cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Donbassi sõja kronoloogia (2014. aasta juuli–september)
1. augustkaart
Šahtarskis tulistasid separatistid Gradidest valitsusvägesid, hukkus 10 Ukraina dessantväelast, 13 sõdurit sai haavata, 11 sõduri saatus on teadmata.
Luhanskis hukkus möödunud ööpäeva jooksul 5 rahulikku elanikku, haavata sai 9 elanikku.
Valitsusväed tulistasid alla Venemaa Orlan-10 drooni. Separatistid tulistasid "Buk M-1" raketiga alla valitsusvägede drooni.
2. august
Valitsusväed vallutasid Donetski oblastis mässulistelt tagasi Krasnogorivka ja Staromõhhailivka asulad. Donetski ja Luhanski oblastis hukkus vähemalt 9 tsiviilisikut.
Rõuge kirikumõis
pisi|Rõuge pastoraadi peahoone Rõuge kirikumõis (saksa keeles Pastorat Rauge) oli kirikumõis Rõuge kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisajal jääb mõis Võru maakonda Rõuge valda. Mõis kuulus Rõuge kogudusele.
Donbassi sõja kronoloogia (2014. aasta juuli–september)
2. august
Donetskist 5 km kaugusel asuvasse Makijivkasse sisenes Venemaa lippude all tankikolonn.
Läbi "rohelise koridori" lahkus Luhanskist 321 rahulikku elanikku. .
USA katkestas Ukraina sõja tõttu koostöö Venemaa tuumateadlastega.
Rõuge kirikumõis
Rõuge pastoraadi peahoone asub Rõuge alevikus aadressil Hariduse tn 2. Hoone on arvele võetud ehitismälestisena.
Donbassi sõja kronoloogia (2014. aasta juuli–september)
3. august
Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu teatel on separatistide kontrolli all olev territoorium vähenenud kolmveerandi võrra ning valitsusvägedel on õnnestunud lahutada separatistid kahte eraldi gruppi (Luhanski ja Donetski oblastis).
Ukraina sõjaväeallika teatel sisenes Ukrainasse üle piiri Venemaalt 10 tanki, mis liikusid edasi Donetski suunas.
Harkivisse toodi uued Malaisia reisilennukilennuki õnnetuskohalt leitud reisijate surnukehad.
Ukraina territooriumilt tulistatud mürsk tabas Venemaa Rostovi oblastis asuvas külas ühte maja.
4. august
Malaisia reisilennuki õnnetuspaiga uurijad leidsid peamise õnnetuskoha lähistelt metsast uusi lennuki rususid. Lähedusest leiti ka seni leidmata hukkunute surnukehasid.
Malaisia reisilennuki õnnetuskohal jätkasid tööd väliseksperdid, kellel õnnestus olla kohapeal vaid poolteist tundi.
5. august
Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu info-analüütilise keskuse teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul 3 Ukraina sõjaväelast, üle 50 sai haavata.
Separatistid tulistasid eelmisel päeval turmtule eest sunnitult Venemaa territooriumile taandunud ja hommikul relvitult naasnud 72. mehhaniseeritud brigaadi sõjaväelaste kolonni (195 sõjaväelast), hukkunuid ei olnud. Olukord Ukraina-Venemaa piirilähedastel aladel on jätkuvalt pingeline.
OSCE teatel ei teinud separatistid takistusi 110 Austraalia, Hollandi ja Malaisia eksperdi ning 9 Ukraina OSCE missiooni liikme ligipääsule Malaisia reisilennuki õnnetuspaika.
ÜRO teatel lahkub Ida-Ukraina sõjapiirkonnast igapäevaselt enam kui 1000 sõjapõgenikku. Kahe kuuga on põgenike arv tõusnud 2600-lt 102 600-le, 168 000 on läinud Venemaale.
Luganski oblastis Štšastjas demonteeriti pärastlõunal Lenini mälestussammas.
"Terrorismivastase operatsiooni" pressiesindaja ei osanud ajakirjanikele selgitada, miks ilmusid eelmisel päeval meedias valeteated, justkui oleksid valitsusväed võtnud oma kontrolli alla tähtsa raudteesõlme, Donetskist 11 km kaugusel asuva Jassõnuvata linna. Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu info-analüütilise keskuse teatel taandusid valitsusväed linnast endistele positsioonidele eesmärgiga säästa tsiviilelanikkonna elusid. Separatistid lubasid luua linnaelanikele lahkumiseks "rohelise koridori".
Valitsusväed vallutasid Donetski oblastis mässulistelt tagasi Marjinka linna.
6. august
Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu info-analüütilise keskuse teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul 18 Ukraina sõjaväelast, 54 sai haavata. Separatistid püüavad osutada valitsusvägedele vastupanu.
7. august
Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu info-analüütilise keskuse teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul 7 Ukraina sõjaväelast, 19 sai haavata. Gorlivkas on "terrorismivastase operatsiooni" algusest alates hukkunud 33 tsiviilisikut. Donetski oblastis Gorlivkas hukkus 5 rahulikku elanikku.
Ukrainas viibis lühivisiidil NATO peasekretär Anders Fogh Rasmussen, kes kohtus president Petro Porošenko, peaminister Arseni Jatsenjuki, Ülemraada esimees Oleksandr Turtšõnovi ja välisminister Pavlo Klimkiniga. Rasmusseni teatel katkestab NATO koostöö Venemaaga. Septembris Walesis toimuvale NATO tippkohtumisele on kutsutud ka Ukraina.
Jenakijeve kohal tulistasid separatistid "Buk" maa-õhk raketiga alla valitsusvägede MiG-29 reaktiivhävituslennuki, piloodil õnnestus katapulteeruda. Mässajatel õnnestus tabada ka haavatute järele teel olnud Mi-8 sanitaarhelikopterit, mis oli sunnitud maanduma.
SBU poolt avaldatud versiooni kohaselt ajas Venemaalt "Buki" Ukrainasse toonud ja Malaisia reisilennuki allatulistanud meeskond enda jaoks võõral maastikul segi laskmiskohad. Ülemuste plaani kohaselt pidanuks nad tulistama alla Moskvast Larnacasse teel olnud Aerofloti reisilennuki, mis pidanuks kukkuma valitsusvägede kontrolli all olevale territooriumile, millele oleks järgnenud VF vägede sissetung. SBU andis asjakohased tõendusmaterjalid üle välisekspertidele.
8. august
Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu info-analüütilise keskuse teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul 15 Ukraina sõjaväelast, 79 (või 89 ) sai haavata.
Valitsusväed sisenesid Luhanski oblastis Miussõnskisse ja Donetski oblastis Panteleimonivkasse.
9. august
Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu info-analüütilise keskuse teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul 13 Ukraina sõjaväelast. Vabastati kolm asulat – Luhanski oblastis Kruglõk ja Miussõnsk ning Donetski oblastis Panteleimonivka. Gorlivka all hävitati 10 ühikut separatistide tehnikat koos meeskondadega.
Venemaa-meelsete allikate teatel lõid valitsusväed vastaspoole võitlejad välja Krasnõi Lutšist ning sisenesid linna läheduses asuvatesse Hrustalne, Vahruševe ja Bokovo-Platove asulatesse. Hiljem väitsid mässajad, et neil õnnestus eelnimetatud asulad tagasi võita.
Ühenduse Donetski Rahvavabariik väepealik Igor Girkin kinnitas, et separatistide Donetski-Gorlivka grupeeringud on valitsusvägede poolt täielikult ümber piiratud. Girkin kutsus üles relvarahu kehtestamisele humanitaarsetel kaalutlustel.
10. august
Valitsusväed sisenesid Krasnõi Jari asulasse.
Luhansk oli kaheksandat päeva ilma vee ja elektrita, suurem osa kauplusi oli suletud, töötasid vaid mõned apteegid.
Eksperdid on tuvastanud 65 Malaisia reisilennukil hukkunu isikud.
11. august
Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu info-analüütilise keskuse pressiesindaja teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul 6 valitsusvägede võitlejat, 24 sai haavata. Kokku oli "terrorismivastase operatsiooni" algusest alates hommikuse seisuga hukkunud 568 sõjaväelast, 2120 valitsusvägede võitlejat oli saanud haavata.
Pressiesindaja teatel olid valitsusväed pealetungil korraga neljal suunal: Donetsk, Luhansk, Altševsk-Stahhanov ja Thorez-Snižne. Valitsusvägede ja vastaspoole võitlejate vahel toimus 26 relvastatud kokkupõrget, sealhulgas järgmistes kohtades: Gorlivka, Stepanivka, Amvrossijivka, Georgijivka, Novosvitlivka, Krasnõi Lutš, Stukalova Balka, Illinka, Vessela Tarassivka, Žovte, Sabivka, Tšeljuskinets, Piskõ, Makarove, Miussõnsk ja Luhanski lennujaama piirkond.
12. august
Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu info-analüütilise keskuse pressiesindaja teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul 6 valitsusvägede võitlejat, 31 sai haavata. Ühenduse "Parem sektor" juht Dmitro Jaroš teatas, et Donetski äärelinnas sattus varitsusele buss nende võitlejatega, kellest hukkus 7 (teistel andmetel 12 ) ja 13 sai haavata.
Venemaalt asus Ukraina poole teele 280 veoautost koosnev humanitaarabi kolonn. Punane Rist avaldas eelmisel päeval oma arvamuse humanitaarabi osutamise kohta Donbassi piirkonnas. Presidendi administratsiooni juhataja asetäitja Valeri Tšalõi teatel ei ületa Venemaa humanitaarabi vedav tehnika Ukraina piiri. Piirist edasi peaks abi toimetatama Punase Risti poolt renditud veokitel. Punase Risti esindaja teatel tuli Venemaa samm neile üllatusena.
Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu info-analüütilise keskuse pressiesindaja teatel vabastasid valitsusväed Pervomaiski, Komõšuvahha, Kalõnove ja Vuglegirski.
13. august
Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu info-analüütilise keskuse pressiesindaja teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul vähemalt 11 valitsusvägede võitlejat, 41 sai haavata. ÜRO teatel on "terrorismivastase operatsiooni" algusest alates Ida-Ukrainas hukkunud kokku 2086 inimest ning üle 5000 on saanud vigastada, ehk viimase kahe nädala jooksul on arvud umbes kahekordistunud. Selle alla käivad nii võitlejad kui tsiviilisikud.
Snižne lähistel peetud lahingus hukkus enam kui 100 Venemaa sõjaväelast, umbes 300 sai haavata.
Luhanski oblastis tulistati Grad raketiheitjatest Peremožne asulat, hukkusid tsiviilisikud.
Moskvast "humanitaarabiga" teel olev kolonn muutis suunda, pärast seda, kui oli saanud teatavaks, et kolonnil ei lasta sõita edasi Ukraina territooriumile. Tula lähistel jagunes kolonn väidetavalt kaheks, teine osa kolonnist võttis suuna Donetski peale, esimene osa Rostovile. Võimalik, et üks kolonn püüab ületada piiri Ukraina piirivalve poolt mittekontrollitavas piirilõigus, "Izvarõne" kontrollpunkti kaudu. Punase Risti teatel nad sellisel juhul humanitaarabi vastu ei võta. NATO teatel hinnatakse Ukraina poolega kooskõlastamata humanitaarabi sissetungina. President Porošenko näeb kolme võimalikku lahendust.
Vastaspoole teatel on mässuliste väepealik, moskvalane Igor Girkin, raskelt haavatud. Teised mässuliste allikad lükkasid teate omakorda ümber. Venemaa suhtlusvõrgustikes ei oldud õhtuks jõutud selgusele, kas Girkin on haavatud või ei ole.
Sevastopolisse saabunud Vladimir Putin viis seal läbi operatiivnõupidamise Venemaa Föderatsiooni julgeolekunõukoguga. Riigidepartemangu ametlik pressiesindaja Marie Harf nimetas Putini visiiti kommenteerides, et ta on ainus turist, kes sel suvel Krimmi külastab.
Rahvuskaart vabastas Luhanski oblastis Pervomaiski haldusalas oleva Girske linna.
14. august
Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu info-analüütilise keskuse pressiesindaja teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul 9 valitsusvägede võitlejat, 18 sai haavata. ÜRO teatel hukkus ainuüksi 14. augustil vähemalt 41 inimest ja 143 sai haavata.
Valitsusväed võtsid oma kontrolli alla viimase Luhanskist väljuva tee (Novosvitlivka asulas), blokeerides seega Luhanski täielikult.
Väidetavalt soovivad valitsusväed vallutada Ukraina Iseseisvuspäevaks, 24. augustiks, Donetski.
Associated Pressi teatel võttis öö Voronežis veetnud umbes 262 veokist koosnev Venemaa "humanitaarabi kolonn" hommikul suuna Luhanskile ja jäi ööseks Ukraina piiri lähistel telklaagrisse. Punase Risti esindajad said "humanitaarabi kolonniga" esmakordselt ühendust. Võimalik, et konvoi püüab siseneda Ukrainasse Krasnodoni lähistel. Õhtul täheldati Izvarine piiripunkti lähistel kümnete Venemaa armee sõidukite sisenemist Ukrainasse.
Separatistide teatel on Girkin "läinud üle teisele tööle", RIA Novosti teatel astus Girkin tagasi. Ühenduse Luhanski Rahvavabariik liider Valeri Bolotov astus ametist tagasi. Ühenduse Donetski Rahvavabariik liider Aleksander Borodai astus tagasi 7. augustil.
15. august
Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu info-analüütilise keskuse pressiesindaja teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul 5 valitsusvägede võitlejat. 13.–15. augustil hukkus esialgsetel andmetel 8 pataljoni "Aidar" võitlejat. Valitsusväed võtsid oma kontrolli alla kolm asulat – Tšornuhhõne Luhanski oblastis ning Bulavõnske ja Olekandrivske Donetski oblastis.
Leedu Vabariigi välisministeeriumi andmetel sisenes öö jooksul Venemaalt üle piiri Ukrainasse 70 ühikut Venemaa relvajõudude sõjatehnikat. Neid andmeid kinnitasid nii Ukraina Rahvusliku Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu kui NATO. President Porošenko teatel hävitasid Ukraina relvajõud märkimisväärse osa öösel piiri ületanud kolonnist.
Ukraina piirivalvurid hakkasid "Izvarõne" piiripunkti lähistel Venemaa poolel kontrollima Venemaa "humanitaarabi kolonni" sisu. Kokku 59 Ukraina piirivalvurit ja tolliametnikku pidanuksid hakkama kontrollima pooltühjade veokite sisu kell kümme hommikul, kuid Venemaa pool ei olnud selleks ajaks andnud Ukraina poolele üle vajalikke dokumente. Punase Risti esindaja sõnul võib saadetise sihtpunkti jõudmine võtta kaua aega.
Eksperdid on tuvastanud 127 Malaisia reisilennukil hukkunu isikud.
Sotšis Vladimir Putiniga kohtunud Soome Vabariigi president Sauli Niinistö väljendas arvamust, et sanktsioonid kahjustavad kahepoolseid suhteid ning pani ette otsida teid Ukraina kriisi lõpetamiseks.
Valitsusväed sisenesid õhtul Luhanskisse, algasid tänavalahingud. Luhanski oblastisse sisenes Venemaalt 20 ühikut rasket sõjatehnikat. Rostovi oblasti piiriäärsetele aladele on koondunud kuni 2000 nõndanimetatud Venemaa vabatahtlikku.
Ühenduse Donetski Rahvavabariik peaministri teatel läks endine kaitseminister Igor Strelkov kuuajalisele puhkusele, pärast mida ootavad teda "Novorossia territooriumil uued ülesanded".
ÜRO andmetel oli Ida-Ukrainas alates aprilli keskpaigast 15. augusti seisuga tapetud vähemalt 2119 inimest, sealhulgas vähemalt 20 last, ning 5043 inimest oli saanud haavata.
16. august
Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu info-analüütilise keskuse pressiesindaja teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul 3 valitsusvägede võitlejat, 13 sai haavata. Valitsusvägede ja vastaspoole võitlejate vahel toimus 27 relvastatud kokkupõrget, sealhulgas järgmistes kohtades: Orlovo-Ivanivka, Krasnogorivka, Maloivanivka, Petrivske, Tšervonõi Jar, Prõdorožnje, Jassõnuvata, Trudivske, Hrõstoforivka, Avdijivka, Berezove, Ilovaisk, Kuteinõkove.
Valitsusväed sisenesid Donetski oblastis Ždanivka linna.
Õhtul tulistati Luhanski piirkonnas alla üks valitsusjõudude hävituslennuk Mig-29.
17. august
Ukraina relvajõudude 95. brigaad võttis Donetski oblastis oma kontrolli alla Jassõnuvata linna. Võitlustes Donetski ja Luhanski eest hukkus ööpäeva jooksul 10 tsiviilisikut, 8 inimest sai haavata, "separatistid" hävitasid peaaegu täielikult Hrjaštšuvate asula.
Saksamaal Berliinis kohtusid Ukraina-EL-Venemaa kolmepoolsete läbirääkimiste raames Saksamaa, Prantsusmaa, Venemaa ja Ukraina välisministrid. Kohtumine lõppes pärast keskööd ega andnud positiivset tulemust.
18. august
Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu info-analüütilise keskuse pressiesindaja teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul 9 valitsusvägede võitlejat, 20 sai haavata.
Valitsusväed piirasid ümber Gorlivka linna, neil õnnestus vabastada Venemaa-meelsete võitlejate käest osa Luhanskist, sealhulgas oblasti miilitsavalitsuse hoone. Valitsusväed võtsid oma kontrolli alla Stanitsja Luhanska alevi.
Valitsusvägede vastaspool on umbes viimase nädala jooksul täiendanud oma tulejõudu. Mitmelasuliste raketiheitjate "Grad" (kaliiber 122 mm) kõrvale on ilmunud mitmelasuline raketiheitja "Uragan" (kaliiber 220 mm) ja kassettlõhkekehad.
Luhanski oblastis tulistati surnuks kaks valgete lippude all sõitnud sõjapõgenike kolonni, hukkus vähemalt kümneid inimesi, sealhulgas palju lapsi.
19. august
Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu info-analüütilise keskuse pressiesindaja teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul üks valitsusvägede võitleja, 28 sai haavata. Luhanski okupante saabus toetama uus partii soomustehnikat naaberriigist ning erinevatel andmetel olid Luhanski "puhastamisega" diversantidest ametis nii Luhanski Rahvavabariigi rahvaarmee võitlejad kui Ukraina valitsusvägede võitlejad. Ilovaiskis ja muudes Donbassi asulates jätkusid ägedad lahingud.
Separatistide uudisteagentuuri andmetel hukkus päeva jooksul Donetski lähedal lahingutes 483 valitsusvägede sõdurit.
Luhanski oblastis Georgijiva alevi juures hukkus Pihkva 76. õhudessantdiviisi 1. rood peaaegu täies koosseisus (80 võitlejast jäi ellu 10).
21. august
Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu info-analüütilise keskuse pressiesindaja teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul viis valitsusvägede võitlejat, 21 sai haavata. Võitlustes Ilovaiski eest on hukkunud 19 Ukraina sisevägede võitlejat, 46 on saanud haavata.
22. august
Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu info-analüütilise keskuse pressiesindaja teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul neli valitsusvägede võitlejat, 23 sai haavata.
Ilovaiskis jätkuvad lahingud, tänavalahingud ja käsitsivõitlus valitsusvägede ja okupantide vahel. Sisevägede pataljon "Donbassi" komandöri teatel sõdivad Venemaa Föderatsiooni sõjaväelased Ilovaiskis juba rühmadena, mitte hajutatutena kohalike rühmade vahel. Vangilangenud "separatistide" tunnistusel on enam kui pooled võitlejatest Venemaa kaadrisõjaväelased, ohvitserid ja sõdurid, kusjuures mõned neist on ka naaberriigi sõjaväe vormides.
Ukrainas visiidil viibinud Leedu välisminister Linas Linkevičiuse teatel rööviti 10. augustil ühenduse Luhanski Rahvavabariik kontrolli olevas Luhanskis Leedu Vabariigi Luhanski aukonsul Mõkola Zelenets ja mõrvati.
23. august
Ukrainas visiidil viibinud Saksamaa liidukantsler Angela Merkel kohtus president Porošenko ja peaminister Jatsenjukiga.
Reutersi ajakirjaniku teatel seadsid Donetski oblastis Koloskõ asula juures, umbes 10 km kaugusel piirist Venemaaga, tosinad eraldusmärkideta, hambuni relvastatud sõjaväelased üles kontrollpunkti. Oletatavasti oli tegemist sama ülesannet täitvate sõjaväelaste rühmaga, mille üks osa langes vangi ja kelle ülekuulamisel antud ütlusi edastati Ukraina meediakanalites mõned tunnid enne Minskis 26. augustil toimunud VF ja Ukraina presidentide kohtumist.
24. august
Kiievis Ukraina iseseisvuspäeva sõjaväeparaadil kõnelenud president Petro Porošenko märkis, et viimaste kuude sündmused on olnud ukrainlastele tõeliseks sõjaks, mis võib minna ajalukku, kui "2014. aasta isamaasõda. Sõda välisagressiooni vastu, Ukraina eest, Ukraina vabaduse, au ja kuulsuse eest, Ukraina rahva eest, sõda iseseisvuse eest."
Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu info-analüütilise keskuse pressiesindaja teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul viis valitsusvägede võitlejat, 8 sai haavata. Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu teatel oli "terrorismivastase operatsiooni" jooksul hukkunud 722 Ukraina sõjaväelast, 2625 oli saanud haavata. Luhanski oblastis hukkus Vadõm Rudnitskõi (sündinud 1978. aastal Viljandis).
Donetskis tänavatel eskortisid ühenduse Donetski Rahvavabariik võitlejad umbes 80 vangilangenut valitsusvägede sõdurit Artemi tänavalt Lenini väljakule. Stseen oli mõeldud jäljendama Stalini poolt 70 aastat tagasi Moskvas korraldatud 57 000 saksa sõjavangi "paraadi".
Vastaspoole võitlejad teatasid, et võtsid Donetski oblastis oma kontrolli alla Donetskist 66,2 km kaugusel asuva Telmanove alevi, Venemaa meedia lisas sellele veel Sjevjerodonetski vallutamise, Ukraina valitsuse allikad lükkasid need teated kategooriliselt ümber. Valitsusväed hävitasid Rovenkõ all märkimisväärse koguse vastaspoole elavjõudu ja tehnikat. Donetski oblastis ründasid valitsusväed kahte Venemaa Föderatsioonist saabunud eraldusmärkideta soomustehnika kolonni. Pataljoni Donbass võitlejad teatasid 50 vastaspoole võitleja likvideerimisest Ilovaiski lähistel.
Donetski oblastis sisenesid Amvrossijivkasse eraldusmärkideta Venemaa Föderatsiooni regulaarväeüksused, umbes 250 ühikut soomustehnikat ja suurtükiväge.
25. august
Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu info-analüütilise keskuse pressiesindaja teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul neli valitsusvägede võitlejat, 31 sai haavata.
Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu teatel fikseeriti hommikul Venemaa Föderatsiooni sõjaväelaste katse korraldada kohalikeks võitlejateks maskeerunult uus relvastatud vastasseisu piirkond Donetski oblasti lõunaosas. Kella 5:20 ajal hommikul tungis Štšerbaki ja Novoazovski piirkonnas Venemaalt üle piiri Ukrainasse 10 tankist, kahest jalaväe lahingumasinast ja kahest veoautost Ural koosnev kolonn. Venemaa territooriumilt toetati sõjaväekolonni tulega. Valitsusväed hävitasid kaks tanki, kaheksa vangivõetud VF dessantväelast hakkasid andma tunnistusi. Ukraina Julgeolekuteenistuse teatel peeti Donetskist 40 km kaugusel kagus asuva Dzerkalne küla juures kinni 10 VF dessantväelast.
President Porošenko saatis laiali Ukraina Ülemraada. Järgmised Ülemraada valimised toimuvad 26. oktoobril.
Õhtul õhkisid kaks raskelt haavatud Ukraina ohvitseri ennast koos 12 VF dessantväelasega.
26. august
Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu info-analüütilise keskuse pressiesindaja teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul kaksteist valitsusvägede võitlejat, 19 sai haavata. Allikate väitel tungisid Venemaalt Taganrogi suunalt Ukraina territooriumile VF regulaarväed, sealhulgas 30 tanki, kerge soomustehnika ja elavjõud, ning võtsid oma kontrolli alla 6 Ukraina piiriäärset küla. Hiljem lükkas info-analüütilise keskuse pressiesindaja Lõssenko selle teate ümber ning teatas, et selle asemel on Venemaal Rostovi oblastis Gukovo piirkonnas kogunenud Ukraina piiri lähistele 100 ühikut soomustehnikat.
Venemaa Föderatsiooni presidendi juures asuva kodanikuühiskonna arengu ja inimõiguste nõukogu liikme, "Peterburi sõdurite emade" esinaise Ella Poljakova teatel toimetati Peterburi Kirovi Sõja-meditsiini akadeemiasse umbes 100 haavatud sõjaväelast. Ajakirjanike teatel on paljude hukkunud, peamiselt noores eas VF sõjaväelaste surma ametlike põhjustena märgitud infarkt ja insult. 29. augustil kanti organisatsioon "Peterburi sõdurite emad" Välisagentide nimekirja.
Valgevene pealinnas Minskis algas kohtumine, millel osalevad Valgevene, Ukraina, Venemaa ja Kasahstani presidendid ning Euroopa Liidu esindajad eesotsas Catherine Ashtoniga. Reutersi ajakirjanik Jack Stubbsi teatel vahetasid presidendid Putin ja Porošenko käepigistuse. Õhtul jätkasid Putin ja Porošenko vestlust omavahel; võimalik et omavahel kohtutakse ka järgmisel päeval.
Pataljoni "Donbass" komandör Semen Sementšenko palus Punaselt Ristilt abi hukkunud ja haavatud võitlejate evakueerimiseks Ilovaiskist.
27. august
Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu info-analüütilise keskuse pressiesindaja teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul kolmteist valitsusvägede võitlejat, 36 sai haavata.
Londonis asuva Strateegiliste uuringute rahvusvahelise instituudi ekspertide andmetel on vähemalt mõned Ukraina sõjategevuses osalevad tankid vaieldamatult VF relvajõudude päritolu, sest teistesse riikidesse selliseid tanke pole eksporditud.
28. august
Venemaa regulaarväed vallutasid Novoazovski ja mitmed lähedalasuvad asulad. NATO avaldas Venemaa sissetungi tõendavad satelliidipildid. NATO andmetel osaleb Ukrainas enam kui 1000 VF sõjaväelast. Vastaspoole kätte langesid ka Starobeševe ja Amvrossijivka. Mariuopol ja selle ümbruses olevad 3 Ukraina diviisi sattusid kolmelt tiivalt lähtuva rünnaku alla. Mitmepäevase võitluse järel langes Venemaa-meelsete jõudude kätte taas Savur-mogõla kõrgendik.
Seoses Venemaa sõjalise sissetungiga Ukrainasse jättis president Porošenko ära visiidi Türgisse ja kutsus kokku Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu erakorralise istungi.
Radio Svoboda teatas viitega allikale Moskva polügraafiavabrikus, et 26. augustil saabus nimetatud ettevõttele tellimus Venemaa Föderatsiooni kaitseministeeriumilt surmateadete blankettide valmistamiseks koguses 10 000 tükki. Venemaa sõduriemade komiteede liidu esinaise Valentina Melnikova teatel on esialgsetel hinnangutel Ukrainas umbes 15 000 Venemaa sõjaväelast. . Venemaa Justiitsministeeriumi kandis valitsusvälised organisatsioonid "Peterburi sõduriemad" ja "Teabevabaduse arengu instituut" välisagentide nimekirja.
Seoses Venemaa sissetungiga Ukrainasse arutati olukorda ÜRO Julgeolekunõukogu erakorralisel istungil, Euroopa Liit ja NATO arutavad asja homme.
29. augustkaart
Venemaa president Putin võrdles suveräänse Ukraina riigi armee tegutsemist natside tegutsemisega II maailmasõja ajal, kes tulistasid suurtükkidest blokaadirõngas Leningradi. Putin märkis Moskva jõe äärses noortelaagris esinedes, et Venemaaga, ühega juhtivatest tuumariikidest, ei tasuks välisriikidel konflikti astuda. NATO sõnul on Venemaa väeüksused ja relvastus jultunult sisenenud Ukrainasse.
Venemaa-meelsete jõudude väitel on Mariupol juba peaaegu ümberpiiratud. Linna elanikud ja piirivalvurid on tegevuses linna kaitse tugevdamisega. Raske soomustehnika võimalikud lähenemisteed linnale on mineeritud. Valitsus on saatnud linnale abiks täiendavat tehnikat.
Pataljoni "Aidar" komandöri teatel olid tema võitlejad "tšetšeenia sõja taktikat" kasutanud Venemaa tankide ja väeüksuste survel sunnitud taganema Luhanskist kagus asuvatest strateegilistest Hrjaštšuvate ja Novosvitlivka asulatest. Venemaa-meelne meedia kinnitas mõlema asula hõivamist. Ukraina Rahvuskaart võttis Donetski oblasti Starobeševe rajoonis oma kontrolli alla Komsomolske linna.
30. augustkaart
Ukraina teatel tegid vene armee tankid eelmisel päeval maatasa Luhanski oblastis asuva piiriäärse Novosvitlivka asula.
President Porošenko külastas Euroopa Liidu kutsel Brüsselit. Enne Euroopa Liidu liidrite tippkohtumist oli Porošenkol kohtumine Suurbritannia peaminister David Cameroniga.
Kohtumisel Euroopa Liidu liidritega väljendas president Porošenko arvamust, et tema riik on väga lähedal tagasipöördumatule seisule, milleks on täismõõtmeline sõda.
31. augustkaart
Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu info-analüütilise keskuse pressiesindaja teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul neli valitsusvägede võitlejat, 34 sai haavata.
Ilovaiskis tapeti "rohelise koridori" kaudu piiramisrõngast väljumisel sadu Ukraina valitsuse poolel võitlevate vabatahtlike pataljonide võitlejaid, tosinaid võeti vangi. Siseministeeriumi teatel õnnestus õhtul piiramisrõngast välja murda veel 84 valitsusvägede võitlejal, sealhulgas pataljoni "Donbass" 69 võitlejal. Väikeste gruppidena õnnestus piiramisrõngast väljuda veel teistelgi rühmadel. Ilovaiskis toimunu suhtes poldud saadud täit selgust veel septembri alguseski.
9 Ukraina territooriumile "eksinud" VF dessantväelast vahetati Rahvuskaardi 63 võitleja vastu.
Venemaa meedia teatel langes pärast kolm kuud kestnud piiramist vastaspoole kätte Luhanski lennujaam. Valitsusallikate teatel jätkavad Ukraina sõjaväelased lennuvälja kaitsmist ründava VF tankipataljoni eest.
Ukrajinska Pravda teatel sisenesid Vene Föderatsiooni regulaarväed Donetskisse. Kaitseminister Valeri Geletei teatel ei ole VF väed sisenenud mitte üksnes Donetskisse, vaid ka teistesse linnadesse, sealhulgas Luhanskisse.
Väidetavalt olevat president Putin Venemaa telekanalile antud intervjuus nõudnud Ukrainalt valitsusvastaste jõudude poolt hõivatud territooriumitele riikluse andmist. ITAR-TASSi vahendusel teatas Kremli pressiesindaja Dmitri Peskov hiljem siiski, et Putinit oli järjekordselt valesti mõistetud — mõeldud olevat hoopis riigisiseseid läbirääkimisi eri osapoolte vahel, mitte kõnelusi Ukraina ja ühenduse Novorossija vahel.
1. septemberkaart
Tunnustamata Donetski Rahvavabariigi ja Luhanski Rahvavabariigi võitlejad taastasid kontrolli neid eraldanud ja seni valitsusvägede kontrolli all olnud territooriumi üle.
Luhanski lennujaama kaitsvad valitsusvägede dessantväelased jätkasid lennujaama kaitsmist pealetungiva tankikolonni vastu, keda Ukraina armee esindaja nimetas Venemaa tankipataljoniks. Keskpäeva paiku olid kaitsjad sunnitud taganema ja lennujaama maha jätma. Separatistide teatel õnnestus neil vangistada kaks rühma Ukraina sõdureid. Porošenko teatas, et uue mässuliste pealetungi eest põgenenud Ukraine armee juhtkonnas on oodata muudatusi.
Infovastupanu väitel jätkati Venemaa territooriumilt Ukraina territooriumi tulistamist mitmelasulistest raketiheitjatest "Uragan".
Infovastupanu teatel jätkus Novoazovskis ja selle ümbruses Venemaa relvajõudude — uusimat tüüpi Kalašnikovi automaatide ja kaasaegse sõjatehnikaga relvastatud, eraldusmärkideta kaasaegsetes sõjaväevormides inimeste — koondumine. Samuti väideti, et Dagestani viidi umbes 200 võitluses Ukraina vägede vastu langenud sõdurit("last 200"), kes olid Ukrainasse saadetud Venemaa armee poolt.
President Putin lükkas ümber väited Venemaa sõjalisest abist pealetungi alustanud separatistidele ja süüdistas Ukraina armeed tsiviilelanike sihtmärgiks valimises. Sama mõtet väljendas ka kaitseminister Sergei Lavrov, öeldes, et Venemaa-poolset sõjalist sekkumist konflikti ei tule ja et vaherahu tuleks kehtestada kohe ja tingimusteta. Samuti nõudis ta, et Euroopa Liit ja USA nõuaksid Kiievilt sama, mida teistegi konfliktide puhul: suurtükkide kasutamise lõpetamist linnade ja tsiviilelanike vastu, koolide ja haiglate mitte hävitamist.
ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti andmetel oli Ukrainas, peamiselt Donetski ja Luhanski piirkonnas, 1. septembri seisuga sõja tõttu kodust lahkunud umbes 260 000 inimest, kellest valdav osa on siiski jäänud Ida-Ukrainasse. Andmed ei sisalda registreerimata põgenikke. Kokku elab konfliktipiirkonnas Ukraina valitsuse hinnangul 2,2 miljonit inimest.
Separatistid teatasid Venemaa meediale, et nende eesmärgiks on oma regioonile erastaatuse saamine Ukraina koosseisus, mis jätaks nad vastutavaks julgeoleku eest, tagaks amnestia ja võimaldaks arendada tihedamaid majandussidemeid Venemaaga.
Euroopa Liidu kõrgeks esindajaks välisasjade ja julgeolekupoliitika alal ("EL välisministriks") nimetatud Federica Mogherini ütles Itaalia ajalehele Corriere della Sera antud intervjuus, et Venemaa ei ole enam Euroopa Liidu strateegiline partner.
Ukraina kaitseminister Geletei teatas oma Facebooki lehel, et Venemaa on kaotanud "hübriidsõja" ja alustanud täiemõõdulist sissetungi Ukrainasse. Saksamaa liidukantsler Angela Merkel väljendas arvamust, et juba algusest peale pole tegu olnud Ukraina siseriikliku konfliktiga, vaid Ukraina ja Venemaa vahelise vastasseisuga.
Itaalia ajaleht La Repubblica teatel väitis Venemaa president Putin telefonivestluses Euroopa Komisjoni presidendi José Barrosoga, et võib soovi korral vallutada Kiievi kahe nädalaga. Venemaa alaline esindaja Euroopa Liidu juures, Vladimir Tšižov, väitis, et tegemist oli kontekstist väljarebitud ja moonutatud mõttega märkusega ning tegi ettepaneku vestluse ümberkirjutise avaldamiseks. Mõni päev hiljem teatas Barroso esindaja, et Putinile omistatud vägede Kiievisse saatmise lause oli avaldatud kontekstist välja võetuna.
URJKN väitel viibis sel ajal Ukraina territooriumil 10 000 – 15 000 Venemaa sõjaväelast.
Venemaa aktivist, grupi "Last 200" (võitluses langenu koodnimetus) rajaja Jelena Vassiljeva avaldas oma saidil artikli, milles muu hulgas on märgitud, et Donbassi sõjas on hukkunud umbes 2000 Vene Föderatsiooni sõjaväelast. Sõjalis-poliitiliste uuringute keskuse juhi Dmõtro Tõmtšuki sõnul nõuavad Ukrainas sõdivad Venemaa sõjaväelased kohalikelt võimudelt maa eraldamist oma langenud võitlejate muldasäilitamiseks.
2. septemberkaart
URJKN info-analüütilise keskuse pressiesindaja teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul viisteist valitsusvägede võitlejat, 49 sai haavata.
10. augustil alanud Ilovaiski lahing lõppes Ukraina poole kaotusega, hukkus üle 100 valitsusvägede sõduri, üle poole tuhande langes vangi.
Kaitseminister Geletei nõunik Anton Geraštšenko teatas Ukraina telekanalile antud intervjuus, et vene vägede sissetung Ukrainasse ei alanud mitte Novoazovski vallutamisega 27. augustil, vaid sellest, et vene väed, Rjazani ja Kostroma õhudessantvägede diviisid, piirasid 24. augusti hommikul sisse ja purustasid Savur-mogõla ja Amvrossijivka juures olnud valitsusvägede grupeeringud.
President Porošenko kohtus Ukrainas ühepäevasel visiidil viibinud Euroopa Nõukogu peasekretäri Thorbjørn Jaglandiga.
15 haavatud valitsusvägede sõdurit saadeti ravile Eestisse.
3. septemberkaart
Ukraina ja Venemaa presidentide varahommikuses telefonivestluses arutasid pooled kriisi lahendamise võimalusi. Vestluse sisu ja tulemuste kohta avaldasid pooled erinevaid versioone, mida aja jooksul muudeti. Hiljem avaldas ITAR-TASS 7-punktilise plaani, mille Putin olevat visandanud lennukis, olles teel Blagoveštšenskist Ulan-Batori.
URJKN avaldas video, milles väideti olevat Molodogvardiiski ja Krasnodoni vahel liikuv enam kui 120 ühikust koosnevast Venemaa sõjatehnika kolonn. Info-analüütilise keskuse pressiesindaja, polkovnik Lõssenko sõnul oli kõigi nende näol tegemist Ukraina territooriumile "ära eksinud" venelastega.
OSCE vaatlejad Ukraina ja Venemaa piiri Gukovo ja Donetski piiripunktides andsid teada, et sõjaväe-stiilis riietusega noorte meeste ja naiste liikumine Venemaalt Ukrainasse on kasvanud. Relvade või muu sõjatehnika üle piiri viimist pole täheldatud. Donetski piiripunkti vaatlejate teatel on nii päeval kui öösel kuulda tulistamist, plahvatusi ja suurtükimüra erinevatest kaugustest ja suundadest ümber piiripunkti, sh Ukrainaga piirnevalt alalt.
Ukraina Pressi (Преса України) teatel on kõik Ukraina väeüksused Luhanski oblasti Žovtnevõi rajoonist taandunud. Viimaste lahingute käigus olevat valitsusvastased väed hävitanud Ukraina vägede baasi ja teinud maatasa Pobjeda asula. Külavanem teatas päev hiljem Pobjedat külastanud OSCE vaatlejatele, et küla tabas vähemalt 10 mürsku, vaatlejad täheldasid ka lõhkemata rakettide ja pommiaukude olemasolu.
Ukraina valitsuse teatel hakati viima ellu Ukraina-Venemaa vahelise piiri tugevdamisele suunatud riiklikku projekti "Sein" («Стена»).
USA president Barack Obama ütles Tallinnas peetud kõnes, et NATO peab aitama Ukrainal moderniseerida ja tugevdada oma julgeolekujõude. Reutersi andmetel lubas Saksamaa valitsus saata Ukraina armeele kaitsevarustust ja meditsiinilist abi.
4. september
Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu info-analüütilise keskuse pressiesindaja, polkovnik Lõssenko teatel oli 4. septembri seisuga alates "terrorismivastase operatsiooni" algusest hukkunud kokku 837 Ukraina sõjaväelast, 3044 oli saanud haavata.
Luhanskist umbes 20 km kaugusel asuvas Dmõtrivkas sattus mitmelasulise raketiheitja Smertš tule alla pataljoni "Kiiev-12" peakorter, misjärel valitsusväed olid sunnitud taanduma. Väeüksus oli viimane Luhanski lähistelt taanduma sunnitud Ukraina väeüksus.
Mariupoli hakati keskpäeva paiku Novoazovski suunast raskerelvadest tulistama. Täheldati, et lahinguluuret teostasid 4 tanki ja umbes 40 VF dessantväelast. Ameerika telekanali Sky News ajakirjanikud jäädvustasid Mariupoli lähistel VF sõjaväelaste ja tehnika liikumise. Anonüümseks jääda soovinud NATO ohvitseri teatel on NATO andmetel Ukrainas tuhandeid VF sõjaväelasi ning sadu tanke ja soomukeid, lisaks paikneb piiri ääres veel umbes 20 000 VF sõjaväelast. Eelnevalt oli NATO kinnitanud, et Ukrainas on tublisti üle 1000 ("well over 1,000") VF sõjaväelase.
President Porošenko osales Walesis 4.–5. septembrini toimunud NATO tippkohtumisel. Petro Porošenko vestlus USA president Barack Obama, Suurbritannia peaminister David Cameroni, Saksamaa liidukantsler Angela Merkeli, Prantsusmaa president Francois Hollande'i ja Itaalia peaminister Matteo Renziga kestis kavandatud poole tunni asemel üle tunni, mistõttu tuli edasi lükata ametlik pildistamistseremoonia. Porošenkol oli ka kohtumine Kanada peaministriga. Õhtusel koos NATO peasekretär Anders Fogh Rasmusseniga antud pressikonverentsil teatas Porošenko NATO liikmesriikidega kahepoolsel tasandil kokkulepete saavutamisest sõjalis-tehnilise koostöö suhtes, sealhulgas ka mittesurmavate ja surmavate relvade, kaasaarvatud täppisrelvade, tarnimise osas Ukrainale.
Venemaa ametlikes meediakanalites keelati sõnaühendite "Kiievi hunta", Luhanski Rahvavabariik ja Donetski Rahvavabariik kasutamine.
5. september
Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu info-analüütilise keskuse pressiesindaja, polkovnik Lõssenko teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul seitse valitsusvägede võitlejat, 59 sai haavata. Kokku olevat operatsiooni algusest alates Lõssenko sõnul hukkunud 846 valitsusvägede võitlejat, 3072 olevat saanud haavata.
Mariupoli ümbruses jätkusid hommikul öö läbi kestnud lahingud linna kaitsjate ja linna ründavate vägede vahel. Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu igapäevasel pressikonverentsil teatas pressiesindaja ka lahingute jätkumisest Šõrokõne küla juures.
Minskis OSCE esindajate osalusel peetud Ukraina, "DRV" ja "LRV" esindajatest koosneva kolmepoolse kontaktgrupi läbirääkimistel kirjutati alla 14-punktilisele kokkuleppele, mille üheks osaks oli kell 18:00 jõustunud relvarahu kehtestamine Donbassis.
Hommikul kella kümne ajal (GMT) BBC-le antud pooletunnises intervjuus (HARDtalk) kinnitas Porošenko, et usub oma 15-punktilise rahuplaani edusse. Saatejuhi küsimusele, mida ta arvab Putini poolt Barrosole öeldust, et Putin võiks võtta Kiievi kahe nädalaga, vastas president, et 1,2 miljonilise kaasaegselt relvastatud armeega võib Putin võtta nii Vilniuse, Riia kui Tallinna või siis Varssavi ja Budapesti. Pool tundi enne relvarahu jõustumist (17:30) Newportis esinedes ütles president, et Ukraina pool teeb kõik endast oleneva relvarahu püsimajäämiseks.
Valitsusvastased jõud jätkasid, vähemalt kuni relvarahu jõustumiseni, rünnakuid Mariupolile, ning kinnitasid hiljem, et ei ole loobunud Ukrainast eraldumise ja uue, Transnistriani (või Rumeeniani) ulatuva kaheksast Ukraina oblastist koosneva Novorossija riigi rajamise soovist. Sõjalis-poliitiliste uuringute keskuse juhi Dmõtro Tõmtšuki teatel jätkasid valitsusvastased jõud Donetski lennuvälja tulistamist ka pärast relvarahu kehtimahakkamist.
6. september
Porošenko telefonivestluses Putiniga jõudsid pooled järeldusele, et relvarahust peetakse üldiselt kinni.
Pataljon "Aidar" sattus VF eriüksuslaste korraldatud varitsusele, hukkus 11 pataljoni võitlejat.
Ühenduse "Last 200 Ukrainast Venemaale" ('Last 200' – võitluses langenu koodnimetus) asutaja, murmansklanna Jelena Vassiljeva teatas väljaandele "Tsensor.net" antud intervjuus, et VF relvajõududele on eraldatud 6 mobiilset krematooriumit. Rostovi oblastis, Ukraina piiri lähistel, olevat ühte sellist näinud vähemalt kaks tunnistajat.
Kell 17:01 ilmus ühenduse "DRV" Twitteri kontole postitus, milles kinnitati, et DRV relvajõud on vallutamas Mariupoli. 7. septembril BBC News Online'i lehel avaldatud videos väidab DRV "kuberner" Pavel Gubarev, et lõppeesmärgiks on DRV vägede poolt Rumeenia piirini ulatuva territooriumi vallutamine loodavale "Novorossija" riigile. Mitmes Ukraina piirkonnas hakkasid inimesed VF edasise pealetungi kartuses rajama kaitsetõkkeid.
7. septemberkaart
URJKN info-analüütilise keskuse pressiesindaja polkovnik Lõssenko teatas igapäevasel pressikonverentsil, et alates "terrorismivastase operatsiooni" algusest on hukkunud 864 valitsusvägede võitlejat, 3215 on saanud haavata. Ajakirjanike küsimusele möödunud ööpäeva kohta vastas pressiesindaja, et andmed on täpsustamisel. Infovastupanu andmetel oli olukord keeruline.
Jätkus hilisõhtul alanud Mariupoli idarajoonide raskerelvadest tulistamine valitsusvastaste vägede poolt vallutatud Novoazovski suunast. Hukkus esimene rahulik elanik pärast relvarahu kehtestamist 5. septembril. Mariupoli kaitsev pataljon "Azov" võttis oma valdusse VF relvajõudude mahajooksnud roomikuga tanki, mis lubati pärast remontimist kasutusele võtta.
Jätkusid valitsusvastaste vägede rünnakud Donetski lennuvälja ning valitsusvägede muude positsioonide ja tsiviilobjektide vastu.
Amnesty Internationali avaldatud aruandes süüdistatakse konflikti kõiki osapooli sõjakuritegude toimepanemises.
8. septemberkaart
1. septembril ametisse astunud ÜRO Inimõiguste Nõukogu ameti ülemvolinik prints Zeid bin Ra'ad märkis oma avakõnes, et ÜRO andmetel on alates aprilli keskpaigast konfliktis, peamiselt Ukraina idaosas, saanud surma vähemalt 3000 inimest. Hilisemas selgituses teatas ÜRO esindus Ukrainas, et 3. septembri seisuga on Ukrainas ametlikel andmetel hukkunud 2905 inimest (sh 28 last) ja saanud haavata 7640 inimest (58 last). Tegemist olevat väga umbkaudse arvutusega ja olevat olemas kõik alused arvata, et hukkunute tegelik arv võib olla kaks, kolm või isegi neli korda suurem.