cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Liitintress
Liitintressi võib võrrelda lihtintressiga, mille puhul varasema perioodi intressi ei lisata põhisummale, seega liitintressi efekti ei teki. Lihtintressimäär on perioodi intress korrutatud perioodide arvuga. Seda nimetatakse ka vahel nominaalseks intressimääraks (sama nimetust kannab ka inflatsiooni mittearvestav intressimäär, mis võib tekitada segadust). Liitintressi arvutatakse nii:
kus
Liitumise sagedus
Liitumise sagedus näitab, mitu korda aastas (või mõne muu ajaühiku jooksul) kogunenud intressi regulaarselt välja makstakse või kapitaliseeritakse. Levinud sagedused on üks, kaks või neli korda aastas; kord kuus; iga nädal; iga päev või pidev liitumine. Näiteks kui intress makstakse välja kord kuus ja intressimäär on selle aasta kohta, tähendab see, et liitumise sagedus on 12 ning perioodi mõõdetakse kuudes. Liitumise efekt sõltub
Liitintressi kalkulaator on töövahend, mis võimaldab liitintressi efekti arvesse võttes investeeringute väljamaksete või laenumaksete suurusi arvutada.
Iga-aastane maksemäär
Nominaalne intressimäär ei võimalda eri finantsinstrumente üksüheselt võrrelda, kui neil on erinevad liitumise sagedused. Arvesse tuleb võtta mõlemat suurust (ja võimalikke muid kulusid). Paremaks võrdlemiseks on tuletatud suurus nimega iga-aastane maksemäär või krediidi kulukuse määr. Et tarbijatel oleks eri laene ja muid instrumente lihtsam omavahel võrrelda, on paljudes riikides finantsteenuste pakkujatel kohustuslik näidata nende krediidi kulukuse määrasid (näiteks aastane protsendimäär, aastane ekvivalentmäär, efektiivne intressimäär). Krediidi kulukuse määr näitab keskmiselt, kui palju aastas finantsinstrumendi kohta intressi koguneb. Selle arvutamisel on kaks aspekti.
Perioodiline liitumine
Perioodi jooksul kogunenud vara kokku, kaasa arvatud põhisumma, saadakse valemiga (Valem ja tähiste selgitused antud ka eespool)
Kogu vaadeldava perioodi liitintress on lõppväärtuse ja algse põhisumma vahe:
Näide 1
Oletagem, et 1500 € hoiustatakse pangas põhisummana, mis teenib aastast intressi 8%. Liitintressi arvutamise periood on kaks korda aastas. Seega saab konto seisu peale nelja aastat leida ülaltoodud valemit nii kasutades: P = 1500, r = 0,08 (8%), n = 2 ja t = 4:
August Martin
August Martin (4. veebruar 1893 Jõhvi vald, Virumaa – 31. august 1982 Kohtla-Järve) oli eesti õpetaja ja kodu-uurija.
Elulugu
August Martin sündis 4. veebruaril 1893 Jõhvi vennastekoguduse palvemajas külakoolmeistri peres. Pere oli paljulapseline.1909. aastal lõpetas August Martin Jõhvi Ministeeriumikooli juures pedagoogikaklassi. Samaaegselt sooritas ta õpetaja kutseeksami Narva Gümnaasiumi juures ja sai õiguse töötada algkooliõpetajana kogu Venemaal. 1909. aastal alustaski ta koolmeistriametit Kudrukülas olles kuueteistkümne aastane. 1910. aastal võttis vastu pakkumise Narva Joaoru kooli ja 1912. aastal Mäetaguse valla Kiikla kooli. Sinnagi sai ta jääda vaid üheks talveks, siis tuli mitte omal soovil lahkuda.
Liitintress
Näide 1
Lahutades sellest algse põhisumma, saame teada kogutud intressisumma:
August Martin
Elulugu
1912. aastal toimus Peterburis I Ülevenemaaline Rahvahariduse kongress, kus Martin osales muulaste komisjoni töös. Oma kõnes nõudis ta õigust õpetada lapsi emakeeles ja see sai talle saatuslikuks: ta jäeti ilma õigusest töötada õpetajana Baltikumis ja Martin asus Kaukaasiasse, kus pidas ligi kümme aastat koolmeistriametit Ülem-Lindas. Suhhumis osales Martin aktiivselt osa Kaukaasia eestlaste elu organiseerimisel olles 1919 aastal valitud Abhaasia parlamendiliikmeks.
Liitintress
Näide 2
Oletagem, et samalt summalt – 1500 € – arvutatakse liitintressi iga kahe aasta järel. Seega saab kogusumma kuue aasta järel leida samuti eeltoodud valemiga, kusjuures algandmed on nüüd P = 1500, r = 0,043 (4.3%), n = 1/2 (intressi arvutatakse üks kord kahe aasta jooksul) ning t = 6:
August Martin
Elulugu
Tagasi Eestisse tuli August Martin 1921. aastal koos perekonnaga. Abikaasa Annette Tohveriga tutvus ta Kaukaasias. Eestis jätkas ta tööd õpetajana ning 1931. aastal sai August Martinist Vaivara kihelkonnakooli]juhataja. Pärast sõda töötas õpetajana Kundas, Jõhvis, Laagnal ja Mäetagusel. 1957. aastal siirdus pensionile ja siis sai ta pühenduda koduloo uurimisele. Kirjandusmuuseumi kaastöölisena kogus ta andmeid Jakob Hurda kaastööliste kohta, oli ka aktiivne Virumaa rahvaluulekoguja ja eesti kultuuriloo uurija.
Liitintress
Näide 2
Kontojääk on kuue aasta järel 1921,24 €.
August Martin
Elulugu
August Martin suri 31. augustil 1982. aastal ja on maetud Jõhvi kalmistule.
Liitintress
Näide 2
Lahutades sellest algse põhisumma, saame teada kogutud intressisumma:
Intressisumma on võrreldes eelmise näitega väiksem, sest liitumise sagedus on samuti väiksem.
Akumulatsioonifunktsioon
Kuna põhisumma P on valemis lihtsalt koefitsient, siis sageli jäetakse see lihtsuse mõttes ära. Kasutatakse järele jäänud akumulatsioonifunktsiooni. See funktsioon näitab, kui palju kasvab üks ühik mistahes vaadeldava ajaperioodi t jooksul. Akumulatsioonifunktsioonid liht- ja liitintressi jaoks on
Pidev liitumine
Kui n, iga-aastane liitintressi arvutamise sagedus, kasvab lõpmata suureks, siis nimetatakse seda pidevaks liitintressiks. Võtame selle piltlikustamiseks näite võimalikult lihtsate arvudega. Vaatame, kuidas kasvab 1 euro ühe aastaga, kui intressimäär on 100% ja sagedus 1. Olgu põhisumma P = 1, r = 1 (100%), n = 1 ja t = 1.
Arvutame intressi korra kvartalis (n = 4) ja saame
Esmapilgul võib jääda mulje, justkui oleks võimalik selliselt arvutamise sagedust suurendades lõpmatult lõpptulemust kasvatada, kuid näiteks iga päev arvutades (n = 365) saame
Kui n läheneb lõpmatusele, siis summa P' läheneb arvule e. Efektiivne aastane intressimäär läheneb sellisel juhul ülempiirile er − 1, kus e on matemaatiline konstant, mis on naturaallogaritmi alus. Kogusumma peale t perioodi möödumist ja pideva liitintressi rakendamist saab seega arvutada põhisumma P0 kaudu valemiga
Pideva liitintressi kasutamise võimalusi
Valemit on lihtne kasutada nii P kui ka P0 arvutamiseks. Olgu meil näiteks põhisumma 100 € ja intressimäär 8%, siis kolme aasta pärast on kogusumma
Kui on teada, et saame kolme aastaga pideva liitintressi arvutamise teel 100 €, kusjuures intressimäär on 6%, siis investeeringu hetkväärtuseks HV saame
Veel üks pideva liitintressi häid omadusi on skaleeritavus üle erinevate perioodide. Kui intressimäär esimesel perioodil on 4% mingis teadmata ajaühikus ja teisel 3% samuti teadmata ajaühikus, siis alustades 100 euroga, kui see kasvab 120 euroni esimese aasta lõpuks ja 150 euroni teise aasta lõpuks, saame leida aastased liitintressimäärad
Liitintress on ajas püsiv, kuid ajas püsivus on oluline komponent riskihalduses. See tähendab, et kui üksiku perioodi intressimäär on normaaljaotusega juhuslik muutuja, siis tahame, et ka mitme perioodi juhuslikud muutujad oleksid normaaljaotusega. Mitme perioodi pideva liitintressiga arvutatud intressimäär ongi normaaljaotusega, erinevalt näiteks lihtintressist. Pidev liitintress on enim levinud intressi arvutamise viis soovitavate omaduste (lihtsa skaleeritavuse ja ajas püsivuse) tõttu.
Liitumise alus
Selleks et konverteerida ühe alusega intressimäära teisele alusele, tuleb kasutada
kus r1 on intressimäär liitumise sagedusega n1 ja r2 on intressimäär liitumise sagedusega n2.
Kui tegu on pideva liitintressiga, siis
kus \delta on intressimäär pideva liitintressi korral ja r on intressimäär liitumise sagedusega n.
Iga kuu amortiseeruv laen või hüpoteeklaen
Amortiseeruva ehk ühtlase igakuise maksega (kuni laen on makstud) laenu või hüpoteegi intressi arvutatakse liitintressi valemiga sageli iga kuu. Valem maksete suuruse kohta tuletatakse järgmises peatükis.
Igakuise makse täpne valem
Igakuise makse (c) täpne valem on või samahästi
kus
Selle saab tuletada, kui arvutada laenujääki igal järgmisel kuul. Põhisumma, mis on alles peale esimest kuud, on
See tähendab, et algsumma on vähenenud makse võrra. Kui kogu laen makstakse tagasi ühe kuuga, siis Peale teist kuud on alles, seega
Kui kogu laen makstakse tagasi kahe kuuga, siis
Seda võrrandit saab üldistada n kuu jaoks,. See on geomeetriline jada, mille summa on
ning mille saab teisendada kujule
Igakuise makse ligikaudne valem
Valem, mis peab paika mõne protsendi ulatuses, tuleneb asjaolust, et tüüpiliselt kehtib I<8\% ja koguperioodid T= 10–30 aastat), seega igakuine intressimäär on märgatavalt väiksem ühest: r<<1, seega, mis viib meid järgmise lihtsustuseni
mis omakorda viitab abimuutujate kasutusele võtmise mõistlikkusele
Siin on c_0 igakuine makse nullintressiga laenule, mis tuleb tagasi maksta nosas. Selliste muutujatega võib lähenduse kirjutada kujul
mis viitab, et seda saab ritta arendada Y paarisarvuliste astmete kaudu.
Sellest omakorda järgneb, et saab ritta arendada Y paarisarvuliste astmetena pluss liige: Y/2.
Kasulik on defineerida
nii, et
mida saab ritta arendada:
kus punktid viitavad liikmetele, mis on kõrgemat järku X paarisarvuliste astmetega liikmed. Rittaarendus
on 1% täpsusega, kui X\le 1.
Hüpoteegimakse näide
10 000 € hüpoteegi korral, mis on võetud 30 aastaks intressimääraga 4,5%, saame:
mis annab
seega
Täpne maksesumma on P=608,02 €, seega lähendus oli kuuendikuprotsendine ülehinnang.
Ajalugu
Kunagi peeti liitintressi kõige hirmsamaks liigkasuvõtmiseks ja see oli rangelt hukka mõistetud nii Rooma õiguses kui ka eri riikide tavaõiguses.
Firenze kaupmees Francesco Balducci Pegolotti pakkus ligikaudu aastal 1340 raamatus "Pratica della mercatura" välja liitintresside tabeli. See tabel annab intressid 100-liirisele laenule vahemikus 1%–8% kuni 20 aastaks.
Richard Witti raamat "Arithmetical Questions" (1613) oli liitintressi ajaloos tõeline nurgakivi. See oli pühendatud täielikult liitintressile, kuivõrd varasemad autorid olid liitintressi vaid põgusalt ühe matemaatikaõpiku peatükis käsitlenud. Witti raamat sisaldas tabeleid, mis baseerusid 10% intressimääral (tolle aja maksimaalne lubatud intressimäär laenudele) ning ka teistsugustel intressimääradel, mida kasutati muul otstarbel, näiteks kinnisvara rentimise hindamiseks. Witt oli matemaatika praktiseerija Londonis ning tema raamat saavutas tuntuse tänu väljenduse selgusele, sügavusele ja arvutuste täpsusele. Raamat sisaldas 124 elulist näidet koos põhjalike arvutuskäikudega.
Jacob Bernoulli avastas konstandi e aastal 1683, kui uuris liitintressi.
Nikolai Rimski-Korsakov
pisi|right|Nikolai Rimski-Korsakov Nikolai Andrejevitš Rimski-Korsakov (Николай Андреевич Римский-Корсаков; 18. märts (vkj. 6. märts) 1844 Tihvin – 21. juuni 1908) oli vene helilooja ja muusikaõpetaja, kes kuulus rühmitusse Võimas rühm.
Elukäik
Rimski-Korsakov sai kodunt hea hariduse ega unistanud saada muusikuks. Tema vend Voin Rimski-Korsakov oli mereväeohvitser ja onu admiral, mistõttu pidi ka Rimski-Korsakovist saama mereväeohvitser. 1856. aastal astus ta Peterburi mereväekadettide kooli.
Kadetina külastas Rimski-Korsakov tihti ooperietendusi ja õppis klaverit. 1861. aastal tutvus ta vene helilooja Mili Balakireviga, kes hakkas Rimski-Korsakovi juhendama ja õpetama.
1862. aastal katkes Rimski-Korsakovil muusikaga tegelemine, kuna ees ootas kolmeaastane kohustuslik mereväeteenistus. Teenistuse käigus reisis ta nii Põhja-Euroopas kui ka Põhja- ja Lõuna-Ameerikas. Reisidel läbielatu peegeldub hiljem ka tema heliloomingus. Mereväeteenistusest Peterburi tagasi jõudnult pühendus ta täielikult muusikale.
1871. aastal hakkas Rimski-Korsakov orkestratsiooni- ja kompositsiooni eriala õppejõuks Peterburi Konservatooriumis. Õpetamise käigus tegeles Rimski-Korsakov muusikateooria, harmoonia ja polüfoonia täiendamisega.
1874. aastal tegi Rimski-Korsakov algust dirigenditööga, juhatades 3. sümfooniat.
Aastail 1875–1876 koostas Rimski-Korsakov kaks rahvalaulukogumikku, mis mõjutas tugevasti mitmeid järgneva põlvkonna vene heliloojaid.
1880. aastaks oli helilooja välja õpetanud terve põlvkonna noori heliloojaid, kelle seas olid näiteks Aleksandr Glazunov ja Anatoli Ljadov.
Aastatel 1883–1894 oli Rimski-Korsakov õukonnakapelli dirigent. Rimski-Korsakov on mõjutanud ka eesti heliloomingut. Mitmed vanema põlvkonna heliloojad (Rudolf Tobias, Artur Kapp, Mart Saar, Mihkel Lüdig jt) on õppinud Peterburi Konservatooriumis Rimski-Korsakovi käe all.
Helilooming
Rimski-Korsakovi teostele on iseloomulik rahulik jutustav ja kirjeldav väljenduslaad. Looming on poeetiliselt programmiline, olles nii realistlik kui ka rahvuslik. Helilooja meelisteemadeks olid muinasjutud, eksootiliste maade kõlavärvid ja sümfoonilised meremaalingud.
Ooperid
Ooper-ballett: "Mlada"
Königswalde (täpsustus)
Königswalde on mitme koha nimi:
Asimuut
thumb Asimuut on päripäeva nurk põhjasuuna ja mingi objekti suuna vahel. Võib olla 0-st 360 kraadini. Mõõdetakse looduses kompassi abil ja kaardil nurgamõõtja abil.
Isandajärv
Isandajärv (ka Isanda järv, Isana järv) on järv Ida-Virumaal Jõhvi ja Toila valla piiril.
Järvest voolab läbi Vasavere jõgi.
The Tuberkuloited
The Tuberkuloited on 1991. aastal Sindis alguse saanud Eesti bänd.
Ansambli suurim hitt on "Lilleke rohus". Teised tuntumad laulud on "Põhjamaa neid", "Tantsin valssi", "Tinasõdur", "Raadio", "Veneetsia tume öö", "Näkineiud", "Ainult kassid on väljas" ja "Süsimust roos". Uusim lugu on "Läänemere Aknal".
Bändi muusika on kirjutanud peamiselt Alar Aigro. Tekstiautorite hulgas on Alar Aigro, V. Nuust, Ü. Järmut, L. Ojamaa, Tõnu Trubetsky, Andres Aule ja teisi.
Koosseis
Aastal 2010 – ...
Koosseis aastal 2007:
Oberführer
pisi|SS-oberführer 'i kraenurgad Oberführer ehk SS-Oberführer oli SS-i (Schutzstaffel) ja SA (Sturmabteilung) sõjaväeline auaste Kolmandas Riigis.
The Tuberkuloited
Koosseis
Varasematesse koosseisudesse on kuulunud Indrek Raadik ehk Summer (laul), Olav Kund (trummid), Aivar Aigro (bass), Margus Jürima (kitarr), Ivo Orav (trummid), Meelis Tauk (kitarr). Marek Piigert (trummid)
Oberführer
Oberführer 'i auaste oli madalaim SS-kindrali auaste, millel puudus Wehrmachti ja teiste armeede auastmestikus vaste. Oberführer 'i auaste loodi 1929. aastal.
Oberführer 'i auaste oli ühe astme võrra kõrgem Standartenführer 'ist ning ühe astme võrra madalam Brigadeführer 'ist.
The Tuberkuloited
Telesaated
Ansambel on korduvalt esinenud Eesti Televisiooni muusikasarjas "7 vaprat".
Lisainfo
Bänd sai nime menuka punkbändi The Exploited järgi, mis kuulus tollaste liikmete lemmikute hulka.
Trnava
Trnava (saksa Tyrnau, ungari Nagyszombat) on linn Slovakkias, Trnava maakonna ja Trnava ringkonna keskus. Trnava on elanike arvult seitsmes linn Slovakkias.
Kovdori rajoon
Kovdori rajoon on haldusüksus Venemaal Murmanski oblastis.
Rajoonis on Kovdori linn ja 6 asulat (sealhulgas Rikolatva ja Sljuda).
Trnava
Trnavas asub Peugeot' ja Citroëni autotehas.
Mitmekesisus
"Mitmekesisus" on mitmetähenduslik sõna:
Ökoloogias võib mitmekesisus ehk diversiteet tähendada:
Mitmekesisust mõistetakse harilikult kvalitatiivse mitmekesisusena, s.o. üksteiseks mittekonventeeritavate kvaliteetide rohkusena. Sellest hoolimata saab mitmekesisust ka kvantitatiivselt iseloomustada; selleks on välja töötatud mitmeid indekseid, näiteks Shannoni indeks.
"Mitmekesisus" ehk pluralism on mitmesuguste ideede, arvamuste ja organisatsioonide olemasolu ühiskonnas.
Amin Tabatabaei
pisi| Amin Tabatabaei (2016)
Tabatabaei sai suurmeistriks 17-aastaselt 2018. aastal. Kolm aastat varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse. 2018. aastal Makatis peetud Aasia meistrivõistlustel jagas koos Wei Yi ja Lê Quang Liêmiga esikohta (koefitsientide põhjal jäi teisele kohale) ning tagas endale edasipääsukoha maailma karikaturniirile. pisi|left|Amin Tabatabaei (pildil paremal) mängimas [[Grenke maleturniir|Grenke turniiril Karlsruhes Arturs Neikšānsiga (2019)]] Juulis 2019 võitis Tabatabaei Bieli lahtise turniiri. Septembris 2019 Hantõ-Mansiiskis alanud maailma karikaturniiril (128 osavõtjaga turniir nokautsüsteemis) sai ta turniiritabelis 95. asetuse. Avaringis võitis ta Bassem Amini, kuid teises ringis kaotas Jeffery Xiongile tulemusega 1:3 ja langes edasisest konkurentsist välja.
Võistkondlik esinemine
Tabatabaei esines Iraani võistkonna koosseisus 2018. aastal Bathumis peetud maleolümpial (mängis kolmandal laual; Iraan sai 17. koha).
Woldemar von Rohland
Elulugu
Woldemar Eduard von Rohland oli Riia arsti Leo Theodor von Rohlandi poeg.
Lõpetas 1867 Tartu Kubermangugümnaasiumi ja 1872 TÜ õigusteaduse kandidaadina; õppides Berliinis ja Leipzigis, oli tal tihe side juhtivate saksa õigusteadlaste eraõiguslase Otto Stobbe ja karistusõiguslase Karl Bindinguga. Õigusteaduse doktor (1875, Leipzigi Ülikool), väitekiri "Zur Theorie und Praxis des deutsches Enteigungsrechts". Oli 1877–78 Leipzigi Ülikooli kriminaalõiguse eradotsent, õigusteaduse magister (1887, TÜ), väitekiri "Die strafbare Unterlassung. Erste Abteilung. Die Theorien über die Causalität beim Comissivdelict durh Unterlassung", õigusteaduse doktor (1888, TÜ), väitekiri "Die Gefahr im Strafrecht". 1878–92 TÜ kriminaalõiguse erakorraline professor, 1893–1919 Freiburgi Ülikooli professor, aastast 1919 emeriitprofessor, jätkas auprofessorina karistus- ja rahvusvahelise õiguse ning õigusfilosoofia õpetamist aastani 1936. TÜ venestamisperioodil jätkas juriidilise ajakirja Dorpater Juristische Studien (4 köidet, 1891–96) toimetajana.
Arjadi
Arjadi (ka: Arjandi) on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. Küla lähistel paikneb Arjadi soo ja voolab Arjadi oja.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Suure-Jaani valda.
Avatud ühiskond
Avatud ühiskond (inglise open society) on tuntud kui filosoof Karl Raimund Popperi ühiskonnafilosoofia mõiste. Mõistet on enne Popperit kasutanud prantsuse filosoof Henri Bergson, kellelt Popper selle mõiste väidetavalt üle on võtnud.
Folkloorifestival Baltica
Folkloorifestival Baltica on rahvusvaheline folkloorifestival, mis toimub vaheldumisi Leedus, Lätis ja Eestis.
Moritz Brandis
Moritz Brandis (ka Moritz Brandes, Mauritius Brandis; u 1550 Naumburg – u 1604) oli Eestimaa ülemmaakohtu ja rüütelkonna sekretär, ning kroonik.
Avatud ühiskond
Avatud ühiskond ja religioon Bergsonil
Avatud ühiskonna mõiste leiab arvatavasti esimesena kasutamist Henri Bergsoni teoses "Moraali ja religiooni kaks allikat". Bergson kirjeldab selles teoses "avatud ühiskonda" kui selliste inimeste hingelist kooslust, kes mõistavad kõike terviku vaatepunktist lähtuvalt ega ole piiratud reaalsete ühiskondade juhuslikest eelistustest ega sellega kaasnevast osalisest perspektiivist. Selline mõistmine leiab aset intuitsioonis kui terviku mõistmises. Kõike terviku kohalt vaadelda suudavad Bergsoni arvates nt müstikud. Selliste inimeste osalusel leiab aset "avatud ühiskond ja religioon", mis pole väiklaselt piiratud ühekülgsetest ideedest ega ajastulistest iseärasustest, vaid on tervikule orienteeritud, mistõttu siis ka kõigele avatud.
Avatud ühiskonna määratlus Popperil
Avatud ühiskond on Popperil eelkõige selline demokraatlik ühiskond, milles võim on võimalikult hajutatud ja kus on tagatud põhilised inimõigused, neist tähtsamatena sõnavabadus ja isiklik puutumatus. Sellises ühiskonnas käib avalik arutelu ühiskonna paremaks tegemise nimel ning ettepanekud sammsammulisteks parandusteks peavad olema esitatud kooskõlas kriitilise ratsionalismi nõuetega. Eelkõige tuleb vältida prohvetlust ning ühiskonna parandamise plaane, mis seavad liiga kaugeid eesmärke. Avalik arutelu peab toimuma selges ja lihtsas keeles, milles saavad kaasa rääkida kõik ühiskonnaliikmed. Popper veenab, et sellises ühiskonnas peab poliitika sisuliselt vastama teaduslikkuse nõuetele ning ei tohi esineda demagoogiat. Avatud ühiskonnas pole kohta religioonile riigivalitsemise juures, sh ka kristlusele.
Avatud ühiskonna kodanikuks on indiviid. Indiviidid on ühendatud ühiskonnaks läbi osa saamise kriitilisest mõistusest.
Oma teoses "Avatud ühiskond ja selle vaenlased" räägib Popper avatud ühiskonnast kui mingisugusest reaalsest võimalikkusest, kuid on hiljem oma arusaamasid täpsustanud ning kinnitanud, et avatud ühiskond on tema jaoks pigem sarnane Immanuel Kanti regulatiivse ideega, mida tuleb mõistuslikuks oleluseks eeldada.
Popper jätkab enda arvates Kanti filosoofilist suunda valgustuse poole. Ta väidab, et sisuliselt tegeleb ta sama asjaga, millega Kant tegeles oma kirjutistes, mis puudutasid ühiskonda ja inimest. "Kriitikate" Kanti on tema meelest vääralt tõlgendatud saksa klassikalise idealismi sigitajana ning ta kinnitab, et Kant pole kunagi olnud selles mõttes idealist nagu näiteks Hegel.
Avatud ühiskonna vaenlased
Avatud ühiskonna vastandiks on suletud ühiskond, mille näiteks on ammused hõimuühiskonnad, kus areng oli tardunud pealike ja preestrite tegevuse tõttu, ning millest muutumist püüti ideoloogiliselt välistada (muutuse välistamine ja hõimuühiskonna-nostalgia on ka Platoni riigiteooria sisu). Suletud ühiskondadeks on aga ka moodsad totalitaarsed ühiskonnad nagu toonane natsistlik Saksamaa ja stalinlik Venemaa, milles võim on koondunud liiga kitsa ühiskonnagrupi kätte, mis püüab vahendeid valimata oma võimu säilitada ega seisa ühiskonna arengu eest.
Võib väita, et Popperi "avatud ühiskond" on reaalsele totalitarismile vastandumise eesmärgil loodud negatiivne määratlus, reaktsiooniline ja afektiivne mõiste. Popper ise tunnistab samuti, et selle mõiste näol on tegemist valgustuse ideaalist lähtuva püüdega falsifitseerida suletud ühiskondi demokraatliku ühiskonna ideaalide suhtes, st teatud mõttes propagandaga.
Suletud ühiskondadele on ühiseks mõttelaad, mis usub olevat määratlenud ajaloo kui tervikliku protsessi seaduspärasused ja ühiskonna arenemise eesmärgi ning püüab neid oma arusaamasid ühiskonnale peale suruda. Suletuse mõttelaadiga kaasneb usk sellesse, et eetilistel ja muudel mõistetel on igavesti kehtivad määratlused, oma olemus, mis on mõõdupuuks kogu ühiskondliku tegelikkuse hindamisel. Seetõttu väidab Popper, et suletud ühiskondades valdab essentsialistlik arusaam tegelikkusest, mida võib tema arvates omistada nii Hegelile kui Platonile.
Abstraktne ühiskond
"Avatud ühiskonna ja selle vaenlaste" esimese köite lõpus esitab Popper huvitava mõttelise eksperimendi, milles ta kirjeldab avatud ühiskonna näitena abstraktset ühiskonda. Abstraktne ühiskond on selline ühiskond, kus inimesed puutuvad kokku ainult kriitilise mõistuse tasandil, füüsilised kokkupuuted on välistatud, liigutakse suletud mootorsõidukitega, ühiskondlik päritolu ei piira inimese arengut ega karjääri, isiklikud ja intiimsed suhted on ainult hingesugulaste vahel, järglasi hangitakse kunstliku viljastamise teel. Sellises ühiskonnas pole tähtis, millisest sotsiaalsest grupist inimene pärineb, ega pole inimestel mingeid füüsilisi kütkeid, inimesed suhtlevad indiviidi puutumatuse tagamiseks ainult kirjatähe vahendusel. Popper püüab sellega vähendada äärmise miinimumini inimese tegevust, mis ei mahu kriitilise ratsionalismi piiresse ning usub, et sellistes äärmise abstraktsuseni piiratud tingimustes tõuseb esile "uutlaadi inividualism".
Selline abstraktse ühiskonna kirjeldus meenutab aga kangesti Popperi enda poolt kritiseeritud Platoni ühiskonnamudelit ning pole teada, kui tõsiselt Popper oma mõtteeksperimenti võttis. Arvestades Popperi vaenulikkust religiooni ja muude inimese loomulike "nõrkuste" suhtes võib arvata, et vähemalt mingil määral on abstraktse ühiskonna visioon mõteldud tõsiselt või moodustab Popperi nägemuse radikaliseeritud keskme. Selline ühiskonna määratlus on aga aluseks võetud Bergsoni määratluse peaaegu täpne vastand, kuigi läbi kõlava intuitiivsuse ja religioosse valgustatuse osas ehk mingil määral sellega ühilduv.
Bergsoni avatud ühiskonna kohta võib ütelda, et see põhineb inimese kui isiku hinge avatusel teiste inimeste suhtes, Popperi oma aga suleb inimesed kui isikud üksteise eest ning avab nad eelkõige ja ainult kriitilise mõistuse lainel.
Avatud ühiskonna hilisemaid tõlgendusi
Popperi õpilane George Soros on püüdnud revideerida avatud ühiskonna mõiste sisu ning kinnitanud, et ka mittedemokraatlik ühiskond võib olla avatud. Kui Popperi järgi oleks näiteks Ameerika Ühendriikide tegevus George W. Bushi juhtimisel Iraagis ilmselt igal juhul õigustatud, siis Soros väidaks, et osad ühiskonnad omavad teistsugust traditsioonilist olelusviisi ning võivad olla põhimõtteliselt avatud ka ilma demokraatia ning läänelike inimõigusteta. Soros kinnitab, et kindlasti on näiteks ette kujutatav konfutsianistlik avatud ühiskond.
Emil Woldemar Rosenberg
Emil Woldemar Rosenberg (26. aprill 1842 Vana-Vändra karjamõis – 29. detsember 1925 München) oli baltisaksa arstiteadlane.
Klaaskoja omaniku poeg. Õppis Tartu Ülikoolis 1860–1868, tudeeris ka Leipzigi Ülikoolis. Töötas Tartu Ülikoolis võrdleva anatoomia, embrüoloogia ja histoloogia professorina 1876–1888, seejärel oli professor Utrechti Ülikoolis kuni 1909.
Skrīveri
Skrīveri on küla (lielciems) Lätis Vidzemes Aizkraukle piirkonnas, Skrīveri valla keskus.
1958-1990 oli Skrīveri alev. Aastatel 2009–2021 jäi asula Skrīveri piirkonda.
Elanike arv aastal 2006 oli 2879. Aastal 2015 oli elanikke 1633, aastal 2022 aga 2424.
August Lubi
August Lubi (17. november 1877 Ambla vald (Ambla kihelkond), Järvamaa – 19. aprill 1944 Ambla) oli eesti õpetaja ja poliitik.
14. aprillil 1906 valiti ta ühena neljast eestlasest Venemaa I Riigiduuma liikmeks.
August Lubi oli Jäneda valla koolmeister, Ambla vallakooli õpetaja poeg, lõpetanud Tallinna linnakooli juures pedagoogikaklassi.
B4-vitamiin
Koliin ehk B4-vitamiin on bioaktiivne essentsiaalne biomolekul, mis kuulub B-rühma vesilahustuvate vitamiinide hulka ja on ka mikrotoitaine ning on mikrokogustes iga päev vajalik enamiku organismide peaaegu kõikide füsioloogiliste protsesside toimimiseks. Eri vormidest on bioloogiliselt tähtsaim fosfokoliin.
Saamine
Imendumist pärsib liigne alkohol ja kohv, rohke suhkru tarbimine. Teatud osa imendunud B4-vitamiinist fosforüülub enterotsüütide membraanis fosfokoliiniks ja seda kasutatakse organismispetsiifiliste fosfolipiidide sünteesiks.
Neid transpordivad vere lipoproteiinid. Koerakkudesse satub enamasti fosfokoliin. Peamised allikad: munakollane, kalamari, sardiinid, makrellid, kapsas.
Biofunktsioonid
B4-vitamiini on vaja:
Defitsiit
Reeglina ei teki. Kui tarbida liiga palju kohvi, alkoholi, musta teed ja ühekülgselt toituda, siis küll. Defitsiidi tunnused:
Manustamine
Ööpäevast vajadust on raske määratleda. Oskuslik ja adekvaatne manustamine võib ravi ühe komponendina olla efektiivne alkoholismi, hepatiidi, Alzheimeri tõve ja muude haiguste korral. Seda peab manustama koos tiamiini, riboflaviini, foolhappe, B12-vitamiini, A-vitamiini ja inositooliga. Toksilist toimet pole täheldatud isegi mitte väga suurte annuste korral, kuid liiga kaua kestev megadooside manustamine võib põhjustada B4-vitamiini defitsiiti.
NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidium
NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidium (vene keeles Президиум Верховного Совета СССР) oli NSV Liidu Ülemnõukogu juhtorgan, mis täitis NSV Liidu kõrgeima riigivõimuorgani funktsioone NSV Liidu Ülemnõukogu istungjärkude vahelisel ajal.
Alates 1934. aastast oli NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi hoone Kremli teater.
Enne 1937. aastat kandis NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidium nime NSV Liidu Kesktäitevkomitee Presiidium.
1977. aasta NSV Liidu Konstitutsiooni kohaselt:
NSV Liidu Kesktäitevkomitee Prediidiumi ja NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidiumi esimehed
NSV Liidu Ülemnõukogu (aastast 1937; varem NSV Liidu Kesktäitevkomitee) oli Nõukogude Liidus formaalset rolli täitnud parlamendi nimetus. Parlamendi täiskogu käis koos lühiajalistel istungjärkudel paaril korral aastas. Pidevalt tegutses Ülemnõukogu liikmete seast valitud NSV Liidu Ülemnõukogu Presiidium.
Kesktäitevkomitee Presiidium ja hiljem Ülemnõukogu Presiidium (aastast 1937) oli Nõukogude Liidu kollektiivne riigipea.
Presiidiumi esimees täitis rahvusvaheliste normidega riigipeale pandud kohustusi (välisriikide saadikute volikirjade vastuvõtmine jms).
Oskar Paas
Oskar Paas (ka Oskar Wilhelm Paas) (26. oktoober /8. november 1900 Valjala, Saaremaa – 4. september 1990 Toronto) oli eesti õpetaja, koolijuht ja Õpetajate Koja nõukogu liige.
Haridus
1920. aasta kevadel lõpetas Tallinna I Peetri Reaalkooli. Aastal 1926 lõpetas Tartu Ülikooli matemaatika alal.
Töökäik
Aastast 1923 töötas õpetajana mitmes koolis (näiteks 1927. aasta alguses oli Koeru täienduskooli juhataja ning sama aasta sügisest Tartu tehnikagümnaasiumi matemaatika ja füüsika õpetaja, 1931. aastal valiti Tartu 11. algkooli õpetajaks , 1932 valiti Tallinna poeglaste humanitaargümnaasiumi matemaatikaõpetajaks ). Aastal 1936 oli Gustav Adolfi gümnaasiumi matemaatikaõpetaja. Aastal 1937 valiti Tartu Õpetajate Seminari inspektoriks, alates 15. novembrist 1939 koolide inspektor Harjumaal ja 1. jaanuarist 1940 Petserimaal. Oktoobrist 1941 kuni lahkumiseni Saksamaale septembris 1944 oli Tartu Õpetajate Seminari direktor. Siirdus Torontosse 1950. aastate alguses.
Ühiskondlik tegevus
Valiti esindama Eestit ja Eesti Keskkooliõpetajate Kogu 19. rahvusvahelisel keskkooli- ja gümnaasiumiõpetajate kongressile 2.–5. augustuni 1939 Kopenhaagenis.
Oskar Paas oli aastaid Toronto Eesti Seltsi täiendusalgkooli juhataja ja eesti keskkooli esimene juhataja.
Tunnustus
Aastal 1939 tunnustati teda Valgetähe IV klassi teenetemärgiga.
Lemsalu (perekonnanimi)
Lemsalu on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Lemsalu uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Glaser, Laurson, Leemann, Leemberg, Lembek-Lemberg, Lemberg, Lemberk, Lembork, Lemvald, Libermann, Lossmann, Lunter, Päbus ja Prink. 2020. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Lemsalu Eestis 38 mehel ja 48 naisel.
Tšehhi Eurovisiooni lauluvõistlusel
Tšehhi tegi Eurovisiooni lauluvõistlusel debüüdi 2007. aastal.
Esialgu tahtis Tšehhi osaleda 2005. aastal, kuid jäi siiski kõrvale, sest Tšehhi televisioonis oli planeeritud selleks aastaks juba kaks suurt üritust. Järgmisel aastal nad võistlusest osa ei võtnud, sest nende esindaja pidi alustama poolfinaalist ja polnud kindel, et ta finaali jõuab.
Siiski otsustas Tšehhi rahvuslik ringhääling Česká televize 19. aprillil 2006. aastal, et osalevad 2007. aasta lauluvõistlusel.
Pärast seda jäädi aastatel 2010.–2014. aastal halbade tulemuste ja Tšehhi televaatajate vähese huvi tõttu kõrvale.
Tšehhi naasis Eurovisiooni lauluvõistlusele 2015. aastal, kuid ka siis ei jõutud finaali.
2016. aastal jõuti esimest korda finaali. Gabriela Gunčíková esitatud laul "I Stand" jäi aga finaalis 41 punktiga eelviimasele, 25. kohale, seejuures ei saadud televaatajatelt ühtki punkti.
2018. aastal saavutas Mikolas Josef Tšehhi parima tulemuse (6. koha).
Hääletamise ajalugu (finaalid 2007–2016)
Tšehhi on saanud kõige rohkem punkte järgmistelt riikidelt:
Ned Markosian
Ned Markosian on USA filosoof, kes tegeleb metafüüsikaga.
Teljestik
Teljestik ehk koordinaatteljestik on matemaatikas tasandi või ruumi punktide koordinaatide määramisel aluseks võetav süsteem, mille moodustab fikseeritud nullpunkti läbivate koordinaattelgede paar tasandil või kolmik ruumis.
Ned Markosian
Ta on 2015. aastast filosoofia professor Massachusettsi Ülikoolis Amherstis.
Lahtine minevik
Artikkel "The Open Past" räägib lahtisele tulevikule apelleerivast vastusest argumentidele fatalismi kasuks.
Teljestik
Teljestiku võttis kasutusele René Descartes.
Nida
thumb|Endine Nida vapp thumb Nida (leedu Nida, saksa Nidden) on asula Kura säärel ja Kura sääre rahvuspargi Leedus, kuulub Neringa koosseisu ja on selle halduskeskus. Nida on kõige läänepoolsem Leedu asula. Nida ümbruses mitmed suured luited. Asula on tähtis turismikeskus, aastas külastab seda keskmiselt 700 000 turisti.
Ned Markosian
Lahtine minevik
Fatalism on seisukoht, et kõik, mis tulevikus toimub, on vältimatu. Tavaliselt arvatakse, et fatalismist järeldub, et tõelist inimlikku vaba tahet ei ole olemas. Oletame, et ma olen antifatalist. Oletame, et ma usun, et Joe Montana on vaba valima, mida ta homme lõunaks sööb, ja ma pean seda paradigmaatiliseks näiteks vältimatuse ja vaba tahte kohta. Oletame, et fatalist esitab järgmise argumendi. 1) Iga aja t ja propositsiooni p korral kas p on tõene ajal t või p on väär ajal t. (Autor eeldab siin koos Aristotelese, Charles Sanders Peirce'i, Jan Łukasiewiczi, Gilbert Ryle'i, Richmond Thomasoni ja Storrs McCalliga, et on kohane öelda, et propositsioonidel on tõeväärtused aegadel, mitte lihtsalt tõeväärtused. Bivalentsi printsiip on sõnastatud kooskõlas selle eeldusega.) 2) Kui 1), siis on praegu olemas tõesed propositsioonid, mis koos võetuna kirjeldavad täielikult Montana homse lõunasöögi menüüd. 3) Kui praegu on olemas tõesed propositsioonid, mis koos võetuna kirjeldavad täielikult Montana homse lõunasöögi menüüd, siis kõik, mis seoses Montana homse lõunasöögiga toimub, on vältimatu. 4) Kui kõik, mis seoses Montana homse lõunasöögiga toimub, on vältimatu, siis kõik, mis tulevikus toimub, on vältimatu. 5) Järelikult kõik, mis tulevikus toimub, on vältimatu. (Sarnane argument on Richard Taylori raamatus "Metaphysics" (Metaphysics) ja artiklis "Fatalism".)
Antifatalistina ma tahan selle argumendi mõne eelduse tagasi lükata. Millise neist saab tagasi lükata? Tundub, et eeldus 2) sõltub ainult sellest, et praegu on olemas propositsioonid Montana homse hommikusöögi menüü kohta, ja vaevalt saab eitada, et paljud niisugused propositsioonid on juba olemas; igaüks saab täna väljendada propositsiooni, et Montana sööb homme lõunaks tuunikala, ja propositsiooni, et ta sööb juustuburgerit, ja propositsiooni, et ta ei söö üldse lõunat, jne. Eeldus 3) põhineb äärmiselt usutaval väitel, et kui  praegu on tõene, et teatud asi homme toimub, siis ei ole midagi, mida saaks teha, et selle homset toimumist ära hoida. (Autor peab seda eeldust vääraks põhjustel, mis on toodud David Lewise artiklis "The Paradoxes of Time Travel" (David Lewis). See eeldus lükatakse tagasi ka Peter van Inwageni raamatus "An Essay on Free Will" (An Essay on Free Will), eeldamata tuleviku lahtisust.) Eeldus 4) põhineb näiliselt vaieldamatul väitel, et siin on tegemist paradigmaatilise näitega juhtumist, mis paistab mängu toovat vältimatust, nii et kõike mida saab öelda selle juhtumi kohta, saab üldistada kõigile teistele juhtumitele, mis paistavad mängu toovat vältimatust.
Nida
Rahvaarv aastal 2012 oli 2325 inimest.
Ned Markosian
Lahtine minevik
Paistab siis, et parim võimalus on lükata tagasi eeldus 1), mis lihtsalt väidab bivalentsi printsiipi. Lepime kokku, et see, et tulevik on lahtine ajal t, tähendab, et on mõned propositsioonid tuleviku kohta t suhtes, mis ei ole ajal t tõesed ega väärad, ning see, et tulevik on kinnine ajal t, tähendab tuleviku lahtisuse eitust ajal t. Eelduse 1) tagasilükkamine tähendab väitmist, et tulevik on mõnikord lahtine. Nimetame selle käigu lahtise tuleviku vastuseks. Tavaliselt väidetakse sel juhul, et kui propositsioon käib kontingentse tulevikuasja kohta, siis ta ei ole tõene ega väär, vaid tal on mingi muu tõeväärtus või pole üldse tõeväärtust. See on olnud antifatalistide seas populaarne käik, mida Aristoteles (De interpretatione, ptk IX) nähtavasti toetas ning mida on selgesõnaliselt toetanud näiteks Charles Sanders Peirce (CP 5.549, 6.368), Jan Łukasiewicz ("On Determinism"), Gilbert Ryle ("Dilemmas", lk 19–20), Richmond Thomason ("Indeterminist Time  and Truth-value Gap") ja Storrs McCall ("Objective Time Flow"). Oletame, et fatalist väidab vastu, et bivalentsi printsiip on intuitsioon, millest ei tohiks kergelt loobuda. Kui mul pole sõltumatut põhjendit väitmiseks, et tulevik on mõnikord lahtine, siis minu vastus on ad hoc.
Antifatalistil on raske kaitsta avatud tuleviku vastust nii, et see oleks usutav ega eeldaks antifatalismi. Autor arvab, et on ainult üks niisugune kaitse.
Nida
Nidas asuvad Thomas Manni memoriaalmuuseum, V. K. Mizgirise merevaigugalerii ja ajaloomuuseum.
Ned Markosian
Lahtine minevik
Lepime kokku, et räägime asjade seisudest ja maailmaolekutest (kogu maailma asjade seisudest teatud hetkedel). (Asjade seis S on maksimaalne parajasti siis, kui iga asjade seisu S' korral kas S-ist järeldub, et leiab aset S', või S-ist järeldub, et S' ei leia aset. Asjade seis on kooskõlaline parajasti siis, kui on loogiliselt võimalik, et see seis leiab aset. Maailmaolek on maksimaalne kooskõlaline asjade seis.) See, et loodusseadused on tuleviku suhtes deterministlikud, tähendab, et seadused on niisugused, et iga füüsiliselt võimaliku maailmaoleku WS ning aegade paari t1 ja t2 (kus t2 on t1-st hilisem) korral on olemas üksainus füüsiliselt võimalik maailmaolek WS', mille korral kui ajal t1 leiab aset WS, siis ajal t2 leiab aset t2. See, et loodusseadused on tuleviku suhtes indeterministlikud, on selle eitus. (Paljud füüsikud peavad kvantmehaanika seadusi indeterministlikeks.)
Nida
Ajalugu
Nidat on esmamainitud 1385. aastal. 1529. aastal sai Nidast alev. XIX sajandi alguses laastas alevit katk.
Ned Markosian
Lahtine minevik
Läheb tarvis tõe vastavusteooria ajavormiga varianti (TCT): iga aja t ja propositsiooni p korral p on ajal t tõene parajasti siis, kui p vastab maailmale ajal t. (Et bivalents tuleb tagasi lükata, siis ei saa öelda, et kui p ei ole ajal t tõene, siis p on ajal t väär.) TCT lahkneb oluliselt tulevikuvormis (ja minevikuvormis) lausete standardsest semantikast. Standardse semantika järgi on lause "Tunni aja pärast sajab Bostonis vihma" ajal t tõene parajasti siis, kui t-st tund aega hiljem on tõene olevikuvormis lause "Bostonis vihma sajab". Standardse käsituse järgi on tuleviku- ja minevikuoperaatorid (näiteks "Tunni aja pärast on tõsi, et") nagu tõefunktsionaalsed operaatorid, ainult et tõeväärtuse määrab lihtsama lause tõeväärtus teisel ajal. TCT järgi aga on propositsioon, et Bostonis tunni aja pärast sajab, praegu tõene ainult juhul, kui ta vastab praegusele maailmale. Propositsiooni tõesust ei määra teise propositsiooni tõesus teisel ajal.
Autor püüab näidata, toetudes TCT-le ning teesiga, et loodusseadused on indeterministlikud,  saab väga usutavalt kaitsta lahtise tuleviku vastust argumentidele fatalismi kasuks. Näiteks oletame, et praegu on indeterministlik asi, kas osake p1 läheb sekundi pärast kohta L1. Selleks, et propositsioon, et p1 on sekundi pärast L1-s, oleks praegu tõene, peab ta TCT järgi vastama praegusele maailmale. Aga mis võiks teda praeguses maailmas tõeseks teha? Ei osake oma omadustega, osakese ümbrus ega seadused. Sama käib propositsiooni vääruse kohta. Nii et see propositsioon pole praegu tõene ega väär. (Siin on tarvis eeldust, et tõed loodusseaduste kohta on tõed praeguse maailma kohta. See eeldus võib piirata, mida saab loodusseaduste kohta öelda.)
Nii et väidet, et tulevik on mõnikord lahtine, saab kaitsta, viidates loodusseaduste indeterministlikkusele ning tõe vastavusteooria sobivale variandile. (Ei saa teha järeldust, et tulevik on lahtine, vaid et tuleviku lahtisus on võimalik. Võib ju osutuda, et seadused lubavad asjade seise, mille järglasi nad ei määra, ent ükski selline asjade seis ei leia tegelikult aset. Ülaltoodud näide põhineb empiirilisel eeldusel, et selline asjade seis leiab aset.) (Kas sellist mõttekäiku on varem kasutatud? Midagi sarnast tundub olevat peidus enamasti, kui bivalents tagasi lükatakse, kuid paljudel juhtudel seda sõnaselgelt pole kasutatud. Łukasiewicz ja McCall teevad seda sõnaselgelt. Tundub, et Paul Horwich (Asymmetries in Time, lk 31–33) on selle peale mõelnud, kuid ei toeta seda.)
Aga sellel oleks kummaline järelm. Loodusseadused, vähemalt enamik neist, on aja suhtes sümmeetrilised. Toome sisse pöördoleku mõiste. Olgu S süsteemi olek konkreetsel hetkel. Nüüd pöörame selles kiiruste suunad ringi ning saame oleku S pöördoleku S'. See, et loodusseadus on aja suhtes sümmeetriline, tähendab, et kui juhul, kui ta lubab mingit maailmaolekute lõplikku jada, siis ta lubab ka maailmaolekute lõplikku jada, kus järjekord on vastupidine ja olekute asemel on pöördolekud. Edasi, kui mõned seadused on tuleviku suhtes indeterministlikud ja aja suhtes sümmeetrilised, siis tuleb välja, et nad on ka mineviku suhtes indeterministlikud: on vähemalt mõned füüsiliselt võimalikud maailmaolekud, millele võis eelneda mitu erinevat maailmaolekut. Nii et kui on hea argument, mis kasutab indeterminismi tuleviku suhtes lahtise tuleviku toetuseks, siis on olemas analoogne ja sama hea argument, mis kasutab indeterminismi mineviku suhtes selle toetuseks, et minevik on mõnikord lahtine. (See tähendab lihtsalt, et on mõned propositsioonid t suhtes mineviku kohta, mis ajal t ei ole tõesed ega väärad. See ei ütle otseselt midagi selle kohta, kas kellegi võimuses on sel ajal minevikku muuta.) (Ka siin on jutt ainult mineviku lahtisuse võimalikkusest.) (Storrs McCall ("Objective Time Flow") lükkab tagasi mõtte, et minevik on mõnikord lahtine, kuigi ta möönab, et loodusseadused on nii tuleviku kui ka mineviku suhtes indeterministlikud, ja tunnistab lahtist tulevikku; ta viitab sellele, et minevik on juba paigas. Jan Łukasiewicz ("On Determinism") toetab vaadet, et nii tulevik kui ka minevik on mõnikord lahtine, toetudes sellele, et loodusseadused on nii tuleviku kui ka mineviku suhtes lahtised. Ent ta ei ütle, et avatud tuleviku vastus argumentidele fatalismi kasuks, viidates loodusseaduste indeterministlikkusele, toob kaasa lahtise mineviku sidumuse.)
Tees, et minevik on mõnikord lahtine, on muidugi kummaline, aga kas saab väita, et selleni viival argumendil on midagi viga? Kas tuleviku ja mineviku vahel on mingi oluline disanaloogia? Ei saa öelda, et sellepärast, et tulevik on võimalikkuse vald ja minevik on fikseeritud, see argument mineviku kohta ei kehti: küsimus ongi praegu selles, kas mineviku ja tuleviku vahel on selline erinevus.
On võimalikud kaks moraali. Ühelt poolt võib öelda, et oli viga kaitsta väidet, et tulevik on mõnikord lahtine, apelleerides loodusseaduste indeterministlikkusele koos tõe vastavusteooria sobiva versiooniga. Raskus on aga selles, et muud võimalust selle kaitsmiseks ei paista olevat. Teiselt poolt, võib öelda, et nii tulevik kui ka minevik on mõnikord lahtised.
Ida
Tähis E on pärit inglise keelest (east), tähis O saksa keelest (Osten).
Väljakujunenud tava järgi joonistatakse kaardid nii, et ida jääb paremale.
Maa pöörleb ümber oma telje ida suunas. Sellepärast tõuseb päike idakaartest, kõige sagedamini idast.
Läbi aegade on Euroopas kasutatud sõna "ida" Aasia ja eriti Idamaade kohta.
20. sajandil kasutati sõna "ida" vahel metafoorina sotsialistlike riikide kohta, kus kehtis nõukogude võim. Näiteks 1940 avaldas Juhan Sütiste luulekogu "Maakera pöördub itta", kus sõna "ida" on selles mõttes kahetähenduslik.
1932
1932. aasta (MCMXXXII) oli 20. sajandi 32. aasta.
Aimla
Aimla on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. Külas on olnud Aimla mõis. Külas asub osa Parika järvest, millest saab alguse Adula oja.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Suure-Jaani valda.
Ajalugu
Aimla külas Hundiaugu talu maadel paikneb külakalmistu (kasutusel ajaperioodil 11.-18. sajandini). Aimlast Kuhjavere küla suunas on olnud ka Suure-Jaani koguduse abikirik või kabel, mis oli juba 18. sajandiks varemeis. Seda, millal rajati Aimla veski, ei ole olnud võimalik tuvastada.
Aimla küla (Aimala) on mainitud esimest korda 1584. aasta Poola revisjonis, kuigi siis kuulusid küla alla hilisema Immaküla talud. Sel ajal oli küla Viljandi lossilääni all, eraldi mõisa mainitud ei ole. 1601 on Pärsti mõisa alla kuulunud küla (Haymuehle) all viis talu, mis hiljem hävinenud. 1624 on külas (Haymal) veel vaid üks talunik Hyrepil Andres. 1638. aastal kuulus Aimla Engelhardtidele kuuluva Navesti mõisa alla, 1688. aastaks juba eraldi mõisana. Navesti mõisast lõplikult lahutatud on Aimla mõis alles 1724. aasta adramaarevisjonis, kahe mõisa lahku löömisega kaasnes ka talumaade ümberkorraldamine.
Varasema aja kohta on väidetud, et Liivimaa ordumeister Wilhelm Fürstenberg (oli Viljandi komtuur 1554-1556 ja ordumeister 1557-1559) pantis Aimla 3500 Riia marga eest Vana-Võidu (Woidoma) mõisnikule Johann Wrangellile. 1560. aastal on Vene väed küll piirkonnas kõvasti rüüstanud, ka pandi põlema Wrangellile kuulunud Vana-Võidu mõis. 1595. aastal on Aimla antud Poola asehaldurile Eustachius Kurtzile ja liidetud temale kuulunud Pärsti mõisaga. 17. sajandil on Aimla läinud kaasavarana Wrangellidelt Albedyllide perekonna valdusse, kes müüsid Aimla 1697. aastal Navesti mõisnikule Gustav Friedrich Engelhardtile. 1726. aastal läks mõis aga Hartwig Wilhelm von der Howeni valdusse. 1792. aastal panditi mõis Olustvere mõisnikule Hans Heinrich Fersenile, kelle pärijate käes oli mõis nende lahkumiseni Eestist 1918. aastal.
Aimla kool tegutses aastail 1820-1875, kuni ühendamiseni Tääksi Tillureinu kooliga, Jaan Moor oli koolmeistriks Aimlas 1850-1875 ja Tääksis 1875-1895. Pärast 1926. aastat veeti hoone Aimlast ära.
Aimla küla liideti 1866. aastal loodud Olustvere vallaga. Aimla mõis võõrandati Eesti Vabariigi kasuks 1920. aastal, mõisakompleks pandi müüki, peahoonesse kolis Aimla metskonna keskus. Mõisakompleksis asunud juustutööstuses avati 1927. aastal Olustvere-Tääksi piimaühisuse koorejaam, mis töötas kuni aastani 1964. Mõisa saeveski üle võtnud August Soo läks 1938. aastal pankrotti. 1930. aastatel tegutsesid Aimlas Johannes Nõmme kauplus, Siimeri kauplus ja tarvitajateühisuse harukauplus.
Herbert Johanson
Herbert Voldemar Johanson (10. september 1884 Haljala – 24. november 1964 Göteborg) oli eesti arhitekt.