cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Geotekstiil
Valmistamine
Kaasaegsed geotekstiilid on tavaliselt valmistatud sünteetilisest polümeerist – polüpropüleenidest, polüestritest, polüetüleenidest ja polüimiididest, mis ei lagune bioloogiliste ega keemiliste protsesside käigus. See muudab need teedeehituses kasulikuks. Nende kangaste koostis määrab nende parima rakenduse, seega on oluline mõista nende omadusi. Geotekstiili võib toota kootud või mittekootud kangast. Geotekstiili valimisel tema kasutuseks on oluline, kas kangas on kootud või mittekootud. Kangaid saab valmistada mitmel erineval viisil, ühendades kiudusid keemiliste, termiliste või mehaaniliste protsesside abil.
Geotekstiilid pinnase eraldamiseks
Eraldamisfunktsioonis takistavad geotekstiilid looduslikus aluspinnases olevaid väikeseid osakesi minemast kõrgematesse kihtidesse. Juba 20% looduslikust aluspinnasest segatud kandva kihiga vähendab loodusliku aluspinnase kandevõimet. See probleem on tavaliselt tingitud suurtest veehulkade liikumisest. Suured koormused sõiduteel mõjutavad teekatet nii, et kiireneb vee liikumine ja mullaosakeste üleminek, see kiirendab tee halvenemist. Eraldamiseks mõeldud geotekstiili valimiseks on kaks olulist kriteeriumit: läbilaskvus ja tugevus. Eraldamiseks kasutatav geotekstiil peab võimaldama veeläbilaskvust, samal ajal peeneid mulla- või liivaosakesi kinni hoides. See peaks laskma vett läbi viia sama kiirusega või veidi kiiremini kui külgnevat mulda. Samas ei tohi tekkida ummistumist. Geotekstiili valides peab teadma loodusliku aluspinnase ja katendi aluskihi tera suurusjaotust ning geotekstiili läbilaskvust. Spetsiaalse eraldamiseks mõeldud geotekstiili valimisel peab arvestama selle põhilisi tugevusomadusi. Tuleb arvestada kuidas selle füüsikalised omadused säilivad ehitamisprotsessi käigus, samuti kuidas see peab vastu kruusakattele ja liikluse survele.
Geotekstiilid erosiooni kontrollimiseks
Geotekstiile saab kasutada erosioonikontrollimisel mitmel viisil. Üks neist on kruusaga piki oja panku, järve kallastel ja teistel veekogudel, et hoida erodeerumisest peenemat mulda kruusa all. Erosiooni kontrollimiseks peab kasutataval tekstiilil olema hea läbitavus, kulumiskindlus ja kõrge vastupidavus ultraviolettkiirgusele. Erosioonikontroll nõuab mitmesuguseid tingimusi, alates kõrgest voolukiirusest, kuni tugevate lainete mõjutamiseni ja ka kergemaid tingimusi. Filtreerimiseks Filtreerimise geotekstiili omadusi kasutatakse, et vesi saaks liikuda mõlemas suunas. Seda tüüpi geotekstiilid võivad olla kootud või mittekootud, mis takistab täitematerjalides peenosiste liikumist erinevate kihtide vahel. Selleks, et valida pinnasele vastavat geotekstiile, peab uurima ja analüüsima pakutava geotekstiili poorsust ja läbitavust. Geotekstiile saab kasutada mõlemal teljel, vertikaalselt ja horisontaalselt. Piisavalt poorsus- ja läbilaskev geotekstiil aitab lahendada maa ja teede ümbruses tekkivaid drenaažiprobleem.
Geotekstiilid pinnase tugevdamiseks
Tekstiile saab kasutada ka pinnase tugevdamiseks. Kui geotekstiili kasutatakse mulla omaduste parandamiseks, peab arvestama järgmisi kriteeriume: hõõrdumise või liikumise piiramine, koormuste toetamine ja kandevõime parandamine. See on võrreldav armatuuriga betooni sees, mida kasutatakse betooni struktuuri tugevdamiseks. Seepärast kasutatakse geotekstiile muldades ja teedes, mis on ehitatud väga halva pinnase peal, üritades pinnase omadusi parandada.
Lubomierz
Lubomierz (aastatel 1945–1947 Miłosna, saksa Liebenthal) on linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas Lwówek Śląski maakonnas, Lubomierzi valla halduskeskus. Lubomierz asub Jelenia Górast umbes 19 km loodes.
Lubomierz sai linnaõigused 1291. aastal, kuni 1945. aastani oli Saksamaa koosseisus.
Kotšubejivka
Kotšubejivka (ukraina keeles Кочубеївка) on küla Hersoni oblasti Berõslavi rajoonis.
Vohnja raamatukogu
Vohnja raamatukogu on raamatukogu Lääne-Virumaal Kadrina vallas Vohnja külas. Esimese Vohnja külaraamatukogu asutas 1921. aastal kohalikku vallamajja Vohnja vallakirjutaja Rosalie Aarensild (Arusild). See kogu tassiti sõja ajal laiali.
1944. a alustas raamatukogu uuesti tööd. Arvatavasti esimene juhataja Salme Mäe vabastati sellelt kohalt 1. aprillil 1945, tööle asus Aino Peenemaa (Noll). Aastast 1949 töötas raamatukoguhoidjana  Heldi Kristelstein.
Aastail 1971–2002 oli raamatukogu juhataja Selma Seppas.
1991 läks raamatukogu üle Kadrina külanõukogu alluvusse, 2002. aasta 1. jaanuari seisuga sai aamatukogust Kadrina valla raamatukogu Vohnja filiaal.
2003. a juunis sai raamatukogu internetiühenduse, aasta lõpus liituti programmiga Urram.
2005. a 1. veebruarist alustati elektroonilise laenutusega.
2017 avati laenutuspunkt Ridaküla seltsimajas.
Alates 2002. a 1. juulist töötab raamatukoguhoidjana Ly Pajussaar.
Välislingid
Raamatukogu info Kadrina Valla Raamatukogu kodulehel
https://virumaateataja.postimees.ee/2429889/paevaintervjuu-raamatukogu-hoiab-kula-valge
Tõlk
Tõlk on inimene, kes teeb suulist tõlget.
Villa (perekonnanimi)
Villa on perekonnanimi.
Tõnu Teesalu
Tõnu Teesalu on mitme inimese nimi:
Mihhail Grigorenko
Mihhail Olegovitš Grigorenko (vene keeles Михаил Олегович Григоренко; sündinud 16. mail 1994 Habarovskis) on Venemaa jäähokimängija, kes mängib keskründajana KHL-i klubis Moskva CSKA.
2011. aastal suundus ta jäähokit mängima Põhja-Ameerikasse Quebec Major Junior Hockey League'i klubisse Quebec Remparts. 2012. aastal valiti ta Canadian Hockey League'i hooaja uustulnukaks. Samal aastal valis Buffalo Sabresi ta NHL-i draft'is 12. valikuna. 2012. aasta juulis sõlmis ta Sabresiga kolmeaastase lepingu. NHL-is debüteeris ta Sabresi meeskonnas 2013. aasta jaanuaris. Sabresi põhimeeskonda tal järgmisel kahel hooajal murda ei õnnestunud. Ta sai hooaegadel 2013–14 ja 2014–15 kokkuvõttes rohkem mänguaega Rempartsis ja American Hockey League'i klubis Rochester Americans.
2015. aasta juulis sõlmis ta lepingu Colorado Avalanche'iga, kus mängis kaks hooaega põhikoosseisus – hooajal 2015–16 sai ta kirja 6+21 ja 2016–17 10+13.
2017. aastal liitus ta Moskva CSKA-ga. Hooajal 2018–19 oli ta 52 punktiga (17+35) Moskva CSKA resultatiivseim mängija. Samal hooajal võitis ta klubiga Gagarini karika. Väljalangemismängudes lõi ta 13 väravat ja oli sellega suurim väravakütt. Kokku kogus ta 21 punkti, millega oli Teemu Hartikaineni kõrval ka resultatiivseim mängija. Gagarini karika finaalseerias esimeses mängus tegi ta Gagarini karika finaali läbi aegade esimese kübaratriki. 2019. aastal valiti ta KHL-i tähtede mängule.
2020. aastal naasis Grigorenko NHL-i, sõlmides lepingu Columbus Blue Jacketsiga. Hooajal 2020–21 sai NHL-is kirja neli väravat ja kaheksa väravasöötu.
2021. aasta juulis naasis ta Moskva CSKA-sse, kellega sõlmis kolmeaastase lepingu.
2018. aastal tuli ta Venemaa olümpiavõistkonnaga olümpiavõitjaks. 2019. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta Venemaa jäähokikoondise koosseisus pronksmedali.
Lehtse raamatukogu
Raamatukogu asub Lehtse keskusehoones aadressil Rägavere tee 19.
Lainjas põikkupar
pisi|Lainjas põikkupar Lainjas põikkupar (Plagiothecium undulatum) on põikkupraliste sugukonda kuuluv sammaltaim.
Eestis võib neid leida kasvamas mitmetes metsatüüpides.
Mälestis
Mälestis on ajaloolise, teadusliku, kultuurilise väärtusega või loodusväärtuslik objekt.
Mälestised võivad kuuluda muinsuskaitse või looduskaitse alla või mälestiste säilitamisega tegelevale organisatsioonile.
Liigitus
Eesti muinsuskaitseseaduses on eristatud vastavalt kinnis- ja vallasasjadeks liigitamisele kinnis- ja vallasmälestisi.
Teaduspark
Teaduspark ehk tehnoloogiapark on ruumiliselt kokkukuuluvate tehnoloogiafirmade kogum, mis paikneb tavaliselt ülikoolilinnakus või selle läheduses. See on tihedalt seotud uurimiskeskuste ja kõrgharidusasutustega. Teaduspargi eesmärk on aidata kaasa teadmismahukate või lisandväärtust loovate ettevõtete rajamisele ja kasvule ning arendada teaduse saavutuste kaasamist ettevõtlusesse.
Teaduspargis kasutatav oskusteave toodab lisandväärtust ja on kasvu ajendiks. See tekitab keskkonna, mis soodustab koostööd teadlaste ja ettevõtete vahel ja toetab tehnoloogia arengut. Oluline on innovatsioon. Peamine tunnus, mis eristab teadusparki tavalisest tööstuspargist, on ülikoolide sisukas koostöö seal paiknevate ettevõtetega. pisi|300px|Luleå teaduspark
Ajalugu
Teadusparkide areng algas 1950. aastate alguses USAs. Esimeseks teaduspargiks võib lugeda Stanfordi Ülikooli Teadusparki (Stanford Industrial Park, praegu Stanford Research Park) San Francisco lahe piirkonnas, mistõttu seda kanti tuntakse tänapäeval Silicon Valley (tõlkes 'räniorg') nime all. Euroopas järgnes sellele Sophia Antipolis Prantsusmaal 1960. aastatel. Aasias oli esimeseks teaduspargiks Tsukuba Teaduspark Jaapanis. Neid kolme peetakse ühtlasi ka maailma tuntuimateks teadusparkideks. Laiemalt hakkasid teaduspargid maailmas levima 1980. aastatel.
Teadusparkide olulisus
Teadusparkidest saavad kasu mitmed valdkonnad. Ülikoolid võidavad sellest, et teaduspark meelitab sinna teadlasi, tehtavate uurimuste hulk suureneb, üliõpilased saavad rohkem töövõimalusi ning teadlastel avaneb võimalus kasutada rohkem ära oma teadmisbaasi. Teaduspargid annavad võimaluse üliõpilastele ja teadlastele töötamiseks koos ettevõtetega. Selline suhtlus soodustab uute tehnoloogiate loomist. Ettevõtted omakorda saavad juurde haritud tööjõudu ning seeläbi mitmekesistub teadmistebaas ning kiireneb areng.
Kohaliku ühiskonna jaoks on olulised teaduspargis paiknevate ettevõtete pakutavad töökohad. Teadusparkide olulisust hinnatakse eelkõige seal paiknevate ettevõtete arvu järgi ning samuti hinnatakse sealsete töötajate keskmise palga erinevust piirkonna keskmisest palgast. Lisaks võivad ettevõtted kaudselt toetada kohalikku elu mitmesuguste teenuste (nt transport, prügivedu, turundus) osutamisega.
Teaduspargid maailmas
pisi|Mõned Silicon Valleys paiknevad firmad Teadusparke on kõikjal maailmas, kuid suurem osa neist asub siiski arenenud riikides. Praegu on maailmas üle 400 teaduspargi ning nende arv kasvab pidevalt. Enim asub neid USAs: üle 150. Teisel kohal on Jaapan 111 teaduspargiga ning Hiina, mis hakkas teadusparke arendama 1980. aastate keskel ning kus on nüüd neid umbes 100.
Olemas on ka teadusparke ühendavaid organisatsioone. Üks selliseid on IASP ehk Rahvusvaheline Teadusparkide Assotsiatsioon (ingl. k. International Association of Science Parks and Areas of Innovation), mis panustab globaalsesse majanduslikku arengusse innovatsiooni, ettevõtluse ja tehnoloogia ning teadmiste liikumise kaudu. IASP loodi 1984. aastal ning sellel on 388 liiget 70 riigis. Eestist on liikmeteks Tartu Teaduspark, Tartu Biotehnoloogia park ning Tehnopol.
Teaduspargid Eestis
Eesti esimene teaduspark loodi 1992. aastal Tartus. 1998. aastal alustati ettevalmistusi teaduspargi loomiseks ka Tallinna. 2020. aastateks on loodud uusi arendusi ning tegutsetakse mitmes valdkonnas elektroonikast kuni taastuvenergiani.
Tartu Teaduspark
Tartu Teaduspark asutati 1992. aastal ning on vanim omataoline asutus Balti riikides. 1996. aastal asutati läbi omandivormi muutmise Sihtasutus Tartu Teaduspark, mis on ka tänapäeval tegutsev. Põhilisteks tegevussektoriteks on biotehnoloogia, elektroonika, IKT ning töötajate harimine ja koolitamine. Teaduspark pakub infrastruktuuri- ja äriarendusteenust Tartu piirkonnas ning seeläbi toetab teadus- ja tehnoloogiamahukate ettevõtete teket ja arenemist. Eesmärgiks on arendada laboreid, rahvusvahelisi koostöövõrgustikke, paindlikke finantseerimisskeeme, innovaatilisi organisatsioone, inkubatsioonikeskust ning luua hea ärikeskkond läbi kinnisvaraarenduse.
Tartu Biotehnoloogia Park
Tartu Biotehnoloogia Park tegutseb biotehnoloogia, meditsiini ja veterinaarmeditsiini valdkonnas, osutades ettevõtetele ja teadusasutustele arendus- ja konsultatsiooniteenuseid. Arengule aidatakse kaasa ruumide rentimise ning koostöösidemete ja ettevõtete rajamise toetamisega. Tartu Biotehnoloogia Pargi eesmärk on luua arengut soosiv keskkond biotehnoloogia alaste ettevõtete edendamiseks Eestis.
Skinest Rail
AS Skinest Rail on Eesti raudtee ettevõte, mis tegeleb peamiselt raudteeveeremi ehituse, müügi ja rentimisega, aga ka raudtee ehituse ning veeremi remondiga.
Ettevõte omab üle 8000 erineva kaubavaguni ja tegutseb läbi tütarettevõtete kokku kümnes eri riigis: Skinest Rail Polska, Skinest Rail Balkan, Skinest Ukraina, Skinest Georgia, Skinest Baltija, Skinest Latvija, Skinest Spb ja DLRR. ASi Skinest Rail ainuaktsionär on Skinest Grupp.
AS Skinest Rail alustas tegevust 1997. aastal ning on üks suurimatest raudteekontsernidest Baltikumis. 2005. aasta detsembris asutati AS Skinest Grupp, mille omanik on Oleg Ossinovski ja mis omab 100 protsenti ASi Skinest Rail aktsiatest.
Euroopa Liidu eetikaorgan
Euroopa Liidu eetikaorgan on kavandatav institutsioonidevaheline eetikaorgan, mis kataks Euroopa Liidu institutsioonide liikmeid.
"Eetikaorgani loomisega kehtestataks esimest korda liikmete eetilise käitumise ühised standardid ning ametlik mehhanism eetikanõuete kooskõlastamiseks ja arvamuste vahetamiseks institutsioonide vahel. Ettepanek tähendab, et tulevikus hakataks ELi poliitikute suhtes kohaldama ühiseid, selgeid, läbipaistvaid ja arusaadavaid standardeid."
Viola (eesnimi)
Viola on naisenimi.
Nime Viola nimepäev on 3. juuni.
2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Viola Eestis 52 naisel.
Väike-Maarja valla raamatukogu
Väike-Maarja Valla Raamatukogu on ühendatud raamatukogu Väike-Maarja vallas. Selle alla kuuluvad Väike-Maarja, Kiltsi, Triigi, Simuna raamatukogud ja Väike-Maarja AIP.
Parisuu oja
Parisuu oja (ka Parisoo oja, Parisuu peakraav, Parisoo peakraav) on peakraav Põlvamaal Kanepi vallas ja Võrumaal Võru vallas.
Parisuu oja on 10,8 km pikk, valgala pindala on 28 km², suubub vasakult Võhandu jõkke.
Zaļais ciems
Zaļais ciems (ka Zaļaisciems) on küla (mazciems) Lätis Ventspilsi piirkonnas Usma valla lääneosas. Zaļais ciems jääb valla keskusest Usmast 4,5, piirkonna keskusest Ventspilsist 57 ja Riiast 151 kilomeetri kaugusele.
Küla asub paigas, kus Riekte jõgi Engure jõkke suubub. Asula on tekkinud endise Zaļāsmuiža karjamõisa (Grünhof) juurde.
Stua järv
Stua järv (itaalia keeles Lago della Stua) on veehoidla Kirde-Itaalias Veneto maakonnas Belluno provintsis Cesiomaggiores.
Dolomiitides Canzoi orus 715 meetri kõrgusel merepinnast asuva järve pindala on 10,7 hektarit, suurim sügavus 54,3 meetrit.
Veehoidla rajati 54,3 meetri kõrguse ja 32,4 meetri laiuse paisu ehitamisega Caorame jõele aastatel 1952 kuni 1953.
Haljala Vallaraamatukogu
Haljala Vallaraamatukogu on raamatukogu Lääne-Virumaal Haljalas.
Haljala Vallaraamatukogul on 7 struktuuriüksust:
1) Aaspere haruraamatukogu;
2) Karepa haruraamatukogu;
Margus Jaanovits
thumb|Margus Jaanovits [[Eduard Vilde rollis 8. mail 2010]] Margus Jaanovits (sündinud 13. juulil 1970 Türil) on eesti näitleja.
Haljala Vallaraamatukogu
3) Varangu haruraamatukogu;
4) Vergi haruraamatukogu;
Margus Jaanovits
Haridus
Ta lõpetas 1988. aastal Türi 1. Keskkooli ning 1994. aastal Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli (16.lend) ja töötab samast aastast näitlejana Vanemuise teatris.
Haljala Vallaraamatukogu
5) Vihula haruraamatukogu;
7) Võsupere haruraamatukogu.
Clevon
Clevon on Eestis paiknev isejuhtivate mehitamata mootorsõidukite tootja. Clevon loodi 1. aprillil 2022 Cleveron AS-i jagunemise tulemusel. Ettevõte toodab mootorsõidukeid, millega saab kaupu toimetada lõpptarbijatele efektiivselt ja keskkonnasäästlikult (elektritarbimine 42 Wh/km, mis on enamiku elektritoitel liikuvate sõidukite energiakulust väiksem). Ettevõtte varasem ärinimi oli Cleveron Mobility.
Cleveron AS asutas Mobility tegevusüksuse (nüüdne Clevon) 2017. aastal. Mobility tegevusüksuses hakati arendama isejuhtivat sõidukit. Perioodil 2017–2022 on Cleveron AS investeerinud Mobility projekti arendusse 7 miljonit eurot. 2018. aastal valmis sõiduki esimene kontseptprototüüp. 2020. aastal saadi esimesena Euroopas luba sõita mehitamata sõidukiga avalikel teedel kogu Eestis. Cleveron Mobility toodetava peamise sõiduki mudel on Clevon 1.
Clevon börsil
Clevon aktsiad noteeriti 28. juunist 2022 Tallinna börsi First Northi nimekirjas ning nendega sai kaubelda Nasdaq Balti börsil. Aktsiate kauplemistähis oli CLEV ja aktsia ISIN kood oli EE3100096884. Clevon noteeris 29 575 771 aktsiat.
2023. aasta suvel otsustati börsilt lahkuda.
Suurimad aktsionärid
Clevon ei ole maksnud dividende.
Aktsiate esmane avalik pakkumine
Ettevõtte aktsiate märkimisperiood lõppes 17. juunil 2022. Pakkumise tulemusel soovis Ettevõte kaasata kuni 5 miljonit eurot kuni 2 673 795 uue lihtaktsia emiteerimise teel. Pakkumise käigus märgiti 6734 investori poolt kokku 2 706 373 aktsiat 5 060 917,51 euro eest ehk pakkumise tulemuseks oli väike ülemärkimine (+1,2%). See tähendab, et aktsiate esimene avalik pakkumine õnnestus planeeritud mahus. Aktsiate esmase avaliku pakkumise lõplikuks hinnaks kujunes 1,87 eurot aktsia kohta.
Aktsia esimene kauplemispäev
Aktsia esimese kauplemispäeva lõpuks (28. juuni 2022) langes aktsia hind võrreldes aktsiate esmase pakkumise hinnaga –4,3%, jõudes 1,79 euroni. Kokku tehti avapäeval 298 tehingut, mille raames vahetas omanikku 68 103 aktsiat. Tehinguid tehti 117 242 euro ulatuses.
Aktsia esimene kauplemiskuu
Võrreldes aktsiate esmase avaliku pakkumise hinnaga oli aktsia hind aktsia esimese kauplemiskuu lõpuks ehk seisuga 28. juuli 2022 langenud 7,5%. Üks aktsia maksis siis 1,73 eurot. Nimetatud perioodil oli Clevoni aktsia Nasdaq Balti börsi First Northi turu suurima käibega ja tehingute koguarvuga aktsia.
Bramberģe mõis
pisi|Bramberģe mõisahoone Bramberģe mõis (saksa keeles Brandenburg, läti keeles Bramberģes muiža) oli riigimõis Kuramaal Miitavi kreisis Jelgava kihelkonnas. Praegu asub mõisasüda Lätis Jelgava piirkonnas Glūda vallas Bramberģes.
Ajalugu
Bramberģe mõisa algusaastaks on 1645. Mõis oli Kuramaa hertsogitele kuuluv riigimõis, mille esimeseks omanikuks oli Jakob Kettler. Brandenburgist pärit naise Luise Charlotte järgi sai mõis oma saksakeelse nime. Mõis jäi riigimõisaks ka pärast seda, kui Kuramaa hertsogiriik Venemaaga liideti. Vahepeal valla ja kohaliku kolhoosi kasutuses olnud mõis on nüüdisajal eravalduses.
Mõisaansambel
Peahoone rajati ilmselt samuti 16. sajandil, aga arvatavasti aastal 1743 renoveeriti barokkstiilis hoonet põhjalikult. Väravatorn ja ait on ilmselt pärit aastast 1864. Mõisa inglise park rajati 19. sajandil. Parki ehib mitu tiiki.
Briljandid proletariaadi diktatuurile (film)
"Briljandid proletariaadi diktatuurile" (vene keeles "Бриллианты для диктатуры пролетариата") on 1975. aastal Tallinnfilmis režissöör Grigori Kromanovi käe all valminud ajalooline mängufilm. Stsenaariumi kirjutas nõukogude põnevuskirjanik Julian Semjonov samanimelise romaani alusel, mis oli esimene teos Nõukogude luuraja Maksim Issajevi (hiljem tuntud Max Otto von Stierlitzina) teemalisest sarjast.
Filmil oli mitu lavastajat, lisaks Grigori Kromanovile ka Toomas Tahvel ja Ingo Normet. Režissööri assistendina osales filmi tegemisel Peeter Simm.
"Briljantide" helilooja oli Arvo Pärt Ehkki muusikateadlased peavad Pärdi tintinnabuli-stiili algusaastaks alles 1976. aastat, võib uue stiili märke leida juba selle filmi muusikast. Helioperaator oli Kadi Müür.
Vint (perekonnanimi)
Vint on perekonnanimi.
Ålesundi lennujaam
pisi|Ålesundi lennujaam Ålesundi lennujaam (norra keeles Ålesund lufthavn, Vigra, IATA: AES, ICAO: ENAL) on rahvusvaheline lennujaam Norras Ålesundis.
Vint (perekonnanimi)
Perekonnanime Vint (Fint, Windt, Wint) on pandud 19 mõisavallas Harju-, Järva-, Pärnu-, Tartu-, Viljandi- ja Virumaal. Nimede eestistamisel määrati Vint uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Kapustin, Ottenson, Vind ja Vinter.
Briljandid proletariaadi diktatuurile (film)
Operaator oli Jüri Sillart, kunstnikud Aleksandr Boim ja Linda Vernik. Osa filmist on mustvalge ja osa värviline. Kasutati 35-millimeetrist filmilinti.
Tellini vald
Tellin on vald Belgias Valloonia piirkonnas Luxembourgi provintsis.
Briljandid proletariaadi diktatuurile (film)
Ehkki "Briljantide" tegevustik toimub 1921. aastal, näidatakse selles 1930. aastate autosid.
Tellini vald
Valla keskus on Tellin. Lisaks asuvad valla piirides veel Bure, Grupont ja Resteigne.
Briljandid proletariaadi diktatuurile (film)
Sündmustik
Tšekist Gleb Boki saab Tallinnast šifreeritud teate, mille kohaselt tegutseb Venemaal organisatsioon, mis röövib riigi varahoidlast vääriskive ning saadab neid illegaalselt Baltimaade kaudu Londonisse ja Pariisi. Asja uurimine usaldatakse Tšekaa noorele töötajale Vsevolod Vladimirovile. Filmi tegevus toimub Moskvas, Tallinnas ja Siberis.
Tallinnfilmi koduleht iseloomustab filmi järgmiselt: "Noore Nõukogude riigi varahoidlast vääriskivide röövimislugu ja nende välismaale toimetamise salakanalite avastamine tšekistide poolt on küll tegevuse teljeks, kuid peamine filmis on võitlus mitte ainult rahva materiaalsete, vaid ka vaimsete väärtuste eest, milleta ei saa olla revolutsiooniideede võidukäiku, humaansuse võitu inimvaenulikkuse üle."
Lastefilosoofia
Lastefilosoofia, ka P4C (ingl philosophy for children), on praktiline liikumine, mis õpetab lapsi iseseisvalt mõtlema nii kodus kui ka koolis. Selle eesmärk on kasvatada lastest järelemõtlikud, kaalutlevad, taktitundelised ja arukad isiksused. Selleks vajalikud oskused ja valmisolek neid kasutada omandatakse kõige paremini keele vahendusel, luues huviäratava õhkkonna.
Lastefilosoofia suund on võrsunud veendumusest, et mõtlemine on õpitav ja õpetatav ning õpetajate ja lapsevanemate abil on iga lapse üldist intelligentsust võimalik tõsta. Lastele on võimalik õpetada arutlemist, teadmiste hankimist ning õppimisel loogilise mõtlemise kasutamist. Mõtlemisoskust tuleb hakata arendama juba varases lapsepõlves, sest arengu algaastatel on lapsed vastuvõtlikumad ning nende isiksus alles hakkab välja kujunema.
Meetodid
Lastefilosoofia põhimõtete alged pärinevad antiikajast. Nimelt oli Kreeka filosoof Sokrates see, kes ärgitas inimesi oma kohati ebamugavate küsimustega mõtlema ja arutlema. Ka lastega filosofeerimisel kasutatakse sokraatilist meetodit: lastel aidatakse vormistada eesmärgistatud küsimusi, korrastada mõtteid, mõtiskleda süvendatud ja loomingulisel viisil. Sokraatilise-filosofeeriva küsimisstiiliga proovitakse liikuda üksikjuhtumilt edasi üldisele.
Columbia ülikooli filosoofiaprofessor Matthew Lipman töötas 1980. aastatel välja mõtlemisoskuste tehnikad. Ülikoolis õpetades sai ta aru, et tudengitel on küllaltki nõrk mõtlemisoskus. Lipman leiab, et mõtlemist peab hakkama õpetama juba siis, kui laps kooli läheb. Eesmärk on arendada laste mõtlemisoskust, mida läheb vaja kõigis valdkondades. Lipmani meetodis on rohkem kui kolmkümmend oskust, mida lapsed peaksid omandama. Kõige tähtsamal kohal on mõistete täpne formuleering. Ta leidis, et kõige parem on lastele mõtlemist õpetada juttude kaudu.
Teemad
Teemad, mis lastele alati huvi pakuvad, on näiteks õiglus, vabadus, sõprus, tõde, teadmised, otsustamine ja hinnangute andmine. Mõned näited, mida laste käest küsida või mille üle arutleda:
Küsimusi, mille üle lastega filosofeerida, on lõputult. Lapsed arendavad ideid ise, õpetaja on sealjuures suunaja.
Tulemused
Erinevad uurimistulemused on näidanud, et lastega filosofeerimine avaldab positiivset mõju lapse kognitiivsete võimete arengule, sotsiaalsele ja kommunikatiivsele käitumisele, suhtlusoskusele, enesekindlusele ja keskendumisvõimele. Laps saab teadlikuks iseendast, õpib tegema järeldusi, leidma orientiire iseseisvas elus ning iseseisvalt mõtlema ja otsustama. Arenevad ka kuulamis- ja argumenteerimisoskus, austus, lugupidamine, vastutustunne, eriarvamuste aktsepteerimine, sallivus, eneseväärikus, eneseusk.
Lastefilosoofia Eestis
2001. aastal tõi tol ajal tudengistaatuses Egle Säre lastefilosoofia meetodi Eestisse. 2002. aastal valmis tema diplomitöö teemal "Lastega filosofeerimine algkoolis" ning 2010. aastal magistritöö "Filosoofiliste vestluste ja tegevuste rakendamise võimalused lastega ühe algklassi näitel". Egle Säre on enda teadmisi lastefilosoofiast ja õppemeetoditest täiendanud ka Viinis ja Saksamaal. 2008.–2010. aastal juhendas ta laste filosofeerimise huviringi. Praegu töötab ta Tartu Ülikoolis haridusteaduste assistendina ning 2018. aastal kaitses doktoritöö, milles uuris laste verbaalse põhjendamisoskuse arengut lastefilosoofia meetodi kaudu.
Vaimne küündimatus
Vaimne küündimatus on puudujääk inimese vaimses võimekuses, kus isikul esineb tugev kõrvalekalle tavainimese keskmisest arusaamis- ja analüüsivõimest. Tuleb tähele panna, et vaimne küündimatus ei ole pelgalt teadmiste nappus, vaid võimekus teadmisi omandada ja objektiivselt tõlgendada.
Vaimne küündimatus on õigustermin, mida kasutatakse karistusseadustikus (KarS).
Vaimne küündimatus ei ole üheses seoses süüdimatusega. Vaimselt küündimatu isiku puhul võib isik olla kas piiratult süüdiv (näiteks debiilik või psühhopaat) või süüdiv, kuid väga lihtsameelne või ebausklik.
Vaimne küündimatus karistusseadustikus
Terminit kasutatakse karistusseadustikus süüteokatse kontekstis (KarS § 26 lg 2), mis sätestab, et kõlbmatu süüteokatse puhul võib kohus isiku karistusest vabastada või karistust kergendada üksnes siis, kui süüteo toimepanija ei saa oma teo kõlbmatusest aru vaimse küündimatuse tõttu.
Karistusseadustik ise ei esita ühest küündimatuse definitsiooni ning ei liigita ega astmesta küündimatust ühelgi viisil, jättes seadusesse abstraktsust ja tõlgendamisruumi.
Karisutsseadustiku kommenteeritud väljaandes on mõiste tähendust selgitatud järgmiselt: “Vaimse küündimatusega on tegemist juhul, kui toimepanija saab loodusseadustest valesti aru (nt toimepanija saab aru, et aine on suhkur, kuid peab seda mürgiseks) ning tema rumalus on igale tavainimesele üheselt selge.“
Vaimne küündimatus psühholoogias
Psühholoogias vaimse küündimatuse terminit ei kasutata. Puudujääke vaimses võimekuses kirjeldatakse vaimse alaarenguna.
Zduńska Wola
Zduńska Wola on linn Poolas Łódźi vojevoodkonnas, Zduńska Wola maakonna halduskeskus. Zduńska Wola asub Łódźi kesklinnast umbes 38 km edelas.
Abilinnapea
Abilinnapea on Eestis linnavalitsuse liige, kelle esitab linnapea ning kinnitab linnavolikogu. Tavaliselt lepitakse abilinnapeade kohtade arv ja abilinnapeade isikud kokku omavalitsuse valimiste järel koalitsioonipartnerite vahelistel läbirääkimistel, abilinnapea koht on poliitiline.
2013. aasta oktoobris oli Tallinnas kuus abilinnapead, Tartus neli.
John Sanders
John Sanders on mitme tuntud inimese nimi:
Ungru mõis
pisi|Ungru mõisa peahoone varemed Ungru mõis (saksa keeles Linden) oli rüütlimõis Ridala kihelkonnas Läänemaal. Tänapäevase haldusjaotuse järgi asub endine rüütlimõis Kiltsi külas Haapsalu linnas Lääne maakonnas. Nüüdisajal on mõisa peahoone varemetes.
Praeguseks varemetes härrastemaja ehitati aastatel 1893–1896 Ungern-Sternbergide ajal. Arhitektuuriliselt on see uusbarokk stiilis. Härrastemaja eeskujuks on Saksamaal Halle lähedal asuv Merseburgi loss ning on selle peaaegu täpne koopia. Ehitamist alustas 1893. aastal Ungru mõisnik Ewald von Ungern-Sternberg, ehitis sai peaaegu valmis, kuid sisetööd jäid kurva armastusloo tõttu tegemata ning loss jäi tühjaks. II maailmasõjas sai ehitis kannatada ja hakkas lagunema.
Ajalugu
Eraldi Ungru mõisast saab rääkima hakata aastast 1523, mil see eraldati Kiltsi mõisast. 1620. aastatest kuni aastani 1919 oli mõis von Ungern-Sternbergide omanduses, viimane omanik oli Klaus von Ungern-Sternberg. Lossi kinkis Otto von Ungern-Sternbergile 1629. aastal Rootsi kuningas Gustav II Adolf. Hoonet ümbritses mõisa park, mis oli väidetavalt üks ilusamaid terves Eestis ning mille kõrval kahvatus ka loss ise.
1830. aastal ostis mõisa Rootsi väejuht ja riigitegelane Magnus de la Gardie ning pärast tema surma müüdi mõis edasi Ewald Ungern-Sternbergile. Krahv Ewaldi poeg Ewald, kes oli legendi kohaselt Saksamaal käinud, haigestus 1908. aastal reisil Peterburi, kus ta ka suri. Tema tahtmise kohaselt toodi tema põrm Haapsallu ning kanti Ungru lossi. Lossis veetis ta küll juba surnuna ainsa öö ning hiljem maeti ta perekonna matmispaika Hiiumaale Kõrgessaarde. Pärast seda jäi loss ilma tõelise peremeheta ning hakkas lagunema juba Esimese maailmasõja ajal rüüstamiste tagajärjel.
Legend
Legend räägib, et Evald Ungern-Sternbergi poeg Ewald Adam Gustav Paul Constantin von Ungern-Sternberg olevat külastanud 19. sajandi lõpul Saksamaal asuvat Merseburgi aadlilossi ning olevat armunud sealse lossihärra tütresse. Lossihärra tütar aga oli lubanud kogu oma elu veeta oma isa lossis ning oli nõustunud krahv Ungern-Sternbergiga abielluma vaid juhul, kui ta ehitab samasuguse lossi. Selle peale kiirustas krahv koju ning alustas 1893. aastal ehitustöid. Mõne aastaga olid lossil püsti seinad ning ka katus peal. Sisetööd võtsid rohkem aega, kuid ka nendega jõuti enam-vähem lõpusirgele. Ehitustööd aga seiskusid kui krahvini jõudis uudis, et tema armastatud lossipreili oli haigestunud ja surnud.
Ehitus
Ehitatud loss on puhta vuugiga paekiviehitis, mida iseloomustavad keerukas põhiplaan ning baroksed voluutviilud. Viile oli lossil kokku 11 ning neid kaunistasid lisaks veel paedetailid. Lossi keskosa kaunistas omal ajal neljakorruseline kivitorn. Torni kiiver aga ei olnud koopia Merseburgi lossist, vaid vähendatud koopia Tallinna Niguliste kirikutornist. 1899. aastaks oli lossil katus peal ning ka torn oli saanud oma esindusliku kiivri, rahapuudusel tuli töö aga katkestada. Tegemata olid jäänud aknad ja uksed, barokkportaal ning kõik sisetööd.
Loss hakkas hoogsalt lagunema 1940. aastatel, pärast aastaid tühjana seismist. Teise maailmasõja tulemusena kaotas loss ka oma tornikiivri ülaosa. 1960. aastail jäi loss Nõukogude sõjaväe valdusse. Kui hakati rajama Haapsalu sõjalennuvälja, hakkas loss kiiresti lagunema ning muutus varemeiks. 1968. aastal otsustas tollane lennuvälja ülem vedada kasutult vedelenud lossivaremed lennuvälja stardiraja täiteks. Kohalikul võimuladvikul aga õnnestus lammutustööd siiski seisma panna, kuid selleks ajaks oli juba kolmandik lossi müüre jõutud ära lammutada. See, mis alles jäi, on nähtav tänaseni.
Tänapäev
Tänapäeval on säilinud osa mõisa pargist. Ühte mõisapargi põlispuudest säilinud puud tuntakse Peetri tammena. See jääb vahetul maantee äärde. Ühe versiooni kohaselt olevat selle istutanud Peeter I, teise versiooni kohaselt olevat ta selle all einestanud. Samuti on säilinud ka mõisast Haapsalu poole viiva tee vana paekivist kaarsild, milleni ulatus tollane pargiala.
Tänased omanikud on otsustanud hoone säilitada vaatamisväärsusena ja hoiavad korras ka varemete ümbrust.
Dennis Lehane
Dennis Lehane (sündinud 4. augustil 1965 Dorchesteris Massachusettsis) on ameerika kirjanik, kes on kirjutanud ka filmistsenaariume.
Elulugu
Lehane sündis ja kasvas üles Bostoni eeslinnas Dorchesteris ning Bostoni piires elab ta tänapäevani. Seal toimub ka suurema osa tema teoste tegevus.
Tema mõlemad vanemad olid emigreerunud Iirimaalt. Isa töötas Sears & Roebucki tehases töödejuhatajana, ema töötas kooli sööklas. Tal on kaks ja pool aastat vanem vend Gerry, kellest sai näitleja.
Tema teoste seas on mitu auhinnatud romaani, millest tuntumad on "A Drink Before the War" ja "Mystic River". Neist viimane nimetati New York Timesi bestselleriks ja selle järgi lavastas Clint Eastwood filmi "Saladuslik jõgi". Film oli nomineeritud Oscarile kuues kategoorias: parim film, lavastaja, ekraniseeringu stsenaarium, meespeaosatäitja (Sean Penn), meeskõrvalosatäitja (Tim Robbins) ja naiskõrvalosatäitja. Ta võitis neist kaks: mõlema meesnäitleja oma. Film kandideeris ka viiele Kuldgloobusele ja võitis neist kaks: mõlema meesnäitleja oma.
Tema romaani "Gone Baby Gone" järgi tehti film "Kui lapsuke kaob", mille lavastas Ben Affleck, kellele see oli esimene lavastajatöö. See film nimetati parima naiskõrvalosa kategoorias paljude auhindade, sealhulgas Oscari ja Kuldgloobuse kandidaadiks ning mõne auhinna sai ta ka parima filmilavastajadebüüdi eest.
Uusim tema teose järgi kinoekraanidele jõudnud film on Martin Scorsese lavastatud "Suletud saar" (Shutter Island, 2003).
Enamiku tema teoste keskmeks on mingi kuritegu, näiteks mõrvamüsteerium, ja selle lahendamine. Osas tema teostes uurivad kuritegusid eradetektiivid Patrick Kenzie ja Angela Gennaro.
Isiklikku
Dennis Lehane on olnud abielus eakate inimeste advokaadi Sheila Lawniga ning seejärel Angela Bernardoga, kellega tal on kaks last. Praegu on ta abielus Chisa Lehane'iga.
Simona Quadarella
Simona Quadarella (sündinud 18. detsembril 1998 Roomas) on Itaalia ujuja, kes on spetsialiseerunud vabaujumisele. 2018. aasta Euroopa meistrivõistlustel Glasgow's tuli ta kolmekordseks Euroopa meistriks. Ta võitis kulla 400 m, 800 m ja 1500 m vabaujumises.
1500 m vabaujumises võitis ta pronksmedali 2017. aasta MM-il Budapestis. 2019. aasta maailmameistrivõistlustel Gwangjus võitis ta kuldmedali 1500 m vabaujumises, ületades ka varem Alessia Filippi nimel olnud Itaalia rekordi. 800 m vabaujumises võitis ta hõbemedali.
Michal Šlesingr
pisi|Michal Šlesingr Michal Šlesingr (sündinud 3. veebruaril 1983 Ústí nad Orlicís) on Tšehhi laskesuusataja.
Juunioride maailmameistrivõistlustelt on Šlesingr saanud seitse medalit. Neist üks on olnud kuldmedal, neli hõbedat ja kaks pronksi. 2002. aasta juunioride MM-il Ridannas tuli ta juunioride maailmameistriks 12,5 km jälitussõidus, sai hõbemedali 4x7,5 km teatesõidus ning pronksmedali 10 km sprindis. 2003, aasta juunioride MM-il Kościeliskos oli ta teine nii 10 km sprindis, kui ka 12,5 km teatesõidus ning sai pronksmedali 4×7,5 km teatesõidus. 2004. aasta juunioride MM-il Haute Maurienne'is sai Šlesingr Tšehhi teatevõistkonna koosseisus 4×7,5 km teatesõidus teise koha.
Maailma karikavõistlustel
Michal Šlesingr on osalenud (<FONT COLOR=Purple>seisuga 23. veebruar 2012</FONT>) 165 maailma karikaetapil ja jõudnud esikolmikusse 7 korral, millest 1 etapi on ta võitnud.
Hinni
Hinni oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Mõksi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rõuge kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Mõksi külaga.
Külast on teateid alates 1922.
Mereranna tuul
"Mereranna tuul" on Eesti popmuusiku Üllar Jörbergi esituses üks tuntumaid laule, mis ilmus esimest korda 2000. aastal CD-l "Varjud alleel".
Sel CD-l on märgitud muusika autoriks "Similee, Dalancray, Peram" ja sõnade autoriks Jörberg ise. Laulu aluseks "Agadou Dou Dou", prantsuskeelse laul ja tants, mille Michel Delancray ja Mya Symille salvestasid esimest korda 1970. aastal. On paremini tuntud kui "Agadoo", sest 1984. aasta ingliskeelne versioon ansambli "Black Lace" esituses sai rahvusvaheliseks hitiks. Prantsuskeelse ja ingliskeelse versiooni viisid erinevad mõnevõrra, kuigi Jörbergi viis sarnaneb rohkem ingliskeelse versiooni omaga.
Kui Jörbergi eestikeelne versioon on Eestis tuntud ja armastatud, siis Briti ajakiri Q valis ingliskeelse versiooni 2003. aastal üheks kõigi aegade halvimaks lauluks.
Aleks Sats
Aleks Sats (õieti Aleksander Sats; 21. august 1914 Mariinsk, Tomski kubermang – 15. mai 1992 Viljandi) oli eesti lavastaja ja näitleja.
Ta lõpetas 1933. aastal Tartu poeglastegümnaasiumi ja 1937. aastal Tartu Näitekunsti Stuudio.
Ta töötas aastatel 1938–1940 Tallinnas ehituse alal ning mängis Draamateatri noorsoo- ja nukulavastustes, oli aastatel 1940–1941 Draamateatri näitleja, 1941–1944 Vanemuise näitleja ja 1944–1949 Ugala näitleja.
Aastatel 1949–1952 oli ta Ugala direktor ja kunstilise juhi kohusetäitja, 1952–1971 Ugala peanäitejuht ja 1971–1979 samas lavastaja. Ta on olnud Ugala õppestuudios pedagoog ja mänginud filmis "Jäljed" (1963, Tallinnfilm).
Ühinenud Depood
pisi|AS Ühinenud Depood [[logoga vedur TEM15-143 Balti jaamas]] AS Ühinenud Depood on Eesti ettevõte, mis osutab peamiselt raudteeveeremi hoolduse ja remondi teenuseid, millele on 1997. aastast lisandunud ka veoautode pealisehituste tootmine. Lisaks osutatakse teenuseid raudteetranspordi valdkonnas.
AS Ühinenud Depood on Go Group kontserni tütarettevõte.
Lembit (perekonnanimi)
Lembit on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Lembit on antud Jõõpre mõisas Audru kihelkonnas Pärnumaal ja Vana-Võidu mõisas Viljandi kihelkonnas Viljandimaal. Nimede eestistamisel määrati Lembit uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kleiter, Mullikas ja Päss.
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Lembit Eestis 29 mehel ja 32 naisel.
Paul Müür
Paul Müür VR II/3 (2. oktoober (vkj)/ 14. oktoober 1897 Moskva – 17. oktoober 1983 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (lipnik) ja NSV Liidu sõjaväelane (leitnant).
Ta osales Vabadussõjas 12. detsembrist 1918 1. jalaväepolgu 9. roodu nooremohvitserina, kuid määrati jaanuaris 1919 16. roodu. Veebruaris 1919 nimetati senine 16. rood ümber 4. rooduks. Sai 17. veebruaril 1919 Ingerimaal Vanaküla juures haavata. Pärast paranemist määrati aprillis 5. roodu nooremohvitseriks. Sai 23. juulil 1919 sedakorda raskelt haavata, oli pikemat aega ravimisel ning viidi septembris 1919 ohvitseride reservi. Juunis 1920 läkitati tagasi 1. jalaväepolku, kust samal aastal arvati tervislikel põhjustel reservi.
Ta lõpetas 1922. aastal Põltsamaa Reaalgümnaasiumi ning 1927. aastal Tartu Ülikooli õigusteaduskonna  majandusteaduse osakonna.
Töötas novembrist 1925 kuni juulini 1940 Eesti Pangas raamatupidajana. Oli Vabaduse Risti Vendade Ühenduse Tallinna osakonna liige 1933–1940.
Mobiliseeriti 17. augustil 1941 Punaarmeesse. Märtsis 1942 määrati 249. Eesti laskurdiviisi, oli augustist 7. Eesti laskurdiviisi 27. laskurpolgus rooduülem ja detsembrist 1. tagavarapolgus rooduülem. Osales lahingutes Saksa vägede vastu Velikije Luki vallutamisel. Ülendati märtsis 1943 leitnandiks. Maist 1943 kuni augustini 1944 oli 1. üksiku tagavarapolgu reservohvitser.
Saabus tagasi Eestisse, töötas sügisest 1944 kuni maini 1946 Viljandimaa sõjakomissariaadis sõjalise väljaõppe instruktorina. Novembrist 1946 kuni septembrini 1948 oli Vana-Võidu tehnikumis sõjalise õpetaja ning alates veebruarist 1948 Põltsamaa Keskkoolis sõjalise õpetaja ja õppealajuhataja. Alates novembrist 1951 oli Põltsamaa vabrikukooli nr 28 direktori abi majandusalal.
Isiklikku
Tema poeg oli majandusteadlane Heiki Müür.
Tartu avaturg
pisi|Tartu avaturg (2007) pisi|Tartu avaturg (juuli 2011) Tartu avaturg on turg Tartu kesklinnas Soola tänava otsas Emajõe kaldal. Seda haldab AS Tartu Turg.
Turul kaubeldakse eelkõige toiduainete ja vähemal määral tööstuskaupadega.
Darren Dietz
pisi|Darren Dietz 2014. aastal [[Hamilton Bulldogsis mängimas]] Darren Dietz (sündinud 17. juulil 1993 Medicine Hatis, Albertas) on Kanadas sündinud Kasahstani jäähokimängija, kes mängib kaitsjana KHL-i klubis Moskva CSKA.
Aastatel 2010–2013 mängis ta Western Hockey League'i klubis Saskatoon Blades.
2011. aastal valis Montreal Canadiens ta NHL-i draft'is 138. valikuna.
2017. aasta juulis sõlmis ta lepingu KHL-i klubiga Astana Barõs (hiljem Nur-Sultani Barõs). Hooajal 2018–19 oli Dietz KHL-is resultatiivseim kaitsemängija (15+38). Samal hooajal valiti ta KHL-i hooaja parimaks kaitsemängijaks ja liiga sümboolsesse koosseisus. Hooaegadel 2018–19 ja 2020–21 lõi ta KHL-is kaitsemängijatest enim väravaid (vastavalt 15 ja 17). Aastatel 2019 ja 2020 valiti ta KHL-i tähtede mängule. Aastatel 2019–2021 oli Dietz Barõsi kapten.
2021. aasta detsembris siirdus Moskva CSKA-sse.
Pärast Kasahstani kodakondsuse saamist on ta alates 2019. aastast mänginud Kasahstani jäähokikoondises.
Libbokunn
Libbokunn on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Libbokunn on pandud Meeksi mõisavallas Räpina kihelkonnas Võrumaal.
1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Hinnimäe
Hinnimäe oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Soolätte küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Soolätte külaga.
Hinnimäel asub Hinnimäe rändrahn.
L'Oréal
L'Oréal on rahvusvaheline ihuhooldusvahendeid tootev ettevõte, mille peakorter asub Clichys Hauts-de-Seine'is ja registrijärgne asukoht on Pariisis. See on maailma suurim kosmeetikaettevõte. L'Oréal on arendanud selles valdkonnas tegevust, mis keskendub juuksevärvidele, parfüümidele, nahahooldus-, päikesekaitse-, jumestus- ja juuksehooldusvahenditele. L'Oréali asutas 30. juulil 1909 Prantsuse keemik Eugène Paul Louis Schueller.
Kahhovka pais
Kahhovka pais oli 1956. aastal valminud ja 2023. aastal osaliselt purunenud pais Dnepri jõel Hersoni oblastis Ukrainas, mis andis vett Kahhovka hüdroelektrijaamale.
Paisu peamisteks eesmärkideks olid hüdroelektrienergia tootmine, rajatud veehoidla abil Lõuna-Ukraina kuivade piirkondade niisutamise võimaldamine, asulate veega varustamine ja jõelaevanduse töö tagamine liinil Herson–Zaporižžja. See oli Dnepri veehoidla hüdroelektrijaamade kaskaadi allavoolu kuues ja viimane pais.
Ajaloost
Kahhovka hüdroelektrijaama ja selle paisu ehitamine toimus aastatel 1950–1956. Objekti nimetati üheks "kommunismi suurehituseks".
Esimeses etapis rajati ehituse varustamiseks 154 km pikkune Fedorovka-Nova Kahhovka raudteelõik. Aastatel 1952–1953 toimus hüdroelektrijaama hoone, paisutammi ja lüüsi süvendi rajamine ning ehitusaegsete veetõkketammide, samuti paisu muldkeha ehitus. 1953. aasta juulist 1955. aasta juulini teostati nii paisu kui hüdroelektrijaama taristu betoneerimistöid. Töödesse kaasati 1100 veokit, 30 ekskavaatorit, 75 roomik- ja pukk-kraanat, 100 buldooserit, samuti 14 vedurit ja 7 süvendajat. Kokku teostati 35 miljoni m³ mahus pinnasetöid, rajati 1420 tuhat m³ mahus betoon- ja raudbetoonkonstruktsioone, 1873 tuhat m³ kivikonstruktsioone ning paigaldati 31,1 tuhat tonni metallkonstruktsioone ja sarruseid. Samaaegselt paisu ehitamisega toimus umbes 5 km kaugusele Nova Kahhovka linna ehitamine (1951. aasta maist 1955. aasta teise pooleni), mis rajati elukohaks ehitajatele ning jaamapersonalile.
11. juunil 1955 sõitsid paisu juurde rajatud lüüsist läbi esimesed jõelaevad. Reisijateliiklus läbi Kahhovka lüüsi käivitati 30. juunil 1955. aastal.
Enne paisu taguse veehoidla täitmist raadati üleujutuse alla jäävad metsaalad. Riik eraldas veehoidla alalt kümnete asulate ümberasustamiseks 13,8 miljonit rubla – nende arv varieerub erinevatel allikatel 27-90 asula vahel. Selgitustööd elanike seas ei tehtud, ümberasumine spetsiaalselt ehitatud 1063 majja oli "vabatahtlik-sunniviisiline". 1955. aasta sügisel ja 1956. aasta kevadel ujutas hüdroelektrijaama veehoidla täitmine üle ajaloolise Veliki Lugi (Великий Луг) piirkonna, mis on seotud Zaporižžja Sitši ajalooga ja kus paiknevad kurgaanid, kuna Dnepri veetase tõusis 16 m. 257 tuhande hektari ulatuses jäi vee alla Dnepri viljakate muldade ja juurviljaaedadega lammisaari.
Nõukogude filmirežissöör Aleksandr Dovženko kirjutas 1957. aastal stsenaariumi filmile "Poeem merest" ("Поэма о море"), mis ülistas Kahhovka hüdroelektrijaama ja selle paisu ehitamist. Film jõudis ekraanidele 1958. aastal ja pälvis mitmeid auhindu üleliidulistel ja rahvusvahelistel filmifestivalidel. Aleksandr Dovženko pälvis stsenaariumi kirjutamise eest postuumselt Lenini preemia (1959).
Paisu purunemine
6. juunil 2023 purustati Kahhovka hüdroelektrijaama veega varustanud Kahhovka veehoidla 30 meetri kõrguse ja 3273 meetri pikkuse Kahhovka paisu keskosa, mis tõi kaasa ulatusliku üleujutuse. Dnepri jõel asuv pais oli Vene-Ukraina sõja algul langenud Venemaa relvajõudude kontrolli alla.
Kaver
Kaver (inglise keeles cover) on levimuusikas uussalvestis või uusesitus teise esitaja juba salvestatud ja avaldatud teosest.
Näiteks Metallica laul "Turn the Page" on kaver Bob Segeri laulust "Turn the Page".
Kaveralbum on album, kus kaverdatud on terve album.
Vinni-Pajusti raamatukogu
Vinni-Pajusti raamatukogu (ametliku nimega Vinni-Pajusti Rahvaraamatukogu on raamatukogu Lääne-Virumaal Vinni vallas Vinni alevikus aadressil Sõpruse 1A.
Rulon Wells
Rulon Seymour Wells III (30. aprill 1919 Salt Lake City – 3. mai 2008 Salt Lake City) oli ameerika keeleteadlane ja semiootik.
Ta lõpetas 1939. aastal Utah' Ülikooli bakalaureusekraadiga. Ta töötas Yale'i Ülikooli professorina.
Koos Thomas A. Sebeokiga on ta mõiste "zoosemiootika" autor.
Raiding
Raiding (ungari keeles Doborján, horvaadi keeles Rajnof) on vald (Marktgemeinde) Austrias Burgenlandi liidumaal Oberpullendorfi ringkonnas.
Linn on pianisti ja helilooja Ferenc Liszti sünnikoht.
Fresneli valemid
Fresneli valemid on matemaatilised seosed, mis kirjeldavad kahe isotroopse dielektriku lahutuspinnale langeva elektromagnetlaine amplituudi muutust peegeldumisel ja murdumisel. Elektromagnetlainet saab vaadelda kahes omavahel risti polariseeritud osas (s- ja p-polariseeritud kiir), mis dielektriku pinnal erinevalt murduvad või peegelduvad. Milline osa valgusest peegeldub ja milline murdub, sõltub keskkondade murdumisnäitajatest, langemisnurgast ja valguse polarisatsioonist.
Peegeldunud ja murdunud valguse intensiivsus
Fresneli valemid saab tuletada, kasutades Snelli murdumisseadust, langemisnurga \alpha ja peegeldumisnurga \gamma võrdsust, elektri- ja magnetvälja vahelist seost elektromagnetlaines ning tingimust, et elektrivälja E ja magnetvälja tugevuse H tangentsiaalkomponendid ning elektrinihke välja D ja magnetilise induktsiooni B normaalkomponendid on dielektriliste keskkondade lahutuspinnal pidevad.
s- ja p-polarisatsioon
Peegeldumise ja murdumise uurimiseks vaadeldakse valgust kahes lineaarselt polariseeritud osas – langemistasandiga paralleelselt (p-polariseeritud) ning langemistasandiga risti polariseeritud (s-polariseeritud) kiirtena (vastavalt ja E^{\perp}).
Polariseeritus on määratud elektrivälja võnkumise suunaga langemistasandi suhtes. Langemistasand on määratud kahe sirgega – langeva kiire ja selle kiire projektsiooniga keskkondade lahutuspinnale. S-polariseeritud valguse puhul võngub elektriväli risti langemistasandiga, p-polariseeritud valguse puhul aga paralleelselt.
Murduva valguse elektrivälja amplituudväärtus on:
Suhtelised energeetilised koefitsiendid ehk suhteline intensiivsus
Peegeldavat pinda iseloomustatakse suhtelise energeetilise peegeldumiskoefitsiendiga R ning murdvat keskkonda läbilaskvuskoefitsiendiga T. Energia jäävuse seaduse kohaselt on R+T=1.
\alpha =0
Kui langemisnurk \alpha=0 siis valemid lihtsustuvad ning elektrivälja tugevused avalduvad:
elektrivälja amplituudi peegeldumis- ja neeldumiskoefitsiendid avalduvad:
ja energeetilised koefitsiendid avalduvad:
N21>0
Kui ehk valgus murdub optiliselt hõredamast keskkonnast optiliselt tihedamasse keskkonda, siis langemisnurga suurenedes peegeldumisel  amplituud väheneb, E_1^{\perp} aga kasvab.