cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Diffie-Hellmani võtmevahetus
Rohkem kui kaks osapoolt
Diffie-Hellmani algoritmi on võimalik kasutada ühise salajase numbri kokku leppimiseks ka kolme või enama osapoole korral. Näiteks kolme osaleja (Alice, Bob ja Carol) korral (kõik tehted modulo p):
Osalejad on jõudnud kõik ühise saladuseni K nii, et kolmandal osapoolel, kes küll teab ga, gb, gc, gab, gac, gbc, ei ole võimalik leida K = gabc.
Üldjuhul tuleb silmas pidada kahte põhimõtet
Arvutuste järjekorda optimeerides on iga osaleja teostatavate astendamiste arvu võimalik vähendada log2(N) + 1 astendamiseni.
Kasutusvaldkonnad võrguprotokollides
Diffie-Hellmani võtmevahetust toetavad mitmed interneti protokollid. Kõige populaarsemad neist on TLS/SSL, SSH ning IPsec. Kõik protokollid kasutavad Diffie-Hellmani võtmevahetust esialgses faasis, et kokku leppida salajast võtit, mida edasipidi suhtluse krüpteerimisel kasutada.
Turvalisus
300px|paremal|pisi|Vahendajarünne Õigete tingimuste täitmisel on Diffie-Hellmani protokoll väga turvaline, aga kahjuks on praktilistes rakendustes esinenud mitmeid puudujääke. Need on võimaldanud mitmesuguseid rünnakuid algoritmi implementatsioonide vastu. .
Vahendajarünne
Kuna Diffie-Hellmani protokoll ei võimalda teise osapoole autentimist, siis on selle vastu võimalik kasutada vahendajarünnet (ingl man-in-the-middle-attack). Alice ja Bob soovivad omavahel kokku leppida ühist saladust, aga kolmas osapool (Mallory) sekkub nendevahelisse avalike võtmete vahetusse. Mallory loob kaks sideseanssi, ühe Alice'iga ning teise Bobiga. Alice'ile ütleb ta, et on Bob, ning Bobile, et on Alice. Kuna nii Alice kui Bob usaldavad seda informatsiooni (neil pole võimalik teist osapoolt autentida), siis lepivad mõlemad Malloryga kokku saladuse, mida kasutavad oma sõnumite krüpteerimiseks. See võimaldab Malloryl dekrüpteerida Alice'i ja Bobi sõnumeid ilma, et nood seda tuvastada suudaksid. Kui Mallory enam ei vahenda Alice'i ja Bobi sõnumeid, siis saavad nad teada, et keegi kuulas nende omavahelist sidet pealt, kuna Alice ja Bobi saladused ei kattu ning nad ei saa enam üksteise sõnumeid dekrüpteerida.
Lahendamaks vahendajaründe probleemi, tuleb teise osapoole autentimiseks kasutada mingisugust meetodit. Üheks võimaluseks on STS protokoll, mis ühendab endas Diffie-Hellmani võtmevahetuse ning osapoolte autentimise.
Logjam
2015. aastal avaldatud uurimuses kirjeldatakse, kuidas sooritada rünnet TLS protokolli vastu, mis kasutab Diffie-Hellmani algoritmi. Rünne kasutab ära asjaolu, et Diffie-Hellmani probleemi lahendamise võib jagada kaheks eraldi osaks, millest üks sõltub ainult algarvust p ning mis on võimalik sooritada enne reaalset võtmevahetuse toimumist. See on osa, mis nõuab suurema enamuse vajalikust arvutusvõimsusest. Kui see eelnev arvutus (kasutatava p jaoks) on tehtud, siis võtmevahetuse ajal avalikest võtmetest salajaste arvutamine on suhteliselt vähest arvutusvõimsust nõudev.
Esimese osa arvutamine vajab siiski väga suurt ressurssi, 512-bitise p juures kulub suurel arvutikobaral selle arvutamiseks umbes nädal, 768-bitise juures mõnikümmend aastat ning 1024-bitise juures veel 1000 korda rohkem aega. Siiski on piisava arvutusvõimsuse korral ka tänapäeva superarvutitega võimalik see arvutus sooritada 1024-bitise p korral. Alates 2048-bitiste arvude korral pole see arvutus enam reaalne.
Olulise turvaprobleemi tekitab see, et väga paljud serverid kasutavad samu algarve kõikide seansside jaoks. Seega mõne p jaoks arvutuste sooritamine annab ligipääsu suurele osale seni turvaliseks arvatud infovahetusele. Lisaks võimendab probleemi see, et paljud serverid toetavad iganenud standardit <tt>export DHE</tt>, mis kasutab 512-bitist algarvu. Kuigi see ei ole enamasti vaikimisi pakutud standard, on pahatahtlikul ründajal tihtipeale siiski võimalik mõjutada serveri ja kasutaja vahelist kokkulepet nii, et nad hakkavad kasutama seda nõrka standardit. Kui ründaja lisaks teab algaarvu p, siis on tal juba üpris lihtne ära arvata kasutatavad salajased võtmed ning edasine suhtlus dekrüpteerida.
Õilis nulg
Õilis nulg (Abies amabilis) on männiliste sugukonda nulu perekonda kuuluv igihaljas okaspuu.
Zeltweg
pisi|Vaade põhja poolt
Õilis nulg
See puuliik on nulgude seas üks pikaealisemaid, elab üldjuhul 250–500 aasta vanuseks.
Õilsa nulu levila paikneb Põhja-Ameerika lääneosas, kus ta kasvab rannaäärses piirkonnas peamiselt 1300–1600 m kõrgusel üle merepinna. Selle levilas valitseb mereline kliima.
Zeltweg
Ajalugu
Mõned talud registreeriti Steiermargi hertsogkonnas Zeltwegis juba 13. sajandil. Küla kutsuti siis Celtwich, selle nimi on esmakordselt kirjas 1430. aastal. 15. sajandil oli näljahädadest, ikaldustest ja epideemiatest tingitud märkimisväärseid raskusi. Alates 1569. aastast algatas Habsburgist Austria ertshertsog Karl II palgiparvetuse Muri jõel, mis omandas Zeltwegi ajaloo jaoks märkimisväärse tähtsuse. Järgnevate aastakümnete jooksul Zeltweg kasvas ja oli rände sihtkoht.
Õilis nulg
Kirjeldus
pisi|vasakul|Okkad pisi|vasakul|Tüvi Õilis nulg on nulgude seas üks pikaealisemaid, elab üldjuhul 250–500 aasta vanuseks. Vanim leitud puu oli üle 800 aasta vanune.
Puu on üsna kõrge, kasvab 30–40, soodsates oludes ka 50–60 (75) m kõrguseks. Võra on väga korrapärane, koonusjas-kuhikjas, ulatub maapinnani (ka vanematel puudel). Tüve läbimõõt on 0,6–1,2 (1,8) m. Tüve koor on noortel puudel valkjashall, hiljem punakashall, rohkete vaigumahutitega, vanemas eas tekib tüve allosas rõmeline korp.
Veejuhtivus
Veejuhtivus ehk filtratsioonimoodul, tähistatud sümboliga K, on soontaimede, pinnase ja kivimite omadus lasta vett läbi sisemiste pooride või lõhede. See oleneb materjali sisemisest läbilaskvusest ja küllastustasemest.
Zeltweg
Ajalugu
18. sajandil vähenes rahvaarv teedevõrgu laienemise tõttu tunduvalt. 1848. aastal otsustas Ülem-Sileesiast pärit krahv Hugo Henckel von Donnersmarck oma perekonna sulatustehase Kärnteni Frantschach-Sankt Gertraudist sinna ümber paigutada. See tööstuslik pööre tõi Zeltwegi buumi. Raudteejaam ehitati 1868. aastal. Zeltweg eraldati naabruses asunud Fohnsdorfist omaette vallaks ja esimene linnapea Heinrich Dillinger valiti 1875. aastal.
Veejuhtivus
Määramise meetodid
Veejuhtivuse määramiseks on kaks üldist kategooriat:
Zeltweg
Ajalugu
Pärast Austria anšlussi 1938. aastal liideti Zeltwegi rauatööstus konglomeraadiga Reichswerke Hermann Göring, kus Teise maailmasõja ajal töötas arvukalt sunnitöölisi. Sõja lõpus okupeerisid Zeltwegi esmalt Nõukogude ja siis Briti väed. Ometi toimus pärast sõda tõus nii hariduses kui ka tööstuses. Zeltweg sai linnaõiguse 1. jaanuaril 1966.
Veejuhtivus
Määramise meetodid
Eksperimentaalne lähenemine on üldjoontes jagatud: Väikesemõõtmelised välitööd jagunevad omakorda:
Mullaomaduste ülekandefunktsioon
Mullaomaduste ülekandefunktsioon ehk pedotransfer function (PTF on spetsiaalne empiiriline hindamise meetod, mida kasutatakse peamiselt mullateadustes, aga kasutatakse ka üha rohkem hüdrogeoloogias. Kuigi on mitmeid erinevaid PTF meetodeid, siis nad kõik üritavad määrata pinnase omadusi, nagu veejuhtivus, kasutades mitmeid mõõdetud pinnase omadusi, nagu terasuurus ja mahumass.
Zeltweg
Vaatamisväärsusi
thumb|Zeltwegi hammasratas
Õilis nulg
Kirjeldus
Juurestik on maapinnalähedane, mistõttu võib tuultele avatud kasvukohtades esineda tormiheidet. Mükoriisat esineb peamiselt seeneliigiga Cenococcum graniforme.
Zeltweg
Vaatamisväärsusi
Zeltwegi peamine vaatamisväärsus on Farrachi palee, mille aastatel 1670-1680 Itaalia renessansspalee stiilis ehitas Carl Friedrich von Teufenbach. Sees tehti stukk-töid.
1986. aastast on palee omanikud Anton ja Ingrid Hartleb, kes selle renoveerisid ning kultuuri- ja kunstiürituste kohaks muutsid.
Zeltwegi vapp on hammasratas ja inimsuurune vapp püstitati raudteesilla juurde, näitamaks, et Zeltweg oli tööstuslinn.
Majandus
Olulisemad tööstusharud on masinaehitus, pakenditööstus ja puidutööstus. Lisaks asub seal Austria suurim sõjalennuväli, 1937. aastal ehitatud Zeltwegi lennuväli (Fliegerhorst Hinterstoisser), mida haldab Austria õhuvägi.
Transport
Zeltwegi kesklinn oli tugevalt reostunud veoautoliiklusest, kuna läbi linna tuli viia suur osa Wolfsbergi ja Obdachi poolt tulevast liiklusest (sealhulgas palgipuit, hakkepuit ja pakendatud kaubad). Sel põhjusel ehitati ümbersõit, mis avati 3. novembril 2004. Kiirtee on 4,5 km pikk, maksis 11 miljonit eurot ning säästab liiklusest ka Judenburgi ja Fischingi.
Haridus
Zeltwegis on muuhulgas kaks põhikooli, üks Hauptschule (noorem gümnaasium) (kaks Hauptschulet liideti 2002. aastal) ning masinaehituse ja ehitamise kutsekeskkool.
AC/DC - Rock or Bust World Tour
14. mail 2015 võõrustas Zeltweg üht maailma suurimat rokkbändi AC/DC nende Rock or Bust World Tour raames. Tegemist oli kõigi aegade suurima kontserdiga Austrias, publikut oli 105 042 inimest.
Õilis nulg
Kirjeldus
Okkad on 2–4 cm pikkused, tipus sisselõikega, all kaks valget õhulõheriba, noorena oliivrohelised, matid, kleepuvad. Okkad paiknevad võrsel spiraalselt. Kõik okkad käänduvad alusel, nii et õhulõheribad jäävad allapoole.
Pungad on pruunid, ümarad, 6–9 mm läbimõõduga, vaigused. Võrsed on hallid või punakaspruunid, tihedalt pruunide karvadega kaetud.
Isasõisikud on õitsemise ajal punased, hiljem kollakaspunased. Käbid on suured, 9–12 (15) cm pikkused ja läbimõõduga 5–7 cm, pruunid kuni tumepurpurpunased, silinderjad. Seemnesoomused on kumeraservalised, kattesoomused varjatud.
Õilis nulg on väga lähedalt sugulane Jaapanis kasvava nuluga Abies mariesii, mis erineb õilsast nulust pisut lühemate okaste (15–25 mm) ja väiksemate käbide (5–11 cm) poolest.
Levila ja ökoloogia
Õilsa nulu levila paikneb Põhja-Ameerika lääneosas, kus ta kasvab rannaäärses piirkonnas alates Kanada provintsist Briti Columbiast kuni California põhjaosani peamiselt 1300–1600 m kõrgusel üle merepinna.
Õilsat nulgu on püütud kasvatada näiteks ilupuuna mitmel pool maailmas. See ei ole väga õnnestunud. Õilis nulg vajab kasvuks jahedaid suvesid ja mitte väga külmi talvi. Suved peavad olema niisked nagu pärismaises kasvukohas. Paremini vastavad nendele tingimustele Lääne-Šotimaa ja Uus-Meremaa Lõunasaar.
Kliima
Õilsa nulu levilas valitseb mereline kliima. Suved on jahedad, päevased keskmised temperatuurid jäävad vahemikku 13...16 °C. Talvel langeb temperatuur harva alla −9 °C. Aasta keskmine sademete hulk areaalis varieerub väga suures ulatuses, jäädes vahemikku 6650 mm Vancouveri saare lääneosas kuni 965 mm sama saare idaosas. Levikuala Kaljumäestiku piirkonnas on aasta keskmine sademete hulk 1500 mm, lumikatte paksus võib selles piirkonnas ulatuda kohati 7,6 meetrini. Suvel võib esineda ka kuivaperioode, mil õilis nulg on sõltuv pinnasesse akumuleerunud niiskusest.
Kasvupinnas ja topograafia
Kasvupinnase koostis sõltub piirkonna geoloogilisest aluspõhjast, milleks on peamiselt vulkaanilised kivimid (nt basalt), settekivimid. Samuti on piirkonnas levinud moreen ja purdmaterjal. Kasvukiirus jääb kesiseks halvasti vett läbilaskvatel ja õhukestel pinnastel. Erinevatest muldadest on enim levinud väga happelised leetunud mullad, mille pH on vahemikus 3,3–4,0.
Õilis nulg kasvab merepinna lähedal Vancouveri saare põhjaosas ja oma levila põhjatipus. Areaali lõunaosas tõuseb puude levikupiirini, 1800–2300 meetri kõrgusele merepinnast.
pisi|[[Douglase orav õilsal nulul]] pisi|Orava läbinäritud käbi
Õilsa nulu metsad
Õilis nulg moodustab nii puhaspuistuid kui ka segametsi, kus kasvab peamiselt koos järgmiste puuliikidega, millest enamus on okaspuud: läänetsuuga (Tsuga heterophylla), hõbenulg (Abies procera), harilik ebatsuuga (Pseudotsuga menziesii), hiigel-elupuu (Thuja plicata), hiigelnulg (Abies grandis), sitka kuusk (Picea sitchensis), keerdmänd (Pinus contorta), mertensi tsuuga (Tsuga mertensiana), nutka ebaküpress (Chamaecyparis nootkatensis), mäginulg (Abies lasiocarpa), läänelehis (Larix occidentalis), läänemänd (Pinus monticola), Engelmanni kuusk (Picea engelmannii) jt.
Õilsa nulu vanades metsades elutsevad haruldased tähnikkakud (Strix occidentalis caurina), lääne-kammsabad (Chaetura vauxi), põhja-kuningkalurid (Megaceryle alcyon), leethiired jt.
Paljunemine ja kasv
Õilis nulg on ühekojaline taim ning paljuneb peamiselt seemnete abil. Vähesel määral esineb ka vegetatiivset paljunemist alumiste okste juurdumisega mullas. Käbikandvus algab 20–30 aasta vanuselt. Heade seemneaastate sagedus sõltub kasvutingimustest ning nad korduvad tavaliselt iga kolme (harva ka kuni 8) aasta järel. Seemnete keskmine idanevus pole kuigi kõrge, olles vahemikus 20–30%.
Õilis nulg tolmleb mais-juunis, sõltuvalt kasvukoha kõrgusest. Seemned valmivad augusti lõpus ning hakkavad varisema septembri keskel (selle regiooni nulgudest kõige varem). Enamus seemnetest on varisenud oktoobri lõpuks, viimased võivad jääda käbidele kuni järgneva kevade aprillini. Tuul võib kanda seemned puu juurest rohkem kui 100 m kaugusele. Seemneid levitavad ka nendest toituvad närilised (eelkõige oravad) ja linnud.
Esimestel eluaastatel kasvavad puukesed üsna aeglaselt. Juveniilses staadiumis olevate taimede kasvukiirus looduslikes tingimustes on 10–40 cm aastas, sõltudes otseselt kasvuperioodi pikkusest. 1,3 m kõrguse saavutamiseks kulub puudel aega 9 ja rohkem aastat. 30 aasta vanuste puude kasvukiirus kasvuperioodi kohta võib soodsates tingimustes küündida kuni 90 cm. 100-aastased puud on tavaliselt 12–46 m kõrgused, sõltudes kasvukoha kliimaoludest. Õilsa nulu metsades on raieküpse puistu tagavara (vanus 100 aastat ja rohkem) tavaliselt vahemikus 840–1800 tm/ha.
Avastamislugu
Võimalik, et esimesena mainisid õilsat nulgu USA maadeavastajad William Clark ja Meriwether Lewis. Vähemalt kirjeldasid nad oma ekspeditsiooni käigus 6. veebruaril 1806 okaspuud õilsale nulule iseloomulike tunnustega.
Ametlikult peetakse õilsa nulu avastajaks šoti õpetlast David Douglast, kes 1831 tõi selle käbisid Suurbritanniasse. Ta ei jätnud nende puude kohta aga mingeid kvalitatiivseid ega kvantitatiivseid hinnanguid.
Teine šoti botaanik John Loudon andis 1838. aastal oma teoses "Arboretum et fruticetum britannicum" õilsale nulule teadusliku nime Picea amabilis.
Järgmisel aastal andis inglise botaanik James Forbes oma teoses "Pinetum woburnense: or, a catalogue of coniferous plants in the collection of the Duke of Bedford at Wobburn Abbey, systematically arranged" esimesena õilsale nulule selle nime, mida ta tänapäeval kannab: Abies amabilis.
Nii Loudon kui Forbes andsid puule nime amabilis, mis ladina keeles tähendab 'armastusväärne'. Sellest on mõjutatud tema nimi paljudes keeltes, sealhulgas eesti keeles. Ka ingliskeelne paralleelnimetus on lovely fir.
Kasutamine
Õilsa nulu puit on pehme, kerge, helekollane, vähese vaigusisaldusega, väikse survetugevusega ja halbade säilivusomadustega. Puitu kasutatakse ehitusmaterjalina kergemates konstruktsioonides, põrandalaudadena, vineeritööstuses, toormaterjalina tselluloosi tootmiseks. Heledat puitu eksporditakse suures mahus Jaapanisse. Puid kasvatatakse haljastuses ja tarbitakse ka jõulupuudena. pisi|Tüve läbilõge
Veejuhtivus
Püsiva veetaseme meetod
Püsiva veetaseme meetodit kasutatakse tavaliselt jämedateralise pinnase korral. See protseduur võimaldab veel liikuda läbi pinnase stabiilselt pideva voolu tingimustes. Mõõdetakse mingi aja jooksul läbi pinnase voolanud vee hulga maht. Teades mõõdetud vee hulka Q, proovi pikkust L, proovi läbilõike pindala A, aega t, mis kulus vee hulga Q läbipinnaseproovi voolamiseks, ja survet h, saabki arvutada veejuhtivuse:
kus v voolukiirus. Rakendades Darcy seadust: ja väljendades hüdraulilist gradienti i kui: kus hüdraululine surve h on suhteline pikkusega L, tulemus: Arvutades K:
Dünaamilise veetaseme meetod
Dünaamilise veetaseme meetod on oma ülesehituselt eelnevast meetodist täiesti erinev. Selle meetodi eeliseks on võimalus teda kasutada nii peeneteralise kui ka jämedateralise pinnase puhul. Pinnaseproov kõigepealt küllastatakse spetsiifilises tigimiuses. Seejärel lubatakse veel voolata läbi pinnase ilma pideva voolu surveta.
Puuraugu meetod
Veejuhtivust on võimalik mõõta ka välitöödel. Kui põhjavee vabapind on madalal, saab puuraugu meetodit kasutada veejuhtivuse leidmiseks allpool põhjavee vabapinda. Selle meetodi töötas välja Hooghoudt Madalmaades (1934) ja Ameerika Ühendriikides tutvustasid seda Cornelius H. M. Van Bavel ja Don Kirkham (1948). Meetodi läbiviimisel kasutatakse järgmisi samme:
pisi|Veejuhtimise kumulatiivne sagedus
kus: Kh on horisontaalne küllastunud veejuhtivus (m/päevas), H on veetase puuraugus võrreldes põhjavee vabapinna tasemega pinnases (cm), Ht on H ajas t, Ho on H ajas t, kui t=0, t on H mõõtmise aeg sekundites ja F on tegur, mis sõltub augu geomeetriast:
kus r on silindrilise augu raadius (cm), h' on keskmine puuraugus oleva veetaseme kõrgus võrreldes põhjavee vabapinna tasemega pinnases, mis leitakse valemiga h'=(Ho+Ht)/2 ja D on puuraugu sügavus võrreldes põhjavee vabapinna tasemega pinnases (cm). Joonisel on kujutatud mitmed K-väärtused, kasutades puuraugu meetodit 100 ha pindalal. Kumulatiivne sagedus on log-normaalne jaotus, kasutatud on CumFreq programmi.
Veekihi veejuhtivus
Veeladestu võib koosneda n pinnasekihist. Horisontaalse voolu veekihi veejuhtivus Ti küllastunud tihedusega d_i ja horisontaalse veejuhtivusega Khi pinnasekihi korral on:
Veekihi veejuhtivus on otseselt võrdeline horisontaalse veejuhtivusega Khi ja i-th pinnase küllastunud tihedusega d_i. Khi väljendatakse ühikuga m/päevas ja d_i ühikuga m, veekihi veejuhtivus Ti mõõdetakse ühikutes m2/päevas. Veekihi veejuhtivus väljendab seda, kui palju vett on võimalik juhtida horisontaalselt (näiteks pumpkaevu). Veeladestu veekihi täielik veejuhtivus (Tt) on: kus Σ tähistab kõikide kihtide summat: i= 1, 2, 3,. . .n. Näilik veeladestu horisontaalne veejuhtivus (KhA) on: kus Dt on veeladestu täielik tihedus: Dt= Σ d_i, koos i= 1, 2, 3,. . .n. Veeladestu veekihi veejuhtivust saab määrata pumbatestiga.
Põhjavee vabakihi mõju
Kui pinnasekiht on ülevalpool põhjavee vabakihti, ei ole ta küllastunud ja ei mõjuta veekihi veejuhtivust. Kui pinnasekiht on täielikult allpool vabakihti, siis vastab tema küllastunud tihedus pinnasekihi tihedusele. Kui põhjavee vabakiht on pinnasekihi sees, on küllastunud tihedus vastavuses vabakihi kaugusega pinnasekihi põhjast. Kuna põhjavee vabakiht käitub dünaamiliselt, võib see tihedus muutuda, seega võib vastavalt muutuda ka veekihi veejuhtivus.
Poolkinnises veeladestus on pinnasekihis leiduv põhjavee vabakiht ebaoluliselt väikese veekihi veejuhtivusega, seega põhjavee vabakihi tasemest tingitud muutused ei mõjuta oluliselt veekihi täieliku veejuhtivuse (Dt) muutusi.
Kui pumbata vett avatud veeladestust, kus vesi on pinnasekihi sees olulise veekihi veejuhtivusega, võib põhjavee vabakiht langeda, mille tulemusel ka veekihi veejuhtivus ja vee jõudmine kaevu vähenevad.
Takistus
Vertikaalse veejuhtivuse Kvi ja i-th pinnase küllastunud tiheduse vertikaalse voolu takistus Ri on: Kvi väljendatakse ühikuga m/päevas ja d_i ühikuga m, takistus Ri mõõdetakse päevades. Veeladestu täielik takistus Rt on: kus Σ tähistab kõikide kihtide summat: i= 1, 2, 3,. . .n. Näilik veeladestu horisontaalne veejuhtivus (KvA) on: Kus Dt on veeladestu täielik tihedus: Dt = Σ d_i, with i= 1, 2, 3,. . .n.
Takistus mõjutab veeladestutes, kus esineb terve jada horisontaalse läbilaskvusega pinnasekihte, nii, et horisontaalne vool esineb peamiselt suure horisontaalse läbilaskvusega kihtides, samal ajal kui väikese horisontaalse läbilaskvusega kihtides liigub vesi peamiselt vertikaalselt.
Anisotroopia
Kui näiline horisontaalne ja vertikaalne veejuhtivus erinevad oluliselt, on pinnasekiht anisotroopne veejuhtivuse suhtes.
Veeladestu on poolsuletud, kui suhteliselt väikese horisontaalse veejuhtivusega küllastunud pinnasekihti katab suhteliselt suure horisontaalse veejuhtivusega pinnasekihti nii, et põhjavee vool esimeses kihis on peamiselt vertikaalne ja teises horisontaalne.
Õilis nulg
Kasvatamine Eestis
Eestis pole õilsa nulu kasvatamine kõige paremaid tulemusi andnud, peamiseks probleemiks on külmakindlus. Puu talub talvel külma kuni −23...–29 °C, mistõttu võiks temaga katsetada Lääne-Eesti rannikul ja saartel. Meie mandriosas on ta aga külmaõrn. Samuti ei kannata ta põuda, kuna on harjunud looduslikus levilas esineva suure sademete hulgaga. Suured ja vanad isendid Eestis puuduvad, aga Soomes Mustilas kasvab mitu suurt puud, millest vanimad on rohkem kui saja aasta vanused.
Õilis nulg talub külma paremini siis, kui on üleni lumega kaetud, aga paljale tüvele mõjuvad kõvad külmad eriti halvasti.
Veejuhtivus
Anisotroopia
Veeladestu poolsuletud pealmise kihi takistust on võimalik leida pumbatestiga.
Kui arvutada vee voolu drenaaži või kaevu veeladestus eesmärgiga kontrollida põhjavee vabakihti, tuleb anisotroopsus arvesse võtta, muidu võivad tulemused olla valed.
Seotud omadused
Suure poorsuse ja läbilaskvuse tõttu omab liivast ja kruusast koosnev veeladestu suuremat veejuhtivust kui savi või murenemata graniidist veeladestu. Seega on liiva või graniidi veeladestud paremad vee omastamiseks (näiteks kasutades puurkaevu) oma suurema veekihi veejuhtivuse tõttu, võrreldes näiteks savi või murenemata aluspõhja veeladestutega.
Veejuhtivus (K) on üks keerukamaid ja tähtsamaid veeladestute omadusi hüdrogeoloogias, kuna looduses leiduvad väärtused:
Nils Muižnieks
Muižnieks sündis läti põgenike perekonnas. Ta õppis Princetoni ja Berkeley Ülikoolis politoloogiat. Tema doktoriväitekirja pealkiri oli "The Baltic popular movements and the disintegration of the Soviet Union".
1994–2002 oli ta Läti inimõiguste ja rahvusuuringute keskuse direktor. 2002–2004 oli ta Läti integratsiooniminister. 2004 kandideeris ta Läti Esimese Partei nimekirjas Euroopa Parlamenti. Seejärel töötas ta Euroopa Rassismi ja Sallimatuse Vastase Komisjoni liikme (2005–2010) ja esimehena (2010–2012). Jaanuaris 2012 valiti ta Euroopa Komisjoni inimõigustevoliniku kohale ning ta asus ametisse 1. aprillil.
2020. aastast töötab ta Amnesty Internationali Euroopa haru direktorina.
Isiklikku
Nils Muižnieks on abielus, tal on kaks tütart.
Ta räägib emakeelena nii läti kui ka inglise keelt.
Maarjamäe mets
Maarjamäe mets on metsaala Tallinnas Pirita linnaosas Maarjamäe ja Kose asumis Narva maantee ja Kase tänava vahelisel alal.
Vurrikulised
Vurrikulised (Gomphaceae) on kandseente sugukond.
Kameruni lennujaamade ja lennuväljade loend
Siin loetletakse Kamerunis asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid.
Daggakraal
Daggakraal on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Gert Sibande ringkonnas Pixley ka Seme vallas.
Kose mets
Kose mets on metsaala Tallinnas Pirita linnaosas Pirita ja Kose asumis.
Metsaala piirneb põhjas Kose teega ja lõunas Maarjamäe asumiga.
Lastenlinna
thumb|300px|Lastenlinna 2008. aasta suvel Lastenlinna ('laste linnus') on Helsingi Ülikooli Keskhaiglale kuuluv lastehaigla Helsingis Taka-Töölö linnaosas. Lastenlinna alustas tegevust 1917. aastal Kallios. Haigla praegune hoone ehitati 1948. aastal.
Lastearst Arvo Ylppö töötas haigla peaarstina aastatel 1920 kuni 1963.
Imiku rauavaegusaneemia
Imikute ja väikelaste rauavaegusaneemia on sageli esinev haiguslik seisund, mille põhjus on enamasti vähene rauasisaldus tarbitavas toidus või häiritud raua imendumine soolestikus. Rauavaegusaneemia mõjutab laste kasvu ja arengut esimestel eluaastatel.
Sümptomid
Rauavaegusaneemia korral on imikutel ja väikelastel levinumateks ilminguteks kahvatus, ärrituvus, isutus, väsimus ning kui hemoglobiiniväärtus on väga madal, siis ka letargia. Kui vereanalüüse tehakse imikutele ja väikelastele enamasti vaid tõsiste tervisekaebuste esinedes, siis jääb rauavaegus tihti diagnoosimata. Seetõttu tehakse Eestis ja mitmes teises riigis imikutele 10–12 kuu vanuses regulaarse tervisekontrolli ajal vereanalüüs. Rauavaegust ja rauavaegusaneemiat imikueas seostatakse hilisemas lapseeas halvenenud neurokognitiivsete funktsioonidega ja vähese füüsilise aktiivsusega (ning sellest tulenevate terviseprobleemidega, nt rasvumisega). Mõjud jäävad sageli püsima ka pärast edukat raua-ravi. Seetõttu on rauadefitsiini ennetamine imikutel ja väikelastel kiires kasvuperioodis eriti oluline, et tagada kesknärvisüsteemi normaalne areng.
Sagedamad põhjused
Imikute ja väikelaste rauavaegusaneemia sagedamad põhjused:
Enneaegsetel lastel on emalt kaasa saadud rauavarud väiksemad kui ajaliselt sündinud lastel, sest rauavarud kujunevad valdavalt raseduse kolmandal trimestril. Seetõttu on enneaegselt sündinud lastel suurem risk rauavaeguse kujunemiseks. Lisaks on enneaegsetel lastel ka suurem rauavajadus. Kui emal on raseduse ajal (eriti raseduse kolmandal trimestril) rauavaegus, jäävad lootel kujunevad rauavarud väikseks. Seetõttu saavad enneaegsena sündinud imikud rauavaegusaneemia ennetuseks rauapreparaati.
Rinnapiimatoidul olevad imikud omastavad rauda rinnapiimast. Kui emal on rauavaegus või rauavaegusaneemia (sh mitte-sümptomaatiline ja diagnoosimata) võib imiku saadav päevane rauakogus jääda alla normipiiride. Hemoglobiini tootmise tagamiseks hakkab imik kiiremini kulutama looteperioodis kaasasaanud rauavarusid ja rauavaegus kujuneb kiiremini.
Kuna rinnapiimas on rauda vähe (0,4 mg/L), siis ei piisa ainult rinnapiimast imiku rauavajaduse katmiseks. Emalt saadud rauatagavara väheneb oluliselt 5.–6. elukuul. Seetõttu peaks lisaks rinnapiimale hakkama imikule andma 6 kuu vanuselt rauarikast lisatoitu. Imikule pakutav lisatoit peab sisaldama punast liha, milles on palju rauda. Lisatoitu peaks imik hakkama saama hiljemalt 6. elukuu lõpus, enne kui emalt kaasa saadud rauavarud ammenduvad. Raua puudus lisatoidus või lisatoidu pakkumisega viivitamine võivad viia imikul rauavaeguse ja rauavaegusaneemia kujunemisele.
Lehmapiim sisaldab võrreldes rinnapiimaga rohkem rauda, kuid ka rohkem kaltsiumi. Kaltsium seob rauda ja vähendab raua omastamist soolestikus. Lõpptulemusel omandab imik või väikelaps rauda väga väikestes kogustes. 6 kuu vanustel imikutel, kes toituvad ainult lehmapiimast, esineb rauavaegust umbes 4 korda sagedamini kui sama vanadel rinnapiimast või piimasegust toituvatel imikutel.
Epp Hansberg
Epp Hansberg (sündinud 4. veebruaril 1944) on eesti pianist ja muusikapedagoog.
Ta on lõpetanud 1962. aastal Tartu Muusikakooli Aleksandra Sarve klaveriklassi. 1969. aastal lõpetas Tallinna Riikliku Konservatooriumi (Anna Klasi ja Valdur Rootsi klassis).
1966. aastast on ta töötanud Heino Elleri nimelise Tartu Muusikakooli klaveriõpetaja ja kontsertmeistrina.
Aastatel 1988–2005 oli ta ka Tartu Ülikooli Akadeemilise Naiskoori kontsertmeister.
Kalle Köhler
Kalle Köhler (sündinud 3. veebruaril 1976) on Eesti sõjaväelane, endine Kaitseliidu Tartu maleva pealik.
Isiklik
Kalle Köhler on abielus, tal on neli last.
Biełaaziorsk
Biełaaziorsk on linn Valgevenes Bresti oblastis Biaroza rajoonis. Linnas on toiduainete tööstus ja kergetööstus, tähtsaimaks ettevõtteks on aga soojuselektrijaam. Biełaaziorskis on muidki elektrotehnikaga tegelevaid ettevõtteid. Linnas on ka kaks keskkooli ja gümnaasium.
Ajalugu
Biełaaziorsk rajati energeetikute töölisasulana aastal 1958 ehitatud soojuselektrijaama juurde. Algselt kandis asula Biarozaŭski nime, tänapäevase nime sai see aastal 1960. Elektrijaam valmis aastal 1961. Aastal 1970 sai Biełaaziorskist linn.
Terioloogia
Terioloogia ehk mammaloloogia ehk mammalioloogia on zooloogia haru, mis tegeleb imetajate uurimisega. Kreeka keeles tähendab 'therion' metslooma.
Eestis tegeletakse terioloogiliste teadusuuringutega Tartu Ülikooli terioloogia õppetoolis, vähemal määral ka teistes kõrgkoolides, Tallinna loomaaias jm. Paljud harrastajad ja imetajatealasele teadustööle kaasaaitajad on koondunud Eesti terioloogia seltsi.
EELK peapiiskop
pisi|Praegune EELK peapiiskop [[Urmas Viilma]] Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku peapiiskop on Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku pea.
Peapiiskop kuulub EELK Konsistooriumi koosseisu ameti poolest, konsistooriumi valitavad liikmed (kantsleri ning assessorid) valib EELK Kirikukogu peapiiskopi ettepanekul.
Vurrik (perekond)
Vurrik (Gomphus) on kandseente perekond.
Taevapoolkera
Taevapoolkera on poolkera, mis tekib taevasfääri mõttelisel poolitamisel mõne astronoomiliselt määratletud suurringiga.
Näiteks saab taevasfääri jaotada taevapoolkeradeks, lähtudes taevaekvaatorist. (Analoogsed poolkerad on Maa põhja- ja lõunapoolkera, lähtudes ekvaatorist).
Karjääri planeerimine
Karjäär tähendab tõusu teenistuses või edu elus mingil kindlal alal. Karjääri valides peab arvestama mitmesuguste aspektidega: elustiili, isiksuseomaduste, oskuste, huvide ja väärtuspõhimõtetega. Karjäärivalikut tehes on oluline need aspektid võimalikult hästi endas piiritleda ja karjääri suuna selle järgi valida. Eneseanalüüsi läbides saab inimene paremini aru oma iseloomuomadustest, huvidest, väärtustest ja oskustest. Inimene teab, milles ta on hea ning peab ka teadma, mis on tema nõrgad küljed. Nende omaduste ja tulevase töö vastavusse viimine on kõige olulisem etapp.
Meetodid
Üks võimalus eneseanalüüsiks on teha mitmesuguseid teste. Enesele objektiivse ja adekvaatse hinnangu andmine pole sugugi kerge, kuid tänu sellele on lihtsam ja kindlam planeerida strateegiat. Inimene, kes näeb ennast objektiivselt, suudab enda eest seista. Inimene, kes teab oma tugevaid külgi, oskab neid tööandjale hästi esitleda ning jätta endast hea ja asjaliku mulje. Nagu mainitud, on üks enda tundmaõppimise viise kasutada testide abi. Testid ei anna tegelikult täpset vastust. Tulemused on lihtsalt viited edasisele tegevusele. Tulemusi võivad mõjutada ka näiteks sellised tegurid nagu meeleolu, keskkond, aeg, tervis jne. Väga oluline on see, et inimene oleks testi tehes aus, muidu ei ole tulemused adekvaatsed. Inimese jaoks võib töö olla ükskõik kui hea palgaga, kuid kui isik ise pole oma töökohaga rahul, valdab teda stress ja ebameeldivustunne ja niimoodi kaotab inimene ajapikku töö vastu entusiasmi. Teine võimalus on kasutada karjäärinõustajate abi. Nõustaja enda ülesanne on eelkõige toetada kliendi teadlikuks saamist iseendast, oma nõrkustest, tugevustest ja soovidest.
Isiksuse väärtused
Väärtusi saab pidada ideedeks, suheteks, asjadeks, mis on inimese elus olulised. Väärtused on aluseks sellele, et inimene saaks teha karjäärialaseid otsuseid ja püstitada endale eesmärke. Kokkuvõtvalt kõik, mida inimene teeb, on tõendiks tema väärtuste kohta. Inimene tunneb ennast hästi siis, kui töökoht pakub talle neid väärtusi, mida inimene hindab. Inimeste väärtused võivad siiski ajapikku ka muutuda.
Isiksuse vajadused
Inimeste väärtusi aga hoopis mõjutavad vajadused. Rahuldamata vajadused nõuavad tähelepanu ja sunnivad inimest töötama selle kallal, et oma vajadusi rahuldada. Inimese jaoks peaks olema tähtis, et nende valitud elukutse/eriala rahuldaks nende jaoks kõige tähtsamad vajadused. Seega sobiks väga hästi inimesele see, kui tema töö on seotud mingil määral tema hobiga. Hobid on inimeste enda valitud nende jaoks meeldivad tegevused, millega isik saab oma vajadusi rahuldada. Inimesed peaksid siiski meeles pidama, et kõik hea ja ilus ei pea tingimata tulema tööst. Tähtis on, et seda õiget kombinatsiooni tegevustest, mida nauditakse, tuleb vaadata ikka tervikuna.
Teekond Reimsi
"Teekond Reimsi" (originaalis Il viaggio a Reims, ossia L’albergo del giglio d’oro – "Teekond Reimsi ehk Kuldse Liilia hotell) on Gioachino Rossini koomiline ooper (dramma giocoso) algselt ühes, tänapäeval kahes vaatuses, Luigi Balocchi libretole osaliselt Anne-Louise de Staëli romaani Corinne, ou L’Italie (1807) järgi. Esmaettekanne toimus 19. juunil 1825 Pariisi Théâtre-Italien-is.
Rollide esmaesitajad
Dirigeeris Gioachino Rossini
Ajalugu
Il viaggo a Reims on Rossini viimane itaaliakeelne ooper ja esimene, mille ta kirjutas prantslastele kuningas Charles X kroonimispidustusteks. Maestro pidas silmas, et just selle teosega ta rajab tugeva aluse oma mainele Pariisis. Ta hoolitses selle eest, et esietendusel osaleksid tollased nimekad ooperihääled, eeskätt Giuditta Pasta, Domenico Donzelli ja Laure Cinti-Damoreau. Teos nõuabki kümmet esmaklassilist lauljat, sealhulgas kolme primadonna tasemega sopranit ja kahte suurepärast tenorit. Lavastus oli pillav, kostüümid rikkalikud, balletistseenis osales 40 tantsijat. Lavalt hiilgas vastu suursugusus ja elegants. Sellele vaatamata kukkus tükk esietendusel täielikult läbi. Rossini oli kirjutanud kolm tundi muusikat, mis pidi mahtuma ühte vaatusesse. Publik ei pidanud vastu ja nõudis vaheaegu. Tehtigi kaks vaheaega ühevaatuselisele ooperile. Üheks põhjuseks, miks ooper eriti kaua laval ei püsinud, oli ka, et see oli kirjutatud konkreetseks sündmuseks. Süžee käsitles Euroopa aristokraatide, ohvitseride ja suurilmategelaste ajaveetmist teel osalema Prantsuse kuninga kroonimispidustustele. Pariisis mängiti seda vaid kolm korda. Rossini oli vähesest edust tõttu vihane ning võttis partituuri teatrilt tagasi. Itaalias läks ooperi esiettekaane tunduvalt paremini. Prantslaste lugupidamatusest võttis maestro hiljem revanši ja kasutas üle poole Reimsi reisi muusikast prantslastele kirjutatud ooperis Le comte Ory („Ory krahv”, 1828).
1848. aastal esitas Théâtre-Italien ooperi uue libretoga revolutsiooniliste barrikaadide teemal. Ooper kandis siis nimetust Andremo a Parigi, et. Veelkord esitati ooperit Viinis pealkirjaga Il viaggio a Vienna 1854. aastal kui toimusid Franz Josephi ja Baieri Elisabethi pulmad. Seejärel läkski partituur kaduma.
Ooperil pole oma avamängu. Originaalvariant algas ansamblinumbriga. 20. sajandi etendustes on mõnikord avamäng lisatud. See  on osa Rossini ooperi Le siège de Corinthe ("Korintose piiramine", 1826) balletimuusikast. Selle ühe osa oli Rossini võtnud Il Viaggio  lõpuballeti muusikast. Esimest korda kasutati seda avamänguks modifitseeritud balletimuusikat 5. novembril 1938. aasta Milano La Scala lavastuses. Orkestrit juhatas Richard Strauss. Teose originaalpartituur oli üle 100 aastat kadunud. See leiti 1970. aastate keskel Rooma Accademia di San Cecilia raamatukogust. 1984. aastal kanti teos juba 2-vaatuselise variandina ette Pesaro Rossini festivalil. Edu oli piiritu. Ooper tituleeriti tagantjärele meistriteoseks. Seejärel on see olnud sagedasti mainekate teatrite repertuaaris. 1985. aastal etendati Milano La Scalas, 1986 Saint Louisis, 1987 Londoni Covent Gardenis, 2003 Helsingi Kansalliooperas, 2007 Washingtonis, 2012 Firenzes, 2017 Rooma Teatro dell'Operas ja 2018 Como Teatro Sociales. Laialdasemat levikut on takistanud vajadus suure hulga kõrgetasemeliste lauljate üheaegne kokkusaamine etendusse ning samuti ka süžee suhteline nõrkus.
Süžee
Tegevus toimub 1825. aasta maikuus Plombière’is asuvas „Kuldse Liilia” spahotellis. Madam Cortèse’i hotelli saabub rahvusvaheline reisiseltskond, kes on teel Reimsi Charles X kroonimispidustustele. Majahoidja Maddalena ei ole rahul teenijate ettevalmistustega nende tähtsate inimeste saabumiseks. Hotelli arst Don Prudenzio teatab, et eelseisvate saabumiste tõttu peatatakse spa tavapärane tegevus. Spa teenindajad rõõmustavad ja lahkuvad. Hotelli omanik madama Cortese kahetseb, et ta ei saa ise kroonimisel osaleda ja nõuab personalilt, et täidetaks kõik külaliste soovid.
Saabunud reisiseltskond on tülpinud ja pahur. Krahvinna di Folleville on närvis, et tema riidekirst pole ikka kohal. Seal on parun di Trombonok, kes vastutab reisi üldise laabumise eest, Poola leskproua, markiis Melibea, keda eskordivad hispaania admiral don Alvaro ja antikvaar don Profondo ning armukade vene kindral krahv Libenskof, kes armastab poolatari. Madam Cortèse on sunnitud teatama, et ärasõit viibib, sest parajasti pole pakkuda vahetushobuseid. Külalised jagatakse tubadesse. Don Alvaro ja Libenskof on valmis Melibea pärast pidama maha duelli. Rooma poetess Corinna sepitseb oodi vennalikust armastusest. Temasse on armunud inglise ohvitser lord Stanley, kes asetab lilli Corinna ukse ette. Prantsuse aadlimees Belfiore püüab võluda Corinnat, kuid naine ei taha temaga tegemist teha. Peagi selgub, et neil pole mingit lootust jõuda Reimsi, sest ükski hoburakend ei suuda neid sinna kohale vedada. Madam Cortèse teeb seltskonnale ettepaneku minna järgmisel hommikul otse Pariisi, kuhu kuningas tagasi saabub. Selle ettepanekuga ollakse nõus. Seltskond veedab lauldes ja tantsides kõrtsis lõbusalt aega, Corinna ajab aktiivsel oma armuasju, korraldatakse improviseeritud bankett, et tähistada kuninga kroonimist. Igaüks laulab oma rahvuslikus stiilis kuninga ja tema perekonna ülistuseks laulu.
Birmingham City FC
Birmingham City FC on 1875. aastal loodud jalgpalliklubi Inglismaal Birminghamis, mis mängib Inglismaa esiliigas Football League Championship. Premier League'is mängis klubi viimati hooajal 2010–2011.
Meeskonna peamiste rivaalide hulgas on teine Birminghami meeskond Aston Villa. Nende kohtumisi nimetatakse Second City derby'iks.
27. veebruaril 2011 võitis Birmingham City Football League Cupi. Finaalis mängiti Londoni Arsenaliga ja sealt tuli võit 2:1. Võiduväravat lõi Obafemi Martins, kes mängis Birminghamis laenul Kaasani Rubinist. Oma esimese League Cupi võitis Birminghami jalgpalliklubi 1963. aastal.
Praegune meeskond
''Seisuga 11. september 2020''
Footonrakett
Footonrakett on teoreetiline rakett, milles reaktiivjõudu tekitab footonite (elektromagnetkiirguse) juga.
Oletatakse, et footonrakett võib erinevalt teistest raketitüüpidest, mille joa kiirus on valguse kiirusest palju väiksem, saavutada valguse kiirusele lähedasi kiirusi.
Steve Biko
pisi|Steve Biko Bantu Stephen Biko (tuntud kui Steve Biko; 18. detsember 1946 Tarkastad – 12. september 1977 Pretoria) oli Lõuna-Aafrika Vabariigi apartheidi-vastane aktivist.
1966. aastal alustas Steve Biko õpinguid Natali Ülikooli Durbani Meditsiinikoolis. Ülõpilasaktivistina osales ta Lõuna-Aafrika Üliõpilaste Organisatsiooni (ingl. South African Students Organisation ehk SASO) loomisel ja valiti asutamiskongressil 1969. aasta juulis selle presidendiks, millisele kohale ta jäi kuni 1970. aasta juulini. 1972. aastal oli ta üks Musta Teadvuse Liikumise (ingl. Black Consciousness Movement ehk BCM) asutajatest. Samal aastal heideti ta ülikoolist välja. 1973. aastal alustas Biko kaugõppeülikoolis Unisa õigusteaduse ja politoloogia õpinguid. 1973. aastal sai ta võimudelt avaliku esinemise keelu. Biko osales Mustade Inimeste Konvendi (ingl. Black People’s Convention ehk BPC) tegevuses.
18. augustil 1977 Steve Biko arreteeriti süüdistatuna terrorismis. Esialgu hoiti teda kinni Port Elizabethi vanglas, 11. septembril 1977 viidi ta üle Pretoria vanglasse, kus ta järgmisel päeval suri.
Kike Elomaa
thumb|Kike Elomaa (2006) Ritva Elomaa, esinejanimega Kike Elomaa (õieti Ritva Tuulikki Elomaa, neiupõlvenimega Sainio; sündinud 16. juulil 1955 Lokalahtis) on Soome poliitik, laulja ja atleetvõimleja.
Ta kuulub Põlissoomlaste parteisse. 2011. aasta Soome parlamendivalimistel sai ta kokku 13 121 häält Päris-Soome valimisringkonnas ja pääses Eduskunda.
1981. aastal võitis ta võistluse Ms. Olympia ja tuli Euroopa meistriks atleetvõimlemises.
Hariduselt on ta röntgenuuringutele spetsialiseerunud õde.
Chung Shin-cho
Chung Shin-cho (koreapäraselt 정신조; sündinud 6. jaanuaril 1940 Seoulis) on Lõuna-Korea endine poksija.
Chung sai kukk-kaalus (kuni 54 kg) 1964. aasta Tōkyō olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Takao Sakuraile (Jaapan). Ta osales kärbeskaalus (kuni 51 kg) 1960. aasta Rooma olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis hilisemale hõbemedalivõitjale Sergei Sivkole (NSV Liit) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Daujėnai
left|thumb Daujėnai on alev Leedus Pasvalysi rajoonis, Daujėnai valla halduskeskus. Alev asub Orija jõe kaldal.
Ajalugu
Alevi lähedal asub kalme, mida kasutasid III–V sajandil seelid. Asulat on esimest korda mainitud aastal 1644. Aastal 1750 ehitati sinna esimene kirik, aga aastal 1803 ehitati selle asemele praegune hoone.
Knygnešystė ajal tegutses alevis raamatukaupmees Jurgis Bielinis, keda varustasid raamatutega mitmed salakaubavedajad. Sealsed elanikud osalesid 1905. aasta revolutsioonis. Aastal 1919 asus sadakond sealset elanikku võitlusse asula hõivanud Nõukogude Liidu vägedega. Daujėnai on katoliku kihelkonna keskuseks aastast 1923.
Ka pärast teist maailmasõda tegutsesid Daujėnai ümbruses Leedu metsavennad. Nõukogude võimu ajal oli asula kohaliku kolhoosi keskuseks. Daujėnaist sai alev aastal 1976.
Pidlissivka
Pidlissivka on mitme asula nimi:
Taivo Uffert
Taivo Uffert (27. august 1937 Tartu – 19. aprill 2019) oli eesti tööstusjuht, füüsik ja pedagoog.
Ta sündis aastal 1937 Tartus. Ta lõpetas aastal 1956 Tartu Ehitustehnikumi. Aastal 1962 lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli füüsika-matemaatikateaduskonna füüsikuna.
Ta töötas aastatel 1963–1986 H. Pöögelmanni nimelises Elektrotehnika Tehases, seejuures aastatel 1974–1977 peainsenerina ja aastatel 1977–1986 direktorina. Seejärel töötas ta kalurikolhoosis Lääne Kalur. Hiljem on ta töötanud Pelgulinna Gümnaasiumis õpetajana.
Isiklikku
Ta oli abielus ja tal on kaks poega.
Tsivilisatsioonide kokkupõrge
Tsivilisatsioonide kokkupõrge on Samuel P. Huntingtoni (1927–2008) loodud kontseptsioon, mille kohaselt on külma sõja järgses maailmas põhiliseks konfliktide allikaks erinevate rahvaste erinev kultuuriline ja religioosne identiteet.
Huntington oli konservatiivsete vaadetega Ameerika Ühendriikide politoloog. Tsivilisatsioonide kokkupõrke teooria põhiseisukohad sõnastas Huntington 1992. aastal American Enterprise Institute-is. peetud loengus ning avaldas oma ideed esmakordselt aastal 1993 väljaandes Foreign Affairs. Aastal 1996 avaldas Huntington teooria raamatuna, mis kandis pealkirja "Tsivilisatsioonide kokkupõrge ja maailmakorra ümberkujunemine" ("The Clash of Civilizations and the Remaking of World Order").
Mõiste ise on algselt pärit Bernard Lewise 1990. aastal ilmunud artiklist "The Roots of Muslim Rage".
Viršilai
Külla jäävad osaliselt Gėsalai geomorfoloogiline kaitseala ja Apšė biosfääri polügoon. Muinsuskaitse all on Viršilai kivi, millele on rajatud tulpkabel. Külas on Viršilai kalmistu.
Lagrange'i mehaanika
Lagrange'i mehaanika (inglise keeles Lagrangian mechanics) on klassikalise mehaanika reformulatsioon; üks kahest olulisemast analüütilise mehaanika harudest (teine on Hamiltoni mehaanika).
Lagrange'i mehaanika alused esitas Joseph-Louis Lagrange oma 1788. aastal ilmunud klassikalises teoses "Mécanique analytique" ("Analüütiline mehaanika"). Selles üldistas ta klassikalise mehaanika põhiprintsiibid ja esitas liikumisvõrrandid nn Lagrange'i võrrandite kujul.
Lagrange'i mehaanikas tuletatakse osakeste süsteemi trajektoor Lagrange'i võrrandite lahendamisel ühest kahest vormist, kas Lagrange'i esimest järku võrranditest või teist järku võrranditest. Igas juhtumis matemaatiline funktsioon, mida nimetatakse lagranžiaaniks, on üldistatud koordinaatide, nende tuletiste aja järgi ja aja funktsioon ning sisaldab teavet süsteemi dünaamika kohta.
Libeeria lennujaamade ja lennuväljade loend
Siin loetletakse Libeerias asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid.
Eesti Agraarökonomistide Assotsiatsioon
MTÜ Eesti Agraarökonomistide Assotsiatsioon (lühend EAA) on Eesti agraarökonomiste ühendav organisatsioon.
EAA kanti Äriregistrisse 1999. aastal
Kummaline sõda
Kummaline sõda oli teise maailmasõja varajane faas, kus reaalset sõjategevust Prantsusmaa-Suurbritannia ja Saksamaa vägede vahel ei toimunud, kuigi need riigid olid ametlikult sõjas.
Traditsiooniliselt loetakse kummaliseks sõjaks perioodi 1939. aasta septembrist kuni 1940. aasta maini.
Tinglikult algas see Prantsusmaa ja Suurbritannia sõjakuulutusega Saksamaale 3. septembril 1939 seoses viimase sissetungiga Poolasse. Täpsemalt võib selle alguseks lugeda 16. septembrit, sest 7.–16. septembrini üritas Prantsuse armee pealetungiga Saarimaal alustada sõjategevust Saksamaa vastu. Selle pealetungi ebaõnnestumise järel jõutigi kummalise sõja faasi, kus ametlikult oldi sõjas, kuid sõjategevust nende riikide vahel ei toimunud.
Kummalise sõja lõpu osas on eri arvamusi. Enamasti on selle lõpuks loetud operatsiooni "Fall Gelb" käivitamist 10. mail 1940, millega Saksa armee alustas läbi Belgia, Hollandi ja Luksemburgi pealetungi Prantsusmaa suunal. Samas on kummalise sõja lõpuks loetud ka Saksamaa sissetungi Taanisse ja Norrasse 1940. aasta aprillis või Saksamaa vägede jõudmist Prantsusmaa territooriumile 1940. aasta juunis.
Kummaline sõda on termin, mida saab kasutada ainult olukorra kohta Lääne-Euroopas, sest mitmetel muudel teise maailmasõja rinnetel toimus sel ajal täiemahuline sõjategevus (näiteks sõjategevus Poolas, teine Hiina-Jaapani sõda, talvesõda Nõukogude Liidu ja Soome vahel).
Auriculariomycetidae
Sellesse kuulub järgmine selts:
Silmuköök
Silmuköök on silmude küpsetamiseks kasutatav ahjuga hoone.
Ainus Eestis teadaolev säilinud silmuköök asub Karepal Kalame talumuuseumis Selja jõe ääres endises kalamehe talus. Kalame talu silmuköök on kantud ehitismälestisena kultuurimälestiste riiklikku registrisse.
Kalame talu silmuköök on õhukestest tahutud paekividest laotud, laastudega kaetud viilkatusega hoone. Silmuköögis on lahtise koldega ahi, kus saab raudrestil silmusid röstida. Usutavasti kasutasid silmukööki varem ka teised piirkonna kalamehed.
Dauphiné Alpid
thumb|[[La Meije vaadatuna Emparise platoolt]] thumb|Dauphiné Alpid (lõik nr. 5) Lääne-Alpides
Dauphiné Alpid (prantsuse: Alpes du Dauphiné) on mäestikerühm Kagu-Prantsusmaal, Alpide peaahelikust läänes. Mäestikud Dauphiné Alpides on Massif des Écrins (Écrinsi rahvuspargis), Belledonne, Tailleferi mäestik ja Matheysine'i mäed.
Etümoloogia
Dauphiné on endine Prantsusmaa provints, mille territoorium vastab laias laastus tänastele Isère'i, Drôme'i ja Hautes-Alpesi departemangudele.
Geograafia
Mäed on eraldatud Cotti Alpidest idas Col du Galibier'ga ja ülemise Durance'i oruga; Lääne-Graie Alpidest (Vanoise'i massiiv) kirdes Arci jõega; Vercorsi massiivi madalamatest mägedest ja Chartreuse'i mägedest läänes Draci ja Isère'i jõgedega. Paljud tipud tõusevad üle 3000 m, kus kõrgeim on Barre des Écrins (4102 m).
Halduslikult kuulub mäestiku Prantsusmaa osa Isère'i, Hautes-Alpesi ja Savoia departemangudesse.
Väljavool kogu mäestikust toimub Rhône'i selle lisajõgede kaudu.
On välja pakutud, et mägede kõrgust Dauphiné Alpides piirab väikeste liustike põhjustatud erosioon, põhjustades topograafilist efekti, mida nimetatakse liustiku ketassaeks.
Tipud
Dauphiné Alpide peamised tipud on:
Kurud
thumb|[[Col de la Croix de Fer]]
Dauphiné Alpide peamised kurud on:
Mali lennujaamade ja lennuväljade loend
Siin loetletakse Malis asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid.