cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Soome-ugri keeled
alt=|pisi|400x400px|[[Uurali keeled|Uurali keelkonda kuuluvate rahvaste asualad. Neenetsi, eenetsi ja sölkupi ja nganassaani keel kuuluvad samojeedi keelte hulka, ülejäänud kuuluvad soome-ugri keelte hulka]] Soome-ugri keeled on Uurali keelkonna suurim haru, mille soome allharusse kuuluvaid (soome, eesti jt) keeli kõnelevad rahvad elavad Euroopa põhjaosas ning ugri haru keeli kõneldakse nii Doonau jõgikonnas (ungari) kui ka Lääne-Siberis (handi ja mansi keeled).
Richard Eckersley
Aastatel 2011–2013 mängis ta Major League Socceri klubis Toronto FC. 2014. aastal mängis ta New York Red Bullsis. Tema klubikarjääri viimaseks klubiks jäi 2015. aastal Inglismaa tugevuselt kolmandasse liigasse kuulunud Oldham Athletic.
Soome-ugri keeled
Keeleteadlaste hulgas levinud, kuid otseselt tõestamata teooria kohaselt on kõik soome-ugri keeled tekkinud ühestainsast aastatuhandete eest räägitud soome-ugri algkeelest selle hilisema mitmekordse jagunemise tulemusena.
Richard Eckersley
Tema vanem vend Adam Eckersley oli samuti jalgpallur.
Soome-ugri keeled
Erinevalt enamikust Euroopa keeltest ei kuulu soome-ugri keeled indoeuroopa keelte hulka.
Peale soome-ugri keelte kuuluvad uurali keelte hulka ka samojeedi keeled.
Mõned keeleteadlased kasutavad termineid "soome-ugri keeled" ja "uurali keeled" sünonüümidena.
Hinnangud soome-ugri keelte omavahelistele sugulusseostele on püsinud enam-vähem muutusteta alates 1879. aastast. Soome-ugri keeled jagunevad saami, läänemeresoome, Volga, Permi ja ugri rühmaks. Uuemates liigitustes on Volga rühm kadunud, selle asemel esinevad sellesse kuulunud mordva keeled ja mari keeled otse soome-ugri rühma alarühmadena.
Saami, mansi ja handi põhimurdeid peetakse eri keelteks. Samuti räägitakse viimastel aastakümnetel ühe karjala keele asemel mitmest karjala keelest ning eesti keele lõunaeesti murdeid peetakse kohati eraldiseisvaks lõunaeesti keeleks.
Neid ühendab keelesugulus ja väljasuremisoht.
Klassifikatsioon
Soome-ugri keelte hulka kuuluvad:
Kriiva
Kriiva on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.
Küla kuulub Luhamaa nulka.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda.
Külas asub looduskaitse all olnud Kriiva kask.
Kaksikud (tähtkuju)
thumb|250px|right pisi Kaksikud (ladina keeles Gemini) on põhjataeva sodiaagi tähtkuju (sümbol ), mis piirneb Sõnni, Vähi, Veomehe, Orioni, Väike Peni, Ilvese ja Ükssarviku tähtkujudega. Kaksikud on üks 48 Ptolemaiose kirjeldatud tähtkujust ja see on üks 88 tänapäeva tähtkujust. See on pindalalt 30. tähtkuju, hõlmates 514 ruutkraadi. Eesti laiuskraadil on Kaksikute tähtkuju hästi vaadeldav talvises taevas.
Nime on tähtkuju saanud antiikmütoloogia vendade Kastori ja Polydeukese (ladina Pollux) järgi.
Päike asub Kaksikute tähtkujus juuni lõpust juuli lõpuni. Astroloogias asub Päike Kaksikutest kuu aega varem.
Tähed
Kaksikute heledaim täht on Maast umbes 36 valgusaasta kaugusel asuv oranž hiid Polluks (β Gem); tema näivas läheduses asuv Kastor (α Gem) on tegelikult 46 valgusaasta kaugusel asuv kuuest tähest koosnev tähesüsteem. Kokku kuulub tähtkujusse üle 70 tähe, neist vähemalt kolmel on teada planeete.
Süvataeva objektid
Kaksikute tähtkujus asuvad hajusparved M35, NGC 2158, NGC 2420.
Tähtkujus asuvad Eskimo udukogu, Medusa udukogu ja NGC 2371.
Meteoorivool
Kaksikute tähtkujust lähtub geminiidide meteoorivool.
Kanggye
Kanggye (korea keeles 강계시) on linn Põhja-Koreas, Chagangi provintsi keskus. Elanike arv on 210 000 (2005).
Linn asub nelja jõe ühinemiskohas. Seal valitseb niiske mandriline kliima (Köppeni kliimaklassifikatsioonis tüüp Dwa).
Korea sõja ajal tegi Kim Il-sŏng linna ajutiselt oma pealinnaks.
Jaan Umb
Jaan Umb (1867 Lemsi, Kihnu – pärast 1928. aastat, tõenäoliselt Siber) oli eesti meremees, kes on saanud tuntuks piinamise ohvri ja mõrvarina.
Umb kasvas üles vaeses Kihnu peres, sest ta isa suri varakult. Seetõttu töötas ta juba varajasest noorusest Kihnu kivilaevadel, hiljem ka suurematel alustel madrusena. Peagi ilmnes tema juures ka alkoholismikalduvus ja tihti nähti teda Kihnu kõrtsi juures kaklemas.
1887. aastal värvati Umb Riias reeder Jaan Martinsonile kuuluvale laevale "Johannes", mis pidi metsamaterjali Grangemouthi viima. Meeskonnas oli lisaks Umbile veel seitse liiget, kellest enamik olid eestlased, kaks aga, sealhulgas kapten, lätlased. Õhtul enne laeva lahkumist varastas üks kihnlane laevalt purjeriiet ja tubakat ning meelitas Umbi koos endaga viina jooma. Umb hakkas kartma, et teda peetakse laeval vargaks ja otsustas koos teise kihnlasega koju tagasi pöörduda. Kuid öösel sai laeva meeskond ta kivilaevalt kätte ja ta viidi koos varastatud kraamiga "Johannesele" tagasi. Laeval hakati teda peksma ja mõnitama. See jätkus ka laeva väljasõidu järel: Umbile ei antud korralikult süüa ja teda visati mitu korda vette ning tõmmati laeva kiilu alt läbi. Liibavi (Liepāja) lähedal püüdis Umb laevalt põgeneda, kuid oleks peaaegu uppunud. Ta tõmmati laevale tagasi ja peksti üheksasõlmelise piitsa ehk "üheksasabalise kassiga".
27. oktoobril 1887, kui laev oli jõudnud Bornholmi saare lähistele, katkes Umbi kannatus, kui kapten käskis tal roolivahist endaga kaasa tulla. Kartes, et teda hakatakse taas peksma, haaras Umb kirve ja tappis kapteni. Et oma tegu varjata, tappis ta ka teised meeskonna liikmed, välja arvatud tüürimehe, kes jõudis end kajutisse lukustada. Umb ei saanud teda sealt kätte, sest kartis, et tüürimehel on relv. Seetõttu otsustas ta laevalt lahkuda, võttes endaga kaasa ka meeskonnaliikmete raha. Kuid päästepaadil, mille ta üksinda merre vinnas, polnud põhjakorki ja see läks põhja. Seejärel püüdis Umb laeva Bornholmi lähedale madalikule juhtida, kuid ei saanud sellega hakkama. Ka abi ei saanud ta kutsuda, sest signaallipud olid tüürimehe kajutis. Ta püüdis viimast sundida kajutist väljuma, valades sinna petrooleumi. Tüürimees, kartes, et Umb paneb laeva põlema, tungiski kajutist välja, kuid tal õnnestus madrus bambuskepiga oimetuks lüüa. Seejärel sidus tüürimees Umbi masti külge ja heiskas hädalipu.
"Johannest" märkas üks Taani laev, mis eskortis ta Kopenhaagenisse. Seal tehti tüürimehe tunnistuste põhjal selgeks, et Umb oli mõrvanud sisuliselt kogu meeskonna, ja ta vangistati. Umb tunnistas enda süüd, kuid põhjendas ka, miks ta oli seda teinud. 1888. aastal anti ta Venemaale välja ning Peterburis toimus kohtuprotsess. Tolleaegsed ajalehed kujutasid teda verejanulise massimõrvarina, kuid kohus leidis siiski, et mõrvad olid läbi viidud meeltesegaduse seisundis ning Umbile mõisteti kümme aastat sunnitööd Kaug-Idas.
Umb vabanes siiski juba 1892. aastal, sest kroonprints Nikolai, tulevane keiser Nikolai II, andis Kaug-Ida sunnitöölistele armu. Eestisse Umb siiski tagasi ei tulnud, ehkki tema kirjadest lähedastele ilmneb, et ta seda vahepeal kavatses. Ta töötas Vene laevadel kuni 1919. aastani ning elas seejärel naise ja lastega Siberis Liflandija asunduses. Viimased teated temast on 1928. aastast, ta suri tõenäoliselt 1930. aastate esimesel poolel.
Jaan Umbist jäid maha 8 Siberist kirjutatud kirja emale ja vennale ning foto, mille tegi Taani politsei. 1930. aastatel tekkis Umbi vastu laiem huvi ja levis kuuldus, et tema vahakuju või koguni ausammas asub Kopenhaagenis. See osutus siiski valekuulduseks. Jaan Umbi renomee kihnlaste ja Eesti randlaste seas on ennekõike olnud siiski positiivne, teda väärtustatakse mõttetule vägivallale ja piinamisele vastuhakkamise pärast. Pärast Umbi juhtumit võetigi laevakapteneilt omavoli õigus madruste kohtlemise osas ning seda hakatigi otseselt seostama Umbiga. Tegelikult oli seda ette nägev seaduseprojekt ette valmistatud tunduvalt varem ning selle jõustumise ja Umbi kuriteo aeg järgnesid üksteisele juhuslikult, kuid meremehed pidasid seda ikkagi Umbi teeneks.
Umbist on ka ennem kirjutatud. 1935 aastal ilmus Evald Pasti raamat "Jooni eesti mereasjanduse minevikust" https://www.ester.ee/record=b1156751*est kus algab lhk 106 Umbi lugu:
''"Omapäraseim ja jubedaim kuritöö Eesti mereasjanduse ajaloo kestes toimus 6. okt. 1887. a.Läänemeres Bornhildi saare lähedal purjelaev „Johannese’l”. Purjek „Johannes“ laadis 1887. a. sügisel Riias metsamaterjaali Inglismaale Grangemouthi sadamasse viimiseks. Laeval oli teenistuses ka noor Kihnu meremees laevapoiss Jaan Umb. Päev enne väljasõitu kadus laevast Umb, viies endaga kaasa paki purjeriiet ja mõnda meeskonna isiklikust varandusest.  Ehk küll Umb oli jätnud kirja maha, et teda ei tarvitse enam Riiast otsida, vaadati siiski veidi ringi, et põgenejat saada kätte. Kuna samal ajal viibis Riias üks väike Kihnu rannalaev, siis arvati, et ehk põgenik varjab end seal. Otsides leitigi Umb Kihnu laevast ja toodi koos varastatud kraamiga ,,Johannese“ peale tagasi. ,,Johannes" sõitis välja. Kuna sel ajal kombed olid üldiselt tooremad kui nüüd, siis ei lepitud sellega, et poisile anti tubli keretäis, vaid talle seoti köis ümber keha ja visati siis üle poordi, lastes teda korduvalt laeva sõidu ajal trossiga meres laeva järel lohiseda. Toiduks anti süüdlasele kartulikoori ja kiusati ka muidu iga moodi.''
''6. okt. seisis Umb, kes oli kapteni vahis, laevatekil. Nähes, et kapten lähenes, kartis ta vist mingit uut vintsutust, haaras lähedaloleva kirve ja lõi sellega kapteni surnuks. Laiba heitis ta üle parda. Selle järele surm as ta sam uti kirvega roolimadruse ja neli laevameest, kes m agasid m adruste ruhvis. Ellu jäi ainult laeva tüürimees, ehk küll raskesti haavatult. P aati alla lastes unustas ta aga paadipõhjas olevale augule korgi ette panem ata. Sellepära s t jooksis paat vett täis, enne kui ta laevapard ast ära oleks pääsenud. Seda nähes hakkas Umb laeva tagasi ronima. Haavatud tüürimees oli aga vahepeal oma k aju tist tulnud välja, ja nähes Umbi üle parda tagasi ronivat, haaras kaika ja lõi mõrvarile pähe, kes uimasena langes tekile. Umbi kinni sidudes ei suutnud haavatud tüürimees ometi laevaga oma jõul kuhugi minna. Nii leidi üks Roosti aurik abitult laineil kiikuva “Johannese” ja viis selle Kopenhaageni sadamasse. Siit sõitis laev uue meeskonnaga Eestist kohalejõudes edasi Inglismaale. Daani kohus mõistis mõrvari õigeks, kuid Peteburis mõistis kohus Umbi Siberisse sunnitööle. Seal abiellus Umb hiljem, sõitis ka laevadel, kuid langes liigse alkoholi tarvitamise ohvriks.''
“Johannese” mõrvalugu lõi oma ajal kogu Euroopas suuri laineid ja ajalehtedes oli arutamist palju."
Kapt. Peeter Mender kirjutas ka Umbist lhk 20+ oma 1940a. ilmunud memuuarides "Kolmkümmend aasta meremehena Kaug-Idas" https://www.ester.ee/record=b1563421*est:
" Peale laeva remondi lõppu 1910. aastal siirdusin tagasi Vladivostokki vanal liinil sõitma kaptenina mitmel laeval. 1912 aastal viidi mind sügisel norralastelt ostetud Oleg’ile kapteniks ja läksin hiinlaste kätte ajalepingule. See laev oli krahv Keiserlingi laevades suurim, nimelt 2000-tonniline, kaunis hea laev ja kõige parem merelaev, milles ma iialgi olen olnud. Oleg’il teenisin kaptenina kuni lahkumiseni Venemaalt 1919. aasta kevadel.
''Juhtus mul kord, et laevale tuli madrusena teenistusse üks eesti meremees, kelle nimi meie meremeeste perele on hästi tuntud, nimelt Kihnu mees Umb, kes eesti purjelaeval Johannes laevapoisina teenistuses olles 1887. a. oli mõrvanud kogu laeva meeskonna peale tüürimehe ja saadetud selle eest karistuseks Sahhalini saarele sunnitööle. Mäletan, kuidas isa minu poisikesepõlves sellest jubedast mõrvaloost oli rääkinud ja raske mälestus püsis minus veel nii värskena, et ma seda meest kuidagi laevale teenistusse ei oleks võtnud. Kuid meeskonna palkamine kuulus esimese tüürimehe ülesannete hulka ja mina kuulsin sellest alles siis, kui Umb oli juba laeva teenistusse astunud.''
''Kuid minu vastumeelsus ja kartus Umbi vastu osutusid õnneks põhjendamatuiks. Umb oli kõigiti tubli ja korralik mees nii käitumises kui ka töös ja võin koguni kinnitada, et ta oli parim mees kogu minu tookordses meeskonnas. Ta oli 10-aastasse karistuse Sahhalinil sunnitööl ära kandnud, kuid pidi jääma Kaug-Itta sundasumisele. Tema raske minevik ei olnud temasse mingit nähtavat jälge jätnud ja ta näis olevat oma välimuselt koguni palju noorem, kui ta teglikult oli. Ta oli kõigi poolt lugupeetud mees ja lahkus laeval hiljem omal soovil, kuna lootis leida mingit paremat kohta. Hiljem ei kuulnud ma temast enam midagi."''
Ajalehtedes oli ka Umbist kirjutatud, näiteks Ameerikas: https://chroniclingamerica.loc.gov/lccn/sn87060190/1887-11-28/ed-1/seq-4/ kuid ega need artiklid kõik ei anna täpselt sama informatsioon.
"THE EVENING BULLETIN
MAYSVILLE, KY., MONDAY, NOVEMBER 28,1887 .
A MONSTER ON THE OCEAN
A WORTHLESS SEAMAN KILLS HIS CAPTAIN AND FIVE SHIPMATES .
'''Six Men Brutally Murdered and Their Bodies Thrown Overboard – Fearful Struggle Between a Mate and a Fiend. The Cause of the Horrible Tragedy'''.
DRAGOR, Denmark, Nov. 28. – A horrible murder took place on the 19th inst., on a Russian schooner in the Baltic sea, near the island of Bornholm. This schooner was the Johannes, of Riga, Capt. Behrslng. It left Riga in the early part of October, with a cargo of doals for England. The crew consisted of the captain, a mate and six hands. Among these was one Jaan Umb, a worthless fellow, who was caught robbing his shipmates, as well as stealing ropes from the ship. The officers and the crew began teasing and chastising him.
On the 18th of November, when off Bornholm, Jaan Umb jumped overboard. A rope was thrown to him and he was hauled on board, after which his life was made one of absolute misery. The night following was very dark. Jaan Umb took advantage of the darkness to murder the captain and five of his shipmates, whom he afterward threw overboard. Not satisfied with this, he next half murdered the mate, who was asleep in the cabin.
The murderer then went on deck, lashed a knife to a long pole and tried to stab the mate with this through the cabin window. But the mate, bleeding, managed to keep out of his reach. The brute, seeing he could not reach him, began to pour petroleum down the cabin. He next dipped a rope in petroleum, applied a match to it and then dropped it down the cabin, so as to set fire to the oil he had poured down and burn the ship and mate with it. Then he went aft to nail the cabin door; but meanwhile the mate had climbed through the cabin window, and he came back to the murderer while the latter was busy nailing the door and knocked him down with a piece of wood, pulled him to the mizzen rigging, lashed him thereto, put a rope around his neck and tied his hands, and then he fell senseless to the deck through loss of blood, where he was found by the mate of a passing Danish steamer, who had observed the ship without any man visible on deck to manage her.
This was about 8 o’clock in the morning. The murderer had been about half the night engaged in his murderous work. Several ships were now in sight. At 7:30 a Swedish steamer had passed close under the schooner’s stern, but, thinking all was right, steered away again. Then the Danish steamer took charge of the ship. The steamer's mate and four of the hands went on board, and, seeing what had been done, tied the murderer in the mizzen rigging and set one man to watch him. After dressing the mate’s wounds they towed the schooner to Copenhagen, when the police took charge and carried the mate to a hospital The murderer was examined as to his sanity, but he was found to be quite normal He has now confessed his crime, and will be delivered to the Russian authorities.
When the murderer was taken on board the schooner to show the police how he had committed the crime he wept like a child.
The captain has a young wife and a little child in Russia to lament their loss The mate is recovering from his wounds, and the schooner will soon continue its voyage to England."
Kihnu lennuväli
Kihnu lennuväli (ICAO: EEKU) asub Kihnu saare põhjaosas, Sääre küla ja Kihnu sadama läheduses.
Lennuväljal on kaks 7-tonnise kandevõimega 600 m pikkust valgustamata murukattega lennurada. Edela-kirdesuunaline lennurada on 500 m ulatuses perfokattega tugevdatud. Mõlemad rajad on tähistatud läve- ja lõpumärkide ning ääretähistega.
15. detsembrist 30. aprillini toimub Kihnust iga päev kaks lendu Pärnusse. Liini teenindab Avies lennukil Britten-Norman Islander.
Lennufirmad ja sihtkohad
Peale lisatud suvine 2017
Kvantbitt
Kvantbitt (inglise keeles quantum bit, lühendatult qubit) on kvantinformatsiooni ühik, biti vaste kvantmehaanikas ning põhiline informatsiooniühik kvantarvutites.
Erinevalt bitist, mis rangelt esindab ühte väärtust kahest võimalikust väärtusest (0 või 1), on kvantbiti võimalikud väärtused 0, 1 või nende superpositsioon.
Teoreetiline tähendus
Kvantbitile omistatud kvantfüüsikaliste omaduste tõttu ei saa hoomata kvantbiti esitatud informatsiooni selgelt määratud väärtustega. Selle asemel, et esitatud väärtustest lugeda välja kindel 'jah' või 'ei', mängib kvantbitt rohkem üldistatud halli alaga nende kahe vastusevariandi vahel, mis tähendab, et kvantbitt esitab ennekõike vastuse kohta tõenäosuse kui vastuse enda.
Kujutus
pisi|Blochi sfääri kujutus kvantbitist
Lineaaralgebras visualiseeritakse kvantbitti kui ühikvektorit tasandil, kus superpositsioonid on võrdsed lineaarsete kombinatsioonidega. Baasvektorid, mille lineaarsetest kombinatsioonidest superpositsioon moodustub, on | 0 \rangle ja | 1 \rangle, kasutades bra-ket tähistust. Mõlemad baasvektorid sümboliseerivad kvantbiti kahte mõõdetavat seisundit.
Superpositsioon kujutatud lineaarse kombinatsioonina, kus α ja β on tõenäosusamplituudid ja põhimõtteliselt võivad olla kompleksarvud.
Kui kvantseisundid erinevad üksteisest ainult globaalse faasiteguri järgi, siis on nad samaväärsed.
Lisaks sellele, taandab ka kehtiva tõenäosusvalemi poolt loodud piirang
antud geomeetrilise kujutuse vabadusastmete arvu ühe võrra.
Füüsiline kujutus
Kvantbitti saab kujutada ükskõik missuguse kvantosakesena, olgu selleks kas elektron, footon või midagi muud sarnast; põhiline on, et sellel osakesel on kaks võimalikku kvantseisundit, mida on võimalik teistest eraldada, kui osakesel tõesti juhtub olema üle kahe võimaliku kvantseisundi.
Järgnev on poolik nimekiri füüsiliste kvantbittide teostamise võimalustest.
Mõõtmine
Kvantfüüsika iseärasuste tõttu, kus igasugune interaktsioon vaatlusobjektiga mõjutab tema käitumist, muutub kvantbiti väärtus tema mõõtmisel. Võttes tulemuse |0 \rangle tõenäosuseks ning tulemuse |1 \rangle tõenäosuseks | \beta |^2, saavad tõenäosusamplituudid α ja β piiratud valemiga
Nii on tagatud, et kindlalt mõõdetud saab üks kvantseisunditest.
Seega kohe pärast reaalset mõõtmisprotsessi, läheb kvantbitt baaskvantseisundisse vastavalt mõõdetud tõenäosusele ning teistkordsel mõõtmisel on ainult võimalik mõõta 100% tõenäosusega saadud baaskvantseisundit ( |0 \rangle või |1 \rangle ).
ning analoogiliselt muutub ka tõenäosust iseloomustav valem:
Kvantbittide paaride mõõtmisel muutub tähtsaks nähtuseks kvantfüüsikaline põimumine, mis võimaldab üksteisest määramata kaugusel asuvate kvantbittide seisundi, kus ei ole võimalik eristada ühte teisest. Tõenäosus põimunud seisundite puhul on igale osalevale kvantbitile sama ehk kui esimene kvantbitt saab mõõtmistulemuseks |0 \rangle'i, siis kõik kvantfüüsilises põimumises osalevad kvantbitid saavad sama väärtuse.
Teoreetiline kasutus ja probleemid
Kuna töötlemata informatsioonihulka kuhjub iga päevaga üha enam juurde igas valdkonnas, on tekkinud tugev vajadus intelligentsemate töötlusvahendite järele. Kvantfüüsikaliste omaduste rakendamisega, oleks teoreetiliselt võimalik luua suures mahus paralleelselt informatsiooni töötlevaid kvantbitipõhiseid kvantarvuteid, mis oleksid väga efektiivsed omapoolt üldistatud informatsiooni võrdlusel ja mustrite märkamisel, sarnanedes üha rohkem tehisintellekti ideega.
Rapla Vesiroosi Kool
Rapla Vesiroosi Kool (2018. aastani Rapla Vesiroosi Gümnaasium) on üldhariduskool Raplas.
Kvantbitt
Teoreetiline kasutus ja probleemid
Tänapäevaste arvutitega pole ka võimalik adekvaatselt jäljendada kvantfüüsika süsteeme, mis aitaks mõista seal toimuvat paremini.
Rapla Vesiroosi Kool
Üldinfo
Gümnaasiumiosa õppekavas oli kaks õppesuunda: meedia- ja pärimuskultuur ning tehnoloogia ja loodus. Kooli õppekava võimaldas karjääriõpet ja riigikaitseõpet.
Koolis on õpilasesindus. Õpilased on võtnud osa Tartu Ülikooli Teaduskooli tööst, olümpiaadidest ja mälumängudest. Käidud on keskkonnaklubi matkadel ja kultuuriloolistel reisidel, osaletud on laulukooride, näite-, väitlus-, kunsti-, rahvatantsu-, muusika- ja spordiringide töös. Õpilased andsid välja ajalehte Vesistaja. Algklasside õpilased saavad osaleda pikapäevakoolis.
Kvantbitt
Teoreetiline kasutus ja probleemid
Kvantbittide realiseerimist raskendab nende ülitundlikkus välismõjule, mille tõttu nad ei püsi vajalikus seisundis kaua. Potentsiaalseks probleemiks on ka mõõtmistäpsuste puudus. Kuna kvantbiti mõõtmisel saab vastuseks kvantbaasseisundi, millesse kvantbitt muutub mõõtmise järel, läheb detailne 'peidetud' informatsioon protsessi kestel kaduma.
Rapla Vesiroosi Kool
Üldinfo
Kooli juures on maakondliku tähtsusega spordihoone, kus on palliplatsid, aeroobika- ja jõusaal, squash'i-väljakud, jooksu- ja viburada. Töötab uisu- ja suusalaenutus. Vesiroosi tervisepargis asuvad tervise- ja looduserajad.
Kundsa
Kundsa on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda.
Kvantbitt
Teostus
D-Wave'i kvantbitid on moodustatud ülijuhtivatest integraallülitustest, mis omavahel paaris olles seonduvad ülijuhtivateks vool-kvantbittideks.
Rapla Vesiroosi Kool
Ajalugu
Kuna Rapla I Keskkooli (Rapla Kesklinna Kool) õpilaste arv oli kasvanud liialt suureks (umbes 1600), alustas 1. septembril 1988 tööd Rapla II Keskkool.
Kvantbitt
Teostus
Teise hiljutise tähelepanuväärse saavutuse autorid on NIST füüsikud, kes on ehitanud kvantsimulaatori, mis suudab kavandada umbkaudselt sadade kvantbittide vahelisi interaktsioone. NIST kvantsimulaatori põhiline komponent on väike ühetasapinnaline kristall, mille läbimõõt on väiksem kui 1 mm ja mis koosneb sadadest berülliumioonidest. Kristall hõljub elektromagnetilises lõksus ning iga iooni väliseim elektron käitub väikse kvantmagnetina, mida saab kasutada kvantbitina.
Rapla Vesiroosi Kool
Ajalugu
1995. aastal nimetati Rapla II Keskkool ümber Rapla Vesiroosi Gümnaasiumiks.
Alates 1998. aastast kuulub kool Tervist Edendavate Koolide hulka.
Alates 2009/2010. õppeaastast oli gümnaasiumis kaks paralleelklassi, üks neist oli looduse-tehnoloogia ja teine meedia-ühiskonna suunaga.
Alates 2018. aastast on kooli nimi Rapla Vesiroosi Kool ning kool jätkab tegevust põhikoolina. Rapla Vesiroosi Gümnaasiumi ja Rapla Ühisgümnaasiumi seniste gümnaasiumiosade asemel avati samal aastal Rapla Gümnaasium.
Arendus
2007. aastal sai alguse kooli ulatuslik renoveerimine, uuendati fassaad, uksed ja aknad.
2008. aasta kevadel algas koolihoone õppekorpuse renoveerimine.
2008. sügisel algas renoveerimise kolmas etapp: kooli fuajeele ehitati peale teine korrus, kuhu paigutati kooli juhtkonna kabinetid ning bändide harjutusruum ja helistuudio. Vana aula jagati vahelae abil kaheks korruseks ja sinna tekitati auditoorium, kunsti- ja muusikaklass. Endine võimla ehitati ümber aulaks.
Samal ajal ehitati kooli kõrvale Rapla Sadolini Spordihoone. Planeering on tehtud ka kooli taga asuvate saviaukude ümbruse korrastamiseks. Spordihoone ehitust sai reaalajas jälgida IP-kaamerast.
Jujuub
pisi|Küpsed jujuubid pisi|Kuivatatud jujuubid Jujuub on hariliku kreektürni (jujuubipuu) (Ziziphus jujuba) söödav vili.
Irun
pisi|Iruni asukoht Gipuzkoa provintsis pisi|Iruni linnavalitsuse hoone Irun (baski keeles; hispaania Irún) on linn Hispaanias Baski autonoomses piirkonnas Gipuzkoa provintsis.
Jujuub
See on ovaalne luuvili, mis toorelt on roheline, sileda pinnaga ning õunasarnase konsistentsi ja maitsega, küpsenult pruun kuni lillakasmust ning datlisarnaselt kortsus pinnaga.
Irun
Linna pindala on 42,4 km². Ta ulatub küll peaaegu mereni (madalaim paik linnas on 5 m kõrgusel merepinnast), aga kõrgeim koht linna haldusalas tõuseb 825 m kõrgusele merepinnast. Linna keskus asub 20 m kõrgusel. Selle geograafilised koordinaadid on 43°20'16" N, 1°47'20" W.
Jujuub
Vilju kasutatakse toiduks ja rahvameditsiinis. Värskeid või kuivatatud vilju süüakse suupistena või koos kohviga.
Irun
Irun asub Hispaania ja Prantsusmaa piiril Bidasoa jõe ääres mägedes 15 km kaugusel provintsi pealinnast San Sebastiánist. Teisel pool jõge ja Prantsusmaa piiri asub Hendaye linn.
Jujuub
Kultiveeritud esmalt Indias, kasvatatakse ka Koreas, Hiinas, Taiwanil.
Irun
Iruni on kirjalikult esmamainitud 1203. aastal, kuid linna kohal asus antiikajal baskide kindlustatud Oiasso asula. Välja on kaevatud Oiasso sadama ja kaubaladude jäänused.
Iruni ala ühendati Kastiiliaga 1200, enne seda oli ta seotud Navarraga. Asukoha tõttu kolme riigi piiril (Kastiilia, Navarra ja Prantsusmaa) käisid asulast sageli üle laastavad sõjad.
Bidasoa jõel Hispaania ja Prantsusmaa piiril asub Faasanisaar. 1659 sõlmisid Louis XIV ja Felipe IV Püreneede rahu. Hiljem sõlmiti sel saarel Louis XIV ja Felipe IV tütre Hispaania Maria Theresia vaheline abieluleping. Tänapäeval kuulub Faasanisaar pooleaastaste perioodide kaupa vaheldumisi Hispaaniale ja Prantsusmaale.
17. veebruaril 1766 andis Hispaania kuningas Carlos II Irunile haldusliku sõltumatuse. Enne seda allus ta lähimale linnale Ondarribiale. Linna staatuse sai Irun 15. augustil 1913.
Hispaania kodusõjas olid linnas algul võimul vabariiklased, aga 1936. aasta septembris vallutasid selle pärast ägedat piiramist vabariiklased. Kodusõjas hävis suur osa linnast.
Linnas on raudteejaam, kus toimub ümberistumine Prantsusmaale suunduvatele rongidele. Otserongi pole võimalik käima panna, sest Hispaania poolel on raudtee rööpmelaius 1668 mm ja Prantsusmaa poolel 1435 mm.
Iruni peamised majandusharud on masinaehitus transpordi ja elektrotehnika jaoks, tsemendi-, naha- ja tselluloosi-paberitööstus, must metallurgia ning keraamika valmistamine.
Iruni jalgpalliklubi Real Unión mängib hooajal 2010/11 Hispaania tugevuselt kolmandas liigas, nagu ta alates hooajast 1993/94 igal hooajal (2 erandiga) mänginud on.
Assotsiatiivne ring
Assotsiatiivseks ringiks (mõnikord lihtsalt ringiks) nimetatakse üldalgebras hulka R kahe binaarse algebralise tehtega (liitmine +; korrutamine ·), mille korral
Assotsiatiivsete ringide homomorfism on kujutus f : R → S ühest assotsiatiivsest ringist teise, mille korral assotsiatiivse ringi R mis tahes elementide x ja y korral.
Näited
saame nullringi. Kui tegu pole triviaalse ringiga, on see assotsiatiivne ring, millel pole ühikelementi.
Assotsiatiivsed ringid tekivad sageli funktsionaalanalüüsis seoses lõpmatumõõtmeliste vektorruumidega. Võtame näiteks mis tahes lõpmatumõõtmelise vektorruumi V kõik lõpliku astakuga lineaarsed operaatorid f : V → V (st sellised, mille korral (dim f(V) < ∞). Liitmisega ja operaatorite kompositsiooniga moodustavad nad assotsiatiivse ringi, millel puudub ühikelement.
Võtame kõik reaalarvude jadad, mille piirväärtus on 0. Kui defineerida nende liitmine ja korrutamine tehetena komponentide kaupa, saame assotsiatiivse ringi, millel puudub ühikelement.
Ka paljud testfunktsioonide ruumid (näiteks Schwartzi ruum) distributsiooniteoorias koosnevad lõpmatuses nullile lähenevatest funktsioonidest. Kui defineerida nende funktsioonide liitmine ja korrutamine punktide kaupa, siis ainus võimalik ühikelement oleks konstantselt 1-ga võrduv funktsioon, mis aga sellistesse ruumidesse kuuluda ei saa.
Louis VIII
thumb|right|Louis VIII Louis VIII Lõvi (5. september 1187 – 8. november 1226) oli Prantsusmaa kuningas aastatel 1223–1226. Ta oli Philippe II poeg ja Louis IX isa.
Assotsiatiivne ring
Näited
Võtame mingil topoloogilisel ruumil defineeritud reaalarvuliste väärtustega pidevad funktsioonid, mille kandja on kompaktne. Kui defineerida liitmine ja korrutamine neil punktikaupa, saame assotsiatiivse ringi. Kui võetud topoloogiline ruum ei ole kompaktne, siis sellel ringil puudub ühikelement.
Louis VIII
Louis VIII päris isalt võimu ajal, mil Lõuna-Prantsusmaal, kus kuninga võim kehtis vaid nimeliselt, oli puhkemas ristisõda katarite vastu. Touluouse'i krahv Raymond VII kuulutati 1225. aastal ketseriks ning tema vastu algaski ristisõda. Louis VIII lootis selle sõjaga ühtlasi kindlustada ka oma reaalset võimu sealkandis, kuid enne sõjakäigu lõppemist haigestus ta düsenteeriassse ning suri 39-aastaselt 1226. aastal.
Troonile sai tema alaealine poeg Louis, tema eest valitses regendina ema Kastiilia Blanche.
Assotsiatiivne ring
Omadused
Assotsiatiivsetel ringidel saab ideaalid ja faktorringid defineerida samamoodi nagu ühikelemendiga assotsiatiivsetel ringidel.
Erinevalt ühikelemendiga assotsiatiivsest ringist ei pruugi assotsiatiivsel ringil olla maksimaalset ideaali. Ka paljud teised teoreemid ei ole assotsiatiivsete ringide korral kehtivad.
Ühikelemendi adjungeerimine
Iga assotsiatiivset ringi R saab ühikelemendi adjungeerimise teel muuta ühikelemendiga assotsiatiivseks ringiks R^. Kõige üldisem viis selleks on lisada formaalselt ühikelement 1 ning panna R^ koosnema 1 ning ringi R elementide täisarvulistest lineaarkombinatsioonidest: ringi R^ elementel oleks kuju kus n on täisarv ja r ∈ R. Korrutamine oleks defineeritud järgmiselt:
Formaalsemalt formuleerides, võime võtta ringiks R^ otsekorrutise Z × R ning defineerida liitmise ja korrutamise järgmiselt: Ringi R^ multiplikatiivne ühikelement on siis (1, 0). On olemas assotsiatiivsete ringide loomulik homomorfism j : R → R^, mis on defineeritud eeskirjaga j(r) = (0, r). Sellel kujutusel on järgmine universaalomadus: Kujutuse g võib defineerida eeskirjaga g(n, r) = n·1S + f(r). Seega on R^ teatud mõttes "kõige üldisem" ühikelemendiga assotsiatiivne ring, mis sisaldab ringi R.
On olemas loomulik sürjektiivne ühikelemendiga assotsiatiivsete ringide homomorfism R^ → Z, mis seab järjestatud paarile (n, r) vastavusse arvu n. Selle homomorfismi tuum on ringi R kujutis ringis R^. Et j on injektiivne, siis R on (kahepoolse) ideaalina injektiivselt sisestatud ringi R^, kusjuures faktorring R^/R on isomorfne täisarvude ringiga Z. Siit tuleneb, et
Odavlennufirmade loend
Aasia
{| width="90%"
Assotsiatiivne ring
Ühikelemendi adjungeerimine
Kujutus j ei ole kunagi sürjektiivne. Nii et isegi kui assotsiatiivsel ringil juba on ühikelement, on ring R laiem ring teise ühikelemendiga.
Assotsiatiivsele ringile ühikelemendi adjungeerimise protseduuri saab sõnastada kategooriateooria keeles. Kui tähistada ühikelemendiga assotsiatiivsete ringide kategooria (ühikelemendiga assotsiatiivsete ringide homomorfismidega) sümboliga Ring ning assotsiatiivsete ringide kategooria (assotsiatiivsete ringide homomorfismidega) sümboliga Rng, siis Ring on Rng (mittetäielik) alamkategooria. Ülaltoodud ringi R^ konstruktsioon annab vasakpoolse adjunkti sisestusfunktorile I : Ring → Rng. See tähendab, et kategooria Ring on kategooria Rng reflektiivne alamkategooria reflektoriga j : R → R^.
Pseudo-ring Pseudoanello
Odavlennufirmade loend
Euroopa
{| width="90%"
Harilik kreektürn
Harilik kreektürn ehk jujuubipuu (Ziziphus jujuba) on madalakasvuliste puude liik kreektürni perekonnast türnpuuliste sugukonnast.
Levinud Lõuna-Aasias. Lõuna-Euroopas kasvab võõrliigina.
Hariliku kreektürni vili on jujuub.
Louis Gerhard De Geer
Vabahärra Louis Gerhard De Geer (18. juuli 1818 – 24. september 1896) oli Rootsi poliitik ja kirjanik, aastatel 1876–1880 esimene Rootsi peaminister.
Aastatel 1858–1870 ja 1875–1879 oli ta Rootsi kohtuminister.
De Geeri algatusel muudeti Riksdag 1866. aastal ühekojalisest seisuste esindusest kahekojaliseks parlamendiks (Riksdag).
Aastatel 1881–1888 oli De Geer Lundi Ülikooli ja Uppsala Ülikooli kantsler.
Aulis Aret
pisi|Aulis Aret Aulis Aret (1936. aastani Aleksis Kallits; 2. august 1907 Kaisma vald – 24. jaanuar 1974 Frunze) oli eesti pedagoogikateadlane ja kirjanik ning Kirgiisi NSV pedagoogikateadlane.
Tema magistrikraad arvestati 1946. aastal pedagoogikakandidaadi kraadiks. Ta kaitses 1965. aastal Herzeni-nimelises Leningradi Pedagoogilises Instituudis doktoriväitekirja.
Ta töötas aastatel 1935–1941 Narvas, Tapal ja Tallinnas õpetajana.
Ta oli Teise maailmasõja ajal aastatel 1941–1944 Nõukogude tagalas. Oli õpetaja Usbeki NSV-s, hiljem Groznõi Õpetajate Täiendusinstituudis.
Ta oli aastatel 1947–1951 Tallinna Õpetajate Instituudis pedagoogika- ja psühholoogiakateedri juhataja.
1951. aastast oli ta Frunzes Kirgiisi Riikliku Ülikooli õppejõud, pedagoogika ja psühholoogia kateedri dotsent, aastatel 1954–1964 kateedrijuhataja, alates 1964.aastast doktor, 1967. aastast professor.
Uuris õpilaste kutsevaliku motiive ning enesekasvatuse teooriat ja metoodikat.
Chu riik
Chu (hiina: 楚) oli hegemooniline Zhou-aegne riik. Alates 8. sajandi algusest eKr nimetasid Chu kuningad end Zhou dünastia valitsejatega samaväärseteks. Kevade ja Sügise perioodil sai Chust edukate vallutustega kiiresti kasvav riik, eemalduti nii kultuuri kui ka asukoha poolest Zhou keskosast. Sõdivate riikide ajastuks oli Chu saanud võimsaks riigiks, Chu kultuur mõjutas palju Hani dünastiat.
Sõdivate riikide ajastu lõpul olid 225. aastaks eKr alles jäänud vaid neli riiki – Chu, Qin, Yan ja Qi. Qini riigi väed purustasid Chu armee 224. aastal eKr ja vallutasid järgmise sõjaretke käigus 223 eKr Chu pealinna ja kõrvaldasid viimase Chu kuninga Fuchu.
Kurõ
Kurõ on küla Võru maakonnas Rõuge vallas. Ta asub Läti piiri ääres.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda.
Emilio Aguinaldo
thumb|Emilio Aguinaldo, 1898. thumb|Aguinaldo ja [[Manuel Quezón, 1935.]] Emilio Aguinaldo (22. märts 1869 – 6. veebruar 1964) oli Filipiinide vabadusvõitleja, sõjaväelane ja poliitik, aastatel 1899–1901 tunnustamata Filipiini Vabariigi esimene president.
Aastast 1897 juhtis ta Hispaania koloniaalvõimude vastast ülestõusu, toetudes seejuures Ameerika Ühendriikide abile, kes pidasid samal ajal Hispaania–Ameerika sõda.
12. juunil 1898 kuulutati Filipiinid iseseisvaks ja Aguinaldost sai diktaatori volitustega riigipea.
Aguinaldo kavandas Filipiinide lipu, mida kasutab riigilipuna ka tänapäevane Filipiini Vabariik.
Kui 21. jaanuaril 1899 loodi esimene Filipiini Vabariik, sai Aguinaldost riigi president. Juba sama aasta 4. veebruaril puhkes aga Filipiini–Ameerika sõda, kus ameeriklastel oli selge ülekaal. Pärast kaks aastat kestnud võitlust tabati Aguinaldo ameeriklaste poolt 23. märtsil 1901. 1. aprillil oli ta sunnitud vanduma truudust Ameerika Ühendriikidele ja tunnustama nende ülemvõimu saartel. Filipiinidest sai USA asumaa.
Aguinaldo jäi poliitikast ja ühiskonnaelust kõrvale kuni Jaapani okupatsiooni alguseni 1941. aastal. Sõja ajal tegi ta koostööd jaapanlastega ja kuulus aastatel 1942–1944 okupatsioonivõimude poolt kontrollitava Filipiinide Riiginõukogu koosseisu.
Pärast sõda tõmbus ta taas poliitikast tagasi, kuid nägi ära iseseisva (teise ja rahvusvaheliselt tunnustatud) Filipiini Vabariigi väljakuulutamise 4. juulil 1946. Kui 1962 kuulutati Filipiinide ametlikuks iseseisvuspäevaks 12. juuni, siis osales 93-aastane Aguinaldo uue iseseisvuspäeva esimesel paraadil Manilas ja kandis Filipiinide lippu.
Telluur
pisi|Ristlõige telluurikangist (ingot) Telluur on keemiline element sümboliga Te ja järjekorranumbriga 52. Telluur kuulub poolmetallide ehk metalloidide hulka. Telluur on tervikuna universumis tavaline, aga Maal üsna haruldane.
Telluur on hõbedane ja habras pooljuhtiv tahke aine, mille tihedus normaaltingimustel on 6,24 g/cm3 ja mille sulamistemperatuur on 449,51 °C, keemistemperatuur on 988,85 °C. Sel on 8 stabiilset isotoopi, massiarvudega 120, 122, 123, 124, 125, 126, 128 ja 130.
Ajalugu
Telluuri maagi (ladina keeles tellus tähendab "maa") avastas 18. sajandil Rumeenias Franz Joseph Müller von Reichenstein, kes arvas, et see on antimon või vismut. Tegelikult oli see maak kuldtelluriit AuTe2. Kolm aastat uuris Reichenstein maaki ja tõestas, et on leidnud uue elemendi. Ta avaldas oma leiud varjatud päevikus ning need tulemused jäid suuresti märkamatuks. 1796. aastal saatis Reichenstein proovi Berliini Martin Heinrich Klaprothile, kes kinnitas ta leiud. Klaproth suutis toota puhta proovi ja nimetas selle telluuriks. Klaprothi kätte oli varemgi sarnane poolmetall juhtunud, kui 1789. aastal oli talle samasuguse proovi saatnud Ungari teadlane Paul Kitaibel.
Füüsikalised omadused
pisi|Telluurdioksiidi pulber Telluuril on kaks allotroopi: kristalliline ja amorfne. Kristallilisena on telluur hõbekas-valge ja metalse läikega. See on väga habras ja väga kergesti pulberiseeritav poolmetall. Amorfsena on telluur tumepruun pulber, mis on sadestatud telluuri happest (Te(OH)6). Telluur on pooljuht, mille juhtivus võib suureneda olenevalt aatomite paigutusest aines. Juhtivus suureneb, kui telluuri valgustada. Sulatatuna söövitab telluur vaske, rauda ja roostevaba terast. Kalkogeenidest on telluuril kõige kõrgemad sulamis- ja keemistemperatuurid, vastavalt 449,51 °C ja 987,85 °C.
Keemilised omadused
Telluur moodustab ühendeid sarnaselt väävli ja seleeniga. Telluur põleb rohekas-sinise leegiga ja moodustab seejuures telluuroksiidi. Telluur ei lahustu vees, aga lahustub enamikus hapetes ja mõnedes leelistes. Telluuril on ebatavaline omadus, mida enamikul elementidel pole: kullaga reageerimine. Kuld reageerib üldiselt väga väheste elementidega. Kulla ja telluuri ühend on kuldtelluuriit. Enamik maas leiduvast kullast, mis pole puhas kuld, on kuldtelluuriidi kujul.
Isotoobid
Looduslikult leiduval telluuril on 8 isotoopi. 6 eelnevalt mainitud isotoopidest on stabiilsed: 120Te, 122Te, 123Te, 124Te, 125Te ja 126Te. On leitud, et teised kaks, 128Te ja 130Te, võivad olla natuke radioaktiivsed. Telluuri radioaktiivsetel isotoopidel on väga pikk poolestusaeg, näiteks 128Te poolestusaeg on 2,2 * 1024 aastat. See on pikim teadaolev poolestusaeg kõikide radioaktiivsete isotoopide hulgast, kusjuures 2,2 * 1024 aastat on 160 triljonit (1012) korda pikem aeg kui teadaoleva universumi vanus.
Leidumine ja tootmine
pisi|Telluuri tootmine 2010 Telluur on üks haruldasemaid elemente maakoores: arvatavasti umbes üks osa miljardist. Seega on telluur haruldasem kui kuld, hõbe või plaatina. Arvatakse, et telluuri haruldus Maal on seotud protsessidega Maa tekkimise ajal. Telluuri on puhtal kujul väga vähe, peamiselt on ta maa sees mingi ühendina. Telluuri toodetakse umbes 220 tonni aastas. 2009. aastal olid peamised tootjad Kanada, USA, Peruu ja Jaapan.
Telluuri saadakse jääksaadusena vase elektrolüütilisel puhastamisel. Umbes 1000 tonni vase puhastamisel saadakse 1 kg telluuri.
Telluuri tootmine kulla, vase, hõbeda puhastamisel
Alustuseks võetakse maak, mis sisaldab telluuri, ja kuumutatakse seda õhu käes naatriumkarbonaadiga 500 °C juures. Metalli ioonid muutuvad metalliks ja telluur muutub naatriumtelluuriidiks. pisi|Kulla- ja telluurimaak (Calaverite) M2Te + O2 + Na2CO3 → Na2TeO3 + 2 M + CO2 Eelnevas võrrandis on M üks järgnevatest metallidest: vask (Cu), hõbe (Ag) või kuld (Au). Telluuriit saadakse kätte vee abiga ja on nüüd lahuses hüdrotelluuriidina HTeO3−. Selle protsessi käigus tekib ka seleeniühendeid. Nüüd on vaja eemaldada hüdrotelluuriidid, selleks lisatakse väävelhapet. Hüdrotelluuriidid muutuvad mittelahustuvateks telluurdioksiidideks, aga seleeniühendid jäävad lahusesse.
HTeO3- + OH- + H2SO4 → TeO2 + SO42- + 2 H2O
Telluur saadakse kätte telluurdioksiidist elektrolüüsi abil või pannes TeO2 reageerima väävelhappega.
TeO2 + 2 SO2 + 2H2O → Te + 2 SO42- + 4 H+.
Ühendid
Telluur kuulub kalkogeenide gruppi, kuhu kuuluvad veel ka hapnik, väävel, seleen ja poloonium. Telluuri- ja seleeniühendid on sarnased. Telluuril võib olla 4 oksüdatsiooniastet: -2, +2, +4 ja +6, millest +4 on kõige tavalisem. Telluur võib moodustada ühendi metalliga, näiteks tsingiga (ZnTe), mille oksüdatsiooniaste on siis −2. Kui telluur moodustab ühendi halogeeniga, siis saab see oksüdatsiooniastme +2, näiteks TeCl2, TeBr2 või TeI2. Telluur saab moodustada ühendi ka hapnikuga, näiteks TeO2.
Metallurgia
Metallurgia võtab enda alla kõige suurema osa telluuri kasutusest. Telluuri kasutatakse metallurgias raua-, roostevaba terase-, vase- ja pliisulamites. Telluuri lisamine vasele ja terasele muudab sulami masintöödeldavamaks. Telluur muudab plii tugevamaks ja vastupidavamaks ning vähendab väävelhappe söövitavust.
Elektroonikatööstus ja pooljuht
Telluuri kasutatakse kaadmiumtelluuriidina (CdTe) päikesepaneelides. Rahvusvahelise taastuvenergia labori katsed telluuri kohta näitasid väga häid efektiivsusi päikesepaneelide elektrigeneraatorites. Massiivne kaadmiumtelluuriidi päikesepaneelide tootmine on märkimisväärselt tõstnud telluuri nõutust. Kui osa kaadmiumist asendada tsingiga, saadakse (Cd,Zn)Te, mis on tahkes olekus röntgenikiirguse detektor, mis asendab ühekordselt kasutatavaid kilesid. Sulatades telluuri kaadmiumi ja elavhõbedaga, saadakse infrapunase kiirgusele tundlik pooljuht. Vismuttelluuriide (Bi2Te3) ja pliitelluuriide kasutatakse termoelektrilistes seadetes ning pliitelluuriide ka kauginfrapuna detektorites.
Bioloogiline roll
Telluuril pole teadaolevalt bioloogilist funktsiooni, aga seened võivad aminohapetes telluuri kasutada väävli ja seleeni asemel. Erinevad organismid on näidanud väga varieeruvat vastupanu telluurile. Paljud bakterid, näiteks Pseudomonas aeruginosa, muudavad telluuriidi elemendiliseks telluuriks, mis kuhjub ja põhjustab raku muutumise drastiliselt tumedamaks.
Ettevaatusabinõud ja ohtlikkus
Telluuri ja telluuriühendeid peetakse väheohtlikuks, kuigi telluuri peaks suhtuma ettevaatusega. Äge mürgistus on küll üsna haruldane, kuid seda on raske ravida. Pole väidetud, et telluur tekitaks vähki.
Käbli
Käbli on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda.
Andrejs Pumpurs
pisi| Andrejs Pumpurs (22. september 1841 – 6. juuli 1902) oli läti kirjanik, läti rahvuseepose "Lāčplēsis" ("Karutapja") autor.
Turda
Turda (ungari Torda, saksa Thorenburg) on linn Rumeenias Cluji maakonnas. Ajalooliselt kuulub linn Transilvaaniasse.
Vanalinn asub Valea Racilori (ungari Rákospatak) jõe mõlemal kaldal. Valea Racilori suubumisel Arieși (ungari Aranyos) jõkke (Mureși jõe vasakpoolne lisajõgi) ja Arieși jõe mõlemal kaldal asub uuem linnakeskus.
Tänapäeval on algse linnaga (rumeenia Turda-Veche 'vana Turda') liidetud ka linna kõrvale 13. sajandil tekkinud Turda küla (rumeenia Turda-Nouă 'uus Turda').
Elanikest oli 2011. aastal 77% rumeenlased ja 8% ungarlased.
Euromünt
Mündid võeti kasutusele 2002. aastal. Euromüntidel on ühine tagumine külg (revers) ning igal riigil on erinev esikülg (avers). Ühise külje autor on belglane Luc Luycx.
Erinevalt pangatähtedest kuuluvad euromündid liikmesriikide, mitte Euroopa Keskpanga pädevusse.
1 euro = 100 senti.
Vaata ka
€
Tondi
Tondi on asum Tallinnas Kristiine linnaosas. Asum piirneb Lilleküla, Kitseküla, Järve, Mustamäe ja Siili asumiga. Tondi asumi pindala on 1,33 km².
Tondi piirkond on saanud nime Tallinna bürgermeistri, maaomaniku, kaupmehe, Mustpeade vennaskonna liikme Jobst Dunte (1569–1615) järgi, kes rajas Tondi tänava lõppu suvemõisa. Tondi nimi oli vanasti levinud kaugemale kui praegu, näiteks kutsus rahvas nüüdse Lepistiku ja Pargitiigi pargi lähedale jäävat kõrghaljastusega ala Tondi metsaks. Tondi elanikeks on end pidanud ka Sääse ja Lehola bussipeatuste vahel asunud endise küla elanikud. Tondi liivikuks kutsutakse ulatuslikku liivikuala, mis ulatub Ülemiste järvest J. Sütiste teeni.
Ajalugu
17. sajandil ehitati Tondile esimesed mõisad. Rootsiaegne Tondi mõis ja hiljem ehitatud suvemõis asusid praegusel Tondi tänaval kõrvuti, lisaks olid asumis Tiesenhausenite suvemõis ja Springthali (Sprinckthali) suvemõis. Sõjaväelinnaku rajamist Tondile alustati 1910. aastal, alates 1920. aastast tegutses seal ka sõjakool. 1. detsembril 1924 üritasid mässajad viia läbi riigipööret, mille üheks osaks oli ka Tondi kasarmute ründamine ning sealt relvade hankimine. Rünnak ebaõnnestus ja selle päeva sündmuste mälestamiseks on püstitatud Tondi-poiste mälestussammas. Pärast sõda asusid Tondi sõjaväelinnakus Nõukogude armee väeüksused.
Enne I maailmasõda loodi Tondile ka väeosa staabihoone (A. H. Tammsaare tee 25). Aastatel 1967–1994 tegutses seal 144. kaardiväediviisi juhtkond koos komandandi- ja spordiroodu ning orkestriga.
Tondi raudteepeatus avati 1933. aastal ning trammiühendust pikendati Tondini 1936. aastal.
Elanikkond
2016. aastal moodustasid 0–17-aastased asumi elanikkonnast 18–22%, üle 68-aastased aga 10–19%.
Olulisemad objektid
Tondil asuvad Sõjakooli park ja Tondimõisa ehk Dunteni park. Asumi territooriumile jäävad Kotka staadion ja Tondi maneež.
Haridus ja kultuur
Tondi asumisse jäävad Audentese Erakool, Audentese Spordigümnaasium, Tallinna Tondi Põhikool ja MTÜ Inimeselt Inimesele Käo Põhikool.
Tondi asumi tänavad
Marsi tänav, Rivi tänav ja Sammu tänav on saanud oma nime Tondil asunud sõjakooli järgi. Tondi selles osas, mis piirneb Lillekülaga, on tänavanimed seotud peamiselt lindudega. Tondil asuvad veel Auli tänav, Haraka tänav, Kajaka tänav, Kampri tänav, Kitseküla tänav, Kotka tänav, Käo tänav, Linnu tee, Lõokese tänav, Nõmme tee, Oksa tänav, Pardi tänav, Rahumäe tee, Rähni tänav, Seebi tänav, Sõjakooli tänav, A. H. Tammsaare tee, Tondi tänav, Tüve tänav, Västriku tänav ja Ööbiku tänav.
Folkunga suguvõsa
Folkunga suguvõsa suri välja 14. sajandi lõpus pärast Erik Valdemarsson (nooremat).
Nimi
Folkunga suguvõsa olevat nime saanud Folke Filbyteri järgi. Ajaloolased pole aga suutnud tõestada tema olemasolu. Nime Folkunga andis neile aastal 1616 Johannes Messenius, kes tugines 15. sajandist pärit kirjalikele allikatele. Tema allikate kohaselt põlvnesid nii Birger jarl kui ka tema poliitilised vastased folkungarid esiisast, kelle nimi oli Folke.
Nimi Bjälbo suguvõsa kujunes Ida-Götamaal asuva Bjälbo maavalduse järgi. See nimi on mõneti adekvaatsem, kuna Bjälbo mõis on kõige varasem teadaolev mõis suguvõsa valduses. Samas on nimi Folkunga suguvõsa enam kinnistunud ajalooteaduslikku, eriti keskaegsete sugupuude uuringuid käsitlevasse kirjandusse. Seega on mõlemad nimed põhimõtteliselt õiged. Suguvõsa ise ei kasutanud enda kohta aga kumbagi nime.
Sugupuu
Järgnev skeem kujutab vaid Folkungide sugupuu kuninglikku haru. Kõrvalharud on märgitud katkendliku joonega. Kuningad ja valitsenud kuningannad on märgitud rõhutatult. Isikud, kelle ajalooline olemasolu on kaheldav, on märgitud küsimärgiga.
250
250. aasta
Sajandid: 2. sajand - 3. sajand - 4. sajand
Aastad: 245 246 247 248 249 - 250 - 251 252 253 254 255
Schiermonnikoog
thumb|Majakas saarel pisi|Saare asukoht Schiermonnikoog on saar ja kohalik omavalitsus Põhjameres, üks Friisi saartest. Kuulub Hollandile.
Saar on 16 km pikk ja 4 km lai. Selle pindala 40 km². Saar on madal.
Saarel asub üks küla ja see kannab saarega sama nime.