cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Korrosioon
Polümeeride korrosioon
Polümeeride puhul ei ole võimalik rääkida otsesest korrosioonist, kuna nende suure molekulmassi korral sidumine teise ainega annab väga väikse entroopia hulga, mistõttu on neid peaaegu võimatu lagundada. Kuigi lagundamine on probleemiks mõnede polümeeride kasutusvaldkondade puhul, on seda kerge ennetada. Rohkem levinum probleem on aga paisumine, kus väiksed molekulid tungivad polümeeride struktuuri ning vähendavad nende tugevust ja jäikust. Sageli aga kasutatakse just plastifikaatoreid, et muuta polümeeri omadusi. Kõige sagedasem polümeeri lagunemise põhjus on aga polümeeri siseste sidemete lõhkumine. Neid sidemeid saavad lõhkuda paljud oksüdeerijad, näiteks hapnik, osoon ja kloor.
Levinuim polümeeri lagunemine on kummivooliku pragunemine osooni mõjul.
Leeliste mõju
Leeliselised lahused ründavad ränidioksiidi, mille tulemusena see laguneb. Selle tulemusena tuleb nähtavale uusi pindu, mis samuti sisaldavad oksiide. Selline protsess toimub aga väga aeglaselt, kui leelise kogus on minimaalne.
Hapete mõju
Vesinikfluoriidhape on üks võimsamaid happeid, mis kahjustab igat sorti räni sisaldavaid klaase.
Happed ründavad klaasis olevaid leelismetalle, lahustades need, mistõttu jääb alles ränidioksiidi struktuur ja augud, kus olid metallid. Selline poorne pind aeglustab edasist korrosiooni, kuna hape peab tungima läbi kihi, et leida uusi leelismetalle.
Vee mõju
Vee korrosioon sarnaneb happe korrosiooniga, kus leelismetall eemaldatakse klaasi pinnalt. Vee korrosioon toimub palju aeglasemalt, kuigi kõrgel temperatuuril võib muutuda see märgatavalt.
Korrosioon klaaspindadel
Klaaspindadel esineb kaht tüüpi korrosiooni, mis saavad toimuda nii üheaegselt kui ka eraldi. Esimest tüüpi korrosioonis, mis on põhjustatud niiskusest, toimub ioonide vahetus. Ioonide vahetus toimub klaasis olevate naatriumiioonide ja hüdroksiidioone sisaldava lahuse vahel. Sel juhul on lahuse pH-l suur roll, mida kõrgem see on, seda kiirem on korrosioon. Teist tüüpi korrosioonis toimub klaasi kahjustamine leeliseliste materjalide poolt.
Bekarr
Bekarr ehk bekaar (prantsuse keeles bécarre) on noodikirjas "keelumärk", mis tühistab nootides kõrgendus- või madaldusmärgi (võtmemärgi või juhusliku alteratsioonimärgi) mõju.
Bekarr kirjutatakse noodipea ette nii, et sama mõtteline horisontaalliin läbib nii noodipea kui ka bekarri keset.
Jolyon Palmer
pisi| Jolyon Carlyle Palmer (sündinud 20. jaanuaril 1991 Horshamis) on Suurbritannia vormelisõitja.
Ta sõitis Vormel 1 sarjas 2016-2017 Renault' meeskonnas.
Raikküla oja
Raikküla oja (ka Raikküla peakraav, Raikküla-Järvakandi peakraav) on oja Raplamaal Kehtna vallas Lellapere ja Sooaluste külas ning Rapla vallas Kaigepere, Koikse, Lipametsa, Põlma ja Raikküla külas.
Oja pikkus on 9,6 km. See suubub Koikse külas vasakult Vigala jõkke (62,8 km suudmest). Oja valgla on 29,6 km². Oja algab Põlma külas. Lähte juures ületab oja Kehtna–Põlma tee. Ojast umbes 300 m ida poole jääb Kaigepere soo. Raikkülas ületab oja Rapla–Järvakandi–Kergu maantee. Suudmest umbes 700 m loodesse jääb Rapla–Märjamaa maantee.
Oja on tugevasti muudetud avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m. Oja vett kasutab majanduslikult (vee erikasutusloaga) Raikküla vallavalitsus.
Raikküla oja keskkonnaregistri kood on VEE1110700.
Tagaküla
Külas asuvad Tagaküla Tiigi talu ristimännid.
Tagakülas asub Kungla rahvamaja.
Joosu vald
Joosu vald (saksa keeles Waimel-Neuhof) oli vald Võrumaal Põlva kihelkonnas.
Vald loodi 1866. aastal.
Aastal 1883 oli valla hingekirjas 627 elanikku ning valla territooriumil asus 27 talu. Aastal 1891 Joosu vald likvideeriti ning territoorium läks uue Aleksandri valla alla.
Püha kirik
Kirikut kasutab Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku Püha Jakobi kogudus.
Zumbi
Zumbi on Rio de Janeiro linnaosa Põhjatsoonis Governadori saare kaguosas. Geograafilised koordinaadid on 22°49' S, 43°11' W.
Linnaosa pindala on 16,11 ha (2003), elanike arv 2041 (2000).
Raiste
Raiste  on küla Võru maakonnas Võru vallas.
1977. aastal liideti Raistega Haigri ja Kanariku küla. 2021. aastast on Kanariku taas eraldi küla.
Tiiu Mägi
Tiiu Mägi (sündinud 1959) on ettevõtja, OÜ Bestring KML juhatuse liige. Tiiu Mägi on lõpetanud Rakvere I Keskkooli 1977, lõpetanud Tartu Ülikooli õigusteaduskonna 1992, omandanud noorsootöötaja kutse Tallinna Pedagoogilises Seminaris 2002, läbinud magistrikursuse EMTA Lavakoolis 2008-2010. Juhib Laulasmaal KutiMuti Noortelaagri tegevust 1996.aastast selle loomisest peale. Alates 2004.aastast tegutseb KutiMuti Noortelaagri juures Tiiu Mägi juhitud Laulasmaa Õpilasmaleva rühm. Tiiu Mägi organiseerimisel loodi 2002.aastal MTÜ Aktiivikeskuse, mis korraldab avalikkusele kultuuri-ja spordiüritusi. Teenifest on rahvusvaheline noorte teatrifestival, mida peetakse alates 2003.aastast. Festivali organiseerib Tiiu Mägi juhitav noorte teatriklubi KutiMuti Stuudio. Pärtlipäeva pärlid suvelõpu festival Laulasmaal toimub aastast 2012. 2004.aastast alates organiseerib Aktiivikeskus Libahundi jälge-seikluslikku rogaini kaks korda aastas - kevadel ja sügisel. Libahundi jälg ürituse raames on korraldajad viinud eestlastest rogainisõbrad orienteeruma Põhja-Eesti kaunimatele maastikele, väikesaartele (Naissaar, Aegna, Pakri saared) aga ka Soome Sipoonkorpi Rahvusparki. Tiiu Mägi on Teeme ära! üks talgute korraldajaid Laulasmaal. On Laulasmaa Spordiklubi liige ja Eesti Noorsootöötajate Kogu liige. 2019.aastal valiti Tiiu Mägi Harjumaa sädeinimeseks.
899
Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand
Aastakümned: 840. aastad 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad - 890. aastad - 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad
Aastad: 894 895 896 897 898 - 899 - 900 901 902 903 904
Etoloogia
Etoloogia on loomade (sealhulgas inimese) käitumist uuriv teadusharu. Tavaliselt keskendub etoloogia käitumisele loomulikes tingimustes ja vaatleb käitumist kui evolutsiooniliselt adaptiivset tunnust.
Etoloogia teaduslikud juured asuvad Charles Darwini ning 19. sajandi lõpu ja 20. sajandi alguse ameerika ja saksa ornitoloogide töödes. Modernse etoloogia alguseks loetakse 1930ndaid, mil Hollandi bioloog Nikolaas (Niko) Tinbergeni ja tema mõttekaaslased, Austria bioloogid Konrad Lorenz ja Karl von Frisch said Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhinna. Teadusharuna on etoloogia kombinatsioon laboratoorsetest ja välitöödest. Lisaks on vastastikku põimunud teadus- ja uuringusuunad nagu neuroanatoomia, ökoloogia, evolutsioon. Etoloogid on tavaliselt rohkem huvitunud käitumisprotsessidest üldiselt kui konkreetsetest loomarühmadest ning uurivad sageli üht spetsiifilist käitumismalli, näiteks agressiooni või kiindumust ja seda korraga mitmetel eri rühmadesse kuuluvatel, omavahel fülogeneetiliselt mitte seotud loomadel.
Etoloogia ja loomade käitumise mõistmine on oluline ka loomade treenimisel. Eri liikide ja tõugude loomuliku käitumise tundmine võimaldab treeneril valida soovitud ülesande sooritamiseks sobivaimad isendid. Samuti võimaldab see treeneril loomulikult esinevate käitumismustrite ja soovimatu käitumise lõpetamise julgustamist.
Etoloogia kui käitumisfüsioloogia tegeleb loomade käitumise füsioloogiliste mehhanismidega, käitumisaktide sisemiste motivatsioonide ja põhjuste uurimisega. Etoloogia kui käitumisökoloogia uurib loomade välist käitumist peamiselt nn musta kasti meetodil, looma sisse "vaatamata". Etoloogia kui zoosemiootika keskseiks uurimisobjektideks on loomade kommunikatsioon ja käitumise tähenduslikud aspektid. Etoloogia üheks klassikaliseks uurimisobjektiks on rituaalne käitumine, näiteks loomade pulmatantsud ja instinktiivne käitumine.
Etümoloogia
Termin "etoloogia" on tuletatud kreeka keelest. ἦθος, ethos tähendab iseloomu, -λογία, -logia tähendab õpetust. Tänapäevases tähenduses tarvitas terminit esmakordselt Isidore Geoffroy Saint-Hilaire (1805–1861) aastal 1854. Terminille tõi tuntust Ameerika mürmekoloog (sipelgateadlane) William Morton Wheeler (1865–1937) aastal 1902. Varem kasutas pisut teise tähendusega terminit John Stuart Mill (1806–1873) oma 1843. aastal ilmunud teoses "System of Logic" ('loogikasüsteem'). Tema soovitas uue teaduse etoloogia arengut. Selle eesmärgiks oli selgitada individuaalseid ja rahvuslikke erinevusi karakterites. Tema visioon põhines assotsiatsionistlikul psühholoogial. Seda ideed ei võetud kunagi omaks.
Ajalugu
Kuni 19. sajandini oli teadlaste seas kõige harjumuspärasemaks teooriaks endiselt Aristotelese, Platoni, Plotinose jt scala naturae (olesteastmiku, "looduse skaala", "looduse trepp") kontseptsioon. Teooria kohaselt liigitati kõik elavad organismid ideaalsesse püramiidi. Lihtsaimad ja alamad loomad olid esindatud madalamatel astmetel. Liikudes üles tõusis liikide komplekssus aste-astmelt. Püramiidi ülemine aste oli hõivatud inimese poolt. Samaaegselt usuti läänemaailmas loomi olevat igavesed ja muudetamatud. Kõiki olendeid arvati olevat loodud kindla põhjusega. Võttes arvesse elusolendite imelist mitmekesisust ja üllatavat kohanemisvõimet oma elupaikades, näis see olevat ainuke loogiline seletus.
Jean-Baptiste Lamarcki (1744–1829) võib lugeda esimeseks evolutsioonibioloogiks. Ta oli esimene bioloog, kes kirjeldas kompleksset evolutsiooniteooriat. Tema teooria koosnes kahest seisukohast. Esmalt, loomade organid ja käitumine muutuvad ajas vastavalt nende kasutusele. Veelgi enam, need muutuvad omadused võivad kanduda põlvest põlve. Ülemiste puulehtedeni ulatuda üritava kaelkirjaku näide on teada-tuntud. Tema teine väide käis organismide idealismipüüu kohta. Iga organism, kaasa arvatud inimene, üritab jõuda kõrgemale täiuslikkuse astmele. Charles Darwin (1809–1882) oli Lamarcki teooriatega vägagi kursis. Ta oli nendest eriti mõjutatud Galápagose saari külastades.
Instinkt
Instinkt (või vaist, loomusund) on kaasasündinud kalduvus või käitumismuster teatud väliskeskkonna ärritajale. Instinktid varieeruvad liigiti. Termin on kasutusel alates 15. sajandist ning on tuletatud ladina keelest.
Varases etoloogias oli tähtis koht fikseeritud tegevusmustrite (fixed action patterns, FAP-id) teoorial. Konrad Lorenz (1903–1989) võttis väljendi kasutusele 1930. aastatel. Lorenzi väitel kutsutakse FAP-id esile instinktiivsete vastustena keskkonna ärritajatele. Ta kirjeldas neid kui alati lõpuni viidavaid tegevusmustreid. Ta pidas neid automaatseteks, invariantseteks ja pärilikeks. Nüüdisajal peetakse FAP-e instinktiivseteks käitumuslikeks järjestusteks. Neid usutakse olevat liigisiseselt suhteliselt invariantsed (stereotüüpsed). FAP-ide tegevus kulgeb vältimatult algusest lõpuni.
Üheks FAP-i näiteks on munaveeretamiskäitumine mitmel linnuliigil. See sai tuntuks Nikolaas Tinbergeni tehtud katsetest, milles uuriti hallhanede käitumist supernormaalse ärritaja suhtes.
Karl von Frisch (1886–1982) uuris meemesilaste ringtantsu ("tantsukeelt"). Seda kommunikatsioonimeetodit kasutatakse nektari uuest asupaigast märku andmiseks. Järgnevalt hakkas Lorenz uurima fikseeritud tegevusmustreid ja olukordi, kus neid ilmnes. Selle põhjal lõi ta loomakommunikatsiooni evolutsiooni teooria.
Altruism loomariigis
Mitmed loomad, sealhulgas inimene, kipuvad elama gruppides. Grupi suurus on sotsiaalse keskkonna üks olulisi aspekte. Sotsiaalelu on tõenäoliselt kompleksne ja efektiivne ellujäämisstrateegia. Seda võib pidada teatud sorti liigisiseseks sümbioosiks. Ühiskond koosneb grupist sama liigi Indiviididest, kes elavad selgelt sõnastatud reeglitega toidu haldamisest ja jaotusest, rollikohustustest ja vastastikusest sõltuvusest.
Kui evolutsiooniteooriast huvitatud bioloogid esmalt hakkasid uurima sotsiaalset käitumist, tekkis neil mitmeid küsimusi. Üks neist puudutas steriilseid kogukondi liikides. Kuidas on läbi evolutsioonimehanismi, mille rõhuasetus on harilikult indiviidi võimalikult kõrgel reproduktiivsusel, tekkinud liigid, kus nõnda paljud isendid on loovutanud oma sigimisvõime? Meemesilase koloonias muneb näiteks ainult üks sigimisvõimeline emane – nn mesilasema ehk kuninganna. Ülejäänud emastel (nn tööliste), kes on sigimisvõimetud, läheb kogu elu pühendumus ühe mesilasema järglaste hooldamisele. Paljude ühiseluliste putukate (nt mesilased, herilased, sipelgad jt) koloonia tuhanded kuni miljonid liikmed on loobunud sigimisest ja pühendunud kogu oma elu üksnes ühe või väheste suguisendite (nn kuninganna) poolt ilmale toodud järglaste eest hoolitsemisele. Samuti üllatas biolooge väikestes gruppides elavate loomade isetus. Milleks riskib orav oma eluga, et päästa ülejäänud gruppi? Selliseid käitumisi võib lugeda altruismi näideteks. Altruistlikku käitumist on seletatud geeni-tsentrilise evolutsiooniga.
Hõimuvaliku teooria. Hamiltoni reegel
1964. aastal lõi evolutsioonibioloog William Hamilton (1936–2000) hõimuvaliku teooria (kin selection). Sellega soovis ta näidata, et isendi bioloogilise edukuse ehk evolutsioonilise kohasuse vaatenurgast on olulisim, kui suur hulk tema geenikoopiad viiakse edasi järgmistesse põlvkondadesse. Üks viis selle tagamiseks on edukas sage reproduktsioon. Hamilton tõi välja, et isendid jagavad mitmeid ühiseid geene oma lähisugulastega. Seega, kindlustades nende paljunemise, tagab organism ka enda geenikoopiate edasikandumise. Abistades oma sugulasi, eriti järglaste kasvatamisel, saab isend mõjutada oma evolutsioonilist kohasust. Sellega näitas Hamilton, et isendi kohasus koosneb kahest osast. Otsese kohasuse puhul oleneb tema kohasus tema enda sigimise edukusest. Kaudse kohasuse puhul oleneb tema kohasus tema sugulaste sigimise edukusest. Sellele kahekomponendilisele kohasusele andis ta üldnimetuse inklusiivne kohasus (ehk kaasuv kohasus).
Etoloogia Eestis
Eestis on üks esimesi võrdlev-etoloogilisi uurimusi Leopold von Schroederi töö (1888) eestlaste (ning soomeugrilaste ja indogermaanlaste) pulmakommetest. Loomade käitumise uurimisega tegeles suviti Puhtus viibides 1920. ja 1930. aastail Jakob von Uexküll. 1970. aastail tegelesid lindude etoloogiaga Jüri Keskpaik ja Vilju Lilleleht. Parasiitsete kiletiivaliste etoloogiaga, hiljem ka imetajate ja teiste loomade etoloogiaga on tegelenud Aleksei Turovski. Sipelgate etoloogiaga on tegelenud Vambola Maavara ja Ants-Johannes Martin. Lindude käitumisökoloogiaga tegeleb Tartu Ülikoolis loodus- ja tehnoloogiateaduskonnas zooloogia osakonnas Raivo Mänd.
Magevesi
Magevesi on vesi, mille soolsus on väiksem kui 0,5‰.
New Yorgi Osariigi Ülemkohus
New Yorgi Osariigi Ülemkohus (inglise keeles Supreme Court of the State of New York) on üks USA New Yorgi osariigi esimese astme kohtuid, kus kohtuasjade arutamist alustatakse.
Erinevalt enamikust teistest USA osariikidest ja teistest riikidest ei ole New Yorgi Osariigi Ülemkohus osariigi kõrgeim kohtuinstants. Selle kohtu nimetus tekitab mõnikord segadust.
Magevesi
Enamiku Maa veest moodustab soolane vesi peamiselt maailmameres. Mageveeressursside piiratus on oluliseks probleemiks kuivema kliimaga aladel.
New Yorgi Osariigi Ülemkohus
Kohus peab istungeid kõigis New Yorgi osariigi 62 maakonnas, kuigi mõnel väiksemal maakonnal on naabermaakondadega ühised kohtunikud.
Magevesi
Peaaegu kõik magevesi tekib sademetest (udu, vihm, lumi). Sademed sisaldavad tihti aineid, mis on pärit aurumiskohast või atmosfäärist. Eriti tööstuspiirkondades on probleemiks happevihm.
New Yorgi Osariigi Ülemkohus
New Yorgi Osariigi Ülemkohus arutab suuri tsiviilasju kogu New Yorgi osariigis ning samuti kriminaalasju raskete kuritegude (felonies) puhul viies maakonnas, mis moodustavad New Yorgi linna. Väljaspool New Yorgi linna arutavaid raskete kuritegude puhul kriminaalasju maakonnakohtud.
Magevesi
Mõned elusorganismid saavad kasutada soolast vett, kuid paljudele, sealhulgas enamikule taimedest ja imetajatest, on magevesi elamiseks asendamatu.
Magevesi on võrreldes elusorganismide rakuvedelikuga hüpotooniline ehk väiksema tihedusega.
Magevee-elupaigad jaotatakse seisva veega veekogudeks (järved, sood), vooluveekogudeks (jõed) ja põhjaveeks.
Raka peakraav
Raka peakraav (ka Oela soon) on kraav Raplamaal Rapla vallas Kodila ja Kodila-Metsküla külas.
Peakraavi pikkus on 1,4 km ning see suubub paremalt Kodila jõkke (13,7 km suudmest). Peakraavi valgla on 20,9 km². Kodila külas ületab kraavi Hageri–Kodila–Kuusiku tee (Kodila külas Priidu tänav). Paremalt suubub Oela kraav (1,1 km suudmest).
Peakraav on tugevasti muudetud mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.
Raka peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1110900.
Hans Backe
pisi| Hans Backe (sündinud 14. veebruaril 1952) on rootsi päritolu endine jalgpallur ja praegune treener, Soome jalgpallikoondise peatreener 2016. aastast.
Suurlaid
Suurlaid oli madal saar Muhust lõunas Pädaste küla juures, mis 2015 seisuga on liitunud Muhu saarega. Ala on madal, kõrgust on kuni 2,1 meetrit. Suurlaidu katavad niidud ja puisniidud.
Laiu ümbruses on head kalakohad.
Saarel on talu.
Suur sekund
thumb|suur sekund [[C-duuris]]
Suur sekund on intervall, mille astmeline suurus on 2 ja tooniline suurus 1 tervetoon.
Suure sekundi enharmooniline intervall on vähendatud terts. Suur sekund on dissoneeriv intervall ja seepärast nõuab lahendust.
Suure sekundi lahendamine
Suure sekundi lahendamisel liigub intervalli alumine (dissoneeriv) heli väikese või suure sekundi võrra alla ja ülemine heli teeb puhta kvardi hüppe üles või jääb paigale. Suurele sekundile on kõige iseloomulikum dominantsekundakordi (D2) koostisosa. Lahendusel tajume suure sekundi helisid kui helirea IV ja V astet, mis lahenevad toonika kolmkõla helidesse. 1. var. 2. var. 1   I 7   / 6 / 5 V        V---V 4 IV      IV 3   \III     \III 2 1
Peale selle tüüpilise lahenduse võib suurt sekundit lahendada igas helistikus vastavalt tema astmete kulgevusele.
919
919. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad - 910. aastad - 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad
Aastad: 914 915 916 917 918 - 919 - 920 921 922 923 924
Rio Haryanto
pisi| Rio Haryanto (sündinud 22. jaanuaril 1993) on Indoneesia vormelisõitja.
920
920. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad - 920. aastad - 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad
Aastad: 915 916 917 918 919 - 920 - 921 922 923 924 925
Zapatistide Rahvuslik Vabastusarmee
pisi|EZLNi lipp Zapatistide Rahvuslik Vabastusarmee (Ejército Zapatista de Liberación Nacional, EZLN), tuntud ka nime all zapatistid, on Mehhiko poliitiline rühmitus, mis oma algusajal oli militaarse iseloomuga. Poliitilised suunad, mida rühmitus järgib, on zapatism, marksism ja libertaarsotsialism. Sõjalise struktuuri järgi on tegemist geriljarühmitusega. Nende eesmärk on Subcomandante Marcose sõnade kohaselt: "Võimu haaramine? Ei, vaid midagi keerulisemat: uus maailm." Deklaratsioon Lacandoni selvast ütleb järgmist: "/.../ võitlus õiguse eest tööle, maale, eluasemele, toidule, tervisele, haridusele, sõltumatusele, vabadusele, demokraatiale, õiglusele ja rahule /.../ saavutada nende rahva põhinõudmiste täideminemine vaba ja demokraatliku riigivalitsuse moodustamise kaudu."
EZLN tõusis maailma tähelepanu alla 1. jaanuaril 1994, mil nad alustasid Mehhiko kõige lõunapoolsemas Chiapase osariigis relvastatud ülestõusu Mehhiko riigivõimu vastu. Rühmitus püüdis enda kontrolli alla võtta seitset kohalikku omavalitsuskeskust samal päeval, mil hakkas kehtima NAFTA vabakaubanduslepe Mehhiko, USA ja Kanada vahel. Sellega protestiti Mehhiko valitsuse ja presidendi Carlos Salinas de Gortari riigi moderniseerimispoliitika vastu. EZLNi eesmärgiks oli valitud presidendi kukutamine ja osalusdemokraatliku valitsussüsteemi rajamine. Pärast seda, kui Mehhiko sõjavägi oli ülestõusu maha surunud, jätkas rühmitus tegevust peamiselt poliitilises vormis, mida iseloomustas radikaalne vasakpoolsus. Rühmituse juhtorganiks on Põliselanike Salajase Revolutsioonikomitee Üldjuhtkond (Comité Clandestino Revolucionario Indígena - Comandancia General, CCRI-CG).
Ülestõusu juhtis CCRI-CG, millele allus Vabastusarmee ülemjuhatus. Vabastusarmee eesotsas oli karismaatiline El Sup, Subcomandante Marcos, kes Vabastusarmee juhatajana on ühtlasi ka CCRI kõneisik, kuna ta on ülestõusnute seas erandlikult mitte põliselanik vaid n-ö valge mehhiklane. El Sup valdab vabalt inglise, itaalia ja prantsuse keelt, kirjutab poliitilisi tekste, raamatuid lastele ja täiskasvanutele.
Sika (Võru)
Sika on küla Võru maakonnas Võru vallas.
Märten Ross
Töökäik ja tegevus ühingutes
Ross on töötanud Tallinna Tehnikaülikooli statistika kateedris assistendina 1991, Eesti Panga keskpangapoliitika osakonna spetsialistina ja peaspetsialistina 1992–1993, juhataja asetäitjana 1993–1998, juhataja kohusetäitjana ja juhatajana 1998–2000, pangastatistika ning analüüsi osakonna juhataja asetäitjana 1993. Ta oli Eesti Panga juhatuse liige alates 1999 ning Eesti Panga asepresident 2000–2011. Aastatel 2011–2013 töötas Soome Pangas nõunikuna. Alates 2013. aasta sügisest kuni 2022.a aastani oli ta rahandusministeeriumi finantspoliitika ja välissuhete asekantsler, seejärel välissuhete nõunik.
National Review
National Review (lühend NR) on USA konservatiivne poliitikaajakiri, mille asutas 1955. aastal William F. Buckley juunior.
Märten Ross
Töökäik ja tegevus ühingutes
Ta pidas Tallinna Tehnikaülikoolis alates 1994. aastast rahvusvahelise rahanduse loenguid ning oli kaasvastutav Tartu Ülikoolis loengusarja "Keskpangapoliitika" eest 1996–1999.
National Review
Seda peetakse üheks poliitiliselt mõjukamaks USA ajakirjaks.
Märten Ross
Töökäik ja tegevus ühingutes
Ross on korporatsioon Vironia vilistlaskogu liige.
Isiklikku
Ta on abielus ja tal on neli last. Tema ema on Eevi Ross ja isa Heino Ross.
Randkiur
Randkiur (Anthus petrosus) on linnuliik västriklaste sugukonnast kiuru perekonnast.
Levila
Randkiur pesitseb Euraasia ja Põhja-Ameerika mäestikes, kaljusaartel ja kaljustel rannikutel. Talvitub Põhja-Ameerika lõunaosas, Kesk-Ameerikas ja Vahemere maades, Ees-Aasias, Indohiinas, Lõuna- ja Ida-Hiinas, Koreas ja Jaapanis.
Eestis on randkiur haruldane läbirändaja rannikul ja üliharuldane pesitseja mõnel kaljusel või kivisel saarekesel.
Välimus
Randkiur sarnaneb metskiuruga, kellest on veidi suurem. Randkiuru üldpikkus on 15,5–17 cm. Ta on üldvärvuselt tume. Jalad on mustad või tumelillakad. Kuna ta on sulestiku poolest varieeruv, on teda mägikiurust raske eristada.
Pesitsemine
Randkiur on Eestis haruldane haudelind, tema arvukust hinnatakse 5–10 paarile.
Liigi esmakordne pesitsemine tehti kindlaks 1961 Vaika saartel Vilsandi looduskaitsealal. Kurnas leidub 4–6 hallikasrohelist paljude mustade laikudega muna. Pojad saavad lennuvõimeliseks juuni lõpul – juuli algul. Randkiur saabub meile märtsis ja lahkub oktoobris.
900
Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand
Kümnendid: 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad - 900. aastad - 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad
Aastad: 895 896 897 898 899 - 900 - 901 902 903 904 905
NFS
Lühend NFS võib tähendada:
Grumman F-14 Tomcat
Grumman F-14 Tomcat on ülehelikiiruseline kahemootoriline, kahekohaline ja muudetava tiivanoolsusega hävituslennuk. F-14 oli Ameerika Ühendriikide õhuväe peamine mere kohal õhuruumis ülekaalu saavutamise ja laevastiku kaitseotstarbeline lennuk ning taktikaline luureplatvorm aastatel 1972–2006. Hiljem, kui lennukile paigaldati LANTIRN süsteem, kasutati seda täppisõhurünnakutel.
F-14 projekteerimist alustati pärast F-111B projektist loobumist, kus võeti arvesse F-111 kasutamise ja Vietnami sõja kogemusi. F-14 võeti relvastusse USA mereväes 1972. aastal, vahetades välja F-4 Phantom II. Aastal 1976 ostis Iraan 79 Tomcati. USA mereväe kasutusest võeti F-14 maha 22. septembril 2006 ning asendati F/A-18E/F Super Hornetiga. Aastast 2007 on Tomcatid relvastuse ainult Iraani Islamivabariigis.
Arendus
F-14 Tomcati programm algatati siis kui sai lõplikult selgeks, et F-111B (F-111 modifikatsioon US Navy programmist Tactical Fighter Experimental (TFX)), ei sobi US Navyle, sest General Dynamic F-111 oli liiga raske ja suur USA mereväe lennukikandjate tekile maandumiseks. Mereväe nõue oli, et uus lennuk oleks laevastiku õhuruumikaitse hävitaja, mille peamine osa on hävitada tõenäolise vaenlase (Nõukogude Liidu) pommitajad enne, kui need jõuavad oma rakettide USA lennukikandjateni küündiva lennukauguseni. Lisaks sellele nõudis merevägi, et F-14 oleks võimeline ka õhuruumis ülekaalu saavutama. USA mereväele TFX programm ei meeldinud, kuna selles olid ka USA lennuväe nõudmised, kuid oli sunnitud kaitseminister Robert McNamara plaaniga nõustuma, sest Ameerika Ühendriikide valitsus soovis lennukite arenduskulude vähendamiseks ühist lahendust. Varasem taoline küllaltki edukas näide oli lennuk F-4 Phantom II, mis oli US Navy programmi lennuk, kuid millega liitus ka USAF.
Naval Air Systems Command (NAVAIR) töötas välja nõuded uuele lennukile. See pidi olema istmete tandemasetusega kahekohaline hävitaja, mille maksimaalne kiirus oleks vähemalt Mach 2,2 ja see peaks olema võimeline andma tuletoetust ka maaväle. Pakkumise teinud viiest firmast (millest neli projekti olid muudetava tiivanoolsusega lennukid, nagu F-111), valiti detsembris 1968 välja kaks finalisti, milleks osutusid McDonnell Douglas ja Grumman. Jaanuaris 1969 teatati lõplikult, et võitjaks osutus Grumman. Grumman oli partner ka F-111B programmis ning oli alustanud alternatiivse lennuki kallal tööd juba siis, kui sai selgeks, et F-111 ei sobi US Navyle. Seetõttu oli Grummanil konkurentide ees eelis.
Konkursi võitnud Grummani projekti lennukile paigaldati juba hävitajal F-111B tuttavad TF30 mootorid, kuigi US Navy oli kavatsenud kasutada Pratt ja Whitney F401-PW-400 mootoreid, mis olid siis veel arendusjärgus (samal ajal arendas Pratt ja Whitney ka USA Õhujõududele mõeldud sarnast F100 mootorit).
Ehkki F-14 oli kergem F-111B-st, oli see ikkagi suur ja raske. Lennuki suurus oli tingitud nõudest, et see pidi suutma kanda kogukat AWG-9 radarit ja AIM-54 Phoenix rakette, mis olid ka F-111B relvastuses ja keresisest, 7,3 tonni kütust mahutavat kütusepaaki. F-14-l oli muudetav tiivanoolsus. Kahe F-14 keres kõrvuti asetseva mootori küllaltki suure vahekauguse tõttu, mootorite erinevast tõukejõust tingitud lennusuunast kõrvalekallete paremaks pareerimiseks, oli lennukil kaks kiilu teekonnapüsivuse säilitamiseks.
Saanud F-14 lepingu, hakkas Grumman uue hävituslennuki testimiseks ja hindamiseks laiendama Long Islandil Calvetronis asunud lennukitehast. Suur osa lennutestidest toimus Long Island Soundi õhuruumis, kus tuli ette ka mitmeid mootori kompressori pompaažist tingitud ootamatuid mootori seiskumisi ja lendurite katapulteerumisi. Et säästa aega ja ennetada kaitseminister McNamara võimalikku sekkumist projekti peatamiseks, jättis USA Merevägi F-14 prototüübifaasi vahele ning hakkas kohe tegelema täieliku arendustööga; USA õhujõud tegi sama F-15-ga.
F-14 Tomcati esmalend toimus 21 detsembril 1970, vaid 22 kuud pärast Grummaniga lepingu sõlmimist. F-14-st oli huvitatud ka USA merejalaväe juhtkond, kes saatis oma piloodid VF-124 eskadrilli instruktoriteks õppima. Kui aga selgus, et õhk-maa raketisüsteeme lennukile ei paigaldata (need arendati välja alles 1990. aastatel), tõmbus US merejalavägi F-14 programmist tagasi.
918
918. aasta
Sajandid: 9. sajand - 10. sajand - 11. sajand
Aastakümned: 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad - 910. aastad - 920. aastad 930. aastad 940. aastad 950. aastad 960. aastad 970. aastad
Mikrobioloogia
pisi|Mikroorganismide kasvatamine [[Petri tassil]] Mikrobioloogia (vkr mikros 'väike', bios 'elu', logos 'õpetus') on mikroorganismide ehk mikroobide uurimisega tegelev teadusharu. Mikrobioloogia uurib eukarüootseid ja prokarüootseid mikroorganisme. Eukarüootsete mikroorganismide hulka kuuluvad seened ja protistid, millel on membraaniseoselised organellid. Samas prokarüootsetel organismidel, kes kõik on mikroorganismid, seesugused rakuosised puuduvad. Prokarüootide hulka kuuluvad ka bakterid ja arhed. Ajalooliselt on mikrobioloogid keskendunud kultuuride kasvatamisele, nende värvimisele ja mikroskopeerimisele. Samas on vähem kui 1% tavakeskkonna mikroorganismidest laborikeskkonnas kultiveeritavad. Et hinnata mikroorganismide olemasolu mingis keskkonnas, uuritakse proovis leiduvaid DNA või RNA järjestusi.
Ajalugu
pisi|Kuigi [[Pärmseened|pärmseeni on inimkond kasutanud juba tuhandeid aastaid, tõestas nende olemasolu olulise rolli käärimisprotsessi läbiviimisel alles Louis Pasteur 1857. aastal. Pildil on pagaripärmi mutantide lahjenduste tilkkülvid agariplaadil tüvede elumuse võrdlemiseks]] Hüpoteesid mikroorganismide olemasolust olid sajandeid enne nende tegelikku avastamist. Esimesed õpetused nähtamatu elu olemasolust pärinevad 6. sajandist eKr.
Tegelik mikroobide avastamine ja uurimine algas 17. sajandil, kui leiutati mikroskoop. 1665. aastal tegi Robert Hooke esimese jäädvustatud mikroskoopilise jälgimise. 1676. aastal jälgis Anton van Leeuwenhoek oma loodud üheläätselise mikroskoobiga baktereid. Joseph Lister oli esimene, kes ütles, et mikroorganismid põhjustavad nakkushaigusi ning kasutas fenoole desinfitseerijana.
Bakterioloogia lõi 20. sajandil Ferdinand Cohn, kes alustas ka bakterite taksonoomilist klassifikatseerimist. Tema kaasaegsed olid Louis Pasteur ja Robert Koch, keda peetakse mikrobioloogia isadeks. Robert Koch sõnastas tingimused, mis peavad olema täidetud tõestamaks, et just mingi konkreetne haigustekitaja põhjustab seda konkreetset haigust, ja avastas uusi mikroorganisme. Louis Pasteur lõi pastöriseerimise ja eri vaktsiine. Pasteur ja Koch on mikrobioloogia rajajad, aga nende töö ei näidanud mikrobioloogia mitmekesisust, vaid keskendus pigem meditsiinile. Alles 20. sajandi teisel poolel hakkas mikrobioloogia arenema. Avastati viirused, kemolitotroofia, geokeemiliste protsesside bakterid ja loodi uusi tehnoloogiaid.
Harud
pisi|Molekulaarbioloogia labor
Mikrobioloogia harusid jagatakse fundamentaal- ja rakendusteadusteks. Mikrobioloogiat saab klassifitseerida ka taksonoomia alusel, kui tegemist on bakterioloogia, mükoloogia, protozooloogia või fükoloogia valdkonnaga. Mikrobioloogia ning teiste loodus- ja täppisteaduse harud kattuvad oma praktikas suures osas. Mikrobioloogia võib eri aspektides laieneda ka väljapoole traditsioonilisi kitsaid piire, näiteks olla osa biofüüsika, biokeemia või molekulaarbioloogia uuringutes.
Rakendusteaduslik mikrobioloogia
pisi|Vähirakkude laboratoorne kasvatamine plastnõudes
Mikroorganismide kasulikkus
Vaatamata sellele, et mikroorganismid tekitavad haigusi, on neist inimestele palju kasu.
Mikroorganisme rakendatakse antibiootikumide ja aminohapete tootmisel ja abilisena keerulisemate organismide (taimede) kloonimisel.
Mikroorganisme kasutatakse ensüümide ja reportergeenide tootmisel ning ka uudsete molekulaarbioloogiliste tehnoloogiate katsetamisel.
Mikroobid toodavad biopolümeere: polüsahhariide, polüestreid ja polüamiide. Neid saab kasutada meditsiinis kudede taastamiseks ja kehas ravimite transportimiseks. Mikroorganisme kasutatakse paljude ainete biosünteesiks.
Sageli kasutatakse mikroorganisme keskkonnaprobleemide lahendamiseks. Eri liigid suudavad lagundada paljusid toksilisi jäätmeid, seega kasutatakse ulatuslikumate reostuste likvideerimiseks segu bakterite ja seente liikidest ning tüvedest, sest igaüks neist tuleb toime eri ainega.
Bakteritel on oluline roll inimese mikrobiootas. Seedetraktis aitavad nad kaasa vitamiinide ja aminohapete tootmisele, seedivad toitu ja hävitavad kahjulikke mikroobe.
1966. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus
1966. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus oli 11. Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus 5. märtsil 1966 Luxembourgis Luksemburgis. Selle võitis Austria.
Raudsepa (Võru)
Raudsepa (kohalik hääldus Raudsepä) on küla Võru maakonnas Võru vallas.
1966. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus
Finaali tulemused
400px
Hispaania riigipeade loendid
Siin on loetletud Hispaania riigipeade nimekirjad.
Harold Rothwax
Harold J. Rothwax (28. august 1930 – 22. oktoober 1997) oli USA jurist.
Ta töötas kriminaalõigusjuristina umbes 1965. aastast. Ta oli Juriidilise Abi Seltsi (Legal Aid Society) vaesteadvokaat ja Ameerika Kodanikuvabaduste Liidu liige.
Umbes 1971. aastal sai temast New Yorgi Osariigi Ülemkohtu (esimese astme kohus) kohtunik.
Rothwax on avaldanud raamatu "Guilty: The Collapse of Criminal Justice" ('Süüdi: kriminaalõigusemõistmise kollaps', 1996). Seal esitab ta teesi, et Earl Warreni aegse USA Ülemkohtu otsused on tõlgendanud USA põhiseaduse neljandat, viiendat ja kuuendat parandust kahtlustatavate ja süüdistatavate kodanikuvabaduste kaitsmiseks nõnda, et tõhus kohtumõistmine raskete kuritegude puhul on tõsiselt häiritud. Kautsjoni vastu vabastatu võib mitte välja ilmuda ning tema süüasja uurimine lõpetatakse, sest ettenähtud aja jooksul ei ole saadud talle süüdistust esitada. Politsei poolt konfiskeeritud süütõendid jäetakse kohtus sageli arvestamata, sest leitakse, et need on konfiskeeritud ebaõigesti. Sealjuures puudub selgus, milline on süütõendite konfiskeerimise õige protseduur. Vabatahtlik ülestunnistus jäetakse sageli arvestamata, sest leitakse formaalne võimalus pidada ülestunnistust sunnituks.
Sikorsky S-76
Sikorsky S-76 on populaarne Ameerika Ühendriikides toodetav kahemootoriline spetsiaalselt tsiviilkasutuseks loodud kopter. Kopterit kasutatakse tänapäeval nii reisijateveol, VIP-kopterina kui ka eriotstarbelisteks ülesanneteks, näiteks meditsiini- ja päästekopterina.
Arendus
Sikorsky S-76 loomist alustati koodnime "Spirit" all 1975. aastal, kasutades militaarkopteri Black Hawk programmi raames saadud kogemust ja tehnoloogiaid. Esimeseks mudeliks oli 12-kohaline kahe Allison 250C30S mootoriga S-76A, mille esmalend toimus 13. märtsil 1977. 1982. aastal võeti kasutusse võimsamad Allisoni mootorid ning uuendati ka 40 muud detaili, millega mudel sai nimeks S-76A Mark II. Kuni 1998. aastani toodeti 101 kopterit mudelitähisega S-76B, millel olid kasutusel võimsad Pratt & Whitney Canada PT6B-36B mootorid. Mudelil S-76C (S-76A++) kasutati Turboméca Arriel 1S1 mootoreid. Alates 1996. aastast praeguseni toodetavad S-76C+ kopterid on varustatud võimsamate Turboméca Arriel 2S1 mootoritega. Esineb ka tüübitähist S-76A+, millel kasutatakse Arrieli 1S mootorit.
Kasutajad
Sikorsky S-76 koptereid kasutavad paljud lennufirmad, haiglad ja valitsused. 1998. aastast on Sikorsky S-76C+ koptereid kasutanud transpordivahenditena ka Briti kuningakoda. 2009. aastast kasutab Briti kuningakoda Sikorsky S-76 C++ koptereid. 12-kohalisi Sikorsky S-76C+ koptereid kasutas Tallinna–Helsingi liinil reisijaid vedanud lennufirma Copterline.
Copterline'i lennuõnnetus
Copterline'i lennuõnnetus toimus 10. augustil 2005 Tallinna–Helsingi liinil lennanud kopteriga Sikorsky S-76. Lennufirma Copterline'i kopter kukkus Naissaare ja Aegna vahel Tallinna lahes vette, umbes 1,8 meremiili kaugusel Viimsi poolsaarest ja Aegna saarest 1,9 meremiili edelas. Kukkumiskoha koordinaadid on. pisi|Õnnetusse sattunud kopter Sikorsky S-76C+ (registritähisega OH–HCI) [[Tallinna Linnahalli kopteriväljakult õhku tõusmas (2001)]] Kell 12.39 startis Copterline'ile kuuluv kopter Sikorsky S-76C+ (registritähis OH–HCI) Tallinnast regulaarlennule Helsingisse. Kolm minutit hiljem, kell 12.42 kukkus see Aegna saare juures merre ja uppus lühikese aja jooksul. Kõik pardal olnud 14 inimest – 12 reisijat ja kaks meeskonnaliiget hukkusid. Reisijatest oli pardal kuus Soome, neli Eesti ja kaks Ameerika Ühendriikide kodanikku (väliseestlased ema ja tütar Hamburgenid), kopteri piloodid olid Soome kodanikud. Kõigi ohvrite surma põhjus oli uppumine.
Pääste- ja pinnaletõstmisoperatsioon algas samal päeval. Sellest võtsid osa piirivalvelaev Kati, piirivalvekaater M29, lootsikaatrid, Eesti mereväe laevad Vaindlo ja Wambola, Veeteede Ameti laev EVA-320, kaubalaev Baltic Trader, piirivalvekopter, Soome piirivalvelaev Merikarhu, Soome päästekopter Puma ning Eesti ja Soome tuukrid. Suurõnnetuse uurimiseks loodi rahvusvaheline uurimiskomisjon.
Järgmise kahe päeva jooksul toodi 45 meetri sügavusel lebanud kopterivrakist välja 13 surnukeha. Ühe kopteripiloodi, soomlasest kapteni Peter Fredrikssoni surnukeha leiti alles kaks nädalat hiljem, 25. augustil, kopterivraki asukohast umbes 45 meetri kauguselt. Vraki ülestõstmist alustati 13. augusti varahommikul. Selleks kasutati kraanaga varustatud Soome merepäästelaeva Seili. Pärast pinnaletõstmist transporditi kopter Tallinna Vene-Balti sadamasse piirivalvelaevade kaile. Kopteri musta kasti dekodeeris Suurbritannia lennuõnnetuste uurimise büroo (Air Accidents Investigation Branch) ning selle info analüüsi alustas uurimiskomisjon 22. augustil.
Kopteriõnnetuses hukkusid:
14. septembril 2005 avalikustatud lennukatastroofi põhjuste uurimiskomisjoni esialgses aruandes jäid selle suurõnnetuse põhjused ebaselgeks. Oli märgitud, et helikopter oli tehniliselt korras, ilmastikutingimused lennuks sobivad ja meeskond kopteri juhtimiseks vajaliku pädevusega. Samuti ei leitud märke tulekahjust ega lindude või muude objektide sattumisest kopteri mootorisse õhus. Kindlaks oli tehtud, et kopteri turbiinmootorid säilitasid töövõime lennu lõpuni ning kopteri konstruktsioonid purunesid alles kukkumisel vastu veepinda. Pardal olnud inimeste surma põhjustas raporti kohaselt uppumine. Katastroofi põhjusena toodi kopteri sattumine mingisse eriolukorda, mis põhjustas kopteri tugeva hälbe tavapärastest lennuparameetritest ning kutsus lõpuks esile kopteri juhitamatu langemise. Katastroofi lõpparuanne avaldati 11. augustil 2008.
Õnnetuse põhjus
Hüdrovõimendi (esiservo) uurimisel Ameerika Ühendriikides selgus, et selle kolvipea küljest oli lahti koorunud osa plasmameetodil peale kantud kattekihist.
Kattekiht on vase ja alumiiniumi segust. Kaks suuremat kattekihilt eraldunud tükki ummistasid servo ühe juhtkraani kanalitest, millega paratamatult kaasnes servo toimimisnäitajate järsk halvenemine ja seega ka kopterile saatuslikuks saanud rootori labade seadenurga ootamatult järsk muutus. Pilootidel ei olnud võimalustki kopterit 35 sekundi kestel, mis neil keereldes kukkumisel oli jäänud, kontrolli alla saada.
Looded
Looded on taevakeha kuju perioodilised moonutused, mille põhjustavad teiste taevakehade gravitatsioonilise külgetõmbe koosmõjud.
Enamasti peetakse loodete all silmas Maa ning eriti maailmamere kuju moonutusi. Maailmamere loodeid nimetatakse ka tõusuks ja mõõnaks, vastavalt sellele, kas meretase on loodete tõttu keskmisest kõrgemal või madalamal. Loodejõud mõjuvad ka maakoorele, aga selle moonutused on võrreldes veemasside muutustega vähemärgatavad.
Peamiselt tekitavad Maal loodeid Kuu ja Päike, kusjuures Kuu osatähtsus on 2,17 korda suurem kui Päikesel. Päikese gravitatsiooniline külgetõmme Maa suhtes on küll ca 180 korda tugevam kui Kuul, kuid erinevalt gravitatsioonilisest külgetõmbest ei sõltu loodete tugevus pöördvõrdeliselt mitte kauguse ruudust, vaid kuubist. Loodeid põhjustava jõu suurus oleneb sellest kui palju gravitatsiooniline mõju suurus erineb taevakeha erinevatel külgedel. Maa Kuupoolsel küljel on see suurem kui Kuust eemal oleval küljel. Päikese kaugus maast on sedavõrd suur, et tema gravitatsiooni mõju erinevus Maa eri külgedel on palju väiksem. Siit tuleb Kuu ülekaal tõusude ja mõõnade põhjustajana. Loodeid põhjustav jõud on seda suurem, mida suurem on gravitatsioonijõu muutumine Maa eri külgedel. Gravitatsioonijõust tuleb võtta tuletis. Saame valemi:
kus
Teised taevakehad peale Kuu ja Päikese osalevad samuti planeedi Maa loodenähtuse tekitamises, aga nende poolt põhjustatav efekt on kaduvväike.
Kuu ja Päikese põhjustatud looded on perioodilised ja nende periood on kõikjal samasugune: kaks tõusu ja kaks mõõna ööpäevas. Kuid looded kujutavad endast mitme erineva perioodiga võnkumise summat ja nende komponentide amplituudide suhe varieerub. Olenevalt komponentide suhtest võivad looded olla pooleööpäevased, ööpäevased ja korrapäratud. Selle erinevuse põhjustavad erinevad Päikese ja Kuu koosmõjud. Kui Päike ja Kuu on Maa suhtes ühel joonel, siis nende mõjud liituvad pooleööpäevasteks loodeteks. Kui Päikese ja Maa vaheline sirgjoon on risti Kuu ja Maa sirgjoonega, siis nende mõjud kompenseeruvad vastastikku ja tõusu ja mõõna amplituudid on vähenevad.
Korraga on Maal tõus nii sellel poolel, mis asub Kuu suunas, kui ka vastasküljel.
pisi|300px| Joonisel on Maa pind kujutatud sinise ringina. Kuu asub paremal, joonisest väljaspool (satellite). Vektorid on Kuu gravitatsioonivälja erinevast mõjust tingitud jõuvektorid, mis mõjuvad Maa pinnal, põhjustades loodeid. Kuupoolsel küljel (Kuu on [[Seniit|seniidis) esineb tõus. Samuti on tõus Maakera vastasküljel kui Kuu on nadiiris. Seal on Kuu mõju väikseim ja tsentrifugaaljõud selle võrra suurem. Kuu sihiga ristiolevates osades on mõõn. Joonis on piltlik, mõõtkava ei vasta tegelikkusele]]
Tugevaimad looded esinevad ookeanide rannikutel. Suurima ulatusega looded on Fundy lahes, kus loodete amplituud võib ületada 15 meetrit. Sisemeredes on looded nõrgemad.
Loodetel on oma osa Maa sisesoojuse genereerimisel, sest Maa kuju deformeerimine tekitab sisehõõrde, mille käigus vabaneb soojus. Tekkinud soojusest vabaneb Maa näiteks vulkaanipursete või üldise soojusvoo läbi. Päikesesüsteemi aktiivseima vulkanismiga taevakeha on Jupiteri kuu Io, mille sisesoojus on genereeritud Jupiteri tekitatud loodete poolt.
Kui taevakeha liigub teisele suurema massiga taevakehale piisavalt lähedale, siis jõuab ta teatavale piirile, kus loodejõud osutub suuremaks kui taevakeha ennast kooshoidev gravitatsioonijõud. Selle piirini jõudes taevakeha puruneb. Piiri nimetatakse Roche piiriks või Roche raadiuseks.
Tallinna kubermang
Tallinna kubermang (vene Ревельская губерния, Reveli kubermang) oli haldusüksus Venemaa keisririigis, aastatel 1719–1783.
pisi|Eesti- ja Liivimaa kaart, aastast 1745. Первый официальный атлас Российской империи (1745). Карта герцогств Эстляндского и Лифляндского, вместе с течением реки Двины pisi
Tallinna kubermangu moodustamine
Eesti alad vallutati Põhjasõjas Rootsilt oktoobriks 1710. aastal Vene tsaaririigi vägede poolt (24. juunil 1710 Viiburi, 15. juulil Riia, 23. augustil Pärnu, seejärel Paide ja Haapsalu, 26. septembril Kuressaare ja 10. oktoobril Tallinna).
Põhjasõja käigus vallutati vene vägede poolt juba varem 1708. aastal Virumaa, mis nimetati Narva provintsiks ja Tartumaa, mis nimetati Tartu provintsiks (Дерптский уезд), ning mis kuulusid Peterburi kubermangu koosseisu.
Rootsi loovutas 1710. aastal sõja käigus vallutatud Eestimaa alad ametlikult Uusikaupunki rahuga 1721. aastal. Peale Põhjasõda jäi Eestimaal kehtima Rootsi haldussüsteem ja riigikorraldus. Selle tagasid ka Eestimaa linnade kapitulatsiooniaktid, millega kapituleerusid, Eestimaa rüütelkond ja Tallinna linn Vene vägedele Põhjasõjas.
1727. aastal eraldati Narva maakond Peterburi kubermangust, kuid Narva linn Jaanilinnaga jäi Peterburi kubermangu, kus oli aastatel 1775–1802 Jamburgi maakonna maakonnalinnaks. Reveli kubermangu (Narva maakonna) idapiir algas Joala mõisast ja läks kuni Narva jõe suudmeni, kuid edasised piiri määratlemistööd peatusid 1784. aastal.
1783. aastal moodustati Tallinna kubermangust Tallinna asehaldurkond ja 1796. aastal koos Peterburi kubermangu koosseisust eraldatud Narva maakonnast Eestimaa kubermang.
Tallinna kubermangu territoorium
1719. aastal viidi Venemaa keisririigis läbi territooriumite haldusjaotuse reform, mille käigus jagati kubermangud provintsideks ja provintsid distriktideks. Tallinna kubermangu haldusjaotus, seoses tema väikese territooriumiga ei jagunenud provintsideks, vaid ainult distriktideks ja kujunes 1719. aastal järgmiselt:
Tallinna kubermangu likvideerimine
1783. aastal moodustati vastavalt Venemaa keisrinna Katariina II poolt 7. novembril 1775 vastu võetud "Kubermanguvalitsuste asutamise" ukaasi alusel Tallinna kubermangu asemel Tallinna asehaldurkond.
Ühistuidentiteedi deklaratsioon
Rahvusvahelise Ühistute Liidu avaldatud ühistuidentiteedi deklaratsioon defineerib ja suunab kogu maailma ühistuid. See sisaldab ühistute määratlust teatava organisatsioonina, ühistute põhiväärtusi ja kehtivaid printsiipe, mis suunavad ühistute tegevust. Viimane deklaratsioon avaldati aastal 1995 ja see sisaldab uuendatud versiooni Rochdale'i ühistegevuse printsiipidest, mis avaldati juba aastal 1844.
Põhja-Lunda provints
Põhja-Lunda provints on 1. järgu haldusüksus (provints) Angolas.
Ühistuidentiteedi deklaratsioon
Definitsioon
Ühistu on vabatahtlikult ühinenud inimeste iseseisev ühendus, mis on loodud selleks, et rahuldada majanduslikke, sotsiaalseid ja kultuurilisi vajadusi ning soove ühises omanduses oleva ja demokraatlikult juhitava ettevõtte kaudu.
Väärtused
Ühistute põhiväärtusteks on eneseabi, vastutusvõime, demokraatia, võrdsus, õiglus ja solidaarsus. Traditsiooniliselt on ühistulise liikumise rajajad pidanud oluliseks ausust, avatust, sotsiaalset vastutust ja hoolivust teiste inimeste suhtes.
1. Ühistu liikmeks astumine on vabatahtlik ja lubatud kõigile
Pole lubatud kedagi diskrimineerida (lähtudes nt sotsiaalsest seisundist, soost, rassist, poliitilistest või usulistest veendumustest) kuid võib paika panna reeglid, millise geograafilise piirkonna inimestele ühistu on loodud ning kehtestada liikmetasu.
2. Demokraatlik juhtimine ja kontroll
Ühistud on demokraatlikud organisatsioonid, mida juhivad nende liikmed, kes osalevad eesmärkide ja sihtide püstitamisel ning otsuste vastuvõtmisel. Liikmed võivad rakendada ka esindusdemokraatiat ja valida endale esindajad, kuid vaatamata sellele on otsedemokraatia ühistus olulisema tähtsusega.
3. Liikmete majanduslik osalus
Liikmed annavad õiglase panuse ühistu kapitali ja teostavad selle üle demokraatlikku kontrolli. Osa sellest kapitalist on ühistu ühine vara. Dividendid, mida liikmed saavad liikmeksoleku tingimuseks olevalt osamaksult, on piiratud või neid ei maksta. Liikmed jaotavad ülejäägi (kasumi) järgmiste eesmärkide jaoks:
Guttau
Guttau (ülemsorbi keeles Hućina) on küla Saksamaal Saksimaa liidumaal Bautzeni kreisis.
Ühistuidentiteedi deklaratsioon
6. Koostöö teiste ühistutega
Ühistud tugevdavad ühistegevuslikku liikumist tehes omavahel koostööd kohalikul, rahvuslikul, regionaalsel ja rahvusvahelisel tasandil.
Guttau
Alates 2013. aastast kuulub Malschwitzi valda, enne seda oli Guttau vallas.
Ühistuidentiteedi deklaratsioon
7. Hoolimine kogukonnast
Ühistud töötavad oma kodukoha jätkusuutliku arengu heaks liikmete poolt heakskiidetud juhtnööride järgi.
Karl XII
Karl XII (27. juuni (17. juuni Juliuse kalendri järgi) 1682 Stockholm, Stockholmi loss – 11. detsember (30. november) 1718 Fredrikshald, Fredriksteni kindluse juures) oli Rootsi kuningas aastatel 1697–1718.
Karli lapsepõlv
pisi|Karl XI, Karli isa vasakul|pisi|Carl Piper Karl XII sündis 1682. aasta 17. juuni varahommikul. Tema vanemad olid Karl XI ja Ulrika Eleonora. Väidetavalt ümbritses tema hälli (mis on ise üks hinnalisemaid reliikviaid Rootsis) hulk märke ja endeid, mis pidid tema suursugust tulevikku ennustama.