cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Lutsiferaas
Reaktsioonimehhanism
Jaanimardika lutsiferaas on võimeline lutsiferüül-CoA-d sünteesima. Selleks on sobivad tavalise aeroobse lutsiferiin-lutsiferaas reaktsiooni tingimused. Lutsiferiinil on erinevaid struktuure. Lutsiferaas on võimeline neid eristama. Kui atsüül-CoA ja D-lutsiferiini kasutatakse luminestsentsi reaktsioonides, toimib lutsiferaas L-lutsiferiinile. Siiski on ka L-lutsiferiin võimeline nõrka valgust eraldama, sest CoA sünteesi reaktsiooni saadus on esteraasi abil võimalik tagasi D-lutsiferiiniks muuta.
Rakendused
Elavate loomade bioloogiliste protsesside mõistmiseks ja uurimiseks otsitakse aina paremaid meetodeid. Lutsiferaasi abil on võimalik geene kaardistada. Seda ensüümi on võimalik geenitehnoloogia abil produtseerida. Lutsiferaasi geenid sünteesitakse ja sisestatakse huvi pakkuvatesse organismidesse. Täpsemalt vaadates on lutsiferaasi geeni sisaldav geneetiline konstrukt huvi pakkuva promootori kontrolli all. Ensüümi aktsiivsust on sel viisil kerge tuvastada. Uue generatsiooni CCD-sensor ehk optoelektriline kiirgusvastuvõtja tuvastab looma kudedes valguse. Footonite kiirgus on tuvastav ka luminomeetri abil. Süsteem on lihtne ja efektiivne meetod, mis võimaldab transfekteeritud (protsess, milles on eukarüootsesse rakku viidud võõras DNA molekul) rakkude promootori aktiivsust uurida. Eriti tõhus on see nõrgalt ekspresseeritud geenide puhul. Levinuim näide on hiired.
Lutsiferaas võimaldab rakus ATP hulka mõõta. Biotinüülimisel toimib lutsiferaas ATP sensorina. Biotinüülimine aitab siduda lutsiferaasi raku pinnal asuva streptavidiin-biotiini kompleksiga. Lutsiferaas eraldab bioluminestsentsi ATP väljavooluga samaaegselt.
Bakteriaalseid luminestseerivaid süsteeme kasutatakse "Helendava taime projektis" (The Glowing Plant project), et aretada helendavad Arabidopsis thaliana taimed. Suuremas plaanis võivad sellised süsteemid aidata kaasa keskkonnasäästlike valgusallikate loomisele. Samuti uuritakse temperatuuritundlikke proteiine denaturatsiooni lutsiferaasi abil.
Nimetus
Nimetus "lutsiferaas" tuleb ladina keelest, sõnast lucifer – 'valgusekandja', 'valgusetoojaä.
Utarp
Utarp on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Wittmundi kreisis. Valla pindala on 6,37 km². 31. detsembril 2017 elas seal 635 inimest.
Nove (Lõpovetsi rajoon)
Nove (ukraina keeles Нове) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 8. Pindala on 0,279 km².
Peeter Koppel
Peeter Koppel (sündinud 13. juulil 1976 Tallinnas) on eesti majandusanalüütik ja kolumnist, kes kommenteerib sageli Eesti meedias majandusteemasid, eriti finantsturgude käitumist ja seda mõjutavaid tegureid.
Haridustee
Aastatel 2000–2016 õppis Peeter Koppel Estonian Business Schoolis raamatupidamist ja finantsjuhtimist, kaitstes ärijuhtimise erialal algul bakalaureuse- (BBA) ja hiljem magistrikraadi (Executive MBA).
Töökäik
Aastatel 2006–2008 oli Koppel investeeringujuht ettevõttes Evli Securities AS ja aastatel 2002–2004 väärtpaberi- ja valuutamaakler Sampo Pangas.
Alates aastast 2008 kuni 2023 aastani töötas Koppel SEB Pangas privaatpanganduse strateegina, kus tema ülesandeks oli varade investeerimine. Peamiselt vastutas ta investeerimisportfellide allokatsiooni ja tootlikkuse eest. Samuti oli tema ülesandeks kommunikatsioon klientidega.
2000. aastal avaldas Äripäeva kirjastus toona Äripäeva börsitoimetuse ajakirjanikena töötanud Peeter Koppeli, Romet Kreegi ja Tõnis Oja koostatud raamatu "Raha kasvatamise raamat".
Aastast 2021 veab Peeter koos Mihkel Nestoriga majanduspodcasti Nestor&Koppel, kus arutletakse ja selgitatakse majandusolukorda ning finantsturgude käitumist ja neid mõjutavaid tegureid.
https://www.seb.ee/taskuhaaling
Eesti suursaadik Lõuna-Koreas
Eesti suursaadik Lõuna-Koreas on Eesti volitatud suursaadik Lõuna-Koreas.
Sango keel
Sango keel on ngbandi keelel põhinev kreoolkeel.
Võiste rahvamaja
Võiste rahvamaja on rahvamaja Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas Võiste asulas.
Sango keel
Ngbandi keel kuulub Oubangui keelte hulka, mida omakorda liigitatakse tavaliselt Nigeri-Kordofani hõimkonda kuuluvaks, kuigi viimane liigitus pole tõestatud.
Kuigi 51% sõnavarast on prantsuse keelest pärit ja 49% Aafrika keeltest, kasutatakse Aafrika päritoluga sõnu tihedamini. Samuti on keele struktuur Aafrika keeltel baseeruv.
Kõnelejad
Kesk-Aafrika Vabariigis kõneles 1988. aasta seisuga sangot emakeelena 350 000 inimest. Teiste riikidega kokku emakeelseid kõnelejaid 404 000. Teise keelena kõneleb sangot 1 600 000 inimest, kelle hulgas on rohkem mehi kui naisi. Sango emakeelsed kõnelejad elavad enamasti linnades ja on noored. Samuti kõneletakse sangot Tšaadi lõunaosas kaubanduskeelena, kuid emakeelseid kõnelejaid ilmselt pole ja keelekasutus on vähenev. Kasvavaks keeleks on see aga Kongo DV-s, eriti põhjaosas.
Ortograafia
Sango keele ametlik ortograafia pärineb aastast 1984. Keeles on 22 tähte, mille hääldus vastab nende IPA vastetele, välja arvatud y, mida hääldatakse [j].
Sango tähestik ja tähtede hääldus:
Teiste sango tähekombinatsioonide hääldusi IPA järgi:
Vokaalid
Sango keeles on 5 nasaalset (ĩ ã ɛ̃ ɔ̃ ũ) ja 7 oraalset (i, u, a, e, o, ɛ, ɔ) vokaali.
Konsonandid
Sango keeles esinevad järgmised konsonandid: p, b, t, d, k, g, kp, gb, mb, mv, nd, ng, ngb, nz, f, v, s, z, h, l, r, y, w. Harvemini, vaid mõnedes laensõnades esinevad ka: ’b, s, z.
Fonotaktika
Silbitüübina tavaliselt kasutusel CV (c – konsonant, v – vokaal) või V. Harvemini esineb ka CCV.
Morfoloogia
Sango keel on isoleeriv keel. Sõnajärjeks on SVO, olenemata lausetüübist. Sango keeles esinevad järgnevad sõnaliigid: substantiivid, verbid, adjektiivid, adverbid, numeraalid, pronoomenid, prepositsioonid, konjunktsioonid ja interjektsioonid.
Modaalsus
Esineb modaalsus ehk grammatiline kategooria, mis väljendab rääkija vahekorda lausesisuga ja lausesisu vahekorda tegelikkusega. Sango keeles võib rääkida deontilisest modaalsusest, mis kirjeldab agendi seotust tegevusega läbi selle võimalikkuse, kohustuslikkuse või lubatavuse ja episteemilisest modaalsusest, mis kirjeldab rääkija suhtumist lause sisu tõenäolisusse. Episteemilist modaalsust peetakse keeles hilisemaks nähtuseks, mis on deontilisest modaalsusest välja arenenud. Sango keeles võib üks modaalverb samas kontekstis tähistada nii ühte kui teist modaalsuse tüüpi. Nt il faut que ('peab' eesti keeles) võib tähistada nii seda, et tegevus on agendile kohustuslik, kui seda, et rääkija usub, et lause sisu on väga tõenäoline.
Pronoomenid
Mina – mbï
Sina – mo
Tema – lo
Meie – ë
Teie – âla
Nemad – âla
Kui verbile ei eelne pronoomenit, liitub talle eesliide a-. Nt mo yeke (sina oled), aga Bêafrîka ayeke (Keskaafrika on).
Arvsõnad
1 – ôko
2 – ûse
3 – otâ
4 – usïö
6 – omënë
7 – mbâsâmbâlâ
8 – miombe
9 – gümbâyä
10 – balë ôko
Kümneid moodustatakse lisades numbreid 1–9 tähistava sõna ette sõna balë. Teistkümnete moodustamiseks lisatakse kümnele na (mis tähistab ja-d) ja seejärel taas arvsõna. Nt balë ukü na otâ (53). Sadade ja tuhandete moodustamine sarnaneb kümnete moodustamisega, sadade puhul kasutatakse balë asemel sõna ngbangbo ja tuhandete puhul sâke. Edasiste numbrite lisamisele kasutatakse taas na’d. Miljonit tähistab sõna kûtu.
Genitiiv
Genitiiv moodustatakse tavaliselt eessõnaga tî.
dû tî ngû
Auk GEN vesi – veeauk.
Artiklid
Kasutusel on nii definiitsed, kui indefiniitsed artiklid. Nt:
Mbênî môlengê – laps (indefiniitne, nagu inglise keele a)
Môlengê nî – see laps (definiitne, nagu inglise keele the)
Môlengê dûê – kõik lapsed (kvantor, nagu inglise keele all)
Môlengê sô – see laps (demonstratiivne, nagu inglise keele this)
Mitmus
Mitmust märgitakse eesliitega â-, mis liitub substantiivile ja/või indefiniitsele artiklile ja/või adjektiivile. Mitmuse märkimine ei ole kohustuslik. Tavaliselt märgitakse mitmus elusolendite puhul. Kui arv aga lauses kajastub, ei ole mitmuse märkimine tavaline.
Keelenäide
Kõik inimesed sünnivad vabadena ja võrdsetena oma väärikuselt ja õigustelt. Neile on antud mõistus ja südametunnistus ja nende suhtumist üksteisesse peab kandma vendluse vaim.
Kirjaviis
Sango keel kasutab ladina tähestikku.
Keelest veel
Internetist võib leida inglise-sango/prantsuse-sango sõnaraamatu.
Sango keeles on ilmunud põhiliselt religioosset kirjandust, muud trükisõna on ilmunud vähe.
Aasia infrastruktuuriinvesteeringute pank
thumb Aasia infrastruktuuriinvesteeringute pank (inglise keeles Asian Infrastructure Investment Bank; lühend AIIB) on rahvusvaheline arengupank, mille eesmärgiks on toetada taristuobjektide ehitust Aasia-Vaikse ookeani regioonis.
Panga loomise ettepaneku tegi 2013. aastal Hiina ning see asutati 22 Aasia riigi poolt 2014. aasta oktoobris.
Lusti tamm
Lusti tamm on kaitsealune tamm Läänemaal Haapsalu linnas Võnnu külas.
Puu asukoht on endise Võnnu mõisa pargi taga, Tammela talu maadel, jääb mõisa peahoone varemetest umbes 800 m kagusse.
Puu võeti kaitse alla aastal 1938.
Puu mõõtmed: tüve ümbermõõt (1,3 m kõrgusel) 451 cm või 470 cm, kõrgus 16 m või 18 m.
Lusti tamme kasvukohale on kehtestatud piiranguvöönd 50 m (0,77 ha).
Lusti tamme keskkonnaregistri kood on KLO4000385.
Aasimine
Aasimine ehk nöökamine on heatahtlik mänguline või naljatlev kritiseerimine.
Aasimine on veidi sissevedav väike nali, millega aasija juhib tähelepanu mingile aasitava iseäralikule joonele.
Südamekoda
Südamekojaks (ladina keeles atrium cordis) nimetatakse paljudel keelikloomadel südames olevaid õõsi, kuhu tuleb veri suurtest veenidest ja suundub südamevatsakesse.
Madudel
Madudel on tuvastatud kaks südamekoda: parem südamekoda (atrium dextrum) ja vasak südamekoda (atrium sinistrum).
Inimestel
Inimestel on samuti kaks südamekoda.
Südamekojad kontraheeruvad vatsakestest veidi varem ja nende eesmised-külgmised osad on välja sopistunud parema ja vasaku kojakõrva (auricula atrii dextra et sinistra) kujul.
Vasaku ja parema südamekoja vahel paikneb kodadevahesein (septum interatriale).
Kure tänav
Kure tänav on mitmes Eesti asulas:
Abilaevastik
Abilaevastik on kalalaevastiku osa, kuhu kuuluvad abilaevad, sealhulgas tankerid, veevedajad, jäämurdjad ja päästepuksiirlaevad.
Päris-Eesti
Päris-Eesti oli trükis, mille esimene number ilmus 1943. aasta septembris Rootsis. See väikseformaadiline väljaanne oli mõeldud Eestis illegaalselt levitamiseks.
Toimetaja oli Jaan Ots, kaastöölised Ants Oras, Arvo Horm, Hans Ronimois jt.
Daily News
Daily News (tõlkes Igapäevased Uudised) on mitme ajalehe nimi:
Maidan-Golovtšõnskõi
Majdan-Golovtšõnskõi (ukraina keeles Майдан-Головчинський) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Žmerõnka rajoonis. Elanike arv on 24. Pindala on 0,15 km².
Gustav Reinhold Robert Taubenheim
Gustav Reinhold Robert Taubenheim (21. mai / 1. juuni 1795 Moe – 17. august / 29. august 1865 Peterburi) oli baltisaksa päritolu Eesti ja Läti vaimulik.
Ta õppis Tallinna kreiskoolis ja aastatel 1811–1815 Tallinna Gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1817–1820 (sai 1819. aastal autasuks hõbemedali). Töötas pärast ülikooli lõpetamist Vecpiebalga koolis õpetajana. Aastatel 1823–1834 töötas ta ülemõpetajana Riia kubermangugümnaasiumis. Ordineeriti 1. märtsil / 13. märtsil 1825 õpetajaks.
Oli aastatel 1825–1834 Riia Jakobi koguduse eesti pihtkonna õpetaja. Aastatel 1834–1865 oli ta Peterburi Peetri koguduse õpetaja ning selle kõrvalt õpetaja Peetri kirikukoolis.
Tema vanem tütar abiellus 1860. aastal kirjamehe ja kunstniku Friedrich Nikolai Russowiga.
Eler Siim
Eler Siim (kuni 1984 Eler Utjomova; sündinud 25. detsembril 1964 Pärnus) on Eesti sõudja.
Lõpetas 1982 Pärnu 1. Keskkooli.
Sõudmisega tegelnud 1980–83 Pärnu Dünamos Ester Lebedeva juhendamisel.
Eesti suursaadik Tuneesias
Eesti suursaadik Tuneesias on Eesti volitatud suursaadik Tuneesias. Suursaadik resideerib Pariisis.
Eler Siim
Harrastanud 2000–05 Gert Kooviti käe all fitnessi, saanud 2003 EM-il aerobic-fitnessis ja 2002 Eesti mv-tel fitnessis hõbeda. Tegutsenud 2002–11 bodypump'i treenerina.
Isiklikku
Abikaasa Kaido Siim (25. V 1959 – 19. II 1997), sõudja ja treener, tuli 1977 roolijana neljapaadil Eesti meistriks. Töötas aastast 1978 Pärnu Sõudekeskuses Kalev treenerina.
Bandoonium
Pilli leiutaja sakslane Heinrich Band (1821–1860) pidas seda sobilikuks oma aja vaimuliku ja populaarmuusika esitamiseks, vastandina eelkäijale kontsertiinale, millel oli rahvamuusikainstrumendi maine. Saksa meremehed ja itaalia töölised ning emigrandid viisid pilli 19. sajandi lõpus endaga kaasa Argentinasse, kus see sulandati kohalikku muusikatraditsiooni.
Pill on bisonoorne ehk iga nupu tekitatud helikõrgus oleneb sellest, kas lõõtsa tõmmatakse lahti või surutakse kokku.
Barkarool
Barkarool (it barcarola, barca – 'paat') on Veneetsia gondoljeeride rahvalik laul või selles stiilis komponeeritud muusikapala. Kaks tuntumat selle žanri näidet on barkarool Jacques Offenbachi ooperist "Hoffmanni lood" ja Frédéric Chopini Barkarool Fis-duur klaverile.
Barkarooli iseloomustab gondoljeeri mõlatõukeid meenutav rütm, mõõdukas tempo ja 6/8 taktimõõt. Kuigi kõige kuulsamad barkaroolid on pärit romantismiajastust, oli žanr tuntud juba 18. sajandil. Lisaks Offenbachile kasutasid barkarooli oma ooperites aariatena näiteks Giovanni Paisiello, Carl Maria von Weber, Gioachino Rossini ja Giuseppe Verdi.
Samuti on tuntud Pjotr Tšaikovski barkarool tsüklist "Aastaajad".
Diego Kostner
Diego Kostner (sündinud 5. augustil 1992 Brixenis) on Itaalia jäähokimängija, kes mängib Šveitsi kõrgliigaklubis HC Ambrì-Piotta ründajana paremäärel.
2009. aastal liitus ta Šveitsi klubiga HC Lugano, debüteerides hooajal 2011/12 Šveitsi kõrgliigas.
Alates hooajast 2016/17 on ta mänginud Ambrì-Piottas. Hooajal 2020/21 tegi ta Šveitsi kõrgliigas oma resultatiivseima hooaja, kui lõi üheksa väravat ja andis 14 väravasöötu. Enam väravaid on ta löönud hooajal 2017/18 (12 väravat).
680
Surnud
680'erne
Diego Kostner
Itaalia jäähokikoondise koosseisus on Kostner osalenud neljadel maailmameistrivõistlustel (2014, 2017, 2019 ja 2022).
Piret Puppart
Piret Puppart (sündinud 26. märtsil 1986) on eesti moelooja ja õppejõud.
Eneseteostus moekunstnikuna
Saaremaalt kolis ta pärast gümnaasiumi lõpetamist mandrile. 2006. aastast disainis ta Tallinnas moeõpingute kõrvalt rõivaid moebrändile Monton. Temast kujunes brändi peadisainer ja loominguline juht. Ta lõi esindusrõivad Läti rahvuskoondisele Pekingis (2008) ja Eesti rahvuskoondisele Sotšis (2014).
Hiljem töötas ta moebrändi heaks Mosaic.
Eraloomes pühendub ta etnograafiale, väärtustades rahvuslikku järjepidevust.
Tema loodud kleidid järgivad traditsioonilisi mustreid või kannavad käsitööna valminud tikandeid.
Reisidelt on ta eelkõige inspiratsiooni ammutanud Uurali rahvastelt.
Grete Kuuraga ja Kati Nikopensiusega lõi ta 2012. aasta septembris kahasse komi rahvarõivaid järgiva moebrändi Uschanka.
2023. aasta juulis oli ta üks osalejatest MANIA GRANDIOSA moekõnnil “Tallinnast Pariisi”, mil hulgakesi läbiti jalgsi 4 ööpäevaga 124 km.
Keila kalmistu
pisi|[[Ratasrist endisaegsel Keila kalmistul (juuni 2011)]] Keila (vana) kalmistu on endine kalmistu Harju maakonnas Keilas.
Kalmistu rajati 1823. aastal seetõttu, et Keila kirikuaed, Keila kiriku juures oli jäänud kitsaks. Hiljem laiendati seda aastatel 1849 ja 1872.
Kalmistu sai täis Teise maailmasõja ajal. Üksikuid matuseid oli veel pärast 1945. aastat.
1966. aastal hävitati mahajäetud kalmistu buldooseriga tasandades ja muudeti pargiks, mille nimeks sai Alice Tisleri nimeline park. Hiljem ehitati sinna veetorn, selle ehituse tõttu kaevati üles mitmed hauad. Tühi veetorn lammutati 2016. aastal.
Juunis 1991 avati kalmistu mälestuseks rist. Pärast Eesti iseseisvuse taastamist nimetati park ümber Keskpargiks. Pargi kohal olnud endine kalmistu tunnistati 2006. aastal kultuurimälestiseks.
Hellenurme kultuurimaja
Hellenurme kultuurimaja (ka Hellenurme maakultuurimaja) on kultuurimaja Valga maakonnas Elva vallas Hellenurme külas.
Kultuurimajas tegutseb teiste seas MTÜ Tantsuklubi Mathilde.
Kalüpso
Kalüpso on Lääne-India saarte muusikastiil, mis pärineb Trinidadist ja Tobagost ning mille juured on Aafrikas ja Euroopas.
Stiili alged arenesid Aafrikast pärit orjade suhtluses, kes üksteisega suhtlemiseks laulsid, kuna neil ei olnud lubatud rääkida. Prantsuse, hispaania ja briti kolonistid mõjutasid oma kultuuriga stiili arengut. Prantslased tõid Trinidadile karnevali ning kalüpso sai karnevalide populaarseks osaks. Kalüpso on tantsurütmiline rahvalaul ning ka selle rütmiga seltskonnatants.
Pierre Damien Habumuremyi
Pierre Damien Habumuremyi (sündinud 21. veebruaril 1961 Ruhondos) on Rwanda poliitik.
Ta oli 7. oktoobrist 2011 kuni 24. juulini 2014 Rwanda peaminister.
Enne peaministriks saamist oli ta haridusminister.
Koidu Einla
Koidu Einla (aastani 1936 Sogenbits, aastatel 1936–1958 Vabar; 22. märts 1927 Raadi vald Tartumaa – 18. jaanuar 1983 Tallinn) oli eesti sõudja ja aerutaja.
Lõpetas 1941 Nõo algkooli.
Sportima hakkas 1948 võrkpalli-, suusatamis- ja kergejõustikutreeningutel. Tema aerutamis- ja sõudetreeninguid juhendasid Jevgeni Fridolin ja Vassili Müüriorg.
Võitis 1951 Nõukogude Liidu mv-tel rahvapaadil 1000 m sõudmises hõbeda.
Tuli 4 korral sõudmises ja 4 korral aerutamises Eesti meistriks:
Töötas kodutalus, 1959–1967 Otepää kudumistöökojas ja 1968–1982 laohoidjana Tallinna Mehhaniseeritud Rändkolonnis.
Tema õde on Leili Holopainen.
Sõmon Petljura rist
Sõmon Petljura rist (ukraina keeles Хрест Симона Петлюри) on Ukraina Rahvavabariigi armee teenetemärk.
Eesti suursaadik Marokos
Eesti suursaadik Marokos on Eesti volitatud suursaadik Marokos. Suursaadik resideerib Lissabonis.
David Rubenstein
pisi|David Rubenstein 2009. aastal [[Maailma Majandusfoorumil]] David Mark Rubenstein (sündinud 11. augustil 1949 Baltimore'is) on USA rahandustegelane ja filantroop, Carlyle Groupi kaasasutaja ja -juht.
Abilene
Abilene ['äbeliin] on linn USA-s Taylori ja Jonesi maakonnas 300 km Dallasest edelas, Taylori maakonna keskus.
David Rubenstein
1987. aastal asutas ta koos William E. Conway Jr. ja Daniel A. D'Anielloga ettevõtte The Carlyle Group Inc., mis on kasvanud üheks maailma suurimaks varahaldusfirmaks ja muutnud Rubensteini üheks USA rikkamaks inimeseks. Ajakiri Forbes hindas 2018. aastal tema vara väärtuseks 2,8 miljardit USA dollarit, millega ta kuulus USA 300 rikkama inimese sekka.
Ta osaleb kampaanias The Giving Pledge ja plaanib valdava osa oma varast annetada heategevuseks. Seni on ta toetanud enim kõrgharidust ja meditsiiniuuringuid, aga ka kultuuripärandi säilitamist ja muid valdkondi. Näiteks on ta toetanud Washingtoni monumendi renoveerimist, Smithsoniani loomaaia hiidpandade programmi ja John F. Kennedy Keskuse laiendamist.
Abilene
Elanike arv on 117 063 (2010. aasta rahvaloendus).
SPARS-kood
Koodis olev täht A näitab analoog-, D digitaalset protsessi, esimene täht käib salvestamise, teine miksimise ja kolmas masterdamise kohta. Kolmas täht on CD-de puhul alati D, vinüülplaatidel ja helikassetidel A. Seega kombinatsioon AAD tähendab analoogsalvestust, analoogmiksimist ja CD-d. Esineb ka plaate, millel on mitu sellist koodi.
Abilene
Linna rajasid 1881 karjakasvatajad raudtee Texas and Pacific Railroad karjalaadimispunktina. Linn on saanud nime Chisholm Traili algse lõpp-punkti, Kansases asuva Abilene'i järgi.
SPARS-kood
Näiteid albumitest, millel koodi on kasutatud:
Abilene
Abilene'i ümber on preeria põllumajanduspiirkond. Linnas on nafta- ja gaasitöötlemistehased.
Thomas Mayne Reid
pisi|Thomas Mayne Reid Thomas Mayne Reid (4. aprill 1818 – 22. oktoober 1883) oli iiri-ameerika seiklusromaanikirjanik.
Abilene
Linnas on 1891 asutatud baptistlik eraülikool Hardin–Simmons University.
Thomas Mayne Reid
Ta sündis Põhja-Iirimaal väikeses külas vaimuliku peres. Isa soovis, et ka pojast saaks vaimulik, ning saatis ta 1834. aastal Belfasti kooli. Poiss õppis seal neli aastat, kuid ei leidnud motivatsiooni õpingute korralikuks lõpetamiseks. Ta pöördus tagasi kodukülla, kus hakkas töötama kooliõpetajana.
Abilene
Abilene'is on sündinud sprinter Bobby Morrow.
Thomas Mayne Reid
1839. aasta detsembris asus ta laeva Dumfriesshire pardale, mis sõitis New Orleansi USA Louisiana osariigis, jõudes kohale 1840. aasta jaanuaris. Varsti pärast seda leidis ta tööd teraviljavahendaja juures. Ta jäi New Orleansi kuueks kuuks, seejärel siirdus Tennessee osariiki. Nashville'i lähedal õpetas ta Dr. Peyton Robertsoni lapsi. Pärast tööandja surma asutas ta Nashville'is erakooli, mis küll kaua ei tegutsenud.
Abilene
Vaatamisväärsus on vesternistiilis turismiatraktsioon Old Abilene Town.
Thomas Mayne Reid
1842. aasta sügisel kolis Reid Pittsburghi Pennsylvanias, kus alustas kirjanikukarjääri. Ta kirjutas proosat ja luuletusi linna ajalehele varjunime The Poor Scholar ('vaene õpetlane') all, samas töötades lehekandjana. Järgmise aasta kevadel läks ta Philadelphiasse, kuhu jäi kolmeks aastaks. Selle aja jooksul töötas ta ajakirjanikuna ning aeg-ajalt avaldati tema luuletusi ajakirjades. Philadelphias kohtus ta ka Edgar Allan Poega.
Abilene
pisi|tühi|Abilene'i kesklinn
Thomas Mayne Reid
Kui 1846. aastal algas Ameerika-Mehhiko sõda, töötas Reid NewPortis Rhode Islandil korrespondendina New York Heraldile. Sellel ajal hakkas ta lisaks senisele varjunimele kasutama nime Ecolier. 1846. aasta novembris liitus ta vabatahtlike jalaväelastega ning järgmise aasta jaanuaris lahkus rügement laevaga New Yorgist. Reid jätkas New Yorgi ajalehele kaastöö saatmist. 1847. aasta 13. septembril sai ta lahingus raske puusahaava. Vapruse eest ülendati ta hiljem nooremleitnandist leitnandiks. 1848. aasta juulis naasis ta koos oma rügemendiga New Yorki.
Tema esimest näidendit "Love's Martyr" mängiti sama aasta oktoobris New Yorgis viiel õhtul. Järgmise aasta juunis avaldas ta oma armeeteenistuste mälestused raamatus "War Life".
Kui ta sai teada revolutsioonilainest Euroopas, tahtis ta vabatahtlikuna appi tõtata ning võttis suuna Inglismaale. Kuid pärast Atlandi ookeani ületamist muutis ta meelt ning siirdus koju, Põhja-Iirimaale. Varsti läks ta Londonisse ning avaldas 1850. aastal oma esimese romaani.
Westerholt
Westerholt on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Wittmundi kreisis. Valla pindala on 14,63 km². 31. detsembril 2017 elas seal 2523 inimest.
Ukraina revolutsioon (1917–1921)
pisi|Pedagoogikamuuseumi hoone [[Kiievis, kus töötas Ukraina Keskraada]]
Anderlues
Anderlues on prantsuskeelne vald Belgias Valloonia piirkonnas Hainaut' provintsis.
Ukraina revolutsioon (1917–1921)
Ukraina revolutsioon (1917–1921) (ukraina keeles Українська революція) tähistab 1917–1921 Ukrainas toimunud sündmusi, mille käigus tekkisid mitmed riiklikud moodustised ning toimus võitlus võõrvõimudega.
Lüllemäe kultuurimaja
Lüllemäe kultuurimaja on kultuurimaja Valga maakonnas Valga vallas Lüllemäe külas. Kultuurimaja juhataja on Ene Kaas.
Anderlues
Anderlues' territooriumil asub Haine'i jõe läte.
Margate (LAV)
Margate on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis Ugu ringkonnas. Linn asub India ookeani rannikul.
Margate on kuurortlinn.
Margate on asutatud 1908. aastal. Linn on saanud nime Suurbritannias Kentis asuva Margate linna järgi.
Triatlon 2020. aasta suveolümpiamängudel
right|150px|Olümpiarõngad right|150px|Triatlon Triatlon 2020. aasta suveolümpiamängudel Tōkyōs toimub 27. juulist 1. augustini. Triatlonis võistleb 110 sportlast (55 meest ja 55 naist) ning välja jagatakse kolm komplekti medaleid. Lisaks meeste ja naiste triatlonile toimub esimest korda võistkondlik teatetriatlon segavõistkondadele.
Teatetriatlonis võistlevad 2 mehest ja 2 naisest koosnevad võistkonnad distantsil, kus iga sportlane peab läbima 300 m ujudes, 8 km jalgrattal ja 2 km joostes.
Jüri Rebane (jurist)
Jüri Rebane (kuni 1935. aastani Georg Rebane; 28. juuli 1915 Tartu – 3. aprill 2006 Tallinn) oli eesti jurist, ametnik ja sporditegelane.
Lõpetas 1934 Pärnu poeglaste gümnaasiumi (Paul ja Harald Kerese koolivend) ja 1939 Tartu Ülikooli õigusteaduskonna (cum laude). 1934. aastast oli ta üliõpilasseltsi Liivika liige (Elmar Salumaa akadeemiline poeg), vilistlaskoondise esimees.
Värvati Punaarmeesse ja II maailmasõja ajal oli Uuralites ehitustööde korraldaja. 1945–1982 Eesti NSV Ministrite Nõukogu Riikliku Plaanikomisjoni (hiljem Plaanikomitee) transpordi ja sideosakonna juhatajana. 1982–1991 Eesti NSV Plaaniinstituudi vanemteadur. Töötanud Statistikaametis ja Tallinna Tehnikaülikoolis.
Juba lapsepõlves hakkas tegelema spordiga õpetaja Juhan Meimeri õhutusel. Oli kooli spordiringi esimees, 1932. aastast harrastas tennist. Tegutses spordiorganisaatorina, sh Paul Kerese mänedžerina, sh AVRO turniiril. 1946–1975 Tenniseföderatsiooni presiidiumi esimees, 1955–1960 Eesti NSV Spordiföderatsioonide Nõukogu esimees, kuulus Nõukogude Liidu Olümpiakomiteesse.
Avaldanud üle 40 artikli majanduse ja spordi teemadel.
Johannes Rammul
Johannes Rammul (30. mai 1898 Sootaga vald, Tartumaa – 13. november 1943 Sverdlovski oblast, Tavda) oli Eesti raadiotööstur ja raadioekspert.
Elukäik
Johannes Rammul võttis 1919. aastal miiniristleja "Gavril" telegrafistina osa Põhja-Jäämere hüdrograafilise uurimise retkest. Pärast Tartu rahulepingu sõlmimist naasis optandina kodumaale ning teenis 1920. aastal rahvaväe sädetelegraafikompaniis. Seejärel tegutses Rammul Tallinna sadama ja Balti Päästeseltsi raadiojaamades.
Viljandi vana kalmistu
Viljandi vana kalmistu on kalmistu Viljandis.
Ajalugu
Kalmistu asutati 1773. aastal, kui vastavalt Venemaa keisrinna Katariina II ukaasile 19. detsembrist 1772 keelustati kirikutesse ja kirikuaedadesse matmine ja eraldati Viljandi mõisa maast maa-ala praeguste Vaksali tänava ja Riia maantee äärde. Kalmistu pühitses kasutusse toonane Viljandi koguduseõpetaja Heinrich Ernst Schröder 28. juulil 1773.
Kirjeldus
Kalmistu kogupindala on umbes 7,75 hektarit.
Viljandi vana kalmistu on liitkalmistu, kus on Viljandi Jaani ehk luterliku linnakoguduse, Viljandi Pauluse ehk luterliku maakoguduse ja Viljandi Eelkäija Ristija Johannese ehk õigeusu koguduse kalmistu.
Eraldi kinnistutena on neist Viljandi vana õigeusu kalmistu, lisaks veel kalmistu äärealadel olevad väiksemad Viljandi Garnisoni kalmistu ja Viljandi Saksa sõjaväekalmistu. Need on põhiosast füüsiliselt vallide ja hekkidega eraldatud, kuid pole iseseisvad mälestised ja on kaitstud põhikalmistu koosseisus.
Viljandi Vabadussõjas langenute kalmistu on küll eraldi kinnistu ja ajaloomälestis, kuid kaitstud on see samuti põhikalmistu koosseisus.
Kabelid
Kalmistul paikneb kolm kabelit: 1775. aastal valminud kõrge kelpkatusega matusekabel, 1908. aastal perekond Pallitseri hauakabel kalmistu Jaani koguduse osas ja 1928. aasta paiku ehitatud Toomas Pihlaku hauakabel kalmistu Pauluse koguduse osas.
Hauatähised
Kalmistul on säilinud hulgaliselt väljapaistvaid hauatähiseid, valmistatud Viljandi kivitöömeistrite Hans Kivistiku ja W. Wiiki poolt, samuti neli kujur August Weizenbergi ja kaks kujur Anton Starkopfi kavandatud hauaskulptuuri. Muinsuskaitseameti eestvõttel inventeeriti aastatel 1998–2000 hauatähiseid ning kõrge kunstiväärtus omistati neist 135-le.
Kuncaŭščyna
pisi|left Kuncaŭščyna (vene keeles Kuntsevštšina, transkribeerituna Kuntsavštšõna) on Minski linnaosa, mis asub linna lääneosas Frunzenski rajooni territooriumil. Linnaosa läbivad bussid ja trollid, linnaosa piiril asub ka kaks metroojaama (Kamiennaja Horka ja Kuncaŭščyna metroojaamad).
Kuncaŭščyna koosneb tänapäeval kahest mikrorajoonist. Esimene mikrorajoon, rajati algselt Zachadi linnaosa arendamisel, ent kuulub tänapäeval hiljem rajatud Kuncaŭščyna koosseisu. See piirkond kavandati eksperimentaalrajoonina, kuhu pidi rajatama varieeruva kõrgusega maju, mis tuli sealse ebatasase maastiku tõttu rajada mitme tiivaga ja keerukate põhiplaanidega. ehitustööd algasid aga XX sajandi kaheksakümnendatel aastatel, mil ehitusettevõtted ei olnud eksperimenteerimisest huvitatud, ka puudusid toona rahalised vahendid sinna kavandatud uute tehnoloogiate  majadesse sisse ehitamiseks. Nii kujunes Kuncaŭščyna tavapäraseks magalaks, kus hooned ehitati tüüpprojektide järgi. Haridust annavad kolm keskkooli, kaks gümnaasiumit ja laste muusikakool.
Raudoja (Tarvastu jõgi)
Raudoja on oja Sakala kõrgustiku idaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Pikru ja Roosilla külades, Tarvastu jõe parempoolne lisajõgi.
Oja pikkus on 4,9 km, langus 15,5 m, lang 3,16 m/km, valgala pindala 5,1 km². Raudoja saab alguse 65 m kõrgusel Roosilla külas ja suubub Pikru külas Pikru paisjärves 49,5 m kõrgusel paremalt poolt Tarvastu jõkke 10,8 km kaugusel jõe suudmest. Oja kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda.
Saare vald (täpsustus)
Saare vald on mitme endise valla nimi:
Tartu Ülikooli tehnoloogiainstituut
pisi|Tartu Ülikooli Tehnoloogiainstituudi hoone Tartu Ülikooli Tehnoloogiainstituut (TÜTI) on 2001. aastal loodud teadus- ja arendusasutus, mis kuulub Tartu Ülikooli loodus- ja täppisteaduste valdkonna koosseisu.
Asutamine
Tartu Ülikooli Tehnoloogiainstituudi asutas 2001. aastal professor Mart Ustav. Instituudi eesmärgiks oli ikka akadeemilise sfääri poolt partneriks nii era- kui ka riiklikule sektorile innovatsioonipõhise ühiskonna loomisel. Akadeemilise institutsiooni üheks rolliks oli üle vaadata ja korrigeerida teadus- ja arendustegevuse põhisuunad ning piiratud tingimustes defineerida arendatavad võtmevaldkonnad.
Instituut pööras rõhku ühiskonna, kitsamalt tööstuse ja teaduse ning arendus- ja innovatsioonialastele vajadustele osaleda ettevõtete tooteportfelli muutmisel maailmaturgude vajadustele vastavaks ning käivitada kaasaegse tehnoloogiaalase kompetentsiga inimkapitali arendamine.
Instituut loodi eesmärgiga olla teadus- ja arendustegevuse kaudu uute teadmiste looja ja rakendaja, lisaväärtuse toomisel majanduses. Eesmärkide saavutamiseks arendati inimkapitali ja loodi keskkond teadus- ja arendustööks ning teadustulemuste edukaks kommertsialiseerimiseks.
Tehnoloogiainstituudi eesmärgiks oli ühtse kultuuriruumi tekitamine teadus- ja arendustegevuses, hõlmates eneses teaduskondades tehtud fundamentaaluuringute edasist arendamist rakendusuuringute faasis, kõrgtehnoloogilisele ettevõtlusele suunatud lepingulist arendustööd ning ülikoolist võrsunud spin-off-firmade toetamist nende inkubatsioonifaasis.
Tehnoloogiainstituudi missioon on luua teadus- ja arendustegevustega alus kõrgtehnoloogilisele majandussektorile Eestis, edendada innovatsioonis aktiivse osalemise kaudu Eesti ettevõtete konkurentsivõimet ning osaleda aktiivset Eesti inimkapitali arendamisel, eriti tehnoloogiaalase kompetentsiga teadlaste, praeguse ja tulevaste ettevõtete juhtide koolitamisel ja ettevalmistamisel.
Juhtimine
Tehnoloogiainstituuti juhib nõukogu, mille koosseisu kuuluvad kõik korralised professorid ja valitavad akadeemiliste töötajate esindajad, teadussuundade juhid ja neli üliõpilaste esindajat. Instituudi nõukogu juhib direktor.
Õppetöö
Tartu Ülikooli Tehnoloogiainstituut annab multidistsiplinaarse teadusasutusena laiapõhjalist haridust, mis annab tugeva konkurentsieelise nii Eesti kui ka välismaa tööturul. Arvutitehnika, robootika, elektroonika, materjaliteaduse, bioteaduse ja keskkonnatehnoloogia valdkondade sünergia loob mitmekülgsed võimalused õppida ning töötada teadlaste käe all, kes loovad tulevikulahendusi nii meditsiinis kui ka kosmosetehnoloogias. Praktilise suunitlusega uurimisprojektid annavad võimaluse omandada vajalikke kogemusi ettevõtetes juba õpingute ajal ning suurendavad sobivaima töökoha leidmise väljavaateid.
Arvutitehnika (bakalaureuseõpe)
Arvutitehnika õppekava annab põhjaliku aluse nii tark- kui ka riistvaraga tegelemiseks kõrgtehnoloogiliste süsteemide ja seadmete väljatöötamisel. Rõhk on suurel praktika osakaalul, mille käigus töötatakse näiteks nanosatelliitide, robotite ja arukate materjalidega. Eriala valinud üliõpilastel on võimalik valida arvutitehnika, robootika ja kosmosetehnoloogia suuna vahel.
Bioengineering (magistriõpe, inglise keeles)
Õppekava põhieesmärk on koolitada spetsialiste, kellel on teadmised ja oskused selleks, et panustada biotehnoloogia-, biomeditsiini-, ringmajandus- ja biotöötlusettevõtete edukusse. Õppekavas on ühendatud mitmesugused rakendusliku biotehnoloogia valdkonnad, sünteetiline bioloogia, biomeditsiinitehnika jms. Lõpetanutel on süvateadmised ja praktilised oskused põhiliste tööstuslike bioprotsesside, biomeditsiini tehnoloogiate, tööstusliku fermentatsiooni ja bioloogiliste süsteemide disaini alal. Õppekavas on pearõhk praktiliste oskuste omandamisel ja selleks on loodud võimalus minna praktikale erialaga haakuvatesse ettevõtetesse.
Robotics and Computer Engineering (magistriõpe, inglise keeles)
Ingliskeelses õppekavas on suur rõhk praktilistel töödel. Süvendatakse bakalaureuseõppes saadud teadmisi ja omandatakse rohkelt uusi oskusi ja kogemusi arvutustehnika, robootika, informaatika, kosmosetehnoloogia jt valdkondades. Võimalik on läbida praktikasemester oma valdkonna ettevõttes või teadusgrupi juures. Lisaks paneb õppekava aluse juhtimise ja majanduse aluste omandamiseks, mille kaudu luuakse soodne keskkond oma ettevõte alustamiseks või saavutada juhtivinseneri koht oma valdkonna ettevõttes.
Engineering and Technology (doktoriõpe, inglise keeles)
Doktoriõppe eesmärgiks on iseseisvaks teadus-, arendus- või kutsealaseks loometööks vajalike teadmiste ja oskuste omandamine. Tehnika ja tehnoloogia õppekava raames on võimalik omandada doktorikraad füüsikalises infotehnoloogias, biomeditsiinitehnoloogias, keskkonnatehnoloogias või bioaktiivsete ainete tehnoloogias.
Monica Rand
Monica Rand (sündinud 13. detsembril 1979 Tartus) on endine Keskerakonna kohaliku omavalitsuse poliitik.
Naat
Naat (Aegopodium L.) on Euroopa ja Aasia parasvöötmealadel kasvav ühe-, kahe- või mitmeaastaste rohttaimede perekond sarikaliste sugukonnast.
Eestis on levinud üks liik – harilik naat, mis kasvab salumetsades, umbrohuna aias ja elamute ümbruses.
Monica Rand
Haridus
Ta lõpetas Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumi loodussuuna aastal 1998. Tal on lõpetas 2002. aastal Eesti Maaülikoolis bakalaureuseõppe maastikukaitse ja -hoolduse erialal.
Töökäik
Aastatel 2013–2017 töötas ta Keskkonnainspektsiooni Harjumaa büroo juhatajana ning 2011–2013 Tallinna Munitsipaalpolitsei Ameti juhatajana. 2008–2011 oli ta Nõmme linnaosa vanema asetäitja ning 2006–2008 Tallinna Nõmme Linnaosavalitsuse linnamajanduse osakonna heakorra vanemspetsialist. 2003–2006 oli ta Tallinna Põhja politseiprefektuuri konstaabel.
15. novembrist 2017 kuni 13. veebruarini 2020 oli ta Tartu abilinnapea, kes vastutas rahanduse ja eelarve, laenupoliitika ja linnavarade eest.
Konflikt Keskerakonna Tartu piirkonna juhatusega
Oktoobris 2019 otsustas Keskerakonna Tartu piirkonna juhatus, et abilinnapea Monica Rand vahetatakse välja. Rand ise ametist lahkuda ei soovinud. 7. novembril 2019 peetud koosolekul osalesid ka Keskerakonna esimees peaminister Jüri Ratas, aseesimees, haridus- ja teadusminister Mailis Reps ja peasekretär Mihhail Korb. Samuti koosolekul viibinud Tartu piirkonna endine esimees Aadu Must kommenteeris ajakirjandusele, et Rand lubas ametikohalt lahkuda tingimusel, et saab "abi edasise rakenduse osas", viimast kinnitasid ka Tartu volikogu Keskerakonna fraktsiooni juhid Vladimir Šokman ja Rein Kokk. Jaanuari alguses 2020 keeldus Rand töölt lahkumast, tuues põhjuseks, et Keskerakonna Tartu piirkonna juhatuse esimees Jaan Toots pole talle leidnud lubatud töökohta. Toots eitas selle lubaduse andmist või Rannale uue töökoha otsimist. 15. jaanuaril 2020 heideti Rand Keskerakonna juhatuse otsusega parteist välja.
Keila-Joa kiigesild
Keila-Joa kiigesild (ka Lvovi sild) oli 1833. aastal ehitatud sild üle Keila jõe. Sild asus praeguse Keila-Joa alumise silla kohal, hiljem rajatud Keila-Joa rippsillast umbes kilomeeter mere pool. Nimi "kiigesild" tuli sellest, et üle silla jalutamisel hakkas sild kiikuma.
Silla projekteeris vene helilooja Aleksei Lvov. Lvov külastas 1833. aasta kevadel Keila-Joa mõisat ja sealse krahvi Alexander von Benckendorffiga tuli jutuks Keila-Joa mõisa uue silla ehitamine. Krahvi sooviks oli olnud, et uus sild tuleks ilma ühegi vahetoeta, kuid samas ei oleks ka rippsild. Lvov jõudis lahenduseni, et uus sild võiks olla täiesti omasuguse konstruktsiooniga – malmkaarega, mille otstes pingestavad terastrossid, silla kandeava suuruseks oli 31,9 meetrit. Krahv Benckendorffi nimepäeval, 1. augustil, sai juba üle uue silla jalutada.
Kiigesild varises 1917. aasta 1. mail sadanud märja lume raskuse all kokku.
Kloostriaed
Kloostriaed on aia tüüp. pisi|Reimsi St-Nicaise kloostri plaan
Kloostri- ja templiaedades kasvatati nii puu- ja köögivilju kui ka ravimtaimi. Kloostriaedu iseloomustas taimede raviomaduste austamine ja tarbeaia mõju suurenemine. Aeda ümbritses tavaliselt müür ning taimed istutati korrapärastele peenardele (peenrad võisid tihti olla ka kõrgendatud). Müür kaitses taimi loomade eest ning andis varju kuumas kliimas.
Benediktiinlaste ordu poolt rajatud kloostrites oli taimede kasvatamine tähtsaim tegevus palvetamise järel. Taimed olid äärmiselt olulised, kuna nendega raviti haigusi, maitsestati paastu ajal roogasid, neid lisati jookidele ning valmistati kosmeetilist vett (meliss).
Suureõieliste lillede asemel hakati kasvatama ürte: (sidrunmeliss, aedmajoraan, harilik pune aedsalat, lavendel, aedpetersell, piparmünt, aedsalvei, maasikas, viinapuu jne).
Renessansi ajal kutsuti ka lilleaedasid ravimtaimede aiaks, sest ilusad värvilised õied mõjusid värskendavalt ja nende lõhn rahustavalt.
Erinevate aedade otstarve
Igal aial oli oma otstarve, mis kujunes välja nende lähedal olevatest tegevustest. Näiteks ravimtaimede aed asus haigetemaja lähedal ning köögiaed köögile, kus kasvatati ka erinevaid kulinaarseid ürte (basiilik, till jne) ja muidugi ka köögi- ja aedvilju. Looma aedikud asusid ka köögiaia läheduses, et loomadelt saadud sõnnikut kohe väetisena kasutada. Lilleaedades kasvatatavaid lilli kasutati altarite, pühakute ja Neitsi Maarja kujude, külalistetubade jm kaunistamiseks. Levinud olid valged roosid ja liiliad, mille värvus sümboliseeris puhtust.
Puuviljaaiad (õunapuud, pirni-, kirsipuud jne) ning põllumaad (erinevad teraviljad) asusid eemal kloostrist, kuna vajasid rohkem ruumi, mille tõttu kloostriaeda nad ei mahtunud.
Veekogu
Oluline oli ka kloostrite asukoht, mis oli tihti seotud mingi veekoguga (looduslik allikas, jõgi, tiik jne). Seda sai suunata erinevatesse kohtadesse kloostris, et vett vajalikeks otstarveteks ära kasutada, näiteks suplemiseks, toidu tegemiseks ja ka kastmisveeks aeda. Usaldusväärne veekogu oli väga oluline, et klooster suudaks iseseisvalt toimida.
Grays Harbori maakond
pisi|Grays Harbori maakonna kohtumaja Montesanos pisi|[[Humptulipsi jõgi|Humptulipsi jõe suudmeala]]
Grays Harbori maakond (Grays Harbor County) on maakond USA-s Washingtoni osariigis osariigis.
Maakonna halduskeskus on Montesano ja suurim linn Aberdeen.
Maakonna pindala on 5760 km², millest 798 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 72 797. Aastal 2000 oli elanike arv 67 194.
Ajalugu
Grays Harbori maakond moodustati 14. aprillil 1854. aastal Chehalisi ja Thurstoni maakonna osast.
Christa Wolf
pisi|Christa Wolf (2007) pisi|Christa Wolf (1963) Christa Wolf (sünninimi Christa Ihlenfeld; 18. märts 1929 Landsberg an der Warthe – 1. detsember 2011 Berliin) oli saksa kirjanik.
Ta sündis Otto ja Herta Ihlenfeldi tütrena Brandenburgi provintsis Landsberg an der Warthes, mis tänapäeval jääb Poolasse ja kannab nime Gorzów Wielkopolski. Pärast Teise maailmasõja lõppu, kui sakslased Poola uutest piiridest välja aeti, asus pere 1945 elama Mecklenburgi, mis hiljem jäi Saksa DV-sse.
Christa õppis kirjandust Jena ja Leipzigi ülikoolis. Pärast lõpetamist töötas ta Saksa Kirjanike Liidus ja sai kirjastuses toimetajaks.
1949 astus ta Saksamaa Sotsialistlikku Ühtsusparteisse. 1963–1967 oli ta selle keskkomitee liikmekandidaat. Wolf kritiseeris parteid avalikult, kuid jäi lojaalseks sotsialismi ideele ja oli vastu Saksamaa taasühinemisele.
1993 avastati Saksa DV salapolitsei Stasi dokumendid, mille järgi Wolf oli 1959–1961 Stasi agent ("mitteametlik kaastööline"). Stasi ohvitserid kritiseerisid teda selle eest, et temalt ei saanud peaaegu mingisugust teavet, ja lõpuks loobusid teda kasutamast. Järgmised 30 aastat jälgis Stasi Wolfi ennast hoolikalt.
Kárpathose saar
Kárpathos (kreeka keeles Κάρπαθος) on Kreekale kuuluvate Dodekaneeside suuruselt teine saar, mis asub Egeuse mere kaguosas. Koos lähedal asuva väiksema Saría saarega moodustab ta Kárpathose valla, mis on Kárpathose piirkonnaüksuse osa. Selle kauge asukoha tõttu on Kárpathose saarel säilinud paljud omapärased riietumistavad, kombed ning Kreeta ja Küprosega sarnane murre. Ladina keeles on saare nimi Carpathus, itaalia keeles Scarpanto ja türgi keeles Kerpe.
pisi|Giacomo Franco koostatud Kárpathose saare kaart (1597)
Saar paikneb Rhodose saarest umbes 47 km edelas, Vahemere osas, mida nimetatakse Kárpathose mereks (ladina keeles Carpathium Mare). Kárpathose saar on Kreeta mere idapiir.
Kárpathose saare kõrgeim koht on Lástose mägi (1220 m). Saarel on kümme küla. Pealinn ja peamine sadam Pigadia (ametlik nimi Kárpathos) asub saare kaguosas. Selle ümbruses on Menetési, Arkása, Apéri, Voláda, Óthose ja Pylési küla. Saare põhjaosas paiknevad Mesochóri, Spóa ja Ólympos. Ólympose küla on huvipakkuv folkloori ja arhitektuuri poolest. Saarel on kaks sadamat: Kárpathos ja Diafáni saare põhjaosas.
Kárpathose saare ilmajaamas ja Ierápetra ilmajaamas on mõõdetud Kreeka aasta keskmise temperatuuri rekord 20,1 °C (1950–1960, 1970–1975).
2011. aasta vallareformiga moodustati Kárpathose ja Ólympose vallaüksusest nüüdne Kárpathose vald.
Seda vald
Seda vald (leedu keeles Sedos seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Mažeikiai rajooni territooriumil.
Valla pindala on 170 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2847 inimest. Valla keskuseks on Seda linn (2011. aastal 1138 elanikku), vallamaja aadress on Baranausko a. 1. Vallavanem on Algirdas Grinkevičius.
pisi|tühi|Mažeikiai rajooni vallad
689
689. aasta (DCLXXXIX) oli Juliuse kalendri aasta, mis algas reedel.
Surnud
680'erne
Abilöök
Abilöögi suunda nimetatakse tavaliselt kõrvalsuunaks.
CFOP meetod
CFOP ehk Fridrichi meetod on neljast etapist koosnev Rubiku kuubiku lahendamise meetod.
See jõudis esmakordselt avalikkuse ette 1981. aasta paiku. Jessica Fridrich postitas selle kirjelduse ja algoritmid oma veebilehele 1997. aastal, kust sai alguse meetodi laiem levik. Alates 2000. aastatest on CFOP olnud kõige levinum 3x3 kuubiku lahendamismeetod.
Seda meetodit ja selle variante kasutab suurem osa maailma tippkuubijatest.
Nimi
Nimetus Fridrichi meetod tuleneb selle populariseerija Jessica Fridrichi nimest. Samas on mitmed tuntud kuubikulahendajad selle nimetuse vastu sõna võtnud, sest meetodil on mitmeid autorid ja seega on nimetus eksitav.
Etapid
CFOP on kiht kihi haaval lahendamise meetod, mis koosneb neljast etapist.
Rist (Cross)
Lahendada tuleb esimese kihi neli ääretükki, nii et nad oleksid õige orientatsiooni ja permutatsiooniga. Enamus kuubijaid teeb seda, nii et rist on üleval või all. Harva hoiavad kuubijad seda külge, millel lahendavad risti paremal või vasakul pool. Risti lahendatakse intuitiivselt – selleks ei ole erilisi algoritme.
Esimesed kaks kihti (F2L – First Two Layers)
Seda etappi saab õppida lahendama kahte moodi: algoritmiliselt või intuitiivselt. Algoritmilises lähenemises õpitakse igale vastavale juhtumile algoritm, millega saab paari ära lahendada. Intuitiivses lähenemises mõtleb lahendaja endale ise vastava algoritmi, millega ta paarid ära lahendab. Algoritmiliselt kõiki juhtumeid eraldi lugedes on etapis 42 algoritmi (koos lahendatud olekuga). Ühte paari on võimalik lahendada väga paljude erinevate viisidega (erinevate algoritmide abiga). Selles etapis saab kasutada ka väga palju erinevaid alammeetodeid, nagu Talve variatsioon, Suve variatsioon, Magic Wondeful ja Vandenbergh-Harrise viimane pilu.
Viimase kihi orientatsioon (OLL – Orientation of Last Layer)
Lahendada tuleb viimase kihi nii äärte kui ka nurkade orientatsioon. Pärast seda etappi peab olema risti vastaskülg ühevärviline. Selle etapi igasugust juhtumit (välja arvatud lahendatud olekut) on alati võimalik lahendada mitmel viisil (on olemas erinevaid algoritme ühe ja sama juhtumi lahendamiseks). Viimase kihi erinevaid orientatsioonivõimalusi on 57 (ilma lahendatud olekuta), seega ka lahendamiseks on vaja sama palju algoritme. Paljudele algoritmidele on antud ka oma nimi näiteks Sune, Kikilips ja Supermees.
Viimase kihi permutatsioon (PLL – Permutation of Last Layer)
Lahendada tuleb viimase kihi nii äärte kui ka nurkade permutatsioon. Pärast seda etappi peab olema kuubik lahendatud. Selle etapi igasugust juhtumit (välja arvatud lahendatud olekut ehk täielikult lahendatud kuubikut) on võimalik lahendada mitmel viisil (on olemas erinevaid algoritme ühe ja sama juhtumi lahendamiseks). Viimase kihi erinevaid permutatsioonivõimalusi on 21 (ilma lahendatud olekuta), seega ka lahendamiseks on vaja sama palju algoritme.
Krio keel
Krio keel on inglise keelel põhinev kreoolkeel, mis kuulub Atlandi keelkonda.
Enamik keele sõnavarast (ligi 70%) tuleb inglise keelest, kuid häälikusüsteem ja grammatika sarnanevad pigem Aafrika keelte, eriti joruba keele omaga. Krio keel sarnaneb väga Nigeeria pidžini ja Jamaica provintsikeelega.
Krio keelt kõneldakse peamiselt Sierra Leones (Freetowni kogukonnad, poolsaarel, Banaanisaared, Yorki saar, Bonthe). Samuti leidub krio keele kõnelejaid Gambias, Guineas, Senegalis, Ameerika Ühendriikides.
1993. aasta andmetel oli Sierra Leones krio keele kõnelejaid 473 000. Uuemate andmete järgi kõneleb krio keelt umbkaudu 6 250 000 inimest – peaaegu terve Sierra Leone elanikkond (97% elanikest).
Arvsõnad
Kuna krio keel on inglise keelel põhinev kreoolkeel, sarnanevad selle keele arvsõnad (1–10) inglise keele arvsõnadega.
Grammatika
Krio keeles ei ole grammatilist sugu. Küll aga on olemas nimetav, osastav ja omastav kääne.