cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Alfred von Grote
Friedrich Wilhelm Michael Maria Alfred von Grote (Venemaal tuntud kui Alfred Fjodorovitš, vene keeles Алфред Федорович Грот) (8. aprill (vkj) 1823 Peterburi − 26. veebruar (ukj 10. märts) 1895 Peterburi) oli Venemaa keisririigi diplomaat, õukonnaametnik ja senaator. Tõeline salanõunik (1879).
Päritolu ja haridustee
Põlvnes baltisaksa aadlisuguvõsast. Tema isa oli kaardiväepolkovnik ja Liivimaa maanõunik Moritz Friedrich von Grote (1779−1884), kellele kuulus Liivimaa nii läti kui eesti distriktis suur mõisaomand. Ema krahvinna Annette Klara Julie Natalie von der Borch (1801−1868) oli pärit nimekast Poola-Liivimaa kõrgaadlisuguvõsast. Alfred astus Peterburi ülikooli, kus õppis õigusteadust. Stuudiumi lõpetas 1843. aastal õigusteaduse kandidaadi kraadiga.
Õukonnaametnik ja senaator
Alates 1862. aastast oli ta suurvürst Mihhail Nikolajevitši õukonna õuemeister. 1866. aastal sai temast tallmeister. 1868. aastal nimetati senaatoriks ja teenis senati II departemangus. 1873. aastal nimetati keiserliku õukonna õuemarssaliks, kolm aastat hiljem ülemõuemarssaliks ja lõpuks 1882. aastal oberšenkiks. Aastatel 1884−1894 oli ta senati heeroldidepartemangu juhataja.
Paslepa Vaba Evangeeliumi Kogudus
Paslepa Vaba Evangeeliumi Kogudus oli aastani 1937 tegutsenud usuühing.
Siseministri 16.03.1937 otsusega jäeti kinnitamata koguduse juhatuse poolt esitatud põhikiri ja sellega seoses kogudus likvideeris oma tegevuse. Ühingu varandus, mis koosnes ehitusmaterjalidest ja sularahast, otsustati koguduse 13.06.1937 lõpp-peakoosolekul anda Tallinna III Evangeeliumi Kristlaste Vabausuühingule misjoni teostamiseks.
Otsustamine
Otsustamine, ka otsustus (inglise keeles decision, saksa keeles Entscheidung) on eesmärgi nimel vähemalt kahe alternatiivi hulgast ühe valimine.
Otsustamist saab defineerida laiemas ja kitsamas mõttes.
• Otsustamise all laiemas mõttes mõistetakse mitte ainult konkreetset otsustusakti, vaid kogu otsustusprotsessi. Tegemist on niisuguse otsustamisolukorraga, kus kindlalt piiritletud variante või alternatiive veel ei ole. On ainult vajadus muuta olukorda. Niisugusel juhul ongi tegemist otsustamise kui protsessiga, mis koosneb paljudest etappidest. Algul peab teada saama tegutsemisvõimalused ja selgeks tegema neid mõjutavad keskkonnatingimused, milles saab nähtavaks tihe seos planeerimise ja otsustamise vahel. Tegutsemisvõimalused ja võimalikud keskkonnaseisundid annavad nn otsustusvälja, mille ulatuses on võimalik teha järeldusi olemasolevate alternatiivide kohta. Alternatiivide hindamiseks on tarvis mõõta järeldusi otsustuskandja eesmärgi ettekujutustele vastavalt. Järelikult lähtutakse selle defineerimise puhul mingist ajaperioodist ja seetõttu hõlmab otsustamine kõiki info hankimise ning töötlemise protsesse, mis toimuvad enne ja pärast valikuakti.
Otsustamise tulemus on otsus.
Juhtimisteaduses on kasutusel otsuse sünonüümina otsustus. Otsustusi liigitatakse arvukate (17) kriteeriumite alusel.
Tähtsateks ja olulisteks on liigitused 1) haardeulatuse, 2) raskusastme ja 3) programmeerimisvõimaluse alusel.
Haardeulatuse järgi otsustamise iseloomulikuks jooneks on tulevikku suunatuse (ajalise mõjuulatuse) määr ja eri tegevusvaldkondade katmise aste, millele vastavalt kujuneb ka nende tähtsus. Haardeulatuse järgi võib liigitada otsustusi kolmeks.
Strateegiliste otsustustega määratakse pikemaks ajaks ettevõtte või asutuse edasiarendamise põhisuunad ja -teed. Kuigi nad on oma haardeulatuselt ja tähtsuselt suurimad ning neid langetavad peaasjalikult tippjuhid, esineb neid kõige harvemini.
Otsustuste liigitamisel raskusastme järgi lähtutakse otsustamisega kaasneva teadmatuse, määramatuse ja ebakindluse ning sellega seonduva riski määrast. Otsustused jaotatakse kahte rühma.
Lihtne otsustus kujutab endast seisukohavõttu iga päev ette tulevates või selgesti nähtavate asjaoludega küsimustes. Need on tavaliselt vähetähtsad ja korduva iseloomuga, mille iseärasuseks on sageli koguseliselt mõõdetavate näitajate olemasolu ja hästi eristatav hindamisalus. Lihtsaid otsustusi esineb igal juhtimistasandil, kuid suhteliselt rohkem alumistel tasanditel.
Keerukas otsustus kujutab endast seisukohavõttu harva ettetulevas ja paljude ebaselgete asjaoludega küsimuses. Need on üldiselt tähtsad ja ühekordse iseloomuga. Otsustamisel esineb harva üks hästi eristatav, selgepiiriline hindamisalus ja riski aste võib olla suur. Esineb mitmeid piiranguid: otsustamiseks antakse vähe aega, napib ressursse jmt. Neid tuleb ette igal juhtimistasandil, kuid suhteliselt tähtsamad ja mõjukamad on nad kõrgematel juhtimistasanditel.
Programmeerimisvõimaluse alusel liigitatakse otsustused programmeeritavateks ja mitteprogrammeeritavateks.
Programmeeritavad otsustused on rutiinsed ja korduva iseloomuga. Ettevõttes või asutuses luuakse nende langetamiseks 1) protseduurireeglid: kuidas käituda mingi hästimääratletava probleemi puhul; 2) tegutsemisreeglid: mida peaks tegema ja mida vältima (näiteks distsipliinireeglid). Järelikult tehakse need otsustused olukorras, kus otsustamise reeglid on juba olemas − jääb üle vaid nende järgi toimida. Mõningal määral piiravad programmeeritavad otsustused töötajate vabadust. Teisest küljest säästavad reeglid ja protseduurid, mille abil otsuseid langetatakse, aega, lubades juhtidel pühendada omatähelepanu tähtsamatele tegevustele. Erandolukordades tuleb siiski ranged reeglid kõrvale jätta, kusjuures juhid peavad tuginema oma arvamusele, määratlemaks, kas olukord nõuab programmeeritavat otsustust. Hästimääratletavad probleemid on tuttavad ja korduvad ning seetõttu sobivad need enam madala tasandi juhtidele.
Mitteprogrammeeritavad otsustused on ühekordsed, halvasti struktureeritavad ja uudsed (unikaalsed ja kordumatud). Neid otsuseid tehakse erakorralistes, halvasti määratletavates olukordades ja neil võib olla ettevõtte või asutuse käekäigule suur mõju. Uudsete, ebaharilike, erandlike või raskesti määratletavate probleemide puhul pole täpset ja valmis lahendust, vaid see tuleb luua, kasutades intuitsiooni ja loomingulisust. Raskesti määratletavaid probleeme ja mitteprogrammeeritavaid otsustusi on rohkem kõrgeimal juhtimistasandil. Sellised probleemid antakse lahendamiseks tippjuhtidele, kellel on selleks rohkem informatsiooni, teadmisi ja kogemusi. Pealegi on kõrgeima tasandi juhid meelsasti nõus loobuma rutiinsest otsustamisest, delegeerides selle kesk- ja esmajuhtidele.
Sisu K-44
Sisu K-44 on Soome ettevõttes Suomen Autoteollisuus (SAT) aastatel 1959–1965 toodetud keskmise raskusega ja raske veoautomudel. Auto on kolme teljega, 4×4+2-veoga ja selle kandevõime on 7800 – 11 750 kg; haagisega kuni 20 000 kg. Kõige sagedasemad rakendused on metsaveoauto ja kallur. Jõuallikas on kuuesilindriline reasdiisel, mille võimsus on 85,8–156,7 kW. K-44 liigub hästi ka suure kaldega teedel.
K-44 järeltulija on K-145.
Tootearendus
Soomes kasutati 1960. aastatel metsavarumisautodena tavaliselt üheteljelisi poolhaagiseid. Nelikveoga K-40 maksimaalne teljekoormus jäi palgiveos sageli liiga napiks. Lahenduseks loodi veoauto, millele lisati üks mitte-veotelg taha, nii et see üheskoos veoteljega moodustab tandemsilla. Uus mudel, Sisu K-44 tuli välja 1959. aastal keskmise raskusega Kontio- ja raskes Jyry-klassis. K-44-a vedav esisild oli K-40-st ja tandemsillad K-34-st. Selline veoskeem, mida nimetatakse 4×4+2-ks, on Soomest väljaspool harva kasutusel. Vanaja Autotehas, SAT peamine kodumaine konkurent, oli sellise auto siiski juba aasta varem turule toonud.
Nikola Špirić
pisi|Nikola Špirić Nikola Špirić (serbia keeles Никола Шпирић; sündinud 4. septembril 1956 Drvaris) on serbia päritolu Bosnia ja Hertsegoviina majandusteadlane ja poliitik, aastatel 2007–2012 Bosnia ja Hertsegoviina ministrite nõukogu esimees (peaminister).
Sisu K-44
Omadused
Sisu K-44 kavandati spetsiaalselt maastikusõidukiks. Sõiduki võimalusi liikuda mitmesugustel pinnastel ja säilitada veovõime järskudel nõlvadel parandab mittevedava tagasilla tõstmine. Sel viisil suureneb surve vedavale sillale tandemsilla ees. Pinnal, millel hõõrdetegur on μ = 0,65, suudab auto liikuda maksimaalselt 86% järsul nõlval. Vastaval 6×4-mudelil on see näitaja 55% ja 6×2-mudelil ainult 29%.
Nikola Špirić
Tal on majandusteaduse doktorikraad Sarajevo ülikoolist. Alates 1992. aastast on ta olnud Banja Luka ülikooli professor.
Sisu K-44
Omadused
K-44 oli 27% kallim kui vastav K-34 6×2 vedavate esitelgedeta.
Nikola Špirić
Nikola Špirić kuulub Sõltumatute Sotsiaaldemokraatide Liitu. Aastatel 2002–2003 oli ta parlamendi Rahvakoja esimees ning 2003–2004 ja 2005–2006 Esindajatekoja esimees.
Sisu K-44
Omadused
Leyland O.375 -mootor oli edasi arendatud selle eelkäijast, O.350-st, mis oli teeninud hea reputatsiooni vanades Kontio-mudeleis pärast turuletulekut 1950. aastatel. O.375-mudeli head omadused kasvatasid veelgi Leylandi mainet hea mootoritootjana. Kahjuks ei olnud kasutajate kogemused 1962. aastal turule tulnud Leyland O.400 mootoriga nii head; silindri õhuke vooderdus pragunes ja tuli lahti. Kuigi see viga parandati peagi, kahjustasid need kvaliteediprobleemid rängalt nii Leylandi kui ka Sisu reputatsiooni.
Nikola Špirić
4. jaanuaril 2007 sai ta peaministriks. Sama aasta 1. novembril astus ta tagasi, protestides reformide vastu, mida pidas Bosnia serblaste mõjuvõimu vähendamiseks. Pärast vastasseisu lahenemist kinnitas parlament 28. detsembril 2007 Špirići uuesti ametisse.
12. jaanuaril 2012 kinnitas parlament uueks peaministriks Vjekoslav Bevanda.
Sisu K-44
Omadused
thumb|Sisu K-44ST tüüpilises kasutuses, maastikul puid vedamas
Kasutamine
Kuigi K-44 oli algselt poolhaagise vedamiseks planeeritud, need hakkas varsti kasutama tavalise kahesillalise haagisega, mis võimaldas suurema kogumassi.
Vähemalt mõned K-44-sadulveokid tarniti 1965. aastal Soome kaitseväele.
Mootor
Mootorivalikus oli viis Leyland Motorsi tarnitud diiselmootorit. Keskmiseraske Kontio-klassi K-44SU-s on 85,8-kilovatine (117 hj) Leyland O.375-mootor. See asendati 1962. aastal võimsama 100,7 kW (137 hj) Leyland O.400-ga.
Kõik jõuallikad on kuuesilindrilised reasasetusega otsesissepritselisega kuivhülssidega diiselmootorid. Kergesulamist valmistatud kolvid on kolme rõhurõnga ja kahe õlirõngaga. Väntvõll on seitsme tugilaagriga. Sissepritsepump ning 24-voldine elektrisüsteem on CAV valmistanud. Hammasratasajamiga kompressor oli standardvarustuses.
Jõuülekanne
thumb|500px|Sisu K-44SU mootor ja jõuülekanne. 1 = mootor; 2 = peakäigukast; 3 = jaotuskast; 4 = tandemi vedav sild.
Sidur ja käigukastid
Kuiva ühekettase siduri läbimõõt on 412 mm ja see on varustatud kummise torsioonisiibriga. Algsed Kontio-mudelid oli saadaval ainult viiekäigulise peakäigukastiga, aga Jyry-mudelid sai selle asemel kuuekäigulise kastiga, mille suurem käik on ülekäik. Käigukastid on ilma sünkroonimist, aga hammasrataste hammaste pead on viltulõigatud käiguvahetuse kergendamiseks. Täiendav jõuvõtuvõll, mida võib kasutada muude funktsioonide, nagu kallutusmehhanismi, oli saadaval lisatasu eest.
Kontio peakäigukast muudeti 1962. aastal, kui Leyland O.375 asendati O.400-ga. Kuigi see on tugevam, selle suurema pöördemoment ala on suuremal pöörlemiskiirusel; O.400 suurem pöördemoment on 1600 1/min kohal, kuna O.375-ga see on 1100 1/min kohal. Uue mootori väga erinev pöördemomendi kõver eeldas erinevad ülekandearvud, ja seepärast Kontiosse sai kuuekäiguline peakäigukasti, kus vähim käik on suurema ülekandearvuga kui vanemas viiekäigulises kastis. Selle asemel suurimate käigute ülekannearvud oli umbes samad.
thumb|Sisu K-44 tandemisild
Tandemisild
Tandemisilla eesmine sild on vedav. Kui auto on täislastis, vedav sild kannab 62% tandemi lastist. Tagumine sild, mis on mittevedav, on seotud vedava sillaga lihtsa mehhanismiga, mis sisaldab 3,5 tolli laiad ja 1500 mm pikad lehtvedrud ja nookurid. Kui sissetulev pöördemoment kasvab vedaval sillal, kannab mehhanism iseenesest kaalu mittevedava silla pealt vedavale, mis parandab vedava rehvide haaret hetkel, kui seda rohkem vajatakse. Lisaks rohkem kaalu saab käsitsi vedava silla peale üle kanda elektro-hüdraulilise süsteemiga. Kütuse ja rehvide säästmiseks saab tandemi tagumise silla täiesti üles tõsta kui ilma koormata sõidetakse. Kui tagumine sild on üles tõstetud, on ka auto pöörderaadius väiksem.
Rehvide suurus on 7,5–20" ja iga ratas on kinnitatud kümne mutriga. Mõlemad tagasillad on paarisratastega, välja arvatud K-44ST-s, milles tagumine sild on ühekordssete rehvidega.
Tandemi normaalne teljevahe on 1 150 mm, aga ka sellised teljevahed kui 1200 mm ja 1270 mm ilmuvad valmistaja andmelehtedel.
Varemis K-44-is tandemi vedav sild on sardane Kontios ja Jyrys. See sillatüüp, ATK, oli SAT planeerinud vanema tüüp ATD põhjalt, mis oli kasutusele saanud 1950. aastate alguses. ATK osutus kestevaks Kontios, aga sellele Jyry suurem koormus ja selle mootori võimsus oli liiga suur. Sellepärast SAT kavandas 1960. aastate alguses Jyrysse robustsema tüüp BTK -silla.
Vedava silla korpus on valmistatud lehtterasest. ning vedavas tagasillas on kasutusel hüpoidülekanne.
Esisild
Esisillas on kahekordne ülekanne ja difrentsiaal on lukustusega. Käänmikud on kinnitatud kooniliste laagritega ja veovõllid on püsikiiruseühistega. Rattarummudes planetaarreduktorid, ja sellepärast diferentsiaalist on võinud teha väikeseks, mistõttu kliirens on kõrge. Esivedrustus sisaldab 3,5 tolli laiu ja 1500 mm pikki lehtvedrusid ja teleskoopiamortisaatoreid. Rehvide suurus on 8,0–20", mõlemad rattad on kinnitatud kümne mutriga.
Pidurid
Varasematel mudelitel on hüdraulilised ja suruõhuga võimendused trummelpidurid. Hilisemad mudelid on varustatud SAT ise tegemade S-nukkpiduritega. SAT reklaamitakse, et pidurid on eriti tugevad ja stabiilsed nende malmiste pidurikingede ja paksude ankrupoldide tõttu. Seisupidur töötab mehaaniliselt eraldisse trummelpidurisse, mis on paigaldatud jõuülekannesse.
Käsitsi juhitav pneumaatiline haagise pidurisüsteem ja mootorpidur oli lisavarustuseta.
Kabiin ja muu varustus
thumb|Jyry-Sisu K-44BP niinimetatud troopilise radiaatoriga Standardvarustuses masina kabiin sisaldab istekohad juhile ja kahele kaassõitjale. Pikendatud kabiin voodiga oli valikuliselt saadav. Kabiin on polsterdatud ja isoleeritud. Küttesüsteemis on erilised otsikud tuuleklaasi selgeks säilitamiseks. Armatuurlaual on hodomeeteriga kiirusmõõdik, ampermeeter ja veetemperatuuri-, õlirõhu- ja kütusemõõdikud; mõlemal õhkpidurisüsteemil on oma mõõdik. Pidurisüsteemi signaalilamp hoiatab liiga madala rõhu või pidurisilindri liiga pikast liigutuse korral.
Õhkpidurid ja hüdrauliliste piduride võimendus on ajendatud kompressoriga, mis töötab mootori jõul. Kompressorisüsteemi kuuluvad ka filter, 40-liitrine survemahuti äravooluventiiliga, külmumisvastane süsteem ja ventiil ning voolik rehvide täitmiseks.
Tahhomeeter ja sõidumeerik olid valikulised. Hüdrauliline roolivõimendi oli saadaval tiguajamittüüpisesse juhtimisemehhanismisse.
Kaks 135 Ah akut kuuluvad 12 V elektrisüsteemi. Võime saab välja lulitada käsitsi pealülitiga, mis asub kabiinis.
120-liitrine kütusepaak on paigaldatud kabiini allpoolele sõiduki vasakule poolele. 200-liitrine paak oli valikvarustus.
Samuti lisavarustus oli esivints 8–10 tonni kapatsiteetiga. See töötab jaotuskastist kulgeva mitmeühise võlli ja tiguajami abil. Vintsimise suunda saab jaotuskastist vahetada.
Mõõdud ja kaalud
Allaoleva tabeli kogumassid vastavad eakaaslast Soome seadusandlust, ja ei pruugi vasta valmistaja omastruktuursed arvudega.
1967. aastal, kui K-44 tootmine juba oli lõppenud, lubatud kogumassid tõstatati veidi rohkem kui 3%. Teatud kasutusalal, näiteks tee-ehitusel, võib Jyry-Sisu K-44 eriloa korral vedada koormat kogumassiga kuni 21 500 kg.
Ţarţūsi provints
Ţarţūsi provints ( Muḩāfaz̧at Ţarţūs) on üks Süüria 14 provintsist. See asub Süüria lääneosas, piirneb põhjas Latakia provintsiga, idas Holmsi ja Ḩamāh' provintsiga, lõunas Liibanoniga ja läänes Vahemerega. See on Süürias üks väheseid provintse, kus on alaviitide enamus. Provintsi maa-alaks on 1890 km² ja pealinn on Ţarţūs.
Ajalugu
Provints kuulus ajalooliselt alaviitide territooriumi koosseisu, mis eksisteeris aastatel 1920–1936.
See oli varem osa Latakia provintsist, kuid eraldati 1972. aastal.
Piirkond on olnud Süüria kodusõja ajal suhteliselt rahulik, olles üldiselt al-Asadi-meelne piirkond, mis on jäänud valitsuse kontrolli alla. Kuid 2013. aastal toimusid Baydas ja Baniyas massimõrvad sunniitide vastu ning 2016. aasta mais toimus Tartuses Islamiriigi enesetaputerroristi rünnak. Tartus asub suur Venemaa mereväebaas.
Loodus
Tartus hõlmab ligikaudu pool Süüria Vahemere rannikust. Avamerel asuvad viis väikest saart, millest suurim on Arwād. Sisemaal on maastik mägine, hõlmates osa Süüria rannikumäestikust (Nusayriyahi mäed). Nahr al-Kabiri jõgi moodustab piiri Liibanoniga lõunas.
Haldusjaotus
Provints on jagatud viieks ringkonnaks (minţaqah). Ringkonnad jagunevad veel 27 alamringkonnaks (nāḩiyah):
Rahvastik
72%, on alaviidid, 7% sunniitidest moslemid, 8% ismailiidid ja 13% kristlased. Al-Hamidiyahis on väike Kreeta kreeklaste kogukond, kes on 1897. aasta Kreeka-Türgi sõja eest põgenenud põgenike järeltulijad.
Asulad
Ţarţūs on provintsi pealinn, teiste suuremate asulate hulka kuuluvad Al-Ḩamīdīyah, Al-Qadmūs, As-Sawdā, Bāniyās, Al-Quşaybah ja Şāfītā.
Dobbiaco järv
Dobbiaco järv (itaalia keeles Lago di Dobbiaco; saksa keeles Toblacher See) on mägijärv Kirde-Itaalias Trentino-Alto Adige maakonnas Bolzano provintsis Dobbiacos. Dolomiitides, 1176 meetri kõrgusel merepinnast asuvas Pusteria orus paiknev järv on tekkinud Serla mäe nõlvadelt lähtunud maalihete tulemusel.
1259 meetri kõrgusel merepinnast asuva järve pindala on 14,3 hektarit, valgla suurus 108,23 km², rannajoone pikkus 4500 meetrit, pikkus 1200 meetrit, laius 400 meetrit, suurim sügavus 6 meetrit.
1939. aastal rajati Mussolini korraldusel järve ümbrusesse 5 punkrit Itaalia juurdepääsuteede kaitseks.
pisi|tühi|Dobbiaco järv
Logba keel
Logba keel on peamiselt Ghana kaguosas kõneldav kvaa keel, mis kuulub naa-togo rühma.
Logba keelt räägib umbes 7500 inimest.
Kaebeõigus
Kaebeõigus (inglise right to make a complaint või right to file an action) on isiku õigus pöörduda kohtusse.
Rahvusvahelise aluse kaebeõiguseks (mis on seotud keskkonnainfo kättesaadavuses, keskkonnaasjades osalemises ja õiguses pöörduda kohtu poole) annab Århusi konventsioon. Århusi konventsiooni järgi on kaebeõigus ka valitsusvälistel keskkonnaorganisatsioonidel.
Dance of Death
"Dance of Death" on Iron Maideni kolmeteistkümnes stuudioalbum. Albumi andis 2003. aasta septembris välja plaadifirma EMI. See on bändi kuueliikmelise koosseisu teine album. Albumilt anti välja singlid "Wildest Dreams" ja "Rainmaker".
André Negrão
pisi|André Negrão (2011) André Negrão (sündinud 17. juunil 1992 São Paulos) on Brasiilia võidusõitja. Ta on Alexandre Negrão nõbu. Ta sõitis Vormel Renault 3.5-ga aastatel 2011–2013 ja 2015. Aastatel 2014 ja 2015 võistles ta GP2 Series.
Dance of Death
Albumi reklaamiturnee kandis nime "Dance of Death World Tour". Turnee materjalide põhjal anti välja kontsertalbum ja DVD "Death on the Road".
André Negrão
Karjäär
Negrão alustas oma üheistmelise autospordikarjääri 2008. aastal Lääne-Euroopa Vormel Renault 2.0, osaledes hooaja neljal viimasel osavõistlusel koos Roberto Merhi, Albert Costa, Tristan Vautieri, Jake Rosenzweigi, Richard Campollo, Bastien Borgeti, Pablo Montilla ja Pedro Bianchiniga. Pärast hooaega võistles ta Portugali Vormel Renault Juniori 2.0 talvesarjas ja saavutas parima tulemusena sõitjate meistrivõistluste kolmanda koha. 2009. aastal osales Negrão nii Itaalia kui ka Šveitsi Vormel Renault 2.0 neljal osavõistlusel, saavutades mõlemal meistrivõistlustel Matteo Davenia, Stefano Colombo, Giacomo Barri ja Andrea Amici kõrval 15. koha. Seejärel osales ta Lõuna-Ameerika Vormel 3 Meistrivõistlustel kolmel võistlusel Leonardo de Souza kõrval. 2010. aastal saavutas Negrão F3 Brazil Openil William Bulleri järel teise koha. Tema põhifookuses on sel hooajal olnud Vormel Renault 2.0 Eurocup koos Henrique Martinsiga (Pedro Quesada järgi). Ta lõpetas kogu hooaja Cram Competitioni jaoks. Parima tulemusega kolmanda kohaga lõpetas ta hooaja sõitjate edetabelis 13. kohal. Samuti startis ta kahel Briti ja Põhja-Euroopa Vormel Renault 2.0 võidusõidul. Samuti osales ta 2010. aastal kuuel Vormel Abarthi võidusõidul, võites Kevin Gilardoni kõrval meistrivõistlustevälise sõidu. Üldarvestuses oli ta 14.
2014. aastal liitus Negrão Arden Internationaliga GP2 Series koos René Binderiga. Teisel üritusel ta tervislikel põhjustel ei ilmunud. Pärast esimese 14 sõidu punktideta jäämist kogus Negrão punkte igas järgmises kuues sõidus. Ta lõpetas hooaja kokkuvõttes kaheteistkümnendal kohal. Meeskonna sees oli ta René Binderi üle 31:3 punktiga. 2015. aastal jäi Negrão Ardeniga GP2 Series koos Norman Natoga. Sisemisel alistas ta Norman Nato 5 punktiga 20 peale ja saavutas sõitjate edetabelis 20. koha. Samuti võistles ta kahel Vormel Renault 3.5 võidusõidu nädalavahetusel oma isa võidusõidumeeskonna Draco eest koos Bruno Bonifacioga. Siis müüs isa võidusõidumeeskonna maha.
2016. aastal võistles Negrão koos Richard Clayton Enersoni, Santiago Urrutia ja Scott Andersoniga Indy Lightsil Schmidt Peterson Motorsportsi jaoks. Ta saavutas viis poodiumit ja saavutas kokkuvõttes seitsmenda koha, tema meeskonnakaaslane Santiago Urrutia aga teisena.
Lainefunktsioon
pisi|[[Aineosake|Osakestel on ühtaegu laine ja osakeste omadused. Kvantmehaanikas üritatakse sellist kahetist olekut samaaegselt kirjeldada.]] Lainefunktsioon ehk olekufunktsioon (ka leiulaine või psiifunktsioon ; tähis \Psi või \psi, vastavalt "suur psii" ja "väike psii") on isoleeritud kvantsüsteemi kvantseisundi matemaatiline kirjeldus. Teda tuntakse samuti kui tõenäosusamplituudi ja Schrödingeri võrrandi lahendina. See aitab kirjeldada näiteks elektroni asukohta aatomis.
Lainefunktsiooni väärtus üldjuhul on komplekssuurus, ta väärtus erineb erinevate \bar{r} ja t korral. Samuti sõltub ta ruumikoordinaatidest. Kolmemõõtmelises ruumis esitatakse lainefunktsioon kujul. Üldjuhul sõltub see ka ajast ning esitatakse kujul, kus t on aeg. Aatomorbitaalide kirjeldamisel kasutatakse lainefunktsiooni argumentidena sfäärilisi polaarkoordinaate, mis kirjeldavad aatomi tuuma ümber paiknevat ruumipunkti.
Füüsikalise tähenduse andis lainefunktsioonile Max Born, kes väitis, et lainefunktsioon aja ja asukoha funktsioonina annab osakese leidmise tõenäosuse mingis ruumipunktis. Osakese tõenäosustiheduse leidmiseks mingis ruumiosas tuleb võtta lainefunktsioonist ruut samas ruumipunktis. Lainefunktsiooni mooduli ruut |\Psi|^2 on reaalarv ning see väljendab osakese leidmise tõenäosust kindlas ruumipunktis.
Vastavalt superpositsiooni printsiibile kvantmehaanikas, saab lainefunktsioonidest liita ja korrutada kompleksarve, et moodustada uusi lainefunktsioone ja Hilberti ruum.
Ajalugu
Aastal 1905 postuleeris Albert Einstein võrdelisuse footoni sageduse f ja ta energia E vahel, E=hf, ning aastal 1916 vastava seose footoni impulsi p ja lainepikkuse \lambda,, kus h on Plancki konstant. Aastal 1923 pakkus De Broglie välja mõtte, et võrrand, mida edaspidi nimetati De Broglie võrrandiks, kehtib ka massiga osakeste jaoks. Põhilise tõestuse andis sellele Lorentzi kovariantsus. Eelnevat võib vaadelda kui kvantmehaanika kaasaegse arengu lähtepunkti. Mõlemad võrratused kujutavad endast laine-osakese dualismi nii massiga kui ka massita osakeste jaoks.
Tallinna piiramine (1710)
Tallinna piiramine oli Rootsi kuningriigi Eestimaa provintsi keskuse ja Tallinna kindluse sõjaline piiramine ja vallutamine Vene tsaaririigi vägede poolt Põhjasõjas 1710. aastal.
Lainefunktsioon
Ajalugu
1920ndatel ning 1930ndatel arendati kvantmehaanikat edasi matemaatilise analüüsi ja lineaaralgebraga. Matemaatilist analüüsi kasutasid Louis de Broglie, Erwin Schrödinger ning teised, kes töötasid välja lainemehaanika. Lineaaralgebrat kasutasid Werner Heisenberg, Max Born ning teised, töötades välja maatriksmehaanika. Schrödinger näitas hiljem, et need kaks lähenemist on ekvivalentsed.
Tallinna piiramine (1710)
Vene väed piirasid Tallinna ümber 15. augustil 1710 ning Tallinna Rootsi garnison, Tallinna linn ja Eestimaa rüütelkond loovutasid linna 29. septembril 1710 Harku mõisas sõlmitud alistumisleppega. pisi|left|[[Rudolph Felix Bauer, Eestimaa kindralkuberner 1710—1711]]
Maandur (kosmoseaparaat)
pisi|[[Apollo 16 maandur]] Maandur on kosmoseaparaat, mis on mõeldud maandumiseks taevakehale.
Lainefunktsioon
Ajalugu
Aastal 1926 avaldas Schödinger oma kuulsa lainevõrrandi, mis on nüüd tema järgi nimetatud - Schrödingeri võrrand. Võrrand põhines klassikalisel energia jäävusel, kasutades kvantoperaatoreid ja De Broglie võrrandit. Lahendiks olid võrrandil vastava kvantsüsteemi lainefunktsioonid. Ent siiski polnud selge, kuidas seda tõlgendada. Esmalt arvasid Schrödinger ja teised, et lainefunktsioonid kujutavad osakesi, mis on laiali puistatud, enamus osakesi olles seal, kus lainefunktsioon on suur. Ent näidati, et see ei sobi kokku lainepaketi (mis esindab osakest) elastse hajumisega sihtmärgist eemale; see levib igas suunas. Kuigi hajutatud osake võib hajuda igas suunas, ei murdu see ega liigu igasse suunda. Aastal 1926 pakkus Born välja tõenäosusliku amplituudi vaate, mis seob kvantmehaanika arvutused otseselt tõenäosuslike eksperimentaalsete vaatlustega. Nüüdseks nähakse seda kui osana Kopenhaageni tõlgendusest kvantmehaanikast. Leidub ka teisigi tõlgendusi kvantmehaanikast.
Maandur (kosmoseaparaat)
Maandureid kasutatakse tehnika, seadmete ja inimeste taevakehade pinnale viimiseks. Nende tööpõhimõte seisneb pehmes maandumises, mille järel jääb aparaat ise ja pardal olev last terveks erinevalt kokkupõrke sondist, mille kokkupõrge taevakeha pinnaga toimub palju suuremal kiirusel. Selliste kokkupõrgete eesmärk on pinnale jõuda ja pinnale jõudmise käigus võimalikult palju andmeid koguda ja edastada.
Lainefunktsioon
Schrödingeri võrrandi lahend
Lahendamisel tuleb ette probleem, kus mikroosakese algoleku andmise korral on üheselt määratud suuruseks ka osakese lainefunktsioon, mis määrab ära ta edaspidise käitumise. Seda väljendab Heisenbergi määramatuse printsiip.
Tallinna piiramine (1710)
Tallinna piiramine
Vene väed alustasid Tallinna piiramist Lasnamäe-poolsest küljest 15. augustil 1710. Mereäärne ja Telliskopli-poolne külg oli aga blokeerimata. Linna ümber piiranud Vene väed tõkestasid linna varustamise Ülemiste järve joogiveega ning maapiirkondade toidumoonaga. Toiduga varustatust halvendas ka aastatel 1694–1697 toimunud viljaikaldus. Aktiivset sõjategevust (tormijooksud ja linna pommitamine) ei arendatud, Vene väed kasutasid piiramis- ja venitamistaktikat, kuna linna kaitsejõud (Rootsi garnison ja linnaelanikest kaitseüksused) kandsid suuri kaotusi linna jõudnud katkuepideemia tõttu. Garnisoni 4000 sõdurist jäi piiramise lõpuks ellu umbes 400, seega ainult 10%.
Maandur (kosmoseaparaat)
Tööpõhimõte
Atmosfääriga taevakehade puhul toimub maandumine pärast atmosfääri sisenemist. Sellistel juhtudel on maandur kõigepealt atmosfääri sisenemise või taassisenemise sõiduk ning võib kiiruse pidurdamiseks ja stabiliseerimiseks kasutada langevarje, lisaks peab atmosfääri sisenemisel kasutama kuumakilpi. Vahetult enne lõplikku maandumist kasutatakse tihtipeale väikeseid maandumisrakette e retrorakette kiiruse pidurdamiseks. Pehme maandumise puhul toimub maandumine kontrollitud laskumisena telikule või täispuhutavale õhkpadjale. Atmosfäärsete taevakehade puhul ei ole võimalik kiiruse pidurdamiseks kasutada langevarje, samas ei ole vaja ka kasutada kuumakilpi ja ei pea arvesse võtma atmosfääri sisenemise nurka. Atmosfäärita maandumiste puhul võib (aga ei pea) kosmoseaparaat liikuda otse taevakeha pinna suunas ja kiiruse pidurdamiseks kasutatakase ainult retrorakette. Lõplik maandumine toimub samuti kas telikule või õhkpadjale. Madala gravitatsiooniga taevakehade puhul võib kasutada ka maandumise järgset kinnitussüsteem, et kindlustada maanduri stabiilsus.
Tallinna piiramine (1710)
Tallinna piiramine
Vaatamata linna kaitsevõime pidevale langemisele katku tagajärjel ning asekuberner Patkuli poolt Rootsi Kuninglikule Nõukogule, Sõjakolleegiumile, Admiraliteedikolleegiumile ja Kammerkolleegiumile esitatud abipalvetele saata Tallinna lisavägesid või varustust, ei osutatud linnale ja Rootsi garnisonile olulist abi.
Lainefunktsioon
Schrödingeri võrrandi lahend
Lahendi otsimisel tuleb välja, et iga lahend pole ka füüsikaliselt kõlblik. Lahendi otsimisel tuleb arvestada lainefunktsiooni füüsikalist tähendust ning diferentsiaalvõrrandist endast tulenevaid matemaatilisi tingimusi. Lahend peaks rahuldama kahte järgmist tingimust:
Gaujasrēveļi
Gaujasrēveļi (vanasti Kartonfabrika) on küla (vidējciems) Lätis Gulbene piirkonnas Ranka vallas.
Lainefunktsioon
Schrödingeri võrrandi lahend
Esimene tingimus tuleneb lainefunktsiooni tõenäosuslikust tõlgendusest, mille kohaselt peab tõenäosustihedus olema igas punktis lõplik ja ühene. Teine tingimus kujutab endast tavalist matemaatilist tingimust teist järku ruumiliste tuletistega diferentsiaalvõrrandi lahendile. Mõlemad tingimused on osakeste füüsikaliste olekute kindlakstegemisel olulised. Esimesest tingimusest saab aga tuletada ka kolmanda - normeerimistingimus.
Maandur (kosmoseaparaat)
Maandurite ajalugu
Läbi kosmosetehnoloogia ajaloo on olnud palju missioone, mille eesmärgiks on olnud maanduri maandumine või mille eesmärgi täideviimiseks on maandurit kasutatud erinevate taevakehade peale; seal hulgas Maa Kuu, Veenus, Marss, Saturni kuu Titan, asteroidid ja komeedid. Maast Päikese poole jäävatest planeetidest on ainult Merkuurile maanduri missioone läbi viidud.
Gaujasrēveļi
Küla asub valla keskosas Koiva jõe kaldal. Küla kohal asub jõel Ranka hüdroelektrijaama pais, paisu taga aga Rēveļi paisjärv. Küla on nime saanud Gaujasrēveļi vabriku järgi, kus toodeti kartongi. Asulas on raamatukogu. Külas on Rankas kartonfabrika bussipeatus.
Tallinna piiramine (1710)
Tallinna piiramine
Linna piiramise ajal esitasid Vene väed linnale, rüütelkonnale ja Rootsi garnisonile korduvalt alistumisettepanekuid. Esimene neist esitati 16. augustil 1710 Vene tsaari Peeter I allkirja ja pitseriga, järgmised esitasid piiramist juhtinud Rudolph Felix Bauer ning Eesti- ja Liivimaal dislotseeruvate Vene vägede ülemjuhataja Aleksandr Menšikov.
Maandur (kosmoseaparaat)
Kuu maandumised
Kuule on arvukalt missioone teostatud, millest esimesed olid kokkupõrke sondid Nõukogude Liidu (NSV Liidu) Luna programmi või Ameerika Rangeri programmi raames ja mis lakkasid töötamast pärast kokkupõrget. Esimene kokkupõrke maandumine toimus 14. septembril 1959, kui Nõukogude Liidu Luna 2 maandus Mare Imbriumist idas. Ameeriklased jõudsid kuule alles 23. aprillil 1962, kui nende Ranger 4 kukkus alla Kuu tagumisel küljel pardaarvuti vea tõttu. pisi|Surveyor 3 Kuu pinnal pisi|Luna 9 makett Õhu ja Kosmose muuseumis Pariisis Esimese pehme maandumise sooritas 3. veebruaril 1966 NSV Liidu maandur Luna 9. Luna 9 oli ka esimene kosmoseaparaat, mis edastas pilte Maale teise taevakeha pinnalt. Ameeriklaste Surveyori programm, mis oli mõeldud Apollo programmi jaoks maandumiskoha määramiseks, olid esimesed Ameerika pehme maandumise missioonid. 1966. aastal 2. juunil teostas pehme maandumise Surveyor 1. Surveyor programmi raames määrati kindlaks Kuu pinda katva tolmu paksus ja võeti pinnaseproove. Nii Luna 9 kui ka Surveyor 1 kasutasid kiiruse pidurdamiseks retrorakette, aga Luna 9 lõpliku maandumise tegi õhkpadja abil ja Surveyor 1 maandus telikule. Esimene mehitatud maandumine tehti 20. juulil 1969 Apollo kuumooduliga, mis oli Apollo kosmoselaeva kaheosaline moodul, täpsemalt Apollo 11 missiooniga. Nii Apollo kuumoodul kui ka NSV Liidu suuremad maandurid (näiteks Lunohodid) kasutasid maandumiseks rakettmootoreid ja maandumine toimus telikule, et võimalikult turvaliselt inimesed ja varustus Kuu pinnale toimetada. Alates 2012. aasta augustist on Ameerika Riiklik Aeronautika- ja Kosmosevalitsus (NASA) arendanud maandureid, mis kasutavad maandumiseks rakettmootoreid ja võimaldavad maanduda nii Kuule kui ka teistele taevakehadele. Selliste maandurite hulka kuuluvad Mighty Eagle maandur ja Morpheus maandur. Viimasel neist võib olla piisavalt palju võimsust, et ka kanda kaasas ka lisa moodulit, millega inimest orbiidile tagasi lennutada. Venelastel on samuti plaanis Kuule tagasi minna ja sealt proove tuua Luna Glob programmi raames. Hiina jõudis Kuule 14. detsembril 2013, oma Chang'e 3 missiooniga ja kavatseb jätkata Chang'e programmi.
Tallinna piiramine (1710)
Kapituleerumine
Tallinna rae, Eestimaa rüütelkonna ja Rootsi garnisoni esindajad pidasid viimase kolm päeva kestnud nõupidamise 24.–27. septembril. Linna ning rüütelkonna esindajad pooldasid kapituleerumist, Rootsi garnisoni esindajad olid alistumisele vastu, kuid nõupidamised lõppesid alistumise pooldajate võiduga.
Gaujasrēveļi
2017. aastal oli külas 160 elanikku, 2022. aastal 129.
Maandur (kosmoseaparaat)
Veenuse maandumised
NSV Liidu Venera programmi raames saadeti Veenusele mitu maandurit. Venera 3 oli esimene kokkupõrke sond Veenusele 1966. aastal ja Venera 7, mis teostas esimese pehme maandumise Veenusele 1970. aastal.
Tallinna piiramine (1710)
Kapituleerumine
29. septembril 1710 sõlmisid Tallinna rae, Eestimaa rüütelkonna ja Rootsi garnisoni esindajad ning Vene vägede esindaja Rudolph Felix Bauer Harku mõisas neljapoolse Harku kapitulatsioonileppe.
Põnevusfilm
Põnevusfilm ehk põnevik on mängufilm, mis pakub vaatajale põnevust ja kaasaelamisvõimalust, kutsub vaatajas esile intensiivse erutuse ning tekitab vaatajas rahutut ootust ja närvesöövat pinget. Nende filmide narratiiv on fokuseeritud põnevusel, mis tuleneb sellest, tegelane või tegelaste grupp on ohtlikus olukorras, millest pääsemiseks on vaja juhuslikku saatuse pööret. Põneviku teemaks on sageli poliitiline vandenõu, terrorist, süütu süüdistatava põgenemine, mõrvani viiv armukolmnurk või psüühikahäiretega tegelased.
Tallinna piiramine (1710)
Kapituleerumine
30. septembril 1710 lahkus Rootsi garnison muusika ja lehvivate lippude all sõjaväelist au säilitades Toompealt Pikka tänavat mööda Rannaväravasse, kus suundus sadamas laevadele ning lahkus Tallinnast. Samal ajal sisenesid Vene väed läbi Toomvärava linna.
Põnevusfilm
Põnevusfilmid on enamasti žanrihübriidid (näiteks märulipõnevik, krimipõnevik, vesternipõnevik vms).
Koodek
Koodek (ingl codec, moodustatud sõnadest  co der +  dec oder või sõnadest  co mpressor +  dec ompressor) on audio- ja videosignaali digitaalse kodeerimise ja dekodeerimise algoritm ehk arvutiprogramm. Koodeki mõistesse võib tarkvara kõrval kuuluda ka riistvara vastava kiibina.
Maandur (kosmoseaparaat)
Marsi maandumised
Esimese pehme maandumise Marsile tegi 1971. aastal NSV Liidu maandur Mars 3, aga ühendus maanduriga katkes vähem kui minut pärast maandumist, mis võis olla põhjustatud väga tugevast liivatormist Marsi pinnal. Sellel ajastul saadeti kolm maandurit veel; Mars 2 1971. aastal, Mars 5 ja Mars 6 1973. aastal. Kõik kolm maandurit kas kukkusid Marsi pinnale või ei jõudnud isegi Marsi atmosfäärini. Kõik neli eelnevalt nimetatud maandurit kasutasid atmosfääri sisenemiseks kuumakilpi. Lisaks Mars 2 ja Mars 3 maandurid kandsid kaasas väikeseid Marsi kulgureid, mis kahjuks ei töötanud.
Koodek
Kodeerimisega kaasneb enamasti ka digitaalsignaali tihendamine (komprimeerimine, pakkimine). Eristatakse kadudeta ja kadudega kodeerimist.
Maandur (kosmoseaparaat)
Marsi maandumised
NSV Liit plaanis veel suuremaid missioone ja ka proovide tagasitoomise missiooni Mars 5M, aga need missioonid jäeti ära, kuna missiooniks vajaminev rakett N1 ei olnud piisavalt töökindel ja tehniliste probleemide lahendamine osutus liiga keeruliseks.
Koodek
Kadudeta tihendamisel hoitakse salvestusmahtu kokku näiteks sel teel, et korduvalt esinevad andmelõigud salvestatakse ühe koodiga; dekodeerimisel taastatakse esialgne olukord ja originaali kvaliteet sel juhul ei muutu. Kui tihendamine toimub teatavate signaaliosade eemaldamise teel, siis on selline kadudega kodeerimine paratamatult seotud kvaliteedikaoga.
Maandur (kosmoseaparaat)
Marsi maandumised
Ameeriklased saatsid alles 1975. aastal oma esimesed Marsi maandurid Vikingi programmi raames punase planeedi poole teele. Viking 1 ja Viking 2, mis mõlemad teostasid pehme maandumise Marsi pinnal, kandsid esimesi töötavaid Marsi kulgureid Marsi pinnale. See missioon lõppes alles 1983. aasta mais, kui mõlemad maandurid lõpetasid töötamise. Ameeriklased plaanisid 1970-ndatel veel Voyager-Marsi missiooni, mille raames oleks veel kaks maandurit Marsile viidud, aga see missioon jäeti ära.
Koodek
Tihendamise määra iseloomustab andmeedastuskiirus ehk bitikiirus (sekundis edastatavate bittide arv), mis on vajalik andmete reaalajas ülekandmiseks. Näiteks MP3-koodek võimaldab andmevoo kiirusi vahemikus 32–320 kbit/s. Sageli kasutatava kiiruse 128 kbit/s korral tihendatakse audioandmeid 10–12-kordselt, nii et 1 minut stereomuusikat vajab ümmarguselt 1 MB (megabait) salvestusmahtu. AAC-koodek tagab sama kvaliteedi kuni 20-kordse tihenduse juures.
Maandur (kosmoseaparaat)
Marsi maandumised
NSV Liidu järgse Venemaa esimene missioon Marsile pidi toimuma Mars 96, mille raames oleks ka üks maandur Marsi pinnale viidud, kuid 1996. aastal selle start ebaõnnestus. Missiooni plaaniti korrata, aga rahastuse puudumise tõttu jäi see ära.
Eurooplaste Beagle 2 maandur oli Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) esimene katse saata maandur Marsi pinnale. Beagle 2 oleks pidanud maanduma 2003. aastal, aga maandumist kinnitav signaal jäi saamata ja rohkem selle maanduriga ühendust ei saadud ning 2004. aastal kuulutati Beagle 2 kaotatuks. 2015. aastal leidis NASA kosmosesond Mars Reconnaissance Orbiter maanduri üles ning selgus, et maandur oli küll Marsi pinnale jõudnud, kuid kõik päikesepaneelid ei avanenud ning blokeerisid sellega side.
ESA plaanis veel kahte missiooni Marsile (NetLander, MetNet), millest esimene osutus liiga kalliks ja teine jäi ESA poolt käiku lükkamata. Järgmine ESA missioon, mis hõlmas ka maanduri saatmist Marsi pinnale, oli 2016. aastal startinud ExoMars missioon, mis valmis koostöös Roskosmosega, pidi viima Marsi pinnale maanduri Schiaparelli, mis pidi maanduma Marsile 19. oktoobril 2016, aga 50 sekundit enne lõplikku maandumist kadus maanduriga side. ESA oletab, et viga tekkis langevarjude avamises ja retrorakettide kasutamise vales ajastuses. .
NASA Marsi kulgurid Spirit ja Opportunity viidi Marsi pinnale 2004. aastal maanduritega, mis kasutasid nii langevarje kui ka õhkpatju maandumise pehmendamiseks. Spirit kulgur lõpetas tegevuse 2010. aastal ja Opportunity kulgur on 7. detsembri 2016 seisuga jätkuvalt aktiivne.
Seni kõige kuulsam Marsile maandumise missioon on NASA Curiosity kulguri punase planeedi pinnale viimine, mis toimus 6. augustil 2012. Missiooni puhul on tähelepanu väärt just nimelt kulguri suurus ja võimekus.
Marsi kuudele maandumised
Kuigi on olnud palju missioone, mille käigus on tehtud pilte ja kogutud andmeid Marsi kuude Phobose ja Deimose kohta, on ainult üksikud missioonid plaaninud nendele kuudele maanduda. NSV Liit saatis Phobose programmi raames kaks kosmoseaparaati Marsi suunas teele, millega plaaniti ka maandurid saata nii Phobosele kui ka Deimosele. Mõlemad missioonid ebaõnnestusid. Venemaa proovis uuesti 2011. aastal Fobos-Grunt missiooniga Phobosele jõuda ja sealt proove tuua, aga ka see missioon ebaõnnestus. Järgmised missioonid Phobosele on plaanitud alles alates 2023. aastast; NASA Phobos Surveyor missioon, mis on plaanitud 2023. aastaks ja Venemaa Fobos-Grunt missiooni kordus, mis on plaanitud 2024. aastaks.
Titani maandumised
pisi|Satruni kuu [[Titani pind Huygensi sondi pildistatud pärast maandumist 2005. aastal]] Spetsiaalselt oli disainitud nii tahkele kui ka vedelale pinnasele maanduma Huygens, mis maandus Titanil 2005. aastal. See oli esimene teise planeedi kuule maandumine. Huygensi vastupidavust igasugustele põrutustele testiti eelnevalt väga põhjalikult, et tagada, et maandur töötaks vähemalt kolm minutit pärast maandumist. Kuna maandumise kiirus oli suhteliselt madal, siis edastas seeandmeid ja informatsiooni veel rohkem kui 2 tundi pärast maandumist. Ameerika on võtnud arvesse ka Titan Mare Exploreri missiooni ideed, mille käigus maandur maanduks Titani mõnda põhjapoolkeral asuvale järvele ja ujuks järve pinnal paar kuud. Sarnane idee on ka hispaanlaste välja käidud TALISE missioon, aga maanduril oleks võimekus liikuda järvel ringi.
Merkuuri maandumised
Euroopa Kosmoseagentuuri (ESA) ja Jaapani kosmoseagentuuri (JAXA) koostöö missioon BepiColombo, mis on planeeritud algama 2018. aastal ja mis peaks jõudma Merkuurile 2025. aastal, pidi algselt kaasama ka väikese maanduri Mercury Surface Elementi, aga see osa missioonist jäeti ära eelarve puudujäägi tõttu. Seni aga konkreetseid maanduri missioone ei ole Merkuurile planeeritud.
Jupiteri kuudele maandumised
Mõningaid missiooni ideid on välja käidud, mis viiksid Jupiteri kuudele, aga enamus neist on tagasi lükatud. Neist silmapaistvam oleks väike tuumaenergia jõul toimiv Europa maandur, mis oleks olnud osa NASA JIMO missioonist, aga tühistati 2006. aastal. Nüüd plaanib ESA 2022. aastal startivat JUICE-missiooni, kus kasutataks ka Venemaa tarnitav maandur, mis maanduks Ganymedesel 2033. aastal.
Komeedid ja asteroidid
Rosetta viis esimese robotmaanduri Philae komeedile 67P/Tšurjumov-Gerassimenko 12. novembril 2014. Sellise taevakeha madala gravitatsiooni tõttu oli maandumissüsteemi lisatud ka harpuuni laskesüsteem, et aparaat saaks ennast komeedi pinna külge kinni ankurdada. Philae suutis komeedi pinnale küll maanduda, aga raskustega ja lõplikult jäi ta pidama liiga varjulises kohas, kus tal ei olnud võimalik oma päikesepaneele laadida ja 15. novembril kaotati maanduriga kontakt.
NASA saatis 2016. aastal asteroidi 101955 Bennu poolele teele OSIRIS-REx kosmoseaparaadi, millega plaanitakse asteroidilt proove tuua 2023. aastal.
Eoste Keldrimägi
pisi|Eoste Keldrimägi Eoste Keldrimägi on asulakoht Põlva maakonnas Põlva vallas Eoste külas.
Asulakoht asub Kärsa–Eoste tee (18181) ääres.
Keldrimägi on muinsuskaitseseaduse alusel tunnistatud arheoloogiamälestiseks ja kantud kultuurimälestiste riiklikku registrisse.
Keldrimäel tehti proovikaevamisi 1971. aastal arheoloog Mare Auna juhtimisel. Asulakoha kultuurikiht on õhuke (15–20 cm). Leiti söetükikesi, põlenud kivipuru ja üks savinõukild. Kultuurikihi ja savinõukillu järgi on asulakoht dateeritud II aastatuhande algusse. Teiste andmete (sh mälestise sildil oleva teksti) järgi pärineb asulakoht I aastatuhande teisest poolest.
Maavalla Koda käsitleb Eoste Keldrimäge loodusliku pühapaigana ajaloolisel Võrumaal Põlva kihelkonna Eoste külas.
Tupla
pisi|Tupla Tupla on Soome mandli-šokolaadibatoon, maiustus, mida toodab Cloetta. See koosneb nugatitäidisega piimašokolaadist, mida katavad mandlitükid.
Nimi "Tupla" (eesti keeles 'topelt') tuleneb asjaolust, et ühes pakendis on alati kaks Tupla batooni. Erinevalt näiteks Twixi šokolaadist on need asetatud ots otsaga kokku, mitte kõrvuti.
Tupla sai alguse 1970. aastatel ning on endiselt üks Soome populaarsemaid maiustusi. 1990. ja 2000. aastatel toodi müüki kaks uut Tupla varianti:
1990. aastatel olid müügil ka Tupla lihavõttemunad. Nimest hoolimata oli pakendis siiski ainult üks šokolaadimuna.
Tupla Sport
2008. aastal hakati tootma kaubamärgi Tupla Sport all uut maiustust. Tupla Sporti batoonides on palju kiudaineid. Valida saab õuna- ja vaarikamaitseliste seast. Peamised koostisosad on müsli, šokolaad, mandlid ja nugatid.
Ott Järvesaar
Ott Järvesaar (sündinud 10. juulil 1957 Pärnumaal) on Eesti jurist, endine riigikohtunik.
Ott Järvesaar lõpetas Kilingi-Nõmme Keskkooli 1976. aastal. Aastatel 1978–1983 õppis Tartu Riiklikus Ülikoolis õigusteaduskonnas. Pärast ülikooli lõpetamist asus ta tööle Jõgeva KEK-i juriskonsuldina, hiljem töötas esimehe abi ja asetäitjana.
1985. aastal valiti ta Jõgeva rajooni rahvakohtu rahvakohtunikuks (24.05.1990 ümber nimetatud Jõgeva Maakohtuks). Ta on märkinud, et sel ajal langetas ta süüdimõistva otsuse kahe Jehoova tunnistaja suhtes, kes ei "olnud nõus teenima relvajõududes ega üldse mingit riigikorda tunnistama". Enn Tarto arvates rikkus Ott Järvesaar sellega süümevannet, sest jälitas kodanikke ja represseeris viimaseid poliitiliste veendumuste, ebalojaalsuse, klassikuuluvuse eest. Ka Viktor Niitsoo tõstatas sellise kahtluse.
1993 nimetati Ott Järvesaar Tartu Ringkonnakohtu kohtunikuks. 12. mail 1998 nimetas Riigikogu Ott Järvesaare Riigikohtu liikmeks. Selle otsuse poolt hääletas 45 Riigikogu liiget, vastu olid 15 ning 2 jäid erapooletuks.
15. jaanuaril 2015 otsustas Riigikogu Ott Järvesaare ta enda soovil 1. maist 2015 riigikohtuniku ametist vabastada.
4. veebruaril 2016 andis president Toomas Hendrik Ilves talle Valgetähe III klassi teenetemärgi.
Kadakalaid
thumb|Vaade Kadakalaiule Sääre nina vanast vahitornist Kadakalaid on laid Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kuri külas. Laiu pindala on 24 hektarit ja rannajoone pikkus 2,59 kilomeetrit.
Nimi
Põltsamaa pastor August Wilhelm Hupel mainib 1782 laidu nimega Kaddakalaid.
Loodus
Laid on kruusase pinnamoega. Laiul kasvab kadastik. Kadakalaid on viigerhüljeste pesitsusala, laiul pesitseb ka merikotkas, mistõttu laid on võetud looduskaitse alla.
Inimtegevus
Kadakalaiu lähistel uppus 5. juulil 1853 kipsilaadungit vedanud Vene kuunar "Philaret".
Väikelinna detektiivid ja Valge Daami saladus
"Väikelinna detektiivid ja Valge Daami saladus" on 2013. aasta Eesti mängufilm.
Filmi režissöör on René Vilbre. Filmi tootsid Baltic Entertainment Company ja Eesti Rahvusringhääling.
Filmis uurivad neli last suvisel koolivaheajal Haapsalus kohaliku antiigipoe vargust, mille käigus varastati antiiksed kellad. Filmis toimub tegevus nii nüüdisaegses kui ka keskaegses Haapsalus.
Filmis on ka seiku, mis on seotud Haapsalu piiskopilossi Valge Daamiga.
Filmiga koos valmis kuue-osaline teleseriaal "Väikelinna detektiivid" (2014, ETV).
Üürileandja
Üürileandja (inglise keeles landlord) on füüsiline või juriidiline isik, kes annab kasutusse kinnis- või vallasvara asja, saades selle eest üürniku käest kokkulepitud üüri.
Üürilepingu sõlmimine ja üürilepingu pooled
Kehtiva üürilepingu eeldus on pooltevaheline kokkulepe üüritava asja suhtes. Kui pooled on üüritasus kokku leppinud, kohustub üürnik üürileandja asja kasutamise eest üüri maksma.
Üürilepingu poolteks on üürileandja ja üürnik.
Üürileandja kohustused
Üürileandja põhikohustus on kahesuguse sisuga:
Üürieseme üleandmise kohustus
Üürilepingu ese tuleb koos päraldisega üle anda õigele isikule, õigel ajal ja õiges kohas ning selle seisund peab võimaldama üürilepingu eset sihtotstarbeliselt kasutada.
Üürieseme sobivuse hindamine
Asi peab olema eesmärgipäraselt kasutatav ning vastama sihtotstarbele, millest üürimisel lähtuti. Asi peab olema vähemalt keskmise kvaliteediga. Kui pooled ei lepi üürieseme omadustes kokku, aga sõlmivad siiski lepingu, eeldatakse, et üürnik vaatas asja enne lepingu sõlmimist üle ja on nõus asja üürima sellises seisukorras, nagu see ülevaatamise hetkel oli.