cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Gongon-tormilind
pisi|Gongon-tormilinnu muna Gongon-tormilind (Pterodroma feae) on linnuliik tormilindlaste sugukonnast.
Linnu üldpikkus on 33–36 cm, tiiva siruulatus 84–91 cm.
Ta pesitseb Bugio saarel (Desertase saartest lõunapoolseim, Madeira lähedal) ja Roheneemesaartel 300–400 m kõrgusel kaljulõhedes – Bugiol sügisel ja Roheneemesaartel talvel. Ta viibib kogu aasta pesitsusalade ümbruses.
Lampuži
Lampuži on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Limbaži piirkonnas Heinaste vallas. Küla asub merepinnast 36 meetri kõrgusel, endisest piirkonnakeskusest Salatsist 20 ja Riiast 123 kilomeetri kaugusel. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Salatsi piirkonda.
Lichinomycetes
Lichinomycetes on kottseente klass.
Viru-Nigula kirik
Viru-Nigula Püha Nikolause kirik on Viru-Nigulas asuv luterlik kirik. Kirik on pühitsetud laevnike kaitsepühakule Nikolausele. Kirikut kasutab EELK Viru-Nigula kogudus.
Viru-Nigula kirik on Virumaa vanim kivikirik. Praegune kirik valmis 1755. aastal ja asub 13. sajandi teisel poolel ehitatud kiriku kohal, mis hävis Vene-Rootsi sõja käigus 1658. aastal. Kirikukogudus ostis uue kirikumõisa jaoks maa korjandusega kogutud raha eest, mistõttu puudus kirikul patroon – see oli ainulaadne juhtum Põhja-Eestis.
Teise maailmasõja ajal said kannatada tornikiiver (taastati 1988–1989) ja katused.
1998. aastal kanti kirik Kultuurimälestiste Riiklikusse Registrisse.
Kõpu rannamoodustised
Kõpu rannamoodustised on rannamoodustised Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kõpu poolsaare keskosas; need jäävad Kõpu looduskaitsealale. Rannamoodustised on tunnistatud ürglooduse objektideks. Rannamoodustised on tähelepanuväärsed ka rahvusvaheliselt, sest on Loode-Euroopa ühed paremini jälgitavad Läänemere staadiumite rannamoodustised.
Viru-Nigula kirik
Sügisel 2010 pühitseti kirikus sisse Andrei Lobanovi valmistatud vitraažaken "Kristuse taevaminemine".
Kõpu rannamoodustised
Rannamoodustiste sekka kuulub ka endise laguuni kohal olev Kõivasoo.
Ithaka piirkonnaüksus
Ithaka piirkonnaüksus (kreeka keeles Περιφερειακή ενότητα Ιθάκης) on Kreeka piirkonnaüksus Joonia saarte piirkonna keskosas. See hõlmab Ithaka ja Átokose saare ning väikesed saared Ithakast kirde ja ida pool.
Piirkonnaüksuse halduskeskus on Vathý.
Haldusjaotus
pisi|vasakul|Ithaka vald Ithaka piirkonnaüksuses on üks vald – Ithaka vald.
Vedelgaas
Harilikult mõeldakse vedelgaasi all veeldatud propaani ja butaani segu (lühend LPG inglise keele sõnadest Liquefied Petroleum Gas). Seda kasutatakse veonduses (autokütusena), majapidamises (gaasigrill), ehituses ja tööstuses (gaasipõleti).
Vedelgaasi LPG kõrval kasutatakse kütusena veeldatud maagaasi LNG (Liquefied Natural Gas) ja veeldatud biometaani LBN (Liquefied Biomethane). Need kütused koosnevad peamiselt fossiilsest või kliimaneutraalsest metaanist, mis veeldatakse temperatuuril –161 … –164 °C.
Soome muuseumiamet
pisi|Soome muuseumiameti hoone (juuni 2016) Soome muuseumiamet (tõlgitud ka Soome muinsuskaitseamet; soome keeles Museovirasto, lühendatult MV) on Soome haridus- ja kultuuriministeeriumile alluv asutus, mis kogub, uurib ja säilitab soome kultuuripärandiga seotut. Asutuse direktor on Juhani Kostet.
Asutus asutati 1972.
Asutuses töötab 236 inimest (seisuga 31. detsember 2016). 2012. aastal oli asutuse aastaeelarve 21,5 miljonit eurot.
Cartignano
Cartignano on vald Itaalias Piemonte maakonnas Cuneo provintsis.
Cartignano kõrgus merepinnast on 704 meetrit. Asustus­tihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Cartignano piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Dronero, Melle, Roccabruna, San Damiano Macra.
Cartignano halduspiirides asuvad järgmised asulad: Biancera, Chiabriera, Chiaudieres, Cogno, Copetto, Galliana, Gordan, Mittante, Pradelmezzo, San Bernardo, Saretto, Sperone, Ugo.
Sillamäe Gümnaasium
Sillamäe Gümnaasium on Sillamäel aastast 2012 töötav gümnaasium. Gümnaasium moodustati kolme Sillamäe kooli gümnaasiumiosade baasil.
Kriminaalpreventsioon
Kriminaalpreventsioon ehk kuriteoennetus (inglise keeles crime prevention) on mis tahes tegevus, mille eesmärk on vähendada või ennetada kuritegevust.
Riik on avaliku korra tagamise poliitika elluviija. Eestis koordineeriib süütegude ennetamist ja seab kriminaalpoliitika eesmärke selleks loodud süteoennetuse nõukogu, mille asjaajamist korraldab Justiitsministeerium.
Kriminaalpreventsiooni liigid
Levinud on kolmikliigendus, mis jagab kriminaalpreventisooni liikideks, sõltuvalt sellest, kellele nad on suunatud. Esmatasandi preventsiooni moodustavad mõjutusvahendid, mis on suunatud tervele ühiskonnale ja asjaoludele, mis võivad põhjustada kuritegelikku tegevust. Teise tasandi ennetustegevus on suunatud isikutele ja grupidele, kelle käitumine võib kõige tõenäolisemalt kriminaalseks muutuda. Kolmanda tasandi preventsiooniga püütakse kuriteo toimepannud isikuid taaslülitada seaduskuulekate inimeste keskkonda.
Kriminaalpreventsiooni vahendid
Riigi kriminaalpoliitika esmane eesmärk on korduvkuritegevuse ja alaealiste kuritegevuse ennetamine. Suuremat tähelepanu pööratakse ka organiseeritud kuritegevuse ennetamisele ning sellele reageerimisele.
Alaealiste kuritegevuse ennetamise peamised meetmed on järgmised:
Korduvkuritegevuse ennetamiseks on loodud:
Organiseeritud kuritegevuse vastases võitluses püütakse vähendada kuritegevusest saadavat tulu, selleks kasutades ja arendades rahvusvaheliste organisatsioonide instrumente.
Kriminogeensed faktorid
Korduvkuritegevuse oluline ennetusmeede on riskihindamine, mille toel on võimalik välja selgitada kuritegeliku käitumise põhjused ja uue kuriteo toimepanemise tõenäosus.
Staatilised riskitegurid on näitajad, mis suurendavad riskikäitumise tõenäosust ja mida pole käitumise muutmisega võimalik vähendada. Need on näiteks sugu, sõltuvusainete tarvitamise kogemus või vanus esmakordse kuriteo toimepanemise ajal. Tänapäeval ollakse seisukohal, et dünaamiliste (muutustele avatud) riskitegurite mõjutamise kaudu võib ära hoida korduskuritegude toimepanemist. Neid riskitegureid vähendatakse haridusprogrammide, arstiabi, töö ja muude tegevuste kaudu.
Mario Chalmers
Almario Vernard Chalmers (sündinud 19. mail 1986 Anchorage'is) on USA elukutseline korvpallur, kes mängib 2020. aastast Kreeka kõrgliigaklubis Thessaloniki Aris. Varem üheksa hooaega NBA-s mänginud Chalmers on Miami Heatiga tulnud kahekordseks NBA meistriks.
NBA karjäär
2008. aasta NBA draft'ist 34. valikuna Minnesota Timberwolvesi valitud Chalmers vahetati enne debüüthooaja algust edasi Miami Heati, kelle eest mängis ta suurema osa NBA karjäärist. Seitsme ja poole hooajaga keskmiselt 8,8 punkti ja 3,8 resultatiivset söötu mängus toonud Chalmers krooniti Heatiga 2012. ja 2013. aastal NBA meistriks.
NBA karjääri viimased hooajad kuulus Chalmers Memphis Grizzliese rivistusse, misjärel jätkas 2019. aastast mängijakarjääri Euroopas.
Euroopa karjäär
Chalmers siirdus 2019. aasta märtsis Itaalia kõrgliigaklubisse Bologna Virtus, kelle eest tõi 10 mänguga keskmiselt 7,8 punkti, 2,3 lauapalli ja 3 tulemuslikku söötu. Chalmers tuli samal aastal Virtuse koosseisus FIBA Meistrite liiga võitjaks.
2019. aasta novembris liitus Chalmers Kreeka kõrgliigaklubi Ateena AEK-ga ning aasta hiljem samas liigas mängiva Thessaloniki Arisega.
Tampere raudteejaam
pisi thumb|Raudtee (2006) Tampere raudteejaam (lühend Tpe, endine lühend Tf, soome keeles Tampereen rautatieasema, rootsi keeles Tammerfors järnvägsstation, km 187+389) on raudteejaam Tampere linnas. Asub Tampere kesklinnas aadressil Rautatienkatu 25.
Jaamas on kolm perrooni (kaks neist kaetud) ja viis rööpapaari.
Kalvet
Kalvet on eesti perekonnanimi.
Statistika
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kalvet 179 inimesel: 92 mehel ja 87 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kalvet meeste puhul 914. kohal ja naiste puhul 1119. kohal.
Nimede eestistamise käigus võeti 1935–1940 aastal Kalvet uueks nimeks kokku 50 juhul, kui loobuti nimedest Zapp kolmel korral, Karlson, Kraus, Klement,	Krevald, Krieger, Kruhberg, Paalberg ja Peterson kahel korral, lisaks veel nimedest Gerasimov, 	Karlssohn, Kirp,	Konks,	Kontrakt,	Krämann,	Krestjanson,	Kutusov, Trelen, Vingar jne.
Callum Hudson-Odoi
pisi|Callum Hudson-Odoi (2017) Callum James Hudson-Odoi (sündinud 7. novembril 2000) on Inglise jalgpallur, kes mängib ründaja või ääreründajana Premier League’i klubis Chelsea.
Klubikarjäär
Hudson-Odoi liitus Chelseaga 2007. aastal ja tegi oma U-18 debüüdi augustis 2016. aastal. Ta lõi oma debüüthooajal 8 väravat 25 mängus, millega aitas kaasa U-18 meeskonna FA Youth Cupi võidule. Peale seda edutati Hudson-Odoi U-23 meeskond juba 16-aastaselt, U-23 meeskond mängis oma hooaega EFL Trophy nimelises võistluses, kus Hudson-Odoil õnnestus lüüa 4 väravat 3 mängus, millest 2 väravat tulid League One tiimi Plymouth Argyle'i vastu.
20. detsembril 2017 oli Hudson-Odoi esimest korda Chelsea mänguks valmistuva meeskonna nimekirjas, vastaseks EFL Trophys Bournemouth, kuid mänguaega ei saanud. 28. jaanuaril 2018 Hudson-Odoi tegi oma esimeeskonna debüüdi FA Karikamängus Newcastle Unitedi vastu. Ta liitus mänguga pingilt 81. minutil, väljavahetades Pedro Rodrigueze 3:0 koduses võidumängus. Tema Premier League'i debüüt tuli vahetusmängijana 31. jaanuaril, kui kodus kaotati Bournemouthile.
Peale muljetavaldavat 2018–19 hooajaeelset ettevalmistust uue peatreeneri Maurizio Sarri käe all, itaallane teatas, et Hudson-Odoi jääb Chelsea esimeeskonna juurde selleks hooajaks. Sellele järgnevalt anti Hudson-Odoile särginumbriks number 20. Esimest korda alustas Hudson-Odoi Chelsea eest algkoosseisus mängu 5. augustil 2018, kui FA Community Shieldi mängus kaotati Manchester Cityle 2-0, Hudson-Odoi sai kirja 59 minutit. Hudson-Odoi lõi oma Europa liiga debüüdil PAOKi nimelise jalgpalliklubi vastu oma esimese värava esindusmeeskonna eest, Chelsea võitis kokkuvõttes mängu 4-0.
2019. aastal valiti ta Chelsea aasta noormängijaks.
Rahvusvaheline karjäär
Hudson-Odoil on võimalik mängida nii Inglismaa kui ka Ghana eest, kuid ta on esindanud Inglismaa igas vanusegrupis alustades U-16ga ja lõpetades U-19ga. Aprillis 2017, Hudson-Odoi sai koondisekutse 2017 UEFA U-17 Euroopa Meistrivõistlusteks. Ta lõi värava poolfinaalis Türgi vastu. Hudson-Odoi lõi finaalis ka penaltiseerias värava, milles Inglismaa lõppkokkuvõttes kaotas Hispaaniale. Tänu tema säravatele esitustele valiti ta ka võistluse sümboolsesse koosseisu. Hudson-Odoi oli ka mõjukas figuur Indias 2017. aastal toimuvatel FIFA U-17 Maailmameistrivõistlustel lüües 1 värava 7 mänguga ja mängides kõik 90 minutit finaalmängus, kui alistati Hispaania eakaaslased 5-2.
Märtsis 2018 lõi Hudson-Odoi värava Inglismaa U-18 meeskonna eest, kus vastaseks olid Valgevene eakaaslased. 2018 septembris lõi ta värava Inglismaa U-19 meeskonna eest, kus vastaseks olid Belgia eakaaslased.
Eraelu
Hudson-Odoi on Inglismaa põhilisest liigasüsteemist väljaspool jalgpalli mängiva Bradley Hudson-Odoi noorem vend ja endise Hearts of Oaki ghanalasest poolkaitsja Bismark Odoi poeg.
Kerstti Kittus
Kerstti Kittus (30. oktoober 1952 – 23. september 2018) oli eesti tõlkija.
Ta lõpetas Tartu 5. Keskkooli 1970. aastal.
Aastail 1998–2008 töötas ta Eesti Korvpalliliidu büroo juhatajana.
Ta oli aastast 2004 vabakutseline konverentsitõlk Euroopa Liidu institutsioonide juures. Ta on tõlkinud inglise, saksa ja vene keelest kokku umbes 60 raamatut, Ta valdas ka ungari keelt.
Rukkiluste
Rukkiluste (Bromus secalinus) on kõrreliste sugukonda arvatud taimeliik.
Iroquoisi maakond
Iroquoisi maakond (Iroquois County) on maakond Ameerika Ühendriikides Illinoisi osariigis.
Rukkiluste
Taim kasvab Eestis peamiselt rukki sees umbrohuna, vähem prahipaikadel. Taime leidub Eestis harva.
Iroquoisi maakond
Maakonna halduskeskus on Watseka.
Ajalugu
Maakond moodustati 1833. aastal.
Rahvastik
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Nedomerki
Nedomerki on küla Venemaal Pihkva oblastis Novosokolniki rajoonis, 14 km kaugusel Novosokolnikist põhjas.
2000. aastal elas külas 58 inimest, 2010. aastal 41 inimest.
Robertson Davies
William Robertson Davies (28. august 1913 Thamesville, Ontario, Kanada – 2. detsember 1995 Orangeville, Ontario) oli Kanada kirjanik, dramaturg, ajakirjanik, kriitik ja õppejõud. Ta oli üks Kanada 20. sajandi tuntumaid ja armastatumaid kirjanikke, Kanada ordeni ja Ontario ordeni kavaler, Kanada Kuningliku Seltsi ja Kuningliku Kirjandusseltsi liige.
Noorus
Robertson Daviese isa oli Kanada kirjastaja, poliitik ja kirjanik, Kanada parlamendi senati liige 1942–1967 William Rupert Davies, ema Florence Sheppard McKay. Kuna mõlemad vanemad olid agarad lugejad, puutus ta varakult kokku kirjandusega. Lapsepõlve veetis ta Ontario provintsis Renfrew's (mis kannab romaanis "Mis on lihas ja luus" nime Blairlogie; paljud romaani tegelased said nimed kohalikelt elanikelt). Juba lapsena osales Davies ka teatrilavastustes, millest sai alguse eluaegne armastus teatri vastu. 1926–1932 õppis ta Torontos Upper Canada College'is. Ehkki Davies kasvas üles presbüterlasena, tekkisid tal lahkhelid kalvinistliku teoloogiaga ja ta läks üle anglikaanlusse.
Aastatel 1932–1935 õppis Davies Ontario provintsis Kingstonis asuvas Queen's Universitys, kus tegi kaastööd tudengilehele. Siis siirdus Kanadast Inglismaale, kus õppis Oxfordi ülikooli Ballioli kolledžis, mille lõpetas bakalaureusekraadiga kirjandusteaduses 1938. aastal. Järgmisel aastal ilmus trükist ta väitekiri "Shakespeare's Boy Actors" ("Shakespeare'i poissnäitlejad") ning ta alustas näitlejakarjääri Londoni lähistel. 1940. aastal mängis ta väikseimaid rolle ja tegi kirjanduslikku tööd Old Vic Repertory Company juures Londonis. Samal aastal abiellus Davies Oxfordis kohatud austraallanna Brenda Mathewsiga, kes töötas sellal teatri lavajuhina.
Daviese noorus andis talle ohtralt materjali, mis kajastus ta hilisemates teostes. Niisuguste korduvate teemade seas on näiteks teatritöö ja kanadalaste siirdumine Inglismaale haridusteed lõpetama.
Andrej Panadić
Andrej Panadić (sündinud 9. märtsil 1969 Zagrebis) on Horvaatia endine jalgpallur, kaitsja.
Koondisekarjäär
Jugoslaavia jalgpallikoondises mängis ta 1989. aastal 3 mängu.
Mailīšciems
Mailīšciems on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Limbaži piirkonnas Heinaste vallas. Küla asub valla keskusest Heinastest 11, endisest piirkonnakeskusest Salatsist 22,7 ja Riiast 126 kilomeetri kaugusel. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Salatsi piirkonda.
Apple M1
Üldine ülesehitus
Kiibil M1 on neli suure jõudlusega tuuma (nimega Firestorm) ja neli energiasäästlikku tuuma (Icestorm). Üldkonfiguratsioonilt on M1 sarnane protsessoriga Arm big.LITTLE. Niisugune tuumade kombinatsioon võimaldab optimeerida energiatarvet. Apple selgitab, et energiasäästlikud tuumad vajavad vaid kümnendiku sellest energiast, mida tarbivad suure jõudlusega tuumad.
Firestorm-tuumadel on 192 esimese taseme käskude vahemälu, 128-kilobaidine andmete vahemälu ja kõigi nende vahemälude jaoks ühine 12 MB suurune teise taseme (L2) vahemälu. Icestorm-tuumad sisaldavad 128-kilobaidise käskude vahemälu ja 64-kilobaidise andmete vahemälu; need jagavad omavahel 4 MB suurust L2-vahemälu. Icestorm (Effizienz-Cluster) töötab taktsagedusel 0,6–2,064 GHz ja vajab võimsust 1,3 W, Firestormi (Performance-Cluster) vastavad suurused on 0,6–3,204 GHz ja 13,8 W.
M1 kiipi on sisse ehitatud Apple’i enda väljatöötatud graafikaprotsessor (GPU), milles on kaheksa varjutaja klastrit (shader cluster), igaühes 128 aritmeetika-loogikaplokki; arvutusvõimsus vähemalt 2,6 miljonit ujukoma tehet sekundis (2,6 Mflops). Kasutada on 16-tuumaline tehisnärvivõrgu tarkvara võimsusega 11 Tflops ja mitmed talitlusplokid, nagu ISP-pildiprotsessor (Image Sensor Processor), HDR-video (High Dynamic Range Video), tarkvaraliides NVM Express SSD (Non-Volatile Memory SSD), PCI Express-4 kontroller ja kaks Thunderbolt-3 kontrollerit, samuti iOSi kaasprotsessor Secure Enclave. Kõiki talitlusüksusi ühendab ruuteritest ja kohtvõrgulülititest koosnev Fabric-võrk, millel on kasutada 8 MB vahemälu süsteemitasemel.
M1 protsessori komponentide vahel jaotatakse kokku 4,266 GHz muutmälu LPDDR-DDR4X 128 biti laiuste siinide vahendusel. Võimalikud on ka 8 ja 16 GB konfiguratsioonid, samuti on valida seitsme või kaheksa aktiivse GPU-tuuma vahel. Ehituslikult on CPU ja RAMi mikrokiibid paigutatud kõrvuti ühisesse korpusesse (System-in-a-Package).
Dünaamiline emulatsioonitehnika Rosetta 2 võimaldab kasutada tarkvara, mis on välja töötatud x86 protsessorite jaoks.
pisi|Apple’i 64-bitise Firestormi mikroarhitektuur
Madeira tormilind
Madeira tormilind (Pterodroma madeira) on linnuliik tormilindlaste sugukonnast.
Apple M1
Apple M1 analüüs
2020. aasta 10. novembril avaldas ajakirjanik Frank Riemenschneider vaadeldava protsessori analüüsi. Kuna Apple oli selle kohta väga vähe infot avalikuks teinud, häkkis Riemenschneider operatsiooni Jailbreak abil iPhone 12 Pro operatsioonisüsteemi, et sellesse laadida Internetist vabalt saadavaid äppe ja koode. Tulemusena tegi Riemenschneider järeldusi M1 Firestorm-tuumade mikroarhitektuuri kohta, nagu näiteks käsudekoodrite arv, talitlusüksuste liik ja arv ning vahemälude suurus. Siin esitatud plokkskeem on seni esimene seda laadi publitseering.
M1 Pro ja M1 Max
18. oktoobril 2021 tutvustas Apple kahte uut MacBook Pro mudelit, mis on varustatud uute M1 Pro ja M1 Max süsteemikiipidega.
Kõnnujärv
pisi|Kõnnujärv (juuni 2014)
Kõnnujärv (ka Kõnnu järv, Kadaka järv, Kõrgeraba järv) järv Raplamaal Kohila vallas Rabivere külas. Selle pindala on 4,5 ha. .
Apple M1
M1 Pro ja M1 Max
Mõlemad süsteemikiibid kuuluvad tehniliselt samasse põlvkonda kui M1, kuid nende keskseadmes (CPU) ja graafikaprotsessoris (GPU) on oluliselt rohkem üksusi. Mõlemal on nüüd kaheksa jõudlustuuma ja kaks efektiivsustuuma. Graafikaprotsessori tuumade arvu on süsteemil M1 Pro kahekordistatud ja M1 Maxi puhul neljakordistatud. Protsessor koosneb kahest nelja Firestorm-tuumaga klastrist ja ühest kahe Icestorm-tuumaga klastrist. Igal klastril on endiselt oma L2 vahemälu. Apple on suurendanud Thunderbolt-portide arvu kolmele ja kasutab nüüd neljanda põlvkonna kontrollereid. Aadressibittide arvu suurendati 36-lt 42-le, mille tulemusena suurenes aadressiruum 64 gibibaidilt (GiB) 4 tebibaidile (TiB).
M1 Pro GPU-s on Apple M1-ga võrreldes kahekordistanud varjutajaklastrite arvu (16-ni), nii et mäluliides on nüüd 256 biti laiune ja suudab adresseerida kuni 32 GiB LPDDR5-6400 RAM-i. Vastavalt on M1 Maxi GPU-s suurendatud varjutajaklastrite arvu 32-le, mäluliides on siin 512 bitti lai ja suudab adresseerida kuni 64 GiB LPDDR5-6400 RAM-i.
M1 Ultra
8. märtsil 2022 tutvustas Apple uut kompaktset lauaarvutit Mac Studio, mis on varustatud M1 Maxi või M1 Ultraga.
M1 Ultra GPU-s on Apple M1-ga võrreldes kaheksakordistatud varjutajaklastrite arvu, seega 64-ni, siinne mäluliides on 1024 bitti lai ja suudab adresseerida kuni 128 GiB LPDDR5-6400 RAM-i. 8-ühikuline süsteemitaseme vahemälu mahutab 96 MiB. Apple installib ainult 16 aktiivse Firestorm-tuumaga versioone, GPU-l võib olla 48 või 64 aktiivset varjutajaklastrit ja RAM mahutab 64 või 128 GiB. M1 Ultra mälu ribalaius on kuni 800 GB/s. Apple'i sõnul on see M1 perekonna viimane liige. See ühendab endas liidese UltraFusion abil kaks M1 Maxi.
Madeira tormilind
Linnu üldpikkus on 32–33 cm, tiibade siruulatus 78–83 cm.
Madeira tormilind on Gongon-tormilinnu väga lähedane sugulasliik. Looduses on nad teineteisest raskesti eristatavad, kuigi madeira tormilind on umbes ühe kolmandiku võrra kergem ja 5–10% lühem. Samuti on madeira tormilinnu nokk tunduvalt peenem, kiird ja laup heledamad.
Madeira tormilind on eriti ohustatud liik, kes pesitseb umbes 30 paarina üksnes Madeira peasaare Madeira saare mägedes umbes 1600 m kõrgusel.
The Orville
"The Orville" on Ameerika ulmekomöödia-draamatelesari, mille idee autor ja peaosatäitja on Seth MacFarlane.
Meremiin
pisi|Poola kontaktmiin Meremiin on laevatatavasse veekogusse (merre, samuti siseveekogusse) paigutatav lõhkeseadeldis, mis on mõeldud seal liikuvate laevade hävitamiseks.
Kirjeldus
Meremiinid veesatakse miinitõketena laevateedele, ranniku lähedale või sadamate ümbrusse, varitsemaks või takistamaks vastase laevaliiklust või sõjalaevade tegevusvabadust. Meremiinid on peamiselt kontaktmiinid või põhjamiinid.
Miinide paigaldamiseks on mitu viisi. Miine veesatakse selleks kohandatud peavee- või allveelaevalt, samuti spetsiaalselt miiniveeskjalt. Miine on võimalik paigaldada ka lennukilt. Meremiinid jäävad pärast paigaldamist ehk veeskamist ootama laeva, mis aktiveeriks lähenedes või kontakti sattudes miini.
Meremiinide hinnad algavad 1000 USA dollarist ja võivad küündida mitme miljoni dollarini. Kõrgtaseme miinil võib olla mitu sensorit.
pisi|Meremiinide tüüpe Meremiine on mitut tüüpi. Üks enim kasutatud meremiin on sarvedega miin, mis plahvatab kontaktil laevaga. Meremiinil on mitmeid sarvi, mis sisaldavad elektrolüüti. Kui laev puutub sarve vastu, siis elektrolüüt läheb laiali ja tekitab vooluringi. Vooluringi tekkimisel miin aktiveerub ning plahvatab.
On olemas ka sensoritega miine, mis tajuvad laeva füüsikalisi välju. See tähendab, et miin aktiveerub siis, kui sensorid tajuvad näiteks magnetvälja.
Mõned miinid, millel on väike lõhkelaeng, on mõeldud ainult väikeste paatide hävitamiseks. Suurte lõhkelaengutega miinid võivad hävitada või kahjustada enamikku suuri laevu. Mõned miinid on mõeldud ainult allveelaevade kahjustamiseks.
Meremiine võib kasutada ründe- või kaitserelvana. Ründeotstarbel võib neid paigutada vastase veekogudesse ja sadamatesse. Üldiselt on vastane teadlik, et nende veekogudes võivad olla miinid. Miinide tõrjumiseks tuleb kasutada miinitõrje vahendeid, mis on kulukas. See tekitab viivitusi laevade liikumisel ning sunnib neid kasutama alternatiivseid marsruute. Kaitsena võib miine paigaldada enda sadamate ja tähtsate objektide lähedale, et tõrjuda vastaste laevade liikumist nendes veekogudes.
Ida-Virumaa Kutsehariduskeskus
Ida-Virumaa Kutsehariduskeskus on Kirde-Eesti suurim kutsehariduskeskus.
Kutsehariduskeskus on välja kasvanud 1946. aastal Kukrusele rajatud esimesest tööstuskoolist. 2003. aastal liideti Jõhvi Kutsekeskkool ja Eesti Mäehariduskeskus ning moodustati Jõhvi Ametikool.
2005. aastal ühendati kolm kooli – Kohtla-Järve Polütehnikum, Kohtla-Järve Kutsekool ja Jõhvi Ametikool, mille tulemusel loodi Jõhvis asuv Ida-Virumaa Kutsehariduskeskus.
2016. aasta 1. septembrist liideti Ida-Virumaa Kutsehariduskeskusega Sillamäe Kutsekool ja Narva Kutseõppekeskus. Liitmise tulemusel jätkab Ida-Viru maakonnas üks riigi kutseõppeasutus – Ida-Virumaa Kutsehariduskeskus õppekohtadega Jõhvis Kutse tänav 13, Sillamäel Tallinna maantee 13 ja Narvas Kreenholmi tänav 45.
Koolis antakse eesti ja vene keeles tehnika-, majandus-, teenindus-, tehnoloogia- ja IT-alast õpet.
Süvaveepomm
pisi|[[Mark IX süvaveepomm, mida kasutas USA merevägi II maailmasõjas]]
Ida-Virumaa Kutsehariduskeskus
Võimalik on õppida järgmisi elukutseid:
Kooli direktor on Hannes Mets.
Süvaveepomm
Süvaveepomm on merre heidetav ja veesügavuses plahvatav lõhkekeha, mille eesmärk on hävitada vaenlase allveelaevu.
Väiksemaid süvaveepommiga sarnanevaid lõhkekehi, mida kasutatakse allveeujujate või miniallveelaevade vastu, võib nimetada ka süvaveegranaatideks.
Kirjeldus
Süvaveepommid on heitemeetodilt:
Süvaveepommi sütik võib olla reguleeritav plahvatuseks kindlal veesügavusel või harvemini ka kontaktne.
Kasutamine
Süvaveepomme võivad kanda mitmesugused väiksemad ja suuremad sõjalaevad. Reeglina on nende relvastuses ühtlasi allveelaevavastane sonar. Süvaveepomme võivad aga kanda ka allveelaevavastased lennukid või helikopterid, sealhulgas sõjalaevade pardahelikopterid.
Süvaveepommi asemel kasutatakse tänapäeval sageli ka allveelaevavastast torpeedot. Tavaliste süvaveepommide või reaktiivsüvaveepommide eeliseks on lihtsus ja odavus. Vette kukutatavaid ja katapuldiga heidetavaid traditsioonilisi silindrikujulisi (veeretatavaid) süvaveepomme kasutatakse tänapäeval siiski harvem.
Süvaveepommide vette kukutamisel (eriti madalamasse sügavusse) peab sõjalaev sõitma piisavalt kiire käiguga, et mitte saada ise vigastusi enda heidetud ja vee all plahvatavast süvaveepommist.
Korporatsioon Kaljola
Korporatsioon Kaljola oli 1922. aastal 8. märtsil asutatud Tallinna üliõpilaskorporatsioon. See registreeriti Tallinna Tehnikumi juures 14. detsembril 1922. 9. novembril 1935 liitus see korporatsiooniga Rotalia.
Malmesbury (LAV)
Malmesbury on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis West Coasti ringkonnas, Swartlandi valla halduskeskus.
Asula on rajatud 1745. aastal. Omavalitsusliku staatuse sai Malmesbury 1860. aastal ja linnaõigused 1896. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Malmesbury elanikest värvilisi 55,3%, mustanahalisi aafriklasi 24,9%, valgeid 18,4%, India või Aasia päritolu inimesi 0,5% ja teisi 0,9%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 73,9% inimesi, koosa keelt 16,3%, inglise keelt 3,8%, sotho keelt 3,1% ja teisi keeli 2,8%.
Ilmatsalu Põhikool
Ilmatsalu Põhikool on Tartu maakonnas Tartu linnas tegutsev põhikool. Kooli direktor on Anu Köidam.
Esimesed teated Ilmatsalus tegutsevad koolist on aastast 1775.
Kool asutati 1988, kui suletud Rahinge koolist tulid õpilased vastavatud Ilmatsalu kooli.
Holger Kaints
Holger Kaints (sündinud 4. jaanuaril 1957 Tallinnas) on eesti kirjanik.
Holger Kaints on varem töötanud raamatukaupmehena, praegu vabakutseline. Kaints on Eesti Kirjanike Liidu ja Eesti PEN-klubi liige. Kaints on ka esimese Siugja Sulepea kirjandusauhinna laureaat. Ta valiti aastatel 2020–2022 kirjanikupalga saajaks.
Põhja-Tallinna arengunõukogu
Põhja-Tallinna arengunõukogu on 2002 Tallinnas moodustatud nõukogu, mis muu hulgas koostab Põhja-Tallinna linnaosale arengustrateegia dokumente.
2002 valiti nõukogu esimeheks Vilja Savisaar.
2003 valmis nõukogul dokument "Põhja-Tallinna arengukava 2003–2009".
Deva
Deva (ungari keeles Déva, Saksa keeles Diemrich) on linn Rumeenias Transilvaanias, Hunedoara maakonna halduskeskus. Deva asub Mureși jõe vasakul kaldal.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel Deva elanikest rumeenlasi 89,67%, ungarlasi 7,79% ja mustlasi 1,6%.
Deva kindlust on esmamainitud 1269. aastal. Linnaks on Devat ürikutes nimetatud esimest korda 1307. aastal.
Süsiniknanotorudest väljatransistor
Süsiniknanotorudest väljatransistor, lühend CNTFET (inglise keele sõnadest carbon nanotube field-effect transistor), on väljatransistor, mille kanaliks on üksainus nanotoru või nende struktuur pikkusega mõni nanomeeter. Niisugused transistorid on väiksemad kui senised ränil põhinevad isoleeritud paisuga väljatransistorid (MOSFET), ka on neil parem elektrijuhtivus ja seega suurem ümberlülituskiirus (vastavalt võimalik kõrgem taktsagedus). Niisugused väljatransistorid võivad hakata asendama ränistruktuure, kui on lahendatud mitmed tehnoloogiaprobleemid.
Esmakordselt avaldati uurimistulemused üheseinaliste nanotorude elektriliste omaduste kohta 1997. a.
Raivo Öpik
Raivo Öpik (sündinud 15. augustil 1953) on eesti jurist ja politseiametnik.
Ta on õppis aastatel 1971–1976 Tartu Riikliku Ülikoolis õigusteadust (lõpetas).
Tallinna Kaasani kirik
Kirik kuulub Eesti riigile ja on antud tasuta kasutamiseks Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku Tallinna Jumalaema Sündimise (Kaasani) kogudusele.
Ajalugu
Tallinna Kaasani kiriku (vene k Храм Рождества Пресвятой Богородицы) kirikuhoone valmis 1721. aastal, Tallinna garnisonipolgu komandöri polkovnik vürst Šahhovskoi ettevõtmisel, ja on Tallinna vanim säilinud puidust sakraalhoone. Pühitseti 21. septembril 1721. Kirik ehitati ümber ja remonditi 19. sajandi esimesel poolel. Hoone vooderdati väljast laudadega ja nii interjöörile kui ka eksterjöörile anti ajastule iseloomulik klassitsistlik ilme.
Kaasani kiriku hoovis oli kunagi surnuaed, kuhu maeti umbes kuni 1770. aastateni
19. sajandi lõpul oli kirik (vene k. церковь Казанской Божіей Матери) IV reservpataljoni kasutuses, 20. sajandi alguses oli kirik Venemaa keisririigi 91. Dvina jalaväepolgu kirik.
Kaasani kiriku juures tegutses 1864. aastal moodustatud kool sõdurilastele.
Māra (budism)
Māra (sanskriti ja paali keeles māra 'surmaja, hävitaja'; tiibeti keeles bdud; hiina keeles 魔 mo; jaapani keeles ma) on budistlikus mütoloogias deemon või jumalus, budistlikus kosmoloogias ihade valla valitseja.
Tallinna Kaasani kirik
Ajalugu
2009. aasta 16. juuli ööl oli kirikus tulekahju.
Māra (budism)
Traditsioonilises budismis võib eristada Māra mitmeid tüüpe:
Sooltega seotud lümfikude
Primitiivne GALT on olemas ka lõuatutel kaladel.
Sooltega seotud lümfikoe hulka arvatakse koondlümfifolliikulid ja nodi lymphoidei mesenterici, ussripik.
GALT liigitatakse MALT-süsteemi ja nimetatud lümfoidkude osaleb paikses limaskestaimmuunsuses.
GALT struktuurides liiguvad lümfirakud- T- ja B-rakud, dendriitrakud ja koondlümfifolliikulites ka M-rakud.
Osadel madudel on sooltega seotud lümfikude tuvastatud suu ja neelu vahel (inglise esophageal tonsil). GALTi funktsioonideks on homöostaasi tagamine ja patogeenidest vabanemine - nende 'kahjutustamine'. GALT on 'märklauaks' mitmete haiguslike seisundite korral nagu näiteks süsteemne erütematoosne luupus, HIV-1.
GALT on kantud kehtivasse inimese tsütoloogia ja histoloogia standardsõnavarasse Terminologia Histologica.
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud saksakeelset artiklit de:Darmassoziiertes Immunsystem seisuga 21.07.2014.
Armeenia köök
Armeenia köök on Armeenia rahvuslik toidutraditsioon. Armeenia köök sarnaneb türgi köögi, kreeka köögi, Süüria köögi, pärsia köögi ja araabia köögiga. Põhilised toiduained on nisu (bulgur), lambaliha, baklažaan, jogurt, kikerhernes, läätsed, uba ja leib, palju puuvilju, pähkleid ja maitsetaimi.
Helmut Rosenvald
Helmut Rosenvald (22. veebruar 1929 Tallinn – 29. juuli 2020) oli eesti helilooja ja viiuldaja.
Armeenia köök
Eelroad
Armeenias kaetakse laud traditsiooniliselt enne pearoa söömist rohkete eelroogadega (mezze), mille hulka kuuluvad:
Suurema osa einete juurde pakutakse juustu, tomatit ja peterselli.
Ruta Tepp-Soonsein
thumb|Ruta Tepp-Soonsein "[[Objekt nr. 2011|Objektis nr. 2011"]] Ruta Tepp-Soonsein (sündinud 23. oktoobril 1973 ) on eesti moekunstnik.
Armeenia köök
Levinud road
Basturma (armeenia բաստուրմա) on rohkelt maitsestatud ja õhu käes kuivatatud veiseliha.
Dolma on vürtsitatud hakkliha ja riis, mis on rullitud viinamarjalehe või kapsalehe sisse.
Helmut Rosenvald
Aastatel 1961–1989 mängis ta ERSOs viiulit.
Ta on loonud üheksa nummerdatud sümfooniat, lisaks mitu sümfoonilist teost, orelimuusikat, instrumentaalkammermuusikat, vokaalkammermuusikat ja lastemuusikat.
Rosenvaldi teoseid on esitanud Eesti Riiklik Sümfooniaorkester, Jaan Tamme nimeline puhkpillikvintett, ERSO keelpillikvartett, viiuldajad Endel Lippus, Ines Rannap, Lemmo Erendy, tšellistid Jaan Reinaste, Ivo Juul, Toomas Velmet, pianistid Bruno Lukk ja Ada Kuuseoks ning organist Hugo Lepnurm.
Retsepi
Retsepi (vanasti ka Recepi) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Limbaži piirkonnas Heinaste vallas. Küla asub valla keskusest Heinastest 20,7, endisest piirkonnakeskusest Salatsist 32,4 ja Riiast 135,7 kilomeetri kaugusel. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Salatsi piirkonda.
Armeenia köök
Levinud road
Harissa on purustatud nisuteradest ja lambalihast valmistatud roog. Hašš on lehmajalast valmistatud roog, mida süüakse lavašiga.
Horovats (armeenia խորոված xorovaç) on traditsiooniline armeenia kebab.
Ishkhan on Sevani järve forellist mitmes variatsioonis valmistatud kalaroog.
Jajik on populaarne kurgi-jogurtisupp.
Üks populaarne liharoog on kiufta.
Levinud on pilaff (plov) – nisust (bulgur) valmistatud roog.
Armeenia köögis kasutatakse palju puuvilju, näiteks aprikoos, viik, virsik, granaatõun ja ploomid.
Nisust (bulgur) ja riisist valmistatud roogasid maitsestatakse röstitud kõrvitsaseemnete ja pistaatsiapähklitega.
Maitsestamiseks kasutatakse peamiselt selliseid maitsetaimi nagu tume basiilik, koriander jt.
Armeenias valmistatakse ka väga maitsvaid kooke, näiteks linnupiimakook. Magustoidu kõrvale juuakse väga peeneks jahvatatud pulbrist valmistatud kohvi.
Ruta Tepp-Soonsein
Ta lõpetas aastal 1996 Eesti Kunstiakadeemia moedisaini erialal.
Holubivka
Holubivka on linn Ukrainas Luhanski oblastis. Asub Luhani jõe ääres umbes 55 km kaugusel Luhanskist läänes.
Adolf Fredrik Dreijer
Adolf Fredrik Dreijer (ka Adolf Friedrich Dreyer; 3. jaanuar 1817 Tammisaari – 26. mai/7. juuni 1892 Ruhnu) oli Soome ja Eesti vaimulik.
Ta õppis aastatel 1835–1847 (immatrikuleeriti üliõpilaseks 10. juunil 1835) Helsingi Ülikooli usuteaduskonnas. Õpingud venisid pikaks, kuna ta töötas õpetajana Tammisaaris (aastal 1839) ja Tamperes (aastal 1841). Ordineeriti 18. detsembril 1847 Porvoos õpetajaks.
Holubivka
Elanike arv on 2021. aasta seisuga 26 838. Aastatel 2012 oli elanikke 36 400-
Adolf Fredrik Dreijer
Ta oli aastatel 1847–1854 Uusimaa maakonnas Karjaa koguduse adjunktõpetaja. Aastatel 1854–1871 oli ta Ahvenamaal Vårdö koguduse õpetaja. Aastatel 1871–1892 oli ta Ruhnu Püha Magdaleena koguduse õpetaja.
Pehme luste
Pehme luste (Bromus hordeaceus) on kõrreliste sugukonda arvatud taimeliik.
Taim kasvab näiteks liivikutel, teeäärtel, raudteedel. Taime leidub Eestis paiguti.
Värvi-leetpõõsas
Värvi-leetpõõsas (Genista tinctoria) on leetpõõsa perekonda kuuluv liik liblikõielisi.
Robert Lemonius
Robert Lemonius (11. oktoober 1870 Peterburi – 19. veebruar 1931) oli Eesti advokaat.
Värvi-leetpõõsas
Ta on lihtlehtedega, kollaste õitega, madal (kuni 1 m kõrge) taim.
Robert Lemonius
Ta lõpetas 1892. aastal Peterburi ülikooli.
Värvi-leetpõõsas
Tema looduslik areaal hõlmab Kesk- ja Lõuna-Euroopat ning Türgit, idas kuni Uuraliteni.
Robert Lemonius
Ta oli 1892–1898 kohtuametnik, seejärel vandeadvokaat Peterburis (ka juriskonsult Vene Ida-Aasia Laevanduses), naasis Eestisse 1918. aastal, oli 1926. aastast kuni surmani vandeadvokaat Tallinnas.
Värvi-leetpõõsas
Eestis kasvatatakse ilutaimena, harva leitud ka metsistunult.
Espoo raudteejaam
thumb|E-rong Espoo raudteejaamas Espoo raudteejaam (lühend Epo, soome keeles Espoon rautatieasema, rootsi keeles Esbo järnvägsstation) on raudteejaam Soomes Espoos. Asub umbes 20 km kaugusel Helsingi pearaudteejaamast. Asub Tuomarila ja Kauklahti raudteepeatuse vahel.
Jaam avati 1903. aastal. Asub aadressil Espoon silta, 02770 Espoo.
Lähirongid E, U, Y ja L peatuvad Espoos.
Rada Rada 1: Rongid Kirkkonummi poole. Rada 2: Rongid Helsingi poole. Rada 3 ja 4: Pole kasutusel. Olid E-Rong terminus aastani 2007, terminus kolis Kauklahti.
Kiipkaart
Kiipkaart (inglise smart card) või mikrokiipkaart (ICC) on väike plastkaart, mis sisaldab arvutikiipi. Tavaliselt valmistatakse kiipkaarte polüvinüülkloriidist, mõnikord aga ka polükarbonaadist. Kiipkaardi lugemiseks on vaja kiipkaardilugerit, mis võib olla arvutisse sisse ehitatud või olla arvutiga ühendatud ning mis oskab lugeda kiipkaardil olevat teavet.
Kiipkaarte kasutatakse autentimseks, isikutuvastuseks, samuti panganduses ja igapäevateenustes.
pisi|Eri kiipkaartidel võib olla eri kujuga kontaktiplaate, näiteks nagu neil SIM-kaartidel
Leiutamine
Kiipkaardi leiutas 1977. aastal Michel Ugon prantsuse arvutiriistvara ja -tarkvara ning IT-teenuste firmast Groupe Bull. Aastal 1978 patenteeris Bull iseprogrammeeritava ühekiibilise mikroarvuti (inglise keeles SMOP – self programmable one-chip microcomputer). Kolm aastat hiljem oli Bullil kiipkaartidega seotud juba 1200 patenti. Aastal 2006 liitusid kaks maailma suurimat kiipkaartide tootjat Axalto ja Gemplus ning moodustasid Gemalto. Esimeseks massiliseks kiipkaartide kasutuselevõtuks võib lugeda 1983. aastal alguse saanud taksofonikaartide levikut.
Levik ja areng
Pärast kasutuselevõttu taksofonides integreeriti 1992. aastal mikrokiibid kõikidesse Prantsuse Carte Bleue deebetkaartidesse, kus kasutajad sisestasid kaardi makseterminali või kaardilugerisse ja sisestasid enne tehingu toimumist PIN-koodi. Suurim kiipkaartide populariseerumislaine tuli kaasa 1990. aastal kiipkaardipõhiste SIM-kaartide kasutuselevõtuga Euroopas GSM-mobiilsides. 1993. aastal alustasid MasterCard, Visa ja Europay koostööd, et töötada välja tehnoloogia kiipkaartide kasutuselevõtuks deebet- või krediitkaartidena. Esimene versioon EMV-süsteemist avaldati 1994. aastal ja stabiilsem versioon 1998. aastal. Firma EMVco, mis on vastutav EMV-süsteemide hoolduse eest uuendasid EMV tehnoloogiat 2000. ja 2004. aastal. Enamasti on EMV toega kaardid maailmas laialt levinud, välja arvatud mõned erandid, näiteks USA, kus kasutatakse siiamaani enamasti magnetribaga kaarte, mis on pettuste suhtes palju kaitsetumad. Ühistranspordi ja maanteemaksude tasumisel muutuvad järjest enam populaarsemaks kontaktivabad kiipkaardid, mis on eri tootjatel enamasti mitteühilduvad. Kiipkaarte kasutatakse ka isikutuvastuseks nii regionaalsel, riiklikul kui ka ülemaailmsel tasemel, näiteks kodakondsuskaardid, juhiload, tervisekindlustuskaardid.
Ehitus ja kujundus
pisi|C1 – toitevool, C2 – lähtestussignaal, C3 – taktsignaal, C5 – maandus, C6 – suurema pinge sisend, et programmeerida mälu, C7 – sisend/väljund, C4, C8 – kasutamata Kiipkaardil on tavaliselt järgmised karakteristikud :
pisi|Kiipkaardi ehitus ja struktuur
Kontaktiga kiipkaartidel on kontakt suurusega 1 ruutsentimeeter, mille peal on kullatud kontaktiplokid, mis saadavad kaardile elektroonilisi signaale ja täidavad erinevaid ülesandeid, kui kaart on sisestatud lugerisse. Kaartidel ei ole vooluallikat, vooluga varustab kaarti seda lugev seade. Kaartide kuju ja karakteristikud, ühenduspesade suuruse ja asukoha, elektroonilised karakteristikud, sideprotokollid ja põhilise funktsionaalsuse defineerivad ISO/IEC 7810 ja ISO/IEC 7816 standardite seeriad. Finantskaartides olevad kiibid on samasugused nagu on kasutusel SIM-kaartides, kuid kuna GSM/3G standardid on nõudlikumad, siis teevad kiipide tootjad peamiselt nendele vastavaid kiipe. Kuigi EMV standardi järgi saavad kaardid oma terminalist kuni 50 mA, jääb kaartide voolutarve telefonitööstuses kasutatavast 6 mA piirist allapoole. Tänu sellele on võimalik teha odavamaid ja väiksemaid kaarditerminale.
Kontaktivabad kiipkaardid kasutavad lugemisseadmetega suhtlemiseks ning voolu saamiseks raadiosagedusinduktsiooni (andmevahetuskiirusega 106–848 kbit/s). Sellised kaardid vajavad suhtlemiseks vaid antenni. Ka ei vaja need kaardid energia saamiseks vooluallikat, vaid kasutavad voolu saamiseks induktiivpooli, et püüda kinni osa raadiosagedussignaalist, alaldavad seda ja kasutavad seda, et saada voolu.
Rahaline
Kiipkaarte kasutatakse sularahaautomaatide kaartideks, kütusekaartideks, mobiiltelefonide SIM-kaartideks, autoriseerimiskaartideks, et tasuda mitmesuguste teenuste eest (näiteks ühistransport, parkimine, söögi- või joogiautomaadid) või juurdepääsuks teatud asutustesse, sektoritesse.
Kiipkaarte kasutatakse ka elektrooniliste rahakottidena (näiteks PayPal, Amazon Payments jms), kuhu saab ülekandena saata raha, et maksta kaupade tellimise, ostmise vms eest.
Isikutuvastus
Järjest kasvab kiipkaartide kasutuselevõtt digitaalses isikutuvastuses. Isikutuvastuskaarte kasutavad paljud asutused juurdepääsukaardina, sest koos biomeetriliste tunnustega oleks võimalik kahe kuni kolmeastmeline tuvastus. Muret valmistab on see, et selliste kaartide puhul on kriminaalidel võimalik saada kaartidelt kätte andmeid, et neid illegaalsetel eesmärkidel ära kasutada.
Sisselogimiseks on väga laialdaselt kasutusel (näiteks Eesti ID-kaart) krüptograafiline kiipkaart, mis kasutab RSA ja DSA algoritme, et tagada isikutuvastus ainulaadsete võtmete komplektide abil, mis tavaliselt luuakse juba kaardi väljastamise ajal. Esimene kiipkaart võeti juhiloasüsteemis kasutusele Türgis 1987. aastal, et jälgida raskesõidukite liiklust. Nende abil sai jälgida kiiruspiirangutest kinnipidamist ja juhi tööaegu. Tänapäeval on üleeuroopaliselt kasutusel sõidumeerikud. 1995. aastal võeti Argentinas kasutusele kiipkaart juhiloana, mille abil sai identifitseerida liiklusrikkumises osalenuid. Samuti on võimalik kaardile salvestada informatsiooni veregrupi, allergiate ja biomeetriliste tunnuste kohta.
Eesti valitsus võttis 2002. aastal kasutusele erilise kiipkaardi – ID-kaardi, mis on Eesti Vabariigi peamine isikutuvastuskaart ning kohustuslik kõikidele elanikele vanusega üle 15 aasta. ID-kaarti on võimalik kasutada e-hääletamisel, internetipaganduses, ühistranspordis piletina jms.
Ühistransport
Kiipkaardid on ülemaailmselt kasutusel ühistranspordi eest tasumisel. Kiipkaartidega on võimalik Eestis osta pileteid nii linnaliinidele kui ka maakonnaliinidele (ATKO sõidukaart). Võimalik on ka saada kaart, millega on võimalik sõita vaid ühest teatud kohast teise. See leiab kasutust näiteks väiksemate koolilaste kui ka vanurite ja puuetega inimeste puhul. Sellega välistatakse valele bussile või muule ühistranspordivahendile minemine.
Arvutite turvalisus
Kiipkaarte saab kasutada nii internetiteenustesse sisselogimiseks kui ka arvutites enne alglaadimist isikutuvastuseks, et kaitsta arvutis olevaid andmeid.
Pierre Héring
Pierre Héring (23. märts 1874 – 14. jaanuar 1963) oli Prantsuse sõjaväelane (armeekindral) ja literaat, mitme ajalooraamatu autor.
Kiipkaart
Koolid
Kiipkaarte kasutatakse ka õppeasutustes, et kontrollida õpilaste kohalviibimist ja jälgida raamatukogust laenutusi jms.
Tervishoid
Kiipkaardid leiavad laialdaselt kasutust ka tervishoiusüsteemis, et hoida patsiendiinformatsiooni ja konfidentsiaalsust. Samuti saab hoida seal isikule omast haiguslugu, et vähendada tervishoiu pettusi, lubada juurdepääsu turvalisele hädaolukorrainformatsioonile (allergilised näitajad jms).
Pierre Héring
Elukäik
Héring osales esimeses ja teises maailmasõjas. Sõdadevahelisel ajaperioodil oli ta Pariisis asunud kõrgema sõjakooli L'École supérieure de guerre ülem. pisi|220px|left| Pierre Héring 1937. aastal sõjamanöövritel [[Normandias]] Septembris 1939 määras kindral Maurice Gamelin, kes oli kummalise sõja ajal Prantsuse sõjaväe ülemjuhataja, Héringi Pariisi sõjakuberneriks. Kui Wehrmacht Prantsuse kampaania ajal kiiresti edasi tungis, kuulutas Héring 12. juunil Pariisi avatud linnaks. Kindral Héring ise lahkus koos talle alluvate vägedega linnast ja taganes lõuna suunas Loire'i taha.
Kiipkaart
Turvalisus
Kiipkaardid on piisavalt turvalised, et neid kasutada tuvastusvahenditena, sest need on välja töötatud võimalikult võltsimiskindlaks. Kaardil asuval kiibil on tavaliselt mingisugune krüptograafiline algoritm. Siiski on mitmeid meetodeid, kuidas kätte saada mõningat algoritmisisest informatsiooni. Näiteks Differential power analysis, kus mõõdetakse teatud ajahetkel elektrilist aktiivsust, et dešifreerida teatud osa võtmest. Samuti on võimalik kiipkaartidest füüsiliselt eraldada kiip hapete, abrasiivide või muude tehnoloogiatega, et saada ligipääsu mikroprotsessorile. Selliste võtetega kaasneb alati risk kiipi kahjustada.
Pierre Héring
Elukäik
Pärast sõda asutas ta Marssal Pétaini Mälestuse Kaitse Assotsiatsiooni (ADMP), mis seadis enda eesmärgiks Philippe Pétaini rehabiliteerimise.
Kiipkaart
Eelised
Kiipkaartide eelisteks on, et ühte kaardi kiipi on võimalik programmeerida täitma mitut ülesannet, või kasutada üht ja sama kaarti mitmel pool. Sellega kaob vajadus, et vaja peaks minema palju erinevaid kaarte, ning rahakoti kadumisel piisab ühe kaardi väljavahetamisest. Näiteks on veel võimalik kiipkaarti programmeerida nii, et kaarti saab kasutada vaid siis, kui see on mingi teise seadme, näiteks temaga unikaalselt paaris oleva telefoni läheduses. Sellega saab oluliselt tõsta kiipkaartide turvalisust.
Pierre Héring
Elukäik
Héringilt on ilmunud mitu sõjaajalooteemalist raamatut.
Kiipkaart
Probleemid
Kuna kiipkaarte kantakse enamasti taskus või rahakotis, siis võib juhtuda, et selliste väliste tingimuste mõjul võib kiip kahjustuda (kontaktid võivad oksüdeeruda vms) või kaart murduda. Samuti võib ohtlik olla see, kui kasutaja arvutis on pahavara, mis võib märkamatult muuta internetipangas sooritatud tehingu tingimusi vms. Seetõttu ei pruugi alati piisata turvalistest krüptograafilistest algoritmidest, sest pahavara võib sisse lugeda informatsiooni ka klaviatuurilt ja seda salvestada, või kuvada arvutiekraanile tegelikele tingimustele mittevastavat pilti.
Pierre Héring
Auastmed
Héringi sõjaväelised auastmed: kolonel (1919), brigaadikindral (1924), diviisikindral (1928), korpusekindral (...) ja armeekindral (1936).
Hajciuniški
Hajciuniški (transkribeerituna Gaitsjuniški) on küla Valgevenes Hrodna oblastis Voranava rajoonis, Kanvieliški külanõukogus Žyžma jõe kaldal. Poola keeles on asula nimeks Gojcieniszki.
Külas asub psühhiaatriahaigla. Vaatamisväärsusteks on mõisa keskaegne kindlustatud peahoone koos pargiga ja kabel, endine luteri kirik aastast 1613.
Ajalugu
Esimest korda mainitakse Hajciuniški küla aastal 1512. Aastal 1565 rajasid Rymszad sinna mõisa. Poola jagamisel aastal 1795 läks Hajciuniški Venemaa koosseisu.
Esimese maailmasõja ajal läbis Hajciuniškit Saksa-Vene vägede vaheline rindejoon. Vana mõisahoone sai lahinguis kannatada, hävis ka sinna varjule viidud arhiiv.
Kuni 1917. aastani oli Hajciuniški Venemaa Keisririigi koosseisus, 1919–1939 kuulus Poolale, 1939–1991 kuulus Nőukogude Liidu koosseisu.
Leetpõõsas
Eestis leidub harva metsistunult värvi-leetpõõsas (Genista tinctoria).
Lichinales
Lichinales on kottseente selts.
Anders Melts
thumb|Anders Melts "[[Objekt nr. 2011|Objektis nr. 2011" märtsis 2011]] Anders Melts (sündinud 5. juunil 1976) on eesti laulja/muusik, DJ ja raadiosaatejuht.
Ta on tegev Eesti bändides Forgotten Sunrise ja Deceitome
Justus Mickwitz
Justus Johannes Mickwitz (22. august 1786 Koeru – 17. aprill 1841 Võrtsjärv) oli Eesti vaimulik.
Õppis 1801–1804 Tallinnas gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1804–1807. Ordineeriti 2. juulil 1811 õpetajaks.
Melle (Itaalia)
Melle kõrgus merepinnast on 646 meetrit. Asustus­tihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Melle piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Brossasco, Cartignano, Frassino, Roccabruna, San Damiano Macra, Valmala.
Justus Mickwitz
Oli 1811–1815 Jõelähtme Püha Neitsi Maarja koguduse õpetaja. 1816–1841 oli ta Tarvastu Peetri koguduse õpetaja. Uppus Võrtsjärve.
Oli Otto Wilhelm Masingu Marahwa Näddala-Lehe kaastööline, kuigi esialgu ei olnud nõus eesti kirjasõnas õ-tähte tarvitusele võtma.