cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Suhteline dielektriline läbitavus
Ajas muutuva elektrivälja juhul sõltub suhteline dielektriline läbitavus ka sagedusest. Sagedusest sõltuv dielektriline läbitavus on kompleksarvuline suurus, kusjuures dielektrilise läbitavuse argument kirjeldab faasinihkeid.
Mõõtmine
Kondensaatori mahtuvus on võrdeline (suhtelise) dielektrilise läbitavusega. Näiteks plaatkondensaatori mahtuvus avaldub kujul
kus S on kondensaatori ühe plaadi pindala, d – plaatidevaheline kaugus ja ε – plaatidevahelise dielektriku suhteline dielektriline läbitavus. Dielektriku vahetamisel muutub seega ka kondensaatori mahtuvus, kusjuures kehtib
kus C0 on sama (või samade mõõtmetega) kondensaatori mahtuvus juhul, kui plaatide vahel on vaakum. Kuna vaakumi tekitamine on keerukas, siis võib tundmatu läbitavusega dielektriku asendada materjaliga, mille suhteline läbitavus on meile teada (näiteks õhuga), sel juhul avaldub otsitav dielektriline läbitavus kujul
kus Cx on sama kondensaatori mahtuvus juhul, kui plaatide vahel on tuntud dielektrilise läbitavusega εx materjal.
Murdumisnäitaja
kus μ on keskkonna magnetiline läbitavus. Et enamiku ainete jaoks on μ väga lähedal 1-le, siis saab murdumisnäitajat suhtelise dielektrilise läbitavuse kaudu sageli üsna täpselt hinnata.
Aral (Kasahstan)
Aral on linn Kasahstanis Kõzõlorda oblastis, Arali rajooni keskus. Asus varem Araali mere ääres, kuid nüüd on 12 km kaugusel veepiirist.
2005. aastal valminud tammi valmimiseni oli veepiir üle 100 km kaugusel.
Asula tekkis Orenburgi–Taškendi raudtee äärde 1905. aastal, linnaks sai 1938. aastal.
Nõukogude ajal oli Aralis 3 sõjaväelinnakut.
Oskar Koplus
Oskar Koplus (24. aprill 1909 – 17. november 1975 Tartu) oli Eesti poliitik ja trükitööline.
Ta oli 1937. aastal Rahvuskogu teise koja liige.
Neukölln
pisi|Gropiusstadt Neukölln on Berliini linnarajoon. See asub linna kaguosas endises USA haldussektoris.
Linnaosad
Neukölln jaotub viieks linnaosaks:
Neukölln piirneb läänes Tempelhof-Schönebergi rajooni, idas Treptow-Köpenicki rajooni ja põhjas Friedrichshain-Kreuzbergi rajooniga. Neuköllnist lõunas asub Brandenburgi liidumaa.
Elanikkond ja sotsiaalne olukord
Neuköllnil on halb maine. Sageli tuuakse teda sotsiaalsete probleemide näiteks. Mitu Neuköllni piirkonda on linnavalitsus nimetanud „erilise arendamisvajadusega alaks“. Kogu linnas on seesuguseid piirkondi 17 ja neist 9 asuvad Neuköllnis: Reuterplatz, Rollbergsiedlung, High-Deck-Siedlung, Schillerpromenade, Richardplatz Süd, Gropiusstadt/Lipschitzallee, Flughafenstraße, Weiße Siedlung ja Körnerpark. Seal on keskmisest oluliselt suurem kuritegevus. Narkokuriteod, sissemurdmised ja raskete kehavigastuste tekitamine on igapäevane. Lisanduvad integratsiooniprobleemid ja võimuorganite soovimatus tunnistada politseivägivalda. Berliini integratsioonivõimude hinnangul ei tulene Neuköllni probleemid suurest muulaste osakaalust, vaid on sotsiaalset laadi ja kehtivad ka sealsete sakslaste kohta: Neuköllnis on suur töötus, madal haridustase ja palju kooli pooleli jätvaid noori.
Samas on Neuköllni põhjaosas alanud keskklassistumine ning tekkinud on hulk ateljeesid ja söögikohti. Põhja-Neuköllnist on saamas populaarne elupiirkond.
1987. aastal anti rajoonile Euroopa auhind eeskujuliku integratsioonitöö eest ning 2008. aastal andis Saksamaa valitsus Neuköllnile tiitli „Mitmekesisuse asupaik“.
Neukölln valiti Euroopa Nõukogu ja Euroopa Komisjoni paljurahvuseliste linnade programmi pilootlinnaks.
Tänavapilt
pisi|Neuköllni raekoda Neuköllni rajoonis on mitu hoonestuslaadi. Rajooni põhjaosas on kesklinnale iseloomulik kõrghoonestus. Lõuna pool on pigem eeslinnale omane, kohati isegi maapiirkonda meenutav hoonestus. Neuköllni linnaosas domineerib 19. sajandi keskpaigast Gründerzeiti ajastust pärinev vanem, Berliinile omastest roheliste sisehoovidega kortermajadest koosnev hoonestus. Rajooni lõunaosas asub 1970. aastatel valminud elamupiirkond Gropiusstadt.
Ajalugu
Neuköllni on esmamainitud 1360. aastal Richardsdorpina, hiljem on kasutatud nimesid Ricksdorf (Rieksdorf) ja Rixdorf. Asula kese asus tollal Richardplatzi kohal.
1737 lubas Friedrich Wilhelm I Böömimaalt pärit luteri usku põgenikel asuda piirkonda elama. Põgenikud rajasid oma küla väljapoole senise asula piiri ja 1797. aastal sai Böhmisch-Rixdorf oma võimuorganid. 1874. aastal mõlemad iseseisvad asulad liideti.
Nime Neukölln sai Rixdorf 1912. Nimemuutuse tingis koha halb maine, sest Rixdorfi peeti tollal kriminaalseks piirkonnaks.
1. oktoobril 1920 liideti Neukölln Berliiniga. Koos Britzi, Rudow ja Buckowi külaga moodustas Neukölln Berliini 14. haldusrajooni.
Neuköllnil on kolmteist sõpruslinna. Välismaal asuvad sõpruslinnad on tüüpiliselt mõne suurlinna lähedal asuvad väikelinnad või suurlinna linnarajoonid. Neuköllni sõpruslinnad on Anderlecht (Belgia, alates 1955), Boulogne-Billancourt (Prantsusmaa, alates 1955), Hammersmith and Fulham (Londoni linnaosa, Suurbritannia, alates 1955), Wetzlar (Saksamaa, alates 1959), Köln (Saksamaa, alates 1967), Leonberg (Saksamaa, alates 1970), Bat Yam (Iisrael, alates 1978), Marino (Itaalia, alates 1980), Ústí nad Orlicí (Tšehhimaa, alates 1989), Puškin (Venemaa, alates 1991), Praha 5. linnarajoon (Tšehhimaa, alates 2005) ja Cigli (Izmiri linnarajoon, Türgi, alates 2005).
Poliitika
Viimased kohalike omavalitsuste valimised toimusid 17. septembril 2006. Nendel valimistel kaotasid suuremad ja vanemad erakonnad hääli ja esile kerkisid uued jõud.
Valimistel kogus Saksamaa Sotsiaaldemokraatlik Partei 34,6% häältest ja 21 kohta, Kristlik-Demokraatlik Liit 29,2% ja 17 kohta, Rohelised 10,6% ja 6 kohta, Vaba Demokraatlik Partei 6,5% ja 3 kohta, Hallid Pantrid 5,6% ja 3 kohta, Vasakpartei 5,4% ja 3 kohta ning Saksamaa Rahvusdemokraatlik Partei 3,9% ja 2 kohta. Kokku on Neuköllni kohalikus omavalitsuses 55 rahvasaadikut.
Neuköllni linnaosavanem on alates 2001 sotsiaaldemokraat Heinz Buschkowsky, kes sellel kohal oli ka 1991–1992.
Neukölln Neukölln נויקלן Neukölln
BASIC
BASIC [b'eisik] on kõrgtaseme programmeerimiskeelte perekond.
Kuigi algselt oli BASIC mõeldud õpetusvahendiks, hakkas see 1960. aastatel levima tegelikus programmeerimises ja on tänapäevani populaarne.
Nime "BASIC" tõlgendatakse infotehnoloogia traditsiooni kohaselt esitähtlühendina: Beginner's All-purpose Symbolic Instruction Code (tähendab umbes 'universaalne sümbolinstruktsioonide kood algajale). Tegemist on kunstlikult konstrueeritud väljendiga, mille esitähed annavad kokku ingliskeelse sõna basic 'alg-, põhi-'. Selle keele lõid 1963. aastal John George Kemeny ja Thomas Eugene Kurtz Dartmouthi Ülikoolist, et võimaldada kasutada arvuteid ka inimestel, kes ei tegelenud teadusega. Tollal oli programmeerimine seotud riistvaraga, tarkvara töötas vaid ühel arvutil ja tuli tihti ümber kirjutada, et töötaks teisel. See sobis siiski teadlastele ja eelkõige matemaatikutele. Alles mikroarvutite levikuga 1980. aastatel sai võimalikuks tarkvara arendamine.
Süntaks
pisi|Rudimentaarne BASIC-u programm Atari emulaatoril. BASIC paistab silma kergesti omandatava süntaksi poolest, mis on teinud temast väga populaarse keele algajate programmeerijate seas.
Hello World
Vanemates BASIC-utes kirjutati iga lause ette reanumber, näiteks: 10 PRINT "Hello, World!" 20 END
Harklutiklased
Harklutiklased (Nepidae) on vee-eluliste putukate sugukond, mis kuulub nokaliste seltsi lutikaliste alamseltsi.
Harklutiklasi võib kutsuda "veeskorpioniteks", kuna välisehituselt sarnanevad nad pisut skorpionitega. Harklutikaliste esijalad on spetsialiseerunud saaklooma haaramiseks, nende tagakehal on iseäralik hingamistoruke, mis mõnel liigil võib olla pikem kui putukas ise. Torukese abil saab ta veepinnalt hõlpsasti õhku võtta.
Süstemaatika
Harklutiklasi on 2 alamperekonda – Nepinae ja Ranatrinae – kaheksa perekonnaga.
Eesti liigid
Eestis elab 2 liiki harklutiklasi.
BASIC
Esimesed programmid
Tihti oli esimeseks programmiks mõni variatsioon igavesest kordusest: 10 PRINT "MA OLEN LAHE!" 20 GOTO 10
Esimene rida käsib arvutil kuvada kuvarile stringi "MA OLEN LAHE!", teine rida käsib jätkata käskude täitmist realt reanumbriga 10. See kuvab järjekordselt teate "MA OLEN LAHE!". Nõnda jääbki arvuti seda teadet kuvama, kui teda ei peatata.
Ajalugu
Microsofti arendatud Visual Basic .NET on esimene põlvkond, mis erineb teistest BASIC-keeltest (sh Microsofti enda eelmistest Visual Basicutest) juba oluliselt, aga kannab Visual Basicu nime.
Uusimas Visual Basic 2005-s (ja kohe ilmuvas VB 9-s) on kriitikute arvates Microsoft oma ideedes liiga kinni ehk tal on soov luua programmeerimiskeel, mida on võimeline kasutama pea iga inimene, samas aga et keel oleks nõnda võimas, et annaks teistelegi silmad ette. Kui eelnevates versioonides näis see idee utoopilisena, siis nüüd paistab, et see tõesti teostatakse.
Probleemid BASIC-uga
pisi|Kolm moodsat BASICu dialekti [[Ubuntu 8.10-s: Mono Basic, Open Office Basic ja Gambas]] Paljud programmeerijad ei pea klassikalist BASIC-ut ega selle-eelseid Command Line'i versioone tõsiseltvõetavaks keeleks, sest selle võimalused olid liiga piiratud. Praegu on Microsofti Visual Basic 2003 .Net ja selle uuemad versioonuid ning BASIC-u .asp osa on küll ühed võimsamad programmeerimiskeeled, aga tegemist ei ole enam klassikalise Basicuga, mida paljud teavad ja oskavad.
Klassikaline BASIC võib soodustada mitmesuguste halbade programmeerimisvõtete kasutamist, nagu: muutujate deklareerimata jätmine, Basicu-laadsest kergest stiilist on raske loobuda. Vanemate BASIC-ute puhul oli suureks probleemiks ka ohtralt levinud goto-lausete kasutamine, mis muutis koodi raskesti loetavaks.
Teine asjaolu on see, et BASIC-u suurim arendaja on Microsoft, kes ei võimalda oma programmeerimiskeelte kasutamist teistel operatsioonisüsteemidel, piirates neile ligipääsu ja võimalust teha multiplatvormseid programme.
Kuigi olemas on Gambas, Realbasic jne, mis on mõeldud teiste operatsioonisüsteemide jaoks, pole need klassikalise Basicuga identsed ja koodi tuleb tõlkida. Erandina saab Realbasicus kirjutatud arvutiprogrammi kompileerida Windowsi, Linuxi või Maci keskkonda.
BASIC-u perekond
Vikipedias kajastatud: Täielik nimekiri
Aral AG
thumb
Aral AG on Saksamaa kütuseettevõte, millel on kogu Saksamaal üle 2500 tankla.
Ettevõte asutati 28. novembril 1898 Bochumis ja kandis alguses nime Westdeutsche Benzol-Verkaufsvereinigung. Arali kaubamärk võeti kasutusele 1924. aastal. Alates 2002. aastast on see BP tütarettevõte.
Arali hüüdlause on "Alles super".
Sündinud 25. augustil
''Siin loetletakse 25. augustil sündinud tuntud inimesi.
Difraktsioon
pisi|Arvuti genereeritud intensiivsuse muster, mis on tingitud difrakteerumisest läbi ruudukujulise ava pisi|Laserkiir, mis on lastud läbi difraktsioonivõre pisi|Kahe pilu difraktsioonist interferentsimustri genereerimine pisi|Kahe pilu difraktsioonist interferentsimustri arvutusmudel pisi|Osaliselt difraktsiooni tõttu võime näha ämblikuvõrke värvilisena
Uhta
thumb|Uhta 1950ndatel Uhta on linn Venemaal Komi Vabariigis, Uhta linnaringkonna keskus. Asub Uhta jõe ääres.
Difraktsioon
Difraktsioon on füüsikaline nähtus, mille korral laine paindub ümber takistuste või läbib tõkkes oleva väikese ava. . Difraktsioon on eriti märgatav siis, kui tõkke või selles oleva ava mõõtmed on lähedased lainepikkusele. Difraktsiooniline kõrvalekaldumine (paindumine) sirgjoonelisest levimisteest ei tulene peegeldumisest, murdumisest ega hajumisest.
Uhta
Ajalugu
Kuni 19. sajandini tegelesid piirkonna elanikud peamiselt karjakasvatuse ja jahipidamisega.
Difraktsioon
Sarnane nähtus esineb ka siis, kui valguslaine levib läbi aine, millel on levimissihis muutuv murdumisnäitaja, või kui helilaine levib läbi muutliku akustilise impedantsiga keskkonna. Difraktsioon esineb iga liiki lainete puhul, k.a helilainete, veelainete, elektromagnetlainete, nagu näiteks nähtava valguse ja raadiolainete korral. Ka füüsilistel objektidel on lainelised omadused (aatomtasandil), difraktsioon esineb ka mateeria korral ning seda uuritakse kvantmehaanika seaduspärasustega. Itaalia teadlane Francesco Maria Grimaldi võttis kasutusele sõna difraktsioon ja oli esimene, kes tegi 1665. aastal selle nähtuse täpsed vaatlustulemused.
Richard Feynman on öelnud, et
Ta pakkus välja, et kui katses on ainult kaks allikat nagu Youngi kahe pilu katses, kutsuda nähtust interferentsiks, aga suurema arvu allikate korral difraktsiooniks.
Difraktsiooni nähtused on kõige suuremad siis, kui takistuse/ava suurus on umbes samas suurusjärgus laine lainepikkusega. Kui takistavas objektis on mitu lähedal asuvat ava, siis võivad muutuda pärast selle läbimist laine muster ja intensiivsus. See juhtub superpositsiooni tõttu. Tekib interferents, mille korral erinevad laine osad pärast objekti läbimist jõuavad vaatlejani, pärast erineva teepikkuse läbimist (vt difraktsioonivõre).
Uhta
Ajalugu
1868 hakati rajama puurauke. Aastail 1872–1873 ulatus puurauk juba 52,9 m sügavusele. Peamiselt kasutati naftat Petšora jõel ja Põhja-Jäämerel sõitvate laevade kütusena, kuid näidiseid saadeti kaubandus-tööstusnäitustele, muuseumidesse ja ülikoolidesse. 1907 hakkasid piirkonnas naftat puurima ka teised ettevõtjad ja asutati naftatöötlusettevõtted.
Alma Jeets
Alma Jeets (kuni 1916 Alma Kranz; 7. november 1896 Viljandi – 9. veebruar 1979) oli Eesti poliitik ja juhtivaid naiskodukaitse liikmeid.
Difraktsioon
Difraktsiooni formalismi saab kirjeldada ka nii, et lained levivad piiratud ulatuses vabas ruumis. Kasutades difraktsiooni võrrandeid, saab uurida laserikiire profiili laienemist, radariantenni kiire kuju ja vaatevälja ning ultraheliandurit.
Uhta
Ajalugu
1918 kogu naftatööstus natsionaliseeriti.
Alma Jeets
Tema volitus Tallinna linnavolinikuna algas 1. detsembril 1939.
Difraktsioon
Näited
Difraktsiooninähtuseid on tihti näha ka igapäevaelus. Üks difraktsiooni hästi iseloomustav näide on seotud valgusega; näiteks CD või DVD tihedalt pakitud rajad käituvad kui difraktsioonivõre, mis moodustab tuttava vikerkaaremustri. Seda teadmist kasutades saab välja töötada võre, mille struktuur vastab oodatule; nagu näiteks krediitkaartidel asuvad hologrammid. Difraktsioon atmosfääris tekib väikeste osakeste tõttu, mis saavad tekitada nähtava ereda ringi ümber valgusallika nagu näiteks Päikese või Kuu. Kõik need nähtused on põhjustatud valguse lainelistest omadustest.
Uhta
Ajalugu
Uhta asula rajasid 21. augustil 1929 OGPU poolt väljasaadetud: poliitilised, kriminaal- ja pisikurjategijad, kulakud, väljasaadetud, nende valvurid ja vabatahtlikud. Esimeses ekspeditsioonis oli 125 inimest, juba samal aastal järgnesid uued sunnitööliste rühmad. Kehtestati 12-tunnine tööpäev ilma puhkepäevadeta. Ametlikes dokumentides nimetati seda laagrit OGPU ekspeditsiooni baasiks. Samal aastal rajati esimesed puuraugud ja järgmisel aastal algas nafta suuremahuline tootmine.
Alma Jeets
Ta oli Naiskodukaitse liige alates 1928. aastast, aastail 1931–1937 Ida jaoskonna esinaine, 1934–1940 oli ta Naiskodukaitse Tallinna ringkonna esinaine ja 1937–1940 Naiskodukaitse abiesinaine, samuti Naiskodukaitse esindaja Rahvuskogus.
Difraktsioon
Näited
Difraktsiooni esineb kõikide lainetüüpide korral. Ookeanilained interfereeruvad ümber kaide ja teiste takistuste. Helilained saavad interfereeruda ümber objektide. Selle tõttu on võimalik kuulda kedagi kutsumas isegi kui ta peidab ennast puu taga. Difraktsioon on probleemiks mitmete tehniliste rakenduste juures; see seab teoreetilise piiri kaamera, teleskoobi või mikroskoobi lahutusvõimele (resolutsioonile).
Uhta
Ajalugu
Hakati rajama 260 km pikkust maanteed Ust-Võm–Uhta, samuti raudteed Kotlas–Vorkuta. 1932 valmisid elektrijaam ja kool. 1936. aastaks oli asulas juba tehnikum, klubi-teater (näitlejateks olid vangid), park vabaõhulavaga, kaubamaja, staadion, söökla, võõrastemaja, veevarustus, kanalisatsioon ja raadiovõrk. Alates 1931. aastast anti laagris välja ajalehti, aga 1937. aasta lõpul suleti kõik 6 ajalehte ja 1 ajakiri, mida laagris välja anti.
Alma Jeets
Alma Jeets arreteeriti NKVD poolt 1944. aastal ja mõisteti viieks aastaks vangilaagrisse Siberis, kus ta jäi ellu tänu Naiskodukaitses omandatud meditsiinialastele teadmistele.
Difraktsioon
Ajalugu
pisi|Thomas Youngi käsijoonis kahe-pilu difraktsioonist. T. Young esitles seda Londoni Kuninglikus Seltsis 1803. aastal
Valguse difrakteerumise nähtust uuris ja kirjeldas põhjalikumalt esimeena Francesco Maria Grimaldi, kes ühtlasi lõi ka mõiste difraktsioon ladinakeelsest sõnast diffringere, mis tähendab 'tükkideks purunemist', vihjates sellega valguse murdumisele erinevatesse suundadesse. Grimaldi vaatluse tulemused avaldati postuumselt 1665. aastal. Isaac Newton uuris neid nähtusi ning omistas need valguskiirte muutumatusele. James Gregory (1638–1675) uuris linnusule tekitatud difraktsioonimustreid. See oli sisuliselt difraktsioonivõre tekitatud nähtuste esmakordne uurimine. Thomas Young korraldas 1803. aastal eksperimendi, kus tutvustas kahest lähedal asetsevast pilust tingitud interferentsi. Thomas Young selgitas vaatlustulemusi erinevatest piludest väljuvate lainete interferentsiga ja järeldas, et valgus peab levima lainetena. Augustin-Jean Fresnel tegi põhjalikumaid uuringuid ja arvutusi difraktsiooninähtustest, mis avaldati 1815. ja 1818. aastal. Augustin-Jean Fresnel toetas sellega märkimisväärselt valguslaine teooriat, mida oli uurinud Christiaan Huygens ja taaselustanud Young, vastandades teooriat Newtoni valgusosakeste teooriale.
Mehhanism
pisi|vasakul|Foto difraktsioonist ühe pilu korral ringikujulises simulatsioonivahendis
Difraktsioon on põhjustatud lainete levimise iseärasustest; seda kirjeldavad Huygensi-Fresneli printsiip ja lainete superpositsiooniprintsiip. Lainete levimist saab visualiseerida, kui arvata iga lainefrondi punkt uueks sfäärilise sekundaarlaine allikaks. Laine levimisteekonna muutus igas järgnevad alampunktis on nende sekundaarlainete summa. Vastavate lainete summa on kindlaks määratud nende suhteliste faaside ja osalainete amplituudidega, nii et summeeritud amplituudi väärtus võib varieeruda nullist kuni osalainete üksikute amplituudide summani. Sellest tulenevalt on tavaliselt difraktsiooni mustritel maksimumi ja miinimumi seeriad.
Difrakteerunud välju on võimalik matemaatiliselt kirjeldada mitmete analüütililiste mudelite abil, sealhulgas Kirchhoffi-Fresneli difraktsioonivõrrandiga, mis on tuletatud lainevõrrandist, Fraunhoferi difraktsiooni lähendiga Kirchhoffi võrrandist, mis kehtib kaugväljadele ning Fresneli difraktsiooni lähendiga, mis kehtib lähiväljadele. Enamikku konfiguratsioone ei ole võimalik analüütiliselt lahendada, kuid lõpliku elemendi meetodi ning piirelemendi meetodi abil on võimalik välja arvutada numbrilisi lahendusi.
Difraktsiooninähtusi on võimalik kvalitatiivselt mõista, võttes arvesse, kuidas individuaalsete sekundaarlainete allikate faasid varieeruvad. Konkreetsemalt öeldes, kuidas muutuvad tingimused, mille korral faasi erinevus on võrdne poole tsükliga. Sel juhul vastavad lained tühistavad teineteist.
Difraktsiooni on lihtsaim kirjeldada juhul, kui nähtust on võimalik kujutada kahemõõtmeliselt. See kehtib näiteks vee lainetuse kohta, kuna veelained levivad vaid veepinnal. Valguse puhul on tihti võimalik eirata üht mõõdet juhul, kui difrakteeruv objekt ulatub mõõtme suunda märkimisväärselt suurema pikkusega, kui lainepikkus. Probleemi kolmemõõtmelist olemust tuleb arvesse võtta, kui valgus paistab läbi väikeste ringikujuliste avauste.
Difraktsioon ühe pilu korral
pisi|vasakul|Punase laserikiire difrakteerumine
Lõpmata väikese laiusega pilu valgustamisel difrakteerub valgus ringikujuliste lainete jadaks ja lainefront, mis pilust ilmub, on ühtlase intensiivsusega silindriline laine.
Kui valgustatav pilu on laiem, kui temale langeva valguse lainepikkus, siis tekib pilust allavoolu olevas ruumis valguse interferents. Nähtust on võimalik seletada, kui eeldada, et pilul on suur hulk punktallikaid, mis on terve pilu laiuses võrdselt jaotunud. Lihtsustamise mõttes saab käsitleda valgust ühe lainepikkuse jaoks. Kui pilule langev valgus on monokromaatiline, siis on kõigil punktallikatel sama faas. Pilust allavoolu jäävas punktis koosneb valgus iga punktallika panusest ning kui panuste suhtelised faasid erinevad 2π võrra või enam, siis saame leida difrakteerunud valguse miinimumi ja maksimumi. Sellised faasierinevused on tingitud difrakteeruvate valguskiirte vastavasse punkti jõudmiseks läbitud teekonna pikkuste erinevusest.
Nurka, kus difrakteerunud valguse esimene miinimum on saavutatud, on võimalik leida järgneva arutluskäiguga. Pilu ülemise servaga piirnevalt valguse allikalt tulev valgus interfereerub destruktiivselt pilu keskelt tuleva valgusega juhul, kui teekonna erinevus nende vahel on võrdne λ/2. Sarnaselt, valguse allikas, mis asub pilu ülemisest äärest veidi allpool interfereerub destruktiivselt pilu keskmest veidi allpool asuva valgusallikaga. Sama arutluskäik kehtib liikudes piki tervet pilu kõrgust ning sellest järeldub, et terve pilu destruktiivse interferentsi tekketingimused on samad, mis kahe teineteisest poole pilu laiuse kaugusel asuva kitsa pilu vahel tekkiva destruktiivse interferentsi tekke tingimused. Teekonna erinevus väljendub nii et minimaalne intensiivsus ilmneb nurgal θmin, mis on antud kui: kus
Kui kujutada, et pilu on jaotatud neljaks, kuueks, kaheksaks osaks jne, siis miinimumid ilmnevad nurkadel θn, antud kui kus
Alma Jeets
1949. aastal naasis ta Eestisse, Tallinnas elamise keelu tõttu elas esialgu Riisiperes, hiljem pere juures Tallinnas.
Difraktsioon
Difraktsioon ühe pilu korral
Difraktsioonimustri maksimumi leidmiseks puuduvad lihtsad argumendid. Intensiivsuse profiili saab arvutada kasutades Fraunhoferi difraktsioonivõrrandit: kus
Antud analüüs kehtib ainult kaugväljade puhul, s.t et kaugustel, mis on palju pikemad, kui pilu laius.
pisi|Punase laserikiire difrakteerumine kahe vertikaalse pilu ning viie horisontaalse pilu korral pisi|vasakul|Punase laserikiire difraktsioon, kasutades difraktsioonivõret pisi|Läbi 150 pilu suunatud 633 nm laseri difraktsioonimuster
Difraktsioonivõre
Difraktsioonivõre on korrapärase mustriga optiline komponent. Läbi võre difrakteerunud valguse kuju sõltub elementide struktuurist ja elementide arvust. Kõigil võredel on intensiivsuse maksimum nurkadel θm, mida väljendab võre võrrand:
kus
Läbi võre difrakteerunud valgus on leitav igalt võreelemendilt difrakteerunud valguse summeerimisega ning see on olemuslikult difraktsioonimustri ja interferentsimustri konvolutsioon.
Ferdinand II (täpsustus)
Ferdinand II nime all on tuntud:
Difraktsioon
Apertuur
Punktallikast eralduval lainel on amplituud \psi kohas r, mis on antud punktallika sagedusdomeeni lainevõrrandi lahendist (Helmholtzi võrrand),
Uhta
Ajalugu
27. oktoobril 1936 algas näljastreik, mis kestis 132 päeva ning millega nõuti 8-tunnist tööpäeva, normaalset toitlustamist ja poliitvangude eraldamist kriminaalkurjategijatest. Võimud vastasid karmide repressioonidega: kuni 1938. aastani lasti laagrites maha 1865 inimest.
Difraktsioon
Apertuur
Kus on kolmemõõtmeline deltafunktioon. Deltafunktsioonil on vaid radiaalne sõltuvus, mistõttu Laplace'i operaator sfäärilises koordinaatsüsteemis lihtsustub:
Otsese asendusega on võimalik selle võrrandi lahendit leida skalaarse Greeni funktsioonina, mis sfäärilisse koordinaatsüsteemi asetatuna (ning kasutates füüsikalist aja konventsiooni ) on:
Selline lahend eeldab, et deltafunktsiooni allikas asub koordinaatide nullpunktis. Kui deltafunktsiooni allikas asub vabalt valitud punktis, mida tähistatakse vektoriga \mathbf r' ning väljapunkt asub punktis \mathbf r, siis võib kujutada skalaarset Greeni funktsiooni (vabalt valitud allika asukoha jaoks) kui:
Järelikult, kui elektriväli Einc(x,y) langeb avale, siis ava distributsioonist tekitatud väli väljendub pindintegraalina:
Fraunhoferi regiooni väljade arvutamine|pisi|350px kus avas olevat punktallikat iseloomustab vektor:
Kaugväljas, kus saab rakendada paralleelsete kiirte lähendit, on Greeni funktsioon esitatav kujul:
Lihtsustub kui:
Fraunhoferi regiooni välja avaldis muutub:
Ava (masinaehitus)
pisi|300px|Ava ja võlli näitlik joonis Avaks nimetatakse liite detaili, mis haarab teist detaili (võlli) ja mida mõõdetakse seestpoolt.
Ferdinand II (täpsustus)
Vaata ka
Liste der Herrscher namens Ferdinand Ferdinando (regantoj)
Difraktsioon
Apertuur
Kuna
Keenia
pisi|Keenia kaart
Keenia (mööndav ka Kenya [k'enja]) (inglise ja suahiili keeles Kenya) on riik Aafrika idaosas. Piirneb Etioopia, Somaalia, Lõuna-Sudaani, Tansaania, Uganda ja India ookeaniga. Keenial on merepiiri 536 km.
Roosna-Alliku mõis
thumb|350px|Kunagise Roosna-Alliku mõisa härrastemaja Roosna-Alliku mõis (saksa keeles Kaltenbrunn) oli rüütlimõis Järva-Jaani kihelkonnas Järvamaal.
Keenia
Keeniat läbib ekvaator.
Samizdat
pisi|Eesti samizdat. Maksimaalse arvu koopiate saamiseks kasutati võimalikult õhukest paberit. [[Jaan Roos. "Tuled tuules". Märkmeid ja mälestusi aastaist 1939-41. Katkendid]] Samizdat (vene keeles самиздат, otsetõlkes 'omakirjastus') oli põrandaalune sõltumatu kirjastustegevus Nõukogude Liidus ja teistes sotsialistlikes riikides.
Sõna samizdat tuli kasutusele 1960. aastatel ning oli tuletatud analoogiliselt Nõukogude Liidu riiklike kirjastuste tavapäraste nimetustega (Detizdat, Vojenizdat, Politizdat jne).
Omakirjastuslikus tegevuses osalesid eraisikud või põrandaalused organisatsioonid eesmärgiga avardada sõnavabaduse piire ning avaldada ja levitada trükiste abil vaateid, mõtteid ja teoseid, mis olid poliitilistel põhjustel keelustatud.
Keenia
Keenia pindala on umbes 580 000 km² ja rahvaarv veidi üle 44 miljoni inimese. Rahvaarvult on Keenia maailmas 30. ja Aafrikas 7. kohal. Pealinn on Nairobi.
Samizdat
Olukorras, kus trükisõna oli allutatud tsensuurile ning kirjanduse väljaandmine oli lubatud ainult riiklikel, kommunistliku partei kontrolli all olevatel kirjastustel, sai sõltumatu kirjandus levida vaid käsitsi paljundatuna, käest kätte.
Keenia
Riik on saanud nime Kenya mäe järgi, mis on Aafrika mägedest kõrguselt teine.
Samizdat
Paljundamisviisid
Tehniliselt kõige enam levinud meetodiks oli kirjanduse paljundamine läbi kopeerpaberi kirjutusmasinal või käsitsi ümber kirjutades. Maksimaalse arvu koopiate saamiseks kasutati võimalikult õhukest paberit. Kasutati ka teksti pildistamist ja fotograafilist paljundamist. Keerulisemad ja poliitiliselt ohtlikumad olid tüpograafilised meetodid. Paljundusmasinaid oli NSV Liidus vähe ja need olid KGB range kontrolli all. Ka asutuste kirjutusmasinad olid kontrolli all.
Uhta
Ajalugu
26. oktoobril 1938 pidid laagrivõimud asula juhtimise üle andma tsiviiladministratsioonile.
Keenia
Loodus ja kliima
Tuntud on Keenia looduspargid.
Uhta
Ajalugu
Linnaõiguste saamiseni 1943. aastal oli asula nimi Tšibju.
Suured nafta- ja gaasimaardlad asuvad linnast lõunas.
Uhta on suur tööstuslinn, peamised tööstusharud on nafta-, puidu- ja metallitööstus.
Rahvastik
Uhta elanikest on komisid alla 1 protsendi.
Keenia
Haldusjaotus
thumb|Keenia 47 maakonda alates 2013. aastast
Alates märtsist 2013 on Keenia jagatud 47 maakonnaks (county).
Varem jagunes Keenia seitsmeks provintsiks ja pealinnaks:
Majandus
Vaatamata üldiselt madalale SKP-le elanike arvu kohta ja sellele, et pooled keenialased elavad allpool vaesuspiiri, on Keenia majandus juba praegu Ida-Aafrika suurim. Enamik elanikkonnast on seotud põllumajandusega, suurim eksporditav põllukultuur on tee. Levinud on kartuli- ja jamsikasvatus.
Elektrienergia saadakse põhiliselt hüdroelektrijaamadest, vähemal määral geotermaalenergiana. Riigis on ka üks naftaelektrijaam, kuid kogu nafta imporditakse. 2006. aastal sõlmiti Hiina firmadega mahukas kokkulepe naftaotsinguiks, ent 2012. aastal leidis Keenia esimese naftamaardla Turkana maakonnast Inglise-Iirimaa firma Tullow Oil. Naftapuurimiseni pole veel jõutud.
Keenia arengu suunamiseks on võetud vastu arengustrateegia Kenya Vision 2030, mille eesmärk on viia Keenia sellise majanduskasvuni nagu Aasia tiigritel. Selle üks osa on tehnoloogialinnaku Konza Technology City rajamine Nairobist 64 km kaugusele lõunasse. 5000 aakril laiuv ja 14,5 miljardit USA dollarit maksev linnak on saanud hüüdnimeks Ränisavann (Silicon Savannah). 2030. aastaks peaks see looma 100 000 töökohta.
44 miljoni elanikuga riigis oli 2012. aastal 30,7 miljonit mobiiltelefoni (71,9% elanike arvust) ning 13,8 miljonit internetikasutajat (umbes 1/3 elanikest). 2013. aasta novembris oli internetikasutajaid juba 19,6 miljonit, 2018. aastaks loodetakse tõsta internetikasutajate osakaal elanikkonnast 70%-ni. (Võrdluseks: Eestis oli see näitaja 2012. aastal 79,0%.)
Info- ja kommunikatsioonitehnoloogiasektori edendamiseks on võetud vastu riiklik viie aasta plaan (2013–2018), millega peaks loodama 55 uut firmat, 37 edukat rakendust, 180 000 töökohta ning antama rohkem kui 50%-le elanikest ligipääsu riigiteenustele projektis "e-Government". Keeniast loodetakse arendada Ida-Aafrika info- ja kommunikatsioonitehnoloogia keskus. Üks selle aluseid on kiudoptilise ehk valguskaablivõrgu ja ulatusliku Wi-Fi arendamine. Allprojektid on algatatud maakondades; alates 2015/16. rahandusaastast peavad maakonnad eraldama info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale vähemalt 5% eelarvest. Avalikud e-teenused valitsuse eri tasanditel on kuulutatud prioriteediks.
Haridus
Täiskasvanute kirjaoskus oli 2008–2012 72,2%; laste ja noorte seas on see suurem. Tasuta alghariduse juurutamise järel 2003. aastal on alghariduses osalevate laste osatähtsus UNICEF-i andmeil tõusnud 84%-ni (2008–2011).
Ajalugu
Keskajal levis Keeniasse islam, rannikult jõudsid sinna araabia ja pärsia kaupmehed. 10. sajandil rajas Pärsiast Shīrazist pärit sultan ‘Alī ibn Ḩasan Shīrāzī rannikualadel Kilwa sultanaadi. Hiljem hõlmas suurt piirkonda Sansibari sultanaat. Araablaste vahendusel arenes orjakaubandus. 1885. aastal sai Sansibari sultanaadi valdustest Saksamaa protektoraat, 1888. aastal võttis piirkonna omakorda üle Briti Ida-Aafrika Kompanii. Nüüdse Keenia aladel loodi Briti Ida-Aafrika Protektoraat. Briti koloniaalvõimu aegne suurim vastuhakk oli Mau Mau ülestõus 1952–1959.
Samizdat
Paljundamisviisid
Teiseks levinud meetodiks oli käsikirjade salajane väljatoimetamine riigist ja nende publitseerimine välismaal. Tiraažid toimetati salaja tagasi riigis levitamiseks. Sellist meetodit nimetati tamizdat 'iks ('sealkirjastus').
Difraktsioon
Apertuur
ning
Samizdat
Paljundamisviisid
Ehkki tiraažid olid väikesed ja neid läbiotsimiste käigus pidevalt konfiskeeriti, levisid sellisel viisil paljundatud kirjutised laialdaselt käest kätte ja neid paljundati pidevalt edasi, mistõttu aja jooksul võis mõne kirjutise lugejaskond ulatuda mitmetesse tuhandetesse.
Samizdat 'i väljaanded
Üks esimesi vene samizdat 'i perioodilisi väljaandeid oli Aleksandr Ginzburgi toimetatud kirjandusajakiri Синтаксис (Sintaksis). Ginzburg arreteeriti 1960. aastal. 1963. aastal vahistati Jossif Brodski, samuti omakirjastuslikult ilmunud teoste pärast. 1960. aastate keskel ilmus põrandaaluse kirjandusliku rühmituse omakirjastuslik almanahh Сфинксы (Sfinksõ – 'sfinksid').
Mihkel Mutt
Mihkel Mutt (sündinud 18. veebruaril 1953 Tartus) on eesti kirjanik, esseist, kriitik ja toimetaja.
Keenia
Ajalugu
Keenia iseseisvus 1963. aastal, vabariik kuulutati välja 1964. Esimene president oli Jomo Kenyatta, kes kehtestas üheparteisüsteemi. Tema surma järel 1978. aastal sai presidendiks Daniel arap Moi, kes valitses 2002. aastani. Tema valitsusaega peetakse ebademokraatlikuks, kuid 1992. aastal pidi ta rahvusvahelise surve tõttu lubama mitmeparteisüsteemi ning 2002. aastal võitis valimised opositsiooniparteide koalitsioon. 2002. aastal sai president Mwai Kibaki (kes oli parlamendis 1974–2013 ning oli Moi valitsusajal 1978–1988 asepresident) võimule demokraatlikult, kuid tema volituste pikendamist 2007. aastal peeti rahvusvaheliselt valimistulemuste võltsimiseks. 2013. aastal valiti presidendiks Uhuru Kenyatta, kes on Jomo Kenyatta poeg.
Roosna-Alliku mõis
Praegu asub mõisas Roosna-Alliku Põhikool.
Mihkel Mutt
Elukäik ja töö
Mihkel Mutt sündis võõrkeeleõpetajate peres. Ta lõpetas Tartu 8. Keskkooli kirjanduse eriklassi. Aastatel 1971–1976 õppis ta Tartu Riiklikus Ülikoolis eesti filoloogiat ja ajakirjandust. 1976–1977 töötas toimetajana kirjastuses Eesti Raamat, 1977–1986 ajakirjas Looming algul kirjandusteaduse ja kriitika, pärast luule- ja lühiproosa osakonna toimetajana, 1986–1988 oli vabakutseline kirjanik, 1988–1990 Eesti NSV Riikliku Noorsooteatri kirjandusala juhataja, 1990–1991 EV Välisministeeriumi informatsioonibüroo juhataja. 1991–1993 töötas ta ajalehtedes Eesti Ekspress, Eesti Aeg ja Hommikuleht.
1997–2005 oli Mutt kultuurilehe Sirp peatoimetaja. Muti juhtimise ajal alustas ilmumist Sirbi vaheleht Diplomaatia. Aastatel 2005–2016 oli ta ajakirja Looming peatoimetaja.
Looming
Kirjanduslikku tegevust alustas Mutt 1966. aastal novellitõlkega inglise keelest koolialmanahhis "Tipa-Tapa". Följetone, paroodiaid, teatri- ja hiljem ka kirjandusarvustusi hakkas ta avaldama seitsmekümnendatel. Esimesed tõsisemad kirjanduslikud katsetused pärinevad aastast 1978. "Eesti kirjandusloos" nimetatakse teda üheks vähestest kaheksakümnendatel tähelepanu äratanud proosadebütantidest.
Roosna-Alliku mõis
Ajalugu
Roosna-Alliku mõis kujunes välja 17. sajandi alguses piirkonna küladest, mille oli omandanud väga rikas Rootsi riigitegelane Bogislaus von Rosen (1572–1658). Valgete Rosenite järgi sai mõis ka oma eestikeelse nime. Bogislause järel kuulus mõis tema pojale Axel von Rosenile (1624–1679) ja seejärel viimase pojale Bengt Gustav von Rosenile (1665–1725). Meessoost pärijate puudumise tõttu omandas mõisa Bengt Gustavi tütar Margaretha Anna (1695–1731), kes oli abielus Haljava mõisniku vabahärra Georg Johann von Stackelbergiga (1697–1766). Stackelbergide valdusse jäi mõis kuni 1919. aasta võõrandamiseni.
Georg Johann von Stackelbergi surma järel päris mõisa tema poeg vabahärra Otto Friedrich von Stackelberg (1731–1802). Kusjuures pärimise otsustas loos. Otto Friedrich von Stackelberg kehtestas oma mõisates Roosna-Alliku eraseaduse (Halliko Walla Kohto ja Seaduse Ramat). Otto Friedrichilt päris mõisa tema vennapoeg vabahärra Otto Gustav von Stackelberg (1771–1811), kes oli 1809–1811 Eestimaa rüütelkonna peamees.
Mihkel Mutt
Looming
Prosaistina on Mutt tuntud vaheda iroonilise kirjutusviisi poolest. 1980. aastal ilmunud kogumiku "Fabiani õpilane" esseistlikes novellides ning 1982. aastal ilmunud romaanis "Hiired tuules" kirjutab Mutt kirjandusloo sõnul "modernismi peateemad, hoiakud ja ideed üle kriitilis-paroodilises võtmes". Romaan kirjeldab teatraal Kalle Jermakoffi teatriuuenduskatset kultuuritegelase Victor Kaku vaatenurgast. Selles on nähtud dialoogi Mati Undi romaaniga "Via regia", kuid ka vihjet Hugo Raudsepa "Põrunud aru õnnistusele". Diloogia "Keerukuju" (1985) ja "Kallid generatsioonid" (1986) kirjeldab sugupoolte vahelisi suhteid "vaimse mehe vaatepunktist".
Keenia
Vaata ka
pisi| [[Ilemi kolmnurka kontrollib Kenya ]]
Mihkel Mutt
Looming
Algul tajuti Muti proosat alternatiivkirjandusena, nähes selles paralleele ka Jüri Üdi luulega.
Romaanis "Rahvusvaheline mees" kajastab Mutt oma kogemusi tööst välisministeeriumis. Raamatu nimitegelase prototüübiks on peetud toonast välisministrit, hilisemat presidenti Lennart Merit. "Grotesksusest hoolimata on "Rahvusvahelisest mehest" kujunenud mõjukaim Meri-aegse diplomaatia jäädvustus ja võib-olla isegi üks olulisemaid Eesti taasiseseisvumise kroonikaid," iseloomustab romaani kirjandusteadlane Linda Kaljundi.
Roosna-Alliku mõis
Mõisaansambel
Ansamblisse kuuluvad kõrvalhooned on ehitatud 19. sajandi jooksul, neist terviklikumalt on säilinud Roosna-Alliku mõisa valitsejamaja, mis on valminud tõenäoliselt 19. sajandi alguses. Kõrvalhooned on säilinud osaliselt, härrastemaja taga on ristuvate teedega kujundatud 5,3 ha suurune ehitismälestis Roosna-Alliku mõisa park.
Roosna-Alliku mõisa juurde kuulus Aru karjamõis, 1871, aastal rajati Roosna-Alliku piiritusvabrik, mis töötas aastani 1985.
Samizdat
Samizdat 'i väljaanded
1962. aastal avaldati ajakirjas Novõi Mir Aleksandr Solženitsõni jutustus "Üks päev Ivan Denissovitši elus". Varsti pärast seda korjati ajakirja numbrid kõigist raamatukogudest kokku ja hävitati. Jutustus hakkas levima samizdat 'i kaudu. Edaspidi ilmusid samizdat 'is paljud Solženitsõni teosed: "Esimeses ringis", "Vähktõvekorpus", "Gulagi arhipelaag" jt.
Mihkel Mutt
Looming
Mitmes Muti jutukogus ja romaanis ("Fabiani õpilane" (1980), "Vana Fabiani nutulaul" (1988), "Rahvusvaheline mees" (1994), "Progressiivsed hiired" (2001)) on peategelaseks Fabian, Muti alter ego.
Samizdat
Samizdat 'i väljaanded
Aastal 1965 toimus kõmuline kohtuprotsess Juri Danieli ja Andrei Sinjavski üle nende välismaal ilmunud teoste pärast. Samizdat 'is levisid nende teosed hiljem, kuid sellest alates hakkas samizdat üha rohkem politiseeruma. Kujunes välja dissidentide liikumine, mida iseloomustas esinemine samizdat 'i väljaannetes ja välismaa ajakirjanduses.
Üks kõige pikemaajalisemaid samizdat 'i perioodilisi väljaandeid oli 15 aastat regulaarselt ilmunud infobülletään Хроника текущих событий ('jooksvate sündmuste kroonika'). Aastatel 1968–1983 ilmus seda 63 väljaannet.
Ukrainakeelne ja Ukraina jaoks vähemalt sama oluline omakirjastuslik väljaanne oli seal poolteist aastat hiljem bülletääni Хроника текущих событий eeskujul ilmuma hakanud Український Вісник (Ukrainskõi Visnõk); 8 numbrit, 1970–1974), mis sisaldas lisaks inimõiguste rikkumistest teavitamistele ka esseistikat ja ilukirjandust. Leedus sai oluliseks sealse katoliku kiriku suhtes toime pandud sündmuste kroonika.
Eestis oli omakirjastuslik tegevus tehnilises mõttes üsna sarnane vene ja teiste liiduvabariikide samizdat 'iga. Sisulisi erinevusi oli aga märgatavalt.
Difraktsioon
Apertuur
Lastes:
Mihkel Mutt
Looming
2009. aastal ilmunud mälestuste I–II köites keskendub Mutt oma suguvõsale ja lapsepõlvele. 2010. aastal ilmunud III köide kujutab kooliaega, IV köide ülikooliaastaid. V ja VI köide käsitlevad 1970ndate lõppu ja 1980ndaid.
Aastatel 2016–2018 sai Mihkel Mutt kirjanikupalka.
Londoni 2018.a. raamatumessil, mis oli pühendatud Balti riikide kirjandusele, oli ta nn autorite päeval Eestit esindav peaautor.
Difraktsioon
Apertuur
Siis Fraunhoferi regiooni väli tasandilisest avast saab Fourier' teisendus kuju:
Mihkel Mutt
Poliitiline tegevus
Aastatel 2001–2002 kuulus Mutt Isamaaliitu. Lahkumise põhjuseks tõi ta eetilised vastuolud ajalehe peatoimetamise ja parteisse kuulumise vahel. 2001–2008 oli ta Haapsalu Linnavolikogu liige, selles ametis osales ta Haapsalu valijamehena ka 2006. aasta presidendivalimistel.
Difraktsioon
Apertuur
Fraunhoferi regioonis saab avaldisest ava distributsiooni ruumiline Fourier' teisendus. Aval rakendatav Huygensi printsiip väidab, et kaugvälja difraktsioonimuster on ava kujuga ruumiline Fourier' teisendus ning et see on paralleelsete kiirte lähenduse otsene kõrvalsaadus. See omakorda on identne ava tasandilistele väljadele tasandilise laine dekompositsiooni rakendamisega.
Termodünaamiline protsess
Termodünaamiline protsess on iga termodünaamilises süsteemis toimuv muutus, mille tulemisena muutub süsteemi olek. Protsessi käigus võib süsteem vahetada keskkonnaga soojust või tööd.
Difraktsioon
Laserikiire levimine
Laserikiire Gaussi profiili muutumise kiire levimise ajal määrab difraktsioon. Laseri väljundpeegel on ava ning järgneva kiire kuju määrab see ava. Järelikult, mida väiksem on väljundkiir, seda kiiremini ta hajub.
Termodünaamiline protsess
Protsesside liigid
Termodünaamilisi rotesse liigitatakse harilikult selle suuruse järgi, mis püsib protsessis muutumatuna:
Difraktsioon
Laserikiire levimine
Paradoksaalselt on võimalik vähendada laserikiire hajuvust esmalt seda kumerläätse abil laiendades ning seejärel teise kumerläätse, mille fookus langeb kokku esimese kumerläätse fookusega, abil kiirt kalibreerides. Tulemuseks saadaval kiirel on suurem ava ja seetõttu ka väiksem hajuvus.
Mihkel Mutt
Teosed
pisi|Mihkel Mutt 2. juunil 2013 esinemas kirjandusfestivalil HeadRead Kirjanike Maja musta laega saalis
Termodünaamiline protsess
Protsesside liigid
Niisugust protsessi, mille käigus süsteemi entroopia on jääv (muutumatu), nimetatakse isoentroopiliseks ehk isentroopseks protsessiks.
Kui protsessi käigus puudub soojusvahetus väliskeskkonnaga, nimetatakse protsessi adiabaatiliseks.
Difraktsioon
Difraktsiooni käitumismustrid
Difraktsiooni üldiselt iseloomustavad omadused:
Mihkel Mutt
Teosed
Mihkel Mutt on tõlkinud Tom Stoppardi, Arnold Weskeri jt näidendeid, kirjutanud telestsenaariumeid ("Ilukelder" 1977, seriaal "Salmonid" 1994–1995). 2004–2006 oli ta Eesti Päevalehe ja pärast seda Postimehe püsikolumnist sise- ja välispoliitilistel teemadel.
Termodünaamiline protsess
Protsesside liigid
Ringprotsess (näiteks Carnot’ ringprotsess) on niisugune termodünaamiline protsess, mille lõpuks töötav keha/aine jõuab tagasi algolekusse. Otseringprotsessi vahendusel muundavad soojusmasinad soojust mehaaniliseks tööks.
Pöörduvad ja pöördumatud protsessid
Termodünaamiline protsess võib olla kas pöörduv või pöördumatu.
Mihkel Mutt
Isiklikku
Mihkel Mutt on sõjaväelase ja diplomaadi Victor Muti pojapoeg ning inglise filoloogia õppejõu Oleg Muti poeg. Ta lell oli tuntud Rootsi biokeemik Viktor Mutt, vanaonupoeg filmioperaator Anton Mutt. Tema elukaaslane on olnud Els Himma. Mihkel Mutt on abielus kunstnik Tiina Tammetaluga (alates 1991).
Termodünaamiline protsess
Pöörduvad ja pöördumatud protsessid
Pöörduvaks protsessiks nimetatakse niisugust protsessi, mis saab kulgeda vastupidises suunas, nii et süsteem läbib kõik olekud mis pärisuunaski ja jõuab algolekusse tagasi (seejuures ka süsteemiga interaktsioonis olev ümbruskeskkond taastub oma algolekus). See on lõpmata aeglane protsess, mis saab kulgeda mõlemas suunas süsteemi olekuparameetrite (nt ruumala, temperatuur jne) lõpmata väikese varieerimise toimel.
Pöörduva protsessi näiteks on gaasi lõpmata aeglane paisumine või kokkusurumine silindris. Seda protsessi võib juhtida kolvile mõjuva jõu lõpmata väikese muutusega. Kui aga kolbi liigutada lõpliku kiirusega, tekib gaasis lööklaine (gaasi rõhk kolvi vahetus läheduses erineb rõhust ülejäänud gaasis). Sellise protsessi teostamine vastupidises suunas pole võimalik. Samamoodi on mittepööratav ka soojusvahetusprotsess, mis leiab aset, kui kaks erineva temperatuuriga keha kontakti viia.
Valter Zapašnõi
Valter Mihhailovitš Zapašnõi (vene keeles Вальтер Михайлович Запашный; 2. aprill 1928 Moskva – 27. august 2007 Moskva) oli Venemaa tsirkuseartist (kiskjataltsutaja). pisi|150px|Venemaa riikliku tsirkuse 100. sünniaastapäevale pühendatud [[Venemaa margiplokk (2019). Pildil (allservas): Valter Zapašnõi]] Valter Zapašnõi vanemad olid tsirkuseartistid Mihhail Zapašnõi ja Lidia Zapašnaja (saksa päritolu tsirkuseekstsentriku Karl Tomsoni tütar). Valter debüteeris 16-aastaselt tsirkuseareenil Saratovi tsirkuses (akrobaadina koos ema ja vend Mstislav Zapašnõiga). Esines tsirkusegrupis Vennad Zapašnõid, mis näitas oskusi akrobaatikas, džigiteerimises ja voltižeerimises. Suuremat edu saavutas 1960. aastatel, kui hakkas tegelema dressuuriga. 1998. aastal andis Zapašnõi oma atraktsiooni "Kiskjate keskel" üle poegadele Edgard ja Askold Zapašnõile.
Zapašnõi on maetud Moskvas Trojekurovo kalmistule.
Charlottenburg-Wilmersdorf
pisi|280px|Charlottenburgi loss Charlottenburg-Wilmersdorf on Berliini linnarajoon, mis moodustati 2001. aastal Charlottenburgi rajooni ja Wilmersdorfi rajooni liitmisel.
Charlottenburgi kant oli asustatud juba nooremal kiviajal. Esimest korda nimetati seda 1239 ja siis kandis see nime Lützow. Tänapäevalgi on Charlottenburgis Lietzow' asum. Sel ajal oli seal germaanlaste ja slaavlaste segaasustus. 1315 rajati sinna Maarja nunnaklooster, mis likvideeriti reformatsiooni ajal. 1699 hakkas hilisem Preisimaa kuningas Friedrich I rajama Charlottenburgi lossi, mis nimetati tema abikaasa Hannoveri Sophie Charlotte järgi. Loss valmis 1705, aga samal aastal kuninganna suri. Tema mälestuseks hakati kogu piirkonda Charlottenburgiks nimetama.
Wilmersdorf asutati 1220. Algul kuulus ta Teltow' kreisi, aga 1. aprillil 1907 eraldati sellest ja sai kreisivabaks linnaks. 1. oktoobril 1920 ühendati Charlottenburg ja Wilmersdorf halduslikult Berliiniga.
Pärast teist maailmasõda oli Charlottenburg-Wilmersdorf Berliini müüriga jagatud.
pisi|vasakul Viimased kohalike omavalitsuste valimised toimusid Charlottenburg-Wilmersdorfis 2006. Volikogu 55 kohast võitis 20 Saksamaa Sotsiaaldemokraatlik Partei, 16 Kristlik-Demokraatlik Liit, 10 rohelised, 5 Vaba Demokraatlik Partei, 2 Vasakpartei ja 2 Hallid Pantrid. Võrreldes eelmiste valimistega kaotasid kristlikud ja vabad demokraadid kumbki 2 kohta ning hallid ja rohelised võitsid kumbki 2 kohta.
Linnaosad
Charlottenburg-Wilmersdorf koosneb seitsmest linnaosast:
Elanikkond on rajoonis jaotunud väga ebaühtlaselt. Kui Wilmersdorf on näiteks Berliini linnaosadest asustustiheduse poolest seitsmendal kohal ning Charlottenburg ja Halensee vastavalt 11. ja 12. kohal, siis Grunewald on üks Berliini hõredamalt asustatud piirkondi. Grunewald moodustab enam kui kolmandiku rajooni pindalast, kuid seal elab vaid kolm protsenti Charlottenburg-Wilmersdorfi elanikest. Kaks kolmandikku rajooni elanikest elavad Charlottenburgis ja Wilmersdorfis. Halensee linnaosa on pindala poolest kogu Berliinis suurem ainult Hansaviertelist, samas kui Grunewald on üks suuremaid linnaosi.
Johan Hansing
Johan Hansing (10. oktoober 1888 Narva – 23. juuli 1941 Sevurallag, Sverdlovski oblast) oli Eesti notar ja poliitik.
Ta sooritas 1914. aastal Peterburis notarieksami, oli 1919–1921 Narva abilinnapea, 1921–1940 notar, ka Narva linnavolikogu liige ja juhataja. 1937. aastal oli ta Narvast valitud Rahvuskogu liige.
Oli Draamateatris ja 1920–1927 Narva "Võitleja" seltsis näitleja ja näitejuht. Abiellus 1910. aastal näitleja Wilhelmine Kultmanniga (1886–1937). Jaanuaris 1938 abiellus ta Linda-Liisbet Schlickiga.
2. jaanuaril 1940 valiti ta Narva linnapeaks häältega 20:11 (vastaskandidaat Jüri Välbe sai 11 häält poolt ja 19 vastu).
Arreteeriti NKVD poolt Narvas, suri eeluurimisel vangilaagris (Sevurallagis Sosva külas Sverdlovski oblastis).
Līvāni
Līvāni (latgali Leivuons, saksa Lievenhof) on linn Lätis Latgales Daugava ääres, Līvāni piirkonna halduskeskus. Linna läbib Riia–Daugavpilsi raudtee.
Ajalugu
13. sajandil kuulusid linna alad Jersika vürstiriiki. arheoloogilised väljakaevamised on näidanud, et seal asus jõe kaldal linnus. Arvatakse, et see võis olla Lepene kihelkonna keskuseks.
Aastal 1533 rajasid Lievenid sinna alevi, mis on nende järgi ka nime saanud. Hiljem kuulus see Liivimaa hertsogkonda. Aastast 1677 kuulus see Pacidele, kes rajasid sinna esimese kiriku (1678).