cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
2005. aasta ujumise maailmameistrivõistlused
2005. aasta ujumise maailmameistrivõistlused olid 11. maailmameistrivõistlused ujumises, mis toimusid 16.–31. juulini Montréalis Kanadas. Võistlused korraldas Rahvusvaheline Ujumisföderatsioon (FINA).
Võisteldi ujumises (meestel ja naistel oli kavas 23 ala), avaveeujumises (nii meestel kui ka naistel oli kavas 5 km, 10 km ja 25 km distants), vettehüpetes (5 ala nii meestele kui ka naistele), kujundujumises (naistele 3 ala) ja veepallis (nii mehed kui ka naised). right|150px right|150px right|150px right|150px thumb|right|450px|Montreali bassein
50 m vabalt
Finaal: 30. juuli Osavõtjaid: 117 Maailmarekord: 21,64 (2000) Aleksandr Popov, Venemaa <br style="clear:left"/>
100 m vabalt
Finaal: 28. juuli Osavõtjaid: 124 Maailmarekord: 47,84 (2000) Pieter van den Hoogenband, Holland <br style="clear:left"/>
200 m vabalt
Finaal: 26. juuli Osavõtjaid: 94 Maailmarekord: 1.44,06 (2001) Ian Thorpe, Austraalia <br style="clear:left"/>
400 m vabalt
Finaal: 24. juuli Osavõtjaid: 57 Maailmarekord: 3.40,08 (2002) Ian Thorpe, Austraalia <br style="clear:left"/>
800 m vabalt
Finaal: 27. juuli Osavõtjaid: 44 Maailmarekord: 7.39,16 (2001) Ian Thorpe, Austraalia <br style="clear:left"/>
1500 m vabalt
Finaal: 31. juuli Osavõtjaid: 33 Maailmarekord: 14.34,56 (2001) Grant Hackett, Austraalia <br style="clear:left"/>
Bari
Bari on sadamalinn Itaalias, Apuulia maakonna ja Bari suurlinnapiirkonna halduskeskus. Asub Aadria mere ääres.
2005. aasta ujumise maailmameistrivõistlused
50 m selili
Finaal: 31. juuli Osavõtjaid: 63 Maailmarekord: 24,80 (2003) Thomas Rupprath, Saksamaa <br style="clear:left"/>
Bari
Bari on suuruselt teine Lõuna-Itaalia linn Napoli järel.
2005. aasta ujumise maailmameistrivõistlused
100 m selili
Finaal: 26. juuli Osavõtjaid: 72 Maailmarekord: 53,17 (2005) Aaron Peirsol, USA <br style="clear:left"/>
Bari
Baril on praamiühendus Dubrovniki, Durrësi ja Kérkyra saarega.
2005. aasta ujumise maailmameistrivõistlused
200 m selili
Finaal: 29. juuli Osavõtjaid: 47 Maailmarekord: 1.54,74 (2004) Aaron Peirsol, USA <br style="clear:left"/>
Bari
Linnas asub Bari Ülikool.
2005. aasta ujumise maailmameistrivõistlused
50 m rinnuli
Finaal: 27. juuli Osavõtjaid: 98 Maailmarekord: 27,18 (2002) Oleh Lisohor, Ukraina <br style="clear:left"/>
100 m rinnuli
Finaal: 25. juuli Osavõtjaid: 89 Maailmarekord: 59,30 (2004) Brendan Hansen, USA <br style="clear:left"/>
200 m rinnuli
Finaal: 29. juuli Osavõtjaid: 55 Maailmarekord: 2.09,04 (2004) Brendan Hansen, USA <br style="clear:left"/>
Vareste
Küla kuulus Räpina kihelkonda.
2005. aasta ujumise maailmameistrivõistlused
50 m liblikat
Finaal: 25. juuli Osavõtjaid: 104 Maailmarekord: 23,30 (2004) Ian Crocker, USA Roland Schoeman ujus ka poolfinaalis uue maailmarekordi ajaga 23,01. <br style="clear:left"/>
100 m liblikat
Finaal: 30. juuli Osavõtjaid: 87 Maailmarekord: 50,76 (2004) Ian Crocker, USA <br style="clear:left"/>
200 m liblikat
Finaal: 27. juuli Osvõtjaid: 43 Maailmarekord: 1.53,93 (2003) Michael Phelps, USA <br style="clear:left"/>
200 m kompleksi
Finaal: 28. juuli Osavõtjaid: 58 Maailmarekord: 1.55,94 (2003) Michael Phelps, USA <br style="clear:left"/>
Bari
Kliima
Baris on kõige soojem kuu juuli, mille keskmine temperatuur on +23 °C. Kõige külmemad kuud on jaanuar ja veebruar, mille keskmine temperatuur on +8 °C. On juhtunud, et talvel sajab lund.
2005. aasta ujumise maailmameistrivõistlused
400 m kompleksi
Finaal: 31. juuli Osavõtjaid: 33 Maailmarekord: 4.08,26 (2004) Michael Phelps, USA <br style="clear:left"/>
Bari
Kliima
Sademeid on aastas 570 mm, neist kõige rohkem märtsis ja detsembris (70 mm) ning kõige vähem juulis (20 mm).
2005. aasta ujumise maailmameistrivõistlused
4x100 m vabalt
Finaal: 24. juuli Osavõitjaid: 24 võistkonda Maailmarekord: 3.13,17 (2004) Lõuna-Aafrika Vabariik Roland Schoeman, Lyndon Ferns, Darian Townsend, Ryk Neethling <br style="clear:left"/>
Bari
Ajalugu
Bari asutati illüürlaste poolt. Ta oli Kreeka ja siis Rooma linn. Antiikajal oli linna nimi Barium. See polnud kuigi tähtis koht, sest ehkki läks Rooma võimu alla 3. sajandil eKr, mainitakse Bari sadamat esimest korda alles 181 eKr.
2005. aasta ujumise maailmameistrivõistlused
4x200 m vabalt
Finaal: 29. juuli Osavõtjaid: 22 võistkonda Maailmarekord: 7.04,66 (2001)Austraalia Grant Hackett, Michael Klim, William Kirby, Ian Thorpe Ametlikud tulemused: Finaal - Eelujumised <br style="clear:left"/>
Bari
Ajalugu
Hiljem valitsesid Bari üle üksteise järel idagoodid, Bütsants, Põhja-Aafrika saratseenid ja Robert Guiscardi normannid, kes vallutasid linna 1071. aastal. Barist sai tugev sadam ja kaubanduskeskus, mis rivaalitses 11. sajandil Veneetsiaga.
2005. aasta ujumise maailmameistrivõistlused
4x100 m kompleksi
Finaal: 31. juuli Osavõtjaid: 21 võistkonda Maailmarekord: 3.30,68 (2004) USA Aaron Peirsol, Brendan Hansen, Ian Crocker, Jason Lezak Ametlikud tulemused: Finaal - Eelujumised <br style="clear:left"/>
Bari
Ajalugu
Linn käis aga endiselt ühe võimu käest teise kätte: seal peremehetsesid Friedrich II, Anjou krahvid ja Sforzad. 1558. aastal liideti Bari Napoli kuningriigiga.
Kolga-Aabla
Kolga-Aabla on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas. Asub Juminda poolsaare läänekaldal Kolga lahe ääres.
Bari
Ajalugu
Bari sai sõdade käigus korduvalt rängalt kannatada, kuid toibus alati. Laastav oli ka 1656.–1657. aasta katk, mis viis hauda ligi 80% elanikest.
pisi|San Sabino katedraal
Sõpruslinnad
Bari sõpruslinnad on Baalbek (Liibanon), Bandung (Indoneesia), Banja Luka (Bosnia), Bathumi (Gruusia), Durres (Albaania), Guangzhou (Hiina), Korfu (Kreeka), Mar del Plata (Argentina), Patras (Kreeka) ja Sumgait (Aserbaidžaan).
2005. aasta ujumise maailmameistrivõistlused
50 m vabalt
Finaal: 31. juuli Osavõtjaid: 76 Maailmarekord: 24,13 (2000) Inge de Bruijn, Holland <br style="clear:left"/>
100 m vabalt
Finaal: 29. juuli Osavõtjaid: 79 Maailmarekord: 53,52 (2004) Jodie Henry, Austraalia <br style="clear:left"/>
400 m vabalt
Finaal: 24. juuli Osavõtjaid: 36 Maailmarekord: 4.03,85 (1988) Janet Evans, USA <br style="clear:left"/>
800 m vabalt
Finaal: 30. juuli Osavõtjaid: 30 Maailmarekord: 8.16,22 (1989) Janet Evans, USA <br style="clear:left"/>
1500 m vabalt
Finaal: 26. juuli Osavõtjaid: 24 Maailmarekord: 15.52,10 (1988) Janet Evans, USA <br style="clear:left"/>
50 m selili
Finaal: 25. juuli Osavõtjaid: 65 Maailmarekord: 28,19 (2005) Janine Pietsch, Saksamaa <br style="clear:left"/>
200 m selili
Finaal: 30. juuli Osavõtjaid: 45 Maailmarekord: 2.06,62 (1991) Krisztina Egerszegi, Ungari <br style="clear:left"/>
50 m rinnuli
Finaal: 31. juuli Osavõtjaid: 48 Maailmarekord: 30,57 (2002) Zoe Baker, Suurbritannia <br style="clear:left"/>
100 m rinnuli
Finaal: 26. juuli Osavõtjaid: 52 Maailmarekord: 1.06,37 (2003) Leisel Jones, Austraalia Poolfinaalis ujus Jessica Hardy uueks maailmarekordiks 1.06,20. <br style="clear:left"/>
200 m rinnuli
Finaal: 29. juuli Osavõtjaid: 40 Maailmarekord: 2.22,44 (2004) Amanda Beard, USA <br style="clear:left"/>
50 m liblikat
Finaal: 30. juuli Osavõtjaid: 66 Maailmarekord: 25,57 (2002) Anna-Karin Kammerling, Rootsi <br style="clear:left"/>
100 m liblikat
Finaal: 25. juuli Osavõtjaid: 59 Maailmarekord: 56,61 (2000) Inge de Bruijn, Holland <br style="clear:left"/>
200 m liblikat
Finaal: 28. juuli Osavõtjaid: 38 Maailmarekord: 2.05,78 (2002) Otylia Jędrzejczak, Poola Ametlikud maailmarekordid: Finaal - Poolfinaal - Eelujumised <br style="clear:left"/>
200 m kompleksi
Finaal: 25. juuli Osavõtjaid: 38 Maailmarekord: 2.09,72 (1997) Yanyan Wu, Hiina <br style="clear:left"/>
400 m kompleksi
Finaal: 31. juuli Osavõtjaid: 34 Maailmarekord: 4.34,79 (1997) Yan Chen, USA <br style="clear:left"/>
4x100 m vabalt
Finaal: 24. juuli Osavõtjaid: 14 võistkonda Maailmarekord: 3.35,94 (2004) Austraalia Alice Mills, Lisbeth Lenton, Petria Thomas, Jodie Henry <br style="clear:left"/>
4x200 m vabalt
Finaal: 28. juuli Osavõtjaid: 19 võistkonda Maailmarekord: 7.53,42 (2004) USA (18. august 2004, Ateena) Natalie Coughlin (1.57,74), Carly Piper (1.59,39), Dana Vollmer (1.58,12), Kaitlin Sandeno (1.58,17) Maailmameister 2003: 7.55,70 USA Lindsay Benko (1.57,41), Rachel Komisarz (1.59,34), Rhiannon Jeffrey (1.59,14), Diana Munz (1.59,81) Ametlikud tulemused: Finaal - Eelujumised
Štark Arena
thumb|250px|Štark Arena Štark Arena (serbia keeles Штарк арена) on spordihall Belgradis. Kuni 2012. aastani kandis see nime Beogradska Arena, kuni 2017. aastani Kombank Arena.
2005. aasta ujumise maailmameistrivõistlused
4x100 m kombineeritult
Finaal: 30. juuli Osavõtjaid: 21 võistkonda Maailmarekord: 3.57,32 (2004) Austraalia Giaan Rooney, Leisel Jones, Petria Thomas, Jodie Henry <br style="clear:left"/>
Marge Simpson
Marge'il on õed Selma ja Patty Bouvier, kes jagavad viha Homeri vastu. Marge'l on pruunid silmad. kuulus pikk sinine soeng, mis on inspireeritud Matt Groeningu ema Margaret Groeningu 1960. aastate soengust, kuigi päriselus ei olnud Margaret Groeningu juuksed sinised. Tema tavaline riietus on roheline varrukateta kleit, punased kingad ja pärlid kaelas. Ta töö on koduperenaine ja talle meeldib maalida ja joonistada. Marge on saanud nime Matt Groeningu ema Margaret Groeningu järgi, kuigi päriselus ei kutsutud teda kunagi Marge'iks.
Marge'i teksti esitab Julie Kavner, kes loeb ka Selma ja Patty Bouvieri rolli.
1881
1881. aasta (MDCCCLXXXI) oli 19. sajandi 81. aasta.
Ilona Martson
thumb|Ilona Martson Balti Raamatumessil 2010 Ilona Martson (ka Ilona Kivirähk; sündinud 14. novembril 1970) on eesti ajakirjanik ja tõlkija. Ilona Martson on lõpetanud Tallinna Reaalkooli 1988. aastal ja Tartu Ülikooli ajakirjanduse erialal 1993. aastal.
Ta on alates 2004. aastast ajakirja Täheke peatoimetaja. Ta on olnud Eesti Päevalehe kultuuritoimetuse juhataja.
Pedaspea
Pedaspea on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas. Asub Kolga lahe ääres.
Rituaal
pisi|Lõikuspüharituaaliks [[Paabulind|paabulinnumo tiiviga ehitud naine Indias]] Rituaal (ladina sõnast ritualis 'tavandikohane') on mingi usutalituse, tava või kombe kindlakskujunenud kord, tseremoonia või ka kombetalitus ise.
Rituaal võib koosneda riitustest.
Leegu järv
Leegu järv (ka Leego järv või Pühajärv) on järv Tartumaal Kastre vallas Ahunapalu külas. Järv asub Peipsi-äärsel madalikul, Kalli järvest 2 km kagu pool.
Kolmnurk
Kolmnurga omadused eukleidilises geomeetrias
Osutub, et kolmnurk asub ühel tasandil: tegemist on tasapinnalise kujundiga. Kolmnurga defineerimisel võib ka kohe tingimuseks seada, et kolmnurga tipud oleksid ühel tasandil.
Leegu järv
Leegu järv on 85,6 ha suur, suurim sügavus ulatub 1,6 meetrini ja keskmine on 0,6 m.
Kolmnurk
Kolmnurga omadused eukleidilises geomeetrias
Mõnikord loetakse kolmnurka kuuluvaks ka kolmnurga tippudega määratud tasandi osa, mis on piiratud kolmnurga külgedega. Sel juhul kuulub selle tasandi punkt kolmnurka siis ja ainult siis, kui ta asub mõnel sirglõigul, mis ühendab kaht punkti, millest kumbki asub selle kolmnurga mõnel küljel.
Kvantenesetapp
Kvantenesetapp on mõtteline eksperiment, mille pakkusid üksteisest sõltumatult välja Hans Moravec (1987), Bruno Marchal (1988) ja Max Tegmark (1998). See mõtteline eksperiment püüab teha vahet kvantmehaanika Kopenhaageni tõlgenduse ja Everetti paljumaailmalise tõlgenduse vahel, varieerides Schrödingeri kassi eksperimenti. Kvantenesetapu eksperiment läheneb Schrödingeri kassile kassi seisukohast.
Leegu järv
Kalastik sõltub aastaajast: kevadel domineerivad särjed, sügisel on enim säinast, suvel ja talvel aga latikad. Vähem leidub ahvenat, hauge, linaskit, kiiska ja nurgu. Talvel on järv sageli ummuksis ja paljud kalad surevad.
Kolmnurk
Kolmnurga nurgad
right|250px
Kvantenesetapp
Füüsikule on sihitud püss, mille lahtiminemine sõltub radioaktiivsest lagunemisest. Eksperimendi igas voorus on tõenäosus 1/2, et püss läheb lahti ja füüsik sureb. Kui Kopenhaageni tõlgendus peab paika, siis varem või hiljem läheb püss lahti ja füüsik saab surma.
Kolmnurk
Kolmnurga nurgad
Igas kolmest tipust moodustavad kaks sirglõiku nurga. Vähemalt kaks neist on teravnurgad. Kui kolmas on ka teravnurk, nimetatakse kolmnurka teravnurkseks kolmnurgaks. Kuid üks nurk võib olla ka täisnurk või nürinurk. Kolmnurka nimetatakse siis vastavalt täisnurkseks või nürinurkseks kolmnurgaks.
Kvantenesetapp
Kui peab paika paljumaailmaline tõlgendus, siis eksperimendi igas voorus lahkneb füüsik kahte maailma, millest ühes ta jääb ellu ja teises sureb.
Kolmnurk
Kolmnurga nurgad
Kolmnurga sisenurkade summa on alati 180 kraadi (180°) ehk π radiaani (π rad).
Kvantenesetapp
Maailmades, kus füüsik sureb, lakkab ta olemast. Ent füüsiku seisukohast läheb eksperiment edasi, ilma et ta lakkaks olemast, sest igas harus saab ta tulemust vaadelda ainult maailmas, kus ta jääb ellu, ja kui peab paika paljumaailmaline tõlgendus, siis füüsik täheldab, et talle paistab, et ta ei saagi surma.
Kolmnurk
Kolmnurga nurgad
Kolmnurga nurki tähistatakse tavaliselt kreeka tähtedega α, β ja γ. Kui tegemist on täisnurkse kolmnurgaga, tähistatakse täisnurka tavaliselt tähega γ ning teravnurki tähtedega α ja β.
Kvantenesetapp
Õnnetuseks ei saa füüsik oma tulemustest teatada, sest välisvaatleja seisukohast ei sõltu tõenäosused sellest, kas peab paika Kopenhaageni tõlgendus või paljumaailmaline tõlgendus.
Kolmnurk
Kolmnurga küljed
Kolmnurga kahe suvalise külje pikkuste summa on alati suurem kolmanda külje pikkusest. Kolmnurga külgi tähistatakse tavaliselt tähtedega a, b ja c. Samuti võib neid tähistada kahe suurtähega (AB, BC ja AC): näiteks külg AB ühendab tippe A ja B.
Kvantenesetapp
Ühest selle mõttelise eksperimendi variandist tuleneb vaieldav järeldus, mida nimetatakse kvantsurematuseks: kui peab paika kvantmehaanika paljumaailmaline tõlgendus, siis teadvusega vaatleja ei saa kunagi lakata olemast. Ent näib, et sama loogikaga saaks näidata ka seda, et teadvusega vaatleja ei saa kunagi teadvust kaotada, järelikult pole tal võimalik magada. Et enamiku vaatlejate kogemus räägib sellele vastu, siis on selle mõttelise eksperimendi tulemust vaidlustatud.
Kolmnurk
Kolmnurga ümberringjoon
Kõikidele kolmnurkadele saab joonestada ringjoone, millel asetsevad kolmnurga tipud. Sellist ringjoont nimetatakse kolmnurga ümberringjooneks. Ümberringjoone keskpunkt on kolmnurga külgi poolitavate ristsirgete lõikepunkt.
Täisnurkne kolmnurk
left|180x100px Täisnurkne kolmnurk on kolmnurk, mille üks nurk on täisnurk ehk 90° = π/2 rad. Täisnurkse kolmnurga täisnurga moodustavad küljed on kaatetid ja ülejääv külg on hüpotenuus. Täisnurkse kolmnurga hüpotenuusi tähistatakse tavaliselt tähega c ning kaateteid tähtedega a ja b.
Hüpotenuus on alati pikem mõlemast kaatetist. Hüpotenuusi lähisnurgad on väiksemad täisnurgast ja nende summa võrdub täisnurgaga.
Vastavalt Pythagorase teoreemile võrdub kaatetite ruutude summa hüpotenuusi ruuduga.
Teravnurkne kolmnurk
Teravnurkse kolmnurga kõik nurgad on väiksemad kui 90 kraadi.
Nürinurkne kolmnurk
Nürinurkse kolmnurga üks nurk on suurem kui 90 kraadi.
Võrdhaarne kolmnurk
right|180x100px Võrdhaarne kolmnurk on kolmnurk, mille kaks külge on võrdse pikkusega. Võrdhaarse kolmnurga haaradeks nimetatakse kahte võrdset külge ja aluseks kolmandat külge. Tipunurgaks nimetatakse selle kolmnurga kahe võrdse külje vahelist nurka. Võrdhaarse kolmnurga kaht teist nurka nimetatakse alusnurkadeks. Võrdhaarse kolmnurga alusnurgad on võrdsed.
Võrdkülgne kolmnurk
right|180x100px Võrdkülgne kolmnurk on kolmnurk, mille kõik küljed on võrdse pikkusega. Võrdkülgse kolmnurga kõik nurgad on samuti võrdse suurusega 60° = π/3. Võrdkülgne kolmnurk on korrapärane hulknurk.
Erikülgne kolmnurk
right|180x100px Erikülgne kolmnurk on kolmnurk, millel kõik küljed on erineva pikkusega. Erikülgse kolmnurga kõik nurgad on samuti erineva suurusega.
Kolmnurga pindala
kus a on kolmnurga alus ja h selle kõrgus.
kus r on kolmnurga siseringjoone raadius, P kolmnurga ümbermõõt ning p pool kolmnurga ümbermõõtu:
kus a, b ja c on kolmnurga külgede pikkused ning p pool kolmnurga ümbermõõtu:.
Pudisoo
Pudisoo on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas. Asub Pudisoo jõe ääres, suudme lähedal.
Zvenõhorodka
Zvenõhorodka (venepäraselt Zvenigorodka; ukraina ja vene keeles Звенигородка) on linn Ukrainas Tšerkassõ oblastis, Zvenõhorodka rajooni keskus. Geograafilised koordinaadid on 49°05' N, 	30° 58' E.
Elanike arv on 18 800 (2007).
Piltdowni inimene
pisi|Piltdowni inimene, 1913. aasta rekonstruktsioon Piltdowni inimene (ladina keeles Eoanthropus dawsoni) on väidetav eelajaloolise inimese liik, mille fossiilileid on üks tuntumaid arheoloogilisi võltsinguid.
Leid koosnes inimese koljust koos orangutani alalõualuu ja šimpansi hammastega, mille Charles Dawson väitis olevat leidnud Lõuna-Inglismaal 1912. aastal. 1915 leidis Dawson algse leiupaiga lähedalt enda väitel veel ühe kolju fragmendid ("Piltdown II").
Kuni 1953. aastani peeti Piltdowni inimest ajalooliseks faktiks ja teda kasutati argumendina evolutsiooniteooria tõestamiseks (kaasa arvatud 1925. aasta Scopesi ahviprotsessil). Piltdowni inimese kolju pilt avaldati ka Eesti Entsüklopeedias.
Karulased
pisi|Eestis elutsev [[pruunkaru (Ursus arctos)]]
Karulased (Ursidae) on kiskjaliste seltsi kuuluv imetajate sugukond. Karulased on segatoidulised.
Sellesse sugukonda kuulub 8 praegusajal elavat liiki. Neist Eestis elutseb üks – pruunkaru (Ursus arctos).
Klassifikatsioon
Karulaste sugukonda klassifitseeritakse järgmised perekonnad:
Praegu elavad liigid
pisi|Jääkarud elektrikaablite kallal
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Bear seisuga 21.12.2013.
Tangens
pisi|Täisnurkne kolmnurk Tangens ehk tangensfunktsioon (sümbol: tan) on matemaatikas üks trigonomeetrilistest funktsioonidest.
Täisnurkse kolmnurga järgi defineeritakse tangens nii: täisnurkse kolmnurga mittetäisnurkse nurga α tangensiks nimetatakse selle nurga vastaskaateti a ning lähiskaateti b pikkuse jagatist.
Seos teiste trigonomeetriliste funktsioonidega
Tangensfunktsioon on siinuse ja koosinusega seotud järgmiselt:
kusjuures viimast seost kasutatakse tihti tangensfunktsiooni defineerimiseks.
Tangensfunktsioon ja kootangensfunktsioon on seotud järgmiselt:
Perioodilisus
Tangens on perioodiga \pi :
Sümmeetriad
Tangens on paaritu funktsioon:
Nullkohad
Tangensfunktsiooni nullkohad on
Kõik nullkohad on esimest järku.
Poolused
Tangensfunktsiooni poolused on
Kõik poolused on esimest järku.
Vaata ka
Trigonometriske funksjoner
Kvantsurematus
Kvantsurematus on märksõna, mis märgistab mõttekäiku, mille kohaselt kvantmehaanika Everetti paljumaailmalisest tõlgendusest järeldub, et teadvusega olend ei saa lakata olemast. Sellele mõttele on esitatud tugevaid vastuargumente.
Tegemist on kvantenesetapu mõttelise eksperimendi variandiga. Oletame, et füüsik paneb enda kõrval plahvatama aatomipommi. Peaaegu kõigis alternatiivuniversumites füüsik aurustub. Ent on ka mõned üksikud alternatiivuniversumid, milles füüsikul õnnestub kuidagi ellu jääda. Idee on selles, et füüsik saab kogeda üksnes neid universumeid, milles ta jääb ellu, olgu neid nii vähe kui tahes. Nii paistab füüsikule tema enda seisukohast, et ta jääb alatiseks elama.
Paljud peavad seda mõtet absurdseks, väites, et see ei ole loomulik järeldus kvantmehaanika paljumaailmalisest tõlgendusest. Et enamikus maailmades füüsik lakkab olemast, siis oponentide meelest on tuumaplahvatuse kõrval oleva füüsiku kõige tõenäolisemaks kogemuseks olemast lakkamise kogemus (või kogemusetus). Vastuargumendiks võib tuua selle, et kogemuse puudumine ei olegi mingi kogemus.
Kriitikud väidavad, et teadvuse pidevus ning alatiseks kestmajäämise võimalus on selles stsenaariumis tegelikult eeldusteks, millel pealegi puudub füüsikaline alus. Samuti väidavad nad, et selle mõtteeksperimendi loogikat kasutades saaks tulla ka järeldusele, et teadvusega vaatleja ei saa kunagi teadvust kaotada, järelikult pole tal võimalik ka magama jääda. Vastuargumendina võib öelda, et kuigi võivad olemas olla paralleeluniversumid, milles ei jäädagi kunagi magama, on neid kaduvväike hulk võrreldes nende universumitega, milles jäädakse magama ja ärgatakse jälle üles. Nii et kui eeldada, et teadvus jätkub, siis on palju tõenäolisem, et ta jätkub mõnesse viimast tüüpi universumisse.
Kvantsurematuse idee pooldajad juhivad tähelepanu sellele, et olgugi tegemist väga spekulatiivse mõttega, ei sisalda see midagi, mis oleks vastuolus teadaolevate füüsikaseadustega.
Kuigi kvantsurematuse idee on inspireeritud kvantenesetapu mõttelisest eksperimendist, on kvantenesetapu üks autoritest Max Tegmark öelnud, et ta ei usu, et tema töödest järelduks kvantsurematus. Tema argument lähtub sellest, et üldjuhul eelneb inimese täielikule surmale mittekvantiseloomuga allakäik (mille kestus varieerub mõnest sekundist aastateni). Nii ei saa teha järeldust, nagu inimese eksistents läheks pideval moel ühest maailmast teise üle. Vastuväiteks sellele võib öelda, et "mittekvantiseloomuga" allakäigu idee ei põhine mitte mingitel teadaolevatel loodusseadustel.
Väike-merivart
Väike-merivart (Aythya affinis) on partlaste sugukonda vardi perekonda kuuluv veelind.
Levila
Väike-merivart on levinud Põhja-Ameerikas. Euroopas ja Eestis on teda kohatud eksikülalisena.
Kefalloniá
Kefalloniá (ka Kefallinía; kreeka Κεφαλονιά, Κεφαλλονιά, Κεφαλληνία) on Kreekale kuuluv saar, suurim Joonia saartest.
Saare pindala on 781 km². Kõrgeim punkt on Aínose mägi, mis ulatub 1628 m üle merepinna.
Saare keskuseks on Argostóli linn ja tähtsuselt teiseks Lixoúri. Suurim sadam asub Sámis.
Põhja
Põhja on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas.
Kefalloniá
Saare peamine elatusala on turism.
Gisela (laulja)
Gisela (õieti Gisela Lladó Cánovas; sündinud 1. jaanuaril 1979 Barcelonas) on katalaani laulja.
Ta esindas lauluga "Casanova" Andorrat 2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Belgradis. Oma poolfinaalis sai ta 22 punktiga 16. koha ega pääsenud finaali.
Sgt. Pepper's Lonely Hearts Club Band
"Sgt. Pepper's Lonely Hearts Club Band" on The Beatlesi kaheksas album. See ilmus 1. juunil 1967.
See on paljude kriitikute meelest üks kõigi aegade mõjukamaid albumeid. Rolling Stone'i kõigi aegade 500 parema albumi valimisel tuli see esikohale.
Laulud
Peaaegu kõikide laulude autorid on John Lennon ja Paul McCartney (Lennon/McCartney). Ainult "Within You Without You" kirjutas George Harrison.
B-pool
Album võitis 4 Grammy auhinda.
Albumi kaanepildil on kujutatud järgmisi kuulsusi:
Aragorn
Aragorn on üks keskseid tegelasi J. R. R. Tolkieni triloogias "Sõrmuste Isand".
Aragorn on sündinud 1. märtsil 2931 Kolmandal Ajastul. Tema vanemad on Arathorn II ja Gilraen. Tema täisnimi on Aragorn II Arathorni poeg. Aragorn on Isilduri 39. järglane ja seega ka Gondori ning Arnori troonipärija ja kuningas. Sõrmuste Sõja alguses on ta 89 aasta vanune, olles seega üsna noor.
2933. aastal, kui Aragorn on alles kaheaastane, tapavad orkid ta isa Arathorni. Gilraen viib seejärel Aragorni Sauroni eest Rivendelli varju. Oma kojas võtab Elrond Aragorni enda kasvatada ja paneb talle nimeks Estel, mis tähendab lootust. Elrond ütleb Aragornile tema õige nime ja identiteedi alles 2951. aastal. Elrond paljastab 20-aastasele Aragornile tõe ja annab talle üle kalli päranduse: Barahiri sõrmuse ja Narsili killud. Järgmisel päeval kohtab Aragorn imekaunist haldjaneiut ja arvab, et too on Luthien, kauneim kõigist elavaist olendeist. Kuid neiu osutub hoopis Arweniks, Elrondi haldjast tütreks. Elrond ei kiida Arweni ja Aragorni armastust heaks.
Argorn lahkub Rivendellist ja läheb Keskmaale rändama, saamaks teadmisi ja kogemusi, teel kohtub ta mitmete ohtudega. Ta rändab kaugele itta kuni Rhuni ja lõunasse kuni vastu tuleb Harad. Kord rändab ta läbi Moria ja isegi uurib Mordori äärealasid, püüdes taibata Sauroni plaane. 2956. aastal kohtub ta võluri Gandalf Halliga ning neist saavad sõbrad ning liitlased ja nad jätkavad rändu koos. Oma rännakul külastavad nad Rohani kuningat Thengelit ja Gondori valitsejat Kojaülemat Ecthlion II, rännakul hoiab Aragorn oma tõelist identiteeti saladuses ning kasutab nime Thorongil. Ecthlion teeb Thorongilist väepealiku. Ecthlion II soosib igati oma müstilist väepealiku, isegi enam, kui oma poega Denethori. Kojaülema palvel rünnatakse Umbariini ja hävitatakse piraatide laevastik. Aragorn surmab piraatide pealiku ja naaseb Gondori sõduritega. Ta ei soovi aga kuidagi minna Gondori pealinna Minas Tirithi ning jätab Ecthlionile hüvastijätukirja ja kaob. Gondori rahvas tunneb seepeale meelehärmi ja muret suure Thorongili kaotamise pärast.
2980. aastal, tagasiteel Rivendelli, peatub ta puhkamiseks Lothlorienis ning leiab sealt eest Arweni. Kesksuvel kihlub Aragorn Arweniga Cerin Amrothini kõrgendikul Lothlorienis. Kui Aragon Rivendelli naaseb, ütleb Elrond, et Aragorn saab Arweni oma naiseks alles siis, kui temast on saanud Gondori ja Arnori kuningas.
3006. aastal külastab Aragorn viimast korda oma ema Gilraeni. Gilraen sureb järgmisel kevadel 3007.
Kui Bilbo annab oma võlusõrmuse edasi Frodole, jagab Gandalf Aragorniga oma muret, et Üks Sõrmus võib olla leitud. Seepeale hakkavad dunedaanid pingsamalt Maakonda jälgima ja Aragorn teeb Gandalfile ettepaneku minna otsima Guglunki. Aastaid jahib Aragorn Guglunkit, ajades kõikjalt tema jälgi. Viimaks võtab ta Guglunki jälje üles ja tabab ka Guglunki enda. Ta viib Guglunki Sünklaande ning Guglunk püsib seal kuni juunini 3018, misjärel tal õnnestub põgeneda. 1. mail 3018 kohtab Aragorn taas Gandalfit Maakonnast lõunas, ja kuuleb temalt, et Frodo peaks Maakonnast lahkuma septembri lõpus. Uskudes, et Frodo on koos võluriga kaitstud, jätkab ta oma teekonda ega naase mitme kuu jooksul. Aga kui ta kohtub haldjas Gildorit, kuuleb ta temalt, et Gandalf on kadunud ja et Nazgulid on liikvel ja otsivad sõrmust ning kääbikuid. Samuti räägib haldjas Aragornile, et Frodo on Kääbiklast lahkunud ja suundunud edasi Pukivalda, kuid teateid edaspidisest, nagu oleks Frodo Pukivallast lahkunud, ei ole. Nii on Aragorn ärevusega jälginud Idateed. Ta saab kääbikutele jälile Vana Metsa piiril ning jälitab neid kuni Voore külani. Voore külas kutsutakse Aragorni Rühkijaks. Sel ajastul teatakse teda rohkem kui rändurit, keda noil päevil kutsuti rajaleidjateks. Kõrtsmik Barliman Butterbur Kepsleva Poni kõrtsist iseloomustab Rühkijat nii – teeb suu harva lahti, ent kui tahab, võib rääkida asjust, mida pole enne kuuldud. Mõnikord on ta kuu kadunud, või terve aasta, aga siis ilmub taas välja. Astub kiiresti oma pikkadel koibadel, aga ega ta kunagi ütle, kuhu tal kiire on. Lisab, et tema tõelist nime nad ei tea ja et Voorel kutsutaks teda Rühkijaks.
Sealses Kepsleva Poni kõrtsis kohtabki Aragorn Frodot ja tema kaaslasi. Kaua jälgib ta nende tegevust eemalt pimedast nurgast, kus ta ise üsna varjule jääb. Aragorn kutsub Frodo enese juurde vestlema, aga Frodos ei ärata võõras usaldust. Pärast seda, kui Frodol on kogemata õnnestunud sõrmusega end nähtamatuks teha, läheb ta taas Aragorni juurde istuma. Aragorn palub temalt tungivalt võimalust temaga privaatsemas paigas vestelda. Lõpuks Frodo nõustub ja kutsub Aragorni oma tuppa, et nad ei peaks kõrtsis vestlema. Aragorn ütleb talle, et Nazgûlid on tema jäljed üles võtnud ning on neil kannul, ta pakub neile aga oma kaitset ja juhatust. Siis tuleb kõrtsmik lagedale Gandalfi kirjaga, mille ta oli õigeaegselt unustanud Frodole anda. Kirjas on ka Bilbo poolt lisatud luuleread iseloomustamaks Aragorni. Aragorn paljastab oma vööl mõõga, mis oli murtud ja ütleb: "Mina olen Aragorn, Arathorni poeg." Frodo on hämmingus – kuidas Aragorn teab, mis seisab Gandalfi kirjas ning Aragorn ütleb, et ta ei teagi ja need luuleread käivad tema kohta. Sellega on kääbikute tõrksus murtud. Aragorn ütleb kääbikutele, et need jääks elutuppa ega läheks magamistubadesse ning jääb ärkvele neid valvama. Öösel ründavadki Nazgûlid kõrtsi kuid kääbikud jäävad puutumata. Järgmisel lahkub Aragon koos kääbikutega Voorelt ja üritab Nazgûlid nende jälgedelt eksitada.
Aragorn juhib kääbikud Ilmarünkale, Amon Süli vahitorni. Sinna jäävad nad ka ööbima, kuni Sõrmustevaimud neid ründavad. Aragornil õnnestub nad minema ajada, kuid Frodot haavab Sõrmuste vaimude juht, võimsaim üheksast – Nõiakuningas Angmar surmava Morguli pistodaga. Aragorn ei suuda seda haava ise parandada ning peab Frodo kiiresti haldjate juurde Rivendelli toimetama. Pärast mitmeid päevi vintsutusi, olles väga lähedal Rivendellile, kohtavad nad haldjas Glorfindelit, kes toob neile sõnumeid neid jälitavatest Nazgûlitest. Nad satuvadki Nazgûlite piiramisrõngasse, kuid enne veel asetab Glorfindel Frodo oma hobuse selga ja loeb hobusele sõnad peale, et too Frodo Rivendelli kannaks.
Rivendellis kohtab Aragorn taas Arwenit.
Elrondi kojas peetakse nõupidamine, et otsustada sõrmuse hävitamine. Selleks luuakse Sõrmuse Vennaskond. Aragorn määratakse üheks Vennaskonna liikmeks. Vennaskonna eesmärk on kaitsta ja abistada Sõrmusekandjat Frodo Paunastet. Kohe pärast Vennaskonna loomist asuvad vennaskonna liikmed teele Mordori. Nende tee on pikk ja täis ohte.
Con arco
Con arco on itaaliakeelne väljend ja noodikirja märk, mis tähendab poogenpilli poognaga mängimist. Noodikirjas võib see olla ka lühendina arc.
Aragorn
Toimub lahing, aga Rohan peab vastu, kolmanda päeva varavalges jõuab pärale ka Gandalf koos rohariimidega, kelle Gríma oli Rohanist pagendanud ja lahing võidetakse. Pärast seda ratsutavad Gandalf, Aragorn, Legolas, Gimli, Théoden ja Eómer Raudlinna, mille Entid on hävitanud. Seal tervitavad nende saabumist Merry ja Pippin. #Raudlinnas kutsub Gandalf Sarumani alistuma, kuid too ei soovi seda, seepeale puhkeb tornis võitlus Sarumani ja Gríma vahel ning Saruman hukkub Gríma käe läbi (filmis, raamatus on lugu teisiti!)# Võitluse käigus on maha pudenenud palantir (nägemiskuul) ja Pippin korjab selle üles ning vaatab sellesse. Gandalf toimetab Pippini Minas Tirithi.
Aragorn veenab Rohani, et too läheks Gondorile appi, mida Sauron plaanib järgmisena rünnata. Esmalt pole Théoden nõus, kuid saades aru, et Gondori langusega kaotavad nad rohkem kui vaid ühe kuningriigi ning sellest võib sõltuda kogu inimkonna saatus, ta nõustub. Kuid selleks, et Gondorile appi minna, on vaja moodustada suuremad väed kui need, millega Rohanis lahing tagasi löödi. Nii peavad nad aru, et liiguvad 2 päeva ringi ja proovivad kokku saada nii palju mehi kui võimalik, kolmandal päeval ratsutavad nad Gondori poole. Kahjuks aga on mehi loodetust tunduvalt vähem. Ühel öösel tuleb Aragorni juurde Elrond ja annab talle Isilduri mõõga – Narsili, mis on taassepistatud ja millega Isildur lõi Võimusõrmuse Sauroni enda käest. Selle mõõgaga siirdub Aragorn koos Legolase ja Gimliga Koolnute riiki ja nõuab neilt lubaduse täitmist. Koolnud lubasid Isildurile, Gondori kuningale appi minna, kui ta neid kutsub, aga kui ta neid kutsus, jätsid nad minemata ja Isildur pani neile peale needuse, et nad ei saa enne rahu, kui nad on oma lubaduse täitnud. Koolnud naeravad ja ütlevad, et kuninga liin on katkenud ja nad ei tule, kui aga Aragorn taassepistatud Isilduri mõõga välja tõmbab ja ütleb, tema on Gondori kuningas ja kui koolnud talle appi tulevad, loeb ta nende lubaduse täidetuks ja nad saavad rahu, siis mõtlevad koolnud ümber. Koolnutest saab hävitav ja võimas relv lahingus Sauroni vastu. Ka Gondoris jääb peale inimene koos oma liitlastega. Kuid see pole veel kõik, sest Frodol pole õnnestunud Sõrmust hävitada. Siis otsustab Aragorn koguda väe ja läheb sellega Mordori alla, et juhtida Sauroni Silma tähelepanu kõrvale ja anda Frodole lisaaaega Sõrmuse hävitamiseks. See plaan õnnestub ja Sõrmus hävitatakse ning ühes sellega on Sauron lõplikult võidetud.
Võitjatena marsivad nad Minas Tirithi. Seal kohtub Aagorn Faramiriga, Gondori Kojaülema pojaga, ning viimane tunneb Aragornis ära Gondori kuninga. Ta toob Aragornile Gondori kuninga krooni. Aragorn kroonitakse Gondori ja Arnorini Ühendriikide kuningaks, tema kuninganimeks saab Elessar.
Aragorn abiellub Arweniga. Tema valitsemise ajal Gondor õitseb. Ta toob oma valitsusajal rahu ja õigluse kogu Keskmaale ning teda peetakse suurimaks vürstiks ja kuningaks, kes Keskmaal kunagi on olnud.
Aragorn sureb 1. märtsil 120 Neljandal Ajastul, olles surres 210-aastane. Tema trooni pärib tema ja Arweni poeg Eldarion.
Catherine Aragónist
pisi|Catherine Aragónist pisi|Catherine prints Arthuri lesena [[Michel Sittowi maalil]]
Catherine Aragónist (ka Katherine, hispaaniapäraselt Infanta Catalina de Aragón y Castilla, eestipäraselt mõnikord ka Aragóni Katariina; 16. detsember 1485 – 6. jaanuar 1536) oli Inglismaa kuninganna, Henry VIII esimene abikaasa.
Catherine'i päästis viletsusest alles Henry VII surm 1509. aastal. Tema poeg Henry VIII otsustas pärast kuningaks kroonimist endast üle viie aasta vanema Catherine'i ikkagi naiseks võtta. Abielu esimesed aastad olid tõenäoliselt mõlemale õnnelikud. Ainsaks probleemiks oli see, et Catherine'il ei õnnestunud meessoost pärijat sünnitada. Esialgu ei teinud Henry sellest suurt numbrit, kuid mida aastad edasi, seda rahulolematumaks ta muutus. 1516. aastal sünnitas Catherine viimaks lapse, kes jäi elama, kuid tegu oli tüdrukuga, kes sai nimeks Mary. Ehkki Henry ja Catherine üritasid ka edaspidi lapsi saada, oli 1520. aastate keskpaigaks selge, et rohkem lapsi naine sünnitada ei saa.
Henry VIII ei saanud sellise olukorraga leppida. Ta hakkas üha enam mõtlema ka sellele, et abielu võib olla neetud, sest ta abiellus oma venna lese naisega. Tema kartusi toitis ka võimukas armuke Anne Boleyn, kes asus Catherine'i peagi riigi esimese daami kohalt kõrvale tõrjuma. 1527. aastal teatas Henry avalikult, et soovib abielu tühistamist, sest see olevat jumalaseaduse vastane ja seetõttu neetud. Catherine sellega mõistagi ei nõustunud ja püüdis käituda ülimalt vooruslikult, pühendudes palvetamisele ning oma mehe andunud teenimisele. Ehkki abikaasadevahelised suhted jahenesid, austas ka Henry jätkuvalt Catherine'i ning otsustas talle abielu tühistamise järel pakkuda sisuliselt kuningannale väärilise elustiili jätkumist. Kuid Catherine ei tahtnud tühistamisest kuuldagi ning uskus, et Henry ei suuda seda läbi viia, sest tühistada sai abielu vaid paavsti loal.
1527. aastal hakkaski Henry VIII paavst Clemens VII-le abielu tühistamiseks survet avaldama. Kuid paavst ei saanud seda teha, sest pärast Rooma rüüstamist samal aastal oli ta Catherine'i õepoja keiser Karl V meelevallas. Catherine'i toetasid ka mitmed kodused kirikutegelased, eriti piiskop ja hilisem kardinal John Fisher. Protsess venis kuni 1529. aastani, mil paavsti saadik Londonisse saabus. Ka see protsess jooksis liiva, ehkki näis kalduvat selgelt kuninga kasuks, sest paavst nõudis lõpliku otsuse tegemiseks kohtuasja üleviimist Rooma. Vihane Henry otsustas seejärel omatahtsi tegutsema hakata. Ta eraldus lõplikult Catherine'ist, kuulutades taas, et tema arvates on abielu õigustühine ning reaalselt mitte aset leidnud, mistõttu ka tema tütar Mary on ebaseaduslik. Catherine aga ei hoolinud sellest ning jätkas kuninga naisena käitumist, mistõttu kuningas ta enda silme alt ära saatis.
1532. aastal, paar kuud pärast Henry ja Anne Boleyni abiellumist, kuulutati Henry ja Catherine'i abielu lõplikult õigustühiseks, sel ajal eraldus Inglise kirik ka katoliku kirikust. Catherine seda muidugi ei tunnustanud ning jäi lootma Karl V peale. Too ei saanud Henry VIII vastu siiski midagi ette võtta ning mida trotslikum Catherine oli, seda halvemini kuningas temasse suhtus. Talle ei antud taas elatisraha ning ta pidi elama väga halbades tingimustes, nagu ka tema katoliiklusele truuks jäänud tütar Mary. Vaatamata selle, et enamik prominentsetest katoliiklastest 1530. aastatel Henry ja Thomas Cromwelli käsul hukati, Catherine'i ja Maryt siiski ei puututud. Esimese tervis halvenes viletsa elu tõttu niikuinii kiiresti ning ta suri 50-aastaselt loomulikku surma.
Joonia saared
pisi|Joonia saared kaardil kollasega Joonia saared (kreeka Ιόνια Νησιά (Iónia Nisiá), ka Επτάνησα (Eptánisa) on saarestik Joonia mere idaosas, Korfust Kýthira saareni.
Kuuluvad kõik Kreekale ja kõik  peale (suurematest saartest) Kýthira saare moodustavad omaette Joonia saarte halduspiirkonna (periféreia).
Rehatse
Rehatse on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas.
Veebruaris 2020 ei olnud Rehatse külas elanikke registreeritud.
Rehatse külas asub Eesti Maavarade Grupile kuuluv Kuusalu III liivakarjäär.
Superintendent
Superintendent (ladina keeles superintendens) oli reformatsiooni järgse protestantliku kiriku teatava ringkonna vaimulik juht. Eestimaa ja Liivimaa aladel oli pärast Rootsi võimu kehtestamist kõrgeimaks piirkondlikuks vaimulikuks ja kirikuelu korraldajaks.
Superintendendid valitsesid piiskoppidest väiksemaid maa-alasid provintsides: Eestimaal, Liivimaal, Saaremaal, Ingerimaal, Pommernis ning Bremeni ja Verdeni piiskopkondades. Neil olid üldjoontes samasugused õigused nagu Rootsi ja Soome piiskoppidel.
Eestimaa superintendent
Eestimaa superintendent tegutses lühikest aega aastatel 1622 kuni 1638.
Taevakivi
"Taevakivi" jutustab ühte lugu kolme inimese – Otto Wilhelm Masingu, tema naise Cara ja Kristjan Jaak Petersoni silmade läbi.
Teose pöördepunktiks osutub vanameister Masingu ja ennast rahvalaulikuks pidava Petersoni konflikt ja Petersoni lahkumine Masingu kodust. Nimelt laseb Masing Petersonil endale ette kanda oma luuletusi. Vanema generatsiooni loomingu esindaja Masing analüüsib noore hakkaja luuletusi, ning osalt konservatiivsest meelest, teisalt ehk ka kadedusest, laidab Masing Petersoni uuendusliku loomingu maha. Tegemist on generatsioonidevahelise konfliktiga, kus kaotajaks jäi sel korral noorema põlvkonna esindaja.
Veel üheks „Taevakivi” läbivaks teemaks on Cara armumine noorde Kristjan Jaak Petersoni. Tänu armumisele noorde luuletajasse avastas naine endas teise „mina”. Cara, kes polnud ennast ammu kellegi jaoks ehtinud, imestas nüüd ennast isegi, otsides välja parimad ja ilusaimad ehted, kleidid. Kui võtta aluseks eespool mainitud konflikt, siis võib-olla Kross tahtiski Cara ja Petersoni vahel toimuvaga näidata Cara kaudu oma poolehoidu uuenduslikele ideedele. Noore inimese pealehakku ja isetegutsemist, ühtlasi ka religioosset ja hullumeelset eneseohverdust sümboliseerib teose lõpustseen – vaatamata tiisikuse süvenemist ennustavale vereköhimisele ja peatselt saabuvale Cara abile, otsustab Peterson algavas paduvihmas lahkuda omal jalul Masingu kodukohast.
Ivar Veldre
Ivar Veldre (10. märtsil 1931 Tartu – 19. märts 2009 Tartu) oli eesti ihtüoloog ja hüdrobioloog, bioloogiakandidaat (1959).
Elukäik
Aastal 1953 lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli. Aastast 1957 oli ENSV kalatööstuse valitsuse ihtüoloogialabori vanemteadur.
Aastatel 1984–1992 oli kirjastuse Valgus toimetajaskonnas.
Ta uuris põhjalikult aerjalaliste ja kilu arengut, eluviisi ja arvukust.
Tikutaja
pisi|Tikutaja muna
1880
1880. aasta (MDCCCLXXX) oli 19. sajandi 80. aasta.
Tikutaja
Tikutaja ehk taevasikk (Gallinago gallinago) on linnuliik kurvitslaste sugukonnast nepi perekonnast.
Välimus
Tikutaja on väike 25–27 cm pikkune lind tiivapikkusega 37–43 cm. Ta kaalub 80–140 grammi.
Levik ja pesitsemine
Tikutaja on Eestis üldlevinud ja üks arvukamaid kurvitsalisi. Soodsamates elupaikades ulatub asustustihedus 25 paarini km²-l.
Pesitseb madal- ja siirdesoodel, rannaniitudel, märgadel puisniitudel ja lodumetsades. Pesa ehitab mättale või kõrge rohu sisse lohku. Kurnas, mis täitub mai esimeses pooles, on 4 muna.
Ta saabub märtsi lõpul või aprilli alguses, lahkub oktoobris Lõuna-Euroopasse või Loode-Aafrikasse.
Finantsspekulatsioon
Finantsspekulatsioonidega tegelejat nimetatakse spekulandiks ehk kauplejaks.
Helsingi lepped
pisi|Vasemalt: Henry Kissinger, Leonid Brežnev, Gerlad Ford ja Andrei Gromõko 1975. aastal Helsingis Helsingi lepped, ka Helsingi lepe või Helsingi lõppakt oli Euroopa Julgeoleku- ja Koostöökonverentsil augustis 1975 Euroopa riikide (peale Albaania ja Andorra) ning Ameerika Ühendriikide ja Kanada riigipeade kohtumisel sõlmitud leping, mis sätestas deklaratiivses vormis üleeuroopalise strateegilise julgeoleku ja rahvusvahelise läbikäimise põhimõtted, sealhulgas humanitaarküsimustes.
Finantsspekulatsioon
Spekuleerimist eristatakse investeerimisest, ehkki nende vahel ei ole teravat eraldusjoont (mõlemal juhul ostetakse ja müüakse väärtpabereid). Kõige silmatorkavamaks erinevuseks on ühe tehingu pikkus. Investeeringuid tehakse tavaliselt pikemaks perioodiks.
Erinev on ka riskiaste. Näiteks aktsiainvestor võib eeldada, et aktsiaid pikka aega hoides ta alginvesteeringut ei kaota, sest aktsiaturud tõusevad pikaajalise keskmisena umbes 10...12 protsenti aastas. Spekulandil selline eelis aga puudub. Lisaks võib aktsiainvestori eesmärgiks olla vaid dividendide teenimine. Spekulanti huvitab aga eelkõige väga raskesti ennustatav finantsinstrumendi hinna lühiajaline liikumine.
Spekuleerimist peetakse negatiivseks nii isikliku käitumise kui ka reaalmajanduse tõsise kahjustamise tõttu.
Kimitoön
Kimitoön (soome keeles Kemiönsaari) on Soomele kuuluv saar Turu saarestikus.
Saar moodustab Kimitoöni valla. 2009. aastani oli saar jagatud kolme valla (Kemiö, Dragsfjärd, Västanfjärd) vahel.
Nguyễn Minh Triết
Nguyễn Minh Triết (sündinud 8. oktoobril 1942) on Vietnami riigitegelane. Ta oli Vietnami president 27. juunist 2006 kuni 25. juulini 2011.
Paigas
Paigas on maastikuüksus, mis hõlmab maastikupaikkonna osa ja on kujunenud ühel mesoreljeefivormil (künkal, seljakul, tasandikul). Paigas koosneb faatsiestest.
Riho-Bruno Bramanis
Riho-Bruno Bramanis (sündinud 1. jaanuaril 1967) on endine eesti käsipallur ja käsipallitreener.
Ta on olnud Eesti koondise peatreener ja Audentese spordikooli käsipalliosakonna treener.
Haridus
Lõpetanud 1985. aastal Tallinna 54. Keskkooli, õppinud aastatel 2002–2006 Tallinna Ülikoolis rekreatsiooni.
Sportlaskarjäär
Käsipallitreeninguid alustas 1978. aastal Tallinna Oktoobri rajooni Spordikoolis Enno Karrisoo juhendamisel.
2008. aasta lõpus tabasid teda jalavigastused, mille tõttu lõpetas Bramanis mängijakarjääri ning keskendus treeneritööle.
Muu tegevus
2016. aastast töötab ta Albion Reiside reisijuhina Jaapanis, Aafrikas, Kesk-Aasias ja Ameerikas.
Isiklikku
Abikaasa Kertuga on neil tütar Melissa ning Audentese esiliigas ja HC Tallase meistriteliigas käsipalli mängiv poeg Jesper.
Eesti Rahvuskultuuri Fond
Eesti Rahvuskultuuri Fond (lühend ERKF) on sihtasutus, mis jagab stipendiume ja toetusi kord aastas – novembris. Sihtasutuse juurde on annetajad moodustanud hulga allfonde.
Kaitsemaagia
Ürgusundid kasutasid palju kujusid, mis ei olnud kunstilisel eesmärgil vaid vaenulike mõjude eemalehoidmiseks, kas selles elus või pärast surma.
Eesti Rahvuskultuuri Fond
Ajalugu
Eesti Rahvuskultuuri Fond asutati 19. juunil 1991. aastal Eesti Vabariigi Ülemnõukogu otsusega. Fondi loomise eesmärk oli eesti rahvuskultuuri säilitamine ja edendamine. Kinnitati Eesti Rahvuskultuuri Fondi põhikiri ja fondile eraldati 1991. aasta riigieelarvest kolm miljonit rubla.
Kaitsemaagia
Arheoloogidel on hea näide Hiinast leitud Terrakotasõdalased.
Eesti Rahvuskultuuri Fond
Ajalugu
Eesti Vabariigi Ülemnõukogu 21. oktoobri 1991. aasta otsusega kinnitati Eesti Rahvuskultuuri Fondi esimeheks Eri Klas. Eesti Vabariigi Ülemnõukogu Presiidiumi 7. novembri 1991. aasta otsusega kinnitati Eesti Rahvuskultuuri Fondi nõukogu liikmeteks Jaan Kaplinski, Jaan Kross, Käbi Laretei, Rein Maran, Ingo Normet, Ingrid Rüütel, Jaan Tamm, Eino Tamberg ja Vive Tolli.
Eri Klas juhtis Eesti Rahvuskultuuri Fondi nõukogu tööd kuni surmani, ligi 25 aastat. 2016. aasta kevadel valisid nõukogu liikmed nõukogu esimeheks helilooja Olav Ehala. 2020. aasta seisuga kuuluvad nõukogusse veel eri kultuurivaldkondade nimekad esindajad: Krista Aru, Jüri Engelbrecht, Epp Maria Kokamägi, Anu Lamp, Rein Maran, Ingrid Rüütel, Jaan Tamm, Leelo Tungal, Rein Veidemann ja Toomas Velmet.
Vinso
Vinso on küla Põlva maakonnas Räpina vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Veriora valda.
Harilik mudatupp
Harilik mudatupp ehk harilik mudatuplane (Tubifex tubifex) on mudatuplaste sugukonda kuuluv väheharjasuss.
Vinso
Küla kuulus Räpina kihelkonda, külas oli Vinso karjamõis.
Harilik mudatupp
Mudatuped on levinud Euroopas, Aasias ja Põhja-Ameerikas.
Mudatuped asustavad erinevaid veekogusid, eelistades eriti reostunuid. Indikaatoriliigina näitabki nende olemasolu inimtegevusest tugevasti mõjutatud veekogu.
Nad on umbes 4 cm pikkused.
Sergei Zverev
Sergei Aleksejevitš Zverev (Сергей Алексеевич Зверев; 18. oktoober 1912 Sofronkovo (hiljem Novgorodi oblast, Demjanski rajoon) – 1978 Moskva) oli vene insener, NSV Liidu kaitsetööstuse minister märtsist 1965 kuni 1978. aastani.
Täkk
Täkk on kastreerimata isane hobune või muu kabjaline, enamasti siiski hobuslase (nt eesel, sebra, kulaan, tarpan), kuid ka kaameli isasloom.
Täkk elab 25-30 aastaseks.
Otradnoje
Otradnoje on linn Venemaal Leningradi oblastis Kirovski rajoonis.
Asub 40 km Peterburist idas Neeva jõe vasakul kaldal. Läbi linna voolavad ka Tosna ja Svjatka jõgi.
Katariina II omandas 1784. aastal tänapäeva linna alal maavalduse, mille nimetas Makedoonia pealinna järgi Pellaks. Aastal 1785 hakati ehitama paleed, mille ehitus jäi pooleli. Lähedusse tekkinud asula sai nimeks Otradnoje.
Linn moodustati 1970. aastal Otradnoje alevi, Ivanovskoje alevi ja Ust-Tosno liitmise teel.
Linna läbib Peterburi-Volhovi raudtee ning seal on Ivanovskaja ja Pella raudteejaam.
Otradnojes asub paadi- ja kaatritehas "Pella", kus toodetakse Pella paate.
Durrës
thumb|Vaade Durrësile õhust Durrës on Albaania peamine sadamalinn, Durrësi maakonna halduskeskus.
Ajalugu
Tänapäeva Durrësi kohale asutasid 627 eKr Kórinthose ja Kérkyra elanikud (Korfu) Epidamnos ' e linna. Roomlased nimetasid linna Dyrrhachium ' iks.
Krüptozooloogia
Krüptozooloogia (kreeka keelest kryptos 'salajane, peidetud' ja zooloogia) on parateadus, pseudoteadus või kujutletav teadus, mis uurib loomataolisi mütoloogilisi või hüpoteetilisi olendeid (ükssarvik, greif, draakon, lumeinimene, fööniks, Loch Nessi koletis, Chupacabra jt).
Paik
Paik ehk faatsies on maastikuüksus, mis hõlmab paigase osa ja on kujunenud ühel reljeefielemendil (künka lael, nõlval, jalamil). Paigale on omane ühetaoline veerežiim, pinnakate, enamasti ka üks mullaliik ja taimekooslus.
Riigikord
Riigikord on riigi võimukorraldus, peamiselt mõeldakse sellega riigivõimu- ja valitsemisorganite suhteid, struktuuri ja pädevust. Sõna riigikord kasutatakse ka riigivormi tähenduses.