cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Nick Jonas
Televisioon
Tõsieluline lühisari "Jonas Brothers: Living the Dream" esilinastus Disney Channelis 16. mail 2008. Esimene hooaeg oli eetris 2008. aastal ja kestis 16. maist 5. septembrini. Hooaeg rääkis vendade elust turneel "When You Look Me In The Eyes Tour". Turnee pealkiri oli inspireeritud bändi laulust "When You Look Me in the Eyes". Seeria teine hooaeg algas 21. märtsil 2010. Teine hooaeg rääkis bändi 2009. aasta maailmaturneest Euroopas.
Alina Karmazina
Ta on mänginud ka eestikeelsetes seriaalides, näiteks "Kodu keset linna" (2004) ja "Ohtlik lend" (2006), "Siberi võmm" (2016) ja "Kättemaksukontor" (2011, 2017). Tema esimene suurem filmitöö oli Sulev Keeduse 2011. aastal linastunud filmis "Kirjad Inglile". 2015. aastal linastunud mängufilmis "Vehkleja" mängis ta Armeeniast pärit treenerit.
Nick Jonas
Televisioon
Nick koos oma vendade Kevini, Joe ja Frankiega alustas oma sarja Disney Channel Original Series "JONAS". Sarjas on Jonas Brothers popmuusikabänd, kes elab normaalselt elu. Esimene hooaeg esilinastus 2. mail 2009. aastal.
Alina Karmazina
Isiklikku
Ta on 26. augustist 2005 abielus Aleksei Solovjoviga. Peres kasvab kaks poega, 12. septembril 2006 sündis Aleksandr ja 1. novembril 2009 Lev.
Nick Jonas
Sooloesineja
2002. aastal, ajal mil ta esines "Kaunitaris ja koletises", kirjutas Nick koos oma isaga laulu "Joy to the World (A Christmas Prayer)". Taustalauljateks olid liikmed "Kaunitarist ja koletisest". Aastal 2002 laulis Nick laulu "Joy to the World (A Christmas Prayer)" albumilt "Broadway's Greatest Gifts: Carols for a Cure, Vol. 4" iga-aastasel Broadway "Equity Fights AIDS" kontserdil. 2003. aasta novembris sai INO Records kätte loo "Joy To The World (A Christmas Prayer)" demo. Plaadifirma lasi laulu raadiosse ja see sai kohe hitiks.
Klaudia Taevi nimeline konkurss
thumb|Klaudia Taevi nimelise ooperilauljate konkursi auhinnavõitjaid 2007: Ji-Min Park, [[Ilja Siltšukov, Veronika Džiojeva, Tatjana Romanova, Laimonas Pautienius ja PromFesti kunstiline juht Erki Pehk]] Klaudia Taevi nimeline rahvusvaheline noorte ooperilauljate konkurss on võistlus noortele ooperilauljatele. Konkurssi korraldab MTÜ PromFest.
Konkursi idee autor ja president on Pärnu kultuuritegelane, laulja ja literaat Toomas Kuter ning kunstiline juht on dirigent Erki Pehk.
Klaudia Taevi nimelise konkursiga mälestatakse Pärnu vokaalpedagoogi Klaudia Taevi. Esimene konkurss toimus PromFesti raames 1996. aasta mais. Järgmine konkurss toimus 2001. aastal ja sellest ajast alates on toimunud konkurss iga kahe aasta tagant ning on peamine osa Pärnu rahvusvahelisest ooperimuusika festivalist PromFest. Järgmine Klaudia Taevi nimeline noorte ooperilauljate konkurss toimub 2021. aasta mais Pärnus.
Klaudia Taevi nimelise konkursi võitjate peamine auhind on võimalus esineda järgmise ProFesti ajal ettekandele tulevas ooperilavastuses. Vastavalt laureaadi soovidele produtseeritakse uus ooperilavastus. Nii kehastas G. Verdi "Rigoletto" naispeaosa sopran Anna Samuil (I preemia aastal 2001), A. Rubinšteini "Deemoni" nimiosas astus üles Laimonas Pautienius (I preemia aastal 2003), Carmenit kehastasid 2005. aasta konkursi parimad Angelina Švatška ja Huiling Zhu. Eestis esmakordselt esitatud Massenet' "Thaisi" nimiosas astus üles 2007. aasta laureaat Veronika Džiojeva ja talle sekundeerisid meespeaosalisena kolmanda preemia laureaadid Ilja Siltšukov ja Oliver Kuusik. 2009. aasta konkursi parim Anatol Siŭko kehastas nimirolli G. Verdi "Attilas". N. Rimski-Korsakovi ooperi "Tsaari mõrsja" peaosades laulsid 2011. aasta konkursi parimad Andrei Savtšenko Valgevenest, Elina Šimkus (Volkmane) Lätist ja 2005. aasta laureaat Angelina Švatška Ukrainast. 2013. aasta konkursi võitja, Leedu sopran Jomante Šležaite valis preemiaks nimirolli G. Verdi "Aidas" ja 2015. aasta parim, Lõuna-Korea tenor Sunghyun Kim, soovis laulda Alfredo rolli G. Verdi "Traviata" lavastuses 2017. aasta kevadel. X Klaudia Taevi konkursi võitja (2017), metsosopran Abigail Levis Ameerika Ühendriikidest valis oma preemiarolliks Romeo V. Bellini ooperis "I Capuleti e i Montecchi", mis tuli ettekandele 2019. aasta PromFestil. 2019. aasta konkursil valiti parimateks sopran Anna Tverdova Ukrainast ja bass Sargis Bažbeuk-Melikjan Armeeniast, kelle jaoks valmis 2021. aastal Rossini ooper Türklane Itaalias. 2021. aastal võitis konkursi Poola metsosopran Zuzanna Nalewajek, tema valik langes Massenet' muinasjutt-ooperile "Cendrillon", mis esietendub 2023. aastal Eestis esimest korda.
Armee Ostpreußen
Armee Ostpreußen oli Teise maailmasõja ajal Saksa vägedesse kuulunud väliarmee.
Ajalugu
Formeeriti 7. aprillil 1945. aastal 2. armeest. Peale 4. armee peakorteri taganemist Ida-Preisimaalt võttis üle ka 4. armee järelejäänud üksused. Peale Danzigi ja Gotenhafeni langemist 1945. aasta märtsis hoidis isoleeritud sillapäid Danzigi lahel kuni sõja lõpuni: Hela poolsaart, Danziger Werderit ja Frische Nehrungit.
Allunud väeosad
12. aprill 1945.:
Sündinud 9. novembril
''Siin loetletakse 9. novembril sündinud tuntud inimesi.
Sagaredžo
Sagaredžo on linn Gruusias Kahhethi piirkonnas, Sagaredžo rajooni keskus.
Ninotsminda katedraal asub linna lähedal.
Honi
Honi on linn Gruusias Imerethi piirkonnas, Honi rajooni keskus.
Selver
Selver (ärinimega Selver AS) on Eestis tegutsev kaubanduskett, kuhu kuuluvad super- ja hüpermarketid ning lähipoe kontseptsiooniga kauplused Selver ABC kaubamärgi all.
Selveri jaeketti kuulub 71 Selverit, üle-eestilise piirkonnaga e-pood, kaks Delice’i kauplust (Viimsi Delice ja Solaris Toidupood), Selveri rändpood Hiiumaal ning kohvik Kadaka Selveris. Selver annab tööd ca 3200 inimesele.
Selver kuulub Tallinna Kaubamaja Gruppi, mis kuulub NG Investeeringud OÜ kontserni. Selveri tütarettevõte on Kulinaaria OÜ. Selveri turuosa oli 2020. aasta lõpu seisuga spetsialiseerimata kaupluste hulgas 18,5 protsenti. Selver on Eestis suuruselt teine jaekett.
Ajalugu
1998. aastal avati teise Selverina Kadaka Selver.
1998. aastal alustas Kadaka Selveris tegutsemist Selveri Köök.
2002. aasta oli Selveri jaoks aktiivse laienemise ja arengu aasta, mil viie kauplusega Selver kahekordistas oma kaupluste arvu kümnele ning laienes esimest korda pealinnast väljapoole. Esimene kauplus, mis väljaspool Tallinna avati oli Mai Selver Pärnus. Lisaks Pärnule avati samal aastal veel kauplused Viljandis ja Rakveres ning kaks kauplust ka Tallinnas.
2002. aastal võeti kasutusele Partnerkaart.
2003. aastal toimus esimest korda heategevuskampaania "Koos on kergem".
2005. aasta oli samuti aktiivne laienemisaasta, mil avati üheksa uut Selverit. Selver ostis Tartusse sisenemiseks Tirsi kauplused.
2007. aastal valmis Selveri Köögi tehas Lasnamäel.
2008. aastal alustas tegutsemist Hiiumaa rändkauplus.
2012. aastal kujunes Selveri Köögist iseseisev tütarettevõte Kulinaaria OÜ. 2015. aastal avati toidukaupade veebipood e-Selver.
2020. aasta ostis Selver kaupluseketi ABC Supermarkets. Ostutehinguga sai Selver 16 Comarketi kaupluse, kahe Delice’i toidupoe ja Solarise toidukaupluse omanikuks.
2020. aastal loodi Selver ABC väikepoodide kett, kui Selver alustas järk-järgult Comarketi kaupluste üleviimist Selveri uuele väikepoe kontseptsioonile, viies Comarketi poed Selver ABC nime alla.
2021. aastal laienes Selveri e-poe kojuveo piirkond kogu Eestile. Laienemisega sai e-Selverist ainuke e-toidupood, mis toob kulleriga kauba koju igasse Mandri-Eesti maakonda ja suursaartele kogu nende ulatuses.
Tunnustus
2023 – Eesti kõige kasutajasõbralikum e-pood toidu ja joogi kategoorias (Äripäeva teemaveeb Kaubandus.ee)
2023 – Eesti Rahva Lemmik E-pood 2023 konkursi üldvõit
2022 – Eesti Rahva Lemmik E-pood 2022 toidu- ja tarbekaupade kategoorias
2021 – Aasta logistikategu 2021: e-Selveri üle-Eestiline kojuveoteenus
2021 – Aasta kaubandusteo nominent (Selver nomineeriti e-Selveri üle-eestilise kojuveoteenuse eest) alt=Põltsamaa Selver|pisi|Põltsamaa Selver 2021 – Eesti konkurentsivõimelisim jaekaubandusettevõte (Eesti Kaubandus-Tööstuskoja Konkurentsivõime Edetabel 2021)
2021 – Eesti kõige kasutajasõbralikum e-pood toidu ja joogi kategoorias
2020 – Eesti konkurentsivõimelisim jaekaubandusettevõte (Eesti Kaubandus-Tööstuskoja Konkurentsivõime Edetabel 2020)
2020 – Eesti kõige kasutajasõbralikum e-pood toidu- ja tarbekaupade kategoorias
2020 – Aasta kaubandusteo nominent (Selver nomineeriti koroonakriisis kiire reageerimise eest, värbas koroonakriisi tõttu töötuks jäänud teiste sektorite töötajaid)
2019 – Kaubanduse mainekaim suurettevõte (Kantar Emori suurettevõtete maineuuring)
2019 – Kõige kasutajasõbralikum toidu- ja tarbekaupade e-pood
2017 – Kõige kasutajasõbralikum e-pood 2017 (grand prix), lisaks ka parim e-pood toidu- ja tarbekaupade kategoorias
2016 – Eesti kõige kasutajasõbralikum toidukaupade e-pood
Selveri Köök
Selveri Köögi tooted valmivad Selveri tütarettevõtte Kulinaaria OÜ tootmislinnakus, mis asub Tallinnas Lasnamäel. Kulinaaria OÜ brändiportfelli kuuluvad kaubamärgid Van Kook, Selveri Köök ja Gurmee Catering. Kulinaaria OÜ suurimad kliendid on Selver, Tallinna Kaubamaja, Tartu Kaubamaja, Olerex ja Alexela.
Kodumaisel kapitalil põhinev Kulinaaria on Eesti juhtiv toidutööstusettevõte, mis annab tööd ligikaudu 300 inimesele. Kulinaaria OÜ müügitulu oli 2018. aastal üle 20 miljoni euro. Kulinaaria OÜ tootmislinnaku kogupind on 8000 m2, millest tootmispind on 6000 m2.
Kulinaaria OÜ sortimendis on üle 300 toote. Toodete valikus on valmistoidud, salatid, magustoidud, võileivad, kondiitri- ja pagaritooted ja peolauatooted. Ettevõte kasutab koduste toitude valmistamisel eelistatult eestimaist toorainet, mille osakaal on kogu tootmismahust pea 70 protsenti. Kulinaaria OÜ väljastab ligikaudu 15 tonni tooteid päevas, jõulude ja aastavahetuse perioodil kasvab nõudlus 30 tonnini päevas.
Selveri Köök sai alguse 1998. aastal Kadaka Selveris. Selveri Köögi Lasnamäel asuv tootmishoone valmis 2007. aastal, tootmise suuruseks oli siis 4200 m2. Iseseisev ettevõte sai Selveri Köögist 2012. aastal, mis asutati Selveri tütarettevõte Kulinaaria OÜ.
Kulinaaria laiendas 2021. aastal oma tootmislinnakut. Selleks investeeris Kulinaaria OÜ tootmislinnaku arendusse 17,3 miljonit eurot, millest 8 miljoni euroga ehitati uus tootmishoone ja renoveeriti senine tootmishoone, lisaks täiendati 9,3 miljoni euroga seadmeparki. Linnaku pind kasvas varasemast kaks korda suuremaks, st 8000 ruutmeetrini.
Kauplused
Selveri ketti kuulub e-toidupood ja 73 kauplust: 8 Selveri hüpermarketit, 44 Selveri supermarketit, 2 Delice'i toidukauplust ja 19 Selver ABC väikekauplust. Selveri müügipind on kokku 115 tuhat ruutmeetrit.
Iga Selveri nimi viitab enamasti piirkonnale või linnajaole, kus kauplus asub.
Selveri supermarketites on müügil toidu- ja esmatarbekaubad ning igapäevased kodu- ja tööstuskaubad. Hüpermarketites on lisaks ka lai valik tööstuskaupu. Selveri valikus on Selveri Köögi kaubamärgi all salatid, kulinaaria- ja pagaritooted ning valmistoit. Lisaks on Selveril oma kaubamärki kandvad tooted, mis on valmistatud spetsiaalselt Selverile.
Gruusia sõda
pisi|Rahvakillud sõjapiirkonnas Gruusia sõda oli sõjaline konflikt Gruusia ning Venemaa, Lõuna-Osseetia ja Abhaasia vägede vahel augustis 2008. Massiivne sõjategevus algas 7. augustil, kui Lõuna-Osseetia relvajõud alustasid rünnakuid Gruusia vägede vastu Tshinvalis. Tsinhvalis asus ka rohkearvuline Venemaa rahuvalvejõudude üksus. Kuna osseetidel ei õnnestunud Gruusia relvajõude võita, asusid 8. augustil tegevusse Venemaa relvajõud maal, õhus ja merel. Tshinvali vallutamisel osales ka Ramzan Kadõrovi tšetšeeni pataljon "Vostok".
15. augustil 2008 kirjutasid Venemaa ja Gruusia alla ajutisele relvarahule. Venemaa relvajõud teatasid, et tõmbuvad oma positsioonidelt tagasi kümne päeva jooksul. Gruusia võimud väljendasid rahulolematust tagasitõmbumise aegluse ja ulatusega ning Venemaa jätkuva kohalolekuga Phothis.
Lõuna-Osseetia 70 000 elanikust arvatakse olevat Venemaale Põhja-Osseetiasse põgenenud vähemalt 30 000 inimest ning päris-Gruusiasse 15 000 inimest. Gruusias on umbes 68 000 sõjapõgenikku, enamik neist Gori piirkonnas.
Kokkuvõte
Lõuna-Osseetia ja Abhaasia on Gruusia osad, mis on alates 1990ndate algusest de facto iseseisvad riigid, mida ükski ÜRO liige peale Venemaa (26. augustil 2008) pole tunnustanud. Gruusia on neile pakkunud piiratud autonoomiat, kuid nad on selle tagasi lükanud.
1. augusti õhtul 2008 algas intensiivne tulevahetus Gruusia ja Lõuna-Osseetia vägede vahel. Gruusia väitel olid Lõuna-Osseetia separatistid vaherahu rikkudes pommitanud Gruusia külasid. Lõuna-Osseetia eitas konflikti provotseerimist.
Bakuriani
Bakuriani on alev Gruusias Samtshe-Džavahhethi piirkonna Bordžomi rajoonis.
Gruusia sõda
Kokkuvõte
7. augustil 2008 said Venemaa 58. armee sõjaväelased käsu liikuda Tshinvali peale.
7. augustil 2008 käskis Gruusia president Gruusia vägedel vaherahu teha. Hoolimata pakutud vaherahust relvakonflikt teravnes. Mõned tunnid pärast vaherahu väljakuulutamist tõotas Mihheil Saakašvili televisioonis taastada Thbilisi kontrolli Lõuna-Osseetia ja Abhaasia "kuritegeliku režiimi" üle ja korra jalule seada.
7. augusti õhtul ja 8. augusti öösel alustas Gruusia rünnakut Lõuna-Osseetia pealinna Tshinvali ümberpiiramiseks ja vallutamiseks. Hommikul teatas Gruusia, et Tshinvali on ümber piiratud ja kaheksa Lõuna-Osseetia küla on vallutatud. Pärast pommitamist jäid Osseetia ja Vene esindajate väitel linnast maha varemed. Venemaa võimude väitel hukkus linna pommitamise tagajärjel kuni 2000 tsiviilisikut ning nad nimetasid toimunut genotsiidiks. Sellele viidates valmistasid nad ette sõjalist vastulööki.
Venemaa algatusel pidas ÜRO Julgeolekunõukogu kell 23 kohaliku aja järgi konsultatsioone, millele kell 1.15 kohaliku aja järgi järgnes avalik istung, millel viibis ka Gruusia esindaja. Konsultatsioonide ajal arutasid Julgeolekunõukogu liikmed vaenutegevust lõpetama kutsuvat pressiteadet, kuid ei jõudnud konsensusele.
8. augustil 2008 saatis Venemaa enda väitel üle Gruusia Vabariigi piiri Lõuna-Osseetiasse oma väed, et peatada Gruusia rünnak, mille käigus olevat Venemaa väitel hukkunud umbes 2000 (hiljem leidis kinnitust arv umbes 160 ohvrit) tsiviilisikut ja umbes 20 Vene rahuvalvajat. Viie päeva jooksul vallutasid Vene väed Tshinvali, tõrjusid Gruusia väed tagasi ning purustasid õhurünnakutega sügaval Gruusia territooriumil suure osa Gruusia sõjalisest infrastruktuurist. Gruusia loobus rünnakust Lõuna-Osseetia vastu ning väitis, et kaitseb end Venemaa agressiooni vastu. ÜRO-s ütles Venemaa vastuseks sellele süüdistusele, et Gruusia oli sõja alustaja, sest ta ründas Lõuna-Osseetiat.
9. augustil laskis Venemaa merevägi 2008. aasta Musta mere lahingus põhja ühe Gruusia raketipaadi. Venelaste väitel olid Gruusia laevad neid eelnevalt rünnanud. Ülejäänud Gruusia laevad põgenesid.
9. augustil avas Abhaasia Vabariigi sõjavägi Kodori oru lahinguga teise rinde. Kodori org oli ainus Abhaasia piirkond, mis oli enne sõda Gruusiale ustavate vägede kontrolli all. 13. augustiks olid kõik Gruusia väed ning sealsed 1500 tsiviilelanikku taandunud Gruusia põhiossa.
12. augustil kiitis Venemaa president Dmitri Medvedev Moskvas heaks Euroopa Liidu presidendi Nicolas Sarkozy vahendatud kuuepunktilise rahuplaani.
13. augustil 2008 hõivasid venelased nii Gori kui ka Senaki. Vene vägesid nähti Gori ja Senaki vahelisel maanteel, kuid umbes tunnise teekonna kaugusel Thbilisist pöörasid nad põhja poole ning jäid laagrisse. Gruusia väed hõivasid maantee umbes 10 km Thbilisile lähemal.
14. augustil 2008 oli teateid, et venelased on hõivanud Phothi. Venelased eitasid hõivamist; kuid ajaleht New York Times väitis, et mõned venelaste ütlused on seotud okupatsiooni mõiste nüanssidega. Vene väed püüdsid edutult Gorit Gruusia võimudele üle anda. Nähtavasti personali erimeelsuste tõttu ebaõnnestus katse panna Goris liikuma Gruusia ja Venemaa politsei ühispatrullid.
15. augustil 2008 teatas Reuters, et Vene väed on tunginud umbes 55 km kaugusele Thbilisist, kõige lähemale sõja jooksul. Nad peatusid lõpuks Igoethis. Selle reportaaži järgi osales manöövris 17 soomukit ja 200 sõdurit, sealhulgas snaiprid. Konvoi koosseisus oli sõjaväehaigla ning alguses kolm helikopterit. Gruusia patrullid jälgisid konvoi liikumist, kuid ei reageerinud.
15. augustil sõitis USA riigisekretär Condoleezza Rice Thbilisisse, kus Saakašvili kirjutas tema juuresolekul alla kuuepunktilisele rahuplaanile.
4. juuli
Raadio teel juhitava isetehtud miiniga õhiti Eredvi küla lähedal auto, millega sõitis Lõuna-Osseetia Gruusia-meelse administratsiooni juht Dmitri Sanakojev. Sanakojev kannatada ei saanud, tema ihukaitsjad said haavata.
31. juuli
Eredvi küla lähedal Tshinvalist idas, 4. juuli plahvatuse kohas õhiti raadio teel juhitava isetehtud miiniga Gruusia politseiauto. Viis politseinikku sai haavata. Vene rahuvalvajate juurdluse andmetel kasutati kahte Venemaa mudeli 122-millimeetrist haubitsamürsku.
1. august
Lõuna-Osseetia võimud teatasid, et Gruusia armee hakkas kohaliku aja järgi kell 18.00 nende pealinna Tshinvali ja Satikari küla tulistama. Esimest korda kasutati suure laskekaugusega suurekaliibrilisi vintpüsse. Rünnakus hukkus kuus ja sai vigastada 13 inimest. Gruusia võimud teatasid vastuseks, et nemad ei alustanud rünnakut, vaid vastasid Lõuna-Osseetia poolelt avatud tulele. Vene rahuvalvajate teatel vastasid Lõuna-Osseetia separatistid Gruusia külade tulistamisega miinipildujatest.
2. august
Lõuna-Osseetia võimud alustasid eelmisel päeval Gruusiaga puhkenud relvakonflikti tõttu laste evakueerimist Venemaale. Kuni 7-aastased lapsed pidid sõitma koos vanematega, ülejäänud gruppides koos saatjatega. Esimesel päeval viidi Põhja-Osseetiasse 20 bussitäit lapsi.
3. august
Gruusia võimude väitel rünnati Gruusia rahuvalvajate posti Sabori küla lähedal. Keegi vigastada ei saanud, tulistati mürskudega Tshinvali suunast.
Gruusia kaitseministeerium eitas väiteid, et konfliktitsooni tuuakse Gruusia sõjaväelasi ja sõjatehnikat.
Öösel tulistati Gruusia poolelt Lõuna-Osseetia territooriumi. Gruusia võimude teatel oli tegemist vastusega tulele gruusia rahuvalvajate postide ning Gruusia politsei pihta.
Lõuna-Osseetia võimude teatel avas Gruusia snaiper kohaliku aja järgi kell 23.00 Tshinvali lähistel tule miilitsa kontrollpunkti pihta. Väidetavas rünnakus keegi kannatada ei saanud. Kõik snaiprid hävitati. Eduard Kokoitõ kinnitas, et Lõuna-Osseetia tulistas Nuli küla rahulikke elanikke sellepärast, et väidetavalt üks snaipritest elas seal. Snaiper olevat tapnud eelnevalt ühe OMON-lase.
2. ja 3. augustil evakueeriti eraviisiliselt autodega Lõuna-Osseetiast 1200 last.
Venemaa rahuvalvajate andmetel evakueeriti lapsi ka Gruusia kontrolli all olevatest küladest.
Gruusia konfliktide reguleerimise minister Teimuraz Jakobašvili pakkus Lõuna-Osseetiale otseseid läbirääkimisi. Lõuna-Osseetia juht Eduard Kokoitõ vastas, et ilma Venemaa osavõtuta ta kellegagi läbi rääkida ei kavatse.
4. august
Venemaa rahuvalvejõudude ülema abi Lõuna-Osseetias Vladimir Ivanov teatas, et rahuvalveüksused on Gruusia ja Lõuna-Osseetia vahel 1. augustil puhkenud relvakonflikti tõttu viidud kõrgendatud lahinguvalmidusse. Lõuna-Osseetia võimude väitel (Irina Gaglojeva) eelnevalt alustatud elanike evakueerumist ei toimunud soovijate puudusel.
Levisid kuuldused, et Venemaa 58. armee viis pataljoni viidi Põhja-Osseetiat ja Lõuna-Osseetiat ühendava Roki tunneli lähedale. Hiljem teatas USA kaitsejõudude esindaja, et piiril ei olnud ilmset Venemaa vägede koondamist, mis oleks andnud tunnistust sissetungikavatsusest. Izvestija teatas, et Venemaa rahuvalvajad tegid Lõuna-Osseetias õppusi ning sattusid Gruusia rünnaku ajal otsese tule alla.
Kadri Liik
pisi|Kadri Liik 2021. aasta Arvamusfestivalilpisi|Kadri Liik esinemas kaheksandal [[Lennart Meri konverentsil Foto: Ave Maria Mõistlik, 26. aprill 2015 ]] pisi|Kadri Liik, 2010 (Foto:Välisministeerium) Kadri Liik (sündinud 9. juunil 1970) on eesti ajakirjanik ja poliitikaanalüütik.
Gruusia sõda
5. august
Gruusia ja Lõuna-Osseetia võimud jõudsid kokkuleppele otseläbirääkimiste alustamises 7. augustil. Esmakordselt pidid toimuma kõnelused ilma Venemaa esindajate juuresolekuta, kuid 6. augustil tühistas Lõuna-Osseetia ühepoolselt otsekõneluste alustamiseks sõlmitud kokkuleppe. OSCE vaatlejad kinnitasid, et Lõuna-Osseetia võimud kasutasid raskerelvastust Gruusia külade rahulike elanike vastu. Gruusia nõudis Vene rahuvalvajatelt raskerelvastuse konfiskeerimist Lõuna-Osseetia vägede käest, mida aga ei tehtud.
Kadri Liik
Haridus
Kadri Liik lõpetas 1993. aastal Tartu Ülikooli ajakirjandusosakonna bakalaureusekraadiga. Aastal 1998 sai ta magistrikraadi diplomaatias Lancasteri ülikoolis Suurbritannias.
Gruusia sõda
7. august
Osseedid alustasid Tshinvali lähedal paiknevate gruusia külade tulistamist miinipildujatest. Selles osales aktiivselt osseedi rahuvalvepataljon. Õhtuks sai teatavaks, et oli hukkunud 10 grusiini ning haavata saanud 50, suuremalt jaotud tsiviilelanikud.
Kadri Liik
Töökäik
Aastatel 1993–1995 oli ta Hommikulehes kultuuritoimetuse reporter. Aastatel 1995–1996 töötas Kadri Liik pressireferendina Eesti Saatkonnas Moskvas, aastatel 1996–1997 oli Eesti Päevalehe ning BNSi Moskva korrespondent.
Gruusia sõda
7. august
Lõuna-Osseetia võimud teatasid, et Gruusia väed hakkasid kohaliku aja järgi kell 00.05 tulistama Osseetia lõunapoolseid asulaid – pealinna Tshinvali ning Sarabuki ja Satikari küla. Asulaid tulistati haubitsatest ja miinipildujatest; Gruusia lükkas Lõuna-Osseetia süüdistused tagasi. Päeval leppisid osapooled kokku vaherahu kehtestamises.
Kadri Liik
Töökäik
Alates 1998. aastast töötas ta neli aastat Postimehe korrespondendina Moskvas. Aastatel 2002–2004 oli Kadri Liik Postimehe välisuudiste toimetaja.
Alates Rahvusvahelise Kaitseuuringute Keskuse asutamisest 2006. aastal kuni tagasiastumiseni 2011. aastal töötas Kadri Liik keskuse juhatajana. Aastatel 2004–2010 oli ta välispoliitilise kuukirja Diplomaatia peatoimetaja. Aastatel 2004–2012 juhtis ta Kuku raadios välispoliitikasaadet Välismääraja. 2012. aastast töötab ta mõttekeskuses Euroopa Välissuhete Nõukogu programmidirektorina.
Piława Górna
Piława Górna (saksa Ober-Peilau, aastatel 1928–1945 Gnadenfrei) on linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas Dzierżoniówi maakonnas. Piława Górna asub Dzierżoniówist umbes 8 km kagus.
Gruusia sõda
8. august
pisi|Vene vägede sissetungi vastane demonstratsioon Vene saatkonna juures Thbilisis 8. augustil 2008 Gruusia armee alustas keskööl operatsiooni konstitutsioonilise korra taastamiseks Lõuna-Osseetia territooriumil, katkestades eelmisel päeval sõlmitud vaherahu ning rünnates tankide ja kahurväe toel Lõuna-Osseetia pealinna Tshinvalit. Mõne tunniga saadi jagu osseedi üksustest. Osseedi külad ja kõik kõrgendikud Tshinvali ümber hõivati. Juhitava suurtükitulega (teistel andmetel mittejuhitava suurtükitulega) purustati Tshinvali kesklinna valitsushoonete kvartal. Tshinvalis algas paanika, organiseeritud vastupanu lõppes. Hommikuks olid Gruusia üksused uudisteagentuuride teadetel saavutanud kontrolli Tshinvali üle vähemalt 70 protsendi ulatuses. Öise operatsiooni käigus hukkus vähemalt 15 tsiviilisikut. Kuigi Gruusia rünnak ei olnud suunatud Venemaa rahuvalvajate vastu, hukkus neid kuni 15 ja sai haavata kuni 150. Gruusia sõjaväelasi hukkus Venemaa sõjaväelaste hinnangul kuni 50, Saakašvili teatel 30. Gruusia rünnaku tagajärjel hukkunute täpne koguarv on teadmata. Pommitamise ja tulevahetuse käigus hävis osa Tshinvalist; muuhulgas said tõsiselt kannatada Lõuna-Osseetia parlamendihoone, mitmed valitsusasutused, ülikool ja keskhaigla. Päeval sisenesid Gruusia jalavägi ja tankid küllaltki hõlpsasti Tshinvalisse, surudes maha üksikud vastupanukolded. Elanikud olid evakueerunud või varjunud keldritesse.
Kohaliku aja järgi kella 13 paiku alustas Venemaa lennuvägi Gruusia sõjaväe positsioonide pommitamist Lõuna-Osseetia territooriumil. Venemaa põhjendas oma tegevust vajadusega kaitsta Venemaa kodanikke Gruusia rünnakute eest ning süüdistas Gruusia armeed kümne Vene rahuvalvesõduri tapmises.
Piława Górna
Kuni 1945. aastani kuulus asula Saksamaa koosseisu. Linnaõigused sai Piława Górna 1962. aastal.
Gruusia sõda
8. august
Gruusia territooriumile viidi ning paisati lahingusse 19. Vladikavkazi motoriseeritud laskurdiviis tankide ja liikuvate suurtükkidega.
Lõuna-Osseetia territooriumile sisenes kohaliku aja järgi kell 14.06 150 masinast koosnev Vene 58. armee tankikolonn, mis hakkas liikuma riigi pealinna Tshinvali suunas ja sisenes linna kell 15.14. Linnas puhkesid seejärel uuesti ägedad tänavalahingud Venemaa, Lõuna-Osseetia ja Gruusia üksuste vahel, mille tulemusel kaotas Gruusia armee õhtuks kontrolli suurema osa linna üle.
Gruusia president Mihheil Saakašvili kuulutas kohaliku aja järgi kell 14.38 välja reservväelaste mobilisatsiooni.
Venemaa lennuvägi hakkas õhtul Gruusia lennuväebaase pommitama, sooritades rünnakud Marneuli ja Bolnisi lennuväljadele. Marneulis sai neli Gruusia sõdurit surma ja veel viis vigastada.
Kell 23.42 Venemaa sõjalaevad tulistasid Phothi sadamat.
Õhtuks oli Lõuna-Osseetia presidendi Eduard Kokoitõ sõnul kokkupõrgete tulemusel hukkunud ligi 1400 tsiviilisikut.
9. august
Gruusia territooriumile viidi 76. Pihkva õhudessantvägede diviisi üksused ja armee eriüksused, mida hakati kasutama jalaväena lahingutes Tshinvali lähedal.
Venemaa transpordiministeeriumi korraldusel katkestati keskööl kogu lennuliiklus Venemaa ja Gruusia vahel.
Gruusia lõpetas Venemaa telekanalite edastamise riigi territooriumil, süüdistades neid valeinformatsiooni edastamises.
Venemaa rahuvalvajate kontingendi ülema Marat Kulahmetovi teatel taastasid Lõuna-Osseetia võimud kontrolli peaaegu kogu Tshinvali linna üle. Tshinvalis oli Gruusia tule all hukkunud esialgsetel andmetel 12 Venemaa sõjaväelast.
Gruusias kuulutati välja sõjaseisukord.
Teatati, et ameeriklaste abiga paisatakse Gruusia sõjaväekontingent Iraagis kiiresti kodumaale kaitseks agressiooni vastu.
10. august
Venemaa ründas Thbilisi rahvusvahelise lennujaama lähedal asuvat baasi eesmärgiga hävitada õhkutõusmis- ja maandumisrajad. Rünnakus hukkunuid ja vigastatuid ei olnud.
Gruusia viis oma vägesid Lõuna-Osseetia separistide regioonist välja.
Venemaa alustas Abhaasia kirdeosas Gruusia kontrollitava Kodori oru vallutamiseks sõjalist operatsiooni.
Abhaasia president Sergei Bagapš andis korralduse kehtestada kümneks päevaks sõjaseisukord Abhaasia viies rajoonis.
Thbilisi sõjaväetehas sattus Venemaa õhurünnaku alla; rahvusvahelise tsiviillennujaama maandumisrajast umbes 200 meetri kaugusel plahvatasid samuti pommid.
Vene asevälisminister Grigori Karassin nimetas Moskvas toimunud briifingul tingimused, mille täitmisel ollakse nõus kaaluma rahuläbirääkimisi Gruusiaga.
11. august
Venemaa sõjalennukid pommitasid varahommikul õhujuhtimiskeskust Mahhata mäel ja erivägede baasi Kodžoris Gruusia pealinna Thbilisi eeslinnades.
Venemaa väed hõivasid vastupanu kohtamata Zugdidi, Senaki ja Phothi.
12. august
Venemaa president Dmitri Medvedev andis käsu sõjategevus peatada ja kuulutas Venemaa sõjalise operatsiooni Lõuna-Osseetias lõppenuks.
Kuuepunktiline rahuplaan
12. augustil kirjutasid nõustusid Venemaa ja Gruusia presidendid alla kirjutama Nicolas Sarkozy vahendatud rahuplaanile. 14. augustil kirjutasid rahuplaanile alla ka Lõuna-Osseetia ja Abhaasia presidendid.
Kokkuleppe kuus punkti :
Rahvusvaheline reaktsioon
Ameerika Ühendriigid, Ühendkuningriik, Poola, Eesti, Läti ja Leedu mõistsid Venemaa sissetungi teravalt hukka.
George W. Bush hoiatas Venemaad: "Türanniseerimine ja survestamine ei ole 21. sajandil vastuvõetavad välispoliitika vahendid."
Armee Ligurien
Armee Ligurien oli Teise maailmasõja ajal Saksa vägedesse kuulunud väliarmee.
Ajalugu
Formeeriti Põhja-Itaalias 31. juulil 1944. armeegrupi Von Zangen staabist. Armee ülesandeks oli peamiselt korra hoidmine Põhja-Itaalias ja ka Prantsuse-Itaalia rinde kaitsmine. Koosseisu kuulusid peamiselt Itaalia väeüksused. 1944. aasta novembrist kuni 1945. aasta veebruarist eksisteeris armee armeegrupi Ligurien nime all. Kapituleerus 2. mail 1945.
Allunud väeüksused
12. august 1944.: 13. oktoober 1944.: 26. detsember 1944.: 30. aprill 1945.:
Batha piirkond
Batha piirkond on 1. järgu haldusüksus Tšaadis.
Armee Lappland
Armee Lappland oli Teise maailmasõja ajal Saksa vägedesse kuulunud väliarmee.
Ajalugu
Väliarmee formeeriti 14. jaanuaril 1942, 22. juunil 1942 formeeriti see ümber 20. mägiarmeeks.
Komandörid
Eduard Dietl (14.01.1942)
Allunud väeosad
Veebruar 1942: Juuni 1942:
Üsse
Üsse on küla Lääne maakonnas Haapsalu linnas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ridala valda.
Seal asub Üsse turvakodu.
Tandjilé piirkond
Tandjilé piirkond on 1. järgu haldusüksus Tšaadis.
Martti Aljand
Martti Aljand (sündinud 22. novembril 1987) on eesti ujumistreener ja endine ujuja.
2005
Aastal 2005 Triestes toimunud lühiraja Euroopa meistrivõistlustel 100 m kompleksujumises saavutas Martti Aljand 6. koha.
2006
Aastal 2006 Shanghais toimunud ujumise lühiraja maailmameistrivõistlustel saavutas Martti Aljand 200 m kompleksujumises 9. koha.
2006. aastal Helsingis toimunud lühiraja Euroopa meistrivõistlustel ujumises saavutas ta 8. koha 100 m kompleksujumises.
2008
2008. aasta Pekingi olümpiamängudel püstitas Martti Aljand 100 meetri rinnuliujumises uue Eesti rekordi 1.02,46. Tulemus andis 63 konkurendi hulgas 45. koha. Viimasena saadi 16 parema sekka ehk poolfinaali ajaga 1.00,71. Uus Eesti rekord oli 0,07 sekundit parem 5. aprillil 2008 tema püstitatud rekordist. 200 m rinnuliujumises sai ta 46. koha ajaga 2.16,52.
Martti Aljandi nimele kuulub ka 4. aprillil 2008 Stanfordis ujutud Eesti rekord 200 m rinnuliujumises 2.16,31.
2008. aasta lühirajaujumise EM-il Horvaatias Rijekas ujus Martti Aljand 100 meetri kompleksujumises uue Eesti rekordi 53,97 ning pääses sellega poolfinaali. Aljandi aeg oli eelujumiste 11. tulemus. Eelmine selle distantsi rekord 54,22 kuulus aastast 2000 Indrek Sei nimele.
Samas 100 m liblikujumises püstitas ta uueks Eesti rekordiks 52,49.
2009
2009. aasta juuli alguses Indianapolises toimunud USA lahtistel ujumismeistrivõistlustel püstitas Martti Aljand 100 meetri rinnulidistantsil Eesti rekordi 1.01,23. Selle tulemusega võitis ta B-finaalis teise ja kokkuvõttes kümnenda koha. Eelmine rekord 1.02,46 kuulus samuti Martti Aljandile ning oli püstitatud Pekingi olümpiamängudel.
Samadel võistlustel ujutud 200 meetrit kompleksi sai Martti Aljand ajaks 2.01,26, millega parandas isiklikku rekordit 1,12 sekundiga ja sai 29. koha.
Isiklikud rekordid
Martti Aljandi isiklikud rekordid 25 m basseinis.
Martti Aljandi isiklikud rekordid 50 m basseinis.
Isiklikku
Ta on ujujate Berit ja Triin Aljandi vend, treener Riho Aljandi poeg.
Ta on abielus ujuja Annika Aljandiga (sündinud Saarnak). 2017. aastal sündis nende peres tütar.
Freetown
Freetown on Sierra Leone pealinn ja suurim linn. Ühtlasi on tegu Läänepiirkonna keskusega. Asub Atlandi ookeani rannikul.
Praeguse linna kohale asusid 1787. aastal elama Inglismaalt ja Kanadast tulnud vabastatud orjad. 1790. aastal põletati linn maha, 1792. aastal rajati uuesti Nova Scotiast tulnud vabastatud orjade poolt. 1808 kuni 1874 oli Briti Lääne-Aafrika pealinn. 1961. aastal sai Sierra Leone pealinnaks.
Pavia lahing
Pavia lahing peeti 24. veebruaril 1525 Itaalia sõdade käigus Prantsusmaa kuningriigi ja Püha Rooma riigi vägede vahel vahel. Prantslaste eesotsas oli kuningas François I, keiserlikke vägesid juhtis Karl V. Lahing toimus Milanost lõuna pool Pavia linna all. François I oli 1524. aasta sügisel sõjaväega üle Alpide tulnud ja hakkas pärast Milano vallutamist piirama Paviat, kus asus keiserlik garnison. Piiramisele saabus lahendus Pescara markii plaani järgi prantslasi tabanud üllatusrünnakuga. François andis alla ja võeti vangi.
Saastumine
pisi|Näide vee reostumisest: talvine reostus [[Läänemeri|Läänemerel]] Saastumine ehk reostumine on inimtegevuse tagajärjel saasteainete jõudmine keskkonda (õhku, vette, pinnasesse), kus see ületab selle aine loodusliku sisalduse. Saasteained võivad põhjustada keskkonnas aineringete ebastabiilsusi, hälbimusi ja võivad häirida organismide (kaasa arvatud inimese) normaalset elutalitlust ja -keskkonda.
Sõltuvalt sellest, millisesse keskkonda saasteaine jõuab, saab eristada õhusaastumist, mullasaastumist, veekogude saastumist nimetatakse vee reostumiseks.
Saastatud olekut kui keskkonnaseisundit nimetatakse saastumuseks.
Lisette Vunder
Lisette Vunder (14. oktoober 1905 Narvas – 20. juuli 2009 ) oli eesti pikaealine.
Aastatel 1924–1926 õppis ta Tallinnas Riigi Kunsttööstuskooli juures korraldatud käsitöö õpetajate ettevalmistuskursustel ning omandas gümnaasiumi käsitöö õpetaja kutse.
Lisette Vunder on töötanud nii käsitööõpetajana, olnud O/Ü "Kodukäsitöö" instruktor ning töötanud Kunstitoodete Kombinaadis.
Ta arreteeriti Tallinnas nõukogude julgeolekuorganite poolt 29. augustil 1950 ja viibis vangilaagris Permi oblastis kuni 1956. aastani.
Isabelle (laev)
Isabelle on Eesti laevakompanii Tallink parvlaev, mis kuni 2013. aasta aprillini kuulus Viking Line'ile. Laev ehitati 1989. aastal Splitis Horvaatias ja kandis varem nime Isabella.
Viking Line
Isabella ehitati Ahvenamaa laevakompanii SF Line Ab tellimusel 1989. aastal, ristiema oli Berit Eklund. Laevaomaniku nimeks sai 1995. aastal Viking Line Ab.
Isabella oli algselt plaanitud asendama Rosellat Naantali–Maarianhamina–Kapellskäri liinil, aga kuna Kapellskäri sadam ei olnud uuendusteks valmis, hakkas Isabella suvehooajal sõitma liinil Naantali–Maarianhamina–Stockholm.
Tallink
Tallink nimetas laeva ümber Isabelleks ja registreeris selle Läti lipu alla. Tallink asendas Isabellega mais 2013 Riia–Stockholmi liinil Silja Festivali. 3. mail 2013 õhtul Tallinki laev Isabelle lahkus Tallinnast ja saabus Riiga umbes kell 11 UTC 4. mail 2013, et alustada liiniliiklust 6. mail.
Milla Mägi
Milla Mägi on kasvanud ja koolis käinud Sõrve poolsaarel (Rahuste kaitsealal); keskkooli lõpetas Kingissepas, kus alustas varakult ka tööd kutselise ajakirjanikuna Kingissepa rajooni ajalehes.
Aastal 1978 lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli ajakirjanikuna.
Looming
Ta on viie raamatu autor, üle kümne kogumiku kaasautor; tema luulet on kasutatud ka laulupidude repertuaaris.
Ioniidid
Ioniidid ehk ioonivahetajad (harvem ka ioonivahetusvaigud) on tahked vees ja orgaanilistes lahustites lahustumatud polümeersed materjalid (polüelektrolüüdid), mis astuvad kergesti ioonivahetusreaktsioonidesse; seega on võimelised oma ioone vahetama lahuses olevate ioonide vastu.
Ioniite kasutatakse mitmesugustes ainete lahutamise ja puhastamise protsessides, nt ioonivahetuskromatograafias. Laialt on ioniidid kasutuses vee pehmendamises ja puhastamises.
Stanislav Prins
5. detsembril 2014 määras Eesti Jalgpalli Liit Prinsile nelja-aastase mängukeelu mängutulemustega manipuleerimise eest.
Franziska Preuss
Franziska Preuss (kirjutatakse ka Preuß; sündinud 11. märtsil 1994 Wasserburg am Innis) on Saksamaa laskesuusataja.
Preuss alustas oma esimest maailma karikasarja hooajal 2013/2014 pärast seda, kui oli võitnud Euroopa meistrivõistlustel kaks medalit, juunioride maailmameistrivõistlustel kolm medalit ja 2012. aasta noorte olümpiamängudel kolm kuldmedalit (kokku 4). Ta osales 2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis.
Algul tegeles Preuss kergejõustikuga, kuid sai 2009. aasta märtsis oma vanematelt tasuta pääsme Fritz Fischeri laskesuusatamise treeningulaagri programmi "Kogege laskesuusatamist". Seejärel osales ta Fischeri soovitusel nelipühade ajal Ruhpoldingi baaskoolitusel.
2013/2014 hooaja alguses võeti Preuss maailma karikavõistluste koondisse. Oma esimesel võistlusel, 15 km tavadistantsil Östersundis, saavutas ta 44. koha. Annecy-Le Grand saavutas ta sprindis 6. koha ja teatevõistluses võitis ta koos Andrea Henkeli, Franziska Hildebrandi ja Laura Dahlmeieriga teatevõistluses oma esimese maailma karika. 12. jaanuaril 2014 sai ta Ruhpoldingis ühe möödalasu ja väga hea läbisõiduga jälitussõidus 4. koha ja seega oma senise karjääri parima tulemuse. 2014. aasta veebruaris osales ta Sotši taliolümpiamängude laskesuusatamise võistlustel. Pärast sprindis 41. ja jälitussõidus 40. kohta pidi Preuss individuaalses võistluses starti minna. Treenerite tungival nõudmisel startis ta, kuid viie möödalasu tõttu kahel esimesel laskmisel ja teistele ringiga kaotades ta kolmandal ringil eemaldati võistlusest. Olümpiamängude ja Saksamaa naiskonna olukorra kohta tehtud järelduses väitis Magdalena Neuner, et Preuss oli individuaalvõistluse lõpetanud "närvivapustusega", kuid treenerid olid "sundinud teda teatevõistluse võistkonda võtma". Seda enam et Saksamaa naiskond seisis enne teatevõistlust Evi Dingebacher-Stehle positiivse dopinguproovi mõju all. Franziska Preuss kukkus võistluse esimesel ringil teatevõistluses. See põhjustas lume sattumise tema relva vaatevälja, mis tähendas täiendavat ajakadu lasketiirus. Kuid ta hoidis oma närvi nii lamades kui ka püsti laskmise ajal, järgis nägemisseadme puhastamisel kõiki ohutuseeskirju ega saanud trahviringi. Kuueteistkümnendana andis ta üle oma vahetuse kogenud Andrea Henkelile, kes tõstis kolme koha võrra Saksamaad. Ei Franziska Hildebrand ega Laura Dahlmeier suutnud tulemust märkimisväärselt muuta. Lõpuks saavutas võistkond üheteistkümnenda koha, jäädes peaaegu neli minutit maha võidukast Ukraina võistkonnast.
Hooajal 2014/2015 startis Preuss taas maailma karikavõistlustel ja võitis oma võistkonnakaaslaste Luise Kummeri, Franziska Hildebrandi ja Vanessa Hinziga Hochfilzenis viimase sõitjana kolmanda teatevõistluse maailma karika. Ruhpoldingis lõpetas Preuss ühisstardiga sõidu teisena ja oli esimest korda poodiumil maailma karikavõistluste individuaalsõidul. Soomes Kontiolahtis 2015. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlustel oli teatevõistkonnas võrreldes olümpiamängudega toimunud üks muutus. Pärast olümpiat oli tagasi astunud Andrea Henkel asendatud Vanessa Hinziga. Võistkonna kogenum sportlane Franziska Hildebrand võttis stardis esimese positsiooni. Franziska Preuss startis teise vahetusse kuuendana ja vähendas kaotust – 10,4 sekundilt – 7,6 sekundini ning andis oma vahetuse üle kolmandana. Kolmandas vahetuses asus juhtima Vanessa Hinz ja Saksamaa, mida Laura Dahlmeier suutis hoida kuni võistluse lõpuni. Ühisstardiga sõidus võitis Franziska Preuss hõbemedali ja võttis noorima laskesuusatajana ühisstardi MK-võistluste arvestuses üle distantsi liidri punase särgi. Tänu oma heale esinemisele sellel distsipliinil võitis ta ka maailma karikavõistluste arvestuses ühisstartiga sõidus väikse kristallgloobuse.
Puu on puude kõrgune
"Puu on puude kõrgune" on Heiki Vilepi luuletus ja samanimeline laul Indrek Kalda viisile. Laulust kujunes omamoodi X noorte laulu- ja tantsupeo hümn.
Fame
Teosed:
Salamati piirkond
Salamati piirkond on 1. järgu haldusüksus Tšaadis.
Kaubi (Tõrva)
Kaubi on küla Valga maakonnas Tõrva vallas.
Aastatel 1991–2017 kuulus küla Põdrala valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tõrva valla territooriumile.
Koidu
Koidu on mitme koha nimi:
Koidu on eesti naisenimi.
Mandouli piirkond
Mandouli piirkond on 1. järgu haldusüksus Tšaadis.
Uralaane
Uralaane on küla Valga maakonnas Tõrva vallas.
Aastatel 1991–2017 kuulus küla Põdrala valda, pärast Eesti omavalitsuste haldusreformi jääb küla Tõrva valla territooriumile.
Deadache (singel)
"Deadache" on Soome bändi Lordi hard rock-stiilis laul, mis ilmus singlina 2008. aastal. See on teine singel Lordi neljandalt albumilt "Deadache". Singel sisaldab lisaks ka laulu "Where's the Dragon", mis ilmus ka albumi Deadache Jaapani versioonil.
Laulu autor on Tomi Putaansuu ehk Mr. Lordi.
Laul räägib Ameerika mõrvarist ja hauakaevajast Ed Geinist
Ernst Abbe
Ernst Karl Abbe ['abe] (23. jaanuar 1840 Eisenach, Tüüringi – 14. jaanuar 1905 Jena, Tüüringi) oli saksa astronoom, füüsik, optik ja ettevõtja.
Abbe pani koos Carl Zeissi ja Otto Schottiga aluse tänapäevasele optikale, ta lõi mikroskoobiteooria ja tegeles paljude optikariistade väljatöötamise ja täiustamisega.
Ta oli ettevõtte Carl Zeiss (Zeisswerke) asutaja ning hiljem selle teaduslik juht.
Saastamine
pisi|Suured [[tööstusettevõtted on ühed suuremad õhu saastajad. Suitsevad korstnad on klassikaliseks saastamise näiteks.]] Saastamine ehk saastus ehk reostamine ehk reostus on ainete, vibratsiooni, soojuse või müra inimtegevusest põhjustatud otsene või kaudne väljutamine õhku, vette või pinnasesse nii, et see võib ohustada inimeste tervist või keskkonda, põhjustada varalist kahju või kahjustada või häirida keskkonna puhkeotstarbelist või muud õiguspärast kasutamist.
Sõltuvalt reostaja liigist saab eristada füüsikalist (nt vibratsioon, müra), keemilist (nt fenoolid, klooritud süsivesinikud) ja bioloogilist (mikroobid) reostust.
15. armee (Saksamaa)
'''Saksa 15. armee''' oli Teise maailmasõja ajal Saksa vägedesse kuulunud väeüksus.
Ajalugu
Formeeriti 15. jaanuaril 1941. Prantsusmaal. 1944. aastal taganes Hollandisse ja aasta lõpus viidi üle Aacheni piirkonda. Kapituleerus 17. aprillil 1945. Ruhri kotis.
Allunud väeosad
1. mai 1941.: 4. detsember 1941.: 8. juuni 1942.: 9. aprill 1943.: 11. mai 1944.: 13. oktoober 1944.: 12. aprill 1945.:
Pärnu maantee
thumb|[[Viru ring ja vaade Pärnu maanteele Tallinna kesklinnas]] pisi|Pärnu maantee algus, 1996 pisi|Vaade üle Pärnu maantee Eesti Draamateatri hoonele Pärnu mnt 5
Pärnu maantee algab Tallinna kesklinnast Viru väljakult, suundub mööda Vabaduse väljakust ja ristub Estonia puiesteega. Seejärel möödub see kinost Kosmos ning kulgeb üle Liivalaia ja Suur-Ameerika tänava ristmiku. Seejärel möödub Tallinna Ühisgümnaasiumist ja ületab viadukti, mille alla jääb raudtee. Pärast seda jäävad tee äärde Magdaleena haigla ja Eesti Loto peahoone. Edasi möödub maantee endisest Kalevi kompvekivabrikust ja praegusest Eesti Politsei peamajast. Siis ületab ta Tammsaare tee ning jõuab Järveni, kus möödub Järve Selverist ja suundub raudtee kõrval Nõmmele. Pärast raudtee ületamist jõuab Pärnu maantee Nõmme keskuseni ja Turu platsi ristmikuni. Sealt pöörab tee vasakule ning kulgeb taas raudtee kõrval, kuni ületab Pääskülas raudtee ja ristub Vabaduse puiesteega. Pärnu maantee lõpeb Tallinna linna piiril.
Pärnu maantee läbib kolme linnaosa: Kesklinn, Kristiine ja Nõmme, ning neljateist asumit: Vanalinn, Südalinn, Tatari, Tõnismäe, Uus Maailm, Veerenni, Kitseküla, Järve, Liiva, Rahumäe, Nõmme, Hiiu, Kivimäe ja Pääsküla.
Tänav kattub samanimelise aadressiobjektiga (liikluspind), mis erinevalt tänavast ulatub linnast välja Saku–Laagri teeni Laagri alevikus. Ühtlasi kattub tänav kahel lõigul (ristumiseni Männiku teega ja enne linnapiiri) Tallinna–Pärnu–Ikla maanteega.
Ristuvad tänavad
Pärnu maantee puutub algusest lõpu poole minnes kokku järgmiste tänavatega: Viru väljak, Valli tänav (paremalt), Väike-Karja tänav (paremalt), G. Otsa tänav (vasakult), Suur-Karja tänav (paremalt), Vabaduse väljak (paremalt), Estonia puiestee (vasakult), Sakala tänav (vasakult), Peeter Süda tänav (vasakult), Roosikrantsi tänav (paremalt), Hariduse tänav (paremalt), Tõnismägi (paremalt), Liivalaia tänav (vasakult), Suur-Ameerika tänav (paremalt), Väike-Ameerika tänav (paremalt), Tatari tänav (vasakult), Luha tänav (paremalt), Vineeri tänav (vasakult), Koidu tänav (ristmikku pole, tänav läheb paremalt viadukti alla), Tehnika tänav (ristmikku pole, tänav läheb viadukti alt risti läbi), raudtee, Kauba tänav (paremalt viadukti all), Jalgpalli tänav (vasakult viadukti all), Paide tänav (vasakult), Magdaleena tänav (paremalt), Rapla tänav (vasakult), Tondi tänav (paremalt), Juurdeveo tänav (vasakult), Kiisa tänav (vasakult), Alevi tänav (paremalt), Saku tänav (vasakult), Kohila tänav (vasakult), Hallivanamehe tänav (paremalt), Karamelli tänav (vasakult), Piima tänav (vasakult), Järvevana tee (ristmikku pole, tänav läheb vasakult viadukti alla), A. H. Tammsaare tee (ristmikku pole, tänav läheb paremalt viadukti alla), Järve tänav (paremalt), Virve tänav (paremalt), Viljandi maantee (vasakult), Rulli tänav (vasakult), Männiku tee (vasakult), Risti tänav (vasakult), Kõrge tänav (paremalt), Sihi tänav (vasakult), Kirde tänav (vasakult), Näituse tänav (vasakult), Kaevu tänav (vasakult), Liiva tänav (vasakult), Kivi tänav (vasakult), Väike tänav (vasakult), Roheline tänav (vasakult), Valdeku tänav (vasakult), Raudtee tänav (risti), raudtee, N. v. Glehni tänav (paremalt), Idakaare tänav (paremalt), Jaama tänav (vasakult), Vana-Mustamäe tänav (paremalt), Kõver tänav (vasakult), Kuuse tänav (vasakult), Männi tänav (vasakult), Puuvilja tänav (vasakult), Kuru tänav (paremalt), Võsu tänav (vasakult), Põhjakaare tänav (paremalt), Lühike tänav (vasakult), Puu tänav (risti), Hiiu tänav (paremalt), Vääna tänav (paremalt), Salve tänav (paremalt), Valve tänav (vasakult), Lauliku tänav (paremalt), Kivimäe tänav (risti), Liiviku tänav (paremalt), Jannseni tänav (vasakult), Laane tänav (paremalt), Vesikaare tänav (vasakult), Varbola tänav (paremalt), Õitse tänav (paremalt), Värsi tänav (vasakult), Lauliku tänav (risti), Rao tänav (paremalt), Suvila tänav (paremalt), Viisi tänav (vasakult), Kastani tänav (paremalt), Lõo tänav (paremalt), Kadaka puiestee (paremalt), Rohula tänav (paremalt), Hirve põik (paremalt), raudtee, Vabaduse puiestee (vasakult).
Hoonestus Pärnu maanteel
Kesklinna linnaosas: pisi|[[Tallinna Polütehnikum, Pärnu mnt 57a]] pisi|Pärnu mnt-[[Liivalaia tänava ristmik, Tallinna Polütehnikumi hoone]] pisi|Aerofoto Pärnu maanteest [[Liivalaia tänava ja Suur-Ameerika tänava ristmikult]] pisi|[[Tallinna Ehituskool, Pärnu maantee 62]] pisi|[[Politsei- ja Piirivalveameti ja Põhja Prefektuuri hoone, Pärnu maantee 139]]
Kristiine linnaosas:
Nõmme linnaosas: thumb|Vaade Pärnu maanteele [[Nõmme linnaosa|Nõmme keskusest Hiiu suunas]]
Ajalugu
Pärnu maantee äärsel alal Kosmose kino taga avastati 2022. aasta väljakaevamistel neli viikingiaegset tuleaset. See oli esimene viikingiaegne leid Tallinnas.