cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Horug
Majandus
Suurim tööandja on Āgā Khāni Fond. Linnal on lennujaam, mille kaudu tal on väikelennuki- (Antonov An-28, Jakovlev Jak-40) ja helikopteriühendus Dušanbega. Maandutakse läbi kitsa oru; lend on võimalik ainult selge ilmaga. Sõidu teeb ohtlikuks lennukite ülekoormamine pagasi ja reisijatega. Lennud võivad ära jääda ka kütusenappuse tõttu. Lend Dušanbesse võtab tunni, Hudžandi tunni ja Kulobi pool tundi. Reise teenindab Tajik Air.
Pamiiri maantee kaudu on linn ühenduses Dušanbe (527 km ) ja Ošiga (470 km ). Suurem osa Dušanbesse viivast maanteest on halvas seisukorras. Oši viiv maantee on paremas seisukorras. Eriti talvel ja kevadel on maantee mõlemas suunas raskesti läbitav. Oktoobrist märtsini on tee Dušanbesse lume tõttu suletud. Tee Oši poole on aasta läbi lahti. Horugi juures väljub maantee Pandži orust ning suundub ida poole Gunti orgu.
Avatud on ka piiriületuspunkt. Afganistani poolele viib sild.
Teadus, haridus ja kultuur
Läheduses, 2230 m kõrgusel Gunti jõe äärsel künkal 5 km linnast põhja pool, on Tadžikistani Teaduste Akadeemia Pamiiri botaanikaaed , mis on 1940ndatest saadik erialaringkondades tunnustatud. Kõrgemal asuv botaanikaaed on maailmas ainult Nepalis. Samas on Pamiiri Bioloogiajaam.
Linnas on muuseum.
Oktoobris 1992 avati Mojenšo Nazaršojevi nimeline Horugi Riiklik Ülikool, mis on tuntud kogu Kesk-Aasias.
2000. aastal kirjutasid Tadžikistani, Kasahstani ja Kõrgõzstani president alla lepingule rahvusvahelise Kesk-Aasia Ülikooli rajamise kohta Horugis Āgā Khān IV toetusel. Seal on üks selle ülikooli õppekeskusi.
Linnas on 12 kooli, sealhulgas Āgā Khāni Lütseum, Horug.
Linnas on 1977 asutatud raadio- ja televisioonijaam.
On teatreid, kinosid ja raamatukogu.
Ajalugu
Kuni 19. sajandi lõpuni asetses Horug piirkonnas, millele pretendeerisid nii Buhhaara emiir, Afganistani šahh kui ka Suurbritannia. Horugist sai 19. sajandi lõpus "suure mängu" käigus Venemaa garnisonilinn piiri kaitseks Suurbritannia vastu. Venemaa tuli "suurest mängust" välja võitjana. Fikseeriti praegune Afganistani põhjapiir mööda Pandži jõge ning määrati kindlaks Venemaa Pamiiri (praegu Mägi-Badahšan) ala. Enne 1896. aastat, mil venelased Horugi kindluse ehitasid, oli piirkonna keskus Kala-i Bar Panj mööda Pandži jõge pisut allavoolu praeguse Afganistani territooriumil.
Aastatel 1916–1922 oli linn basmatšide valduses.
Nõukogude Liidu ajal lubati piirkonda elama asujatele raha, medaleid ja autosid, kuid tööstuse ja põllumaa puudumise tõttu sinna elama ei asutud.
26. ja 27. juulil toimusid Horugis esimesed rahuläbirääkimised Tadžikistani kodusõja osapoolte vahel. Kirjutati alla Horugi rahuleppele, kuid seda ei õnnestunud ellu viia. Aastal 1996 oli Horug piiri Afganistaniga julgestavate Venemaa ja Kasahstani vägede tugipunkt.
1. detsembril 2004 lahkusid Horugist Venemaa piirivalvurid
Vaatamisväärsused
Linna peatänav on Lenini tänav.
Vaatamisväärsuseks on teemajad.
Linnas on väike park järve ja staadioniga.
Motell
pisi|Howard Johnsoni motell USA-s Motell on eeskätt mootorsõidukitega reisijatele mõeldud majutusettevõte.
Motellis on kindlasti üks või mitu toitlustuskohta. Motell asub tavaliselt ühe- või kahekorruselistes hoonetes. Sissepääs tubadesse on otse tänavalt või parklast. Vastuvõturuum võib asuda eraldi hoones. Ka motellis pakutavad lisateenused arvestavad mootorsõidukiga liiklejate vajadusi.
Motellide ajalugu
Esimene motell avati 1925. aastal Californias San Luis Obispos. See kandis nime Milestone Motor Hotel, kuid kuna asutuse omanikul ei mahtunud kogu tekst (motor hotel) maja katusele ära, kirjutas ta lühemalt "Mo-Tel". 1920. ja 1930. aastatel ehitati kõik teeäärsed hotellid ümber motellideks, sest need teenisid paremini raha. 1959. aastal ilmus raamat "Psühho" ja hiljem tehti sellest ka film. Pärast seda ei julgenud keegi enam motellides duši all käia. 1970ndatel loodi uued kiirteed, mis enam asulaid ei läbi, ning motellid kaotavad populaarsust. Lisaks muutusid ka autod kiiremaks ja töökindlamaks. 1980ndatel jõudsid motellidesse esimesed odavamad kliimaseadmed. 1990ndatel hakati säilitama omapäraseid, sajandi keskpaigast pärit motelle, kus on raketikujulised ukselingid ja neerukujulised basseinid koos plastist palmidega.
Motellis peab olema (Eestis kehtestatud nõuded)
Need nõuded sarnanevad hotellile esitavate nõuetega, peamine erinevus on parkimiskohtade arvus.
Mets-harakputk
Mets-harakputk (ka koerputk, penipütsk, koeraköömen, putkes; Anthriscus sylvestris) on sarikaliste sugukonna harakputke perekonda kuuluv rohttaim.
Kasvukohad
Kasvab Eestis luha- ja rannaniitudel, rannavallidel, umbrohuna parkides ja aedades.
Kirjeldus
Kasvab 20–70 cm kõrguseks. Harakputk on mitmelisulgjate liitlehtedega. Taime vars on vaoline. Valged väikesed õied on koondunud sarikõisikutesse. Viljaks on kaksikseemnised, mustad või tumepruunid, siledad, läikivad, tipu suunas ahenenud nokaks, pikkus 6–7 mm, laius 2 mm.
Lääne-Transilvaania mäed
pisi|Lääne-Transilvaania mäed Lääne-Transilvaania mäed (rumeenia Munții Apuseni, ka Carpații Occidentali) on mäestik Euroopas, osa Karpaatidest. Kulgeb põhja-lõuna suunas. Kõrgus kuni 1848 meetrit. Mägede taga, Doonau alamjooksult vaadates, asub Transilvaania.
E-post
E-post (inglise keeles e-mail) ehk elektronpost ehk elektrooniline post (kõnekeeles ka meil), on e-kirjade interneti teel edastamise ja vastuvõtmise süsteem. Kirjade saatmiseks kasutatakse SMTP-d ja vastuvõtmiseks POP3 ja IMAP-i.
Eellugu
Enne e-posti loomist saadeti sõnumeid kirjade ja telegrammidena, hiljem ka teleksite ja faksidena.
Algus
1960. aastate lõpus oli e-post üks esimesi ARPANet-i rakendusi. E-post ei olnud selles võrgus algselt ette nähtud, kuid hakkas levima kasutajate algatusel. See oli ARPANet-i rajajatele üllatuseks: veel 1967. aastal ütles Lawrence Roberts, et võrgu kasutajate vaheline sõnumite vahetamine ei ole teadusarvutite võrgu rajamisel tähtsaks motiiviks, kuid juba 1971. aastal ületas e-kirja-liikluse kogumaht Telneti ja failiedastusprotokolli (FTP) kaudu edastatud andmete mahu.
E-posti leiutaja on arvutitehnik Ray Tomlinson. Esimesed katsetused leidsid aset 1971. aastal ja 1971. aasta novembris või detsembris tulid kasutusele tema programmid (SNDMSG/READMAIL). Tomlinson, kes tegeles tollal erauurimisfirma BBN (Bolt, Beranek and Newman) juures Cambridge'is Massachusettsis ARPANet-i ülesehitamisega, ei mäleta enam täpselt, mis oli esimese sõnumi sisu, kuid tõenäoliselt oli see USA arvutiklaviatuuri rida "QWERTYUIOP".
Oluliseks teetähiseks e-posti ajaloos on 3. august 1984, kui tänase Karlsuhe tehnoloogiainstituudi professori Werner Zorni arvutisse jõudis e-kiri, kus CSNET-i töötaja Laura Breeden tervitas sakslaste liitumist CSNET-iga. See oli esimene USA-st Saksamaale saadetud e-kiri.
Paralleelsed süsteemid
Rööbiti internetiga tekkisid 1980. aastate alguses enamikus võrkudes süsteemid, mille abil sai sõnumeid edasi anda. Nendes seas olid teatetahvlisüsteemid (BBS), X.25, Novell ja BTX. 1990. aastate keskel tõrjus interneti levik nad kõrvale. Aastast 1982 pärineb RFC 822, mis esimesena teenindas tekstiteadete formaati ARPANetis.
Poolkera
pisi|Kera jagatud kaheks poolkeraks Poolkera on elementaargeomeetrias keha, mis on piiratud poolsfääri ja ringiga.
Kitsarööpmeline raudtee
Kitsarööpmeline raudtee on rongiliikluseks ehitatud kitsarööpmelise rööbasteega raudtee, mille rööbaste vahekaugus (rööpmelaius) on alla 1435 mm. <div style="display:inline; width:410px; float:left;margin-right:0.5em;margin-bottom:0.5em;font-size:88%;line-height:90%;">410px|border|Rööbaste vahekaugus (rööpme laius): standardrööpmeline raudtee (sinine) ja kitsarööpmeline raudtee (punane). Rööbaste vahekaugus (rööpme laius): standardrööpmeline raudtee (sinine) ja kitsarööpmeline raudtee (punane). (Joonisel on arvud kirjutatud inglise keelele omaselt, tuhandeliste eraldaks on koma. Sulgudes tähendab märk ' pikkusmõõtu jalg ning märk " pikkusmõõtu toll).
Üldiselt käsitletakse kitsarööpmelise raudteena teid rööpmelaiusega alates 305 mm (1 jalg) kuni 1435 mm, kuid väikseim teadaolev inimesi vedava kitsarööpmelise raudtee rööpme laius on 89 mm.
Normaal- ehk standardrööpmelise raudtee rööpme laius on 1435 mm, sellest laiem raudtee on laiarööpmeline raudtee.
Ajalugu
Maailma esimene kirjalik teade kitsarööpmelisest raudteest ja raudteest üldse pärineb 1556. aastast, kus seda kasutati Tšehhi kaevandustes. Sealne rööpmelaius oli umbes 60 cm. Vagonette lükkasid kaevurid käsitsi. Raudteed levisid kiiresti Lääne-Euroopasse. 16. sajandil kasutatigi raudteid üksnes maa all, 17. sajandil pikendati neid maa peale, harilikult kanali või mõne muu veekoguni. Sealjuures kasutati sama rööpmelaiust nagu maa all. Kitsarööpmelise raudtee kõrgperioodiks võib lugeda 19. sajandi lõppu ja 20. sajandi algust.
20. sajandil on standardrööpmeline ja laiarööpmeline raudtee hakanud tänu tehnika üldisele kiirele arengule kitsarööpmelist järjest välja tõrjuma. Venemaal ja mõnel pool mujal on kitsarööpmelised raudteed kandmas tänapäeval peamiselt veel lasteraudtee, kaevanduste ja turbatööstuse toetamise funktsiooni.
Eelised
Kitsarööpmelise raudtee eeliseks on väiksemad rajamise, kasutamise ja hooldamise kulud. Seetõttu kasutatakse kitsarööpmelist raudteed palju metsades, kaevandustes, istandustes, tööstuses ja sõjaväes, kui liiklus on nii hõre, et standardrööpmelise raudtee rajamine pole õigustatud. Sel põhjusel kasutatakse neid Austraalia ja LAV-i hõredalt asustatud piirkondades.
Väiksema pöörderaadiuse tõttu sobib kitsarööpmeline raudtee kasutamiseks mägedes ja mujal, kus on palju järske kurve. Just mägistel aladel võimaldab see raudtee ehitamisel palju ressursse kokku hoida. Sellepärast on mägistes saareriikides Jaapanis, Indoneesias ja Uus-Meremaal, mis ei pea oma raudteevõrgu arendamisel arvestama teiste riikide standarditega, enamik raudteid kitsarööpmelised.
Kitsarööpmelisi raudteid on odava rajamise tõttu kasutatud siis, kui pärast lühiajalist kasutamist on vaja raudtee üles võtta. Näiteks Inglismaa ja Prantsusmaa vahelise Eurotunneli rajamisel ehitati tunnelisse ajutine raudtee. Kuid tänapäeval on see komme järjest harvemaks muutunud, sest veokid on järjest võimsamad.
Puudused
Kitsarööpmelise raudtee puudused võrreldes standardrööpmelisega on väiksem veokiirus ning veeremi väiksem võimsus ja kandevõime. Nõnda tuleb kitsarööpmelisele raudteele nii-öelda piir ette: neid ei saa laiendada suurema läbilaskevõime jaoks. Sellepärast on 20. sajandil standardrööpmeline raudtee hakanud järjest enam kitsarööpmelisi raudteid välja tõrjuma.
Põhja-Ameerikas takistab kitsarööpmelise raudtee arengut veel üks asjaolu. Enamik raudteevedusid on vähem või rohkem hooajalised, st periooditi vajatakse erineva suurusega veeremit. Eri majandusharudes ja piirkondades on tippaeg erinev. Seetõttu on Põhja-Ameerikas töötatud välja süsteem, mis võimaldab jõude seisvaid vaguneid teistesse piirkondadesse Mehhikost Kanadani välja üürida ja selle eest raha saada. Seda võimalust ei ole kitsarööpmelisel raudteel.
Enamikus riikides, kus kasutatakse kitsarööpmelist raudteed, on selle kõrval suur standardrööpmelise raudtee võrk. Seetõttu on kitsarööpmelise raudtee ülalpidamiskulude hulka arvestatud teistsuguse rööpmega veeremile ümberlaadimise kulud. Saksamaal ja Austrias on viimasel ajal kasutusele võetud muudetava rööpmelaiusega vagunid, mis ei nõua ümberlaadimist. Samuti vähendab ümberlaadimise kulusid konteinerite kasutamine: siis piisab kõigest konteineri ümbertõstmisest ühelt vagunilt teisele.
Kitsarööpmeline raudtee Eestis
Eestis ehitati esimene kitsarööpmeline raudtee Kunda tsemenditehasesse 1886. aastal, sellele järgnes 1888. aastal (Tallinna tramm). Esimene kitsarööpmeline rongiliiklusega raudtee ehitati 1895 ja avati liikluseks 1896 (tee Valgast Pärnusse, vt Pärnu–Mõisaküla–Viljandi raudtee).
Eesti saartest on kitsarööpmeline raudtee olnud Saaremaal, Hiiumaal, Muhu saarel, Vormsi saarel, Naissaarel, Aegna saarel ja Aksi saarel.
Eestis on olnud kitsarööpmelisi raudteid laiusega 600 mm, 750 mm, 762 mm, 900 mm ja 1067 mm. Praegu on kitsarööpmelistest raudteedest kasutusel 600 mm tee Nurme turbatööstuses, 750 mm tee (Tootsis, Lavassaares, Naissaarel ning Avinurmes), 900 mm tee on kasutusel maa-alustes Eesti Kaevandusmuuseum kaevandustes ja 1067 mm teed kasutab Tallinna tramm.
Sundbybergi vald
Sundbybergi vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Stockholmi läänis. See piirneb Stockholmi ja Solna vallaga ning on pindalalt Rootsi väikseim vald.
Sundbyberg eraldati halduslikult 1888. aastal Bromma vallast alevina. 1928. aastal nimetati Sundbyberg linnaks.
Vallas asub Lötsjöni järv ja Marabou park.
Sundbybergi läbivad Stockholmi bussiliinid ja metroo.
2005. aasta Poola parlamendivalimised
Poola pidas oma parlamendivalimised 25. septembril 2005. Valiti nii alam- kui ka ülemkoda. Alamkoda valiti proportsionaalse valimissüsteemi põhjal, ülemkoda aga blokivalimiste meetodil.
Senati kohtade jaotus
Kokku: 100 kohta
Sündmused pärast valimisi
Pärast valimisi moodustas vähemusvalitsuse konservatiivne Õiguse ja Õigluse partei, proovides eelnevalt saavutada kokkulepet paremliberaalse Kodanikuplatvormiga.
5. mail 2006 moodustas Õiguse ja Õigluse partei valitsuse koos Poola Perede Liiga ja Poola Vabariigi Enesekaitseparteiga.
Ao
Ao (saksa Hackeweid, 19. sajandil ka Hao ja Hageweid või Haggeweid ) on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rakke valda.
Asub Rakkest 2 km loodes Põltsamaa jõe ääres.
Ao mõisas on sündinud Friedrich Robert Faehlmann.
Ajalugu
Ao küla ja mõisa on kirjalikes allikais esmamainitud 1559. aastal.
Sibylla
thumb|Printsess Sibylla 1903ndatel Rootsi printsess Sibylla, Västerbotteni hertsoginna (Sibylla (sünd. Sibylle) Calma Maria Alice Bathildis Feodora) (18. jaanuar 1908 Gotha – 28. november 1972 Stockholm) oli Rootsi printsi Gustav Adolfi abikaasa ja Rootsi kuninga Karl XVI Gustavi ema.
Vanemad ja vanavanemad
Tema isa oli Charles Edward, Saksi-Goburgi-Gotha hertsog, ja ema Victoria Adelaide, Schleswig-Holsteini printsess. Emapoolsed vanavanemad olid Caroline Mathilde, Schleswig-Holstein-Sønderburg-Augustenburgi printsess ja Friedrich Ferdinand, Schleswig-Holstein-Sønderburg-Glücksburgi hertsog. Tema isapoolne vanaisa oli Leopold, Albany hertsog, kes oli Suurbritannia kuninganna Victoria neljas poeg.
Hilisemad aastad
Sibylla jäi leseks, kui 1947. aastal prints Gustav Adolf Kopenhaagenis lennuõnnetuses hukkus. Nende 1-aastane poeg Karl Gustav tõusis troonijärjekorras teisele kohale ning kolme aasta pärast sai temast kroonprints.
Pärast oma ämma, kuninganna Lovisa surma 1965.aastal, sai Sibyllast kuningapere vanim printsess ning ta toetas oma äia Gustav VI Adolfit.
Sibylla suri enne oma poja troonile tõusmist.
Natsism
Kirjaniku ja ajakirjaniku Henrik Arnstadti väitel oli Sibylla nagu ta isagi Natsionaalsotsialistliku Saksa Töölispartei liige (NSDAP).
Jack Russelli terjer
Jack Russelli terjerid on hüperaktiivsed, väga energilised ja targad ning vajavad pidevat tähelepanu. Sobivad perre, kus on lapsed.
Iseloom
Iseloomult on JRT vilgas ja energiline. Ta peab olema enesekindel, avatud või veidi umbusklik ning talle on lubatud terjerlik temperament. Argus ja agressiivsus on halvad iseloomuvead. JRT peab olema töötades visa, koostööaldis, väsimatu ja isemõtlev. Tõul on tugev jahiinstinkt.
Oma energilisuse tõttu ei sobi koer igasse perre. Probleeme võib tekitada koera tohutu liikumisvajadus ja aktiivsus. Kui need jäävad rahuldamata, võib koer hakata kodu lõhkuma ja käsklusi eirama. See tõug sobib hästi näiteks agility, sõnakuulelikkuse ja kuulekuskoolituse harrastamiseks. Oma väikesest kasvust hoolimata ei ole ta padjakoer.
Tõustandard
Tõustandardi järgi on Jack Russelli terjerid valge karvaga, mille laigud ei moodusta karvastikust vähem kui 51%. Lubatud on kas pruunid, mustad või tricolour-märgistused. Pruunil värvusel on väga erinevaid toone tumepruunist pähklini. Mustvalged koerad on haruldased.
Ülemiste järv
pisi|Ülemiste järv 1936. aasta Tallinna ümbruse kaardil Ülemiste järv (ka Obersee, Järveküla järv, Mõigu järv, Kuningajärv) asub Tallinna kaguosas Kesklinna linnaosas. Järve pindala on 9,6 km², sügavus kuni 6 meetrit. Ülemiste on Eestis pindalalt kolmas looduslik järv Peipsi ja Võrtsjärve järel (varem kolmas olnud Mullutu-Suurlaht on jagunenud väiksemateks osadeks).
Ülemiste järvest saab Tallinn vett alates 14. sajandist. 2005. aastal tarvitas linn keskmiselt 60 829 m³ järvevett ööpäevas, järve juhitakse lisavett Pirita, Vääna, Jägala ja Pärnu jõest.
Järvest idasuunale jääb Tallinna lennujaam.
Elustik
Ülemiste järves elab kalu, sealhulgas angerjaid, kes asustati sinna aastal 1986 (nad olid mõeldud Võrtsjärve jaoks).
Legendid
Üldtuntud on muistendid leinavast Lindast (nende järgi kutsutakse kalda lähedal vees paiknevat rändrahnu Linda kiviks). Nimelt olevat Ülemiste järv tekkinud Linda pisaratest, kui ta oma põllest mahakukkunud rahnu otsa istus ja oma hukkunud mehe pärast pisaraid valas.
Samuti on laialt levinud legend Ülemiste vanakesest, kes küsib nendelt, keda ta kohtab: "Kas Tallinn on juba valmis?". Kui vastus peaks tulema jaatav, siis uputavat Ülemiste vanake linna üle. Sellel põhjusel ei tohi Tallinn kunagi valmis saada.
Teatakse ka lugusid järve rändamisest.
pisi|Antonov An-26 2010. aastal Ülemiste järves
Õnnetused
1938. aasta septembris kukkus järve Poola purilendur Zbigniew Olenski oma ühemootorilise RWD-ga. Lendur sai õnnetuses lülisambavigastuse.
1966. aasta jaanuaris maandus järve jääle Tallinn–Saaremaa liini reisilennuk Il-14.
18. märtsil 2010 tegi järvejääle hädamaandumise Poolale kuuluv An-26 tüüpi lennuk, mis vedas DHLi saadetisi. Lennukis viibis kuus inimest, üks piloot sai kergelt viga.
Uputused
pisi|Ülemiste järv 1708. aasta novembris murdis järv läbi kaitsemüürist ja liivavallist. Vesi tungis suure jõuga alla eeslinna ja tekitas uputuse. 1758. aastal kippus järv aga kuivama. Siis arvati, et järv on kuskil leidnud maa-aluse äravoolukoha ja jookseb merre. Ometi osutus see kartus põhjendamatuks, sest järgmistel aastatel hakkas vesi taas tõusma, kuni 1761. aastal murdis järv läbi liivavalli ja uputas Tiigiveski ümbruse.
1783. ja sellele järgnevatel aastatel oli veetase jälle väga kõrge ning raehärrad kartsid uputust. Pärast seda tõusis veetase kõrgele uuesti 1807. aastal. Järve madalamatele kallastele paigaldati liivakotte, mis suutsid ära hoida suurema uputuse.
See oli sissejuhatuseks 1867. aasta uputusele. Kevad oli sel aastal hiline, veel mai algul oli lumetuisku ja külma ning sula algas maikuu teisel poolel. Veepind Ülemiste järves tõusis iga päevaga. Kuberner ja linnavalitsus moodustasid komisjoni, mis pidi seisukorda uurima ning kaaluma vastuabinõusid. Sel ajal, kui teoreetikutest komisjon järjekordsel koosolekul olukorra tõsidust arutas, murdis vesi Pärnu maantee kohal liivakaldalt läbi. See õnnestus sulgeda, kuid järgmine läbimurre Tartu maantee kohalt oli juba üle kümne sülla (ca 21,3 m) laiune. Vesi ulatus Roosikrantsi tänavani.
Suurim läbimurre toimus 5. juunil ning lühikese ajaga oli kogu Tartu maantee veega üle ujutatud. Maakri ja Kompassi tänavate piirkonnas ulatus vesi täiskasvanud mehel rinnuni. Suurvesi viis endaga kaasa ka loomi. Kõneldi laste ja ühe mehe uppumisest, kuid ametlikku kinnitust sellele ei leitud. Suur uputus tõstis esile tõelised sangarid. Tuttelbergi-nimeline noormees päästis kümneid lapsi ja vanureid algul ratsahobusega ning hiljem paadiga. Sõjaväeosadest saadeti 150 meest läbimurdekohta kinni toppima, mis lõpuks ka visa tööga õnnestus. Seekordset üleujutust soosis asjaolu, et tollal rajati Tartu maantee kohal veevarustussüsteemi ning uue magistraaltorustiku jaoks kaevati kanalit, mis ulatus Ülemiste järvest Lasnamäe nõlvakuni.
Üleujutuse ohtu on olnud ka hiljem. Anton Uessoni andmeil tõusis 1923. aastal veepind Ülemiste järves 88 tolli (ca 2,1 meetrit) ning kippus Liiva kõrtsi juures üle kalda tulema. Ohtlikusse kohta veeti kiiresti liivakotte ja tõsteti kallast.
Praegu Ülemiste järve vesi enam linna ei ohusta. Viimati oli järve veetase ohtlikult kõrge 2004. aastal.
Aedkoriander
Aedkoriander (Coriandrum sativum) on sarikaliste sugukonna koriandri perekonda kuuluv ühe- või kaheaastane rohttaim.
Kirjeldus
Aedkoriandri peen vars on 20–60 cm kõrgune. Alumised lehed tavaliselt sulglõhised, ülemised kaheli- või kolmelisulgjad. Õied valged või roosakad. Viljaks on kerakujuline laguvili. Valminud seemned on kollakaspruunid.
Sordid
Eestis levinumate sortide kohta puudub kindel teave. Mujal tuntakse ka sorte 'Asian', 'Big Leaf', 'Calypso', 'Caribe', 'Oaxaca', 'Confetti', 'Corriander', 'Cut and come again', 'Delfino', 'Douco', 'Eureka', 'Filtro', 'Taiga', 'Jantar', 'Thüringer' jpt.
Sollentuna (asula)
Sollentuna on endine asula Rootsis praeguses Stockholmi lääni Sollentuna vallas.
Aedkoriander
Levila
Koriandri looduslik levila on Vahemere ääres. Taim kasvab metsikult Lähis-Idas ja Lõuna-Euroopas. Raske on kindlaks teha, kus ta kasvab looduslikult ja kuhu on sisse toodud, sest hooletusse jäetuna võib naturaliseeruda.
Kulinaarias
Koriandrit nimetatakse ka "kinzaks". Aasia köökides lisatakse värskeid, intensiivse iseloomuliku lõhnaga lehti salatitele, suppidele ja kastmetele. Värsket koriandrit kasutatakse nagu aedpeterselli ja aed-harakputke, kuid kasutamisel ei tohiks liialdada, kuna värske koriandri maitse on tunduvalt tugevam.
Koriandri vilju kasutatakse maitse, aroomi ja vitamiinide lisamiseks vorstidele, juustudele, liha- ja kalakonservidele, marinaadidele ning muudele kondiitri- ja kulinaariatoodetele. Koriander annab iseloomuliku maitse ka näiteks Borodino leivale.
Droogina
Euroopa farmakopöa järgi peavad koriandriviljad droogina sisaldama vähemalt 0,3% eeterlikku õli (Coriandri aetherolum).
Emotsioon
Tunne ehk emotsioon on organismi seisund, millega kaasnevad märgatavad kehalised muutused (hingamises, pulsis, näo verevarustuses jne), mida subjektiivselt tajutakse mingi tundmusena, mille nimetamiseks on keeles oma sõna ja mis tõukab mingil viisil tegutsema.
Psühholoogilised käsitused
Psühholoogia prototüüpilise definitsiooni kohaselt on emotsiooni kaks peamist omadust järgmised:
Emotsioonide liigid
Bachmanni ja Maruste arvates eristatakse emotsionaalseid seisundeid tundmuse kiiruse, jõu ja püsivuse kombinatsioonina järgmiselt: meeleolu, ärevus, stress, frustratsioon, afekt ja kirg.
Emotsioonide füsioloogilised alused
Emotsioonide kandjaks on neid läbi elav inimene ja seetõttu on tundmused alati subjektiivsed. Emotsioonides on 2 komponenti:
Emotsioonis on alati:
Emotsioon avaldub:
Oma emotsioonide väljendamist peetakse tervislikuks ja kasulikuks.
Emotsioonide olemasolul põhineb valedetektori tööpõhimõte.
Emotsioonide mudelid
Emotsioonide kohta on mitu võistlevat mudelit.
Teises mudeli järgi on igal emotsioonil oma taandumatu tuum, mis ei koosne millestki lihtsamast.
Emotsioonide aluseks on postuleeritud ka modulaarseid allsüsteeme, mille funktsioon on põhivajaduste rahuldamise koordineerimine.
Tunnetusteadusel puuduvad praegu empiirilised vahendid nende mudelite vahel valimiseks.
Lihtemotsioonid
Ekmani ja Frieseni (1989) järgi eristatakse kuut emotsiooni, millel on kultuuridevaheliselt tõlgitavad nimetused ja universaalselt äratuntavad näoilmed: õnnelikkus, kurbus, hirm, viha, imestus ja vastikus. Mõned uurijad leiavad, et kaks viimast on liiga lihtsad, et neid emotsioonideks nimetada.
Teised emotsioonid on oma väljenduse poolest kultuurisõltelised.
Ajalugu
René Descartesil, Thomas Hobbesil emotsioonide teooria.
Platon eristas "Platon" vaimu kolme komponendina mõtlemist, soovimist ja emotsioone. Umbes selline jaotus on ka tänapäeva psühholoogias.
Aristoteles ei vaatle emotsioone vaimu eraldi komponendina. Moraalne elu on Aristotelese järgi võimalik tänu sellele, et õpitakse tundma õigetes olukordades õigeid tundeid.
Thomas Hobbesi järgi on "kired" teatud himud või vastikused. Seega taandas ta emotsioonid soovidele.
Benedict Spinoza järgi on emotsioonid ühtaegu kehalised ja hingelised, sest keha ja hing on ühe ja sama reaalsuse aspektid. Emotsioonidest kui hinge afektsioonidest sõltub erinevus parima ja halvima elu vahel, sest nad kas suurendavad või vähendavad hinge tegutsemisvõimet.
David Hume'i järgi peab mõistus olema kirgede ori.
Immanuel Kant pidas emotsioone loomult konatiivseteks ning pani nad kokku kalduvustega, mis ahvatlevad tahet toimima kohusest erinevatel motiividel.
20. sajandi analüütiline vaimufilosoofia on emotsioone vähe käsitlenud. Huvi emotsioonide vastu elavnes Errol Bedfordi artikliga "Emotions" (1957) ja Anthony Kenny raamatuga "Actions, Emotions and Will" (1963), mis vaidlesid arusaamaga, et emotsioonid on tundmused, mida tahe ega mõistus ei saa mõjutada.
Praeguseks on tekkinud emotsioonifilosoofia, mis uurib emotsioone koostöös tunnetusteaduse, psühholoogia, neuroteaduse, evolutsioonibioloogia ja majandusteadusega.
Kas emotsioonid on loomulik liik?
Paul E. Griffiths eitab, et emotsioonide näol on tegemist ühtse loomuse ja päritoluga nähtustega (loomuliku liigiga). Neil puudub ühtne mehhanism ning isegi ühe ja sama emotsiooni puhul võivad eri juhtudel olla mängus erinevad mehhanismid, mis on suurelt jaolt üksteisest sõltumatud.
Olukorra valik
Olukorra valik tähendab püüdlust emotsionaalselt olulisi situatsioone vältida või vastupidi – neile läheneda ning neisse sattuda. Kui isik otsustab emotsionaalselt tähenduslikku olukorda vältida, väheneb ühtlasi ka tõenäosus emotsionaalse reaktsiooni tekkeks. Ühtlasi, kui isik otsustab käituda nii, et emotsionaalselt olulistesse situatsioonidesse sattumise tõenäosus suureneb, suureneb ka tõenäosus, et emotsioone kogetakse.
Tüüpilised näited olukorra valiku strateegia kasutamisest ilmnevad inimestevahelistes suhetes – näiteks püüab lapsevanem oma last emotsionaalselt ebameeldivatesse olukordadesse sattumisest hoida. Samuti on võimalik olukorra valiku strateegiat märgata psühhopatoloogiate puhul – näiteks sotsiaalsete situatsioonide vältimine reguleerimaks emotsioone on eriti märgatav nende puhul, kellel avaldub sotsiaalse ärevushäire või vältiva isiksushäire sümptomaatika.
Edukas olukorra valik ei ole alati lihtne – inimestel on tihti keeruline oma emotsionaalset reaktsiooni tulevikusündmuste suhtes ennustada. Seetõttu võib neil esineda raskusi adekvaatsete otsuste tegemisel selle kohta, mis viisil olukorra valiku strateegiat rakendada – kas olukorda vältida või sellele hoopis läheneda.
Olukorra muutmine
Olukorra muutmine hõlmab katseid olukorda modifitseerida nii, et muutuks viimase mõju emotsioonidele. Täpsemalt viitab olukorra muutmine püüdlustele muuta oma välist, füüsilist keskkonda. Oma "sisekeskkonna" muutmist emotsioonide reguleerimise eesmärgil nimetatakse kognitsiooni muutmiseks.
Mõningateks näideteks olukorra muutmise strateegia kasutamisest on ärevust tekitava kõne pidamise ajal huumori kasutamine või füüsilise distantsi suurendamine enese ja teise inimese vahel.
Tähelepanu juhtimine
Tähelepanu juhtimine tähendab oma tähelepanufookuse liigutamist kas situatsiooni poole või sellest eemale.
Kõrvalejuhtimine
Rumineerimine
Rumineerimist ehk mäletsemist, ühte tähelepanu juhtimise strateegiat, defineeritakse kui passiivset ja pidevat tähelepanu keskendamist oma ängi sümptomitele ja viimase tagajärgedele. Rumineerimist peetakse üldjuhul ebaadekvaatseks emotsioonide reguleerimise strateegiaks, kuivõrd see kipub, vastupidi soovitule, emotsionaalset ängi hoopis suurendama. Rumineerimise tendentsi on märgatud mitmete psüühiliste häirete, näiteks depressiooni puhul.
Muretsemine
Muretsemine kui tähelepanu kõrvalejuhtimise strateegia liik tähendab tähelepanu suunamist potentsiaalsetele negatiivsetele tulevikusündmustele. Nende sündmuste üle muretsemine aitab kaasa intensiivsete negatiivsete emotsioonide ja füsioloogilise aktiivsuse vähendamisele. Kui muretsemine võib mõningatel puhkudel hõlmata probleemidele lahenduste otsimist, peetakse liigset muretsemist üldiselt ebaadekvaatseks emotsioonide reguleerimise strateegiaks. Selline liigne muretsemine on tavapärane ärevushäirete, eriti generaliseerunud ärevushäire puhul.
Mõtete allasurumine
Mõtete allasurumine tähendab püüdlusi suunata oma tähelepanu eemale teatud mõtetelt või mentaalsetelt kujutlustelt, mõjutamaks oma emotsionaalset seisundit. Kuigi mõtete allasurumine võib pakkuda ajutist leevendust, kipub see tegelikult viima hoopis rohkemate negatiivsete mõtete kogemisele. Seda strateegiat peetakse üldjuhul ebaadekvaatseks ning seostatakse enim obsessiiv-kompulsiivse häirega.
Kognitsiooni muutmine
Kognitsiooni muutmine tähendab oma suhtumise muutmist mingi olukorra suhtes, eesmärgiga muuta olukorra emotsionaalset tähendust inimese jaoks.
Ümberhindamine
Ümberhindamine on hiline emotsiooni reguleerimise strateegia, mis hõlmab katset tõlgendada sündmuse tähendus ümber nii, et muutuks viimase mõju emotsionaalsele seisundile. Näiteks võib isik tõlgendada sündmust ümber püüdes muuta oma perspektiivi, nägemaks n-ö suurt pilti. Ümberhindamine on edukas strateegia vähendamaks füsioloogilist, subjektiivset ja neuraalset emotsionaalset reaktsiooni. Erinevalt tähelepanu kõrvalejuhtimisest on märgata tendentsi kasutada just ümberhindamise strateegiat, kui ollakse silmitsi madala intensiivsusega negatiivsete stiimulitega, kuivõrd neid stiimuleid on üsna lihtne ümber hinnata.
Distantseerumine
Distantseerumine viitab püüetele võtta emotsionaalse sündmuse hindamisel sõltumatu kolmanda isiku perspektiiv. Distantseerumise puhul on näidatud, et see on adekvaatne strateegia töötlemaks negatiivseid stiimuleid, vähendamaks emotsionaalset ja kardiovaskulaarset reaktsiooni negatiivsetele stiimulitele ning suurendamaks probleemilahendusele orienteeritud käitumist.
Huumor
On leitud, et huumori kasutamine on emotsioonide reguleerimisel edukas strateegia. Täpsemalt, positiivse ja healoomulise huumori kasutamise puhul on leitud, et see reguleerib efektiivselt nii positiivseid emotsioone (neid suurendades) kui negatiivseid emotsioone (neid vähendades). Negatiivse huumori puhul on mõju aga väiksem.
Reaktsiooni muutmine
Reaktsiooni muutmine püüab otseselt mõjutada kogemuslikke, käitumuslikke ja füsioloogilisi reaktsioone.
Ekspressiivne allasurumine tähendab emotsioonide väljendamise allasurumist. On näidatud, et see strateegia vähendab edukalt emotsionaalsete seisunditega seonduvate näoilmete väljendamist, positiivsete emotsioonide subjektiivset tundmist, südame löögisagedust ning sümpaatilise närvisüsteemi aktivatsiooni. Teisalt aga on uuringute tulemused vastandlikud selles osas, kas ekspressiivne allasurumine on efektiivne ka negatiivsete emotsioonide vähendamisel. Lisaks on uuringud näidanud, et ekspressiivse allasurumisega võivad kaasneda negatiivsed sotsiaalsed tagajärjed – vähenenud kontaktid teiste inimestega ning raskused suhete loomisel.
Ekspressiivset allasurumist peetakse üldjuhul ebaadekvaatseks emotsioonide reguleerimise strateegiaks. Võrreldes ümberhindamisega on ekspressiivset allasurumist seostatud mitmete psühholoogiliste häiretega, halvema sotsiaalse hakkamasaamisega ning vähenenud üleüldise subjektiivse heaoluga. Samuti eeldab ekspressiivne allasurumine küllaltki suurte kognitiivsete ressursside mobiliseerimist. Samas aga möönavad mõned uurijad, et strateegia adekvaatsuse hindamisel on oluline arvestada ka konteksti, viidates sellele, et mõningates olukordades võib ekspressiivne allasurumine olla adekvaatne strateegia.
Psühhoaktiivsed ained
Psühhoaktiivsete ainete kasutamine võib olla üks viis mõjutada emotsioonidega seonduvaid füsioloogilisi reaktsioone. Näiteks alkohol võib põhjustada rahustavaid ja anksiolüütilisi efekte ning beetablokaatorid võivad mõjutada sümpaatilise närvisüsteemi aktivatsiooni.
Füüsiline treening
On leitud, et füüsiline treening vähendab negatiivsete emotsioonide füsioloogilisi ja kogemuslikke mõjusid. Regulaarse füüsilise aktiivsuse puhul on leitud, et see vähendab emotsionaalset stressi ning suurendab emotsioonide kontrollimise võimet.
Kriminalistika
Sageli on probleemiks õigusvastase teo sooritamise hindamisel inimese emotsionaalne seisund. Praegu ollakse seisukohal, et kui inimene oli teo sooritamise ajal erilises emotsionaalses seisundis, mil ta ei olnud võimeline aru saama oma tegude tähendusest ja neid juhtima, siis ta ei ole süüdiv.
Olulisemaid teoreetikuid
pisi|vasakul|püsti=0.56|[[William James umbes sel ajal, kui ta emotsioonidest kirjutas]] 19. sajandi lõpus olid kõige mõjukamad teoreetikud William James (1842–1910) ja Carl Lange (1834–1900). James oli Ameerika psühholoog ja filosoof, kes kirjutas hariduspsühholoogiast, religioosse kogemuse ja müstika psühholoogiast ja pragmatismi filosoofiast. Eraldiseisvalt arendasid nad välja James-Lange teooria, hüpoteesi emotsioonide päritolust ja loomusest. Teooria kohaselt loob autonoomne närvisüsteem inimeses vastuseks keskkonnas kogetule füsioloogilise sündmuse nagu lihasepinge, südame rütmisageduse või hingamissageduse tõusu, suukuivuse. Emotsioonid on seega tunded, mis tekivad füsioloogiliste muutuste tulemusel, mitte ei ole nende tekkimise põhjuseks.
Vladimir Võssotski
pisi|Vladimir Võssotski (1979) thumb|Vladimir Võssotski monument Moskvas [[Strastnoi bulvaril]] thumb|200px|Venemaa postmark, Vladimir Võssotski, 1999, 2 rubla. (Michel 761, Scott 6547) Vladimir Võssotski (vene Владимир Семёнович Высоцкий; 25. jaanuar 1938 Moskva – 25. juuli 1980 Moskva) oli vene laulja, luuletaja ja näitleja. Postuumselt NSV Liidu riikliku preemia laureaat (1987).
Jaanuar 2008
Jaanuar 2008, kroonika
Vladimir Võssotski
Ehkki Võssotski pidas end eelkõige näitlejaks ja kirjanikuks, tõid talle suurema kuulsuse kitarri saatel esitatud laulud, mille temaatika sobimatus valitseva ideoloogiaga põhjustas võimudepoolse ebasoosingu. Võssotski laulud levisid laialt koduste ümberlindistuste teel, alles seitsmekümnendate lõpul lindistas mõned lood ka riiklik plaaditootja Melodija.
PVL-100
PVL-100 on Eesti Piirivalve endine laev. See ehitati 1958. aastal Soomes ja läks seejärel Soome Piirivalve teenistusse. Laev kandis tollal nime Telkkä.
Vladimir Võssotski
Näitlejana töötas Võssotski Taganka teatris, tema tähtsamaid rolle oli Hamlet Juri Ljubimovi lavastatud "Hamletis".
Emotsioon
Olulisemaid teoreetikuid
Silvan Tomkins (1911–1991) arendas välja afekti teooria ja skripti teooria. Afekti teooria tutvustas baasemotsioonide kontseptsiooni ja tugines ideel, et emotsioonid on meie elu motiveerivaks jõuks.
Vladimir Võssotski
Isiklikku
Vladimir Võssotski on olnud abielus Iza Žukova, Ljudmila Abramova ja Marina Vladyga. Teisest abielust on tal pojad Arkadi Võssotski ja Nikita Võssotski.
Jaanuar 2008
2008. aasta jaanuar algas teisipäeval ja lõppes 31 ööpäeva pärast neljapäeval.
San Migueli saar (California)
pisi|Saare rannik San Miguel on saar Vaikses ookeanis, üks Kanalisaartest.
Emotsioon
Olulisemaid teoreetikuid
Mõned kõige mõjukamad 20. sajandi emotsiooniteoreetikud on lahkunud viimase paarikümne aasta jooksul. Näiteks Magda B. Arnold (1903–2002), Ameerika psühholoog, kes arendas välja emotsioonide hindamise teooria (ingl appraisal theory), Richard Lazarus (1928–2006), Ameerika psühholoog, kes spetsialiseerus emotsioonide ja stressi uurimisele, eriti seoses tunnetusega (kognitsiooniga), Herbert A. Simon (1916–2001), kes lisas emotsioonid otsuste langetamisse ja tehisintellekti, Robert Plutchik, Ameerika psühholoog, kes arendas välja emotsiooni psühhoevolutsioonilise teooria , Robert Zajonc (1923–2008), Poola-Ameerika sotsiaalpsühholoog, kes spetsialiseerus sotsiaalsetele ja tunnetuslikele protsessidele nagu sotsiaalne hõlbustamine (ingl social facilitation). Ameerika filosoof Robert C. Solomon (1942–2007), panustas enda teooriatega emotsioonide filosoofiasse raamatutega nagu "What Is An Emotion?: Classic and Contemporary Readings" (Oxford, 2003). Peter Goldie (1946–2011), Briti filosoof, kes spetsialiseerus eetikale, esteetikale, emotsioonidele, tunnetele ja isiksusele.
San Migueli saar (California)
Pindala 37 km². Saar on künklik, kõrgus kuni 253 meetrit.
Emotsioon
Olulisemaid teoreetikuid
Mõjukad teoreetikud, kes on veel praegugi aktiivsed, on näiteks järgnevad psühholoogid, neuroloogid, filosoofid ja sotsioloogid:
PVL-100
16. novembril 1992 kinkis Soome Telkkä ja kaks tema sõsarlaevad Kuikka ja Kaakkuri Eesti Piirivalvele. Piirivalves said laevad nimeks vastavalt PVL-100, PVL-101 ja PVL-102. Põhja piirivalvepiirkonnas teeninud PVL-100 võeti teenistusest maha aastal 2000, kui teenistust alustas uus Eestis ehitatud laev PVL-111 Vapper.
Emotsioon
Hiina filosoofia
Kong Fuzile omistatud "Lǐjìs" (Book of Rites) (1. saj eKr) on kirjas inimese seitse emotsiooni: õnn, viha, mure, hirm, armastus, viha ja kirg. Neid käsitletakse instinktidena, mille õppimist ei peetud vajalikuks. Nende kontroll allub 'sage'le. Hiljem kaldusid konfutsiaanid arvama, et emotsioonid ja tunded on midagi negatiivset ning neid tuleb piirata.
PVL-100
16. juulil 2002 andis Eesti Piirivalve laeva Kotka linnale üle. Seal sai laev tagasi oma endise nime ja temast sai muuseumieksponaat Kymmenlaakso meremuuseumis.
Välislingid
Koskelo-luokan rannikkovartiolaiva
Tagatisrahasüsteem
Viies taarat automaati, peab vaatama, et vöötkood pandipakendi etiketil oleks loetav, muidu aparaat ei tunne seda ära. Klaastaaralt tuleks eemaldada ka korgid, kaaned, kraed ja alumiiniumfoolium.
San Migueli saar (California)
Kuulub Ameerika Ühendriikidele.
Eesti Panga auhind
Eesti Panga auhind oli Eesti kirjandusauhind, mida anti välja aastail 1936–1940.
1936:
1937:
1938:
1939:
1940:
Maailmamere tähtsus
Maailmameri on maakera pindalast umbes 71% kattev katkematu veekiht, mis koosneb ookeanidest ja meredest. Kõige suuremad maailmamere osad on ookeanid. Kokkuleppeliselt jagatakse maailmameri neljaks ookeaniks (koos nende juurde kuuluvate meredega). Need on Atlandi, India ja Vaikne ookean ning Põhja-Jäämeri. Nende looduslikeks piirideks on mandrite ja saarte rannikud. Lõunapoolkeral aga, kus maismaad on vähem ja ookeanide lõuna osad kokku puutuvad, on piirid tõmmatud kokkuleppeliselt piki kindlaid meridiaane ja paralleeli. Kuna mandrite piirjooned on väga käärulised, ulatuvad ookeanide äärealad sageli sügavale mandritesse. Need ookeanidest justkui eraldunud veteväljad on mered või lahed. Maailmamere pindala on 362,048 miljonit ruutkilomeetrit, maht 1349,911 miljonit kuupkilomeetrit, keskmine sügavus 3729 meetrit ja soolsus 34,75;permil;.
Maailmameri kliima kujundajana
Võib väita, et Maa praegune ilme on maailmamere ja seal elavate organismide pikaajalise koosmõju tulemus. Maailmameres elavate bakterite ning vetikate fotosünteesi käigus eraldunud hapnik kujundas 2,3 miljardit aastat tagasi põhjalikult ümber kogu Maa geokeemia. Sellest ajast alates hakkasid hoogsalt arenema aeroobsed organismid, st sellised organismid, mis kasutavad ainevahetuseks õhus vabalt leiduvat hapnikku. Plahvatuslikult kasvas ka Maal leiduvate mineraalide arv, kuna hapnik hakkas moodustama keemilisi ühendeid teiste anorgaaniliste ainetega. Ka tänapäeval toodab mere fütoplankton üle poole maakera hapnikust.
Tegelikult on kliima köögiks ookean, hiiglaslik soojusmasin, mille pidevalt liikvel olev 13 miljoni kuupkilomeetri suurune veemass jaotab suure osa Päikeselt Maale saabuvast kiirgusenergiast soojuse näol ümber oma seaduste järgi. Soojad hoovused, sealhulgas süvahoovused, kannavad soojust troopikavöötmest pooluste poole, soojendades kliimat kõrgetel laiuskraadidel. Nii on põhjapolaarjoonel asuv Murmanski sadam tavaliselt aastaringselt jäävaba, kuna teda “kütab” Atlandi ookeanist Norra hoovusena Barentsi merre tungiv Golfi hoovuse jätk. Samal laiuskraadil paiknevad teisalt pidevalt jääga kaetud Kanada fjordid ja jäine Gröönimaa. Antarktikast piki Lõuna-Ameerika läänerannikut põhja suunas voolav külm hoovus koos pinnaaluste vete kerkimisega on aga tegur, miks kohtame ekvaatoril asuva Peruu rannikul niiske troopikapalavuse asemel üsna jahedat kuiva kliimat. Nii muudab ookean paralleele pidi kulgevate pöörijoontega teineteisest eraldatud kliimavöötmete geomeetrilist pilti.
Rannikualade roll kliima kujunemisel
Maailmamerel on oluline roll rannikualade kliima kujundamisel: mitmed saarte või mereäärsete alade kliimat iseloomustavad näitajad erinevad oluliselt samal laiuskraadil olevate sisemaal paiknevate paikade kliimanäitajatest. Näiteks tuleb meil põllutööde planeerimisel arvestada, et kevad saabub Läänemere rannikul hiljem, samas öökülmad kimbutavad samuti hiljem. Mereäärne ilmastik on muutlikum, kuid tugevamad tuuled võimaldavad tuuleenergia kasutamist; soojematel talvedel on energiakulud väiksemad, kuid suusaspordi harrastamine on küsitav. Seda teades, oskab inimene oma tegevusi planeerida.Maailmameri kliimat mõjutab peamiselt päikeseenergia salvestamise, õhuringluse (tuulte), pilvede tekke ja sademete kaudu. Kuna vett vajavad kõik elusolendid, siis mõjutab sademete jaotumine maismaal otseselt ka mullastikku, taimestikku ja loomastikku. Vee suure soojusmahtuvuse tõttu on maailmamerel kliimat stabiliseeriv mõju. Kõige selgemalt avaldub see rannikupiirkondades: mere lähedal on õhutemperatuur nii eri piirkondades kui ka eri aastaaegadel ühtlasem kui sisemaal. Ka ööpäevane temperatuuri amplituud on mere ääres väiksem kui sisemaal..
Kliimamuutuse kujunemine
Ookeani ja kliima suhted pole tänaseni päris selged, põhjused ja tagajärjed vahetavad siin sageli kohti, sekkuvad sellised asjaolud nagu sademed ja aurumine ookeani pinnalt, päikesekiirte peegeldumine valgelt lumelt ja jäält, õhurõhk ja tuuled. Ometi toimivad kõik need faktorid koos mingis seni veel lõplikult mõistmata. Kummalisel kombel levib kliimamuutuste rütm üle terve maakera, kutsudes esile peaaegu üheaegseid sündmusi Põhja-Atlantikas, Antarktikas, India ookeanis ja Kaug-Ida meredes. Looduses peab seega toimima mingi kaugside kanal, mis edastab signaale ühest maailma otsast teise. Kanaliks loetakse ookeanivee hiidkonveierit. Selle hiidkonveieri alguseks peetakse Norra merd, kuhu voolab sisse soe ja soolane Golfi hoovuse vesi. Jahtudes muutub see magedamast arktilisest veemassist raskemaks, vajub mõne kilomeetri sügavusele ning valgub üle Norra mere künnise Atlandi ookeani, kus moodustab Põhja-Atlantika süvavee voolu. Põhja-Atlantika süvavee vool liigub 3–4 kilomeetri sügavusel aeglaselt lõunasse, jõuab Antarktikani, pöörab seejärel itta, läbib India ookeani ning liigub Vaikses ookeanis põhja poole, jõudes mõnedel andmetel Aleuudi saarestikuni. Teel tunduvalt muutunud veemass kerkib seal pinnale ning liitub Vaikse ookeani pinnahoovustega, mis kannavad selle läbi Indoneesia saarestiku India ookeani. Edasi kulgeb pinnapealne konveierilindi osa Atlandi ookeani, kus see lõpuks Golfi hoovuse haruna taas Norra merre jõuab, et uut ringvoolu alustada.
Õhu ringlemise tähtsus maailmameres
Õhu paneb Maal ringlema peamiselt soojusvahetus maailmamere ja atmosfääri vahel. Enamik Maale jõudvast päikesekiirgusest neeldub just maailmameres, kuna veepind on suur, veepinna albeedo väike (0,06), vee soojusjuhtivus hea ja soojusmahtuvus suur.Kõige suurem hulk maailmamerre salvestunud päikeseenergiast jõuab atmosfääri just troopikast. Troopilisest kõrgrõhuvööndist puhuvad püsivad tuuled nii ekvaatori kui ka parasvöötme poole ja nii liigub veeaur madalama rõhuga alale, kus see tõusvate õhuvooludega kõrgematesse õhukihtidesse jõuab. Kui veeaur kondenseerub, vabaneb see energia õhusoojusena, mis tekitab taas madalrõhkkonda ja nii saab õhuringlus jätkuda. Õhu ringlemine jaotab soojust ühtlasemalt üle Maa ning toob ookeanidest aurunud vee maismaa kohale, kus see vihma või lumena alla sajab. Eestis maha sadav vesi on auranud atmosfääri enamasti Atlandi ookeani keskosas..
Maailmamere tähtsus inimesele
Inimese jaoks on maailmameri tähtis toiduallikas, liikumistee ning mineraalide leiukoht, samuti on rannikud populaarsed puhkealad. Merevett aurustades saadakse soola, mis on olnud pikka aega tähtsaim toiduainete säilitamise vahend. Osas kõrbepiirkondades on pärast soola eemaldamist alles jääv magevesi oluline ja tihti ka ainuke joogivee allikas. Merevett kasutatakse ka mageda vee tootmiseks. Näiteks Iisraelis toodetakse mereveest umbes 20% riigis tarbitavast mageveest ning tulevikus on plaan toota kogu tarbitav magevesi sel moel. Praegu on kiiresti kasvav tööstusharu meres toidu kasvatamine, selles nähakse üht võimalust Maa suurenevat rahvastikku toita. Paljud piirkonnad, kus majandus tugineb peamiselt põllusaaduste kasvatamisele, sõltuvad suuresti maailmamerelt saabuvatest sademetest, näiteks Kagu-Aasia riikide põllumajandus suvistest mussoonidest. Ajaloost võib veel näiteks tuua Hiina dünastiate vahetumised aastatel 907, 1368 ja 1644, mil nõrgad mussoonid põhjustasid näljahädasid ja rahutusi.
Maailmameri kui planeedi suurim elukeskkond
99% planeedi biosfääri ruumalast ehk eluruumist asub ookeanides ja meredes ning seega on maailmameri organismide peamine elupaik. Organismide toiduahela kõige esimene lüli ookeanides on fütoplankton. Nii nagu maismaataimed, toodab ka fütoplankton süsihappegaasist vees lahustunud toitainetest päikesekiirguse abil teistele organismidele vajalikke orgaanilisi aineid. Seda protsessi nimetatakse primaarproduktsiooniks ja selle n-ö toodangule toetub kogu elusloodus. Mõnikord hakkavad väikesed veeorganismid veekogudes ajutiselt vohama, seda nimetatakse veeõitsenguks. Veeõitsengut põhjustab eutrofeerumine ehk veekogude rikastumine toitainetega. Üleliigsed toitained satuvad veekogudesse inimtegevuse tõttu, peamiselt põllumajandusest. Väetisesse kuuluvad lämmastiku- ja fosforiühendid kanduvad vihmaveega vooluveekogudesse ja sealt edasi juba järvedesse või merre.
= Maailmamere mõju Eestile = Osa Eesti linnu hakkas kiiresti arenema siis, kui peamiselt meritsi kauplev Hansa kaubandusliit oli 14. sajandil laienenud meie aladele. Praegu liigub 90% maailma kaupadest meritsi ja seetõttu sõltub ligipääsust merele tihti ka riikide majanduslik areng.