cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Biotransistor
Biotransistoride tootmine
Biotransistoride edasiarendamine toimub pidevalt koos uute tootmistehnoloogiate väljatöötamisega.
James Gleick
Ta lõpetas 1976. aastal Harvardi Ülikooli. Pärast ülikooli lõpetamist töötas meedia väljaannetes, sealhulgas kümme aastat oli ajalehe The New York Times toimetaja ja reporter. Aastatel 1989–1990 oli ta Princetoni Ülikooli McGraw' distingeeritud lektor. Kirjutas kahe kuulsa füüsiku – Isaac Newtoni ja Richard Feynmani – elulooraamatud.
Biotransistor
Biotransistoride ajalugu
1970 – Piet Bergveld leiutas ISFET-i. Esimene kontseptsioon, kus ISFET-i abil prooviti mõõta neurofüsioloogilisi parameetreid
1976 – esimene BioFET-i kontseptsioon (EnFET)
1980 – esimene kasutatav EnFET penitsilliini kontsentratsiooni määramiseks
1980 – esimene ImmunoFET-i kontseptsioon
1981 – esimene elusrakkudega ühendatud MOSFET
1991 – esimene CPFET (neuron-transistor)
1997 – esimene organipõhine BioFET (Beetle/chip)
1997 – esimene DNA-hübridiseerumist detekteeriv BioFET
1999 – esimene EnFET glükoosi kontsentratsiooni määramiseks vereseerumist
2001 – oluliselt täiustatud tundlikkusega EnFET glükoosi kontsentratsiooni määramiseks verest
2013 – esimene embrüo jälgimiseks valmistatud BioFET
Beatrice di Tenda
Rollide esmaesitajad
- Anna del Serre (Agnese)
- Alessandro Giacchini (Anichino)
Tartu Ülikooli Kammerkoor
Tartu Ülikooli Kammerkoor on 1971. aastast Tartu Ülikooli juures tegutsev koor, milles laulavad ülikooli üliõpilased ja vilistlased. Koori dirigent on Triin Koch.
Beatrice di Tenda
Ajalugu
Pärast viibimist Sitsiilias sõlmis Bellini 1832. aasta maikuus lepingu Veneetsia La Fenice impressaario Alessandro Lanariga uue ooperi komponeerimiseks. Lanari seadis tingimuseks, et teos peab olema laval detsembris karnevalihooaja esietendusena. Giuditta Pasta, kes oli saavutanud tohutut edu kahes Bellini eelmises ooperis La sonnambula ja Norma, oli algusest peale mõeldud naispeaosatäitjaks, ehkki tema karjäär hakkas vokaalsete võimete nõrgenemise tõttu aeglaselt lõppema.
Felice Romani oli juba Lanari soovil alustanud libreto kirjutamist Alexandre Dumas’ näidendi alusel Rootsi kuninganna Kristiinast. Bellinile see tekst ei meeldinud. Ta veenis novembris 1832 Romanit valima uueks teemaks Beatrice di Tenda traagilise saatuse. Tõenäoliselt oli Bellinit mõjutanud teemat vahetama Giuditta Pasta, kes oli Milanos näinud Antonio Monticini samanimelist balletti.
Tartu Ülikooli Kammerkoor
Koor esineb sageli Tartu Ülikooli ja Tartu linna üritustel, kuid ka mujal – 2012. aastaks oli Tartu Ülikooli Kammerkoor andnud Eestis ja välismaal ligikaudu pool tuhat kontserti. Koori on dirigeerinud Vaike Uibopuu, Tiiu Otsus, Riho Leppoja, Tiiu Jaanus, Karin Herne, Kalev Lindal, Margo Kõlar ja Triin Koch.
Beatrice di Tenda
Ajalugu
Romani oli seni kirjutanud Bellinile kaheksa libretot, kuid nüüd nende omavaheline koostöö ei sujunud. Romani oli võtnud korraga ette mitme libreto koostamise (sealhulgas Donizetti Parisina jaoks) ja ei suutnud nõutud ajaks teksti valmis. Ooper karnevalihooaja avamiseks ei valminud. Jaanuaris 1833 oli Bellini jõudnud komponeerida vaid kaks numbrit ning Lanari kutsus Bellini mõjutamiseks appi politsei. Lõpuks ei jõudnud Bellini ikkagi kahe naise jaoks mõeldud ooperi lõpuduetti lõpetada ning ta kasutas kiiruga finaali jaoks oma Bianca e Fernando (1826) materjali. Lanari pidi kaks korda planeeritud esietendust edasi lükkama. Kõigepealt 20. veebruarilt 6. märtsile ning seejärel 16. märtsile, mis oli mõni päev enne karnevalihooaja lõppu.
Kiviürt
Kiviürt (Woodsia) on naistesõnajalaliste sugukonda kuuluv taimeperekond.
Beatrice di Tenda
Ajalugu
Esiettekanne ebaõnnestus. Veneetsia publikule ei meeldinud ooperi avaetenduse kahekordne edasilükkamine ja see väljendus selgelt teatrisaalis, mis olla kihisenud nagu nõiapada. Veel enne avamängu korraldas vihane publik vilekoori. Veneetslastele meeldinud ka, et Pastale maksti liiga kõrget honorari, ega ka see, et nende meelest sarnanes uus ooper liiga palju parajasti Veneetsias ettekandmisel olnud Normaga. Juba enne esietendust rünnati ajakirjanduses nii uut ooperit ja osatäitjaid kui ka heliloojat.
Tartu Ülikooli Kammerkoor
Tartu Ülikooli Kammerkoori toetuseks loodi 2001. aastal Sihtasutus Tartu Ülikooli Kammerkoor. Kammerkoor kuulub Eesti Üliõpilaskooride Liitu ja Eesti Kammerkooride Liitu.
Kiviürt
Eestis kasvab üks sellesse perekonda arvatud pärismaine liik: ida-kiviürt (Woodsia ilvensis)
Beatrice di Tenda
Ajalugu
Kuigi järgmised viis etendust läksid esietendusest paremini, tunnistasid kriitikud ooperi ebaõnnestunuks. Bellinit see ei häirinud. Ta oli veendunud, et Beatrice on sama hea, kui tema eelmised edu saavutanud ooperid ning lootis järgmistele lavastustele. Järgmisel aastal lavastati ooper 1. märtsil Palermos Teatro Carolinos. Seal võeti teos hästi vastu. Bellini oli rahul ja kommenteeris, et ta oli veendunud, et ooper ei vääri Veneetsia saatust. Hiljem ongi seda ooperit hinnatud üheks tema paremini läbikomponeeritud teoseks. Muutus populaarsuse suunas hakkas kiiresti toimuma vahetult pärast Bellini surma. Populaarsuse tippaeg oli aastatel 1837–1843.
Veneetsia fiasko oli selle teatri jaoks suhteline, sest ooper lavastati La Fenices uuesti aastatel 1838, 1843, 1844 ja 1871 ning aina saatis lavastusi publiku rahulolu. 1834. aastal oli ooper edukas Napoli teatrites Teatro del Fondo ja Teatro San Carlo. Järgnesid edukad lavastused Milanos, Roomas, Messinas, Bolognas ja Triestes ning jätkusid Itaalias 1840. aastate lõpuni. Väljaspool Itaaliat lavastati Viinis (1836) ning samal aastal veel Londonis, Prahas, Berliinis (saksa keeles), Lissabonis, Barcelonas, Madridis ja Pariisis. Ameerika esiettekanne toimus New Orleansis (1841) ja New Yorgis (1841) ning Buenos Aireses (1849). Kuid nagu paljud teiste bel canto ooperitega juhtus, kadus ka Beatrice 1870. aastate lõpul lavalt unustusse.
1935. aastal, 100 aastat pärast Bellini surma, lavastati ooper uuesti tema sünnilinna Catania Teatro Massimo Bellinis. Siis oli pikk vahe kuni Beatrice jõudis lavale New Yorgis (1961), siis Londonis (1966) ja Veneetsias (1964). Tänapäeval esitatakse seetõttu väga harva, et on vähe lauljaid, kes suudavad Beatrice’i vokaalselt väga nõudlikku rolli soovitud tasemel esitada.
Ooperist on tehtud arvukalt stuudio helisalvestusi aastatel 1961, 1964, 1967, 1973, 1976, 1986, 1987, 1992, 1993, 1995, 1997, 2000, 2002, 2004 ja 2010.
Rollid
- Beatrice di Tenda (sopran), Filippo naine
- Filippo Maria Visconti (bariton), Milano hertsog
- Orombello (tenor), Ventimiglia isand
- Agnese del Maino (metsosopran), armunud Orambellosse
- Anichino (tenor), Orambello lojaalne sõber
Likviidne puit
Likviidne puit (merchantable wood) puu (tüve) osa, mis on ostu-müügi objektiks.
Salisbury saar
Saare pindala on 960 km². Tema kõrgus on 482 meetrit. Kogu saar on kaetud igijääga. Saar on loode-kagu suunas piklik.
Halduslikult kuulub Salisbury saar nagu kogu saarestik Venemaale Arhangelski oblastisse.
Saar on nimetatud Chicago ülikooli geoloogiaprofessori Rollin Daniel Salisbury (1858–1922) järgi. Salisbury oli Robert Peary ekspeditsiooni juhi asetäitja.
Rita Annus
Rita Annus (sündinud 9. augustil 1973) on Eesti riigiametnik.
1996. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonna. 2001. aastal lõpetas ta Kesk-Euroopa Ülikooli keskkonnateaduste ja -poliitika eriala magistriõppe.
Aastatel 1996–2003 töötas ta Keskkonnaministeeriumis õigusbüroo juristi, õigusbüroo juhataja ja õigusosakonna juhatajana. Aastatel 2003–2007 töötas Maa-ametis nõuniku ja peadirektori asetäitjana.
18. juunist 2007 kuni 20. juunini 2008 oli ta Keskkonnaministeeriumi abiminister, seejärel 20. juunini 2013 Keskkonnaministeeriumi kantsler.
Aastatel 2007–2013 oli ta Riigimetsa Majandamise Keskuse nõukogu liige, 2007–2009 RMK nõukogu esimehe asetäitja.
Aastatel 2000–2014 oli Rita Annus Reformierakonna liige. Ta on ka Eesti Terjeriühingu juhatuse liige.
Epra–Sürgavere–Klaassepa tee
Epra–Sürgavere–Klaassepa tee (registrinumbriga 24126) on kõrvalmaantee Viljandi maakonnas. Tee pikkus on 16 km.
Tee saab alguse Epra külas Viljandi – Suure-Jaani tee 18. kilomeetrilt, läbib Sürgavere, Kookla ja Pärsti küla ning lõppeb Aindu külas Imavere–Viljandi–Karksi-Nuia maantee 45. kilomeetril.
Leevi veskijärv
Leevi veskijärv (ka Leevi paisjärv) on järv Põlva maakonnas Räpina vallas Leevi külas. Veekogu pindala on 2,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1857 m.
Epra–Sürgavere–Klaassepa tee
Tee 7. kilomeetrilt saab alguse ida suunas kulgev 3,6 km pikkune Auksi tee, 14. kilomeetril asub Tallinna–Viljandi raudteeliini ülesõit.
Tartu Lastekoor Maarjalill
Tartu Lastekoor Maarjalill on Tartu Karlova Gümnaasiumi koor.
Koori dirigent on 2012. aastast Vilve Maide, 2011. aastani dirigeeris Ave-Maria Sild. Maarjalille kontsertmeister on Merike Muttik.
Töötlev tööstus
pisi|Kondiitritoodete tootmisliin pisi|Villaste sokkide virn, Chipman Knitting Mills, Easton, Pennsylvania, USA, u 1918 Töötlev tööstus on tööstusharu, mis tegeleb toorainete töötlemisega valmis- või pooltoodeteks. Eesti statistikaameti määratluse kohaselt tegeleb töötlev tööstus "materjalide, ainete või komponentide mehaanilise, füüsikalise või keemilise muundamise või töötlemisega uueks tooteks".
Töötleva tööstuse alla loetakse tavaliselt keemiatööstus, masinatööstus, ehitus, elektroonikatööstus, energeetika, toiduainetööstus, metallitööstus, plastitööstus, tekstiilitööstus, paberitööstus, transpordivahendite tootmine jms.
Majandussektorite jaotuses nimetatakse töötlevat tööstust sageli sekundaarseks sektoriks, vastandatuna primaarsele sektorile, mis hangib tooraineid loodusest, ning tertsiaarsele sektorile ehk teenindusele. Samas määratlevad mõned allikad töötlevat tööstust ka vaid osana sekundaarsektorist, eraldades töötlevast tööstusest mäetööstuse, elektrienergia-, gaasi- ja veevarustuse ning ehituse.
Töödeldav materjal, aine või komponent on kas loodusest saadud tooraine, mis pärineb primaarsektorist, või töötleva tööstuse mõne teise tegevusala toode. Töötlemine tähendab kauba olulist muutmist, renoveerimist või rekonstrueerimist. Töötleva tööstuse toodang on kas valmistoode või pooltoode, mida kasutab mõni teine töötleva tööstuse haru. Töötleva tööstuse alla kuulub ka toodete koostamine omavalmistatud või ostetud detailidest. pisi|Töötleva tööstuse ettevõtete müügitulu ja ekspordi muutus perioodil 2010–2020
Töötlev tööstus Eestis
Eestis tegutseb töötleva tööstuse valdkonnas 7981 ettevõtet. Need ettevõtted moodustavad 8% kõigist Eesti ettevõtetest. Siin on hõivatud üle 107 000 inimese, mis moodustab 22% kõigist Eesti ettevõtetes hõivatutest. 2020. aastal oli töötleva tööstuse ettevõtete summaarne kasumimarginaal 4,9%. 78% töötleva tööstuse ettevõtetest on mikroettevõtted, kus töötab alla 10 töötaja. 3% ettevõtetes töötab enam kui 100 töötajat (215 ettevõtet). 17% töötleva tööstuse ettevõtetest on müügitulu suurem kui 1 miljon eurot. 52% töötleva tööstuse müügitulust tuleb ekspordist.
Eestis on tööstussektori osatähtsus majanduses lisandväärtuse põhjal veidi väiksem kui ELis keskmiselt (u 15%). Töötlevas tööstuses hõivatute osatähtsus on Eestis aga ELi riikide seas üks kõrgemaid (ligi viiendik), mis näitab, et mujal suudetakse üldiselt sama arvu töötajate juures luua rohkem lisandväärtust. Töötlev tööstus tervikuna on Eestis suurimaks tööandjaks – peaaegu iga viies tööga hõivatud inimene töötab selles valdkonnas. Töökohti loodi 2019. aastal enim juurde elektriseadmete tootmises ning masinate ja seadmete remondis ja paigalduses. 2019. aastal kasvas tootmismahult enim puidutööstus. Töötajate arvult suuremad tööstusharud on puidutööstus, toiduainete tootmine ning metallitööstus. Sektor on tugevasti sõltuv välisturgudest, kuhu müüakse üle 60% toodangust. Peamised eksporditurud on Soome ja Rootsi, kust on tulnud ka suurem osa (enam kui 60%) Eesti töötlevasse tööstusse tehtud otsestest välisinvesteeringutest.
Trendid
2021. aasta kohta avaldab Statistikaamet andmed 2023. aasta märtsis.
=== Suurimad töötleva tööstuse ettevõtted müügitulu järgi ===
Eesti töötleva tööstuse sektor võrreldes Euroopa Liidu (EL) riikide töötleva tööstuse sektoriga
Eesti töötleva tööstuse ettevõtete toodetav koondmüügitulu on Euroopa Liidu riikide võrdluses üks väiksemaid. Arvestades ka Euroopa Liidu riikide pindala ja rahvaarvu, siis see on ka igati mõistetav. Eesti töötleva töötuse sektor oli 2018. aastal suurem (sektori koondmüügitulu alusel) vaid Malta, Küprose ja Läti vastavatest sektoritest. Meiega võrreldava suurusega on Luksemburgi töötlev tööstus, kus on aga Eestist vähem ettevõtteid ja sektoris hõivatuid. Läti töötleva tööstuse ettevõtetel on Eestist väiksem müügitulu, kuid neil tegutseb töötleva tööstuse valdkonnas enam ettevõtteid ja hõivatuid, mis näitab, et Läti vastava sektori ettevõtete tootlikkus on väiksem kui Eestis.
Mikroettevõtete osakaal
Üle 250 töötajaga ettevõtted moodustavad Eestis 0,8% kõigist töötleva tööstuse ettevõtetest, mis jääb samasse suurusjärku Euroopa Liidu riikide keskmise näitajaga, mis on 0,9%.
Kui kõik töötleva tööstuse ettevõtetes töötavad inimesed jagada ettevõtete arvuga, siis töötab Eestis keskmiselt ühes töötleva tööstuse ettevõttes 15 töötajat (EL keskmine on 16 töötajat).
Müügitulu töötaja kohta
Eesti töötleva tööstuse ettevõtted toodavad müügitulu töötaja kohta 47% vähem kui Euroopa Liidu riikides keskmiselt (2018). Euroopa Liidus on kõige suurem müügitulu töötaja kohta Belgia ettevõtetel ja kõige väiksem Bulgaaria ettevõtetel. Siit nähtub, et üldiselt on suutnud teiste Euroopa Liidu riikide ettevõtted oma tootlikkust efektiivsemalt suurendada.
Lisandväärtus töötaja kohta
Eesti töötleva tööstuse ettevõtete toodetud lisandväärtus töötaja kohta on 45% väiksem kui Euroopa Liidu riikides keskmiselt (2018). Euroopa Liidus on kõige suurem lisandväärtus töötaja kohta Taani ettevõtetel ja kõige väiksem Bulgaaria ettevõtetel.
Personalikulud töötaja kohta
Euroopa Liidu kõrgeimad personalikulud töötaja kohta on töötlevas tööstuses Taanis ja madalaimad Bulgaarias. . Siit nähtub, et Eestis on sektori personalikulud ühtlustumas Euroopa Liidu vastava sektori personalikulude osakaaluga.
Personalikulude suhe kaupade ja teenuste kogukuludesse
Eesti töötleva tööstuse ettevõtetel tuleb oma kuludest suurem osakaal kui Euroopa Liidus vastava sektori ettevõtetel keskmiselt tasuda tööjõukuludeks (2018). Tööjõukulud moodustavad Euroopa Liidus kõige väiksema osa ettevõtte kogukuludest Hollandis ja kõige suurema osa Saksamaal. See näitab, et Eestis on tööjõukulude osakaal kogukuludes suurenenud Euroopa Liidu keskmisest kiiremini.
Investeeringud töötaja kohta
Eesti töötleva tööstuse ettevõtete investeeringud töötaja kohta on 58% madalamad Euroopa Liidu vastava sektori keskmisega. Kõige enam investeerisid 2018. aastal töötaja kohta Belgia töötleva tööstuse ettevõtted ja kõige vähem Läti ettevõtted. . See näitab, et Euroopa Liidu ettevõtted investeerivad enam kui Eesti vastavad ettevõtted ning see erinevus aina suureneb, mis on halb märk Eesti vastavate ettevõtete konkurentsivõimele. Kindlasti mõjutab Eesti töötleva tööstuse ettevõtete investeerimisnäitajat ka asjaolu, et sektoris hõivatute osatähtsus on Eestis ELi riikide seas üks suuremaid.
Rakvere adventkirik
1898. aastal ehitati Pikk 33 tütarlaste erakoolimaja, mille 1936 ostis kogudus, kes selle ehitas ümber kirikuks.
Paul Goma
Paul Goma (2. oktoober 1935 Mana, Bessaraabia – 25. märts 2020 Pariis) oli rumeenia kirjanik.
Ta debüteeris 1966. aastal jutustusega ajakirjas Luceafǎrul, 1968. aastal ilmus tema esimene jutukogu "Camera de alături".
1977. aastal oli ta kommunistliku režiimi kriitikuna sunnitud suunduma pagendusse Prantsusmaale ning tema raamatud ilmusid prantsuse keeles. Rumeenias said tema teosed ilmuda taas pärast 1989. aastat.
Eesti keeles on ilmunud Goma raamat "Kalidor: lapsepõlv Basarabias" ("Din Calidor: O copilărie basarabeană", rumeenia keelest tõlkinud Riina Jesmin, Loomingu Raamatukogu 33–36, 1992).
Ta hospidaliseeriti 18. märtsil Pariisis COVID-19 nakkuse tõttu ja suri 25. märtsil 2020 84-aasta vanusena.
Thurni kuru
Thurni kuru (1274 m) on mäekuru Austrias Kitzbüheli Alpides. See ühendab Kitzbüheli Tiroolis ja Mittersilli Salzburgi liidumaal.
Jochberger Ache läte on mäekuru lähedal. Rida turbasoid mäekuru lähedal on 2004. aastast kaitsealused Ramsari märgalad.
Tõstukid
Mäekurus on mitu tooltõstukit ja pinnatõstukit. Gondeltõstuk, mis ühendab Hollersbach im Pinzgau ja Thurni kuru suusakuurorti, avati 2005. aasta detsembris. 2005. aastal ühendas gondeltõstuk Hollersbachi piirkonda Kitzbüheli suusapiirkonnaga. Aga 2011. aasta suvel asendati Resterhöhe kaksiktooltõstuk ja Moseralmi pinnatõstuk uue moodsa eemaldatava kuueinimesetooltõstukiga, millel oli ilmamull ja istmesoojendus. Need tõstuki täiustused on osa suurest tõstuki parandamise kavast, mis algasid juba 2004. aastal. Sellest ajast alates on 15 uue gondel- ja tooltõstukiga vahetatud välja vanemad tooltõstukid kogu suusakuurordis.
Kolmissõnajalg
Kolmissõnajalg (Gymnocarpium) on naistesõnajalaliste sugukonda kuuluv taimeperekond.
Eestis kasvab kaks sellesse perekonda arvatud pärismaist liiki: paas-kolmissõnajalg (Gymnocarpium robertianum) ja harilik kolmissõnajalg (Gymnocarpium dryopteris).
Spilve
pisi|Spilve asendikaart Spilve on asum Lätis, Riia linna Kurzeme rajooni osa pindalaga 9,576 km². Asub Spilve luhal Iļģuciemsist põhjas, Volerist läänes, Kleistist idas ja Bolderājast lõunas. Asumit läbib Bolderājasse viiv raudtee. 89 elanikku (2010).
Valdav osa asumist asub soisel ja madalal (0–2 meetrit üle merepinna) Spilve luhal. Kõrgeim koht ulatub küll 17 meetrit üle merepinna. Niiske ala kuivendamiseks on läbi aegade rajatud kraave, millele on pandud nimed kunagi seal kandis eksisteerinud mõisate järgi. Nende seas on Beķeri kraav ja Hapakase kraav.
Enne Riia linnaga liitmist asusid Spilve luhal karjamaad ja heinamaad. Ala läbis mitu teed – sealtkaudu mindi nii Kuramaale kui ka Daugavgrīvasse. Asumi aladel asus mitme mõisa maad, asumi aladele jäi ka Esseni mõisa peahoone, kuigi mõisa maad jäid suuremalt jaolt väljapoole asumit. 1701. aastal peeti luhal Spilve lahing.
Asumi aladele jääb ka Podragsi tööstuspiirkond. Seda on esmamainitud 1675. aastal kui veskikohta, ka asus seal XIX sajandil Daugava voolu reguleeriv tamm. Hiljem ehitati saekaater, hakati tootma ka tsementi (1868). Podragsi piirkond liideti Riia linnaga juba XIX sajandi algul.
1873. aastal rajati üle Spilve luha Bolderājasse viiv raudtee. Pärast Läti iseseisvumist liideti piirkond Riiaga (1924). Luhal asub Riia vana lennujaam, mille peahoone rajati 1950. aastatel stalinistlikus stiilis.
Vimbland
Vimbland on järv Võru maakonnas Võru vallas Hannuste külas. Veekogu pindala on 0,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 235 m.
Tallinna vaekoda
pisi|Tallinna vaekoda juurdeehitistega
Tallinna vaekoda oli Tallinnas 16. sajandil rajatud vaekoda, mis asus aadressil Raekoja plats 9.
1554–1555. aastal Raekoja platsi loodenurka ehitatud vaekoda oli varaseim renessanssehitis Tallinna all-linnas. Hoonet nimetati algselt suureks ehk uueks vaekojaks, eristamaks seda varasemast, raeapteegi kohal asunud vaekojast. See oli kaupade kaalumiskoht Suure turu juures ning seda kasutati ka muuks otstarbeks. 1558. aastal ehitati vaekotta väike vahtkonnaruum.
Tallinna vaekoda oli trapetsikujulise põhiplaaniga, kahekorruseline, keldri ja kõrge kelpkatusega paekivihoone.
1583. aastast kasutati vaekoda ka linna veinikeldrina.
Vae- ehk kaalukoda oli linna tähtsaim kaubandusasutus: seal kaaluti linna sisse- ja väljaveetavat kaupa ning kontrolliti selle kvaliteeti, kaaluti ja pakiti kottidesse soola ja vilja.
1780. aasta paiku vaekoja põhjaküljele püstitatud ühekorruseline pritsikuur lammutati 1930. aastal. pisi|Põlev Tallinna vaekoda, mille varemed lammutati lõplikult 1945. aastal 19. sajandi algul ühendati vaekoja ja pritsikuuri hooned kitsa vaheehitisega ja vaekoja külge ehitati mitmesuguseid poeruume ja muid juurdeehitisi. Pritsikuuri (aadressiga Raekoja plats 7) ruume üüris Tallinna linn välja poeruumideks (Fritz Tambergi (1842–1927) lillekauplus, Jürgensi habemeajamistöökoda). Vaekojas tegutses M. Szewczyki lillekauplus. 1918. aastal omandas Raekoja platsi põhjaküljel tegutsenud riidekaupmees Ivan Jegorow kaks maja Pika, Mündi,Kinga ja Teenri tänava vahelises kvartalis, seejärel laiendas ta oma valdusi peaaegu tervele kvartalile ning püstitas sinna moodsa hooneteansambli – Jegorovi maja (Raekoja plats 8).
1929. aastal saavutas Ivan Jegorov vaekoda ümbritsenud Teenri ja Kinga uulitsa vahel asunud kaubamaja vanade juurdeehitiste (pritsikuuri, klosettide ja ladude) ning hilisemate inetute juurdeehitiste ja poekeste lammutamise. Põles märtsipommitamises, hiljem varemed lammutati.
Kluppimine
Kluppimine  on puude rinnasdiameetri mõõtmine klupiga.
Ülepinnaline kluppimine on kasvava metsa iga puu rinnasdiameetri mõõtmine, mis on suurema töökuluga, kuid müüdava metsa mahu hindamisel täpsem kui teised kiiremad ja odavamad meetodid. Ühe hektari kasvava metsa raieala tähistamiseks, puude mõõtmiseks ja tähistamiseks kulub kolmel mõõtjal (kaks mõõdavad ja märgivad puid, üks kirjutab mõõtmistulemusi üles) umbes üks päev.
Kesasilmik
Kesasilmik (Maniola jurtina) on silmiklaste sugukonda koerliblikaliste perekonda kuuluv liik. Tema pruunidel tiibadel on oranžid alad, mille mustreid täiustavad iseloomulikud tumedad silmlaigud.
Kesasilmik on laialt levinud liblikas, kelle areaal ulatub Vahemerest Skandinaavia ja Soome lõunaosani. Kesasilmik on ka Eestis väga tavapärane päevaliblikas, kelle mahedates toonides värvunud valmikuid on näha lendamas kesksuvel metsaäärtes ja ka lagedamatel aladel.
Välimus
Kesasilmik on keskmist kasvu liblikas. Tema tiibade siruulatus jääb vahemikku 37–49 mm.
Tiibade esikülg on isastel ühtlaselt pruuni tooni, eestiiva tipuosas asub üks põhivärvusest tumedam silmlaik, mis on väikese heleda tuumaga. Eestiiva kesksulu ja tagaserva vahele jääb avar lõhnasoomuste ala, mis tavaliselt on tiiva põhivärvusest tumedam. Emastel on tiibade ülakülg samuti pruuni värvi, eestiiva välisala on laialt kollast kuni oranži värvi. Sageli kohtab isendit, kelle keskala on kannaosast natuke heledam. Eestiiva tipuosas paikneb üks valge tuumaga must silmlaik. Emaste tagatiiva välisala on servisealast ning kesk- ja kannaosast eristatav veidi heledama vöödina. Tiivanarmad on pruunid. Eestiiva alakülg laialt kollast kuni oranži värvi. Tipuosa, serviseala ja tagaserv helepruuni värvi. Tipu lähedal asub suur must valge tuumaga silmalaik. Tagatiiva alakülg on helepruun, välisala on servisealast ning kesk- ja kannaosast tavaliselt selgelt heledamas toonis. Tavaliselt paikneb välisalas ka kaks pisikest musta tähnikest.
Agu Luide
Agu Luide (enne eestistamist August Jupets; 10. aprill 1909 Võru – juuli 1941) oli eesti vaimulik.
Kesasilmik
Fenoloogia ja eluviisid
Kesasilmik on tüüpiline niidu- ja kultuurmaastikuliik ja teda võib kohata väga mitmesugustel avamaastikel niisketest niitudest ja heinamaadest kuivade nõlvakuteni kuni alvariteni välja. Liblikate aktiivne lennuaeg ulatub juuni teisest poolest augusti esimese pooleni. Röövikud toituvad eri liiki kõrrelistest (Poccae), millest olulisimad on sulg-aruluts (Brahypodium pinnatum), saluhein (Milium effusum) karjamaa-raihein (Lolium perenne) ja nurmikad (Poa).
Agu Luide
Lõpetas aastal 1923 Võru Linna 2. Segaalgkooli. Aastal 1929 lõpetas Võru Poeglaste Eragümnaasiumi. Teenis seejärel kaitseväes ja abistas aasta otsa vanemaid koduses majapidamises. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1931–1936. Ordineeriti õpetajaks Tallinna Toomkirikus 20. oktoobril 1937.
Kesasilmik
Fenoloogia ja eluviisid
Kesasilmik talvitub rööviku arengujärgus, mis ei ole omane enamikule liblikaliikidele. Oma munad muneb kesasilmik mõnele eelmainitud taimele, millest koorunud röövikud toituvad.
Sarnased liigid
Kesasilmikut aetakse sageli segi nurmiksilmikuga (Hyponephele lycaon), kes on umbes paar nädalat hilisema lennuajaga ja keda kohtab üksnes kuivadel avaramatel aladel. Nurmiksilmik on pisut väiksema kehaehitusega kui kesasilmik ja tema emaste isendite ülakülje välisalal on iseloomulikud kaks musta silmlaiku. Isastel isenditel asuvad lõhnasoomused peenikese vööndina kesksulu tagaservas eestiiva ülemisel küljel. Nurmikusilmikule on omane, et tema tagatiiva üleküljel puuduvad iseloomulikud mustad tähnid.
Agu Luide
Juuli alguses 1941, kui Nõukogude väed taganesid Mehikoorma lähedalt üle Peipsi järve paatidega, tulid kommunistid ja Nõukogude piirivalvurid eesotsas kohaliku täitevkomitee esimehe Vassili Jukiga ja võtsid kaasa kirikuaiast Agu Luide ilma igasuguse otsuse või korralduseta. Nad viisid ta paati ja sõitsid üle järve. Kui teisel pool neile laev vastu tuli, siis ei olnud enam Agu Luidet nendega. Nii ei ole teada, kas nad uputasid ta järve või lasid soos maha.
Kesasilmik
Sarnased liigid
Kesasilmikuga sarnaneb ka rohusilmik (Aphantopus hyperantus), sest nende isastel isenditel on nii ees- kui ka tagatiibade alakülgedel homogeenselt helepruuni tooni, lisaks on nii ees- kui ka tagatiival mitu kollast tooni äärisega ja valge tuumaga musta silmlaiku.
Stoob
Stoob ([ʃtoːp]) on vald (Marktgemeinde) Austrias Burgenlandi liidumaal Oberpullendorfi ringkonnas. See asub Ungari piirist umbes 15 km kaugusel.
Stoob on tähelepanuväärne oma pottsepa- ja keraamikakolledži poolest.
20. Hiina Kommunistliku Partei Keskkomitee
'''Hiina Kommunistliku Partei Keskkomitee 20. koosseisu''' valis formaalselt Hiina Kommunistliku Partei 20. kongress oktoobris 2022. Keskkomitee koosneb 205 täisliikmest ja 171 liikmekandidaadist.
Liikmed
(naised ja mittehiinlaste rahvus sulgudes)
Liikmekandidaadid
Nimekiri on järjestatud enim hääli saanud kandidaadist alates:
Marija Vuković
Marija Vuković (montenegro keeles Марија Вуковић; sündinud 21. jaanuaril 1992 Kninis) on Montenegro kõrgushüppaja.
2022. aasta Euroopa meistrivõistlustel Münchenis võitis ta tulemusega 1.95 hõbemedali. Kuldmedali võitis sama tulemusega ukrainlanna Jaroslava Mahutšihh, kes ületas kõrguse esimesele katsel. Pronksmedali võitis Angelina Topić.
David Bodanis
Bodanis on teinud kaastööd ajalehtedele Financial Times, The Guardian ja The New York Times. Tema 2001. aastal ilmunud menuk "E=mc²: A Biography of the World's Most Famous Equation" tõlgiti 28 keelde.
Pascheni seadus
pisi|Pascheni kõverad heeliumi, neooni, argooni, vesiniku ja lämmastiku korral. Vasakpoolsel teljel läbilöögipinge U väärtus sõltuvana alumisel teljel kujutatud rõhu ja elektroodide vahekauguse korrutisest pd Pascheni seadus on nime saanud Friedrich Pascheni järgi, kes avaldas selle oma töös 1889. aastal. Paschen uuris elektrilise läbilöögi pingeid gaasikeskonnas paiknevate paralleelsete plaatide vahel sõltuvana rõhust ja plaatidevahelisest kaugusest. Ta leidis, et elektrikaare tekitamiseks vajalik plaatidele rakendatav pinge vähenes kuni teatava gaasikeskkonna rõhuni. Edasisel rõhu langetamisel lahenduse tekkeks vajaminev pinge suurenes järk-järgult üle oma esialgse väärtuse. Samuti leidis ta oma eksperimentides, et normaalrõhu korral langes lahenduse süttimise pinge plaatide vahekauguse vähendamisel, seda kuni teatava plaatidevahelise kauguseni, millest edasi plaatide lähendamine tõi kaasa vajaliku pinge kasvu üle esialgselt rakendatud pinge väärtuse.
Marija Vuković
Ta osales 2020. aasta Tōkyō olümpiamängudel. Tulemusega 1.96 sai ta kokkuvõttes üheksanda koha.
Pascheni seadus
Pascheni võrrand
Varased elektrilahenduse eksperimendid vaakumis andsid üllatavaid tulemusi. Mõnikord tekkis säde mööda pikka ja ebaregulaarset trajektoori, mitte aga mööda minimaalset elektroodidevahelist teed. Näiteks rõhul 10−3 atmosfääri on vähim kaugus minimaalse läbilöögipinge jaoks umbes 7,5 mm. Selle vahemaa juures on sädeme tekkimiseks minimaalne pinge 327 V, suuremate ja väiksemate vahemaade korral on vajalik pinge suurem. Vahemaa 3,75 mm korral on see pinge 533 V, peaaegu kaks korda nii palju kui eelmisel juhul. Kui rakendada pinget 500 V ei ole see piisav läbilöögi tekkimiseks 2,85 mm vahemaa jaoks, kuid on piisav 7,5 mm kauguse korral.
Marija Vuković
Marija Vukovići nimel on Montenegro kõrgushüpe rekord nii sise- kui ka välitingimustes. Tema rekord sisetingimustes on 1.96 (15. veebruar 2022, Banská Bystrica) ja välitingimustes 1.97 (27. juuni 2021, Smederevo).
Pascheni seadus
Pascheni võrrand
Efekt on tingitud sellest, et väiksemate vahemike korral on elektronide teekond lühike ja seega ka ionisatsioonide arv väiksem, väheste ionisatsioonide tõttu laviini tekkimine raskeneb ja sõltumatu lahenduse tagamiseks on vaja pinget tõsta. Vahemaade suurenemisel on vaja sama elektrivälja tugevuse tagamiseks rakendada elektroodidele suuremat pinget. Rõhu langetamine ehk gaasikeskonna hõrendamine tingib ionisatsioonide arvu vähenemise ja piisava hulga ionisatsioonide tagamiseks on vaja pinget tõsta. Rõhu tõstmisel osakeste vaba tee pikkus väheneb ja seetõttu on ioniseerimiseks vaja tõsta osakeste kineetilist energiat ehk rakendata kõrgemat kiirendavat pinget.
Paschen leidis, et läbilöögipinget kirjeldab võrrand:
Kus U on läbilöögipinge, p on rõhk, d plaatide vahekaugus. Konstandid a ja b sõltuvad gaasi koostisest. Õhu jaoks normaalrõhul, 101 kPa on a = 43.6×106 V/(atm·m) ja b = 12.8.
Selle võrrandi tulemuseks on Pascheni kõverad, mis omavad miinimumpunkti. Minimaalse läbilöögipinge leidmiseks tuleb võrrandi tuletis võrdsustada nulliga ja leida pd:
See tulemus võimaldab ennustada minimaalset läbilöögipinget juhul kui pd = 7,5×10–6 m·atm. Tavarõhul õhus on see 327 V vahemaa 7,5 µm juures. Õhu koostis määrab nii minimaalse läbilöögipinge kui ka vahekauguse, mille juures see tekib. Argooni jaoks on minimaalne pinge 137 V 12 µm juures. Vääveldioksiidi puhul 457 V ainult 4,4 µm suuruse elektroodide vahekauguse korral.
Plasma süttimine
Plasma süttimine Townsendi (Townsendi lahendus) mõistes on ennast alalhoidev lahendus, mis on sõltumatu välisest elektronide allikast. See tähendab, et elektronid jõuavad katoodilt anoodile vahekaugusega d ja ionisseerivad teekonnal vähemalt ühe aatomi. Seega \alpha definitsiooni kohaselt peab järgnev tingimus olema täidetud:
Kui võtta saame läbilöögi võrrandi:
Väimela paisjärv
Väimela paisjärv on järv Võru maakonnas Võru vallas Väimela alevikus. Veekogu pindala on 1,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1417 m.
Lühikese jala värav
Lühikese jala värav asub Tallinna keskaegse kindlusmüüri edelalõigus ning viib Toompealt Lühikese jala tänavale. Lühike jalg on 80 m pikkune trepp-tänav mis ühendab all-linna ülalinna ehk Toompeaga. Tallinna kutsutakse naljatamisi kahe eri pikkusega "jala" tõttu lonkavaks linnaks. Värava kohal seisab väravatorn, selle kõrvale jääb Tallitorn. Värava kohta on kasutatud ka nime Rootsi värav.
Lühikese jala väravatorn ehitati aastatel 1454–1456. Torn sai Liivi sõja ajal kannatada, lammutati seejärel madalamaks ning 18. sajandil kohandati esimesed kaks korrust eluruumideks. Torni ülemine osa taastati oletataval kujul 1980. aastatel. Lühikese jala väravatornis on võimalik ringi vaadata, kui külastada Tallinna Linnamuuseumi koosseisu kuuluvat Kiek in de Köki kindlustustemuuseumi.
Torni alumisel korrusel tegutseb vanamuusikaansambel Hortus Musicus.
Valga adventkirik
AKEL Valga adventkirik (ka Valga adventkoguduse hoone) on kirik Valga maakonnas Valgas aadressil Aia 11.
Eesti 70ndad
CD1
Märkused:
Valitsusjuht
Valitsusjuht on riigi või autonoomse piirkonna täidesaatva võimu pea, valitsuse juht.
Eesti 70ndad
CD2
Märkused:
Klaver (film)
See on romantiline draama tummast pianistist ja tema tütrest, kes saabuvad 19. sajandi keskpaigas vihmasesse ja mudasesse kolkasse Uus-Meremaa läänerannikul. Filmi autor ja režissöör on Jane Campion, peaosades mängivad Holly Hunter, Harvey Keitel ja Sam Neill ning oma esimese rolli tegi Anna Paquin. Filmile kirjutas muusika Michael Nyman. Holly Hunter mängis oma tegelaskuju esitatavad klaveripalad ise ja õpetas Anna Paquinile viipekeelt, pälvides oma rolliga mitu parima naisnäitleja auhinda.
Tegevustik
Filmis "Klaver" jutustatakse lugu tummast šotlannast, Ada McGrathist, kelle tema isa müüb abikaasaks Uus-Meremaa ääremaalasele Alisdair Stewartile. Ada saadetakse laevaga teele koos tütar Floraga. Filmivaataja kuuleb taustaks kõnet, mis väljendab Ada mõtteid, mitte tema juttu. Ada ei ole rääkinud sõnagi sellest ajast peale, kui oli kuueaastane, ja mitte keegi, ka tema ise, ei tea miks. Ta väljendab end läbi klaverimängu ja viipekeele abil, mida tema tütar tõlgib. Ada ei hooli eriti maailma asjadest, vaid tegeleb iga päev tundide kaupa klaverimänguga. Filmi käigus ei saagi päris selgeks, miks ta rääkimise lõpetas. Flora, nagu hiljem selgub, pärineb suhtest õpetajaga, kes Ada maha jättis.
Laevameeskond paneb Ada, tema tütre Flora ja nende asjad koos klaveriga Uus-Meremaa rannale maha. Kuna keegi ei ole neid vastu võtmas, veedavad nad öö üksi rannal oma kastidesse pakitud asjade kõrval. Järgmisel päeval saabub abikaasa Alisdair koos maooride salga ja oma valge sõbra Bainesiga. Baines on kohalik metsnik ja endine meremees, kes on paljud maoori kombed omaks võtnud, näiteks näo tätoveerimise ja maooridega suhtlemise. Mehi ei ole piisavalt, et kõiki asju kanda ja Alisdair jätab klaveri rannale maha, kutsudes esile Ada tungivad vastuväited. Ilmneb, et Alisdair on häbelik ja tagasihoidlik mees, kes räägib Adale, et tema väikeses majas ei ole ruumi klaveri jaoks. Ada jääb vastukaaluks tema suhtes külmaks ja üritab ikkagi oma klaverit tagasi saada. Ta läheb koos Floraga Bainesi juurde ja palub ennast klaveri juurde viia. Algul Baines keeldub, kuid lõpuks veedavad nad kolmekesi päeva rannal, kus Ada klaverit mängib. Baines on sotsiaalselt küll maooridega samastunud, kuid ta ei ole nende hulgast naist võtnud. Ta on klaverit mängivast Adast sisse võetud.
Kluppimisleht
Kluppisleht  on tabel, kuhu kirjutatakse metsas kluppimise tulemused. Diameetriklassides puude loendamiseks kasutatakse tippimise meetodit, kus ruudu nurgad ja küljed märgivad kokku kaheksat puud ning diagonaalid kokku kaht puud.
Näiteid
pisi|300px|Puude loendamine diameetriklasside kaupa raielangi kluppimisel Puid saab raielangi kluppimisel loendada diameetriklasside kaupa.
Klaver (film)
Tegevustik
Varsti ostab Baines klaveri Alisdairi käest välja ja saavutab kokkuleppe, et Ada hakkab käima talle klaveritunde andmas. Kui Ada kuuleb, et tema kalleim vara on sõna lausumata maha müüdud, on ta raevunud, kuid Alisdair sunnib teda tundide andmise kokkuleppest kinni pidama. Bainesi juurde jõudes selgub, et mees eelistab pigem kuulata, kui ise mängima õppida. Saab selgeks, et ta ei ostnud klaverit mitte isiklikust muusikahuvist, vaid kuna ta naudib Ada mängu. Ta pakub välja, et Ada võib klaveri tagasi teenida klahvi haaval, kui mees võib mängimise ajal teha Adaga seda, mis talle meeldib. Ada ei suuda keelduda võimalusest klaverit tagasi saada ja nõustub.
Ada ja tema abikaasa Alisdairi vahel ei ole olnud seksuaalset ega isegi mitte kergelt kiindunud suhet, samal ajal kui tunnid Bainesiga muutuvad naise võrgutamiseks. Mees nõuab vastutasuks klahvide eest järjest suuremat intiimsust. Aga Ada teeb seda vastumeelselt ja ei andu nii, nagu mees seda tahaks. Mõistes, et naine teeb kõike ainult klaveri tagasisaamise nimel ja tal ei ole mehe vastu romantilist kiindumust, annab Baines meeleheites klaveri Adale tagasi. Mees leiab, et nende kokkulepe teeb Adast hoora ja temast kiimalise mehe. Tegelikult tahab ta, et naine temast hooliks, kuid ei usu, et see on võimalik.
Ada saab küll klaveri tagasi, kuid leiab peagi, et ta tunneb puudust Bainesist, kes teda mängides jälgis. Ta läheb ühel pärastlõunal mehe juurde tagasi ja nad annavad järgi oma kirele. Alisdair, kes on lõpuks hakanud midagi kahtlustama, kuuleb ja näeb Bainesi majast mööda minnes neid armatsemas. Ta vangistab Ada oma majja ja hiljem võtab talt lubaduse, et naine enam Bainesiga ei kohtu. Ada kirjutab klaveriklahvile armuavalduse ja saadab Flora seda Bainesile viima. Flora ei taha seda teha ja viib paki hoopis Alisdairi kätte. Alisdair loeb klahvile põletatud armuavaldust, tuleb raevukana koju ja raiub kirvega Ada nimetissõrme otsast. Alisdair saadab Floraga Bainesile riidelapi sisse mähitud maharaiutud sõrme koos ähvardusega, et kui mees üritab Adaga kohtuda, raiub ta maha järgmise sõrme. Järgmisel ööl magavat Adat katsudes, kuuleb Alisdair enda arvates Ada häält oma peas, mis palub naisel koos Bainesiga minna lasta. Sügavalt rabatuna otsustab ta Ada ja Flora koos Bainesiga ära saata ning lahutada oma abielu. Nad lahkuvad samalt rannalt, kuhu filmi algul saabusid. Paadiga laeva juurde sõites nõuab Ada, et Baines viskaks klaveri üle parda. Kui klaver põhja vajub, sätib Ada meelega oma jala klaveri järel lohiseva köie puntrasse ja tõmmatakse vette. Sügaval vee all muudab ta meelt, tal õnnestub vabaks rabeleda ja pääseda. Epiloogis kirjeldab Ada oma uut elu koos Bainesi ja Floraga Nelsonis, kus ta annab klaveritunde. Tema maharaiutud sõrm on asendatud hõbedast sõrmega, mille Baines valmistas. Ada kujutab ette oma klaverit selle märjas hauas ja ennast selle kohal hõljumas. Ta võtab kõnetunde, et hakata uuesti rääkima. Film lõpeb tsitaadiga Thomas Hoodi poeemist "Vaikus", millega ka film algas.
Osatäitjad
Holly Hunter Ada McGrathi osas
Harvey Keitel George Bainesi osas
Anna Paquin Flora McGrathi osas
Sam Neill Alisdair Stewarti osas
Genevieve Lemon Nessie osas
Tungia Baker Hira osas
Ian Mune pastori osas
Peter Dennett madrustepealiku osas
Cliff Curtis Mana osas
George Boyle Ada isa osas
Filmi tegemine
Ada osatäitja leidmine oli keeruline protsess. Jane Campioni esimene valik oli Sigourney Weaver, kes keeldus rollist, kuna ei osalenud sel ajal filmides. Jennifer Jason Leigh oli hõivatud filmiga “Rush”. Isabelle Huppert kohtus Jane Campioniga ja temast tehti Adana ajastule vastavad fotod, hiljem ta kahetses, et ei võidelnud selle rolli eest nii nagu Holly Hunter.
Flora osatäitja otsimine toimus pärast seda, kui Holly Hunter oli valitud. 9–13-aastastele tüdrukutele korraldati mitu avalikku esinemisproovi, otsides tüdrukut, kes oleks piisavalt väike, et olla Ada tütar (kuna Holly Hunter on väga lühikest kasvu ). Anna Paquin sai rolli endale võistluses 5000 tüdruku vastu. Filmi tegemine algas 1992. aasta aprillis, filmimine algas 11. mail 1992 ja kestis juulini. Ametlikult lõpetati tootmine 22. detsembril 1992. 2013. aasta juulis tunnistas Jane Campion, et tema algne kavatsus oli, et peategelane upubki koos klaveriga.
Filmi avaldasid DVD-l LIVE Entertainement 1997. aastal ja BD-l Lionsgate 2012. aastal.
Vastuvõtt
Filmiarvustused olid ülekaalukalt positiivsed. Filmikriitikud nimetasid seda jõuliseks, erakordselt ilusaks filmiks, mis kirjeldab tervet tunnete maailma. Filmisaidil Rotten Tomatoes teenis "Klaver" üheksakümneprotsendiliselt tõendatud värskuse hinnangu. Saidil Metacritic on see saanud 100-punktisel skaalal hindeks 89.
1993. aasta Cannes'i filmifestivalil jagas "Klaver" Kuldse Palmioksa auhinda Chen Kaige'i filmiga "Farewell to My Concubine" ja Holly Hunter sai parima naisnäitleja auhinna. 1994. aastal võitis film kolm Oscarit: parima naisnäitleja oma Holly Hunter, parima naiskõrvalosatäitja oma Anna Paquin ja parima algupärase stsenaariumi eest Jane Campion. Holly Hunter on üks kolmest naisnäitlejast, kes on saanud parima naisnäitleja Oscari tumma rolli eest pärast tummfilmi ajastu lõppu. Tema häält on kuulda üksnes taustahelina.
Film, selle osatäitjad ja tegijad on saanud arvukalt ka muid filmiauhindu.
Filmimuusika
Michael Nymani poolt filmile kirjutatud klaverimuusika kogumikheliplaadist sai suurima läbimüügiga filmimuusika album. Sinna hulka kuulub tunnustatud pala "The Heart Asks Pleasure First", lisaks palad "Big My Secret", "The Mood That Passes Through You", "Silver Fingered Fling", "Deep Sleep Playing", "The Attraction of the Pedding Ankle" jt. See album on arvatud 100 kõigi aegade parima filmimuusika albumi hulka ja Michael Nymani helitööd on peetud filmi üheks peategelaseks (Entertainement Weekly, 12. oktoober 2001, lk 44).
Rotary International
pisi Rotary International on rahvusvaheline heategevuslik organisatsioon, mis on asutatud 23. veebruaril 1905 Chicagos.
Tööjätt
Tööjätt ehk tööturult väljumine on tööelu lõpetamise sündmus, mis märgib siirdumist majanduslikult aktiivsest eluetapist mitteaktiivsesse eluetappi.
Rotary International
Selle peakorter asub Ameerika Ühendriikides Illinoisi osariigis Evanstonis. Organisatsioonil on paljudes riikides allorganisatsioonid, näiteks Eestis on mitmes linnas oma Rotary klubi.
Tööjätt
Tegelik tööelu lõpp ei pruugi ajaliselt kokku langeda pensioniea saabumisega. OECD ja Eurostat avaldavad võrdlevaid andmeid tegeliku keskmise tööjätu vanuse kohta, mis peegeldab erinevusi tööelu pikkuses riikide lõikes. Keskmine tööjätuvanus võib olla riigiti nii madalam kui ka kõrgem kui üldine pensioniiga. Esimesel juhul lõpetab oluline osa hõivatutest töötamise enne pensioniikka jõudmist, teisel juhul jätkab suur osa hõivatutest töötamist ka pensionieas.
Lamapuit
pisi| pisi| Lamapuit on tormiheite, tormimurru või mõnel muul põhjusel maapinnale kukkunud puu, mille tüve puit ei ole oluliselt pehkinud, mistõttu puit on vähemalt küttepuiduna realiseeritav. Takseerimise käigus hinnatakse vaid lamapuidu tüvede mahtu. Puistute loodusväärtuse hindamisel käsitletakse lamapuiduna ka täielikult pehkinud puu tüvesid.
Unterfrauenhaid
Unterfrauenhaid on vald (Marktgemeinde) Austrias Burgenlandi liidumaal Oberpullendorfi ringkonnas.
Lamapuit
Elupaigana
Puu lagunemistsükli jooksul elavad surnud puidus ja selle peal tuhanded erinevad liigid (teada on 5000 liiki), surnud puiduga on seotud kuni 40% ohustatud liikidest. Surnud puit pakub kasvupinda sammaldele ja samblikele, õõnsused on elupaigaks lindudele, kimalastele ja nahkhiirtele. Puidus elavad putukad on toiduks rähnidele ja teistele lindudele. Surnud puit koos omase elustikuga on metsa aineringe stabiilsuse ja mullaviljakuse tagaja.
Tööjätt
Sagedasemad tööjätu põhjused on terviseprobleemidest tingitud tegevuspiirangud (sealhulgas töövõimetus), töö kaotus (sealhulgas koondamine või muul põhjusel töötuks jäämine), tööga seotud probleemid (vanuseline diskrimineerimine, halvad või tervistkahjustavad töötingimused, tööga rahulolematus, kõrge tööintensiivsus), pereliikme eest hooldamise kohustus, aga ka soodne rahaline seis (piisava suurusega vara olemasolu või väljateenitud pensioniõigused, mis võimaldavad töötamisest loobuda).
Tööjätu ajastust ja põhjuseid Euroopa riikides kajastab Euroopa tervise, tööjätu ja vananemise uuring (SHARE).
Lamapuit
Elupaigana
Aastakümnete pikkuse lagunemisperioodi jooksul eraldub pidevalt mulda taimedele vajalikke toitaineid. Surnud puud suurendavad ka ökosüsteemi veemahutavust. Surnud puit võib moodustada kuni 20% kogu metsa biomassist, olles oluline süsiniku talletaja ja omades positiivset rolli kliimamuutuste leevendajana.
Looduslikes metsades' võib surnud puidu hulk ulatuda 200 tm/ha, kuid Eestis on see aktiivselt majandatavais metsades alla 20 tm/ha. Raied vähendavad surnud puidu hulka kuni 10 korda. Sõltuvalt metsade viljakusest on elurikkuse säilimiseks vähim vajalik kogus 10-30 tm/ha. Eriti harv on majandatavates metsades üle 30 cm diameetriga lamapuit. Seetõttu on kõige haruldasemad jämeda puidu hilistele lagunemisastmetele kohastunud liigid. Need liigid ei ohusta kasvava noore metsapõlvkonna tervist, vaid on vajalikud metsale omase aineringe jätkuvaks tagamiseks.
Lamapuit vooluvetes
Lamapuidul on oluline roll vooluveekogude tervise ja mitmekesisuse tagamisel. Looduslike protsesside tulemusel veekogu põhja või kaldaalale kukkunud puit kujundab voolusängi, pakub elupaiku ja kiirendab veekogu aineringet.
Lamapuit veekogus toimib eelkõige kaitse- ja varjepaigana erinevatele organismidele, pakub varje- ja peidupaika kaladele, putukatele, koorikloomadele ning teistele selgrootutele. Suuremad kalad võivad lamapuude all peituda ja jahtida väiksemaid saakloomi. Lisaks pakuvad lamapuud kaitset vooluvee kandvuse ja kiire voolu eest ning aitavad seeläbi vähendada veekogu erosiooni. Näiteks osad eluvormid pole võimelised maanduma veepeeglile või kinnituma pehmele vooluveekogu põhjale. Osad putukad kasutavad vette kukkunuid puid maandumisplatsina, mida mööda ronitakse vette munema. Otse veepeeglile maandudes viiks vool neid ära.
Teiseks on lamapuudel oluline roll aineringes. Lamapuude lagunedes eralduvad oksad, koor ja lehed ning nendes sisalduvad orgaanilised ained vabanevad veekogusse. See loob soodsad tingimused mikroorganismide, vetikate ja putukate kasvuks ning toimib toiduallikana veekogu elanikele. Lagunemisprotsessis vabanevad toitained ja orgaaniline aine rikastavad veekogu toitainete tasakaalu ning soodustavad primaarse tootmise protsesse. Põllumaade vahel voolavates vooluvetes on tihti suur toitainete (nt lämmastiku) sisaldus. Uus-Meremaal tehtud uuringus lisati sellistesse ojadesse lehti ning nendes lõikudes oli denitrifikatsioon ehk lämmastiku eemaldumine veest umbes kolm korda suurem kui lehti lisamata lõikudes.
Kolmandaks on lamapuidul oluline roll kalade elutsükli jooksul. Nad pakuvad sobivaid kudemiskohti ja varjepaiku noorkaladele. Mõned kalaliigid eelistavad lamapuidu juurte või oksade alla kudeda. Lamapuit loob hästi kaetud vooluveekogulõike, kus on pool- ja siirdekaladele sobivad tingimused ja kaitse looduslikke vaenlaste ning röövpüüdjate eest. Lisaks voolib lamapuit veekogus mitmetahulisemat voolusängi, mis loob omakorda kaladele soodsaid toitumis- ja elupaiku. Uuringud on näidanud, et lamapuidu hulk vooluveekogulõigus ja lõhilaste noorjärkude hulk on omavahel seoses.
Roodjalg
Roodjalg (Blechnum) on roodjalaliste sugukonda kuuluv taimeperekond.
Eestis kasvab üks sellesse perekonda arvatud pärismaine liik: tähk-roodjalg (Blechnum spicant).
Shri Durga
"Shri Durga" on Alžeeria DJ Cheb i Sabbah' esimene stuudioalbum, mis anti välja 27. aprillil 1999. Album on inspireeritud india kultuurist.
Hannes Oja
Hannes Oja (29. märts 1919 Martna vald, Läänemaa – 17. detsember 2012 Toronto, Kanada) oli eesti ühiskonna- ja kultuuritegelane, luuletaja, proosakirjanik, ajakirjanik ja kriitik.
Elukäik
Kooliteed alustas 1927. aastal Oja Rannamõisa algkoolis. Edasi õppis Martna algkoolis. 1929. aastast õppis Läänemaa Gümnaasiumis. Kaks aastat õppis Uuemõisa Kõrgemas Põllunduskoolis. 18 kuud kestnud ajateenistuse läbis vabatahtlikult Aegna saare merekindluses. Järgnes põgenemine Soome, kus ta võttis soomepoisina osa lahingutegevusest Karjala rindel eestlastest koosnevas jalaväerügemendis 1943. aasta novembrist 1944. aastani. Soomest siirdus ta 1944. aastal Rootsi ja 1951. aastal Kanadasse.
Peri hüdroelektrijaam
Peri hüdroelektrijaam asub Põlva maakonnas Põlva vallas Peri külas Peri ojal. 1981. aastal tootmist alustanud elektrijaama võimsus on 10 kW, selle operaator on AS Generaator.