cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Vladimer Tšanturia
Tšanturia osales raskekaalus (kuni 91 kg) 32. Euroopa meistrivõistlustel (Minsk, 1998), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Siarhej Dyčkoŭ'ile (Valgevene) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning üliraskekaalus (üle 91 kg) 35. Euroopa meistrivõistlustel (Pula, 2004), kuid kaotas 1. ringis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Aleksandr Povetkinile (Venemaa) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Tšanturia poksis juulist 2006 kuni maini 2010 elukutselisena. Ta pidas kokku 15 kohtumist, millest võitis 13 (neist 9 nokaudiga) kohtumist ja kaotas 1 kohtumise ning 1 kohtumise tulemus ei ole teada.
Lõbusad Lehed
alt=Lõbusad Lehed esileht|pisi|316x316px|Lõbusad Lehed esileht Lõbusad Lehed oli huumoriajakiri, mis ilmus Eestis 1908. aastal. Sisuks naljajutud ja karikatuurid. Väljaandjaks oli kirjastusühisus "Edasi". Ajakiri trükiti Soomes, Viipuri trükikojas "Viipurin Uusi Kirjapaino". Enamik materjali olid nähtavasti soome keelest tõlgitud. Seda näitas nii ajakirja keeleline külg, kui illustreerijateks olid soome karikaturistid: B. H., Kari, V. Savolainen.
Ajakiri oli 28 leheküljeline ja maksis 15 kopikat. Ilmus ainult 1 number.
Haiba sovhoos
Haiba sovhoos oli sovhoos Harju rajoonis Nissi külanõukogus. Sovhoosi keskasula oli Haiba. Sovhoosi pindala oli 10 900 ha.
Toni Braxton
Toni Michele Braxton (sündinud 7. oktoobril 1967 Severnis, Marylandi osariigis) on USA laulja ja laulukirjutaja.
1980. aastate lõpus hakkas Braxton koos oma õdedega esinema ansamblis The Braxtons. Seal pälvis Braxton produtsentide L. A. Reidi ja Babyface'i tähelepanu. Ta sõlmis seejärel lepingu LaFace Recordsiga ja andis 1993. aastal välja omanimelise debüütalbumi. Album jõudis USA plaadimüügi edetabelis Billboard 200 esikohale ja seda müüdi maailmas üle 10 miljoni eksemplari. Albumilt ilmunud singlid "Another Sad Love Song" ja "Breathe Again" said hittideks üle maailma. Album tõi Braxtonile kolm Grammy auhinda, sealhulgas auhinna parima uue artisti kategoorias.
Braxtoni järgmised albumid olid samuti väga edukad. 1996. aastal ilmunud albumilt "Secrets" pärinesid kaks tema suurimat hittsinglit: "You're Makin' Me High" ja "Un-Break My Heart", mis mõlemad jõudsid USA singlite edetabelis Billboard Hot 100 esikohale. 2000. aastal müügile tulnud Braxtoni kolmas stuudioalbum "The Heat" debüteeris edetabelis Billboard 200 teisel kohal. Albumi edukaim singel oli "He Wasn't Man Enough", mis jõudis USA edetabelis teisele kohale.
Braxtoni järgmised stuudioalbumid "More Than a Woman" (2002), "Libra" (2005) ja "Pulse" (2010) anti välja ajal, mil tal lepingulised vaidlused plaadifirmadega, lisaks jõudsid avalikkuse ette tema terviseprobleemid. 2014. aastal andis Braxton koos oma kauaaegse tööpartneri Babyface'iga välja duettide albumi "Love, Marriage & Divorce", mis pälvis aasta hiljem Grammy auhinna parima R&B-albumi kategoorias. Pärast seda on Braxton kahe plaadifirma kaudu andnud välja veel kaks stuudioalbumit: "Sex & Cigarettes" (2018) ja "Spell My Name" (2020).
Braxtoni plaate on maailmas müüdud üle 70 miljoni, mis teeb temast ühe ajaloo edukaima R&B-stiili naisartisti. Ta on võitnud seitse Grammyt, üheksa Billboardi muusikaauhinda ja seitse Ameerika muusikaauhinda.
Smiltene postmargid
Smiltene postmargid anti välja 31. mail 1919, pärast Smiltene vabastamist Eesti vägede poolt 29. mail 1919.
3. Jalaväepolgu pataljoniülema kolonelleitnant Paul Kunnuse korraldusel tehti Vene 2- ja 3-kopikalistele postmarkidele käsitempliga mustavärviline ületrükk 25 kap. Lihtkirja saatmine maksis 25 ja tähitud kirja saatmine 50 kopikat.
Ületrükiga marke anti välja järgmisel arvul:
Eesti murrete sõnaraamat
pisi|"Eesti murrete sõnaraamatu" toimetajad Mari-Liis Kalvik ja Mari Kendla sõnaraamatu 34. vihikuga Eesti Keele Instituudis murdekartoteegi taustal (17.10.2022) "Eesti murrete sõnaraamat" on 1994. aastast Eesti Keele Instituudis välja antav sõnaraamat, mis sisaldab kõigi eesti murrete (sealhulgas lõunaeesti murrete) sõnu. Iga sõna juures on esitatud häälikuline ja grammatiline iseloomustus, levik, tähendus(ed) ning näitelaused.
Sõnaraamat ilmub vihikutena. 2022. aastaks on välja antud 34 vihikut (a–puisklema), mis on kasutatav ka veebiversioonina.
"Eesti murrete sõnaraamatu" toimetajad on Mari Kendla ja Mari-Liis Kalvik. Varem on selle toimetajate seas olnud veel Anu Haak, Evi Juhkam, Tiina Laansalu, Varje Lonn, Helmi Neetar, Ellen Niit, Piret Norvik, Vilja Oja, Valdek Pall, Eevi Ross, Aldi Sepp, Mari-Epp Tirkkonen ja Jüri Viikberg.
Claude, Aumale'i hertsog
Claude II de Lorraine, Aumale'i hertsog (18. august 1526 – 3. märts 1573) Prantsuse aadlik ja sõjaväelane, kes tegutses Itaalia sõdade ja hugenotisõdade ajal. Kuna tema isa oli Guise'i hertsog Claude, oli talle kui kuningas Henri II soosikute perekonna liikmele tagatud õukonnas kõrge koht. Claude'i isa suri aastal 1550 ning ta päris Burgundia juhi tiitli. Kuna Claude'i vennast sai uus Guise'i juht, päris Claude talt Aumale'i hertsogi tiitli. Kuningas tegi Claude'ist ratsaväe kindrali ning ta sõdis aastatel 1551–1559 Itaalias, Alsace'is ja Picardie's. Metzi piiramisel 1552. aastal langes ta kaheks aastaks vangi, kuni tema ämm Diane de Poitiers lunaraha ära maksis. Teda saatis Volpiano piiramisel edu ning ta mängis tähtsat rolli Calais' piiramisel. Viimase eest sai ta Piemonte valitsejaks.
Kuningas Henri II surmaga aastal 1559 kasvas Claude'i ning Guise'ide mõjukus noore François II õukonnas. Ta mängis 1560. aastal riigipööret kavandanud Amboise'i vandenõu mahasurumises. Samal ajal organiseeris ta ekspeditsiooni Šotimaale, mis lõpuks Amboise'i vandenõu ja majandusraskuste tõttu ära jäi. Detsembris 1560 kuningas suri ning algas asekuninganna Caterina de' Medici aeg. Claude'ile uues õukonnas kohta ei olnud ning 1561. aasta alguses läks ta eksiili. Ta naasis samal aastal oma venna Charlesi korraldatud, katoliiklasi ja hugenotte lepitama pidanud Poissy kollokviumile. Kollokviumi ebaõnnestumine ning Caterina siseringi kasvav protestantism sundisid Claude'i uuesti eksiili. 1562. aasta alguses arutas ta koos oma vendade ja Wüttembergi hertsog Christophiga luterlaste ühendamist. See plaan muutus võimatuks, kui Guise'i hertsogi François sama aasta märtsis hugenottide massimõrva korraldas.
Claude teenis Prantsusmaa kuningat esimeses hugenotisõjas. Ta proovis korduvalt vallutada Roueni, see õnnestus tal alles siis, kui kuninga põhiväed appi jõudsid. Tal ei õnnestunud takistada François de Coligny d'Andelot'l riiki mässuliste poolele palgasõdureid toomast. Detsembris 1562 sai ta Dreux' lahingus vigastada. Jaanuaris tapeti tema vend François ning Claude ja Charles jäi perekonna peadeks. François' poeg Henri päris isalt Champagne'i, mida Claude kuni Henri täisealiseks saamiseni de facto valitses. Claude tegutses Champagne'is aktiivsemalt kui oma Burgundias. Samal ajal oli temal ja tema perekonnal Gaspard de Coligny vastu veritasu, kuna nad süüdistasid teda Francois' tapmises. Tüli kasvas Pariisis kokkupõrgeteks ning kuningal õnnestus pooled alles 1566. aastal lepitada. Claude võitles ka teises ja kolmandas hugenotisõjas, kus tal ei õnnestunud takistada saksa reiter'ite sissetunge Prantsusmaale. Ta tegi kaasa 24. augustil 1572 aset leidnud hugenoti juhtide tapmises, mis kasvas pärtliöö veresaunaks. Järgmisel aastal osales ta La Rochelle'i piiramises, kus ta 3. märtsil 1573 hukkus.
Ramón Cano
Ramón Cano (Monchi Cano; 1933 või 1934 – 1. aprill 2014 David, Chiriquí provints) oli Panama raadioajakirjanik.
Andres Joamets
Andres Joamets (14. november 1961) on eesti kitarrist. Ta on ansambli Chick 'N' Band liige. Varem on mänginud ansamblis MTJ.
Ramón Cano
Tal oli raadiojaamas Ondas Chiricanas Davidi linnas igahommikune saade "5 Noticias y un Comentario", mille ta ise algatas ja mida ta juhtis 56 aastat.
Andres Joamets
Isiklikku
Kitarrist Laur Joamets on tema poeg. Andres Joametsa vennad on viiuldaja Lasse Joamets ja pianist Tanel Joamets.
Ramón Cano
1. aprillil 2014 kell 5.30, kui ta oli teel tööle, ründasid teda kodu lähedal röövlid, kes tulistasid talle peahaava, mille kätte ta mõned tunnid hiljem operatsioonilaual suri.
Habaja sovhoos
Habaja sovhoos oli sovhoos Harju rajoonis Kõue ja Kose külanõukogus. Sovhoosi keskasula oli Ardu. Sovhoosi pindala oli 13 900 ha.
Kabun
pisi|350px|Kabunad. Kabun ehk kohikukk on kastreeritud kukk.
Kuked kastreeritakse kabunaks enne nende suguküpseks saamist.
Kabunate liha on õrnema maitsega ja rasvasem kui kukel või kanal.
Kasvajaga seotud põletik
Kasvajaga seotud põletik (inglise keeles cancer-related inflammation; lüh CRI) on koondnimetus kudedes ja elundites hea- ja pahaloomuliste kasvajate mikrokeskkonnas erinevate tegurite toime tulemina esineva, harilikult krooniliste ja maliigsete põletikukollete ja protsesside kohta, mis võivad levida kas hematogeenselt või lümfogeenselt ka teistesse kudedesse ja elunditesse.
Kasvajaga seotud põletiku ja vähi kujunemismehhanismide osas aga puudub seni üksmeel.
Mõnede pahaloomuliste kasvajavormide korral on põletikulised muutused kestnud juba aastaid ( sh paraneoplastilised sündroomid) enne kui see pahaloomuliselt käituma hakkab (nii arvatakse, et Crohni tõbi soodustab soolevähi teket ja Helicobacter pylori infektsioon maovähi teket jne). Teiste kasvajavormide puhul oletatakse aga, et onkogeeniliste muutustega seotult loovad lümfoid(-immuun)süsteemi immuunrakud põletikulise miljöö- põletikulise kasvaja mikrokeskkonna (inglise inflammatory tumor microenvironment), mis samuti aitab kaasa vähirakkude levikule ja invasioonile aktiveerides neovaskularisatsiooni ja metastaseerumist.
Paljude uurijate arvates on kasvajaga seotud põletiku tekke mehhanismide uurimine ja kirjeldamine tähtis, selleks et aru saada kuidas kasvajakolded reageerivad onkoteraapiale ja kiiritusravile, püüdmaks välja töötada tõhusamaid ravimeetodeid, mille suhtes kasvajarakud ei kujundaks välja resistentsust.
Claudius Galenos kirjeldas põletiku ja vähi vahelisi seoseid, arvates et vähk on paistetus (ingl swelling). 1863. aastal kirjeldas Rudolf Virchow kroonilise põletiku ja kasvajaliste muutuste võimalikke seoseid inimesel.
Nina (eesnimi)
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 67. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Nina 2324 naisel.
2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Nina 2244 naisel. Nina oli populaarsuselt 70. naisenimi. Nina oli keskmiselt 72 aasta vanune (mediaanvanus oli 73). Kõige populaarsem oli eesnimi Nina vanuserühmas 80–84, kus neid on 10 000 elaniku kohta 102,72.
Lo Tui
Lo Tui (ka Loreida Tui, aastast 1937 Lo Seliaru ja Loreida Seliaru; 21. juuli 1908 Tallinn – 3. september 1979 Tallinn) oli eesti näitleja, lavastaja ja kostüümikunstnik.
Ta lõpetas 1926. aastal Tallinna tütarlastegümnaasiumi, õppis aastatel 1926–1927 Ants Laikmaa ateljeekoolis maalimist ja lõpetas 1930. aastal Draamastuudio teatrikooli.
Ta töötas aastatel 1930–1952 Eesti Draamateatris ja 1952–1970 Eesti Nukuteatris.
Ta on kirjutanud nukunäidendeid.
Isiklikku
Ta on olnud abielus Oskar Seliaruga.
Joshua Foer
Joshua Foer (sündinud 23. septembril 1982) on Ameerika Ühendriikides Connecticuti osariigis New Havenis tegutsev vabakutseline ajakirjanik, kes kirjutab peamiselt teadusest.
Ta oli 2006. aastal mälu USA meistrivõistluste võitja, millest täpsemalt kirjutab ta 2011. aastal ilmunud raamatus "Tantsib Einsteiniga" (originaalpealkirjaga "Moonwalking with Einstein").
2012. aastal pidas ta tähelepanuväärse kõne TED konverentsil.
Kahala sovhoos
Kahala sovhoos oli sovhoos Harju rajoonis Kuusalu ja Loksa külanõukogus. Sovhoosi keskasula oli Kolga. Sovhoosi pindala oli 9800 ha. Liideti 1985. aasta alguses Kirovi nimelise näidiskalurikolhoosiga.
Ontake
pisi|Vaade Ontakele [[Hatobukilt novembris 2012]] Ontake (御嶽山) on Jaapani kõrguselt teine vulkaan (3067 meetrit).
27. septembril 2014 hakkas vulkaan taas purskama.
Väike Pudurahu
Väike Pudurahu (ka Lõuna-Pudurahu) on Lääne maakonnas Haapsalu linna halduspiirkonnas Liia saare lähedal asuv väike saar (rahu). Väikese Pudurahust põhja pool asub Pudurahu.
Rahu koordinaadid on.
Aarne Nirk
Aarne Nirk (sündinud 8. mail 1987 Tartus) on eesti kergejõustiklane.
Isiklikku
Tema isa on kergejõustikutreener ja sporditegelane Andres Nirk.
KUPITS
KUPITS on Eesti ajaloolise haldusjaotuse geoinfosüsteem. Seal süsteemis saab näha Eesti alal 20. sajandil toimunud haldusjaotuse muutusi, teha vastavaid päringuid ja neid visualiseerida. Süsteemi nimi "KUPITS" on võetud eesti sõnast "kupits" ('piirimärk').
Ivankiv
Ivankiv (ukraina keeles Іванків) on alev Ukrainas Kiievi oblastis Võšhorodi rajoonis. See asub Teterivi jõe vasakkaldal.
Linnas asus Ivankivi ajaloo- ja koduloomuuseum.
Sõjategevus 2022. aastal
1. aprillil 2022 taastasid Ukraina Relvajõud Ivankivi üle kontrolli.
Edgar Viidakas
Edgar Viidakas (sündinud 14. septembril 1929 Väinjärve vallas) on endine eesti tööstustööline ja Eesti NSV Ülemnõukogu saadik.
Ta töötas Tallinna Ekskavaatoritehase treialina.
Aastatel 1963–1967 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu VI koosseisu saadik ja Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi liige.
Eesti meistrivõistlustel kardispordis võitis ta 175 cm² klassis 1966. aastal pronksi ja 1967. aastal hõbeda ning 1968. aastal jäärajal hõbemedali.
78 protsess
Protsessi peakaebealune Hans Heidemann mõisteti surma, ülejäänud said eri pikkusega vanglakaristused.
Eluks ajaks mõisteti sunnitööle Voldemar Telling ja Emmeliine Tooming.
Viieteistkümneks aastaks mõisteti sunnitööle Elmar Kauer.
Voldemar Rõks
Voldemar Rõks (15. juuli 1900 Särevere vald, Järvamaa – 27. detsember 1941 Solikamsk, Permi oblast) oli eesti jalg- ja jääpallur.
Ta lõpetas aastal 1921 Tallinna Linna Poeglaste Gümnaasiumi. Ta võttis osa Vabadussõjast. Aastatel 1921–1924 õppis ta Tartu Ülikoolis kaubandust (ei lõpetanud).
Ta osales 1924. aasta Pariisi OM-il, kuuludes Eesti jalgpallikoondisse.
Hukkus represseerituna nõukogude vangilaagris.
Aleksei Tihhomirov
Aleksei Tihhomirov (sündinud 24. aprillil 1970 Leningradis) on Venemaa endine jalgpallur ja jalgpallitreener.
Ta on juhendanud Eestis kahte klubi:
Ahela ülekanne
Ahela ülekanne on ahelpolümerisatsiooni protsessis esinev konkureeriv reaktsioon, milles kasvava polümeeriahela (P*) aktiivsus kantakse üle mingile teisele molekulile. Ahela ülekandereaktsioonis osaleb mingi reaktsioonikeskkonnas oleva ühendi σ-side C–Y. Nii katkeb polümeerse ahela kasv, tekib uus aktiivne osake (R*), mis alustab uut ahelat.
Ahelpolümerisatsioon
Ahela ülekandereaktsioonid alandavad polümeerse produkti ahela pikkust, s.t. molekulmassi. Ahela ülekandereaktsioonid esinevad vähemal või suuremal määral enamuse polümerisatsioonireaktsioonide korral kui vältimatud kõrvalreaktsioonid.
Elav polümerisatsioon
Elav polümerisatsioon on üks ahelpolümerisatsiooni alaliik, milles ahela ülekande ja lõpetamise reaktsioonid puuduvad ning ahela initsieerimise kiirus on oluliselt suurem ahela kasvu kiirusest.
Telomerisatsioon
Ahela ülekanne on ahela kasvuga konkureeriv, kuid soovitud reaktsioon telomerisatsiooni protsessides, kus reaktsiooni keskkonnas osaleb monomeeriga võrreldav kogus suure reaktsioonivõimega ahela ülekande agenti RX: Telomerisatsioonil on eesmärgiks saada monomeeri ja agendi RX liitumisproduktid, näiteks R(-C-C)n-X, kus n=1 (harvem n=2).
Telomerisatsioonil ahelate teke (initsieerimine) ja ülekanne agendiga RX toimuvad võrreldavate kiirustega ning seejuures teised eeltoodud ülekandereaktsioonid ei oma olulist tähtsust.
Märkus: Saksa koolkond kasutas agendina RX reeglina väga aktiivseid kloriide või atsetaale, seega ühendeid, mis astuvad aktiivselt ülekandereaktsiooni ja moodustavad põhiliselt madalamad (n=1) produktid. Sellest tulenevalt kasutavad nad termineid "alifaatne Friedel-Craftsi alküülimine" või "enooleetrite elektrofiilne alkoksüalküleerimine". Vene ja Jaapani koolkonnad kasutasid üldisemat terminit "telomerisatsioon".
Prootoni ülekanne tertsiaarsest karbokatioonist monomeeri
Trialküülasendatud eteenidest RR’C=CHR’’ (isoalkeenid, välja arvatud isobuteen (CH3)2C=CH2) ei ole võimalik prootonhappe või Lewise happe katalüüsil saada kõrgpolümeere, sest ahela katkestab kasvavast kabokatioonist prootoni ülekanne (see on deprotoneerumine) monomeeri, alustades nii uut ahelat. Tertsiaarsele karbokatioonile on deprotoneerumine olemuslikult iseloomulik ja vähemal või suuremal määral esinev kõrvalreaktsioon paljudes protsessides. Isoalkeenide polümerisatsioonil moodustuks ahela kasvu tulemusena naaberasendites kvaternaarne ja tertsiaarne süsiniku aatom, mis on oluliselt raskendatud. Seejuures monomeer on antud juhul polümerisatsioonisüsteemis praktiliselt ainus kättesaadav nukleofiil, mis liidab kergesti prootoni (aniooni osatähtsus on tühine, sest selle kontsentratsioon on äärmiselt väike).
Näiteks ahela ülekanne 2-metüül-2-buteeni (isopenteeni) happekatalüütilises protsessis:
Willem Drees
Willem Drees (5. juuli 1886 Amsterdam – 14. mai 1988 Haag) oli Hollandi poliitik.
Ta oli Hollandi peaminister 7. augustist 1948 kuni 22. detsembrini 1958.
Keto-enooltautomeeria
pisi|Keto-enooltautomeeria (vasakul keto-vorm, paremal enool-vorm Keto-enooltautomeeria (ehk keto-enooltautomerism) on orgaanilise keemia mõiste, mis tähendab tasakaaluoleku moodustumist keto-vormi (ketoon või aldehüüd) ja enooli vahel. Realiseerub see ühe prootoni molekulisisese asukoha muutumise kaudu koos samaaegse kaksiksideme paiknemise nihkumisega (sidemeid moodustavate elektronide nihkumisega). Taolist struktuuriisomeeria erijuhtumit nimetatakse tautomeeriaks.
Enamuse karbonüülühendite (ketoonide või aldehüüdide) korral on tasakaaluolekus ülekaalus keto-vorm. Siiski, paljudes karbonüülühendite reaktsioonides etendab enool-vorm olulist osa, kuna vastav deprotoneeritud vorm, enolaatioon on aktiivne nukleofiilne intermediaat.
Koroonapandeemia kronoloogia Eestis 2020. aastal
pisi|[[Jüri Ratas Muhu- ja Saaremaa visiidi ajal mais 2020]] See artikkel räägib koroonapandeemia kulgemisest Eestis 2020. aastal.
Esimene nakatumisjuhtum Eestis leidis kinnitust 27. veebruaril. 12. märtsi hilisõhtul kehtesti eriolukord, mis kestis kuni 17. mai õhtuni.
Koroona vastu hakati vaktsineerima 27. detsembril.
Sel aastal tuvastati Eestis 28 406 nakatunut ja koroona tõttu suri 203 inimest (96 meest ja 107 naist). 2021. aastal kasvas nakatunute ja surnute arv oluliselt.
Jaanuar 2020
23. jaanuaril alustas Terviseamet viiruse kohta igapäevaste ülevaadete avaldamist ja hindas Eestis nakatumise riski väga väikeseks. 25. jaanuaril soovitas Terviseamet inimestel oma Hiinat puudutavad reisiplaanid üle vaadata ja 27. jaanuaril andis Välisministeerium soovituse vältida reisimist Hiinasse Hubei provintsi.
28. jaanuaril asus tööle Terviseameti kriisistaap.
31. jaanuaril sai Terviseamet vahendid iseseisvalt koroonaviirust tuvastada ja tõstis nakkuse sissetoomise riskihinnangu taseme madalalt keskmisele. Samal päeval pälvis meediatähelepanu juhtum, kus Tallinnas toimetati kiirabiga haiglasse kaks Hiinast pärit turisti, kes ei ilmunud hotellis hommikusöögile ja kellel hotelli personal kahtlustas seepärast haigust.
Veebruar 2020
1. veebruaril kinnitas sotsiaalminister Tanel Kiik, et Eesti tervishoiusüsteemil on olemas valmisolek koroonaviiruse piiramiseks ning viiruse võimalikuks jõudmiseks Eestisse on Terviseamet edastanud käitumisjuhised kõigile Eesti raviasutustele ja pädevatele riigiasutustele.
4. veebruaril uuris Terviseamet haiglatest ja kiirabist nende isikukaitsevahendite laoseisu kohta ning 10. veebruaril ilmnevad esimesed signaalid kaitsevahendite tarneprobleemidest.
5. veebruaril tehti Eestis esimene SARS-CoV-2 test.
11. veebruaril andis Maailma Terviseorganisatsioon viirushaigusele ametliku rahvusvahelise tähise COVID-19. Maailmas oli sel ajal haigusse surnud üle tuhande inimese ja haigestunuid oli teadaolevalt ligi 42 000.
Esimene nakatumisjuhtum Eestis leidis kinnitust 27. veebruaril. Nakatunu oli iraanlasest Eesti alaline elanik, kes tuli Tallinna bussiga Riiast, kuhu saabus Türgi kaudu Iraanist. Mees kutsus endale ise bussijaama kiirabi vastu ning viidi Lääne-Tallinna Keskhaigla nakkuskliinikusse. Bussis olnud inimesed võeti jälgimise alla. Terviseamet muutis seni keskmisel tasemel olnud haiguse sissetoomise riskihinnangu kõrgeks. Esimese nakatunu tervenemisest anti teada 14. märtsil.
28. veebruaril alustati riskipiirkondadest saabunute jälgimist lennujaamades ja sadamates ning 29. veebruaril alustas Tallinnas tööd nn koroonabrigaad, mille ülesandeks oli vastata koroonaviiruse kahtlusega väljakutsetele.
29. veebruaril saabus Itaaliast Bergamost lennukiga 9 inimest, kellel hiljem tuvastati nakatumine. Neist kolm maandusid Tallinnas ning kuus Riias, kust nad sõitsid Eestisse muu transpordiga. Samuti viibisid lennul Eesti tervishoiutöötajad, kellest üks arst käis pärast reisi kolm päeva tööl.
Märts 2020
pisi|Viimase 14 päeva haigestumus 100 000 inimese kohta 15. märtsi seisuga {{legend|#CCCCCC|kuni 10 kinnitatud juhtu 100 000 elaniku kohta}} {{legend|#c6dbef|10–20 kinnitatud juhtu 100 000 elaniku kohta}} {{legend|#6baed6|20–50 kinnitatud juhtu 100 000 elaniku kohta}} {{legend|#2171b5|50–150 kinnitatud juhtu 100 000 elaniku kohta}} {{legend|#084594|enam kui 150 kinnitatud juhtu 100 000 elaniku kohta}} 3. märtsil tuvastati teine nakatunu, kes oli saabunud 29. veebruaril Bergamost.
4. märtsil hakati Tallinna lennujaamas ja Tallinna sadama A-terminalis ning 5. märtsil D-terminalis termokaameratega kontrollima riiki sisenevate inimeste kehatemperatuuri. Eksperdid pidasid seda lahendust nakatunute tuvastamisel võrdlemisi ebatõhusaks, kuid väärtustasid inimeste riskidest teavitamise vajadust. 5. märtsil alustati maismaapiiril reisibussides ja rongides riiki sisenevate inimeste kehatemperatuuri mõõtmist.
4. ja 5. märtsil toimus Saaremaal Kuressaares 1400 pealtvaataja silme all kaks võrkpallikohtumist Saaremaa VK ning Powervolley Milano vahel. Algselt Itaalias toimuma pidanud võrkpalli Challenge Cupi veerandfinaali mäng jäeti sealse koroonaviiruse puhangu tõttu ära, kuid klubid leppisid kokku mõlema kohtumise toimumise Saaremaal. Järgmisel nädalal ilmnesid mitmel Itaalia klubi mängijal koroonaviiruse nakkuse sümptomid. Hiljem ilmnes, et see sündmus oli üheks suuremaks nakatumiskoldeks Eestis ning neilt mängudelt korjas nakkuse üles 39 võrkpallivõistlustel osalenut (sh 9 mängijat ja nende abilist). Mitmed võrkpallivõistlustel osalenud külastasid ka samal nädalavahetusel Kuressaares toimunud veinifestivalil, kus haigestus koroonaviirusega omakorda 47 inimest. Hilisema Terviseameti kokkuvõtte järgi haigestus nende kahe ürituse tulemusel esimese ja teise ringi nakatunutena 121 inimest. Sündmuste mõju ja esimeste nakatunute tuvastamine jäi küll alles järgmisse nädalasse.
5. märtsil tuvastati nakkus kahel tallinlasel ja ühel tartlasel, kes olid saabunud 29. veebruaril lennukiga Bergamost. Kokku oli nakatunuid tuvastatud viis.
6. märtsil tuvastati nakkus viiel tallinlasel, kes olid saabunud 29. veebruaril lennukiga Bergamost. Sellega tõusis teadaolevate nakatunute arv kümneni. Bergamost saabunute hulgas oli nakatunud ka üks Tallinna Kristiine Gümnaasiumi õpilane, kel olid haigusnähud juba reisilt tulles, kuid kes läks päevaks kooli. Nakatunud õpilasest teavitati kooli, mille peale otsustas kool katkestada statsionaarse õppe vähemalt kaheks järgnevaks nädalaks ning minna üle kaugõppele.
7. märtsil toimus Võrumaal Navi seltsimajas sporditreeneri Urmas Tali juubel, kus umbes 80 osaleja hulgas oli Taist puhkuselt tulnud inimene, kellel tuvastati hiljem haigus. See kujunes tuvastatud nakatunute arvu järgi kõige suuremaks nakkuskoldeks Eestis – Terviseameti hilisema kokkuvõtte järgi nakatus selle ürituse tulemusel 80 inimest, kellest 60 nakatusid otse sünnipäevapeol ja ülejäänud omakorda peol käinute kaudu.
10. märtsil tuvastati kolm nakatunut, kaks Põhja-Itaaliast ja Prantsusmaalt naasnud tallinlast ning üks Põhja-Itaaliast läbi Genfi saabunud Eesti kodanik. Sellega tõusis nakatunute arv 13-ni ja jälgimise all oli umbes 200 inimest. Kõik nakatunud põdesid kerget vormi ning neist 12 olid kodusel ravil.
11. märtsil tuvastati neli nakatunut: kaks saarlast, üks tallinlane ja üks tartlane. Nakatunute koguarv tõusis 17 inimeseni. Saaremaa juhtumeid seostati nädal varem toimunud Itaalia võrkpalliklubi külastusega, üks nakatunu oli Saaremaa VK tegevjuht Hannes Sepp. Nakatunud tartlane oli saabunud 7. märtsil Itaaliast Milano–Riia lennuga.
12. märtsi õhtuks oli Terviseameti teatel Eestis 27 laboratoorselt kinnitatud haigusjuhtu ning tuvastatud viiruse kohalik levik Eestis. Üks nakatunu oli Tartu Ülikooli arstitudeng, kes nakatununa osales kahel päeval õppetöös. Üks nakatunud harjumaalane oli osalenud 7. märtsil Võrumaal Navi seltsimajas toimunud peol. Võru linnavalitsus pidas õhtul kriisikoosoleku, kus otsustati sulgeda 17. märtsi õhtuni kõik koolid, lasteaiad ja muud avalikud asutused. Viljandi Gümnaasium sulges koolimaja ja läks üle distantsõppele, kuna Navi seltsimaja peol oli osalenud ka gümnaasiumi õpetaja.
Hilisõhtul kehtestas valitsus Eestis eriolukorra kuni 1. maini ja mida 24. aprillil pikendati kuni 17. maini.
13. märtsi hommikul oli Eestis registreeritud 41 laboratoorselt kinnitatud haigusjuhtu. Lisandunud 24 nakatunust 21 tuvastati Harjumaal, 16 Saaremaal ja 4 Tartumaal. Õhtuks oli nakatunuid tuvastatud 79, nende seas ka esimesed juhtumid Pärnumaal, Ida-Virumaal ja Viljandimaal. Teste oli tehtud 701. Viirus tuvastati ühel Kalevi jalaväepataljoni ajateenijal, kes oli nädal varem Saaremaal võrkpallimängul viibinud, ning Pärnu Ülejõe Põhikooli õpetajal, kes viibis eelneval nädalavahetusel Saaremaal, ühel Tartu Ülikooli Kliinikumi töötajal ja Viljandi Gümnaasiumi õpetajal.
Terviseamet tõstis riikliku tervisesüsteemi valmisoleku teisele tasemele, millega anti muuhulgas haiglatele korraldus piirata plaanilise töö mahtu ja teha täiendavaid ettevalmistusi võimalike uute viirushaigete vastuvõtuks. Valitsus andis teada kavast langetada mõne sektori makse ja võtta vähemalt miljard eurot laenu löögi alla sattunud majanduse abistamiseks.
14. märtsil hommikuks oli tuvastatud 68 uut nakatunut, sellega oli Eestis haigus tuvastatud 109 inimesel. Õhtuks tuvastati veel 6 nakatunut Pärnus. Esmastel andmetel tuvastati Harjumaal 54, Saaremaal 31, Pärnumaal 12, Võrumaal 9, Tartumaal 6 ja Virumaal 3 haigestunut. Selgus, et seni avaldatud maakondade info näitas analüüsi teinud laborite asukohta ja mitte nakatunute elukohta. Laborid asusidki ainult Tallinnas, Tartus, Pärnus ja Jõhvis ning lisaks sellele olid eristaabid Saaremaal ja Võrumaal. Kõik nakatunud olid kodusel ravil, haiglast oli välja kirjutatud ka esimene tervenenud patsient.
Valitsus kehtestas 14. märtsil karantiini Saaremaa, Hiiumaa, Muhumaa, Vormsi, Kihnu ja Ruhnu saartele, lubades saartele liikuda ainult püsielanikel. Kuressaare haigla rakendas viiruseproovide võtmisel tekkinud umbes 36-tunnise järjekorra tõttu drive-in testimist. Kahe päeva pärast keelas Terviseamet aga selle ära, kuigi Kuressaare haigla ravijuht leidis, et antud meetod õigustas ennast igati. Omakorda päev hiljem anti teada, et mitmes Eesti linnas hakatakse avama drive-in testimispunkte ning süsteem taastati ka Kuressaares.
14. märtsist keelati ka kokkusaamised vanglates, et vältida viiruse levikut kinnipidamisasutustesse.
15. märtsi hommikuks oli haigus tuvastatud 135 inimesel ning kokku oli tehtud 971 testi. Ressursside säästmiseks keskenduti ainult riskirühmadesse kuuluvate inimeste testimisele. Õhtuks oli nakatunuid tuvastatud 171. Valitsus teatas plaanist hakata piirama Schengeni sise- ja välispiiri ületamist ning taastada piirikontroll alates 17. märtsist.
16. märtsi hommikuks oli viirus diagnoositud 205 inimesel ning tõenäolist nakatunute arvu peeti hulga suuremaks. Terviseamet otsustas üle minna ainult raskes seisus haigete testimisele. Kokku oli selleks ajaks tehtud 1387 testi. Haigestunute maakondlik jaotumine rahvastikuregistris registreeritud elukoha järgi oli: Harjumaal 73 inimest, Saaremaal 57, Võrumaal 25, Pärnumaal 15, Tartumaal 12, Ida-Virumaal 4, Põlvamaal 3, Raplamaal ja Viljandimaal 2 ning Hiiumaal, Jõgevamaal, Järvamaal ja Valgamaal 1. Nelja inimese kohta puudusid registris elukohaandmed ning nelja nakatunu info oli puudulik.
Häirekeskus ja Terviseamet avasid ööpäevaringselt toimiva infotelefoni 1247, mis hakkas nõu andma koroonaviirusega seotud küsimustes.
pisi|Inimtühi [[Rüütli tänav (Tartu)|Rüütli tänav Tartus 18. märtsil]] 17. märtsist taastati piirikontroll kogu riigipiiri ulatuses ning keelati välisriikide kodanikel Eestisse sisenemine. Sellele reeglile oli mitmeid erandeid, näiteks ei piiratud haigusnähte mitteomavate rahvusvahelist kaubavedu teostavate inimeste liikumist ning lubati koduriiki teel olevate välismaalaste transiiti.
17. märtsi hommikuks oli nakatunuid tuvastatud 225, teste oli kokku tehtud 1625. 18. märtsi hommikuks oli viirus tuvastatud 258 inimesel, 19. märtsi hommikuks oli neid 267 ja 20. märtsi hommikuks 283.
pisi|vasakul|Drive-in testimispunkt [[Viljandis 21. märtsil]] 20. märtsil avati Tallinnas drive-in testimine ning järgnevatel päevadel lisandusid ka Tartu, Pärnu, Kuressaare, Viljandi, Narva, Paide ja Kohtla-Järve. Testimine muutus võimalikuks ka perearsti saatekirja alusel.
21. märtsi hommikuks oli tehtud 2812 testi ning tuvastatud 306 nakatunut. Haiglaravil oli 14 inimest, neist kaks intensiivravil (üks stabiilses ja üks kriitilises seisus). Eelkõige testiti haigustunnustega eakaid ja krooniliselt haigeid ning tervishoiutöötajaid. Laustestimisest loobumist põhjendas Terviseamet isikukaitsevahendite puudusega.
22. märtsi hommikuks oli tehtud 3229 testi ning tuvastatud 326 nakatunut, kellest 4 oli tervenenud. Haiglaravil oli 15 inimest. Päeval lisandus 26 uut nakatunut, mis tõstis koguarvu 352-ni. 23. märtsi õhtuks oli haiglaravil 17 inimest, kellest intensiivravi vajas kuus ja kriitilises seisus oli neli haiget. Meediatähelepanu pälvis ka saarlaste kriitika Terviseameti aadressil. Terviseamet põhjendas tekkinud olukorda sellega, et kogu info ei olnud nendeni jõudnud.
Seoses varem jõustunud piirikontrolli taastamisega sisepiiril võeti sadamast maha oma rolli kaotanud termokaamerad. Samas oli varem nenditud, et kaamerad ei tulnud reisijate seast palavikuga inimeste tuvastamisega toime. Lennujaam oli aga lasknud termokaamerad püsivalt paigaldada.
pisi|Tallinn sulges avalikud mängu- ja spordiväljakud 24. märtsil. Suletud pingpongilaud Vaarika-Maasika mänguväljakul Tallinnas koroonapandeemia piirangute ajal 26. märtsil 24. märtsi hommikuks oli tehtud 4041 testi ja tuvastatud 369 nakatunut, kellest 7 olid tervenenud. Maakonniti oli kõige rohkem nakatumisi tuvastatud Harjumaal (133), Saaremaal (114) ja Võrumaal (43). Õhtuks oli haiglaravil 28 patsienti, kellest seitse olid intensiivravis ning neist omakorda viie seisund oli kriitiline.
Koroonaviiruse teadusnõukoda andis eriolukorra valitsuskomisjonile soovitused haiguse leviku tõkestamiseks. Leiti, et tuleks veelgi vähendada inimeste viibimist avalikes ruumides. Ühtlasi hinnati, et kahe nädala pärast võib Eestis intensiivravi vajada üle saja inimese ning kolme nädala pärast võib neid olla juba 200...300. Seejuures olevat sel ajal III astme intensiivravi voodikohti Eestis 157, millest 51% olid selle kuupäeva seisuga vabad, ning II astme intensiivravi voodikohti 193, millest umbes 50 saaks muuta III astme voodikohtadeks. Samal päeval anti teada, et alates 25. märtsist hakkab kehtima nn 2 + 2 reegel (liikuda mitte rohkem kui kahekesi ja hoida teistest vähemalt 2-meetrist vahemaad) ning alates 27. märtsist suletakse kaubanduskeskused.
24. märtsil määrati Terviseameti kriisistaabi hädaolukorra meditsiinijuhiks Põhja-Eesti Regionaalhaigla kiirabikeskuse juhataja Arkadi Popov. Hädaolukorra meditsiinijuhi ülesanne on koordineerida Eesti raviasutuste tegevust hädaolukorra vältel üle Eesti ning tal on õigus anda korraldusi tervishoiuteenuste ümberkorraldamiseks.
25. märtsi hommikuse seisuga oli viirus diagnoositud 404 inimesel. Teste oli tehtud 4809. Kõige rohkem uusi juhtumeid tuvastati Tartumaal. Samal päeval anti teada esimesest koroonase surnud patsiendist.
26. märtsist hakati statistikat avaldama terviseinfosüsteemi andmetel, algallika muutus tingis uute nakatumisjuhtumite järsu hüppe. Hommikuse seisuga oli nakatunuid tuvastatud 538 ning teste tehtud 7090. Enim uusi nakatunuid leiti Harjumaal (59), Saaremaal (54) ja Tartumaal (10). Õhtuse seisuga oli haiglaravil 34 inimest, kellest seitse olid intensiivravis ja kuue seisukord oli kriitiline. Tervenenuid oli 11.
26. märtsil teatas Terviseamet, et päev varem tuvastati Saaremaal nakkus kahel Südamekodu hooldekodu elanikul. Samal päeval võeti proovid kõigilt hooldekodu elanikelt ning seal viibinud töötajatelt. 27. märtsi õhtuks tuvastati nakkus veel 22 hooldekodu elanikul ja kolmel töötajal.
pisi|Kaubanduskeskused suleti 27. märtsil. Avatuks jäid toidupoed ja apteegid 27. märtsi hommikuks oli tuvastatud 575 nakatunut ning tehtud tehtud 8121 koroonaviiruse testi. Tervenenud oli 11 ja haiglaravil 40. Seitse inimest oli intensiivravil ja kriitilises seisus. Sellest päevast alates suleti kaubanduskeskused, kuid lahti jäid toidupoed ja apteegid ning veel mõned teeninduskohad. Moodustati Riigikantselei juhitav plaanimisrühm ülesandega koostada kriisi läbimise ja sellest väljumise strateegia.
28. märtsi hommikuks oli tuvastatud 640 nakatunut.
29. märtsi hommikuks oli tuvastatud 679 nakatunut ja tehtud 10 396 testi, ööpäevaga oli lisandunud 39 uut juhtumit ja kaks uut surmajuhtumit. Tervenenud oli 20 inimest ja haiglaravil 56. Nakkus tuvastati Alutaguse hoolekeskuse 89-aastasel elanikul, Terviseamet alustas hoolekeskuse elanike ja töötajate testimist. Saaremaa vald teatas plaanist rajada kriisikodu kõigis hooldekodudes viirusega nakatunud klientide majutamiseks, kes haiglaravi ei vaja. Saaremaa kriisikomisjoni juhitava kriisikoduna kasutati hooldekodu Südamekodu Upal asuvat maja.
30. märtsi hommikuks oli tuvastatud 715 nakatunut ja tehtud 11 252 testi, ööpäevaga oli lisandunud 36 uut juhtumit. Haiglaravil oli 56 inimest, neist kümme intensiivravil. Alutaguse hoolekeskuses leiti nakkus veel kolmel elanikul ja ühel töötajal. Terviseamet taotles Kuressaare haigla koroonapatsientide ravi toetamiseks kaitseväelt välihaiglat, mis hakkas koos kaitseväe ning tsiviilpersonaliga patsiente vastu võtma alates 2. aprillist.
31. märtsi hommikuks oli tuvastatud 745 nakatunut ja tehtud 12 401 testi, ööpäevaga oli lisandunud 30 uut juhtumit. Surnud oli üks patsient, mis viis surnute arvu neljani. Haiglaravil oli 91 inimest, neist 13 intensiivravil olevat inimest oli kriitilises seisus. Tervenenud oli 26 inimest.
Kumulatiivne tuvastatud nakatanute arv Eestis pandeemia alguses 2020. aasta kevadel. Allikas Terviseamet <br style="clear:left;" />
Aprill 2020
2. aprilli hommikuks oli tuvastatud 858 nakatunut ja tehtud 15 725 testi. Suri kuus haigestunut, kokku oli haigusse surnud 11 inimest. Haiglas oli 85 patsienti, neist 16 inimest juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 45 inimest. Avati Kuressaare välihaigla.
3. aprilli hommikuks oli tuvastatud 961 nakatunut ja tehtud 18 290 testi. Suri üks haigestunu, kokku oli haigusse surnud 12 inimest. Haiglas oli 90 patsienti, neist 16 inimest juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 48 inimest.
4. aprilli hommikuks oli tuvastatud 1018 nakatunut ja tehtud 19 091 testi. Suri üks haigestunu, kokku oli haigusse surnud 13 inimest. Haiglas oli 113 patsienti, neist 20 inimest intensiivravis. Haiglatest oli välja kirjutatud 59 inimest. Samal ajal oli pandeemia nõudnud Euroopas juba üle 45 000 inimelu, kõige tugevamalt olid mõjutatud Itaalia ja Hispaania. Hakkasid kehtima piirangud korraga kauplustes viibivate klientide arvule. Kaupmeestele tuli korraldus ootamatult, sest see kuulutati välja eelmise päeva õhtul. Tallinnas pandi karantiini Alasi tänava kodutute öömaja, kus tuvastati üks nakatunu.
6. aprilli hommikuks oli tuvastatud 1108 nakatunut ja tehtud 21 866 testi. Suri neli haigestunut, kokku oli haigusse surnud 19 inimest. Haiglas oli 129 patsienti, kellest 14 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 62 inimest. Riigikantselei juhitav plaanimisrühm asus koostama kriisi läbimise ja sellest väljumise strateegiat, mille esmaversiooni tutvustamine valitsuskomisjonile plaaniti 14. aprilliks. Sotsiaalminister Tanel Kiik andis teada plaanist käivitada juhuvalimiga leitud inimeste testimine eesmärgiga saada täpsemat teavet viiruse levikust. Vastavat töörühma juhivad Ruth Kalda, Indrek Reimand ja Kristi Rüütel.
7. aprilli hommikuks oli tuvastatud 1149 nakatunut ja tehtud 23 546 testi. Haigusse oli surnud 21 inimest. Haiglas oli 130 patsienti, kellest 12 inimest olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 69 inimest. Riik teatas kavast käivitada järgmisel nädalal inimeste testimine juhuvalimi alusel.
8. aprilli hommikuks oli tuvastatud 1185 nakatunut ja tehtud 24 813 testi. Haigusse oli surnud 24 inimest. Haiglas oli 139 patsienti, kellest 11 inimest olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 72 inimest. Hiljem liigutati üks positiivne testitulemus ühe järgmise päeva statistikasse. Üks eelneva ööpäeva sees surnutest töötas hooldajana Kuressaare haiglas ja see oli esimene tervishoiutöötajaga seotud surm. Kokku oli üle Eesti haigestunud 102 tervishoiutöötajat ja eesliinitöötajate laustestimine näitas väga väikest levikut.
Alates 8. aprillist said perearstid õiguse suunata põhjendatud kahtluse korral testimisele kõiki nakkusele viitavate sümptomitega inimesed sõltumata vanusest ja kaasuvatest haigustest.
9. aprilli seisuga oli tuvastatud 1207 nakatunut ja tehtud 26 416 testi. Viimase ööpäeva jooksul uusi surmajuhtumeid ei esinenud. Haiglas oli 134 patsienti, kellest 9 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 83 inimest. Valitsus toetas haridusminister Mailis Repsi plaani taastada alates 15. maist koolides vabamas vormis õpe. Põhikooli lõpueksamid jäeti ära ja gümnaasiumilõpetajad pidid sooritama ainult kaks riigieksamit. Algas kuni 12. aprillini kestnud Eestist korraldatud ülemaailmne häkaton, mis otsis tehnoloogilisi lahendusi, mis aitaks kriisiga hakkama saada.
Kehra sovhoos
Kehra sovhoos oli sovhoos Harju rajoonis Anija külanõukogus. Sovhoosi keskasula oli Kehra. Sovhoosi pindala oli 11 400 ha.
Koroonapandeemia kronoloogia Eestis 2020. aastal
Aprill 2020
10. aprilli seisuga oli tuvastatud 1258 nakatunut ja tehtud 27 883 testi. Viimase ööpäeva jooksul ühtegi uut surmajuhtumit ei esinenud. Haiglas oli 138 patsienti, kellest 9 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 93 inimest.
11. aprilli seisuga oli tuvastatud 1304 nakatunut ja tehtud 29 456 testi. Ühtegi uut surmajuhtumit ei esinenud ning haigusse surnute arv püsis seega jätkuvalt 24 inimese peal. Haiglas oli 146 patsienti, kellest 11 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 93 inimest. Kehtima hakkas Soome sisenemise piirang, mille raames ei lubanud Tallinna ja Helsingi vahel sõitvad laevad enam oma pardale reisijaid. Eestis lõpetati valitsuse otsusel sõiduõpe autokoolides.
12. aprilli seisuga oli tuvastatud 1309 nakatunut ja tehtud 30 349 testi. Haigusse oli surnud 25 inimest. Haiglas oli 153 patsienti, kellest 11 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 98 inimest.
13. aprilli seisuga oli tuvastatud 1332 nakatunut ja tehtud 30 764 testi. Haigusse oli surnud 27 inimest. Haiglas oli 157 patsienti, kellest 9 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 102 inimest. Kuressaare haigla sai senisest parema koroona diagnoosimise võimekuse, mis lühendab testide vastuse saamist varasema 36–46 tunni pealt nelja tunnini.
14. aprilli seisuga oli tuvastatud 1373 nakatunut ja tehtud 32 263 testi. Haigusse oli surnud 31 inimest. Haiglas oli 146 patsienti, kellest 11 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 115 inimest. Kuressaare haigla töökoormuse vähendamiseks käivitati plaan viia osa patsiente üle mandril asuvatesse haiglatesse.
15. aprilli seisuga oli tuvastatud 1400 nakatunut ja tehtud 33 967 testi. Haigusse oli surnud 35 inimest. Haiglas oli 147 patsienti, kellest 10 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 117 inimest. 15. märtsi seisuga oli enim nakatunud inimesi Saaremaal (502). Järgnesid Harjumaa (454), Pärnumaa (86), Tartumaa (85), Ida-Virumaa (84), Võrumaa (75), Raplamaa (21) ja Viljandimaa (20). Teadmata oli 15 inimese elukoht.
18. aprilli seisuga oli tuvastatud 1512 nakatunut ja tehtud 39 605 testi. Haigusse oli surnud 38 inimest. Haiglas oli 122 patsienti, kellest 11 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 162 inimest. Tartu Ülikooli ühiselamus oli võetud ligi 300 proovi ning tuvastatud 16 nakatunut.
19. aprilli seisuga oli tuvastatud 1528 nakatunut ja tehtud 40 333 testi. Haigusse oli surnud 40 inimest. Haiglas oli 125 patsienti, kellest 10 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 164 inimest. Tuvastatud haigusjuhtumite arv Harju maakonnas jõudis järgi Saare maakonnale, mõlemas maakonnas oli tuvastatud 520 haigusjuhtu.
20. aprilli seisuga oli tuvastatud 1535 nakatunut ja tehtud 40 930 testi. Haigusse oli surnud 40 inimest. Haiglas oli 128 patsienti, kellest 9 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 165 inimest. Harju maakond möödus positiivsete testide üldarvus Saare maakonnast. Tallinnas oli üks suuremaid nakkuskoldeid karantiinis olev Alasi kodutute öömaja, kus vahepeal oli kordustestimistega tuvastatud 17 viirusega nakatunut.
21. aprilli seisuga oli tuvastatud 1552 nakatunut ja tehtud 42 213 testi. Haigusse oli surnud 43 inimest. Haiglas oli 124 patsienti, kellest 9 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 169 inimest. Terviseamet kinnitas plaanilise ravi taastamise tingimused. Sotsiaalminister Tanel Kiik rääkis ERRi saates "Esimene stuudio", et eriolukorda tõenäoliselt pikendatakse. Ta tõi ka välja, et viiruse Eestisse jõudmine on kaardistatud ning seda tõid Eestisse sadakond inimest, kellest 30 tuli Austriast, 20 Itaaliast ning ülejäänud 50 jagunesid eri riikide vahel, mida oli kokku 20.
22. aprilli seisuga oli tuvastatud 1559 nakatunut ja tehtud 43 637 testi. Haigusse oli surnud 44 inimest. Haiglas oli 114 patsienti, kellest 7 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 184 inimest. Valitsus avalikustas piirangute leevendamise kava.
23. aprilli seisuga oli tuvastatud 1592 nakatunut ja tehtud 45 181 testi. Haigusse oli surnud 45 inimest. Haiglas oli 109 patsienti, kellest 7 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 192 inimest.
24. aprilli seisuga oli tuvastatud 1605 nakatunut ja tehtud 46 281 testi. Haigusse oli surnud 46 inimest. Haiglas oli 103 patsienti, kellest 6 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 206 inimest. Aktiivsete nakatunute arvu hindasid andmeteadlased samas umbes 350 peale, mis oli enam kui poole väiksem kui aprilli esimesel nädalal.
Valitsus teatas eriolukorra pikendamisest 17. maini. Samas plaani osa piiranguid lõpetada varem ja osa jätta kehtima ka pärast eriolukorra lõppu. Lätis pidi eriolukord kestma 12. maini ja Soomes 13. maini.
25. aprilli seisuga oli tuvastatud 1635 nakatunut ja tehtud 47 331 testi. Haigusse oli surnud 46 inimest. Haiglas oli 99 patsienti, kellest 6 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 228 inimest.
26. aprilli seisuga oli tuvastatud 1643 nakatunut ja tehtud 47 933 testi. Haigusse oli surnud 49 inimest. Haiglas oli 94 patsienti, kellest 6 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 233 inimest. Saaremaal toimus protestiaktsioon saarel kehtivate rangete piirangute vastu, eelkõige liikumispiirangu vastu mandrile ja tagasi. Protest leidis aset kujul, kus inimesed tulid tänavale või istusid oma maja ees pingil.