cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
V-2
pisi|V-2 rakett Rakett V-2 (saksa keeles Vergeltungswaffe 2 'kättemaksurelv 2'), tehnilise nimega Aggregat-4 (A-4), oli vedelkütusmootoriga, maailma esimene toimiv ja juhitav suur ballistiline rakett.
Aggregat-seeria rakettide loomist alustati 1932. aastal Saksamaal ning jätkati põhjalikumalt Natsi-Saksamaal. Raketi A-4 arendamist alustati 1936. aastal ning täiustamist jätkati II maailmasõja ajal Wernher von Braun juhtimisel.
Wernher von Brauni juhitud ja ligikaudu tuhande saksa teadlase, inseneri ja oskustöölise jõupingutuste tulemusel toimus raketi edukas esmalend 3. oktoobril 1942.
6. septembril 1944 rünnati V-2 rakettidega Pariisi. Kaks päeva hiljem tulistati esimene enam kui 1100-st V-2st Suurbritannia vastu (viimane 27. märtsil 1945). V-2 on enim tuntud Londoni ning Belgia linnade Antwerpeni ja Liège'i pommitamisega. Ülehelikiirusel langesid need ootamatult suurelt kõrguselt linnadele ning neid oli võimatu alla tulistada. V-2 rünnakutes hukkus umbes 5000 (teistel andmetel u 7250) inimest ja hinnanguliselt suri vähemalt 10 000 (teistel andmetel 15 000–20 000) Mittelbau-Dora koonduslaagri sunnitöölisest vangi V-2-de ehitamisel maa-aluses Mittelwerki tehases. Nende tootmine oli kallis ning riskantne, tappes rohkem inimesi kui need relvad suutsid sõjategevuse käigus hävitada (u 5000–7250).
V-2 oli isegi sõjategevuses üsna ebausaldusväärne relv – üks rakett lendas horisontaalselt Saksamaa poole kui selle juhtimissüsteem üles ütles. Ebaõnnestunud starte oli palju ja juhtimissüsteem oli strateegiliselt oluliste sihtmärkide tabamiseks liiga ebatäpne (viga oli u ± 15 km).
V-2 on esimene teadaolev inimese loodud objekt, mille lennutrajektoor läbis kosmose piiri. A-4 maksimaalseks lennukõrguseks otse üles lennutades oli 189 kilomeetrit. Maksimaalne lennukaugus ulatus 320 kilomeetrini. Lõhkepea mass oli ligi 1 tonn.
V-2 oli vedelkütusrakett. Kütusena kasutati 3,8 tonni 75% alkoholi (etanool) ning oksüdeerijana 4,9 tonni vedelat hapnikku. V-2-s kasutatud etanooli tooraine oli kartul, ning seetõttu problemaatiline, sest etanooli tootmine sõltus kartulisaagist.
20. veebruaril 1947 saatis Ameerika Ühendriigid sõjasaagiks saadud V-2-raketiga Maa orbiidile esimesed elusolendid: harilikud puuviljakärbsed, rukki- ja puuvillaseemned, elusate putukatega konteiner langevarju abil Maale. Katse mõte oli uurida kosmilise kiirguse mõju elusorganismidele.
V-2 tehnilised andmed
pisi
V-2 startis vertikaalasendis otse üles, kütus põles ära 65 sekundiga. Pool minutit pärast starti ületas A-4 helikiiruse, minutiga saavutas kõrguse 35 km. Inertsi jõul tõusis rakett ligi saja kilomeetri kõrgusele (mingitel andmetel ka kõrgemale, 175 km). Kütuse ja oksüdeerija pumba käitamiseks kasutati vesinikperoksiidi (vesinikülihapend) ja naatriumpermanganaadi reageerimise energial töötanud turbiini. Raketi paagid olid enne paakidesse kütuse pumpamist survestatud lämmastikuga, mis takistas kütusepaakidel atmosfääri välisrõhu all kokkuvajumist ja millega reguleeriti gaaside ja vedelike voolukiirust. Raketikütuse põlemisel mootori põlemiskambris tõusis temperatuur selles kuni 2700 kraadini.
Raketi maksimaalne kiirendus ulatus 8 g-ni. Raketi asendit kohe pärast starti ja lennuajal hoiti ruumi 3 telje suhtes güroskoopide abil, hiljem lisati ka raadio teel juhtimine. Püstasendi suuna hoidmiseks stardi ajal, juhiti servomootorite abil raketi düüsist väljuvat gaasijuga grafiitplaadikeste kallutamisega ja kiiruse saavutamisel täiendavalt sabaosas stabilisaatori tagaserval asuvate aerodunaamiliste tüürpinnakestega. Raadio teel kaugjuhtimiseta oli rakett suhteliselt ebatäpne. Suurima lennukauguse puhul tabas rakett maksimaalselt 17-kilomeetrise läbimõõduga ringi.
V-2 värviti tavaliselt kolmevärvilise kamuflaaž mustriga. Katsetuste korral värviti raketi korpus malelauamustriliseks, mis aitas vaatlemisel määrata raketi pöörlevat liikumist.
Algselt plaaniti rakettide stardipaikadeks suuri betoonpunkreid, kuid kuna need olid liitlaste tugeva pommitamise sihtmärkideks ning kuna Wehrmacht soovis suuremat mobiilsust, töötati välja süsteem, mis võimaldas raketti välja lasta praktiliselt kõikjalt. Maastikul valitud stardipaigale tuldi 90 minutit varem ja lahkuti 30 minuti jooksul pärast raketti starti, mistõttu liitlased ei suutnud ühtegi V-2 mobiilsel stardiplatvormil hävitada. Enamasti lasti sihtmärgile välja päeva jooksul mitu raketti, tihti eri asukohtadest.
Tagajärjed ja otstarbekus
Raketti V-2 kasutas Saksamaa Teise maailmasõja ajal 1944. aasta detsembrist 1945. aasta märtsini peamiselt Suurbritannias ja Belgias asuvate sihtmärkide hävitamiseks. Teadaolevalt tulistati välja kokku 3172 V-2-raketti, neist 1664 Belgiasse (sh 1610 Antwerpeni), 1402 Suurbritanniasse (sh 1358 Londonisse), 76 Prantsusmaale (neist kõige rohkem, 25, Lille'i), 19 Hollandisse (kõik Maastrichti) ja 11 Saksamaale (kõik Remagenisse).
Kuigi V-2 oli V1-st tõhusam, oli selle maksumus umbes 20 korda suurem kui V1-l, kuigi lõhkepea oli umbes sama raske, seetõttu oli Londoni pommitamiseks palju soodsam kasutada V1-sid, isegi kui suur osa V1-sid enne sihtmärgile jõudmist alla tulistati.
Vastumeetmed
Erinevalt V1-st tegid V-2 lennukiirus ja ballistiline trajektoor selle hävitamise õhutõrjekahurite ja hävituslennukitega võimatuks, sest A-4 langes kõrguselt 100–110 km neljakordse helikiirusega. 20 sekundit pärast starti oli rakett juba sellisel kõrgusel, kus seda hävitada enam ei saanud, A-4 lennuaeg Londonisse kestis 3 minutit.
Käidi välja plaan V-2 avastamisel radari abil välja arvutada selle trajektoor ja siis tulistada õhutõrjekahuritega kohta, mille V-2 peaks läbima. Sellest plaanist loobuti, sest arvutused näitasid, et mööda läinud kahurimürsud tekitavad rohkem kahju kui V-2 rakett ise.
Liitlaste V-2-vastased kaitsemeetmed sisaldasid väljalaskeplatvormide hävitamist õhurünnakuga ja sakslastele desinformatsiooni jagamist, et nad tulistaksid valesid sihtmärke. Nii näiteks jagasid britid Saksa spioonidele vääraruandeid V-2 purustuste kohta Londonis, et Wehrmacht võtaks sihikule hõredamalt asustatud Ida-Londoni piirkonnad.
Paikseid väljalaskeplatvorme pommitasid liitlased sellisel määral, et nende kasutamine osutus võimatuks. Sakslased olid sunnitud V-2-sid välja laskma maskeeritud mobiilsetelt laskeplatvormidelt maastikul. Neid platvorme oli raske märgata. Tihti lasti rakette välja ka linnadest, kasutades niiviisi tsiviilisikuid inimkilbina.
Lõppkokkuvõttes osutus kõige mõjusamaks vastumeetmeks läänerinde edasiliikumine, kuni rakettide lennukaugus polnud enam pommitamiseks piisav.
Hans von Seeckt
thumb|right|Hans von Seeckt (vasakul) koos Otto Geßleriga Johannes Friedrich Leopold von Seeckt (22. aprill 1866 – 27. detsember 1936) oli Saksamaa sõjaväelane; Weimari vabariigi sõjavägede staabi ülem aastatel 1919–1926.
Kuni Esimese maailmasõja 1914. aasta augustini teenis ta staapides, kus teenimise ajal edutati ta ooberstiks. Esimese maailmasõja sõjategevuse ajal suunati ta teenistusse läänerindele Saksamaa sõjavägede III korpuse staabiülemaks. III korpus kuulus Alexander von Klucki juhitud 1. armee koosseisu, staabiülemana töötas välja von Seeckt Prantsusmaa vallutamise strateegilise sõjaplaani.
Pärast kindralmajoriks edutamist suunati von Seeckt August von Mackenseni juhitava 11. armee staabiülemaks idarindele. Von Seeckt osales 1915. aasta maikuus toimunud eduka Saksa vägede Gorlice pealetungioperatsiooni väljatöötamises, mille eest teda autasustati Pour le Merite ordeniga.
1915. aasta sügisel kavandas ta ka Serbia pealetungioperatsiooni, kuid pärast kindral Aleksei Brussilovi juhitava Venemaa vägede eduka Brussilovi läbimurde tulemusena Austria-Ungari vägede taganemist ja kaost määrati vägede võitlusvõime taastamiseks erinevate väekoondiste staabiülema ametikohale.
Pärast Austria-Ungari vägede reorganiseerimist määrati von Seeckt Saksamaa teise liitlase Ottomani impeeriumi vägede juurde taastama nende võitlusvõimelisust ning aktiivset osavõttu sõjategevusest, kuid sõja lõpu ja Ottomani impeeriumi alistumise tõttu jäi ülesanne täitmata.
Pärast I maailmasõda
Pärast Saksamaa poolset sõjakaotust ning rahulepingu sõlmimist Versailles' rahu sõlmimist astus Saksamaa kindralstaabi ülemjuhataja Paul von Hindenburg tagasi ning rahulepingu alusel lubatud Saksamaa 100 000 sõjaväe staabiülemaks määrati Hans von Seeckt.
Versailles' rahulepingu tingimustest kõrvale hiilides sõlmis von Seeckt sõjalise arengu ja koostöö kokkuleppe samuti rahvusvahelises isolatsioonis oleva bolševistliku Nõukogude Venemaaga, sõjaväelaste ettevalmistamiseks NSV Liidus asuvates sõjakoolides ning sõjatoodangu arendamisteks ja väljatöötamiseks sõjatehastes.
Von Seeckt lahkus Reichswehri staabiülema kohalt 1926. aastal.
1934. aastast osales von Seeckt Hiina sõjaväe moderniseerimisprotsessis nõunikuna.
Hans von Seeckt suri 1936. aastal.
Dorset
Dorset on tseremoniaalkrahvkond Edela-Inglismaal.
Doreset jaguneb kaheks tervikomavalitsuseks: Dorset (1) ja Bournemouth, Christchurch and Poole (2).
pisi|tühi|Krahvkonna tervikomavalitused: 1) Dorset, 2) Bournemouth, Christchurch and Poole
Aastatel 1974–2019 jagunes Dorset kaheksaks ringkonnaks:
Pistis
Pistis on ebaseaduslik tasu ametiisikule seadusliku teo toimepanemise eest.
Eesti
Pistis on Eesti karistusõiguse järgi ametiisiku poolt talle vara või muu soodustuse lubamisega nõustumine või vara või muu soodustuse vastuvõtmine vastutasuna selle eest, et ametiisik paneb oma ametiseisundit kasutades toime pannud või on alust arvata, et ta edaspidi paneb toime seadusega lubatud teo, või jätab seaduslikult teo toime panemata või on alust arvata, et ta jätab selle toime panemata edaspidi, – karistatakse rahalise karistuse või kuni kolmeaastase vangistusega. Pistise võtmise eest saab karistada karistatakse rahalise karistuse või kuni kolmeaastase vangistusega. Näiteks kasutatakse seda mingite protsesside kiirendamiseks või järjekorras ette trügimiseks. (KarS § 293)
Vissi järv
Vissi järv on järv Tartumaal Nõo vallas Vissi külas.
Järv paikneb Kagu-Eesti lavamaal Elva orundis. Vissi järvest poole kilomeetri kaugusel põhja pool asub Viisjaagu järv. Vissi järve ühendab Viisjaagu järvega kanal.
Järv on ida-lääne suunas pikliku kujuga. Järve põhi on valdavalt mudane.
Taimestik on liikide arvu poolest keskmine: esineb 18 liiki makrofüüte.
Criss Angel
pisi Criss Angel (pärisnimega Christopher Nicholas Sarantakos; sündinud 19. detsembril 1967 Long Island'il, New Yorgis) on USA mustkunstnik, illusionist, muusik, trikimees, näitleja ja trummar. Ta on kreeka päritolu.
Vissi järv
Kaladest domineerib latikas, mõnevõrra vähem on särge, ahvenat, viidikat, kiiska, kokre, linaskit jt.
Criss Angel
Tal on oma mustkunstisaade "Criss Angel Mindfreak".
Criss Angel Mindfreak
Criss Angel on võrgustiku A&E Network saate Criss Angel Mindfreak looja. 1. ja 2. hooaeg filmiti Las Vegase hotellis The Aladdin ning 3. hotellis Luxor Las Vegas. Alates esilinastusest 20. juulil 2005 on saates olnud sellised illusioonid nagu vee peal kõndimine, hõljumine, mööda Luxor Hoteli seina üles kõndimine (Luxor'i Sky Beam'i, 39 fokuseeritud ksenoonlambi kiire valguses, mis on nähtav kosmosest ), kahe hoone vahel hõljumine, Lamborghini kaotamine, enda pooleks lõikamine ja klaasikildudel lamades teerulli alla jäämine. 5. hooaeg esilinastus 12. augustil 2009.
Criss Angel Believe
Criss Angel tegi koostööd Cirque du Soleil'ga et luua Criss Angel Believe, live-show Las Vegases Luxor Hotelis, milles mängis peaosa Angel, kes märgiti ära kui show kaasautor, illusioonide looja ja kujundaja ning originaalidee looja.
Algselt püüdis Angel arendada showd Broadway' ja erinevate kasiinode jaoks, kuid oma lõpliku kuju võttis Believe alles siis, kui ta astus partnerlusse Cirque du Soleil'ga ja Luxori emafirmaga MGM Mirage Resorts, mis rahastas showd 100 miljoni dollariga..
Peale mitmeid edasilükkumisi toimus show avagala 31. oktoobril 2008, septembris eelnesid sellele mitmed eelvaate-showd. Esialgne eelvaade võeti vastu halvasti, publik reageeris negatiivselt. Show avagala sai samuti karmi arvutuse osaliseks, mis mainis Angel'i kuulsa maagia puudumist, lisaks ka segadusttekitavat ja ebahuvitavat teemat. Kriitikud tundsid, et nii Angel kui ka Cirque du Soleil esinesid allpool oma võimeid.
Äärmiselt tehnilise show tunnusteks on sürrealistlik segu surmapõlglikest trikkidest, liikuvatest robotjänestest, pöörastest filmiefektidest, õudustäratavates kostüümides tantsijatest, õhuakrobaatikast ja muidugi mustkunstist.
"See show on minu elust," ütles Angel. "See on 'Alice Imedemaal.' See on 'Võlur Oz.' 'Mindfreak.' See on deemonitest minu peas, headusest mis on ümberringi, inglitest ja armastusest ja ihast - kõikide nende asjade segust."
Isiklik elu
Criss Angel abiellus 17. märtsil 2002. aastal oma kauaaegse kallima JoAnn Winkhart'iga, keda Angeli saate Mindfreak esimese hooaja kahes episoodis - "Buried Alive" (episood 6, 2005) ja "Body Suspension" (episood 5, 2005) - mainiti osalejate hulgas mitte kui abikaasat vaid kui "Crissi tüdrukut". 2006. aasta kevadel andis JoAnn sisse lahutuse, väites, et nende suhet oli hoitud saladuses Angeli karjääri edendamiseks. JoAnn süüdistas Angelit vaimses julmuses ja hülgamises ning afääris Cameron Diaziga. Diaz lükkas tagasi väite, et tal oli midagi pistmist Criss Angeli ja tema naise abielu lagunemisega. “Kui Cameron Angelit selle aasta mais kohtas, oli Angel oma naisest lahus olnud juba üle aasta ja tema naine oli lahutusavalduse sisse andnud juba 2006. aastal,” ütles Diazi esindaja 2007. aastal. Criss ise väitis, et nende vahel pole enamat kui sõprus.
Angelit on pandud paari ka Britney Spearsi, Paris Hiltoni, Pamela Andersoni ja Lindsay Lohaniga. Angel on kõik need jutud tagasi lükanud, väites, et nad on vaid sõbrad.
2008. aasta novembris hakkas Angel käima Hugh Hefneri endise tüdruksõbra Holly Madisoniga. Suhe lõppes 2009. aasta veebruaris.
Raamatud ja muusika
Raamatud
Muusika
Arengukava
Arengukava on strateegilisel planeerimisel arengustrateegiast lähtuv lähemate eesmärkide saavutamist kavandav dokument. Arengukava võib käsitleda kui tegevusplaani ja see on aluseks eelarve koostamisel. Arengukava mahtu pole sätestatud, kuid see peab olema võimalikult konkreetne, lakooniline ja kergesti mõistetav.
I etapp
Leitakse vastus küsimusele, kas arengukava on vaja ja miks? Üks peamistest põhjustest strateegilise plaani väljatöötamiseks on luua ühtne arusaam ja eesmärk organisatsiooni tegevustele. Tähtis osa on organisatsiooni missiooni sõnastamisel. Missioon kirjeldab organisatsiooni eksisteerimise aluseid, aitab määratleda selle identiteeti ja sihtrühma. Missiooni sõnastamisel tuleb vastata järgmistele küsimustele: "Kes me oleme? Mille nimel? Kelle jaoks? Kus? Mida me teeme?" Missiooni sõnastus peab olema lühike, kirjutatud selges keeles, positiivne ja ligitõmbav, oleviku vormis ja kindlas kõneviisis. Näiteks Tartu Ülikooli arengukavas aastateks 2009–2015 on seatud Tartu Ülikooli missiooniks olla teadmistepõhise ühiskonna arengut juhtiv jõud ja järjepidevuse tagaja Eestis.
II etapp
Arengukava koostamiseks on vaja meeskonda, kes kõik töötaks ühiste eesmärkide saavutamise nimel. Tagada tuleks protsessi juhtimine. Meeskonnas peaks olema protsessi üldjuht, juhtrühm, töörühmad vastavate võtmevaldkondadega tegelemiseks ning projektimeeskonnad. Teematöörühmade ülesanneteks on analüüsida, kaasata avalikkust, järjestada olulisuse järgi probleemid ning neist eesmärgid tuletada. Samuti koostada esmane tegevuskava, mida esitada juhtrühmale ja teistele teematöörühmadele. See tuleks läbi arutada ja siis esitada tegevuste loetelu.
III etapp
Visiooni ja eesmärkide kinnitus. Visioon peab aitama vastata küsimusele, kuhu me läheme ning milline on edu pikemas perspektiivis. Visioon peab esitama väljakutse ja panema inimesed pingutama oma eesmärkide saavutamiseks. Näiteks Tartu Ülikooli visioon on olla rahvusvaheliselt tunnustatud teadusülikool ning Eesti akadeemilise vaimsuse, kultuuri ja kõrgtehnoloogilise innovatsiooni keskus.
IV etapp
Selles etapis on oluline vaadata nii minevikus toimunud arengule kui ka võrrelda end teiste organisatsioonidega. Tihti tehakse arengukava koostamisel SWOT-analüüs (inglise keeles strength – tugevus, weakness – nõrkus, opportunity – võimalus, threat – oht). Selle tehnika eesmärgiks on organisatsiooni tugevuste kindlaksmääramine, et neile toetudes luua võimalusi tulevikuks valdkondades, milles organisatsioon tunneb end kindlalt, ja minimeerida nõrkusi, mis võivad anda alust ohtudele. Samuti peaks teadma, milliste ressurssidega on võimalik arvestada.
V etapp
Kuidas eesmärgid täidetakse? Oluline on, et eesmärgid oleksid teostatavad, tasakaalustatud, ratsionaalsed ning nende elluviimiseks oleks määratletud kindel ajavahemik. Eesmärkide täitmiseks tehakse üksikuid samme, mis aitaksid paremini ja kiiremini eesmärki saavutada. Mingite tegevuste planeerimiseks ja läbiviimiseks jälgitakse SMART-valemit: S (specific) – konkreetne – kas ülesanded on selgelt määratletud? M (measurable) – mõõdetav – kas sihid on mõõdetavad? Tulemuskaart. A (achievable) – saavutatav – kas ülesandeis on täpselt sõnastatud kes, mis, millal ja kus? R (results) – tulemuslik/reaalne – kas vastava projektiga on võimalik saavutada igas ülesandes näidatud osaluse ja muutuste taset? Kas osalistele endile on selge, milliseid tulemusi soovitakse näha? T (timebound) – ajastatud – kas ülesannetes on täpselt kindlaks määratud ajaperiood, mille jooksul ülesanded täidetakse? Ilma eesmärkide määratlemise ja tegevuskavata puudub arengukaval mõte. Tuleks määrata eesmärkide täitmise eest vastutajad.
VI etapp
Koostatud arengukava tuleb kirja panna ja fikseerida kokkulepped. Komisjonid peavad arengukava üle vaatama ja oma hinnangu andma. Kui arengukava on vastu võetud, saab alustada selle elluviimist. Arengukava elluviimiseks palgatakse tegevjuht, ametnikud ja projektijuhid.
VII etapp
Kontroll. Arengukava vaadatakse igal aastal üle ja täiendatakse. Tegevuse jälgimise meetodid: tugevdada eesmärke, hinnata strateegiaid ja tegevuse efektiivsust. Vajadusel muuta strateegiaid ja/või tegevust. Tööd peab kontrollima, muidu eesmärke ei saavutata. Kui arengukavas esitatud eesmärkide saavutamiseks pole midagi tehtud, siis tuleks palgata uus tegevjuht.
Missiooni tähtsus arengukavas
Arengukava on põhjalikku analüüsi ja tulevikuplaane sisaldav dokument. Üks peamistest põhjustest strateegilise plaani väljatöötamiseks on luua ühtne arusaam ja eesmärk organisatsiooni tegevustele. Kõige selgem peegeldus sellest jagatud arusaamast on missiooni ja visiooni sõnastuses. Et neid kahte koostada on vaja eelnevalt koguda ideid ja informatsiooni antud organisatsiooni taustast ning plaanidest.
Missioon on üks osa arengukava koostamisest. Missiooni eesmärgiks on kirjeldada organisatsiooni peamise eksisteerimise aluseid, oluline on määratleda selle identiteet ja sihtrühm. Organisatsiooni eesmärki ja tõlgendada seda mida tehakse teha, et täita organisatsiooni visioon.
Missiooni tuleks arendada koos organisatsioonis töötavate inimestega ning see peaks valmima läbi koostöö ja arutelu.
Koostamisel on oluline arvestada kõiki teemasse puutuvaid aspekte, nii väliseid kui ka sisemisi. Oluline on mõista, kellele on vastav tegevus suunatud ja kes on koostööpartnerid. Kui missioon koostatakse ühiselt, siis on see tulevikus liikmetele justkui motivatsiooniallikas, eesmärk, mille poole püüelda. Missioon peaks olemas realistlik, kuid samas inspireeriv, peaks olema tulevikku vaatav ja teistest erineva panev. Missiooni üks eesmärke on liita osalejaid nende tööga organisatsioonis.
Missiooni sõnastus
Peab olema lühike ja soovitatavalt mitte üle neljakümne sõna pikk (see on umbes kolm lauset). See võiks olla kirjutatud selges ja arusaadavas keeles, sõnastatud positiivselt ja ligitõmbavalt, lisaks on oluline kirjutada oleviku vormis ja kindas kõneviisis. oluline, et oleks märgitud n-ö siht – mida organisatsioon tahab teha ja kelle jaoks ehk miks ta eksisteerib, mida organisatsioon tahab saavutada teatud probleemi lahendamiseks, koosneb tavaliselt kahest osast: – tegusõna, mis näitab mingi seisundi muutmist (suurendada, vähendada jne) – probleem või seisund, mida tahetakse muuta (nt tervishoiu kättesaadavus jne). Kindlasti on vaja näidata tegevusala/tegevused – peamised vahendid eesmärgi saavutamiseks, teisisõnu mida teha, et eesmärgini jõuda.
Näiteks: "Keskkonnainspektsiooni missioon on õiguskuulekuse tagamine keskkonnavaldkonnas eesmärgiga säilitada ja parandada keskkonnaseisundit."
Kohaliku omavalitsuse arengukava
Kõik seaduse alusel kohalikule omavalitsusele kohustuslikud valdkonnapõhised arengukavad, valla või linna arengukava ja üldplaneering peavad olema omavahel seotud ega tohi olla vastuolus.
Mis tahes eelarveaastal peab kehtiv arengukava hõlmama vähemalt kolme eelseisvat eelarveaastat. Kui vallal või linnal on pikemaajalisi varalisi kohustusi või neid kavandatakse pikemaks perioodiks, peab arengukava olema nimetatud varalisi kohustusi käsitlevas osas kavandatud selleks perioodiks.
Arengukava koostatakse kogu valla või linna territooriumi kohta. Täiendavalt võib arengukava koostada:
Omavalitsusüksus korraldab avalike arutelude kaudu kõigi huvitatud isikute kaasamise arengukava koostamise protsessi ning tagab kehtestatud arengukava järgimise. Teade arengukava ja selle muutmise eelnõu avalikustamise kohta avaldatakse maakonnalehes ja valla- või linnavalitsuse veebilehel. Avaliku väljapaneku kestus ei või olla lühem kui kolm nädalat.
Arengukava esitatakse maavanemale ja Siseministeeriumile hiljemalt üks kuu pärast volikogu poolt tehtud otsust arengukava vastuvõtmise või muutmise kohta. Pärast volikogu poolt vastuvõtmist avalikustatakse arengukava valla- või linnavalitsuse veebilehel.
Hiljemalt iga aasta 1. oktoobriks vaatab volikogu läbi valla või linna arengukava ja võtab vastu otsuse selle täitmise ja vajadusel muutmise kohta.
Arengukava on aluseks:
Absoluutne temperatuur
Absoluutne temperatuur ehk termodünaamiline temperatuur (tähis T) on temperatuur, mida loetakse absoluutsest nulltemperatuurist. Mõiste võttis kasutusele 1848. aastal William Thomson (lord Kelvin).
Absoluutse temperatuuri mõõtühik on kelvin (tähis K).
Absoluutse temperatuuri T ja Celsiuse skaalaga määratud temperatuuri t vahel kehtib seos:
TJK Legion
Klubi moodustati 2008. aastal Tallinna Jalgpalli Klubi ja Tallinna SK Legion ühinemisel. Klubi asutaja Mikhail Artyukhov.
Praegune koosseis
''Seisuga 5. märts 2021''
Dorolțu kirikuaed
pisi|Dorolțu kirikuaed. Foto: Robert Treufeldt, 20. mai 2011 Dorolţu kirikuaed on kalmistu (rumeenia Cimitirul Dorolțu) Transilvaanias, tänapäeva haldusjaotuse järgi Rumeenias Cluji maakonnas Aghireșu vallas Dorolțu asulas.
Kalmistu idaosas olev Dorolțu kalvinistlik kirik on ehitatud 14. sajandil rooma-katoliku kirikuna. Kalmistu on olnud kasutuses samast ajajärgust, kuid hiljem on seda kasutanudkalvinistlik kogudus.
Kirikuaed on tähelepanuväärne oma vanade hauatähistega ning on Transilvaania sakside üks terviklikumalt säilinud väikekalmistuid. Kiriku ansambel koos aias oleva kalmistuga on Rumeenia kultuurimälestis nr CJ-II-a-B-07607.
Kettvälk
Kettvälk ehk helmesvälk on väga haruldane välk, mis koosneb 20-30-st kuni 10 cm diameetriga kehast, mis liiguvad joonvälgu kanalis ja meenutavad sätendavat helmekeed. Üksikute kerade vahel on vaid mõni sentimeeter. Nähe kestab umbes pool sekundit. Enamasti on sellist välku kohatud mägedes.
Nias
pisi|Niasi asendikaart Nias on saar Indoneesias, Sumatrast 125 km läänes.
Niasi pindala on 5121,3 km². Saare kõrgeim punkt on 887 m. Saarel elab 2010. aasta rahvaloenduse põhjal 756 762 inimest, mis teeb rahvastiku tiheduseks keskmiselt 147,8 in/km².
Niasi lähimad naabersaared on loodes Babi ja selle taga Simeulue, põhjas Banyaki saared, kirdes Musala saar, kirdes ja idas Sumatra, kagus Batu saarte hulka kuuluvad Pini ja Tanahbala ning lõunas Simuk.
Saare idaosa on mägisem, lääneosa madalam. Saare kaks suurimat asulat on kirderannikul olev Gunungsitoli ja lõunatipus olev Telukdalam. Neid ühendab omavahel saare idarannikut mööda kulgev maantee.
Nias oli hipide ja surfarite populaarseks reisisihtkohaks 1960ndatel.
Lagundri lahte Niase ääres peetakse üheks maailma parimaks surfikohaks.
Maavärinad
2004. aasta India ookeani maavärin, mis toimus 26. detsembril 2004, põhjustas Niasil kuni 10 m kõrguse tsunami, mis ulatus sisemaale mitme kilomeetri kaugusele rannikust. Selles hukkus 122 inimest ja sajad jäid kodutuks.
2005. aasta Sumatra maavärinat, mida on nimetatud ka Niasi maavärinaks ja mis toimus 28. märtsil 2005, peeti algul eelmise järeltõukeks, kuid hiljem tunnistati see iseseisvaks maavärinaks. See on kõigi aegade võimsuselt kolmas maavärin, mis iialgi Indoneesias täheldatud, ja kuulub 10 maailma võimsaima maaväina hulka, mis alates 1900. aastast maailmas toimunud. Registreeriti vähemalt 800 surmajuhtumit ja neid võis olla kuni 2000. Sajad hooned lagunesid ja tuhanded inimesed jäid kodutuks.
Halduslikult kuulub Nias Põhja-Sumatra provintsi.
Balti jääpaisjärv
Balti jääpaisjärv (ka Balti paisjärv, Balti jääjärv) oli Läänemere nõos asunud jääpaisjärv. Järv eksisteeris viimase jääaja lõpus, ligikaudu 12 000–9600 aastat eKr ja oli üks tänase Läänemere kujunemisele eelnenud staadiume.
Umbes 9600 a eKr oli mandrijää sedavõrra taandunud, et jääpaisjärvel tekkis Kesk-Rootsi kohal väljapääs ookeani (Billingeni katastroof). Selle tagajärjel langes veetase paarkümmend meetrit, ajutiselt võib-olla isegi alla tänapäevase taseme, ja Läänemere nõos kujunes riimveeline Joldiameri.
Radiosüsinikumeetodiga saadud 14C-aastate arvestuses eksisteeris järv umbes 12 000–10 300 aastat tagasi.
Limingen
Limingen (lõunasaami Lyjmede) on järv Norras Trøndelagi maakonnas Røyrviki ja Lierne vallas.
Järve pindala on 93 km².
Sügavus on 192 m ning keskmine sügavus umbes 87 m. Järve maht on 8,34 km³.
Järv on üles paisutatud. Reguleeritav veepind asetseb 418...409 m kõrgusel merepinnast.
Røyrviki jõgi (norra Røyrvikelva) suubub järve põhjast Vektareni järve poolt. Jõgi on üles paisutatud ning selle vesi juhitakse Røyrvikis asuvasse Røyrvikfossi hüdroelektrijaama.
Limingenist voolab järve lõunaotsas Lierne valla Limingeni küla juures välja Linevasselva (Rootsi poolel on selle nimi Brännälven). Jõe vesi juhitakse Tunnsjøeni hüdroelektrijaama kaudu Tunnsjøenisse ning ka Rootsis asuvasse Linvasselvi hüdroelektrijaama. Linevasselva viib vee Kvarnbergsvattnetisse ning Rootsis voolavasse Faxälvenisse, mis on üks Ångermanälveni lähtejõgedest. Kvarnbergsvattnetil on Norra ja Rootsi ühine elektrijaam Linvasselv (25 MW). Peale selle on Limingen Øvre Namseni elektrijaamade läbivoolureservuaar.
Järve nime on oletuslikult seostatud vanapõhja sõnaga lím ('lubi').
Lõunaeesti kirjakeel
Lõunaeesti kirjakeel ehk Tartu keel on peamiselt tartu keelel ja võru keele põhjapoolseil murdeil põhinev kirjakeel, mida kasutati 17.-19. sajandi Tartu- ja Võrumaal kiriku-, kooli- ja kohtukeelena.
Lõunaeesti kirjakeele üks vanemaid ja tähtsamaid kirjalikke mälestusmärke on 1686. aastal ilmunud "Wastne Testament". Tänapäeva kontekstis on lõunaeesti kirjakeelena viidatud ka võru kirjakeelele.
Leida Lepajõe
Leida Lepajõe (sünninimi Leida Tohver; 14. aprill 1928 Tohera, Tori vald, Pärnumaa – 6. mai 1993 Tartu) oli eesti põllumajandusteadlane.
Ehheneismeri
Ehheneismeri oli Läänemere nõos olnud riimveeline veekogu, Joldiamere ja Antsülusjärve üleminekufaas.
Leida Lepajõe
Haridus
Ta õppis Viira Algkoolis ja Pärnu Tütarlaste Gümnaasiumis. Astus Tartu Riikliku Ülikooli põllumajandusteaduskonda ja peale selle reorganiseerimist jätkas õpinguid Eesti Põllumajanduse Akadeemias, mille zootehnikateaduskonna I lennu lõpetas ta 1952. aastal kiitusega.
Ehheneismeri
Nimi "Ehheneis" johtub ränivetikast Campylodiscus echeneis.
Leida Lepajõe
Haridus
1953. aastal astus ta Leningradi Põllumajanduse Instituudi aspirantuuri. 1956. aastal kaitses ta seal põllumajandusteaduste kandidaadi väitekirja kanade jõudluse suurendamise võimalustest. 1969. aastast oli ta doktorantuuris ja 1972. aastal kaitses Eesti NSV Teaduste Akadeemia juures põllumajandusdoktori väitekirja "Kanade liha- ja munajõudluse hindamine tähtsamate toitainete saagise ja proteiini- ning energiakonversiooni alusel".
Töö
Aastatel 1952–1953 oli ta Otepää masina-traktorijaama vanemzootehnik.
1956. aastast töötas ta Eesti Põllumajanduse Akadeemia põllumajandusloomade aretuse kateedri õppejõuna, algul vanemõpetaja, hiljem dotsent, 1973. aastast professor. Aastatel 1965–1968 oli ta EPA zootehnikateaduskonna dekaan. 1992. aastast emeriitprofessor.
Ta oli Eesti Põllumajandusmuuseumi üks asutajaid ja selle teadusnõukogu liige.
Isiklikku
Tema onu oli piimandusteadlane Mart Järvik.
Tema õde oli kauaaegne Viira kooli ja Tori (Virula) õpetaja, koorijuht ja kodu-uurija Juta Must, kelle poeg on Aadu Must. Tema vend oli Rootsis tegutsenud tšellokunstnik Gustav Tohver.
Tema abikaasa oli põllumajandusteadlane Jaan Lepajõe, nende tütar oli tõlkija ja usuteadlane Marju Lepajõe ja nende poeg oli riigiametnik, sporditegelane ja munitsipaalpoliitik Madis Lepajõe.
Wernher von Braun
Wernher Magnus Maximilian Freiherr von Braun (23. märts 1912 Wirsitz, Saksamaa; tänapäeva Wyrzysk, Poola – 16. juuni 1977 Alexandria, USA) oli natsionaalsotsialistliku Saksamaa ja Ameerika Ühendriikide raketiteadlane, insener, visionäär.
Tema juhtimisel valmis Saksamaal esimene ballistiline rakett V2 (Aggregat-4), mis jõudis detsembris 1944 esimese inimese loodud tehiskehana kosmosesse (kosmose piiriks peetakse 100 km). V2 suurim tõusukõrgus oli 189 km. Teise maailmasõja lõpus andis ta end koos paljude kaasteadlastega Austria piiril ameeriklastele vangi. Ta viidi salaja koos umbes 1600 teadlase, inseneri ja tehnikuga operatsiooni Paperclip raames Ameerika Ühendriikidesse, kus sai naturalisatsiooni korras USA kodakondsuse ning töötas Ameerika ICBM-programmis, kuni liitus NASA-ga.
4. oktoobril 1957 saatis Nõukogude Liit kõigi üllatuseks orbiidile maailma esimese tehiskaaslase Sputnik 1. USA-s valiti vastuseks projekt Vanguard, kuid selle start ebaõnnestus 6. detsembril 1957, rakett Vanguard TV-3 plahvatas õhkutõusul, jõudes tõusta 1,2 m. Dwight Eisenhower andis korralduse kaasata USA esimese Maa tehiskaaslase lähetamise projekti von Braun, kelle lapsepõlveunistus kosmose vallutamisest täitus. Seni oli von Braun hõivatud ainult militaarsete raketiprojektidega. Tema töö tulemusena valmis kiiresti rakett Explorer 1 (kuna ta oli võimalusi kasutades arendanud salaja iseseisvalt kosmoseraketti ja joonised olid olemas) ja nii jõudis 31. jaanuaril 1958 orbiidile esimene USA tehiskaaslane. Eisenhower oli väga rahul ja von Braun paluti juhtima Marshalli kosmoselendude keskust, mis oli 29. juulil 1958 loodud NASA suurim osakond. Edu jätkus 16. juulil 1969 startinud kanderaketiga Apollo 11-Saturn V, mis viis kosmosesse "Apollo" komandokapsli koos kuumooduliga "Eagle", millega 21. juulil 1969 maandusid esimesed Kuule jõudnud inimesed – 38-aastane komandör Neil Armstrong ja 39-aastane kuumooduli piloot Edwin Aldrin; kolmas meeskonna liige, komandokapsli piloot Michael Collins jäi orbiidile tagasilennuni.
Karjäär Saksamaal
Von Braun asus 1930. aastal õppima Berliini Tehnikakõrgkooli, hiljem juba sõjaväe rahaga Friedrich Wilhelmi Ülikooli. Olles olnud Saksa amatöörraketiühingu liige, võitis ta sõjaväe tähelepanu ja palgati nende heaks töötama. Õpingute ajal ja pärast seda töötas ta kuni Teise maailmasõja lõpuni Aggregat-seeria rakettidega. Juba kahekümnendates eluaastates sai temast Peenemünde uurimiskeskuse tehniline direktor. Enne sõda jõuti mudeli A-5 väljaarendamiseni. A-4 oli suurem ja kuigi paberil juba olemas, sai reaalsuseks hiljem. Peenemündes töötati von Brauni juhtimise all lõplikult välja A-4, mida tuntakse rohkem nime V2 all, ja asuti ka Aggregat-seeria järgmiste mudelite kallale. Peenemündes valmistati ka õhutõrjerakett Wasserfall ja esimene rakett V1. Von Brauni juhtimise all oli Peenemündes tuhandeid teadlasi. Tema sihiks oli eelkõige kosmos, kuid ta oli valmis ka sõjaväe heaks rakette ehitama. Von Braun oli sunnitud SS-iga ühinema ja regulaarsete ametikõrgendustega saavutas ta tänapäeva mõistes majori auastme (SS- Sturmbannführer). Sõja lõpul otsustasid von Braun ja suur osa tema kaastöölisi ennast USA vägedele vangi anda, kuna ähvardas oht, et Saksa väed hävitavad nende uurimistöö ja tapavad nad, et takistada väärtusliku info sattumist vaenlaste kätte. V2 põhjal tehti suur osa maailmasõjajärgseid rakette nii USA-s, NSV Liidus kui ka Prantsusmaal.
Karjäär USA-s
thumb|Ameerika teadlaste 24. oktoobril 1946 esimene kosmoses V-2 pardalt tehtud foto Maast Wernher von Braun sai uued "puhtad" dokumendid operatsiooni Paperclip raames ning ta viidi Ameerikasse, kus tema SS-i taust salati üldsuse ees maha. President Truman oli alguses natsionaalsotsialistliku taustaga teadlaste Ameerikasse toomise vastu, kuid NSV Liidu Sputniku üleslennutamine ja külm sõda muutsid ameerika üldsuse meelsust. Ameerikasse viidi peale von Brauni veel üle saja saksa raketiteadlase, kellest paljud läksid vabatahtlikult Nõukogude võimu kätte sattumise hirmus USA teenistusse. Ameerikas töötas von Braun esimestel aastatel alarahastatult V2 edasiarendustega, kuid pärast Korea sõja algust võimaldati talle ja tema meeskonnale vahendid Redstone-rakettide väljatöötamisel, kuna kardeti Nõukogude Liidu domineerimist ilmaruumis. Esimene Redstone-rakett (raketi esimeseks astmeks oli V2-raketi arendus), Redstone PGM-11, oli võimeline lennutama tuumalõhkepea rohkem kui 300 km kaugusele. Redstone'i raketipere kanderaketid viisid kosmosesse esimese Ameerika satelliidi ja ameeriklasest astronaudi Alan Shepardi. Pärast NASA loomist sai von Braunist Marshalli Kosmosekeskuse esimene direktor ja tema juhtimisel töötati välja Saturn V, mis viis inimese Kuule. Kogu Ameerikas töötatud aja jooksul propageeris von Braun kosmoseuurimist ja raketiteadust, Saksamaal oli tal selline tegevus sõjaväe käsul keelatud. Lisaks pidi ta võitlema Mittelwerki töökodades toime pandud sõjakuritegudes osalemise süüdistustega. Wernher von Braun tegi kaastööd ka Walt Disneyga kosmoseteemaliste filmide loomisel. 1960 tehti von Brauni elust film "I Aim at the Stars" ("Wernher von Braun – Ich greife nach den Sternen").
Von Brauni visioone
Pärast Apollo 11 Kuule maandumist koostas von Braun nimekirja oma nägemusest kosmose vallutamise lähitulevikust. Sulgudes olev aastaarv näitab plaani elluviimise aastat või kavandatud elluviimise aastat.
Moonika Aava
Moonika Aava (sündinud 19. juunil 1979 Rakveres) on Eesti endine kergejõustiklane. Talle kuulus 31. augustini 2013 Eesti rekord naiste odaviskes tulemusega 61,42 m.
Moonika Aava osales 2004. aasta Ateena olümpiamängudel ja saavutas kokkuvõttes 33. koha (54.96).
Pekingi olümpiamängudel sai Moonika Aava 26. koha (56.94).
Isiklikku
Moonika Aava on 168 cm pikk ja kaalub 64 kg. Ta elab Pärnus ja Tallinnas ning töötab politseinikuna. Tema treener on Heiko Väät. Varem treenis teda Toomas Merila. Moonika kuulub spordiklubisse Pärnu Altius. Tema hobideks on sport, muusika ja filmid, ta mängib jalgpalli Pärnu JK II naiskonnas.
Synopsis
Synopsis oli progressiivset rokki viljelenud eesti instrumentaalansambel.
Ansambli asutas 1977. aastal Igor Garšnek. Esimeses koosseisus mängis klahvpille ka Andres Uibo, kes lahkus järgmisel aastal. 1980. aastal lisandusid trummar Andrus Kerstenbeck ja bassimängija Raul Vaigla.
1986. aastal anti välja omanimeline LP.
Viisjaagu järv
Viisjaagu järv asub Tartumaal Elva vallas Vellavere külas, ning on Eesti suurim eravalduses olev veekogu.
Morotai
pisi pisi Morotai on üks Maluku saartest. Saar asub Halmaherast põhjas.
Saare pindala on 1800 km².
Viisjaagu järv
Järv on ovaalse kujuga. Kaldad on lausad, lääne pool järsemad. Järvele on moodustatud Viisjaagu järve hoiuala.
Morotai
Morotai on mägine ja vulkaaniline, kõrgus kuni 1250 meetrit.
Viisjaagu järv
Taimeliikide arvu poolest on järv keskmine: esineb 16 liiki makrofüüte.
Morotai
Saar kuulub Indoneesia Põhja-Maluku provintsi.
Viisjaagu järv
1935. aastal kinkis Eesti riik poole järvest Tartu Ülikooli rektorile professor Hendrik Koppelile. Hiljem ostis professor juurde teise poole järvest, maad ja teisegi järve. Praegu kuulub järv professor Koppeli järeltulijatele.
Keravälk
pisi|Keravälk Keravälk on harva esinev muutuva värviga helenduv kera läbimõõduga umbes 20 cm kuni meeter. Ta esineb enamasti koos tavalise äikesetormiga ning üsna sageli nähakse pärast pikselööki maapinna kohal hõljumas.
Keravälgu optilise spektri ehk valguse lainepikkuste mõõtmistulemused avaldati esmakordselt 2014. aasta jaanuaris. Spektri analüüs näitas et keravälgus oli rauda, räni ja kaltsiumi, ehk samu aineid mida leidub pinnase koostises. Lisaks oli vaadeldud keravälgu spekter üldjoontes sarnane samal ajal esinenud tavalise välgu spektriga.
Ta on umbes kera- või pirnikujuline, ebaselgete servadega. Heleduselt vastab ta umbes kodumajapidamises kasutatavatele valgustitele, nii et päeva ajalgi on nad selgelt näha. Keravälke on nähtud mitut värvi, aga kõige tavalisemad on punased, oranžid ja kollased toonid. Arvatavasti on tema temperatuur kõrge, mis tekitab sisisevat heli ja teravat lõhna. Siiski on tema läheduses viibinud inimesed üksnes harva kuumust täheldanud, kuid tema kadumisega kaasneb mõnikord oluline soojuse vabanemine. Tema lõhn meenutab osooni, põlevat väävlit või lämmastiku oksiide.
Teadlased on juba ammu püüdnud laboratoorsetes tingimustes keravälku valmistada. Kuigi mõned eksperimendid on tekitanud efekte, mis pealtnäha tunduvad loodusliku keravälgu moodi olevat, ei ole siiski veel välja selgitatud, kas see on juhuslik kokkusattumus või ei.
Henry Fonda
Henry Jaynes Fonda (16. mai 1905 – 12. august 1982) oli Ameerika Ühendriikide teatri- ja filminäitleja.
Karjäär
Henry Fonda alustas näitlemist Broadwayl ning 1935. aastal tegi ta oma filmidebüüdi Hollywoodis. Suurem tuntus saabus filmiga "Vihakobarad" (The Grapes of Wrath, 1940), mille eest Fondale anti 1941. aastal parima lavastaja Oscar.
Näitleja tuntumad osatäitmised olid filmides "Ox-Bow' juhtum" (The Ox-Bow Incident, 1943), "Mister Roberts" (1955), "12 vihast meest" (12 Angry Men, 1955), "Sõda ja rahu" (War and Peace, 1956) "Ükskord Metsikus Läänes" (Once Upon a Time in the West, 1968) ja "Sinu, minu ja meie" (Yours, Mine and Ours, 1968).
Tunnustus
Kolmel korral on Henry Fonda kandideerinud Oscari ja Kuldgloobuse nominatsioonile. 1982. aastal pärjati ta parima meespeaosatäitja kullast kujuga ja kuldgloobusega Norman Thayeri rolli eest filmis "Kuldjärve ääres" (On Golden Pond, 1981).
Aasta varem anti Fondale aga elutöö Oscar ja Cecil B. DeMille'i nimeline elutööauhind.
Lisaks on näitlejal teatriauhind Tony aastast 1948 ("Mister Roberts") ja Briti Akadeemia filmiauhind aastast 1958 ("12 vihast meest").
Alates 1960. aastast on Hollywoodi kuulsuste alleel (Hollywood Walk of Fame) aadressil 1601 Vine Street tema täht.
1999. aastal avaldatud edetabeli "AFI's 100 Years...100 Stars" (Ameerika Filmiinstituut) tulemuste põhjal asub näitleja meesstaaride tabelis kuuendal kohal.
Isiklikku
Näitlejana on tuntud ka tema tütar Jane Fonda, poeg Peter Fonda ning lapselapsed Bridget Fonda ja Troy Garity.
Sogyal Rinpoche
Sogyal Rinpoche (1947 – 28. august 2019) oli tiibeti dzogtšeni õpetaja, ühe tuntuma budismi ja mõtlust tutvustava teose "Tiibeti raamat elust ja surmast" autor.
Juuni 2007
Juuni 2007, kroonika
Bill Gates
Bill Gates [bill geits] (õieti William Henry Gates III; sündinud 28. oktoobril 1955) on USA tarkvaraettevõtte Microsoft asutaja, ideoloogiline juht ja suuromanik.
Gates asutas koos Paul Alleniga Microsofti ja töötas seal täiskohaga kuni 2008. aastani. Sellest ajast on ta Microsofti mittetäidesaatev esimees.
22. novembril 2004 avaldati Suurbritannia ärilehe Financial Times ja audiitoriettevõtte PricewaterhouseCoopers küsitluse tulemused, mille järgi valiti Bill Gates kolmandat aastat järjest maailma kõige hinnatumaks ärijuhiks.
Gates on tuntud ka filantroobina. Koos oma naisega on ta rajanud ülemaailmselt tegutseva heategevusliku organisatsiooni Bill ja Melinda Gatesi Fondi. Selle eesmärgiks on parandada tervishoidu ja vähendada äärmist vaesust maailmas ning lisaks võimaldada paremat juurdepääsu haridusele ja infotehnoloogiale Ameerika maailmajaos.
Maailma rikkaim inimene
Tänu Microsofti edule sai Gatesist ettevõtte suuromanikuna 1995. aastal maailma rikkaim inimene.
Gambia
pisi|Kaart Gambia (inglise keeles The Gambia) on Aafrika mandri läänerannikul paiknev riik.
Bill Gates
Maailma rikkaim inimene
Kui 13. märtsil 2005 avaldas majandusajakiri Forbes maailma kõige rikkamate inimeste iga-aastase edetabeli, siis hinnati seal Gatesi varanduse väärtuseks 46,6 miljardit USA dollarit ning ta oli Forbesi andmetel maailma rikkaim inimene 11. aastat järjest. 11. märtsil 2006 avaldatud edetabelis hinnati tema vara väärtuseks 666,4 miljardit Eesti krooni.
Juulis 2007 möödus temast rikkuselt mehhiklane Carlos Slim Helú, kuid 12. märtsil 2008, kui Forbes avaldas maailma rikkaimate inimeste edetabeli, oli Gates seal taas 40 miljardi USA dollari suuruse varandusega maailma rikkaim. Võrreldes eelmise aastaga oli ta kaotanud 58 miljardi Eesti krooni suuruse summa ja Carlos Helú oli 35 miljardi dollariga 3. kohal.
Gambia
Gambia oli oma poliitiliselt stabiilsuse olukorra tõttu heas kuulsuses, kuni 1994. aastal kukutas valitsuse sõjaväeline riigipööre. Ehkki põllumajandus annab 65% SKT-st, läheb üha enam gambialasi maalt linna, kus keskmine sissetulek on neli korda suurem. Näib, et pärast 1980ndail tehtud katset Senegaliga konföderatsiooni moodustada jääb Senegali maa-alast ümbritsetud riik püsima.
Bill Gates
Maailma rikkaim inimene
Kui 2008. aastal oli mõnda aega maailma rikkaim inimene Warren Buffett, siis 2009. aastal edestas teda taas Gates. 2010. aastast alates on rikkaim Carlos Helú, kuid Gates on püsinud varakuselt maailmas teisel kohal.
Gambia
Poliitika
Enne 1994. aasta juulis toimunud riigipööret oli Gambia üks vanemaid mitmeparteilisi demokraatiamaid Aafrikas. Riigis toimusid iseseisvumisest alates iga 5 aasta tagant valimised. Pärast sõjaväelist riigipööret olid president Dawda Jawara erakonna liikmed ja mitmed teised valitsuse liikmed poliitikast 2001. aasta juulini kõrvaldatud.
Bill Gates
Maailma rikkaim inimene
2010. aasta alguse seisuga oli Gatesi vara väärtus ligikaudu 53 miljardit USA dollarit. 2015. aasta alguseks oli see kasvanud 79 miljardi dollarini ning Forbes kuulutas ta viimase 20 aasta jooksul 16. korda maailma rikkaimaks inimeseks.
Gambia
Poliitika
Pärast riigipööret toimusid presidendivalimised 1996. aasta septembris, kus erru läinud kolonel Yahya Jammeh võitis 56% häältest. Järgmistel presidendivalimistel, 18. oktoobril 2001 osales neli opositsiooniparteid, kuid võitis ametis olev president Jammeh, kogudes peaaegu 53% häältest.
Bill Gates
Isiklikku
Gates abiellus 1. jaanuaril 1994 Melinda Frenchiga. Neil on kolm last: tütred Jennifer Katharine (1996) ja Phoebe Adele (2002) ning poeg Rory John (1999). 2021. aasta mai alguses teatasid Bill ja Melinda abielu lahutamisest.
Gambia
Poliitika
Tema partei säilitas oma tugeva enamuse Rahvuslikus Assamblees seadusandlikel valimistel, jaanuaris 2002, osaliselt selle tõttu, et põhiline opositsioonipartei Ühendatud Demokraatlik Partei boikoteeris seadusandlikke valimisi. 21. ja 22. märtsil 2006, enne pingelisi 2006. aasta presidendivalimisi, paljastati väidetav plaanitud sõjaväeline riigipööre. President Yahya Jammeh oli sunnitud naasma visiidilt Mauritaaniasse, paljud kahtlusalused sõjaväelased arreteeriti ning armeede ülemjuhataja, koos mõnede alluvatega, pages riigist.
Bill Gates
Isiklikku
Gates elab Washingtoni osariigis Medinas.
Gambia
Poliitika
Väideti, et kogu see sündmus oli korraldatud ametis oleva presidendi poolt kaudsetel eesmärkidel – kuid nende väidete tõepärasuse pole teada, kuna kinnitavaid tõendeid pole välja toodud. On kaheldav, kas kogu tõde üldse kunagi päevavalgele tuleb, kuna mitte keegi, kes omab mingisuguseid asitõendeid, ei julge nendega lagedale tulla, kartes, et nad saavad olema valitsuse poolt tagakiusatud.
Valitsus
Aastal 1996 võeti referendumil vastu uus konstitutsioon. See tagab tugeva valitsuse, ühekojalise seadusandliku võimu, sõltumatu kohtu ning inimõiguste kaitse.
Välispoliitika
Gambiale on olulised suhted Senegaliga, eriti pärast seda, kui 1989. aastal varises kokku Senegambia konföderatsioon, mis oli moodustatud pärast 1981. aasta riigipöördekatset senegallaste surve all. Peale Lääne-Aafrika on tähtis hoida ka häid suhteid peamise abiandja Suurbritanniaga. Gambia suhteline stabiilsus on võimaldanud abi kergesti välja meelitada ka Maailmapangalt, IMF-ilt, AFDB-lt ja Saudi Araabialt. Itaalia ja Holland on toetanud riigi tervishoidu, Jaapan aga praamiteenistust.
Haldusjaotus
pisi|500px|Gambia kohaliku omavalitsuse üksused
Rahvastik
Gambias elab väga palju erinevaid etnilisi gruppe ning igaüks neist on säilitanud oma keele ja traditsioonid minimaalsete segunemistega. Mandingod on suurim grupp, mis moodustab ligi 40% elanikkonnast, neile järgnevad fulbed, volofid, diolad ja soninked. Seal elavad ka akud, kes aga moodustavad vaid väga väikese osa. Gambias elab ligikaudu 15 000 mitteaafriklast.
Moslemid moodustavad rohkem kui 92% elanikkonnast. Erinevatesse usulahkudesse kuuluvad kristlased moodustavad enamiku ülejäänust. Gambialased peavad ametlikult mõlema usundi pühasid ning tolereerivad mõlemat usundit.
Üle 80% gambialastest elab maal külades, kuigi üha enam noori inimesi läheb pealinna tööd ning haridust otsima. Samal ajal kui urbaniseerumine, areng ning moderniseerumine ühendab järjest rohkem gambialasi lääne kommete ning hinnangutega, on alles jäänud ka endised igapäevaelu traditsioonid.
Majandus
Gambias on liberaalne turumajandus, peamisteks majandusharudeks on põllumajandus ja turism. Tööstus on väikese osakaaluga ja põhineb peamiselt põllumajandussaaduste töötlemisel. Peamised ekspordiartiklid on tekstiilid, pähklid ja puit. Põllumajandus moodustab umbes 30% SKT-st (ja annab tööd 70% rahvastikust), tööstus umbes 8% ja teenindussektor umbes 58% SKT-st.
Transport
Gambias on kasutusel maanteetransport, veetransport Gambia jõel ja merel ning õhutransport (ainus lennujaam on Banjuli rahvusvaheline lennujaam). Raudteid ei ole.
Ajalugu
Esimest korda on seda regiooni ajaloos mainitud araabia kaupmeeste poolt 9. ja 10. sajandil. Tekrur, kuningriik Senegali jõe lähedal, oli esimene riik Aafrikas, kuhu jõudis islamiusk, see juhtus aastal 1066.
Moslemitest kaupmehed rajasid Sahara kõrbe kaubatee orjade, kulla ning elevandiluu jaoks. Portugallased jõudsid Gambia aladele mööda merd 15. sajandi keskel ning hakkasid sealset tulusat kaubandust domineerima.