cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Proosa kivikalmistu
Seal on läbi uuritud üks kivikirstkalme, tarandkalme ja kivivarekalme. Kivikirstkalme oli rajatud hilispronksiajal, sealsed järelmatused pärinesid aga ka eelrooma ja rooma rauaajast. Tarandkalme oli ühe tarandiga, küljepikkusega 7,35 m ja rikkalike panustega. Surnud olid maetud enamasti põletatult. See tarandkalme oli kasutuses aastatel 300–450. Kivikirstkalme ja tarandkalme on näidisena taastatud.
Ebakorrapärasest pae- ja raudkivide lasust koosneva kivivarekalme mõõtmed olid 40x35 m ning surnuid sängitati sinna põletatult ja rikkalike hauapanustega. Ajaliselt eristub kaks kivivarekalme kasutamise etappi: esimene rahvasterännuajal, teine hilisrauaajal.
JK Tammeka naiskond
JK Tammeka naiskond on Tartus tegutsev jalgpallinaiskond, kes mängib Naiste Meistriliigas. Tammeka naiskond teeb ka koostööd Tartu Ülikooli Kliinikumi Lastefondiga, aidates koguda annetusi laste toetamiseks.
Aastal 2014 mängis naiskond karikafinaalis, kus kaotas Pärnu Jalgpalliklubile.
Leveste
Leveste on küla (vidējciems) Lätis Tukumsi piirkonnas Jaunpilsi vallas.
Küla asub merepinnast 85 meetri kõrgusel valla lõunaosas. Leveste jääb vallakeskusest Jaunpilsist 2,5 ja Riiast 91 kilomeetri kaugusele.
Küla kujunes endise Leveste karjamõisa (Georgenhof) keskuse juurde. Nõukogude perioodil asus seal üks kolhoosi Dzirkstele osakonnakeskustest. Aastail 2009–2021 kuulus küla Jaunpilsi piirkonda.
Külas asub Leveste bussipeatus.
Aastal 2014 oli külas 366 elanikku, aastal 2020 aga 225.
Laasna
Laasna (varem Laagitse-Kuldi) oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Tõstamaa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Ermistu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tõstamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Ermistu külaga.
Küla staatuses alates umbes 1900 (Лагитсе). 1922 nimetati küla ümber Laagitse-Kuldi külaks ja 1970 nimetati ümber Laasna külaks.
Haapsalu Rahvaülikool
Haapsalu Rahvaülikool on aastal 1993 Eestirootslaste Kultuuri Seltsi asutatud õppeasutus.
Kooli eelkäija oli 1920–1943 Noarootsis töötanud Pürksi Põllutöö- ja Rahvaülikool. Aastal 1993 asutas Eestirootslaste Kultuuri Selts Haapsallu Paslepa Rahvaülikooli, mis aastatel 2002–2009 kandis nime Rootsi Rahvaülikool Eestis. Pärast seda nimetati kool ümber Haapsalu Rahvaülikooliks.
Kurevere kivikalmistu
Kurevere kivikalmistu (ka Kurevere (kivi)kalmed) on Saaremaal Saaremaa vallas Kurevere külas asuv muinaskalmistu; ühtlasi Saaremaa suuremaid.
Kalmistus on vähemalt 75 kivikalmet, mis on osalt lõhutud. Aastatel 1874, 1877 ja 1965 uuriti 5 kalmet, millest saadud leiud pärinesid 7.–12. sajandist. Aastatel 1974–1975 leiti sealt aga ringmüüriga ümbritsetud kivikirstkalme koos selle külge ehitatud taranditega; need pärinesid hilispronksiajast.
RRNA modifikatsioonid
rRNA modifikatsioonid on muudatused nukleotiidides, mis on sünteesijärgselt ehk posttranskriptsiooniliselt rRNA ahelas läbi viidud. rRNA sisaldab looduslikult palju erinevaid modifikatsioone. Selliste modifikatsioonide uurimine on sattunud tähelepanu alla meditsiinis, kuna on andmeid, et nad võivad osaliselt vastutada mitmete patogeensete bakteritüvede antibiootikumide resistentsuse eest. Modifikatsioonide koondumine struktuurselt olulistesse kohtadesse viitab omakorda sellele, et modifikatsioonid võivad optimeerida rRNA struktuuri, et saavutada kiire ja efektiivne valgusüntees. .
Modifikatsioonid
rRNAst on leitud kolme tüüpi modifikatsioone: (1) Uridiini pööramine pseudouridiiniks (Ψ); (2) riboosi 2’hüdroksüül rühma metülatsioon (Nm); ja (3) lämmastik aluse erinevatest positsioonidest metüleerimine (mN). rRNA modifikatsioonide arv varieerub erinevatel organismidel. Näiteks E. coli rRNA sisaldab 36 modifikatsiooni (11 Ψ, 4 Nm ja 21 mN), kõige primitiivsema bakteri, Mycoplasma, rRNA sisaldab ainult 14 modifitseeritud nukleotiidi ja Homo sapiensi rakkude rRNA-s on kokku 212 rRNA modifikatsiooni. Üldiselt sisaldab fülogeneetilisel puul kõrgemal paikneva organismi rRNA rohkem modifikatsioone kui madalamal paiknev. Suurem osa rRNA modifikatsioone paiknevad erinevatel organismidel samas kohas rRNA struktuuris. Aga E. coli rRNA-s leiduvaid modifikatsioone on leitud ka imejate rakkude rRNA-dest. Modifitseeritud nukleotiidid ei ole juhuslikult lokariseeritud. Seda määrab rRNA tertsiaarstruktuur, mille modifikatsiooni klaster on suuresti konserveerunud kohtadesse millele on omistatud funktsionaalselt oluline rolli. Modifikatsioonid bakteris on vahendatud ainult valgu ensüümide poolt, mis on koha- või regioonispetsiifilised. Siiski paljude modifikatsiooni ensüümide täpne substraadi ära tundmise mehhanism on teadmata. Eukarüootides eksisteerib giid-RNA süsteem, kus väiksed snoRNA-d määravad ära modifikatsiooni tekkimise koha ja selle sünteesimiseks vajaliku RNA-valgu kompleksi. Eukarüoodid ja arhed kasutavad sarnast snoRNA süsteemi, mis kontrollib rRNA modifitseerimist. Suure osa snoRNA-dest, mis kontrollivad rRNA modifikatsioonide tekkimist, võib rakust eemaldada ilma suuremat kahju tekitamata (deletsioon ei ole laboritingimustes tappev).
Valgud
Iga rRNA modifikatsiooni sünteesimiseks kasutatakse ainult selleks mõeldud valku. E. coli rakkudes on 32 rRNA modifikatsiooni valku, 25 nendest on metüültransferaasid ja 7 pseudouridiini süntaasid. Rakkude jaoks on eriotstarbeliste valkude tootmine kulukas, mistõttu võib juba nende olemasolust järeldada valkude loodud modifikatsioonide olulisust raku elutegevusele. Rakkude jaoks on eriotstarbeliste valkude tootmine kulukas, mistõttu võib juba nende olemasolust järeldada valkude loodud modifikatsioonide olulisust raku elutegevusele. Enamik E. coli modifikatsioone on praeguseks hästi uuritud. Kõige levinum ja uuritavam modifikatsioon on pseudouridiin (Ψ). Pseudouridiin on ribonukleiinhappes esineva nukleosiidi uridiini isomeer. Ψ erinevus uridiinist seisneb tema lämmastikaluse ning suhkru vahelises sidemes. Pseudouridiine sünteesivad ensüümid, mida nimetatakse pseudouridiini süntaasideks (Ψ-süntaasid), kusjuures sünteesiks ei vajata lisaenergiat ega muid lisategureid. RNA polümeraas sünteesib pseudouridiine pärast RNA sünteesi (transkriptsioonijärgselt) nii prokarüootides kui ka eukarüootides. rRNA struktuuri uuringutes on kindlaks tehtud, et nukleosiidi modifikatsioonid on kontsentreerunud rRNA funktsionaalselt olulistesse osadesse. Ümber mRNA, ribosoomi A ja P saidi ümbrusse (A saiti seondub translatsiooni käigus aminoatsüül-tRNA-ga ja P saiti peptidüül tRNA). Modifikatsioonid on klasterdanud ka peptidüültransferaasse tsentri ümbrusse, peptiidi väljumise tunneli lähedale ja neid on leitud ka alaühikutevahelistest sildadest.
Kasutamine
In vitro ribosomaalse alaühikute rekonstrueerimine, kus kasutatakse in vitro transkribeeritud, modifitseerimata rRNA-d on aidanud selgitada rRNA modifikatsiooni funktsionaalset rolli. Sellised ribosoomid on funktsionaalselt küll aktiivsed, kuid nende aktiivsus on oluliselt madalam võrreldes ribosoomidega, mille rRNA sisaldab modifikatsioone. Ei ole tehtud katseid rakkudega, millel puuduvad kõik rRNA modifikatsiooni ensüümid. On teada, et mutatsioon folD geenis, mis viib S-adenosüül-L-metioniini (SAM) vähenemisele (SAM on vajalik paljude metülaaside tööks), põhjustab tRNA struktuuri lõdvenemist. Selle põhjal arvatakse, et rRNA modifikatsioone on vaja pigem rRNA struktuuri optimeerimiseks („fine-tuning“) mitte aga rRNA funktsionaalsuse saavutamiseks. .
rRNA modifikatsioonid optimeerivad ribosoomi vastastikust interaktsiooniligandidega. Mõned nukleotiidid lokaliseeruvad P-saidi koodoni ja P-saidi tRNA lähedal. P-saidi koodon on kontaktis 16S rRNA nukleotiidiga m4Cm1402 ja m3U1498, mis omavahel annavad hüdrofoobse kontakti. Nukleosiid m4Cm1402 kaasatakse interaktsiooni koos fosfaadiga teise ja kolmanda koodoni vahel. Teise grupi modifitseeritud nukleotiididest annavad kontakti antikoodoni dupleksiga P-saidi tRNA-ga. Muudetud nukleotiidid mängivad rolli ka rRNA konformatsiooni stabilatsioonis. Hüdroksüülgrupi metülatsioon eemaldab ühte potentsiaalse vesenik side doonorit ja tekib võimalus hüdrofoobilise kontakti. .
Suur osa rRNA modifikatsioone on nagu antibiootikumidevastane kaitsemehhanism bakterites. rDNA operoonis on palju koopiad, mistõttu on raske produtseerida resistentsus mutatsioone. Loomulike antibiootikumide tootjad kasutavad rRNA metülatsioone kaitsmaks nende endi ribosoome antibiootikumi inhibeeriva toime eest. Sellist mehhanismi on leitud erinevatest aminoglükosiidi tootjatest. Geenid, mis kodeerivad rRNA metüültransferaase, mis vastutavad antibiootikumiresistentsuse tekkimise eest, levivad kergesti ka kliinilistele patogeenidele. See võimalus teeb bakteriaalsed haigused ka oluliselt ohtlikumaks. .
Anne Värvimann
Anne Värvimann (sündinud 15. augustil 1977 ) on eesti vandeadvokaat. Ta sai tuntuks esinemisega duetis Riho Sibulaga 1996. aastal laulus "See päev on teel".
RRNA modifikatsioonid
Kasutamine
On vaja mainida, et mõlema modifitseeritud nukleotiidide ja antibiootikumide seondumissait lokaliseerub ribosoomi funktsionaalsetes tsentrites. On aga ka olukordi, kus antibiootikumid vajavad rRNA modifikatsioone, et pärssida valgusünteesi nagu näiteks kasugamycin (antibiootikum, mis osaleb translatsiooni initsiatsioonis).
Anne Värvimann
Värvimann on kaasa teinud ka teistes lauludes. Ta osales 1996. aastal Eurovisiooni lauluvõitlusel Oslos, kus ta oli taustalaulja Eestit esindanud "Kaelakee häälele". 1997. aastal esines ta koos Maarja-Liis Ilusa ja Hanna-Liina Võsaga "Eurolaulu" saates, lauldes taustvokaali laulule "Aeg".
RRNA modifikatsioonid
Kasutamine
Modifikatsioonid rRNAs võivad olla ka „kvaliteedimärk“ ribosoomi biosünteesis. Kõige parem näide on RluD (pseudouridiini süntaasi vastutav E. coli 23S rRNA-s), mis on vajalik normaalse ribosoomi kokku panekuks. .
Anne Värvimann
Peale selle võistles ta 7. veebruaril 1997 19-aastaselt Eesti Televisiooni saates "Kaks takti ette".
RRNA modifikatsioonid
Kasutamine
Sõltuvalt struktuurist võivad erinevad modifikatsioonid olla vajalikud rRNA struktuuri stabilatsiooniks, ribosoomi ja ligandi seondumise optimeerimiseks, rRNA kaitsmiseks rakule tundmatu antibakterialse Rnaasi eest või translatsiooni faktori seondumiseks ja translatsiooni regulatsiooniks.
Anne Värvimann
Advokatuuri liige on ta alates 18. septembrist 2012 ja vandeadvokaat alates 11. veebruarist 2014.
RRNA modifikatsioonid
Uuringud Eestis
rRNA modifikatsiooni uurimisel on Eestis keskendutud ensüümidele. Modifikatsioone ei sünteesita rRNA-sse korraga, vaid erinevates ribosoomide sünteesi etappides. Modifikatsioonid on jagatud 3 rühmaks: varased, keskmised ja hilised. RlmH modifikatsiooni ensüümiga on uuritud Eestis ja on teada, et see on spetsiifiline 70S ribosoomide suhtes. Tavaliselt on modifitseeritud ensüümi substraadiks kas suur või väike alaühik.
Kiive tänav
pisi|Kiive tänav Kiive tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Ülemiste asumis.
Tänav sai nime 1925.
Priedaine (Kurmāle vald)
Küla rajati nõukogude perioodil kui kolhoosidevahelise tee-ehitusorganisatsiooni töölisasula. Tänapäeval on küla sisuliselt kujunenud Kuldīga eeslinnaks.
Aastal 2005 oli külas 1100 elanikku. Aastal 2018 oli elanikke 2018, aastal 2020 aga 800.
Liberty suvemõis
pisi|[[Egbert Kochi suvila põhjakülg (2013)]] pisi|Egbert Kochi suvila idakülg (2015) pisi|Daheimi maja (2015) Liberty suvemõis oli suvemõis Tallinnas, mis tänapäeval jääb Haabersti linnaossa, Vabaõhumuuseumi tee 10 kinnistule.
Suvemõis rajati 18. sajandi teisel poolel. 1781. aastal ostis koha Carl Friedrich von Strahlborn, kes 1798. aastal lasi ehitada hiljem Vana-Liberty suvemõisaks nimetatud peahoone, mis oli barokkstiilis puitvoodriga palkhoone. Strahlborn pärandas suvemõisa oma tütrele, kes 1822. aastal abiellus raehärra Alexander Gustav Kochiga. Kuni baltisakslaste Eestist lahkumiseni 1939. aastal kuulus suvemõis Kochide perekonnale.
Vana-Liberty suvemõisa peahoone on hävinud, säilinud vaid vundament. Suvemõisa kompleksi kolm hoonet – Egbert Kochi suvila, Egon Kochi suvila ja Daheimi maja on ehitismälestistena võetud riikliku kaitse alla. Daheimi maja on historitsistlik palkmaja, mis on ehitatud 1865. aastal. Egon Kochi ja Egbert Kochi suvilad on heimatstiilis puithooned. Suvemõisa kompleksi abihoonetest on säilinud Vana-Liberty suvemõisa teenijatemaja ja jääkelder, Daheimi maja maakelder, aednik Jaulo maja (ehk sulastemaja) ja Egon Kochi Mercedese garaaž.
Nõukogude perioodil tegutses Liberty suvemõisa hoonetes Rocca al Mare pioneerilaager.
Aktivism
Aktivismi saab üldiselt kirjeldada kui osavõttu mingist tegevusest, mis on suunatud muutuse saavutamisele. See muutus võib olla nii sotsiaalsfääris, poliitiline, keskkonnaküsimustega seotud vms. Aktivism toetab opositsiooni. Aktivismiga seotud inimest nimetatakse aktivistiks.
Kilbi tänav
Kilbi tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis.
Kilbi tänav sai nime 13. juunil 1958. Tänava nimi on lähikonnas asuva Amburi tänava paarisnimi.
Kabimüts
Kabimüts on kabjakujuline kõval pappalusel siid kattega müts, mida kandsid Saaremaa ja Lääne-Eesti naised.
Kabimütsi variante (Saaremaal pinnmüts, Läänemaal lai- ja kõrgemüts, Pärnumaal moorimüts jt) kanti piirkonniti kuni 19. sajandi lõpuni.
Vaata ka
Eestis varem kantud vanemat tüüpi mütse:
Peeter-Pauli kirik (Mottistone)
Esimesed teated kiriku kohta on pärit 12. sajandist.
John Holland, teine Exeteri hertsog
John Holland, teine Exeteri hertsog (29. märts 1395 – 5. august 1447) oli Inglise aadlik ja sõjaväelane saja-aastases sõjas. Tema isa John Holland, esimene Exeteri hertsog oli kuningas Richard II emapoolne poolvend, kes pärast kuninga kukutamist hukati. Hollandi suguvõsa maad ja varad konfiskeeriti, kuid Johnil õnnestus need kuningale truuks jäädes tagasi saada. Ta aitas oma nõol Henry V Prantsusmaale tungida, olles toeks nii maal kui merel. Ta oli marssal, admiral ning kuningas Henry VI ajal Akvitaania hertsogkonna leitnant. Tema matmiskoht on Royal Foundation of St Katharine Londonis.
Puugaasigeneraator
Puugaasigeneraator on gaasistamise seade, mis eraldab puidu ja kivisöe põletamisel sünteesgaasi, mis koosneb õhulämmastikust, vingugaasist, vesinikust, metaani osakestest ja teistest gaasidest, mida pärast jahutamist ja filtreerimist saab kasutada sisepõlemismootori kütuseks või teistel eesmärkidel. Ajalooliselt olid puugaasigeneraatorid tihti paigaldatud sõidukitele, aga tänapäevased uuringud ning arendused on keskendunud enamasti statsionaarsetele seadmetele.
Eelised
1. Puugaasi saab kasutada sisepõlemismootorites. (Maksimaalse efektiivsuse saavutamiseks võib kasutada gaasi turbiinides.) Puit on taastuv energiaallikas. Seega saab puugaasi kasutada juhul, kui maagaasi ja bensiini pole saada.
2. Puidul kütusena on kinnine süsinikuringe, mis ei tekita globaalset kliimasoojenemist. Võrreldes fossiilkütustega on puugaas loodusele ohutum.
3. Kriisiolukorras on neid suhteliselt lihtne toota käepärastest vahenditest.
4. Puugaas põleb puhtamalt, võrreldes tavalise puidu ja bensiiniga põletamisega. Tahma tekib puugaasi põletamisel minimaalselt või üldsegi mitte.
5. Statsionaarse seadme puhul on võimalik saavutada maksimaalne soojus- ja elektritootlikkus. Selliseid koostootmisjaamu on kasulik ehitada isegi tööstuslikult arenenud riikides. Suurematel jaamadel on isegi parem efektiivsus.
Puudused
1. Seadeldis on ebamugavalt suur.
3. Osadel mudelitel võib esineda tõrkeid, mistõttu gaasi tootmine pole stabiilne.
4. Maksimaalsel võimsusel töötavat seadet on raske peatada, kuna gasifitseerimisprotsess jätkub ka pärast seadeldise väljalülitamist.
5. Gasifitseerimise põhiprodukt on süsinikmonooksiid. See põletataks koos teiste gaasidega ohutuks süsinikdioksiidiks, kuid süsinikmonooksiid on inimestele ohtlik.
6. Puidu niiskus on tavaliselt 15–20%. Isegi kuiva puidu põletamisel tekib hapniku (O) ja vesiniku (H) aatomeid, millest tekib veeaur. Ühes kilogrammis kuivas puidus on 0,4 liitrit vett, millest omakorda puugaasi jahutamisel ja filtreerimisel tekib tõrv. Mistõttu on vaja spetsiaalseid reovee puhastusseadmeid. Reovee puhastusele kulub 25–35% puugaasist saadud energiat.
Pärast II maailmasõda
USA Föderaalne Eriolukordade Agentuur (FEMA) avaldas märtsis 1989 raamatu, kuidas ehitada puugaasigeneraatorit siis, kui naftat pole saadaval. Eli [kas EL-i ?] kaasabil ja uurimistöö edendamisel sai alguse 2005. aastal Güssingis Austrias Euroopa energiapoliitika tulevikku käsitlev projekt. Sealt leiab sellise gaasimootoriga puugaasil töötava elektrijaama jooniseid, mille tootlikkus on 2 MW elektrienergiat ja 4,5 MW soojust. Joonised sisaldavat veel kahte konteinerit, et oleks võimalik puugaasiga eksperimenteerida. Ühte neist saab kasutada puugaasi ümbertöötamiseks diislikütusesarnaseks kütuseks Fischeri-Tropschi printsiibil. 2005. aasta oktoobri seisuga oli võimalik 5 kilogrammist puidust toota 1 liiter diislit [kas diislikütust?].
Ajalugu
Seal on veel rikkalikult kirjandust puugaasi tootmisest ja gaasitöödest. Puugaasi nimetatakse ka asulagaasiks, isetoodetud gaasiks, sünteetiliseks gaasiks ja generaatorigaasiks. Tänapäeval on see kõik avalik informatsioon. Kõige edukamad puugaasigeneraatorid, mis on kasutusel Euroopas ja USA-s, on varasema Imberti disaini modifitseeringud. Puugaasi toodetakse enamasti puidust, kuid võib kasutada ka sütt. Süsi on tihedam ja saadud gaas on puhtam (ilma hõljuvate tõrvaosakeste ja üleliigse veeta). FEMA 1989. aasta mudelil on märgatavad eelised varasemate Euroopas levinud mudelite ees. FEMA mudelile on lihtsam kütust lisada ja ka lihtsam ehitada. Puudusteks on kindla oksüdeerumisruumi puudumine, mis viib töötemperatuuri languseni, mis omakorda liigse tõrva tekkeni. Seetõttu on vanemad mudelid siiski populaarsemad. Liigne tõrv gaasis rikub mootori kiiresti, ummistades klapid ja rõngad. Uus disain, mida kutsutakse "Keith gaasistajaks", pakub välja lahendused temperatuuri ja tõrva probleemile.
Testimised Auburni Ülikoolis näitasid, et saadud gaas on 37% efektiivsem kui bensiin. See süsteem on püstitanud kiirusrekordi biomassi toitel töötavate sõidukite seas ja on tehtud ka mitmeid üleriigilisi testisõite. UN andis välja dokumendi nimega FAO 72, mis seletab detailselt puugaasi generaatori disaini ja ehitust. Sama sisaldab ka Maailma Panga tehniline paber 296.
Alakonnu järv
Alakonnu järv (ka Kuajärv, Alakonu järv, Alakunnu järv, Jussi järv) on järv Antsla vallas.
Selle pindala on 4,5 ha.
Hiid-teeleht
Hiid-teeleht (Plantago maxima) on teeleheliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Taim kasvab ka Eestis.
Sibula järv
Sibula järv (ka Karula Sibulajärv) on järv Antsla vallas.
Selle pindala on 3,3 ha.
Eugesta Eesti
Eugesta Eesti on Eesti ettevõte, mis tegeleb mitmesuguste kaupade müügi ja turustamisega. Eugesta kuulub Leedu ettevõttele Eugesta. Eesti esindus asub Rukki tee 5, Lehmja küla, Rae vald, 75306 Harjumaa.
Ettevõte kanti Äriregistrisse 1996. aastal. Ettevõtte varasemad nimed olid:
Leelaste
Leelaste (varem Läilaste) oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Tõstamaa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Tõhela küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tõstamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tõhela külaga.
1624 on esimest korda mainitud nime Lahlast, seejärel 1638 Leula, 1797 Leilast.
John Cornwall, esimene parun Fanhope
John Cornwall, esimene parun Fanhope (ka Sir John Cornwall, Sir John Cornwaille ja Sir John Cornouayl; umbes 1364 – 11. detsember 1443) oli Inglise aadlik ja sõjaväelane. Ta oli üks oma aja austatumaid rüütellikke kujusid.
Madi kivikalme
pisi|Madi kivikalme Madi kivikalme on Viljandi vallas Vanamõisa külas Madi talu lähedal olev muinaskalme.
Kalmest on arheoloogiliselt uuritud u 1050 m², mis moodustab rohkem kui poole kalme pindalast. Väljakaevamised on toimunud mitmes järgus: 1921 (seda juhtis Aarne Michael Tallgren), 1925 (Harri Moora) ja 1959–66 (Jüri Selirand).
Kivikalmest on leitud põletusmatuste jäänuseid; enamik esemeid pärineb 11.–13. sajandist.
Koidiku tänav
Koidiku tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Kivimäe asumis.
Koidiku tänav sai nime 27. juunil 2001. Tänav on saanud nime läheduses asuva Hommiku tänava mõjul.
Kohila tänav
Kohila tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kitseküla asumis.
Kohila tänav sai nime 27. jaanuaril 1956. Tänav on saanud nime Kohila raudteejaama järgi.
Puškinskaja metroojaam
Puškinskaja metroojaam (vene keeles Пушкинская (Puškinskaja metroojaam), valgevene Пушкінская) on üks Minski metroo jaamadest Aŭtazavodskaja liinil Frunzienski rajoonis.
Jaam avati 3. juulil 1995; see oli 2005 aasta novembrini üks selle liini lõppjaamadest. Algselt oli see Minski lääneosa elanikele ümberistumisjaamaks, seega oli seal palju reisijaid, ent pärast liini pikendamist langes reisijate arv järsult. Projektis kandis jaam nime Praspiekt Puškina.
Jaam on kolme lööviga. Selle kujunduses on püütud tabada Aleksandr Puškini ajastut - kasutatud on sellele ajastule omaseid sambaid ja kaari. Jaama valgustavad varjatud päevavalguslambid, aga sambaid kaunistavad ajastule omased mittetöötavad valgustid. Sealne perroon on 10 meetri laiune ja 100 meetri pikkune.
Hildesheimi mets
thumb|Hildesheimi vaatetorn Hildesheimi metsas thumb|500px|Vaade Hildesheimi metsale edelast Hildesheimi mets on kõrgustik (kuni 359 m merepinnast) Hildesheimi kreisis Alam-Saksi liidumaal Saksamaal.
Geograafia
Hildesheimi mets paikneb Innerste kõrgustikul, osana Alam-Saksi kõrgustikust, Leine (läänes), Innerste (põhjas) ja Lamme (idas) orgude vahel. Need tiheda metsaga künkad, mis külgnevad idas Saubergega ja asuvad mõni kilomeeter Vorholzist lääne-edelas, katavad ala Hildesheimist lõunas, Bad Salzdetfurthist loodes, Sibbessest põhjas ja Nordstemmenist kagus.
Kirjeldus
Hannoveri–Würzburgi kiirraudtee lõik kulgeb läbi Hildesheimi metsa kolme tunneli kaudu, üle sildade ja avatud liinidel.
Künkad
Hildesheimi metsa küngaste ja kõrguste hulgas on järgmised: (mainitud tunnelid läbi 3 künka kuuluvad Hannoveri–Würzburgi kiirraudteele)
Veeteed
Need on mõned jõed, mis algavad Hildesheimi metsast:
Järgmised veeteed mööduvad Hildesheimi metsast:
Asulad
Linnad ja külad Hildesheimi metsas ja ümbruskonnas:
Püha Risti kirik (Binstead)
Püha Risti kirik on kirik Ühendkuningriigis, Inglismaa lõunaranniku lähistel asuval Wighti saarel Binsteadis. Kirikut kasutab Inglismaa kiriku kogudus.
11. ja 13. sajandil asus pühakoda asula ja ranniku vahel.
Suurem osa altariesisest on valmistatud kalasabaseotismüüritisest. Algne lööv asendati 1844. aastal ning seda laiendati 1875. aastal põhjapoolse külglöövi lisamisega. Kirik sai 1969. aasta tulekahjus tugevasti kahjustada. Pühakoda taastati ja pühitseti 1971. aasta veebruaris taas sisse.
Kiriku orel valmis umbes 1897. aastal.
Valtu mõis
pisi|Valtu (1840) pisi|Valtu mõisa teenijatemaja 2 Valtu mõis (saksa keeles a-st 1816 Waldau, varem Kotz) oli rüütlimõis Rapla kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõisasüda Rapla valda Rapla maakonnas.
Taani hindamisraamatus on mainitud Kotoaasseni küla. Valtu mõisa (Koettes) on esmamainitud 1412. aastal. 1588–1828 oli mõis Tiesenhausenite omanduses, 1828–1858 kuulus riigile. 1858 ostis mõisa riigilt Vääna parun Otto von Stackelberg, hiljem oli Maydellide, Ungern-Sternbergide ja Girard de Soucantonide valduses, 1919. aastal kuulus mõis (küll kinnistamata müügilepingu alusel) Otto Seislerile.
Mõisa senine saksakeelne nimi Kotz muudeti aastal 1816 nimeks Waldau (sks Wald ’mets’ + Aue ’jõeniit’), millest kujunes eestikeelne kohanimi Valtu. Eesti keeles oli varem kasutusel mõisanimena ka Kosu (1732 Kosso mois).
1913. aastal oli mõisa koosseisus 2070,3 ha mõisamaad, 99 lahustükki (2974,9 ha), üks kõrvalmõis ja kaheksa küla.
Valtu mõisakompleks oli Eesti klassitsismi üks tippteoseid.
pisi|Puraviku tuuleveski Mõisa peahoone põletati 1905. aastal ja selle varemed lammutati lõplikult 1958. aastal. Tänapäeval asub peahoone asukoha ees kortermaja. Mõisakompleksist on säilinud külghäärberid ja mõned ümber ehitatud kõrvalhooned. Mõisasüdamest pool kilomeetrit lääne pool asub 1815. aastal ehitatud hollandi tüüpi tuulik, nn Puraviku tuuleveski.
3M22 Tsirkon
3M22 Tsirkon (vene keeles 3M22 «Циркон»; NATO koodnimi SS-N-33) on Venemaa laevatõrje raketikompleks, mis tulistab välja hüperhelikiirusega tiibrakette.
Raketikompleks Tsirkon töötati välja Moskva oblastis Reutovis asuvas Masinaehituse Teadus-Tootmiskoondises.
187 eKr
187. aasta eKr ehk ab urbe condita DLXVII (567).
3M22 Tsirkon
Augustis 2022 teatas Venemaa kaitseminister Sergei Šoigu meediale, et alustati hüperhelikiiruselise raketikompleksi Tsirkon saritootmist.
Jaanuaris 2023 ilmus Vene meedias teade, et Tsirkonid paigaldati Venemaa mereväe Põhjalaevastiku fregatile Admiral Gorškov.
Kolde tänav
Kolde tänav on või oli mitmes Eesti asulas:
Võnnu tänav
Võnnu tänav on kahes linnas:
Nõukogude Liidu põhiseadus
Kõik kolm põhinesid 1918. aastal vastu võetud Venemaa Nõukogude Vabariigi konstitutsioonil.
Leetsaare
Leetsaare oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Kastna mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Ranniku küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tõstamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Ranniku külaga.
Hiigel-elupuu
Hiigel-elupuu (Thuja plicata) on küpressiliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Põhja-Ameerikast pärit taime kasvatatakse ka Eestis.
Lembra
Lembra oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Pootsi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kavaru küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tõstamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kavaru külaga.
Küla staatuses alates umbes 1900 (Лембра).
Rebäsejärv
Rebäsejärv (ka Karula Rebasejärv) on järv Valga vallas.
Selle pindala on 4,1 ha.
Dmitri Bortnjanski
Dmitri Bortnjanski (1751 Hluhhiv, Kiievi kubermang – 28. september/10. oktoober 1825 Peterburi) oli ukraina helilooja ja koorijuht Venemaal.
Ukrainas sündinud Bortnjanski õppis varajases lapsepõlves laulmist Hluhhivis, kuid saadeti seitsmeaastaselt õppima Peterburi õukonnakapelli, kus ta õppis Baldassare Galuppi õpilasena muusikat. Aastal 1768 läks ta koos õpetajaga Veneetsiasse õpinguid jätkama. Varsti pärast naasmist aastal 1779 määrati ta õukonnakapelli dirigendiks ja aastal 1796 koorijuhiks ning sellel ametikohal oli ta kuni surmani. Ta oli esimene õukonnakapelli koorijuht, kes sai õiguse jagada Venemaal kogu kirikumuusikale esinemislubasid.
Tema loodud kirikulaule lauldakse ka Eesti Evangeelses Luterlikus Kirikus: KLPR-264 "Ma kummardan Sind, Armuvägi"
West (laev)
West oli Venemaa hüdrograafialaev, mis teise maailmasõja ajal kohandati miiniveeskajaks ja kuulus Balti laevastikku.
Ajalugu
Laev ehitati 1939.
Kuikli järv
Kuikli järv (ka Kuigli järv) on järv Valgamaal Valga vallas Rebasemõisa külas. Veepeegli pindala 3,3 ha, kaldajoone pikkus 690 m.
West (laev)
Ajalugu
27. juunil 1941 sattus laev Hari kurgus meremiinile ja uppus.
Laevavrakk avastati 1979. See asub Hari kurgu suul. Vrakk on arvele võetud Eesti kultuurimälestisena.
Parandak
Parandak on linn Zarandiehi linna keskosas, kus elab üle kaheksa tuhande inimese. Üks selle linna suveniire on pistaatsia.
Kume tänav
Kume tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Raudalu asumis.
Tänav sai nime 4. septembril 1970.
Pimekurt
Pimekurt on inimene, kes on pime ja kurt.
Üks tuntumaid pimekurte oli Helen Keller.
Jean Anthelme Brillat-Savarin
Jean Anthelme Brillat-Savarin (1. aprill 1755, Belley, Aini departemang, Prantsusmaa – 2. veebruar 1826, Pariis) oli Prantsuse jurist, poliitik, epikuurlane ja gastronoom. Tänapäeval teatakse teda peamiselt kaks kuud enne ta surma anonüümselt ilmunud teose "Maitse füsioloogia ehk mõlgutused kõrgemast gastronoomiast" järgi (täispealkiri prantsuse keeles "Physiologie du Goût, ou Méditations de Gastronomie Transcendante; ouvrage théorique, historique et à l'ordre du jour, dédié aux Gastronomes parisiens, par un Professeur, membre de plusieurs sociétés littéraires et savantes"; eesti keeles ilmus raamat Külli Kressa tõlkes 2014. aastal kirjastuses Tänapäev).
Brillat-Savarin sündis Belley linnakeses juristide suguvõssa. Ta õppis Dijonis õigusteadust, keemiat ja meditsiini ning pidas seejärel kodulinnas juurapraksist. 1789. aastal, mil algas Suur Prantsuse Revolutsioon, lähetati ta saadikuna Prantsusmaa parlamenti (Seisustekokku), millest peagi sai Riiklik Põhiseadusassamblee. Seal saavutas ta mõningase tuntuse, eriti avaliku kõnega surmanuhtluse toetuseks. 1733. aastal võttis ta isa Marc Anthelme endale teise perekonnanime, kuna ta vastsurnud tädi perekonnanimega Savarin jättis talle sel tingimusel kogu oma vara.
Jean Anthelme Brillat-Savarin naasis peagi Belley'sse ning valiti aastaks linnapeaks. Revolutsiooni hilisemal perioodil oli tema pea eest raha välja pandud ning ta põgenes Prantsusmaalt Šveitsi, kus peatus sugulaste juures Moudonis ning hiljem Lausanne'is Hôtel du Lion d'Argentis. Sealt liikus ta Hollandisse ja edasi vastrajatud Ameerika Ühendriikidesse kus elas kolme aasta vältel Bostonis, New Yorgis, Philadelphias ja Hartfordis, teenides elatist prantsuse keelt ja viiulimängu õpetades. Mõnda aega mängis ta esimest viiulit New Yorgis Park Theateris. Direktooriumi võimuletuleku järel naasis ta 1797. aastal Prantsusmaale. Seal asus ta magistraadi ametikohale, kuhu jäi elu lõpuni, olles kohtunik kassatsioonikohtus.
Muuhulgas pärineb temalt tuntud lause: "Ütle, mida sa sööd, ja ma ütlen sulle, mis sa oled."
Kurni tänav
Kurni tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Rahumäe asumis.
Kurni tänav sai nime 8. novembril 1927. Tänav on saanud nime lähedal asuva Mängu tänava mõjul.
Lülle laevkalmed
Lülle laevkalmed (ka Sõrve laevkalmed) on Saaremaal Sõrve poolsaarel Lülle külas Jaagutooma talu juures olevad muinaskalmed.
Arvatavasti oli laevkalmete juures veel kivikirstkalmeid, aga need on kiviaedade tegemiseks lõhutud.
Need on ühed Eesti vanimad maapealsed kalmeehitised ja meie vanimate põletusmatustega kalmed.
Püha Vaimu kirik (Newtown)
Püha Vaimu kirik on kirik Ühendkuningriigis, Inglismaa lõunaranniku lähistel asuval Wighti saarel Newtownis. Kirikut kasutab Inglismaa kiriku kogudus.
Lepaspea
Lepaspea oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Tõstamaa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Ermistu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tõstamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Ermistu külaga.
1601 on esimest korda mainitud nime Lebbosse, seejärel 1618 Läpßpäh By, 1624 Leppespa, 1797 Lepespäti (karjamõis).
Jaagupi tarandkalme
Jaagupi tarandkalme on Tartumaal Tõraveres Jaagupi talu juures olev kivikalme. Kalme pärineb 3.–5. sajandist.
Kalmet uuriti põhjalikult 1933–1935 (Harri Moora ja Artur Vassari eestvedamisel) ja 1938 (Erna Ariste eestvedamisel) tehtud arheoloogilistel kaevamistel. Kalmest leiti mitukümmend põletusmatust ja kokku üle 760 leiu, sealhulgas arvukalt pronksehteid, keraamikat, klaashelmeid jms. Tartu ümbruskonnale iseloomulike tarandkalmete seast on Jaagupi kalme kõige põhjalikumalt uuritud.
Kuri õigeusu kiriku koolimaja
pisi|Kuri õigeusu kiriku koolimaja (2010) pisi|Mälestustahvel [[Julius Oengole koolimaja seina juures]] Kuri õigeusu kiriku koolimaja on endine koolimaja Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kuri külas.
Linnama
Linnama oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Sõõrike-Parasmaa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Mäeküla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Pärnu-Jaagupi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Mäekülaga.
Kuri õigeusu kiriku koolimaja
Hoonet kasutab alates 2000. aastast rendilepingu alusel Pühalepa Naistekoda.
Koolimaja on kantud kultuurimälestiste registrisse.
Koolimaja lähedal on Kuri õigeusu kirik, mis on samuti kantud kultuurimälestiste registrisse.
Ajalugu
Kuri õigeusu kiriku koolimaja ehitati aastatel 1888–1891 koos kiriku (Kuri Kristuse Taevaminemise kirik) ja preestri majaga. Arhitektid olid P. Knüpffer ja I. Dmitrevski. Koolimaja on kasutatud periooditi ikka koolina, viimati oli majas Kuri algkool aastatel 1990–1999.
1892/1893. õppeaastal oli koolis 18 õpilast, nende seas nii õigeusku kui ka luteri usku kuulujaid. Õppetöö toimus vene keeles. Vanematel tuli tasuda 2–4 rubla õppemaksu aastas. Aastatel 1896–1903 töötas koolis õpetajana Riia Vaimuliku Seminari haridusega preester Mihhail Põrk ja kaks köstrit.
1918. aasta sügisel toodi Hellamaa vallakool (asutatud 1875. aastal Suuremõisa mõisniku Ungern-Sternbergi poolt) üle Kurisse, viidi aga lastevanemate palvel nädala pärast tagasi. 1928. aastal toodi Hellamaa vallakool Läänemaa koolivalitsuse korraldusel uuesti Kurisse. 1929. aastal viidi kool tagasi Hellamaale ning samal aastal suleti Kuri 6-klassiline algkool seoses Palade uue koolihoone valmimisega. Aastast 1945 tegutses Hellamaa kool pärast põlengut taas Kuri koolimajas. 1946/1947. õppeaastal oli õpilaste arv haripunktis, ulatudes 73 õpilaseni. Seejärel õpilaste arv vähenes ning 1969. aastal suleti Kuri koolimajas tegutsev Hellamaa kool, kuna 1960.–1970. aastate riiklik hariduspoliitika nägi ette väiksemate maakoolide sulgemist.
1990. aastal avati Kuri Algkool uuesti, kolme 6-aastase õpilasega, kuid selle tegevus jäi lühikeseks. 1997. aastast tegutses kool Kuri külaseltsi toel erakoolina. 1999. aastal suleti kool õpilaste vähesuse tõttu (8 õpilast).
2000. aastal otsustas Pühalepa Vallavalitsus konkursi korras anda maja rendile Pühalepa Naistekojale, kes on maja remontinud ja korras hoidnud.
Leptodeira bakeri
Leptodeira bakeri on maoliik.
Juliet Barker
Juliet R. V. Baker (snd 1958) on inglise ajaloolane, kes spetsialiseerub keskajale ja kirjanduslikule eluloole. Ta on kirjutanud õdedest Brontëdest, William Wordsworthist ja turniiridest. Aastatel 1983–1989 oli ta Brontë Parsonage Museumi kuraator ja raamatukoguhoidja.
Leptodeira bakeri
Levila
Leptodeira bakeri on levinud Arubal, Paraguaná poolsaarel ja Falcóni osariigis Venezuelas.
Lasteaia tänav (Narva)
Lasteaia tänav on tänav Narvas Kerese linnaosas. Tänav algab Kreenholmi tänavalt ning lõpeb Energia tänavaga ristudes. Tänava pikkus on 260 m.
Juliet Barker
Ta on omandanud Oxfordi St Anne's College'ist doktorikraadi ajaloos.
Leptodeira bakeri
Nimi
Maoliik Leptodeira bakeri on nime saanud zooloogi dr. Horace Burrington Bakeri (1889 – 1971) auks.
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Leptodeira bakeri seisuga 11.01.2014.
Hiina pappel
Hiina pappel (Populus simonii) on pajuliste sugukonda kuuluv taimeliik.
Taim kasvab ka Eestis.
Alati päikeseline Philadelphia
"Alati päikeseline Philadelphia" (inglise "It's Always Sunny in Philadelphia") on USA komöödiasari.
Sarja peategelasteks on viis sõpra, kes juhivad Philadelphias asuvat Iiri pubi.
Linnamaa
Linnamaa oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Kõnnu küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kõnnu külaga.
Libvirt
pisi|300px|libvirt supports several [[Hypervisors and is supported by several management solutions]]
Libvirt on avatud lähtekoodiga vaba tarkvarakogu, mis võimaldab hallata virtualiseerimistarkvarasid ja nendele eraldatavaid ressursse, näiteks nagu võrguliidesed ja kettaruum. Libvirt sisaldab API teeki, teenust libvirtd ja käsurida virsh.
Ajalugu
Aastal 2005 hakkas RedHat arendama rakendust, mis võimaldaks juhtida virtuaalmasinaid ühiste käskudega, sõltumata sellest, mis tarkvaral need töötavad. Sama aasta 19. detsembril ilmus versioon 0.0.1, mille nimeks oli libvir ja mis võimaldas teostada põhilisi operatsioone virtualiseerimistarkvaraga Xen. Järgmise aasta veebruaris anti tarkvarale uusi nimi – libvirt. Alles aasta pärast lisandus versioonis 0.2.0 tugi KVM ja Qemu juhtimiseks ning võrguühenduste konfigureerimiseks. Kiire areng algas versioonist 0.7.0 (5. august 2009), millega lisandusid näiteks VMWare ESX tugi ja võrguliideste hot-plug (virtuaalmasinat peatamata) lisamise ja eemaldamise võimalus. Versioon 8.2.0 võimaldab teostada virtuaalmasinate live-migratsiooni (virtuaalmasinate teisaldamine ilma neid peatamata) erinevate füüsiliste arvutite vahel. Aasta 2012 suve lõpus ilmus versioon 0.10.1
Toetatud arhitektuurid
Libvirt on kirjutatud C keeles, mis tähendab, et lisaks traditsioonilistele x86 ja amd64 arhitektuuridele on selle lähtekoodi võimalik kompileerida teiste arhitektuuride jaoks. Näiteks Linuxi distributsioon Debian pakub seda eelkompileeritud paketina arhitektuuridele alpha, arm, ia64, mips, powerpc, s390, sh4, sparc ja teised. Virtualiseerimise toeta arhitektuuridele kompileerimise põhjuseks on soov võimaldada nendelt juhtida teistel arvutitel töötavaid virtuaalmasinaid läbi arvutivõrgu.
Toetatud virtualiseerimistarkvarad
Käsurea Virsh abil on võimalik hallata nii kohalikus kui ka kaudses arvutis töötavaid virtualiseerimistarkvarasid. Selleks, et toetatud tarkvarade kogus ja nende funktsionaalsus oleks suurim, täidab libvirt palju funktsioone riistvara draiverite tasandil. Toetatud on järgmised virtualiseerimistarkvarad: Igal tarkvaral on olnud erinev väljatöötamisprotsess ja on erinevad võimalused, mistõttu libvirt ei toeta iga tarkvara kõiki funktsioone.
Heily Aavik
Heily Aavik (sündinud 24. juulil 1972) on agentuuri La Ecwadori omanik ja endine Eesti Reklaamiagentuuride Liidu president (2008–2010) ning juhatuse liige (2002–2010).
Ta on osalenud nii Kuldmuna konkursi kui Aasta Turundusteo žürii töös. Aastatel 2002-2010 oli Heily Aavik Eesti Rahvusliku Kuldmuna konkursi ja gala peakorraldaja.
Libvirt
Töömudel
Libvirt võimaldab hallata nii kohalikus kui ka kaudses arvutis töötavaid kolmandaid kihte. Virtualiseerimistarkvarade juhtimiseks kaudsetel arvutitel on vajalik Libvirt olemasolu ka nendel.
Heily Aavik
2002. aastal valis Äripäev tema asutatud agentuuri La Ecwadori reklaamiagentuuride seast Turunduse TOP võitjaks.
Libvirt
Käsurida virsh
Libvirti tarkvarapakett sisaldab käsurida virsh, mis on peamine virtualiseerimistarkvarade haldusvahend. Käsurida võimaldab:
Heily Aavik
Silmapaistvamad tööd
Heily Aaviku juhtimisel on strateegiaagentuur La Ecwador pälvinud mitmeid turundus- ja reklaamialaseid auhindu: nii Kuldmune kui ka Grand Prixe.
Pormeistri järv
Pormeistri järv (ka Ehajärve) on järv Antsla vallas Jõepera külas Karula rahvuspargis. Selle pindala on 5,5 hektarit.
Heily Aavik
Silmapaistvamad tööd
Heily Aavik on osalenud :
Turundusalased nõustamised
Heily Aavik on turundusalaselt nõustanud järgmisi suurettevõtteid:
Isiklikku
Heily Aavik on abielus ja tal on kolm poega.
8 aastat on ta olnud Tallinna Rahumäe põhikooli hoolekogu liige ( 1999  –  2007).
Pormeistri järv
Järves on kaks saart.
Riigiloome
Riik kui institutsioon moodustub, kui rahvas organiseerub ja moodustab tsentraliseeritud haldusstruktuuri. Riik tähendab ennast territoriaalselt määratlevat, poliitilisi otsuseid suveräänselt langetava valitsuse ja sõjaväega organisatsiooni. Riigi formeerumisele paneb aluse protsess, mille käigus erinevad hõimud koonduvad (reeglina ühise sõjaretke korraldamise või välise agressiooni ohu mõjul) ühe võimeka juhi juhtimise alla ning tegevuse omavaheliseks koordineerimiseks hakatakse kasutama ühte keelt. Riigivõimu stabiilsuse määrab rahvuslus, s.t inimeste soov kuuluda määratud kultuuriruumi ja valmisolek tasuda sellesse kuulumise õiguse eest makse. Politoloog Anders Perssoni sõnul põhineb riiklus kolmel mõõtmel: julgeoleku-, poliitiline- ja majanduslik mõõde. Neist kolmest peetakse turvalisust peaaegu alati esmatähtsaks, sest see on majandusarengu vältimatuks eelduseks.
OECD poolt 2007. aastal vormistatud arenguabi dokumendi järgi lähtub riiklus põlisrahvast ning selle jätkusuutlikkus sõltub riigi- ja ühiskonna vastastikuste suhete korraldusest, milles kesksel kohal on: poliitilised tehingud valitseva eliidiga, valitsuse põhifunktsioonide järjestamine tähtsuse järjekorras ning valmisolek, reageerida ühiskonnaliikmete ootustele. Majandusajaloolased Noel Johnson ja Mark Koyama hindavad riike selle järgi, kui võimekad nad on maksutulude kogumisel, õiguskorra kehtestamisel ning avalike hüvede pakkumisel.
Riigiloome etapid
Riigi moodustumise protsessi uuriti juba 17. sajandil, kuid süsteemse aluse pani sellele oma töödega Max Weber (1864-1920). Kui 20. sajandil esimesel poolel uurisid antropoloogid ja arheoloogid esmajoones riigi moodustumise protsessi, siis peale 1980-ndaid keskendusid politoloogide ja sotsiaalteadlaste oma uurimistegevuses modernse riigi toimimismehhanismidele. Seejuures eristatakse vabatahtlikuse alusel moodustunud riike sunnivõimu korras loodud riikidest.
Vabatahtlik ühinemine - linnriik
Induse jõe oru ja Mesopotaamia viljakatel aladel, kus oli vaja organiseerida inimesi suuremahuliste niisutussüsteemide rajamiseks, tekkis toidu ülejääk ning see omakorda avas võimaluse spetsialiseeruda käsitööle. Käsitööliste koondumine ja kaubatänavate tekkimine pani aluse integratsioonile ja linlikule eluviisile. Linnad, mis tekkisid oluliste kaubateede äärde või kohta, kust oli võimalik vedada kaupu vett mööda kaugemale, hakkasid kiiresti kasvama. Nii tekkisid linnriigid. Ühiskondliku kokkuleppe teooria ja sellest lähtuv filosoofiline koolkond lähtub vabatahtliku ühinemise teooriast.
Kaubanduslikud linnriigid sõlmisid omavahelisi vabakaubanduse kokkuleppeid (Hasaliit, Švaabi liiga), edendades nii kaugkaubandust ja parandades enda huvide kehtestamise võimekust. Kuid suurte ja pikkade jõgede (näiteks Sumeri Eufrat ja Tigris, Euroopas Rheini) ääres asuvad linnriigid ja vabalinnad muutusid oma tollimaksu nõuetega kaubandust takistavaks teguriks, vähendades seeläbi kaugkaubanduse tasuvust. Selle probleemi lahendasid sõjapealikud (Sargon I Mesopotaamias ja Napoleon Euroopas), kes alistasid need linnad ja tühistasid nende maksunõuded, panid aluse suuremale riiklikule organisatsioonile ühtse mõõdikute ja arvestussüstemiga.
Sunnitud ühinemine - militaarriik
Inimeste sunnitud ühinemise vajadus tekib reeglina seoses sõjategevusega. Vana-aja ühiskondades oli selle põhjuseks reeglina soov hõivata toimetuleku seisukohalt olulisi loodusrikkusi või vajadus täiendava tööjõu (s.t orjade) järele. pisi|Üks varasemaid näiteid riikluse ikonograafiast (31. sajand eKr): narmeri paleti kaks külge kujutavad vaarao Narmerit, kes vägivalda rakendades ühendab jõeäärseid maid enda valitsemisvõimu alla. Mõtte, et riigitekke protsessile paneb aluse vallutustegevus, sõnastas Ibn Khaldun (1332-1406) ja Jean Bodin (1530-1596). Sellele mõttele andis teadusliku põhjenduse  Franz Oppenheimer (1864-1943) oma antropoloogiliste uuringute käigus kogutud andmete põhjal. Nendest lähtudes esitas ta väite, et riiklik organisatsioon oli vajalik sõjaväe ülalpidamiskulude katteks ja vallutustegevuse tagajärjel loodud ebavõrdsuse püsimise kindlustamiseks. (28,29) Selline tava oli ja on iseloomulik sõjakatele hõimu- ja religioossetele ühiskondadele.
Sunnitud ühinemisi on põhjustanud ka sõjalise sissetungi ja enesemääramisõiguse kaotamise oht, mis sundis inimesi ühinema, et luua piisava võimekusega sõjaline organisatsioon ning katta selle ülalpidamisest johtuvad kulud. Sunnitud ühinemise tulemiks oli militaarriik, mis hõlmas suuremat territooriumi ning hõlmas endasse erinevate hõimude eluala ja linna, mis kaotasid oma suveräänsuse.
Rahvusvaheline tunnustus – territoriaalriik, õigusriik, rahvusriik
1648. aastal sõlmitud Vestfaali rahulepinguga loodi pretsedent, millega tunnustati päriliku kuningavõimuta rahva suveräänsust. Selle lepinguga tunnustasid Euroopa kroonitud pead Vana Šveitsi konföderatsiooni ja Hollandi Vabariigi elanike õigust korraldada oma elu ise määratud territooriumi ulatuses. Kuna see leping ja rahva enesemääramisõiguse tunnustamise tava panid aluse lepingutel põhinevale rahvusvaheliste suhete süsteemile, siis nimetataksegi seda Vestfaali suveräänsuseks.
Territoriaalriigi tunnuseks ilmalik bürokraatia, mis suudab kehtestada õiguskorra, tuvastada riigi kodanikud ning nõuda neilt sisse maksutulusid. Kasvavad maksutulud võimaldasid regulaar-armee loomist ja selle varustamist vajalikuga. Selleks, et sõdimiseks vajalik oleks kvaliteetne, lihtsalt hooldatav ja soodsa hinnaga, tuli kehtestada tootestandardid ja kvaliteedikontroll. Relvade, riietuse, toidu, transpordivahendite jms massiline tootmine sundis tööstust ümber organiseeruma ning rajama uusi masstootmiseks sobivaid tootmisüksusi.
Õigusriiki on võimalik rajada vaid siis, kui riigi alamad oskavad lugeda ja saavad aru seaduses sätestatust. Selle saavutamiseks tuli rajada riiklik koolisüsteem ja kehtestada üldine hariduskohustus, mis esialgu piirdus algharidusega.
Libvirt
Teenus libvirtd
Libvirtd on teenus, mis käivitub koos operatsioonisüsteemiga. Selle põhifunktsiooniks on virtuaalmasinate automaatne käivitamine, käsureale juurdepääsu tekitamine ning käsurealt saadud käskude töötlemine.
Konfiguratsioon
Libvirt kasutab konfiguratsiooniandmeid kolmel erineval tasemel.
Esimene taseme konfiguratsioonifail asub /etc/libvirt/libvirtd.conf ning määrab teenuse libvirtd sellised parameetrid, nagu juurdepääs teenusele ja kasutajaõigused.
Teine tase on iga virtualiseerimistarkvara jaoks eraldi konfiguratsioonifail. Näiteks Qemu ja KVM vahendavad ekraanipilti VNC protokolli abil, mille sidusus IP-aadressile ja parool on seadistatavad tarkvaradele vastavates konfiguratsioonifailides. Selliste failide asukoht on vaikimisi kataloogis /etc/libvirt. Erinevate virtualiseerimistarkvarade konfiguratsioonifailid üldjuhul ei ole omavahel ühilduvad.
Kolmas tase on igale virtuaalmasinale vastav konfiguratsioonifail. Need failid on XML-vormingus ja sisaldavad näiteks:
Minimaalne konfiguratsioonifail näeb välja järgmiselt:
Virtuaalmasinate konfiguratsioonifailid on erinevate virtualiseerimistarkvarade vahel üldjuhul ühilduvad, kui muuta virtualiseerimistarkvarat defineerivaid kirjeid.
Käsureal virsh on eraldi konfiguratsioonifail, mis asub /etc/libvirt/libvirt.conf ning määrab näiteks vaikimisi hallatava arvuti ning teiste arvutite aliased.
Turvalisus
Kohalikus arvutis juhtimisõiguste määramiseks on toetatud PolicyKiti rakendus, mille abil on võimalik luua kasutajaid. Kasutajaõigused määratakse teenuse libvirtd konfiguratsioonifailis. Samas failis on võimalik lubada ligipääs ka läbi arvutivõrgu ning selleks vajalikud parameetrid, näiteks x509 sertifikaadid ja ühenduse krüpteerimine. Libvirt toetab autentimisprotokolle Kerberos ja SASL.
Abivahendid
Kuigi käsurea virsh kasutamine ei nõua erilist väljaõpet, on loodud mitmeid graafilisi abivahendeid, mis muudavad virtualiseerimistarkvarade haldamise veelgi efektiivsemaks ja mugavamaks. Graafilisi abivahendeid leidub ka mobiilsetele platvormidele ja ka veebipõhiseid.
Virt-manager
Virt-manager on üks võimsamatest abivahenditest, millega on võimalik juhtida tarkvara Libvirt ning jälgida selle jõudlust ja ressursside kasutamist graafikute pealt. Virtuaalmasinate loomist abistab viisard, mis sarnaneb paljude virtualiseerimistarkvaradega. Virt-manager võimaldab ka virtuaalmasinaid peatamata muuta nende virtuaalse riistvara konfiguratsiooni, nagu protsessorite arvu ja eraldavat mälu mahtu. Rakendus sisaldab integreeritud VNC klienti, mis võimaldab mugavalt saavutada ühendust virtuaalmasina konsooliga.
oVirt
oVirt on veebirakendus, mis on kasulik, kui traditsiooniline rakendus ei ole pagutatud kohalikku arvutisee. oVirt võimaldab virtuaalmasinaid käivitada, peatada, luua, jooksvalt teisaldada ning hinnata nende jõudlust graafikutelt.