cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Eesti presidendivalimised
2016
Esimeses hääletusvoorus Riigikogus presidenti ei valitud. Enim hääli – 40 – sai SDE ja RE ühiskandidaat Eiki Nestor. IRL-i ja Vabaerakonna kandidaat Allar Jõks sai 25 häält, Keskerakonna kandidaat Mailis Reps 26. Kaheksa sedelit jäid tühjaks. Hääletuse järel heitsid SDE esindajad Reformierakonnale ette, et salajasel hääletusel rikuti kahe erakonna kokkulepet, mille kohaselt pidanuks esimeses voorus Nestor ja teises voorus Siim Kallas koguma mõlemast erakonnast kokku 45 häält. Jõksi tulemus oli oodatust parem, kuna tema kandideerimisavaldusel oli vaid 21 allkirja. Esimese vooru järel ei oodatud teisestki voorust enam valimiste lõpptulemust, ehkki seda nimetati oluliseks vahefinišiks. Priit Sibul IRList leidis, et oluliseks muutuvad EKRE hääled, kuna neist sõltub, kas kolmandasse vooru jõuab Mailis Reps või Allar Jõks. EKRE fraktsiooni esimees Martin Helme seevastu kinnitas, et nende eesmärk on seada valimiskogus üles oma kandidaat Mart Helme.
Ostrava
Ostrava (saksa keeles Ostrau, poola keeles Ostrawa) on linn Tšehhis, Morava-Sileesia maakonna keskus.
Eesti presidendivalimised
2016
Teises voorus kandideerisid Siim Kallas, Mailis Reps ja Allar Jõks. Neist sai Kallas 45, Mailis Reps 32 ja Allar Jõks 21 häält, valituks ei osutunud keegi. Kolmandasse vooru jõudsid Kallas ja Reps. Siim Kallas kogus 42 häält, Mailis Repsi poolt hääletas 26 riigikogu saadikut ning 30 hääletussedelit olid tühjaks jäetud. Et ükski kandidaat ei kogunud kahe kolmandiku valijate toetust, jäi president 3. voorus valimata ja kokku kutsuti valimiskogu.
Ostrava
Ostrava on elanike arvult kolmas linn Tšehhi Vabariigis.
Eesti presidendivalimised
2016
Valimiskogule esitati riigikogu kolmanda vooru kandidaadid ning kolm uut kandidaati, kes igaüks said toetusallkirja vähemalt 21 valimiskogu liikmelt. Valimiskogu esimeses voorus sai Allar Jõks 83 häält, Siim Kallas 81 häält, Mailis Reps 79 häält, Marina Kaljurand 75 häält ja Mart Helme 16 häält. Teises voorus olid vastamisi Allar Jõks ja Siim Kallas. Hääletusel kogus Kallas 138 ja Jõks 134 häält, osales 332 valimiskogu liiget. Nii Jõks kui ka Kallas lubasid rohkem mitte kandideerida, valimisjärg siirdus tagasi riigikokku.
Ostrava
Linnaosad
Ostrava jaguneb 23 linnaosaks:
Karl-Artur Korsar
Karl-Artur Korsar (sündinud 20. märtsil 1989) on eesti rõivadisainer.
Elukäik
Karl-Artur Korsar kasvas üles Tartus. 19-aastaselt kolis ta Tallinna, et õppida Eesti Kunstiakadeemias tekstiilidisaini. Peale sealt tehniliste teadmiste sai ta sealt kaasa ka kire prinditehnoloogia vastu. Pärast õpinguid töötas Karl-Artur Korsar viis aastat vabakutselisena Londonis, Melbourne'is ja Sydneys. Praegu töötab ta nii Tallinnas kui ka Berliinis.
Karlkolsar
KarlKolsar on tekstiilidisaini bränd, mille eestvedajaks on Karl-Artur Korsar. Bränd kasutab julgeid värve, mängulisi mustreid, kõrge kvaliteediga Itaaliast pärit kangaid ja Eesti rätsepatööd. Iga muster on ainulaadselt käsitsi või digitaalselt valminud. Brändi mõte on luua mustreid, mis poleks mõjutatud trendidest, vaid oleksid ajatud kangaid, mis annaksid aimu Karl Kolsari mõttemaailmast. Bränd loob kirevaid ja isikupäraseid teoseid. Karl Korsari visioon on luua riideid, mille kandjad saaksid nendega ennast välismaailmale väljendada. Tema loomingut iseloomustab detailirohkus.
The Korsars
Disaineritest õde ja vend Karl-Artur Korsar ja Hanna Korsar lõid koos elustiilibrändi. The Korsars brändi loomingust võib leida nii kodusisustust, rõivaid, siidrätte kui ka aluspesu. Mõlemad olid oma brändide kallal töötanud juba aastaid ja ka eelnevad projektid olid neid pannud koostööd tegema. Karl-Artur tegeleb firmas eelkõige prindi ja kangastega ning õde Hanna vormiga. Brändile sobiva nime leidmisel lähtuti sellest, et selles peaks kindlasti olema Korsar, kuna see kõlab hästi ja see nimi oli ka mõlema poolt juba ülestöötatud. The Korsar on suuresti suunatud ekspordile. Nad annavad aastas kaks korda välja pret-a-porter-kollektsiooni. Bränd erineb mõlema enda firmast just selle poolest, et The Korsars ei piirdu ainult rõivastusega, vaid pakub ka kodusisustust ja aksessuaare. The Korsarsi üks kindlatest põhimõtetest on see, et rõivaid valmistavaid inimesi koheldakse lugupidavalt ja väärikalt. See innustab firmat tegema koostööd ainult nende tarnijatega, kelle jaoks on samuti olulised jätkusuutlikud töökohad, mis säilitavad looduskeskkonda.
Perekond
Tema õde Hanna Korsar töötab samuti rõivadisainerina. Karl leidis tee disainini tänu emale, kellel oli kodus ateljee, kus nad õega juba väiksest peale aega veetsid. Karlil ei olnud palju kannatust õmblemiseks, aga talle meeldis palju joonistada ja visandada.
Tunnustus
Igal aastal annab Eesti Disainiasutus välja autasusid silmapaistvatele disaineritele. Karl-Artur Korsar sai 2018. aastal SÄSI ehk noore toote-, moe- või tekstiilidisaineri auhinna.
Urvaste vald
Urvaste vald oli vald Võru maakonna loodeosas.
Vald liideti 2017. aastal Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus Antsla vallaga.
Urvaste vald piirnes Põlva maakonnas Kanepi vallaga, Valga maakonnas Otepää, Sangaste ja Tõlliste vallaga ning Võru maakonnas Antsla ja Sõmerpalu vallaga.
Priozersk
thumb|Käkisalmi kindlus Priozersk (soome keeles Käkisalmi, rootsi keeles Kexholm) on linn Venemaal Leningradi oblastis, Priozerski rajooni keskus. Asub Laadoga järve kaldal Vuoksi jõe suudmes.
Urvaste vald
Valla kodulehe andmeil oli 1. jaanuaril 2011 vallas 1397 elanikku.
Priozersk
Linn kuulus kuni aastani 1940 ja aastatel 1941–1944 Soomele.
Urvaste vald
Kuldre külas tegutseb Kuldre Kool, mille juures on ka lastepäevarühm Sipsik. Vallas on kolm raamatukogu: Vaabina, Urvaste ja Kuldre raamatukogu. Uue-Antsla külas asub rahvamaja. Vallas on mitu aktiivset ühendust: Uue-Antsla Noorteklubi, MTÜ Kuldre Käsitöötare, seltsing Roheline Urvaste ja Urvaste Külade Selts.
Priozersk
Linnas asub Käkisalmi linnus, mis oli ajalooliselt üks Karjala kannase tähtsamaid. Tänapäeval tegutseb linnuses muuseum.
Urvaste vald
Perearst võtab vastu Kuldres ja Antslas. Ainuke postkontor asub Kuldres. Vallas on üks aktiivne kogudus: EELK Urvaste Püha Urbanuse kogudus Urvaste kirikus.
Urvaste valla ettevõtted tegelevad põllumajanduse, ehituse, jaekaubanduse, turismi ja transpordiga.
Vallavalitsus asus Kuldre külas, 2013. aasta juuli alguse seisuga oli vallavanem Riho Roon. Kord kuus ilmus Urvaste Valla Leht.
Külad
Urvaste vallas oli 14 küla: Kassi, Kirikuküla, Koigu, Kuldre, Kõlbi, Lümatu, Pihleni, Ruhingu, Toku, Uhtjärve, Urvaste, Uue-Antsla, Vaabina ja Visela küla.
Ajalugu
Urvaste kihelkonna ala kuulus algselt Ugandi muinasmaakonda, hiljem Tartu piiskopkonda. Esimestena mainiti 1405. aastal Vaabina ja Antsla mõisa, 1413. aastal nimetati ka Urvaste kirikut. Liivi sõja järel jäi Urvaste kant Poola, 1625. aastast Rootsi võimu alla. Rootsi aja algul taastati sõdades hävinud kirik ning sinna saadeti esimene luteri pastor, soomlane Jacob Schomann. 1688. aastast on säilinud teade Urvaste köstrikoolist, kus õppis 25 poissi. Kihelkonnast eraldusid Karula, Kanepi ja Sangaste kihelkonnad.
Põhjasõja ajast on teada lahing Uhtjärve juures 17. juulil 1702. 1732 taastas pietistlik pastor J. Ch. Quandt köstrikooli, kus töötasid ka talurahvast pärit õpetajad Koljo Adam, Mango Hans ja Matsi Kärt. 1735. aastal tegutses kihelkonnas ka kolm mõisakooli. 1780. aastaks oli Urvastes 627 talu ja 60 popsikohta ning kokku 8820 elanikku. 1836 osteti Urvastes päriseks esimene talu Võrumaal: Linnamäe mõisale kuulunud Murru talu. 1840. aastate talurahvarahutustes osales ka Urvaste kandi rahvas, kelle mõisteti 1842. aastal Vana-Antslas toimunud sõjakohtu istungil ihunuhtlust. 1845–48 läks kihelkonnas õigeusku 830 inimest; 1847 asutati Kassimõisa õigeusu kogudus, 1895 ehitati Kraavile Püha Eliase kirik.
Eesti esimesel üldlaulupeol Tartus 1869. aastal osales ka Urvaste laulukoor, teisel laulupeol 1879. aastal tuli Vaabina orkester II kohale. 1877 loodi Eesti Aleksandri kooli Urvaste abikomitee, 1884 karskusselts Koit.
10. aprillil 1918 Riias toimunud maakoosolekul luges Vana-Antsla vallavanem Peeter Koemets ette Lõuna-Eesti vallavanemate märgukirja, milles nõuti iseseisvust ega soovitud liituda koosolekul välja pakutud Balti hertsogiriigiga. Vabadussõja ainuke lahing Urvaste kandis toimus kihelkonna lõunatipus Saeras 20. märtsil 1919 Võrumaa kaitsepataljoni ja Nõukogude Venemaa vägede vahel. Seevastu vabaneti 1941. aastal kogu kihelkonnas ja Antsla vallas Nõukogude võimust juba enne Saksa armee saabumist, 1944. aastal augustis toimusid aga ägedad lahingud Punaarmeega. Teise maailmasõja järel 1944–53 tegutsesid Linnamäel metsavennad Juhan Huska juhtimisel.
Uuem aeg
2002. aasta sügisel sai vallavanemaks Margus Klaar. Kolme nädala pärast tuli võimule Kurmet Müürsepp. 20. septembril 2006 avaldati Müürsepale umbusaldust ning vallavanemaks valiti Lembit Luts. 2009. aastast oli vallavanem Riho Roon.
Vaatamisväärsused
Turismiobjektidest on tuntumad üks Eesti jämedamaid tammesid Tamme-Lauri tamm, mida oletatavasti on kujutatud ka taasiseseisvumisjärgse Eesti kümnekroonisel rahatähel, kunstnik Edgar Valteri teemapark Pokumaa, üle 10 km pikk Urvaste ürgorg ja 7 km pikk Keema org ning Uue-Antslasse rajatud liikluslinn. Vallas tegutseb mitu turismitalu, sh temaatiline Uhtjärve Ürgoru Nõiariik.
Uue-Antsla külas asub Urvaste valla koduloomuuseum.
Masinaehituse mõisteid
''Siin on loetletud masinaehituse mõisteid.
Cairns
Cairns on linn Austraalias Queenslandi osariigis.
thumb|tühi|Vaade Cairnsi linnale thumb|tühi|Taimkate Cairnsi ja [[Townsville'i vahel]]
Laane (Lääne-Harju)
Laane on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.
EI
EI võib tähendada:
Grand Marina
Grand Marina (hiljem Ars) oli revüüteater ja kino, mis tegutses Tallinna kesklinnas aastatel 1910–1940.
Majas etendati revüüsid, mürtsus muusika ja peeti suuri koosviibimisi. Tolle aja suurimas saalis oli 1300 istekohta. Hoone asus Mere puiestee alguses, praeguse Vene kultuurikeskuse kohal. Teatri ehitas 1913. aastal Tallinnas elav Eesti ärimees ja ettevõtja Vassili Voinov. 1938. aastal sai kino nimeks Ars. Moodsas kinosaalis linastusid peamiselt Ameerika filmid. Enne seansi algust esinesid külalisartistid. Keldrikorrusel paiknes aga kuulus restoran-varietee Must Kass.
1936. aasta aprillis teatas ajaleht Uus Eesti, et moraalijüngrite tubli töö tulemusena on politsei Tallinnas tegutseva kino Grand Marina sootuks sulgenud.
"Nagu kuuleme, on ametiasutiste sooviks Grand Marina sulgemisega vähendada Tallinnas kinode arvu, kuna kinoseadus näeb ette Tallinnas ainult kaksteist kino,"
Kinoseadus ja kinode arvu vähendamine oli 1935. aastal siseministeeriumi filmiinspektoriks nimetatud Marie Underi abikaasa, alalhoidliku Artur Adsoni kätetöö. Ta oli avastanud, et Eestis on 102 kino, ning Tallinnas ja Tartus oli neid ilmselgelt liiga palju – vastavalt 17 ja 7. “Pealegi näidatakse neis väheväärtuslikke filme,” oli Adson jahmunud ning jätkas võitlust filmitähtede suurte dekolteedega ja kankaani vihtumisega, Ta lasi karmil käel kärpida filme ja oli hämmeldunud, kuna aastas näidatud 182 filmist 74 olid saksakeelsed.
"Arutihti tekib kinos mulje, nagu elaksime mõnes Saksa provintsis!"
Lõpuks tegi Adson ettepaneku vähendada Tallinnas kinode arvu kümnele, Tartus viiele. Siseminister oli Tallinna suhtes pisut heldem – lubas alles jätta (mitu?) kino ja Grand Marina teiste hulgas. Tartu aga pidigi viiega leppima.
Ehkki Grand Marina sai seejärel rahus tegutseda kuni sõja puhkemiseni, hävines kõik see, mida kinoseadusega lammutada ei saadud, hoopis 1941. aastal toimunud tulekahjus ja 1944. aastal Tallinna tabanud pommirahes. Kahjuks jäi Vassili Voinovi tehtust alles vaid 29 protsenti.
1941. aastal, kui Nõukogude Liidu väed siit putku panid, siis kogusid nad Grand Marina vestibüüli kokku kõik filmirullid, mis Tallinna linnast kätte said ja panid põlema.
Hiljem, tagastamise ajal pabereid esitades uskusin, et oma viiskümmend protsenti on majast ikka alles. Aga ma ei arvestanud sellega, et märtsi-pommitamisel said oma osa ka põlengust alles jäänud müürid.”
1953. aastal ehitati sellele kohale Laevastiku ohvitseride maja, kuid kinosaali seinad olid isegi osaliselt säilinud. Praegu on selles hoones Vene kultuurikeskus. Kuna Grand Marina oli Tallinna suurim hoone, mida sai ürituste korraldamiseks üürida, on sellega seotud hulk Eesti jaoks murdelistel aegadel toimunud sündmusi.
Kinohoone hävis 1941. aastal teises maailmasõjas sõjategevuse käigus puhkenud tulekahju tagajärjel. Hoone ennistati, küll oluliselt muudetud kujul, aastail 1951–1954.
Nõukogude perioodil tunti ümberehitatud hoonet Laevastiku Ohvitseride Majana, tänapäeval nimetatakse seda Vene Kultuurikeskuseks.
Turka
Turka (ukraina Турка) on linn Ukrainas Lvivi oblastis Sambiri rajoonis. Kuni 2020. aastani oli Turka rajooni halduskeskus. Turka asub Strõi jõe vasakul kaldal, Poola piirist umbes 12 km kaugusel, Lvivist ligikaudu 105 km edelas.
Turkat on esmamainitud 1431. aastal, Magdeburgi linnaõigused sai 1730. aastal. Esimese Poola jagamise tagajärjel läks linn 1772. aastal Austria keisririigi võimu alla.
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Turka elanikest ukrainlasi 99,35% ja venelasi 0,46%.
Lindholm Høje
pisi|Lindholm Høje Lindholm Høje (taani keeles 'Pärnamäe kõrgendik') on viikingiaegne matmiskoht Taanis Ålborgist põhjas. See on omataoliste seas üks maailma suurimaid.
Esimesed väljakaevamised piirkonnas toimusid aastal 1889. Suured väljakaevamised algasid 1952, kui uuriti ligi 700 hauda.
Lindholm Høje põhjaservas olevad hauad on dateeritud aastatesse 700 (mõnes allikas 400) kuni 1000, lõunaservas olevad hauad aastatesse 1000–1050.
Matusepaik tekkis viikingiaegse asula juurde, mis paiknes tollal mööda Limfjordi kulgenud kaubatee ääres. Asula jäeti maha 1200. aasta paiku. Sel ajal ummistus Limfjordi ots liivaga, mistõttu laevad ei saanud enam seda läbida ja pidid hakkama sõitma ümber kogu Jüüti poolsaare. matused lõppesid mõnevõrra varem.
Enamik matuseid Lindholm Højes on põletusmatused. Enamik haudu on tähistatud kividega, mis on paigutatud haua ümber laevakujuliselt. Seda nimetatakse kivilaevaks ja see näitab tähtsust, mida viikingid omistasid laevadele.
1992 avati Lindholm Høje lähedal matmispaigale pühendatud muuseum, mida 2008 laiendati. Muuseumi rajas kohalik tsemenditehas Aalborg Portland, tähistamaks 100 aasta möödumist asutamisest.
Aaronlased
Aaronlased (аароновцы) olid vanausuliste rühm, mis 18. sajandi teisel poolel eraldus pomoorlastest. Selle rajaja oli Andrei Žukov (Aaron Žukov).
Aaronlased tunnistasid abielu. Nad ei pooldanud äärmuslikku asketismi.
19. sajandil lakkasid nad olemast.
Ejin
Ejin on hošuun (3. järgu haldusüksus) Hiina Rahvavabariigis Sise-Mongoolia autonoomses piirkonnas Alxa aimakis.
Ejinis asus keskajal tanguutide linn Khara-Khoto.
Ejin jaguneb viieks 4. järgu haldusüksuseks, neist kaks on alevid: Dalai Hub ja Dongfeng ning kolm on vallad (sumu) Subonaoer, Saihan-Torai ja Mazongshan.
Dongfengis asub Jiuquani kosmodroom, kust startis Hiina esimene mehitatud kosmoserakett Shenzhou 5.
Homme
"Homme" on eesti keeles määrsõna, mis viitab tänasele järgnevale päevale.
Prantsuse keeles tähendab homme 'mees'.
Seda nime kannavad:
Antikristus
Antikristus tähistab Kristlikus eshatoloogias isikut, organisatsiooni, ametikohta, kogukonda või gruppi, kes viivad täide piiblis kuulutatud prohveteeringuid selle kohta, kes vastandab ennast Jeesus Kristusele ning võtab sisse koha tema asemel.
Sõna "Antikristus" tuleb vanakreeka sõnadest αντί ja Χριστός (anti ja Christos). Χριστός tähendab vanakreeka keeles salvitud või võitut ning kristlased kutsuvad selle nimega Naatsareti Jeesust. Sõna αντί tähendab mitte ainult anti't vastandavas mõttes, kui miskit, mis on millelegi vastupidine, millegi vastu, vaid see tähendab ka "millegi/kellegi asemel". Antikristus on siis miski või keegi, mis vastandab ennast Kristusele, võttes koha sisse tema asemel.
Sõna esineb 5 korda, 1. ja 2. Johannese kirjas: üks kord mitmuses ja neli korda ainsuses. Termini all mõeldakse enamasti mingit kurja entiteeti, mis võistleb ning vastandub Jeesus Kristusele.
Townsville
Townsville on linn Austraalias Queenslandi osariigis.
Linna elanike arv 2006. aastal oli 143 328.
tühi|thumb|Vaade Townsville'le
Darren Aronofsky
Darren Aronofsky (sündinud 12. veebruaril 1969 New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide filmilavastaja, produtsent, stsenarist ja näitleja.
Sanok
Sanok (ukraina keeles Сянік) on linn Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas, Sanoki maakonna halduskeskus ja suurim linn.
Darren Aronofsky
Elulugu
Aronofsky sündis New Yorgis Brooklynis õpetajate peres. Ta lõpetas Merou Edwardi (New York) keskkooli. Pärast kooli reisis kuus kuud Lähis-Idas, Euroopas ja Guatemalas. Aastal 1987 astus ta Harvardi ülikooli, kus õppis antropoloogiat, filmindust ja animatsiooni. Aastal 1990 tegi kursusetööna esimese lühifilmi "Supermarket Sweep".
Sanok
Linnas asub bussitehas Autosan. thumb|left|250px
Darren Aronofsky
Elulugu
1992 kolis ta Los Angelesse, kus täiendas end filmilavastajana.
Režissööritöid
Žanr: triller/ulme. Stuudio: Harvest Filmworks (1998). Osades: Sean Gullette, Mark Margolis, Ben Shenkman, Pamela Hart, Stephen Pearlman, Samia Shoaib
Matemaatik Max (Sean Gullette) usub, et looduses saab kõike seletada numbrite abil ning et kaose taga peitub kord. Selle kinnisidee lahendamiseks loob arvuti, mis peab leidma kõikeseletava valemi. Kuid Maxi leiutist ihkavad ka Wall Streeti ärihaid ja ususekt.
Must-valge filmi eelarve oli 60 000 dollarit, mis lõpuks teenis kokku ligi 3,2 miljonit dollarit. Käis paljudel filmifestivalidel, võitis 1998. aasta Sundance'i festivalil auhinna.
Žanr: draama. Stuudio: Artisan Entertainment (2000). Osades: Ellen Burstyn, Jared Leto, Jennifer Connelly, Marlon Wayans, Christopher McDonald
Lugu üksildasest narkosõltlasest Sarast (Ellen Burstyn) ja tema pojast Harryst (Jared Leto), kes teenib elatist uimasteid müües.
Lugu igavesest elust, kus peategelane Tomas Creo (Hugh Jackman) otsib läbi millenniumi lahendusi teda vaevanud saladustele.
Žanr: draama/komöödia Stuudio: Protozoa Pictures/Saturn Films (2008). Osades: Mickey Rourke, Marisa Tomei, Evan Rachel Wood, Mark Margolis, Todd Barry
Lugu kustunud karjääriga maadlejast Randy Robinsonist, keda hüüti Jääraks (Mickey Rourke), ja tema püüdlusest taastada nii kunagine hiilgus kui ka purunenud suhted lähedastega.
Toomas Schvak
pisi|Toomas Schvak (2014) Toomas Schvak (sündinud 24. märtsil 1979 Tallinnas) on eesti kirikuloolane, raamatukogundus- ja kirjastustegelane.
Hariduskäik
Aastatel 1985–1997 õppis ta Tallinna Väike-Õismäe Keskkoolis. Aastatel 1997–2001 õppis ta Tallinna Pedagoogikaülikoolis, mille lõpetas bakalaureusekraadiga, põhierialaks infoteadus ja kõrvalerialaks ajalugu.
Bilateraalne sümmeetria
thumb|[[Liblikas|Liblika tiivad (pildil Junonia coenia) on hea näide looduses esinevast bilateraalsest sümmeetriast]] Bilateraalne sümmeetria ehk bilateraalsümmeetria ehk kahekülgne sümmeetria) on üks paljudest sümmeetriatüüpidest. Näieks, bioloogias on see sümmeetriatüüp vaadeldav kui organismi kehaehitusplaani võimalik kaheks jaotamine vaid ühe sümmeetriatasandiga, mille tagajärjel saab kahte osa vaadelda üksteise peegelpiltidena.
Toomas Schvak
Hariduskäik
Aastatel 2007–2009 läbis Toomas Schvak religiooniantropoloogia magistriõppe Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Magistritöö teema oli "Tallinna Nõmme Ristija Johannese õigeusu koguduse ja kiriku ajalugu aastani 1960" ja ta pälvis selle eest kiitusega magistrikraadi usuteaduses (MA cum laude).
Bilateraalne sümmeetria
Bilateraalne sümmeetria on aktiivselt liikuvatel loomadel, kuna neil on eristunud ees- ja tagaots, kõhtmine ja selgmine pool ning vasak ja parem külg. Bilateraalne sümmeetria esineb enamikul hulkraksetel loomadel ja mõnedel taimedel. Bilateraalsed on näiteks rõngussid ja keelikloomad, kaasa arvatud inimene.
Toomas Schvak
Hariduskäik
Aastatel 2009–2017 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonna doktoriõppes, keskendudes Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku ajaloole aastatel 1917–1940.
Bilateraalne sümmeetria
Bilateraalset sümmeetriat esineb ka taimeriigis. Näiteks lehed nii puudel kui rohttaimedel on tavaliselt sümmeetrilised. Mõned taimed, näiteks orhideed ja liblikõielised, võivad olla täielikult kahekülgselt sümmeetrilised.
Toomas Schvak
Töökäik
Aastatel 1998–2000 töötas Toomas Schvak Riikliku Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskuse informaatiku ja teabekorraldajana. Seejärel siirdus ta tööle raamatukogundusse, töötades aastatel 2000–2001 Eesti Rahvusraamatukogu kogude arenduse osakonnas väliskirjanduse komplekteerijana ja aastatel 2001–2002 Tallinna Keskraamatukogu infotehnoloogina.
Bilateraalne sümmeetria
Bilateraalne sümmeetria kehtib ainult keha väliskuju, mitte siseelundite asetuse kohta. Näiteks inimesel on süda ja põrn vasakul pool, aga maks ja sapipõis paremal pool.
Bilateraalne sümmeetria ei tähenda siiski täielikku sümmeetriat viimase üksikasjani. Näiteks sünnimärgid inimese kehal paiknevad ebasümmeetriliselt.
Toomas Schvak
Töökäik
Aastatel 2002–2005 oli ta Eesti Rahvusraamatukogu parlamendiinfo keskuse juhtiv spetsialist, vastutades artiklite andmebaasi Index Scriptorum Estoniae koostamise ja arendamise eest. Osales konsultandina Kaitsejõudude Peastaabi raamatukogu loomisel 2003.–2004. aastal.
Bilateraalne sümmeetria
Kahekülgse ja radiaalsümmeetria kombineerumise tulemusel tekib biradiaalsümmeetria ehk kaksikradiaalsümmeetria. See esineb näiteks kammloomadel ja mõnel algsuuste rühmal.
Vaata ka
Symmetry in biology
Toomas Schvak
Töökäik
Aastatel 2005–2011 töötas ta Eesti Rahvusraamatukogu teadus- ja arenduskeskuse projektijuhina, vastutades mitmete Euroopa Liidu finantseeritavate arendusprojektide teostamise eest. Nende arendusprojektide raames liitus Rahvusraamatukogu üle-euroopaliste infoteenustega The European Library ja Europeana. Hiljem on ta koordineerinud Tallinna Ülikooli Akadeemilise Raamatukogu digiteerimise peaspetsialistina sinna rajatud üle-eestilise digiteerimiskeskuse ettevalmistustöid.
2017. aastast on ta Arvo Pärdi Keskuse raamatukoguhoidja.
Poliitiline tegevus
Schvak on kuulunud aastatel 2002–2007 Eesti Vasakparteisse, 2004–2008 Eestimaa Rahvaliitu ja 2009–2018 Eesti Reformierakonda.
Aastatel 2013–2017 oli ta Tallinna Linnavolikogu keskkonnakomisjoni liige, 2014–2017 ühtlasi ka Reformierakonna Haabersti piirkonna juhatuse liige.
Erialane liikmesus ja ühiskondlik tegevus
Toomas Schvak on olnud aastatel 2004–2015 ja uuesti 2017. aastast Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu liige. Ta on kuulunud aastatel 2007–2015 ja uuesti 2017. aastast ühingu terminoloogiatoimkonda. 2017. aastast on ta ühingu erialaraamatukogude sektsiooni liige.
2010. aastast kuulub ta Eesti Kirikuloo Seltsi, juunis 2017 valiti seltsi juhatuse liikmeks (sekretäriks).
2012. aastast on Schvak Euroopa teaduse ja teoloogia uurimise ühingu ESSSAT liige.
Märtsist 2018 on ta Eesti Kirikute Nõukogu ja Siseministeeriumi toetusel tegutseva ususõnastiku töörühma liige.
Maist 2005 on ta teinud kaastööd võrguentsüklopeediale Vikipeedia ja on 2006. aastast üks eestikeelse Vikipeedia administraatoreid. Kolmel korral on ta võitnud Vikipeedia tõlketalgud.
Kirjutisi
Ta on avaldanud artikleid teoloogia ühiskondliku rolli, õigeusu kiriku ajaloo, vaimuliku hariduse ja digitaalse raamatukogunduse teemadel, samuti arvamuslugusid ja retsensioone. Ta on tõlkinud eesti keelde veebilehti, samuti poliitilise ja religioosse sisuga tekste.
Tõrvanõmme oja
Oja saab alguse Lõuka küla territooriumilt ja suubub Liivi lahte.
Oja pikkus on 3,6 km ja valgla pindala on 3,7 km². Kraavi kaudu tal on ühendus Männiku jõega.
Teise maailmasõja lennuässade loend
Teise maailmasõja lennuässad olid hävituslendurid, kes tulistasid alla kõige rohkem vaenlase lennukeid.
Liste deutscher Jagdflieger im Zweiten Weltkrieg
Eesti jalgpalli 2005/2006. aasta karikavõistlused
'''Eesti jalgpalli 2005/2006. aasta karikavõistlused''' võitis Tallinna FC TVMK.
1/16 finaalid
!colspan="3" align="center"| 31. august 2005
!colspan="3" align="center"| 1. september 2005
!colspan="3" align="center"| 6. september 2005
!colspan="3" align="center"| 7. september 2005
1/8 finaalid
!colspan="3" align="center"| 9. november 2005
!colspan="3" align="center"| 10. november 2005
Madonna di Campiglio
Madonna di Campiglio on Itaalias Trentino provintsis Val Rendena orus Dolomiti di Brenta ja Adamello mägede vahel asuv küla ja suusakeskus. 1 522 meetri kõrgusel merepinnast asuvas külas elab umbes 700 inimest.
Madonna di Campiglio korraldatakse talvel Maailma karikavõistluste etappe mäesuusatamises.
Hans Heidemann
Heidemann teenis I maailmasõja ajal Venemaa keisririigi sõjaväes staabikirjutajana, seejärel Vabadussõja ajal Eesti Vabariigi rahvaväes Peipsi rannakaitsepataljonis samuti kirjutajana; pärast demobiliseerimist töötas raamatupidajana Vorbuse riigimõisas.
Heidemann oli 1920. aastail Eesti Iseseisva Sotsialistliku Tööliste Partei (EISTP) Tartumaa komitee esimees ja üks Tartumaa Töölisühingute Kesknõukogu juhte.
Ta juhtis koos Paul Keerdo ja August Hanseniga EISTP vasakpoolset, kommunistliku partei mõjustatud revolutsioonilist tiiba, mis kevadel 1922 saavutas parteis ülekaalu (samas lõid parteist vähemusse jäänud liikmed Iseseisva Sotsialistliku Tööliste Partei. Heidemann valiti aga EISTP Tartumaa Komitee esimeheks.
Heidemann osales ametiühinguliikumises ja Eestimaa Ametiühingute II kongressil 1922. aastal valiti Eestimaa Töölisühingute Üldliidu Kesknõukogu liikmeks. Samal ajal oli ta ka Tartu Ametiühingute Keskliidu ja Tartumaa Maatööliste Liidu ja töölisspordiliit Herkulese esimees ning kuulus Eesti Ametiühingute Keskliidu ja Maatööliste Liidu juhatusse.
Heidemann juhtis koos Rudolf Pälsoniga 1923. aasta 1. mai massimeeleavalduse korraldamist Tartus.
Heidemann pääses 1923. aasta mais Töörahva Ühise Väerinna nimekirjas II Riigikogusse, kus oli kommunistide fraktsiooni liige, 1923. aastast Eestimaa Töörahva Partei (ETP) KK liige. Riigikogu koosseisust astus tagasi 10. märtsil 1924, teda asendas Oskar Sepre.
Eestimaa Kommunistliku Partei (EKP) ametliku ajalookäsitluse kohaselt oli Heidemann nii EISTP-s kui ka riigikogus EKP keskkomitee juhtnööride täitja ehk salakommunist.
"Heideman [!] oli üldse tubli ja hoolas töömees, kuid tal tuli samade hädadega rabelda, mille käes omal ajal vaevles Kingisepp [!] ja mille üle ta hädaldas; see on – ei ole kaastöölisi. ... Oma hoolsas töös ja tegevuses toimetas aga Heideman kui õppinud staabi kirjutaja, kes kõigist paberitest ärakirjad valmistab, nurkadele korralikud resolutsioonid märgib ja kõik dokumendid nummerdab. Et nii põrandaaluses töös ei toimetata, sellest ei võinud Heidemann arvatavasti oma lihtsameelsuses aru saada... "
Heidemann osales 1. detsembri riigipöördekatse ettevalmistamisel, kuid ta vahistati koos Villem Trommeliga riigipöördekatse eest 18. septembril 1924 Tartus konspiratiivkorteris Jakobi tänav 39 majas, mõisteti 10.–27. juunil 1925 toimunud 78 protsessil süüdi "maksva demokraatliku riigikorra kukutamise katses" ja hukati Sõjaväeringkonnakohtu otsusel 29. augustil 1925 kell 3.45 Tartust 8 km kaugusel Inglimäel.
Enne surma avaldas Heidemann soovi vaimulikuga kõnelda, mis talle ka võimaldati.
České Budějovice
České Budějovice (saksa keeles Budweis) on statuudiga linn Tšehhis, Lõuna-Tšehhi maakonna ja České Budějovice ringkonna keskus. České Budějovice on elanike arvult seitsmes linn Tšehhis.
Meremäe vald
Meremäe vald oli vald Võru maakonnas. Valla loodusliku piiri läänes ja põhjas moodustas Piusa jõgi, idapiiri Eesti-Venemaa piir.
České Budějovice
Kuningas Otakar II asutas České Budějovice 1265. aastal.
České Budějovice vanalinn on alates 1. aprillist 1980 ajalooline linnakaitsereservaat.
Meremäe vald
Meremäe vallavanem oli Rein Järvelill.
Asustus
Meremäe vallas oli 87 küla: Ala-Tsumba, Antkruva, Ermakova, Helbi, Hilana, Hilläkeste, Holdi, Härmä, Ignasõ, Jaanimäe, Juusa, Jõksi, Kalatsova, Kangavitsa, Karamsina, Kasakova, Kastamara, Keerba, Kiiova, Kiislova, Kiksova, Kitsõ, Klistina, Korski, Kuigõ, Kuksina, Kusnetsova, Kõõru, Küllätüvä, Lepä, Lindsi, Lutja, Maaslova, Marinova, Martsina, Masluva, Melso, Merekülä, Meremäe, Miikse, Miku, Navikõ, Obinitsa, Olehkova, Ostrova, Paklova, Palandõ, Palo, Paloveere, Pelsi, Pliia, Poksa, Polovina, Puista, Raotu, Rokina, Ruutsi, Seretsüvä, Serga, Sirgova, Sulbi, Talka, Tedre, Tepia, Tessova, Teterüvä, Tiirhanna, Tiklasõ, Tobrova, Treiali, Triginä, Tsergondõ, Tsirgu, Tsumba, Tuplova, Tuulova, Tääglova, Ulaskova, Uusvada, Vaaksaarõ, Vasla, Veretinä, Vinski, Viro, Võmmorski, Väiko-Härmä ja Väiko-Serga küla.
Grieg
Grieg on Norra perekonnanimi.
Andrej Šircelj
pisi|Andrej Sirčelj 2013. aastal Andrej Šircelj (sündinud 28. veebruaril 1959 Ljubljanas) on Sloveenia majandusteadlane, jurist ja poliitik, ta on Sloveenia Demokraatliku Partei liige. Ta oli 13. märtsist 2020 kuni 1. juunini 2022 Sloveenia rahandusminister.
Meremäe vald
Asustus
pisi|left|[[Meremäe Kool.]]
Andrej Šircelj
Šircelj sündis aastal 1959 Ljubljanas. Ta lõpetas Ljubljana ülikooli majandusteaduskonna. Seejärel lõpetas ta magistrina Maribori ülikooli õigusteaduskonna.
Kranjska Gora
thumb|300px Kranjska Gora (sloveeni Kranjska Gora, saksa Kronau) on asula Sloveenia põhjaosas Austria piiri ääres, Kranjska Gora valla keskus.
Andrej Šircelj
Šircelj oli 13. märtsist 2020 kuni 1. juunini 2022 Sloveenia rahandusminister (Janez Janša kolmandas valitsuses).
Kranjska Gora
Kranjska Gora geograafilised koordinaadid on.
Sobivustest
Sobivustest (inglise crossmatch) on enne vereülekannet tehtav test, kus kontrollitakse doonori ja retsipiendi verede sobivust aglutinatsioonireaktsiooni kaudu.
Meremäe vald
Hariduselu
Meremäe vallas oli ühe rühmaga Obinitsa lasteaed ja Meremäe Kool, mis on lasteaed-põhikool.
Sobivustest
Sobivustest koosneb kolmest osast: major testist, minor testist ning retsipiendi kontrollist.
Meremäe vald
Ajalugu
Meremäe vald moodustati 23. mail 1922 ja see kuulus Petserimaa koosseisu. See toimus haldusterritoriaalse reformi tulemusena, mille käigus moodustati Petserimaa 4 suure valla asemele 11 väiksemat. Meremäe vald kandis esialgu Obinitsa nime.
Sobivustest
Major testiga kontrollitakse kas retsipiendi vereplasmas esineb antikehi doonori vere punaliblede suhtes. Minor testiga kontrollitakse kas doonori vereplasmas esineb antikehi retsipiendi vere punaliblede suhtes. Retsipiendi kontrolliga kontrollitakse, kas retsipiendi vereplasmas esineb antikehi vere punaliblede suhtes. Antikehade esinemisel tekib aglutinatsioonireaktsioon.
Meremäe vald
Ajalugu
13. ja 14. augustil 1922 toimusid uue vallanõukogu esimesed valimised. Vallavanemaks valiti Nikolai Rammula, vallasekretäriks sai Johan Tamm. Valla kantselei asus perekond Kärneri majapidamises Põrste külas. Uus vallamaja otsustati ehitada üsnagi valla geograafilisse keskpunkti, Mihailova puustusele, ajalooliste Võru–Petseri ja Pankjavitsa–Kiirova–Orava–Räpina teede ristumiskohta.
16. mail 1923 nimetati Obinitsa vald ümber Meremäe vallaks. Samal aastal toimusid ka uued valimised, kus Meremäe vallanõukogusse kandideerisid "Krundimeeste", "Mihailova jaoskonna", "Ühendatud Mihailova ja Vasilde jaoskondade" ning "Obinitsa jaoskonna" nimekirjad kokku 75 kandidaadiga. Vallavanemaks valiti taas Nikolai Rammula ja sekretäriks Johan Tamm.
Kranjska Gora
Aastal 2002 elas Kranjska Goras 1428 inimest.
Semiootikute loend
''Siin on loetletud semiootikuid, krüptosemiootikuid ning semiootikasse panuse andnud mõtlejaid.
Kranjska Gora
Vallavanem on Jure Žerjav.
Toidukeemia
Toidukeemia on teadusharu, mis käsitleb nii orgaanilisi kui ka anorgaanilisi osi toidus.
Kranjska Gora
Kranjska Gorat tuntakse eriti talispordikeskusena. Seal toimuvad igal aastal Maailma karikavõistlused mäesuusatamises, peamiselt slaalomis ja suurslaalomis. Läheduses asub ka Planica lennumägi.
Meremäe vald
Ajalugu
Meremäe valla territoorium on aegade jooksul üsna oluliselt muutunud. Augustis 1944 NSV Liidu keskvõimu survel sõlmitud kokkuleppe kohaselt loovutas Eesti NSV valitsus üle poole Petserimaast Vene NFSV-le. Selle hulgas oli ka märkimisväärne osa Meremäe valla territooriumist; Krantsova, Kiirova ja Vasilde ümbruse külad. 3. septembril 1960 liideti aga Meremäe külanõukoguga üks osa tolleaegsest Illi külanõukogust (Kapera, Möldre ja Vana-Vastseliina piirkonna külad).
Toidukeemia
Vesi
Suure komponent toidust moodustab vesi, mis võib hõlmata kusagilt 50% lihatoodetes kuni 95%-ni välja aedsalatis, kapsas ja tomatitoodetes. Samas, see on ka suurepärane koht bakterite kasvuks ja toidu riknemiseks, kui seda korralikult ei töödelda. Üks meede selle mõõtmiseks toidus on vee aktiivsuse kaudu, mis on väga oluline toitude säilitusaja näitaja. Üks põhimeetmeid toidu säilitamisel on paljudel juhtudel vee hulga vähendamine või vee omaduste muutmine, et pikendada säilitusaega. Nende hulgas on näiteks dehüdratsioon, külmutamine ja külmkambri kasutamine. See haru hõlmab "füsiokeemilisi printsiipe reaktsioonidel ja muundumistel, mis toimuvad toidu tootmisel, käsitlemisel ja ladustamisel".
Meremäe vald
Ajalugu
Meremäe valla omavalitsuslik staatus taastati 5. märtsil 1992. 1. jaanuaril 1998 anti eelpool nimetatud Vastseliina kihelkonda kuulunud külad tagasi Vastseliina vallale ning seejärel hõlmas Meremäe vald 132 km² suuruse territooriumi, kus asus 87 ajaloolise Setumaa suuremat ja väiksemat küla.
Toidukeemia
Süsivesikud
Süsivesik on biomolekul, mis koosneb süsiniku, vesiniku ja hapniku aatomitest, kus empiirilises valemis on vesinike-hapnike suhe 2:1, ehk valemiks on Cm(H2O)n (kus m võib erineda n-st). Valem kehtib eranditult monosahhariididel.
Meremäe vald
Ajalugu
Meremäe vallamaja on asunud mitmes kohas. Valla algusaastal asus kantselei perekond Kärneri majapidamises Põrste külas, hilisem vallamaja hoone ehitati Meremäele ning seal asub täna Meremäe noortekeskus, 1932. aastal valmis praegune vallamaja.
Toidukeemia
Lipiidid
Toitudes on lipiidid peamiselt leitud triatsüülglütseroolidena, mis moodustavad 99% lipiididest, mis on taimse või loomse päritolu. Fosfolipiidid on tähtsad struktuursed lipiidid toitudes ja rakumembraanides. Enamik fosfolipiide eemaldatakse puhastamise teel köögiviljade ja kalaõlide rafineerimisel ja need õlid seega koosnevad peamiselt triatsüülglütseroolidest, kuid toitudes nagu muna, liha ja kala, fosfolipiidid võivad moodustada suurema osa lipiididest.
Meremäe vald
Vaatamisväärsused
pisi|[[Pelsi tsässon 2013. aastal]] pisi|[[Härma alumine müür 2014. aastal]] pisi|[[Hal’as kunn]] Kirikud: Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku Obinitsa Issanda Muutmise kirik ja Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku Meeksi Ristija Johannese kirik.
Toidukeemia
Toiduvalgud
Valgud on makrotoitained inimkehale. Nad on ühed ehitusklotsid kehakoes ja saavad ka toimida kui kütuseallikana. Kütusena annavad valgud sama palju energiat kui süsivesikud: 4kcal (17kJ)/g; kontrastina, lipiidid annavad 9kcal (37kJ) grammi kohta. Nende kõige tähtsam aspekt ja määravaks iseloomuks toitainena on selle aminohappeline koostis.
Meremäe vald
Vaatamisväärsused
Ohvrikivid: Jaanikivi asub Meeksi kiriku vastas Meeksi oja kaldal.
Samanta Schweblin
pisi|Samanta Schweblin 2018. a oktoobris Buenos Airese rahvusvahelisel kirjandusfestivalil (FILBA) Samanta Schweblin (sündinud 8. märtsil 1978 Buenos Aireses) on Argentina kirjanik.
Meremäe vald
Vaatamisväärsused
Mäed: Kuksina mägi, Meremäe mägi vaatetorni ja laululavaga.
Samanta Schweblin
Samanta Schweblin õppis Buenos Airese ülikoolis audiovisuaalset meediat ja stsenaristikat. Alates 2012. aastast elab ta Berliinis, kus lisaks kirjutamisele juhendab loovkirjutamise kursuseid. Tema teoseid on tõlgitud rohkem kui 20 keelde ning pärjatud paljude kirjandusauhindadega.
Toidukeemia
Ensüümid
Ensüüme lisatakse toidule, et need täidaks tehnoloogilist funktsiooni toidu tootmisel, töötlemisel, käitlemisel või mõnes teises toote valmistamise etapis.
Näiteks kasutatakse glükoos-oksidaasi pudelisse villitud jookidest jääkhapniku eraldamiseks, kümosiini juustutootmises piima kalgendamiseks ning laktaasi piimasuhkru laktoosi lõhustamiseks laktoosivabade toodete valmistamisel.
Toiduensüüme saadakse taimedest, loomadest või mikroorganismidest või nendest saadud toodetest ning nad on katalüüsima vastavaid substraate.
Vitamiinid
Vitamiin on orgaaniline molekul, mis mikrotoitainena on vajalik väikestes kogustes organismis korralikuks metabolismi talitluseks. Vitamiine organism ei suuda sünteesida, või kui saavad, siis liiga vähe ja seega peab seda saama toidust.
Mineraalained
Mineraal on keemiline element, mis on vajalik organismil elufunktsioonide toimimiseks. Siia hulka ei käi neli enamiku inimkeha massi moodustuvast tähtsamad elemendid, ehk hapnik, vesinik, süsinik ja lämmastik, mis koos moodustuvad 96% kogu keha massist, kus ülejäänud makro- ja mikromineraalid moodustuvad ülejäänu.
Värvained
Toiduvärvid või värvilisandid on ükskõik mis värvaine, pigment või aine, mis eraldab värvi, kui seda lisada toidu või joogi sisse. Nad tulevad erinevates vormides, näiteks vedelikena, pulbritena, geelidena ja pastadena. Toiduvärve on kasutatud nii kaubanduslikus toidutoodangus kui ka koduküpsetamises. Toiduvärve rakendatakse ka väljaspool toitu, näiteks kosmeetikas, farmatseutikas, kodustes käsitööprojektides ja meditsiinitarvetes.
Lõhna- ja maitseained
Lõhna- ja maitseained on tooted, mida lisatakse toidule lõhna või maitse kas andmiseks või muutmiseks. Nende alla kuuluvad erinevad lõhna- ja maitseomadusega tooted, näiteks erinevad sünteetilised ja looduslikud lõhna- ja maitseühendid.
Lisaained
Lisaained on ained, mida lisatakse toidule selle valmistamisel erinevatel eesmärkidel, näiteks magustamiseks või säilivusaja pikendamiseks. Toidulisanditeks nimetatakse aineid, mille kasutamise eesmärk on tavatoitu täiendada ning mis on inimesele toitainete või muude füsioloogilise toimega ainete kontsentreeritud allikaks.
Meremäe vald
Vaatamisväärsused
Jõed ja järved: Piusa jõgi, Pelska jõgi, Tuhkvitsa oja, Obinitsa paisjärv, Hilläkeste järv ja Engli järv.
Liivakivikoopad ja -paljandid: Make müür, Härma Alumine müür, Härma Mäemine müür, Obinitsa Juudatare.
Skulptuurid: Seto lauluema kuju seisab Obinitsa paisjärve kõrgel kaldal, skulptoriks Elmar Rebane, 1986. Monumendi ümber on maakivid mälestustahvlitega kuulsamatele siitkandi rahvalaulikutele.
Põlispuud ja pühapaigad: Meremäe männid, Tsirgu mänd, Uusvada ludimägi, Jaanikivi.
Matkarajad: Piusa ürgoru matkarada.
Allikad: Tepia ohvriallikas, Ojaotsa allikad (Tuhkvitsa allikad) ja Kõõru ohvriallikas (Müräläte).
Muuseumid ja kultuuriasutused: Obinitsa muuseum ja Luikjärve talu, Galerii Hal`as Kunn, Obinitsa külakeskus, Obinitsa Seltsimaja.
Matmispaigad: Obinitsa surnuaed, Sakalovapalo kääpad, Miikse surnuaed.
Ettevõtlus
Meremäe valla olulisemad ettevõtted tegutsevad põllumajanduse, turismimajanduse, loomemajanduse ja mäetööstuse valdkonnas. Tuntumad turismiettevõtted on Piusa Ürgoru Puhkekompleks, Setomaa Turismitalo. Vallas asub Marinova dolokivi karjäär.
Määra
Aastatel 1992–2017 kuulus küla Padise valda.
Lohusuu vald
Lohusuu vald oli vald Ida-Viru maakonna lõunaosas, Peipsi looderannikul.
Loodus
Valda läbis Avijõgi. Lohusuu vald piirnes lõunas Jõgeva maakonna Torma valla ja Mustvee linnaga, lääne- ja loodeosas Avinurme ning põhja- ja kirdeosas Tudulinna vallaga.
Asustus
Vallas elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 687 inimest. Neist 491 olid eestlased. 2013. aasta alguse seisuga oli valla elanikuna Rahvastikuregistris arvel 788 inimest.
Alevik
Lohusuu
Külad
Jõemetsa – Kalmaküla – Kärasi – Ninasi – Piilsi – Raadna – Separa – Tammispää – Vilusi
Ajalugu
Lohusuu vald moodustati 1992. aasta 2. juulil.
Vallavanem oli 2012–? Tormis Otsma. Lohusuu viimane vallavanem oli Anneli Kaasik.
2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus moodustati Avinurme valla, Kasepää valla, Lohusuu valla, Mustvee linna ja Saare valla ühinemisel uus omavalitsusüksus – Jõgeva maakonnas asuv Mustvee vald.
Platon Mussin-Puškin
thumb|Mussin-Puškinite suguvõsavapp aastast 1798 Krahv Platon Ivanovitš Mussin-Puškin (Платон Иванович Мусин-Пушкин; 1698–1742) oli Venemaa riigitegelane ja senaator.
Platon õppis välismaal. Aastast 1716 oli ta saadik Madalmaades. 1719 sõitis ta Venemaa esindajana Kopenhaagenisse, et võita Taani kuninga Frederik IV poolehoidu Põhjasõjas Rootsi vastu. 1720 oli ta diplomaatilises lähetuses Pariisis. 1730–1732 oli ta Smolenski ja 1732–1734 Kaasani kuberner. 21. oktoobrist 1735 kuni 26. juulini 1736 oli ta Eestimaa kuberner. Seejärel määrati ta Kommertskolleegiumi presidendiks ja oli 1739. aastast senaator.
Perekond
Ta oli abielus Maria Rževskajaga, kes oli stolniku (Комнатный стольник, aastast 1686) Matvei Aleksejevitš Rževski (u. 1670–1710) tütar.
Abielust sündis Pulheria Dolgorukova, kes oli abielus Püha Anna ordeni kavaleri (1759), kindralmajori ja vürsti Fjodor Sergejevitš Dolgorukoviga, kes suri 1761 Seitsmeaastases sõjas Kolbergi vallutamisel saadud haavadesse.
Teist korda abiellus Platon Mussin-Puškin vürstinna Marfa Tšerkasskajaga, kes oli vürst Pjotr Mihhailovitš Tšerkasski (surnud 1701) ja Maria Borissovna Golitsõna tütar. Abielust sündis 2 tütart ja poeg:
Kohort
Kohort (ladina cohors) oli Vanas-Roomas osa leegionist. Keisririigi ajal jaotati leegion 10 kohordiks. Esimeses kohordis oli 1105 jalaväelast ja 132 ratsanikku, igas ülejäänus 550 jalameest ja 66 ratsanikku. Kohort omakorda koosnes 5 tsentuuriast. Leegionis oli seega 50 tsentuuriat (6095 jalameest ja 726 ratsanikku), lisaks kuulus sellesse kergerelvastuses abivägesid. Leegion oli varustatud 10 onageri, 55 viskemasina ja muude vajalike masinatega ning iga liiki sõjamaterjaliga. Leegionil olid oma relvatöökojad.
Christiania
thumb|Sissepääs Christianiasse thumb thumb|[[Christiania lipp]] Christiania on asum Kopenhaageni Christianshavni linnaosas, tuntud ka kui Vabalinn Christiania. Seal elab 34 hektaril umbes 850 inimest.
Christiania tekkis 1971. aastal, kui erineva taustaga inimesed (hipid) asustasid mahajäetud sõjaväekasarmud. Christiania on hipiliikumise, anarhismil ja kollektivismil põhineva eluviisi tuntumaid paiku Euroopas.
Christianias on autode kasutamine keelatud.
Ehkki praktikas kasutatakse Christianias igapäevasteks tehinguteks Taani krooni, kehtib seal ka kohalik raha, 1997. aastast münditav løn.
Otsuste vastuvõtmine toimub üldkoosolekul või piirkondade koosolekutel. Püsiv juht või juhtkond puuduvad, on vaid koosolekutel valitavad koosoleku juhatajad ja asjaajamisi korraldav-abistav kontor.
Piirkonna elanikud ostsid juunis 2012 riigilt ligi 10,3 miljoni euro eest ära suurema osa ligi 40-hektarilisest endisest kasarmualast.
Michael Maestlin
pisi|Michael Maestlin Michael Maestlin (ka Mästlin, Möstlin; 30. september 1550 Göppingen – 20. oktoober 1631 Tübingen) oli saksa astronoom ja matemaatik.
Maestlin õppis Tübinger Stiftis teoloogiat, matemaatikat ja Philipp Apiani innustusel astronoomiat. Aastal 1571 sai ta magistriks, 1576 diakoniks Backnangis ja 1580. aastast matemaatikaprofessorks Heidelbergi ülikoolis, 1583. aastast Tübingeni ülikoolis, kus töötas 47 aastat. Tema õpilaste seas oli Johannes Kepler.
Maestlinit peetakse Leonardo da Vinci kõrval esimeseks, kes seletas tuhkhalli kuuvalgust õigesti maapaistena. Ta taipas, et komeedid ei ole atmosfäärinähtused ("kuualused" nähtused).
Kuigi Maestlin õpetas eeskätt Ptolemaiose maailmasüsteemi (geomeetrilist maailmasüsteemi), oli ta ka üks esimesi, kes võttis omaks Koperniku maailmasüsteemi ning hakkas seda valitud õpilastele õpetama. Ta oli Kepleriga kirjavahetuses. Suuresti tänu Maestlinile võttis Kepler omaks Koperniku süsteemi. Maestlin oli tema tähtsaim õpetaja ja ühtlasi sõber. Võib-olla veenis tema ka Galileo Galileid uue õpetuse õigsuses.
Aastal 1582 kirjutas Maestlin üldarusaadava sissejuhatuse astronoomiasse.
Ta avaldas esimesena kuldlõike kümnendmurruna: väiksema osa suhe suuremasse on "umbes 0,6180340". Ta tegi seda kirjas Keplerile. Korrektne väärtus on 0,61803398874989484821...
Ta oli esimene, kes kataloogis Plejaadide 11 tähte (24. detsembril 1579) ja on võimalik, et ta täheldas neid 14.
3. oktoobril 1590 täheldas Maestlin Marsi varjutust Veenuse poolt.
Aastal 1961 nimetati Maestlini järgi üks Kuu kraatritest (Maestlini kraater) ja asteroid 1973 Maestlin.
Elektromagnetvälja tensor
Elektromagnetvälja tensor on füüsikaline suurus, mis võimaldab elektromagnetvälja kovariantselt kirjeldada. Elektromagnetvälja tensor on neljamõõtmeline tensor, mida hakkas kasutama Hermann Minkowski enda loodud erirelatiivsusteooria formalismis. Elektromagnetvälja tensor võimaldab mõningaid füüsikaseadusi väga kompaktselt kirja panna.
Detailid
Elektromagnetvälja tensor F^{\mu\nu} esitatakse tavaliselt maatriksina:
või
Omadused
Väljatensori maatrikskujust ilmnevad järgmised omadused:
Et tegemist on tensoriga, siis moodustub kontraktsioonidel Lorentzi invariant: Tensori korrutis oma duaalse tensoriga annab pseudoskalaarse invariandi: kus on neljandat järku täielikult antisümmeetiline pseudotensor ehk Levi-Civita sümbol.
Märkus: ülalasuva avaldise märk sõltub Levi-Civita sümboli jaoks kasutatavast märgikokkuleppest. Siin kasutatud kokkulepe on = +1.
Elektromagnetvälja tensori determinant on
Elektromagnetvälja tensori saab kirja panna 4-vektorpotentsiaali kaudu:
Kus nelivektorpotentsiaal on moodustatud magnetvälja vektorpotentsiaalist ja elektrivälja (skalaarsest) potentsiaalist: ja selle kovariantne kuju leitakse korrutamisel Minkowski meetrikaga \eta \, :
Maxwelli võrrandid
Maxwelli võrrandid võtavad elektromagnetilise tensori kaudu väljendudes võrdlemisi kompaktse kuju. Elektrivälja jaoks kehtib
kus on elektrilaengu 4-vool.
Võrrandid magnetismi jaoks taanduvad kujule
kus koma tähistab osatuletist
Padise
Padise on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.
Aastatel 1992–2017 oli Padise samanimelise valla keskus.
Varkaus
Varkaus on linn ja omavalitsusüksus Soomes Ida-Soome läänis Põhja-Savo maakonnas.
Linnas asuvad Stora Enso paberitehased.
Madise (Lääne-Harju)
Madise (ka Harju-Madise) on küla Harju maakonnas Lääne-Harju vallas.
Madise külas asub Harju-Madise kirik, mille torn on kasutusel ka meremärgina, Madise ohvrikivi ja Bengt Gottfried Forseliuse mälestuskivi. Külas asuvad ka Harju-Madise vana ja Harju-Madise uus kalmistu; mõlemad kalmistud on tunnistatud kultuurimälestisteks.