cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Dida
Koondisekarjäär
1999. aasta konföderatsioonide karikavõistlustel pidas Dida kõik 5 mängu. Alagrupis ei lasknud ta sisse ühtki väravat, poolfinaalis võitis Brasiilia Saudi Araabia jalgpallikoondise 8:2 ja finaalis kaotas korraldava maa Mehhiko koondisele 3:4.
2001. aasta konföderatsioonide karikavõistlustel Lõuna-Koreas pidas Dida kõik 5 mängu. Alagrupis ei lasknud ta sisse ühtki väravat. Brasiilia tuli võidu ja 2 viigiga teiseks. Poolfinaalis kaotas Brasiilia Prantsusmaale 1:2 ja pronksimängus Austraaliale 0:1.
2001. aasta Copa Americal oli Dida varuväravavaht. Põhiväravavaht oli Marcos. Brasiilia langes üllatuslikult välja veerandfinaalis 0:2 kaotusega Hondurasele.
2002. aasta MM-ile pääses Brasiilia läbi häda. Pärast valikmänge lasti vana peatreener Vanderlei Luxemburgo lahti ja asemele tuli Luiz Felipe Scolari, kes valis MM-il põhiväravavahiks Marcose. Dida vaatas jälle kõik 7 mängu pealt ja püstitas sellega jalgpalli MM-ide kõigi aegade rekordi: ta ei pääsenud oma 14 esimeses MM-i mängus korrakski platsile. Finaalis alistas Brasiilia Saksamaa jalgpallikoondise.
pisi|Dida (2007) 2003. aasta konföderatsioonide karikavõistlustel oli Dida taas põhiväravavaht. Ta pidas kõik kolm mängu. Esiteks kaotas Brasiilia 0:1 Kameruni jalgpallikoondisele, siis alistas 1:0 USA jalgpallikoondise ja viigistas 2:2 Türgi jalgpallikoondisega. Brasiilia ja Türgi jäid jagama teist-kolmandat kohta Kameruni järel, väravate vahe oli mõlemal võrdne (0), aga Türgi oli löönud 4 väravat Brasiilia 3 vastu ja läks edasi.
2005. aasta konföderatsioonide karikavõistlustel osales Dida 4 mängus (viimase alagrupimängu mängis Marcos). Neis mängudes lasi Dida sisse 4 väravat. Alagrupis kaotas Brasiilia Mehhikole 0:1. Sealjuures tõrjus Dida penalti, aga kohtunik tühistas selle, sest üks mängija oli enneaegselt karistusalasse astunud. Löök tuli kordamisele ja Dida tõrjus uuesti. Brasiilia jäi Jaapaniga jagama teist-kolmandat kohta ja pääses edasi üksnes tänu paremale väravate vahele. Siiski võitis Brasiilia poolfinaalis Saksamaa 3:2 ja finaalis Argentina 4:1.
Dida on konföderatsioonide karikavõistluste läbi aegade kõige edukam mängija. Ta on võitnud selle meeskonnaga kaks korda (1997 ja 2005), osalenud ka kõigil vahepealsetel võistlustel ja mänginud rekordilised 22 mängu. Ta on ka ainus, kes mänginud konföderatsioonide karikal 5 korda.
2006. aasta MM-il pidas Dida peatreeneri Carlos Alberto Parreira käe all kõik 5 mängu algusest lõpuni ja lasi neis sisse 2 väravat. Brasiilia kaotas veerandfinaalis Prantsusmaale 0:1. Dida oli enam-vähem ainus Brasiilia koondise mängija, keda fännid ja ajakirjandus pärast MM-i ei kritiseerinud. Ühtlasi oli Dida esimene neegerväravavaht, kes pärast 1950. aasta MM-i Brasiilia MM-koondises mänginud.
Pärast MM-i loobus Dida Brasiilia koondises mängimisest.
Võrkurlased
Võrkurlased (Araneidae) on sugukond ämblikuliste seltsist.
Võrkurlased koovad ümmargusi spiraalseid võrke, ja neid võib leida nii aedades, metsas kui põldudel. See on suuruselt kolmas ämblikuliste sugukond, kuhu kuulub üle 2800 liigi ämblikke 160 perekonnast. Veel suuremad sugukonnad on hüpikämbliklased (Salticidae) ja kangurlased (Linyphiidae).
Eri võrkurlastel on võrk erinev. Leidub ka liike (mitte Eestis), kes võrku ei koogi. Aluseks on "Y" taoline kujund, mille ümber on kootud spiraalselt rõngad mittekleepuvast materjalist. Lõpuks koob ta kleepuvast niidist veel uued ringid. Kolmas jalg on neil mõeldud nendel mittekleepuvatel niitidel kõndimiseks. Ise ta selles võrgus ei ela vaid ainult püüab sellega saaki. Kui putukas satub võrku, püüavad nad ta sealt kiirelt kinni, hammustavad ta liikumisvõimetuks ja mähivad niitidesse.
Eestis hästi tuntud võrkurlane on ristämblik. Lisaks saagi tabamisele kasutatakse püünisvõrku veel paaritumisrituaalis.
Teised aias elavad võrgupunujad on kangurlased, kelle püünisvõrgud asetsevad maapinnaga rööbiti ning ämblik istub seal selg allapoole. Vastupidi võrkurlase ristämblikule võib kangurlaste võrgus elada korraga mitu isendit. Ristämblikud teisi liigikaaslasi ei salli.
Ristämbliku närvisüsteem on koondunud pearindmikusse ning koosneb pea ja rindmikutängust ning viimasest tagakehasse kulgevatest närvijätketest. Lisaks nägemismeelele on neil hästi arenenud kompimismeel. Eriti tundlikud on ämbliku jäsemed, mis lõpevad võrgu kudumiseks kohastunud nn sugaküünistega. Seedeelundkond on kohastunud ebaregulaarsele toitumisele. Suule järgneb neel, imimagu, arvukate umbsoppidega pugu (jätked ulatuvad isegi jäsemetesse) ja lühike sooltoru. Seedimine toimub peamiselt maksas, mis täidab suure osa tagakeha sisemusest. Seedenõred eritatakse toitumisel ohvri kehasse ning hiljem imetakse poolvedel toidukört pugusse.
Ursicinus
Ursicinus on olnud mitme tuntud isiku nimi:
Jugu
Jugu on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Arnsberg
thumb|Arnsbergi raekoda Arnsberg on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Hochsauerlandi kreisis, Arnsbergi ringkonna halduskeskus. Asub Ruhri orus. Linna haldusalal suubuvad Röhr ja Möhne Ruhri.
Linn jaguneb 15 linnaosaks.
Ajalugu
Arnsbergi on esmamainitud 789. aastal. 11. sajandil tekkis Werli krahvi Arnsbergi asumisega Arnsbergi krahvkond. 1368. aastal müüs viimane Arnsbergi krahv Gottfried IV krahvkonna Kölni kuurvürstile. 14. sajandil oli Arnsberg Vestfaali hertsogiriigi pealinn. Arnsberg kuulus ka Hansa Liitu. 1643. aastal rajati linna kloostrikool Gymnasium Laurentianum, mis munitsipaalkoolina tegutseb tänini. 1816 liideti Arnsberg Preisimaaga.
Teise maailmasõja ajal pommitas linna Briti lennuvägi eesmärgiga purustada seal asunud raudteesild. See õnnestus 19. märtsil 1945 Grand Slami pommiga.
Linna tuntuimaks hooneks on Püha Jüri kabel koos kellatorniga. Arnsbergi lossist on säilinud varemed.
Praegustes piirides loodi linn 1975. aasta kommunaalreformiga, kui 12 valda ja Neheim-Hüsteni linn liideti Arnsbergi linnaga.
Ameerika traavel
Ameerika traavel ehk ameerika kuumavereline traavel on 19. sajandil aretatud traavlitõug. Kuigi tänapäevased traavlid jagatakse ameerika traavli kõrval veel kolme tõugu, on kõigi kolme aretuses kasutatud ameerika traavlit.
Ameerika traavli levinuim värvus on kõrb koos kõigi varjunditega.
Kuni 20% ameerika kuumaverelistest traavlitest on sünnipärased teldrid ehk küliskäijad. Teldrid viivad traavis ühe külje jalad korraga ette ning selline allüür on tavalisest traavist veidi kiirem. Seetõttu korraldatakse teldritele eraldi võidusõite.
Tower of London (film 1939)
"Tower of London" on 1939. aasta ajalooline õudusfilm.
Süžee
Film räägib Richard III tõusmisest Inglismaa kuningaks, eemaldades kõik, kes tal troonile ette jäävad.
FC Majandusmagister
FC Majandusmagister on 2001. aastal asutatud Eesti jalgpalliklubi, mis peab kodumänge Laagri kunstmuruväljakul.
2003
2003. aasta (MMIII) oli 21. sajandi 3. aasta.
Surnud
Pikem nimekiri artiklis Surnud 2003
Tiir (laev)
PVL-104 Tiir oli Eesti Piirivalve endine dessantpraam. Kiire dessantpraam ehitati 1994. aastal Venemaal ja osteti sama aasta 12. oktoobril väikesaarte varustamisega seotud probleemide lahendamiseks.
Eesti saartel paiknevatele kordonitele ja radarijaamadele oli hädasti vaja toimetada kütust, varustust, ehitusmaterjale ja tehnikat. Eestis sai laeva nimeks PVL-104 Tiir. Laev sõitis piirivalve kasutuses olles ainult kaks suve ehk 400 tundi.
25. novembril 2004 müüs Piirivalveamet laeva enampakkumisel erakätesse. Tiir müüdi, kuna piirivalveametit ootasid uued väljakutsed ja ära müüdi praktiliselt kogu laevastik. Asemele osteti piiri operatiivsemaks valvamiseks sobilikud kummipaadid.
Tiir on 2019. aastal oluliselt ümber ehitatud, mootorid vahetatud ja alus vastab kõigile CE nõuetele.
2020. aasta seisuga on alus registreeritud Soomes huvilaevana ning prahitud mittetulundusühingule, kes kasutab seda mere puhastamiseks plastjäätmetest.
Järvekülä
Järvekülä on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Ursinus
pisi|Ursinuse kuju, Villers-sur-le-Roule, [[Eure'i departemang|Eure]] Ursinus (suri 29. detsembril ajavahemikus 277–280), oli Bourgesi piiskopkonna esimene piiskop, katoliku pühak.
Hiina kodusõda
Hiina kodusõda (hiina keeles 國共內戰; lihtsustatud hiina kirjas 国共内战; pinyinis guó-gòng nèizhàn; otsetõlkes 'natsionalistide-kommunistide kodusõda') oli sõda Hiinas. Sõja osapooled olid Guomindangi juhitud Hiina Vabariigi valitsusele lojaalsed jõud ja Hiina Kommunistliku Partei jõud. Sõda algas augustis 1927 generalissimus Jiang Jieshi Põhjaekspeditsiooniga, sõda lõppes 1950. aastal. Konflikti tagajärjel tekkis kaks riiki – Hiina Vabariik (Taiwan) ja Hiina Rahvavabariik, mõlemad riigid peavad enda valitsust Hiina ainukeseks ja õigeks valitsuseks.
Kommunistide võidu põhjusteks võib pidada asjaolu, et tehti vähem sõjaväelisi vigu kui Chiang Kai-shek ning taotleti tugevat keskvalitsust, Chiangil oli liiga paljudest Hiina ühiskonnagruppidest vaenlaseid. Rahvuslaste partei nõrgenes sõjas Jaapaniga tunduvalt rohkem. Suurem osa hiinlastest (nt talupojad) said end samastada pigem kommunistide ideedega kui natsionalistidega. Chinag kirjutas juunis 1948 oma päevikus, et KMT kukkus läbi mitte väliste vaenlaste pärast, vaid parteisiseste vastuolude pärast. USA tugev toetus vähenes pärast Marshalli missiooni läbikukkumist ning lõppes täielikult peamiselt korruptsiooni tõttu KMT-s ja lahingute kaotustele Kirde-Hiinas. Kommunistide maareformipoliitika, mis lubas talupoegadele põllumaad, tagas Hiina rahvavabastusarmeele toetuse ühiskonnas. Pärast seda kui Jaapan Teise maailmasõja lõpus kapituleerus andis Nõukogude Liit jaapanlaste käest võetud sõjatehnika ja Mandžuuria HKP kontrolli alla. Pärast 1945. aastat kukkus majandus Hiina Vabariigi aladel hüperinflatsiooni ning läbikukkunud rahareformide ja hinnakontrolli tõttu kokku. Pärast 1948. aasta lõpus toimunud jüaani väärtuse kiiret langust langes natsionalistide toetus linnade keskklassides veelgi. Kommunistid seevastu saavutasid tänu oma maareformidele ja vara ümberjagamispoliitikale toetuse maarahva seas.
Tänapäevani pole rahulepingut sõlmitud ning on vaieldav, kas kodusõda on õiguslikult lõppenud. Kahe riigi vahelised suhted on raskendatud sõjalise ohu ja majanduspingete tõttu, mõlemad riigid on jäänud ametlikult "ühe Hiina poliitika" juurde. Hiina Rahvavabariik ähvardab Hiina Vabariiki endiselt sõjaväelise sissetungiga, kui Hiina Vabariik peaks end ametlikult iseseisvaks kuulutama või nime "Taiwani vabariigiks" muutma. Hiina Vabariik nõuab Hiina mandriosa endiselt endale ja mõlemad osapooled võitlevad diplomaatilise tunnustuse pärast. Hetkel toimub "sõda" vaid poliitilisel ja majanduslikul rindel, sellest hoolimata on osapoolte vahel tugevad majandussidemed.
Leopold Loodus
Leopold Loodus (8. märts 1911 Mustjala vald, Saaremaa – 21. oktoober 1967 Toronto) oli Eesti (leitnant) ja Soome (vanemleitnant) sõjaväelane.
Ta lõpetas 1930. aastal Saaremaa Ühisgümnaasiumi.
Ta õppis Eesti Vabariigi Sõjakoolis.
Alates 1930. aastast teenis ta mereväes. Loodus õppis aastatel 1932-1935 (vaheaegadega) Soome Meresõjakoolis, 1934. aastal ülendati ta nooremleitnandiks. Teenis allveelaeval "Lembit". 1939. aasta juulis oli ta Sõjavägede Staabi II osakonna ülema käsutuses Saksamaale komandeeritud. 1940. aastal ülendati ta leitnandiks.
1942. aastal siirdus Loodus Soome, kus ta määrati suurtükilaeva "Uusimaa" 1. ohvitseriks. Alates 30. juunist 1944 oli ta suurtükilaeva "Karjala" komandör vanemleitnandi auastmes. Teda autasustati Soome Vabadusmedaliga.
1944. aasta sügisel siirdus ta Rootsi ja 1950. aastal Kanadasse.
Oskar Kurvits
pisi|Oskar Kurvitsa autogramm
Paralleelarvutus
Paralleelarvutus (inglise parallel computing) on arvutamise tüüp, kus paljud arvutused toimuvad samaaegselt. See tugineb põhimõttel, et tihtipeale saab suured probleemid jagada väikesteks osadeks, mida saab omakorda samaaegselt lahendada. pisi|IBM Blue Gene P [[superarvuti]] Parallelismi on rakendatud juba pikka aega, kuid huvi selle vastu on hiljuti kasvanud, sest protsessorite kiirustel tuleb füüsiline piir ette. Kuna protsessori kiiruse tõstmisel kasvab ka voolu tarbimine (ja seetõttu ka soojuseraldus), on paralleelarvutus saanud arvutiarhitektuuris domineerivaks paradigmaks – peamiselt mitmetuumaliste protsessorite näol.
Oskar Kurvits
Oskar Kurvits VR I/3 (29. september 1888 Lutsu talu, Koiola vald, Võrumaa – 20. detsember 1940 Tartu) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant).
Paralleelarvutus
Teoreetiline ülempiir, kui palju saab programmi paralleelarvutuse teel kiirendada, on määratud Amdhali seadusega.
Oskar Kurvits
Elukäik
Oskar Kurvitsa lapsepõlveaastad möödusid isatalus. Üldhariduse omandas Mammaste vallakoolis ja Põlva kihelkonnakoolis, hiljem jätkas õpinguid Võru linnakoolis, Hugo Treffneri Gümnaasiumis ning Tallinna ühisgümnaasiumis. Sõjaväelise erihariduse omandas I maailmasõja ajal Gattšina lipnikekoolis ja hiljem Eesti alalisväe ohvitseride kursustel.
Paralleelarvutus
Taustainfo
Tavaliselt on arvutitarkvara kirjutatud jadamisi arvutusteks. Arvutuse lahendamiseks moodustatakse algoritm, mida rakendatakse, kasutades ühte käskude jada. Need käsud käitatakse arvutis keskprotsessoril. Korraga saab käitada vaid üht käsu – kui see käsk saab täidetud, käitatakse järgmine.
Oskar Kurvits
Elukäik
1910–1912 teenis ta Brest-Litovski kindluses Poolas, seejärel elas kuni I maailmasõja puhkemiseni isatalus, võttes osa kohalikust seltsielust Põlva Rahvahariduse Seltsi näitejuhi ja kirjatoimetajana.
Paralleelarvutus
Taustainfo
Samas paralleelarvutuses kasutatakse korraga mitut protsessorit samaaegselt. Seda tehakse, jagades probleemi sõltumatuteks osadeks, et iga protsessor saaks oma osa paralleelselt teistega käitada. Need protsessorid võivad olla mitmekülgsed, näiteks arvuti mitme protsessoriga (või mitmetuumalise protsessoriga), mitu võrku ühendatud arvutit (vaata Hajusarvutus) või siis kombinatsioon neist.
Taktsageduse suurendamine oli valdav põhjus arvuti jõudluse parandamiseks 1980. aastate keskpaigast kuni 2004. aastani. Programmi käitusaeg on võrdne käskude arv korrutatud keskmise käsutäitmisajaga. Hoides muud parameetrid konstantsena ja suurendades taktsagedust, lühendame keskmist käsutäitmisaega.
Oskar Kurvits
Esimeses maailmasõjas
1917. aasta kevadel siirdus teenistusse esimesse eesti rahvuslikku väeossa – 1. Eesti jalaväepolku, kus teenis kuni 15. aprillini 1918. Polgukomitee abiesimehena, polgu abikomissarina ja polgu ohvitseridekogu sekretärina töötades osales ta polgu formeerimisel ja bolševismivastases võitluses ning võttis komisjoni liikmena osa eestikeelsete komando- ja sõjaväeliste oskussõnade väljatöötamisest.
Paralleelarvutus
Taustainfo
Siiski, võimsuse tarbimine on määratud võrrandiga P= C × U² × F, kus C on mahtuvus, mida lülitatakse igal taktil, U on pinge ja F on protsessori taktsagedus (tsüklit sekundis). Seega taktsagedust tõstes tarbitav võimsus kasvab. Tarbitava võimsuse kasv viis 8. mail 2004 Inteli Tejas ja Jayhawk protsessorite arenduse lõpetamiseni, mida nimetatakse sageduse tõstmise kui valdava arvutiarhitektuuri paradigma lõpuks.
Amdahli seadus
Amdahli seadus on informaatikas arvutiteadlase Gene Amdahli koostatud eeskiri, mis ennustab ligikaudselt, kui palju arvutiprogramm kiireneb juhul, kui osa programmist optimeeritakse.
Oskar Kurvits
Vabadussõjas
Saksa okupatsiooni ajal 1918. aasta suvel oli Kurvits kindral Ernst Põdderi korraldusel salajase, põrandaaluse kaitseliidu organiseerija Võrumaal.
Vabadussõjas teenis ta soomusrongil Kapten Irv.
Teenistus Eesti Vabariigis
1. juunil 1920 määrati Oskar Kurvits vabariigi piirikontrolli ülema abiks, 1. juunist 1921 kuni 25. jaanuarini 1922 oli ta Rannavalve Tallinna rajooni ülema abi.
26. jaanuarist 1922 kuni 9. oktoobrini 1926 oli Kurvits Sõjaväe Õpetuskomitee sekretär ja Kaitsevägede Staabi käsundusohvitser.
10. oktoobrist 1926 kuni 10. juulini 1927 ajakirja Sõdur tegevtoimetaja, 11. juulil 1927 määrati ta Kaitsevägede Staabi koosseisus tööle Vabadussõja Ajaloo komiteesse, kus Kurvitsa ülesandeks sai kirjutada Vabadussõja ajaloo esimesest perioodist – rahvusväeosade loomisest ja Kaitseliidu asutamisest ühenduses Vene veebruari- ja oktoobrirevolutsiooni ning Saksa okupatsiooni sündmustega. 1929 oli KV staabis käskudetäitja ohvitser.
Paralleelarvutus
Võidujooksu olukord, vastastikune eraldamine, sünkroonimine ja paralleelne aeglustus
Võib tekkida ka lõimede vahel ummik (ingl k deadlock), kus üks lõim lukustab ühe ja teine teise muutuja ning seetõttu kumbki lõim ei saa enda käske lõpuni viia.
Oskar Kurvits
Teenistus Eesti Vabariigis
24. veebruaril 1933 sai Oskar Kurvits kolonelleitnandiks.
Ühiskondlik tegevus
Oskar Kurvits tegi kaastööd Postimehele, Päevalehele, Vaba Maale, Võru Teatajale, Meie Aastasajale, Sõdurile, Kaitse Kodule ning mitmele Soome, Läti ja Poola ajakirjale, kajastades põhiliselt sõjaajaloolisi teemasid.
Kuulus Vabadusristi Vendade Ühendusse, Seltsi 1. Eesti polku, Kapten Irvi Soomusronglaste Seltsi, Eesti Kirjanduse Seltsi, Tallinna Akadeemilisse Klubisse, Eesti Spordiseltsi Kalev, Eesti Skaudisõprade Seltsi. 22. märtsil 1932 valiti Vabadussõja Mälestamise Komitee juhatusse ja nimetati komitee sekretäriks. Oli ajalehe Vabadussõja Tähistel ja ajakirja Vabadusmonument vastutav ja tegevtoimetaja.
Mitmesugust
Elu lõpuaastatel ehitas Kurvits Taevaskotta oma talu maadele uue suvekodu, kus ta ise elada ei jõudnudki (küll aga elas seal tema pere kuni evakueerumiseni 1944. aasta sügisel).
Oskar Kurvits suri võrdlemisi noore mehena 20. detsembril 1940 ebaõnnestunud sapipõieoperatsiooni järel tekkinud kõhukelmepõletikku ning maeti auavalduste saatel Põlva kalmistule. 29. mail 1975 püstitati tema hauale seal praegugi olev kivist rõngasrist.
Paralleelarvutus
Võidujooksu olukord, vastastikune eraldamine, sünkroonimine ja paralleelne aeglustus
Paljud paralleelprogrammid nõuavad, et nende alamülesanded käiksid sünkroonis. Selleks kasutatakse tõkkeid (ingl k barrier). Tõkked tavaliselt implementeeritakse, kasutades tarkvaralisi lukustusi.
Oskar Kurvits
Mitmesugust
Kurvitsa matustest on tütar Aino meenutanud: "Isa pandi kirstu Vene polkovniku mundris. Punaväeorkester mängis vene marsse, mis oli masendav. Kirst viidi veoautos Põlvasse, pere sõitis autoga järel. Kui Põlvasse keerasime, muutus pilt. Kuuseoksad olid tee peale pandud ja suur rahvamurd ootamas. Võrumaa võttis oma surnud poja au ja armastusega vastu. Kirik oli rahvast tulvil. Kui jumalateenistus oli alanud, avanes uks ja sisse marssisid pool tosinat Eesti ohvitseri Jaan Kurvitsaga eesotsas. Nemad ei hoolinud poliitikast, tulid kaasvõitlejaga jumalaga jätma. Puhted peeti Lutsu talus."
Paralleelarvutus
Võidujooksu olukord, vastastikune eraldamine, sünkroonimine ja paralleelne aeglustus
Alati rööbitamine ei tee programmi kiiremaks. Mida väiksemateks osadeks programm läheb, seda rohkem suureneb see osakaal, mil lõimed veedavad aega üksteisega suheldes. Lõpuks tuleb hetk, kus programm veedab rohkem aega suheldes, kui ülesannet täites ja edasine lõhestamine suurendab programmi käitusaega. Seda kutsutakse paralleelseks aeglustuseks (ingl k parallel slowdown).
Bititasemel parallelism
Väga-suure-mastaabi lõimingu (ingl k very-large-scale integration) arvutikiipide tootmise tehnoloogia sünnist saati 1970. aastatest kuni aastani 1986, arvutiarhitektuuri kiirendamine käis, duubeldades sõna suurust – infohulk, mida protsessor suudab töödelda ühes tsüklis. Sõna suurendamine vähendab käske, mida protsessor peab käitama, et opereerida muutujatega, mille väärtused on suurem kui sõna pikkus. Näiteks, kui 8-bitine protsessor peab liitma kaks 16-bitist täisarvu, siis protsessor peab alguses liitma alumised 8 bitti mõlemast täisarvust, kasutades tavalist liitmistehet ning seejärel peab liitma 8 ülemist bitti, kasutades ülekandega liitmise käsku ning ülekandebitti alumist järku liitmisest. Seega 8-bitine protsessor vajab kahte käsku, et ühte tehet teha, kus 16-bitine protsessor saaks selle tehte teha ühe käsuga.
Käsutasemel parallelism
Arvutiprogramm on loomu poolest käsuvoog, mis käitakse protsessori poolt. Ilma käsutasemel parallelismita saab protsessor käitada vähem kui üht käsu tsüklis. Need käsud saab ümber tõsta ning jagada gruppidesse, mida saab omakorda jooksutada rööbiti, muutmata programmi väljundit.
Oskar Kurvits
Mitmesugust
28. juulil 2018 avati Taevaskoja külakeskuses Oskar Kurvitsa mälestuspink.
Isiklikku
1925. aastal abiellus Linda Nigolsiga (1906–1992) ja neil sündis kolm last: tütar Aino (1926) ning pojad Ilmar (1930–1994) ja Henn (1937).
Paralleelarvutus
Ülesande parallelism
Ülesande parallelism on paralleelprogrammide omadus, kus täiesti erinevaid arvutusi saab teostada sama või erinevate andmehulkade peal. Ülesande parallelism koosneb ülesande jagamisest alamülesanneteks, mis seejärel rööbiti (ja tihti koostöös) käitakse.
Mälu ja suhtlus
Põhimälu paralleelarvutis on kas jagatud mälu (jagatud kõikide protsessorite vahel ühises aadressiruumis või hajutatud mälu (igal protsessoril on oma kohalik aadressiruum). Hajutatud mälu viitab sellele, et mälu on loogiliselt hajutatud, kuid tihtipeale ka füüsiliselt. Hajutatud jagatud mälu (ingl k Distributed Shared Memory) ja mälu virtualiseerimine ühendavad kaks lähenemist, kus protsessoril on oma kohalik mälu ning ligipääs mittelokaalsele mälule (mälu teistel protsessoritel). Juurdepääs lokaalsele mälule on enamasti kiirem, kui mittelokaalsele mälule.
Paralleelarvutite klassid
Paralleelarvuteid saab üldiselt klassifitseerida taseme järgi, kus parallelism riistvaraliselt toimub.
Mitmetuumaline arvutamine
Mitmetuumaline protsessor on kahe või enama tuumaga protsessor. Igal tuumal on oma täiturmootor, mis suudavad täita antud käske korraga. Tuumi võib vaadata kui mitut protsessorit, aga nad on omavahel ühenduses (võivad olla mitme kiibi peal): nad võivad üksteisega suhelda ja infot vahetada.
Sümmeetriline multitöötlus
Sümmeetriline multiprotsessor (ingl k symmetric multiprocessor (SMP)) on arvutisüsteem, kus on mitu samasugust protsessorit, mis ühenduvad ja jagavad mälu siini kaudu. Siini kasutuspiirangute tõttu SMP-d ei koosne tavaliselt rohkem kui 32 protsessorist.
Hajusarvutus
Hajusarvutus on töömahukate arvutusülesannete lahendamine, kasutades kahte või enamat arvutivõrku ühendatud arvutit.
Klasterarvutus
pisi|püsti|[[Beowulf (arvuti)|Beowulfi klaster]] Klastriks nimetatakse infotehnoloogias gruppi omavahel ühendatud arvuteid, mis töötavad ühtse kogumina.
Massiivselt paralleelne arvutus
pisi|püsti|Kabinet [[IBM-i Blue Gene/L'i massiivselt paralleelsest superarvutist]] Massiivselt paralleelne protsessor (MPP) on üks arvuti paljude võrku ühendatud protsessoritega. MPP-del on suures osas samad omadused, mis klastritel, aga MMPdel on spetsiaalsed vastastikku seotud võrguühendused. MPP-d on ka reeglina suuremad kui klastrid, omades tavaliselt üle 100 protsessori. MPP-s iga keskprotsessor omab isiklikku mälu ja koopiat operatsioonisüsteemist ning programmist. Iga alamsüsteem suhtleb teistega kiire sisevõrguühenduse kaudu.
Võrkandmetöötlus
Võrkandmetöötlus ehk hajatöötlus (vahel ka võrkraalindus) on paljude võrku ühendatud arvutite üheaegne kasutamine ühe ülesande lahendamiseks.
Vektorprotessorid
Vektorprotsessor on keskprotsessor või arvutisüsteem, mis saab käitada sama käsku suurtel andmehulkadel.
Paralleelprogrammeerimiskeeled
Samaaegsed programmeerimiskeeled, teegid ja mudelid on loodud, et programmeerida paralleelarvuteid.
Automaatne rööbitamine
Automaatne rööbitamine kompilaatori poolt on paralleelarvutuse püha graal. Hoolimata teadlaste kümnete aastate pikkusest tööst, automaatsel rööbitamisel on olnud vaid piiratud edu.
Programmi kontrollpunktid
Mida keerukamaks läheb arvutisüsteem, seda tihemini tekivad vead. Programmi kontrollpunktide loomine on võte, kus süsteem võtab hetktõmmise programmist, mida saab kasutada, et taastada programm juhul kui arvuti peaks üles ütlema.
Ajalugu
IBM tutvustas oma IBM 704 arvutit aastal 1954 läbi projekti, milles Gene Amdahl oli üks peaarhitektidest. Sellest sai esimene masstootmises arvuti, mis suutis käitada täisautomaatselt ujukomaarvudega aritmeetilisi käske.
Aprillis 1958, Stanley Gill arutles siirete ja ootamise vajaduse üle arvutustes. Samuti 1958. aastal, IBM-i teadlased John Cocke ja Daniel Slotnick arutasid esimest korda parallelismi kasutamist numbrilistes arvutustes. Burroughs Corporation tutvustas oma mudelit D825 aastal 1962 – nelja protsessoriga arvuti, mis suutis suhelda kuni 16 mälumooduliga. Aastal 1967, Amdahl ja Slotnick avaldasid debati paralleeltöötluse teostatavusest Ameerika Infotöötluseühingu Föderatsiooni konverentsil. Selle debati ajal võeti käsitlusse, et Amdahli seadus piirab parallelismi kaudu programmi kiirendamise.
Aastal 1969, firma Honeywell tutvustas enda esimest Multics-i süsteemi – sümmeetriline multiprotsessor, mis oli võimeline jooksutama rööbiti 8 protsessorit. C.mmp – 1970ndate multiprotsessori projekt Carnegie Melloni ülikoolis oli esimeste hulgas, millel oli rohkem kui mõni protsessor.
Põhiseaduse Pilsner
thumb|Põhiseaduse Pilsner
Põhiseaduse Pilsner oli Eesti Vabariigi põhiseaduse 15. aastapäeva puhul õlletehases A. Le Coq pruulitud pilsen, mis tuli müügile 9. augustil 2007. Õlle alkoholisisaldus oli 4,2 protsenti.
Põhiseaduse Pilsneri projekti üks algatajaid oli justiitsminister Rein Lang. Õlle müügiletulek tekitas avalikkuses vastakaid arvamusi.
Porditav dokumendivorming
Portable Document Format ehk PDF on PostScriptil põhinev arvuti riist- ja tarkvaraplatvormist sõltumatu elektrooniliste dokumentide vorming. PDF-faile kasutatakse eeskätt virtuaalse paberina, trükiettevalmistuses ja dokumentide arhiveerimiseks.
PDF on kinnitatud rahvusvahelise ISO standardiga ISO 32000-1. Lisaks sellele määratleb rahvusvaheline standard PDF/X ISO 15930 trükiettevalmistuseks sobilikku PDF-faili, rahvusvaheline standard PDF/A ISO 19005 sätestab nõuded dokumentide arhiveerimiseks.
PDF-fail
Järvepalu
Järvepalu on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Otto Wilhelm Masing
pisi|Otto Wilhelm Masing Otto Wilhelm Masing (8. november 1763 Lohusuu – 15. märts (3. märts vkj) 1832 Äksi) oli eesti pastor ja keelemees, õ-tähe tooja eesti kirjakeelde.
O. W. Masing sündis Põhja-Tartumaal Lohusuus köster Kristian Masicku peres. Tema isa oli eestlane, kes oli abielus aadlisoost sakslanna Anna Ludovica von Hildebrandtiga.
Haridustee
Õppis aastatel 1777–1779 Narva linnakoolis ja 1779–1782 Saksamaal Torgau gümnaasiumis. Seejärel õppis Halle ülikooli usuteaduskonnas teoloogiat ning selle kõrval muusikat ja joonistamist, oli andekas keeltes.
Õppimise kõrvalt teenis raha tõlkimisega. Oskas saksa, eesti, kreeka, itaalia, prantsuse, vene ja ladina keelt.
Looming
pisi|Masingu aabitsa tiitelleht
Pronks
pisi|Pronksist [[Vaskratsanik Peterburis]] Pronks (itaalia keeles bronzo) on kitsamas mõttes vase ja tina sulam. Laiemas mõttes nimetatakse pronksiks vase sulameid teiste metallidega (eripronks), välja arvatud tsink, mille sulamit vasega nimetatakse messingiks.
Muinasaja järku, mil tööriistade ja relvade peamiseks materjaliks oli pronks, nimetatakse pronksiajaks. Vanemas eesti keeles nimetati pronksi vaseks (ja vaske punaseks vaseks). Pronks on levinud skulptuuride, aga ka tarbe- ja iluesemete valmistamise materjal.
Lev Jašin
Lev Ivanovitš Jašin (22. oktoober 1929 Moskva – 20. märts 1990) oli NSV Liidu jalgpallikoondise väravavaht, olümpiavõitja.
Ta oli tuntud heade reflekside poolest. IFFHS valis Jašini 20. sajandi parimaks jalgpalluriks.
Ta mängis kogu oma jalgpallurikarjääri Moskva Dünamos, sealhulgas 1950–1953 Dünamo jäähokimeeskonnas. Dünamo jalgpallimeeskonnas mängis ta 326 mängu, mille jooksul lasi sisse 240 väravat.
Jašin oli NSV Liidu jäähokikoondise kandidaat 1954. aasta jäähoki maailmameistrivõistlusteks, kuid loobus, sest otsustas keskenduda jalgpallurikarjäärile. NSV Liit polnud kunagi varem jäähoki MM-il osalenud, aga tuli 1954. aastal kohe täiseduga maailmameistriks – tulemus, mis Jašinil jalgpallurina saavutamata jäi.
Esialgu oli klubi põhiväravavaht Aleksei Homitš ja Jašin oli tema varuväravavaht. Dünamo põhiväravavahiks sai ta alles 1953, kui Homitš klubi vahetas.
1954 kutsuti ta NSV Liidu jalgpallikoondisse. Kokku sai ta Nõukogude Liidu eest mängida 78 mängu, mille jooksul lasi sisse 70 väravat. NSV Liidu meeskonnas võitis Jašin 1956. aasta suveolümpiamängudel Melbourne'is kuldmedali. Jašin lasi 5 mängus normaalajal sisse ainult ühe värava: avavoorus Saksamaa jalgpallikoondise vastu eelviimasel minutil, kui kohtumine oli juba võidetud. Poolfinaalis lasi ta Bulgaaria jalgpallikoondisel lüüa värava, mis viis bulgaarlased 1:0 ette, kuid NSV Liit vastas 2 väravaga ja edenes finaali, kus alistas Jugoslaavia jalgpallikoondise 1:0.
1960. aasta Euroopa meistrivõistlustel tuli Jašin Euroopa meistriks. Ta pidas NSV Liidu koondises 4 mängu ja lasi neis sisse kaks väravat: avaringis Ungari jalgpallikoondise vastu võideti kodus 3:1 ja võõrsil 1:0, veerandfinaalis saadi loobumisvõit Hispaanialt, poolfinaalis võideti Tšehhoslovakkia jalgpallikoondis 3:0 ja finaalis Jugoslaavia jalgpallikoondis lisaajal 2:1.
1968. aasta EM-il, kus NSV Liit saavutas 4. koha, Jašin ei osalenud.
Jašin osales maailmameistrivõistlustel neli korda. Parimaks tulemuseks jäi 4. koht.
1958. aasta MM-il Rootsis kuulus Jašin tähtede meeskonda. Ta pidas viis kohtumist ja laskis neis sisse 6 väravat. Avakohtumises lubas ta Inglismaa jalgpallikoondisel 2:0 eduseisus viigistada. Kolmandas alagrupimängus Brasiilia jalgpallikoondise vastu kaotas NSV Liit 0:2 ja Jašini teene oli see, et kaotus suurem ei olnud. Veerandfinaalis kaotas NSV Liit Rootsile 0:2 ja langes välja.
1962. aasta MM-il Tšiilis esines Jašin halvemini. Ta laskis neljas kohtumises sisse 7 väravat. Sealhulgas teises alagrupimängus Colombia jalgpallikoondise vastu tegi ta enda kohta ebatüüpilisi vigu, mis võimaldasid Colombial 1:4 kaotusseisust viigistada 4:4. Sealjuures lõi Marcos Coll jalgpalli MM-ide seni ainsa värava otse nurgalöögist. NSV Liit võitis küll ülejäänud mängud ja alagrupi, kuid kaotas veerandfinaalis korraldajamaa meeskonnale 1:2.
1966. aasta MM-il Inglismaal osales Jašin neljas mängus ja lasi neis sisse 5 väravat. Ta ei mänginud esimeses ja kolmandas alagrupimängus, vaid üksnes teises, milles NSV Liit võitis Itaalia 1:0. NSV Liit võitis alagrupi täiseduga. Veerandfinaalis alistas NSV Liit Ungari 2:1, kuid kaotas sama tulemusega nii poolfinaalis Saksa FV jalgpallikoondisele kui pronksimängus Portugali jalgpallikoondisele.
1970. aasta MM-il Mehhikos arvati Jašin küll NSV Liidu koondisse, kuid teda ei pandud üheski kohtumises mängima. NSV Liidu väravavaht kõigis kohtumistes oli Anzor Kavazašvili. NSV Liidu koondis jõudis veerandfinaali, kus kaotas Uruguay jalgpallikoondisele.
Albus Dumbledore
Albus Percival Wulfric Brian Dumbledore (juuli või august 1881 – 1997) on J. K. Rowlingu romaanisarja "Harry Potter" tegelane. Enamiku ajast raamatusarjas on ta Sigatüüka Nõiduse ja Võlukunsti Kooli direktor. Teadaolevalt on ta Fööniksi Ordu – organisatsiooni, mille eesmärgiks on Lord Voldemorti vastu võitlemine –, üks asutajaid ja juhte.
Filmides "Harry Potter ja tarkade kivi" ning "Harry Potter ja saladuste kamber" kehastas Dumbledore'i Richard Harris. Viimase surma järel 2002. aastal aga kõigis ülejäänud filmides Michael Gambon.
Rowlingi enda väitel valis ta direktori nimeks Dumbledore, mis on murdeline vorm sõnast "kimalane" (ingl k "bumblebee") ning see sümboliseerib Dumbledore'i armastust muusika vastu. Kirjaniku sõnul kujutles ta kirjutades sageli direktorit ringi käimas ja omaette midagi ümisemas. Albus tähendab ladina keeles valget ja sümboliseerib Dumbledore'i headust.
Tegelaskuju saamislugu
Autor on tunnistanud, et nautis väga Dumbledore'ist kirjutamist, sest too on "headuse võrdkuju". Rowling on öelnud, et Dumbledore on talle ise kinnitanud, et "teab Harry Potteri maailmast üsna palju" ning kahetseb "et alati peab just tema see olema, kes teab, kellel lasub teadmise kohustus ning et ta eelistaks mitte teada." Olles peategelase Harry Potteri õpetaja, on Dumbledore väga tark mees, kes teab, et Harryl tuleb enne läbi teha nii mõnedki rasked katsumused, et olla valmis selleks, mis tema elus võib juhtuda. Ta lubab Harryle nii mõndagi, mida teistele õpilastele keelab ning laseb vastumeelselt Harryl silmitsi seista isegi asjadega, mille eest teda parema meelega kaitseks.
Oma 1999. aasta intervjuus tunnistab Rowling, et kujutas Dumbledore'i ette pigem "vanaldase John Gielgudi tüübina". Oma õpinguaastad veetis Dumbledore Gryffindore'i majas. Intervjuus mainib Rowling, et Dumbledore on ligi 150 aastat vana. Samas, oma veebilehel ütleb kirjanik Dumbledore'i sünniaastaks 1881. Selle kohaselt oli Dumbledore 1997. aastal surres 115- või 116-aastane.
Välimus
Dumbledore on pikk ja kõhn, hõbedaste juuste ning habemega (noorena šatäänid), mis ulatuvad talle vööni. Tal on väga pikk ja kongus nina, mis annab alust arvata, et see on murtud olnud vähemalt kaks korda. Samuti on tal pikad ja osavad sõrmed. Tema silmi kirjeldatakse kui briljantseid, läbinägelikult helesiniseid, millest kiirgub headust.
Dumbledore kannab poolkuukujulisi prille ning kirevat garderoobi, mille värvid varieeruvad lillast oranžini. Kord on mainitud armi, mis jookseb üle tema vasaku põlve ning sarnaneb täpselt Londoni allmaaraudtee kaardiga, kuid kas see tal ka tegelikult oli, pole teada. Tema käitumisviis on enamasti häirimatu ja haldjalik ning tavaliselt räägib ta meeldiva rahuliku häälega, seda isegi siis, kui ta Harry arvates tegelikult vihane on.
Oma viimasel eluaastal on Dumbledore'i paremal käel arm, mille jättis neetud Marvolo Gaunti sõrmus. Kui Snape poleks vastuneedusega sekkunud, oleks Dumbledore surnud palju kiiremini. Paraku jättis needus Dumbledore'i parema käe esiti mustjaks ja elutuks ning ükski ravimise katse ei andnud mingeid tulemusi. Nagu Snape ennustas, võttis needus aegamööda oma mõju alla kogu käe ning Dumbledore oli määratud surema lähema aasta jooksul. Kas see tähendas, et needuse mõjul muutus mustjaks ka ülejäänud keha, pole teada.
Ametid ja töö
Tänu tema suurele südamele ja ääretule lahkusele on Sigatüüka koolis saanud õppida nii poolhiiglane Rubeus Hagrid kui ka orb Tom Marvolo Riddle, kellele võimaldas ta koolis õppimise ja elamise eritingimustel. Oma töös direktorina lähtub ta eelkõige õpilastest ja teeb alati kõik, et neil võimalikult hea oleks.
Alkeemikuna on ta avastanud 12 kasutust loheverele. Koos Harry Potteriga avastas Dumbledore Lord Voldemorti varikätkid.
Fööniksi ordu
Dumbledore'i teatakse kui ainsat võlurit, keda Lord Voldemort on kunagi kartnud. Lisaks sellele, et ta ise on üks aegade võimsamatest võluritest, mõistis ta, kui tähtis on koostöö. Võitluseks Lord Voldemorti vastu komplekteeris ta kõige ustavamatest ja tugevamatest võluritest ning nõidadest koosneva Fööniksi ordu. Ordu eesmärgiks oli võidelda Lord Voldemorti ja tema järgijate – surmasööjate – plaanide vastu.
Figuren der Harry-Potter-Romane ഹാരി പോട്ടർ
Hiir
pisi|Hiir ja korduvkasutatava söödaga hiirelõks. Hiir (Mus) on näriliste seltsi hiirlaste sugukonda kuuluv loomade perekond.
Perekonda kuulub 39 liiki. Neist levinuim on koduhiir (Mus musculus), kes on ka ainus selle perekonna Eestis elav liik.
Sepa
Sepa nime kannab Eestis mitu kohta:
Kolleegiumiassessor
Kolleegiumiassessor (vene keeles коллежский асессор) oli Venemaa keisririigi tsiviilteenistuse VIII klassi teenistusaste. Sellest kõrgem oli õuenõuniku ja madalam titulaarnõuniku teenistusaste. Kaardiväes vastas sellele kaardiväekapteni ja kaardiväerittmeistri, maaväes kapteni (a-st 1884), ratsaväes rittmeistri ja kasakaväes jessauuli auaste. Mereväes vastas sellele kuni 1764. aastani 3. järgu kapteni, 1764−1798 kaptenporutšiku, 1798−1884 ja 1907−1911 kaptenleitnandi ja aastast 1912 vanemleitnandi auaste.
Theodore Roosevelt
Theodore Roosevelt (27. oktoober 1858 – 6. jaanuar 1919) oli Ameerika Ühendriikide 26. president. Ta oli sellel ametikohal 1901–1909.
Ta oli juhiks Vabariikliku Parteile ja Progressiivsele parteile. Ta oli kuberner New Yorgis ja professionaalne ajaloolane, loodusteadlane, maadeavastaja, jahimees, autor ja sõdur. Ta on väga kuulus oma isikuomadustega: tema energia, tema suur hulk huvisid ja saavutused, tema mudel mehelikkusest ja tema "kauboi" kuvand.
Abisekretärina mereväes avaldas Roosevelt toetust sõja algatamisele Hispaaniaga 1898. Ta on korraldanud ja aitas juhtida esimest USA vabatahtlike ratsaväerügementi "The Rough Riders" Hispaania-Ameerika sõja ajal. Ta naasis New Yorki sõjakangelasena ja ta valiti kuberneriks. Innuka kirjanikuna sisaldavad tema 35 raamatut elu väljaspool kodu, loodusajalugu, Ameerika piiriäärseid alasid, poliitilist ajalugu, mereväe ajalugu ja tema autobiograafiat.
1901. aastal sai Roosevelt vabamüürlaseks.
thumb|Theodore Roosevelti vapp 1901. aastal sai 42-aastasest asepresident Rooseveldist pärast Willam McKinley president. Ta on siiani Ameerika Ühendriikide noorim ametissevalitud president. Ta oli ka progressiivne reformija, kes tahtis liituda domineeriva Vabariikliku Partei progressiivse leeriga. Ta umbusaldas rikkaid ärimehi ja on laiali saatnud nelikümmend monopolistliku ettevõtet "usalduse sissekukkumise" pärast. Ta oli siiski arusaadav näitamaks, et ta ei nõustu usaldusse ja kapitalismi põhimõtteliselt, kuid seda ainult ebaseaduslikke tavasid harrastavate korruptsioonide puhul. Tema "Square Deal" lubas õiglast osa nii keskmisele kodanikule (läbi määruse Raudteeseadmete määrad, puhas toit) ja ärimeestele. Ta oli esimene USA president, kes tegi üleskutse luua universaalne tervishoiu- ja rahvustervishoiuamet. Kõnnumaa elanikuna edendas ta looduskaitse loomist, rõhutades suurt loodusressursside tarbimist. Pärast 1906 astus ta suurde ärimaailma ja soovitas kohtul olla. Aastal 1910 murdis sõpruse oma sõbraga, ametissepühitsetu ja pärija William Howard Taftiga, kuid kaotas Vabariiklaste kandidatuuri Taftile ja. Ta võitis Tafti rahva hääletusel ja tõmbas nii palju progressiive Vabariiklikust Parteist välja, et demokraat Woodrow Wilson võitis 1912 ja konservatiivne fraktsioon võttis kontrolli üle Vabariikliku Partei koha kahe järgmise aastakümne jooksul.
Roosevelt pidas läbirääkimisi, et USA võtaks oma kontrolli alla Panama kanali ja selle konstruktsioonid aastal 1904. Roosevelt tundis, et kanali valmis ehitamine oli tema kõige tähtsam ja ajalooliselt märkimisväärne rahvusvaheline saavutus. Ta oli esimene ameeriklasest nobelist: ta sai Nobeli rahuauhinna 1906. aastal Vene-Jaapani sõja rahuläbirääkimiste eest – asjaolu, mis oli huvitavalt irooniline, arvestades tema edendamist riiklike sõjapidamistesse kui kasulikku tööriista (?).
Roosevelt oli üks esimesi presidente, kelle häält salvestati järeltulevatele põlvedele. Salvestisena on siiani säilinud ainult vähesed kõned. On üks 4,6 minuti pikkune helisalvestis, mis on hästi säilinud, ja seal on kuulda tema madal hääletämber. Tema hääletämbri ulatus on tolle aja kohta väga hästi säilinud ja tema lindistusi saab kuulata Michigani ülikooli raamatukogus. Ajaloolane Thomas Bailey, kes ei nõustunud Roosevelti, ütles kokku võtteks siiski: "Roosevelt oli hea iseloomuga, suurepärane aktivist, moraalsuse suur järgija, hea väitleja ning suurepärane sõumees. Ta domineeris oma ajastut nagu domineeris ta oma vestlusi. Massid armastasid teda; ta oli väga populaarne iidol ning palju häälte saaja." Tema seisab Mount Rushmorel. Roosevelti on järjekindlalt järjestatud õpetlaste alla kui üks suurimaid USA presidente. Theodore ja Franklin D. Roosevelt olid.
Kadõni
Kadõni (varem ka Kadeni) on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Külas asub kaitsealune Kadeni mänd.
Kawer
Kawer (vene keeles Кавер) on baltisaksa põlisaadlisuguvõsa.
Ajalugu
Kaweri suguvõsa päritolu on jäänud selgusetuks. Neid on püütud seostada 1385. aastal mainitud Karleveri suguvõsaga, kuid ilmselt on tegemist siiski kahe erineva perekonnaga. Esimesed teated Kawerite kohta pärinevad XV sajandist, mil nad olid Võnnu kihelkonnas Tartu piiskopi vasallid.
1747. aastal võeti suguvõsa Liivimaa rüütelkonna matriklisse.
Linda-Neitsi kivi
thumb|Linda-Neitsi kivi pisi| Linda-Neitsi kivi ehk Lodikivi (ka Linnamäe kivi) on looduskaitsealune rabakivist hiidrahn ja püha kivi Lääne-Viru maakonnas Kadrina vallas ning kihelkonnas Kallukse külas.
Rahnu ümbermõõt on 25,6 m, pikkus 9,3, laius 7,3 m, kõrgus 6,5 m, maapealse osa maht 144 m³.
Rahn meenutab mäkke ronivat hiidkilpkonna. See on põhiplaanilt munakujuline, servad ulatuvad kõikjal üle põhiplaani. Kõige kaugemale üle maapinnakontuuri ulatub kivinukk lõunaküljel (3–4 m), kus on rahnust lahtimurdunud üks kild. Lamedaim on loodekülg (40–50°), kõrgeim punkt on lõunanurgas. Rahnu läbivad rohked lõhed, mis suuremalt jaolt on horisontaalsed. Edelaküljel esineb süvendeid ja vagusid, põhjaküljel on serva all roostene lõhepind.
Lodikivi paikneb Sootaguse kõrgeima künka nôlva alumises osas, kus pinnaseks on kruus-liivmoreen. Rahn istub pinnases. Nõlva kalle on 15–20° loodesse.
Rahn võeti 1938. aastal üksikobjektina looduskaitse alla ning jääb Kallukse maastikukaitseala territooriumile.
Pärimus
Rahvajutu järgi olnud rahn varem suurem ja selle alla olevat maetud kulda. Seetõttu olevat kunagi kohalikud inimesed kaevanud kivi külje alla õõnsuse ja teinud seni tuld, kuni rahnu ots lõhkenud ja purunenud. Pärast seda olevat rahn hakanud vajuma sügavamale maasse. Ühe jutu järgi löönud pikne kivi küljest tüki ära, see juhtunud 19. sajandi keskpaiku.
Kivi praegusele kohale sattumist on selgitatud hiidneitsi põllepaelte katkemisega. Teises variandis on neitsi asendatud Kalevi naise Lindaga. Kord otsustanud Kalev koos oma sõpradega hakata linna ehitama ja küsinud targalt nõu. Tark öelnud, et kivid peab põlles kokku kandma neisti seisuse Linda. Nii hakanudki Linda tööle. Kord kivikogumisel juhtunud Linda nägema suurt kivimürakat, kuid vaevalt oli ta saanud kivi põllesse, kui paelas rebenesid ja rahn jala peale kukkus ning mööda mäekülge alla veeres oma praegusele asukohale.
Kord karjatanud poiss ja tüdruk sigu. Hakanud sadama ja välku lööma. Lapsed jooksid koos ühe põrsaga Lindakivi karniisiga kivinuki alla varju. Piksetaat vihastanud ja saatnud tulinoole kivi pihta. Kild matnud lapsed koos põrsaga enda alla ja seal on nad siiani.
Vanasti oli Lindakivi kohtumispaigaks ja seal peeti ka pidusid ning pildistati. Rahnu harjal olla "neitsi voodi" – kolmnurkne lame pind.
Tabelarvutus
pisi|right|300px|LibreOffice 5.0 Calc tabelarvutusprogramm Tabelarvutus on arvutuste tegemine tabelarvutusprogrammiga, mis kuvab ridade ja veergudena paiknevate lahtritega tabeli, mille ühe lahtri sisu muutmine võib põhjustada ühe või enama lahtri ümberarvutuse kasutaja määratletud lahtritevaheliste seoste, nt valemite, põhjal.
Dobrini ordu
thumb|Ordu embleem Dobrini ordu (Dobrzyńi ordu; saksa Orden von Dobrin, poola Bracia Dobrzyńscy) oli vaimulik rüütliordu, mis tegutses Preisimaa ja Masoovia piiril ning oli loodud paganlike preislaste alistamiseks.
Kahru
Küla alal on Kolga järv.
Dobrini ordu
Ordu rajati 1228. aastal või veidi varem Masoovia hertsogi Konradi, Płocki piiskopi ning Preisimaa piiskopi Christiani poolt. Hertsog Konrad andis ordule Dobrzyńi kindluse koos selle ümbruskonnaga. Samal aastal kinnitas ordu põhikirja ka paavst, nii muutus see ametlikuks iseseisvaks orduks. Ent ordu käekäik ei osutunud kuigi edukaks, peagi langes preislaste vastu alustatud Preisi ristisõjas piiskop Christian preislaste kätte vangi ning 1230. aastatel Preisimaale saabunud Saksa ordu tegutses tunduvalt efektiivsemalt.
1235. aastal ühinesidki enamik Dobrini ordu vendadest Saksa orduga. 1237. aastal saatis Masoovia Konrad allesjäänud dobrinlased oma maa idapiirile Drohiczyni kindlust kaitsma. 1238. aastal mongolite invasiooni ajal nõrgenenud Galiitsia-Volõõnia vürstiriigi alale tegid sõjakäigu Saksa orduga liitunud Dobrini ordu, kuid kaotasid Drohiczyni lahingus Danilo Romanovitši vägedele. 1240. aastal vallutati Drohiczyn Galiitsia-Volõõnia vürsti Danilo Romanovitši poolt ning see oli ka viimane kord, mil Dobrini ordut mainiti.
Immigratsioon
pisi|400px|Rändesaldo maailmas. Sinisega on märgitud riigid, kuhu rännatakse, ja punaka värvusega riigid, kust lahkutakse pisi|Argentinasse saabuvad Euroopa sisserändajad Immigratsioon ehk sisseränne on inimeste ränne riiki, mis ei ole nende kodumaa, sihtriigi seisukohast vaadatuna. Lähteriigi seisukohast vaadatuna on see emigratsioon. Immigratsiooni põhjustajaks võib olla keskkond, poliitika, perekond, looduskatastroofid, vaesus või vabatahtlik soov elukohta muuta.
Tõmbe- ja tõuketegurid
Üheks võimaluseks, saamaks sisserändest paremini aru, on eristada tõmbe- ja tõuketegureid. Tõuketeguri annab inimesele tavaliselt koduriik. Üheks suurimaks mõjuks rändel on majanduslikud põhjused. Näiteks erinevad palgamäärad. Kui kodumaal on need väga madalad ning pere elab vaesuses, hakatakse otsima kohta, kus saaks rohkem palka ning pere ära toita. Seega kolitakse tihti välismaale just töö otsinguil. Vaesed elanikud võivad saavutada sihtriigis palju kõrgema elatustaseme, kui neil oli oma kodumaal. Samuti on ühelt maalt teise jõudmine läinud palju lihtsamaks ja kiiremaks. Seda võib pidada oluliseks tõmbeteguriks. Inimestel on võimalus üsna kiiresti paremasse kohta kolida. Kui alternatiivkulud on madalad, on sisserännet oluliselt rohkem. Põgenemine vaesusest on tõuketegur ning vabad töökohad on tõmbeteguriks. Looduskatastroofid võivad põhjustada vaesusest tuleneva migratsioonivoolu, mis võib sihtriigis põhjustada illegaalset sisserännet.
Suureks tõmbeteguriks on ka haridus, kuigi vahetusõpilasi- ja üliõpilasi ei loeta immigrantideks. Samuti on uueks trendiks pensioniea veetmine mõnes meelepärasema kliimaga riigis. Tihti tähendab see kolimist kõrgema arengutasemega riigist madalamasse.
Mittemajanduslike tõuketegurite alla kuuluvad näiteks tagakiusamine nii usulistel kui ka muudel põhjustel, rõhumine, genotsiid ning ohud tsiviilisikutele sõja ajal. Poliitiliseks motiiviks on tavaliselt põgenemine diktatuuri kütkest. Muidugi toimub immigratsioon ka pere või partneri tõttu, näiteks perekonna taasühinemise või rahvusvahelise abielu tõttu.
Probleemid sisserändel
Välismaale kolimine ei ole aga alati nii lihtne. Probleemiks ei ole ainult seadused, vaid ka sotsiaalsed ja igapäevased probleemid. Kodumaalt lahkudes jäetakse maha ka kõik tuttav: pere, sõbrad, kultuur ning tugivõrgustik. Samuti jääb maha suur osa inimese varast ning tuleb kanda kolimiskulud. Uues kohas võib tekkida probleeme töö leidmise, uute seaduste, kultuurinormide või keelega. Võimalik on ka rassism ning tõrjuv käitumine sisserännanute vastu. Need probleemid võivad piirata massilist immigratsiooni.
Et immigratsioon võib riikidele tekitada sotsiaalseid, julgeoleku- ja muid probleeme, reguleerivad paljud riigid immigratsiooni.