cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Loovus
Loovus ja inseneeria
Võime luua midagi uut ja väärtuslikku nimetatakse loovuseks. Insenerid ja konstruktorid, kelle mõtte- ja kätetööst sünnivad uued masinad, tehnoloogilised protsessid ja tarbeesemed, on osalised tehnoloogia loomingus. Tehnoloogialoominguga tegelemiseks on eriline mõtlemistüüp, mida tavakeeles nimetatakse tehniliseks taibuks. Ja vahel ka lihtsalt nutikuseks. Loovuse probleeme uurinud psühholoogid väidavad, et selle mõtlemise eripäraks on mõtete lahknevus ehk divergentsus. Tavaliselt koondub mõtlemine mingit ülesannet (näiteks matemaatikas) lahendades sellele, kuidas sobitada olemasolevad andmed ühte kindlasse valemisse. Tehnikaloomingus on aga kasulik see, kui mõte liigub mitmes suunas. Peale mõtlemise lahknevuse on tehnilise taibu jaoks oluline ka analüütilisus, s.t probleemi lahutamist üksikosadeks, nende osade tähtsuse hindamist ja lahenduse otsimisel kõige olulisemale keskendumise oskust (Tehnoloogia ja loovus 2011)
Zhiqiang ja Schönwetter toovad välja Taylori loovuse püramiidi inseneeria kontekstis, millest lähtudes võib eristada loovuse viit tasandit:
Ekspressiivne loovus on võime kirjeldada unikaalset ideed toote kujundusest. Tehniline loovus on tase edasi ja kasutades ekspressiivset loovust luuakse olemasolevatest materjalidest töötav toode. Leiutajalik loovus on võime vanadest asjadest luua midagi uut, mis põhineb vanemate ideede ühendamisel ja nende sünteesimisel uueks tooteks. Innovaatiline loovus on võime „mõelda väljaspool kasti“, võime luua uusi tooteid, teadmisi ja arusaamu. Edasiviiv loovus on võime luua märkimisväärseid uusi teadmisi ja avastusi, viies läbi suuremaid suunamuutuseid. Insenerliku loovuses enamasti saavutatav tasand on innovatiivse ja edasiviiva loovuse tasand, kuna inseneriteadus on elukutse, kus kasutatakse toodete tootmiseks teaduslikke põhimõtteid või järeldusi. (Zhiqiang, Schönwetter, 2004).
Corplay iseloomustab inseneri loovust viie P (phase, person, product, process, press) kaudu:
Loovus ja tehisintellekt
Tehisintellekt on olemuslikult arvutiprogramm, mis täidab selle koostaja poolt etteantud ülesannet. Kui algselt pidi programmeerija ette nägema ja üles kirjutama iga sammu, mida arvuti pidi tegema, siis masinõppe tehnoloogia leiutamise järel on võimalik anda arvutile ette kogu virtuaalruumis paiknev informatsioon ning lasta tal seda analüüsida, otsida seoseid sõnade vahel ning tuua välja nende ilmnemise sagedus. Nii tekkis uut tüüpi loovus, milleks inimene pole kunagi võimeline.
Tehisintellektil põhinev loovus toimib kahes faasis:
Timo Honkela esitab oma raamatus järgmise näite sellisest protsessist:
Kujutagem ette; et me tahame komponeerida loo Euro­visioonile. Järelikult peame leidma kaasahaarava meloodia. Valitud taktidele pai­gutatakse määratu hulk juhuslikke noodijadasid; kus nootide kõrgused ja pikkused varieeruvad mõistlikes piirides; näiteks inimkõrva kuulmisulatuse raames.
Teises faasis hakatakse seda tohutu suurt meloodiavariantide hulka harven­dama. Kui küsimus on muusikas, siis tuleb masinale luua hindamisvõime, mis arvestab vähemalt kahe teguriga - teose uudsuse ja meloodia huvitavusega. Mõle­maid on masinõppe abil võimalik saavutada: masinat võib õpetada ära tundma plagiaate, söötes sellesse võimalikult suure hulga juba olemasolevaid muusi­kapalasid. Nende huvitavust võib hinnata sama ainese põhjal, ainult et kritee­rium oleks sel juhul mitte sarnasus, vaid erinevus juba eksisteerivast materjalist. Lugu ei tohiks liigselt sarnaneda mõne olemasoleva palaga, aga samas võib liiga suur erinevus samuti võõristust tekitada.
Anto Liivat
Haridus
Anto Liivat on lõpetanud Tallinna 32. Keskkooli ja EBS-i avaliku halduse erialal, täiendanud ennast Georgetowni ülikoolis Washingtonis Louis DeJoy and Aldona Z. Wos Family Foundation stipendiaadina võrdlevate majandus- ja poliitiliste süsteemide programmis, Tartu Ülikooli Euroopa Kolledžis ja Erickson College International The Art and Scince of Coaching ning CEEMAN'i International Management Teachers Academy programmides.
Töökäik
Anto Liivat on Estonian Business Schooli (EBS) bakalaureuseõppe juht ja juhtimise õppetooli lektor ning täienduskoolitusettevõtte Intelligentne Grupp koolituspartner. Ta juhib Kuku raadios populaarset majandussaadet "Buum " ja oli aastatel 2014-2019 Ettevõtluse Arendamise Sihtasutuse nõukogu ja auditikomitee liige.
Varem on ta töötanud EBS Juhtimiskoolituse Keskuses ja juhtinud Kuku Raadios jutusaadet "Skolion". Liivati täienduskoolitusprogrammide klientideks on olnud paljud ettevõtted (AS Tallink Grupp, SEB Pank, Empower AS, Rimi Baltic Group AS), avaliku ja kolmanda sektori organisatsioonid. Ta on juhtinud ka EBS Executive Education Liidri arenguprogrammi ning Executive MBA programmi strateegilise eestvedamise ja lõputööde koostamise mooduleid. Tudengite tagasiside põhjal on ta mitmel korral valitud Estonian Business School 'i parimaks õppejõuks.
Poliitiline tegevus
Anto Liivat on olnud Sotsiaaldemokraatliku Erakonna aseesimees, Tallinna linnavolikogu VIII ja IX koosseisu liige, sealhulgas volikogu revisjonikomisjoni juht ja Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni esimees, samuti Sotsiaaldemokraatliku Erakonna programmi- ja põhikirjatoimkonna esimees (2010–2016), SDE Tallinna piirkonna aseesimees ning oli Nõmme osakonna juht (2012–2016).
Anto Liivat on Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige 2010. aastast.
Ta oli aastatel 2002–2010 Eestimaa Rahvaliidu liige. Liivat oli erakonna aseesimees, kuulus juhatusse ning oli ka ühenduse Rahvaliidu Noored üks asutajatest. Ta juhtis 2010. aastal Sotsiaaldemokraatliku Erakonna ja Rahvaliidu ühinemisprotsessi.
Penijõe
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Lääne maakonda Lihula valda.
Anto Liivat
Poliitiline tegevus
Anto Liivat oli 2009. aastal Euroopa Parlamendi valimistel Rahvaliidu valimisnimekirja esinumber, olles esinumbritest noorim. Ta viis Eesti erakondade ajaloos läbi esimese valimisplatvormi avatud koostamise, mille raames oli igaühel võimalus erakonna veebilehel esitada oma seisukohti oluliste eluvaldkondade kohta.
Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 3 (Tallinna Mustamäe ja Nõmme linnaosad) 106 häält ning ei osutunud valituks.
Tšehhi köök
Tšehhi köögi põhiroad valmistatakse reeglina lihast, kõige tavalisemad on sea- ja kanaliha. Üks populaarsemaid toite on küpsetatud sealiha klimpidega. Põhiroogade lisandiks on tavaliselt kartulid, nuudlid või kneedlid (knedlicky). Kõrvale pakutakse sageli riivitud kapsast või tomateid äädikakastmes.
Anto Liivat
Ühiskondlik tegevus
Aastail 2002–2004 juhtis ta EBSi üliõpilasesindust ning osales Eesti Üliõpilaskondade Liidu volikogu ja järelevalvetoimkonna töös. Aastail 2007–2008 kuulus ta üliõpilaskondade liidu arengukomisjoni.
Juba keskkoolis tärkas Anto Liivatil huvi juhtimise ja õpilasesinduste liikumise vastu. Tema initsiatiivil toimus Tallinna 32. Keskkoolis mitmeid üritusi ja loodi õpilastele võimalusi õppetööväliseks arendavaks tegevuseks. Aastail 2000–2001 oli Liivat Eesti Õpilasesinduste Liidu juhatuse esimees. Tema eestvedamisel kasvas õpilasühendus enam kui 200 liikmeskooliga õpilaste eestkosteorganisatsiooniks.
Tšehhi köök
Ehkki Tšehhi ei asu mere ääres, armastatakse seal kala süüa. Jõgedest püütakse karpkala, forelli, turska ja makrelli.
Tšehhidele meeldivad rikkalikud magustoidud, kus kasutatakse palju võid ja koort. Traditsiooniliste magusroogade hulka kuuluvad pannkoogid, mis täidetud moosi ja vahukoorega; magusad klimbid ja õunastruudel.
Jookidest on kõige populaarsem õlu, mida pruulitakse paljudes linnades. Üks inimene tarbib aastas keskmiselt 150 liitrit õlut. Suurem osa tšehhi õllest tuleb Plzeňist (Prazdroj) ja České Budejovicest (Budvar). Igal aastal peetakse septembris õllepidu.
Samuti meeldib tšehhidele veini juua, eriti Moraavias, kus seda palju toodetakse. Mõnes piirkonnas on enamus mäekülgi täis viinamarjaistandusi.
Penijõe
Penijõel asub Matsalu rahvuspargi keskus. pisi|left|[[Penijõe mõis ]]
Frégate'i süsik
Frégate'i süsik (Polposipus herculeanus) on süsiklaste sugukonda kuuluv mardikaline, kes elab looduslikult ainult Seišellide Frégate'i saarel.
Ta on lennuvõimetu ja öise eluviisiga. Kasvab 20–30 mm pikkuseks ja on suurim süsiklane.
Riigivanema auhind
Riigivanema auhind oli Eesti kirjandusauhind, mida anti aastail 1934–1937. Auhinna väljaandmise korra kinnitas Riigivanem 1932. aastal.
Auhind asutati sihiga tuua ergutust Eesti elu ehitavale kirjanduslikule loomingule aidates aineliselt kaasa parimaile kirjanikele nende võimsas rahvuslikus töös; ühtlasi sihiga virgutada Eesti linnu ja maakondi kui ka muid jõulisi Eesti ettevõtteid samasuguseiks sammeks, et meil kujuneks rida auhindu vaimuloomingu kõigile aladele.
1934 (1932 a. ja 1933 a. algupärase kirjandusliku toodangu eest :
1935 :
1936:
Žürii: Hugo Raudsepp, Henrik Visnapuu, Daniel Palgi, August Annist, Gustav Suits.
1937:
Žürii: Gustav Suits, Henrik Visnapuu, Oskar Urgart, Jaan Rummo.
Teenagers
"Teenagers" on neljas singel ja üheksas lugu My Chemical Romance'i kolmandalt stuudioalbumilt "The Black Parade". See laul on üldse My Chemical Romance'i kaheteistkümnes singel.
Turøy helikopteriõnnetus
Turøy helikopteriõnnetus oli 29. aprillil 2016 kell 11.54 (kohaliku aja järgi) Turøy saare juures Fjelli vallas Hordalandi maakonnas Bergeni lähedal juhtunud helikopteriõnnetus. Õnnetuses hukkus 11 reisijat ja kaks meeskonnaliiget.
Helikopter Eurocopter EC 225 oli tagasiteel Põhjamerel asuvalt naftaväljalt Gullfaks B Bergenisse. Pealtnägijate sõnul muutus järsku helikopteri tekitatud müra toon ning masin kaotas juhitavuse. Seejärel eraldus kopterist pearootor ning helikopter kukkus Turøy saare juures alla ja plahvatas. Eraldunud rootor leiti õnnetuspaigast mitmesaja meetri kauguselt.
Norra õnnetuste uurimise amet tuvastas õnnetuse põhjusena ülekandekastis olnud hammasratta purunemise metalliväsimise tõttu. Amet esitas lõpparuandes mitmeid soovitusi ohutuse parandamiseks ning soovitas helikopteri ehitanud Airbus Helicoptersil ülekanne ümber projekteerida.
Lõppdesinfektsioon
Lõppdesinfektsioon on meditsiiniasutuses kogu ruumi ja kasutatud vahendite puhastamine ja desinfektsioon päeva lõpus või pärast patsiendi lahkumist.
Seaduse ees
"Seaduse ees" on Franz Kafka mõistujutt, mis on 1925. aastal avaldatud romaani "Protsess" kuulsamaid katkendeid. See on osa raamatu 9. peatükist "Kirikus", milles peategelane Josef K. kohtub preestriga, kes talle selle loo jutustab. Sarnaselt mõistujutu peategelasega sureb ka Josef K. lõplikke vastuseid saamata.
Erinevalt "Protsessist", mis ilmus aasta pärast Franz Kafka surma, avaldati "Seaduse ees" eraldi lühijutuna juba tema eluajal 1915. aastal.
Tegevustik
Üks maamees soovib kohtuda seadusega, kuid teda takistab väravavaht. Mees ootab aastaid seaduse sissepääsu ees, tüütab väravavahti oma küsimustega ja proovib teda kingitustega ära osta. Väravavaht võtab küll kingitused vastu, kuid teeb seda enda sõnul vaid mehe meelerahu nimel. Surma eel küsib mees väravavahilt, miks teised inimesed seaduse jutule ei kipu. Selle peale teatab väravavaht, et sissepääs on mõeldud vaid sellele mehele. Mees sureb sealsamas ilma seaduse ette pääsemata ja väravavaht sulgeb sissepääsu.
Mulla koostis
Mulla koostis oleneb sellest, millistel setetel ta on tekkinud. Enamik maismaast on kaetud erineva koostise ja omadusega mullaga. Mullaks nimetatakse maakoore pindmist kobedat (õhulist) kihti, kust taimed ja mikroorganismid saavad toitaineid. Muld tekib elusa ja eluta looduse pikaajalisel vastastikusel toimel ja muutub pidevalt. Kõik maailma mullad kokku moodustavad muldkatte, mida nimetatakse pedosfääriks (kr pedon – maapind, pinnas), mis on üks nooremaid Maa sfääre, sest hakkas kujunema alles siis, kui elu areng jõudis veest maismaale.
Taimed ammutavad mullast lagundatud toitaineid ja sünteesivad neist päikeseenergia abil uusi, keerukamaid ja energiarikkamaid toitaineid. Kui taimed ära süüakse, satuvad need toitained toiduahelasse. Organismide ainevahetuse jäägid ja surnud organismide jäänused aga lagundatakse ja nii satuvad algsed toitained tagasi mulda.
Mullas leidub aineid kõigis kolmes olekus: tahkes olekus on mulla mineraalne ja orgaaniline osa, vedelas mullavesi ja gaasilises mullaõhk. Nende ainete osatähtsus on erinevates muldades väga varieeruv. On muldi, mille tahke osa orgaanilise aine sisaldus on alla 1%, kuid näiteks soodes kujunenud turbamuldades võib orgaaniline aine moodustada koguni 95% mulla tahkest osast. Enamasti on mulla tahkes osas ülekaalus lähtekivimist pärinev mineraalosa (tavaliselt üle 90%).
Mulla mineraalne osa
Murenenud kivimit või pinnakatte pudedaid setteid (nt moreen), kuhu asuvad elama taimed ning millest ja millele tekib muld, nimetatakse mulla lähtekivimiks. Sellest kujuneb mulla mineraalne osa. See koosneb erineva suurusega mineraalosakestest, mille suhet mulla koostises nimetatakse mulla lõimiseks. Lõimise alusel jaotatakse muldi liiv-, saviliiv-, liivsavi ja savimuldadeks. Kuna kivimite tugevus ja koostis on erinevad, sõltub lähtekivimist suuresti nii mulla lõimis kui ka keemiline koostis.
Lõimisest sõltub mulla sobivus taimekasvatuseks. Kõige paremini sobivad taimede kasvatamiseks keskmise lõimisega (saviliiv, liivsavi) mullad. Sellistes muldades on küllaldaselt nii suuri poore, milles saab mullaelustikule vajalik õhk liikuda, kui ka peenikesi poore, mis taimede jaoks vajalikku vett kinni hoiavad.
Mulla orgaaniline osa
Mulla orgaaniline osa koosneb lagunemata ja poollagunenud taimsetest ja loomsetest jäänustest ning huumusest. Huumus on keerukas orgaanililise aine kogum, mis tekib muundumise ehk humifitseerumise tulemusena siis, kui taimsed ja loomsed jäänused oksüdeeruvad, seeläbi liituvad omavahel ning ka mineraalsete komponentidega ja tihkestuvad. Huumus on mulla orgaanilise aine põhiosa, mis on kas pruuni või musta värvi. Huumuse keemilises koostises on kõige levinumad süsinik (58%) ja lämmastik (3–8%). Mida rohkem on mullas huumust, seda enam sobib see taimede kasvuks, sest huumus on õhuline, peab hästi kinni vett ja sisaldab rikkalikult toitaineid. Pealmises mullakihis on huumust palju ja seepärast on mullapind mustjas. Seetõttu nimetatakse seda huumuskihiks ehk huumushorisondiks. Tumedast kihist allpool on veidike heledam mullakiht. Sinna on uhutud peenemaid huumuseosakesi. Rohttaimede juured on tavaliselt tumedamates mullakihtides. Väga liivasel pinnasel kasvab aga vähe taimi. Sealse mulla huumusesisaldus on väike, mistõttu huumuskiht on tavalise musta asemel hoopis halli värvi. Soomullas on huumuse asemel paks turbakiht, mis koosneb vähelagunenud taimeosadest.
Mulla struktuur
Mulla tahke osa moodustab mulla mahust umbes poole. Savi-, liiva-, kruusa- ja teisi kivimiosakesi on mullas tavaliselt palju rohkem kui huumust. Saviosakesed on peenemad kui liivaterad. Savi- ja liivasegust mulda saab teineteisest kergesti eristada selle järgi, et niiske savikas muld püsib tihkelt koos. Rohkelt liiva sisaldav muld pudeneb aga laiali. Neid muldasid nimetatakse vastavalt savimullaks ja liivmullaks. Mulla tahket osa iseloomustab ka mulla struktuur ehk mullaosakeste kuju ja vastastikune asend. Mulla struktuur sõltub väikeste mineraalosakeste ja huumuse hulgast ning see võib olla nii teraline kui ka sõmeraline. Teraline muld on savi- ja huumusevaene, mullaosakesed pole selles omavahel seotud. Sõmeralises mullas on osakesed liitunud suuremateks mullatükkideks – sõmerateks – mille sisse ja vahele jääb palju erineva suurusega tühemeid. Sõmeralised mullad on paremini õhustatud, vihmavesi valgub neisse kiiresti ja niiskus püsib seal hästi. Näiteks on liivmullad teralised, kuid saviliivmullad ja liivsavimullad on sõmeralised.
Mullavesi, -õhk ja -elustik
Mullavesi pärineb enamasti sademetest ja põhjaveest. See murendab lähtekivimit ja seda kasutavad oma elutegevuseks nii mullaorganismid kui ka taimed. Vett on mullas mitmel kujul. Taimed omastavad kergesti nn vaba vett, st mulda valgunud sademe- ja peenetes poorides liikuvat kapillaarvett. Viimane võib mullas liikuda igas suunas, kuna selle liikumist ei mõjuta mitte raskusjõud, vaid peamiselt kapillaaride erinev rõhk ja pindpinevusjõud. Mineraalide ja huumuse koostisse kuulub aga keemiliselt seotud vesi, mida taimedel on raske või võimatu omastada.
Mulla koostis muutub
Muld areneb pidevalt, seega muutub ka tema koostis. Pärast paduvihma lisandub mulda rohkesti vett, mis surub mullast õhku välja. Põua ajal kannab tuul tihtipeale lahtise kuiva mulla laiali. Kevadel ja varasuvel on mullas orgaanilisi aineid rohkem kui sügisel. Suve jooksul on mullaelustik jõudnud need juba lagundada. Mulla omadused muutuksid taimede jaoks väga kiiresti halvemaks, kui seal puuduksid elusolendid. Vihmaussid ja mutid viivad mulda kaevates huumust sügavamale ja toovad sealt asemele mineraalainete poolest rikkamat mulda. Mulda töötleb kogu aeg loendamatu hulk elusolendeid ehk organisme. Neidki tuleb pidada osaks mullast. Kui mulda satub mürkaineid, siis mullaorganismid hävivad ja muld muutub vaesemaks.
Ülevenemaaline Riiklik Kinematograafia Ülikool
Ülevenemaaline Riiklik Kinematograafia Ülikool (lühend VGIK), vene keeles ''Всероссийский государственный университет кинематографии имени С. А. Герасимова (lühend ВГИК'') on Moskvas peamiselt filmiala inimesi ette valmistav riiklik kõrgkool, endise nimega Üleliiduline Riiklik Kinematograafia Instituut (lühend ÜRKI).
Pajusi valla lipp
thumb|Pajusi valla lipp Pajusi valla lipp on Jõgeva maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Pajusi valla lipp.
Lipp kinnitati 22. jaanuaril 1997.
Lipu kirjeldus
Pajusi valla lipp on ruudukujuline vapilipp. Kangas on jagatud diagonaalse (vardapoolsest ülanurgast lehvipoolsesse alanurka) valge lainelise laiuga, millest kummalegi poole jäävad valged vaheldumisi asetsevate lehtede ja urbadega pajuoksad. Lipu alumine, vardapoolne väli on roheline ning ülemine, lehvipoolne sinine.
Lipu normaalmõõtmed on 105×105 cm.
Põhjendus
Valge laineline laid sümboliseerib valla territooriumit läbivat Põltsamaa jõge ning stiliseeritud valged pajuoksad meenutavad valla nime - Pajusi. Sinine on puhtuse ja vaimsuse, samuti kodumaa taeva värv, roheline aga lootuse, looduse ja põllumajanduse, valla elanike peamise põlise tegevusala sümbol.
Nizariidid
Nizariidid on islamiusuliste kogukond, šiiitide hulka kuuluvate ismailiitide suurim rühm.
Neid on umbes 20 miljonit. Nad elavad põhiliselt Indias, Pakistanis, Tadžikistanis, Süürias ja paljudes lääneriikides.
Erinevalt kõikidest teistest šiiitide harudest tunnevad nizariidid tänini elavat imamaati, mida antakse saadik (prohvet) Muhammadi suguvõsas tema tütre Fatima ja tema õepoja ‘Alī kaudu tänaseni edasi. Praegune ja 49. nizariitide imaam on Karim Agha Khan IV. Esimesed seitse on loetletud artiklis "Imaam".
Enamik nizariite (umbes 75%) elab praegu Pakistanis ja neid kiusatakse rängalt taga. Halvasti käis käsi ka miljonitel Afganistani nizariitidel, kes elavad peamiselt keskprovintsides ja keda Taliban pitsitas. Pärast lühikest pausi tagasikiusamises on taas tugevnevad konservatiivsed jõud Afganistanis hakanud jälle nizariite diskrimineerima. Süürias elab umbes 200 000 nizariiti, kellesse suhtutakse suure sallivusega. Ka Tadžikistanis on umbes 200 000 nizariiti, kelle olukord on pärast kodusõda stabiliseerunud. Ida-Aafrikas on nad majanduslikus viletsuses ning Indias tunnevad nad ohtu hinduistliku fundamentalismi poolt, kuigi nad on seal seni saanud rahus elada.
Ehitajad
Ehitajad on Eesti ansambel, mis alustas tegevust 2009. aastal. Bändis on neli liiget, lisaks visuaalide eest hoolitsev Abrot Vadjalik.
Ajalugu
Grupi esialgne koosseis kujunes välja 2009. aasta jooksul, kui esineti egiidi Enn Tiidumaa ja Ehitajad all. 25. detsembril 2009 otsustati jätkata nimega "Ehitajad".
2010. aastal avaldati esimene singel "Vallaline ja vallatu" koos Enn Tiidumaa lühijutustusega "Ära uuri elu". Lugu esitati ka konkursile Eesti Laul 2010.
"The Messenger" on Ehitajate teine singel, mille video figureeris ka Eesti Televisiooni muusikavideote edetabelis "Eesti TOP 7".
Septembris 2010 alustati programmi Euroopa Noored toetatud projekti "Isetegevus muusikas", mille eesmärgiks on õpetada noortele helikontrollerite ehitamist ning näidata elektroonilise muusika tegemise põhimõtteid.
Raamatuaasta auhinnad
Raamatuaasta auhinnad olid Eesti kirjandusauhinnad, mis anti välja 1935. aastal tähistatud raamatuaasta puhul.
Romaanide ja novellide eest:
Luule eest:
Näitekirjanduse eest:
Noorsookirjanduse eest:
Kirjandusloo eest:
Pühajärve sõjatamm
pisi|Pühajärve sõjatamm pisi|Pühajärve sõjatamm 2013. aasta sügisel Pühajärve sõjatamm asub Pühajärvel.
Tamm on nime saanud 1841. aastal toimunud talupoegade vastuhakust Pühajärve mõisniku vastu.
Tamme ümbermõõt on tamme juures oleva teabetahvli andmete järgi 698 cm ja kõrgus 22 meetrit. Tema vanus arvatakse olevat 300-400 aastat. Tamm on looduskaitse all.
Puu on 2010. aasta augustis kaks korda tugevalt kannatada saanud, esimene torm murdis tüvest lahti läänepoolse võraosa ning tekitas tamme tüves lõhe kuni maapinnani. Pärast tormi toestati tamme võra ida- ja läänepoolne osa omavahel. Samal ajal toestati ka läänepoolse võraosa kaks suuremat võraoksa, mille vahele on 1990. aastate keskpaigas tamme tüveõõnsuse sulgemiseks paigaldatud betoonplomm. Teise tormi käigus murdus tüve idapoolsest võraosast keskmine tüveharu, mis tuli võrast eemaldada. Et vältida tamme tüve laialivajumist, paigaldati tüve ümber metallvöö. 2011. aasta juulis murdus tamme läänepoolse võraosa üks haru. Allesjäänud haru on murdekohast pikuti keskelt lõhki väändunud.
Blue Tattoo (laul)
"Blue Tattoo" on esimene singel ja ka esimene laul Eesti tüdrukutebändi Vanilla Ninja samanimeliselt albumilt. Laulul on ka eestikeelne versioon, mille pealkirjaks on "Kauge kuu". Laul jõudis Saksamaa singlite müügiedetabelis üheksandale kohale. Laulab Lenna Kuurmaa, taustavokaal Piret Järvis. Laulu unplugged-versiooni leiab albumi "Traces of Sadness" limiteeritud väljaandest.
Teide
pisi pisi|Teide vulkaan ja kaldeera Teide (hispaania keeles Pico del Teide, guantši keeles Echeyde) on Kanaari saartel Tenerife saarel asuv kihtvulkaan.
Teide kõrgus merepinnast on 3718 meetrit. Ta on Hispaania kõrgeim tipp ja ühtlasi Atlandi ookeani saarte kõrgeim tipp. Kui lugeda mäe kõrgust jalamilt tipuni, siis on ta maailma kõrguselt neljas vulkaan Hawaii saarel asuvate Mauna Loa, Mauna Kea ja Haleakalā järel. Ookeanipõhjast ulatub ta 7,5 km kõrgemale.
Mäe otsas on triangulatsioonipunkt, mis näitab kõrgust 3715 m. Triangulatsioonipunkt ei asu siiski mäe kõige kõrgemas tipus.
Teide on kihtvulkaan ja tegevvulkaan. Viimati purskas ta 1909. Esimene teadaolev purse toimus 1492 ja sellest on teada Kolumbuse logiraamatu põhjal, sest Kolumbus sõitis sel ajal sealt mööda Ameerikat avastama. Geoloogid on kindlaks teinud varasemaidki purskeid, aga nende täpne toimumisaasta pole teada.
Tenerife on vulkaanilise päritoluga ja suhteliselt noor saar. Miotseenis või varapliotseenis tekkis tänapäevase saare kohale suhteliselt kiiresti, vähem kui 3 miljoni aastaga kolm vulkaani, mis hiljem omavahel kokku kasvasid ja kokkukasvamiseks kulus veel 5 miljonit aastat. Nende kolme vulkaani ühinemiskohal asubki Teide.
Ajal, mil Teide tipp ei ole lumega kaetud, muudab ta värvi ja väljanägemist vastavalt sellele, kust temale päikesevalgus langeb. Päikeseloojangu ajal muutub ta punaseks, aga kohtab paljusid teisigi värve, isegi sinist.
Teide tipp on nii kõrge, et seal on õhk palju hõredam kui merepinnal. Inimestel, kes põevad südame- ja veresoonkonnahaigusi, võivad mäe otsas ilmneda peapööritus, iiveldus ja isegi mägihaigus. Eriti rasketel juhtudel võib inimene teadvuse kaotada. Peamine ravim on minna madalamale. Üles tohib ronida alles siis, kui organism on hõreda õhuga kohanenud.
Väidetavalt heidab Teide ookeani pinnale maailma kõige pikema varju. Vari on nähtav päikesetõusul ja -loojangul. Vari liigub aeglaselt, kattes osa ookeanist ja samuti osa naabersaartest.
Teide ja selle ümbrus kuuluvad Teide rahvusparki, mis loodi 22. jaanuaril 1954. Selle pindala on 189 km². Seda külastas 2016. aastal üle nelja miljoni inimese. Teide rahvuspark on kogu Hispaania kõige külastatavam rahvuspark ja Euroopas üks külastatuimaid. 29. juunil 2007 arvati Teide UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Teide tippu ronimine on tänapäeval üsna lihtsaks tehtud. Puerto de la Cruzist ja Playa de las Americasest väljub kord päevas linnadevaheline bussiliin, millel sõite korraldab Tenerife ainus avalikke bussiliine haldav ettevõte TITSA. Teeservalt 2356 m kõrguselt läheb tipu lähedale 3555 m kõrgusele köisraudtee. Sõit sellel kestab kaheksa minutit, aga turismihooaja kõrgpunktis võib olla vaja paar tundi järjekorras oodata. Päris tippu igaüht ei lastagi. Selleks on vaja eriluba, mida väljastatakse rahvuspargi kontoris Santa Cruz de Tenerifel ja tavaliselt ei anta seda välja rohkem kui 150 inimesele päevas.
Teide nõlval 2390 m kõrgusel merepinnast asub Teide observatoorium, mis asutati 1964. Observatooriumi juures asub külastuskeskus.
Mikroobikandlus
Mikroobikandlus (ka pisikukandlus, bakterikandlus) on inim- või loomorganismis nakkus mikroobidest haigustekitajatega, millega ei kaasne haigust. Haigustekitajad võivad organismis püsida ja sealt erituda ilma kliiniliste haigusnähtudeta aastaid, sh pärast haigusest tervenemist.
Guajaana mägismaa
Mägismaa pikkus on 1930 km ja kõrgus enamasti 300–1000 m.
Guajaana mägismaa kõrgemad osad on Pacaraima mäed (Roraima – 2875 m) ja Parima mäed (Marahuaca – 2579 m). Mägismaal asub ka maailma kõrgeim Angeli juga.
Гијана
Patogeensus
Patogeensus on mikroorganismi (patogeeni) võime põhjustada makroorganismil haigust.
Patogeensus hõlmab muu hulgas allergilisust, toksilisust, nakatamisvõimet ja virulentsust.
Suomussalmi vald
Külad
Alajärvi (Suomussalmi), Ala-Vuokki, Hakokylä, Hossa, Jumaliskylä, Juntusranta, Kaljuskylä, Kerälä, Kiannanniemi, Korpela, Korvua, Kuivajärvi, Myllylahti, Näljänkä, Näätälä, Pesiökylä, Pesiönlahti, Piispajärvi, Pisto, Pitämä, Pyhäkylä, Raate, Ruhtinansalmi, Siikaranta, Suomussalmi (Ämmänsaari), Suomussalmi, Vaaranniva, Vuokki, Yli-Vuokki,Sakara.
Ago
Eesti lennuliinide aktsiaselts Ago oli Eesti lennufirma, mis tegutses aastatel 1939–1940.
Ajalugu
1939. aastal tellis Ago Saksamaalt 680 000 krooni eest kaks Junkers Ju 52/3m tüüpi lennukit. Neist esimesega, Eesti registreerimistunnusega ES-AGO (endine D-AXWA), lendas Eestisse lendur Peeter Olt 5. oktoobril 1939. Teise, ES-AUL (D-AXWB), toimetas kohale Saksa lendur Dautzenberg 19. oktoobril.
Viimsi–Randvere tee
Viimsi–Randvere tee (registrinumbriga 11250) on kõrvalmaantee Viimsi vallas. Tee pikkus on 10,9 km.
Ago
Ajalugu
Lennuliinide avamine viibis seoses Talvesõjaga. Ago reisilennuki esimene välislend toimus 27. märtsil 1940 Stockholmi, esimene regulaarlend Tallinna–Helsingi liinil 2. aprillil ja Tallinna–Stockholmi liinil 10. aprillil 1940. Esimene lennureisija oli Rumeenia Oslo saatkonna atašee Leist, kellele anti vastav diplom ja rinnamärk. Sama aasta 7. mail avati Tallinna–Riia–Königsbergi lennuliin. Lend Tallinnast Helsingisse maksis 25 krooni ja edasi-tagasilend 45 krooni; Tallinna–Stockholmi liinil olid vastavad hinnad 120 ja 216 krooni.
Viimsi–Randvere tee
Tee saab alguse Tallinna linna, Miiduranna küla ja Viimsi aleviku piiril ning lõpeb Tallinna linna ja Metsakasti küla piiril.
Tee kulgeb läbi Miiduranna, Lubja, Tammneeme, Randvere ja Metsakasti küla ning Viimsi ja Haabneeme aleviku.
Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 13 truupi. Teele jääb 11 bussipeatust: Viimsi, Staadioni, Lubja, Krillimäe, Farmi, Leppneeme tee, Tammneeme, Randvere, Randvere aedlinn, Kirikaia ja Metsakasti.
Ago
Ajalugu
26. septembril 1940 natsionaliseerisid okupatsioonivõimud Ago.
Viimsi–Randvere tee
Teega ristub esimesel kilomeetril Viimsi–Rohuneeme tee, viiendal kilomeetril Leppneeme tee ja kümnendal kilomeetril Muuga tee.
Ago
Ajalugu
Juunis 1941 viidi mõlemad Junkersid Nõukogude Liitu. Lennukite edasine saatus on teadmata. Kinnitamata andmetel kasutati neid Junkerseid Nõukogude Liidu siseliinidel.
Viimsi–Randvere tee
Tee on peamiselt asfaltkattega, kohati mustkattega. Kuni Viimsi–Rohuneeme teeni on tee klass II, edasi kuni 7,3. kilomeetrini on tee klass III, lõpuosas on tee klass V.
Kiiruspiirangud on Viimsi ja Haabneeme alevikus (50 km/h), Lubja külas (70 km/h), Tammneeme külas (50 km/h) ning alates 8. kilomeetrist (50 km/h).
Tee on valgustatud kuni 5,5 kilomeetrini.
Afekt
Afekt ehk afektiivne reaktsioon ehk tundepurse on tunde või emotsiooni kogemus. See on (tavaliselt) lühiajaline ja tormiliselt kulgev inimest tervikuna haarav tundmuseväljendus reaktsioonina mingile olukorrale. See on inimese enda seisukohast nii psühholoogiliselt kui ka füsioloogiliselt äkiline vastureageering.
Afektiga võib kaasneda pulsi, hingamissageduse ja vererõhu tõus, higistamine, värisemine, pisarad, adrenaliininõristus jm. Need reaktsioonid on iseloomulikud üldisele valmisolekuseisundile ega olene sellest, millise tundmusega on tegu.
Afekti vaadeldakse kas emotsiooni erijuhuna või eristatakse kui lühiajalisemat, tugevamat ja vähem keerukat. Varem on afektiks nimetatud ainult patoloogilisi seisundeid. Afekt ei pruugi olla kooskõlas isiku kirjeldusega oma tundmuse kohta.
Afektiivne reaktsioon võib olla erineva iseloomuga:
Jean-Michel Jarre
pisi|Jean-Michel Jarre (2008) Jean-Michel André Jarre (sündinud 24. augustil 1948 Lyonis) on elektroonilist muusikat kirjutav prantsuse helilooja.
Ta isa oli filmimuusika autor Maurice Jarre ja ema prantsuse vastupanuliikumises osalenud ning koonduslaagrist pääsenud France Pejot. Kui Jean-Michel oli 5-aastane, siis ta vanemad lahutasid, isa suundus Ameerikasse ning poeg jäi ema kasvatada. Oma isa nägi ta uuesti alles 18-aastaselt.
Jarre õppis Pariisi Konservatooriumis Jeannine Rueffi käe all. Ettevalmistus klassikalise muusika alal osutus väga kasulikuks eriti albumite "Oxygène" ja "Rendez-Vouz" juures. 1968. aastal valmis tal väitekiri "Kirjanduse ja muusika Faust", kus ta rõhutas Johann Wolfgang von Goethe ja Hector Berliozi tähtsust. Varsti pärast seda lahkus ta Pariisi Konservatooriumist ja kohtus Pierre Schaefferiga avangardistlikust G.R.M.-st (Group de Recherches Musicales – 'Muusikauuringute Rühmitus').
1986 töötas Jarre koos NASA-ga uue albumi "Rendez-Vouz" kallal ja valmistas ette uut kontserti; astronaut Ronald McNair pidi mängima saksofoni orbiidil liikuvalt kosmosesüstikult Challenger. Sellest pidi saama esimene kosmoses tehtud muusikasalvestis. Pärast Challengeri plahvatamist (28. jaanuaril 1986) salvestas selle osa üks teine saksofonist, teose pealkirjaks sai "Ron's Piece" ('Ron'i rahu' või 'Ron'i osa'), ehkki algselt oli plaanitud nime "Rendez-Vouz VI". Terve album pühendatigi seitsmele hukkunud astronaudile.
Jarre on olnud abielus kolm korda. Aastail 1975–1977 oli ta abielus Flore Guillardiga, 1978–2002 inglise näitleja Charlotte Ramplinguga ning 2005–2010 prantsuse näitleja Anne Parillaud'ga.
1995. aastal sai ta UNESCO hea tahte saadikuks. Esines novembris 2016 Tallinnas.
Eesti Kultuurkapitali auhinnad
Eesti Kultuurkapitali auhinnad olid Eesti kirjandusauhinnad, mida anti välja aastail 1927–1931.
1927:
1928:
1928/1929:
1929/1930:
1930/1931:
Sootaguse (Väike-Maarja)
Sootaguse (18. sajandi L.A. Mellini kaardil Sotak) on küla Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Rakke valda.
Depressiivsed Eesti väikelinnad
"Depressiivsed Eesti väikelinnad" on ansambli HU? laul ja 2008. aastal ilmunud singel albumilt "Film".
Ajalugu
Sõnade autor Leslie Laasner tõdes, et tegu on autobiograafilise lauluga. Tekstiga soovis ta illustreerida Eestimaa väikseid maakohti. "Depressiivsete Eesti väikelinnade" valmimist inspireerisid nii autori elu Märjamaal kui ka puhkehetked Valgas.
Eetrid
pisi|Eetri üldvalem. Eetrid on orgaanilised ühendid, mille molekulis on hapnikuaatomi kaudu teineteisega seotud kaks alküülrühma või ka muud asendusrühma, välja arvatud funktsionaalrühmad.
Ühe katuse all
"Ühe katuse all" on 1962. aastal Tallinna Kinostuudios valminud eesti mängufilm. Filmi stsenaarium põhineb Hans Leberechti jutustusel "Ühes majas".
Depressiivsed Eesti väikelinnad
Ajalugu
Laulu ühiskonnakriitiline tekst äratas palju tähelepanu. Postimees küsis 20. juuli 2008 lugejaküsitluses, kas lugejad peavad laulu sisu õiglaseks. Ligi 1500 lugejast vastas 71,4 protsenti jaatavalt ja 28,6 protsenti eitavalt.
Eetrid
Üldvalem: R´–O–R´´ (R´ ja R´´ on ühe- või erisugused alküül-, alkenüül-, arüül- või harvem ka muud rühmad).
Nomenklatuur
Eetrite nimetused tuletatakse vastavalt süstemaatilisele nomenklatuurile. Eetrite nimetamisel loetletakse hapnikuaatomiga seotud rühmad tähestikulises järjekorras ja lisatakse lõppu liide "-eeter". Kui mõlemad keskse hapnikuaatomiga seotud rühmad on võrdsed (näiteks mõlemad on etüülrühmad), siis ei kasutata uute reeglite kohaselt enam eesliidet "di-": näiteks mitte "dietüüleeter", vaid lihtsalt "etüüleeter".
Keerukamate struktuuride ja alati mõne põhirühma olemasolu korral loetaks põhirühma sisaldav molekuli osa tüviühendiks ning sellele eelneb eesliide "alkoksü-".
Riiklik julgeolek
Riiklik julgeolek on riigi ja selle rahva võime kaitsta enda sisemisi väärtusi ja eesmärke väliste ohtude eest. Julgeoleku tagamiseks kogutakse teavet kehtivale seaduslikule riigikorrale, riigi valitsemisviisile või riiklikule terviklikkusele ohtu kujutatavate väliste ja sisemiste tegurite kohta, hinnatakse seda ning võetakse kasutusele adekvaatseid ohte vähendavaid või kõrvaldavaid vastuabinõusid.
Eetrid
Nomenklatuur
Tsüklilistest eetritest nimetatakse kolmeliikmelist tsüklit oksiraaniks ehk epoksiidiks ja kasutatakse liiteid -oksiraan, epoksü- või -oksiid. Neljalülilist küllastunud ahelaga tsüklilist eetrit nimetatakse oksetaaniks ja viielülilist tetrahüdrofuraaniks.
Riiklik julgeolek
Igas normaalselt funktsioneerivas riigis on olemas julgeolekuvaldkonna eest vastutav ametkond, kuid diktatuuris (Kolmas Riik, NSV Liit, Ladina-Ameerika riigid jne) on sellised ametkonnad muutunud poliitiliste teisitimõtlejate ja opositsiooni represseerijaiks.
Eetrid
Nomenklatuur
Näiteid:
Riiklik julgeolek
Eestis Kaitsepolitseiamet, Poliitiline Politsei, Saksamaa LV-s Konstitutsioonikaitseamet, Ameerika Ühendriikides FBI, Venemaal FSB, NSV Liidus GPU, OGPU, Riikliku Julgeoleku Valitsus, NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Rahvakomissariaat, Riikliku Julgeoleku Ministeerium, RJK Kolmandas Riigis SD ja SiPo, Soomes SUPO, Rootsis SÄPO.
Eetrid
Füüsikalised omadused
Eetrid on omapärase lõhnaga vedelikud, välja arvatud dimetüüleeter ja metüületüüleeter, mis on toatemperatuuril gaasid. Eetrid on väga lenduvad. Vees lahustuvad nad vähe või üldse mitte, kuna ei sisalda hüdroksüülrühma vesinikke, mis saaks osaleda vesiniksidemetes.
Riiklik julgeolek
Riikliku julgeoleku valdkonnad on militaarne julgeolek, majanduslik julgeolek, ökoloogiline julgeolek, ühiskondlik julgeolek ja poliitiline julgeolek. Nendes valdkondades käsitletakse rahva julgeolekut vägivalla ees, mis ei pruugi alati olla otsene, vaid võib turvatunnet mõjutada ka kaudselt.
Eetrid
Kasutusalad
Eetrid on heaks lahustiks orgaanilistele ühenditele. Neid kasutatakse ka viimaste sünteesis, parfümeerias ja meditsiinis. Eetreid kasutatakse veel lõhna- ja soojuskandjatena ning bensiinkatalüsaatori lisandina.
Riiklik julgeolek
Militaarne julgeolek
pisi|Tuumarelvatest Castle Romeo Militaarse julgeoleku all mõeldakse riigi võimet ennast kaitsta ning ära hoida sõjalist agressiooni. Militaarne julgeolek on endiselt riikliku julgeoleku võtmeelemente, ent selle tähtsus on viimastel aastakümnetel vähenenud teiste julgeolekuvaldkondade esilekerkimise tõttu. Enamik maailma riikidest on rahuarmastavad ning ei ähvarda teisi riike. Sellegipoolest leidub ka vaenulikke ja agressiivseid riike, mistõttu on enamiku riikide käsutuses ka relvajõud. Sõjaliste jõudude olemasolu peetakse paratamatuseks ning seeläbi saavad riigid koos eksisteerida ilma, et peaksid muretsema sõjalise heidutamise või allutamise pärast. Paljud riigid astuvad ka sõjalistesse liitudesse teiste riikidega, et tugevdada enda riiklikku julgeolekut. Rahvusvahelises plaanis on tähtis saavutada militaarse jõu tasakaal, selleks et võim ei koonduks ühe tegutseja kätte: püütakse vältida hegemoonilist domineerimist, mis kujutaks endast sunni, allutamise ja heidutamise rakendamist teiste tegutsejate suhtes.
Massihävitusrelvad
Militaarvaldkonnas on pärast Teise maailmasõja lõppu domineerinud massihävitusrelvade olemasolu. Viimaste alla kuuluvad tuumarelvad, keemiarelvad ja biorelvad. Nendele relvadele on omane põhjustada laiaulatuslikke purustusi ja täielikku hävingut. Tuumarelvade-problemaatika on rahvusvaheliste suhete alastes diskussioonides aktuaalne olnud alates külma sõja perioodist, tänapäevaks on see pisut vaibunud kahaneva ohu tõttu. Tuumarelvade kasutuselevõtt on traditsioonilist strateegide huviala – kuidas sõdu võita – nihutanud lähenemise suunas, mille keskmes on küsimus sellest, kuidas sõdu ära hoida. Püsib hirm, et tuumarelva võib endale hankida ja nende abil teisi ähvardada aina enam riike.
Eetrid
Saamine
Eetreid saadakse alkohole ja fenoole oksüdeerides. Lihtsaim saamisviis on alkoholaadi ja alküülhalogeniidi reaktsioon: Tekib etüülpropüüleeter ja naatriumbromiid. Veel saab eetreid näiteks lühikese ja hargnemata ahelaga alkoholi kuumutamisel, lisades katalüsaatoriks juurde veidi hapet:
Riiklik julgeolek
Poliitiline julgeolek
pisi|Soome [[Kaitsepolitsei (Soome)|Kaitsepolitsei ehk Supo peakorter Helsingis]] Arusaam poliitilisest julgeolekust on üsna hägune. 1994. aasta ÜRO Arenguprogrammis kasutatav poliitilise julgeoleku kontseptsioon on väga kitsas: see hõlmab inimõigusi ja kodanike represseerimist militaarrežiimide poolt. Tihti peetakse poliitilise julgeoleku osaks ka demokraatlikku valitsemist, seda eriti siis, kui julgeolek on defineeritud kui asjade seis, mis tuleb saavutada selleks, et panustada mingi grupi heaolusse. Laiemas mõttes on riikliku julgeoleku poliitilise aspekti all mõeldud sotsiaalse korra stabiilsust. Poliitilise julgeoleku juures on määravaks:
Eetrid
Ohutus
Eetritega ümberkäimisel tuleb eriti ettevaatlik olla, sest pikemaajalisemal seismisel moodustuvad pudelis või muus anumas peroksiiditaolised ained, mis võivad näiteks destilleerimisel plahvatada.
Riiklik julgeolek
Poliitiline julgeolek
Samuti on võimalik välja tuua mitmeid poliitilist julgeolekut puudutavate poliitikate dimensioone. Üks võimalus selleks on küsida:
Eetrid
Ohutus
Dietüüleeter on väga lenduv vedelik, millel on ebameeldivad kõrvaltoimed. Selle aur on mürgine. Et see on õhust raskem, võib see allapoole koguneda ja hapnikuga reageerides plahvatada.
Riiklik julgeolek
Poliitiline julgeolek
Millele on tegutseja tähelepanu suunatud?. Siin on kaks võimalust: tegutseja võib olla väljapoole-suundumuse või sissepoole-suundumusega. Kui aktiivne on tegutseja? Poliitilist julgeolekut puudutav poliitika võib olla aktiivne või passiivne.
Majanduslik julgeolek
Kas majanduslikku julgeolekut tuleks pidada militaarse julgeolekuga võrdväärseks või viimasest isegi tähtsamaks? Majandusliku julgeoleku eesmärk on tagada igale generatsioonile kõrgem elukvaliteet kui eelnevale. Peamised riiklikku julgeolekut puudutavad majanduslikud aspektid on:
Energeetiline julgeolek
Energeetilise julgeoleku all mõistetakse riigi võimalusi ja suutlikkust kasutada ja varustada elanikkonda ja majandust selle toimimiseks vajalike energiaressurssidega (elektrienergia, kütus jne) ning neid ohustavate tegurite kohta informatsiooni kogumist, arvestamist, hindamist ning adekvaatsete vastumeetmete kasutamist ohtude elimineerimiseks ning oma ülesannete täitmiseks.
Energeetilisest julgeolekust rääkides peetakse enamasti silmas haavatavust, mis tuleneb võimalikust ohust, et sidemed energiat varustava piirkonnaga võivad katkeda. See omakorda toob kaasa pingestatuse majandus- ja sotsiaalvaldkonnas. Energeetilise julgeoleku tagamiseks on tarvis kindlustada usaldusväärne energiaga varustatus mõistliku hinna eest. Oluline on see, et seda tehes ei seataks ohtu peamisi riiklikke väärtusi ja eesmärke.
Fossiilkütuste põletamine on üks peamisi globaalset soojenemist põhjustavaid tegureid.
Ökoloogiline julgeolek
Ökoloogilise julgeoleku alla paigutatakse paljusid riike ähvardavad keskkondlikud probleemid, mis nõuavad ka rahvusvahelisel tasandil lahendusviiside otsimist. Siia alla kuuluvad muuhulgas mitmed globaalprobleemid: osoonikihi hõrenemine, happesademed, kliimamuutus, veereostus, õhusaastus, globaalne soojenemine, vihmametsade pindala vähenemine. Keskkonnaprobleemide vastastikune sõltuvus tähendab seda, et erinevad ohud ei ole täielikult üksteisest eristatavad. Ökoloogilist julgeolekut puudutavad küsimused tekitavad rahvusvahelisel areenil vajaduse riikidevaheliseks koostööks, kuna sedalaadi probleeme ei ole enamasti võimalik ühepoolselt lahendada. Muuhulgas toovad ökoloogilised probleemid kaasa suureneva ebakindluse inimeste seas, kuna lahenduste leidmine on keeruline.
Ökoloogilist julgeolekut puudutavaid aspekte saab jagada kolmeks:
Kliimamuutuste näol on tegemist on rahvusvahelises plaanis enim kõne all oleva ökoloogilise probleemiga. Siia alla kuulub näiteks merevee taseme tõus, mis teatud piirini jõudes ohustab Bangladeshi, Hiinat, Jaapanit ja Hollandit, tuues kaasa miljoneid keskkonnapõgenikke. Lisaks sellele ohustab riiklikku julgeolekut ka metsade, põllumajanduslike maade, rohumaade ja rannikualade hävinemine ning puhta joogivee nappus. Riiklikule julgeolekule kujutavad need muutused ohtu, kuna võivad kõige hullemate stsenaariumite kohaselt kaasa tuua ökoloogilise katastroofi põua, kõrbestumise, nälja, üleujutuste ja miljonid keskkonnapõgenikud.
Julgeolekuohud tekivad siis, kui nende ökoloogiliste muutuste tagajärjel vähenevad mingi riigi või rahva käsutuses olevad ressursid ning keskkonnapõgenikud sisenevad teistesse riikidesse. Muuhulgas on tähelepanu pööratud ka sellele, et keskkonnamuutustest tulenev loodusressursside nappus põhjustab arengumaades pingeid, mis võivad viia autoritaarsete valitsuste hulga suurenemiseni ning riikide- ja rahvastevaheliste vägivaldsete konfliktideni. Mitmed analüütikud on märkinud, et suured muutused maailma kliimas omavad kahtlemata mõju rahvusvahelistele suhetele ning mõningatel juhtudel toovad kaasa ka uued riikidevahelised konfliktid.
Nende probleemide vältimiseks ja ökoloogiliste muutustega sujuvamaks kohanemiseks on oluline tegeleda demograafiliste probleemidega. Rahvastiku kasvu kontrolli alla saamine ning rahvastiku tiheduse hajutamine probleemsetes piirkondades võimaldaks tõsta elustandardit ning vähendada keskkonnaprobleeme. Rahvastikku puudutavad küsimused on tihedalt seotud majanduskasvu ja ressursse puudutavate küsimustega, omades nii mõju ka poliitilisele stabiilsusele ning riigisiseste ja riikidevaheliste konfliktide tekkele. .
Šišaldin
Šišaldin on vulkaan Unimaki saarel Aleuutides.
Vulkaani kõrgus on 2860 meetrit.
Võimutahe (Nietzsche)
"Võimutahe" ("Der Wille zur Macht", 1901) on Friedrich Nietzsche teos, raamat, mida ta tegelikult ei kirjutanud, vaid mille konstrueerisid temast maha jäänud paberite, ääremärkuste, visandite ja katkendite põhjal tema õde Elisabeth Förster-Nietzsche ja Peter Gast alias Heinrich Köselitz.
Ritter
Ritter tähendab saksa keeles rüütlit.
Ritter on mitme suguvõsa nimi:
Ritter on geograafiline tähis:
Reinhold Wilhelm von Essen
Reinhold Wilhelm von Essen (vene Рейнгольд-Вильгельм Иванович Эссен; 14. september (vkj 3. september) 1722 Kalvi mõis – 17. jaanuar (6. jaanuar) 1788 Tallinn) oli baltisaksa päritolu Venemaa sõjaväelane (kindralleitnant).
Reinhold Wilhelm von Essen sündis Kalvi, Aseri, Vana-Alatskivi ja Kokora mõisniku Klaus Gustav von Esseni (surnud 1740) ja Lunetta von Rohri (maetud 1752) pojana. Tema vanem vend oli Klaus Gustav von Essen (1720–1777).
1771. aastal oli ta Moldovas asuvate Vene vägede ülemjuhataja. 1776–1788 oli ta Tallinna ülemkomandant. Teda autasustati Püha Georgi 4. järgu ordeni ja Püha Aleksander Nevski ordeniga.
Talle kuulusid Kiideva ja Halliku mõis.
Perekond
Reinhold Wilhelm von Essen abiellus 17. oktoobril (vkj 6. oktoobril) 1756 Kiideva mõisa pärijanna Anna Eleonora von Sassiga (1734–1765), kes oli Johann Christoph von Sassi ja Anna Hedwig von Hirschheydti tütar. Abielust sündisid:
31. juulil (vkj 20. juulil) 1770 abiellus Reinhold Wilhelm von Essen Vasula mõisas Charlotta Eleonora von Stiernhielmiga (1748–1818), kes oli Vasula mõisniku Peter Otto von Stiernhielmi (surnud 1757) ja Katharina Juliana von Hirschheydti tütar. Abielust sündisid:
Koit
pisi|Koit [[Stonehenge'i kohal]] pisi|Koit [[Sydney kohal]] Koit ehk koidik on hommikupoolne hämarik, mis eelneb päikesetõusule. Koit avaldub taeva heleduse ja värvuse muutumises.
Koidu kohta on eesti keeles kasutatud ka sõna "agu".
Koidu ajal päike ei paista, aga täiesti pime enam ei ole. Päikesekiired hajuvad natuke Maa atmosfääris, mistõttu osa päikesekiirgusest jõuab vaatlejani juba siis, kui päikest veel näha ei ole.
Koidu ajal muutub taevas heledamaks, eriti seal, kust päike tõusma hakkab. Sellega võivad kaasneda mitmesugused optilised nähtused, eriti taeva muutumine punakaks või roosakaks (koidupuna). Samasugused optilised nähtused toimuvad päikeseloojangule järgneva eha ajal (ehapuna).
Kõige kiiremini toimub koit võrdpäevsuse ajal ning selle kestus sõltub aastaajast ja laiuskraadist.
Kõige lühemat aega kestab koit ekvaatoril, kus päike tõuseb silmapiiri suhtes täisnurga all. Kõige kauem kestab koit poolustel, kus päike tõuseb korra aastas, kevadisel pööripäeval, ja loojub samuti korra aastas, sügisesel pööripäeval. Poolusel kestab koit mitu nädalat.
Paljudes mütoloogiates on olemas eraldi koidujumal, tavaliselt naissoost, eraldi päikesejumalast, kes on tavaliselt meessoost. Näiteks vanakreeka mütoloogias on koidujumalanna Eos, vanarooma mütoloogias Aurora ja slaavi mütoloogias Zornitsa. Hinduismis on koidujumal Aruna meessoost.
Haga loss
thumb thumb Haga loss (rootsi keeles Haga slott) on loss Rootsis Stockholmis Solna vallas Hagas Haga pargis.
Seal sündis ja kasvas praegune Rootsi kuningas Karl XVI Gustav.
Hagapark
Helmut Praks
Ta poksis aastatel 1933–1947, tema treener oli Eesti Töölispordiliidus aastatel 1933–1935 Vello Kaaristo ning aastatel 1936–1947 Tallinna Poksiklubis ja Dünamos Nigul Maatsoo.
Praks oli Eesti 1936. aasta noortemeister sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) ja sai samal aastal Eesti meistrivõistlustel kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) 2. koha (kaotas finaalis Evald Seeperele).
Ta oli kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) kolmekordne Eesti NSV meister aastatel 1941 ja 1945–1946.
Praks sai Dinamo üleliidulistel meistrivõistlustel 1947. aastal 2. koha ja aastatel 1945–1946 3. koha.
Jeremy Wariner
pisi Jeremy Wariner (sündinud 31. jaanuaril 1984 Texases Irvingis) on USA kergejõustiklane, mitmekordne olümpiavõitja ja maailmameister 400 m jooksus ja 4×400 m teatejooksus.