cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Korn
Tegevus
2003. aastal jõudis raadiojaamadesse uus lugu "Did My Time", mis oli salvestatud filmi "Lara Croft Tomb Raider: Cradle Of Life" jaoks, kuid, küll aga anti lugu välja eraldi singlina. Samal aastal ilmus Korni kuues album "Take a Look in the Mirror". Lugu "Play Me" esitati koos räppar Nasiga. Albumist ilmus ka limiteeritud väljaanne, kus lisaks CD-le oli boonus-DVD, mis sisaldas 30 minutit videoid, kontsertmaterjali ja kaadritaguseid hetki. Albumi esimese singlina anti välja "Right Now".
2004. aasta märtsis anti välja albumi teine singel "Ya'll Want A Single". Lugu protesteerib plaadifirmade ülemvõimu vastu muusikute üle. Videos, mille autoriks on Andrews Jenkins, kujutatakse bändiliikmeid plaadipoodi rüüstamas ning vahepeal kuvatakse muusikatööstust kritiseerivaid seisukohti. Video läks maksma 150 000 dollarit. Kolmas singel plaadilt oli "Everything I've Known".
2004. aasta sügisel andis bänd välja albumi “KoЯn Greatest Hits Volume 1“. Sellel esitatakse lisaks ansambli oma loomingule ka töötlusi, nagu Pink Floydi "Another Brick in the Wall" ning Cameo "Word Up!", millest viimane oli ka kogumiku esimene singel. Samal aastal esines Korn festivalil "Projekt Revolution".
2005. aasta veebruari lõpus teatas bändi kitarrist Brian "Head" Welch, et lahkub ansamblist ja pühendub Jumala teenimisele. Ansambel jätkas neljakesi.
Samal aastal salvestas Korn filmi "XXX: State of the Union" jaoks kaverversiooni Public Enemy loost "Fight the Power". Loo kaasesitaja oli Xzibit. Aasta lõpus ilmus Korni seitsmes album "See You on the Other Side".
Singlitena anti välja lood "Twisted Transistor" ja "Coming Undone". Esimeses videos mängisid Korni liikmeid tuntud räpparid Lil Jon, Snoop Dogg, Xzibit ja David Banner. Teine singel oli maksisingel, mis sisaldas lisaks nimiloole ka laulu "Eaten Up Inside" ja kontserdiversiooni loost "Twisted Transistor".
2006. aastal ilmusid kogumik "Live And Rare" ning DVD "Live on the Other Side", mis sisaldas ka 2005. aasta sügisel New Yorgis Hammerstein Ballroom'is antud kontserti. Augustis esitleti loole "Liar" Big Bear Entertainmenti loodud animeeritud videot.
2007. aastal anti välja pealkirjata album, mida ansambli solist põhjendas sõnadega: "Miks mitte lasta fännidel nimetada seda albumit nii, nagu nad ise tahavad?". 22. septembril alustati kontserditurneega "Bitch We Have a Problem", mis kestis kuni 2008. aasta aprillini.
Vahejuhtumid
Oktoobris 1998 tekkis skandaal laulja Jonathani ümber, keda süüdistati homoseksuaalsuses, kuna ta kasutas meiki. Laulja ise suhtus sellesse huumoriga ning ajakirjandus kaotas selle juhtumi vastu suurema huvi.
Trummar Silveria vigastas 1999. aastal Põhja-Dakotas antud kontserdil käerannet nii raskelt, et vajas operatsiooni. Samuti tuli tal vahele jätta kaks turneed, kus tema asendajaks oli Mike Bordin Faith No More-ist.
Bocholt
Bocholt on linn Saksamaa lääneosas Nordrhein-Westfaleni liidumaal Borkeni kreisis. Piirneb Hollandiga. Läbi linna voolab Bocholter Aa.
Ajalugu
Bocholti on esmamainitud 779. aastal. 1222. aastal sai linnaõigused.
Bernhard Rein
Bernhard Rein (ka Bernard Rein; 19. november 1897 Tallinn – 9. november 1976 Eskilstuna) oli eesti jalgpallur ja Eesti jalgpallikoondise peatreener 1937–1938.
Ta mängis aastatel 1922–1931 rahvuskoondise 27 mängus, sealhulgas ka 1924. aasta suveolümpiamängudel.
Ta mängis klubis Tallinna VS Sport ja 1927–1931 Tallinna Jalgpalliklubis.
Küprose Õigeusu Kirik
Küprose Õigeusu Kirik (kreeka keeles Ορθόδοξη Εκκλησία της Κύπρου; türgi keeles Kıbrıs Kilisesi) on üks autokefaalsetest õigeusu kirkutest. Autokefaalia ehk kirikliku iseseisvuse sai Küprose Õigeusu Kirik 431. aastal.
Küprose kiriku ajalooline kanooniline territoorium on Küpros. Kiriku liturgiliseks keeleks on kreeka keel.
Kirikupea kannab Uue Justinianuse ja kogu Küprose peapiiskopi tiitlit ja tema residents asub Küprose pealinnas Nikosias. Alates 2006. aastast on Küprose kirikupea Krisostomus II.
Kiriku kõrgeim võimuorgan on Püha Sinod, mis koosneb eesistujast, kelleks on kirikupea, ning tegevpiiskoppidest (metropoliitidest) ja vikaarpiiskoppidest.
Ajalugu
Kristluse ajalugu Küprose aladel ulatub tagasi vähemalt 1. sajandisse. Pärimuse järgi pani sealsele kogudusele aluse apostel Barnabas. Sealsed kristlikud kogudused allusid algul Antiookia patriarhile. Aastal 431 sai Küprose õigeusu kogudustest aga autokefaalne peapiiskopkond ehk Küprose Õigeusu Kirik.
Aastal 1571 hõivasid saare türklased. Sealsed kristlased said osaks türklaste milletite süsteemist, sealset õigeusu kirikut loeti aga ainsaks legaalseks kristlaste kirikuks saarel. Aastal 1660 sai kirikupeast Nikephorosest ka saare poliitiline juht, kes pidi lisaks saare elanike hinge eest hoolitsemisele vastutama ka selle eet, et maksud oleksid korralikult kogutud.
Aastal 1821 toimus ülestõus türklaste vastu, milles osalesid ka Küprose elanikud. Osmanite riik surus ülestõusu julmalt maha, kolm Küprose piiskoppi hukati, peapiiskop poodi Nikosia keskväljakul üles. Suurem osa kloostritest suleti; osad muudeti ka mošeedeks. Antiookia patriarhaat saatis Küprose kirikule toetuseks uue juhtkonna.
Aastal 1974 hõivasid türklased Küprose saare põhjaosa. Sealne territoorium suleti Küprose kirikule. Okupeeritud alal keelustati õigeusu jumalateenistused, mitmed pühakojad hävitati.
Kiriku struktuur
Küprose Õigeusu Kiriku jurisdiktsioonis on üle 500 koguduse ja üle 40 kloostri. Kirik jaguneb üheksaks piiskopkonnaks, mille juhtidel on metropoliidi staatus (1974. aasta konflikti järel tegutseb neist reaalselt kuus).
Sündinud 5. juunil
''Siin loetletakse 5. juunil sündinud tuntud inimesi.
Mugur Isărescu
pisi|Mugur Isărescu Mugur Constantin Isărescu (sündinud 1. augustil 1949 Drăgășanis Rumeenias) on Rumeenia poliitik. Oli peaminister 16. detsembrist 1999 kuni 12. detsembrini 2000.
Großvenediger
thumb|Großvenedigeri lõunanõlv
Großvenediger on mägi Alpides Kõrg-Tauerni ahelikus Venedigeri rühmas. Kõrgus 3657 meetrit, kõrgus jalamilt on aga 1185 meetrit. See on Austria kõrguselt neljas mägi. Großvenediger asub Tirooli ja Salzburgi liidumaa piiril Kõrg-Tauerni rahvuspargis ja on Salzburgi liidumaa kõrgeim tipp.
Algselt kandis see nime Stützerkopf, aga aastal 1797 nimetati seda esimest korda praeguse nimega. Põhjus, miks mägi seda nime kandma hakkas, on teadmata. Nimi tähendab tõlkes Suur Veneetslane.
Pärast seda, kui Großglockneri tipp aastal 1800 esimest korda vallutati, alustati ka Großvenedigeri tipu ründamist. Aastal 1828 ebaõnnestus hertsog Johanni juhitud ekspeditsioon. Esimest korda tõusid mäe tippu 1841. aastal Josef Schwabi juhitud ekspeditsiooni liikmed Anton von Ruthner, Josef Lasser von Zollheim, Ignaz von Kürsinger, Otto von Gravenegg ja seitsmekümne aasta vanune Paul Rohregger.
Tirtslased
Tirtslased (Acrididae) on sugukond sihktiivaliste putukate seltsist ja alamseltsist tirtsulised (Caelifera), kuhu kuuluvad veel ka sirtslased (Tetrigidae).
Tirtslasi on rohkem kui 6000 liiki. Eesti sihktiivalistest kuulub siia samuti suurem osa: 24 liiki 39-st. Teistest tirtsulistest eristab tirtslasi ennekõike siristamisvõime ja tümpanaalelundite olemasolu. Laulu eesmärk on, nagu ka ritsikaliste (kes kuuluvad ka sihktiivaliste seltsi) puhul, emaste ligimeelitamine. Laulavad ainult isased loomad. Hääle tekitamiseks hõõrub enamik tirtse tagareite sisekülgi vastu kattetiibade jämenenud servasooni.
Teine võimalus on, et putukas püüab põgenedes häirijat ehmatada. Selline on näiteks mitmel pool Lõuna-ja Lääne-Eestis levinud käristaja (Psophus stridulus), kes on umbes kolme sentimeetri pikkune, üleni tumepruun (välja arvatud erepunased tagatiivad). Puhkeolekus pole tiibu näha ja putukas ei paista maapinnal üldse silma. Häirimise korral sööstab ta koha pealt üles ja lendab valju praginat tehes veidi eemale. Lennu ajal mõjuvad erepunased tagatiivad koos käristamisega vaenlasele (linnule) ilmselt ehmatavalt. Maandunud putukas kaob jälle otsekohe silmist.
Troopikas kohtab ka hoopis omapäraseid vorme, näiteks Cephalocoema lineata on tugevasti pikenenud keha ja jalgadega, meenutab esmapilgul raagritsikat.
Mitmed tirtsud on tuntud väga heade lendajatena, kes võivad jõuda oma sünnikohast väga kaugele. Massilise paljunemise aastatel võib tirtsuparve suurus olla 700 miljonist kuni 2 miljardi isendini. Kuna üks tirts sööb elu jooksul umbes 300 grammi rohelisi taimi, on põhjustatud kahju tohutu.
Tuntuimaks ränduriks ja põldude nuhtluseks on rändtirts (Locusta migratoria), keda on paaril korral ka Eestist leitud. Parvedena rändavaid tirtse on aga teisigi, näiteks kõrbetirts (Schistocerca gregaria), stepitirts (Dociostaurus maroccanus) jne. Üldiselt on kõrbetirts parem lendaja kui rändtirts, ilmselt suuremate kehamõõtmete tõttu (kehapikkus vastavalt 6 ja 4 sentimeetrit).
Kita (Mali)
Kita on linn Malis Kayesi piirkonnas.
Tisza
Tisza [t'issa] (ungari keeles; rumeenia keeles Tisa, ukraina ja serbia keeles Тиса) on jõgi Euroopas Doonau jõgikonnas.
Algab Metsa-Karpaatidest. Laskunud Kesk-Doonau madalikule, voolab algul läände, siis edelasse ja lõpuks lõunasse ning suubub Doonausse vasakpoolse lisajõena. Jõe pikkus on 1308 km.
Tisza voolab kesk- ja alamjooksul settelisel tasandikul, mis pole kuigipalju kõrgem Tisza tavalisest veetasemest. Seetõttu tekitab liiga kiire lume sulamine või tugevad vihmad Tisza ääres tihti üleujutusi.
30. jaanuaril 2000 toimus Rumeenias Baia Mare kullakaevanduses tsüaniidileke. Jäägihoidla tammi tagant pääses valla 100 000 m³ kõrge tsüaniidisisaldusega reovett. Vabanenud tsüaniidi koguseks hinnatakse umbes 120 tonni. Sellest kogusest piisas, et põhjustada ökokatastroof Szamosi ja Tisza jõel ning Doonau alamjooksul.
Eftim IV
Eftim IV (kodanikunimega Paşa Ümit Erenerol; sündinud 1960. aastal İstanbulis) on tunnustamata Autokefaalse Türgi Õigeusu Kiriku neljas, praegu ametis olev patriarh ja İstanbuli peapiiskop alates 22. detsembrist 2000.
Ta on esimese patriarhi Eftim I pojapoeg ja kolmanda patriarhi Eftim III poeg. 2008. aastal ta vahistati koos oma õe Sevgi Ereneroliga.
Patriarhaadil on kolm kirikut İstanbulis ja umbes 300 liiget, keda teenivad üks patriarh, üks preester ja kolm diakonit.
Interferents
Mehhanism
Superpositsiooni printsiibi kohaselt on igas ruumipunktis nihe võrdne lainete nihete vektorsummaga. Kui ruumipunktis satuvad kokku kaks laineharja või kaks lainenõgu, siis on nihe võrdne lainete amplituutide summaga, lained tugevdavad teineteist – tekib konstruktiivne interferents. Kui ühe laine hari satub kokku teise laine nõoga, siis on nihe võrdne lainete amplituutide vahega, lained nõrgendavad teineteist – tekib destruktiivne interferents.
Konstruktiivne interferentsi korral on lainete faasivahe 2π täisarvkordne (näiteks 0, 2π, 4π), desktruktiivsel interferentsil on faasivahe paaritu arv π-sid (näiteks π, 3π, 5π).
Matemaatiline formulatsioon
Olgu meil antud kaks sõltumatut koherentse monokromaatse elektromagnetlaine allikat, mida kirjeldavad lainefunktsioonid milles on ajas ja ruumis muutumatu elektrivälja tugevuse amplituudivektor, \omega ringsagedus,  lainevektor, mis määrab laine leviku suuna ja lainepikkuse, \mathbf{r} on kohavektor ning  koherentsete laineallikate ajas muutumatu algfaas. Superpositsiooni printsiibi kohaselt avaldub summaarne elektrivälja tugevus. Kiiritustihedus on võrdne Poyntingi vektori \mathbf{S} amplituudiga keskmistatuna üle perioodi, st
Tasalainete korral ja E=cB, milles c on valguse kiirus vaakumis, \epsilon_0 on elektriline konstant, \tau on suvaline ajahetk ja  on magnetilise induktsiooni amplituudi vektor. Lainete liitumisel
Näeme, et summaarne kiiritustihedus ei ole võrdne komponentide kiiritustiheduse summaga, vaid lisandub liige milles suurust \delta nimetatakse lainete faasivaheks. Interferentsi ei toimu, kui, st kui vaadeldavate lainete võnkesihid on omavahel risti.
Tihti vaadeldakse erijuhtu, kus. Summaarne kiiritustihedus avaldub
Paneme tähele, et kui vaadeldavate lainete faasivahe on, siis kiiritustihedus I on maksimaalne Seda nimetatakse konstruktiivseks interferentsiks (lained "tugevdavad" teineteist).
Analoogselt, kui lainete faasivahe, siis kiiritustihedus on minimaalne Seda nimetatakse destruktiivseks interferentsiks (lained "nõrgendavad" teineteist).
Samuti omab suurt praktilist tähtsust erijuht, kus amplituudid on võrdsed, st, mille tulemusena lihtsustub kiiritustiheduse avaldis veelgi: millest järeldub, et maksimaalne ja minimaalne kiiritustihedus on vastavalt ja I_{min}=0.
Interferentsiks vajalikud tingimused
Kahe valguslaine stabiilse interferentsipildi jaoks peavad nende sagedused olema praktiliselt võrdsed ehk lained peavad olema kvaasimonokromaatsed. Suur sageduste erinevus tekitaks kiirelt muutuva, ajast sõltuva faasivahe, mille tõttu keskmistuks intensiivsuse interferentsiliige vaatlemise intervallis nulliks. Kui aga mõlemad allikad kiirgavad koherentset valget valgust, siis interfereeruvad mõlema laine samasagedusega osad ning tekib palju sarnaseid, natuke erinevalt asetsevaid interferentsimustreid üksteise peale ning summaarne muster on vaadeldav.
Teine tähtis inteferentsiks vajalik tingimus on laineallikate koherentsus: vaadeldavas punktis peab lainete faasivahe olema konstantne.
Peajuur
Peajuur on juur, mis areneb seemne idujuurest. Taimel saab olla ainult üks peajuur ja sedagi ainult siis, kui ta areneb seemnest. Peajuurest lähtuvaid külgmisi juuri nimetatakse külgjuurteks.
Interferents
Interferomeetrite tüübid
Peamine väljakutse interferentsi jälgimisel on laineallikate koherentsus. Koherentsete laineallikate saamise meetodeid jaotatakse traditsiooniliselt lainefrondi ja amplituudi jagamise meetoditeks.
Lainefrondi jagamise interferomeetrid
Interferomeetris, kus toimub lainefrondi jagamine jaotatakse üks lainefront mitmeks koherentseks osaks, mis interfereeruvad.
pisi|Youngi kahe pilu eksperimendi lainefrondid Lainefrondi jagamist kasutatakse Youngi kahe pilu eksperimendis, kus suvaline lainefront langeb esmalt ühele pilule, mis on Huygensi printsiibi tõttu silinderlaine allikaks. Järgnevalt langeb silinderlaine kahele pilule, mis on samuti silinderlainete allikateks. Kuna need lained on osad samast lainefrondist, on nad koherentsed ning esineb interferents.
Lainefrondi jagamise interferomeetrid on veel näiteks Fresneli kaksikpeegel, Fresneli biprisma ja Lloydi peegel.
Amplituudi jagamise interferomeetrid
Amplituudi jagamise interferomeetrite puhul jaotatakse kiir optilise keskkonna piirpinnal peegeldunud ja murdunud kiireks, mis on koherentsed. Eristatakse samakalde ja samapaksuse interferentsi.
Samakalde interferents tekib näiteks tasaparalleelse konstante paksusega klaasplaadi puhul. Omavahel interfereeruvad klaasplaadi mõlemalt pinnalt peegeldunud kiired ning optiline käiguvahe sõltub algse kiire langemisnurgast.
Samapaksuse inteferentsi korral on tasaparalleelse klaasplaadi asemel kiilu kujuga klaasplaat. Sellisel juhul on peamine peegeldunud kiirte vaheline optiline käiguvahe põhjustatud klaasi optilisest paksusest.
Nende interferomeetrite hulka kuuluvad veel näiteks Michelsoni interferomeeter, Mach-Zehnderi interferomeeter ja Sagnaci interferomeeter.
Valguse interferentsi rakendusi
pisi|Klaas, millele on kantud peegeldumist vähendav kiht Materjalidele on võimalik sadestada õhukese kile, mis võimendab või vähendab peegeldusi. Peegeldust võimendades saab valmistada peegleid ning optilisi filtreid, mis osasid lainepikkusi lasevad läbi, aga teisi peegeldavad.Valge valguse värvilist interferentsipilti saab kasutada valmistamaks rahatähtede turvaelementide, mille värvus sõltub vaatlemisnurgast. Prilliklaasidele kaetakse peegeldumisvastane pinnakate (AR kate), et prillide kasutamisel jõuaks silma sama hele valgus.
Interferomeetriga saab defineerida ja kalibreerida pikkusestandardeid. Kui SI süsteemis oli meeter defineeritud kahe märgistuse vahemaana plaatina-iriidiumi sulamist etalonil, mõõtsid Michelson ja Benoît punase kaadmiumi joone lainepikkuse. Kuuskümmend aastat hiljem võeti meetri definitsiooniks pikkus, mis on võrdne krüptooni isotoobi 86 poolt tasemete 2p10 ja 5d5 vahelisel siirdel vaakumis kiiratava valguse 1 650 763,73 lainepikkusega. 1983. aastal defineeriti meeter ümber pikkusena, mille läbib valgus vaakumis 299792458-1 sekundi jooksul.
Michelsoni-Morley eksperiment oli üks esimestest katsetest, mis lükkas ümber valguse levikuks vajava eetri teooria ning kinnitas valguse kiiruse absoluutsust, millest arenes välja erirelatiivsusteooria.
17. ja 18. sajandil oli levinud Newtoni korpuskulaarteooria, mille kohaselt valgus on osakeste voog. 1803. aastal läbi viidud Youngi eksperimendi tulemuseks saadud interferentsipilti ei saanud korpuskulaarteooriaga seletada, mistõttu sai üldise tunnustuse valguse laineteooria. Hilisemad eksperimendid näitasid, et interferentsipilt saadakse ka pilusid elektronidega pommitades, pannes aluse laine-osakese dualismile.
Alexandru Athanasiu
Alexandru Athanasiu (sündinud 1. jaanuaril 1955 Bukarestis Rumeenias) on Rumeenia poliitik. Oli peaministri kohusetäitja 13. detsembrist  22. detsembrini 1999.
Külgjuur
Külgjuur on juur, mis kasvab välja kas peajuurest või mõnest teisest juurest (külgjuurest, lisajuurest).
Sümfooniline metal
Sümfooniline metal on üks heavy metal 'i alaliike. Sümfoonilise metal 'i mõjutajateks on olnud power metal, gothic metal ja progressiivne metal. Muusikastiil hakkas arenema välja 1990. aastate keskel. 2000.–2010. aastateks on see saavutanud suure populaarsuse Euroopa põhjaosas ning on kanda kinnitamas ka mujal Euroopas.
Sümfoonilise metal 'i iseloomustus
Sümfoonilises metal 'is on väga tähtsaks instrumendiks süntesaator. Kitarrid (eriti elektriline) mängivad ka väga suurt rolli. Solistiks on tavaliselt naislaulja, kellel on ooperilaulja hääle laadne hääl. Seetõttu kutsutakse mõnikord seda muusikat ka ooperi-metal 'iks. Paljud bändid kasutavad muusikasalvestustel orkestreid, et tekitada kuulajates tunnet, nagu oleks tegemist sümfooniaga. Teemadeks on väga tihti üleloomulikud jõud või utoopiad, kuid samas on ka armastusteemalisi laule. Tuntum sümfoonilist metal 'it viljelev bänd on Nightwish, kes on küll seganud oma muusikas kokku sümfoonilise ja power metal 'i.
Lõu tuletorn
pisi|püsti|Lõu tuletorn (2010)
Lõu tuletorn (ka Lõu tulepaak) on tuletorn Saaremaal Saaremaa vallas Sõrve poolsaare läänerannikul Lõu lahe kirderannikul.
Moodustab Anseküla tuletorniga sihi 103,1°, kus Lõu tuletorn on sihi alumine.
Tuletorn on laternaruumi ja rõduga valge betoontorn. Kõrgus on jalamist 9 meetrit ja merepinnast 11 meetrit.
Valge tule sektor on 102°–106°, nähtavuskaugus on 7 meremiili.
Punase tule sektor on 106°–192.3°, nähtavuskaugus on 3 meremiili.
Rohelise tule sektor on 13.9°–102°, nähtavuskaugus on 3 meremiili.
Asukoht
Tuletorni geograafilised koordinaadid on.
Asub sihi ülemisest ehk Anseküla tuletornist 3 kilomeetri ja 128 meetri kaugusel.
Enigma (täpsustus)
Enigma (vanakreeka sõnast αἴνιγμα ainigma ja inglise sõnast enigma 'mõistatus') on mitme asja nimi.
Sion
Sion (saksa Sitten) on linn ja vald Šveitsis, Valais' kantoni ja Sioni ringkonna halduskeskus.
pisi|tühi|püsti|Sioni kliimadiagramm
Gablenz
Gablenz on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Görlitzi kreisis.
Kuni 2008. aastani kuulus vald Alam-Sileesia Oberlausitzi kreisi.
Vallaosad
Valda kuuluvad Wossinka, Gablenz (Jabłońc) ja Kromlau (Kromola).
Phippsøya
Phippsøya on suurim Sjuøyane saartest. Saar asub Nordenskiöldi lahes umbes 35 km kaugusel Kirdemaa rannikust. Saare geograafilised koordinaadid on. Kagus on tema naabersaar Martensøya, edelas Nelsonøya ning loodes Tavleøya.
Phippsøya pikkus on umbes 11 km.
Saarel on üks vähestest teadaolevatest ohustatud seisundis vandelkajaka kolooniatest. Morsakolooniaid võib näha saare kagurannikul Isflakbukta ääres ja ranniku lähedal madalas vees. Samal rannikul asub 1936. aastal kaevandusinspektori Hans Merckolli ehitatud majake, mis on mälestisena kaitse all. Saarel on ka jääkarusid.
Arvatakse, et saart võis juba 1618. aastal märgata Enkhuizenist pärit hollandi vaalakütt. Saar sai nime Briti maadeuurija Constantine John Phippsi järgi, kes juhtis 1773. aastal kahe laeva, Racehorse'i ja Carcassi ekspeditsiooni Teravmägedele. Sellel retkel osales ka noor Horatio Nelson.
1973. aastast alates kuulub Phippsøya Kirde-Svalbardi looduskaitseala koosseisu. Turistidel on lubatud Phippsøyat külastada, kuid loomi ei tohi häirida.
Baptism
Baptism on evangeelne protestantlik liikumine, selle järgijaid nimetatakse baptistideks. Nimetus pärineb kreekakeelsest sõnast, mis tähendab vette kastmist: baptismis ei ristita lapsi, vaid usku tunnistanud täisealisi üleni vette kastmisega.
Levinuima seisukoha järgi tekkis baptism 17. sajandi alguse Inglismaal puritaanlaste keskel ja levis Põhja-Ameerikas, kus see on tänapäevaks levinuim protestantlik usuvool. 1689. aastast pärineb Londoni baptistlik usutunnistus, mida paljud baptistikogudused kasutavad oma tegevuse alusena. Teise seisukoha järgi on baptismi vaimseks eelkäijaks 16. sajandi anabaptistlikud ehk taasristijate liikumised, mis oli üks reformatsiooni harusid. Mõned baptistid aga peavad oma traditsiooni tulenevaks vahetult algkristluse aegadest.
Ainsa usuõpetusliku autoriteedina tunnistavad baptistid Piiblit, millest püütakse lahus hoida puhtinimlikku päritolu usulist pärimust. Fundamentalistlikud baptistlikud rühmitused usuvad piibli eksimatust ja sõnasõnalist tõelevastavust. Baptistide usulises praktikas ei ole vaimulikke, kes vahendaksid uskliku ja Jumala suhet, usutakse, et iga kristlane võib saavutada Jumalaga vahetu sideme. Vaimulikest talitustest tunnistatakse usklike ristimist ja püha õhtusöömaaega, sealjuures viimase puhul rõhutatakse tegevuse sümboolset iseloomu ning eitatakse transsubstantsiatsiooni. Usutakse inimese usulise valiku vabadust ning pääsemist ainuüksi usu, mitte heade tegude vms läbi. Toetatakse riigi ja kiriku lahusust. Jumalateenistuse keskne osa on jutlus, tihti kasutatakse muusikat, nt koorilaulu või bändimuusikat.
Kuna baptistlikud kogudused on autonoomsed, võib nende usuline praktika mõneti erineda. Samuti leidub konservatiivseid (traditsiooniline muusika, ranged nõuded riietuse suhtes jms) ja liberaalseid baptistide kogudusi. Sageli moodustatakse liite omasuguste kogudustega, tugevalt erinevate kogudustega suheldakse harva. Baptistidel puudub üksmeel ka paljudes teoloogilistes küsimustes. Näiteks osa baptiste usub, et Kristus lunastas pattudest terve inimkonna, teised aga, et ainult usklike inimeste patud.
1905. aastal asutati baptistide maailmaliit. Maailmas on tänapäeval üle 40 miljoni täiskasvanud baptisti, suurem osa neist Ameerika Ühendriikides. Euroopas on suurimad baptistikogukonnad Inglismaal ja Ukrainas.
Eesti baptistid
Eestis loodi esimesed baptistikogudused 1880. aastatel. Eriti tugev oli see usuliikumine Lääne-Eestis ja saartel. Sageli moodustati baptistikogudused priilaste liikumise põhjal. Vanim Eesti baptistikogudus asutati Haapsalus 24. veebruaril 1884. 1900. aastal moodustati baptistikoguduste liit. 1945. aastal liitsid ametivõimud Eesti Baptisti Liidu, Eesti Evangeeliumi Kristlaste Vabakoguduste Liidu ja Eesti Jeesuse Kristuse Evangeeliumi Usuühingute Liidu üheks – Eesti Evangeelsete Kristlaste-Baptistide Koguduste Liiduks. 1989. aastast tegutseb tollase liidu järjepidevuse alusel Eesti Evangeeliumi Kristlaste ja Baptistide Koguduste Liit, kuhu 2005. aasta seisuga kuulus 83 kogudust kokku umbes 6000 liikmega.
Hannes Palang
pisi|Hannes Palang [[Mihhail Lotmanile pühendatud sümpoosionil 3. septembril 2012]] thumb Hannes Palang (sündinud 14. novembril 1968) on eesti geograaf.
Awa
Awa on linn Jaapanis Tokushima prefektuuris.
NSV Liidu meistrivõistlused ratsutamises
NSV Liidu meistrivõistlused ratsutamises olid NSV Liidus toimunud ratsutamisvõistlused (meistrivõistlused), kus selgitati oma ala NSV Liidu meister.
Awa
1. aprillil 2005 liideti Awaga Ichiba, Donari ja Yoshino linn.
Hannes Palang
Ta lõpetas aastal 1993 Tartu Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna geograafia erialal.
Palang uurib Eesti kultuurmaastike muutuste põhjusi ja tagajärgi.
12. märtsist 2007 on ta Tallinna Ülikooli Eesti humanitaarinstituudi direktor. 8. märtsil 2011 valis instituudi kolleegium Hannes Palangu ametisse ka järgmiseks neljaks aastaks.
17. juunil 2008 valiti Palang Tallinna Ülikooli inimgeograafia professoriks.
Diiselvedur
pisi|Diiselvedur [[C36-7|C36-7i-1554]] pisi|Edelaraudtee rong [[DR1 Raasiku jaamas]] pisi|Diiselvedur Ukrainas pisi|Vedur [[2TE116-1698 Eestis]] Diiselvedur on vedur, mille jõuallikaks on diiselmootor.
Diiselvedureid on mitu liiki. Põhiliselt erinevad nad üksteisest veoülekande poolest, st viisilt, kuidas diiselmootori võimsust rongi ratastele üle kantakse.
Esimesed sisepõlemismootori jõul töötavad vedurid kasutasid kütusena bensiini. Kuid varsti pärast seda, kui Rudolf Diesel patenteeris 1892 surugaasi põlemisel vabaneva energia jõul töötava mootori, mida hakati tema järgi nimetama diiselmootoriks, hakati kaaluma selle rakendamist raudteetranspordis. Ent esialgu oli areng aeglane, sest algusaegade diiselmootoritel oli väike erivõimsus. Samuti oli keeruline välja mõelda, kuidas mootori võimsust mehaaniliselt rakendada kandevankri paljudele vedavatele ratastele.
Diiselmootorit täiustati järjekindlalt ja paljud nendest täiustustest töötas välja Dieseliga seotud Šveitsi ettevõte Sulzer, mis valmistas ka 1898 esimese diiselmootori. Vähehaaval suurendasid need mootori erivõimsust ja vähendasid mõõtmeid, kuni lõpuks oli mootor muutunud nii väikeseks, et seda sai vedurile paigaldada.
Pärast seda, kui elektrilise veoülekandega (elektriliste veomootoritega) diiselvedurid hinnalt vastuvõetavaks muutusid, kiirenes areng veelgi, ja näiteks 1925. aastal kasutati USA-s mitut 600-hobujõulist diiselmootorit. 1930 valmistas Suurbritannia ettevõte Armstrong Whitworth Sulzeri projekti põhjal 2 1200-hobujõulist diiselmootorit. Neid hakati kasutama Argentinas Buenos Airese Suurel Lõunaraudteel, mis tollal oli Suurbritannia kapitalil põhinev eraettevõte.
1950. aastatel algas paljudes riikides diiselmootorite seeriatootmine. Diiselvedurid tõrjusid auruvedurid pikapeale välja, sest nende tööjõudlus oli suurem ning neil olid väiksemad käigushoidmis- ja hoolduskulud. Tänapäeval kasutatakse nii mehaanilise kui ka elektrilise veoülekandega diiselvedureid. 1950.–1970. aastateni olid laialt levinud ka hüdraulilised diiselvedurid. Elektriline veoülekanne võimaldab arendada suuremat veojõudu ja seda ühtlasemalt paljudele ratastele jaotada. Seetõttu on diisel-elektrilised vedurid parema kiirendusega kui mehaanilise veoülekandega diiselvedurid.
Diiselvedureid kasutatakse nii kaubarongide kui ka reisirongide ees.
Diiselvedureid kasutatakse kaevandustes. Nad suudavad vedada õige suurtel kallakutel raudteeveeremeid, mille mass on 80–100 tonni ja rohkemgi. Lisaks tavalistele diiselveduritele toodetakse ka plahvatusohutuid diiselvedureid, mida kasutatakse gaasiohtlikes kaevandustes. Diiselveduri kasutamise korral on vaja kaevandusse anda täiendavalt puhast õhku: kuni 50 l/s veduri võimsuse iga kilovati kohta.
Termostaat
Termostaat ehk ultratermostaat on soojuslikult isoleeritud anum (ruum) püsiva temperatuuri hoidmiseks. Püsiva temperatuuri tagab termoregulaator (temperatuuriregulaator) või teataval kindlal temperatuuril toimiv faasisiire (jää sulamine, vee keemine vms)
Termoregulaatori abil reguleeritakse termostaadi temperatuuri etteantud kõikumise piires kindlate näitude juures. Etteantud temperatuuri hoiab termoregulaator sel teel, et vastavalt vajadusele lülitab sisse kütte- või jahutusseadme või vastavalt vajadusele reguleerib soojuskandja (enamasti sooja või külma vee) läbivoolu.
Olenevalt otstarbest konstrueeritakse väga erineva ehitusega termoregulaatoreid, milles kasutatakse mitmesuguseid temperatuuri muutusele reageerivaid sensoreid. Vajadusel kasutatakse programmeeritavaid ajas erinevaid temperatuurirežiime hoidvaid seadmeid.
Termostaat tähendab ka temperatuuri stabiliseerivat termoregulaatorit ehk temperatuuriregulaatorit (ingl thermostat).
AFI
AFI (A Fire Inside) on USA-s 1991 loodud punk rock ansambel.
Bänd sai alguse keskkoolis kui Davey Havok, Mark Stopholese ja Vic Chalker tahtsid bändi alustada, kuid neil oli mõningaid probleeme ning kõige suurem neist oli trummari puudumine. Mark soovitas bändi oma sõpra Adam Carsonit. Keegi eriti ei teadnud, kuidas pille mängida, kuid nad teadsid, et Daveyl on hea hääl ja Adamil olid trummid. Mark õppis ära kitarri ja Vic õppis ära bassi.
Pärast keskkooli lõpetamist läks bänd lahku. Meeldejäävas bändi kokkutulekus, mille korraldas üks nende klassikaaslane, mängisid nad Phoenix Theatre'is mõnesajale fännile. Nad otsustasid uuesti ühineda ja plaadi teha. 1995. aastal lasi Wignut Records välja plaadi "Answer That and Stay Fashionable".
Jade Puget ja Davey Havok on loonud AFI kõrvalt oma enda bändi, mis kannab nime Blaqk Audio. Tegemist on elektroonilise muusikaga.
Amen
Amen (mitmetes keeltes tähenduses aamen) võib tähendada järgmist:
Nils Assersson Mannersköld
Nils Assersson Mannersköld (ka Niels Mannerschildt, Nicolaus Mannerskiöld; 1586 Västergötland – 30. märts 1655 Näsi mõis, Åtvid, Östergötland) oli Rootsi sõjaväelane ja riigitegelane.
Sündis Asser (Nilsson) Pederssoni pojana ja sai 1612. aastal Rootsi aadliks nr 128 ja uueks perekonnanimeks Mannersköld. 1625. aastal sai Östgöta rüütlitekompanii (Östgötafanan) ülemaks, võttis 7. jaanuaril 1626 osa rootslaste jaoks võidukaks kujunenud Wallhofi lahingust (Valle küla Zemgales) Poola vastu ja määrati samal aastal Narva, Ivangorodi, Jaama, Koporje asehalduriks ja Ingerimaa kuberneriks Narva linna. 5. jaanuarist 1633 asehaldur ja kuberner Tartus ja 26. jaanuarist 1644 kuni 1648. aastani Älvsborgi lääni asehaldur ja Göteborgi komandant.
Talle kuulus Lielvārde (Lennewarden) mõis.
Tema vend Kristoffer Assersson Mannersköld (sündinud 1583) oli samuti sõjaväelane, teenis välja koloneli auastme, oli rügemendiülem, aastast 1625 Gustav II Adolfi kingitud Nītaure (Nietau) mõisnik Vidzemes ja aastast 1626 Koknese (Kokenhusen) komandant Liivimaal.
Perekond
22. märtsil 1641 abiellus Hõreda mõisa (Hördel) pärijanna Anna Wrangelliga (surnud 1681), kes oli maanõunik Moritz von Wrangelli ja Sikeldist pärit Christina von Wrangelli tütar ning oli lesestunud 1626. aastal sõlmitud abielust Kaarli (Sommerhusen) ja Lellapere mõisniku ooberst Claus Hastferiga (surnud 1637).
Norra saarte loend
''Siin on loetletud Norra Kuningriigi territooriumil asuvaid saari ja saarestikke. Nimekirjast on välja jäetud väljaspool Norra Kuningriigi territooriumi paiknevad Bouvet' saar ja Peeter I saar.
Anarchy in the U.K.
"Anarchy in the U.K." on punkansambli Sex Pistols esimene singel, mis anti välja 26. novembril 1976, ja ilmus ansambli ainukesel stuudioalbumil "Never Mind the Bollocks Here's the Sex Pistols". Lugu jõudis Suurbritannia edetabelis 38. kohale.
Ajakirja Rolling Stone 2004. aastal koostatud 500 kõigi aegade parima laulu edetabelis jõudis lugu 53. kohale.
Kurtna järvestik
pisi|Nõmmejärv pisi|Ahnejärv pisi|Must-Jaala järv pisi|[[Niinsaare järv]] pisi|Martiska järv pisi|Haugjärv pisi|Kuradijärv pisi|Mätasjärv pisi|[[Aknajärv]] pisi|[[Virtsiku järv]] pisi|Kuivanud [[Kihljärv]] Kurtna järvestik asub Ida-Viru maakonnas Alutaguse vallas Iisaku-Illuka mõhnastiku põhjaosas; Eesti suurim järvestik.
Järvestiku kaitse ja kaitsealused liigid
Järvede ja seda ümbritseva nõmmemetsa kaitseks on loodud Kurtna maastikukaitseala. Mõningates järvedes kasvab haruldasi taimi, nagu vesilobeelia ja järv-lahnarohi. Kaitseala loodi 1987. aastal 9 km pikkusele ja 3 km laiusele maa-alale. Kurtna maastikukaitseala pindala on 2557 ha. Osa Kurtna järvestiku järvi, näiteks järvestiku suurim, Konsu järv, on jäetud väljapoole kaitseala piire.
Järvedest alguse saavad jõed
Suurjärvest saab alguse Vasavere jõgi, Peen-Kirjakjärvest Mustajõgi.
Inimtegevus ja keskkonnaohud
Järvede veetasemele, mis on langenud keskmiselt üle 4 meetri, on halvasti mõjunud põlevkivikaevandused, Oru turbaraba ning teiste rabade kuivendamine ja Vasavere veehaardest väljapumbatava põhjavee suured kogused. Järvede lõikes on veetaseme langus erinev, enamasti 1-7 meetrit; kõige suurem on see Liivjärves – 7,2 m.
Rohke pinna- ja põhjavee tarbimine on kaasa toonud järvede eutrofeerumise. Konsu järvest pumbatakse vett Kohtla-Järve keemiatööstusele ja Kohtla-Järve linnale. Samas pumbatakse (juhitakse) kaevanduste vett Konsu ja Nõmmejärve.
2006. aasta juuli alguses puhkes Liivjärve ääres metsatulekahju, mis kiiresti levis ning hõlmas üle 80 hektari metsa ja kõrvalasuva Oru turbavälja. Tulekahju kustutamine võttis aega mitu nädalat.
Eelpoolöeldut arvestades on Kurtna järvestiku järvede loendis olevate järvede pindalad orienteeruvad.
Kurtna järvede loend
Järvede nimed (sulgudes kehtivad muud nimed) ja pindalad:
Dwight Phillips
pisi|Dwight Phillips Dwight Phillips (sündinud 1. oktoobril 1977 Decaturis Georgia osariigis) on USA kergejõustiklane (kaugushüpe). Olümpiavõitja (2004) ja kolmekordne maailmameister (2003 ja 2005).
Käli
Käli on naiseõde ehk naissoost abikaasa õde.
Dwight Phillips
Pariisi MM 2003. aastal jätkas ameeriklaste Carl Lewise ja Mike Powelli võidutava Dwight Phillips. Meeste kaugushüpet on MM-võistlustel valitsenud vaid läänepoolkera sportlased.
Käli
Käli on 3. astme hõimlane.
Käli meest kutsutakse kälimeheks.
Dwight Phillips
2005. aasta maailmameistriks krooniti Dwight Phillips oma ainsal õnnestunud katsel, esimesel, 8.60-ga isiklikku rekordit korranud hüppega. Ühtlasi ületas 27-aastane Phillips viie sentimeetriga Carl Lewisele 22 aastat tagasi MM-tiitli toonud Helsingi olümpiastaadioni rekordi 8.55.
Olümpiamängudel
2004 olümpiavõitja (8.59 )
Maailmameistrivõistlustel
2003 maailmameister sisemaailmameistrivõistlustel (8.29) 2003 maailmameister (8.32) 2005 maailmameister (8.60) 2009 maailmameister (8.54)
Ultima Thule
Ultima Thulel võib olla erinevaid tähendusi:
Tiiu Koff
pisi|Tiiu Koff 2018. aastal Tallinna Ülikoolis. Tiiu Koff (sündinud 14. augustil 1955) on eesti ökoloog.
Ta lõpetas aastal 1979 Tartu Riikliku Ülikooli bioloogina.
1986. aastal kaitses ta doktoritöö teemal "Väikeste suletud nõgude soo-ja järvesetete stratigraafiast". Tema juhendajateks olid Anto Raukas ja Viktor Masing.
Ta teeb paleoökoloogilisi uuringuid põhiliselt palünoloogilisel meetodil.
17. juunil 2008 valiti ta Tallinna Ülikooli geoökoloogia professoriks.
Raḩmān Bābā
Raḩmān Bābā (‏رحمان بابا‎; õieti Abdurraḩmān Momand ‏عبدالرحمان مومند‎; 1632 või umbes 1651 Peshāwari lähedal – 1707 Peshāwar) oli puštu sufistlik luuletaja, uue stiili rajaja puštukeelses luules.
Ta kuulus Chistiyyah' ordusse.
Namiibia
pisi|Kuivanud kaelkirjaku-vahellia (kaelkirjaku-akaatsia, Vachellia erioloba) Namiibias, Namib-Nauklufti rahvuspargis Namiibia on riik Aafrika lõunaosas Atlandi ookeani rannikul, mis piirneb Lõuna-Aafrika Vabariigi, Botswana, Sambia ja Angolaga.
Riik vabanes Lõuna-Aafrika võimu alt ja saavutas iseseisvuse 21. märtsil 1990 Namiibia Vabadussõjas. Namiibia kuulub Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni, Aafrika Liitu, Lõuna-Aafrika Arenguühendusse ja Rahvaste Ühendusse. Riigi pealinn ja ühtlasi ka suurim linn on Windhoek.
Namiibias on 1572 kilomeetri pikkune rannajoon. Riigi rannikust möödub külm Benguela hoovus, mistõttu on seal õhuniiskus väga väike ja tuul ei too merelt sisemaale eriti niiskust. Nõnda sajab Namiibias, mis paikneb Namibi ja Kalahari kõrbe vahel, Sahara-taguse Aafrika maadest kõige vähem vihma.
Namiibias on pikalt elanud bušmanid, damarad ja namaquad ning 14. sajandist bantud, kes tulid koos bantu ekspansiooniga. Riigist sai 1884. aastal Saksa keisririigi protektoraat ja see jäi Saksamaa kolooniaks Esimese maailmasõja lõpuni. Aastal 1920 volitas Rahvasteliit riigi juhtimisõigused Lõuna-Aafrikale, mis kehtestas oma seadused ja alates aastast 1948 ka oma apartheidi poliitika. Kuni 1968. aastani kandis Namiibia nime Edela-Aafrika.
Riigis on stabiilne mitmeparteiline parlamentaarne demokraatia. Põllumajandus, karjapidamine, turism ja mäetööstus (sh teemantide, uraani, kulla ja hõbeda kaevandamine) moodustavad Namiibia majanduse alustalad.
Namiibia rahvaarv on 2,1 miljonit, mis tähendab, et tegu on ühe väikseima rahvastikutihedusega riigiga maailmas. Umbes pool rahvastikust elab allpool vaesuspiiri, rahvas on tugevalt kannatanud ka HIV/AIDS-i tagajärjel (15% täisealisest elanikkonnast olid 2007. aastal HIV-positiivsed).
Asend ja suurus
Riigi pindala on 825 418 km², mis asetab selle suuruselt maailma riikide ja territooriumite seas 34. kohale. Maailma kõige hõredamalt asustatud iseseisvate riikide seas on Namiibia Mongoolia järel teisel kohal (umbes 2,6 inimest ruutkilomeetril).
Haldusjaotus
Namiibia on jagatud 14 ringkonnaks:
Rahvastik
pisi|[[Hererod|Herero naised, Windhoek, Namiibia]] pisi|[[Himbade naine traditsioonilises rõivastuses]] Enamik Namiibia rahvastikust on bantu päritolu. Sarnast keelt rääkivatest etnilistest gruppidest on esindatud veel hererod, himbad ja damarad. Peale bantu enamuse on suur arv khoisane (näiteks namad ja bušmanid), kes on Aafrika lõunapiirkonna esimeste elanike järeltulijad. Riigis on ka Angola põgenike järeltulijaid ning hiinlasi.
Valged (peamiselt Portugali, Hollandi, Saksa, Briti ja Prantsuse päritolu) moodustavad umbes 6,5% rahvastikust. Enamik Namiibia valgeid ja peaaegu kõik segarassi esindajad räägivad afrikaani keelt ning sarnanevad kultuurilise ja usulise tausta poolest Lõuna-Aafrika valgete ja segaverelistega. Väike osa valgeid (umbes 30 000) on otsesed Saksa kolooniaajastu asunike järeltulijad ning hoiavad ülal saksa kultuurilis-hariduslikke institutsioone. Portugali päritolu asunikud on pea kõik tulnud endisest Portugali kolooniast Angolast.
2011. aasta rahva ja eluruumide loenduse andmetel elas Namiibias 2 113 077 inimest. Ajavahemikul 2001 ja 2011 oli iga-aastane rahvastiku juurdekasv 1,4%, mis on vähem kui 2,6%, mis oli sellele eelnenud kümneaastasel perioodil.
Religioon
80–90% rahvastikust on kristlased, neist omakorda 50% luterlased. 10–20% elanikkonnast hoiab ülal põlisrahvaste uskumusi. Misjonäride töö tulemusena pöördusid 19. sajandil paljud namiiblased ristiusku.
Kuigi enamik Namiibia kristlastest on luterlased, on esindatud ka Rooma Katoliku Kirik, metodism, anglikaani kirik, Aafrika Metodisti Episkopaalkirik, mormoonid (Viimse Aja Pühade Jeesuse Kristuse Kirik) ja juudid.
Keel
Riigi ametlik keel on inglise keel. 1990. aastani olid ametlikud keeled ka afrikaani ja saksa keel.
Nii afrikaani kui ka inglise keelt kasutatakse peamiselt teise keelena avalikul suhtlusel, kuid väikseid kohalikke keelegruppe eksisteerib üle riigi. Isegi tänapäeval, mil Saksa koloniaalajastu on ammu möödanik, on saksa keelel suur roll ärikeelena.
Valgetest räägib afrikaani keelt 60%, saksa keelt 32%, inglise keelt 7% ja portugali keelt 1%.
Majandus
Namiibia majandus on ühise ajaloo tõttu tihedalt seotud Lõuna-Aafrika Vabariigiga. Suurimad majandusharud on mäetööstus (10,4% SKP-st 2009. aastal), sh teemantide, uraani, vase, kulla ja hõbeda kaevandamine, põllumajandus (5,0%), töötlev tööstus (13,5%) ja turism. Kuigi enamik rahvastikust on seotud põllumajanduse ja karjapidamisega, on Namiibias üle 200 000 oskustöölise ning väike haritud professionaalide ja juhtivtöötajate klass. Töötute arv on suur ja töötusmäär oli Namiibia Statistikaameti andmetel 2012. aastal 27,4%.
Riigis on kõrgelt arenenud pangandussektor. Peale keskpanga (Namiibia Pank) on riigis veel 4 kommertspanka. Namiibia eeldatav SKP elaniku kohta on 5828 USD, kuid ebavõrdsus sissetulekutes ja elutustasemes on väga suur. Kuigi SKP elaniku kohta on viis korda suurem kui Aafrika vaesemates riikides, elab enamik namiiblasi maapiirkondades ega ole kaasatud ametlikes majandussektoreis. Namiibias on sissetulekute ebavõrdsus üks maailma suurimaid osaliselt just seetõttu, et valitseb linnakeskne majandus ja maapiirkondades toimiv naturaalmajandus.
Majandusaastal märts 2009 kuni veebruar 2010 teenis iga namiiblane keskmiselt 15 000 NAD (umbkaudselt 1300 €).
Elukallidus on Namiibias suhteliselt kõrge, kuna enamik kaupu tuleb importida. Ka monopolid on ajanud hinnad teatud sektorites kõrgeks. Pealinna Windhoeki peetakse maailmas elukalliduselt välismaalastele 150. linnaks.
Enne koloniaalvõimu
Namiibias on elanud mitmed erinevad rahvad ja etnilised rühmad. Tuntuim rahvas on bušmanid ehk sanid, keda peetakse ka kogu selle piirkonna (tänapäeva Namiibia, Botswana ja Lõuna-Aafrika) kõige vaesemateks elanikeks. Bušmanid olid rändava elustiiliga kütid ja korilased. Nad toitusid peamiselt puuviljadest, pähklitest ja juurtest, kuid jahtisid ka antiloope.
Umbes 2000 aastat tagasi olid bušmanid veel ainsad Namiibia elanikud. Siis asusid Oranje jõe kallastele Namiibia ja Lõuna-Aafrika piiri lähedal elama namad. Nemad karjatasid lambaid ja kitsi. Nii bušmanid kui namad kuulusid khoisani rahvaste hulka ja rääkisid khoisani keelegruppi kuuluvaid keeli. 9. sajandil sisenesid Namiibiasse damarad, kes kuulusid ka khoisanide rühma. Ei ole täpselt teada, kust nemad tulid, kuid elama asusid nad Namiibia keskossa.
Saksa võim
Namiibiast sai 1884. aastal Otto von Bismarcki alluvuses olev Saksamaa koloonia. Selle käiguga ennetas Saksamaa Namiibia peatset Briti protektoraadiks muutumist. Riiki tunti seejärel Saksa Edela-Aafrikana (saksa keeles Deutsch-Südwestafrika). 1904–1907 haarasid hererod ja namad relvad sakslaste vastu, millele järgnes sakslaste poolt korraldatud genotsiid. Mõned ajaloolased on spekuleerinud, et sakslaste genotsiid Namiibias järgis sama mudelit, mida natsid kasutasid holokaustis, kuid enamik õpetlasi on arvamusel, et see tegu ei olnud natsidele, kes olid tollal veel lapsed, väga oluline.
Namiibia oli ainus Saksamaa koloonia, mida peeti sel ajal sobivaks elukohaks valgetele, mistõttu toimus sinna suur saksa asunike sissevool. Aastal 1903 elas seal 3700 sakslast, 1910. aastaks oli neid juba 13 000. Teine põhjus sakslaste asustuse suurenemiseks oli teemantide avastamine 1908. aastal.
Lõuna-Aafrika võim ja võitlus iseseisvuse eest
Aastal 1915, Esimese maailmasõja ajal okupeeris Lõuna-Aafrika – olles Briti Rahvaste Ühenduse liige ja endine Briti koloonia – Saksamaa Edela-Aafrika koloonia.
Iseseisvuspäeval, 21. märtsil 1990 olid kohal mitmed rahvusvahelise kogukonna esindajad, sealhulgas lahendusele palju kaasa aidanud ÜRO peasekretär Javier Pérez de Cuéllar ja Lõuna-Aafrika Vabariigi president Frederik Willem de Klerk, kes ühiselt Namiibia iseseisvust tunnustasid.
Pärast iseseisvuse saavutamist
Pärast iseseisvuse saavutamist 1990. aastal on Namiibia läinud valge vähemuse võimult edukalt üle parlamentaarsele demokraatiale. Riigis on mitmeparteiline demokraatia, regulaarselt peetakse kohalikke ja üldvalimisi. 2005. aastal toimus sujuv üleminek president Sam Nujoma 15 aastat kestnud valitsusajalt järgmise presidendi Hifikepunye Pohamba valitsusajale.
Namiibia valitsus on edendanud rahvusliku lepituse poliitikat ja kuulutanud välja amnestia vabadussõjas kummalgi poolel võidelnutele. Angola kodusõjal oli mõningane mõju riigi põhjapoolsetel aladel elavatele namiiblastele.
Groß Düben
Groß Düben on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Görlitzi kreisis.
Teise maailmasõja survel tehtud leiutised
Teine maailmasõda erines kõikidest eelmistest sõdadest suure tehnilise edasimineku poolest. Lisaks inimkoosseisude suurusele sai sõja saatusele määravaks ka tehniline üleolek ning uued leiutised.
Groß Düben
Kuni 2008. aastani kuulus vald Alam-Sileesia Oberlausitzi kreisi.
Teise maailmasõja survel tehtud leiutised
Radar
Kuigi radari tööpõhimõte oli sisuliselt avastatud juba 1904. aastal Christian Hülsmeyeri poolt, hakati seda avastust aktiivselt kasutama alles Suurbritannia poolt Saksamaa pommirünnakute ennetavaks avastamiseks. Radaritega saavutatav ajavõit lubas varakult evakueerida inimesed ning startida hävituslennukitel. On laialt levinud arvamus, et radar just sõja ajal Suurbritannias leiutatigi. Radar on siiski leiutatud varem ning ka töötavad mudelid eksisteerisid varem. Küll aga oli Suurbritannia esimesi praktilisi tarbijaid ja tehnoloogia edasiarendajaid.
Groß Düben
Vallaosad
Groß Düben ja Halbendorf (sorbi Brězowka).
Adelina Ismajli
pisi|Adelina Ismajli aastal 2009 Adelina Ismajli (sündinud 14. detsembril 1979 Prištinas) on Kosovo laulja ja näitleja, kes on albaanlaste diasporaa hulgas üks populaarsemaid tähti.
Laulmisega hakkas tegelema varakult ning osales mitmes laste telesaates (muusikasaate "Akordet e Kosovës" võitis ta kuueaastaselt, osales ka saates "Festivali i këngës për fëmijë në RTSH" jm).
Pärast pausi naasis ta telekanalitesse provokatiivsete videotega, uue esinemis- ja riietumisstiiliga. Nii näiteks esines ta Kosovo sõja ajal festivalil "Кенга мађика" poolalasti, tema ihu oli aga kaetud sõjaväelaste riietust meenutava maalinguga.
Aastal 1997 sai temast miss Kosovo. Ta tahtis samal aastal ka Miss Globe'i valimistel osaleda, aga kuna Kosovo iseseisvust ei olnud tunnustatud, siis esindas ta Albaaniat, kuid kuna tal selle riigi kodakondsust ei olnud, siis ta diskvalifitseeriti. Aastal 1999 oli Adelina sunnitud koos perega Makedooniasse ümber asuma, ent aasta lõpuks naasis ta Kosovosse. 2010. aastast elab ta Pariisis.
Mitu tema plaati on olnud müügiedetabelis esikohal. Populaarsuse ja laulude provokatiivse sisu tõttu on teda mitu korda rünnatud. Tuntud laule: laste kannatustest rääkivad laulud "Молим вас, зауставите буку хеликоптера. Желимо да певамо, излазимо напоље. Желимо наше детињство назад. Fuck the Government" aastast 1999, Kosovo võitlejatele pühendatud "Lavdi Ushtari Im", rahvusliku sisuga "Skënderbeu".
Teise maailmasõja survel tehtud leiutised
Maandumistuled
Saksamaa kasutas Teises maailmasõjas Londoni pommitamisel ära Inglismaa pidevat udu. Pommituslennukid startisid baasidest Mandri-Euroopas, kus oli selge ilm ja pommitasid Londonit. Inglismaal aga ei saanud hävitajad tihti lennuväljalt tõusta, kuna paksus udus oli hilisem maandumine võimatu. Esmakordselt otsustati probleem lahendada lennuraja servade valgustamise teel. Selleks tehti lennuraja servadesse rennid, mis täideti bensiiniga ja süüdati. Hiljem võeti see leiutis laialdaselt kasutusele kogu lennunduses.
Elmar Kaljot
Elmar Gustav Kaljot (15. november 1901 Tallinn – 8. jaanuar 1969 New York) oli eesti jalgpallur.
Ta mängis Eesti jalgpallikoondises Pariisi olümpiamängudel. Ta tegutses ka treeneri ja kohtunikuna.
Põgenes 1944. aastal Saksamaale, 1948. aastast elas USA-s.