cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Loibli kuru
Ajalugu
Kurust sai oluline kaubatee pärast seda, kui Trieste linn läks 14. sajandi lõpul Habsburgidest ertshertsogite kaitse alla. Umbes 1560. aastast laiendasid Kärnteni seisused endist ratsarada ja ehitasid 150 m pika tunneli Karawankide harja alla (varajane näide moodsast inseneritööst), mis hiljem tuli ohutuse puudumise tõttu eemaldada. Veel üks katse tehti 17. sajandil; kuid kui keiser Karl VI 1728. aastal Habsburgide monarhia maadel ringi tuuritas, pidi ta siiski sõitma üle Loibli tipu, peatudes Deutscher Peteri kõrtsis kurust põhja pool. Seejärel tellis ta mägitee laiendamise, osana pikamaa marsruudist Austria pealinnast Viinist Trieste sadamasse. Tema viibimise mälestuseks püstitati kurule kaks obeliski.
Loibli tunnel
Teise maailmasõja ajal ehitati 1068 m kõrgusele merepinnast Kärnteni Gauleiteri Friedrich Raineri käsul 1570 m pikk tunnel, et vältida mägitee järsku ülemist osa. Töid tegi Viini Universale Hoch- und Tiefbau ehitusfirma, kus töötas 660 tsiviiltöölist, paljud lähetatud Vichy valitsuse Service du travail obligatoire poolt, ja 1652 sunnitöölist, kelle lähetas SS. Need vangid interneeriti Mauthauseni koonduslaagri kahte väiksemasse alamlaagrisse kummalegi poole kuru. Need anti Obersturmführer Julius Ludolfi käsutusse, kes teenis Mauthausenis 1940. aastast ja oli kurikuulus liigse peksmise poolest.
thumb|Loibli alamlaagri memoriaal
Tunneli läbimurre toimus 1943. aasta detsembris. Rainer ja mitu kõrget SS-i liiget tulid projekti kontrollima. Esimesed Wehrmachti armeesõidukid läbisid väga kitsa tunneli 4. detsembril 1944. Sõjaline liiklus, Jugoslaavia rindelt taanduvad Saksa sõdurid ja põgenikud kasutasid tunnelit, kuni see 1947. aastal suleti. Sõja lõpus, 7. mail 1945, hakkasid valvurite poolt maha jäetud ellujäänud 950 vangi kahest laagrist marssima alla Feistritz im Rosentali, kus nad kohtasid järgmisel päeval Jugoslaavia partisane. Kuna ellujäänud olid tegelikult 'end vabastanud', olid need ainsad Mauthauseni alamlaagrid, mida ei evakueeritud ega vabastatud.
Ameerika sõjatribunal mõistis komandant Julius Ludolfi 13. mail 1946 surma. Briti sõjatribunalid mõistsid kaks muud SS-i laagrikomandöri, Jakob Winkleri ja Walter Briezke, 10. novembril 1947 surma ning mõistsid laagriarsti Sigbert Ramsaueri 10. oktoobril 1947 eluks ajaks vangi. Kuid Ramsauer vabastati 1954. aastal ja sai peagi tööle Klagenfurdi liidumaahaiglas. Täna mälestavad ülekohut mälestustahvlid Austria tunneliväravas ja lõunapoolse Loibli laagri asukohta püstitatud memoriaal Sloveenia poolel. Ühine mälestusteenistus peeti 13. juunil 2015.
thumb|right|Praeguse Loibli tunneli Sloveenia pool
Tunnel taasavati Austria ja Jugoslaavia Föderatiivse Sotsialistliku Vabariigi vahelise piiriületuspunktina 1950. aastal ja laiendati 1960. aastate algul kahe sõidurajani 1963. aasta novembris. Vana tee üle mäekuru suleti mootorsõidukitele 1967. aastal.
Puhkus
thumb|right|240px|Kelgurada pärast detsembri lumesadu
Helmi Tohvelmani nimeline auhind
Helmi Tohvelmani nimeline auhind on üks Eesti teatri aastaauhindadest, mille Eesti Teatriliit annab silmapaistva lavalise liikumisega näitlejale või liikumisjuhile, kelle liikumisseade ühele või mitmele lavastusele väärib esiletõstmist. Auhind asutati 2000. aastal teatrikriitik Margot Visnapi ettepanekul ja Eesti Teatriliidu juhatuse otsusega. Auhind antakse üle Helmi Tohvelmani sünnipäeval 13. oktoobril tema kodukohas Väätsal. Auhinna üleandmist korraldab Väätsa Põhikool koos Eesti Teatriliiduga. Alates 2010. aastast antakse auhinda välja iga kahe aasta tagant. Auhinnaga kaasneb Tõnu Tormise kujundatud aukiri ja Eesti Kultuurkapitali rahaline preemia.
Zoran Zaev
pisi|Zoran Zaev (2018) Zoran Zaev (makedoonia keeles Зоран Заев; sündinud 8. oktoobril 1974 Strumicas) on Põhja-Makedoonia poliitik, ta kuulub Makedoonia Sotsiaaldemokraatlikku Liitu.
Alates 1. juunist 2017 kuni 3. jaanuarini 2020 ja uuesti alates 30. augustist 2020 kuni 16. jaanuarini 2022 oli ta Põhja-Makedoonia peaminister.
Milano Centrale raudteejaam
Milano Centrale raudteejaam (itaalia keeles Stazione Milano Centrale) on üks 23 raudteeterminalist Itaalia suuruselt teises linnas Milanos.
Mahult suurimal Euroopa raudteejaamal on kiirrongiühendus Torinoga läänes ja Verona kaudu Veneetsiaga idas ning põhiliine pidi Bologna, Rooma, Napoli ja Salernoga. Samuti on sellel ühendus Šveitsi linnade Berni, Genfi ja Zürichiga.
Art nouveau ja art déco stiilis raudteejaama projekteeris arhitekt Ulisse Stacchini.
Uudo Lember
Uudo "Uudu" Lember (1. august 1941 Suur-Pahila küla, Saaremaa – 12. aprill 1995 Suur-Pahila küla) oli populaarne Saaremaa külamees, kellega on seotud 2017. aastal valminud dokumentaalfilm "Lembri Uudu".
Elukäik
Uudo Lember sündis Saaremaal Suur-Pahila külas Allika talus kooliõpetaja ja -juhataja Oskar Lemberi noorima pojana. Uudo oli tuntud hea huumorisoone, sõbraliku loomuse ja seltskondlikkuse poolest. Pähkla kolhoosis traktoristina töötatud kahekümneaastast perioodi kajastab külaelanike mälestuste põhjal tehtud ja 2017. aastal linastunud dokumentaalfilm "Lembri Uudu" (režissöör Eeva Mägi).
Elu viimased aastad veetis Uudo Lember kodutalus Allikal elades. Ta on maetud oma vanemate ja vendade kõrvale Jaani kalmistul.
Rahvusmuuseum
Rahvusmuuseum on muuseum, mida peab üleval riik, enamasti keskasutus (näiteks ministeerium). Enamikus riikides antakse rahvusmuuseumi nimetus vaid pealinnas asuvale muuseumile.
Eesti tuntuim rahvusmuuseum on Eesti Rahva Muuseum, mis algupärast nimekirjutust järgides ei kanna nime Eesti Rahvusmuuseum (vrd Eesti Rahvusarhiiv, Eesti Rahvusraamatukogu).
Akmenynai
pisi|left|Akmenynai kirik Akmenynai (poola keeles Kamień) on küla Leedus Kalvarija omavalitsuses, Akmenynai valla halduskeskus. Külas on postkontor, põhikool ja raamatukogu.
Ajalugu
Arvatakse, et küla rajati enne suurt katkuepideemiat aastal 1710. Kirjalikult on küla esimest korda mainitud aastal 1738, toona kandis see nime Kamien.
Aastal 1941 rajas Punaarmee külla baraki, millesse kohalikud elanikud teise maailmasõja ajal rajasid kiriku, mis sõja järel maha põletati. Selle asemele ehitatud kabel anti aastal 1956 kohaliku kooli kasutusse. Nõukogude võimu ajal oli Akmenynai kohaliku kolhoosi keskasulaks. Aastal 1989 sai asulast kohaliku kihelkonna keskus, aastal 1991 valmis praegune kirikuhoone.
Karula raudteejaam
Karula raudteejaam on raudteejaam Valgamaal Valga vallas Väheru külas.
Läbi Väheru kulgeb Valga–Petseri raudteelõik, mis valmis 1889. aastal seoses Riia-Pihkva-Peterburi raudteega.
Pooljaam avati aastal 1893 Väheru küla juurde sama nime all. 1903. aasta kevadel nimetati jaam ümber Karulaks, kuna jäi Karula kihelkonda Karula mõisa maadele. Reisirongid sõitsid läbi Väheru liinil Valga-Veski kuni 2001. aastani. Karula raudteejaamale eelnes sellel liinil Valga poolt tulles Mürgi raudteepeatus ja järgnes Tuulemäe raudteepeatus. Praegu kasutatakse raudteed ja jaama vähesel määral vaid kaubaveoks.
Jaamahoone
Kuni 2003. aastani asetses raudtee põhjaküljel 1889. aastal ehitatud kroonuhistoritsistlikus stiilis ühekorruseline ristkülikulise põhiplaaniga puidust jaamahoone, mis ehitati tüüpprojekti järgi ja sarnanes nt Antsla, Puka jt jaamade hoonetega. Hooneid iseloomustab lihtne sümmeetriline külgfassaad ning madala kalde ja laia räästaga poolkelpkatus. Algsest vaksaliansamblist on tänaseks säilinud mitu abihoonet.
1980. aastatel rajati jaama silikaadist elektritsentralisatsiooni post.
Thomas Forstner
pisi|Thomas Forstner (2015)
Thomas Forstner (sündinud 3. detsembril 1969) on Austria laulja.
1989. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Austriat lauluga "Nur ein Lied" ja 1991. aastal  lauluga "Venedig im Regen".
Laineline limasamblik
Laineline limasamblik  (Collema undulatum) on samblikuliik.
Samblik kasvab ka Eestis.
Taani rahvusmuuseum
Taani rahvusmuuseum (taani keeles Nationalmuseet) on rahvusmuuseum Taanis Kopenhaagenis. Muuseumis eksponeeritakse nii taani kui ka välismaa kultuuriajalooga seotut.
Muuseum asutati 1849.
Muuseum asub 1744 valminud hoones (Printsessi palee, taani keeles Prinsens Palæ).
Näiteks 2015 külastas muuseumi 1 377 000 inimest.
1994 tunnistati muuseum Euroopa aasta muuseumiks.
Simone Stelzer
Simone Stelzer (sündinud 1. oktoobril 1969) on Austria laulja.
1990. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Austriat lauluga "Keine Mauern mehr".
Käina maantee
Käina maantee on tänav Kärdlas.
Tänav on osa Kärdla–Käina maanteest. See saab alguse Heltermaa maantee, Kõrgessaare maantee ja Rookopli tänava ringristmikul.
Tänav sai nime 1978.
Ressursid
Kõige üldisemas mõistes tähistatakse sõnaga "ressurss" kõikmõeldavaid vahendeid ja varusid, mida on võimalik kasutada. Tavaliselt on millegi tootmiseks mõeldud ressursid piiratud. See tähendab, et inimeste piiramatute vajaduste rahuldamiseksja soovitud hüviste tootmiseks ei jätku selliseid ressursse, mida me saaksime kasutada tasuta. Tüüpilisemad ressursid on materjalid, energia, teenused, personal, teadmised või muud varad, mida on muudetud, et saada kasum.
Ressursside liigid
Ressursid liigitatakse üldiselt kaheks: taastuvad ja mittetaastuvad ressursid. Taastuvate energiaressursside energia esmaseks allikaks on päikeseenergia, mis jõuab Maale kiirgusenergia. Enamikul juhtudel peetakse taastuvateks energiaressursssideks tuuleenergiat, hüdroenergiat ja laineenergiat, aga ka biomassi energiat (puitu, põhku) ja otsest päikesekiirgust, mille kasutusvõimalused on mitmesugused: kasutamine (vee) kuumutusprotsessis, kasutamine elektrienergia tootmiseks spetsiaalsete muundurite, näiteks fotoelektriliste muundurite vahendusel. Mittetaastuvad ressursid on maavarad, näiteks fossiilkütused.
Ressursid majanduses
Majandus on kogu ühiskonna ja selle liikmete olemasoluks ning arenguks vajalike aineliste eelduste pideva taastootmise süsteem, mis hõlmab eranditult kõiki inimesi. See on igasugune majanduslik tegevus ja selle korraldamine mis tahes tasandil, s.o üksikisikuna, ettevõttes, majandusharus, piirkonnas või kogu riigis. Iga liiki tegevusvaldkonnad nõuavad ka erinevaid ressursse. Üldjuhul tehakse vahet kapitalimahukate ja töömahukate tegevusvaldkondade vahel. Mida kapitalimahukam on ettevõtmine, seda rohkem läheb tõenäoliselt vaja esialgseid investeeringuid ja seega ka raharessurssi.
Põllumajanduslikus tootmises on olulisim ressurss maa, selle viljakus ja logistiline asukoht. Tootmine on seda efektiivsem, mida suuremat pinda haritakse. Maa võib olla ettevõtja omanduses, kuid seda võib ka rentida. Olulised vajalikud ressursid on tehnika, inventar, väetised, tõrjevahendid. Üks töötaja võib eri masinaid kasutades harida ära suure maatüki. Investeeringute ja seega rahaliste ressursside vajadus võib alustamisel olla väga suur.
Loomakasvatusega alustamine võib samuti nõuda väga suurt kapitali (näiteks noorloomad, kari, hooned, tehnika, sööt).
Tööstusliku tootmise alustamisel on tihti oluline ettevõtte logistiline asukoht nii kaupade kui ka tööjõu olemasolu seisukohalt. Kui tegemist on töömahuka tootmisega (näiteks käsitöö, koosteoperatsioonid, vähene mehhaniseeritus), läheb vaja suhteliselt palju elavtööd ehk inimressurssi. Esialgne investeeringuvajadus ei pruugi olla väga suur (näiteks ruumide kohaldamiseks, käibevarade soetamiseks, töötajate väljaõppeks). Kõrge automatiseerituse- ja mehhaniseerituse taseme korral suureneb oluliselt füüsilise kapitali (näiteks seadmed, masinad) ja tehnoloogia vajadus. Tööstusliku tootmise juures on oluline taristu (näiteks energia, vesi, kanalisatsioon, transport) olemasolu ja tase. Esialgne investeeringuvajadus tööstuslikku tootmisettevõttesse võib olla väga suur.
Jüri Butšakov
Jüri Butšakov (sündinud 13. veebruaril 1986) on eesti ajakirjanik ja saatejuht.
Ressursid
Ressursid majanduses
Teenuste osutamisel võib eri liiki ressursside osakaal olla erinev. Mida kapitalimahukam on osutatav teenus (näiteks keemiline puhastus, kohvik, restoran, hotell, turismifirma), seda suurem on vajadus soetada seadmeid ja inventari, omada tagatist. Tihti on oluline ka ettevõtte asukoht klientide suhtes. Samas on olemas teenused, mille puhul esialgne ressursi ja seega investeeringuvajadus ei ole kõrge, kuid oluline on eeskätt elavtöö osakaal (näiteks koolitused, konsultatsioon, raamatupidamine ja audiitoriteenused.
Kaubandusega alustamisel ei pruugi esialgne investeeringuvajadus olla samuti suur. See võib olla seotud eeskätt mingi kaubavaru soetamisega, aga ka lao- ja kaubanduspind ning inventari rentimisega.
Jüri Butšakov
Töötab praegu “Kanal 2” televisioonis.
Tunnustus
2019 – Aasta meelelahutaja (Kroonika Meelelahutusauhinnad)
Ressursid
Ressursid majanduses
Infotehnoloogilises firmas on esmatähtsal kohal töötajad, nende oskused ja teadmised, kuid ka nn riist- ja tarkvara (näiteks arvutite ja arvutiprogrammide tase) ning kommunikatsioonid. Esialgne investeering ei pruugi nõuda eriti suuri finantsressursse.
Jüri Butšakov
Tunnustus
2020 – Aasta saatejuht (Kroonika Meelelahutusauhinnad)
Ressursid
Ressursid majanduses
Finantsvahenduses ja finantsinvesteeringute valdkonnas on oluline ressurss loomulikult raha. Mida paremini oskab ettevõtja raha paigutada ja välja laenata, seda suurem on tulu. Kasum sõltub ka kapitali esialgse paigutuse ja laenuressursi suurusest.
Ressursid ettevõtluses
Ettevõtluses on ressurss defineeritud kui teenus või muu vara, mida kasutatakse inimeste vajaduste ja soovide rahuldamiseks vajalike kaupade ja teenuste pakkumiseks. Ettevõtte käivitamiseks on alati vaja ressursse. Ressursse on alati piiratud koguses, seega on ettevõtja eesmärk piiratud ressursside tingimustes kombineerida nii, et saavutatav tulemus (kasu, kasum, ressursside efektiivne kasutamine) oleks võimalikult hea. Enamikul ettevõtetel on tavaliselt kuus ressurssi:
Jüri Butšakov
Tunnustus
2023 – Aasta saatejuht (Kroonika Meelelahutusauhinnad)
Laisiklased
pisi|[[Pruunkael-laisik (Bradypus variegatus), Gatuni järv, Panama]] Laiskloom ehk laisik on väga aeglase eluviisiga taimtoiduline imetaja, kes elab Kesk- ja Lõuna-Ameerika vihmametsades. Laisikud jagunevad kahte perekonda: kaksvarvaslaisikud (Choloepus) ja kolmvarvaslaisikud (Bradypus), vastavalt kahe ja viie liigiga. Hoolimata mainitud nimetustest on kõikidel laiskloomadel kolm varvast.
Laiskloom on nimetuse saanud väga aeglase ainevahetuse ja passiivse eluviisi tõttu. Maapinnal on nad suhteliselt abitud, kuid vees see-eest head ujujad.
Lyoni maakond (Kentucky)
Lyoni maakond (Lyon County) on maakond Ameerika Ühendriikides Kentucky osariigis.
Maakonna halduskeskus on Eddyville.
Laisiklased
Evolutsioon
pisi|Scelidotherium leptocephalum 'i skelett. D'histoire naturelle'i rahvusmuuseum, Pariis Kahe laisklooma perekonna ühised juured ulatuvad umbes 40 miljoni aasta tagusesse aega, mis tõestab, et nad pärinevad samadest eellastest, mistõttu on laiskloomade liigid omavahel sarnased. Arvatakse, et tänu ujumisoskusele levisid laiskloomad üle ookeani Kariibi meres asuvatele Antillidele.
Lyoni maakond (Kentucky)
Ajalugu
Maakond moodustati 1854. aastal.
Laisiklased
Bioloogia
vasakul|pisi|[[Pruunkael-laisik (Bradypus variegatus) sööb. Cahuita Rahvuspark, Costa Rica]]
Lyoni maakond (Kentucky)
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 8314.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Laisiklased
Füsioloogia
Laiskloomad võivad olla 60–80 cm pikad ja kaaluda 3,6–7,7 kg. Kaksvarvaslaisikud on oma perekonnas teistest veidi suuremad. Laisikutel on pikad jäsemed ja väiksed kõrvad. Laiskloomadel on lühike saba, mis on 5–6 cm pikk. Imetajatel on tavaliselt seitse kaelalüli, aga kaksvarvaslaisikutel on kuus ja kolmvarvaslaisikutel üheksa kaelalüli. Tänu sellele saavad nad oma pead pöörata kuni 270 kraadi.
Laiskloomad näevad värviliselt, kuid neil on halb nägemisteravus ja kehv kuulmine. Toidu otsimisel toetuvad nad oma lõhnatajule.
Võrreldes teiste sama suurte imetajatega on laiskloomadel poole aeglasem ainevahetus. Neil on madal kehatemperatuur, mis on aktiivses olekus 30–34 °C ja puhkeolekus veelgi madalam. Laiskloomad on kõigusoojased, mis tähendab, et nende kehatemperatuur sõltub keskkonna temperatuurist. Laiskloomade karvkate kasvab võrreldes teiste imetajatega vastupidises suunas.
Aktiivsus
pisi|1825. aastal Thomas Landseeri joonistatud [[kääbuslaisik (Bradypus pygmaeus)]] Laiskloomade jäsemed on kohastunud rippumiseks ja haaramiseks, sest jäsemete proportsioon ei toeta nende kaalu. Lihased moodustavad laiskloomade kehamassist vaid 25–30%, teiste imetajate lihasmass on 40–45%. Laiskloomade kätel ja jalgadel on pikad ning kõverad küünised, mis võimaldavad neil puudel rippuda suurte jõupingutusteta. Maapinnal lohistavad laiskloomad end küüntega, sest nad ei ole võimelised kõndima. Kolmvarvaslaisiku käed on poole pikemad kui jalad.
Laiskloomad liiguvad ainult siis, kui neil on selleks vajadus – ja ka sel juhul väga aeglaselt. Nende keskmine liikumiskiirus on 4 m/min, kuid ohtu tajudes võivad nad liikuda ka 4,5 m/min. Laiskloomad võivad vahel okstel ka istuda, kuid tavaliselt nad söövad, magavad ja poegivad okstel rippudes. Mõnikord jäävad nad okstele rippu isegi pärast surma. Maismaal on laiskloomade keskmine liikumiskiirus 3 m/min. Vee all suudavad nad ainevahetust ja südametegevust aeglustada, mis võimaldab laiskloomadel vee all olla hingamata kuni 40 minutit. Kaksvarvaslaisikud on öise eluviisiga. Kolmvarvaslaisikud on samuti peamiselt öise eluviisiga, kuid võivad olla aktiivsed ka päeval. Nad veedavad 90% ajast liikumatult.
Toitumine
pisi|[[Kaksvarvaslaisik (Choloepus hoffmanni) sööb. Manuel Antonio rahvuspark, Costa Rica]] Kaksvarvaslaisikud toituvad putukatest, lehtedest, korjustest, viljadest ja väikestest sisalikest. Kolmvarvaslaisikute toitumine on aga väga minimaalne, nad söövad vaid paar puulehte päevas. Mitte ühegi imetaja seedimine ei ole nii aeglane kui neil. Laisikud tulevad väljaheidete väljutamiseks puu otsast alla vaid kord nädalas. Selleks kaevavad nad augu ja katavad selle hiljem kinni.
Paljunemine
Kahvatu- ja pruunikarvalised laisikud paljunevad vaid hooajati, kuid pikakarvalised laisikud võivad paljuneda aasta läbi. Pesakonnas on ainult üks vastsündinu. Kolmvarvaslaisikutel kestab tiinus kuus kuud ja kaksvarvaslaisikutel 12 kuud. Vastsündinud on emaga koos umbes viis kuud. Mõnel juhul surevad noored laisikud puult alla kukkumise tõttu, sest nende emad ei vaevu neid sealt üles otsima. Laisikud saavad tavaliselt ühe järglase igal aastal, kuid mõnikord on laiskloomad liiga passiivsed, mistõttu pikeneb paarilise leidmise aeg. Laiskloomade sool ei ole võimalik füüsiliste tunnuste põhjal eriti vahet teha, mistõttu on mitmed loomaaiad saanud valest soost laisikuid.
Keskmiselt elab kaksvarvaslaisik looduses kuni 20, vangistuses kuni 30 aastat.
Suhted inimestega
vasakul|pisi|[[Pruunkael-laisik, Dallas World Aquarium]] Enamik laiskloomade surmadest, mis on dokumenteeritud Costa Ricas, on toimunud kokkupuutel elektriliinidega või salaküttimise tõttu. Laiskloomad ripuvad puude otsas küüntega, mistõttu ei kuku nad tavaliselt alla isegi siis, kui neid tulistatakse.
Laiskloomad on loomakaubanduse ohvrid, sest neid müüakse lemmikloomadeks, aga nad ei sobi omaduste poolest selleks üldse.
Laiskloomade kaitsmiseks on loodud palju organisatsioone.
Green Heritage Fund Suriname asutaja ja omanik Monique Pool on päästnud ja vabadusse lasknud üle 600 laisklooma, sipelgaõgija, armadilli ja okassea.
The Sloth Institute Costa Rica on tuntud laiskloomade eest hoolitsemise, päästmise ja vabadusse laskmise poolest. Ka Costa Ricas asuv Aviarios Sloth Sanctuary hoolitseb laiskloomade eest. See varjupaik on aidanud päästa ja vabadusse lasta vähemalt 130 laisklooma.
Lia Nappa
Lia Nappa (24. juuni 1928 Tallinn – 2. märts 2004 Tallinn) oli eesti keemik, tennisist ja tennisekohtunik.
Elulugu
Lia Nappa oli metsapraakeri tütar.
1945. aastal lõpetas Nappa Tallinna 8. Keskkooli, 1951 TPI keemia-mäe-teaduskonna ja 1959 Keemia Instituudi aspirantuuri. 1964. aastal kaitses ta Keemia Instituudis kandidaadikraadi keemias väitekirjaga "Diktüoneema kiltkivi kerogeeni lämmastiku keemiline loomus"
Nappa oli 1959–1965 Keemia Instituudi nooremteadur ja 1965–1989 vanemteadur.
Teadustöö
Lia Nappa uuris eri leiukohtadest (Bulgaaria, Venemaa, Valgevene, Usbekistan jt) pärit põlevkivi orgaanilise aine keemilist loomust ja geneesi. Ta avaldas üle 70 teadustrükise.
Tammetõru seiklused
"Tammetõru seiklused" on 1988-1989 Eesti Televisioonis valminud nukulavastuste sari.
Lavastuse stsenaariumi kirjutas Uno Leies, kes võttis aluseks Vitautas Petkevičiuse jutustuse "Tammetõru seiklused Sõgedate maal". Teose lavastasid Krista Juhvelt ja Uno Leies. Lavastuse kunstnik on Tiiu Übi ja muusika kirjutas Tõnis Kõrvits.
Kasutajakogemus
Kasutajakogemus on emotsioonid, mida inimene kogeb toote, süsteemi või teenuse kasutamisel.
Kasutajakogemuses kajastuvad inimese ja arvuti vahelise kommunikatsiooni ning toote omandiõiguse kogemuslikud, tundmuslikud, olulised ja väärtuslikud aspektid. Samas sisaldab see mõiste ka inimtaju praktilisi aspekte nagu kasulikkus, kasutusmugavus ja süsteemi efektiivsus. Olemuslikult on kasutajakogemus subjektiivne näitaja, sest väljendab konkreetse isiku tundeid ja mõtteid kasutatava süsteemi kohta. Kasutajakogemus muutub ajas, asjaolude muutumisel.
Ajalugu
Inglise keeles võttis termini "kasutajakogemus" laiemalt kasutusele kasutajakogemuse väljamõtleja Donald Normani poolt 1990date keskpaiku. Kasutajakogemuse vastu tuntavat huvi on mõjutanud areng mitmes aspektis:
Kasutajakogemuse valdkond rajati kujundamaks mingi süsteemi kasutamise tervikkogemust. Süsteemi jõudlusest peetakse olulisemaks kasutaja naudingut. Päris täpne definitsioon, raamistik, ning kasutajakogemuse elemendid ei ole veel kindlates piirides määratletud.
Kasutajakogemuse mõjutajad
Mingi süsteemi kasutajakogemust võib mõjutada mitu tegurit. Need tegurid jagunevad kolme põhikategooriasse: kasutaja seisund ja eelnev kogemus, süsteemi omadused, ning selle kasutuskeskkond. Peamiste kasutajate, kontekstide ja nende koostoimimise uurimine võimaldab süsteemi paremini disainida. Kolme kasutajakogemuse mõjutajate põhipunkti illustreerib allolev stsenaarium:
Näide
Liisa on bussiga teel koju. Ta soovib teada, kuidas tema abikaasal ärireisil läheb. Buss on rahvast täis ning seetõttu ei saanud Liisa endale istekohta. Vaatamata sellele tahab ta sõiduaega kasutada telefoni abil abikaasaga suhtlemiseks. Mis mõjutab tema kasutajakogemust mobiiltelefoni kasutamisel?
Selline olukord motiveerib Liisat kasutama abikaasaga suhtlemiseks tekstsõnumit. Samuti mõjutab selline keskkond mobiiltelefoni teel suhtlemist ja sellest järelduvalt ka kasutajakogemust.
Sõltuvalt abikaasa sõnumitest, võivad Liisa emotsioonid varieeruda – ta võib olla nii rõõmus kui ka kurb, elavnenud või frustreeritud. Kasutajakogemus keskendub Liisa mobiiltelefoni kasutamisel tuntavale, kuid mitte emotsioonidele, mis tal abikaasa sõnumite sisu tõttu tekivad. Kas selles olukorras võimaldas süsteem Liisal suhelda oma abikaasaga nii nagu ta soovis? Kas süsteemi omaduse vastasid tema ootustele või sai ta häid emotsioone millegi muuga seoses?
Hetkeemotsioon ja üldine kasutajakogemus
Eelnev olukord kirjeldas kasutajakogemust, mida inimene sai mobiiltelefoniga oma lähedastega suhtlemisel tekstsõnumite saatmisest. Kasutajakogemust on võimalik uurida ka mitmetest ajalistest aspektidest. Eelneva olukorra näitel oleksime saanud uurida Liisa vahelduvaid emotsioone selle suhtluse ajal, tema tundeid terve tegevuse ajal ning tema suhtumist oma telefoni, ehk tema üldist kasutajakogemust. Viidatud näite põhjal ei oleks mõttekas uurida Liisa hetkelisi emotsioone, mõistmaks tema kasutajakogemust, sest hetkelised emotsioonid olid tingitud abikaasa sõnumite sisust, mitte kasutatavast süsteemist (mobiiltelefonist). Vaatamata sellele, on mõnes süsteemis, kus põhirõhk asub süsteemi sisul, parim viis kasutajakogemuse uurimiseks uurida hetkeemotsioonide jada. Sellised süsteemid on näiteks arvutimängud.
Ka üksikud väiksemad kogemused mõjutavad üldist kasutajakogemust: kogemus, mis saadakse ühest nupuvajutusest, mõjutab kogu tekstsõnumite kirjutamise kogemust, tekstsõnumi kirjutamise kogemus mõjutab kogu tekstsõnumitega kokkupuutumise kogemust, ning see omakorda üldist mobiiltelefoni kasutamise kogemust. Üldine kasutajakogemus ei ole ainult väikeste interaktiivsete kogemuste summa, sest mõned kogemused on rohkem esiletungivad kui teised. Üldist kasutajakogemust mõjutavad tegurid väljaspool hetke suhtlusolukorda: tootemark, sõprade arvamused, meedia seisukohad, jne.
Üks kasutajakogemust uurivatest harudest keskendub emotsioonidele, mis on suhtluse käigus toimuvad hetkelised kogemused: tundmusliku suhtluse disainimine ja emotsioonide hindamine. Teine haru huvitub suhtest kasutajakogemuse ja toote hinnangu vahel. Tootmisharu näeb, et firma toodete hea kasutajakogemus on kriitiline, kindlustamaks lojaalsust tootemargile ja suurendamaks klientide arvu.
Kõik kasutajakogemuse ajalised tasemed (hetkeline, pidev, pikaajaline) on olulised, kuid nende väljatöötamise ja hindamise viisid võivad olla väga erinevad.
Kare jürilill
Kare jürilill (Cardamine hirsuta) on ristõieliste sugukonda jürilille perekonda kuuluv taimeliik.
Mürgi raudteepeatus
pisi|Endine Mürgi raudteepeatus, paremal pooleli jäänud jaamahoone (ET post) varemed. Mürgi raudteepeatus oli raudteepeatus Valgamaal Valga vallas Pikkjärve küla lähedal. Enne 2017. aasta haldusreformi jäi peatuse asupaik Karula valda, peatuse rajamise ajal asus see Kaagjärve vallas.
Kare jürilill
Eestis kasvab ta peamiselt saarte rannikul.
Mürgi raudteepeatus
Läbi piirkonna kulgeb Valga–Petseri raudteelõik, mis valmis 1889. aastal osana Riia-Pihkva raudteest. Mürgi peatuskoht avati 25. oktoobril 1928 raudtee 521,8 kilomeetril. Algselt oli tegemist nõudepeatusega.
Kare jürilill
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (2004. aastal ), hiljem (2014) sealt välja arvatud. Varem kuulunud punasesse raamatusse.
Mürgi raudteepeatus
Reisirongid sõitsid läbi Mürgi liinil Valga-Veski kuni 2001. aastani. Praegu kasutatakse raudteed ainult kaubaveoks.
Mürgi raudteepeatuses asus üks madal perroon ja ootepaviljon.
1980. aastate keskel oli raudteepeatuse asemel plaanis rajada raudteejaam ning kaheteeline Mürgi ja Karula vaheline raudteelõik. Teise tee ning jaamahoone ehitus jäid pooleli, jaamahoonest jõuti valmis ehitada ainult seinad.
Lavanttal-Arena
Lavanttal-Arena on jalgpallistaadion, mis asub Austrias Wolfsbergis.
Ametüstpüüton
Ametüstpüüton (Liasis) on maoperekond.
Klassifikatsioon
Varem (kuni 1993) kuulusid maoperekonda ka liigid rõngaspüüton ja Apodora papuana.
Levila
Need kägistajamaod on levinud Austraalias ja Paapua Uus-Guineas.
Kirjeldus
Ametüstpüütonite perekonna emased maod on munejad ja osade autorite järgi esineb neil teatud määral ka vanemlikku hoolivust - nad valvavad, kaitsevad ning soojendavad (hauduvad) munetud mune.
Videod
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Liasis seisuga 22.12.2013.
Elimineerimisreaktsioon
frame|[[Tsükloheksanoolist tsüklohekseeni saamine elimineerimisreaktsiooni kaudu kuumutamisel väävelhappe juuresolekul]]
Elimineerimisreaktsioon on orgaaniline reaktsioon, mille käigus aine (substraadi) molekulist eralduvad (elimineeruvad) kõrvutiasetsevate süsinikuaatomite juurest kas mingi aatom või aatomite rühm ja tulemuseks on kaksiksideme moodustumine.
Elimineerimisreaktsiooni võib vaadelda kui liitumisreaktsioonile vastupidist protsessi. Orgaanilises sünteesis tuleb kõige enam ette alküülhaliidide RX elimineerimisreaktsioone, mille tulemusena saadakse vastav alkeen.
Elimineerimisreaktsioonid realiseeruvad põhiliselt kahte erinevat tüüpi mehhanismi kaudu: E1 ja E2 mehhanism.
E2 reaktsioon
E2 reaktsioon on bimolekulaarne elimineerimine, milles reagendi (tavaliselt tugev alus) toime substraadile leiab aset ühes staadiumis. E2 mehhanism on tüüpiline primaarsete ja sekundaarsete alküülhaliidide (RCH2–X ja R2CH–X) korral. Selle reaktsiooni kiirus sõltub nii substraadist kui ka alusest, s.t. on teist järku protsess.
center|500px|Scheme 1. E2 reaction mechanism
Skeemil on toodud isobutüülbromiidi reaktsioon kaaliumetoksiidiga etanoolis. Produktideks on isobuteen, etanool ja kaaliumbromiid.
E1 reaktsioon
E1 reaktsioon on monomolekulaarne elimineerimine, mis toimub kahes astmes (reaktsiooni staadiumis). Esmalt moodustub substraadi molekulist funktsionaalse rühma eraldumise tulemusena karbokatioonne intermediaat (näiteks C–X sideme katkemine). Teiseks, toimub karbokatiooni deprotoneerumine ja alkeeni moodustumine. E1 mehhanism on tüüpiline tertsiaarsete alküülhaliidide (R3C–X) korral, harvem sekundaarsete korral. Siin on iseloomulik, et reaktsiooni kiirus sõltub ainult RX kontsentratsioonist, sest karbokatiooni moodustumine on kiirust limiteeriv staadium (esimest järku protsess).
center|600px|Scheme 2. E1 reaction mechanism
Eelneval skeemil on toodud tert-butüülbromiidi reaktsioon kaaliumetoksiidiga etanoolis. Produktideks on isobuteen, etanool ja kaaliumbromiid.
Konkureerivad reaktsioonisuunad
Vastavalt Zaitsevi reeglile moodustub elimineerimisreaktsioonis ülekaalus see alkeeni isomeer, mille kaksiksidemega on seotud kõige suurem arv alküülasendusrühmi. Siiski, steerilised takistused võivad põhjustada ka vastipidise regioselektiivsuse.
Iga reaktsiooni korral esineb põhimõtteliselt konkurents võimalike reaktsioonisuundade vahel. Elimineerimisprotsessides on E1 ja E2 mehhanismid kaks konkureerivat reaktsiooni teed. Lisaks esineb elimineerimisreaktsioonide konkurents nukleofiilse asenduse reaktsioonidega: E2 vs SN2 ja E1 vs SN1. Veelgi enam, karbokatioonsete mehhanismide korral (E1 ja SN1) võivad esineda mitmed karbokatioonidele iseloomulikud reaktsioonid, näiteks isomerisatsioon.
Kogu selles "mängus" on tulemusele oluline tähtsus substraadi ja reagendi keemilisel olemusel (struktuuril) ning reaktsiooni läbiviimise tingimustel. Üldiselt asendusreaktsioon on domineeriv elimineerimise üle. Elimineerimisreaktsioon realiseerub vaid selleks vajalikes tingimustes ja seda soodustavad faktorid on järgmised:
Trachischium
Klassifikatsioon
Perekonda Trachischium klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid :
Levila
Neid võib kohata Lõuna-Aasias.
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Trachischium seisuga 05.02.2014.
Surnud 17. oktoobril
Siin loetletakse 17. oktoobril surnud tuntud isikuid.
Anna Hallberg
pisi|Anna Hallberg (2019) Anna Kristina Elisabet Hallberg (neiuna Eriksson; sündinud 19. novembril 1963 Göteborgis) on Rootsi sotsiaaldemokraatlik poliitik. Ta on alates 10. septembrist 2019 Rootsi välisminister ja Põhjamaade asjade eest vastutav minister.
Ta on olnud Almi Företagspartneri tegevjuhi asetäitja ning töötanud SEB-s.
10. septembril 2019 nimetati ta välisministriks ja Põhjamaade ministriks.
Isiklikku
Tal on kaks last. Tema elukaaslane on endine minister ja pankur Anders Sundström. Tema ema oli psühholoog Elisabet Eriksson, isa ettevõttejuht Bengt Eriksson.
Adolf Leevald
Adolf Leevald (Levald), (1893 Varbola vald Harjumaa – 1938 NSV Liit) oli eesti poliitik (kommunist), I Riigikogu (7.04.1922 – 29.09.1922) ja Tallinna Linnavolikogu saadik.
Adolf Leevalt oli 1921. aastal Tallinna linnavolinik, kommunistlikkude tööliste nimekirjas.
Adolf Leevald sai 1922. aasta 7. aprillil Riigikogu asendusliikmeks Jaak Jakobsoni asemel ja ta tagandati Riigikogust 29. septembril 1922. aastal, sest oli riigivastase poliitilise tegevuse eest 1922. aasta 19.–27. maini toimunud 115 protsessil süüdi mõistetud koos Riigikogu liikmete: Sergei Andrejevi, Eduard Kägu ja Johannes Vanjaga ning neile mõisteti karistuseks 8 aastat sunnitööd.
Helsingi Ülikooli Keskhaigla
Helsingi Ülikooli Keskhaigla (soome keeles: Helsingin seudun yliopistollinen keskussairaala, lühend: HYKS rootsi keeles: Helsingfors universitets centralsjukhus, lühend: HUCS) on suurim ülikoolihaigla Soomes.
Robert Kunzig
Robert Kunzig on ameerika teadusajakirjanik.
Helsingi Ülikooli Keskhaigla
See ühendab 17 haiglat Helsingis, Vantaas ja Espoos. Haigla kuulub Helsingi ja Uusimaa tervishoiupiirkonna (HUS) koosseisu.
Robert Kunzig
Ta on üle 30 aasta töötanud teadusajakirjanikuna. Ta töötab ajakirja Discover Euroopa toimetuses. Ühtlasi teeb kaastööd National Geographicule.
Lapp-pruunsamblik
Lapp-pruunsamblik  (Melanelia disjuncta, sünonüüm Montanelia disjuncta) on samblikuliik.
Samblik kasvab ka Eestis.
Andermatt
Andermatt on mägiküla Šveitsis, Uri kantonis.
Tony Wegas
Tony Wegas (õieti Anton Hans Sarközi; sündinud 3. märtsil 1965) on Austria laulja ja seriaalinäitleja.
1992. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Austriat lauluga "Zusammen geh'n" ja 1993. aastal lauluga "Maria Magdalena".
Kallavere (Maardu)
pisi|Vaade Kallavere põhjaosale Kallavere on Harju maakonna Maardu linna linnajagu ja elurajoon. Linnajao kõrval asub samanimeline küla.
Kallavere hoonestamine algas 1951 ja 1955 liideti Kallavere Maarduga.
Kallaveres asub MPEÕK Maardu Peaingel Miikaeli kirik.
Rootsi kukits
pisi|Rootsi kukits Rootsi kukits (Cornus suecica, sünonüüm Chamaepericlymenum suecicum) on kontpuuliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Tõnis Mihkelson
pisi|[[Aegviidu supelasutuse suvekohvik Mustjõe kaldal (1940)]] Tõnis Mihkelson (21. veebruar vkj/5. märts 1887 Kobruvere küla, Vastemõisa vald, Suure-Jaani kihelkond – surmaaeg ja -koht teadmata) oli Eesti arhitekt.
Ta läks 1904. aastal Moskvasse. Õppis aastast 1905 Moskva Maali-, Raid- ja Ehituskunstikoolis, lõpetas selle 1916. Aastatel 1917-1920 töötas ta Moskva Postiametis ehitustööde juhatajana.
Suve lõpust 1920 elas ta Eestis, oli aastatel 1921–1930 Haridusministeeriumi arhitekt.
1944 lahkus ta Saksa sõjalaeval koos abikaasaga Eestist. Pärast seda temast teateid pole, ent arvatakse, et laev uppus.
Isiklikku
Nad abiellusid Moskvas 31. juulil 1920.
Petra Frey
Petra Frey (kodanikunimega Petra Kauch; sündinud 28. juunil 1978) on Austria laulja.
1994. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Austriat lauluga "Für den Frieden der Welt".
Michael Ruse
Michael Ruse (sündinud 21. juunil 1940 Birminghamis) on inglise päritolu teadusfilosoof, kes on spetsialiseerunud bioloogiafilosoofiale. Ta on kirjutanud muu hulgas teaduse ja religiooni vahekorrast, kreatsionismist ja demarkatsiooniprobleemist.
Ta õpetas 1965–2000 Guelphi Ülikoolis ning õpetab 2000. aastast Florida Osariigi Ülikoolis.
Ta asutas ajakirja Biology and Philosophy.
Kim Hwang-sik
pisi|Kim Hwang-sik Kim Hwang-sik (korea keeles 김황식; sündinud 9. augustil 1948) on Lõuna-Korea jurist ja poliitik.
Ta oli 1. oktoobrist 2010 kuni 26. veebruarini 2013 Lõuna-Korea peaminister.
Ühe suve akvarellid
"Ühe suve akvarellid" on Lilli Prometi 1959. aastal ilmunud jutustus. Jutustus ilmus ajakirjas Looming (nr 11). Jutustus on tõlgitud mitmesse keelde, sh vene ja inglise keelde.
1966. aastal valmis jutustuse põhjal Virve Aruoja samanimeline film.
Argus (sukelaparaat)
pisi|240px|Sukelaparaat Argus
Argus (vene keeles Аргус) on mehitatud sukelaparaat, mis kuulus Širšovi Okeanoloogia Instituudile. Tänapäeval on Argus muuseumieksponaat.
Argusega võis töötada kuni 600 m sügavuses. Meeskond oli kolmeliikmeline.
Argus projekteeriti ja ehitati NSV Liidu Teaduste Akadeemia okeanoloogilise tehnika katse-konstrueerimisbüroos (peakonstruktor Nikolai Grebtsov). Sukelaparaat valmis ja lasti vette 1975. aastal.
Arguse mõõtmed: pikkus 6,0 m, laius 2,6 m ja kõrgus 3,7 m.
Londoni Trafalgari väljak
"Londoni Trafalgari väljak" on 1890. aastal tehtud inglise lühifilm, mille talletasid tselluloidist filmilindile Wordsworth Donisthorpe ja William Carr Crofts. Film näitab liiklust Londonis Trafalgari väljakul. Säilinud 10 kaadrit on esimene film, millel on kujutatud Londonit.
Film filmiti kinesigraafiga.
Jens Spahn
Haridus
Spahn lõpetas 1999. aastal Ahausis episkopaalse Canisiusi kooli Nordrhein-Westfalenis. 2001. aastal lõpetas ta pankurina praktikavõimaluse ja kuni 2002. aastani töötas ta pangaametnikuna.
Alates 2003. aastast õppis Spahn ka politoloogiat ja õigust. 2008. aastal sai ta bakalaureusekraadi.
Parlamendi liige
Spahn on Ahausi linnavolikogu liige alates 1999. aastast.
Spahn pääses parlamenti 2002. aasta valimistel. Ta on seejärel võitnud Steinfurt I-Borkeni I valimisringkonnas järjest kolmed valimised 2002., 2005. ja 2009. aastal. 2005. aastal sai ta 51,2% esmaste eelistuste häältest. 27. septembril 2009 toimunud valimistel võitis Spahn taas 44,5%-ga esmasest hääletusest, teenides otsese mandaadi.
Stella Jones
Stella Jones (sündinud 1971) on Austria laulja.
Jens Spahn
Parlamendi liige
Alates 2005. aasta novembrist oli Spahn CDU/CSU tervishoiupoliitika töörühma aseesimees, samal ajal tervishoiu komitee CDU/CSU parlamendirühma esimees. Ta oli ka CDU/CSU-SPDi koalitsiooni töörühma liige, kes viis 2007. aasta tervishoiureformi. Alates 2009. aastast on ta tervise- ja tervishoiupoliitika töörühma esimees ning CDU / CSU tervishoiupoliitika töörühma pressiesindaja.
Stella Jones
1995. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Austriat lauluga "Die Welt dreht sich verkehrt".
Jens Spahn
Parlamendi liige
Spahn oli eelarvekomitee asendusliige. Ta kuulub ka CDU/CSU parlamendirühma Young Group. Spahn asutas noorte parlamendiliikmete rühmadevahelise rühma, kes püüdlesid põlvkondadevahelise võrdsuse integreerimisele riikliku eesmärgina põhiseadusse.
Rahandusministeeriumi parlamentaarne riigisekretär
2015. aastal määrati Spahn parlamentaarseks riigisekretäriks Föderaalses Rahandusministeeriumis ministri Wolfgang Schäuble juhtimisel kantsler Angela Merkeli kolmas kabinetis. Ministeeriumis kontrollib ta Saksamaa valitsuse aastaeelarvet. Ta vastutab ka Saksamaa esindamise eest Euroopa Liidu aastaeelarve läbirääkimistel.
Tervishoiuministrina
2018. aastast alates on ta Saksamaa tervishoiuminister. Märtsis 2021 lahvatas korruptsiooniskandaal.
Szentendre
Szentendre (saksa keeles Sankt Andrä, serbia keeles Сентандреја) on linn Ungaris Pesti komitaadis, Szentendre kreisi halduskeskus. See asub Doonau ääres, riigi pealinnast Budapestist 20 km põhja pool.
Szentendre kohal oli roomlaste asula Ulcisia Castra, kus elas lühikest aega ka Marcus Aurelius.
Szentendre on olnud 20. sajandi algusest peale mitme põlvkonna vältel ungari kunstnikele kodu. Seal on palju kunstimuuseume ja -galeriisid.
Linnas on ka Szentendre vabaõhumuuseum (Szentendrei Szabadtéri Néprajzi Múzeum).
Linna ühendab Budapestiga pendelrongiliin Szentendrei HÉV (H5).
Mamelukkide riik
pisi|Mamelukkide riik 1317 Mamelukkide riik sai alguse, kui 1250. aastal haarasid mamelukid võimu Aijubiidide kalifaadis, kes olid algselt (türgi, kaukaasia jm päritolu) orjadest sõdurid.
Mamelukid valitsesid Egiptuses ja Süürias kahe dünastiana kuni aastani 1517. Mamelukkide riigi aeg on jagatud tinglikult Bahri dünastia ehk turgi mamelukkide valitsusajaks (1250–1382) ja Burji dünastia ehk tšerkessi mamelukkide valitsusajaks (1382–1517).
13. sajandi teisel poolel õnnestus mamelukkidel kaitsta riiki edukalt mongolite sissetungi eest, 1260. aastal Ain Jaluti lahingus ning alistada viimased ristisõdijate valduses olnud linnad Lähis-Idas.
1248–1254 toimunud Seitsmes ristisõda algas Prantsusmaa kuningas Louis IX Pühale edukalt, ta vallutas Damietta linna Niiluse suudmes, kuid hiljem takerdusid ta väed lõuna pool jõe soodesse ning kuningas ise langes vangi. Pärast pikki läbirääkimisi ta vabastati ning Damietta loovutati suure rahasumma hinnaga.
Medņi raudteepeatus
Medņi raudteepeatus on endine raudteepeatus Ieriķi–Gulbene–Abrene raudteel Lätis Gulbene piirkonna Stāmeriena vallas Medņi küla juures.
Peatus asus Riia jaamast 109 km kaugusel.
Kadaka puiestee Suurkivi
pisi|Kadaka puiestee suurkivi Mustamäel Kadaka puiestee Suurkivi on rändrahn Tallinnas Mustamäe linnaosas Kadaka puiestee lähedal.
Kivi geograafilised koordinaadid on.
Kivi kõrgus on 3,1 m, pikkus 5,7 m ja laius 2,5 meetrit. Ümbermõõt on 15,1 meetrit.
Kukkuv kass
"Kukkuv kass" on prantsuse filmipioneeri Étienne-Jules Marey lühifilm.
George Nussbaumer
1996. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Austriat lauluga "Weil's dr guat got". Nussbaumer on pime, kuid sellele vaatamata annab aktiivselt kontserte.
Kukkuv kass
See on esimene film ajaloos, kus on kujutatud elusat kassi. Samuti on see esimene looma kujutav film.
Madisoni maakond (Kentucky)
Madisoni maakond (Madison County) on maakond Ameerika Ühendriikides Kentucky osariigis.
Ajalugu
Maakond moodustati 1785. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 82 916.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Ueli Steck
pisi|Steck (2012) Ueli Steck (4. oktoober 1976 – 30. aprill 2017) oli šveitsi alpinist.
Stecki tunti tema väga kiire ronimisoskuse ning järskudel tõusudel ronimisel poolest.
2017. aasta aprillis üritas Steck vallutada Nepalis Džomolungmat.
30. aprillil 2017 suri Steck Nepalis läänepoolsel harjal asuvas Nupste baasist tuhat meetrit alla libisemise tõttu. Ta ei kasutanud libisemise hetkel lisahapnikku.
Ezermala raudteepeatus
Ezermala raudteepeatus on endine raudteepeatus Ieriķi–Gulbene–Abrene raudteel Gulbene piirkonna Litene vallas.
Peatus asus Riia jaamast 110,9 km kaugusel.
Peatus avati aastal 1938. Teise maailmasõja ajal see suleti ja hiljem seda uuesti ei avatud.
Lääne-mõõkrohi
Lääne-mõõkrohi (Cladium mariscus) on lõikheinaliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Munakanad
pisi|Kanamunad Munakana (inglise keeles laying hen) on kana, kes on jõudnud munemisikka ning keda kasvatatakse toidumunade saamiseks.
Munade munemine
Munakanad hakkavad tavaliselt munema umbes 18 nädala vanuselt ning neid peetakse farmides 2-3 aastat, sest iga aastaga väheneb munade tootlus. Kanad munevad päevas ühe muna ning nende reproduktiivsüsteemi eripärast võib mõni päev vahele jääda. Peale munemist võtab uue muna valmimine aega 26 tundi. Munemiseks on väga oluline päevavalgus, mida vajatakse vähemalt 14 tundi. Noored kanad munevad keskmiselt 270 muna aastas, aga kui kanad on vanemad kui 2 aastat, võivad nad muneda kuni kaks korda nädalas.
Miks munakanad lõpetavad munemise
Põhjuseid selleks on palju, kuid kõige tavalisemad on:
Munakanatõud
Maailmas on väga palju tõuge kuid viis kõige tuntumat ja produktiivsemat on:
Nõuded munakanade pidamisele
Munakanade pidamiseks on erinevad viisid. Neid võib pidada puurides (täiustamata ja täiustatud puurid), kus igale kanale on vähemalt 600 cm² puuri pinda ja üle seitsme kana ühes puuris pidada ei tohi või alternatiivmeetodil, kus paiknemistihedus on 1 m² kuni üheksa munakana kohta ning tuleb tagada vähemalt üks pesa seitsme kana kohta ja puhkamiseks õrred. Mõlema pidamisviisi juures peab olema vaba ligipääs toidule ja joogile.
Cremona Migliaro lennujaam
Cremona Migliaro lennujaam on lennujaam Itaalias Lombardia maakonnas Cremona provintsis, umbes 6 km kaugusel Cremonast põhjas, Migliaro fraktsioonis.
Piirkonna ühendamiseks teiste Itaalia ja Euroopa lennujaamadega on kavas pikendada lennurada umbes 300 meetri võrra.
Oktatoonika
Oktatoonika on muusikas kaheksast helist koosnev helisüsteem.
Võrdtempereeritud 12-helisüsteemis on oktatoonika oktavipõhine kaheksast korrapäraselt vahelduvast pool- ja tervetoonist koosnev helisüsteem, milles on oktatoonilisi heliridu võimalik moodustada kolmes transpositsioonis: näiteks c-cis-dis-e-fis-g-a-ais, cis-d-e-f-g-gis-ais-h ja d-dis-f-fis-gis-a-h-c. Olivier Messiaeni määratluse järgi kuulub oktatooniline helirida piiratud transponeeritavusega heliridade hulka.
Kuigi oktatoonilisi heliridu kasutati juba 19. sajandi teise poole muusikas, võeti mõiste "oktatooniline" (octatonic) kasutusele alles 1960. aastatel ingliskeelses muusikateoreetilises kirjanduses.
Eesti heliloojatest on oktatoonilist helirida ulatuslikult kasutanud näiteks Eduard Oja.
Magoffini maakond
Magoffini maakond (Magoffin County) on maakond Ameerika Ühendriikides Kentucky osariigis.
Maakonna halduskeskus on Salyersville.
Ajalugu
Maakond moodustati 1860. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 13 333.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Bettina Soriat
Bettina Soriat (sündinud 16. märtsil 1967) on Austria laulja.
Leht-porosamblik
Leht-porosamblik  (Cladonia foliacea) on samblikuliik.
Bettina Soriat
1997. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Austriat lauluga "One Step".
Leht-porosamblik
Samblik kasvab ka Eestis.
Varem iseseisvaks liigiks arvatud vask-porosamblik (C. convoluta) on liidetud leht-porosamblikuga.
Teenäitaja
Teenäitaja on Eesti Naiste Koostööketi kord aastas väljaantav aunimetus.
Aunimetuse eesmärk on väärtustada eetikat, parandada poliitilist kliimat, mõjutada suhtlemist ja poliitilist kultuuri ning kaitsta isiku õigusi ja vabadusi ning viia ellu meeste ja naiste võrdõiguslikkust. See antakse avaliku elu tegelasele, kes on eelmisel aastal oma tegevusega mõjutanud Eesti ühiskonna eetilisi väärtushinnanguid, arendanud euroopalikku kultuuri, edendanud võrdõiguslikkust ning aidanud lahendada ühiskonda ahistavaid kriise või vastuolusid. Aunimetusega koos antakse üle küünlajalg põleva küünlaga.
Teenäitaja aunimetuse on pälvinud (nimetuse andmisele eelneva aasta eest):
Heino Riomar
Heino Riomar (21. august 1907 Laiuse vald – 12. märts 2002 Mölndal, Rootsi ) oli eesti advokaat ja Rootsi pangandustegelane.
Ta õppis algul Peterburi Jaani koguduse algkoolis ja seejärel Hugo Treffneri Gümnaasiumis. Aastatel 1925–1934 õppis Riomar Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas.
Aastatel 1934–1935 oli ta kohtuameti kandidaat Tartu-Võru Rahukogu juures. 1935–1938 vandeadvokaadi abi, 1938–1940 ja 1941–1944 vandeadvokaat Tartus.
Aastal 1944 põgenes Rootsi. Aastatel 1946–1972 töötas Skandinaviska Enskilda Banken’is Göteborgis, 1960–1972 välisosakonna pearaamatupidaja ja välisosakonna juhataja. Aastal 1972 jäi ta pensionile, oli seejärel õigusbüroo omanik.
Ta on maetud Göteborgi Kvibergi kalmistule.
Jakob Thal
Jakob Thal ehk Mango Jaak (11. september 1718 Urvaste – 5. veebruar 1790 Kambja) oli Kambja köster ja vennastekoguduse edendaja Lõuna-Eestis.
Urvastest Kambjasse tuli Jakob Thal 1745. aastal.
Isiklikku
Jakob Thali poeg oli köster ja orelimeister Johann Thal.