cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Andres Bergmann
Lisaks kohaldati neile kolmele kohtualusele täiendavaid karistusi. Bergmannilt mõisteti ERA Panga kasuks välja 7 535 192 krooni, Akkelilt 2 657 449 krooni, Bergmannilt ja Lingilt solidaarselt 127 702 krooni, Bergmannilt, Akkelilt ja Lingilt solidaarselt 22 298 krooni ning Akkelilt ja Ramil Usmanovilt 220 000 krooni. Kohus mõistis veel pankrotistunud KAS Polaris Elu kasuks välja Bergmannilt 3 600 817 krooni ning Bergmannilt ja Akkelilt solidaarselt 4 379 320 krooni. Pankrotistunud KAS Polaris Vara kasuks mõistis kohus Akkelilt ja Bergmannilt solidaarselt välja 3 965 906 krooni. Seevastu tagastati Bergmannile pärast kohtuotsuse jõustumist miljoni krooni suurune kautsjon.
Kõigi kolme suhtes kohaldas kohus ka ärikeeldu. Selle karistuse pikkus oli Bergmannil 2 aastat, Akkelil 1 aasta alates reaalse karistuse kandmisest ning Lingil 1 aasta ja 6 kuud.
Neljas kohtualune Jaak Kiiker, panga juhatuse endine esimees, ei tunnistanud end süüdi ja tema süüasja arutamine jätkus tavalises korras. Lõpuks mõisteti Kiiker õigeks.
Varem oli Tartu maakohus prokuröri taotlusel lõpetanud nelja kohtualuse kriminaalasja menetluse ERA Panga ning kindlustusettevõtete Polaris Elu ja Polaris Vara süüasjas. Prokuröri meelest nende süü ei olnud suur, varalisi nõudeid nende vastu polnud ja menetluse jätkamiseks puudus avalik huvi.
Bergmann palus 2005. aasta suvel Eesti presidendilt Arnold Rüütlilt armu. President armuandmispalvet ei rahuldanud.
Ta kandis vanglakaristust 2005. aasta detsembrini.
Isiklikku
Tema isa oli muusik ja muusikapedagoog Ülo Bergmann (1927–2011).
Õigusriigi põhimõte
Õigusriigi põhimõte on
Poola kohtunike pensioniea küsimus
Euroopa Komisjoni ja Poola Vabariigi pidev dialoog õigusriigi põhimõtte teemal toimub juba 2016. aastast seoses Poola üldkohtute seaduse vastuvõtmisega. 29. juulil 2017 algatati Poola suhtes rikkumismenetlus, mille algatamise põhjused olid Poola üldkohtute seaduse pensionilemineku sätted ja nende mõju kohtute sõltumatusele. 20. detsembril 2017 pöördus Euroopa Komisjon selle juhtumi lahendamiseks Euroopa Kohtusse. Euroopa Komisjon algatas esmakordselt Euroopa Liidu lepingu artikli 7 lõike 1 kohase menetluse, esitades põhjendatud ettepaneku nõukogu otsuse kohta, milles järeldatakse ilmset ohtu, et Poola rikub tõsiselt õigusriigi põhimõtet.
Kohtuasjani viis ka uus Poola kõrgeima kohtu (Sąd Najwyższy) seadus. Nimelt 08. detsembril 2017 alandati Poola Vabariigi kõrgeima kohtu seadusega Poola kõrgeima kohtu kohtunike vanaduspensionile jäämise iga 70 aastalt 65 aastale – seda ka kohtunikele, kes olid ametisse nimetatud enne vastuvõetud seaduse jõustumist ehk 3. aprilli 2018. Nimetatud seadusemuudatus mõjutas 27 kohtunikku 72-st kõrgeima kohtu kohtunikust. Sama seadusega anti Poola Vabariigi presidendile õigus otsustada kohtunike ametis olemise aja võimaliku pikendamise üle, mis Euroopa Komisjoni hinnangul rikub kohtunike sõltumatuse põhimõtet.
Kohtuasjas C-619/18 arutabki Euroopa Kohus Euroopa Komisjoni hagi Poola Vabariigi vastu. Euroopa Komisjon palus tuvastada Euroopa Liidu lepingu artikli 19 lõike 1 teisest lõigust koostoimes Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 47 tulenevate kohustuste rikkumise. Nimetatud sätetega tagatakse igaühele õigus õiglasele asja arutamisele erapooletus kohtus asjades, mis kuuluvad Euroopa Liidu õiguse valdkonda. Euroopa Komisjon leidis oma 02.10.2018 esitatud hagis, et Poola Vabariigi vastu võetud kõrgeima kohtu seaduse sätted rikuvad kohtunike ametist tagandamatuse ja sõltumatuse põhimõtet. Koos hagiga esitas Euroopa Komisjon ka taotluse kohtuasja lahendamiseks kiirendatud menetluses Euroopa Kohtu kodukorra artikli 133 lg 1 alusel, mille Euroopa Kohtu president oma 15. novembri 2018 määrusega ka rahuldas.
19. oktoobril 2018 rahuldas Euroopa Kohus Euroopa Komisjoni taotluse ajutiste meetmete kohaldamise kohta: peatada Poola seadusandluse kohaldamine ning võtta kõik vajalikud meetmed, et kohtunikud jätkaksid töötamist oma kohtadel, ja kohustada Poolat hoiduma igasuguste meetmete võtmise eest, millega asendatakse kõrgema kohtu kohtunikke. Poola Vabariigile pandi kohustus säilitada ametis olnud kohtunike ametikohad ja peatada uute kohtunike ametisse määramine. Need ajutised meetmed olid mõeldud kohaldamiseks viivitamatult ja kuni menetlust lõpetava lahendi tegemiseni.
Järgnevalt esitatakse poolte detailsemad seisukohad kohtuvaidluses.
Euroopa Komisjoni seisukohad
Euroopa Komisjon pöördus Euroopa Kohtu poole Euroopa Kohtu kodukorra artikli 160 alusel ning palus kasutusele võtta ajutised meetmed seoses pensioniea alandamist puudutavate seadusesätetega. Komisjon soovis, et:
Komisjon oli seisukohal, et:
Poola seisukohad
Poola Vabariik ei nõustunud Euroopa Komisjoni taotlusega ajutiste meetmete kohaldamiseks kohtuasjas C-619/18R järgmistel alustel.
Poola Vabariik väitis, et komisjon ei ole täitnud Euroopa Kohtu kodukorra artikli 160 lõikes 3 sätestatud nõudeid, mille kohaselt ajutiste meetmete kohaldamise taotlustes tuleb märkida "hagi ese, kiireloomulisust põhjendavad asjaolud ning fakti- ja õigusväited, mis esmapilgul õigustavad taotletava ajutise meetme kohaldamist".
Poola Vabariik leidis, et:
Euroopa Kohtu seisukohad menetluse käigus
Euroopa Kohtu asepresident otsustas enne hagi kohtusse lahendamiseks andmist rahuldada Euroopa Komisjoni taotlus ajutiste meetmete kohaldamiseks, et välistada tõsine oht olulise ja hüvitamatu kahju tekitamiseks, mis väljenduks Poola võimetusel tagada igaühele õigus saada tõhusat kohtu kaitset liidu õiguse valdkondades. Täpsemalt hõlmasid ajutised meetmed kohustust peatada Poolas kõrgeima kohtu seaduse nende artiklite kohandamine, millega alandati pensioniiga ning anti presidendile kaalutlusõigus pikendada kõrgeima kohtu kohtunikele ametiaega üle pensioniea. Samuti pandi Poolale kohustus säilitada kõigi enne kõrgeima kohtu seaduse jõustumist ametis olnud kohtunike ametikoht ning peatada uute kohtunike ametissemääramine. Ajutised meetmed pidid jõusse jääma kuni menetlust lõpetava kohtumääruse tegemiseni. Pärast ajutiste meetmete kohaldamise taotluse rahuldamist andis asepresident kohtuasja lahendada Euroopa Kohtule, see määrati edasi suurkojale, kes andis välja määruse, lahendamaks kohtuasi kiirendatud menetluses. Suurkoda leidis, et tegemist on kiiret lahendit vajava kohtuasjaga, nõustudes Euroopa Komisjoni väidetega, et kõrgeima kohtu seadus seadis kahtluse alla kohtute sõltumatuse, sõltumatu organi õigusemõistmisele on aga õigus igaühel Euroopa Liidus. Samuti nõustus kohus, et Euroopa Liidu liikmesriikide koostöö põhineb vastastikusel usaldusel liikmesriikide kohtusüsteemide sõltumatusest ning probleemid sõltumatusega võivad selle koostööle negatiivselt mõjuda. Veel enam, teatud mehhanisme Euroopa Liidu õigussüsteemis saavad algatada vaid sõltumatud kohtuorganid (nt ELTL artikkel 267, mis reguleerib liikmesriikide eelotsuse küsimist Euroopa Kohtult). Võib eeldada, et sõltumatu kõrgeima kohtu puudumine liikmesriigis viib tagasilöökideni Euroopa Liidu kohtusüsteemis ning juba sõltumatuse kaotanud kohtute sõltumatust võib olla keeruline taastada. Seda näiteks seetõttu, et kohus näeb arutelukohana ka küsimust sellest, kust läheb piir liikmesriigi pädevuse vahel korraldada oma kohtusüsteemi ning Euroopa Liidu õigusest tuleneva kohustuse vahel tagada igaühele tõhus õiguskaitse Euroopa Liidu õiguse valdkondades – st millisel määral saab liit sekkuda liikmesriigi kohtusüsteemi kujundamisse.
Nagu eespool kirjeldatud, vaidles Poola vastu nii ajutiste meetmete kohaldamisele kui ka kohtuasja lahendamisele kiirmenetluses. Erinevalt Poola seisukohtadest leidis Euroopa Kohus oma 17. detsembri 2018 kohtumääruses, et ajutiste meetmetme kohaldamine on asjakohane ning fumus boni iuris‘e eeldus on täidetud. Näiteks leidis kohus, et on vajalik lähemalt uurida Euroopa Komisjoni väidet, kas juba ametis olevate kohtunike pensioniea alandamise näol võib olla tegemist kohtunike ametist tagandamisega, mis on vastuolus Euroopa Liidu õigussüsteemi põhimõtetega. Lisaks nõustub kohus väitega, et kaalutlusõiguse andmine presidendile kohtunike ametiaja pikendamiseks võib mõjutada kohtute sõltumatust ning võib seega olla vastuolus õigusriigi võimude lahususe printsiibiga. Seetõttu ei pruugi lõpliku kohtuotsuse tegemiseni olla Poola kõrgeimas kohtus tagatud ka sõltumatu õiguse kohaldamine, mis samuti toetab kohtuasja kiireloomulisust. Lisaks oli teada, et kohtuasi on juba osapooltele mõju avaldanud otsuste näol, millega president saatis osa kohtunikke pensionile ja määras ametisse uued kohtunikud.
Seega kaalus Euroopa Kohus tagajärgi ajutiste meetmete rakendamise ja nende rakendamata jätmise vahel ning kummagi variandi tagajärgede tagasipööramise võimalust. Kohus leidis, et olulisim on liidu üldise huvi tagamine katkematu tõhusa õiguskaitse tagamiseks ja seega vaidlusaluste kõrgeima kohtu seaduse sätete kohaldamise edasilükkamine ajutiste meetmete rakendamise abil.
Kohtujuristi ettepanek
Kohtuasjas C-619/18 tehti 11. aprillil 2019 kohtujuristi ettepanek. See sätestas, et kuna Poola Vabariik langetas oma kõrgeima kohtu kohtunike pensioniiga ja kohaldas seda muudatust kohtunike suhtes, kes nimetati selle kohtu kohtunikeks enne 3. aprilli 2018, ning andis vabariigi presidendile kaalutlusõiguse pikendada kõrgeima kohtu kohtunike ametiaega, on Poola rikkunud ELL-i artikli 19 lõike 1 teisest lõigust tulenevaid kohustusi. Seetõttu soovitatakse ka komisjoni kohtukulud Poolalt välja mõista ja jätta Poola kohtukulud tema enda kanda.
Kohtuasi Euroopa Liidu kontekstis seoses õigusriigi probleemidega
Kohtuasi on leidnud laialdaselt kajastust rahvusvahelises meedias kui näide õigusriigi põhimõtete rikkumisest. Vastupidi Poola riigi väidetele, et kohtureform oli vajalik selleks, et eemaldada kohtunikud, kes on ametis olnud Nõukogude Liidu ajast ning teha kohtusüsteem efektiivsemaks, kartsid reformi oponendid, et Poola juhtiv partei Õigus ja Õiglus kasutaks reformi, et valida valitsusele lojaalseid kohtunikke. Isegi kui see oht lähitulevikus ei realiseeru, võib sellise kaalutlusõiguse andmine täitevvõimule kohtusüsteemi objektiivsuse kaotada, kui võimule saavad selle ärakasutamisest huvitatud inimesed.
Praeguseks on olukord mõnevõrra rahunenud. Nimelt kui 17. detsembril andis Euroopa Kohus välja kohtumääruse, millega jäi jõusse ajutiste meetmete kohaldamine, jäeti Poola presidendile Andrzej Dudale aega keskööni otsustada, kas ta järgib määrust. Poola valitsus otsustas kohtumäärust täita ja kõrgeima kohtu seadusega pensionile saadetud kohtunikud ametisse ennistada. Poola juhtiva partei Õigus ja Õiglus esimees Jarosław Kaczyński kommenteeris: "Me oleme Euroopa Liidu liige ja järgime Euroopa Liidu õigust".
Poolat on kogu kohtuasja vältel toetanud Ungari, kes on aga ka ise enda kohtusüsteemi reformimise tõttu Euroopa Liidu huviorbiidis. Nimelt luuakse uue seaduse alusel 2020. aasta jaanuaris Ungarisse kehtiva kohtusüsteemi kõrvale uus kohtusüsteem, mis hakkab tegelema haldusküsimustega, sh valitsemis-, maksu-, politsei- ja avalik-õiguslikke asutusi puudutavate küsimustega. Uue süsteemi kohtunikud määrab Ungari justiitsminister. Kehtiva kohtusüsteemi mandaati vähendatakse ning sellel puudub igasugune ülevaade uuest loodavast kohtusüsteemist. Mõningatel andmetel on Ungari peaminister Viktor Orbán juba alates 2010. aastast, kui ta võimule sai, pidevalt üritanud rohkem võimu endale koondada, sealjuures Ungari kohtute ja teiste institutsioonide iseseisvust kahjustades. Juba enne kohtusüsteemi muutmise otsust oli Ungari vastu käivitatud nn artikli 7 menetlus, mis käivitatakse kõige karmima meetmena liikmesriikide suhtes, kelle puhul on oluline oht Euroopa Liidu ühiste väärtuste vastu eksimiseks. Muude meetmete kõrval võib artikli 7 menetlus viia liikmesriigilt hääleõiguse võtmiseni Euroopa Ülemkogus. Ungari puhul on see siiski ebatõenäoline, kuna ilmselt paneb sellele veto Poola.
Märkimist väärib aga, et ainuke riik, mille puhul seni artiklit 7 lisaks Ungarile kasutatud on, on just nimelt Poola, kui 2017. aasta lõpus andis selleks tõuke samuti kohtusüsteemi reform. See viitab asjaolule, et juba mõnda aega on Poola näol tegemist riigiga, mille mentaliteet õigusriigi toimimisest erineb järjest enam Euroopa Liidu nägemusest. Kohtuasi Euroopa Komisjon vs. Poola Vabariik on unikaalne, näitamaks, kas ja kuidas suudab Euroopa Liit sellises olukorras säilitada oma väärtuste järgimise. Siiski pole teada, kas sellised meetmed nagu artikli 7 kasutamine ja hagide esitamine õigusriigi põhimõtete tagamiseks suunavad Poola tagasi kursile, mis ühtib Euroopa Liidu vaadetega, või pigem vastuolud tulevikus suurenevad.
Asjakohasus Eestis
Sarnaselt Poola rahvuskonservatiivsele erakonnaga on kohtusüsteemi reformimist, sealhulgas kohtunike süsteemi ümbertegemist plaaninud ka Eesti Konservatiivne Rahvaerakond (EKRE). EKRE 2019. aasta Riigikogu valimiste valimisprogramm lubas muuta riigikohtunikud valitavaks, kehtestada kohtunikele tähtajalise ametiaja ning seada sisse vandemeeste kohtu ning erasüüdistuse, lisaks luua Riigikogus erikomisjoni, mis teostaks järelevalvet kohtute ja prokuratuuri üle. Hüpoteetiliselt erineks see oluliselt senisest süsteemist, kus kohtunikul puudub alluvussuhe teda ametisse nimetanud ametiisikuga ja kõrgemal seisva kohtuga. Samuti pole kohtute seaduse § 39 lg 3 kohaselt valdkonna eest vastutaval ministril kohtunike suhtes käsu- ega distsiplinaarvõimu. EKRE üks juhtfiguure, Riigikogu liige Martin Helme on justiitsreformi vajalikkust põhjendanud sellega, et kohtunike järelevalve iseenda üle ning eluaegne amet toovad kaasa "omavoli, kuritarvitused, suvatsemise, voluntarismi, hoolimatuse tulemuse suhtes". Samuti esitas EKRE Riigikogule Poola suveräänsust toetava eelnõu, milles kutsus valitsust üles mitte toetama Euroopa Liidu sanktsioone Poola suhtes seoses seal läbiviidava kohtureformiga. Mitmed õigusvaldkonna inimesed on EKRE kohtureformi ideed võimude lahususe põhimõtte ja poliitilise allutatuse seisukohast kritiseerinud.
Skapiškise vald
Skapiškise vald (leedu keeles Skapiškio seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kupiškise rajoonis.
Valla pindala on 142 km². 2011. aasta seisuga elas vallas 1669 inimest. Valla keskus on Skapiškise alev, kus aastal 2011 oli 403 elanikku. Vallamaja asub aadressil Varpo a. 3. Vallavanem on Ričardas Kiaulėnas. Vallas asub ka Skapiškise raudteejaam, kus aastal 2011 oli 85 elanikku.
pisi|Skapiškis pisi|Skapiškise raudteejaam pisi|Mituva jõgi
Lisaks küladele on vallas ka mitmed huutorid:
Hollandi Kuninglik Kunstide ja Teaduste Akadeemia
pisi|[[Amsterdamis asuv ajalooline Trippenhuis on Hollandi Kuningliku Kunstide ja Teaduste Akadeemia peahoone]]
Hollandi Kuninglik Teaduste Akadeemia, ka Hollandi Kuninglik Kunstide ja Teaduste Akadeemia (hollandi keeles Koninklijke Nederlandse Akademie van Wetenschappen; lühend KNAW) on Hollandi teaduste akadeemia.
Akadeemia asutas 1808. aastal Amsterdamis Hollandi kuningas Louis Bonaparte. Akadeemia asupaigaks sai 1812. aastal ajalooline Trippenhuisi hoone.
Akadeemia on Euroopa akadeemiate ühenduse ALLEA liige.
Mari Samel
Elulugu
Lõpetas 1968 Tartu 5. Keskkooli, 1973 TÜ keemia osakonna, keemiakandidaat (orgaaniline keemia ja biokeemia, 1987, Eesti NSV TA Keemia Instituut), väitekiri "Bыдeлeниe и хaрaктeристикa компoнентов обыкнoвeннoй гaдюки Vipera berus berus". Oli 1973–85 TÜ orgaanilise keemia kateedri nooremteadur, 1985–88 Eesti NSV TA Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudi nooremteadur, aastast 1988 teadur.
Teadustöö
Uurimisvaldkond: looduslike ühendite keemia, peamiselt maomürkidest eraldatud bioaktiivsete valkude struktuuri ja funktsiooni seoste uurimine (sh Eesti ainsa mürgise mao, hariliku rästiku mürgi uurimine). Eesti Biokeemia Seltsi liige. Üle 40 teadustrükise.
Hollandi Kuninglik Kunstide ja Teaduste Akadeemia
Akadeemia annab välja hulk auhindu, sealhulgas 1925. aastast Lorentzi medalit.
Akadeemia struktuur
Akadeemia liikmeskond on jagatud kahe osakonna vahel:
Osakonnad on jaotatud sektsioonideks.
2005. aastal loodi akadeemia juurde Junge Akademie eeskujul Noor Akadeemia (Jonge Akademie) ja 2014. aastal Kunstide Akadeemia (Akademie van Kunsten). Mõlemad nad asuvad samuti Trippenhuisis.
Akadeemia haldusalasse kuulub hulk teadusinstituute.
Floyon
Floyon on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Avesnes-sur-Helpe'i kantonis.
pisi|tühi|Floyoni raekoda
Tokuo Yamashita
Ta sündis aastal 1919 Imaris (asub Saga prefektuuris). Ta lõpetas Fukuokas keskkooli. Ta on õppinud õigusteadust algul Meiji Ülikoolis ja hiljem Senshu Ülikoolis, mille lõpetas aastal 1944.
Veetorn
Veetorn on rajatis, mis koosneb veemahutist, pumbast ja veetorudest. Veetorni ülesanne on tagada tarbijatele ühtlane veesurve ja vee tarbimine. pisi|427x427px|Veetorni läbilõige
Veetorni töö põhimõte
Veetornid on energiasäästlikud, kuna need võimaldavad veepumpadel ööpäevaringselt töötada, ilma et energia efektiivsus väheneks. Ajal, mil veenõudlus on madal, tavaliselt öösel, täidetakse veetorni mahuti veega. Kui veenõudlus on suur, suunatakse veetornis kogutud vesi pumba abil tarbijateni. Veemahuti ehitatakse võimalikult kõrgele, et maa gravitatsioon ja langev vesi tekitaksid rõhu, mis suunab vee tarbijani. Sellise süsteemi abil säilib veesurve torudes ühtlasena, isegi kui pumbad ei suuda nõudlust täita. Seega aitavad veetornid säästa nii vett kui ka energiat.
Veetorni konstruktsioon
Veetorni põhiosa koosneb suurest veemahutist ja pumbast. Veemahuti ruumala on keskmiselt 4546–6819 m3 ning veetorni kõrgus sõltub vajalikust rõhust torudes. Vee rõhutaseme määravad veepuhastusjaamad, ning veetornide ehitamisel kehtib kõrguse kuldreegel: 1 meetri kõrguse kohta on torudes 0,09 baari rõhku, seega 100 meetri kõrguse veetorni veetorude surve oleks 9 baari, mis vastab maapealsele õhurõhule 9,2 kg/cm². Näiteks mitmetes suuremates Ameerika Ühendriikide linnades, samuti Bangladeshis, Indias, Singapuris ning veel mitmes riigis võib näha kõrgetel korterelamutel isiklikke veetorne. pisi|Vana veetorn raudtee ääres 1907
Ajalugu
Veetornide tööpõhimõte ulatub Rooma ajastuni, kus lisaks akveduktidele kasutati ka veereservuaare. Veetorni praegune kuju võeti kasutusele alles aastal 1835, kui hakati ehitama auruvedureid, mis vajasid mootori jahutamiseks ja töös hoidmiseks aurutamiseks vett. Pideva liikumise tagamiseks pidid veemahutid asuma iga 11–16 km tagant. Praegu on vähesed veetornid töökorras ja kasutusel, samas kui need, mis enam ei tööta, on kas ümber ehitatud turismiobjektideks või jäetud lagunema.
Veetornid Eestis
thumb|[[Kuressaare kõrgeim elumaja on endine veetorn|303x303px]]Eestis on rajatud umbes 200 veetorni, kuid suurem osa neist pole enam aktiivsed ning on ümber ehitatud või kasutusel turismiks mõeldud atraktsioonidena või muudel eesmärkidel. Mõned tuntumad Eestis mittefunktsioneerivad veetornid on Aegviidu veetorn, Tartu Raadi veetorn ja Narva Kreenholmi veetorn. Endiselt töötavad veetornid on näiteks Jõhvi, Kehra ja Kiviõli veetorn. Lisateavet ja pilte Eesti veetornide kohta saab veebilehelt veetornid.ee.
Michail Stefanovič
Michail Iharavič Stefanovič (valgevene keeles Міхаіл Ігаравіч Стэфановіч; sündinud 27. novembril 1989 Minskis) on Valgevene jäähokimängija, kes mängib Valgevene kõrgliiga klubis Minski Junost ründajana paremäärel.
Hooajal 2006–07 debüteeris ta Valgevene kõrgliigas HK Homieli meeskonnas. Aastatel 2007–2010 mängis ta Põhja-Ameerikas Quebec Major Junior Hockey League'i klubis Quebec Remparts.
2008. aastal valis Toronto Maple Leafs ta NHL-i draft'is 98. valikuna. Maple Leafsiga sõlmis ta lepingu 2009. aasta juunis. Hooaja 2010–11 alguses mängis ta ECHL-i klubis Reading Royals ja American Hockey League'i klubis Toronto Marlies, kuid NHL-is jäi debüüt tegemata.
2010. aasta novembris asus Stefanovič mängima KHL-is Minski Dinamo meeskonnas. Aastatel 2011–2013 mängis ta jällegi Valgevene kõrgliigas Homieli ridades. Aastatel 2015–2015 mängis ta Venemaa tugevuselt teises liigas VHL. Hooajal 2015–16 mängis ta Põhja-Ameerikas ECHL-i klubis Rapid City Rush.
Aastatel 2016–2018 mängis ta Valgevene kõrgliiga klubis Hrodna Njoman ja hooajal 2018–19 Minski Junostis. Aastatel 2017 ja 2018 tuli ta Valgevene meistriks Njomaniga ning 2019. aastal Junostiga. Hooajal 2018–19 oli Stefanovič Valgevene kõrgliigas suurim väravakütt (32 väravat) ja resultatiivseim mängija (57 punkti). Hooajal 2019–2020 mängis Stefanovič taas KHL-is Minski Dinamo ridades, naastes seejärel Junosti. Junostiga on ta hiljem tulnud Valgevene meistriks 2020 ja 2021. aastal.
Soola tänav
Soola tänav on tänav Tartus Kesklinna linnaosas.
Tänav ühendab Kalevi tänavat Tartu turuga ja on 0,5 km pikkune. Soola tänav ristub Aleksandri tänava, Turu tänava, Kaluri tänava ja Väike-Turu tänavaga.
Soola tänava ääres asuvad Tartu bussijaam, Emajõe Ärikeskus ja kaubanduskeskus Kvartal.
Gargazon
thumb|Ristija Johannese kirik thumb|Gargazoni valla paiknemine Lõuna-Tiroolis Gargazon (itaalia Gargazzone) on vald (comune) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias umbes 15 km Bolzanost loodes.
2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 1639 inimest.
Geograafia
Gargazon külgneb järgmiste valdadega: Lana, Mölten, Nals, Burgstall, Terlan ja Tisens.
Spartacus: veri ja liiv
Telesarja peategelasteks on gladiaator Spartacus, keda kehastas esimesel hooajal Andy Whitfield. Teisel hooajal hakkas Spartacust kehastama Liam McIntyre. Vahetus oli seotud Whitfieldi haigusega; ta suri 11. septembril 2011.
Sarja stilistika sarnaneb sellega, mida kasutati filmis 300.
Puuvilja tänav (Tallinn)
Puuvilja tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis. Puuvilja tänav algab Pärnu maanteelt ja lõpeb Raudtee tänaval Tallinna–Keila raudtee ääres. Puuvilja tänav on põhjaloode–lõunakagusuunaline ja ligikaudu 145 meetri pikkune.
Tänava ääres asub Tallinna Nõmme Põhikool. Puuvilja 4 asub EEKBKL Nõmme Baptistikoguduse palvela.
Puuvilja tänav sai nime 8. novembril 1927.
Kairi
Kairi on eesti naisenimi. Nime Kairi nimepäev on 9. aprill.
1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Kairi 1665 naisel. Kairi on Eestis populaarsuselt 109. naisenimi.
Kõige populaarsem on eesnimi Kairi vanuserühmas 35–39, kus neid on 10 000 elaniku kohta 38,52 ning Saare maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 20,04. Vanim Kairi oli vanuserühmas 65–69, noorim vanuserühmas 0–4. Kairi on keskmiselt 36 aasta vanune (mediaanvanus on 37).
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Kairi 1 inimesel.
Fontaine-au-Bois
pisi|tühi|Saint-Rémy kirik
Müjdat Gezen
alt=|pisi Müjdat Gezen (sündinud 29. oktoobril 1943 Fatihis İstanbulis) on türgi näitleja ja kirjanik.
Ta sündis aastal 1943 Fatihis İstanbulis. Ta lõpetas aastal 1960 Vefa keskkooli, kus sai sõpradeks Uğur Dündari ja Kemal Sunaliga. Aastal 1961 astus ta Istanbuli omavalitsuse konservatooriumi teatriosakonda.
Ta oli algselt teatreis Münir Özkuli ja Muammer Karaca juhendamisel. Ta on töötanud näitlejana mitmetes teatrites. Aastal 1962 esines ta oma esimeses filmis. Aastal 1975 kirjutas ta oma esimese raamatu. Türgi 1980. aasta sõjaväelise riigipöörde tagajärjel oli ta umbes kakskümmend päeva vangis ja tema raamat kommunistlikust Nâzım Hikmetist keelati Türgis.
Tartu ülikooli vehklemisõpetaja
Tartu ülikooli vehklemisõpetaja ehk vehklemismeister oli 17.–19. sajandil Tartu ülikooli õppejõud, kes õpetas üliõpilastele ja õppejõududele vehklemist.
Ehkki ajaloolase Helmut Piirimäe sõnul oli vehklemismeister Rootsi-aegses ülikoolis "väga nõutav tunniandja", sest nii professorid kui ka üliõpilased kandsid tol ajal pidevalt mõõka ja pidid oskama seda ka kasutada, palgati esimene vehklemisõpetaja alles 1690. aastal, ligi 60 aastat pärast ülikooli asutamist. Selleks sai Abraham Chemnitz, kes aga suri 1693. aastal. Samal aastal palgati tema asemele prantslane Pierre de Maret.
Pärast ametikoha kaotamist 19. sajandi lõpul säilis vehklemisõpetus üliõpilaskorporatsioonides.
Kōji Kondō
Kōji Kondō (jaapani keeles 今藤 幸治 Kondō Kōji; 28. aprillil 1972 Kariyas – 17. aprillil 2003) oli Jaapani jalgpallur, poolkaitsja.
Ta sündis aastal 1972 Kariyas (asub Aichi prefektuuris).
Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta 1994. aastal 2 mängu.
Messier 96
Messier 96 (ka M96 ja NGC 3368) on spiraalgalaktika, mis asub Lõvi tähtkujus.
Galaktika avastas 20. märtsil 1781 Prantsuse astronoom Pierre Méchain. Méchain teatas oma avastusest Charles Messierile, kes nelja päeva pärast kinnitas leiu ning lisas selle oma kataloogi. Messier 96 on umbes sama massi ja suurusega nagu Linnutee ja asub Maast 35 miljoni valgusaasta kaugusel. Galaktikast lähtuva gammakiirguse kõikumine viitab ülimassiivse musta augu olemasolule galaktika tuumas. Musta augu mass on vahemikus 1,5×106 kuni 4,8×107 Päikese massi.
9. mail 1998 vaadeldi galaktikas toimunud supernoovat SN 1998bu. Supernoova heledus jõudis haripunkti 21. mail 1998 ja hakkas seejärel vähenema. Aasta hiljem tehtud vaatlused näitasid, et see tekitas 0,4 Päikese massi jagu rauda.
Liisa Kaljula
Liisa Kaljula (sündinud 2. oktoobril 1982) on Eesti kunstikriitik, kuraator ja kunstiajaloolane.
Kaljula õppis 1989–2001 Haapsalu Gümnaasiumis (lõpetas cum laude), 2001–2007 Tartu Ülikoolis kunstiajalugu (lõpetas cum laude), 2004–2005 Praha Karli Ülikoolis kunstiajalugu, 2009–2012 Tallinna Ülikoolis kultuuriteooriat (MA) ning alustas 2012. aastal samas doktorantuuri kultuuriuuringute alal.
2005–2008 töötas ta Tartu Kunstimuuseumis muuseumipedagoogina, 2008–2014 Eesti Kunstimuuseumis maalikogu assistendina, 2014–2016 maalikogu hoidjana ja 2016. aastast maalikogu juhatajana, 2012–2016 ühtlasi Eesti Kunstiakadeemias lektorina. Ta on kureerinud näitusi Narva kunstiresidentuuris, Kumu kunstimuuseumis, Evald Okase Muuseumis, Eesti Kaasaegse Kunsti Muuseumis ja Tartu Kunstimuuseumis.
Kirjutisi
Ta on avaldanud kunstikriitikat ja publitsistikat.
Forest-en-Cambrésis
Forest-en-Cambrésis on vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Avesnes-sur-Helpe'i kantonis.
pisi|tühi|Forest-en-Cambrésis' kirik
Hansen (perekonnanimi)
Hansen on perekonnanimi.
2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Hansen 603 inimesel (286 mehel ja 317 naisel). Perekonnanimede levikult on Hansen meeste puhul 158. ja naiste puhul 160. kohal. Levinuim on see Rapla maakonnas, kus seda on 10 000 elaniku kohta 9,58.
Cohoha järv
Cohoha järv (inglise Lake Cohoha, prantsuse Lac Cohoha Sud, Lac Cyohoha Sud) on järv Burundi ja Rwanda piiril. Suurem osa järvest paikneb Burundi territooriumil. Burundi poolel piirneb ta Kirundo provintsi Bugabira ja Busoni vallaga.
Järve pindala on 69 km².
Kallas oli pikk ja ebakorrapärase kujuga. Ta oli kohati kaljune, kohati kivine või mudane rohu või rooga.
Järve pinna kõrgus merepinnast on 1350 m.
Alates 1990ndate lõpust on järve pindala põua tõttu märgatavalt vähenenud. Teda toitvad jõed on kuivanud ning ta toitub põhjaveest.
Enne põuda oli aasta keskmine õhutemperatuur järve ääres 21 °C ning aasta keskmine sademete hulk umbes 1000 mm. Kuivaperiood kestis juunist oktoobrini.
Järvele on olnud iseloomulik papüürus-lõikhein. 1979. aasta Burundi rahvaloenduse järgi oli järveäärse ala rahvastiku tihedus umbes 150 in/km². Järve ääres elas umbes 30 000 inimest. Nad elasid hajali põldude vahel ning tegelesid toidukultuuride ja kohvipuu kasvatamisega ning kalapüügiga. Nüüd on need elatusallikad põua tõttu peaaegu kadunud.
Võsu tänav
pisi|[[Nõmme Rahu kirik Võsu tänaval]]
Võsu tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis. Võsu tänav algab Pärnu maanteelt ja lõpeb Raudtee tänaval Tallinna–Keila raudtee ääres. Võsu tänav on põhjaloode-lõunakagusuunaline ja ligi 120 meetri pikkune.
Tänava nimi ja ajalugu
Tänava varasem nimi oli Kiriku tänav (saksa keeles Kirchenstrasse, vene keeles Церковная улица) sealse Nõmme Rahu kiriku järgi. Aastatel 1940–1941 oli tänava nimi Kulli tänav. 27. juunil 1950 pandi tänavale nimeks Okka tänav. Praeguse nime sai Võsu tänav 20. juulil 1984.
Rozēni kihistik
Rozēni kihistik (inglise keeles Rozēni Member) on siluri ajastu Juuru lademe Õhne kihistu kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Rita Ulste aastal 1976.
Kihistiku stratotüüp on Holdre puurauk, kus kihistiku kivimid esinesid 389.00..422.60 meetril. Selle neostratotüüp on Puikule 42 puurauk, kus kihistiku kivimid esinevad 435.10..452.50 meetril. Kihistik on nime saanud Rozēni küla järgi. Rozēni kihistik lamab Rūja kihistikul. Kihistiku moodustavad suure lubjasisaldusega kirjuvärvilised kivimid (lubjakivi, mergel, domeriit).
Olev Maimets (insener)
Olev Steven Maimets (sündinud 21. detsembril 1951 Torontos) on väliseesti insener.
Ta lõpetas Kanadas De La Salle College'i ja 1977. aastal Waterloo Ülikooli.
Ta on tegev E.E.L.K. Toronto Peetri Koguduses ning on Korporatsioon Rotalia liige.
Tartu Ülikooli Sihtasutus annab igal aastal välja Olev ja Talvi Maimetsa stipendiumi, mille eesmärgiks on toetada infektsioonhaiguste ja rakubioloogia alast õppe- ja teadustööd Tartu Ülikoolis, ning perekond Maimetsa stipendiumi Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia üliõpilasele.
Isiklikku
Tema abikaasa on Talvi Maimets. Neil on kaks tütart ja poeg. Vanem tütar Mari Maimets on advokaat Torontos ja noorem tütar Kaili Maimets on flötist Orchestra Londonis. Poeg Riho Esko Maimets on helilooja.
Tartu Ülikooli anatoomiaõppejõud Olev Maimets oli Olev Maimetsa isa vend.
Finantsinspektsioon (üldmõiste)
Finantsinspektsioon on finantsjärelevalvet teostav riigiasutus.
Eestis teostab finantsjärelevalvet alates 2002. aastast Finantsinspektsioon. Varem täitsid selle ülesandeid Pangainspektsioon, Kindlustusinspektsioon ja Väärtpaberiinspektsioon. Sarnaste ülesannetega asutused on ka teistes riikides, näiteks Suurbritannias Financial Services Authority, Rootsis Finansinspektionen.
Aiamaa
Aiamaa on eriti aedviljade kasvatamiseks rajatud maa-ala. Aiamaad võivad olla rajatud linnalähedasse piirkonda, kus neid harivad linlased.
Great Gleni murrang
pisi|[[Kaledoonia pikajoonelised murrangud]] Great Gleni murrang on pikajooneline murrang, mis läbib oma nimekaimu Great Gleni kitsast orgu.
Lebring-Sankt Margarethen
Lebring-Sankt Margarethen on vald (Marktgemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Leibnitzi ringkonnas.
Yoshiaki Satō
Yoshiaki Satō (jaapani keeles 佐藤 慶明 Satō Yoshiaki; sündinud 19. juunil 1969 Osakas) on Jaapani endine jalgpallur, ründaja.
Lebring-Sankt Margarethen
thumb|Lebringi kihelkonnakirik
Yoshiaki Satō
Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastal 1994 1 mängu.
Romaan (ajakiri)
Romaan oli aastast 1922 Tallinnas ilmunud ajakiri, mida andis välja kirjastus Areng ja mille peasisu moodustas tõlkekirjandus. Ajakiri ilmus kaks korda kuus.
Vesikaare talu kalmistu
Vesikaare talu kalmistu on kalmistu Hanila kihelkonnas Läänemaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kuke külas Lääneranna vallas Pärnu maakonnas.
Ajalugu
Kalmistu rajamise idee pärineb Vesikaare talu peremees Villem (Vassili) Nõu vennalt Aleksei Nõult, kes aga ise evakueerus ametikohustuste tõttu oktoobris 1917 Venemaale ning suri Omskis 1920. aastal.
Kalmistule maetud
Kalmistule on teadaolevalt maetud 2 inimest:
Lühike tänav (Tallinn)
pisi|Vaade Pärnu maanteelt pisi|Vaade Raudtee tänavalt Lühike tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis. Lühike tänav algab Pärnu maanteelt ja lõpeb Raudtee tänaval Tallinna–Keila raudtee ääres. Lühike tänav on loode–kagusuunaline ja ligikaudu 85 meetri pikkune.
Lühike tänav sai nime 27. oktoobril 1922. Tänav on nime saanud oma lühiduse järgi. Tänava saksakeelne nimi oli Kurze Strasse ja venekeelne Короткая улица.
Ukuaru valss
Film on märgiline linateos Eesti filmiajaloos, mille peaosades astuvad üles Elle Kull (Minna) ja Lembit Ulfsak (Aksel). Valss kõlab filmis Aksli lõõtsapalana mitmes olulises stseenis. Iga kord on valsi karakter veidi teisenenud, markeerides täpselt peategelaste hingeseisundeid ja suhet ümbritsevasse. Esmapilgul vaid lihtne rahvalik pillilugu kasvab linaloo kulgedes tugeva tähendusväljaga muusikaliseks sümboliks, kehastades filmi kõige olulisemaid teemasid – armastust, lootust, kodutunnet ja elutahet.
Lõõtsapala levis suulise pärimusena paljude Eesti lõõtspillimängijate ja rahvapilliansamblite repertuaaris. Arvo Pärdi ametlikku loomingunimekirja jõudis «Ukuaru valss» alles 2010. aastal, seatuna klaverile. 2016. aastal lisandus ka akordioniversioon Tauno Aintsi seades.
Messier 95
Messier 95 (ka M95 ja NGC 3351) on spiraalgalaktika, mis asub Lõvi tähtkujus.
Galaktika avastas 1781. aastal Prantsuse astronoom Pierre Méchain ning tema kaasmaalane Charles Messier lisas selle neli päeva hiljem oma kataloogi.
Khān Yūnis
pisi Khān Yūnis on linn Palestiinas, Gaza tsoonis. Asub 4 km kaugusel Vahemerest ja 8 km kaugusel Egiptuse piirist.
Linna juures asub 1948. aastal asutatud suur põgenikelaager.
Risti tulepaak
pisi|Risti päevamärk (2004)
Risti tulepaak oli tulepaak Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Keibu külas Ristininal.
Tulepaagi geograafilised koordinaadid on.
Tulepaak ehitati 1955. aastal ja lammutati 2004. aastal.
Terasest metallsõrestiktorni kõrgus jalamist oli 25 meetrit ja tule kõrgus merepinnast 29 meetrit.
Märgi number Veeteede Ameti nimekirjas oli 408.
Tanel Kangert
thumb|Tanel Kangert 2013. aastal Tanel Kangert (sündinud 11. märtsil 1987 Vändras) on eesti jalgrattur.
2010. aasta mais võitis ta SEB Tartu Grand Prix 2010.
Aastatel 2008–2009 sõitis ta Ag2r–La Mondiale meeskonnas, 2011–2018 Astana meeskonnas, 2019–2020 EF Education First meeskonnas ja 2021–2022 Team BikeExchange meeskonnas.
Tema parim koht Giro d'Italial on 13. (2013 ja 2015), Tour de France sõidus 16. (2018) ja Vuelta a España sõidus 11. (2013).
Ta on osalenud 2008., 2016. ja 2020. aasta suveolümpiamängudel. 2016. aastal Rio de Janeiro mängudel saavutas ta meeste maanteesõidu grupisõidus 9. koha.
Ta teatas enda profikarjääri lõpetamisest 2022. aasta oktoobris.
Savikõrb
Savikõrb on kõrb, kus on tihe savikiht, raske lõimisega muld ja muutlik veerežiim. Kevadel on seal liigniiskus, sest savi on vettpidav. Suvel aurab vesi ära ja maapind muutub kõvaks ning praguneb.
Stūri kihistik
Stūri kihistik (inglise keeles Stūri Member) on siluri ajastu Juuru lademe Stačiūnai kihistu kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Lilita-Ilga Gailite aastal 1967.
Brüsseli maailmanäitus
Brüsseli maailmanäitus on toimunud mitu korda:
Priit Salumäe
Priit Salumäe (sündinud 5. aprillil 1967) on eesti jalgrattur.
Ta võitis 2006. aastal Pariisi–Dakari rattaralli.
Ta töötab Hawaii Expressi turundusjuhina.
Olümpia (spordiselts)
Olümpia oli Tallinnas tegutsenud spordiselts.
Seltsi asutas 1913 Artur Kukk.
Seltsil oli oma jalgpallimeeskond. Seltsi jalgpalliväljak asus Tornide väljakul. Väljak oli valminud 1915.
Pueblo maakond
thumb|[[Arkansas (jõgi)|Arkansase jõe ülemjooks]] Pueblo maakond (Pueblo County) on maakond USA-s Colorado osariigis.
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Pueblo.
Maakonna pindala on 6210 km². Veepindala on 23 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 159 063. Aastal 2000 oli elanikke 141 472.
2000. aasta rahvaloenduse andmed
Pueblo maakonnas oli 141 472 inimest, 54 579 leibkonda ja 37 332 perekonda.
Rahvastiku tihedus oli 23 in/km².
Elamuühikuid (housing units) oli 58 926 (keskmine tihedus 10/km²).
Rassiline koosseis oli järgmine:
Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 37,97%.
54 579 leibkonna seas oli
Leibkonnas oli keskmiselt 2,52 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,04 inimest.
Elanikud jagunesid ealiselt nii:
Ea mediaan oli 37 aastat.
Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 95,80 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 92,50 meest.
Taavet (eesnimi)
2021. aasta alguse seisuga oli Taavet Eestis esinemissageduselt 508. mehenimi, eesnimi Taavet oli 162 mehel. Taavet oli keskmiselt 26 aasta vanune (mediaanvanus oli 25). Kõige populaarsem oli eesnimi Taavet vanuserühmas 25–29, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 3,47.
Pueblo maakond
2000. aasta rahvaloenduse andmed
Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 32 775 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 40 130 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 31 154 dollarit, naistel 22 967 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 17 163 dollarit.
14,90% elanikkonnast ja 11,20% perekondadest elasid allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 19,70% alla 18-aastasi ja 8,70% üle 65-aastasi.
Maxima kaupluse varing Riias
pisi|Maxima kauplus 23. november 2013 Maxima kaupluse varing toimus 21. novembril 2013 Riias, kui õhtusel tipptunnil kukkus vähemalt 500 ruutmeetri suurusel alal ootamatult alla Riia läänepoolses magalalinnajaos Zolitūdes asunud Maxima poe katus.
Õnnetuses hukkus 54 ja vigastada sai 39 inimest. Hukkunute hulgas olid 3 päästjat, kes jäid päästetööde ajal kokku varisenud seina alla, kaks Venemaa kodanikku ja üks Armeenia kodanik. Varing on Läti iseseisvusaja ohvriterohkeim katastroof.
80 minutit enne varingut hakkas tööle tuletõrjesignalisatsioon. Mõned väikepoed lõpetasid seejärel töö, aga Maxima jätkas tegutsemist ja ostjaid rahustas teenindajate muretu käitumine. Tegelikkuses põlengut ei olnud ja seetõttu käsitles Maxima seda valehäirena. Hiljem on arvatud, et tuletõrjehäire võisid käivitada katuse algava lagunemise tõttu lendunud tolmuosakesed.
Samal õhtul toimus teinegi varing, milles hukkus 3 ja sai vigastada 12 päästetöötajat. Pärast seda tohtis hoones korraga viibida ainult 5 päästetöötajat. Ülejärgmisel päeval sai veel üks päästetöötaja vigastada ning toimus kolmas varing, milles aga keegi viga ei saanud.
2015. aastal avaldatud uurimisraporti kohaselt põhjustas varingu ehitusviga.
Hukkunute mälestuseks kuulutati Lätis välja kolmepäevane lein (23.–25. november).
Sigrid (eesnimi)
Sigrid on skandinaavia päritolu naisenimi. See on levinud ka Eestis ja Saksamaal.
Nimi on pärit vanapõhja nimest Sigríðr, mis koosneb sõnadest sigr 'võit' ja fríðr 'ilus'. Ruunikirjas kirjutati seda ᛊᛁᚲᚱᛁᚦ (sikriþ) või ᛊᛁᚱᛁᚦ (siriþ).
Eestis
1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Sigrid 914 naisel. Sigrid on Eestis populaarsuselt 200. naisenimi.
Kõige populaarsem on eesnimi Sigrid vanuserühmas 25–29, kus neid on 10 000 elaniku kohta 15,44 ning Rapla maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 9,77. Sigrid on keskmiselt 35 aasta vanune (mediaanvanus on 33).
Norras
14. sajandil oli Sigrid Norras kõige populaarsem naisenimi. Ka järgmistel sajanditel oli see levinud, kuid nime populaarsus hakkas langema 20. sajandi alguses.
2012. aastal oli Norras 7124 naist, kelle ainuke või esimene eesnimi oli Sigrid. Populaarsuselt oli see 85. naisenimi.
Rootsis
Rootsis oli 2012. aasta lõpus 13 179 naist, kelle nimi oli Sigrid, neist 5194 oli see esimene või ainuke eesnimi.
Kuningas Shaka rahvusvaheline lennujaam
pisi|King Shaka rahvusvahelise lennujaama reisijate terminal King Shaka rahvusvaheline lennujaam (IATA: DUR, ICAO: FALE) on rahvusvaheline lennujaam, mis teenindab Durbanit LAVis. Lennujaam asub umbes 35 kilomeetrit Durbani kesklinnast.
Lennujaam avati avalikkusele 1. mail 2010. 2016. aasta aprillist kuni 2017. aasta märtsini teenindas lennujaam 5 220 002 reisijat.
Rovėja kihistik
Rovėja kihistik on siluri ajastu Juuru lademe Stačiūnai kihistu kihistik. Seda hakkas esimesena eristama Juozas Paškevičius aastal 1993.
Kihistiku stratotüüp on Stačiūnai-8 puurauk, kus kihistiku kivimid esinevad 1289,5–1291,4 meetril. Kihistikku moodustab mergel, mis on kuni 1,9 meetri paksune. Kihistik on nime saanud Rovėja jõe järgi. Kihistikku eristatakse Leedu keskosas.
Tartu ülikooli ujumisõpetaja
Tartu ülikooli ujumisõpetaja oli Tartu ülikooli õppejõud.
Ülikoolile kuulus ujumiskoht Emajõe ääres koos Johann Wilhelm Krause projekteeritud suplusmajaga. Ujumisõpetaja palk oli 200 rubla aastas. Kuna ujumisõpetust sai korraldada ainult suvel, teenisid nad lisa vetelpäästja ja tislerina.
Ujumisõpetaja kohal töötasid järgmised isikud:
Alates 1864. aastast oli ametikoht vakantne, ülikooli suplusasutus anti Tartu linna valdusse, koht kaotati 1892. aastal. Ülikooli suplusasutuse järelevaatajad olid:
Vägeva tee
Vägeva tee on tänav Rae vallas Peetri alevikus.
Tänav saab alguse Tartu maanteelt, ristub Lepiku teega, Peetri teega, Uusmaa teega ja lõpeb Küti teel, olles ca 1,58 km pikk.
Tänav on Peetri alevikus üks pikimaid ja läbib eriilmelisi piirkondi - tänava alguses on ärihooned, seejärel järgnevad paarismajad ja korterelamud, tänava lõpuosas on eramajad. Tänav möödub Peetri pargist.
Tänava nimi tuleneb Vägeva talu nimest.
Great Glen
pisi|Great Glen Great Glen (gaeli keeles An Gleann Mòr), tuntud ka kui Glen Albyn (gaeli keeles Gleann Albainn), kulgeb Moray Firthist läbi Invernessi sirgjoonelisena Fort Williamini, mis asub Loch Linnhe'i ääres. Org järgib edela-kirde suunal geoloogilist riket, mida nimetatakse Great Gleni murranguks, ja jagab Põhja-Šoti mägismaa kagus asuvateks Grampiani mägedeks ja loodes asuvaks Loode-mägismaaks.
Marlen Hutsijev
pisi|Marlen Hutsijev Marlen Hutsijev (vene keeles Марлен Мартынович Хуциев; 4. oktoober 1925 Thbilisi – 19. märts 2019 Moskva) oli Vene filmirežissöör, -stsenarist ja pedagoog.
1953–1958 töötas režissöörina Odessa filmistuudios, 1959. aastast M. Gorki nim. filmistuudios, 1965. aastast filmistuudios Mosfilm. Lisaks on ta lavastanud Moskva teatris Sovremennik ja mänginud mitmes filmis.
1966. aastal kirjutas ta alla 25 kultuuritegelase kirjale NLKP KK peasekretärile Leonid Brežnevile Stalini rehabiliteerimise vastu. .
1968–1971 – Kesktelevisiooni tootmiskoondise Ekran kunstiline juht.
1965–1986 – NSV Liidu Kinematografistide Liidu juhatuse sekretär.
Karin Kneissl
pisi|Karin Kneissl 2018. aastal Karin Kneissl (sündinud 18. jaanuaril 1965 Viinis) on Austria poliitik, kes oli alates 18. detsembrist 2017 kuni 3. juunini 2019 Austria välisminister.
Elulugu
Ta sündis aastal 1965 Viinis, kuid kasvas üles Ammanis, kus tema isa töötas kuningas Ḩusayni piloodina (samuti andis ta isa panuse Royal Jordanian Airlinesi arengusse), ema töötas stjuardessina.
Ta sai 18. detsembrist 2017 Austria välisministriks ning oli selles ametis kuni 3. juunini 2019.
Pärast ministriametit tegi ta koostööd Venemaa propagandakanaliga RT. 2021. aastal läks Kneissl tööle Venemaa riiklikusse naftafirmasse Rosneft. Ta lahkus Rosnefti nõukogust 2022. aastal.
Kneissl on kirjutanud, et tal on võimatu Austrias tööd leida ning ta lahkus septembris 2020 Austriast tapmisähvarduste tõttu.
Isiklikku
Ta elas kuni abiellumiseni Seibersdorfis Alam-Austrias, kus tal oli talumajapidamine. 18. augustil 2018 abiellus ta ettevõtja Wolfgang Meilingeriga Gamlitzis Leibnitzi ringkonnas Steiermargi liidumaal, Sloveenia piiri lähedal. Nende pulmakülaliseks oli Vladimir Putin, mis pälvis rohkelt tähelepanu.
Lisaks emakeelele, milleks on saksa keel, valdab ta araabia, inglise, prantsuse ja hispaania keelt; veel on ta võimeline suhtlema heebrea, ungari ja itaalia keeles.
Siim Rulli
Siim Rulli (15. oktoober 1948 Kunda – 26. juuli 2006) oli eesti näitleja ja telerežissöör.
Ta lõpetas aastal 1967 Kehra Keskkooli ja aastal 1972 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (5. lend).
Aastatel 1972–1975 töötas ta Eesti Riikliku Noorsooteatri näitlejana. Seejärel töötas ta režissööri assistendi ja režissöörina Eesti Televisioonis.
Pariisi maailmanäitus
Pariisi maailmanäitus on toimunud mitu korda:
Sven-Erik Soosaar
pisi|Sven-Erik Soosaar esinemas soome-ugri Vikipeediate seminaril 2015. aastal pisi|Sven-Erik Soosaar, 2008 pisi|Sven-Erik Soosaar soome-ugri vikiseminaril [[Obinitsas 2015. aastal]]
Sven-Erik Soosaar (sündinud 12. novembril 1973) on eesti keeleteadlane ja vikipedist.
Ta on leksikograaf, leksikoloog, etümoloog ning eesti, neenetsi ja mari keele uurija. Ta töötab 2016. aastast Eesti Keele Instituudis vanemleksikograafina.
Haridus ja töökäik
Aastatel 2001–2002 töötas ta Eesti Keele Instituudis assistendina, 2002–2003 erakorralise teadurina. Aastatel 2003–2013 oli ta samas teadur.
Aastatel 2008–2011 oli ta Eesti Keele Instituudi osakonnajuhataja ja teadusnõukogu liige.
2011. aastal astus Soosaar Tartu Ülikooli eesti ja soome-ugri filoloogia doktorantuuri.
Jaanuarist 2013 kuni jaanuarini 2015 töötas ta Soome suurima fondi Koneen Säätiö stipendiaadina keeletehnoloog Jack Rueteri töörühmas Helsingi Ülikooli juures.
Priscilla katakombid
Priscilla katakombid on muistis Itaalias Roomas Via Salaria ääres, kus Rooma riigi ajal asus kivimurd. Alates 2. sajandi lõpust 4. sajandi lõpuni kasutati seda matmiskohana. Katakombid arvatakse olevat nimetatud konsul Manius Acilius Glabrio abikaasa järgi, kes olevat olnud kristlane ja hukatud Domitianuse käsul. Katakombi seintel leiduvad seinamaalingud kujutavad stseene vanast ja uuest testamendist ning on ühed varasemad, kus on äratuntavad paljud hilisema kristliku ikonograafia süžeed (Madonna lapsega, Hea karjane, Püha õhtusöömaaeg jt).
Papers, please
"Papers, please" on Lucas Pope'i loodud arvutimäng, mille sisuks immigratsiooniameti dokumendikontroll idabloki maal nimega Arstotzka.
Priscilla katakombid
Tänapäevane sissekäik katakombidesse on Via Salaria tänavalt läbi Priscilla benediktlaste kloostri ristikäigu.
Papers, please
Mängu kirjeldus on eestikeelsena avaldatud Sirbis 22. novembril 2013.
Sven-Erik Soosaar
Haridus ja töökäik
2017. aasta detsembris sai Sven-Erik Soosaar doktorikraadi keeleteaduses (filoloogias ja lingvistikas) väitekirjaga "Eesti keele kultuursõnavara arengujooni – eesti keel kui piirikeel" (juhendajad Kristiina Ross ja Urmas Sutrop, oponent Turu Ülikooli emeriitprofessor Kaisa Häkkinen).