cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Tširkovitsõ
Tširkovitsõ (vene keeles Чирковицы; soome keeles Tirkkovitsa) on küla Venemaal Leningradi oblastis Volossovo rajoonis. Ajalooliselt oli see ingerlaste küla.
Külas elab 48 inimest (2017).
Paipe mõis
Paipe mõis (saksa keeles Paibs, läti keeles Paipes muiža) oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Lõuna-Ruhja kihelkonnas. Praeguse haldusjaotuse järgi asub see Lätis Valmiera piirkonnas Jeri vallas.
Tširkovitsõ
Küla on esimest korda mainitud 1500.
Paipe mõis
Ajalugu
Mõis oli koos Tēdiņi mõisaga Holstferide suguvõsa valduseks. Johann von Holstferi tütar, kes mõisa päris, abiellus Tödwenite suguvõsasse ja pärandas mõisa oma pojale Leonhard von Tödwenile. Aastal 1755 müüs Leonhardi järeltulija Barbara Sophie Schreiterfeld mõisa 8000 taalri eest Joachim Johann von Sieversile. Aastal 1781 kuulusid mõlemad mõisad Carl von Steinile. Aastal 1828 läksid mõisad 8525 hõberubla eest Friedrich von Grote valdusse, hiljem aga sama summa eest Carl Johann von Engelhardi omandisse. 1857. aastal omandas mõisa Reinhold von Engelhardt, ostes selle teistelt pärijatelt 20 000 hõberubla eest välja.
Mõisa suurus
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 3 ja 3/8 adramaad, sellele allus 40 mees- ning 54 naishinge. Aastal 1641 oli mõisa suurus (koos Tēdiņi mõisaga) neli adramaad, aastal 1688 aga 5 ja 7/8 adramaad. Aastal 1734 oli mõisatel adramaid 4 ja 3/4, aastal 1757 aga 6 ja 3/8. Aastal 1823 oli mõisate suurus 4 ja 1/5 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 2 ja 1/10, aastal 1881 aga 2 ja 30/80, lisaks allus mõisale 2 ja 40/80 adramaad mõisatele kuuluvate talude valduses.
Vahemere alpikann
Vahemere alpikann (Cyclamen persicum) on nurmenukuliste sugukonda alpikanni perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim.
Vahemere alpikanni looduslikuks levilaks on Palestiina, Küprose, Kreeta ja Rhodose saared ning Tunise ümbrus.
Kasvukohana eelistab mäekülgi, põõstastikke ning puude aluseid.
Vahemere alpikannil on kaks looduslikku varieteeti ja mitmeid vorme, mida eristatakse üksteisest õitseaja ning kroonlehtede värvi järgi.
Udo (eesnimi)
Udo on mehenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 357. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Udo 290 mehel.
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Udo 24 inimesel.
Parukas
pisi|Mitmesugused parukad kostüümipoe aknal Parukas on peakate, mis on enamasti valmistatud inimese juustest, loomakarvadest või sünteetilistest kiududest.
Parukaid kasutatakse oma juuste või nende puudumise varjamiseks, moeaksessuaarina jm põhjustel.
Üldine õhuringlus
pisi|Üldise õhuringluse lihtsustatud mudel pisi|Üldise õhuringluse lihtsustatud skeem Maa üldine õhuringlus ehk globaalne õhu tsirkulatsioon atmosfääris on kogu Maa atmosfääri haarav õhuvoolude püsiv süsteemne ringlus. Õhu ringlemise ülalpidavaks energiaallikaks Maal on Päike. Süsteemsad õhuvoolud atmosfääris mõjutavad soojuse jaotumist Maal.
Maapind soojeneb päikesekiirguse mõjul sõltuvalt päikese kiirte langemisnurgast.
Kõige vähem saab Maa päikesekiirgust pooluste piirkonnas, kus vahelduvad umbes pool aastat kestvad polaarpäev ja polaaröö. Kuigi polaarpäeva jooksul paistab päike terve ööpäev, on päikese kiirte langemisnurk maapinnale väike, siis suurem osa päikesekiirgusest peegeldub maailmaruumi. Seda soodustab ka polaaralade lume ja jääga kaetud valge pind. Polaaröö ajal ei saa maapind üldse päikesekiirgust.
Õhurõhu erinevuste mõjul tekivad püsivad tuuled, mis puhuvad poolustest ekvaatori suunas. Coriolisi efekti mõjul muutuvad tuuled läänesuunaliseks ja neid nimetatakse idatuulteks. Liikudes ekvaatori poole, saab õhk üha rohkem soojust, soojeneb ja tõuseb üles, mistõttu tekib parasvöötmes madala õhurõhuga vöönd. Ekvaatori kohalt liigub külm ja raskem õhk troopikavöötme suunas ning langeb 30. laiuskraadidel alla. Seal tekib kõrge õhurõhuga vöönd. Troopikas liigub õhk nii ekvaatori kui ka parasvöötme suunas. Aga õhu liikumine ei toimu mitte põhjast lõunasse ja vastupidi, vaid muutub vastavalt tuule suunale Coriolisi efekti mõjul. Troopikast ekvaatori suunas puhuvad kagu- ja kirdepassaadid.
Troposfääri ülempiiril on õhu liikumise suunad täiesti vastupidised.
Üldist õhuringlust muudavad keerulisemaks tsüklonid ja antitsüklonid, orkaanid ja taifuunid, maismaa ja vee vahel tekkinud mussoonid ja muud kohalikud tuuled (briisid, mäe- ja orutuuled jne); tekivad ka väikesed õhukeerised – trombid jms.
Üldise õhuringluse mõjul toimub õhumasside liikumine, mis põhjustab ilma muutust: muutuvad õhutemperatuur, õhuniiskus, pilvisus jne.
Tuulte mõjul tekivad lained ja mõned hoovused, jäätriiv, tuuled mõjutavad ka pinnamoe kujunemist.
Xianting
Xianting (hiina keeles 仙婷 Xiāntíng, inglise keeles Princess Elaine) on nelja tekiga Dmitri Furmanov-klassi (projekt 302MK, IV seeria) Hiina Vabariigi jõereisilaev, mis on ehitatud Elbewerft Boizenburg GmbH laevatehases Boizenburgis Saksamaal 1991. aasta detsembris. Laeva saksa tüübinimetus on BiFa 129M, Binnenfahrgastschiff 129 meetrit.
Laev tehasenumbriga 306 ehitati Elbewerft Boizenburgi laevatehases (end VEB Elbewerften Boizenburg/Roßlau) ühinenud Saksamaal 1991. aastal nime Aleksandr Grin all Volga-Doni Laevakompaniile. Pärast Nõukogude Liidu lagunemist puudus reformaatorist šokiterapeudil Jegor Gaidaril huvi seeria nelja viimase laeva, sealhulgas oma vanaisa nime kandva laeva Arkadi Gaidar eest maksta, ning see müüdi Hiina Laevakompaniile Regal China Cruises. 1994. aastal nimetati jõereisilaev Aleksandr Grin ümber Xiantingiks. Alust kasutatakse Jangtse jõel USA, Kanada, Suurbritannia ja Taiwani turistide jaoks ning selle kodusadam on Nantong.
Ülo Needo
pisi|Ülo Needo 2019. aastal Ülo Needo (sündinud 6. detsembril 1950) on eesti omavalitsustegelane.
1975. aastal lõpetas ta Tallinna Polütehnilise Instituudi tööstus- ja tsiviilehituse erialal ehitusinsenerina.
Aastatel 1996–2017 oli ta Mooste vallavanem.
2011. aastast on ta Eesti Reformierakonna liige.
Wabashi maakond (Indiana)
thumb|Wabashi maakonna kohtumaja
Wabashi maakond (Wabash County) on maakond USA-s Indiana osariigis.
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Wabash.
Shoya Nakajima
Shoya Nakajima (jaapani keeles 中島 翔哉 Nakajima Shōya; sündinud 23. augustil 1994 Hachiojis) on Jaapani jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Türgi kõrgliigaklubis Antalyaspor.
Wabashi maakond (Indiana)
Maakonna pindala on 1090 km². Veepindala on 22 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 32 888. Aastal 2000 oli elanikke 34 960.
Shoya Nakajima
Ta alustas klubikarjääri Jaapani klubides. 2017. aastal liitus ta Portugali kõrgliiga klubiga Portimonense. Pärast lühikest perioodi Katari kõrgliiga klubis Al-Duhail sõlmis ta 2019. aasta juulis viieaastase lepingu Portugali kõrgliigaklubiga FC Porto. Portos mängis ta põhiliselt vaid hooajal 2019/20, mil tuli klubiga ka Portugali meistriks. 2022. aastal asus ta mängima Antalyasporis.
Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2018–2019 kokku 13 mängu. Koondisedebüüdi tegi ta 23. märtsil 2018 sõprusmängus Mali vastu. Ta kuulus Jaapani koondisse 2019. aasta Copa Américal ning samuti mängis ta 2016. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril.
Wabashi maakond (Indiana)
Ajalugu
Wabashi maakond moodustati 2. veebruaril 1832 Cassi ja Granti maakonna osadest. Maakond on saanud nime Wabashi jõe järgi.
Kiilma
Wabashi maakonna külmim kuu on jaanuar, kui keskmine temperatuur −10 °C (−14 °F), soojem kuu on juuli 28 °C (83 °F). Külmarekord on −31 °C (−24 °F), mis on mõõdetud 1985. aasta jaanuaris ja soojarekord on 39 °C (103 °F), mis on mõõdetud 1988. aasta juunis. Keskmine sajuhulk veebruaris on 48 miilimeetrit ja juuni keskmine sajuhulk on 107 millimeetrit.
Kalev Jaago
thumb|Kalev Jaago 2011. aastal Läänemaa Muuseumi konverentsil esinemas Kalev Jaago (sündinud 3. septembril 1965) on eesti ajaloolane.
Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli ajaloo erialal 1989. aastal.
Jaago töötab Eesti Ajalooarhiivis Tartus teatmetalituse arhivaarina ja on teadur Läänemaa Muuseumis. Ta on uurinud ning populariseerinud Haapsalu ja Läänemaa ajalugu, mille eest anti talle 2010. aastal Haapsalu linna vapimärk.
Ajalooarhiivis tegeleb Jaago peamiselt kesk- ja varauusaegsete allikate läbitöötamise ning digiteerimisega.
Jaago kuulub ka Eesti Arhivaaride Ühingu juhatusse.
Tema abikaasa on rahvaluuleteadlane Tiiu Jaago.
Washington Rodríguez
Washington Rodríguez Medina (4. aprill 1944 Montevideo – 31. detsember 2014 ) oli Uruguay poksija.
Rodríguez poksis aprillist 1965 kuni juulini 1969 elukutselisena ning pidas kokku 6 kohtumist, millest võitis 5 (neist 4 nokaudiga) kohtumist ja kaotas 1 (selle nokaudiga) kohtumise.
Sumõhimpromi ammoniaagileke
21. märtsil 2022 kahjustas Venemaa õhurünnak Sumõ lahingu ajal ühte Sumõhimpromi tehase ammoniaagipaaki, saastades maad 2,5 kilomeetri raadiuses, sealhulgas Novoselõtsja ja Verhnja Sõrovatka külad. Tuule suuna tõttu jäi Sumõ linn suures osas mõjutamata, hoolimata selle lähedusest lekkekohale.
Taust
Kaks päeva enne leket väitis Venemaa riigikaitse juhtimiskeskuse juht Mihhail Mizintsev, et Ukraina natsionalistid kavandasid Sumõs libaoperatsiooni käigus keemiarünnakut. Mizintsev väitis 19. märtsil, et tehase kemikaalihoidlatesse paigutati miinid, et mürgitada elanikke Vene vägede linna tungimise korral. Ta väitis ka, et samamoodi saboteeriti keskkooli Mõkolajivi oblastis Kotljarovos.
Leke
Esimest korda teatati lekkest 21. märtsil 2022 kohaliku aja järgi kell 4:30 Sumõhimpromi keemiatehases, mis asub Sumõ eeslinnas.
2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiri B-alagrupp
2017. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiri B-alagrupi mängud leidsid aset 18.–25. juunini 2017. Seal osalesid Kamerun, Tšiili, Austraalia ja Saksamaa. Kaks paremat meeskonda (Saksamaa ja Tšiili) pääsesid edasi poolfinaalidesse.
Mängud
Kõik ajad on Moskva aeg (UTC+3).
Kamerun vs Tšiili
<section begin=3. mäng /><section end=3. mäng />
Austraalia vs Saksamaa
<section begin=4. mäng /><section end=4. mäng />
Kamerun vs Austraalia
<section begin=7. mäng /><section end=7. mäng />
Saksamaa vs Tšiili
<section begin=8. mäng /><section end=8. mäng />
Saksamaa vs Kamerun
<section begin=11. mäng /><section end=11. mäng />
Tšiili vs Austraalia
<section begin=12. mäng /><section end=12. mäng />
Sven Nordqvist
Sven Nordqvist (sünninimi Sven Otto Rickard Nordqvist; sündinud 30. aprillil 1946 Helsingborgis) on rootsi lastekirjanik, joonistaja ja illustraator.
Sven Nordqvisti raamatute kõige kuulsamad tegelased on vanamees Pettson ja tema kass Findus. Samamoodi on ka väljaspool Rootsit tuntud tema illustreeritud (kuid mitte kirjutatud) raamatud, kus on tegelasteks Mamma Muu ja Vares. Aastatel 1991–2011 oli Nordqvist Rootsi lasteraamatute akadeemia (Svenska barnboksakademien) liige.
Taust
Sven Nordqvisti isa oli gümnaasiumiõpetaja, ema aga kartograaf ja arsti sekretär. Tema vanemad lahutasid, kui Sven oli kaheaastane, ning seejärel kolis ta koos ema ja vanema vennaga emapoolsete vanavanemate juurde Halmstadi.
15-aastaselt võttis ta osa ühest Ameerika illustreerimise kirikursusest. Pärast kursust proovis ta mitmesse kunstikooli sisse saada, kuid see ei õnnestunud. Seejärel asus ta Lundi Ülikooli juures asuvas tehnikakõrgkoolis arhitektuuri õppima ja pärast lõpetamist töötas sel alal kaks aastat (aasta arhitektina ja aasta õpetajana samas koolis).
Sven Nordqvist hakkas joonistamisega tegelema ühes Halmstadi reklaamibüroos. Seejärel illustreeris ta õpperaamatuid, joonistas plakateid, õnnitlus- ja jõulukaarte. Lisaks illustreeris ta isegi neli pildiraamatut, paar romaani ning töötas oforttehnikas ja muudes graafikastiilides.
Kirjanik ja kunstnik
1982. aastal korraldas kirjastus Opel pildiraamatute võistluse, mille võitis Sven Nordqvist raamatuga "Agaton Öman och alfabetet". Tema suur läbimurre tuli aga järgmise raamatuga, mille pealkiri oli "Pannkoogitort" ("Pannkakstårtan") ning kus sai esimest korda teha tutvust Pettsoni ja Findusega.
Lisaks on Nordqvist illustreerinud kirjanikupaari Tomas ja Jujja Wieslanderi raamatuid, kus on tegelasteks Mamma Muu ja Vares. Tema illustreeritud on ka mitmed nii raadiost kui televisioonist tuntud jõuluseriaalid. Sven Nordqvisti joonistusi iseloomustavad detailirohkus ja peen huumor.
1993. aastal suri vähki Hannele Norrström – tüdruk, kes oli kirjutanud jutustuse "Guldflickan" ning kes soovis, et selle illustreeriks Nordqvist. Kunstnik võttis töö vastu. Raamat ilmus 1995. aastal ja kogu selle müügist saadud tulu läks vähki põdevate laste toetusfondi.
Lisaks raamatute illustreerimisele on Nordqvist teinud ka kujundusi ja installatsioone, sealhulgas on ta Uppsala Akadeemilise Haigla lasteosakonna ühe mängutoa kujunduse autor. Ta on löönud kaasa ja ehitanud üles mitu Pettsoni maja eri paigus Rootsis (näiteks Junibacken ja Gröna Lund). Sven Nordqvisti jaoks on alati oluline olnud näha asju lapse vaatenurgast ja see on ka tema raamatute edu põhjus.
Kui aastal 2001 ilmus raamat "Kuidas väike Findus kaotsi läks" ("När Findus var liten och försvann") väitis Nordqvist pikka aega, et rohkem Pettsoni ja Finduse raamatuid ei ilmu. Ta pühendas palju aega raamatule "Var är min syster?", teisele projektile "Lisa ootab bussi" ("Lisa väntar på bussen") ning teiste kirjanike raamatute illustreerimisele. Kuid kümme aastat pärast mainitud viimase Pettsoni ja Finduse raamatu ilmumist tuli kirjanikule mõte kirjutada ühe vana teatritüki põhjal nendest uus raamat ning aastal 2012 ilmuski paljude rõõmuks raamat "Findus kolib välja" ("Findus flyttar ut"). Raamat jõudis kiiresti müügiedetabelite tippu nii Rootsis kui ka Saksamaal, kus Pettson ja Findus on samuti väga populaarsed.
Eesti keeles on ilmunud mitu Pettsoni ja Finduse raamatut ning ka autori enda illustreeritud Mamma Muu ja Varese sarja raamatuid. Mõlema sarja raamatute põhjal on tehtud ka multifilme.
Restriktaasid
Restriktaasid (sait-spetsiifilised endonukleaasid) on ensüümid, mis lõikavad DNA-ahelat kindlate nukleotiidsete järjestuste juurest. Selliseid spetsiifilisi järjestusi nimetatakse restriktsioonisaitideks. Restriktaase on leitud bakteritest ja arhedest, kus need kaitsevad rakku sissetungivate viiruste eest. Prokarüootides lõikavad restriktaasid vaid võõrast DNA-d, raku enda DNA-d kaitseb restriktaasi eest metülaas, metüleerides A ja C nukleotiidid. Sellist kaitsemehhanismi nimetatakse restriktsiooni-modifikatsiooni süsteemiks.
Praeguseks on põhjalikult uuritud üle 3000 restriktaasi ja neist ligikaudu 600 on kasutusel laborite igapäevatöös, et DNA-d modifitseerida ja manipuleerida.
Ajalugu
Esimene bakteritest isoleeritud restriktaas oli HindII. See eraldati 1970. aastal bakterist ''Haemophilus influenzae. '' Selle ja veel mitme restriktaasi avastamise eest anti 1978. aastal Nobeli füsioloogia- või meditsiiniauhind kolmele teadlasele: Daniel Nathans, Werner Arber ja Hamilton O. Smith. Nende avastus pani aluse rekombinantse DNA tehnoloogia arengule, millel on väga palju kasutusalasid, näiteks saab selle tehnoloogia abil kasutada E. coli baktereid kiireks ja suuremahuliseks insuliini tootmiseks.
Restriktsioonisait
pisi|Palindroomse ala järjestus on mõlemal ahelal sama, kui lugeda nukleotiide mõlemal ahelal samasuunaliselt (5’ otsast 3’ otsa). Restriktaasid tunnevad ära teatud nukleotiidse järjestuse ja lõikavad läbi DNA kaksikheeliksi mõlemad ahelad. Restriktsioonisaidis on enamasti 4–8 nukleotiidi ja tihti on see palindroomne, mis tähendab, et nukleotiidide järjestus on mõlemat pidi lugedes sama. DNA-l on kaks palindroomse järjestuse võimalust. Peegelpalindroom (ingl mirror-like palindrome) on sarnane palindroomidega, mis esinevad keeles, näiteks "udu". DNA-järjestuses on peegelpalindroom näiteks GTAATG. Pöördkorduv palindroom (ingl inverted repeat palindrome) on samuti mõlemat pidi samasugune, kuid palindroom esineb komplementaarsetes DNA-ahelates, näiteks järjestuse GTATAC puhul, millele komplementaarne järjestus on CATATG. Pöördkorduvad palindroomid esinevad sagedamini ja omavad suuremat tähtsust kui peegelpalindroomid. Palindroomid võivad ahelates tekitada "volte", kus osa ahelast jääb U-kujuliselt üheahelaliseks.
90px
SmaI restriktaas jätab lõigates tömbid otsad:
Äratundmisjärjestus on restriktaasidel erinev, mistõttu tekivad lõigates eri pikkusega kleepuvad otsad. Need võivad asuda nii peaahelal kui ka komplementaarsel ahelal.
Restriktaase, mis tunnevad ära sama järjestuse, kuid lõikavad erinevatest kohtadest, nimetatakse neoskisomeerideks. Ensüüme, mis tunnevad ära sama järjestuse ja ka lõikavad samade nukleotiidide vahelt, nimetatakse isoskisomeerideks.
Tüübid
Restriktaasid jagatakse nelja gruppi (I, II, III ja IV tüüpi) nende struktuuri, vajaliku kofaktori, äratundmisjärjestuse ja restriktsioonisaidi järgi. Kõik restriktaasid tunnevad ära kindla järjestuse ja teevad endonukleolüütilise lõike sellisel viisil, et tekiksid kindla järjestusega 5’ ja 3’ otsad. Nende eristamistunnused on järgnevad:
I tüüp
I tüüpi restriktaasid olid esimesed, mis avastati ja mille omadusi iseloomustati. Need isoleeriti E. coli bakterist. I tüüpi restriktaaside restriktsioonisait erineb ja on vähemalt 1000 aluspaari kaugusel nende äratundmisjärjestusest. Lõikamine järgneb DNA translokatsioonile, mis tähendab, et need ensüümid on ka molekulaarmootorid. Äratundmisjärjestus on asümmeetriline ja koosneb kahest osast: ühes 3–4 nukleotiidi, teises 4–5 nukleotiidi. Neid eraldab mittespetsiifiline 6–8 nukleotiidi pikkune vaheala. Sellised ensüümid on multifunktsionaalsed ning on sõltuvalt DNA metüleeritusest võimelised nii restriktsiooniks kui ka modifitseerimiseks. Täielikuks aktiivsuseks on neil vaja kofaktoreid S-adenosüülmetioniini, hüdrolüüsitud ATP-d ja magneesiumiioone (Mg2+). I tüüpi restriktaasidel on 3 allüksust: HsdR, HsdM ja HsdS. HsdR on vajalik restriktsiooniks, HsdM on vajalik DNA metüleerimiseks ja HsdS on vajalik mõlemaks: nii eelnevaks ülesandeks kui ka DNA-ga seondumiseks.
II tüüp
pisi|[[EcoRI|"Eco"RI restriktaasi struktuur (roheline ja sinine ala). Ensüüm seondub DNA kaksikheeliksi (pruun ala) külge. Ensüümi lõikamiskohale liitub kaks magneesiumi iooni (üks mõlemale monomeerile), mis tekitavad lünga DNA struktuuris]] II tüüpi restriktaasid erinevad I tüüpi restriktaasidest mitmel moel. Need moodustavad homodimeere, mille äratundmisjärjestused on enamasti lahutamata palindroomid, mis on 4–8 nukleotiidi pikad. DNA-d lõikavad need sama koha pealt, kuhu seonduvad, ning ei vaja kofaktorina ATP-d ega S-adenosüülmetioniini, vaid ainult Mg2+ iooni. Selle rühma ensüüme kasutatakse enim ja need on teaduslaborites laialt levinud. 1990. aastatel ja 2000. aastate alguses leiti sellest klassist uusi ensüüme, mis ei vastanud täpselt eelpool mainitud tingimustele. Seetõttu loodi alamklassid, kuhu jaotada ensüüme vastavalt nende erinevustele rühma põhitüübist. Alamklassidele on lisatud järelliide. IIB tüüpi restriktaasid (nt BcgI ja BplI) on multimeerid, mis tähendab, et need koosnevad rohkem kui ühest allüksusest. IIB tüüpi restriktaasid lõikavad ahela läbi mõlemalt poolt äratundmisjärjestust, lõigates kogu seondumisala ahelast välja. Need vajavad kofaktoritena S-adenosüülmetioniini ja Mg2+-ioone.
IIE tüüpi restriktaasid (nt NaeI) seonduvad oma äratundmisjärjestusega kahes kohas. Üks neist on replikatsioonisait, teist ala kasutab ensüüm allosteerilise aktivaatorina, mis kiirendab DNA lõikamist.
IIG tüüpi restriktaasidel (nt Eco57I) on sarnaselt II tüüpi restriktaasidega üks allüksus, kuid need vajavad kofaktorina S-adenosüülmetioniini.
IIM tüüpi restriktaasid (nt DpnI) tunnevad ära ja lõikavad metüleeritud DNA-d.
IIS tüüpi restriktaasid (nt FokI) lõikavad DNA-d kindla nukleotiidse järjestuse kauguselt oma äratundmisjärjestusest, mis on asümmeetriline ja mittepalindroomne. Need ensüümid võivad funktsioneerida dimeeridena.
Ritsu Dōan
Ta alustas klubikarjääri Jaapani kõrgliigaklubis Gamba Osaka. 2016. aastal valiti ta Aasia aasta noorjalgpalluriks. 2019. aastal liitus ta Hollandi kõrgliigaklubiga PSV Eindhoven. Hooajal 2020/21 oli ta laenul Saksamaa kõrgliigaklubis Bielefeldi Arminia.
Restriktaasid
II tüüp
IIT tüüpi restriktaasid (nt Bpu10I ja BslI) koosnevad kahest erinevast allüksusest. Mõned selle alamklassi ensüümid seonduvad palindroomse järjestusega, teised asümmeetrilise järjestusega.
Ritsu Dōan
2022. aasta juulis liitus ta Freiburgiga.
Restriktaasid
III tüüp
III tüüpi restriktaasidel (nt EcoP15) on kaks erinevat mittepalindroomset äratundmisjärjestust, mis on vastassuunalised. Ensüüm lõikab DNA-ahela läbi 20–30 aluspaari kauguselt seondumisalast. Nendel ensüümidel on mitu allüksust, need täidavad nii metüleerimise kui ka restriktsiooni ülesannet ning need vajavad S-adenosüülmetioniini ja ATP-d. Selliseid restriktaase kasutavad prokarüoodid selleks, et kaitsta end sissetungiva võõra DNA eest. III tüüpi restriktaasid on hetero-oligomeersed multifunktsionaalsed valgud, mis koosnevad kahest allüksusest (Res ja Mod). Mod-allüksus tunneb ära spetsiifilise DNA järjestuse ja on DNA modifitseerimiseks vajalik metüültransferaas. Res on vajalik restriktsiooniks, kuid iseseisvalt pole see aktiivne. III tüüpi restriktaasidel on 5–6 aluspaari pikkused asümmeetrilised äratundmisjärjestused ning need lõikavad DNA-ahela läbi 25–27 aluspaari kauguselt pärisuunas, jättes vabaks lühikese üheahelalise üleulatuva 5’ otsa. Selleks, et ensüüm lõikaks, on vaja kaht vastupidise suunaga metüleerimata äratundmisjärjestust. III tüüpi ensüümid metüleerivad adenosüüljäägi N-6-positsioonil ühe DNA-ahela, seega on värskelt replitseeritud DNA-l vaid üks metüleeritud ahel, kuid see on piisav, et kaitsta seda uue restriktsiooni eest.
Ritsu Dōan
Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises on ta alates 2018. aastast mänginud 15 mängu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 16. oktoobril 2018 sõprusmängus Uruguay vastu. Ta kuulus Jaapani koondisse 2019. aasta Aasia meistrivõistlustel.
Restriktaasid
Tehislikud restriktaasid
Tehislikke restriktaase valmistatakse, liites looduslikke või tehislikke DNA seondumisdomeene nukleaasdomeenidega (selleks on sageli IIS tüüpi restriktaasi FokI-i restriktsioonidomeen). Sünteetilised restriktaasid suudavad ära tunda suuri saite (kuni 36 aluspaari) ja neid võib panna seonduma mis tahes DNA-järjestusega. Tsinksõrm nukleaasid on geenitehnoloogias enim kasutatavad tehislikud restriktaasid.
Ritsu Dōan
Koondisekarjäär
2020. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril saavutas ta Jaapani olümpiameeskonnaga neljanda koha.
Restriktaasid
Näited
Näiteid restriktaasidest:
Tähistused:
* = tömp ots N = C või G või T või A W = A või T
Mira Alečković
pisi|Mira Alečković, 2004 Mira Alečković (serbia kirillitsas Мира Алечковић; 2. veebruar 1924 Novi Sad – 27. veebruar 2008 Belgrad) oli serbia luuletaja ja polüglott.
Õppis Belgradi Ülikoolis slavistikat, kus tema juhendajaks oli tuntud keeleteadlane Aleksandar Belić. Hiljem täiendas end Pariisis Sorbonne'i Ülikoolis.
Enne II maailmasõda osales vasakpoolses liikumises. Teise maailmasõja ajal kuulus Jugoslaavia rahvavabastusarmeesse ning osales vastupanuliikumises.
Mira Alečković valdas prantsuse, saksa, inglise, vene, itaalia, poola, tšehhi, makedoonia, sloveeni ja slovaki keelt.
Mira Alečković oli abielus maalikunstnik Sava Nikolićiga. Peres oli kaks tütart ja poeg.
Mira Alečković suri Belgradis 27. veebruaril 2008. Ta maeti sõjaväeliste auavalduste saatel 3. märtsil Belgradi Novo groblje kalmistule nn väärikate kodanike alleele (Алеја заслужних грађана).
Looming
Ta kirjutas luuletusi ja romaane ning avaldas üle 50 raamatu lastele ja täiskasvanutele.
Oma esimese luulekogu "Täheballaadid" avaldas ta 1946. aastal, esimese romaani "Hõbedased juuksed" 1953. aastal.
Tema teosed on tõlgitud 20 keelde: prantsuse, itaalia, vene, poola, läti, gruusia, slovaki, kreeka, ukraina, ungari, makedoonia, sloveeni, rumeenia, bulgaaria, albaania ja mongoli keelde. Eesti keeles tema raamatuid seni ilmunud ei ole.
Urmet
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 433. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Urmet 196 mehel.
Suur robirohi
Suur robirohi (Rhinanthus angustifolius) on soomukaliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Eestis kasvab neli selle liigi alamliiki :
Max Blecher
Blecheri meditsiiniõpingud Pariisis katkestas tuberkuloos. Oma lühikesest elust peaaegu kolmandiku veetis ta eri sanatooriumides.
Oma raamatud avaldas ta nime M. Blecher all ja tema tegelik eesnimi pole päris kindel (dokumentides esinevad eesnimed Mihail, Marcel ja Max).
Eesti keeles on ilmunud tema teos „Valgustatud urg. Sanatooriumipäevik“ (Loomingu Raamatukogu 4–5, 2020).
Martin Nurm
Martin Nurm (28. jaanuar / 9. veebruar 1870 Puhja – 27. november 1943 Człuchów) oli eesti vaimulik.
Tema isa oli maamees Christoph Nurm.
Õppis 1889–1893 Tartus gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1893–1898, grad. stud. Korporatsioon Neobaltia liige.
Oli prooviaastal Palamuse Püha Bartholomeuse koguduses. Ordineeriti õpetajaks 15. juulil 1900 Palamusel.
Oli 1900–1903 Tartu praostkonna vikaarõpetaja. Aastatel 1903–1915 oli ta Avinurme koguduse õpetaja. Aastatel 1915–1939 teenis ta Haljala Püha Mauritiuse kogudust, olles aastatel 1933–1935 Viru praostkonna abipraost.
Lahkus aastal 1939 Saksamaale. Oli 1940–1943 pastor Pr. Friedlandis Pommeris (praegu Debrzno Człuchówi maakonnas Pomorze vojevoodkonnas), suri aastal 1943 Schlochaus (praegu Człuchów).
Sho Sasaki
Sho Sasaki (jaapani keeles 佐々木 翔 Sasaki Shō; sündinud 2. oktoobril 1989) on Jaapani jalgpallur, kaitsja.
Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises on ta alates 2018. aastast mänginud 6 mängu.
Kondor-klassi miinitraaler
Kondor-klass (MSR, MSR-kurz, MAW, Projekt 89.1, Projekt 65.1, Projekt 65.2) on külma sõja ajal Ida-Saksamaal rahvamereväele valmistatud rannikumere miinitraalerite ja muude abilaevade seeria. Tuntud ka kui Kondor I klass. Nüüdseks on suurem osa neist laevadest kasutusest eemaldatud.
Ajalugu
Kondori projekt töötati välja instituudi Institut für Schiffsbautechnik Wolgast ja Peenewerfti koostööna aastatel 1965–1967. Aastatel 1967–1970 ehitati ühtekokku 21 seda tüüpi miinitraalerit. 1971. aastal otsustati 18 laeva anda üle Ida-Saksa piirivalvevägede 6. rannikubrigaadile, kus nad hakkasid piiri valvama kolme divisjonina. Nende ülesandeks oli tugevdada piirivalve tõhusust ja ühtlasi seista vastu riigist põgenemisele. Sõjaseisukorras pidanuks laevad minema tagasi rahvalaevastiku käsutusse, et VLO vastulöögiks NATO miinitõkkeid kahjutuks teha. Kolm ülejäänud miinitraalerit jäid õppelaevadeks.
1972. aastal ehitati Kondori projekti põhjal kaks luurelaeva – miinitraalimisvarustus ahtritekil asendati sideehitisega ja masti taha paigaldati optiline vaatlusvarustus. Lisaks ehitati kaks arhitektile paigaldatud kraana ja slipiga torpeedoretriiverit, mida sai mastireflektorite abil kasutada ka õppustel sihtmärgina.
1990. aastal arvati laevad hiljuti ühendatud Saksamaal teenistusest välja. Neist kolm müüdi Maltale, viis Tuneesiale, üks kingiti Roheneemesaartele ja kaks luurelaeva kingiti Eestile. Ülejäänud utiliseeriti. Kaks Maltale müüdud laeva on uputatud atraktsiooniks sukeldumisturistidele.
Kirjeldus
Kondorite tugevaks küljeks oli hea merekindlus ja üldiselt õnnestunud konstruktsioon. Negatiivseks loeti nõrka õhukaitsevõimet ja askeetlikke elutingimusi pardal. Kokkuhoidlikud tingimused tulenesid kontseptsiooni väljatöötamisel tehtud prognoosist, et osa laevu suures sõjas traalimise ajal vältimatult uputatakse. Kahuri 2M-3 lahingkomplektis oli 2040 lasku. Laeval oli ka oma-võõra identifitseerimissüsteem ja vööris miinide avastamise sonarisüsteem KLA 58.
Probleemiks osutus, et moodsad miiniotsimis- ja traalimisseadmed ei tahtnud laevale ära mahtuda ja seetõttu hakati varsti valmistama juba pikendatud uut modifikatsiooni Kondor II.
Toomhärra
Toomhärra on kõrgem vaimulik, kes osales piiskopkonna valitsemisel. Toomhärrad moodustasid toomkapiitli. Toomkapiitli liikmeid kutsuti ka kanoonikuiks. Nii nimetati alates IV sajandist piiskopikiriku juures vennaskonnas elavaid katoliku vaimulikke.
Toplița
Linna haldusalasse kuulub kaheksa küla: Călimănel (Kelemenpatak), Luncani (Lunkány), Măgheruș (Magyaros), Moglănești (Moglán), Secu (Székpatak), Vâgani (Vugány), Vale (Válya) ja Zencani (Zsákhegy).
Toplițat on esmamainitud 1567. aastal. Linnaõigused sai Toplița 1952. aastal.
Toplițas on sündinud Rumeenia vaimulik ja poliitik Miron Cristea (1868–1939), Rumeenia Õigeusu Kiriku esimene patriarh ja peaminister 11. veebruarist 1938 kuni 6. märtsini 1939.
Harburgi kreis
Harburg on kreis (Landkreis) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal.
Kreisi pindala on 1245 km². 31. detsembril 2017 elas seal 251 511 inimest.
See on nime saanud Harburg an der Elbe linnalt, mis oli kunagi kreisi keskus, kuid nüüd on Hamburgi osa.
Ajalugu
1885. aastal rajas Preisi valitsus piirkonnas kolm kreisi: Harburgi kreis, Winseni kreis ja kreisivaba linn Harburg an der Elbe. 1932. aastal Winseni ja Harburgi kreisid ühendati; Harburg-Wilhelmsburgi linn (mis oli liidetud 1927. aastal) sai kreisi keskuseks, kuigi see jäi kreisivabaks ja seega ei olnud kreisi osa.
1937. aastal liidendati Harburg-Wilhelmsburgi linn Suur-Hamburgi seadusega Hamburgi linnaga. Harburgist ja Wilhelmsburgist said kaks Hamburgi linnaosa. Harburgi kreis jäi Preisimaale ja säilitas oma autonoomia. Winsen an der Luhe sai 1944. aastal uueks kreisikeskuseks.
Geograafia
Kreis paikneb Hamburgist lõunas ja seal on mitu Hamburgi metropolipiirkonna eeslinna. Kreisi lõunaosas on osa Lüneburgi nõmmest (Lüneburger Heide).
Linnad ja vallad
thumb|Harburgi kreisi linnad ja vallad
Samtgemeinden:
1 Samtgemeinde keskus
Square Kilometre Array
Square Kilometre Array observatoorium on rahvusvaheline projekt maailma suurima raadioteleskoobi ehitamiseks. Projekti nimi vastab esialgsele kavale luua raadioteleskoop, mille kogu vastuvõtuala pindala on üks ruutkilomeeter. Teleskoopi hakati kavandama eelmise sajandi üheksakümnendail. Projekti peakorteri asukohaks sai 2011 aastal Manchesteri ülikool Inglismaal. Märtsis 2019 asutati Roomas Square Kilometre Array Observatoorium (SKAO), konsortsiumis osalesid Austraalia, Hiina, Itaalia, Holland, Portugal, Lõuna-Aafrika ja Ühendkuningriigid. Novembris 2020 olid juba töötamas neli raadioobservatooriumi, mis moodustavad SKA tuumiku: MeerKAT ja Hydrogen Epoch of Reionization Array (HERA) Lõuna-Aafrikas, Australian SKA Pathfinder (ASKAP) ning Murchison Widefield Array (MWA) Lääne-Austraalias.
Konsortsiumis oli 2021, aastal 14 osalist:
Täiemahulise Square_Kilometre_Array rajamine algas 5. detsembril 2022 Austraalias ja Lõuna-Aafrikas. Lääne-Austraaliasse rajatakse SKA-Low -- 131072 antenniga võrk 74-kilomeetrise läbimõõduga maa-alale. Austraalia osa keskne observatoorium on Murchison Radio-astronomy Observatory Lääne-Austraalia osariigis. Lõuna-Aafrikasse rajatakse SKA-Mid - 197 paraboolantenniga observatoorium. Lõuna-Aafrika osa projektist tagab vastuvõtuantennide baasi rohkem kui 3000 km, mis tagab teleskoobi suure nurklahutuse.
Uudo
Uudo on mehenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 569. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Uudo 120 mehel.
Peeter Peedomaa
Peeter Peedomaa (sündinud 1. detsembril 1962) on eesti ettevõtja.
Ta lõpetas 1978. aastal Hanikase 8-klassilise kooli ja 1982. aastal Võru Tööstustehnikumi puidutöötlemise eriala. Aastatel 1988–1992 õppis Tallinna Polütehnilises Instituudis.
1984. aastast töötas Põlva KEK-i liimpuidutsehhis laudsepana, 1986. aastast samas meistrina, 1988. aastast Põlva KEK-i puidutööstuse juhataja asetäitja, 1990. aastast liimpuidutsehhi juhataja. Aastatel 1992–2002 oli ta AS Liimpuit tegevdirektor.
2002. aastast on ta Põlvas tegutseva liimpuiduettevõtte Peetri Puit OÜ osanik ja juhatuse liige.
Iivo Niskanen
Iivo Henrik Niskanen (sündinud 12. jaanuaril 1992 Oulus) on Soome murdmaasuusataja, kolmekordne olümpiavõitja ja maailmameister.
2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis võitis ta sprinditeates koos Sami Jauhojärviga kulla.
2014. aastal võitis ta kuldmedali kuni 23-aastaste maailmameistrivõistlustel Val di Fiemmes 15 km klassikas.
2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis tuli ta olümpiavõitjaks 50 km klassikastiilis.
Esimest korda osales ta maailmakarikavõistluste etapil 2011. aasta 12. märtsil 20 km suusavahetusega sõidus, kuid kaotas esimesele ringiga. Järgmisel päeval saavutas ta klassikasprindis 66. koha. Esimest korda jõudis ta punktikohale 1. veebruaril 2014 Toblachis, kui oli 15 km klassikasõidus kaheksas. Esimest korda jõudis ta poodiumile sama aasta 30. novembril, kui võitis Kuusamo 15 km klassikatehnikasõidu. Samal etapil võidutses ta ka kaks aastat hiljem. MK-sarjas on võidutsenud kokku seitsmel etapil, neist kõigil kordadel 15 km klassikatehnikas eraldistardist. Vabatehnikas on ainsal korral poodiumile pääsenud 18. jaanuaril 2020, kui oli Nové Městos 15 km distantsil kolmas. Tour de Skil on tema parimaks tulemuseks kolmas koht hooajal 2021–2022.
2014. aastal valiti ta koos Sami Jauhojärviga Soome aasta sportlaseks. Hiljem on Niskanen Soome aasta sportlaseks valitud veel 2017. ja 2018. aastal.
Ka tema õde Kerttu on tuntud murdmaasuusataja ja olümpiamedalist.
Maailmakarikavõistlustel
Iivo Niskanen on individuaalarvestuses osalenud (<FONT COLOR=PURPLE> seisuga 6. veebruar 2022</FONT> ) 114 maailma karikavõistluste etapil ja jõudnud esikolmikusse 18 korral, neist võitnud seitsmel korral.
Kassari kabel
pisi pisi|Kassari kabel 2010. aastal pisi|Kassari kabeli altar-kantsel Kassari kabel on Kassari saarel Esikülas asuv sakraalhoone, mis on rajatud tõenäoliselt 18. sajandil.
Samal kohal asus kabel tõenäoliselt juba 16. sajandil, kuid arvatavasti oli see puust ning sellest pole midagi säilinud. 18. sajandil rajati praegune, Eesti vanema kirikuehituse traditsioone järgiv kiviehitis, mida renoveeriti esimest korda oluliselt ilmselt 1801. aastal, see daatum on ka kabeli seinal. Viimane põhjalikum renoveerimine toimus 1992–1993, mil kabel ka taaspühitseti.
Kassari kabel on ainus tegutsev kivist sakraalhoone, millel on rookatus. Hoonel on ka gooti stiilis kirikute torniga sarnanev torn.
Kabeli ümber asub kalmistu, kuhu on maetud Kassari mõisa omanud Stackelbergide suguvõsa liikmeid. Kalmistul asub ka mõisavalitseja Villem Tamme – kes oli Johann Kölerile Tallinna Kaarli kirikus asuva Kristuse fresko modelliks – haud.
Pildid
alt=Kabeli puust pingiread jagab kaheks vaip, mis viib taamal altarini|pisi|Kassari kabeli sisevaade aastal 2017
Saltatriculi
pisi|Saltatriculi [[Antoniuse õues Tartu Hansapäevadel, juuli 2012]] Saltatriculi (ladina keeles 'tantsijakesed') on 2001. aastast tegutsev Tartu vanatantsuansambel, mis esitab peamiselt 15.–18. sajandi tantse.
Ansamblisse kuulub tosinkond tantsijat. Kasutatakse ajaloolist koreograafiat, ajastukohaseid kostüüme ja elavat muusikat. Ansambli juht Külli Kressa rekonstrueerib tantse originaaltekstidest (Thoinot Arbeau, Antonius Arena, Guglielmo Ebreo ja Domenico da Piacenza, Fabritio Caroso, Cesare Negri, Livio Lupi da Caravaggio, John Playford).
Saltatriculi tantsudele on muusikat teinud ansamblid Triskele, Ellerino, Vaikuse Muusika, Grupeto, Fiori, üksikesinejatena Anneli Kuusk, Helena Uleksin, Helena Valpeteris jt. Kostüüme on õmmelnud trupi liikmed.
Saltatriculi on esinenud mitmel varajase muusika festivalil, paljudel hansapäevadel ja stiiliüritustel ning on korraldanud vanatantsude õpitube. pisi|Saltatriculi Pärnus 2012
Phil Taylor
pisi|Esiplaanil [[Eddie Clarke, trummide taga Phil Taylor (1982)]] Philip John Taylor (hüüdnimi Philthy Animal; 21. september 1954 Hasland, Chesterfield, Derbyshire – 11. november 2015 London) oli briti muusik.
Aastail 1975–1984 ja 1987–1992 oli ta ansambli Motörhead trummar.
Atołava järv
Atołava järv ehk Atolava järv (valgevene keeles Возера Атолава, ka Аталова, Оталава (Atałova, Otałava), vene keeles Отолово, ka Оттолово, Отолов (Otolovo, Ottolovo, Otolovi)) on järv Valgevenes Viciebski oblastis Ušačy rajoonis. Järv asub merepinnast 128,6 meetri kõrgusel Ušačy järvestikus, selle valgala on 325 km². Järvest voolab välja Dziva jõgi, mis viib järve vee Pavułle järve.
Kaldajoone pikkus on 38,8 kilomeetrit. Järv asub kuni 30 meetri sügavuses orus, mille kaldad moodustavad terrasse. Põhjas ja loodes on piirab järve oos, mille kõrguseks on 30-35 meetrit.Järves on 7 saart, mille kogupindala on 0,7 km².
Põhi on liivane, loodekalda all ka kivine. Sügavamates kohtades on see kaetud sapropeeliga. Vee läbipaistvus on 2 meetrit. Taimestikus on kalda lähedal valdavad harilik pilliroog ja kõrkjas, sügavamas vees penikeeled, vesikupud, vesiroosid, vesikarikas. Reliktse taimena kasvab järves harilik vesipähkel.
Nyose järve katastroof
pisi|[[Nyose järv pärast katastroofi]] pisi|Katastroofi tõttu lämbunud kariloom Nyose järve katastroof oli siseveeline purse, mis toimus Kameruni loodeosas Massif du Mbami mäeaheliku nõlval paiknevas Nyose järves 21. augustil 1986. See tappis 1746 inimest ja umbes 3500 karilooma.
Purse, mille tekkepõhjused on jäänud täpselt teadmata, vallandas ootamatult umbes 100 000–300 000 tonni (mõnede allikate kohaselt 1,6 miljonit tonni) süsinikdioksiidi (CO2). Gaasipilv tõusis esialgu ligi 100 kilomeetrit tunnis (28 m/s) ja laskus seejärel õhust raskemana lähedalasuvatesse küladesse, tõrjudes välja kogu õhu ning lämmatades elusolendeid 25 kilomeetri raadiuses.
Meromiktilise järve äärde on paigaldatud degaseerimissüsteem, mille eesmärk on vähendada CO2 kontsentratsiooni vetes ja seega edasiste pursete ohtu.
San Pietro in Montorio kabel
pisi| pisi|[[Andrea Palladio puulõige]] San Pietro in Montorio kabel (itaalia keeles tempietto di San Pietro in Montorio), tuntud ka kui Bramante kabel (tempietto del Bramante) on kabel Roomas San Pietro in Montorio kiriku juures. Selle arhitekt on Donato Bramante.
Kahekorruselist ümarehitist katab väike kuppel ja ümbritseb sammaskäik, mis kannab teise korruse kõrgusel olevat rõdu. Kabel asub kitsal kloostriõuel ega ole igast küljest vabalt vaadeldav.
Kalapõismuster
Kalapõismuster, ka kalapõiemotiiv on hilisgootikas ehisraamistiku kujunduses, kullassepatöös, köitekunstis ja mujal sageli esinev lainjas leegimotiiv, mille kontuur meenutab kala ujupõit. . Motiiv on iseloomulik hilisgootika leekestiilile (flamboyant-stiilile).
Jegor Jakovlev (jäähokimängija)
Jegor Konstantinovitš Jakovlev (vene keeles Егор Константинович Яковлев; sündinud 17. septembril 1991 Magnitogorskis) on Venemaa jäähokimängija, kes mängib kaitsjana KHL-i klubis Magnitogorski Metallurg.
KHL-is debüteeris Jakovlev hooajal 2010–11 Kaasani AK Barsi meeskonnas.
Aastatel 2012–2015 mängis ta KHL-is Jaroslavli Lokomotivi ja 2015–2018 Peterburi SKA ridades. 2017. aastal võitis ta SKA-ga Gagarini karika.
2019. aasta mais naasis Jakovlev KHL-i, sõlmides kaheaastase lepingu Magnitogorski Metallurgiga.
2018. aasta taliolümpiamängudel võitis Jakovlev Venemaa olümpiavõistkonnaga kuldmedali. Lisaks tuli ta 2014. aastal Venemaa jäähokikoondise koosseisus maailmameistriks.
Pebre tänav
Pebre tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelgulinna asumis. Tänav algab Heina tänavalt ja lõpeb Õle tänaval. Pebre tänav on ligikaudu 140 meetri pikkune.
Tänava esialgne nimi (aastast 1911) oli Olga tänav (saksa keeles Olgastrasse, vene keeles Олгинская улица). 25. mail 1939 sai tänava nimeks Sõnajala tänav. Praeguse nime sai Pebre tänav 25. septembril 1959.
Spektrijoonte peenstruktuur
Aatomifüüsikas kirjeldab peenstruktuur aatomi spektrijoonte lõhenemist elektroni spinni ja mitterelativistliku Schrödingeri võrrandi relativistlike paranduste tõttu.
Harburg-Wilhelmsburg
Harburg-Wilhelmsburg oli aastatel 1927 kuni 1937 lühikest aega linn Preisimaa Hannoveri provintsis, kui ühendati Harburgi ja Wilhelmsburgi linnad. 1937. aasta Suur-Hamburgi seadusega annekteeriti Harburg-Wilhelmsburg koos Preisimaa Schleswig-Holsteini provintsi linnade Altona ja Wandsbekiga Hamburgi. Vaatamata Hamburgiga liitmisele jäi Harburg Hannoveri Harburgi kreisi keskuseks. 1944. aastal viidi kreis keskus Winsenisse.
Spektrijoonte peenstruktuur
Jämestruktuur
Joonspektri jämestruktuur on joonspekter, mida ennustab mitterelativistlike elektronide kvantmehaanika ilma spinne arvestamata. Vesinikuaatomi jämestruktuuri energiatasemed sõltuvad ainult peakvantarvust n. Täpsem mudel võtab arvesse relativistlikke ja spinnefekte, mis hävitavad energiatasemete kõdumise ja lõhestavad spektrijooned. Peenstruktuuri spektrijoonte lõhenemise määr võrreldes jämestruktuuri energiatega on suurusjärgus (Zα)2, kus Z on aatomnumber ja α on peenstruktuuri konstant, dimensioonita suurus, mille ligikaudne väärtus on 1/137.
Harburg-Wilhelmsburg
Täna hõlmab endine linn suurema osa Harburgi linnaosast.
Spektrijoonte peenstruktuur
Relativistlikud parandid
Peenstruktuuri energia parandid saab arvutada häiritusteooriast. See annab hamiltoniaanile 3 parandliiget: peamist järku relativistlik kineetilise energia parand, spinn-orbitaal seostuse parand ja Darwini liige. Need parandid võib samuti saada Diraci võrrandi mitterelativistlikest piirtingimustest, kuna Diraci teooria sisaldab relatiivsust ja spinni vastastikmõjusid.
Kineetilise energia relativistlik parand
Klassikaliselt on kineetilise energia liige hamiltoniaanis
kus p on impulss ja m on elektroni mass. Võttes arvesse looduse täpsemat teooriat erirelatiivsuse kaudu peame kasutama kineetilise energia relativistlikku kuju,
Esimest järku hamiltoniaani parand on
Kasutades seda kui häiritust, saame arvutada esimest järku relativistlikest efektidest tulenevad energia parandid.
Nowa Ruda
Nowa Ruda (saksa Neurode, tšehhi Nová Ruda) on linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas Kłodzko maakonnas. Nowa Ruda kesklinn asub Tšehhi piirist natuke rohkem kui 3 km kaugusel.
Spektrijoonte peenstruktuur
Kineetilise energia relativistlik parand
kus \psi^{0} on häirimata lainefunktsioon. Võttes arvesse häirimata hamiltoniaani, näeme, et
Me saame kasutada seda tulemust, et edasi arvutada relativistlikku parandit:
Nowa Ruda
Neurode sai linnaõigused 1353. aastal. Kivisöe tootmine algas 15. sajandi keskel ja kestis kuni 2000. aastani. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus.
Spektrijoonte peenstruktuur
Kineetilise energia relativistlik parand
Vesiniku aatomi jaoks, ja  , kus a_{0} on Bohri raadius, n on peakvantarv ja l on orbitaalkvantarv. Seega on esimest järku relativistlik parand vesiniku aatomi jaoks
Kus me kasutasime valemit
Lõplike arvutuste juures on põhiseisundi relativistliku parandi suurusjärk
Spinn-orbitaal seostus
Vesiniku-sarnase aatomi jaoks, millel on Z prootonit, orbitaalmoment on \vec L ja elektroni spinn on \vec S, on spinn-orbitaal liige
m_e on elektroni mass, on vaakumi dielektriline läbitavus ja g_s on spinni g-faktor. r on elektroni kaugus tuumast. Spinn-orbitaal parandit aitab mõista liikumine tavapärasest taustsüsteemist (kus elektron tiirleb ümber tuuma) teise, kus elektron on paigal ja tuum tiirleb ümber selle. Sellisel juhul tuum toimib kui ringvool, mis tekitab magnetvälja. Elektronil on oma siseimpulssmomendi tõttu magnetmoment. Kaks magnetvektorit, \vec B ja \vec\mu_s, paarduvad nii, et nende orientatsioonist sõltub ka energiakulukus. See annab energia parandi kujul
Pane tähele tegur 2-te, mida kutsutakse Thomase pretsessiooniks ning mis tuleb relativistlikust arvutusest elektroni taustsüsteemist tuuma taustsüsteemi tagasi liikumiseks. Et
on eeldatav hamiltoniaani väärtus
Seega on spinn-orbitaal sidestuse suurusjärk.
Darwini liige
Darwini liige mõjutab ainult s-orbitaali, sest elektroni, mille l > 0, lainefunktsioon haihtub algpunktis, mille tõttu delta-funktsioon ei avalda mõju. Näiteks annab see s2 orbitaalile sama energia nagu 2p orbitaalil tõstes 2s oleku energiat 9.057 eV võrra. Darwini liige muudab tuuma asukohas efektiivset potentsiaali. Seda võib tõlgendada kui elektroni ja tuuma vahelise elektrostaatilise mõju laialimäärimist, mida põhjustavad elektroni kiired kvantvõnkumised. Seda saab näidata lühikese arvutusega. Kvantfluktuatsioonid võimaldavad tekkida virtuaalsetel elektron-positron paaridel, mille eluea hinnang tuleneb määramatuse printsiibist. Osakesed saavad selle aja jooksul läbida vahemaa, mis on Comptoni lainepikkus. Aatomi elektronid asuvad nende paaridega vastastikmõjusse. See annab fluktueeriva elektroni asukoha. Taylori rittaarendust kasutades saab hinnata potentsiaali U efekti:
Keskmistamine üle fluktuatsioonide \vec \xi
annab keskmise potentsiaali
Lähenduses annab see potentsiaali häirituse fluktuatsioonide tõttu:
Et võrrelda eespoololeva avaldisega, asendame sisse Coulombi potentsiaali:
See on ainult veidi erinev. Veel üks mehhanism, mis mõjutab ainult s-olekut, on Lambi nihe, väiksem parand, mis tuleb ette kvantelektrodünaamikas ning mida ei tohi sega ajada Darwini liikmega. Darwini liige annab s-olekule ja p-olekule sama energia, kuid Lambi nihe tõstab s-oleku kõrgemale energiatasemele kui p-oleku.
Koguefekt
Kogu hamiltoniaan avaldub kujul kus H_{0} on Coulombi vastastikmõju hamiltoniaan. Koguefekt, mis saadakse kolme komponendi summeerimisel, avaldub kujul: