cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Fjodor Koltšin
Fjodor Koltšin (24. veebruar 1957 Moskva – 8. aprill 2018 ) oli Eesti ja Nõukogude Liidu kahevõistleja.
Ta lõpetas aastal 1975 Otepää Keskkooli ja aastal 1982 Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.
Ta osales 1980. aastal Lake Placidi taliolümpiamängudel, kus sai 15. koha.
1981 tuli ta Eesti NSV meistriks suusahüpetes ja ka kahevõistluses.
Aastast 1996 töötas ta SA Tartu Kiirabi autojuht-tehnikuna. Ta on tegutsenud ka vabakutselise muusikuna.
Isaccea
Isaccea (türgi keeles İshakçı) on linn Rumeenias Tulcea maakonnas. Isaccea asub ajaloolises Põhja-Dobrudža piirkonnas Ukraina piiri ääres, Doonau paremal kaldal, maakonnakeskusest Tulcease ligikaudu 29 km lääneloodes.
Linna haldusalasse kuuluvad Revărsarea ja Tichilești külad.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Isaccea elanikest rumeenlasi 90,98%, mustlasi 3,85%, türklasi 1,81% ja muudest rahvustest inimesi 0,15%. Rahvus oli teadmata 3,18%-l elanikest.
Kesko
pisi|Kesko logo Kesko on Soome valdusettevõte, mille valdkondade seas on toiduainetetööstus, põllumajandusinventar, olmekaubad. Ettevõtte peakontor asub Helsingis. Seisuga 2010 oli ettevõttel kokku 2200 müügipunkti.
pisi|[[K-Market toidupood Lohjal Saukkolas]] Ettevõte asutati 1940.
Ettevõte on Helsingi börsi indeksi OMXH25 ettevõte. Ettevõtte käive on 9,6 miljardit eurot (2008).
Aleksander Abergi büst
pisi|Aleksander Abergi büst (2009) Aleksander Abergi büst on pronksist büst Harju maakonnas Kuusalu vallas Kolga asulas.
Kesko
Ettevõtte hallatavates ettevõtetes töötab 50 000 inimest (2010).
Tamme paljandi õpperada
thumb|Tamme paljandi õpperaja silt Tamme paljandi õpperada on Võrtsjärve järsakul asuv üks haruldasemaid Kesk-Devoni kalade leiukohti Eestis. Tamme paljandi on kuulsaks teinud sealt leitud kõhrkalade (rüükalad) jäänused. Paljandi kivimid on eri andmetel kuni 6 või 7 meetri kõrgused. Paljandi liivakivis on näha suuri ja väikseid auke. Neist suurematesse teevad kaldapääsuksed pesi.
Aleksander Abergi büst
Büsti tegi 1981 skulptor Arseni Mölder. 1981 möödus Aleksander Abergi sünnist 100 aastat.
Tamme paljandi õpperada
Paljandi aluspõhja kuju on aastatega seoses järve veetaseme, tuule, lainetuse, jääsurve ja muude looduslike tegurite muutunud.
Tamme paljandi õpperada asub Tamme paljandi maastikukaitsealal. Maastikukaitseala paikneb Võrtsjärve idakaldal Elva vallas (varem Rannu vallas) Tamme ja Neemisküla vahel. Paljand on punakast liivakivist ja ligikaudu 200 meetrine kaldaäärne ala. Kaitseala ise on eri andmetel 1,3 või 1,4 km pikkune.
Vöölamõisa
Vöölamõisa (ka Vööla asundus) oli küla Läänemaal. Küla jääb tänapäeval Kudani küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Noarootsi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kudani külaga.
1920. aastatel moodustati endise Vööla mõisa aladele Vööla asundus (Vöölamõisa).
Oksanupik
Oksanupik (Marasmiellus ramealis) on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Surmaoru rahvuspark
Surmaoru rahvuspark (Death Valley National Park) on Ameerika Ühendriikide rahvuspark, mis asub Californias Sierra Nevadas. Väike osa pargi territooriumist asub ka naaberosariigis Nevadas.
1933. aastal kuulutas president Herbert Hoover piirkonna riiklikuks mälestiseks ning rahvuspargiks sai see 1994. aastal. Parki haldab Rahvusparkide Teenistus. Surmaoru rahvuspargis kaitstakse soolapanne, liivaluiteid, badlande, kanjoneid ja mägesid. Pargi pindala on 13 518 km² ning rohkem kui 93 % pargist on metsik loodus.
See on Ameerika Ühendriikide suuruselt viies rahvuspark ning mandri-USA suurim rahvuspark. See on kõigi Ameerika Ühendriikide rahvusparkide hulgas kõige madalamal paiknev ning kõige kuumema ja kuivema kliimaga. Rahvuspargis asub Badwater Basin, mis asub 86 meetrit allpool merepinda ja on Põhja-Ameerika madalaim koht.
Suusaorienteerumise maailmameistrivõistlused
Esimesed võistlused toimusid 1975 Soomes Hyvinkääs.
2021. aasta suusaorienteerumise maailmameistrivõistlused toimusid 22.–28. veebruaril Käärikul koos noorte Euroopa meistrivõistluste ja juunioride maailmameistrivõistlustega. Võistluste korraldaja on Värska Orienteerumisklubi Peko koos Eesti Orienteerumisliiduga.
Ago Reio
Ago Reio (8. september 1895 Karula vald, Võrumaa – 29. juuni 1971 Buenos Aires, Argentina) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant) ja sporditegelane.
Suure-Jaani Vabadussõja mälestussammas
pisi|Suure-Jaani Vabadussõja mälestussammas (aprill, 2008) Suure-Jaani Vabadussõja mälestussammas Lembit on mälestussammas Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Suure-Jaanis. See on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks.
Mälestussammas avati 24. juunil 1926. aastal, skulptuuri autor on Amandus Adamson. Sambal kujutatakse muinaseestlaste vanemat Lembitut, kes on haavatud, kuid hoiab veel mõõka kõrgel. Sammas purustati esimest korda 1941. aastal ja teist korda 1949. aastal. Skulptuur "Lembit" leidis pärast mitmeid eksirännakuid tee Viljandi muuseumi ning 2004. aastal tagasi Suure-Jaani, kus asus algul Suure-Jaani raamatukogu lasteosakonnas ning on 23. veebruarist 2012 Suure-Jaani koolis.
Sammas taastati ja taasavati 23. juunil 1990. aastal, selle kuju modelleerisid originaali järgi Matti Varik ja Edgar Viies.
Ago Reio
Osales Esimeses maailmasõjas ja Vabadussõjas.
1928 7. Jalaväerügemendi 2. pataljoni ülem, 1930–1934 Kaitseliidu Lääne maleva pealik, 1934 Viru-Järva sõjaväeringkonna 1. jaoskonna ülem, 1937–1939 Sõjaministeeriumi juriskonsuldi kolonel Ernst Leithammeli abi, 1939 jalaväeinspektori käsundusohvitser.
1934–1940 oli ta Eesti Laskurliidu peasekretär. 1937. ja 1939. aasta maailmameistrivõistlustel oli ta sõjapüssimeeskonna juht.
Teise maailmasõja ajal, Saksa okupatsiooni ajal oli ta alates 3. septembrist 1941 Harjumaa Omakaitse (ajutine) staabiülema I abi. 1941–1942 oli ta Eesti Omavalitsuse Sisedirektooriumi Politsei ja Omakaitse Valitsuse Tallinna–Harju ja Eesti Politseivalitsuse 1943–1944 Viru–Järva prefekt.
Salto (film, 1965)
Süžee
Tundmatu mees hüppab rongilt maha ja saabub väikesesse provintsilinna. Ta tutvustab ennast linnakese elanikele kui Kowalski-Malinowski. Enda kohta räägib ta linnaelanikele vastukäivat juttu. Kord räägib, et ta on sõjas võidelnud, siis aga, et ta peab põgenema ja teda ähvardab surmaoht. Vähehaaval omandab ebatavaline isiksus linnaelanike üle nähtamatu võimu.
Pariisi rahuleping (1783)
Pariisi rahuleping, mis sõlmiti 1783. aastal Suurbritannia kuningriigi ning tema 1775. aastal iseseisvuse välja kuulutanud kolmeteistkümne Põhja-Ameerika koloonia (hilisemate Ameerika Ühendriikide) vahel, lõpetas Ameerika iseseisvussõja (1775–1783). Lepingus tunnistas Suurbritannia Ameerika kolooniate iseseisvumist ja sõltumatust Suurbritanniast.
Leping kirjutati alla Hotel d'Yorkis (tänapäeval aadressil 56 Rue Jacob) Pariisis 3. septembril 1783. Ameerika esindajatena andsid allkirjad John Adams, Benjamin Franklin, John Jay ja David Hartley. Franklinil oleks peaaegu õnnestunud veenda britte andma Québeci provints (tänapäevase Kanada idaosa) USA-le, et saavutada kontroll kogu Põhja-Ameerika üle. Suurbritannia esindajad nõustusid algul, kuid lükkasid ettepaneku hiljem tagasi.
Samal päeval Pariisi rahulepinguga sõlmiti eraldiseisvad rahulepingud ka Suurbritannia ning sõjas Ameerikat toetanud riikide Prantsusmaa, Hispaania ja Hollandi Vabariigi vahel. Hispaaniale loovutas Suurbritannia Ida- ja Lääne-Florida (kuna neil polnud kindlat põhjapiiri, lahenes territoriaalvaidlus alles Madridi rahulepinguga 1795. aastal) ja Minorca saare, saades vastu Bahama saared, Grenada ja Montserrati, mille sõjas olid vallutanud prantslased ja hispaanlased. Prantsusmaaga sõlmitud rahuleping käsitles peamiselt vallutatud territooriumite vahetust (Prantsusmaa võitis vaid Tobago saare Kariibides ja Senegali Aafrikas), kuid kinnitas ka varasemaid lepinguid, tagades kalapüügiõigused Newfoundlandi rannikul. Hollandile tagastas Suurbritannia 1781. aastal vallutatud valdused Ida-Indias, saades seal vastutasuks kaubandusprivileegid; leping ratifitseeriti 1784. aastal.
Ameerika Ühendriikide Konföderatsiooni Kongress ratifitseeris rahulepingu 14. jaanuaril 1784. Koopiad saadeti tagasi Euroopasse teistele osapooltele ratifitseerimiseks, neist esimene jüudis Prantsusmaale 1784. aasta märtsis. Britid ratifitseerisid lepingu 9. aprillil 1784 ning ratifitseeritud versioone vahetati Pariisis 12. mail 1784.
Ajaloolaste hinnangul tegi Suurbritannia rahulepingus ameeriklastele suuri territoriaalseid järeleandmisi, nähes ette tihedaid kaubandussidemeid Briti saarte ja iseseisvunud kolooniate vahel, millest kujuneks Suurbritannia kaupmeestele väärtuslik eksporditurg. Prantsuse välisminister krahv Vergennes ütles selle kohta hiljem: "Inglased mitte ei sõlmi rahu, vaid ostavad selle."
Fred Krieger
Fred Krieger (sündinud 7. mail 1978) on eesti ettevõtja ja muusik.
Fred Krieger on Eesti Fonogrammitootjate Ühingu juhatuse liige ning heli- ja videostuudio Downtown asutaja. Fred on kirjutanud (Traffic, Koit Toome, Elina Born, Victor Crone jt) ja produtseerinud laule.
Fred Krieger on 2013. aastal loodud tarkvaraettevõtte Scoro asutaja ja tegevjuht.
Isiklikku
Fred Kriegeri elukaaslane on Maarja-Liis Ilus. Jaanuaris 2018 sündis neil tütar, detsembris 2019 poeg.
Jüri Kodres
Jüri Kodres (6. aprill 1896 Imavere vald – 14. september 1942) oli Tallinna ühe suurima kirjutustarvete-, paberi- ja büroomasinate kaupluste Kaubamaja Jüri Kodres ning köitetööstuse Lineerija peaomanik.
Jüri Kodres sündis Imavere vallas Viljandimaal taluomaniku pojana. Hariduse sai Paide linnakoolis ja täiendas end iseseisvalt kuni gümnaasiumi seitsmenda klassini. Omandas 19-aastaselt kaheklassilise algkooli õpetaja kutse ning töötas Rannu ja Allika vallas kaks ja pool aastat õpetajana. 21-aastaselt siirdus äriellu, olles algul Võhma majandusühisuse Paia abikaupluse ärijuht ja pärast lühikest aega ETK eksportosakonna asjaajaja, tegutsedes samal ajal ka ajakirjanikuna.
1922. aastast töötas paberikaubanduses, olles 3 aastat T. E. K. Ü. Päevalehe ja hiljem 3 aastat Rahvaülikooli raamatu- ja kirjutusmaterjalide kaupluste ärijuht. 1929. aastal omandas Tallinnas Philipp Schaeferi paberi- ja kirjutusmaterjali kaupluse. 1936. aastal avas Kodres lisaks senisele kauplusele Harju tänav 21 teise kaupluse Viru tänav 8. Endises Karl Lembergi paberi- ja kirjutusmaterjali kaupluse ruumides avati Kaubamaja Jüri Kodres. 1937. aastal oli Kaubamaja Jüri Kodres 16 välisfirma, sh Underwoodi kirjutusmasinate, Triumphatori, Sundstrandi ja Hamanni arvemasinate ja Elliot-Fisheri raamatupidamismasinate maaletooja Eestis.
1932. aastal omandas Jüri Kodres Wilhelm Steinbergi köitekoja ja lineerimise tööstuse Lineerija. Töökoja juurde kuulus ka nahatööde ateljee, mille peakunstnik oli aastail 1937–1940 Adamson-Eric. Suurt rõhku pandi kaubamaja vaateakende dekoreerimisele. Ametis oli palgaline kujundaja, Rakenduskunstnike ühingu RAKÜ liige kunstnik Riho Pallas.
Lasti maha 14. septembril 1942 Solikamski vangilaagris Permi oblastis.
Viited
<references group="6. https://www.memoriaal.ee/otsing/?q=j%C3%BCri+kodres&f=all" responsive="0" />
Geir André Herrem
Geir André Herrem (sündinud 28. jaanuaril 1988 Brynes Rogalandis) on Norra jalgpallur (ründaja). Ta mängib Rootsi kõrgliiga klubis Kalmar FF.
2011. aastal mängis ta Eesti Meistriliiga klubis FC Floras. Klubikarjääri jooksul on ta mänginud paljudes Norra klubides, põhiliselt madalamates liigades. Norra kõrgliigas on ta mänginud aastatel 2018–2019 Bodø/Glimti ridades.
Vissuvere järv
Vissuvere järv (ka Tuulisilla järv, Tulisilla järv) on järv Järva maakonnas Türi vallas Saueaugu külas. Veekogu pindala on 8,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1327 m.
Tornikukk
pisi|Tornikukk Tornikukk ehk kirikukukk on ristiusu kirikute tippu paigaldatud kukekuju. See tähistab tinglikult kutset meeleparandusele. Sageli täidab tornikukk ka tuulelipu otstarvet. pisi|vasakul|[[Riia toomkiriku päikesesäras tornikukk]] Eestis asuvast 130 kirikust ligi kolmandiku tipus paikneb kukekuju. Enamasti on need kirikud võtnud eeskuju Liivimaal (keskusega Riias) levinud traditsioonist.
Ajalugu
Mitmed allikad väidavad, et umbes aastal 850 pKr käskis paavst Leo IV paigutada kukekuju algse Püha Peetruse basiilika tippu. Arvatavasti soovis ta mälestada Jeesuse ennustust, mis oli adresseeritud apostel Peetrusele: “Enne kui täna kukk laulab, salgad sina mu kolm korda ära”.
Eesti-Singapuri suhted
Eesti-Singapuri suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Singapuri vahel.
Sündinud 1970
''Siin on loetletud 1970. aastal sündinud tuntud inimesi.
Eesti-Singapuri suhted
Singapur tunnustas Eestit 6. septembril 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 2. veebruaril 1993.
Tegutseb Eesti suursaadik Singapuris, kes resideerib New Delhis.
Massinõmme kalmistu
pisi|Massinõmme kalmistu (veebruar 2010) Massinõmme kalmistu on kalmistu Anseküla kihelkonnas Saaremaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Üüdibe külas Saaremaa vallas Saare maakonnas.
Kalmistu on tunnistatud riiklikuks kultuurimälestiseks. Kalmistul asub ka II maailmasõjas hukkunute ühishaud, mis samuti on arvele võetud kultuurimälestisena (nr 4165).
Boris Hagelin
pisi|Boris Hagelin Boris Caesar Wilhelm Hagelin (2. juuli 1892 Jelizatvepoli kubermang, Venemaa keisririik (tänapäeval Aserbaidžaan) – 7. september 1983 Zug, Šveits) oli rootsi ärimees ja krüptograaf, mitme šifreerimismasina leiutaja. Hagelin konstrueeris masinad B-21, C-36, M-209 ja C-52.
Hagelini isa töötas Nobeli ettevõtte heaks Bakuus. Poeg saadeti Rootsi, kus ta õppis algul Lundsbergi internaatkoolis ja pärast Kuninglikus Tehnoloogiainstituudis. Perekond naasis Rootsi pärast 1917. aasta revolutsioone Venemaal.
Hagelini isa oli investeerinud Arvid Gerhard Dammi ettevõttesse A.B. Cryptograph ning Boris asus sinna tööle, et perekonna investeeringul silma peal hoida. 1925. aastal võttis Boris firma juhtimise üle.
Fükobiliproteiinid
pisi|Fükobilisoomi struktuur Fükobiliproteiinid on peamised valgust püüdvad pigmendid sinivetikate, punavetikate, neelvetikate ja glaukotsüstofüütide fotosünteesi protsessis.
Fükobiliproteiinid on oma olemuselt antennpigmendid, mis neelavad valgust nähtava valguse spektri rohelises osas, kus klorofülli neeldumine on nõrk. Antennpigmendid kannavad ergastuse üle klorofüll a (Chl a) molekulile. Fükobiliproteiinid koosnevad lineaarsetest tetrapürroolsetest kromofooridest ehk fükobiliinidest, mis on kovalentse väävelsideme abil seotud apoproteiinidega. Fükobiliproteiinid on sinivetikate, punavetikate ja glaukotsüstofüütide valgustpüüdva kompleksi – fükobilisoomi võtmeelementideks. pisi|Sinivetika Microcystis aeruginosa rakkudest eraldatud fükobiliproteiin fükotsüaniin.
Kiliva keel
Kiliva keel on juma keelkonda kuuluv keel, mida kõnelevad kilivad Mehhikos Baja Californias. Kiliva keel on juma keeltest kõige lõunapoolsem ja erineb teistest kõige rohkem.
Fükobiliproteiinid
Tüübid
Fükobiliproteiine on kolme tüüpi – fükotsüaniin ja fükoerütriin (sinivetikates ja neelvetikates) ning allofükotsüaniin (ainult sinivetikates). Nende pigmentide neeldumismaksimumid jäävad 490–665 nm vahele. Erinevalt klorofüllidest ja karotenoididest on fükobiliproteiinid vesilahustuvad ning paiknevad tülakoidi pinnal, mitte membraani sees nagu esimesed. Algselt jagati fükobiliproteiinid gruppidesse ainult värvuse järgi: näiteks sinised fükotsüaniinid ("cyanos" kr keeles "sinine") neelavad valgust 600 nm juures, sini-rohelised allofükotsüaniinid ("allo" kr keeles "muu") neelavad 650 nm juures ja punased fükoerütriinid ("erythros" kr keeles "punane") neelavad valgust 550 nm juures. Kaasaegsed teadmised kromofooride mitmekesisusest enam nii lihtsustatud eristusele ei allu ja klassifitseerimiseks on vaja lisaks ka fülogeneetilist informatsiooni.
Fükobiliproteiinid on lisaks valguse püüdmisele sinivetikatele oluliseks lämmastiku allikaks. Lämmastiku defitsiidis sinivetikad võivad lagundada oma fükobiliproteiinid, et leevendada lämmastiku nälga ja elada üle ebasoodsad keskkonnatingimused. Fükobiliproteiinide lagundamise tagajärjel muutub sinivetika värvus sinakas-rohelisest kollakas-roheliseks.
Rakendused
Fükobiliproteiinid leiavad kasutust mitmetes fluorestsentsil põhinevates meetodites e.g. läbivoolu tsütomeetria, fluorestsentsmikroskoopia, mis muuhulgas võimaldavad ka sinivetikate hulka määrata. Lisaks bioloogilistele uuringutele rakendatakse ja toodetakse fükobiliproteiine erinevatel eesmärkidel ka farmakoloogias. Tõendatud on nende antioksüdatiivne toime, mistõttu toodetakse neist toidulisandeid. Mitmed in vitro uuringud on viidanud, et fükobiliproteiinidel on põletiku-, viiruse- ning kasvajavastased omadused. Toiduainetööstus kasutab fükobiliproteiine loodusliku värvainena fermenteeritud piimatoodetes, jäätistes, karastusjookides ja magustoitudes. Kasutatakase laialdaselt ka kosmeetikatööstuses.
Tootmine
pisi|Fükobiliproteiinide masskultiveerimiseks toidulisandite tootmise tarbeks kasutatakse fotobioreaktoreid (pildil) ja avatud tiike. Üldjuhul toodetakse fükobiliproteiine punavetikate ja sinivetikate masskultiveerimise teel. Kasvatamiseks kasutatakse avatud tiike või suletud fotobioreaktoreid, mis kasutavad ära päikesevalgust. Kõige laiemalt kultiveeritud liik on Arthrospira platensis (Spirulina), kuna seda saab kasvatada avatud tiikides väga aluselistes tingimustes (pH 10,5).
Kiliva keel
Fonoloogia
Kiliva keeles on 3 vokaalfoneemi: /a/, /u/ ja /i/. Eristatakse pikki ja lühikesi vokaale.
Johanna Marie Kork
Johanna Marie Kork alustas viiulimängu õppimist 6-aastaselt Tallinna Muusikakeskkoolis, mille lõpetas aastal 2010. Aastal 2013 sai ta bakalaureusekraadi Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias (EMTA). 2013–2014 täiendas ta end Veronas (Conservatorio di Verona E.F. dall´Abaco). 2016. aastal kaitses ta EMTA-s magristrikraadi (cum laude).
Ta on vabakutselise viiuldajana teinud koostööd mitmete muusikaliste kollektiividega nagu Rahvusooper Estonia Sümfooniaorkester, Eesti Riiklik Sümfooniaorkester (ERSO), Tallinna Kammerorkester, Glasperlenspiel Sinfonietta, I Virtuosi Italiani, Orchestra del Festival di Bergamo e Brescia.
Ta on olnud ansamblite Violina ja La Phoenix liige.
Alates 2017. aastast töötab ta Eesti Riiklikus Sümfooniaorkestris.
Jevgeni Pelešev
pisi|Isa Jevgeni 2016. aasta [[Radaja festivalil]] Jevgeni Pelešev (13. detsember 1930 Karoli küla, Vasknarva vald – 15. jaanuar 2021) oli vene rahvusest Eesti ja Venemaa õigeusu vaimulik.
Ta sündis aastal 1930 Vasknarva vallas Karoli külas. Sõjakeerises hävis tema kodu ning ta asus ümber Kuremäele.
Noorukiaastad möödusid kloostris töötades ja teenides. Pelešev oli kloostris autojuht ja kellalööja. Pärast õpinguid Leningradi vaimulikus seminaris tuli Pelešev tagasi Eestisse ja ta pühitseti 28. augustil 1955 Petseri kloostris preestriks.
Ta oli aastatel 1955–1975 Zalesje Kolmainu koguduse preester ning aastast 1975 kuni surmani Petseri Varvara koguduse preester.
Sündinud venelasena, rääkis ta selgelt eesti keelt ja oli aastakümneid ainus õigeusu preester Pihkvamaal, kes viis teenistust läbi kahes keeles. Isa Jevgeni oli kõige pikemaealisem setode preester, kes teenis vaimulikuna kolme hilisema Venemaa patriarhi Aleksius I, Pimeni ja Aleksius II juures.
Viimase teenistuse pidas ta 90-aastaselt Varvara kirikus vana jõulu ajal 7. jaanuaril 2021. aastal.
Krasne Pole
Krasne Pole (ukraina keeles Красне Поле) on küla Ukrainas Luhanski oblastis Markivka rajoonis. Elanike arv on 346. Pindala on 2,67 km².
Kuie jõgi
Kuie jõgi on Tuhala jõe haru Kata külas Kose vallas.
Äntse
Äntse (kirjakeeles varem ka Entse) oli küla Läänemaal, ajalooliselt Liivi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Liivi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kullamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Liivi külaga.
Külast on teateid alates 1396 (Hondes).
Suan Luang
Suan Luang (tai สวนหลวง) on Bangkoki linnaosa (khet).
Linnaosa koosneb kolmest asumist (khwaeng): Suan Luang, On Nut ja Phatthanakan.
Suan Luang on eraldi linnaosa alates 14. jaanuarist 1994.
Tavasüsik
Seent on leitud ka Eestist.
Krjukivi sild
pisi|[[1949. aastal taastatud ja rekonstrueeritud Krjukivi sild Krementšukis (foto 2007)]] pisi|Krjukivi silla keskmine ülestõstetav ava [[Tšehhoslovakkiast pärit tõstemehhanismiga (foto 2012)]] pisi|Krjukivi sild üle [[Dnepri Krementšukis (umbes 1900)]] Krjukivi sild (ukraina keeles Крюківський міст) on kahekorruseline raudtee- ja autosild üle Dnepri jõe Krementšukis; ühendab jõe paremkaldale jäävat Krjukivi linnaosa jõe vasakkaldale jääva linnaosaga.
Silla rajamine
Lõunaraudtee ehitusel tekkis 1870. aastal vajadus ühendada kaks raudteeharu: Harkiv–Krementšuk ja Jelõssavetgrad–Krjukiv. Selleks lasti Kiievis raudteesilla ehitamisega endale nime teinud insenerpolkovnik Amand Struvel projekteerida ja ehitada sild üle Dnepri Krementšukis.
Savõntsi (Trostjanetsi rajoon)
Savõntsi (ukraina keeles Савинці) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Trostjanetsi rajoonis. Elanike arv on 1022. Pindala on 3 km².
Krjukivi sild
Silla rajamine
Üheteeline raudteesild anti käiku 1872. aastal. 11-avaline metallsild oli sarnane Kiievi sillaga – paralleelvöödega sõrestiksild. Jõesambad rajati kessoonidele. Silla üldpikkus oli 962 m.
Rööbastee paigaldati otse sillafermide põikitaladele. Et ka loomtransport saaks silda kasutada, ehitati laudadest põrand.
Silla taastamine ja rekonstrueerimine
Teises maailmasõjas sai sild rängalt kannatada. Kuni silla taastamiseni toimis raudteevedu üle ajutiste sildade. Silla taastamisel (1945–1949) otsustati ära kasutada olemasolevad sillasambad. Nendele kandma projekteeriti kahekorruseline sild – alumine tasand üheteelise raudtee tarbeks ja ülemine tasand linnatranspordile. Projekt nägi ette, et keskmine ava on ülestõstetav ja sild sai Struve-aegsest lahendusest pikem – koos pealesõitudega 1350 m. Sõidutee laius 7 m.
Taastustööd algasid 1946. aastal jõesängi puhastamisega purustatud silla jäänustest (lõigati vanarauaks). Metallfermid valmistas kõrglegeeritud terasest Dnipropetrovski metallkonstruktsioonide tehas. Tõstetava sildeava tõstemehhanismid telliti Tšehhoslovakkiast.
1988. aastal tehti sillale kapitaalremont.
Millimäe tiik
Millimäe tiik (ka Milimäe tiik) on järv Järva maakonnas Türi vallas Vissuvere külas. Veekogu pindala on 1,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1043 m.
Teljeajastu
Teljeajastu (sk Achsenzeit) on eksistentsialist Karl Jaspersi loodud ajaloofilosoofiline mõiste. Teljeajastu tähistas tal ajalõiku 800–200 e.m.a, kui sündisid paljud tänini mõjuvõimsad maailmareligioonid ja olulised filosoofilised õpetused.
Eesti-Rumeenia suhted
pisi|Eesti ja Rumeenia kaardil Eesti-Rumeenia suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Rumeenia vahel.
Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 26. veebruaril 1921.
Kobayashi Issa
thumb|right|Kobayashi Issa Kobayashi Issa (小林一茶, 15. juuni 1763 – 5. jaanuar 1828) oli Jaapani luuletaja ja Jōdo-Shinshū preester.
Eesti-Rumeenia suhted
Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted taastati 13. septembril 1991.
Kobayashi Issa
Ta luuletajanimena kasutatakse ka lihtsalt Issa (一茶, sõna, mille tähendus on 'tass teed'). Ta kirjutas umbes 20 000 haikut ning teda loetakse üheks neljast suurimast haikumeistrist Jaapanis (teised on Bashō, Buson ja Shiki).
Eesti-Rumeenia suhted
Tegutseb Eesti Suursaatkond Bukarestis. Tegutseb ka Rumeenia Suursaatkond Tallinnas.
Kobayashi Issa
Eesti keeles
Tema haikusid on eestikeelses tõlkes ilmunud kogumikus
Luulenäide
Puu raiutakse, kas sa siis seda ei tea, lind, tehes pesa.
(Tõlkinud Uku Masing)
Louis-Ferdinand Céline
Céline’i peetakse üheks 20. sajandi mõjukamaks kirjanikuks. Ta moderniseeris oma ainulaadse stiiliga nii prantsuse kui ka mõnes mõttes ka kogu maailma kirjandust. Céline’i tuntuim teos on "Reis öö lõppu" (1932). Kodumaal on ta antisemitismi pooldamise ja Teise maailmasõja ajal tehtud valikute tõttu vastuolulise kuulsusega.
Elulugu
Louis-Ferdinand Céline sündis 1894. aastal pere ainsa lapsena Pariisi eeslinnas Courbevoies. Tema perekond oli pärit Bretagne’ist; isa Fernand Destouches töötas väikeametnikuna kindlustusfirmas ja ema Marguerite-Louise-Céline Guilloux müüjana pitsikaupluses.
Aastad 1908–1910 veetis Céline Saksamaal ja Inglismaal, kuhu vanemad olid saatnud ta võõrkeeli õppima. 18. eluaastani töötas ta lühikest aega mitmesugustes ametites, sealhulgas mitmel korral juveliiri juures. Kuigi ta enam kooli ei läinud, ostis ta teenitud raha eest õpikuid ja õppis iseseisvalt. Sel ajal tekkis tal mõte saada arstiks.
1912. aastal astus 18-aastane Céline sõjaväkke. 1914. aastal sai ta Esimese maailmasõja lahingutes Ieperi piirkonnas sakslaste tule all haavata ning kuulutati veidi aega hiljem sõjaväeteenistuseks kõlbmatuks.
Aastatel 1920–1924 õppis Céline Rennesi meditsiinikoolis arstiks, mis sai võimalikuks eelkõige tänu tutvusele kooli direktoriga, kelle tütre, illustraator Édith Follet’ga ta 1919. aastal oli abiellunud. 1920. aastal sündis neil tütar Colette Destouches.
1925. aastal asus Céline tööle vastloodud Rahvasteliitu. Ta kolis Genovasse ning reisis töö tõttu palju Euroopas, Aafrikas, Kanadas, Ameerika Ühendriikides ja Kuubas. 1926. aastal lahutas abikaasa temast. 1927. aastal lahkus ta Rahvasteliidust, kolis Pariisi ja pidas mõnda aega erakliinikut. Sel ajal kirjutas ta ka oma esimest romaani "Reis öö lõppu" (Voyage au bout de la nuit), mille lõpetas 1932. aastal. Romaan võeti tuliselt vastu ning kui sama aasta Goncourti auhinna laureaadiks määrati hoopis Guy Mazeline’i romaan "Les Loups", tekitas see skandaali.
1935. aastal tutvus Céline tantsija Lucette Destouches’iga ning abiellus temaga 1943. aastal. Céline lahkus arstitöölt ja pühendus kirjutamisele.
Teise maailmasõja ajal ei saanud Céline viletsa tervise tõttu Prantsuse armeega liituda, kuid osales sõjasündmustes meedikuna. Tema Natsi-Saksamaa lembus tekitas sõjast räsitud prantslastes viha ning ta sai vaat et iga päev tapmisähvardusi. Kuigi ta ei olnud teadaolevalt kollaborant, lasi ta end meeleldi tsiteerida riigivaenulikes väljaannetes. 1944. aasta juunis, kui liitlasväed jõudsid Prantsusmaale, põgenes Céline koos abikaasaga Saksamaale ja sealt Saksamaa okupeeritud Taanisse, kuhu ta jäi 1951. aastani.
Pärast maailmasõda korjati Céline’i raamatud Prantsusmaal müügilettidelt, süüdistati teda kollaboratsionismis ja arreteeriti ta mitu korda. Prantsusmaa mõistis ta riigile kahjuliku tegevuse tõttu 1951. aasta veebruaris aastaks vangi. Aprillis andis Prantsuse sõjakohus talle amnestia kui endisele sõjaveteranile ning juulis naasis ta Prantsusmaale.
Kodumaal sõlmis Céline lepingu kirjastusega Gallimard, et oma romaanid uuesti välja anda. Ta ostis Pariisi lähedal Meudonis villa, kus elas kogu ülejäänud elu. Ta esimene sõjajärgne romaan "Féerie pour une autre fois and Normance" võeti halvasti vastu. 1957. aastal järgnenud romaan "D’un chateau l’autre", mis rääkis pagulaselust Sigmaringenis, oli menukas. 1960. aastal välja antud järg "Nord" võeti veel soojemalt vastu.
Louis-Ferdinand Céline suri kodus Meudonis 1. juulil 1961 aneurüsmi tõttu. Ta on maetud kohalikule Longs-Réages’i kalmistule.
Jaunbērze vald
Jaunbērze vald (läti keeles Jaunbērzes pagasts) on vald Lätis Dobele piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Dobele ja Bērze vallaga, lisaks veel Tukumsi piirkonna Džūkste vallaga ning Jelgava piirkonna Kalnciemsi ning Līvbērze vallaga.
Valla pindala on 110,5 km². 2021. aasta seisuga elas seal 856 inimest. Valla keskus on Jaunbērze küla, vallamaja asub aadressil Ceriņu iela 2. Vallavanem on Raimonds Sīpols.
Ajalugu
Valla tänapäevane territoorium on kujunenud Apšupe (Apschupen), Ērzeļi (Ersel), Luste (Friedrichslust), Kazupe (Kasuppen), Meža (Klein-Buschof) ja Sprigauļi (Wilhelminenhof) mõisade maadele. Agraarreformi ajal oli vallas Bērze mõisal 348 hektarit maad, Meža mõisal 317 hektarit, Udze mõisal 241 hektarit ja Sīpele metsniku mõisal 139 hektarit maad.
Vald kandis algselt nime Bērzmuiža vald (Bērzmuižas pagasts). Aastal 1927 oli seal 2229 elanikku. Vallas oli 111 põlistal, 63 uusmaasaajat ja 127 väikemajapidamist. Aastal 1935 oli valla pindala 133,3 km² ja seal oli 2009 elanikku. Aastal 1939 nimetati vald ümber Bērze vallaks.
Aastal 1945 moodustati vallas Bērze ja Mežinieki külanõukogud, vald ise likvideeriti aga aastal 1949. Aastal 1962 liideti sellega osa likvideeritavast Pienava külanõukogust ja Džūkste külanõukogu Bērze sovhoosi alad. Aastal 1971 liideti sellega veel osa Džūkste külanõukogust, ent osa sellest liideti Kalnciemsi külanõukoguga. Aastal 1971 liideti osa selle alasid Austrumi külanõukoguga. Aastal 1990 moodustati külanõukogust vald, ühtlasi nimetati see Jaunbērze vallaks. 2009. aastast kuulub vald Dobele piirkonda.
Loodus
Suuremad jõed on Pienava jõgi ja Vecslampe jõgi.
Looduskaitse all on Kazupe Suur tamm, Kazupe Kasvav tamm, Lāmi Suur tamm, Mežmuiža tamm, Šņorese tamm, Vecaņģi tamm, Jaunaņģi künnapuu, Maisa tamm, Branči tamm, Rodžese tamm, Kūlese tamm ja veel kaks nimetut põlispuud. Valla idaosa jääb osaliselt Līvbērze rabametsa kaitsealale.
Kaitstavad objektid
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Batari juures asuv Vabadussõja mälestusmärk sealses lahingupaigas ja Luste loss.
Asustus
Aastal 2011 elas vallas 762 lätlast, 114 venelast, 38 valgevenelast, 18 ukrainlast, 29 poolakat ja 22 leedulast.
Valla keskus Jaunbērze on staatusega lielciems ja aastal 2022 oli seal 601 elanikku. Staatusega skrajciems on Apšupe 59 elanikuga aastal 2006, Kazupe 57 elanikuga aastal 2006, Sīpele 87 elanikuga aastal 2006 ja Mežinieki 38 elanikuga aastal 2006. Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Donatas Banionis
Donatas Banionis (28. aprill 1924 Kaunas – 4. september 2014 Vilnius) oli leedu teatri- ja filminäitleja.
Banionis oli Panevėžysi draamateatri näitleja ja peanäitejuht. Ta mängis väga paljudes Nõukogude Liidu filmides.
Sulingen
Sulingen on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Diepholzi kreisis.
See asub umbes 30 km Diepholzist idas ja 45 km Bremenist lõunas. Linna pindala on 110,61 km². 31. detsembril 2015 elas seal 12 681 inimest.
Malawi kvatša
pisi|Varem käibel olnud ühekvatšane rahatäht pisi|Malawi mündid Malawi kvatša (ISO kood MWK) on Malawi rahaühik.
Kvatša võeti kasutusele 1971. aastal. Enne seda oli käibel Malawi nael, mis võeti kasutusele pärast iseseisvumist 1964. aastal.
Raha emiteerib Malawi keskpank. Käibel on rahatähed nominaalväärtusega 20, 50, 100, 200, 500 ja 1000 kvatšat ja mündid nominaalväärtuses 1, 5 ja 10 kvatšat. Varem on käibel olnud ka 1-, 5- ja 10-kvatšane rahatäht ja väiksema nominaalväärtusega mündid.
Erich Auerbach
Erich Auerbach (11. september 1892 Berliin – 13. oktoober 1957 Wallingford, Connecticut) oli Saksa filoloog, võrdlev kirjandusteadlane ja kirjanduskriitik.
Oma juudi päritolu tõttu oli ta aastal 1935, pärast vallandamist Marburgi ülikooli romaani filoloogia professori kohalt, sunnitud Saksamaalt lahkuma, algul Türgisse ja aastal 1947 USAsse.
Tema peamine teos "Mimesis. Tegelikkuse kujutamine õhtumaises kirjanduses" (saksa keeles Mimesis. Dargestellte Wirklichkeit in der abendländischen Literatur, 1946, eesti keeles 2012) käsitleb 20 peatükis esseistlikus vormis realismi ajalugu alates Homerosest kuni 20. sajandi kirjanikeni. Paljudesse keeltesse tõlgitud teos on kujunenud kirjandusteaduse üldtunnustatud klassikaks.
Cry Just a Little Bit
"Cry Just A Little Bit" on Suurbritannia laulja ja laulukirjutaja Michael Barratti (esinejanimega Shakin' Stevens) esitatud laul (al 1983), mis anti välja ka muusikavideona.
Video
Selles artiklis on kasutatud ingliskeelset artiklit en:Cry Just a Little Bit seisuga 3.04.2015.
Hiirkäbik
Hiirkäbik (Baeospora myosura) on kandseente hulka kuuluv seeneliik.
Seent on leitud ka Eestist.
Eesti Ehitusinseneride Liit
Eesti Ehitusinseneride Liit (lühend EEL) on aastal 1991 Tallinnas asutatud ühendus, mis koondab enda alla ehitusinsenere ja asjasse puutuvaid ühendusi.
2012. aastal oli EELis 415 individuaalliiget.
Põhikirja järgi on EELi eesmärgid järgmised :
Pavel Gubarev
Pavel Gubarev (sündinud 10. märtsil 1983 Sjevjerodonetskis ) on Ida-Ukrainas väljakuulutatud tunnustamata riigi Donetski Rahvavabariik (DRV) üks liidritest.
2014. aasta 3. märtsil kuulutas ta ennast Donetski oblasti "rahvakuberneriks". Enne seda oli ta end kuulutanud Donbassi rahvakaitseväe juhiks. 12. maist kuni augusti alguseni oli ta "DRV rahvakuberner" («народний губернатор ДНР»).
Ukraina Julgeolekuteenistus arreteeris Gubarevi 6. märtsil Donetskis, kust ta toimetati uurimistoimingute läbiviimiseks edasi Kiievisse. 7. mail vahetati ta, koos kahe teise kinnipeetud Venemaa-meelse aktivistiga, välja eelnevalt Donbassi rahvakaitseväe poolt kinni peetud Ukraina julgeolekuohvitseride vastu.
Augustis sõitis Gubarev Donetskist Venemaale. Tema uueks ametiks on väidetavalt mobilisatsiooni juhtimine DRV "kaitseministeeriumis". 13. septembril avaldatud video, "Treening Pavel Gubareviga", lubab arvata, et Gubarev asus septembri keskpaigas Moskvas.
2014. aasta Ukraina kriisi ajal 7. septembril BBC News Online'i lehel avaldatud videos kinnitas endine DRV "rahvakuberner" Gubarev, et DRV lõppeesmärgiks on DRV vägede poolt loodavale "Novorossija" riigile Rumeenia piirini ulatuva territooriumi vallutamine.
Gubarev on avaldanud oma vaateid mitmetes üllitistes, näiteks 11. septembril veebiväljaandes Novorossija avaldatud artiklis «Новороссия или смерть!» ("Novorossija või surm").
Eesti-Montenegro suhted
Eesti-Montenegro suhted on bilateraalsed suhted Eesti ja Montenegro vahel.
Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 13. juunil 2006. Seejuures oli Eesti esimene riik maailmas, kes Montenegroga diplomaatilised suhted sõlmis.
Tegutseb Eesti suursaadik Montenegros, kes resideerib Tallinnas. Tegutseb ka Montenegro suursaadik Eestis, kes resideerib Varssavis.
Eesti Ehitusettevõtjate Liit
Eesti Ehitusettevõtjate Liit (lühend: EEEL) on aastal 1991 asutatud mittetulundusühing, mis ühendab ehitusettevõtjaid.
EEEL on Euroopa ehitusfirmasid ühendava katusorganisatsiooni European Construction Industry Federation (FIEC) liige.
Alates 2017. aastast on EEELi esimees eesti ehitaja Kaupo Kolsar.
Eesti inimarengu aruanne
Eesti inimarengu aruanne (EIA) on ainulaadne ülevaade, mis koondab Eesti teadlaste koostatud andmestiku ja kirjeldused Eesti Vabariigi sotsiaal-majanduslikust meediakajastusarengust. EIA on teadmuspõhine peegeldus Eesti tegelikkusest ja arenguvalikutest, mida saavad oma tegevuses aluseks võtta otsusetegijad nii poliitikas kui ka majanduses ja muudes valdkondades.
EIA metoodika põhineb rahvusvahelisel standardil – inimarengu aruannetel (Human Development Reports), mida alates 1990. aastast annab välja ÜRO Arenguprogramm (UNDP). Võttes arvesse paljusid näitajaid, reastatakse igal aastal maailma riigid inimarengu indeksi alusel, mis aitab võrrelda inimeste reaalset elukvaliteeti riigiti. Viimastel aastatel on Eesti üleilmses inimarengu pingereas paiknenud kolmanda kümnendi alguses.
Aastatel 1995–2003 andis Eesti inimarengu aruannet välja Tallinna Ülikool. Enamik neist aruannetest on elektrooniliselt kättesaadavad: 1995, 1996,1997, 1998, 1999, 2000, 2001, 2002.
EIA 2018/2019
2019. aastal ilmus Eesti inimarengu aruanne, mille katuseteemaks seadis Eesti Koostöö Kogu avaliku ruumi ja demokraatia seosed. Eesti demokraatia kitsaskohad ja arenguvarud avalduvad väga selgelt avalikus ruumis – meie igapäevases elukeskkonnas ja selles aruteluruumis, mis kujundavad füüsilist ruumi. Professor Tiit Tammaru peatoimetatud viimane inimarengu aruanne "Eesti rändeajastul" (https://inimareng.ee/) järeldas: hargmaisuse ja väheneva-vananeva rahvastiku kontekstis on elukoha- ja ruumipoliitikal oluline roll nii lõimumisele kui ka ühiskonna avatusele. Atraktiivne elukeskkond on muutumas aina olulisemaks teguriks üleilmses konkurentsis töökätele ja talentidele.
2019. aastal ilmunud inimarengu aruanne mõtestas avaliku ruumi loomist ja kasutamist ühiskondliku sidususe ja säästva arengu vaatenurgast. Aruanne käsitles digiajastu ruumiloomet, otsustusprotsesse ja kohalikku demokraatiat, tuginedes tehtud uurimustele ja olemasolevatele andmetele.
Aruanne on ühtlasi oluliseks sisendiks Koostöö Kogu avaliku ruumi koosloome-programmile. Aruande peatoimetaja oli Tallinna Ülikooli keskkonnakorralduse professor ja kultuurigeograafia vanemteadur, prorektor Helen Sooväli-Sepping.
EIA 2016/2017 "Eesti rändeajastul"
pisi|Eesti inimarengu aruanne 2016-2017 "Eesti rändeajastul" esikaas Tartu Ülikooli linna- ja rahvastikugeograafia professori Tiit Tammaru peatoimetatud ja 40 teadlase koostatud Eesti inimarengu aruanne 2016/2017 "Eesti rändeajastul" keskendub rändeajastu mõjudele Eesti rahvastikukasvule, hargmaisusele, ühiskonna sidususele, keelele ja kultuurile.
Timo Furuholm
Ta alustas klubikarjääri 2003. aastal Soome kõrgliiga klubis FC Jazz. 2014. aasta hooajal mängis ta Soome tugevuselt kolmanda liiga klubis MuSa, lüües 18 mänguga 17 väravat. Järgmisel aastal mängis ta Soome esiliiga klubis VG-62.
Eesti inimarengu aruanne
EIA 2016/2017 "Eesti rändeajastul"
Inimarengu aruande põhisõnum on: ilma sisserändeta ei jää Eesti rahvaarv püsima. Seetõttu on Eestil vaja otsustada, kas tahame rännet meile kasulikult juhtida või üksnes reageerime isekujunevale sisserändele. Aruande autorite hinnangul vajab Eesti proaktiivset poliitikat, kuidas lahendada rahva arvu vähenemine, rändeküsimus ja lõimumisprobleem.
Aruande autorite sõnul on Eesti koos ülejäänud maailmaga astumas uude rändeajastusse, mida iseloomustab inimeste rände suurenemine ja rände olemuse muutumine.
Kolme ülikooli teadlaste koostöös valminud inimarengu aruande "Eesti rändeajastul" toimetajate kollektiivi kuuluvad lisaks Tiit Tammarule (peatoimetaja) Raul Eamets (kaaspeatoimetaja), Kristina Kallas (kaaspeatoimetaja), Allan Puur (peatükk "Ränne ja rahvastikumuutused Eestis ning Euroopas"), Rein Ahas (peatükk "Väljapoole avatud Eesti: hargmaistumine"), Anu Realo (peatükk "Sisseränne ja lõimumine"), Anna Verschik (peatükk "Ränne, identiteedi- ja keelemuutused") ja Marek Tamm (peatükk "Eesti kultuurimuutused avatud maailmas").
Aruannet saab lugeda eesti ja inglise keeles koos venekeelse kokkuvõttega veebikeskkonnas inimareng.ee, kuhu ilmuvad ka järgmised inimarengu aruanded.
Margot Robbie
Margot Elise Robbie (sündinud 2. juulil 1990 Dalbyis) on Austraalia näitleja. Ta on olnud korra nomineeritud Oscarile ja kolm korda BAFTA auhinnale. 2017. aastal valis ajakiri Time ta maailma saja mõjukaima inimese hulka.
Ärita
Ärita (kirjakeeles varem ka Erita, Erite) oli küla Harjumaal, ajalooliselt Nõva mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Nõva küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Risti kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Nõva külaga.
Purdi järv
Purdi järv (ka Koordi järv) on järv Järva maakonnas Paide linna halduspiirkonnas Kirisaare külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 485 m.
Lõplike elementide meetod
Lõplike elementide meetod ehk LEM (ingl k finite element method, FEM) on numbriline arvutusmeetod insener-tehniliste ja füüsikaliste probleemide lahendamiseks. Meetod hõlmab üldiste (osatuletistega) diferentsiaalvõrrandite ja/või nende süsteemi aproksimeerimist ehk lähendamist üle mingi (pideva) piirkonna (nt tasand), mis jaotatakse väiksemateks, lõplikeks elementideks (nn piirkonna diskreetimine). Numbriline lahend kogu piirkonna jaoks saadakse lõplike elementide summeerimisega mingi eeskirja järgi.
Ajalugu
Esmakordselt kasutas piirkonna diskreetimist saksa matemaatik Karl Schellbach 1851. aastal, seda Plateau probleemi lahendamisel. Lord Rayleigh', Walther Ritzi ja Boris Galjorkini hilisem arendustöö variatsiooniarvutuse ja kaalutud hälvete meetodites andis samuti märkimisväärse panuse LEMi teooriasse. Hiljem on diskreetimist kasutanud Richard Courant, kes 1943. aastal uuris Saint-Venant' väändeprobleemi, kasutades ka Rayleigh'-Ritzi meetodit, kuigi tema töö jäi suurema tähelepanuta. Kaasaegse LEMi formuleerimisele aitas kaasa John Argyrise 1954. aastal avaldatud artikkel struktuurianalüüsi ja energiateoreemi teemadel. Argyrisest sõltumatult panustasid tänapäevase LEMi väljatöötamisse Ray William Clough (1960) ja M. J. Turner (1956), kellest viimane võttis kasutusele termini lõplik element. Seoses aeronautikatööstuse ja arvutusjõudluse arenguga 1960. aastatel arendas NASA välja esimese LEMi tarkvara NASTRAN struktuurianalüüsi arvutuste jaoks. Edasistel aastatel kujunes LEM tööstusstandardiks, laienedes esialgsest struktuurianalüüsist soojusjuhtivuse, hüdromehaanika ja elektrodünaamika simulatsioonideni. Personaalarvutite tulekuga 1970. aastate lõpus ilmusid turule esimesed LEMi kommertstarkvarapaketid.
Meetodi põhimõte
Üldjoontes viiakse LEM läbi järgnevalt: <ol> <li> määratakse probleemi dimensionaalsus, vastavad võrrandid, nende kehtivus- ja määramispiirkonnad (defineerib elementide dimensionaalsuse);</li> <li> piirkond jaotatakse väiksemateks osadeks e lõplikeks elementideks (kolmnurk, ristkülik jne) e diskreeditakse, st koostatakse lõplike elementide võre (ingl k mesh), milles iga element on seotud teise elemendiga võre sõlmpunkti kaudu (vt parempoolset joonist); piirkonna lihtsamateks osadeks jaotamisel on mitu eelist: <ul> <li> keeruka geomeetria täpne kirjeldus;</li> <li> erinevate materjaliomaduste arvestamine;</li> <li> lokaalsete efektide arvestamine.</li> </ul> </li> <li> iga element, täpsemini võre sõlmpunkt, seostatakse <ul> <li> vabadusastmete arvuga (määrab elemendi edasise käitumise);</li> <li> materjali, üldiselt välja omadustega (termodünaamilistes simulatsioonides nt soojusmahtuvusega);</li> <li> asjakohaste (füüsikaliste) harilike diferentsiaal- või algebraliste võrranditega (eeldatakse, et sõltumatud muutujad võre sõlmpunktides on teada või siis need aproksimeeritakse mingi polünoomi abil);</li> </ul> </li> <li> kõikide elementide panused summeeritakse, saades kogu probleemi kirjeldava globaalse võrrandite süsteemi;</li> <li> saadud võrrandite süsteem lahendatakse numbriliselt (vaja algväärtusi, nt temperatuurijaotus);</li> <li> vajalikud füüsikalised suurused arvutatakse iga elemendi jaoks.</li> </ol> Ülaltoodud punktidest järeldub, et LEM sobib mittelineaarsete efektide uurimiseks. Samuti nähtub punktidest, et vaadeldav pidev süsteem lõpmatu arvu tundmatutega lähendatakse diskreetse süsteemi ja lõpliku arvu tundmatutega. Kui teatud piirkonnas vajatakse suuremat täpsust, siis seal saab konstrueerida tihedama elementide võrgustiku. Tegemist oleks optimaalse lahendusega, kuna kogu piirkonda pole mõtet väga tihedalt diskreetida: nõudmised arvuti muutmälu, salvestusseadmete ja protsessorijõudluse osas kasvaksid viimasel juhul drastiliselt.
Probleeminäide
LEMi tehniliseks käsitluseks sobib ühedimensiooniline homogeenne Dirichlet' probleem
Margot Robbie
Robbie sündis ja kasvas üles Queenslandi osariigis Dalbys ja õppis Somerseti kolledžis teatrikunsti.
Lõplike elementide meetod
Probleeminäide
kus f(x) on teadaolev funktsioon ja u(x) otsitav lahend. Esmalt tuleb formuleerida ääreväärtusprobleemi nõrk formulatsioon e nõrk vorm, seejärel see diskreetida.
Ärita
Külast on teateid alates 1402 (Haryentappe, Haeggentappe). Toona läks küla Padise kloostri valdusse.
Lõplike elementide meetod
Probleeminäide
Korrutades esimest võrrandit valemis (1) skalaarselt suvalise funktsiooniga v(x), mis rahuldab
Ärita
Küla kohta kasutati 1615. aastal nime Haritappe, 1798. aastal aga nimekuju Errilep. Vanima nimekuju järgi võiks oletada nime Härjatapu. Samas võib nime esimene pool tuleneda ka Harjumaa kui piirkonna nimest.
Lõplike elementide meetod
Probleeminäide
saadakse
Margot Robbie
2013. aastal mängis ta kõrvalosa filmis "Ainult aja küsimus" ning 2014. aastal saavutas suurema tuntuse, kui mängis koos Leonardo DiCaprioga peaosa filmis "Wall Streeti hunt".
Lõplike elementide meetod
Probleeminäide
Võrrandi vasaku poole ositi integreerimine annab
Margot Robbie
2016. aastal mängis ta filmis "Tarzani legend". 2017. aastal kehastas ta iluuisutajat Tonya Hardingut filmis "Mina, Tonya", mille eest sai Oscari nominatsiooni parima naisosatäitja kategoorias. 2018. aastal kehastas ta Inglise kuningannat Elizabeth I filmis "Mary, šotlaste kuninganna" ja oli nomineeritud BAFTA auhinnale parima naisosatäitja kategoorias.
Timo Furuholm
2005. aastal siirdus ta esimest korda Soome kõrgliigaklubisse Turu Inter. 2008. aastal tuli ta klubiga Soome meistriks. 2011. aasta hooajal lõi ta Soome kõrgliigas 22 väravat, millega oli liiga suurim väravakütt.
Eesti inimarengu aruanne
EIA 2016/2017 "Eesti rändeajastul"
Loe koostamisprotsessist rohkem siit.
Kanepipiim
Kanepipiim (murdekeeles ka: kanepileem) on kanepijahust või puruks tehtud kanepiseemnetest ja veest tehtud valge piimjas vedelik.
Eesti inimarengu aruanne
EIA 2016/2017 "Eesti rändeajastul"
Loe aruannet täismahus siit.
Kanepipiim
Kanepipiima kasutati 20. sajandi alguseni Eestis piima aseainena. Eeskätt tarvitati seda Kagu-Eestis, vähem Lõuna- ja Ida-Eestis.
Eesti inimarengu aruanne
EIA 2014/2015 "Lõksudest välja?"
pisi|214x214px| EIA 2014/2015 esikaas Eesti inimarengu aruanne 2014/2015 "Lõksudest välja?", mis seekord keskendub 10 aasta eest Riigikogus vastu võetud pikaajalise arengustrateegia "Säästev Eesti 21" rollile ja mõjule Eesti lähimineviku otsustes ja arengus. Aruanne otsib muu hulgas vastuseid küsimustele, kas kümnendi eest teadlaste poolt Eestile seatud sihid on õiged ja saavutatavad ka praegu, kas strateegia Säästev Eesti 21 on täitnud oma eesmärgi, ning kas ja kuidas tuleks seda strateegiat kümnendi võrra targematena rakendada.
EIA 2014/2015 "Lõksudest välja?" peatoimetaja oli Tallinna Ülikooli professor Raivo Vetik. Aruanne on jagatud viide peatükki: heaolu kasv, selle mõju ja perspektiivid (toimetaja Erik Terk), sotsiaalne sidusus (Ellu Saar), keskkond ja inimene (Mihkel Kangur), Eesti kultuuriruumi areng (Marju Lauristin), jätkusuutliku poliitika kujundamine (Georg Sootla).
Loe aruannet täismahus siit.
EIA 2012/2013 "Eesti maailmas"
vasakul|pisi|212x212px|EIA 2012/2013 esikaas Eesti inimarengu aruanne 2012/2013 "Eesti maailmas" analüüsib Eesti asukohta maailma ja Euroopa autoriteetsetes uuringutes ning heidab pilgu rahvusvaheliste võrdluste metoodikale ja köögipoolele.
EIA 2012-2013 "Eesti maailmas" on jagatud viide peatükki: inimareng (toimetaja Mati Heidmets), inimene ja ühiskond (Marju Lauristin), heaolu ja elukvaliteet (Anu Toots), majandus (Jüri Sepp), globaliseerumine ja poliitikamustrid (Erik Terk).
Loe aruannet täismahus siit.
EIA 2010/2011 "Inimarengu Balti rajad: muutuste kaks aastakümmet"
pisi|212x212px| EIA 2010/2011 esikaas See inimarengu aruanne on eriline, keskendudes Eesti kahekümne taasiseseisvumisaasta saavutustele ning võrdluspildile meie naabritega Lätis ja Leedus, Läänemere ümbruses ning Euroopa Liidus.