cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kasvuhooneefekt
Planeedil Maa liigub nähtava valguse lainepikkuste vahemikus olev päikesekiirgus suures osas läbi atmosfääri ning soojendab planeedi pinda. Maapind ise kiirgab energiat pikematel infrapuna-lainepikkustel. See infrapunakiirgus neeldub atmosfääris kasvuhoonegaasides ning ka need gaasid kiirgavad energiat, millest osa suundub maapinnale ning atmosfääri alumistesse kihtidesse, andes soojust tagasi. See mehhanism on saanud nime selle järgi, kuidas päikesekiirgus läbi klaasi liikudes soojendab kasvuhoonet. See, kuidas kasvuhoone soojust hoiab, on aga teise põhimõttega, isoleerides sooja õhu kasvuhoone sees nii, et kuumus ei kaoks konvektsiooni teel. pisi|400x400px|Kasvuhooneefekti skeem Kui ideaalne termaalselt konduktiivne absoluutselt must keha oleks sama kaugel Päikesest nagu Maa, oleks selle temperatuur umbes 5,3 °C. Aga kuna Maa peegeldab umbes 30% sissetulevast päikesekiirgusest, siis oleks selle idealiseeritud planeedi efektiivne temperatuur umbes −18 °C. Selle oletusliku planeedi pinnatemperatuur on 33 °C madalam Maa tegelikust pinnatemperatuurist, mis on umbes 14 °C. See temperatuuride vahe tuleneb atmosfääri olemasolust ning on tuntud kasvuhooneefektina. Maa loomulik kasvuhooneefekt on vajalik elu jaoks. Inimtegevus, peamiselt fossiilkütuste põletamine ja metsade raiumine on suurendanud looduslikult esinevat kasvuhooneefekti, põhjustades globaalset soojenemist.
Ajalugu
1824. aastal esitas Joseph Fourier kasvuhooneefekti olemasolu kohta pooltväiteid. Claude Pouillet arendas pooltväiteid ja tõendeid aastatel 1827 ja 1838 ning aastal 1859 tõestas John Tyndall kasvuhooneefekti olemasolu eksperimentaalsete vaatlustega. Kasvuhooneefekti defineeris põhjalikumalt Svante Arrhenius aastal 1896. Need teadlased aga ei kasutanud terminit kasvuhoone, seda kasutas esmakordselt Nils Gustaf Ekholm 1901. aastal.
Alexander Graham Bell kirjutas 1917. aastal: "Fossiilkütuste kontrollimata põletamine põhjustab kasvuhooneefekti." Bell propageeris ka alternatiivsete energiaallikate kasutamist, nagu päikeseenergia.
Mehhanism
Maapinnalähedane atmosfäär on soojuskiirgusele suuresti läbipaistmatu (tähtsa erandina "aknaribad") ja enamik soojust maapinnalt kaob tajutava soojuse ja peitsoojuse transpordiga. Kiirguslikud energiakaod on järjest suuremad kõrgemale atmosfääri minnes. See on suures osas sellepärast, et tähtsa kasvuhoonegaasi veeauru kontsentratsioon väheneb. Päike soojendab ainult päevasel ajal. Öösel atmosfäär mõnevõrra jahtub, aga mitte väga, sest soojusülekanne on väike. Ööpäevased temperatuurimuutused vähenevad kõrgusega atmosfääris.
Idealiseeritud kasvuhoonemudel muutub realistlikuks alas, kus kiirguslikud efektid on tähtsad: maapind soojendatuna 255 kelvinini kiirgab pikalainelist infrapunasoojust vahemikus 4–100 μm. Kasvuhoonegaasid neelavad kiirgust nendel lainepikkustel, kuid on suuresti läbipaistvad sissetulevale päikesekiirgusele. Iga kasvuhoonegaasidega atmosfäärikiht neelab osa soojusest, mis kiirgub ülespoole alumistest kihtidest. Need kihid kiirgavad uuesti igas suunas, nii üles kui ka alla, võrdeliselt samas koguses, mida nad olid neelanud. Selle tulemusena on rohkem soojust allpool. Suurendades nende kasvuhoonegaaside kontsentratsiooni, suurenevad neeldumine ja uuestikiirgumine, kihid soojenevad enam ja lõpptulemusena ka maapind.
Kasvuhoonegaasid, kaasa arvatud enamik kahe eri aatomiga gaase (nagu näiteks süsinikmonoksiid, CO) ja kõik kolme või enama aatomiga gaasid, on võimelised neelama ja kiirgama infrapunakiirgust. Kuigi rohkem kui 99% kuivast atmosfäärist on infrapunale läbipaistev (sest põhimoodustajad N2, O2 ja Ar ei ole võimelised otseselt neelama või kiirgama infrapunakiirgust), siis molekulidevahelised kokkupõrked tekitavad kasvuhoonegaase, mis on võimelised neelama ja kiirgama infrapunakiirgust, jagama energiat teiste infrapunaalas mitteaktiivsete gaasidega.
Kasvuhoonegaasid
Nelja põhilise kasvuhoonegaasi panus kasvuhooneefekti protsentuaalselt on järgmine:
• süsinikdioksiid, 9–26%
• metaan, 4–9%
• osoon, 3–7%
Veeauru hulka atmosfääris saab inimtegevus mõjutada ainult kaudselt – maakasutuse muutused ja metsaraie muudavad aurumist, atmosfääri saastamisega lisandub kondensatsioonituumi, mis soodustavad sademete teket. Fossiilkütuste põletamine suurendab süsihappegaasi hulka atmosfääris. Kariloomade arvu kasvades satub atmosfääri suurem kogus metaani. Nii tugevdab inimtegevus Maa atmosfääri kasvuhooneefekti.
Roll kliimamuutuses
Kasvuhooneefekti tugevnemist inimtegevuse tõttu nimetatakse suurenenud (või antropogeenseks) kasvuhooneefektiks. Kasvuhooneefekti tugevnemine on põhiliselt põhjustatud atmosfääri CO2-taseme tõusust, mida on hoogustanud inimtegevus. 2014. aasta Valitsustevaheline Kliimamuutuste Nõukogu hindamisaruande järgi on alates 20. sajandi keskpaigast Maa keskmine temperatuur tõusnud peamiselt antropogeensete kasvuhoonegaaside tõttu.
CO2 tekib fossiilkütuste põletamisel, aga ka näiteks tsemendi tootmisel ja troopiliste metsade raiumisel. CO2 mõõtmised Mauna Loa observatooriumis näitavad, et kontsentratsioon on suurenenud 1960.–2010. aastatel 313 ppm-lt 389 ppm-ni. 400 ppm piir ületati 2013. aasta 9. mail. Praegune vaadeldav CO2 kogus ületab jääsüdamike andmetel põhineva geoloogilise rekordi (~300 ppm).
Jääsüdamike uuringud näitavad, et viimase 800 000 aasta jooksul on CO2 kontsentratsioon varieerunud 180 ppm-st industriaalaja eelse tasemeni 270 ppm. Paleoklimatoloogid arvavad, et selles ajaskaalas on CO2 kontsentratsiooni muutused kliimamuutuse põhitegur.
Ehtsad kasvuhooned
Kasvuhooneefekt on nimetatud kasvuhoonete järgi, mis samuti soojenevad päikesekiirguse toimel. Enamik allikaid seletab soojemat temperatuuri päriskasvuhoones järgmiselt: langev päikesekiirgus nähtavas, pikalainelises ultraviolett- ja lühilainelises infrapunaalas liigub läbi klaaskatuse ja -seinte ning neeldub põrandas ja mullas, mis soojenevad ning kiirgavad ise pikemalainelist infrapunakiirgust. Klaas ja teised kasvuhoone seinamaterjalid ei lase infrapunakiirgust endast läbi, seega ei pääse energia välja. Kuna hoone ei ole atmosfäärile avatud, siis ei saa soojus lekkida konvektsiooni teel ning kasvuhoones temperatuur tõuseb. Infrapunasele läbipaistmatute kasvuhoonegaaside tõttu mõjutab kasvuhooneefekt kogu Maad. Konvektiivset jahtumist ei toimu, kuna õhk jääb Maale. pisi|400x400px|Plastist kasvuhooneOmeti oluline eksperiment näitab, et kasvuhoone ei soojene ainult kasvuhooneefekti tõttu. Kasvuhoones soojendab Päike pindu hoone sees ja neeldunud soojus ei lahku konvektsiooni tõttu. Kasvuhooneefekt soojendab Maad, kuna kasvuhoonegaasid neelavad väljaminevat kiirgusenergiat, soojendades atmosfääri, mis kiirgab osa energiat tagasi Maale.
Kasvuhooneid ehitatakse igast materjalist, mida päikesekiirgus läbib, tavaliselt klaasist või plastmassist. Päike soojendab neid materjale ja maad, mis omakorda soojendavad õhku. Õhk soojeneb edasi, kuna see on suletud kasvuhoonesse, erinevalt keskkonnast väljaspool kasvuhoonet, kus soe õhk pinna lähedal tõuseb ja seguneb jahedama õhuga. Seda võib demonstreerida, avades kasvuhoones väikese akna: temperatuur langeb märgatavalt. Robert W. Wood tõestas 1909. aasta eksperimendis, et kasvuhoone, mille katteks on haliit (mis on infrapunasele läbipaistev), soojeneb sarnaselt klaaskattega kasvuhoonega. Nõnda toimivad kasvuhooned, hoides ära konvektiivset jahtumist.
Seevastu kasvuhooneefekti puhul ei soojenda Maad mitte õhu liikumise füüsiline takistamine, vaid asjaolu, et kasvuhoonegaasid kiirgavad osa energiast maapinnale tagasi. Kasvuhooneefekti võib kasvuhoones küll esineda, kuid ei ole seal keskse tähtsusega.
Teised taevakehad
Päikesesüsteemis esineb kasvuhooneefekti Marsil, Veenusel ja Titanil. See on eriti suur Veenusel tänu atmosfäärile, mis koosneb põhiliselt tihedast süsinikdioksiidist. Titanil on vastupidine kasvuhooneefekt: tema atmosfäär neelab päikesekiirgust, aga on läbipaistev infrapunakiirgusele. Pluuto on külmem kui varem arvati, kuna seda jahutab lämmastiku aurumine.
Kasvuhoonegaasid Eestis
Kogu maailma lõikes toodab Eesti kasvuhoonegaase väga vähe ning Euroopa Liidus moodustavad Eesti heitkogused liikmesriikidest 0,4%.
Arvestades maakasutuse ja metsanduse sektori (ingliskeelse terminiga LULUCF; land use, land-use change, and forestry) mõju oli 2012. aastal Eestis netoemissioon umbes 21,4 miljonit tonni süsinikdioksiidi ekvivalenti. LULUCFi mõju arvestamata oli Eestis 2013. aastal kasvuhoonegaaside heitkogus 45,7% võrra väiksem kui 1990. aastal.
Eesti kasvuhoonegaaside emissioonist tuli 2013. aastal 86,7% energiasektorist, mis on Eesti suurim kasvuhoonegaaside allikas. Nendest heitkogustest enamik pärineb fossiilkütuste kasutamisest elektri ja soojuse tootmisel. Teisel kohal on põllumajandus, mille heitkogused moodustasid 5,8% kasvuhoonegaaside emissioonist. Põllumajanduse koguemissioonist tekib enamik kariloomade soolesisesel käärimisel ja otsesel lendumisel põllumajandusmaalt. Kolmandal kohal on tööstusprotsessid ja tööstustoodete kasutamine (tsemendi ja lubja tootmine on peamine CO2 allikas), mis moodustavad 5% kasvuhoonegaaside heitkogustest. Järgneb jäätmekäitluse valdkond, kust tuleb 1,7%. Kõige suurem osa emissioone jäätmekäitluses tekib tahkete jäätmete ladestamisel.
Kasvuhoonegaaside osakaal summaarsest kasvuhoonegaaside heitkogusest 2013. aastal:
1) CO2 – 90,3% (19,6 miljonit tonni CO2)
2) metaan (CH4) – 5,1% (1,1 miljonit tonni CO2 ekv)
3) dilämmastikoksiid (N2O) – 3,6% (0,8 miljonit tonni CO2 ekv)
4) fluoreeritud kasvuhoonegaasid ehk nn F-gaasid (HCF, PFC, SF6) – 1% (0,2 miljonit tonni CO2 ekv)
David Copperfield
thumb|right|David Copperfield David Copperfield (kodanikunimega David Seth Kotkin; sündinud 16. septembril 1956 Metuchenis New Jersey osariigis) on USA juudi päritolu mustkunstnik.
Esinejanime David Copperfield on ta nooruses võtnud Charles Dickensi samanimelisest raamatust.
Ladinapuri
right|thumb|Kahe mastiga ladinapurjestus Ladinapuri (ladina keeles latin – Vahemeri) on kitsas, kolmnurkne pikipuri, mis on kinnitatud ülemise ääre liiktrossiga pika, võib-olla isegi pikema kui laev, nn ladinaraa külge.
Raa vööripoolne ots on tõmmatud tugevalt alla vöörtäävi juurde kahe taliga. Raa on kinnitatud masti külge umbes ühe kolmandiku tema pikkuse kaugusel otsast. Raa ahtripoolne ots on tõstetud mastist kõrgemale ja võib ulatuda ahtri taha. Tema asendit hoitakse kahe brassi abil ja ta võib olla tõmmatud isegi looka. Lühike mast on ettepoole kaldu ja kinnitatakse ühe vöörtaagi ja kahe parduuni abil. Ladinapurje omapära on, et tema kasutamisel tuule poolt tekitatud aerodünaamilise jõu üks koostisosa on suunatud üles, vähendades sellega vööri vajumise lainesse. Ladinapurje negatiivseks küljeks on võimatus seilata tihttuules.
Suurte maadeavastuse ajastul 14.-15. sajandil avamere sõiduks oli enamkasutatavaks laevatüübiks karavell. Seda tüüpi laevu kasutasid Christoph Kolumbus, Vasco da Gama, Fernão de Magalhães. Karavellid olid kuni kolmemastilised purjekad, põhiliselt ladinapurjestusega fokk- ja grootmastis. Besaanmastis võis olla põikpuri.
Ladinapurjed on kasutused nüüdisajani feluuga ja dhou tüüpi väikestel kalalaevadel ja rannasõidu kaubapurjekatel Niiluse jõel, Punasel merel, Pärsia lahes ja India ookeani põhjaosas.
Rudolf Kott
Rudolf Kott (õieti Rudolf-Martin; 17. jaanuar 1906 – 13. september 1977 Tallinn) oli eesti poksija. Kott oli poolraskekaalus (kuni 79,4 kg) Eesti meister (1927).
Marie Antoinette (täpsustus)
Marie Antoinette
muusikal:
Voldemar Luik
Voldemar Luik VR II/3 (1. mai (vkj)/ 13. mai 1897 Pajusi vald, Põltsamaa kihelkond, Viljandimaa – 14. juuli 1938 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (ohvitseri asetäitja) ja metsandustegelane.
Ta osales Vabadussõjas 3. jalaväepolgu koosseisus.
Ta lõpetas Tartu Ülikooli juures korraldatavad lühiajalised metsaülemate ettevalmistamise kursused, sai 1921 Purila abimetsaülemaks, 1922 Triigi abimetsaülemaks ja 1925 metsaülemaks.
Oli juhtivalt tegev Kaitseliidu Harju maleva Kose malevkonnas ja Vabaduse Risti Vendade Ühenduse Tallinna osakonna liige 1934–1938.
Isiklikku
Tema tütar oli Põltsamaa kooliõpetaja ja kogudusetegelane Asta Kuurme ning tütremees kirikuõpetaja Herbert Kuurme; tema poeg oli looduskaitsja Heino Luik.
Artur Maasik
Artur Maasik (6. veebruar 1906 – 18. detsember 1937 Tallinn) oli eesti poksija ja jalgpallur. Maasik oli poksis kokku kolmekordne Eesti meister – aastatel 1925 ja 1926 kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) ja 1929. aastal kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg).
Ta osales kolm korda Eesti – Soome maavõistlusel ning kaotas oma kohtumised kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) aastatel 1926 ja 1927 ning kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) 1928. aastal.
Ta sai Eesti meistrivõistlustel jalgpallis Tallinna ESS Kalevi koosseisus 1925. aastal ja Tallinna VK Merkuri koosseisus 1928. aastal hõbemedali.
Jane Salumäe
pisi|Jane Salumäe võistlusel Duatlon '88 Jane Salumäe (sündinud 17. jaanuaril 1968 Tallinnas) on endine Eesti kergejõustiklane (maratonijooksja).
Artur Maasik
Isiklikku
Artur Maasiku vend oli kergejõustiklane Alfred Maasik.
2007. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused
'''Põhja suusaalade 2007. aasta maailmameistrivõistlused''' toimusid 22. veebruarist 4. märtsini Jaapanis Sapporos.
Põrgupõhja punker
Punker asus Raplamaal Konuvere ja Vana-Vigala lähedal metsas. NKVD ründas RVL-i punkrit 31. detsembril 1947. Lahingus sai surma kaks metsavenda ja umbes 50 NKVD sõdurit. Staap taandus lahinguga.
Jane Salumäe
Tema treenerid on olnud Uno Källe ja Antonio Postigo. Kuulub klubisse Valencia Terra i Mar.
2007. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused
Esimest korda toimusid põhja suusaalade maailmameistrivõistlused Aasias, need korraldas 1972. aasta olümpialinn Sapporo.
Murdmaasuusatajad võistlesid Shirahatayamas, kus 1990. aastal toimusid Aasia talimängud ja aasta hiljem taliuniversiaad. Suusahüppajate võistlused olid Ōkurayama (suur mägi) ja Miyanomori (normaalmägi) trampliinidel. MM-võistluste avatseremoonia toimus 2002. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlusteks valminud Sapporo Dome'is. MM-võistluste maskoti nimeks oli Ezo (Hokkaidō) hirv Norkey.
Jane Salumäe
Tema nimel on Eesti rekordid maratonis ja poolmaratonis.
2007. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused
Klassikasprint
Kvalifikatsiooni 1,4 km pikkuse ringi läbis kõige kiiremini ameeriklane Andrew Newell 3.04,71-ga, teine oli Odd-Bjørn Hjelmeset, kes kaotas 22 sajandikuga. Emil Jönsson oli võitjast maas 0,97 sekundit. Kvalifikatsiooni 30. koha sai Peeter Kümmel, kes diskvalifitseeriti vabatehnikasammu kasutamise tõttu, ning nii pääses edasi hoopis temast algselt koha võrra tagapool olnud Timo Simonlatser.
Vainurästas
Levila
Vainurästas on levinud Euraasia põhjaosas alates Islandist ja Šotimaast kuni Kolõmani Kirde-Siberis. Ta on tundras tavaline lind.
Jane Salumäe
Isiklikku
Jane Salumäe on 169 cm pikk ja kaalub 53 kg. Ta elab Madridis (Hispaania) ja oli 2012. aastani abielus Hispaania jalgpallikoondise juures töötava füsioterapeudi Raúl Martínezega.
Vainurästas
Levila
Eestis on ta üldlevinud tavaline haudelind. Üksikud isendid võivad Eestis talvitada. Vainurästa pesitsusaegset arvukust hinnatakse 150 000 – 200 000 paarile, talvist arvukust 0–25 isendile.
2007. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused
Klassikasprint
Esimese veerandfinaali võitis soomlane Kalle Lassila ajaga 3.08,2, millega edestas eelsõitude kiireimat meest Andrew Newellit 0,9 sekundiga.
Vainurästas
Välimus
Vainurästa üldpikkus on 19–23 cm. Ta on Eesti väikseim rästas. Sugupooled on sarnased. Muidu on vainurästas üsna laulurästa moodi, kuid sellest eristavad teda valge või ruuge kulmutriip, rusked tiivaalused ja roostepunased kehaküljed. Vanalinnu ülapool on ühtlaselt tumepruun, alapool on põhiliselt valge, laiade tumepruunide triipudega rinnal ja kõhu külgedel. Tiivad ja saba on tumepruunid. Nokk on tumepruun, alanoka tüvik on kollane, jalad pruunid. Lennul eristavad teda laulurästast roostepunased tiivaalused ja kõrge venitatud häälitsus tzii.
2007. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused
Klassikasprint
Teises veerandfinaalis jagasid kahte esimest kohta Jens Arne Svartedal ja Eldar Rønning, Rønning kaotas 0,3 sekundit.
Kolmandas veerandfinaalis olid kõige kiiremateks Björn Lind ja Mats Larsson, kellest esimene võttis esikoha ajaga 3.02,3, Larsson oli tema järel 0,3 sekundit.
Vainurästas
Välimus
Vainurästa laul koosneb kahest osast – kõlavast vilereast ja kriginast. Laul varieerub piirkonniti. Hommikul alustab ta laulmist ühe esimese laululinnuna lepalinnu järel. Tundras annab see valju, ehkki lühida lauluga lind endast juba kaugelt teada.
2007. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused
Klassikasprint
Neljanda veerandfinaali võitis Odd-Bjørn Hjelmeset 3.03,8. Eestlane Timo Simonlatser lõpetas eelviimase ehk viiendana.
Viienda veerandfinaali võitis Emil Jönsson Jevgeni Koševoi ja Janusz Krężeloki ees. Priit Narusk lõpetas sõidu kuuendana.
Esimese poolfinaali võitis Mats Larsson 3.01,2, teisena lõpetas Jens Arne Svartedal.
Triktrak
pisi|mängulaud
Enn Põldroos
pisi|Enn Põldroos ja [[Nikolai Kormašov 2000. aastal Foto: Jaan Künnap ]] Enn Põldroos (sündinud 21. mail 1933 Tallinnas ) on eesti kunstnik ja kirjanik.
2007. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused
Klassikasprint
Teises poolfinaalis oli teistest kiirem Emil Jönsson, kelle võiduajaks oli 3.05,7. Teise koha eest käis äge võitlus Björn Lindi ja Odd-Bjørn Hjelmeseti vahel. Lõpusirgel Hjelmeset komistas rajapiirdesse, murdis suusakepi ning oli sunnitud leppima kolmanda kohaga.
Kuupäev: 22. veebruar Osavõtjaid: 83 (stardileht) Maailmameister 2005: Vassili Rotšev, Venemaa Ametlikud tulemused: kvalifikatsioon-finaal
Sprinditeade (vaba)
Kuupäev: 23. veebruar Osavõtjaid: 21 võistkonda (stardileht) Ametlikud tulemused
15 km (vaba)
Kuupäev: 28. veebruar Osavõtjaid: 121 (stardileht) Maailmameister 2005: Pietro Piller Cottrer, Itaalia Ametlikud tulemused
Triktrak
Triktrak ehk backgammon on üks maailma vanemaid kahe inimese lauamänge. Mängulaual on 24 kitsast kolmnurka ehk kiilu, millel paiknevad kivid.
Enn Põldroos
Elu ja tegevus
Põldroos lõpetas 1952. aastal Tallinna 2. Keskkooli, õppis aastatel 1952–1958 Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis (ERKI-s) maalikunsti ja võeti 1959. aastal Eesti Kunstnike Liitu. Seejärel oli ta õppejõud Tallinna Pedagoogilises Instituudis (aastatel 1961–1966) ja hiljem ka ERKI-s/EKA-s (1973–1985 ja 1994–1995). Aastatel 1985–1989 ja 1995–1998 oli ta Eesti Kunstnike Liidu esimees ja president. Alates 1998. aastast on ta vabakutseline kunstnik.
Vainurästas
Elupaik
Eestis asustab ta igasuguseid lehtmetsi, puisniite, salukuusikuid, parke ja kalmistuid.
Enn Põldroos
Elu ja tegevus
Kirjanikuna on Põldroos avalikkuses tuntuks saanud eestkätt 2000. aastatel, varem on talt ilmunud ainult üks raamat Olev Subbist (1981). 2002. aastal võitis ta romaaniga "Joonik kivi" Eesti romaanivõistlustel III koha preemia.
Vainurästas
Pesitsemine
Vainurästas ehitab pesa igasuguste puude-põõsaste otsa. Pesakoha valimisel on ta kohanemisvõimeline: pesi on leitud ka puuriidas, taral ja redelil. Eestis on vainurästa pesi leitud ka heinaküünides. Mõnikord on pesa lihtsalt maapinnal.
Triktrak
Kummalgi mängijal on mängu alguses laual 15 kivi. Eesmärk on esimesena kõik oma kivid laualt eemaldada. Kive liigutatakse kahe täringu veeretamisel saadud arvu jagu.
Vainurästas
Pesitsemine
Kurnas on keskmiselt 4–5 muna, mida hauvad mõlemad vanemad. Poegi toidetakse peamiselt putukate, vihmausside, nälkjate ja marjadega.
Enn Põldroos
Looming
Põldroos on loonud sadu maale ja monumentaalteoseid. Viimastest võiks olulisemateks pidada "Raadiolille" (1978, Raadiomajas), "Eestimaad" (1983, Eesti saatkonnas Moskvas), "Inimeste elu" (1985, Linnahallis) ja "Varju ja valguse piiril" (1993, Eesti Rahvusraamatukogus). Lisaks on mitmeid tema monumentaaltöid ka keskkoolide seintel.
Vainurästas
Toitumine
Vainurästas on segatoiduline. Putukate ja vihmausside kõrval toitub ta marjadest, süües talvel eriti pihlaka ja viirpuu marju.
Enn Põldroos
Looming
Temaatiliselt on Põldroos puudutanud nii sotsrealismi, rahvusromantismi kui ka sürrealismi, kuid kõige südamelähedasem on talle olnud viimane. Tema teosed pole pea kunagi kandnud otseselt ideoloogilist, vaid pigem sügavamat, inimlikumat ja mõistatuslikumat sõnumit. 2000. aastatel on Põldroos oma kunstiloomes kasutanud ka arvutit, luues digigraafilisi kunstiteoseid.
Isiklikku
Enn Põldroosi isa oli lavastaja ja näitleja Priit Põldroos. Tema tütar on moekunstnik Riina Põldroos. Tema onu pojapoeg oli näitleja Dan Põldroos.
2007. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused
30 km suusavahetusega sõit (15+15/klassika + vaba)
Kuupäev: 24. veebruar Osavõtjaid: 89 (stardileht) Maailmameister 2005: Vincent Vittoz, Prantsusmaa Ametlikud tulemused
Enn Põldroos
Isiklikku
Enn Põldroos on olnud abielus Helgi Erilaiuga; tema praegune abikaasa on Rita Raave.
2007. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused
50 km ühisstart (klassika)
Kuupäev: 4. veebruar Osavõtjaid: 72 (stardileht) Maailmameister 2005: Frode Estil, Norra Ametlikud tulemused
4×10 km (klassika/vaba)
Kuupäev: 2. veebruar Osavõtjaid: 17 võistkonda (stardileht) Maailmameister 2005: Norra, (Odd-Bjørn Hjelmeset, Frode Estil, Lars Berger, Tore Ruud Hofstad) Ametlikud tulemused
Klassikasprint
Kuupäev: 22. veebruar Osavõtjaid: 71 (stardileht) Maailmameister 2005: Emelie Öhrstig, Rootsi Ametlikud tulemused
Sprinditeade (vaba)
Kuupäev: 23. veebruar Osavõtjaid: 19 võistkonda (stardileht) Ametlikud tulemused
10 km (vaba)
Kuupäev: 27. veebruar Osavõtjaid: 77 (stardileht) Maailmameister 2005: Kateřina Neumannová, Tšehhi Ametlikud tulemused
15 km suusavahetusega sõit (7,5+7,5/klassika + vaba)
Kuupäev: 25. veebruar Osavõtjaid: 62 (stardileht) Maailmameister 2005: Julia Tšepalova, Venemaa Ametlikud tulemused
30 km ühisstart (klassika)
Kuupäev: 3. märts Osavõtjaid: 55 (stardileht) Maailmameister 2005: Marit Bjørgen, Norra Ametlikud tulemused
4x5 km (klassika/vaba)
Kuupäev: 1. märts Osavõtjaid: 16 naiskonda (stardileht) Maailmameister 2005: Norra (Vibeke Skofterud, Hilde Pedersen, Kristin Steira, Marit Bjørgen) Ametlikud tulemused
Sprint (1 hüpe + 7,5 km suusatamist)
Kuupäev: 23. veebruar Osavõtjaid: 49 (stardileht) Maailmameister 2005: Ronny Ackermann, Saksamaa Ametlikud tulemused
Tavavõistlus (2 hüpet + 15 km suusatamist)
Kuupäev: 3. märts Osavõtjaid: 52 (stardileht) Maailmameister 2005: Ronny Ackermann, Saksamaa Ametlikud tulemused
Meeskonnavõistlus
Kuupäev: 25. veebruar Osavõtjaid: 10 meeskonda (stardileht) Maailmameister 2005: Norra (Petter Tande, Havard Klemetsen, Magnus-H. Moan, Kristian Hammer) Ametlikud tulemused (hüpped)-(4x5 km)
Normaalmägi
Kuupäev: 3. märts Osavõtjaid: 51 (stardileht – lõppvõistluse stardileht) Maailmameister 2005: Rok Benković, Sloveenia Ametlikud tulemused
Suur mägi
Kuupäev: 24. veebruar Osavõtjaid: 78 (stardileht) Maailmameister 2005: Janne Ahonen, Soome Ametlikud tulemused
Projekteerimistingimused
Projekteerimistingimused on kohaliku omavalitsuse poolt väljastatavad tingimused kinnisasja omanikule või isikule, kelle kasuks on seatud võõral maal ehitise omamist võimaldav asjaõigus, mis määravad arhitektuursed, ehituslikud ja muud projekteerimise lähteandmed ning isikud, kellega projekt tuleb kooskõlastada. Projekteerimistingimused väljastatakse ainult hajaasustusse ehitamiseks kehtiva üldplaneeringu alusel, sest tiheasustusaladel ja detailplaneeringu kohustusega aladel on projekteerimise otseseks aluseks kehtiv detailplaneering.
Projekteerimistingimuste järgi valminud projekt on ehitusloa taotlemise aluseks.
Ehitusseadus
Ehitusseadus oli Eesti seadus, mis sätestas nõuded ehitistele, ehitusmaterjalidele ja -toodetele ning ehitusprojektidele ja ehitiste mõõdistusprojektidele, samuti ehitiste projekteerimise, ehitamise ja kasutamise ning ehitiste arvestuse alused ja korra ning riikliku järelevalve ja ehitusjärelevalve korralduse põhimõtted.
Enne ehitusseadust kehtis Eesti Vabariigis 1995–2003 planeerimis- ja ehitusseadus, mis seejärel jagati ehitusseaduseks ja planeerimisseaduseks.
Alates 01.07.2015 asendas senise ehitusseaduse uus ehitusseadustik.
Pedosfäär
Pedosfäär ehk maakera muldkate on õhuke mitmesuguse koostise ja tihedusega geosfäär. Pedosfäär asetseb atmosfääri ja litosfääri vahel õhukese kihina. Pedosfäär on pidevas vastastikmõjus järgnevate geosfääridega: atmosfäär, hüdrosfäär, litosfäär ja biosfäär. Pedosfäär on kogu maismaalise elu aluseks, olles vahendajaks atmosfääri ja maakoore aineringete vahel. Pedosfääri levik planeedil Maa pole pidev, kuna selle levikut takistavad tehislikult inimmõju ja looduslikult veekogud, mäestikud ja liustikud.
Murenemine
Lähtekivimi keemiline murenemine ehk porsumine on enamlevinud mullatekkeprotsessi algataja. Taimede, sammalde ja samblike elutegevusest eraldub huumushappeid. Atmosfääris aga tekib süsihapet looduslikult.
H2CO3- on porsumise levinuim reagent, mis lahustab selliseid karbonaatseid mineraale nagu kaltsiit ja dolomiit ning ränimineraale nagu päevakivi. Albiidi ehk Na-päevakivi porsumine kaoliniitsaviks (H2CO3) reageerides on järgmine:
Reaktsiooni tulemusel tõuseb vesinikkarbonaatide, kaaliumi ja räniioonide tase mullapinda läbivas vees. Näiteks lubjakivi porsumisel:
Süsihappe ja vesinikkarbonaadide edasises lahustumises vabaneb keskkonda süsihappegaas. Mullatekke varases järgus porsuvad oksüdeerudes paljud ränimineraalid ning tekivad diageneesis uued sekundaarsed mineraalid. Näiteks oliviini (FeMgSiO2) porsumisel oksüdatsiooniga vabaneb ümbritsevasse keskkonda Fe, Mg ja Si-ioone. Mullavesi kannab magneesiumi minema, kuid rauaioonid reageerivad mullas leiduva hapnikuga ja tekib hematiit (Fe2O3). Lagunevast orgaanikast aga vabaneb mulda väävel, mis omakorda hakkab redutseerivates tingimustes moodustama püriiti (FeS2). Püriidi lahustumine mullas leiduvate humiinhapete toimel aga tõstab üldiselt mulla pH-d, kuna vabanevad H+ ioonid.
Litosfäär
Peamiseks teguriks pedogeneesis peale reljeefi on lähtekivimi keemiline koostis. Lähtekivimiks saavad olla kas settekivimid (karbonaatsed või silikaatsed), vulkaanilist päritolu tardkivimid või moonde tagajärjel kujunenud moondekivimid. Lähtekivimi tüüp ja selle paljandumise viis sõltuvad piirkondliku geoloogia eripäradest ja kujunemisloost.
Mandriline maakoor koosneb enamasti ränirikastest tardkivimitest, mis erinevalt moondekivimitest murenevad kiiremini. On mõningaid mineraale kivimeis, mille paljandumine suurendab elurikkust piiravate tegurite, näiteks fosfori ja lämmastiku, esinemist looduses – näiteks fosforiit ja fülliit. Erinevatel karbonaatsetel ja evaporiitsetel lähtekivimitel paiknevad mullad on seetõttu happevihmadele vastupidavamad, kuna pidev Mg2+, HCO3−, Sr2+, Na+, Cl− ja SO42 ioonide juurdekanne mullaveega hoiab mulla aluselisena.
Biosfäär
Elusorganismide mõju kujunevale pedosfäärile võib alata samblike ja teiste mikroorganismidega nagu tsüanobakterid, rohevetikad jms, kelle elutegevuse tagajärjel vabaneb keskkonda oblikhape. Samblikke ja samblaid on pikka aega peetud mullatekke pioneerliikideks, mille peened risoidid murendavad kivimi pinda vähehaaval, kuid kindlalt. Samas on ka täheldatud seemnetaimede kiiremat levikut muldkatteta aladele, kuid kindlasti peavad samblikud rasketes tingimustes paremini vastu kui soontaimed. Seega kõrgmäestikes moodustavad just samblikud valitseva grupi.
pisi|[[basalt|Basaldil kasvav samblik]] Pedosfääris leidub palju elutegevuse tagajärjel tekkinud happeid. Taimede juurestikest pärinevad nii etaan- kui ka sidrunhape. Orgaanika lagunedes eraldub keskkonda fenoolhape. Mullamikroobide tegevusel eraldub humiin- ja fulvohappeid. Need orgaanilised happed aitavad kaasa porsumisele kelaatumise reaktsiooniga. Mullaprofiilis on orgaaniliste hapete osatähtsus suurem just pinnasele lähemal ja süsihappe roll on suurem põhjavee kihi lähedal või isegi allpool selle taset.
Pinnasekihi kasvades laieneb sinna ka suuremate loomade leviala, kes omakorda muudavad sealse mulla keemilist tasakaalu. Vihmaussid parandavad mulla õhutust ja muudavad poollagunenud orgaanikat ehk kõdu huumuseks, parandades sellega pinnase viljakust. Paljud uruloomad veedavad osa oma elust pedosfääris, muutes oma elutegevusega sealse keskkonda, peites sinna varusid, kasvatades pesakondi ja ka seal talvitudes. Taimtoidulised suurimetajad lisavad aineringlusse lämmastikku oma väljaheidetega ja fosforit mahaheidetud sarvedega – näiteks põdrad või hirvlased. Ka kiskjad jätavad aineringlusse fosforirikkaid luukuhilaid ja lämmastikku väljaheidete näol.
Atmosfäär
Atmosfääri ja pedosfääri vahel on gaasisisaldused üldiselt tasakaalus. Taimejuurtest ja mullamikroobidest mulda vabaneva CO2 tõttu on mullavees vesinikkarbonaatide (HCO3) osakaal palju suurem kui atmosfääris. CO2 suur kontsentratsioon ja metalliioonide esinemine mullas madaldab ka mulla pH-taset. Gaasid, mis vabanevad pedosfäärist atmosfääri, sisaldavad nii karbonaatide lahustumise, kõdunemise, redoksreaktsioonide kui ka mikrobioolse fotosünteesi tulemeid. Atmosfäärist aga ladestuvad aineosakesed pedosfääri tuultekkeliste setete, vihmavee ja gaaside difusiooni abil. Tuultekkelised setted võivad olla ükskõik millised osakesed, mida tuul suudab edasi kanda või mis jäävad hõljuma. Nende alla kuuluvad aerosoolid, õietolm, löss, tolm ja ka mineraalirohke pinnasetolm. Lämmastik on peamine vihmapiiskade koostisosa veel järel, sest veeaur koondub just aerosooliosakeste ümber, moodustades nii veepiisku.
Pinnase teke parasvöötme metsades
Mullad on metsades enamasti hästi arenenud. Seda näitavad paks huumuskiht, liigirohkus erinevates rinnetes ja nendes elavas elustikus. Metsades ületab sademete osakaal aurumist, mille tõttu on metsades pinnas niiskem ja sademevesi uhub mullahorisondid läbi. Lagunemis- ja kõdunemisprotsesside aeglasest toimimisest tekib ohtralt fulvohappeid, mis omakorda aitab porsumisele kaasa. Sademevete läbiuhtumine viib porsumisest tulenevalt vabad magneesiumi-, raua- ja alumiiniumiosakesed allapoole ehk tekib leetumine. Muldade leetumisel tekivad selgelt eristatavad, nii väljanägemiselt kui keemiliselt, horisondid.
Mullateke troopilistes vihmametsades
Troopilised vihmametsad saavad aasta lõikes rohkem päikesekiirgust ja sademeid, kui ükski muu piirkond maailmas. Kõrged keskmised temperatuurid, kõrge päiksekiirguse tase ja ohter sademetehulk tingivad suure hulga biomassi tekke, kuni 800 grammi süsinikku ruutmeetri kohta. Kõrge keskmine temperatuur ja suur sademeveekogus aitab ka porsumisele tugevalt kaasa. Lagunemis- ja kõdunemisprotsesside ülikiirest toimumisest tingituna tekib seal vähe fulvo- ja humiinhappeid, mis omakorda tähendab leetumise vähest mõju. Sellest tingituna puuduvad või esinevad vaid vähesel määral troopilistes vihmametsades mullahorisondid. Vabad magneesiumi, raua ja alumiiniumiosakesed seostuvad oksiididena mulla mineraalsesse koostisse ning tekivad troopilised punamullad.
Mullateke rohtlates ja kõrbealadel
Kõrbetes on sarnased mullatekke tingimused, kuid seal valitseva pideva põua tõttu toimuvad porsumisprotsessid aeglasemalt kui rohtlates. Caliche-kihi all võib esineda nii kipsi kui ka haliidi kihte. Uuringud on näidanud, et fosfor kaob mullast väga kähku ja süsiniku hulk ariidsetes muldades on väga väike väiksemahuliste kõdunemisprotsesside tõttu, mis tähendab ka süsiniku aineringe väiksemat mahtu.
Gasherbrum I
Gasherbrum I (K5) on mägi Aasias Karakoramis Pakistani ja Hiina piiril.
Maire Liivamets
Maire Liivamets (sündinud 9. mail 1950) on eesti kirjanduskriitik ja -teadlane.
Ta töötab Eesti Rahvusraamatukogu teenindusosakonnas eesti kirjanduse referendina.
Alaalia
Alaalia, ka Alalia idiopathica on kõnepuue, mis avaldub kõne täielikus või osalises puudumises normaalse intellekti ja kuulmise juures. Alaaliaga inimest nimetatakse tummaks.
RHK-10 järgi liigitatakse süsteemsete ehk polümorfsete kõnepuuete hulka.
Alaalia põhjusteks peetakse ajukoore kõnekeskuste orgaanilist kahjustust kõne-eelses eas. Selle tõttu esineb kõne üldine alaareng ehk alakõne.
Alaalia on alakõne raskeim vorm. Tumma kõnepuue avaldub eelkõige enese verbaalses väljendamises (ekspressiivne kõne). Sõltuvalt raskusastmest võib kõne kas üldse puududa või mõningal määral siiski olemas olla. Kõne mõistmisega probleeme ei esine.
Alaalia alaliigid on sensoorne alaalia ja motoorne alaalia.
Portsmouth (täpsustus)
Portsmouth on mitme koha ja asja nimi
1528
1528. aasta (MDXXVIII) oli 16. sajandi 28. aasta.
Bjørn Dæhlie
Bjørn Erlend Dæhlie (sündinud 19. juunil 1967) on Norra endine murdmaasuusataja. Ta on 8-kordne olümpiavõitja ja 9-kordne maailmameister.
Dæhlie on võitnud taliolümpiamängudelt (1992, 1994 ja 1998) kokku 12 medalit: 8 kuld- ja 4 hõbemedalit. Samuti oli ta üliedukas maailmameistrivõistlustel (1991, 1993, 1995, 1997 ja 1999), kus ta sai kokku 17 medalit, millest 9 olid kuldsed. Eriti edukas aasta oli 1997, kui ta sai maailmameistrivõistlustel medali kõigilt viielt alalt.
Maailmakarikavõistlustel võitis ta üldkarika 6 korda ja võitis 46 MK-etappi, mis on kõigi aegade parim tulemus.
1992 sai Bjørn Dæhlie koos Vegard Ulvangiga Peer Gynti auhinna, mis antakse kord aastas Norrat maailmas positiivselt tutvustanud isikule.
Praegu tegeleb Dæhlie spordirõivaste disainimise ja tootmisega.
Karikavõistluste etapivõidud
Bjørn Dæhlie osales 117 maailma karikavõistluste etapil ja jõudis kolme parema hulka 81 korda, millest 46 ta võitis.
Empüeem
Empüeemist erinev on abstsess, mis tähendab mädakogumit vastmoodustunud õõnes.
Sündinud 22. mail
''Siin loetletakse 22. mail sündinud tuntud inimesi.
Robin Szolkowy
Robin Szolkowy (sündinud 17. juulil 1979 Greifswaldis) on Saksamaa iluuisutaja. Ta võistleb paarissõidus, kus tema partner on Olena Savtšenko.
Szolkowy sündis Saksa DV-s Mecklenburg-Vorpommernis. Tema ema oli meditsiiniõde ja isa oli Tansaaniast pärist arst, kes sel ajal Greifswaldis õppis. Robin oli oma isast küll fotosid näinud, kuid kohtus temaga alles 2008. aasta märtsis Viinis.
Szolkowy hakkas uisutama 4-aastaselt. Algul oli ta üksiksõitja, 16-aastaselt läks üle paarissõidule. Tema esimene partner oli Johanna Otto, kellega ta tuli 1997. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel 13. kohale.
Pärast Rauschenbachi loobumist spordist osales Szolkowy ühe aasta jooksul sünkroonuisutamises, püüdes oma oskusi säilitada. Alles 2003. aasta mais suutis Szolkowy treener Ingo Steuer talle uue paarilise leida. See oli 2000. aasta juunioride maailmameister (siis koos Stanislav Morozoviga) Olena Savtšenko. Kolm kuud hiljem kolis Savtšenko Saksamaale.
Veel 5 kuud hiljem tulid Szolkowy ja Savtšenko Saksamaa meistriteks eelmise aasta meistrite Eva-Maria Fitze ja Rico Rexi ees. See oli nende ainus võistlus hooajal 2003/04.
2005
Maailmameistrivõistlustel Moskvas jäid Szolkowy ja Savtšenko 169,02 punktiga 6. kohale, kaotades kõigile Venemaa ja Hiina paaridele. Võitsid Totmjanina ja Marinin 198,49 punktiga.
Aasta lõpul Tokios toimunud Grand Prix' finaalis, kuhu kutsutakse hooaja 6 parimat paari, saavutasid Szolkowy ja Savtšenko Saksamaa rekordiga 180,10 kolmanda koha. Võitsid Tatjana Totmjanina ja Maksim Marinin 193,60 punktiga.
2006
thumb|Savtšenko-Szolkowy tulid [[2006. aastal Saksamaa meistriteks]] 2006 tulid Szolkowy ja Savtšenko Saksamaa meistriteks.
Euroopa meistrivõistlustel Lyonis saavutasid nad kahe Venemaa paari ees Saksamaa rekordi 188,08 punktiga hõbemedali, kaotades üksnes Totmjaninale ja Marininile.
Seejärel omandas Savtšenko Saksamaa kodakondsuse, mis võimaldas neil võistelda olümpiamängudel. 2006. aasta taliolümpiamängudel Salt Lake Citys saavutasid nad 180,15 punktiga 6. koha, kaotades taas üksnes Venemaa ja Hiina paaridele. Totmjanina ja Marinin tulid 204,48 punktiga olümpiavõitjateks.
Maailmameistrivõistlustel Calgarys olid Szolkowy ja Savtšenko 170,08 punktiga jälle 6. kohal, ehkki Hiinal oli ainult 2 paari ning Totmjanina-Marinin olid spordist loobunud. Maailmameistriteks tulid 189,20 punktiga Pang Qing ja Tong Jian.
Grand Prix' finaal toimus Peterburis. Shen Xue ja Zhao Hongbo võitsid 203,19 punktiga, Savtšenko ja Szolkowy olid 180,67-ga teised.
2007
2007 tulid Szolkowy ja Savtšenko Saksamaa meistriteks.
Euroopa meistrivõistlustel Varssavis saavutasid nad Saksamaa rekordi 199,39 punktiga esikoha, võites kindlalt nii lühi- kui vabakava, kuigi Savtšenko lühikavas kukkus. Nad olid esimesed Saksamaa esindajad 12-aastase vaheaja järel, kes iluuisutamises Euroopa meistriks tulid.
Maailmameistrivõistlustel Tokios saavutasid Szolkowy ja Savtšenko oma esimese MM-medali, kahe Hiina paari järel ning Tatjana Volossožari ja Stanislav Morozovi (Savtšenko endine partner) ees pronksi 187,39 punktiga. Lühikava järel olid nad isegi teised. Maailmameistriteks tulid Shen Xue ja Zhao Hongbo (203,50) Pang Qingi ja Tong Jiani (188,46) ees.
Grand Prix' finaalis Torinos kogusid Szolkowy ja Savtšenko 199,23 punkti, millega võitsid selle võistluse.
thumb|Savtšenko-Szolkowy (2008)
2008
2008 tulid Szolkowy ja Savtšenko Saksamaa meistriteks juba viiendat korda.
Euroopa meistrivõistlustel Zagrebis tulid nad teist korda Euroopa meistriteks, püstitades Saksamaa rekordi 202,39. Järgmist paari edestasid nad enam kui 30 punktiga.
Maailmameistrivõistlustel Göteborgis tulid nad esimest korda maailmameistriteks, püstitades uue Saksamaa rekordi 202,86 punkti. Qing-Jian olid 5. kohal.
Grand Prix' finaalis Lõuna-Koreas Goyangis kogusid Szolkowy ja Savtšenko 185,09 punkti, millega jäid kahe Hiina paari järel kolmandaks. Järgnesid Volossožar-Morozov ja Kawaguchi-Smirnov.
2009
thumb|Savtšenko-Szolkowy tulid 2009 Euroopa meistriteks 2009 tulid Szolkowy ja Savtšenko Saksamaa meistriteks 6. korda järjest.
Euroopa meistrivõistlustel Helsingis tulid nad kolmandat korda Euroopa meistriteks, kogudes 199,07 punkti.
Maailmameistrivõistlustel Los Angeleses püstitasid Szolkowy ja Savtšenko uue Saksamaa rekordi 203,48 punkti ja tulid teist korda maailmameistriteks. Qing ja Jian olid 4. kohal.
Grand Prix' finaalis Tokios läks kaksikvõit Hiinasse. Xue-Hongbo võitsid 214,25-ga, järgnesid Qing-Jian 201,86 ja Savtšenko-Szolkowy 200,38-ga.
2010
2010 Szolkowy ja Savtšenko Saksamaa meistrivõistlustel ei osalenud. Euroopa meistrivõistlustel Tallinnas võitsid nad lühikava napilt Yuko Kawaguchi ja Aleksandr Smirnovi ees, aga kaotasid neile vabakavas ja jäid Saksamaa rekordi 211,72 püstitamisest hoolimata teiseks. Kawaguchi ja Smirnov kogusid 213,15 punkti.
2010. aasta taliolümpiamängudel Vancouveris olid Szolkowy ja Savtšenko pärast lühikava Xue ja Hongbo järel teised ja langesid lõpuks kolmandaks, sest neist möödusid ka vabakavas maailmarekordi 141,81 püstitanud Qing ja Jian. Võitsid Xue-Hongbo (216,57), järgnesid Qing-Jian (213,31), Savtšenko-Szolkowy (210,60) ja Kawaguchi-Smirnov (194,77).
Maailmameistriteks (võistlused toimusid Torinos) tulid Qing-Jian (211,39), järgnesid Savtšenko-Szolkowy (204,74) ja Kawaguchi-Smirnov (203,79).
Võitluskunstid
Võitluskunstid on ulatuslikud võitlusviiside ja -traditsioonide süsteemid. Kõigi võitluskunstide eesmärk on sama: lüüa vastast füüsiliselt või kaitsta end füüsilise ohu eest. Mitmete võitluskunstide teooria tugineb suuresti usundile; nii seostuvad Aasia võitluskunstid sageli budismi, hinduismi, taoismi, konfutsianismi või šintoga. Tihti on võitluskunstidel oma aukoodeks, vahel on need seotud ka traditsioonilise või rahvameditsiiniga (nt qigong ja nõelravi).
Võitluskunste on nimetatud niihästi kunstiks, teaduseks kui ka spordiks. Mitmeid neist harrastatakse kontaktspordina, kuid samuti võidakse võistelda teatud võtete soorituses, sarnaselt nt iluvõimlemise või vettehüpetega.
Kuigi enamasti peetakse võitluskunstide all silmas paljakäsi võitlemist, kasutatakse mõnes traditsioonis ka relvi: vehklemises mõõka, gatkas kaigast, kyūdōs vibu jne.
Tänapäeval seostatakse terminit võitluskunstid tavaliselt Kaug-Ida päritolu võitlusviisidega nagu taekwondo, karate, aikidō ja judo. Samas pärineb hulk võitluskunste mujaltki: poks ja mõned ajaloolised mõõgavõitlusviisid Euroopast, capoeira Lõuna-Ameerikast, sambo Venemaalt jne.
Eha Rünne
Eha Rünne (sündinud 25. mai 1963 Viljandi) on Eesti kergejõustiklane (kettaheitja, kuulitõukaja).
Hariduskäik
Õppis Tallinna 16. Keskkoolis, lõpetas 1982. aastal Tallinna Spordiinternaatkooli ja 1989. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi kehakultuuriteaduskonna.
Isiklikud rekordid
Välistingimustes:
Sisetingimustes:
Kettaheide
1988 – Eesti NSV meister 55.44 1989 – Eesti NSV meister 57.08 1992 – Eesti meister 56.60 1993 – Eesti meister 52.10 1994 – Eesti meister 54.44 1995 – Eesti meister 56.58 1996 – Eesti meister 55.72 1997 – Eesti meister 54.28 1998 – Eesti meister 58.56 1999 – Eesti meister 56.70 2000 – Eesti meister 56.17 2001 – Eesti meister 52.00 2002 – Eesti meister 49.77 2003 – Eesti meister 51.11 2004 – Eesti meister 55.38 2005 – Eesti meister 51.26 2006 – Eesti meister 53.25 2007 – Eesti meister 52.83 2008 – Eesti meister 46.14 2009 – Eesti meister 52.59 2010 – Eesti meister 51.53 2011 – Eesti meister 50.78
Kuulitõuge
1985 – Eesti NSV meister 16.11 1986 – Eesti NSV meister 15.32 1987 – Eesti NSV meister 15.73 1988 – Eesti NSV meister 16.60 1989 – Eesti NSV meister 16.68 1991 – Eesti NSV meister 16.08 1992 – Eesti meister 16.01 1993 – Eesti meister 16.05 1994 – Eesti meister 16.15 1995 – Eesti meister 16.18 1996 – Eesti meister 16.35 1997 – Eesti meister 16.43 1998 – Eesti meister 16.40 1999 – Eesti meister 16.04 2000 – Eesti meister 15.03 2001 – Eesti meister 14.50 2002 – Eesti meister 15.47 2003 – Eesti meister 14.99 2004 – Eesti meister 15.15 2005 – Eesti meister 14.85 2006 – Eesti meister 14.50 2008 – Eesti meister 13.83 2010 – Eesti meister 13.60
Isiklikku
Eha Rünne oli sportlasena 183 cm pikk ja kaalus 88 kg. Ta elab Meriväljal. Hobid on reisimine, teater ja filmid. Tema treener on tema abikaasa Vello Palm.
Kesknärvisüsteem
Kesknärvisüsteem ja selle osad võtavad vastu ja töötlevad informatsiooni kõigilt organismi osadelt ja koordineerivad nende tegevust.
Kahekülgsete organismide hulka liigitatud okasnahksete KNS-i osas puudub kindel kokkulepe, kuna osade uurijate arvates ei saa neil peaaju eristada.
Kesknärvisüsteemi areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti, indiviiditi kui ka arenguastmeti. Koos piirdenärvisüsteemiga on kesknärvisüsteemil fundamentaalne roll organismi käitumise kontrollimisel.
Selgroogsetel asub peaaju koljuõõnes ning seljaaju selgrookanalis, mõlemad on kaetud ajukestadega.
Tänapäeval arvatakse, et kesknärvisüsteem on immuunsüsteemist osaliselt isoleeritud vere-aju barjääri ja immunosupressiivse miljöö kaudu.
Immuunkaitset püüab tagada mikrogliia.
Madudel
Madude kesknärvisüsteem koosneb pea- ja seljaajust. KNS-i morfoloogia erineb suuresti imetajate omast, kuid sarnaneb kahepaiksete omaga.
Madude seljaaju paikneb selgrookanalis ja on üsna ühetaoline elund, millel ei saa eristada jämedamaid kohti. See koosneb valge- ja hallainest moodustunud võrgustikust.
Hallaine moodustab selgmisi ja kõhtmisi sarvi.
Peaaju morfoloogia oleneb nii maoliigist kui ka indiviidist, nii kaalub 64-grammise hariliku rästiku peaaju 0,1 grammi ning 1770 grammi kaaluva must-valge kobra (Naja melanoleuca) peaaju 0,65 grammi.
Imetajatel
pisi|1 – [[peaaju 2 – kesknärvisüsteem 3 – seljaaju]]
Sanja Vučić
pisi|Sanja Vučić (2016) Sanja Vučić (sündinud 8. augustil 1993 Kruševacis Jugoslaavias) on Serbia laulja.
Jinan Shi
Jinan Shi on allprovintsilinn Hiinas, Shandongi provintsi pealinn. Asub provintsi keskosas Huang He alamjooksul.
Kesknärvisüsteem
Inimestel
Kesknärvisüsteem areneb embrüo dorsaalsest urkest. Dorsaalne urge sulgub toruks, mille eesossa tekivad kurrud. Nendest eesmistest kurdudest areneb peaaju ja toru lõpposast seljaaju. Anatoomiliselt jaotatakse närvisüsteem kesknärvisüsteemiks ja perifeerseks närvisüsteemiks.
Sanja Vučić
Ta on tuntud pealauljana Serbia bändis ZAA.
Kesknärvisüsteem
Inimestel
Talitluse järgi liigitatakse kesknärvisüsteem somaatilise närvisüsteemi juurde, kuigi pea- ja seljaajul on nii somaatilisi kui ka autonoomseid funktsioone.
Sanja Vučić
Ta esindas Serbiat 2016. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Stockholmis lauluga "Goodbye (Shelter)" ning saavutas 115 punktiga 18. koha.
Kesknärvisüsteem
Terminoloogia
Kesknärvisüsteem on kantud kehtivasse rahvusvahelisse inimese anatoomia standardisse "Terminologia Anatomica".
Jinan Shi
Haldusüksuse keskus on Shizhongi linnarajoon.
Kesknärvisüsteem
Patoloogia
Kesknärvisüsteemiga seostatakse inimestel selliseid kaasasündinud ja omandatud haiguslikke seisundeid ning krooniliselt kulgevaid haigusi nagu lastehalvatus, Alzheimeri tõbi, ADHD, autism, Parkinsoni tõbi ja polüskleroos.
KNS-i põletikulised haigused
KNS-i põletikulised haigused on ajukelmepõletik, meningiit, entsefaliit e peaajupõletik, müeliit e seljaajupõletik, entsefalomüeliit e peaaju-seljaajupõletik, koljusisene ja lülisambakanalisisene mädanik ning granuloom, koljusisene- ja lülisambakanalisisene veenipõletik ja hüüvisveenipõletik jt.
KNS-i kahjustavad süsteematroofiad
Kesknärvisüsteemi kahjustavad süsteematroofiad on Huntingtoni tõbi, pärilik ataksia, seljaaju-lihaseatroofia jm.
Jinan Shi
Ajalugu
Jinanis asuv Shandongi ülikool on Hiina üks vanimaid ja prestiižsemaid.
Haldusjaotus
Neli esimest linnarajooni moodustavad peamise linnastunud ala, millel pole halduslikku staatust.
Andrei Poljanski
Andrei Ivanovitš Poljanski (vene Андрей Иванович Полянский) (1698–1764) oli Venemaa keisririigi sõjaväelane, admiral (1764), Kroonlinna ja Tallinna sadama kõrgeim komandör ning Venemaa keisririigi Balti laevastiku komandör.