cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ballaad
Ballaad on kirjanduses üks luulevormidest, lüroeepilise sisuga jutustavat laadi mitmestroofiline luuleteos. Peamiselt põhineb legendidel või rahvajuttudel, mille tegelased võivad olla kangelaslikud.
Eesti tuntumad ballaadiautorid on Jaan Bergmann, Jakob Tamm, Karl Eduard Sööt, Ernst Enno, Hendrik Adamson, Villem Ridala, Henrik Visnapuu, Mart Raud, Aleksander Suuman, Lehte Hainsalu. Kõrgtaseme saavutas eesti ballaadilooming Marie Underi ballaadide kogumikus "Õnnevarjutus" (1929, kordustrükid 1940, 2000 ja 2003).
Seli-Tõstamaa Püha Vassilius Suure kogudus
EAÕK Seli-Tõstamaa Püha Vassilius Suure kogudus on Pärnu maakonnas Pärnu linnas Seliste külas tegutsev õigeusu kogudus. Kogudus kasutab Seli Püha Vassili kirikut. thumb|[[Seli Püha Vassili kirik]] Kogudus asutati 3. juulil 1847. Kogudus sai oma puust kiriku 1861. Koguduse õigeusu kihelkonnakool asutati 1864.
Kogudust teeninud vaimulikke
Kogudust teeninud vaimulikud kronoloogilises järjekorras:
Algebraline joon
pisi|[[Tschirnhausi kuubik, kolmandat järku algebraline joon]] Algebraline joon ehk tasandiline algebraline joon (ka algebraline kõver, tasandiline algebraline kõver) elementaarses mõttes on tasandiline joon, mille (ja ainult mille) punktide koordinaadid x, y rahuldavad mingit võrrandit kus F on kahe reaalarvulise muutujaga polünoom. Polünoomi F astet nimetatakse selle algebralise joone järguks (või astmeks).
Algebralisi jooni, mille järk on 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 või 8, nimetatakse vastavalt ka sirgeteks, koonikuteks ehk koonuselõigeteks, kuubikuteks, kvartikuteks, pentikuteks, sekstikuteks, septikuteks ja oktikuteks. Näiteks ühikringjoon on teist järku algebraline joon (koonik), sest selle saab anda võrrandiga x2 + y2 − 1 = 0.
Sageli modifitseeritakse algebralise joone mõistet nii, et algebraline joon sisaldab ka polünoomi F kompleksarvulisi juuri, s.o esindab ka kõiki kompleksarvude järjestatud paare, mis on eeltoodud võrrandi lahendid.
Tänapäeva algebralises geomeetrias räägitakse algebralistest joontest üldistatult mitte ainult reaalarvude korpuse, vaid mis tahes korpuse puhul. Tasandiline afiinne algebraline joon üle k defineeritakse kui üle korpuse k võetud polünoomide juurte hulk punktihulgas K2, kus K on korpuse k algebraline sulund. Selle joone punkte, mille kõik koordinaadid kuuluvad korpusesse k, nimetatakse k-punktideks. Näiteks punkt kuulub kompleksarvuliste juuri arvesse võtvasse ühikringjoonde, kuid ei kuulu selle reaalossa. Polünoom x2 + y2 + 1 annab algebralise joone, mille reaalosa on tühi.
Veel üldisemalt võib vaadelda algebralisi jooni, mis ei sisaldu mitte tasandil, vaid suurema mõõtmega ruumis või projektiivses ruumis. Osutub, et algebralise joone paljud omadused ei sõltu konkreetselt valitud sisestusest mingisse ruumi, ja see viib algebralise joone üldisema definitsioonini:
Algebraline joon on algebraline muutkond mõõtmega 1. Selle definitsiooni võib sõnastada ka nii: algebraline joon on algebraline muutkond, mille kõik alammuutkonnad koosnevad ühest punktist.
Moone (geoloogia)
Moone ehk metamorfism on kivimite ümberkristalliseerumine (moondumine) kõrgenenud rõhu ja temperatuuri tingimusis.
Kõrgenenud temperatuur ja rõhk tähendab seda, et nad on suuremad rõhust ja temperatuurist, mis valitsesid kivimi tekkides. Moondumine leiab aset, sest kivimit moodustavad mineraalid ei ole muutunud tingimustes enam stabiilsed ning lähevad üle teise vormi, mistõttu muutub ka neist koosnev kivim. Moondunud kivimit nimetatakse moondekivimiks. Tuntud moondekivimid on näiteks gneiss, amfiboliit, kilt, kvartsiit, marmor jne.
Moonet tuleb eristada diageneesist, mis toimub madalamal temperatuuril ja rõhul. Erinevad mineraalid hakkavad moonduma erineval temperatuuril ja rõhul, mistõttu on keeruline anda moonde alampiiri. Siiski on olemas kokkulepe lugeda moondetingimusteks temperatuuri üle 200 °C ja rõhku üle 300 MPa (megapaskal). Moonde ülemine piir on määratud kivimite ülessulamise piiriga, sealtmaalt saab kivimeist magma.
Itaalia jalgpallikoondis
Itaalia jalgpallikoondis on Itaalia jalgpalliliidu esindusmeeskond, mis esindab Itaaliat rahvusvahelistel jalgpallivõistlustel.
Ajalugu
Nii nagu paljud riigid, võlgneb ka Itaalia tänu jalgpalli avastamise eest inglise meremeestele ja kaupmeestele, kes seda mängu Põhja-Itaalias 19. sajandi lõpus tutvustasid. Harrastus levis kiiresti ning Itaalia jalgpalliliit asutati juba 1898. aastal. FIFA-sse astuti 1905. aastal. Esimese maavõistluse pidas Itaalia 1903 Prantsusmaaga ning Milanos võideti vastaseid 6:2.
Peatreener Vittorio Pozzol olid oskused, mis tegid Itaaliast 1930. aastatel kahekordse maailmameistri. 1934. aastal aitasid argentina päritolu kaitsja Luisito Monti väljapaistev mäng ning Angelo Schiavio ja Giuseppe Meazza väravad itaallastel kodus toimunud MM-il võita finaalis Tšehhoslovakkia 2:1. Kaks aastat hiljem võitis Itaalia meeskond Berliini olümpiamängudel kuldmedali ning 1938. aastal kaitses Pariisis maailmameistritiitlit. Silvio Piola lõi kokku viis väravat, neist kaks itaallaste 4:2 võiduga lõppenud finaalis Ungari vastu.
Savoy ball (Eesti film)
"Savoy ball" on 1985. aastal valminud Eesti muusikaline draama, mille on lavastanud Ago-Endrik Kerge.
Itaalia jalgpallikoondis
Ajalugu
Järgmist tõusu tuli Itaalia jalgpallifännidel oodata aga 30 aastat. Selle sisse mahtus võõrmängijate mõõdutundetu import ning tugevale kaitsele (catenaccio) rajatud väravatevaese jalgpalli periood. Murest rahvuskoondise ebaedu pärast keelustas Itaalia jalgpalliliit 1964. aastal võõrmängijate osalemise Itaalia liigas (see keeld tühistati alles 1980. aastal).
Savoy ball (Eesti film)
Film on Pál Ábrahámi opereti "Savoy ball" ekraniseering.
Itaalia jalgpallikoondis
Ajalugu
Heas usus tehtud kardinaalse otsuse esimesed tulemused andsid end veel oodata, sest 1966. aasta MM-il põrus Itaalia koondis alagrupiturniiril, kaotades Põhja-Koreale.
1968. aasta EM-i finaalis sai Itaalial lisamängus jagu Jugoslaaviast 2:1 ja tuli Euroopa meistriks. Koondise võidus oli oluline roll poolkaitsjatel Gianni Riveral ja Sandro Mazzolal, samuti ründaja Luigi Rival. Samad mehed viisid Itaalia finaali ka 1970. aasta MM-il Mehhikos, kuid finaalis Brasiiliaga maailmameistriks tulla ei suudetud ja lepiti hõbemedalitega. 1978. aasta MM-il ja 1980. aasta EM-il sai Itaalia neljanda koha.
1982. aastal Hispaanias oli taas käes tähetund – 3:1 eduga finaalis Saksamaa LV üle tuldi kolmandat korda maailmameistriks. MM-i kangelane oli ründaja Paolo Rossi kuue väravaga.
1994. aastal USA-s jõuti finaali, kuid seal tuli tunnistada brasiillaste osavust ja jäädi teiseks.
Euro 2000 finaalturniiril mängisid itaallased end esikohamängule, kuid siis olid kullakavatsuste rikkujaks prantslased.
2006. aastal tuldi jalgpalli maailmameistriks, kui finaalis alistati penaltitega Prantsusmaa.
2021. aasta EM-l tuli Itaalia teist korda Euroopa meistriks kui finaalis alistati penaltiseerias 3:2 Inglismaa.
Praegune koosseis
Itaalia koondis 2020. aasta Euroopa meistrivõistlustel.
Rekordinternatsionaalid
Seisuga ''4. juuni 2021''
Suurimad väravakütid
''Seisuga 4. juuni 2021''
Paksus kirjas on praegused koondislased.
Jana Rawlinson
thumb|200px|Jana Rawlinson pärast võitu [[2007. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlused|2007. aasta MM-i Osakas.]]
Jana Rawlinson (sünninimi Jana Pittman; sündinud 9. novembril 1982 Eastwoodis) on Austraalia kergejõustiklane, kelle põhidistants on 400 m tõkkejooks. Kahekordne maailmameister (2003 ja 2007).
Rawlinson tuli 1998. aastal Austraalia alla 18-aastaste meistriks 400 m tõkkejooksus. Järgmisel aastal tuli ta alla 18-aastaste meistriks 200 m ja 400 m jooksus ning 400 m tõkkejooksus. Samal aastal võistles ta Bydgoszczis noorte maailmameistrivõistlustel, kus ta võitis kuldmedali 400 m tõkkejooksus ajaga 57,87 ja jäi 400 m seitsmendaks ajaga 55,06. 2000. aastal kordas Rawlinson noorte maailmarekordit 400 m tõkkejooksus. Ta osales ka kodustel Sydney olümpiamängudel 400 m tõkkejooksus, kuid ei jõudnud ajaga 56,76 eeljooksudest edasi. Hiljem samal aastal võitis ta Santiagos juunioride MM-il kuldmedali nii 400 m jooksus ajaga 52,45, kui ka 400 m tõkkejooksus ajaga 56,27.
Rawlinson tuli 400 m tõkkejooksus riigi meistriks aastatel 2001 ja 2002. 2002. aastal Rahvaste Ühenduse mängudel võitis ta kuldmedali 400 m tõkkejooksus ja kuulus kulla võitnud Austraalia 4×400 m teatejooksu naiskonna koosseisu. Ta tuli maailmameistriks 2003. aasta MM-il Pariisis 400 m tõkkejooksus ajaga 53,22. Järgmisel aastal jäi ta Ateena olümpiamängudel oma lemmikdistantsil viiendaks. 2006. aasta Rahvaste Ühenduse mängudel võitis ta 400 m tõkkejooksu ja kuulus 4x400 m kulla võitnud naiskonda.
2007. aasta MM-il Osakas tuli ta teist korda maailmameistriks 400 m tõkkejooksus ajaga 53,31 ja edestas 0,19 sekundiga Julija Petšonkinat.
Maailmameistrivõistlustel
maailmameister 400 m tõkkejooks 53,22 maailmameister 400 m tõkkejooks 53,31
IAAF-i finaalvõistlustel
2. koht 400 m tõkkejooks 54,19
Juunioride maailmameistrivõistlustel
juunioride maailmameister 400 m 52,45 juunioride maailmameister 400 m tõkkejooks 56,27
Noorte maailmameistrivõistlustel
noorte maailmameister 400 m tõkkejooks 57,87
Rahvaste Ühenduse mängudel
1. koht 400 m tõkkejooks 54,40 1. koht 4x400 m 3.25,63 1. koht 400 m tõkkejooks 53,82 1. koht 4x400 m 3.28,66
Isiklikku
Jana Rawlinson on 182 cm pikk ja kaalub 70 kg. Ta on abielus Suurbritannia 400 m tõkkejooksja Chris Rawlinsoniga.
Mägari
Mägari on küla Haapsalu linnas Lääne maakonnas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ridala valda.
Alyson Michalka
Alyson Renae Michalka (sündinud 25. märtsil 1989) on Ameerika Ühendriikide laulja, näitleja, kitarrist ja pianist. thumb|püsti|vasakul|Alyson Michalka, 2008
Pooljuhtketas
Pooljuhtketas ehk SSD-ketas (ingl solid state drive) on arvutitehnikas välkmälul põhinev andmesalvesti, millel erinevalt HDD-kõvakettast puuduvad liikuvad osad. SSD väliskuju ja elektrilised ühendused võivad sarnaneda HDD-kettale, kuid võivad ka erineda. Näiteks võib SSD olla teostatud PCIe-laiendkaardina. Ka võib SSD olla HDDga kombineeritud hübriidkettaks SSHD (solid state hybrid drive), kus tihedamini kasutatavad failid paigutatakse kiirema kättesaadavuse huvides SSDsse.
pisi|SSD-[[välismälu 2,5" kõvakettakorpuses]] pisi|512 GB SSD koos adapteriga paigaldamiseks 3,5" HDD asemele pisi|mSATA SSD avatult
Arendusjärgud
SSD gigabaidi hind on küll aastate kestel kiiresti langenud, kuid jäi ka 2010ndate lõpuaastail siiski kõrgemaks kui kõvaketastel. Hinnavahe kasvab seda enam, mida suurem on salvesti mahutavus, sest SDD-ketta hind kasvab peaaegu võrdeliselt mahutavusega.
SSD mäluelementide tüübid
Vastavalt mäluelemendi CMOS-transistoristruktuuride ühendamise loogikale eristatakse NAND- ja NOR-mäluelemente. Pooljuhtketastes on (alates 2008. aastast) kasutusel NAND-Flash-struktuurid, sest need võtavad kiibil palju vähem ruumi, on vastupidavamad ja suurema kirjutuskiirusega, lugemiskiirus on siiski väiksem kui NOR-kiipidel. Välja on töötatud tehnoloogiaid, mis püüavad mõlema tüübi eeliseid ühendada: OneNAND (Samsung), mDOC (Sandisk) ja ORNAND (Spansion).
NAND-Flash-mäluelemente liigitatakse selle järgi, mitme biti salvestamiseks on element ette nähtud:
SSD-tehnika iseärasusi
Andmete salvestamisel (kirjutamisel) võetakse üksteisele järgnevad bitid kokku plokkideks (ingl block või page), igaüks näiteks 4 kB suurune. Kui plokis tehakse muudatusi, jäävad ülejäänud andmed kustutamata, küll aga vabastatakse need kirjutamiseks. Iga muudetud baidi pärast tuleb kogu ploki sisu kopeerida reservplokki. Nii lisandub järjest uusi osaliselt täidetud plokke. Et nendest leida kirjutamiseks vabastatud üksusi, tuleb teha palju tarbetuid loe-kustuta-kirjuta-tsükleid, mis aeglustab tööd ja kulutab ketast.
Pöördumise kiirendamiseks ja plokkide vastupidavuse suurendamiseks on kasutusele võetud TRIM-tugi, mis näiteks arvuti operatsioonisüsteemi ATA-liidese kaudu teavitab ketta koosseisu kuuluvat kontrollerit, millised piirkonnad plokis ei kanna kasulikku infot, nii et nende sisu saab eelnevalt kustutada ja niiviisi kiirendada uute andmete kirjutamist.
Arvuti operatsioonisüsteemi ja mäluplokke ühendav pooljuhtketta kontroller hoolitseb ka selle eest, et mäluplokid oleksid enam-vähem ühtlaselt koormatud: kontroller registreerib mäluplokkidesse pöördumisi ja suunab kirjutuskäsud vähem koormatud plokkidesse.
Selleks, et vabaks jäänud mäluelementidele saaks kirjutada, tuleb selle sisu enne kustuda. Selle lisatoimingu poolest erineb välkmälu kõvaketta magnetmälust, mille vabaks jäänud sektorites saab andmeid kohe üle kirjutada.
Ühendusliidesed
Ühendusliides on tavaliselt SSD-kontrollerisse sisse ehitatud. Populaarseimad liidesed on:
Sama liidesestandardiga pooljuhtketta saab paigaldada samade mõõtmetega kõvaketta asemele.
Paul Kuldkepp
Paul Kuldkepp (10. august 1934 Kabala vald – 3. veebruar 2020) oli eesti põllumajandusteadlane, majandijuht ja maadleja.
Ta õppis põllumajandust Olustvere Põllumajandustehnikumis. Seejärel lõpetas ta aastal 1959 cum laude Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomia erialal.
Põllumajandusteaduste kandidaat (1969).
Võitis 1958–60 esikoha Georg Lurichi mälestusvõistlusel.
Meistersportlane Kreeka-Rooma (1957) ja vabamaadluses (1966), aumsp Kreeka-Rooma maadluses (1967). Pidas 1952–82 1012 maadlusmatši. Tegeles ka VTK mitmevõistluse (1979–87, tuli 1984 talvistel VTK meistrivõistlustel Eesti meistriks) ja motokrossiga (1963–69).
Töötas 1959–61 Sootaga sovhoosis osakonnajuhatajana ja 1961–65 Nõgiaru sovhoosi direktorina. Oli 1966–2008 Eesti Maaülikoolis assistent, vanemõpetaja, dotsent (1973), korraline professor (1995) ja emeriitprofessor (aastast 1999).
1960–80 maadluskohtunik (1977 vab kat), 1960–70 Tartu rajooni võistkonna maadlustreener, 1960–64 Nõgiaru sovhoosi maadlus- ja tõstetreener, 1970–89 EPA agronoomiateaduskonna (1972–81 dekaanina) sporditöö eest vastutav õppejõud, Jõu Tartu AMK asutajaliige ja 1964–69 juhatuse liige.
Kuulus 1995–2012 Maadlusveteranide Ühenduse juhatusse ja 2001–12 Eesti Spordiajaloo Seltsi juhatusse (aseesimees).
Eduard Profittlich
pisi|Piiskop Eduard Profittlich Eduard Gottlieb Profittlich (11. september 1890 Birresdorf, Reinimaa – 22. veebruar 1942 Kirovi vangla, Venemaa) oli saksa rahvusest katoliku vaimulik, jesuiit, aastast 1931 katoliku kiriku apostellik administraator Eestis ja aastast 1936 piiskop (Adrianoopoli titulaarpeapiiskop).
Elulugu
Eduard Profittlich sündis taluniku perekonnas. Aastal 1912 alustas ta teoloogiaõpinguid, 1913 liitus Jeesuse Seltsiga ja 27. augustil 1922 pühitseti ta preestriks. Profittlich sai 1924 Krakówi Ülikoolist filosoofia ja teoloogia doktorikraadi.
Profittlich alustas vaimulikku teenistust 1924 Poolas, alates 1925. aastast töötas ta Saksamaal ja alates 1930. aastast Eestis.
Aastal 1931 nimetati ta Eesti apostellikuks administraatoriks ja 27. detsembril 1936 pühitseti ta piiskopiks. Profittlichist sai esimene katoliku piiskop Eestis pärast Eesti alade minekut Rootsi võimu alla 17. sajandil.
Profittlich oli tunnustatud jutlustaja ja hingehoidja. Ta hakkas tegelema eestikeelse usuteemalise kirjanduse väljaandmisega ja asutas Eesti katoliiklaste ajakirja Kiriku Elu. Ta proovis muuta pilti katoliku kirikust kui Poola kirikust avatumaks ja lähedasemaks eestlastele.
Kui Eesti 1940. aastal Nõukogude Liidu poolt okupeeriti, taotles Profittlich Saksa saatkonnalt luba katoliku preestrite ja nunnade Saksamaale sõiduks, kuid jäi ise Tallinna. 27. juunil 1941 ta arreteeriti ja küüditati Venemaale, kus ta mõisteti 21. novembril surma mahalaskmise läbi. Eduard Profittlich suri 22. veebruaril 1942 Kirovi vanglas enne surmaotsuse täideviimist.
Peapiiskop Profittlich oli valmis vastu võtma märtrisurma usu eest. Kirjas sugulastele ja tuttavatele 8. veebruarist 1941 kirjutas ta, et karjase koht on oma karja juures, kus ta jagab karjaga nii rõõme kui ka kannatusi. Ta kirjutas, et on suur rõõm kogeda Jumala ligiolekut, kellele me oleme andnud kõik, ning et ta on valmis andma Jumalale kogu oma elu: "Minu elu – ja kui vaja, siis ka mu surm – on elu ja surm Kristuse eest."
Õndsakskuulutamine
30. mail 2003 algatati Peterburis mitteametlik kiriklik protseduur peapiiskop Eduard Profittlichi ja tema 15 saatuskaaslase õndsakskuulutamiseks, kes kõik on Nõukogude Liidus toimunud tagakiusamiste ohvrid. Peterburi protseduuri soikumisel algatas piiskop Philippe Jourdan 2017. aastal Profittlichi ametliku õndsakskuulutamise protsessi. Tema kuulutamine õndsaks peaks aset leidma 2022. aastal Tallinnas.
pisi|Eduard Profittlichi mälestustahvel Tallinna Peeter-Pauli kirikus
Mälestuse jäädvustamine
Tema auks on nimetatud Tartu Katoliku Hariduskeskuse üks ruum ning tema mälestuseks on paigutatud mälestustahvel (avatud 11. septembril 1990) Tallinna Peeter-Pauli roomakatoliku kirikusse.
Erik XIV
Erik XIV (13. detsember 1533 Stockholm – 26. veebruar 1577 Örbyhus) oli Rootsi kuningas 1560–1568.
Erik XIV oli Gustav I Vasa ja Katharina von Sachsen-Lauenburgi vanim poeg, Johan III ja Karl IX vend.
Tema järjekorranumber ei tähenda õigupoolest seda, et ta oleks olnud Rootsi 14. Eriku-nimeline kuningas. Johannes Magnus kirjutas Rootsi ajaloo, mille tarbeks ta leiutas Rootsi müütiliste kuningate nimistusse 6 Karli enne Karl Sverkerssoni ja 5 Erikut enne Erik Võidukat. Need kuningad, keda on kujutatud eranditult positiivselt, on välja mõeldud arvatavasti Rootsi printside Eriku ja Johani peale mõeldes, kellele see raamat oligi pühendatud. Kui Erik ja Johan kuningaks said, siis võtsid nad Johannes Magnuse pakutud nummerduse omaks.
Kuningaks saanuna (1560, kroonimine 29. juunil 1561 Uppsalas) asutas Erik krahvi ja vabahärra seisused – varem Rootsi aadlikel tiitleid ei olnud. Ta sekkus 1561 Liivi sõtta, võttes juunis vastu Eestimaa aadlike ustavusvande.
Erik umbusaldas oma vendi, eriti Soome hertsogit Johanit, ja piiras alates 1561. aastast nende õigusi. 1563 alustas ta Johani vastu sõda, vallutas viimase pealinna Turu ja vangistas Johani koos abikaasaga. Eriku umbusaldas ei piirdunud oma vendadega, vaid laienes teistelegi kõrgaadlikele, näiteks Sturedele. Mitu neist lasi ta hukata. pisi|Erik XIV
1563 viis ta Rootsi sõtta Taani, Poola ja Lübecki vastu, alustades Põhjamaade seitsmeaastast sõda.
Kosinud edutult Inglismaa kuninganna Elizabeth I, abiellus Erik 1568 soome lihtsõduri Maunu tütre Kaarinaga (rootsipäraselt Karin Mansdotter).
Samal aastal kukutati ta vendade Johani ja Karli poolt ning vangistati. Vennad hoidsid teda üheksa aastat vangis, sealhulgas Turu ja Kastellholmi kindluses, kus Erik oli kunagi ise vangis hoidnud oma venda Johanit. 1577 lasi kuningas Johan III oma vanema venna hernesupiga mürgitada.
Perekond
Erik abiellus 1568 Karin Mansdotteriga. Sellest abielust sündisid
Erikul oli ka lapsi väljaspool abielu. Kõigi nende laste ema oli Agda Persdotter.
Instrumentalist
Instrumentalist ehk pillimängija on muusik, kes kasutab improviseerimiseks ja heliloomingu esitamiseks mingit pilli. Multiinstrumentalist oskab mängida mitut pilli. Instrumentalistiks saab õppida muusikakoolis.
Pilli kasutamise järgi nimetatakse instrumentaliste:
Bujumbura
pisi|Vaade linnale [[Bujumbura katedraali tornist. Taamal Tanganjika järv]] pisi|Vaade kesklinnale [[Bujumbura katedraali tornist. Taamal Tanganjika järv]] pisi|Satelliidipilt pisi|Turg pisi|[[Kookoserand. Taamal Kiriri mäed]]
Bujumbura (varem Usumbura) on Burundi suurim linn, infrastruktuuriline ja majanduslik keskus. Asub riigi lääneosas, Tanganjika järve kirdenurga kaldal 794 m kõrgusel merepinnast.
Halduslikult langeb linn kokku Bujumbura linnaprovintsiga. Linna pindala on 87 km².
Nimi
Nimi tähendab 'kartuliturgu'.
Loodus
Bujumbura paikneb kitsal tasandikul Tanganjika järve ja Kirira mägede vahel.
Rahvastik
Aastal 2005 oli elanike arv 187 297, teistel andmetel 634 500.
Varasemad andmed:
Bujumbura, mis oli varem riigi pealinn, on võrreldes teiste Aafrika riikide pealinnadega kasvanud aeglaselt, sest tagamaa ei ole suur ja riigis on käinud kodusõda.
Rahvastiku tihedus oli 1999. aastal 3668 in/km².
Linnas elavad põhiliselt tutsid, hutud ja batvad, kuid on ka ruandasid, bembasid, regasid, virasid ja teiste Burundi rahvaste esindajaid. On ka Belgia päritolu inimesi, samuti araablasi, India päritolu inimesi ja kreeklasi, kes tegelevad peamiselt kaubandusega.
Majandus
Bujumbura on Burundi majanduskeskus. Seal asuvad riigi pankade ja tähtsate ettevõtete peakorterid.
Tööstus
Bujumburas toodetakse muu hulgas tsementi, tekstiiltooteid (tekke ja võrke), paberit, seepi, värve ja õlut. Linnas on kohvi- ja kalatöötlemistehas. Töödeldakse nahka. Bujumbura piirkonnas tegeldakse ka käsitööga ja toodetakse ravimeid.
Bujumbura lähedal toodetakse kulda.
Elektrit saadakse hüdroelektrijaamast Rusizi jõel.
Kalapüük
Tegeldakse kalapüügiga, mis on linlaste tähtis elatusallikas. Põhiline püügikala on triiptrissa (Stolothrissa tanganicae).
Transport
Bujumbura on ka Burundi suurim (sisevee) sadamalinn. Bujumbura sadama kaudu viiakse üle Tanganjika järve suur osa Burundi põhilisest ekspordiartiklist kohvist, samuti puuvilla, nahka ja tinamaaki.
Linnal on parvlaevaühendus Kigomaga Tansaanias. Kigoma kaudu on ühendus ka Ujijiga, kust kaubad veetakse raudteel Dar es Salaami. Väiksem osa kaubavahetust käib Kalemie kaudu.
Mombasast Bujumburasse kulgeb 1500 km pikkuses Ida-Aafrika tähtis maantee (maantee 109).
Ajalugu
Linna arenes väikesest külast, kuhu 1889. aastal rajati Usumbura, Saksamaa sõjaline tugipunkt toonases Saksa Ida-Aafrikas (Usumbura). Linnale panid alguse saksa kolonistid 1899.
Pärast Esimest maailmasõda sai Usumburast soodsa asendi tõttu Belgia mandaatterritooriumi (hiljem hooldusterritooriumi) Ruanda-Urundi halduskeskus.
1962. aastal sai linna nimeks Bujumbura. Samal aastal sai linnast iseseisva Burundi pealinn. Alles 2019. aastal sai uueks pealinnaks Gitega.
Iseseisvusajal on Bujumburas kuni 2005. aastani toimunud palju lahinguid hutude rahvaväe ja tutside domineerimise all oleva armee vahel.
Haridus
pisi|[[Burundi Ülikooli Kiriri linnak]] Bujumburas asub Burundi Ülikool.
Vaatamisväärsused
Kesklinn on koloniaallinn suure turu, rahvusstaadioni, suure mošee ja katoliku kiriku Bujumbura peapiiskopkonna Bujumbura katedraaliga.
On säilinud Saksa koloniaalvõimu aegseid hooneid, näiteks postiülema maja.
Tähtsamad muuseumid on Burundi Elumuuseum ja Burundi Geoloogiamuuseum. Samuti on linnas islami kultuurikeskus.
Vaatamisväärsused on ka Rusizi rahvuspark, Livingstone'i ja Stanley kivi linnast 10 km lõunas (kivi, mille juures käisid David Livingstone ja Henry Morton Stanley 14 päeva pärast oma ajaloolist kohtumist Ujijis (Tansaania); teise versiooni järgi tegelik kohtumispaik Ujiji asemel) ning Niiluse kõige lõunapoolsema lisajõe läte, mida Bujumburas nimetatakse Niiluse läteteks.
Ka parlamendihoone ja ülikool on vaatamisväärsused.
Kultuur
Filmi "George of the Jungle" tegevus leiab nime poolest aset Bujumburas, kuigi koht näeb filmis hoopis teistsugune välja.
Savoy ball
"Savoy ball" (originaalis saksa keeles "Ball im Savoy") on Pál Ábrahámi operett kolmes vaatuses Alfred Grünwaldi ja Fritz Löhner-Beda libretole.
Faktoloogia
Esmaettekanne toimus 23. detsembril 1932 Berliini Metropol-Theateris (Großes Schauspielhaus).
Osades: Arthur Schröder (Aristide), Oszkár Dénes (Mustafá), Gitta Alpár (Madeleine), Victor de Kowa (Célestin), Trude Berliner (Tangolita).
Helilooja populaarsuselt kolmas ja muusikaliselt kõige džässilikum ja 1930. aastate tantsumuusikat esindav teos. Tantsitakse tangot, foksi, Inglise valssi, pasodooblit. Väljatulekul mängiti katkematult paljudes Euroopa riikides ja ka Austraalias (Sydneys). Olnud pärast Teist maailmasõda esitamisel peamiselt Saksamaal, aga eriti sageli Ungari teatrites. 1993.–1996. aastal esitati Ungaris seda operetti korraga kuues teatris. Väljaspool saksa mõjuga kultuuriruumi on see olnud tähelepanuväärne Põhja-Euroopas ja Balti riikides, mujal aga praktiliselt tundmatu.
Esietendused Eestis: Peamised osad: markii Aristide de Faublas (bariton), Madeleine de Faublas (sopran), Daisy Darlington (subrett, sopran), Mustafá Bei (buffo tenor), Célestin Formant (kõneroll), La Tangolita (metsosopran), Archibald (buffo bariton), Bébé (kõneroll), Pomerol (kõneroll).
Panga (Haapsalu)
Panga on küla Haapsalu linnas Lääne maakonnas.
Savoy ball
Faabula
Tegevus toimub 1932. aastal Veneetsias, Nizzas ja Pariisis ning käsitleb mesinädalatega seotud aastaselt pulmareisilt naasnud abielupaari Aristide'i ja Madeleine de Faublas' üleelamisi. Tunda on Aristide'i endiste aegade lõbusa seltskonnaelu järellainetusi. Tal oli varem armuke, tantsijanna Tangolita. Too oli kunagi mehelt välja pressinud tšeki üheks õhtusöögiks, mille koht ja aeg jäi naise määrata. Tangolita esitabki nüüd tšeki. Aristide peab minema temaga Savoy hotelli kuulsa balli ajal erakabinetis õhtustama. Aristide on kimbatuses, sest ei soovi petta oma armastatud noort naist. Minemata ka jätta ei saa, sest Tangolita ähvardab skandaaliga.
Oma türklasest sõbra Mustafá Bei nõuandel selgitab ta Madeleine'ile, et läheb kohtuma vana sõbra, džässihelilooja Paso Doble'iga, kes samal õhtul juhatab Savoy hotellis kontserti. Paso Doble pole aga vana mees, vaid selle nime taga varjub Madeleine'i sõbranna. Noor, ilus ja temperamentne Daisy Darlington. Neiu varakas isa ei soovi, et tütar tegeleks nii kergemeelse ametiga nagu komponeerimine.
Panga (Haapsalu)
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ridala valda.
Savoy ball
Faabula
Daisy on just oma saladuse avaldanud Madeleine'ile, kui Aristide esitab versiooni ballile mineku põhjustest. Madeleine läheb nüüd samuti Savoy ballile, et seal truudusetule mehele kätte maksta. Ta valib oma plaani läbiviimiseks noore advokaadi Célestin Formant'. Koos ujeda noormehega läheb Madeleine Tangolita ja Aristide'i erakabineti kõrval asuvasse ruumi samuti õhtustama. Mustafá Bei on heitnud silma Daisyle. Nende suhted on kiiresti arenenud nii kaugele, et kihlutakse mikrofoni ees raadio otse-eetris. Pärast mitmeid seiklusi, segadusi ja ohtu, et Aristide'i ja Madeleine'i abielu lahutatakse, laabub lõpuks kõik hästi. Aristide ja Madeleine lepivad ära.
Panga (Haapsalu)
Külas asuvad Ridala Põhikool, spordihoone ja avatud noortekeskus.
Kliimamuutus
pisi|Üleilmse temperatuurimuutuse visualiseerimine kliimaspiraaliga aastatel 1880–2021 Kliimamuutus (inglise keeles climate change) on pika aja jooksul ilmnev muutus ilmastikuolude statistilistes näitajates. Klimaatiliste näitajate muutus võib hõlmata aega aastakümnetest miljonite aastateni. See võib olla muutus keskmistes ilmastikutingimustes või muutus ilmastikunähtuste jaotuse suhtes keskmiselt. Kliimamuutus võib piirduda konkreetse piirkonnaga või hõlmata kogu Maad (globaalne kliimamuutus). Tänapäeval uuritakse kliimamuutusi ka osal Päikesesüsteemi planeetidel.
Sõna praegusaegne kasutamine seoses keskkonnapoliitikaga viitab tavaliselt kliimamuutusele tänapäevases kliimas. Selle muutuse põhjuseks peetakse suuresti inimtegevust. Inimtegevusest tingitud kliimamuutusi nimetatakse ka antropogeenseks globaalseks soojenemiseks.
Sissejuhatus
Kliimamuutuse all peetakse tavaliselt silmas statistiliste keskmiste muutumist, mis aga ei pruugi nii olla. Oletame, et keskmine sademetehulk ei ole muutunud, küll aga on muutunud sademete jaotus aasta sees – varasema ühtlase sademete jaotuse asemel on nüüd näiteks talved vihmasemad, kuid suved põuasemad. Kahtlemata on see kliimamuutus, kuigi keskmine ei ole muutunud.
Kliimamuutusest rääkides peame alati silmas pidama ajavahemikku, millest me räägime.
Kliimamuutuste liigid
Kõige ennustatavamad kliimamuutused on seotud kliimatsüklitega. Ööpäevased ja aastased lühikliimamuutused kuuluvad meteoroloogiliste ilmastikumuutuste alla. Kõige ohtlikumateks on inimkonnale ja kogu elule Maal osutunud kliimakatastroofid.
Nõmme (Haapsalu)
Nõmme on küla Haapsalu linnas Lääne maakonnas.
Kliimamuutus
Tõendid kliimamuutuste kohta
Tõendid lähimineviku kliimamuutuste kohta pärinevad inimkonna kirjalikust ajaloost ja arheoloogilistest väljakaevamistest. Varajasemad muutused on rekonstrueeritud eri allikatest pärinevate tõendite abil. Nendest peamisteks on muutused vegetatsioonis, poolustelähedaste alade jääs, puude aastaringides, meretaseme jälgedes ja jääliustikes.
Nõmme (Haapsalu)
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ridala valda.
Hõlmab ka Pullapää.
Kliimamuutus
Kliimamuutuste põhjused
Maa kliima on pidevas muutuses. Sellel on palju põhjuseid, Päikese aktiivsusest inimmõjuni.
Inimtegevus (antropogeenne faktor)
Mauna Loa observatooriumis tehtud mõõtmised näitavad süsinikdioksiidi sisalduse pidevat kasvu atmosfääris. Lisaks inimtegevusele mõjutavad süsihappegaasi kontsentratsiooni atmosfääris ka muud tegurid.
Inimtegevuse mõju kasvu tõttu planeedile on tehtud 21. sajandi alguses ettepanek holotseeni praegust osa hakata nimetama antropotseeniks.
Päikesesüsteemi planeedid ja Kuu
Scafetta, N. And West, B.J., "Interpretations of climate-change data," Physics Today, November 2009.
National Oceanic and Atmospheric Administration (NOAA), "Astronautical Theory of Climate Change."
Mandrite paigutus ja albeedo
Oluline kliimat mõjutav tegur on mandrite ja ookeanide omavaheline paigutus ja pindala. On teada, et laamtektoonika tõttu mandrid triivivad pidevalt. Jääajad aga vähendavad ookeanide ja suurendavad mandrite pindala, sest mandrijäässe kogunenud vesi saab olla pärit vaid ookeanidest, mille tase peab seega langema. Ookeanide albeedo on teatavasti tunduvalt väiksem kui maismaal. See tähendab, et ookeanid neelavad soojust märksa enam kui mandrid. Albeedot mõjutavad ka maakasutuse muutused, näiteks metsade asendamine põldudega, kõrbestumine ja muutused liustike pindalas.
Vulkaanide tegevus
Üks vägivaldne vulkaanipurse võib mõjutada kliimat, põhjustades mitu aastat kestnud külma. Näiteks mõjutas Pinatubo mäe purse 1991. aastal kliimat märkimisväärselt. Hiiglaslikud pursked, mis moodustavad suurimad magmaprovintsid, esinevad saja miljoni aasta jooksul vaid paar korda, kuid need mõjutavad miljoneid aastaid kliimat ja põhjustavad liikide väljasuremist. Esialgu eeldati, et jahtumise põhjuseks oli atmosfääri paisatav vulkaanitolm, kuna see takistab päikesekiirguse jõudmist Maa pinnale. Mõõtmised näitavad aga, et suurem osa tolmust settib Maa pinnale kuue kuu jooksul.
Päikesekiirgus
Oluliseks kliimat mõjutavaks teguriks on päikesekiirguse hulk. See sõltub Päikese aktiivsuse pikema- ja lühemaajalistest muutustest, aga ka Maa astronoomiliste parameetrite muutumisest, milleks on pretsessiooni, Maa telje kaldenurga ja orbiidi ekstsentrilisuse muutused. Selle kohta saab täpsemalt lugeda artiklist Milankovići hüpotees.
Ookeanide tsirkulatsioon
Olulist mõju kliimale tuleb otsida ookeanist ja selle tsirkulatsioonist ehk hoovustesüsteemist. Meie kliimat soojendav Põhja-Atlandi hoovus ei ole arvatavasti kogu aeg nii kaugele põhja ulatanud. Golfi hoovus ja selle jätk Põhja-Atlandi hoovus on osaks hiigelsuurest ning kogu maailmamerd hõlmavast konveierilaadsest süsteemist (termohaliinne tsirkulatsioon). Teadlased arvavad, et äkilised kliimamuutused võivad vallanduda siis, kui see süsteem muudab oma asendit ja kulgemisteid. Oletatakse, et süsteemil on kaks nn tasakaaluasendit, kus see võib viibida pikka aega. Ühest asendist teise läheb see aga suhteliselt kiirelt. Mis muutust põhjustab, on siiani suhteliselt ebaselge ja vajab uurimist.
Pilvkatte albeedo
Olulised on niinimetatud tagasiside mehhanismid. Kõrgem temperatuur tähendab suuremat aurumist, mis omakorda põhjustab tihedama pilvkatte. Pilvede albeedo on aga palju suurem kui maismaal või ookeanidel, s.t pilved on head peegeldajad. Seega jätab tihenenud pilvkate Maa ilma olulisest osast päikesekiirgusest, mis võib viia jahenemisele. Siiski pole ka siin tegemist nii lihtsa nähtusega, kui algul paistab. See, kas suurenenud pilvkate toob kaasa temperatuuri languse või tõusu, sõltub eelkõige nende kõrgusest ja liigist. Kõrgemal asuvatel kiudpilvedel on Maale soojendav mõju, kuid madalatel rünkpilvedel ja kihtpilvedel on kliimat jahutav mõju. Paraku ei tea me täpselt, milliste pilvede hulk suurenenud aurumise tagajärjel rohkem kasvab ja kuidas mõjub see õhutemperatuurile. Ookeanide troopikavöötmes arvatakse pilvkattel olevat oluline osa liigse kuumuse vastu ja seeläbi temperatuuri stabiilsuse säilitamisel.
Kasvuhoonegaasid ja aerosoolid
Kasvuhooneefekt on väga oluline Maa kliimat mõjutav tegur. Praegu on Maa atmosfääri globaalne keskmine temperatuur maapinna lähedal umbes 15 °C, ilma kasvuhooneefektita oleks see aga ligikaudu −17 °C. Seega oleme oma olemasolu eest tänu võlgu ka kasvuhooneefektile, millest ajakirjanduses kirjutatakse üksnes negatiivselt. Tähtsaim infrapunakiirgust neelav gaas on veeaur, kuid lisaks talle omavad märkimisväärset mõju ka süsinikdioksiid, metaan, lämmastikoksiidid, freoonid jt.
Kliimamuutus kui ökosüsteemi arhitekt
Kliimamuutustel on olnud oma osa floora ja fauna kujunemisel ja arengus. Nad on tinginud kliimavöötmete piiride teisenemisi, muutusi biotsönoosides, ökosüsteemides ja biomassis. Biotsönoosid on oma levialade piiride muutustes järgnenud nihkuvatele kliimavöötmetele.
Climate change as an ecosystem architect: implikations to rare plant ecology, conservation, and restoration. Constance I. Millar
Kliimamuutuste osa inimkonna ajaloos
On oletatud, et suurte ja järskude kliimamuutustega võib siduda rahvaste suuri migratsioonilaineid, agraarsete tsivilisatsioonide kokkuvarisemisi, (kollapseid) ja kriise, ning uute tsivilisatsioonide sündideni viinud sündmusi. Agraarsed tsivilisatsioonid, mis olid seotud kindlatele põllumajandusharudele vastavate kohtadega ja neile vastavate eluviisidega, olid kliimamuutuste suhtes haavatavamad kui liikuva eluviisiga karjakasvatajad rändrahvad, kes said kliima muutudes kergemini oma senist areaali muuta. Eriti ohtlikuks on osutunud suured kliimamuutused juba vanadele tsivilisatsioonidele, milles neid algselt sisemiselt kokku sidunud solidaarsus ja lojaalsus olid asendumas individualismi, killustatuse ja kodusõdadega. Uusaja sündi on seostatud hiliskeskaegse ja 17. sajandi kriisiga, mida võis tingida väike jääaeg ja selle kõige külmemaks ajaks olnud Maunderi miinimum. Viimased kolm Bondi sündmust võivad olla tinginud Kaug-Idast alanud invasioonid (põhjarahvaste kallaletungid Hiinale, türgi rahvaste ja mongolite invasioonid).
Praeguse kliimamuutuse osa keskkonnapoliitikas
Kliimamuutus mõjutab igat inimest. Valitsustevaheline Kliimamuutuste Nõukogu (IPCC) on koostanud stsenaariumi, mis ennustab mõjutusi juhul, kui kasvuhoonegaase ei vähendata: meretase võib tõusta kuni 50 cm, joogivee saadavus väheneb, aastaaegadevaheline sadude tsükkel võib häiruda, ekstreemsete ilmastikuolude sagedus tõuseb. Kõik need tegurid võivad mõjutada negatiivselt inimeste tervist ja heaolu. Kliimamuutus mõjutab kõige rohkem vaesuses elavate inimeste elusid. Aastatel 1990–1998 juhtus 94% maailma 568 suuremast loodusõnnetusest ja rohkem kui 97% kõikidest loodusõnnetustega seotud surmajuhtumitest just arengumaades.
Lõuna tänav (Pärnu)
Lõuna tänav on tänav Pärnus Kesklinna linnaosas.
Tänav algab Ringi tänava ja Mere puiestee ristumiskohast ja lõpeb Kuninga tänavaga ristumisel. Tänav ristub veel Akadeemia (vasakult), Vee, Nikolai ja Pühavaimu tänavaga. Tänav külgneb ka Munamäe pargi, Brackmanni pargi ja Koidula pargiga.
Lõuna tänav on ligikaudu 600 m pikkune. Tänav on kogu oma ulatuses ühesuunaline. Ringi ja Akadeemia tänava vahelisel lõigul saab sõita vaid Ringi tänava suunas. Akadeemia tänavast kuni Kuninga tänavani on võimalik sõita vaid Kuninga tänava suunas.
Nimi
Tänava ajalooline nimi on Lõuna (saksa keeles Süderstraße), kuna see oli uusaegse Pärnu kõige lõunapoolsem tänav. Sealt edasi tulid juba linna kaitsekindlustused. Eesti NSV ajal kandis tänav nime Boris Kummi tänav. 1988. aastal ennistati varasem nimi – Lõuna tänav.
pisi|Lõuna tänav 2017. aastal
Ludwig Noorem
Ludwig Noorem (mõnikord ka Ludwig III; umbes 835–882) oli Karolingide dünastiast Saksimaa kuningas. Ta oli Ludwig Sakslase poeg.
Ludwig ja ta vennad olid oma isa vastu tihti mässanud ning selle tulemusena riigi sisuliselt omavahel ära jaganud. Isa surma järel jagati Ida-Frangi riik lõplikult tema kolme poja vahel: vanim neist, Karlmann, sai Baieri, Karl Paks Alemannia ja Reetia ning Ludwig Saksimaa.
Pärast oma venna Karlmanni surma aastal 880 sai Ludwig ka Baieri valitsejaks, kuid kui ta 882. aastal suri, sai kogu Ida-Frangi riigi valitsejaks tema vanem vend Karl Paks, kes oli alates 879. aastast ka Frangi keiser.
Bedfordshire
Bedfordshire on tseremoniaalkrahvkond Inglismaal East of Englandi piirkonnas.
Bedfordshire jaguneb kolmeks tervikomavalitsuseks:
Toidulisaained
pisi|255px|Toidulisaained
Leanne Barbo
Leanne Barbo (sündinud 8. aprillil 1981 Tallinnas) on eesti rahvamuusik, laulja ning kandle- ja torupillimängija.
Toidulisaained
Toidulisaained on looduslikku või sünteetilist päritolu keemilised ühendid, mida lisatakse toiduainetesse tehnoloogiliste vajaduste ja eeskirjade alusel toiduainete riknemise pidurdamiseks, välimuse, struktuuri, koostise ja organoleptiliste omaduste (maitse) parandamiseks.
Mõnda säilitamismeetodit, nagu marineerimine (äädika abil), soolamine, maiustuste säilitamine suhkruga või vääveldioksiidi kasutamine veinides, on kasutatud sajandeid. 20. sajandi teisel poolel asuti kasutusele võtma rohkem lisaaineid, nende hulgas tehislikke.
Leanne Barbo
Õppinud Tartu Ülikoolis soome-ugri keeli ja rahvaluulet, täiendanud ennast Läti Ülikoolis Riias läti keele ja rahvaluule alal.
Toidulisaained
Iga toidulisaainet tähistatakse numbrilise koodiga. Tähis E ja numbrikood viitavad kindlale keemilisele ühendile, mis on kantud toiduainetes kasutada lubatud lisaainete registrisse. Selline koodisüsteem kehtib Euroopa Liidu riikides. Tähis E (Europe) peaks olema ka lisaaine ohutuse garantii.
Leanne Barbo
Kuulub ansamblitesse Krää, Väike Hellero ja Auļi, varem oli tegev ka Tsõdsõpujaleelos ja Sinimaniseeles.
Toidulisaained
Lisaained jagunevad kolmeks rühmaks :
Nummerdamine
Lisaainete kasutamise reguleerimiseks ja tarbijate teavitamiseks on igal ainel unikaalne kood ehk nn E-number, mida kasutatakse Euroopas kõikide heaks kiidetud lisaainete tähistamiseks. Rahvusvahelise ühtsete toidustandardite programmi Codex Alimentariuse komisjon on selle süsteemi kinnitanud ja seda laiendanud, et määratleda kõik lisandid, sõltumata sellest, kas nende kasutamine on heaks kiidetud või mitte.
E-numbri eesliide on alati "E", kuid riigid väljaspool Euroopat kasutavad ainult numbreid, olenemata sellest, kas lisaaine on Euroopas lubatud. Näiteks äädikhape on tuntud Euroopas kui E260, kuid osas riikides teatakse seda lihtsalt kui lisaainet 260. 1987. aastal hakkas Austraalias kehtima süsteem, mille järgi märgitakse lisaained pakendatud toitudele. Igal lisaainel peab olema nimi või number. Austraalias kasutatakse samu numbreid nagu Euroopas, kuid eesliiteta "E".
Kategooriad
Toidulisaained saab jagada mitmesse rühma, mis kattuvad osaliselt.
Antioksüdandid
Leanne Barbo
Leanne Barbo on Tallinna tantsuklubi eestvedaja alates sügisest 2005.
Toidulisaained
Kategooriad
Antioksüdandid, näiteks C-vitamiin, toimivad säilitusainena, pidurdades hapniku mõju toidule, ja võivad olla tervisele kasulikud.
Emulgaatorid
Emulgaatorid võimaldavad veel ja õlidel emulsioonis seguneda. Neid kasutatakse näiteks majoneesis, jäätises ja homogeniseeritud piimas.
Glaseerained
Glaseerained annavad toidule läikiva väljanägemise või kaitsva kihi.
Happed
Toiduhappeid lisatakse toidule selleks, et muuta maitseid "teravamaks", aga need toimivad ka säilitusaine ja antioksüdandina. Levinumad toiduhapped on näiteks äädikas, sidrunhape, viinhape, õunhape, fumaarhape ja piimhape.
Happesuse regulaatorid
Happesuse regulaatoreid kasutatakse selleks, et muuta või kontrollida toidu happelisust ja aluselisust.
Jahu parendajad
Jahuparandajaid kasutatakse selleks, et parandada jahu värvi või kasutust küpsetamisel.
Magusained
Magusaineid lisatakse toidule maitse lisamiseks. Suhkrust erinevad magusained lisatakse selleks, et hoida toidu energiasisaldus (kalorsus) väiksem või kuna need mõjuvad soodsalt suhkurtõve, hambakaariese ja kõhulahtisuse vastu.
Mahuained
Maitseained
Maitseained annavad toidule konkreetse maitse või lõhna. Neid võib toota looduslikest koostisosadest või valmistada kunstlikult.
Maitsetugevdajad
Maitsetugevdajad täiustavad toidu maitset. Need võivad olla saadud looduslikest allikatest (näiteks destilleerimise, lahusti eraldamise, leotamise teel) või toodetud kunstlikult.
Kilbukas
Eestis on levinud konnakilbukas.
Toidulisaained
Kategooriad
Niiskusesäilitajad
Niiskusesäilitajad aitavad vältida toidu kuivamist.
Paakumisvastased ained
Paakumisvastased ained takistavad pulbrite, näiteks piimapulbri paakumist ja kokkukleepumist.
Pakendamisgaas
Pakendamisgaas võimaldab säilitada pakendi terviklikkuse, et tõkestada toidu kokkupuudet õhuga, pikendades säilitusaega.
Paksendajad on ained, mis segusse lisamise korral suurendavad selle viskoossust ilma segu omadusi märkimisväärselt muutmata.
Stabilisaatorid
Stabilisaatorid, paksendajad ja tardained, nagu agar ja pektiin (kasutatakse näiteks moosi valmistamisel) annavad toidule tekstuuri. Kuigi tegemist pole päris emulgaatoritega, aitavad need siiski stabiliseerida emulsioone.
Säilitusained
Säilitusained aitavad ennetada või piirata toidu riknemist hallituse, bakterite või teiste mikroorganismide tõttu.
Toiduvärvid
Toiduvärvid lisatakse toidule selleks, et asendada värve, mis on kadunud toidu valmistamise kestel, või muuta toit ahvatlevamaks.
Vahutamisvastased ained
Vahutamisvastased ained vähendavad või hoiavad ära vahu tekkimist toidus.
Värvisäilitusained
Erinevalt toiduvärvidest lisatakse värvisäilitusaineid selleks, et säilitada toidu olemasolev värv.
Ohutus
Alates 19. sajandist on kasvanud töödeldud toidu tarvitamine ja märkimisväärselt suurenenud ka erineva ohutuse tasemega toidulisaainete kasutamine. Sellega koos on paljudes riikides välja töötatud seadused, millega reguleeritakse toidulisaainete kasutamist.
Toidulisaainete ohutusele pööratakse aina suuremat tähelepanu. Näiteks boorhapet kasutati laialdaselt toidusäilitusainena 1870.–1920. aastatel, kuid keelati see pärast I maailmasõda toksilisuse tõttu, mida tõestasid inimeste ja loomade peal läbi viidud uuringute tulemused. II maailmasõja ajal hakati boorhapet taas kasutama, kuna tekkis pakiline vajadus odavate ja kättesaadavate toidusäilitusainete järele. Boorhappe kasutamine toidusäilitusainena keelati lõplikult 1950. aastatel. Sarnased juhtumid tõid kaasa üleüldise toidulisaainete umbusaldamise ning ettevaatuse põhimõtet rakendades jõuti järeldusele, et toidus tohib kasutada üksnes neid lisaaineid, mis teatakse olevat ohutud.
2007. aasta septembris avaldas Briti meditsiiniajakiri The Lancet veebis Suurbritannia toidustandardite agentuuri rahastatud uurimuse, milles esitati tõendusmaterjali, et osa toidulisaaineid, mida paljud laste toidud sisaldavad, suurendavad hüperaktiivsuse esinemise keskmist taset. Uuringu läbi viinud teadlaste järeldusel toetab avastus väidet, et mõningad toidulisaained võimendavad hüperaktiivset käitumist (tähelepanematus, impulsiivus ja üleaktiivsus) vähemalt lapsepõlve keskpaigani. Uuringus käsitleti kunstvärvide ja naatriumbensoaadi mõju ning avastati, et need tekitasid osal lastel probleeme.
Toidulisaainete riskide ja kasu toovate omaduste kohta on väga vastakaid arvamusi. Osa kunstlikke lisaaineid on seostatud vähi, seedeprobleemide, neuroloogiliste probleemide, aktiivsus- ja tähelepanuhäirega, südamehaigustega ning rasvumisega. Looduslikud lisaained võivad olla samuti kahjulikud või tekitada osal inimestel allergilisi reaktsioone. Näiteks safrooli kasutati ingveriõlle maitsestamiseks, kuni avastati, et see on kantserogeenne. Safrooli ei või lisada toitudele, kuigi see esineb looduslikult näiteks vürtsbasiilikus.
Sinine 1, sinine 2, punane 3 ja kollane 6 on mõned toiduvärvid, mida seostatakse mitmesuguste terviseriskidega. Sinist 1 kasutatakse kommide värvimiseks, karastusjookides ja kondiitritoodetes, ning on leitud mõningaid tõendeid, et see võib põhjustada hiirtel vähki, kuigi uuringut pole korratud. Sinist 2 leidub loomatoidus, karastusjookides ja kondiitritoodetes. On avastatud, et see põhjustab hiirtel ajukasvatajat. Punane 3, mida kasutatakse peamiselt kokteilikirssides, on seotud kilpnäärmekasvaja esinemisega rottidel. Kollane 6, mida kasutatakse vorstides, tarretistes ja kommides, võib põhjustada lümfi- ja neeruvähki, sest sisaldab väheses koguses kantserogeenseid aineid. Vajab märkimist, et paljud loomade peal tehtud uuringud ei asenda kantserogeensete ainete mõju uurimist inimestel, sest küülikute, hiirte ja ahviliste biokeemilised protsessid pole inimeste omadega läbivalt võrreldavad.
Kuigi laiemalt teatakse, et osa toidulisaaineid seostub haiguste ja terviseriskidega, on neil ka kasulikke omadusi, näiteks toiteväärtus. Lisaainetega lisatakse sellistele toiduainetele nagu jahu, teravili, margariin ja piim vitamiine, mineraale ja teisi toitaineid, mida neis üldiselt väga palju ei leidu. Samuti aitavad säilitusained vähendada õhust, bakteritest, hallitusest ja pärmist põhjustatud riknemist.