cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Märkenöör
Seda vahendit kasutatakse tihti ehitus- ja puusepatöös. Puidu märgistamisel nööriga ei pea pind olema hööveldatud ega sirgete servadega.
Kasutamine
Märkenöör, nailonist või sarnasest materjalist nöör, kaetud värvipuru, tavaliselt kriidipuruga, tõmmatakse kahe punkti vahele sirgelt pingule. Seejärel tõmmatakse nöör pinnast eemale ja lastakse järsu liigutusega vastu pinda. Pinnale tekib kriidipurust sirge joon.
Märkenööri kasutatakse tavaliselt suhteliselt tasastel pindadel, kuid kui nöör on pingul ja märgistatava lõigu otsad on peaaegu samal tasapinnal, saab nööriga märgistada ka ebatasasemad pinnad. Lõigus, mida tahetakse märgistada, võib esineda auke ja tühimikke.
Kui nöör tõmmatakse liiga pingule, võib see katkeda. Katkemist võib soodustada niiskuse sattumine tööriista.
Nöör on tavaliselt paigaldatud mugavasse korpusse. Märgistada saab mitut värvi kriidipuruga.
Ajalugu
pisi|Märkenööri joon Märkenööri on kasutatud ehitusel juba iidses Egiptuses.
Eliit
Eliit on suhteliselt väikesearvuline grupp inimesi, kes kasutavad privilegeeritud staatust, mis tõstab neid kõrgemale inimestest, kes kuuluvad madalama staatusega gruppi.
Eliit paikneb stratifikatsioonistruktuuri tipus, kuna talle kuulub ühiskonnas oluliseks ja väärtuslikuks peetud tunnuseid (päritolu, varandus, võim või haritus).
Eliitide uurimine sai alguse 20. sajandi alguses, esimesteks teoreetikuteks sellel alal olid Vilfredo Pareto, Gaetano Mosca ja Roberto Michels. Politoloogia aspektist lähtudes on vaja tundma õppida, kuivõrd olulist rolli nad mängivad erinevate poliitikate elluviimisel ja kuivõrd nad mõjutavad poliitilisi protsesse ühiskonnas.
Ühiskonnas on levinud arvamus eliidist kui grupist, kuhu kuuluvad väljapaistvate isikuomadustega isikud. Tihti vastab selline ettekujutus ka tõele – omades erilisi privileege, omandavad paljud kõrgkihtidest pärinevad isikud aja jooksul sellised vaimsed omadused, mille kandjateks ühiskonna silmis peabki eliit olema. Eliiti kuuluvad isikud ei pruugi sündides kaasa saada erilisi isiksuslikke omadusi, küll võivad nad aga omada erilisi vaimseid omadusi, mis on eelkõige elukogemuse ja treeningu tagajärg. Mõned teoreetikud on arvamusel, et tõeline eliit kerkib esile siis, kui ajaloolises missioonis osalejad veenduvad selles, et ainult nemad suudavad missiooni korralikult läbi viia. Neid tuntakse kui ametisolijaid, kes on ühiskonda valitsevates institutsioonides võtmepositsioonidel ja kes kollektiivselt moodustavad eliidi. Eliiti võib defineerida veel kui valitsejate gruppi, kelle võimuses on omastada vahendeid mitte-eliidilt, kes omakorda moodustavad selgepiirilise organisatsioonilise aparaadi.
Tänapäeva moodsas ühiskonnas eksisteerib avatud eliidi printsiip. Demokraatliku riigikorra puhul on juurdepääs võimule põhimõtteliselt avatud igaühele. Pluralistlikus ühiskonnas moodustavad juhtkihi erinevad juhtimis- ja valitsemisfunktsioone kandvad ning omavahel konkureerivad juhtgrupid. Autoritaar-totalitaarsetes ühiskondades toimub eliidi moodustumine teisiti kui demokraatlikes riikides, alludes teistele ühiskondlikele seaduspärasustele.
Teooriad
Vilfredo Pareto väitis, et inimesed erinevad nii füüsiliselt, intellektuaalselt kui ka moraalselt. Eliidid on grupid, kes on erinevate sotsiaalsete hierarhiate tipus. Pareto väidab, et iga ühiskond omab sotsiaalset hierarhiat, mille eesotsas on väike arv inimesi, seda isegi siis, kui valitsus näib olevat rohkearvuliste hulkade kätes. Ta jagab eliidi kaheks: Pareto käsitleb oma teoorias veel eliitide tsirkulatsiooni ehk ringlemist. Seni kui eliit on avatud andekaimatele mitteeliidi hulgast, on andekate ja eliidi positsioonid suuresti kattuvad. Kui aga eliit muutub suletuks, kaugenevad ka andekad ja eliit üksteisest. Viimasel juhul võib olla ohustatud sotsiaalne tasakaal ning ühiskond muutub aldiks vägivaldsetele väljaastumistele, mis ei pruugi aga elimineerida eliidi võimu.
Gaetano Mosca jagab ühiskonna valitsevaks ehk poliitiliseks klassiks ja valitsetavaks klassiks ning massiks. Ta väidab, et enamuse valitsust pole võimalik hoida ülal vähemusele vastu tegutsemisega. Vähemused valitsevad enamust isegi demokraatias, kuna vähemusel on võime organiseerida ja massid jäävad mitteorganiseerituks. Ta osutab ka neljale kriteeriumile eliiti kuulumisel – jõukus, sünnipära, sõjaline vaprus ja "teadmine". Kuigi need neli alust, kas siis üksikult või üksteisega segatult, moodustaksid ajalooliste valitsevate klasside objektiivse võimubaasi, eeldab kindel valitsus Mosca arvates veel "sideainet", mille ta leiab olevat "poliitilises vormelis" – antud ühiskonnakorra oludes laialdaselt aktsepteeritud tõekspidamiste ja printsiipide kogumis. Poliitiline vormel ehk poliitiline konsensus annab valitseva klassi domineerimisele "õigustuse". Mosca väitis aristokraatia näitel, et valitsev eliit peab uue klassi kaasa haarama valitsevasse poliitikasse (Inglismaa 17–18. sajand), vastasel juhul ta kukutatakse (Prantsusmaa 1789).
Roberto Michels lähtub oma teoorias poliitiliste parteide ja ametiühingute võimu uurimisest. Ta leidis, et isegi need organisatsioonid, mille põhimõtted rajanesid demokraatlikel alustel, olid organiseeritud oligarhilisel viisil. Michelsi arutluskäigu loogika järgis mõttekäiku, et kuigi demokraatlikud põhimõtted tagavad kõigile võrdse osalusvõimaluse, jaguneb vaadeldav organisatsioon ikkagi liidrite vähemuseks ja juhitavaks enamuseks. Algselt on liidrid organisatsiooni täidesaatvaks organiks, kuid hiljem hakatakse tarvitama peaaegu piiramatut võimu organisatsiooni lihtliikmete üle. Tihti tuleb otsuseid teha kiiresti, mis ei ole aga sageli võimalik demokraatlikke protseduure järgides, seega võib liidritel tekkida kiusatus neid protseduure eirata. Siit tuleneb Michelsi "raudse oligarhia seadus" – kes ütleb organisatsioon, ütleb oligarhia, ja mida arenenum on organisatsioon, seda tugevam on oligarhia.
Anton Steen viis aastatel 1992–1994 Balti riikides läbi uurimuse poliitiliste eliitide kohta. Tema uurimuse ajendiks oli huvi, kuidas on muutunud eliit üleminekul ühest režiimist teise. Kes on see uus võimu eliit, kuna taasiseseisvumine, turu reformid ja demokraatia on loonud uue poliitilise paradigma – eliidi värbamine peaks nüüd toimuma uutel alustel. Ta arutleb, et eliidi struktuur rajaneb nende allikate kontrollimisel, millest teised on sõltuvad. Steen leiabki, et peamine probleem uutes riikides on kontrolli loomine protseduuride ja poliitiliste väljundite üle. Eliidi kontroll on eriti oluline riikides, kus on suur etniline vähemus, mida tajutakse kui ohtu rahvuslikule sõltumatusele ja kultuurile. Steeni arvates olid eliidid Balti riikides totalitaarsel perioodil äärmiselt stabiilsed, ühinenud ja ideoloogiliselt kokkukuuluvad. Opositsioon peaaegu puudus ja siin ei olnud korporatiivseid institutsioone nagu seda oli fašistlikes autoritaarsetes režiimides. (Steen, 1996a: 143). Uue eliidi formeerumisel tekkis küsimus, kuidas suhtuda vanasse eliiti, kaasa arvatud eliidi vene vähemussse. Selge on see, et uus riik vajas võimekaid inimesi ja seepärast välistati inimesi uue eliidi hulgast ainult ühe kriteeriumi alusel – seotus KGB-ga ja aktiivne toetus augustiputšile Moskvas.
Viiside aeg
"Viiside aeg" ("Melody Time") on Walt Disney Feature Animationi 1948. aastal valminud täispikk muusikal-multifilm.
Žem
Žem (kasahhi keeles Жем või Ембі) on jõgi Kasahstani lääneosas.
Žem algab Mugodžaaridest, voolab edelasse ja suubub Kaspia merre. Suviti jõgi mereni ei jõua, vaid kaob solontšakkidesse. Jõe maksimaalne pikkus on 712 km. Jõgi toitub lumesulamiseveest ning enamus äravoolust langeb kevadise suurvee ajale (aprill-mai). Vesi, eriti suvel ja alamjooksul, sisaldab suures koguses mineraalaineid.
Viiside aeg
Film koosneb seitsmest osast, mis jutustavad seitse eraldiseisvat lugu.
Žem
Ühe versiooni järgi peetakse Žemi loodusgeograafiliseks piiriks Euroopa ja Aasia vahel.
Ülbi ahelik
Ülbi ahelik (kasahhi Үлбі жотасы) on mäeahelik Sise-Aasias, Altai edelaosas. Kulgeb edela-kirde suunas. Kõrgus on kuni 2371 meetrit.
Freddie
Gábor Alfréd Fehérvári (esinejanimega Freddie; sündinud 8. aprillil 1990 Győris) on Ungari laulja.
Ta saavutas saate "Rising Star" Ungari versioonis neljanda koha.
Ta esindas Ungarit 2016. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Pioneer", mis saavutas 108 punktiga 19. koha.
Tema vanaisa oli Ungari jalgpallitreener Alfréd Fehérvári (1925–2007).
Kruusmetsa järv
Kruusmetsa järv on kahe Eesti järve nimevariant; mõlemad asuvad Saaremaal Saaremaa vallas:
Ruusmetsa järv
Ruusmetsa järv (ka Ruusjärv, Kruusmetsa järv, Kivijärv) on järv Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Järves on kaks saart, kokku pindalaga 0,05 ha.
Mehamni kirik
pisi|Vaade läänest. Mehamni kirik (algselt Mehamni kabel) on kirik Norra põhjaosas Troms og Finnmargi maakonnas Gamviki vallas Mehamnis kohaliku tee nr 263 (Gamviksveieni) ääres.
See valmis 1965. Arhitekt on Hans Magnus.
See on 203 kohaga betoonist saalkirik.
Varasem kabel
20. detsembril 1931 pühitseti sisse Mehamni kabel.
Theodor Rõuk
Theodor Rõuk VR I/2 (14. detsember 1891 Kabala vald, Viljandimaa – 21. juuli 1940 Tallinn) oli eesti advokaat, poliitik, seltskonnategelane ja sõjaväelane (alamkapten).
pisi|Alamkapten Theodor Rõuk
Lõpetanud Varssavi ülikooli õigusteaduskonna 1915 1. järgu diplomiga. Korp! Sakala vilistlane.
Venemaa Keisririigi sõjaväes 1. septembrist 1915. 1916. aasta jaanuarist maini õppis Vladimiri sõjakoolis, mille kursuse lõpetamisel ülendati lipnikuks. Teenis 172. jalaväe tagavarapolgus nooremohvitserina. 1916. aasta septembris-novembris osales ohvitseride kütikoolis täiendkoolitusel. 14. veebruaril 1917 ülendati alamleitnandiks.
Teenistus Eesti sõjaväelasena
Alates 1917. aasta 28. maist jätkas teenistust 1. Eesti polgus kuulipildurite komando ülemana. Võttis 1917. aasta oktoobris osa Muhu operatsioonist, kust tal ühena vähestest õnnestus pääseda sõjavangi langemisest. 29. märtsil 1918 ülendati leitnandiks. Seoses Eesti rahvuslike väeosade likvideerimisega Saksa okupatsioonivõimude poolt demobiliseeriti 1918. aasta aprillis.
Pärast Saksa okupatsiooni lõppu ja võimu üleminekut Eesti Ajutisele Valitsusele nimetati leitnant Theodor Rõuk Eesti Kaitse Liidu ülema Ernst Põdderi päevakäsuga nr 1 11. novembril 1918 Läänemaa Eesti Kaitse Liidu ülema asutuse ülemaks. Theodor Rõuk oli tänapäeva mõistes Kaitseliidu Lääne maleva esimene pealik, juhtides Kaitseliidu tegevust kogu tolleaegse Läänemaa piirides ja Haapsalu linnas.
15. detsembril 1918 määrati Theodor Rõuk Peastaabi päevakäsuga Harju maakonna ja Tallinna linna Kaitseliidu ülemaks ning Tallinna komandandiks. Komandantuuri ülesandeks oli linnas avaliku korra ja julgeoleku tagamine ning garnisoniteenistuse järelevalve. 1. mail 1919 vabastati Theodor Rõuk Tallinna ja Harjumaa Kaitseliidu ülema kohustustest, ülendati alamkapteniks ja nimetati Kaitseliidu ülema teiseks abiks. 19. detsembril määrati Tallinna tagavarapolgu ülemaks ning 1. juunil nimetati ta Sõjaväe ringkonnakohtu liikmeks.
Pärast Vabadussõja lõppu lahkus 5. aprillil 1920 tegevteenistusest, minnes reservi.
Tegevus poliitiku ja riigiametnikuna
23. märtsil 1921 nimetati Theodor Rõuk Tallinna-Haapsalu rahukogu ringkonda kohtupalati prokuröri nooremaks abiks, 22. veebruaril 1922 kohtupalati prokuröri vanemaks abiks. 15. jaanuaril 1923 nimetati Rõuk Tallinna-Haapsalu rahukogu abiesimeheks.
26. märtsist kuni 16. detsembrini 1924 oli siseminister Friedrich Akeli valitsuses.
9. oktoobril 1932 Estonias peetud kõnes väitis Theodor Rõuk, et vabadussõjalaste liikumise juhtimise õigus kuulub tundmatutele noortele meestele, kuna just noored ja tundmatud võitsidki vabadussõja ja tõid meile vabaduse ja iseseisvuse.
Kiissa
Kiissa on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas.
Theodor Rõuk
Tegevus poliitiku ja riigiametnikuna
Oktoobris 1933 määras sisekaitseülem Gustav Jonson Theodor Rõugule 100 krooni trahvi, kuna ta oli levitanud ärevusttekitavaid aluseta kuulujutte.
Meeli Kõiva
pisi|Meeli Kõiva aastal 2020 Foto: Jaan Künnap Meeli Kõiva (kunstnikunimi Mery Crystal Ra; sündinud 14. jaanuaril 1960 Tartus) on kunstnik.
Theodor Rõuk
Tegevus poliitiku ja riigiametnikuna
Pärast Eesti okupeerimist Nõukogude Liidu poolt lõpetas Theodor Rõuk elu enesetapuga.
Meeli Kõiva
Haridus
Kõiva lõpetas 1984. aastal Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi, tema diplomitööks olid liikuva laserjoonega kvartsklaasskulptuurid. Ta on täiendanud end New Yorgis Manhattani tipparhitektuuribüroodes, vitraaži- ja valgusfirmades, Portlandis Bullseye klaasifirmas, Seattle'i klaasifirmades, San Francisco CA klaasifirmades, Silicon Valley, CA energia ja sünergia uuringute firmades, Philadephias Ameerika vitražistide assotsiatsiooni juures , Soome valgus- ja klaasifirmades, Saksamaal Taunussteinis Derix Glasstudios, Hollandis Dijken Glassi klaasifirmas, Rootsis Stockholmi energia Agentuuris, Euroopa Light In The City täienduskoolitustel valgus arhitektuuris ja linnaruumis täienduskoolitustel.
Looming
Tema lemmikvaldkonnad on valgusskulptuur, multimeedia ja maal. Ta on elanud ja töötanud Helsingis, Brüsselis, New Yorgis, San Franciscos, Pariisis.
Meeli Kõiva on innovaatilise arhitektuurse monumentaalkunsti, valgus-, video- ja klaasivaldkonna ja multimeedia innovatsiooniliste valdkondade pioneer. Teda peetakse maailma valgusvaldkonna tipp visionääriks ja uuendajaks arhitektuuris James Turrelli ja Olaffur Eliassoni kõrval. Ta on eksperimenteerinud ja loonud interaktiivseid teoseid laserite, fiibrite, video, klaas-valgusmaailide ja valgustjuhtivate materjalidega. Oma teoste loomisel on ta teinud koostööd maailma tippinseneride, arhitektide ja klaasitootjatega Ameerikas, Soomes, Saksamaal, Hollandis ja mujal. Tema loomingu hulka kuuluvad mitmesugused klaas- ja valgusskulptuurid, multimeediainstallatsioonid, kineetilised skulptuurid, animatsioonid, videod, mini- ja monumentaalvitraažid, mitmesugustes trükitehnikates klaasmaalid, akvarellid ja akrüülmaalid.
Ta on loonud üle 40 arhitektuurse monumentaalteose. Kõiva üks tuntumaid teoseid on Brüsselis asuva Euroopa Parlamendi peahoone jaoks 2006. aastal loodud valgus- ja klaasteos "Reactive river", mida eksponeeriti tema kavandite järgi loodud videoga ja Margo Kõlari heliteosega. 2016. aastal valis ajakiri Coda teose maailma 25 parima valgusteose hulka. Teine rahvusvahelist tähelepanu leidnud teos on Tamperes Glaston Corporationi peahoones asuv klaas- ja valgusskulptuur "Flying sheets of paper", mida esitleti klaasikonverentsil GPD. Teost on avaldatud mitmetes maailma juhtivates kunsti-, klaasi- ja arhitektuuriajakirjades.
Kõiva valiti 2013. ja 2014. aasta Euroopa kutseliste kunstnike võistluse "Light in the City, Northern Light" 15 parima kunstniku sekka. 2016. aastal valiti Meeli Kõiva ülemaailmse konkursiga esindama Soomet ja Euroopat isikunäituse ja konverentsiettekandega UNESCO ülemaailmse valgusaasta 2015 lõputseremoonial Meridas. Kõiva esitles seal teost "Light for peace".
Meeli Kõiva isikunäitused on toimunud Tallinnas, Malmös, Helsingis, Brüsselis, New Yorgis, Meridas ja Kohtla-Nõmmel.
Isiklikku
Meeli Kõiva isa Harri Kõiva oli ehitusinsener ja karikaturist, ema Ottilie-Olga Kõiva on folklorist. Õde Katre Kõiva on laulja. Meeli Kõival on poeg Martin Kõiva (sündinud 1987).
67
67. aasta
Ruusjärv
Ruusjärv on kahe Eesti järve nimevariant:
Hobusetõugude loend
Siin on loetletud hobusetõuge.
Integriteetkond
Integriteetkond on ühikelemendiga kommutatiivne assotsiatiivne ring, milles pole nullitegureid.
Ulrich Karell
thumb|Ulrich Karell Ulrich Alexander Karell (24. mai 1892 Rae vald, Harjumaa – 16. juuli 1983 Christiansted, USA Neitsisaared) oli eesti arst.
Integriteetkond
Näiteks moodustab integriteetkonna täisarvude ring.
66
66. aasta
Rein Jürgenson
pisi|Rein Jürgenson Rein Jürgenson (sündinud 28. juunil 1936 Pärnus) on eesti informaatikateadlane.
Haridus
Ta omandas põhihariduse Wismaris (Saksamaal) ja Pärnus 1944–1950, õppis Pärnu I ja II Lydia Koidula nim Keskkoolis 1950–1955; lõpetas Tartu Riiklikus Ülikoolis matemaatika-loodusteaduskonna matemaatika eriala 1955–1960; oli ENSV TA Füüsika ja Astronoomia Instituudi teoreetilise füüsika sektori aspirant 1960–1963. 1964. aastal kaitses ta füüsika-matemaatikateaduste kandidaadi väitekirja.
Täiendusõpe: Leningradi Riiklik Ülikool 1968; Moskva Riiklik Ülikool 1973; Tampere Ülikool, Helsingi Ülikool 1979; Darmstadti Tehnikaülikool 1994; Jyväskylä Ülikool 1996.
Töökäik
Alates 1969. aastast TTÜs:
Teadustöö põhisuunad
Tartu perioodil diferentsiaalvõrrandite ligikaudse lahendamise meetodid ning TTÜ perioodil programmeerimistehnoloogiad, objektorienteeritud programmeerimine ning selle rakendamine tarkvaramoodulite kvaliteedi, töökindluse ja abstraktsiooniastme tõstmisel. Tema juhendamisel on kaitstud üks doktoritöö ning arvukalt diplomi- ja magistritöid. Avaldanud üle 70 teaduspublikatsiooni, 32 õpikut ja õppevahendit; viimastest on tuntumad:
Teaduskorralduslik tegevus
TTÜ nõukogu liige; TTÜ valitsuse liige; infotehnika/infotehnoloogia teaduskonna nõukogu liige ja esimees; TTÜ arvutuskeskuse nõukogu esimees; A&A toimetuskolleegiumi liige; Eesti Informaatika Seltsi juhatuse liige; ÕT Fondi Ventuur juhatuse liige; TTÜ õppetegevuse arendusprojekti "Diplomiõpe" projektijuht; informatsioonitehnika õppevaldkonna nõukogu liige; Eesti kõrgharidusstrateegia väljatöötamise vabariigi valitsuse asjatundjate komisjoni liige 2004–2006; Eesti kõrgharidusstrateegia rakendusplaani koostamise töörühma liige 2006–2007.
Isiklikku
Tema isa Reinhold Jürgenson oli matemaatika-füüsikaõpetaja ja haridustegelane, Pärnu poeglastegümnaasiumi inspektor ja direktor, ema Helene Jürgenson õpetaja ja koduperenaine.
Abikaasa oli matemaatik-programmeerija Urve Jürgenson (sündinud Vitsur). Poeg Sven Jürgenson on diplomaat, tütar Evi Arais on IT-analüütik ning tütar Marina Maran on bioloog ja tõlkija-toimetaja. Rein Jürgensonil on üheksa lapselast ja neli lapselapselast.
65
65. aasta
Rein Jürgenson
Isiklikku
Huvialad on ajalugu ja arhitektuur, nooruses tennis. Avaldanud ajaleheartikleid Pärnu linnakujunduse teemal. Kirjutanud ka viis ajalooraamatut, nende hulgas "Tallinna Tehnikaülikool uue iseseisvusaja muutustes" kahe raamatuna – "Teekond reformikeerisest tänapäevase tehnikaülikoolini" (2011) ja "Uutele rajajoontele" (2015).
Sonia Gandhi
pisi|Sonia Gandhi Sonia Gandhi (hindi सोनिया गांधी; sünninimega Edvige Antonia Albina Maino; sündinud 9. detsembril 1946 Lusianas Itaalias) on itaalia päritolu India poliitik. Ta on aastast 1998 - 2017 India Kongressipartei juht ja India Rahvuskongressi president, endise peaministri Rajiv Gandhi lesk. Aastal 2004 võitis tema juhitud Kongressipartei parlamendihääletused, kuid Sonia loobus peaministrikohast, jättes selle rahandusministrile.
Mika Waltari
pisi|Mika Waltari 1958. aastal
Mika Toimi Waltari (19. september 1908 Helsingi – 26. august 1979 Helsingi) oli soome kirjanik ja tõlkija. Tema rahvusvaheliselt kõige tuntum teos on 1945. aastal ilmunud romaan "Sinuhe, egiptlane".
Mika Waltari kasutas ka pseudonüüme Kristian Korppi, Leo Rainio (koos Armas J. Pullaga), Leo Arne ja Nauticus.
Elulugu
Mika Waltari vaimulikust isa Toimi Waltari suri, kui Mika oli viieaastane. Tema ja kahe venna kasvatamisel oli emale Olga Johanssonile teiste seas abiks Toimi vend, teoloogiadoktor Toivo Waltari, kes hiljem ka Mika Waltarilt tema esimese jutu tellis. Ilmselt lapsepõlvemälestuste tõttu on paljudel Waltari tegelastel väga lähedane suhe oma emaga.
Sonia Gandhi
Ajakiri Forbes nimetas ta 2004. aastal maailma kõige mõjuvõimsamate naiste seas kolmandaks. Praegu hoiab ta samas edetabelis 13. kohta. Tema nimi figureerib ka ajakirja Time 2007. aasta "100 tähtsaima isiku" edetabelis.
Mika Waltari
Elulugu
Kirjutamist alustas Waltari 17-aastaselt usuteemalise jutustusega "Jumalaa paossa". Ta kirjutas ka luulet ja novelle ning pidas ise ennast tollal eelkõige luuletajaks.
Aastal 1931 abiellus Waltari Marjatta Luukkosega. Nende tütar, tulevane kirjanik ja tõlkija Satu Waltari (Satu Elstelä), sündis 1932. aastal. Vajadus peret elatada sundis Waltari palgatööle. Ta sai tööd ajakirja Suomen Kuvalehti toimetajana ja Yleisradio ajakirjanikuna.
1930. aastatel kirjutas Waltari nii romaane, lühiromaane, muinasjutte, luuletusi, reisijutte kui ka näidendeid (viimaseid koguni 26 tükki). Ta kirjutas ka palju filmikäsikirju; tuntuim nende põhjal valminud film oli "Hulkuri valss" (1941). Ka tema romaanide põhjal on tehtud filme; kokku on Waltari teoste järgi tehtud 33 filmi.
Sõja ajal kirjutas ta ka poliitilisi ja patriootlikke teoseid ning rindekirjeldusi Talvesõjast, samuti ajaloolisi romaane.
Rahvusvahelist tähelepanu äratas Mika Waltari aga vahetult pärast sõda, 1945. aastal ilmunud ajaloolise romaaniga "Sinuhe" (Sinuhe egyptiläinen), mis jõudis muu hulgas USA bestsellerite hulka. "Sinuhe" on tõlgitud enam kui 40 keelde. Sellele järgnesid paljud teised ajaloolised romaanid.
1957. aastal sai Mika Waltarist Soome Akadeemia liige.
Alates 1964. aastast ei olnud Waltari enam eriti viljakas. Tema loomingulist jõudu vähendasid ka alkoholi- ja psüühilised probleemid ning vanemas eas kopsuvähk.
Waltari on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.
Kõrve
Kõrve on mitme koha nimi:
Nina Kraljić
pisi|Nina Kraljić (2016) Nina Kraljić (sündinud 4. aprillil 1992 Lipovljanis) on Horvaatia laulja.
Ta võitis Horvaatia telesaates "The Voice" esikoha.
Ta esindas Horvaatiat 2016. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Lighthouse", mis sai 73 punktiga 23. koha.
Tema esimene debüütalbum ilmus 2016. aasta septembris.
Tallinn (täpsustus)
Tallinn on Eesti Vabariigi pealinn, kohaliku omavalitsuse üksus, mis hõlmab suurema osa Tallinna paikkonnast.
Tallinna järgi on nime saanud:
Ichabodi ja hr Konna seiklused
"Ichabodi ja hr Konna seiklused" on 1949. aastal valminud Walt Disney joonisfilm, mis põhineb lõdvalt Kenneth Grahame'i lastejutustusel "Tuul pajuokstes" ja Washington Irvingi lühijutul "Unise oru legend".
Saka järv
Saka järv (ka Sokajärv) on järv Tagamõisa poolsaarel Saaremaa vallas Saare maakonnas.
UNIX
UNIX on arvuti operatsioonisüsteem, mida arendati aastatel 1963–1969 Bell Laboratories koosseisu kuuluv AT&T grupp – Ken Thompson, Douglas McIlroy, Dennis Ritchie (C-keele rajaja), Joe Ossanna, Rudd Canaday, Brian Kernighan (ditroff, cron).
Eesmärk oli luua riistvarast sõltumatu operatsioonisüsteem.
Ajalugu
pisi|Osa kronoloogiast ja sugupuust
Karala Salujärv
Salujärv (ka Karala Salujärv, Savijärv) on järv Saaremaal Saaremaa vallas Karala külas.
Puitmööbli restaureerimine ja konserveerimine
Puitmööbli restaureerimine ja konserveerimine on tegevuste kogum, mille eesmärk on ajaloolise ja isikliku väärtusega puitmööbli säilimise tagamine.
Ametliku kultuuripärandi puhul võtab selle tegevuse tavaliselt läbi atesteeritud konservaator-restauraator.
Mööbli restaureerimise ja konserveerimise võib jagada kaheks üldiseks valdkonnaks: struktuur ja viimistlus. Struktuur on üldiselt seotud puiduga ja seda saab jagada täispuiduks, liimpuiduks ja spoonitud puiduks. Mööbli viimistlus võib olla läbipaistmatu või läbipaistev. Mööbel on olnud inimühiskonna lahutamatu osa. Vana- ja antiikmööblit saab konserveerida või restaureerida, nii et ka tulevased põlvkonnad saaksid seda nautida kultuurilistel, hariduslikel ja isiklikel eesmärkidel. Mööbli restaureerimise ja konserveerimise tehnikate mõistmiseks on palju asutusi ja juhendeid, mis aitavad mõista, milliseid tehnikaid tuleb mööbli restaureerimisel ja konserveerimisel kasutada.
Konserveerimine
Smithsonian Institute’i andmetel koosneb mööbli konserveerimine kolmest etapist:
Ennetav konserveerimine on siin mööblihooldusega tunnustatud konserveerimise vorm. Ameerika ajaloo- ja kunstiteoste kaitse instituut teavitab, et mööblilt vana viimistluse eemaldamine ja uuesti viimistlemine pole enam tavapraktika. Originaalviimistlus on ajaloolise mööbli terviklikkuse oluline osa. Viimistluskiht pakub uurijatele olulist teavet ja on osa objekti ajaloost ning kui see on eemaldatud, ei saa seda taastada. Pinnaviimistluse eemaldamist ja asendamist peetakse viimaseks võimaluseks pärast muude kaitsemeetodite ebaõnnestumist. Konservaator hoiab ära kunstiteoste kadumise või eesmärgi kaotamise, analüüsides samas objekti ajalugu ja muutmise põhjusi.
Restaureerimine
Antiikesemete restaureerimine võib olla vaevaline protsess, kui eesmärk on täielik autentsus. Konservaatorite jaoks on autentne materjal eseme tegelik originaalmaterjal. Näiteks: originaalse polstriga tool, isegi kui see on pleekinud ja rebenenud, on konservaatori jaoks autentne ja omab ajaloolist väärtust. Sama tooli saab taastada, andes sellele uueväärse algupärase välimuse, kasutades originaaliga sarnase koemustri ja värviga asenduskangast ning ajastutruid polstritöö materjale ja võtteid – nii taastatud tool on teise autentsuse esindaja.
Saludos Amigos
"Saludos Amigos" (inglise keeles "Hello, friends", portugali keeles "Alô, Amigos") on Walt Disney Feature Animationi 1942. aastal valminud täispikk multifilm.
Kõrve (Võru)
Kõrve on küla Võru maakonnas Võru vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Vastseliina vallas.
Kõrve külas elas helilooja Kuldar Sink, kes kirjutas just seal suure osa oma heliloomingust. Kuldar Sink hukkus kodumaja tulekahjus 1995. aastal.
Kõrve külas asub motokrossirada.
Theodor Asu
Theodor Asu (8. märts 1897 Vana-Võidu vald, Viljandimaa – 7. detsember 1965 Stockholm) oli eesti arst.
Theodor Asu osales Vabadussõjas, lõpetas 1924 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna (korp! Sakala vilistlane), ning oli aastatel 1924–1931 Tallinna Linna Keskhaigla röntgenilabori abijuhataja.
1932. aastast oli Theodor Asu Eesti Arstide Erahaigla direktor ja röntgeni-raadiumi osakonna juhataja Tallinnas.
Saksa okupatsiooni ajal oli Theodor Asu Eesti Tervishoiukoja juhataja. 1944. aastal põgenes Rootsi, kus oli aastatel 1951–1955 Umeå haigla radioloogia osakonna abijuhataja, aastast 1955 Kalixi haigla röntgeniosakonna ülemarst.
Uma Thurman
Uma Karuna Thurman (sündinud 29. aprillil 1970 Bostonis Massachusettsi osariigis) on USA filminäitleja.
Tema tuntuimate filmirollide hulka kuuluvad osatäitmised filmides "Ohtlikud armusuhted" (1988), "Pulp Fiction" (1994), "Gattaca" (1997), "Kill Bill – Pruudi kättemaks vol. 1" ja "vol. 2".
Ta on ühe korra kandideerinud Oscarile: kõrvalosaga filmis "Pulp Fiction" 1995. Seevastu Kuldsele Vaarikale on ta kandideerinud kolm korda: 1995 peaosaga filmis "Isegi karjatüdrukud oskavad bluusi", 1998 kõrvalosaga filmis "Batman ja Robin" ning 1999 peaosaga filmis "Kättemaksjad". Ühtegi neist neljast ta ei võitnud.
Eraelu
Uma Thurman on 183 cm pikk.
1. mail 1998 abiellus ta näitleja Ethan Hawke'iga. Neil sündis tütar Maya Ray (1998) ja poeg Levon Green (2002). Paar lahutas abielu juulis 2004.
Tõva
Oli aastatel 1921–1944 formaalselt sõltumatu rahvavabariik.
Piirneb põhjas Krasnojarski krai ja Irkutski oblastiga, läänes Hakassia Vabariigiga ja Altai Vabariigiga, idas Burjaatia Vabariigiga ja välisriikidest Mongooliaga lõunas.
Rahvastik
2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas vabariigis 307 930 inimest, kellest olid 82,0% tõvad ja 16,3% venelased. Linnades elas 52,0% rahvastikust. Ainuke suurem linn on pealinn Kõzõl.
Venelaste osakaal on alates 1959. aasta rahvaloendusest (40 protsenti) pidevalt langenud. Suurem väljaränne järgnes 1990. aastal toimunud etnilistele rahutustele, milles hukkus ligi 90 venelast.
Haldusjaotus
Vabariigi koosseisus on järgmised kožuunid:
Kleemu
Kleemu on küla Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Käina valda.
Kleemu piirneb põhjas Kaigutsi, läänes Ühtri ja Aadma, lõunas Jausa ning idas Utu ja Luguse külaga.
Nimi
Kohanimi võib lähtuda isikunimest Klement.
Loodus
Küla läbib Luguse jõgi.
Taristu
Küla keskosa läbib Luguse–Aadma tee.
Kultuur
Külas asuvad Kleemo telliseahi ja Torgama talukoht.
Mihhail Gasparov
pisi|Mihhail Gasparov Mihhail Gasparov (Михаил Леонович Гаспаров, 13. aprill 1935 Moskva – 7. november 2005 Moskva) oli vene klassikaline filoloog, tõlkija, kirjandus- ja värsiteadlane.
Ta oli Tartu-Moskva semiootikakoolkonna liige.
Perroon
pisi|Palupera jaama perroon pisi|Haapsalu raudteejaama perroon (ehitatud 1906–1907, pikkus 216 m) pisi|Veriora pisi|Sürgavere Perroon on ooteplatvorm raudtee ääres, mille abil saavad inimesed reisirongi minna ja sealt maha tulla. Suuremates raudteejaamades on mitu perrooni.
Aisetas
Aisetas on järv Leedus Molėtai ja Utena rajoonis. Molėtai rajoonis asub 2/3 järvest, kolmandik jääb Utena rajooni territooriumile. Kagutipus piirneb järv Švenčionyse rajooniga. Aisetas jääb Labanorase regionaalparki.
Perroon
Maailma pikim perroon on Indias Lääne-Bengalis Kharagpuris: 1072 meetrit. Euroopa pikim perroon on Suurbritannias Folkestone'is: 791 meetrit.
Mihhail Gasparov
Eesti keeles on ilmunud tema teos "Kapitooliumi emahunt. Rooma enne keisreid" (Postimees 2021).
Perroon
Eesti perroonid
pisi|201x201px|Vaade perrooni 2-3 lõpust Balti jaama poole Eesti raudteejaamades ja -peatustes on kasutusel perroonid kõrgusega 55 cm (Elron) ja 20 cm (GoRail) (rööpapeast kuni platvormini). Eesti kõige pikem perroon on 2-3 perroon Tallinnas, Balti Jaamas. Selle uus ja kasutuses olev osa on 404 meetrit pikk.
Lühikesed perroonid
Eestis on lühikesed perroonid 30–35 meetri pikkused ja nendes peatustes saab siseneda ja väljuda vaid C-vaguni kaudu.
Aisetas
Aisetas on Leedu pikim järv. Sügavaim koht asub järve idaosas Gatakiemise juures.
Aisetases on kaheksa saart (1,29, 0,54, 0,42, 0,15, 0,12, 0,09, 0,02 ja 0,02 ha). Järv on lookleva kaldaga; kaldajoone pikkus on 48,06 kilomeetrit, koos saartega aga 49,85 kilomeetrit. Kaldariba on kitsas, seal kasvavad pilliroog ja kõrkjad. Kohati kaldataimestik puudub, seda esineb rohkem järve abajates. Küladest jäävad järve kaldale Alnė, Žvaigždžiakalnis, Vaivadiškės, Saliniškis, Šnieriškės, Pavajuonis, Paeisetė II, Gatakiemis, Ščiurys ja Antakalnis. Järve loodekaldal asub laagriplats.
Perroon
Eesti peatused, kus on lühikesed perroonid
Lääne suunal (Tallinna–Keila–Klooga-Ranna/Paldiski/Riisipere liin)
Tallinn–Keila Keila–Riisipere Keila–Paldiski
Aisetas
Aisetase säng asub jääajal tekkinud Leedu pikimas tunnelorus. Kevaditi on järve veetase ligi kolm meetrit kõrgem. Südasuvel tekib järves umbkaudu viie meetri sügavusel hüppekiht.
Aisetasest voolab välja Aiseta jõgi. Galuonisest voolab järve 30 meetri pikkune oja. Järve suubuvad veel Vyžinta, Alnė, Vadokšnėlis ja kaksteist nimetut oja. oja. Kaladest elavad järves viidikas, särg, ahven, haug, leidub veel latikat, säga, angerjat ja koha.
Aisetase nimi võib tuleneda sõnast aisus, mis tähendab perioodi. Samas võib see ka tuleneda indoeuroopa algkeele liitest *eis-, *ois-, mis tähendab kiirustamist, tõttu.
Perroon
Eesti peatused, kus on lühikesed perroonid
Ida suunal (Tallinna–Tapa–Narva/Tartu–Valga/Koidula liin)
Kõrve (Mustvee)
Kõrve on küla Jõgeva maakonnas Mustvee vallas.
Aastatel 1992–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Ida-Viru maakonnas Avinurme vallas.
Küla läbib Kalma–Avinurme tee.
Otto Wilhelm von Königsmarck
thumb|Otto Wilhelm von Königsmarck Krahv Otto Wilhelm von Königsmarck (5. jaanuar 1639 Minden, Vestfaal – 15. september 1688 Modon, Morea, Veneetsia vabariik) oli saksa päritolu Rootsi sõjaväelane ja riigitegelane.
Otto Wilhelm von Königsmarck õppis kolm aastat Jena ülikoolis. Lühemat aega õppis ta Tübingenis, Strasbourgis, Baselis, Genfis, Blois's ja Angersis.
1655. aastast oli Otto Wilhelm von Königsmarck Haapsalu krahvkonna pandihärra, 1674. aastast krahv Anders Torstensonile kuuluva Raasiku mõisa pandihärra ja 1675. aastast Vormsi saare ja Vormsi Suuremõisa mõisaomanik.
Perekond
Otto Wilhelm von Königsmarcki vanemad olid 1630. aastast Rootsi kuningriigi teenistuses olnud sõjaväelane, hilisem Västerviki ja Stegeholmi krahv (1651) ning feldmarssal (1655) Hans Christoff von Königsmarck (1600–1663) ja Krantzlihnist pärit Maria Agathe von Leesten, kes oli Christopher von Leesteni tütar, Otto Wilhelm oli nende noorim poeg.
Otto Wilhelm von Königsmarck abiellus 9. veebruaril 1682 Karlbergis Catharina Charlotta De la Gardiega (1655–1697), kes oli Magnus Gabriel De la Gardie (1622–1686) ja kuningas Karl X Gustavi õe Maria Eufrosyne (1625–1687) tütar.
Otto Wilhelmi õde Beata Christina von Königsmarck (1637–1724) oli abielus krahv Jakob De la Gardie poja krahv Pontus Fredrik De la Gardiega (1630–1692);
Otto Wilhelmi vend Kurt Christoph von Königsmarck (1634–1673) oli abielus Herman Wrangeli tütre ja Carl Gustaf Wrangeli poolõe, Maria Christine Wrangeliga (1637–1691):
Otto Wilhelm von Königsmarck oli Poola kuninga August II armukese ja Vormsi Suuremõisa pärijanna Maria Aurora von Königsmarcki (1662–1728) isa.
Ragtime
Ragtime on muusikastiil 19. sajandi teisest poolest. Ragtime ' i kõrgperiood Ameerika Ühendriikides oli ajavahemikul 1897–1917, mil see jättis sügavad jäljed kogu järgneva kümnendi tantsumuusikasse. Arvatakse, et termini ragtime algne kuju oli ragged time (inglise keeles 'räbaldunud takt'), mille tingis sünkopeeritud rütm. Ragtime on üks mitmest varajase džässi eelkäijast bluusi, gospeli ja mõne muu stiili kõrval. Esialgu eksisteeris ragtime vaid klaverimuusikas, sealjuures mitte improvisatsioonilisena nagu klaveribluus, vaid valmis komponeeritud palana, mida mängiti noodist.
64
64. aasta pKr.
Ragtime
Kuigi suur osa ragtime ' i heliloojaist kuulus valgete muusikute hulka ja paljud neist olid naised, on tuntumaks jäänud pianist ja helilooja Scott Joplin (1868–1917), kelle palad "The Entertainer", "Maple Leaf Rag", "Frog Legs Rag" ning "Sensation Rag" on tänapäevani populaarsed.
Sahha
Sahha (jakuudi keeles Саха Сирэ, vene keeles Саха või Якутия, ametlikult Sahha (Jakuutia) Vabariik) on Ida-Siberis asuv Venemaa Föderatsiooni koosseisu kuuluv vabariik. Vabariigi nimerahvuseks on jakuudid, kes moodustavad vabariigis enamusrahvuse. Vabariigi ametlikeks keelteks on sahha ja vene keel.
Kaug-Ida föderaalringkonnas asuv Sahha on pindalalt suurim Venemaa 1. järgu haldusüksus (18% Venemaa territooriumist) ja samuti suurim haldusüksus maailmas. Ulatus läänest itta on 2000 km (3 ajavööndit) ja põhjast lõunasse 2500 km. 40% territooriumist asub põhjapolaarjoone taga.
Sahha (Jakuutia) Vabariigi pea kohusetäitja on alates 2018. aasta maist Aissen Nikolajev. Sahha valitsuse esimees on 2018. aastast alates Vladimir Solodov. pisi|Sahha ajavööndid
Loodus
pisi|Pobeda mägi, Sahha Vabariigi kõrgeim tipp|vasakul
Pinnamood
Üle 2/3 Sahha territooriumist hõlmavad mäestikud ja kiltmaad, ülejäänu madalikud. Kõrgeim tipp on Pobeda mägi (3003 m) Tšerski mäestikus.
Sahha lääneosas paikneb üks maailma suurematest kiltmaadest Kesk-Siberi kiltmaa. Vabariigi keskosas on Verhojanski mäestik, idaosas Tšerski mäestik, mille kõrgeimad tipud ulatuvad üle 3000 m merepinnast. Lõunapiiril on Stanovoi mäestik.
Suurimad madalikud on Kesk-Jakuutia ja Kolõma ning Põhja-Siberi madalik, mille idaosa on Sahha territooriumil.
Jõed
Suuremad jõed on Leena, Olenjok, Jana, Indigirka ja Kolõma.
Maavarad
Sahha on maavarade poolest väga rikas. Seal leidub naftat, maagaasi, kulda, teemante, kivisütt, tina, volframit ja hõbedat. 99% Venemaa teemantidest (13% maailma toodangust) on pärit Sahhast.
Kliima
Sahha on kontinentaalse kliimaga. Oimjakonist 40 km kaugusel on ilmajaam, kus madalaim mõõdetud õhutemperatuur oli −67,7 °C 1933. aastal ja ekstrapoleerimise teel saadi 1924. aastal õhutemperatuuriks −71,2 °C, mis võimaldas end arvata põhjapoolkera külmapooluseks, aga tegelikult on külmapoolus Verhojansk. Juulis võib temperatuur tõusta üle 30 °C.
Rahvastik
2021. aasta rahvaloenduse andmetel elas vabariigis 958 528 inimest, kellest 55,3% olid jakuudid, 32,3% venelased, 2,9% evengid, 1,6% eveenid, 1,3% kirgiisid, 0,8% ukrainlased, 0,6% burjaadid, 0,6% tadžikid, 0,5 tatarlased, 0,4% armeenlased, 0,2% dolgaanid, 0,1% jukagiirid ja 0,1% tšuktšid. Teiste seas elas Sahhas ka 13 eestlast.
2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas vabariigis 958 528 inimest, kellest 49,9% olid jakuudid, 37,8% venelased, 2,2% ukrainlased, 2,2% evengid, 1,6% eveenid, 0,9% tatarlased, 0,8% burjaadid, 0,5% kirgiisid, 0,4% armeenlased, 0,3% tadžikid, 0,2% dolgaanid, 0,1% jukagiirid ja 0,1% tšuktšid.
Suuremad linnad Sahhas on pealinn Jakutsk, Nerjungri, Mirnõi, Lensk ja Aldan.
Haldusjaotus
Vabariigi koosseisus on järgmised ulussid (rajoonid) ja 2 linnamaakonda (vene keeles):
Linnamaakonnad:
Ajalugu
Arheoloogilised leiud näitavad, et Jakuutia oli asustatud juba varases paleoliitikumis.
I aastatuhande keskel saabusid Jakuutiasse evenkide ja eveenide esivanemad. 13. sajandil asusid Leena keskjooksule turgi hõimud, kellest said jakuutide esivanemad, ning sundisid evenke ja eveene minema Leenast lääne või ida poole. Oletatavasti toimus turgi hõimude sisseränne mitme lainena, viimane neist 15. sajandil. Turgi hõimud tõid endaga karjakasvatuse kombe ja paikse eluviisi.
17. sajandi alguses hakkasid Jakuutiasse saabuma kasakad, nende järel Venemaa kolonistid. Paljud Jakuutia linnad on rajatud 17. sajandil. 18. sajandil põlisrahvad ristiti. Alates 19. sajandi algusest hakati Jakuutiasse inimesi asumisele saatma.
1783. aastal moodustati Jakuudi oblast Irkutski kubermangu koosseisus, 1805. aastal eraldati see kubermangust; iseseisvaks administratiivüksuseks sai oblast 1852. aastal. 1922. aastal moodustati Jakuudi ANSV, mis 1990. aastal nimetati Jakuudi-Sahha NSV-ks ja 1991. aasta detsembris Sahha (Jakuutia) Vabariigiks.
Aastatel 2016–2018 oli Sahha valitsuse esimehe ametikohal Jevgeni Tšekin.
Savijärv
Savijärv on mitme Eesti järve põhinimi:
Savijärv on ühe järve nimevariant:
Haava-Tsäpsi
Haava-Tsäpsi on küla Võru maakonnas Võru vallas.
1991–2017 oli Vastseliina vallas ja kandis nime Haava.
Naatriumfluoroatsetaat
Naatriumfluoroatsetaat ehk naatriummonofluoroatsetaat (ka: fluoroatsetaat; 1080) on tugev mürk, mida kasutatakse tavaliselt imetajatest kahjurite vastu.
pisi|Naatrium-fluoroatsetaadi struktuurivalem
Füüsikalised omadused
Kuumutamisel laguneb see umbes 200 °C juures.
Temperatuuril 20 °C lahustub see vees väga hästi, vähesel määral lahustub alkoholis.
Lendub väga vähesel määral.
Aine on saadaval puhtuseastmega umbes 95%.
Ajalugu
Naatriumfluoroatsetaadi avastasid Saksamaa sõjaväekeemikud Teise maailmasõja ajal. See osutus väga tugevaks mürgiks: teoreetiliselt piisab täiskasvanud inimese tapmiseks 0,1 grammist. Ent selle mürgi kasutamine osutus raskeks, sest seda tuleks sisse sööta või süstida (naha kaudu imendub halvasti). Seetõttu jäi see mürk enam-vähem unarusse, kuni selle taasavastasid pestitsiide uurivad USA keemikud. Mürk sai tuntuks nime "1080" all (katalooginumbri järgi).
Toimemehhanism
Arvatakse, et naatriumfluoroatsetaat katkestab Krebsi tsükli. Organismis muundub ta fluorotsitraadiks, mis blokeerib tsitraadiiooni kasutamise Krebsi tsüklis. Seetõttu kuhjuvad tsitraadiioonid verre ja rakud jäävad energiast ilma. Järgneb pikaldane ja piinarikas surm "seesmisse lämbumisse".
Sümptomid ja ravi
Mürgistussümptomid ilmnevad tavaliselt 30 minutit kuni neli tundi pärast mürgi manustamist. Sümptomite seas on oksendamine, jäsemete tahtmatu väljasirutamine, kramp ning lõpuks südame ja kopsude kollaps.
Tõhusat vastumürki ei tunta.
Inimesel meenutavad naatriumfluoroatsetaadimürgistuse sümptomid mõnevõrra ägeda südameinfarkti nähte.
Tavaliselt töödeldakse naatriumfluoroatsetaadi subletaalsed doosid organismis nelja ööpäeva jooksul täielikult ümber ja väljutatakse.
Looduslik leidumine
Naatriumfluoroatsetaati leidub looduslikult vähemalt 40 Austraalia, Brasiilia ja Aafrika taimes. Arvatakse, et seda leidub väga vähesel määral isegi teepõõsa lehtedes.
Sarapiku järv
Sarapiku järv (ka Sarapikujärv, Kogrilaht, Suur Kogralaht) on järv Tagamõisa poolsaarel Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Naatriumfluoroatsetaat
Looduslik leidumine
Austraalias kasvavatel mürkkauntel leidub naatriumfluoroatsetaati leheotstes ja seemnetes. Seetõttu on Lääne-Austraalia loomakasvatajad sunnitud oma karjamaadelt mürkkaunad käsitsi välja noppima. Mõned Lääne-Austraalia rohusööjad on naatriumfluoroatsetaadi suhtes osaliselt immuunsed.
Sarapiku järv
Järves on vähemalt 12 saarekest.
Naatriumfluoroatsetaat
Turustamine
Peibutiste valmistamiseks ettenähtud naatriumfluoroatsetaati on turustatud vesilahusena, mis sisaldab 0,5% nigrosiini (hoiatavat musta värvainet).
Suurbritannias on seda turustatud kontsentraadina.
Aine müük on range kontrolli all.
Kasutamine
Mürki on kasutatud muuhulgas rottide, hiirte, oravate, rohtlahaukurite, koiottide, küülikute, vallabite ja künnivareste tõrjeks.
On uuritud ka võimalust kasutada naatriumfluoroatsetaati insektitsiidi, herbitsiidi ja repellandina, kuid sellest on loobutud.
Naatriumfluoroatsetaati kasutatakse Uus-Meremaal Austraaliast sissetoodud ja kahjuritena levima hakanud kuusude tõrjeks. Et Trichosurus vulpecula on pärit Austraalia idaosast ja toitub põhiliselt puude otsas, puudub tal naatriumfluoroatsetaadi suhtes immuunsus.
Austraalia edelaosas on hiljuti käivitatud projekt Project Western Shield ohustatud imetajate populatsioonide suurendamiseks. Selleks visatakse kopteritelt või väikelennukitelt alla naatriumfluoroatsetaadiga mürgitatud liha, mida kaitstavaid liike ohustavad kiskjad (metsikud koerad ja rebased) meeleldi söövad. Kasse on sel kombel raske hävitada, sest neid huvitab ainult elussaak. Hiljuti aga paigutas üks piloot peibutiste sisse heligeneraatoreid. See andis tulemusi.
Tasmaanias on metsakasvatajad püüdnud kasutada naatriumfluoroatsetaati rohusööjate hävitamiseks metsaistandikes. Sellise kasutamise vastu avaldati protesti ning Tasmaania võimud keelustasid selle mürgi kasutamise.
Sugutilukk
pisi|Inimese sugutilukk ehk sugutipea (glans penis) erinevate nurkade alt vaadatuna Sugutilukk ehk sugutipea (glans penis) on osade imetajate (sh meeste) välimise isassuguelundi osa. Sugutilukk on suguti käsnkeha paksenemus, mis moodustab elundi otsmise jämenenud osa ehk pea, millele järgneb sugutikeha.
Isastena sündinutel
Isastel imetajatel on, sõltuvalt loomaliigist, lukk väga erineva kujuga ja moodustab suguti tipu.
Eristatakse lukikrooni (corona glandis) ja lukikaela (collum glandis).
Meestena sündinutel
pisi|Mehe sugutipea pisi|340px|Peenise verevarustus
Poisslastel on sugutilukk tuvastatav sünnijärgselt.
Sugutilukk on kaetud mitmekihilise epiteeliga, mille all tunderetseptorid.
Sugutilukki kaitseb eesnahk, mis suguti lõtvunud olekus katab tervet sugutilukki või osa sellest.
Sugutilukki ja eesnahka ühendab eesnahakida.
Patoloogia
Lukipõletik on balaniit, luki-eesnaha põletik on balanopostiit.
Põletikujärgse liigpigmentumuse korral võivad sugutipähe ilmuda tumedamad pigmendilaigud, mida seostatakse melaniiniga.
Sugutilukil võib välja kujuneda peenisevähk, melanoom jmt soovimatud proliferatiivsed haiguslikud seisundid.
Terminoloogia
Sugutilukk on mehekusiti osa.
Sugutilukk on kantud rahvusvahelisse inimese anatoomia standardisse Terminologia Anatomica ja loomaanatoomia standardisse Nomina Anatomica Veterinaria.
Kolm ratsameest
"Kolm ratsameest" ("The Three Caballeros") on Walt Disney Feature Animationi 1944. aastal valminud täispikk multifilm.
Multifilm kujutab Disney tegelaste seiklusi Ladina-Ameerikas. Film toodeti osana stuudio hea tahte sõnumist Lõuna-Ameerikale. Multifilm esilinastus 21. detsembril 1944 Mexicos, Ameerika Ühendriikides näidati seda alates 1945. aasta veebruarist ja Suurbritannias sama aasta märtsist.
Autechre
pisi| Autechre on inglise elektroonilise muusika ansambel. Ansambli koosseisu kuuluvad Rob Brown ja Sean Booth.
Nagu Aphex Twin, on Autechre techno superstaarid täpselt nii palju, kui selle muusikastiili tõekspidamised ja piiratud kuulajaskond võimaldab. Oma tegutsemisaastate jooksul on Rob ja Sean andnud oma vastuolulise muusikaga vähemalt samapalju kõneainet nagu AFX. Kui 90-ndate alguses ja keskosas võis Autechre repertuaarist leida äratuntavaid meloodiaid, siis hiljem säilis peamiselt harmoniseeritud põhi, kuid kohati kadus seegi, jättes alles ainult rütmi, mis oma keerukuselt muutus sama raskesti kuulatavaks kui Stockhauseni või Cage'i minimalistlik muusika eelmise sajandi keskosas. Nõnda lähenesid nad üha enam elektronmuusikale akadeemilises mõistes.
Rob ja Sean kohtusid ühise sõbra kaudu. Alguses vahetati niisama lemmiksingleid ja muusikat, kuni saadi läbi hea juhuse keldriruumi täis analoog muusikariistu ning juba enne keskkooli lõppu alustasid nad iseenda muusikaga eksperimenteerimist.
Esimesed katsed väikeste plaadifirmade all oma muusikat avaldada kukkus masendavalt läbi. Kuni nad avastasid Warp Recordsi ja saatsid oma kassetid sinna. Sean ja Rob tundsid, et Warpi esimesed avaldatud plaadid artistidelt Sweet Exorcist, Nightmares on Wax, B12 andsid märku uue ajastu tekkimisest Suurbritannia techno maastikul ja Autechrel võiks samuti olla oluline roll selle kujundamisel.
Juba debüütalbum Incunabula andis mõista, et mehed liiguvad mööda oma rada. Sellele järgnenud LP nimega Amber kirjutas Autechre ambientmuusika ajalukku. 1995. aastal ilmunud Tri Repetae++ lõi aga ümber kõik senini kehtinud reeglid techno muusikas ja seda plaati peetakse senini Autechre geniaalseimaks tööks.
Etruskid
Etruskid oli muistne roomlaste-eelne rahvas, kelle õitseng Lääne- ja Kesk-Itaalias Etruurias algas 8. sajandil eKr. Etruski tsivilisatsioon oli õitsval järjel Toscana küngastel paiknevates kindlustatud linnades. Tema rikkus põhines maaharimisel ning rikkalikel vase- ja rauamaardlatel. Suur osa teadmistest etruskide kohta pärineb hauakambrite seinamaalingutelt ja hauapanustest. Samuti on etruski kultuuri vahendajateks olnud vanarooma ja -kreeka kunst ja kirjandus. Eriti suur mõju oli etruski kunstil vanarooma pastoraalsele kunstile ja kirjandusele, näiteks Vergiliuse ekloogidele.
Etruskide päritolu
Etruskide päritolu on teadmata. Ühe hüpoteesi kohaselt pärinevad nad Itaalia muistsetest, indoeurooplaste-eelsetest asukatest. Tuntuma, Herodotose teooria kohaselt arvatakse etruskid olevat Itaaliasse rännanud meritsi Väike-Aasiast Lüüdiast 10.–8. sajandil eKr. Tänapäeval arvatakse, et etruski rahvas on kujunenud kohalike Itaalia põllupidajatest põlisasukate ning Vahemere idaosast merd mööda tulnud kõrge kultuuriga sisserännanute segunemisel.
Etruski keel
Lähemalt artiklis Etruski keel