cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Venemaa meedia
Internet
Kõige aktiivsemalt kasutas Internetti 2011. aasta märtsi seisuga 12–24-aastane elanikkond (93% kasutas vähemalt kord kuus). 25–44-aastaste seas kasutab Internetti 80% ja üle 45-aastaste seas 31% elanikkonnast.
Ettevõtetest kasutas 2008. aastal 93,7% oma töös arvutit ja 73,7% ka Internetti. Keskmiselt oli 100 töötaja kohta ettevõttes 15 arvutit.
Venemaa külastatavaimad veebilehed 2011. aasta märtsis olid Yandex (yandex.ru), Mail.ru, Google (google.ru), Odnoklassniki.ru ja vKontakte.ru, millest kaks viimast on suhtlusvõrgustikud, Yandex ja Google on otsimootorid.
Nédon
pisi|Maantee Nédoni
Nédon on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
pisi|tühi|
Eduard Reining
Eduard Reining (13. aprill 1899 Tallinn – 14. september 1987 Stockholm) oli Eesti teatriloolane ja -kriitik.
Elulugu
Eduard Reining oli müürsepa poeg.
Lõpetas Tallinna Kaubanduskooli ja Õhtukolledži, õppis 1920–1923 Draamastuudio teatrikoolis (ei lõpetanud) ja töötas aastani 1924 Tallinnas NSV Liidu kaubandusesinduses raamatupidajana.
Oli 1924. aasta detsembriputšis osalemise tõttu 1929. aastani vangis.
Aastatel 1930–1940 oli Tallinna Töölisteatri tegevjuht ja 1942 lavastaja.
Asutas 1934. aastal ajakirja Teater, 1934–1940 oli selle tegevtoimetaja. Aastatel 1940–1941 oli Estonia teatri kunstinõunik ja direktor.
Saksa okupatsioonivõimud arreteerisid ta 1941. aastal. 1944. aastal põgenes ta Rootsi.
Töötas Malmös arhiivitöölise ja raamatupidajana. Oli Rootsi Eesti Pagulasteatri asutajaid (1945) ja Stockholmi Eesti Päevalehe teatrikriitik. Tegi kaastööd ka ajakirjale Tulimuld.
Laadjala kool
Laadjala algkool oli algkool, mis asus Saaremaal Laadjala külas endises mõisahoones aastatel 1918–1970.
Ajalugu
1918. aastal ehitati Laadjala mõisa peahoone ümber koolimajaks ja sama aasta sügisel avati seal Laadjala algkool. Õpilased tulid endistest külakoolidest, mis seni olid asunud talumajades. Esialgu oli koolimajas kaks klassiruumi, hiljem ehitati mõisa köögist juurde kolmas klassiruum. Sõjaeelsetel aastatel tehti koolielus mitmeid uuendusi: rajati õppekatseaed, heakorrastati koolimaja ümbrust, täiendati kooli raamatukogu.
Alanud sõda takistas 1941. aasta sügisel koolitöö algust, täielik koolitöö algas novembri lõpus. 1942/43. õppeaastal avati esmakordselt kolm klassikomplekti: I–II, III–IV ja V–VI klass. Koolis õppis 81 õpilast. 1943. aasta jaanuaris võeti Laadjala algkooli park looduskaitse alla. Järgmine õppeaasta jäi lühikeseks – rinde lähenemise tõttu lõpetati koolitöö juba märtsis. Uuesti saadi tööd alustada alles 15. detsembril. 1943. aastal tehti majas kapitaalremont, hiljem väiksemaid parandusi. Koolimaja valgustati petrooleumilampidega.
1948. aastal lahkusid senised õpetajad töölt ja asemele tulid uued. Noorte õpetajate tulekuga elavnes kohalik kultuurielu. Arseeni Lätt tegutses ka rahvamaja juhatajana ning korraldas pidusid ja tantsuõhtuid. Koolis oli sel ajal 3 klassikomplekti 110 õpilasega. 1949. aasta kevadel tehti koolimajale uus roogkatus, mis tuli aga üsna varsti välja vahetada. 1949/50. õppeaastal avati 7. klass ja kool nimetati ümber Laadjala 7-klassiliseks kooliks.
1951. aastal algas koolide koondamine. Laadjalas suleti 5.–7. klass, osa õpilastest suunati Kaarmale, osa Vaiverre. Õpilasi jäi kooli 44, hiljem hakkas see arv vähenema. Noori perekondi jäi järjest vähemaks. Külainimeste ja nende laste elu muserdas esimeste kolhoosiaastate stiihia ja vaesus. Direktor Helmine Int tunnistati kodanlikuks natsionalistiks ja vallandati. Ta sai uuesti õpetajaks 1961. aastal ja töötas pensionile jäämiseni. Indi järel sai koolijuhatajaks Marta Kolk, kes töötas ametis kuni kooli sulgemiseni 1970. aastal. Ta oli selles koolis kõige kauem (29 aastat) töötanud pedagoog. Veidi enam kui 50 tegevusaasta jooksul sai seal kooliharidust umbes 500 õpilast.
Elmar Kuusler
Elmar Kuusler (1. september 1913 Tallinn – 16. september 1986 New York) oli eesti vaimulik.
Lõpetas Tallinna Reaalkooli aastal 1932. Astus aastal 1935 Tartu Ülikooli usuteaduskonda, kus õppis kuni selle sulgemiseni aastal 1940.
Oli Prantsusmaal sõjavangilaagris. Pärast sealt vabanemist jätkas õpinguid Göttingeni Ülikooli usuteaduskonnas, mille lõpetas aastal 1950 teoloogiakandidaadi astmega. Oli prooviaastal Saksamaal Toomas Põllu juures, teenides eestlasi Alam-Saksi eesti laagrites. Asus aastal 1951 Ameerika Ühendriikidesse, jätkas prooviaastat New Yorgis praost Aleksander Hinno juures. Ordineeriti õpetajaametisse 7. septembril 1952.
Pärast ordineerimist oli Elmar Kuusler abiõpetaja New Yorgi Pauluse koguduses. 11. novembril 1956 valiti ta EELK Patersoni Pauluse koguduse õpetaja ametikohale, kus töötas (osalise tööajaga, elatist teenis kõrvaltööga) 12 aastat. 1. novembril 1968 valiti ta EELK Chicago Esimese koguduse õpetajaks. Chicagos sai ta juba elatise kogudusetööst. Chicago kogudust teenis ta aastani 1977. Bergen County kogudust teenis ta aastail 1982–1986.
Erzini kožuun
Erzini kožuun on 2. järgu haldusüksus Venemaa Tõva Vabariigis.
Grafiti Eestis
pisi|Edward von Lõnguse "Põhja konn" Tartus Grafiti (kui hoone, tunneli või muule seinale (harilikult loata) tehtud kiri või pilt) on Eestis levinud nii linnas kui ka maal. Tallinnas ja Tartus on seda peaaegu kõikjal, kuid värvikaid detailseid töid võib näha väiksemates kohtades nagu Võru, Haapsalu ja isegi paaritu küla. Grafiti on Eestis ebaseaduslik, kuid vandalismist kaugemale arenenud austusväärseks ja armastatud kunstivormiks. Sotsiaalselt teadlik tänavakunst on kommentaar praeguste sündmuste kohta.
Erzini kožuun
Kožuuni halduskeskus on Erzin.
Grafiti Eestis
Üks Eesti kuulsamaid tänavakunstnikke kannab väljamõeldud nime Edward von Lõngus. Tema töö hõlmab paljusid müüre Eesti suuremates linnades ja seda saab tunnustada tema allkirjašabloon tehnikaga, sageli monokromaatilistes toonides. Eesti rahvateemad ning popkultuur ja poliitika on sageli tema alamad. Nagu paljud silmapaistvad tänavakunstnikud, varjab Ka Edward von Lõngus oma identiteeti, kuna tema meedia on seadusega keelatud. Ta ütleb siiski, et tema kohtumised politseiga on olnud suuresti positiivsed, kusjuures üks politseinik isegi julgustas teda veel võimsamat kunsti tegema! Vähesed inimesed teavad Edward von Lõnguse tõelist identiteeti, kuid see ei ole takistanud teda kiitmast traditsioonilisi kunstiasutusi nagu Tartu Kunstimuuseum, kes ostis osa oma tööst nende kollektsiooni.
Lisa artiklist   Grafiti
Grafiti ajalugu
Lihtsakujuline grafiti, näiteks oma nimetähtede kritseldamine, aga ka roppuste kirjutamine või karikatuursed kujutised, on pärit juba antiikkultuuridest. Grafiti kui kunstiliigi juured ulatuvad vanimate koopamaalinguteni ning jõuavad tänapäeva seina- või monumentaalmaali ajaloo kaudu. Tavaliselt ei peeta neid siiski grafiti otsesteks eellasteks, sest vaatamata sotsiaalsele või poliitilisele sõnumile, mida avalikus ruumis eksponeeritud teosed sageli kannavad, valmistati neid üldjuhul omaniku loal.
Tänapäevase grafiti algusajaks peetakse USA 1960. aastaid, kui tekkisid jõukudevahelised sodimised, need arenesid 1980. aastateks rongide pommitamiseks, aga politsei seadis rangemad seadused ja kunstnikud loobusid sellega riskimast. 1980. aastatel arenes välja enda nime sodimine ning tekkisid uued grafiti sodimise stiilid nagu throw-up, hollow, tag jne. Need katsid kogu tänava seinad, mis muutus tööstuslinnade suureks probleemiks.
Territooriumi märgistamise ja muude otseste sotsiaalsete funktsioonide kõrval võib tänapäeva grafiti kanda ka poliitilist ja sotsiaalset sõnumit, mängida kunstiajalooliste viidetega ning olla sellisena lausa filosoofiline.
Viimastel aastakümnetel on n-ö ametliku kunstikorralduse suhtumine grafitisse muutunud ning grafiti on hakanud jõudma tunnustatud kunstiliikide hulka nii mujal maailmas kui ka Eestis. Nii korraldatakse Tartus tänavakunstifestivali Stencibility, Tartu noore kunsti oksjonile on pandud tänavakunstnike Müra2000, MinaJaLydia ja Edward von Lõnguse teoseid, ning originaalšabloone on ostnud Tartu kunstimuuseum.
Mart Pool
Elulugu
Mart Pool oli talupidaja poeg.
Lõpetas 1927 Vändra Gümnaasiumi. Oli 1927–28 praktikal Rootsis ja Saksamaal, õppis 1928–1940 Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonnas ja lõpetas selle agronoomina.
Läks 1941 järelümbeasujana Saksamaale. Teenis Teises maailmasõjas Saksamaa relvajõududes. 1944 läks ta uuesti Saksamaale.
Ta läks sealt 1949 USA-sse. Sai 1951 magistrikraadi M.Sc. (Rutgersi Ülikool), väitekiri "Performance of winter grains alone and with winter vetch for supplemental forage". Sai 1956 doktorikraadi Ph.D. (Purdue Ülikool, Indiana), väitekiri "The effect of the delay accompaning the use of the combine harvester on the physical and chemical properties of soft red winter wheat".
Teadustöö
Töid geneetikast ja sordiaretusest. American Society Agronomy, Bio-Dynamic Farming & Gardening Associationi, Sigma Xi liige.
Karaski vald
Karaski vald (saksa keeles Karrasky) oli vald Võrumaal Kanepi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti Karaski vald Krootuse vallaga.
Valla alal asus Krootuse ja Musti mõis.
István Kovács (poksija)
István Kovács (sündinud 17. augustil 1970 Budapestis) on Ungari endine poksija.
Ungari meistrivõistlustel
Ta oli vähemalt kahekordne Ungari meister kärbeskaalus (kuni 51 kg) aastatel 1989 ja 1990.
Olümpiamängudel
Ta võitis kukk-kaalus (kuni 54 kg) 1996. aasta Atlanta olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks. Ta sai kärbeskaalus (kuni 51 kg) 1992. aasta Barcelona olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Chol-Su Choile (Põhja-Korea) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja.
Maailmameistrivõistlustel
Ta võitis kärbeskaalus (kuni 51 kg) 6. maailmameistrivõistlustel (Sydney, 1991) ning sulgkaalus (kuni 57 kg) 9. maailmameistrivõistlustel (Budapest, 1997) kuldmedali ja tuli maailmameistriks.
Ta osales kukk-kaalus (kuni 54 kg) 8. maailmameistrivõistlustel (Berliin, 1995), kuid kaotas 3. ringis hilisemale pronksmedalivõitjale Dirk Krügerile (Saksamaa) jäi edasistest medaliheitlustest välja.
Euroopa meistrivõistlustel
Ta sai kukk-kaalus (kuni 54 kg) 30. Euroopa meistrivõistlustel (Bursa, 1993) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Raimkul Malahbekovile (Venemaa) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja.
Elukutselisena
Ta poksis detsembrist 1997 kuni aprillini 2002 elukutselisena. Ta pidas kokku 23 kohtumist ning võitis neist 22 (neist 11 nokaudiga) kohtumist ja kaotas 1 (selle nokaudiga) kohtumise.
Duffel
Selle linna järgi on nimetatud Duffeli stiilis mantlid.
Mikołajki
Mikołajki (saksa Nikolaiken) on linn Poolas Warmia-Masuuria vojevoodkonnas Mrągowo maakonnas, Mikołajki valla halduskeskus. Linn asub Mikołajki ja Talty järvede ääres.
Asulat on esmamainitud 1444. aastal, linnaõigused sai 1726. aastal. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa (Ida-Preisimaa) koosseisus.
Türi Muusikakool
pisi|[[Türi Kultuurikeskus ja Türi Muusikakool]] Türi Muusikakool on muusikakool Järva maakonnas Türil aadressil Hariduse tänav 1.
Muusikalise põhihariduse andmine Türil algas 1973. aastal, kui loodi Paide Lastemuusikakooli Türi filiaal. Õppetöö toimus Türi Keskkooli vanas ja uues majas. 1981/1982. õppeaastal anti kooli käsutusse vana polikliiniku maja aadressil Paide tänav 16.
24. augustil 2007 pandi nurgakivi Türi Lastemuusikakooli uuele õppehoonele, mis avati 2008. aastal ja mis oli ehitatud spetsiaalselt muusikakooli vajadustest lähtuvalt Türi Kultuurimaja juurdeehitusena.
Koolis õpetatakse järgmisi pille: klaver, akordion, viiul, tšello, flööt, plokkflööt, oboe, kitarr, saksofon, klarnet, altsarv, trompet, eufoonium, metsasarv, tromboon, löökpillid.
Barun-Hemtšiki kožuun
Barun-Hemtšiki kožuun on 2. järgu haldusüksus Venemaa Tõva Vabariigis.
Härgmäe kirik
Härgmäe kirik on endine luteri kirik Lätis Härgmäel. See oli Härgmäe kihelkonnakirik.
Barun-Hemtšiki kožuun
Kožuuni halduskeskus on Kõsõl-Mažalõk.
Härgmäe kirik
Omuļi kihelkond moodustati 1513. aastal; hiljem hakkas see kandma Härgmäe kihelkonna nime. Algne puidust kirik oli pühitsetud Annale. Kivist kirikuhoone rajati 1763. aastal. Hoone sai esimeses maailmasõjas kannatada, ent taastati 1920. aastal.
Barun-Hemtšiki kožuun
Kožuun jaguneb 9 kohalikuks omavalitsuseks, kus on kokku 9 asulat.
Härgmäe kirik
Kirik oli lihtne hoone madalama altariosaga. Seda kattis sindelkatus. Tornikiiver oli barokne. Seal asusid orelimeister Herbert Kolbe valmistatud orel ja Frankfurdi maalikunstniku Otto Donner von Richteri altarimaal.
Viimane jumalateenistus peeti kirikus septembris 1944. Järgnes Punaarmee pommitajate rünnak Härgmäele, mille käigus kirik maha põles.
Tabulaator
pisi|Hollerithi 1890 tabulaator Tabulaator (ehk tabuleerimismasin) on elektromehaaniline masin, mida kasutati numbrilise ja tähelise info automatiseeritud töötlemiseks. Infot luges masin perfokaartidelt ja tulemusi väljastas paberlindi või eriplankide peale.
Enne arvutite laialdast kasutuselevõttu rakendati tabulaatoreid raamatupidamises ja inventarinimestiku kontrollimises. Tabulaatorid olid andmetöötluse tööstusharu aluseks.
Tabulaatorid said tõhusalt hakkama liitmise ja lahutamisega. Korrutamist ja jagamist sooritasid tabulaatorid järjestikuste liitmiste või lahutamiste kaudu. Masin töötas juhtpaanelis sisestatud programmi järgi.
Aastal 1931 kasutas ajaleht New York World terminit "superarvutamine", et kirjeldada Columbia ülikoolile eriprojekti järgi ehitatud suurt tabulaatorit (IBMi projekt).
1890. aasta Ameerika Ühendriikide rahvaloenduse ajal
pisi|Hollerithi perfokaart
1880. aasta Ameerika Ühendriikide rahvaloenduse andmete töötlemine võttis aega 8 aastat. Kuna Ameerika Ühendriikide konstitutsioon nõuab rahvaloenduse läbiviimist iga 10 aasta tagant, oli vaja suurenda töötlejate hulka või leida andmete töötlemiseks kiirem meetod.
1880. aastate lõpus leiutas Herman Hollerith andmete salvestamise kandjatele, mida masin saab lugeda. Hollerithi vaimustasid rongikonduktorid, kes kasutades augud rongipiletitel pani kirja reisijate iseloomustused (nt sugu ja ligikaudne vanus). Varem sellistes kandjates hoiti käskude loendeid programmeerivate massivate käivitamiseks (nt žakaarteljed). Esialgu kandjate materjalideks proovis Hollerith kasutada paberlinti, aga pärast otsustas ta kasutada perfokaarte. Kaartide rakendus pakkus Hollerithile tema kaastöötaja John Shaw Billings. Kaartidel oli ümmargused augud (12 rida ja 24 veergu).
Hollerithi tabulaator rakendas elektromehaanilisi releesid ja solenoide mehaaniliste loendurite muutmiseks. Kaardilugeri peale olid vedrudega riputatud juhtmed. Kaarti asutati elavhõbedaga kaevudele, mis ühtivad kaardil võimalike aukude asukohtadega. Kui juhtmed surusid kaardile, augud lasksid mõned juhtmed läbi elavhõbekaevudesse ja tekitada elektriühendusi. Seda võib kasutada rehkendamiseks, sorteerimiseks ja kõlisti aktiveerimiseks, et anda operaatorile teada kaardi täielikust lugemisest. Tabulaatoril oli 40 loendurit, igal oli oma numbrilaud 100 jaotise ja kahe näitajaga: üks sammus iga loendupulsiga, teine sammus, kui teine loendur tegi täispööret. Selline asetus võimaldas rehkendust 10 000-ni. Igal tabuleerimisprotsessil loenduritel oli võimalus määrata kindla augu või (releeloogikat kasutades) aukude kombinatsiooni (abiellunud emased). Kaartide sorteerimiseks oli mõeldud sektsioon sorteerimiskast, kardite asukoht sahtlites sõltub kaardiandmetest.
1890. aasta Ameerika Ühendriikide rahvaloenduseks oli kasutatud Hollerithi meetod. Ametnikud perforeerisid kaarte sisestades kodanike vanuseid, sugu, elukohti jne.
Pärast 1890. aasta Ameerika Ühendriikide rahvaloendust
Hollerithi tehnoloogia eelised raamatupidamises ja inventarinimestiku kontrollimises olid kohe ilmsed ja paistis välja teiste masinate hulgast. Pärast rahvaloendust peeti Hollerithi mitme auhinna vääriliseks ja anti talle Columbia ülikooli professori kutse. Hollerith alustas oma äri – The Hollerith Electric Tabulating System ja 1896. aastal ta ühendas aktsiaseltsiks Tabulating Machine Company. Samal aastal ta ka esitas Hollerith Integrating Tabulator – tabulaator, mis oli võimalik liituda kaartidele kodeeritud numbreid (varem tabulaatorid oskasid ainult loendada). Perfokaartide lugemine oli aga ikka toimetatud käsitsi viikide ja elavhõbedaga kaevude kasutades. Aastal 1900 ilmus Hollerith Automatic Feed Tabulator ja seda masinat rakendati selle aasta Ameerika Ühendriikide rahvaloenduses. 1906. aastal Type 1 tabulaatorile oli lisatud juhtpaanel.
1911. aastal 4 korporatsiooni (Hollerithi firma oli nende hulgas) olid amalgaamitud uuesse ettevõttesse Computing-Tabulating-Recording Company (CTR). Samal ajal oli valmistanud Powers Accounting Machine (tootja Powers Accounting Machine Company) Ameerika Ühendriikide Rahvaloenduse Büroole ja 1919. aastal insener Fredrik Rosing Bull arenes Bull tabulaatori prototüübi, mis süütas konkurentsi. Varsti (1920. aastate jooksul) ilmusid turule eemaldatava juhtpaneeliga ja printimisfunktsiooniga tabulaatorid. Aastal 1924 nimetati CTR ümber International Business Machinesiks (IBM). 1927. aastal omandas Remington Rand Powers Accounting Machine Company. 1933. aastal liitis IBM The Tabulating Machine Company oma koosseisu. IBM jätkas kiiremate ja keerulisemate tabulaatorite arendust, luues tabulaatoreid nagu 1949. aasta IBM 407 ja 1952. aasta Remington Rand 409. Tabulaatorite kasutamist jätkati isegi pärast elektriliste arvutite ilmumist 1950. aastatel.
Palju rakendusi koliti tabulaatoritest arvutitesse (IBM 1401). Selle eesmärgiks kaks olid loodud programmeerimiskeeled – FARGO ja RPG. Kuna tabulaatori juhtpaanel põhines masintsüklil, kumb FARGO ja RPG emuleerisid masintsükli ja õppematerjalid näitasid juhtpaneeli ja programmeerimiskeele seoseid.
Juhtpaneel ja sisekomponendid
pisi|250px|[[IBM 402 raamatupidamismasina juhtpaneel]]
Juhtpaneel on pistikupesade maatriks (inglise keeles tihti "hub"), millesse võib võrgukaablid lisada vooluahelate sulgemiseks. Samamoodi juhtpaneeli kasutati kodeerimismasinates ja varastes arvutites. Esimesed tabulaatorid olid aparatuurselt tehtud kindla ülesande sooritamiseks. Esmakordselt juhtpaneelid ilmusid Hollerithi Type 1 tabulaatoritega ja 1920. aastatel Hollerithi (IBM) Type 3-S tabulaatorid toodeti äravõetava juhtpaneeliga: oli võimalus rakendusprogrammi kaabeldada eraldi paneelil ja tabulaatorisse paigutada vajaduse korral.
IBMi juhtpaneele olid mitmes suuruses: IBM 077, IBM 550, IBM 514 masinate jaoks olid mõeldud juhtpaneelid ca 160 × 270 mm, samal ajal kui teised paneelid vajasid oma küljele 300–600 mm ja nendel oli ristkülikukujuline pistikupesade maatriks. pistmikud ühejuhtmelisete võrgukaablite otsadel sisestati pistikupesadesse, luues ühendust kahe kontaktide vahel masinal, kui paneelid paigutati masinasse. Mõned programmid vajasid tosinaid võrgukaabeleid. Tabulaatori funktsioone rakendati nii elektriliste kui ka mehaaniliste komponentidega. Juhtmepaneelid lihtsustasid elektriühenduste muutmist, aga enamasti tabulaatorite korral oli tarvis täitma mõned mehaanilised muudatused. IBM 407 oli esimene IBMi tabulaator, mille funktsioonid olid täielikult elektriliselt kontrollitud.
Tabulaatori komponendite suutlikus ja keerukus arenesid aja jooksul ja olid masinatüübispetsiifilised. All olevate hub-ide grupeeringud on tüüpilised hilja IBMi masinate jaoks:
pisi|[[Releede töötamise põhimõte]]
Valitud mudelid
pisi|Varajane IBM tabuleerimismasin Esimesi Hollerithi tabulaatoreid rakendati 1890. aasta Ameerika Ühendriikide rahvaloendusel.
1920. aastal loos TMC esimese trükkimisvõimelise tabulaatori.
TMC Type IV raamatupidamismasin (ing. kl. Accounting Machine), mis oli ümbernimetatud IMB 301-ks. IBMi arhiivist Type IV kohta: "301 (parem teatud Type IV-na) Raamatupidamismasin oli esimene kaartidega juhitav masin, mis sisaldas klassvalikut, positiivse või negatiivse netosaldo lahutamist ja trükkimist. 1928. aastal see masin iseloomustab üleminekut tabuleerimismasinatelt raamatupidamismasinatele. Type IV sai loendada 100 kaarti minutis."
H.W.Egli – BULL Tabulator model T30, aastast 1931 (prantsuse keeles)
IBM 401 – IBMi arhiivist IBM 401 kohta: "401 masin, mis ilmus 1933.aastal, oli varjane mudel pikas IBMi täheliste tabuleerimis- ja raamatupidamismasinate liinis. Teda arendas välja J. R. Peirce'i juhiga meeskond, mis lisas olulised funktsioonid ja tunnused, mida mõeldi välja A. W. Mills, F. J. Furman ja E. J. Rabenda. Masin liitus kiirusega 150 kaarti minutis ja loendas tärkandmeid kiirusega 80 kaarti minutis."
IBM 405 aastast 1934 valmistas täielikke prinditud aruandeid, mis koosnesid perfokaartidest loetud tähelisest ja numbrilisest infost. Masinat kasutati üksikkaartidest andmete loendamiseks või klassifikatsioonide trükkimiseks ja kogusumma kogunemiseks ja trükkimiseks. IBMi arhiivist IBM 405 kohta: "Tähestikuline raamatupidamismasin 405, mis esmakordselt näidati 1934. aastal, oli elementaarne raamatupidamismasin, mida IBM turustas palju aastaid. Oluliste tunnustena sai suurendatud liitmispiirang, mitmesugused loendurite grupeerimise võimed, kogu tähestiku otsane trükkimine, otsane lahutamine (varem, negatiivsed arvud pidi lisama täiendustena või neid loendati ja koguti teistes veergudes) ja mistahes loendurilt kreedit- või deebetsaldo trükkimine."
IBM 402 ja 403 (aastast 1948) olid moderniseeritud 405 järglased.
BULL BS-PR tabuleerimismasin. Selle tabulaatori küljele saab ühendada vaakumtoru arvutit Bull Gamma 3 (1953). Endine Bull kampaania direktor Pierre Letort "Arts et Manufactures" ajalehes (No. 22, juuni 1953) kirjeldas Gamma 3: " Antud paigutuses käitub arvuti nagu laiendusplokk perfokaartmasinale, millega ta on ühendatud. Kaarte loetakse kaardijaamal, mis saadab andmeid arvutile. Arvuti, omakorda, sooritab kõik vajalikud rehkendamised ja saadab tulemusi perfokaartmasinale tagasi, mis trükib või perforeerib need väärtused. Sõltumatu ülesandest, arvuti on nii kiir, et ei ole nähtavat viivitust rehkendamise tõttu."A first generation tube calculator: BULL GAMMA 3
pisi|Pefokaart 9 ridade ja 80 vegudega
IBM 407 aastast 1949 Teda hiljem kohandati sisend-väljundi välisseadmeks varajaste elektrooniliste kalkulaatoritele ja arvutitele. Tema trükimehhanism kasutati IBM 716 ridaprinterites arvutiteks sarist IBM 700/7000 ja hiljem kasutati IBM 1130-iga 1970. aastate keskel. IBM 407 raamatupidamismasinat tõmbuti turust tagasi 1976. aastal, see näitas tabulaatorite ajastu lõppu.
Arendonk
Arendonk on hollandikeelne vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Antwerpeni provintsis.
Lazarus Group
Lazarus Group (ka Guardians of Peace või Whois Team, mujal HIDDEN COBRA või Zinc; korea keeles 나사로 그룹) on küberkuritegelik rühmitus, mis töötab Põhja-Korea riigi heaks. Selle liikmete arv ei ole teada. Grupi kohta on infot vähe, aastast 2010 on nad ilsmelt korraldanud hulgaliselt küberrünnakuid. Algselt oli Lazarus klassifitseeritud tavalise kuritegeliku ühendusena, kuid hiljem tõsteti selle ohutase tasemele APT (advanced persistent threat). Ameerika Ühendriikide Luurekogukond kutsub nii seda kui muid Põhja-Korea küberkurjategijaid HIDDEN COBRA-ks, Microsoft Zinciks.
Unipiha Kivisaare hiis
Unipiha Kivisaare hiis on Tartu maakonnas Nõo vallas Unipiha külas asuv hiiekoht. Hiis on arvele võetud arheoloogiamälestisena. Hiies asub arheoloogiamälestisena arvele võetud Unipiha ohvrikivi.
Andrew Selby
Andrew Selby (sündinud 25. detsembril 1988) on Walesi ja Suurbritannia poksija.
Selby on kokku kolmekordne Walesi meister – kärbeskaalus (kuni 51 kg) 2007. aastal, kukk-kaalus (kuni 54 kg) 2009. aastal ja kärbeskaalus (kuni 52 kg) 2011. aastal
Selby osales kärbeskaalus (kuni 52 kg) 2012. aasta Londoni olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Robeisy Ramírezele (Kuuba) ning jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Selby sai kärbeskaalus (kuni 52 kg) 16. maailmameistrivõistlustel (Bakuu, 2011) hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Mihhail Alojanile (Venemaa).
Selby võitis kärbeskaalus (kuni 52 kg) 39. Euroopa meistrivõistlustel (Ankara, 2011) ja 40. Euroopa meistrivõistlustel (Minsk, 2013) kuldmedali ning tuli Euroopa meistriks. Ta sai kukk-kaalus (kuni 54 kg) pronksmedali 37. Euroopa meistrivõistlustel (Liverpool, 2008), kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Detelin Dalaklievile (Bulgaaria), ja 38. Euroopa meistrivõistlustel (Moskva, 2010), kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Heorhi Tšõhajevile (Ukraina).
Isiklikku
Andrew Selby vend Lee on samuti tuntud Walesi poksija.
Bumslang
Bumslang (Dispholidus typus) on maoliik.
Leiutamine
pisi Leiutamine on uute tehniliste lahenduste (ehk leiutiste) väljatöötamine. Leiutamisega tegelev inimene on leiutaja ehk leidur.
Bumslang
Klassifikatsioon
Bumslangil klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised alamliigid :
Levila
Neid võib kohata Aafrikas - Sambias (va Põhja-Aafrikas).
Toksilisus
Pikka aega peeti neid mürgita madudeks.
Aastal 1957 hammustas bumslangi poeg ameerika herpetoloogi Karl Patterson Schmidti (1890 – 1957) ja hammustus võis tõenäoliselt ka tema surma põhjustada.
Käesoleval ajal on maod inimeste suhtes mürkmadudeks liigitatavad ja nende hammustus võib mürgistusseisundeid või koguni surma põhjustada.
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Dispholidus typus seisuga 03.02.2014.
Tamsa Kabelimägi
Tamsa Kabelimägi on Tartu maakonnas Nõo vallas Tamsa külas asuv kõrgendik, endine kivikalme. Kõrgendik on arvele võetud arheoloogiamälestisena.
Uglegorsk
Uglegorsk on linn Venemaal Sahhalini oblastis, Uglegorski rajooni keskus. Asub Sahhalini läänekaldal.
1905–1945 kuulus Jaapanile. 1946. aastani oli linna nimi Esutoru.
Linna lähedal kaevandatakse kivisütt. Selle järgi on linn saanud praeguse nime.
Nave (jõgi)
Nave ([nav]) on jõgi Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus. Selle läte on Fontaine-les-Hermansis ja sealt voolab see pärast lühikest 22 km kulgu Gonnehemi juures Clarence'i.
Kavatsuslikkus
Kavatsuslikkus (inglise keeles intentionality) on teo, tegevuse või käitumise omadus, mis seisneb selles, et tegu pole tehtud "kogemata", vaid "meelega". Näiteks üle lävepaku astumine on tavaliselt kavatsuslik, lävepakul komistamine mitte. Kavatsuslikkuse mõiste täpne määratlemine on filosoofiline probleem.
Seos kavatsuse mõistega
"Lihtsa arusaama" (Simple View; Adams 1986, McCann 1986) järgi on teo kavatsuslikkuse tarvilik tingimus, et tegijal oli kavatsus seda teha.
Michael Bratman (1984, 1987) on näidanud, et teole ei pruugi eelneda selle konkreetse teo kavatsust.
Donald Davidson (1963:5–8) leidis, et kui räägitakse millegi tegemisest mingi kavatsusega, siis ei peeta kavatsuse all silmas mingit toimija juurde kuuluvat sündmust ega seisundit, vaid tema tegu kirjeldatakse ümber "esmase aluse" kaudu. Esmase aluse all mõtleb ta poolthoiakut teatud tunnusega tegude suhtes koos uskumusega, et algsel teol on see omadus. Tegu peetakse kavatsuslikuks seose tõttu mingi esmase alusega, mis moodustab kavatsuse, millega see tegu tehakse. Ent hiljem Davidson (1978) leidis, et teole eelnevat kavatsust tuleb võtta vaimuseisundina. Pärast seda on nii teo kavatsuslikkust kui kavatsust teo juures hakatud valdavalt analüüsima kavatsuse kui vaimuseisundi kaudu.
Elizabeth Anscombe'i (1957) järgi ei ole küsimuse "Miks sa teed B-d?" vastuste "Ma teen A-d" ja "Ma hakkan tegema (kavatsen teha) A-d" vahel selget vahet ning eelneva kavatsuse mõiste saab kavatsusliku teo ja kaasneva kavatsuse mõiste kaudu täiesti selgeks. Eelnevat kavatsust ei ole tarvis käsitada vaimuseisundina. Tänapäeval on Anscombe'il üksikuid järgijaid. Mõnikord väidetakse, et kui öeldakse, et keegi teeb A-d, siis sellega on öeldud, et A on pooleli (nii et see ei pruugi üldse valmis saada ega pruugi olla kuigi palju edenenud, võib-olla pole üldse veel alanud (Falvey 2000:25–26, Thompson 2008:140–141, Moran ja Stone 2009: 145–146)), mistõttu seda, et keegi kavatseb midagi teha, võib samastada sellega, et ta teeb seda kavatsuslikult. (Alati ei toetuta otseselt keeleseigale.) Kavatsus midagi teha ei ole vaimuseisund, sest see pole staatiline; see on tegevuse kavatsusliku sooritamise lõpetamatus. Seejuures võib kavatsus olla nii algses järgus, et oleks imelik öelda, et seda juba tehakse. (Thompson 2008: 91–92, 133–145; Moran ja Stone 2009: 146–148.) Ja millegi kavatsuslik tegemine on teo pooleliolek, kuigi sellest räägitakse pigem juhul, kui midagi on juba tehtud. Selle teooria üks raskusi on see, et on vaieldav, kas millegi tegemise kavatsemine on selle tegemise kavatsuslikkuse tarvilik tingimus, (Thompson 2008:102–103.) Ja teiseks on kaheldav ka see, kas millegi tegemise kavatsemine on selle teo kavatsuslikkuse piisav tingimus. Isegi kui möönda, et saab teha seda, mida ei õnnestu ära teha, võib küsida, kas iga kavatsetav tulevane tegu ikka eeldab mingit valmistumist. Ja mis siis, kui tehakse viga, näiteks kavatsetakse jõuda kuskile lühimat teed mööda, aga teel eksitakse ära? Kui sel juhul ikkagi tehakse seda, mida kavatsetakse, siis on võimalik teha seda, mida on parajasti võimatu teha. Peale selle, kui kavatsuse objekt (olgu siis tegu või propositsioon) on loogiliselt liitne, siis on raske öelda, millist tegu seda kavatsedes juba tehakse. Seletada tuleb ka kavatsuse suhteid vaimuseisunditega, millega kavatsus on vastastikuses seoses.
Ühe teooria järgi saab teo kavatsuslikkuse samastada kaasneva kavatsuse olemasoluga. See põhineb käsitusel, mis võtab kaasneva kavatsuse algmõisteks ega püüa seda defineerida eelneva kavatsuse kaudu (põhjuslik teooria). Kui eeldada, et iga kavatsuslik tegu tehakse mingil põhjendil, mille saab esitada teleoloogilisel kujul, siis millegi kavatsuslikku tegemist saab samastada selle tegemisega selleks, et teha midagi muud. Ent võidakse midagi kavatsuslikult teha lihtsalt niisama, ilma erilise põhjuseta (Anscombe 1963:25); ja teleoloogiline jada võib lõppeda (või peab lõppema) mingi teo juures, mida tehakse selle enese pärast. George Wilson (1989) ja Carl Ginet (1990:ptk 6) püüavad sellest raskusest jagu saada de re kavatsuse mõiste abil: selleks et A tegemine oleks kavatsuslik, ei ole tarvis, et kavatsetaks, et A tegemine aitaks kaasa millegi muu tegemisele, vaid piisab sellest, et kavatsetakse millegi kohta, mida tehakse, et see aitaks A tegemisele või seisneks A tegemises. Ent sellele võidakse vastu väita, et kavatsusest ei piisa: kui kavatsust ellu ei viida, siis ei tehta A-d kavatsuslikult ega tegutseta selleks, et teha A-d (Mele 1992b:248–255). Sellepärast olevat ikkagi tarvis põhjuslikku suhet.
Ants Reinmaa
Ants Reinmaa (sündinud 20. detsembril 1949 Tallinnas) on eesti pedagoog ja logopeed.
Elulugu
Lõpetas 1968 Tallinna 10. Keskkooli ja 1973 Tartu Riikliku Ülikooli eripedagoogika alal; pedagoogikakandidaat (1983, TRÜ), väitekiri "Сочетание словесных, наглядных и практических методов обучения на уроках неживой природы во вспомогательной школе". Oli 1973–1975 ja 1978–1984 TRÜ eripedagoogikakateedri õpetaja, 1975–1978 aspirant, 1984–1985 vanemõpetaja, 1985–1992 dotsent, 1987–1992 kateedrijuhataja, 1992–2001 eripedagoogika osakonna hälvikupedagoogika dotsent, 2001– õppeülesande täitja, 1979–1992 ajalooteaduskonna prodekaan, 1992–1993 filosoofiateaduskonna dekaani kohusetäitja, 1993–1996 prodekaan.
Karuse-Tuudi vald
Karuse-Tuudi vald (saksa keeles Karusen-Tuttomäggi) oli vald Läänemaal Karuse kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1870 ja siis eraldusid Karuse kirikuvald ja Tuudi vald eraldi valdadeks.
Valla alal asus Karuse kirikumõis ja Tuudi mõis.
Pekka Ruokola
Pekka Pauli Vihtori Ruokola (sündinud 10. veebruar 1951 Koskenpääl) on Soome endine poksija.
Ruokola on tulnud seitse korda Soome meistriks raskekaalus (üle 81 kg) aastatel 1975–1979 ja 1982; aastatel 1980 ja 1983 on ta võitnud Soome meistrivõistlustel hõbemedali.
Ruokola osales 1976. aasta Montréali olümpiamängudel raskekaalus (üle 81 kg), kuid kaotas oma teise kohtumise veerandfinaalis tulevasele olümpiavõitjale Teófilo Stevensonile (Kuuba) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Hiljem on ta töötanud politseinikuna ja olnud ka poksikohtunik. Tema poeg Juha on samuti tuntud poksija.
Rudolf Andrejev
Johann Rudolf Andrejev (3. oktoober 1851 Jõhvi mõis, Jõhvi kihelkond, Virumaa – 8. juuni 1926 Rakvere) oli aastail 1906–1914 Rakvere linnapea ning ühiskonnategelane.
Ta pärines Jõhvist, kus ta isa Juhan oli mõisa kokk. Ta asus 1903. aastal elama Rakverre ja omandas suure kinnistu Laia ja Posti tänava nurgal ning pidas seal Rakvere hobupostijaama, oli ka Rakvere kirikumõisa rentnik. Rakveres astus ta ka 1903. aastal tuletõrje korrapidajate jaoskonna liikmeks, kuhu ta oma surmani kuulus. Ta oli ka Rakvere linna vastastiku kinnituse seltsi juhatuse liige.
Ta valiti Rakvere linnapeaks kahel korral järjest: 1906. ja 1910. aastal. Tema linnajuhtimise ajal asutati Rakveres 1912. aastal Rakvere Õpetajate Seminar ja Rakvere Gümnaasium.
Rakvere linna vabatahtliku tuletõrje kauaaegne juhatuse liige ja esimees Rudolf Andrejev maeti Jõhvi kalmistule. .
Kukšase mõis
pisi|Kukšase mõisa peahoone. Kukšase mõis (läti keeles Kukšu muiža, saksa keeles Kukschen) on mõis Lätis Tukumsi piirkonnas Jaunsāti vallas Kukšases.
Mõis rajati aastal 1530 maadele, kus elasid kolm Kuki (Kucki) nimelist venda. Neist olevatki saanud mõisa esimesed omanikud. Wolter von Plettenbergil oli küll soov anda mõis rüütel Berndt Tidevicile, kuid see sai teoks aastal 1534. Omanike seas on olnud Tidevicid, Branelid, Heikingid, Gorad, Rennenkampffid, Bilteringid, Stenderid. Aastast 1822 olid mõisa omanikeks Boetticherid. Viimase pere kätte jäi mõis kuni võõrandamiseni aastal 1920.
Peahoone rajati aastal 1725. Hoone on segu barokist ja klassitsistlikust stiilist. Hoone renoveeriti aastal 2005, seal asub praegu võõrastemaja. Mõisa hoonetekompleks, park ja häärber on muinsusmälestistena riikliku kaitse all. Häärberis on sündinud ja elanud Werner Bergengrueni ema.
17.1 hektari suurune park on vabakujundusega. Boetticherid uuendasid lisaks mõisa peahoonele ka parki, istutades sinna mitmeid võõrliike.
Fred Evans
Fred Evans (sündinud 4. veebruaril 1991) on Walesi ja Suurbritannia poksija.
Evans on Walesi meister II kergekeskkaalus (kuni 69 kg) 2011. aastal.
Evans osales II kergekeskkaalus (kuni 69 kg) 16. maailmameistrivõistlustel (Bakuu, 2011), kuid kaotas veerandfinaalis Egidijus Kavaliauskasele (Leedu) ning jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Evans võitis kergekeskkaalus (kuni 69 kg) 39. Euroopa meistrivõistlustel (Liverpool, 2011) kuldmedali ning tuli Euroopa meistriks.
Tori kihelkond
pisi|püsti|[[Tori kirik]]
Tori kihelkond (lühend Tor; sks Kirchspiel Torgel) oli kihelkond Pärnumaal ja Pärnu kreisis Liivimaa kubermangus. pisi|Pärnu kreis [[Liivimaa atlases (1798)]]
Piirkonna ajalugu
Kui rootslased 1562. aastal esimest korda Pärnumaa põhjaosa ja Pärnu linna vallutasid, moodustasid nad endise Saare-Lääne piiskopkonna Pärnumaa osa ja Pärnu komtuurkonna maadest nn Pärnu lossilääni, millesse kuulus ka Tori kihelkond. Tori kihelkonna alla kuulus siis ka Pärnu-Jaagupi kihelkonna kesk- ja kaguosa.
Gustav II Adolfi ajal, 1617. aastal, läks Pärnu lään täielikult Rootsi valitsuse alla. Kuninga käsul 1624. aasta kevadel koostatud Pärnu lossilääni revisjoniraamatus mainitakse, et Tori kroonumõis on 1621. aastal 5000 taalri eest panditud Pärnu bürgermeistrile Arend Eckhoffile.
16. sajandi lõpu sõdades kaotas Tori kihelkond oma iseseisvuse ning Pärnu jõest loodes olev kihelkonna osa läks Pärnu-Jaagupi kihelkonna alla.
Tori kihelkonna mõisad
Tori kihelkonnas paiknes 5 mõisat – 1 kirikumõis, 2 rüütlimõisast peamõisat ning 2 riigimõisat. Lisaks veel 3 karjamõisat.
Castropignano
Castropignano on vald Itaalias Molise maakonnas Campobasso provintsis.
590 meetri kõrgusel merepinnast asuva Castropignano asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Castropignano piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Busso, Campobasso, Casalciprano, Fossalto, Limosano, Oratino, Ripalimosani, Torella del Sannio.
Castropignano halduspiirides asub Roccaspromonte asula.
Bai-Taiga kožuun
Bai-Taiga kožuun on 2. järgu haldusüksus Venemaa Tõva Vabariigis.
Kožuuni halduskeskus on Teeli.
Kožuun jaguneb 7 kohalikuks omavalitsuseks, kus on kokku 8 asulat.
Dessel
Dessel on hollandikeelne vald ja asula Belgias Flandria piirkonnas Antwerpeni provintsis.
Alates 1996. aastast peetakse Desselis iga-aastast muusikafestivali Graspop Metal Meeting.
Yom Kippur
pisi|[[Maurycy Gottliebi maal "Juudid palvetamas sünagoogis Yom Kippuri ajal" ( (1878)]] Yom Kippur (ka Jom Kippur) ehk lunastuspäev on judaismi tähtsaim päev, nõndanimetatud Sabatite Sabat. Seda tähistatakse tišri kuu kümnendal päeval.
Yom Kippuri puhul alustatakse paastu enne päeva eelõhtu päikeseloojangut ning paastutakse järgmise päikeseloojanguni (kokku 25 tundi), hoidudes nii toidust kui ka joogist, kahetsetakse ja palutakse Jumalalt sünagoogis patte andeks. Töö tegemine ei ole lubatud. Samuti on keelatud pesemine, kosmeetika kasutamine, seksuaalsuhted ja nahkkingade kandmine. Kanda tuleb valget riietust.
Juudi uskumuse järgi mõistab Jumal Rosh Hashanah ajal (tišri kuu esimesel kahel päeval) inimkonna üle kohut ja paneb Eluraamatusse kirja iga inimese saatuse. Ta ootab oma otsuse kinnitamisega Yom Kippurini. Sel ajal püüavad juudid oma käitumist parandada, heastada teistele tehtud kurja (Jumal ei saa andeks anda inimeste poolt teineteisele tehtut) ja patud Jumala vastu. Neile kes meelt parandavad annab Jumal hea uue aasta. Rosh Hashanah on juudi uusaasta, mis on Gregoriuse kalendri järgi enamasti septembris.
Yom Kippurit tähistavad sünagoogi külastamisega ka paljud ilmalikud juudid, kes muid usukombeid ei järgi.
Yom Kippurile eelnevat päeva tähistatakse kahe piduliku söömaaja, annetuste tegemise ja teistelt andestuse palumisega.
Carl Finer
Carl Finer (esitajanimi; kodanikunimega Karl-Jörgen Viskus) on eesti hiphoppar.
Aastal 2009 andis ta välja oma esimese albumi "From the Beginning to the End".
Kastna vald
Kastna vald (saksa keeles Kastna) oli vald Pärnumaal Tõstamaa kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti Kastna vald Tõstamaa vallaga.
Endla kraav
Endla kraav on mitme Eesti vooluveekogu nimi:
593
593. aasta
Pille Pruulmann-Vengerfeldt
Pille Pruulmann-Vengerfeldt (aastani 2004 Pille Vengerfeldt; sündinud 26. novembril 1978 Jõgeval) on eesti sotsiaalteadlane ja meediauurija.
Elulugu
Pille Pruulmann-Vengerfeldt on inseneri tütar.
Lõpetas 1997 Tartus Hugo Treffneri Gümnaasiumi, 2001 TÜ sotsiaalteaduskonna, 2002 samas magistrantuuri ja 2006 doktorantuuri. M.A. (meedia ja kommunikatsioon, 2002, TÜ), väitekiri "Information flows in the new media enviroment: a case study of crisis news reception", Ph.D. samal teadusalal (2006, TÜ), väitekiri "Information technology users and uses within the different layers of information environment in Estonia" (Tartu, 2006).
Oli 2001–2003 TÜ ajakirjanduse ja kommunikatsiooni osakonna projektijuht ja alates 2003. aastast oli samas teadur (osakond reorganiseeriti 2008 samanimeliseks instituudiks), 2003 ka Dublini Ülikooli (Iirimaa) külalisteadur ja aastast 2008 ERMi teadur (osalise koormusega).
Alates 1. septembrist 2015 on ta Tartu Ülikooli meediauuringute professor.
2015. aastal sai Pille Pruulmann-Vengerfeldtist Eesti Rahvusringhäälingu nõukogu liige.
Düsplaasia
Düsplaasia on koe healoomuline diferentseerumishäire.
Connor Brown
Aastatel 2011–2014 mängis ta Ontario Hockey League'i klubis Erie Otters. Hooajal 2013–14 oli Brown liigas resultatiivseim mängija (45+83), pälvides liiga hooaja kõige resultatiivseimale mängijale antava Eddie Powers Memorial Trophy ja hooaja silmapaistvamale mängijale antava Red Tilson Trophy.
2012. aastal valis Toronto Maple Leafs ta NHL-i draft'is 156. valikuna.
Hooajal 2014–2015 asus ta mängima American Hockey League'is (AHL) Maple Leafsi noorteklubis Toronto Marlies. Debüüthooajal lõi ta AHL-is 21 väravat ja andis 40 väravasöötu ning valiti AHL-i tähtede mängule ja uustulnukate hooaja sümboolsesse koosseisu. NHL-is debüteeris Brown Maple Leafsi meeskonnas 17. märtsil 2016 mängus Florida Panthersi vastu. Esimese värava lõi ta liigas sama aasta 24. märtsil mängus Anaheim Ducksi vastu. Hooajal 2016–17 kindlus ta koha Maple Leafsi põhikoosseisus. Samal hooajal lõi ta liigas 20 väravat ja andis 16 väravasöötu.
2019. aasta juulis siirdus Brown Senatorsi. Hooajal 2020–21 lõi ta Senatorsi meeskonnas NHL-is 21 väravat.
2022. aasta juulis kaubeldi Brown Senatorsist Capitalsi.
2021. aastal tuli Brown Kanada jäähokikoondise koosseisus maailmameistriks. Ta oli 2021. aasta jäähoki maailmameistrivõistlustel turniiri resultatiivseim mängija (2+14).
Hans Jürman
Hans Jürman (ka Jürmann; 28. veebruar 1923 Tallinn – 30. jaanuar 2014 Tallinn) oli eesti raamatukogundustegelane, raamatukogundusteadlane ja bibliograaf.
Hariduskäik
Õppis aastatel 1935–1941 Gustav Adolfi Gümnaasiumis ja 1947–1947 Tallinna Meditsiinikeskkoolis farmaatsiat. Aastatel 1942–1952 õppis Tartu Riiklikus Ülikoolis eesti keelt ja kirjandust ning 1955–1956 sealsamas bibliograafiat.
Puru Riia-Võhma tamm
Puru Riia-Võhma tamm (ka Riia-Võhma tamm) on Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas Puru külas ohvripuuna kasutatud tamm. Puu on võetud kaitse alla.
Josh Murphy
Ta alustas klubikarjääri Norwich Citys, mille noorteakadeemiaga liitus 2006. aastal. Klubi põhimeeskonnas tegi ta Inglismaa kõrgliigas debüüdi hooajal 2013–14. Hooaegadel 2014–15 ja 2015–16 mängis ta laenul esiliiga klubides Wigan Athletic ja Milton Keynes Dons. Hooajal 2015–16 valiti ta mängijate poolt Milton Keynes Donsi hooaja parimaks mängijaks. Hooaegadel 2016–17 ja 2017–18 mängis Murphy Norwich Cityga Inglismaa esiliigas.
2018. aasta juunis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Inglismaa kõrgliigaklubiga Cardiff City. Arvatav üleminekusumma oli 11 miljonit naelsterlingit. 30. septembril 2018 lõi ta mängus Burnley vastu oma esimese värava Inglismaa kõrgliigas. Sel hooajal lõi ta Inglismaa kõrgliigas kokku kolm väravat. Alates hooajast 2019/20 mängis ta Cardiff Cityga Inglismaa esiliigas. Hooajal 2021/22 oli ta Cardiff Cityst laenul Inglismaa esiliigaklubis Preston North End.
Aastatel 2012–2014 mängis Murphy Inglismaa noortekoondistes.
Tema kaksikvend Jacob Murphy on samuti jalgpallur.
Teherani provints
Teherani provints on 1. järgu haldusüksus (provints) Iraanis. Asub riigi põhjaosas Alborzi mäestikust lõunas. Provintsi keskus on Teheran.
2016. aasta rahvaloenduse andmetel oli provintsi rahvaarv 13 267 637. 58,9 % olid pärslased ja 30% aserid. 86,5% elanikest on linlased.
592
592. aasta (DXCII) oli Juliuse kalendri järgi liigaasta, mis algas teisipäeval. Arvu 592 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine.
Keava vald
Keava vald (saksa keeles Kedenpäh) oli vald Harjumaal Rapla kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Keava vald Kehtna vallaga.
Valla alal asus Keava mõis.
Linda Niinemets
Aastatel 1955–1964 tantsis ta ENSV Riikliku Filharmoonia tantsuansamblis.
Ta on lavastanud mitmeid Harjumaal toimunud piirkondlikke tantsupidusid. Ta on olnud Eesti üldtantsupidudel pealavastaja assistent.
Eesti Maadlusliit
Eesti Maadlusliit (lühend EML) on asutatud 17. oktoobril 1989.
Eesti Maadlusliit on Eesti Kerge-, Raske- ja Veespordiliidu õigusjärglane 1920. aastast ning Eesti Maadlus-, Poksi- ja Tõsteliidu õigusjärglane 10. aprillist 1933 ja ENSV Maadlusföderatsiooni tegevuse jätkaja. Rahvusvahelises Maadlusliidus (FILA) taastati EML-i liikmesus 1. novembril 1991.
Eesti Maadlusliit on avalikes huvides mittetulundusühinguna tegutsev vabatahtlik ühendus, mille eesmärgid ja põhitegevus on suunatud Kreeka-Rooma maadluse, vabamaadluse, naistemaadluse ja rannamaadluse harrastamisele Eestis. Eesti Maadlusliit ühendab Eestis Kreeka-Rooma, vaba-, naiste- ja rannamaadlusega tegelevaid mittetulundusühinguid, seltse, klubisid, sektsioone ühistegevuseks, spordiala edendamiseks ning sellealase tegevuse koordineerimiseks.
EML-i tegevuse põhieesmärgiks on Kreeka-Rooma maadluse, vabamaadluse, naistemaadluse ja rannamaadluse arendamine ning sportlike eluviiside propageerimine riigi elanikkonna seas.
Hartbeespoort
pisi|Hartbeespoorti tamm Hartbeespoort on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Loodeprovintsis Bojanala Platinumi ringkonnas Madibengi vallas.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Hartbeespoort elanikest valgeid 59,41%, mustanahalisi aafriklasi 38,21%, värvilisi 1,14%, India või Aasia päritolu inimesi 0.73% ja teisi 0,50%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 46,51% inimesi, inglise keelt 19,29%, tsvana keelt 7,31%, tsonga keelt 6,24%, pedi keelt 5,93%, sotho keelt 2,50%, suulu keelt 1,92%, koosa keelt 1,58%, venda keelt 1,50% ja ndebele keelt 1,06%.
Hildegard Must
Hildegard Must (3. oktoober 1913 Tallinn – 18. aprill 1995 Valparaiso, Indiana, USA) oli eesti keeleteadlane.
Aastal 1944 lahkus ta Eestist.
Ta on töid avaldanud nt onomastika ja soome-ugri alalt.
Isiklikku
Tema abikaasa oli Gustav Must.
Brentford F.C.
pisi|250px|Klubi endine kodustaadion [[Griffin Park]] Brentford Football Club on Inglismaa jalgpalliklubi, mis tegutseb Suur-Londonis Brentfordis. Klubi mängib Inglismaa jalgpalli kõrgliigas Premier League.
Klubi on asutatud 10. oktoobril 1889. Alates 1904. aastast oli klubi kodustaadion Griffin Park. 2020. aastal koliti praegusele kodustaadionile Brentford Community Stadium.
Red Bull Arena (New Jersey)
Red Bull Arena on jalgpallistaadion Ameerika Ühendriikides New Jerseys Harrisonis.
Helmi Viires
Helmi Viires (21. jaanuar 1919 Võhmuta vald – 3. märts 1984 Tallinn) oli eesti keeleteadlane.
Red Bull Arena (New Jersey)
See on jalgpalliklubi New York Red Bulls kodustaadion.
Helmi Viires
Aastast 1947 töötas ta ENSV TA Keele ja Kirjanduse Instituudis.
Brentford F.C.
Brentfordi suurimad rivaalid on Fulham ja Queens Park Rangers.
Red Bull Arena (New Jersey)
Staadionil on 25 000 istekohta.
Helmi Viires
Ta on uurinud eesti murdeid ja sõnavara.
Harry Karis
Harry Karis (23. august 1930 Tallinn – 27. veebruar 2018) oli eesti fütopatoloog. Ta oli Alar Karise isa.
Helmi Viires
Helmi Viires suri 3. märtsil 1984 Tallinnas ja ta maeti 6. märtsil 1984 Pärnamäe kalmistule.
Red Bull Arena (New Jersey)
Esimese värava sellel staadionil lõi Joel Lindpere.
Brentford F.C.
Praegune koosseis
''Seisuga 31. jaanuar 2022''