cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Mobile
Mobile sai kannatada 2005. aasta orkaanis Katrina, kuid kahjustused olid väiksemad kui mitmes teises rannikul paiknevas linnas.
Ajalugu
Kui asula 1702. aastal loodi, sai sellest Prantsuse Louisiana esimene pealinn. Pärast pealinna kolimist Biloxisse 1720 jäi Mobile ümbruskonna kaubandus- ja sõjanduskeskuseks. 1763. aasta Pariisi lepinguga anti Mobile Suurbritanniale. Pärast seda rändas suur osa elanikest lääne suunas praeguse Mississippi ja Louisiana alale. Aastal 1780 vallutasid linna hispaanlased ja 1813 Ameerika Ühendriikide väed.
Aastatel 1938–1969 tegutses linnas Brookley lennubaas, millest hiljem sai tsiviillennujaam.
Johannes Rydzek
Johannes Rydzek (sündinud 9. detsembril 1991 Oberstdorfis) on Saksamaa kahevõistleja, kuuekordne maailmameister.
Rydzek tegi oma MK-võistluste debüüdi 2008. aastal, saavutades Kuusamos 15. koha. 2009. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel Štrbské Plesos võitis ta hõbemedali individuaaldistantsil ja pronksimedali võistkonnavõistlusel. Maailma karikasarja hooaja lõpetas ta 33. kohaga.
2010. aasta juunioride maailmameistrivõistlustel Hinterzartenis tuli ta maailmameistriks võistkonnasõidus ja oli individuaalvõistlusel neljas. Samal aastal oli ta taliolümpiamängudel normaalmäevõistlusel 28. ja võitis koos Saksamaa meeskonnaga (Rydzek, Edelmann, Frenzel, Kircheisen) võistkonnavõistlusel pronksmedal. MK-hooaja lõpetas Rydzek 25. kohaga.
2011. aasta maailmameistrivõistlustel Oslos võitis Rydzek kolm hõbedat (normaalmäe individuaalvõistlusel, suure mäe individuaalvõistlusel ja suure mäe meeskonnavõistlusel ning oli normaalmäe individuaalvõistlusel neljas. 2011. aasta juunioride ja kuni 23-aastaste põhja suusaalade maailmameistrivõistlustel saavutas Rydzek individuaalvõistlusel esikoha ja oli sprindis teine. Maailma karika finaaletapil Lahtis võitis Rydzek oma esimese MK-etapi ning lõpetas MK-hooaja Rydzek 6. kohaga.
2013. aasta maailmameistrivõistlustel osales Rydzek vaid normaalmäe individuaalvõistlusel ning oli 30. Hooaja jooksul võitis ta kaks MK-etappi (mõlemad võistkondlikud) ja oli hooaja kokkuvõttes üheksas.
2014. aasta olümpiamängudel oli Rydzek normaalmäe ja suure mäe võistlustel vastavalt 6. ja 8. ning võitis meeskonnavõistluses hõbemedali. MK-sarjas võttis ta 4 etapivõitu (3 individuaalset ja 1 võistkondliku). Üldarvestuses oli Rydzek teine.
2015. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta kuldmedali normaalmäe individuaalvõitlusel ja normaalmäe meeskonnavõistlusel, hõbeda võistkondlikus sprindis ja pronksi suure mäe individuaalvõistlusel.
2017. aasta maailmameistrivõistlustel Lahtis võitis ta neli kuldmedalit.
Maailma karikavõistlustel
Johannes Rydzek on osalenud 177 maailma karika etapil (<small style="color:purple;">seisuga 3. märts 2019 ) ja jõudnud poodiumile 42 korral, millest 17 korral kõige kõrgemale astmele.
Võlg
Võlg on laenuks saadud ja tagastamisele või hüvitamisele kuuluv rahasumma, kaup või teenus.
Laenajateks ehk võlgnikeks võivad olla näiteks riigid, kohalikud omavalitsused, ettevõtted või eraisikud. Laenu andjateks ehk võlausaldajateks võivad olla nii krediidiasutused kui ka eraisikud.
Ettevõtted ja eraisikud kasutavad laene suurte ostude tegemiseks, mida nad muidu ei suudaks tavasissetuleku juures lubada. Võlakokkulepe annab laenuvõtjale võimaluse laenata raha nii, et seda saab tulevikus tagasi maksta. Tavaliselt kaasnevad sellega intressid.
Laen ja krediidivõlg
Kõige tavalisemateks võla vormideks peetakse laenu, kuhu hulka kuuluvad ka hüpoteegid ja autolaenud, ning võlga krediitkaardi näol. Laenu tingimuste kohaselt on laenuvõtja kohustatud tagastama kogu laenu jäägi kindlaks määratud kuupäevaks, tavaliselt mõne aasta jooksul. Laenu tingimustes on kehtestatud ka intressi summa, mida laenusaaja peab igal aastal maksma ning mis on väljendatud protsendina laenusummast. Intressi kasutamise eesmärgiks on tagada laenuandjale riski võtmisel hüvitis ning julgustada laenusaajat laenu kiiremini tagasi maksma, et piirata kogu tekkivat intressikulu.
Krediitkaartivõlg toimib samal viisil nagu laen. Erinevuseks on see, et laenatud summa muutub aja jooksul laenuvõtja vajaduste kohaselt kindlaks määratud piiri ulatuses ning sellel on jooksev või tähtajatu tagasimakse kuupäev.
Võlakirjad ja kommertsväärtpaberid
Kommertsväärtpaber on tagatiseta ja diskonteeritud lühiajaline ettevõtte võlg, mille tagasimakse tähtaeg on 270 päeva või vähem. Keskmiseks tähtajaks on 30 kuni 35 päeva. Seda tüüpi rahastamist kasutavad tavaliselt pangad, ettevõtted ja välisriikide valitsused.
Üksikisikud
Üksikisikute ja majapidamiste võlgade hulka kuuluvad hüpoteeklaenud, auto laenud ja krediitkaardivõlad. Tavaliselt võtavad inimesed laenu, et osta majasid, autosid ja muid asju, mida on liiga kallis osta olemasoleva rahaga.
Ettevõtted
Ettevõte võib oma tegevuse rahastamiseks kasutada mitmesuguseid võlgu.
Tähtajaline laen on ettevõtte võla kõige lihtsam vorm. See koosneb kokkuleppest laenata kindel rahasumma, mis laenatakse kindlaks ajaperioodiks, mille summa tuleb tagasi maksta kindlaksmääratud kuupäevaks. Kommertslaenude intressid tuleb tasuda ka sellel kuupäeval või tasuda perioodiliselt, kas siis iga-aastaste või igakuiste maksetena.
Sündikaatlaen on laen, mis antakse ettevõtetele, kes soovivad laenata rohkem raha kui üks laenuandja on valmis laenama. Sündikaatlaenu annab laenuandjate grupp, mida struktureerib, korraldab ja haldab üks või mitu kommerts- või investeerimispanka.
Ettevõte võib samuti emiteerida võlakirju. Võlakirjadel on kindlaksmääratud eluiga, tavaliselt mitu aastat, pikaajalised võlakirjad, mis kestavad üle 30 aasta, on vähem levinud. Võlakirja lõppedes tuleb raha täielikult tagasi maksta.
Valitsused
Valitsused väljastavad jooksvate kulude, samuti suurte kapitaliprojektide eest võlgu. Valitsemissektori võlgu võivad emiteerida suveräänsed riigid, samuti kohalikud omavalitsused.
Valitsuse võlgade üldine tase väljendub tavaliselt võla suhtena SKPsse. See suhe aitab hinnata valitsemissektori võlgade muutuste kiirust ja võlgade suurust.
Võlaturg
Võlaturg on koht, kus investorid ostavad ja müüvad enamasti võlakirju. Võlakirja väljastamine suurendab võlakirjaemissiooni võlakoormust, kuna lepingulised intressimaksed tuleb tasuda võlakirjade omanikele. Võlakirjaturul ei omanda võlakirjade omanikud ettevõttes osalust ning neil ei ole mingeid nõudeid laenuvõtja tulevastele kasumitele. Laenuvõtja ainuke kohustus on laenu tagasi maksta intressiga.
Võlakirju peetakse vähem riskantseteks investeeringuteks. Põhjuseks on, et võlakirjaturu tootlus on vähem volatiilne kui aktsiaturu tulud, ning kui ettevõte peaks sattuma probleemidesse, tasutakse võlakirjade omanikele esimesena, peale seda tasutakse alles muud kulud.
Marta (eesnimi)
Marta on naisenimi.
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Marta 5714 inimesel.
1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Marta 1287 naisel. Marta on populaarsuselt 140. naisenimi. Marta oli keskmiselt 25 aasta vanune (mediaanvanus oli 13). Kõige populaarsem oli eesnimi Marta vanuserühmas 0–4, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 32,98. 2018. aasta seisuga oli Marta Eestis populaarsuselt 156. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Marta 1206 naisel.
Eesti kodakondsuspoliitika
Eesti kodakondsus omandatakse sünniga või saadakse naturalisatsiooni korras. Erandjuhul võidakse see kinkida eriliste teenete eest. Isik, kes on Eesti kodakondsusest alaealisena ilma jäänud, on õigus see täisealiseks saades taastada. Dokument võib kehtivuse kaotada Eesti kodakondsusest vabastamise, selle äravõtmise või mõne muu riigi kodakondsuse vastuvõtmise tõttu.
Kodakondsuse saamiseks esitatav info
Eesti kodakondsuse sooviavalduses peab olema märgitud:
Alaealise puhul peavad olema esitatud järgmised andmed:
Sünnijärgne kodakondsus
Sünnijärgne kodakondsus on isikul, kelle sündimise ajal vähemalt üks tema vanematest on Eesti kodakondsuses.
Kodakondsuseksam
Eesti kodakondsuseksam on eksam, mis tuleb sooritada Eesti kodakondsuse saamiseks. See koosneb eesti keele oskuse eksamist ning Eesti Vabariigi põhiseaduse ja kodakondsusseaduse tundmise eksamist.
Kodakondsus eriliste teenete eest
Kodakondsust eriliste teenete eest antakse maksimaalselt kümnele inimesele aastas. Ettepaneku selleks võib teha Vabariigi Valitsuse liige, kes on kohustatud seda ka põhjendama. Eriliste teenete eest Eesti kodakondsuse andmisest keeldumist ei põhjendata. Erilisteks teeneteks loetakse saavutusi teaduses, kultuuris, spordis või muul silmapaistval alal.
Naturalisatsioon
Naturalisatsiooniks nimetatakse mittesünnijärgset kodakondsuse omandamist. Eesti riigis on võimalik naturalisatsiooni omandada läbi abielu, isikliku soovi või eriliste teenete. Selle saamise korda reguleerib kodakondsusseadus.
Kodakondsuse kaotamine
Eesti kodakondsus kaotatakse kui:
Kodakondsusest loobumine
Eesti kodakondsuse seadus ütleb, et isiku võib Eesti kodakondsusest vabastada Vabariigi Valitsuse otsusega, kui isik on selleks soovi avaldanud. Kodanik peab oma sooviavalduse esitama volitatud valitsusasutusse. Kõige sagedasem kodakondsusest loobumise põhjus on teise riigi kodakondsuse taotlemine. Isikut võidakse Eesti kodakondsusest mitte vabastada kui selle tagajärjeks on kodakondsusetus.
Mitmikkodakondsus
Eestis ei ole mitmikkodakondsus lubatud, seda on kirjeldatud seaduses § 3. Inimene, kes lisaks Eesti kodakondsusele omandab sünniga ka mõne muu riigi kodakondsuse, peab kolme aasta jooksul pärast 18-aastaseks saamist loobuma kas Eesti või mõne muu riigi kodakondsusest.
Tammsaare-Põhja talu
pisi|Tammsaare-Põhja talu Tammsaare-Põhja talu (ka: Põhja-Tammsaare talu) on ajalooline talu Tammsaare väljamäel Vetepere külas Järva vallas Järvamaal. Talus sündinud Anton Hansen võttis endale kirjanikuna pseudonüümiks A. H. Tammsaare. Tänapäeval on talu tunnistatud kultuurimälestiseks (registrinumber 3990), talus tegutseb A. H. Tammsaare muuseum.
Keskeriõppeasutus
Keskeriõppeasutus (vene keeles среднее специальное учебное заведение, lühend ссуз) on õppeasutus, kus peale kutsehariduse omandatakse ka üldine keskharidus. Keskeriõppeasutus on näiteks tehnikum, muusikakool.
Eestis eksisteerisid keskeriõppeasutused Nõukogude ajal. Nende tööd korraldas Eesti NSV Kõrg- ja Keskerihariduse Ministeerium.
Pajuliikide loend
Siin on loetletud perekonda paju kuuluvaid liike ja hübriide.
519
519. aasta
Michigan Central Station
Michigan Central Station (MCS) on Detroiti endine keskraudteejaam. Selle omanik oli Michigan Central Railroad. Hiljem kasutas seda Amtrak.
Hoone avati 1913. aastal. Hoone projekteerisid arhitektuuribürood Warren and Wetmore ja Reed and Stem.
Hoone on beaux-arts'i arhitektuuristiilis.
16. aprillil 1975 kanti hoone USA ajalooliste paikade riiklikku registrisse National Register of Historic Places.
Murukeegel
Murukeegel on spordiala, kus võisteldakse keeglite täpsusveeretamise peale. Tavaliselt tegeletakse selle spordialaga vabas õhus looduslikul või kunstmurul ning harvemini siseruumides vaibal.
Michigan Central Station
Ligi paarkümmend aastat tühjana seisnud hoone otsustas Detroit linnavalitsus 2009. aastal lammutada, kuid otsus said tugevalt kriitikat, kuna hoone on muinsuskaitse all, ning lammutusplaanidest loobuti renoveerimise kasuks. 2018. aastal ostis hoone Ford Motor Company. Hoone renoveerimistööd algasid 2010. aastate lõpus.
pisi|left|Michigan Central Station 1910. aastate postkaardil pisi|left|Michigan Central Station (2008)
Slavoj Žižek
pisi|Slavoj Žižek 2008. aastal Liverpoolis Slavoj Žižek (sündinud 21. märtsil 1949) on Sloveenia marksistlik filosoof, psühhoanalüütik ja kultuurikriitik.
Žižek on laia haardega filosoof, kes on kirjutanud subjektiivsuse, ideoloogia, kapitalismi, fundamentalismi, rassismi, sallivuse, multikulturaalsuse, inimõiguste, ökoloogia, globaliseerumise, Iraagi sõja, revolutsiooni, utoopia, totalitarismi, postmodernismi, popkultuuri, ooperi, filmikunsti, politoloogia ja religiooni teemadel.
Žižek sai rahvusvaheliselt tuntuks 1989. aastal, kui avaldati tema esimene ingliskeelne raamat "Ideoloogia ülev objekt" ("The Sublime Object of Ideology"), milles ta vaidlustas Marxi tõlgenduse, et ideoloogia on "valeteadvus", ja väitis, et ideoloogia on reaalsust struktureeriv alateadlik fantaasia. Žižek on agar neoliberalismi kriitik. Ta poliitilised vaated esindavad üht progressiivse alternatiivi kahest teest – kas sotsialismi programmi juurde naasmine (mida propageerivad Žižek ja Alain Badiou ) või ühiskonna alternatiivsetel alustel ümberkorraldamine (mida pooldab näiteks Roberto Unger).
Žižek on üleilmselt tuntud. Ta avaldab sageli arvamusartikleid ja on kirjutanud hulganisti populaarseid akadeemilisi raamatuid. Teda on nimetatud kultuuriteooria Elviseks ja ajakiri Foreign Policy arvas ta 2012. aastal saja mõjukaima globaalse mõtleja hulka. 2005. aastal tehti ta töö põhjal dokumentaalfilm "Zizek!". Asutatud on ka temanimeline akadeemiline väljaanne International Journal of Žižek Studies.
Mõtted
Kuigi teda süüdistatakse tihti järjepidevuse puudumises ja ebasüstemaatilisuses, üritab Žižek oma tööga provotseerida ja panna inimesi endast ja maailmast uut moodi mõtlema. Žižeki jaoks on filosoof pigem keegi, kes tegeleb kriitikaga, kui keegi, kes üritab teooriat luues küsimustele vastata.
Ontoloogia, ideoloogia ja tegelikkus
Žižek kritiseerib Marxi käsitlust ideoloogiast, mille järgi inimesed on seotud valeteadvusega, mis ei lase neil näha, kuidas asjad tegelikult on. Žižek väidab, et inimeste sügavaimad motiivid on alateadlikud, ja et ideoloogia toimib eksisteeriva ühiskondliku korra õigustusena. See tähendab, et tegelikkust konstrueeritakse ideoloogia kaudu. Samas on hegemoonilise süsteemi sees siiski ka punkte, kus subjektid võivad hegemooniale vastu hakata.
Žižeki ontoloogias on tähtsaimal kohal loominguline subjekt, kes suudab diskursusega manipuleerida, isegi kui ta on selle diskursuse poolt vormitud. Seda illustreerib väide, et kuigi bioloogiline psühholoogia võib kunagi tulevikus olla võimeline inimese aju täielikult modelleerima, jääb ikkagi midagi sellist üle, mida ei ole võimalik seletada. Žižek usub, et teadvus on opaakne. Ta ütleb, et kunagi ei ole võimalik päriselt teada, kas mõni näiliselt teadlik olend on ka tegelikult teadlik või ta vaid jäljendab teadlikkust – ja veel enam, et see segadus on teadvuse puhul fundamentaalne.
Poliitilised vaated
Žižek väidab, et riik on meie käitumist vormivate reguleerivate institutsioonide süsteem. Selle võim on sümboolne ja sel pole väljaspool kollektiivset käitumist normatiivset jõudu. Sõna "seadus" tähistab ühiskonna põhiprintsiipe, mis teatud tegusid keelates võimaldavad ühiskonnaliikmetevahelist suhtlust.
Poliitilised otsused on Žižeki jaoks muutunud depolitiseerituks ja neid võetakse kui loomulikke järelmeid. Näiteks vastuolulisi poliitilisi otsuseid (nagu hoolekanderiigi programmide kärpimine) esitletakse kui näiliselt objektiivseid vajadusi. Kuigi valitsused räägivad kodanike suuremast kaasamisest ja demokraatiast, tehakse olulisi otsuseid ikkagi kapitali huvides. Žižeki sõnul tuleks endiselt osaleda konkreetsetes konfliktides – nagu töötingimustega seotud vaidlused – aga oluline on, et individuaalsed sündmused seotaks ka laiemate võitlustega. Hästi esitatud konkreetseid nõudmisi võib näha kui süsteemi ja süsteemsete ebaõigluste metafoorilisi kondensatsioone. Tegelik poliitiline konflikt toimub Žižeki jaoks ühiskonna organiseeritud struktuuri ja nende vahel, kellel ühiskonna struktuuris kohta ei ole.
Žižeki sõnul on postmodernne subjekt küüniline ametlike institutsioonide suhtes, kuid samas usub ta vandenõudesse. Kui inimesed kaotasid usu ühtsesse jõusse, konstrueerisid nad Teise, et pääseda talumatu vabaduse eest, millega nad silmitsi seisid.
Kuigi inimene võib oma tegusid endale teadvustada, ei tähenda see, et ta teeks õigeid asju.
Religioon ei ole Žižeki jaoks vaenlane, vaid pigem on see üks võitlusväljadest. 2006. aastal New York Timesis ilmunud arvamusartiklis argumenteeris ta ateismi poolt, öeldes, et religioon väärtustab hauatagust elu rohkem kui siinset.
Kriitika
Sajad akadeemikud on oma publikatsioonides viidanud Žižeki töö eri tahkudele ja 2007. aastal asutati Žižeki töö üle arutlemiseks ajakiri International Journal of Žižek Studies.
Žižek ammutab inspiratsiooni Marxist ja pooldab kommunismi. Ta küll mõistab hukka kaasaegse ühiskondliku, poliitilise ja majandusliku elukorralduse, kuid kriitikute sõnul ei suuda ta artikuleerida alternatiivi ega tulla välja selge programmiga. Ta on väitnud end toetavat revolutsioonilist marksistlikku tegevuskava, kuid ei ole selgelt selgitanud oma nägemust revolutsioonist, nii et pole teada, milles see kava seisneb. Mõnede kriitikute sõnul esitab Žižek oma teoreetilises argumentatsioonis ajaloolisi fakte puudulikult, nii et ta pigem provotseerib kui pakub tervikkäsitlust. Et Žižek on keeldunud alternatiivse nägemuse pakkumisest, süüdistavad kriitikud teda jätkusuutmatute marksistlike kategooriate kasutamises ja selles, et ta arusaamine klassi mõistest on jäänud 19. sajandi tasemele.
Žižek oskab oma ideesid esitada nii, et need mõjuvad jõuliselt, meeltlahutavalt ja esoteeriliselt kütkestavalt. Samas viivad käänuline esitlus ja kohatised kõrvalekalded loogilistest kontseptuaalsetest raamistikest argumentatsiooni läbiva selge joone kadumiseni. Kriitikud viitavad teoreetilisele kaosele, kus küsimused ja vastused lähevad omavahel sassi ja kus Žižek pidevalt taaskasutab vanu mõtteid, mis on juba ammu teaduslikult ümber lükatud või millel on tegelikult hoopis teistsugune tähendus kui see, mille Žižek neile omistab.
Žižekit on süüdistatud teiste filosoofide, eriti Jacques Lacani ja G.W.F. Hegeli vääritimõistmises. Žižek kannab paljud Lacani mõisted üle poliitilise ja sotsiaalse teooria valdkonda, kuid ta võib seda tehes nende esialgsest psühhoanalüütilisest kontekstist oluliselt kõrvale kalduda. Mõned kriitikud heidavad talle ette Lacani ja Hegeli alateadvuse mõiste ekslikku ühtesulatamist.
Elukäik
Žižek sündis Jugoslaavias Sloveenia Rahvavabariigis Ljubljanas keskklassi peres. Tema mõlemad vanemad olid ateistid. Isa oli õppinud majandust ja töötas ametnikuna, ema oli riigiettevõttes raamatupidaja. 1967. aastal astus Žižek Ljubljana Ülikooli, kus õppis filosoofiat ja sotsioloogiat. Ta sai Ljubljana Ülikoolist filosoofiadoktori kraadi ja õppis seejärel Pariisis psühhoanalüüsi. Ta on kolmandat korda abielus.
Poliitiline elu
1980. aastate lõpus oli Žižek alternatiivse noorteajakirja Mladina kolumnist. Mladina kritiseeris Tito režiimi ja Jugoslaavia poliitikat, eriti ühiskonna militariseerimist. Kuni 1988. aastani kuulus ta Sloveenia kommunistlikku parteisse, kuid astus sealt välja, protesteerimaks ühe poliitilise kohtuprotsessi vastu. 1988–1990 osales ta mitmes Sloveenia demokratiseerumise eest võitlevas vabakonna liikumises. Esimestel vabadel valimistel 1990. aastal kandideeris ta liberaaldemokraatliku partei ridades Sloveenia presidendiks.
Vaatamata oma tegevusele liberaalsetes demokraatlikes projektides, on Žižek endiselt pühendunud kommunismile ja kritiseerib parempoolseid, s.h. rahvuslasi, konservatiive ja klassikalisi liberaale nii Sloveenias kui üle maailma.
Akadeemiline elu
Žižek alustas õpinguid Tito Jugoslaavia liberaliseerumise perioodil. Juba enne ülikooli astumist luges ta prantsuse strukturaliste. 1967 avaldas ta esimese Jacques Derrida sloveenikeelse tõlke. Žižeki mõjutajate hulka kuulub Sloveenia marksistlik filosoof Božidar Debenjak, kes tutvustas Sloveenias Frankfurdi koolkonna mõtteid. Žižek suhtles dissidentlike intellektuaalidega (näiteks Heideggerist mõjutatud filosoofide Tine Hribariga ja Ivo Urbančičiga) ja kirjutas artikleid alternatiivse suunitlusega ajakirjade jaoks. 1971. aastal pakuti talle Ljubljana Ülikoolis tööd abiteadurina, kuid ta vallandati, kuna ta magistritöö olevat olnud "mittemarksistlik". Järgmised paar aastat veetis Žižek sõjaväes.
Žižek kasutas oma varajases töös Lacani, tõlgendamaks hegeliaanlikku ja marksistlikku filosoofiat. 1980. aastatel tõlkis ta sloveeni keelde Lacani, Freudi ja Althusseri teoseid. Lisaks kirjutas ta eessõnu näiteks G. K. Chestertoni ja John le Carré romaanide tõlgetele. 1988 ilmus Žižekilt esimene filmiteooriale pühendatud raamat. Rahvusvahelise kuulsuse tõi talle 1989. aastal inglise keeles avaldatud "Ideoloogia ülev objekt". Žižek teeb regulaarselt kaastööd mitmele väljaandele (Lacanian Ink, In These Times, New Left Review, The London Review of Books, Mladina, Dnevnik, Delo, Krytyka Polityczna, Novi Plamen).
Kirjandus
Tema teoste loetelu asub siin: en:Slavoj Žižek bibliography.
Kattai
Statistika
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kattai 476 inimesel: 213 mehel ja 263 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kattai meeste puhul 262. kohal ja naiste puhul 217. kohal.
Perekonnanimi Kattai oli kõige levinum vanuserühmas 5–9 aastat, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 4,74. Nimi oli kõige sagedasem Valga maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 20,51 inimest.
Pavel Gratšov
pisi|Pavel Gratšov Pavel Gratšov (vene Павел Сергеевич Грачёв) (1. jaanuar 1948 Tuula oblast – 23. september 2012 Krasnogorsk Moskva oblast) oli Nõukogude Liidu ja Venemaa sõjaväelane, Venemaa poliitik.
Kattai
Statistika
19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus peamiselt Tartumaa ja Võrumaa eri kihelkondade 15 mõisavallas talupoegadele nimedeks Kaddai, Kaddaj, Kattaj, Kattay, Katai ja Kattai.
Pavel Gratšov
Nõukogude Liidu kangelane (1988), endine Venemaa kaitseminister (1992–1996), esimene Venemaa armeekindral.
Kassinurme mõhnastik
Mõhnastiku üks järsuservalisi vallseljakuid on linnamägi (Kassinurme linnamägi).
Viesiena
Viesiena on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Madona piirkonnas Arona vallas.
Viesiena asub valla lääneosas Dzirnupīte jõe kaldal. Sinna jääb Viesiena bussipeatus.
Küla jääb Vestiena maastikukaitsealale. Sealne Dārznīca mäe linnamägi on muinsusmälestisena riikliku kaitse all.
Aastal 2007 oli külas 5 elanikku.
Międzymorze
pisi|Międzymorze alad Międzymorze (poola hääldus [mjɛnd͡zɨˈmɔʐɛ], tuntud ka kui Intermarium) oli Poola riigitegelase Józef Piłsudski Esimese maailmasõja lõppedes väljapakutud Poola egiidi all loodav ja eksisteeriv föderatsioon, mis hõlmaks Kesk- ja Ida-Euroopa maad (sh Baltimaad koos Soomega). Laias laastus oli see Poola plaan taastada kuni 18. sajandini eksisteerinud Poola-Leedu riik (Rzeczpospolita).
Georg (Sigulda komtuur)
Georg (ka Georgius, Juries, Jurjes; surnud 3. veebruaril 1262) oli Sigulda komtuur 1252–1262 ning Liivi ordumeistri kohusetäitja aastatel 1260–1261.
Ehkki Georgile on oletatava päritolupaiga järgi antud lisanimeks von Eichstätt, ei ole see tema kaasaegsetes allikates kajastust leidnud ja seetõttu ei ole talle seda nime uurimustes lisatud. Kindlasti oli Georgi näol aga tegu oma aja ühe silmapaistvama orduliikmega, kes oli vähemalt kümne aasta vältel Sigulda komtuuriks ning pärast eelmise ordumeistri Burchard von Hornhauseni langemist Durbe lahingus usaldati Liivi orduharu juhtimine ajutiselt tema kätte. Uueks ordumeistriks Georgi siiski ei kinnitatud ning 1262. aasta veebruaris langes ta Sigulda komtuurina leedulastevastase sõjaretke käigus.
Salla Põhikool
Salla Põhikool oli kool Lääne-Viru maakonnas Väike-Maarja vallas Salla mõisa härrastemajas.
Ajalugu
1921/22. õppeaastal kolis kool Salla härrastemajja, kus see asub tänaseni. 1923. ja 1946. aasta tulekahjude järel on kooliruume seest ümber ehitatud. Kogu aja jooksul on maja seitse korda põlenud. Salla mõisa härrastemaja on ehitismälestis nr. 15716, mõisa park on kultuurimälestis nr. 15717.
1948/49. õppeaastal õppis Salla koolis 151 õpilast, 2002/03. õppeaastal ainult 40. 1994. aasta kevadel alustas Rakke vald Salla mõisas remonti. 2001. aasta 16. juulil murdis torm maha enamiku mõisapargi põlispuudest. 2014. aasta veebruaris otsustas Rakke volikogu Salla Põhikooli sulgeda.
Selma (eesnimi)
Selma on naisenimi.
Kuressaare merekool
Kuressaare merekool oli merekool Kuressaares, mis tegutses alates 1891. aastast vähemalt 1920. aastate keskpaigani.
1891. aastal asutatud Kuressaare merekool tegutses 1903. aastani Pidula kojas Pikk tänav 44, aastatel 1903-1915 Kohtu ja Komandandi tänava nurgahoones, 1919. aastast jätkas merekool endise Kuressaare linnakooli majas Suur-Põllu tänav 4.
Kuressaare merekoolis õppis aastatel 1890-1915, kolmeaastase õppeajaga teise astme koolis umbes 330 noort saarlast sh kirjanik Karl Kider, koolimees, noorsookirjanik ja tõlkija Madis Küla-Nurmik, näitekirjanik Heino Anto, filmioperaator Konstantin Märska jt. ja admiral Johan Pitka.
Kuressaare merekoolis õpetati lähi- ja kaugsõidutüürimehi ning seal sai teha ka kaugsõidukapteni eksamit. 1920. aastatel kestis õpe koolis neli aastat, olemas oli ka ettevalmistusklass. Lisaks tüürimeestele valmistati ette lähi- ja kaugsõidukapteneid. Õppetöö vaheldus iga klassi järel kindla pikkusega meresõidupraktikaga, mis koos sisseastumiseksamiga võimaldas järgmisse klassi astuda.
1923. aastal asus Kuressaare merekooli juhataja ametikohale Saaremaa suurimaid laevaomanikke kaugesõidukapten Julius Teär (s 07. 04. 1889 Vilsandil, mõrvati Kuressaares 1941, mõnelpool kirjapilt ka Teeäär), kuid 1928. aastal sulges valitsus õpilaste vähesuse tõttu kooli. Riikliku merekooli asemel asutati J. Teäri Eramerekool, sama juhataja käe all kuni 1941. aasta kevadeni.
Mari Laan
Mari Laan (1977) on eesti hispanist, tõlkija, toimetaja ja kirjastaja. Ta on Toledo kirjastuse asutaja ja juht ning uurib Tallinna Ülikooli doktorandina hispaania-eesti tõlkelugu.
Zakaria Beglarišvili
Zakaria Beglarišvili (gruusia ზაქარია ბეგლარიშვილი, sündinud 30. aprillil 1990) on gruusia päritolu Eesti jalgpallur (poolkaitsja). Ta mängib Eesti Meistriliiga klubis Tallinna FCI Levadia.
Ühistegevuse Edendamise Selts
(Tallinna) Ühistegevuse Edendamise Selts oli Tallinnas 1915 asutatud selts eestlaste ühistegevuse edendamiseks.
Zakaria Beglarišvili
Aastal 2017 teatas ta, et on valmis võtma endale Eesti kodakondsuse ja esindama Eesti jalgpallikoondist.
Ühistegevuse Edendamise Selts
Selts võttis 1915 üle Ühistegevuse Nõuandmise-Büroo (asutatud 1913) ülesanded.
Zakaria Beglarišvili
2018. aasta detsembris sooritas ta keele- ja kodakondsuseksami ning 2019. aasta septembris sai Eesti passi.
Ühistegevuse Edendamise Selts
Seltsi esimees oli 1915–1919 Juhan Kukk.
Zakaria Beglarišvili
FC Flora
4. veebruaril 2010 sõlmis FC Flora jalgpallimeeskond kahe Gruusia mängijaga, Alekxandre Abashidze ja Zakaria Beglarišviliga, kahe hooaja pikkuse lepingu.
Koondisekarjäär
Gruusia koondises mängis Beglarišvili ühe korra. Selle mängu pidas 11. novembril 2015 Eesti vastu A. Le Coq Arenal.
Kuningal on külm
"Kuningal on külm" on Eesti kirjaniku A. H. Tammsaare 1936. aastal avaldatud satiiriline näidend. Ühiskonnakriitilist teost on lavastatud korduvalt eri teatrites ja eri võimude aegu.
Stonewalli rahutused
pisi|Stonewalli trahteri esine 2016. aastal pisi|President Obama teavitab Stonewalli rahutusi tähistavast riiklikust mälestisest Stonewalli rahutused olid gei kogukonna spontaansed ja vägivaldsed meeleavaldused politsei haarangu vastu, mis korraldati 1969. aasta 28. juuni varahommikul Stonewalli trahteris Greenwich Village'is New Yorgis. Neid rahutusi peetakse kõige olulisemaks sündmuseks, mis pani aluse Ameerika Ühendriikide gei ja LGBT õiguste liikumisele.
Meelik
Meelik on eesti mehenimi.
Heleri-Anete Neider
Heleri-Anete Neider (sündinud 29. novembril 2005) on eesti jalgpallur ja näitleja.
Ta näitleb seriaalis "Pilvede all".
Ta mängib jalgpalli Tabasalu Jalgpalliklubis.
I10-indeks
i10-indeks on Google Scholari kasutatav bibliomeetriline indeks, mis näitab autori kirjutatud akadeemiliste publikatsioonide arvu, mida on tsiteeritud vähemalt 10 korda.
Meetriline geomeetria
Meetriline geomeetria (inglise keeles metric geometry) on geomeetria haru, mille põhiliseks uurimisobjektiks on meetriline ruum.
HK Nižnekamski Neftehimik
pisi|Neftehimiki jääspordipalee HK Nižnekamski Neftehimik (vene keeles Нефтехимик Нижнекамск) on Venemaa jäähokiklubi, mis tegutseb Nižnekamskis. See mängib Kontinentaalse Hokiliiga (KHL) Idakonverentsis Harlamovi divisjonis.
Klubi on asutatud 1968. aastal. Aastatel 1996–2008 mängis see Venemaa kõrgliigas. Alates hooajast 2008–09 mängib see KHL-is. KHL-is on parimaks tulemuseks Idakonverentsi poolfinaali jõudmine hooajal 2009–10.
Klubi peab oma kodumänge Neftehimiki jääspordipalees.
Klubi peatreener on Oleg Leontyev.
Bend Over And Pray The Lord
"Bend Over and Pray the Lord" on Lordi esimene stuudioalbum, mis salvestati 1997. aastal. Plaadifirma omanik Ari Tiainen plaanis esialgu albumi avaldada, ent firmal polnud piisavalt ressursse. Tiainen soovitas Lordile Kimmo Hirvoneni kompaniid, mille omanik oli Anaconda. Album siiski jäi ilmumata, kuna firmas kuulutati välja pankrot pisut enne albumi ilmumist. Lordi ei astunud kunagi lavale oma algupärases koosseisus, mida siiski lubati 1999. aastal plaadi ilmumise ajal. Album ilmus 15 aastat hiljem kogumikus Scarchives Vol. 1 3. septembril 2012.
Vitali Lagutenko
Vitali Lagutenko (vn. Виталий Павлович Лагутенко; 1904 Mahiloŭ – 1969 Moskva) oli Nõukogude Liidu arhitekt ja insener.
Lehelõikaja-sipelgad
pisi|296x296px|Lehelõikaja-sipelgad Lehelõikaja-sipelgad on sipelglased, kes kuuluvad Atta ja Acromyrmex perekonda. Neid on umbes 37 liiki. Nad suudavad moodustada ühtesid suuremaid ja komplekssemaid ühiselulisi kolooniaid maailmas. Lehelõikaja-sipelgad on Ameerika maailmajao endeemid ja nad elavad enamasti Kesk- ja Lõuna-Ameerikas, aga ka USA lõunaosas. Neile meeldib soe ja niiske kliima ning nende elupaigad on seal, kus on koloonia jaoks sobivad taimeliigid. Nad on erilised selle poolest, et lõikavad taimedelt värskeid lehti ja muid taimeosi ning kasutavad neid selleks, et kasvatada seeni, kellega elavad sümbioosis.
Kirjeldus
Lehelõikaja-sipelgad on pruuni värvi ja peenikeste jalgadega. Nende lõuad on hästi arenenud ja neil on väikesed silmad. Sipelgate suurus varieerub vahemikus 2–14 mm. Perekondade Atta ja Acromyrmex liigid on anatoomiliselt väga sarnased, kuid neid saab eristada väliste tunnuste järgi. Perekonna Atta liikidel on seljal kolm paari ogasid ja neil on sile eksoskelett, aga perekonna Acromyrmex liikidel on neli paari ogasid ja krobeline eksoskelett. pisi|Atta sp.
Koloonia
Uus koloonia saab alguse emassipelgast ehk kuningannast, kes lahkub koos terve põlvkonna tiivuliste emaste ja isastega paaritumislennule. Kuningannal on kaasas väike seeneniidistiku tükk. Paaritumislennu ajal paaritub kuninganna umbes kaheksa erineva isasega. Kui paaritumine lõppeb, kuninganna maandub ja hülgab oma tiivad. Pärast seda kaevab ta augu ja asetab sinna seeneniidistiku tüki koos oma ekskremendiga. Seene peale muneb ta munad ja nii võibki saada uus koloonia alguse. Värskete kuningannade ellujäämisprotsent on väga väike ja ainult 2,5% uutest rajatud kolooniatest jõuavad täiskasvanuikka ning võimaldavad omakorda uute kolooniate teket.
Hierarhia
Lehelõikaja-sipelgate koloonias on väga korrapärane hierarhia, mida võib nimetada ka kastisüsteemiks. Iga kast erineb nii suuruse kui ka ülesannete poolest.
pisi| Lehelõikaja-sipelgad oma pessa siirdumas
Pesa
Lehelõikaja-sipelgate pesad on suured. Pesa võib olla nii puu otsas kui ka maa all, näiteks puujuurte läheduses. Kui pesa on maa all, siis on sellel kraatersissepääs. Kohe selle sissepääsu all on seeneniidistiku kamber, kus on ka kuninganna koos oma esimese pesakonnaga. See võib olla üksik ruum, mille diameeter on kuni 50 cm, aga võib olla ka mitu ruumi diameetriga 25–30 cm. Ühe ruumi mahutavus on keskmiselt 1500 ml. Kui koloonia kasvab, ehitatakse uued kraatrid ja nende alla ka seeneniidistiku kambrid. Täiskasvanud pesas võib olla kuni 2000 kambrit, millest mõni on tühi, mõni jäätmete jaoks ja ülejäänud seeneniidistikule. Kõik kraatrid ja seeneniidistiku kambrid kokku moodustavadki koloonia, mis täiskasvanuikka jõudes võib olla kuni 6 m sügav ja hõivata 30–600 m². Sellises koloonias võib olla kuni 500 kambrit ja umbes 2,5–5(8) miljonit isendit. Mõne suure Atta liigi pesakraatri all võib olla ka teiste sipelgaliikide (Trachymyrmex, Chyphomyrmex) pesi.
Interaktsioon teiste loomadega
Mõnes piirkonnas on lehelõikaja-sipelgad väga tõsised kahjurid. Nad võivad lehtedest tühjaks teha põllukultuurid ja kahjustada elutegevusega nii sõiduteid kui ka põllumaid. Näiteks on mõned Atta liigid võimelised vähem kui 24 tunniga lehtedest tühjaks tegema terve tsitrusepuu.
Vaenlased
Loomulikult on ka lehelõikaja-sipelgatel parasiidid. Kui sipelgad on pesast väljas taimi lõikamas, võivad neid rünnata küürkärblased. Need on parasiidid, kes munevad sipelgatööliste pea peale. Mõnikord istub töölise peal minima-kasti sipelgas ja valvab teda kärbeste eest. Lisaks võib sipelgapesas parasiteerida vale seen. Väga virulentne seen Escovopsis võib hävitada terve seeneniidistiku. Uue koloonia asutamisel nakatub selle seenega 6,6% kolooniatest.
Lehelõikaja-sipelgate looduslikud vaenlased on imetajad, linnud ja putukad, näiteks teiste perekondade sipelgad.
Jeri
Nüüdisaegne asula on endisaegse Jeri mõisa (Seyershof) keskus. Aastal 1972 rajati sinna vanadekodu. Aastail 2009-2021 kuulus küla Ruhja piirkonda. Endises mõisa peahoones asub kohalik raamatukogu. Jeris asub Pansionātsi bussipeatus.
Ruhja jõe kaldal asub looduskaitsealune Jeri koobas.
Aastal 2000 oli külas 378 elanikku, nagu ka aastal 2017.
Koitla
Koitla on eesti perekonnanimi.
Statistika
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Koitla 287 inimesel: 138 mehel ja 149 naisel. Perekonnanimede levikult oli Koitla meeste puhul 518. kohal ja naiste puhul 529. kohal.
Perekonnanimi Koitla oli kõige levinum vanuserühmas 20–24 aastat, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 3,14. Nimi oli kõige sagedasem Järva maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 9,45 inimest.
Nimede eestistamise käigus võeti 1935–1940 aastal Koitla uueks nimeks kokku 85 korral, kui loobuti nimedest	Anderson, 	Jakobson,	Karklin, Koch, Kroll, Kruusmann ja Peterson kahel juhul, aga ka nimedest 	Eskoson,	Freienthal, Goldschmitt, 	Kalker, Karlsfrei,	Kautlenbach,	Klechtenberg, Kõlkar,	Kommi,	Kovbassa,	Külvander, Schröder,	Vastopea jne.
Tsinksüsielement
thumb|270px| Tsinksüsielemendi ehitus: 1 ‒ plussväljaviik; 2 ‒ grafiitpulk; 3 ‒ tsinktops; 4 ‒ mangaandioksiid; 5 ‒ elektrolüüt; 6 ‒ miinusväljaviik Tsinksüsielement on primaarelement, mis on Leclanché elemendi edasiarendusena olnud 1980. aastateni laialt kasutusel mitmes suuruses silindriliste elementidena ja neist koostatud patareidena. Tsinksüsielementide asemel kasutatakse tänapäeval valdavalt leeliselemente nende oluliste eeliste tõttu.
Elektrokeemilised reaktsioonid
Elektrokeemiliselt on tsinksüsielement soolelektrolüüdiga tsink-mangaandioksiidelement, mille põhiosad on järgmised.
Tsinksüsielemendi tühjendamisel (sellest elektrivoolu tarbimisel) toimuvad järgmised reaktsioonid:
Üldreaktsioon (redoksreaktsioon) ammooniumkloriidelektrolüüdiga elemendis: Zn + 2MnO2 + 2NH4Cl → 2MnO(OH) + [Zn(NH3)2]Cl2.
Üldreaktsioon tsinkkloriidelektrolüüdiga elemendis: 4Zn + 8MnO2 + ZnCl2 + 9H2O → [ZnCl2*4ZnO*5H2O) + 8MnO(OH).
Pavel Pärn
Pavel Pärn (1875 Tartumaa – ?) oli eesti maaler. Ta oli II Riigiduuma liige.
Ta sündis aastal 1875 Tartumaal. Ta töötas maalrina vaguniehitustehases Dvigatel. Ta oli Venemaa Sotsiaaldemokraatliku Töölispartei liige.
Ta valiti II Riigiduuma liikmeks. Duumas kuulus ta sotsiaaldemokraatlikku fraktsiooni. Komisjonidesse ta ei kuulunud.
Tema edasine saatus (nagu ka surmaaeg) on teadmata.
Isiklikku
Usutunnistuse poolest oli ta õigeusklik.
Andres Põldroo
Ta lõpetas 1972. aastal Tallinna 20. Keskkooli (nüüd Tallinna Ühisgümnaasium).
Mänginud mitmes ansamblis: Ruja, Ornament, Psycho, Radar ja Rock Hotel. Alates 1983. aastast on elanud USAs ja Rootsis.
Rivo
Rivo on mehenimi.
Eestis oli 2021. aasta 1. jaanuari seisuga eesnimi Rivo 525 mehel. Rivo oli levikult 265. mehenimi. Rivo oli keskmiselt 35 aasta vanune (mediaanvanus oli 36). Kõige populaarsem oli eesnimi Rivo vanuserühmas 35–39, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 10,07.
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Rivo 8 inimesel.
ETIAS
ETIAS (European Travel Information and Authorisation System, Euroopa reisiteabe ja -lubade süsteem) on planeeritud 2024. aastast käivituv elektrooniline Euroopa Liidu ja Schengeni ala elektrooniline viisasüsteem. ETIASes osalevad kõik Euroopa Liidu liikmesriigid peale Iirimaa ning Šveits, Norra, Island ja Euroopa kääbusriigid.
ETIAS sarnaneb USAs kasutatavale ESTAle, lisaks sarnastele Austraalia, Kanada ja Uus-Meremaa süsteemidele. Süsteemi käikuminekul on vaja ETIASe viisat Schengeni alasse ning Bulgaariasse, Rumeeniasse ja Küprosele sisenemiseks.
Esmakordselt käis elektroonilise viisa idee Euroopa Komisjon välja 2016. aastal ja ametlikult loodi 12. septembril 2018.
Reisiloa saamiseks tuleb täita internetis avaldus, hinnaks 7 eurot (tasuta alla 18- ja üle 70-aastastele). Tavaliselt peaks süsteem andma vastuse automaatselt, kuid mõnedel piiratud juhtudel võib võtta kuni 30 päeva. Aktsepteeritud ETIAS annab loa programmis osalevatesse riikidesse sisenemiseks kuni 90 päevaks 180 päeva jooksul, kehtivusega kuni kolm aastat või reisidokumendi aegumiseni, kumb iganes juhtub varem.
ETIASes osalevad riigid
ETIAS viisale saavad kandideerida Schengeni ala "Annex II" riigid. Euroopa Liidu või Schengeni ala riikide kodanikud, kellel on topeltkodakondsus mõnes ETIASe riigis, ei vaja ETIASt, kui reisivad Euroopa Liidu või Schengeni ala riigi dokumendiga.
Pärnu ehitusmaterjalide tehas
Pärnu Ehitusmaterjalide Tehas oli 1965–1991 Pärnus tegutsenud tootmisettevõte.
Pärnu Ehitusmaterjalide Tehase eelkäijaks oli Pärnu Keraamikatehas, mis tegutses 1963–1964. Tehas moodustati AS Telliskivi Tehased koosseisus Pärnu Tellisetehase nime all 27. juunil 1936. Alates 1. oktoobrist 1991 oli tehase rentnikuks ning hilisemaks omanikuks AS Reiden.
1960ndatel oli Pärnu EMT põhitoodanguks on ehitustellised, ahjutellised, betoon- ja raudbetoontooted. Toodeti ka ahjupotte ning tarbekeraamikat. Tarbekeraamika tsehhis valmistati lillevaase, likööripudeleid, likööri- ja kohviserviise, põrandavaase ning mitmesuguseid suveniire. Keraamilisi tooteid olid nõutud ka väljaspool Eesti NSVd. Keraamilisi likööripudeleid toodeti Riia, Vilniuse, Kaunase, Kaliningradi ja Dušanbe liköörivabrikute tarbeks. 1970ndate keskpaigast hakati tootma polüstüroolvahtplastist isolatsiooniplaate, mis olid mõeldud ehituskonstruktsioonide ja tööstusseadmete soojusisolatsiooniks ning aparaadiehituses pakkimismaterjalina.
1980ndate lõpus oli Pärnu EMT ainus ettevõte NSV Liidus, mis valmistas toonastele nõuetele vastavaid isolatsioonimaterjale. Kunagisest keraamilisi ehitusmaterjale valmistavast tehasest oli saanud keemiaettevõte, mille toodang oli nõutud ka piiri taga. Muudatused algasid tehases 1972. aastal. Ettevõte oli rahaliselt raskes seisus. Üleliidulise Polümeersete Ehitusmaterjalide Teadusliku Uurimise Instituudi soovituste kohaselt juurutati vahtpolüstüroolplaatide tootmine. Järgmisel aastal hakati tootma vahtfenoplastplaate. Lisaks valmistas Pärnu EMT vahtpolüuretaani.
The Plastic People of the Universe
The Plastic People of the Universe (PPU) on rokkbänd Tšehhis.
Ansambel alustas tegevust 1968. aastal pärast seda, kui NSV Liidu väed olid maha surunud Praha kevade ning sellest kujunes üks Tšehhoslovakkia vastupanuliikumise sümboleid. Ansambli kohtu alla andmine 1976. aastal innustas takka Harta 77 loomist.
Bändi tegevust on põgusalt käsitlenud ka Tom Stoppard oma näidendis "Rock'n'roll".
Pähklikorjajad
„Pähklikorjajad“ (prantsuse keeles „Les Noisettes“) on prantsuse kunstniku William-Adolphe Bouguereau õlimaal lõuendil.
1882. aastal valminud maal kingiti 1954. aastal Detroiti Kunstiinstituudile.
EGFR
pisi|EGFR EGFR (ka ErbB1 või HER1) ehk epidermaalse kasvufaktori (EGF) retseptor on transmembraanne valk, mis reguleerib rakkudes erinevaid võtmeprotsesse nagu nende kasv, proliferatsioon ja diferentseerumine, samuti tumorigenees ja metastaaside moodustumine. Tegu on retseptor-türosiinkinaasiga, mis kuulub ErbB perekonna retseptorite hulka ja on oluline organismi signalisatsioonisüsteemis. EGFR on retseptoriks mitmele EGF perekonna ligandile.
ErbB perekonda kuuluvad retseptorid
Kokku on inimese genoomis ligi 60 retseptor-türosiinkinaasi. Nende hulka kuuluvad ka neli liiget ErbB perekonnast, mida leidub erinevat tüüpi koes. ErbB retseptorid on:
ErbB retseptorite ligandid
ErbB molekule võivad aktiveerida 13 kasvufaktorit. ErbB ligandide kaks gruppi on:
Roll neuroloogilistes haigustes
ErbB signalisatsioonil on väga tähtis roll ajurakkude arengus. Seetõttu on ErbB vähenenud ekspressioonil ka seos mitmete neuroloogiliste haigustega. Skisofreenia ja Parkinsoni tõve puhul esineb GABAergiliste ja/või dopaminergiliste neuronite väärtalitlus.
Parkinsoni tõbi on progresseeruv neurodegeneratiivne haigus. Patsientidel esinevad häired liikumises ja kõnes. Haiguse korral degenereeruvad keskajus dopaminergilised neuronid. Samuti on vähenenud nii EGFi kui EGFRi tase ajus. Haiguse eest vastutava geeni nimetatakse parkiniks. Selle mutatsioon kiirendab EGFRi degradatsiooni. Lõpuks hääbub ErbB-1 ehk EGFRi signaal. Skisofreenia on vaimne häire, mis väljendub inimese ebanormaalses käitumises. Sümptomiteks on näiteks reaalsustaju kadu, luulud, nõrgenenud sotsiaalne ja emotsionaalne käitumine, depressioon. Skisofreenia patsientidel vahelduvad psühhootilised ja endassetõmbumise episoodid. Haiguse tekkel on mõju nii keskkondlikel kui geneetilistel faktoritel. Haigusele veel ravi pole, kuid sümptomeid saab leevendada.
B12-vitamiin
B12-vitamiin ehk kobalamiinid on mittesüstemaatiline (tavatermin) üldnimetus vesilahustuvate antianeemiliste bioaktiivsete, valdavalt orgaaniliste molekulide ja nende ühendite rühma kohta.
B12-vitamiinid on suurimad ja kompleksseimad vitamiinimolekulid, mis lisaks orgaanilistele ainetele sisaldavad ka anorgaanilist ainest.
B12-vitamiinide esialgne klassifikatsioon
Ettepaneku nimetada "antipernitsioosse aneeemia faktor" B12-vitamiinideks tegid Rickes, Brink, Koniuszy, Wood ja Folkers 1948. aastal.
Kobalamiinid sisaldavad koriintuuma ja koobaltiga seotud rühma järgi on need näiteks:
Vereseerumis domineerib hüdroksükobalamiin (HO-B12), rakkudes metüülkobalamiin (CH3-B12) ja tsütoplasmas desoksüanedosüülkobalamiin (dA-B12).
Vitamiinipreparaadina kasutatakse tavaliselt hüdroksükobalamiini. Koensüümsed vormid on metüülkobalamiin ja desoksüadenosüülkobalamiin.
Biogenees
B12-vitamiini leidub looduslikult muldades, vetes ja mõnda liiki taimede juurtes. B12-vitamiini loomad ja taimed ei sünteesi, või ei sünteesi piisavas koguses. Üksnes mikroorganismidel ja osal vetikatel on komplekssed ensüümisüsteemid, mis on võimelised täielikult katalüüsima reaktsioone, muundamaks B12-vitamiini bioloogiliselt aktiivseks.
Saamine ja omandamine
Inimene saab B12-vitamiini näiteks loomset päritolu toidust: söödavate loomade maksas ja neerudes on B12-vitamiini sisaldus 0–5 ppm-i. Liha, munakollane, juust jt sarnased toiduained sisaldavad B12-vitamiini paar ppm-i saja miljoni kohta.
Lihatööstuse jaoks kasvatatavatele loomadele antakse B12-vitamiini toidulisandina, kuna neil ei ole seda tänapäeval võimalik saada.
Vähesel määral sünteesib seda ka soole mikrofloora, kuid selle imendumine on tühine. Loomsetes produktides on B12-vitamiin valk seotult CH3-B12, dA-B12 ja HO-B12 vormis. Maos vabaneb vitamiin valgust soolhappelise hüdrolüüsi ja pepsiini koostöös. Vabanenud B12-vitamiin seostub maos valguliste sidujatega (R binders) ja liigub peensoolde. Pankrease ensüümid lõhustavad valgulised sidujad ja B12 seostub spetsiifilise glükoproteiinse faktoriga (insintric factor, IF). Seda toodavad mao parietaalrakud toidu, histamiini, gastriini jt mõjurite toimel.
B12-vitamiini on inimkehas varuks 1–8 mg (peamiselt maksas, aga ka luuüdis, neerudes, pankreases, südames, ajus).
B12-vitamiini imendumine IF abil on küllastav protsess, mis tähendab et IF abil imenduv vajalik kogus on 1–3 μg vitamiini toidukorra kohta ja protsess võib kesta kuni 3 tundi (muudel B-rühma vitamiinidel vaid sekundeid ja minuteid). Toitumisjärgseks IF-i koguse taastamiseks kulub mitu tundi. B12-vitamiini või IF-i lisamanustamine ei anna märkimisväärset imendumisefekti (suukaudselt manustatud B12-vitamiinipreparaat imendub mittespetsiifiliselt vaid 0,1–1%).
B12-vitamiini imendumist häirivad liigne alkohol, kohv, suitsetamine, suukaudsed rasestumisvastased preparaadid, mao alahappesus, pankrease talitlushäired, autoimmuunsest häirest tingitud IF alaproduktsioon, kaltsiumi ja raua oluline puudus toidus või lahtistite kasutamine.
Vanuritel B12 imendumine väheneb.
Allikad: maks, liha, piimatooted, kala, munad, verivorst, vetikad, pärm.
Biofunktsioonid
B12-vitamiin on vajalik foolhappe metabolismiks, aminohappe metioniini taastamiseks, nukleiinhapete, koliini ja müeliini sünteesiks, pantoteenhappe ja C-vitamiini funktsioneerimiseks, erütrotsüütide ja naha normaalseks arenguks.
B12 roll realiseerub läbi tema koensüümsete vormide. See tähendab, et verest rakku võetud hüdroksü-B12 viiakse tsütoplasmas metüül-vormi (CH3-B12) ja mitokondrites desoksüadenosüül-vormi (dA-B12).
CH3-B12 vajab RNA metüülimine, THF (tetrahüdrofolaatne koensüüm, vt ka foolhape) taastamine metüül-THF-st (seega ka nukleotiidide süntees), homotsüsteiini remetüleerimine metioniiniks (metioniini taastamine).
dA-B12 vajab metüülmalonüül-CoA muundumine suktsinüül-CoA-ks, st seda koensüümi vajavad nii hargnenud ahelaga aminohapete (Ile,Leu, Val) kui ka paaritut arvu süsiniku aatomeid sisaldavate rasvhapete katabolism.
Mõlemad koensüümid on väga olulised. Nimelt väldib metioniini taastootmine homotsüsteiinist asendamatu aminohappe metioniini akuutse defitsiiti, st metioniini kulutamisel tekkiv homotsüsteiin püütakse maksimaalselt metioniiniks tagasi konverteerida. Nii välditakse homotsüsteiini (ateroskleroosi üks riskiteguritest) kuhjumist. Metüülmalonüül-CoA kuhjumise väljendiks on pernitsioosne aneemia.
Defitsiit
Normaalse füsioloogiaga organismidel normaalse toitumise ja tervislike eluviiside korral B12 vaegust ei esine. Defitsiidi tekkeks kulub kaua aega, sest tema varud organismis on pikaajalised.
Erinevalt enamikust teistest B-rühma vitamiinidest talub B12-vitamiin mõningat kuumutamist, kuid inaktiveerub, kui toitaineid valmistada mikrolaineahjus.