Ebakõla suurendas veelgi 1990. aastatel toimunud ümberhindamine, mille käigus hinnati arheoloogilised kultuurid senisest märksa vanemaks. Mitmed lingvistid on samal ajal uurali keelte arengujärke dateerinud aga hoopis senisest nooremaks, mis tähendaks, et kammkeraamika levis mitte ainult enne läänemeresoome algkeele teket, vaid 2000 aastat enne isegi uurali algkeele lagunemist. Keeleteaduslikke arusaamu lähtekohaks võttes on läänemeresoome keelte eellaseks oleva uurali keele Läänemere äärde jõudmist hakatud kammkeraamika asemel seostama hilisemate (pärast 2000. aastat eKr ilmnenud) arheoloogiliste nähtustega nagu tekstiilkeraamika kultuur, Seima-Turbino fenomen või kindlustatud asulate levik.
Eric Robertson Dodds
Eric Robertson Dodds (26. juuli 1893 Banbridge, County Down – 8. aprill 1979 Old Marston) oli Iiri klassikaline filoloog. Oma publikatsioonides kasutas ta alati nimekuju E. R. Dodds.
Elu ja haridustee
Dodds sündis kooliõpetajate pojana. Tema isa Robert suri, kui poeg oli 7-aastane. Kümneaastaselt kolis ta koos emaga Dublinisse.
1912. aastal sai ta stipendiumi Oxfordi Ülikooli University College'is õppimiseks. Ta õppis programmis "Literae Humaniores", mis tähendas kaheosalist nelja-aastast kursust (viie semestri jooksul käsitleti ladina ja kreeka autorite tekste, seitsme semestri jooksul antiikajalugu ja -filosoofiat). Tema sõprade hulka kuulusid Oxfordis Aldous Huxley ja T. S. Eliot.
Kombinatiivne muutlikkus
Kombinatiivne muutlikkus on geneetilise (päriliku) muutlikkuse vorm, mis tuleneb vanemate erinevate geenialleelide ümberkombineerumisest järglaste genotüüpideks. Alleelide ümberkombineerumine toimub meioosi ja viljastumise käigus.
Eric Robertson Dodds
Elu ja haridustee
1916. aastal pidi ta Oxfordist lahkuma, kuna oli toetanud Lihavõtteülestõusu, ent ta naasis järgneval aastal, et sooritada ülikooli lõpueksamid.
Töökäik
1919. aastal sai temast klassikalise filoloogia lektor Readingi Ülikoolis, 1924. aastal kreeka keele professor Birminghami Ülikoolis.