cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kohaliku omavalitsuse asutus
Kohaliku omavalitsuse korralduse seadus eristab kohaliku omavalitsuse asutuste liikidena valla ja linna ametiasutusi, mille põhiülesanne on avaliku võimu teostamine, ja valla või linna ametiasutuste poolt hallatavaid asutusi, mille põhiülesanne on avalike teenuste osutamine kohalikul tasandil.
Tinnikuru
Tinnikuru on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas (varem Loodi vallas).
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas.
Külas asub Tarvastu kalmistu, mis on arvele võetud kultuurimälestisena. Küla idapiiril voolab Tarvastu jõgi.
Kohaliku omavalitsuse asutus
Kohaliku omavalitsuse ametiasutused on avaliku teenistuse seaduse § 2 lõike 3 kohaselt valla- ja linnavolikogude kantseleid, valla- ja linnavalitsused, osavalla ja linnaosavalitsused, linnavalitsuse ametid ja kohalike omavalitsuste liitude bürood. Omavalitsuste ametiasutuste poolt hallatavad asutused on munitsipaalkoolid, munitsipaallasteaiad, kohaliku omavalitsuse kultuuriasutused, sotsiaalmajad, lastekodud jms.
Niko Kovač
Isiklikku
Niko Kovač on 176 cm pikk.
Välislingid
Leverkusen who's who
Kommunistlik riik
Kommunistlik riik on kommunistliku partei ainuvõimu all olev riik.
Nimetus
Nimetus kommunistlik riik on vastuoluline. Enamik neid riike ei nimetanud endid ise kommunistlikeks, vaid sotsialistlikeks riikideks, kuna vastavalt marksismiteooriale pidi kommunism saabuma alles hiljem. Termin läks käibele lääneriikides mittemarksistide hulgas, kes marksismi ei tundnud või ei võtnud seda tõsiselt.
Teke
Esimene kommunistlik riik oli Nõukogude Venemaa (1922. aastast nimega Nõukogude Liit), mis sai alguse kommunistide (bolševike) vägivaldsest võimuhaaramisest (oktoobrirevolutsioonist) 1917. aastal. Enamik järgmisi kommunistlikke riike tekkis Nõukogude ekspansioonipoliitika ja otsese sõjalise sekkumise tulemusena.
Vabaduste piiramine
Valimised jm demokraatlikud institutsioonid kaotatakse või muudetakse farsiks. Ajakirjandus, massimeedia, trükisõna, kunstilooming allutatakse tsensuurile.
Käsumajandus
Majandus riigistatakse ning seda juhitakse käsumajanduse korras, partei diktaadi kohaselt. Eraomand ja ettevõtlus likvideeritakse ja keelustatakse. Välismajanduslikes suhetes eelistatakse autarkiat.
Militarism
Sõjaväe kõrgem juhtkond kujuneb üheks privilegeeritud seisuseks. Relvastuse arendamisel on peatähelepanu ründerelvastusel. Majandusharudest eelistatakse sõjatööstuse vajadusi: rasketööstust, metallurgiat, energeetikat. Pärast II maailmasõda pälvib erilist tähelepanu tuumaenergeetika ja raketitehnoloogia.
Agressiivne välispoliitika
Välispoliitika on reeglina endassetõmbunud, usaldamatu ja agressiivne. Mittekommunistlikke riike peetakse vaenlasteks. Sageli ei usaldata ka teisi kommunistlikke riike.
Sotsiaalsed hüved
Tasuta haridus ja arstiabi ning riiklikud pensionid tagatakse kõigile.
Kommunistlikke riike
''Loetletud maade tähestikulises järjekorras. Sulgudes järgneb riigi või riigi osa nimi kommunistliku režiimi ajal ning režiimi kehtimise aastad.''
Paul Vent
Paul Vent VR II/3 (11. veebruar 1900 Ahja vald – november 1944 Lõuna-Eesti) oli Eesti (major) ja Saksa sõjaväelane (kolonelleitnant, Obersturmbannführer).
Paul Vent oli kogenud ja hea juhtimisvõimega rindemees. Vent teenis välja nii Vabadusristi kui ka Raudristi.
Elukäik
Vent omandas üldhariduse Tartu Reaalkoolis, kust ta 1917. aastal astus vabatahtlikult Vladimiri sõjakooli. Kommunistide riigipöörde tõttu jäi ta ohvitseriks ülendamata. Vabadussõja tegi kaasa vabatahtlikuna 2. Ratsarügemendi koosseisus, lahingutes ülesnäidatud vahvuse eest ülendati lipnikuks. Vent võttis osa lahingutest lõunarindel, Landeswehri vastu ja Läti vabastamisel. Ta oli pikka aega Ratsarügemendis tegev varustusalal ning tagalaülemana. 1940. aastal oli Vent major.
Teine maailmasõda
Kui Kaitsevägi muudeti Punaarmee 22. Territoriaalkorpuseks, siis nimetati Vent 182. Diviisi (Tartus) tagalaülemaks. Kui diviis saadeti 1941. aastal Pihkva taha, jäi Vent Eestisse ning varjas ennast Otepää kandis kuni sakslaste tulekuni. Olles Otepää sõjaväekomandant, määras ta komitee, kes hakkas korraldama legendaarsete Otepää markide väljaandmist.
1944. aastal juhatas Vent 45. SS-Vabatahtlike Grenaderirügementi. Sakslased ülendasid ta 30.01.1944 Obersturmbannführeriks. Venti rügement võttis osa lahingutest Vepsküla ja Siivertsi juures. Tihti võitlusväljal viibides sai ta näidata oma oskust operatsioone otstarbekohaselt juhtida. Oma vaprusega oli Vent kõigile alluvatele eeskujuks. Nende lahingute eest anti Ventile 11. märtsil 1944 üle I klassi Raudrist.
1944. aasta aprillist juhatas Vent 45. SS-Vabatahtlike Grenaderirügemendi asemel 47. Relva-SS Grenaderirügementi.
14. augustil 1944 sai Vent võitlusgrupi Vent ülemaks ja saadeti Tartu rindele. Võitlusgrupp taganes lahingutega Emajõeni ja jäi seal kaitsele.
Tema surma kohta liigub kaks versiooni. Ühe järgi langes ta lahingus 17. septembril 1944, teise järgi tegutses ta Lõuna-Eestis metsavennana ning langes lahingus 1944. aasta novembris.
Carl Bogislaus Reichert
pisi|Carl Bogislaus Reichert Carl Bogislaus Reichert (20. detsember 1811 Rastenburg – 24. detsember 1883 Berliin) oli saksa arstiteadlane.
Elulugu
Carl Bogislaus Reichert oli sakslane. Pürjermeistri poeg.
Lõpetas Rastenburgi gümnaasiumi ja 1836 Berliini Friedrich Wilhelmi Sõjameditsiininstituudi; meditsiinidoktor (1836, Berliin), väitekiri "De arcubus sic dictis bronchialibus". Õppis ka Königsbergi Ülikoolis. Oli 1840–1843 Berliini Ülikooli anatoomia instituudi assistent ja prosektor. Töötas Tartu Ülikoolis anatoomia ja kohtumeditsiini professorina 1843–1853. 1853–1858 Breslau (Wrocławi) Ülikooli füsioloogia kateedri professor ja 1858–1883 Berliini Ülikooli anatoomia kateedri professor.
Teadustöö
Uurimisvaldkond: imetajate embrüogenees, munaraku lõigustumis- ja lootelehtede moodustamisprotsessid, sidekoe, kuulmeluukeste, kolju arengu uuringud, inimese peaaju ehitus, selgroogsete loomade lõpusekaared, nende metamorfoosid lindudel ja imetajatel. Tegi 1849 tähtsa avastuse hemoglobiini kristalliseerumise kohta, mis võimaldas saada valgupreparaate puhtal kujul. Peterburi TA korrespondentliige (1850). Andis 1850–1876 välja perioodilist väljaannet Archiv Anatomie und Psysiologie.
Ernst Andreas Reissner
pisi|Ernst Andreas Reissner Ernst Andreas Reissner (12. september 1824 Riia – 4. september 1878 Rundāle, Kuramaa) oli baltisaksa arstiteadlane ja anatoom.
Elulugu
Ernst Andreas Reissner oli baltisakslasest kaupmehe poeg.
Lõpetas Riia kubermangugümnaasiumi. Õppis Tartu Ülikoolis 1845–1851, meditsiinidoktor (1851, TÜ), doktoriväitekiri "De auris internae formatione". Oli 1851–1853 Tartu Ülikooli anatoomia õppetooli prosektor, anatoomia ja kohtumeditsiini eradotsent, 1853–1857 erakorraline professor ja 1857–1875 professor.
Teadustöö
Uurimisvaldkond: närvisüsteemi võrdlev anatoomia, sisekõrva embrüoloogia ja võrdleva anatoomia uuringud. Avastas kõrva vestibulaarmembraani (membrana vestibularis Reissneri). Alustas 1858. aastal esimesena Tartus praktilisi harjutusi histoloogias.
Suislepa
Suislepa on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas.
Külas asusid nii Uue-Suislepa kui ka Vana-Suislepa mõis. Uue-Suislepa mõisa peahoones tegutses kuni 2014. aastani Suislepa Lasteaed-Algkool.
Külas asub ka Suislepa paljand.
Asula lõunapiir kulgeb mööda Õhne jõge.
Suislepast on pärit Valdur Mikita.
Tallinna Aleksander Nevski kalmistu
Kirjanikud
pisi|Igor Severjanini haud Aleksander Nevski kalmistul
Brest (Prantsusmaa)
Brest on sadamalinn Prantsusmaal Bretagne'i piirkonnas, Finistère'i departemangu keskus. Linn asub Atlandi ookeaniga ühenduses oleva Bresti reidi (rade de Brest) ääres, Prantsusmaa mandriosa läänepoolseimast punktist Pointe de Corseni neemest 30 kilomeetrit idas.
Linn ja reid on suure strateegilise tähtsusega, moodustades loodusliku sadama. Oma asukoha tõttu on Brest Prantsusmaa esimene sadam Põhja-Ameerikast tulnuile. Kuigi Nantesi ja Saint-Nazaire'i sadam on palju suuremad ja võtavad vastu palju suuremaid laevu, on laevandus endiselt Brestis olulise tähtsusega. Kaitstud asukoht reidil tähendab, et Brest on ideaalne sadam igat tüüpi laevadele (näiteks on linna mitu korda külastanud USA lennukikandja USS Nimitz).
Juba alates kolmandast sajandist, Rooma riigi ajast, on tänapäevase Bresti alal tegutsenud mereväekindlus. Kindlus (Château de Brest) on kasutusel tänini ja kuulub mereväebaasi koosseisu; see on maailma vanim ikka veel kasutatav kindlus. Linnas paiknev Arsenal de Brest on Prantsusmaa suuruselt teine sõjasadam Touloni järel. Ka linna lähedal paikneb mitmeid sõjaväelisi rajatisi. Linnast lõunas, lahe lõunaosas asuv Île Longue'i poolsaar on Prantsusmaa ballistiliste tuumaallveelaevade kodusadam. Prantsusmaa esimene mereväeakadeemia avati 1752. aastal just Brestis, tänapäevane Prantsusmaa mereväeakadeemia (École navale) tegutseb Bresti vastaskaldal Lanvéoci vallas. Brestis on ehitatud Prantsusmaa sõjalaevastiku lipulaev, lennukikandja Charles de Gaulle.
Budistlik eetika
Budistlik eetika (paali keeles sīla, sanskriti keeles śīla ) on õpetuste ja traditsioonide, nõuannete ja juhendite, reeglite ja tõotuste kogumid selleks, et õigemini näha ja tahta, kõnelda ja tegutseda, elada ja püüelda, mõista ja olla.
Budistliku eetika kirjutamata eeldusteks on sõbralikkus ja kaastunne, lahke ja rõõmus meel, võrdne suhtumine jm heakskiidetavad voorused, mis tulenevad paljudest õpetustest isetuse, meeleplekkide ja -petete, pahede ja ihade, pühendumise ja teostamise kohta.
Muidugi võib igaüks elada sündsalt ja ausalt, ilma kedagi kahjustamata. Selleks ei pea midagi tõotama ega õnnistust otsima. Kuid eetiliste normide selgemaks eristamiseks on budismi praktikas kasutusel ka mitmesuguseid juhiste, reeglite ja tõotuste loendeid. Nende hulgas on viis tõotust, kaheksa tõotust, kümme tõotust, pratimokša reeglid munkadele jmt.
Aluspõhimõtted
Eetika on osa budistlikust teest, mille ülimaks sihiks on virgumine. Eetika eesmärk on arendada meeleseisundeid, mis on omased virgunud meelele ning seega muuta oma meel rohkem virgunud meele sarnaseks. Keha, kõne ja meelega tehtud tegusid, mis seda arengut soodustavad, nimetatakse oskuslikeks (paali k. kusala), tegusid, mis seda arengut pärsivad, nimetatakse oskamatuteks (paali k. akusala). Avataṃsaka-sūtra's on öeldud: "Käitumisjuhised on ülima virgumise alus."
Budistlikud käitumisjuhised ei ole välise autoriteedi poolt kindlaks määratud reeglid, vaid kirjeldused virgunud meelele loomuomastest toimimisviisidest, mille järgimine aitab mittevirgunud olendil muutuda rohkem virgunu sarnaseks. Kõige olulisem käitumisjuhis seisneb elusolendite mistahes viisil kahjustamisest hoidumises ning aktiivses kaastundlikus tegutsemises teise olendite hüvanguks. Kõiki teisi käitumisjuhiseid võib vaadelda selle juhise edasiarenduste ja konkretiseeringutena.
Käitumis- ja kõlblusjuhised
Kuna sangha liikmed järgivad erinevaid eluviise, tehakse vahet eri tüüpi ja eri rangusega käitumisjuhiste vahel. Kõige selgemini erinevad teineteisest ilmikute ja munkade-nunnade juhised.
Kuigi enamasti tuntakse budistlikke käitumisjuhiseid nende keelavas sõnastuses, mis sätestab, millistest tegudest tuleks hoiduda, on juhistel ka jaatav sõnastus, mis sätesta, milliseid kasutoovaid tegusid tuleks teha. Seda jaatavat poolt rõhutatakse eriti mahajaanas, mis paneb rohkem rõhku aktiivsele altruistlikule tegevusele.
Nii ilmalike kui ka munkade-nunnade kõige esmasemateks käitumisjuhisteks on kolm kaitset: buddha, dharma ja sangha. Buddha kaitse alla minek tähendab hoidumist ebamoraalsete ja vägivaldsete vaimsete ideaalide järgimisest, dharma kaitse alla minek tähendab hoidumist neid ebamoraalseid väärtusi propageerivatest õpetustest ning sangha kaitse alla minek tähendab hoidumist selliste õpetuste järgijatele toetumisest.
Käitumis- ja kõlblusjuhised ilmalikele
Kõige üldlevinumateks ilmikutele mõeldud käitumisjuhisteks on viis kõlblusjuhist (paali k. pañca-sīla) või kümme kõlblusjuhist (paali k. dasa-sīla). Osades traditsioonides järgivad ilmikud kuuel päeval kuus (kaks päeva kuuloomisel, kaks päeva täisuul ja kaks poolkuupäeva) ka rangemaid uposatha ehk paastupäeva juhiseid. Mahajaanas võivad ilmikud võtta vastu ka bodhisattva käitumisjuhised.
Viis kõlblusjuhist ehk viis käitumisjuhist
Viis kõlblusjuhist (paali k. pañca-sīla) ehk viis käitumisjuhist (paali k. pañca-sikkhāpada) on mõeldud eelkõige ilmikutele, kes teostavad Buddha õpetust maailmast eraldumata. Need on:
Kümme kõlblusjuhist
Kümme kõlblusjuhist (paali k. dasa-sīla) on:
Käitumis- ja kõlblusjuhised munkadele & nunnadele
Noviitside ehk noormunkade ja noornunnade elu reguleerivad kümme käitumisjuhist. Täisordinatsiooni saanud munkade ja nunnade elu on reguleeritud suurema arvu juhistega, mille täpne arv varieerub koolkonniti. Mahajaanas võivad mungad-nunnad võtta vastu ka bodhisattva käitumisjuhised.
Kümme noviitside käitumisjuhist
Kümme käitumisjuhist (paali k. dasa-sikkhāpada) on mõeldud järgimiseks noviitsidele ehk noormunkadele ( paali k. sāmaṇera) ja noornunnadele ( paali k. sāmaṇerī) ning sisaldavad viite käitumisjuhist, millele on lisatud veel viis täiendavat juhist.
Täieõiguslike munkade ja nunnade käitumisjuhised
Pāṭimokkha, mis on kõige täiuslikumas vormis munkadele ja nunnadele järgimiseks mõeldud reeglite nimestik, sisaldab käitumis- või teostusjuhiseid (paali k. diyaḍḍha-sikkhāpada-sata) ehk sikkhāpada’sid, mida kõik kloostrikogukonnad peaksid traditsiooni kohaselt igal täiskuu päeval (uposatha või upavasatha) ühiselt ette kandma. pisi|305x305px|[[Bodhisattva käitumisjuhiste vastu võtmine zen-budismis]]Sangha täisliikmetest mungad (bhikkhu) ja nunnad (bhikkhunī) järgivad vabatahtlikult Vinaya Piṭaka’s toodud käitumisjuhiseid, mis theravaada koolkonna puhul sisaldab kokku 277 juhist munkadele (bhikkhu) [150 sikkhāpada’t + 75 sekhiya’t + 2 aniyata’t] ja 311 juhist nunnadele, mis puudutavad kaheksat klassi eksimusi. Kõrgeima kõlbelise puhtuse (sīla-visuddhi) saavutamine eeldab sangha täisliikmetelt neljakordse sīla (cattāro sīlakkhandhā) järgimist. Nunnadel on käitumisjuhiseid rohkem, kuna Buddha-aegses Indias võisid kodutuna rändavad nunnad kergesti sattuda seksuaalse ärakasutamise ohvriks. Pärast selliste juhtumite ilmnemast kehtestati nunnadele täiendavad turvalisust tagavad juhised.
Bodhisattva käitumisjuhised
Kõige tuntumateks bodhisattva käitumisjuhisteks on "neli kõikehõlmavat tõotust":
Budistlik ärieetika
‘Kauplemise suutras’ (paali k. Vaṇijjā Sutta, AN 5.177) on toodud ära ka 5 ametit, mida ilmikjärgija ei tohiks pidada:
Sigālaka Sutta's (DN 31) on toodud viis viisi, kuidas tööandja peaks austama töötajat ning viis viiski kuidas töötaja peaks austama tööandjat.
Tööandja peaks:
Töötaja peaks:
Ilmakaared
pisi|Ilmakaared eesti keeles pisi|Kompass pisi|Ilmakaared eesti ja soome keeles Ilmakaared on suunad, mille abil saab orienteeruda looduses või kaardil.
Enamikus maailma keeltes on originaalsed sõnad ainult nelja põhiilmakaare tähistamiseks: põhi, ida, lõuna, lääs, mille vahele jääb hulk liitnimedega vahekaari. Näiteks põhiilmakaared põhi (inglise north või saksa Nord), ida (east või Ost), lõuna (south või Süd), lääs (west või West) ja vaheilmakaared: NE või NO, SE või SO, SW, NW. Erandeiks on näiteks eesti, soome, vepsa, liivi, vadja ja bretooni keel, kus on kasutusel kaheksa erinimelist ilmakaart.
Teistes keeltes
Soome: pohjoinen (N), koillinen (NE), itä (E), kaakko (SE), etelä (S), lounas (SW), länsi (W), luode (NW).
Vepsa: pohjoine (N), homendezbok (NE), päivnouzm (E), longibok (SE), suvi (S), ehtbok (SW), päivlaskm (W), öbok (NW).
Vadja: põhja (N), cirre (NE), itä (E), kaakko (SE), lõunaz (S), etelä (SW), länsi (W), luvvõ (NW).
Eesti-, soome-, vepsa-, vadja- ja liivikeelsete ilmakaarte nimetuste kõrvutamine lubab saada mõninga ettekujutuse muistse Läänemere ja Vienamere (Valge mere) peamistest laevateedest.
Praegu kasutatavad eestikeelsed ilmakaarte nimetused on paika pandud Eesti Kirjanduse Seltsi 1910. aastal ilmunud trükises "Maateaduse-sõnad".
Lääne-Euroopas kasutavad tänapäevani muistseid vahekaari bretoonid: Norzh (N), Biz (NE), Reter (E), Gevred (SE), Su (S), Mervent (SW), Kornôg (W), Gwalarn (NW).
Ilmakaarte vasteks võib pidada ka Vahemere maade tuulesuundi, kuna laevanduses on nad vastastikku asendatavad.
Vana-Kreeka: Boreas (N), Kaikias (NE), Euros (E), Apeliotes (SE), Notos (S), Lips (SW), Zephyros (W), Skiron (NW).
Rae valla lipp
thumb|Rae valla lipp Rae valla lipp on Harju maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Rae valla lipp.
Ilmakaared
Teistes keeltes
Vana-Rooma: Aquilo (N), Caurus (NE), Eurus (E), Volturnus (SE), Auster (S), Africus (SW), Favonius (W), Thrascius (NW).
Rae valla lipp
Lipp on kinnitatud 5. mail 1992. Lipu autor on Priit Herodes.
Lipu kirjeldus
Valla lipuks on täisnurkne valge kangas, mida läbivad kolm horisontaalset sinist triipu, kanga keskel on aga Rae valla vapp. Sinised rõhtjooned osutavad valla nimest tulenevalt Tallinna lipule.
Ilmakaared
Navigatsioon
pisi|Tuulteroosi kujutis portugali kartograafi [[Pedro Reineli kaardil (1504)]] Navigatsioonis kasutatakse 32 traditsioonilist põhi- ja vahekaart mõistega rumb : N (Noord), NNNO, NNO, ONNO, NO, NONO, ONO, OONO, O (Oost), OOZO, OZO, ZOZO, ZO, OZZO, ZZO, ZZZO, Z (Zuid), ZZZW, ZZW, WZZW, ZW, ZWZW, WZW, WWZW, W (West), WWWN, WNW, NWNW, NW, WNNW, NNW, NNNW, N, iga jaotise väärtus 11,25 kraadi.
Viited
pisi| Antiik
Rae valla lipp
Lipu kasutamise kord
Rae vallalipu valmistamine toimub üksnes vallavalitsuse loal. Kasutamiskõlbmatuks muutunud vallalipp kuulub sündsal viisil hävitamisele.
Lipu ajalugu
Teadaolevalt on Rae valla vapp ja lipp esimesed vallasümbolid taasiseseisvunud Eestis, mis kanti riiklikku registrisse 5. mail 1992.
Äsja taastatud Rae valla juhid pöördusid abi saamiseks Priit Herodese poole, kuna Rae vallal ja Muinsuskaitse Seltsil oli seoseid enne kummagi juriidilist sündi. Heraldiliste lippude valdav kujunduspõhimõte on see, et lipukangas jaotatakse samamoodi kui vapikilp – seega oleks Rae valla lipuks võinud olla puna-must kangas, millel valge rist. Oli siiski põhjust arvata, et sellise jõulise värvilahendusega lipp oleks eriti toona võinud mõjuda väga võõrana, seepärast asetati Rae valla vapp valgele lipukangale, mille keskel on kolm sinist rõhtjoont – mis osutavad valla nimest tulenevalt Tallinna lipule.
Soe
Soe on kolme Eesti küla nimi.
Kakulised
Kakulised ehk öökullid (Strigiformes) on selts põhiliselt öise eluviisiga röövlinde, keda on maailmas umbes 200 liiki. Kakulistel on suur pea, suured silmad ning väga terav nägemine ja kuulmine.
Toituvad põhiliselt väikestest imetajatest, närilistest ja teistest lindudest. Mõned liigid on kohastunud ka kalu küttima. Kakulised on väga laialt levinud, neid leiab üle kogu maailma välja arvatud Antarktikas ja mõnel saarel.
Anatoomia
Kakulistel on suured, ettesuunatud silmad ja kuulmekäigu avad, kulliliste nokkadega sarnased nokad, lame nägu ja silmatorkavad näokettad. Näokettaid kasutavad kakulised helivõngete tundlikumaks suunamiseks nende ebasümmeetrilise ehitusega trummikiledesse. Kakuliste ettesuunatud silmade stereoskoopiline nägemine annab neile madallennu küttimiseks vajaliku parema kauguse tajumise. Kuna kakulised on kaugnägijad, ei suuda nad mõne sentimeetri läheduses olevaid esemeid ega saakloomi selgelt näha. Püütud saaklooma tunnetavad kakulised niitsulgede abil; need asuvad juukseniitide moodi noka ja jalgade peal, käitudes retseptoritena.
Kakulised on võimelised oma pead ja kaela keerama kuni 270°. Nende kaela muudab paindlikuks 14 kaelalüli (inimestel 7).
Sugudevahelised erinevused
Kakulisete puhul on emased isendid vähesel määral suuremad kui isased. See varieerub eri liikide ja populatsioonide vahel.
Arvatakse, et isased on väiksemad, sest siis on neil suurem tõenäosus toitu küttida. Rohkem toitu pesitsusperioodil annab samuti suurema eelise, sest isaslind peab lisaks endale ka emase linnu ära toitma.
Jahtimine
Kakulised on öise eluviisiga kiskjad, mis tähendab, et nad otsivad toitu öösel. Nende põhiliseks söögiks on väikesed imetajad, näiteks jänesed ja närilised, samuti teised linnud. Kuna kakulised on üle maailma levinud, on nende jahtimise kohastumised erinevad, sest igas paigas ei saa sarnaselt küttida.
Nägemine
Kakulised kuuluvad öise eluviisiga lindude hulka ja on tuntud (võrreldes nende koljudega) ebaproportsionaalselt suurte silmade poolest, mis on evolutsiooni jooksul võtnud jäiga toruja kuju. Selliseid silmi pole võimalik kakulistel liigutada, selle asemel keeravad nad ümbruse jälgimiseks oma pead ja kaela kuni 270°, liigutamata oma torsot, võimaldades neil küttimise ajal võimalikult vähe müra tekitada. Kakuliste binokulaarse vaatevälja annavad neile ettepoole suunatud silmad, kuid nad on ka kaugnägijad; kakulised ei suuda selgelt näha mõne sentimeetri kaugusel olevaid objekte. Kuigi nende öisele nägemisele aitavad kaasa suured valgust koguvad silmad ning pupillid ja ülitundlikud nägemisrakud, siis selle omaduse tegelikud põhjused on sekundaarsed närvifunktsioonid, mis muudavad võrkkestale tekkinud kujutised öökullide jaoks heledamaks.
Kuulmine
Kakulisi abistavad küttimisel ka spetsialiseerunud kuulmisfunktsioonid ja ebasümmeetrilised kõrvad; kõrvad võivad olla nii sisemised kui ka välimised. Ebasümmeetriline kõrvade paigutus lubab kakulistel saaklooma asukohta täpsemalt kindlaks teha.
Kõrvade paigutus eri kohtades kolju peal võimaldab kakulisel määrata heliallika suuna. Kui huvipakkuvad helilained jõuavad vasakusse ja paremasse kõrva, siis keerab ta oma pead, kuni heli jõuab üheaegselt mõlemasse kõrva, suunaga otse heliallika poole. Kõrvaavade taga on spetsiaalsed tihedalt pakitud suled, mis moodustavad ettesuunatud nõgusa suleseina, mis suunab heli otse kõrva. Näokettad aitavad samuti heli kõrva suunata, neid saavad kakulised vajadusel sättida heli paremaks suunamiseks kõrva. Terav allapoole kaardus nokk peegeldab heli võimalikult vähe näost eemale.
Eesti liigid
Eestis elab 12 liiki kakulisi.
Alexander Magnus Fromhold von Reutz
Alexander Magnus Fromhold von Reutz (28. juuli 1799 Restu, Liivimaa – 2. juuli 1862 Gdovi maakond, Peterburi kubermang) oli baltisaksa päritolu Venemaa õigusteadlane, riiginõunik.
Sõjaväelase poeg. Õppis Tartu Ülikoolis 1817–1821, tudeeris ka Pariisi ja Viini Ülikoolis. Töötas Tartu Ülikoolis vene õiguse õpetajana 1821 ja professorina 1825–1840.
Vaindloo tuletorn
pisi|Vaindloo tuletorn 2005. aastal
Vaindloo tuletorn on Eesti põhjapoolseim tuletorn, mis asub Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Vaindloo saarel.
Kommunistlik partei
Kommunistlik partei on marksismile tuginev partei.
Vaindloo tuletorn
Tuletorni geograafilised koordinaadid on.
Kommunistlik partei
1848. aastal avaldasid Karl Marx ja Friedrich Engels "Kommunistliku partei manifesti". Sellele manifestile ning teistele Marxi ja Engelsi teostele tuginedes loodi 19. ja 20. sajandil paljudes riikides kommunistlikke parteisid, kes seadsid oma eesmärgiks olemasoleva riigikorra hävitamise ja uue, kommunistliku ühiskonna rajamise.
Vaindloo tuletorn
Laternaruumi ja rõduga valge malmtorni kõrgus jalamist on 17 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 20 meetrit.
Kommunistlik partei
Partei peamine toetajaskond on kõikjal olnud proletariaat ehk töölised ja teised inimesed, kes elatuvad oma tööjõu müümisest, samuti sõdurid ja põllutöölised, kuid mitte lumpenproletariaat.
Eri maade kommunistlikud parteid moodustasid ühistegevuseks organisatsioone, mida nimetati internatsionaalideks. Esimene Internatsionaal tegutses üsna lühikest aega ja lagunes 1870 Preisi-Prantsuse sõja ajal. Teine Internatsionaal tegutses kuni Esimese maailmasõjani. Pärast seda moodustati Kommunistlik Internatsionaal (Komintern ehk Kolmas Internatsionaal), mis eksisteeris aastatel 1919 kuni 1943.
Esimest korda tuli kommunistlik partei võimule ülestõusu tulemusena Pariisi Kommuuni ajal 1870. See valitsus püsis 100 päeva, enne kui ülestõus lüüa sai.
Esimest korda tuli kommunistlik partei vabadel valimistel võimule 1. detsembril 1899, kui Anderson Dawson moodustas Queenslandis vähemusvalitsuse, mis oli võimul nädal aega. Austraalia polnud siis veel iseseisev riik. Esimest korda tulid kommunistid kogu riigis võimule 27. aprillil 1904, kui Chris Watson moodustas Austraalia Tööpartei vähemusvalitsuse, mis püsis kolm ja pool kuud. Esimese kommunistide enamusvalitsuse moodustas Andrew Fisher 29. aprillil 1910, kui Austraalia Tööpartei sai oma kontrolli alla parlamendi mõlemad kojad. Valitsus püsis 1913. aastani. Neid valitsusi võib sama hästi nimetada ka sotsiaaldemokraatlikeks, sest kommunistlikud ja sotsiaaldemokraatlikud jõud ei olnud Austraalias siis veel eristunud.
Kommunistide halva maine põhjustas Venemaal 7. novembril 1917 toimunud Oktoobrirevolutsioon, mis viis Nõukogude Liidu moodustamiseni 30. detsembril 1922. Venemaa Sotsiaaldemokraatlik (bolševike) Partei eesotsas Vladimir Leniniga kehtestas Venemaal terrorirežiimi. Kõik teised erakonnad likvideeriti, nende juhid vangistati või tapeti. Riigi juhtimine kõigil tasandeil allutati parteile. Kõik ettevõtted riigistati. Demokraatlikud vabadused kehtisid riigis ainult nimeliselt; teisitimõtlejaid jälitati ja karistati. Samasugust praktikat rakendasid võimule saanud kommunistlikud parteid kogu maailmas sageli. Reeglina tulid kommunistlikud parteid võimule vägivaldselt. Partei juhist sai faktiline riigipea ja diktaator; partei ladvikust sai valitsev eliit.
Erinevus kommunistlike parteide lubatava helge tuleviku ja nende teostatava praktika vahel ei võimaldanud kommunistidel vabadel valimistel üldiselt edu saavutada. Kommunistliku riigi praktikas esines laialdast valimistulemuste võltsimist. Üks parimaid kommunistide valimistulemusi vabadel valimistel läbi aegade on Asutava Kogu valimised Eestis 25. novembril 1917, kus kommunistid said umbes 40% häältest. (Eesti Vabariigi valijaskond pööras EKP-le selja ja suundus järsult paremale pärast edukat maareformi ja Kominterni korraldatud kommunistlikku putšikatset – 1924. aasta 1. detsembri ülestõusu.)
Lääne-Euroopas olid pärast Teist maailmasõda sageli võimul sotsiaaldemokraatlikud vähemusvalitsused, mis valitsesid kommunistlike saadikute toetusel.
1990. aastatel enamik kommunistliku partei võimu all olevaid riike vabanes. Praegu kehtib kommunistliku partei võim veel Põhja-Koreas, Kuubas ja leebemal kujul ka Hiinas. Paljudes riikides tegutsevad kommunistlikud parteid ka praegu.
Kola rajoon
Kola rajoon on haldusüksus Venemaal Murmanski oblastis. Piirneb edelas Soomega.
Suuremad asulad on Murmaši alev ja Kola linn.
Vaindloo tuletorn
Tuletorn ehitati 1871. aastal.
Ajalugu
Aastal 1718 andis Peeter I käsu püstitada 30–50 jala kõrgune kivitulp, millel saaks pimedatel öödel tule süüdata. 1723. aastal täpsustati, et tuli süüdatakse ainult siis, kui liikvel on Vene laevad.
Seejärel püstitati Seiskaril lammutatud senine meremärk, mis hävis peagi sügistormides.
1871. aastal püstitati uus malmist kooniline Gordoni-süsteemi malmtuletorn, mis on säilinud praeguseni. Tuletorni külge kinnitati ka suur 20-puudane udukell, mis pidi meresõitjaid aitama olukorras, kui tuld enam näha ei olnud.
Dokumendihaldus
Dokumendihaldus on dokumentide loomise, saamise, kasutamise ja säilitamise korraldamine ning selleks loodud süsteem. Dokumendihaldussüsteemi eesmärk on tagada väärtuslikku teavet tagavate dokumentide säilimine ja kättesaadavus.
Dokumendisüsteem
Dokumendisüsteem peab lähtuma asutuse vajadustest ja toetama selle tegevuse eesmärke. Seega peab kõigepealt kindlaks määrama, missuguseid dokumente asutus vajab ning millal, kuidas ja kus tuleb need dokumendid süsteemi hõlmata.
Dokumendihaldusprotsessid
Dokumendisüsteemis toimuvad dokumentidega järgmised põhilised protsessid:
Suuremates asutustes on dokumendihalduse korraldamiseks ametis dokumendihaldur – väljaõppe saanud isik, kes peab tagama organisatsiooni tegevuse nõuetekohase dokumenteerimise, dokumentide haldamise ja säilimise.
Rahvusvahelised standardid
Rahvusvahelise standardis ISO 15489:2001 "Informatsioon ja dokumentatsioon. Dokumendihaldus" on sõnastatud dokumentide haldamise juhised. Selle standardi järgi on dokumendihaldus "halduse ala, mis tegeleb dokumentide loomise, saamise, alalhoidmise, kasutamise ning eraldamise tõhusa ja süstemaatilise ohjega, sealhulgas organisatsiooni tegevust ja toiminguid kajastava tõestusmaterjali ja informatsiooni dokumendisüsteemi hõlmamise ning dokumentidena alalhoidmisega". See standard defineerib dokumenti kahe termini abil, milleks on inglise keeles document ja record, kuid mida eesti keeles tuleb tõlkida ühe ja sama sõnaga "dokument".
ISO standardi järgi dokumentide haldamine hõlmab:
Dokumendihalduse (lühi)ajalugu
Esimesed teadaolevad dokumentide registrid koostati 13. sajandil Itaalias. Dokumente märgistati erinevate indeksitega. Algelised dokumentide nimistud tekkisid 1313. aastal Inglismaal.
16.-17. sajandil hakkas tekkima koloniaalsüsteem ja see tõi kaasa oma dokumendiloome koos spetsiaalsete arhiivide asutamisega. Venemaa tsaaririigis töötati asjaajamise ühtsed alused välja 1720. aastal.
Eestis on asjaajamine reglementeeritud alates 1924. aastast, kui kehtima hakkas registriraamat. Selles registreeriti sissetulnud ja väljaminevad kirjad. Kasutati ka andmeraamatuid ehk tänapäevaselt nimetatuna andmekogusid. Ühe asja kohta käivad dokumendid registreeriti sama numbri all.
Dokumendihaldus kui distsipliin arenes välja 20. sajandil kantselei töö tõhustamise programmidest ja ühest vanemast distsipliinist – arhiivindusest. 20. sajandi keskpaigaks olid dokumendihaldurid palgatud avaliku sektori arhiiviinstitutsioonide poolt, eesmärgiga kontrollida "kaasaegsete dokumentide" sissevoolu ajaloolistesse arhiividesse.
Dokumendihaldus hõlmab dokumentide haldamist vaatamata nende eale, rahuldamaks avaliku- ja erasektori dokumentide organisatsioonilisi vajadusi ning teenides kogu ühiskonna huve.
Sooviku
Sooviku (ka: Kaarli) on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas. Külas on olnud Kaarli karjamõis, samuti asuvad seal Tarvastu ordulinnuse varemed. Külast voolab läbi Tarvastu jõgi.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas.
1992. aasta Euroopa meistrivõistlused jalgpallis
1992. aasta Euroopa meistrivõistlused jalgpallis toimusid 10. juunist 26. juulini 1992 Rootsis.
EM peeti suurte poliitiliste muutuste ajal. Esimest korda osales Rootsis peetud finaalturniiril ühinenud Saksamaa ning endisest Nõukogude Liidust oli alles jäänud vaid SRÜ. Aktiivse sõjalise tegevuse tõttu kõrvaldati finaalturniirilt aga Jugoslaavia ja tema koha sai endale Taani.
Esimesest alagrupist pääses poolfinaali edasi Rootsi ja Taani, edestades favoriitide hulka kuulunud Inglismaad ja Prantsusmaad. Teisest alagrupist tulid võitjatena välja valitsev maailmameister Saksamaa ja Holland.
Poolfinaalides alistas Taani penaltiseeriani kulgenud mängus Hollandi ning Saksamaa sai 3:2 jagu Rootsist. Finaalis alistas aga finaalturniiri üllataja Taani tänu John Jenseni ja Kim Vilforti väravatele Saksamaa 2:0.
Alagrupp A
{{Jalgpallimatš Brolin
{{Jalgpallimatš Elstrup
Jens Filbrich
Jens Filbrich (sündinud 13. märtsil 1979 Suhlis) on saksa endine murdmaasuusataja, lõpetas sportlaskarjääri 2014. aasta märtsis.
Kuutsemägi
thumb|Kuutsemägi Kuutsemägi (ka Kuutse mägi) on Otepää kõrgustiku ja Valgamaa kõrgeim mägi, mis asub maakonna kirdeosas Otepää vallas Arula külas.
Kõrgeim tipp asub 218 meetri kõrgusel üle merepinna. Nii suvel kui ka talvel on mäel võimalik tegeleda mitmete vabaajategevustega. Samuti on mäejalamil majutus.
Judaism
pisi|[[Taaveti täht]] Judaism (kreeka sõnast ἰουδαϊσμός iudaismos) ehk juutlus (ka juudi usk, juudiusk) on peamiselt juudi rahva usund.
Juutlus tekkis 2. aastatuhandel eKr. Tänapäeval tugineb see Tanahile (eriti Toorale) ning Talmudile. Judaism on Iisraelis valitsev usund. Judaismist on välja kasvanud kristlus ja islam.
Viljandimaa
Viljandimaa on ajalooline maakond Eestis, mis eksisteeris Sakala näol juba muinasajal.
Judaism
Judaismi rajajad
Suurem osa ajaloolastest peab tõele vastavaks Piibli jutustusi rahva esiisadest Aabrahamist, Iisakist ja Jaakobist (2000–1759 eKr). Aabraham oli karjapidaja, kes rändas Kaldea Uurist ehk Mesopotaamiast Süüria kaudu Palestiinasse. Jaakobi pojad müüsid noorima venna Joosepi orjaks Egiptusesse, ning temaga hakkas võõrale maale elama asudes uus ajaloojärk. Juudid, nagu muudki võõramaalased, sattusid egiptlaste vaenu alla ja sunnitööle.
Viljandimaa
Tänapäevane Viljandi maakond hõlmab ajaloolisest Viljandimaast vaid keskosa (millele lisandub Karksi ja Halliste ümbrus ajaloolisest Pärnumaast). Mitu Pilistvere kihelkonna asulat kuulub nüüdisajal Järvamaa koosseisu. thumb|200 px|[[Viljandi komtuurkond 1480–1558]] thumb|200 px|[[Pärnu vojevoodkond]] thumb|200 px| [[Viljandi kreis]]
Mattias Jonson
Mattias Jonson (sündinud 16. jaanuaril 1974 Kumlas) on endine Rootsi jalgpallikoondise poolkaitsja ja ründaja.
Judaism
Mooses, judaismi rajaja
Iisraellaste vastupanu juhiks tõusis Mooses. Tema juhtimisel põgenesid iisraellased Egiptusest Palestiinasse vaarao Ramses II ajal 13. sajandil eKr. Mooses oli heebrea hõimude ühendaja, seadusandja ning religiooni rajaja, tema kaudu sõlmis Jumal lepingu Iisraeliga ja andis Siinai mäel kümme käsku (Jumala kümme sõna). Sellest hetkest alates on juutide ajalugu ja religioon omavahel lahutamatult ühte põimunud.
Famille verte
pisi|Famille verte tehnika näide Famille verte (prantsuse keeles 'roheline perekond') on alates 18. sajandist Hiinas põhiliselt ekspordi tarbeks toodetud portselan, mille dekooris domineeris õunaroheline värv. Famille verte arenes välja Wucai stiilist.
Judaism
Pühakiri
Juutide religiooni, ajaloo ja kultuuri aluseks on judaismi pühakiri Tanah. Tanah koosneb 39 raamatust, mis jaotatakse kolme rühma: Toora (seadus, õpetus), Neviim (prohvetid) ja Ketuvim (kirjad). Aineks on iisraellaste (keda nimetatakse ka juutideks) ja nende ning Jumala vahelise suhte ajalugu.
Koidu (Viljandi)
Koidu (ka: Kuressaare) on küla Viljandi maakonnas Viljandi vallas.
Viljandimaa
Muinasaeg
Muinasajal kuulusid Viljandimaale muistsed maakonnad Sakala, Mõhu ja Nurmekund.
Koidu (Viljandi)
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas.
Viljandimaa
Liivimaa ordu aeg
1224. aastast kuulus piirkond Mõõgavendade ordule ning jagunes Viljandi komtuurkonnaks ja Põltsamaa foogtkonnaks. Liivimaa orduriigis liideti 1480. aastal Põltsamaa foogtkond Viljandi komtuurkonnaga. Paistu piirkond kuulus aga Karksi foogtkonda.
Mattias Jonson
Isiklikku
Mattias Jonson on 179 cm pikk.
Sergei Herm
Sergei Herm (29. november 1894 Laimjala vald, Saaremaa – 20. jaanuar 1943 Ussollagi vangilaager, Venemaa) oli Eesti politseinik.
Ta oli 1920–1940 poliitilise politsei autojuht, 21. juunil 1937 sai Riigivapi teenetemärgi II klassi medali (oli sel ajal poliitilise politsei Tallinna komissari autojuht).
Viljandimaa
Liivimaa ordu aeg
Liivimaa sõja ajal, alates 1560. aastast läks suurem osa Viljandimaad järk-järgult Moskva tsaaririigi võimu alla.
Sergei Herm
Arreteeriti NKVD poolt 17. juulil 1940, suri Ussollagi vangilaagris Venemaal.
Viljandimaa
Rzeczpospolita aeg
Aastast 1582 kuulus Viljandimaa ala Poola-Leedu Liivimaa hertsogkonda, halduslikult Pärnu ja Tartu presidentkonda ja (aastast 1598 Pärnu ja Tartu vojevoodkonna vahel ning jagunes Helme, Põltsamaa, Tarvastu ja Viljandi staarostkonnaks.
Venemaa keisririigis
1721. aasta Uusikaupunki rahu põhjal ühendati Viljandimaa Venemaa keisririigiga; ta moodustas 1783–1796 Viljandi kreisi, mis hõlmas ka Kursi, Palamuse ja Laiuse kihelkonda, kuulus seejärel Pärnu-Viljandi kaksikmaakonda ja sai 1888. aastal politseireformiga uuesti omaette Viljandi kreisiks.
16.–18. sajandil välja kujunenud ajaloolise Viljandimaa piirid jäid suuresti kehtima kuni 1950. aasta haldusreformini (välja arvatud Helme ümbruse viimine Valgamaa alla 1920. aastatel ning Põltsamaa piirkonna viimine vastloodud Jõgeva maakonna alla aastal 1949), mil Eesti NSV-s moodustati maarajoonid.
Famille noire
pisi Famille noire (prantsuse keeles 'must perekond') on alates 17. sajandist Hiinas toodetud mustafooniline portselan, millele on maalitud mitmevärviline glasuuripealne dekoor.
Judaism
Pühakiri
Seadusekoodeksid – Talmud (kommentaaride kogu Vanale Testamendile, 5. saj pKr), Mišna (2. saj), Haskala (hbr valgustus 19. saj tavadekogu). Lisaks on olemas n-ö "Suuline Seadus" – see sisaldab käske ja korraldusi, mis reguleerivad Toora (ehk "Kirjutatud Seaduse") rakendamist. Kirjatundjate seletuste järgi sisaldab Toora kokku 613 juhist, millest 248 on käsud ning 365 keelud. Juutide jaoks pole seaduse täitmine koormav kohustus, vaid seda peetakse Jumala eriliseks anniks ja vahendiks olla ühenduses jumalaga.
Vana Testament
Iisraeli rahva pärimused, muistsed seadused, mille järgi nad elasid, õpetused Jahvest ja palju muud koguti kokku juutide heebreakeelsesse pühasse raamatusse. See moodustab ristiusu Piibli vanema osa ja kannab nimetust Vana Testament. See koosneb paljudest osadest, mis pandi kirja aja jooksul paljude autorite poolt. Varasemad lood kirjutati üles juba Taaveti ja Saalomoni aegadel. Sajandite jooksul lisandusid üha uued osad ning alles u 150 aastat eKr omandas Vana Testament oma lõpliku kuju. Eri osade ühteliitmist toimetasid Jeerusalemma preestrid. Nad valisid materjali suure hoolega, püüdes näidata Jahve kõikvõimsust ja seda, et Jumalast ärapööramine toob juudi rahvale häda ja kannatusi.
Õpetuse alused
Judaismi põhiõpetused on:
Kes on juut?
Juudi Seadus peab juudiks isikut, kes on sündinud juudi emast või pöördunud judaismi vastavalt juudi seadusele. (Hiljuti on reformistlikud ja rekonstruktsionistlikud juudid hakanud pidama juutideks isikuid, kelle isa on juut ja ema on mittejuut ning kes on juutidena üles kasvatatud).
Kui juut lakkab judaistlikke usukombeid täitmast, peetakse teda ikka juudiks. Kui juut ei aktsepteeri judaismi usuprintsiipe ning temast saab agnostik või ateist, peetakse teda ikka juudi kogukonna liikmeks, olgugi eksituses olevaks. Kui aga juut pöördub mõnda teise religiooni, näiteks budismi või kristlusse, siis ta ei kuulu enam juudi kogukonda ning teda peetakse apostaadiks. Siiski on ta juudi Seaduse järgi juudi rahvusest.
Jahve ja tema leping Iisraeli rahvaga
Juudid uskusid, et on vaid üks tõeline jumal – Jahve. Kuid tema nime ei tohtinud asjata suhu võtta ning Jahvet kutsuti seetõttu enamasti kas Isandaks (eesti keeles on sellest tulnud Issand) või lihtsalt Jumalaks. Teised jumalad on vaid ebajumalad ja nende austamine tähendab Jahve reetmist. Kuid austada ei tohtinud ka Jahve kujusid või pilte, ainult Jumalat ennast. Juudid uskusid ja usuvad, et Jahve on igavene ja kõikvõimas, et kogu maailm on tema loodud ja ta lõi inimese oma näo järgi.
Juudid olid kindlalt veendunud, et nad on Jumala poolt valitud rahvas. Nad uskusid, et Jahve sõlmis lepingu juba nende esiisa Aabrahamiga. Hiljem olevat ta seda lepingut Moosesega uuendanud. Kohtudes Moosesega Siinai mäel, andis Jahve talle teada seadused, mida juudid edaspidi järgima pidid. Sel juhul lubas ta juute tulevikus alati hoida ja kaitsta. Kõige tähtsama osa neist seadustest moodustasid kümme käsku, mida nimetatakse ka Moosese seadusteks. Seadused kaitsesid inimeste elu ja vara. Paljud seadused olid pühendatud abielule ja perekonnale, kuid truudusetut naist ootas kividega surnuksloopimine.
Prohvetid
Kui iisraellaste ühtne riik lagunes ja maa langes võõrvalitsejate võimu alla, kerkisid rahva seast esile mitmed usukuulutajad ehk prohvetid. Nad püüdsid ausalt ja otsekoheselt õpetada rahvale seda, mida heaks ja õigeks pidasid. Seejuures ei hoolinud nad rikkusest ega kartnud valitsejaid. Prohvetite meelest olid kõik hädad, mis iisraeli rahvast tabasid, karistus selle eest, et nad rikkusid kokkulepet Jumalaga ja austasid ka teisi jumalaid peale Jahve. Selle mõistsid prohvetid karmilt hukka. Neile ei meeldinud seegi, et rikkad olid aja jooksul üha enam hakanud vaeseid rõhuma. Käsuõpetuses aga seisis, et kaasinimese suhtes tuleb olla õiglane ja abivalmis. Nad kinnitasid, et kõige tähtsam pole mitte väliste kommete täpne järgmine, vaid see, et inimesed oleksid ka tegelikult õiglased ja jumalakartlikud. Prohvetid kuulutasid, et kunagi sünnib Taaveti soost valitseja ehk messias, kes lõpetab hädad ja taastab iisraellaste muistse riigi hiilguse. Messias tähendab heebrea keeles 'salvitu'. Salvimine ehk õli pähe valamine tähistas kuningaks kuulutamist. Juudi rahvas võttis prohvetite õpetusi kuulda. Võõraste jumalate austamine muutus järjest harvemaks. Ja kui juudid Babüloni vangipõlvest tagasi pöördusid, siis nad Jahve kõrval muid jumalaid enam ei tunnistanud. Ka usk messia tulekusse ja saabuvasse õnneaega oli rahva seas levinud.
Judaismi koolkonnad
Juutide religioosse elu keskmeks on sünagoog ja kodu. Juudi koguduse vaimne juht on rabi, kes tunneb ja õpetab Seadust. Vagale juudile on kodu samasugune Jumala tempel nagu sünagoogki. Perekondlikus elus on nädala kõrgpunkt sabati pidamine. Sabat on juudile rõõmus puhkamise päev, usuline perekonnapüha.
Esseenid – Hassidism – Haskala – Saduserid – Seloot – Variserid
Etnilised jagunemised: aškenazi juudid ja sefaradi juudid
Kriitika
Judaismi järgi saab messias naasta kui inimkond on saanud ühtseks. Seetõttu on judaismi süüdistatud marksismi levitamises.
Loomakaisjad süüdistavad juudiusulisi jõhkrate rituaalide nagu kapparot läbiviimises.
Judaismi pühakirja Talmudit on kritiseeritud, sest selle järgi võib mittejuute pidada loomadeks.
"Juute nimetatakse inimesteks, kuid mittejuudid pole inimesed. Nad on metsalised."
Talmud: Baba mezia, 11 4b
''“Akum (mitte-juut) on nagu koer. Jah, pühakiri õpetab koera austama rohkem kui mitte-juut. " Talmud: Ereget Raschi Erod. 22 30.''
''"Rase mittejuut pole parem kui tiine loom." Talmud: Coschen hamischpat 405.''
Mõisted
Aabrahami Jumal – Kabala – Menoraa – Mikva – Pentateuh – Prohvet – Psalm 53 – Rabi – Sabat – Sünagoog – Šavuot – Talmud – Tanah – Toora
Ortodoksne judaism – Konservatiivne judaism – liberaalne judaism – Esseenid – Hassidism – Haskala – Saduserid – Seloodid – Variserid – Aškenazi juudid – Sefaradi juudid
Hellenistlik juutlus
Ernst Hansar
Õppis Rakvere Gümnaasiumis ja töötas Vabadussõja alguseni Roela mõisas kirjutajana. Vabadussõjas Ratsaväe polgus. Demobiliseeriti 1921. aastal. 1921.aastast peale töötas Kaitsepolitsei, algul Viru jaoskonna agendina, alates 1934. aastast Petseri kriminaalpolitsei komissarina. 1938-41 õppis Tartu ülikooli õigusteadust. Saksa okupatsiooni ajal oli ta 1942-44 Eesti Julgeolekupolitsei B V osakonna (eesti kriminaalpolitsei) juhataja.
Põgenes 1944 Saksamaale, kust siirdus 1947 Inglismaale ja hiljem edasi Austraaliasse.
Rimski-Korsakov
Rimski-Korsakov (vene Римский-Корсаков) on vene aadlisuguvõsa.
Korruptsioon
pisi|ÜRO korruptsioonivastane konventsioon Korruptsioon (ladina corruptio, 'rikutus, moraalne laostumus') on ametiseisundi kuritarvitamine omakasu eesmärgil. Eesti poliitik ja ajakirjanik Jaan Tõnisson on pakkunud selle eestikeelseks vasteks sõna kõlberüüste.
Eesti korruptsioonivastase seaduse järgi on korruptiivne tulu ametiisikule endale või kolmandale isikule ametiisiku ametikohustuse tõttu pakutud või ametiisiku poolt nõutud varaline või muu soodustus, samuti ametiisiku kohustusi rikkudes saadud soodustus.. Korruptsioonijuhtum on ka ametiseisundi, avaliku vahendi, mõju ja siseteabe korruptiivne kasutamine.
Segadust tekitab asjaolu, et korruptsiooni peetakse ennekõike avaliku sektori nähtuseks. Ent korruptsiooni esineb ka eraettevõtteis ja kolmandas sektoris, näiteks riigi või Euroopa Liidu toetuste saamisel.
Korruptsioonijuhtumi tuvastamine on enamasti keerukas, sest ükski juhtumiga (süüteoga) seotud isik ei ole kannatanu. Kuigi korruptsioon võib põhjustada kahju konkreetsele juriidilisele või füüsilisele isikule (näiteks juhul, kui see mõjutab riigihanke tulemusi), on selle tagajärjed ulatuslikumad. Korruptsioon rikub ühiskonna üldist tasakaalu, kodanike võrdsust riigi ja omavalitsuse ees ning ettevõtete vaba konkurentsi turul.
Transparency International on organisatsioon, mis edendab korruptsioonivastast võitlust üle maailma. Eestis tegutseb selle allorganisatsioon Korruptsioonivaba Eesti. 2013. aasta uuringute järgi oli kõige korruptsioonivabam riik Uus-Meremaa. Samal aastal oli Eesti avaliku sektori korruptsiooni keskmine hindepunkt 5-punktisel skaalal 3,7 (Lätil oli see 4,2 ja Leedul 4,5).
Korruptsioon Eestis
Transparency Internationali aruande kohaselt oli 2005. aastal korruptsioon ettevõtete vahelises läbikäimises sagedane vähem kui 10% Eesti ettevõtete juhtide arvates, seisab Maailmapanga aruandes. Parem kui Eestis oli see näitaja endistest Nõukogude bloki riikidest vaid Sloveenias, kusjuures Eestis on toimunud suurem muutus paremuse poole võrreldes 2002. aastaga.
Transparency Internationali korruptsioonitajumise indeksi järgi oli Eesti 180 uuritud riigi seas 2017. aastal 21. kohal võrreldes eelmise aasta 22. kohaga. Riigikogu võttis Eesti esimese korruptsioonivastase seaduse vastu 1995. aastal, täiendades kriminaalkoodeksit korruptiivseid tegusid kriminaliseeriva paragrahviga.
Praeguses karistusseadustikus puudub eraldiseisev korruptsiooniparagrahv ning karistused mõistetakse teiste paragrahvide alusel.
Kõrgemate riigiametnike korruptsiooni uurib Eestis kaitsepolitsei. Ülejäänud juhtumitega, sh kohalike omavalitsuste ametnike korruptsiooni uurimisega, tegelevad politseiprefektuurid.
Sageli süüdistatakse Eestis korruptiivsuses just omavalitsusi, mille kõrget korruptsioonitaset seostatakse muu hulgas politiseeritusega.
1931
1931. aasta (MCMXXXI) oli 20. sajandi 31. aasta.
Korruptsioon
Korruptsioon Eestis
Eestis levinud korruptsiooniliigid on eeskätt altkäemaks ja pistis. Samuti kasutatakse sageli omakasu eesmärgil ebaseaduslikult ära ametiseisundit.
2003. aastal mõistis kohus süüdi Tallinna Linnakohtu kohtuniku Ain Truu, kes võttis altkäemaksu süüdimõistetu ennetähtaegse vabastamise eest. Teadaolevalt oli see esimene juhtum, kus kohtunik mõisteti süüdi rasketes ametialastes kuritegudes.