cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Donbassi sõja kronoloogia (2014. aasta juuli–september)
8. septemberkaart
Mariupolis tööviisiidil olnud president Porošenko teatas pressikonverentsil, et relvarahu nelja päeva jooksul on vabastatud 1200 Ukraina vangilangenut ja pantvangi. Presidendi sõnul on vangistuses veel 863 inimest. Mariupolis viibides oli Porošenkol ka telefonivestlus Putiniga, milles pooled arutasid relvarahu stabiliseerimise küsimusi Donbassis ja muid küsimusi.
Mustal merel algasid 12 riigi osavõtul kuni 10. septembrini kestnud mereväe ühisõppused "Sea Breeze-2014". Kanada kaitseministeerium süüdistas Venemaa õhujõude provokatiivses tegevuses.
9. september
Kaitseministeeriumi sõjameditsiiniosakonna direktori teatel oli relvarahu jõustumisest alates hukkunud 4 Ukraina sõjaväelast, 29 on saanud haavata. Julgeoleku ja kaitse Nõukogu teatel oli selle aja jooksul hukkunud 5 ja saanud haavata 33 Ukraina sõjaväelast, toimunud oli 89 "mässuliste ja Venemaa" rünnakut valitsusvägedele.
César Montes
César Jasib Montes Castro (sündinud 24. veebruaril 1997 Hermosillos) on Mehhiko jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Mehhiko kõrgliiga klubis Monterrey ja Mehhiko jalgpallikoondises.
Donbassi sõja kronoloogia (2014. aasta juuli–september)
9. september
Hollandi lennuohutusamet avaldas Haagis ametliku aruande Ukraina idaosas 17. juulil alla kukkunud Malaisia reisilennuki õnnetuse põhjuste kohta. Aruande kohaselt katkes lend õhus, pärast seda, kui lennukit väljastpoolt tabanud "arvukad esemed" olid läbistanud suurel kiirusel liikuva õhusõiduki. Pealtnägijate sõnul meenutas lennuki allatulistamise päeval sündmuskoha läheduses nähtud raketisüsteemi "Buk" meeskond Venemaa Föderatsiooni sõjaväelasi.
10. septemberkaart
Donetski oblasti Novoazovski ja Telmanove rajoonis hakkas kehtima erirežiim (Mariupoli kaitse tugevdamiseks). Piirangud ei kehti Mariupoli linna piiridesse jääva ala kohta.
President Porošenko teatel on 70% Ukraina territooriumil viibinud Venemaa vägedest viidud piiri taha tagasi.
11. septemberkaart
Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu info-analüütilise keskuse pressiesindaja polkovnik Lõssenko teatas igapäevasel pressikonverentsil, et luure andmetel on Ukraina territooriumil hukkunud umbes 2000 Venemaa sõjaväelast ning saanud haavata umbes 8000 VF sõjaväelast.
César Montes
Debüüdi Mehhiko jalgpallikoondises tegi Montes 2017. aasta CONCACAF Gold Cupi alagrupimängus Jamaica vastu. Ta võitis Mehhiko koondisega 2019. aasta CONCACAF Gold Cupi. 2016. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril kuulus ta Mehhiko olümpiameeskonda.
Donbassi sõja kronoloogia (2014. aasta juuli–september)
11. septemberkaart
Võrreldes eelmisel päeval URJKNi avaldatud kaardiga oli 11. septembril avaldatud kaardil viidud sisse muudatus – vastaspoole võitlejate kontrolli all olevale alale oli lisatud Donetski oblasti Venemaaga piirnev ala, sealhulgas Komsomolske, Telmanove, Krasnoarmiiske, Patriotõtšne ja Šõrokõne asulad.
12. september
Jõustusid uued Euroopa Liidu sanktsioonid Venemaa vastu.
President Porošenko avas Kiievis iga-aastase Jalta Euroopa Strateegia (YES) konverentsi. Konverentsil osalevad Eesti president Toomas Hendrik Ilves, Euroopa Parlamendi president Martin Schulz, Euroopa Komisjoni president José Manuel Durão Barroso ja teised.
Õhtul algas valitsusvastaste vägede uus rünnak Donetski lennuvälja kaitsvate valitsusvägede vastu.
ÜRO Maailma Toiduprogramm alustas toiduabi osutamist Ukraina idaosa elanikele.
Venemaa võimud väljendasid sügavat muret seoses võimaliku kahjuliku mõjuga looma- ja taimeriigile, mida Ukraina poolt kavandatav piirirajatis endaga kaasa võib tuua.
13. september
Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu info-analüütilise keskuse pressiesindaja teatel hukkus viimase ööpäeva jooksul üks Ukraina sõjaväelane, 5 sai haavata. 5. septembril jõustunud relvarahu jooksul oli hukkunud kokku kuus Ukraina sõjaväelast. Võrreldes eelmisel päeval Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu poolt avaldatud kaardiga oli 13. septembril avaldatud kaardil vastaspoole kontrolli all olev ala taas suurenenud.
USA president Barack Obama ütles Tallinnas peetud kõnes, et NATO peab aitama Ukrainal moderniseerida ja tugevdada oma julgeolekujõude. BBC poolt samal päeval avaldatud kaardil kujutatud piirid ei langenud kokku ametlikul kaardil kujutatutega.
Jätkus eelmisel õhtul alanud valitsusvastaste vägede rünnak Donetski lennuvälja kaitsvate valitsusvägede vastu. Lennuvälja suunast kostvaid suurtükkidest, Gradidest, miinipildujatest ja tankikahuritest väljalastud mürskude plahvatusi oli linnas kuulda hilisõhtuni. Näha oli ka samast suunast tõusvaid suuri suitsusambaid. Lennuvälja kaitsmisel hukkus 3 valitsusvägede sõdurit.
Ukraina piiri ületas 220 väidetavalt humanitaarabilastiga veokit Venemaalt. Pealelõunaks oli osa sõidukeist naasnud Venemaale ning õhtul teatas Venemaa tolliameti esindaja, et kõik sõidukid on naasnud Venemaale.
Kaitseminister Geletei teatel on NATO riigid alustanud relvatarneid Ukrainale.
14. september
Donetski lennuvälja tulistati tankidest ja Gradidest. Õhtuse seisuga oli olukord Donetskis kriitiline, oli hukkunuid ja vigastatud rahuliku elanikkonna seas.
Umbes kell 15 kohaliku aja järgi saabus OSCE erivaatlusmissiooni vaatlejate rühm Donetskis Putilovi turule, mida oli miinipildujatega tulistatud. 20 m kaugusel sündmuskohast nägid nad hukkunud naise keha. Varsti pärast vaatlejate saabumist algas miinipildujatuli, neli mürsku lõhkes 200 m kaugusel seirerühmast. Vaatlejad olid sunnitud eemalduma kilomeetri kaugusele. 10 minuti pärast lõhkes miinipildujamürsk umbes 100 m kaugusel vaatlejatest. Pärast seda olid vaatlejad sunnitud sellest rajoonist lahkuma.
Valitsusvastase relvajõudude esindajate kinnitusel tulistasid valitsuse relvajõud korduvalt suurtükkidest valitsusvastaste positsioone Donetski lähedal Dianivkas. 11 inimest hukkus ja 4 sai haavata. Kell 22.45 sattus valitsusvastase relvajõudude teatel Maloorlivkas tule alla ka Dianivkasse suunduv OSCE missiooni auto.
15. september
Vladimir Putin pidas Venemaa julgeolekunõukogu alaliste liikmete Dmitri Medvedevi, Sergei Ivanovi, Valentina Matvijenko, Nikolai Patruševi, Sergei Šoigu, Aleksandr Bortnikovi, Mihhail Fradkovi ja Boriss Grõzloviga operatiivnõupidamise, presidendi pressisekretäri Dmitri Peskovi teatel arutati olukorda seoses Kagu-Ukraina kriisi rahumeelse reguleerimisega, sealhulgas rõhuga humanitaaraspektidel, ning vahetati arvamusi seoses toimunud kontaktidega Venemaa, Euroopa Liidu ja Ukraina esindajate vahel Ukraina ja Euroopa Liidu assotsiatsioonileppe jõustumise potentsiaalselt negatiivsete tagajärgede asjus Venemaa ja Ukraina majandusele.
Saksamaa liidukantsler Angela Merkel helistas Venemaa presidendile Vladimir Putinile. Merkeli pressisekretäri Steffen Seiberti sõnul andis Merkel Putinile mõista, et konflikti püsivaks lahendamiseks on vajalik Venemaa vägede täielik väljaviimine Ukrainast ning efektiivne kontroll Ukraina ja Venemaa piiri üle. Venemaa presidendi pressiteenistuse teatel andsid liidrid positiivse hinnangu 12. septembril Brüsselis Venemaa, Euroopa Liidu ja Ukraina ministrite vahel sõlmitud kokkulepetele Euroopa Liidu ja Ukraina vahelise assotsiatsioonileppe ellurakendamise edasilükkamisest 1. jaanuarini 2016 ning märkisid, et selle kokkuleppe praktiliste üksikasjade täpsustamiseks on tarvis edasist ühist tööd, vahetasid arvamusi Venemaa-poolsete Euroopa Liidu gaasitarnete tagamise kohta ning leppisid kokku kolmepoolsete konsultatsioonide jätkamises ja vaatlesid Ukraina olukorra arengut, arvestades, et on tähtis, et Ukraina-sisese konflikti osapooled peaksid relvarahust rangelt kinni ning et OSCE relvarahu tõhusalt seiraks.
Lvivi lähistel Lääne-Ukrainas Javorivi polügoonil algasid 26. septembrini kestvad NATO sõjaväeõppused Rapid Trident-2014, millel osaleb umbes 1300 sõjaväelast 15 riigist (Ukrainast, Ameerika Ühendriikidest, Aserbaidžaanist, Bulgaariast, Gruusiast, Hispaaniast, Kanadast, Leedust, Lätist, Moldovast, Norrast, Poolast, Rumeeniast, Saksamaalt ja Suurbritanniast).
Ukraina president Petro Porošenko esitas parlamendile ratifitseerimiseks Euroopa Liidu ja Ukraina vahelise assotsiatsioonileppe.
Venemaa Habarovski krai valitsus teatas, et kuberner Vjatšeslav Šport kirjutas alla korraldusele kehtestada erakorraline olukord seoses Ukraina territooriumilt saabuvate kodanike arvu kasvuga.
16. september
Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu info-analüütilise keskuse teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul kolm Ukraina sõjaväelast, kaks sai haavata. Pressiesindaja ei osanud vastata ajakirjanike küsimusele eelmisel päeval lubatud hukkunute ja haavatasaanute arvu kohta.
LRV ja DRV teatasid ühtse väejuhatusega "Novorossija ühendatud relvajõudude" moodustamisest.
Venemaa relvajõud jätkasid valitsusvägede positsioonide jälgimist mehitamata õhusõidukitega.
Ukraina parlament võttis kinnisel istungil vastu seadused, mille kohaselt mõned Donetski ja Luhanski oblasti piirkonnad saavad järgnevaks kolmeks aastaks Ukrainas eristaatuse ja suuri kuritegusid mitte toime pannud Valitsusvastaste relvajõudude võitlejad amnestia. Seaduse kohaselt peaksid sõja mõlemad osapooled vabastama võetud vastaspoole vangid ja separatistid lahkuma hõivatud valitsuse hoonetest. 450-liikmelises parlamendis hääletas regionaalse eristaatuse poolt 277 ja amnestia poolt 287 saadikut. Hiljem viidi seaduse teksti sisse muudatusi. Ukraina peaprokurör lisas seaduse kommentaariks, et amnestia ei laiene raskeid vägivaldse iseloomuga kuritegusid (tapmised, vägistamised jms) toime pannud isikutele.
Ukraina Ülemraada ja Euroopa Parlament ratifitseerisid üheaegselt Ukraina ja Euroopa Liidu assotsiatsioonileppe. Ülemraada 381 liikmest hääletasid selle poolt 355, vastu- ja erapooletuid hääli ei olnud, hääletusel ei osalenud 26 saadikut. Parlamendi esimees Oleksandr Turtšõnov kirjutas sellele kohe alla, seejärel saadeti dokument president Petro Porošenkole, kes sellele parlamendisaalis kohe alla kirjutas. Kohe pärast leppe ratifitseerimist mõlema parlamendi poolt tegi president Porošenko Ukraina valitsusele ülesandeks kinnitada 17. septembriks leppe elluviimise plaan ja hakata seda kohe ellu viima, lisades, et leppe elluviimine nõuab mitut edasilükkamatut reformi.
Üks Donetski Rahvavabariigi liidritest, Andrei Purgin, ütles, et seadused on positiivne signaal, kuid nad ei soovi Ukraina koosseisu kuuluda. Donetski RV peaminister Aleksander Zahhartšenko teatas, et nad annavad seadusele oma hinnangu pärast selle allkirjastamist Porošenko poolt ja vene keelde tõlkimist.
17. september
President Petro Porošenko alustas oma Ameerika visiite esimese ametliku visiidiga Kanadasse, kus kohtus peaminister Stephen Harperiga ja esines kõnega Kanada parlamendi ees.
Vladimir Putin hoiatas kirjas Petro Porošenkole Ukrainat Ukraina ja Euroopa Liidu vaheliste lepingute rakendamisega kaasnevate negatiivsete tagajärgede eest.
Rahvusliku Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu teatel möödusid viimased 24 tundi valitsusvägedele kaotusteta.
Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee tunnistas oma otsuses ametlikult Venemaa relvajõudude viibimist Ukrainas ja kutsus Venemaad üles oma vägesid Ukrainast välja viima. Venemaa Välisministeeriumi ametliku esindaja vastus nimetatud avalduse suhtes oli, et see on tühine ("ничтожно"), omab vaid propagandistlikku tähendust ning et Venemaa vägesid Ukraina territooriumil ei ole.
URJKN teatel neutraliseerisid Ukraina Julgeolekuteenistuse üksused koostöös pataljonide "Tšernigov" ja "Aidar" võitlejatega Sjevjerodonetski lähistel asunud vastaspoole võitlejate laagri.
Jätkusid ägedad lahingud Donetski lennuvälja kaitsvate valitsusvägede vastu. Ukraina Julgeolekuameti andmetel võitlesid vastaspoolel GRU-le alluvad Spetsnazi üksused.
Saksamaa eradetektiivibüroo lubas 30 miljonit USA dollarit preemiat Malaisia reisilennuki allatulistamisega seotud teabe eest.
18. september
Ameerikas visiidil viibinud president Petro Porošenko kohtus Valges Majas president Barack Obamaga  ning esines Kongressi mõlema koja ühendatud istungil. Kõnes märkis president, et 5. septembril alanud relvarahu jooksul on hukkunud 17 Ukraina sõjaväelast, 67 on saanud haavata.
Möödunud ööpäeva jooksul hukkus üks Ukraina piirivalvur, kolm valitsusvägede võitlejat sai haavata. Rahvusliku Julgeoleku Nõukogu teatel toimus Donbassi oblastis 21 Venemaa-meelsete jõudude rünnakut, Luhanski oblastis 14 rünnakut.
OSCE Ukraina erimissiooni koosseisus olevate vaatlejate arvu on kavas suurendada pooleteise kuu jooksul praeguselt umbes 250 inimeselt kuni 500 inimeseni.
Venemaal Astrahanis tungiti kallale BBC võttegrupile, mis uuris VF sõjaväelaste tegevust ja hukkumisi Ukrainas, kannatada sai võttegrupi operaator.
Väidetavalt kinnitas Vladimir Putin telefonivestluses Petro Porošenkoga, et tema väed võivad kahe päevaga vallutada mitte üksnes Kiievi, vaid ka Riia, Vilniuse, Tallinna, Varssavi ja Bukaresti.
19. september
President Petro Porošenkole anti Washingtonis üle Maailmakodaniku auhind ("Global Citizen Award"). Presidendi pressiteenistuse teatel ütles riigipea, et pühendab auhinna neile, kes on andnud oma elu vabaduse ja demokraatia eest.
URJKN info-analüütilise keskuse teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul kaks Ukraina sõjaväelast, kuus jäi kadunuks.
Võrreldes eelmisel päeval avaldatud kaardiga oli sel päeval Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu poolt avaldatud kaardil valitsusvägede kontrolli all olev ala järjekordselt märkimisväärselt vähenenud, umbes 2000 ruutkilomeetri võrra.
20. september
Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu info-analüütilise keskuse teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul üks Ukraina sõjaväelane, seitse sai haavata.
Vilniuses ajakirjanike küsimustele vastanud NATO Euroopa vägede ülemjuhataja kindral Philip Breedlove nimetas 5. septembril sõlmitud lepet "ainult nime poolest relvarahuks" ("cease-fire in name only").
Kolmas, umbes 200 veokist koosnenud nõndanimetatud "humanitaarabi" kolonn saabus Luhanski asemel Donetskisse. ITAR-TASSi teatel olid laadungiks toiduained, ravimid jms. Ukraina siseministri nõuniku teatel erines kolmas kolonn eelmistest äärmiselt rangete turvameetmete poolest, kusjuures valvet teostasid eranditult VF Relvajõudude eriüksuslased. DRV ja LRV võitlejaid kolonni juurde ei lastud. Infovastupanu andmetel olid lasti hulgas ka elektroonilise sõja ja raadiotehnilise luure jaamad ning lahingumoon.
21. september
Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu info-analüütilise keskuse pressiesindaja teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul kaks Ukraina sõjaväelast, kaheksa sai haavata.
Pressiesindaja teatel oli 12. septembri seisuga aprillis alanud "terrorismivastase operatsiooni" (ATO) jooksul hukkunud 873 Ukraina sõjaväelast. Luure andmetel oli selle aja jooksul hukkunud umbes 2000 VF sõjaväelast.
Hukkunud sõjaväelastele teostatud kohtumeditsiiniliste ekspertiiside arvu järgi võib hukkunud Ukraina sõjaväelaste arv olla umbes 2000, millele võivad lisanduda seni veel leidmata surnukehad.
URJKN info-analüütilise keskuse pressiesindaja teatel jätsid valitsusväed maha Ždanivka, Rozivka ja Junokomunarivski asula.
22. septemberkaart
Möödunud ööpäeva jooksul hukkus kaks Ukraina sõjaväelast, kaks sai haavata.
Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu info-analüütilise keskuse pressiesindaja teatel on Donbassis kasvanud valitsusvastaste rühmituste omavaheliste relvastatud kokkupõrgete arv. Donetskis hukkus relvastatud rühmituste "Oplot" ja "Kalmius" omavahelises kokkupõrkes viis rühmituse "Kalmius" võitlejat.
23. september
Möödunud ööpäeva jooksul ei hukkunud ühtegi Ukraina sõjaväelast. Möödunud ööpäeva eripäraks oli ka see, et Ukraina piirivalvurite ja valitsusvastaste jõudude vahel ei toimunud ühtegi relvastatud kokkupõrget.
Dnipropetrovski oblasti administratsiooni teatel asub sõjatsooniga piirnevate oblastite surnukuurides üle tuhande langenud Ukraina sõjaväelase, kellest 552 isikut on senini tuvastamata.
President Porošenko ja Angela Merkeli vahelises telefonivestluses tõdesid pooled, et konflikti rahumeelse likvideerimise osas võib täheldada edusamme.
Eesti välisminister Urmas Paet teatas humanitaarabi (toiduained) ettevalmistamisest Ida-Ukraina tarbeks. Eestisse saadeti ravile 10 Ukraina sõjaväelast.
24. september
Luhanski oblastis oli valitsusvastaste relvajõudude täieliku kontrolli all kuus rajooni, Donetski oblastis seitse rajooni. Donbassis (Luhanski ja Donetski oblast) on kokku 36 rajooni.
25. september
President Porošenko allkirjastas korralduse Ukraina-Venemaa piiri ajutise sulgemise kohta.
URJKN info-analüütiline keskus avaldas kaardi, millel on kujutatud olukorda lahingute piirkonnas 25. septembri keskpäevase seisuga.
Leedu Vabariigi president Dalia Grybauskaitė väljendas Washington Postile antud intervjuus arvamust, et Venemaa tegevus sarnaneb Iraagi ja Süüria terroristlike rühmituste tegevusega.
Venemaa välisministeerium kasutas Ukrainale kuuluva territooriumi osa suhtes esmakordselt ametlikult sõna "Novorossija", mille peale Ukraina Välisministeerium avaldas oma Facebooki lehel tänu Vikipeediale geograafiaalaste teadmiste eest. Novorossija küla asub Venemaal Primorje krais. Ukrainlaste poolt 1893. aastal rajatud külas elas 2010. aastal 479 inimest. Ukraina välisministeerium märkis, et kui küla elanikud soovivad alustada dialoogi oma ajaloolise kodumaaga, siis on Ukraina meeleldi nõus seda algatust toetama.
26. septemberkaart
Vastaspoole relvajõud jätkasid rünnakuid valitsusvägede positsioonidele. Donetski lennujaama kaitsvate valitsusvägede teatel tuli neil möödunud ööpäeva jooksul seista vastu senini kõige intensiivsemale valitsusvastaste relvajõudude rünnakule.
Reuters teatas VF sõjaväelaste osalemisest keskvalitsuse ja valitsusvastaste relvajõudude vahelise puhvertsooni moodustamise kontaktgrupis, Venemaa Välisministeerium väitis, et kohtumist Ukraina sõjaväelaste ja 76 VF sõjaväelase vahel, kus mõlema poole juhiks olid kindrali auastmes sõjaväelased, Donetski oblastis ei toimunud. VF ohvitseride kohalolekut ja osalemist Soledaris toimunud kohtumisel kinnitas hiljem oma Facebooki lehel ka OSCE Ukraina erivaatlusmissioon (SMMU, Special Monitoring Mission to Ukraine).
Donetski lähistel Nõžnja Krõnkas leitud massihaudadega seonduva uurimisega hakkab tegelema ÜRO Inimõiguste Nõukogu ülemkomissari ameti seiremissioon.
27. september
URJKN info-analüütilise keskuse juhataja asetäitja teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul üks Ukraina sõjaväelane, kaheksa sõjaväelast sai haavata. Luhanski oblastis Štšastja linnas sai miinipilduja rünnakus surma üks tsiviilelanik, 16 sai haavata, kolm neist raskelt.
Hommikul taasalustati Donetski tulistamist suurtükkidest, hukkus üks linnakodanik. Õhtul umbes kella viie paiku taasalustati Novoazovski suunast Mariupoli tulistamist raskerelvadest.
Malaisia transpordiminister teatas Malaisia kavatsusest taotleda ÜRO-lt Malaisia reisilennuki õnnetuskohale rahuvalvajate saatmist, kuna Ukraina pool ei suuda tagada õnnetuskohal ekspertide turvalisust.
28. september
URJKN info-analüütilise keskuse teatel ei hukkunud möödunud ööpäeva jooksul ühtegi Ukraina sõjaväelast, kolm sõjaväelast sai haavata. Valitsusvastased relvajõud näitasid suurimat aktiivsust üles Donetski lennujaama ning Debaltseve ja Štšastja piirkonnas.
Altševskis kuulutasid valitsusvastaste relvajõudude võitlejad välja sundmobilisatsiooni ja komandanditunni.
Venemaa Föderatsiooni poolt on valitsusvastaste jõududega peetavate relvarahu läbirääkimiste juhiks määratud Venemaa maavägede ülema asetäitja kindralleitnant Aleksandr Lentsov.
29. septemberkaart
URJKN info-analüütilise keskuse pressiesindaja teatel hukkus möödunud ööpäeva jooksul üheksa Ukraina sõjaväelast, 27 sõjaväelast sai haavata. Donetski lennujaama kaitsjad tõrjusid ööpäeva jooksul kaks võimsat valitsusvastaste relvajõudude rünnakut. Pressiesindaja kinnitusel hävitati umbes 50 vastaspoole võitlejat.
Venemaa Föderatsiooni Uurimiskomitee algatas kriminaalasja Donbassis venekeelse elanikkonna suhtes toimepandud genotsiidi asjas.
30. september
URJKN info-analüütilise keskuse pressiesindaja teatel ei hukkunud möödunud ööpäeva jooksul ühtegi Ukraina sõjaväelast, kolm sõjaväelast sai haavata.
NATO ametliku esindaja teatel oli Ukrainas endiselt "sajad Venemaa sõjaväelased, sealhulgas eriüksuste võitlejad". Umbes 20 000 sõdurit oli koondatud Ukraina piiride lähistele. Sealhulgas oli piiride lähedusse paigutatud ka Totška-U lühimaarakettide patareid.
Sündmused alates 1. oktoobrist 2014 on kajastatud artiklis Donbassi sõja kronoloogia (2014. aasta oktoober–detsember).
Arkenal
Arknal e. Arkna rüütlimõis ja küla Rakvere kihelkonnas Virumaal. Taani hindamisraamatu koostamise ajal kuulus Arkenallæ xxvii, Thidericus de Kivælile, 1483 Rakvere foogtile.
Kazimierz Lipień
Kazimierz Lipień (6. veebruar 1949 Jackow, Poola – 12. november 2005 New York) oli Poola maadleja. Ta võistles klassikalises stiilis kergekaalus.
Ta on tähelepanuväärne selle poolest, et elu 16 suurvõistluselt tõi ta 14 medalit.
Tema kaksikvend on 1980. aasta olümpiamängude hõbemedalivõitja Józef Lipień.
Sportlaskarjäär
Lipień oli 164 cm pikk. Tema võistluskaal oli 72 kg.
Tema spordiklubi oli MKS Jelenia Góra/Wisłoki Dębica ja treener oli Czesław Korzen.
1971. aasta maailmameistrivõistlustel Sofias saavutas Lipień hõbemedali Bulgaaria maadleja Georgi Markovi järel ning Jaapani maadleja Hideo Fujimoto ja Ungari maadleja László Réczi ees.
1972. aasta Euroopa meistrivõistlustel Poolas Katowices saavutas Lipień pronksmedali Markovi ja Soome maadleja Martti Laakso järel.
1972. aasta suveolümpiamängudel Münchenis saavutas Lipień pronksmedali Markovi ja Saksa DV maadleja Heinz-Helmut Wehlingi järel.
1973. aasta Euroopa meistrivõistlustel Helsingis saavutas Lipień hõbemedali NSV Liidu maadleja Nelson Davidjani järel ja Norra maadleja Harald Hervigi ees.
Sama aasta maailmameistrivõistlustel Teheranis saavutas Lipień kuldmedali NSV Liidu maadleja Anatoli Kavkajevi ja László Réczi ees.
Sama aasta maailmameistrivõistlustel Katowices kaitses Lipień tiitlit Kavkajevi ja Réczi ees.
1975. aasta Euroopa meistrivõistlustel Saksa FV-s Ludwigshafen am Rheinis saavutas Lipień kuldmedali Kavkajevi ja Bulgaaria maadleja Stojan Lazarovi ees.
Liipri tänav
pisi|Liipri tänav Liipri tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Pääsküla asumis.
Kazimierz Lipień
Sportlaskarjäär
Sama aasta maailmameistrivõistlustel Minskis tuli Lipień teiseks Davidjani järel ja Réczi ees.
Liipri tänav
Liipri tänav sai nime 19. augustil 2008. Tänav on saanud nime tänava ääres olnud suurte liiprihunnikute järgi. Varem oli Liipri tänav Raudtee tänava osa.
Kazimierz Lipień
Sportlaskarjäär
1976. aasta Euroopa meistrivõistlustel Leningradis kaitses Lipień meistritiitlit Păuni ja Suren Nalbandjani ees.
1976. aasta suveolümpiamängudel Montrealis saavutas Lipień olümpiavõidu Davidjani ja Réczi ees. Esikolmiku vahel tekkis surnud ring ja omavaheline järjestus pandi paika kaotuspunktide arvu järgi. Păun sai 5., kreeklane Migiakis 7. ja Lazarov 8. koha, Nalbandjan võitis pisut raskema, I kergekeskkaalu.
1977. aasta Euroopa meistrivõistlused jäid Lipienil vahele. Maailmameistrivõistlustel Rootsis Göteborgis sai Lipień hõbemedali Réczi järel ning Păuni ja Davidjani ees.
1978. aasta Euroopa meistrivõistlustel Sofias saavutas Lipień kolmanda kulla Păuni ja Ungari maadleja Tomas Tóthi ees.
Sama aasta maailmameistrivõistlustel Mexicos pälvis Lipień hõbemedali NSV Liidu maadleja Boriss Kramarenko järel ning Rootsi maadleja Lars Malmkvisti ja Bulgaaria maadleja Ivan Saikovi ees.
1979. aasta Euroopa meistrivõistlustel Bukarestis tuli Lipień pronksmedalile Kreeka maadleja Stylianos Migiakise ja Ungari maadleja Tomas Tóthi järel.
1980. aasta suveolümpiamängudel Moskvas jäi Lipień 6. kohale. Medalid võitsid Migiakis, Ungari maadleja István Tóth ja Kramarenko. Teda edestasid ka Jugoslaavia maadleja Ivan Frgić, kes eelmistel olümpiamängudel oli ühe kaalu võrra kergemas, sulgkaalus pälvinud hõbemedali, ja Bulgaaria maadleja Panajot Kirov. Pärast olümpiamänge lõpetas Lipien sportlaskarjääri.
Anna Maria Orel
Anna Maria Orel (sündinud 11. detsembril 1996 Jõhvis) on eesti vasaraheitja.
Tiit Nugis
Tiit Nugis (sündinud 3. detsembril 1942 Tallinnas) on eesti astronoom ja astrofüüsik.
Anna Maria Orel
Ta lõpetas 2016. aastal Kadrioru Saksa Gümnaasiumi. Sügisel 2019 astus ta Rootsi ülikooli kaugõppesse.
Tiit Nugis
Elulugu
Tiit Nugis on riigiametniku poeg.
Anna Maria Orel
Sportlasena
Ta hakkas kergejõustikuga tegelema 2007. aastal ja vasaraheidet treenima 2011. aastal. Teda on varem treeninud Toivo Ruut ja soome vasaraheitetreener Jarmo Pöyry. Praegu elab Orel Poolas ja tema treener on Poola vasaraheitetreener Malwina Wojtulewicz.
Tiit Nugis
Elulugu
1961 lõpetas ta Pärnu 1. Keskkooli, 1969 Tartu Ülikooli füüsika osakonna optika-spektroskoopia erialal. 1974 kaitses ta TÜ-s füüsika-matemaatikakandidaadi kraadi väitekirjaga "Изучение оболочек звезд типа Вольфа-Райет".
Anna Maria Orel
Sportlasena
Anna Maria Oreli nimel on Eesti rekord naiste vasaraheites 69.85.
Saavutused
2013. aastal osales ta noorte (U18) kergejõustiku maailmameistrivõistlustel.
Tiit Nugis
Elulugu
1969–77 oli Nugis Füüsika ja Astronoomia Instituudi ja Astrofüüsika ja Atmosfäärifüüsika Instituudi insener ja nooremteadur, 1977–90 AAI vanemteadur, 1990–95 juhtivteadur, 1995. aastast Tartu Observatooriumi vanemteadur. Ta on töötanud külalisteadurina Tšehhoslovakkias, Indias, Poolas ja Suurbritannias.
Anna Maria Orel
Saavutused
2013. aastal heitis 3 kg vasaraga Eesti U18 rekordi (61.40), mille ületas 2018. aastal Annika Emily Kelly.
2014. aastal osales ta juunioride kergejõustiku maailmameistrivõistlustel.
Tiit Nugis
Elulugu
Nugis on Üliõpilasselts Liivika vilistlane.
Anna Maria Orel
Saavutused
2015. aastal osales ta Euroopa juunioride kergejõustiku meistrivõistlustel.
Tiit Nugis
Teadustöö
Tiit Nugise põhiline uurimisvaldkond on astrofüüsika, peamiselt tähtede atmosfääride ja ümbriste spektroskoopiline uurimine. Ta on teinud kindlaks Wolf-Rayet' tüüpi tähtede keemilise koostise anomaalsuse ning selgitanud infrapuna- ja raadiokiirgust analüüsides kuumade mittestatsionaarsete tähtede tuulte iseärasusi, tuletanud tähetuule tempo määramise universaalse valemi. Ta on Rahvusvahelise Astronoomia Liidu liige (1985) ning Euroopa Astronoomiaühingu asutajaliige (1992). Ta on avaldanud üle 80 teadustrükise, sh 5 monograafiat (osadel kaasautor), samuti aimeartikleid. Ta on avaldanud üle 900 teaduspublikatsiooni.
Anna Maria Orel
Saavutused
2015. aasta 16. mail püstitas ta heitjate seeriavõistlusel Eesti juunioride (U20) rekordi. Tema tulemuseks oli 60.75. Aasta lõpus parandas rekordit, heitis 62.32.
2016. aasta 19. juunil püstitas ta Soomes võistlusel Lapinlahti Eliittikisat Eesti rekordi vasaraheites. Tema tulemuseks oli 67.52.
2016. aasta 10. detsembril püstitas ta vasaraheites uue Eesti rekordi 68.71.
2017. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel sai ta 18. koha. Tema parima katse tulemus oli 67.37, mis oli paar sentimeetrit vähem kui selle hooaja parim tulemus 67.39.
2018. aasta 30. mail Oslos peetud võistlusel heitis Eesti rekordi 69.68 ning täitis EM-i normi. EM-il sai tulemusega 67.22 kvalifikatsioonivõistlusel 16. koha ning lõppvõistlusele ei pääsenud.
2019. aasta 27. aprillil heitis ta uueks Eesti rekordiks 69.85, kuid ei pääsenud selle tulemusega Dohas toimunud maailmameistrivõistlustele.
Isiklikku
Tema vanaema õepoeg on diplomaat Lauri Bambus.
Filip Mihaljević
Filip Mihaljević (sündinud 31. juulil 1994 Livnos) on Horvaatia kuulitõukaja.
Mihaljević tegi täiskasvanute tiitlivõistluste debüüdi 2016. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Portlandis, kui võitis tulemusega 20.97 Tomas Walshi ja Andrei Gagi järel pronksmedali.
2019. aasta maailmameistrivõistlustel Dohas pääses ta finaali ja sai tulemusega 20.48 11. koha.
2021. aasta Euroopa sisemeistrivõistlustel võitis ta tulemusega 21.31 pronksmedali.
2022. aasta Euroopa meistrivõistlustel Münchenis tuli ta Euroopa meistriks tulemusega 21.88, edestades serblast Armin Sinančevići ja tšehhi Tomáš Staněkit. Maailmameistrivõistlustel Eugene'is sai ta 21.82-ga 6. koha.
Mihaljevići isiklik rekord kuulitõukes on 21.94, mis on püstitatud 5. juunil 2021 Karlovacis. Sisetingimustes on tema isiklik rekord 21.84, mis on püstitatud 27. veebruaril 2020 Belgradis. Mõlemad tulemused on ka Horvaatia rekordid. Kettaheites on tema isiklik rekord 2017. aastal Eugene'is heidetud 63.76.
Isiklikku
Mihaljević on õppinud Virginia Ülikoolis saksa keelt ja keskkonnateadust.
Annette Funicello
Annette Joanne Funicello (22. oktoober 1942 – 8. aprill 2013) oli Ameerika Ühendriikide laulja ja näitleja.
Eesti suursaadik Portugalis
Eesti suursaadik Portugalis on Eesti volitatud suursaadik Portugalis. Suursaadik resideerib Eesti suursaatkonnas Lissabonis.
Hensies
Hensies on prantsuskeelne vald Belgias Valloonia piirkonnas Hainaut' provintsis.
Asulad
Hensies jaguneb järgmisteks osavaldadeks, asulateks ja piirkondadeks:
Aagama
Aagama (sanskriti ja paali keeles āgama ‘tulemine, saabumine’; tiibeti keeles lung; hiina keeles 阿含 ahan; jaapani keeles agon) on budismis, hinduismis ja džainismis kanooniliste tekstide kogumik.
Mahajaana budismis on 'aagama' Sūtrapiṭakasse kuuluvate Buddha jutluste ehk suutrate kogude nimetus. Aagamat mõistetakse kui edasiantud Buddha sõna, mis on budismi tekstitraditsiooni kõige autoriteetsem osa.
Budismi leviku kõrgperioodil Indias oli ilmselt käibel mitu üksteisest mõnevõrra erinevat aagama kogumikku. Tänapäeval on tervikuna säilinud ainult theravaada koolkonna paalikeelne kogumik Sutta Piṭaka, mille vastavaid osi nimetatakse nikaajadeks.
Hiinakeelses budistlikus kaanonis on esindatud neli esimest sanskriti keelest tõlgitud aagamat. Sise-Aasiast on leitud peamiselt sarvastivaada koolkonna sanskritikeelsete aagama tekstide fragmente, mis mõnevõrra erinevad nii paali nikaajadest kui ka aagama hiinakeelsetest tõlgetest.
Hinduismi paljudes koolkondades tähistab 'aagama' pühade tekstide kogumikke.
Džainismis on 'aagama' samuti kanooniliste tekstide kogu nimetus.
Ahistav jälitamine
Ahistav jälitamine on teise isiku hirmutamise, alandamise või muul viisil häirimise eesmärgil temaga korduva või järjepideva kontakti otsimine, tema jälgimine või muul viisil isiku eraellu sekkumine tema tahte vastaselt.
Kuriteokoosseisuga kaitstakse isiku põhiseaduslikku õigust perekonna- ja eraelu puutumatusele ning isiku vaimset ja füüsilist tervist.
Enamikus Eestis toime pandud ahistava jälitamise juhtumites on jälitajaks ohvri endine partner. Sellest tulenevalt on jälitaja võimalused ohvri eraellu tungimisel ning talle kannatuste põhjustamisel väga laiad, arvestades, et endisel partneril on ohvri eraelu kohta palju infot. Lähisuhtepartnerist jälitaja kasutab seda infot sageli ohvri vastu ja see muudab ohvri jaoks kannatused intensiivsemaks ja ähvardavamaks.
Sätte kujunemine
Kohustus ahistav jälitamine kuriteokoosseisuna kriminaliseerida tuli Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsioonist. Eesti allkirjastas konventsiooni 2. detsembril 2014.
Konventsioon sisaldab osaliste jaoks nõuet kasutada meetmeid, et kriminaliseerida tahtlikud teise isiku vastu suunatud teod, mis seisnevad isiku korduvas ähvardamises, millega kaasneb isiku hirm oma turvalisuse pärast. Varasemad karistusseadustiku ähvardamise ja eraviisilise jälitustegevuse koosseisud ahistavat jälitamist ei hõlmanud, viimatinimetatu teokooseis on olemuselt palju laiem.
Kuriteokoosseis
Koosseisu tuvastamiseks on vajalik, et ahistava jälitamise tunnustega teod oleksid toime pandud nii kannatanu tahte vastaselt kui ka korduvalt või järjepidevalt. Tavaliselt ühiskondlikult aktsepteeritav käitumine nagu helistamine, kingituste saatmine ja ootamatud visiidid võivad vastata ahistava jälitamise tunnustele. Seda juhul, kui need muutuvad ohvrile oluliselt häirivaks ning jätkuvad, vaatamata sellele, et ohver on jälitajale selgelt teada andnud tegude soovimatusest ning nõudnud selle lõpetamist.
Asukoht KarSis
Karistusseadustikus asub § 1573 poliitiliste ja kodanikuõiguste vastaste süütegude peatükis, milles paiknevad koosseisud seisavad võrdõiguslikkuse, põhivabaduste ja valimisvabaduse eest. Põhjus, miks paragrahv mainitud peatüki alla kuulub, tuleneb Istanbuli konventsioonist, mille üldine eesmärk on kaotada naiste ja alla 18-aastaste tütarlaste vastu suunatud vägivald. Eelmainitu leitakse olevat algpõhjuseks, miks meeste ja naiste vahel ebavõrdsus püsib.
Võimalikud ahistava jälitamise viisid
Ahistavat jälitamist on keeruline ammendavalt defineerida. Probleemiks on toimepanijate lõputud võimalused ohvri tunnetega mängida, kasutades selleks sageli vaevu hoomatavaid meetodeid, mis kõrvaltvaatajale võivad paista süütuna. Ahistava jälitamise viisid on näiteks soovimatu kontakt ohvriga telefoni või muu sidevahendi teel, ohvri ja tema vara liikumise jälgimine ning ootamatu ilmumine ohvri viibimiskohta.
Lähenemiskeeld
Lähenemiskeelu kehtestamiseks on üldiselt vajalik isikuvastase või alaealise vastu toime pandud süütegu või selle kahtlus. Kuigi ahistav jälitamine ei paikne seadustikus isikuvastaseid süütegusid käsitlevas peatükis, on ka selle puhul võimalik lähenemiskeeldu kohaldada. Põhjuseks selle kohaldamisala laiendav tõlgendamine – lähenemiskeeldu on võimalik kohaldada ka siis, kui toimepandud tegu oleks ilma raskendavate lisatunnuste puudumiseta kvalifitseeritav isikuvastase süüteona.
5,8S rRNA
pisi|Arvatav 5,8S rRNA sekundaarstruktuur. Värvidega on tähistatud vastavate järjestuselementide konserveeritus 5,8S ribosomaalne RNA (5,8S rRNA) on eukarüootide ribosoomi suure alaüksuse 60S-alaüksuse üks rRNA-molekulidest, RNA komponent ning seetõttu oluline translatsioonil.
5,8S rRNA-d transkribeerib RNA polümeraas I, kui osa 45S prekursorist, mis sisaldab ka 18S ja 28S rRNA järjestusi. Selle rRNA funktsiooniks arvatakse olevat ribosomaalne translokatsioon.
Teatakse ka, et 5,8S rRNA seondub kovalentselt kasvaja supressorvalgu p53-ga.
5,8S rRNA-d leidub ka arhedel.
5,8S rRNA-d kodeerib 5,8S rDNA.
60S-alaüksus
Suur alaüksus 60S-alaüksus sisaldab lisaks 5,8S rRNA molekulile veel ka 5S rRNA-d ja 28S rRNA-d.
Thomas Scheileke
Thomas Scheileke (sündinud 5. novembril 1964 Hamburgis) on Eestis elav saksa kunstnik ja illustraator.
Teinud koostööd kirjastustega Huma ja Koolibri ning ajakirjadega Täheke, Hea Laps, Minu Maailm jt.
Lasse Tur
Ta alustas oma karjääri 1972. aastal ja hakkas aerofotodega tegelema 1988. Fototöötlust arendades ja negatiivfilme digiteerides suurendas ta järjest oma firma klientuuri ja nii tõusis tema 2000. aastal loodud firma Mapaid AS Norra turuliidriks. Aerofotode vastu on huvi tuntud maavaidluste korral, maanteede ja ehitiste projekteerimisel, pilte on tellinud kohalikud omavalitsused ning ajaloo- ja fotohuvilised.
Lasse Tur on andnud välja 14 aerofotoraamatust koosneva Norra-teemalise sarja "Sett fra oven" (inglise keeles "Seen from above"). Raamatud on valminud koostöös Norra ajakirjaniku Odd Helge Brugrandi ja piloodi Oddmar Stenhaugiga.
Lasse Tur on viimastel aastatel oma ettevõtte Mapaid tegevust laiendanud ka teistesse riikidesse, sh Läti, Rootsi, Taani, Islandile ja Hispaaniasse. Lasse Tur registreeris Eestis ettevõtte Mapaid OÜ 2009. aastal. Esimese fotolennu tegi Lasse Tallinna kohal 2010. aasta juulis. Eesti pealinnast tehti umbes 14 000 aerofotot. Parimad aerofotod Tallinnast on koondatud Eesti-teemalise sarja esimesse raamatusse "Tallinn linnulennult", mis ilmus 2013. aasta mais. 2014. aastal ilmusid ka "Tallinn: vanalinn linnulennult" eesti- ja ingliskeelsed väljaanded.
Välislingid
Eesti meedia:
Sara Montiel
pisi|Sara Montiel María Antonia Abad Fernández, esinejanimega Sara Montiel (ka Sarita Montiel või Saritísima; 10. märts 1928, Campo de Criptana, Castilla-La Mancha, Hispaania – 8. aprill 2013, Madrid, Hispaania) oli hispaania laulja ja näitleja.
Montieli rahvusvaheline menu Juan de Orduña väikese eelarvega melodraamas "El Último Cuplé" ("Viimane kuplee") 1957. aastal tegi temast Euroopas ja Ladina-Ameerikas staari. 20. sajandi keskel oli ta suures osas maailmast kõige edukam hispaaniakeelne näitleja. Tema filmide "El Último Cuplé" ja "La Violetera" ("Kannikesemüüja") kogutulu oli 1950.-60. aastate hispaaniakeelse filmitööstuse suurim.
Elulugu
Montiel alustas filmirollidega 15-aastaselt Hispaanias. Tema esimene film oli 1948. aastal esilinastunud "Locura de Amor", kus ta mängis islamiusulist printsessi. Seejärel töötas ta Mehhikos, kus osales vähem kui viie aasta jooksul tosinas filmis, omandades 1951. aastal Hispaania kõrval ka Mehhiko kodakondsuse. Sealt siirdus Sara Montiel edasi Hollywoodi, tema esimeseks Ameerika filmiks sai "Vera Cruz" (1954), kus ta mängis koos Gary Cooperi ja Burt Lancasteriga. Columbia Pictures pakkus talle tavapärast seitsmeaastast lepingut, millest Montiel keeldus, kartes Hollywoodi stereotüpiseerivat rollivalikut hispaaniakeelsetele näitlejatele. Selle asemel tegi ta vabakutselisena koostööd filmistuudioga Warner Brothers. Montieli esimene abikaasa (1957-1963) oli USA näitleja Anthony Mann; ilmaliku abiellumise tõttu heideti Montiel Hispaania katoliku kirikust välja.
Filmi "El Último Cuplé" (1957) järel salvestas Montiel filmide kõrvalt ka laule viies keeles ning andis kontserte. Tema järgnevate filmide seas olid "La Violetera" (1958), "Carmen la de Ronda" (1959), "Mi Último Tango" ("Minu viimane tango", 1960, uusversioon 1939. aasta filmist "Caminito de Gloria", kus sama rolli mängis Libertad Lamarque), "Pecado de Amor" (1961), "La Bella Lola" (1962. aasta versioon "Camille'ist"), "Noches de Casablanca" ("Casablanca ööd", 1963), "Samba" (1964), "La Femme Perdue" (1966), "Tuset Street" (1967), "Esa Mujer" (1969), "Varietes" (1971) jt.
2000. avaldas Sara Montiel autobiograafia "Vivir es un placer", millele järgnes 2003. aastal "Sara and Sex". Neis kirjeldas ta oma nelja abielu kõrval ka lühisuhteid kirjanik Ernest Hemingway ja näitleja James Deaniga, nimetades oma elu armastuseks aga nobelist Severo Ochoat. Franco-aegses Hispaanias oli Montiel "saatusliku naisena" tuntud seksisümbol, keda muuhulgas nimetati "Hispaania kauneimaks naiseks", samas kujunes temast hilisematel aastatel ka feminismi eestkõneleja ja geiikoon. Ta ise ütles: "Millal iganes ma mõnes USA linnas esinen, ilmuvad kohale kõik linna geid." ("Cuando voy a actuar a alguna ciudad de EE UU allí están todos los gays de la ciudad.") Kokku plaadistas ta ligi 30 albumit. Tema viimaseks filmiks jäi Óscar Parra de Carrizosa "Abrázame" (2011), kus Montiel parodeeris iseennast.
Sara Montiel on maetud San Justo kalmistule Madridis.
Tunnustus
Hispaania filmiauhinna Medal del Círculo de Escritores Cinematográficos pälvis Sara Montiel kolmel korral: 1957. aastal peaosa eest filmis "El último cuplé", 1958. aastal peaosa eest filmis "La violetera" ning 1999. aastal elutööpreemia.
1959. aastal sai "La violetera" filmimuusika plaat kuldplaadiks, Sara Montielile anti ka Hispaania Riikliku Näitlejate Sündikaadi auhind.
1972 nimetati Sara Montiel Los Angelese aukodanikuks.
1981. aastal anti talle Iisraelis Ben Gurioni medal, 1982. aastal Prantsuse Kunstide ja Kirjanduse orden (Ordre des Arts et des Lettres).
2010. aastal pälvis Montiel Hispaania Medalla al Mérito en el Trabajo kõrgeima järgu (Tööteenete Kuldmedal), millega kaasneb tiitel Excelentísima Señora.
Varlpiri keel
Varlpiri keel kuulub Austraalia keelte pama-njunga keelte hulka. Keel on suguluses warlmanpa keelega. Keelt kõneldakse peamiselt Austraalias Põhjaterritooriumil (Yuendumu, Ali Curung Willowra, Alice Springs, Katherine, Darwin ja Lajamanu). 2006. aasta seisuga on varlpiri keele kõnelejaid 2510. See on kõnelejate arvu poolest üks suurimaid aborigeenide keeli Austraalias. Enamik varlpiri kõnelejaid räägib ka inglise keelt.
Täishäälikud
Varlpiri keeles on kolm täishäälikut. Täishäälikud võivad olla kas pikad või lühikesed. Hääliku pikkus määrab sõna tähenduse, näiteks „mirnta“ tähendab grippi, aga „miirnta“ lehtpuust valmistatud kilpi.
Kaashäälikud
Tabelis märgitud ühekordne värihäälik on tegelikult ebaharilik konsonant, mida kasutatakse tõenäoliselt vaid varlpiri keeles. Häälikut esile tuues on keeletipp alguses retrofleksi asendis, kuid liigub seejärel kiiresti ettepoole, laksatades vastu suulae esiosa. Valrpiri keeles, nagu enamikus Austraalia keeltes, pole frikatiivseid konsonante (frikatiivid e hõõrdhäälikud).
Fonotaktika
Ükski sõna ei alga alveolaarse konsonandiga (alveolaar e hambasombuhäälik); sõna esimene konsonant peab olema huulhäälik, pehme suulaehäälik, retrofleksne või palataalne häälik. Kõik sõnad lõppevad täishäälikutega; sõnu, mis muidu lõppeks kaashäälikuga, „parandatakse“, lisades sufiksi -pa.
Sõnajärg
Varlpiri keeles on sõnade järjekord suhteliselt vaba, see ei muuda lause tähendust. Pigem oleneb sõnade järjekord teemast, millest kõneldakse, näiteks kas informatsioon on uus või vana jne. Siiski on sagedamini kasutatav sõnajärg SOV (alus, sihitis, öeldis).
Tähestik
Varlpiri keeles kasutatakse ladina tähestikku ning selles pole mitte ühtegi diakriitilist märki. Õigekirja töötas välja Lothar Jagst 1950. aastatel. Retrofleksseid kaashäälikud kirjutatakse digraafidega, mis moodustatakse eesliite r lisamisel: rt, rn, rl. Pikad vokaalid kirjutatakse kahekordselt: ii, aa, uu.
Verbid
Varlpiri verbid on moodustatud paarisajast verbitüvest ning jagatud viie pööramisklassi vahel. Tihti kasutatakse eesliiteid, et moodustada erineva tähendusega uusi verbe. Näiteks „parnka“ tähendab „jooksma“, kuid „wurulyparnka“ tähendus on „peitu lippama“. Sõna „wuruly“ liitmisel mõne teise verbi tüvele on võimalik moodustada ka teisi sõnu, mis väljendavad peitmist või üksiolemist. Enamik taolisi eesliite ja verbi kombinatsioone on sõnavaras juba olemas, uusi kombinatsioone ei saa vabalt luua. Kuid on eesliiteid, mida saab kombineerida väga erinevate verbidega ning on verbe, millega saab kasutada peaaegu kõiki eesliiteid. Verbi tüvele järgneb järelliide ehk sufiks. Igas pööramisklassis on viis sufiksit.
Arvsõnad varlpiri keeles
Suuremate numbrite puhul kasutatakse sõna „palju“.
Dialektid varlpiri keeles
Varlpiri keelel on mitu dialekti, mida räägitakse erinevates piirkondades Põhjaterritooriumil:
Keelenäide
Kuja kalapalanyanu kajangka nyurruwiyi walyajarrarlu marripungu marda, kala purungku pakarnunjunu, manu marda kala panturnunjunu kajangka. Ngulajangkaji kalanyanu kangurnu.
Tõlge: Kui kaua aega tagasi kaks meie esivanemat midagi tahtsid, läks üks neist ja varastas selle teist lüües või võib-olla ka läks ja torkas teda odaga. Pärast seda andis ta end üles.