cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Solu
Solu oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Väike-Kõpu küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Väike-Kõpu külaga.
Külast on teateid alates 1945.
Thorstein Aaby
Thorstein Aaby (3. aprill 1971 Porsgrunn – 24. juuli 2007) oli norra kitarrist ja laulja, ansambli Pagan's Mind asutajaliige.
Kurt Wallander
Kurt Wallander on Rootsi kriminaalkirjaniku Henning Mankelli väljamõeldud tegelaskuju, mõrvu uuriv Rootsi politseiinspektor. Wallander on mitme Mankelli kriminaalromaanide peategelane. Wallanderi on filmides mänginud Rolf Lassgård, Krister Henriksson ja Kenneth Branagh.
Elulugu
Noore politseinikuna oleks ta äärepealt surma saanud, kui joodik, keda ta küsitles, teda pussitas (seda mainitakse raamatusarja esimeses raamatus). Wallander oli ühe korra abielus, kuid ta naine Mona jättis ta maha ja tal on sellest ajast peale olnud keeruline suhe oma ainsa tütrega, kes pääses enesetapukatsest napilt eluga, kui oli 15-aastane. Tal oli samuti probleeme oma isaga, kunstnikuga, kes maalis oma eluajal sama maastikku üle 7000 korra. Vanem Wallander oli tugevalt vastu poja otsusele hakata politseinikuks ja pilkas teda selle eest sageli.
Inspektor Wallanderil on vähe lähedasi sõpru ja ta on tuntud oma kehva elustiili poolest: ta tarbib palju alkoholi ja rämpstoitu, teeb vähe trenni ja vahel võitleb vihaga. Ta lahendab kuritegusid väga isiklikul tasemel, jälitades kurjategijaid ja olles valmis kurjategija tabamiseks ka ülemuste käskudega vastuollu minema.
Metsloom
Metsloom on metsikuna elutsev loom, vastandina inimese kodustatud hoolealusena elavatele koduloomadele.
Metsloomad ei ole aretatud ja neil pole tõuge, ehkki nad võivad vahel ristuda koduloomadega (näiteks hunt ja koer).
Vaatamata nimetusele ei kuulu metsloomade hulka üksnes metsas elavad loomad. Leidub ka loomi, keda tavaliselt ei nimetata kodu- ega metsloomadeks, näiteks inimeste läheduses elavad parasiidid (lutikad, täid, koid jne).
Daniels Pavļuts
Esialgu õppis ta muusikat, 1999. aastal omandas ta bakalaureusekraadi klaveri erialal Läti Muusikaakadeemias. Seejärel õppis ta Suurbritannias Londoni Linnaülikoolis kultuurikorraldust ja 2007. aastal omandas Harvardi ülikoolis juhtimise erialal avaliku halduse alal magistrikraadi.
24. veebruarist 2003 kuni 16. juunini 2006 oli ta kultuuriministeeriumi riigisekretär (eesti mõistes kantsler). Ta on töötanud erinevates ettevõtetes juhatuse liikmena, erinevate osakondade juhina. Juhtis erakonsultatsiooni praktikat. Aastatel 2010 ja 2011 töötas ta Swedbanki korporatiivsete suhete osakonna juhatajana.
25. oktoobril 2011 sai tast Valdis Dombrovskise kolmanda valitsuse majandusminister Zatlersi Reformipartei erakonna kandidaadina, millega liitus 2014. aasta jaanuaris. Samal kuul kaotas ta uue valitsuse heakskiidul pärast koalitsioonipartnerite pikki arutelusid ministri koha. Ta töötas Laimdota Straujuma esimeses valitsuses kahe ministri (majandusminister Vjatšeslav Dombrovskise ja välisminister Edgars Rinkēvičse) nõunikuna.
26. augustil 2017 oli ta partei "Movement For!" asutajad ja valis selle juhi. 2018. aasta sügisel valiti ta ühendusest "Arenguks / Par!" 13. saeimi.
Aadama loomine
"Aadama loomine" (itaalia keeles "La Creazione di Adamo") on osa Michelangelo maalitud freskost Sixtuse kabeli laes. See on maalitud umbes vahemikus 1508–1512. See illustreerib esimese inimese Aadama loomist, piibli esimesest Moosese raamatust. Fresko on suurema ja keerulise ikonograafia osa ning on esimese Moosese raamatu paneelidest kronoloogiliselt neljas.
Daniels Pavļuts
7. jaanuarist 2021 kuni 14. detsembrini 2022 oli ta Läti tervishoiuminister Arturs Krišjānis Kariņši valitsuses.
Aadama loomine
Pildil olevad peaaegu puutuvad Jumala ja Aadama käed on saanud ikooniliseks inimlikkuse sümboliks. Maali on taasloodud lõpututes imitatsioonides ja paroodiates.
Nasva Spordikompleks
Spordikompleksi kuulub murukattega jalgpalliväljak (nimetatud ka Nasva Spordikompleksi staadion), puitkattega korvpalliplats ja rannavõrkpalliplats.
Isak Weiner
Isak Weiner (24. jaanuar 1905 Tallinn – 19. jaanuar 1973 Tallinn) oli Eesti advokaat ja filatelist.
Ta õppis Berliini kaubandusülikoolis aastail 1923–24 ja Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas aastail 1924–1929 (lõpetas).
Aastail 1930–1939 oli ta vandeadvokaat Balduin Limbergi abi Tallinnas. Isak Weiner evakueerus Eestist 1941. aastal Nõukogude Liitu, osales Teises maailmasõjas Eesti Laskurkorpuse koosseisus, sai Kuulsuse III järgu ordeni, naasis Eestisse 1945. aastal.
EPROM
pisi|EPROM-mälukomponent Läbi kvartsakna (keskel) saab ultraviolettvalgusega andmeid kustutada
Isak Weiner
Aastail 1934–1939 andis ta välja Eesti postmarkide, tervikasjade ja ajutiste postitemplite nimekirja (esimese Eesti postmarkide erikataloogi).
Ta suri aastal 1973 ja ta maeti 21. jaanuaril 1973 Rahumäele, Juudi kalmistule (Isaak Veiner'i nime all).
EPROM
EPROM (lühend ingliskeelsest nimetusest Erasable Programmable Read Only Memory, kustutatav programmeeritav püsimälu) on püsimälu, mis võimaldab andmete korduvat kirjutamist ja mis säilitab andmed ka ilma toitepingeta (nii nagu teisedki ROMi versioonid).
EPROM-tüüpi mälu väljatöötamine sai alguse vigase integraallülituse uurimisest, mille transistoridevahelised ühendused olid katki ja kus salvestatud laengud nende isoleeritud ühendustes mõjutasid transistori juhtivust. Edasine uurimistöö viis ujuva lisapaisuga transistori loomiseni.
EPROM-i leiutas ettevõtte Intel töötaja Dov Frohman 1971. aastal. USA patent 3660819 EPROM-i kohta avaldati 1972. aastal. See püsimälu tüüp oli kasutusel kuni 1990. aastate keskpaigani, kui teda hakkas eriti arvutitehnikas asendama elektriliselt kustutatav püsimälu EEPROM.
pisi|Ujupaisuga [[väljatransistori läbilõige: Control gate – juhtpais, Floating gate – ujupais, Source – läte, Drain – neel]]
Ehituse ja töötamise põhimõte
Bitiväärtusi (1 või 0) kandvad mälupesad ehk mäluelemendid on paigutatud ränikiibile ridadest ja veergudest koosneva maatriksina. Mäluelemendiks on eriline MOSFET-transistor, millel on juhtpaisu all lisaelektrood. Sellel puudub väljaviik ja ta on igast küljest isoleeritud oksiidikihiga. Seda elektroodi nimetatakse ujuvaks paisuks ehk ujupaisuks. Kui juhtpaisule anda piisavalt kõrge pinge, kanduvad elektronid läbi õhukese isoleerkihi ujupaisule ja võivad seal kestvalt püsida (kuni kümneid aastaid). Elektronide siirdumine läbi dielektriku põhineb kvantfüüsika nähtustel.
Mäluelemendi bitiväärtus sõltub sellest, kas transistori lätte ja neelu vaheline kanal on juhtiv või mitte. Selleks et kirjutada mällu 0, antakse juhtpaisule piisavalt kõrge pinge, mille mõjul saab võimalikuks kuumade laengukandjate injektsioon ja elektronid kanduvad juhtpaisult läbi dielektrikukihi ujupaisule, andes sellele negatiivse elektrilaengu. Selle tulemisena transistori kanal (lätte ja neelu vahel) sulgub (muutub mittejuhtivaks) – mälupessa salvestub bitiväärtus 0. Laenguta ujupaisuga transistori kanal on juhtiv ja mäluelement kannab väärtust 1.
Iga programmeerimismiskord kulutab veidi ujupaisu isoleerivat dielektrikut, mistõttu mõnesaja lugemiskorra järel muutub EPROM kasutuskõlbmatuks.
Andmete mälust väljalugemisel kasutatakse juhtelektroodil madalat pinget, mis transistori olekut ei mõjuta. Kui kõik andmed on vaja EPROM-kiibilt kustutada, saab seda teha ultraviolett- või röntgenikiirgusega. Enamasti kasutati elavhõbelambist saadavat UV-kiirgust lainepikkusega 245 nm ja võimsusega 4,9 elektronvolti. Sel juhul kestab kustutamine paarkümmend minutit.
Normaalselt on kvartsaken kaetud läbipaistmatu firmakleebisega. Päikesevalguses kustuksid andmed avatud kiibilt mõne nädala jooksul. Üldiselt tuleb EPROM-mälu kustutamiseks seadmest eemaldada. Kustutatud mällu on võimalik uuesti kirjutada.
On toodetud ka ilma aknata EPROM-mälusid, mis on ainult üks kord programmeeritavad ja tarbe korral kustutatavad röntgenikiirgusega.
EPROMi edasiarendusena loodi EEPROM, mida saab kustutada UV-kiirguse asemel elektriimpulssidega.
Rigoberto Garibaldi
Garibaldi sai sulgkaalus (kuni 57 kg) 1. maailmameistrivõistlustel (Havanna, 1974) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Boriss Kuznetsovile (NSV Liit) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. Ta oli esimene ja on seni ainus Panama poksija, kes on maailmameistrivõistlustel võitnud medali.
Garibaldi poksis veebruarist 1975 kuni juulini 1978 elukutselisena. Ta pidas kokku 14 kohtumist, millest võitis 10 (neist 8 nokaudiga) ja kaotas 3 (neist 2 nokaudiga) kohtumist ning viigistas 1 kohtumise.
Venemaa sissetung Ukrainasse – II etapp
Venemaa Ukrainasse sissetungi teise etapi ajajoon hõlmab ajavahemikku alates 8. aprillist 2022 kuni 2022. aasta 28. augustini, Ukraina vastupealetungi alguseni lõuna- ja idarindel.
14. aprill
Pärast seda liikusid teised Vene Föderatsiooni Musta mere laevastiku laevad Ukraina ranniku suhtes ohutusse kaugusesse. ......
7. mai
......
17. mai
......
25. mai
......
7. juuni
......
23. juuni
......
Sokolova
Sokolova (ka Sokoluva; vene keeles Соколова, Соколово; ka Nurme) on küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis. Ajalooliselt jäi küla Setumaale Irboska nulka.
Kiirgliblikas
Kiirgliblikas (Apatura F.) on liblikate perekond.
Venemaa sissetung Ukrainasse – II etapp
24. juuni
......
Kiirgliblikas
Perekonda kuulub neli liiki. Lisaks on varem sellesse perekonda arvatud liigid eraldatud perekondadesse Chitoria ja Mimathyma.
Venemaa sissetung Ukrainasse – II etapp
3. juuli
......
8. juuli
......
Kiirgliblikas
Eesti liigid
Kaks Euroopas leiduvat liiki esinevad ka Eestis.
Venemaa sissetung Ukrainasse – II etapp
20. juuli
......
29. juuli
......
Kiirgliblikas
Eesti liigid
Väike-kiirgliblikas (Apatura ilia) on Eestis olnud väga haruldane, ent viimasel aastakümnel on tema arvukus suurenenud. Tema röövikud toituvad ja talvituvad remmelgatel, paljudel paplitel ja haabadel. Nukud asuvad kerges võrgendis lehtede vahel. Liblikaid võib kohata vanade pajude ja remmelgate läheduses ning segametsaservadel, hommikuti ka metsateedel või puiesteedel. Neid saab ligi meelitada teravalõhnalise juustuga.
Venemaa sissetung Ukrainasse – II etapp
2. august
.......
Kiirgliblikas
Eesti liigid
Suur-kiirgliblikas (Apatura iris) lendab juuli algusest augusti keskpaigani metsaservadel, parkides ja alleedel.
Náměšť nad Oslavou
Náměšť nad Oslavou (saksa keeles Namiest, Namiest an der Oslawa) on linn Tšehhis Vysočina maakonnas Třebíči ringkonnas. Náměšť nad Oslavou asub Oslava jõe ääres, Třebíčist umbes 16 idas, Brno kesklinnast 33 km idas ja Jihlavast ligikaudu 42 km idakagus.
Asulat on esmamainitud 1234. aastal. 1759. aastal laastas Náměšť nad Oslavoud suur tulekahju. Raudteeühenduse sai Náměšť nad Oslavou 1886. aastal. Linnaõigused sai Náměšť nad Oslavou 1923. aastal.
Mihkel Kont
Mihkel Kont (23. november 1894 Uue-Põltsamaa vald, Viljandimaa – 25. oktoober 1973 Bradford, Inglismaa) oli eesti filatelist.
Ta osales Esimeses maailmasõjas, Vabadussõjas ja Teises maailmasõjas, oli Kaitseliidu Valgamaa maleva sekretär ja Valga linnavolikogu juhataja.
Alates 1947. aastast elas ta Bradfordis Inglismaal.
Lilith Mkrttšhjan
pisi| Lilith Mkrttšhjan (2008) pisi| Lilith Mkrttšhjan (2013)
Leedi Windermere'i lehvik
"Leedi Windermere'i lehvik" on Oscar Wilde'i näidend (1892) neljas vaatuses.
Kesksügise festival
Kesksügise festival on Hiinas uusaasta järel tähtsuselt teine püha aastas. Festivali ajalugu ulatub 3000 aasta taha. Festivali peetakse Hiina lunaarkalendri järgi iga 8. kuu 15. päeval täiskuu ajal. Gregoriuse kalendri järgi jääb see aeg septembri keskpaiga ja varase oktoobri vahele.
Leedi Windermere'i lehvik
Eesti Televisioon tegi 1974. aastal selle näidendi põhjal telelavastuse, mille lavastas Raivo Trass. Mängisid näitlejad Hans Kaldoja, Lembit Ulfsak, Karl Kalkun, Ago Saller, Jüri Karindi, Helle-Reet Helenurm, Ülle Ulla, Helle Pihlak (Meri), Salme Reek jt.
Lilith Mkrttšhjan
Mkrttšhjan tuli 13-aastaselt 1995. aastal Armeenia naiste malemeistriks. Ta on neljakordne Armeenia (1995, 1998, 2000, 2005) naiste malemeister.
Kesksügise festival
Usutakse, et sel ajal on Kuu kõige säravam ja suurem, mis langeb kokku sügisese saagikoristusajaga.
Lilith Mkrttšhjan
Euroopa naiste malemeistrivõistlustel on ta võitnud kaks hõbe- (2002, 2009) ja kaks pronksmedalit (2006, 2013).
Dravnieki (Druviena vald)
Dravnieki on küla (mazciems) Lätis Gulbene piirkonnas Druviena vallas.
Lilith Mkrttšhjan
Mkrttšhjan on mänginud naiste maailmameistrivõistlustel. 13-aastaselt 1995. aastal pääses ta Chişinăus toimunud tsoonidevahelisele turniirile, kus jagas 52 osavõtja seas 25.–31. kohta. 2001. aastal nokautsüsteemis mängitud MM-i turniiril Moskvas (64 osavõtjat) võitis ta avaringis Monika Soćkot, kuid kaotas teises ringis Jekaterina Kovalevskajale. 2004. aastal MM-i turniiril Elistas võitis ta avaringis taas Soćkot, kuid kaotas teises ringis Pia Cramlingile. 2006. aastal Jekaterinburgis sai ta turniiritabelis 20. asetuse, kuid kaotas juba avaringis.
Kesksügise festival
Legend
Kesksügise festival keerleb ümber kuujumalanna Changi ja tema abikaasa Hou Yi legendi ümber.
Dravnieki (Druviena vald)
Küla asub valla idaosas Tirza jõe kaldal. Asulas on Dravnieki bussipeatus.
Lilith Mkrttšhjan
2008. aastal Naltšikis võitis Mkrttšhjan avaringis Eva Moserit, teises ringis Anna Gasikut ja kaheksandikfinaalis Harika Dronavallit, kuid kaotas veerandfinaalis Hou Yifanile.
2010. aastal Antakyas sai Mkrttšhjan turniiritabelis 17. asetuse, kuid avaringist edasi ei pääsenud. 2012. aastal Hantõ-Mansiiskis võitis ta avaringis Ketevan Arakhamia-Granti, kuid kaotas teises ringis Nadežda Kossintsevale. 2015. aastal Sotšis kaotas ta avaringis Aleksandra Gorjatškinale. 2017. aastal Teheranis avaringist ta edasi ei saanud. 2018. aastal MM-i turniiril Hantõ-Mansiiskis kaotas ta avaringis Anna Ušeninale.
Võistkondlik esinemine
Mkrttšhjan on mänginud Armeenia naiskonna koosseisus 11 naiste maleolümpial (1996–2014, 2018). 2016. aastal Armeenia võistkond ei osalenud poliitilistel põhjustel Bakuus toimunud maleolümpial.
Euroopa naiste võistkondlikel meistrivõistlustel on ta võitnud Armeenia naiskonna koosseisus kaks medalit: 2003. aastal Plovdivis kuldmedali ja 2007. aastal Kreetal pronksmedali.
Steinbrunn
Steinbrunn (1958. aastani Stinkenbrunn, ungari Büdöskút, horvaadi Štikapron) on vald (Marktgemeinde) Austrias Burgenlandi liidumaal Eisenstadt-Umgebungi ringkonnas.
Kesksügise festival
Legend
Hou Yi, vibulaskja, laskis ajal, mil taevas oli kümme päikest, üheksa alla, jättes alles vaid ühe. Selle tänuks kingiti talle igavese elu eliksiir. Eliksiiri joomise asemel aga andis ta selle oma naise kätte hoiule. Kui Yi vaenlane tema koju igavese elu eliksiiri varastama läks, jõi Chang kogu eliksiiri ära, et see halbadesse kätesse ei satuks. See pani ta Kuule lendama. Et oma naist mälestada, hakkasid Hou Yi ja mõned teised Kuule igal aastal andameid andma.
Steinbrunn
pisi|tühi|püsti|Steinbrunni kihelkonnakirik
How You Remind Me
"How You Remind Me" on Kanada rokkbändi Nickelbacki laul. Laulja Chad Kroegeri kirjutatud ja bändi komponeeritud lugu ilmus 17. juulil 2001 peasinglina nende kolmandalt stuudioalbumilt "Silver Side Up" (2001). Singli viimaste väljaannete jaoks tehti koorist välja monteeritud raskemate kitarridega "Gold Mix". Kroeger nimetas seda laulu lauluks, mis pani Nickelbacki kaardile, kui seda esitati nende kontserdil Lõuna-Dakota osariigis Sturgises.
Laulu "How You Remind Me" peetakse Nickelbacki tuntumaiks. Singlite edetabelis Billboard Hot 100 tõusis see esimesel kohale 22. detsembril 2001 ja püsis seal neli nädalat. 2002. aastal oli "How You Remind Me" Billboardi aastalõpu edetabelis esikohal.
Kesksügise festival
Pidustused
Festivalil on välja kujunenud omad traditsioonid, millest üks on kuu koogikeste söömine. Kuu koogikesed on väikesed erineva täidisega koogikesed, mida üldjuhul nauditakse tassikese teega. Täidiseks on näiteks kergelt soolane muna kollane, lootose pasta, punase oa pasta või ka datlipasta, puuviljad, pähklid ja seemned. Tihtipeale kingitakse neid oma lähedastele, näiteks pereliikmetele või kolleegidele.
Kui kuu on juba tõusnud, süüdatakse Hiina laternad ja lastakse taevasse hõljuma. Kogenud tantsijad esitavad õnne toomiseks lõvi- ja lohetantsu.
Sõnni
Sõnni oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Päigiste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Halliste kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Päigiste külaga.
Külast on teateid alates 1922.
Nikolai Päts
pisi|Nikolai Pätsi haud Tallinna [[Siselinna kalmistul Foto: Ave Maria Mõistlik, 6. mai 2012 ]] Nikolai Päts (5. september 1871 Viljandi, Liivimaa kubermang – 29. november 1940 Viljandi) oli Eesti õigeusu vaimulik.
Elulugu
Nikolai Päts õppis Tahkuranna apostliku õigeusu kihelkonnakoolis, Pärnu apostliku õigeusu kihelkonnakoolis ja aastatel 1884–1894 Riia Vaimulikus Seminaris.
Ta töötas seejärel kooliõpetajana Tänassilmas ja Paides (aastatel 1894–1899). Pühitsemise järel oli ta õigeusu preester Tänassilmas (1899–1904), Räpina Räpina Püha Sakariase ja Elisabeti koguduses (1904–1917) ja aastatel 1914–1918 Võru praostkonna praost.
Nikolai Päts oli ka 1917. aastast Võru Maakonnanõukogu liige.
Aastatel 1918–1940 oli ta algul Tallinna Püha Siimeoni koguduse ja hiljem Tallinna Aleksander Nevski koguduse preester; ühtlasi oli ta 1919–1931 Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku Sinodi (kirikuvalitsuse) abiesimees ja 1935–1940 esimees. Ta oli ajakirja Elutõde toimetaja ning aastatel 1920–1924 Riigiraamatukogu juhataja.
Isiklikku
Nikolai Päts sündis ehitusmeister Jakob Pätsi (1841–1909) ja Olga Tumanova (1847–1914) esimese pojana, tema vennad olid Konstantin Päts (1874–1956), Paul Päts (1876–1883), Voldemar Päts (1878–1958), Peeter Päts (1880–1942) ja õde Marianne Pung (sünd Päts; 1881–1947).
Nikolai Päts oli abielus 1899. aastast Ludmilla Tšistjakovaga (preester Nikolai Tšistjakovi tütre, kindral Nikolai Helki õega).
Nikolai ja Ludmilla Pätsil oli viis last: Liidia Päts (1899–1920), Voldemar (Vladimir) Päts (1902–1942), Nelli Helena (Jelena) Päts (1906–1932), Theodor Päts (s 1908) ja Ludmilla Päts (s 1916).
Côte-des-Neiges–Notre-Dame-de-Grâce
pisi|Côte-des-Neiges–Notre-Dame-de-Grâce'i linnaosa Montréali kaardil pisi|Linnaosa logo Côte-des-Neiges–Notre-Dame-de-Grâce on Montréali linnaosa.
Vaata ka
pisi|Oratoire Saint-Joseph du Mont-Royal
Viiulikontsert (Tüür)
"Viiulikontsert" on eesti helilooja Erkki-Sven Tüüri 1999. aastal (teistel andmetel 1998) loodud muusikateos (viiulikontsert). Muusikateose pikkus on 32 minutit. Teose kandis esimest korda ette 16. septembril 1999 Frankfurdi Raadio Sümfooniaorkester (dirigent Hugh Wolff).
Urmas Sepp (soojusenergeetik)
Ta lõpetas aastal 1975 Tallinna 10. Keskkooli ja aastal 1982 Tallinna Polütehnilise Instituudi tööstusliku soojusenergeetika erialal.
Ta oli aastatel 1985–1990 "Eesti Külaehituse" peaenergeetik. Aastast 1990 oli ta "AS ELKE Auto" juhatuse esimees, aastast 1999 samas nõukogu esimees. Lisaks on ta "AS ELKE Grupp" juhatuse liige, "AS Japauto" juhatuse esimees, nõukogu esimees; "HATAuto" juhatuse liige, nõukogu liige; "AS ELKE Investeeringud" juhatuse liige, nõukogu esimees, "AS Valoor" nõukogu liige, "AS ELKE Autorent" juhatuse esimees ja "AS ELKE Palivere Puutööstus" nõukogu liige.
Tema hobideks on lauatennis ja suusatamine.
Helena (eesnimi)
Helena on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 115. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Helena 1594 naisel.
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Helena 131 inimesel.
Ķempi
Ķempi on küla (mazciems) Lätis Gulbene piirkonnas Druviena vallas.
Küla asub valla idaosas Tirza jõe kaldal.
Stotzing
Stotzing (ungari: Lajtaszék) on vald (Gemeinde) Austrias Burgenlandi liidumaal Eisenstadt-Umgebungi ringkonnas.
Stotzing asub Burgenlandi põhjaosas, liidumaa pealinna Eisenstadti lähedal.
Viljandi maantee
Viljandi maantee on tänav Tartus, Veeriku ja Maarjamõisa linnaosa piiril.
Stotzing
pisi|tühi|Ristija Johannese kirik
Viljandi maantee
Varem ulatus tänav ka teisele poole raudteed, kus teda nimetati Viljandi tänavaks (praegu Jaan Tõnissoni tänav).
Taabre
Külast on kindlaid teateid alates 1935.
Guido Westerwelle
thumb|right|Guido Westerwelle (2010) thumb|right|Guido Westerwelle Guido Westerwelle (27. detsember 1961 Bad Honnef – 18. märts 2016 Köln) oli Saksamaa poliitik.
Johannes Taperson
Johannes Taperson (18. august 1901 Tarvastu, Viljandimaa – 1. märts 1955) oli eesti koolijuht.
Guido Westerwelle
Ta oli 2009–2013 välisminister ja 2009–2011 asekantsler Angela Merkeli teises valitsuses.
Westerwelle oli aastatel 2001–2011 Vaba Demokraatliku Partei esimees. Aastatel 1994–2001 oli ta selle partei peasekretär. Aastatel 2006–2009 juhtis ta partei fraktsiooni Bundestagis ja oli Bundestagi opositsiooniliider.
Vallaste
Vallaste on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Vallaste uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Franzdorf, Jürison, Jürisson, Kruup, Matsik, Matzik, Matzik-Metski, Smukul, Sunduk, Tisler, Vaen, Valdmann, Valmann, Valt, Varm, Vekmann, Villenthal, Voimann, Volter ja Vöörtman.
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Vallaste Eestis 33 mehel ja 36 naisel.
Stepping Stonesi tuletorn
Stepping Stonesi tuletorn (inglise keeles Stepping Stones Light) on siiani töötav tuletorn Ameerika Ühendriikide New Yorgi osariigis Long Islandi väinas, mis valmis 1877. aastal. See automatiseeriti 1967. aastal.
Palu
Palu on Indoneesias Sulawesi saarel asuv linn, Kesk-Sulawesi provintsi keskus.
Palu asub väikese kitsa lahe ääres, mis avaneb Sulawesi läänerannikul olevasse Makassari väina. Palust lähevad maanteed loodesse Donggalasse, põhja Sabangisse, kirdesse Tomini lahe ääres asuvasse Tobolisse ja kagusse saare keskel olevasse Gimpusse. Palust lõunas asub 2480 m kõrgune Lompopana mägi, mis pole Kesk-Sulawesi provintsi kõrgeim tipp.
Palus valitseb ekvatoriaalne kliima. Igas kuu absoluutne maksimumtemperatuur on vähemalt +35 °C, aga üle +38 °C pole Palus sooja täheldatud. Absoluutne miinimum on kõige madalam oktoobris (+17 °C) ja kõige kõrgem jaanuaris (+21 °C).
24. jaanuaril 2005 kell 4.10 kohaliku aja järgi toimus Palus maavärin magnituudiga 6,2. Selles hukkus 1 ja viga sai 4 inimest, kokku varises 177 maja. Sellegipoolest vallandus rahva seas paanika: inimesed hakkasid kartma tsunamit ja ruttasid kõrgematesse kohtadesse.
31. detsembril 2005 kell 7.35 kohaliku aja järgi toimus Palu turul terrorirünnak: sealihaleti ääres plahvatas naelapomm. Surma sai 8 ja vigastada poolsada inimest, põhiliselt kristlased, kes olid tulnud uusaastapidustusteks toitu ostma.
28. septembril 2018 toimus 78 km kaugusel Palust põhjas Sulawesi maavärin ja tsunami. Maavärina magnituud oli 7,5 ja sellele järgnes kuni 7 meetri kõrgune tsunami. Maavärina, tsunami ja maalihete läbi hukkus vähemalt 1347 inimest.
Palu sõpruslinnad on Semarang (Indoneesia) ja Tegucigalpa (Honduras).
Tagamõtsa
Tagamõtsa (Tagametsa) oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Vardi küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vardi külaga.
Külast on teateid alates 1970 (Tagametsa).
Oxymoron
"Oxymoron" on eesti helilooja Erkki-Sven Tüüri 2001. aastal loodud muusikateos. Muusikateose pikkus on 21 minutit. Teose kandis esimest korda ette 12. septembril 2003 NYYD Ensemble (dirigent Olari Elts).
Flotill
Flotill (hispaania sõnast flotilla, 'väike laevastik') on teatud otstarbeks moodustatud laevade koondis. Näiteks võidakse moodustada kalapüügi-, vaalapüügi-, spordi-, sõjalaevade flotille.
Lattarico
Lattarico on vald (comune) Itaalias Calabria maakonnas Cosenza provintsis.
410 meetri kõrgusel merepinnast asuva Lattarico asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Lattarico piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Bisignano, Fuscaldo, Luzzi, Montalto Uffugo, Rota Greca, San Benedetto Ullano, San Martino di Finita, Torano Castello.
Lattarico halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Contessa Soprana, Cozzo Carbonaro, Palazzello, Piretto, Regina.
Akreditiiv
Akreditiiv on rahvusvahelises kaubanduses hästi tuntud ja levinud arveldusviis, kus pank võtab endale tagasivõtmatu kohustuse maksta kauba, teenuse või muu sarnase eest. See on üks kõige mitmekülgsematest ja turvalisematest vahenditest rahvusvaheliselt tegutsevatele ettevõtetele.
Salve Regina (Tüür)
"Salve Regina" on eesti helilooja Erkki-Sven Tüüri 2005. aastal loodud muusikateos. Teos on pühendatud Helle Mustonenile (surnud 2005). Muusikateose pikkus on 6 minutit.
Schuylkilli kettsild
pisi|270px|[[James Finley leiutatud rippsild detailidega (1810. aastal ilmunud ajakirjast). 200-jalane sille annab alust oletada, et pildil kujutatu on Schuylkilli kettsild.]] Schuylkilli kettsild oli rippsild üle Schuylkilli jõe Philadelphiast põhja pool.
Laulu sõber
Sisu
Agronoomia üliõpilane Tõnu sõidab praktikale Kalevi kolhoosi. Kuigi kolhoosi töötajate hulgas on palju häid lauljaid, on kolhoosiklubi suletud ja lauluväljakust on tehtud seakoppel. Kolhoosi esimees Palk peab laulmist tööaja- ja jõu raiskamiseks. Tõnu on aga väga hea dirigent ja paneb peagi lauluharjutused uuesti käima. Laulukoor jätab Tallinnast saabunud komisjonile sedavõrd hea mulje, et neid kutsutakse osalema vabariiklikul olümpiaadil. Eksikombel peetakse koori organisaatoriks aga just kolhoosiesimeest Palki. Ajakirjanik kirjutab temast lehes artikli kui suurest laulu sõbrast. Tegelikult takistab esimees igati lauluharjutusi ja keelab olümpiaadile sõidu. Kuid tänu kollektiivi väga arukale kriitikale mõistab esimees Palk lõpuks oma vigu.
Akreditiiv
Akreditiivtehingu käik ja toimimine
Akreditiivi ei saa tagasi võtta ega muuta ilma müüja nõusolekuta ehk ostja ei saa tehingut peatada ega maksest keelduda.
Schuylkilli kettsild
Silla projekteeris ja ehitas James Finley. Valmis 1808. aastal. Tarinduselt kaheavaline rippsild, sildeavadega 200 jalga (61,0 m) ja 100 jalga (30,5 m). Kivisammastele ehitatud sildeehitis oli puidust püloonidega ja sepisrauast valmistatud kettkanduritega.
Akreditiiv
Akreditiivtehingu käik ja toimimine
Müüja peab raha saamiseks esitama pangale vaid akreditiivis nõutud dokumendid, kuid raha ei maksta välja, kui dokumendid ei kinnita akreditiivi tingimuste täitmist müüja poolt.
Schuylkilli kettsild
1816. aastal varises Schuylkilli kettsild lume raskuse all kokku.
James Finley
pisi|James Finley leiutatud [[rippsild detailidega (William Stricklandi gravüür 1810. aastal ilmunud ajakirjast). 200-jalane sille annab alust oletada, et pildil kujutatu on Schuylkilli kettsild]]
Akreditiiv
Akreditiivtehingu käik ja toimimine
Olenemata sellest, millist makseviisi kasutada, jäävad alati riskid, mida ei saa täielikult vältida – näiteks avatud arvega arveldamisel raha mittesaamise risk, akreditiivi kasutamise puhul kauba saatmata jätmise risk jne. Pangagarantii ongi mõeldud lepingute täitmata jätmisest tulenevate rahaliste kulude kiireks ja lihtsaks hüvitamiseks panga poolt.
Schuylkilli kettsild
Thomas Birchi maal
pisi|left 1811. aastal maalis Thomas Birch maastikupildi "Vaade Schuylkilli jõele ja kärestiku juures asuvale kettsillale" ( suurema kujutise saamiseks klikkida lingis toodud pildile )
James Finley
James Finley, ka Judge James Finley, (1756–1828) oli iiri päritolu USA kohtunik ja kohalik poliitik, kes laiemalt sai tuntuks insenerina – ta oli rippsildade esimesi projekteerijaid ja ehitajaid.
Akreditiiv
Akreditiivi liigid
Kaubandustehingutes kasutatakse mitut tüüpi akrediteeringuid.
Schuylkilli kettsild
Thomas Birchi maal
Toona jäi kettsild Philadelphiast 5 miili ( 8 km) kaugusele.
James Finley
Finley projekteeritud oli Ameerika Ühendriikides esimene sepisrauast kettkanduritega rippsild – 1801. aastal üheavaline 21-meetrise sildega Jacob's Creek Bridge Mount Pleasantis Pennsylvanias (lammutati 1833).
Schuylkilli kettsild
Hilisemad sillad
1818. aastal ehitati hävinud kettsilla säilinud sammastele katustatud sild.
James Finley
Arvatakse, et Finley projekteeris kokku üle 40 silla. Ükski tema sild pole säilinud. Tema projekti järgi oli ehitatud teiste seas ka 39-meetrise avaga rippsild üle Potomaci jõe (1807), kaheavaline Schuylkilli kettsild (1808, varises kokku 1816) ja 74-meetrise avaga sild üle Merimacki jõe Newburyportis Massachusettsis (1810, varises kokku 1827).
Schuylkilli kettsild
Hilisemad sillad
Umbes samas asukohas rajati 1850. aastatel teine sild – Schuylkilli jõe viadukt.
Käru vald (Simuna kihelkond)
Käru vald (saksa keeles Kerro) oli vald Virumaal Simuna kihelkonnas. Vald eksisteeris 1868–1893 ja siis liideti Käru vald Salla vallaga.
Valla alal asus Käru mõis.
Le Plateau-Mont-Royal
pisi|Le Plateau-Mont-Royali linnaosa Montréali kaardil pisi|Linnaosa logo Le Plateau-Mont-Royal on Montréali linnaosa.
Aksel Erich Vooremaa
Aksel Erich Vooremaa (endise nimega Aksel Erich Wöhrmann; 27. detsember 1903 Kuressaare – 9. juuli 1941 Tartu, vanglas maha lastud) oli eesti vaimulik.
Ta lõpetas 1921. aastal Saaremaa Eesti Segagümnaasiumi, õppis aastatel 1921–1926 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Oli prooviaastal Kambja koguduses (Friedrich Wilhelm Ederbergi juures) ja Tartu Ülikooli koguduses (Hugo Bernhard Rahamägi juures). Ordineeriti pastoriks 27. märtsil 1927.
Aksel Erich Vooremaa töötas Tartu Maarja koguduses 1927–1934 õpetaja Robert Funke abiõpetajana. Aastatel 1934–1941 töötas ta Tartu Maarja koguduse õpetajana, olles samal ajal Tartumaa Kaitseliidu maleva õpetaja. Lisaks oli ta 1940–1941 Tartu praostkonna abipraost. 1939. aastal oli ta Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku Hooldusnõukogu liige.
Ta arreteeriti süüdistusega nn Saaremaa ülestõusu mahasurumisest osavõtus ja lasti NKVD poolt maha massimõrva käigus Tartu vanglas.
Isiklikku
Tema isa Karl Wöhrmann oli Saaremaal Karja Katariina koguduse õpetaja.
Tirzieši
Tirzieši on küla (mazciems) Lätis Gulbene piirkonnas Druviena vallas.
Küla asub valla kaguosas Tirza jõe kaldal. Seal kasvav tamm ümbermõõduga 5 meetrit on looduskaitse all.
12 tooli (täpsustus)
"12 tooli" on Ilfi ja Petrovi satiiriline romaan.
Kagarinna
Kagarinna (varem ka Virve; vene keeles Гагарина, Гагарино) on endine küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis Petseri vallas. Ajalooliselt jäi küla Setumaale Irboska nulka.
19. sajandil kuulus küla Kossolka kogukonda ja Irboska kogudusse. 20. sajandi algul kuulus küla Mõla kiriku alla.
Timmukuru
Timmukuru oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Lilli küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Lilli külaga.
Ester (eesnimi)
Ester on naisenimi.
2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Ester 1138 naisel. Ester oli populaarsuselt 167. naisenimi. Ester oli keskmiselt 59 aasta vanune (mediaanvanus oli 61). Kõige populaarsem on eesnimi Ester vanuserühmas 85+, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 24,69.
Laid (perekonnanimi)
Laid on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Laid on antud Käina, Pühalepa ja Reigi kihelkonnas Läänemaal ning Kaarma, Karja, Muhu, Pöide ja Valjala kihelkonnas Saaremaal. Nimede eestistamisel määrati Laid uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Isak, Kõvatoomas, Osrtov, Osstrov, Ostrov, Poks, Ruul ja Veremejev. Eerik Laiu palvel kanti Laid perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 42 all.
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Laid Eestis 103 mehel ja 105 naisel.
Giovanni Paolo Panini
Giovanni Paolo Panini (ka Pannini) (17. juuni 1691 Piacenza – 21. oktoober 1765 Rooma) oli baroki maalikunstnik 18. sajandi Itaalias. Hariduse sai Bologna teatrikunstnike koolis. Kunsti õppis Itaalia kunstniku Benedetto Lutti käe all.
Roomas olid tema esimesed tööd dekoratiivsed freskod. 1732. aastal asus ta professorina tööle Rooma Prantsuse Akadeemiasse. Ta täiustas perspektiiviõpetust, maalis maastiku- ja linnavaateid ning arhitektuurimälestisi.
Oli üks esimesi kunstnike, kes maalis varemeid.
Elukäik
Panini sündis 17. juunil 1691 Piacenzas, mis oli linn Saksa-Rooma riigi alla kuuluvas Parma hertsogkonnas.
Noorena õppis kodulinnas arhitektuuri ja maastikumaalimist Parma hertsogi Alessandro Farnese õukonnas, kuhu olid koondunud enamus tolleaegsed maastikumaalijaid. Panini õppis koos meistritega nagu näiteks Ferdinando Galli-Bibiena ja Giovanni Battista Galuzzi.
Tema huvi arhitektuuri vastu sai alguse 1708. aastal, kui ta oli kirjutanud kokkuvõtte Giolio Troili da Spinlamberto koostatud raamatu perspektiiviõpetusest (it k "Paradossi per pratticale la Prospettiua senza saperla").
Edasi arendas ta oma andeid ka arhitektina Roomas. 1717.–1718. aastal oli ta juba tuntud kui iseseisev maastiku- ja arhitektuurimaalija ning asus edasi õppima figuurimaalija Benedetto Lutti koolkonda Roomas.
Oma varasematel eluaastatel kogus tuntust freskode maalijana Rooma aristokraatide villades ja lossides, kus kaunistas võlve, uksi ja aknaid. Hiljem töötas palatsodes paavstide kutsel.
9.oktoobril 1718 asus ta ametisse kunstiõpetajana Rooma Panteoni Akadeemias ja aasta hiljem San Luca Akadeemias.
1722. aastal kutsus paavst Innocentius XIII ta kaunistama Palazzo del Quirinale vaheruume. Samal aastal maalis ka vetuudimaale Palazzo Patrizi sisehoovis.
Kaks aastat hiljem pärast oma esimese naise Anna Teresa Faya surma abiellus Panini Rooma Prantsuse Akadeemia direktori Nicolas Vleughelsi naise õe Caterina Gossetiga.
Panini akadeemilise karjääri tippsaavutuseks oli kunstiprofessori ametikoht Rooma Prantsuse Akadeemias.
1743. aastal asus ta tööle dell'Arcadia Akadeemiasse.
Panini õpetas perspektiiviõpetust mitmes akadeemias Roomas. Oma elu jooksul töötas ta koos paljude prantslastega ning temast sai mitme noore prantsuse kunstniku, näiteks Jean Nicolas Servandoni, Charles Louis Clerisseau, Claude Joseph Vernet, Jean Honore Fragonard eeskuju. Eriti suureks mõjutajaks oli ta Hubert Robertile, kes hakkas samuti varemeid kujutama.
Giovanni Paolo Paninil oli kaks poega, kes läksid oma karjääris isaga sama teed. Vanem poeg Giuseppe tegi joonistusi gravüüridele Panini maalide järgi ning noorem, Francesco, töötas Panini stuudios assistendina.
Oma elu jooksul oli ta väga nõutud kunstnik ning tema antiiksete varemetega maale osteti palju.
Giovanni Paolo Panini suri 21. oktoobril 1765.
Looming
Panini maalis peamiselt linnavaateid, interjööri ja varemeid. Arendas välja ideaalmaastiku (capriccio) kujutamise ja oli esimesi vetuudimaalijate eelkäijaid. Tema maalid olid jõulised, kuid väga ekstsentrilised. Kujutatud ehitised, varemed ja interjöör on väga detailsed. Tema suurimaks eeskujuks olid Giolio Troili da Spinlamberto perspektiiviõpetus ja Nicolas Poussini heroilised maastikumaalid. Panini maalide kompositsioonis oli tähtsal kohal perspektiivitunnetus. Esimesed tellitud tööd olid dekoratiivsed freskomaalid, kaasaarvatud illusionistlikud laemaalid (ld quoadratura), ornamentika ja maastikumaalid. Elu viimase kolmekümne aasta jooksul maalis ta Rooma linnavaateid, tänu millele sai ta samaväärse tunnustuse osaliseks nagu vetuudimaalijad Canaletto ja Giovanni Battista Piranesi.
Tähtsamad teosed
vasakul|pisi|Varemed, cappricio
Cappricio klassikalistest varemetest (1725)
Pannini esimesi töid varemetest. 1725. aastal kujutatud ideaalmaastik antiikvaremetest, mille taustal on Caius Cestiuse püramiid Roomas.
Arhitektuuri-cappricio (1730)
vasakul|pisi|Arhitektuuri-cappricio See arhitektuurne ideaalmaastikumaal kujutab Rooma varemeid, Marcus Aureliuse ratsamonumenti ja Rooma tagasi pöörduvaid sõdureid. Rooma foorumil asetseb hulgaliselt teisi tuntud varemeid ja ehitisi, näiteks Traianuse sammas, Egiptuse obelisk ja Minerva Medici tempel.
Tegu polnud topograafiliselt täpse maaliga, vaid Panini idealiseeris ja moondas tegelikku olustikku oma fantaasia järgi. Erinevalt teistest sama perioodi veduudimaalijatest, näiteks Bernando Bellotost ja Vanvitellist, kujutas Panini maastikku oma nägemise järgi, näiteks lisas maalile ehitisi ja monumente, mida tegelikult sellel maastikul ei olnud. Tänu sellele sai ta ka kuulsaks.
pisi|Panini "[[Rooma Panteoni interjöör"]]
Rooma Panteoni interjöör (1734)
Panini üks kuulsamaid maale on "Rooma Panteoni interjöör" (ld "Interiora Panthei"), maalitud aastal 1734. Kunstnik maalis mitu varianti Panteoni interjööridest aastatel 1730–1735 kahest asukohast: üks lõunapoolselt apsiidilt kahe korintose stiilis samba tagant ja teine kergelt ida poole kalduva samba eest. Vaatepunkt mõlemast positsioonist koondub kujutleva altari poolt pildi keskossa ruumi väljapääsu kohale. Panini on oskuslikult kasutanud perspektiivijooni, millega on saavutanud ruumilise illusiooni efekt – kasutanud valguse ja varju suhet ning sümmeetriliselt asetanud sambad ja skulptuurid niššides.
Rooma galeriid "Roma Antica" ja "Roma Moderna" (1758–1759)
vasakul|pisi|Panini "Roma Moderna"
Panini kaks kõige suuremat tööd on "Vana-Rooma galerii" (ld "Roma antica", 1758) ja "Modernne Rooma galerii" ("Roma moderna", 1759), mille oli tellinud kunstniku hea sõber abt Franqois-Claude de Montboissier. Vana-Rooma galerii pildil on kujutatud renessansikunstnike teoseid, näiteks Michelangelo "Mooses" ja maale Rooma amfiteatrist, Colosseumist. Teises teoses on aga barokiajastu kunstiteosed, nagu Bernini skulptuurid "Apollo ja Daphne" ja "Taavet" ning maalid Piazza Navona väljakutest.
Nende kahe maaliga oli ta teiste kunstnike tööd kaanoniks muutnud.
pisi|Püha Peetruse väljak
Püha Peetruse väljak (1754)
Giovanni Paolo Panini teos "Püha Peetruse väljak" (ing k "Departure of the Duc de Choiseul from the Piazza di San Pietro") valmis aastal 1754. Püha Peetruse väljakust on ta samuti hulga erinevaid variante joonistanud ja maalinud. Panini on kujutanud väljaku topograafiliselt täpselt ehk sellisena nagu ta ka tegelikult välja näeb. Kujutatud Gian Lorenzo Bernini kolonnaad tekitab pildi keskele sümmeetrilise ruumi. Vaatepunkt koondub Sixtus V obeliskile (1586) ja Püha Peetruse basiilikale. Nero tsirkuse ala mõlemal pool on kaks purskkaevu – üks Bernini valmistatud aastal 1675 ja teine Maderno valmistatud aastal 1613. Paremal pool fassaadi on näha Sixtuse kabelit. Figuuridena kujutas Panini väljaku keskel mitmeid kardinale, preestreid, valvureid ja tavakodanikke.
Püha Peetrise basiilika interjöör (1756–1759)
pisi|Panini "Püha Peetruse basiilika interjöör" Üks suuremaid töid, mille Panini maalis, oli Püha Peetruse basiilika interjöör aastatel 1756–1759. Peetruse basiilika interjöörist maalis ta vähemalt kuus varianti alates juba 1730. aastast. Sarnaselt eelmiste teostega kasutas ta ka siin tavapärast kompositsiooni – vaatepunkt koondub kõige tähtsamale objektile, milleks on Lorenzo Bernini tehtud baldahhiin Püha Peetruse basiilikas. Nišid ja sambad raamivad pildi ning keskel on tühjus, kus figureerib grupp aadlikke ja aristokraate koos daamidega.
John Konrads
John Konrads (läti keeles Jānis Konrads; 21. mai 1942 Riia – 25. aprill 2021 Sydney) oli 1950. ja 1960. aastate Austraalia vabaujumise ujuja, kes võitis 1960. aasta suveolümpiamängudel Roomas 1500 m vabaujumise. Ta püstitas 26 individuaalset maailmarekordit. Pärast ujumiskarjääri lõppu oli ta L'Oréali Austraalia esindaja ja osales Sydney olümpiamängude reklaamimisel. Koos oma õe Ilsa Konradsiga, kes püstitas samuti mitu maailmarekordit, tunti neid kui Konrad Kids. thumb|250px|left|Mälestusmärk Uranquinty seosele II maailmasõja põgenikega – vasakus alanurgas on olümpiaujujad John Konrads ja Ilsa Konrads Jānis Konrads sündis Riias Lätis 21. mail 1942. Teise maailmasõja tõttu emigreerus ta esialgu Saksamaale koos vanemate Jānise ja Elza, vanaema, vanema õe Eve ja noorema õe Ilsaga 1944. aasta augustis. Pere elas Saksamaal kuni 1949. aastani ning taotles Ameerika Ühendriikidesse sisserännet, kuid see lükati perekonna suuruse tõttu tagasi. Selle asemel võttis nad vastu Austraalia. Esmalt paiknesid nad Greta migrantide laagris Uus-Lõuna-Walesis Maitlandi lähedal ja seejärel paigutati nad ümber Uranquinty laagrisse Uus-Lõuna-Walesi lääneosas, vanasse Austraalia kuninglike õhujõudude baasi. Seal õpetas tema isa Jānis lapsi ujuma, kartes, et nad võivad uppuda laagri kastmistiikidesse ja tammidesse. Lastehalvatuse tõttu neli nädalat haiglas veetnud Konrads läbis seal ujumisteraapia, et jõudu taastada.
Jānise isa sai Sydneys tööd hambaarstina ning pere asus kõigepealt elama Pennant Hillsi ja seejärel Bankstowni. Elza astus Sydney ülikooli hambaraviprogrammi, kuna tema kvalifikatsiooni Riia ülikoolis ei tunnustatud, kuid loobus peagi, sest kolme lapse kasvatamise kõrvalt polnud selleks piisavalt aega. Jānis Konrads ja tema õed-vennad käisid Revesby algkoolis, mille õpetajate seas oli Don Talbot, kes oli Bankstowni ujula treenerina Frank Guthrie assistent. Konrads liitus klubiga 1953.–1954. hooajal, võites juunioride 880 jardi vabatehnikas. Riigi meistriks tuli ta esimest korda 1956. aastal, võites juunioride 440 jardi vabatehnikas. Selle tõttu valiti Konrads Melbourne'is toimunud 1956. aasta suveolümpiamängude meeskonda, ehkki reservujujana ta võistelda ei saanud.
Elu pärast sportlaskarjääri
Konrads avalikustas hiljem, et tal oli bipolaarne häire ning püüdis parandada Austraalia televisiooni vahendusel üldsuse teadlikkust sellest haigusest.
1984. aastal varastati Konradsi Melbourne'i kodust üks tema kuldmedalitest (1500 meetri vabaujumine – 1960. aasta Rooma olümpiamängud). See leiti 25 aastat hiljem pärast seda, kui üks naine üritas seda Ameerika spordihuvilisele müüa. Naine oli saanud kuldmedali Brisbane'is nipsasjade poest. Tagastatud medal on nüüd laenul välja pandud Melbourne'i rahvuslikus spordimuuseumis. 2011. aastal otsustas Konrads oma ujumismälestiste kogu, sealhulgas medalid, oksjonil maha müüa. Selle kogu omandas Austraalia rahvusmuuseum sama aasta augustis.
Konrads suri 2021. aasta 25. aprillil 78-aastaselt.
Malito
Malito on vald (comune) Itaalias Calabria maakonnas Cosenza provintsis. Savuto jõe orus, 728 meetri kõrgusel merepinnast asuva Malito asustustihedus on keskmiselt 0 inimest ruutkilomeetri kohta.
Malito piirneb järgmiste omavalitsusüksustega: Altilia, Belsito, Dipignano, Domanico, Grimaldi, Paterno Calabro.
Malito halduspiirides asuvad järgmised fraktsioonid: Jassa.
Alatskivi raamatukogu
Alatskivi raamatukogu (varem Alatskivi Valla Keskraamatukogu) on raamatukogu Tartu maakonna Peipsiääre vallas.
Läänemeresoome keelte lõunarühm
Keeled ja murded
Läänemeresoome lõunarühma tuumikusse kuuluvaks on traditsiooniliselt peetud eesti (nii lõunaeesti kui põhjaeesti) ja liivi keelt ning nende eellasi muistsete hõimukeelte näol (põhjaeesti hõimumurre, lõunaeesti hõimumurre, Liivi lahe murre). Tavaliselt arvatakse lõunarühma ka vadja keel. Murrete tasandil on määratlemine ebaselgem. Ühest küljest on sarnasusi lõunarühmale täheldatud ka soome keele edelamurdes (osutavad kontaktidele eesti keelealaga) ja isuri keeles (on peetud vadja mõjuks), teisalt on mitmeid lõuna-läänemeresoome keeltele mitteomaseid tunnuseid eesti kirderanniku murderühmal (seda on seletatud kas ranna- ja kirdemurde põlvnemisega teistest hõimukeeltest, arhailisusega või hiliste soome jm keelekontaktide mõjuga) ja pärisvadja murretest eristuval Kukkuzi murdel.
Lasva vald (Vastseliina kihelkond)
Lasva vald (saksa keeles Eichhof) oli vald Võrumaal Vastseliina kihelkonnas. Vallamaja asus Lasva külas.
Läänemeresoome keelte lõunarühm
Päritolu
Lõunarühma erijoonte kujunemises on tõenäoliseks peetud Balti areaalis kõneldud teistelgi keelte (ennekõike balti, germaani ja slaavi keelte) rolli. Oma mõju võis olla ka hüpoteetilisel tänaseks kadunud soome-ugri keelel, mis seletaks soome-ugri keeltele loomuomaseid, kuid läänemeresoome kontekstis erandlikke jooni – näiteks on läänemeresoome lõunarühmal nii saami kui mordva keeltega rohkem prosoodilisi ühisjooni, kui on läänemeresoome keelte põhjarühmal nende keeltega.
Lasva vald (Vastseliina kihelkond)
Vald eksisteeris 1866 –1939.
Valla alal asus Lasva mõis.
Mahnova
Mahnova (vene keeles Махново, Михнова) on küla Venemaal Pihkva oblastis Petseri rajoonis Uue-Irboska vallas. Ajalooliselt jäi küla Setumaale Irboska nulka.
19. sajandil kuulus küla Kossolka kogukonda ja Irboska Nikolai kogudusse.
María Dolores de Cospedal
pisi|María Dolores de Cospedal María Dolores de Cospedal (sündinud 13. detsembril 1965 Madridis) on Hispaania poliitik, ta kuulub Rahvapartei ridadesse. Ta oli 4. novembrist 2016 kuni 1. juunini 2018 Hispaania kaitseminister.
Toosiküla
Toosiküla (ka Toosi) oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Äriküla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Ärikülaga.
Külast on teateid alates 1970 (Toosi).
Erich
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli see Eestis populaarsuselt 288. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Erich 439 mehel.
Madridi Reali presidentide loend
Alljärgnevas tabelis on kajastatud kõik Madridi Reali presidendid alates klubi rajamisest. Kuigi ametlikult loodi klubi 1902. aastal, oli see toiminud ühtse asutusena pärast Sky Football klubist lahku löömist 1900. aastal, mistõttu peetakse Madridi Reali esimeseks presidendiks Julián Palaciosst, kes töötas sel ametipostil enne klubi ametlikku registreerimist.
Rosemont–La Petite-Patrie
pisi|Rosemont–La Petite-Patrie'i linnaosa Montréali kaardil pisi|Linnaosa logo Rosemont–La Petite-Patrie on Montréali linnaosa.
Madridi Reali presidentide loend
pisi|Don [[Santiago Bernabéu Yeste|Santiago Bernabéud on peetud klubi ajaloo üheks parimaks presidendiks ja ühtlasi on ta kõige kauem ametis olnud.]] pisi|Klubi nõukogu 1916.aastal
Christen Aaberg
pisi|Christen Pedersen Aaberg Christen Pedersen Aaberg (15. september 1819 Aaberggaard Vembi lähedal, Møborgi kihelkond – 17. oktoober 1897 Aaberggaard) oli taani talupidaja ning poliitik.
Aastal 1890 sai ta esimese tegeliku talupojana Dannebrogi ordu rüütliks.
Maria Magdalena Suurman
Maria Magdalena Suurman, kunstnikunimega Malle Mägi von Schultz, (28. november 1904 Räpina vald – 11. veebruar 2003 ) oli eesti päritolu USA muusik, helilooja ja maalikunstnik.
Christen Aaberg
Elulugu
Tema vanemad olid Peder Christensen Aaberg (1796–1873) ja Maren Christensdatter (umbes 1794 – 1876).
Maria Magdalena Suurman
Suurman lõpetas Tallinna Konservatooriumi 1939. aastal pianistina Artur Lemba ja lauljana 1942. aastal L. Hellat-Lemba õpilasena. Magistritöö kaitses ta Ameerika Ühendriikides Eastern Michigan Universitys muusika ja maalikunsti alal. Suurman on seni ainus väliseesti naine, kes on saanud filosoofiadoktoriks muusika alal, tema väitekiri Florida State Christian College'is käsitles eesti rahvaviiside struktuuri ja nende seost algupärase tekstiga.