cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Tumeenergia
Loomus
Üldrelatiivsusteooria kohaselt rõhk, mis on mingi aine sees panustab omaenda gravitatsiooni atraktsiooni teiste asjade vastu, täpselt nagu ta enda massitihedus seda teeb. See juhtub põhiliselt sellepärast, et füüsiline hulk ainet, mis põhjustab mateerial oma enda gravitatsioonilise efekti genereerumise on tegelikult stressienergia tensor – mis sisaldab nii energia (või mateeria) tihedust kui ka selle rõhku ja viskoossust. FLRW meeter näitab, et tugev konstante negatiivne rõhk kogu universumis põhjust kiirendumist universumi paisumises, kui universum juba paisub või siis ka vastupidi universumi kahanemise aeglustumist, kui universum juba kahaneb. See kiireneva paisumise efekt on miski, mida me saame nimetada gravitatsiooniliseks eemaletõukamiseks.
Definitsioon
Standardses kosmoloogias koosneb universum kolmest peamisest osast: mateeriast, radiatsioonist ja tumeenergiast. Mateeria on kõik, mille energia tihedus skaleerub skaala faktori ruutjuure kolmanda negatiivse astmega, samal ajal radiatsioon on kõik, mis skaleerib skaala faktori ruutjuure neljanda negatiivse astmega. Seda saab mõista intuitiivselt – kui tavaline osake on kastis siis korrutades kahega kasti külge muutub tihedus väiksemaks (ja seetõttu ka energia tihedus) kaks astmel kolme võrra. Radiatsioonist rääkides väheneb energia tihedus veel rohkem, sest lisaks tekib ka punanihe.
Viimane osa, tumeenergia, on universumisisene omadus ja seega ei oma konstantset energia tihedust hoolimata hulgast, mis on vaatluse all.
Viazynka
Viazynkas on kool ja raamatukogu. Asula on nime saanud endise Viazynka karjamõisa järgi, kus sündis luuletaja Janka Kupała. Külas asub luuletajale pühendatud muuseum, ka asub seal linnamägi, mis oli kasutusel II–V sajandil.
Ajalugu
Pärast esimest maailmasõda kuulus Viazynka Poola koosseisu.
1939. aastast kuulus asula Nõukogude Liitu. Küla loodi aastal 1972, Janka Kupała 90. sünniaastapäevaks. Toona ühendati Vieramiejki, Hurnavičy ja Sialedčyki küla ning Viazynka karjamõis ühtseks Viazynka külaks.
Kirikuisa
pisi|Kirikuisasid kujutav 11. sajandi [[Kiievi-Vene miniatuur]] pisi|Kirikuisasid kujutav [[seinamaal Kurbinovo Püha Jüri kiriku apsiidis Põhja-Makedoonias]] pisi|Elevandiluust [[ikoon kolme püha ülemkarjase ja õpetajaga (Basilius Suur, Johannes Kuldsuu ja Gregorius Teoloog). Kreeka, 1500. aasta paiku]] pisi|[[Altariretaabel nelja kirikuisaga: Hieronymus, Augustinus, Gregorius Suur, Ambrosius. Michael Pacher, 1483]] Kirikuisa (vanakreeka keeles πατὴρ ἐκκλησιάστικος patḗr ekklēsiástikos, ladina keeles pater ecclesiae) all mõistetakse 1.–8. sajandil, st hilisantiigi perioodil elanud kristlikku autorit, kelle tekstid on oluliselt mõjutanud kristlikku õpetust, kristluse enesemääratlust ning kirikukorraldust. Tavaliselt loetakse kirikuisasid ka pühakuteks.
Ikonograafia
Ikonograafias kujutatakse kirikuisasid liturgilises rüüs, sageli käsikirjarulli või raamatuga. Lääne-Euroopa kunstis on vahel tavaks kujutada pühapildi kompositsioonis mõnd vihjet kirikuisa pärimuslikule eluloole (näiteks Hieronymus koos lõviga).
2. sajand
Aastail 80–150 elanud kirikuisasid nimetatakse ka apostlikeks isadeks:
Apologeedid:
Heinrich Georg Eduard von Ungern-Sternberg
1829. aastal asutas ta koos vend Peter Ludwig Konstantin von Ungern-Sternbergiga Hiiu-Kärdla kalevivabriku.
Isiklikku
Ungern-Sternberg abiellus 1810. aastal Maria Stella Petronella Wynniga (sünninimi Chiappini), kes pidas ennast Orléansi hertsog Louis Philippe'i äravahetatud lapseks. Abielust sündis üks poeg, Nõva mõisnik vabahärra Edward (Ned) James Archibald Percival von Ungern-Sternberg (1811–1842)
Hiina kiri
pisi|Hànzì traditsioonilises (must) ja lihtsustatud kirjas (punane) Hiina kiri ehk hani kiri ehk hiina-jaapani-korea logograafiline kiri (hiina lihtsustatud kirjas 汉字, traditsioonilises kirjas 漢字 (hànzì), jaapani keeles 漢字 (kanji) on üle 3500 aasta vanune piktogrammidest ja ideogrammidest arenenud logograafiline kiri, mida kasutatakse kõikide hiina keelte, samuti jaapani keele kirjutamiseks. Varem kasutati seda ka korea keele kirjutamiseks.
Vanimad hiina kirja meenutavad märgid on juba 8 tuhat aastat vanad. Näiteks Ningxia autonoomses piirkonnas asuvas Damaidis on leitud kaljujooniseid, kus 3172 kohas on 8453 kujundit. Huanghe orus Xi'anist idas avastati 1953. aastal 5600–6700 aasta vanune asulapaik, millest leitud keraamikal oli hieroglüüfisarnaseid märke, kokku leiti 113 potikillul 22 erinevat sümbolit. Osa teadlasi peab neid hieroglüüfide eellasteks, teiste arvates võisid need olla lihtsalt peremärgid või valmistaja tunnus, millel puudus side keelega. Seda seisukohta kinnitab asjaolu, et need märgid esinevad alati ühekaupa, mitte mitmekaupa nagu kirjamärkidelt oodata võiks. Keegi pole neid rahuldavalt dešifreerida suutnud ja pole üksmeelt selles, kas see üldse võimalikki on.
pisi|Shangi dünastia ajast pärinev oraakliluu kirjamärkidega Vanimad kindlad tõendid hiina kirja kasutamise kohta pärinevad Shangi dünastia (1600–1046 e.m.a) lõpuperioodist. Selleks on oraakliluud, mida kasutati tuleviku ennustamiseks. Nendel on kujutatud palju hieroglüüfe, millest enamik on seni dešifreerimata, kuigi mõnedki, eriti loomi kujutavad, on dešifreeritud. Oraakliluudel kasutati vanahiina keelt. Tänapäeva hiina kiri põlvneb oraakliluudel kasutatud kirjast.
Hiina kiri on alates Shangi dünastia ajast oluliselt muutunud. Kui algselt kasutati Hiinas piltkirja, siis ajapikku see lihtsustus märgatavalt. Vanahiina kirjakeele sõnastikes sisaldub üle 40 000 kirjamärgi, nüüdisajal õpitakse keskkoolis tundma aga vaid 5000 märki ning lihtsa teksti lugemiseks piisab 3000 märgi tundmisest.
Hieroglüüfide arv ei ole ajas püsiv. Kogu aeg luuakse uusi hieroglüüfe, näiteks ettevõtted võivad neid luua oma toodetele, kui neile tundub, et ühtki sobivat selleks seni ei ole. Hiina kiri on põhimõtteliselt lahtine hulk ja igaüks võib luua uusi kirjamärke, kui ta seda soovib. Ametlikesse sõnaraamatutesse need siiski tavaliselt ei jõua. Prominentsetes sõnastikes olevate hieroglüüfide arv on 20. sajandi jooksul järjest suurenenud, olles 1916. aasta väljaandes 48 000 (see vastas enam-vähem kogu eelmise aastatuhande sõnastikes olevate hieroglüüfide arvule), aga 1989. aastal 54 678, 1994. aastal 85 568 ja 2004. aastal 106 230.
Et kirjamärke ei kasutatud üksnes mõistemärkidena, vaid ka võõrkeelsete (näiteks Xiongnu rahva keelsete) nimede ja väljendite transkribeerimiseks, saab teha järeldusi nende keelte varasema häälduse kohta. Sõnaraamatute ülesehituse, luule rütmi ning hääldust edasiandvate tekstide järgi saab teha järeldusi ka hiina keele varasema häälduse kohta.
Hiina kiri on suuresti silpkiri: enamikule märkidest vastab vaid üks silp, mil on teatav põhitähendus. Sõnad moodustuvad ühest või (enamasti) mitmest silbist ning seega ühest või (enamasti) mitmest märgist. Üldjoontes vastavad märgid morfeemidele, kuid see seos ei ole süsteemne. Umbes kümnendikus sõnadest ei ole üksiksilpidel eraldiseisvat tähendust, kuid need kirjutatakse ikkagi eraldi märkidena. Mõned märgid või ligatuurid tähistavad mitmesilbilisi sõnu, ehkki sellised juhtumid on erandlikud.
Kuna hiina kiri sobib põhimõtteliselt teistegi keelte edasiandmiseks, on seda kasutatud näiteks kitani keele, tšurtšeni keele, mõne tiibeti-birma keele, korea, jaapani ja vietnami keele jaoks. Nõrk seos hääldusega võimaldab kasutada sama kirjapilti eri murrete jaoks, milles hääldus on erinev.
Hiinas on peale hiina kirja kasutatud teisigi kirju. Näiteks on Hunani provintsis alates 15. sajandist kasutatud naistekirja nüshu. Lisaks hiina kirjale on nii putonghua kui ka murrete jaoks olemas palju transkriptsioonisüsteeme. Hiina Rahvavabariigis on ametliku latinisatsioonina kasutusel Hanyu Pinyin.
Holubivka (Ružõni rajoon)
Golubivka (ukraina keeles Голубівка) on küla Ukrainas Žõtomõri oblastis Ružõni rajoonis. Elanike arv on 822. Pindala on 2,169 km².
Puhasruum
pisi|300px|Suur puhasruum [[Satelliit|satelliidiga]] Puhasruum on tootmises ja teaduslikus uurimistöös kasutatav keskkond, kus on madal saasteainete tase. Saasteained võivad olla tolm, õhuga levivad mikroobid, aerosooliosakesed ja keemilised aurud. Täpsemalt on puhasruumis kindel saastetase, mida mõõdetakse osakeste arvuga kuupmeetri kohta. Tavaline linnaõhk sisaldab kuupmeetri kohta 35 000 000 osakest, mis on suuremad kui 0,5 µm. See vastab ISO 9 puhasruumi standardile. ISO 1 puhasruumis ei tohi olla ühtegi nii suurt osakest ja kuupmeetri kohta võib seal olla ainult 12 osakest, mis on väiksema diameetriga kui 0,3 µm.
Ülevaade
Puhasruumid võivad olla väga suured. Terved tuhandeid ruutmeetreid katvad tootmisrajatised võivad olla puhasruumid. Selliseid puhasruume kasutatakse pooljuhtide tootmises, biotehnoloogias, meditsiinis ja teistel õhusaaste suhtes tundlikel aladel. Puhasruumi siseneb õhk läbi filtri, mis püüab kinni kogu õhusaaste. Ruumis olevat õhku filtreeritakse pidevalt uuesti, et eemaldada ruumis tekkinud saasteained.
pisi|Tavaline puhasruumi varustus Töötajad sisenevad ja väljuvad läbi õhuluku (mis mõnikord hõlmab suruõhuga pesemist) ja kannavad kaitsevahendeid, näiteks kapuutsi, näomaski, kindaid ja saapaid.
Puhasruumis kasutatavad seadmed on kavandatud tekitama võimalikult vähe õhusaastet. Kasutatakse ainult spetsiaalseid moppe ja ämbreid. Puhasruumi mööbel tekitab minimaalselt osakesi ja peab olema lihtsalt puhastatav.
Tihti ei kasutata seal looduslikust kiust materjale nagu paber, pliiats ja tekstiilid, vaid asendatakse need spetsiaalsete materjalidega. Puhasruumid ei ole steriilsed, kontrollitakse ainult õhus levivaid osakesi. Selleks kasutatakse osakeste loendureid.
Osa puhasruume hoitakse positiivse rõhu all. See tagab, et lekete korral hakkab õhk kambrist väljuma, seega filtreerimata õhk sisse ei pääse.
Sophie Ellis-Bextor
pisi|Sophie Ellis-Bextor aastal 2012 Sophie Ellis-Bextor (sündinud 10. aprillil 1979 Londonis) on briti laulja, laulukirjutaja ja modell.
Kamandar Madžidov
Kamandar Madžidov (sündinud 17. oktoobril 1961) on aserbaidžaani rahvusest Nõukogude Liidu ja Valgevene eest võistelnud endine maadleja.
Peter, Sue & Marc
pisi|Peter, Sue & Marc Peter, Sue & Marc oli Šveitsi ansambel.
Kamandar Madžidov
Ta võitis esikoha 1984. aasta sõprusmängudel ja 1988. aasta suveolümpiamängudel Sŏulis.
Saavutas 1996. aasta suveolümpiamängudel neljanda koha.
Võitis 1992. aastal Nõukogude Liidu meistrivõistlustel kuldmedali.
Madžidov on Valgevene maadluskoondise peatreener.
Maiken (eesnimi)
Maiken on naisenimi ja mehenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 583. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Maiken 166 naisel.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 2668. mehenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Maiken 8 mehel.
Fud Leclerc
pisi|Fud Leclerc
Fud Leclerc (sünninimi Fernand Urbain Dominic Leclercq; 1924 – 20. september 2010) oli Belgia laulja.
1956. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Belgiat lauluga "Messieurs Les Noyés De La Seine".
1958. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Belgiat lauluga "Ma Petite Chatte".
1960. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Belgiat lauluga "Mon Amour Pour Toi".
1962. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Belgiat lauluga "Ton Nom".
Tallinna Armeenia Kultuuri Ühing
Tallinna Armeenia Kultuuri Ühing (ka H. Abovjani nimeline Armeenia Kultuuri Selts) on Tallinnas tegutsev Eesti armeenlaste organisatsioon.
Ühing registreeriti 23. aprillil 1989 Tallinnas Eesti Muinsuskaitse Seltsi osakonnana. Muinsuskaitse Seltsist eraldus ühing 1991. aasta II poolel. Ühingu esimees on pikka aega olnud Artem Davidjants.
Rokycany
Rokycany (saksa keeles Rokitzan) on linn Tšehhis Plzeňi maakonnas, Rokycany ringkonna halduskeskus. Rokycany asub Plzeňist ligikaudu 16 km idas.
Rokycanyt on esmamainitud 1110. aastal. Linnaõigused sai Rokycany 1406. aastal ja kuningalinna staatuse 1584. aastal. Kolmekümneaastase sõja ajal sai linn rängalt kannatada, kuid ehitati uuesti üles. 1757. aastal ja 1784. aastal laastasid linna suured tulekahjud. 19. sajandi teisel poolel algas Rokycanys tööstuse kiire areng. Raudteeühenduse sai Rokycany 1862. aastal.
Rokycany vanalinn on alates 1992. aasta septembrist ajalooline linnakaitseala.
Maiki
Maiki on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 941. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Maiki 69 naisel.
Kašuubikeelne Vikipeedia
pisi|Logo Kašuubikeelne Vikipeedia (kašuubi keeles Kaszëbskô Wikipedijô) on Vikipeedia kašuubikeelne versioon.
Kašuubikeelsele Vikipeediale pandi alus 31. märtsil 2004.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult. keeleversioon.
Ralf Krivain
Ralf Krivain (Kriivan) (8. november 1918 Väätsa – 19. august 1941  Varbola ) oli eesti sõjaväelane ja luuraja
Ralt Krivain oli üks Erna salga  liikmetest. Ralf sai koos 14 mehega radisti erikoolituse Soomes Sökös Staffani saarel. Ralf langes luureopratsioonil Varbolas. Maetud Juuru uuele kalmistule.
Dalewice
Dalewice on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Proszowice maakonnas Koniusza vallas. Dalewice asub Proszowicest natuke üle 5,5 km loodes, Krakówi kesklinnast umbes 28 km kirdes.
Suurbritannia kuninglik õhuvägi
Suurbritannia kuninglik õhuvägi (inglise keeles Royal Air Force, lühendatult RAF) on Suurbritannia õhuvägi.
Ajalugu
Suurbritannia kuninglik õhuvägi moodustati 1. aprillil 1918 ning on vanim väeliigina eraldiseisev õhuvägi maailmas.
2011. aasta keskel oli Suurbritannia kuninglikus õhuväes teenistuses 998 ühikut õhutehnikat ja 42 200 inimest.
Struktuur
RAF-i juhib õhuväe staabiülem.
Enamik Briti õhuväe tehnikast ja isikkoosseisust paikneb Suurbritannias, kuid osa teenib operatsioonidel, peamiselt Afganistanis ja Lähis-Idas. Osa Briti õhuväe tehnikat ja isikkoosseisu paikneb baasides väljaspool Suurbritanniat, näiteks Ascensioni saarel, Kanadas, Küprosel, Diego Garcias, Gibraltaris, Falklandi saartel ja Saksamaal.
''Selle artikli kirjutamisel on kasutatud ingliskeelset artikleid en:Royal Air Force ja en:RAF Air Command seisuga 2.09.2011.
Maile
Maile on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 774. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Maile 97 naisel.
Kõue tänav (Viljandi)
Kõue tänav on umbtänav Viljandis.
Tänav on põhja-lõunasuunaline, see saab alguse August Maramaa puiesteelt, ristub Pärna tänavaga ja lõppeb umbtänavana. Tänava pikkus on 193 m.
Apulanta
Apulanta on soome rokkansambel, mis asutati Heinolas 1991. aastal.
Apulanta albumeid on müüdud üle 500 000.
Heldur Peterson
pisi|Heldur Peterson 2012. aastal Heldur Peterson (sündinud 12. jaanuaril 1956 Tartus) on Eesti loomakasvatusteadlane, Eesti Vabariigi Ülemnõukogu ja 20. Augusti Klubi liige.
Elulugu
Heldur Peterson on talupidaja-möldri poeg.
Lõpetas 1974 Võnnu Keskkooli, 1979 Eesti Põllumajanduse Akadeemia (kus õppis zooinseneriteaduskonnas), 1986 Üleliidulise Hobusekasvatuse Teadusliku Uurimise Instituudi sihtaspirantuuri, põllumajanduskandidaat (1989, Üleliiduline Hobusekasvatuse Teadusliku Uurimise Instituut, Rjazani oblast), väitekiri "Особенности разведения лошадей рабочепользовательного и спортивного типа в условиях Эстонской ССР". Stažeeris 1998 Uppsala Ülikoolis. Töötanud ELLPID-Tempus programmi raames Corki Ülikoolis Iirimaal (1993–95, vaheaegadega), Kieli Ülikoolis (1995), Taani, Poola, Leedu, Läti ülikoolides jm. Oli 1978–1983 Luunja sovhoosi peazootehnik, 1986–1987 EPA aretusõpetuse kateedri vanemteadur ja assistent, 1987–1990 vanemõpetaja, 1990–1994 dotsent, 1994–2004 EPMÜ loomakasvatusinstituudi aretusosakonna dotsent ja vanemteadur, 2005– veterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituudi dotsent, vanemteadur (ühtlasi aastast 1991 Kõivu-Andrese talu peremees). Õpetanud hobusekasvatust, geneetikat, zooloogiat, loomakasvatustalu planeerimist.
Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: hobusekasvatus, põllumajandusettevõtte planeerimine, maaelu areng, põllumeeste seltsid ja põllumajanduse ajalugu. Käsitlenud hobuste aretusväärtuse määramist, noorhobuste välimiku, liikumise ja vabahüppe hindamist, koostanud Eestis aretatavate tõuhobuste aretusprogramme. Eesti NSV taluseaduse ja Eesti maareformi aluste seaduse eelnõu autoreid. Ajakirja "Tõuloomakasvatus" toimetuskolleegiumi liige. Korraldanud põllumajandusnäitusi, sh viinud eesti ja tori hobuse ülemaailmsele näitusele "Equitana 95". Tartu Põllumeeste Seltsi taastajaid ja esimees (1988), Eesti Hobusetõugude Tõuaretusnõukogu liige (1989– ), Akadeemiline Põllumajanduse Seltsi liige (2002, 2004 president), EV Ülemnõukogu ja liige, maaelukomisjoni esimees, Eesti Kongressi liige (1990–92), Põhjamaade Parlamentaarse Assamblee Eesti delegatsiooni liige (1990), Põllumeeste Kogu esimees (1992–93), Eesti Hobusekasvatajate Seltsi president (1992–1999), Eesti Põllumeeste Keskseltsi taastamistoimkonna esimees, Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoja liige (1997, 2000). Tal on üle 80 teadustrükise.
Aastatel 1990–1992 kuulus ta Eesti Vabariigi Ülemnõukogusse ning on 20. augusti klubi liige, samuti oli ta Eesti Kongressi liige. Ülemnõukogus olles oli ta selle maaelukomisjoni ning ajutise omandi- ja maareformikomisjoni liige. Ta oli seaduseelnõu "Maareformi läbiviimise ja maaseaduse aluste kohta" autor ja "Taluseaduse" eelnõu autoreid. Ta kuulus saadikurühma Põllumeeste Kogu.
Nāmarūpa
Nāmarūpa (sanskriti ja paali keeles nāmarūpa; tiibeti keeles ming gzugs; hiina keeles 名⾊ mingse; jaapani keeles myōshiki) ehk nimi ja kuju (ka nimi ja vorm) on üks olulisi mõisteid budismi ja hinduismi õpetustes, millega hõlmatakse kogu vaimne ja füüsiline maailm.
Hinduismis tähendab ‘nimi’ (nāma) mittemateriaalset olemust, mis vastandub ‘kujule’ (rūpa) ehk nähtumusele ja materiaalsele välimusele. Viimase kaudu avaldub meelepete (māyā).
Budismis on nāmarūpa isiksuse koostisosade koondnimetus, samuti on see sõltuvusliku tekkimise ahela neljas lüli. Budismis ei ole nimi ja kuju vastandatud, vaid täiendavad teineteist. Samas peetakse vaadet, mille kohaselt nende vastandmõistetega tähistatud dharmad on tegelikult olemas, virgumise takistuseks.
Glewiec
Glewiec on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Proszowice maakonnas Koniusza vallas. Glewiec asub Proszowice umbes 8 km edelas ja Krakówi kesklinnast ligikaudu 22 km idakirdes.
Muromi rajoon
Muromi rajoon (vene keeles Муромский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Vladimiri oblasti idaosas. Rajooni keskus on Muromi linn (ei kuulu Muromi rajooni koosseisu).
Rajoon piirneb põhjas Gorohhovetsi rajooniga, idas Nižni Novgorodi oblastiga, lõunas Melenki rajooniga, läänes Selivanovo rajooniga ja loodes Vjazniki rajooniga.
Kursīši
Kursīši on küla (vidējciems) Lätis Salduse piirkonnas, Kursīši valla halduskeskus. Küla asub valla keskosas Ezere jõe kaldal.
Muromi rajoon
Rajooni pindala on 1050 km². Elanike arv oli 2012. aastal 16 305, 2009. aastal 24 744 ja 2002. aastal 26 382.
Kursīši
Aastal 2018 oli külas 393 elanikku, aastal 2022 oli elanikke 369.
Muromi rajoon
Muromi rajoonis on 90 asulat, mis kuuluvad kahe külaasunduse koosseisu.
Kursīši
pisi|tühi|Kursīši lasteaed
Muromi rajoon
Rajooni tähtsamad jõed on Oka, Ušna, Motra ja Ilevna.
Pehme seiklusturism
Pehme seiklusturism (inglise keeles soft adventure tourism) on seiklusturismi üks kahest jaotisest. Lisaks pehmetele seiklustele on seiklusturism jaotatud ka rasketeks seiklusteks (hard adventure).
Pehme- ja raskeseiklus
Raskeseiklus hõlmab ohtlikkust ja riske, mis vajab tunnustatud tasemel oskusi ja võimet ootamatustega hakkama saada. Vastupidi raskeseiklusele sisaldab pehmeseiklus väga väikest riski ja sellistest reisidest saavad osa võtta füüsiliselt tugevad ja võimekad turistid, kuid neil ei pea tingimata olema eelnevat kogemust nende valitud puhkusega.
Ajalugu
Pehme seiklusturism kujunes välja 1980. ja 1990. aastate alguses, kui jätkusuutliku turismi üks vorme vastusena ulatuslikule jätkusuutmatu turismi arengule.
Sihtkohad ja tegevused
Pehmeturismi sihtkohad asuvad äärealadel, maapiirkondades ja ebatraditsioonilistes sihtkohtades, kus on võimalik saada uusi kogemusi, tegevusi, kultuure, loodusimesid koos kerge füüsilise tegevusega. Sellisteks tegevusteks on näiteks telkimine, jalgrattasõit, loomade jälgimine, ratsutamine, kanuusõit ja veesuusatamine.
Pehmeseiklus ja turism
Turismitööstuses on pehme seiklusturism üks kõige kiiremini kasvavaid segmente, mida naudivad kõik, kes otsivad enamat kui traditsioonilist puhkust rannas, kruiisi või vaatamisväärsuste külastust suurlinnas. Pehmeid seikluslikke lühireise võetakse sageli traditsioonilise puhkuse täiendamiseks. Reis hõlmab reisisihtkohti, mis pakutad ökoturismi või eri ekspeditsioone.
Seiklusturismi huvi on levinud massidesse, mis on pannud ettevõtteid pakkuma suurele hulgale inimestele pehmeseikluse pakette looduses. Teenuse ostjad ei pea olema tingimata kirglikud ühe konkreetse tegevuse vastu, sest teenuseosutajad pakuvad enamasti paljusid tegevusi.
Pehmeseiklus Eestis
Eestis on samuti võimalik harrastada pehmeseiklust. Eesti loodus pakub matkamiseks aasta läbi võimalusi. Matkajana saadakse tutvuda rahvusparkide loodus- ja kultuurimaastikega, nautida vaateid klindi ehk paekalda servalt, avastada rabasid ja metsi. Peale jalgsimatkade on võimalik loodust nautida ka jalgratta- või ratsamatkal ning talvel räätsamatkal.
II liiga 2009
II liiga 2009 oli Eesti jalgpalli tugevuselt kolmanda liiga II liiga 2009. aasta hooaeg.
Aleksander Kallus
Aleksander Kallus (23. oktoober 1897 Ridala küla, Laimjala vald, Saaremaa – 28. aprill 1942, Sverdlovski oblast, Venemaa (hukatud)) oli eesti ettevõtja ja trükikoja omanik.
Õppis 1904–1909 aastatel Ridala koolis ja 1909–1911 Kuressaare kihelkonnakoolis. 1911–1914 oli jaamaülem Tallinna kindlusraudteel. Osales Vabadussõjas (Tallinna tagavarapataljonis, 7. piirikütipataljonis). Hiljem 1920–1921 töötas Saare maavalitsuses pearaamatupidaja. 1921–1923 aastatel tegutses Kuressare teatris näitejuhi-lavastajana. 1927–1940 aastatel omas Saaremaal Kuressaares trükikoda "A. Kalluse trükikoda", kus koos advokaat Jaan Treufeldtiga andsid 1929–1932 aastatel välja ajalehte Meie Maa. Trükikoda eksisteeris ka nimega "Meie Maa trükikoda".
1932. aastal lõid nad koos kirjastuse "J. Treufeldt & A. Kallus kirjastus", ning andsid selle all Meie Maa ajalehte ja teisi trükiseid. Näiteks 1933. aastal raamatu - Velled tapluses : ''lehekülgi Maailmasõjast ja Vabadussõjast : Sotsialistliku Nõukogude Vene punaväe ohvitseri-eestlase ja demokraatl. Eesti Vabariigi kaitseväe ohvitseri-eestlase ühine päevaraamat''. Oli ka raamatukaupluse kaasomanik. Kuressaare Tarvitajate Ühistu esimees, Kuressaare Eesti Seltsi esimees.
Maili
Maili on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 345. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Maili 408 naisel.
Mänksikeelne Vikipeedia
pisi|Logo Mänksikeelne Vikipeedia (mänksi keeles Wikipedia) on Vikipeedia mänksikeelne versioon.
Mänksikeelsele Vikipeediale pandi alus 2003. aasta septembris.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult. keeleversioon.
FOXP2
FOXP2 (lühend ingliskeelsest väljendist Forkhead box protein P2) on geen, mis kodeerib inimorganismis valku FOXP2. Valku FOXP2 ekspresseeritakse loote ja täiskasvanu ajus paiknevates neuronites ning samuti kopsudes ja seedekulglas. FOXP2 geeni muudab tähelepanuväärseks selle seostamine inimkõnega.
Keelegeen
Inimesel asub FOXP2 geen 7. kromosoomis ning selles on võrreldes šimpanssides esineva geenivariandiga kaks mutatsiooni. Teadlased arvavad, et need aminohappelised erinevused on seotud kõne tekkimisega.
Max Plancki instituudi paleogeneetik Svante Pääbo avastas 2007. aastal, et neandertallaste FOXP2 geen oli täpselt samasugune kui tänapäeva inimestel. Arvatakse, et FOXP2 geenis olevad mutatsioonid võisid tekkida ligikaudu pool miljonit aastat tagasi, enne neandertallaste ja inimeste lahknemist.
PZL-104 Wilga
Kirjeldus
Vabaltkandev-ülatiivaline, täismetall-poolmonokokkonstruktsioon. Ühetalaline tiib, fikseeritud eeltiiva ja kuni 44° allakallutatava tagatiivaga. Tiivas asuvad ka kütusepaagid kogumahuga 195 liitrit. Teliku ketaspiduritega rattad on varustatud hüdropneumaatilise dempfervedrustusega. Tagaratta kahvli külge kinnitub kabiinist avatav sleppköie lukk. Hea mootori võimsusvaru ja automaatse muutuvsammuga kahelabane 2,65 m pöörlemisläbimõõduga puitpropeller tagavad lennukile lennurajal hea staatilise tõmbe ja seega ka lühikese hoovõtumaa. Lennuki juhtimine avara vaateväljaga kabiini esiistmetelt on dubleeritud. Mootor käivitub suruõhusüsteemi abil. .
Ajalugu
Eestis on jaanuari 2013 seisuga veel paar-kolm Wilgat NSV Liidu pärandusest Ridali Lennuklubis (MTÜ) lennuhooajal pidevas kasutuses.
Lennutehnilised andmed
pisi
Itaalia maavärin 24. augustil 2016
pisi|2016. aasta Itaalia maavärina purustused [[Amatrices]] '''2016. aasta 24. augusti Itaalia maavärin''' toimus 24. augustil 2016 kell 3:36 (kohaliku aja järgi) Kesk-Itaalias. Maavärina magnituud (suurusjärk) oli Richteri skaala järgi 6,0 kuni 6,3.
Maavärina epitsenter asus Norcia linna lähedal, Perugia linnast 75 kilomeetri kaugusel (kagu suunas), L'Aquilast 45 kilomeetri kaugusel (põhja suunas) ja Roomast 116 kilomeetri kaugusel (kirde suunas). Maavärina hüpotsenter asus 4 ± 1 kilomeetri sügavuses. Maavärina tagajärjel on hukkunud vähemalt 267 inimest.
Maardu mõisa kalmistu
Kirjeldus
Kalmistu jääb mõisa peahoone eest linnulennult umbes 150 meetri kaugusele lõunaedelasse ehk siis kalmistu asub pargi peahoonetaguses osas. See on praegu jäetud maha ja rüüstatud, seal on teada kahe hauatähise jäänuseid.
Raymond Ndong Sima
Raymond Ndong Sima (sündinud 23. jaanuaril 1955 Oyemis) on Gaboni poliitik.
Ta on lõpetanud Université Paris-Dauphine'i majandusteaduse alal ning töötanud tippjuhina metsanduse ja raudteetranspordi vallas.
Raymond Ndong Sima kuulub Gaboni Demokraatlikku Parteisse.
Sõlm (perekonnanimi)
Sõlm on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Sõlm (Sölm) on pandud Roosna mõisas Ambla kihelkonnas ja Türi-Alliku mõisas Türi kihelkonnas Järvamaal, Kloostri mõisas Kirbla kihelkonnas Läänemaal ning Jaanimõisas Kanepi kihelkonnas Võrumaal.
1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei elanud või oli neid vähem kui 5.
Haki Kuntsamäe ohvritamm
Haki Kuntsamäe ohvritamm oli pühapuu Võrumaal Rõuge kihelkonna Haki külas.
Arteesia hagijas
Arteesia hagijas on Prantsusmaalt pärinev koeratõug.
Tõug on saanud nime endise Põhja-Prantsusmaa provintsi Artois' (hollandi keeles Artesië) järgi.
Kõrrevaablased
Kõrrevaablased (Cephidae) on sugukond pidevkehaliste hulka kuuluvaid kiletiivalisi putukaid.
Kurista linnamägi
Kurista linnamägi ehk Siimusti linnamägi on muinaslinnus Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Kurista külas, Kurista lasketiiru lähedal.
Kirjeldus
Kurista linnamäel oli Kalevipoja sängi tüüpi linnus. Mäeseljandiku kõrgus on 14 m, õueala pindala 1300 ruutmeetrit. Lõunapoolse valli kõrgus siseküljel on 70 cm, välisküljel 1,5 m. Põhjapoolne vall on aga madalam, siseküljel 50 cm, välisküljel 90 cm kõrge. Ülejäänud vallid on 40 cm kõrgused.
Mailika
Mailika on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 1582. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Mailika 26 naisel.
Šonakeelne Vikipeedia
pisi|Logo Šonakeelne Vikipeedia (šona keeles Wikipedhiya) on Vikipeedia šonakeelne versioon.
Šonakeelsele Vikipeediale pandi alus 2004. aastal.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult. keeleversioon.
Töökoolipedagoogika
Töökoolipedagoogika (ka töökool) oli 19. sajandi lõpul ja 20. sajandi I poolel levinud kooliuuenduslik pedagoogikasuund, mis pidas oluliseks arendada õpilaste käelist tegevust ja anda neile võimetekohast tööd.
Koidu tänav (Viljandi)
pisi|[[Jaan Rieti ateljeemaja Koidu tänav 10 / Posti tänav 24]]
Koidu tänav (varem Harjutuse tänav) on tänav Viljandi kesklinnas.
Koidu tänav ühendab tänapäeval Tartu tänavat ja Uut tänavat ning ristub Carl Robert Jakobsoni tänava ja Posti tänavaga. Tänav on ühesuunaline lõigul Carl Robert Jakobsoni tänavast Tartu tänavani. Tänava pikkus on 370 meetrit.
Ehitised
Koidu ja Carl Robert Jakobsoni tänava nurgal asuvad 1911. aastal ehitatud Kultuuriseltsi "Koit" maja, kus Nõukogude ajal tegutses Ugala teater, Vana-Võidu mõisnike von Strykide linnaresidents, kus aastatel 1929–1940 tegutses Sakalamaa malev ja kus alates 1945. aastast tegutseb Viljandi Muusikakool. Posti ja Koidu tänava nurgal paiknevad Jaan Rieti ateljeemaja ning 1895. aastal ehitatud uusrenessanss-stiilis Viljandi kohtuhoone
Ajalugu
Tänav on tekkinud pärast 1789. aastat seoses uute linnakvartalite rajamisega, algselt Harjutuse (Exerzier) tänavana (saanud nime tänava lõunaosas asunud sõjaväe õppeväljaku järgi). 1866. aasta linnaplaanil on Harjutuse (Koidu) tänav teinud läbimurde Tartu tänavani.
Pruunikas pesajuur
Pruunikas pesajuur (Neottia nidus-avis) on käpaliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Seemisnahk
pisi|Seemisnahast majapidamisrätik Seemisnahk (kõnekeeles ka samss) on pehme, veniv ja pestav materjal, mida valmistatakse rääsparkimise teel loomanaha sisemisest kihist. Lihvimise tulemusel saadakse ühtlane karvastatud pealispinnaga nahk. Peamiselt tehakse seemisnahka tänapäeval lamba- või talle-, vähemal määral kitse-, põdra- või hobusenahast. Sünteetilist seemisnahka toodetakse polüvinüülalkoholist või viskooskiust.
Algselt tehti seemist Euroopa antiloobi nahast, millest tulenes ka nahasordi prantsus- ja ingliskeelne nimetus chamois. Vastavat tehnikat tunti juba 18. sajandi algul, eriti populaarseks muutus seemisnahk 20. sajandi alguses, kui sellest hakati valmistama autopuhatustarbeid.
Lauristin
Lauristin on eesti perekonnanimi.
1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega isikuid Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Vahemehe sõlm
"Klassikaline vana sõlm on sõlmede kuningas", kirjutati John Sweeti raamatus "Scout Pioneering" (1974). Saab siduda kiiresti köie keskele, moodustamaks aasa. Alpinismis kasutatakse seda sõlme ühe mägironija kinnitamisel kahe teise mägironija vahele, kuna koormus võib langeda sõlme mõlemale poolele. Sõlme sidumiseks on mitu erinevat moodust.
Arktika Riiklik Kunstide ja Kultuuri Instituut
Arktika Riiklik Kunstide ja Kultuuri Instituut (vene keeles Арктический государственный институт искусств и культуры) on kõrgkool Sahha Vabariigi pealinnas Jakutskis, üks Venemaa kultuuriministeeriumi valitsemisalas olevast 48 kõrgkoolist.
Instituut asutati 2000. aastal. Instituudi loomisel osalesid mitmed Sahha vabariigi tuntud kunsti- ja kultuuritegelased, sealhulgas Andrei Borissov, Artur Vassiljev, Aja Jakovleva, Albina Borissova-Kõtškina, Stepanida Borissova, Jefim Stepanov, Konstantin Mamontov ja Juri Spiridonov.
Instituut asub Jakutskis aadressil Ordžonikidze 4. Instituudi rektor on 2008. aastast dotsent Sargõlana Ignatjeva. Prorektor teadusuuringute ja rahvusvahelise tegevuse alal on filosoofiadoktor, professor Juri Kitov. Instituudis õpib päevases ja kaugõppes üle 900 üliõpilase; nende seas on üliõpilasi väljastpoolt Sahhat – Hakassiast, Tõvast, Altai Vabariigist, Amuuri oblastist, Irkutski oblastist, Krasnojarski krai Evengi rajoonist ja Taimõri Dolgaani-Neenetsi rajoonist ning Kamtšatka krai Korjaki ringkonnast. Lühiajalisel stažeerimisel käivad seal üliõpilased välismaa kõrgkoolidest, mis kuuluvad Arktika Ülikooli liikmete hulka.
Instituudi kateedrid
Instituudis puuduvad teaduskonnad. Instituudis on 9 kateedrit :
Wesley Fofana
Wesley Tidjan Fofana (sündinud 17. detsembril 2000 Marseilles) on Prantsusmaa jalgpallur, kes mängib Inglismaa Premier League'i klubis Chelsea.
2015. aastal liitus ta Prantsusmaa klubiga Saint-Étienne, kellega sõlmis esimese profilepingu 2018. aastal. Prantsusmaa kõrgliigas debüteeris ta 2019. aasta mais.
2020. aasta oktoobris sõlmis ta viieaastase lepingu Leicester Cityga. Üleminekusumma oli umbes 36,5 miljonit naesterlingit. 2021. aasta mais pälvis Fofana Leicester City hooaja parima noormängija auhinna. Esimese värava lõi ta Leicester City meeskonnas UEFA Euroopa Konverentsiliiga kaheksandikfinaali korduskohtumises 17. märtsil 2022 Prantsusmaa klubi Rennesi Stade'i vastu. 31. augustil 2022 liitus Fofana Londoni klubiga Chelsea.
Fofana on moslem.
Riina Hein
pisi|Riina Hein Rahvusraamatukogu Eesti [[üldlaulupidude nootide digitaalkogu esitlusel 4. oktoobril 2012]] Riina Hein (abielus Riina Aare; sündinud 3. märtsil 1955 Tallinnas ) on eesti filmiprodutsent ja endine filminäitleja.
Haridus
Riina Hein lõpetas 1973. aastal Tallinna 42. Keskkooli ja 1977. aastal Tartu Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna kaubatundjana.
Isiklikku
Riina Hein oli abielus Juhan Aarega 1983–2000.
Filmirollid
Riina Hein on Raja Teele osatäitja filmitetraloogias "Kevade" 1969, "Suvi" 1976, "Sügis" 1990 ja "Talve" 2020.
Muu loominguline tegevus
Riina Heinal on loominguline stuudio Creare Stuudio OÜ.
Ta on 46 filmi režissöör ja produtsent, neist tuntuim on 2005. aastal loodud dokumentaalfilm "Minu Eestimaa" (2005), kus tegutses ka ühe stsenaristina. ; 49 saate produtsent ja režissöör, neist 41 saatel ka saatejuht ja autor.
Kivimäe raamatukogu
Kivimäe raamatukogu on Tallinna Keskraamatukogu tegevuse lõpetanud haruraamatukogu, mis asus Nõmme linnaosas Tungla 39.
Raamatukogu avati 15. oktoobril 1983.
Roela I linnamägi
Roela linnamägi on muinaseesti neemiklinnuse tüüpi linnamägi Jõgeva maakonna Mustvee valla Voore külas Linnamäe talu maadel, endisest Roela mõisast kilomeetri kaugusel kagus.
Kullavere jõgi kaldal asuv loode-kagusuunalise linnamäe jõepoolse nõlva kõrgus küündib 15 meetrini, läänepoolse nõlva kõrgus on 6 meetrit. Linnuseala on põhja poolt eraldatud jõeoru, ida- ja läänekülgedest sälkorgudega, lõuna poolt 0,7 m sügavuse kraaviga. Kraavi linnusepoolsel küljel asub 150 m pikkune, 0,7 m kõrgune ja 2 m laiune vall. Õueala pikkus on 50 ja laius 20 meetrit. Linnamägi on dateeritud II aastatuhande algusse.
Kivimäe raamatukogu
Kivimäe raamatukogus oli umbes 31 000 teavikut.
Raamatukogu suleti 1988. aastal ning kogud anti 1. märtsil uutes ruumides (Rännaku pst 10) avatud Pääsküla raamatukogule.
Flogiston
Flogiston oli 17. sajandi lõpu ja 18. sajandi ettekujutuste (flogistoniteooria) järgi aine, mis vabaneb muu hulgas põlemisel. Flogistoniteooriat peetakse esimeseks teaduslikuks teooriaks keemia ajaloos, sest ta põhines suurel hulgal katseandmetel tule ja põlemise ning sarnaste protsesside kohta.
Georg Ernst Stahlilt pärineval klassikalisel kujul ütleb flogistoniteooria, et kõik põlevad ained, sealhulgas metallid, sisaldavad ühist printsiipi – flogistoni, mis ainete põlemisel või metallide kaltsineerimisel lendub. Mida rohkem flogistoni aine sisaldab, seda paremini ja ägedamalt ta põleb. Metallid koosnevad "metallilubjast" (tänapäeva mõistes metallioksiidist) ja flogistonist ning on seega liitsema koostisega kui nende "lubjad" (tänapäeva mõistes oksiidid). Metallide kuumutamisel flogiston lendub ning jääb järele "metallilubi". Et "metallilubjast" metalli saada, tuleb talle lisada flogistoni. Seda saab teha kuumutamisel eriti flogistonirikaste ainete abil (flogiston võib ühelt ainelt teisele üle minna). Sellised ained on näiteks süsi (puusüsi) ja vesinik (mida mõned keemikud või alkeemikud(?) pidasid puhtaks flogistoniks).
Praegu oksüdeerumise nime all tuntud nähtus on flogistoniteooria järgi flogistoni kaotamine, redutseerumine aga flogistoni omandamine. Flogistoni eraldumisega seletas Stahl ka roostetamist ning pidas roostet ja tuhka flogistonivabadeks.
Stahl pani küll tähele, et metallid muutusid "lubjastudes" raskemaks, mitte kergemaks, kuid ta pidas seda teooria seisukohast ebaoluliseks kõrvalnähtuseks: flogiston oli tema arvates peaaegu kaaluta, kaaluta või isegi negatiivse kaaluga printsiip ehk agent.
Ajalugu
Põlemisprintsiibi idee võib tagasi viia vanaaja elementideõpetuseni.
Flogistoniteooriale pani aluse saksa alkeemik Johann Joachim Becher raamatuga "Physica subterranea" (1669).
Teooriat arendas edasi ning andis sellele lõpliku kuju saksa keemik Georg Ernst Stahl, keda sageli peetaksegi teooria rajajaks.
Hoolimata võimalikest vastuväidetest omandas flogistoniteooria keemia edasises arengus suure tähtsuse. Ta ajendas mitmesuguseid uusi katseid. Loobuti alkeemikute tarkade kivi otsingutest ning keemia ei piiranud end enam ka iatrokeemia eesmärgiga valmistada ravimeid ja muid kasulikke aineid, vaid keemiakatsed said omaette eesmärgiks.
18. sajandil sai flogistoniteooria juhtivate keemikute seas üldtunnustatuks.
Isegi siis, kui prantsuse keemik Antoine Lavoisier oli 1775 avastanud, et põlemisprotsesside aluseks ei ole mingi aine äraandmine, vaid hapniku vastuvõtmine õhust, jäid paljud algul ikkagi flogistoniteooria pooldajateks.
Rootsi keemik Torbern Bergman määras 1780 eri metallide flogistonisisalduse. Need arvud vastavad elektrokeemilistele ekvivalentidele.
Kummutamine
Aastal 1783 lükkas prantsuse keemik Antoine Lavoisier flogistoniteooria ümber ning seletas põlemist reaktsioonina hapnikuga.
Flogistoniteooria kummutamist peetakse sageli moodsa keemia alguseks. Siiski toimus korralik keemiline uurimistöö ka juba flogistoniteooria raames. Tänapäeva keemia seisukohast saab flogistoniks pidada elektrone, mida oksüdeerumisel loovutatakse.
Yameen Rasheed
Yameen Rasheed (1988 Maldiivid Feydhoo – 23. aprill 2017 Maldiivid) oli maldiivi ajakirjanik ja blogija.
Rasheed pidas blogi The Daily Panic ja töötas Maldiivide börsil (Maldives Stock Exchange)
Surm
Rasheed suri 2017. aasta 23. aprillil Maldiividel Indira Gandhi Memorial Hospitalis noaga kaela ja rinda pussitamise tagajärjel. Ta leiti Maldiividelt Malest oma korteri trepikojast 14 torkehaavaga. Politsei sõnul tapeti ta terava esemega.
Maldiivide endine president Mohamed Nasheed nõudis Rasheedi surma rahvusvahelist uurimist.
Maldiivide Kendhoo valimisringkonna poliitik Ali Hussain Rasheedi surmast: "Mitte keegi ei saa Maldiividel õiglust sellise jõhkra režiimi all. Osutage vastupanu ja võidelge õigluse eest. Õiglus Yameen Rasheedile."
Maldiivide endine president Maumoon Abdul Gayoom Rasheedi surmast: "Sotsiaalmeedia aktivisti Yameen Rasheedi tapmine šokeeris mind täielikult. Allah õnnistagu tema hinge! Tema mõrvarid tuleb kohtu ette tuua."
Rasheedi pereliikmete sõnul oli Rasheed saanud mitu tapmisähvardust ja pöördunud nende pärast ka kohalikku politseisse.
Isiklikku
Rasheed sündis Maldiividel Addu atolli Feydhoo saarel.
Rasheed oli liberaalse maailmavaatega.
Mare Kalda
Mare Kalda (sündinud 14. märtsil 1964) on Eesti folklorist, muistendite ja tänapäeva folkloori uurija. Ta on Eesti Kirjandusmuuseumi folkloristika osakonna vanemteadur ja Eesti-uuringute tippkeskuse liige.
Haridus
Kalda õppis Tartu Ülikooli filoloogiateaduskonnas eesti keelt ja kirjandust, spetsialiseerudes folkloristikale. 2001. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis magistritöö teemal "Jutud peidetud varandustest: tõsieluteade, muistend, muinasjutt". 2011. aastal kaitses ta doktoritöö teemal "Rahvajutud peidetud varandustest: tegude saamine lugudeks"
Teadustöö
Mare Kalda uurimisteemad on seotud muistendite teooriaga, eesti aardepärimusega minevikus ja tänapäeval, ajalooliste ja kohasidusate muistenditega, geopeituse, meemide ja mitmete tänapäevaste folklooriilmingutega.
Ta on korraldanud mitmeid teadusüritusi: 1990. aastal Tartus toimunud konverentsi "Traditional Folk Belief Today", 2002 Kirjandusmuuseumis folklorist Kristi Salve sünnipäevasümpoosioni "Rahvaluule lummuses", 2011 Rahvusvahelise sümpoosioni "Kalevipoeg 150" ja 2016 Rahvusvahelise Tänapäevamuistendiuurijate Seltsi aastakonverentsi. Regulaarselt koordineerib ta 2006. aastast iganädalasi Kirjandusmuuseumi folkloristika osakonna ja Eesti-uuringute Tippkeskuse uurijaseminare ehk nn teisipäevaseminare.
Ta on 2007. aastast usundi- ja kombeloo alaseid artikleid avaldava ajakirja Sator ja 2008. aastast akadeemilise teadusliku publikatsiooni "Monumenta Estoniae Antiquae II. Eesti muistendid / Estonian legends" toimetuskolleegiumi liige.
Maima (eesnimi)
Maima on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 3178. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Maima 8 naisel.
Kulumisastang
pisi|Kuesta [[Krimmi poolsaarel]] pisi|Tumedate värvidega on kujutatd kõvad kivimid ja heledate värvidega pehmemad kivimid
Eesti aluspõhja reljeef on kuestalaadne kuna erineva kõvadusega aluspõhja kivimikihid on lõunasuunalise kallakuga.
Reesuskonflikt
Reesuskonflikt (inglise keeles rhesus conflict) on tervisele ohtlik seisund, mille eeldus on, et reesusnegatiivse verega naine rasestub järglasega, kelle veri on reesuspositiivne.
Reesusfaktor
Reesusfaktor määratakse punavereliblede peale asetsevad D-antigeeni järgi. Kui vereliblede pinnal on vastav antigeen olemas, peetakse inimest reesuspositiivseks (Rh+). Antigeeni puudumisel nimetatakse seda veregruppi reesusnegatiivseks (Rh–). Umbes 85% kõigist maailma inimestest on reesuspositiivsed ja ülejäänud 15% on reesusnegatiivsed. Võib juhtuda ka, et reesuspositiivsetel vanematel tuleb reesusnegatiivne laps, aga sellest olenemata puudub oht lootele.
Ennetamine ja ravi
Ennetamiseks võetakse naiselt verd. Reesusnegatiivse näidu korral süstitakse naisele immunoglobuliini, mis kannab nime RhoGAM. See takistab naise kehas reesuskonflikti tõttu, antikehade teket. Immunoglobuliini manustatakse naisele mitmel korral ja igaks juhuks ka enne lapse sündi. Üldjuhul on tegemist väga mõjuva ravimiga, mis aitab vältida reesushaiguse teket lootel. Immuglobiinisüstist on ainult, siis kasu kui kehas pole veel antikehasid tekkinud. Kõige parem viis probleemi ennetamiseks on naise veregrupp kindlaks tegemine võimalikult ruttu, sest tänu sellele saab võimalikult kiiresti ravi alustada. Reesuspositiivse näidu korral rohkem midagi ei tehta, sest oht lootele puudub. Kui kehal on reesusantikehad juba tekkinud, aitab ainult loote pidev jälgimine. Võib juhtuda, et raviarst soovib sünnitust varem esile kutsuda, mis sõltub sellest, kui tugevalt on reesushaigus loodet mõjutanud.
Ajalugu
Esimesed tähelepanekud reesuskonflikti kohta tegid bioloog, arst ja immunoloog Karl Landsteiner ja tema kolleeg Aleksander S. Weiner. Nad tegid katseid küülikute ja ahvide peal, kus süstisid reesusahvide verd küülikutsse ja avastasid immunsüsteemi reageeringu. Reageeringu põhjustas varem tuvastamata antigeen punalibledel. Sarnast antigeeni leiti ka inimese verest ja nad hakkasid seda kutsuma reesusfaktoriks. Nüüd on reesusfaktoril väga oluline roll inimese veregrupi määramisel. Reesuskonflikti võib täheldada kokkusobimatu vere või punaste vereliblede massi ülekandmisel, kuid kõige sagedamini esineb see raseduse ajal Rh-negatiivsetel naistel.
Võimete vallad
Võimete vallad ehk tajuvõimed (sanskriti ja paali keeles āyatana; tiibeti keeles skye mched; hiina keeles 處 chu; jaapani keeles sho) on budismis, eriti abhidharmas, kuus ala ehk valdkonda või tegurit, mida olendid tajuvad kuue tunnetusliku võime (sanskriti ja paali keeles indriya) abil.
Võimete ja nendele vastavate valdade kokkupuutel tekib teadvus, kusjuures ka teadvuses eristatakse võimetele ja valdadele vastavat kuut alajaotust.
Kuus võimete valda (ṣaḍāyatana) on sõltuvusliku tekkimise viies lüli.
Ihu ja meele töö jaguneb kuueks võimeks. Lisaks Lääne psühholoogias tuntud nägemis-, kuulmis-, haistmis-, maitsmis- ja kompimisvõimele kuulub siia meelevõime, mis toimib teiste tajuvõimete integreerijana.
Tajuvõime ja tajuorgan on erinevad, sest paljas organ, kui tal puudub suhe teadvusega, ei tee veel inimest nägijaks või kuuljaks. Seda, millega vastav tajuvõime välismaailmas haakub, tähistavad budistliku terminoloogia järgi võimete vallad: värv, heli, lõhn, maitse ja puudutatav. Meelevõime ehk mõistuse vallaks on mõte.
Vahetusmõju
Vahetusmõju ehk vahetusinteraktsioon (inglise keeles exchange interaction) on kvantmehaanikas vastastikmõju (interaktsioon), mis toimub ainult eristamatute (identsete) osakeste vahel. Vahetusinteraktsioon muudab kahe või enama eristamatu osakese vahelise kauguse keskmist väärtust, kui nende lainefunktsioonid kattuvad. Vahetusinteraktsiooni tõttu see kaugus suureneb (fermionide puhul) või väheneb (bosonite puhul), võrreldes sellega, kui osakesed oleksid eristatavad. Seega vahetusmõju suurendab või vähendab interakteeruvatest identsetest osakestest koosneva füüsikalise süsteemi energiat, võrreldes energia väärtusega süsteemis, kus osakesed ei ole identsed, vaid omadustelt eristatavad.
Vahetusmõjuga seostatav jõud pole võrreldav klassikalise jõuga, sest sellel puudub jõuvektor. Vahetusmõju jõudu tuleb eristada näiteks elektromagnetilisest jõust, mis esineb kahe elektroni vahel footonivahetuse puhul, või tugeva interaktsiooni jõust kahe kvargi vahel, mis tekib gluuonivahetuse puhul. Vahetusmõju jõud on seega puhtalt kvantmehaanika nähtus.
See nähtus põhineb niisiis eristamatute osakeste lainefunktsioonil ja on seotud sümmeetriavahetusega (sümmeetria – asümmeetria). Bosonid ja fermionid võivad seega läbi teha vahetusinteraktsiooni protsessi: fermionide puhul on see seotud Pauli välistamise põhimõttega, bosonite puhul toimib vahetusmõju jõud efektiivse külgetõmbe vormis, mis põhjustab identsete osakeste ümberrühmitamist, nagu näiteks Bose-Einsteini kondenssadi puhul.
Vahetusinteraktsiooniga kaasneval lisaenergial on oluline mõju aatomistruktuurile ja keemilisele sidemele ning oma osa ka ferromagnetismi tekkes.
Vahetusmõju avastasid füüsikud Werner Heisenberg ja Paul Dirac 1926. aastal.
Kristaps Pētersons
Kristaps Pētersons (sündinud 6. mail 1982 Valmieras) on läti helilooja ja kontrabassimängija.
Kristaps Pētersons õppis Läti Muusikaakadeemias kontrabassi Sergejs Brīnumsi klassis ja kompositsiooni Romualds Kalsonsi klassis.
Schäfer
Schäfer on saksa perekonnanimi.
Halász
Halász (ungari keeles 'kalur') on ungari perekonnanimi.
Eristamatud osakesed
Eristamatud osakesed ehk identsed osakesed on kvantmehaanikas osakesed, mis ei ole mingil viisil üksteisest eristatavad teatud omaduste põhjal, mida nende konkreetne olek ei mõjuta. Selles mõttes on kõik sama tüüpi põhiosakesed (nt elektronid, footonid, kvargid) eristamatud. Eristamatus kehtib ka kõigi nendest osakestest koosnevate süsteemide kohta (nt prootonid, neutronid, aatomituumad, aatomid, molekulid), seda samuti eeldusel, et nad on ühesuguses olekus. Samamoodi käituvad ka kvaasiosakesed.
Kuigi kõik teadaolevad eristamatud osakesed eksisteerivad kvantskaalal, pole ammendavat loetelu kõigist võimalikest osakestest. On kaks peamist identsete osakeste kategooriat: bosonid, mis saavad jagada kvantolekuid, ja fermionid, mis seda ei saa (Pauli keeluprintsiip). Bosonid on näiteks footonid, gluuonid, foononid, heelium-4 tuumad ja kõik mesonid. Fermionid on näiteks elektronid, neutriinoid, kvargid, prootonid, neutronid ja heelium-3 tuumad.