cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Edwin Flack
Edwin Harold Flack (5. november 1873 London – 10. jaanuar 1935) oli Austraalia kergejõustiklane, 1896. aasta suveolümpiamängude kahekordne olümpiavõitja ja olümpiapronksmedalist.
1892 ja 1893 oli Flack Australaasia meister miilijooksus, 1894 ja 1895 Uus-Lõuna-Walesi ja Victoria osariigi meister 2 miili jooksus.
Ta võitis Ateena olümpiamängudel 1896 800 m jooksu (2.11,0) ja 1500 m jooksu (4.33,2). Kehvad ajad on tingitud jooksuraja halvast kvaliteedist ja järskudest kurvidest. 880 jardi jooksu (804,5 m) maailmarekord oli Charles Kilpatricku nimel (1.53,4), 1 miili jooksu (1609 m) maailmarekord Walter George'i nimel (4.12,8).
Flack osales ka maratonijooksus, kus jooksis enamiku distantsist teisena Albin Lermusiaux' järel, tõusis 32. kilomeetril liidriks, kuid 33. kilomeetril möödus temast Spyrídon Loúis ja 37. kilomeetril Flack katkestas.
Samuti osales Flack tennises. Üksikmängus kaotas ta avaringis Aristidis Akratopoulosele Kreekast. Paarismängus koos George Robertsoniga Suurbritanniast võitsid nad avaringis inglased Frank ja George Marshalli, kuid kaotasid poolfinaalis kreeklastele Dionysios Kasdaglisele ja Demetrios Petrokokkinosele.
Pärast olümpiat Flack loobus spordist, naasis 1898 Austraaliasse perefirmasse ja kasvatas friisi tõugu veiseid.
Meelis Oidsalu
Meelis Oidsalu (sündinud 5. aprillil 1978 ) on eesti julgeolekuekspert, endine riigiametnik, teatrikriitik ja luuletaja, aastail 2015–2021 Kaitseministeeriumi asekantsler.
Elulugu
Ta on lõpetanud 1996. aastal Tallinna Prantsuse Lütseumi ja 2002. aastal Tallinna Pedagoogikaülikooli avaliku halduse erialal, läbinud 2008–2009 Balti Kaitsekolledžis kõrgemad juhtimiskursused, 2012–2014 magistriõpingud Ameerika Ühendriikide Maaväe Sõjakolledžis (US Army War College) strateegiliste uuringute alal.
Meelis Oidsalu töötas kaitseministeeriumis 2000–2021. Ta on olnud kaitseministeeriumi rahvusvahelise koostöö ekspert, julgeolekuosakonna ja siseauditi osakonna juhataja, ministeeriumi arendusnõunik. Alates 18. maist 2015 oli Oidsalu kaitseministeeriumi õigus- ja haldusküsimuste asekantsler, alates 1. veebruarist 2016 kaitseministeeriumi kaitseplaneerimise asekantsler ning alates 2021. aastast kaitseministeeriumi kaitsevalmiduse asekantsler. Oidsalu lahkus ametist 2021. aasta sügisel.
2018. aastast teeb koos Lea Tormise ja Madis Kolgiga Vikerraadios teatrisaadet "Teatrivaht" (2020. aastast eetris ERR-i kultuuriportaali taskuhäälingusaatena) ning 2019. aastast juhib Raadio 2-s taskuhäälingusaadet "Silt viltu".
Teatrikriitikat kirjutab 2007. aastast. Temalt on ilmunud luulekogud "Jumala kihvt luulekogu" (2006) ja "Koertepõud" (2008).
2019. ja 2020. aastal kuulus Oidsalu Eesti Teatriliidu sõnalavastuste auhindade žürii koosseisu.
2021. aasta detsembrist juhib Meelis Oidsalu koos Erkki Koortiga Postimees TV-s julgeolekuteemalist saatesarja "Julgeolek täna".
Taimeanatoomia
Taimeanatoomia on õpetus taime sisestruktuuridest.
Ajalooliselt hõlmas taimeanatoomia ka taimemorfoloogiat, kuid alates 20. sajandi keskpaigast hakati lihtsuse huvides neid mõisteid eristama, kusjuures taimeanatoomia uurimisobjektiks said siis taime sisestruktuurid (taimekoed, taimerakud jne). Tänapäeval põhineb taimeanatoomia üldjuhul rakulisel tasandil, kus tavaliselt uuritakse mikroskoobiga taime siseosi.
Nüüdisaja taimeanatoomias eristatakse sageli õie-, lehe, puidu-, varre-, vilja-/seemne- ja juureanatoomiat.
IBA
IBA (akronüüm ingliskeelsest fraasist Important Bird Areas) ehk Tähtsate linnualade projekt on projekt, mille eesmärk on välja selgitada tähtsamad lindude pesitsus- ja talvitusalad ning rändepeatuspaigad kogu maailmas ja organiseerida nende kaitset.
Projekti algataja on looduskaitseorganisatsioon BirdLife International.
Eristatakse rahvusvahelise ja rahvusliku tähtsusega linnualasid.
Eestis käivitus tähtsate linnualade projekt Eesti Ornitoloogiaühingu juures 1991. aastal.
Väike-Virna järv
Väike-Virna järv (ka Väike Vima järv, Vima järv) on düstroofne rabajärv Valga maakonnas Valga vallas Kivikülas. Üks Virna järvedest.
Järv asub Rooni järvedest lõunas ja seda ümbritseb õõtsik.
Gecko
Gecko on avatud lähtekoodiga brauseri esitlusmootor, mida kasutatakse kõikides Mozilla kaubamärgiga programmides ja selle derivaatides (kaasa arvatud hilisemad Netscape'i väljalasked). C++-is kirjutatuna on Gecko arendatud toetama avatud interneti standardeid. Esitlusmootori lõi Netscape Communications Corporation, nüüd on arendajaks Mozilla Foundation.
Gecko võimaldab rikkalikku rakendusliidest, mis teeb selle sobilikuks laiale rollidevalikule internetipõhistes programmides, näiteks veebilehitsejad, sisuesitlus ja klient/server-tüüpi tehnilised võimalused. Põhiliselt kasutatakse seda Mozilla derivaatides, nt Netscape-is ja Mozilla Firefox-is, kuid mujalgi. Gecko on mitmeplatvormiline ning töötab sellistes opsüsteemides nagu Microsoft Windows, Linux ja Mac OS X.
Geckot peetakse kõige tuntumaks esitlusmootoriks veebis peale Tridenti (Internet Explorer Windowsile alates 4. versioonist). Järgnevad KHTML (Konqueroris), WebCore (Safari veebibrauseris), Presto (Operas) ja Tasman (kasutab Macintoshi Internet Explorer).
Kaitstavad looduse üksikobjektid Hiiumaal
2002. aasta seisuga kaitstakse Hiiu maakonnas 43 looduse üksikobjekti.
Ajalugu
Esimesed 12 looduse üksikobjekti võeti Hiiumaal kaitse alla 1959: 11 suurimat rändrahnu ning Ülendi ohvripärn. Enamik kaitsealustest loodusobjektidest võeti kaitse alla 1961 ning 3 viimast 1973.
Kaitsevöönd
Kaitsealuseid maastiku üksikobjekte ümbritseb kaitsevöönd, mille suurus on üldjuhul igas suunas 50 meetrit, kuid seda võib ka vähendada, näiteks kui maantee lähemalt läbi läheb. Kaitsevööndis tohivad inimesed liikuda koidust ehani. Kinnisasja omanik tohib taotleda külastamismaksu kehtestamist ja kui objekt asub ehitise õues, siis tohib kehtestada külastamise korra. Samas peab ta hoolitsema kaitstava objekti ja selle ümbruse korrashoiu eest.
Montpelier
Montpelier on linn Ameerika Ühendriikides, Vermonti osariigi pealinn ja Washingtoni maakonna halduskeskus.
Montpelier asutati 1781. aastal. Nime sai ta Prantsusmaa linna Montpellier' järgi, tõenäoliselt tänutäheks prantslaste abi eest iseseisvussõjas. Osariigi pealinnaks sai linn 1805. aastal.
Traditsiooniliselt oli Montpelier kivi- ja puidutööstuse linn. 2006. aastal suleti linnas USA viimane pesupulkade vabrik. Tänapäeval on põhilisteks tööandjateks avalik sektor ja kindlustusfirmad.
Montpelier on ainuke USA osariigi pealinn, kus pole ühtki McDonald'si söögikohta.
Elmar Kohh
Elmar Kohh (ka Elmar Koch; 23. juuni / 6. juuli 1907 Räpina vald, Võrumaa – 1. september 2003 Stockholm) oli eesti metsateadlane.
Ta sündis Räpina vallas Jaanikeste talus ja õppis Räpina Põllumajanduslikus Ühisgümnaasiumis. Ta astus 1926. aastal Tartu ülikooli, õppis põllumajandusteaduskonnas metsanduse erialal ja lõpetas ülikooli 1931. aastal cum laude. 1934. aastal kaitses ta magistritöö ("Raiumisaja ja halu mõõtude mõjust kase-küttepuule") ja 1943 doktoritöö ("Lisandeid kooreüraskite kahjustuste ja tõrje üle Eesti kuusemetsades").
1944. aastal siirdus Kohh Saksamaale ning 1947. aastal Rootsi. Seal oli ta aastatel 1964–1972 riigimaade ja metsade valitsuse büroo direktor.
Elmar Kohhi sulest ilmus üle 70 teadusartikli ja muu kirjutise. Ta oli Rootsis tegutsenud Eesti Metsateadlaste Ühingu esimees aastatel 1949–1975.
Georgi Tõmošenko
Tõmošenko tuli 1988. aastal Moskva malemeistriks. 1989. aastal jagas ta koos Lembit Olli ja Jaan Ehlvestiga esikohta Tallinnas toimunud Paul Kerese mälestusturniiril. Samal aastal andis FIDE talle rahvusvahelise meistri nimetuse. 1990. aastal võitis Tõmošenko Edmundstonis Kanada lahtised meistrivõistlused. Suurmeistriks sai ta 28-aastaselt 1994. aastal. 2007. aastal võitis Tõmošenko teist korda Paul Kerese mälestusturniiri.
Ta töötab ka maletreenerina.
Mängurool
Mängurool (inglise keeles racing wheel) on mängukonsooli või arvuti sisendseade, mille abil püütakse luua võimalikult elutruu sõidukogemus. Enamik seesuguseid sisendseadmeid sarnaneb võidusõiduauto rooliga. Tavaliselt on kaasas seade nii pedaalide simuleerimiseks kui ka käikude vahetamiseks. Mänguroolidel on erinev arv nuppe, mille funktsioone saab kasutaja muuta.
Ajalugu
Esimesed mänguroolid ilmusid Nintendo 64 ja PlayStationi konsoolidele. Hiljem hakati tootma ka teiste konsoolide ja arvutite jaoks mõeldud roole.
Kasutusviisid
Odavamate roolide keeramisnurk on 180–270 kraadi, kallimatel ulatub see 900 kraadini (2,5 täispööret) või üle selle. Eriliseks võib pidada Nintendo Wii jaoks mõeldud mängurooli, mis vahetab konsooliga informatsiooni kasutades modifitseeritud originaalpulti.
Jõu tagasiside süsteemid mänguroolides
Jõu tagasiside on tõuke või takistuse tekitamine sisend- või väljundseadmes.
Võimalikult elutruu sõidukogemuse loomiseks on mänguroolidel kasutusel erinevad tagasisidesüsteemid rooli keeramisel avalduva takistusjõu simuleerimiseks.
Taimefüsioloogia
thumb|Taimeidanemise kiiruse eksperiment Taimefüsioloogia on õpetus taimedes toimuvatest protsessidest.
Taimefüsioloogia on tihedalt seotud taimemorfoloogiaga (taime välisstruktuurid), taimeökoloogiaga (taime suhe keskkonnaga), taime kasvamisega, tropismi nähtusega, taime- ehk fütokeemiaga (taimede biokeemia), rakubioloogia ja molekulaarbioloogiaga.
Mängurool
Lihtsaim tagasiside
Odavamatel roolidel kasutatakse keeramisnurgast sõltuvat takistust, mis kasvab nurga suurenedes. Selliste roolide suurim keeramisnurk on tavaliselt maksimaalselt 270 kraadi. Sellise süsteemi mõju määrab ainult riistvara. Tarkvaraliselt tagasiside intensiivsust muuta ei saa. pisi|Wii mängupuldi ümbris
Hammasratastega tagasiside
Edasiarenduseks võib pidada hammasratastel põhinevat tagasisidesüsteemi. Kasutatakse mootorit, mille jõuülekannet suurendatakse hammasrataste abil. Hammasratas on seega mootori poolt avalduva jõu vahendaja roolini. Selle süsteemi puudusteks on ebatäpsus ja lärmakus, mis tuleneb hammasrataste pöörlemisest.
Rihmülekandega tagasiside
2010. aastatel hakkas turule jõudma erinevaid mänguroole, mille tagasiside põhines rihmülekandel. Hammasrataste asemel on mootori ja rooli vahel rihm, mis võimendab mootori jõudu. Selle süsteemi eeliseks on suurem jõuülekanne roolile, olles seejuures sujuvam ja vaiksem hammasratastega süsteemist.
Otsese ajamiga mootor
Kompromissideta tagasisidet pakub otsese ajamiga mootor. Erinevalt eelnevatest süsteemidest, kus mootori jõud ei olnud piisav, on sellel kasutusel suuremat ja võimsamat mootorit, mis on otse rooli külge ühendatud. Selline süsteem on kallim, kuid pakub kõige kiiremat, võimsamat ja sujuvamat tagasisidet.
Richard Maasing
Richard Maasing VR I/3 (kuni 1938 Richard Masing, 28. juuli 1896 Vorbuse vald, Tartumaa – 10. aprill 1976 Stockholm, Rootsi) oli Eesti sõjaväelane (kolonel) ja publitsist, Eesti sõjaväeluure juht aastatel 1934–1939.
Ta tegi koostööd mitme riigi luuretega, Saksa Abwehri, Inglise MI6 (agent nr 43931), rootslastega ja jaapanlastega (Eesti luure teadis ka mis Siberis toimub), samas ei sidunud end ühegagi. Ta oli ettenägelik, ei võtnud liigseid riske ega kukkunud sisse.
Noorpõlv
Richard Maasingu isa töötas aktsiisiametnikuna Venemaal, ta õppis Tartu Aleksandri Gümnaasiumis, 1908. aastal sai isa koha Lätimaal ja õpingud jätkusid Miitavi gümnaasiumi, gümnaasiumi lõpetas Riias.
Esimeses maailmasõjas
Esimeses maailmasõja ajal õppis Richard Maasing 1915. aastal Vilno sõjakoolis Leedus, mille ta lõpetas 1. veebruaril 1916. Pärast sõjakooli lõppu määrati teenistusse 39. Siberi kütipolku, Barnauli linna Siberisse. 1916. aasta sügisel saadeti R. Maasing 248. jalaväepolku Poolamaale ja määrati õppekompanii ülema abiks ja roodu ülemaks alamleitnandi auastmes. 248. jalaväepolgu ülem oli eestlane polkovnik Raudsepp. Mais 1917 määrati R. Maasing 62. löögipataljoni ülemaks. See pataljon allus 62. diviisi ülemale. Oktoobris 1917 tuli 62. diviisi staabiülemaks polkovnik Johan Laidoner. Samal ajal määrati R. Maasing 62. diviisi staapi operatiivadjutandiks ja sellega polkovnik Laidoneri otseseks alluvaks. Nii algas ta pikaajaline koostöö ja sõprus J. Laidoneriga.
1917. aasta detsembri keskel lahkus polkovnik Laidoner 62. diviisi staabist ja sõitis Eestisse. Vene võimud ei andnud aga luba R. Maasingule Eestisse sõiduks. Veebruaris 1918 algas Saksa vägede üldine pealetung Vene rindel. 62. diviis piirati ümber, Maasing vangistati ja viidi sõjavangina Saksamaale. Novembris 1918 puhkes Saksamaal novembrirevolutsioon ja vene sõjavange hakati sundkorras Venemaale saatma. Vangilaagris sattus kokku kapten Paul Lillega (hiljem kindral ja sõjaminister Eestis), kellega said loa siirduda Eestisse. 1918. a. novembri lõpul jõudsid koos kapten Lillega Tallinna.
Eesti Vabadussõjas
Vabadussõja ajal oli Maasing sõjavägede ülemjuhataja Johan Laidoneri adjutant, kuid sealhulgas täitis vahel ülesandeid, mis ületasid tavalise adjutandi kohustused. R. Maasing pidas läbirääkimisi 1919. aastal Pihkva rindel punaste väeosade juhi Aintsiga Eesti punadiviisi ületulekuks Eesti poolele, mis ka teostus.
Tegevus pärast Vabadussõda
1920. aasta märtsis likvideeriti sõjavägede ülemjuhataja staap ja Maasing määrati sõjaväeliseks esindajaks Läti ja Leedu armeede juurde asukohaga Riias, kus ta tegutses kuni 1922. aastani.
1922. aastal soovis astuda Eesti kõrgemasse sõjakooli ja lahkus omal palvel sõjaväeesindaja kohalt. 1925. aastal lõpetas kõrgema sõjakooli, misjärel määrati käskudetäitjaks ohvitseriks Sõjavägede Staapi.
1928. aastal määrati ta uuesti sõjaväeesindajaks Läti ja Leedu sõjavägede juurde, kus teenis aastail 1927–1928 Lätis ja 1928–1930 Leedus.
1930. aastal tuli tagasi Eestisse, kus töötas Kaitsevägede Staabi II osakonna A jaoskonna ülemana ja 1932. aastast 1. Jalaväerügementi I pataljoni ülemaks Narva.
Tegevus sõjaväeluure juhina
Märtsis 1934 nimetati ta Sõjavägede staapi 2. osakonna ülemaks ning tegutses Eesti Sõjavägede Staabi II osakonna ülemana 1. aprillist 1934 kuni 1. aprillini 1939.
MI6 sai R. Maasingult andmeid sakslaste kohta ning sama info läks ühtlasi tema sõbrale, Jaapani sõjaväeatašeele Stockholmis kindral Makoto Onoderale. Maasing tegi Onoderaga koostööd alates 1937. aastast. Kolonel Maasingu juhitud Eesti sõjaväeluure omas siis mitut agentide võrku Nõukogude Liidus ja nõustus mõistliku rahalise toe eest jagama luureinfot jaapanlastega. Eestlastel oli infot isegi Nõukogude Liidu Aasia-osa kohta ja Maasing müüs seda 5000 dollari eest aastas.
Eestist lahkumine
Aprillist 1939 teenis ta Sõjavägede Staabi ülema 1. abina (teine abi oli kolonel Eduard Ahman).
Teine maailmasõda
Maasing peatus Berliinis, kust külastas Soomet, Rootsit, Norrat ja Ungarit. Maasing edastas MI6-le ja Jaapani sõjaväeatašeele andmeid sakslaste kohta. Jaapanlase kindral M. Onoderaga oli Maasing koostöös alates 1937. aastast. Maasingule maksti 5000 USA dollarit aastas. Suvel 1940 kolis Maasing Stockholmi.
Saksa-Vene sõja alguse lähenedes tuli talle kutse Soomest, tolleaegselt Soome kaitseväe staabi 2. osakonna (sõjaväeluure) ülemalt Melinilt – asuda Soome. "Neil oli vaja Vene olusid tundvat spetsi ja mulle anti soome armee ohvitseri munder ja käsundusohvitseri tiitel, kellena viibisin hiljem ka Soome vägede ülemjuhataja Marssal Mannerheimi staabis Mikkelis." Jätkusõda ajal tuli Eesti ohvitsere Saksamaalt Soome eesotsas L. Jakobseniga, kes oli meie sõjaväe esindaja Saksamaal. Tuli ka kolonel Villem Saarsen ja mõningaid teisi nooremaid ohvitsere-eestlasi. Soome 2. osakonna ülem sai palju abi eesti nooremailt ohvitseridelt, kes käisid okupeeritud Eestis või tõid sealt teisel viisil häid informatsioone Soome."
Kui Eestis algas Saksa okupatsioon ja Tallinn vallutati, sai Eestis alul Saksa kõrgemaks ülemaks Väegrupp Nord tagalapiirkonna ülem kindral Franz von Roques, kelle tiitel oli "tagala ülem" ja kelle staap asus Tallinnas Kuld Lõvis. Kolonel Maasing komandeeriti Soomest kohe Tallinna nimetatud kindrali juurde.
Paguluses
Pärast sõda oli MI6 ja Ameerika luure kaastöölisel Richard Maasingul Eestis agentluurevõrgustik ja ta sai Eestist pidevalt teavet. 1947 püüdsid Tallinna julgeolekutöötajad temaga ühendust võtta, sest lootsid teda värvata (õemehe Nõukogude armee majori Jaan Kristjuhani abil), aga katse luhtus.
Richard Maasing oli Eesti Ohvitseride Kogu Rootsis esimene esimees (1959), hiljem auliige.
Isiklikku
Abikaasa: Ludmilla (neiuna Männa, abiellusid 1923); poeg: Iva-Maldus (sündinud 1930)
Geneetiline info
Geneetiline info ehk geneetiline informatsioon (ka: genoomne info) on elusorganismi geenidesse talletatud informatsioon organismi ülesehituse kohta. Geneetilise infona võib käsitleda organismi kogu genoomi või ainult organismi funktsionaalseid geene. Geneetiline info realiseerub geenide avaldumise ehk geeniekspressiooni kaudu.
Täpsemini, geneetiliseks informatsiooniks nimetatakse kas
Märkus. Vahel aetakse mõiste "geneetiline info" ekslikult segi mõistega "geneetiline kood". Geneetiline kood on võrdlemisi universaalne reeglistik, mille alusel mRNA põhjal valmistatakse proteiine, geneetiline info aga on konkreetsetel organismidel põlvkonniti päranduv struktuurne või funktsionaalne ehitusmuster.
Boris Koljo
Ta õppis Tartu Ülikooli metsateaduskonnas. 1938. aastal sai ta samas magistrikraadi. Ta töötas metsaametniku ja Tartu Ülikooli metsakasvatuse kabinetis assistendina.
1942–1944 oli ta Saksamaal Eberswalde Metsaülikoolis assistent ning 1945. aastast kuni surmani Rootsi Puiduuurimise Instituudis teadur. 1951. aastal sai ta Hamburgi Ülikoolis doktorikraadi.
Ta oli Rootsi Eesti Metsateadlaste Ühingu ja Rootsi Eesti Teadusliku Seltsi liige.
ENA
ENA võib tähendada järgmist:
Ena võib tähendada järgmist:
Raske vaimne alaareng
Raske vaimne alaareng. RHK-10 järgi on tegemist raske vaimse alaarenguga, kui inimese IQ on piirides 20-34. Sarnaneb suuresti mõõduka vaimse alaarenguga, kuid intellektuaalse võimekuse tunnused on vähemal määral väljendunud. Rohkemal määral on väljendunud kesknärvisüsteemi kahjustuse ilmingud, nagu näiteks motoorikahäired. Raske vaimse alaarenguga inimene vajab regulaarset hooldust ja ei ole teovõimeline
IPA
pisi|350px|Ingliskeelne IPA-tabel (2015) IPA (International Phonetic Alphabet) ehk RFT (rahvusvaheline foneetiline tähestik) on märgendusstandard, mis peab tegema võimalikuks kõikide maailma keelte foneetilise transkriptsiooni.
IPA korraldusega tegeleb Rahvusvaheline Foneetika Assotsiatsioon – ta võib kasutatavaid märke valikusse lisada, valikust eemaldada või muuta.
IPA sisaldab (2008. aasta seisuga) 107 tähte, 52 diakriitilist märki ja 4 prosoodilist märki.
Jädivere paljand
Jädivere paljand (ka: Jädivere jõekallas) on Siluri ladestu Jaani lademe karbonaatkivimeist koosnev paljand Enge jõe vasakpoolsel kaldal Rapla maakonnas Märjamaa vallas, Pallika ja Jädivere küla piiril. Paljandi kõrgus jõe veetasemest on maksimaalselt 4 meetrit ja pikkus üle 100 meetri.
Astang on tekkinud Enge jõe uuristaval toimel Pallika mäe (25,7 meetrit üle merepinna) kirdepoolsesse serva.
Jädivere paljandi suhtes jõe vastaskaldal on maaliline kaitset ja hooldamist vääriv lamminiit.
Aastast 2004 on Jädivere paljand looduskaitsealuse üksikobjektina kaitse all.
Jämaja
Jämaja (varem ka Jamaja) on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Torgu valda.
Seal asub Jämaja ehk Siplase oja.
Konstantin Sakajev
Sakajev on tulnud kahel korral noorte maailmameistriks: 1990. aastal Singapuris U16- ja 1992. aastal Duisburgis U18-vanuseklassis. Suurmeistriks sai ta 19-aastaselt 1993. aastal. Kolm aastat varem oli ta saanud FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse.
Venemaa meistrivõistlustel jagas Sakajev 1998. aastal esikohta (Bergeri koefitsientide alusel jäi talle kolmas koht) ja 1999. aastal Moskvas võitis meistrikulla. 2007. aasta meistrivõistlustel tuli seitsmendaks.
Rønne
Rønne on sadamalinn Taanis Bornholmi saarel.
Konstantin Sakajev
Sakajev on mänginud FIDE maailmameistrivõistlustel (nokautsüsteemis peetud turniirid). 1999. aastal sai ta Las Vegases turniiritabelis 28. asetuse. Kaotas teises ringis Joël Lautier'le tulemusega 1,5:2,5 ja langes edasisest konkurentsist välja. 2000. aastal New Delhis kaotas avaringis Sergei Volkovile 2,5:3,5. Detsembris 2001 Moskvas jõudis kolmandasse ringi, kus kaotas Jevgeni Barejevile 1:3. 2004. aastal Tripolis võitis avaringis Dimítrios Mastrovasílise, teises ringis Šarūnas Šulskise, kuid kaotas kolmandas ringis Aleksei Drejevile tasavägises matšis tulemusega 3:4
Sakajev on osa võtnud ka kahest Hantõ-Mansiiskis peetud maailma karikaturniirist: 2005. aastal tuli ta 16. kohale (10 paremat kvalifitseerusid pretendentide turniirile), seejuures võitis ta kolmandas ringis Sergei Tiviakovi ja kaotas kaheksandikfinaalis Sergei Rublevskile (1,5:0,5). 2007. aastal võitis ta avaringis Nikita Vitjugovi, kuid kaotas teises ringis Jevgeni Aleksejevile (0,5:1,5) ja langes edasisest konkurentsist välja.
Võistkondlik esinemine
Sakajev on võitnud Venemaa esindusvõistkonna koosseisus kahel maleolümpial kuldmedali (1998, 2000). 1992. aastal Moskvas peetud maleolümpial võitis ta Venemaa 2. võistkonnas pronksmedali.
Sakajev tegutseb ka maletreenerina. Avaldanud mitu maleraamatut.
Hänga
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Torgu valda.
Piirneb lõunas Läbara ja Sääre külaga, edelas Karuste külaga, läänes Lülle külaga, põhjas Iide ja Soodevahe külaga, idas Mõntu külaga.
Küla läbivad tugimaanteedest Kuressaare–Sääre maantee ja kõrvalmaanteedest Jämaja–Hänga tee.
Kohanimesid Hänga külas: Raua, Loigu, Heinamaa, Tuhliaia, Pihlaka, Hellamäe, Tõuste, Vanaraisa, Suurenu, Antsu-Tooma, Hernemaa. Külas on Suurevare kraavi lähe.
John Greenewald
John Greenewald Jr. (sündinud 17. aprillil 1981 Tarzanas Californias USA-s) on "suurima sõjaväe ja valitsuse veebimaterjalide uurimise keskuse" The Black Vault asutaja ja raamatu "Beyond UFO Secrecy" autor. 1998. aastast on ta tegelenud ufode, paranormaalsete nähtuste ja valitsuse ning sõjaväe konspiratiivsete tegude uurimisega.
Allikmaterjalina kasutab John Greenwald USA valitsuse avalikke dokumente, mis on kõigile kättesaadavad tänu 1966. aastal vastu võetud teabe vaba kasutamise seadusele (Freedom of Information Act) (vrd teabenõue ja avalik teave Eestis). Kodulehele on ta koondanud 300 000 algselt salastatud, kuid nüüdseks avalikku dokumenti.
Antsülusjärv
Antsülusjärv oli Läänemere nõos paiknenud jääajajärgne mageveeline järv ajavahemikus umbes 9000–7000 aastat eKr (radiosüsinikumeetodga mõõtes on ajavahemikuks saadud 9300–8000 14C-aastat tagasi).
Riigivolikogu 22. valimisringkond
'''Riigivolikogu 22. valimisringkond, tuntud ka kui Türi valimisringkond''', oli piirkond Eesti Vabariigis Järvamaal, mille piires valiti üks liige Eesti parlamendi esimesse kotta Riigivolikogusse. Valimisringkond loodi pärast 1938. aasta põhiseaduse vastuvõtmist, mille alusel rajati nii Riigivolikogu kui ka valimisringkonnad. Ringkonda kuulusid valimisringkonna lõpupäevil Türi linn ning Väätsa, Käru ja Särevere vallad.
Garry Shandling
Garry Emmanuel Shandling (29. november 1949 Chicago – 24. märts 2016 Los Angeles) oli Ameerika Ühendriikide näitleja ja koomik.
Riigivolikogu 22. valimisringkond
Ajalugu
Valimisringkond kattus 1936. aastal valitud Rahvuskogu 22. valimisringkonnaga.
Antsülusjärv
Antsülusjärv kujunes seni Läänemere nõgu hõlmanud Joldiamerest, kui see kaotas umbes aastal 9000 eKr ühenduse ookeaniga. Eraldumise põhjustas jäämassiivi raskuse alt vabanenud maakoore kerge senises ühenduskohas Kesk-Rootsis. Moodustus mageveekogu Antsülusjärv. Kuna Skandinaavia sulavate liustike vett voolas jätkuvalt juurde, siis hakkas veetase tõusma, ujutades üle rannaalad. 8300–8200 a eKr saavutas Antsülusjärv nii kõrge taseme, et hakkas Taani väinade kohal ookeani voolama, mis tõi kaasa veetaseme languse. Umbes 7000 a ekr algas järgmine Läänemere arengufaas – Litoriinameri. Siis tungis Taani väinade kaudu omakorda peale ookeanivesi, muutis Läänemere nõos vee soolaseks ja tõstis veetaset. Perioodi maailmamerega ühenduse taastumise ja kogu Läänemere nõo vee soolaseks muutumise vahel on mõnikord eristatud Mastogloiamerena.
Riigivolikogu 22. valimisringkond
Ajalugu
I Riigivolikogu valimiste ajal hõlmas 22. valimisringkond Türi linna ning Väätsa, Käru, Särevere, Alliku, Kirna ja Vahastu valdasid. Kokku oli ringkonnas 8435 hääleõiguslikku kodanikku, neist Türil 2101, Säreväres 1935, Väätsas 1224, Kärus 1175, Allikus 1021, Kirnas 646 ja Vahastus 333. Suuruselt oli 22. valimisringkond seega valijate arvu poolest peaaegu kõige väiksem Järvamaal – veel väiksem oli vaid 20. ringkond.
Antsülusjärv
Nimetuse "Antsülusjärv" andis järvele rootsi geoloog Gerard De Geer jõe nappteo (Ancylus fluviatilis) järgi, kelle kojad on karakteersed Antsülusjärve setetele.
Riigivolikogu 22. valimisringkond
Ajalugu
Valimiste Peakomiteele esitati kandidaatidena Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat Mihkel Reimann, Mihkel Rõuk, Peet Nõmmik ja Johannes Lagge. Kandidaadiks esitati ka tööline Pertmann, kuid ta ei suutnud kokku koguda nõutud 150 soovitusallkirja, mistõttu ta kaotas kautsjoni ning ei pääsenud valimistele. Sellele lisaks tunnistas valimiskomitee Nõmmiku ja Lagge esitamiskirjad mittesobivaks ning eemaldas nad valimistelt. Lagge eemaldamist põhjendati valesti märgitud vanusega esitamiskirjal. Nõmmik oli eksinud valimisseaduse § 31 vastu, kuna tema esitamiskirjas puudusid sõnad "linna, alevi või valla nimetus". Nii Nõmmik kui ka Lagge vaidlustasid komitee otsuse, kuid kohus jättis Lagge kaebuse rahuldamata. Riigikohtu administratiivosakonna otsusega 2. veebruarist 1938 tunnistati Peet Nõmmiku esitamiskiri maksvaks.
Antsülusjärv
Järve väljavooluks oli hilisemas faasis tänapäeva Taani väinade kohal asunud ja üle ujutatud Dana jõgi, mis kujunes vahemikus 9000-8900 14C-aastat tagasi). Varasemaks väljavooluks peeti Svea jõge, mis ühendas Antsülusjärve Vänerniga. Hiljem selgus, et sealsed hiiukirnud ei ole jõelise tekkega ja pärinevad varasemast ajast. Oletatava Svea jõe säng oli seega väin ja Vänern oli Antsülusjärve osa. Algseks väljavooluks oli seega Göta jõgi. Dana jõe teke alandas järve veepinda, katkestades varasema väljavoolu ja luues eraldiseisva Vänerni järve.
Riigivolikogu 22. valimisringkond
Ajalugu
Valimisaktiivsus jäi valimisringkonnas väikeseks: esimesel päeval käis umbes 40% ringkonnast kandidaati valimas. Valimistel sai Reimann sai 2647, Rõuk 2133 ja Nõmmik 1251 häält, seega valiti 22. valimisringkonnast I Riigivolikogusse Mihkel Reimann.
Pärast vallareformi 1. aprillil 1939 kuulusid 22. valimisringkonda Türi linn ning Väätsa, Käru ja Särevere vallad.
II Riigivolikogu valimistel kandideerisid valimisringkonnas Erich Tarkpea ja Mihkel Rõuk. Tegemist oli Nõukogude võimu poolt peale surutud võltsvalimistega ning Eesti Töötava Rahva Liidu vastu kandideeriv Rõuk sunniti kandideerimisest loobuma. Valimised võitis Erich Tarkpea, kes asus Riigivolikogusse.
Limbaži rajoon
Limbaži rajoon oli 1. juulini 2009 1. järgu haldusüksus Lätis. Hõlmas suurema osa muinasaegsest Metsapoole maakonnast.
Haldusreform
2009. aasta haldusreformi käigus jaotati Limbaži rajoon järgmiste haldusüksuste vahel:
Bornholmi lipp
thumb|right|200px|Bornholmi lipp Bornholmi lipp on Bornholmi saare mitteametlik lipp.
Lipp kujutab endast Taani lippu, mille keskel on roheline skandinaavia rist. Roheline peaks sümboliseerima saare rohelust.
Valguspüstol
pisi|200px|Atari XG-1 valguspüstol Valguspüstol (inglise keeles light gun) on sisendseade ekraanipiirkondadele osutamiseks. Seda kasutatakse tavaliselt ekraanil olevate sihtmärkide tulistamiseks.
Ajalugu
Pärast vaakumvalgusandurite leiutamist 1930. aastatel hakkasid elektroonikud välja töötama lasketiire, kus saaks tulistada valguskiirega. Sealjuures märklauas oli andur ja püstolis valgusallikas. Lask loeti pihtaläinuks, kui tulistamise hetkel langes valguskiir andurile. Esimene sel põhimõttel töötav seade Seeburg Ray-O-Lite ilmus müügile 1936. aastal.
Valguspüstoleid hakati kasutama juba esimestes arkaadmängudes. Neist esimene majanduslikult edukas mäng oli Sega "Periskoop" (Periscope), mis lasti välja aastal 1966 ja nõudis laevakujutiste tulistamist. Kui laeva siluetile pihta saadi, siis kukkus see ümber. Peatselt jõudis see mäng ka Nõukogude Liitu, sealhulgas Eestisse.
Kasutatav tehnoloogia
Selleks, et tulistada arvutiekraanil olevat kujutist, on tarvis see põhimõte ümber pöörata. Valguskiired väljuvad ekraanilt ja püstoli sisse on paigutatud valgusandur, mis tunneb ära ekraanist väljuva valguskiire. Seejärel tuleb kindlaks teha, missugust piirkonda ekraanil lask tabas.
Esimest sellist püstolit kasutati 1972. aastal müügile tulnud arvutiga MIT Whirlwind.
Tänapäev
Valguspüstolid ja sarnased seadmed on tänapäeval väga haruldased. Selle põhjuseks võib tuua arvutihiire populaarsuse ja kuvari tehnoloogia muudatused. Valguspüstolid töötavad ainult vanade CRT monitoridega.
Harrisburg
Harrisburgi pindala on 26,9 km² ja elanike arv 2000. aastal oli 48 950.
Harrisburg asub Susquehanna jõe ääres, iidsel indiaanlaste asualal. Linn asutati 1785. aastal.
19. sajandi alguses oli Harrisburg tähtis vahejaam lõunaosariikide orjade põgenemisteel. Linn oli oluline raudteede sõlmpunkt ja terasetööstuse keskus. Kodusõja ajal oli Harrisburg sõdurite väljaõppekeskus ja transpordisõlm.
Alates 1917. aastast toimub Harrisburgis iga-aastane USA suurim põllumajandusnäitus. Linna lähedal asub kurikuulus Three Mile Islandi tuumajaam.
Algi tänav
thumb|Algi tänav, Sääse asum Algi tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lillekülas ja Mustamäe linnaosas Sääse asumis.
Dvortsovõi sild
thumb|Dvortsovõi sild öösel Dvortsovõi sild, ka Paleesild (vene Дворцовый мост) on sild Peterburis, mis ühendab Admiraliteedi saart Vassili saarega. See ületab Neeva peasängi. Aastail 1920–1944 kandis sild Vabariigi silla (vene Республиканский мост) nime.
Algi tänav
Algi tänav algab Räägu tänavalt (Lillekülas), ristub Algi põigu, Ronga tänava, Tildri tänava ja Linnu teega ning lõpeb Vaablase tänavaga Sääse asumis. Tänava pikkus on umbes 760 meetrit.
Dvortsovõi sild
Viie kaaravaga malmist sild on ülestõstetava keskosaga. Sild on 260,1 meetrit pikk ja 27,8 meetrit lai.
Algi tänav
Algi tänava ja Linnu tee vahelisele alale jääb Löwenruh' park. Pargiga külgneb huvikeskus Kullo (endine Tallinna Pioneeride Palee).
Dvortsovõi sild
Dvortsovõi silla ehitamist alustati 1912. aastal poola inseneri Andrzej Pszenicki projekti järgi. Sild avati 23. detsembril 1916, kuid Esimese maailmasõja tõttu avati see ajutiste puitpiiretega. Puidust piirded asendati malmist võrepiirdega alles 1939. aastal (autorid arhitekt Lev Noskov ja skulptor Igor Krestovski).
1970. aastatel sild osaliselt rekonstrueeriti .
Algi tänav
Tänava nimi võeti kasutusele 1958. aastal. Nimi on pandud kurvitsaliste seltsi kuuluva linnu algi järgi ja kuulub piirkonna linnunimetuslike sarjanimede hulka.
Jackson (Mississippi)
Jackson on linn Ameerika Ühendriikides, Mississippi osariigi pealinn ja üks kahest Hindsi maakonna halduskeskusest.
Jacksoni pindala on 276,7 km2 ja elanike arv 2000. aastal oli 184 256. 2009. aastal elas Jacksonis 175 021 inimest.
Linn asutati 1822. aastal ning see sai nime kindrali ja presidendi Andrew Jacksoni järgi. Kodusõja ajal oli linn lõunaosariikide varustuskeskus.
pisi|tühi|Mississippi kapitoolium
Freedom of Information Act
Freedom Of Information Act (FOIA) ehk teabevabaduse seadus on 1966. aastal USA-s vastu võetud seadus, mille alusel on USA kodanikel õigus valitsusasutustelt välja nõuda dokumente, mis ei ole salastatud.
Ufoloogid on seadust kasutades USA valitsuselt hankinud palju dokumente, mis näitavad, et USA relvajõud koguvad aktiivselt teavet ufode kohta. Selleks on kasutatud tsiviillendurite abi ning Kanada vastavaid asutusi.
Seaduse abil hangitud info näitas, et laulja Elvis Presley ning mõnedki teised avaliku elu tegelased ja kunstiinimesed on teinud aktiivset salakoostööd USA föderaalasutustega, näiteks Maksuameti ja FBI-ga, ning need asutused on neid isikuid jälginud, kahtlustades neid ebalojaalsuses riigi suhtes. Aastal 1996 selgus ajalehe The Washington Post uurimuses, et FOIA-t on põhiliselt kasutatud info leidmiseks USA valitsuse seotuse kohta ufouuringute ja vandenõuteooriatega, vähemal määral avaliku elu ja meelelahutustegelaste eraelu uurimiseks.
Nexø
Nexø on linn Taanis Bornholmi saarel.
Riigivolikogu 24. valimisringkond
'''Riigivolikogu 24. valimisringkond''' asus Läänemaal. Alates 1. aprillist 1939 kuulusid ringkonda Kirbla, Lihula, Karuse ja Varbla vald.
I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 9457 hääleõiguslikku kodanikku.
Kandideerisid Ado Roosiorg ja Jaan Teemant (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat), kes said vastavalt 3164 ja 2754 häält, seega valiti 24. valimisringkonnast Riigivolikogusse Ado Roosiorg.
Robert Garrett
Robert S. Garrett (24. juuni 1875 Baltimore'i maakond, Maryland – 25. aprill 1961 Baltimore) oli USA kergejõustiklane, 1896. aasta suveolümpiamängude kahekordne olümpiavõitja ja kahekordne olümpiahõbemedalist ning 1900. aasta suveolümpiamängude kahekordne olümpiapronksmedalist.
Ta õppis Princetoni ülikoolis. Ateenas otsustas ta võistelda ka kettaheites, katsus välja uurida, kuidas ketas välja näeb, ja laskis sepal endale ühe teha. See kaalus üle nelja kilo ja seda oli halb heita. Seepeale Garrett loobus kettaheitest. Ateenas nägi ta võistlusketast, mis kaalus kaks kilo, ja otsustas siiski osaleda. Igaühel oli 3 katset. Tema peakonkurendid olid Kreekast, kes heitsid Myroni "Diskobolose" skulptuuri jäljendava, kuid ebapraktilise stiiliga. Garrett mõtles käigu pealt välja oma stiili, mis oli inetu, aga ökonoomsem: ta tõusis sügavast küürus asendist üles ja lasi ketta lahti järsu tsentrifugaalse liikumise lõpus. Kaks esimest katset ei olnud head, ent kolmandaga võitis ta olümpiahõbeda (esimestel olümpiamängudel kuldmedaleid ei antud). thumb|vasakul|Robert Garrett Ateenas 1896
Ta võitis Ateena olümpiamängudel 1896 kettaheite (29.15) ja kuulitõuke (11.22). Ellery Clarki järel oli ta teine kaugushüppes (6.00) ja kõrgushüppes (1.65, jagas kohta James Connollyga).
1897 tuli Garrett IC4A kuulitõukemeistriks, 1900 olümpiamängudel Pariisis pronksile kuulitõukes ja paigalt kolmikhüppes. Kettaheites ta ei osalenud, sest võistlus toimus pühapäeval.
Hiljem sai Robert Garrettist pankur, kelle hobiks oli keskaegsete käsikirjade kogumine. Ta aitas organiseerida ja rahastada arheoloogilisi väljakaevamisi Süürias. 1942 annetas Garrett Princetoni ülikoolile 10 000 käsikirja.
Hõbepuu
Hõbepuu (Elaeagnus) on õistaimede perekond hõbepuuliste sugukonnast.
Levik
Pärinevad Hiinast ja Kesk-Aasiast. Kasvab loodusikult liivasel mullal, mäekülgedel ja kaljudel.
Sümbioos
Hõbepuude juuremügaras asuvad aktinobakterid, mis on lämmastikku fikseerivad sümbiondid.
Puuviljanduses
Läikiva hõbepuu viljad ei sünni süüa, kuid söödavad on ahtalehise, rohkeõielise ja sarik-hõbepuu viljad.
Iluaianduses
Eestis kasutatakse haljastuses läikivat hõbepuud.
Meetaimena
Hõbepuud sobivad kasvatamiseks meetaimena.
Ravimtaimena
Hõbepuu vilju kasutatakse seedehäirete raviks. Need on toniseeriva ja põletikuvastase toimega.
Bobisõit 2010. aasta taliolümpiamängudel
right|150px|Olümpiarõngad right|150px|Bobisõit Bobisõit 2010. aasta taliolümpiamängudel toimus 18.–27. veebruarini Whistleris Kanadas. Võistlusalasid oli kolm: meeste kahe- ja neljabobisõit ning naiste kahebobisõit.
Kargi
Kargi on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Bobisõit 2010. aasta taliolümpiamängudel
Medalitabel
250px|thumb|Whistleri bobisõidu rada Bobisõidus jagatud medalid riigiti.
Kargi
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Torgu valda.
Bobisõit 2010. aasta taliolümpiamängudel
Kahebobisõit
Finaal: 21. veebruar Osavõtjaid: 27 võistkonda Olümpiavõitja 2006: Andre Lange – Kevin Kuske, Saksamaa Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Neljabobisõit
Finaal: 27. veebruar Osavõtjaid: 25 võistkonda Olümpiavõitja 2006: Saksamaa André Lange Rene Hoppe Kevin Kuske Martin Putze Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Kahebobisõit
Finaal: 24. veebruar Osavõtjaid: 21 võistkonda Olümpiavõitja 2006: Sandra Kiriasis – Anja Schneiderheinze, Saksamaa Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Islandi riigipeade loend
Islandi riigipeade loend koosneb kahest tabelist, kus on loetletud riigi valitsejad iseseisvusperioodil 930–1262 ja alates Taaniga personaaluniooni loomisest 1918. aastal.
Aastatel 1940–1944 okupeerisid saart liitlasväed, mille komandörid on siin kirjas eraldi (tabeli all).
Verhojanski mäestik
thumb|250px|Verhojanski mäestiku asukoht Verhojanski mäestik (vene Верхоянский хребет) on mäestik Venemaal Jakuutias. Mäestiku pikkus on umbes 1200 km, laius 100–250 km, põhjaosa kulgeb põhja-lõuna suunas, lõunaosa kaardub loode-kagu suunda. Mäestiku kõrgus on lõunaosas keskmiselt 2000–2300, maksimaalselt 2389 meetrit, põhjaosas keskmiselt 300–800, maksimaalselt 1527 meetrit. Idas liitub Verhojanski mäestik Tšerski mäestikuga.
Piirkonnas valdavad lehtpuuhõrendikud, lehisemetsad ja mägitundra. Talvel on mägedes paks lumekiht.
Verhojanski mäestikust läände jääb Leena ja Aldani valgla, itta Jana ja Indigirka valgla.
Mäestik asub vahetult läänes Euraasia ja Põhja-Ameerika tektoonilise plaadi piirist.
Verhojanski mäestikus on registreeritud põhjapoolkera kõige madalam temperatuur. Viimasel jääajal oli mäestik kantud paksu jääkihiga, tänapäeval on pinnases paks igikelts.
Sügav vaimne alaareng
Sügav vaimne alaareng on inimmõistuse sügavalt puudulik areng. RHK-10 kriteeriumide järgi on tegemist sügava vaimse alaarenguga, kui inimese IQ on alla 20.
Sügava vaimse alaarenguga inimese sõnavara on väga piiratud – ta saab aru kõige lihtsamatest lausetest või on sõnaline kontakt praktiliselt võimatu. Selline inimene vajab regulaarset juhendamist ja kõrvalabi. Teda tuleb abistada ka kõige lihtsamate igapäeva toimingute, nagu riietumine ja enesehügieen, sooritamisel.
Tavaliselt kaasub sügava vaimse alaarenguga neuroloogiline või somaatiline patoloogia – liikumishäired, tajuelundite abnormsus, krambid jms.
Kuigi meditsiinis on sügava vaimse alaarenguga inimese kohta tänapäeval veel kasutusel mõisted "idiootia" ja "idioot", siis eripedagoogika ja sotsiaalteadused laiemalt on nende kasutamisest loobunud. Põhjuseks on asjaolu, et mõisted on omandanud tähenduse sõimusõnana ning omavad indiviidi suhtes stigmatiseerivat mõju.
Svajūnas Rauckis
Svajūnas Rauckis (sündinud 5.10.1979 ) on Leedu jalgpallur.
Klubikarjäär
1990. ja 2000. aastatel mängis ta mitmetes Eesti klubides, sealhulgas:
1999. aasta Esiliiga hooajal oli ta suurim väravakütt (27 väravat, esindas FC Kuressaaret).
Kõdersammaltaimed
Kõdersammaltaimed (Anthocerotophyta) on soonteta taimede hõimkond, kes on ehituselt samblad. Varem on neid käsitletud ka sammaltaimede hõimkonnas kõdersammalde klassina.
Eestis kasvab kaks siia hõimkonda kuuluvat liiki:
Süstemaatika
Hõimkonda kuulub üks klass – kõdersamblad (Anthocerotopsida), kuhu kuuluvad järgmised sugu- ja perekonnad:
Harald Korro
Edgar Harald Korro (30. aprill/12. mai 1897 Peri vald, Võrumaa – 16. jaanuar1941 Sillamäe) oli eesti keemik.
1930. aastatel oli ta Tartu Ülikooli keemiaosakonnas assistent.
Riigivolikogu 25. valimisringkond
'''Riigivolikogu 25. valimisringkond''' asus Läänemaal. Alates 1. aprillist 1939 kuulusid ringkonda Märjamaa, Vigala ja Velise vald.
I Riigivolikogu valimiste ajal oli ringkonnas 8939 hääleõiguslikku kodanikku.
Kandideerisid Eduard Arnover, Aaru Rumma, Johannes Zimmermann ja Ignas Tõrmaküla (Põhiseaduse elluviimise rahvarinde kandidaat), kes said vastavalt 2402, 308, 1388 ja 2137 häält, seega valiti 25. valimisringkonnast Riigivolikogusse Eduard Arnover.
VÕI-EI
VÕI-EI (ingl k NOR sõnadest not or) on disjunktsiooni eituse loogikatehe (Peirce’i funktsioon).
Riigivolikogu 25. valimisringkond
II Riigivolikogu liige valimisringkonnast oli Georg Toompuu, vastaskandidaat Eduard Arnover.
VÕI-EI
Seda sõnaühendit kasutatakse ka vastavat tehet sooritava loogikaelemendi nimena. VÕI-EI-elemendi ehk NOR-elemendi väljundis on signaal 1 ainult siis, kui kõigis sisendites on signaal 0.
pisi| NOR-loogikaelemendi skeem VÕI-EI-elemendid valmistatakse CMOS-tehnoloogias, kus lülititena toimivad MOSFET-transistoride paarid.
Pierre
Pierre on linn Ameerika Ühendriikides, Lõuna-Dakota osariigi ja Hughesi maakonna halduskeskus.
Pierre'i pindala on 33,7 km2 ja elanike arv 2000. aastal oli 13 876.
Pierre asub Missouri jõe ääres. Linn asutati 1880. aastal; pealinnaks sai ta 1889. aastal, kui Lõuna-Dakota USA osariigiks sai.
thumb|tühi|Lõuna-Dakota kapitoolium
Moodul
Moodul (ladina sõnast modulus 'mõõt') on mitmetähenduslik termin.
Alfred Koort
pisi|püsti|Alfred Koort (1920) Alfred Koort (16. mai (vkj)/ 29. mai 1901 Viljandi – 28. september 1956 Tartu) oli eesti filosoof.
Isiklikku
Tema vend oli loomaarst Georg Koort.
Wilhelm von Fermor
Krahv Wilhelm von Fermor (ka William W. Fermor; vene keeles Виллим Виллимович Фермор; 28. september 1704 Pihkva – 8. veebruar 1771 Nītaure, Liivimaa) oli inglise päritolu Venemaa sõjaväelane ja riigitegelane.
Maapäev (rüütelkond)
Maapäev oli Läänemere kubermangude rüütlimõisavaldajate (Asehalduskorra sisseseadmisest, 1783. aastast ka lihtsalt mõisaomanike) kokkutulek, rüütelkonna piirkondlik kõrgeim organ, mis lahendas aadli seisuslikke ja kohaliku omavalitsuse küsimusi, valmistas ette talurahvaseadusi jne. ning oli ka Eesti-, Läti- ja Kuramaa rüütelkondade juhtivorgan 16.–20. sajandil.
Rüütel- ja maiskonna Maapäevad toimusid üldiselt iga 3 aasta tagant ning seal pidid osalema kõik rüütlimõisate omanikud, puudujaid trahviti karmilt. Maapäevadel otsustati kohaliku halduse üle, kaitsti rüütelkonna privileege, koostati seaduseelnõusid ning esitati neid valitsejale, esialgu Rootsi kuningale, hiljem Vene keisrile.
Wilhelm von Fermor
Wilhelm von Fermor osales väejuhina Seitsmeaastases sõjas. Ta vallutas Memeli (tänapäeval Klaipeda) ning hiilgas 30. augustil (vkj. 19. augustil) 1757 toimunud Groß-Jägersdorfi lahingus, kus Venemaa võitis Preisimaad. Selles lahingus juhatas Vene vägesid Stepan Apraksin. Pärast Apraksini surma 1758 määrati Fermor Venemaa vägede ülemjuhatajaks, kuid teda ei saatnud edu. Ta piiras ebaõnnestunult Danzigit ja Kostrzynit sai 25. augustil (vkj. 14. augustil) Zorndorfi lahingus rängalt lüüa poolteist korda väiksemalt Preisi armeelt, mida juhatas Friedrich II. Ta kaotas oma armeest ligi poole ja pidi taanduma, kuid ometi pälvis Püha Andrease ordeni. Ta määrati vallutatud Königsbergi esimeseks kindralkuberneriks Ida-Preisimaal.
Maapäev (rüütelkond)
Maapäevadel valiti ka rüütelkonna olulisimaid ametimehi: rüütelkonna juht (Eestimaa rüütelkonnal peamees, Liivimaal ja Saaremaal aadlimarssal), samuti kreisi kohtuametnikke.
Wilhelm von Fermor
1759. aasta mais vabastas keisrinna Jelizaveta Petrovna Fermori sõjaväe ülemjuhataja ametist ja too polnud sellele vastu, nähes, et ei saa ametiga hästi hakkama. Tema asemel sai ülemjuhatajaks Pjotr Saltõkov. Siiski jäi Wilhelm von Fermor armee juurde edasi. 12. augustil 1759 osales ta Kunersdorfi lahingus, milles Venemaa ja Austria ühendatud sõjavägi võitis Friedrich II juhitud Preisi väge. 1760 tegutses ta Oderi jõe ääres, et Preisi vägesid kõrvale juhtida. Saltõkovi haiguse ajal asendas ta teda sõjaväe ülemjuhataja kohal ja just sel ajal hõivasid Venemaa väed Gottlob von Tottlebeni juhtimisel Berliini. 1762 vabastati Fermor sõjaväeteenistusest.
Maapäev (rüütelkond)
Maapäevade vaheajal täitis rüütelkonna kõrgeima juhtorgani rolli rüütelkonna nõukogu (Eestimaa kubermangus) või aadlikonvent (Liivimaa kubermangus), kuhu kuulusid rüütelkonna juht (peamees või aadlimarssal), 12 maanõunikku ja 12 kreisisaadikut.
Wilhelm von Fermor
Seitsmeaastases sõjas teenis Wilhelm von Fermori alluvuses käsundusohvitserina hilisem väejuht Aleksandr Suvorov, kes hiljem meenutas Fermorit kui oma teist isa.
Maapäev (rüütelkond)
Maapäevad olid Läänemere kubermangude aadelkonnale ka kõige olulisemaks ühiskondlikuks sündmuseks, mille ajal toimusid pidulikud jumalateenistused, peod, ilutulestikud, ballid ja teatrietendused.
Wilhelm von Fermor
Wilhlem von Fermor määrati 1763. aastal Smolenski kindralkuberneriks ning alates 1764. aastast oli ta senaator. 1770 läks ta erru ning suri järgmisel aastal.
1753 kinkis Jelizaveta Petrovna talle Liivimaa kubermangu Võnnu kreisi Bērzaune kihelkonnas asunud Mārciena (Martzen), 1759 Riia kreisi Nītaure kihelkonnas asunud Nītaure lossi (Nitau) ja 1760 Daugavgrīva kihelkonnas Mīlgrāvise (Mühlgraben) mõisa.
Perekond
thumb|Sarah Eleonore von Fermor. [[Ivan Višnjakovi maal, u 1750]] Tema vanemad olid Põhjasõjas osalenud alampolkovnik William Fermor (surnud 1731 Moskvas; vene keeles Вилим Юрьевич Фермор) ja Barbara Horrick.
Wilhelm von Fermor oli abielus Dorothea Elisabeth Bruce'iga (1714–1762), kellega tal oli kaks last:
Viited
http://en.rusmuseum.ru/collections/painting-of-xviii-first-half-xix-centuries/artworks/portret-s-e-fermor/
Kassel
Kassel on linn Saksamaa lääneosas Hesseni liidumaal. See asub Fulda jõe ääres.
Ajalugu
Esimest korda mainiti Kasselit 913. aastal. 1189. aastal sai ta linnaõigused.
Kassel oli 1277–1567 Hesseni maakrahvkonna, 1567–1803 Hessen-Kasseli maakrahvkonna ja 1803–1866 Hesseni kuurvürstiriigi pealinn.
1970. aastal asutati Kasseli Ülikool.
Kassel on tuntud seal iga viie aasta tagant korraldatava kaasaegse kunsti näituse "documenta" poolest. Eelmine "documenta" toimus 2017. aastal.
Alkoholpsühhoos
Alkoholpsühhoos ehk alkohoolne psühhoos on kõige raskemal kujul avalduv psüühikahäire alkoholsõltuvuse korral. Tüüpilisel kujul avaldub delirium tremensina. Harvemini esineb haigus alkohoolse hallutsinoosi kujul. Alkohoolse psühhoosiga haigel esinevad sagedamini nägemishallutsinatsioonid, harvem kuulmishallutsinatsioonid. Võivad esineda hallutsinatsioonid kõigis tajumodaalsustes (haige näeb, et ta viibib sõprade seltsis, need räägivad temaga ja pakuvad viina, haige võtab pitsi vastu ja joob selle ära, tundes, kuidas viin kurku kõrvetab). Iseloomulikud on luulumõtted. Raskematel juhtudel kaasneb teadvuse hägunemine kuni tasemeni, mille puhul pole võimalik haigega kontakti saavutada.
Alkohoolne psühhoos tekib tüüpilisel kujul alkoholi tarvitamise katkestamisel (48 tunni jooksul), millele on eelnenud pikemaajalisem (päevi, nädalaid) ja suurtes kogustes alkoholi tarvitamine.
Kaavi
vasakul|pisi|Kaavi tuletorn aastal 2008 Kaavi on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Torgu valda.
Kaavil on 15 meetrit kõrge tuletorn. Tuletorni kõrval lääne pool on 700 meetrit pikk eralennurada ja valge angaar.
Küla järgi on nime saanud siluri Ohessaare lademe Kaavi kihistik. Sealne puurauk on ka kihistiku stratotüüp.
Karuste
Karuste on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.