cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Kärstna
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Tarvastu vallas.
Veel asuvad Kärstnas raamatukogu, hooldekodu, lasteaed ja vaba aja keskus.
Kärstnas elas eesti luuletaja Hendrik Adamson.
Külast voolab läbi Tarvastu jõgi, millele on paisutatud Kooli paistiik. Kärstna mõisa asub ka Kärstna allikas.
Oskar Lafontaine
Aastatel 1976–1985 oli ta Saarbrückeni linnapea. Aastatel 1985–1998 oli ta Saarimaa liidumaa peaminister, aastatel 1998–1999 Saksamaa rahandusminister. Aastatel 1995–1999 oli ta Saksamaa Sotsiaaldemokraatliku Partei esimees.
Aastatel 2007–2010 oli ta koos Lothar Biskyga Vasakpartei kaasesimees.
2009. aastal diagnoositi tal eesnäärmevähk ning 2010. aasta jaanuaris teatas ta poliitikast lahkumisest.
Leediküla
Leediküla (18. sajandi kaartidel ka Lödi) on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.
Kuni oktoobrini 2013 kuulus küla Taebla valda.
Külas on Leediküla oja lähe.
Leedikülas on asunud Leediküla poolmõis ja muinaslinnus Hallimägi.
Küla juures oli kaks tuulikut.
Maastikuallprovints
Eesti jagatakse 3 maastikuallprovintsiks. Need on Madal-Eesti, Kõrg-Eesti ja Peipsi nõgu.
Jüri Räim
Jüri Räim (18. aprill 1933 – 18. aprill 1995) oli Eesti nõukogude parteitegelane.
Ta oli pärit Muhu saarelt. Tema isa oli olnud endine meremees ja Pädaste küla asunik, mõnda aega ka Kuivastu sadama ülem.
Räimel oli Vigala Põllutöökoolist aednik-mesiniku koolitus. Nooremagronoomi kutse sai ta Kehtnast ning kõrgema hariduse omandas poliitika ja põllumajanduse alal kaugõppe teel Moskvas.
Aastatel 1974–1982 oli ta Kingissepa rajooni TSN täitevkomitee esimees. 1978. aastal oli ta rajooni põllumajandusvalitsuse juhataja. 1988. aastal oli ta EKP Kingissepa Rajoonikomitee I sekretär. 1985–1990 oli ta Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseisu liige.
1989. aastal võttis ta vastu Muhu külanõukogu esimehe ameti. 1990. aastate alguses oli ta Muhu vallavanem.
Raimund Kull
pisi|300px|[[Tallinna lauluväljak X 1933. aasta. Laulupeo üldjuhid. Vasakult: Raimund Kull, Tuudur Vettik, Juhan Aavik, Juhan Simm ja Verner Nerep.]]
Raimund Kull (3. oktoober 1882 Narva – 10. oktoober 1942 Tallinn) oli eesti dirigent ja helilooja.
Raimund Kull lõpetas 1906. aastal Peterburi konservatooriumi trombooni erialal. Seejärel töötas ta orkestrandi ja dirigendina Peterburis, Kaasanis, Rostovis ja mujal.
Aastatel 1912–1920 oli ta Estonia peadirigent, aastast 1920 dirigent ja aastast 1930 muusikajuht. Aastatel 1918–1927 juhatas ta Eesti mereväeorkestrit ja 1934–1939 Riigi Ringhäälingu sümfooniaorkestrit.
Raimund Kull oli Tallinna Konservatooriumi asutajaid ja aastast 1929 trombooniõppejõud (alates 1937 professor). Samuti oli ta IX, X ja XI üldlaulupeo puhkpilliorkestrite üldjuht.
Raimund Kulli tuntuim teos on marss "Kodumaa".
Raimund Kull oli abielus näitleja Liina Reimaniga.
14. strategeem
14. strategeem 36 strategeemist on "elusta vaimu laenates laipa".
III 2. (14.) Elusta(maks) vaimu, laena laipa
thumb|230px|[[F.J. Bertuchi (1747–1822) mütoloogiliste olendite raamatus kujutatud fööniks]] 借屍還魂 (Jiè shī huán hún) Jiè-shī huán-hún: müt., kirj. naasma ellu, kehastunult võõrasse laipa (surnu hingest); üles tõusma uuel kujul; ümber kehastuma; vana sisu uues vormis. Huán-hún: üles tõusma; hinge naasmine kehha (pärast surma); taoism: surnute vaimude väljakutsumine.
7. sõjastrateegia: Muuda oma sõda ristiretkeks: moraalsed strateegiad.
Põhimõtte selgitus
Taaselustada midagi kardetut, armastatut või traditsioonilist hirmutamise või julgustamise eesmärgil. Tsiteeri.
Võta mõni institutsioon, tehnoloogia, meetod või isegi ideoloogia, mis on unustatud või kõrvale jäetud, ning kohanda see oma otstarbeks. Ärata ellu midagi minevikust, andes sellele uue otstarbe, või too ellu vanad ideed või kombed ja tõlgenda need ümber, et nad sobiksid sinu otstarbeks.
Tsitaat Muutuste raamatust
Osa kuusjoone 4. Meng (Arenematus, nooruk) üldotsustest. Vihjab ka raamatu kasutamisele. Seda ka ennustamiseks. Alles selle lõpus läheb vana üle omapoolsele tegevusele. "Laiba kasutamisel" tuleb arvestada ka sellega, et laip võibki ellu ärgata.
Näiteid
Nii nagu Jeesuski, tsiteerides Mäejutluses Toorat, kasutasid ka kirjatundjad ja variserid seda võtet. Mt. 23. 29 Häda teile, kirjatundjad ja variserid, te silmakirjatsejad, sest te ehitate prohvetite hauamärke ja ehite õigete hauakambreid 30 ja ütlete: "Kui meie oleksime elanud oma esiisade päevil, siis meie küll ei oleks olnud nende kaasosalised prohvetite vere valamisel. 31 Nõnda te tunnistate ise eneste kohta, et teie olete prohvetite tapjate pojad.
J. W. Goethe:
Kõzõlkõja
Kõzõlkõja on linn Kõrgõzstanis Batkeni oblastis.
Linn on riigi üks vanimaid söekaevanduskeskusi. Linnaõigused sai 1938. aastal.
1909
1909. aasta (MCMIX) oli 20. sajandi 9. aasta.
Imeni Karla Liebknechta
Imeni Karla Liebknechta on alev Venemaal Kurski oblastis Kurtšatovi rajoonis. Asub Seimi kaldal. Asula nimi oli varem Penõ, praegune nimi anti Saksamaa KP asutaja Karl Liebknechti auks.
Alevi elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse andmeil 7680. (7800 inimest (2007)).
Alevis on masinaehitustehas ja suhkruvabrik.
Toomiku film
"Toomiku film" on Eesti 2008. aasta dokumentaalfilm kunstnik Jaan Toomikust.
Filmi stsenarist ja lavastaja on Marko Raat. Filmis astuvad Toomiku kõrval üles kunstiteadlane-kuraator Eha Komissarov ning "lähedased hinged" Jüri Ojaver ja Liina Kalvik.
Süžee
Film portreteerib kunstnik Jaan Toomikut aastal 2007, kui tal on plaanis lavastada pikk mängufilm. See on Toomiku jaoks tee painajast teoseni.
Kriitika
Mitu arvustust toob välja, et Marko Raadi valik teha dokumentaalfilm just Jaan Toomikust on väga õnnestunud: Toomik vajavatki oma šokeeriva loomingu taustal juba ammu sügavamat seletust (Tarmo Teder Postimehes). Anu Aaremäe kirjutab Postimehe arvustuses otsesemalt: "Eha (Komissarov) seletab lihtsalt ja konkreetselt ära ka selle, miks omal ajal purkisittumine vajalik oli."
Flyswatter
Flyswatter on inglise keeles 'kärbsepiits'.
Piirpind
Piirpind on erinevate keskkondade (faaside) kokkupuutepind. Piirpinnal olevatel molekulidel esinevad pinnanähtused.
Toomiku film
Kriitika
Raat selgitab Postimehes filmi loomise tagamaid: "Jaan oli mulle juba ammu maininud, et ta tahab pikka mängufilmi teha. Mulle tundus kasulik ja Toomikule vabastavam keskenduda sellele protsessile, mida ta veel nii hästi ei tea. See on mängulisem ja pole ka nii veriselt intiimne, nagu on maalimine Toomiku jaoks." See režissööri ja "materjali" vaheline pinge on köitnud ka paljusid filmi arvustajaid. Ave Randviir leiab, et dialoog olevat filmi võrdsel tasemel, mõlemat inspireeriv (samas ei paistvat kuskilt välja "materjali vastupanu", mida Raat on maininud). Aaremäe toob võrdsete suhtluspartnerite, mitte tüüpilise intervjueerija-intervjueeritava poosi näiteks stseeni, kust kaamera taga olema harjunud Toomik Raadile õpetussõnu jagab: "Võta näoilmeid ja mingeid käte noh..." Andri Ksenofontov rõhutab Sirbis filmi kommenteerides kontrasti: "See avaldub selles, et kujutatav ei taha end ära tunda. Filmi autor Marko Raat on kindlal pinnal, sest kui Jaan Toomik väga ägedalt protesteeriks, siis käituks ta kui portree tellija, kes ütleb kunstilist üldistust nähes "see pole minu moodi". Jaan Toomiku kimbatus seisneb selles, et tavaliselt on tema see, kes kujutab, aga seekord on filmitud teda ennast. Kuna aga tegemist on dokumentaalfilmiga, siis võtavad vaatajad seda kui tõde." Sellele on viidanud ka Marko Raat, kelle sõnul on Toomik ühelt poolt lootusetu kontrollifriik, kuid teisalt emotsionaalselt avatud, inimlikult ebastabiilne ja enda vastu üdini aus.
Piirpind
Piirpind on näiteks lahustumatu tahkise ja vedeliku (näiteks vee) vahel.
Toomiku film
Kriitika
Nii kiita kui ka laita on saanud Toomiku kujutamine vaid kunsti sees, koos valitud persoonidega (välja on aga jäetud nii töö õppejõuna kui ka perekond). Raat peab valikut enda jaoks oluliseks, kuid kindlasti subjektiivseks. Leonhard Lapinil jagub Teater. Muusika. Kinos sellest rääkimiseks vaid tumedaid noote: "Emale pole aga filmis suurt midagi pühendatud – see on suur möödalask Toomiku avamisel. (---) Üldse on filmi tiritud Toomikule täitsa juhuslikke tüüpe, nagu Kopli pätte, talle auhinda andev kultuuriminister ja filmi täiesti sobimatult lõuapoolik ning Toomiku loominguga mitte kuidagi seostatav Eha Komissarov, kes võib alati rääkida kellest tahes ja mida tahes ning panna ka mis tahes kunstiajaloolist bluffi." Randviir ja Teder keskenduvad väljajätmises pigem sellele, et KES on filmist välja jäetud, kui sellele, KES on filmi sisse arvatud, ning leiavad Raadi otsuse õige olevat.
Piirpind
Vee ja õhu kokkupuutepinda nimetatakse vabapinnaks.
Toomiku film
Kriitika
Nii Raat kui ka Toomik on rõhutanud, et linatükk on vaid üks võimalus Toomikust filmi teha. Toomiku öeldus peitub küll pisike torge, kuid muidu tundub ta valminud filmi siiski kiitvat: "Marko Raadi film pole päris dokumentaalne, seal on sees subjektiivseid tõlgendusi. Mina ei saa teise inimese loomingusse sekkuda, kuid midagi otseselt vastu ka ei hakanud." Tähendusrikas on ka filmis korduv motiiv, kus Jaan Toomik kiikab peeglisse, oodates sinna ilmuvat meest. Randviir Eesti Ekspressi arvustuses küsib retooriliselt, kellel üldse on võimalik näha objektiivset tõde. Aaremäe aga läheb veelgi kaugemale – milline film oleks tulnud siis, kui Raadi üles võetud materjali kallale oleks lastud Toomik ise?
Idapartnerlus
Idapartnerlus (IP) on 2009. aastal Euroopa Liidu (EL) naabruspoliitikast välja kasvanud suund eesmärgiga tihendada Armeenia, Aserbaidžaani, Gruusia, Moldova, Ukraina ja Valgevene koostööd ja integratsiooni EL-iga.
Tagamaad
pisi|Grupifoto idapartnerluse tippkohtumiselt Varssavis 2011. aastal. Partnerlust hõlmav otsus võeti vastu 26. mail 2008 Euroopa Liidu üldasjade ja välissuhete nõukogu istungil Brüsselis Poola välisministri Radosław Sikorski algatusel ja Rootsi toetusel. Tippkohtumine partnerluse loomiseks toimus 7. mail 2009 Prahas. Teine IP tippkohtumine toimus 29.–30. septembril 2011 Varssavis Poola ELi presidentuuri ajal (2011 juunist detsembrini).
Ida-Euroopa lõimimine oli üks raskuspunkte Tšehhi Vabariigi eesmärkide hulgas Euroopa Liidu eesistujamaana (2009 jaanuarist juunini). Sihiks on seatud nende kuue endise Nõukogude liiduvabariigi poliitiliste ja majanduslike reformide toetamine. Neile on kavandatud tollivaba kaubanduse ja viisavaba reisimise võimaldamine. Koostöö süvendamise huvides on kavandatud välisministrite kohtumine kord aastas ja tippkohtumine iga kahe aasta järel.
Välisministrite esimene kohtumine idapartnerluse raames toimus 8. detsembril 2009 Brüsselis. Seal teatati, et tõenäoliselt alustatakse 2010. aastal kõikide osalevate maadega, välja arvatud Valgevenega, assotsieerumislepingut käsitlevaid läbirääkimisi.
Sisu
Euroopa Liidu koostöö partnerriikidega idapartnerluse kaudu on jaotatud neljaks teemaplatvormiks:
Partnerriigid
pisi|Moldaavia euromark: 50 aastat [[Schumanni plaanist.]]
Armeenia
Armeenia ja Euroopa Liit sõlmisid 1996. aastal partnerlus- ja koostööleppe, mis jõustus 1999. aastal. 2006. aastal võeti vastu viieaastane Euroopa naabruskonnapoliitika tegevuskava (Action Plan). Läbirääkimised assotsieerimislepingu (Association Agreement) sõlmimiseks, mis asendab varem sõlmitud partnerlus- ja koostöölepingut ning hõlmab ka vabakaubanduslepet (Deep and Comprehensive Free Trade Agreement – DCFTA), algasid 2010. aastal. 2010. aasta novembris allkirjastati ka EL-i ja Armeenia teineteisemõistmise memorandum kõikehõlmava institutsioonide ülesehituse raames (Comprehensive Institution Building), mis aitaks reformida Armeenia avalikke institutsioone ja tuua neid lähemale EL-i standarditele.
Aserbaidžaan
Aserbaidžaan ja EL sõlmisid partnerlus- ja koostööleppe 1996, mis jõustus 1999. aastal. 2006. aastal võeti vastu viieaastane Euroopa naabruskonnapoliitika tegevuskava. Aserbaidžaani suurimaks huviks suhetes EL-iga on oma kohaolu suurendamine Euroopa energiaturul. Läbirääkimised assotsieerimislepingu sõlmimiseks algasid 2010. aasta juulis, kuid erinevalt teistest IP riikidest ei hõlma need vabakaubanduslepet, kuna Aserbaidžaan ei ole liitunud Maailma Kaubandusorganisatsiooniga (WTO). Läbirääkimised viisalihtsustuse ja tagasivõtulepingu osas ei ole veel alanud.
Gruusia
Gruusia ja EL võtsid viieaastase naabruskonnapoliitika tegevuskava vastu 2006. aastal, sellele eelnes partnerlus- ja koostööleppe allkirjastamine 1996. ja jõustumine 1999. aastal. Läbirääkimised assotsieerimisleppe sõlmimiseks, mis hõlmab ka vabakaubandust, algasid 2010. aasta juulis. 2010. aasta oktoobris sõlmiti ka teineteisemõistmise memorandum kõikehõlmava institutsioonide ülesehitamise raames, mis aitab tugevdada Gruusia avaliku halduse suutlikkust. 2008. aasta Vene-Gruusia sõjas oli EL lepitaja rollis kahe vaenuliku riigi rahuläbirääkimistel. Pärast sõjategevuse lõppemist saatis EL Gruusiasse 250-liikmelise vaatlusmissiooni (European Union Monitoring Mission), keda Vene osapool pole aga siiani lubanud okupeeritud Abhaasia ja Lõuna-Osseetia aladele.
Moldova
Moldova on idapartnerluse raames üks kõige edasijõudnumaid riike. Moldova ja EL allkirjastasid partnerlus- ja koostööleppe 1994. aastal, tegevuskava võeti vastu 2005. aastal. 2010. aastal alustati tööd assotsieerimisleppega, mis hõlmab ka vabakaubanduslepet.
Ukraina
Ukraina on esimese idapartnerluse riigina jõudmas lõpule assotsieerimisleppega, mis hõlmab ka vabakaubandust ning mille läbirääkimistega alustati juba 2007. aastal. Sellele eelnenud partnerlus- ja koostöölepe allkirjastati 1994 ning jõustus 1998. aastal. Euroopa Naabruskonnapoliitika tegevuskava võeti vastu 2005. aastal.
Valgevene
Teiste idapartnerluse riikidega võrreldes on Valgevene suhe EL-iga kõige keerulisem. Juba 1997. aastal peatati partnerlus- ja koostööleppe ratifitseerimine ning järgmisel aastal lisas EL suure osa Valgevene kõrgemast ametkonnast oma persona non grata nimekirja. Aastatel 2007–2008 hakkasid suhted taas soojenema, Valgevene liitus EL-i idapartnerluse initsiatiiviga, kuid 2010. aasta presidendivalimistele järgnenud meeleavalduste jõhker mahasurumine ning opositsiooniliidrite vangistamine viis taas suhete teravnemiseni. Valgevene delegatsioon lahkus 2011 Varssavi tippkohtumiselt, samas osalevad Valgevene ametnikud siiski endiselt idapartnerluse programmides.
Eesti Idapartnerluse Keskus
1. jaanuaril 2011 loodi Eesti Diplomaatide Kooli (EDK) ja Eesti Välisministeeriumi koostöös Eesti Idapartnerluse Keskus (EIPK) Eesti Idapartnerluse Keskus. Keskust rahastatakse nii Välisministeeriumi arengukoostöö vahenditest kui ka üha rohkem mitmepoolsetest koostööprogrammidest samameelsete doonoritega.
EIPK korraldab eelkõige idapartnerluse partnerriikide keskmise ja vanema astme ametnikele suunatud koolitusi, tugevdamaks nende riikide haldussuutlikkust ja võimekust teha koostööd Euroopa Liiduga, pakub IP partnerriikide noortele diplomaatidele, riigiametnikele, kodanikuühenduste ja meediaesindajatele koolitusi ning korraldab idapartnerlust ja IP partnerriike puudutavaid uuringuid, seminare, ümarlaudu ja konverentse.
1938. aasta Riigivolikogu valimised
I Riigivolikogu valimised toimusid Eestis 24. kuni 25. veebruarini 1938 uue põhiseaduse alusel. Parlamendi alamkotta, 80-liikmelisse Riigivolikogusse, valiti üks liige igast 80-st valimisringkonnast. Kõigi enne 1933. aasta rahvahääletust tegutsenud erakondade tegevus oli selleks hetkeks peatatud ning valimistel osalesid ainult üksikkandidaadid. Valimismääruse järgi võisid kodanike grupid kaheksa päeva jooksul (19. kuni 26. jaanuarini 1938) oma kandidaate üles seada. Iga kandidaadi eest tuli maksta kautsjon 250 krooni ning soovituseks tuli koguda 150 allkirja.
Valimisi toimetas Valimiste Peakomitee järgmises koosseisus: esimees Peeter Puusep (Riigikohtu administratiivosakonna juhataja), aseesimees Karl Terras (riigisekretär), Vladimir Kuusik (Tallinna Ringkonnakohtu esimees), Jaan Soots (Tallinna linnapea), Karl-Robert Ruus (Harju Ajutise Maavalitsuse esimees) ja Eugen Maddisoo (Siseministri abi). Valimiste Peakomitee peasekretär oli Artur Mägi.
Ringkondade-komiteede koosseis oli järgmine:
Riigivolikogu 80 kohale seati üles 208 kandidaati. Riigivolikogu liikmed valiti vastavalt seadusele üldisel, ühetaolisel, otsesel ja salajasel hääletamisel ning isiku valimise teel enamusvalimise põhimõttel. Kuna 8 ringkonnas seati üles ainult üks kandidaat, siis vastavalt seadusele nendes ringkondades hääletamist ei toimunud ja need esitatud 8 kandidaati loeti automaatselt valituiks. Valimisaktiivsus oli 71 protsenti (arvestamata neid 8 valimisringkonda, kus hääletamist vaja ei olnud).
Valimisõigus oli neil isikutel, kes valimisnimekirjade koostamise ajaks olid saanud vähemalt 22-aastaseks ning olnud vähemalt 3 aastat Eesti Vabariigi kodanikud.
Põhiseaduse Elluviimise Rahvarinde esitatud kandidaat võitis 55 valimisringkonnas. 8 ringkonnas võitis Põhiseaduse Elluviimise Rahvarinnet toetav kandidaat. Ükski neljast esitatud naiskandidaadist valimisvõiduks vajalikul hulgal hääli ei kogunud. Kõige vanem valitud liige oli 69-aastane Karl Ernst Särgava Tallinnast ja kõige noorem, 26-aastane Neeme Ruus samuti Tallinnast. Kautsjoni kaotasid need 50 kandidaati, kes said oma valimisringkonnas vähem kui 25 protsenti antud häältest. Kõige väiksema häälte arvuga osutus Riigivolikokku valituks Leopold Johanson. Kõige väiksem ühele kandidaadile antud häälte koguarv oli 148 häält.
Pala (muusika)
Pala ehk muusikapala on muusikas tavaliselt lihtvormis väiksemamõõduline heliteos.
Heino Eller on kirjutanud tsükli "Viis pala keelpilliorkestrile".
Veijo Murtomäki
Veijo Tapio Murtomäki (sündinud 26. juulil 1954) on soome muusikateadlane ja muusikakriitik.
Publikatsioonid
Veijo Murtomäki publikatsioonide hulka kuuluvad väitekiri "Sinfoninen ykseys. Muotoajattelun kehitys Sibeliuksen sinfonioissa" (1990), monograafia "Skemaattisesta muoto-opista dynaamiseen muotoajatteluun" (1993) ning raamat "Jean Sibelius ja isänmaa" (2007). Toimetanud muusikateadulike konverentside "Sibelius Forum" (1998) ja "Sibelius Forum II" (2003) kogumikud ning antoloogia "Sibelius Studies" (Cambridge, 2001). Lisaks on ta kirjutanud muusikaajakirjades ligi sada mahukamat artiklit klassikalis-romantilisest muusikast, soome muusikast üldiselt ja konkreetselt Jean Sibeliuse muusikast ning alates aastat 1984 umbes 2000 muusikakriitika artiklit ajalehele Helsingin Sanomat.
Andres Kuresoo
Andres Kuresoo (6. septembril 1954 – 2. september 2014) oli eesti ornitoloog.
Ta on õppinud Elva Keskkoolis ning lõpetanud Tartu Ülikooli bioloogina (1977). Seejärel on ta töötanud Zooloogia ja Botaanika Instituudis.
Ta on olnud Eesti Ornitoloogiaühingu esimees (1994–2000).
Teadustöö
Ta on uurinud muu hulgas rohunepi bioloogiat.
Pere
Tema vend on Rein Kuresoo.
Tuletis (matemaatika)
Funktsiooni tuletis on matemaatilise analüüsi üks põhimõisteid. Funktsiooni tuletis mingil kohal näitab selle funktsiooni väärtuse muutumise kiirust funktsiooni argumendi muutumisel — täpsemalt, funktsiooni tuletis on funktsiooni väärtuse muudu ja argumendi muudu suhte piirväärtus argumendi muudu lähenemisel nullile.
Füüsikas on kohavektori tuletiseks aja järgi hetkkiirus, kiiruse tuletiseks omakorda kiirendus.
Reaalarvulise argumendiga ning reaalarvuliste väärtustega funktsiooni korral on selle funktsiooni tuletiseks mingil kohal selle funktsiooni graafiku puutuja tõus sellel kohal.
Matemaatilise analüüsi eeskujul on tuletise mõistet mitmel viisil üldistatud teistesse matemaatika valdkondadesse. Käesolev artikkel käsitleb põhiliselt reaal- või kompleksmuutuja funktsiooni tuletist matemaatilise analüüsi tähenduses; mõiste tuletis tähenduste kohta teistes matemaatika harudes vaata alajaotust Üldistusi.
Tuletis antud kohal
Olgu antud reaalarvuliste väärtustega funktsioon f ning x mõni reaalarv funktsiooni määramispiirkonnast. Kui leidub (lõplik või lõpmatu) piirväärtus, siis seda nimetatakse funktsiooni f\, tuletiseks kohal x\, ning tähistatakse sümboliga f'(x)\,.
Tavaliselt määratletakse funktsiooni tuletis vaid tema määramispiirkonna sisepunktides, s. t. eeltoodud definitsiooni lisatakse veel eeldus, et x\, on hulga D\, sisepunkt.
Kui funktsioonil f\, on lõplik tuletis kohal x\,, nimetatakse funktsiooni f\, diferentseeruvaks kohal x\,.
Samamoodi defineeritakse tuletis ja diferentseeruvus ka kompleksmuutuja funktsiooni korral, s. t. juhul, kus.
Tuletis kui funktsioon. Kõrgemat järku tuletised
Kui funktsioon f\, on diferentseeruv igas oma määramispiirkonna D\, punktis, öeldakse lihtsalt, et funktsioon f\, on diferentseeruv.
Kui funktsioon f\, on diferentseeruv, saame vaadelda tema tuletist funktsioonina.
Sellisel juhul saame uurida funktsiooni f'\, tuletiste olemasolu. Funktsiooni f'\, tuletist nimetatakse funktsiooni f\, teist järku tuletiseks ning tähistatakse f''\,. Kui funktsioon f'\, on diferentseeruv ehk funktsioonil f\, on kogu tema määramispiirkonnas olemas lõplik teist järku tuletis, nimetatakse funktsiooni f\, kaks korda diferentseeruvaks.
Samamoodi, kui funktsioon f\, on diferentseeruv, määratletakse ka funktsiooni f\, kolmandat järku tuletis f'\, jne. Üldiselt, funktsiooni f\, n\,-ndat järku tuletist kohal x\,, kus, tähistatakse.
Lagrange'i tähistus
Eeltoodud määratluses kasutasime Joseph-Louis Lagrange'i tähistust:
Leibnizi tähistus
Kui muutujate y\, ja x\, vahel on seos y=f(x)\,, siis nii funktsiooni f\, tuletisfunktsiooni f'\, kui ka selle väärtust kohal x\, tähistatakse Leibnizi tähistuses.
Leibnizi tähistust põhjendab seos, kus \Delta x\, on suuruse x\, muut ning on vastav suuruse y\, muut — tuletise kui funktsiooni väärtuse muudu ja argumendi muudu suhte piirväärtuse tähistamiseks asendame selles suhtes kreeka tähe delta lihtsalt talle ladina tähestikus vastava tähega d\,.
Kõrgemat järku tuletise jaoks kasutatakse tähistust.
Newtoni tähistus
Kui funktsiooni argument tähistab aega (sellisel juhul kasutatakse argumendi tähistamiseks tähe x\, asemel enamasti tähte t\,), kasutatakse füüsikas sageli ka Newtoni tähistust: kui muutuja y\, sõltuvust ajast t\, kirjeldab seos y = f(t)\,, siis funktsiooni f\, tuletisi tähistatakse ja nii edasi.
Kõrgemat järku tuletiste puhul on Newtoni tähistust raske kasutada, sest paljusid täppe on tüütu kirjutada ja kokku lugeda ning puudub üldine tähistus n-ndat järku tuletise jaoks, kuid paljudes füüsikaülesannetes piisab esimest ja teist järku tuletisest.
Näide
Olgu y\! = x\!^2, sellisel juhul ja
L'Hospitali reegel
Kui ja leidub
või ja leidub
siis kehtib võrdus Näiteks
Taylori valem
Taylori valem on avaldis funktsiooni väärtuste ligikaudseks arvutamiseks mingi punkti ümbruses, teades tema erinevat järku tuletiste väärtusi antud punktis:
Lihtne näide Taylori valemist on eksponentfunktsiooni e^x\, lähendamine x = 0 juures:
Taylori valemi vea (s. o. Taylori valemiga arvutatud väärtuse ja täpse väärtuse f(x) vahe) hindamiseks on mitmeid võimalusi. Üks neist, Lagrange'i veahinnang, kõlab järgmiselt. Kui n ≥ 0 on täisarv ja f\, on funktsioon, mis on n korda pidevalt diferentseeruv lõigul [a, x] ja n + 1 korda diferentseeruv vahemikus (a, x), siis leidub arv nii, et
Funktsiooni uurimine
Kui reaalmuutuja funktsiooni tuletis on positiivne mingis lõigus, siis funktsioon kasvab selles lõigus. Kui tuletis on negatiivne, siis funktsioon kahaneb antud lõigus. Funktsiooni tuletise nullkohad on funktsiooni lokaalseteks miinimum- ja maksimumkohtadeks.
Teine tuletis määrab funktsiooni graafiku "kõveruse": kui teine tuletis mingil kohal on nullist erinev, siis funktsiooni graafik asub antud punkti ümbruses selles punktis tõmmatud puutujast paremal või vasakul ("kõverdub" päripäeva või vastupäeva) ning esimese ja teise tuletise abil saab arvutada graafiku kõverusraadiuse. Kui funktsiooni teine tuletis on mingis lõigus positiivne või negatiivne, siis funktsioon on antud lõigus vastavalt kumer või nõgus. Graafiku punkte, kus funktsiooni teine tuletis on 0, nimetatakse käänupunktideks.
Füüsika
Tuletis (ja matemaatiline analüüs üldiselt) on tänapäeva füüsikas asendamatu abivahend loodusnähtuste kirjeldamisel. Üks olulisi tuletise rakendusi on näiteks füüsikaliste suuruste (ajalise) muutmise kiiruse kirjeldamine ning liikumisvõrrandite kirjapanemine.
Näide: Kiirus ehk asukoha ajalise muutumise kiirus leitakse kohavektorist ajalise tuletise võtmise teel. Liikugu punkt mingis koordinaadisüsteemis sirgjooneliselt võrrandi x = t^2 + 3 järgi. Kiiruse leidmiseks ajahetkel t võetakse liikumisvõrrandist aja järgi tuletis:. Kiiruse võrrandist omakorda tuletise võtmine annab kiiruse ajalise muutumise kiiruse ehk kiirenduse: \dot{v} = 2. Näeme, et antud punkt liigub ühtlase kiirendusega.
Näide: Liikugu keha keskkonnas, mille poolt avaldatav hõõrdejõud on võrdeline keha kiirusega, st F = – k v, kus k on võrdetegur. Seega on keha liikumisvõrrand vastavalt Newtoni II seadusele kus \dot{v} = a on kiirendus ja m on keha mass. Saadud avaldis annab hariliku diferentsiaalvõrrandi, mille lahend ütleb, kuidas keha kiirus ajas muutub.
Diskreetne matemaatika
Loogikafunktsiooni tuletis argumendi järgi määrab loogikatingimused, milliste puhul funktsiooni väärtus on tundlik selle argumendi  muutuste suhtes (kas  otse-  või vastandfaasis).
Näide: olgu
Valgu
Valgu on küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas.
Valgus oli Valgu mõis (Walck). Mõisahoones asub Valgu Põhikool. Külas tegutseb Valgu raamatukogu.
Valgu, Kangru, Vanamõisa, Nääri, Paisumaa, Vana-Nurtu küla moodustavad Valgu piirkonna.
Pesapall
pisi|220px|Pesapallimäng [[Angel Stadiumil Anaheimis Californias]] Pesapall on võistkondlik sportmäng, milles osalevad kaks 9-liikmelist võistkonda, kes tegutsevad vaheldumisi ründajate ja kaitsjatena.
Pesapalli on peetud Ameerika Ühendriikide rahvusspordialaks. See on populaarne ka mujal Põhja-Ameerikas ning Kesk- ja Lõuna-Ameerikas, Kariibi mere riikides ja Ida-Aasias.
USA-s ja Kanadas tegutseb profiliiga Major League Baseball (MLB). Sellesse kuuluvad meeskonnad jagunevad 1876. aastal asutatud National League'i (NL) ja 1901. aastal loodud American League'i (AL) vahel. Major League Baseballi hooaja üldvõitja selgitatakse välja World Seriesil, kus osalevad National League'i ja American League'i võitja.
Cooperstownis asub Pesapalli Kuulsuste Hall. Üheks kõigi aegade parimaks pesapalluriks peetakse Babe Ruthi.
Ajalugu
Teadaolevalt oli esimene pesapalli-sarnane mäng 14. sajandil Prantsusmaal mängitud la soule. Esimene kirjalik märge pesapallist Suurbritannias esineb John Newbery raamatus "A Little Pretty Pocket-Book". Tänapäevase pesapalli reeglid koostas 1845. aastal Alexander Cartwright.
Väljak
Mängitakse spetsiaalsel 100–120 meetrise läbimõõduga sektorikujulisel väljakul. Neli pesa moodustavad väljakul ruudu, mille küljepikkus on 27,43 meetrit. Pesadevaheline mõtteline joon jaotab väljaku eesväljakuks ja tagaväljakuks.
Reeglid
Kaitsva võistkonna mängijad paiknevad väljakul laiali. Ründava võistkonna mängija lööb kurikaga väljakule vastasvõistkonna söötja visatud palli. Kohtunik jälgib, kas tegu on õige või vale sööduga. Reeglitekohasel pallile pihtasaamisel muutub lööja jooksjaks ja tema ülesandeks on jõuda esimesse pessa enne, kui sinna jõuab pall. Kui tal see ei õnnestu, peab ta väljakult lahkuma ja tal ei ole võimalik punkti saada. Jooksja ülesandeks on joostes läbida kindlas järjekorras kõik neli pesa enda ja järgmiste meeskonnakaaslaste löögikordade ajal. Ühel pesal võib korraga olla ainult üks jooksja ning üks jooksja ei tohi teisest mööduda. Kui mängija jõuab ringiga tagasi kodupessa, teenib ta oma võistkonnale punkti. Kaitsev pool püüab ründavat poolt punktisaamisel takistada, püüdes palli kinni enne selle mahakukkumist, toimetades palli pesasse enne jooksjat või puudutades jooksjat palliga. Voor lõpeb ehk ründajad ja kaitsjad vahetuvad, kui kolm ründavat võistkonnaliiget on väljakult minema (out'i ehk auti) saadud. Mängu pikkuseks on enamasti 9 ründe- ja 9 kaitsevooru kummalegi võistkonnale. Võistluse tulemus on 9 vooru jooksul kogutud punktide summa. Rohkem punkte kogunud võistkond on võitja.
Rahvusvahelised suurvõistlused
Pesapall oli suveolümpiamängudel ametlikult kavas aastatel 1992–2008 ja uuesti 2020. aasta mängudel. Major League Baseballi liiga mängijad suveolümpiamängudest osa ei võtnud. Pesapall on olümpiamängudel kavas olnud kuuel korral. Kolm korda tuli olümpiavõitjaks Kuuba ning ühel korral USA, Lõuna-Korea ja Jaapan. Näidisalana oli pesapall kavas esimest korda 1904. aasta suveolümpiamängudel.
1938. aastal asutati Rahvusvaheline Pesapalliliit (International Baseball Association ehk IBA, praegu International Baseball Federation ehk IBAF). Aastatel 1938–2011 toimusid pesapalli maailmameistrivõistlused (Baseball World Cup). 39 võimalikust korrast 25 korral võitis Kuuba. Alates 2006. aastast toimuvad rahvuskoondiste osavõtul World Baseball Classic, millest on osa võtnud ka mitmed Major League Baseballi mängijad.
Kriitika
Pesapalli kohta on avaldatud vastakaid arvamusi. Kirjanik F. Scott Fitzgerald on pidanud seda "idiootide spordiks, mida pakutakse ainult puupeadele", USA 34. president Dwight D. Eisenhower pidas oma elu üheks suurimaks pettumuseks seda, kui teda West Pointi sõjaväeakadeemias õppides kooli pesapallivõistkonda ei võetud, Inglise kirjanik George Bernard Shaw arvas aga, et pesapallil on kriketiga võrreldes suur eelis, sest see lõpeb kiiremini.
Pesäpallo
thumb|right|Söötmine soome pesapallis Soomlane Lauri Pihkala lõi 1920. aastatel pesapallist mõnevõrra erinevate reeglitega spordiala pesäpallo ehk soome pesapalli. Suurim erinevus soome “pesäpallo” ja “päris” pesapalli vahel on selles, et pall söödetakse lööjale ette vertikaalselt. See teeb palli löömise palju lihtsamaks, mis omakorda annab võimaluse paremini kontrollida palli suunda ja löögijõudu. See jällegi teeb kaitsva võistkonna olukorra keerulisemaks.
Pesapall Eestis
2008. aastal asutati Eesti Pesapalli ja Softpalli Liit, mille eestvedamisel toimuvad Eesti meistrivõistlused. Eesti populaarsemad pesapalliväljakud asuvad Tallinnas Hipodroomil, Keilas ja Kostiveres.
Özgön
Özgön on linn Kõrgõzstanis Oši oblastis.
Elanikest umbes 90% on usbekid. Aastani 1956 oli Uusa-Henti kihelkond. Sel linnaosal elas eestlased.
Foiniiklased
pisi|Foiniiklaste peamised kaubateed, mis lähtusid nende esimestest kaubanduskeskustest [[Byblosest, Siidonist ja Tüürosest]]
Foiniiklased olid antiikajal rahvas Vahemere idarannikul Foiniikias, hiljem ka Põhja-Aafrikas Puunias. Nende kindel päritolu on üheselt teadmata ja. Legendi järgi olevat nad tulnud Punase mere äärest või teise legendi järgi hoopis Pärsia lahe äärest, kuid mingeid teadaolevaid tõendeid selles osas ei ole.
Piibli järgi võib neid pidada Noa järglasteks, kellest esimene oli Siidon.
Foiniikia oli esimene riigi tasemel ühiskond, kes leiutasid ja hakkasid kasutama foneetilist tähestikku (alfabeeti). Foiniikia tähestik ongi kõigi tänapäevaste tähestike eelkäijaks, enne seda olid olemas piltkirjad, hieroglüüfkirjad ja silpkirjad, kuid mitte veel häälikulist kirja. See sai alguse Foiniikia Byblose linnast.
Foiniikia keel kuulus semiidi keelte kaananiitide alamgruppi ja oli lähedases suguluses heebrea keelega.
pisi|vasakul|Foiniiklaste laeva Mazarrón I säilmed [[Cartagena (Hispaania)|Cartagenas]]
Foiniiklaste peamised tegevusalad olid sadamalinnade ehitus, kaubandus ja meresõit. Herodotose järgi olla foiniiklased aastal 600 eKr Egiptuse vaarao ülesandel ka ümber Aafrika sõitnud. Foiniiklaste tuntumad meresõitjad olid Necho, Himilco ja Hanno Meresõitja.
Välislingid
Fenicia
Hendrik Sal-Saller
Hendrik Sal-Saller (sündinud 31. jaanuaril 1966) on eesti muusik ja laulukirjutaja, kes on tuntud eeskätt ansambli Smilers laulja, laulukirjutaja ja eestvedajana.
Ta lõpetas aastal 1984 Tallinna 10. Keskkooli.
Ta on kirjutanud muusikat ka paljudele teistele ansamblitele ja lauljatele, sealhulgas Mariliis Jõgevale, Mikk Mäele, Shanonile, Gerli Padarile, Eda-Ines Ettile, Supernovale ja Anis Arumetsale.
Ta on kirjutanud muusikat filmile "Suvitajad".
Ta viisistas muu hulgas 2007. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Eestit esindanud loo "Partners in Crime", mida laulis Gerli Padar.
Ta on R13 Vennaskonna üks ülemvendadest.
Isiklikku
17. septembril 2007 sündis Pelgulinna sünnitusmajas Hendrik Sal-Salleri ja Berit Veiberi poeg Sebastian. 25. juulil 2010, pärast kuueaastast kooselu, Hendrik ja Berit abiellusid.
Isa: Tõnu Sal-Saller, ema: Anne Velli. Õed: Agnes ja Jana.
XXV üldlaulupidu
Laulupeo tuli süüdati 13. juunil Tartus. Tuli, mille seekordne teekond kandis pealkirja "TuleTulemine" ühines Pärnus tantsupeo tulega ja jõudis 2. juuli õhtul Tallinna.
Laulupeo esimesel kontserdil käis umbes 75 000 inimest ja teisel üle 100 000. Piletiga pealtvaatajaid oli lisaks lauljatele ja nende saatjatele esimesel päeval 52 000 ja teisel päeval 68 000.
Osalejad
2008. aasta veebruariks registreerus laulupeole 35 000 tegelast. Peole pääsevate lauljate-mängijate ülempiiriks oli seatud 25 000 – 26 000. Nelja kuu jooksul enne pidu toimusid üle Eesti 296 eelproovi. Eelproovid kulmineerusid ettelaulmistega, mille põhjal valiti registreerinute seast peolepääsejad. Ettelaulmistel ja -mängimistel osales 28 025 tegelast.
Laulupeole oli kutsutud 864 koori 26 430 laulja ja pillimängijaga. Neist 41 esinejate rühma 1340 liikmega olid välismaalt.
Kava
Laulupeo esimesel päeval kõlas nõudlikum repertuaar nii eesti kui ka välismaa autoritelt ning teisel päeval ainult eesti heliloojate looming. Kavas olnud lauludest viis – "Maailma avastamine", "Illusioonid", "Isad ja pojad", "Väike eestimaine laul" ja "Mehed ja naised" – olid kirjutatud seekordseks laulupeoks.
Narõn
Narõn on linn Kõrgõzstanis, Narõni oblasti keskus. Asub Narõni jõe mõlemal kaldal 2020–2040 m kõrgusel merepinnast.
Kanton
Kanton võib tähendada järgmist:
Püha Andreas Esmakutsutu ordeni kavaleride loend
Siin on loetletud Venemaa Keisririigi Püha Andrease ordeni kavalerid.
PJ Harvey
Polly Jean Harvey (sündinud 9. oktoobril 1969 Suurbritannias Somersetis Yeovilis) on inglise helilooja, lauljatar ja muusik, endanimelise bändi PJ Harvey juht.
Harvey kasvas üles väikeses lambafarmis kivitahuja ja skulptori tütrena. Juba varajases eas tutvustasid vanemad talle bluusi, džässi ja art-rock’i.
22-aastaselt, 1991. aasta jaanuaris pani neiu kokku esimese bändi PJ Harvey, kus ta laulis ja mängis kitarri koos Automatic Dlaminist tuttava bändikaaslase Rob Ellisega, kes mängis trumme, ja Ian Olliveriga, kes mängis basskitarri. Olliver vahetati kiiresti Steve Vaughani vastu välja. Triol ilmus 1992 esimene album "Dry". Pärast 1993 ilmunud albumit "Rid of Me" lahkusid Ellis ja Vaughan bändist ning Harvey jätkas sooloartistina.
Lisaks muusikukarjäärile on ta mänginud Hal Hartley filmis "Elu raamat" (1998) Maarja Magdaleenal põhinevat nüüdisaegset tegelaskuju ning ilmus põgusalt episoodis, lauldes "Jänkutüdrukut" Sarah Milesi lavastatud lühifilmis "Jänkutüdruku lugu". Samuti on ta ennast teostanud skulptorina. Tema töid on olnud näitustel Lamonti galeriis ja Bridporti kunstikeskuses.
Harvey on saanud 2001 Mercury muusikaauhinna, 7 BRIT auhinna nominatsiooni, 5 Grammy nominatsiooni ja veel 2 Mercury muusikaauhinna nominatsiooni.
Käbiküla
Käbiküla on kahe Eesti küla nimi:
PJ Harvey
Ajakiri Rolling Stone nimetas 1992 ta parimaks uueks artistiks, parimaks lauljaks-laulukirjutajaks ja 1995. aasta artistiks (Artist of the Year) ning valis tema kaks albumit oma 500 läbi aegade parima albumi hulka. Ajakirja Q 2000. aasta küsitluses hinnati Harvey parimaks naisrokkariks.
E-moll
e-moll ehk mi-minoor on e-st üles ehitatud minoorne helirida. thumb|580px|left|e-moll [[helirida loomulikus minooris.]]
Ubikinoonid
Ubikinoonid ehk Q-vitamiin ehk vitamiin Q ja koensüüm Q on lähedase ehituse ja antioksüdantse toimega vitamiinilaadsete biomolekulide ja orgaaniliste rasvlahustuvate ühendite rühm, ka aktiivsed koensüümid, mida iseloomustab bensokinoongrupp ja pikk isopreenüksustest varieeruv külgahel. Ubikinoonide rühma erinevad liikmed on tegevad enamikus prokarüootsetes ja eukorüootsetes organismides, kuid inimorganismis domineerib koensüüm Q10, 2–7% langeb Q9 arvele.
Q10-vitamiin pole rangelt võttes klassikaline vitamiin enamiku organismide puhul. Kuna toit on oluline ubikinoonide allikas, siis normaalse füsioloogia korral sünteesitakse igapäevaselt vajalik kogus Q10 inimorganismis atsetüül-CoA baasil.
Saamine ja depood
Loomsete ja taimsete saaduste koostises (toidud) satuvad seedekulglasse erinevad ubikinoonid. Inimene saab Q-vitamiini peamiselt toiduga. Eelistada võiks Q10-vitamiini rohkelt sisaldavaid toite, mille hulka kuuluvad näiteks täisteraviljatooted, pähklid, spinat, oliiviõli, sojaoaõli, sojaõli, sardiinid, makrellid, looma- ja kanaliha ka muna, looma maks, süda jne.
Metabolism
Maksa sattunud ubikinoonid muundatakse kõik Q10 vormi. Maks on küll tema põhidepoo, kuid tema sisaldus on suurim südamelihases, ületades maksa ja neerude sisaldust kahekordselt.
Q vitamiini metaboliidid väljutatakse sapiga ja väljaheites.
Biofunktsioonid
Inimorganismis on ta lipofiilses keskkonnas (vere lipoproteiinid, plasmamembraan, mitokondrite sisemembraan, ER jne) töötav antioksüdant. Ta on oluline antioksüdantne kaitse lipiidide peroksüdaasi vastu, seda eriti just LDL partiklites ja mitokondrite sisemembraanis. LDL partiklites blokeerib ta aterogeensete oksüsteroolide teket kolesteroolist. Olulist rolli mängib ta ka raku energiamajanduses, nimelt on mitokondrite sisemembraanis paiknev koensüüm Q rakkude hingamisahela keskne komponent. Seega on koensüüm Q sõltuvad dehüdrogenaasid olulisel kohal adenosiintrifosfaadi (ATF) aeroobse tootmise protsessis – ilma tema osaluseta on võimatu organismi elutegevuseks vajaliku metaboolse energia piisav tootmine. Q-vitamiin ja selle ühendid on olulised tsitraaditsükli ensüümide töös ning E-vitamiini ringluses.
Ngorongoro
pisi|Ngorongoro kaldeera (joonisel keskel) Ngorongoro on vulkaan Aafrikas. Kõrgus 2286 meetrit. Tal on avar kaldeera mõõtmetega umbes 15 korda 20 km.
Balõktšõ
Balõktšõ on linn Kõrgõzstanis Õsõk-Köli oblastis. Asub Õsõk-Köli läänekaldal.
Ubikinoonid
Vaegus
Q-vitamiini vaegust tavaliselt ei teki, kuid organismi vananemise ja mitmete haiguslike seisundite korral on mõningase vaeguse teke reaalne. Näiteks väheneb vananedes maksa võime viia teisi ubikinoone inimorganismile vajalikku Q10 vormi. Vananemisel ja haiguste (südamehaigused, lihaste düstroofia, immuunsüsteemi häired, kõrgvererõhktõbi, diabeet jne) korral vähenevad Q-vitamiini varud inimorganismis. B-rühma vitamiinide vaeguse korral alaneb maksa võime toota koensüümi Q. Teatud vaeguse võib tingida ka kolesterooli sünteesi inhibeerivate ravimite pidev ja pikaajaline kasutamine.
Vaeguse esmasümptomid:
Kestvalt väike Q-vitamiini sisaldus veres tingib:
Manustamine
Tema õige manustamine võib ravi ühe komponendina olla efektiivne ateroskleroosi, stenokardia, isheemiatõve, insuldi, kõrgvererõhktõve, kardiomüopaatia, parodontiidi, liigeste põletiku, kilpnäärme ületalitluse, enneaegse vananemise, immuunsüsteemi häirete (sh autoimmuunhaigused) lihasdüstroofia, pankreatiidi jt haiguste korral.
Vitamiin Q preparaatide kasutamine on vajalik kolesterooli sünteesi inhibeerivate ravimite (statiinide) pideval manustamisel.
Q-vitamiini megavitamiiniteraapia
Q-vitamiini megadoosides teraapiat kasutatakse vajadusel ja vastavalt onkoloogi ettekirjutusele, ka onkoteraapias, valdavalt metastaasidega pahaloomuliste kasvajate ravikomponendina.
Sigadel
Toitumiseksperimendid sigadega näitasid, et koensüüm Q10 preparaatide manustamine toiduga võib sigadel tõenäoliselt ennetada ning vähendada ja toetada müokardi isheemia reperfusiooni.
Ajaloolist
1957. aastal avastas Frederick L. Crane keemilise aine Q 275, hiljem on loetud aine Q-vitamiinide rühma liikmeks.
Columbretese saared
pisi|Columbretese saared Columbretese saared (hispaania islas Columbretes) on väike rühm asustamata saari Vahemeres Valencia lahes, Valenciast 60 km lõunas.
Saared koosnevad neljast suuremast saarest (Illa Grossa ehk Columbrete Grande), La Ferrera, La Foradada ning Carallot), mis on kõik vulkaanilise päritoluga. Nende kogupindala on 19 hektarit.
Saared on rahvuspargina looduskaitse all.
Uneasy Listening Vol. 2
"Uneasy Listening Vol. 2" on ansambli HIM kogumikalbum aastast 2007.
Schleswig-Holstein (laev)
Schleswig-Holstein oli Saksamaa soomuslaev, mis osales nii Esimeses kui ka Teises maailmasõjas. Schleswig-Holstein tulistas 1. septembril 1939 Westerplatte garnisoni Poolas, alustades Teist maailmasõda.
Ajalugu
Schleswig-Holstein oli üks viiest Deutschland-klassi laevast, mis projekteeriti ja ehitati vahetult enne HMS Dreadnoughti ilmumist. Seetõttu oli laev moraalselt vananenud juba enne, kui ta lõplikult valmis sai. Siiski jäeti Schleswig-Holstein ja tema 4 sõsarlaeva Pommern, Deutschland, Hannover ja Schlesien laevastikku alles, kuid pärast Jüütimaa merelahingut 1916. aastal võeti need laevad laevastiku nimekirjast maha ja neid kasutati edaspidi vaid abilaevadena.
Pärast sõja lõppu oli Schleswig-Holstein üks kuuest vananenud sõjalaevast, mis Saksamaale alles jäeti. Pärast moderniseerimist 1926. aastal sai Schleswig-Holsteinist kuni 1935. aasta septembrini Saksamaa laevastiku lipulaev.
1. septembril 1939 kell 4:46 tegi Schleswig-Holstein II maailmasõja esimesed lasud merel Gdańskis (Danzig) Poolas Westerplatte garnisoni pihta. Teise maailmasõja jooksul osales laev Norra dessandis ja mitmetes teistes operatsioonides, kuni meeskond ta 21. märtsil 1945 uputas.
Teise maailmasõja lõppedes tõstsid Nõukogude Liidu väed Schleswig-Holsteini üles ja viisid Tallinna Balti Laevaremonditehasesse. Tõenäoliselt liitlaste vastuseisu tõttu ei võetud teda uuesti kasutusse, vaid viidi Osmussaare lähistel asuvale Neugrundi madalikule ja kasutati seal lennuväe märklauana kuni aastani 1966.
Sukeldumine
Vrakk asub madalas vees (kuni 10m). Laevakerest on järel vaid rusud, mille vahel vedeleb hulgaliselt väiksemaid detaile. Hästi on vaadeldavad kolm suurt aurumootorit koos silindrite ja väntvõllidega ning peaaegu veepinnani kerkivad massiivsed katlad.
Vrakk on muinsuskaitse all ning sinna sukeldumiseks on vajalik eriluba.
Mõraste
Mõraste on küla Rapla maakonnas Märjamaa vallas. Asub Sipast lõunas Kasari jõe ääres. Küla pindalaks loetakse 12 km².
2005. aasta andmetel elas külas 39 inimest.
Külas asus Mõraste mõisa keskus.
Mõrastest voolab läbi Kasari jõgi. Jõeäärne ala kuulub Paeküla hoiuala koosseisu. Külast läände jääb Angasilla hoiuala.
Külas kasvab kaitsealune maarjakask.
Külas asub arheoloogiamälestis "Surnumägi".
Druskininkai
pisi|left Druskininkai (, poola Druskieniki) on linn Leedus endise Alytuse maakonna aladel, Druskininkai omavalitsuse keskus. See on kuurortlinn Nemunase kaldal, merepinnast 110 meetri kõrgusel. Druskininkai on Leedu kõige lõunapoolsem linn.
Linna valdavaks tööstusharuks on mineraalvee villimine (32,8 miljonit liitrit aastas). Seal on ka piimatööstus. Linnas on viis sanatooriumi.
Haridust annavad gümnaasium, keskkool, põhikool, spordikool, sanatoorne kool ja kutsekool, kus koolitatakse hotellitöölisi, kokki, tislereid ja autoremondilukkseppasid. Vaatamisväärsusteks on kolm kunstigaleriid, metsandusmuuseum, linnamuuseum, Druskininkai vastupanuliikumise muuseum, Mikalojus Konstantinas Čiurlionise muuseum, Jacques Lipchitzi muuseum, aastal 1896 rajatud vana haigla, kaks katoliku kirikut (esimene aastast 1910, teine aastast 1931), õigeusu kirik aastast 1865 ja arvukalt villasid.
Ajalugu
Linna kirdeservas asub Druskininkai muinasasula, mis oli kasutusel XVII–VI sajandil enne Kristust. Keskajal jäi Druskininkai jatvingite asualale. XIII sajandil hõlvas piirkonna Leedu suurvürstiriik. Linna kohale rajati väike kindlus, mis oli osa Nemunase kindluste süsteemist. Aastal 1311 põletasid orduväed selle kindluse maha. pisi|left|Druskininkai muinasasula asupaik
Druskininkaid on esimest korda mainitud 1636. aastal. Aastal 1702 toimus selle juures lahing Rootsi ja Rzeczpospolita vägede vahel. XVIII sajandil oli Druskininkai väike küla maakonnas, mille keskuseks oli Pervalka.
Sealsed mineraalveeallikad vastati XVIII sajandi lõpus. Stanisław II lasi sinna aastal 1794 rajada haigla. . Aastal 1838 rajati sinna esimene sanatoorium, aastal 1844 hakati sinna ehitama katoliku kirikut, aastal 1865 ehitati sinna ka õigeusu kirik.
Aastal 1861 oli Druskininkais kasutusel 9 mineraalvee allikat, aastal 1884 oli neid kasutusel juba 16. Asula arengut soodustas Peterburi–Varssavi raudtee avamine aastal 1862. Aastal 1865 sai asula omanikuks polkovnik K. Strantmann. . Aastal 1871 põles suur osa asulast maha, aastal 1884 põles maha ka haigla. pisi|left|Üks Druskininkai villadest
Aastal 1891 kehtestati mineraalveeallikatele sanitaarkaitsetsoonid, mis avaldas olulist mõju ka ülejäänud asula heakorrale.
Linnaõigused sai Druskininkai 1893. aastal. Kaks aastat hiljem rajati sinna veel kaks õigeusu kirikut. Sajandivahetuse paiku oli Druskininkai tähtis suvituspiirkond, kus käisid suvitamas Vilniuse, Varssavi ja Moskva keskklassi esindajad. Suvitajate arvult oli linn Krimmi ja Kaukaasia järel tsaaririigis kolmandal kohal. XX sajandi alguses asula elektrifitseeriti, sinna veeti ka telefoniliinid. pisi|XIX sajandi Druskininkai [[Napoleon Orda maalil]]
Aastal 1909 oli linnas 5000 elanikku, esimese maailmasõja eel aastal 1913 käis seal suvitamas aga 18 600 inimest. Sõja ajal põles maha 2/3 linna ümbruse metsadest.
Esimese maailmasõja järel kuulus linn Poolale. Aastal 1934 ehitati sinna viiv raudteeharu, mis suleti XX sajandi üheksakümnendatel aastatel. Poola võimu ajal käis sealigal aastal ligikaudu 100 000 puhkajat. Sel perioodil leidis aset ka asula moderniseerimine; sealsed sanatooriumid ehitati ümber vastavalt XX sajandi standarditele.
Venus Doom
"Venus Doom" on ansambli HIM kuues stuudioalbum.