cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Tartu Ülikooli ühiskonnateaduste instituut
Strateegilise Jätkusuutlikkuse Kompetentsikeskus
Strateegilise Jätkusuutlikkuse Kompetentsikeskus (SJKK) loodi 2014. aasta jaanuaris Tartu Ülikooli ühiskonnateaduste instituudi ja Tervise Arengu Instituudi (TAI) koostöös, vastamaks Kaitseministeeriumi vajadusele täiendada inimressursiga seotud kompetentsi ja teadmist kaitsevaldkonnas.
Kompetentsi koondamine ja loomine toimub kolmel põhiteljel: demograafiliste ja sotsiaalsete muutuste seire ja prognoos; tervis ja füüsiline võimekus ning kaitsetahe, moraal ja valmisolek. SJKK tegevuse tulemina on Kaitseministeeriumil, Kaitseväel, Kaitseliidul ja Kaitseressursside Ametil võimalik parandada ja kohandada oma tegevust seoses inimressursiga lähtuvalt kogutud ja analüüsitud informatsioonist.
SJKK panustab õppe-, teadus- ja arendustegevusse riigikaitse inimfaktoriga seotud jätkusuutlikkuse valdkonnas. SJKK tegevuse tulem on pikal perioodil kriitiliselt oluline nii riigikaitse kui ka julgeoleku valdkondadele ning vajalik sisend Eesti kaitsevõime arendamisele.
Klubid ja seltsid
Ühiskonnateaduste instituudis tegutsevad klubid ja seltsid, mis toovad kokku instituudi akadeemilise personali, vilistlased, üliõpilased ja kõik teised huvilised. Vilistlastele ning töötavatele praktikutele on klubid ja seltsid suurepäraseks võimaluseks end erialase diskussiooniga kursis hoida ning regulaarselt akadeemilises keskkonnas kokku saada ja mõtteid vahetada. Üliõpilastele pakuvad klubid ja seltsid huvitavat erialast õppetöövälist kogemust ja tegevust.
Tartu Ülikooli Ühiskonnateaduste instituudis tegutsevad klubid ja seltsid:
Vilistlased
pisi|Tartu Ülikooli ühiskonnateaduste instituudi vilistlane ajakirjanik [[Mart Juur.]] pisi|Tartu Ülikooli ühiskonnateaduste instituudi vilistlane ajakirjanik [[Vahur Kersna.]] Vilistlased osalevad instituudi traditsioonilistel üritustel nagu õppeaasta avaaktus, rebaste tutvumisõhtu, rebaseks löömine, jõulupidu, kevadgrill, konverentsid jpm.
ÜTI vilistlaste hulgas leidub:
Tunnustus
Ühiskonnateaduste instituut tunnustab igal kevadel toimuval Kevadgrillil parimaid tudengeid (Tubli tudeng), lemmikõppejõude, parim ajakirjanduse eriala üliõpilane pälvib Kuldsule, ühiskonnas positiivset muudatust loonud tudengid pälvivad tiitli Värske Tegu.
Pavel Černý
Pavel Černý (sündinud 11. oktoobril 1962) on Tšehhi endine jalgpallur, ründaja.
Koondisekarjäär
Tšehhoslovakkia jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1989–1991 4 mängu.
Kris Jenner
Kristen Mary Jenner (sündinud Houghton 5. novembril 1955. aastal San Diegos) on Ameerika Ühendriikide tõsielustaar, produtsent ja ettevõtja.
Tuntud tõsieluseriaalist "Keeping Up with the Kardashians".
Lapsepõlv
Kris Jenner oli Mary Jo Shannoni ja Robert True Houghtoni esimene laps. Jenner lõpetas Clairemonti keskkooli 1976. aastal.
Isiklikku
Kris Jenner abiellus advokaat Robert Kardashianiga 8. juulil 1978. Neil on neli last: tütred Kourtney (sündinud 1979), Kim (sündinud 1980), Khloé (sündinud 1984) ja poeg Rob (sündinud 1987). Nad lahutasid abielu 1991. aastal, kuid jäid väga headeks sõpradeks kuni Roberti surmani 2003. aastal.
1991. aasta aprillis, kuu aega pärast lahutust, abiellus Jenner olümpiavõitjast kümnevõistleja Bruce Jenneriga. Neil on tütred Kendall (sündinud 1995) ja Kylie (sündinud 1997). Nad lõpetasid oma suhte 2013. aasta oktoobris. Ametlik lahutus toimus 22. septembril 2014.
Jenneril on üheksa lapselast.
Harilik rukkihein
Harilik rukkihein ehk rukki-kastehein (Apera spica-venti) on kõrreliste sugukonda arvatud taimeliik.
Taim kasvab Eestis umbrohuna teraviljades ja teda leidub hajusalt.
Seitsme Saare Vabariik
pisi|Seitsme Saare Vabariik 1801. aastal. Seitsme Saare Vabariik (kreeka keeles Επτάνησος Πολιτεία, itaalia keeles Repubblica Settinsulare) oli vabariik Joonia saartel, mis eksisteeris aastatel 1800–1807 ning 1807–1815.
Ajalugu
Riik oli esimesel perioodil Osmanite riigi ja Venemaa protektoraat (vene keeles Республика Семи Островов), teisel perioodil oli see Esimese Prantsuse Keisririigi protektoraat (prantsuse keeles République Septinsulaire või République des Sept-Îles).
See oli kreeklaste esimene võimalus vähemalt osalisekski autonoomiaks pärast Bütsantsi viimase jäänuse Morea despootkonna alistumisest Osmanite riigile 15. sajandi keskel.
Pärast Esimesse Prantsuse Keisririigi lõppu sai Seitsme Saare Vabariigi järglaseks Joonia Saarte Ühendriik.
Saared
Vabariiki kuulus seitse saart:
EELK Misjonikeskus
EELK Misjonikeskus on 1997. aastal Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku (EELK) misjonitegevuse edendamiseks asutatud sihtasutus.
Keskus tegutseb nii Eestis kui ka välismaal. Misjonikeskuse peamised tegevusalad on EELK kogudustega koostöös evangeeliumi kuulutamine, koguduste liikmete koolitamine misjonivastutuse kandmiseks ning läkitamine misjonitööle.
Keskus asub Tallinnas.
Piz Glüschaint
Piz Glüschaint on mägi Bernina mäestikus (Alpid), Itaalia ja Šveitsi vahelisel piiril. See asub Val Rosegi (Graubündeni kanton) ja Val Malenco (Lombardia) vahel. Selle põhjaküljel on Rosegi liustik.
Najīb Mīqātī
pisi|Najīb Mīqātī Najīb Mīqātī (araabia keeles نجيب ميقاتي; sündinud 24. novembril 1955 Tripolis) on Liibanoni poliitik, 13. juunist 2011 kuni 15. veebruarini 2014 Liibanoni peaminister. Teist korda on ta Liibanoni peaminister alates 10. septembrist 2021.
Ta lõpetas Beiruti Ameerika ülikooli ärijuhtimise alal ja tegeles ettevõtlusega telekommunikatsiooni alal.
Alates 2000. aastast kuulub ta parlamenti.
Märtsis 2013 astus ta ametist tagasi, kuid täitis peaministri ülesandeid uue valitsuse moodustamiseni veebruaris 2014.
Pinocchio seiklused
"Pinocchio seiklused" (itaalia keeles "Le avventure di Pinocchio") on itaalia kirjaniku Carlo Collodi 1883. aastal ilmunud jutustus.
Teos on ilmunud rohkem kui 240 keeles ja murdes. Raamatut on müüdud üle 80 miljoni eksemplari.
Jutustusest on aastakümnete vältel loodud palju mugandusi, sealhulgas kuuldemänge, filme, teatri- ja balletilavastusi.
Vene kirjanik Aleksei Tolstoi kirjutas selle põhjal lasteraamatu "Kuldvõtmeke ehk Buratino seiklused" (1936).
"Pinocchio seikluste" põhjal on tehtud palju filme, tuntuim neist Walt Disney 1940. aastal valminud täispikk animafilm "Pinocchio".
Annika Lõhmus
pisi|Annika Lõhmus oma esikromaani "Pooltoonid" tutvustava intervjuu salvestamisel 9. mail 2020 Annika Lõhmus (sündinud 26. jaanuaril 1978 Pärnus) on eesti laulja ja kirjanik.
Elulugu
Annika Lõhmus õppis aastatel 1985–1996 Pärnu Ülejõe Gümnaasiumis muusika süvaõppega klassis (erialaks klaver), 1996–2000 Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis (Henn Eeriku lauluklassis), 2000–2004 Eesti Muusikaakadeemia bakalaureuseõppes (Anu Kaalu lauluklassis) ning 2011–2012 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia magistriõppes (Nadia Kuremi lauluklassis), mille lõpetas cum laude.
Aastast 2001 töötab Annika Lõhmus Eesti Filharmoonia Kammerkooris.
Ta on esinenud solistina mitmetes barokiajastu vokaalsuurvormides ja kantaatides nagu Bachi Johannese passioon, Missa h-moll, Magnificat, kantaat nr. 51, Händeli Dixit Dominus ning Arvo Pärdi teostes nagu Magnificat, Te Deum, Passio jne. Annika Lõhmus on osalenud korduvalt Haapsalu Vanamuusika Festivalil.
Kirjanduslik tegevus
Aastast 2017 algas Annika Lõhmuse kirjanduslik tegevus. Ilmusid luulekogu "Halo" ja reisinippide käsiraamat "Passist reispassini". Viimasesse kogus Annika oma kolleegide tähelepanekuid, nõuandeid ja humoorikaid juhtumisi arvukatelt välisreisidelt. Aastal 2020 ilmus esikromaan "Pooltoonid", mille tegevus toimub suures osas klassikalise muusika maailmas. Aastal 2023 tegi Annika kaastööd Reet Kromeli laulikusse "7 laulu ja 7 seadet kooridele". Annika Lõhmus on kirjutanud ka artikleid ajakirja Eesti Naine ja Buduaar.
Hawker Hurricane
Kuigi Hurricane on tuntuselt jäänud teise Briti hävituslennuki – Supermarine Spitfirei varju, on tähelepanuväärne, et teise maailmasõja õhulahingutes tekitati selle lennukiga 55% kõikidest Luftwaffe lennukite kaotustest 1940. aastal võitluses Inglismaa pärast. Hurricane'e kasutati kõigil suurematel teise maailmasõja rinnetel.
Saamise ajalugu
Hurricane'i loomisele panid aluse arutelud RAF-i ametnike ja Briti lennukikonstruktori Sydney Cammi vahel. Algselt ei olnud ametnikud vaimustuses monoplaani projektist, mis asendaks Hawker Fury biplaani. Hoolimata sellest, et ministeerium eelistas biplaane, tundmata huvi uue hävitaja vastu, otsustas Hawker Aircraft oma monoplaani eraviisiliselt arendada. Tänu sellele oli aega rakendada mitmeid uusi innovaatilisi ideid, nagu sissetõmmatav maandumistelik ning võimsam mootor Rolls-Royce Merlin.
1934. aasta lõpus andis Briti lennundusministeerium tellimuse ühe Hawkeri monoplaani ehitamiseks. 6. novembril 1935 tegi Hurricane'i prototüüp, tähisega K5083, esmalennu.
Juunis 1936 andis ministeerium tellimuse Hurricane'i seeriatootmiseks ning detsembris 1937 jõudis esimene lennuk eskadrilli lennuväljale. Lennuki konveieril ehitamine ja järgnev hooldamine oli lihtsustatud tänu varasemale tavapärasele ehitusviisile, mis võimaldas eskadrillides teha suuri lennukiremonte välise abita.
Teine maailmasõda
Hurricane'e ehitati kiire tempoga enne teise maailmasõja puhkemist septembris 1939 – selleks ajaks oli neid juba lennuväe 18 eskadrillil. Hurricane'e kasutati Inglismaa kaitses mitut tüüpi Saksa sõjalennukite vastu, kaasa arvatud lähivõitluses Messerschmitt Bf 109-ga mitmel rindel.
Hurricane'i täiustati jätkuvalt ning see hakkas täitma nii ründe-, kergpommitaja-, hävitus- kui ka maaväe toetuslennuki ülesandeid. Mereväe jaoks kohandatud lennukid on tuntud Sea Hurricane'i nime all – need olid modifitseeritud nii, et võimaldada opereerimist lennukikandjatel laevadel. Mõned lennukid muudeti nii, et neid sai sõjalaevalt katapulteerida õhku merekonvoi laevade kaitseks.
Viimane Hurricane ehitati juulis 1944. Selleks ajaks oli Suurbritannias ja Kanadas tehtud 14 487 Hurricane'i.
Moonwalk (laul)
"Moonwalk" on Laura 2005. aasta laul ja ühtlasi singel. Laul on üks Laura albumi "Muusa" lauludest. Laulu kirjutas Sven Lõhmus.
Eurolaul 2005 võistlusel sai laul 2. koha.
Põltsamaa Kunstikool
pisi|Linnusehoov, konvendihoone ja Põltsamaa uus Niguliste kirik Põltsamaa Kunstikool on kunstikool Põltsamaal.
Pühapaikade andmekogu
Pühapaikade andmekogu on andmebaas, kuhu on koondatud info Eesti ala hiite, pühade kivide, puude, veekogude ja teiste ajalooliste looduslike pühapaikade kohta. Andmebaasi haldavad Tartu Ülikooli looduslike pühapaikade keskus ja SA Hiite Maja.
Põltsamaa Kunstikool
Põltsamaa kunstikool asub Põltsamaa linnuse konvendihoone keldris. Kunstikoolis on võimalik õppida joonistamist, maali, kompositsiooni, keraamikat, siidimaali ja erinevaid graafikatehnikaid.
Pühapaikade andmekogu
Andmekogu info pärineb suuresti järgmistest allikatest: Eesti Kirjandusmuuseumi allüksused (Eesti Rahvaluule Arhiiv, Eesti Kultuurilooline Arhiiv ja Arhiivraamatukogu), Eesti Keele Instituudi murdekogud, Tartu Ülikooli arheoloogia kabineti arhiiv, Tallinna Ülikooli ajaloo instituudi arhiiv ning Rahvusarhiivi kaardikogu, samuti Kultuurimälestiste register, Eesti looduse infosüsteem ja Maa-ameti geoportaal.
Põltsamaa Kunstikool
Ajalugu
Põltsamaa Kunstiseltsi asutamise koosolek peeti 1996. aastal. Põltsamaa Kunstikool loodi 2000. aastal erakunstikoolina.
Ainus, mis jääb, on BEAT
"Ainus, mis jääb, on BEAT" on ansambli Kosmikud 2008. aastal välja antud album.
300. laskurpolk
300. laskurpolk oli Teise maailmasõja ajal NSV Liidu Punaarmee koosseisus formeeritud jalaväeväeosa, mis kuulus 7. Eesti Laskurdiviisi koosseisu.
Täiendav informatsioon
300. laskurpolgus teenis Nõukogude Liidu kangelane Jakob Kunder, keda väärindati Kuramaa lahingutes.
1942. aasta detsembris Velikije Luki lahingutes läks 300. polgu üks pataljon (välja arvatud pataljoni miinipilduja ja kuulipildujaroodud), koos pataljoni komandöri ja komissariga üle sissepiiratud Saksa vägede poole.
1944. aasta 12. oktoobri ööl teostas 300. laskurpolk suurte kaotustega Vintri dessandi, milles dessanti läinud 745 mehest, ei tulnud tagasi 575. Kõrgemad ohvitserid on maetud Vananõmme kalmistule.
Alpina B8
Ajalugu
Alpina tahtis teha veelgi võimsama 3. seeria auto, mis oleks võrdväärne BMW M3-ga. Seetõttu otsustasid arendajad ja disainerid kasutada v8-mootorit. Nad plaanisid ja testisid modifitseeritud 4.0-liitirise M60B40 mootoriga (232 kW), mis oli samal ajal E34 B10 4.0. Siis aga leiti, et mootor on võimeline rohkemaks ning suurendati mootori mahtu 4,6 liitri peale (245 kW). ALPINA B8 mitte ei suutnud ainult konkureerida BMW E36 M3-ga, vaid tõusis tänu suurepärasele jõudlusele supersportautode klassi.
Mootor ja ülekanne
Alpina kasutas baasiks BMW M60B40 mootorit, mida oli juba kasutanud ALPINA B10 4.0 / E34. Juba piisavalt tuttavast mootorist saadi mõningate tehniliste modifikatsioonide ja mootori mahu suurendamisega 0,6-liitri võrra kätte 333 hp (245 kW @ 5,700 rpm/min). Mootor saavutab maksimumpöörde 470 Nm @ 3900 rpm/min. Sama mootorit pakuti samal ajal ka B10 E34-le, aga tänu paremale jahutamisele saavutas see 250 kW ja 280 Nm.
Erinevalt B10 4.6-le, mida pakuti 5-käigulise automaatkäigukastiga, oli B8 4.6 6-käigulise manuaalkäigukastiga, mida hiljem pakkus ka BMW M3 3.2. Samuti oli vähendatud B8 diferentsiaalülekanne 2.79:1 peale (BMW M3 3.2 - 3.23:1). Uue diferentsiaali tagumise korpuse tõttu tõusis õlisisaldus 3,1 liitrini, mis jahutas ka suurematel kiirustel rohkem. Pakuti ka võimalust osta piiratud libisemisega diferentsiaaliga mudelit.
Vedrustus ja pidurid
Alpina ehitas vedrustuse, mis koosnes Bilsteini sportamortidest ja Eibachi vedrudest (ainult esisillal). B8 oli 20 mm madalam kui standard BMW E36. Esimese stabilisaatori varda läbimõõt viidi 25 mm peale, tagmine jäi originaali 15 mm juurde. Elektroonilise juhtimisabina ASC + T (Automatic Stability Control + Traction) oli standardvarustuses B8-l. Kuna V8 on lühem kui R6 mootor, siis läks raskuskese veel rohkem tahapoole, mis avaldas positiivset mõju. Õõtsad tulid esialgu E36 328i omad, hiljem M3 3.0 omad, ainult mõnel B8-l olid 328i õõtsad.
Pidurid esiteljel olid Lucase kahekolvilised supportid, ventileeritud kettad (diameeter: 326 mm, paksus: 26 mm) ja Ferodo klotsid. Tagasillale jäi M3 3.0 pidurisüsteem. Pidurdusväärtus oli üle 10 m/s².
Kere ja interjöör
V8 mootori valik tähendas suuremat kütusekulu ning vähem pidavust tagateljel, seega kupeel ja sedaanil tehti paak suuremaks (95 liitrit). Nagu kõikidel teistel Alpinatel, sai ka B8 modifitseeritud väljalaskesüsteemi. Lisaks Alpina velgedele pandi autole ka esimese stange lisa ning sedaanile ja kupeele tagumine tiib. Valikuna sai valida Alpina kirjad-triibud kas kuldse või hõbedasena.
Lisaks hõbeplaadile autos, kus on märgitud tootmisnumber, sai lisaks lisadega spidomeetri (lisa õlituli, õlirõhunäidik, voltmeeternäidik), puitdekoorliistud ja 385 mm sportnahkrooli. Lisaks sai tellida eraldi Alpina sportistmed Recarost.
Hind
B8 oli enda klassis üks kõige kallimatest autodest ja see oli üle 35 000 DM (17 895 €) kallim kui BMW M toodetud E36 M3.
Natalie Merchant
thumb|Natalie Merchant aastal 2005 Natalie Anne O'Shea Merchant (sündinud 26. oktoobril 1963 Jamestownis New Yorgi osariigis) on USA alternatiivroki laulja ja laulukirjutaja.
Ta on kontraalt ja mängib vibrafoni.
Päritolu ja lapsepõlv
thumb|Natalie Merchant esinemas 1984. aastal Tema perekonnanimi Merchant on inglisepärane variant Sitsiilia nimest Mercanto. Nimi O'Shea pärineb tema iiri päritolu ema suguvõsast.
Kui Natalie oli laps, kuulas ta ema kõige rohkem The Beatlesi, Al Greeni ja Aretha Franklini muusikat ning julgustas oma lapsi muusikat õppima. Enne Natalie 12-aastaseks saamist ei lubanud ema tal televisioonis esineda. Ema armastas klassikalist muusikat ja võttis Nataliet sageli sümfooniakontsertidele kaasa. 12-aastaselt käis ta emaga Buffalos ansambli Styx kontserdil, mille atmosfäär jättis Nataliele sügava mulje. Ema kuulas muu hulgas muusikalide "West Side Story" ja "South Pacific" muusikat.
Natalie vanemad lahutasid 1972. aastal. Hiljem abiellus ema džässmuusikuga ning Natalie kodus hakkas domineerima džäss. Bob Dylanist kuulis ta esimest korda alles 18-aastaselt. Ta on öelnud: "Ma kasvasin üles kodus, kus keegi ei vaadanud televiisorist uudiseid ega lugenud ajalehti. Vanemaks saades olen hakanud neid asju avastama ja uudised on mõjutanud mind rohkem kui kunagi varem."
Looming
Aastatel 1981–1993 laulis Merchant ansamblis 10,000 Maniacs. Bändiga liitudes õppis ta Jamestown Community College'is. Ta oli ansamblis solist, põhiline laulusõnade kirjutaja ja hiljem mängis ka saateks klaverit. 1993. aastal lahkus ta ansamblist, et alustada soolokarjääri.
"Tigerlily"
Aastal 1995 ilmus plaadifirmas Elektra Records tema esimene sooloalbuml "Tigerlily", millel on rahulikud ja melanhoolsed laulud. Nimevaliku kohta on Merchant öelnud, et see väljendas hästi tema tunnet, et album on ühtaegu metsik ja õrn. Oma loomingu üle kontrolli säilitamiseks finantseeris Merchant albumi ise. Ta valis end saatma noored entusiastlikud muusikud, kelleks olid kitarrist Jennifer Turner, basskitarrist Barrie McGuire ning varem Wallfloweris mänginud trummar Peter Yanowitz, kellega ta jätkas koostööd 2001. aastani, mil nad lahku läksid.
Esimeseks singliks valiti "Carnival", mis pääses edetabelis Billboard Hot 100 esikümnesse, hiljem ilmusid singlitena "Wonder" ja "Jealousy", mis pääsesid esimese neljakümne hulka.
"Tigerlily" oli menukas album ja sai kriitikutelt hea hinnangu. Albumit on müüdud ligi 5 miljonit eksemplari ning see on Merchanti kõige menukam album. Merchant tegi selle albumi tutvustamiseks mitmeid turneesid ja televisioonis esinemisi, nagu näiteks saates "Saturday Night Live".
Teised albumid
Teise albumi "Ophelia"' (1998) pealkiri viitab "Hamleti" tegelasele Opheliale. Albumi tegemises osales palju külalismuusikuid, nende hulgas lauljad N'Dea Davenport ja Yungchen Lhamo ning kitarrist Daniel Lanois.
Kontsertalbumil "Live in Concert" (1999) on lisaks originaalloomingule David Bowie laulu "Space Oddity" ja Neil Youngi "After The Gold Rush" kaverid.
Novembris 2001 ilmunud album "Motherland" on pühendatud 2001. aasta 11. septembri terrorirünnakute ohvritele, kuigi laulude salvestamine lõpetati veidi enne neid sündmusi ja neil puudub rünnakutega otsene seos.
"The House Carpenter's Daughter" (2003) on Merchanti esimene sooloalbum, mille andis välja tema enda plaadifirma Myth America Records. Ta laulab seal nii moodsaid kui ka traditsioonilisi folklaule.
Isiklikku
Ta on olnud suhtes trummar Peter Yanowitziga, kellest ta 2001. aastal järsku lahku läks.
2003. aastal abiellus Merchant hispaania filmimehe Daniel de la Callega. Samal aastal sündis neile tütar.
Ta armastab aiatööd ja maalimist; näiteid maalidest on näha tema kodulehel.
Alates 1980. aastast oli ta taimetoitlane, kuid raseduse tõttu hakkas taas liha sööma. "Kuuekümnendate esteetika ei ole mind kunagi päriselt köitnud (...), kuid olen olnud 17 aastat taimetoitlane ja pean end roheliseks, nii palju kui see on minu elukutse juures võimalik. Elan parema meelega maal kui linnas – ma leian, et see on mulle tervislikum ja kosutavam."
Verhnjokamjanske
Verhnjokamjanske on küla Ukrainas Donetski oblastis Bahmuti rajoonis, 101 km kaugusel Donetskist põhjakirdes.
Verhnjokamjanske asub 102 meetri kõrgusel merepinnast.
Külas elab 960 inimest.
Mu kodu
"Mu kodu" on Uno Naissoo laul. Laulu sõnad kirjutas Juhan Saar.
Verhnjokamjanske
XX sajand
1951. aastal asustati Verhnjokamjanskesse ümber inimesed Lääne-Ukrainast, territooriumilt, mis on praegu Poola riigi koosseisus. Ümberasunud on säilitanud paljuski oma kombed ja tavad.
Mu kodu
Laulu laulis tuntuks Jaak Joala.
Verhnjokamjanske
XXI sajand
2014. aasta Ukraina kriisi ajal võtsid venemeelsed separatistid asula oma kontrolli alla.
24. juulil võtsid valitsusväed asula oma kontrolli alla.
Kumran
pisi|Kumrani koopad Kumran [kumra:n] (ka Qumran, heebrea keeles קומראן; araabia keeles خربة قمران Khirbet Qumran) on paik, kus asuvad juudi asula varemed, mis asuvad Juuda kõrbes umbes 1,5 km kaugusel Surnumerest loodes Iisraeli okupeeritud Palestiina aladel (Läänekallas), Iisraeli Kalya asula ja Kibutsi lähistel, Kumrani vadi suudmealal.
Kumranis teostati Roland Guérin de Vaux' (1903–1971) juhtimisel arheoloogilised väljakaevamised aastatel 1951–1956. 160 ruutmeetrisel alal avastati judaismi lahkusuliste esseenide keskse asula varemed sh looduslikud ning inimtekkelised koopad ja tunnelid mudakivist platool. Asula loodi Johannes Hyrkanuse (134–104 eKr) valitsemisperioodil ja vallutati roomlaste poolt Juudi sõja ajal 68 pKr, pärast mida rajati sinna garnison, mis oli roomlaste kasutuses umbes aastani 73 pKr.
Asulas asus ühise majapidamise, ühiste söömaaegade ja usutalituste paik, kus lisaks leidus koosoleku- ja söögisaal, köök, skriptoorium, töökojad, laoruumid, veemahutid, koguduse liikmete eluruumid paiknesid lähedal asuvates koobastes. pisi|Kumrani käsikiri Kumrani koobastest leiti aastatel 1946–1956 kokku 12 rullraamatut ja umbes 40 000 katkendit heebrea- ja arameakeelseid nahk- ja papüüruskäsikirju, mis pärinevad vahemikust 200 eKr – 68 pKr. Kokku 400 teksti, millest 175 on piiblitekstid: kõik vana testamendi raamatud (va Estri raamat), neist tuntuim on terviklik Jesaja rullraamat, kommentaarid Nahumi ja Habakuki raamatule ning esimese Moosese raamatu arameakeelne apokrüüfiline ümberjutustus. Lisaks piiblitekstidele leiti juudi esseenide koguduse põhikiri, psalmid, elukorralduse range eeskiri, kirjutis valguse poegade sõjast pimeduse poegade vastu. Leitud kirjandusel on suur väärtus nii vana kui ka uue testamendi raamatute ja nende kirjutamise ajastu mõistmisele. Kumranist ja mujalt Surnumere äärest pärinevaid käsikirju uurib semiidi filoloogia haru kumranoloogia.
Iisraeli loodus- ja pargiamet võttis ala üle 1967. aastal pärast Kuuepäevase sõja lõppu, kui Iisrael okupeeris Jordani läänekalda ja hõivas Kumrani. Sellest ajast peale on Iisrael teinud piirkonnas suuri investeeringuid, et kehtestada Kumrani koopad kui "ainulaadse Iisraeli juudi pärandi" paik. Iisraeli loodus- ja pargiamet on loonud Kumrani seniseid ja uusi leide käsitleva informatiivse veebilehekülje.
Kumrani varemete lugu on Eestis uurinud Kristiina Vaiksalu (Tartu Ülikooli usuteaduse magister, EELK liige ning Kirik & Teoloogia toimetuskolleegiumi liige.) Eesti keeles on Kumrani käsikirjadest ilmunud romaan "Koobas Surnumere ääres".
De Facto (festival)
Igal festivalil on olnud pealkiri, näiteks 2015 oli see "urban/jungle/urban" ja näiteks 2017 "Uinunud paigad".
Metsateel
Artur Kapi laulu "Metsateel" on peetud Eesti esimeseks soololaulu klassikaks ja ühtlasi enim esitatud soololauluks. Laulule on sõnad (esivärsiga „Ma kõnnin hilisel õhtul …“) kirjutanud Karl Eduard Sööt. Laul on pühendatud Artur Kapi noorepõlvearmastusele Marie Reimanile, kes oli Artur Kapi lapsepõlvekaaslane Suure-Jaanist. Laul on 3 minutit pikk.
Laulu valmimise täpne aeg ei ole teada. Varasemates Artur Kapi teoste nimekirjades on pala kirjutamise ajaks märgitud 1895. või 1897. aasta, kuid hiljem on arvatud, et laul valmis arvatavasti 20. sajandi alguses, võttes põhiargumendina aluseks Söödi luuletuse ilmumise aastal 1902. Siiski ei saa välistada, et tekst levis varem käsikirjalisena. Laulu originaalkäsikiri pole säilinud, Teatri- ja Muusikamuuseumi fondis on visand (M98:2/95), mis kannab Kapi omakäelist märkust (ilmselt hilisemast ajast) „kirj. Umbes 1900".
Laulu näol on tegemist olulise ja tuntuima teosega nii Kapile kui Söödile. Teost on koguni esile tõstetud Eesti Teatri- ja Muusikaakadeemias toimunud Artur Kapi muusikapäevadel aastal 2003, mil tähistati tema 115. sünniaastapäeva. Selleks puhuks avati Eesti Teatri- ja Muusikaakadeemias näitus ja peeti seminar inspireerituna helilooja tuntuimast soololaulust „Metsateel“. 1938. aastal tehtud Eesti Kultuurfilmi ringvaates nr 32 3/6 filmilõigus Karl-Eduard Söödist, kes sai 75-aastaseks kõlab taustaks jällegi just „Metsateel".
Laulu saamislugu
Marie kodus, isa kaupmees Karl Reimanni majas Suure-Jaanis käis vilgas kultuurielu. Kohalik mängu- ja lauluselts „Ilmatar“ pidas siin lauluharjutusi, tehti näitemängu, peeti pidusid. Samas seltskonnas liikusid Karli, ilusa lauluhääle ja kena väljanägemisega peretütar Marie ja noor Artur Kapp, kes olid ühel aastal sündinud, koos koolis käinud, innukalt kultuurielus osalenud, Marie lauljana, Artur pianisti ja organistina.
Tuntud loo sünnist kirjutab Marie Reiman 1954. aastal oma mälestustes Artur Kapist: „Mina andsin Artur Kapile K.E. Sööt´i sõnad „Metsateel“, millele tema üldtuntud soololaulu komponeeris. See oli kõrgemale häälele kirjutatud, ta harmoniseeris ta madalamale häälele ja mina laulsin seda esimisena Artur Kapi klaveri kaasmängul "Ilmatari" lauluõhtul esimist korda. Üldse oli Artur Kapil viisiks omad helitööd, nagu ütelda, "Ilmatarile" ettekanda ja siis trükki anda. Kahjuks ei ole mul seda käsikirja „Metsateel“ mitte enam."
Artur Kapp on omalt poolt kommenteerinud laulu valmimist selliselt: „Nooruses armastasin salaja naabri Marit. Korra andis Mari mulle ühe laulu sõnad. Millise innu ja armastusega kirjutasin sellele luuletusele viisi. See oli „Metsateel“. Kuid … see oli ju nii ammu“.
Mart Hiob
Mart Hiob (sündinud 4. aprillil 1975) on eesti linnaplaneerija.
Ta kaitses doktoritöö 2016. aastal teemal "Paradigma muutus Eesti ruumilises planeerimises: Kogukonna aktiivsuse esiletõus ja väljakujunenud linnapiirkonna säilitamine Tartu ajaloolise linnaosa Supilinna näitel.
Metsateel
Laulu saamislugu
Marie Reiman tundis lähedalt mõlemat laulu autorit. Laulu sõnade autori Karl-Eduard Söödiga olid tal kokkupuuted Tartus, kus nad mõlemad tegutsesid Jaan Tõnissoniga samas ringkonnas – ajakirjanduses, Tartu Eesti Põllumeeste Seltsis, linnavalitsuses, Eesti Rahva Muusemis jne. Sööti ja Tõnissoni ühendas soe sõprussuhe ja aatekaaslus eriti rahvuspoliitilises ja rahvuskultuurilises küsimustes. Söödile meeldis Jaan Tõnissoni sirgjoonelisus ja mehisus ning temast sai viimase parem käsi kõigis rahvuspoliitilistes ja rahvuskultuurilistes üritustes ja taotlustes ning ta oli üks Tõnissoni poliitilise tegevuse ja rahvuslikkude taotluste üks ustavamaid ja kindlamaid pooldajaid ning toetajaid.
Mart Hiob
Ta on töötanud Tallinna Tehnikaülikooli Tartu kolledži õppejõuna.
Ta kandideeris 2023. aasta Riigikogu valimistel Sotsiaaldemokraatliku Erakonna nimekirjas ja kogus valimisringkonnas nr 10 (Tartu linn) 108 häält ning ei osutunud valituks.
Dioncounda Traoré
pisi|Dioncounda Traoré Dioncounda Traoré (sündinud 23. veebruaril 1942) on Mali poliitik.
Alates 3. septembrist 2007 on ta Mali parlamendi esimees. 12. aprillist 2012 kuni 4. septembrini 2013 oli ta Mali presidendi kohusetäitja.
Ramy Bensebaini
Amir Selmane Ramy Bensebaïni (sündinud 16. aprillil 1995 Constantine'is) on Alžeeria jalgpallur, kes mängib keskkaitsja või vasakkaitsjana Saksamaa kõrgliiga klubis Dortmundi Borussia.
2016. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Prantsusmaa kõrgliiga klubiga Rennesi Stade. 2019. aastal võitis ta klubiga Prantsusmaa karikavõistlused.
2019. aasta augustis siirdus ta kaheksa miljoni euro eest Mönchengladbachi Borussiasse, kellega sõlmis nelja-aastase lepingu.
Alžeeria koondises debüteeris Bensebaini 2017. aastal. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 1. juunil 2018 sõprusmängus Roheneemesaarte vastu. 2019. aastal tuli ta Alžeeria koondisega Aafrika meistriks.
David
David on mehenimi.
Nimi pärineb kuningas Taaveti nimest.
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli see Eestis populaarsuselt 174. mehenimi. 1. jaanuari 2022 seisuga oli Eestis eesnimi David 939 mehel. David oli keskmiselt 17 aasta vanune (mediaanvanus oli 11). Kõige populaarsem oli eesnimi David vanuserühmas 0–4, kus neid oli 10 000 inimese kohta 28,13.
Richlandi maakond (Illinois)
Richlandi maakond (Richland County) on maakond Ameerika Ühendriikides Illinoisi osariigis.
Maakonna halduskeskus on Olney.
Ajalugu
Maakond moodustati 1841. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 16 233.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Kergekaal (poks)
Kergekaal (inglise keeles lightweight) on kaalukategooria poksis, vahemikus 59,0–61,2 kg.
Maailma esimene kergekaalu poksitšempion oli Jack McAuliffe aastatel 1886–1893.
Aleksander Abel
Aleksander Abel (sündinud 7. veebruaril 1953) on eesti allveesporditreener.
Ta on 1984. aastast olnud Eesti koondise peatreener.
Sünergeetika
Sünergeetika on füüsika haru, mis uurib mittelineaarsetes autokatalüütilistes süsteemides kollektiivseid fenomene.
Aleksander Abel
Isiklikku
Aleksander Abel on Venemaa eestlaste järeltulija. 1982. aastal tuli ta Venemaalt abikaasa Valentina Abeliga Kohtla-Järvele.
Sünergeetika
Sünergeetika rajajaks on saksa laserifüüsik Hermann Haken. Sünergika Hakeni järgi on interdistsiplinaarne teadus, mis selgitab mustrite ja struktuuride moodustumist ja iseorganiseerumist avatud süsteemides, mis on kaugel termodünaamilisest tasakaalust. Selle asutas laserteooriast inspireeritud Hermann Haken. Hakeni tõlgendus laserprintsiipidest kui tasakaalustamata süsteemide iseorganiseerumine sillutas 1960. aastate lõpus sünergeetika arengule. Üks tema edukaid populaarseid raamatuid on Erfolgsgeheimnisse der Natur, tõlgitud inglise keelde kui The Science of Structure: Synergetics.
Tellimuse-parameetri mõiste
Selle tagajärjel tähendab enesekorraldus süsteemi vabadusastmete (entroopia) tohutut vähendamist, mis paljastab makroskoopiliselt 'korra' (mustrikujunduse) kasvu. See kaugeleulatuv makroskoopiline järjekord ei sõltu alamsüsteemide mikroskoopiliste interaktsioonide üksikasjadest. See seletab väidetavalt mustrite enesekorrastamist nii paljudes erinevates füüsika, keemia ja bioloogia süsteemides.
"[...] laservalguse statistilised omadused muutuvad kvalitatiivselt laserkünnisel. Laserkünnise all suureneb müra üha enam, samal ajal kui künnise kohal jälle väheneb. [...] Laserkünnise all koosneb valgus üksikutest laineradadest, mis eralduvad üksikutest aatomitest üksteisest sõltumatult. Üle laserkünnise tekib praktiliselt lõpmatult pikk lainete rada. Et kontakteeruda teiste enesekorraldusprotsessidega, tõlgendagem lampi või laseri protsesse Bohri aatommudeli kohta. Lamp tekitab oma valguse nii, et aatomite ergastatud elektronid siirduvad väliselt orbiidilt sisemisele orbiidile täiesti üksteisest sõltumatult. Teiselt poolt - laservalguse omadused saab mõista ainult siis, kui eeldame, et üksikute elektronide üleminekud toimuvad korrelatsioonis. [...] Üle laserkünnise kasvab koherentne väli üha enam ja see võib orjata dipoolmomentide ja inversiooni vabadusastmed. Sünergias on selgunud, et see on üsna tüüpiline võrrand, mis kirjeldab enesekorrastamise mõjusid. [...] See võrrand ütleb meile, et dipoolide amplituudi, mis on proportsionaalne A-ga, annab hetkega välja amplituud B (t) (ja kõikuv jõud). See on ilmselt kõige lihtsam näide põhimõttest, mis on osutunud sünergeetikas põhimõttelise tähtsusega ja mida nimetatakse orjapõhimõtteks. "(Valgus: lained, footonid ja aatomid, kd 2; laservalguse dünaamika - peatükk 13).
Kuna süsteemid on tuvastatavad igas skaalas alates kvanttasandist kuni kosmiliseni ja inimkond väljendab nii nende süsteemide käitumist kui ka koosneb nendest süsteemidest, on sünergika väga lai distsipliin ja hõlmab laia valikut teaduslikke ja filosoofilisi uuringuid, sealhulgas tetraeedrilisi ja tiheda sfääriga geomeetriad, termodünaamika, keemia, psühholoogia, biokeemia, majandus, filosoofia ja teoloogia. Hoolimata mõnest peavoolu kinnitusest, näiteks Arthur Loebi artiklitest ja molekuli nimetamisest "buckminsterfullerene", on sünergika endiselt ikonoklastiline teema, mida enamik traditsioonilisi õppekavasid ja akadeemilisi osakondi ignoreerivad.
Buckminster Fuller (1895–1983) lõi selle termini ja üritas selle ulatust määratleda oma kaheköitelises teoses „Sünergika“. [1] [2] [3] Tema looming innustas paljusid teadlasi tegelema sünergika harudega: Haken uuris termodünaamilisest tasakaalust kaugel olevate avatud süsteemide iseorganiseeruvaid struktuure, Amy Edmondson uuris tetraeedrilist ja ikosaedrilist geomeetriat, Stafford Beer käsitles geodeetikat sotsiaalse dünaamika kontekstis ja Nystrom pakkus välja teooria arvutuslik kosmograafia. [4] Paljud teised teadlased vaevlevad täna sünergiaaspektide kallal, kuigi paljud distantseeruvad teadlikult Fulleri laiast kõikehõlmavast määratlusest, arvestades tema problemaatilist katset eristada ja seostada reaalsuse kõiki aspekte, sealhulgas ideaal ja füüsiliselt realiseeritud, anum ja suletud, üks ja paljud, vaatleja ja vaadeldav, inimese mikrokosmos ja universaalne makrokosmos.
Piz Tschierva
Piz Tschierva on mägi Alpide Bernina mäestikus, paiknedes Graubündeni kantonis Pontresinast lõunas. See asub mäestikus, mis eraldab Val Rosegi Morteratschi orust, Piz Berninast põhja pool. Selle tipp asub Val Rosegis.
Stig Rästa
Raul-Stig Rästa (sündinud 24. veebruaril 1980 Tallinnas) on eesti muusik (laulukirjutaja, kitarrist, laulja, produtsent).
Ta oli Outloudzi solist ja oli kitarrist ansamblis Traffic. 2002. aastal asutas koos Tomi Rahula ja Ithaka Mariaga ansambli Slobodan River. Tema uusim projekt on poistebänd Beyond Beyond ja Kisma.
Eurovisiooni lauluvõistlus
Rästa on osalenud 10 korda Eesti Laulul. 2014. aastal saavutas tema ansambel Traffic lauluga "Für Elise" kolmanda koha. Aasta hiljem võitis ta koos Elina Borniga esitatud lauluga "Goodbye to Yesterday" Eesti Laulu 2015 ja pääses esindama Eestit 2015. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel, kus saadi 7. koht.
Võistluse Eesti Laul 2016 võitis Stig Rästa osalusel loodud laul "Play", mida esitas Jüri Pootsmann. Lugu esindas Eestit 2016. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel, kuid poolfinaalist edasi ei pääsenud.
Võistluse Eesti Laul 2019 võitis Stig Rästa osalusel loodud laul "Storm", mida esitab Victor Crone. Lugu esindas Eestit 2019. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel. Saadi 20. koht.
Tegevus poliitikas
Stig Rästa kuulub aastast 2022 erakonda Eesti 200. Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 4 (Harju- (v.a Tallinn) ja Raplamaa) 1142 häält ning ei osutunud valituks.
Tunnustus
2023. aastal andis president Alar Karis talle Valgetähe V klassi teenetemärgi.
Eraelu
Stig Rästa abikaasa on 2017. aastast Karina Rästa. Neil on kaks tütart: 2017. aastal sündinud Lumi ja 2018. aastal sündinud Sadu.
Energiabörs
Energiabörs on süsteem energia ostmiseks ja müümiseks kasutades energia hinna kujundamiseks nõudlust ja pakkumist. Energiabörsiks Põhjamaades on Nord Pool.
Vill-mesihein
Vill-mesihein (Holcus lanatus) on kõrreliste sugukonda arvatud taimeliik.
Taim kasvab Eestis saartel ja rannikualal. Teda leidub seal paiguti.
Energiabörs
Elektriturg on elektri tootjate ja tarbijate vahelisi ärisuhteid hõlmav turg millega tagatakse elektri tootmise ja elektri tarbimise üldine tasakaal.
Energiaturg on energiakandjate turg, mis hõlmab kaugkütet, küttepuitu, vedelkütuseid, gaasi, elektrit jms.
Euroopa energiaturg
Vastavalt Euroopa Liidu direktiivile 2003/54/EÜ1 avanes alates 1. juulist 2007 Euroopa Liidu liikmesriikide kodanikele võimalus valida, kelle käest nad ostavad elektrit ja gaasi. Direktiiviga loodi energiaturul konkurentsitingimused, mille kohaselt jaotus- ning edastusvõrk kuulutatakse loomulikeks monopolideks, kuid energia tootjad ning tarnijad saavad tegutseda vaba konkurentsi tingimustes.
Eestile on antud direktiiviga selles osas ajapikendust kuni 1. jaanuarini 2009 ja siis peab olema avatud 35 protsenti energiaturust ja 100 protsenti turust peab olema avatud 1. jaanuaril 2013.
Eesti elektriturg
Eestis tegutseb elektriturul erinevad elektriettevõtjad. Avatud elektriturule üleminekuks tuleb neil valmis olla info vahetamiseks teiste turuosalistega. Selleks tuleb selgitada välja, kus teistele turuosalistele vajalik informatsioon tekkib ning kes ja kuidas ja mis kujul seda hakkab väljastama. Alates septembrist 2012 on info vahetuseks turuosaliste vahel ja säilitamiseks avatud elektrituru andmeladu.
Bibcode
Bibcode (inglise keeles pikemalt Bibliographic Reference Code) on identifikaator, mida kasutab mitu astronoomiaandmebaasi kirjandusviidete jaoks.
Kood koosneb 19 tärgist ja on kujul YYYYJJJJJVVVVMPPPPA, kus YYYY on viiteks oleva teose avaldamisaasta, JJJJJ viitab avaldamiskohale, VVVV on ajakirja puhul aastakäigu number ja M ajakirja osa tähis, PPPP näitab artikli esimest lehekülge ajakirjas ja A on esimese autori perekonnanime esitäht. Puuduvate tärgikohtade märkimiseks kasutatakse punkte (.).
Thorvald Aagaard
pisi|Thorvald Aagaard Hans Thorvald Aagaard (8. juuni 1877 Rolsted, Fyn – 22. märts 1937 Ringe) oli taani helilooja.
Aastal 1898 sai ta Kopenhaagenis pisut õpetust Carl Nielsenilt ning 1900–1902 õppis ta Kopenhaageni konservatooriumis viiulit, orelit (Otto Mallingilt) ja muusikateooriat (Jørgen Ditleff Bondesenilt). Pärast sõjaväeteenistust õppis ta Carl Nielseni juures kontrapunkti ja kompositsiooni ning Thomas Laubi juures muusikaajalugu.
Aastal 1905 sai ta Ryslinges koguduse organistiks ja kooliõpetajaks. Aastal 1907 rajas ta orkestri Fynske Musikantere.
Aastast 2005 on Ryslinges väljak Th. Aagaards Plads tema kujuga, mille autor on Søren West.
Diango Cissoko
Diango Cissoko (ka Django Sissoko; 1948 – 4. aprill 2022) oli Mali poliitik.
Ta oli 11. detsembrist 2012 kuni 5. septembrini 2013 Mali peaministri kohusetäitja.
Ta on olnud ka justiitsminister ja presidendi administratsiooni ülem.
Friedrich Arvelius
Friedrich Arvelius on olnud mitme tuntud inimese nimi:
Virtuaalne võrkkesta kuvar
Virtuaalne võrkkesta kuvar (inglise keeles Virtual Retinal Display; lühend VRD) on pildi kuvamise tehnoloogia, mis kuvab pildi otse silma võrkkestale. Kasutaja näeb, et tema ees oleks justkui tavaline ekraan, mis hõljub õhus tema ees.
pisi|Virtuaalne võrkkesta kuvari tööpõhimõtte skeem
Süsteem
Tüüpilise kuvari puhul luuakse reaalne pilt ekraanil. Reaalset pilti vaadatakse otse ekraanilt või nagu paljude peaskantavate ekraanide puhul, projekteeritakse optilise süsteemi kaudu ja tulemuseks saadud virtuaalset pilti on võimalik näha. Projektsioon liigutab virtuaalse pildi kaugusele, kus silmal on võimalik mugavalt seda fookustada.
Virtuaalse võrkkesta kuvari puhul luuakse pilt otse võrkkestale, jättes ära vaheprotseduuri, milles pilt üldse luuakse mingile ekraanile. Virtuaalse võrkkesta kuvar kasutab pildi loomiseks footonite allikat (või kolm allikat, värvilise pildi kuvamiseks), mis genereerib koherentset valguskiirt. Koherentse allika kasutamine lubab süsteemil joonistada difraktsioon piiratud alasse võrkkestal. Valguskiire intensiivsus moduleeritakse vastama moodustatava pildi tugevusega. Moduleeritud pilt kuvatakse pärast valguskiire tekkimist. Tulemuseks saadud moduleeritud kiir skannitakse, et paigutada iga pildipiksel võrkkestal õigesse kohta. Kiirt saab skannida mitmel viisil. Skannimiseks saab kasutada vektorkuju, milles pildil olevad jooned tekivad otse, või rasterkuju, mida kasutatakse peamiselt tänapäevastes kuvarites või telerites, kus pilt kuvatakse aegamööda. Horisontaalne skanner liigutab valguskiirt, et joonistada rida piksleid. Vertikaalne skanner liigutab kiire üles, et horisontaalne skanner saaks selle järel joonistada järgmise rea pikslid (lihtsam on seda ette kujutada kineskoopkuvari ekraanil väiksema kaadrite arvuga sekundis kuvatavat pilti hoolikalt uurides – siis on näha, kuidas üks must riba läbib konstantselt ekraani).
Pärast skannimist peab optilise kiire ülima täpsusega projekteerima silma. Virtuaalse võrkkesta kuvari kiire positsioon peab olema komplanaarne (paiknema täpselt samal geomeetrilisel tasandil) inimese silmaga. Objektiiv fookustab kiire võrkkestale, moodustades punkti. Positsioon võrkkestal, kus silm fookustab punkti sõltub nurgast, mille alt valgus siseneb silma. See nurk sõltub skannerist ja on pidevalt muutuv horisontaalselt liikuva kiire asukoha muutumise tõttu. Heledus sõltub valguskiire intensiivsusest. Moduleeritud liikuv punkt, fookustatud läbi silma, joonistab pildi võrkkestale. Silma püsivus lubab pildil jääda stabiilseks ja pidevaks silmas. Lõpuks, elektroonika sünkroonib skannerid ja intensiivsuse ning sissetuleva video signaali sellisel kujul, et stabiilne pilt on loodud.
Võrdlus vedelkristallkuvarite ja teiste kuvaritega
Vedelkristallkuvarid (LCD) olid meil veel hiljuti informatsiooni ja meelelahutuse esitamiseks peamised kuvaseadmed. Pilt, mis on genereeritud elektrooniliselt ja mida vaadeldakse läbi silma optilise süsteemi. Vaadeldava pildi kvaliteeti ei sõltu mitte ainult silma optilisest süsteemist, vaid ka sellest, milline on kuvatava pildi kvaliteet elektroonilises vahendis.
Virtuaalse võrkkesta kuvariga saab mööduda mitte ainult elektroonilise seadme pildi kuvamise defektidest, vaid ka sima enda omadest. Inimesed, kellel on kahjustatud silma sarvkest või silma lääts, saavad virtuaalset võrkkesta kuvarit ikkagi kasutada, sest need ei mõjuta pildi kvaliteeti, mis kuvatakse silma võrkkestale. Lisaks ei teki probleeme ka keskkonna kuvamisega, ei ole oluline, kui valge väljas on või mis nurga all kasutaja oma pead hoiab.
Kuigi virtuaalne võrkkesta kuvar on väljundseade, siis tehnoloogiat saab kasutada ka sisendseadmena. Nimelt kasutab see eyegaze ja eye tracking tehnoloogiat, mida tänapäeval kasutatakse professionaalses videotöötluses ning mis aitab puuetega inimestel suhelda.
•	Toode ise on väga kerge ja väike, saab kanda koos prillidega.
•	Suur vaateväli, üle 120 kraadi
•	Suur resolutsioon, ligilähedal inimese silmanägemisele
•	Rohkem värve kui tavalisel kuvaril
•	Heleduse ja kontrasti suhe on piisav väljas kasutamiseks
•	See on 3D-kuvar koos sügavuse mooduliga.
•	Võimalik kasutada ka inimestel, kellel on nägemisega probleeme
Silm
Kerge ülevaade sellest, kuidas silm kujutab pilti, annab parema ülevaate virtuaalse võrkkesta kuvari tööst.
Allikas kiirgab valguslaineid, mis levivad üha lainevates ringides ümber punkti. Silma pupill, vaadates allikat, näeb väikest osa lainest. Laine osa kumerus sõltub sellest, kui kaugel on silm valgusallikast. Mida kaugemale allikas liigub, seda vähem laineosakeste kumerust näha. See on laineosa kumerus, mis määrab ära selle, mida silm peab fookustama, et luua terav pilt.
Kui silm on tohutu kaugel valgusallikast, siis laine osa ei ole enam kumer, vaid on tasane. Silma lääts kujutab tasased lained punktile võrkkestal. Punkti suurus on limiteeritud kõrvalekaldest silma läätsed ja difraktsioonist, mis tekib, kui valgus liigub läbi pupilli. Nurk, mille alt tasane laine siseneb silma, määrab ära selle, kus kohas võrkkestal punkt moodustatakse. Kaks punkti fookustavad eri kohti võrkkestal, sest laineosad ristuvad pupillil eri nurkade alt.
Ajalugu
Sarnaseid süsteeme on toodetud varemgi, milles projekteerite fookustamata pilt otse inimese silma „väikselt“ ekraanilt, mis oli klaasiks suurtel prillidel. Kasutaja fookustas oma silmad taustale, kus ekraan näis olevat hõljuv. Selle süsteemi peamisteks miinusteks oli limiteeritud ala, mida ekraan suutis katta; suur raskus, mida põhjustas telerisarnaste ekraanide kandmine ja fakt, et pilt oli terav ainult juhul, kui kasutaja vaatas teatud kaugusele. Limiteeritud heledus muutis nad kasutatavaks ainult siseruumides.
Virtuaalse võrkkesta kuvari leiutas Kazuo Yoshinaka, Nippon Electric Co-st aastal 1986. Hilisem töö Washingtoni Ülikoolis tõi sarnase tulemuse aastal 1991. Enamus uurimistöid virtuaalse võrkkesta kuvari arenduse suhtes on senini olnud kombineeritud mitmesuguste virtuaalreaalsuse süsteemidega. Virtuaalse võrkkesta kuvaril on potentsiaalne eelis olla palju väiksem kui olemasolevatel teleri tüüpi süsteemidel. Kuigi nad jagavad samu nõrku külgi – nad vajavad optikat, et saata pilt silma, tüüpiliselt sarnane päikeseprillide süsteemiga, mida on kasutatud varasemates süsteemides. Virtuaalset võrkkesta kuvarit saab kasutada ka kui osa kantavast arvutisüsteemist või ühendada seadme oma nutitelefoniga.
Eelised
Virtuaalse võrkkesta süsteem saab kuvada pildi mõlemasse silma piisavalt erineva nurga all, et kujutada kolme dimensioonilisi vaatepilte kõrge täpsusega. Näiteks kui seda rakendada arvutimängudele, siis mängurid saaksid elamuse, mida vedelkristallkuvaritega prillid ei suudaks kunagi pakkuda, sest virtuaalse võrkkesta süsteem suudab ümber fookustada dünaamiliselt, et muuta lähedal ning kaugel asuvad objektid veelgi reaalsemaks.
Turvalisus
Usutakse, et virtuaalse võrkkesta kuvamise seade ei ole kahjul inimese silmale, sest nendest kiirguv valgus on palju nõrgem, kui neil, mida peetakse kahjulikuks nägemisele. Kiir jaguneb silmas laiemalt ning ei jää ühele punktile pidama pikemaks ajaks.
Kindlustamaks, et seade on turvaline, rakendati arendamisel rangeid turvalisuse standardeid (seatud Ameerika Standardite Instituudi ja Rahvusvahelise Elektrotehnilise komisjoni poolt). Optiline kahjustus laserite poolt tuleneb tüüpiliselt sellest, et selle kiir koguneb väga kitsale alale. Sellele probleemile on virtuaalselt võrkkestale kuvamise seadme puhul lahendus leidnud, sest pilt skannitakse ning fookustatud kiir liigub konstantselt punktist punkti ega peatu ühe koha peal.
Kui laser peatub, tekitab see jäädava kahjustuse silmale, sest kiir on fookustatud ühte kohta. Seda saab vältida avariisüsteemiga, mis tuvastab situatsiooni ning lülitab laseri välja.
Sõjatehnoloogia
Virtuaalset võrkkesta kuvarit uuriti, et asendada see sõdurite kiivri küljes olevate ekraanidega. Siiski, ükski virtuaalne võrkkesta kuvar ei ole jõudnud veel tasemele, et teda kasutada ning hetkel sõjatehnoloogia keskendub holograafide loomisele.