cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ohvrisüüdistamine
Taasohvristamine
Soovimatu seksuaalse kohtlemise ohvritel tekivad tavaliselt psühholoogilised probleemid, näiteks depressioon või seksuaalse vägivalla spetsiifiline PTSD, mida tuntakse vägistamistrauma sündroomina.
"Tõelise ohvri" stereotüüp
Tõelise ohvri stereotüüp on sotsiaalne konstruktsioon ohvrist, kellele antakse ohvristaatus vältimatute asjaolude tõttu, mis seavad inimese ebasoodsasse olukorda. Seda teooriat saab kasutada kõigi kuritegude puhul, sealhulgas seksuaalvägivalla korral. Norra kriminoloogiaprofessor Nils Christie on tõelise ohvri kontseptsiooni teooriaid koostanud juba 1980. aastatest. Oma uurimistöös toob ta kaks näidet: ühe vanast naisest, keda koduteel rünnatakse, ja teisest mehest, keda baaris ründab keegi tema tuttav. Ta kirjeldab vana naist ideaalse ohvrina, kuna ta ei suutnud vältida viibimist selles asukohas, kus ta oli, ta ei tundnud oma ründajat ja ta ei suutnud ründaja vastu võidelda. Mees oleks aga võinud baaris olemist vältida, tundis oma ründajat ja oleks pidanud suutma oma ründaja ära hoida.
Eelmaa ja Murumaa-Mengel uurisid 2019. aastal, kuidas alaealised seksuaalse väärkohtlemise ohvrid internetist abi otsivad ning millist rolli tõelise ohvri stereotüüp abi otsimise protsessis mängib. Selgus, et stereotüübile vastavatele ohvritele tunti kaasa, neid toetati ning suunati edasiste abisaamise võimaluste suunas. Samal ajal stereotüübist erinevaid ohvreid süüdistati, häbistati ja pigem soovitati juhtunu ära unustada kui kuskile pöörduda. Vähem kui 10% uuringu valimisse kuulunud ohvritest aga vastasid nn tõelise ohvri stereotüübile. Ainsad ohvrid, kes said vajalikku abi (nt pöördusid politseisse või rääkisid juhtunust vanematele), olidki stereotüübile vastavad ohvrid. See tähendab, et teiste inimeste suhtumine võib olla oluliseks barjääriks ohvri ja vajaliku abi vahel.
Ohvri käsitlemist tõelise ohvrina mõjutab ka kuvand toimepanijast. Näiteks peaks toimepanija olema ohvrile pigem võõras, vägivaldne ja hirmutav, et ohvrile kaasa tuntaks. Kui toimepanija aga tunneb oma ohvrit või on keegi, kes tundub tavaline (ei tundu ohtlik), ei käsitleta juhtunut niivõrd tõsisena. Lähisuhtevägivalla juhtumite puhul ohvrid enamasti ei sobitu n-ö tõelise ohvri stereotüübiga, sest ohver ja toimepanija on omavahel tuttavad.
Ohvrisüüdistamine Eestis
Ühiskondlikul tasandil on seksuaalvägivalla ohvrites kahtlemine või nende süüdistamine Eestis väga levinud. Näiteks viis aastat tagasi läbi viidud uuringus selgus, et 47% elanikest süüdistasid juhtunus naissoost seksuaalvägivalla ohvrit, kaks aastat hiljem läbi viidud kordusuuringus oli see osakaal veidi väiksem, kuid siiski 42%. Usutakse näiteks, et vägistamisohvrid on kergemate elukommetega ning alkoholijoobes ohvrid on vähemalt osaliselt juhtunus ise süüdi. Kas eelnevalt mainitud laste kogemusi käsitlev uuring leidis, et levinud hoiakud puudutavad eelkõige ohvri riietust ja välimust, käitumist ja alkoholi tarvitamist. Lapsed, kes on üle 10-aastased, saavad samasuguste hoiakute ja süüdistuste osaks nagu täisealised ohvrid. Kusjuures Eelmaa (2021) hilisem uuring tuvastas, et üldisemad lapsevanemate (kelle laps ei ole ohvriks langenud) uskumused on vanuse järgi üsna selgepiiriliselt jaotunud: alla 10-aastastele lastele tunti pigem kaasa ja neid ei süüdistatud, kuid üle 10-aastaste laste puhul seostati seksuaalvägivalla ohvriks langemist lapse välimuse, käitumise ja isiksuseomadustega.
Viited
__SISUKORDEES__
Harju Sõjaväeringkond
Harju Sõjaväeringkond (kuni 1937. aastani Harju Kaitseringkond) asus Harjumaal.
Sõjaväeringkonna ülemad
Riigivanema otsusega 1940. aastast, alates 1. veebruarist jaotati Eesti Vabariigi maaala neljaks diviisi rajooniks ja viimased omakorda sõjaväeringkondadeks järgmiselt:
Romainiai
Romainiai (poola keeles Romajnie) on Kaunase linnaosa, mis asub linna loodeosas Šilainiai valla territooriumil. Linnaosa piiravad idast ja läänest metsad, seal asuvad sanatoorium ja tuberkuloosidispanser, sinna jääb ka kaks kalmistut. Lõunaosas ulatub Romainiai Via Balticani.
Ajalugu
Romainiai linnaosa asub Romainiai küla Kaunasega liidetud aladel. Küla ise on iidne ja seda mainitakse juba ristisõdijate kroonikates. Aastal 1295 põletas Ragniti komtuur maha sealse küla pühapaiga. Pühapaik ise oli tõenäoliselt tähtis paganlik pühamu, millest annab tunnistust see, et sealses metsapargis on tänaseni säilinud hiiepaik.
Aastal 1336 püstitasid ristisõdijad Romainiai alla saarele Marienburgi kindluse, veidi maad allavoolu Veliuona lähistele aga selle toetuseks Bajenburgi kindluse. Romainiai jäi ka hilisematel aastatel ristisõdijate teele.
XVI sajandil ehitati vanimad Romainiai mõisa hooned. XIX sajandil hakati selle Draugijai karjamõisas põetama tuberkuloosihaigeid, aga aastal 1937 ehitas Kaunase linn selle kohale tuberkuloosidispansri.
Aastail 1913–1915 ehitati linnaosa aladele Kaunase kindluse Romainiai fort.
Aastal 1946 liideti Romainiai küla lõunapoolsem osa Kaunase linnaga. Küla põhjapoolsem osa (sealhulgas ka mõisa hooned) jääb Kaunase rajooni.
Sealsesse metsa rajati Romainiai kalmistud. Vanemale kalmistule hakati matma aastal 1966, uuemale aga neli aastat hiljem.
Aastal 1995 püstitati Romainiaisse kabel, mis kuulub Raudondvarise kihelkonda.
Asumid
Romainiai aladele jääb Aukštutiniai Kaniūkai asum, mis asub samanimelise küla kohal. Kuigi küla ise liideti linnaga juba XX sajandi alguses, algas aktiivsem ehitustegevus seal siiski aastal 1990.
Teine Romainiai asum on Vijūkai. Vijūkai asub Vijūkai küla Kaunasega liidetud osas.
Aleksander Koit
Aleksander Koit (9. veebruar 1891 – 15. märts 1919) oli 1918. aasta detsembri Kogula mässukatse eestvedaja ja üks 1919. aasta veebruari Saaremaa mässu juhte.
Varane elu
Aleksander Koit sündis Kogula vallas Tõnija külas Laasu talus. Õppis Valjala kihelkonnakoolis, seejärel töötas isakodus ja mõned aastad mandril juhutöödel. Aastatel 1907–1912 teenis Soome kaugsõidulaeval. Pärast seda ostis ta koos poolvenna Mihkel Joostiga purjeka, millega vedas kahel suvel kive Prangli saarelt Tallinna. Maailmasõja puhkedes mobiliseeriti Koit Vene armeesse. 1917. aasta Veebruarirevolutsiooni ajal võttis ta Riias osa tsaarivõimu kukutamisest ja valiti väeosa soldatite saadikute nõukogusse. Väeosa saadeti selle revolutsioonilisuse tõttu laiali. Koit elas mõned kuud poolillegaalselt Riia lähistel ja jõudis siis 1918. aasta sügisel tagasi koju Kogula valda.
Kogula mässukatse
Koit olevat koduvallas hakanud rahvale rääkima, et võimule tulnud Eesti Ajutine Valitsus kaitseb mõisnike ja rikaste talupoegade huve ning maa saamist pole talt loota (maaprobleemist pikemalt: Maaküsimus). Tulevat luua töörahva valitsus, mis mõisnike maad ära jagab, rahva näljasurmast päästab ning mobilisatsiooni (pikemalt: Mobilisatsiooni väljakuulutamine) ja sõja Nõukogude Venemaa vastu ära lõpetab.
14. detsembril läks Koit Kogula vallamajja, kus ta rääkis, et Tallinna valitsuse kui parunite ja tagurlaste valitsuse käske ei tule täita ning tegi ettepaneku Valjala maalinnale suur rahvakoosolek kokku kutsuda. Pärast vallamajast ära ajamist hakkas ta otsima kaaslasi valitsusvastaseks väljaastumiseks. Ööl vastu 17. detsembrit läkski ta salga relvastatud meeste eesotsas vallamaja üle võtma, kuid kaitseliitlaste kogunemisest kuuldes loobuti ettevõtmisest. Järgnes mässukatses osalenute arreteerimine. Koidul õnnestus end varjata ja ta kuulutati tagaotsitavaks kurjategijaks. Tagaotsimisteates süüdistati Koitu "vabariigi vastase liikumise organiseerimises". Tema tundemärke kirjeldatakse järgnevalt: "väikese kasvuga, ümmarguse puhta palgega, roosa põskedega, valkjate tutsudega, hallid silmad, nina ja suu harilikud, valkjad juuksed, kannab pruuni talipintsakki ja sedasama karva kaapkübarat". Arnold Alliku andmetel jätkas Koit inkognito ja oma mõttekaaslaste abil sõja- ja mobilisatsioonivastast agitatsiooni ja ülestõusuplaanide arutamist.
Piret Hiie arvates oli Koidul kontakt Tallinna enamlastega, kuna tema mässukatse toimus samal ajal mässukatsega Tallinnas. Ainus kindlalt teada olev Saaremaa enamlane Aleksander Valtin väidab oma mälestustes, et Tallinnaga Koidul ühendus puudus. Samas aga olevat Koit Valtiniga ühendust võtnud. Kogula vallakirjutaja Oskar Wilhelm Paas väitis, et Aleksander Koit oli saadetud eriülesandega Petrogradist Saaremaale.
Saaremaa mäss
Mõnede väidete kohaselt osales Koit 15. veebruaril Hellamaa vallas toimunud kutsealuste nõupidamisel, kus otsustati sõjaväkke mitte minna ja hakata võimudele vastu. 16. veebruaril algaski Muhu saarel Kuivastus vastuhakk. Arnold Alliku andmetel tuli Koit põranda alt välja 18. veebruaril Kõljalas ja sai üheks ülestõusu juhiks. Juhan Riimi mälestuste järgi pakkus sel ajal mässajate väejuhiks olnud Martin Kirr oma kohta Aleksander Koidule, kuid see ei võtnud pakkumist vastu öeldes, et tema sõjaasjandust ei tunne. Arnold Alliku hinnangul oli Koit siiski ülestõusu ideeline juht. Kui Upa külas moodustati mässajate staap, siis sai Koit üheks selle liikmeks.
Lejasozoli
Lejasozoli on küla (mazciems) Lätis Limbaži piirkonnas Skulte vallas.
Kautla raba
Kautla raba on raba Järva maakonnas; see on osa Epu-Kakerdi soostikust. Kautla raba kuulub Kõrvemaa maastikukaitseala koosseisu.
Lejasozoli
Küla asub valla kaguosas Aģe jõe kaldal. Lejasozolisse on rajatud aianduskooperatiiv Saulītes, mis on omaette küla staatusega. Külas asub Lejasozoli bussipeatus.
Aleksander Koit
Saaremaa mäss
Pärast mässu mahasurumist varjas Koit end isatalu põllupeenrasse rajatud koopas. Üks vahistatud mässaja, kellele lubati selle eest vabadus garanteerida, andis Koidu asukoha aga välja. Ta arreteeriti 14. märtsil (teistel andmetel 13. märtsil) ja viidi Laimjala vallamaja arestikambrisse. Koidu vahistamise kohta telegrammi saanud kindral Ernst Põdder andis korralduse mees Tallinna viia, kuid selleks ajaks oli ta juba hukatud. Ametlike teadete järgi toimus mahalaskmine 15. märtsil, Valjala koguduse surmameetrika teatel aga 14. märtsil.
Lejasozoli
Aastal 2006 oli külas 30 elanikku.
Rass (bioloogia)
Rass on mingite geneetiliste iseärasustega organismide liigisisene rühm (takson).
Lisaks geneetilisele erisusele eristab geograafilisi rasse üksteisest erinev levila, ja ökoloogilisi rasse sama ala erinevate elupaikade asustamine.
Botaanikas nimetatakse aretusega saadud rasse sortideks, zooloogias tõugudeks.
Peresvet
Peresvet on linn Venemaal Moskva oblastis Sergijev Possadi rajoonis. Asub Kunja jõe ääres, Moskvast 80 km kirde pool.
Linn on asutatud 1948. aastal Krasnozavodski Novostroika linnaosana. 2000. aastal eraldati omaette linnaks ja sai praeguse nime Troitse-Sergi suurkloostri munga Aleksandr Peresveti järgi, kes legendi järgi langes 1380. aastal Kulikovo lahingus.
2020. aasta alguses oli linna elanike arv arvestuslikult 13 411.
Fabinho
pisi|Fabinho 2018. aastal [[Liverpool FC|Liverpooli särgis]] Fábio Henrique Tavares (tuntud kui Fabinho; sündinud 23. oktoobril 1993) on Brasiilia jalgpallur. Ta mängib kaitsva poolkaitsja või paremkaitsjana Saudi Araabia kõrgliiga klubis Al-Ittihad.
Mestalla staadion
pisi| Mestalla staadion (hispaania Estadio de Mestalla) on jalgpallistaadion Hispaanias Valencias.
Fabinho
Ta alustas klubikarjääri kodumaal Fluminenses. 2012. aasta juunis liitus ta Portugali kõrgliiga klubiga Rio Ave, kuid suundus juba järgmine kuu Madridi Reali duubelmeeskonda Real Madrid Castilla, mängides hooajal 2012–13 meeskonnaga Hispaania esiliigas. Ainsa mängu Madridi Reali esindusmeeskonnas tegi ta 8. mail 2013 liigamängus Málaga vastu.
Mestalla staadion
Mestalla kuulub klubile Valencia CF. Staadion mahutab 55 000 inimest.
Fabinho
2013. aasta juulis liitus ta Prantsusmaa kõrgliiga klubiga Monaco, kus veetis järgmised viis hooaega. Hooajal 2016–17 tuli ta Monacoga Prantsusmaa meistriks. See hooaeg oli Fabinho jaoks üheksa väravaga individuaalselt ka kõige edukam.
2018. aasta mais sõlmis ta lepingu Liverpooliga. Esimese värava Inglismaa kõrgliigas lõi ta 26. detsembril 2018 mängus Newcastle Unitedi vastu. Hooajal 2018–19 võitis ta Liverpooliga Meistrite Liiga.
Debüüdi Brasiilia jalgpallikoondises tegi Fabinho 7. juunil 2015 sõprusmängus Mehhiko vastu. Ta on kuulunud Brasiilia koondisse 2015. aasta Copa Américal ja 2016. aastal Copa América Centenariol.
Oberlienz
Oberlienz on vald (Gemeinde) Austrias Tirooli liidumaal Lienzi ringkonnas. Vald asub 756 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 33,8 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1477 inimest.
Karl Torro
Karl Torro (6. detsember 1888 Pilistvere kihelkond, Viljandimaa – 20. märts 1960 Waiblingen, Baden-Württemberg, Lääne-Saksamaa) oli eesti luuletaja ja veskimeister.
Torro oli iseõppija, koolis sai ta käia vaid ühe aasta. Ta osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas. Hiljem pidas ta oma isa Jaan Torro rajatud tuuleveskit Tormiku veskitalus Kassinurme külas Kaarepere vallas, kus neile kahele on püstitatud mälestuskivi. Karl Torro oli ka Ahja jõel paikneva Kiidjärve vesiveski viimane omanik, veski ostis ta selle ehitanud mõisaomanikelt Maydellidelt 1925. aastal.
1944. aastal põgenes Torro koos oma kolmelapselise perega Saksamaale, kus oli põgenikelaagris Geislingenis.
Karl Torro kirjutas üle 400 luuletuse ja mitu romaani, novelle ja lastelaule. 1948. aastal koostas ta mälestusalbumi "3 aastat Geislingenis" (fotod Karl Hintzer). Postuumselt on tema luule ilmunud kogudes "Valge tee" (Tallinn: I. Randalu, 1995), "Valged teed" (Frankfurt Maini ääres: Tiio-Mai McCurty, 2000) ja "Võlulinik" (Frankfurt Maini ääres: Tiio-Mai McCurty, 2000). Tema sõnadele on kirjutanud laule Inno Salasoo ja Tiina Kiilaspea, neid on esitanud Eesti Rahvusraamatukogu Naiskoor ja Eesti Meeslaulu Selts.
Laeksaare raba
Laeksaare raba on raba Järva maakonnas, osa Epu-Kakerdi soostikust. Laiksaare raba kuulub Kõrvemaa maastikukaitseala koosseisu.
Karl Torro
Torro valdas vene, inglise, saksa, soome, hispaania, prantsuse ja esperanto keelt.
Pescara
Pescara on linnaks nimetatav omavalitsusüksus (comune) Itaalias Abruzzo maakonnas, samanimelise provintsi keskus. Pescara sai linnaõigused vabariigi presidendi 1987. aasta 3. novembri dekreediga.
Pescara on Abruzzo maakonna suurima elanike arvuga linn ning seal asuvad mitmed piirkondlikud valitsusasutused. Pescara moodustati 1927. aasta 2. jaanuaril samanimelisest jõest lõunas asuva Pescara (Chieti provints) ja jõest põhjas asuva Castellammare Adriatico (Teramo provints) ühendamisega. Samal ajal moodustati ka Pescara provints.
4 meetri kõrgusel merepinnast asuva Pescara asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Haldus
Pescara piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Chieti (CH), Francavilla al Mare (CH), Montesilvano, San Giovanni Teatino (CH), Spoltore.
Pescara jaguneb kolmeks ringkonnaks (circoscrizione):
Loodus
pisi|vasakul|Sadam, tagaplaanil lumega kaetud [[Majella|200px]] Pescara jõe suudmes, jõe põhja- ja lõunakalda tasandikul T-kujulise linna kliimat mõjutavad oluliselt kirdepiiriks olev Aadria meri ning mitte kaugel linnast kõrguvad Majella ja Gran Sasso mäemassiivid.
Kolmekümne aasta (1961–1990) vaatluste andmetel on kõige jahedam kuu jaanuar (keskmine temperatuur +6,1–6,5 °C) ja kõige soojem kuu juuli (keskmine temperatuur +23–23,5 °C). Madalaim temperatuur (−13 °C) registreeriti 1979. aasta jaanuaris, kõrgeim temperatuur (+45 °C) registreeriti 2007. aasta augustis. Aasta keskmine sademete hulk on alla 700 mm.
Ajalugu
Hiljutised arheoloogilised väljakaevamised linnast põhjas asuval Telegraafi künkal (Colle del Telegrafo) annavad tunnistust sellest, et piirkond oli asustatud kuus tuhat aastat tagasi. Pescara jõest lõunas asuv põlluharijate asula (Fontanelle Alta) oli asustatud viis tuhat aastat tagasi.
Esimene Rooma aegne asula rajati jõe kallastele ning seda nimetati Vicus Aterni. Hiljem hakati asulat jõe järgi nimetama Aternumiks. Asulat tunti ka Ostia Aterni (Aternuse suue) nime all ning see oli Theate (praegune Chieti) kaubasadamaks.
V sajandi lõpukümnenditel läks Pescara Idagootide võimu alla, pool sajandit hiljem Bütsantsi võimu alla ning lõpuks (umbes aastal 570) langobardide võimu alla. Ligi viis sajandit oli Pescara osa langobardide poolt aastal 570 rajatud Spoleto hertsogiriigist.
Umbes aastal 1000 muudeti Aternumi nimi Piscariaks, jõge hakati nimetama Piscariuseks (pesca tähendab itaalia keeles kala).
1140. aastal vallutas Pescara normannide kuningas Roger II. XIII sajandi esimestel kümnenditel liideti Pescara Friedrich II valdustega.
XIII–XIX sajandini oli Pescara, koos ülejäänud Abruzzoga, Napoli kuningriigi võimu all (hiljem Sitsiilia kuningriigi nime all). XV sajandi II poolel anti Pescara hispaania päritolu D'Avalose perekonna lääniks.
II maailmasõja käigus sai Pescara tugevalt kannatada liitlaste pommirünnakutest. 1943. aasta 31. augusti ning 14., 17. ja 20. septembri pommitamistes hukkus vähemalt 3000 inimest (erinevad allikad annavad hukkunute arvuks ka 6000 inimest), purustati 1265 ehitist.
Mälestusmärgid ja vaatamisväärsused
pisi|La Cattedrale di San Cetteo pisi|La chiesa del Sacro Cuore pisi|Aurum
Tsiviilarhitektuur
Linnas asub arvukalt villasid ja paleesid: Palazzo Muzii, Palazzo Michetti , Teatro Vicentino Michetti , Villa Anna I , Villa Anna II , Villa Cipollone , Villa Clerico , Villa Coen , Villa Costanzo , Villa d'Eramo , Villa de Lucretiis , Villa Geniola , Villa La Morgia , Villino La Porta , Villa Silvestri , Villa Simeone , Villa Spatocco , Villa sull'arenile , Domus Flores , Villa Argentieri , Palazzo Verrocchio (Hotel Esplanade) , Palazzo Mussacchi , Palazzo Imperato , Villa Antonietta , Villa De Landerset , Villa Rosa , Villino Bianco , Villino Forcella , Villino Massignani , Villino Scaccioni , Villino Verrocchio , Palazzo Mezzopreti-Gomez (restaureeritud, alates juunist 2006 Luisa D'Annunzio konservatooriumi käsutuses ).
Muud
pisi|Mere sild Jõe kaldaid ühendav jalakäijatele ja ratturitele mõeldud 465 meetri pikkune Mere sild valmis 2009. aastal. Tööd Telegraafi künka arheoloogiapargi (Parco Archeologico del Colle del Telegrafo) avamiseks külastajatele algasid 2009. aastal.
Teadus
ICRA|pisi ICRA Network (International Center for Relativistic Astrophysics), Relativistliku astrofüüsika rahvusvahelise keskuse võrgustik ühendab nelja riigi ning kolme ülikooli ja teaduskeskuse uurijaid. Liikmeteks on Armeenia, Brasiilia, Itaalia ja Vatikan ning Tucsoni ja Stanfordi ülikoolid USA-st ja ICRA.
Ülikool
Pescaras asub Chieti-Pescara Gabriele d'Annunzio ülikooli (Università Gabriele d'Annunzio) neli teaduskonda.
Istituto Superiore per le Industrie Artistiche, Rooma disainiülikooli Pescara filiaal.
Rooma Niccolò Cusano ülikooli (UNICUSANO, Università delle Scienze Umane "Niccolò Cusano") õppekeskus. Luisa d'Annunzio konservatoorium|pisi
Luisa D'Annunzio konservatorium asutati 1922. aastal "Luisa D'Annunzio muusikaühenduse" nime all (Corporazione musicale Luisa D'Annunzio), konservatoorium alates 1969. aastast.
Muuseumid
Gabriele D'Annunzio sünnikodu.
Villa Urania muuseum. pisi|Meremuuseum ja kalaturg Arbuzzo rahva muuseum.
Ajakirjandusmuuseum asub vanas kohtupalees.
Meremuuseum.
Fater S.p.A. peakorter|pisi
Pescaraga seotud inimesi
Endine [[vormel 1 sõitja Jarno Trulli|pisi]]
Üritused
[[Charlie Haden esinemas Pescara Jazzil 1990|pisi]]
Maanteed
Pescarat läbib kaks rahvusvahelist maanteed: Pescara Centrale raudteejaam|pisi|400px
Raudteed
Pescarat läbib Aadria mere äärne Bologna–Lecce raudteeliin ning linn on Apenniine ületava Rooma–Pescara liini lõpp-peatuseks.
Sadamad
XX sajandi alguses rajatud Pescara sadama purustasid taganevad sakslased 1944. aasta kevadel peaaegu täielikult. 1989. aastal pühitseti sisse turismisadam. pisi|Pescara lennujaam
Spordirajatised
pisi|1950. aasta vormel 1 rada
Vahemere maade mängud
5. juunist kuni 5. juulini 2009 toimusid Pescaras ROK-i egiidi all 16. Vahemere maade mängud.
Mustvee Kool
Mustvee Kool on kool Jõgeva maakonnas Mustvee linnas aadressil Tartu tänav 11.
Maapähkel (seen)
Maapähkel (Hymenogaster) on šampinjonilaadsete seltsi kuuluv perekond seeni.
Mustvee Kool
2015. aasta sügisel suleti Mustvee Gümnaasiumi gümnaasiumiosa õpilaste nappuse tõttu ning kool nimetati ümber Mustvee kooliks.
Kluhõno-Baškõrivka
Kluhõno-Baškõrivka (ukraina keeles Клугино-Башкирівка) on küla Ukraina Harkivi oblastis Tšuhujivi rajoonis.
Seal paikneb Ukraina maavägede koosseisu kuuluv väeüksus 92. üksik mehhaniseeritud brigaad.
Cheri departemang
Cher on departemang Prantsusmaal Centre-Val de Loire'i piirkonnas. See on saanud nime Cheri jõe järgi.
Departemang jaguneb halduslikult:
Rakvere Kultuurikeskus
Rakvere Kultuurikeskus on kultuurikeskus Rakveres aadressil Kreutzwaldi tänav 2.
Kultuurikeskus haldab Rakvere Rahvamaja, Rakvere Avatud Noortekeskust ja Vallimäe laululava.
Heihe Shi
thumb|Heihe Shi asend Heilongjiangi provintsis thumb|[[Amuur Heihe Shi's. Vasakul tagaplaanil Venemaa, keskel Hiinale kuuluv jõesaar Daheihe.]] Heihe Shi (黑河市, Hēihé Shì) on ringkonna õigustega linn Hiinas Heilongjiangi provintsi loodeosas. Ta asub Kirde-Hiina põhjaosas Mandžuurias Amuuri jõe paremkaldal Venemaa piiril (piirist läänes). Heihe Shi piirneb Yichun Shi ja Suihua Shi'ga kagus, Qiqiha'er Shi'ga edelas, Sise-Mongooliaga läänes (piirijõgi on Nen Jiang), Venemaa Amuuri oblastiga kirdes (piirijõgi on Amuur) ja põhjas ning Da Hinggan Lingi ringkonnaga põhjas. Ta asetseb põhjalaiustel 47°42' kuni 51°03' ja idapikkustel 124°45' kuni 129°18'.
Haldusüksuse pindala on 66 802,7 km² või 68 726 km².
Rahvaarv on umbes 1,73 miljonit (2003).
Heihe Shi keskus on Aihui linnarajoon.
Pinnamood
Heihe Shi paikneb Väike-Hingani põhjaosas ja Suur-Hingani põhjaosas. Maastik on peamiselt mägine. Mäed on lainjad, jõeorud looklevad. Amuuri ja Nen Jiangi vahel on tasandike. Kõrgus merepinnast langeb loodest kagusse.
Kliima
Siberi külmade tuuliste rohtlate naabruse tõttu on Heihes külm parasvöötme mussoonkliima pikkade külmade talvede ning lühikeste jahedate suvedega. Aasta keskmine õhutemperatuur on umbes –1,3...0,4 °C.
Haldusajalugu
Praegune ringkonna õigustega linn Heihe Shi moodustati 1993 Heihe ringkonna baasil (黑河地区).
15. novembril 1980 moodustati Heihe Shi maakonna õigustega linnana. 6. juunil 1983 liideti sellega Aihui maakond. Aastal 1993 moodustati Heihe Shi kui maakonna õigustega linna baasil Aihui linnarajoon.
Rahvastik
2000. aasta rahvaloendusel saadi rahvaarvuks 1 671 811.
Infrastruktuur
Tähtsaim maantee on Hiina riigitee 202, mis saab alguse Heihest ning Harbini, Jilini ja Shenyangi kaudu Daliani.
Samuti saab Heihest alguse Heihe-Bei'ani raudtee, mis viib läbi Harbini, Qiqihari ja Daqingi.
Lennuühendus käib Heihe lennujaama kaudu.
Majandus
Heihe Shi on erimajandustsoon vabakaubanduseks Venemaaga Blagoveštšenski kaudu. Heihe Shi ja Blagoveštšenski vaheline liikumine on viisavaba. See on toonud kaasa ulatusliku mitteametliku kauplemise. Mõned Venemaa inimesed on ostnud korteri Hiina poolel, sest seal on elamiskulud palju väiksemad.
Ajalugu
Heihe Shi oli asustatud juba paleoliitikumis.
Vaatamisväärsused
31 km kaugusel Heihest Aihui suurvallas on (爱辉镇) "Aiguni uuslinna paik".
250 km kaugusel Heihest on looduskaunis Wudalianchi järveala, mis on kuurordipiirkond.
Sõpruslinn
Heihe Shi sõpruslinn on Blagoveštšensk.
Võbutõ
pisi|Võbutõ kirikuküla [[Velikaja jõgi|Velikaja jõe vasakkaldal]] Võbutõ on kirikuküla Venemaal Pihkva oblastis Pihkva rajoonis Tjamša vallas.
Võbutõ asub Velikaja jõe vasakkaldal, Pihkvast 12 km ülesvoolu, Volženetsi ja Razdolje külade juures. Pärimuse kohaselt on Võbutõst pärit Kiievi-Vene valitseja Igori abikaasa suurvürstinna Olga.
Saulītes (Skulte vald)
Saulītes on küla (vasarnīcu ciems ehk suvilapiirkond) Lätis Limbaži piirkonnas Skulte vallas.
Küla asub valla kaguosas Aģe jõe ääres. Asula on rajatud Lejasozoli küla lähistele.
Howardi maakond (Iowa)
Howardi maakond (Howard County) on maakond Ameerika Ühendriikides Iowa osariigis.
Tartussaare raba
Tartussaare raba on raba Järva maakonnas; see on osa Epu-Kakerdi soostikust. Tartussaare raba kuulub Kõrvemaa maastikukaitseala koosseisu.
Howardi maakond (Iowa)
Maakonna halduskeskus on Cresco.
Ajalugu
Maakond moodustati 15. jaanuaril 1851.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 9566.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Erika Pedak
Erika Pedak (sünninimi Erika Järvekülg; sündinud 1. oktoobril 1948 Viljandimaal) on eesti tekstiilikunstnik.
Elukäik
Ta lõpetas 1977. aastal Tartu Riikliku Ülikoolis kaugõppes ajaloo eriala. 1985. aastal lõpetas ta tekstiilikunsti erialal Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi. 2007. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli kunstiajaloo magistriõppe.
Théodore Tiffereau
Théodore Tiffereau (sünninimega Théodore Cyprien Tiffereau; 23. juuni 1819 Sainte-Radégonde-des-Noyers, Vendée departemang – 9. märts 1909 Arvert, Charente-Maritime'i departemang) oli prantsuse 19. sajandi fotograaf ja alkeemik, enda väitel ainus, kes on loonud päris kulda.
Tifferau reisis 1840. aastatel Mehhikos ja tegi seal dagerrotüüp-kaameraga pilte kohalikest inimestest ja maastikest.
Pärast naasmist Prantsusmaale tegeles ta alkeemiliste eksperimentidega ja väitis, et suutis kolmel korral hõbedat transmuteerida kullaks. Ta teatas oma katsetest Prantsuse Teaduste Akadeemiale, kuid ei suutnud komisjoni ees varasemate katsete tulemust korrata.
Eesti Teaduste Akadeemia meeskoor
Eesti Teaduste Akadeemia Meeskoor (lühend: ETAM) on aastast 1958 Tallinnas Eesti Teaduste Akadeemia juures tegutsev meeskoor.
ETAMi esimene dirigent oli Arvo Ratassepp.
ETAMi repertuaari kuulub peaasjalikult eesti koorimuusika.
ETAM on võitnud auhindu rahvusvahelistelt muusikakonkurssidelt, näiteks 1989. aasta Viinis toimunud Schuberti koorifestivalil võideti II koht.
Meisneri tehnika
Meisneri tehnika on Ameerika Ühendriikide teatripraktiku Sanford Meisneri välja arendatud näitlejameisterlikkuse õpetamise meetod. Meisneri tehnika eesmärgiks on jõudmine näitleja alateadvusesse, et näitleja mänguvahendid muutuksid mõistuslike valikute asemel alateadlikuks, millega kaasneb ka näitleja muutumine ümbritsevate impulsside suhtes tundlikuks. Näitleja peamine fookus on partneril, mitte enda mõtetel või mõistuslikul rollianalüüsil.
Harjutuste süsteem
Meisner loobus emotsionaalse mälu rakendamisest, mis on Lee Strasbergi loodud meetod-näitlemise üks põhikomponente ning lõi harjutuste süsteemi, mille läbivateks elementideks on repetitsioon ning improvisatsioon. Kõik harjutused on kahele näitlejale ja vaatlejale ning peamisteks märksõnadeks on “tegutsemine” ja “järjepidevus”. Igale harjutusele tuleb anda piisavalt aega ning kõik õppivad näitlejad peavad saama kõiki rolle kogeda, kuna Meisner pidas ka harjutuste vaatlemist väga oluliseks.
Harjutustesüsteem arendab kõiki näitlejatehnilisi aspekte sh improvisatsiooni kasutamist, teksti analüüsi kui ka rolliloomet ning iga järgneva harjutusega lisandub eelmisele harjutusele elemente juurde. Samas nõuab see meetod pidevat ja põhjalikku eneseanalüüsi, kuna harjutusi tehes kogeb näitleja sisemisi protsesse, mida väljastpoolt vaatleja tagasisidestada ei saa.
Meisneri tehnika Eestis
Meisneri tehnika õpetamiseks on vaja läbida ametlik Meisneri koolitus. Eestis seda tehnikat ei õpetata, kuna Eestis pole ühtegi Meisneri koolituse lõpetanud inimest.
Cà Mau
Cà Mau on linn Vietnami lõunaosas, Cà Mau provintsi keskus.
2010. aastal elas seal 204 895 inimest.
Cà Maust on pärit Vietnami peaminister Nguyễn Tấn Dũng.
Linnas asub Cà Mau lennujaam.
Asko Nuutinen
Asko Nuutinen (15. aprill 1957 – 18. märts 2017) oli soome laskesuusakoondise lasketreener.
2017. aasta märtsis kukkus Nuutinen Soomes Kontiolahti MK-etapi treeningul teadvusekaotuse tõttu kokku ja viidi haiglasse.
Milčo Mančevski
pisi|Milčo Mančevski (2015) Milčo Mančevski (sündinud 18. oktoobril 1969 Skopjes) on Makedoonia filmilavastaja ja -stsenarist.
Mančevski õppis Skopje ülikoolis ja Lõuna-Illinoisi Carbondale’i ülikoolis.
Režissöörina on Mančevski loonud üle 50 lühi- ja dokumentaalfilmi.
Aastal 1994 lavastas mängufilmi "Enne vihma" ("Пред дождот"), mis kandideeris parima võõrkeelse filmi Oscarile. Mančevski võitis filmi eest David di Donatello auhinna ja mitu Veneetsia filmifestivali auhinda, muuhulgas peaauhinna Kuldlõvi.
Tunnustus
Veneetsia filmifestivali auhind
Stockholmi filmifestivali auhind
David di Donatello auhind
Nominatsioonid
Oscari
Mauro Zárate
Mauro Matías Zárate (sündinud 17. märts 1987 Haedos) on Argentina jalgpallur. Ta mängib ründaja või ründava poolkaitsjana Argentina kõrgliiga klubis Platense.
Ting (koosviibimine)
Ting on ajutine kavatsuslik kogukond, milles järgitakse ja praktiseeritakse rahu, armastuse, harmoonia, vabaduse ja kogukondliku elu ideaale.
See on teadlikult väljendatud alternatiiv peavoolu popkultuurile, tarbimisühiskonnale, kapitalismile ja massimeediale.
Humboldti maakond (Iowa)
Humboldti maakond (Humboldt County) on maakond Ameerika Ühendriikides Iowa osariigis.
Maakonna halduskeskus on Dakota City.
Ajalugu
Maakond moodustati 26. veebruaril 1857.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 9815.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
11. septembri terrorirünnakute eest vastutavad terroristid
2001. aasta 11. septembri terrorirünnakute eest vastutavaid terroriste oli 19, kes olid kõik seotud Al-Qaedaga. Viisteist neist olid pärit Saudi Araabiast ning ülejäänud Araabia Ühendemiraatidest (2), Egiptusest (1) ja Liibanonist (1). Kaaperdajad jaotati nelja rühma, igaühes oli lennuki juhtimise kogemusega inimene ja kolm kuni neli "jalameest". Viimased olid treenitud ohjama piloote, reisijaid ja pardameeskonda.
Lillekäpp
pisi|Tartu Mänguasjamuuseumi maskotid Karu Lillekäpp ja Karu Nässu sõidavad vanaaegse pedaalautoga Tartus, Lutsu tänaval. Foto: Marge Pärnits (2013) Karu Lillekäpp on Tartu Mänguasjamuuseumi maskott, sest muuseumi loojate arvates sobib sellist mängulist ja lapsepõlvenostalgiast täidetud paika esindama just kõigi laste suur lemmik – kaisukaru.
11. septembri terrorirünnakute eest vastutavad terroristid
Esimesed kaaperdajad, kes jõudsid Ameerika Ühendriikidesse, olid Khalid al-Mihdhar ja Nawaf al-Hazami. Nad kolisid Californiasse aastal 2000. Neile järgnesid kolm pilootidest kaaperdajat: Mohamed Atta, Marwan al-Shehhi ja Ziad Jarrah 2000. aasta keskel. Neljas piloot, Hani Hanjour, jõudis San Diegosse 2000. aasta detsembris. Ülejäänud terroristid saabusid 2001. aasta jooksul.
Lillekäpp
Triibulise rahvariideseeliku ja muheda naeratusega mängukaru õmbles 1994. aastal muuseumi avamise aegu rahvusliku käsitöö eriala üliõpilane Kai Maser. Karule nime leidmiseks kuulutati ajalehes Postimees välja konkurss. Selle võitis 5-aastane tüdruk Käbi Stolovitš, kes pakkus nimeks Lillekäpp, kuna karu käpad olid õmmeldud lillelisest riidest.
11. septembri terrorirünnakute eest vastutavad terroristid
Taust
Al-Qaeda tekkis 1979. aastal, kui Nõukogude Liit tungis Afganistani. Kohe pärast invasiooni reisis Osama bin Laden Afganistani, et aidata organiseerida rühmitust koos Abdullah Azzamiga, kes oli Palestiinia-Jordaania päritolu. Nad lõid Maktab al-Khidamati (MAK) aastal 1984, mis värbas võitlejaid džihaadi.
Lillekäpp
Aja jooksul sai Lillekäpast täieõiguslik muuseumitöötaja, ta esines televisioonis ja lasteüritustel, temast kirjutati raamatuid ja joonistati kaarte ning tema kujutist kasutati muuseumi templil ja ametlikel paberitel. Hiljem õmbles Kai Maser Lillekäpale väikesed, samuti triibuseelikutes täditütred Musikäpa, Mesimoka ja Maša. Neist esimene rändas mänguasjamuuseumi kingitusena Stratfordi karumuuseumi Inglismaal, teine Riia nukumuuseumi loojate juurde Lätisse ning kolmas Sergiev Posadi mänguasjamuuseumisse Venemaal.
11. septembri terrorirünnakute eest vastutavad terroristid
Taust
Kaheksakümnendate lõpu poole taganesid Nõukogude Liidu väed. Bin Laden ja Azzam arutasid MAK-i tuleviku üle, sest neil olid väljakoolitatud võitlejad. Bin Laden ja Azzam tahtsid kasutada äkilist võimu ja koondatud vägesid, et kaitsta tagakiusatud muslimeid üle maailma. Abu Walid al-Masri oli bin Ladeni nõuandja Afganistanis aastatel 1980 ja 1990. Ta on selgitanud, kuidas bin Laden oli erinevalt oma tuttavatest sajandi lõpu poole veendumusel, et Ameerika Ühendriigid on nõrgemad, kui välja paistab.
Lillekäpp
Lillekäpa-sarnase koopiana on loodud teatrinukust Lillekäpp, kes mängis muuseumi maskotti Teatri Kodus etendunud lastelavastuses "Öö mänguasjamuuseumis".
Alates 2011. aasta maikuust aitab karu Lillekäppa vastutusrikka maskotitöö juures blogiv karu Nässu.
11. septembri terrorirünnakute eest vastutavad terroristid
Taust
11. septembri rünnakute plaani eestvedaja oli Khalid Sheikh Mohammed, kes veetis oma nooruse Kuveidis. Ta oli aktiivne Muslimi Vennaskonna liige, millega ta ühines 16-aastaselt. Pärast seda kolis ta Ameerika Ühendriikidesse, kus lõpetas Põhja-Carolina ülikooli aastal 1986. Seejärel rändas ta Pakistani ja siis Afganistani, kus ta korraldas džihaadi Nõukogude Liidu vastu. Hiljem kohtus ta Osama bin Ladeniga ning talle tundusid bin Ladeni plaanid sümpaatsena. Al-Qaeda tekkis 1979. aastal kui Nõukogude Liit tungis Afganistani.
Võimalikud identiteedivarguse juhtumid
Pärast rünnakuid ja enne, kui FBI avalikustas kõikide kaaperdajate pildid, väitsid mitmed allikad, et osa 11. septembri terrorirünnakutes väidetavalt osalenud terroristidest ei osalenud rünnakutes ja olid tegelikult elus. Väidetavalt olid nad langenud identiteedivarguse ohvriteks.
Võimalik kahekümnes terrorist
On võimalik, et 2001. aasta 11. septembri rünnakutes osales ka 20. terrorist. See isik ei viibinud tegelike rünnakute ajal üheski lennukis, aga oli väidetavalt kaasatud terrorirünnaku ettevalmistustesse. 9. septembri sündmustest oli mitmeid arvatavaid versioone erinevate seotud terroristide, ressursside ning muude teguritega. Lõppversioonis oli 19 kaaperdajat. Kolm lennukit võeti üle viieliikmeliste kaaperdajate rühmade poolt, neljas lennuk kaaperdati neljaliikmelise rühma poolt. Viimane lennuk, United Airlinesi lend UA 98, oli oma missioonil vähem edukas. Algne plaan tabada sihtmärki Washingtonis nurjus ja reisijate vastuhaku tõttu kukkus lennuk Pennsylvania osariigis Shanksville'i lähedal põllule. Kuna kõik teised lennukid võeti üle viieliikmeliste kaaperdajate rühma poolt, on tõenäoline, et rünnakutes oleks pidanud osalema ka kahekümnes kaaperdaja.
Artjom Savitski
Artjom Savitski (sündinud 27. jaanuaril 1992) on Eesti laulja ja meelelahutaja.
Ta sa tuntuks täna teise koha saavutamisele "Eesti otsib superstaari" neljanda hooaja saates 2011. aastal.
Tema muusikutee algas 1999. aastal Tallinna Poistekooris Lydia Rahula juhatusel. Seal lauldes tekkiski Artjomi suur armastus muusika vastu, mis ajendas teda ka iseseisvalt erinevates bändides ja kollektiivides tegutsema. 2013. aastal esindas laulja Eestit rahvusvahelisel “Slavjanski Bazaar” noorte esitajate konkursil. Praeguseks on artistil väljas arvukalt soolosingleid, millest kuulsamad on: “Tela” koos Andrei Zevakiniga, “Valin ise oma tee”, “Sinu juurde tagasi”, “Ainus soov”, “Pozadi krutoi povorot” koos Anne Veskiga.
2015 novembris ilmunus ka Artjomi debüütalbum “Valin ise oma tee”, mis koosneb kümnest uuemast loost ning sellele lisaks ka muusiku kuuest varasemast singlist.
Aastatega on meelelahutajana kogunenud suur kogemuste pagas ning Artjomi saab näha nii õhtujuhi kui ka bändi laulja ja frontmani rollis klubides, festivalidel, pulmades ning ettevõtete suvepäevadel ja jõulupidudel.
Artjom tegutseb aktiivselt ka sotsiaalmeedia influencerina eelkõige TikTokis, kus on kogunenud üle 54 000 jälgija ning samuti ka Instagramis.
Artjom pääses "Eesti otsib superstaari" neljanda hooaja finaali 10. aprillil 2011 toimunud lohutusvoorust, kus ta esitas Ruja laulu "Nii vaikseks kõik on jäänud". Edasipääsu tagas telefonihääletus.
Diskograafia
Albumid
Singlid
Tellissaare raba
Tellissaare raba on raba Järva maakonnas; see on osa Epu-Kakerdi soostikust. Tellissaare raba kuulub Kõrvemaa maastikukaitseala koosseisu.
BTA
BTA võib tähendada järgmist:
Universitāte
Universitāte on küla (vasarnīcu ciems ehk suvilapiirkond) Lätis Limbaži piirkonnas Skulte vallas.
Küla asub valla lõunaosas Aģe jõe ääres. Asula on praktiliselt Skultega kokku kasvanud.
Merinõelalised
Merinõelalised (Syngnathiformes) on luukalade selts kiiruimsete klassist.
Arrasi ringkond
Arrasi ringkond on ringkond Prantsusmaal Hauts-de-France'i piirkonnas Pas-de-Calais' departemangus. Seal elas 2016. aasta seisuga 248 929 inimest. Ringkonna pindala on 2245,3 km².
Merinõelalised
Taksonoomia
Seltsi Syngnathiformes sugukonnad:
Arrasi ringkond
Kantonid
Ringkonna vallad jagunevad järgmiste kantonite vahel:
2015. aastani jagunes ringkond 17 kantoniks:
Vallad
Ringkonnas on 357 valda (sulgudes INSEE koodid):
Ameerika Filmikunsti ja -teaduste Akadeemia
Ameerika Filmikunsti ja -teaduste Akadeemia (lüh AMPAS või Akadeemia) on organisatsioon, mida tuntakse eeskätt iga-aastaste Akadeemia filmiauhindade (Oscarite) jagamise järgi. Akadeemia asutati 11. mail 1927 Californiaas (USA).
Asutajad
Kõik, kes osalised 1927. aastal esimesel ametlikul banketil, mille korraldas Louis B. Mayer, kutsuti saama Akadeemia asutajaks.
Presidendid
Presidendid valitakse üheks aastaks ning neid ei tohi valida järjest enam kui neljaks aastaks.
Elmar Klaos
Elmar Klaos (14. veebruar 1899 – teadmata) oli Eesti jalgpallur.
Aastal 1920 mängis ta ühe mängu Eesti jalgpallikoondises.
Pärast 1924. aasta hooaega lõpetas ta jalgpalluri karjääri.
Gustav von der Pahlen
Gustav Christian von der Pahlen (24. september 1883 Palmse – 29. august 1914 Drautischken, Ida-Preisimaa) oli baltisaksa aadlik ja Palmse mõisnik.
Ta lõpetas 1900. aastal Tallinna Reaalkooli.
10. augustil 1910. aastal abiellus ta Katharina (Kitty) Marie Natalie von Buxhoevedeniga (1887–1938), kes naitus hiljem von Dewitziga. Gustav Christian langes 1914. aastal puhkenud I maailmasõja esimesel kuul Vene ohvitserina Ida-Preisimaal. Palmse mõisa päris seejärel tema 26-aastane lesk Kitty, kes koos oma kahe pojaga elas Palmse mõisas kuni 1917, siirdudes seejärel Tallinna ning 1919. aastal juba Saksamaale.
Aukartus
Aukartus on psühholoogias emotsioon, kus inimene tunneb kellegi või millegi vastu austust, kuid omavahel on segunenud üllatus, hämmastus ja hirm.
Aukartust võib äratada teine inimene, kes on kõrgemal positsioonil ja tuntud, või mingi objekt, mis on teistega võrreldes palju ilusam, suurem, võimsam. Enamik definitsioone peab aukartust kas positiivseks või negatiivseks emotsiooniks, kuid kui inimestel paluda kirjeldada olukorda, kus nad tundsid aukartust, kirjeldab enamik inimesi positiivseid kogemusi.
Mõned inimesed tunnevad aukartust rohkem kui teised. On leitud, et regulaarselt tunnevad aukartust inimesed, kes on avatud uutele kogemustele ja on ekstravertsemad.
RDS
Esialgu oli süsteem mõeldud kasutamiseks ainult autoraadiotes, nimelt automaatseks ümberlülitamiseks ühelt, edasiliikumisel halveneva kuuldavusega saatjalt teisele, tugevama signaaliga saatjale, mis edastab sama saatevõrgu programmi, aga ka saatja nime kuvamiseks ja liiklussaadete ning -teadete edastamiseks.
pisi|300px|RDSi signaal (koos stereosignaali sagedusspektriga)
Tehnika
RDSi andmed edastatakse 26-bitiste plokkide kaupa, milles on 16 andmebitti (RDS Data) ja 10 ülekandevigade korrigeerimise bitti (CRC); need võimaldavad korrigeerida kuni 5 bitti igas plokis ilma, et andmeid peaks uuesti saatma. Neli 26-bitist plokki moodustavad grupi ja sisaldavad seega 104 bitti.
Saatjas muudetakse nende bittide taktis abikandesageduse amplituudi. Abikandesageduseks on 57 kHz, mis on 19-kilohertsise piloottooni kolmas harmooniline (piloottooni vajatakse stereosignaali ülekandmiseks, vt stereodekooder). See abikandesageduslik signaal lisatakse multiplekssignaalile, mis sisaldab vasaku ja parema kanali audiosignaali. Multiplekssignaaliga sagedusmoduleeritakse ultralühilainesaatja raadiosagedust.
Kasutusalad
RDSi vorming annab võimaluse realiseerida mitmesuguseid funktsioone, mille hulgast raadioprogrammide edastajad teevad valiku vastavalt oma vajadustele ja eesmärkidele. Saatja poolt edastatavaid RDS-koode on võimelised töötlema raadiovastuvõtjad tähisega RDS. Kõik RDS-vastuvõtjad näitavad RDS-koode edastava jaama või saatevõrgu nime (kooditähis PS); nimesse mahub kuni 8 märki (tähte, numbrit, tühikut). Sõltuvalt vastuvõtja otstarbest ja keerukusest edastatakse ka raadioteksti (RT), kellaaega (CT) jt. Kõige rohkem RDSi võimalusi rakendavad autoraadiod.
Tabelis on toodud laiemalt kasutatavad RDSi funktsioonid.
BTA Baltic Insurance Company
BTA Baltic Insurance Company on Baltimaades tegutsev Lätis registreeritud kindlustusettevõte. Alates 2016 kuulub 90% BTA Baltic Insurance Company aktsiatest ettevõttele Vienna Insurance Group AG ja 10% aktsiatest ettevõttele Balcia Insurance SE.
Eesti Sõnumid
Eesti Sõnumid oli eesti päevaleht, mis ilmus Tallinnas 30. märtsist 1994 kuni 28. septembrini 1995. Peatoimetaja oli Toomas Leito.
Ajalehe toimetuse moodustasid uude omandusse läinud Rahva Häälest lahkunud ajakirjanikud eesotsas Toomas Leitoga, kellest sai ka uue lehe peatoimetaja. Leht lõpetati 1995. aastal, kui ajalehe investor Hans Luik otsustas lehe liita Eesti Päevalehega.
Ajalugu
Riigile kuulunud väljaannetest oli Toomas Leito juhitud Rahva Hääl ainus, mille toimetus ei kasutanud 1990. aastate algul neile avanenud võimalust leht endale erastada. 1993. aastast tundsid lehe omandamise vastu huvi Marek Strandberg ja Agu Kivimägi, kes suutsid Laari toetusel 1994. aasta mais Rahva Hääle erastamisjääkide nime all nende ettevõttele Maag müüa. 21. märtsil vallandati seadusevastaselt Leito, mille peale Rahva Hääle ajakirjanikud lahkusid peaaegu täies koosseisus ajalehest.
Rahva Häälest lahkunud ajakirjanikud moodustasid investorite Robert Lepiksoni ja Hans H. Luige majanduslikul toel 1995. aastal uue ajalehe Eesti Sõnumid. Esimene number ilmus 30. märtsil 1994, päev pärast Rahva Hääle toimetusest väljatõstmist. Ärimehed said vähemusosaluse RH Ajakirjanike aktsiaseltsis. Kuna Rahva Häälest poliitilistel põhjustel vallandamine oli põhjustanud ka avalikkuses menu, tekkis Eesti Sõnumitele kiiresti lugejas- ja tellijaskond.
Lehe käimamineku järel avaldasid investorid soovi, et Leito kui endine EKP liige ei jääks ajalehe peatoimetajaks. Esialgu Leito nõustus üleminekuajaga, kuid mõne kuu möödudes keeldus ta tagasi astumast. Olukord muutus 1995. aasta kevadel, kui Soome ajalehe Helsingin Sanomate meediakontserni tütarettevõte Kymen Lehtimedia OY soovis osta osalust ajalehes. Aastaga oli ajaleht kahjumis, kuid lainemispotentsiaaliga. Luik-Lepikson oma osalust ei müünud, kuid ajalehes tolle hetkeni enamust omanud ajakirjanikud müüsid oma osa maha.
1995. aastal müüs Lepikson oma osaluse lehes Luigele, kellest sai samal aastal lehte välja andva RH Ajakirjanike AS-i juhatuse esimeheks. Septembris otsustas Luik Eesti Sõnumid Eesti Päevalehega ühendada. Peatoimetajat Leitot sellest ette ei informeeritud. Eesti Sõnumite kinnipaneku õhtul 28. septembril oli ta ärikohtumisel ja lehe sulgemisest sai teada alles siis, kui toimetuses 29. septembril hakati Eesti Päevalehte trükkima. Liitmisega rahulolematud ajakirjanikud eesotsas Leitoga rajasid 1995. aastal uue Sõnumilehe. Ülejäänud toimetus (va tegevdirektor Indrek Puskar) sai sellest teada järgmisel päeval lehte lugedes. Oktoobri alguses lahkus Leito töölt ja ükski Eesti Sõnumite ajakirjanik ei läinud Eesti Päevalehte üle. Selle asemel rajasid Eesti Sõnumite ajakirjanikud uue ajalehe Sõnumileht, mis kujunes Eesti Sõnumite vaimseks järglaseks.
BTA Baltic Insurance Company
Ettevõte asutati 1993.
Eestis tegutseb BTA Baltic Insurance Company Eesti filiaal.
Eufooria
Eufooria on intensiivne kõrgenenud meeleolu, millega sageli kaasneb kõrgenenud enesehinnang. Eufooria on ülev meeleolu, milles kogetakse intensiivset heaolu-, õnne- ja rõõmutunnet.
Eufooria võib olla normaalne või patoloogiline nähtus. Normaalse nähtusena esineb ta harva ja on enamasti lühiajaline.
Eufooriat võivad põhjustada positiivseid emotsioone esilekutsuvad tegevused ja sündmused, näiteks armastus, seks, sport (eriti kestvusspordialad, näiteks pikamaajooks), spordivõidud, muusika kuulamine, olulistest meeldivatest sündmustest teadasaamine. Eufooria võib tekkida usuliste või vaimsete rituaalide ajal või meditatsiooni käigus. Eufooriat võivad põhjustada psüühikat mõjutavad ained, näiteks alkohol, kokaiin, amfetamiinitüüpi stimulandid, opiaadid, kanep  ), mõned psüühikahäired (näiteks bipolaarne häire, tsüklotüümia, mõned dementsuse ja deliiriumi vormid) ning mõned ajuhaigused ja -kahjustused.
Biokeemiliselt on eufooria seotud aju dopamiini- ja opioidiretseptorite aktivatsiooniga.
Ryszard Pilarczyk
Ryszard Pilarczyk (sündinud 5. novembril 1975 Poznańis) on endine Poola sprinter. .
Põhjaku raba
Põhjaku raba on raba Kose vallas; see on osa Epu-Kakerdi soostikust. Põhjaku raba kuulub Kõrvemaa maastikukaitseala koosseisu.
Raba lõunaosast kulgeb läbi Sae–Paunküla kanal.
Satelliiditaldrik
Satelliiditaldrik on paraboolantenn satelliittelevisiooni saadete vastuvõtmiseks sidesatelliitidelt. Antenn koosneb paraboolreflektorist (paraboloidikujulise pinnaga reflektorist ehk peegeldist) ja vastuvõtupeast, milleks on võimendus-muundusplokk LNB. Reflektor koondab elektromagnetlainete energia LNB kiirgurelemendile, mis muundab väljaenergia elektrivooluks. Ploki väljundist juhitakse võimendatud ja madaldatud sagedusega signaal koaksiaalkaabli kaudu vastuvõtjasse (satelliidituunerisse, telerisse).
pisi|375 px|Otsefookusantenni ja ofsetantenni asendite võrdlus
Otsefookusantenn ja ofsetantenn
Vastuvõtupea võib asetseda parabooli geomeetrilisel teljel või olla nihutatud sellest kõrvale, peegeldi äärele. Peamiselt kasutatakse viimast, nn ofsetantenni (ingl k offset ’nihutus’) suurema kasuteguri ja paremate käitusomaduste pärast. Ofsetantenni reflektor jääb Eesti laiuskraadidel enam-vähem vertikaalseks (paraboloidi telg peaaegu horisontaalseks), mistõttu ei kogune taldrikulele lund. Kasutegur on parem seetõttu, et vastuvõtupea ja tema kandetarind ei takista peaaegu üldse saabuvaid laineid.
Antenni võimendus
Satelliiditaldriku võimendus Ku-sagedusribas (10,70–12,75 GHz) on küllaltki suur ja omamüratase 1 dB või alla selle.
Antenn vajaliku läbimõõdu määrab vastuvõtukohta saabuva signaali efektiivne võimsus EIRP ja lubatav müratase (rahuldava vastuvõtu tagab signaali/müra suhe 6–9 dB).
Antenni paigaldamine
Satelliidivastuvõtu eeltingimuseks on ehitistest ja puudest vaba vaade antenni paigalduskohast satelliidi suunas, kusjuures antenni paigalduskõrgusel pole tähtsust. Harilikult kinnitatakse antenn seinale, rõdule, katusele. Seejuures on oluline, et ühenduskaabel oleks võimalikult lühike.
Välislingid
<!--