cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Verevi järv
Hapnikukihistumise põhjused
Suur fosfori kuhjumine põhjakihtidesse tekitab vees hapnikukihistumise suvel ja talvel, kui vesi on süvakihtides hüpereutroofne ehk väga eutroofne. „Eutroofne ehk rohketoiteline veekogu sisaldab rohkesti mineraal- ja orgaanilisi aineid“. Põhjaallikatest tagasi järvevette jõudev anaeroobsetes tingimustes tekkinud fosfor ongi peamine järve ebastabiilsust põhjustav tegur. Verevi vee segunemise ajal põhjustab see ülemistes veekihtides fütoplanktoni massilist arengut. Pinnakihis esineb vetikate massilise arengu puhul hapniku üleküllust peaaegu 160%. Järve põhjas soodustab surnud plankton suurtaimede ning järve kantud orgaanilise aine lagunemist. Anaeroobsete tingimuste tekkimine järve põhjas näitab vee puhverdusvõime (olukorda, kus veekogu suudab mingite välistegurite tingimustes säilitada esialgse seisundi) lõppu. Homotermia periood (kui kogu veekiht on konstantse temperatuuriga ja kui toimub ühe kihi soojenemine, siis see muutub kergemaks ja vajub kas alla või tõuseb üles ning tekibki vee segunemine) kevadel pärast lume sulamist ning hilissügisel võimaldab mudast eraldunud toitesesooladel ülemisse veekihti tõusta ja elutegevuse lõpetanud organismidel põhja settida. Mida suurem on järve toitelisus, seda rohkem on seal tavaliselt fütoplanktonit ja planktontekkelist orgaanikat, kuid seda väiksem on vee läbipaistvus ja tugevam vee kihistus.
Fütoplankton Verevi järves
Verevi järves tekitab suuri probleeme fütoplanktoni massiline esinemine. Domineerivaks liigiks on niitjas suuremõõtmeline Oscillatoria agardhi. Selle massiliseks arenguks kevadel ja sügisel annab tõuke kihtide kadumine veest, mille tõttu põhjamudast hapnikudefitsiidi tingimustes vabanenud rohke fosfor tõuseb üles ja muutub vetikatele kättesaadavaks. Sel perioodil on vetikate biomass väga rohketoitelise järve tasemel. Suvise kihistuse ajal ei ületa fütoplanktoni hulk tavaliselt mõõdukalt eutroofse järve taset. Sellega seoses on jahedal ajal biomass suurim pinnal, soojal ajal hüppekihis või põhja lähedal, kusjuures kihiti on biomasside erinevus mitmekordne. Suurte vetikamasside lagunemine põhjustab omakorda hapniku kadumist ja kihistuse tugevnemist, eriti jää all. Selline sesoonne dünaamika pole tavaliselt omane eutroofsetele järvedele, vaid äärmiselt tugeva kihistusega suhteliselt sügavatele järvedele.
Vee värvus ja läbipaistvus
Vee värvus ja läbipaistvus kajastavad fütoplanktoni hulka ja koosseisu, samuti huumusainete sisaldust. Verevi vesi on tavaliselt rohekaskollane või kollakasroheline, mis on iseloomulik huumusainetevaestele eutroofsetele ehk rohketoitelistele järvedele, kus on suur toitainete sisaldus, väike mineraalainete ja tavaliselt suur huumusainete sisaldus. Vee läbipaistvus on kogu veekogus suhteliselt vähene, erinedes pinna- ja põhjavee vahel suuresti. Pealmise kihi läbipaistvus on kuni 3 meetrit, suvel väheneb 1,5 meetrini. Põhjakihi läbipaistvus on kuni 1 meeter ja suvel alla selle.
Kihistumine mõjutab järve ökosüsteemi
Hapniku- ja temperatuurikihistumine mõjutab kogu järve ökosüsteemi. Termilise ehk temperatuurikihistumise tõttu seguneb vesi ainult pealmises veekihis hästi läbi, sealsed biogeenid kasutatakse ära, elustik sureb ja vajub põhja. Kui veeringlus puudub, siis ei teki protsessi, mis biogeene põhjast üles tooks. Niisuguse olukorra tõttu ei saa kasutada suhteliselt suurt vee mahtu ja selle ressursse/varu. Ülemistes veekihtides pole seetõttu toitesooli ja alumistes valgust. Nagu mainitud, leidub järves rohkelt fütoplanktonit Oscillatoria agardhi, mille massiliseks arenguks kevadel annab tõuke kihistumise kadumine veest, mistõttu põhjamudast hapniku defitsiidi tingimustes vabanenud rohke fosfor tõuseb üles ja muutub vetikatele kättesaadavaks. Selline rohke fütoplanktoni hulk tekitab vees aga hiljem hapnikupuuduse, mis on kahjulik nii taimedele kui loomadele, kes vajavad hapnikku oma elutegevuseks. Ka zooplanktoni, mille peamise osa moodustavad Verevi järves keriloomad ja vesikirbulised, olukord on järves hea.
pisi|Vaade purdelt
Loomastik
Kui zooplanktoni ehk loomhõljumi hulk järves on rahuldav, siis üldine veeloomade hulk väheneb aasta-aastalt. Peaaegu kõik veeloomad on väga tundlikud elupaiga muutustele ja reageerivad neile kiiresti. Verevi järve liigiline mitmekesisus on suuresti muutunud ja see protsess toimub ka praegu.
Järve põhjaloomastiku üldine keskmine asustustihedus ja biomass on keskmised. Põhjafaunas puuduvad nii väheharjalised kui limused. Põhjaloomadest domineerivad nii hulgalt kui kaalult surusääsklaste vastsed, keda esineb seal 18 eri vormi. Lisaks leidub seal veel arvukalt vesikakandeid, vesilestasid, ehmestiivaliste vastseid ja klaasiksääsklaste vastseid.
Kaladest domineerib järves särg, järgnevad ahven ja roosärg. Lisaks leidub haugi, linaskit, kokre, kiiska. Kalad on Verevi järves võrreldes teiste Eesti järvedega paremas toitumuses, kuid aasta-aastalt suurenev hapnikupuudus on vähendanud liigilist koosseisu. Aastal 1977 leiti järvest isegi angerjat, vingerjat ja rünti, keda viimastel aastatel ei ole enam püütud. 20. sajandi alguses leidus Verevis rohkelt jõevähki. Praegusel perioodil puuduvad järves vähile sobivaid elutingimused, sest ta on hapnikunõudlik loom. Suur sulfaatide ja fosfaatide hulk järves raskendavad jõevähil kaltsiumi omastamist ja seega ka kooriku ehitamist.
Taimestik
„Suurtaimestik on üks inertsemaid komponente järvede elustikus ning reageerib tingimuste muutustele veekogus suhteliselt aeglaselt. Ühekordsed või lühiajalised kõrvalekalded seda nimetamisväärselt ei mõjuta ja ka pidevalt kindlasuunaliste muutuste puhul säilitab suurtaimestik küllalt kaua oma esialgse iseloomu“. Vaatamata üha halvenevale vee olukorrale on Verevi taimestik mitmekesine. Kokku on konstateeritud 28 liiki makrofüüte, need hõivavad umbes poole järvest. Maksimaalne sügavus, kus taimed esinevad, on 4,3 meetrit. Suurtaimestik hõlmab praegu 1/3 veekogu pindalast. Kaldaveetaimedest esineb kõige enam hundinuia, lisaks veel tarna, soopihla. Pilliroo ja konnaosja arvukus on tugevalt vähenenud – kohati ei esine neid enam üldse.
Enam arenenud on veesiseste taimede vöönd, neid leidub kohati lausa massiliselt. Siiski on Verevi järve veetaimestik viimastel kümnenditel, eriti aga viimastel aastatel tugevalt vaesunud – see viitab suurtele muutustele järve vees. Kadunud on läik- ja kaeluspenikeel. Männas- ja tähkjat vesikuuske veel leidub, kuid ka nende populatsioon on hävimas. Domineerivad mändvetikalised, lisaks veel vesihernes ja sõõr-särjesilm. Verevi järvetaimi ohustab peamiselt ebaühtlane temperatuuri ja hapniku jaotus, vee vähene läbipaistvus, fütoplanktoni suur hulk ja reostus. Samas on täheldatud ka uute ja vähem nõudlike liikide nagu kardheina ja teiste ujulehtedega taimede ilmumist. Nemad suudavad toime tulla ka raskemates kasvutingimustes.
pisi|Vaade Verevi järvele
Järve seisundi parandamise võimalused
Olukorra parandamine on tähtis kogu Verevi järvevee elustikule, et säilitada selle elurikkus. Nagu mainitud, tekitab Verevi järve kihistumine probleeme kogu järves. Selle vähendamiseks on kaalutud mitmesuguseid võimalusi, kuid head lahendust pole veel leitud. Olukorda Verevis parandaks oluliselt järve läbivoolu suurendamine, kuid selleks puuduvad reaalsed võimalused: Elva jõgi on liiga kaugel ja Verevi asub jõest madalamal. Muid arvestatavaid veeallikaid ei ole. Teiseks võimaluseks on järve noorendamine, mis seisneb muda väljapumpamises. Selle protsessi käigus toimuks mudasette, eriti pealmise fosforirikka kihi eemaldamine kogu põhjamuda ulatuses, mis on keeruline Verevi reljeefi tõttu.
Järve noorendamisega kaasnevad probleemid
Üks peamisi noorendamise probleeme on see, et Verevi on sügav ja muda on raske kätte saada ning selle töötlemisvõimalused on kallid. Teine probleem, mis kaasneks muda väljapumpamisega, on see, et toitesoolade varud Verevi põhjakihis on võrreldes teiste Eesti ja lähiriikide järvedega arvatavasti oluliselt suuremad. Kui teistes kihistunud järvedes erineb fosfori hulk põhja- ja pinnakihis kolm-neli korda, siis Verevis ligi kolmkümmend korda. Kuid peale selle on veel fosforivaru setetes. Kui selline toitesooladerikas vesi peaks jõudma pinnakihti, läheb seal vesi kindlasti õitsema. Kolmas probleem, mis kaasneks muda väljapumpamisega, on see, et teadlased ei saaks enam hiljem teada midagi järve äärmiselt mitmekesisest arenguloost. Tänu allikate rohkusele ja järvenõo iseloomule on setteseisundi kõige alumine osa Verevi järves varieeruv, kihid vahetuvad tihedalt. Neljandaks tooks muda eemaldamine kaasa kallaste vajumise süvenditesse, sest setete osa on suur. Mõeldav oleks seega ainult paari ülemise meetri eemaldamine.
Scottish Borders
Scottish Borders ('Šotimaa piirid') on omavalitsus Šotimaa lõunaosas.
1975. aastal moodustati mitme endise krahvkonna ja nende osade liitmisel Scottish Bordersi piirkond. 1996. aastal muudeti see ühetasandiliseks omavalitsuseks (council area).
Läbi piirkonna voolab Tweedi jõgi. Piirkonnas pesitseb kolm kalakotkapaari.
Indiana Jones and the Fate of Atlantis
"Indiana Jones and the Fate of Atlantis" on seiklusmäng. Lugu ei pärine George Lucaselt ja esitab Atlantise kadunud tsivilisatsioonist pigem teadusulmelise versiooni, mille järgi Atlantisel oli seni tundmatul energiaallikal põhinev tehnoloogia. Isegi Jonesi abistavat okultisi Sophia Haphgoodi juhendav vaim on tegelikult energiaolend.
Mänguliselt paistab teos silma võimalusega läbida suur osa mängu kolmel viisil. Kuigi üks neist keskendub rohkem jõule, on mängus võimalus rusikavõitlused võita 0-klahviga.
Eno (Soome)
Joensuu keskusse on Enost 36 kilomeetrit.
2009. aastal elas Enos 2182 inimest.
Eno puukirik on ehitatud aastatel 1816–1818.
Enos on raudteejaam Joensuu–Kontiomäki liinil.
Vanessa Hudgens
pisi|Vanessa Hudgens (2012) pisi|Vanessa Hudgens (2011) Vanessa Anne Hudgens (sündinud 14. detsembril 1988) on USA filminäitleja ja laulja.
Tema näitlejakarjääri esimesed filmid olid 2003. aasta "Kolmteist" ja 2004. aasta "Kõuelinnud". Kuulsuse tõi talle aga 2006. aasta Disney Channeli film "Keskkoolimuusikal", millele tehti kaks edukat järge, kus Hudgens samuti mängis ("Keskkoolimuusikal 2" (2007) ja "Keskkoolimuusikal 3: Lõpuklass" (2008)).
Hudgensi lauljakarjääri alguseks võib pidada 2006. aastat, kui ilmus tema plaat "V", mis tõusis USA Billboard 200 edetabelis 24. kohale. Teine album "Identified" ilmus USA-s 1. juulil 2008 ja Euroopas järgmise aasta veebruaris. Albumi "Identified" kõrgeim koht Billboard 200 edetabelis oli 23.
Lapsepõlv
Vanessa Hudgens sündis California osariigis Salinases Gina ja Greg Hudgensi tütrena. Tal on õde Stella Theodora Hudgens, kes on samuti näitleja. Hudgensi 2016. aastal surnud isal olid iiri ja indiaani juured ning ema, kes kasvas üles Manilas, on filipiini, hispaania ja hiina päritolu. Hudgens oli alates seitsmendast klassist koduõppel.
Kaheksa-aastaselt laulis Hudgens muusikalides ja esines kohalikes lavastustes "Carousel", "Võlur Oz", "Kuningas ja mina", "The Music Man", "Tuhkatriinu" ja paljudes teistes.
Karjäär
Hudgensi esimene filmiroll oli linateoses "Kolmteist" (2003), kus ta mängis kõrvalosa Noeli. 2004. aastal mängis ta filmis "Kõuelinnud" Tin-Tini. Külalisrollides on ta kaasa teinud telesarjades "Quintuplets", "Still Standing", "The Brothers García" ja "The Suite Life of Zack & Cody" (neljas jaos Corrie rollis). Hudgensil oli pisiosa seriaalis "Drake & Josh", kus ta mängis Drake'i tüdruksõpra Rebeccat.
Hudgensi kõige suurem roll on olnud Disney Channeli filmis "Keskkoolimuusikal" (2006), mängides Gabriella Montezit. Vanessa Hudgens ja tema kaaspeaosatäitja Zac Efron võitsid Teismeliste valiku auhinna parima näitlejatevahelise keemia kategoorias. "Keskkoolimuusikali" filmile järgnesid hittalbum, maailmaturnee, kontsert Walt Disney Worldis ja isegi raamatusari, mis aitasid Hudgensil pääseda 2007. aastal ajakirja Forbes kõige rohkem teenivate alla 21-aastaste staaride nimekirja. Hudgens oli seitsmendal kohal arvestusliku sissetulekuga 2 miljonit USA dollarit.
Lauljakarjäär
2006. aastal hakkas Hudgens keskenduma muusikale ja sõlmis lepingu Hollywood Recordsiga, et alustada soolokarjääri. Enne aga salvests ta albumi "Disneymania 5" jaoks kaveri joonisfilmist "Pocahontas" pärit laulule "Colors of the Wind".
"V" (2006–2007)
Hudgensi debüütalbum "V" ilmus 2006. aasta septembri alguses. Esimese singli "Come Back to Me" muusikavideo esmaesitus oli augusti lõpus Disney Channelil filmi "The Cheetah Girls 2" esilinastuse järel. Muusikavideot teisele singlile "Say OK" näidati samal kanalil pärast filmi "Jump In!" esilinastust. 2007. aastal sai Hudgens Teismeliste valiku auhinna uue naislaulja kategoorias.
"Identified" (2008)
Teise albumi pealkirjaks sai "Identified". Esimene singel sellelt albumilt oli "Sneakernight", esmaettekanne oli Radio Disneys 11. aprillil 2008. Esimesel müüginädalal osteti albumit 22 000 eksemplari, 12 000 eksemplari vähem kui esmanädalal debüütalbumit "V".
Eraelu
Hudgens kinnitas 2007. aasta oktoobris intervjuus ajakirjale Teen Magazine, et on suhtes oma "Keskkoolimuusikali" kaasnäitleja Zac Efroniga. Teises intervjuus ütles Hudgensi pressiesindaja, et muusikavideo "Say OK" oli ametlik kinnitus, et noored on paar.
Ajakiri FHM on valinud Hudgensi korduvalt saja maailma kõige seksikama naise hulka. Kõrgeima, 42. koha sai ta 2009. aastal. 2008. aastal oli Hudgens FHM-i seksikaimate naiste nimekirjas 62. kohal ja ajakirja Maxim nimekirjas 12. kohal. 12. detsembril 2008 ilmunud Forbesi tabelis enim teenivatest alla 30-aastastest oli Hudgens 20. kohal, teenides tol aastal hinnanguliselt 3 miljonit USA dollarit. AskMen.com-i 2009. aasta hääletuses sai ta 99 kõige ihaldatuma naise hulgas 61. koha. Cosmopolitani kõige paremini riietuvate staaride nimekirjas oli ta 2008. aastal kümnes.
2011.–2020. aastal oli Hudgens suhtes näitleja Austin Butleriga.
Alastifoto skandaal
6. septembril 2007 ilmusid internetti Hudgensilt väidetavalt varastatud fotod. Ühel neist poseeris Hudgens aluspesus ja teisel oli alasti. Hudgens vabandas hiljem ja ütles, et kahetseb fotode tegemist. Disney Channeli esindaja kinnitas, et pärast skandaali jätkub nende koostöö Hudgensiga ja Hudgens on oma õppetunni saanud.
Kohtuasi
Muusikaprodutsent Johnny Vieira kaebas Hudgensi kohtusse, väites, et naine pole jaganud oma tulusid temaga, kuigi Hudgens olevat tänu temale kuulsaks saanud. Nad jõudsid kokkuleppele ja Hudgens pidi maksma Vieira kohtukulud 1500 USA dollarit.
Allveelaeva tänav
Allveelaeva tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis, endise Noblessneri laevatehase alal.
Tänav kulgeb paralleelselt Kalaranna tänavaga. Algab Lennusadama tänavast ja lõppeb Peetri tänavaga. Tänava pikkus on ligikaudu 250 meetrit.
Allveelaeva tänav sai nime 23. oktoobril 2013.
Strateegia
Strateegia on kaugeima eesmärgi saavutamiseks koostatud tegevuskava (ÕS 2006). Strateegia on suur pilt, näiteks eesmärk suurendada ettevõtte turuosa, või võita tagasi sõjas kaotatud alad, võita sõjas mõni uus ala vms. Strateegia erineb taktikast, mis on konkreetne plaan mingi tegevuse läbiviimiseks.
Strateegia elluviimine võib toimuda kindlaks määratud tegevuskava alusel. Samas võib strateegiat ka jooksvalt, vastavalt hetke oludele kohandada, et püsida seatud eesmärgi saavutamise teel vaatamata väliste olude muutumisele.
Strateegiline luure
Strateegilise luure teostatakse spetsiaalsed luurestruktuurid: nad tegelevad nii üldiselt luure, kui ka sõjalis-strateegilise luurega. Luure tegeleb informatsiooni kogumise, edasiandmise, hoidmise, süstematiseerimise ja analüüsiga, avastades strateegilised aspektid ning jättes vahele vähem olulised andmed. Strateegilise luure eesmärgiks on varustada informatsiooniga poliitilise ja sõjalise juhatuse, et nendel oleks edaspidi võimalus edukalt planeerida riigikaitset.
Strateegiline geograafia
Teostatakse strateegilise informatsiooni seostamise reaalse geograafilise ruumiga. Arvestatakse muutuvaid, raskelt muutuvaid ja mittemuutuvaid geograafilise keskkonna tingimusi, nende mõju riigi geopoliitikale ja geostrateegiale. Sõjalise geograafia ja kartograafia tooted on tavaliselt salastatud. Ligipääs nendele on väga vähestel inimestel. Ligipääsu teostatakse jälgides kindla algoritmi, et vältida andmete avalikuks tegemist.
Sõjalise geograafia üks tähtsamateks osadeks on arvatava vastase strateegiliste alade ja punktide kindlaks tegemine, mida oleks vaja eelkõige hävitada.
Strateegilise geograafia teiseks oluliseks punktiks on teha kindlaks, millised positsioonid on maksimaalsed edukad kaitseks, kuidas paigaldada oma üksused ja maskeerida objekte, pidades silmis geograafilise eripära.
Strateegiline side
Sõjalise strateegia teostamine on võimatu ilma stabiilse side olemasoluta struktuuriüksuste vahel. Stabiilse side olemasolu sõja ja rahu ajal tagab tehnilised vahendid, meetodid ja spetsiaalset ettevalmistust läbinud inimesed, kelle töö eesmärgiks on süsteemi töö garanteerimine. Oma side kindlus ja vastase side (nii taktikalise, kui ka strateegilise) häirimine erinevate meetoditega on üks olulisematest sõjaväe ülesannetest sõjaajal. Kuna tavaliselt vastaste strateegiline side on eriti hästi maskeeritud, peidetud ja tugevdatud, selle kahjustuseks või pealtkuulamiseks kasutatakse spetsiaalseid militaartehnoloogiaid ning tööd vastase sidega teostavad oma ala spetsialistid.
Vastuseisuks kasutatakse elektroonilisi sidehäirimisvahendeid (segajaid). Selle ülesande täitmiseks võitakse kasutada spetsiifilisi materjale, nagu, näiteks, "elektrooniline pomm", mis peale paugu muudab füüsilise keskkonda, milles oli teostatud vastase side.
Krüptograafia ja kodeerimine on strateegilises mõttes hädavajalikud ja peavad olema kohustuslikuks side teostamise punktiks. Eriti kaitstud salakirja loomiseks kasutatakse erinevaid matemaatilisi aparaate ning edastamise- ja vastuvõtmise seadmed kasutavad keerulise füüsikalise keskkonda.
Selleks, et avastada ja jälgida strateegiliste kanalite järgi edasi antud andmeid, tihti luuakse eraldi küberüksused ja luureüksused, mis omakorda tegelevadki luurega läbi side jälgimise. Strateegilise side kanalite ja võrkude kaitseks tehakse kogu aeg nii passiivset, kui ka aktiivset tööd, vahetatakse ja tehakse parem olemasolevad salakirjad ja võtmed ning arendatakse edastamiseviise. Teostatakse erinevaid ettevõtmisi, et vastane saaks kätte valed andmed ja lõpuks jääks segadusse.
Poliitilised ja strateegilised eesmärgid
Sõja eesmärgid ilmtingimata peavad olema kooskõlastatud olemasolevate ressurssidega nende eesmärkide saavutamiseks. Tavaliselt peetakse sõda selleks, et hiljem oleks sõlmitud rahu kindlate tingimustega.
Järelikult, poliitiline juhatus peaks poliitilise eesmärgi määramisel jälgima, et oleks vaja püstitada oma sõjaväele selliseid eesmärke, mille saavutamine perspektiivis looks soodsad tingimused diplomaatiliste lahenduste jaoks.
Lähtudes püstitatud sõja poliitilistest eesmärkidest kavandatakse strateegiline eesmärk – sõjategevuste lõplik tulemus, mille saavutamine viib sõjalis-poliitilise ja strateegilise seisukorra muutumiseni.
Üldine strateegiline eesmärk määrab sõjaväe ja riigi majandussüsteemi jaoks sõja eeldatavat käiku- kas terve sõja või mingi konkreetse ajalõigu jaoks. Eraldi strateegilisi eesmärke tavaliselt püstitatakse erinevate sõjateatrite jaoks (suuna, maa-ala, asukoht) ja erinevate operatsioonide täitmise ajaks.
Tavaliselt üldine või peamine eesmärk seisneb vastase agressiooni kõrvaldamises (vastase hävitamises) ning eraldi püstitatud eesmärgid peaksid viima vastaste strateegiliste gruppide hävitamise või kindlate riikide tõrjumiseni.
Strateegiate tüübid
Eraldi on välja toodud kontinentaalne strateegia, mille tegevused on suunatud eelkõige maaväe vastu, ja ookeaniline strateegia, mis omakorda viib perspektiivis vastase mereväe hävitamiseni.
Erilise tähenduse omab plokkide strateegia- sõjaliste ja poliitiliste ühenduste loomine võimu omandamiseks kindlates maailma osades. Teiseks põhjuseks võib olla ka kaitse teiste riikide eest. Selle strateegiaga on seotud koalitsiooniline strateegia, mille põhimõtteks on koalitsioonilise sõja pidamine ja oma võimude kasutamise kooskõlastamine.
Ajalugu
Vanaajal sõjad olid algselt korraldatud kui lühiajalised sõjalised kampaaniad, kuid hiljem Aleksander Suur, Julius Caesar ja teised juhid hakkasid ette võtma pikemaid retke kaugematesse kohtadesse.
Esimese teoreetilise teose sõjalisest strateegiast autoriks peetakse hiina ajaloolane ja filosoof Sunzi (IV sajand enne meie aega). Teose pealkiri on "Sõja seadused". Sõjandusfilosoofid Frontinus ja Onosander võtsid kasutusele sellised terminid nagu "strategikon" ja "strategoloogia", mille all mõeldi sõjapidamise printsiibid.
Keskajal olid enamasti levinud piiratud eesmärkide ja ulatustega sisesõjad. Nende sõdade tegevusi iseloomustasid meelekindlusetus ja ühise strateegilise plaani puudumine. Losside rünnakud võisid kesta aastaid ja suurimad lahingud toimusid harva. Erinevalt sellest, Tšingis-khaan ja teised mongolite riigi juhid tegutsesid radikaalselt ning teostasid koordineeritud pealetunge.
XVII–XVIII sajandil Euroopa armeed püüdsid võidu saavutamiseks katkestada vastase kommunikatsioone ja teha raskemaks vägede varustamise. Selline strateegia eeldas gruppide positsioneerimist mööda riigipiire ning kindluste rajamise oma riigipiiride kaitseks.
Erinevate Euroopa riikide strateegiad enne Esimese maailmasõda eeldasid lühikese sõja pidamise. Kuid aga sõda jäi pikaks ning muutus positsioonisõjaks.
Esimese maailmasõja kogemus näitas uute relvade-tankide, lennukite ja allveelaevade võimalusi. See põhjustas mitme võidu saavutamise teooria tekkimist: õhusõja, tankisõja ja allveelaevasõja abil. Suurbritannia ja USA hoidsid kinni meresõja põhimõttetest, Prantsusmaa juhid pooldasid positsioonsõja põhimõtteid, Natsi-Saksamaa pooldas Blitzkriegi teooriat – võit saavutatakse päevade, nädalate või kuude jooksul, kuni vastane ei jõudnud mobiliseerida oma põhilised jõud. Nõukogude liidu teooria seisnes selles, et suurima edu saavutamiseks on vaja otsusekindlalt tegutseda, koordineerida omavahel kõikide vägede tegevused ja vastase territooriumil.
Teine maailmasõda aga kujunes teistsuguseks, kui seda olid ette nähtud teoreetikud. See oli kestuselt pikem kui Esimene maailmasõda, kuid kasutati rohkem manööverdamist.
Fenrir
pisi|"Týr ja Fenrir" (1911), kunstnik [[John Bauer (illustraator)|John Bauer]] Fenrir (ka Fenrisúlfr) oli germaani mütoloogias hiiglaslik hunt, jumal Loki ja härmahiiutar Angrboda poeg ning Heli ja Jörmungandri vend. Jumalad röövisid ja hoidsid teda härjapõlvlaste valmistatud võluköidikuis, kust ta maailma lõpu Ragnaröki ajal lahti rabeleb ja seejärel Odini alla neelab.
Jumal Tyr kaotas müüdi järgi Fenriri lõugade vahele oma parema käe. Fenriri köitmiseks otsiti kolm korda sobivaid köisi; kaks esimest purunesid ning kui tuli kolmas kord, keeldus Fenrir uskumast, et jumalad ta pärast köitmist vabastavad. Tyr kui õigluse jumal pidi oma parema käe Fenriri lõugade vahele pistma tagatiseks, et jumalad oma sõna ei murra. Nad aga ei vabastanud Fenririt ning hunt hammustas Tyri käe otsast.
Amor
Amor (ladina keeles 'armastus') on vanarooma mütoloogias armastusjumal. Ta on tuntud ka rööpnimega Cupido.
Amor vastab vanakreeka jumalale Erosele.
Haldja tänav
Haldja tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Hiiu asumis.
Haldja tänav algab Pargi tänavalt ja lõpeb Ilmarise tänava ning Ugala tänava ristmikul. Haldja tänav on kirde-edelasuunaline ja ligikaudu 150 meetri pikkune.
Velbert
thumb|Alte Kirche Velbert on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Mettmanni kreisis. Velbergi on esmamainitud 875. aastal. 1975 liideti kolm linna: Velbert, Neviges ja Langenberg. Tänapäeval jaguneb linn halduslikult kolmeks linnaosaks, mis vastavad endistele linnadele: Velbert-Mitte, Neviges ja Langenberg.
Haldja tänav
Haldja tänav sai nime 8. novembril 1927.
Velbert
Geograafia
Velbert asub 'Niederbergi' mägedel (Alam-mägi), mis on osa Bergi piirkonnast, umbes 20 kilomeetrid kirdes Nordrhein-Westfaleni liidumaa pealinnast Düsseldorf ja 12 kilomeetrid Wuppertalist lääne poole Ruhri jõe vasakul kaldal. Velbert seisab Niederbergi piirkonna kõrgeimas osas ja ka selle keskel. Selle keskmine kõrgus merepinnast on umbes 230 meetrit; selle kõrgeim punkt, 303 meetrit, on Hordt-Berg ja selle madalaim, umbes 80 meetri kaugusel, asub Nierenhof am Deilbachis. Velberti kõrgeim punkt on 263 m kõrgusel merepinnast, Friedrichstraße ja Langenberger Straße tänava nurgal.
Vapp
Esimene vapp loodi 1882. aastal ja tühistati 1975. aasta kohaliku omavalitsuse reformis. See näitas Bergi (esialgselt Limburgi sümbol) Counts'i, hiljem Dukes'e lõvi ja võtmeid, mis viitasid lukksepadusele, traditsioonilisele tööstusele Velbertis. Pärast 1975. aastat loodi uus vapp, mis sisaldas heraldilisi sümboleid kõigile kolmele varem iseseisvale linnale. Võti, viidates Velberti peamisele traditsioonilisele tööstusele, säilitati lihtsama kujundusega. Langenbergit esindab tammepuu, mis viitab Langenbergi vanade käte tammele. Võtme otsas olevad viilud viitavad Hardenbergi isandate vappile Nevigese vappilt.
Majandus
Velberti peamine traditsiooniline tööstus on tootmine, peamiselt metallpõhised, tüüpilised tooted on lukud, hinged, väikesed tööriistad, voolikuklambrid. Enamik ettevõtteid on keskmise suurusega. On ka ettevõtteid, mis toodavad osad autotööstusele, näiteks sõidukite juurdepääsu süsteemide tarnijad Witte Automotive ja Huf. Lisaks sellele linnas asub Stein & Co Gmbhile, Sebo tolmuimejate tootja.
Rahvusvahelised suhted
Velberti Kaksiklinnad on: Châtellerault, Prantsusmaa, alates 1965. aastast ja Corby, Inglismaa, alates 1966. aastast. Alates 1979. aastast on need kolm linna ühinenud haruldaseks kolmepoolseks partnerluseks. Velbertil on ka ühendused Thesprotiaga Kreekas ja Hacibektas Türgis.
Kapan
Kapan (Կապան) ehk Ghaphan (Ղափան) on linn Armeenias, Sjunikhi maakonna keskus. Asub 1 km kaugusel Aserbaidžaani piirist.
Meemesilane
Meemesilane ehk kodumesilane (Apis mellifera), keda enamasti nimetatakse lihtsalt mesilaseks, on putukaliik mesilaslaste sugukond mesilase perekonnast.
Meemesilase algne levila oli Euroopa, Aafrika ja Ees-Aasia. Et ta annab mett, siis inimene kasutab teda (vt mesindus) ning ta on levinud üle maailma: teda on levitanud eurooplased juba teisi maailmajagusid koloniseerides. Põllumajandusele on oluline, et meemesilane tolmeldab õisi, mistõttu ta on üks tähtsamaid koduloomi.
Meemesilasel on umbes 25 alamliiki, mida nimetatakse mesilasrassideks. Need kujunesid praegusel kujul alles pärast viimast jääaega jääst vabanenud alade taasasustamise käigus.
Nagu mõned teisedki mesilaseliigid, on meemesilane ühiseluline (peredena elav) lendav putukas. Aasias elab veel kaheksa mesilase perekonna liiki. Kõige tuntum neist on Apis cerana, keda peetakse tähtsaima mesilasekahjuri varroalesta algseks peremeheks.
Alamliigid
pisi|Alamliikide algne levila Euroopas ja Ees-Aasias pärast viimast jääaega
Meemesilasel on umbes 25 alamliiki, mida tavaliselt nimetatakse mesilasrassideks. Peamiselt mesinduses peetud Euroopa alamliike on aretusega mõjutatud ja nad on nüüdseks levinud üle maailma. Euroopa rassid praegusel kujul on kujunenud alles pärast Euroopa taasasustamist pärast viimast jääaega. Rass Apis mellifera mellifera levis Euroopa parajama ja jahedama kliimaga piirkondades Alpidest põhja pool. Mesinduses on kõige rohkem kasutusel Apis mellifera carnica, aretatud tõug Buckfasti mesilane ja lõuna pool Apis mellifera ligustica. Ameerikas levib üha enam tapjamesilane, keda tema tigeduse tõttu ei hinnata.
Meemesilase alamliigid võib jaotada rühmadeks (põhiliselt Ruttneri järgi ):
Peale selle on aretatud tõud, näiteks Buckfasti mesilane, ning Ameerikas ise leviv tapjamesilane.
Meemesilasel on järgmised alamliigid:
Tapjamesilased
1956. aastal viidi Aafrika meemesilaste emamesilased Brasiiliasse, kus puutudes kokku euroopa meemesilasega, tekkis ülimalt agressiivne hübriid, mida nimetatakse brasiilia meemesilaseks, kuid mis on meedia kaudu enam tuntud tapjamesilase nime all. Tapjamesilased suudavad toota mett inimese toodetud magusvedelike abita.
Teaduslik uurimine
Apidoloogia ehk mesindusteadus uurib mesilasi, eriti nende rolli kasulike taimede tolmeldamisel ning nende kasutamist mee saamiseks.
Välislingid
Glia. 1989;2(1):1–9., veebiversioon (vaadatud 13.10.2014) (inglise keeles)
Mettmann
Mettmann on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal, Mettmanni kreisi keskus.
Mettmanni on esmamainitud 904. aastal.
Linnas toodetakse metalldetaile autotööstuse jaoks.
Linna halduses on osa Neandertali orust, kust 1856. aastal leiti neandertallase luustik ning kus tänapäeval asub Neanderthali muuseum.
Sündinud 30. mail
''Siin loetletakse 30. mail sündinud tuntud inimesi.
Jörmungandr
pisi|"Thor võitlemas Midgardrimaoga" (1788), kunstnik [[Henry Fuseli]] Jörmungandr (ka Jörmungand, Midgardrimadu ehk Maailmamadu) oli germaani mütoloogias jumal Loki ja härmahiiutar Angrboda maost poeg, kes oli tõmbunud rõngasse ümber kogu Keskmaa ehk Midgardri, inimeste maailma.
Jumalad röövisid Loki lapsed - hunt Fenriri (Fenrisúlfri), Heli ja Jörmungandri - ja Odin viskas Jörmungandri ookeani, mis ümbritseb Midgardrit. Madu kasvas nii suureks, et suutis tõmbuda rõngasse ümber kogu Maa ning võtta oma saba suhu. Kui ta oma sabast lahti laseb, tuleb maailma lõpp Ragnarök. Ragnaröki sündmuste ajal tuleb Jörmungandr maa peale ja langeb võitluses oma ürgvaenlase jumal Thoriga, kes upub omakorda tema mürgiloiku.
Juuka
Külas ja selle lähiümbruses elab umbes 3200 inimest.
Juuka küla kohal oli asustus juba 16. sajandil. 19. sajandi teisel poolel hakkas küla kasvama. Küla vanimat keskosa, kus asuvad Soome kultuuriloolise pärandi hulka arvatavad 19. sajandi lõpust ja 20. sajandi algusest pärinevad hooned, nimetatakse Puu-Juukaks.
Lepana
Lepana on mitme koha nimi Eestis.
Hornavan
thumb Hornavan on järv Rootsis Norrbotteni läänis. Järve pindala on eri andmetel 220–283 km². Järve sügavus on 221 m, millega on Hornavan Rootsi sügavaim järv.
Huginn ja Muninn
pisi|Huginn ja Muninn [[Odini õlgadel. Illustratsioon 18. sajandi Islandi käsikirjast]] Huginn ("Mõte") ja Muninn ("Mälu") olid Skandinaavia mütoloogias peajumal Odini kaarnad, kelle ta saatis igal hommikul välja, et teada, mis kõigis üheksas maailmas toimub. Seejärel pidid nad naasma Odini õlgadele puhkama ja talle nähtust jutustama.
Hornavan
Hornavanis leidub siiga (6 liiki), haugi, forelli, ahvenat ja muid kalu.
Einherjerid
Einherjerid olid germaani mütoloogias valküüride poolt Valhallasse valitud sõjasangarid, kes pidi võitlema Odini ja aaside poolel maailmalõpulahingus Ragnarökis Vigridi väljal.
Jaama oja
Jaama oja on vasakult poolt Mustjõkke suubuv oja Rõuge vallas.
Oja on 5,8 km pikk.
Tomomi Hayashi
Tomomi Hayashi (jaapani keeles 林 知充; sündinud 1. veebruaril 1971 Jaapanis Toyamas) on Eestis resideeriv jaapani arhitekt.
Elulugu
Arhitektuuri hariduse omandas Tomomi Hayashi Yokohama ülikoolis (Yokohama Kokuritsu Daigaku, 1990–1994) ning Virginia tehnikainstituudis (Virginia Polytechnic Institute and State University, 1995–1999).
Tomomi Hayashi tuntumad tööd on Lasnamäe kergejõustikuhall (2003), Okupatsioonide Muuseum (2003), Foorumi Ärikeskus (2007) ja kortermaja Lootsi 3A (2005). Neid töid iseloomustavad põnev materjalikasutus, paindlik ja omapärane vormikeel ning oskuslik keskkonnatunnetus.
Ta töötab õppejõuna Tallinna Tehnikakõrgkooli arhitektuurinstituudis.
Tomomi Hayashi on Eesti Arhitektide Liidu liige alates 2008. aastast.
Suunakood
Suunakood on kohalikule või võrgusisesele telefoninumbrile ette valitav numbrikombinatsioon, mis tähistab piirkonda või telefonivõrku riigis või maal.
Suuremõisa
Suuremõisa on mitme koha nimi Eestis:
Suunakood
Teise riiki või teise maale helistamisel valitakse suunakoodi ette maakood.
Välislingid
Telefonprefikso Körzethívószám Telephone prefix
Arjeplogi vald
Arjeplogi vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Norrbotteni läänis. Piirneb läänes Norraga.
Valla suuremad asulad on järgmised:
Suurim järv on Hornavan.
Arjeplogi vald on kõige hõredamalt asustatud vald Rootsis. Rahvastiku tihedus on 0,25 inimest/km².
Sündinud 31. mail
''Siin loetletakse 31. mail sündinud tuntud inimesi.
Luha kääbusmänd
thumb|320px| Luha kääbusmänd Luha kääbusmänd on looduskaitsealune omapärase võraga kääbuskasvuline mänd Raplamaal Raka külas. Ümbermõõt 1,5 m, kõrgus 4 m (1997).
GNU GPL
pisi|GPL 3 ametlik logo GNU GPL ehk GNU General Public License ehk GNU Üldine Avalik Litsents on litsents vaba tarkvara jaoks.
Bjarte Engen Vik
Bjarte Engen Vik (sündinud 3. märtsil 1971 Tromsøs) on Norra endine edukas kahevõistleja.
Vik võitis 1998. aasta olümpiamängudel Naganos nii individuaalse kui ka meeskonnavõistluse kuldmedali. Maailmameistrivõistlustel on ta tulnud viis korda maailmameistriks, millest kolm korda individuaalselt.
GNU GPL
GNU GPL eesmärk on anda kasutajale õigused kopeerida, modifitseerida ja levitada programme (sealhulgas äris, mis tavaliselt on keelatud autoriõiguse seadusega), samuti tagada, et kõigi tuletatud programmide uued omanikud saavad samad õigused. Sellise "pärimise" õiguse printsiipi nimetatakse mõistega "copyleft", mille mõtles välja Richard Stallman.
Bjarte Engen Vik
Maailma karikavõistluste etapivõidud
Bjarte Engen Vik osales karjääri jooksul kokku 102 maailma karikavõistluste etapil, millest poodiumile jõudis 61 korda ja neist 26 korral kõige kõrgemale astmele.
Jinan
Jinan (济南 Jìnán) on linn Hiinas.
Olev kääne
Olev kääne ehk olev ehk essiiv on kääne, millega väljendatakse olukorda või seisundit, milles ollakse.
Jinan
Jinani ajalooline keskus on Shizhongi linnarajoon. Linna kuuluvaks loetakse veel Lixia linnarajoon, Huaiyini linnarajoon ja Tianqiao linnarajoon.
Linna pindala on 781 km².
Olev kääne
Eesti keel
Olevas käändes käändsõna kasutatakse seotud laiendina või vaba laiendina.
Jinan
Elanike arv on 2000. aasta rahvaloenduse andmetel 1,875 miljonit, 2004. aasta andmetel 1,96 miljonit.
Kansas City
Kansas City on linn Ameerika Ühendriikides Missouri osariigis. Asub Missouri jõe kaldal Kansase jõe suudme vastas. Teisel pool jõge asub samanimeline linn Kansas City (145 000 elanikku), mis kuulub Kansase osariiki. Kahes linnas kokku on üle 600 000 elaniku. Lisaks ka Kansase suuruselt teist linna Overland Parki (175 000 elanikku) ja veel kümmet väiksemat omavalitsust hõlmavas Kansas City linnastus on kokku 2 350 000 elanikku.
Suurem osa Kansas Cityst asub Jacksoni maakonnas, väiksemad osad ka Clay, Cassi ja Platte'i maakonnas.
2010. aasta seisuga oli linna rahvaarv 459 787, kellest 302 499 inimest (65,8%) elas Jacksoni maakonna territooriumil, 113 415 (24,7%) Clay, 43 676 (9,5%) Platte'i ja 197 (0,04%) Cassi maakonnas.
Olev kääne
Eesti keel
Tavaliselt väljendab olev kääne seisundit põhitegevuse või olukorra kaudu: Ta on direktorina karm. Mari astus porisena tuppa. Ta on vihasena oma toas.
Emmeni vald
Emmeni vald (gemeente Emmen) on vald Hollandi Drenthe provintsi kagunurgas. Vald piirneb kirdes Groningeni provintsiga, loodes Borger-Odoorni vallaga, läänes Coevordeni vallaga ning lõunas ja idas Saksamaaga.
Valla pindala on 346,29 km² (sellest veekogusid 8,81 km²), millega ta on üks suuremaid Hollandis.
Seisuga 1. jaanuar 2004 oli vallas 108 354 elanikku, neist üle 54 700 Emmeni linnas. Rahvastiku tihedus on 321 inimest ruutkilomeetri kohta.
Asustus
Lisaks Emmeni linnale on vallas veel järgmised asulad:
Ajalugu
Piirkonnas on asustus teada pronksiajast.
Emmeni küla tekkis Hondsrug kaguotsa. Seda mainiti esimest korda 1137 ja 12. sajandi lõpus moodustati sinna omaette kihelkond.
Emmeni lähedal asuvat suurt Boertangermoori raba kasutati algul tatra kasvatamiseks. Erica ja mõned teised külad tekkisid niinimetatud tatrakolooniatena. 19. sajandil ammutati rabast massiliselt turvast. Selleks kaevati palju kanaleid. Valla territooriumil asuvatest rabajäänustest tähtsaim on Bargerveeni kaitsealal.
Pärast Teist maailmasõda hakati Drenthe provintsi majanduslikult nõrka kaguosa arendama ning sinna rajati riiklike subsiidiumide toel tekstiili- ja metalliettevõtteid. See tingis uusehitiste rajoonide rajamise. Mõned neist ehitati olemasolevatest asulatest küllaltki kaugele, ja seda maastikuliselt väärtuslikele aladele, nagu näiteks Emmerdenneni mets.
Emmen muutus vaesest külast tähtsaks linnaks.
Vaatamisväärsusi
Üks vähestest säilinud vanadest ehitistest Emmenis on reformeeritud kirik, mille romaani stiilis torn pärineb 12. sajandist, kui kirik oli veel Maarjale pühitsetud.
Tähelepanuväärsed on ka sünagoog (ainuke töötav sünagoog Drenthes) ja ringkonnakohtu hoone.
Emmenis on üks Hollandi suuremaid ja ilusamaid loomaaedu Noorder Dierenpark.
Veenoordi külas on vabaõhumuuseum Nationaal Veenpark, mille teemaks on elu rabas.
Emmeni lähedal on kaheksa muistset hauaküngast.
Emmenis on suur jalakäijate sild Traverse, mis viib loomaaia uuest osast vanasse ossa.
Vallas on väikesi metsi ning nõmme- ja rabaalasid.
Majandus
Linna lähedal ammutatakse maagaasi ning sada aastat tagasi on hakatud ammutama ka pisut naftat.
Tähtis majandusharu on turism.
Transport
Suuri maanteid läheduses ei ole, kuid ühendus muuhulgas 25 km kaugusel asuva Meppeliga, Hoogeveeniga ja provintsikeskuse Asseniga on hea.
Emmeni linnas on kolm linnabussiliini, mis viivad Emmerhouti, Angelslo, Bargeresi, Rietlandeni ja Emmermeeri linnaossa. Küladesse viivad järgmised bussid:
Peale selle peatuvad Emmenis järgmised bussid:
Recker
Recker oli Johann Wilhelm Ludwig von Luce oletatud hüpoteetiline linn keskaegsel Saaremaal.
Tallinna–Tartu rongiliin
Tallinna–Tartu rongiliin on Elroni opereeritav rongiliin Eestis, mis läbib Harjumaad, Lääne-Virumaad, Jõgevamaad ja Tartumaad.
Ajalugu
Liini ehitustöid alustati 1875. aasta maikuus. Neid juhtis insener Hermann Claudius Samson von Himmelstiern.
Elektriangerjas
Elektriangerjas (Electrophorus electricus) on röövkala Lõuna-Ameerika vetes.
Wimbledoni turniir
pisi|Esimene väljak Wimbledoni tenniseturniir (inglise The Championships Wimbledon) on igal aastal juunis-juulis Suurbritannias toimuv tennisevõistlus. Wimbledoni turniir kuulub tipptennise suure slämmi turniiride hulka.
Wimbledon tenniseturniir toimub All England Lawn Tennis and Croquet Clubi ülikiiretel muruväljakutel. Kaks nädalat kestev tenniseturniir viiakse läbi kaheksateistkümnel väljakul, mängude arv on ligi 800.
Vastavalt Wimbledoni turniiri reeglitele peavad Wimbledoni turniiril kõik tennisistid kandma platsil valget tenniseriietust.
Ajalugu
Aastal 1875 otsustas All-England Croquet Club rajada Londoni lähedal paiknevasse Wimbledoni tenniseväljaku. Tennis sai selles klubis peagi populaarseks ning klubi nimele tuli lisada sõna "tennis". Aastal 1877 korraldas klubi sellel väljakul esimese turniiri harrastajatele, pannes võitjale välja ajakirja The Field hõbedase rändkarika.
Võisteldi vaid meesüksikmängus ning osavõtjaid oli 22. Tennisistide riietus koosnes tol ajal flanellsärgist, lipsust, pikkadest pükstest ja mütsist, mis kõik olid valged.
Esimese turniiri võitis Spencer Gore, kes kasutas mängus tugevalt lõigatud altpallingut (ülaltservi veel ei tuntud) ja pahandas paljusid võrgu juurde jooksmisega, sest üldiselt mängiti tollal ainult tagajoonel. Finaalkohtumist jälgis 200 vaatajat, kes olid pileti eest maksnud ühe šillingi.
Aastal 1884 korraldati esimesed võistlused meespaarismängus ja naiste üksikmängu turniir, mille võitis Maud Watson. Naispaarismäng võeti kavva 1913, sest varem arvati, et see mänguliik pole pealtvaatajate jaoks küllalt huvitav. Elukutselistele avati turniir 1968 ja sellest ajast alates loetakse Wimbledoni võistlust mitteametlikeks muruväljaku maailmameistrivõistlusteks.
Wimbledoni tenniseturniiri võitjad
Wimbledoni tenniseturniiri võitjad võistluste kaupa:
Eestlased Wimbledonis
Wimbledoni noorteturniiri on võitnud üksikmängus (1959. aastal) Toomas Leius ja paarismängus (2016. aastal) Kenneth Raisma.
Hinnavaatlus
Hinnavaatlus (ehk HV) on eestikeelne arvutustehnika toodete hinnavõrdlusele spetsialiseerunud veebisait. Sait alustas tegevust 1998. aasta alguses ja sisaldab andmebaasi arvutite ja muu tehnoloogiaga seotud toodete kohta, eriti nende hindade kohta (sellest ka nimi). Saidi juures on ka foorum.
Mary (Suurbritannia printsess)
Mary, Suurbritannia printsess, Hessen-Kasseli maakrahvinna (5. märts 1723 Leicester House, London – 14. jaanuar 1772 Hanau, Saksamaa) oli George II ja kuninganna Caroline'i tütar.
Lapsepõlv
Printsess Mary sündis Leicester House'is Londonis, kui ta isa oli Walesi prints. Sellega seoses sai ta tiitli Tema Kuninglik Kõrgus Walesi printsess.
Kui tema isast sai 11. juunil 1727 kuningas George II, sai Mary tiitliks Tema Kuninglik Kõrgus printsess.
Abielu
28. juunil 1740 abiellus Mary Hessen-Kasseli printsi Friedrichiga, kuid 1754. aastal kolisid nad lahku. 1760. aastal sai Friedrichist Hessen-Kasseli maakrahv ning Maryst maakrahvinna, kuigi ta ei elanud oma abikaasaga koos.
Lapsed
Paaril oli neli poega, kellest üks suri lapsena.
7. september
7. september on Gregoriuse kalendri 250. (liigaastal 251.) päev. Juliuse kalendri järgi 25. august (1901–2099).
Valküürid
pisi|[[John Charles Dollmani maal "Valküüride lend" (1909)]] Valküürid ("langenute valijad") olid germaani mütoloogias Odini lahingukaaslased või kilbikandjad.
Valküürid ratsutasid lahinguväljade kohal ja viies lahingus langenud kangelasi Valhallasse. Parimad kangelastest, kes langesid, said Odini sõdalasteks maailmalõpu lahingus Ragnarökis. Valküürid lõbustasid ja teenisid neid sõdalasi, kes läksid Valhallasse. Valküürid olid algselt tõenäoliselt amatsoonide sarnased jumalannad, kes nautisid lahinguid ja sõjahaavu.
Oderwitz
Oderwitz on vald Saksamaal Saksimaa Görlitzi kreisis.
Vallaosad
Oberoderwitz ja Niederoderwitz
Miikse oja
thumb|Miikse oja [[Vastseliina linnuse juures]]
Miikse oja (ka Meeksi oja, Jaama oja) on 13,3 km pikkune oja, mis suubub Piusa jõkke.
Miikse ojal usutakse olevat ravitoimet, selle veega pestakse silmi, jalgu, käsi, vette visatakse annetuseks münte. Arvatavasti tähistab kivi muistset matmispaika.
Miikse oja on olnud ajalooliselt looduslikuks piiriks Liivimaa ja Venemaa vahel. Mööda Miikse oja ülemjooksu oja lähtest Vanigõjärves umbes 5 km allavoolu kulgeb Eesti Vabariigi ja Venemaa Föderatsiooni vaheline ajutine kontrolljoon.
Küberkuritegevus
Küberkuritegevus ehk arvutikuriteod või kõrgtehnoloogiline kuritegevus on kuriteod, mis on pandud toime elektrooniliste sidevõrkude ja infosüsteemide abil või selliste võrkude või süsteemide vastu.
Küberkuritegevuse mõistet kasutatakse järgmiste kuritegevusliikide korral.
Lapspornograafia
Eestis on karistatav nii lapspornole juurdepääsu taotlemine ja selle jälgimine kui ka lapsporno valmistamine ja selle võimaldamine. Legaaldefinitsiooni järgi mõeldakse lapspornole juurdepääsu taotlemise all teadvalt juurdepääsu taotlemist või alla 18-aastase isiku osalusel toimuva pornograafilise etteaste või alla 14-aastase isiku osalusel toimuva pornograafilise või erootilise etteaste teadlikku jälgimist. Lapsporno vaatamise ja selle võimaldamise alla kuulub jällegi alla 14-aastaste isikute puhul nii pornograafiline kui erootiline alla 18-aastase puhul ainult pornograafiline meedia. Selle all mõeldakse pildi, kirjutise või muu teose või selle reproduktsiooni valmistamist, omandamist või hoidmist, teisele isikule üleandmist, näitamist või muul viisil kättesaadavaks tegemist.
Lapsporno valmistamise ja võimaldamisega seotud kohtujuhtumite arv on Eestis iga aastaga suurenenud. Juurdepääsu taotlemise ja lapsporno jälgimise juhtumeid on võrreldes valmistamise ja võimaldamisega vähe.
Arvutiandmete ja -süsteemide vastased süüteod
Arvutiandmete ja -süsteemide vastased süüteod on eelkõige süüteod, kus arvuti ja tehnoloogia ei ole kõigest kuriteo meedium vaid peamiselt sihtmärk. Eestis on see kõige levinum küberkuritegude vorm.
Siia alla kuuluvad:
Internetipiraatlus
Eestis on internetipiraatlus ja piraatkoopiate käitlemine on reguleeritud autoriõiguse seaduses. Piraatkoopiatega seotud normid ei ole põhjalikud ning see võib olla ka põhjus, miks internetipiraatlus on jätkuvalt populaarne ja sellega seotud kohtulahendeid on Eestis vähe.
Küberkuriteod Eestis
Eesti õigusruumis jaotuvad küberkuriteod arvutikelmusteks ning arvutiandmete ja -süsteemi kuritegudeks.
Küberkuritegevus Eestis on aastatega püsivalt suurenenud. Ohvriuuring näitab, et aastal 2019 puutus andmete õngitsemisega kokku 40% inimestest. Sagedasim küberkuritegu on ohvri veebikonto hõivamine ning valdavalt on ohvriks nooremapoolne naine. Levinud on ka investeerimiskelmused, mille ohvriks langevad nii nooremad kui vanemad inimesed. Küberkelmide peamine sihtgrupp on 22–34- ning 55–64-aastased inimesed. Arvutiandmete ja ­-süsteemi kuritegude kaudu tekitatud kahju keskmine oli 1346 eurot, valearvetega tekitati kahju keskmiselt 3788 eurot ning ettevõtted moodustasid ohvritest kolmandiku.
Ladaklubi
Ladaklubi on Eesti Lada autodest huvitatuid ühendav seltsinguna tegutsev klubi ning sellega seotud veebifoorum (Ladaklubi.ee).
Foorum tegutseb alates 17. märtsist 2002. Foorumi kasutajad on korraldanud kokkutulekuid, suurim neist on Lada Camp. Muuhulgas kogutakse teavet Lada mudelite kohta ja jagatakse autode hooldamise infot.
Batmani tagasitulek
"Batmani tagasitulek" (originaalpealkiri "Batman Returns") on 1992. aasta Ameerika Ühendriikide mängufilm.
Film on tinglik järg samuti Tim Burtoni lavastatud 1989. aasta filmile "Batman".
Selles filmis suhtub autor iroonilisemalt ühiskonda, mis kujutab kurikaelu sümboolselt teistsuguste olenditena, mitte tavaliste ameeriklaste hulka kuuluvatena. Burtoni suurem loominguline vabadus, mille ta oli võitnud filmiga "Edward Käärkäsi", kajastub süngemas meeleolus, ebakonventsionaalsemas huumoris ja traagilisemas toonis. Kurikael Pingviin on Burtoni versioonis edward-käärkäelik, teistsuguste võimetega isiksus. Ühtlasi tekitab tema füüsis kaastunnet, kuid samas parodeerib koomiksi kurikaelade füüsilist moonutatust. Kassnaine ei tõsta mitte ainult mässu meeste maailma vastu, vaid on ka Batmani analoog, kaksikelu elav inimene, kelle vägivaldse külje varjus on armastust ihkav olend. Burton pole jätnud isegi suurtööstur Max Schrecki läbinisti ebasümpaatseks, vaid laseb tal oma poja saatuse pärast muretseda.