cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ülo Habicht
Ülo Habicht suri Tallinnas ning on maetud Metsakalmistule.
Isiklikku
Ülo Habicht oli abielus moekunstnik Lygia Habichtiga.
Aserbaidžaani suursaatkond Tallinnas
Aserbaidžaani suursaatkond Tallinnas on Aserbaidžaani diplomaatiline esindus (suursaatkond) Tallinnas. Suursaatkond avati 2010.
Eestil pole oma suursaatkonda Aserbaidžaanis. Suursaadik resideerib Ankaras.
Jaanus Ots (jurist)
Jaanus Ots (sündinud 27. veebruaril 1973 Tartus) on jurist ja Riigikohtu nõunik.
Kalmistu kraav
pisi|240px|Kalmistu kraav Kalmistu kraav on magistraalkraav Tallinnas Pirita linnaosas Lepiku ja Kloostrimetsa asumis.
Kalmistu kraav kulgeb põhja-lõunasuunaliselt Metsakalmistu ja Sompa tee vahel luidetevahelises nõos. Kraav juhib ära liig- ja sadevett Lepiku asumi läänepoolselt alalt. Kraavi valgala Kloostrimetsa teest põhja pool on 160–300 meetrit lai ja jääb valdavalt Metsakalmistu kaitsetsooni, ulatudes 60–150 meetrit ka Metsakalmistu territooriumile. Kalmistu mõju kraavile ei ole uuritud, kuid oletatakse, et oluline negatiivne mõju puudub. Kraavile on rajatud paar tiiki.
Kloostrimetsa teest lõuna pool voolab Kalmistu kraav umbes 135 meetri pikkuses sälkorus ja on seejärel torustiku kaudu juhitud Lepiku peakraavi, mis omakorda suubub läbi Tallinna Botaanikaaia tiikide Pirita jõkke.
Pirita linnaosa üldplaneeringuga on Kalmistu kraavi ehituskeeluvööndiks määratud 10 meetrit ja piiranguvööndi laiuseks 50 meetrit. Üldplaneering näeb ette Kalmistu kraavi säilitamise lahtise veekoguna.
Milton Casco
pisi|Milton Casco (2016) Milton Óscar Casco (sündinud 11. aprillil 1988 María Grandes) on Argentina jalgpallur, kes mängib vasakkaitsjana Argentina kõrgliiga klubis River Plate ja Argentina jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri 2009. aastal Club de Gimnasia y Esgrima La Platas. Aastatel 2012–2015 mängis ta Newell's Old Boysis, kellega tuli 2013. aastal Argentina meistriks. Alates 2015. aastast on ta mänginud River Plate'is. Ta on River Plate'iga võitnud kaks korda Argentina karika, kaks korda Lõuna-Ameerika klubide superkarika, 2017. aastal Argentina superkarika ning 2018. aastal Lõuna-Ameerika klubide meistrivõistlused.
Debüüdi Argentina jalgpallikoondises tegi Casco 7. juunil 2015 sõprusmängus Boliivia vastu. Ta on kuulunud Argentina koondisse 2015. ja 2019. aasta Copa Américal.
Belluno lennujaam
Belluno lennujaam on lennujaam Itaalias Veneto maakonnas Belluno provintsis, mõne kilomeetri kaugusel Belluno keskusest kirdes. Lennujaamale on antud Belluno taevas hukkunud I maailmasõja kangelase Arturo Dell'Oro nimi.
Jelena Petropavlovskaja
Jelena Petropavlovskaja (1921 – 1993) oli Vene päritoluga Eesti arst. pisi|Jelena Petropavlovskaja Taevaskoja lastesanatooriumi lastega Ta oli Taevaskoja Laste Tuberkuloosisanatooriumi peaarst.
Rajoon (NSVL)
Rajoon (prantsuse sõnast rayon 'piirkond') oli Nõukogude Liidus haldusüksuse tüüp.
Rajoone hakati moodustama 1923. aastal.
Katharévousa
Katharévousa (kreeka keeles Καθαρεύουσα, 'puhastav (keel)') on 19. sajandi alguses kujunenud kaasaegse kreeka keele konservatiivne vorm, mis oli kompromiss vanakreeka ja rahvakreeka keele (δημοτική dēmotikē) vahel. Algselt kasutati seda laialdaselt nii kirjandus- kui ka ametliku keelena, kuid harva igapäevases suhtluses. 20. sajandil hakati seda üha enam tarvitama ametliku keelena, kuni haridusminister Geórgios Rállis tunnistas 1976. aastal rahvakreeka keele Kreeka ametlikuks keeleks. 1982. aastal kaotati peaminister Andréas Papandréou korraldusega nii rahva- kui ka puhastatud kreeka keele polütooniline ortograafia.
Katharévousa ' t kujundas intellektuaalne ja revolutsiooniline juhtfiguur Adamántios Koraís (1748–1833). Montpellier' Ülikooli lõpetanud Koraís veetis suurema osa oma elust Pariisis pagenduses. Olles klassikaliste keelte ja kultuuri õpetlane, tundis ta vastikust bütsantslike väärtushinnangute ja nende hilisemate mõjude vastu kreeka ühiskonnas. Ta oli Osmanite riigile alluva vaimulikkonna raevukas kriitik. Ta oli veendunud, et haridus on Kreeka vabastamise eeltingimus.
Rajoon (NSVL)
Eesti NSV
Nõukogude Liidu ideoloogiakäsitluses lähenesid rajoonide moodustamisega nii parteiline kui ka nõukogude juhtimine külale, kolhoosidele, sovhoosidele ja traktorijaamadele, tugevnesid partei ja nõukogude võimu sidemed laiade maarahvahulkadega, paranes sotsialistliku ülesehitustöö juhtimine nii vabariiklike kui ka kohalike organite poolt.
Elmar-Oskar Sakkov
Elmar-Oskar Sakkov (9. juuni 1941 Mõisaküla – 21. oktoober 2009) oli eesti mehaanikateadlane.
Katharévousa
Osa katharévousa eesmärgist oli vahendada arhaistide võitlust modernistidega; esimesed eelistasid täielikku tagasipöördumist arhailiste keelevormide juurde.
Reoveepuhastus
Reoveekäitluse eesmärk on muuta palju orgaanilist ainet ja baktereid sisaldav reovesi piisavalt puhtaks, et selle saaks ohutult keskkonda juhtida.
Elmar-Oskar Sakkov
Elulugu
Elmar-Oskar Sakkov oli lukksepa poeg.
Reoveepuhastus
Mehaaniline puhastus
Reoveepuhastuse esimeses etapis viiakse läbi reovee mehaaniline puhastus. Kõigepealt juhitakse reovesi läbi võrede, rehade või sõelte, mis korjavad kokku suuremad tahke prügi osad suurusvahemikus 1–100 mm, näiteks paber ja kile. Suuremates reoveepuhastusjaamades kasutatakse selleks automaatseid võresid, mis eemaldavad kogutud prügi ise, kuid väiksema reostuskoormuse puhul on võimalik kasutada ka manuaalseid võresid. Sõltuvalt reovee iseloomust kasutatakse erineva suurusega võresid, et tagada võimalikult efektiivne puhastus. Kokku kogutud prügi ladestatakse hiljem prügimäel.
Võrede tüübid
Seejärel juhitakse reovesi liivapüünisesse, kus reovee liikumiskiirust vähendatakse piisavalt, et hakkaksid settima 0,1–1 mm suurused rasked osakesed, nagu liiv ja väiksed kivid. Mõnes reoveepuhastusjaamas pestakse kogutud liiv puhastatud reoveega ning kasutatakse näiteks tänavate liivamiseks.
Elmar-Oskar Sakkov
Elulugu
Oli 1968–1969 Tartu Riikliku Ülikooli teoreetilise mehaanika kateedri assistent, 1969–1973 vanemõpetaja, 1973–1992 dotsent, ühtlasi oli 1973–1976 lähetatud õppetööle Alžiiri Ülikooli ja 1984–1988 Diégo-Suareze ülikooli (Madagaskar), 1992–2000 Tartu Ülikooli rakendusmatemaatika instituudi dotsent, 2000–2005 lektor, aastast 2005 erakorraline dotsent. Lugenud teoreetilise mehaanika, modelleerimise, rakendusmehaanika jm kursusi; koostanud õppevahendeid.
Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: elastsete-plastsete plaatide ja koorikute pärastkriitilise staadiumi analüüs; armeeritud talade ja koorikute optimaalne projekteerimine, komposiitide optimeerimine.
Reoveepuhastus
Võrede tüübid
Pärast liivapüünist liigub reovesi eelsetitisse, kus vee liikumiskiirust vähendatakse niivõrd palju, et mittelahustunud osakesed suurusvahemikus 0,1–1 mm vajuvad gravitatsiooni jõul setiti põhja, kus nad kraabitsate abil eemaldatakse. Eelsetitis on võimalik ka korjata kokku veepinnale tõusnud rasv ja õli.
Mehaaniline puhastus on vajalik, et tagada pumpade ja teiste seadmete korrasolek, ühtlasi suureneb järgnevate puhastusprotsesside efektiivsus. Mehaanilise puhastuse käigus väheneb biokeemiline hapnikutarve (BOD) 20–30% ja heljumi (SS) sisaldus 50–60%.
Elmar-Oskar Sakkov
Teadustöö
Ta oli Eesti Matemaatika Seltsi asutajaliige. Ta avaldas üle 40 teadustrükise.
Isiklikku
Ta oli aastast 1966 abielus arhitekt Helmi Sakkoviga, nende pojad on Erik ja Sven Sakkov.
Reoveepuhastus
Bioloogiline puhastus
Teises etapis toimub reovee bioloogiline puhastus, mille käigus lagundatakse bakterite abil kuni 90% orgaanilisest reostusest. Mikroorganismide elutegevuse tõttu muudetakse lahustunud- või kolloidne orgaaniline aine osaliselt gaasideks, mis vabanevad atmosfääri, või kasutatakse toiduks, mille tulemusel bakterid paljunevad. Aeroobses keskkonnas muudavad bakterid orgaanilise aine vaba hapniku abil süsihappegaasiks, veeks ja biomassiks. Anaeroobses keskkonnas muudavad anaeroobid reoained aga metaaniks, süsihappegaasiks ja biomassiks. Pärast bioloogilist puhastust suunatakse heitvesi järelsetitisse, kus mikroorganismid settivad. Eraldatud biomass ehk liigmuda sisaldab patogeene ja seega vajab edasist käitlemist.
Bioloogilisi reoveepuhasteid on kaht tüüpi: biokilepuhasti ja aktiivmudapuhasti. Biokilepuhasti koosneb pihustist ja imbfiltrist. Imbfilter kujutab endast mahutit, mis on täidetud kivi- või plastgraanulitega, mille pinnale biomass kinnitub. Reovesi juhitakse imbfiltrile, kus mikroorganismid kasutavad reovees olevat orgaanilist ainet toiduks, selle tulemusel muutub reovesi tunduvalt puhtamaks. Kuna vesi haarab osa biomassist kaasa, siis on vaja kasutada järelsetitit, kus mikroorganismid mahuti põhja settivad.
Aktiivmudapuhasti puhul juhitakse reovesi aerotanki, kus see puutub kokku aktiivmudaga. Aerotanki pumbatakse pidevalt õhku, et tagada mikroorganismide elutegevuseks vajalik hapnik. Samas hoitakse aktiivmuda pidevas liikumises, et vältida selle settimist mahuti põhja. Reoveepuhastus toimub samal põhimõttel nagu biokilepuhastuseski – mikroorganismide abil. Kui reovesi on piisavalt puhas, siis juhitase see järelsetitisse, kus heitvesi juhitakse pealt poolt ära ja muda settib põhja. Aktiivmudaprotsessi käigus tekib mikroorganismide paljunemise tõttu pidevalt uut biomassi, mis on vaja eraldada. Eemaldatud biomass ehk liigmuda pumbatakse muda tihendajasse, kus see algul tiheneb gravitatsiooni jõul ja hiljem kasutatakse liigse vee eraldamiseks tsentrifuugi. Aktiivmudaprotsessi efektiivsus võib ulatuda 95–98%-ni.
Aktiivmudapuhasti eelised biokilepuhasti ees on suurem efektiivsus ja lisaks süsinikuärastusele toimuvad ka fosfori- ja lämmastikuärastus. Biokilepuhasti eeliseks aktiivmudapuhasti ees on aga madal tundlikkus reoveehulga kõikumistele ja seega on biokilepuhasti kasutatav juhtudel, kus reovee teke on ebaühtlane.
Desinfitseerimine
Desinfitseerimist kasutatakse reoveepuhastuse viimases etapis, et vähendada elavate mikroorganismide sattumist keskkonda. See on oluline, et ära hoida inimestele ohtlike patogeenide levik keskkonnas. Enamjaolt kasutatakse desinfitseerimiseks osooni, kloori või UV-kiirgust. Desinfitseerimise efektiivsust mõjutab suuresti eelnev veepuhastuse efektiivsus. Näiteks UV-kiirguse puhul on oluline vee läbipaistvus, sest vees olevad osakesed võivad hajutada UV-kiirgust ja seetõttu on oluline, et vesi oleks eelnevalt korralikult puhastatud.
Osooni valmistatakse osonaatori abil õhuhapnikust kõrgepinge abil ja tegemist on gaasilise ühendiga. Osoon hävitab efektiivselt viirused ja bakterid ning laguneb kiiresti tagasi hapnikuks, seejuures ei teki ka ohtlikke kõrvalsaadusi. Sagedast kasutust osoon siiski ei leia, sest tema kasutamine on suure energiakulu tõttu kallis.
Suubla
Reoveepuhastuse viimane etapp toimub suublas ehk veekogus või pinnases, kuhu puhastatud reovesi juhitakse. Suubla valimisel on oluline arvestada, et sealne ökosüsteem suudaks oma elutegevuse käigus lagundada reoaineid füüsikalis-keemiliste protsesside käigus ja keskkond isepuhastuks. Kui heitvees on liiga palju fosfori- ja lämmastikühendeid, siis veekogud eutrofeeruvad. Eutrofeerumine põhjustab veetaimestiku vohamist ja toob kaasa hapnikupuuduse ning veekvaliteedi halvenemise, mistõttu saab kannatada veeloomade elukeskkond.
Samblasõber
Samblasõber on eestikeelne brüoloogia alane ajakiri.
Ajakiri ilmub alates 1998. aastast, kord aastas.
Pūriņi raudteepeatus
Pūriņi raudteepeatus on raudteepeatus Alūksne–Gulbene raudteel Gulbene piirkonna Beļava vallas Pūriņi ja Jaunpūriņi talude lähistel.
Peatus asub Gulbene raudteejaamast 6 ja Riia jaamast 217 km kaugusel. Seal kehtib oma peatusepõhine piletitariifide süsteem. Päevas võib seal peatuda neli rongi.
1. veebruarist 2011 on Pūriņi nõudepeatus (rong peatub seal ainult siis, kui sinna on müüdud pilet või kui peatuses on ootajaid).
Peatus avati aastal 1973. Algselt kandis see nime "6. kilomeetri peatus". 1990. aastatel nimetati see ümber Pienakalnsiks, veel hiljem Pūriņiks. Ootepaviljon püstitati 1980. aastatel, aastal 2016 rajati selle asemele aga uus ootepaviljon.
Kodukorrad
Kodukorrad Uues Testamendis
Kodukorrad esitavad UT kirjad loendeid, kus kõnetatakse üksteise järel kõiki koguduse seisusi: nais/ mehi, lapsi/ isasid, orje/ isandaid. Igale seisusele öeldakse, mis tal oma olukorras teha tuleb: KI 3:18-25; 4:1; Ef 5,22-6,9; 1 Tm 2,8-15; Tt 2,1-10; 1 Pt 2,13-3,12; Hellenistlik populaarfilosoofia esitas inimestele õpetusi mitmesugusteks elujuhtumiteks, millega käisid kaasas kohustused iga juhtumi jaoks. Sellist õpetust jagati ka hellenistlikus juutluses sel kombel, et moraalset hoiakut kirjeldati kasukohase elu terminites. Kristlikud kogudused võtsid selle põhimõtte omaks, esitades oma manitsusi juhistena, mis on kehtivad en kyrio (kreeka k. Issandas). Sel teel oli ühtaegu saavutatud kriitiline möödupuu, mille järgi saadi otsustada, milliseid pärimusi vastu võtta või kuidas neid teisendada tuleb. Pareneetiliste (st. manitsuslike) pärimuste kasutamisega saadi näitlikustada, kuidas näeb argielus välja kuulekus Jumalale.
Kodukorra tekstides on kirjeldatud läbi isiklikke suhestumiste kristlaste kohustused ja ülesanded koos meelelaadi,õiglusega ning aitab mõista varakristliku eetikat ja selle funktsioone.
Mõiste
Mõiste kodukorrad ( saksa k. Haustafel, inglise k. Household codes) võttis kasutusele esimesena Martin Luther ja neid on kirjeldatud tema väikeses katekismuses.
Tänu M. Lutheri saksakeelsele Piibli tõlkele on ka inglis keelne teoloogia võtnud üle termini household code.
Nikolai Zolin
Nikolai Zolin (vene keeles Золин Николай Петрович; sündinud 21. detsembril 1947 Oudovas) on Eesti tekstiilitööstuse juht ja poliitik.
Kodukorrad
Päritolu
Eelmise sajandi alguses olid teoloogid meelestatud, et kodukorrad on kergelt kristinaiseeritud stoikude ideed ning need peegeldavad hellenistlike juutide moraali. 1970 a. on leitud kodukordade seos Aristotelese omistatud eetika õpetusele. .
Daily News Building
Daily News Building on 36-korruseline büroopindadega art déco stiilis kõrghoone New Yorgis.
Nikolai Zolin
Ta sündis aastal 1947 Oudovas töölisperekonnas. Ta asus aastast 1964 tööle Kreenholmi Manufaktuuris, kus ta oli lukksepa õpilane ja meistri abiline. Ta lõpetas aastal 1978 Leningradi Tekstiiliinstituudi. Pärast instituudi lõpetamist töötas ta manufaktuuris meistrina, tsehhi ülemana ja Joala vabriku asedirektorina.
Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti Vabariigi Ülemnõukogu saadik.
Ta kuulus aastani 1991 NLKP ridadesse. 1. augustist 2002 kuulub ta Eestimaa Ühendatud Rahvapartei/Konstitutsioonierakonna/Eestimaa Ühendatud Vasakpartei ridadesse.
Ta kandideeris 1993. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel valimisliidu "Narva Ametühingute Keskuse nimekirjas", ta sai 683 häält ning ta osutus valituks; 1995. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Keskerakonna nimekirjas Narva linnavolikokku, ta sai 240 häält ning ta ei osutunud valituks; 1999. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Keskerakonna nimekirjas Narva linnavolikokku, sai 40 häält ning ta ei osutunud valituks. 2002. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta valimisliidu "Elujõud" nimekirjas Narva linnavolikokku, sai 42 häält ning ta ei osutunud valituks.
Kodukorrad
Päritolu
Patriarhaat ja orjapidamine on valulik pärand, mida peab arvestama kodukordade uurimises. Samas on vajalik fokuseerida duaalse maailma (profaanse ja sakraalne) ületamist ning religioosset ja kultuurset lävendi eristamist varakristlikus Kreeka-Rooma ühiskonnas.
Ajalooline tähendus
Kodukorrad esindavad ca kolmanda põlvkonna kristlaste taganemist esimese põlvkonna tulisest eshataloogilisest arusaamast ning leppimisega, et maailm on mingi aeg püsiv. Oluline on paradigma muutus: „Tähtis ei ole Looja tulemine vaid Issanda istumine troonil“.
Kaasaegne tähendus
UT kodukorrad ei kirjelda sugusid ja soorolle. Kodukorrad kujutavad võimu ja järeleandmist valitsevale kultuurile. On üldtunnustatud arvamus, et kodukorrad UT s on peegeldavad sotsiaalset õpetust varakristluses hellenistlikus keskkonnas. Samuti näitab kodukorrad, et kirikut ei saa isoleerida üldisest kultuurist, kuhu ta püüab sulanduda.
Kodukorrad kirjeldavad naiste, laste ja orjade subordinatsioonilist allumist abikaasale, isadele ja omanikele- sageli sama isik mitmes rollis. Ühes küljest on see piibellik tõlgendamine kui jumaliku juhise andmine patriarhaadil rolli kinnistamiseks ühiskonnas ja teisest küljest on leitud, et kodukorrad väljendavad kristluse alandavat ja repressiivset natuuri kuid kahtlemata on kodukorrad tõestuseks, et usuline elu peab olema kooskõlas reaalse eluga.
Varakristlikus maailmas oli grupi harmoonia ja ühtsus palju suurema kaaluga kui üksikisiku eelistused ja arvamused. Üksikisik pidi võtmas omaks enamuse arvamuse olenemata tema nõustumisest või mitte. Sotsiaalse identiteedi teooria kohaselt identifitseerisid varakristlased ennast läbi grupi väärtuste ja käitumisnormide.
Austria suursaatkond Tallinnas
Austria suursaatkond Tallinnas on Austria diplomaatiline esindus (suursaatkond) Tallinnas, Vambola tänav 6. Suursaatkond avati oktoobris 1997.
Enne teine maailmasõda asus Austria saatkond Varssavis, Tallinnas tegutses konsulaat ja aastatel 1922–1932 aukonsul Robert Artur Holst aadressil Suur-Tatari 28.
Kõpu kalmistu
Kõpu kalmistuid on Eestis mitu:
Kikół
Kikół on küla Poolas Kujawy-Pomorze vojevoodkonnas Lipno maakonnas, Kikółi valla halduskeskus. Kikół asub Lipnost 8,5 km põhjaloodes ja Toruńist ligi 37 km idakagus.
Surnud 21. jaanuaril
Siin loetletakse 21. jaanuaril surnud tuntud isikuid.
Kikół
Küla on esmamainitud 1236. aastal. Kikół sai linnaõigused 1745. aastal, kuid kaotas need 1867. aastal.
Priština Ülikool
pisi|Priština Ülikooli rektoraadihoone Priština Ülikool (serbia keeles Универзитет у Приштини / Univerzitet u Prištini) on serbiakeelne ülikool Mitrovicës ja teistes linnades Kosovos. Ülikool samastab end 1999. aastani Prištinas tegutsenud Priština Ülikooliga. Kosovo võimud nimetavad seda Mitrovicë Ülikooliks.
Ülikoolis on 10 264 üliõpilast, 730 õppejõudu ja teadlast ning 320 administratiivtöötajat. Ülikooli rektor on Zdravko Vitošević.
Kärnteni mark
pisi|300px|Saksa-Rooma riik 10. sajandil. Kärnteni mark on keskosa Baieri markidest, viirutatud, all paremal
Kärnteni mark oli 889. aastal loodud Karolingide impeeriumi piiriringkond (mark). Enne margiks saamist oli see vürstkond või hertsogkond, mida valitsesid kohalikud slaavi (või poolslaavi) vürstid algul iseseisvalt ja siis Baieri võimu all ning seejärel frankide võimu all. Ala jagati krahvkondadeks, mis pärast Kärnteni hertsogi saamist Ida-Frangi troonile ühendati ühe isanda võimu alla kui kaitsemark Pannoonia Horvaatia slaavlaste vastu. Kui Kärnteni mark aastal 976 hertsogkonnaks ülendati, loodi uus Kärnteni mark (see on mark, mis kaitses Kärnteni hertsogkonda). Sellest sai hilisem Steiermark.
Taust
745. aastal teatas iseseisev slaavi vürstkond Karantaania avaaride ohu kasvades Baieri Odilole enda allutamist frankidele. Sellega Baieri piiriala laienes ja Odilo poeg Tassilo III algatas slaavi hõimude ristiusustamise Ennsi taga. 788. aastal liidendas Karl Suur Kärnteni (Karantaania) territooriumi täielikult Karolingide impeeriumisse, tehes selle osaks laiendatud Friuli hertsogkonnast, koos Istria margiga. Tema ajal misjonitöö kasvas, eriti Salzburgi peapiiskopkonna kaudu.
Aastatel 819–823 toetas kohalik slaavi rahvastik Ljudevit Posavski mässu frankide ülemvõimu vastu. Aastal 827 ründasid bulgaarid Kärntenit ja aastal 828 reorganiseeris Ludwig Vaga Friuli neljaks krahvkonnaks, millest kaks põhjapoolsemat – Kärnten ja Alam-Pannoonia – lahutati Itaalia kuningriigist ja liideti Baieriga. Baieri kuningas Ludwig reorganiseeris Kärnteni varsti pärast seda frangi krahvkondadeks. Kärnteni jagunemine võis toimuda enne aastat 819 või samal ajal Friuli jagunemisega. Enne seda valitsesid kärntenlasi veel kohalikud hertsogid. Uus krahvkondlik haldus oli baieri-slaavi segu.
Karlmann ja Arnulf
Territoorium jäi Ludwigi Baieri kuningriiki. Aastal 855 tõugati truudusetuse pärast võimult Ostmarki prefekt Radbod ja Suur-Määri hertsog Rastislav mässas Ida-Frangi ülemvõimu vastu. Radbodi asemele nimetas Ludwig oma vanema poja Karlmanni (856). Karlmann võttis kontrolli teiste idamarkide, Kärnteni ja Pannoonia, üle ning võitles aastal 858 raskelt Rastislavi vastu, sundides selle alistuma. Aastal 861 mässas Kärnteni markkrahv Pabo koos oma krahvidega ja Karlmann asendas ta Gundachariga. Aastal 863 tungis Ludwig, kartes poja mässu, Karlmanni kodubaasi Kärntenisse. Gundachar läks kuninga poole üle koos suure armeega, mis oli antud tema alluvusse Schwarza kaitseks. Seejärel püüti Karlmann kinni ja vabastati tema prefektuurist, mis anti Gundacharile.
Kui Karlmann leppis oma isaga ja tehti Baieri kuningaks, andis ta Kärnteni oma vallaspojale Arnulfile. Arnulf asus Moosburgi (Mosapurc) ja kärntenlased kohtlesid teda kui oma kohalikku hertsogit. Pärast Karlmanni insuldi tõttu töövõimetuks muutumist aastal 879 päris Ludwig Noorem Baieri ja kinnitas kokkuleppel Karlmanniga Arnulfi Kärntenisse. Baierit valitses enam või vähem siiski Arnulf. Arnulf valitses Baierit 879. aasta suvel ja sügisel, kui tema isa korraldas tema troonijärglust ja ta ise sai Annales Fuldenses kohaselt "Pannoonia" või Regino Prümist järgi "Karantaania".
Mark
Kui ta sai omakorda kogu Ida-Frangi riigi kuningaks, asutas Arnulf Kärnteni margi. Selle kõrval olid Istria, Austria ja Kraini margid. Lõunapoolsemad margid, Kärnten ja Krain, olid eriti avatud madjarite rünnakutele. Aastal 901, vaid kaks aastat pärast nende esimest kontakti Lääne-Euroopaga, laastasid Kärntenit madjarid. Aastal 952 läks Kärnten Baieri hertsogkonna alluvusse, samuti Krain, Istria ja Friuli.
Margi suured linnad olid Friesach ja Villach. 10. sajandil eraldus niinimetatud Karantaania mark (kutsuti "Kärnteni margiks", kuna see oli uue Kärnteni hertsogkonna mark) Kärntenist. Karantaania margist sai hiljem Steiermargi hertsogkond. Ainus teadaolev Kärnteni markkrahv sellest ajast – kuigi palju krahve on teada – on Markward III, kes oli preses de Carinthia.
Aastal 976 tegi Saksa-Rooma keiser Otto II oma vennapojast Otto I-st Baieri hertsogi ning eraldas Kärnteni margi ja teised margid hertsogkonnast. Ta tegi Kärntenist hertsogkonna Luitpolding Heinrichile, kes toimis nagu mingi "piiripolitsei juht", kontrollides Istriat, Friulit ja Kraini.
Mõkolajiv (Lvivi oblast)
Mõkolajiv (ukraina keeles Миколаїв, poola keeles Mikołajów, Mikołajów nad Dniestrem) on linn Ukrainas Lvivi oblastis Strõi rajoonis. Mõkolajiv asub Dnestri jõe läheduses, Lvivist ligikaudu 35 km lõunas.
Asulat on esmamainitud 1570. aastal. Magdeburgi linnaõigused sai 1578. aastal. Esimese Poola jagamise tagajärjel läks linn 1772. aastal Habsburgide Austria keisririigi võimu alla. Austria-Ungari kokkuvarisemise järel 1918. aastal oli Mõkolajiv lühikest aega Lääne-Ukraina Rahvavabariigi koosseisus. Aastatel 1919–1939 oli linn Poola võimu all.
Aastatel 1940–1962 ja 1966–2020 oli Mõkolajiv rajoonikeskus.
Bulgaaria suursaatkond Tallinnas
Bulgaaria suursaatkond Tallinnas oli Bulgaaria diplomaatiline esindus (suursaatkond) Tallinnas. Suursaatkond tegutses 2008–2011. Tänapäeval katab Bulgaaria Eestit oma Helsingis asuvast suursaatkonnast.
Ka Eestil oli oma suursaatkond Bulgaarias Sofias. See tegutses 2006–2012.
Brasiilia suursaatkond Tallinnas
Brasiilia suursaatkond Tallinnas on Brasiilia diplomaatiline esindus (suursaatkond) Tallinnas. Suursaatkond avati suvel 2011.
Masafumi Yokoyama
Masafumi Yokoyama (jaapani keeles 横山 正文 Yokoyama Masafumi; sündinud 10. aprillil 1956 Nagasakis) on Jaapani endine jalgpallur, ründaja.
Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1979–1984 31 mängu ja lõi 10 väravat.
Dorogobuži rajoon
Rajoon piirneb põhjas Safonovo rajooniga, kirdes Vjazma rajooniga, idas Ugra rajooniga, lõunas Jelnja rajooniga, edelas Glinka rajooniga, läänes Kardõmovo rajooniga ja loodes Jartsevo rajooniga.
Sonia Sabri
Sonia Sabri on India päritolu Briti tantsija, laulja ja tantsupedagoog, kes on spetsialiseerunud Põhja-India kathak-tantsule. Ta elab Birminghamis, kuid on käinud india tantse õpetamas ka Soomes.
Dorogobuži rajoon
Dorogobuži rajooni asulad kuuluvad kahe linnaasunduse (Dorogobuži linna ja Verhnedneprovski alevi) ning kaheteistkümne külaasunduse koosseisu.
Aasta sammal
pisi|Esimeseks aasta samblaks valiti 2017. aastaks harilik karusammal Aasta sammal on samblaliigile antav ajutine nimetus. Aasta samblaks valivad Eesti brüoloogid (samblasõbrad) huvipakkuva sambla, millele aasta jooksul nii meedias kui ka oma tegevuses tähelepanu pöörata.
Aasta sammal valiti esimest korda 2017. aastal.
Aleksandr Naumov
16. juulist 2014 kuni 2016. aastani oli ta Kostroma Riikliku Nekrassovi-nimelise Ülikooli rektor. Ametikoha vahetus toimus seoses plaaniga liita Kostroma Riiklik Ülikool ja Kostroma Tehnikaülikool, liitmise järel jääb Naumov ühendülikooli rektoriks.
Naumov on avaldanud üle 150 teadusliku ja õppemetoodilise publikatsiooni ülikoolihariduse, regionaalarengu, haridustehnoloogiate ning metallide ja sulamite termilise ja elektrokeemia alal.
Kālezers
Järv asub Vestiena kaitstaval maastikul merepinnast 187,8 meetri kõrgusel. Kālezers on eutroofne järv, seal elab 12 liiki kalu. Selle valgala on 37,7 km² Põhi on liivane või kivine, kohati ka savine. Veetaimestikuga on kaetud väike osa järvest. Kaldad on järsud.
1956. aastal rajati Veseta jõe algusse pais ja lüüs, millega tõsteti järve veetaset meetri võrra. Järves on viis saart kogupindalaga 28,897 ha. Järve keskosas asub Suur Vestiena saar pindalaga 9,6 ha, mille kõrgus on 28 meetrit. Selle lähistel paiknevad veel Väike saar pindalaga 0,007 ha ja Väike Vestiena saar (0,01 ha). Lääneosas asub 18 meetri kõrgune Tolka saar pindalaga 18,6 ha, edelaosas 0,68 ha suurune Kanasaar.
Kaplinna rahvusvaheline lennujaam
pisi|Lufthansa ja British Airwaysi lennukid Kaplinna rahvusvahelises lennjaamas Kaplinna rahvusvaheline lennujaam (IATA: CPT, ICAO: FACT) on peamine lennujaam, mis teenindab Kaplinna linna ning on Lõuna-Aafrika teine kõige reisijate rohkeim lennujaam ja Aafrika kolmas kõige reisijate rohkeim lennujaam.
Kaplinna rahvusvaheline lennujaam avati 1954. aastal.
Maremma-Abruzzo karjakoer
Maremma-Abruzzo karjakoer on Kesk-Itaaliast Apenniinidega piirnevatest Abruzzo, Maremma ja Marsica piirkondadest pärinev koeratõug.
Koera kasutatakse peamiselt karja kaitseks ja vara valveks.
Novaja Ljalja
Novaja Ljalja (vene keeles Новая Ляля) on linn Venemaal Sverdlovski oblastis, Novaja Ljalja rajooni halduskeskus. Linn asub Ljalja jõe ääres, Jekaterinburgist ligikaudu 245 km põhjas.
Asula on rajatud 1723. aastal. 1914. aastal alustas tööd paberivabrik ja 1922. aastal tselluloositehas. Aleviks sai Novaja Ljalja 1928. aastal ja linnaks 1938. aastal.
Wyndham New Yorker Hotel
Wyndham New Yorker Hotel on 43-korruseline hotellina kasutatav art déco stiilis kõrghoone New Yorgis.
Big Bud 747
link=//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e3/Big_Bud_747.jpg/250px-Big_Bud_747.jpg|paremal|pisi|250x250px| Big Bud 747 link=//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a8/Big_Bud_747_in_2020.jpg/350px-Big_Bud_747_in_2020.jpg|alt=A Big Bud 747 at work|pisi|350x350px| Big Bud 747 vedamas 80 jala (25m) laiuse FRIGGSTAD peitelatra üle põllu Kesk-Montanas. Tagaplaanil järgneb Big Bud 440. Big Bud 747 või 16V-747 Big Bud on suur eritellimusel valmistatud traktor, mis ehitati 1977. aastal Montanas Havre'is. Sellel on 1100 hobujõudu. Omanikud nimetavad seda "maailma suurimaks põllutraktoriks". See on olenevalt parameetrist umbes kaks korda suurem kui paljud teised maailma suurimad traktorid.
Ajalugu
Esimesed kaks Big Budi Havre'i tehases Montanas asuvat traktorit olid 250-seeria ja need ostis Leonard M. Semenza Semenza Farmsist 1968. aastal, mis asus Montanas Fort Bentoni ja Montanas Chesteri vahel oma 35 000 aakri (14 163 hektari) suurusesse farmi. Traktor 747 disainis Wilbur Hensler ja selle ehitatas Ron Harmon temale kuuluvas Northern Manufacturing Company, maksumusega 300 000 dollarit. See tehti Rossi vendadele, Bakersfieldi või California osariigi Old Riveri puuvillakasvatajate jaoks. Seda kasutati seal üksteist aastat, seejärel ostis selle Willowbrook Farms Indialanticust Floridas. Mõlemas talus kasutati neid sügavkünniks.
1997. aastal ostsid selle pärast mõnda aega kasutamata jätmist vennad Robert ja Randy Williams, Montanas Big Sandyst 97 km kauguselt, kus see ehitati. Traktorit kasutati Williams Brothersi farmis Chouteau maakonnas 24 m kultivaatoriga, mis võimaldas kultiveerida kiirusel 13 km/h 0.53 hektarit minutis.
Kanada United Tire Company, mis valmistas traktorile 2,4 m läbimõõduga rehvid, läks 2000. aastal pankrotti, aidates osaliselt kaasa otsusele lõpetada 2009. aasta juulis traktori tavapäraseks tööks kasutamine ja viia Big Bud 747 muuseumidesse.
Pärast farmis töötamist eksponeeriti seda Heartland Acresi põllumajanduskeskuses Independence'is, Iowas. 2014. aastal viidi Big Bud 747 Williams Brothersi tähtajatult laenuks Iowas Clarionis asuvasse Heartlandi muuseumi. Muuseum ehitas 2013. aastal traktorile selleks eraldi hoone.
14. juulil 2020 asendati Big Budi algsed kaheksa jala kõrgused rehvid Goodyear LSW1400/30r46 rehvide vastu (mis on veidi alla seitsme jala),, ning need anti Williamsi Brothersi farmile. Uued rehvid tegid Big Budi laiuseks veidi üle 7,7 meetri.
Big Bud 747 naasis 2020. aasta septembris Montana osariigis Big Sandy lähedal asuvasse Williams Brothersi farmi, kus see künnab 25 meetri laiuse FRIGGSTAD peiteladraga taas põllumaad.
Võrdlus
Võib öelda, et paljud suurimad seeriatraktorid, nagu John Deere 9630, on umbes poole hobujõulisemad, alla poole ballastimassiga ja kasutavad sageli standardset kuuesilindrilist mootorit.
2020. aastaks on turule tulnud mitu uut üle 600 hobujõulise (450 kW) traktori, kuid antud traktor kaalub siiski palju vähem.
Kaja Kärner
pisi|Kaja Kärner Kuressaare Arensburgi ooperikohvikus [[Vikerraadio otselülituste vahel 23. juulil 2013]] Kaja Kärner (sündinud 5. septembril 1953 Tallinnas) on eesti raadioajakirjanik.
Ta on lõpetanud Tallinna 46. Keskkooli. Tartu Riikliku Ülikooli lõpetas ta filoloogi-toimetajana ning ajakirjanduse vallas on ta end koolitanud kursustel nii kodu- kui ka välismaal.
Eesti Raadios alustas Kaja Kärner tööd 1973. aastal. Seal on ta töötanud teadustaja, kommentaatori ja toimetaja-saatejuhina.
Ta on olnud ka Raadio Vaba Euroopa lepinguline autor.
Vikerraadios teeb ta saateid "Reporteritund", "Uudis+", "Kajalood" ja "Aiatark".
Altopiano della Vigolana
thumb|Raekoda [[Vigolo Vattaros]] thumb|Altopiano della Vigolana valla paiknemine Trento provintsis
Altopiano della Vigolana on vald (comune) Trento provintsis Põhja-Itaalias. See moodustati 1. jaanuaril 2016 endiste valdade Bosentino, Centa San Nicolò, Vattaro ja Vigolo Vattaro liitmisel.
Kindralooberst
Kindralooberst (saksa keeles Generaloberst, ungari keeles vezérezredes) oli sõjaväeline auaste erinevates Saksamaa riikides ja Austria-Ungaris. Reeglina oli see kõrgem täiskindralist ja madalam kindralfeldmarssalist. Auaste võeti esimesena kasutusele 1854. aastal Preisimaal.
Austria-Ungari keisririik
Austria-Ungari keiserlikus ja kuninglikus armees kehtestati kindraloobersti auaste ametlikult Esimese maailmasõja ajal 13. septembril 1915. aastal. Kahele sõjaväelasele oli see antud juba varem; esimesed reglemendipärased ülendamised toimusid 1916. aasta veebruaris. Auaste oli madalam feldmarssalist ja kõrgem täiskindralist (jalaväekindral, ratsaväekindral, feldzeugmeister). Mereväes vastas sellele suuradmiral. Aastatel 1915−1918 anti auaste 34 sõjaväelasele (nende hulgas oli viis keiserliku perekonna liiget), kellest kaheksa ülendati hiljem feldmarssaliks. See arv on märkimisväärne: Austria-Ungari armees oli kindraloobersteid peaaegu samapalju kui tunduvalt suuremas Saksamaa keisririigi sõjaväes. Auaste kaotati 1918. aastal.
Baieri kuningriik
Baieri kuningriigis võeti kindraloobersti auaste kasutusele vahetult enne Esimest maailmasõda. Baieri sõjaväes oli sellest kõrgem auaste kindralfeldmarssal.
Preisimaa kuningriik
Auaste kehtestati Preisimaal 1854. aastal. See loodi Preisimaa printsi Wilhelm Friedrich Ludwigi (hilisem kuningas ja keiser Wilhelm I) (1797−1888) jaoks, kuna Preisimaal oli tavaks, et kuningliku perekonna liikmetele kindralfeldmarssali auastet ei antud. Algul oligi auaste võrdsustatud kindralfeldmarssaliga − nad kandsid õlakul samasuguseid marssalitunnuseid (ristatud marssalikepid ja kolm tähte). Alles keiser Wilhelm II valitsusajal sai sellest erinev auaste (õlakul oli nüüd neli tähte). Sellest madalam aukraad oli täiskindral (jalaväekindral, ratsaväekindral, suurtükiväekindral). Mereväes sellele vaste puudus.
Kazumi Tsubota
Kazumi Tsubota (jaapani keeles 坪田 和美 Tsubota Kazumi; sündinud 23. jaanuaril 1956 Nagasakis) on Jaapani endine jalgpallur, väravavaht.
Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1981–1984 7 mängu.
Jeesuse kirgastamine
Jeesuse kirgastamine, ka Issanda muutmine (ladina keeles transfiguratio 'vormi muutus'; kreeka keeles μεταμόρφωσις metamόrfosis 'metamorfoos') on lugu Uues Testamendis, kus Jeesus on kõrgel mäel ja saab jüngrite ees kirgastatud. Jeesuse kirkaks saamise lugu on kirjas kolmes Uue Testamendi sünoptilises evangeeliumis (Matteuse 17:1–9, Markuse 9:2–10, Luuka 9:28–36) ja sellele viidatakse Peetruse teises kirjas (2 Pt 1:16–18). Arvatakse, et kirgastamisele vihjatakse ka Johannese evangeeliumi esimeses peatükis (Jh 1:14). pisi|[[Raffael, "Issanda muutmine" (õli, 1518–1520, Rooma, Vatikani Pinakoteek)]]
Kirgastamine sündmusena
Uue Testamendi kirjakohtade põhjal läheb Jeesus oma kolme lähedasema jüngriga: Peetruse, Jaakobuse ja Johannesega mäele palvetama. Seal laskub Jumala kirkus Jeesuse peale ning Jeesus hakkab kiirgavalt särama ja tema riided muutuvad erevalgeks. Siis ilmuvad Jeesuse juurde prohvetid Mooses ja Eelija (Vana Testamendi suurkujud) ja ta räägib nendega jumaliku tarkuse juttu. Peetrusel oli kogu selles pühaduses ja kirkuses niivõrd hea olla, et ta tegi Jeesusele ettepaneku ehitada kolmele prohvetile lehtmajad, et kõik nõnda jääks ja Jeesus ei peaks läbi elama oma kannatusi ja surma (Jumala Poja koht on kõrguses ja kirkuses). Enne, kui Jeesus midagi vastata jõuab, kostub taevane hääl, mis eeldatakse olevat Jumala oma, ja ütleb: "See on minu armas Poeg, kellest mul on hea meel, teda kuulake!" See oli Jeesuse elu pöördehetk, mille järel läks ta Jeruusalemma vastu oma ohvrisurmale. Ta ei saanud oma jüngritega mäele jääda.
Paljudes kristlikes traditsioonides (õigeusu kirik, katoliku kirik, anglikaani kirik) on selle sündmuse ajel tekkinud kirikupüha. Muutmis- ehk kirgastamispüha on kristlikus kalendris 6. augustil, aga luteri kirikus on seda tähistatud ka 8. pühapäeval pärast nelipüha.
Tegevustik
pisi|Gruusia päritolu käsikiri Jeesuse kirgastamisest Markuse evangeeliumis, 1300 Kõigis sünoptiliste evangeeliumite lugudes on üldiselt ühesugune tegevusjärjestus:
Kõigis kolmes loos toimub kirgastamine jutustuse keskel (Mt 17:1–8; Mk 9:2–8; Lk 9:28–36). Tegevustik on küll üldiselt ühine, kuid esineb ka erinevusi. Üheksandas salmis tuleb Matteuse ja Markuse evangeeliumites välja ettekuulutus sellest, et Inimese Poeg peab surnuist üles tõusma. Matteuse 10. salmis väljendavad jüngrid ka oma arusaamatust selles küsimuses, Markuse evangeeliumis see aga puudub. Luuka evangeelium ei puuduta seda teemat üldse. Seejärel 10–13 salmid räägivad Matteuse evangeeliumis ootustest Eelija kohta (on ka lisatud täiendus, et Eelija oli Ristija Johannes), samas kui Markuse evangeeliumis toimub 11–13  salmides arutelu ootusest, et enne Messia tulekut peab tulema Eelija. Luukas pole selle kohta jällegi mitte midagi kirjutatud. On näha, kuidas eri evangeeliumite autorid on lugudes loonud erinevaid seoseid.
Kui Jeesus oma jüngritega mäest alla läheb, palub ta neil nähtust vaikida nii kaua, kuniks Jumala Poeg on surnuist tõusnud. Seejärel jüngrid arutlevad, mida Jeesus üldse peab silmas “surnuist ülestõusmise” all.
Kirgastamise olulisus
Kirgastamise lugu on üks Jeesuse imedest läbi evangeeliumite. See ime on eriline sellepoolest, et see juhtub Jeesuse endaga. Dominiiklasest Itaalia munk ja katoliku preester Aquino Thomas peab kirgastamist suurimaks imeks, sest see täinedas ristimist ja näitas taevase elu täiuslikkust. Kirgastamine on üks viiest evangeelsest verstapostist Jeesuse elus. Teised on ristimine, ristilöömine, ülestõusmine surnuist ja ülesminek taevasse oma isa paremale käele. Apostel Pauluse kirjas filiplastele (Fl 2:5–11) tuuakse välja kirgastamise olulisus kui võimas demonstratsioon Jeesuse jumalikust olemusest ja hiilguse ilmingust, mis Jeesusel oli enne inimesena maa peale tulekut.
Nagu eespool mainitud, on kristlikus õpetuses Jeesuse kirgastamine tema elu pöördepunkt. Kirgastamismägi sümboliseerib kohta, kus inimese loomus kohtub Jumalaga: ajaliku ja igavikulise kohtumispaik. Jeesust kujutatakse kui silda maa ja taeva vahel. Ühtlasi arvestavad kristlased kirgastamise loos juhtunut ka kui Vana Testamendi messiaanliku ennustuse täitumist, et prohvet Eelijas naaseb uuesti pärast ülestõusmist.
Kirgastamise lugu ei toeta mitte ainult väidet, et Jeesus on Jumala poeg, vaid identifitseerib teda ka kui Jumala sõnumitoojat ja eestkõnelejat (“…, teda kuulake!”).
Sellest loost kajab läbi ka Jeesuse õpetus, et Jumal ei ole surnute, vaid elavate Jumal (Mt 22:32). Kuigi Mooses oli surnud ja Eelija oli sajandeid tagasi läinud taevasse, siis nüüd olid nad tagasi tulnud Jumala Poja juurde, vihjates, et seesama igavene elu ootab neid, kellel on surmaga kohtudes olemas ka usk.
Kirgastamismägi
pisi|Tabori mäel asuv [[Frantsisklased|frantsisklaste kirik]] Ükski Uue Testamendi kirjakoht ei ütle otseselt, millise kõrge mäega on kirgastamise loos tegemist. Kaua arvati, et see koht võiks olla Tabori mägi. Kuna aga see ei ole piisavalt isoleeritud keskkonnas ja kuna see on väga kaugel Caesarea Philippist, kus tegevus pidi aset leidma, siis jäeti see võimalik asukoht kõrvale. Veel on pakutud kirgastamismäe asupaigaks Hermoni mäge, kuid ka see variant ei jäänud lõplikuks, sest see on liiga kõrge (2813 meetrit) ja asub Galileast liiga kaugel ("Ja kui nad sealt lahkusid, rändasid nad läbi Galilea." Mk 9:30).
Leidub aga mägi, mis on rohkem isoleeritud kui Tabori mägi ja paremini ligipääsetav kui Hermoni mägi. See on Meroni mägi, mis on Galileast umbes kaheksa miili kaugusel ja Galilea merest loodes. Need ei pruugi olla küll veenvad tõendid, aga need on geograafiliste nõuete kohaselt piisavalt usutavad, et määrata Kirgastamismäe asukohta. Meronist sai hiljem juudi müstitsimi keskus ja levisid lood sellest, kuidas kunagi tulevikus tuleb sinna Messias koos Eelijaga tagasi.
Eva Saks
Eva Saks (aastani 1973 Sahk; 2. oktoober 1950 Tallinn – 4. aprill 2015) oli eesti tehnikateadlane.
Elulugu
Ta lõpetas 1969 Tallinna 1. Keskkooli, 1974 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) automatiseeritud juhtimissüsteemide erialal, 1981 TPI kaugõppeaspirantuuri, tehnikakandidaat (1986, Küberneetika Instituut), väitekiri "Оптимизация нелинейных систем компензационного управления для дискретных многостадийных технологических процессов с групповой обработкой полуфабрикатов". Oli 1974–1981 Tallinna Elektrotehnika Teadusliku Uurimise Instituudi nooremteadur ja teadur, 1981–1987 TPI tootmisprotsesside automatiseerimise probleemlabori noorem- ja vanemteadur, 1987–1991 automaatika kateedri assistent, 1991– TPÜ informaatika kateedri ja õppetooli vanemõpetaja ja dotsent.
Isiklikku
Tema isa oli kindlustusspetsialist Karl Sahk.
Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: diskreetsete mitmestaadiumiliste tehnoloogiliste protsesside juhtimine ja modelleerimine; statistilised mudelid, teoreetilised ja empiirilised jaotused. Osales jõupooljuhtseadiste valmistamise tehnoloogiliste protsesside modelleerimisel. Eesti Statistika Seltsi, Eesti Automaatikute Seltsi liige. Üle 20 teadustrükise.
Taevasmaa
Taevasmaa on ökoasum Aruvalla külas Rae vallas Harju maakonnas.
Asumi põhjaserval asub Lilleoru.
Asumi planeerimine sai alguse 2005. aastal.
Enno-Olavi Saks
Elulugu
Lõpetas 1962 Järva-Jaani Keskkooli, 1970 TÜ matemaatikaosakonna mehaanika erialal, 1970–1973 NSVL Teaduste Akadeemia Siberi Osakonna Hüdrodünaamika Instituudi (Novosibirsk) aspirant, matemaatikamagister (1996, TÜ), väitekiri "Ümmarguste võllide mitteklassikaline vääne", Ph.D. (matemaatika, 1996, TÜ), väitekiri "Analysis and optimization of elastic-plastic shafts in torsion". Stažeeris 1978 ja 1984 Novosibirski Ülikooli juures. Oli 1973–1984 TÜ teoreetilise mehaanika kateedri vanemõpetaja, 1984–1988 arvutuskeskuse vanemteadur, 1988–1990 teadur, 1990–1995 matemaatik-programmeerija, 1995–1996 EPMÜ tehnikateaduskonna mehaanika ja masinaõpetuse instituudi vanemlaborant, 1996–1997 lektor, 1997–2002 dotsent, 2003–2004 füüsika instituudi dotsent, 2005– Eesti Maaülikooli tehnikainstituudi rakendusfüüsika töörühma dotsent. Õpetanud teoreetilist mehaanikat, kõrgemat matemaatikat, programmeerimist, raalprojekteerimist; koostanud õppevahendeid.
Teadustöö
Uurimisvaldkond: deformeeruva keha mehaanika, raalprojekteerimine. 25 teadustrükist.
Kognitiivsemiootika
Kognitiivsemiootika on taju probleemidega tegelev semiootika haru.
Alates 2007. aastast ilmub ajakiri Cognitive Semiotics (kirjastus De Gruyter). Kognitiivsemiootikaga on tegelnud uurimisrühmad Aarhusi Ülikoolis ja Lundi Ülikoolis.
Aastal 2013 loodi Rahvusvaheline Kognitiivsemiootika Ühing (The International Association for Cognitive Semiotics)
Korraldatakse kogntiivsemiootika konverentside seeriat:
Birze raudteepeatus
Birze raudteepeatus on raudteepeatus Alūksne–Gulbene raudteel Gulbene piirkonna Beļava vallas.
Peatus asub Gulbene raudteejaamast 4 ja Riia jaamast 215 km kaugusel. Seal kehtib oma peatusepõhine piletitariifide süsteem. Päevas võib seal peatuda neli rongi.
1. veebruarist 2011 on Birze nõudepeatus (rong peatub seal ainult siis, kui sinna on müüdud pilet või kui peatuses on ootajaid).
Peatus avati XX sajandi viiekümnendatel aastatel. Algselt kandis see nimesid Bērze ja Bērzi. Ootepaviljon püstitati sinna kaheksakümnendatel aastatel, aastal 2016 rajati selle asemele aga uus ootepaviljon.
Atalanta (täpsustus)
Atalanta võib tähendada mitut asja.
Kostroma ülikool
pisi|Panoraamvaade Kostroma ülikoolile Kostroma ülikool (ka Kostroma N. A. Nekrassovi nimeline Riiklik Ülikool (vene keeles Костромской государственный университет имени Н. А. Некрасова), täisnimega Федеральное государственное бюджетное образовательное учреждение высшего профессионального образования «Костромской государственный университет имени Н. А. Некрасова») on ülikool Venemaal Kostroma linnas. Põhiosa ülikooli hoonetest paikneb linnasüdames Volga jõe kaldal.
Ülikool asutati 1918. aastal Nõukogude valitsuse dekreedi alusel, millele kirjutas alla Vladimir Lenin, nime all "Kostroma riiklik töölis-talupoeglik ülikool 1917. aasta oktoobrirevolutsiooni mälestuseks" (Костромской государственный рабоче-крестьянский университет в память Октябрьской революции 1917 года). 1939. aastast oli kõrgkool pedagoogiline instituut, 1990. aastate algusest pedagoogikaülikool. 1999. aastal arvati Kostroma ülikool ametlikult klassikaliste ülikoolide hulka ning sai oma praeguse nime.
Ülikoolis on kuus instituuti: pedagoogika ja psühholoogia, majandusteaduse, füüsika-matemaatika ja loodusteaduste, ajaloo ja filoloogia, kultuuri ja kunstide ning J. P. Novitski nimeline õigusinstituut. 2014. aastast on KRÜ rektor Aleksandr Naumov.
Iván Alejo
Iván Alejo Peralta (sündinud 10. veebruaril 1995 Valladolidis) on Hispaania jalgpallur, kes mängib parema äärepoolkaitsjana Hispaania kõrgliiga klubis Cádiz.
Aastatel 2003–2011 kuulus ta Valladolidi Reali noorteakadeemiasse. Seejärel liitus ta Madridi Atléticoga. Hooajal 2014/15 mängis ta Madridi Atlético reservmeeskonnas Hispaania tugevuselt kolmandas liigas. Hooajal 2015/16 mängis ta samas liigas Villarreali reservmeeskonnas.
2016. aasta juulis sõlmis ta lepingu Hispaania esiliiga klubiga Alcorcón. 2017. aasta juunis liitus ta Hispaania kõrgliiga klubiga SD Eibar. Hispaania kõrgliigas lõi ta esimese värava 3. detsembril 2017 mängus RCD Espanyoli vastu.
2018. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Hispaania kõrgliiga klubiga Getafe, kuid seal klubi põhikoosseisu murda ei suutnud. Hooaja 2018/19 teises pooles oli ta laenul Hispaania esiliiga klubis Málaga. 2019. aasta augustis läks ta Getafest laenule Cádizi, mis mängis toona Hispaania esiliigas. Pärast seda, kui ta oli Cádiziga kindlustanud pääsu Hispaania kõrgliigasse, sõlmis ta 2020. aasta juulis klubiga püsiva lepingu.
Aastatel 2013–2014 mängis Alejo Hispaania kuni 19-aastaste koondises.
Põldmäe
Põldmäe on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Põldmäe uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Thärvelt (Avanduse vallas 1936. aastal). Julius Põldmäe palvel kanti Põldmäe perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 140 all (Siseministeeriumi teadaanne 4. septembrist 1935).
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Põldmäe Eestis 27 mehel ja 24 naisel.
Anatoli Krikun
Anatoli Krikun (sündinud 24. märtsil 1948 Tartus) on Eesti korvpallur ja korvpallitreener.
Nõukogude Liidu koondises tuli ta 1967. aastal Euroopa meistriks, 1968. aasta suveolümpiamängudel ja 1970. aasta maailmameistrivõistlustel võitis pronksmedali.
Haridus
Ta on lõpetanud 1966. aastal Tartu 4. Keskkooli ja 1974. aastal Tartu Ülikooli, aastatel 1979–1984 õppis Moskvas Üleliidulise Kehalise Kasvatuse Uurimisinstituudi aspirantuuris.
Krikun alustas sportlasteed Martin Kutmani treeningurühmas kergejõustikku treenides, korvpalli hakkas mängima EPA spordiklubis Ilmar Kullami ja Harri Russaku käe all, hiljem mängis ka Arne Laose, August Soku ja Heino Krevaldi ning Nõukogude Liidu koondises Sergei Baškini, Aleksandr Gomelski ja Vladimir Kondrašini juhendamisel.
Sportlaskarjäär
Krikun on mänginud aastatel 1966–1969 Nõukogude Liidu noorte- ja juunioride koondises (ka kaptenina), 1967–1973 Nõukogude Liidu täiskasvanute koondises, 1965–1978 Eesti koondises ja Kalevi esindusmeeskonnas. Ta võitis 1968. aasta México OM-il ja 1970. aasta MM-il pronksmedali ning 1966. aasta juunioride EM-il ja 1967. aasta EM-il ning 1970. aasta universiaadil kuldmedali.
Krikun sai Nõukogude Liidu rahvaste spartakiaadil 1967. aastal hõbeda ja 1971. aastal pronksi. Nõukogude Liidu meistrivõistlustel 4. (1969), 5. (1972, 1974) ja viiel korral 6. koht (vahemikus 1965–1975). Krikun oli aastatel 1972–1977 Baltimaade karikavõistluste (Baltic Cup) võitjaid. Ta on tulnud 1969., 1970. ja 1973. aastal TRÜ ning 1980., 1982., 1983. ja 1986. aastal Standardi meeskonnas Eesti meistriks ning saanud aastatel 1964–1985 meistrivõistlustel lisaks 6 hõbedat ja 4 pronksi.
Krikun moodustas koos Aleksei Tammistega paljude aastate vältel Eesti koondise tagamängijate paari. Eesti koondises mängis Krikun 11 aasta jooksul 109 mängu, millest võideti 73.