cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Arvprogrammjuhtimine
Avade töötlemise püsitsüklid treimisel
Esimeses lauses:
Teises lauses:
Veel avade töötlemise püsitsüklist:
Avade töötlemise püsitsüklid freesimisel
Avade töötlemise tsüklid on G73 ja G89.
Süsteemsed ettevalmistavad funktsioonid on G98/G99.
Kui funktsioonid G98 või G99 on määramata, siis liigub lõikeriist alati tagasi lähtetasandile. G99 kasutamisel peab parameeter R olema alati määratud. G98 puhul võib parameeter R jääda määramata. Parameetril R on erinev tähendus programmeerimisel absoluutsetes (G90) ja suhtelistes (G91) koordinaatides. Absoluutkoordinaatides programmeerimisel (G90) määrab parameeter R tagastumise tasandi kauguste lähtetasandi suhtes.
Tehnoloogilised nullpunktid detaili töötlemiseks
Allpool olevas tabelis on ära toodud tehnoloogiliste nullpunktide tähised ja seletused. Need sümbolid ja tähised pole normeeritud, kuid on laialt kasutuses.
Tehnoloogia määramine treimisel
pisi|550px|Detaili joonis töötlemisvaruga enne puhastöötlust
Lõikeriista liikumise trajektoor koosneb:
Tööliikumised on seotud detaili pinna töötlemisega. Tühiliikumised on seotud lõikeriista positsioneerimisega. Abiliikumised on seotud lõikeriista manipuleerimisega, et detaili töötlemine saaks aset leida.
Detaili töötlemise programmi koostamiseks tuleb kindlaks määrata:
pisi|550px| Töötlemisvaru jagamine läbimiteks koorivtöötlusel
Töötlemisvaru tuleb jagada kooriv- ja puhastöötluse vahel, määrata lõikeriistad ja tehnoloogilised režiimid. Olgu meil toorik, mille läbimõõt on 78 millimeetrit ja pikkus 152 millimeetrit. Töötlemisvaru otspindades 1 millimeeter ja välispinnal 3 millimeetrit läbimõõdu kohta. Töötlemine toimub kahel paigaldusel.
Esimesel paigaldusel eemaldame otspinnast 1 mm ja töötleme välispinna läbimõõtu 75 millimeetrit pikkusele 110 millimeetrit. Järgneb teine paigaldus. Toorik seatakse üles töödeldud otspinna järgi. Järgneval koorivtöötlusel eemaldatav töötlemisvaru tuleb jagada läbimite vahel, nagu näha joonisel.
pisi|550px| Koorivtöötlusel läbimite tugipunktide määramine Seejärel tuleb määrata koorivtöötluse igal läbimil lõikeriista tugipunktid detaili koordinaatides.
Tugipunktid on näha kõrvaloleval joonisel ja tugipunktide koordinaadid on esitatud allolevas tabelis.
Kaisma
Kaisma on küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vändra valda.
2009. aastani oli küla Kaisma valla keskus.
Külas kasvab kaitsealune Peedi mänd.
FPS-mäng
Esmaisikuline tulistamismäng ehk FPS-mäng (lühend ingliskeelsest fraasist First Person Shooter, otsetõlge: 'esimeses isikus tulistamismäng') on 3D-tulistamismäng, kus mängija näeb mängu peategelase silmade läbi ehk minavormis.
Täidiskolonn
pisi|100px|Tüüpiline [[kolonnkromatograafia seade]] Täidiskolonn (nimetatakse ka pakitud kolonn) on keemialaboris või -tööstuses teatud protsesside läbiviimiseks kasutatav inertsest materjalist toru (kolonn, silinder), milles on tahke sobivate omadustega täidis. Täidis peab parandama kahe faasi (gaas-vedelik, vedelik-vedelik jt) omavahelist kontakti ja täidise pinnal toimuvad keemilised või füüsikalis-keemilised protsessid.
Fraktsioneeriva destillatsiooni korral ainete auru ja vedelfaasi parema kontakti tagamiseks kasutatakse destillatsioonikolonne, mis on ühtlaselt täidetud näiteks klaaskuulikestega, klaastoru tükikestega, Raschigi rõngastega jm.
Kromatograafias kasutatakse liikumatu faasiga (adsorbendiga või kõrgeltkeeva vedelikuga immutatud tahke kandjaga või ioniidiga või geeliga jm) täidetud kolonni – preparatiivset või analüütilist täidiskolonni. Ainete segu kantakse eluendiga läbi kolonni ja komponentide spetsiifilise interaktsiooni tõttu täidise pinnaga liiguvad komponendid edasi erinevate kiirustega ja väljuvad kolonnist eri aegadel. Need on madalrõhu kolonnkromatograafias, kõrgsurve vedelikukromatograafias ja gaasikromatograafias kasutatavad täidiskolonnid.
Nii destillatsioonikolonnide kui ka kromatograafiliste kolonnide efektiivsust segu komponentide lahutamisel hinnatakse nn teoreetiliste taldrikute arvuga.
Täidiskolonnid on ka absorptsiooni- ja adsorptsioonikolonnid (ainete puhastamiseks, kuivatamiseks), tahket katalüsaatorit sisaldavad reaktsioonikolonnid jm.
1962. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus
1962. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus oli 7. Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus 18. märtsil 1962 Luxembourgis Luksemburgis. Selle võitis Prantsusmaa.
Finaali tulemused
pisi|tühi|400px|{{legend|#22b14c|Osalenud riigid}}
Egiptuse mau
See tõug on lühikarvaline ja suhteliselt väikest kasvu. Mau on üks vähestest kodukassi tõugudest, mille karvastik on täpiline.
Tema tagajalad on esijalgadest veidi pikemad, mis võimaldab tal liikuda kiiremini kui teised kassitõud.
Sergei Prokofjev
pisi Sergei Prokofjev (vene Сергей Сергеевич Прокофьев; 23./27. aprill 1891 Sonzovka mõis Jekaterinoslavi lähedal Ukrainas – 5. märts 1953 Moskva) oli vene helilooja, kes on tuntud omapärase muusikalise stiili poolest.
Prokofjev õppis Peterburi Konservatooriumis komponeerimist, klaverit ja orkestrijuhtimist. Muuhulgas oli tema õpetajaks ka Nikolai Rimski-Korsakov, kes andis talle kompositsiooni- ja orkestratsioonitunde. 1918 emigreerus ta Ameerika Ühendriikidesse. Elas ka Pariisis, kuid tuli Nõukogude Liitu tagasi 1936. aastal.
Prokofjev suri samal päeval kui Jossif Stalin. Ta on maetud Novodevitšje kalmistule.
Tunnustus
Ta oli viie Stalini preemia laureaat.
1900. aasta Pariisi maailmanäitus
thumb|Maailmanäituse peasissekäik thumb|Vaade näitusepaviljonidele thumb|Näituse põhiplaan 1900. aasta Pariisi maailmanäitus (prantsuse Exposition universelle de 1900) oli Pariisis 1900. aasta 15. aprillist kuni 12. novembrini toimunud maailmanäitus.
Näitusel oli üle 76 000 eksponendi ning rekordilised rohkem kui 50 miljonit külastajat. Näituse puhul ehitati muu hulgas Orsay raudteejaam, millest hiljem sai Orsay muuseum; Lyoni raudteejaam ja Aleksander III sild. Ka Pariisi esimene metrooliin alustas tööd maailmanäituse ajal. Suurt tähelepanu äratas umbes 10 meetri kõrgusel paiknev paviljone ühendav liikuv kõnnitee.
Rajatud oli rahvaste tänav, mille ääres olid eri maade paviljonid. Soomel oli võimalus püstitada oma paviljon ning see äratas suurt tähelepanu. Selle projekteerisid Herman Gesellius, Armas Lindgren ja Eliel Saarinen ning kujundas Akseli Gallen-Kallela. Edu maailmanäitusel pani aluse soome kunsti, eriti aga arhitektuuri rahvusvahelisele läbimurdele.
Esimest korda esitati publikule helifilmi. Esil oli ka eskalaator, maapähkliõlil töötav diiselmootor ja tolle aja suurim refraktorteleskoop.
Auguste Rodin finantseeris oma teoste näitust ise. Hispaania paviljoni märkamatus nurgas oli aga koha leidnud tollal verinoore ja tundmatu Pablo Picasso maal "Viimased hetked".
Samal ajal peeti Pariisis ka olümpiamängud, mis kestsid viis kuud. Spordivõistlused jäid aga maailmanäituse varju. Isegi olümpiamedalid olid tegelikult maailmanäituse sümboolikaga plaketid ning need saadeti sportlastele hiljem koju järele.
Eestlased Pariisi maailmanäitusel
Eesti rahvalaule esitas esimene rahvalaulu propageerinud kutseline laulja Aino Tamm, kes sai prantsuse laulude esitamise eest prantsuse keele- ja kultuuriseltsi Alliance Française suure hõberaha.
Eduard Vilde käis Pariisi maailmanäitusel Eesti Postimehe lähetusel.
Pariisi maailmanäituse Grand Prix' said Kreenholmi vabriku tekstiiltooted ja Lutheri vabriku kullatud servadega vineerkandik.
Akvedukt
thumb|[[Pont du Gard Prantsusmaal]] Akvedukt ehk sildveejuhe (ladina sõnast aquaeductus 'veejuhe') on sillataoline rajatis, mis kannab üht või mitut veekanalit.
Akvedukt võib olla ka lahtine, aga on tavaliselt saastumise ja aurumise vältimiseks kaetud.
Kuddus Ĝojamiyarow
Kuddus Ĝojamiyarow (ka Kudduss Kužamjarov, uiguuri keeles Куддус Ғоҗамияров; 21. mai 1918 – 8. aprill 1994) oli uiguuri helilooja.
Akvedukt
Muinaskreeklased juhtisid vett maa-aluseid torusid mööda ainult lühikeste vahemaade taha, aga rajasid nende jaoks tunneleid isegi läbi mägede.
Akvedukte rajati palju Vana-Roomas joogi- ja tarbevee juhtimiseks mägijõgedest linnadesse. Rooma jõudis 14 akvedukti kaudu 0,7 miljonit m³ vett päevas. Nendest vanim, 16,5 km pikkune Aqua Appia valmis 312 eKr ja viimase laskis ehitada Claudius. Kõige pikem oli Kartaagos olev 132 km pikkune akvedukt, mis valmis Hadrianuse valitsemisajal. Kölni jaoks valmis 88 km pikkune akvedukt, mis algas Eifeli platoolt. Tänapäeval on kõige paremini säilinud Nimes'i lähedal asuv Pont-du-Gard. Umbes sajas Vana-Rooma linnas oli vee saamiseks üks või mitu akvedukti.
Veerennide valmistamiseks kasutati algselt õõnsaid puutüvesid ja bambusevarsi.
Akvedukt kulges allikast kuni linna piiril oleva jaotusbasseinini. Teel läbis ta veemahuteid ja kohati oli akveduktis õhu väljalaskeavasid.
Jaotusbasseinist said vett eelkõige avalikud kaevud. Seejärel, kui linna kaevud olid rahuldatud, anti vett avalikele saunadele ja purskkaevudele. Lõpuks, ainult paagi kõrgeima veetaseme korral, anti vett eratorustikesse.
Kuddus Ĝojamiyarow
1955–1959 oli ta Kasahhi NSV heliloojate liidu esimees. 1961–1967 oli ta Kasahhi KP Keskkomitee liige ja 1959–1966 Kasahhi NSV Ülemnõukogu liige.
Sander Post
Go Ahead Eagles
Aastail 2008–2010 mängis Post Hollandi esiliigas Go Ahead Eaglesi ridades, lüües 41 kohtumises kümme väravat.
FC Flora
2010. aastal lõi ta FC Flora meeskonnas Meistriliigas 17 mänguga 24 väravat (1,412 väravat mängu kohta) ning osutus sellega maailma kõrgliigade kõige efektiivsemaks ründajaks. Teiseks jäi Amsterdami Ajaxi mängija Luis Suárez (33/35/1,061).
Aalesunds FK
31. märtsil 2011 sõlmis Post 3-aastase lepingu Norra kõrgliiga klubiga Aalesunds FK.
Kergu
Kergu (varasem nimekuju Kärgu) on küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vändra valda.
2009. aastani kuulus küla Kaisma valda.
Külas asub (õigeusu) Kergu Sinaiida kirik; luterlik kirik (Kergu Andrease kirik) hävitati aastal 1941 hävituspataljoni poolt.
Külas asuvad Kergu kalmistu ja Kergu Eesti apostlik-õigeusu kalmistu.
Whoopi Goldberg
pisi|Whoopi Goldberg (2008)
Ta on (2022. aasta seisuga) üks maailma 16 tippmeelelahutajast, kes on pälvinud nii Emmy, Grammy, Oscari kui ka Tony auhinna.
Vallo Reimaa
pisi|Vallo Reimaa 2022. aasta Arvamusfestivalil Vallo Reimaa (sündinud 8. mail 1961 Kosel) on Eesti poliitik ja pedagoog. Ta oli 5. aprillist 2007 kuni 23. jaanuarini 2008 Andrus Ansipi teises valitsuses regionaalminister.
Haridus
Vallo Reimaa on lõpetanud 1979. aastal Kose Keskkooli ning 1986. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo ja ühiskonnateaduste õpetajana.
Bērzaine gümnaasium
pisi|Bērzaine Maagümnaasium (1915) Bērzaine Maagümnaasium (saksapäraselt Birkenruh' (maa)gümnaasium; läti keeles Bērzaines ģimnāzija, saksa keeles Gymnasium Kaiser Alexanders II. zu Birkenruh bei Wenden) oli gümnaasium Liivimaa kubermangu Läti osas. Nüüdisajal jääb kooli asukoht Cēsise linna territooriumile (Bērzaines iela 34).
Poisslaste gümnaasiumi asutas 1826 pedagoog Albert Holander. Õppetöö algas 1837 ja see oli saksakeelne.
19. sajandil oli see üks Venemaa keisririigi edukamaid gümnaasiumiharidust andvaid koole.
1882. aastal muudeti asutus Liivimaa maagümnaasiumiks. Gümnaasium suleti venestamise ajal 1892. aastal, kuid taasavati 1906. aastal.
Praeguseni säilinud koolimaja ehitati 1882. Koolimaja on Lätis arvele võetud kultuurimälestisena.
Barbara Walters
thumb
1985
1985. aasta (MCMLXXXV) oli 20. sajandi 85. aasta.
Aprill
pisi|90px|New Coke'i purk
September
pisi|left|180px|[[Titanicu vrakk]]
November
pisi|Reagan ja Gorbatšov Genfis
Sündmused Eestis
pisi|left|[[Tartu Sügisjooksu start 1985. aastal]]
Muusika
Tegevuse lõpetasid muuhulgas sellised ansamblid nagu Eruption ja Kajagoogoo.
Statsionaarne faas
Statsionaarne faas ehk liikumatu faas on kromatograafilises süsteemis fikseeritud tahke aine (sorbent, geel, kolonni sisesein) või selle pinnale kantud spetsiaalne vedelik, mis interakteerub keemiliste ühenditega erinevalt ning seetõttu eluendi voolus ainete segu komponendid lahutuvad üksteisest.
Paljudel juhtudel kasutatakse kromatografeerimiseks tahkeid kandjaid, s.o. peeneteralisi materjale (silikageel, tärklis, tselluloos, diatomiit jm), mis on immutatud vee või mõne orgaanilise vedelikuga (statsionaarne faas). Enimkasutatavad statsionaarsed faasid on kõrge keemistemperatuuriga polümeersed estrid, eetrid, silikoonõli jm. Näiteks paberkromatograafias on statsionaarne faas paberil adsorbeerunud veemolekulid (vee ja tselluloospaberi molekulid on polaarsed). Aga paber võib olla immutatud ka mittepolaarse orgaanilise ainega.
pisi|300px|[[Silikageeliga seotud erineva polaarsusega statsionaarsed faasid: polaarne, vähepolaarne, mittepolaarne ja kiraalne]] Seotud faas ehk immobiliseeritud faas on statsionaarne faas, mis on kovalentsete sidemetega seotud kolonni siseseintega või täidisega.
Ainete kromatograafilise lahutamise olemus ehk mehhanism põhineb erinevate ainete osakeste füüsikaliste või keemiliste omaduste erinevustel. Vastavalt sellele valitakse statsionaarne faas, millest oleneb lahutamise mehhanism:
Demeter
Demeter sõitis kuldses kaarikus, mida vedasid draakonisarnased olevused, Demeteri draakonid - Δημήτριοι δράκοντες (neid oli kaks). Demeteri atribuutika hulka kuulusid veel kuldne mõõk, millega ta vehkis ja mille pärast teda kutsuti Kuldtera-Daamiks (Khrysaoros). Arvatakse, et jumalannal oli Olümposel päris oma palee.
Kuna külvamise ja viljalõikusega tegelesid Vana-Kreekas naised, oli ta eelkõige naiste jumalanna. Põld ja rehealune olid Demeteri templid.
Eleusise müsteeriumid tõotasid olla teerajajaiks igavesse õnnelikku ellu teispoolsuses Elüüseumi väljadel.
Müüdi kirjeldus Homerose hümnis
Demeteri tütre, kevadeneiu Persephone (rooma Proserpina; Kreekas tuntud ka kui Kore, otsetõlkes neiuke) röövis allilma jumal Hades, kui tüdruk lilli korjas. Hades tahtis, et Persephonest saaks allilma kuninganna. Demeter läks oma tütart otsima ja jõudis lõpuks päikesejumal Heliose juurde, kes rääkis talle kõik ära. Murest murtud Demeter asus maa peale elama.
Et Demeter kurvaks ja üksikuks jäi, oli too aasta inimestele raske – ükski vili ei tärganud ning inimsugu jäi nälga. Lõpuks saatis Zeus Hermese allilma Persephone järele, käskides Hadesel tüdruk tagasi anda. Hades nõustus, kuid andis Persephonele granaatõuna seemneid süüa. Sel moel oli Persephone maitsnud allilmatoitu ning oli sunnitud pärast maal veedetud aega Hadese juurde naasma. Kui Persephone oli maa peal, saadeti Demeteri järele Rhea. Ema ja tütar kohtusid, ent poole aasta möödudes läks Persephone tagasi allilma. Nii kordub see igal aastal ja sümboliseerib aastaaegade vaheldumist: kui Persephone tuleb maa peale, algab kevad ja vili hakkab tärkama, kui ta aga allilma laskub, järgnevad sügis ja talv.
Peeter I värav
Peeter I värav (vene keeles Петровские ворота ) oli klassitsistlik värav Narva kindlustusvööndi lääneküljel Triumphi bastionist lõuna pool.
Värava ehitamine Triumphi ja Fortuna bastionide vahele oli plaanis juba Narva linnakindlustuse täiendamisel aastatel 1683–1704 Rootsi riigitegelase ja sõjaväeinseneri Erik Dahlbergi projekti järgi, aga värav jäi ehitamata.
Värav ehitati 1822. aastal Vene võimu ajal. See võimaldas otsepääsu sillale üle Narva jõe läbi vanalinna ja Hermanni linnuse vahelise oru samas kohas, kust Venemaa poolt siseneja tuleb linna ka täna. Selle järgi on nime saanud Peetri plats. Värava rajamise tõttu muutus Reveli ehk Tallinna maantee suund.
Lehis
Lehis (varasem nimetus lehtmänd; Larix) on heitlehiste okaspuude perekond männiliste sugukonnast.
AMSN
aMSN on avatud lähtekoodiga vabatarkvaraline MSN Messengeri kloon, mis on loodud Linuxi kasutajatele Windowsi kasutajatega suhtlemiseks ning mida lastakse välja GPL litsentsi all. aMSN töötab peale Linuxi ka Windowsil ja Mac OS Xil.
Lehis
Enamik lehiseid (välja arvatud mõned Kaug-Ida liigid) on kõrged, sirge tüve ja hõreda võraga puud. Lehised on väga valgusnõudlikud puud. Põhjaparasvöötmes, eriti Kanada ja Venemaa taigas on lehis üks levinumaid puid, moodustades suuri metsamassiive ("hele" taiga).
AMSN
Lühendit aMSN on tõlgendatud kas Alvaro's Messenger (projekti mänedžeri Alvaro J. Iradier Muro järgi) või Another MSN messenger clone.
Lehis
Lehised kasvavad 15–50 m kõrgeks.
AMSN
aMSN installimisprogramm ja kasutajaliides on seadistatavad ka eestikeelseks (vaikimisi keel on inglise keel) ning eestindamata osi kasutajaliideses on vähe.
Lehis
Võrsed on kahekujulised. Pikad võrsed on 10–50 cm pikad ja kannavad palju pungi, lühikesed võrsed on 1–2 mm pikad ja ühe pungaga.
Okkad on nõelasarnased, 2–5 cm pikad, saledad (alla 1 mm paksud). Lühikestel võrsetel moodustuvad 20–50 okkast koosnevad tarjad. Pikkadel võrsetel kasvavad okkad ükshaaval ja paiknevad võrse suhtes spiraalselt. Okkad tõmbuvad hilissügisel kollakaks ja kukuvad maha. Talvel on lehised raagus.
Käbid on püstised, 1–9 cm pikad. Põhja pool on käbid väiksed (1–3 cm) väikeste kandelehtedega, lõunas suuremad (3–9 cm). Kõige suuremad käbid on kõige lõunapoolsematel liikidel (Himaalajas). Käbid on algul rohelised või punased, 5–8 kuud pärast tolmlemist küpsevad nad pruuniks. Umbes pooltel liikidel on kandelehesoomused pikad ja nähtavad, teistel lühikesed ja seemnesoomuste alla peitunud.
Lehised Eestis
On väidetud, et Loodi Püstmäel kasvav lehis on Eesti kõrgeim puu. Hilisemate mõõtmiste põhjal on selgunud, et tegemist on Eesti kõrguselt teise puuga.
Liigid
Leitud on mitmesuguseid lehiseliikide omavahelisi hübriide. Neid kultiveeritakse samuti metsanduslikult.
Jakov Sverdlovi nimeline kolhoos
Jakov Sverdlovi nimeline kolhoos oli kolhoos Võru rajoonis.
Kolhoos eksisteeris aastail 1949–1989. Kolhoosi keskus asus Tsoorus. Kolhoos oli nimetatud vene revolutsionääri ja riigitegelase Jakov Sverdlovi järgi.
Valiha
Valiha on Madagaskari näppekeelpill.
Sauga jõgi
pisi|Droonivideo Sauga jõest ja [[Sauga vantsild|vantsillast Saugas]] Sauga jõgi on jõgi Pärnumaal, Pärnu jõe parempoolne lisajõgi, suubudes Pärnu linnas 1,3 km suudmest.
Valiha
Klassikalisel kujul kujutab ta endast õõnsa bambusetüve silndrilist lõiku. Tüvest lahti võetud kooreribad (neid on 7 kuni 20, enamasti 13) on keelteks, mida sõrmedega näpitakse. Mängu ajal hoitakse pilli põlvedel.
Sauga jõgi
Jõgi on 78 km pikk ja 570 km² valgalaga. Keskmiseks vooluhulgaks on 5,1 m³/s ja äravoolumoodul on 9,0 l/s km².
Valiha
Sarnased pillid (agong, danang, pagang, tatabuan) on levinud Malai saartel.
Kõnnu (Põhja-Pärnumaa)
Kõnnu (saksa keeles: Könno) on küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vändra valda.
2009. aastani kuulus küla Kaisma valda.
John Trusscott
John Trusscott (Johann Treskot, Truskot, Trescott, Tresscott, vene: Иван Фомич (Джон, Иоганн) Трускотт (Трескотт); 1. detsember 1721 Peterburi – 18. mai 1786) oli inglise päritolu vene geograaf ja kartograaf.
Alates 18. juunist 1742 oli ta Keiserliku Teaduste Akadeemia Geograafia Osakonna adjunkt ja 1745. aastast Teaduste Akadeemia liige.
John Trusscott ja temaga koos tegutsenud kartograaf ja adjunkt Jacob Friedrich Schmidt (1723–1786) olid Keiserliku Teaduste Akadeemia Geograafia Osakonna juhi Mihhail Lomonossovi õpilased.
Koostöös Jacob Friedrich Schmidtiga valmis neil 1776 Venemaa Keisririigi üldkaart "Tabula Geographica Generalis Imperii Russici" (695×1450 mm), mis oli parim üldkaart pärast 1734 Ivan Kirillovitš Kirillovi atlases "Atlas imperii russici" (vene Атлас Всероссийской империи) ilmunud "Imperii Russici tabula generalis: quo ad fieri potuit accuratissime descripta opera et studio Ioannis Kyrilow" (mõõtkava 1:11 700 000, 45×73 cm) ja 1745 Peterburi Teaduste Akadeemia atlases "Atlas Russicus" ilmunud, prantsuse astronoom Joseph-Nicolas Delisle (de l'Isle) (1688–1768) juhtimisel koostatud "Mappa Generalis Totius Imperii Russici" (mõõtkava 1:8 900 000) üldkaarti.
Kommunism
"Kommunism" kui termin võib tähendada kas:
Kommunismi pooldajat või kommunismi pooldava partei liiget nimetatakse kommunistiks.
Teoorias
Kommunism või kommunistlik ühiskonnakorraldus kui teoreetiline sotsiaalne ja majanduslik süsteem on egalitaarse ühiskonna tüüp, kus ei ole eraomandit ega sotsiaalseid klasse, riiki ega perekonda. Kommunismis on kõik varad ja tootmisvahendid ühiskondlikus omandis ja kõik inimesed on võrdsed nii sotsiaalselt kui majanduslikult. Kuulsaim kommunistliku ühiskonna põhimõte on: Igaühelt vastavalt tema võimalustele ja igaühele vastavalt tema vajadustele. Kommunistliku ühiskonna teoreetilised alused esinevad näiteks Friedrich Engelsi teoses "Perekonna, riigi ja eraomandi tekkimine".
Praktikas
"Kommunism", "kommunistlik riik" ja "kommunistlik režiim" on läänemaailmas laialdaselt kasutatavad terminid kommunistliku partei võimu all olevate riikide ja neis valitseva korra kohta.
Oma korra nimetamisel kasutati "kommunismi" asemel väljendeid "sotsialism" ja "sotsialistlik riik", sest vastavalt teooriale pidi sotsialism olema alles üleminekuaste kommunismile.
Kommunistlik ideoloogia
Kommunism kui ideoloogia või teooria on vaadete, seisukohtade, ideede süsteem või maailmavaade, mis toetab ja põhjendab kommunistiku ühiskonnakorralduse loomist ning arendab selle loomise ideid. Kommunist on inimene, kes toetab kommunismi ideoloogiat. Selles tähenduses kasutas seda mõistet näiteks Lenin, rõhutades "kommunismi õppimise" vajadust.
Kommunistlik liikumine
Kommunism kui poliitiline liikumine on osa laiemast, sotsialistlikust liikumisest. Selles tähenduses kasutas seda mõistet näiteks Lenin oma teoses ""Pahempoolsuse" lastehaigus kommunismis". Kommunistid erinevad sotsialistidest näiteks selle poolest, et nad pooldavad kapitalistlikult ühiskonnalt kommunistlikusse ideaalühiskonda üleminekut revolutsioonilisel teel. 21. sajandi sotsiaaldemokraatial ei ole enam kommunistidega kuigi palju ühiseid vaateid, ehkki Karl Marx, Friedrich Engels jt on mõlema liikumise jaoks autoriteedid.
Sõna ajalugu
Sõnad "kommunism" ja "kommunist" tulid kasutusele Prantsusmaal pärast 1830. aasta revolutsiooni. Tavakeelde jõudsid nad 1840ndatel. Aastal 1840 korraldati Pariisis esimene communist banquet. Terminit kasutati ka utoopilise sotsialisti Étienne Cabet' toetajate nimetamisel. Sõna 'kommunism' tuleb prantsuse keelest, kus seda võib tõlkida nii kommuun, omavalitsuslik küla ehk kogukond kui ka communauté, ühisomand. Hiljem marksistid kasutasid seda sõna nii, et selles sisaldusid mõlemad elemendid. Sõna 'kommunism' tuli kasutusele Inglismaal prantsuse kommunistidest maapagulaste kaudu ja sel oli võitluslik tähendus vastandina rahumeelsele mõistele 'sotsialism'. Seepärast kasutasid Karl Marx ja Friedrich Engels seda sõna 'kommunism' Kommunistliku partei manifestis.
Kommunismi kuriteod
''Lähemalt artiklis Kommunismi kuriteod
Kõige tuntumaks on sõna 'kommunism' teinud Nõukogude Liidus 1917–1991 valitsenud režiim, mis hukutas kümneid miljoneid inimesi.
1917–1991 Nõukogude Liidus toimunu ja tema poolt naaberriikides kordasaadetu on 20. sajandi üks suuremaid inimsusvastaseid kuritegusid. Ka ükski teine kommunistlik režiim ei ole võimul püsinud ilma ulatuslike inimsusvastaste kuritegude toimepanekuta ning demokraatlikke vabadusi ja opositsioonilisi poliitilisi organisatsioone lämmatamata. Kommunism on üks totalitaarseid ideoloogiaid koos fašismi, äärmusteokraatia ja teistega. Prantsuse ajaloolaste "Kommunismi musta raamatu" andmeil on kommunistlikud režiimid hävitanud üle 100 miljoni inimese.
Kommunismi voolud
Kommunism on aja jooksul omandanud eri vorme, mis konkretiseerivad algset õpetust, aga sageli ka hälbivad teatud määral sellest. Näiteks on mitmel pool tekkinud rahvuskommunism, mis teoorias peaks olema kommunismi internatsionalistlikule põhimõttele risti vastupidine.
Suuremad kommunismivoolud on:
1560
1560. aasta (MDLX) oli 16. sajandi 60. aasta.
Cube (mäng)
pisi|Kuvatõmmis Cube'ist "Cube" on vabavaraline avatud lähtekoodiga "Quake'i"-sarnane FPS-mäng, mis töötab Windowsis, Linuxis, FreeBSD-s ja Mac OS X-is ja isegi Pocket PCl-s koos 3D-kiirendiga. Ta kasutab OpenGLi ja SDLi. "Cube'i" saab mängida üksinda ja võrgus. pisi|Kuvatõmmis mängust
Urmas Paet
Urmas Paet (sündinud 20. aprillil 1974 Tallinnas) on Eesti ja Euroopa Liidu poliitik, Eesti Reformierakonna juhatuse liige. ja alates 2014. aastast Euroopa Parlamendi liige.
Töökäik
Ta on valitud XI, XII ja XIII, XIV ja XV Riigikogusse.
Poliitiline karjäär
13. aprillist 2005 kuni 5. aprillini 2007 oli ta välisminister Andrus Ansipi esimeses valitsuses, seejärel Andrus Ansipi teises valitsuses ning alates 6. aprillist 2011 kuni 28. märtsini 2014 Andrus Ansipi kolmandas valitsuses. Seejärel oli ta kuni 3. novembrini 2014 välisminister Taavi Rõivase valitsuses.
3. novembril 2014 kinnitati Urmas Paet Euroopa Parlamendi liikmeks. Temast sai Euroopa Komisjoni volinikuks siirdunud Andrus Ansipi asendusliige.
Isiklikku
Urmas Paeti abikaasa Tiina Paet on hariduselt eesti filoloog ja töötab Eesti Keele Instituudis vanemkeelekorraldajana. Neil on kolm tütart: Sylvia (sündinud 2001), Olivia (sündinud 2004) ja Emilia (sündinud 2013). Pere elab Tallinnas Nõmmel.
Queenstown
Queenstown on mitme koha nimi:
Queenstown on Iirimaa Cobhi linna endine nimi.
Preparatiivne kromatograafia
Preparatiivne kromatograafia on ainete lahutamise meetod, mis võimaldab saada teatud hulga lahutatud komponenti(te) edasiseks kasutamiseks.
pisi|150px|Lihtne kolonnkromatograafia pisi|150px|Automatiseeritud fraktsioonide kollektor Täidiskolonnide kasutamisel võib GC ja HPLC meetoditega saada väga väikese lahutatud aine koguse, kui kromatograafi väljundisse on paigutatud kollektor. Suuremate ainekoguste eraldamiseks on sobiv kolonnkromatograafia, mis oma klassikalisel kujul on lihtne ja odav meetod. Seejuures kasutatakse täidiskolonni, mille parameetrite varieerimine vastavalt vajadustele võimaldab eraldada aineid kogustes mõni milligramm kuni mitu kilogrammi tööstusliku seadme korral.
Klassikaline kolonnkromatograafia, kus ained liiguvad vedelikusamba raskusjõul läbi kolonni täidise, on küll lihtne, kuid pikka aega nõudev meetod. Täidiskolonnide korral on selle parameetritel oluline tähtsus kolonni lahutusvõimele: pikema ja peenema täidisega kolonni lahutusvõime on palju suurem, kuid see nõuab vedeliku täidisest läbisurumiseks suuremat rõhku. Seetõttu on aparatuuri tootvad firmad välja arendatud automatiseeritud kiiremad meetodid. Need seadmed on varustatud rõhu tõstmise pumbaga, pakitud kolonni(de)ga, kromatograafia detektoriga ja automaatse fraktsioonide kogumise seadmega: Uuritava segu komponentide lahutusvõime on LPLC süsteemidel alati madalam kui HPLC korral, kuid esimesed on lihtsamad ja odavamad.
2010. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused
2010. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused toimusid Venemaal Hantõ-Mansiiskis 28. märtsil.
Mis puudutas 2010. aasta laskesuusatamise programmi maailmameistrivõistlustel, siis võisteldi ainult sel alal, mis ei kuulunud olümpiaprogrammi, seega meistrivõistlused koosnesid ainult segatetatevõistlusest. Segateatevõistlus kuulub alates 2005. aastast maailmameistrivõistluste kavva, seega oli see kuues segateatevõistlus maailmameistritiilile.
Segateatevõistlus 2x6 km + 2x7,5 km
Kuupäev: 28. märts Osavõtjaid: 18 võistkond Maailmameister 2009: Marie Laure Brunet, Sylvie Becaert, Vincent Defrasne, Simon Fourcade Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Metsavere
Metsavere (varem ka Riimiküla) on küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vändra valda.
2009. aastani kuulus küla Kaisma valda.
Liivo Leetma
Liivo Leetma (sündinud 20. jaanuaril 1977 Kosel) on Eesti jalgpallitreener ja endine jalgpallur (poolkaitsja).
Koondisekarjäär
Ta on Eesti koondises pidanud 36 kohtumist. Oma koondisedebüüdi tegi Leetma 29. mail 1996 Türgi jalgpallikoondise vastu. 85. minutil vahetas ta välja Viktor Aloneni. Mäng lõppes 0:0 viigiga. Mängupäeval oli Leetma 19-aastane.
FC Levadia
Aastatel 1998 ja 1999 kuulus Leetma FC Levadia rivistusse. 2008. aasta oktoobris nimetas Pavel Kazakov Leetma klubi läbi aegade silmapaistvamaks äärepoolkaitsjaks.
Mikojan-Gurevitš MiG-21
Lennukit müüdi NSV Liidu mõju all olnud riikidele ja ka sõbralikele riikidele; ehitamisõiguseid müüdi Hiinale ja Tšehhoslovakkiale. Lennukist ehitati 15 versiooni.
MiG-21 on üks arvukamaid reaktiiv-hävituslennukeid (üle 10 000), mis on mõne riigi lennuväe relvastuses senini.
MiG-21 võib näha ka Tartu Lennundusmuuseumis.
Tehnilised näitajad
MiG-21 on deltatiivaga sõjalennuk, mille keres asub üks reaktiivmootor.
Lennuki esialgsel versioonil ei olnud radarit ja lendureid juhendati sihtmärgi juurde maa pealt. Hiljem ehitatud lennuki versioonidele paigaldati ka radar.
Algselt relvastatud kahe kaliiber 30 mm, seejärel 23 mm automaatkahuriga GŠ-23L ja rakettidega.
Avo Ulvik
thumb|Avo Ulvik Foto: [[Kasutaja:Avjoska|Ave Maria Mõistlik, 23. aprill 2009 ]] Avo Ulvik (sündinud 30. juunil 1957) on muusik, helirežissöör ja muusikapedagoog.
Bagdad
Bagdad on Edela-Aasia suuruselt teine linn Teherani järel ja araabia maailma suuruselt teine linn Kairo järel.
Ajalugu
637 vallutas Kalifaat kindrali Sa'ad ibn Abi Waqqasi juhtimisel Pärsia senise pealinna Ktesiphoni, mis asus kohast, kus tänapäeval Bagdad asub, 32 km kagus. Vallutuse käigus tsiviilelanikkonda säästeti, aga paleed pandi koos arhiividega põlema. Siiski liikus piirkonna poliitiline ja majanduskeskus mujale, nii et Ktesiphoni elanikud jätsid oma linna mõne aja pärast, eriti pärast Bagdadi asutamist, maha.
758 hakkas kaliif Abū Ja‘far al-Mansūr plaanima uue linna rajamist Ktesiphoni lähedusse. Ta palkas kõikjalt maailmast arhitekte, teadlasi ja kunstnikke, et need hakkaksid uue linna jaoks plaane tegema. Ehitustöölisi saabus kohale üle 100 000. Ehitustööd algasid lõpuks 30. juulil 763. See kuupäev valiti sellepärast, et päike asus sel päeval Lõvi tähtkujus, mis sümboliseeris tuld ning seostus tootlikkuse, uhkuse ja laienemisega.
Linn plaaniti ringikujulisena. Ringi läbimõõt oli umbes 2 km. Esialgu plaaniti linnamüüri sisemus enam-vähem ühtsena, kuid hiljem lisati linna keskele veel teinegi ringmüür. Linna sees oli palju parke, aedu ja alleesid lisaks elamu- ja äripiirkondadele. Linna keskel asus mošee ja selle lähedal linna korravalve peakorter.
Linna ehitamisel kasutati kuubikujulisi telliseid, mille külje pikkus oli 46 cm. Tigrisest kaevati ehitusplatsile kanal, mis pakkus vett nii inimestele tarbimiseks kui telliste valmistamiseks. Lisaks kasutati Bagdadis paljude hoonete rajamisel marmorit ja Tigrise kaldale laskusid marmorist astmed.
Linna ringikujuline ja keskelt radiaalsete tänavatega põhiplaan on tüüpiline Pärsia Sassaniidide linnaehituskultuurile. Näiteks pool tuhat aastat varem rajatud Gur on põhiplaanilt Bagdadiga peaaegu identne: ka see on ringikujuline ning selle keskel on tempel ja selle lähedal valitsuse hooned, aga linna keskmest lähevad kiirtena laiali tänavad. Sellele vastandub antiikne linna põhiplaan, kus kõik linna kvartalid olid ristkülikukujulised ja kus kõik tänavad ristusid täisnurga all.
Linnal aitas kasvada strateegiliselt tähtis asukoht kaubateede ristumiskohal, mis kulgesid idast läände ja piki Tigrist põhjast lõunasse. Ühest küljest oli linnas külluses vett, teisest küljest oli seal kuiv kliima. Niivõrd rikkalik veevaru polnud tollal tavaline. Linnas peeti igas kuus laata.
Metsaküla (Põhja-Pärnumaa)
Metsaküla on küla Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vändra valda.
2009. aastani kuulus küla Kaisma valda.
Sergei Meien
Sergei Viktorovitš Meien (Sergei Viktorovich Meyen, Сергей Викторович Мейен) (17. detsember 1935 Moskva – 30. märts 1987 Moskva) oli vene paleontoloog ja bioloogiateoreetik.
Ta kitsamaks uurimisvaldkonnaks olid paleobotaanika ja evolutsiooniteooria. Viimases pooldas ta Lev Bergi ja Aleksandr Ljubištševi vaateid ning oli terav darvinismi kriitik.
Ta käis mitmel korral konverentsidel Tartus.
Eduard Mörike
pisi|Eduard Mörike Eduard Mörike (8. september 1804 Ludwigsburg – 4. juuni 1875 Stuttgart) oli saksa romantiline luuletaja, tõlkija ja vaimulik.
Hamida Djandoubi
Hamida Djandoubi (araabia حميدة جندوبي, umbes 1949 Tuneesia – 10. september 1977) oli viimane inimene Prantsusmaal ja Euroopa Liidus (toona Euroopa Ühendus), kellele karistuseks mõistetud surmanuhtlus viidi täide. Ta giljotineeriti Marseille's Baumettes'i vanglas. Talle määrati surmanuhtlus oma endise sõbratari Elisabeth Bousquet' piinamise ja tapmise eest.
Eduard Mörike
Ta on švaabi luulekoolkonna esindaja. Teda on peetud ka biidermeieri tüüpiliseks esindajaks.
Mörike luuletusi on viisistanud Hugo Wolf.
Luigelill
Luigelill (Butomus umbellatus) on luigelilleliste sugukonda luigelille perekonda kuuluv mitmeaastane veetaim, oma sugukonna ainus liik.
Levila ja kasvukoht
Luigelill on pärit Euraasiast, kus tema levila ulatub Arktikasse, aga mägedes ainult 1 km kõrgusele. Eestis kasvab ta hajusalt.
Ta kasvab seisva või aeglaselt liikuva veega veekogu kaldal kuni 3 m sügavusel vees. Põhja-Ameerikasse viidi ta ilutaimena, aga muutus Suure järvistu kandis invasiivseks liigiks. Seevastu Iisraelis on ta võetud looduskaitse alla, sest teda ohustab elukohtade kadumine.
Kirjeldus
Taim on helofüüt. See tähendab, et tema varre ja lehtede alumine osa on kevadest sügiseni vee sees, aga sügisel tema maapinnast kõrgemal olev osa sureb ja taim talvitub risoomis.
Õievarrel lehti ei ole. Õievarred kasvavad samuti risoomist välja. Ühest risoomist võib kasvada mitugi õievart, mis sel juhul on üksteisest 4–7 cm kaugusel. Õievarred on silindrikujulised.
Roosakasvalgete õite läbimõõt on kuni 2,5 cm ja nad moodustavad sarika. Õied on mõlemasoolised ja neil on 3 kroonlehe moodi tupplehte.
Taim suudab paljuneda ka vegetatiivselt. Risoomile tekivad pungad, millest võivad välja kasvada külgharud ja neist omakorda tekkida uued risoomid. Viimased kaotavad emataimega suhteliselt kergesti kontakti ja muutuvad täiesti iseseisvaiks taimedeks.
Kasutamine
Luigelille jäme ja tärkliserikas risoom on küpsetatult söödav, näiteks süüakse luigelillerisoomi Venemaal. Tema lehtedest tehakse matte ja teisi punutisi.
Armas Lindgren
pisi|Armas Lindgren (1918) Armas Eliel Lindgren (28. november 1874 Hämeenlinna – 3. oktoober 1929 Kopenhaagen) oli soome arhitekt.
Armas Lindgren lõpetas 1897. aastal Helsingi tehnikakõrgkooli. Aastal 1896 asutas ta koos Eliel Saarise ja Herman Geselliusega arhitektuuribüroo Gesellius, Lindgren & Saarinen, mis tegutses kuni aastani 1905. Alates 1908. aastast oli Armas Lindgrenil oma büroo. Aastatel 1914–1926 tegi Lindgren palju koostööd eelkõige kirikute projekteerimisele spetsialiseerunud arhitekti Bertel Liljequistiga.
Aastatel 1902–1912 oli Lindgren Soome Rakenduskunstiühingu kooli kunstiline juht ning aastatel 1919–1929 Helsingi Tehnikaülikooli arhitektuuriprofessor. Alates 1916. aastast töötas Armas Lindgreni käe all ka noor Alvar Aalto.
Lindgren tundis muret vanade ehitiste säilimise pärast ning oli muu hulgas üks innukamaid Rauma puitasumite kaitsjaid.
BEST
pisi|Organisatsiooni BEST logo BEST – Board of European Students of Technology (Euroopa Tehnikaüliõpilaste Kogu) on Euroopa suurim üliõpilaste endi juhitud apoliitiline ja mittetulunduslik organisatsioon.
Ajalugu
BEST loodi 1989. aastal Berliinis eesmärgiga edendada tehnikaüliõpilaste koostööd ja kommunikatsiooni rahvusvahelisel tasandil. Sellest ajast on BEST kiirelt arenenud nii liikmete arvult kui ka korraldatavate projektide mahult. Praegu ühendab BEST 94 liikmesülikooli üliõpilasi 32 Euroopa riigis.
Eesmärk
BEST korraldab üritusi eesmärgiga lähendada Euroopa tehnikaüliõpilasi, et nad oleksid avatud rahvusvahelisele koostööle ja tunneksid eri rahvaste kultuuri. BESTi liikmetel on võimalus omandada mitmesuguseid kogemusi, korraldades vastutusrikkaid projekte rahvusvahelisel tasandil.
BESTi asutamise hetkest on selle eesmärk ja tegevusvaldkond jäänud suhteliselt muutumatuks. Organisatsioonis on toimunud siiski suur areng. 1991. aastast alates hakkasid toimuma BESTi suvekursused, mis aasta-aastalt aina populaarsust on kogunud. Nüüdseks toimuvad kursused igal BESTi hooajal – talvel, kevadel ja suvel. Kursustel annab BEST noortele võimaluse sulanduda Euroopa kultuuri, sõlmida sõprussuhteid ning õppida uut ja huvitavat.
Kursused pole ainus rahvusvaheline projekt BESTi aktiivses elus. Eesmärkide saavutamiseks korraldatakse lisaks meelelahutuslikele kultuurivahetustele, väljasõitudele ja matkadele aastaringselt akadeemilisi üritusi nagu rahvusvahelised seminarid ja koolitused. Samas aitab BEST üliõpilastel osaleda kõikvõimalikel karjäärimessidel, foorumitel ja üliõpilasfestivalidel, mida korraldavad teised üliõpilasorganisatsioonid nagu bonding, CFES jts.
Partnerid
1997. aastal algas BESTi partnerlus Saksamaa üliõpilasorganisatsiooniga bonding Studenteninitiative. Alates 2002. aastast teeb BEST koostööd ka Kanadas asuva sarnase organisatsiooniga CFES (Canadian Federation of Engineering Students).
Struktuur
BESTi rahvusvahelisel tasandil on kuueliikmeline juhatus. Igal liikmel on oma kindel funktsioon ja vastutusala.
Tiimid
BESTis toimuva paremaks organiseerimiseks töötab rahvusvaheline juhatus väga tihedas koostöös rahvusvaheliste tiimide koordinaatoritega. Neid tiime on 7.
Höchst (Vorarlberg)
Höchst on vald Austria Vorarlbergi liidumaal Bregenzi ringkonnas.
Chupacabra
Chupacabra ehk chupacabras (ka El chupacapra; hispaania keeles 'kitseimeja') on väidetav kassi- kuni karusuurune olend, kes tapvat koduloomi, peamiselt kitsi, imedes neist vere välja.
Esmakordne kirjeldus anti 1994. aastal, mil olendit märgati Puerto Ricos. Hiljem on teateid veretuks imetud kitsedest nii Põhja- kui ka Lõuna-Ameerikast.
Tuhu looduskaitseala
Kaitseala läbivad või sellel asuvad järgmised veekogud: Tuudi jõgi, Kuitsa oja, Tuti kraav. Kaitseala on arvatud ka Natura-alade Tuhu-Kesu linnuala ja Tuhu loodusala koosseisu. Kaitseala pindala on 3927 ha.
Kaitseala põhilise osa moodustab Tuhu soo. Kaitsealal on esindatud mitut tüüpi sood, märjad niidud ja vanad metsad. Taimestikus on tähelepanuväärne käpaliste rohkus, linnustikus on palju pistrikulisi. Kaitsealused linnuliigid: metsis, sookurg, teder jt. Kaitsealused taimeliigid: Malaxis paludosa, Liparis loeselii, Daphne mezereum, Dactylorhiza incarnata, Epipactis palustris.
Turismi tarbeks on kaitsealale rajatud sootüüpe tutvustav matkarada ja vaatetorn.
Ajalugu
1981. aastal moodustati Tuhu sookaitseala, mis hõlmas ainult soo Haapsalu rajoonile kuuluvat osa. 1999. aastal, kui kinnitati Tuhu maastikukaitseala kaitse-eeskiri, liideti varasemale sookaitsealale juurde Pärnumaale ulatuv osa. Uuesti kinnitati Tuhu maastikukaitseala kaitse-eeskiri mais 2005. Aastal 2018 korraldati maastikukaitseala ümber Tuhu looduskaitsealaks.
Kaitseala valitsejaks on määratud Keskkonnaamet.
Kaitseala eesmärgid
Varasema Tuhu maastikukaitseala kaitse-eesmärgid (2005):
Kaitseala vööndid
Kaitseala on jagatud Tuhu soo, Tuudi raba ja Torgu soo sihtkaitsevööndiks ning Tuhu piiranguvööndiks.
Tuhu soo
Tuhu soo (ka Oidrema soo) on soo Pärnumaal Lääneranna vallas.
Tuhu soo kaitseks moodustati 1981. aastal sookaitseala pindalaga 2771 ha. Aastal 1999 laiendati endise sookaitseala piire ja selle põhjal moodustati Tuhu maastikukaitseala ning hiljem Tuhu looduskaitseala.
Tuhu looduskaitseala
Kaitseala vööndid
Varasem Tuhu maastikukaitseala jagunes Lõpe (159,5 ha) ja Tuhu sihtkaitsevööndiks (3452,9 ha) ning Tuudi piiranguvööndiks (97,8 ha).
Tuhu soo
Tuhu soo on eriline kui suur madalsoo, ent selle servas on esindatud ka siirdesoo ja raba.
Soos on sootüüpe tutvustav matkarada (laudtee) ja varem oli ka vaatetorn.
pisi|tühi|Tuhu soo
Malagassi muusika
Malagassi muusika on malagasside muusika.
Pillid
Traditsioonilises muusikas domineerivad keelpillid. Mõned iseloomulikud pillid on järgmised:
Juliuse kalender
Juliuse kalender (varasem õigekiri "juuliuse kalender") on kalender, mille kehtestas Julius Caesar 46 eKr ning mis jõustus 45 eKr ehk 708 ab urbe condita (708. aastal [Rooma] linna asutamisest).
See kalender valiti pärast konsulteerimist Sosigenesega ning selle ilmne eesmärk oli saada lähendus troopilisele aastale sellisena, nagu teda tol ajal tunti. Juliuse kalendris on 365-päevane aasta, mis jaguneb 12 kuuks, ja liigpäev, mis lisatakse iga 4 aasta järel. See kalender jäi mõnes riigis kasutusele kuni 20. sajandini ning mõned õigeusu kirikud (Jeruusalemma Õigeusu Kirik, Vene Õigeusu Kirik, Gruusia Õigeusu Kirik ja Serbia Õigeusu Kirik) kasutavad seda tänini.
Endine Vana-Rooma kalender sisaldas mitmesuguseid reegleid. Muuhulgas oli ette nähtud kaks erinevat liigkuu pikkust ning veebruarikuu pikkuse modifikatsioonid mõnel liigaastal. Lisandusid poliitilised komplikatsioonid, mille tõttu kalender jõudis algselt kavandatust 90 päeva ette. Et taastada kalendri vastavus õigeks peetud aastaaegadele, lisati 90 päeva. Seda ebaharilikult pikka aastat nimetati segaduseaastaks. Uus, Juliuse kalender, hakkas kehtima 45 eKr ning seda aastat otsustati alustada 1. jaanuarist.
Kuigi see uus kalender oli palju lihtsam kui endine Vana-Rooma kalender, said pontifeksideks nimetatud preestrid, kelle ülesandeks oli kalendri rakendamine, reeglitest nähtavasti valesti aru. Nad lisasid liigaasta iga kolme aasta tagant. Et tekkinud mittevastavusest lahti saada, jättis keiser Augustus pärast 36 aastat kestnud ekslikku ajaarvestust mõned liigpäevad ära. Tõenäoliselt otsustas ta jätta liigpäevad ära 12-aastasel perioodil aastast 9 eKr (ehk aastal −8 pKr) aastani 3 pKr. Seega võis liigaastate järgnevus olla selline: 43 eKr, 40 eKr, 37 eKr, 34 eKr, 31 eKr, 28 eKr, 25 eKr, 22 eKr, 19 eKr, 16 eKr, 13 eKr, 10 eKr, 4 pKr, 8 pKr, 12 pKr jne. Kui uskuda Vana-Egiptuse (oli Vana-Rooma poolt alistatud) papüürusi, siis oli liigaastate järgnevus niisugune: 44 eKr, 41 eKr, 38 eKr, 35 eKr, 32 eKr, 29 eKr, 26 eKr, 23 eKr, 20 eKr, 17 eKr, 14 eKr, 11 eKr, 8 eKr, 4 pKr, 8 pKr, 12 pKr jne.
Juliuse ja Augustuse panuse tõttu kalendrisse nimetasid roomlased kuu nimega Quintilis 'viies kuu [alates märtsist]' ümber juuliks ja kuu nimega Sextilis 'kuues kuu [alates märtsist]' ümber augustiks.
Juliuse kalendri kuude süsteem võis olla väga korrapärane, nii et pikad ja lühikesed kuud vaheldusid, välja arvatud aasta lõpus ja veebruari lõpus. Johannes de Sacrobosco järgi olid kuude pikkused jaanuarist detsembrini järgmised:
Augustus olevat aastal 8 pKr muutnud selle jada nii:
Jaanuar – Januarius ehk Januse kuu oli arvatavasti pühendatud Rooma väravate, sisse- ja väljapääsude kaitsejumalale, kelle oli kaks nägu – üks vaatas ette-, teine tahapoole.
Märts – Martius, nimetatud jumal Marsi järgi. Esimene kuu Rooma kalendris, millega aasta algas kuni umbes 153. aastani eKr. Märts oli kevadise looduse tärkamise, põllumajandustegevuse, sõjakäikude ja navigatsiooni alguse kuu. Märtsis on ka kevadine võrdse öö ja päeva pikkusega ööpäev ehk ekvinoktsium.
Aprill – Aprilis. Nime päritolu pole selge. Aprilli on püütud seostada Aphroditega. Võimalik on kuu nime tuletus sõnast aperio – ′avama′, mille all mõeldi nii looduse õitsemist kui liikumisvabadust.
1562
1562. aasta (MDLXII) oli 16. sajandi 62. aasta.
Juliuse kalender
Juuni – Junius, Vana-Rooma abielu- ja sünnitusjumalanna Juno järgi nime saanud kuu.
Juuli – Julius, Julius Gaius Caesarile, Rooma riigimehele, väepealikule ja kirjanikule pühendatud kuu. Pärast vandenõu ohvriks langemist tõstis senat ta jumala seisusse – tema sünnikuu Quintilis (′viies kuu′) aga nimetati ümber Julius’eks.
Oktoober – October, esialgu aasta kaheksas (octo) kuu.
November – November, esialgu aasta üheksas (novem) kuu.
Detsember – December, esialgu aasta kümnes (decem) kuu.
Üleminekul vanalt Vana-Rooma kalendrilt uuele, Juliuse kalendrile jäid muutmata noonide (kuu 5. kuupäeva) ja iidide (kuu 13. kuupäeva) kuupäevad. Nimelt olid noonid ja iidid märtsis, mais, juulis ja oktoobris kaks päeva hiljem (noonid 7. kuupäeval ja iidid 15. kuupäeval). See annab alust arvata, et nendes kuudes on Juliuse kalendris alati olnud 31 päeva.
Juliuse kalendris kasutati aastate arvestamisel mitmeid ajaarvamisi. Aastaid arvestati kas ab urbe condita (Rooma linna rajamise oletatavast aastast [753 eKr] või märgiti neid vastavate aastate valitsejate [konsulite] nimedega. Diocletianus seadis sisse ajaarvamise anno Diocletiani, mis algas tema valitsemise aja algusest ja see süsteem levis nähtavasti ka pärast tema surma.
Aastal 525 pani Dionysius Exiguus ette kasutada süsteemi anno Domini, mis järk-järgult levis kogu kristlikus maailmas. Aastaid arvestati Jeesuse Kristuse lihaks saamise ja Maarja kuulutuse arvatavast päevast uue aasta (1) 25. märtsist. Diocletianuse ajaarvamisest oli see ees 284 aasta võrra ja ajaarvamisest ab urbe condita maas 753 aasta võrra.
Juliuse kalender oli Euroopas üldkasutatav Vana-Rooma impeeriumi ajast kuni 1582. aastani, mil paavst Gregorius XIII kuulutas välja Gregoriuse kalendri, mille võttis varsti kasutusele enamik katoliiklikke riike. Protestantlikud riigid järgnesid sellele hiljem ning õigeusulised riigid veelgi hiljem.
Inglismaal järgnes 2. septembrile 1752. aastal 14. september 1752 – lisati 11 päeva. Rootsi võttis uue kalendri kasutusele 1753, kuid 12 aasta jooksul alates 1700. aastast kasutas modifitseeritud Juliuse kalendrit (Rootsi kalendrit). Venemaa loobus Juliuse kalendrist alles pärast Oktoobrirevolutsiooni, mis Gregoriuse kalendri järgi toimus novembris. Õigeusu kirikud jätkasid Juliuse kalendri kasutamist kuni 1923. aastani, mil paljud neist võtsid kasutusele revideeritud Juliuse kalendri, mitte Gregoriuse kalendri. Ülestõusmispüha, jõule ja uusaastat arvutatakse õigeusu kirikutes seniajani Juliuse kalendri järgi. Mõningates õigeusu kirikutes arvestatakse kogu kirikukalendrit Juliuse kalendri järgi. Eestis mindi Gregoriuse kalendrile üle samal ajal kui Venemaal – 31. jaanuarile 1918 järgnes 14. veebruar.
Eesti lennufirmade loend
''Siin on loetletud praegu tegutsevad ja varem tegutsenud Eesti lennufirmad.