cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Stöhhiomeetria
Keemilises reaktsioonis reagentide molekulid reageerivad teatud kindlas suhtes - üks ühele, kaks ühele jne. Kuna reaktsioonis ainet ei teki ega kao ja üks keemiline element ei muutu teiseks, siis iga elemendi hulk reaktsioonis säilib. Reaktsiooni stöhhiomeetria näitab ainete reaktsioonis osalemise kvantitatiivset suhet. Näiteks ammoniaagi moodustumise tasakaalustatud reaktsioonivõrrand: Stöhhiomeetriakordajad reaktsioonis näitavad lähteainete või saaduste hulka moolides. Siin üks mool lämmastikku reageerib kolme mooli vesinikuga ja saadakse 2 mooli ammoniaaki. Selle reaktsiooni stöhhiomeetria on 1:3:2, mis näitab protsessis osalevate molekulide suhet ja naturaalarvusid 1, 3 ja 2 nimetatakse stöhhiomeetrilisteks koefitsientideks ehk stöhhiomeetrilisteks kordajateks.
Oletades, et keemiline reaktsioon toimub lõpuni, siis optimaalset reagendi hulka, nimetatakse stöhhiomeetriliseks hulgaks ehk keemiliselt ekvivalentseks hulgaks.
Arvutame kui palju tekib süsinikdioksiidi ühe kg puhta süsiniku täielikul põlemisel: Arvestades ainete molekulmasse, saame et 1 mool (12,01 g) süsinikku annab ühe mooli (44,01 g) süsinikdioksiidi, siis 1 g süsinikku annab 44,01:12,01 = 3,665 g süsinikdioksiidi (Avogadro seaduse põhjal on see 3,665•22,4:44,01=1,865 liitrit süsinikdioksiidi).
Stöhhiomeetrilised võrrandid ei kajasta reaktsioonimehhanismi ega elementaarreaktsioone.
Kaja Orupõld
Kaja Orupõld (sündinud 9. juulil 1969 Tallinnas) on eesti keskkonnakeemik.
Stöhhiomeetria
Stöhhiomeetria teoreetilise aluse annavad massi jäävuse seadus, koostise püsivuse seadus, kordsete suhete seadus (Daltoni seadused), Gay-Lussaci seadus ja Avogadro seadus.
Peale stöhhiomeetrilistele reeglitele alluvate keemiliste ühendite (daltoniidide) tuntakse ka mittestöhhiomeetrilisi ühendeid (bertolliide).
Kaja Orupõld
Elulugu
Kaja Orupõld on teenistuja tütar.
Teadustöö
Uurimisvaldkond: keskkonna monitooringul ja analüüsis kasutatavad mikroobsensorid; aktiivmuda hapnikutarbe parameetrid, nende kasutamine reovee toksilisuse ja biodegradeeritavuse hindamisel ning puhastusseadmete töö korraldamisel; fenoolsete ühendite ja fenoole sisaldavate reovete biodegradeeritavus. Rahvusvahelise Veeühingu (IWA) (1997), Eesti Toksikoloogiaseltsi (1998), Eesti Veeühingu (2000) liige. 15 teadustrükist.
Pantšõšõne
Pantšõšõne (ukraina keeles Панчишине) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Teplõki rajoonis. Elanike arv on 15. Pindala on 0,017 km².
Lübecki mõis
Lübecki mõis (läti keeles Libekas muiža, ka Langes muiža) oli rüütlimõis Lätis Riia linnas Maskavas forštate asumis. Saksa keeles Lübecksholmshof.
Lübecki mõisa peahoone asus endisel Daugava jõe saarel, mis kandis nime Lībiešu sala (eesti keelde tõlgituna Liivi saar), aga saksa keeles oli see Lübecki saar. Vaatamata väikesele pindalale oli tegemist rüütlimõisaga, mille valdused liideti Riia linnaga alles aastal 1899.
Kadrioru staadioni kergejõustiku harjutusväljak
Kadrioru staadioni kergejõustiku harjutusväljak on Kadrioru staadioni juurde kuuluv 300 meetri pikkuse jooksuringiga väike staadion, mida kasutavad sportlased soojenduse tegemiseks ja seal korraldatakse ka väikevõistlusi. Harjutusväljak on kohaks ka ümbruskondsete koolide spordipäevade läbiviimiseks (näiteks Sikupilli Keskkool, Kadrioru Saksa Gümnaasium, J. Westholmi Gümnaasium).
Georg von Holst
Georg von Holst (2. detsember 1824 Viljandi – 25. detsember 1900 Pärnu) oli Eesti vaimulik.
Õppis aastatel 1833–1842 Cēsise lähedal asuvas Berzaune Maagümnaasiumis (Livländisches Landesgymnasium zu Birkenruh bei Wenden). Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1842–1846 (sai aastal 1845 hõbeauraha). Oli aastatel 1847–1848 prooviaastal Torma Maarja koguduses Eduard Johann Assmuthi juures. Oli aastatel 1848–1849 koduõpetajaks Tormas Heinrich August Emil Hörschelmanni juures. Ordineeriti 15. jaanuaril 1850 Riias õpetajaks.
Oli aastatel 1850–1883 (introdutseeriti 29. jaanuaril 1850) Kanepi Jaani koguduse õpetaja. Elas 1. detsembril 1881 üle atentaadi, milles süüdistas varem tema ärgitusel vallandatud kooliõpetajat ja eesti rahvusliku liikumise tegelast Martin Varest. Oli aastatel 1883–1890 (kutsuti 14. mail ja introdutseeriti 18. septembril 1883) Käina Martini koguduse õpetaja. Jäi aastal 1891 emerituuri. Suri Pärnus.
Holst oli tartumurdelise Uue Testamendi teksti redigeerija. Aastal 1889 tegi ta ettepaneku piiblitõlget põhjalikult redigeerida.
Isiklikku
Tema poeg Robert Heinrich von Holst oli Audru Püha Risti koguduse õpetaja, pojapoeg Walter von Holst oli Pärnu Nikolai ja Rakvere Saksa koguduse õpetaja.
Aimar Jugaste
Aimar Jugaste (31. juuli 1957) on eesti ajakirjanik ja ettevõtja.
Ta lõpetas 1984. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajakirjanduse erialal.
CAC 40
pisi|CAC 40 indeks aastatel 1987–2020 CAC 40 on Pariisi Börsi peamine börsiindeks. Selle ISIN-kood (International Securities Identification Number, ISO 6166) on FR0003500008 ja mälukood on "PX1".
Indeksi arvutamine
Indeks arvutatakse 40 suurima ettevõtte aktsiahindade kapitalisatsiooniga kaalutud väärtuse aritmeetilise keskmisena, aktsiad, millega kaubeldakse Euronext Parisi börsil. Igal neljakümnel ettevõttel on oma indeks, mida kaalutakse vastavalt turul saadaolevate väärtpaberite väärtusele. Kaalud on ettevõtteti erinevad, olenevalt selle vabas ringluses olevast kapitalisatsioonist. Kaalumise ajal kärbitakse ettevõte CAC 40-s maksimaalse 15% kaaluni.
Alates 1. detsembrist 2003. a. võetakse kapitalisatsiooni arvutamisel arvesse ainult vabas ringluses olevad aktsiad.
Indeks arvutatakse 30 sekundi tagant börsi tööpäevadel kella 9.00-17.30 Kesk-Euroopa aja järgi.
Valiku kriteeriumid
CAC 40 koosseisu uuendab kord kvartalis ekspertide komitee Conseilcientifique des indices (CSI). Muudatused jõustuvad alati märtsi, juuni, septembri ja detsembri kolmandal reedel. Vabal turul olevate aktsiate arv vaadatakse üle iga september.
Viktor Drobõš
pisi| Viktor Drobõš (2010) pisi|205px| Viktor Drobõš abikaasaga (2011) Viktor Jakovlevitš Drobõš (vene keeles Виктор Яковлевич Дробыш; sündinud 27. juunil 1966 Kolpinos) on vene muusik (helilooja ja produtsent), Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstnik.
Drobõš teeb koostööd mitme tuntud Venemaa lauljaga (Valerija, Kristina Orbakaite, Grigori Leps, Stass Pjehha ja teised).
Järeltulijad
"Järeltulijad" on Kaui Hart Hemmingsi 2007. aastal avaldatud debüütromaan.
Eesti keeles ilmus teos 2012. aastal Skymarketi kirjastuselt Mirt Välja tõlkes.
Viktor Drobõš
1980. aastate lõpul ja 1990. aastate algul mängis ta mitmes ansamblis (klahvpillidel). Aastatel 1996–2002 töötas ta muusikaprodutsendina Saksamaal ja Soomes.
Haridustee
Ta on õppinud Rimski-Korsakovi-nimelises Peterburi Riiklikus Konservatooriumis klaveri eriala.
Isiklikku
20-aastaselt abiellus ta Soome luuletaja Elena Stufiga. 1987. aastal sündis neil Valeri ja 1999. aastal Ivan. Mõlemad pojad tegelevad muusikaga. Teisest abielust (2008) endise modelliga on tal kaks last – tütar Lidija ja poeg Daniil.
Herzlake ühisvald
Herzlake ühisvald (Samtgemeinde Herzlake) on ühisvald (Samtgemeinde) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Emslandi kreisis Hase jõe ääres.
See koosneb järgmistest valdadest:
Berliini Tehnikaülikool
Berliini Tehnikaülikool (saksa keeles Technische Universität Berlin) on Berliinis aastal 1879 asutatud tehnikahariduse kallakuga ülikool.
Robert Heinrich von Holst
Robert Heinrich von Holst (10. veebruar 1858 Kanepi – 23. august 1901 Audru) oli Eesti vaimulik.
Algõpetuse sai koduõpetaja käe all. Õppis aastatel 1872–1876 Tartus gümnaasiumis. Oli aastatel 1876–1877 praktikandiks Gütersloh kristlikus gümnaasiumis. Õppis usuteadust aastatel 1877–1879 Leipzigi ülikoolis, aastatel 1879–1881 Tartu Ülikoolis ja aastatel 1882–1883 Erlangeni ülikoolis. Oli prooviaastal Kanepi Jaani koguduses (oma isa käe all). Ordineeriti 7. augustil 1883 Pärnus õpetajaks.
Oli aastal 1883 (introdutseeriti 14. augustil 1883) Audru Püha Risti koguduse adjunktõpetaja, aastatel 1883–1901 (introdutseeriti 11. detsembril 1883) sama koguduse õpetaja. Oli aastal 1889 pooleks aastaks pastoriametist kõrvaldatud (suspendeeritud), kuna viis läbi kiriklikke talitusi rekonvertiitidele(õigeusus pettunutele). Oli aastatel 1892–1893 praosti (Julius Leo Immanuel Girgensohni) asetäitja. Oli Liivimaa Sinodi misjonireferent. Oli eestikeelse Uue Lauluraamatu kaastööline.
Isiklikku
Tema isa Georg von Holst oli Kanepi- ja Käina koguduse õpetaja.
Hamelincourt
Hamelincourt on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Põllumajandusküla asub 13 km Arrasist lõunas, teede D36 ja D12 ristumiskoha ümbruses.
pisi|tühi|
Viini börs
Viini börs on ainus väärtpaberibörs Austrias. Börs kuulub ettevõttele Wiener Börse AG. Wiener Börse AG omab ja opereerib lisaks Viini börsile ka Praha börsi. Wiener Börse AG pakub infrastruktuuri teenust ka Budapesti, Zagrebi ja Ljubljana börsile.
Börsil saab kaubelda siin noteeritud aktsiate, võlakirjade, garantiide ja börsil kaubeldavate fondidega (ETF). Turu ametlik kauplemisvaluuta on euro.
Viini börsi järelevalvet teostab Austria Finantsturgude Inspektsioon (inglise keeles: Financial Market Authority).
Viini börsi suurus
30. septembri 2020. aasta seisuga oli Viini börsil noteeritud ettevõtete väärtus kokku ehk turuosa 86,75 miljardit eurot. 2020. aastal on börsi turuosa langenud koroonapandeemia tõttu 2016. aasta tasemele.
Börsil on noteeritud 811 ettevõtte aktsiad, 4919 eri võlakirja, 873 garantiid ja 114 ETF-i. 2020. aastal kaubeldi börsil ühes kuus keskmiselt 5,77 miljardi euro ulatuses.
Keila linna teenetemärk
Keila linna teenetemärk asutati Keila Linnavolikogu 12. mai 1998.a. määrusega seoses Keilale linnaõiguste andmise 60.aastapäevaga. Teenetemärke annab Keila Linnavolikogu Keila linnale osutatud eriliste teenete eest nii Eesti kodanikele kui ka välismaalastele.
Kirjeldus
==Teenetemärgi kavalerid ==
1998
Nr 1 Dieter Weis, Barsbütteli vallavanem, kes oma tegevusega 1989-1998.a. on kindlustanud Keila linna ja Barsbütteli valla sõprussidemete järjekestvuse ning toetanud Keila linna arengut uutel alustel.
Nr 2 Indrek Sei, kõrgetasemeliste sportlike saavutuste eest, millega on ta teadvustanud Eesti Vabariiki ja Keila linna ülemaailmsel areenil.
1999
Nr 3 Rein Siim, tunnustades tema teeneid Keila linna ja selle demokraatlikult valitud esinduskogu arendamisel.
Nr 4 Hans Palla, tunnustades tema märkimisväärseid ja pikaajalisi teeneid Keila linna majanduse ning infrastruktuuri arengus.
Nr 5 Harry Raemaekers, tunnustades tema teeneid õpilas- ja kultuurivahetuse algatajana ning edendajana Keila linna ja Nieuvegeini Hollandis vahel.
2000
Nr 6 Koidula Kohver, tunnustades tema elutööd tantsijate kasvatamisel ja rahvatantsu propageerimisel.
Nr 7 Svend Roed Nielsen, Taani Kuningriigi suursaadik Eesti Vabariigis aastatel 1995-2000, hinnates tema panust Keila linna arengusse.
Nr 8 Vello Vensel, suurte teenete eest Keila linna omavalitsuse arendamisel, panganduse asutamise ja arendamise eest Keila linnas ning heategevusliikumise asutamise, arendamise ja juhtimise eest Keila linnas.
2002
Nr 9 Antje Harde, aktsiooni "Privatinitiative für Keila" korraldamise eest.
Nr 10 Leino Mägi, teenete eest Keila Tervisekeskuse rajamisel ja linna elu edendamisel.
2003
Nr 11 Endel Palla, kes AS Harju Elekter juhina on tegutsenud Keila linna arengu huvides.
Nr 12 Ina Ahlrichs, koostöö ja õpilasvahetuse arendamise eest Keila linna ja Barsbütteli valla vahel.
2005
Nr 13 Aado Salumäe, mudellennuspordi kauaaegse edendamise eest Keila linnas.
Nr 14 Ruth Kukner, Keila linna ja Keila kooli ajaloo jäädvustamise eest.
2006
Nr 15 Lembit Kirsme, AS Harju KEK nõukogu esimees - tänapäevase tööstusküla rajamise eest Keilasse.
Nr 16 Liisa Ruha, Huittise Soome-Eesti seltsi esinaine - Keila Sõpruslinna Huittise pikaajaliste Soome-Eesti vaheliste kontaktide edendamise eest.
Nr 17 Antanas Paleckas, Keila Sõpruslinna Birtsonase linnavalitsuse ametnik- kuumaõhupallide toomise eest Keilasse.
2007
Nr 18 Ülo Jõgi, teenete eest Keila noorte kasvatamisel.
Nr 19 Andres Allikmäe, ettevõtluse arendamise ning hariduse, kultuuri ja spordi toetamise eest.
2008
Nr 20 Vambola Kaldre, Keila ajaloolise raudteejaama hoone taastamise eest
Nr 21 Gerd Münchov, Loode-Keila elamurajooni arendamise eest.
2009
Nr 22 Veiko Kaufmann, Keila linna veemajanduse ülesehitamise eest.
Nr 23 Elmar Õun, sõprussuhete loomise ja hoidmise eest Keila ja Nacka vahel.
2010
Nr 24 Madis Talgre, Harju KEK-i juhatajana koostöö eest Keila linnaga ja Keila Tööstuspargi arendamisel.
Nr 25 Hans-Dieter Ellerbrock, sõpruslinnade liikumise aktivistina aastatepikkuse töö eest sõprussuhete arendamisel Keila ja Barsbütteli vahel.
2011
Nr 26 Ülo Kelement, järjepidevuse kandmise ja pühendumuse eest Keila Miikaeli kirikule.
Nr 27 Merle Poom, pikaajalise ja pühendunud emaks olemise eest Keila SOS Lastekülas.
2013
Nr 28 Tõnu Toomsalu, noortele suunatud heategevusprojektide pikaajalisel elluviimisel Kiwanis liikumise kaudu.
2014
2015
Nr 30 Andres Teppo, kõrgetasemelise tegevuse eest muusikaelu edendamisel Keilas.
2016
2017
Nr 32 Valdur Vacht Keila linna tegevuste kajastamise ja talletamise eest nii sõnas kui pildis alates aastast 1999.
Nr 33 Enno Fels, väärika panuse eest Keila linna arengusse 25 aasta vältel.
2019
Nr 34 Ilma Adamson, rahvuskultuuri edendamise eest.
Nr 35 Ester Paap, sõpruslinnadega suhete hoidmise eest.
2020
Nr 37 Mihkel Valdek, majanduse arendamise, töökohtade loomise ja Keila noorte toetamise eest.
2021
Nr 38 Riina Sippol,  pikaajalise Keila linna sotsiaaltöö ja -hoolekande kujundamise ja juhtimise eest.
Nr 39 Avo Reiska, professionaalse ja pühendunud tegevuse eest Keila linna rahanduse juhtimisel.
2022
Nr 40 Hurmi Väljamäele, Keila Kooli tunnustatud eesti keele ja kirjanduse õpetajale, noortes kultuuri- ja teatrihuvi sütitajale.
Nr 41  Jaanus Väljamäe, terviseliikumise, spordi ja noorsootöö edendamise eest Keila linnas.
2023
Nr 42 Piia Peterson, sotsiaalvaldkonna tulemusliku arendamise eest Keila linnas.
I'm Not the Only One
"I'm Not the Only One" on inglise laulja Sam Smithi laul nende debüütstuudioalbumilt "In the Lonely Hour" (2014). Selle kirjutas Smith koos Jimmy Napesiga, kes produtseeris laulu koos Steve Fitzmaurice'iga. Capitol Records andis selle digitaalseks allalaadimiseks välja 31. augustil 2014 albumi kolmanda singlina Ühendkuningriigis ja 24. septembril 2014 albumi teise singlina Ameerika Ühendriikides; ilmus ka alternatiivne versioon Ameerika räppari A$AP Rockyga.
Daliņi
Daliņi on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Valmiera piirkonnas Valmiera vallas.
Küla asub valla lõunaosas, Koiva jõe kaldal ja Valmiera linna piiril.
Asula on saanud nime Jānis Daliņši järgi. Talle kuulunud küla kohal asunud Jaunzemji talu nimetati 1930. aastatel ümber Daliņiks. Aastail 2009–2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.
Daliņi asub Ziemeļgauja maastikulaitsealal.
Pindi kirik
pisi|Pindi kirik
Pindi Jaani kirik on kirik Võru maakonnas Võru vallas Lasval.
Eelmise, 17. sajandil rajatud, kuid Põhjasõja ajal hävinud Rõuge abikiriku asemele valmis aastatel 1879–1881 arhitekt Johann Gottfried Mühlhauseni projekti järgi praegune kirik. Kirik pühitseti 22. septembril 1881.
Kiriku lääneküljes on massiivne eenduv torn. Kõik kiriku uksed ja aknad on teravkaarsed. Kiriku pikihoone on lameda laudlaega, eraldi kooriruum puudub. Kirikus on uusgooti stiilis altar, kantsel ja oreliväär. Altarimaal on koopia Rudolf von zur Mühleni maalitud Rõuge kiriku altarimaalist.
Kirikut kasutab Pindi Jaani kogudus.
Peri põhikool
Peri põhikool oli põhikool Põlva maakonnas Põlva vallas Peri külas.
Kool asutati 1766.
Kooli nimed:
Kool suleti 2004. aastal.
Raivo Raigna
pisi|Raivo Raigna 1974. aastal Raivo Raigna (sündinud 3. oktoobril 1955 Tamsalus) on eesti epigrammatik, kirjastaja ja ajakirjanik.
Haridus
1963-1972 õppis ta Tamsalu Keskkoolis.
1972-1975 Viljandi Kultuurharidustöö Koolis, mille lõpetas klubitöötaja, isetegevusliku näiteringi juhi diplomiga.
Ametikäik
Raivo Raigna on töötanud Laekvere Kultuurimaja kunstilise juhina, Laekvere 8-kl. Kooli õpetajana,
Ajakirjanduslik tegevus
Ajakirjanduslikke katsetusi alustas Raivo Raigna 1968. aastal kui ajalehes Säde ilmus tema esimene sõnum. Järgnevatel aastatel trükiti Sädemes tema sõnumeid, följetone ja luuletusi. 1971. aastal tunnustas ajaleht Raivo Raignat kui viljakat kaasautorit Sädeme korrespondendi tunnistuse ja rinnamärgiga.
70ndate aastate keskpaiku alustas Raivo Raigna epigrammide, aforismide ja humoreskide saatmist ajalehele Noorte Hääl ja ajakirjadele Pikker ja Noorus, samuti tolleaegsetele rajooniajalehtedele. Hulgaliselt avaldati tema epigramme häälekandjates Tee Kommunismile, Võitlev Sõna, Punane Täht, Nõukogude Hiiumaa, Leninlik Lipp, Ühistöö ja Koit. Kokku avaldati Eesti perioodikas nelja aastakümne jooksul üle tuhande Raivo Raigna epigrammi. Üksnes Virumaa Teatajas ilmus aastatel 2001-2012 ligi 500 tema epigrammi.
1986. aastal hakkas ilmuma Tamsalu EPT infoleht mille asutaja ja toimetaja oli Raivo Raigna.
1988. aastal tegi Tamsalu väikeettevõte Hermes omanimelise neljavärvitrükis uudiste- ja ristsõnalehe, mida samuti asus ta toimetama.
Lisaks ajalehtedele kirjastati ristsõnaajakirju Ristsõnad Staaridest, Ristsõnad Prominentidest ja Jõuluvana Ristsõnad.
Looming
2001 epigrammikogumik “Võib elu palju pakkuda“ Südava 72 lk.
E-Varamus on 349 nimetust Raivo Raigna ajakirjanduslikku loomingut või temaga seotud kirjutist.
Hobid
Raivo Raigna hobideks on reisimine ja mälumäng. Rännanud on ta Euroopa, Aasia, Aafrika ja Lähis-Ida riikides. Kokku on külastanud 47 erinevat maad.
1985.aastal asutas Raivo Raigna Tamsalu Kultuurimajas mälumänguklubi Koaala. Klubi korraldas mitme hooaja vältel üleeestilisi viktoriine. Samuti alustas ta ühe esimesena vabariigis üleeestiliste spordikilbade läbiviimist. Mõttesportlasena on ta võistelnud Eesti, Euroopa ja Maailmameistrivõistlustel. Meeskonna Projekt koosseisus on ta tulnud neli korda Lääne-Virumaa kilvasarja võistkondlikuks võitjaks.
Mänginud telekilbades. 2004. aastal võitis Raivo Raigna televiktoriinis ”Kes tahab saada miljonäriks?“ 64 000 krooni.
Protsessorituum
pisi|Kahe tuumaga protsessor Protsessorituum (inglise keeles processor core) on arvuti protsessori arvutusüksus. Protsessorituuma eesmärk on vastavalt ette antavatele käskudele teostada arvutusoperatsioone.
Mis on protsessorituum?
Protsessorituuma puhul on tegemist arvutusüksusega, mis asub arvuti kesktöötlusseadmes ehk protsessoris (inglise keeles Central_Processing Unit, CPU). Protsessorituum täidab juhistena ette antud käske, milleks on arvutusülesanded. Töödeldav informatsioon loetakse töötlemiseks arvuti muutmällu (Random Access Memory, RAM),
Tööpõhimõte == Protsessorituumas teostatakse aritmeetika-loogikaploki (Arithmetic and Logic Unit, ALU) abil aritmeetika- ja loogikatehteid kahendsüsteemis. Selleks, et aritmeetika-loogikaplokk suudaks teostada tehteid, peab kõigepealt info jõudma sisend- ja juhisregistritest aritmeetika-loogikaplokki. Aritmeetikatehteid tehakse kahendkoodis arvudega, mida saab liita ja nihutada. Tehete tulemused salvestatakse protsessori registri(te)sse ja sealt edasi läbi vahemälu arvuti muutmällu.
Aritmeetika-loogikaplokk sooritab järgmisi loogikatehteid:
Nende tehete sooritamiseks on aritmeetika-loogikaplokis vastavad loogikalülitused. Aritmeetika-loogikaploki operatsioonide loetelu sõltub protsessorituuma funktsioonist arvuti protsessoris.
pisi|417x417px|4-[[bitt|bitine ALU]]
Aritmeetika-loogikaploki (ALU) tehted on üldjuhul mikrooperatsioonide kogumid. Aritmeetika-loogikaploki ülesanne on pakkuda sellist mikrooperatsioonide kogumit, mis võimaldaks koostada vastava mikroprogrammi igale vajalikule operatsioonile ehk tehtele. ALU aritmeetika- ja loogikatehete algoritmid valitakse minimaalse mikrooperatsioonide hulga tingimuse põhimõttel. ALU vajaliku töökiiruse tagamiseks ei tohi mikrooperatsioonide hulk olla liiga piiratud. Liiga piiratud mikrooperatsioonide hulga korral võivad mõned tehted tekitada väga pikki mikroprogramme, mis omakorda suurendavad mõningate operatsioonide täitmise aega.
ALU loogilise struktuuri keerukust iseloomustab teatud määral üksteisest erinevate mikrooperatsioonide hulk, mis on vajalik ülesannete kogumi täitmiseks. Iga protsessi alguses on loogikalülitused, mis loovad seosed erinevate juhiste vahel ja võimaldavad rakendada etteantud mikrokäske. Mikrokäskude täitmise järjekord määratakse operatsiooni täitmise algoritmiga. ALU poolt täidetavad funktsioonid võivad olla omavahel seotud. Peamiselt on operatsiooni täitmise järjekord kõigepealt aritmeetiline ja peale seda loogiline või eriaritmeetiline.
Võta (inglise keeles Fetch)
Fetch’i puhul on tegemist operatsiooni tsükli esimese sammuga, mille eesmärk on kätte saada käsklused. Käsklused on esitatud kahendkoodi numbrite kombinatsioonidena, mis paiknevad mälus (vahe- või operatiivmälus). Käskluse aadress mälus on määratud käskluse viida (inglise keeles pointer) järgi. Viit määrab ära, milline järgmine käsklus tuleb mälust kätte saada. Kui käsklus on kätte saadud, siis kontrollitakse selle pikkust ja lisaks kontrollitakse, et käskluses oleks kaasas ka järgmise käskluse aadress. Käskluste kätte saamisega võivad ka tekkida probleemid, näiteks kui proovitakse käskluseid saada aeglasest mälust. See võib tekitada käskluste ootetsüklite seisakut. Seisaku vältimiseks kasutatakse toru põhimõtet ehk, kui käsklus on ära kontrollitud ja liigub edasi, siis võetakse kontrollimiseks juba uus käsklus. Tänu sellele saab tsükkel toimida ilma seisakuteta. Toru abil proovitakse selle probleem lahendada võimalikult efektiivselt, tekkitakse olukord, mille käigus oleksid võimalikud väiksed ressursi kaod.
Dekodeerimine (inglise keeles Decode)
pisi|AND dekooder Käsklused, mida protsessor mälu aadressidelt saab määravad ära, mis ülesannet peab protsessori tuum täitma hakkama. Dekodeerimise plokis muundatakse mälu aadressilt tulevad käsklused signaaliks, mida suudavad ära kasutada protsessori tuumad, et sooritada ette antud ülesanne.
Dekodeerimise plokis lähtutakse käskluste dekodeerimisel sellest, millist käsustikku (inglise keelses instruction set architecture (ISA)) konkreetne protsessor kasutab. Üldjuhul kujutatakse ette dekodeeritud juhiseid sellisena, et esimene osa bittidest määrab ära, millist ülesannet tuleb hakata protsessori tuumadel täima. Ülejäänud osa käsklusest annab juurde vastavad algandmed ja parameetrid, millest lähtudes tuleb ülesannet täita. Käsklustes olevateks parameetriteks võivad olla näiteks konstantsed väärtused või mingi kindla andme asukoha aadress mälus, mida tuleb selle ülesande täitmiseks kasutada.
Sõltuvalt protsessori arhitektuurist võib käskluste dekodeerimisplokk olla loodud muutmatu plokina (näiteks arvutusprotsessorid) või kui mikroprogrammina (näiteks graafikaprotsessorid). Mikroprogrammi kujul dekodeerimisplokkis muudetakse käsud vastavateks signaalideks, mida saab rakendada mitme taktsageduse tsükli jooksul. On olemas võimalus, kus saab ka mälus paiknevat mikroprogrammi muuta. Selle eesmärk on tõsta efektiivsust, kui protsessori tuumadel on vaia täita ainult mingit kindlat ülesannet, mille puhul tuleb käskluseid dekodeerida erilisel viisil.
Teostus (inglise keeles Execute)
Näiteks kui on vaja sooritada liitmistehe siis tuleb registrist võtta eelmise käsu tulemus, mis tuleb liita aritmeetika-loogikaplokki abil uue käsu tulemusele. Kõik see protsess leiab aset ühe signaali perioodi jooksu, ehk perioodi alguses sisenevad andmed aritmeetika-loogikaplokki ja perioodi lõpuks on aritmeetika-loogikaplokkist väljunud tulemus. Tulemuseks saadud väärtus salvestatakse mällu. Kui peaks juhtuma, et aritmeetika-loogikaplokis teostatava tehte väärtus on liiga suur, siis antakse sellest märku nii öelda lipu tõstmisega. Saadud liiga suur väärtus mõjutab järgmist aritmeetilist rehkendust.
Register
Protsessori registri puhul on tegemist kiiresti ligi pääsetava asukohaga, kuhu saab ajutiselt salvestada andmeid. Registrid võivad olla näiteks, kas ainult andmete registrisse kirjutamiseks või siis ainult registrist väärtuste lugemiseks (registris hoitakse väärtusi 0, 1, ja pi). Arvuti arhitektuurilises vaates on register tüüpiliselt mälust eraldiseisevalt adresseeritav üksus aga mõningatel juhtudel võib esineda ka registreid, mis asuvad mäluaadressidel.
Kõikides arvutusseadmetes saadakse andmed mälust, mis liiguvad omakorda edasi registrisse. Registris olevate andmetega teostatakse aritmeetika rehkendusi, mis peavad lõpuks vastama ette antud käsklustele. Rehkenduste tulemused salvestatakse uuesti mällu kas siis samale aadressile nagu algselt või hoopis siis uuele aadressile. Protsessorid kasutavad mäluna kas staatilist (vahemälu) või dünaamilist muutmälu ehk RAM (inglise keelse Random Access Memory), mille poole saab pöörduda erinevatel tasanditel (näiteks 1. 2. ja 3. taseme vahemälu ning muutmälu).
Protsessori registrid on üldjuhul mälu hierarhias kõige kõrgemal positsioonil, seega on võimalik registritele kõige kiiremini ligi saada. Moodsates protsessorite arhitektuurides on mitmeid üldkasutatavaid registreid. Tänu sellele on võimalik registreid nö. ümber nimetada ja selle funktsionaalsusega paraneb efektiivsus ning saavad võimalikuks paralleelseid ülesandeid. Tänapäeva x86 arhitektuur võttis seda tüüpi tehnoloogia kasutusele 1995.aastal, kui tulid välja näiteks sellised protsessorid Pentium Pro, Cyrix 6x86, Nx586, ja AMD K5.
Ujukomaarvu-plokk (FPU)
Ujukomaarvu-ploki (inglise keelse floating-point unit (FPU)) puhul on tegemist kindla ülesandega plokiga, milleks on täita ujukoma arvutusi. Plokis teostatakse liitmist, lahutamist, korrutamist, jagamist ja ruutjuure operatsioone. Osad Ujukomaarvu-plokid suudavad teostada ka eksponentsaal ja trigonomeetrilisi arvutusi. Ujukomaarvu-plokk on üldjuhul integreeritud arvuti protsessorisse, kus saab protsessori tuum selle lisafunktsionaalsust ära kasutada.
Juhtseade
Juhtseade (inglise keeles Control unit) on arvuti protsessori osa, mis juhib protsessori tööd, teisisõnu jagab tuumale ülesandeid. Juhtseade kasutab binaarset dekoodrit, selleks et teisendada käskluseid, mis juhivad ALU, täiturite ja registrite tööd. Juhtseade juhib andmevoogu protsessori ja teiste arvutusseadmete vahel.
Große Sandspitze
Große Sandspitze Tiroolis on kõrgeim mägi Gailtali Alpides, mis on mäestik Lõuna-Lubjakivialpides. See asub Lienzi Dolomiitide alammäestikus. Kohalikud kutsuvad seda Sunnspitziks.
Protsessorituum
Mitmetuumaline protsessor
Mitmetuumaline protsessor on kahe või enama tuumaga protsessor. Mitme tuuma toel on võimalik teostada paralleelarvutusi ja multitegumtööd (inglise keeles multitasking) ehk tehakse mitut toimingut sama aegselt. Mitme tuumaga protsessor saab jagada erinevad ülesanded mitme protsessorituuma vahel. Tänu ülesannete jagamiselle kasvab protsessori efektiivsus ja sooritatakse käsud kiiremini.
Große Sandspitze
Esimene mäkketõus
Esimese tõusu Große Sandspitzele tegi 2. juulil 1886 Franz Mitterhofer, talunik Tristachist, tuntud kui Kreitmeier. Esimesed turist-tõusjad olid veidi hiljem 20. juulil 1886 August Kolp ja Ignaz Linder. Esimeste mägironijate kasutatud standardne marsruut on hinnatud II ronimisklassiks.
Protsessorituum
Lõim
pisi|341x341px|Inteli hüperhargtöötlust kasutava protsessori skeem Lõim (inglise keeles Thread) tehnoloogia, mis jagab füüsilise protsessori tuuma mitmeks virtuaalseks tuumaks. Ühel protsessori tuumal saab olla mitu lõime, kuid enamasti on tänastel protsessoritel ühe tuuma kohta 2 lõime. Näiteks kui protsessoril on kaks tuuma, siis on protsessoril neli lõime ja kui protsessoril on 8 tuuma siis on sellel 16 lõime.
Protsessori lõim
Protsessori lõimed tekitatakse tänu riistvaralisele tehnoloogiale, mille abil jagatakse protsessorituum mitmeks lõimeks. Inteli hüperhargtöötluse (inglise keelses Hyper-Threading) puhul jagatakse üks füüsiline protsessorituum kaheks virtuaalseks tuumaks. See tähendab seda, et on kaks tuuma, millel on ühine täiturmootor. Mõlemad virtuaalsed tuumad suudavad tegeleda üksteisest erinevate tarkvaraliste lõimede käsklustega'''. Lõimesid on võimalik luua nii palju kui arvutis kasutusel olev protsessor neid luua laseb. '''
Tarkvaraline lõim
Tarkvaralinelõim luuakse operatsiooni süsteemi poolt alati, kui mingi rakendus avatakse. Avatud lõim võib luua omakorda alam lõimed, mis tegelevad kindlate ülesannetega. Põhimõtteliselt, mida rohkem avatakse arvutis rakendusi seda rohkem tarkvaralisilõimesid ka luuakse.
Miks kasutatakse lõimesid?
Protsessori tuumade ja lõimede arvutusvõimsuse maksimaalseks ära kasutamiseks jagatakse tarkvaraprotsessid mitmeks lõimeks. Mitu tuuma ja lõime võimaldavad protsessoril teostada mitut ülesannet samaaegselt, mis muudab ülesannete täitmise kiiremaks ja efektiivsemaks. Mitu tuuma ja lõime võimaldab ka arvutil jooksutada mitut rakendust samaaegselt ja neid saab kasutada paralleelselt (inglise keeles multitasking).
Taktsagedus
Taktsagedus määrab, kui kiiresti on protsessor suuteline käsklusi vastu võtma ja arvutusi tegema, ehk näitab kui kiiresti on suuteline protsessoris paiknev tuum teostama ette antud käskluste põhjal aritmeetikatehteid. Taktsagedust mõõdetakse hertsides (Hz), mida suurem number, seda suurem on protsessori taktsagedus. Taktsageduse genereerib taktgeneraator, taktsagedusel on kindel periood. Arvutustehnikas on enamasti taktsageduse allikana kasutusel kvarstostsillaator. Taktsagedust kujutletakse ristküliksignaalina, ühe perioodi vältel võib näiteks arvuti protsessor täita ühe või mitu käsku.
Taktsagedus või tuumade arv
Kui on arvuti, millel on üks protsessori tuum ja kõrge taktsagedus, siis on arvuti suuteline toimetama ühe ülesandega kiiresi. Kuid mitme protsessorituumaga ja madalama taktsagedusega arvuti on suuteline töötama mitmete ülesannetega samaaegselt. See pärast tulebki arvutite kiiruseid võrreldes jälgida, milliste ülesannete jaoks on spetsiifiline arvuti ehitatud.
NVIDIA CUDA tuumad
CUDA (inglise keeles Compute Unified Device Architecture) puhul on tegemist NVIDIA tehnoloogiaga. Nende tuumade peamiseks ülesandeks on luua efektiivne paralleelne aritmeetikatehete teostamine. CUDA tuumadel on kindlad ülesanded, mis lubab ühel tuumal efektiivsemalt teostada loogikaülesandeid. Kui arvutusprotsessorites on kümneid tuumasid (täna ka juba sadu), siis graafikaprotsessorites on CUDA tuumasid tuhandeid.
NVIDIA Tensor tuumad
Tensor tuumad on loodud selleks, et muuta tehis intellekt ja masinõppe võimsamaks ja laiaulatuslikumaks. Tensor tuumad on disainitud selleks, et teostada maatriks arvutusi, mille puhul on tegemist masinõppe selgrooga. NVIDIA 3 põlvkonna tensor tuumad on 20x jõudsamad kui eelmise põlvkonna omad. Seda Tensor tuumade kiirust kasutatakse efektiivselt ära NVIDIA DLSS tehnoloogias, kus analüüsitakse masinõppe abil pilti, et selle kvaliteeti tõsta.
NVIDIA RT tuumad
RT tuumad on disainitud selleks, et reaalajas teostada masinõpet video ja audio väljundite peal. Selle masinõppe eesmärgiks on kiirendada kiirtejälitus (inglise keeles ray tracing) ja teekonnajälitus (inglise keeles path tracing) arvutusi. Kiirtejälitus arvutuste eesmärk on 3D-graafikas simuleerida valguse liikumist peegelduste abil.
Viited
Lisaks allikaid
13.
14.
15.
16.
17.
18.
19.
Isola delle Palme
Isola delle Palme ('palmide saar') on saar Itaalias Sitsiilia maakonna Siracusa provintsis, Sitsiilia idarannikul.
Saarel asub Augusta vanalinn ning kahe silla kaudu Sitsiilia saarega ühendatud Isola delle Palme on üks Vahemere tihedama asustusega saari (umbes 24 570 inimest ruutkilomeetri kohta).
Jakobsoni kommunikatsioonimudel
Roman Jakobsoni kommunikatsioonimudeli eesmärk on kirjeldada inimestevahelist suhtlust. Mudel koosneb kuuest osast ja igale osale vastab üks keelefunktsioon. Need kuus funktsiooni on vajalikud verbaalse kommunikatsiooni efektiivseks toimimiseks. Jakobson oli mõjutatud Bühleri keelemudelist, millele omalt poolt lisas poeetilise, faatilise ja metakeelelise funktsiooni.
Kommunikatsioonimudeli osad
Jakobsoni järgi tuleb keelt uurida kogu tema funktsioonide mitmekesisuses. Seega mistahes keeleline suhtlus saatja ja vastuvõtja vahel toimib läbi keelelise suhtlusteo põhiosiste: kontekst ehk mingi situatsioon, millele viidatakse; teade ehk kommunikatsiooni sisu, mida omavahel vahetatakse; kontakt ehk füüsiline või psühholoogiline suhtluskanal; kood ehk sellise teate kodeerimine, mis on arusaadav nii saatjale kui vastuvõtjale. Mudelit kirjeldab kokkuvõtlikult Jakobsoni tsitaat:
Kõiki neid keelelises suhtluses vältimatuid tegureid võib esitada järgmise skeemina:
KONTEKST
SAATJA -- TEADE -- VASTUVÕTJA
KONTAKT
KOOD
Keele funktsioonid
Iga kommunikatsioonimudeli tegur tingib keele erineva funktsiooni. Eristades küll keele kuut põhiaspekti, on raske leida keelelisi teateid, mis täidaksid ainult ühte funktsiooni. See mitmekesisus tuleneb funktsioonide erinevast hierarhiast. Jakobson esitas keele funktsioonidest järgmise skeemi:
REFERENTSIAALNE
EMOTIIVNE -- POEETILINE  -- KONATIIVNE
FAATILINE
METAKEELELINE
Referentsiaalne funktsioon
Referentsiaalne ehk viiteline funktsioon on seotud kontekstiga ja kirjeldab situatsiooni, objekti või vaimset seisundit. Sõnum nõuab oma operatiivsuseks viidatavat konteksti, mis oleks vastuvõtjale haaratav ja verbaalne või verbaliseerimisvõimeline. Kasutatakse kirjeldusi ja deiktilisi väljendeid (kontekstis tähendust omavaid). Kõik järgnevad viis funktsiooni on selles funktsioonis suuremal või vähemal määral ka osalised. Näiteks: "Lumi on ära sulanud."
Emotiivne funktsioon
Emotiivne funktsioon on emotsioone tekitav ekspressiivne funktsioon, mis on suunatud sõnumi saatjale. Keskendub kindla ja vahetu, kas tõese või teeseldud, emotsiooni loomisele ja adressandi tundmuste väljendamisele. Keele tundelist laadi annab edasi hüüdsõnade ja -lausete kasutamine, mis ilmestab kommunikatsiooni. Näiteks: "Oh kui ilus ilm!"
Poeetiline funktsioon
Poeetilises funktsioonis on keskel kohal teade ise. See on verbaalse kommunikatsiooni määravamaid funktsioone, kuigi mitte ainus funktsioon. Süvendab märkide ilmsust ja objektide fundamentaalset dihhotoomiat. Oluline on teate vorm ning funktsiooni esineb tihedalt poeesias ja lööklausete kasutamisel. Näiteks: "Ükskord me võidame niikuinii!"
Grete Naaber
Grete Naaber (sündinud 29. novembril 1942) on eesti ajakirjanik.
Jakobsoni kommunikatsioonimudel
Faatiline funktsioon
Faatiline funktsioon keskendub kontaktile ja toimib selle kehtestamiseks, pikendamiseks, katkestamiseks või kontrollimiseks, kas kanal töötab. Eesmärgiks on tõmmata kaaskõneleja tähelepanu suhtlemiseks või kinnitada jätkuvat tähelepanu. Näiteks: "Kas kuuled?"; "Hmmm!"; "Mh-mh!"; "Kas pole?"
Grete Naaber
Ta on lõpetanud Tartu Riikliku Ülikooli kaugõppes ajakirjanduse erialal 1978. aastal.
2008. aastal valiti ta Eesti Ajakirjanike Liidu auliikmeks.
Jakobsoni kommunikatsioonimudel
Metakeeleline funktsioon
Metakeelelise funktsiooni puhul koondub kõne koodile, kus suhtlejad soovivad omavahel kontrollida, kas nad kasutavad sama koodi. Metakeel on kirjeldamaks parasjagu kasutatavat keelt, objektkeelt. Näiteks: "Millest sa räägid?"; "Mida sa selle all mõtlesid?"; "Mis mõttes ta põrus selle ülesandega läbi?"
Kriitika
Roy Harrise kriitika (1978) Jakobsoni kommunikatsioonimudelile seisneb "fikseeritud koodi arutlusveas" (fixed code fallacy), mille kohaselt teade sõltub vältimatult pigem koodist kui teistest kontekstuaalsetest teguritest, mis kommunikatsioonis ilmnevad. Jean Baudrillard toob samuti välja koodipõhisuse kriitika, mille järgi teate mitmetimõistetavuse korral kogu kommunikatsioon kukub kokku, sest teate jaoks, mida saab kaheti tõlgendada, ei leidu ühte kindlaksmääratud koodi. Ja ilma koodita ei leidu ka kodeerijat ja dekodeerijat ning teate loomine muutub võimatuks.
Hot-Deck imputeerimismeetod
Hot-Deck imputeerimismeetod (ingl Hot-Deck imputation method) on üks doonoripõhistest imputeerimismeetoditest. See tähendab, et imputeeritakse reaalselt eksisteeriv väärtus, mis on saadud mõne teise objekti puhul. Antud imputeerimismeetodi puhul on garanteeritud see, et saadud väärtus on ka reaalselt võimalik.
Hot-Deck imputeerimise protseduuri korral on k-nda elemendi imputeeritud väärtus andmestikus, kus l(k) on juhuslikult valitud doonor kõikvõimalikest doonorelementide hulgast r_i ehk l\in r_i. Kuigi visuaalsel vaatlusel näeb imputeeritud tunnuse jaotus välja üsna loomulik, võib siiski esineda saadud tulemustes imputeerimisnihe. Selline olukord tekib just seetõttu, et vastanud objektid võivad oluliselt erineda mittevastanud objektidest.
Näiteid Hot-Deck imputeerimismeetoditest
Juhuslik Hot-Deck omistus klassis on imputeerimismeetod, kus moodustatakse andmetest kõigepealt doonorgrupid ja seejärel asendatakse puuduv tunnuseväärtus doonorgrupist võetud olemasoleva väärtusega. Sageli on valik tehtud juhuslikult.
Üldise juhusliku Hot-Deck omistuse korral omistatakse puuduvale väärtusele vastanute seast juhuslikult valitud objekti väärtus. Selle meetodi korral objekte gruppideks ei jagata ning tulemus on võrreldes eelmise variandiga robustsem.
Järjestikune Hot-Deck omistus on imputeerimismeetod, kus kõik valimi objektid järjestatakse tausttunnuse järgi ja seejärel läbitakse. Puuduva väärtuse korral omistatakse sellele järjekorras eelneva samasse klassi kuuluva objekti olemasolev väärtus.
Doonorgruppide loomine
Gruppides imputeeritakse peamiselt kahel põhjusel. Esiteks võivad valimi erinevates alagruppides olla erinevad seosed ja seetõttu tunnus, mis sobib imputeerimistunnuseks ühes grupis, ei ole teises grupis sobilik. Sobilike gruppide määramine ja vajalike abitunnuste välja valimine eeldab head olukorra hindamise võimet ning teema tundmist. Teine põhjus seisneb selles, et alati ei ole kõigi tunnuste jaoks teada ühesugune abiinfo. Mingi kindla imputeerimismeetodi jaoks vajalikud tunnused ei pruugi olla teada kogu valimi s jaoks. Näiteks oletame, et leidub tugevalt seotud imputeerimisvektor x, kuid ainult ühe hulga korral valimist. Sel juhul saab selle alagrupi korral rakendada mõnda keerulisemat meetodit nagu regressioon- või lähima naabri meetodit. Ülejäänud gruppide imputeerimiseks tuleb kasutada halvemaid imputeerimismeetodeid. Väga vähese abiinfo korral võib viimase abivahendina kasutada ka vastanute keskmisega imputeerimist või Hot-Deck imputeerimist.
Hot-Deck meetodi eelised ja puudused
Vaatamata sellele, et Hot-Deck meetod on praktikas väga laialdaselt kasutusel, pole selle kohta selgeid teoreetilisi tulemusi. Tänapäeval on välja arendatud palju teisi imputeerimismeetodeid, mille teoreetilised omadusi on palju paremini uuritud. Hot-Deck meetodite suureks eeliseks on nende lihtsus ja kiirus, mistõttu rakendatakse seda meetodit eriti suurte andmestike korral. Teiste meetoditega imputeerimine võtab palju rohkem aega, sest nende korral on iga vaatluse jaoks vaja tihtipeale teha palju teisi operatsioone (nt lähima naabri meetodi korral on vaja välja arvutada kaugus puuduvatest väärtustest, et leida kõige lähemad naabrid).
Georgi Kostadinov
Georgi Harlampiev Kostadinov (bulgaaria keeles Георги Харалампиев Костадинов; sündinud 3. märtsil 1950 Burgasis) on Bulgaaria endine poksija.
Kostadinov oli vähemalt neljakordne Bulgaaria meister: helveskaalus (kuni 48 kg) aastatel 1969 ja 1971 ning kärbeskaalus (kuni 51 kg) aastatel 1975 ja 1976.
Kostadinov võitis kärbeskaalus (kuni 51 kg) 1972. aasta Müncheni olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks. Ta osales kärbeskaalus (kuni 51 kg) 1976. aasta Montréali olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 3. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta oli esimene Bulgaaria poksija, kes on olümpiamängudel võitnud kuldmedali ja tulnud olümpiavõitjaks.
Kostadinov osales helveskaalus (kuni 48 kg) 19. Euroopa meistrivõistlustel (Madrid, 1971), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Jose Escuderole (Hispaania) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Sammallahdenmäki
pisi|300px|Kirkonlaattia kivikalm Sammallahdenmäkis Sammallahdenmäki on Soomes Raumas asuv pronksiaegne matmispaik. Matmispaik koosneb 36 kivikalmest, mis on üle 3000 aasta vanad. Kalmed asuvad Tampere–Rauma tee lähedal. Algselt asusid need Põhjalahe ääres, kuid maa on vahepeal tunduvalt tõusnud ning nüüd asub meri Sammallahdenmäkist 15 km kaugusel. Sammallahdenmäki on üks tähtsamaid pronksiajast pärinevaid paiku Fennoskandias.
Neli kalmu kaevas 1891. aastal välja arheoloog Volter Högman. Högmani leitud kalmude hulgas oli ka Kirkonlaattia ('kiriku põrand'), mis on ebatavaline ristkülikukujuline kalm mõõtmetega 16x19 meetrit, ja Huilun pitkä raunio ('Huilu pikk vare'), mida ümbritseb kivist müür.
Alates 1999. aastast on Sammallahdenmäki UNESCO maailmapärandi nimekirjas.
Koduabiline
"Koduabiline" on Kathryn Stocketti 2009. aastal avaldatud romaan.
Eesti keeles ilmus teos 2010. aastal Eesti Ajalehtede kirjastuselt Krista Kallise tõlkes.
Tristachi järv
Tristachi järv (Tristacher See) on järv Austrias Tirooli liidumaal.
Aurelia
Aurelia võib tähendada järgmist:
Austurvike (Hullo laht)
Austurvike (ka Estorvike, eestirootsikeelsed nimed; rootsikeelne nimi Österviken) on Lääne maakonnas Vormsi vallas asuv laht.
Latheni ühisvald
thumb|tühi|Osa [[Transrapidi katserajast Lathenis]]
Granti maakond (Kansas)
Granti maakond (Grant County) on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigis.
Maakonna halduskeskus on Ulysses.
Kaugem Austria
pisi|püsti|Piirikivi aastast 1768 "Vorderösterreich" vapiga [[Salhöhes Šveitsis]]
Granti maakond (Kansas)
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 7829.
Kaugem Austria
Pärast seda, kui Habsburgide fookus liikus 1278. aasta Marchfeldi lahingu kiiluvees Habsburgi linnuselt Austriale, läks territoriaalne ülemvõim (v.a Vorarlbergis) järk-järgult Šveitsi konföderatsioonile, samuti Prantsusmaale, Baierile, Württembergile ja Badenile.
Asend
Kaugem Austria koosnes peamiselt Sundgau territooriumist koos Belforti linnaga Lõuna-Alsace'is ja külgnevast Breisgau piirkonnast Reinist idas, sealhulgas Freiburgist pärast aastat 1368. Valitsetuna Habsburgide residentsist Ensisheimis Mühlhauseni lähistel, ulatusid arvukad hajutatud territooriumid Ülem-Švaabimaalt Allgäu piirkonda idas, kusjuures suurim oli Burgau markkrahvkond Augsburgi ja Ulmi linna vahel. Habsburgide monarhia ajal kutsuti neid naljatamisi "keiserliku kotka sabasulgedeks". Mõnd Habsburgide valdust Vorarlbergis peeti ka Kaugema Austria osaks, kuigi neid hallati ajutiselt otse Tiroolist.
Ajalugu
Habsburgide algsed koduterritooriumid, Aargau koos Habsburgi linnusega ja palju teisi esmavaldusi lõuna pool Kõrg-Reini ja Bodeni järve, kaotati juba 14. sajandil laienevale Šveitsi konföderatsioonile pärast Morgarteni (1315) ja Sempachi (1386) lahinguid. Neid territooriume ei peetud kunagi Kaugema Austria osadeks — väljaarvatud Fricktali piirkond ümber Rheinfeldeni ja Laufenburgi, mis jäi Habsburgide valdusse aastani 1797.
Aastatel 1406–1490 kuulus Kaugem Austria koos Habsburgide Tirooli krahvkonnaga Ülem-Austria alla (Oberösterreich, mitte segi ajada tänapäevase Ülem-Austria liidumaaga). Aastatel 1469–1474 andis ertshertsog Sigismund suuri osi Burgundia hertsogile Charles Südile pandiks.
Vestfaali rahuga aastal 1648 sai Sundgau Prantsusmaa osaks. Pärast Osmanite sõdu julgustati paljusid Kaugema Austria asukaid rändama ja asuma äsjaomandatud Transilvaania piirkonda, need inimesed said hiljem tuntuks kui Doonau švaabid. 18. sajandil omandasid Habsburgid mõned väikesed uued Švaabi territooriumid, nagu Tettnangi aastal 1780.
Saksa-Rooma riigi reorganiseerimisega Prantsuse revolutsioonisõdade jooksul anti enamus Kaugemast Austriast, sealhulgas Breisgau, 1801. aasta Lunéville'i rahulepinguga kompensatsioonina endisele Modena ja Reggio hertsogile Ercole III d'Estele, kes siiski kaks aastat hiljem suri. Tema pärija oli tema väimees ertshertsog Ferdinand Karl, keiser Franz II onu.