cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Olympia (Manet)
See, mis kaasaegseid kunstivaatlejaid šokeeris, ei olnud modelli alastus ega isegi täies riides mustanahalisest teenijatüdruku juuresolek, vaid tema ülbe pilk ja hulk detaile, mis näitavad, et ta on kurtisaan: orhidee juustes, käevõru, pärlkõrvarõngad ja idamaine sall, millel ta lamab. Must pael tema kaela ümber, mis on kontrastis kahvatu ihuga, ja ühes jalas olev tuhvel rõhutavad meelelisust. Ühtlasi asendas Manet' Tiziani maalil oleva koera, mis on truuduse sümbol, musta kassiga, mis sümboliseerib prostitutsiooni.
Vastumeelsust tekitas isegi maali pealkiri. Olympia oli ilmselt maalil kujutatud isiku nimi. Kui Manet oleks väitnud, et maalil on Venus või mõni teine müütiline tegelane, oleks see olnud vastuvõetavam. Olümpia on Vanast Kreekast tuntud kohanimi, kuid Olympia-nimelist tegelast vanakreeka mütoloogias ei ole. Tõenäoliselt on tegu varjunimega, mille maalil kujutatud kurtisaan endale võtnud on.
Maal kaldub kõrvale akademismi normidest ja stiilist. "Olympia" on maalitud laiade kiirete pintslitõmmetega. Kasutatud on kunstlikku valgustust, mis kõrvaldab valguse ja varju vahepealsed toonid, ning suuri ühevärvilisi pindu.
Nixoni doktriin
Nixoni doktriin (ka Guami doktriin) oli USA presidendi Richard Nixoni 1969. aasta 25. juulil Guamil esitatud seisukoht USA välispoliitilise taktika muutmise kohta, mis oli eelkõige ajendatud ebaedust Vietnami sõjas.
Ametlikult sõnastas ta doktriini seisukohad 18. veebruaril 1970 Kongressile saadetud kirjas, kus teatas, et USA toetab oma liitlaste võitlust kommunistlike liikumiste vastu ka edaspidi, kuid enam ise otseselt ei sekku. Sellega hüljati doominoteooria, mille kohaselt oli seni kardetud, et ühe riigi langedes kommunismi leeri kaotatakse kontroll ka tema naabrite üle.
Torgau-Oschatzi kreis
Torgau-Oschatz oli kreis Saksimaa põhjaosas. 2008. aastal liideti see Delitzschi kreisiga ja moodustus Nordsachseni kreis.
Kreisi omavalitsusüksused
(Elanike arv 31. detsembril 2006)
Linnad:
Kasari hüdromeetriajaam
Kasari hüdromeetriajaam on hüdromeetriajaam Läänemaal Lääne-Nigula vallas Kasari külas.
Jaam töötab alates aastast 1924.
Jaamas mõõdetakse õhu temperatuuri, sademete hulka, Kasari jõe veetaset ning vooluhulka.
Reimo Sildvee
pisi|Reimo Sildvee (2022)
Reimo Sildvee (sündinud 23. juunil 1981) on eesti raadio- ja teleajakirjanik.
Ta töötab Eesti Rahvusringhäälingus, juhtides (ühe saatejuhina mitmest) ja toimetades eeskätt Eesti Televisiooni saadet "Terevisioon". Lisaks on ta "Ukraina Stuudio" saatejuht ning "AK Nädala" toimetaja. Lisaks kuulub Reimo Sildvee ka 2022. aastast Vikerraadio "Mnemoturniiri" mnemomeeskonna põhikoosseisu.
Varem on ta olnud Vikerraadio ja Raadio 2 saatejuht ning ETV saate "Ringvaade" toimetaja.
Igra rajoon
Igra rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Udmurtias.
Eduard Vilde
pisi|[[Uusbarokk|Uusbarokne puitmaja Kadriorus, kus esimesel korrusel elas riigi kulul aastail 1927–1933 diplomaadina Eduard Vilde. Majas asub 1946. aastast Eduard Vilde muuseum]]
Igra rajoon
Rajoon jaguneb 15 külaasunduseks (сельское поселение).
Eduard Vilde
Eduard Vilde (4. märts 1865 Pudivere, Pudivere mõis, Avanduse vald (Simuna kihelkond) – 26. detsember 1933 Tallinn) oli eesti kirjanik ja Eesti diplomaat, kriitilise realismi algataja ning silmapaistev eesti kirjanduse esindaja.
Igra rajoon
Suuremad asulad on Igra, Zura ja Fakel.
Eduard Vilde
Vilde peateos on ajalooliste romaanide triloogia "Mahtra sõda", "Kui Anija mehed Tallinnas käisid" ja "Prohvet Maltsvet". Hästi on tuntud draama "Tabamata ime", komöödia "Pisuhänd" ja romaan "Mäeküla piimamees". Teoste alusel on loodud ka mängufilme ("Vigased pruudid", "Külmale maale" ja "Mäeküla piimamees").
Igra rajoon
2002. aasta rahvaloenduse andmeil oli 61% elanikest udmurdid, 36% venelased ja 1,5% tatarlased.
Eduard Vilde
Elulugu
Eduard Vilde oli pärit mõisateenija perekonnast. Ta kasvas Muuga mõisas.
Igra rajoon
Alates 1973. aastast puuritakse rajoonis naftat.
Eduard Vilde
Elulugu
Aastatel 1883–1886 töötas ta ajalehe Virulane toimetuses, 1887–1890 ajalehe Postimees toimetuses. 1889. aastal sõitis ta pärast väikest peatust Riias elama Berliini. Aastatel 1890–1892 oli ta Berliinis vabakutseline ajakirjanik. 1891. aastal abiellus ta Berliinis noore sakslanna Antonie Gronauga. Kooselu purunes peagi, kuid ametliku lahutuse sai kirjanik alles 1921. aastal. Ta on nimetanud seda suhet oma noorpõlve rasvaseks veaks.
Aastatel 1893–1896 töötas Vilde taas Postimehe toimetuses ja selles lehes hakkas ilmuma ka tema romaan “Külmale maale”. Esiotsa järjejutuna ilmunud teos anti veel samal aastal välja ka raamatuna.
1896. aastal läks Vilde aastaks Moskvasse.
Aastatel 1897–1898 toimetas ta Narvas ajalehte Virmaline, 1898–1901 töötas Tallinnas Eesti Postimehe toimetuses, 1899 oli ta Rahwa Lõbu-Lehe toimetaja, 1901–1904 töötas Tallinnas ajalehe Teataja toimetuses ja 1904–1905 Tartus ajalehe Uudised toimetuses.
1900. aastal suundus Vilde Eesti Postimehe ajakirjanikuna paarikuusele reisile Kesk-Euroopasse, peamiselt selleks, et Pariisi maailmanäitusel käia ja sellest eesti lugejale reisikirjastiilis ülevaade anda. Reisikiri "Kaks kuud Kesk-Euroopas" ilmus aastatel 1900–1902 Eesti Postimehe lisas.
1902. aastal hakkas järjejutuna ilmuma Vilde esimene ajalooline romaan "Mahtra sõda". Teos sai enneolematult populaarseks ja tegi Vildest ühe 20. sajandi alguse menukama ja mõjukama kirjaniku.
1904. aastal tutvus ta Linda Jürmanniga, kellest sai tema elukaaslane ja hiljem abikaasa.
1905. aastal oli Vilde nende seas, kes asutasid Tartus Eesti Sotsiaaldemokraatliku Tööliste Ühisuse. Aasta lõpul pidi ta revolutsioonilise tegevuse tõttu minema maapakku, kuhu ta jäi 1917. aastani. Pagulasena elas ta koos Linda Jürmanniga Šveitsis, Soomes (kus toimetas 1906. aastal satiiriajakirja Kaak), Saksamaal, New Yorgis (kus oli 1911. aasta kuumalaine tunnistaja). Valesüüdistuse tõttu ei lasknud USA immigratsiooniametnikud New Yorgis tal algul riiki siseneda ja ta viibis peaaegu kuu aega Ellis Islandil immigrantidele mõeldud eeluurimisvanglas. Läbielatu põhjal kirjutas ta reisikirja "Minu vangipõlv Ellis Islandil". USA-st naasid Vilde ja Jürmann Euroopasse ning asusid elama Taani Kopenhaagenisse (1911–1917). Seal ilmusid näidendid "Tabamata ime" (1912) ja "Pisuhänd" (1913) ning romaan "Mäeküla piimamees" (1916).
Pärast Veebruarirevolutsiooni tulid Vilde ja Jürmann tagasi Eestisse, kus Vilde tegutses aastatel 1917–1918 Estonia teatri dramaturgina.
pisi|Eduard Vilde haud Aastatel 1919–1920 oli Vilde diplomaatilises teenistuses: 1919. aasta algul määras Eesti Ajutine Valitsus ta Kopenhaagenisse teadetebüroo juhatajaks ning sama aasta lõpus Berliini saadikuks, kellena ta tegutses 5. novembrini 1920, mil jõustus tema ametist vabastamine omal soovil.
Aastatel 1920–1923 oli ta Berliinis vabakutseline, 1923. aastast elas Tallinnas.
1929. aastal andis Tartu ülikool Eduard Vildele audoktori tiitli. Vilde oli esimene eesti kirjanik, kes säärase tunnustuse sai.
Eduard Vilde suri oma kodus 26. detsembril 1933. Ta oli esimene Eesti kultuuritegelane, kes maeti Tallinna Metsakalmistule, samuti esimene, kes maeti sinna mittekiriklikult. Nagu ta polnud lasknud ennast laulatada, nii ei soovinud ta ka kiriklikku matust. Abikaasa Linda Vilde korraldamisel sängitati Eduard Vilde 30. detsembril 1933 pühitsemata mulda.
Isiklikku
Tema tädipoeg oli Eduard Bornhöhe.
Eduard Vilde oli kaks korda abielus. 27. augustil 1891 abiellus ta Berliinis Antonie Gronauga, kelle emal oli Riias moeäri. Ametlikult lahutati abielu alles 1921. aastal. Aastal 1905 hakkas Vilde koos elama noore ajakirjaniku Linda Jürmanniga.
Looming
pisi|[[NSV Liit|Nõukogude Liidu postmark, Eduard Vilde, 1965, (Michel 3114, Scott 3060A)]] Eduard Vilde tuli kirjandusse 1880. aastail vähese kunstilise viimistlusega põnevusjuttude ja naljalugude menuka ning erakordselt viljaka autorina ("Musta mantliga mees", 1886, "Kuhu päike ei paista", 1888, "Kõtistamise kõrred", 1888).
Vildest sai eesti kriitilise realismi algataja ja silmapaistev esindaja ning realistliku meetodi propageerija. Eesti realistliku kirjanduse tekkimises on oluline osa tema romaanidel "Karikas kihvti" (1893) ja ""Linda" aktsiad" (1894). Järgnesid maakehvikuromaan "Külmale maale" (1896) ning romaan "Raudsed käed" (1898, raamatuna 1910). Eduard Vilde peateos on ajalooliste romaanide triloogia 1850.–1860. aastate talurahvaliikumisest: "Mahtra sõda" (1902), "Kui Anija mehed Tallinnas käisid" (1903) ja "Prohvet Maltsvet" (1905–1908). Eriti just "Mahtra sõjas" on ta kasutanud palju arhiivimaterjali ja mälestusi.
Maapao-aastate loomingu paremikku kuuluvad viimistletud stiiliga "Jutustused" (1913) ja süvenenud psühholoogilise vaatlusega romaan "Mäeküla piimamees" (1916). Samal ajajärgul ilmusid eesti näitekirjanduse tippteosed, draama "Tabamata ime" (1912) ja komöödia "Pisuhänd" (1913), mis kujutavad kodanluse kultuuriambitsioone; ärieluaineline näidend "Side" ilmus 1917. aastal.
Hiljem avaldas Eduard Vilde novelle ja redigeeris varasemat loomingut (aastatel 1923–1935 avaldati "Kogutud teoste" 33 annet); lõpetamata jäi romaan "Rahva sulased". Aastatel 1951–1961 ilmusid Vilde "Teosed" (14 köidet).
Mälestuse jäädvustamine
pisi|[[Eduard Vilde monument Tallinna Kirjanike Maja vastas]] Alates 1946. aastast tegutseb Eduard Vilde muuseum.
Eduard Vilde nimeline tänav on õige mitmes Eesti asulas. Lisaks asub Tallinnas Mustamäe linnaosas Eduard Vilde tee, mille järgi on omakorda nime saanud improvisatsioonikomöödia "Vilde tee".
Tartus tegutses aastatel 1959–1991 Eduard Vilde nimeline Tartu Rahvateater. Rahvateatri järjepidevuse hoidjaks peab end 2005. aastal loodud Vilde Teater.
Tallinna Ülikooli eelkäija Tallinna Pedagoogiline Instituut kandis vahemikus 1955–1992 Eduard Vilde nime.
Juuru alevikus on Juuru Eduard Vilde Kool.
Kirjaniku järgi oli nimetatud kolhoos Põlva rajoonis ja kolhoos Rakvere rajoonis.
Vesikerss
Vesikerss (Rorippa amphibia) on ristõieliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Eduard Vilde
Mälestuse jäädvustamine
Tallinnas tegutseb MTÜ Tammsaare ja Vilde Sõprade Selts.
Vesikerss
Taime võib kohata peamiselt seisuveekogudes, nagu järved, tiigid, kuid teda leidub ka aeglasevoolulistes veekogudes.
Eestis esineb paiguti, Ida-Eestis sagedam.
Kirjeldus
Taime lehed on allosas hõlmised või jagused, ülemised lehed terved. Vili on kõdrake. Taime vars võib olla nii tõusev kui ka lamav, suhteliselt jäme ja tavaliselt harunev. Varre kõrgus on 35–100 cm, õitseaeg juunist juulini.
Taime võib segi ajada suhteliselt väiksema kasvuga sookersiga (Rorippa palustris).
Teenuse hüdromeetriajaam
Jaam töötas alates aastast 1947, suleti aastal 1996.
Teenuse hüdromeetriajaama keskkonnaregistri kood on HJQ0001027.
Jeremy Lascelles
Jeremy Lascelles (sündinud 14. veebruaril 1955) on George Lascellesi ja tema esimese abikaasa Marion Steini kolmas poeg.
2011. aastal oli ta Briti troonipärilusjärjestuses 54. kohal ning Harewoodi krahvkonna järjestuses 7. kohal.
1981 abiellus ta Julie Baylisega ning neil on kolm last:
Agrokliima ressursid
Agrokliima ressursid on kliima tingimused, mis võimaldavad inimestel tegeleda põllumajandusega.
Agrokliima ressursside näitajaid:
Tarasque
pisi|Tarasque Corpus Christi protsessioonil [[Valencias]] Tarasque on draakonilaadne mütoloogiline olend Provence'ist Lõuna-Prantsusmaalt. Ta on seotud legendiga pühast Martast.
Moldova
Moldova (ametlik nimi Moldova Vabariik, rumeenia keeles Republica Moldova, vanemas kirjapildis ka Moldaavia) on merepiirita riik Ida-Euroopas. Valdavalt rumeeniakeelne ja õigeusku Moldova piirneb põhjast, idast ja lõunast Ukrainaga ja läänes lahutab Moldovat Rumeeniast Pruti jõgi. Moldova territooriumil Dnestri vasakkaldal paikneb ka end iseseisvaks kuulutanud rahvusvaheliselt tunnustamata Transnistria. Moldova pealinn ja suurim keskus on Chișinău, kokku elab Moldova riigi ametlikes piires ligi 3 miljonit elanikku. Moldova majandus on suures osas põllumajanduslik ja hoolimata viimaste aastate edusammudest on Moldova üks vaesemaid riike Euroopas.
Tänapäevane Moldova riik on tekkinud ajaloolise Bessaraabia aladel ja välja arenenud 20. sajandil, mille jooksul oli Moldova nii Rumeenia osa kui ka Nõukogude Liidu liiduvabariik. Iseseisvuse Nõukogude Liidust kuulutas Moldova välja 27. augustil 1991 pärast augustiputši. Omariikluse saavutanud Moldova on üles ehitanud neutraalse ja parlamentaarse vabariigi, mis osaleb mitmetes rahvusvaheliste organisatsioonide (sealhulgas ka ÜRO, WTO ja OSCE) tegevuses.
Pinnamood
Moldova asub Ida-Euroopa lauskmaa edelaosas. Riigi põhjaosa iseloomustab künklik tasandik, mis läheb risti läbi riigi loodest kagusse. Metsaga on kaetud 12% Moldova pindalast. Moldova lehtmetsad asuvad peamiselt riigi keskosas. Tuntuim neist on künklik Codru mets, kus on ka Moldova kõrgeim tipp, 430 meetri kõrgune Bălănești mägi. Maa lõunaosa iseloomustab madal stepilaadne Bugeaci tasandik, mis on kaetud uurete ja kuristikkudega.
Moldova keskmine kõrgus merepinnast on 139 meetrit, kuid Codru metsas on keskmine kõrgus keskmiselt 350–400 m. Dnestri paremal kaldal Ida-Moldovas asub kõrgustik, mille kõrgeim tipp on 231 meetri kõrgune Dealul Vădeni küngas. Riigi kõige madalam koht on Dnestri ääres ja ulatub 2 meetrit meretasemest.
Veekogud
Moldovas on kokku üle 3000 jõe, millest kümme on üle 100 kilomeetri pikad. Kõige olulisemad jõed on Dnestr (Moldovas 657 km) ja Prut (695 km). Suuremad jõed on veel Răut (286 km), Cogâlnic (243 km), Bîc (155 km) ja Botna (152 km). Moldovas on umbes 60 looduslikku järve ja 3000 veehoidlat. Moldova suurimad järved on Beleu, Dracele ja Rotunda. Moldova mageveevaru moodustab umbes 2200 looduslikku allikat.
Moldoval merepiiri ei ole, kuigi Musta mere Dnestri lahest jääb riigil puudu vaid mõni kilomeeter. See-eest pääseb Moldova Mustale merele ligi Giurgiulești sadama kaudu Doonaul, millele ligipääsu võimaldas Moldovale alade vahetus Ukrainaga 1999. aastal. Ukraina oli valmis loovutama 450-meetrise lõigu Doonau kaldal, saades see-eest Moldovalt alasid Odessa läheduses. Kuigi Doonau jõgi voolab läbi Rumeenia ja Ukraina territooriumi, on jõgi laevatatav ning mõlemad riigid on võimaldanud Moldoval ligipääsu merekaubandusele.
Rahvastik
Nõukogude ajal tõusuteel olnud Moldova rahvastik on iseseisvumisest peale olnud pidevas kahanemises. Kui 1989. aastal elas Moldovas umbes 4,3 miljonit elanikku, siis 2007. aasta alguses elas riigis 3,4 miljonit inimest ja 2022. aastaks on Moldova elanike hinnanguline rahvaarv 2,9 miljonit elanikku. Kui arvestada vaid Moldova hallatavadel aladel elavaid inimesi, siis 2021. aasta seisuga elas riigis 2 597 100 inimest. Moldovlaste mediaanvanus on 37,7 eluaastat ja elanike arvu toob alla nii sündimusest (10,19 sündi 1000 elaniku kohta) kõrgem suremus (12,47 surma 1000 elaniku kohta) kui ka suur väljaränne riigist (–8,87 migranti 1000 elaniku kohta). Viimane rahvaloendus toimus 2014. aastal ja ei kaasanud Transnistria andmeid. pisi|Moldova rahvastikupüramiid Umbes 3/4 rahvast peab ennast moldovlasteks (75,1%). Suurimad rahvusvähemused on rumeenlased (7%), ukrainlased (6,6%), gagauusid (4,6%), venelased (4,1%) ja bulgaarlased (1,9%). Alla protsendi (0,8%) rahvastikust on pärit muudest rahvustest. Rahvastikust 80,2% räägib emakeelena rumeenia keelt, kuigi 56,7% elanikest nimetab oma emakeelt moldova keeleks. Lisaks sellele kõneleb 9,7% rahvastikust vene keelt, 4,2% gagauusi keelt, 3,9% ukraina keelt, 1,5% bulgaaria keelt ja 0,3% mustlaskeelt emakeelena. Valdav enamus rahvastikust on ristiusku. 90,1% on õigeusklikud ja 2,6% teistest kristluse harudest. Ülejäänud rahvastik ei ole oma usku määratlenud.
Carteri doktriin
Carteri doktriin oli Ameerika Ühendriikide välispoliitiline doktriin, mille kuulutas 1980. aastal välja USA president Jimmy Carter.
Moldova
Rahvastik
Moldovas jätkub Nõukogude ajal hakanud linnastumine. Traditsiooniliselt elavad Moldova ajaloolised rahvad (moldovlased, ukrainlased ja gagauusid) maal ja 19. sajandist regiooni kolinud venelased ja ukrainlased peamiselt linnades, kuid aina rohkem kolivad linnadesse ka moldovlased. Sellegipoolest on linnades suures osas peamiselt suhtluskeelena kasutuses vene keel. Suurimad Moldova linnad on riigi pealinn Chișinău (umbes 491 000 elanikuga), Tiraspol (149 000 elanikku) ja Bălți (144 000 elanikku).
Carteri doktriin
Doktriin oli ajendatud Nõukogude vägede sissetungist Afganistani. Selle idee algatajaks peetakse Carteri julgeolekunõunikku Zbigniew Brzezinskit.
Doktriini elluviimiseks hakkas USA looma kiirreageerimisüksusi, mida hiljem kasutati näiteks ka Lahesõjas 1990. aastal.
Moldova
Majandus
Üle poole riigi maast on haritav ja enamust põlluharitavast maast kasutatakse põllukultuuride kasvatamiseks. Põllumajandus on mehhaniseeritud ja peaaegu kõik põllumajandustööd tehakse masinatega. Peaaegu kõigil maaomanikel on juurdepääs elektrile ning laialdaselt kasutatakse pestitsiide ja mineraalväetisi. Suurem osa põllukultuuride saadustest eksporditakse välismaale. Eriti olulised on viinamarjakasvatus ning puu- ja juurviljakasvatus, kuid olulisel kohal on ka tubaka ning päevalilleseemnete kasvatamine. Metsatustumise tõttu on Moldovas pidev puudus puidust ning seda imporditakse sisse Venemaalt.
Moldova raudteevõrgustik liigub kahte põhiliini pidi: esimene läheb läbi Tiraspoli, Chișinău ja Ungheni ning teine läbi Tiraspoli ja Reni. Sisse tuuakse Moldovasse peamiselt kivisütt, naftasaadusi, rauda, värvilisi metalle, puitu, mineraalväetisi, masinaid ja seadmeid. Samuti toetub Moldova taristu peaaegu täielikult asfalteeritud (kuid suures osas remonti vajavale) teedevõrgule. Sõltuvalt asukohast on Moldovas oluline ka jõetransport, Dnestr on Moldova piires suures osas laevatatav ning Doonau võimaldab Moldoval ligipääsu merele. Õhutransport ühendab Moldovat teiste riikidega, peamine vabariigi lennujaam asub Chișinăus. Olulisemad Moldova lennufirmad on Air Moldova, Moldavian Airlines, Nobil Air ja Tandem Aero.
Kuulo Kalamees
Kuulo Kalamees (sündinud 15. aprillil 1934 Tartus) on eesti mükoloog, bioloogiadoktor (1977).
Moldova
Haldusjaotus
Moldova haldusjaotus jaguneb kaheks tasemeks: kohalik tasand ning piirkondlik tasand. Kohaliku tasandi moodustavad linnad, vallad (comune) ja külad (sate). Linnad jagunevad veel omavalitsusega linnadeks (municipi) ning maakonnalinnadeks (orașe). Kokku on kohaliku halduse tasemel ligi 900 üksust. Omavalitsuslike üksuseid valitakse kohapeal ning neid valitakse omavalitsustesse otse. Kohalik haldus vastutab kohapealse eelarve, taristu hoolduse, kultuuriarendamise, tervishoiusüsteemi ülalhoiu ning sotsiaalsete struktuuride eest.
Caribbean stud poker
Caribbean Stud poker on kasiino vastu mängitav kaardimäng (tuntakse ka Oasis Stud pokeri nime all), mille reeglid on sarnased 5 Card Stud pokeri omadega.
Moldova
Haldusjaotus
Piirkondlikul tasandil jaguneb Moldova kaheks territoriaalüksuseks (unitate teritorială), kaheks keskalluvusega linnaks (municipi) ja 32 rajooniks (raion). Territoriaalüksused on autonoomsed alad, millel on õigus valida asjaajamine omas keeles ning Moldovas on neid kaks: Gagauusia ning Stînga Nistrului, millest viimase alasid Moldova de facto ei kontrolli. Keskalluvusega linnad on Moldovas Bălți ja Chișinău. Ülejäänud Moldova Vabariik on jaotatud 32 rajooniks, kus võim on kohaliku presidendi käes (presedinte). Piirkondlikud valitsused vastutavad regiooni hariduse, majanduse arendamise ja energeetika eest.
Kuulo Kalamees
Elukäik
Aastatel 1964–1969 töötas Tartu Riiklikus Ülikoolis, aastast 1969 töötab Zooloogia ja Botaanika Instituudis. 1992–1997 oli mükoloogiaprofessor, seejärel emeriitprofessor.
Moldova
Vanaaeg
Esimesed arheoloogilised jäljed tänapäevase Moldova territooriumil on pärit vanemast kiviajast ja on umbes 500 000 aastat vanad. Viienda aastatuhande lõpus ja neljanda aastatuhande alguses eKr kujunes eneoliitikumi ajastul Moldova, Rumeenia ja Ukraina aladel välja Cucuteni-Tripilja kultuur, mille saavutused kunstis olid oma aja kohta väga tähelepanuväärsed. Kuuendast sajandist eKr levisid Moldovas arvatavasti traakia keeli kõnelevate daaklatse ja geetide hõimud, kes püsisid tänapäevase Moldova aladel võimul kuni 1. sajandini eKr. Mõlemal hõimul olid sagedased kontaktid rannikul asuvate kreeklaste kolooniatega, millest olulisem oli Tyras (tänapäeval rumeenia keeles tuntud kui Cetatea Albă). Esimesel sajandil eKr suutis geedi valitseja Burebista ühendada oma ainuvõimu alla mitmed Doonau ja Dnestri kallastel, Karpaatide ja Balkani mäestikel ning Musta mere ääres elavad hõimud, olles esimene teadaolev suure hõimuliidu rajaja regioonis. Arvatavasti asus Burebista riigi keskus Sireti jõe orus Moldovas, kuhu hiljem kerkis ka tulevase Moldova vürstiriigi pealinn. Hõimuliit lagunes Burebista surma järel, kuigi Transilvaanias säilis vähendatud kujul Daakia kuningriik, mis Burebista liidust välja kasvas.
Esimese sajandi jooksul eKr sagenes ka kontakt daaklaste-geetide ning roomlaste vahel. Kontaktid olid nii poliitilised kui ka sõjalised ning esimeseks sajandiks pärast Kristust olid tavaliseks kujunenud daaklaste-geetide sõjaretked Rooma riiki. Seetõttu otsustas 2. sajandi alguses keiser Traianus hõimud oma võimu alla allutada. 106. aastal purustasid roomlased Daakia kuningriigi ja ühendasid Karpaatide ning Doonau vahel oleva maa-ala Roomaga. Vallutatud alad jagati Daakia ning Alam-Möösia provintsideks, millest viimase juurde kuulus ka Pruti ja Dnestri vahele jääv rannik ning seega ka väike osa Moldova lõunapoolsest osast.
Keskaeg
14. sajandi alguses ühendati Doonau ja Karpaatide vahelised Ungari kuningriigile kuulunud vojevoodkonnad Valahhia vürstiriigiks. Veidi hiljem asutati Karpaatidest idas paikneval territooriumil Moldova vürstiriik, mille 15. sajandil vallutas Osmanite riik, 1538 laiendas Türgi oma valdusi juba Kesk-Bessaraabiale ja Põhja-Bessaraabia sai Osmanite riigi vasallriigiks. Algul maksti türklastele lihtsalt makse, 18. sajandi alguses aga kaotati iseseisvus täielikult.
Uusaeg
1775. aasta sõjas kaotas Osmanite riik Moldova vürstiriigi põhjaosas asuva Bukoviina Austria ertshertsogkonnale. 1812. aastal Prantsusmaa keisri Napoleon I ja Venemaa keisri Aleksander I vahel sõlmitud mõjusfääride lepingu alusel liideti Põhja-Moldova Venemaa keisririigiga, ülejäänud praeguse Moldova territoorium sai nimeks Bessaraabia.
1856. aastal liideti Bessaraabia lõunapoolsed alad taas Moldova vürstiriigiga, mis koos Valahhiaga eraldus Osmanite riigist iseseisvaks Rumeeniaks. 1877–1878. aasta Vene–Türgi sõjas vallutas Venemaa Bessaraabia uuesti.vasakul|pisi|[[Rumeenia kuningriik|Rumeenia kuningriigi territoorium läbi 20. sajandi: purpur näitab vana kuningriiki enne 1913. aastat, oranž näitab Suur-Rumeenia alasid, mis ühinesid või annekteeriti pärast Teist Balkani sõda ja Esimest maailmasõda, kuid kaotati pärast Teist maailmasõda, ja roosa näitab alasid, mis ühinesid Rumeeniaga pärast Esimest maailmasõda ja jäid sinna ka pärast Teist maailmasõda]] 1917. aastal toimus Bessaraabias rahvaülestõus ja 1918. aastal kuulutas Bessaraabia parlament end Venemaast sõltumatuks iseseisvaks Moldova Demokraatlikuks Vabariigiks 6. veebruaril 1918. aastal ning katkestas kõik sidemed Nõukogude Venemaaga ning 9. aprillil hääletas Moldova parlament liitumise poolt Rumeenia kuningriigiga. NSV Liit asutas 1924. aastal Dnestri idakaldale väikese Moldaavia ANSV Ukraina NSV koosseisus.
Kuulo Kalamees
Elukäik
Tema eestvõttel alustati Eesti seenekoosluste ja nende produktiivsuse uurimist. Ta on koostanud Eesti seente määrajaid ja muid seeni tutvustavaid raamatuid ning propageerinud seente kaitsmist.
Moldova
1940–1990
NSV Liit esitas Rumeeniale ultimaatumi 26. juunil 1940, 28. juunil algas Punaarmee avalik sissetung, Rumeenia kuningriik leppis ultimaatumi tingimustega ja loovutas Moldova Bessaraabia ja Põhja-Bukoviina alad lahinguteta NSV Liidule. 2. juulil 1940 loodi nendel aladel marionetlik Moldaavia NSV. Pärast Bessaraabia liidendamist NSV Liiduga läks läänepoolne osa Moldaavia ANSV-st vastloodud Moldaavia NSV koosseisu, idapoolne liideti Odessa oblastiga.
Kuulo Kalamees
Elukäik
Aastast 1969 Rahvusvahelise Bioloogiaprogrammi Eesti rahvusliku komitee teadussekretär. Aastatel 1976–1985 oli Eesti Looduseuurijate Seltsi president.
Teosed
Ta on 1998. aastal ilmunud Eesti punase raamatu kaasautoreid.
Moldova
1940–1990
12.-13. juunil 1941 toimus Moldovast ja Põhja-Bukoviinast küüditamine, mille käigus saadeti NSV Liidu Kasahstani, Komi ANSV-sse, Krasnojarski kraisse ja Omski oblastisse ning Novosibirski oblastisse 29 839 inimest. pisi|püsti|[[Transnistria]] Teises maailmasõjas sai Rumeeniast Saksamaa liitlane ning ta võttis 1941. aastal Bessaraabia tagasi. 1944. aastal vallutas Nõukogude Liit Moldova tagasi.
Kuulo Kalamees
Pere
Tema isa oli kehakultuuripedagoog Aleksander Kalamees.
Külli Kalamees-Pani on Kuulo Kalamehe tütar ja Vallo Kalamees tema poeg.
Moldova
1940–1990
Nõukogude valitsus korraldas sõjajärgsel perioodil tööealiste venekeelsete inimeste (peamiselt venelaste, valgevenelaste ja ukrainlaste) immigratsiooni Moldaavia NSV linnastunud piirkondadesse, osaliselt selleks, et kompenseerida sõjast põhjustatud demograafilist kahju. Samuti korraldati kampaaniaid näitamaks, et moldovlastel ja rumeenlastel on erinev etniline identiteet. Ametlik Nõukogude poliitika kinnitas, et moldovlaste kõnekeel erineb rumeenia keelest. Nende kahe eristamiseks kirjutati nõukogude perioodil moldova keelt kirillitsas, erinevalt rumeenia keelest, mida alates 1860. aastast kirjutati ladina tähestikus.
1980. aastatel moodustati glasnosti ja perestroika aegsete poliitiliste tingimuste õhkkonnas Moldova Demokraatlik Liikumine, mida 1989. aastal hakati nimetama Moldova Rahvarindeks. 27. augustil 1989. aastal korraldas Rahvarinne Chișinăus massimeeleavalduse, mida hakati nimetama Suureks Rahvusassambleeks. Assamblee avaldas Moldaavia NSV võimudele survet keeleseaduse vastuvõtuks. 31. augustil 1989. aastal võeti vastu keeleseadus, mis kuulutas välja moldova keele Moldaavia NSV riigikeeleks ladina tähestikuga. Samuti tehti teatavaks selle keele identiteet rumeenia keelega.
Caribbean stud poker
Samas, erinevalt tavalistest pokkeri variantidest mängitakse Caribbean stud pokerit ehk Kariibi pokkerit mitte teiste mängijate, vaid kasiino ehk "maja" vastu (ning nagu enamikus kasiino vastu mängitavates mängudes, ei saa neid mänge "biitida" ehk mängija ei saa pikas perspektiivis olla "võitev mängija"). Bluffimist kui sellist ei ole ning samuti puuduvad muud pokkerile iseloomulikud jooned ning seepärast ei pea enamik pokkerimängijaid seda varianti üldse pokkeri variandiks (see ei tähenda, et nad kindlasti ei soovi selle variandi nimetamist pokkeriks vaid seda, et see ei ole nende jaoks "pokker". Näiteks võib mängija öelda: "Ma mängisin pokkerit", kui ta mängis 7 Card Studi, kuid ilmselt ei ütleks ta nii, kui mängis Kariibi pokkerit.)
Moldova
1991. aastast alates
27. augustil 1991 kuulutati välja iseseisev Moldova Vabariik. Idapoolsed Moldova alad, mis olid olnud Moldaavia ANSV osad ning oluliselt tugevamalt venestunud, kartsid rahvusmeelset Moldovat ja kuulutasid 16. augustil 1990. aastal välja iseseisva Transnistria Moldaavia Vabariigi pealinnaga Tiraspolis. See tunnustamata jäänud vabariik soovis esialgu säilitada kohta Nõukogude Liidu koosseisus, kuid pärast selle riigi lagunemist liituda Venemaaga. Moldova proovis oma võimu Dnestri vasakkaldal taas kehtestada 1992. aastal Transnistria sõjas, aga Vene armee sekkumise tõttu suutis Transnistria end kaitsta.
Caribbean stud poker
Reeglid
Alljärgnevad reeglid on tüüpilised USA kasiinodele, kuid mõned reeglite osad (väljamaksed ja panustamise limiidid) on kasiinodes erinevad.
Moldova
1991. aastast alates
2. jaanuaril 1992. aastal läks Moldova üle turumajandusele, liberaliseerides hinnad, mis tõi kaasa kiire inflatsiooni. 1993. aastal võttis Moldova valitsus ajutise kupongi asemel kasutusele uue rahvusvaluuta Moldova leu. Aastatel 1992–2001 tabas riiki tõsine majanduskriis, mis jättis suurema osa elanikkonnast allapoole vaesuspiiri.
Caribbean stud poker
Reeglid
Mängimise alustamiseks peab iga lauas istuv mängija asetama lauale Ante panuse vastavale laual märgitud alale (paljudes kasiinodes nõutakse panuse tegemist "tooliga kaasnevale boksile" st. panus tuleb teha sellele boksile mis on seotud tooliga millel istute. Näiteks istudes kolmandal toolil saate panustada vaid kolmandale boksile juhul kui lauas on kõik teised kohad hõivatud). Kõik Ante panused peavad olema enne diileri märguannet "No more bets / Panused on tehtud, tänan!". Seejärel jagab diiler igale mängijale ning endale järjekorras ning ükshaaval vasakult paremale suunaga viis kinnist kaarti. Diiler jagab oma viimase kaardi avatuna. Peale seda lükkab diiler jagatud kaardid mängijateni ning neil on nüüd õigus neid vaadata. Mängijad võivad vaadata vaid oma kaarte ning neil ei ole lubatud vahetada infot käes olevate kaartide kohta teiste mängijatega.
Moldova
1991. aastast alates
1994. aasta parlamendivalimistel saavutas Demokraatlik Põllumajanduspartei enamuse kohtadest, mis tõi kaasa pöördepunkti Moldova poliitikas. Kuna Rahvarinne jäi parlamendis vähemusse, võeti vastu meetmeid, et maandada etnilisi pingeid riigis. Rumeeniaga liitumise plaanidest loobuti ning uus põhiseadus andis autonoomia Transnistriale ja Gagauusiale. 23. detsembril 1994. aastal võttis Moldova parlament vastu Gagauusia õigusliku eristaatuse seaduse. Ühendamine viidi läbi 1994. aasta detsembrist 1995. aasta juunini, mil 1990. aastal moodustatud tunnustamata Gagauusi Vabariik juriidiliselt likvideeriti ja piirkonnast sai Gagauusia autonoomne territoriaalüksus.
Caribbean stud poker
Reeglid
Mängijail on võimalus kas edasi mängida või loobuda (fold); otsustades edasi mängida peavad nad lisama oma algsele panusele kahekordse lisapanuse "bet" boksi. Loobudes kaotavad mängijad vaid oma esialgse panuse (ante). Peale seda kui kõik mängijad on oma otsuse teinud avab diiler oma kaardid. Mänguks kvalifitseerub minimaalselt kombinatsioon Äss/Kuningas või tugevam "käsi"; peale oma kaartide avamist võrdleb diiler vasakult paremale suunaga, ükshaaval, mängijate kaarte enda kaartidega ning tugevaim kombinatsioon (diiler vs. mängija) võidab.
Moldova
1991. aastast alates
2000. aastal muudeti põhiseadust, muutes Moldova parlamentaarseks vabariigiks, kusjuures president valiti kaudsete valimiste, mitte otsese rahvahääletuse teel. 2001. aasta parlamendivalimistel sai 49,9% häältest Moldova Vabariigi Kommunistide Partei (mis oli taasasutatud 1993. aastal pärast 1991. aastal ebaseaduslikuks kuulutamist), kes sai 101 parlamendikohast 71. Parlament valis 4. aprillil 2001. aastal Vladimir Voronini riigi kolmandaks presidendiks. Moldovast sai esimene nõukogudejärgne riik, kus võimule naasis kommunistlik partei. 2009. aasta augustis leppisid neli Moldova parteid (Liberaaldemokraatlik Partei, Liberaalpartei, Demokraatlik Partei ja Meie Moldova Liit) kokku Euroopa Integratsiooni Alliansi loomises, mis jättis Moldova Vabariigi Kommunistide Partei opositsiooni.
Caribbean stud poker
Väljamaksed
Juhul, kui mängija käsi on diileri käest tugevam, makstakse mängijale Ante panus välja suhtega (1:1) ning bet panus järgnevat väljakse struktuuri kasutades (näiteks USA-s on maksimaalne väljamakse "käe" kohta 5000 USA dollarit):
Moldova
1991. aastast alates
Pärast poliitilist ebastabiilsust ja massilisi avalikke proteste moodustati 2016. aasta jaanuaris uus valitsus, mida juhtis Pavel Filip. 2016. aasta detsembri presidendivalimistel valiti vabariigi uueks presidendiks sotsialist, venemeelne Igor Dodon.
Caribbean stud poker
Väljamaksed
Kui diileril ei ole vähemalt ässa-kuninga kombinatsiooni ei maksta panuseid mängijatele välja ning ainsad väljamaksed tehakse Ante panustele ning boonuspanustele. Juhul, kui diileri kombinatsioon on mängija omast tugevam, kaotab mängija nii Ante kui ka Bet panuse.
Moldova
1991. aastast alates
17. märtsil 2020. aastal kuulutas parlament COVID-19 pandeemia tõttu välja erakorralise seisukorra vähemalt 60 päevaks, peatades kõik rahvusvahelised lennud ning sulgedes piirid naabrite Rumeenia ja Ukrainaga.
Caribbean stud poker
Väljamaksed
Lisaks tavalistele panustele on Kariibi pokkeris võimalik teha panuseid boonusele nagu näiteks progresseeruv jackpot; tehes panuse spetsiaalsesse boksi oma Ante panuse boksi ees on mängijal võimalik võita osa progresseeruvast jackpot 'ist või mõnest muus boonusest.
Võitvad boonuspanused makstakse välja vastavalt väljamakse tabelile või progresseeruva jackpot 'i reeglitele. Samas juhul, kui rohkem kui üks mängija saab jackpot 'iks vajaliku jaotuse ühel ja samal ajal, makstakse võit välja nende mängijate vahel võrdsetes osades.
Caribbean Stud pokker Inglismaal ja Eestis
Mängu põhilised reeglid on nii Inglismaal kui USA-s samad, kuid väljamaksete suhted on erinevad: maksimaalne panus on tavaliselt 100 £ antele ning 200 £ bet panusele ning kõik väljamaksed tehakse vaid bet panusele mis tähendab seda, et maksimaalne väljamakse võib olla 10 000 £ (kuninglik mastirida makstakse välja sama suhtega mis mastirida - 50:1).
Briti kasiinod ei kasuta tavaliselt jackpot 'ide puhul sellist süsteemi, kus jackpot 'i panuse mängumärk laua all olevasse kasti kukub (pärast mängija poolt vastavasse elektroonilise lugeriga avasse sisestatakse); selle asemel paneb mängija oma boonuspanuse laual asuvasse, eraldi märgistusega boonusboksi. Krupjee vajutab enne kaartide jagamist laual asuvale nupule mis panused fikseerib kuni need kõik on diileri poolt kokku korjatud. Diiler korjab boonuspanused kokku ning teab kes mängisid boonuse peale ja kes mitte. Eestis kasutatakse USA-s kasutusel olevat jackpot 'i-süsteemi.
Strateegiad
Kasutades optimaalset strateegiat on maja eelis 5,224% mängija Ante panuse suhtes. Seda strateegiat võib muuta komplitseeritumaks kuid ei anna suurt eelist kasiino vastu mängides. Tehes bet panuse vähemalt selliste kaartidega nagu Äss/Kuningas/Poiss/8/3 või parem on maja eelis 5,316%, ning on väga lähedal optimaalse strateegiaga mängides kehtivale maja eelisele.
Moldova
1991. aastast alates
2020. aasta novembris toimunud presidendivalimistel valiti vabariigi uueks presidendiks Euroopa-meelne opositsioonikandidaat Maia Sandu, kes võitis valimistel senist venemeelset presidenti Igor Dodonit ning sai seega Moldova esimeseks naissoost presidendiks. 2020. aasta detsembris astus tagasi peaminister Ion Chicu, kes juhtis venemeelset valitsust alates 2019. aasta novembrist. Ennetähtaegsed parlamendivalimised toimusid 11. juulil 2021. aastal ja tõid ülekaaluka võidu Euroopa-meelsele Tegevus- ja Solidaarsusparteile. 6. augustil vannutati Natalia Gavrilița juhitud valitsuskabinet ametisse 61 häälega, kõik hääled anti Tegevus- ja Solidaarsuspartei poolt.
Veebruari algul 2023. aastal hoiatas Ukraina luure esindaja Moldovat, et Venemaa Föderatsioon soovib seal lähiajal läbi viia riigipöörde. 10. veebruaril 2023. aastal astus tagasi Moldova läänemeelne peaminister Natalia Gavrilița, uueks valitsusjuhi kandidaadiks esitati riigi julgeolekunõukogu sekretär, presidendi julgeolekunõunik Dorin Recean. Valitsus sai kohustuse jätkata oma kohustuste täitmist kuni uue valitsuskabineti moodustamiseni. Gavrilița märkis pressikonverentsil, et mitte keegi ei oleks oodanud, et 2021. aasta suvel valitud valitsusel tuleb hakkama saada nii paljude kriisidega, mille põhjuseks on Venemaa agressioon Ukrainas.
Euroopa tumemesilane
Euroopa tumemesilane (lad Apis mellifera mellifera) on üks kahest Euroopa meemesilase alamliigist.
Euroopa tumemesilane jaguneb rassidesse, millest olulisemad on järgmised:
Tõuaretuse kaudu on eri rassidest aretatud mitu tõugu, näiteks Buckfasti mesilasetõug, mille aretas Karl Kehrle (1898–1996).
Otste
Otste küla asub Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda.
Otste piirneb põhjas Pihla küla, loodes Kõrgessaare aleviku, läänes Jõeranna, edelas Napi, lõunas Lauka, kagus Kurisu ning idas Heigi külaga.
Nimi
Kohanime päritolu on selgusetu. Paul Ariste pakkus kohanime aluseks mõistet 'otsade küla'. Kohanime on 1565 mainitud kujul Hotzis eller Haggas by ja 1688 Hotsta.
Loodus
Otste põhjaosas asub Kõrgessaare looduskaitseala ja idaosas Pihla-Kurisu hoiuala. Küla piirneb läänes Tammelaisi ja edelas Veskilaisiga. Vooluveekogudest piirneb küla läänes Armioja ja põhjas Pihla jõega. Küla läbib Kurisu oja.
Talud
Otste ajaloolised talud 1917
Ajalugu
Otste on ajalooliselt kuulunud Kõrgessaare ja Lauka mõisa alla. Läänemaa 1725–1726 adramaarevisjoni alusel oli Kõrgessaare mõisas talunik Hotste Erick, 1835 aga Lauka mõisas talunik Mihkel Karre.
Otste kuulus 1977–1997 Lauka koosseisu.
Taristu
Otstet läbib lõunas Kõrgessaare–Hüti–Puski tee, kus lõpeb Pihla–Otste tee.
Annie Dillard
Annie Dillard (sündinud 30. aprillil 1945) on USA naiskirjanik.
Ta sai 1975 Pulitzeri auhinna mitteilukirjanduse eest. Auhinnati raamatut "Pilgrim at Tinker Creek", mis on meditatsioon tema loodusvaatlustest Tinker Creeki ääres. Raamatu kohta on kasutatud sõnu "müstika" ja "teoloogia". Samasugune loodusvaatluste ja filosoofia ühitamine on omane mitmele teisele tema teosele, näiteks "For the Time Being" ja "Holy the Firm".
Patricia Tuckwell
Patricia Lascelles, Harewoodi krahvinna (Patricia Tuckwell) (24. november 1926 – 4. mai 2018 Leedsi lähistel) oli Austraalia viiuldaja ja endine modell.
Ta sündis Melbourne'is Charles Tuckwelli ja tema naise Elizabethi esimese lapsena. Tal on ka noorem vend, tuntud muusik Barry Tuckwell. Ta oli Sydney sümfooniaorkestri viiuldaja ning räägitakse, inimesed olevat kontserti kuulama tulnud selleks, et teda saaks vaadata; ta oli väga ilus.
Patricia oli ka modell ning fotograaf Athol Smithi muusa. 7. juulil 1948 abiellus ta Atholiga ning neil on poeg Michael (sündinud 1949). Abielu ajal töötas Patricia nime Bambi Shmith all. Paar lahutas 1957.
31. juulil 1967 abiellus ta George Lascelles'iga ning temast sai Harewoodi krahvinna. Paaril on poeg Mark Lascelles.
Viburämblikulised
Viburämblikulised (Amblypygi) on ämblikulaadsete klassi kuuluv selts lülijalgseid.
Nad peamiselt elavad troopikas ja subtroopikas. Nad on 5–40 millimeetrit pikad, keha on lai ja lame. Nende esijalad töötavad ka kompimisoelundina ja on tavaliselt kehast pikemad. Viburämblikulised liiguvad tihti kuuel kõnnijalal kõndides üks külg ees.
Viburämblikuliste paaritumine toimub sarnaselt nende ämblikuliikidega, kelle viljastatud emased munevad 10–60 muna, mida nad kannavad tagakeha all kotikeses. Kandmise ajal ema tagakeha lamendub nii, et katab munakotikese. Koorunud noorloomad on valkjad, läbipaistvate katetega ja väheliikuvad. Pärast koorumist jäävad nad mõneks päevaks ema tagakeha alla, kus nad kestuvad. Pärast kestumist on nad võimelised alustama iseseisvat elu. Suguküpseks saavad viburämblikud alles kolmandal eluaastal.
Seira peakraav
Seira peakraav (ka Kirbla peakraav) on kraav Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Seira külas.
Peakraavi pikkus on 2,7 km ning see suubub Kasari vanast sillast veidi ülesvoolu vasakult Kasari jõkke.
Peakraav on mitteavalik veekogu, selle piiranguvöönd on 50 m.
Seira peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1107001.
Tours
Tours on linn Prantsusmaal Centre-Val de Loire'i piirkonnas, Indre-et-Loire'i departemangu keskus. Asub Loire'i jõe ääres Cheri suudme lähedal. Kuigi Tours on Centre-Val de Loire'i suurim linn, on piirkonna keskuseks Orléans.
Linn on tekkinud roomlaste asula Caesarodunum ehk Urbs Turonumi kohale ja on saanud nime seal elanud keldi hõimu turoonide järgi. 3. sajandil nimetati Gatianus esimeseks Toursi piiskopiks.
1920. aastal asutati Toursis Prantsusmaa Kommunistlik Partei. Teise maailmasõja ajal sai linn tugevasti kannatada.
Tours on veinipiirkonna keskus.
Toursis on iga-aastase jalgrattavõidusõidu Pariis–Tours finiš.
Linnas asub 1970 asutatud François-Rabelais' ülikool.
Tuntumad vaatamisväärsused on Toursi katedraal, Saint-Martini basiilika, endine piiskopipalee ja botaanikaaed. Linna nimetatakse ka Prantsusmaa aiaks (Le Jardin de la France), sest seal asuvad mitmed suured pargid.
pisi|püsti|tühi|Toursi katedraal
Paope
Paope on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Hiiu valda ja kuni 2013. aastani Kõrgessaare valda.
Paope piirneb põhjas Läänemerega, läänes Luidja, lõunas Puski, Kiivera ja Hüti külaga ning idas Heiste ja Jõeranna külaga.
Loodus
Paope põhjaosas asub Paope looduskaitseala, keskosas Paope loo hoiuala. Küla lääneossa lõikub Luidja maastikukaitseala. Küla alale jääb Külalaid ja mõned väiksemad meresaared. Küla läbib Paope jõgi.
Külas asuvad Paope poolsaare lõunarahn, Paope poolsaare põhjaserva rahn, Paope Pärdi-Vidi rahn, Paope suur kivi,
Ajalugu
Paope kuulus ajalooliselt Kõrgessaare mõisa alla. Nõukogude piirivalve Kärdla komandantuuri väliõppekeskus asus Paope külas.
Taristu
Paope põhjaosa läbib Heltermaa–Kärdla–Luidja maantee, kus asub bussipeatus ja kust saab alguse Paope–Hüti tee.
Kultuur
Paope külas tegutses 1884–1971 algkool. Külas asub tsaariaegne piirivalvekordon.
Petseri Postimees
Petseri Postimees oli ajaleht, mis ilmus aastatel 1909–1910.
Petseri Postimeest trükiti Tartus Postimehe trükikojas ning selle vastutav väljaandja ja toimetaja oli Anton Jürgenstein. Üksiknumbri maht oli 8 lehekülge, see ilmus kaks korda kuus, esialgu ebakorrapäraselt, hiljem iga kuu 1. ja 15. päeval. Kokku ilmus lehte ajavahemikus 6. juuni 1909 – 1. aprill 1910 19 numbrit. Ajaleht pandi seisma majanduslikel põhjustel.
Lehe keeleline külg oli väga ebaühtlane. Väljaandjad püüdsid ühteaegu olla nii arusaadavad setudele, püüdes samas siiski säilitada ka võimalikult palju kirjakeelsust, mille tulemusel võisid ühes numbris mitmete sõnade kirjapildid üksteisest erineda (näiteks Vastseliina ja Vahtseliina). Lõppkokkuvõttes ei õigustanud selline lähenemine ennast, sest enamikku setudest jättis leht külmaks ning selle põhilisteks tellijateks olid Pihkvamaale asunud eestlastest asunikud. Kuid ka nende seas polnud leht eriti populaarne, seda enam, et selle suunitlus oli selgelt setudest õigete eestlaste kasvatamine. Seetõttu sattus ajaleht peagi majanduslikesse raskustesse ning see pandi seisma juba vähem kui aasta pärast. Uuesti püüti Petseri Postimeest Karl Ustavi eestvõttel välja andma hakata 1919. aastal, kuid see nurjus Vabadussõja-aegsete raskete olude tõttu.
Loo Keskkool
Loo Keskkool on 12-klassiline põhi- ja keskharidust andev õppeasutus Harjumaal Jõelähtme vallas Loo alevikus.
Kooli asutamine ja 1980. aastad
Kooli vahetuks eelkäijaks võib pidada 1982. aasta 1. septembril avatud Loo Lasteaed-Algkooli. Tegemist oli esimese sellise haridusasutusega Nõukogude Liidus ja kooli avamisel osales ka haridusminister Elsa Gretškina.
Alates 1987. aastast, mil valmis uus koolihoone, tegutses kool Loo 8-klassilise koolina. Koolihoone valmis nõukogude ajal harukordse eriprojekti järgi (originaalprojekti autor oli arhitekt Siiri Kasemets), kuid jäi lõpuni ehitamata majandussurutise tõttu. Loo Kooli pidulikul avamisel sama aasta 1. septembril osales taas haridusminister Elsa Gretškina. Kooli esimene direktor oli Aivar Jõgi. Õppima asus 287 õpilast ja neid õpetama asus 25 õpetajat.
1988. aastal sai koolist mittetäielik keskkool (õppetööd alustas 9. klass) ja 1991. aastast kannab kool Loo Keskkooli nime (kevadel lõpetas esimene lend 12. klassi).
Kool 21. sajandil
2008. aastal ehitati koolile kunstmuruga staadion ning sama aasta sügisel algas koolimaja siseruumides põhjalik remont. 2009. aasta 1. septembril avatud renoveeritud koolimaja sai uue ventilatsioonisüsteemi, rekonstrueeriti hoone veevarustust ja kanalisatsiooni, soojustati katus ja sokkel ning uue ilme sai ka kooli territoorium.
2013. aastal soojustati kooli fassaad, mis muutis hoone varasemat ilmet.
2015. aastal oli Loo Keskkooli eesti keele riigieksami tulemus Harju maakonna koolide seast parim.
2016. aastal võitis kool maakonnas konkursi "Harjumaa turvaline kool 2016".
2019. aastal alustati õpilaste ja personali jaoks kitsaks jäänud majale kolmanda korruse ehitamist. Enam kui aasta kestnud ehitustööd, mille maksumuseks kujunes veidi üle 2,5 miljoni euro, valmisid 2020. aasta augustis. Kool sai peale kolmanda korruse (lisandus kümme klassiruumi ja kolm kabinetti), kooli omanäolisest ringikujulisest sisehoovist sai kinnine 15 meetri kõrguse lae ja klaaskatusega aatrium, koolimajja paigaldati invalift ja uus ventilatsioonisüsteem ning värskendati koolimaja fassaadi viimistlust.
2020. aastal alustas uuenenud Loo Keskkoolis õppetööd ligi 550 õpilast ja töötamist 82 personaliliiget.
Õpilaste arv
Märkus 1: teistel andmetel 297 Märkus 2: teistel andmetel 299 Märkus 3: teistel andmetel 310 Märkus 4: teistel andmetel 344 Märkus 5: teistel andmetel 385
Determinism
Determinism on filosoofiline seisukoht, mille kohaselt on kõikidel otsustel ja sündmustel seaduspärased põhjused ja kõiki sündmusi ning otsuseid on põhimõtteliselt võimalik ette näha.
Determinism ja vaba tahe välistavad teineteist inkompatibilistlikus käsitluses, kompatibilistlikus käsitluses vastuolu ei esine ning nende koos esinemine on realistlik. Filosoofilisest ja teaduslikust seisukohast peetakse determinismi mõiste all silmas kausaalset determinismi, mis väidab, et universumi hetkeseis ei saa erineda reaalsest hetkeseisust, kui arvestada kõikide loodusseaduste ja kogu universumi ajalooga. Deterministliku maailmapildi paikapidavuse üle ei ole konsensust saavutatud, kuna see on tihedalt seotud meie arusaamaga füüsikaseadustest ning inimeste tegutsemisvabadusest.
Deterministlikule maailmavaatele panid aluse 6.–7. sajandil eKr Vana-Kreeka filosoofid Herakleitos, Leucippus, Aristoteles ja stoikud. Tuntumate determinismi käsitlejate hulka kuuluvad Marcus Aurelius, Thomas Hobbes, Baruch Spinoza, Gottfried Leibniz, David Hume, Pierre-Simon Laplace, Arthur Schopenhauer, William James, Friedrich Nietzsche, Albert Einstein, Niels Bohr, Sam Harris, Ted Honderich ja Daniel Dennett.
Determinism ja moraal
Determinismi inkompatibilistliku käsitluse kohaselt ei saa vaba tahe ja determinism koos esineda. See seisukoht on tõstatanud arutelu moraalse vastutuse olemasolu üle deterministlikus universumis. Moraalse vastutuse eelduseks on vaba tahe. Kui deterministlikus universumis inimestel vaba tahe puudub, siis ei saa nad olla ka moraalselt millegi eest vastutavad. Selles käsitluses on oluline eristada vaba tahet moraalsest vastutusest. Näiteks on võimalik uskumus, et vaba tahe on deterministlikus universumis olemas, kuid inimesed ei ole enda tegude ja otsuste eest moraalselt vastutavad. Või uskumus, et vaba tahe puudub, kuid siiski on inimesed enda tegude eest moraalselt vastutavad. Seega sõltub determinismi ja moraalse vastutuse seos hoopis eetikast ning moraalse vastutuse mõiste erinevatest tõlgendustest.
Determinism ja prognoositavus
Sageli arvatakse ekslikult, et prognoositavus ja determinism on omavahel seotud, kuid tegemist on kahe erineva mõistega. Deterministliku käsitluse kohaselt on põhimõtteliselt võimalik kõiki sündmusi ja otsuseid ette näha, arvestades minevikusündmusi ning loodusseadusi. Prognoositavus on kvalitatiivne või kvantitatiivne tase süsteemi võimalike seisundite või tulemuste ennustamiseks. Determinism on ontoloogiline ehk olemuslik mõiste, kuid prognoositavus on epistemoloogiline ehk teadmisteooria mõiste.