cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Atalanta
Esimesena tabas looma Atalanta nool. Seejärel ründas haavatud kulti Meleagros ja läbistas tolle südame. Vastavalt tavale sai Atalanta kuldi naha ja Meleagros ülejäänud looma.
Selle otsusega ei olnud rahul mõlemad Meleagrose onud, tema ema Althaia vennad Eurypylos ja Plexippos. Nad ütlesid, et Meleagrosel pole õigust trofeed kellelegi kinkida ja et Atalantale ei tohi seda anda. Nad tahtsid nahka endale. Seepeale tappis Meleagros onud.
Seejärel sai Atalanta teada, kes on tema vanemad, ja läks nende juurde elama. Schoineus ei olnud enam selle vastu, sest see tütar oli poega väärt. Pealegi pole teada, et tal oleks teisi lapsi olnud.
pisi|[[Guido Reni. "Hippomenes ja Atalanta jooksevad võidu"]] Atalantal käis palju kosilasi. Et neist vabaneda, kuulutas ta, et abiellub ainult sellega, kes võidab teda jooksus. Keegi ei võitnud. Lõpuks tuli kosilane, kelle nimi oli Hippomenes, mõne allika järgi Melanion. Ta palus abi Aphroditelt, sest teadis, et ausal teel võita ei suuda, ja jumalanna andis talle kolm kuldõuna hesperiidide aiast. Ükski surelik ei jäänud õunte ilu vastu ükskõikseks.
Zeus muutis Atalanta ja Hippomenese lõvideks Kybele templis seksimise pärast. Lõvidena vedasid Atalanta ja Hippomenes Kybele kaarikut.
Jakob Jordaens, Nicolas Poussin, Guido Reni ja Peter Paul Rubens on loonud Atalantast maali. Algernon Swinburne kirjutas temast tragöödia ja Georg Friedrich Händel ooperi (1736).
Atalanta järgi on nimetatud Atlanta linn USA Georgia osariigis.
Tanel Linnus
Ta lõpetas 1977. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonna cum laude ajaloolase ja etnograafina.
Isiklikku
Tanel Linnus oli Jüri Linnuse poeg ja Ferdinand Linnuse pojapoeg.
Tehiskeelte loend
''Siin on loetletud tehiskeeli. Programmeerimiskeeli on loetletud artiklis Programmeerimiskeel.''
Toki pona
Toki pona on tehiskeel. Tema loojaks on Sonja Kisa ning rahvusvahelisele üldsusele tutvustati seda keelt suvel 2001.
Häälikuid on ainult 14 ning sõnutüvesid 123.
Osa toki pona sõnu on pärit soome keelest ning meilegi arusaadavad: ma (maa), nimi, kala, sama, sina, kuid ka antonüümid pimeja ning walo.
"Eesti" on ma Esi, "eesti keel" toki Esi; meie naabermaadeks on ma Sumi (pealinnaks ma tomo Lesinki), ma Losi, ma Lawi (temast lõunasse jääb ma Lijatuwa) ning läänes ma Wensa.
Loomade loendid
''Siin on loetletud Vikipeedias olemasolevad loomade loendid.
Piiramplituuddiagramm
Piiramplituuddiagramm ehk Haighi diagramm on tugevusõpetuses diagramm, millelt saab leida igale suvaliselt valitud tsükli keskpingele vastava piiramplituudi. Kasutatakse ka lihtsustatud piiramplituuddiagramme, mis on piiratud parabooliga ehk Gerberi joonega või sirgjoonega. Viimased jagunevad Goodmani ja Soderbergi diagrammiks.
Mark Dvoretski
pisi|Mark Dvoretski (2016)
Mark Izrailjevitš Dvoretski (vene keeles Марк Израилевич Дворецкий; 9. detsember 1947 Moskva – 26. september 2016 Moskva) oli Venemaa maletaja, maletreener ja maleliteraat, rahvusvaheline meister (1975), FIDE vanemtreener (2004).
Dvoretski täitis meistrinormi 1966. aastal (19-aastaselt). 1972. aastal võitis ta Viljandis peetud Ilmar Raua mälestusturniiri, edestades seejuures teiseks jäänud eksmaailmameistrit Mihhail Tali. 1973. aastal tuli ta Moskva malemeistriks. NSV Liidu meistrivõistlustel sai ta parima tulemuse 1974. aastal (5.–7. koht).
Dvoretski tegutses ka treeneri ja literaadina. Avaldas üle 15 maleraamatu.
Tabatav pind
Tabatav pind on triboloogias erosioonil esinev pind, mille vastu põrgates osakesed kaotavad osa oma kineetilisest energiast. Energia kandub üle tabatavasse pinda ning deformeerib seda.
Piirpingevahemik
Piirpingevahemik näitab tugevusõpetuses väsimuspiirini ulatuvat tsükli piirpingete vahet.
Viimsi poolsaar
pisi|Viimsi poolsaar õhust pisi|Jäävallid Viimsi poolsaarel 2010. aasta jaanuaris Viimsi poolsaar on Põhja-Eestis asuv poolsaar, mis piirneb läänes Tallinna ja idas Muuga lahega. Poolsaare pindala on ligikaudu 50 km2, pikkus umbes 10 ja keskmine laius 5 km.
Koos Naissaare, Prangli, Aksi, Keri, Kräsuli, Seinakari, Kumbli ja Pandju saarega moodustab Viimsi poolsaar Viimsi valla.
Viimsi poolsaare vanimad arheoloogilised leiud, mis leiti muinaskalmete väljakaevamistel Pärnamäel, pärinevad 3. ja 4. sajandist.
Poolsaare põhjatipus asub Rohuneem. Poolsaare keskosas asub Lubjamägi.
Bridgend
Bridgend (kõmri keeles Pen-y-bont ar Ogwr) on linn (town) Suurbritannias Walesis (Lõuna-Walesis) Glamorgani ajaloolises krahvkonnas, Bridgendi tervikomavalitsuse halduskeskus. Ta asub umbes poolel teel Cardiffi ja Swansea vahel.
Linna läbib Ogmore'i jõgi, mida ületav sild on linnale nime andnud. Lõuna poolt voolab linnast mööda Ewenny jõgi.
1980ndate algusest saadik on linn tunduvalt kasvanud. 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli linna elanike arv 49 404.
Myrdal
pisi|Panoraamvaade Myrdalile pisi Myrdal on 866 meetri kõrgusel paiknev asula Bergensbaneni raudteeliini ääres Norras Vestlandi maakonnas Aurlandi vallas. Selle keskmes olev raudteejaam on ka kõrgeim punkt Flåmi viival Flåmsbana liinil. Põhiosa asulat läbivatest inimestest kasutab seda rongidele ümberistumiseks sõiduks Oslo, Bergeni või Flåmi suunas. Myrdalil on vaid raudteeühendus.
Myrdalist kulgeb läbi ka Haugastølist algav ja Flåmis lõppev populaarne rattamarsruut Rallarvegen.
Teaduskeskus Ahhaa
pisi|Ahhaa logo pisi|Teaduskeskus Ahhaa maja Tartus [[Sadama tänav (Tartu)|Sadama tänav 1]] pisi|Ahhaa keskus 2016. aasta mais pisi|Välieksponaadid Ahhaa ees alt=|pisi|Vaade Ahhaa tehnoloogiasaalile 3. korruse rõdult pisi|Ahhaa teadusteatri reklaampilt [[Teadlaste Öö festivaliks]] SA Teaduskeskus Ahhaa on Haridus- ja Teadusministeeriumi haldusalas olev sihtasutus, Baltikumi suurim teaduskeskus, mis asub alates 7. maist 2011 Tartu kesklinnas aadressil Sadama 1.
Ahhaa eesmärk on tutvustada teadust mängulises võtmes igas vanuses külastajatele, kujundada positiivseid hoiakuid teaduse ja tehnoloogia suhtes, propageerida teaduslikku lähenemist ning äratada huvi teadussaavutuste vastu.
Ajalugu
1. septembril 1997 Tartu Ülikooli projektina (projektijuht Tiiu Sild) tegevust alustanud teaduskeskusest sai 2004. aastal Eesti Vabariigi, Tartu linna ja Tartu Ülikooli moodustatud sihtasutus. Aastatel 2008–2017 asus Tartu Lõunakeskuses (Ringtee 75) Ahhaa 4D-elamuskino. Aastatel 2009–2013 tegutses Ahhaa filiaal Tallinnas Vabaduse väljakul. 2011. aasta maist tegutseb keskus Tartu kesklinnas aadressil Sadama 1.
Juhtimine
SA Teaduskeskus Ahhaa juhatus on kaheliikmeline. Aastatel 2004–2012 oli juhatuse esimees Tiiu Sild, alates 2012. aastast on juhatuse esimees Andres Juur. Juhatuse teine liige on alates 2005. aastast olnud Pilvi Kolk.
Teaduskeskuse tegevust koordineerivasse nõukogusse kuuluvad 2021. aasta seisuga Jaanika Anderson, Katrin Pihor, Reno Laidre, Hannes Astok, Aune Valk ja Sulev Valner. Lisaks nõustab teaduskeskuse tegevuse sisulist poolt teadusnõukogu, kuhu kuuluvad 2021. aasta seisuga Jaak Kikas, Peeter Saari, Jaak Jaaniste, Mart Noorma, Arko Olesk, Toivo Maimets, Priit Põdra ja Margit Timakov.
Tegevus
pisi|Teadlaste öö 2012. aastal Ahhaa keskuses Teaduskeskuse Ahhaa ülesanne on pakkuda huvitavat ja põnevat õpikeskkonda uute teadmiste omandamiseks. Eesmärk on teadust populariseerida ja õhutada igas vanuses teadushuvilisi märkama, kui tihedalt on igapäevaelu põimunud teadussaavutuste ja leiutistega.
Põhiline õppemeetod on interaktiivsed käed-külge-näitused, mida toetavad sellised lisavõimalused nagu planetaarium, töötoad, teadusteater, uurimuslik Ahhaa-õpe, õppematerjalid jm. Keskusel on tihe partnerlus teiste riikide teaduskeskuste (Heureka Soomes, Experimentarium Taanis), rahvusvaheliste organisatsioonide (ECSITE, NSCF, EUSEA, IPS), teadusmuuseumide, akadeemiliste ringkondade (Tartu Ülikool) ja huvikoolidega.
Aastatel 2011–2014 osales Ahhaa üleeuroopalise võrgustiku PLACES (Platform of Local Authorities and Cities Engaged in Science) tegevuses. Projekt hõlmas Euroopa linnu, kus toimub agar haridus-, teadus- ja teaduse populariseerimise tegevus; projektiga seotud linnades on sageli ülikoolid, teaduskeskused ja -muuseumid. Projekti käigus loodi kaubamärk "Cities of Scientific Culture", mis aitab kaasa linna teadustegevuse tutvustamisel rahvusvahelisel tasandil. Jaanuaris 2015 allkirjastas Tartu linnapea Urmas Klaas teaduskultuuri linnade deklaratsiooni ning Tartu kannab nüüd ametlikult Euroopa teaduskultuuri linna tiitlit.
Hoone
Ahhaa teaduskeskuse hoone asub Tartu kesklinnas Aura veekeskuse, Tartu bussijaama, Emajõe ja Zeppelini ostukeskuse vahelisel alal Tigutorni korterelamu kõrval aadressil Sadama 1. Hoone projekteerisid arhitektid Vilen Künnapu ja Ain Padrik. Ehitus algas 2008. aasta suvel ja lõppes 2010. aasta lõpus. Keskuse hoone kogupind on 11 156 m² ja maht enam kui 54 000 kuupmeetrit.
Keskuse välisilme juures jäävad kohe silma katuse kohal olev hoone mahust välja tõstetud keraplanetaarium ja keskuse esisel platsil kõrguv raketimakett, mis püstitati sinna 2019. aastal senise tuuleturbiini asemele. Tegemist on kanderakett Ariane 6 neljakordselt vähendatud mudeliga. Ariane 6 on Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) kanderakett, mille esimene start oli algselt plaanitud 2020. aastal, kuid mitmel põhjusel on see hilinenud ja viimastel andmetel plaanitakse esimest starti 2022. aastal.
Hoone koosneb kolmest läbi mitme korruse kõrguvast ekspositsioonisaalist, millest igaühel on erinev ruumimõju (kuppel, poolkuppel ja kast). Hoone karkass on monoliitsest raudbetoonist, kuppel ja poolkuppel liimpuidust katusekaartega. Teaduskeskus koos kõrvalkruntidel asuvate parkimismaja, tornelamu ja äripindadega moodustab ühtse linnaehitusliku ansambli, mis on kooskõlas lähiümbruse hoonetega. Krundil varem paiknenud tehnikamälestise – E.M.Uswansky & Pojad nahavabriku –tööstushoone asukoht on markeeritud lammutustööde käigus saadud punasest tellisest müüri fragmentidega.
Tehnoloogiasaal
Tehnoloogiasaali eksponaadid näitavad tehnoloogiasaavutusi, mis meie igapäevaelu lihtsamaks on teinud. Külastajad saavad ise uurida ja katsetada, kuidas töötavad füüsikaseadused: sõita jalgrattaga mööda trossi, keerelda pesumasina trumlit meenutavas estronautide treeninguseadmes, uudistada autotehastes kasutatavaid robotkäppi ning katsetada valgus- ja varjueksponaatidega.
3. rõdul paikneb matemaatikanäitus "Ahhaa, kuubis!", kus saab tutvuda tõenäosusteooriaga, lahendada numbrimõistatusi ja uurida, kuidas töötab pendel.
Elusaal
Elusaali eksponaadid juhivad tähelepanu sellele, kuidas meid ümbritsevas looduses allub kõik kindlatele seadustele. Isegi kalad, merihobukesed, metsakuklased ja tibud, kelle toimetusi elusaalis jälgida saab. Veemaailmas saab ehitada tamme, kanaleid ja lüüse ning veejugasid tekitada.
Elusaalis on esindatud nii bioloogia, füüsika, materjaliteadus kui ka geograafia.
Ajutiste näituste saal
Alates 5. juunist 2020 saab Ahhaas näha ajutist näitust "Ahhaa, foobiad!", mis tutvustab inimestel levinud hirme.
Fuajee
Peauksest sisenedes jõuab külastaja fuajeesse, kus on hoiukapid, riidehoiunagid ja istumiseks erikujulised disainpingid. Samuti asuvad fuajees infoekraanid, kust leiab teavet teadusteatri, töötubade ja planetaariumiseansside algusaegade kohta. Fuajeest pääseb näituse saalidesse, konverentsisaali, auditooriumitesse, kohvikusse ja teaduspoodi.
Teadusteater
Ahhaa teaduskeskuse teadusteatrit toetab Linde. Teatrisaal vastab ohutus- ja turvasnõuetele ning on loodud plahvatuste näitamiseks, gaasidega katsetamiseks ja ruuminõudlike demonstratsioonide läbiviimiseks.
Eri valdkondadest teadusteatreid korraldavad koolitatud asjatundjad; etendusi saab tellida ka välisüritustele. Teadusteatris käsitletakse teemasid füüsikast, keemiast, bioloogiast ja psühholoogiast. Lisaks toimuvad hooajalised etendused näiteks jõulude ja lihavõttepühade ajal.
Töötoad
Töötubades saavad külastajad ise meisterdada ja katsetada. Iga päev toimub keskuses 1–2 töötuba, mille teemad varieeruvad astronoomiast kokanduseni.
Eksponaadid
Eksponaatide töökorra eest vastutavad Ahhaa ekspositsioonimeistrid. Enamasti paiknevad eksponaadid temaatiliselt keskuse saalides, ent esimesed eksponaadid ootavad teadushuvilisi juba keskuse ees ja fuajees. Nende sekka kuuluvad näiteks fuajeest ja õuest nähtav füüsika baasseadusi seletav Newtoni õunapuu, tehnoloogiasaali kupli all paisuv-kahanev Hobermani kera. tehnoloogiasaalis asuv Eesti astronautide ehk "estronautide" treeninguseade ning elusaali põrandapinnast pea viiendiku enda alla võttev veemaailm.
Planetaarium
Ahhaa keskuses on võimalik vaadelda tähistaevast täissfäärilises hübriidplanetaariumis (st olemas on nii optiline kui ka digitaalne projektsioon, mida saab näidata koos või eraldi). Kujutis jookseb lisaks laele ja seintele ka põranda all, mistõttu on selle põrand valmistatud klaasist. Sellist tüüpi keraplanetaariume on maailmas vähe, üheks näiteks on Hitachi Civic Centeri planetaarium Jaapanis.
Ahhaa planetaariumi projektorid MEGASTAR ZERO ja MEGASTAR IIA pärinevad Jaapanist, firmast Ohira Tech Ltd. Ahhaa Megastari tüüpi projektorid on võimelised projitseerima u 10 miljonit tähte ning on oma täherikkuse tõttu kantud ka Guinnessi rekordite raamatusse.
Ahhaa planetaariumi digitaalse pildi tekitab programm UNIVIEW, mis on koostatud Rootsi ettevõttes SCISS AB. Digitaalse projektsiooni tekitamiseks on planetaariumisse seatud 5 projektorit, mis töötavad koostöös ja sünkroonitult võimaldades tekitada pilti u 300° ulatuses.
Mujal korraldatavateks üritusteks kasutatakse teisaldatavat täispuhutavat planetaariumi, näiteks on sellega korraldatud seansse Tartu hansapäevadel.
Teaduspood
pisi|Ahhaa teaduspood Ahhaa teaduspood asub Ahhaa majas esimesel korrusel. Poodi pääseb nii keskuse tehnoloogiasaalist kui ka väljaspool piletiala.
Tegu on Eesti suurima teaduspoega, mille valikus on üle 2000 toote: lauamängud, meisterdamiskomplektid, konstruktorid, mõistatused, robootika- ja inseneeriakomplektid, samuti minimõõdus koduplanetaariumid – viimased on toodetud firmas Ohira Tech Ltd. ehk samas firmas, kus on loodud ka projektor MEGASTAR Ahhaa keskuse planetaariumisse. Üle maailma tuntud brändidest on Teaduspoes esindatud HexBug, SmartGames, BrainGames, Eitech jt.
Ahhaa teaduspoel on ka e-pood.
4D-elamuskino
Teaduskeskus Ahhaa 4D-elamuskino tegutses Tartu Lõunakeskuses (Ringtee 75) 18. juulist 2008 kuni 31. detsembrini 2017. Filmielamuse saamiseks oli külastajate ees suur ekraan, platvormil 15 kohta ja iga filmisõber sai enda kasutusse paari 3D-prille.
Kino mootoriks oli hüdrauliline pump ja 500 liitrit õli, mis panevad platvormi liikuma. Lisaks liikuvale platvormile ja ruumilisele ehk kolmemõõtmelisele (3D-) pildile kasutati vastavalt filmi sisule veel vee-, tuule- ja lumeefekti.
Tegutsemisaja jooksul jõudis kinoekraanilt läbi enam kui 14 filmi. Nende seas oli nii meelelahutuslikke kui ka õppefilme.
Üritused
Lisaks igapäevasele tegutsemisele korraldab SA Teaduskeskus Ahhaa mitmeid eriüritusi, samuti kasutatakse teaduskeskuse maja vastuvõttude, auhinnagalade ja telesaadete filmimise jaoks. Mainekamate ettevõtmiste hulka kuuluvad:
Ahhaa Tallinnas
Aastatel 2009–2013 tegutses Tallinna kesklinnas Vabaduse väljaku all (aadressil Vabaduse väljak 9) Ahhaa filiaal.
Nagu Tartus asuvas peamajas sai ka Tallinna Ahhaas mänguliselt tutvuda teaduse ja tehnoloogiaga, ise katsetada ja avastada. Lisaks toimusid keskuses töötoad ja seal sai külastada rändnäitusi, mis vahetusid paar korda aastas.
2009. aastast 2013. aasta alguseni oli filiaalis üleval kaheksa näitust: "Ahhaa, 00000!", "Ahhaa, autoring!", "Tere, euro!", "Ahhaa, ninatark!", "Ahhaa, 112!", "Dialoog pimeduses", "Ahhaa, jäätisega metsa?!", "Ahhaa, helisev füüsika!" ning "Ahhaa, särab ja säriseb!". Avamisest 2013. aasta alguseni külastas Tallinna filiaali veerand miljonit inimest.
Rahvusvaheline esindatus
SA Teaduskeskus Ahhaa osaleb teadusfestivalidel ja -messidel nii Eestis kui ka mujal maailmas, astudes enamasti üles teadusteatri ja töötubadega. Muu hulgas on käidud Festival della Scienzal ja Perugia Science Festil Itaalias, Korea Science Festivalil Lõuna-Koreas, Moskva teadusfestivalil Venemaal , Science Picnicul Poolas , Science Festival Belgrade'il Serbias jm.
Tunnustus
Teaduskeskust Ahhaa on tunnustatud teaduskommunikatsioonialase tegevuse eest. Ka Ahhaa maja on insenertehniliste lahenduste eest tunnustada saanud. Näiteks valiti Nordeconi konstrueeritud Ahhaa keskuse katus 2.–5. novembrini 2011 Iirimaal Dublinis toimunud 59. IFD aastakongressil metallkatuste kategoorias maailma kõige paremini ehitatud katuseks aastatel 2010–2011. Projektijuht oli Peeter Voovere. Teaduskeskus Ahhaa hoone nimetati 2011. aastal ka Tartu aasta parimaks ehitiseks uusehitiste rühmas muude hoonete kategoorias.
Ahhaa varasemad näitused
Tärniga märgitud näitused toimusid Ahhaa majas Sadama tänaval.
Toetajad ja sponsorid
SA Teaduskeskus Ahhaa tegevust toetavad näiteks Haridus- ja Teadusministeerium, Tartu linn, Tartu Ülikool, Kalev, Linde, Keskkonnainvesteeringute Keskus, Rakvere Lihakombinaat ja A. Le Coq.
Tõnu Endrekson
Tõnu Endrekson (sündinud 11. juunil 1979 Pärnus) on eesti sõudja.
Tõnu Endrekson lõpetas 1997. aastal Pärnu Ülejõe Gümnaasiumi ja 2003. aastal Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna liikumis- ja sporditeaduste erialal.
Endrekson treenib Pärnu Sõudeklubis. Tema treener on Veikko Sinisalo, varem Matti Killing.
Karjäär ja saavutused
Maailmameistrivõistlustelt on ta saanud kolm pronksmedalit paarisaerulisel neljapaadil (2005, 2006 ja 2015) ja koos Jüri Jaansoniga ühe pronksmedali paarisaerulisel kahepaadil (2007). Aastal 2008 tuli ta neljapaadil koos Allar Raja, Andrei Jämsä ja Jüri Jaansoniga Euroopa meistriks.
2004. aasta Ateena olümpiamängudel võistles Endrekson paarisaerulisel kahepaadil koos Leonid Guloviga, saades 4.koha.
2007. aastal võitis ta koos Jaansoniga ülivõimsalt paarisaeruliste kahepaatide maailma karikasarja.
2012. aasta suveolümpiamängudel võistles Endrekson paarisaerulise neljapaadi koosseisus koos Kaspar Taimsoo, Allar Raja ja Andrei Jämsäga. Meeskond sai 4. koha.
Aastal 2012 tuli ta koos Kaspar Taimsoo, Allar Raja ja Andrei Jämsäga Vareses toimunud sõudmise Euroopa meistrivõistlustel Euroopa meistriks, seda saavutust korrati 2016. aastal Brandenburgis.
2016. aasta Rio de Janeiro olümpiamängudel võitis koos Kaspar Taimsoo, Allar Raja ja Andrei Jämsaga pronksmedali.
2017. aasta Euroopa meistrivõistlustel sai koos Allar Raja, Kaur Kuslapi ja Kaspar Taimsooga pronksmedali.
Isiklikku
Tõnu Endreksoni vanaonu oli Kristjan Palusalu.
Caerphilly
Caerphilly on linn (town) Suurbritannias Walesis (Lõuna-Walesis) Rhymney oru põhjas.
Asub Glamorgani ajaloolises krahvkonnas Mommouthshire'i ajaloolise maakonna piiril.
Kuulub Gwenti tseremoniaalkrahvkonda.
Halduslikult kuulub Caerphilly tervikomavalitsusse.
Meetriline ruum
Matemaatikas nimetatakse meetriliseks ruumiks hulka, milles elementide vahel on antud kaugus. Kujutust, mis elementidele kauguse annab, nimetatakse meetrikaks. Kauguse mõiste järgib selle intuitiivset käsitust (lähtub kauguse mõistest füüsikalises ruumis) ning täidab järgmisi tingimusi:
Neid tingimusi nimetatakse meetrika aksioomideks.
Definitsioon
Matemaatilise analüüsi üks olulisemaid mõisteid on jada koonduvus. Arvjadade, aga ka näiteks tasandi või ruumi punktidest moodustatud jadade koonduvuse mõiste tugineb asjaolule, et arvsirgel, tasandil või ruumis on olemas punktide vaheline kaugus. Idee defineerida elementidevaheline kaugus suvaliste hulkade jaoks viib meetrilise ruumi mõisteni.
Caerphilly
Caerphilly ümbrusest on pärit Caerphilly juust.
Meetriline ruum
Definitsioon
Aksioomidest järeldub, et kaugus ei saa olla negatiivne:
Süvikute loend
Siin on loetletud süvikuid.
Meetriline ruum
Definitsioon
Rõhutamaks, et \rho on hulgal X defineeritud meetrika, tähistatakse vastavat meetrilist ruumi järjestatud paarina (X,\rho). Viimane tähistus on korrektsem, kuid üldjuhul nimetatakse meetriliseks ruumiks siiski vaid vastavat hulka X eeldades, et selline tähistus on kontekstist arusaadav.
Seos normeeritud ruumidega
Normeeritud ruumiks nimetatakse vektorruumi V, mille igale elemendile v on vastavusse seatud reaalarv - norm ||v||. Iga normeeritud ruum on ühtlasi meetriline ruum, meetrikaga ρ(v,w) = ||v - w||, kuid vastupidine üldjuhul ei kehti. Saab näidata, et meetriline ruum on normeeritud ruum parajasti siis, kui see ühildub vektorruumi tehetega. See tähendab, et lisaks meetrika aksioomidele on suvaliste vektorite u, v, w ∈ V ja skalaari a jaoks täidetud veel tingimused Sellise meetrika kaudu saab defineerida normi, kui
Olavi Vaher
Olavi Vaher (16. veebruar 1953 – 16. oktoober 2022 Tartu) oli eesti arhitekt ja karikaturist.
Õppis A. H. Tammsaare nimelises Tartu 1. Keskkoolis, seejärel Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis arhitektuuri ja linnaplaneerimist (lõpetas 1979. aastal arhitektuuri erialal).
Karikatuure joonistas alates 1978. aastast, tema karikatuure on avaldanud Argumentõ i faktõ, Ogonjok, Sirp ja Vasar, Pikker, Edasi. Ta on osalenud nii Eesti kui ka rahvusvahelistel karikatuurivõistlustel.
Näitused
Tema karikatuure on avaldatud karikatuurikataloogis "Homo Sapiens" (Vilnius, 1981) ja Edgar Spriidi karikatuurikogumikus "Homo Novus" (Perioodika, 1988, ISBN 5797901358). Tema illustratsioonid on ilmunud raamatus Tiit Matsulevitš. "Tartu Ehitustrust". Sarjast "Brigaaditöövõtt". Eesti NSV ühe edukama ehitusettevõtte Tartu Ehitustrusti ajalugu. (Valgus, 112 lk, 1986).
The High Road
iTunesi eksklusiiv (USA)
13. "Do Whatcha Gotta Do"
14. "I Can Take You There"
15. "No Puedes Volver" ("Too Little Too Late'i" hispaaniakeelne versioon)
Digital Booklet "The High Road"
Wal-Marti eksklusiiv
13. "Get It Poppin'" (Emile Ghantous, Erik Nelson) – 3:41
Best Buy eksklusiiv
15. "I Can Take You There" – 4:51
Emumäe maastikukaitseala
thumb|Vaade Emumäele pisi|right|Vaade Emumäe vaatetornist Emumäe maastikukaitseala on kaitseala Lääne-Virumaal Väike-Maarja vallas Pandivere kõrgustiku lõunaserval. Selle pindala on 536 hektarit.
Maastikukaitseala moodustati 1978. aastal, et kaitsta Pandivere kõrgustiku servamoodustisi.
Kaitseala territooriumile jääb Emumäe kõrgeim tipp.
Paleogeograafia mõisteid
Siin on loetletud paleogeograafia ning paleoklimatoloogiaga seotud mõisteid.
Darwini auhind
Darwini auhind on pila-auhind, mida antakse omaenda rumaluse tõttu elust või paljunemisvõimest ilma jäänud inimestele, kes auhinnaandjate sõnul on niimoodi parandanud inimkonna genofondi.
Auhind on nime saanud evolutsiooniteooria looja Charles Darwini järgi.
Tähnikhirv
pisi|Tähnikhirved [[Ternopili oblast|Ternopili oblastis Ukrainas]] Tähnikhirv (Cervus nippon) on hirvlaste sugukonda hirve perekonda kuuluv sõraline.
Levik
Tähnikhirv asustab Ida-Aasiat: Kirde-Hiinat lõuna suunas kuni Jangtseni, Taiwanit, Põhja-Vietnamit, Koread, Jaapanit ja Primorjet. Hiinas on tähnikhirv vabas looduses väljasuremise piiril, seevastu Ussuurimaal tema arvukus kasvab. Levila ulatub põhjapoolsetest segaheitlehistest kuni lähistroopiliste heitlehiste ja igihaljaste metsadeni.
Eestis on tähnikhirv võõrliik. Alates 1937 on tähnikhirve aklimatiseeritud mitmel pool NSV Liidu Euroopa-osas, sealhulgas Baltimaades, Ukrainas, Kaukaasias ja Uuralites. Nende koguarv ulatub üle 10 tuhande. Veel rohkem on hirvi kasvandustes, kust neid vabalt välja jooksma ei lasta. Tähnikhirve on aklimatiseeritud isegi Uus-Meremaal. Eestis on tähnikhirve kohatud üksikjuhtudel alates 1980ndatest aastatest, peamiselt Ida-Eestis. 1980ndatel kohati teda Alutagusel, 2013. aastal Võrumaal Lasval ja Ida-Virumaal Permisküla lähistel. Eesti Maaülikooli hirveuurija Karli Ligi hinnangul saabus Võrumaa hirv arvatavasti Lätist, kus tähnik- ja kabehirvi peetakse ulukifarmides, Ida-Virumaa hirv aga üle Narva jõe. 2014. aastal kütiti üks loom Saaremaal Nasval, kuhu see ujus tõenäoliselt Lätist. 2019. aastal nähti ühte hirve rajakaameras Tartumaal Meeksis ning 2021. aastal kütiti üks isend Lääne-Virumaalt Tudu lähedalt.
Välimus
Tähnikhirve tüvepikkus on täiskasvanud isasel 173–180 cm, emasel 162–174 cm. Õlakõrgus on isasel 109–112 cm, emasel 94–98 cm. Mass on isasel 117–131 kg (kasvanduses kuni 143 kg), emasel 73–84 kg (kasvanduses kuni 86 kg). Suvekarvas on loom igas vanuses tähniline, talvel on tähnilisus vaevumärgatav, vahel pole seda üldse näha. Peegel on väga väike ega ulatu sabajuurest kõrgemale ristluupiirkonda.
Sarvede pikkus on 65–79, maksimaalselt 93 cm. Harilikult on sarv neljaharuline, kuid mõnel vanal isasel lisandub sarve tipuossa veel kolmaski krooniharu ja siis on sarv viieharuline. Üksikjuhtudel kasvab lisaks veel teinegi silmaharu ja siis on sarved kuueharulised.
Sigimine
Emased saavad suguküpseks poolteiseaastaselt. Enamik neist indleb kolmandal, mõned juba teisel sügisel. Isased hakkavad sigimises osalema 3–4-aastaselt. Jooksuaeg on septembri lõpust novembri alguseni. Enamasti toimub see rahulikult ja vägivallatult, kuid hirvefarmides ja mujal, kus sugudevaheline tasakaal on häiritud, on isastevahelised vihased võitlused tavalised. Isased moodustavad haaremeid, kuhu looduses kuulub 3–4, farmides 6–8 või rohkemgi emaslooma. Jooksuajal söövad isased isutult ja kaotavad oma massist 20–25%.
Tiinus kestab 7,5 kuud. Poegi sünnib aprilli lõpust juuni keskpaigani, kõige rohkem mai keskel. Farmides ja aklimatiseeritud piirkondades see ei kehti: poegimine võib juhtuda hiljemgi, ehkki tavaliselt mitte pärast augusti. Emane sünnitab ühe vasika, kaksikud on haruldased.
Vaenlased
Tähnikhirve peamine vaenlane on hunt. Kõige rohkem hukkub neid märtsis-aprillis, mil nad on pikast talvest kurnatud. Harvem langeb tähnikhirv leopardi ohvriks. Vasikad langevad vahel rebase või kähriku ohvriks, üliharva murravad neid harsa, ilves, bengali kass, tiiger ja karu. Põgenedes lähevad hirved sageli vette või hüppavad ligipääsmatule kaljunukile.
Johannes Reintalu
Johannes Reintalu (kuni 1935 Johannes Reinthal; 31. märts 1875 Kurista vald, Põltsamaa kihelkond, Viljandimaa – 1. aprill 1945 Tallinn) oli Eesti ajakirjanik, riigitegelane, majandusteadlane ja õpetaja.
Ta töötas mitmes ajalehes: Päevalehes, Tallinna Teatajas (vastutav toimetaja), Põhjanaelas.
Aastatel 1917–1920 oli ta Harju valitsuse esimees ja aastatel 1920–1921 Petseri maaülem.
Aastast 1924 oli ta Tallinna linnavolikogu liige.
Ta oli mitme organisatsiooni ja ettevõtte juhtkonnas, sealhulgas kindlusseltsis Eesti Union, osaühingus Tilga & Co.
Vändra lipp
Vändra lipp on Pärnu maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Vändra alevvalla lipp.
Lipp on kinnitatud 30. juunil 1999.
Lipu kirjeldus
Vändra alevi lipp on ristkülikukujuline vapilipp, roheline kangas, millel ülemisel äärel on kuuselõikeline valge laid. Rohelise välja keskel on kollane karupea punase keelega.
Lipu värvid Pantone värviskaala järgi on roheline PMS 3555, kollane PMS 116C, punane PMS 186C.
Robert Rägastik
Robert Rägastik (1. november 1902 Keila, Harjumaa – 9. mai 1959 Tallinn) oli eesti geograaf ja pedagoog.
Osales Vabadussõjas.
Lõpetas 1921. aastal Jakob Westholmi Gümnaasiumi, õppis aastatel 1922–1933 (lõpetas cum laude) Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonnas. Akadeemiliselt oli ta ÜS Concordia liige.
1941. aastal evakueerus ta NSV Liidu tagalasse, kus oli Verhne-Uralski eesti õppekeelega kooli direktor.
Aastatel 1947–1950 oli Eesti NSV Vabariikliku Õpetajate Täiendusinstituudi direktor, NLKP liige alates 1947. Aastatel 1952–1958 oli ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi õppejõud ja kateedrijuhataja.
Kirjutanud geograafiaõpikuid.
Anatoly Donchenko
pisi| Anatoly Donchenko (2015)
Anatoly Donchenko (vene keeles Анатолий Георгиевич Донченко Anatoli Georgijevitš Dontšenko; sündinud 1. septembril 1940) on vene päritolu Saksamaa maletaja, rahvusvaheline meister (1993).
2002. aastal kolis Donchenko perega Saksamaale. Mängib seenioride turniiridel.
Tema poeg Alexander Donchenko on malesuurmeister.
Johan Kõpp
thumb|Johan Kõpp Johan Kõpp (9. november 1874 Holdre vald – 21. oktoober 1970 Stockholm) oli eesti usuteadlane, ajaloolane ja haridustegelane.
Tartu Ülikooli rektor (1928–1937) ning Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku piiskop (1939–1957, alates 1944 eksiilis Rootsis) ja peapiiskop (1957–1964). Asutava Kogu ja I Riiginõukogu liige.
Johan Kõpp ajaloolasena
Ajaloolasena kuulub Kõpp samasse põlvkonda, millele pani aluse Jakob Hurt ning kuhu kuulusid Villem Reiman, Martin Lipp, Matthias Johann Eisen, Mihkel Kampmaa (Kampmann) ja Olaf Sild. See oli kultuurilis-kirikulooline suund (samal ajal eksisteeris vähem produktiivne materialistlik suund), mida iseloomustab keskendumine rahva "sisemisele" arengule. Seda suunda esindasid tihti usuteaduskonna lõpetanud inimesed.
Kõpu kujunemisele on ehk kõige rohkem mõju avaldanud Villem Reiman. Nende mõlema ajaloouurimuslik tegevus leidis tsaariajal raamistiku, tegutsedes kolmes seltsis – Õpetatud Eesti Selts, Eesti Üliõpilaste Selts ja Eesti Kirjanduse Selts. Esimesed Kõpu tööd valmisidki kõnede, ettekannete ja artiklitena samade seltside tegevuses kaasa lüües.
Esimene teema, millesse ta rohkem süvenes, oli Eesti Aleksandrikooli küsimus, mille käsitlus valmis Kõpul kõikide trükis avaldatud tekstide sünteesist. Järgmised teemad olid erinevateks juubeliteks valminud uurimused talurahvaseaduste kujunemisest 19. sajandil, Tartu Ülikooli ajaloost ja usuvahetusliikumisest.
Ülikooli usuteaduskonna lõpetamise järel töötas Kõpp 1906. aastast Pärnus kooliõpetajana, seejärel Palamusel ja Laiusel kirikuõpetajana.
1916. aastal sai temast esimene eesti (esialgu erakorraline) professor Tartu Ülikoolis ja 1919. aastast praktilise usuteaduse professor. Seejärel uuris ta Eesti Üliõpilaste Seltsi ajalugu, avaldades I osa 1925. aastal. Kõpp kirjutas palju ka kohalikust kiriku- ja haridusajaloost maakondade kaupa: Tartumaast, Võrumaast, Setumaast ja Pärnumaast.
1937. aastal avaldas ta ajaloolasena peateose "Laiuse kihelkonna ajalugu", mis on oma mahult siiani üks lokaalajaloo tippteoseid. Selleks oli ta varem otsinud originaalset materjali Laiuse kirikuarhiivist, kuhu Heinrich Georg von Jannau oli omal ajal kogunud informatsiooni 1830. aastate kooliolude kohta kogu Lõuna-Eestis.
Rootsis paguluses kirjutas ta käsitluse eestlaste vaimse palge kujunemisest Liivi sõjast Põhjasõjani, leides, et rahva elu kujuneb ilmaliku ja vaimuliku võimu koosmõjust.
Johan Kõpp on maetud Stockholmi Metsakalmistule.
Isiklikku
Johann Kõpu poeg oli eesti vaimulik Endel Kõpp. Tema onupoeg oli põllumajandusteadlane Peeter Kõpp.
Zurab Žvania
Zurab Žvania (gruusia ზურაბ ჟვანია) (9. detsember 1963 Thbilisi – 3. veebruar 2005 Thbilisi) oli Gruusia poliitik, peaminister 2004–2005.
Lõpetas 1985. aastal Thbilisi Riikliku Ülikooli bioloogiateaduskonna. Oli samas 1985–1992 teadur.
Lõi 1985. aastal Gruusia roheliste parteid ja roheliste liikumist ühendava assotsiatsiooni. 1992 valiti Euroopa roheliste partei kaasesimeheks.
Gruusia parlamendis alates aastast 1992. Kuni 1995. aastani oli ta parlamendi roheliste fraktsiooni esimees ja rahvusvaheliste suhete komitee liige.
1995–1999 oli Zurab Žvania Gruusia parlamendi esimees. Jätkas samas ametis ka 1999 valitud parlamendis. Oktoobris 2001 läks opositsiooni ridadesse ja lahkus spiikri ametist.
2002. aastal asutas partei Ühinenud Demokraadid.
Novembris 2003 sai temast roosirevolutsiooni üks liidritest ning pärast opositsiooni võimuletulekut riigiminister (riigi teine mees täitevvõimu struktuuris presidendi järel).
17. veebruaril 2004 sai Zurab Žvaniast konstitutsiooniliste ümberkorralduste järel Gruusia valitsusjuht (peaminister).
Zurab Žvania oli abielus ja tal on kolm last.
Surm
Peaminister Žvania suri ööl vastu 2005. aasta 3. veebruari ametliku versiooni järgi vingugaasi mürgistuse tagajärjel. Samast korterist leiti mõni aeg varem Kvemo Khartli asekuberneriks nimetatud Raul Jussupovi surnukeha, ametlik surmapõhjus sama.
Ajakirjanikud ja opositsioonipoliitikud on Žvania surma asjaolud hiljem kahtluse alla seadnud. Irakli Okruašvili, Žvania surma ajal riigi kaitseminister, väitis 2007. aasta septembris (kaks päeva enne vahistamist võimude poolt), et Žvania toimetati paika, kus tema surnukeha hiljem näiliselt avastati, juba elutult. Žvania surma uurinud ajakirjaniku väitel ei leitud korterist kummagi ohvri sõrmejälgi. FBI tehtud õhukvaliteedi mõõtmised korteris ei tuvastanud, et hapniku osakaal kippunuks langema alla kriitilise piiri. Peaministri surma aegne Gruusia Kriminalistikabüroo juht, kes uurimistoimingute ajal sündmuspaigal viibis, tapeti kolm kuud hiljem. Mõrvajuhtumi kahtlusalune sooritas politsei väitel peagi enesetapu. Lahangul osalenud kriminalist väitnud aga, et kahtlusalust oli tabanud kaks kuuli: üks pähe, teine südamesse.
2012. aastal, mil Gruusias tuli võimule Gruusia Unistuse koalitsioon, otsustati Žvania surma uurimine uuesti avada. 2014. aasta märtsis tulid päevavalgele pildid, mis väidetavalt tehtud ohvri lahangu ajal ja näitavad tema kehal vigastusi. Lahangu teinud patoloog, kelle raport sääraseid vigastusi ei kirjeldanud, võeti ametialases lohakuses süüdistatuna vahi alla.
Internetiturundus
Internetiturundus ehk veebiturundus ehk online-turundus ehk e-turundus on ideede, väärtushinnangute, kaupade või teenuste turundus interneti kaudu.
Selleks võidakse kasutada nii oma kodulehte kui ka muid kanaleid. Levinuimad turundusmeetodid on otsingumootoritele optimeerimine, klikipõhise hinnaga tekstireklaamid (nt Google AdWords) ja sotsiaalmeedia kampaaniad.
Üks uusi internetiturunduse nii harusid kui meetodeid on videoturundus.
Pesapall 2008. aasta suveolümpiamängudel
right|150px|Olympische Ringe right|150px|Baseball Pesapall 2008. aasta suveolümpiamängudel toimusid 13.–23. augustini, kus 17. ja 21. augustil olid puhkepäevad. Pesapalli võistlused peeti Pekingi Wukesongi kultuuri ja spordikeskuses. Pesapallis mängiti välja kaheksa meeskonna poolt üks komplekt medaleid. Naistel toimus samal ajal võistlus pesapalliga sarnaneval alal softpallis.
Rahvusvaheline Olümpiakomitee hääletas pesapalli olümpiaalade programmist välja 2012. aasta olümpiamängudelt Londonis, seega on need viimased pesapalli võistlused olümpiamängudel, kui hiljem ROK ei otsusta jälle pesapalli tagasi võtta olümpiaprogrammi.
Võistluste formaat
Kaheksa meeskonda võistlesid turniiril, mis koosneb kahest etapist. Esimesel etapil võisteldi ühes alagruppis, kus kõik meeskonnad kohtusid omavahel. Pärast seda mängisid neli paremat kaks poolfinaali, mille võitjad kohtusid finaalis ja kaotajad mängisid kolmandale kohale.
Alagrupimängud
Lõuna-Korea ja Hiina mäng lükati edasi ja see peeti 17. augustil
Anton thor Helle
Anton thor Helle (1683 Tallinn – 24. (vkj. 13) aprill 1748 Jüri) oli saksa päritolu vaimulik, keele- ja kirjamees.
Nimi
Thor tema nimes on aadlipartikkel, mis on esinenud kujul thor, Thor ja tor. Kristiina Rossi järgi on Anton thor Helle ise oma nimes kirjutanud partikli suurtäheliselt ja kohati on see esinenud ka perekonnanimega kokku kirjutatud kujul. Ross järeldab, et Helle ja tema kaasaegsed käsitlesid partiklit pärisnime osana ning seetõttu peaks pidama suurtähelist ühendit Thor Helle tema pärisnimeks.
Elukäik
Anton thor Helle sündis Tallinnas samanimelise saksa kaupmehe pojana. Tema täpse sünniaja kohta andmed puuduvad, teada on vaid ristimise fakt Tallinna Niguliste kirikus 28. oktoobril 1683.
Helle õppis esialgu Tallinna Gümnaasiumis, hiljem läks ta aga Saksamaale end täiendama, õppides Kieli ülikoolis usuteadust.
1713. aastal asus ta tööle Jüri koguduse õpetajana, kus töötas 30 aastat. Koguduse õpetajana töötamist soosis vaimulik kõrgharidus Kieli ülikoolist. 1715. aastal valiti ta Eestimaa konsistooriumi erakorraliseks ja 1721. aastal korraliseks assessoriks ehk kaasistujaks, millega omakorda kaasnes autoriteet kohaliku kirikuelu juhtimisel.
Helle asutas 1721. aastal Jüris köstrikooli, kus õpetas ka ise. Kool tegutses 1726. aastani.
1740. aastast oli ta lisaks Kose Püha Nikolause koguduse hooldajaõpetaja. 1742 sai temast Ida-Harju praostkonna praost. Maeti tõenäoliselt Jüri vanasse kirikusse, mille asemele ehitati 19. saj. lõpus uus kirik.
Isiklikku
Anton Thor Helle väimees Gustav Ernst Hasselblatt oli Jõelähtme Püha Neitsi Maarja koguduse õpetaja. Tema tütrepoeg Peter Anton Hasselblatt oli Hageri Lambertuse koguduse õpetaja.
Anton Thor Helle oli abielus kahel korral ning tal oli kokku kuus last. Esimesest abielust Jõhvi koguduse (Jewe) pastori Thomas Knieperi tütre Catharine Helenaga oli tal üks tütar ning teisest abielust 1725. aastal Tallinna pürjermeistri tütre Maria Elisabeth Oldecopiga viis poega.
Kuna A. T. Helle järglastest pole teadaolevaid andmeid, siis arvatakse, et tema suguvõsa on välja surnud.
Põhjaeesti kirjakeele arendamine
Pärast Põhjasõda tegutses Anton Thor Helle Tallinnas pietistlike pastorite rühmituses. Rühmituse eesmärk oli arendada eestikeelset kirjasõna.
1721. aastal andis rühmitus välja rootsiaegse kirikukäsiraamatu täiendatud ja keeleliselt redigeeritud kordusväljaande "Eesti-MaKele Koddo- ning Kirko-Ramat"(Halle, 1721). Kokku ilmus 46 korduvväljaannet aastani 1850. Rühmituse poolt tõlgiti saksa pietist J. A. Freylinghauseni teos, mille eestikeelne pealkiri oli "Jummala Nou Innimesse iggawesse önnistussest“ (Tallinn, 1727)
1715. aastal tegi Anton Thor Helle koostööd H. Gutsleffiga ning ühiselt toimetati nende eestvedamisel Uue Testamendi tõlget, mille kordustrükk ilmus 1729. aastal.
1727 tõlkis ja toimetas ta A. Freylingshauseni teose "Jummala Nou Innimesse iggawessw õnnistusest"
1728. aastal juhtis A. T. Helle piibli tõlkimist. Suurim ja olulisim panus A. Thor Helle poolt on Vana Testamendi tõlke toimetamine. Anton Thor Helle piiblitõlke kujundatud keelevariant oli järgneva sajandi kirjakeele standardi aluseks. 19. sajandi alguses kritiseeriti piibli keele saksapärasust aga A. T. Helle piiblitõlge jäi kasutusele 20. sajandi keskpaigani.
„Piibli Ramatu” tõlge avaldas olulist mõju eesti kirjakeelele ning mõjutas nii vaimuliku kui ka ilmaliku kirjanduse keelt. Helle õnnestunud tõlge oli kasutusel rohkem kui 200 aastat.
1732. aastal toimetas ta keelekäsiraamatu „Kurtzgefasste Anweisung zur Ehstnischen Sprache”. See sisaldab lühikese grammatika (80 lk), ulatusliku eesti-saksa sõnaraamatu (umbes 7000 sõna; tugineb Salomo Heinrich Vestringi materjalidele), 525 vanasõna ja kõnekäändu, 135 mõistatust ja õpetlikke moraliseerivaid kahekõnesid. Tegemist oli kollektiivse tööga, milles Helle panus oli mahuliselt üsna väike. Samas toimetas ta seda lähtudes oma keelelistest arusaamadest ja piibli tõlkimise vajadustest.
Optika
Optika ehk valgusõpetus on füüsika haru, mis kirjeldab valguse käitumist ja omadusi, sealjuures ka aine ja valguse vastastikmõju. Samuti iseloomustab see valgust avastavate või seda kasutavate instrumentide ehitust ja põhimõtteid. Enamasti käsitleb optika nii nähtava, ultraviolett- kui ka infrapunavalguse omadusi. Kuna valgus on elektromagnetlaine, on tal sarnased omadused teiste elektromagnetlainetega, näiteks röntgenikiirguse ning mikro- ja raadiolainetega.
Anton thor Helle
Põhjaeesti kirjakeele arendamine
1739 juhtis Tallinnas Piibli väljaandmist Piibel tõi kaasa põhjaeesti keele muutumise kirjakeeleks terves Eestis ning kujundas oluliselt eesti kirjakeele arengut tervikuna.
Optika
Suurt osa optilisi nähtusi saab seletada klassikalise käsitlusega, kuigi täpset teooriat on tihti raske praktikas rakendada. Praktilisi katseid tehes kasutatakse üldjuhul mudeleid. Üks kõige levinum neist, geomeetriline optika, käsitleb valgust kiirtekimbuna, milles kiired levivad sirgjooneliselt ja muudavad suunda ainelt peegeldudes või seda läbides. Füüsikaline optika on keerulisem mudel, mis suudab kirjeldada (erinevalt geomeetrilisest) difraktsiooni ja interferentsi, võttes arvesse valguse lainelisi omadusi. Ajalooliselt eelnes geomeetriline käsitlus füüsikalisele olles vanimaks optika osaks. 19. sajandi areng elektromagnetteoorias viis arusaamani, et valgus on tegelikult elektromagnetkiirgus.
Anton thor Helle
Põhjaeesti kirjakeele arendamine
Eestikeelsele täispiiblile "Piibli Ramat, se on keik se Jummala Sanna" koostas A. T. Helle eelnevalt eesti keele grammatika. Materjali kogumine kestis pikka aega, kuid väljaandmiseni ta siiski ei jõudnud. Ta oli väga pühendunud ja hõivatud piibli toimetamise ja väljaandmisega ning eesti keele grammatika andis hoopis välja Tallinna Pühavaimu eesti koguduse õpetaja Eberhard Gutsleff.
Optika
Mõned nähtused vajavad aga kirjeldamiseks mõlema teooria olemasolu, arvestades nii valguse lainelisi kui ka osakeselisi omadusi. Selliste nähtuste seletamiseks on vaja rakendada kvantmehaanikat, kus näiteks valgusvoogu saab kirjeldada ka osakeste, mida nimetatakse footoniteks, voona. Kvantoptika tegeleb kvantmehaanika kaudu optiliste süsteemide seletamisega.
Anton thor Helle
Põhjaeesti kirjakeele arendamine
Tõenäoliselt Anton thor Helle kirjutatud on ka 1740. aastal ilmunud "Wiis head jutto Ühhe Öppetaja ja usklikko Tallopoja wahhel" (Tallinn: Trükkis Jakob Juhhan Köler), mis on pühendatud 1739. aastal ilmunud "Piibli Ramatu" soovitamisele ja tutvustamisele, kuigi selle autoriks peetakse ka Albert Anton Vierorthi. (Tekst)
Optika
Optika on äärmiselt oluline ja asendamatu abimees väga paljudes valdkondades, näiteks astronoomias, inseneriteadustes, fotograafias ja meditsiinis (näiteks optomeetria). Praktiliselt kasutatakse optikat igal sammul: peegleid ja läätsi kasutatakse näiteks teleskoopides, mikroskoopides ja fotoaparaatides, optilisi kaableid näiteks meditsiinis ja andmesides. Tänu optikale on vaegnägijatel võimalus kasutada prille ja kontaktläätsi.
Anton thor Helle
Põhjaeesti kirjakeele arendamine
Keeletarvituses tugines Helle Harjumaa murrakuile ja tõi kirjakeelde Põhja-Eesti läänepoolsete murrete sugemeid, nt tugevaastmelisi seesütleva (selgas, lautas, aedas) ning e-mitmuse vorme (poege, õlge, härge); alates Hellest hakati eesti kirjakeeles tarvitama diftongilisi vorme hea, pea, peäl, seäl.
Wolfgang Schutzbar
Wolfgang Schutzbar, teise nimega Milchling (1483–1566) oli Saksa ordu kõrgmeistri kohusetäitja (administraator) aastatel 1543–1566.
Wolfgangi vanemad olid Crafft Schutzbar noorem ja Margaretha von Trohe. Tema vend Adolf oli samuti Saksa ordu liige ning Griefstedti komtuur. Tema teine vend Caspar oli Springiersbachi kloostri abt ja õde Anna Marienschlossi abtiss. Tema suguvõsa kuulus Vana-Hesseni rüütelkonda alates selle asutamisest 1532. aastal.
Anton thor Helle
Esimene eestikeelne täispiibel
Esimene piiblitõlge valmis 1736. aastal, kuid rahapuuduse tõttu takerdus selle väljaandmine. 1739. aastal pani hernhuutlasest krahv Nikolai Ludwig von Zinzendorf finantseerides õla alla, esimese eestikeelse piibli ilmumisele ning see ilmus 6015 eksemplaris.
Optika
Ajalugu
Optika sai alguse Vana-Egiptusest ja Mesopotaamiast, kus valmistati esimesed läätsed. Kõige varasem teadaolev lääts on Nimrodi lääts, mis valmistati umbes 700 eKr poleeritud kvartsist. Muistsed roomlased ja kreeklased täitsid klaaskerasid veega ja kasutasid neid samal eesmärgil. Sõna "optika" tuleneb vanakreeka sõnast ὀπτική, mis tähendab välimust, väljanägemist.
Wolfgang Schutzbar
Schutzbar astus 1507. aastal Saksa ordusse ja oli 1529–1543 Hesseni komtuur asukohaga Marburgis. 1543.aastal sai temast Saksa meister ja kõrgmeistri asetäitja (administraator) asukohaga Bad Mergentheimis. Tema ajal rajati sinna esimese raekoja ja veevärk (aastal 1564). Turuplatsil asub ka tema mäestussammas.
Anton thor Helle
Esimene eestikeelne täispiibel
Esimese eestikeelse täispiibli initsiatiivseks toimetajaks ja keelelise kuju määrajaks oli Anton Thor Helle. Piibli tõlkimine oli kollektiivne töö ja see koosnes kahest erineva tõlkelooga osast. Uue testamendi tõlke redigeerimisel lähendati Martin Lutheri saksakeelsele versioonile toetuv tekst kreekakeelsele originaalile ning parandati eesti keelt. Vana Testamendi raamatud tõlgiti heebreakeelsest originaalist 1720. aastate teisel poolel. Arvatakse, et Anton Thor Helle panus seisnes vaid 4. ja 5. Moosese raamatu tõlkimises. Üldises toimetamises on tal määrav roll, mida tõendavad rohked tema käekirjaga tehtud parandused.
Optika
Ajalugu
Kreeka filosoofia jagunes optika seisukohalt kaheks. Üks koolkond väitis, et visuaalne taju toimub siis, kui keha pinnalt „voolab“ tema projektsioon ehk eidola vaatleja silma. Selle teooria toetajate seas olid näiteks Demokritos ja Aristoteles.
Wolfgang Schutzbar
Schutzbar oli Saksa ordu juhiks, kui puhkes Liivi sõda ja Liivi ordu, Saksa ordu haru, likvideeriti. Ta taotles sellele küll abi keisrilt ja Riigipäevalt, ent ei suutnud liivimaalaste aitamiseks siiski midagi reaalset ära teha. Alates 1562. aastast oli ta seega ainsa allesjäänud Saksa orduharu juht ja sealtpeale muutus Saksa meistri nimetuse eraldi väljatoomine tarbetuks.
Anton thor Helle
Esimene eestikeelne täispiibel
== Anton Thor Helle pärand tänapäeval == 2009. aastal tähistas Jüris Eesti Piibliselts eestikeelse piibli 270. aastapäeva. Anton Thor Helle mantlipärijaks Jüri koguduses peetakse õpetaja Tanel Otsa.
Georg Hund von Wenkheim
thumb|Georg Hund von Wenkheimi vapp
Optika
Ajalugu
Teise poole üks rajajaid oli Platon, kes kirjeldas nägemist hoopis selle kaudu, et vaatleja silmad väljastavad kiiri, millega siis ümbritsevat tajutakse. Sadu aastaid hiljem kirjutas Eukleides teose "Optika", milles ta ühendas nägemismeele geomeetriaga, pannes nii aluse geomeetrilisele optikale. Tema töö põhines Platoni teoorial, iseloomustades nägemise matemaatilisi reegleid ja isegi valguse murdumist.
Anton thor Helle
Esimene eestikeelne täispiibel
Anton Thor Hellet peetakse Jüris ka haridusseemne külvajaks, kuna tänapäeva ajaloolises kihelkonnas asub kaheksa kooli.
Georg Hund von Wenkheim
Georg Hund von Wenkheim (ka Hundt von Wenkheim; 1520 Wenkheim – 17. märts 1572 Bad Mergentheim) oli Saksa ordu kõrgmeistri kohusetäitja (administraator) aastatel 1566–1572.
Anton thor Helle
Esimene eestikeelne täispiibel
Jüris on püstitatud esimese eestikeelse piibli ilmumise 250. aastapäevaks ning teeneka kiriku- ja kirjamehe Anton Thor Helle mälestuseks ausammas.