cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Linda Vilmre
Ta lõpetas aastal 1921 Elfriede Lenderi Eragümnaasiumi. Aastatel 1921–1923 õppis ta Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonnas, aastatel 1923–1930 filosoofiateaduskonnas ajalugu (lõpetas). Ta kuulus EYS Veljestosse.
Ta töötas Hugo Treffneri Gümnaasiumis ja Tartu Poeglastegümnaasiumis ajalooõpetajana.
Ta kogus kohalikku ajaloolist pärimust Järva-Jaani, Koeru , Rõuge ja Kadrina kihelkonnas. Töötas Eesti Ajaloomuuseumis teadusliku töötajana.
Linda Vilmre arreteeriti 1945. aastal pärast maipühi seoses ajaloomuuseumi protsessiga, süüdistuseks §58-1a, 19-58-2, 58-11 - Nõukogudevastase grupi liige Ajaloomuuseumis. Kohtuotsusega 1946. aasta märtsist saadeti 8 aastaks Siberisse, Pestšanlagi vangilaagrisse Karaganda oblastis, millele järgnes vabatahtlik asumine maist 1956. Naasis Eestisse 1960. aastal. Rehabiliteeriti hiljem. Töötas Tuglase majahoidjana, filmide tõlkijana ja hiljem Friedebert Tuglase Majamuuseumis kuni pensionileminekuni.
Linda Vilmre suri 26. detsembril aastal 1990 ja maeti 29. detsembril Rahumäe kalmistule.
Friedrich List
Friedrich List (6. august 1789 Reutlingen – 3. november 1846 Kufstein) oli saksa majandusteadlane.
Tübingeni ülikooli professor, propageeris Saksamaa ühendamist.
Solaarkonstant
Solaarkonstant on Maa atmosfääri ülakihile risti langeva päikesekiirguse intensiivsus Maa keskmisel kaugusel Päikesest.
Solaarkonstant ei ole päris konstantne suurus, sest päikesekiirguse intensiivsuses esinevad lühema ja pikema perioodiga fluktuatsioonid, mille tekke põhjused on ebaselged. Satelliidimõõtmistega on tuvastatud umbes 0,1% solaarkonstandi muutus Päikese 11-aastase tsükli kestel.
Solaarkonstandi mõõtühik on W/m².
Solaarkonstandi väärtus on 1360,8 W/m² Päikese aktiivsuse miinimumi ajal ja umbes 1362 W/m² maksimumi ajal.
Täheareng
Tähe eluiga sõltub selle massist ja ulatub mõnest miljonist aastast (kõige massiivsemad tähed) triljonite aastateni (kõige väiksema massiga tähed), mis on märkimisväärselt pikem aeg kui universumi vanus. Kõrvalolev tabel näitab tähtede eluea ja nende massi seost.
Kõik tähed sünnivad gaasi- ja tolmupilvede (teisisõnu udukogude või molekulaarpilvede) kollapsi (kokkuvarisemise) tagajärjel. Miljonite aastate jooksul need kollapsist moodustunud prototähed saavutavad tasakaaluoleku ja saavad peajada tähtedeks.
Tuumasünteesist (ka termotuumasüntees) ammutab täht energiat enamuse aja oma elust. Algselt toodetakse energiat vesinikuaatomite liitumisel peajada tähtede tuumas. Hiljem, kui tuumas saavutavad ülekaalu heeliumiaatomid, hakkavad tähed nagu Päike liitma vesinikku tuuma ümbritsevas kerakujulises kestas. See protsess põhjustab tähe järkjärgulise suurenemise, viies tähe eel-hiiu faasist punase hiiu faasini. Vähemalt poole Päikse massiga tähed suudavad tuumas hakata energiat tootma ka heeliumi aatomite liitmisel, samas kui massiivsemad tähed liidavad ka raskemaid elemente kontsentriliste kihtide seeriates. Ühel hetkel, kui täht nagu Päike on oma tuumakütuse varud ammendanud, siis tähe sisemus kukub kokku tihedaks valgeks kääbuseks ja tähe välimised kihid purskuvad välja planetaarse nebulana. Tähed, mille kaal on 10 või rohkem korda Päikse massist suurem, võivad plahvatada supernovadena, kui nende inertsed raua tuumad varisevad kokku äärmiselt tihedaks neutrontäheks või mustaks auguks. Kuigi universum ei ole piisavalt vana, et praegustest punastest kääbustest oleks mõni oma elu lõppu jõudnud, siis tähemudelid ennustavad, et oma elu lõpus muutuvad punased kääbused aegamisi üha eredamaks ja kuumemaks, kuni viimaks lõpeb otsa nende vesinikkütus ja neist saavad väikese massiga valged kääbused.
Täheevolutsiooni ei uurita ainult ühe tähe evolutsioneerumist vaadeldes, sest enamus muutusi tähtedes toimuvad märkamiseks liiga aeglaselt, sajandite vältel. Seetõttu kirjeldavad astrofüüsikud tähtede evolutsiooni mitmete eri elufaasis olevate tähtede vaatluse põhjal ning tähestruktuure simuleerivate arvutimudelite abil.
2015. aasta juunis tõendasid astronoomid Populatsioon III tähtede leiu z= 6,60'l Cosmos Redshift 7 galaktikas. Sellised tähed eksisteerisid tõenäoliselt väga varajases universumis (st kõrgpunanihke ajal) ja võisid alustada vesinikust raskemate keemiliste elementide tootmisega, mis oli vajalik hilisemate planeetide ja elu tekke jaoks sellisena, nagu me neid teame.
Prototäht
Täheevolutsioon algab hiiglasliku molekulaarpilve gravitatsioonilise kollapsiga. Tüüpilised hiid molekulaarpilved laiuvad umbes 100 valgusaasta (9,5 × 10^{14} km ) suurusel alal ja võivad kaaluda kuni 6 000 000 Päikese massi (1,2×1037 kg). Kokku varisedes jaotub molekulaarpilv üha väiksemateks ja väiksemateks osakesteks. Igas fragmendis vabastab kokkuvarisev gaas gravitatsioonilise potentsiaalse energia soojusena. Kui osakese temperatuur ja rõhk tõusevad, siis osake kondenseerub (st tiheneb) pöörlevaks ülikuuma gaasiga ringiks, mida tuntakse prototähena.
Tolmu ja gaasi paisumisel molekulaarpilves jätkab prototäht kasvamist ja temast saab eel-peajada täht, kuni ta saavutab oma lõpliku massi. Edasise arengu määrab tema mass. (Tähe mass väljendab selle suhet Päikse massi: 1,0 M☉ (2,0×1030 kg) tähendab ühe Päikese massi.)
Tähed tekivad prototähtede kuumenemise tagajärjel, kui nende gravitatsioonilist kollapsit hakkab pidurdama kiirgusrõhu suurenemine. On teada, et kui prototähe mass on ülisuur (s.o ületab Päikese massi u 100 korda), siis ta enne täheks kujunemist laguneb. Kui prototähe mass on aga väiksem kui 0,075 Päikese massi, siis kujuneb temast tähe asemel planeet.
Pruunid kääbused ja substellaarsed kehad
Prototähed, mille mass on umbes 0,08 M☉ (1,6×1029 kg) ei saavuta kunagi piisavalt kõrgeid temperatuure, et vesiniku tuumasüntees võiks alata. Neid tähti tuntakse pruunide kääbustena. Rahvusvaheline Astronoomia Ühing defineerib pruune kääbuseid kui piisavalt suure massiga tähti, mis suudavad ühel hetkel oma eluea jooksul sünteesida deuteeriumi (13 Jupiteri massiga (MJ), 2,5 × 1028 kg või 0,0125 M☉). Objektid, mis on väiksemad kui 13 MJ, klassifitseeruvad alampruunideks kääbusteks (juhul kui nad tiirlevad mõne teise astraalkeha ümber, siis liigitatakse nad planeetideks). Mõlemad tähetüübid, nii deuteeriumit põletavad kui ka mittepõletavad, säravad tuhmunult ja kustuvad aeglaselt ning jahtuvad järk-järgult rohkem kui sadade miljonite aastate jooksul.
Peajada
Massiivsemate prototähtede tuuma temperatuur jõuab viimaks 10 miljoni kelvinini, käivitades prooton-prootoni ahelreaktsiooni, mis lubab vesiniku aatomitel ühinema hakata, esmalt deuteeriumiks ja seejärel heeliumi aatomiteks. Tähtedes, mille mass on veidi üle 1 M☉ (2,0×1030 kg) annab süsiniku-lämmastiku-hapniku ühinemine (CNO tsükkel) suurema osa toodetavast energiast. Tuumasünteesi algus viib kiiresti hüdrostaatilise tasakaaluni, kus tuumast vabanenud energia jääb kõrgerõhuliseks gaasiks, mis tasakaalustab tähe mateeria massi ja hoiab ära edasise gravitatsioonilise kollapsi. Täht jõuab seega kiiresti stabiilsesse olekusse ja alustab oma evolutsiooni peajada faasi.
Uus täht püsib kindlas kohas Hertzsprungi-Russelli diagrammi peajadal, kus peajada spektrumi tüüp oleneb tähe massist. Väikesed, üpris külmad, väikese massiga punased kääbused põletavad vesiniku läbi aeglaselt ja püsivad peajadal sadu triljoneid aastaid või isegi kauem. Samal ajal suuremad, kuumad O-tüüpi tähed lahkuvad peajadalt vaid mõne miljoni aastaga. Keskmise suurusega kollane kääbustäht, nagu Päike, jääb peajadale 10 triljoniks aastaks. Arvatakse, et praegu on Päike oma peajada eluea keskele jõudnud.
Vanemad tähed
Mõne aja pärast saavad tähe heeliumivarud otsa ja hakkab toimuma peajadast eemalekaldumine. Ilma vesinikutuumade ühinemisel tekkiva välja suunatud jõuta langeb tuum kokku kuni elektronide kõdumisrõhk muutub piisavaks, et gravitatsioonile vastu seista, või muutub tuum piisavalt kuumaks, et hakkaks toimuma heeliumituumade ühinemine. Kumb juhtub enne sõltub tähe massist.
Madala massiga tähed
Mis juhtub pärast seda, kui madala massiga täht lõpetab tuumasünteesi läbi energia tootmise, ei ole otseselt vaadeldud. Universum on umbes 13,8 miljardit aastat vana, mille jooksul ei ole sellistes tähtedes veel tuumasüntees lõppenud.
Vāne vald
pisi|Valla maastik Vāne vald (läti keeles Vānes pagasts) on vald Lätis Tukumsi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Zante, Matkule, Zemīte ja Kandava vallaga, Kuldīga piirkonna Kabile vallaga ning Salduse piirkonna Gaiķi ja Šķēde vallaga.
Tallinna garnison
Tallinna garnison on Tallinna kaitseks moodustatud sõjaväeliste üksuste ja ehitiste kogum.
Vāne vald
Valla pindala on 166 km². 2016. aasta seisuga elas seal 955 inimest. Valla keskus on Vāne küla, vallavanem on Daina Priede.
Täheareng
Madala massiga tähed
Hiliseimad astrofüüsika mudelid näitavad, et punased kääbused massiga 0,1M☉ võivad jääda peajadasse kuueks kuni kaheteistkümneks triljoniks aastaks, kasvades ajapikku temperatuurilt ja ereduselt ning seejärel langevad sadade miljardite aastate jooksul aeglaselt kokku valgeks kääbuseks. Sellistest tähtedest ei saa punased hiiud kuna nad on täielikult konvektiivsed ja neis ei teki kunagi heeliumist tuuma, mille ümber põletataks vesinikku. Selle asemel jätkub vesinikutuumade ühinemine kuni peaaegu kogu täht koosneb heeliumist.
Tallinna garnison
Garnisonil on olnud oma Tallinna Garnisoni Komandantuur ja vahipataljon.
Vāne vald
Ajalugu
Zemīte valla aladel asusid varem Vāne, Varieba ja Aizupe mõis maad. Valla vana saksakeelne nimekuju oli Wahnen. 1935. aastal oli valla pindala 60,2 kilomeetrit. 1945. aastal moodustati vallas Vāne ja Sarcene külanõukogu, vald ise likvideeriti aga 1949. aastal. 1954. aastal liideti Vāne külanõukoguga likvideeritavad Varieba ja Sarcene külanõukogu, 1973. aastal veel ka Aizupe külanõukogu. 1990. aastal moodustati külanõukogust vald.
Täheareng
Madala massiga tähed
Veidi suuremad tähed laienevad küll punasteks hiidudeks, aga nende heeliumtuumad ei ole kunagi piisavalt massiivsed, et neis saaks toimuda heeliumituumade ühinemine, seega ei jõua nad kunagi HR-diagrammil punaste hiidude haru haripunkti. Kui vesinikkihi põlemine lõpeb liiguvad need tähed punaste hiidude harult ära ja neist saavad, nagu AHH faasi järgsetest tähtedest, valged kääbused. Tähed, mille mass on umbes pool Päikese omast, jõuavad piisavalt kõrge temperatuurini, et nende tuumades toimuks heeliumituumade ühinemine. Need keskmise suurusega tähed arenevad punase hiiu harust veelgi edasi.
Keskmise suurusega tähed
Tähtedest mille mass on 0,5-10M☉ saavad punased hiiud, mis on suured mitte-peajada tähed klassifikatsiooniga K või M. Punased hiiud asuvad HR-diagrammi paremal äärel oma punase värvi ja suure ereduse tõttu. Sellised tähed on näiteks Aldebaran Sõnni tähtkujus ja Arcturus Karjase tähtkujus.
Alamhiiu faas
Kui täht kasutab ära kogu oma tuumas leiduva vesiniku pole ta enam peajadas ning toimuma hakkab tuumaväline vesinikutuumade ühinemine kihis tuuma ümber. Tuuma mass suureneb, mida enam tekib tuumasünteesi teel heeliumi. Sõltuvalt heeliumist tuuma massist jätkub see mõnest miljonist kuni mitme miljardi aastani, mille jooksul täht laieneb ja jahtub, olles enam-vähem sama ere kui oma peajada olekus. Lõpuks mandub Päikese massiga tähtede tuum, või jahtuvad veidi massiivsemate tähtede pealmised kihid ning muutuvad läbipaistmatuks. Mõlemad neist muutustest põhjustavad vesinikukihi temperatuuri ja tähe ereduse tõusu. Seega liigub täht punase hiiu harule.
Asümptootilise hiiu haru faas
Pärast tuumas leiduva heeliumi kasutamist jätkub vesiniku ja heeliumi tuumade ühinemine kihiti kuuma hapnikust ja süsinikust tuuma ümber. Täht järgib asümptootiliste hiidude haru Hertzsprungi-Russelli diagrammil, olles arengult sarnane punase hiiuga, kuid suurema ja tihedama energia vabanemisega. Kuigi ka heelium põleb tähe kihtides, leiab enamik energia vabanemisest aset tuumast kaugemal vesiniku põlemise läbi. Nendes kihtides leiduv heelium vajub tuumale lähemale ning tähe heeliumikihist vabaneva energia hulk suureneb perioodiliselt. Seda protsessi tuntakse termilise impulsi nime all ning see ilmneb enamasti asümptootilise hiiu faasi lõpus või isegi aümptootilise hiiu järgses faasis. Sõltuvalt tähe massist ja koostisest võib termilisi impulsse olla sadu.
Asümptootiliste hiidude haru tõusul on faas, mil tähtedel tekib sügav konvektiivne tsoon, mis võib tuua tähe pinnale süsinikku. Seda tuntakse teise süsiniku kerkimisena ning mõnel tähel võib esineda isegi kolmas. Sedasi moodustuvad väga jahedad tugevalt punakad selgete süsinikujoontega tähed, süsiniktähed. Protsess, mida tuntakse põhjapõlemisena, võib aga muuta süsiniku enne selle pinnale jõudmist hapnikuks ja lämmastikuks. Nende protsesside tugevused tähes mõjutavadki teatud tähekobarate eredust ja spektreid.
Teine tuntud klass asümptootilise hiiu haru tähti on Mira muutujad, mis pulseerivad perioodiliselt kümnete või isegi sadade päevade tagant ning kuni kümnemagnituudiste amplituudierinevustega. Suuremad tähed muutuvad eredamaks ning pulseerimisperiood on pikem, mis aga viib suurema massikaotuseni, miska tähed muutuvad nähtavatel lainepikkustel hägusteks. Need tähed ilmnevad OH/IR tähtedena, pulseerides infrapunaspektris ja olles OH maser aktiivsed. Need tähed on vastupidi süsiniktähtedele selgelt hapnikurikkad, aga mõlemad tekivad süsiniku kerkimise teel.
Pärast AHH (asümptootilise hiiu haru) faasi
Need keskklassi tähed jõuavad asümptootilise haru tippu ning kulutavad ära kogu kesta põletamiseks.
Vāne vald
Ajalugu
2009. aastast kuulus vald Kandava piirkonda, 2021. aastal liideti see Tukumsi piirkonnaga.
Kaitstavad objektid
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Aizupe mõisa hoonetekompleks (sealhulgas häärber ja tallid) ning Vāne luteri kirik koos selle seinamaalingute fragmentidega. Kohaliku kaitse all on hiiepaik Zāģeri Kuradikivi ja Aizupe mõisa kelder.
Suuremad jõed on Amula ja Imula. Looduskaitse all on Cimmermaņi kaldapealne (osaliselt Matkule vallas) ja arvukalt nimeta põlispuid.
Asustus
2011. aastal elas vallas 944 lätlast, 16 venelast, 19 valgevenelast, 10 ukrainlast, 4 poolakat ja 16 leedulast. Valla külad:
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Tallinna garnison
Vastavalt 1929. aasta Garnisoni määrustikule moodustasid garnisoni kaitseväe osad ja asutised, mis on paigutatud ühe asula (linn, alev, küla) piirkonda. Garnisoni kuulusid ka kõik mereväe kaldaosad, kaldale paigutatud laevade meeskonnad, piirivalve meeskonnad ja asutised, ajutiselt peatunud kaitseväeosad ja alaliselt või ajutiselt viibivad üksikud kaitseväelased.
Garnisoniülema abiliseks garnisoniteenistuse korraldamisel ja läbiviimisel oli garnisoni-komandant. Garnisoniülema abi nimetati garnisoni-komandandiks; teisi komandante nimetati nende erinimetuste järele, näiteks — Toompea lossi komandant, Balti raudteejaama, haigemaja, staabi jne.
1980. aastatel oli NSV Liidu relvajõudude Tallinna garnisonis umbes 20 000 sõjaväelast.
Ewa Kopacz
Ewa Bożena Kopacz ['eva bož'ena k'opatš] (sünninimi Ewa Bożena Lis; sündinud 3. detsembril 1956) on Poola arst ja poliitik, kes oli 22. septembrist 2014 kuni 13. novembrini 2015 Poola peaminister. Aastatel 2011–2014 oli ta seimi esimees.
Ewa Kopacz kuulub erakonda Kodanikuplatvorm.
16. novembrist 2007 kuni 8. novembrini 2011 oli ta Poola tervishoiuminister, pärast seda seimi esimees.
15. septembril 2014 tegi president Bronisław Komorowski talle seoses senise peaministri Donald Tuski peatse siirdumisega Euroopa Ülemkogu eesistujaks ettepaneku moodustada uus valitsus.
Ramul
Ramul (Varicorhinus) on kalade perekond karpkalalaste sugukonnas.
Perekonnas on järgmised liigid:
Pootsman
pisi|Pootsman 1909. aastast pisi|USA mereväe pootsman pootsmanivilega
Pootsman on laeva tekimeeskonna (madruste) juht ja sõjalaeval vanem allohvitser.
Kirjeldus
Pootsman korraldab laevas erinevaid tekitöid, juhib tekitegevusi sildumisel ja ankurdumisel. Samuti juhib pootsman laeva väliseid hoodlustöid ja haldab vastavaid töövahendeid. Pootsman allub tavaliselt otse laeva kaptenile või vahitüürimehele (mereväes vastavalt komandörile või vahiohvitserile). Suuremal laeval pootsman sageli vahiteenistuses ei osale. Suuremates laevades võib olla ka mitu pootsmani ja nende tööd korraldab vanempootsman. Mereväes on pootsman sõjalaeva vanem allohvitser, kes on seotud ka nooremate allohvitseride ja madruste personaliküsimustega ning nende teenistuse ja väljaõppe korraldamisega.
Laeva pootsmani ametikohale on võimalik tõusta üldjuhul kogenuimal ja pädevaimal diplomeeritud madrusel. Sõjalaeva pootsmaniks saamiseks on vajalik läbida mereväe allohvitseri väljaõpe ja teenida madalamatel allohvitseride ametikohtadel.
Traditsiooniliselt kasutas pootsman oma töös pootsmanivilet.
Vāne
pisi|left Vāne on küla (vidējciems) Lätis Tukumsi piirkonnas, Vāne valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 85 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Kandavast 23 ja Riiast 107 kilomeetri kaugusel. Vānes asuvad lisaks vallamajale veel põhikool, kultuurimaja, postkontor ja raamatukogu.
Maovähk
Maovähk on vähk, mis areneb mao limaskestast.
Üle maailma on maovähk esinemise sageduselt viies peamine vähiliik ja kolmas peamine vähktõve põhjus, mis moodustab 7% vähijuhtudest ja 9% surmajuhtumitest. 2012. aastal diagnoositi see 950 000 inimesel ja põhjustas 723 000 surmajuhtumit. Enne 1930. aastat oli maovähk enamikus maailma riikides, sealhulgas enamikus läänemaa arenenud riikides, kõigi vähiliikide seas kõige levinum surma põhjus. Sellest ajast alates on surma määrad paljudes maailma piirkondades vähenenud. Arvatakse, et see on tingitud vähem soolatud ja marineeritud toidu söömisest, mis on tingitud külmutusest kui toidu värskena hoidmise meetodist. Maovähk esineb kõige sagedamini Ida-Aasias ja Ida-Euroopas.
Maovähk on esinemissageduselt ja surma põhjusena Eestis meestel 2.‒3. kohal. Sagedamini esineb maovähki 50. ja 70. eluaasta vahel, kuid järjest enam haigestuvad ka nooremas eas inimesed. Eesti Vähiregistri andmetel diagnoositi 2007. aastal Eestis umbes 400 esmast maovähijuhtu ja suri maovähi tõttu umbes 300 inimest.
Sümptomid
Varased sümptomid võivad olla kõrvetised, kõhuvalu, iiveldus ja isutus. Hilisemad märgid ja sümptomid võivad olla muuhulgas kehakaalu langus, naha ja silmavalgete kollasus, oksendamine, neelamisraskused ja veri väljaheites. Vähk võib levida maost teistesse kehaosadesse, eriti maksa, kopsudesse, luudesse, kõhu- ja lümfisõlmedesse.
Vāne
Vāne tekkis endisaegse Vāne mõisa (Wahnen) keskuse juurde. Sealne luteri kirik valmis aastal 1663. Kirik ja selle seinamaalingute fragmendid on muinsusmälestisena riikliku kaitse all.
Maovähk
Tekkepõhjused
Maovähk tekib paljude tegurite tõttu. See esineb meeste seas kaks korda sagedamini kui naiste seas. Östrogeen võib kaitsta naisi selle vähivormi tekkimise eest.
Helicobacter pylori infektsioon on oluline riskitegur 65–80% mao vähktõve puhul, kuid ainult 2% inimestest, kellel on Helicobacter 'i infektsioon, tekib maovähk. Ka AIDS on seotud suurenenud riskiga.
Vāne
Looduskaitse all on pärn ümbermõõduga 3,55 meetrit, pärn ümbermõõduga 4,2 meetrit, saar ümbermõõduga 3,87 meetrit, saar ümbermõõduga 3,68 ja kõrgusega 20 meetrit, saar ümbermõõduga 3,69 ja kõrgusega 18 meetrit, harilik hobukastan ümbermõõduga 3,35 meetrit, tamm ümbermõõduga 4,3 meetrit ja tamm ümbermõõduga 4,8 meetrit. Veel on kaitse all üks hobukastan.
Aastal 2018 oli külas 246 elanikku, aastal 2021 oli elanikke 232.
Maovähk
Tekkepõhjused
Umbes 10% maovähi juhtudest on haigus olnud päritav ja 1–3% juhtudest põhjustatud inimese vanematelt päritud geneetilistest sündroomidest, nagu pärilik difuusne maovähk.
Omamärgitoode
pisi|Private label Omamärgitoode (inglise private label) on ühe kaubandusketi eritellimusel valmistatud toode. See on toode, mis kannab ühe kindla poeketi kaubamärki ja mida müüakse selle märgiga ainult selles poeketis.
Üks eripära sortimendi kujundamisel on kaupluse omatoodete ehk private labelite kasutamine sortimendis. Private label on kaupluse tellimisel valmistatud kaup, mis kannab tootja nime asemel kaupluse (kaubandusketi) nime ning märget „valmistatud (kaupluse nimi) tellimusel". Igal private labelil on ka kindel koondnimetus, mille alla on paigutatud erinevaid tooteid. Näiteks private labelite „Selver" (Selver) ja „Säästu" (Coop) märgiga müüakse nii toidu- kui ka tööstuskaupu, Rimil on aga palju erinevaid private labeleid ja need on kehtestatud enamasti kaubagruppide kaupa, näiteks „Alpenrose" - piimatoodete private label jpt. Sellised tooted on peamiselt alati madalama hinnaga, kuid mitte madalama kvaliteediga. Madalam hind saavutatakse väiksema juurdehindluse abil, see aga on omakorda võimalik väiksemate turunduskulude ning suurte ostu- ja tellimusmahtude tõttu (mastaabiefekt). Private labelite tootmine on ka tootjatele kasulik, kuna garanteerib neile suurte mahtude tõttu pikaajalise tellimuse ning tootja on kogu tellimusperioodi jooksul vaba tootearenduskuludest, mis omakorda võimaldab ka tootjal private label odavamalt ettevõttest välja müüa. Private labelite lepingute sõlmimisel lepitakse alati kokku sisseostuhind kaupluse jaoks ja see peab koos kaupluse juurdehindlusega andma teistest alternatiivsetest toodetest soodsama väljamüügihinna.
Areng
Mõned aastad tagasi olid omamärgitooted Eestis uus asi, moodustades vaid mõne protsendi ketipoodide käibest, nüüd on Eesti ses osas kiiresti teistele riikidele järele jõudmas. Mõnedes poekettides moodustavad omamärgitooted lausa 20% ostukorvist.
2014. aastal Põllumajandusministeeriumi tellitud tarbijate ostukäitumise uuringust selgus, et inimesed iseloomustavad omamärgitooteid eeskätt odavana, vajalikuna ja valikuvõimalust suurendavana.
Omamärgitoodete osakaal on aasta-aastalt tõusnud. Omamärgitoodete osakaal ostukorvides suureneb keskmiselt ühe protsendi aastas.
Kui senini on omamärgitoodete seas olnud peamiselt laiatarbekaubad ja põhitoiduained, siis viimaste aastate jooksul on sortimenti lisandunud ka nišitooted. Kogu Euroopas on kasvav trend omamärgitoodete sisenemine uutesse kategooriatesse nagu tervise- ja ilutooted või alkohol.
Euroopas
Omamärgitoodete osakaal on kasvamas kogu Euroopas. Suurbritannias moodustasid Nielseni 2011. aasta uuringu tulemuste põhjal omamärgitooted 43 ja Saksamaal 32 protsenti ostukorvist. Põhjanaabrite soomlaste puhul on see osakaal 19 protsenti. Tootjad leiavad, et kaupluste omamärgitoodete levikuga saab kaupade valik löögi, sest omamärk pärsib tootearendust, mis on tootjatele kallis tegevus.
Pahupooled
Omamärgitoodete levik, mis tarbijale pakub soodsa hinnaga tooteid, on esmapilgul hea kõigile osapooltele: tootjad toodavad, jaekett müüb ja tarbijad saavad soodsa hinnaga tooteid. Samas on see tegevus ohtlik, sest sellisel võimalikult väikse kuluga teostatud tootmisel puudub eesmärk areneda. Tootearendus jääb soiku ja lõppkokkuvõttes võib senise kirju valiku asemel olla müügil kahte sorti jogurtit: roosat ja kollast.
Castelnuovo Nigra
Castelnuovo Nigra on vald Itaalias Piemonte maakonnas città metropolitana di Torinos.
Castelnuovo Nigra kõrgus merepinnast on 828 meetrit. Asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Castelnuovo Nigra moodustati kahe asula, väiksema, Villa Castelnuovo (keskus) ja suurema, Sale Castelnuovo ühendamisega.
Castelnuovo Nigra piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Borgiallo, Castellamonte, Cintano, Colleretto Castelnuovo, Frassinetto, Lugnacco, Rueglio, Trausella, Traversella, Vistrorio.
James Moriarty
pisi|
James Moriarty on tegelaskuju Arthur Conan Doyle'i teostes, Sherlock Holmesi vastane.
Персонажи рассказов о Шерлоке Холмсе
Turu toomkirik
pisi Turu toomkirik (soome keeles Turun tuomiokirkko, rootsi keeles Åbo domkyrka) on kirik Turu kesklinnas, Soome Evangeelse Luterliku Kiriku ja Turu peapiiskopkonna peakirik.
Algne kirik ehitati sellesse kohta puust 13. sajandi lõpul ning nimetati Soome ja Turu peapiiskopkonna peakirikuks 1300. aastal. Mahukad laiendustööd toimusid 14. ja 15. sajandil, kui peamise ehitusmaterjalina kasutati juba kivi. Katedraal sai tugevasti kahjustada 1827. aasta Turu tulekahjus, kuid taastati pärast seda.
Põhja-Kapimaa provints
Põhja-Kapimaa provints on kõige suurema pindalaga ja kõige väiksema rahvaarvuga Lõuna-Aafrika Vabariigi provints (moodustab 30,5% riigi pindalast).
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Põhja-Kapimaa provintsi elanikkonast mustanahalisi aafriklasi 50,4%, värvilisi 40,3%, valgeid 7,1%, India või Aasia päritolu inimesi 0,7% ja teisi 1,6%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 53,8% rahvastikust, tsvana keelt 33,1%, inglise keelt 3,4% ja sotho keelt 1,3%.
Rudolf von Bernhard
Rudolf von Bernhard (20. mai 1819 Tallinn – 3. august 1887 Tartu) oli Venemaa arhitekt ja insener.
Rudolf Berhard lõpetas 1846. aastal Peterburis kuldmedaliga Ehituskooli (Peterburi tsiviilinseneride instituudi eelkäija). Hiljem, 1874. aastal, sai temast sellesama Ehituskooli direktor. Tema ametisoleku ajal kujundati ehituskool ümber instituudiks. Berhard jätkas instituudi direktori ametis 1886. aastani. Ühtlasi oli ta instituudi professor.
Ta on projekteerinud hooneid mitmes linnas, sh Tallinnas. Ehitisi Tallinnas: Pikk 9, 11, 13, 15 hoone ümberehitus (1891), Pikk 62 uusgooti stiilis maja.
Sasha Clements
Sasha Nicole Clements (sündinud 14. märts 1990 Torontos) on Kanada näitleja ja modell.
Han Hendrik Piho
Han Hendrik Piho (sündinud 24. aprillil 1993) on eesti kahevõistleja.
Karjäär ja saavutused
Esimesed punktid maailma karikasarjas sai Han Hendrik Piho 15. detsembril 2012 Austrias Ramsaus, kus saavutas 28. koha.
2013. aasta juunioride ja U23 maailmameistrivõistlustel Liberecis võitis ta kahevõistluse tavadistantsil pronksmedali. Sprindivõistlusel ebaõnnestusid hüpped ja tema lõpptulemuseks jäi 20. koht.
Isiklikku
Tema vennad Kaarel ja Kail Piho on samuti kahevõistlejad.
Metsamaterjal
pisi|Palgist plankude saagimine Kõrvemaal. 2019 aasta detsember. Metsamaterjal ehk tarbepuit (timber) on langetatud puust laasimise ja järkamisega valmistatud toode, mida kasutatakse peamiselt puidu- või tselluloositööstuse toormena või energeetikas kütusena. Sõltuvalt sellest, kas ja kui pikkadeks juppideks lõigatakse langetatud puu, eristatakse metsamaterjali puhul tüveseid (tüvelt on eemaldatud vaid oksad ja peenem ladvaosa), palke (tüvi on lõigatud suhteliselt jämedateks ja rohkem kui paarimeetrise pikkusega juppideks), notte (tüvi on lõigatud suhteliselt peeneteks ja mõne meetri pikkusteks juppideks) ja pakke (tüvi on lõigatud suhteliselt jämedateks ja lühikesteks juppideks). Metsamaterjal võib olla ka kooritud. Pikisuunas lõhestatud või lahti lõigatud pakke, notte, palke ja tüveseid aga enam metsamaterjaliks ei loeta.
Jalal kuivanud puust valmistatud metsamaterjali puhul kasutatakse sageli ka väljendit "metsakuiv".
Levinumad metsamaterjali liigid on
Väiksemas mahus valmistatakse metsamaterjalina ka latte, poste, majapalke, liipripakke, tikupakke jt erisortimente.
Jämedamate ja hinnalisemate metsamaterjali sortimentide (saepalk, vineeripakk) kogust määratakse enamasti tükkhaaval ja arvestatakse tihumeetrites, eriti hinnaliste sortimentide puhul ka kilogrammides. Peenemate ja odavamate metsamaterjalide mahtu määratakse enamasti virnastusmahuna. Virnastatud metsamaterjali mahu määramisel kasutatakse mõõtühikuna sageli ruumimeetrit. Paberipuidu puhul arvestatakse virnastusmaht ruumimeetrites enamasti virnatäiuse koefitsiendi abil ümber tihumeetritesse.
Viited
Sortyment drewna
Loodeprovints (LAV)
pisi|Hamerkop Kloof Rustenburgi ja Pretoria vahel Magaliesbergi põhjanõlval Lõuna-Aafrikas pisi|Time'i sild Sun City meelelahutuskeskuses Loodeprovints on 1. järgu haldusüksus (provints) Lõuna-Aafrika Vabariigis.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid Loodeprovintsi elanikkonnast mustanahalised aafriklased 89,8%, valged 7,3%, värvilised 2,0%, India või Aasia päritolu inimesed 0,6% ja teised 0,3%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 63,4% rahvastikust, afrikaani keelt 9,0%, sotho keelt 5,8%, koosa keelt 5,5%, tsonga keelt 3,7%, inglise keelt 3,5%, suulu keelt 2,5%, pedi keelt 2,4% ja ndebele keelt 1,3%.
Füüsal
Füüsal (Physalis) on maavitsaliste sugukonda kuuluv rohttaimede perekond.
Perekonda kuulub umbes 80 parasvöötmes ja lähistroopikas kasvavat globaalse levikuga taimeliiki. Perekonnas esineb nii üheaastaseid kui ka mitmeaastaseid taimi. Enamik liike eelistab sooja kliimat, kuid mõned liigid, näiteks harilik füüsal (Physalis alkekengi), talvitub hästi ka Eesti kliimas.
Taimed kasvavad 0,4–3 meetri kõrgusteks ning sarnanevad haabituselt tomatiga. Füüsali viljad meenutavad tomati vilju, kuid neid ümbritseb paberjas "latern", mis viljade valmides avaneb. Vars on tavaliselt hästi harunev.
Eesti tingimustes saab kasvatada nelja füüsali perekonna liiki. Harilikku füüsalit kasvatatakse laialdaselt aedades ilutaimena ning kolm liiki – maasikfüüsal, mehhiko füüsal ja peruu füüsal – on kasutusel köögiviljadena.
Horace Lawson Hunley
Horace Lawson Hunley (20. juuni 1823 – 15. oktoober 1863) oli lõunaosariikide mereväeinsener Ameerika kodusõjas. Tema ehitatud allveelaev H. L. Hunley (nimetatud tema järgi pärast tema surma) on ajaloos esimene, millega suudeti vaenlase laev uputada. 17. veebruaril 1864 hävitati torpeedorünnakuga USS Housatonic. Allveelaev ise sai plahvatusest niipalju kahju, et sadamasse enam ei jõudnud. Rünnakus Hunley ei osalenud. Ta hukkus 1863 allveelaeva katsetamisel.
Laasimine
pisi|Langetatud puu laasimine kirvega 1939. aastal USA-s Arizonas. Kirvega laasimine eeldab teistsugust tehnikat ja ohutusreeglite järgimist kui saega töötamine pisi|Langetatud puu laasimine kettsaega. Ohutuse tagamiseks kasutatakse saagija pool puud sae tõmbavat ehk alumist külge, puud saagija ja sae vahele jättes võib kasutada lükkavat ehk ülemist külge pisi|Kasvava puu laasimine oksasaega 1978. aastal USA-s Laasimine on (puit)taime tüvelt okste eemaldamine. Laasimiseks kasutatakse saagi, kirvest, oksakääre, nuga, laasimismasinat või mitmeoperatsioonilist metsalangetusmasinat. Tänapäevasel kõrgelt mehhaniseeritud mitmeoperatsioonilisel metsalangetusmasinal (harvester) võib laasimine toimuda üheaegselt muude operatsioonidega, näiteks koos langetamise, mõõtmise ja järkamisega.
Laasitakse nii kasvavaid kui ka langetatud puid. Kasvavate puude laasimise eesmärgiks võib olla oksavaba puidu saamine, valgustingimuste parandamine puu all, inimesi või tehnoobjekte (nt elektriliinid) ohustavate okste eemaldamine vms. Langetatud puud laasitakse enamasti metsamaterjali valmistamiseks.
Ahtalehine villpea
Ahtalehine villpea (Eriophorum angustifolium) on lõikheinaliste sugukonda villpea perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim.
Taim kasvab märgadel niitudel, kallastel, lodumetsades. Taim on Eestis sage, ent läänesaartel haruldane.
Rovenkõ
Rovenkõ on linn Ukrainas Luhanski oblastis, 53 km Luhanskist lõunas.
Ajalugu
Rovenkõd on mainitud 1705. aastal, linnaõigused sai 1934. aastal.
Donbassi sõja ajal, 2014. aasta kevadel võtsid keskvalitsuse vastased relvajõud asula oma kontrolli alla.
2013. aastal oli linnas 47 800 elanikku.
Thraex
Relvastus
Thraex kandis iseloomuliku kujuga ja laiade servadega kiivrit, millel oli sageli greifi kuju ja hari. Kiivri ees oli aukudega visiir. See kiiver kaitses küll pead, aga piiras vaatevälja. Kaitseks kasutas traaklane väikest nelinurkset või ümarat kilpi ehk parmula ' t. Ründerelvaks oli lühike ülespoole kõver ja sakilise teraga pistoda sica. Selle pikkus oli kuni 35 cm ja sellega sai edukalt rünnata ka vastase kaitsmata seljaosa. Mõõka hoidva käe (enamasti parema) turviseks oli tepitud või rauast varrukas manica. Tal oli ainsana gladiaatoritest mõlemal säärel turvis.
Võitlus areenil
Thraex ja Hoplomachus sümboliseerisid Rooma leegionäride vastaseid lahinguväljal: traaklasi ja kreeklasi ehk hopliite. Kerge relvastusega Thraex ehk traaklane pandi tavaliselt võitlema murmilloga, kellel oli leegionäridega sarnane raske relvastus ning need võitlused pidid kajastama roomlaste lahinguid oma vaenlastega Traakias.
Peterburi Teataja
Peterburi Teataja oli Venemaa Keisririigi pealinnas Peterburis 1908. aastal asutatud eestikeelne ajaleht.
Asutamine ja tegevus 1908–1918
Peterburi Teataja 1. number ilmus 14. septembril 1908, selle väljaandmisega olid seotud Konstantin Päts, Julius Seljamaa, August Rei. Ajaleht ilmus alguses kaks korda nädalas, enne sulgemist juba iga päev päevalehena.
Kümne ilmumisaasta jooksul oli ajaleht sunnitud mitu korda nime vahetama. 1914. aastal, seoses linna nime muutmisega Petrogradiks, vahetas nime ka ajaleht: Petrogradi Teataja, edasi Pealinna Teataja ja Eesti. Lühikest aega oli väljaande nimi Vabadus, kuni ajaleht 1918. aastal sootuks suleti.
Taasavamine 1999
Ajaleht taasavati 1999. aastal, Peterburi Teataja on ainus Venemaa eestlaste trükis.
Ajalehe väljaandmisega tegelevad vabatahtliku tööna kunagine Eesti konsul Peterburis Jüri Trei, Venemaa Eesti Seltside Liidu vastutav sekretär Külli Sulg ja Peterburi Eesti Kultuuriseltsi juhatuse liige Veronika Mahtina. Lisaks hulk kaastöölisi Peterburi Eesti Seltsist ja Eestist.
Leht ilmub neli korda aastas, trükiarv on 700–800 eksemplari. Lugejaid on peale Venemaa ja Eesti ka mujal maailmas, kus eestlasi elab.
Lehe väljaandmist toetavad rahaliselt Peterburi Eesti Selts, Peterburi Jaani kogudus ja Peterburi Jaani kiriku fond.
René Värk
René Värk (sündinud 10. detsembril 1977) on eesti õigusteadlane.
Haridustee
René Värk on lõpetanud 2000. aastal Tartu Ülikooli Õigusinstituudi õigusteaduse erialal (magna cum laude) ja 2001. aastal Stockholmi Ülikooli õigusteaduse magistrikraadiga (kiitusega). 2011. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis doktoritöö teemal “Riikide enesekaitse ja kollektiivse julgeolekusüsteemi võimalikkusest terroristlike mitteriiklike rühmituste kontekstis” (juhendaja Raul Narits).
Valgla
thumb|300px|Euroopa peamised veelahkmed ja suuremad [[jõgikond|jõgikonnad]] Veekogu valgla ehk valgala on maa-ala, millelt vesi sellesse veekogusse voolab.
René Värk
Haridustee
2009. aastal lõpetas ta Tallinna Ülikool bakalaureusekraadiga ajaloo erialal (cum laude).
Valgla
Jõe valgla toimib nagu lehter: kõikjalt valglast voolab vesi sellesse jõkke kokku. Jõe igal lisajõel on oma valgla, mis kuulub emajõe valgla koosseisu.
Valglaid lahutavat piiri nimetatakse veelahkmeks ehk veelahkmejooneks. Veelahkmejoon on tihti piiriks kahe riigi vahel, kui piir kulgeb piki mäestikke.
René Värk
Töökäik
René Värk on 2012. aastast Tartu Ülikooli õigusteaduskonna rahvusvahelise õiguse dotsent.
Ta oli aastatel 1999–2000 Keskkonnaministeeriumi jurist, 2001–2002 Tartu Ülikooli Õigusinstituudi rahvusvahelise avaliku õiguse lektor, 2002–2012 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna rahvusvahelise õiguse lektor, 2010–2011 Kaitseväe Akadeemia riigiõiguse lektor ja 2011–2018 militaarõiguse dotsent.
Valgla
Maakera maismaast 32% kuulub Atlandi ookeani valglasse, 15% Põhja-Jäämere valglasse, 13% Vaikse ookeani ja 13% India ookeani valglasse. Antarktikat, mis moodustab maismaast 8%, ei ole sinna hulka arvatud.
René Värk
Töökäik
René Värk on Tartu Ülikoolis täitnud ka mitmeid administratiivseid ülesandeid. Ta oli aastatel 2002–2008 õigusteaduskonna õppedirektor, 2006–2015 õigusteaduskonna rahvusvahelise ja Euroopa õiguse õppetooli juhataja ning 2016–2018 õigusteaduskonna avaliku õiguse instituudi juhataja asetäitja.
Valgla
Äravooluta valglad
Osa maismaast ei kuulu ühegi ookeani valglasse. Seda nimetatakse äravooluta alaks. Äravooluta alale langevad sademed võivad voolata umbjärve (Kaspia meri, Araali meri) või lihtsalt ära aurata või pinnasesse imenduda, ilma et nad jõuaksid kusagile voolata. Okavango jõgi moodustab delta, mille harud kaovad kõrbeliiva. Sageli on äravooluta alad väga kuivad, nii et sinna oluliselt sademeid ei langegi. Maailma maismaast moodustab äravooluta ala umbes 18%.
Suurimate valglatega jõed
Maailma kolm suurima valglaga jõge on Amazonas, Kongo jõgi ja Mississippi. Euroopa kolm suurima valglaga jõge on Volga, Doonau ja Dnepr. Eesti suurima valglaga jõgi on Narva jõgi: Narva jõe valgla on suurem kui Eesti.
René Värk
Töökäik
Ta on olnud külalisõppejõud Eesti Diplomaatide Koolis (alates 2004), Balti Kaitsekolledžis (alates 2005), Sisekaitseakadeemias (alates 2009) ja Tallinna Ülikoolis (2011–2015).
Aastast 2016 on ta Alalise Vahekohtu liige.
Värk teenis aastatel 2019–2020 sõjalise õigusnõunikuna Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni multidimensionaalsel integreeritud stabiliseerimise missioonil Malis.
Teadustöö
René Värgi peamised uurimisvaldkonnad on relvastatud jõu kasutamine, rahvusvaheline humanitaarõigus (relvakonfliktiõigus) ja diplomaatiline õigus.
Aastatel 2015–2016 viibis ta Saksa Akadeemilise Vahetusteenistuse stipendiumi toetusel külalisteadurina Võrdleva Avaliku Õiguse ja Rahvusvahelise Õiguse Max Plancki Instituudis.
Värk sai Fulbrighti stipendiumi ja töötas aastatel 2016–2017 külalisteadurina Ameerika Ühendriikide Mereväe Sõjakolledžis, kus uuris hübriidsõja pidamist puudutavat rahvusvahelist õiguslikku regulatsiooni.
Ta kuulub 2004. aastast Rahvusvahelise Õiguse Ameerika Ühingusse ja 2006. aastast Rahvusvahelise Õiguse Euroopa Ühingusse.
Värk on ajakirjade Sisekaitseakadeemia Toimetised, Sõjateadlane ja Texas National Security Review toimetuskolleegiumide liige.
Aastatel 2013–2014 oli ta Kaitseministeeriumi teadusnõukogu liige.
Eķengrāve
Eķengrāve on küla (mazciems) Lätis Jēkabpilsi piirkonnas Viesīte vallas. Ta jääb Viesītest kolme kilomeetri kaugusel.
Sotsiaalne turumajandus
Sotsiaalne turumajandus on majandusmõiste, mis pärineb saksa kultuuriruumist (saksa: Soziale Marktwirtschaft) ja märgib vaba turumajandust, milles ühiskonna avalikku huvi esindav institutsioon kehtestab õiglase konkurentsi reeglid ning ühiskond tagab ühel või teisel viisil igaühele võimetekohase eneseteostuse ja igapäevase toimetuleku võimaluse. Selle alused pani paika Lääne-Saksa Kristlik-Demokraatlik Liit (CDU) 1949. aastal, kantsler Konrad Adenaueri juhtimisel. Majandusmudeli alused sõnastati 20. sajandi esimesel poolel nn Freiburgi koolkonda kuulunud majandusteadlaste poolt.
Eķengrāve
Eķengrāves oli endise Eķengrāve mõisa (Eckengraf) keskus.
thumb|tühi|Tuulik Eķengrāves
Sotsiaalne turumajandus
Sotsiaalse turumajanduse tunnuseks on vastastikust kasu taotlev koostöö ning kasu hindamine pikaajalise arengu mõõtmes. Investeeringute hindamisel lähtutakse utilitarismist (lad utilitas tähendab kasu), mis on eetiline positsioon, mille kohaselt moraalse valiku korral on parim lahendus see, mis toob maksimaalset kasu võimalikult paljudele inimestele. Kasu hinnatakse üleüldise hüve hulgaga.
Püha Liit
[[Image:Map of the Holy Alliance (1840).svg|thumb|Püha Liidu asutanud riigid. Riigipiirid aastast 1840
Sotsiaalne turumajandus
Sotsiaalse turumajandusmudeli tunnuseks on inimkapitali väärtustamine ning aluseks kaduraha (mis ei lase kasutada raha võimu teostamise vahendina), jätkusuutlikkust kindlustav ühistegevus, osapoolte vajadusi vastastikku arvestavad majandussuhted (partnerlus), võimekaimate toetamine sõltumata nende päritolust ja taustast ning hädasolijatele kokkuleppelise suurusega inimliku toimetuleku kindlustamine (näiteks negatiivse tulumaksu põhimõttel). Selle majandusmudeli erinevaid lahendeid eristab üksteisest see, kes ühistegevuse algatajaks on avalikku ruumi haldavad ametnikud, ettevõtjad või üksikisikud.
Püha Liit
{{legend|#ffd42aff| Austria keisririik}} {{legend|#4d4d4dff| Preisimaa kuningriik}} {{legend|#008000ff| Venemaa keisririik}} ]] Püha Liit (saksa keeles Heilige Allianz, vene keeles Священный союз; tuntud ka nimega Suur Liit ehk Grand Alliance) oli monarhistlike Euroopa suurvõimude koalitsioon, kuhu kuulusid Venemaa, Austria ja Preisimaa.
Sotsiaalne turumajandus
Sotsiaalse turumajanduse mudelis on keskne roll partnerlusel või ühistulisel (kooperatiivsel) ettevõtlusvormil, mis tasakaalustavad kasumi maksimeerimisele keskendunud suurte või koguni monopolistlike ettevõtete mõjuvõimu turul ja taastab turumajandusliku tasakaaluseisundi. Ühistu kaudu kaupu/teenuseid sisse ostes või oma toodangut müües saavad väikeettevõtjad ja tarbijad ära kasutada mastaabiefekti ning saada seeläbi suuremat tulu oma toodangu müügist või säästu kaupade ja teenuste sisseostul. Ühistu omanikeks on reeglina väikeettevõtjad või lõpptarbijad. Ühistu taotleb tulu nagu iga teine äriühing, kuid kasum tekib reeglina selle omanikel, kuna ära jäävad lisaväärtust maksimeerivad vahendajad ja dividendide väljamaksmisel tekkiv tulumaksu kohustus. Sotsiaalse turumajandusega riikides (Soome, Saksamaa, Šveits, Taani, Holland jt) võib ühistulise ettevõtlusvormi osakaal mõnedes majandusharudes ulatuda 90%-ni (põllumajandus üldse, eriti aga aiandus, maapiirkondade kaubandus, pangandus ja kindlustus).
Püha Liit
Liit loodi tsaar Aleksander I initsiatiivil pärast Napoleoni lõplikku kaotust ning liidu asutamisele kirjutati alla 1815. aasta 26. septembril Pariisis.
Sotsiaalne turumajandus
Sotsiaalse turumajanduse tähenduses on kasutatud ka mõistet „Reini kapitalism“, kui saksa sotsiaalse turumajanduse mudelit võrreldakse angloameerika kapitalistliku turumajanduse mudeliga. Ühisosa otsides on seda mudelit kirjeldatud angloameerika kapitalismi ja sotsiaaldemokraatia sünteesina, millega viidatakse ühiskonna ühishuve esindava institutsiooni rollile, mis kindlustab turumajanduslike vabaduste säilimise kõigile selles osalejatele. Saksa mudelit on ka vastandatud teistele majandusmudelitele ja kirjeldatud „kolmanda teena“ (kapitalismi ja sotsialismi vahel). Seda suundumust esindas muuhulgas Tony Blairi „Kolmas tee“, prantsuse dirigism, hollandi poldrite mudel, Põhjamaade majandusmudel (ametiühingute keskne) ning Jaapani majandusmudel (suurettevõtete keskne).
Püha Liit
Asutamine
Näilikult moodustati allianss selleks, et juurutada Euroopa poliitilises elus kristlikke väärtusi ja kuningate jumaliku õiguse põhimõtet – nagu selle poole pürgis tsaar Aleksander I oma nõuandja Barbara Juliane von Krüdeneri mõjutusel. Umbes kolm kuud pärast Viini kongressi lõppakti tõotasid õigeusklik Venemaa monarh, katoliiklik Austria monarh ning protestandist Preisimaa monarh käituda põhimõtte "õiglus, armastus ja rahu" järgi nii sise- kui ka välisküsimustes, et "põlistada ilmalikke institutsioone ning seada korda nende ebatäiuslikkus".
Sotsiaalne turumajandus
Sotsiaalne turumajandus eristub sotsiaalriigi bürokratistlikust majandusmudelist sellega, et otsustusõigus jääb turuosalistele ja majandust suunavad nende hinnamehhanismi alusel langetatud otsused, mitte ametnike koostatud plaanimajanduslikud projektid. Euroopa Liidu liikmesriikide sõlmitud Lissaboni lepingu ühe peaeesmärgina on märgitud „eriti konkurentsivõimelise sotsiaalse turumajanduse loomine, milles austatakse kodanike põhiõigusi“.
Püha Liit
Asutamine
Vaatamata sellele üllale sõnastusele keeldusid liitu astumast mitte ainult Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriik (kuigi kuningas George IV kuulutas nõusolekut kui Hannoveri kuningas), vaid ka Paavstiriik ning islamiusku Otomani impeerium.
Sotsiaalne turumajandus
21. sajandil on kasvate keskkonnaprobleemide tõttu hakatud rääkima „ökosotsiaalse turumajanduse kontseptsioonist“.
Püha Liit
Ülesehitus
Tegelikult tegi Austria riigikantsler Klemens von Metternich Pühast Liidust kantsi demokraatia, revolutsiooni ja ilmalikkuse vastu. Kolme liitu kuulunud riigi monarhid ühendasid oma jõud, et vältida revolutsiooniliste mõjude (eriti Prantsusmaal toimunu) jõudmist nendesse riikidesse. pisi|Karikatuur Verona kongressist (1822) Liitu seostatakse tavaliselt hilisema nelja ja viie riigi liitudega, mis hõlmasid ka Suurbritanniat ja (aastast 1818) ka Prantsusmaad ning mille eesmärk oli hoida alal Viini kongressi tulemusena tekkinud Euroopa kontserdi rahu ja jõudude tasakaalu. 1818. aasta 29. septembril kohtusid Venemaa tsaar, Austria keiser Franz I ning Preisimaa kuningas Friedrich Wilhelm III Aacheni kongressil Wellingtoni hertsogi Arthur Wellesley, Castlereagh' vikondi Robert Stewarti ning Richelieu' hertsogi Armand-Emmanuel de Vignerot du Plessis'ga, et nõuda rangeid meetmeid ülikoolides leiduvate "demagoogide" vastu, ning need nõudmised realiseerusid järgmise aastal Carlsbadis õigusi piiravate määrustena. Aastal 1820 toimunud Troppau kongressil ning sellele järgnenud Laibachi kongressil püüdis Metternich saada oma liitlasi ühele nõule Mõlema Sitsiilia kuningriigi kuninga Ferdinando I vastase Carbonari mässu maha surumiseks. Nelikliit kohtus viimast korda aastal 1822 toimunud Verona kongressil, et püüda võidelda Kreeka revolutsiooni vastu ja lahendada Prantsusmaa sissetung Hispaaniasse.
Sotsiaalne turumajandus
Ajalugu
Germaani majanduskultuur kujunes välja pärast Karl Suure Impeeriumi lagunemist, ajal mil tänase Saksamaa alasid valitses enam kui 360 feodaalset valitsejat ning domineeris hõimukultuur. Saksa kultuuriruumi linnades tegutsesid käsitööliste tsunftid ja kaupmeeste gildid, mis omakorda olid ühinenud Hansa Liitu.
Püha Liit
Ülesehitus
Viimased kohtumised paljastasid kasvava vastuseisu Suurbritannia ja Prantsusmaa vahel ning seda eriti seoses Itaalia ühinemise, enesemääramisõiguse ja niinimetatud idaküsimusega. Tavapäraselt arvestatakse, et tsaar Aleksander I surm aastal 1825 tähistab ka Püha Liidu korraliku toimimise lõppu. Pärast 1830. aastal toimunud juulirevolutsiooni läks ka Prantsusmaa oma teed.
Sotsiaalne turumajandus
Ajalugu
Napoleoni sõjakäigud lõhkusid ajaloolise saksa ühiskonnakorralduse ning industrialiseerumise käigus tekkis vajadus likvideerida Saksa alasid lõhestavad tolliterritooriumid ja kaotada feodaalriikide maksuõigus. Tänase Saksamaa alad ühendati Preisimaa initsiatiivil ja jõuga üheks riigiks 19. sajandil.
Püha Liit
Ülesehitus
Seega jäi alles Venemaa, Austria ja Preisimaa tuumik kui Kesk- ja Ida-Euroopa blokk, mis kogunes taas selleks, et suruda maha 1848. aasta revolutsioonid. Austria ja Venemaa liit lagunes viimaks Krimmi sõjas: kuigi Venemaa oli aidanud maha suruda 1848. aasta revolutsiooni Ungaris, ei teinud Austria mitte midagi oma liitlase abistamiseks, kuulutas end neutraalseks ja koguni okupeeris pärast Venemaa taganemist 1854. aastal Doonau-äärseid piirkondi. Selle tulemusena jäi Austria isolatsiooni, riigi juhtiv roll Saksa riikide seas vähenes ning kõik see kulmineerus kaotusega 1866. aasta Austria-Preisi sõjas.
Sotsiaalne turumajandus
Ajalugu
Tsunftiõiguse likvideerimise järel tekkis saksa majandusruumis väga palju pere-ettevõtteid, millest suur osa on säilinud 21. sajandini. Need väikeettevõtted kindlustasid enda positsiooni, turumajanduslikus konkurentsis suurte tööstusettevõtetega sellega, et ühinesid kooperatiivideks (s.t ettevõteteks, mille omanikud ja tarbijad nad samaaegselt olid). pisi|Saksamaa ühendaja ja Preisi Kuningriigi kantsler Otto von Bismark Imperialistliku kapitalismi võidujooks oluliste maavarade leiukohtade ja turgude hõlvamiseks ning sellest süttinud sõjad kiirendasid Saksamaa tööstuslikku arengut. I maailmasõjas saadud kaotus ning sellest tulenev kohustus tasuda hiiglaslikke reparatsioone võitjariikidele, samuti 1930. aasta majanduskriis ja sellele järgnenud depressioon muutsid olukorra tavalise inimese jaoks väga raskeks. Asja ei suutnud parandada ka demokraatliku riigikorraldusega Weimari Vabariik ega Hitleri poolt rajatud militaristlik Kolmas Reich. Seetõttu pole ime, et sakslased hakkasid enam kui 150 aastat kestnud „jätkuva õuduse“ olukorras otsima kolmandat teed kapitalistliku vabaturumajanduse ja kommunistliku plaanimajanduse vahel. Kuna I ja II maailmasõda hävitasid seni maad valitsenud eliidi majandusliku ja poliitilise ülemvõimu, siis tekkinud kaos pakkus suurepärase võimaluse uue majandusmudeli katsetamiseks.