cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Suitsuprii klass
Võistlus kestab kuus kuud. Võistluses osalevad õpilased on oma allkirjaga lubanud jääda kogu võistluse perioodil tubakavabaks ehk siis mitte teha suitsu, tõmmata vesipiipu ega tarbida muid tubakatooteid. Võistlus toimub vastastikuse aususe ja usalduse põhimõttel, õpilased ja õpetajad kontrollivad enda ja oma klassikaaslaste tubakavabaks jäämist ise.
Kõikide suitsupriiks jäänud klasside vahel loositakse välja 15 rahalist preemiat suurusega 320 eurot, mis on mõeldud matka, ekskursiooni või muu toreda klassiürituse korraldamiseks. Suitsuprii klassi konkursi raames toimub ka omaloomingukonkurss. Võistlusel osalevatel klassidel on võimalus esitada konkursile tubakavastase sõnumiga plakat. Omaloomingukonkursi parimad saavad auhinnad.
Armand Apell
Armand Apell (16. jaanuar 1905 Strasbourg – 3. juuli 1990 Strasbourg) oli Prantsusmaa poksija.
Apell sai kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg) 1928. aasta Amsterdami olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Antal Kocsisile (Ungari).
Jooksusprint
pisi|Meeste 100 meetri jooks Jooksusprint ehk lühimaajooks on kergejõustiku lühemad jooksudistantsid. Sprindist pikem on keskmaajooks.
Suveolümpiamängudel ja välitingimustes peetavatel kergejõustiku maailmameistrivõistlustel on tavaliselt kavas kolm sprinti: 100 meetri, 200 meetri ja 400 meetri jooks. Sisetingimustes on lisaks populaarne jooksudistants 60 meetrit.
Berliini Riigiraamatukogu
pisi|Berliini Riigiraamatukogu [[Unter den Lindenil]] Berliini Riigiraamatukogu (ka Berliini Riiklik Raamatukogu; saksa Staatsbibliothek zu Berlin, lühend SBB) on Saksamaal Berliinis asuv raamatukogu. Raamatukogus on üle 23 miljoni teaviku ja on seetõttu suuruselt Saksamaa teine (esimene on Saksamaa Rahvusraamatukogu). Raamatukogu asutati 1661.
Raamatukogul on kaks peamist hoonet: Unter den Lindenil ja Potsdamer Straßel.
Wetterstein
Wettersteini mäed (saksa: Wettersteingebirge), ka lihtsalt Wetterstein, on mägederühm Ida-Alpide lubjakivivööndis.
See on suhteliselt kompaktne mäestik, mis paikneb Garmisch-Partenkircheni, Mittenwald, Seefeld in Tirol ja Ehrwaldi vahel. Osa sellest on Saksamaa Baieri liidumaal ja osa Austria Tirooli liidumaal. Peamine Wettersteini tipp, Zugspitze, on ka kõrgeim mägi Saksamaal.
Wettersteini mäed on ideaalne piirkond alpinistidele ja ronijatele. Mägimatkajad vajavad mõnikord olulisi kõrguse erinevusi. Mäestiku lähedus Lõuna-Saksa rahvastikukeskustele, vaatepildiline maastik ning köisraudteede ja tõstukite hea võrgustik tähendab, et turistid külastavad mägesid suurema osa aastast. Siiski on Wettersteinis paiku, mida inimesed külastavad harva või üldse mitte.
Naabermäestikud
Wetterstein külgneb järgmiste mäestikega Alpides:
Ida-Alpide Alpiklubi klassifikatsiooni järgi on Wettersteini ja Miemingi mäed ühes rühmas.
Piirid
Loisachi jõgi moodustab mäestiku piiri läänes ja põhjas, Ehrwaldist Garmisch-Partenkirchenini. Kirdes jookseb piir piki Kankerbachi ja Kranzbachi ojasid ja Isari jõge Garmisch-Partenkirchenist Mittenwaldi. Idas moodustab Isar piiri Mittenwaldist Scharnitzini, millest lõunas jätkub see piki Drahnbachi oja Seestadelnini. Lõunas ulatub piir Ehrwaldist piki Gaisbachi oja ja üle Ehrwalder Almi Gaistali orgu (Leutascher Ache) ning jätkub Leutasch-Oberweidachi kaudu ja Simmelbergist mööda Drahnbachist põhja.
Sadul Kankerbachi ja Kranzbachi vahel (Loisachi–Isari veelahe) ühendab Wettersteini Baieri Eel-Alpidega. Sadul Ehrwalder Almi juures on ühendus Wettersteini ja Miemingi aheliku vahel.
Alamrühmad
SOIUSA jaotab Wettersteingebirge ametlikult kaheks rühmaks ja kaheksaks alamrühmaks:
Alpiklubi juhend jaotab mäestiku ligipääsetavuse põhjal:
Tipud
10 kõrgeimat Wettersteini tippu on:
Wettersteinis on üle 150 nimega tipu, millele on määratud kõrgus. Kõige tuntumate seas on (kõrguse järjekorras):
Zugspitzele on eri teid pidi ronitud väga sageli. Ka Alpspitze tipp on populaarne sihtkoht, kuhu saab jõuda mitut teed pidi. Jubiläumsgrati mäehari on kõrge alpi ronimistee, mis ühendab need kaks tippu. Ronimisel piki Blassenkammi harja üle Innere, Mittlere ja Äußere Höllentalspitze tippude on lõike, mis on klassifitseeritud kui UIAA raskusaste III-.
Ronijatele on mäed Leutaschist põhjas väga huvitavad, eriti Oberreintal-Schrofen, Scharnitzspitze ja Schüsselkarspitze. Nende kolme mäe lõunanõlvadel on alpi ronimisteid ohtralt. Viimastel aastatel on Heinz Zak mitu alpi klassikut renoveerinud. See on meelitanud piirkonda isegi rohkem ronijaid.
Loomastik
Almide ja karmi kivise maastiku kombinatsioon on unikaalne mitte ainult Saksa Alpides, vaid pakub elupaiku ka mitmele loomaliigile, nagu mägikits, alpi ümiseja, mägikrook, alpi salamander, rästik, kaljukotkas ja mitu nugiseliiki.
Hütid
Saksa Alpi Klubi hooldab Wettersteini mägedes kuut ööbimisega Alpi Klubi hütti: Münchner Haus (2962 m), Meilerhütte (2366 m), Knorrhütte (2052 m), Kreuzeckhaus (ka: Adolf Zoeppritz Haus, 1652 m), Höllentalangerhütte (1379 m) ja Reintalangerhütte (1366 m). Lisaks pakuvad eraomandis Schachenhaus (1866 m) ja Wiener-Neustädter-Hütte (2209 m, hooldab Austria Turistiklubi) toitu, varju ja varustust alpinistidele ja ronijatele. Saksa Alpi Klubi Müncheni on alates 1920. aastast rentinud Waxensteinerhütte (ka Alplhütte või Aiplehütte) ja opereerib sellega kui iseteenindusliku majutuskohaga. Oberreintalkaril asub ''Oberreintalhütte, mis on kohtumispunkt Wettersteini ronijatele (iseteeninduslik hütt, kuigi jooke müüb omanik). Talviti kasutatakse Stuibenhütte kui iseteeninduslikku hütti suusatajatele ja räätsamatkajatele. Lisaks on Wettersteini mägedes mitu eraomanduses hütti. Neist Kreuzjochhaus eristub oma idüllilise tausta poolest, mis pakub suviti üht parimat vaadet Baieri Alpides ja paikneb talvel Garmisch-Partenkircheni suusapiirkonna keskel.
Pikad rajad
Põhja-Alpi pika raja 01 (Lubjakivi Alpide rada) aste 15 kulgeb läbi Wettersteini kahel marsruudil.
Klettersteigid
Wettersteinis on järgmised klettersteigid (mõnikord lühidalt Steig):
Tõstukid
Mitu suurt köisteed ja tõstukit ühendavad tipupiirkondi ja kõrgeid suusapiirkondi: Baieri Zugspitze raudtee (meetrilise rööpmelaiusega ratasajamiga raudtee Garmischist Zugspitzplatti), Eibsee köistee (Eibseest Zugspitzplatti), Tirooli Zugspitze köistee (Ehrwaldist Zugspitzplatti) ja Ehrwalder Almbahn.
Vaatamisväärsused
Need, kes pole huvitatud ronimistuurist või mitmepäevasest tiputuurist, saavad minna päevamatkale Partnachi kuristikku, Leutaschi kuristikku või Höllentali kuristikku.
Heinsen
Heinsen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Holzmindeni kreisis. Valla pindala on 18,63 km². 31. detsembril 2017 elas seal 772 inimest.
Tania Selart
Tania Selart (sündinud 28. oktoobril 1985) on Eesti loomakaitsja ja oli Eesti Loomakaitse Seltsi juhatuse liige aastatel 2010–2014.
Habarcq
pisi|Kirik ja loss
Habarcq on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Väike põllumajandusküla asub 13 km Arrasist läänes, teede D339 ja D7 ristumiskoha ümbruses.
pisi|tühi|
Kliendikaart
Kliendikaart on lojaalsusprogrammi (püsikliendiprogrammi) vormiline väljund.
Alma (eesnimi)
Alma on naisenimi.
Nime päritolu ei ole kindel, kuid arvatakse, et see tuleneb ladinakeelse sõna almus ('hellitav, hoolitsev') naissoovormist.
Eestis oli 1995. aastal Rahvastikuregistris 1462 Almat. 8. mai 2012 seisuga elas Rahvastikuregistri andmetel 278 Alma-nimelist inimest. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Alma 153 naisel. Alma oli Eestis populaarsuselt 608. naisenimi. Aasta hiljem oli Eestis 128 Alma-nimelist ja see oli populaarsuselt 670. naisenimi. 2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Alma 119 naisel ja Alma oli populaarsuselt 692. naisenimi. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Alma 91 naisel; populaarsuselt oli see 818. naisenimi.
Kõige populaarsem oli 2018. aastal eesnimi Alma vanuserühmas 85+, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 25,59 ning Lääne maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 3,31. Alma oli keskmiselt 80 aasta vanune (mediaanvanus oli 87).
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Alma 520 inimesel.
Uusvada tsässon
Uusvada tsässon on pühale Anastasiale pühitsetud tsässon, Nahtsi tsässon. Nahtsipäev on 11. novembril. Tõenäoline ehitusaeg 1698.
Üldandmed
Hoone ei ole riikliku kaitse all. On heas ehituslikus seisukorras. Viimane suurem remont tehti riikliku programmi „Pühakodade säilitamine ja areng“ rahastusel 2008–2009. Tsässonas on hoitud surnuid.
Ehituslikud andmed
Uusvada tsässon on väike nelinurkse põhilahendusega ühekorruseline viilkatusega tahumata männipalkidest ristpalkhoone, välismõõtudega 308 x 409 cm, hoonel on üks siseruum (7,2 m2) ja väline varjualune (2,5 m2). Varjualusel on poomkantpalkidest postid ja horisontaalne laiast laudisest piire. Hoone põhiosa on väljast kaetud kitsama horisontaallaudisega, seest on palgid katmata. Nurkades on palgid seotud kirvega tehtud laonurgatapiga*. Hoone seinad toetuvad maakividele. Seina kõrgus maapinnast sarika ja seina ühenduskohani on 188 cm ja kogu hoone kõrgus katuseharjani 320 cm. Harjapärlini* eespoolsesse otsa on vertikaalselt tapitud ümaravormiliseks saetud puitkaunistus. Lae- ja põrandatalad puuduvad.
Hoonel on pealtpoolt kirvega tahutud poolpalkidest põrand. Poolpalgid toetuvad otsaseina palkidesse tehtud soonde. Palkide laius on erinev, keskmiselt 10 cm. Eeskoja põrand on algupärane ning koosneb samasugustest pealt tahutud poolpalkidest. Hoonel on säilinud üks ümar harjapärlin* ning tahutud külgedega ja profileeritud otsaga sarikad. 2009. aasta remondi käigus pandi tsässonale uus laastukatus ja katuseharjale seal 1980. aastatel olnud sepistatud rist.
Hoone uks on arvatavasti algupärane. Neljast laiast lauast põõnadele kinnitatud ukseleht on suurusega 153 x 84 cm. Uks avaneb sissepoole ning on sepistatud pikkhingede abil kinnitatud tahutud tenderpostidele. Uks on värvimata. Uksel ei ole käepidet, väljaspool on säilinud vanad sepistatud kramp ja obadus, kuid hoonet ei lukustata, see on avatud. Eriti tähelepanuväärne on ukse välisküljele peenelt joonistatud õigeusurist.
Tsässona ümberehitusi on võimalik fikseerida varasematelt fotodelt: 20. sajandi alguse fotol on hoone välisseinad voodrilaudiseta, katusel on laastukate ja eeskoda on lahtine. 1974. aasta fotol on seinad kaetud kitsa voodrilaudisega, samaga on asendatud osa eeskoja piirdest. Katusel on laastukate ja varasemast erinev rist. 1980. aastate algul tehtud fotol on näha, et laastukatusele on pandud eterniitplaadid ja rist puudub. 1980. aastate lõpus oli katusele paigaldatud eelmistest erinev rist.
Sisustus
Hoone tagaseinas on puidust ikoonilaud. Selle küljes paikneb küünlalaud, milles on puuritud augud küünaldele. Kõrgemal asub kaunistatud eesservaga seinariiul ühele ikoonile. Ikooniriiulil ja tagaseinas on kolm vana ikooniraami, millesse on paigaldatud uued trükitud ikoonid. 1974. aasta kirjelduste (Kupp 1974g) põhjal olid seal ikoonid veel alles, kuid lagunenud. Trükitud ikoone on riputatud ka tagaseinale. Varasemast ajast on säilinud ka lakke kinnitatud sepistatud konks õlilambi hoidmiseks. 1974. aasta ekspeditsiooni ajal olid tsässonas ka mõned huvitavad esemed, mida kirjeldatakse alljärgnevalt: „Huvi pakkuda võiksid aga paar etnograafilist eset: 2 küünlajalga. Mõlemad küünlajalad on valmistatud puust, esimene nikerdatud ja teine arvatavasti treitud. Alused on ümmarguse kujuga. Pink uudsevilja jaoks. Pink on tahutud laudadest, kaunis vana. Pingi pikkus on 1,09 m, laius 0,41 m, kõrgus 0,72 m. Pakub museaalset huvi“ (Kupp 1974g).
Uladzislaŭ Kavaljoŭ
pisi|Uladzislaŭ Kavaljoŭ (2013) pisi|[[FIDE president Arkadi Dvorkovitš tegemas turniiri avakäiku Vladimir Kramniku (pildil vasakul) ja Uladzislaŭ Kavaljoŭ mängus Dortmundis (2008)]]
Uladzislaŭ Uladzimiravič Kavaljoŭ (valgevene keeles Уладзіслаў Уладзіміравіч Кавалёў; vene keeles Владислав Ковалёв Vladislav Kovaljov; sündinud 6. jaanuaril 1994 Minsks) on valgevene maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2013).
Kavaljoŭ tuli 2010. aastal Chennais juunioride maailmameistrivõistlustel kümnendaks. Ta sai suurmeistriks 19-aastaselt 2013. aastal. Aasta varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse.
2016. aastal tuli ta Valgevene malemeistriks.
2013. aastal võitis Kavaljoŭ Viljandis toimunud Ilmar Raua mälestusturniiri (Šveitsi süsteem; 70 osavõtjat), edestades seejuures Jaan Ehlvestit ja eksmaailmameister Aleksandr Halifmani.
Ta tuli 2017. aastal Moskvas Aerofloti rahvusvahelisel turniiril (14. kategooria turniir, 98 osavõtjat) kolmandaks. Veebruaris 2018 taas esinedes Aerofloti turniiril (13. kategooria) sai esikoha. Juulis 2018 mängis Kavaljoŭ Dortmundis tugevakoosseisulisel turniiril (kaheksa osavõtjat), kus sai kolmanda koha (edestas teiste seas eksmaailmameister Vladimir Kramnikut).
Jaanuaris 2019 võitis Kavaljoŭ Wijk aan Zees Tata Steeli B-turniiri (14. kategooria, 14 osavõtjat). Oktoobris 2019 pääses ta mängima FIDE Šveitsi suurturniirile (154 osavõtjat), kus sai 16. koha.
Ta on mänginud Valgevene võistkonna koosseisus neljal maleolümpial (2012–2018).
Kiirmale
Kiirmales jagas Kavaljoŭ 2014. aastal Wrocławis peetud Euroopa meistrivõistlustel 1.–4. kohta.
EITS
EITS on lühend, mis võib tähendada järgmist:
HELP – elagem tubakata
HELP-kampaania eesmärk on teavitada inimesi suitsetamise ohtudest ning veenda neid suitsetamisest hoiduma või loobuma. Kampaania peamiseks sihtrühmaks on suitsetamist veel mitte alustanud inimesed, passiivsed suitsetajad ja suitsetamisest loobuda soovijad, eelkõige teismelised vanuses 15–18 aastat ja noored täiskasvanud vanuses 18–30 aastat. Kampaania partnerid Eestis on Sotsiaalministeerium ja Eesti Vähiliit.
Palivere vald
pisi|300px|[[1939. aasta vallareformiga muudetud valdade piirid Läänemaal]] Palivere vald (saksa keeles Pallifer) oli vald Läänemaal Lääne-Nigula kihelkonnas.
Vald eksisteeris 1866 –1939. Vallamaja asus Palivere külas.
Valla alal asus Palivere mõis.
1939. aasta vallareformiga liideti lõunapoolne osa valla territooriumist Taebla valla koosseisu. Põhjapoolne osa aga Piirsalu valla koosseisu.
Lihula vanima asustuse muinsuskaitseala
pisi|Lihula vanima asustuse muinsuskaitseala paiknemine pisi|Lihula keskus Lihula vanima asustuse muinsuskaitseala on muinsuskaitseala Lihulas, mis hõlmab muistse asustuse kultuurkihile rajatud Lihula linnuse varemed, Lihula mõisaansambli ja ajaloolise linnasüdamiku, mille struktuur ja hoonestus kujunes välja 1940ndate alguseks. Muinsuskaitseala pindala on 44,26 ha.
Lihula vanima asustuse ala võeti esmakordselt muinsuskaitse alla 27. veebruaril 1973.
Viira kool
1857. aastal eraldati kooli loomiseks 33,3 hektarit (90 Riia vakamaad) maad. Lisaks Viira koolile said maad Selja ja Levi koolid. Koolide ehitust hakkas juhtima tolleaegne vallavanem Mihkel Tilk. Viira kool ehitati sarnaselt Selja ja Levi kooliga sama plaani järgi: koolituba, õpilaste sahver, rehetuba ja rehealune. Koolimaja valmis 1858. aastaks. Esimeseks koolmeistriks valiti Tõnis Tilk.
Kaijas
Kaijas on küla (vasarnīcu ciems ehk suvilapiirkond) Lätis Valmiera piirkonnas Valmiera vallas.
Viira kool
1981. aastani töötas kool algkoolina, pärast seda põhikoolina.
1990. aastal võeti Viira kool Eesti Laste Organisatsiooni liikmeks. Aasta hiljem sõlmiti sõprussidemed Hakojärvi kooliga. 1994. aastal hakati välja andma kooli ajalehte Viira Ekspress ja võeti osa telesaatest "Kooli TV".
Kaijas
Küla asub valla idaosas, Koiva jõe ja maantee A3 vahel. Aastail 2009-2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.
Kaijas asub Ziemeļgauja kaitstaval maastikul.
Mall Orru
Mall Orru (sündinud 28. veebruaril 1943 Karksi vallas Viljandimaal) on eesti geoloog.
Elulugu
Mall Orru on talupidaja tütar.
Lõpetas 1961 Nuia Keskkooli, 1968 Tartu Riikliku Ülikooli geoloogiaosakonna, geoloogiamagister (1992, TRÜ), väitekiri "Eesti soode maastikuline liigestus ja kaitse". Oli 1968–1973 Eesti NSV Geoloogia Valitsuse (aastast 1990 Eesti Geoloogiakeskus) geoloog, vanemgeoloog ja juhtivgeoloog, aastast 1974 turbaosakonna juhataja. Õpetanud 1990–1994 TÜ-s turbateadust, aastast 1996 Kehtna Kõrgemas Põllumajanduskoolis turba- ja mullateadust, pidanud loenguid ka välismaa ülikoolides. Mall Orru kaitses Tallinna Tehnikaülikoolis 2010. aastal doktoritöö teemal "Dependence of Estonian Peat Deposit Properties on Landscape Types and Feeding Conditions". Alates 2011. aastast on TTÜ Mäeinstituudis rakendusgeoloogia õppetooli dotsent.
Teadustöö
Uurinud Eesti põlevkivi- ja turbavaru ning Eesti turba geokeemilist koostist; välja töötanud Eesti soode uue maastikulise liigestuse, analüüsinud Eesti turbavarude kvaliteeti ja kasutusalasid. Koostanud mitu raamatut ja kogumikku, sh teatmiku "Eesti turbasood" (1995). Rahvusvahelise Turbaühingu (International Peat Society) tegevliige, EGK turbaprogrammi juht koostöös Soome, Rootsi, Inglismaa, Iirimaa, Saksamaa, Kanada, USA, Hiina, Venemaa, Läti, Leedu jt riikide turbauurijatega. Ajakirja Eesti Turvas toimetuskolleegiumi ning Eesti Turbaliidu liige. Üle 40 teadustrükise.
Spontin
Spontin on prantsuskeelne osavald ja asula Belgias Namuri provintsis Yvoiri vallas. Asula keskel, Bocqi jõekäärus, asub Spontini loss.
Kuni ühendamiseni Yvoiri vallaga 1977. aastal oli Spontin omaette vald.
EK
EK on lühend, mis võib tähendada järgmist:
Gove'i maakond
Gove'i maakond (Gove County) on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigis.
Maakonna halduskeskus on Gove City.
Ajalugu
Maakond moodustati 1868. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 2695.
Autodesk
Autodesk, Inc. on tarkvara tootev ettevõte.
Ettevõtte tuntuimat tarkvara AutoCADi kasutavad arhitektid ja insenerid.
Scarborough' ringkond
Scarborough' ringkond oli omavalitsusüksus Suurbritannias Põhja-Inglismaal Põhja-Yorkshire'i krahvkonnas. Ringkonna keskus asus Scarborough' linnas. 2023. aastal ühendati Scarborough' ringkond uue tervikomavalitsusega (Põhja-Yorkshire'i ringkond).
Asustus
Linnad: Filey, Scarborough, Whitby
Külad: Goathland
Aulika
Aulika on naisenimi.
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 2124. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Aulika 15 naisel.
Saatanlikud värsid
right|pisi|"Saatanlike värsside" ebaseaduslik pärsiakeelne väljaanne, mis võib pärineda 1990. aastate lõpust.
"Saatanlikud värsid" (inglise keeles "The Satanic Verses") on Salman Rushdie neljas romaan. See ilmus esimest korda aastal 1988.
Maagilise realismi võtmes kirjutatud romaan kirjeldab põhiliselt India päritolu näitlejate ja nende lähedaste elu ja seiklusi Londonis ja Mumbais.
Osa romaani sündmustest on inspireeritud prohvet Muhamedi elust. Romaani pealkiri viitab väidetavalt ajutiselt koraani teksti kuulunud niinimetatud saatanlikele värssidele, mis lubasid palveid kolmele Meka jumalannale, Allātile, Uzzale ja Manātile. Romaani saatanlikke värsse puudutav osa põhineb araabia ajaloolase al-Waqidi ja pärsia ajaloolase Muhammad ibn Jarir al-Tabari töödel.
Raamat põhjustas muslimite hulgas suurt pahameelt. Iraani usujuht ajatolla Rūḩollāh Khomeynī andis 14. veebruaril 1989 välja fatva, millega mõistis Salman Rushdie surma. Surmanuhtlust ei õnnestunud küll täide viia.
Salman Rushdie on "Saatanlike värsside" eeskujuna nimetanud Mihhail Bulgakovi romaani "Meister ja Margarita".
Biser Kirov
Biser Hristov Kirov (bulgaaria keeles Бисер Христов Киров; 4. september 1942 Sofia – 6. november 2016 Berliin) oli bulgaaria muusik (estraadilaulja ja helilooja) ning diplomaat, Venemaa Föderatsiooni teeneline kunstnik.
Ta töötas aastatel 2006–2010 Bulgaaria Moskva saatkonnas kultuurinõunikuna. Ta on töötanud telesaatejuhina Moskvas. Lauljana on ta andnud ainuüksi Nõukogude Liidus üle 2000 kontserdi.
Tema lauljakarjäär algas 1967. aastal Sotšis peetud rahvusvahelisel poliitilise laulu konkursil Punane Nelk, kus ta saavutas kolmanda preemia.
Haridustee
Ta lõpetas 1961. aastal gümnaasiumi Sofias. Nõukogude Liidus elades lõpetas ta 1973. aastal Moskva keemilise tehnoloogia instituudi ja 1989. aastal GITIS-e punase diplomiga ning astus aspirantuuri.
Úpice
Úpice (saksa keeles Eipel) on linn Tšehhis Hradec Králové maakonnas Trutnovi ringkonnas. Úpice asub Úpa jõe ääres, Poola piirist natuke vähem kui 10 km kaugusel, Trutnovist ligikaudu 9 km kagus ja Hradec Královést umbes 36 km põhjaloodes.
Úpicet on esmamainitud 1359. aastal.
Úpices elasid lapsepõlves kirjanik Karel Čapek ja kunstnik ning illustraator Josef Čapek.
Pinna tänav
Pinna tänav on tänav Narvas.
EKA (täpsustus)
EKA on lühend, mis võib tähendada järgmist:
Ahmed Kathrada
Ahmed Mohamed Kathrada (21. august 1929 Schweizer-Reneke – 28. märts 2017 Johannesburg) oli Lõuna-Aafrika Vabariigi poliitik, üks Aafrika Rahvuskongressi juhtivaid liikmeid.
Tema vanemad olid Indiast sisse rännanud.
Halloy (Pas-de-Calais)
pisi|Halloy' kirik
Halloy on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Väike põllumajandusküla asub 32 km Arrasist edelas, maantee D24 ümbruses.
Apši
Apši (ka Līņi, Līnis) on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Dzērbene vallas.
Apši asub valla põhjaosas. Küla jääb valla keskusest Dzērbenest 10,6, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 31,9 ja Riiast 109,4 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda.
Aastal 2007 oli külas 24 elanikku.
Karl Kirp
Karl Kirp (Karl-Bernhard Kirp) (23. august 1895 Valga – 4. mai 1930 Tartu), oli eesti ajakirjanik ja poliitik.
Õppis Valga reaalkoolis ja astus 1915. aastal Tartu ülikooli arstiteaduskonda. Hiljem läks üle õigusteaduskonda.
Vabadussõja ajal töötas Kirp algul Valga linna- ja maakonna komandandi abina; kuna ta tundis hästi kohapealseid olusid, määrati ta Eesti-Läti piirikomisjoni.
1920. aastal võttis osa Eesti delegatsiooni sekretärina Riias toimunud esimesest Balti riikide konverentsist. Samal ajal oli ta peaminister Jaan Tõnissoni erasekretär. Hiljem töötas Tartus Postimehe toimetuse sekretärina. Seejärel läks tööle linnaomavalitsusse ja asus organiseerima Tartu linna statistikabürood.
Üheks tema suuremaks teeneks jääb teose „Tartu" koostamise ja väljaandmise organiseerimine. Pärast kopsuhaigusse haigestumist lahkus Tartu linnavalitsusest ja asus elama oma perekonna juure Petserisse, mille kliimat peeti kopsuhaigetele parimaks. Seal püüdis ta tõlkida ja toimetada mitut lätikeelset teost eesti keelde.
Stiilipäevik
"Stiilipäevik" oli TV3 saatesari, mida juhtis Ženja Fokin. "Stiilipäevik" läks esimest korda eetrisse aastal 2008.
EKAL
EKAL on lühend, mis võib tähendada järgmist:
Estonian World
Estonian World on ingliskeelne veebiajakiri, mis on mõeldud eestlastele välismaal ja estofiilidele kogu maailmas. Ajakiri asutati 2012. aastal Londonis, selle peakorter asub Tallinnas.
Ajakirja Estonian World eesmärk on kirjutada globaalsetest eestlastest ja nende edulugudest ning Eestist ja selle õnnestumistest üleüldiselt. Ajakirjal on kaasautoreid ja toimetajaid üle maailma.
Estonian World on maailmas kõige loetum ingliskeelne veebiväljaanne Eesti kohta, seda loetakse enam kui 230 riigis ja territooriumil.
Goathland
thumb|Goathlandi raudteejaam [[North Yorkshire Moorsi raudteel]]
Goathland on küla ja vald (civil parish) Suurbritannias Põhja-Inglismaal Põhja-Yorkshire'i krahvkonnas Whitbyst 11 km edelas North York Moorsi rahvuspargi alal.
Goathland asub 150 m kõrgusel merepinnast, kuigi ta ei asu merest kaugel.
19. sajandil sai Goathland kuurordiks. 1835 jõudis külla raudtee. Goathlandis on tänini palju haljasalasid ja kivisillutisega jalgteid.
Suur osa ümberkaudsetest maadest kuulub Lancasteri hertsogkonda, mis on Briti kuningapere omanduses. Hertsogkonna šoti mustapäised lambad tohivad juba sajandeid külas olevatel ja külalähedastel haljasaladel rohtu süüa. Ajapikku on nad inimestega, sealhulgas Goathlandi külastavate turistidega harjunud ja mõned neist on õppinud inimestelt toitu nuruma.
Goathland on seriaalide "Südameasi" ja "Maahaigla" võttekoht. Küla raudteejaamas on filmitud nii "Carringtoni" (1995) kui ka Harry Potteri lugudest tuntud Hogsmeade'i jaamaga seotud episoode.
Patsu vald
Patsu vald (saksa keeles Patz) oli vald Läänemaal Martna kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti Patsu vallaga Jõgisoo vallaga.
Valla alal asus Patsu mõis.
Dörpeni ühisvald
Dörpeni ühisvald (Samtgemeinde Dörpen) on ühisvald (Samtgemeinde) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Emslandi kreisis.
Selle pindala on 209,0 km². 31. detsembril 2015 elas seal 16 355 inimest.
Ühendus koosneb järgmistest valdadest:
Pilāti (Valmiera vald)
Pilāti on küla (vidējciems) Lätis Valmiera piirkonnas Valmiera vallas.
Asula jääb Riiast 114 kilomeetri kaugusele. Seal on Pilātu ciemsi bussipeatus. Küla eraldab Valmierast Pilāti mets.
Osa külast asub Ziemeļgauja kaitstaval maastikul.
Aastal 2018 oli külas 170 elanikku, aastal 2018 aga 185 elanikku. Aastal 2021 oli elanikke 204. Aastail 2009-2021 kuulus küla Burtnieki piirkonda.
Valga linnatuumiku muinsuskaitseala
pisi|Valga linnatuumiku muinsuskaitseala ja ümberkaudsed piiranguvööndid pisi|Valga keskväljak 2020. aastal Valga linnatuumiku muinsuskaitseala ehk Valga vanalinna muinsuskaitseala on muinsuskaitseala Valga linnas.
Piirilinna arengulugu peegeldav linnatuumik paikneb keskaegsete liikumisteede ümbruses, kuigi tänini säilinud hoonestus on tunduvalt uuem. Valga Jaani kirik ja ametihooned on ehitatud 18. sajandi lõpul ja 19. sajandi algul, mil linn oli kreisi ehk maakonna keskuseks. 20. sajandi alguseks oli Valgast kujunenud oluline raudteede sõlmpunkt ning sellest ajast pärinevad peatänavate ääres paiknevad suurlinliku ilmega elamud, avalikud ja ärihooned. Teise maailmasõja järel püstitati ajaloolise keskuse alale, aga suured ja ümbritsevaga mittesuhestuvad korterelamud.
Linnatuumik võeti muinsuskaitse alla 27. veebruaril 1995, kui Vabariigi Valitsuse võttis vastu määruse nr 81.
EKBL
EKBL on lühend, mis võib tähendada järgmist:
Suursadam
Suursadam (saksa keeles Tiefenhafen, rootsi keeles Djuphamn, mõlemad vabatõlkes "süvasadam") on sadam Hiiumaa kirdeosas. See asub umbes 10 km Kärdlast kagu-ida pool, praeguse Suuresadama küla maa-alal, Hiiumaa vallas.
Suursadamasse saavad siseneda kuni 35 meetrit pikad ja kuni 2,8-meetrise süvisega laevad. Põhiliselt kasutavad sadamat kalalaevad ja lootsilaev.
Laevaga sissesõidul on oluline õigesti läbida Püssirahusilm, vältides muuhulgas Kakralaidu ning Paerahu ja Püssirahu madalat; viimased kaks jäävad allapoole merepinda.
Ajalugu
Suursadamat on esmamainitud nimeta sadamakohana 1570. aastast pärineval merekaardil. Nimega on seda mainitud 1593. aastal Sääre sadamana (Serle ham).
1580. aastatel lasi rootsi feldmarssal ja Õunaku mõisnik Hans Wachtmeister ehitada Suursadamasse sadamasilla.
Sadam sai peatselt tuntuks mitte ainult rahvusvahelise sadamana (1638. a. loodi sinna tollipunkt), vaid ka kohaliku tööstuskeskusena. Juba ammustest aegadest Hiiumaal toiminud laevaehitus koondus sadama ligidusse. Veel enne 16. sajandi lõppu hakati Suursadamas ka lupja põletama. 1680. aastatel oli seal elling, sepikoda ja köiepunumistöökoda.
17.–19. sajandini oli Suursadam rahvusvaheliselt tuntud laevaehituskeskus, seejärel hakkas tema tähtsus hääbuma. Esimese vabariigi algaastail ehitati seal viimased suured laevad, kalalaevade ehitus lõppes vahetult pärast nõukogude võimu tulekut. Ka Suursadama tähtsus sadamana vähenes ning tema positsiooni võtsid üle 19. sajandil ehitatud sadamad Kärdlas ja Heltermaal. Aastatel 1952–1959 asus Suursadamas veel kalakombinaat ja aastatel 1961–1966 kohaliku kalurikolhoosi keskus.
Tänapäeval on Suursadamas alles vaid laevaremonditöökojad ja kalavastuvõtupunkt.
Suursadamas ehitatakse muuhulgas halulaeva.
Anterselva järv
Anterselva järv (itaalia keeles Lago di Anterselva; saksa keeles Antholzer See) on alpijärv Kirde-Itaalias Trentino-Alto Adige maakonnas Bolzano provintsis Rasun Anterselvas, umbes 97 km kaugusel Bolzanost.
1642 meetri kõrgusel merepinnast asuva järve pindala on 43,3 hektarit, rannajoone pikkus umbes 2700 meetrit, suurim sügavus 38 meetrit, valgala suurus 19,06 km².
Järv asub Ries-Aurina liustiku looduspargi territooriumil (Parco naturale Vedrette di Ries-Aurina).
Sprint
Sprint on spordis lühidistantsil toimuv kõige kiirem jooksuala. Inimese füsioloogiast tulenevalt ei saa jooksja fosfokreatiini vähenemise tõttu lihastes säilitada tippkiirust rohkem kui 30–35 sekundit vältel.
Sprint on üks vanemaid jooksualasid. Esimestel 13 olümpiamängudel oli ainult üks sprindiala – staadionijooks, mis oli jooks staadioni ühest otsast teiseni. Tänapäeval on suveolümpiamängudel kavas kolm sprindiala: 100 meetri jooks, 200 meetri jooks ja 400 meetri jooks.
Professionaalsel tasemel alustavad võistlejad sprinti stardipakkudel kummardunud asendis ning seejärel tõusevad nad pärast stardisignaali järk-järgult püstiasendisse, kuni hoog on saavutatud. Keha optimaalne asend on tähtis suurima kiiruse saavutamiseks. Sportlased peavad jääma oma jooksurajale terve jooksu ajal, välja arvatud 400 meetri jooksus siseruumides. Sprindialad kuni 100 meetrini (k.a) on suures osas keskendunud sportlase kiirendusele ja maksimaalse kiiruse saavutamisele. Kõik sprindialad üle 100 meetri hõlmavad üha enam vastupidavust.
60 meetri jooks on levinud võistlus siseruumides, see on sisemaailmameistrivõistluste kavas. Vähem levinud sprindialad on 50 meetri jooks ja 55 meetri jooks ning 300 meetri jooks ja 500 meetri jooks, mida kasutatakse Ameerika Ühendriikides mõnedel keskkoolide ja ülikoolide võistlustel.
60 meetri jooks
60 meetri jooksu võistlused toimuvad tavaliselt siseruumides jooksuovaali sirgel osal. Kuna selle distantsi läbimine kestab ainult kuus kuni seitse sekundit, on sellel alal kiire reaktsiooniaeg ja hea start olulisem kui ühelgi muul distantsil.
60 meetrit on ka ligikaudne distants, mis on vajalik inimese maksimaalse kiiruse saavutamiseks ja mida saab läbida ühe hingetõmbega. See on ala on populaarne teiste spordialade väljaõppeks ja sportlase taseme testimiseks (nt Ameerika jalgpallis kiiruse testimine). 60 meetri jooksu kasutavad õuealadel nooremad sportlased, kes alustavad sprindiga.
VVER
VVER (lühend venekeelsest водо-водяной энергетический реактор; ka WWER – Water-Water Energetic Reactor) on tüüp (seeria) tuumareaktoreid.
Sprint
60 meetri jooks
Selle ala maailmarekord kuulub USA sprinterile Christian Colemanile ajaga 6,34 sekundit.
VVER
See survevee-reaktorite tüüp töötati välja 1960. aastail Venemaal.
Nende reaktorite võimsus on 70–1200 MW. Peamised seni ehitatud on VVER-440 (võimsus 440 MW) ja VVER-1000 (võimsus 1 GW). Ehitamisel on VVER-1200 (võimsus 1200 MW).
Heino Oru
Heino Oru (22. august 1908, Tartu – 1978, Tallinn) oli eesti matemaatik ja füüsik.
Sprint
100 meetri jooks
Maailmaklassi kuuluvad meessoost sprinterid (kelle aeg on alla 10,10 s) läbivad 100-meetrise jooksudistantsi 41–50 sammuga.
200 meetri jooks
200 meetri jooks algab tavaliselt staadioniringi kõveral alal ja lõpeb sirgel alal. Võistlejad, kes asetsevad ringi sisemisest rajast parempoolsetel radadel (väljaspool), alustavad jooksu astme võrra eestpoolt, et kõik võistlejad läbiks sama pika maa.
Heino Oru
Elulugu
Heino Oru oli söögimajapidaja poeg.
Sprint
200 meetri jooks
Siseruumides joostakse terve ring (200 m).
Heino Oru
Elulugu
Lõpetas 1927 Tartu Ühiskommertsgümnaasiumi, 1932 TÜ matemaatika-loodusteaduskonna matemaatikaosakonna, täiendas end 1932–33 TÜ didaktilis-metoodilise seminari matemaatika-füüsika osakonnas, füüsika-matemaatikakandidaat (1961, TÜ), väitekiri "Jääkmagnetismi tekitamine vahelduvvoolu abil magnetodefektoskoopiliseks otstarbeks" (Tallinn, 1958). Oli 1934–35 Tallinnas matemaatika ja füüsika repetiitor, 1935–40 Sõjavägede Staabi Topograafia-hüdrograafia osakonna sõjaväetopograafide kursuste matemaatikalektor ning topograaf ja triangulaator, 1940–41 Eesti Territoriaalkorpuse topograaf ja kartograaf, 1941–42 maamõõduinsener Altai krai maakorraldusvalitsuses Barnaulis, 1943–44 Sverdlovskis NSVL TA Uurali Filiaali teadusstipendiaat füüsika erialal, 1944–64 ja 1969–71 TPI füüsika kateedri assistent, 1964–69 laborant; koostanud õppevahendeid.
Teadustöö
Osales Eesti maa-ala gravimeetrilistel ja geomagneetilistel mõõtmistel. Hiljem keskendus eksperimentaalfüüsikale, uuris vahelduvvoolu katkestussädeme ja jääkmagnetismi seoseid. Avaldanud teadustrükiseid kehade magneetimisest ja õppevahendeid.
Sprint
200 meetri jooks
Selle ala maailmarekord on 19,19 sekundit ning see kuulub Usain Boltile. Rekord sündis 20. augustil 2009 kergejõustiku maailmameistrivõistlustel.
400 meetri jooks
Maailmarekord 43,3 sekundit kuulub Wayde van Niekerkile, kes püstitas selle Rio de Janeiro olümpiamängudel 2016. aastal.
Start
Stardipakke kasutatakse kõikidel professionaalsetel jooksuvõistlustel distantsidel kuni 400 meetrini (k.a 400 m). Stardipakud koosnevad kahest reguleeritavast jalatoest, mis on kinnitatud stabiilse raami külge. Enne starti antakse käsklused "Tähelepanu!" ja "Valmis olla!". Jooks algab stardipüstoli lasuga.
Harvadel juhtudel, kui alustamisega on tehnilisi probleeme, näidatakse kõigile sportlastele rohelist kaarti. Kui võistleja ei ole tingimustega rahul pärast seda, kui on antud käsklus "Tähelepanu!", peab sportlane käe tõstma enne käsku "Valmis olla!" ning andma kohtunikule stardi katkestamise põhjuse. Seejärel otsustab kohtunik, kas põhjus on mõjuv või mitte. Juhul, kui kohtunik hindab põhjuse kehtetuks, antakse sellele võistlejale kollane kaart (hoiatus). Kui võistleja on juba varem saanud kollase kaardi, on ta diskvalifitseeritud.
Valestart
Vastavalt IAAF-i reeglitele ei tohi sportlane pärast stardipositsiooni võtmist alustada jooksu seni, kuni pole kõlanud stardipüstoli või mõne muu heakskiidetud stardiseadme märguannet. 2010. aasta jaanuaris jõustunud IAAF-i reeglite kohaselt on võistleja teinud valestardi ja ta diskvalifitseeritakse, kui ta käed tõusevad maast või jalad liiguvad stardipakkudelt enne, kui on möödunud lubatav reaktsiooniaeg 0,1 s.
100 m jooksja Linford Christie Suurbritanniast on tuntud oma korduvate valestartide poolest, mis olid alla lubatava reaktsiooniaja 0,1 sekundit. Nii Linford Christie kui ka tema treener Ron Roddan väitsid, et valestardid olid põhjustatud Linfordi ebatavalisest reaktsioonikiirusest.
Jooksurajad
Kõikide olümpiavõistluste puhul peavad võistlejad jääma etteantud rajale, mis on 1,22 meetrit (4 jalga) lai algusest lõpuni. Jooksurajad võivad olla nummerdatud ühest kuni kaheksani või üheksani, harva kümneni. Jooksurajad nummerdatakse, alustades sisemisest rajast. Iga võistleja, kes jookseb väljaspool ettenähtud rada, et saavutada eelis, diskvalifitseeritakse. Kui sportlane on sunnitud jooksma väljaspool oma jooksurada teise võistleja tõttu ja mingit eelist ei saavuta, ei toimu diskvalifitseerimist. Samuti ei diskvalifitseerita jooksjat, kes astub korraks väljapoole oma etteantud rada sirgel jooksurajal, kui ta ei takista sellega teist jooksjat.
Finiš
Võitja on sportlane, kelle ülakeha jõuab finišijoone lähima servani.
Sprinditreening
Kuigi geenid mängivad sprindis suurt rolli, peavad sportlased olema pühendunud treeningule, et tagada parim vorm. Sprinditreening sisaldab mitmesuguseid jooksuharjutusi, mille eesmärk on kiirenduse, maksimaalse kiiruse, vastupidavuse, tehnika ja tempo arendamine. Lisaks tegelevad sprinterid ka raskuste tõstmisega, samuti plüomeetriliste või hüppamisega seotud harjutustega.
EKF
EKF on lühend, mis võib tähendada järgmist:
Penijõe vald
Penijõe vald (saksa keeles Pennijöggi) oli vald Läänemaal Lihula kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti Penijõe vald Lihula vallaga.
Valla alal asus Penijõe mõis.
Spontini loss
Spontini loss on keskaegne loss Belgias Namuri provintsis Yvoiri vallas. Loss asub Bocqi jõekäärus, Spontinis.
Frereni ühisvald
Frereni ühisvald (Samtgemeinde Freren) on ühisvald (Samtgemeinde) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Emslandi kreisis.
See koosneb järgmistest valdadest:
Tanvald
Tanvald (saksa keeles Tannwald) on linn Tšehhis Libereci maakonnas Jablonec nad Nisou ringkonnas. Tanvald asub Poola piirist 6,5 km kaugusel, Jablonec nad Nisoust 10 km ja Liberecist ligikaudu 23 km idas.
Tanvaldi on esmamainitud 1586. aastal. Alevi staatuse sai Tanvald 1895. aastal ja linnaõigused 1905. aastal.
Mask
Maskid on ajaloo vältel kogu maailmas olnud väga tähtsad rituaalide läbiviimisel. Koos näitekunsti arenemisega rituaalidest said maskid ka oluliseks teatri osaks. Naervast (komöödia) ja nutvast (tragöödia) maskist on saanud teatri ja näitekunsti sümbol. Rituaalsed ja teatris kasutatavad maskid on näokatted, mille eesmärk on muuta kandja mittetuntavaks või teha ta teatud inimese või olendi näoliseks.
Kaitsemaskid
Kaitsemaskide põhiline eesmärk on hingamisteid kaitsta bakterite, viiruste, tolmu, saastunud vedeliku pritsmete eest. Meditsiinilised maskid kaitsevad nii patsienti kui ka arsti bakterite eest. Respiraator (klapiga mask) on põhiliselt kasutusel tolmustes tingimustes, aga on ka respiraatoreid, mida tarvitatakse bakterite ja viiruste tõrjeks.
Praktilised maskid
pisi| Maske kasutatakse ka praktilistel eesmärkidel, enamasti on neil kaitsefunktsioon.
Vanapagana jäljehauad
pisi|Vanapagana jäljehaud pisi|Üks jäljehaudadest pisi|Infotahvel jäljehaudade juures pisi|Suunaviidad Vanapagana jäljehaudadele Vanapagana jäljehauad on kolm lähestikku asuvat piklikku ja järsuveerulist sulglohku Paganamaal Võrumaal Rõuge vallas. Nende lohkude läbimõõt on 50–100 m ja sügavus 15–20 meetrit. Veergude kallakus ulatub kuni 25 kraadini (ja kohati isegi üle selle ). Lohkude põhjad on erinevates soostumise staadiumites ja nende nõlvad on tugevasti võsastunud. Jäljehaudade ümbrus olevat olnud vanasti lage ja piklikud lohud meenutanud kõrgemalt vaadates hiiglaslikke jalajälgi.
Teke
Sulglohud kujunesid moreeni sisse jäänud jääpankade sulamisel.
Raadiosaate "Kukul külas" külaliste loend
Raadiosaate "Kukul külas" külaliste tähestikuline nimekiri seisuga detsember 2022
Vanapagana jäljehauad
Rahvapärimus
Koht on seotud rahvapärimusega, mille kohaselt Vanapagan maganud, käed-jalad laiali, lähedases Kurõsuus (Kuresoos). Vanajumala müristamise peale pagenud pagan Kikkajärve. Jäänudki järele inimese kehakujuga lohk ja jäljehauad. Kuna Vanapagan üritanud igal sammul oma kuju muuta, on jäljehauad selle tunnistajatena erinevad.
Raadiosaate "Kukul külas" külaliste loend
NB! - V ja W on eesti tähestikus sorteerimisel samad - Hannes Walter ja Edgar Valter on kõrvuti
Vanapagana jäljehauad
Täpsem iseloomustus
Esimene jäljehaud on kinnine sulglohk, mille põhjas püsis varem vesi ja selles leotati linu. Teine jäljehaud on suurem, umbes 50 meetri pikkune ja 30 meetri laiune. Kolmas jäljehaud on teistest veidi väiksem ja asub teest 60 meetri kaugusel.
John Gilmour
Aastatel 2012–2016 mängis ta Providence College'i jäähokimeeskonnas.
2013. aastal valiti ta NHL-i draft'is Calgary Flamesi poolt 198. valikuna. 2016. aasta augustis sõlmis Gilmour lepingu NHL-i klubiga New York Rangers. Hooajal 2016–17 mängis ta ainult American Hockey League'is (AHL) Rangersi noorteklubis Hartford Wolf Pack. Rangersi meeskonnas debüteeris Gilmour 9. veebruaril 2018 mängus Flamesi vastu. Esimese värava lõi ta NHL-is neli päeva hiljem mängus Minnesota Wildi vastu. 28. veebruaril 2018 lõi ta mängus Vancouver Canucksi vastu värava lisaajal, saades Rangresi ajaloo esimeseks uustulnukast kaitsjaks, kes on lisaajal värava löönud. 2018. aastal osales ta lisaks AHL-i tähtede mängul.
Suurema osa hooajast 2018–19 mängis Gilmour Wolf Packis (NHL-is sai ta sel hooajal kirja viis mängu). Ta lõi sel hooajal AHL-is 20 väravat, saades ühel hooajal enim väravaid löönud kaitsjaks Wolf Packi ajaloos. Hooajal 2018–19 valiti Gilmour AHL-i hooaja sümboolsesse koosseisu. 2019. aastal valiti ta lisaks teist aastat järjest AHL-i tähtede mängule. 2019. aasta juulis sõlmis ta üheaastase lepingu NHL-i klubiga Buffalo Sabres. Hooajal 2019–20 mängis ta põhiliselt AHL-is Sabresi noorteklubis Rochester Americans, saades Sabresi meeskonnas NHL-is kirja neli mängu.
Leevi põhikool
Leevi põhikool oli põhikool Põlva maakonnas Räpina vallas Leevi külas.
Kool asutati 1928.
Kooli nimed:
EKJÜ
EKJÜ on lühend, mis võib tähendada järgmist:
Auļi küla
Auļi (vanasti ka Auļu muiža) on küla (mazciems) Lätis Cēsise piirkonnas Dzērbene vallas.
Auļi asub valla lõunaosas Lorenčupe jõe kaldal. Küla jääb valla keskusest Dzērbenest 2,7, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 21,6 ja Riiast 109,7 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda.
Aastal 2007 oli külas 28 elanikku.
Hochpustertal
thumb|upright=1.35|Hochpustertal Ida-Tiroolis Austrias
Hochpustertal (itaalia: Alta Pusteria) on Pusteri oru idapoolseim osa, ulatudes Rienzi ja Drava veelahkmelt Niederdorfis Lõuna-Tiroolis Dravat pidi alla Lienzini Ida-Tiroolis Austrias. Ala hõlmab Sexteni ja Pragsi kõrvalorud.
1915. aasta Londoni lepingu ja 1919. aasta Saint-Germaini rahu järgi tõmmati Itaalia-Austria piir Innicheni (San Candido) ja Silliani vahele. Kuna Rienzi-Drava veelahe Toblachi lähedal (Toblacher Feld või Sella di Dobbiaco) on harva tähelepanuväärne üleminek, on Hochpustertali looduslikud läänepiirid erinevad. Tavaliselt kuuluvad orgu järgmised omavalitsused:
Hintze mõis
Hintze mõis (läti keeles Inča muiža, ka Helmsa muiža) oli suvemõis Lätis Riia linnas Maskavas forštate asumis peahoone aadressiga Sadovņikova ielā Nr 20. Saksa keeles Hintzenhof, ka Helmershof ja Helmshof.
Hintze mõis rajati 16. sajandil. Selle esimene omanik oli 1552. aastal sündinud Riia kaupmees Benedict Hintze.
1650. aastal rajati Daugava üleujutuste tõkkeks tamm. Ehitustöid juhatati toona Hintze mõisast, nii sai tamm algul nimeks Hintze tamm, aga hiljem kujunes sellest asumi tähtsaim tänav – Maskavas iela.
19. sajandil ostis mõisa ja selle juures asunud aia kaupmees F. Sadovnikov. Ta rajas sinna kooli, aga hiljem sai sellest haigla.
Kaido Orula
Kaido Orula (sündinud 3. veebruaril 1968 Pärnus) on eesti ajaloolane.
Elukäik
Kaido Orula on töölise ja õpetaja poeg.
Ta on lõpetanud 1986. aastal Pärnu 6. Keskkooli ja 1995. aastal Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna; filosoofiamagister Kesk-Euroopa ajaloo alal (1997, CEU, Budapest), magistritöö "Erasmiana in Sopron. A comparative study of the seventeenth century booklists"; aastatel 1998–2004 oli Tartu Ülikooli doktorant. Täiendas end 1994 Hollandis Groningeni Ülikoolis ning 1999, 2000, 2001 (kokku 6 kuud) Saksamaal (Herzog August Bibliothek, Wolfenbüttel).
Ühtlasi on ta 2005. aastast Tartu Ülikooli Narva Kolledži koosseisuväline lektor ja olnud (eri aegadel) kolmes koolis ajalooõpetaja.
Kati Ong
Kati Ong (sündinud 21. mail 1986 Tartus) on eesti näitleja.
Grahami maakond (Kansas)
Grahami maakond (Graham County) on maakond Ameerika Ühendriikides Kansase osariigis.
Maakonna halduskeskus on Hill City.
Ajalugu
Maakond moodustati 1867. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 2597.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Kati Ong
Töötanud vabakutselise näitlejana ja improteatris Impeerium. 2014. aastast Endla teatri näitleja.
2019. aasta jaanuaris sündis tema ning Austraaliast pärit tsirkuse- ja teatrikunstniku Dan Renwicki peres poeg.
Kaido Orula
Teadustöö
Uurimisvaldkond: varauusaegne lugemiskultuur.
Benjamin Franklini medal (Franklini Instituut)
pisi|170px|[[Benjamin Franklin, kelle auks on medal nimetatud. Joseph Duplessise maal (1785)]] Franklin Institute Awards, ka Benjamin Franklini medal, on teadusauhind, mida alates 1998. aastast annab välja Philadelphias asuv Franklini Instituut panuse eest teadusse järgmistes valdkondades :
Kuni 1998. aastani andis Franklini Instituut välja Franklini medalit.
Bordaglia järv
Bordaglia järv (itaalia keeles Lago Bordaglia) on alpijärv Kirde-Itaalias Friuli-Venezia Giulia maakonnas Udine provintsis Forni Avoltris.
1750 meetri kõrgusel merepinnast asuvat lehiste ja mändidega ümbritsetud järve peetakse üheks kaunimaks Carnias.
Hamblain-les-Prés
pisi|Hamblain-les-Prés' maantee
Põllumajandusküla asub 13 km Arrasist idas, teede D34 ja D43 ristumiskoha ümbruses. Autoroute A26 möödub külast u. 800 m kaugusel.
Karjalan Sanomat
Karjalan Sanomat (soome keeles Karjala sõnumid) on Karjala Vabariigis Petroskois ilmuv soomekeelne ajaleht.
Ajaleht on asutatud 1920. aastal ja on mitu korda nime vahetanud. Aastatel 1920–1923 oli ajalehe nimi Karjalan Kommuuni, 1923–1937 Punainen Karjala, 1937–1940 Sovetskoi Karelija, 1940–1955 Totuus, 1955–1957 Leniniläinen Totuus ja 1957–1991 Neuvosto-Karjala.
Ajaleht ilmub üks kord nädalas.
Aulike
2019. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 2394. naisenimi. 1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Aulike 12 naisel.
Põllumajandus- ja Toiduamet
Põllumajandus- ja Toiduamet (lühend PTA) on üks Eesti riigiametitest.
Põllumajandus- ja Toiduamet moodustati 1. jaanuaril 2021 Põllumajandusameti ning Veterinaar- ja Toiduameti ühendamisel. Ameti peadirektor on Urmas Kitsi.
Harsefeld
thumb|Vaade endise kloostri jäänustele luterliku kiriku St. Marien und Bartholomäi suunas
Harsefeld (alamsaksa Harsfeld 'hobuseväli') on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Hamburgist edelas. Harsefeld kuulub Stade kreisi. Valla pindala on 51,81 km². 31. detsembril 2017 elas seal 13 256 inimest.
Ajalugu
1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi krooniga. Uued valitsejad likvideerisid kloostri ja enamus selle hooneid langes pärast 1648. aastat varemeisse. 1715. aastast valitses hertsogkonda Hannoveri dünastia. 1807. aastal annekteeris hertsogkonna üürike Vestfaali kuningriik, 1810. aastal annekteeris selle Prantsusmaa. 1813. aastal anti hertsogkond tagasi Hannoveri kuurvürstkonnale, mis – pärast Hannoveri kuningriigiks ülendamist 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ning hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Harsefeldist, sai 1823. aastal rajatud Stade regiooni osa.
Leevi internaatkool
Leevi internaatkool oli erikool Põlva maakonnas Räpina vallas Leevi külas.
Kool asutati 1972.
Kooli nimed:
Jaan Mölder
Jaan Mölder (sündinud 6. juulil 1960) on Eesti omavalitsustegelane.
Ta lõpetas 1987. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstina.
Alates 1994. aastast kuni 2009. aastani oli ta väikeste vahedega Paldiski linnapea. Enne Paldiski iseseisvaks linnaks saamist juhtis ta Keila linna Paldiski linnaosa.
Alates juulist 2011 on ta Eesti Jäähokiliidu president.
3. detsembril 2012 mõistis Harju maakohus Möldri süüdi omastamises ja usalduse kuritarvitamises. Kohus määras talle kaheaastase tingimisi vanglakaristuse ning mõistis talt Paldiski kasuks välja üle 80 000 euro. Tallinna Ringkonnakohus jättis otsuse muutmata.
Isiklikku
Rallisõitja Jaan Mölder on tema poeg. Tema endine abikaasaks on Jaana Mölder. Samuti on tema nooremaks pojaks ka kunstnik Jaanus Mölder.
Stöhhiomeetria
Stöhhiomeetria on keemia osa, mis käsitleb keemiliste valemite ja reaktsioonivõrrandite tuletamist ning nendel valemitel ja võrranditel põhinevaid ainehulkade arvutusi.