cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Édouard Vuillard
Graafika
Édouard Vuillard erines teistest Nabiide koosseisu kuulunud kunstnikest peamiselt selle poolest, et ta hoidus improvisatsioonist ning tegi iga teose tarbeks mitu hoolikalt läbi mõeldud kavandit. Kui Nabiide hulka kuulunud Bonnard püüdis oma teostes anda edasi tervikut, siis Vuillard eelistas keskenduda üksikasjadele. „Ta on tundlik ja intelligentne inimene ning mõtlev ja küsimusi esitav kunstnik./---/ Ta näitas mulle, kuidas tema visandid olid aja jooksul aina paremaks muutunud. /---/ Ta suudab võrratult tabada iga objekti tämbrit,“ ütles Vuillardi kohta Paul Signac. vasakul|pisi|"Les Tuileries". Édouard Vuillard, 1895 Üldjuhul kujutas Vuillard oma graafikas majapidamistöid tegevaid naisterahvaid ja/või perekondlikke koosviibimisi köögis või kamina ees. Arvatavasti pakkusid talle selleks inspiratsiooni tema ema kleidiateljees toimetanud naised ja sealne keskustelu. Kuid Vuillard ei piirdunud pelgalt tegevuste kujutamisega, vaid andis loodud figuuridele ka sügavad psühholoogilised mõõtmed. Lisaks kasutas ta dramaatilisuse saavutamiseks valguse ja varju kontraste. Eriti hästi on seda märgata tema teoste „Kahe aknaga ateljee“ ja „Naine pliidi ääres“. Olulisele kohale jäävad ka siin intensiivse mustriga kleidiriided ja tapeedid. Nagu ka teisi Nabiide liikmeid, nii paelusid ka Vuillardi Jaapani puulõiked, joonistused ja litograafiad. Eriti sümpaatseks pidasid nad Hiroshige, Harunobu, Masayoshi ja Hokusai kunstiteoseid. Nii Vuillard kui ka näiteks Bonnard kasutasid oma teostes juba mainitud jaapani kunstnike teoste omadega sarnast kompositsiooni, teemasid ja tehnikat. Näiteks on Vuillard "Les Tuileries'" (1895) puhul kasutanud Hokusai äratuntavat Fuji mäe temaatikat. Välistseene maalides huvitas Vuillardi puude lehestiku ümbruses valguse ja varju kujutamine ning looduses või pargis jalutavate inimeste riietuse ja neid ümbritseva taimestiku värvide vaheline suhe.
Vuillard oli lähedalt seotud kultuuriajakirja La Revue Blanche'iga, kus tema graafikat tutvustati ja näidati. Vuillard kujundas ka ajakirja 1894. aasta jaanuari väljaande esikaane.
Théâtre Libre
pisi|"Monsieur Bute", kavaleht. Édouard Vuillard, 1890 Théâtre Libre oli ajavahemikus 1887–1896 tegutsenud uuendusmeelne teatrikompanii, mis saavutas tuntuse uute ja ebakonventsionaalsete näidendite lavaletoomisega. Teatris tutvustati Prantsusmaal toona veel tundmatute kaasaegsete autorite, nagu Henrik Ibseni, Lev Tolstoi, August Strindbergi ja Gerhart Hauptmanni näitemänge ning kokku lavastati rohkem kui 100 näidendit. Teatri asutaja André Antoine’i eesmärgiks oli teha laiaulatuslikke muudatusi nii repertuaarivalikus, lavastamises, lavakujunduses kui ka näitekunstis. Selleks pöördus Antoine kaasaegsete naturalistidest kirjanike ning avangardistidest kunstnike poole. Ka Vuillard, Sérusier ja Ibels (Nabiid) olid nende seas. Teatrijuht Antoine kasutas kõige enam Henri-Gabriel Ibels’i kavandeid, samas kui Vuillardi kunstilisi lahendusi otsustati kasutada ainult ühe lavastuse puhul (kuigi Vuillard tegi kavandeid veel muudegi lavastuste jaoks). Seega kavandas Vuillard Théâtre Libre repertuaarist vaid Adami ja Picardi näidendi "Le Cuivre" lavakujunduse, mis märgib ka Vuillardi lavakunstnikudebüüti. Tuntud on ka Vuillardi kavalehekujundus Biollay lavastusele "Monsieur Bute" 1890. aastal. Eriline on selle kavalehe kujundus seetõttu, et tegemist on ühega vähestest Vuillardi värvilistest litograafiatest. Üldjuhul olid tema litograafiad mustvalged.
Théâtre de l'Œuvre
1893. aastal asus Vuillard koos teiste nabiidega tööle samal aastal Lugné-Poe asutatud Théâtre de l'Œuvre’is. Väidetavalt oli teatri nimi Vuillardi idee. Théâtre de l'Œuvre’i mängukavasse kuulusid peamiselt sümbolistlikku stiili viljelevate noorte prantsuse draamakirjanike ning tuntud välismaiste dramaturgide (Oscar Wilde’i, August Strindbergi, Gabriele D’Annuzio, Gerhart Hauptmanni ja Henrik Ibseni) näidendid. vasakul|pisi|Lugné-Poe portree. Édouard Vuillard Uudne repertuaar nõudis ka uudset lava- ja kostüümikujundust: tegemist oli väljakutsega, mille Nabiid agaralt vastu võtsid. Kunstnikke ei peletanud eemale ka ruumipuudus, mille tõttu oldi sunnitud maalima kütteta dekoratsioonilao külmal põrandal. Teatrijuht lubas rühmitusel oma kunstiteoseid teatri seintel eksponeerida ning veenis kuulsaid näitlejaid noorte kunstnike teoseid soetama. Kahjuks kirjeldasid teatrikriitikud Théâtre de l'Œuvre’i lavakujundusi harva ning enamik dekoratsioone värviti teiste lavastuste tarbeks üle või on need tänaseks hävinud. Seega saab üles loetleda näidendite juures töötanud kunstnikke, kuid täpset ülevaadet toonasest lavakujundusest ei leidu. pisi|"A l'Opéra". Édouard Vuillard, ca 1900 Vuillard tegi lavakujunduse Ibseni „Rosmersholmi“ ja „Ehitusmeister Solnessi“ lavastustele ning illustreeris ka enamiku Théâtre de l'Œuvre’i repertuaaris olnud lavastuste kavalehtedest. Vuillard loobus kavalehel peaosatäitja kujutamisest: ta loetles mustvalgel litograafial üles kõikide osatäitjate nimed ning lisas lavastusest pärinevaid illustreerivaid stseenikujutusi. Tänu sellele võisid kavalehed täita ka reklaamplakati funktsiooni. Vuillard illustreeris kavalehti näiteks Bjørnstjerne Bjørnsoni näidendi „Üle jõu“, Ibseni näidendi „Ühiskonna toed“, Hauptmanni näidendi "Ames solitaires" ja Maurice Beaubourgi näidendi "La Vie muette" lavastustele.
Hoolimata Théâtre Libre juhtkonna ebasoosivast suhtumisest kujunes Vuillard Théâtre de l'Œuvre’i juhtivaks kunstnikuks.
Édouard Vuillard tegi lavakujundusi ka Pariisi teatrile Théâtre dArt ning dekoreeris 1913. aastal Comédie des Champs-Elysées' fuajee oma seinamaalidega.
Lisaks lavakujundusele sidusid paljud Nabiide liikmed (Vuillard nende hulgas) oma loomingut teatriga ka samateemalisi maale valmistades. Vuillardi kuulsaimad teatrielu kujutavad maalid on "Concours de Déclamation au Conservatoire" (1890), "A l’Opéra" (u 1900) ja Lugné-Poe portree (1891). Vuillard tegi näitleja Coquelin Cadet’st vesivärvidega maalitud maalisarja ning kujutas tihti oma teostel kuulsat tegelast Pierrot’d. Vuillard sai ka osade koduseid stseene kujutavate maalide jaoks inspiratsiooni just teatrietendustest, millele ta oli lavakujunduse teinud.
Mona Simpson (tegelane)
Tegelane sai nime Richard Appeli (kes oli sarja seitsme jao stsenarist) endise naise, kirjaniku Mona Simpsoni järgi.
Édouard Vuillard
Nabiide lahkuminek
Olgugi et nabiid võitsid oma loominguga mainekate kunstikriitikute soosiva hinnangu ning nende teosed kaunistasid Pariisi mõjukate kultuuritegelaste kodusid ja tööruume, ei saavutanud see kunstirühmitus sama laialdast tuntust kui näiteks varasemad impressionistid või hilisemad kubistid. Põhjus seisnes ilmselt selles, et impressionistide ja kubistide ridadesse kuulusid juba teatud tuntuse saavutanud küpsed kunstnikud, kuid Nabiide rühmituse moodustasid noored kunstiõpilased. Paljud neist jõudsid oma loomingu tippteosteni alles pärast Nabiide kunstirühmituse lahkuminekut. Nabiid tegutsesid üheskoos ligikaudu kümme aastat (viimane näitus toimus 1899. aastal), kuid erinevate huvide ja suunitluste tõttu otsustasid kunstnikud kümnendi lõpul igaüks oma individuaalset stiili viljelema hakata. Kunstnike enda sõnul jäid nad aga eluaegseteks sõpradeks ja käisid üksteisega tihedalt läbi.
Hilisem looming
1900. aastal algas Édouard Vuillardi loomingus uus periood: kuna Nabiid olid 1899. aastal otsustanud kunstilise koostöö lõpetada, siis sai Vuillard täielikult oma huvidele ja maalimisstiilile keskenduda. Ta jätkas dekoratiivsete maalide valmistamist, kuid tema loomingus võib märgata suuremat kaldumist naturalismi poole. Uuel sajandil valmisid kaks Jaapani puulõike stiilis litograafiasarja. Vuillard maalis tellimustööna ka portreesid.
Naturalism Vuillardi loomingus
pisi|"Lucy Hessel et Lulu, rue de Naples dit 'Le Télégramme"". Édouard Vuillard, 1933–1935 Tundmata vajadust järgida laialiläinud Nabiide rühmituse sümbolistlikku ja süntetistlikku maalimisstiili, teatas Vuillard, et kunstiteos peab eelkõige olema kujutatava sündmuse erapooletu tunnistaja ja alles seejärel vaataja aistingute ja emotsioonidega manipuleerija. Seega pidid maalid tema arvates kujutama mitte unenäolisi nägemusi või täielikult abstraheeritud vorme, vaid igapäevaseid sündmusi kodus ja tänaval. Sellest lähtudes valis Vuillard oma maalide aineseks näiteks stseene Pariisi metroost.
Mona Simpson (tegelane)
Sarjas on talle hääle andnud mitu näitlejat: Maggie Roswell, Tress MacNeille, Pamela Hayden ja Glenn Close.
Édouard Vuillard
Naturalism Vuillardi loomingus
Esimese maailmasõja puhkedes Vuillard mobiliseeriti, kuid mõni aeg hiljem lubati tal taas tsiviilellu pöörduda ja maalimisega jätkata. Ajavahemikus 1914–1918 on Vuillardi loomingus näha esimese maailmasõja mõjutusi: kujutatud on näiteks toonaseid laskemoonatehaseid ja sõjaga kaasnenud traagilisi sündmusi indiviidi elus. Tuntud on tema 1917. aastal maalitud "L'Interrogatoire du prisonnier", mis kujutab sõjavangi ülekuulamist. Pärast sõja lõppu keskendus Vuillard portreedele, mille tellijad olid peamiselt rikkad töösturid, pankurid, aristokraadid ja näitlejannad. Vuillard ise pidas oluliseks toonitada, et ta „ei valmista portreesid, vaid maalib inimesi nende kodudes“. Interjööridele on tema maalitud portreedes tõesti suurt tähelepanu pööratud: enam ei domineeri küll silmatorkava mustriga tapeedid ja kirjust kangast kardinad, kuid portreteeritavat ümbritsev ruum on sellegipoolest Vuillardi jaoks tihti sama oluline kui modell ise. Vuillard lisas interjööri kujutamisel oma maalidele ka vihjeid 20. sajandi alguse tehnoloogilisest arengust või muutustest moes ja kombestikus.
Peamiselt soetasidki endale Vuillardi maale kõrgklassi esindajad, kes lasid endast teha portreesid või palusid kunstnikul mõne oma eluruumi seinamaalidega kaunistada. Sellise klientuuri tekkimisele aitasid suuresti kaasa Vuillardi konservatiivseks ja akadeemiliseks muutunud maalimisstiil ning tema ametlik esindaja, edukas Pariisi kunstikaupmees Joseph Hessel ja tema abikaasa Lucy Hessel.
Viimased eluaastad
1930. aastatel keskendus Vuillard taas dekoreerimisele. Tal oli käsil kaks suuremat projekti: Palais de Chaillot’ (Pariis) ja Rahvasteliidu hoone (Šveits) interjööri dekoreerimine. Palais de Chaillot’ seina katnud maal valmis 1937. aastal. Rahvasteliidu hoone jaoks valminud maal valmis 1938. aastal ning maal paigutati hoonesse 1939. aastal. Tegemist oli Vuillardi kunstnikukarjääri mõõtmetelt suurima teosega. Maali teema olid tellijad ette andnud ja sama pealkirja hakkas kandma ka valminud teos: „Pax Musarum Nutrix“ (eesti k „Rahu kaitseb muusasid“). Need kaks projekti jäidki Édouard Vuillardi viimasteks suurteks ettevõtmisteks. Vuillard jõudis maalida veel ka kaks portreed, enne kui ta 1940. aastal terviserikke tagajärjel suri. Édouard Vuillard ei abiellunud kunagi ning teadaolevalt ei olnud tal ühtegi järglast.
Ilmaradar
Ilmaradar on radaritüüp, mida kasutatakse sajuala piiritlemiseks, selle levimise arvutamiseks ja sademete tüübi (vihm, lumi, rahe jne) määramiseks. Tänapäevased ilmaradarid on enamasti impulss-Doppleri radarid, mis lisaks sademete intensiivsusele on võimelised tuvastama ka vihmapiiskade liikumist. Mõlemat liiki andmetest saab infot tormide struktuuri ja nende võime kohta põhjustada ohtlikke ilmastikunähtusi.
Teise maailmasõja ajal märkasid radarioperaatorid, et ilmastik põhjustas radariekraanidel kajasid, varjates võimalikke vaenlase sihtmärke. Arendati välja metoodika kajade eemaldamiseks, aga samuti hakati uurima lähemalt nähtuse põhjusi. Varsti pärast Teist maailmasõda hakati üleliigseid radareid kasutama sademete määramiseks. Sellest ajast alates on ilmaradareid arendatud omaette radaritüübina ning tänapäeval kasutavad ilmaradareid riikide ilmateenistused, ülikoolide uurimisrühmad ja telejaamad. Toorpilte kasutatakse rutiinselt, aga eritarkvaraga saab radariandmetest koostada lühiajalisi ennustusi sajualade liikumisteede ja sajuintensiivsuse kohta. Ilmaradarite väljundit kasutatakse isegi numbrilistes ilmamudelites nende ennustustäpsuse parandamiseks.
Radariimpulsside saatmine
Ilmaradarid saadavad välja suunatud mikrolainekiirguse impulsse, kasutades selleks magnetrone või klüstrontorusid, mis on paraboolantenniga ühendatud lainejuhi abil. Peamiselt kasutatakse lainepikkusi 1–10 cm, mis on umbes kümme korda suuremad huvipakkuvate veepiiskade või jääosakeste läbimõõtudest, kuna nendel lainepikkustel esineb Rayleigh' hajumine. Mis tähendab, et osa iga impulsi energiast põrkub nendelt väikestelt osakestelt radari suunas tagasi.
Väiksemate osakeste puhul oleks vaja lühemaid lainepikkusi, kuid need nõrgenevad kiiremini. Seetõttu eelistatakse 10 cm lainepikkust (S-riba) kasutavat radarit, kuid see on kallim kui 5 cm C-riba süsteem. 3 cm X-riba radarit kasutatakse vaid väga lühikeste distantside korral ja 1 cm Ka-riba ilmaradarit kasutatakse väga väikeste osakeste (näiteks uduvihma ja udu) uurimiseks.
Radariimpulsid levivad õhus, liikudes radarijaamast eemale. See tähendab, et piirkond, mille impulss läbib, on seda suurem, mida kaugemale radarist minna. Seetõttu langeb suurtel vahemaadel ka lahutusvõime. Näiteks on radari 150–200 km tööraadiuse piirile jõudnud üksiku impulsi poolt skaneeritud õhu ruumala suurusjärgus üks kuupkilomeeter. Seda nimetatakse impulsi ruumalaks.
Tagasipöörduvate signaalide vastuvõtt
Kahe impulsi saatmise vahel käitub radarijaam vastuvõtjana ja registreerib õhus olevatelt osakestelt tagasipeegeldunud signaale. Vastuvõtuperioodi pikkus on millisekundi suurusjärgus, mis on impulsi kestusest umbes tuhat korda pikem. Selle perioodi pikkus on määratud ajaga, mis kulub mikrolainete levimisele radarijaamast sihtmärgini (veepiisk, rahe jm) ja tagasi radarijaama, kõige rohkem võib see vahemaa olla paarsada kilomeetrit. Horisontaalne kaugus arvutatakse aja põhjal, mis kulub impulsi tekitamisest tagasipöördunud signaali registreerimiseni. Kui impulsse saadetakse välja liiga tihti, võib juhtuda, et tagasipöördunud impulss aetakse segamini eelmiste tagasipeegeldunud impulssidega. Tulemuseks on ebatäpsed vahemaade arvutused.
Kõrguse määramine
pisi|Radari katvus maapinnalt Eeldades, et Maa on kerakujuline ja võttes arvesse õhu murdumisnäitaja varieeruvust ning vahemaad objektini, saame leida sihtobjekti kõrguse maapinnast.
Iga ilmaradari võrgustik kasutab mitut tüüpilist antenni asendi nurka, mis määratakse vastavalt vajadusele. Peale iga skaneeritud täispööret muudetakse antenni kõrgusnurka järgmise skaneerimisringi jaoks. Nii tehakse mitu skaneerimisringi, et katta võimalikult suur õhu ruumala radari ümber. Sellise skaneerimise strateegia kasutamise korral võtab üks tsükkel tavaliselt aega 5–10 minutit, mille jooksul saadakse andmed maapinnast 15 km kõrge ja radarist horisontaalsuunaliselt 250 km kauguseni ulatuva kihi kohta.
Maa kumerusest ja kõrgusega õhu murdumisnäitaja muutumisest tingituna ei "näe" radar minimaalsest nurgast allapoole jäävat kõrgust (joonisel roheliselt) ega ka maksimaalsest nurgast lähemal olevat ala (joonisel punase koonusena keskel).
Oberkurzheim
thumb|Vaade Pölsile ja Oberkurzheimile
Oberkurzheim oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Murtali ringkonnas. 2015. aastast on see Pöls-Oberkurzheimi valla osa.
Ilmaradar
Peegelduvus (detsibellid või dBZ)
Radari vastuvõetud peegelduvuse (Ze) leidmiseks läheb vaja vihmaosakese diameetrit (D), sihtobjekti dielektrilist konstanti (K) ja osakeste suurusjaotust (N). Saame lühendatud gammafunktsiooni kujul:
Sademete intensiivsus (R) on võrdne osakeste arvuga, nende ruumalaga ja nende langemise kiirusega (v[D]) järgnevalt:
Nii on Ze ja R sarnased funktsioonid, mida saab lahendada, andes nende omavahelise sõltuvuse: kus a ja b sõltuvad sademete tüübist (vihm, lumi, konvektiivne või stratiformne), millel on erinevad Λ, K, No ja v väärtused.
Impulsipaar
Iga liikuv vihmapiisk või lumehelves mõjutab tagasipeegelduva radarikiire sagedust vastavalt Doppleri efektile. Ilmakajade puhul kiirustel alla 70 m/s ja radari lainepikkusel 10 cm on see mõju küll kõigest suurusjärgus 10−5%. See erinevus on liialt marginaalne, et elektrooniliste instrumentidega mõõta. Kuna vihmapiisad liiguvad veidi ka iga impulsi vahel, omab peegeldunud laine märgatavat erinevust faasis (faasinihe) iga saadetud impulsi vahel. Doppleri ilmaradarid kasutavad mainitud faasierinevust, et leida sajuala liikuvust.
Polarisatsioon
Enamik vedelas olekus sademeid on õhutakistusteguri tõttu horisontaalsuunalises tasapinnas vertikaalsest pikemad (veepiisad). See põhjustab veemolekuli dipooli orienteerumist selles suunas ning seetõttu on ka radari kiired enamasti polariseeritud horisontaalselt, et saada maksimaalset tagastust.
Põhilised radariväljundite tüübid
Mõõtmistsüklis kogutud andmetest koostatakse spetsiaalse tarkvara abil rida produkte, mis on mõeldud inimestele kasutamiseks. Reeglina saadakse ilmaradari andmete töötluse tulemusena tasapinnalised pildid (tavaliselt kettakujulised, sest selline on radari mõõdetava ala projektsioon maapinnale), mis on värvustega kodeeritud iseloomustama mingit huvipakkuvat parameetrit (mida radar sageli otseselt ei mõõda, kuid mida saab tema mõõtmistest tuletada), kuid võimalikud on ka muud tüüpi, näiteks ruumilised produktid.
Fikseeritud radari kiire tõusunurk (PPI – Plan Position Indicator)
pisi|280px|Äikesetormi front peegelduvuse ühikutes (dBZ) PPI-l Mõõtmistulemused, mis on saadud ühel fikseeritud radari kiire tõusunurgal ja on projitseeritud maapinnale. Iga mõõtmistsükkel toodab ühe PPI igal kiire tõusunurgal ja iga mõõdetud parameetri kohta.
Selle radaritüübi juures on saadavad andmed eri kaugustel ka eri kõrguselt pärit. See tähendab, et radari lähedal tuvastatud tugeva intensiivsusega sadu vastab üsna hästi sellele sajuhulgale, mis päriselt maapinnani jõuab. Kuid näiteks 160 km kaugusel näitab see maapinnast umbes 1,5 km kõrguselt saadavat infot, mis võib juba palju erineda päriselt esinevatest sajuhulkadest.
Konstantse kõrguse PPI
EMHI kasutuses olevate radarite, mis asuvad Sürgaveres ja Harkus, kõigile kättesaadavaks väljundiks on samuti CAPPI. Täpsemalt kasutatakse pseudo CAPPI meetodit (PCAPPI), mis tähendab, et kasutatavad mõõtmistulemused on ikka ühel fikseeritud kõrgusel, aga kui vastavas punktis mõõtmist ei toimunud, siis interpoleeritakse kasutades lähimaid mõõtmistulemusi.
Sademete akumulatsioon
Hüdroloogilisest seisukohast on üks olulisi radarirakendusi määrata sademete hulgad teatud perioodi kohta suurtel maa-aladel. Näiteks jõgede üleujutusohu hindamine, kanalisatsioonisüsteemide haldamine ning planeerimine ja tammide konstrueerimine on alad, kus läheb vaja sademete akumulatsiooniandmeid. See täiendaks väga hästi maapealsetes jaamades kogutud andmeid, mida on võimalik kasutada kalibreerimiseks.
Radarivõrgustikud
Viimastel aastakümnetel on radarivõrgustikud laienenud, andes võimaluse koostada suuri alasid katvaid liitvaateid. Enamik arenenud riike (näiteks USA, Kanada, suurem osa Euroopast) koostavad pilte, mis hõlmavad kõiki nende radareid. See ei ole iseenesest kerge ülesanne.
Taoline võrgustik võib koosneda eri tüüpi radaritest, millel on erinevad omadused (erinev laineala laius, lainepikkus ja kalibratsioon). Kõiki neid erinevusi tuleb andmeid võrgustiku raames ühitades arvesse võtta, eriti kui on vaja otsustada, milliseid andmeid kasutada, kui kahe radari tööala mingis piirkonnas kattub. Võrgustikus olevate radarite andmete põhjal sademekaartide liitpilte koostades on kõiki neid asjaolusid arvesse võetud.
Mõned radarivõrgustikud:
Litsu kare
Litsu kare on Saare maakonda Muhu valda jääv saar (kare).
Leida Kikka
Leida Kikka (sündinud 28. oktoobril 1959) on eesti ettevõtja, Tartus tegutseva jalatsivabriku Samelin juht ja omanik.
Ta on töötanud Tartu linna Rahvakohtus kohtusekretärina ning alates 1987. aastast Tartu Naha- ja Jalatsikombinaadis eri ametikohtadel: olnud kaadriinspektor, kaadri- ja koolitusosakonna juhataja, peadirektori asetäitja. Aastatel 1992–1994 oli ta RASi Elkar peadirektor. 1994. aastal asus ta juhtima nende kahe asutuse järeltulijat Samelin ASi.
Alates 2017. aastast valmistatakse Samelinis militaarjalatseid NATO armeeüksustele.
2014. aastast on Leida Kikka ASi Samelin ainuomanik.
Erki Savisaar
pisi|Erki Savisaar 2021. aasta Arvamusfestivalil Erki Savisaar (sündinud 16. juunil 1978 Vastse-Kuustes) on Eesti poliitik, ettevõtja ja IT-spetsialist, XIII ja XIV Riigikogu liige ning alates 18. novembrist 2021 kuni 3. juunini 2022 Eesti keskkonnaminister.
Savisaar lõpetas Tallinna Pedagoogikaülikoolis rakendusinformaatika eriala. Ta on töötanud Tallinna linnavalitsuses linnatranspordi IT-osakonna juhatajana.
2015. aastani oli Erki Savisaar Tallinna linnavolikogu liige. 2015. aasta Riigikogu valimistel pääses ta Keskerakonna nimekirjas parlamenti, kogudes Mustamäel ja Nõmmel 1862 häält, kuid ei kuulunud sel ajal erakonda.
Erki Savisaar on Edgar Savisaare poeg.
Saint Vincenti ja Grenadiinide vapp
pisi| Saint Vincenti ja Grenadiinide vapp on Saint Vincenti ja Grenadiinide riigivapp.
Vapp on kasutusel aastast 1912.
Vapil on oliivioksa hoidev seisev naine, kes sümboliseerib rahu, ning põlvitav naine, kes sümboliseerib õiglust.
Vapikilbi kohal on puuvillataim. Kilbi all on lint ladinakeelse deviisiga "Pax et justitia" ('rahu ja õiglus').
Dölsach
Dölsach on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Lienzi ringkonnas. Vald asub 731 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 24,16 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 2319 inimest.
Harassõmivka (Kalõnivka rajoon)
Harassõmivka (ukraina keeles Гарасимівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kalõnivka rajoonis. Elanike arv on 24. Pindala on 0,418 km².
Ameerika Ühendriikide õhuvägi
Ameerika Ühendriikide õhuvägi (United States Air Force ehk USAF) on Ameerika Ühendriikide Relvajõudude juurde loodud väeliik õhuruumi kaitseks. Õhuvägi asutati 1. augustil 1907 maaväe osana. 1947. aasta 18. septembrist sai see eraldiseisvaks väeliigiks. Pärast 1947. aasta seadusemuudatust oli õhuvägi kuni kosmoseväe asutamiseni Ameerika Ühendriikide sõjaväe uusim väeliik.
2012. aastal kuulus Ameerika Ühendriikide õhujõududesse 332 854 sõjaväelast, 185 522 tsiviilisikut, 71 400 reservisti ja 106 700 Ameerika Ühendriikide Õhurahvuskaardi sõdurit. Lennuväel oli 5638 lennumasinat, 450 mandritevahelist ballistilist raketti ja Maa orbiidil 63 satelliiti (tehiskaaslast).
Õhuväe operatiivväejuhatusele alluvad järgmised põhiväejuhatused:
Neolentinus
Neolentinus on klassi Agaricomycetes seltsi Gloeophyllales kuuluv seente perekond.
Esivere lennuväli
Esivere lennuväli oli NSV Liidu merelennuväe varulennuväli Läänemaal, tänapäeva haldusjaotuse järgi Hanila valla alal Esivere küla lähedal.
1933. aasta Eesti-Soome maavõistlus poksis
'''Eesti–Soome 1933. aasta maavõistlus poksis''' toimus 12. novembril 1933 Tallinnas tollases Gonsiori tänava maneežis (hävinenud; praeguse aadressi järgi Gonsiori 3a kohal). Soome võitis tulemusega 4:4. Tulemus oli küll viigiline, aga sellisel puhul sai määravaks raskekaalu võit.
Tallinna-Saku liivamaardla
Tallinna-Saku liivamaardla on üleriigilise tähtsusega liivamaardla, mis asub Harju maakonnas Saku vallas. Maardla pindala on 1039 ha.
Tootsa kihi paksus on 2,6 – 19,8 m ja geoloogiliselt on see Kvaternaari ajastu liiv. Maardla katendi paksus on kuni 0,8 m.
Maardla liiva saab kasutada ehitusmaterjalina.
Maardlast on Eestis liiva ka kaevandatud (nt 2002)
Rofekoksiib
Nimetus ja tähised
CAS-i registreerimisnumber on 162011-90-7.
Rofekoksiib on ravimi geneeriline nimetus.
Ravimi tootenimed on :
Rofekoksiib oli saadaval retseptiravimina nii tableti kui ka suukaudse suspensioonina, haiglates süstelahusena.
Turustamine
USA Toidu- ja Ravimiamet (FDA) kiitis rofekoksiibi inimeste raviks heaks 20. mail 1999 algselt osteoartriidi ja menstruatsioonivalude leevendamiseks ja hiljem reumatoidartriidi sümptomite ravis.
Toimemehhanism
on mittesteroidne põletikuvastane ravim, mis inhibeerib selektiivselt ensüümi tsüklooksügenaas-2 (COX-2). rofekoksiibilt vähem kõrvaltoimeid võrreldes mitteselektiivsete COX inhibiitoritega.
Kliinilised uuringud
Kliiniliste uuringute põhjal on 12,5 või 25 mg rofekoksiibi efektiivsus osteoartroosi korral võrreldav 800 mg ibuprofeeni või 50 mg diklofenaki manustamisega 3 korda päevas. Samas on kõrvaltoimete profiil pisut erinev.
Rofekoksiibil esines kliiniliste uuringute andmetel võrreldes mitteselektiivsete COX inhibiitoritega vähem seedetrakti kõrvaltoimeid.
Tarbijad
Mercki sõnul kasutas maailmas rofekoksiibi üle 84 miljoni inimese.
Müügi algus
Aleksander Laane arvates oluliselt selliste tõsiste seedetrakti kõrvaltoimete riski nagu haavandid ja verejooksud. (võrreldes eelmise põlvkonna mittesteroidse põletikuvastase ravimi naprokseeniga esines rofekoksiibiga seedetrakti kõrvaltoimeid 54% võrra vähem). 8000 patsiendiga uuringu tulemused kanti ette seedetraktihaiguste nädalal, mis on suurim igal aastal toimuv gastroenteroloogide kokkutulek Ameerikas.
Ülemaailmne uuring VIGOR, mille tulemused avaldati novembri lõpus tuntud meditsiiniajakirjas New England Journal of Medicine näitas, et rofekoksiib on üldiselt turvaline ja hästi talutav.
Müügijärgsed
Esimese müügilolekuaasta jooksul kirjutati Suurbritannias ravimile 600 000 retsepti ja teatati 1120 kõrvaltoimejuhust, osadel neist oli tegu ka mao- või kaksteistsõrmiksoole perforatsiooniga, millest 5 olid letaalse lõppega.
Umbes 10% kõrvaltoimeteadetest hõlmas kardiovaskulaarseid reaktsioone. Kuigi enamasti oli tegu kergemapoolsete (tursetega, arteriaalne hüpertensioon, palpitatsioonid), teatati ka südamepuudulikkuse tekkimisest või süvenemisest (viimastest 3 letaalsed) ning müokardiinfarkti tekkimisest (3 letaalse lõppega).
Vastunäidustused
Rofekoksiib on vastunäidustatud raseduse esimesel ja viimasel trimestril ning aspiriiniallergiaga patsientidel.
Ravimi turult tagasikutsumine
2004. aasta lõpu poole teatas maailma suuruselt neljas ravimifirma Merck, Sharp & Dohme (MSD), et võtab vabatahtlikult turult tagasi valuvaigisti Vioxx.
Hiljutine 2600 patsiendi seas korraldatud kliiniline uuring näitas, et Vioxxi toimeaine rofekoksiib põhjustab pikaajalisel tarvitamisel enam kui 18 kuu jooksul eluohtlikke südame-veresoonkonna haiguste tüsistusi, nagu südameinfarkt, insult ja surm.
Ravimi tagasikutsumise täpsed asjaolud pole selged. Mõne allika kohaselt kutsuti ravim tagasi sellepärast, et turustaja varjas arstide ja patsientide eest infot ja seda rohkem kui 5 aastat, see aga võis põhjustada USA-s 88 000 – 140 000 tõsist südamehaiguse juhtumit; ravimit seostati selleks ajaks juba ka 38 000 surmajuhtumiga ), teise allika kohaselt suri ravimi eelnimetatud kõrvaltoimete tagajärjel 55 000 inimest.
Tõenäoliselt mõjutas see ka Vioxxi müügitulu, mis oli aasta enne ravimi tagasi kutsumist 2,5 miljardit USD. . MSD reserveeris Vioxxiga seotud õigusabikuludeks 970 miljonit ja USA kodanike kohtuvaidluste tarbeks 4,85 miljardit USD.
Fabritseeritud uurimistulemused
Vioxxi fiasko tagamaad pole selged ja nn kohta tõendusmaterjale pole. 11. märtsil 2009 teatas endine akuutse valu keskuse juht, et 21 uurimuse andmed nimetatud ravimi ja muude ravimite (nt tselekoksiib) efektiivsuse kohta,  näitamaks tegelikust suuremat valu vaigistavad toimet. Tõendid selle kohta, et Reuben oleks Merckiga andmete võltsimise osas, puuduvad. Reuben oli eelnevalt olnud ka Pfizeri palgaline eestkõneleja.
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Rofecoxib seisuga 07.07.2016.
Eesti Laul 2021
Poolfinaali ja finaali õhtujuhtideks olid Tõnis Niinemets ja Grete Kuld.
Riigi õigusabi
Riigi õigusabi (ingl legal aid) on õigusteenuste võimaldamine isikutele, kes vastasel juhul ei saa endale lubada õigusalast esindamist ja ligipääsu kohtusüsteemile. Riigi õigusabi puhul antakse isikule õigusteenust riigi kulul. Riigi õigusabi osutab advokaat.
Eesti Laul 2021
Mõlemas poolfinaalis osales 12 laulu ja mõlemast poolfinaalist pääses 6 laulu finaali, seega osales finaalis kokku 12 laulu.
Riigi õigusabi
Asjatundliku õigusabi kättesaadavus tagab mitmeid põhiõigusi, mh õigust korrakohasele õigusemõistmisele ja õigust võrdsusele.
Eesti Laul 2021
Võistluslaulud
Kokku esitati konkursile 156 laulu, neist 63 eesti- ja 93 võõrkeelset. Üks poolfinaalikoht oli reserveeritud eelmise aasta konkursi võitjale Uku Suvistele, kes pidi Eestit 2020. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindama, kuid lauluvõistlus jäi koroonapandeemia tõttu ära. Lugusid sai esitada 1. septembrist 6. novembrini 2020. Poolfinalistid avaldati 11. ja 12. novembril 2020 "Ringvaates". 23 poolfinalisti valis välja 17-liikmeline eelžürii, kuhu kuulusid Bert Prikenfeld, Kaupo Karelson, Jüri Pihel, Jaan Pehk, Anu Varusk, Karl-Erik Taukar, Sten Teppan, Mari-Liis Männik, Ahto Kruusmann, Margus Kamlat, Laura Põldvere, Vaido Pannel, Robert Kõrvits, Rauno Märks, Dmitri Mikrjukov, Andres Aljaste ja Liis Lemsalu.
1. poolfinaal
1. poolfinaal toimus 18. veebruaril 2021 Saku Suurhallis.
Riigi õigusabi
Õigusabi kättesaadavuse miinimumi näevad ette Euroopa inimõiguste konventsiooni artikkel 6 lõige 3, Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikkel 47 ja muud rahvusvahelise ja Euroopa õiguse normid. Vastava miinimumi peab tagama riik.
Eesti Laul 2021
2. poolfinaal
2. poolfinaal toimus 20. veebruaril 2021 Saku Suurhallis.
Riigi õigusabi
Eestis osutavad riiklikult rahastatud õigusabi (riigi õigusabi) advokaadid. Riigi õigusabi osutamist korraldab Eesti Advokatuur (AdvS § 3 p 5) Riigi õigusabi infosüsteemi abil.
Eesti Laul 2021
Finaal
Finaal toimus 6. märtsil 2021 Saku Suurhallis.
Neolaid
Neolaid on Saare maakonda Muhu valda Pädaste küla alale jääv 3,9 hektari suurune saar (laid). Saare rannajoone pikkus on 1,1 kilomeetrit.
Riigi õigusabi
Riigi õigusabi Eestis
Eestis on riigi õigusabi reguleeritud riigi õigusabi seadusega, eesmärgiga tagada abivajavatele isikutele asjatundlik ja usaldusväärne ligipääs õigeaegsele ja piisavale õigusteenusele. Riigi õigusabi osutamise kulud kaetakse riigieelarvest sellel eesmärgil eraldatud rahast. Riigi õigusabi puhul maksab õigusteenuse eest esialgu riik, mis aga ei tähenda tingimata tasuta teenust. Õigusabi määramisega võib kaasneda kohustus tasuda pärast kohtuvaidluse lõppu õigusabikulud tagasi riigile. Tasumine võib olla kas osaline või täielik. Eestis on võimalik saada riigi õigusabi erinevates menetlustes, sealhulgas kohtueelses menetluses (tsiviil-, kriminaal- ja väärteoasjades), kohtumenetlustes (tsiviil-, kriminaal, väärteo- ja haldusasjades), täitemenetluses, haldusmenetluses ja teistmismenetluses. Lisaks on õigusabi võimalik saada õigusdokumendi koostamiseks või muus õigusalases nõustamises või esindamises. Kriminaalmenetluse puhul saab riigi õigusabi füüsilisest isikust süüdistatav või kahtlustatav juhul kui ta ei ole kaitsjat valinud kokkuleppel ja tema kriminaalasjas on kaitsja osavõtt seaduse järgi nõutud või kui isik taotleb kaitsja osavõttu. Väärteoasja kohtumenetluses, kus on kaitsja osavõtt seaduse järgi kohustuslik, saab riigi õigusabi füüsilisest isikust menetlusalune isik, kes ei ole ise kokkuleppel kaitsjat valinud. Kahel eelmainitud juhul ei ole isiku majanduslik seisund õigusabi saamisel oluline. Loovutamismenetluses ja väljaandmismenetluses, ehk juhtudel kui teine riik nõuab füüsilise isiku väljaandmist või loovutamist, on isikul õigus määratud kaitsjale alates enda kinnipidamisest.
Kanamat Botašev
Kanamat Botašev (20. mai 1959 – 22. mai 2022) oli Venemaa sõjaväelane, kindralmajor (erus).
Riigi õigusabi
Riigi õigusabi Eestis
Mõningatel juhtudel on võimalik riigi õigusabi taotleda ka juriidilistel isikutel, ehk sihtasutustel, mittetulundusühingutel ja äriühingutel. Esiteks juhul kui maksejõuetu juriidiline isik on kahtlustatav või süüdistatav kriminaalmenetluses. Lisaks juhul kui tegemist on maksejõuetu mittetulundusühingu või sihtasutusega, mis on kantud tulumaksusoodustusega mittetulundusühingute ja sihtasutuste nimekirja ja tegutseb keskkonnakaitse või tarbijakaitse valdkonnas või riigi õigusabi andmiseks esineb muu ülekaalukas avalik huvi paljude inimeste seadusega kaitstud õiguste võimaliku kahjustamise vältimiseks.
Neolaid
Saare koordinaadid on.
Kanamat Botašev
Rünnakult naasnud Botašev tulistati alla koos tema juhitud Suhhoi Su-25-ga Popasna lähistel Luhanski oblastis Ukrainas.
Riigi õigusabi
Rahvusvaheline õigusabi
Eesti kodanikul või Eestis elamisloa alusel viibival isikul on võimalik saada (juhul kui ta vastab riigi õigusabi seaduse nõuetele) õigusabi tema tsiviilasja menetlemiseks Euroopa Liidu liikmesriigi kohtus või muus vaidlusi lahendavas organis kuni õigusabi taotlemiseni vastava Euroopa Liidu liikmesriigi pädevalt organilt.
Pilsrundāle
Pilsrundāle (ka lühendatult Rundāle) on küla (läti keeles lielciems) Lätis Bauska piirkonnas, Rundāle valla halduskeskus. Aastatel 2009–2021 oli see endise Rundāle piirkonna keskus. Esimest korda mainitud 1280. aastal, Asulas asub Rundāle loss (saksa keeles Ruhenthal). Lisaks asuvad seal postkontor, raamatukogu, keskkool, apteek.
Neolaid
Neolaid kuulub Väikese väina hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.
Pilsrundāle
pisi|tühi|Pilsrundāle
Riigi õigusabi
Riigi õigusabi ajalugu Eestis
13. sajandil oli kohtus olemas eestkõneleja funktsioon, kelle ülesandeks oli kohtusse pöördunud pooli, tundes ja seletades õigusnorme ja -kombeid, abistada. Lisaks olid nad kohtule toeks tõe leidmisel. Kui kohtualune soovis endale eestkõnelejat, pidi kohus selle ka määrama. 16. sajandi lõpul muutus Tallinnas advokaadi ja prokuraatori jaoks kohustuslikuks ajada vaeste ja lesknaiste asju tasuta. Kehtiv riigi õigusabi seadus on vastu võetud aastal 2004.
Pungis
Pungis ehk nodus (ladina keeles nodus 'sõlm') on karika jala keskel olev paisutusega osa. Pungis kujunes Lääne-Euroopa armulauakarikal välja hõlbustamaks vaimulikul karika hoidmist selle ülestõstmisel missa ajal. Pungis võib olla ka muul karikakujulisel anumal, näiteks tsibooriumil, või mõne teise eseme tüvesel, näiteks küünlajalal või monstrantsil.
Pildid
Karika kui jooginõu pungise kohta on kasutatud ka sõna "pide".
One Direction
One Direction (lühendatult 1D) on popmuusikat viljelev Briti-Iiri poistebänd, mille koosseisu kuuluvad Harry Styles, Liam Payne, Niall Horan ja Louis Tomlinson. Varem kuulus poistegruppi ka Zayn Malik, kes teatas 25. märtsil 2015 bändist lahkumisest.
Bänd sai 2010. aastal Suurbritannia saatesarja "The X Factor" seitsmendal hooajal kolmanda koha. Pärast "The X Factorit" sõlmisid nad lepingu Simon Cowelli plaadifirmaga Syco Music. Hiljem sõlmisid nad lepingu Põhja-Ameerikas Columbia Recordsiga.
One Directioni esimene singel "What Makes You Beautiful" ilmus 11. septembril 2011. Singel tõusis 18. septembril 2011 Briti edetabelites esikohale. Nende teisest singlist "Gotta Be You", mis anti välja 13. novembril 2011, sai Briti edetabelite kolmanda koha hitt. Nende debüütalbum "Up All Night" tuli müügile 21. novembril 2011 ja see pääses kohe Briti edetabelisse, olles 2011. aasta suurima müügiga debüütalbum. One Directioni kolmas singel "One Thing" anti välja 13. jaanuaril 2012. Sama aasta alguses esitati nende singel "What Makes You Beautiful" Brit Awardsil aasta singli auhinnale, mille nad 21. veebruaril ka võitsid.
Alates 2016. aasta märtsist on bänd ajutisel pausil, et bändiliikmed saaksid keskenduda sooloprojektidele. Niall Horani debüütsingel "This Town" ilmus 29. septembril 2016. Louis Tomlinsoni debüütsingel "Just Hold On" koos DJ Steve Aokiga ilmus 10. detsembril 2016. Harry Styles'i debüütsingel "Sign of the Times" ilmus 7. aprillil 2017 ning Liam Payne'i debüütsingel "Strip That Down" ilmus 19. mail 2017.
2010: "The X Factor" ja kujunemine
2010. aastal osalesid kõik viis bändiliiget üksikkandidaatidena saates "The X Factor", aga neil ei õnnestunud kvalifitseeruda poiste kategoorias. Pärast külaliskohtuniku Nicole Scherzingeri ja Simon Cowelli soovitust moodustati poistest bänd, mis lubas neil osaleda gruppide kategoorias. One Direction lõpetas saate kolmanda kohaga Rebecca Fergusoni ja võitja Matt Cardle'i järel. Kohe pärast finaali lekkis internetti nende laul "Forever Young", mis muidu oleks avaldatud siis, kui nad oleksid "The X Factori" võitnud.
Raamatud
Esimene One Directioni raamat, "One Direction: Forever Young (Our Official X Factor Story)", avaldati 17. veebruaril 2011. Kirjastaja HarperCollinsi raamat oli edetabelis "Sunday Times Bestseller" esikohal.
15. septembril 2011 avaldas One Direction raamatu "Dare to Dream: Life as One Direction". Seegi sisaldab eksklusiivseid värskeid fotosid bändist, koos mõne privaatse hetke jäädvustusega. "Dare to Dream" suutis kindlustada esikoha Sunday Timesi edetabelis "Non-Fiction Hardback Bestseller".
27. augustil 2013 aastal avaldas One Direction uue raamatu "Where We Are" 2011. ja 2012. aasta seiklustest nende eludes. Raamatus räägivad poisid fännidest, kellega nad kohtunud on, nende mõtetest ja tunnetest, lootustest ja unistustest ning headest ja halbadest aegadest.
Turnee "Up All Night"
27. septembril 2011 kuulutas One Direction välja oma esimese Suurbritannia turnee, mis kestis 2011. aasta detsembrist 2012. aasta jaanuarini. Turnee müüdi välja minutitega.
Turnee "Better With U"
Novembris 2011 kuulutati välja Põhja-Ameerika turnee koos Ameerika bändiga Big Time Rush. Lühike turnee toimus 2012. aasta veebruari lõpust kuni märtsi alguseni.
Turnee "Take Me Home"
One Directioni esimene ja nende senini kõige suurem maailmaturnee kestis 2013. aastal veebruarist novembrini. Turnee koosnes 134 kontserdist, mis korraldati Euroopa, Põhja-Ameerika ja Austraalia suurimatel lavadel. Eelsoojendajateks oli 5 Seconds of Summer.
Turnee "Where We Are"
One Directioni teine maailmaturnee 2014. aastal, mis kestis aprillist kuni oktoobrini, hõlmas Euroopat, Põhja-Ameerikat ja Lõuna-Ameerikat. Turnee koosnes 69 kontserdist.
Turnee "On The Road Again"
One Directioni kolmas maailmaturnee 2015. aastal kestis veebruarist kuni oktoobrini. Turnee koosnes 80 kontserdist Austraalias, Aasias, Aafrikas, Euroopas ja Põhja-Ameerikas.
Bändinimi
Nime One Direction mõtles välja Harry Styles.
Valner Valme
pisi|Valner Valme, Viin, Mumok 2019 Valner Valme (sündinud 1970 Paides) on eesti kultuuriajakirjanik ja -kriitik.
Ta on lõpetanud Viljandi Paalalinna Gümnaasiumi ja Eesti Humanitaarinstituudi kultuuriteooria alal.
Mõõtemääramatus
Mõõtemääramatus on mõõtetulemuse omadus, mis iseloomustab mõõtesuuruse juhuslikust iseloomust tingitud kahtlust mõõtetulemuse kehtivuses. Mõõtemääramatus väljendub füüsikalise suuruse mõõtetulemuse esitamisel hinnanguna selle mõõtetulemuse kvaliteedile. Mõõtemääramatus näitab mõõtesuurusele põhjendatult omistatavate väärtuste tõenäosusjaotust. Mõõtemääramatus ei ole mõõtmisviga ega mõõtehälve. Mõõteviga on mõõtetulemuse erinevus tegelikust suurusest. Kuna tegelik suurus pole teada, siis on ka mõõteviga ebatäpne ning seetõttu on tegemist ideaalmõistega. Mõõtehälve on mõõtetulemuse ja tugiväärtuse (nt etaloni suuruse) vahe. Erinevalt mõõtevea ja mõõtehälbe hindamisest lähtutakse mõõtemääramatuse hindamisel teadmisest, et mõõtetulemus on mõõtesuuruse väärtuse parim hinnang. Varem oli laialt levinud mõiste suuruse tõeline väärtus ja mõõteviga, millest lähtus mõõtetulemuse analüüs. Mõõtemääramatuse hindamine on metroloogias suhteliselt uus kontseptsioon. Mõõtetulemuse määramatuse hindamine on oluline nii teaduslikes uuringutes kui ka tehnika ohutuse tagamises.
Mõõtemääramatuse allikad
Mõõtemääramatuse hindamisel lähtutakse eelkõige sellest, et mõõtetulemus mõõtepiirides on mõõtesuuruse parim hinnang. Mõõtemääramatuse hindamisel peab arvesse võtma kõik mõõtetulemust iseloomustavad komponendid. Määramatuse komponente võidakse jaotada juhuslikeks ja süstemaatilisteks, kuid selline jaotus pole selgepiiriline. Juhuslik viga võib muutuda süstemaatiliseks, seega selguse mõttes on eelistatum jaotada määramatuse hindamise meetodeid, mitte komponente. Mõõtetulemust mõjutav komponent, mis on väljaselgitamata, annab oma panuse veasse. Seetõttu ka pärast tuntud süstemaatiliste hälvete kõrvaldamist esineb mõõtemääramatus. Mõõtemääramatuse allikateks on: Määramatuse allikaid on isegi rohkem ja nad võivad olla omakorda üksteisest sõltuvad.
Viga
Varem eelistati mõõtetulemuse analüüsil vea analüüsimist. Viga \delta_x on mõõtetulemuse xm erinevus tema tegelikust suurusest xt ,(\delta_x = xm – xt). Seda suurust me tegelikult ei tea, seepärast tarvitatakse veahinnanguna piirviga, milleks nimetatakse vähimat suurust Δx, mille puhul võib kindel olla, et see on võrdne või suurem kui definitsiooni kohane viga ). Piirviga ei saa mõõta ega välja arvutada, kuid teda saab vähem või rohkem põhjendatult hinnata. Piirviga ei tohi vaadata kui absoluutselt kindlat mõõtevea ülempiiri. Piirvea täpsust iseloomustab tõenäosus, mida nimetatakse usaldusnivooks α. Piirveaga esitatakse mõõtetulemus järgmiselt: x= xm± Δxα. Suurust Δxα nimetatakse absoluutpiirveaks, mille suhet omakorda mõõtetulemusse, Ex=Δxα/( xm )×100%, nimetatakse suhtpiirveaks. Mõõteriista puhul nimetatakse absoluutpiirviga ka näiduhälbeks või lihtsalt absoluutveaks.
Valner Valme
Alates 2021 töötab ta väljaande Edasi.org kultuuritoimetajana ja SA Kultuurileht veebitoimetajana, kuid jätkab raadiotööd ERR-i Raadio 2 saate "Lift" juhina ja saate "Muusikanõukogu" kriitikuna. Ta on ka Vikerraadio kirjandussaate "Loetud ja kirjutatud" üks juhte.
Mõõtemääramatus
Mõõtemääramatuse hindamise meetodid
Mõõtemääramatuse hindamisel hinnatakse määramatuse komponente. Osasid komponente saab hinnata mõõdiste statistilisest jaotusest lähtudes, ning neid saame iseloomustada mõõtmise käigus leitud eksperimentaalse standardhälbega. Sellist lähenemismeetodit nimetatakse A-tüüpi hindamismeetodiks. B-tüüpi hindamismeetodiks nimetatakse komponente, mida saab ka iseloomustada eksperimentaalse standardhälbega, kuid mille tõenäosusjaotust teame kogemuslikult või kindlate allikate põhjal. Mõlemad meetodid põhinevad tõenäosusjaotusel ja mõlema abil saadud mõõtemääramatuse komponendid esitatakse kas dispersiooni või standardhälbe hinnanguna. Selline esitusviis rõhutab, et kõik mõjurid, mis annavad oma panuse mõõtetulemuse määramatusesse, on juhuslikud suurused.
Valner Valme
Ta on teinud kaastööd kümnetele väljaannetele.
Mõõtemääramatus
Standardmääramatus
Standardmääramatuseks nimetatakse määramatust, mis antakse standardhälbe kujul.
Valner Valme
Muud
Osalenud mitmetes muusikažüriides, sealhulgas Eesti Laul (2009-2018) ja Eesti Muusikaauhinnad (alates 2004). Eesti Muusikaettevõtlusauhindadel parima muusikaajakirjaniku nominent (2023).
Mõõtemääramatus
Standardmääramatuse A-tüüpi hindamine
Standardmääramatuse arvutamiseks viiakse läbi mitmeid kordusmõõtmisi samades mõõtmistingimustes. Mõõdetava suuruse mõjurite muutumine on juhuslik ja seetõttu on kordusmõõtmiste tulemused üldjuhul erinevad. Mida suurem on kordusmõõtmiste arv, seda väiksem on määramatus. A-tüüpi hindamismeetodi abil saadud määramatuskomponenti iseloomustab jaotuskõvera laiuse ehk dispersiooni hinnang u2. Dispersioon hinnangu saab arvutada mõõteseeriast eksperimentaalse dispersiooni s2 kujul, mis avaldub valemist, kus n on mõõdiste arv mõõteseerias, qk on n-elemendiline mõõteseeria ja  on mõõteseeria aritmeetiline keskmine. Standardmääramatuse võib lugeda võrdseks eksperimentaalse standardhälbega. Kuna standardhälbe hinnang u on võrdne ruutjuurega dispersioon hinnangust u2, siis eksperimentaalne standardhälve s on võrdne ruutjuurega eksperimentaalsest dispersiooni hinnangust s2. Siit tuleneb kordusmõõtmiste standardhälbe valem ). Eelmine valem iseloomustab mõõteväärtuste hajusust aritmeetilise keskmise suhtes, mille parim hinnang avaldub valemiga, kus uA tähistab A-tüüpi mõõtemääramatust.
Valner Valme
Muud
Tõlkinud, koostanud ja toimetanud raamatuid. Ilmunud ilukirjanduslik kogumik Psaikobilli (koos Villem Valme, Janno Zõbini ja Kätlin Vainolaga).
Mõõtemääramatus
Standardmääramatuse B-tüüpi hindamine
pisi|B-tüüpi mõttemääramatus ühtlase jaotuse korral B-tüüpi hindamismeetodi puhul eeldatakse, et vastav suurus allub tõenäosusjaotusele. Selle dispersiooni arvkarakteristikule leitakse hinnang toetudes kättesaadavale infole suuruse võimalike väärtuste muutumise kohta. Vajalik informatsioon on näiteks üldteadmised materjali või mõõteriista omaduste kohta, kogemuslikud teadmised, mõõtevahendite kasutusjuhendid ning mõõtmisega seotud dokumentides esitatud andmed. B-tüüpi määramatuse leidmiseks arvutatakse välja mõõteriista absoluutpiirviga, mille arvutusvalem on enamasti kirjas mõõteriista kasutusjuhendis. Täiendavalt on vaja teha kindlaks, kuidas mõõdised konkreetse mõõteriista puhul jaotuvad. Vastav informatsioon on üldjuhul kättesaadav mõõteriista juhendis või põhineb kogemuslikel teadmistel varasematest mõõtmistest. Mõõteriistade puhul eeldatakse, et mõõtetulemused jaotuvad ühtlase jaotuse alusel. B-tüüpi määramatus avaldub ühtlase jaotuse korral valemiga on absoluutpiirviga ja  väljendab ühtlase jaotuse standardhälvet.
Liitmõõtemääramatus
Liitmõõtemääramatust nimetatakse vahel ka C-tüüpi määramatuseks (C tuleneb ingliskeelsest sõnast combined – kombineeritud). Liitmõõtemääramatus uC saadakse A- ja B-tüüpi määramatuste liitmisel. Liitmääramatuse mõiste eesmärgiks on eristada mõõtetulemuse määramatust teistest mõõtefunktsioonis esinevate suuruste määramatusest. Liitmõõtemääramatus avaldub lihtsamal juhul valemiga. Üldisem valem sõltumatute sisendsuuruste korral, kus on i-nda mõõtetulemuse y dispersioon. Omavahel sõltuvate sisendsuuruste puhul tuleb arvestada nende suuruste vahelist korrelatsioonimäära, mida väljendab korrelatsioonikordaja. Kahe korreleeruva sisendsuuruse Xi ja Xk liitmääramatuse hinnang avaldub valemiga, kus ci on i-nda mõõtesuuruse tundlikkustegur, u(xi ) ja u(xk ) vastavalt i-nda ja k-nda suuruse standardmääramatus ning xi ja xk vaheline korrelatsioonitegur.
Valner Valme
Isiklikku
Viljandi punkboheemühingu Ilusad Moodsad Idioodid asutajaliige (1988).
Mõõtemääramatus
Laiendmääramatus
Mõõtepraktikas on liitmääramatus määramatushinnangu esmane esitusviis. Määramatuse täiendavat mõõtu, mis annab mõõtesuuruse teatud usaldatavusega vahemikuna, nimetatakse laiendmääramatuseks U. See avaldub liitmääramatuse ja katteteguri k korrutisena. Kattetegur iseloomustab väljundvahemiku usaldatavustaset. Tavaliselt kuulub k vahemikku 2–3. Kõige parem oleks valida k vastavalt kindlale usaldatavustasemele nagu 95% ja 99%. Katteteguri valikut lihtsustavad kogemuslikud teadmised mõõtetulemuse rakendustest. Laiendmääramatus on oluline ohutus- ja tervishoiunõuete tagamisel aga ka tööstus- ja teadusvajaduste rahuldamiseks.
Valner Valme
Isiklikku
Tema abikaasa on Rebekka Lotman.
Mõõtemääramatus
Esitamine
Mõõtetulemus ise esitatakse kujul Näiteks terasplaadi paksus l = 10,02(0,35) mm.
Kotkas (ajakiri)
Ajakiri oli mõeldud peamiselt info jagamiseks organisatsiooni noortejuhtidele, aga ka kaitseliitlastele ja teistele noorsootöö huvilistele.
Ajakirja andis välja Noorte Kotkaste peastaap. Ajakiri ilmus kuukirjana, kuid mõnikord anti välja kahe kuu ühendatud number. 1938-1939 ilmus ka ajakirja salgapealikele mõeldud lisa Noor Kotkas.