cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Popovi mõis
pisi|Popovi mõis Popovi mõis (Popova muiža) oli suvemõis Lätis Riia linnas Avotu iela asumis peahoone aadressiga Visvalža ielā 8.
Mõis rajati XVIII sajandi lõpus ja kuulus venelastest ärimeestele Popovidele, kes ostsid piirkonna Kurmanovitelt. Plaan aastast 1769 näitab mõisa praeguses asukohas asuvat tervet hoonete gruppi, mille juurde kuulusid ka aiad ja sillutatud teed. Mõisa juures oli tubakamanufaktuur. Säilinud on siiski ainult üks hoone, mis on ehitatud kas XVIII sajandi lõpul või XIX sajandi alguses. Kõige omapärasem element hoone juures on pikk varikatus hoone sissepääsu juures, mis oli ilmselt mõeldud selleks, et vihma ajal oleks võimalik tõllast majja siseneda, ilma et vahepeal märjaks saaks. Valdavalt barokkstiilis ühekorruseline puidust suvemõis on praegu halvas seisukorras.
Kenton-on-Sea
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kenton-on-Sea elanikest mustanahalisi aafriklasi 80,50%, valgeid 17,37%, värvilisi 1,36%, India või Aasia päritolu inimesi 0,19% ja teisi 0,60%. Koosa keelt pidas emekeeleks 71,41% inimestest, inglise keelt 20,23% ja afrikaani keelt 5,67%.
Dina (eesnimi)
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Dina 1890 inimesel.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 391. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Dina 320 naisel.
Rulon Gardner
Rulon Gardner (sündinud 16. augustil 1971) on Ameerika Ühendriikide maadleja.
Gardner võitis 2000. aasta suveolümpiamängudel Sydneys 13 aastat võitmatuna püsinud kolmekordset olümpiavõitjat Aleksander Karelinit.
2000. aastal pälvis ta James E. Sullivani autasu, mida antakse väljapaistvate saavutuste eest harrastussportlasele Ameerika Ühendriikides alates 1930. aastast. Maadlejatest on selle auhinna saanud veel Bruce Baumgartner ja John Smith.
2004. aastal võitles Gardner MMA reeglite järgi Hidehiko Yoshidaga, kes on judos 1992. aasta olümpiavõitja, Gardner võitis kohtunike otsusega.
Kathleen Turner
pisi|Turner, [[2013]] Kathleen Turner (õieti Mary Kathleen Turner; sündinud 19. juunil, 1954 Springfieldis Missouris) on Ameerika Ühendriikide näitleja.
Puulane ja Tohtlane
"Puulane ja Tohtlane" on Friedrich Reinhold Kreutzwaldi kirjutatud lugu, mis räägib mehest, kes tahtis kiiresti rikastuda.
Katre Kikkas
Katre Kikkas (sündinud 15. detsembril 1991 Valgas) on õpetaja, poliitik ja kodanikuaktivist.
Töökäik
Kikkas on töötanud Valga Linnavalitsuse arenguameti peaspetsialistina aastatel 2012–2016. 2016. aasta veebruaris viidi ta tähtajaliselt üle ühinemise koordinaatori ametikohale, kus ta töötab tänaseni, koordineerides Valga linna ning Karula, Taheva, Tõlliste ja Õru valdade ühinemist.
Alates õppeaastast 2015/2016 on Kikkas ka Tsirguliina Keskkooli ettevõtlusõppe õpetaja. Pärast 2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogu valimisi lahkus Kikkas Valga Linnavalitsusest ning alustas tööd Tsirguliina Kooli sotsiaalpedagoogina ja Keeni Põhikooli muusikaõpetajana. Lisaks sellele juhendab ta õpilasfirmasid ning on Valga Vallavolikogu hariduskomisjoni liige.
2012. aastast MTÜ Laulustuudio Fortissimo! juhatuse liige (Laulustuudios õpetab ta noortele laulmist).
Grey Goose
Grey Goose on 40-protsendise alkoholisisaldusega Prantsusmaa viin, mida toodab Bacardi. Jook tuli turule 1996. aastal.
Katre Kikkas
Ühiskondlik tegevus
Kooli ajal kuulus Katre Kikkas Tsirguliina Keskkooli õpilasesindusse. Õppeaastal 2006/2007 oli sama kooli õpilasesinduse asepresident ja 2007/2008 õpilasesinduse president.
Laske elada
"Laske elada" on kollektiivne pöördumine, mille esitas Kaur Kender 15. oktoobril 2015 Riigikogule narkopoliitika muutmiseks.
Katre Kikkas
Ühiskondlik tegevus
Õppeaastal 2008/2009 oli Kikkas Eesti Õpilasesinduste Liidu juhatuse liige, kus juhtis projektide valdkonda. Selle raames oli ta 2008. aastal nii Noortefoorumi 101 Last Toompeale kui ka Eesti Õpilasesinduste Liidu XIX Üldkoosoleku peakorraldaja.
Laske elada
Kollektiivse pöördumise toetuseks anti 1131 allkirja.
Katre Kikkas
Ühiskondlik tegevus
2009. aastal oli Kikkas Valgamaa Noorsootöö Arengustrateegia koostamise protsessi koordineerivas töögrupis.
Laske elada
Taotlus
pisi|Riigikogu õiguskomisjoni 09.02.2016 istungi protokoll, mille 1. päevakorrapunktis arutleti Kaur Kenderi poolt esitatud kollektiivset pöördumist. Kollektiivne pöördumine sisaldas viit taotlust: 1) dekriminaliseerida kanepi kasutamine ja kasvatamine oma tarbeks alates 01.01.2016 ning kehtestada kanepi müügi riiklik regulatsioon ja kontroll; 2) anda viivitamatult amnestia kõigile kanepiga seotud süütegude eest süüdimõistetud isikutele; 3) kehtestada viivitamatult moratoorium kõigile kanepiga seotud süütegude menetlemisele; 4) töötada välja, võtta vastu ja viia ellu strateegia, mis on suunatud Eestis narkosurmade vähendamisele ja narkosõltlaste elu muutmisele inimväärsemaks; 5) töötada välja ja rakendada fentanüülisõltuvuse vastaseid meetmeid, nt heroiini asendusteraapia ja süstimistoad 01.01.2016.
Katre Kikkas
Ühiskondlik tegevus
2007–2009 oli vabatahtlikuna Tõlliste Avatud Noortekeskuses TANK muusikaringi juhendaja.
Laske elada
Arutelu õiguskomisjonis
Pöördumist arutati Riigikogu õiguskomisjonis 9. veebruaril 2016, mille kohta koostati protokoll nr 41.
Katre Kikkas
Ühiskondlik tegevus
2005–2008 vabatahtlik Tõlliste Avatud Noortekeskuses TANK.
Laske elada
Õiguskomisjoni vastuskiri
pisi|Riigikogu õiguskomisjoni 11.05.2016 vastuskiri nr 1-6/16-60/1 Kaur Kenderile ja mittetulundusühingule Ravikanep seoses menetletud kollektiivse pöördumisega "Laske elada". Riigikogu õiguskomisjon vastas kollektiivsele pöördumisele 11. mail 2016 kirjaga nr 1-6/16-60/1, lõpetades avalduse menetlemise.
Katre Kikkas
Poliitiline tegevus
Noorsotsides: 2011–2012 Noorsotside juhatuse liige, liikmete valdkonna juht; 2012–2016 Noorsotside Valga klubi juht; 2012–2013 Noorsotside volikogu asejuht; 2013–2014 Noorsotside volikogu juht; 2015–2016 Noorsotside volikogu asejuht.
Sotsiaaldemokraatlikus Erakonnas alustas Kikkas 2011. aastal SDE Valgamaa Piirkonna juhatuse liikmena, kus on ta tegev kuni tänaseni piirkonna sekretärina.
Alates 2016. aasta juunist kuni 2017 aasta lõpuni oli Kikkas ka SDE Tõlliste osakonna esimees.
2013. aasta oktoobris toimunud KOV valimistel kogus Kikkas Tõlliste vallas kandideerides 25 häält  , mis tagas talle nimekirja toel koha Tõlliste vallavolikogus. Seal valiti ta volikogu haridus- ja noorsootöökomisjoni esimeheks ning kultuuri- ja spordikomisjoni aseesimeheks.
2017. aasta oktoobris toimunud kohalike omavalitsuste volikogude valimistel kandideeris Kikkas Valga vallas Sotsiaaldemokraatliku Erakonna nimekirjas (Tõlliste, Taheva, Õru, Karula ja Valga ühinemisest tekkinud vald) ning sai 69 häält, kuid see ei taganud talle kohta vallavolikogus.
7. detsembril 2019 valiti Kikkas Sotsiaaldemokraatliku Erakonna volikogu asejuhiks.
Dinara (eesnimi)
Dinara on naisenimi, mida kasutavad peamiselt tatarlased, baškiirid ja kasahhid.
Kairi Pääsuke
Kairi Pääsuke (sündinud 29. septembril 1970 Tallinnas) on endine eesti laskesuusataja.
1987–1994 võitis ta Eesti meistrivõistlustel 2 kuld- ja 2 hõbemedalit.
Isiklikku
Tema ema on endine suusataja ja treener Aita Pääsuke.
Tanqueray
Tanqueray on Inglismaal toodetav džinn. Selle tootmist alustati aastal 1830.
Käsitööleht (ajakiri, 1906)
Käsitööleht oli Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi välja antud ja 1906–1926 aastatel ilmunud ajakiri, mis oli esimene ja kõige vanem naiste häälekandja Eestis.
Tartu Eesti Põllumeeste Selts hakkas näituste, kursuste ja trükisõna kaudu taaselustama kodukäsitööd. Algselt anti Käsitöölehte välja kord kuus Põllutöölehe kaasandena. Mõne numbri järel oli selge, et vajadus sellise ajakirja järele on olemas. Väljaandjate julge algatus oli eesti naiste keskel leidnud ülisooja vastuvõtu ning ajakiri suutis igakülgselt täita talle rajatud lootused. 1907. aastal korraldas selts esimese eesti käsitöökursuse.
Käsitöölehe siht oli arendada ja levitada kodukäsitööd, tõsta ja kasvatada ilutunnet ja maitset. Käsitöölehe toimetajad olid Linda Paldrokk, siis Ebba Vimberg-Saral ja 1910. aastast alates Marie Reiman. 1911. aastast sai Käsitöölehe väljaandjaks Tartu Naisselts ja toimetajana jätkas Marie Reiman. Seda aastat loetakse aastaks, mil hakkab ilmuma Eestis esimene naiste häälekandja, nagu seda mõistetakse tänapäeval. Käsitöölehe kõrval hakkas ilmuma kirjanduslik kaasanne Naisterahva Töö ja Elu nime all.
Esimesel aastal ilmub kirjanduslik osa rohkem kaasandena Käsitöölehele. See tähendab, et Käsitööleht seisis esikohal ja alles teisel kohal Naiste Töö ja Elu. Selle artiklite sisu keerles peamiselt naiskasvatuse, tervishoiu, naisõiguse ja käsitöö ümber. Käsitöölehe eesmärgiks oli kodukäsitöö arendamine eestlaste „oma stiili“ arendamine.
Voltaj
pisi|Voltaj Voltaj on Rumeenia ansambel, mis alustas tegevust 1982. aastal.
Ansambel esindas 2015. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Viinis Rumeeniat lauluga "De la capăt". Laul sai finaalkontserdil 35 punktiga 15. koha.
2005. aastal pälvis ansambel MTV Euroopa muusikaauhinna parima Rumeenia artisti kategoorias.
Valemälestus
Valemälestus on psühholoogiline nähtus, mille puhul inimene mäletab midagi, mis tegelikult ei juhtunud.
Valemälestus puudutab tihtipeale lapsepõlve seksuaalse väärkohtlemise kogemusi. Elizabeth Loftus on alates 1974. aastast olnud juhtiv meenutamise ja valemälestuste uurija.
Valemälestuste sündroomi puhul on valemälestused inimese igapäevaelu püsiv osa. Valemälestuse sündroom erineb valemälestustest sellepoolest, et see juhib märgatavalt inimese elu kulgu, valemälestused võivad esineda sellise olulise mõjuta. Sündroom mõjub, sest isik usub, et mõjus mälestus on tõene. Ent selle uuringud on vastuolulised ja sündroomi pole vaimse häirena klassifitseeritud. Valemälestusel on oluline osa psühholoogilistes uuringutes, sest see on seotud suure hulga vaimsete häiretega, näiteks PTSD-ga.
Meenutamisega manipuleerimine keelekasutuse abil
1974. aastal uurisid Elizabeth Loftus ja John Palmer, kuidas keelekasutus mõjutab valemälestuste kujunemist. Eksperiment hõlmas kahte eraldi uuringut.
45 osalejal paluti esimeses uuringus vaadata eri videoid autoavariidega, mis toimusid kiirusel 20 miili tunnis, 30 miili tunnis ja 40 miili tunnis. Hiljem tuli osalejatel täita küsimustik. Küsiti: "Kui kiiresti autod umbes sõitsid, kui nad üksteist purustasid?" Küsimus oli alati sama, kuid erineva tegusõnaga. Teised tegusõnad olid, "põrkasid", "põrkusid", "tabasid" või "kokku puutusid". Keskmiseks kiiruseks hinnati 35–40 miili. Kui tegelik kiirus oleks põhitegur, oleksid osalised hinnanud väiksemaid kiirusi väiksemaks. Tegelikkuses ennustas kasutatav sõna kiirusehinnangut paremini kui kiirus ise.
Teises katses näidati osalistele samuti videoid autõnnetustest. 150 osalist määrati juhuslikult kolme tingimusse. Esimeses tingimuses küsiti samasugune küsimus nagu esimeses katses – kasutades tegusõna "purustasid". Teiselt rühmalt küsiti sama küsimus kasutades tegusõna "tabasid". Viimaselt rühmalt ei küsitud autoavariisse sattunud auto kohta. Uurijad küsisid seejärel osalistelt, kas nad nägid purunenud klaasi, teades, et videos polnud purunenud klaasi. Purunenud klaasi meenutamine olenes palju sellest, millist tegusõna kasutati eelmises küsimuses. Suurem hulk osalisi "purustasid" rühmas ütlesid, et nad nägid purunenud klaasi. Selle uuringu aruteluosas tuuakse esimese asjana esile, et küsimuse sõnastamiseks kasutatud sõnad võivad tuntavalt mõjutada sellele antavat vastust. Teiseks näitab uuring, et küsimuse sõnastus võib anda eelistuse varem ignoreeritud detailidele ja seetõttu meenutamisel mälestus moondub. See näitab, et valemälestus on päriselt eksisteeriv nähtus.
Umbmäärane ja määrav artikkel pealtnägijate ütluste mõjutajatena
Loftuse metaanalüüs keelega manipuleerimise uuringutest näitas, et see nähtus mõjutab meenutamisprotsessi ja inimmälu saadusi. Isegi väikseimad detailid ja oletatavale mälestusele eelnev artikkel võivad vastust muuta. Kui küsida, kas inimene nägi stoppmärki ja kasutada umbmäärase artikli (ingl "a" või "an") asemel määravat artiklit (ingl "the"), siis vastaja eeldab, et stseenis oli stoppmärk. Määrav artikkel suurendas tõenäosust, et inimene väidab, et ta nägi stoppmärki.
Omadussõna mõju pealtnägija ütlustele
Kindlad tegusõnad võivad objekti omaduste kohta vihjeid anda. Harrise 1973. aasta uuringus vaadati erinevusi vastustes korvpallimängija pikkuse kohta. Vastajad jagati juhuslikult kahte rühma, kus tuli vastata küsimusele "Kui pikk oli korvpallur?" või "Kui lühike oli korvpallur?" Selmet, küsida osalistelt vaid korvpallimängija pikkust, kasutasid nad omadussõnu, mis numbrilisi tulemusi mõjutasid. Erinevus pikkuste keskmiste vahel oli 25 cm. Küsimuses peituv omadussõna võib inimesi panna liialdama.
Sõnaloendid
Valemälestusi võib esile kutsuda ka katseisikutele sõnaloendeid esitades. Kui katseisikutele esitati teist tüüpi nimekiri ja küsiti, kas selles on eelmises nimekirjas olnud sõnu, ei tuvastanud vastajad nimekirja õigesti. Kui kahes nimekirjas esinevad sõnad seostusid üksteisega semantiliselt (nt uni/voodi), oli tõenäolisem, et osalejad ei mäletanud esimest nimekirja õigesti ja lõid valemälestusi.
Lavastatud loomulikud sündmused
Katseisikud kutsuti kabinetti ja neil paluti seal oodata. Pärast seda pidid nad meenutama külastatud kabineti inventari. Katseisikud tundsid ära "kabineti skeemiga" sobivaid objekte, kuigi neid polnud kabinetis.
Vastused metaanalüüsile
Kriitikud ütlevad, et Loftus ja Palmer ei kontrollinud osalisi mõjutavaid individuaalseid välistegureid, nagu nende emotsioonid, alkoholi tarvitamine jpt. Hoolimata taolisest kriitikast on see konkreetne uuring väga tähtis valemälestusi puudutavates õiguslikes kaasustes. Loftuse ja Palmeri uuring võimaldas Devlini komisjonil luua Devlini aruande, milles seisab, et pealtnägijate ütlused üksi pole usaldusväärsed.
Eeldused
Eeldused on meie keelekasutuses peituvad vihjed. Kui inimeselt küsitakse "Mis tooni sinist värvi oli rahakott?", ütleb küsija sellega "Rahakott oli sinine. Mis toonis see oli?" Küsimuse sõnastus annab vastajale oletatava fakti. See eeldus mõjub kahte moodi: tõeefekt ja valeefekt.
Tõeefekt ütleb, et kõnealune objekt, mille olemasolule vihjati, eksisteerib. Sellega tugevneb vastaja meenutamine. Tõeefekti puhul on detaile kergem meenutada. Näiteks vastaja ei pruugi vihjeta mäletada, et rahakott oli sinine. Valeefekt tähendab, et kõnealune objekt, mille olemasolule vihjati, ei eksisteerinud kunagi. Hoolimata sellest veendakse vastajat selle olemasolus ja see võimaldab nende mäluga manipuleerida. See võib järjepidevuse huvides mõjutada ka järgnevatele küsimustele antavaid vastuseid. Vastaja üritab mõlema efekti puhul enda vastust antud infoga kooskõlla viia, sest ta oletab, et see on tõene.
Konstruktsioonihüpotees
Konstruktsioonihüpotees mõjutab tuntavalt mälu ekslikkuse seletusi. Kui küsida vastajalt eeldust sisaldav küsimus, viib vastaja sageli oma meenutuse sellega kooskõlla. Vastaja meenutab objekti või detaili. Konstruktsioonihüpotees väidab, et kui tõene info mõjutab vastaja vastust, siis saab sama teha ka valeinfo.
Raamteooria
Esmalt valib jälgija stiimuli, millele keskenduda. Info, millele jälgija võrreldes olukorras kättesaadava infoga keskenduda saab, on väga väike. Teisisõnu, meie ümber toimub palju ja me korjame sellest üles vaid väikese hulga. Seetõttu peab jälgija tegema valiku fookuse kohta. Teiseks, meie visuaaltaju tuleb tõlgendada väideteks ja kirjeldusteks. Väited esindavad kontseptsioonide ja objektide kollektsiooni; need on sild toimunud sündmuse ja meenutuse vahel. Kolmandaks, taju on mõjutatav igasuguse välise info poolt, mida antakse kas enne või pärast tõlgendust. Selline info võib meenutust moonutada.
Meenutusprotsessidel on kaks astet. Esmalt genereeritakse uuesti mälu ja kujundlikkus. See taju on mõjutatav jälgija valitud fookustest ühes enne ja pärast jälgimist saadud infoga. Teiseks, seostamine algab sellest, et püütakse maalida juhtunust pilti. Meenutusprotsessi tulemusena sünnib kas täpne või vale mälestus.
Suhteline töötlemine
Meenutamist on seostatud ka aju suhtelise töötlemisega. Kahe sündmuse seostamisel on mängus (nt valemälestuse puhul tunnistaja ütluse sidumine eelneva sündmusega) sõnasõnalised ja asja olemuse representatsioonid. Sõnasõnalised esindused on seotud eraldi juhtumitega (nt mulle ei meeldi koerad, sest kui olin viieaastane, hammustas mind chihuahua). Asja olemus on seotud üldiste järeldustega (nt "mulle ei meeldi koerad, sest nad on õelad"). Storbeck ja Clore (2005) uurisid, kuidas tujumuutus valemälestuste loomist mõjutab. Pärast sõnaassotsiatsioonide tööriista Deese-Roediger-McDermotti paradigma kasutamist manipuleeriti katseisikute tujudega kas positiivses või negatiivses suunas või jäeti tujuga manipuleerimata. Tulemused näitasid, et negatiivsem tuju muutis olulised asjade olemust puudutavad detailid raskemini juurdepääsetavaks. Seega võivad valemälestused esineda suurema tõenäosusega halvemas tujus.
Taastamisstrateegiad
On aina raskem eristada, kas teraapia abil taastatud mälestused on lihtsalt allasurutud või pole neid kunagi eksisteerinudki. Terapeudid on kasutanud strateegiaid nagu hüpnoteraapia, korduvküsitlemine ja biblioteraapia. Need strateegiad võivad viia ebatäpsete mälestuste või mittetoimunud sündmuste loomiseni. Hiljutine uuring näitab, et säärased strateegiad on ilmselt varem korduvalt loonud valemälestusi sajand enne selles valdkonnas tänapäevase vastuolu ilmnemist 1980ndatel ja 1990ndatel. Elizabeth Loftus kirjutab oma raamatus "The Myth of Repressed Memory: False memories and allegations of Sexual Abuse" ("Allasurutud mälestuste müüt: valemälestused ja seksuaalse ahistamise süüdistused"), kui lihtne oli tal terapeudina muuta inimeste mälestusi, mõjutada neid mäletama mitteeksisteerivat purunenud klaasi.
Loftuse sõnul on eri viise teraapia abil valemälestusi luua. Üheks on terapeutide mittekavatsuslik sisendamine. Näiteks võib terapeut oma kliendile öelda, et tema sümptomite põhjal on tõenäoline, et teda on lapsena kuritarvitatud. Selle diagnoosi järel innustab terapeut vahel raskesti kättesaadavaid mälestusi meenutama. See probleem tuleneb sellest, et inimesel loovad välise info toel oma isiklikku sotsiaalset reaalsust.
Laurence ja Perry korraldasid uuringu, kus nad uurisid meenutamise mõjutamist hüpnoosi teel. Katseisikud asetati hüpnootilisse seisundisse ja äratati hiljem üles. Vaatlejad väitsid, et neid äratas kõva müra. Pea pooled katseisikud järeldasid, et see oli tõde, kuigi see oli vale. Katseisikute seisundi muutmine terapeutilisel teel võis neid mõjutada uskuma, et neile räägitu vastas tõele. Seetõttu esines vastajatel valemälestus.
1989. aasta hüpnotiseerimisele ja valemälestustele keskenduv uuring eraldas õiged ja valed mälestused. Avatud küsimuste puhul meenutas 11,5% katseisikutest vaatlejate poolt sisendatud valesündmust. Valikvastustega küsimuste puhul ei väitnud ükski osaleja, et sündmus juhtus. Tulemusest järeldati, et hüpnootilised sisendamised muudavad fookust, teadlikkust ja tähelepanu. Hoolimata sellest ei aja katseisikud fantaasiat reaalsusega segi.
Teraapia indutseeritud mälestuste taastamine on püsiv meenutamise alakategooria, mis ajendab valemälestuste sündroomi puudutavat diskussiooni. Nähtuse definitsioon on lõtv ja viitab, et valemälestusi saab pidada sündroomiks, kui valemälestused või ebatäpne mälu saavutab sinu elu üle suure mõju. See valemälu võib täielikult muuta sinu isiksust ja elustiili.
"Poes kadunud" tehnika on teine taastamisstrateegia. See on olemuselt korratav sisendamisprotsess. Inimesele, kelle mälestusi taastatakse, öeldakse korduvalt, et ta koges midagi, mis ei pruukinud juhtuda. See strateegia võib inimese panna meenutama sündmust, mis ei juhtunud.
Kohtuasjad
Teises kohtuasjas, kus valemälestusi kasutati, aidati mehel oma süüdistustest vabaneda. Joseph Pacelyt süüdistati naise koju sissemurdmises eesmärgiga teda seksuualselt rünnata. Naine andis kirjelduse ründajast politseile natuke aega pärast kuritegu. Kohtupidamise ajal kuulati uurija Elizabeth Loftust tunnistajana, et mälu on eksitatav ja naise politseile antud kirjelduses mängisid rolli paljud emotsioonid. Loftus avaldas palju oma ütlustega järjepidevaid uuringuid. Need uuringud näitavad, et mälu võib kergesti ümber kujundada ja vahel pole tunnistajate ütlused nii usaldusväärsed, kui arvatakse.
Teine tähelepanuväärne juhtum puudutab Maxine Berryt. Maxine kasvas üles oma ema hooldusõiguse all, kes oli selle vastu, et tal oma isaga kontakt oleks (Berry & Berry, 2001). Kui isa soovis oma tütre keskkooli lõpetamisel osaleda, viis ema Maxine'i teraapiasse näiliselt selleks, et tulla toime isa nägemisest tingitud stressiga. Terapeut sundis Maxine'i meenutama, kuidas isa teda seksuaalselt ahistas. Maxine murdus selle pinge all ja ta tuli määrata psühhiaatriahaiglasse.Ta lasi oma munajuhad sulgeda, et ta ei saaks lapsi ning ei kordaks ahistamise ringi. Oma abikaasa ja peamise arsti toel sai Maxine lõpuks aru, et tema mälestused olid valed, ja esitas terapeudi ebaprofessionaalse käitumise pärast kohtusse kaebuse. Kohtuasjast selgus, kuidas ema manipuleeris vaimse tervise professionaale Maxine'i veenma, et tema isa teda kuritarvitas. 1997. aastal kaebasid Jennifer Gerrietts, Argus Leader, South Dakota Maxine Berry Maxine'i terapeudid ja kliiniku, kus teda aastatel 1992–1995 raviti, kohtusse, sest Maxine väitel pandi teda uskuma, et teda on seksuaalselt ja füüsiliselt kuritarvitatud, kuigi sellist asja ei juhtunud kunagi. Kohtuasjas seisab, et terapeut Lynda O'Connor-Davisel oli Berryga kohatu suhe nii enne kui ka pärast tema ravi. Kohtuasjas on nimetatud ka psühholoog Vail Williams, psühhiaater Dr William Fuller ning Charteri haigla ja Charteri nõustamiskeskus. Berry ja tema abikaasa lahendasid asja kohtuväliselt avalikustamata rahasumma eest.
Kuigi on palju kohtuasju, kus valemälu rolli mängib, ei kergenda see vale mälu ja päris meenutuste eristamist. Kindel terapeutiline strateegia võib siinkohal abiks olla, seda kas vältides tuntud vastuolulisi strateegiaid või esile tuues teemade vastuolulisust. Igal juhul peetakse mälu taastamise teraapiat vastuvõetamatuks ning teaduslikult põhjendamatuks. Kuna meenutuste puhul ei ole tingimata võimalik eristada tõest ja väära, tähendab, et tõendite kvaliteet nõrgeneb ning erinevate juhtumite puhul tehti järeldus terapeutide vastu.
Harold Merskey avaldas artikli mälestuste taastamise teraapia eetilistest probleemidest. Ta arvab, et kui patsiendil on varem oma elus olnud tõsiseid probleeme, on tõenäoline, et meenutamisel toimub tõsine seisundi halvenemine. Selline seisundi halvenemine on füüsiliselt paralleelne esile toodud emotsionaalse traumaga. Kaasneda võivad pisarad, vähkremine ja teised füüsilised häirituse märgid. Selline patsiendi füüsiline seisundi halvenemine meenutamisel, kellel on enne teraapiat olnud suhteliselt väikesed probleemid, võib olla indikaator meenutatud mälestuse ebatõesuse kohta.
Lapsed
Kui laps on kogenud väärkohtlemist, siis nad ei jaga tavaliselt juhtunu detaile, kui neilt avatud küsimus küsida. Korduv püüe kaudselt meenutust esile kutsuda võib lapse panna meenutama midagi selleks, et küsimuse ootustele vastata. Lastele pandav surve võib õige mälestuse meenutamise raskemaks muuta. Mõned inimesed arvavad, et kui lapsed püüavad korduvalt mälestust meenutada, ehitavad nad üles suurema hulga allikaid, kust mälestus võiks pärit olla ning kaasavad nõnda ka allikaid, mis ei ole tõesed. Lapsed, keda pole kunagi ahistatud, kuid kes selliseid vastust esile kutsuvaid tehnikaid kogevad, võivad rääkida sündmustest, mida pole kunagi toimunud. Kui järeldada, et lapse meenutus on vale, on meil I tüüpi vea risk. Kui oletame, et laps ei meenutanud päris mälestust. Eeldades, et laps ei meenuta olemasolevat mälu, siis see on II tüübi viga.
Üks laste tähelepanuväärsemaid raskusi meenutamisel on allika vääriti liigutamine. Allika vääriti liigitamine on viga mälestuse päritolu dešifreerimisel. Allikas võib olla nii päris taju kui ka sisendatud ja kujutletud sündmus. Noorematel lastel, eriti lasteaialastel on raskem neid kahte eristada. Lindsay & Johnson (1987) jõudsid järeldusele, et isegi noorukikka jõudvatel lastel on sellega raskusi. Lapsed ajavad sassi leiutatud ja eksisteeriva allika.
Levinud valemälestused
pisi|Bologna raudteejaama kell, kollektiivse valemälu objekt Sarnaseid valemälestusi võivad vahel jagada ka mitu inimest. Üks selline valemälestus on, et nime Berenstain Bears kirjutati kunagi kujul Berenstein. Teine näide on, et 1990ndate filmi "Shazaam" peaosas mängib džinni koomik Sinbad. See võib olla tekkinud mälestuste ühinemisel, sest see koomik kandis "Sinbad the Sailor" filmide 1994. aasta esitlustel džinni kostüümi ning 1996. aastal tuli välja film "Kazaam", kus džinni mängis Shaquille O'Neal.
2010. aastal uuriti inimesi, kes on tuttavad Bologna keskraudteejaama kellaga, mis sai 1980. aasta augusti Bologna veresaunas pommitamise käigus kahjustada. 92% mäletas valesti, et kell ei tööta enam pärast pommitamist. Tegelikult parandati kell natuke pärast rünnakut, kuid peatati 16 aastat hiljem sümboolseks mälestamiseks.
Dolly
Dolly võib tähendada järgmist:
Walworthi maakond
Maakonna halduskeskus on Elkhorn ja suurim linn Whitewater.
Maakonna pindala on 1493 km², millest 55 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 102 228. Aastal 2000 oli elanike arv 93 759.
Ajalugu
Walworthi maakond moodustati 1836. aastal. Maakond on saanud nime New Yorgi kohtuniku Reuben Hyde Walworthi järgi.
UEFA Euroopa Liiga 2016/17 (alagrupiturniir)
UEFA Euroopa Liiga 2016/17 alagrupiturniir algas 15. septembril ja lõppes 9. detsembril 2016. Alagrupiturniiril osales kokku 48 meeskonda, et selgitada 24 edasipääsejat UEFA Euroopa Liiga 2016/17 väljalangemismängude faasi.
Loos
Loosimine toimus 26. augustil 2016 kell 13:00 (CEST) Grimaldi Forumis Monacos. 48 meeskonda loositi 12 alagruppi (neli meeskonda igasse) piiranguga, et meeskondi samast riigist ei saa kokku loosida. Meeskondade nimesildid asetati loosiks nelja kaussi vastavalt nende 2016. aasta UEFA klubi koefitsiendile.
Lisaks, loosi oli samast riigist meeskondade jaoks kontrollitud nii, et meeskonnad jaguneks võrdselt kahte alagrupirühma (A-F, G-L), et tagada maksimaalne arv teleülekandeid.
Mängude kalender otsustati pärast loosi. Igal mängupäeval mängisid kuus alagruppi oma mängud kell 19:00 CEST/CET, ning teised kuus alagruppi mängisid oma mängud kell 21:05 CEST/CET, kahe alagrupide rühma (A-F, G-L) mänguajad vahetusid igal mängupäeval. Teised piirangud on: näiteks, meeskonnad samast linnast ei mängi tavaliselt oma kodumänge samal mängupäeval (UEFA üritab ära hoida seda, et meeskonnad samast riigist mängiks oma kodumänge samal päeval või kahel järjestikul päeval, logistika ja rahvahulga kontrolli pärast), ning teatud riigid (nt Venemaa) ei mängi viimasel mängupäeval oma kodumängu (külma ilma ja samaaegsete algusaegade pärast).
17. juulil 2014 otsustas UEFA erakorraline paneel, et poliitiliste rahutuste tõttu ei loosita Ukraina ja Venemaa klubisid üksteise vastu "kuni edaspidise teatamiseni". Seega, Ukraina klubid Donetski Šahtar (1. kauss) ja [Luganski FC Zorja|Luganski Zorja]] (4. kauss) ning Venemaa klubisid Peterburi Zenit (1. kauss) ja Krasnodar (3. kauss) ei saa samasse alagruppi loosida.
Meeskonnad
Allpool on osalevad meeskonnad (nende 2016. aasta UEFA klubide koefitsientidega), rühmitatud vastavalt nende kausile. Need sisaldavad 16 meeskonda, mis liitusid selles faasis, ning 22 võitjat väljalangemismängude ringist.
Formaat
Meeskonnad mängisid igas alagrupis üksteisega korra kodus ja korra võõrsil. Grupi võitjad ja teine koht pääsesid edasi 1/16-finaali, kus liitusid nendega kaheksa UEFA Meistrite Liiga 2016/17 alagrupiturniiri kolmanda koha saavutanud meeskonnad.
Viigimurdjad
Meeskonnad on asetatud vastavalt punktidele (3 punkti võidu eest, 1 punkt viigi eest, 0 punkti kaotuse eest). Kui kaks või rohkem meeskonda lõpetavad võrdse arvu punktidega, siis tulevad asetuse määramiseks kasutusele järgnevad kriteeriumid (määruste artikkel 16.01):
Alagrupid
Mängupäevad olid 15. september, 29. september, 20. oktoober, 3. november, 24. november ja 8 detsember 2016. Mängu algusajad on 20:45 CEST/CET, väljaarvatud Venemaal, Aserbaidžaanis ja Kasahstanis.
5. ja 6. mängupäeva mängude algusajad Türgis, ning kõik 6. mängupäeva samaaegsed mängud samas alagrupis muudeti kella 20:45 CET pealt kella 17:00 CET peale, kuna Türgi valitsus otsustas alates 2016. aasta septembrist kasutada aastaringselt UTC+3 ajavööndit.
Mängude algusajad kuni 29. oktoober 2016 (1.–3. mängupäev) on CEST (UTC+2), ning sealt edasi (4.–6. mängupäev) CET (UTC+1).
Suletud ring
"Suletud ring" on 1983. aasta Eesti telemängufilm. Filmi režissöör on Peeter Urbla. Filmi tootis Tallinnfilm.
Film on Karl Arne Blomi romaani "Keegi maksab kätte" ekraniseering.
Kure tänav (Rakvere)
Kure tänav on tänav Rakveres ja paikneb linna kaguosas. Kaugus Turu platsist (keskväljak) linnulennul mõõdetuna on 2,7 km.
Antenn
pisi|[[TV vastuvõtuantennid]] pisi|Dipoolantenni (must pulk) [[elektriväli  (sinine)  ja magnetväli  (punane) ]] pisi|Autoraadio piitsantenn pisi|[[Satelliitside jaoks kasutatav suur paraboolantenn]] Antenn on raadiotehniline seade elektromagnetlaine (tapsemalt: raadiolaine) kiirgamiseks ja vastuvõtuks. Antenn muundab raadiosaatja genereeritud kõrgsagedusliku elektromagnetilise võnkumise ruumis levivaks elektromagnetlaineks. Vastuvõtul antennile langev elektromagnetlaine muundatakse elektromagnetiliseks kõrgsageduslikuks võnkumiseks, mis suunatakse lainejuhi kaudu raadiovastuvõtjasse.
Kure tänav (Rakvere)
Tänav on pikkusega 170 meetrit, 25 meetrit lai ning asub Rakvere Linnuriigi linnaosas, olles üks lõunapoolsemaid tänavaid linnas. Kure tänav külgneb lõuna poolt Rakvere linna piiriga. 20. sajandi alguses asus piirkond Rägavere valla territooriumil, siin paiknesid talumaad. Nõukogude okupatsiooni ajal kuulus Kure tänava ümbrus Vinni külanõukogu alla. 1990. aastatel liideti Linnuriigi tänavate ala Rakvere linnaga.
Antenn
Antenni tüüp, mõõtmed ja ehitus sõltuvad saateks/vastuvõtuks soovitavast raadiosageduse lainepikkusest ja antenni kasutuse eesmärgist (suuna- või ringdiagrammiga, polarisatsiooni tüüp jne). Duplekssides kasutatakse üht ja sama antenni vaheldumisi raadiojaama saatel vastuvõtul.
Kure tänav (Rakvere)
Kure tänav saab alguse Rähni tänavalt ning lõpeb lääne pool Kotka tn 2 krundiga. Tänav on paralleelne Kotka tänavaga.
Meenäitur
Meenäitur (Indicator) on meenäiturlaste sugukonda kuuluv linnuperekond.
Kure tänav (Rakvere)
Kure tänava põhjaküljel on 20. sajandi lõpukümnenditel rajatud ühepereelamud abihoonetega, tänava ääres on kõrghaljastus. Tänav on välisvalgustuse ja asfaltkattega sõiduteega, kõnniteed puuduvad.
Antenn
Raadiosignaali edastamiseks juhitakse raadiosaatja raadiosageduslik võnkumine antenni klemmidele, antenn kiirgab saadud kõrgsagedusliku energia elektromagnetilise kiirgusena (raadiolainetena) ruumi (nn eetrisse). Vastuvõtul peab antenn kinni osa elektromagnetlaine võimsusest, tekitades klemmidele väikese elektripinge, mis suunatakse vastuvõtjas võimendisse. Antenne kasutatakse ringhäälingus, televisioonis, telekommunikatsioonis, radaris, mobiiltelefonides, satelliitsides ja ka muudes seadmetes ja süsteemides, nagu raadiomikrofon, Bluetoothi kasutavad seadmed, WiFi-iga seadmed ning RFID-märgised kaupadel.
Meenäitur
Perekonda kuulub üksteist liiki.
Antenn
Tavaliselt koosneb antenn metallist elektrijuhtidest, mis on ühendatud läbi toiteliini saatja või vastuvõtjaga. Saatja kõrgsageduslik vahelduvvool tekitab antenni ümber võnkuva elektrivälja, millega kaasneb ristuval tasandil võnkuv magnetväli. Need ajas muutuvad väljad kiirgavad elektromagnetlainena antennist ruumi. Vastuvõtt toimub teisipidi. Saabuvad võnkuvad elektri- ja magnetväljad tekitavad antenni elementides võnkuva voolu.
Antennide koosseisu võib kuuluda ka peegeldavaid ja suunavaid osi, mis pole saatja või vastuvõtjaga vahetus ühenduses. Sellised osad võivad olla parasiitelemendid, paraboolpeegeldi, ruuporid. Nende eesmärk on suunata raadiolaineid kitsa vihuna teatud kindlas suunas. Antennid saadavad ja võtavad vastu raadiolaineid kõigist suundadest võrdselt või siis saadavad ühte kindlasse suunda ning võtavad vastu ainult kindlast suunast.
Aastal 1888 ehitas saksa füüsik Heinrich Hertz esimesed antennid, et tõestada James Clerk Maxwelli ennustatud elektromagnetlainete olemasolu. Hertz paigutas nii saatjal kui vastuvõtjal paraboolpeegeldi fookusesse dipoolantenni. Ta avaldas oma tööd ajakirjas Annalen der Physik und Chemie (vol. 36, 1889).
Jaan Raeda
Jaan Raeda (aastani 1938 Jürgenson; 2. detsember 1876 Kuivajõe vald, Harjumaa – 23. mai 1955 Sommerlingi külanõukogu, Harju rajoon) oli eesti aednik, sordiaretaja ja aiandusnõuandja. pisi|Jaan Raeda selektsiooniaed Rae külas Harjumaal
Elulugu
Jaan Raeda oli talupidaja poeg.
Iseõppija. Lõpetas 1897 Tallinna linnakooli. Oli 1897–1899 Harjumaal Uuemõisa vallakooli ja Triigi algkooli õpetaja. 1910–1924 Uuemõisa ministeeriumikooli juhataja, 1924–1948 Rae vallas talupidaja ja 1948–1955 Teaduste Akadeemia Taimekasvatuse Instituudi teadur.
Rajas 1899. aastal Triigis puukooli (1000 istikut) ning hiljem Rae vallas oma talus puukooli ja viljapuuaia. Aretas kohalikest sortidest ristamise ja valiku teel uusi sorte: õunasordid 'Sõstraroosa' (koos isa ), 'Raeda suviõun', 'Rusikaõun', 'Rae ime', jahukastekindel karusmarjasort 'Rae 1' jmt.
Jonalaukis
pisi|left Jonalaukis on küla Leedus Jonava rajoonis Rukla vallas. Küla asub Nerise ja Šventoji jõe ühinemispaigas. Külas on postkontor.
Jaan Raeda
Elulugu
Raeda selektsiooniaed (1,2 ha) on looduskaitse all.
Jonalaukis
Jonalaukis on kujunenud lähedalasuva Jonava linna tööstusrajooniks, kuhu on koondunud mitmed tööstusettevõtted, millest suurim on Achema keemiakombinaat.
Jaan Raeda
Teoseid
Avaldanud puuviljanduse, mesinduse ja ravimtaimede kasvatamise kohta 11 teadustrükist.
Tiit Berg
Tiit Berg (2. jaanuar 1946 – 9. oktoober 1980) oli eesti näitleja ning filmi- ja telerežissöör.
Tiit Berg lõpetas 1964. aastal Tallinna 2. Keskkooli ning 1976. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (7. lennus) lavastaja-näitlejana.
Ta töötas Eesti Televisioonis telesaadete ja dokumentaalfilmide režissöörina.
Berg hukkus mereõnnetuses 1980. aasta oktoobris, kui mängufilmi "Pulmapilt" võtete ajal mindi õhtusel ajal purjepaadiga merele. Selles segaseks jäänud asjaoludega õnnetuses hukkusid ka filmioperaator Jüri Garšnek ja baleriin Raili Jõeäär.
Andris Teikmanis
pisi|Andris Teikmanis (2016) Andris Teikmanis (sündinud 29. novembril 1959 Riias) on Läti poliitik, jurist ja diplomaat.
7. aprillil 2009 anti talle Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Läti välisministeeriumi riigisekretärina.
Neuraalne raku adhesioonimolekul
Neuraalne raku adhesioonimolekul (inglise keeles neural cell adhesion molecule; NCAM; N-CAM; CD56; D2) on immunoglobuliini-sarnane valguline raku adhesioonimolekul, mida ekspresseeritakse peaaegu kõigis kudedes. Kõige enam leidub NCAM-i kesk- ja piirdenärvisüsteemi neuronitel ning gliiarakkudel. Sarnaselt teiste adhesioonimolekulidega asub NCAM raku pinnal, olles vajalik rakkude ning raku ja rakuvälise maatriksi vahelises raku adhesioonis, mis on aluseks kudede moodustumisele ja talitlusele. Adhesioon tähistab molekulide üksteise külge kinnijäämist. NCAM-i molekulil üksinda pole katalüütilist aktiivsust, mis käivitaks rakusisese signalisatsiooni. Tema toimemehhanismi avaldumiseks on vajalik seondumine teiste rakusiseste ja -väliste molekulidega, mis omakorda käivitavad erinevaid signaaliradu.
Isovormid
NCAM on immunoglobuliini superperekonda kuuluv glükoproteiin, mida transkribeeritakse geenilt NCAM1. Esmase mRNA transkripti moodustavad 20 suuremat eksonit, mis inimesel asuvad 11. kromosoomil. Esmasest transkriptist moodustub alternatiivse splaissimise teel vähemalt 27 erinevat valgu isovormi. .
Põhilised isovormid närvikoes
Kolm põhilist NCAM-i isovormi on nimetatud nende ligikaudse molekulmassi järgi ning isovormide erinevused seisnevad vaid nende rakumembraani läbivas ja tsütoplasmaatilises domeenis:
NCAM-180 on transmembraanne ehk membraani läbiv valk, mille moodustavad eksonid 1–19. Seda ekspresseeritakse eelkõige neuronite postsünaptilisel poolel. NCAM-140 on samuti transmembraanne ning erineb NCAM-180-st vaid 18. eksoni juures, olles lühema tsütoplasmaatilise domeeniga. Teda leidub nii neuronitel kui gliiarakkudel. NCAM-120 on glükosüülfosfatidüülinositooli ankruga (GPI) membraanile kinnituv molekul, mis moodustub eksonitest 0–15 ning mida ekspresseeritakse peamiselt gliiarakkudel. Kõigi isovormide rakuväline regioon koosneb viiest immunoglobuliini-sarnasest moodulist, mis osalevad seondumises teiste NCAM-i molekulidega, ja kahest fibronektiini tüüp III moodulist, mis on seotud neuriidi väljakasvu juhtiva signalisatsiooniga.
Teised isovormid
Isovormide varieeruvust suurendab lisaeksonite kasutamine mRNA transkripti tasemel. Üheks levinuimaks lisaeksoniks on VASE (inglise keeles variable alternative splice exon), mille lisamine originaaltranskriptis 7. ja 8. eksoni vahele modifitseerib NCAM-i rakuvälist regiooni ja mis vähendab NCAM-i neuriidi väljakasvu ärgitavat aktiivsust. Võrreldes piirdenärvisüsteemiga, on täiskasvanu kesknärvisüsteemis VASE ekspressioon tunduvalt kõrgem, olles üheks kesknärvisüsteemi vähese regeneratsioonivõime põhjustajaks täiskasvanud organismis. Selle mehhanismiks on VASE võime takistada NCAM-i fibronektiini domeeni seondumist fibroblasti kasvufaktori retseptorile (FGFR).
Teiseks tuntuimaks lisaeksoniks on MSD (inglise keeles muscle specific domain), mille olemasolu NCAM-is soodustab lihaskiudude moodustumiseks kriitilise tähtsusega sündmust, milleks on müoblastide ühinemine. Skeletilihastes on levinud isovormid NCAM-125, NCAM-145 ja NCAM-185.
NCAM esineb ka sekreteeritud lahustuvas vormis, mis tekib siis, kui stop-koodoniga väike ekson lisatakse 12. ja 13. eksoni vahele, andes lühema membraanile mitte kinnituva NCAM-i molekuli. Lahustuva vormi saab ka NCAM-120 ensümaatilise lõikamisega GPI ankru küljest või NCAM-i molekuli rakuvälise osa proteolüütilise eemaldamisega.
Posttranslatsiooniline modifikatsioon
Funktsionaalse NCAM-i molekuli tekkel on olulised erinevad translatsioonile järgnevad modifikatsioonid, millest tähtsaimaks on glükosüleerimine.
PSA-NCAM
Üheks levinud kasutatavaks süsivesikuks on polüsiaalhape (PSA), mis on α2,8-sidemega seotud lineaarne siaalhappe homopolümeer. Kuni 100 polüsiaalhappe jäägi pikkust PSA homopolümeeri on leitud kõigi põhiliste NCAM-i isovormide immunoglobuliini viienda (IgV) domeeni küljest. PSA jäägi lisamine võib toimuda nii raku endoplasmaatilises retiikulumis kui Golgi kompleksis. Tugeva vees lahustumise võime tõttu moodustub PSA ümber tihe vee molekulide kiht, mis steeriliselt takistab NCAM-i molekulide homofiilset seondumist, vähendades rakkudevahelist adhesiooni. See viib omakorda nende suuremale liikuvusele oma keskkonnas. Närvisüsteemi arengus on PSA üheks rolliks võimaldada närvirakkude eellaste postmitootilist migratsiooni oma õigetele kohtadele. PSA olemasolu aitab ka signaale edasi andvatel neuriitidel ehk aksonitel kasvada ja õigesse suunda liikuda. Selleks, et arengu käigus saaks toimuda närvirakkude müeliniseerimine, on vajalik PSA avaldumise vähenemine. PSA võib toimida kui lüliti, mis reguleerib, kas NCAM vahendab adhesiooni või signalisatsiooni, ehkki selle mõju ei ole unimodaalne. PSA jäägi eemaldab NCAM-ilt endosialidaas-N.
PSA ekspressioon on kõrge organismi varajases arengus, kus PSA-NCAM-i nimetatakse embrüonaalseks NCAM-i vormiks. PSA-NCAM-i välja vahetamine mitte-polüsialüleeritud NCAM-i ehk NCAM-i täiskasvanud vormi vastu toimub vahetult pärast sündi. PSA-NCAM-i leidub edaspidi vaid üksikutes plastilistes aju piirkondades nagu näiteks hipokampuses, mandeltuumas ja neokorteksis, mis on seotud mälestuste tekkimise ja õppimisega. Loomkatsetega on näidatud, et erinevad PSA-NCAM-i tasemed mõjutavad loomade võimet õppida, kuid õppimise protsess ise mõjutab samuti PSA ekspressiooni.
Homofiilne seondumine
Kõik NCAM-i isovormid saavad vahendada homofiilset seondumist, mis tähendab samade molekulide interaktsiooni ehk NCAM-i seondumist NCAM-iga. Homofiilne seondumine jaguneb cis-interaktsiooniks, kus omavahel seonduvad sama raku molekulid, ning trans-interaktsiooniks, mis toimub eri rakkude vahel. Trans-interaktsiooni eelduseks on seonduvate NCAM-i molekulide eelnev cis-interaktsioon oma raku teiste NCAM-i molekulidega. Levinuima mudeli kohaselt moodustuvad cis-dimeerid ühe molekuli esimese immunoglobuliini domeeni (IgI) ja teise molekuli teise immunoglobuliini domeeni (IgII) vahel. Trans-interaktsiooni võimalusi on kahte tüüpi. Esimese variandi kohaselt seonduvad mõlema molekuli IgII ja IgIII domeenid antiparalleelselt. Teise variandi järgi toimuvad interaktsioonid ühe molekuli IgI-IgIII ja teise molekuli IgII-IgII vahel. Kahe tüübi kombineerimine annab kahemõõtmelise tõmbluku sarnase mustri.
Heterofiilne seondumine
NCAM seondub heterofiilselt paljude erinevate molekulidega, milleks võivad olla teised raku adhesioonimolekulid, ATP, priooni valk, kasvufaktorite retseptorid, glutamaadi retseptorid ja mitmed ekstratsellulaarse maatriksi ehk rakuvälise keskkonna molekulid. Näiteks NCAM-i seondumine fibroblasti kasvufaktori retseptorile indutseerib neuriitide väljakasvu. NCAM seondub ka gliia neurotroofse faktori ligandide retseptoritega, mille mõjul väheneb raku adhesioon ning ärgitatakse Schwanni rakkude migratsiooni ja neuriitide kasvu hipokampuses ja kortikaalsetes neuronites.
Patoloogia
Transgeensetel hiirtel, kellel puuduvad kõik peamised NCAM-i isovormid, on vaid väikesed defektid aju arengus ning käitumises, mis viitab alternatiivsele NCAM-i rolli kompenseerivale mehhanismile embrüonaaleas. Loomadel, kellel eemaldati PSA jääki NCAM-ile lisav mehhanism, olid aga tunduvalt raskemad defektid, mida suutis kompenseerida NCAM-i geeni deletsioon. See katse demonstreeris, et raskeid defekte põhjustas NCAM-i üleliigne adhesioon ilma PSA jäägita.
Aju plastilisusel on oluline roll käitumises ja mälestuste tekkel, mille häireid on seostatud paljude psühhiaatriliste ja neuroloogiliste patoloogiatega. Aju plastilisuse põhimehhanismiks on sünaptiline plastilisus, milles omab olulist rolli ka NCAM. NCAM-i signalisatsiooni kahjustused on seotud mitmete psühhiaatriliste häiretega nagu skisofreenia, Alzheimeri tõbi ja depressioon. Alzheimeriga patsientidel on täheldatud PSA-NCAM-i ekspressiooni kasvu, mis võib tuleneda aju püüdest oma struktuuri ja funktsiooni päästa, kuid tegemist võib olla ka haiguse enda efektiga. Skisofreenia patsientide hipokampustes on PSA-NCAM-i tase aga vähenenud.
Kazuyoshi Miura
Kazuyoshi Miura (jaapani keeles 三浦 知良 Miura Kazuyoshi; sündinud 26. veebruaril 1967 Shizuokas) on Jaapani jalgpallur, ründaja. 2005. aastast mängib ta Jaapani klubis Yokohama FC.
Aastatel 1992 ja 1993 on ta valitud Jaapani aasta jalgpalluriks. 1993. aastal valiti ta lisaks Aasta aasta jalgpalluriks ja Jaapani kõrgliiga J.League'i hooaja väärtuslikumaks mängijaks. 1996. aasta hooajal lõi ta Tokyo Verdy särgis 23 väravat, millega oli Jaapani kõrgliiga suurim väravakütt.
Ta on vanim mängija, kes on mõnes maailma profiliigas värava löönud.
Tema vanem vend Yasutoshi Miura oli samuti jalgpallur.
Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1990–2000 89 mängu ja lõi 55 väravat.
Võsu kool
Võsu kool on põhikool Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas (varem Vihula vallas) Võsu asulas.
Kool asutati 1898.
Kooli nimed:
Müloniit
Müloniit on rõhumoondel tektoonilises rikkevööndis pulbristunud ja osaliselt ümberkristalliseerunud tihe ränirikas, vöölise või voolutekstuuriga ja kataklastilise ehitusega moondekivim.
Kuula (EP)
"Kuula" (album) on spetsiaalselt 2012. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse jaoks loodud minialbum (EP), mis sisaldab Eestit Eurovisioonil esindanud Ott Leplandi loo "Kuula" neljas keeles versioone. "Kuula" kõlab albumil eesti-, hispaania-, vene- ja ingliskeelsena. Aapo Ilvese eestikeelsed sõnad on tõlkinud Stanislav Bulganin.
Andrzej Arendarski
Andrzej Jan Arendarski (sündinud 15. novembril 1949 Varssavis) on Poola poliitik ja majandustegelane.
18. märtsil 2002 anti talle Valgetähe II klassi teenetemärk, tunnustades tema tegevust Poola Kaubanduskoja presidendina.
2014. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Võistlused toimusid 24.–25. jaanuarini Rapla Sadolini Spordihoones.
Eesti meistriks tulid:
Abruka looduskaitseala
pisi|[[Lippmaa pärn looduskaitsealal]] pisi|Veesilm Abruka looduskaitsealal Abruka looduskaitseala asub Liivi lahe Abruka, Kasselaiu ja Linnusitamaa saartel. Halduslikult kuulub looduskaitseala Saare maakonna Saaremaa valda.
Looduskaitseala pindala on 412 hektarit ja see moodustati 2007. aastal.
Kaitsealused objektid
pisi|right|Uimastav varesputk kasvab Abruka looduskaitsealal
Kaitseala loomine
Abruka saarel on looduskaitset teostatud alates 1937. aastast, kui Abruka salumets (98,1 ha) kanti metsa uurinud Teodor Lippmaa eestvõttel looduskaitseregistrisse Abruka salumetsa kaitsealana. Kaitseala on 92 hektari suurune, hõlmates pisut üle kümnendiku saare üldpindalast. 1959. aastal moodustati Abrukal botaanilis-zooloogiline keeluala (103 ha) ning praegustes piirides asuv looduskaitseala loodi 2007. aastal.
Vabariigi Valitsuse otsus 3. detsembrist 1937 maa-ala looduskaitse alla võtmise kohta
RT 1937, 98, 793.
Tootejuhtimine
Tootejuhtimine on organisatsiooni elutsükli funktsioon toote või toodete kavandamisel, prognoosimisel ja tootmisel või turustamisel toote elutsükli kõigis etappides.[1]