cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Parteivastane grupp
Molotovi, Malenkovi, Kaganovitši ja nendega liitunud Šepilovi parteivastaseks grupiks nimetati Nõukogude ametlikus ajakirjanduses Vjatšeslav Molotovi, Georgi Malenkovi, Lazar Kaganovitšit ja teisi parteitegelasi, kes püüdsid juunis 1957 võtta Nikita Hruštšovi maha NLKP KK I sekretäri ametikohalt.
Väheste eranditega olid grupi liikmed vanad Stalini vanad kaasvõitlejad, kelle mõju hakkas pärast NLKP XX kongressi märgatavalt vähenema. Dmitri Šepilov toetas gruppi, öeldes välja isiklikud pretensioonid Hruštšovile.
Madagaskari linnade loend
Siin on loetletud Madagaskari linnu.
Parteivastane grupp
Kuigi grupis osales rohkem inimesi, koondas NLKP KK pleenumi avanud Georgi Žukov kriitika neljale mehele ning nende Stalini-aegsetele kuritegudele, et ülejäänud Hruštšovi poole üle meelitada (Šepilov ei osalenud repressioonides, kuid Hruštšov, kes pidas teda enda poolt edutatuks, tahtis teda reetmise eest karistada).
Inese Lībiņa-Egnere
Alates 14. detsembrist 2022 on Inese Lībiņa-Egnere Läti justiitsminister.
Parteivastane grupp
Gruppi kuulusid ka Kliment Vorošilov, Nikolai Bulganin, Mihhail Pervuhhin ja Maksim Saburov, kes esialgu pääsesid kergemalt. Vorošilov jäi 1960. aastani NSVL Ülemnõukogu Presiidiumi esimeheks, Bulganin jäi 1958. aastani NSV Liidu Ministrite Nõukogu esimeheks, Pervuhhin arvati NLKP KK Presiidiumi liikmeks (kuigi ta faktiliselt selle istungitel enam ei osalenud), Saburov alandati tavaliseks Keskkomitee liikmeks. Edaspidi neid siiski karistati, näiteks Bulganin jäeti ilma Nõukogude Liidu marssali auastmest.
Tilaapia
pisi|[[Tilapia mariae]] Tilaapia (Tilapia) on suur kalade perekond ahvenaliste seltsist kirevahvenlaste sugukonnast.
Esimest korda kirjeldas tilaapiaid perekonnana Andrew Smith (1840).
Tilaapiaid on 40 liiki, kelle põhiline levila on Aafrika järvedes.
Minimaalne veetemperatuur, mida nad taluvad, on 7–13 °C.
6 tilaapialiiki kasvatatakse tiikides, sest nad kasvavad kiiresti ja sigivad hästi. Nende hulgas on triibuline sebratilaapia (T. buttikoferi). Eriti laialt kasvatatakse mosambiigi tilaapiat (T. mossambica), kes on sisse viidud Filipiinidele, Guyanasse, Iisraeli, Indohiinasse, Jaapanisse, Koreasse, Melaneesiasse, Mikroneesiasse ja Polüneesiasse. Indias kasvatatakse tilaapiat tiikides koos tähnilise kirikala (Etropius maculatus) ja sri lanka kirikalaga (E. suratensis).
Õeste
Õeste on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Leisi valda.
Murenemiskoorik
Murenemiskoorik on maismaa pinnakiht, kus toimub murenemine ja selle tagajärjel tekib maakoore ülaosas rabe kivimmaterjal. Murenemiskooriku paksus sõltub paljudest teguritest: Nüüdisaegsed murenemiskoorikud on tavaliselt kaetud mullakihiga.
Käimine
thumb|250px|Meeste [[20 km käimine 2005. aasta MM-il Helsingis.]] Kiirkõndimine on kergejõustiku ala ja tähendab väga keerulist tehnikat, mida sportlane kasutab võimalikult kiireks edasiliikumiseks ilma jooksuta.
Sportlikus käimises peab edasiliikumine sammudes toimuma nii, et käija säilitab maapinnaga pideva kontakti. Sportlase eespool asuv jalg peab olema hetkel, kui see maapinda puudutab, kuni hetkeni, millal jalg täisnurga saavutab, põlvest sirge. Käimisvõistlusi peetakse nii staadionil kui ka maanteel.
Staadionil toimuvatel võistlustel jälgib võistlejate reeglipärast käimist kuus kohtunikku. Maanteel peetavatel käimisvõistlustel peab olema vähemalt kuus, kuid mitte enam kui üheksa kohtunikku.
Kui käimine ei vasta reeglitele, teeb kohtunik hoiatuse. Pärast hoiatuse saamist kolmelt kohtunikult peab sportlane rajalt lahkuma.
Hoiatus tehakse valge kaardi näitamisega. Hoiatuskaardi mõlemal poolel peab olema sümbol, mis näitab kõnealust määrusterikkumist. Diskvalifitseerimist kinnitab punane kaart, mida võib teha ainult ala vanemkohtunik. Kui kõrvaldamine pole millegipärast kohe võimalik, tehakse seda vahetult pärast finišit.
10 km käimisdistantsil ja pikematel distantsidel paigutatakse esimene joogipunkt stardist 5 km kaugusele ning järgmised kas igale ringile või taas 5 km järel. Joogipunkte võib ka tihedamalt olla, kui ilmastikuolud seda nõuavad.
Maanteel korraldataval 20 km käimisel peab ühe ringi pikkus olema kuni 2,5 km, 50 km käimisdistantsil aga kuni 5 km.
Tanami kõrb
Tanami kõrb on kõrb Austraalia põhjaosas. Kõrb on kivine ja väikeste mägedega. Tegemist on ühe isoleerituma paigaga maailmas.
Harilik soolarohi
Harilik soolarohi (Salicornia europaea) on rebasheinaliste sugukonda soolarohu perekonda kuuluv taimeliik.
Varem süstematiseeriti soolarohi maltsaliste sugukonda.
Soolarohi on halofiil ehk eelistab kasvada soolasematel muldadel, nt mererannikul.
Eestis leidub teda paiguti rannasoolakutel ja üleujutatud lääneranniku piirkondades ning läänesaartel.
Soolarohu vars on lüliline ja lihakas, sellel puuduvad lehed. Taime varre pikkus on 3(10)–20(30) cm.
Soolarohu õied paiknevad lülide alusel. Õitseb juulis, augustis.
Assotsiatiivne ühikelemendiga ring
Assotsiatiivne ühikelemendiga ring on algebras selline ring, milles korrutamine on assotsiatiivne ja milles leidub ühikelement.
Om (jõgi)
Om (vene keeles Омь) on Irtõši parempoolne lisajõgi. Ta suubub Irtõši Omskis, mis on Omi järgi nimetatud.
Jõgi algab Novosibirski oblastist Vasjuganje tasandikult. Jõe lähte geograafilised koordinaadid on 56°16'N 81°33'O. Jõgi voolab läände. Ta läbib Kuibõševi, seejärel suubuvad temasse paremalt Itša ja Tarta, siis jõuab ta Omski oblastisse, läbib Kalatšinski ja Kornilovka ning suubub Omskis Irtõšši. Suudme geograafilised koordinaadid on 54°58'N 73°22'O. Omi veed jõuavad Obi kaudu Põhja-Jäämerre.
Jõe nimi pärineb turgi keeltest, kus sõna "om" tähendab 'vaikne'. Jõe lähe asub merepinnast 140 m kõrgusel, suue 69 m kõrgusel ja jõgi on 1091 km pikk, mis tähendab, et tema langus on 71 m ja lang 6,5 cm/km, mis suhteliselt väike, kuigi näiteks Irtõši ja Obi lang on veelgi väiksem.
Omi valgla on 52 600 km² ning vooluhulk 121 km kaugusel suudmest 64 m³/s ja suudmes 52 m³/s.
Afriidid
Afriidid (araabia keeles ainsuses ‘Afrīt (عفريت), mitmuses ‘Afārīt (عفاريت)) ehk ifriidid ehk efriidid on džinnide rühm araabia mütoloogias. Nimi tähendab 'tolm'.
Om (jõgi)
Omi suue asub 1831 km kaugusel Irtõši suudmest ja 2993 km kaugusel Põhja-Jäämerest.
Afriidid
Afriidid kehastavad tule elementi. Uskumuse kohaselt peavad nad end kõige kõrgemaks tõuks, sest nad olevat "esimesena tulnud". Džinnide viiest klassist on nad tugevuselt teine. Neid peetakse kõige kurjemateks ja ohtlikumateks džinnideks.
Om (jõgi)
Jõeorg on 3–8 km lai ja läbilõikelt trapetsikujuline. Selle servad on ülemjooksul lauged, alamjooksul järsemad. Lamm on katkendlik, 250 m kuni 3 km lai, kaetud kohati metsa ja kohati niiduga, aga kohati on lammil puud maha võetud ja lamm üles haritud. Jõesäng on mõõdukalt käänuline ja jõeharudeta. Jõeoru laius on madalvee ajal 40–84 m, aga loogete kohal võib ulatuda 110–220 meetrini. Vee sügavus on koolmekohtadel 0,3–1,5 m, hauakohtadel 2,0–4,1 m. Jõe voolukiirus on üldiselt 3–4 dm/s, maksimaalselt 14 dm/s.
Afriidid
Inimesed on leidnud viisi, kuidas neid maagia abil enda teenistusse rakendada. Oma uhkuse tõttu täidavad nad inimeste korraldusi vastumeelselt ning iroonilise ja pahatahtliku hoiakuga, püüdes võimaluse korral mitte teha seda, mida tegelikult soovitakse.
Nad esinevad end sageli üliinimlikult kaunite ja tugevate muskliliste noorte meeste kujul, kellega on väga keeruline tegemist teha.
Om (jõgi)
Põhiliselt toitub Om lume sulamisveest. Madalvesi on maist juulini, mõnikord augustini. Om jäätub oktoobri lõpus või novembri alguses ja vabaneb jääkattest aprillis või mai alguses.
Afriidid
Rahvausundis peetakse afriite ka kättemaksuvaimudeks, kes karistavad mõrtsukaid ja muid kurjategijaid. Afriiti peetakse ka mõrvatu vaimuks, kes naaseb surnuteriigist, et mõrtsukale kätte maksta. Ta ilmub suitsusambana mõrvapaigas. Afriitideks võisid saada ka korralikult matmata jäänud inimesed.
Afriite peetakse üldiselt pahatahtlikeks. Ühes hadiidis öeldakse nii: "Allahi saadik [ Muhammad ] ütles: "Eile hakkas üks ifriit džinnide seast mind kiusama, et minu palvet katkestama. Aga Allah lubas mul tema üle võimu saada ja ma kägistasin ta, ma tahtsin siduda ta mošeesamba külge, et te hommikul kõik teda näha saaksite.""
Om (jõgi)
Nõukogude võimu ajal oli Om laevatatav keskjooksul 369 km ulatuses Kuibõševist Ust-Tarkani, aga tänapäeval ei kuulu Om Venemaa siseveeteede hulka. Selle põhjuseks on asjaolu, et Vasjugani sood muutuvad globaalse kliimamuutuse tulemusena järjest kuivemateks ja nendest väljuvad jõed kipuvad järjest enam kuivama.
1980. aastatel vähenes vee voolukiirus Omis oluliselt ja jõgi hakkas õitsema. Et veidi liigutada seisvat vett, sõideti õhkpadjal laevadega jõgi suuremas osas selle pikkusest läbi. Ent ka selleks oli tarvis jõge sildade all prahist puhastada.
Christoph von Münchhausen
Christoph von Münchhausen (ka Mönnikhusen) oli Läänemaa stiftifoogt aastatel 1557–1561, arvatava vaheajaga 1558–1559.
Christoph oli Kuramaa ja Saare-Lääne piiskopi Johann V sugulane, kuid pole päris selge, kas tema vend või nõbu. Christoph sai Läänemaa stiftifoogtiks ilmselt piiskop Johanni toetusel. Tema üpris lähedased sugulased olid ka Kuldīga komtuur Ernst ja Kuramaa orduvasall Heinrich von Münchhausen. Christophi tütar Kattreyne abiellus 1568. aastal Diedrich von Lynteniga.
Esimesed teated Christoph von Münchhauseni viibimisest Liivimaal on kas 1549. või 1550. aastast. Liivi sõja alguses paistis ta silma äärmusliku Taani-meelsusega, mida võib seostada sellega, et ta oli Taani kuninga vasall Kolga mõisas Harjumaal. 1558. aasta suvel haaras Münchhausen Tallinna komtuuri Franz von Siegenhoveni kaasabil Toompea väikese linnuse oma kätte ja kuulutas end Taani kuninga asehalduriks Liivimaal, väites, et Taani võim Põhja-Eestis on taastatud. Et ta aga kuningas Christian III-t varem oma avantüürist ei informeerinud, siis ei saanud ta ka mingit toetust ja aasta lõpuks suutis ordu oma võimu Tallinnas taastada.
Christoph jäi siiski edasi Läänemaa stiftifoogtiks ja oli üks hertsog Magnuse lähemaid abilisi pärast seda, kui too 1560. aasta alguses Saare-Lääne ja Kuramaa piiskopkonnad üle võttis. 1560. aastal surus ta maha talupoegade ülestõusu Läänemaal ja lasi eestlaste juhi, kuninga, Kuressaares hukata. Ent 1561. aastal vabastati Münchhausen stiftifoogti ametist. Ettekäändeks toodi pillav valitsemisstiil, kuid tegelikult võisid selle taga olla poliitilised intriigid. Christoph viibis seejärel veel lühikest aega Läänemaal, kuid lahkus peagi Liivimaalt.
Christoph von Münchhausen suri Saksamaal 1565. aasta paiku.
Balingup
Balingup on asula Austraalias Lääne-Austraalia osariigis 250 kilomeetrit Perthist põhja pool ja 31 kilomeetrit Donnybrookist kagus. Asulat läbib Lõuna-Lääne kiirtee.
Ferizaj
Ferizaj (serbia Урошевац) on linn Kosovos.
Linnas asub USA sõjaväebaas Camp Bondsteel.
1997. aasta ujumise lühiraja maailmameistrivõistlused
1997. aasta ujumise lühiraja maailmameistrivõistlused olid 3. maailmameistrivõistlused lühiraja ujumises, mis toimusid 17.–20. aprillini 1997 Göteborgis Rootsis.
Eestlaste osalemine
Eestlastest osalesid MM-il Marko Pachel (100 m rinnuli), Raiko Pachel (100 m rinnuli ja 200 rinnuli) ja Indrek Sei (50 m vabalt, 100 m vabalt ja 50 m liblikat)
Eiste
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pihtla valda.
1999. aasta ujumise lühiraja maailmameistrivõistlused
1999. aasta ujumise lühiraja maailmameistrivõistlused olid 4. maailmameistrivõistlused lühiraja ujumises, mis toimusid 1.–4. aprillini 1999 Hongkongis Hiinas.
Arnold Jürgenson
Arnold Jürgenson (22. veebruar 1908 Tartu – 22. september 1944 Läänemeri) oli eesti vaimulik.
1999. aasta ujumise lühiraja maailmameistrivõistlused
Eestlaste osalemine
Eestlastest osalesid MM-il Raiko Pachel ja Indrek Sei.
Arnold Jürgenson
Lõpetas 1927. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi ja 1939. aastal Tartu Ülikooli usuteaduskonna. Ordineeriti 6. oktoobril 1940 Tallinna Toomkirikus EELK vikaarõpetajaks.
Aastatel 1940–1942 oli EELK vikaarõpetaja ja 1942–1944 Tartu Pauluse koguduse 2. pihtkonna õpetaja.
Hukkus Eestist põgenemisel laeval Moero.
Säralill
pisi|Heleenium ´Chelsey´ Säralill ehk heleenium (Helenium) on üheaastaste taimede ja püsikute perekond korvõieliste sugukonnas. Perekonna liigid kasvavad pärismaisena Ameerikas. Põhja-Ameerika preeriate kuivadel ja niisketel kohtadel kasvab 40 liiki heleeniume. Kesk-Euroopas on kasvatuses 3 liiki ja 50 sorti. Eestis kasvatatakse mõnd sügisheleeniumi sorti ja harva ka kuldheleeniumi. Neil on kollased või oranži värvi õied. Sügisheleeniumi nimi (inglise keeles sneezeweed) on tekkinud sellest, et nende kuivad lehed tekitavad snuff´i.
Iseloomustus
pisi|Heleenium ´Double Trouble´ Sügisheleeniumid (Helenium autumnale) on kõrgekasvulised ja mujal Euroopas väga populaarsed. Need on ka vastupidavad lõikelilled, nende väiksemadki õiepungad avanevad vaasis. Sortide keelõite värv varieerub kollasest punakas- ja oranžpruuni toonideni. Südamiku putkõied on kas mustad või kollakaspruunid. Sügisheleeniumite õite värvi on harvaesinevalt soojad toonid. Need meelitavad sügisesse aeda ka liblikaid. Sügisheleeniumid on tugevavarrelised, vast kõige kõrgemaid liike on mõnikord vaja toestada. Põuaperioodil tuleb neid kindlasti kasta, sest põhiliikidest sügisheleenium kasvab looduses niisketel preerianiitudel. Sügisheleenium jagatakse iga 3-4 aasta tagant ning istutatakse uude hästi väetatud mulda. Tugeva kasvu tõttu vajavad need igal aastal tugevat väetamist. Kesk-Eurooplaste meelest kuuluvad sügisheleeniumi sordid parimate aias kasvavate rühmapüsikute hulka. Meil kohtab neid üllatavalt harva. Võib olla kardetakse nende kaugele aretatud uhkeõieliste rühmapüsikute suurt hooldustarvet. Osad allikad ütlevad, et heleenium oli Trooja Helena nime järgi pandud. Legend ütleb, et taim hakkas kasvama seal, kus naise pisarad langesid.
Paljundamine
Heleeniume on parim paljundada kevadel jagades. Sügisheleeniume tuleb elujõu hoidmiseks ja rikkaliku õitsemise ärgitamiseks jagada 3-4 aasta järel. Jagamiseks kaevatakse taim üles, ning taimik jagatakse labida või aiahargi abil väiksemateks osadeks. Jagada võib ka käsitsi, siis tekib vähem taimele vähem vigastusi. Pärast ülekaevamist võib liigse mulla juurte ümbert ära raputada. Vigastatud või kuivanud juured lõigatakse tagasi terve kohani. Kui soovitakse saada rohkem paljundusmaterjali, siis jagatakse emataim pärast selle üleskaevamist pisemateks osadeks jälgides, et igale jääks vähemalt 1-3 võsu või kasvupunga ning terveid, vigastamata juuri.
Lembit Öpik
Lembit Öpik (sündinud 2. märtsil 1965 Bangoris Põhja-Iirimaal) on Briti liberaaldemokraatlik poliitik.
Tema vanemad olid põgenikud (isa oli Uuno Öpik) Eestist. Tema vanaisa oli astronoom Ernst Öpik.
Ta oli parlamendiliige Montgomeryshire'ist alates 1997. aasta valimistest ning liberaaldemokraatide varikabineti Walesi asjade riigisekretär ja Põhja-Iirimaa asjade riigisekretär. Ta kaotas oma parlamendikoha 2010. aasta üldvalimistel.
Ta on olnud University of Bristol Union 'i president ning kuulunud organisatsiooni National Union of Students juhtkonda.
Laiale avalikkusele on ta tuntud muretundmise pärast mõne asteroidi võimaliku kokkupõrke pärast Maaga. Ta pooldab asteroidide avastamise finantseerimise suurendamist programmi Spaceguard raames.
Ta on kosmoseriigi Asgardia parlamendi pea.
Isiklikku
Öpik räägib vabalt inglise, eesti ja saksa keelt ning on õppinud kõmri keelt.
Õpik tutvus 2001 ITV ilmateadete diktori Siân Lloydiga. Nende suhe algas 2002. Juunis 2004 nad kihlusid. Nende suhe kestis oktoobrini 2006. Paar elas Öpiku valimisringkonnas Powyses.
Nad tutvusid Liberaaldemokraatide konverentsil, kui ajakirjanikud kohtusid parlamendiliikmetega. Nad vestlesid ning Siân kaotas sõrmuse. Öpik leidis sõrmuse üles, kuid kaotas selle siis ise ära. Ta leidis selle üles alles kaks aastat hiljem ning helistas Siânile. Tollel oli üle pilet The Promsile, ning sellest ajast algas nende suhe, mis nüüdseks on lõppenud.
Lembit Öpik on olnud kihlatud lauljatar Gabriela Irimiaga ja tal on olnud suhe modell Katie Greeniga.
Linnuraba looduskaitseala
Kaitseala sai alguse aastal 1959. Aastal 1961 hakati ala kaitsma kui Linnuraba sookaitseala (ka: Kodila Linnuraba kaitseala). Praegune kaitse-eeskiri kehtestati aastal 2005.
Linnuraba looduskaitseala kaitse-eesmärk on:
Kaitsealasse kuuluvad järgmised vööndid:
Kaitseala geograafilised koordinaadid on.
Linnuraba maastikukaitseala keskkonnaregistri kood on KLO1000247.
Koroonapandeemia Türgis
Koroonapandeemia Türgis on osa 2019. aasta sügisel Hiinast Wuhanist alanud ja 2020. aasta märtsis pandeemiaks kasvanud ülemaailmsest koroonapandeemiast.
Esimesed haigestunud tuvastati Türgis 11. märtsil 2020.
Ennu
Ennu (ka Enno) on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Koroonapandeemia Türgis
Kronoloogia
Tuvastatud nakatunuid Türgis, allikas: <br style="clear:left;" />
Ennu
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pihtla valda.
Foor
pisi|Foor Rootsis Foor ehk valgusfoor on teedel kasutatav elektriline seade liikluse reguleerimiseks valgussignaalide abil.
Foore kasutatakse peamiselt teede ristumisel intensiivsete liiklusvoogude reguleerimiseks. Foore kasutatakse nii jalakäijate kui ka sõidukite teedel.
Tavaliselt on kasutusel standardne kolme värviga (roheline, kollane, punane) valguskood. Neid valguskoode nimetatakse foorituledeks (näiteks punane tuli jne).
Iga valgusfoori juurde ristmikel on paigaldatud liiklusmärgid, mis näitavad sõidujärjekorda. Neid nimetatakse eesõigusmärkideks. Neid märke on vaja juhuks, kui valgusfoor on välja lülitatud (näiteks öösel) või ei ole töökorras. Kui liiklust ristmikul reguleerib valgusfoor või reguleerija, eesõigusmärgid ei kehti.
Valgusfoori leiutajaks peetakse John Peake Knighti. Esimene foor paigaldati Londoni parlamendihoone ette ja see alustas tööd 9. detsembril 1868. See töötas maagaasiga ja tuled ei vahetunud automaatselt, vaid selleks oli politseinik. Esimene foor ei töötanud kaua: juba 2. jaanuaril 1869 see plahvatas gaasilekke tõttu kõnnitee-aluses gaasijuhtmes ja vigastas foori tööd juhtinud politseinikku.
Fushë Kosovë
Fushë Kosovë on linn Kosovos.
Fushë Kosovë ümbruses peeti 1389. aastal Kosovo lahing.
Eesti Rojalistlik Partei
Eesti Rojalistlik Partei oli mitteametlik Eesti partei, mis tegutses aastatel 1989–1998. Selle juhid olid Kalle Kulbok ja Aadu Must.
Eesti Rojalistliku Partei ametlikuks eesmärgiks oli Eesti Skandinaavia maade eeskujul kuningriigiks muutmine.
Tegevus
1992. aasta Riigikogu valimistel sai partei koos Rojalistliku Ühenduse "Vaba Toomega" valimisliiduna Sõltumatud Kuningriiklased, parlamendis 8 kohta. Kuningriiklaste fraktsiooni kuulusid tuntud poliitkommentaator Vambola Põder (suri 1993, asendas IT-spetsialist Mihkel Kraav), jurist Tõnu Kõrda, ajaloolane Ralf R. Parve, ajakirjanik Rein Kikerpill, ajakirjanik ja humorist Kirill Teiter, satiirik ja luuletaja Priit Aimla, kunstnik Lembit Küüts, fraktsiooni juhtis Kalle Kulbok.
Riigikogus olles moodustasid kuningriiklased homogeense rühma, kelle vaated olid selgelt parempoolsed ning prioriteetideks olid teadus, haridus ja kultuur. Lisaks korrapärasele riigikogutööle tegelesid kuningriiklased tooreste ja läbimõtlemata seaduseelnõude ja nähtuste naeruvääristamisega. Tuntuim oli tõenäoliselt ettepanek asendada Riigikogu – toona kohustuslik – palvetund ugriliku loitsimisega (kuningriiklased korraldasidki paar säärast loitsimist, mille järel Riigikogu loobus kohustuslikest palvetundidest). Enne järgmisi Riigikogu valimisi hakkas Eestis jõudu koguv poliitika parteistumine ühendust lõhkuma ja osa inimesi liitus teiste erakondade valimisnimekirjadega.
1995. aasta Riigikogu valimised eeldasid parteidelt juba palju suuremaid eelarveid, kui esimesed. Kuningriiklased, kes olid kogu aeg põhimõtteliselt keeldunud firmade sponsorlusest, ei suutnud uutes tingimustes enam läbi lüüa. Valimisliit Neljas Jõud (moodustatud koos Eesti Rohelistega) jäi parlamendist välja ja mõne aja pärast Eesti Rojalistliku Partei partei tegevus soikus.
Fakte tegevusest
6. novembril 1990. aastal andis ERP käsu Tallinna komandandile Punalipulise Balti Laevastiku viitseadmiralile Juri Belovile korraldada 7. novembril Tartu Ülikooli asutaja Rootsi kuninga Gustav II Adolf auks, (kes hukkus 6. novembril 1632. aastal Lützeni lahingus) paraad. Pärast paraadi läbiviimist 7. novembril, mis "kattus" oktoobrirevolutsiooni tähtpäevaga avaldasid, rojalistid ajalehes Vetšerni Tallinn tänu "härra viitseadmiralile".
1992. aasta jaanuaris kuulutasid "rojalistid" kõik Eesti territooriumil asuvad Nõukogude Armee sõjaväelased sõjavangideks, sõjaväeosad aga sõjavangide koonduslaagriteks. Kuna aga Eestil ei ole piisavalt jõudu nende valveks, siis valvavad "sõjavange" nad ise.
1992. aastal enne 28. juunil toimunud Eesti põhiseaduse referendumit kuulutasid "rojalistid" välja oma hääletuse "Kas te soovite vaba, sõltumatut, demokraatlikku Eesti kuningriiki, mida valitseb kuningas (Carl Philip), kes on valitud rahva poolt?". Ettepanekuga nõustujad pidid 23. juunil kella 20–24 süütama lõkke. Hääletamise tulemus loeti positiivseks, kui lõkked süüdatakse enamikus asulates Eestis (23. juuni õhtul ja 24. juuni ööl peetakse Eestis jaanipäeva ja tehakse jaanituld).
Haeska (Saaremaa)
Haeska on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pihtla valda.
Hämmelepa
Hämmelepa on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pihtla valda.
Aristides Gomes
Aristides Gomes (sündinud 8. novembril 1954) on Guinea-Bissau poliitik, peaminister 2. novembrist 2005 9. aprillini 2007, 16. aprillist 2018 kuni 29. oktoobrini 2019 ning kolmandat korda alates 8. novembrist 2019.
Gomes on lõpetanud Pariisi Ülikooli sotsioloogia ja politoloogia alal.
Aastatel 1990–1992 juhatas ta Guinea-Bissau televisiooni. Pärast seda töötas rahvusvahelise koostöö ja planeerimise ministrina.
Aristides Gomes oli Guinea-Bissau ja Cabo Verde Iseseisvuspartei (PAIGC) pikaaegne liige, tegutsedes aastaid partei asepresidendina. Kui PAIGC võitis märtsis 2004 parlamendivalimised, sai Gomesist töö- ja haldusreformide minister. Mais 2005 peatati tema parteiline kuuluvus, sest ta toetas presidendivalimistel oma partei ametliku kandidaadi Malam Bacai Sanhá asemel João Bernardo Vieira kandidatuuri. Kui Vieira oktoobris 2005 võimule tuli, lahkus Gomes lõplikult PAIGC ridadest.
19. märtsil 2007 avaldas parlament Gomese valitsusele 54 saadiku toetusel umbusaldust ja 29. märtsil teatas Gomes, et esitas president Vieirale tagasiastumispalve. 9. aprillil 2007 nimetas president uueks peaministriks PAIGC kandidaadi Martinho Ndafa Kabi.
Prizren
Prizren on elanike arvult teine linn Kosovos. Linn on Prizreni ringkonna halduskeskus, mida ajalooliselt teatakse kui albaania rahvusluse hälli.
Ajalugu
Ptolemaios mainis enda kaardikogumikus "Geographia" rooma leegionäride rajatud asundust Therandat juba 2. sajandil.
Etümoloogia
5. sajandil mainib Prokopios sama kohta kui Petrizênit. Võimalik on tuletis vanaserbiakeelsest sõnast Призрѣти, mis tähendab kaugelt märgatavat kindlust.
Keskaeg
pisi|tühi|[[Prizreni kindlus ja Sinan Paša mošeega all-linn 1877. aastal]]
Konstantin Kirsimägi
Konstantin Kirsimägi (kuni 1935. aastani Konstantin Kirschberg) (14. jaanuar 1902 Põlgaste vald Võrumaa – 12. juuli 1941 Moskva) oli Eesti politseinik, Politseitalituse abidirektor 1940. aastal.
Elulugu
Konstantin Kirschberg sündis Võrumaal Põlgaste vallas, õppis Põlva kihelkonnakoolis ja Tartu Kommertsgümnaasiumis ning Tallinna Poeglaste Reaalgümnaasiumis, mille ta lõpetas 1924. aastal.
Pullapää
Pullapää on endine küla Läänemaal Haapsalu linnas. Asub mere ääres Haapsalust läänes, halduslikult osa Nõmme külast. Seal asub Pullapää neem ja pankkallas.
Konstantin Kirsimägi
Elulugu
K. Kirsimägi võttis osa Eesti Vabadussõjast, liitudes 1919. aastal, pärast sõja lõppu jätkas ta teenistust sõjaväes üleajateenijana.
Pullapää
Külas on 1896 avatud mälestusmärk tsaar Aleksander III-le, kes Pullapää rannas sageli koos perega puhkas.
Konstantin Kirsimägi
Elulugu
Aastatel 1924–1928 õppis ta Tartu Ülikooli Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas ja läbis 1928. aasta kevadel Politseikooli kõrgema klassi stuudiumi. Konstantin Kirsimägi oli Korporatsioon Ugala vilistlane.
Pullapää
Küla järgi sai nime Pullapää kriis.
Pullapääl asuv prügila suleti 1. jaanuaril 2007.
Ajaloost ja loodusest
Kohta on esmamainitud 1391. aastal nimega Pulenpe ja räägitud kui rootslaste asualast.
Konstantin Kirsimägi
Elulugu
25. juunil 1933 nimetati ta poliitilise politsei komissariks Pärnus ja 1935. aasta aprillist kuni novembrini oli ta poliitilise politsei komissar Tartus, sama aasta 16. novembril nimetati Politsei Peavalitsuse poliitilise politsei inspektoriks, 1938. aasta 19. maist sai ta Siseministeeriumi Politseitalituse abidirektoriks.
Pullapää
Ajaloost ja loodusest
Paarisaja meetri kaugusel Pullapää poolsaare rannast asub umbes 200 m pikkune ja 4 m kõrgune alamsiluri kivististerikas Juuru lademe Tamsalu kihistu. Oma murdunud servadega on ta Eesti pankrannikutest üks ainulaadsemaid. Veel 1960. aastate algul korraldati sinna igal kevadel kooliekskursioone.
Konstantin Kirsimägi
Elulugu
Konstantin Kirsimägi rehabiliteeriti 7. aprillil 1992.
Pullapää
Ajaloost ja loodusest
Astangu all kasvab haruldane loomännik.
Kunagi asus antud paikkonnas ka Nõmme küla. Nõukogude perioodil muudeti see militaarseks piirkonnaks: rajati raketibaas, ehitati sõjaväelinnak ja paigaldati radarid. Eiglast otse Pullapääle ehitatud tee sai nimeks Prospekt Mira (Rahu tee). Praeguseni võib uudistada raketihoidlat Pullapää astangu lähedal, mis oli ette nähtud maa-õhk tüüpi rakettide hoidmiseks.
Pullapää neem on olnud sajandeid Haapsalu suvitajate väljasõidukoht. Seal käisid ka Haapsalus suvitanud Vene tsaarid, näiteks Aleksander III, kes olevat koguni ise lõkkes kartuleid küpsetanud.
Pärast tsaari surma 1894. aastal püstitati Pullapääle tema kunagist külaskäiku meenutav mälestussammas. 1896. aastal valminud Vasalemma marmorist sammast kroonisid kolm kuldset sibulkuplit, esikülje nišis metallreljeefil võis näha tsaari lõkke ääres. 1917. aasta revolutsiooni käigus sai sammas kõvasti kahjustada.
Vaata ka
pisi|Pullapää lahest kaldale toodud paat
Meteoroloogia
pisi|Ilmamõõtmise graafikud Tartu hansapäevade Teaduslinnas, juuli 2012 Meteoroloogia ehk ilmastikuteadus on teadusharu, mis uurib atmosfääri ehitust, selles toimuvaid protsesse ennustamise ja mõjude eesmärgil. Meteoroloogiat peetakse geofüüsika allharuks. Peale atmosfäärifüüsika, -keemia ja -dünaamika uurib meteoroloogia ka õhu ja maapinna (maismaa või ookeani pinna) vastastikust mõju. Meteoroloogia peaeesmärk on ilmastikunähtuste täielik mõistmine ja ilma võimalikult täpne ennustamine.
Levinud rahvalikus käsituses peetakse meteoroloogiat kitsalt ilma uurivaks ja ilma prognoosimise aluseks olevaks teadusharuks.
Uuringud tuginevad nii maismaal kui ka merel asuvate vaatlusjaamade võrgustiku, ilmaradarite ning tehiskaaslaste andmestikule. Tänapäeva meteoroloogias on nii ilma ennustamisel kui ka teaduslikus uurimistöös täiesti möödapääsmatu superarvutite kasutamine. Meteoroloogia on tunginud sügavale inimeste igapäevaellu. Meteoroloogia on abiks lennundusele, laevandusele ja põllumajandusele. Võimalikult täpne ilmaennustus on abiks majandustegevusele ja õigeaegseks hoiatuseks ohtlike ilmanähtuste, näiteks orkaanide, trombide jne. eest, aidates sellega säästa inimelusid. Võimalusel püütakse ilma ka kasulikus suunas sihipäraselt mõjutada.
Mesofüüdid
Mesofüüdid on taimed, mis kasvavad mõõdukalt niiskes kasvukohas. Neil on hästi välja arenenud õhulõhede süsteem, mille abil reguleeritakse transpiratsiooni.
Enamik Eestis kasvavaid puid ja põõsaid on mesofüütsed taimed.
Diadeem
thumb|Belgia kuninganna [[Baieri Elisabeth|Elisabeth diadeemiga 20. sajandi alguses]] Diadeem (kreeka sõnast 'διάδημα' (diadēma)) on otsmikuvõru või -pael.
Ajaloost
Algselt nimetati diadeemiks peapaela, mis hoidis ära juuste langemist silmadele.
Vana-Rooma valitsejad hakkasid diadeemiks nimetama ka loorberilehtedest pärga.
Hilisemal ajal hakati neid valmistama väärismetallist ning ehtima kalliskividega. Diadeemist sai valitseja sümbol.
Diadeemist on välja arenenud piiskoppide mitra ja paavsti tiaara.
Kuningakodades hakati diadeemi nimetama krooniks.
Ehtekunstis
Diadeem on sageli üks suure parüüri osa, kuid pole selle kohustuslik komponent nagu on kaelakee või pross.
Fraktsioneerimine
pisi|püsti=1.2|[[Ultratsentrifuugimine skemaatiliselt]] Fraktsioneerimine ehk fraktsioonimine on protsess, milles ainete segu lahutatakse väiksemateks lähedaste füüsikaliste omadustega portsjoniteks (fraktsioonideks), nii et mingi komponendi suhteline sisaldus igas järgnevas fraktsioonis suureneb või väheneb, s.t. muutub teatud gradiendiga.
Fraktsioneerimine põhineb segu üksikute komponentide füüsikalis-keemiliste omaduste erinevustel, nagu näiteks keemistemperatuur, tahkumistemperatuur, lahustuvus, molekulmass, osakeste mõõtmed jm. Üldjuhul tähendab fraktsioon mingi komponendi suhtes rikastatud portsjonit. Näiteks toornafta töödeldakse saamaks eriotstarbelisi fraktsioone: gaasilised süsivesinikud, bensiin, diislikütus, määrdeõlid, asfalt. Tihti tähendab fraktsioneerimine huvipakkuva aine kontsentreerimist optimaalsetel tingimustel teatud fraktsiooni(desse). Suure efektiivsusega toimub komponendi kontsentreerumine kindlasse fraktsiooni, kui protsess toimub loendamatu arv kordi, näiteks vedelike segu rektifikatsioon ainete korduva aurustumise ja kondensatsiooni tingimustes.
Mitmesuguseid fraktsioneerimise meetodeid kasutatakse teaduses ja tehnikas; tööstuses nimetatakse ka rikastamiseks. Näiteid:
Oksülofüüdid
Oksülofüüdid on happelistele kasvukohtadele kohastunud taimed.
Oksülofüütidel on nii kserofüüdi kui ka hügrofüüdi omadusi.
Oksülofüüdid on enamasti raba- ja sootaimed: küüvits, kanarbik.
Gjakovë
Gjakovë on linn Kosovos.
Sinine leeder
Sinine leeder (Sambucus cerulea) on põõsana kasvav taimeliik leedri perekonnast kuslapuuliste sugukonnast.
Levik
Pärineb USA lõunaosariikidest.
Sordiaretus
USA-s ja Kanadas on kanada leedri ja sinise leedri ristamisel saadud üle 20 puuviljandusliku leedrisordi.
Kasvatamine Eestis
Sinine leeder on Eestis talveõrn.
Iilaste
Iilaste on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pihtla valda.
Ülle Konovalov
Ülle Konovalov (sünninimi kuni aastani 1990 Ülle Orusalu; sündinud 10. juulil 1956 Rakveres) on eesti grimeerija ja näitleja.
Töökäik
Ülle Konovalov töötab alates 1977. aastast Ugalas grimeerijana. Aastatel 2000-2019 oli grimmiala juhataja, alates 2019. aastast taas grimeerija.
Ta on teinud kaasa näitlejana ka lavastustes.
Isiklikku
Ta on aastast 1990 abielus Ugala muusikajuhi Peeter Konovaloviga.
Heiki Kranich
Heiki Kranich (sündinud 9. oktoobril 1961 Haapsalus) on Eesti poliitik. Ta on olnud rahandusminister ja keskkonnaminister ning kuulunud VII, VIII ja XIV Riigikogu koosseisu.
Elulugu
Heiki Kranich lõpetas 1980. aastal Haapsalu 1. Keskkooli ja 1991. aastal Leningradi Elektrotehnilise Sideinstituudi.
Aastatel 1980–1992 töötas ta muuhulgas telefonivõrguettevõttes ja juhtis Lääne-Eesti Panga Haapsalu filiaali.
Heiki Kranich kuulus 1990. aastal Eesti Liberaaldemokraatliku Partei asutajate hulka ning valiti 1992. aastal Isamaa nimekirjas Riigikokku. Aastal 1995 valiti ta Riigikokku juba Reformierakonna liikmena. Heiki Kranich on olnud Reformierakonna peasekretär.
Aastatel 1993–1998 oli Kranich Eesti Panga Nõukogu liige.
1994. aastal oli Heiki Kranich Mart Laari esimese valitsuse rahandusminister ja aastatel 1999–2002 Mart Laari teise valitsuse keskkonnaminister. Ta jätkas keskkonnaministri tööd ka Siim Kallase valitsuses.
1996. aastal esitati Heiki Kranichile süüdistus ametiseisundi kuritarvitamises ja riisumises Lääne-Eesti Panga Haapsalu filiaali direktorina 1992. aastal. Kohus mõistis ta õigeks.
2009. aastal valiti ta Eesti Loto juhatuse esimeheks.
Valgussammas
pisi|Tehisvalguse tekitatud valgussambad [[Alaskal]] Valgussammas on optiline atmosfäärinähtus. See kujutab endast vertikaalset valgusriba, mis näib ulatuvat valgusallikast üles- või allapoole. Nähtust tekitab valguse peegeldumine rohketelt väikestelt jääkristallidelt, mis atmosfääris hõljuvad.
Valgus võib olla pärit Päikeselt (tavaliselt siis, kui see on horisondi lähedal või isegi horisondist allpool). Sel juhul nimetatakse nähtust päikesesambaks. Valgussambaid tekitav valgus võib olla pärit ka Kuult või maistest valgusallikatest, näiteks tänavavalgustitelt.
Teke
Kuna valgussambad tekivad valguse ja jääkristallide koosmõjul, kuuluvad need halode hulka. Valgussambaid tekitavad kristallid on tavaliselt tasapinnalised ja kuusnurksed ning paiknevad õhus langedes enam-vähem paralleelselt maapinnaga. Need kristallid on lumehelvestest palju väiksemad. Peegeldused eri kõrgustel ja vaatlejast eri kaugustel hõljuvatelt kristallidelt tekitavad kujutise valgusallika all või kohal kõrguvast valgussambast. Mida suuremad on kristallid, seda paremini on see efekt näha. Harvemini võivad valgussambaid põhjustada ka sambakujulised kristallid. Nähtus on olemuselt väga sarnane kergelt lainetaval veepinnal nähtava Päikese või Kuu "teega".
Geert Wilders
pisi|Geert Wilders (2010) Geert Wilders (sündinud 6. septembril 1963 Venlos) on Hollandi poliitik, Vabaduspartei (Partij voor de Vrijheid; PPV) liider.
Wilders on katoliiklane ja tema poliitilised seisukohad lähtuvad tema sõnul judeokristlikest väärtustest.
Parlamenti valiti Wilders esmakordselt 1998. aastal, mil ta esindas paremliberaalset Rahvaparteid Vabaduse ja Demokraatia Eest. 2004. aasta lõi ta viimasest lahku, et asutada oma partei.
2010. aasta juunis toimunud parlamendivalimistel sai Wildersi juhitud partei 24 kohta 150-st. Teised parlamenti pääsenud jõud Hollandi islamiseerumise vastu võitlemise loosungi all populaarsust võitnud PPV-d valitsusse kaasata ei soovinud. Siiski jõuti paremtsentristliku vähemusvalitsuse moodustamiseni alles pärast kokkuleppe saavutamist formaalsest koalitsioonist välja jäänud Wildersiga.
PPV populaarsusele aitas kaasa 2009. aastal Wildersi vastu alustatud kohtuasi. Süüdistuse kohaselt on Wildersi väljaütlemised islami aadressil viha ja diskrimineerimise õhutamine.
Trammipeatus
pisi|Viru trammipeatus [[Tallinnas, kus inimesed peavad trammi sisenemiseks ületama autotee]] pisi|Trammipeatus [[Tšehhis Libereci ja Jablonec nad Nisou vahelisel liinil]] Trammipeatus on trammi marsruudil olev regulaarne tähistatud peatuskoht.
Väike leeder
Väike leeder (Sambucus ebulus) on rohtne püsik kasvav taimeliik leedri perekonnast kuslapuuliste sugukonnast.
Levik
Levinud Eestis Pühajärve lähedal.
Mutsu
Mutsu on küla Võru maakonnas Võru vallas.
Aastatel 1991–2017 (kuni Eesti omavalitsuste haldusreformini) asus küla Vastseliina vallas.
Leopard (heraldika)
pisi|Eesti vapp kolme leopardiga Leopard ehk lion passant guardant on heraldikas kasutatav tavaskujund.
Heraldilise lõvi teeb leopardiks eelkõige selle peaasend. Sammuvat kehaasendit nimetatakse leopardseks.
Terminit leopard tunti juba 12. ja 13. sajandil vanaprantsusekeelsetes vapikirjeldustes. Kui lõvi piktograafiliseks prototüübiks oli algselt lakata emalõvi, siis leopardi kujutati isalõvina. Leopardi kasutamine oli arvatavasti seotud vajadusega ühel vapikilbil esitada mitut kuningavõimu sümboliseerivat lõvi. Vanimad leopardidega vapid kuulusid Inglise ja Taani kuningale.
Mõnede riikide vapil kujutatakse ka tegelikku leopardi (loomaliik Panthera pardus).
Somchai Wongsawat
Somchai Wongsawat (sündinud 31. augustil 1947) on Tai poliitik, 18. septembrist kuni 2. detsembrini 2008 Tai peaminister.
Ta oli alates veebruarist 2008 Samak Sundaravej valitsuses haridusminister ja esimene asepeaminister. Kui Samak Sundaravej oli sunnitud 9. septembril 2008 vastavalt konstitutsioonikohtu otsusele kohe ametist lahkuma, sai Somchai Wongsawatist peaministri kohusetäitja.
15. septembril 2008 valis valitsev Rahva Võimu Partei Somchai Wongsawati erakonna ametlikuks peaministrikandidaadiks ja kaks päeva hiljem, 17. septembril valis Tai parlament ülekaaluka häälteenamusega Somchai riigi uueks peaministriks. 18. septembril kinnitas kuningas Bhumibol Adulyadej tema valitsuse ametisse.
Hariduselt on Somchai Wongsawat jurist ning töötas aastatel 1975–1998 kohtunikuna.
Ta on endise peaministri Thaksin Shinawatra õemees.
2. detsembril 2008 otsustas Tai konstitutsioonikohus valimistulemuste võltsimise eest laiali saata Rahva Võimu Partei ja selle kaks koalitsioonipartnerit. Ühtlasi keelati nende parteide juhtpoliitikutel, sealhulgas Somchai Wongsawatil, viieks aastaks poliitikas osalemine.
Ilpla
Ilpla on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas, Kuressaarest umbes 10 km kaugusel.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pihtla valda.
Artur Sanhá
António Artur Sanhá (sündinud 1965) on Guinea-Bissau poliitik, ta oli riigi peaminister 28. septembrist 2003 kuni 10. maini 2004. Sanha oli Sotsiaalsete uuenduste partei (PRS) peasekretär ning veebruaris 2000 sai siseministriks Kumba Ialá järel. Kumba Ialá, kes samuti kuulus PRS parteisse, sai presidendiks.
Kui Ialá kukutati sõjaväelise riigipöördega 14. septembril 2003, valis sõjaväeline hunta Artur Sanhá riigi peaministriks.
Ta oli peaministri ametis, kuni PRS kaotas Märtsis 2004 toimunud parlamendivalimised.
Kui enne 2005. aasta presidendivalimisi toimusid Ialá pooldajate meeleavaldused, mille politsei jõuga laiali ajas, arreteeriti Artur Sanhá, sest ta kandis ühel protestimarsil kaasas laetud relva.
Otto Dix
Otto Dix (2. detsember 1891 Gera, Saksamaa – 25. juuli 1969 Singen, Saksamaa) oli 20. sajandi Saksa maalikunstnik, kelle teostel on oluline osa liikumises Neue Sachlichkeit (uusasjalikkus). Dix osales vabatahtlikuna esimeses maailmasõjas, tema tuntumad teosed kujutavad sõjas haavatud sõdureid, samuti maalis Dix ühiskonnakriitilisi teoseid. Dix sattus oma vaadete tõttu natside ebasoosingusse ja lõpetas seetõttu sotsiaalsete teemade käsitlemise. Hilisema elu pühendas ta maastike ja kristlike teemade maalimisele.
Esimeses maailmasõjas
1914. aastal astus Dix vabatahtlikuna esimese maailmasõja väeteenistusse. Nagu mitmed teisedki temaaegsed haritlased, pidas Dix sõda muutuva maailma märgiks ning oli eufooriline sõja pooldaja. Siiski kadus entusiasm sõja tegelikkust nähes ruttu. Erinevalt teistest kunstnikest, kes sõja tegelikkust nähes närvivapustuse või šoki tõttu koju saadeti, osales Dix sõjas siiski sõja lõpuni. Dix väärtustas sõjas saadud kogemusi, sest pidas end realistiks, kes pidi elu erinevaid külgi ise kogema ja nägema. Dix oli sõjas kuulipildur, mistõttu osales ta tihti lahingu eesliinil. Ka sõja ajal jätkas Dix kunstiga tegelemist. Tema sõjaaegset graafikat eksponeeriti Dresdenis 1916. aastal.
Elu pärast sõda
Pärast sõda, 1919. aastal kolis Dix Dresdenisse, kus temast sai osa lühiajalisest ekspressionistlikust grupist Dresdeni Setsessioon, millega korraldati ka kaks näitust. Aastatel 1922–1925 elas Dix Düsseldorfis. See avas ta uutele mõjutustele. Ta oli osa Johanna Ey’ri kunstisalongi ringkonnast ja modernistlikust kunstiliikumisest Das Junge Rheinland. 1923. aastal abiellus Otto Dix Martha Kochiga. Paar sai järgneva kümnendi jooksul kolm last ning isa maalis lapsi kogu nende lapsepõlve vältel.
1924. aastal liitus Dix Berliini Setsessiooniga, mille eesmärk oli pakkuda vastukaalu akadeemilisele kunstile. 1925. osales Otto Dix Neue Sachlichkeiti näitusel. Sellest näitusest kujunes uus kunstiline liikumine – uusasjalikkus. Uusasjalikud kunstnikud, kelle parimaks esindajaks peetakse just Otto Dixi, sattusid kiirelt natside ebasoosingusse – neid süüdistati ebamoraalsuses ja natsismivastaste vaadete levitamises.
1926. aastast palgati Dix Dresdeni Akadeemia professoriks, samal ajal alustas ta oma loomingu ambitsioonikamaid teoseid, milleks olid triptühhonid “Metropolis” ja “Sõda”. 1931. aastal nimetati Dix Preisi Kunstiakadeemia (Preußische Akademie der Künst) liikmeks. 1933. aastal, kui natsid pääsesid võimule, võeti Dixilt päevapealt Dresdeni akadeemias õpetamise õigus. Leiti, et tema teosed ei sobi natsistliku moraaliga. 1930. aastate keskel kolis Dix korduvalti ühest väiksest Saksa külast teise ja tõmbus ühiskonnaelust tagasi. Tema kunsti temaatika muutus neutraalsemaks ning ta hakkas maalima maastikke ja kristlikke teemasid. 1945. aastal värvati Dix teise maailmasõja Saksa armeesse, kus ta langes Prantsusmaal sõjavangi, kuid sõja lõppedes lubati ta tagasi oma kodupaika Hemmenhofi.
Loomingu hilisemal perioodil osales Dix näitustel ning jätkas tööd juba tunnustatud kunstnikuna. 1964. aastal määrati ta Firenze Accademia delle Arti del Disegno ja Carl Gustav Caruse meditsiiniakadeemia auliikmeks. Otto Dix suri 25. juuli 1969 Singeni haiglas insuldi tagajärjel.
Looming
Otto Dixi loomingust räägitakse enamasti ekspressionismi võtmes, ometi iseloomustab tema kunsti eeskätt uusasjalik liikumine. Dix töötas peamiselt õlivärvidega, saades inspiratsiooni vanadelt saksa meistritelt. Samuti tegeles ta graafikaga ja vähem ka akvarellidega. Dixi loomingu algusaastad langesid kokku Dresdenis elava kultuurielu perioodiga, mistõttu tutvus Dix nii saksa vanemate stiilide kui ka uuemate vooludega nagu sümbolismi, impressionismi ja kubismiga. Samuti mõjutasid tema loomingut Nietzsche filosoofilised ideed. Dixi sõjaeelsest loomingust pärinevad autoportreede ja maastikumaalide seeriad, mis on stilistiliselt segu 16. sajandi saksa stiilist ja juugendist.
Esimeses maailmasõjas kogetu mõjutas Dixi kunsti kogu ta loometee vältel, kuid kõige enam 1920ndatel. Vahetult pärast sõda maalis Dix teoseid sõjainvaliididest ja nende igapäevaelust Weimari vabariigis. Teoses “Skatimängijad” kujutab Dix invaliidistunud sõjaveterane, kes mängivad kaarte. Maal on üks Dixi tuntumaid (samasse temaatikasse kuuluvad ka maalid “Prager Straße” ja “Tikumüüja”). 1920ndatel arendas Dix stiililiselt välja oma loomingule omase realismi, mis peegeldas satiiriliselt ja groteskselt Weimari vabariigi ühiskonda. Lisaks portreedele kujutas Dix prostituute, vägivalda ja mõrvastseene. Sellest perioodist on pärit ka Dixi ilmselt kuulsaim teos “Portree ajakirjanik Sylvia von Hardenist”.
Teises maailmasõjas
1945. aastal värvati Dix teise maailmasõtta, kus ta langes Prantsusmaal vangi. Sõjavangina maalis Dix toidu ja sigarettide eest pisikesi akvarellmaale ja tegi joonistusi. Pärast teist maailmasõda jätkas ta maastiku ja kristlike teemade maalimist, ent loomingusse ilmusid taas ka sõjamotiivid. Dix täiustas veelgi oma ajaloolistest maalimistehnikatest inspireeritud stiili, tegeles ka graafikaga ning osales elu lõpul lühikeses dokumentaalfilmis.
Olulisus kunstiajaloos ja pärand
Otto Dixi mäletatakse eeskätt tema Weimari vabariigi aegsete portreede tõttu, mis annavad edasi 20. sajandi alguse Saksamaa keerulist ühiskondlikku olu. Samuti on oluline tema panus uusasjaliku stiili väljatöötajana ja esindajana. Dixi teosed esimesest ja teisest maailmasõjast aitavad mõista sõja koledust ja psühholoogilist mõju selles osalenud inimestele.
Believe
"Believe" on mitme muusikaalbumi ja laulu pealkiri
Fonoloogia
Fonoloogia (ka foneemika ning fonemaatika) on keeleteaduse osa, mis tegeleb foneemide ja nende kombinatsioonide uurimisega. Kui foneetika uurib häälikuid eeskätt akustilisest ja füsioloogilisest vaatepunktist, siis fonoloogias on olulisem häälikusüsteemi toimimine kõne ja keele sisu seisukohast.
Fonoloogia rajamisel on suur roll Nikolai Trubetskoi ja Nicolaas van Wijki töödel, aga samuti Praha ringil. Fonoloogia ja foneetika esmaseks eristajaks oli Jan Baudouin de Courtenay.
Carl XVI Gustaf
Carl XVI Gustaf (eesti keeles ka Karl XVI Gustav; sündinud 30. aprillil 1946) on Rootsi kuningas alates 15. septembrist 1973. Ta on eelmise kuninga Gustaf VI Adolfi pojapoeg. Tema Hannoveri dünastiast pärit vanaisa ja Saksi-Coburgi ja Gotha dünastiast pärit ema olid Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriigi kuninganna ja Briti India keisrinna Victoria kauged sugulased. Rootsi troonipärimisjärjekord algab Carl XVI Gustafi tütrest, kroonprintsess Victoriast.
Sünd
Carl Gustaf Folke Hubertus Bernadotte sündis 30. aprillil 1946 Haga lossis Solnas. Tema isa oli Västerbotteni hertsog Gustaf Adolf ja ema Saxi-Coburgi ja Gotha printsess Sibylla. Carl Gustaf oli nende noorim laps ning ainus poeg. Tal on neli vanemat õde.
Ostsilloskoop
pisi|350px| [[Sinusoid|Siinuslaine ja nelinurklaine lainekujud analoogostsilloskoobi ekraanil]]
Carl XVI Gustaf
Noorus ja haridus
Isa varajane surm jättis jälje kõigile lastele. 2005 peetud kõnes väljendas kuningas oma tundeid selle üle, et ta ei tundnud oma isa. Tema õde, printsess Birgitta on varem öelnud, et Rootsi õukonna rangus ei arvestanud väikeste laste tunnetega ning "laste küsimustele vastati vaikusega, laste ärevusele ja hirmule sama vaikusega." Carl Gustaf sai oma isa surmast teada alles seitsmeaastaselt. "See oli ema viis olukorraga tegeleda, oma elu elamisega tegeleda. Muidugi polnud see meile, lastele, hea. Oleks olnud parem, kui oleksime saanud isa surmast rääkida," jätkas Birgitta.
Ostsilloskoop
Ostsilloskoop on mõõtevahend ajas muutuvate elektriliste suuruste lainekujude vaatlemiseks ja omavaheliseks võrdlemiseks, samuti mõõtesuuruste parameetrite mõõtmiseks ja salvestamiseks. Ostsilloskoobiga jäädvustatu on ostsillogramm. Kujutisi registreerivate mõõtevahendite kohta on kasutatud ka nimetust ostsillograaf.
Carl XVI Gustaf
Noorus ja haridus
Pärast keskkooli lõpetamist oli Carl Gustaf kaks aastat armees – mereväes ja õhujõududes. Ta sooritas tekiohvitseri eksami 1968 ning lõpetas ka õpingud ajaloos, sotsioloogias, politoloogias, äriõigustes ja majanduses Uppsala ülikoolis ja Stockholmi ülikoolis.
Ostsilloskoop
Ostsilloskoop on üks tähtsamaid mõõtevahendeid elektriliste või nendeks muundatud suuruste funktsionaalse või ajalise sõltuvuse visualiseerimiseks, samuti elektroonikaseadmete kontrollimisel, seadistamisel ja rikete avastamisel.
Carl XVI Gustaf
Tõus troonile
Carl XVI Gustaf sai kuningaks 15. septembril 1973 oma vanaisa, kuningas Gustaf VI Adolfi surma järel ja andis vande 19. septembril samal aastal.
Ostsilloskoop
Ajalugu
Esimese ostsilloskoobi valmistas Vene füüsik Robert Kolli 1885. aastal. See oli valguskiire ostsilloskoobi prototüüp, mis tegi nähtavaks madala sagedusega elektrilisi võnkeid. 1897. aastal leiutas Karl Braun katoodkiiretoru, mis oli 19. sajandi lõpus väga tähtis saavutus elektroonikas. Seda hakati nimetama Brauni toruks. Paljud füüsikud täiustasid seda toru paremate tulemuste saamiseks. 1899. aastal lisas Artur Venelt silindrilise elektroodi, mis andis võimaluse näidata ekraanil täpsemaid tulemusi.
Carlos Gomes Júnior
thumb|right|Carlos Gomes Júnior Carlos Domingos Gomes Júnior (sündinud 19. detsembril 1949) on Guinea-Bissau poliitik.
Carl XVI Gustaf
Perekond
Carl XVI Gustaf abiellus 19. juunil 1976 brasiilia-saksa päritolu Silvia Sommerlathi, ärimehe tütrega. Nad olid tutvunud 1972 Müncheni olümpiamängudel, kus naine oli võistleja ja ürituste korraldaja.
Ostsilloskoop
Ostsilloskoobi tähtsamad osad
pisi|vasakul|700px