cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Belau lipp
Sümbolite tähendused
Sinine ei tähista mitte riiki ümbritsevat ookeani, vaid taevast – vabaduse taevast.
Struktuurivalem
Struktuurivalemid jagatakse tavaliselt lihtsustatud, graafilisteks, tasapinnalisteks ja ruumilisteks struktuurivalemiteks.
Orgaaniliste ühendite struktuurivalemeid kirjutatakse enamasti ratsionaalsel kujul: lihtsustatud struktuurivalemina (näiteks etanool CH3CH2OH või dimetüüleeter CH3OCH3 või n-pentaan CH3(CH2)3CH3 või isopentaan (CH3)2CHCH2CH3 või neopentaan (CH3)4C) või graafilise struktuurivalemina, nagu näidatud järgneval joonisel. Graafilistes struktuurivalemistes näidatakse süsiniku aatomite vahelised kovalentsed sidemed, mille lõikumispunktides olevad süsiniku aatomid ja nende süsiniku aatomitega seotud vesiniku aatomid on juurdemõeldavad, arvestades, et süsinik on neljavalentne. Näiteks pentaani isomeeride, isopreeni ja benseeni nii:
Tasapinnalises struktuurivalemis näidatakse kõigi aatomite vahelisi sidemeid.
pisi|[[piimhape|S-piimhappe (vasakul) ja R-piimhappe (paremal) molekulid ei ole ühitatavad, need on üksteise suhtes peegelisomeerid]] Ruumilise struktuurivalemiga on tegu, kui ruumiliste isomeeride (enantiomeeride ehk peegelisomeeride) struktuurivalemites näidatakse tasapinna suhtes ette (kolmnurgaga tähistatud side) ja taha (katkestustega tähistatud side) paigutuvad aatomid (vaata kõrvalolevat joonist).
Struktuurivalemistest kõige vanemad on lihtsustatud struktuurivalemid. Need töötati välja ajal, mil trükitehnilised vahendid piirasid graafiliste vahendite kasutamist trükitekstis ja sellepärast olid eelistatud niisugused esitusmeetodid, mis kasutasid tähti ja numbreid ning olid esitatavad hariliku teksti kujul. Näiteks (CH3)2CHOH ehk CH(CH3)2OH (2-propanool). Kuigi see süsteem on tsükliliste ainete esitamisel probleemne, kasutatakse seda lineaarsete struktuuride esitamisel laialdaselt tänapäevani.
Graafilised struktuurivalemid on kujunenud standardiks keerukamate orgaaniliste ainete molekulide esitamisel. Esimesena kasutas neid saksa keemik Friedrich August Kekulé, kes avastas lihtsaima aromaatset tsüklit sisaldava aine benseeni struktuuri aastal 1865.
Modifitseeritud struktuurivalemid
Orgaanilises keemias kasutatakse modifitseeritud struktuurivalemeid, näitamaks ühendi spetsiifikat. Aromaatset tsüklit tähistatakse tihti ringiga tsükli sees. Ainete homoloogiliste ridade ja polümeeride valemites näidatakse sulgudes korduva lüli koostis ja lülide arv alaindeksina. Näiteks CH3(CH2)nCH3 tähistab normaalsete alkaanide homoloogilist rida, kus n = 1, 2, 3, jne või polüetüleeni, kus n > 1000.
Struktuurimudel
pisi|100px|[[Isobutaani binaarmärgid ja struktuurimudel]] pisi|100px|[[Benseeni binaarmärgid ja struktuurimudel]] Struktuurimudel on klassikalise struktuurivalemi, st struktuuri esitava graafi täpsustatud esitis, mis elementide a seostatust iseloomustavate binaarmärkide põhjal tõstab esile nende erinevad positsioonid k struktuuris. Positsioonid on graafi struktuuri iseloomustavad atribuudid. Positsioon kujutab endast ekvivalentsusklassi mida rühmateooria aspektist orbiidiks nimetatakse.
Kaks struktuuri on isomorfsed parajasti siis kui nende struktuurimudelid on ekvivalentsed. Isomorfismituvastus ise struktuuri ei tuvasta. Struktuurimudelid avavad täiendava mooduse keemiliste ühendite uurimiseks.
Rakvere raudteejaam
Rakvere raudteejaam on raudteejaam Lääne-Virumaal Rakveres.
Läbi Rakvere kulgeb alates 1870. aastast laiarööpmeline Tallinna–Narva raudtee.
Rakveres peatuvad Elroni idasuunalised reisirongid liinidel Tallinn–Rakvere ja Tallinn–Narva. Kuni detsembrini 2015 peatusid jaamas ka GoRaili Tallinna–Moskva ja Tallinna–Peterburi reisirongid. Jaamas on reisijate teenindamiseks ette nähtud üks madal raudteedevaheline perroon pikkusega 150 m.
Raudteejaamas võib toimuda ka kaupade rongidele ning neilt maha laadimine, milleks on olemas kaubaplatvorm ja laadimisplats, samuti kulgeb jaamast mitu haruteed erinevatele tööstusterritooriumitele nagu näiteks: Rakvere viljasalve, vanaraua kokkuostu, naftaterminali jne.
Tänu Kunda tsemenditehasele avati 1905. aastal Rakvere–Kunda raudteelõik, mis praegu kuulub ettevõttele AS Kunda Trans ja on kasutusel tööstusraudteena.
Rakvere naaberjaam Narva suunal on Vaeküla raudteejaam, kus reisirongid ei peatu; Tapa suunal on naaberjaamaks Kadrina raudteejaam.
Ajalugu
thumb|right|192px| [[Balti raudtee]] Toonase Tsaaririigi süsteemi järgi II klassi liigitatud raudteejaam avati 1870. aastal seoses (Paldiski–)Tallinna–Narva raudtee rajamisega. Toona jäi jaam Rakvere kihelkonda Roodevälja mõisa maadele.
Rakvere määramisel II klassi jaamaks sai määravaks asjaolu, et linn asus Tallinnast umbes 100 versta kaugusel. Tolleaegsete vajaduste järgi rajati sinna näiteks kuuekohaline veduridepoo, sepikoda väiksemateks remonditöödeks ja muid lisarajatisi.
Raudtee on mõjutanud olulisel määral Rakvere asustuse ja linnaehituse arengut, mis nihkus raudteejaama suunas. Linna elanikkond kasvas pärast raudtee ehitamist paarikümne aastaga ligikaudu kahekordseks.
26. novembril 1896 avati Rakverest Kundasse viiv laiarööpmeline raudtee, mis muutis Rakvere väikeseks raudteesõlmeks. See raudtee on varem olnud kasutusel ka reisijate veoks, rongid sõitsid Kundasse algselt teisipäeviti ja laupäeviti, hiljem aga kolmapäeviti ja laupäeviti.
Rakvere raudteejaamale eelnes varem Hulja raudteepeatus, mõnda aega ka Risu raudteepeatus.
Jaamahoone
pisi|Rakvere esimene [[jaamahoone postkaardilt (1918)]] pisi|Rakvere raudteejaam aastal 1928 Esialgne, kivist keskosaga oluline II klassi puitjaamahoone ehitati koos raudteega tüüpprojekti järgi (analoogne toonase Narva jaamahoonega). Hoone hävis II maailmasõjas.
1950. aastatel ehitati uus stalinistlikus stiilis kivihoone, mis praeguseks on eraomanduses ja renoveeritud.
Rakvere viimase jaamahoone näol on tõenäoliselt tegemist Viljandi ja Kohtla jaamahoonetüübi lihtsustatud variandiga, kus on loobutud dominantsest kaaravast, väikestest tiibehitistest ja enamusest dekoorist. Eesti kontekstis annab see aga tulemuseks arhitektuuriliselt omanäolise – olgugi et natuke abitu – variandi.
Belau lipp
Sümbolite tähendused
Kollane sõõr on aga täiskuu, mis sümboliseerib rahvuslikku ühtsust ja viljakust. Vana pärimuse järgi on just täiskuuaeg kõige sobivam loovaks tegevuseks. Siis on õige aeg hakata nii külvama kui ka saaki korjama. Kuu on ka rahu ja armastuse sümbol.
2 Pallas
2 Pallas ehk Pallas (sümbol: 16px|⚴) on asteroid. Asteroidide vöös on Pallas massiivsuselt kolmas objekt, ning moodustab selle massist 7%.
Avastamine
Asteroidi avastas 28. märtsil 1802 Heinrich Wilhelm Olbers. Enne seda oli asteroididest avastatud ainult Ceres, mida praegu kvalifitseeritakse kääbusplaneediks. Avastaja Olbers andis taevakehale ka nime.
Ameerika Ühendriikide vapp
pisi|Ameerika Ühendriikide vapp thumb|Ameerika Ühendriikide pitsat vapiga
2 Pallas
Staatus
Algul nimetati nii Pallast, Cerest, Junot kui ka Vestat planeetideks. Kui aga hakati avastama massiliselt asteroide, hakati ka neid taevakehi asteroidideks lugema (Ceres arvatakse nüüd kääbusplaneetide hulka). Pallas on Päikesesüsteemi suurim objekt, mida pole kunagi uurinud kosmoseaparaat.
Iseloomulikud omadused
pisi|[[Hubble'i kosmoseteleskoop|Hubble'i kosmoseteleskoobiga 2007. aastal tehtud must-valge pilt Pallasest]] Pallas on asteroidivöö suuruselt kolmas objekt. Ruumalalt on see on umbes asteroidi 4 Vesta suurune (pole teada, kui täpselt), kuid Pallase mass on märgatavalt väiksem.
Pallase dünaamilised omadused on nii suure objekti kohta ebatavalised. Pallase orbiit on tugevalt kallutatud ning mingil määral ekstsentriline.
Kserograafia
Kserograafia (ξηρός xeros 'kuiv', -γραφία -graphia 'kirjutus') on kuiv fotokopeerimise ehk paljundustehnika, mille Chester Carlson leiutas 1938. aastal ja patenteeris 6. oktoobril 1942. Carlson nimetas oma leiutist algul elektrofotograafiaks.
2 Pallas
Iseloomulikud omadused
Lisaks on selle pöörlemistelg väga kõrge nurga all, ligikaudu 60° (hinnanguliselt 56° kuni 81°). See tähendab, et igal Pallase suvel ja talvel on nii ööd kui ka päevad võrdsed umbes maakera aastaga. Pallase pöörlemissuuna suhtes pole veel üksmeelele jõutud. Viimaste valguskurvide analüüside järgi osutavad poolused 10° ebamäärasusega ekliptiliste koordinaatide (β, λ) = (−12°, 35°) ehk (43°, 193°) suunas. Seega on telje kallakud vastavalt 57° ja 65°.
Kserograafia
Esimene automaatne kserokoopiamasin Xerox 914 jõudis müügile 1960. aastal. Kserograafiat kasutatakse enamikus fotokopeerimismasinates ja laserprinterites.
Kserograafi töö põhineb elektrostaatika seaduspärasusel. Kopeerimismasina tähtsaimaks detailiks on metallalustel paiknev valgustundlik pooljuhtmaterjali kiht. Pimedas see materjal vabu laengukandjaid ei sisalda ning elektrivoolu ei juhi. Pealelangeva valguse toimel vabanevad elektronid keemilistest sidemetest ja aine muutub elektrijuhiks.
Kserokoopia valmistamine algab sellega, et valgustundliku kihi kohal paiknevale elektroodile antakse metallaluse suhtes pinge suurusjärgus +1000 V. Tekkinud elektriväljas liiguvad positiivselt laetud õhuosakesed valgustundlikule kihile kopeeritavalt paberilehelt peegeldunud valgus. Originaali heledatelt aladelt peegeldub palju valgust ja seetõttu muutuvad vastavad piirkonnad tundlikus kihis elektrit juhtivaks. Kihis tekib elektrivool, mis neutraliseerib pindadel laengu vastavalt pealelangeva valguse intensiivsusele. Valgustamata piirkondades, mis vastavad originaali tumedatele aladele, jääb pinnalaeng alles. On tekkinud elektrostaatiline kujutis. Heleduse ja tumeduse jaotus paberil on muudetud potentsiaali jaotuseks valgustundliku kihi pinnal.
מכונת צילום
Jana Lepik
Jana Lepik (sündinud 28. novembril 1981 Tartus) on eesti luuletaja.
Psilotsübiin
pisi|260px|Psilotsübiin Psilotsübiin on psühhedeelne aine, mida sisaldab üle 180 seeneliigi.
Eestis kasvavatest seentest sisaldavad psilotsübiini terav paljak, mõned värvikud (Stropharia), sõnnikuseened (Panaeolus), koppelseened (Panaeolina) ja tulinutid (Gymnopilus).
Mõju
Psilotsübiini mõju sõltub suuresti selle tarbimise keskkonnast. Positiivsed mõjud ilmnevad, kui tarbija on enda hinnangul kindlas ja ohutus kohas. Negatiivsed mõjud võivad ilmneda, kui ta on tundmatus kohas või koos tundmatute inimestega. Seente söömisel kestab joove umbes 4–7 tundi.
Demilitariseeritud tsoon
Demilitariseeritud tsoon on maa-ala, kus sõjaväe tegevus ei ole lubatud. Tavaliselt on demilitariseeritud tsoon loodud lepingu või muu leppega ning asub vaenupooli eraldaval piirialal. Sageli asetseb  ta kontrolljoone ümber ning moodustab de facto riikidevahelise piiri.
Demilitariseeritud tsoonidest on tahtmatult saanud ka puutumatu looduse piirkondadeks, sest nendesse ehitamine on riskantne. Heaks näiteks on Korea demilitariseeritud tsoon.
Karl Morgenstern
pisi|[[Gerhard von Kügelgeni õlimaal, 1808–1809]] pisi|Joseph Kriehuberi litograafia, 1828 pisi|Karl Morgensterni mälestussammas Tartus [[Toomemägi|Toomemäel]] Johann Karl Simon Morgenstern (28. august 1770 Magdeburg – 15. september 1852 Tartu) oli keiserliku Tartu ülikooli esimene kõnekunsti, klassikalise filoloogia, esteetika, kirjandus- ja kunstiajaloo professor. Ta oli Tartu ülikooli raamatukogu esimene direktor ning ülikooli kunstimuuseumi rajaja. Ülikooli kunstimuuseumi direktorina õpetas ta antiikkunsti, numismaatikat ja mütoloogiat.
Elulugu
Johann Karl Simon Morgenstern oli pere teine poeg. Tema isa oli omal ajal tunnustatud arst, loodusuurija ja kirjanik linnafüüsik Dr. Fr. S. Morgenstern. Kui Morgenstern oli 12-aastane, suri tema isa. Morgenstern sündis ja alustas haridusteed Magdeburgis. Ta õppis St. Ulrichi köstrikoolis, seejärel astus ta 1780. aastal Magdeburgi toomkooli, mille ta lõpetas 1788. aastal.
1788. aastal jätkas ta õpinguid Halle ülikoolis kuulsa klassikalise filoloogi ja antiigiuurija Friedrich August Wolfi ja tänapäeval peamiselt tänu oma Kanti poleemikale ja Baumgartneri-käsitlustele tuntud filosoofiaprofessori Johann August Eberhardi juures. 1794. aastal lõppes tema õppekäik Halle ülikoolis doktoriväitekirja kaitsmise ja doktorikraadi saamisega. Oma doktoritööna käsitles Morgenstern Platoni “Riiki”, keskendudes moraalifilosoofiale.
Sealsamas ülikoolis töötas ta ka õppejõuna: 1794. aastast eradotsendina ning aastatel 1797–1798 erakorralise professorina. 1798–1802 oli ta elokventsi ja poeesia professor Danzigi Athenaeumis. Morgenstern oli üks ülikooli põhikirja autoreid, ta kujundas koolikomisjoni ning oli haljastuskomisjoni liige, kellena ta aitas luua kesklinna ja Toomele ülikoolihoonete ansamblit.
1826. aastal valiti Morgenstern Peterburi Teaduste Akadeemia auliikmeks. 1844. aastal andis Õpetatud Eesti Selts talle auliikme staatuse.
Töö ülikoolis
Morgensterni tööd ülikoolis saab iseloomustada humanistliku hariduse andmisega. Humanistliku hariduse tähtsust rõhutas ta erinevates kõnedes, avalikel ülesastumistel ning kõnekunsti professorina peetud ülikooli tähtpäevakõnedes.
Oma kursuste aluskäsitlusena kasutas Morgenstern Herderi haridusalaseid ideesid, mis andsid edasi teoloog August Hermann Niemeyeri haridusalased teosed. Morgensterni tegevuse keskmes oli klassikaline filoloogia. Oma kursuse loomisel lähtus ta nii F. A. Wolfi kui ka talle järgnenute käsitlustest.
K. Morgensterni peatööks olid loengud esteetikast, kunstiajaloost, kreeka ja ladina autoreist. Pedagoogilis-filoloogilises seminaris juhtis ta üliõpilaste stilistikaharjutusi.
Looming
Morgensterni tuntakse kui kujunemisromaani žanri mõiste ja klassikalise filoloogia aine nimetuse esmakasutajana.
Tema Magdeburgi õpingute perioodist on teada Morgensterni esimesed trükitud kirjanduslikud katsetused pealkirjaga "Die Menge des Lebens im Weltall".
Olles Halles filosoofiadoktor, 1794. aastal käsitles Morgenstern “Commentationes tres de Platonis republica” (1978). Danzigis töötades ilmusid tähtsamate kirjutistena programmiline ametisseastumiskõne “De litteris humanis, sensum veri, honesti et pulchri excitantibus atque acuentibus” (trükitud 1800) ja filoloogiaalased “De fida historica Velleii Paterculi, inprimis de adulatione ei obiecta” (1798) ja “De satirae atque epistolae Horatianae discrimine” (trükitud 1799).
Lisaks avaldas ta kirjandus- ja kunstiküsimusi käsitlevaid aktusekõnesid ning kunstikirjutisi saksa ja baltisaksa ajakirjanduses. Rikkalikku kunstiteavet sisaldab Morgensterni reisiraamat "Reise in Italien im J. 1809 I-III" (Dorpat, Leipzig, 1811–13).
Morgensterni suureks saavutuseks on tema “Sissejuhatus esteetikasse” (Tartu 1815). Lisaks kirjutas ta artikleid paljudele välismaistele kirjandus- ja kunstiajakirjadele ja oli väljaande Dörptsche Beiträge für Freunde der Philosophie, Litteratur und Kunst väljaandja.
Teosed
pisi|Detail Karl Morgensterni mälestussambal Tartus [[Toomemägi|Toomemäel]] pisi|Karl Morgensterni hauamonument Tartus Raadi ([[Vana-Jaani kalmistu|Vana-Jaani) kalmistul]]
Kaasaeg
Morgensternile on pühendatud monument. Monument rajati 1851. aastal Tartu Toomemäele endise Morgensterni aia alale.
Tartu ülikooli muuseum on jaotatud viieks alajaotuseks, üheks nendest “Morgensterni saal”. Morgensterni saalis asub Tartu ülikooli ajaloo püsinäitus “Minu elu ülikool”.
2020. aastal tähistatakse Karl Morgensterni 250 aastapäeva ning sel aastal pühendatakse Morgensternile erinevad üritused, sh kaks näitust Tartu ülikooli kunstimuuseumis, sügisel avatav „Morgenstern – Tartu klassik 250“ ülikooli raamatukogus ning aasta lõpul ilmuv illustreeritud artiklikogumik.
Morgensterni Selts
11. märtsil 1999. aastal asutati Tartus Morgensterni Selts, mis jätkab oma eelkäija, 6. novembril 1996. aastal asutatud Karl Morgensterni Klassikaühingu tegevust. Seltsi eesmärkideks on edendada klassikalise filoloogia ning sellega külgnevate valdkondade – antiikajaloo, antiikfilosoofia, klassikalise arheoloogia, keskaja ladina filoloogia, bütsantinistika ja kogu antiigipärandi uurimist ning populariseerimist Eestis, ühendada vastavate valdkondadega tegelevaid isikuid ning arendada erialast koostööd sama ala viljelejatega mujal maailmas. Seltsi üks eesmärkidest on Karl Morgensterni teadusliku pärandi uurimine ja populariseerimine.
Seltsi tegevuse peamisteks vormideks on teaduslike ja üldharivate ürituste korraldamine, erialase kirjanduse hankimine, erialase kirjanduse väljaandmine ning klassikalistest keeltest tõlkimine.
Los Angelese Filmikriitikute Ühendus
Los Angelese Filmikriitikute Ühendus (inglise keeles Los Angeles Film Critics Association; lüh LAFCA) on 1975. aastal Los Angeleses moodustatud filmikriitikute ühing.
Auhinnakategooriad
Ühing annab välja auhindu järgmistes kategooriates:
Religioosne haridus
Religiooniharidus jaguneb kaheks valdkonnaks: katehheesiks ehk usuõpetuseks koguduses ja religiooniõpetuseks ehk usuliseks hariduseks koolis.
Kärje mägi
Kärje mägi on umbes 1,5 hektari suurune kõrgendik-soosaar Avaste soo idaosas Avastest lõunaedelas ja Parasmaast loodes.
Religioosne haridus
Religioonihariduse rahvusvahelistumisele aitas kaasa Kirikute Maailmanõukogu 1970. aastatel. 1977. aastal loodi Rahvusvaheline Usuõpetuse (ja -väärtuste) Seminar (ISREV).
Kiriku usuõpetuse ja kooli religiooniõpetuse erinevused
Leho Lamus võttis oma magistritöö teemal "Kiriku usuõpetuse ja kooli religiooniõpetuse erinevused" kokku nii:
Kärje mägi
Ajalooliselt on Kärje mägi üle soo kulgevate taliteede ristumiskoht, kus pärimuse järgi 18. sajandini peeti talilaatasid.
Aeg-ajalt on Kärje mägi langenud aardeküttide illegaalse kaevamise ohvriks.
Kärje mägi on andnud ka Avaste soo keskosale nime (Kärje soo).
Jo-Wilfried Tsonga
Jo-Wilfried Tsonga (sündinud 17. aprillil 1985) on Prantsusmaa tennisist.
Seisuga 6. aprill 2008 on Jo-Wilfried Tsonga ATP edetabelis 12. kohal, mis on ka tema senise karjääri kõrgeim koht.
2008. aasta
2008. aasta Austraalia lahtistel meistrivõistlustel võitles Tsonga end finaali alistades poolfinaalis Rafael Nadali 6:2, 6:3, 6:2. Finaalis jäi ta alla Novak Đokovićile tulemusega 6:4, 4:6, 3:6, 6:7 (2).
Sigbjørn Obstfelder
Sigbjørn Obstfelder (21. november 1866 Stavanger – 29. juuli 1900 Kopenhaagen) oli norra kirjanik.
Sigbjørn Obstfelder on tuntud eelkõige luuletajana. Esimese luulekogu avaldas ta 1893. aastal. Kogumikku peetakse üheks esimeseks modernistlikuks teoseks norra kirjanduses.
Tugevaid mõjutusi sai ta prantsuse luuletajalt Charles Baudelaire'ilt. Obstfelderi töid on sageli nimetatud Edvard Munchi maalide kirjanduslikuks vasteks. Obstfelder ja Munch olid sõbrad.
Suurema osa elust elas Obstfelder vaesena, vahetades tihti elukohti. Tema vaimne tervis polnud hea, tihti elas ta üle närvivapustusi.
Aastal 1898 abiellus Obstfelder taani laulja Ingeborg Weekega. Abielu kujunes lühiajaliseks ja rahutuks.
Ta suri 29. juulil 1900 Kopenhaageni haiglas Kommunehospitalet tuberkuloosi. Ta maeti Kopenhaageni Frederiksbergi kalmistule. Matusepäeval sündis tema tütar Lili.
Adam Delimhanov
Adam Delimhanov (vene keeles Адам Султанович Делимханов; sündinud 25. septembril 1969 Benoi külas, Nožai-Jurtovski rajoonis, Tšetšeeni-Inguši ANSV-s) on Tšetšeenia poliitik, Venemaa Riigiduuma liige, Vene Föderatsiooni kangelane. Kuulub võimuparteisse Ühtne Venemaa ja on Ramzan Kadõrovi nõbu.
Elulugu
1987-1989 ajateenistus Nõukogude armees. 1994 lõpetas Tšetšeenia Riikliku Ülikooli Groznõis, 2004 Mahhatškala rahanduse ja õiguse instituudi. Esimese Tšetšeenia sõja ajal oli välikomandör Salman Radujevi juures autojuht. Teise Tšetšeenia sõja alguses läks üle venelaste poolele. Märtsist 2000 töötas Venemaa poolt määratud Tšetšeenia administratsiooni julgeolekuteenistuses, tegeles venemeelse Tšetšeenia juhtkonna kaitsmisega (teenis koos Ramzan Kadõroviga).
Detsembris 2001 elas üle mõrvakatse, sai raskelt haavata. Augustist 2003 miilitsapataljoni ülem Gudermesis, septembrist 2003 kuni juulini 2006 juhtis Tšetšeenia siseministeeriumi eripolku nafta- ja gaasirajatiste kaitseks ("naftapolk").
2006. aasta 18. juulist Tšetšeenia valitsuse aseesimees. Mõnedel andmetel osales ta 18. novembril 2006 Moskvas miilitsaoperatsioonil, mille käigus hukkus FSB operatiiv-lahingugrupi Gorets endine ülem Movladi Baisarov, kes oli konfliktis tollase Tšetšeenia peaministri Ramzan Kadõroviga. Alates 2007. aasta aprillist – Tšetšeenia esimene asepeaminister, teostas järelevalvet õiguskaitseorganite üle. 2. detsembril 2007 valiti ta parteist Ühtne Venemaa Riigiduumasse, temast sai föderatsiooniasjade ja regionaalpoliitika komisjoni aseesimees. Senini Riigiduuma liige, viimastel 2021. aasta valimistel kogus ühemandaadilises ringkonnas nr. 36 (Tšetšeenia Vabariik) 93,59% häältest.
Intervjuus ajalehele Zavtra 23. septembril 2009 teatas Tšetšeenia president Ramzan Kadõrov, et peab Delimhanovit oma järeltulijaks presidendi kohal: "Kui mind enam pole, jätkatakse Kadõrovi tööd. On meeskond, on inimesi, kes jätkavad minu tööd. Olen ette valmistanud inimese, kes suudab mind asendada." Kadõrov märkis, et Delimhanov on talle "lähim sõber, lähedasem kui vend". "Kõik mu vennad, kõik õepojad, kõik sugulased armastavad teda ja nad kõik on lahingus. Nüüd võitleb ta mägedes. Olles riigiduuma saadik Tšetšeenia Vabariigist, võitleb ta mägedes. Üks tema vendadest on Venemaa kangelane, teine ​​vend sai Vapruse ordeni, kolmas vend samuti. Hea meelega annaksin neile kõigile ministritoolid. Aga nad ütlevad: "Meil pole ministritoole vaja. Oleme sõdalased. Teie olete olemas, me järgime Teid lõpuni." Ma arvan, et Adam on minust parem."
2010. aastal juhendas Moskvas Ahmat Kadõrovi tänaval asuva memoriaalpargi kompleksi loomist.
3. detsembril 2013 astus Delimhanov riigiduumas verbaalsesse konflikti teise Ühtse Venemaa saadiku Aleksei Žuravljoviga, mille käigus puhkes kaklus ning kannatada sai ka Žuravljovi külaline. Pealtnägijate sõnul kukkus kakluse käigus Delimhanovi taskust välja kuldne püstol. Riigiduuma esimees Sergei Narõškin kritiseeris teravalt mõlema saadiku käitumist. Hiljem kuulutasid Delimhanov ja Žuravljov välja leppimise.
2014. aasta juulis kehtestas USA rahandusministeerium talle sanktsioonid, USA arvates t tegutses ta rahvusvahelise kuritegeliku rühmituse "Vennasringkond" Gafur Rahimovi võtmeliikme nimel või huvides.
Delimhanovi hüüdnimi olevat Timukas. Araabia Ühendemiraatide politsei ning Interpol kuulutas 2009 ta tagaotsitavaks seoses Sulim Jamadajevi palgamõrvaga Dubais. Politsei andmetel andis just Delimhanov käsu Jamadajevi tapmiseks. Vene võimud keelduvad teda välja andmast.
Delimhanovit seostatakse ka Ruslan Jamadajevi ja Movladi Baisarovi tapmisega. 2008. aasta aprillis süüdistas ta agentuurile Rosbalt antud intervjuus vendi Jamadajeveid sidemetes Boriss Berezovskiga, öeldes: "Londoni käsi, mis lubas suurt rikkust, pigistas ilmselt tugevalt isikliku rikastumise järele ahneid Jamadajeveid." Samas intervjuus lubas Delimhanov, et Jamadajevil "ei ole kaua aega tšetšeeni rahva head nime määrida."
2009. aasta jaanuaris Viinis mõrvatud endine Kadõrovi ihukaitsja Umar Israilov on väitnud, et Delimhanov peksis teda isiklikult Kadõrovi juuresolekul labidaga.
Ta on FSB loodud Venemaa Julgeoleku-, Kaitse- ja Korrakaitseprobleemide Akadeemia täisliige (akadeemik).
Tõuk
Tõuk on zooloogiamõiste, mille all peetakse silmas putukate, eeskätt täismoondeliste kiletiivaliste ja mardikaliste, vastseid.
Morfoloogiliselt saab eristada nelja tüüpi:
Teratoloogia
Teratoloogia on teadusharu, mis uurib organismide väärarendeid ehk teraate (nii kaasasündinud kui ka sünnijärgseid) ja nende tekkimise põhjuseid.
Ghostface Killah
pisi|Ghostface Killah Ghostface Killah (pärisnimega Dennis Coles; sündinud 1. mail 1970 New Yorgis) on Ameerika räppar ja Wu-Tang Clani nimelise hiphopansambli liige.
Killah'l on 2003. aastal sõlmitud leping Def Jam Recordsiga.
Wolfram von Eschenbach
thumb|Wolfram von Eschenbach Manesse käsikirjas thumb|1860 püstitatud mälestussammas Wolfram von Eschenbach (umbes 1170 – umbes 1220) oli saksa rüütel ja luuletaja, keda peetakse oma aja suurimaks eepiliseks luuletajaks. Minnesingerina kirjutas ta ka lüürilist luulet.
Tema elust on vähe teada. Ajaloolistes dokumentides pole teda mainitud, ainukesed vihjed on tema teostes. Ta kirjutas idafrangi murdes ja ühes kohas kirjutab wir Beier ('meie, baierlased'). Selle ja veel mitme vihje järgi peetakse tema sünnikohaks Baieri idaosas Ansbachi lähedal asuvat Wolframs-Eschenbachi linna.
Von Eschenbachi peateos on eepos "Parzival", mis tugineb Chrétien de Troyes' värssjutustusele "Li Contes del Graal".
Ahven
Ahven ehk harilik ahven (Perca fluviatilis) on ahvenlaste sugukonda ahvena perekonda kuuluv röövkala.
Ahven on levinud kogu Euroopas (välja arvatud Pürenee poolsaar, Itaalia, Island, Šotimaa ja Norra), Taga-Kaukaasias ning Põhja-Aasias. Venemaal puudub ta vaid Amuuri jõgikonnas ja Kolõma jõest ida pool. Ta elab paljusugustes mage-, riim- ja tumedaveelistes ning happelistes veekogudes. Ahven võib vähendada metaani eritumist järve toitumisahela muutuste kaudu. Eestis on ahven tavaline kala, mida püütakse ka töönduslikult.
Balhašis ei ela harilik ahven, vaid selle sugulasliik balhaši ahven. Põhja-Ameerikas Suure järvistu vesikonnas elab teine sugulasliik kollane ahven, keda on käsitletud ka hariliku ahvena alamliigina.
Ahven on ilus ja ereda värvusega kala. Tema selg on tumeroheline, küljed rohekaskollased, 5–9 tumeda ristvöödiga. Saba- ja pärakuuim ning kõhuuimed on erepunased, rinnauimed kollased. Eesmine seljauim on sinakashall, suure musta laiguga tagaosas, tagumine seljauim rohekaskollane. Silmad on oranžid. Ahvena värvus oleneb ka elukohast, näiteks turbajärvedes on ta täiesti tume.
Ahven moodustab suurtes veekogudes harilikult kaks vormi: rohuahven, kes elab kalda ääres, ja suur süvaveeahven. Rohuahven kasvab aeglasemalt ja on väiksem. Põhiosa tema toidust moodustavad zooplankton ja putukavastsed. Süvaveeahven kasvab kiiremini ja suuremaks, mitte niivõrd pikemaks kui laiemaks ja paksemaks, mistõttu tundub küürakana.
Ahven on tavaliselt kuni 2 kg raskune (üksikud isendid on üle 4 kg raskused) ja kuni 50 cm pikkune. Ta võib elada kuni 20–25-aastaseks. Eestis ahvena alammõõduks loetakse 19 cm kogupikkusest või 16 cm sabauimeni, siseveekogudes alammõõt puudub. . Ahvenat kasvatatakse Euroopas hõrgu maitse pärast.
Isasahvenad saavad suguküpseks varakult: 1-2-aastaselt. Emased suguvõimestuvad 3-4-aastaselt.
Emasahven koeb olenevalt suurusest 12–200 tuhat marjatera. Kudemiskoha suhtes pole ahven valiv, kudeda kõlbab enam-vähem ükskõik millisele objektile. Kudu kujutab endast sültjat õõnsat võrkseinaga toru, mis meenutab pitslinti. Väikestel isenditel on see lint 12–40 cm pikkune, suurtel isenditel üle meetri. Pikemad lindid koetakse enamasti sügavamale. Marjaterad paiknevad mõnekaupa ümber "võrgusilmade". Nad on umbes 3,5 mm läbimõõduga ja rebus on suur õlitilk. Sültja massi eesmärk on nähtavasti kaitsta mune hallitusseente ja mõne vaenlase eest.
Röövtoidule võivad noorkalad üle minna juba 4 cm pikkuselt, aga harilikult juhtub see 10 cm pikkuselt.
Ahven on Soome rahvuskala ja Eesti 2022. aasta kala.
Kuna ahven on Eestis laialt levinud püügikala, siis on tal palju murde- ja rahvakeelseid nimetusi, näiteks ahvenas saartel ja Läänemaal, ahun ja ahnik Lõuna-Eestis ning ahve ja ahves idamurdes. Punaste uimede tõttu on kala kutsutud punakalaks või pritsimeheks, kuna tuletõrjujatel olid punased pagunid.
Lev Tolstoi (asula)
Lev Tolstoi on alevik Venemaal Lipetski oblastis, Lev Tolstoi rajooni keskus.
1918. aastani oli küla nimi Astapovo. 1910. aastal suri Astapovo jaamaülema majas kirjanik Lev Tolstoi ning 1918. aastal otsustati külale tema nimi anda. Majas on Tolstoi muuseum.
Aastatel 1927–2005 oli Lev Tolstoi alev.
pisi|left|Raudteepeatus
Felix Gubelmann
Felix Gubelmann (24. detsember 1880 Gamprin – 13. juuli 1929 Gamprin) oli Liechtensteini poliitik, 1. juunist 6. juunini 1922 valitsusjuhi kohusetäitja. Ta oli Progressiivse Kodanikepartei liige.
Liechtensteini Maapäeva valimistel 1922. aastal valiti ta Gamprini valla esindajana parlamenti. Maapäeva esimesel istungil 3. märtsil 1922 valiti ta kaheteistkümne poolthäälega valitsuse liikmeks ehk valitsusnõunikuks.
Kui valitsusjuhi kohusetäitja Alfons Feger oma ametist 1. juunil 1922 loobus, oli Gubelmann kuus päeva kuni Gustav Schädleri valitsuse ametisse nimetamiseni valitsusjuhi kohusetäitja.
Pärast seda jätkas ta valitsuse koosseisus valitsusnõunikuna kuni 1926. aastani. Aastatel 1927–1928 oli ta Maapäeva liikluskomisjoni liige.
Ceres (kääbusplaneet)
Ceres tundub olevat jagunenud eraldiseisvaks kivist tuumaks ja jäiseks vahevööks, mille all võib olla vedel maa-alune jäänuk ookeanist. Pind on ilmselt segu vee jääst ja erinevatest mineraalhüdraatidest nagu karbonaadid ja savimineraalid. 2014. aasta jaanuaris mõõdeti veeauru purskeid mitmest Cerese piirkonnast. See oli ebatavaline, sest tavaliselt eritavad ainult komeedid veeauru, mitte suured asteroidivöö objektid.
Ajalugu
Ceres on esimesena avastatud asteroid. Selle avastas 1. jaanuaril 1801 Giuseppe Piazzi. Johannes Kepler arvas juba 1596. aastal, et Jupiteri ja Marsi vahel peaks olema veel üks planeet, sest nende vahel oli liiga suur tühi vahemik. Giuseppe Piazzi arvas esialgu, et on avastanud komeedi. Johann Bode oli aga kindel, et Piazzi avastas ammu otsitud planeedi. Taevakeha kadus kuni detsembrini vaateväljast. Tänu kuulsa matemaatiku Carl Friedrich Gaußi arvutustele leiti Cereseks nimetatud taevakeha taas üles. Esialgu nimetati Ceres ekslikult planeediks, kuid aasta hiljem sellest nimetusest loobuti.
Piazzi soovis taevakehale nimeks panna Ceres Ferdinandea. Ceres oli Vana-Rooma põllumajandusjumalanna, kelle maapealne kodu ja vanim tempel asusid Sitsiilias. Ferdinandea tuli tema patrooni ja metseeni, Sitsiilia kuninga ja pärastise Mõlema Sitsiilia kuninga Ferdinando I järgi. Teistele Euroopa riikidele Ferdinandea ei meeldinud ja seda ei hakatud kasutama.
September 2003
September 2003, kroonika
Ceres (kääbusplaneet)
Ajalugu
Esialgu ei suutnud astronoomid Cerese läbimõõtu arvutada. Teada oli üksnes Cerese tähesuurus, kuid mitte albeedo. Seetõttu olid nende hinnangud üsna erinevad. William Herschel ülehindas 1802. aastal Cerese albeedot ja sai läbimõõüduks kõigest 260 km, seevastu Johann Hieronymus Schröter alahindas albeedot ja pakkus 1811. aastal läbimõõduks 2613 km. Alles 1970. aastatel saadi infrapunase fotomeetria abil Cerese suuruse kohta usaldusväärsed hinnangud, mis tegelikust väärtusest 930 km ei erinenud üle 10%. Veel 1987 välja antud "A ja O" ütles Cerese läbimõõduks 1003 km.
September 2003
6. september
thumb|Orkaan Fabian
Ceres (kääbusplaneet)
Ajalugu
24. augustil 2006 nimetas Rahvusvaheline Astronoomiaunioon Cerese kääbusplaneediks, kuid asteroidiks jäi ta endiselt. Ceres on teistest asteroididest palju suurem ja ainus kääbusplaneedist asteroid. Ta on ka ainus asteroid, mis omaenese gravitatsiooni mõjul on kerakujuliseks muutunud, ehkki tema raskusjõud on väga väike, kõigest 0,28 m/s² ehk 0,029 g ehk kolmekümne viiendik maisest. Paokiirus on Ceresel 510 m/s ehk üheksateistkümnendik maisest.
Bengt Heinrich von Bistram
pisi|Bengt Heinrich von Bistram Bengt Heinrich von Bistram (16./26. märts 1667 – 29. september/10. oktoober 1724) oli Eestimaa rüütelkonnategelane ja mõisnik ning sõjaväelane Rootsi teenistuses (ooberstleitnant).
Ceres (kääbusplaneet)
Ajalugu
5. märtsil 2015 saabus Cerese orbiidile NASA kosmosesond Dawn. Alates 2015. aasta jaanuarist, kui Dawn lähenes Ceresele, tehti kraatritega kaetud pinnast varem nägematu lahutusvõimega pilte. Dawni missioon lõppes 1. novembril 2018.
Bengt Heinrich von Bistram
Bengt Heinrich von Bistram Vana-Riisipere ja Rummu mõisniku, kindralmajor Georg von Bistrami (1624–1687) ja Anna Elisabeth von Bistrami (sünd. von Taube) pojana.
Oli 1701–1702 Eestimaa rüütelkonna peamees. Teenis ooberstleitnandina Harjumaa maarügemendis ja oli 1710–1724 Eestimaa maanõunik.
Talle kuulusid Rummu, Riisipere ja Alu mõis.
Bistram maeti 16./27. veebruaril 1725 Tallinna.
South Park
"South Park" on joonissari, mille peategelasteks on neli poissi, kes elavad Ameerika Ühendriikides Colorados, väikses linnas South Parkis. Peategelased Stan, Cartman, Kyle ja Kenny on ropu suuga üheksa-aastased poisid, kes käivad neljandas klassis. Sarja loojad on Trey Parker ja Matt Stone. Sarja on näidatud kanalil Comedy Central alates 1997. aastast. Joonissari on saanud kultusliku kuulsuse peamiselt maailmas aktuaalsete teemade parodeerimise ja popkultuuri käsitlemise pärast.
Alates sarja esimest osast 13. augustil 1997 on 21 hooaja jooksul loodud 307 osa. Viimastel aastatel on iga hooaeg välja ilmunud sügisel.
Originaalid
"South Park" algas, kui Trey Parker ja Matt Stone õppisid Colorado Ülikoolis. Nad kohtusid filmiklassis, kus tegid koos esimese lühikese animaklipi "Jesus vs. Frosty". Algeliselt tehtud klipp sisaldas South Parki peategelaste prototüüpe, kuid ainuke erinevus oli, et tegelast, kes nägi välja nagu Cartman, kutsuti Kennyks, ja tegelane, kes nägi välja nagu õige South Parki Kenny, oli klipis jäänud nimeta. Klipis pani teine nimeta karakter, kes meenutas kõige rohkem Kyle'i, lumememmele pähe võlumütsi, mis lumememme ellu äratas.
1995. aastal palus kanali FOX juhataja Brian Graden pärast lühikese animaklipi "Jesus vs. Frosty" nägemist teha Parkeril ja Stone'il lühike animaklipp, mida saaks saata videojõulukaardina oma sõpradele. Klipi nimeks sai "Jesus vs. Santa" ja see oli tehtud materjalidest, mis meenutasid juba rohkem tänapäevaste osade stiili. Klipis kaklesid Jeesus ja jõuluvana küsimuse üle, kummal on õigus — kas jõule tähistatakse kinkide pärast või Jeesuse sünni pärast? Klipp oli ka hilisemas "South Parki" osas "A Very Crappy Christmas", kus Stan, Kyle, Kenny, Cartman ja Mr. Hankey "päästsid" linna jõulud. Just "Jesus vs. Santa" klipp oli hüppelauaks, mis viis sarja loomiseni. Kõigepealt proovis FOX saada sarja oma kanalile, kuid see hakkas siiski jooksma kanalil Comedy Central. 13. augustil 1997 esitleti Comedy Centralis animeeritud sarja "South Park" esimest osa "Cartman Gets An Anal Probe".
Areng
"South Parki" algusaja osad olid peamiselt šokisuunitlusega ja sisaldasid rohkem karmi huumorit kui hilisemad osad. Taolist huumorit on hiljem aga kasutatud näiteks osas "The Jeffersons", kus South Parki külastab Michael Jackson, ja "The Passion Of The Jew", kus poisid näevad filmi "The Passion Of The Christ". Samuti on kasutatud palju musta huumorit näiteks osas "Goobacks", kus South Parki elanikud kaotavad oma töökohad tulevikust saabuvate immigrantide pärast.
Avaldamata versiooni osast "Cartman Gets An Anal Probe" valmistati kolm kuud ja selle tegemisel kasutati ehituspaberit. Hilisemad osad erinevad esimestest oluliselt, kuna nende tootmisel on kasutatud arvutitarkvara. Algul kasutasid "South Parki" tegijad PowerAnimatorit, nüüd aga Mayat.
Stone ja Parker võrdlesid tarkvara kasutamist "South Parkis" liivalossi ehitamisega buldooseriga. Kuid tänu arvutiprogrammidele hakkasid sarja osad kiiremini valmima, näiteks 17. detsembril 2003 ilmunud osa "It's Christmas Time In Canada" annab pildi Saddam Husseini kinnivõtmisest, ehkki USA armee sai Husseini kätte vaid kolm päeva enne osa eetrisseandmist. Järjekordne näite kiirest tootmisest on osa "Trapper Keeper", mis ilmus täpselt kaheksa päeva pärast 2000. aasta USA presidendivalimisi. Tolles osas valisid presidenti lasteaialapsed. Üks lastest, Flora, ei osanud kahe kandidaadi vahel valida. See oli viide Florida osariigile tegelikel presidendivalimistel. Seni lühima valmimisajaga osa "AWESOM-O" tootmiseks kulus vaid kolm päeva.
Aastal 2002 läks eetrisse osa "Free Hat". Kui "South Parki" peategelased olid telesaates "Nightline", ütles Kyle, et filmi "E.T." muutmine oleks sama hea kui muuta filmi "The Raiders Of The Lost Ark", "South Parki" Steven Spielberg ja George Lucas muutsid seejärel filmi "Indiana Jones". Varsti pärast seda, kui osa "Free Hat" eetrisse läks, teatasid päris Spielberg ja Lucas, et filmi "The Raiders Of The Lost Ark" ei muudeta DVD väljalaske pärast. Parker ja Stone väitsid, et selle osa järel polnudki kavas filmides mingeid muudatusi teha.
Hitra vald
Hitra on vald Norras Trøndelagi maakonnas. Hõlmab Hitra saare, mis on Norra suurim Põhjapöörijoonest lõuna pool asuv saar, ja mitmeid väikesaari. Valla halduskeskus on Fillan.
South Park
Tegelased
Matt Stone ja Trey Parker on peamised meessoost tegelaste osatäitjad, naissoost karakteritele annavad hääle peamiselt April Stewart ja Mona Marhall. Teisi hääli teevad peamiselt Adrien Beard (Token) ja John Hansen (Mr. Slave).
Hitra vald
Hitra asutati vallana 1. jaanuaril 1938. Frøya eraldati Hitrast 1877. aastal ja sellest sai omaette vald. Ka kolm valda Hitra põhiosast eraldati omaette valdadeks. Need olid Fillan 1877., Kvenvær 1912. ja Sandstad (Fillanist) 1914. aastal. Kokku liideti need vallad jälle 1. jaanuaril 1964. 2017. aastani kuulus vald Sør-Trøndelagi maakonda. 2020. aastal liideti Hitra vallaga osa endisest Snillfjordi vallast.
South Park
Peamised tegelased
Enne kuuendat hooaega oli peamisi tegelasi neli, kes kõik olid South Parki kooli õpilased. Neid kokku kutsuti lihtsalt poisteks (ingl: the boys). Kuuendal hooajal oli peamisi tegelasi viis:
Hitra vald
Energia
Saarel paikneb 2004. aastal avatud Hitra tuulepark, kus on 24 tuulegeneraatorit koguvõimsusega 55 MW.
South Park
Peamised tegelased
Kyle Matthew Broflovski
Pereliikmed
"South Parkis" on palju peresid, kuid kuus peamist neist on Broflovskid, Marshid, Cartmanid, Stotchid, McCormickud ja Tweekid.
Teised linnaelanikud
Paljud "South Parki" karakterid on liigitatud "teiste linnaelanikena", näiteks linna ainus politseinik (Officer Barbrady) või South Parki Hiina restorani pidaja (Tuong Lu Kim).
Kooli personal
South Parki kool on sarjas peamine koht. Paljud tegelased, näiteks Mrs. Garrison või Mr. Mackey, töötavad seal. Ka paljud nüüdseks surnud tegelased töötasid koolis, näiteks Chef, Ms. Choksondik ja Ms. Crabtree.
'''Mr./Mrs. Garrison''': Mr. Garrison on peategelaste klassijuhataja. Mr. Garrisoni kujutatakse enesekeskse isikuna, keda ei huvita mitte keegi peale tema enda. Mr. Garrison on korduvalt hädas oma seksuaalse sättumuse valimisega. Ta on teinud läbi mitu soovahetusoperatsiooni. Mr. Garrison on roomakatoliiklane ja tihti teiste uskude suhtes ebatolerantne. Tema klassi õpilased pole oma sõnul Mr. Garrisoni käest mitte midagi õppinud. Mr. Garrison räägib klassis tihti hoopis oma eraeluprobeleemidest ega pööra oma õpilastele absoluutselt tähelepanu. Mr. Garrisoni on korduvalt näidatud aga ka vapra ja sihikindla tegelasena, kes enda ja teiste huve vapralt kaitseb. Mr Garrisoni elukaaslane on Mr. Slave, kellega ta üheksandal hooajal lahku läks. Mr. Garrisonil on tihti käe otsas ka käpiknukk Mr. Hat.
Chef: Chef on kooli kokk ja ilmselt peategelaste kõige suurem sõber. Chef (pärisnimi: Jarome McElroy) on tõeline naistemagnet. Maganud peaaegu iga naisega South Parkis, on ta linna peal väga tuntud. Chef lohutab peategelasi, kui neil on mõni probleem, alati toreda lauluga. Chef on ainus täiskasvanu, keda peategelased oma sõnul usaldada võivad. Üheksanda hooaja lõpus lahkus Chef ootamatult South Parkist, ajades isegi Eric Cartmani nutma. Kümnenda hooaja esimeses osas tuli Chef tagasi, kuid siis ilmnesid tal tõsised pedofiilitunnused. Osa lõpus suri Chef ootamatult. Tegelikult oli Chefi häält peale lugenud näitlejal tekkinud tõsine tüli sarja tegijatega tema usuliste tõekspidamiste pärast, ning ta oli lahkunud.
Mrs. Choksondik: Mrs. Choksondik oli peategelaste klassijuhataja neljanda klassi alguses, kuid pärast tema surma hooaja keskel asus peategelasi õpetama jälle Mr. Garrison. '''
Principal Victoria: Victoria on South Parki kooli direktor, kes paistab tihti silma otsustusvõimetusega.
Õpilased
Peamised tegelaskujud animasarjas on lapsed. South Parki õpilaste vanus ulatub lasteaialastest kuuenda klassi õpilasteni.
Ajutised tegelased
Ajutised tegelased on sarja osades ilmunud maksimaalselt kolm korda. Sellised tegelased on olnud näiteks Towelie, Big Gay Al Jeesus ja Santa.
Vähetähtsad tegelased
Vähetähtsad tegelased on esinenud sarjas vaid korra. Mõned vähetähtsatest tegelastest on näiteks Lemmiwinks (hamster) või Crab People. Samuti võib vähetähtsate karakterite alla lugeda ka näiteks Mr. Jeffersoni (Michael Jackson).
Animatsiooni stiil
Ehituspaberit kasutati sarja tegemiseks vaid avaldamata versiooni, "Cartman Gets An Anal Probe" jaoks. Esimene osa oli paberist, sest Comedy Central soovis näidet saada ühest osast, et siis otsustada, kas võtta "South Park" oma kanalile. Nüüdsest tehakse "South Parki" arvutiprogrammidega ja karakterid näevad ikka samasugused välja, ainult liikumine ja efektid on sarjas varasemast paremad. Erilised efektid nagu tuli on asendatud samuti arvutiprogrammide tööga, millega näeb leek parem välja.
Karakterite tegemiseks kasutatakse programmi CorelDRAW, animatsioonide jaoks programmi Maya. Selliste programmidega valmivad osad väga kiiresti, vaid kuue päevaga. Võrdluseks: ühe "Simpsonite" osa tegemiseks kulub kuus kuni kaheksa kuud.
Andres Raag
pisi|Andres Raag 1988. aastal Andres Raag (sündinud 24. juunil 1970 Tallinnas) on eesti näitleja, muusik ja laulja ansamblis L'Dorado.
Ta lõpetas 1992. aastal Tallinna Konservatooriumi lavakunstikateedri 15. lennu. Samast aastast töötab ta Tallinna Linnateatris.
Ta mängis telesarjas "Kodu keset linna" Tomi.
Isiklikku
Tema ema on näitleja Kersti Kreismann.
Qigong
Qigong (hiina keeles traditsioonilises kirjas 氣功, lihtsustatud kirjas 气功, pinyinis qìgōng) hõlmab Hiina liikumissüsteeme, milles kasutatakse liigutusi ja staatilisi asendeid koos hingamis- ja meeltekontrolliga.
Etümoloogia
Qi (氣, 气, qì) tähendab hiina keeles 'õhku' ja ühtlasi 'elujõudu'. Gong (功, gōng) tähendab 'tööd' või 'tehnikat' (sama kirjamärk esineb väljendis gongfu 'kung-fu' (功夫)). Seega tähendab qigong 'hingamistööd või -harjutusi'.
Andres Raag
Isiklikku
Elukaaslase Viktorija Gurjeviga on tal tütar Aliis, kes sündis 23. juulil 2003.
Ain Vares
Ain Vares (sündinud 29. juulil 1966 Kuressaares) on kristlik eesti kunstnik ja tarbegraafik.
Benini lipp
Benini lipp on Benini Vabariigi ametlik lipp.
Riigi- ja rahvuslipp oli esmakordselt kasutusel 16. novembrist 1959 kuni detsembrini 1975 (Dahomee Vabariik). Uuesti sai see riigi tunnuseks 1. augustil 1990. Plagu on üleaafrikalistes värvides trikoloor: punane, kollane, roheline. Vardapoolses osas on vertikaalne roheline laid, mis moodustab 2/5 lipu laiusest, ülejäänud lipu osa on jagatud horisontaalselt kaheks: kollaseks ja punaseks.
Roheline sümboliseerib haljendavat maad ja lootust, kollane jõukust ja punane vaprust. Roheline, punane ja kollane kokku kujutavad Aafrika ühtsust ja rahvustunnet.
Benini ajaloolised lipud
thumb|175px|[[Pilt:FIAV historical.svg|23pxBenini lipp 1975–1990]]
Armastusega Venemaalt
"Armastusega Venemaalt" on teine Bondi-film, mis valmis 1963. aastal.
Sisu
Terroriorganisatsioon SPECTRE kavatseb varastada salajase kodeerimisseadme Lektor, mille abil pääseks ligi Venemaa riigisaladustele. Et maailmakord pahade tahtele ei alluks, peab Briti salaluure agent James Bond (Sean Connery) selle seadme esimesena leidma. Kuid üritades vastaspoolde sisse sulanduda, taipab Bond peagi, et teda on juhatatud otse lõksu.
Antonín Novotný
Antonín Josef Novotný (10. detsember 1904 Letmany Praha lähedal – 28. jaanuar 1975 Praha) oli tšehhi päritolu Tšehhoslovakkia poliitik ning Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei peasekretär aastatel 1953–1968.
Elulugu
Antonín Novotny sündis 1904. aastal Praha lähedal müürsepa neljalapselises peres. Pärast 8-klassilise elementaarkooli lõpetamist asus ta õppima mehaanikakooli ning töötas Prahas asuvates käitistes, olles aktiivne vasakpoolsetes noorte spordiseltsides.
Antonín Novotny astus 17-aastaselt Tšehhoslovakkia Kommunistlikku Parteisse kohe selle moodustamise 1921. aastal. 1920. aastail töötas ta kommunistide toetatud spordiseltsides, kuni 1929. aastal nimetati Praha kohaliku kommunistliku organisatsiooni usaldusisikuks.
Alates 1929. aastast oli Antonín Novotny KP funktsionäär, aastatel 1930–1935 oli Novotny Praha piirkonna KP juhataja ning esindas ka organisatsiooni 1935. aastal 7. Kominterni kongressil Moskvas. Pärast seda edutati Novotny juba Praha KP linnaorganisatsiooni instruktoriks ja seejärel sekretäriks.
Pärast 1938. aastal Tšehhoslovakkia okupeerimist Saksa Kolmanda Riigi poolt ja kommunistliku partei tegevuse keelustamist tegutses Novotny Prahas illegaalse parteiorganisaatorina. Saksa poliitiline politsei Gestapo vahistas ta poliitilise tegevuse pärast 8. septembril 1941. Ta saadeti Mauthauseni koonduslaagrisse Austrias, kust vabanes 1945. aastal.
Osalus Tšehhoslovakkia valitsemises
Pärast 1948. aastal alanud poliitilisi repressioone Tšehhoslovakkias säilitas Novotný oma positsiooni ning valiti ka 1951. aasta septembris TS KP KK sekretäriks ja kolm kuud hiljem ka KK Poliitilisse sekretariaati (KK Poliitbüroo ja Presiidiumi eelnev juhtorgan). 1953. aasta jaanuaris arvati ta välja TSKP KK sekretariaadist ja määrati ta Tšehhoslovakkia Ministrite Nõukogu esimehe asetäitjaks, kuid kaks kuud hiljem toimunud Klement Gottwaldi surma tõttu määrati uuesti KP aparaati ning TSKP KK kesksekretariaadi tegevjuhiks.
1953. aasta septembris valiti ta TSKP kongressil TSKP KK esimeseks sekretäriks ning valiti tagasi ametikohale ka 1958. ja 1964. aastal.
1957. aastal valiti ka Tšehhoslovakkia presidendiks.
1968. aasta jaanuaris lahkus ta TSKP KK esimese sekretäri kohalt ja asendati Alexander Dubčekiga ning 1968. aasta märtsis loobus ta ka presidendi ametikohast, mais aga loobus kohast TSKP Keskkomitees.
1971. aastal valiti ta uuesti TSKP KK, kuid ei omanud enam poliitilist mõjuvõimu. Ta suri 28. jaanuaril 1975 Prahas.
Threshold
Selle albumiga jõudis HammerFall Rootsi edetabelis esikohale. See on bändi esimene esikohasaavutaja alates "Renegade'i" albumist 2000. aastal ja teiste hulgas jättis see maha mitmemiljonilise müüginumbriga Roxette'i. Albumi produtseeris Charlie Bauerfiend ja andis välja Nuclear Blast.
David Irving
pisi|Irving 2012. aastal
David John Cawdell Irving (sündinud 24. märtsil 1938) on Briti ajaloolane, kes on spetsialiseerunud teise maailmasõja sõjaajaloole.
Ta on tuntud kui holokaustieitaja.
29. veebruar
29. veebruar on liigaastal Gregoriuse kalendri 60. päev. Juliuse kalendri järgi 16. veebruar (1901–2099). 29. veebruar on liigaasta liigpäev.
Nimepäevad
Eesti kalendrites on nimepäev nimedel: Ulmi, Uma, Una, Une.
Pusta
pisi|Pusta maastik Pusta (ungari keeles puszta) on rohtla Ungaris.
Pusta on tekkinud metsastepi asemel metsa hävitamise tagajärjel. Nüüdisajal on pustad peaaegu täiesti põllustatud.