cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Leili Andre
Viimased eluaastad veetis Leili Andre Kolga-Jaanis, kus suri 4. oktoobril 2007.
Serhi Martšenko
Riigi teenistuses
Ta oli 27. maist 2016 kuni 26. juulini Ukraina aserahandusminister. 21. augustist 2018 kuni 19. maini 2019 oli ta Ukraina Presidendi Administratsiooni ülema Ihor Rainini asetäitja. Alates 20. märtsist 2020 on ta Ukraina rahandusminister.
Isiklikku
Ta on abielus ning tal on tütar ja poeg.
Darvozi rajoon
Darvozi rajoon (tadžiki keeles Ноҳияи Дарвоз/ناحیۀ درواز) on rajoon (2. järgu haldusüksus) Tadžikistanis, Mägi-Badahšani autonoomse vilajeti kõige idapoolsem rajoon. Ta piirneb lõunas piki Pandži jõge Afganistaniga ning Tadžikistani sees läänes Hatloni vilajetiga ja põhjas vabariikliku alluvusega rajoonidega.
Elanike arv on 23 600 (2008. aasta 1. jaanuari hinnang).
Halduskeskus on Kalai Humb.
Rajoon on saanud nime ajaloolise piirkonna Darvāzi järgi.
Põllküla–Madise tee
Põllküla–Madise tee (registrinumbriga 11199) on 8,7 km pikkune kõrvalmaantee Lääne-Harju vallas.
Tee saab alguse Tallinna–Paldiski maantee neljakümne esimesel kilomeetril Kersalu külas. Tee kulgeb läbi Kersalu, Põllküla, Langa ja Madise küla. Tee lõpeb Paldiski–Padise tee kaheksandal kilomeetril Madise külas.
Tee ületab ühe silla (Vanaveski sild üle Vasalemma jõe tee viiendal kilomeetril) ja 10 truupi. Bussipeatusi teele ei jää.
Tee on põlevkivituhkbetoonkattega. Tee klass on V. Kuni Vanaveski sillani on liiklussagedus 200–500 autot ööpäevas, edasi kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Poola haldusjaotus
pisi|Poola vojevoodkonnad pisi|Poola haldusjaotus. LEGEND: tume joon – vojevoodkonna piir punane joon – maakonna piir roheline joon – valla piir Poola praegune haldusjaotus kehtib alates 1. jaanuarist 1999. Selle järgi jaguneb Poola 16 vojevoodkonnaks (województwo), mis jagunevad omakorda maakondadeks (powiat), mis jagunevad veel valdadeks (gmina).
Riigihalduspiirkondadena on uued vojevoodkonnad käibel juba 1990. aastast; 1999. aastast on nad ka omavalitsusüksused.
Uued vojevoodkonnad asendasid 49 vojevoodkonda, mis kehtisid alates 1. juulist 1975. Ka sõdadevahelises Teises Poola Vabariigis (1918–1939) oli 16 vojevoodkonda.
Praegused vojevoodkonnad põhinevad laias laastus Poola ajaloolistel piirkondadel; eelmine haldusjaotus oli orienteeritud suurematele keskustele, mille järgi vojevoodkonnad ka nimetati. Uute vojevoodkondade pindalad ulatuvad alla 10 000 ruutkilomeetrist (Opole vojevoodkond) üle 35 000 ruutkilomeetrini (Masoovia vojevoodkond) ja elanike arv 1 miljonist (Lubuszi vojevoodkond) üle 5 miljonini (Masoovia vojevoodkond).
Uue haldusjaotuse kehtestamisega kaasnesid arvukad arutelud. Mõned ettepanekud nägid ette väiksema arvu vojevoodkondade loomise (kõige sagedamini räägiti 12 uuest vojevoodkonnast. Vähem pooldajaid oli ettepanekutel luua 25 vojevoodkonda või säilitada 49 vojevoodkonda. Üksuste arvu suurendati paljude protestimeeleavalduste tõttu (näiteks Opoles ja Kielces). Lubuszi ja Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas otsustati, et vojevood ja seimik jäävad eri linnadesse. Oli ettepanekuid täiendavate vojevoodkondade, näiteks Kesk-Pomorze vojevoodkonna moodustamiseks.
Tallinna Seakasvatuse Trust
Tallinna Seakasvatuse Trust oli Eesti NSV-s Harjumaal Keila vallas 1940. aastate teisel poolel moodustatud põllumajandusettevõte.
Alfred Nirk
Alfred Nirk (23. jaanuar 1889 Polli vald, Pärnumaa – 23. juuni 1941) oli Eesti riigitegelane ja kohtuametnik. Eesnimedeks ristimisel Alfred Verner.
Tallinna Seakasvatuse Trust
Ajalugu
1920. aastast olid endise Jälgimäe mõisa territooriumil asunud "Veski 22" talu omanikud Jaan (hilisem Eesti Vabariigi neljakordne riigivanem) ja Alide Teemant. Kokku omandasid nad viis kinnistut kogupindalaga 185,54 ha. Neil olid korralikult väljaehitatud taluhooned (sealhulgas ajalooline veski), korralik talutöödeks vajalik inventar (ka traktor Deering), paarikümnepealine lüpsikari ja viis hobust.
Pärast Jaan Teemanti arreteerimist 1940. aastal ja vangimõistmist 1941. aastal konfiskeeriti temalt ka "Veski 22" talu. Nõukogude kolmanda okupatsiooni ajal moodustati Teemantide talude põhjal 1944. aastal EK(b)P Harjumaa Komitee ja Ehitusbaas nr 78 abimajand, kuhu paigutati vene rahvusest sõjapõgenikud. Varsti loodi abimajandi põhjal Tallinna Seakasvatuse Trust ja sellest hiljem omakorda Saue seakasvatuse sovhoos.
Alfred Nirk
Alfred Nirk oli kõrgharidusega advokaat, sõjaväe abiprokurör Vabadussõjas, kohtuvalitsuse juhataja, talupidaja Käspre talus Pääskülas Harju maakonnas.
Tallinna Tehnikaülikooli emeriitprofessor Tavi Nirk on Alfred Nirgi poeg.
Kersalu
Kersalu on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.
Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 73 inimest. Neist 53 (72,6%) olid eestlased. 2000. aastal oli elanikke 20.
Ajalugu
Küla on ajalooliselt kuulunud Keila mõisa koosseisu.
1881 müüs Keila mõisnik parun Gottlieb von Meyendorff talunikele 10 talu :
Aastatel 1992–2017 kuulus küla Keila valda.
Mary tuba
pisi "Mary tuba" (Mary's room, Mary the super-scientist) on mõtteeksperiment, mille Frank Jackson esimest korda esitas 1982 artiklis "Epifenomenilised kvaalid" ja teist korda laiendatud kujul artiklis "What Mary Didn't Know".
See on üks versioon teadmiseargumendist füsikalismi vastu (vaate vastu, et kõik asjad universumis, sealhulgas vaimunähtused, on füüsikalised). Jackson tahtis näidata, et füsikalism jätab kvaalid mängust välja.
Mary toa ümber käinud vaidlus väljendub 2004. aastal ilmunud kogumikus "There's Something About Mary", kus on muuhulgas Daniel Dennetti, David Lewise ja Paul Churchlandi vastus sellele argumendile.
Kujutame ette teadlast, kes teab värvuseteadusest kõike, kuid ei ole kunagi ise värvusi näinud. Jackson küsib: kui ta nüüd näeb värvusi, kas ta siis saab teada midagi uut? Vastus on jah, ning seega füsikalism on väär.
Originaalsõnastused
"Mary on särav teadlane, kes millegipärast on sunnitud uurima maailma mustvalgest toast mustvalge televiisoriekraani kaudu. Ta spetsialiseerub nägemise neurofüsioloogiale, ning oletame, et ta omandab kogu füüsikalise informatsiooni, mis on võimalik saada selle kohta, mis toimub, kui me näeme küpseid tomateid või taevast ja kasutame selliseid väljendeid nagu "punane", "sinine" jne. Ta avastab näiteks, millised lainepikkuste kombinatsioonid taevast stimuleerivad võrkkesta ning kuidas täpselt see kutsub kesknärvisüsteemi kaudu esile häälepaelte kokkutõmbumise ja õhu väljatõukumise kopsudest, mille tulemuseks on lause "Taevas on sinine" lausumine. (...) Mis juhtub, kui Mary lastakse mustvalgest toast välja või kui talle antakse värviteleviisori ekraan? Kas ta saab midagi teada või ei? Tundub ilmne, et ta saab midagi teada maailma kohta ning nägemiskogemuse kohta maailmast. Ent siis on möödapääsmatu, et tema eelnev teadmine oli ebatäielik. Kuid tal oli kogu füüsikaline informatsioon. Järelikult on rohkem informatsiooni, mida saada, ning füsikalism on väär."
"Mary on vangis must-valges toas, õpib mustvalgetest raamatutest ning loengusaadetest mustvalges televisioonis. Niimoodi saab ta maailma füüsilise loomuse kohta teada kõik, mida on teada saada. Ta teab kõiki füüsikalisi tõsiasju meie ning meie keskkonna kohta, kusjuures "füüsikalist" on mõeldud laias mõttes, nii et selle alla kulub kõik, mis sisaldub lõpuleviidud füüsikas, keemias ja neurofüsioloogias, ning kõik, mis on teada saada kausaalsete ja relatsionaalsete tõsiasjade kohta, mis kõigest sellest tulenevad, kaasa arvatud muidugi funktsionaalsed rollid. Kui füsikalism on tõene, siis ta teab kõike, mis on teada saada. Sest oletada muud tähendab oletada, et peale iga füüsikalise tõsiasja on veel midagi teada saada, ja seda füsikalism eitabki.
Füsikalism ei ole see mittevaieldav tees, et tegelik maailm on suurelt jaolt füüsikaline, vaid see väljakutsuv tees, et ta on tervenisti füüsikaline. Sellepärast peavadki füsikalistid olema seisukohal, et füüsikaline teadmine ongi kogu teadmine üldse. Tõepoolest, oletame, et see teadmine ei ole täielik: siis peab meie maailm erinema maailmast W(P), mille kohta ta on täielik, ja see erinevus peab olema mittefüüsikalistes tõsiasjades, sest meie maailm ja W(P) on kõigis füüsikalistes asjades ühesugune. Seega peab füsikalism olema meie maailmas väär [kuigi kontingentselt, sest maailmas W(P) peab ta olema tõene]. (Märkus: Väide ei seisne siin selles, et kui füsikalism on tõene, siis ainult see, mis on väljendatud sõnaselges füüsikalises keeles, on teadmine. Väide seisneb selles, et kui füsikalism on tõene, siis kui sa tead, kõike, mis on väljendatud või väljendatav sõnaselgelt füüsikalised keeles, siis sa tead kõike.)
Tundub aga, et Mary ei tea kõike, mis on teada saada. Sest kui ta mustvalgest toast välja lastakse, siis ta saab teada, mis tunne on näha, ütleme, midagi punast. Õigusega nimetatakse seda teadasaamiseks – ta ei ütle "noh, seda võis arvata". Sellepärasst on füsikalism väär. See on füsikalismivastane teadmiseargument ühes oma ilmingutest." (Märkus: Nimelt minu artiklis "Epiphenomenal Qualia", samas, XXXII, 127 (aprill 1982): 127–136. Vaata ka Thomas Nagel, "What Is It Like to Be a Bat?", Philosophical Review, LXXXIII, 4 (oktoober 1974): 435–450, ja Howard Robinson, Matter and Sense (New York: Cambridge, 1982).)
Kvaalid
Kui Mary midagi uut teada saab, siis see näitab, et kvaalid (kogemuse subjektiivsed, kvalitatiivsed omadused) on olemas. Kui Mary pärast toast lahkumist omandab mingi konkreetse asja kohta teadmise, mida tal varem ei olnud, siis Jacksoni väitel on see teadmine punase nägemise kvaalide kohta. Sellepärast peab möönma, et kvaalid on reaalsed omadused, sest on vahe, kas inimene pääseb teatud kvaalile ligi või mitte.
Teadmisargument
Kui Mary värvust kogedes midagi uut teada saab, siis füsikalism on väär. Teadmisargument ründab füsikalismi väidet, et vaimuseisundite füüsikalised seletused on täielikud. Kui ka Mary teab värvuste tajumise teadusest kõike, kas tal ikkagi on võimalus teada, kuidas punase tajumise kogemus välja näeb, kui ta pole punast kunagi näinud? Jackson väidab, et Mary on kogemuse kaudu midagi uut teada saanud ning sellepärast füsikalism on väär.
Frank Jackson
Frank Jackson ise pooldas algselt (artiklites "Epifenomenilised kvaalid" ja "Mida Mary ei teadnud") Mary toa mõtteeksperimendi füsikalismivastaseid järeldusi. Ta uskus füsioloogia seletuslikku täielikusse, nimelt et kogu käitumine on põhjustatud mingitest füüsilistest jõududest. Ja "Mary tuba" paistab tõestavat, et vaimul on mittefüüsikaline osa – kvaalid. Sellepärast peab olema tõene epifenomenalism kvaalide suhtes: kvaale põhjustavad füüsilised seisundid, aga neil ei ole tagajärgi füüsilises maailmas.
Hiljem Jackson loobus epifenomenalismist. Kui Mary punast näeb, siis ta ütleb "vau!", järelikult pidid Mary kvaalid selle hüüatuse põhjustama. See on epifenomenalismiga vastuolus. Et selle vastuolu allikas paistab olevat Mary toa mõtteeksperiment, siis peab sellega midagi korrast ära olema.
Artikli "Mind and Illusion" (2003) lõpus ütleb Jackson, et ainult vääratel eeldustel meeltetajude kohta järeldub, et Mary omandab uue teadmise. Õige teooria (representatsionalistliku teooria) korral see ei järeldu. Ainult representatsionalismi eeldusel saab välja kujundada kõige veenvama vastuse Mary toa näitele, Laurence Nemirowi välja käidud ning David Lewise poolt toetatud vastuse: Mary omandab uue võime. See säilitab füsikalismi.
Daniel Dennett
Daniel Dennett nimetab Mary toa mõtteeksperimenti intuitsioonipumbaks (mõtteeksperiment, mis on intuitiivselt kergesti arusaadav ning julgustab oma eeldusi kergemeelselt vääriti mõistma ning intuitsiooni ohvriks langema). Selles näites ütleb intuitsioon, et mõtteeksperimendi tulemus on "ilmselt" see, et Mary õpib oma esimeses katses värvustega midagi uut.
Raamatus "Consciousness Explained" kirjutab Dennett: "Otsustav eeldus on see, et "Tal on kogu füüsikaline informatsioon." See ei ole hõlpsasti ettekujutatav, nii et keegi sellega vaeva ei näe. Kujutatakse lihtsalt ette, et ta teab hästi palju – võib-olla kujutatakse ette, et ta teab kõike, mida keegi (anyone) tänapäeval värvuste nägemise neurofüsioloogia kohta teab. Aga see on ainult tilk meres, ja pole üllatav, et Mary saab midagi teada, kui ta teab ainult seda."
Kui Mary juba teadis värvuste kohta kõike, siis tal pidi olema ka sügav arusaamine sellest, miks ja kuidas inimese närvisüsteem paneb meid aistima värvuste "kvaale". Mary teaks sellepärast juba enne toast lahkumist täpselt, mida oodata punase kogemiselt. Dennett väidab, et kuigi meie ei kujuta säärast süvateadmist ette, ei tähenda see, et seda ei võiks olemas olla.
Sama positsiooni kaitseb Dennett ka artiklis "What RoboMary Knows" (2003).
Ramachandran ja Hubbard
Neuroloogid Vilayanur S. Ramachandran ja Edward Hubbard väidavad, et nähes esimest korda punast õuna, võib Mary teha ühte kolmest:
Nad jätkavad: "Milline neist kolmest võimalusest leiab tegelikult aset? Arvame, et oleme leidnud vastuse ühe värvipimeda katsealuse järgi, kellel on grafeemi-värvi-sünesteesia. Paljuski sarnaselt teoreetilise Maryga ei näe meie värvipimedast sünesteetikust vabatahtlik teatud värvitoone värviretseptorite puudulikkuse tõttu. Ent kui ta vaatab arve, võimaldab sünesteesia tal kogeda vaimus värve, mida ta tegelikus maailmas ei ole kunagi näinud. Ta nimetab neid "marslaste värvideks" (Martian colors). Tõsiasi, et tema värvirakud (ja vastavad värvid) võivad tema ajus aktiveeruda, aitab meil vastata filosoofilisele küsimusele: me oletame, et sama juhtub ka Maryl."
Maskiga mehe eksitus
Selle argumendi puhul võib olla tegu maskiga mehe eksitusega. Argumendi võib sõnastada nii:
Mary toa motiivi kasutavad teosed
Selle mõtteeksperimendi dramatiseeris BBC kolmeosaline dokumentaalfilm "Brainspotting".
Olavi Alakulppi
Olavi Eelis Alakulppi (17. juuli 1915 Rovaniemi vald – 19. august 1990) oli Soome ja USA murdmaasuusataja.
Ta võitles Talvesõjas tõustes nooremseersandist veebliks ja hiljem Jätkusõjas ning pälvis 17. juulil 1942 Mannerheimi risti. Ta käis vaherahu ajal ohvitseride koolis ja sai kapteni auastme 23. jaanuaril 1944. 1945 põgenes ta Rootsi ja sealt edasi USAsse, kus teenis 1947–1968 USA sõjaväes. 1965 ülendati ta kolonelleitnandiks.
Ta on maetud Arlingtoni sõjaväekalmistule.
1195
1195. aasta
Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand
Aastakümned: 1140. aastad 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad 1180. aastad - 1190. aastad - 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad 1240. aastad
Aastad: 1190 1191 1192 1193 1194 - 1195 - 1196 1197 1198 1199 1200
Nirvana
Nirvana oli Ameerika Ühendriikides asutatud grungeansambel.
Bändi laulja ning kitarrist Kurt Cobain ja bassimängija Krist Novoselic tegid nii raadiotes mängitavat populaarset muusikat kui ka rasket rokki. Nirvana muusika on agressiivne ja suunatud inimeste vastu, keda Cobain vihkas või armastas. Viljeletud grungemuusika järgi võib nende loomingut pidada lärmakaks ja otsekoheseks.
Kurt Cobain ja Krist Novoselic kohtusid 1986. aastal. Mõlema sünnikohaks on Seattle'i lähedal asuv Aberdeeni linn. Sõbrad moodustasid ansambli Fecal Matter, mille nimi aga tihti muutus. Kui bändi nimeks oli juba Nirvana, liitus nendega trummar Aaron Burckhard. Nirvana olevat andnud oma esimese kontserdi Seattle'is 24. aprillil 1988. Samal aastal lahkus bändist Aaron Burckhard, teda asendas mõned kuud Dave Foster, kuid kelle hiljem vahetas välja Chad Channing.
1990. aastal sõlmis Nirvana lepingu plaadifirmaga DGC (David Geffen Company) ning hakkas salvestama oma uut albumit "Nevermind", millele tahtis Cobain algselt pealkirjaks panna "Sheep". "Nevermind" avaldati 24. septembril 1991. DGC lootis, et "Nevermindi" suudetakse müüa 250 000 eksemplari, kuid albumi esimene singel "Smells Like Teen Spirit" saavutas suure edu väga kiiresti ning 1991. aasta jõuludeks müüdi "Nevermindi" 400 000 eksemplari nädalas. "Smells Like Teen Spirit" võitis MTV auhinna parima alternatiiv-muusikavideo eest ning album "Nevermind" sai kuldplaadi auhinna. "Nevermindilt" avaldati veel kolm singlit: "Come As You Are", "Lithium" ja "In Bloom".
Järgmine album "Incesticide" ilmus 1992. aasta 14. detsembril Euroopas ning 15. detsembril Ameerika Ühendriikides. "Incesticide" sisaldab demosid, väljavõtteid ja raadioeetris esitatud lugusid. Plaat oli edukas, kuid ei saavutanud sellist läbimurret nagu "Nevermind".
1993. aasta veebruaris hakkas ansambel salvestama albumit "In Utero". Cobain tahtis esialgu panna albumi pealkirjaks "I Hate Myself and I Want To Die", kuid Novoselic muretses, et selle tagajärjel võidakse nad kohtusse kaevata. "In Utero" anti välja 21. septembril 1993, mille esimene singel "Heart-Shaped Box" võitis MTV auhinna parima muusikavideo eest. "In Uterolt" avaldati veel kaks singlit: "All Apologies / Rape Me" ning "Pennyroyal Tea". Viimane anti välja alles 2014. aastal, kuna Cobain suri enne loo avaldamiseni jõudmist.
Bänd läks laiali 8. aprillil 1994, kui leiti Kurt Cobaini surnukeha.
1996. aastal ilmus album "From The Muddy Banks Of The Wishkah", kus on bändi kontsertlindistused aastatest 1989–1994.
Aastal 2002 tuli välja kogumikalbum "Nirvana", kus lisaks parimatele hittidele on ka laul "You Know You're Right", mis on lõpetamata demo bändi viimasest lindistamissessioonist.
Nirvana albumeid on Ameerika Ühendriikides müüdud üle 25 miljoni ja kogu maailmas 50 miljonit.
Põhja-Korea
pisi|Kaart Põhja-Korea (ametlikult Korea Rahvademokraatlik Vabariik) on riik Aasias Korea poolsaare põhjaosas, 38. laiuskraadist põhja pool. Lõunas piirneb see Lõuna-Koreaga (238 km umbes 4 km laiust piiritsooni), millega kuni 1948. aastani moodustas ühise riigi. Põhjas piirneb Põhja-Korea peamiselt Hiinaga (1416 km maismaapiiri) ja lühike piirilõik (19 km) on tal ka Venemaaga.
Ibrahim Afellay
Ibrahim Afellay (sündinud 2. aprillil 1986 Utrechtis) on Maroko päritolu Hollandi jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Hollandi kõrgliiga klubis PSV Eindhoven.
Arsenal
Arsenal on sõjaväe ettevõte sõjavarustuse valmistamiseks, hooldamiseks ja hoidmiseks.
Vaata ka
pisi| 1732
Ibrahim Afellay
PSV
1996. aastal liitus Afellay PSV Eindhoveni noorteakadeemiaga.
Klubidebüüdi tegi ta 4. veebruaril 2004 KNVB bekeri mängus NAC Breda vastu, kui oli 17-aastane. Oma esimese Eredivisie mängu mängis ta kümme päeva hiljem Twente vastu.
Afellay mängis Hollandi klubis kaheksa hooaega jooksul 159 kohtumist ja lõi 38 väravat.
Barcelona
2011. aastal liitus ta Hispaania kõrgliiga klubiga Barcelona. Üleminekusumma oli 3 miljonit eurot.
Afellay debüteeris Barcelona meeskonnas Athletic Bilbao vastu Hispaania karikavõistlustel. Oma esimese La Liga värava lõi Afellay mängus Malaga vastu hooaja viimasel päeval.
2011. aasta Meistrite Liiga finaalis Manchester Unitediga vahetati ta sisse 90. minutil.
Schalke (laenul)
21. augustil 2012 anti ta laenuks Saksamaa kõrgliiga klubisse Schalke 04.
Olympiakos (laenul)
2014. aasta 10. augustil liitus Afellay laenulepingu alusel Olympiakósega.
Esimesel hooajal Kreekas võitis ta nii liiga kui ka karikavõistlused.
Stoke City
2015. aastal liitus Afellay Inglismaa kõrgliiga klubiga Stoke City.
Ta lõi oma esimese Premier League'i värava 13. veebruaril 2016 mängus Bournemouthi vastu, kui Stoke võitis 3:1.
Põhja-Korea
Nimi
Põhja-Korea kõige tavalisem kohalik nimi on Buk Chosŏn 'Põhja- Chosŏn' (북조선, 北朝鮮).
Lõuna-Koreas kasutatakse Põhja-Korea kohta tavaliselt nime Buk Han 'Põhja-Han' (북한; 北韓). Sõna Han vihjab Jumala südamele pärast inimese pattulangemist. Selle nimega tuuakse paralleel, et ka Jumal valutab südant Põhja-Korea saatuse pärast.
Riik
Põhja-Korea on kommunistlikku ideoloogiat järgiv totalitaarne riik. Riiki juhib diktaator Kim Chŏng-un, kes on ainsa partei Korea Tööpartei Keskkomitee esimees ja Korea Rahvaarmee ülemjuhataja. Ta päris võimu oma isalt Kim Chŏng-ililt pärast tolle surma. Tema vanaisa Kim Il-sŏng on kuulutatud riigi igaveseks presidendiks. Riigis valitseb tema isikukultus.
Haldusjaotus
Sarnaselt Lõuna-Korea haldusjaotusega kasutatakse Põhja-Koreas do 'de, si 'de, gun 'ide ja eup 'ide süsteemi. Kuid erinevus on ainult provintsistaatusega linnades, mida on kaks ja neid kutsutakse jikhal-sideks (ainsuses jikhal-si 직할시).
Ajalugu
1910. aastast kuni Teise Maailmasõja lõpuni oli Põhja-Korea Jaapani okupeeritud. Maailmasõda lõppes Jaapani lüüasaamisega. Nii nagu Saksamaa ja Austria jagati pärast sõda liitlaste vahel okupatsioonitsoonideks, nii jagati ka Korea 38. paralleeli mööda Nõukogude Liidu ja USA okupatsioonitsooniks. Läbirääkimised nende ühise valitsemise üle ebaõnnestusid ja mais 1948 kuulutas Lõuna-Korea välja iseseisvuse. 9. septembril 1948 kuulutas ka Põhja-Korea välja iseseisvuse. Riigijuhiks sai Kim Il-sŏng.
Nõukogude Liidu innustusel algatas Põhja-Korea 1950 Korea sõja, milles Põhja-Koread toetasid Nõukogude Liit ja Hiina ning Lõuna-Koread toetasid USA ja ÜRO. Sõda oli ohvriterohke ja lõppes territoriaalsete muutusteta.
Põhja-Korea kuulutas NSV Liidu eeskujul märtsis 1946 välja maareformi, millega rikastelt maaomanikelt ja Jaapani kollaborantidelt võõrandati kogu maa ilma kompensatsioonita ja jagati talupoegadele. Kui Lõuna-Korea sõja käigus Põhja-Korea maa-ala osaliselt vallutas, püüti seal maareformi tagasi keerata, mis osutus talupoegade seas ülimalt ebapopulaarseks ja suurendas nende lojaalsust Põhja-Koreale.
Põhja-Korea eelisarendas tööstust. Juba 1959. aastal saavutati majanduse 1949. aasta (Korea sõja eelne) tase. Sisemajanduse kogutoodang elaniku kohta oli Põhja-Koreas kõrgem kui Lõuna-Koreas kuni 1976. aastani. Hiljem hakkas majandus stagneeruma. Pärast Nõukogude Liidu lagunemist lõppes kogu nõukogude välisabi ja Põhja-Korea majandus varises kokku. 1994–1998 valitses riigis näljahäda, millesse suri 2,8 miljonit inimest.
Rahvastik
99,998% Põhja-Korea rahvastikust moodustavad korealased. Peale korealaste elab Põhja-Koreas väikesearvuline hiinlaste kogukond. Muude rahvuste esindajaid, eelkõige jaapanlasi, on üksikuid.
Raketiprogramm
Põhja-Korea soovib arendada oma raketiprogrammi, kuid maailma juhtivad riigid on sellele vastu. Hoolimata mõne riigi vastuseisust tegi Põhja-Korea 5. aprillil 2009 raketikatsetuse, mis seda jälginud riikide andmetel ebaõnnestus. Hiljem on Põhja-Korea teinud mitu edukat raketikatsetust, sealhulgas lasknud rakette kosmosesse.
Keraämbliklased
Keraämbliklased (Theridiidae) on ämblikuliste seltsi kuuluv sugukond, kuhu kuulub üle kahe tuhande liigi ja 87 perekonda. Keraämliklased on võrgukudujad, kuid nende võrk on kleepuv. Inglise keeles kutsutakse neid "Sassis võrguga ämblikud" (Tangle web spider). Nende tunnuseks on ka jalad, mille järgi neid kutsutakse ka kammjalaga ämblikeks nende neljanda jala eripära pärast.
Vihm
alt=Mustade tormipilvede all langeb hall vihmavaling rohumaale.|pisi|300 px|Vihmavaling [[äikesetormi ajal]] Vihm on vee vedelate osakeste sadu atmosfääris. pisi|Vihmase [[Mustla aleviku keskväljak]] Vihma sajuks on vajalik, et atmosfääris oleks õhutemperatuur jäätunud vee sulamispunktist kõrgem. Kui atmosfääris leiduva veeauru kondenseerumisel tekkinud veetilgad on piisavalt rasked, siis langevad need vihmana maapinnale.
Õhu niiskusest küllastumiseni, mis on vajalik vihma sajuks, viivad kaks koos toimivat protsessi: õhu jahenemine ja veeauru lisandumine õhku.
Virga ehk sajujooned on sadu, mis on hakanud pilvest langema, kuid aurustub enne maapinnani jõudmist; see on üks viis, kuidas õhk võib veeaurust küllastuda. Sademed moodustuvad, kui veetilgad või jääkristallid pilves omavahel tõukudes liituvad.
Mussoone põhjustava intertroopilise konvergentsitsooni liikumine toob savannidesse vihmahooaja. Suuremas osas maailmas on vihm peamine mageveeallikas, mis loob eluks vajalikud tingimused mitmesugustele ökosüsteemidele, annab vett hüdroelektrijaamadele ja niisutussüsteemidele. Vihma hulka mõõdetakse sadememõõtjaga, seda hinnatakse aktiivselt ilmaradarite ja passiivselt ilmasatelliitide abil. pisi|Vihm [[Osula küla talivilja põllul Võru maakonnas]] Linnade sooajussaarte efekt suurendab nii sademete hulka kui ka saju intensiivsust linnadest allatuult. Kliima soojenemine muudab kogu maailma tavapäraseid sajutingimusi, põhjustades niiskemat ilma Põhja-Ameerika idaosas ja kuivust troopikas. Sademed on üks põhikomponente looduslikus veeringluses ning tekitab enamiku planeedi puhta vee varudest. Maailma keskmine aastane sademete hulk on 990 mm. Kliimaklassifikatsioonisüsteemid nagu Köppeni kliimaklassifikatsioonisüsteem kasutavad keskmist aastast sademete hulka eri kliimarežiimide eristamiseks. Maa kõige kuivem kontinent on Antarktis. Vihma on täheldatud või oletatakse ka teistel planeetidel, kus see koosneb vee asemel metaanist, rauast, neoonist või väävelhappest. pisi|Rünksajupilvest sajab hoogvihma Eesti vihmakestusrekord pärineb 1996. aastast, kui Väike-Maarjas sadas 29.–31. oktoobrini 57 tundi järjest.
Rudolf Janus
Rudolf Janus (9. aprill 1903 Novo-Estonskoje, Novgorodi kubermang – 31. jaanuar 1966 Sverdlovsk) oli NSV Liidu eksperimentaalfüüsik.
Ta sündis Okulovo kreisis Novo-Estonskoje külas talupidaja perekonnas. Ta õppis kohalikus semstvokoolis ja ministeeriumikoolis. 1918. aastal töötas ta kohaliku kooli õpetajana.
Minoorkolmkõla
Minoorkolmkõla ehk väike kolmkõla ehk mollkolmkõla on kolmkõla, mis koosneb tertsidest: Priimi ja kvindi vahe on puhas kvint.
Rudolf Janus
1925. aastal lõpetas ta Tveri Pedagoogikainstituudi.
1928. aastal suunati ta end täiendama Leningradi akadeemik Abram Joffe juhitud maailmaklassiga NSV Liidu TA Füüsika-Tehnikainstituuti, kus töötas Jakov Dorfmani laboris. 1932. aastal suunati ta loodavasse NSV Liidu TA Uurali teaduskeskusse Sverdlovskis, kus tegeles magnetdefektoskoopia meetodite loomisega. Tema juhtimisel valmistati raudteerööbaste defektoskoop, mis rongi külge haagituna leiab teel olevad rööbaste vigastused. Selle eest sai ta Teise maailmasõja ajal Stalini preemia.
Ta oli Uurali magnetoloogide koolkonna rajaja, füüsika-matemaatikadoktor ning professor. Ta on avaldanud 97 uurimust, neist mitmed koos õpilaste, akadeemikute Sergei Vonsovski, Jakov Šuri ja Albrecht Altmaga.
Bolšije Berjozniki rajoon
Bolšije Berjozniki rajoon on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Mordva Vabariigis. Rajooni keskus on Bolšije Berjozniki küla.
Rajoonis on 15 külaasundust, kus on kokku 35 asulat.
2016. aastal oli rajooni elanike arv 12 808. 2010. aasta seisuga olid elanikest 56,84% ersad ja 42,32% venelased.
Aatomilaser
Aatomilaser on aatomitest koosneva koherentse osakeste kiire allikas.
Aatomilaseri aluseks on Bose-Einsteini kondensaat, pilv identseid bosonitest aatomeid, mis kõik on põhiolekus ja kirjeldatavad ühise lainefunktsiooniga. Magnetlõksu abil hoitakse seda ühe koha peal paigal. Raadiosageduskiire abil tekitatakse magnetpuuris lekk, ning raskusjõu toimel väljub koherentne ainekiir.
Nimetus "aatomilaser" on pisut eksitav, sest esiteks emiteerib traditsiooniline laser elektromagnetkiirgust ja teiseks ei ole sellised traditsioonilised laserimehhanismid nagu stimuleeritud kiirgus ja pöördhõive aatomilaseri puhul üldse mängus.
Praegu kuuluvad aatomilaserid alusuuringute valdkonda. Tulevased rakendused võivad kuuluda aatominterferomeetria, nanotehnoloogia ja täppismõõtmiste valdkonda.
Aatomilaseri realiseeris esimesena 1997 Wolfgang Ketterle, kes sai sellega seoses 2001. aastal Nobeli füüsikaauhinna.
Joensuu linn
Joensuu on linnaks nimetatav omavalitsusüksus Ida-Soomes. Joensuu asub Ida-Soome läänis Põhja-Karjala maakonnas. Asub Pyhäselkä järve kaldal.
Linn asutati aastal 1848. Joensuu elanikkond on umbes 72 202 inimest (31. mai 2011).
Joensuu on ülikoolilinn. Üle 6000 üliõpilase õpib Joensuu Ülikoolis ning 3500 Põhja-Karjala polütehnikumis.
Joensuus asuvad Euroopa Metsainstituut ja Joensuu Ülikool ning sellised ettevõtted nagu Abloy, Perlos ja John Deere Forestry.
Ajalugu
Joensuu asutati Vene tsaari Nikolai I poolt aastal 1848. 19. sajandil oli Joensuu tööstus- ja kaubanduslinn. Kui 1860. aastal anti linnale eriõigused, hakkasid arenema kohalikud saekaatrid. Ehitati Saimaa kanal. Nõnda hõlbustus kaubandus Põhja-Karjala, Peterburi ja Kesk-Euroopa vahel. 19. sajandi lõpus oli Joensuu Soome üks suurimaid sadamalinnu.
Viimaste aastakümnete jooksul on põllumajanduslinnast arenenud maakonna tähtis keskpunkt.
1954. aastal liideti linnaga Pielisensuu vald, 2005. aastal Kiihtelysvaara ja Tuupovaara vald ning 2009. aastal Eno ja Pyhäselkä vald.
Kaugus
Kaugus teistest Soome linnadest:
Gaasivahetus
Gaasivahetus on protsess, mille läbi toimub gaaside (hapniku ja CO2) vahetus organismi ja väliskeskkonna vahel. Tavaliselt toimub see difusiooni teel mööda kontsentratsioonigradienti.
Gaasivahetuse käigus toimub hapniku ja CO2 vahetus hingamisel ja fotosünteesil. Evolutsiooni käigus on gaasivahetuse efektiivsust tõstetud hingamispinna pindala suurendamise kaudu – nii täidavad seda ülesannet kopsualveoolid ja taime lehed.
Hõbekajakas
Hõbekajakas (Larus argentatus) on kajaklaste sugukonda kajaka perekonda kuuluv lind.
Levila
Hõbekajakas on laialt levinud põhjapoolkera arktikas ja parasvöötmes. Tema levila lõunapiir läbib Mongoolia, Xinjiangi, Kesk-Aasia, Iraani, Taga-Kaukaasia, Väike-Aasia ja Vahemere, Ameerikas Suure järvistu ja Briti Columbia põhjaosa. Ta elab ka Makaroneesias.
Eestis on hõbekajakas rannikuil tavaline, kuid pesitseb ka suurtes laugasrabades. Hõbekajaka pesitsusaegset arvukust hinnatakse 20 000 – 30 000 paarile, talvist arvukust 20 000 – 40 000 isendile.
Levila lõunaosas on hõbekajakas paigalind või hulgulind, põhjaosas rändlind. Ta talvitub Lääne- ja Põhjamere, Suurbritannia, Vahemere, Musta ja Kaspia mere rannikul ning Põhja-Aafrikas, Indias, Indohiinas, Mehhikos, Floridas ja Antillidel.
Välimus
Kajakate seas on hõbekajakas suhteliselt suur. Ta kaalub 700–1800 g. Üksnes jääkajakas, merikajakas ja stepikajakas on temast suuremad.
Nagu teistelgi kajakatel, on hõbekajakalgi sulestik põhiliselt valge. Ainult tema selg ja tiivad on sinakashallid. Tiivaotsad on mustad valgete sulelatvade ja ladva-eelsete laikudega.
Eluviis
Hõbekajakas elab ookeanide ja merede rannikutel, magevee- ja soolajärvede ning suurte jõgede kallastel. Ta eelistab kalarikkaid veekogusid, kuid elab ka neist mitmekümne kilomeetri kaugusel olevate rabade laugaste ääres. Seetõttu on vanarahvas talle nimeks andnud ka rabakajakas ja sookajakas.
pisi|left|Isased hõbekajakad kaklemas Hõbekajakas on tugev, julge ja agressiivne ning rööveluviisiga. Ta ujub hästi ja vajub vette väga vähe. Sukeldub ta üksnes erandjuhtudel. Maismaal kõnnib ta kergelt, hoiab keret peaaegu rõhtsalt ja vajadusel jookseb kiiresti. Ta lendab kergelt, tavaliselt aeglaste rahulike tiivalöökidega, kuid suudab väga osavalt manööverdada, kui saaki jälitab, teistelt lindudelt toitu mangub või kakleb. Mõnikord kasutab ta tõusvaid õhuvoole, tiireldes kaua ilma tiibu liigutamata.
Willem Barents
thumb|right|Willem Barents Willem Barents (hollandi Barendsz; umbes 1550 – 20. juuni 1597 Novaja Zemlja Venemaa) oli hollandi meresõitja, polaaruurija ja kartograaf.
Hõbekajakas
Eluviis
Hõbekajakas on omnivoor. Ta sööb kalu, limuseid, krabisid, okasnahkseid, pisinärilisi, mune, tibusid, putukaid, kalarappeid, raipeid ja marju.
Willem Barents
Aastatel 1594–1597 sooritas ta Põhja-Jäämerel kolm merereisi, et avastada Kirdeväil. Kirdeväila ta küll ei leidnud, kuid avastas 1596. aastal Karusaare ja Teravmäed, koostas esimese polaaralade kaardi ja oli esimene, kes talvitus nii kaugel põhjas.
Hõbekajakas
Eluviis
Hõbekajakas ei saada laevu, nagu seda teeb kalakajakas. Kuid need liigid rändavad samal ajal ja umbes sama palju.
Kui hõbekajakas elab kalakasvanduse või jahimajandi lähedal või linnulaada servas, siis võib ta kahju tekitada. Ta takistab teiste lindude sigimist, rüüstates nende pesi. Seevastu näriliste ja kahjurputukate hävitajana toob ta suurt kasu.
Willem Barents
Kolmandal reisil langes Barentsi ekspeditsioon Novaja Zemlja põhjaranniku juures jäälõksu. Praegu kannab see piirkond Barentsi maa nime. Kuigi Barents ise seal suri, jõudsid mitmed reisijad Koola poolsaareni välja ning nad päästeti.
Hõbekajakas
Eluviis
Hõbekajaka häälitsused on mitmekesised. Kõige sagedamini heidab ta pea taha ja hüüab kõlavalt "kjaukjaukjau".
Hõbekajakas elab keskmiselt 17, maksimaalselt 49 aastat vanaks.
Pesa, munad ja haudumine
pisi|Hõbekajaka pesa [[roosilõhnaline kuldjuur|roosilõhnalise kuldjuure puhma all]] pisi|Hõbekajaka munad Hõbekajakas saabub pesapaika juba enne jääminekut, kui on tekkinud kõigest esimesed lahvandused. Eestisse saabub ta märtsis.
Willem Barents
Novaja Zemljal veedetud hirmsast talvest on avaldatud Gerrit de Veeri päevik, kes oli laevameeskonna puusepp; päevikus on esimest korda kirjeldatud Novaja Zemlja efekti.
Willem Barentsi järgi on nimetatud Barentsi meri, Barentsi saar ja Barentsburgi asula Lääne-Teravmägedel.
Hõbekajakas
Pesa, munad ja haudumine
Varsti pärast saabumist hakkavad linnud pesa ehitama. Seda teevad nii isas- kui emaslind ja see kestab mitu päeva. Uue pesa ehitamise asemel võidakse ka vana parandada. Ehitusmaterjalina kasutab hõbekajakas kõrsi ja rohkelt mererannal lebavat põisadrut.
Hõbekajakas pesitseb tavaliselt kolooniatena, eraldi paaridena üsna harva. Koloonia suurus võib ulatuda mitmesaja paarini. Pesade omavaheline kaugus on 3–5 m, vahel rohkemgi ja nii suur kaugus eristab hõbekajakaid tõeliselt koloonialise eluviisiga linnuliikidest.
Munemine kestab aprilli lõpust juuni alguseni, sõltuvalt pesitsuskoha geograafilisest asupaigast. Täiskurnas on kuni 4, enamasti 3 muna. Need on pruunid, tumedate tähnide ja laikudega. On juhtunud, et munakoor on helesinine, samuti on juhtunud, et pesas on munad eri värvi. Tömbi otsa pool paiknevad tähnid tihedamalt. Muna on 65–81 mm pikk ja 41–54 mm lai. Muna kaalub 90 g. Emaslind muneb 1–2-, vahel 3-päevase vahega.
Haudumine algab kohe pärast esimese muna munemist ja kestab 26–29 päeva. Hauvad mõlemad vanemad ja kogu selle aja jooksul ei jäeta pesa hetkekski omapead. Linnud vahetavad teineteist välja mitu korda päevas. Haudumise ajal pöörab lind mune ilma noka abita jalgade ja kere omapäraste liigutuste abil.
Poegade kasvatamine
pisi|Emaslind toidab 4 nädala vanust poega. pisi|Noored hõbekajakad Pojad kooruvad abitutena ja esimesel elupäeval ei toitu. Alles teisel elupäeval hakkavad nad vanematelt toitu manguma. Vanalind öögatab poegade jaoks toitu välja ja pakub neile seda oma nokast. Poeg rebib sellest väikesi tükke ja kugistab alla.
Esimesel elupäeval lebavad pojad liikumatult pesas. Juba teisel päeval lahkuvad nad hädaohu korral pesast ja peituvad ligiduses taimestikku. Tavaliselt hülgavad nad 3–4 päeva vanustena pesa ja viibivad selle läheduses, terve pesakond koos. Vanemad kaitsevad pesa ja poegi hoolikalt, kuid ometi juhtub, et naaberlinnud söövad pojad ära. Hädaohu korral põgenevad nad vette ja ujuvad eemale. Umbes 10 päeva viibivad pojad peamiselt kuival maal, aga siis siirduvad vette, kus veedavad enamiku ööpäevast.
Poolteise kuu vanuselt on pojad umbes vanalinnu kaaluga. Lennuvõimestuvad nad poolteise kuu vanuselt, juunis kuni augustis. Pärast seda jääb pesakond veel nädalaks-poolteiseks kokku, aga siis alustavad noored iseseisvat elu. Kõigepealt kogunevad nad suurte salkadena ööbima ja siis alustavad hulgurändeid, mis järk-järgult pikenevad. Juba samal sügisel võib noori hõbekajakaid kohata pesapaigast sadade kilomeetrite kaugusel.
Vanalindude pesitsusjärgne sulgimine algab juunis ja lõpeb oktoobris.
Seisund
Hõbekajakas kuulub soodsas seisundis liikide hulka. Looduslikke vaenlasi täiskasvanud lindudel peaaegu ei ole. Eestis on viimase paarikümne aastaga tema arvukus mitmekordistunud ja ulatub juba 30 000 – 40 000 paarini.
Viited
pisi|Hõbekajakad lendavad Tallinna sadamas seisvatele laevadele ega lase end eriti häirida ka neid pildistavatest laevareisijatest
Astrofüüsika
pisi|[[NGC 4414, tüüpiline spiraalgalaktika Berenike Juuste tähtkujus. Selle galaktika diameeter on ligikaudu 56 000 valgusaastat ning ta asub 60 miljoni valgusaasta kaugusel]]
Endokrinoloogia
Endokrinoloogia ehk sisesekretsiooniõpetus (ladina endocrinologia) on teadus ja bioloogia haru ning sisemeditsiini eriala, mis uurib endokriinsüsteemi ja selle osade ehitust, funktsioone, signaalmolekule (hormoone) ja nendega seotud haiguslikke seisundeid ja haigusi ning diagnoosimist ja ravivõimalusi.
Endokrinoloogiaga tegelev eriarst või teadlane on endokrinoloog.
Meditsiinierialana
Endokrinoloogiat erialana on kirjeldatud esmakordselt 1905. aastal. Tänapäeval on endokrinoloogia kliiniline meditsiinieriala, mis tegeleb peamiselt hormonaalsete häiretega.
Kallas
Vooluveekogude ning merede ja suurte järvede kaldavööndi elustikku nimetatakse liikuvaveeliseks ehk lootiliseks elustikuks. Veekogude kallastel elavaid loomi aga ripikoolideks.
William IV
William IV (21. august 1765 – 20. juuni 1837) oli Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi kuningas ning Hannoveri kuningas (Wilhelm IV) aastatel 1830–1837.
William IV oli Suurbritannia kuninga (1760–1801), Iirimaa kuninga (1760–1801), Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi kuninga (1801–1820 (1811)), Braunschweig-Lüneburgi kuurvürsti (1760–1806), Hannoveri kuninga (1814–1820) George III poeg ja
Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi kuninga (1820 (1811)–1830), Hannoveri kuninga (1820 (1811)– 1830) George IV vend.
Maateadus
pisi|Maateadused uurivad peamiselt planeeti Maa
Maateadus jagatakse erinevateks teadusharudeks, mis uurivad erinevaid geosfääre.
Mõnikord samastatakse maateadust geoloogia või geograafiaga, mis aga pole päris korrektne. Maateadus hõlmab ka näiteks meteoroloogiat, mis geoloogia alla ei kuulu. Geograafia on aga maateadustega võrreldes hoopis teistsuguse lähenemisega teadus, kus põhitähelepanu on inimestel ja nende vastastikmõjul ümbritsevaga.
Maateadlaste ülesanne on mõista Maad kogu tema mitmekülgsuses, saada aru talle mõjuvaist protsessidest ning tunda Maa ajalugu. Saadud teadmisi kasutatakse inimkonna hüvanguks, kas maavarade otsimise, ilmaennustamise vms näol. Maateadlased mõõdavad, kirjeldavad ja klassifitseerivad kõiki Maaga seotud nähtusi ning püstitavad selle põhjal hüpoteese, mis vaatlustulemusi võimalikult hästi seletaksid. Vastandlike hüpoteeside võitluses jääb lõpuks peale hüpotees, mis pidevalt lisanduvate andmete tulvas parimat seletusjõudu omab.
Kõigi teaduste väga kiire areng viimase paarisaja aasta jooksul on viinud kõrge spetsialiseerumisastmeni ka maateadlaste seas. Selle tulemiks on see, et keskmine maateadlane on küll hea spetsialist oma kitsal erialal, kuid omab piiratud ülevaadet maateadusest kui tervikust. Maateadused on siiski üksteisega tihedalt põimunud, mis on pannud aluse Maa-süsteemi teaduse tekkele, mis üritab eri teadusharude tulemusi sünteesida ning ühtseks tervikuks siduda.
Maateadusele on omane see, et uuritav objekt on tihti ligipääsmatu. Näiteks vahevöö kivimid, pilved atmosfääris jne. Raskemaks teeb asja ka see, et uuritavad objektid ei asu meist eemal mitte ainult kolmemõõtmelises ruumis, vaid ka ajas. Maateadlasi huvitab näiteks, missugune oli Maa atmosfääri koostis 4 miljardit aastat tagasi, kuidas tekkis Kuu, kuidas ja kus tekkis elu jne.
Maateadused võib klassifitseerida kuue suure alajaotuse alla:
Elmo Nüganen
pisi|Elmo Nüganen filmi "Apteeker Melchior" võtetel 2021. aastal Elmo Nüganen (sündinud 15. veebruaril 1962 Jõhvis) on eesti näitleja, teatri- ja filmilavastaja, Eesti Teaduste Akadeemia liige (alates 2020).
Elulugu
1982. aastal lõpetas ta 4. Tehnikakooli Tallinnas rätsepa erialal. Aastatel 1982–1983 õppis ta Tallinna Pedagoogilises Instituudis näitejuhtimist ning 1988. aastal lõpetas Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri XIII lennu näitlejana.
Aastatel 1988–1992 töötas ta Ugala teatris näitleja ja lavastajana.
1999. aastal oli ta Tartu Ülikooli vabade kunstide professor.
Ta on EMTA lavakunsti osakonna õppejõud ning on olnud XX, XXV ja XXIX lennu kursuse juhendaja.
2. detsembril 2020 valis Eesti Teaduste Akadeemia üldkogu Elmo Nüganeni akadeemikuks teatrikunsti valdkonnas. Ta kuulub akadeemia humanitaar- ja sotsiaalteaduste osakonda.
Rolle Ugala teatris
1988–1989
Keila Tankimägi
pisi|Keila Tankimägi Keila Tankimägi on tehisküngas Harju maakonnas Keilas.
Tankimägi asub Keila mäe kõrgendikul, mille looduslik absoluutne kõrgus on 48 m. Tankimäe absoluutne kõrgus on 53,7 m.
Elmo Nüganen
Rolle Ugala teatris
1989–1990
1990–1991
Keila Tankimägi
Tankimägi on nime saanud Nõukogude okupatsiooni ajal Keilas tegutsenud tankipolgu järgi. Mäge on kutsutud ka Leinomäeks – aastatel 1995–2003 Keila linnapeana olnud Leino Mäe järgi.
Elmo Nüganen
Rolle Ugala teatris
1991–1992
Keila Tankimägi
Ajalugu
Tankipolgu territooriumil tegutses aastatel 1990–1991 Interrinde piraatraadiojaam Nadežda, mille abil edastati venekeelseid raadiosaateid kolm korda päevas.
Elmo Nüganen
Muud
Elmo Nüganen on mänginud telelavastuses "Soo" (Teleteater 1992), teleseriaalis "Vabariigi valvur" (ETV 1994–1995) ning mängufilmides "Ainus pühapäev" (Tallinnfilm 1990) ja "Suflöör" (Freyja Film 1993).
Ta on kolme täispika mängufilmi režissöör ja on näidelnud mitmes filmis:
Keila Tankimägi
Ajalugu
Pärast Nõukogude sõjaväe lahkumist 5. augustil 1994 hakati tankipolgu hooneid lammutama. Lammutusjäägid viidi Keila Terviseradade alale, peamiselt Tankimäele.
Elmo Nüganen
Isiklikku
Nüganeni ema kasvas kasuperes, Ingerimaalt pärit isa aga oli sunnitud oma kodumaalt lahkuma. "Ühel pole olnud isa-ema, teisel pole olnud isamaad ja emakeelt. Ja need inimesed leidsid teineteist," on Nüganen ajakirjas Teater. Muusika. Kino meenutanud.
Elmo Nüganen on abielus Linnateatri näitleja Anne Reemanniga. Neil on kolm tütart: Saara, Maria-Netti ja Sonja.
Keila Tankimägi
Ajalugu
pisi|Tankimägi, 1995 20. sajandi lõpus ja 21. sajandi alguses hakati Tankimäe ümbrusesse valdavalt lõuna ja ida poole arendama terviseradasid. Hoogsam areng sai alguse 2007. aastal.
Tegevused
Tänapäeval on Tankimägi tuntud kelgunõlvana, mida läbivad Keila Terviseradade suusarajad. Küngast läbib ka 7 km matkarada.
Tankimäe ümbruses asetseb veel võrkpalliplats, 3 rulluisurada, laste seikluspark tarzanirajaga, BMX-rattarada, 2 jalgpalliväljakut ja kettagolfirada.
Mäel on peetud orienteerumisvõistlusi ja -päevakuid, koertekrossijookse, jalgrattavõistlusi, jüriööjookse jne.
Gällivare
pisi|Gällivare asukoht kaardil pisi|Gällivare raudteejaam Gällivare (soome keeles Jällivaara, põhjasaami keeles Jiellevárri ja Váhčir, meä keeles Jellivaara) on Gällivare valla halduskeskus Norrbotteni läänis Rootsis Lapimaal 100 kilomeetrit polaarjoonest põhja pool.
Pindala on 7,48 km² ja elanikke 8480 (2005).
Gällivares peetakse murdmaasuusatamise maailmakarikavõistluste etappe.
Puutepinge
Puutepinge (ingl touch voltage) on elektripinge, mis rakendub inimese kehale, kui ta puudutab pingestatud või juhuslikult pinge alla jäänud seadmeosa. Puutepinge suurus oleneb elektriseadme tööpingest ja sellest sõltub seadme elektriohtlikkus. Elektripaigaldise osal, mis on isolatsioonirikke tõttu sattunud pinge alla (pingealtil osal) on puute eel pinge, mida nimetatakse arvutuslikuks puutepingeks. Pingealti osa puudutamisel läbib inimese keha vool, mille mõjul tekib jalge alla voolu valgumisala ja selle takistusel pingelang. Selle võrra on inimesele mõjuv tegelik puutepinge arvutuslikust väiksem.
Elektriseadme rikke korral, näiteks tingituna maa- või kereühendusest, tekkiva puutepinge ohu vähendamiseks rakendatakse seadme kere maandamist ja potentsiaaliühtlustust. Puutepinge ohtlikult kestva toime vältimiseks kasutatakse kiiretoimelist rikkevoolukaitset.
Sonkajärvi vald
Sonkajärvi asub umbes 74 km kaugusel Kajaanist ja 105 km kaugusel Kuopiost.
Külad
Aittokoski, Haajaissydänmaa, Haapajärven Sydänmaa, Harva, Hernejärvi, Jyrkkä, Kaarakkala, Kalliomäki, Kalliosuo, Kainuunmäki, Kauppilanmäki, Kilpisaari, Koirakoski, Kukkopuro, Laaka, Mansikkavirta, Muuraisjärvi, Oinasjärvi, Paisua, Petäjäjärvi, Petäys, Päsmäri, Rutakko, Ryhälänmäki, Savonvirta, Sonkajärvi, Sonkakoski, Sukeva, Sälevä, Toivakko, Ulmala, Uuraa, Vehmasjärvi, Viitaa ja Vänninmäki.
Zbaraž
Zbaraž (ukraina Збараж) on linn Ukrainas Ternopili oblastis, Zbaraži rajooni keskus. Asub Gnizna jõe ääres.
Linna on esmamainitud 1211. aastal. Linnaõigused sai 1939. aastal.
Zbaražis sündis poola peaminister Ignacy Daszyński (1886–1936).
Kulna
Küla esmamainijaks on Henriku Liivimaa kroonika, kus selle nimi on esitatud kujul Culdale. Taani hindamisraamatus on see kirja pandud kui Guldan ja kuni 16. sajandini oli kasutusel nimi Guldena. Külanime praeguse variandi esimene üleskirjutus pärineb 1561. aastast (Gulna). On arvatud, et nime algupäraks on sufiksi -la abil sõnast "kuld" moodustatud tuletis.
Kloogaranna
Kloogaranna on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Kloogarannas asub elektrirongide lõpp-peatus Kloogaranna. Ooteplatvorm jääb Lahepere lahe rannast umbes 50 meetri kaugusele. Kloogarannas suubub merre Treppoja.
Kulna
Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 351 inimest. Neist 327 (93,2%) olid eestlased. 2000. aastal oli elanikke 71.
Kloogaranna
Külas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 213 inimest. Neist 204 (95,8%) olid eestlased. 1. jaanuaril 2015 oli elanikke 186.
Aastatel 1992–2017 kuulus küla Keila valda.
Kulna
Kulna territooriumil kasvab Liivaaugu tamm.
Aastatel 1992–2017 kuulus küla Keila valda.
Karr
thumb|Karrid Karr on karstuvate kivimite pinna sisse tekkinud lahustumisuure.
Nende sügavus on tavaliselt mõnest sentimeetrist kuni 2 meetrini. Enamasti on karrid tekkinud voolava vee toimel, harvem mere- või järvelainete toimel.
Eestis esinevad karrid näiteks Kõmsis ja Vaika saartel.
Perth and Kinross
Perth and Kinross on 2. järgu haldusüksus (omavalitsus) Šotimaa keskosas.
Hõlmab ajaloolised krahvkonnad Perthshire'i ja Kinross-shire'i.
Laoküla
Laoküla on mitme koha nimi:
1983. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus
1983. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus oli 28. Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus 23. aprill 1983 Saksamaal Münchenis. Selle võitis Luksemburg.
1983. aasta võistlus oli esimene, mida edastati Austraalia televisioonis – see oli nähtav Sydneys ja Melbourne'is Channel 0/28 kanalilt (nüüd SBS Television). Võistlus sai Austraalias populaarseks, ning 32 aastat hiljem, 2015. aasta võistlusel, sai Austraalia ka kutse tulla Eurovisioonile esinema.
Tulemused
left|400px
Paljassaare põik
Paljassaare põik on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Paljassaare asumis.
Miikael
Käes hoiab ta saua – Jumala käskjala sümbolit ja peeglit, mille kaudu saab jumalikku ennustusvõimet.
Seosed Eestiga
Eestis on Miikaelile pühitsetud Keila, Juuru, Jõhvi, Kodavere, Kihelkonna, Räpina, Häädemeeste, Rõngu, Läänemaa Mihkli kihelkonna, Tallinna Mihkli kirik. Hävinud on Narva Mihkli kirik. Rakvere Kolmainu kirikut nimetati varem samuti Mihkli kirikuks. Tallinnas asus ka tsistertslaste Miikaeli nunnaklooster ning Rakveres 16. sajandi I poolel Rakvere frantsisklaste Miikaeli mungaklooster.