cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kirovi oblasti lipp
Lipu kirjeldus
Valgel väljal olev vapp on alt terava tipuga ja ümarate nurkadega heraldiline punase äärisega kuldne kilp. Vasakul küljel olevast sinisest pilvest väljuv punane käsi hoiab laskevalmis vibu noolega ning kilbi paremas ülanurgas on punane rist.
Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3.
Sümbolite tähendused
Valge tähistab puhta moraali aluseid, headust ja vähenõudlikkust ning lumist talve. Roheline on looduse, rõõmu ja tervise ning maaviljakuse ja metsarikkuse värv. Oblasti põhjarajoonides hõlmab 70-90 protsenti maast metsad. Sinine sümboliseerib ustavust, ausust ning viitab peamisele jõele Vjatkale, mille kallastel Kirovi oblast asub. Vapikujundid sümboliseerivad sõjalist valmisolekut kodumaa kaitseks.
Ajastu
Ajastu all mõeldakse ligikaudselt piiritletud pikemat ajavahemikku, mille tunnuseks on teatavad olud või sündmused. Tavaliselt vaadeldakse ajastuid mingi periodiseeringu raames.
Ajastut käsitatakse sageli inimese elu paljusid aspekte määrava jõuna. Samuti räägitakse tihti ajastu vaimust, mis mõjutab määravalt enamiku sel ajastul elavate ja tegutsevate inimeste mõttelaadi.
Geoloogilised ajastud
Geokronoloogilisel skaalal on ajastu tänapäeval eooni ja aegkonna järel hierarhia kolmandal astmel paiknev periood.
Ajastud ajaloos
Ajaloos on ajastuid piiritletud näiteks kunstistiilide, teaduse ja tehnika saavutuste, muude vaimuelu nähtuste ja ühiskondlik-ajalooliste formatsioonide järgi.
Zimbabwe lipp
Lipp võeti kasutusele 18. aprillil 1980. Lipu proportsioonid on 1:2.
Lipul on seitse horisontaaltriipu ja valge võrdkülgne kolmnurkne väli, kus on kujutatud rahva ajaloolist võimsust sümboliseerivat Zimbabwe lindu. Lind asub punasel viieharulisel tähel, mis tähistab rahva lootust paremale tulevikule ja ühtlasi Zimbabwe valitseva erakonna ZANU-PF sotsialistlikku suunitlust.
Roheline värv sümboliseerib põllumajandust, kollane maavarasid, punane vabadusvõitluse ehk Chimurenga käigus valatud verd, must põlisrahva traditsioone ja valge rahu.
Seitsmetriibuline osa meenutab ZANU-PF lippu, millel on samad värvid samas järjestuses. Suurima opositsioonipartei Demokraatliku Muutuse Liikumise lipul olid samad neli värvi samas järjestuses, ainult nelja, mitte seitsme triibuna.
Aso vulkaan
Vulkaani kaldeera mõõtmed on 23x16 km. Läheduses leidub palju kuumaveeallikaid.
Vulkaanil on mitu tippu, millest kõrgeima, Taka, kõrgus on 1592 meetrit.
Praeguse kuju sai vulkaan umbes 300 000–90 000 aastat tagasi toimunud nelja plahvatusliku purske tagajärjel.
Mägi on jaapani shinto usus püha, mäe jalamil asub pühamu (Aso jinja) ja tipul sisemine pühamu (Oku-miya).
Ta purskas 28. novembril 2014. Purske ajal kraatrist voolas välja laava ja paiskus õhku suitsu- ja tuhapilv, mille tagajärjeks oli häirinud lennuliiklust.
Viimati purskas ta 28. septembril 2015, eraldades taevasse tuha- ja suittsupilve.
Genialistid
Genialistid oli Eesti ansambel, mis tegutses aastatel 1993–2007. Aastatel 1993–1995 tegutses see nime Lõbusad Trajektoorid all.
Kvaliteet (majandus)
Kvaliteet (ladina keeles qualitas, omadus, laad, headus) on majanduses toote või teenuse tarbimisomaduste kogum, vastavus otstarbele ning tarbija vajadustele ja nõudmistele.
Lapiksamblik
Lapiksamblik (Parmelia) on samblike perekond Parmeliaceae sugukonnast.
Kvaliteet (majandus)
Mõiste
Majanduses on kvaliteet protsessi, toote, tegevuse, süsteemi, organisatsiooni või mistahes nende kombinatsioonide eristavate tunnuste kogum, mis võimaldab rahuldada kindlaks määratud ja eeldatavaid vajadusi. See on püüdlemine täiuslikkuse poole ning täiuslikkus tähendab teha õiget asja õigesti. Tootmises on kvaliteet mõõde täiuslikkusest või seisundist, kus puuduvad vead ja olulised erinevused. See on tingitud rangest ja järjekindlast pühendumusest teatud standarditele, mis tagavad toote ühetaolisuse konkreetsete klientide või kasutajate vajaduste rahuldamiseks. Kvaliteet ilmneb mitmesugustes erinevates suhetes, kus esitatakse nõudmisi ja neid nõudmisi ka täidetakse. Kvaliteet on suhteline nähtus, kuna igal inimesel on oma ettekujutus ja arusaam kvaliteedist. Ometi aga teab inimene, kui ta kvaliteeti kogeb või näeb. Kvaliteedi määrab klient. Kvaliteet kujuneb kliendi ootuste ja kogetud teenuste subjektiivsest võrdlusest. Kliendid aga võivad tajuda kvaliteeti täiesti erinevalt ning kvaliteet võib neile tähendada täiesti erinevat asja, emotsiooni või tunnet. Kliendid tajuvad kvaliteeti tervikult – kuidas toode või teenus temani jõuab ning millist väärtust see tema jaoks sisaldab. Teeninduses toimub pidevalt erinevaid vastastikuseid tegevusi teenuse osutaja ja kliendi vahel, mis mõjutavad oluliselt klientide poolt tajutavat kvaliteeti.
Lapiksamblik
Lapiksamblikud on tavalisimad samblikud puutüvedel ja okstel.
Välislingid
Fotosid Parmelia liikidest
Kvaliteet (majandus)
Mõiste
Kvaliteeti ennast võib vaadelda ka kui väärtust. Inimajaloo jooksul on mitmesugused erinevad ühiskonnad ja sotsiaalsed liikumised loonud ja avaldanud väärtusi, nagu vabadus, individuaalsus ja kaasinimestest lugupidamine. Sellega sarnaselt on ka kvaliteediliikumine aktiivselt propageerinud teatud väärtusi. Kõige üldisemal tasemel tähendab kvaliteet eelistada kõiges headust, eetika anda endast parim ning oodata parimat, austades professionaalsust, ilu ja oskuseid. Kvaliteet on oluline, sest see aitab meil eristada head halvast, vastuvõetavat vastuvõetamatust ning mahajääjaid tegutsejatest. Kvaliteet rajaneb väärtustel ning seda väljendatakse oma valikutega.
Kvaliteedikriteeriumid
Kvaliteet on majanduses suhteline (subjektiivne) mõiste, sest igale inimesele või ettevõttele on igal asjal erinev tarbimisväärtus, mida saab ka erinevalt mõõta ja käsitleda. Kvaliteetne on selline asi, mis suudab realiseerida kõige paremini oma ideed (olemust). Oma olemust viib asi ellu temale asetatud ülesannete täitmise kaudu. Seega, mida paremini asi oma ülesannetega (funktsioonidega) toime tuleb, seda kvaliteetsem ta on. Kvaliteet on subjektiivne nähtus. See on subjekti ja objekti vaheline suhe. Näiteks kui ühele inimesele on oluline, et riideese hoiaks hästi sooja ja peaks kaua vastu, siis teisele on oluline, et see rõivaese kindlasti moes oleks, ja kolmandale, et rõivas oleks kindlat kaitsevärvi ja veekindel – neil on rõivast erinev arusaam ja tarbimisvajadus.
Erinevate osapoolte jaoks võib sõnast "kvaliteet" olla täiesti erinev arusaam. Seetõttu on vaja seada kvaliteedikriteeriumid ja töötada välja meetodid nendele vastavuse kontrollimiseks.
Kliendi kvaliteeditaju koosneb kvaliteeditasemest, kvaliteedi kõikumistest ja muljest. Kvaliteeti ei saa tõendada, kui pole seatud kindlat eesmärki ehk kvaliteedikriteeriumit.
Kvaliteedi tagamine
pisi Kvaliteedi tagamine on süstemaatiline protsess, millega kontrollitakse, kas väljatöötatav või toodetav toode või osutatav teenus vastab spetsiifilistele nõuetele.
Kvaliteedijuhtimine
Kvaliteedi tagamise süsteem suurendab klientide usaldust ja ettevõtte usaldusväärsust, parandab tööprotsesse ja tõhusust ning võimaldab ettevõttel paremini konkureerida teistega. Paljudel ettevõtetel on kvaliteedi tagamiseks loodud ka eraldi osakond. Üks rahvusvaheline standard, mida paljud ettevõtted kasutavad tagamaks ettevõtte kvaliteedi tagamise süsteemi olemasolu ja tõhusus on ISO 9000. Vastavus ISO 9000-le garanteerib, et ettevõte pakub kvaliteetset toodet või teenust. ISO 9000: 2015: kvaliteedijuhtimissüsteemid – selle põhialused ja sõnavara defineerivad kvaliteeti kui "tase, mille ulatuses eseme iseloomulikud omadused vastavad nõuetele". Lihtsalt öeldes on kvaliteet vastav klientide nõuetele. Olemaks sertifitseeritud, peab ettevõtte juhatus kavandama ettevõtte kvaliteedi tagamise eesmärgid. Need kodifitseeritakse ettevõtte spetsiifikat arvestavasse poliitikasse ja juhistesse. Kvaliteedijuhtimise süsteem hõlmab kõiki üldiseid juhtimisfunktsioone, mis määravad kvaliteedipoliitika, eesmärgid, kohustused ja nende rakendamise. Nagu ISO 9000 selgitab, pakub juhtimissüsteem võimalusi välja töötada eesmärke ning võimalusi neid eesmärke saavutada.
Kvaliteedi tagamiseks on tootepakkujal või teenuseosutajal vaja teada kliendi vajadusi ja rahulolu pakutava toote või teenusega. Selleks on vaja koguda klientidelt tagasisidet, et tagada toote või teenuse pidev parendamine. Oluline on ka tagasiside küsimine personalilt, kuna ilma rahuloleva personalita on raske luua kliendi rahulolu. Tootepakkujale või teenuseosutajale on kliendi hinnang toote või teenuse kvaliteedi kohta väga oluline, kuna see määrab toote või teenuse kasutamise sageduse ning erinevuse konkurentidest. Kuna negatiivsed emotsioonid on oluliselt mõjusamad kui positiivsed emotsioonid, siis on iga tootepakkuja või teenuseosutaja eesmärk hoida teenuse kvaliteet sellisena, et see pakuks kliendile võimalikult vähe negatiivseid emotsioone. Kuigi emotsioone mõõta on raske, on inimkatsete abil määratletud olulisemad tegurid, mida klient alateadlikult hindab. Nende faktorite põhjal saab mõõta ka teenuse kvaliteeti. Üks võimalus, kuidas tagada kvaliteedi pidev areng on luua süsteem, mis aitab välja mõelda uusi ideid ning mõõdab, et kvaliteet nõutud tasemest allapoole ei langeks.
Kvaliteedi tagamine järgib kahte printsiipi ehk põhimõtet: vastavus eesmärgile – toode või teenus peab vastama ettenähtud eesmärgile ning esmakordselt õige – vead peavad olema eemaldatud. Need kaks printsiipi ilmnevad juba enne uue tehnilise toote välja töötamist ehk projekteerimist: projekteerimise eesmärk on, et see töötaks korra, kuid kvaliteedi tagamise eesmärk on, et see töötaks pidevalt. Kvaliteedi tagamine hõlmab toorainete, komplektide, toodete ja nende komplektide ning tootmisega seotud teenuste juhtimist ning samuti juhtimis-, tootmis- ja inspekteerimisprotsesse.
Auditeerimine
Auditeerimine on üks osa kvaliteedi tagamisese protsessist. Auditeerimine on oluline, kuna seda kasutatakse tegelike tingimuste võrdlemiseks nõuetega ning nende tulemuste juhtimiseks. Raamatus "The Quality Audit: A Management Evaluation Tool" (McGraw-Hill, 1988) kirjutas Charles Mill, et auditeerimine ja inspektsioon ei ole võrdväärsed. Audiitor võib küll kasutada inspekteerimistehnikaid, kuid audit ei tohiks osaleda kontrolli teostamisel, mille tulemusena toimub toote või teenuse tegelik vastuvõtt või tagasilükkamine. Audit peaks olema seotud protsessi hindamisega ning kontrollima tootmistegevust. On olemas kolme tüüpi auditeid: tooteaudit (sealhulgas ka teenuseaudit); protsessiaudit; süsteemi audit. Audiitor võib spetsialiseeruda auditi eesmärkidel põhinevatele auditiliikidele, näiteks vastavuse või teostuse kontrollimine. Mõnedel audititel on eriotstarbelised halduslikud eesmärgid, näiteks dokumentide, riskide või teostuse auditeerimine, või jätkata lõpetatud parandusmeetmete järgimist.
Kvaliteedikontroll
Kvaliteedikontroll on tegevus või tegevuste kogum, mille eesmärk on, et valminud toode või teenus vastab kvaliteedi kriteeriumidele ja kliendi või kasutaja vajadustele. Kvaliteedikontroll sarnaneb kvaliteedi tagamise protsessiga, kuid ei ole siiski sama. Kvaliteedikontroll kui niisugune ei ole sugugi uus valdkond. Kvaliteedikontrolli tuleks aga kasutada ka traditsioonilisel dokumendipõhisel projekteerimisel. Praktikas nõuab see suurt hoolikust just muudatuste korral ning on osutunud üsna vaevarikkaks. Tihtipeale juhtub, et probleemid tulevad ilmsiks alles hädaolukorras ning sellega kaasnevad ka olulised lisakulud nii materiaalses kui ka ajalises võtmes. Kvaliteetset toodet või teenust on lihtsam luua, kui kvaliteedile pidevalt tähelepanu pööratakse ja seda kontrollitakse. Selleks on hea määrata vaheetapid, millal kontrollitakse kindlaks määratud aspekte.
Erinevus kvaliteedi tagamise ja kvaliteedikontrolli vahel
Kvaliteedi tagamine ja kvaliteedikontroll on kvaliteedijuhtimise kaks aspekti. Kuigi mõned kvaliteedi tagamise ja kvaliteedikontrolli tegevused on omavahel seotud, on need kaks defineeritud erinevalt. Vastavalt ISO 9000:2015: Kvaliteedijuhtimissüsteemidele seisneb kvaliteedi tagamine selles, et kvaliteedijuhtimise osa keskendub usaldusväärsuse tagamisele, et kvaliteedinõuded saaksid täidetud. Usaldusväärsus, mis on loodud läbi kvaliteedi tagamise on kahepoolne – sisemiselt juhtkonnale ning välimiselt klientidele, valitsusasutustele, reguleerijatele, sertifitseerijatele ja kolmandatele osapooltele. Kvaliteedikontrolli aga defineeritakse kui kvaliteedijuhtimise osa, mis keskendub kvaliteedinõuete täitmisele. Kui kvaliteedi tagamine puudutab pigem protsessi läbiviimist või toote valmistamist, siis kvaliteedikontrolli puhul on tegemist kvaliteedijuhtimise tehnilisema aspektiga.
Võib öelda, et kvaliteedi tagamine ja kvaliteedikontroll on sarnased, kuid kindlasti mitte identsed. Kui kvaliteedi tagamise protsessi eesmärk on tagada, et veel arendatav toode või teenus ehk enne toote või teenuse valmimist vastaks see kindlaks määratud nõuetele, siis kvaliteedikontrolli protsessi eesmärk see-eest on tagada juba valminud ja välja töötatud toote või teenuse vastavus kindlatele kvaliteedikriteeriumidele ja kliendi või kasutaja vajadustele ning nõuetele.
Vaata ka
pisi|400px|Söögitegemiseks kõlbliku vee kättesaadavus
Antonio Bertoloni
Ta uuris eelkõige Itaalia taimestikku, kuid kogus ka Kesk-Ameerikast pärit taimi.
Tema kirjeldatud taksonitele lisatakse autorilühend Bertol..
Suurbritannia lipp
thumb|[[Pilt:FIAV historical.svg|23pxSuurbritannia lipp aastatel 1606–1801.]]
Suurbritannia lipp kui hüüdnimega “Union Jack” on Suurbritannia riigilipp ja endise Briti impeeriumi lipp. Lipu praegune kujundus pärineb 1801. aastast. Suurbritannia lipp on saadud Inglismaa lipu, Šotimaa lipu ja Iirimaa Püha Patricku lipu kombineerimisel.
Evolvent
thumb|right|Evolvendi moodustumine
Evolvent ehk involuut on kõver, mis moodustub ühtlaselt kasvava sirgjoone libisemata veeremisel ümber paikse ringjoone (alusringjoone).
Evolvendi moodustumist võiks ette kujutada järgmiselt: kui meil oleks niidirull, mis ei saa pöörelda ning kui tõmmata sellest rullist niiti, siis niidi ots järgib ruumis evolvendi profiili, kui niidi väljatõmbamise siht ühtib igal ajahetkel väljatõmmatava niidi puutuja sihiga.
Vaheosakesed
Vaheosakesed (ka vahebosonid, kalibratsiooniosakesed, kalibratsioonibosonid; inglise gauge bosons) on fundamentaalse jõu vahendajad. Kõik tuntud vaheosakesed on bosonid (nende spinn on täisarvuline). Vaheosakesed vahendavad vastastikmõju fermionide (poolearvulise spinniga osakeste) vahel. Selleks, et kaks fermioni oleks omavahel vastasmõjus, peab üks fermion kiirgama vaheosakese (enamasti virtuaalse) ja teine fermion selle neelama.
Virtuaalsed ja reaalsed vaheosakesed
Vaheosakesed võivad olla virtuaalsed või reaalsed. Virtuaalsed vaheosakesed eksisteerivad väga piiratud aja jooksul väga väikeses ruumiosas määramatuse printsiibi tõttu. Tavaliselt vahendavad virtuaalosakesed vastasmõjusid seal, kus reaalsed osakesed seda mõne jäävusseaduse tõttu teha ei saaks. Näiteks aatomituuma ja tema elektronkatte vahelist elektromagnetilist vastasmõju vahendavad virtuaalsed footonid. Peab märkima, et suurem osa vaheosakestest on virtuaalsed.
Reaalsed vaheosakesed vahendavad vastasmõju vastavalt kõigile jäävusseadustele ja nende mõju ei ole piiratud ajas ega ruumis (kui seda mõju ei piira mõni muu tegur, näiteks vaheosakese seisumass (W- ja Z-boson) või allumine tugevale vastasmõjule (gluuon)). Näiteks elektroni ergastamine aatomi valentselektronkihis toimub täiesti reaalse footoni neeldumise tulemusena.
Maksimalism
Maksimalism on vasakpoolne proletaarne ideoloogia, mille esindajad (maksimalistid) eraldusid sotsialistidest-revolutsionääridest 1904.
1908 lagunenud organisatsioon taastati pärast Veebruarirevolutsiooni. Pärast Oktoobrirevolutsiooni kuulus maksimaliste ka nõukogudesse ja Ülevenemaalisse Kesktäitevkomiteesse. III Vene revolutsiooni ajal 1918 rühmitus lõhenes: osa maksimaliste „tunnistas oma vigu“ ning hakkas bolševikega koostööd tegema, osa jätkas võitlust nende vastu. Maksimalismi likvideeris Tšekaa 1920.
Maksimalism on muutunud ka üldnimeks, tähendades nõuete või põhimõtete äärmuseni viimist.
Piirideta Ajakirjanikud
Piirideta Ajakirjanikud (prantsuse keeles Reporters sans frontières (RSF), inglise keeles Reporters Without Borders) on 1985. aastal infovabaduse kaitseks moodustatud rahvusvaheline valitsusväline mittetulundusühendus.
Ajakirjandusvabaduse indeks
[[File:Press freedom 2022.svg|upright=2.25|thumb|left| 2022. aasta ajakirjandusvabaduse indeks
{{legend|#820000|tõsine olukord}} {{legend|#ff4100|keeruline olukord}}
{{legend|#ffb400|nimetamisväärsed probleemid}} {{legend|#96afd8|rahuldav olukord}}
Salgótarján
Salgótarján oli kaevanduslinn, kuid pruunsöe kaevandamine lõppes 1970-ndatel.
Keila–Turba raudteelõik
Keila–Turba raudteelõik on raudtee Keila ja Turba vahel. Kuulub Eesti Raudteele.
Raudteelõigul liiguvad Elroni elektrirongid liinil Tallinn–Turba. Raudteelõigul on järgmised peatused: Keila, Kulna, Vasalemma, Kibuna, Laitse, Jaanika, Riisipere ja Turba.
Camilla
Camilla (Camilla Rosemary Mountbatten-Windsor, endise perekonnanimega Parker Bowles, neiupõlvenimega Shand; sündinud 17. juulil 1947) on Suurbritannia ja veel 14 Rahvaste Ühenduse riigi kuninganna (Charles III abikaasa) alates 8. septembrist 2022.
Keila–Turba raudteelõik
Varem oli lõik osa Keila–Haapsalu raudteest. Riisipere–Haapsalu vaheline amortiseerunud raudteelõik demonteeriti 2004. aastal, mille tulemusel sai Riisiperest raudtee lõppjaam.
Camilla
Enne Walesi printsiga abiellumist oli ta mehe armuke ja seejärel kauaaegne elukaaslane. Walesi printsi abikaasana oli tema tiitel "Walesi printsess", kuid ta eelistas kasutada nimetust "Cornwalli hertsoginna". Šotimaal oli Camilla tiitel "Rothesay hertsoginna".
Keila–Turba raudteelõik
Lõik Vasalemma ja Riisipere vahel oli kuni 2019. aastani viimane elektrifitseeritud raudteelõik Eestis (avati 1981).
2019. aastal taastati Riisipere ja Turba vaheline raudteelõik, mis avati pidulikult 2019. aasta detsembris. Tegemist on Eesti kiireima raudteelõiguga, kus maksimaalne reisirongidele lubatud tunnikiirus on 140 km/h. Üle kuue kilomeetri pikkusel elektrifitseeritud raudteel sõidavad Elroni elektrirongid kuni 11 korda päevas.
Camilla
Perekond ja noorus
Camilla Rosemary Shand sündis ja kasvas üles Plumptoni külas. Tema vanemad olid Bruce Shand, endine Briti armee ohvitser ja veinikaupmees, ning Rosalind Cubitt, parun Roland Calvert Cubitti tütar. Camillal on vend Mark ja õde Annabel.
Keila–Turba raudteelõik
Seoses taasavatud Turba raudteelõiguga valmis 2019. aasta sügisel Riisiperes uus veoalajaam.
Kavas on jätkata raudtee pikendamist järkude kaupa ja taastada 2026. aastaks Haapsalu-suunaline raudtee lõplikult kuni Rohuküla sadamani.
Camilla
Esimene abielu
1973. aastal abiellus Camilla Shand Andrew Parker Bowlesiga. Neil on kaks last, poeg Tom ja tütar Laura. Lapsed kasvatati üles roomakatoliku õpetuse järgi. Tom õppis Etoni Kolledžis ning Laura lõpetas roomakatoliku St. Mary kooli Shaftesburys. Andrew ja Camilla lahutasid abielu 3. märtsil 1995.
Hertsoginna sugupuu
Ameerika genealoogi William Adams Reitwiesneri andmetel on Camillas prantsuse, inglise, hollandi, šoti ja ameerika juuri. Ta sugupuu juured ulatuvad 17. ja 18. sajandil Ameerikas Massachusettsis ja Connecticutis elanud Treadway, Barnesi, Jonesi, Goodnow, Alleni, Brazieri jt perekondadeni.
Hertsoginnal on prantsuse-kanada esivanemaid. Ta on Sir Allan MacNabi järeltulija.
Cornwalli hertsoginna vanavanaema oli Alice Keppel, prints Charlesi vanavanaisa, kuningas Edward VII viimane armastus. Hertsoginna sündis kaks kuud enne Alice Keppeli surma. Camilla on George Keppeli kaudu suguluses Suurbritannia telesaate "Kes tahab saada miljonäriks?" esimesena peaauhinna võitnud Judith Keppeliga.
Hertsoginna on William III soosiku Arnold Joost van Keppeli ning Charles II ja tema armukese Louise de Kérouaille ebaseadusliku poja järeltulija.
Suhe Walesi printsi Charlesiga
Walesi printsi ja Camilla suhe algas juba 1970. aastatel, kui nad kohtusid polomatšil. Kumbki polnud siis veel abielus. Suhe lõppes aasta pärast väidetavalt seetõttu, et prints viivitas abieluettepaneku tegemisega. Camilla Shand abiellus 1973. aastal Charlesi vana sõbra armeeohvitser Andrew Parker Bowlesiga.
Boksiit
pisi|Boksiit pisi|Boksiit, [[Les Baux de Provence]] Boksiit on settekivim, mis koosneb peamiselt alumiiniumoksiidist ja alumiiniumhüdroksiidist. Boksiit on peamine alumiiniumimaak.
Pranglimine
Pranglimine on aja peale peastarvutamine Miksikese (Lefo) keskkonnas üle veebiliidese. Kasutaja osa on kirjutatud JavaScriptis. Idee ja rakenduse autor on Prangli saarel Prangli põhikooli direktorina töötanud Kalev Põldsaar.
Boksiit
Lisandeiks võivad olla ränidioksiid, raudhüdroksiidid, savimineraalid jne. Peamised koostismineraalid on gibsiit, bömiit ja diaspoor. Varem peeti boksiiti savimineraaliks, mille keemiline valem on Al2O3·2H2O. Värvuselt on boksiit hallikas, pruun, kollakas või punakaspruun.
Boksiit tekib niiskes ja soojas kliimas alumiiniumi sisaldavate kivimite porsumisel.
Suurimad boksiidivarud on Guineal, Austraalial ja Brasiilial.
Boksiit on saanud nimetuse Les Baux de Provence'i järgi Lõuna-Prantsusmaal, kus varem boksiiti kaevandati.
Camilla
Suhe Walesi printsi Charlesiga
Sõprus Walesi printsi ja Parker Bowleside vahel jätkus. Oletatavasti oli Parker Bowlesi abielu vabameelne ning mõlemad pooled harrastasid abieluväliseid suhteid. Camillast sai Charlesi armuke ning Andrew võttis enda armukeseks vana sõbranna Rosemary Pitmani, kellest hiljem sai tema teine abikaasa.
Printsi esimene abikaasa Diana süüdistas avalikult Camillat ja Charlesi abieluvälises suhtes ning nimetas seda lahutuse põhjuseks. Eraseltskonnas nimetas Diana Camillat rotveileriks. Diana sõnul oli Camilla enne teda teadnud, et Charles kavatseb Diana naiseks paluda. Prints ja Parker Bowles tegid teineteisele kingitusi ning kasutasid hüüdnimesid "Fred" ja "Gladys". Printsi toetajad väitsid, et abielu lagunemise põhjuseks oli hoopis Diana paranoilisus Charlesi ja Camilla suhtes.
Väidetakse, et romaan kestis printsi abielu vältel ning Camilla ja Charles olid koos ka ööl enne Diana ja Charlesi pulma. Suhtekolmnurga tekkimise aeg on täpselt teadmata, kuid arvatakse, et see algas 1980. aastate alguses, tükk aega enne Diana afääri James Hewittiga. Parker Bowlesid lahutasid oma abielu 1995. aastal, pärast seda, kui prints tunnistas abielurikkumise televisioonis üles. Paar oli juba mõnda aega eraldi elanud ja Andrew abiellus varsti uuesti.
Hertsoginnal on residents ka Wiltshire'is, kuid ta elab peamiselt printsi ametlikus elupaigas Highgrove House's. Briti ajalehed teatasid 2005. aasta algul, et ehkki paar polnud veel abielus, maksis Charles naise ehete, rõivaste ja Clarence House'i kahe toa sisustamise eest.
Teine abielu
Kuninganna ja prints Philip olid kohal St. George'i kabelis toimunud teenistusel ning korraldasid vastabiellunutele Windsori lossis vastuvõtu.
Alates abielust on Camilla tiitel "Tema Kuninglik Kõrgus Cornwalli hertsoginna", kuid Šotimaal on ta Tema Kuninglik Kõrgus Rothesay hertsoginna.
Kuninglikud kohustused
Pärast laulatust võttis hertsoginna enda kanda kuninglikke kohustusi, nende hulgas saatis ta Walesi printsi üritustel. Hertsoginna on teinud eravisiite ja külastanud üht Southamptoni haiglat. 2005. aasta juunis ilmus ta esimest korda koos teiste kuningliku perekonna liikmetega Buckinghami palee rõdule.
Pärast Londoni terrorirünnakuid 2005. aasta juulis külastasid hertsoginna ja prints kannatanuid St. Mary haiglas Paddingtonis. Novembris käis paar ringreisil Ameerika Ühendriikides. See oli Camilla esimene välisreis kuningakoja liikmena. Märtsis 2006 käisid prints ja Camilla kuninglikul visiidil Egiptuses, Saudi Araabias ja Indias. Pikk reis õnnestus suurepäraselt ning Camilla vastupidavust ja lihtsat meelelaadi kiideti.
Tiitlid ja positsioon
Pärast kihlumist sai temast Cornwalli hertsoginna, Šotimaal aga Rothesay hertsoginna. Camillal oli õigus Walesi printsessi tiitlile, kuid ta otsustas seda mitte kasutada.
Elizabeth II paigutas Camilla Suurbritannia õukonnakalendris neljandale kohale iseenda, printsess Anne'i ja Kenti printsessi Alexandra järele. Tavaliselt on monarhi minia teisel kohal, Camilla oli aga kahe koha võrra allpool, kuna Anne ja Alexandra on sünnilt printsessid, tema aga hertsoginna.
Clarence House on märkinud, et kui Charlesist saab kuningas, hakkab Camilla tiitel olema Tema Kuninglik Kõrgus Kuninga Abikaasa (HRH The Princess Consort), mitte kuninganna. Aasta pärast pulmi tehtud uuringu kohaselt soovis Camilla saamist kuningannaks ainult 21%, 56% pooldab tema nimetamist kuninga abikaasaks.
Kuninganna
Otsustava pöörde Camilla kuningannaks saamise väljavaadetesse tõi aga Elizabeth II oma troonile asumise 70. aastapäeva puhul 2022. aasta veebruari alguses tehtud avaldusega. 95-aastane Elizabeth II väljendas nimelt selgesõnalist soovi, et tema lahkumise järel tunnistataks kuningaks prints Charles ja tema abikaasa Camilla saaks täieõiguslikuks kuningannaks (Queen Consort). Camilla sai kuningannaks pärast Elizabeth II surma 8. septembril 2022 ja krooniti 6. mail 2023 koos Charlesiga.
Suriname lipp
pisi|Suriname lipp Suriname lipp on Suriname Vabariigi riigilipp.
Lipp koosneb viiest horisontaalsest triibust, mille värvid on roheline, valge, punane, valge, roheline ja laiuste suhe vastavalt 2:1:4:1:2. Punase triibu keskel on suur kollane viieharuline täht. Täht sümboliseerib etniliste rühmade ühtsust, punane värv edasiminekut ja armastust, roheline lootust ja viljakust, valge rahu ja õiglust.
Lipp võeti kasutusele Suriname iseseisvumisel 25. novembril 1975.
Varasem lipp
pisi|[[Pilt:FIAV historical.svg|23pxLipp 1959–1975]] Aastatel 1959–1975 oli Suriname lipuks valge plagu, millel oli ellipsiga ühendatud viis erivärvilist viieharulist tähte, mis sümboliseerisid Suriname etnilisi rühmi.
Kevin Martin
Kevin Martin (sündinud 31. juulil 1966 Killamis Alberta provintsis) on endine Kanada jääkeeglivõistkonna kapten, olümpiavõitja.
Tema hüüdnimed on The Bear ('Karu') ja K-Mart.
Martin mängib rahvusvahelisel tasemel alates 1986. aastast, mil saavutas juunioride maailmameistrivõistlustel Dartmouthis hõbemedali. Ta on neljakordne Kanada meister (1991 Hamiltonis, 1997 Calgarys, 2008 Winnipegis ja 2009 Calgarys) ning kolmekordne karikavõitja (2005, 2006, 2009).
Oscar Peterson
pisi|Oscar Peterson (1977) Oscar Emmanuel Peterson (15. august 1925 Montréal, Québeci provints, Kanada – 23. detsember 2007 Mississauga, Ontario provints, Kanada) oli kanada džässpianist ja -helilooja.
Oscar Peterson on välja andnud üle 200 heliplaadi ning võitnud seitse Grammy auhinda ja palju väiksemaid auhindu.
Ta on teinud koostööd selliste suurkujudega nagu Ella Fitzgerald, Louis Armstrong, Stéphane Grappelli, Count Basie, Dizzy Gillespie, Coleman Hawkins, Ben Webster jpt.
Kuulus USA džässikriitik Scott Yanow on nimetanud Oscar Petersoni kõigi aegade üheks parimaks pianistiks.
Novembris 1974 esines ta Tallinnas, kus andis kolm kontserti: kaks Estonia kontserdisaalis ja ühe tollases Laevastiku Ohvitseride Majas. Kontserdi järelpidu toimus hotellis Tallinn.
Kevin Martin
Maailmameistrivõistlustel on Martin osalenud neli korda. Ta on 2008. aasta maailmameister ning 1991. ja 2009. aasta hõbemedalivõitja. Samas on ta üks kuuest Kanada kaptenist, kes MM-il medalita jäänud: 1997 võitis tema juhitav meeskond küll eelturniiri, kuid poolfinaalis kaotas Rootsile ja pronksimängus Šotimaale.
1992. aasta taliolümpiamängudel oli jääkeegel näidisala. Martini meeskond võitis eelturniiril kõik kolm vastast, kuid kaotas seejärel poolfinaalis 4:8 Šveitsile ja pronksimängus 2:9 USA-le.
2002. aasta taliolümpiamängudel alistas Martini juhitav Kanada meeskond eelturniiril 8 vastast, kaotades üksnes Rootsile 5:6. Eelturniiri võitjat otsustavas mängus võideti eelviimases voorus Norra koguni 9:4. Poolfinaalis mindi vastamisi eelturniiri neljandana lõpetanud Rootsiga ja saadi 6:4 revanš. Kuid finaalis enam Norrat võita ei õnnestunud: tuli vastu võtta kaotus 5:6 ja hõbemedalid.
2006. aasta taliolümpiamängude Kanada koondise valikvõistlustel jäi Martini meeskond eelringis kuuendaks ja olümpiamängudele pääsu tuli jällegi neli aastat oodata.
2010. aasta taliolümpiamängudel võitis Kanada eelturniiril kõik vastased, sealhulgas eelturniiril teiseks tulnud Norra avavoorus lisaajal 7:6. Poolfinaalis võideti Rootsi 6:3 ja finaalis ootas taas Norra, keda seekord võideti 6:3.
Kevin Martin on abielus Shauna Martiniga. Neil on lapsed Karrick, Kalycia ja Mykaela.
Palm Springs (California)
pisi|200px|Palm Springs Palm Springs on linn Ameerika Ühendriikides California osariigis Riverside'i maakonnas. Palm Springs paikneb Coachella orus asuvas Colorado kõrbes ja on Indio järel suuruselt teine linn Coachella orus. Palm Springs asub San Bernardinost umbes 89 km idas, Los Angelesest 172 km idas, San Diegost 198 km kirdes ja Phoenixist 431 km läänes.
Arvestuslik elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse seisuga 44 575. Palm Springsi pindala on umbes 245 km², millega see on maakonna suurim linn.
Nimi
Esimest korda kasutati nime Palm Springs United States Topographical Engineersi kaardil 1853. aastal. Ameerika keeleteadlase William Brighti kohaselt viitab sõna palm California kohanimedes kiulisele vašingtooniapalmile (Washingtonia filifera), mida kasvab Palm Springsi piirkonnas rohkelt. Varem on kasutatud ka nimekujusid Palmetto Spring ja Big Palm Springs.
Ajalugu
Piirkonna esiasukad olid kahuilja indiaanlased, kes elasid väikeste kogukondadena San Jacinto mäe ja San Gorgonio mäekuru ümbruses ning Colorado kõrbes. Kahuiljad pidasid San Jacinto mäge pühaks, kuna see oli võimsa deemoni Tahquitzi (Ta-co-wits) elupaik. Kahuiljad elasid selle mäe mõlemal küljel. Nad toitusid hirvede, mägikitsede, jäneste jt jahiloomade lihast, marjadest, tõrudest, seedermännipähklitest jms. Indiaanlased nimetasid San Jacinto mäge i a kitchiks ('siledad kaljud') ja San Gorgonio kumerat kuplit queri kitchiks ('paljas, lage').
Esimeste eurooplastena nägid San Jacinto mäge Hispaania maadeavastaja Juan Bautista de Anza ja tema 34-meheline kaaskond, kes läbisid kõrbe 1774. aastal. De Anza nimetas San Jacinto mäe Sileesia pühaku Jaceki hispaaniakeelse nime järgi. Palm Springsi piirkonda De Anza ei jõudnud.
19. sajandi keskpaigas hakkas piirkonda saabuma rohkesti uusasunikke. Hakati tegelema metsaraiega, veiste- ja lammastepidamisega ja rajati maanteid. Looduse säilitamiseks loodi 1897. aastal San Jacinto metsakaitseala.
Loomad
Palm Springs asub ühel maailma kõige kuumemal ja kuivemal maastikul ning selle tulemusel on sellel selgelt eristuv loomastik, mõned neist on ohustatud ja neid leidub ainult Coachella orus. Loodusliku loomastiku hulka kuuluvad pronghorn 'id (Antilocapra americana), kõrbekilpkonnad, kääbusrebased, dipsosaurused, chuckwalla 'd, punailvesed, mägilõvid ja gila monster 'id (Heloderma suspectum). Muid loomi hõlmavad maa-oravad, kalju-oravad, okassead, skunksid, kaktushiired, kängururotid, uuriklased ja pesukarud. Kõrbelindude hulka kuulub jooksurkägu, kes võib joosta kiirusega 24 km/h. Muudest lindudest on esindatud kõnnu-kirjurähn, flycatcher, kaktusekakk, Ameerika kassikakk, raudkull.
Sonorani kõrbes on rohkem rattlesnake 'e (lõgismadusid) kui mujal maailmas. Kõige tavalisem liik on äärmiselt mürgine mojave rattle, mida peetakse maailma kõige ohtlikumaks maoks. Suurim sealne maoliik on western diamondback. Palm Springsis elavad tarantlid ja mitmesugused skorpioniliigid, sealhulgas whip scorpion (Thelyphonida). Kuigi baribalid ei ole Coachella orus igapäevased, on neid märgatud Palm Springsis ja mujal Californias. Kunagi rändasid jaaguarid kogu Coachella orus, tänapäeval hoiavad nad Mehhiko põhjaosa kuivadele aladele. Viimati nähti jaaguare Palm Springsis 1860. aastal.
Majandus
Linna majandus keskendub eelkõige turismile, kinnisvarale, tervishoiule (linnas on palju eakaid inimesi), jaemüügile ja hasartmängudele. Linnas toimub arvukalt festivale, konverentse ja rahvusvahelisi üritusi.
Palm Springsi rahvusvahelisel filmifestivalil näidatakse maailma filmiparemikku. Muuhulgas esilinastus seal esmakordselt USA-s ka Eesti teos "Klass".
Fabulous Palm Springs Follies oli revüütrupp, mis tegutses 23 aastat ning mille nooruslikud esinejad olid vähemalt 55 aastat vanad. Trupp lõpetas tegutsemise 2014. aastal.
Linnas asub Palm Springs Art Museum (Palm Springsi kunstimuuseum) ja selle juures Annenberg Theater, mis pakub mitmesugust meelelahutust.
Agua Caliente indiaanlaste hõim asetseb kesklinnas ning nende maatükil asub Spa Resort Hotel and Casino (Californias on kasiinod keelatud, kuid indiaanlaste maal osariigi seadused ei kehti). Coachella Valleys on veel kasiinosid, eriti Rancho Mirage'is, Indios, Coachellas ja Cabazonis.
Transport
pisi|Palm Springsi kesklinn Linna teenindab bussiettevõte SunLine Transit Agency, mille liin 111 sõidab Indiosse, liin 30 Cathedral Citysse, liin 14 Desert Hot Springsi, liin 30 Thousand Palmsi ja liin 24 lennujaama.
Linna läbivad maanteed State Route 111, Interstate 10, State Route 74 ja State Route 62.
Haridus
Palm Springsi riiklikku haridussüsteemi haldab Palm Springs Unified School Districti koolipiirkond.
Melaniin
Melaniin annab inimeste ja loomade silmadele, nahale ja juustele või karvadele värvuse. Tavaliselt on melaniini kogus orgamismis muutumatu, aga elu jooksul võib see haiguste või mutatsioonide toimel muutuda. Melaniinid evivad eri organismides immunoloogilisi, antioksüdantseid ja -inflammatoorseid toimeid, osadel loomadel aga soodustavad need elu jätkamisega seotud toimingute edukust. Melaniinide süntees allub geneetilisele, hormonaalsele ja ensümaatilisele kontrollile ning seda kiirendab päikesevalgus. Melaniinidele omistatakse mitmete uuringute kohaselt teatud energia neeldumise, muundamise ja ülekandmise võime – melaniin "neelab" päikesekiirgust ja võimaldab D-vitamiini sünteesi.
Nimetus "melaniin" tuleneb vanakreekakeelsest sõnast μέλας ja tähendab "tumedat, musta". Tõenäoliselt kasutas seda terminit esimesena rootsi keemik Jöns Jakob Berzelius 1840. aastal.
Keemilised ja füüsikalised näitajad
Melaniinide kohta teatakse vähe, puudub ka melaniini kokkuleppeline definitsioon ja nomenklatuur ning tüüpide liigitus. Nii ei arvata tihti melaniini sünteesi toimuvat teatud lahtilõigatud puu- ja juurviljade lõikekohas, kui need pruunistuvad.
CAS-number 8049-97-6. Molaarmass on 318,2830 g/mol. Hariliku seepia melaniini molekulivalem on C18H10N2O4. Melaniin on non-refractile. Melaniinigraanuli läbimõõt on väiksem kui 800 nanomeetrit. Selle omaduse põhjal eristatakse melaniini harilikest vere pigmentidest, mis on suuremad, kämbulised ja värvuse poolest varieeruvad (rohelisest kollaseni või punakaspruunini).
Feomelaniin erineb eumelaniinist biokeemilise koostise, sünteesiradade jpm poolest.
Kaaliumpermanganaadi lahjendatud lahus ja vesinikperoksiid on üsna efektiivsed melaniini pleegitajad.
Liigitus
Allomelaniin on osades taimedes ja nende saadustes (näiteks mustades seesamiseemnetes ja sojaubades) ja osades seentes sünteesitav melaniini liik, mis enamasti ei sisalda lämmastikku. Allomelaniinide ülesanne pole praeguseks selge, in vitro uuringutes inhibeerivad osad neist vähirakkude kasvu. Seentes, mille melaniini eelkursoriks on 1,8-dihydroxynaphthalene (DHN), sünteesitavat melaniini nimetatakse DHN-melanin 'iks. pisi|vasakul|Eumelaniini keemilise struktuuri osa. Nool näitab polümeeri jätkumiskohta Eumelaniin on geneeriline termin osades elusorganismides sünteesitavate ja leiduvate tumedamat värvi looduslike, valdavalt lahustumatute pigmentainete kohta, mis tekitavad musta ja pruuni värvuse, kuid mille funktsioonid pole seni veel teada. Eumelaniin on polümeer, mis moodustub 5,6-dihüdroksüindoolist, see omakorda ensümaatiliselt türosiinist ja koosneb süsivesinikjääkidest. Eumelaniini polümeerid sisaldavad võrkjalt seostunud 5,6-dihüdroksüindooli (DHI) ja 5,6-dihüdroksüindool-2-happe (DHICA) polümeere. Toodetakse ka sünteetilisi eumelaniine. Teatud tingimustel, teiste pigmentide puudumisel, võib musta eumelaniini väiksem ja/või vähenenud või puuduv kogus esile kutsuda juuste halli värvuse ja pruuni eumelaniini väiksema ja/või vähenenud või puuduva koguse heledat (blondi) juustevärvi. Juuksekarvade eumelaniini lahustab vesinikperoksiid. pisi|Feomelaniini keemilise struktuuri osa. Nool näitab polümeeri jätkumiskohta Feomelaniin on aminohapet tsüsteiini sisaldav punakaspruun polümeer, mida leidub looduslikult punase ja kollase värvusega juustes ja nende kandjate nahas, tedretähnides, see annab teatud värvused ka sulgedele, näiteks vaenukägude sulestiku iseloomulik pruunikasoranžikas toon, ja punarebase karvkattele. Feomelaniin on inimestel koondunud ka huulte, rinnanibude ja suguelundite nagu sugutiluki ja tupe vastavatesse rakkudesse.
Neuromelaniin on mustjaspruun polümeerne pigment, mida sünteesitakse ja akumuleeritakse, alates 3.–5. eluaastast, ajutüves, dopaminergilistes neuronites, leptomeninges 'is ja mustaines. Seda leidub ka mõnede aju piirkondade ganglionirakkudes, silmas ja keskkõrvas (varieeruva suurusega graanulitena; ei paikne melanosoomides). Vastupidi perifeersele melaniinile, mida toodetakse spetsiaalsetes rakkudes ja antakse edasi teistele rakkudele, sünteesitakse ja säilitatakse neuromelaniini graanuleid sünteesimise kohas. Inimaju neuromelaniini kogus on suurem kui primaatidel ja võib täielikult puududa paljudel teistel imetajatel, nagu näiteks osadel närilistel.
Kuigi inimese kesknärvisüsteemi tumedaid pigmente on rohkelt uuritud alates 1930. aastatest, on neuromelaniini funktsioonid ja biokeemiline koostis seni teadmata, arvatakse et tegu on segumelaniiniga mis kannab endas nii eu- kui feomelaniini omadusi. Ühe teooria kohaselt on neuromelaniin mitme katehhoolamiini sünteesi kõrvalsaadus: dopamiini substantia nigra 's ja noradrenaliini locus coeruleus 'es. Analoogselt perifeerse melaniiniga arvatakse, et ka neuromelaniinil olevat teatavat sorti kaitse- ja või kahjulike ainete kahjutustamise funktsioon. Neuromelaniin seob tõhusalt metalle nagu näiteks rauda, aga ka teisi potentsiaalselt mürgiseid molekule ja vahendab ka rakusiseseid oksüdatiivseid mehhanisme. In vitro katsetes kutsub neuromelaniini lisamine dendriitrakkude küpsemise. Neuromelaniini lipiidide sisaldus on ligi 20% (väga väike osa on ka kolesterooli) ja selles on tuvastatud lipiidi komponent – dolichol, lisaks veel rohkem kui 70 valku, rohkelt väävlit jpm.
Organismides
Melaniini on tuvastatud dinosauruste kivististes ja varasematel peajalgsetel. Melaniini leidub enamikus elusorganismides, välja arvatud ämblikuliste seltsi loomad, neil pole melaniini pigmendina tuvastatud.
Mikroorganismid
Melaniin kaitseb mikroorganisme, nagu bakterid ja seened, rakukahjustusi põhjustavate nähtuste, näiteks UV-kiirguse eest. Samuti kaitseb melaniin kahjustuste eest, mida põhjustavad kõrge temperatuur, keemilised kahjustused (nt raskmetallid ja oksüdeerivad ühendid) ja biokeemilised ohud. Seega mängib melaniin paljudes patogeensetes mikroobides tähtsat rolli virulentsuses, kaitstes mikroobe peremeesorganismi immuunvastuste eest. Katsetes laborirottidega läbis radioaktiivselt märgistatud bakteriaalset päritolu melaniin vere-aju barjääri. Pyomelanin 'i sünteesivad sellised bakterid nagu Vibrio cholerae, Pseudomonas aeruginosa, Hypomonas sp., Shewanelia colwelliana jpt.
Seeneriigi levinuimad melaniinitüübid on 1,8-dihydroxynaphthalene (DHN) ja L-3,4-dihydroxyphenylalanine (DOPA). Melaniinid paiknevad seentel melaniseeritud rakukestas ja võivad erineda ka seene kasvukohtade- ja/või -tingimuste suhtes, nii erineb looduses kasvava musta pässiku sünteesitav melaniin (allomelaniin) Befungin 'i valmistamisel kasutatava kultuurtšaaga melaniinist (eumelaniin). Seene melaniini ülesanneteks loetakse vastupanuvõimet keskkonna pakutavatele, vahel lausa äärmuslikele tingimustele, nagu külm kliima Antarktikas või tuumareaktoritest vabanenud radioaktiivsete ainetega reostatud piirkondades. Näiteks suudavad teatud melaniseeritud seened jääda ellu nõudepesumasinas, kus neil tuleb vastu seista nii ebaharilikele temperatuuridele kui ka nõudepesuvahendite toimele.
Cryptococcus neoformans 'il võivad melanisatsiooni tagavad geenid kaasa aidata peremeesorganismi surmale. Arvatakse, et inimeste suhtes patogeensust esile kutsuda võivatel seeneliikidel, nagu Cryptococcus neoformans, Paracoccidioides brasiliensis, Aspergillus fumigatus, Histoplasma capsulatum, Blastomyces dermatitidis, Candida albicans, Cladosporium, Fonsecaea, Phialophora ja Wangiella liikidel ja Malassezia furfur aitab pigment kaasa nende "virulentsusvõimele", mõjutades mitmeti peremeesorganismi immuunvastuseid, manipuleerides makrofaage ja inhibeerides tsütokiinide sünteesi.
Mõningad seened on võimelised kasutama melaniini fotosünteetilise pigmendina, mis võimaldab neil gammakiirgust püüda ning kasutada kiirguse energiat enda kasvuks.
Selgrootud
Selgrootute immuunsüsteem kaasab end patogeenide eest kaitstes melaniini. Vaid minuteid pärast nakatumist surutakse mikroob kokku melaniini ning sellise kapseldumise käigus toodetud vabade radikaalsete kõrvalsaaduste moodustumist seostatakse nende tapmisega. Putukatel ei seostata melaniini sünteesi mitte ainult kehakatte värvuse loomisega, vaid neil osaleb melaniin ka immuunsuses ja seda sisaldab ka hemolümf. Liblikalistel osalevad tiivamelaniinid liblika musta ning pruuni tiivavärvuse kujundamisel. Lisaks tiivavärvusele osaleb melaniin liblikatel ka immuunvastustes. Kui putuka kehasse siseneb võõrkeha, milleks võib olla parasitoid, patogeen või kemikaal, siis terve liblika adekvaatse immuunvastuse korral moodustavad hemotsüüdid võõrkeha ümber kapsli (kapseldamine), kuhu paigutub ka melaniin.
Peajalgsete tindipauna tindi, mille üks koostisaine on melaniin, pihustamine aitab neil teatud kriitilistes olukordades kaitsemehhanismina kiskjate eest maskeeruda ja põgeneda. Hariliku seepia tindinääret (tindipaun) kasutatakse melanogeneesi bioloogilise mudelsüsteemina. Tindinäärmes paiknevad rakud, mis liiguvad küpsenuna näärme pinnale ja sünteesivad melanosoomides melaniini (eumelaniini ), mis vajadusel väljutatakse vastava avause kaudu. Tindinäärme biokeemiliste uuringute kohaselt sisaldab nääre mitmeid melanogeenseid ensüüme, sh türosinaasi, peroksidaasi (peroxidase) ja dopamiini.
Selgroogsed
Enamikul kahepaiksetel, kaladel ja roomajatel sünteesivad melaniini melanomacrophages keskmes paiknevad graanulid, mis paiknevad sellistes elundites nagu maks, põrn, neerud. Melanomacrophages on agressiivsed fagotsütaarsed rakud, mis õgivad seeni, baktereid, parasiite, mükobaktereid, ladustavad erütrotsüütide lõhkemise järel rauda jpm ja neid seostatakse organismi immuunsusega. Kaladel sünteesitakse nahamelaniin pre-melanosoomides ja see määrab osalt ka kalasoomuste värvuse. pisi|Melanistlik [[harilik rästik|rästik]] pisi|[[Harilik nastik]] Madudel on melanotsüüte tuvastatud peamiselt nahas. Neid liigitatakse asukoha järgi: pärisnahas paiknevad naha melanotsüüdid, epidermises paiknevad epidermaalsed melanotsüüdid ning nahaalused melanotsüüdid, mis paiknevad sügaval nahas ja moodustavad võrgustiku. Kõik nimetatud rakud sisaldavad melaniini sünteesivaid osiseid. Lisaks sisaldavad melaniiniladestusi ka näiteks pärisrästiklaste ja lõgismadulaste peas paiknevad mürginäärmeid katvad koed, lihased ja mürginäärmed. Sugukonda Colubridae liigitatud madudel melaniiniladestusi Duvernoy näärmetes ei ole tuvastatud. Melaniiniladestiste ülesandeid madudel on vähe uuritud, kuid arvatakse, et need moodustavad kaitsebarjääri päikesekiirguse eest, mis võib kahjustada mürgiaparaati või inaktiveerida mürgina toimiva sülje.
Lindudel on melaniini ülesandeks sulestiku kaitsmine päikesekiirguse ja kulumise eest, seetõttu on paljude linnuliikide (näiteks kajakad, haned, toonekured jpt) kulumisele vastuvõtlikumad sulestikuosad, näiteks tiivaotsad, tumedat värvi. Aga sulepigmentidel võib olla ka kasulikke keemilisi omadusi, nii seob melaniin linnu organismi sattunud mürgiseid raskmetalle. Surnud sulekoesse seotud raskmetallid ei ole enam linnule nii ohtlikud, sest ei pääse mööda organismi ringlema.
Lindude seas esineb ka ebaharilikult tumeda värvusega sulestikke (melanismi), näiteks kuningpingviinidel (Aptenodytes patagonicus). Arvatakse, et seda põhjustab sulestikus sünteesitava eumelaniini taseme tõus.
Imetajad
Kõige rohkem võib melaniini avaldumine erineda loomadel. Jaaguari või leopardi melaniini mutatsiooni puhul sünnib järglane mustana (panter). Imetajate melanotsüüdid sünteesivad eumelaniini ja feomelaniini, mis tekivad valdavalt türosiini oksüdatsioonil melanotsüütides paiknevates melanosoomides.
Hiirtel neuromelaniini seni histoloogiselt tuvastatud ei ole, kuid melaniinide roll karvastikus on silmatorkav. Nii näiteks näib Agouti hiirte karvastik pruunina, selle tagavad must eumelaniin ja kollane feomelaniin. Geneetiliste omapärade tõttu esineb ka täielikult musta või kollast värvi karvkattega hiiri. Paljude käsitiivaliste karvastik on pruuni või musta värvi. Sugukondade Pteropidae, Megadermatidae, Myzopodidae ja Vespertilionidae isaste suguelundeis sisalduvad melaniinigraanulid. Gorillade mustaines on tuvastatud neuromelaniini, gorillade nahk ja karvastik on enamasti mustjad.
Melaniin inimestel
Inimesel sünteesivad melaniini nahas paiknevad melanotsüüdid, silma pigmentepiteeli, sisekõrva ja kesknärvisüsteemi rakud. Uuemate uuringute alusel sünteesivad melaniini ka adipotsüüdid. Melaniini sünteesi juustes ja nahas reguleerib melanokortiin-1 retseptor. Pigmenti leidub ka juustes, neerupealistes, südame- ja maksarakkudes jm. Arvatakse, et melaniin üksikus melanotsüüdis, selle dendriitides või keratinotsüüti ülekantuna ei suudaks sellele rakule kaitset pakkuda, ta peab toimima koos teiste rakkudega. Üheks selliseks funktsionaalseks üksuseks peetakse naha melaniiniühikut. Naha melaniiniühik on epidermises paiknev ja talitlev rakkude kompleks, kus melanotsüüt söödab oma jätketega melanosoome umbes 36-le ümbritsevale keratinotsüüdile. 400px|pisi|Inimeste nahavärvused R. Biasutti järgi (andmed kogutud enne 1940. aastat). Tulemused võivad olla ekslikud paljude Aasia piirkondade puhul, kus inimeste nahavärvus on pigem tumedam, kui kaardilt võib välja lugeda Inimestel on melaniin koos karoteenidega tähtis nahavärvi otsustav tegur. Nahal, eriti heledal, näitavad tedretähnid ja sünnimärgid rohket melaniini-kontsentratsiooni. Arvatakse, et eri rasside nahavärvi varieeruvuse määrab melanosoomides paiknev ja keratinotsüütidele ülekantava melaniini kogus.