cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Rondeau
Rondeau [ʁɔ̃.do] on üks alates 13. sajandist, eriti aga 14. ja 15. sajandi Prantsuse luules ja ilmalikus muusikas kehtinud fikseeritud vormidest.
Vorm
Täielik rondeau koosneb neljast osast. Esimene ja viimane osa on identsed, esimese osa esimene pool kordub refräänireana teise osa teises pooles AB aA ab AB. Kui salme oli rohkem kui üks, toimus kordumine koos refräänidega vahel AB aAab AB aAab AB ... jne.
Adam de la Halle rondeau "Tant con je vivray" on rondeau simple kõige lihtsama riimiskeemiga AB aA ab AB:
Vanimad rondeau ' d olid kahe- või kolmerealiste salmidega. Hiljem, eriti 15. sajandil olid nelja-, viie- või isegi kuuerealised salmid tavalised. Kui refrään koosneb kolmest värsireast, on see rondeau tercet, kui neljast reast, siis rondeau quatrain ja kui viiest reast, siis rondeau cinquain. Viimatinimetatu, kokku 21-realine luuletus sai 15. sajandil normiks. Rondeau quatrain ' i riimiskeem on ABBA ab AB abba ABBA, rondeau cinquain ' i oma AABBA aab AAB aabba AABBA.
Näide 15. sajandi rondeau'st värsiskeemiga AABBA aab AABBA aabba AABBA (rondeau cinquain):
15. sajandil hakkas rondeau luulevormina selgelt lahknema muusikavormist. Et vältida pikki refrääne, jäeti luulevormi teises ja neljandas salmis refräänist alles ainult algusrida või selle esimesed sõnad. Tuntud näiteks François Villoni rondeau "Mort, j'appelle de ta rigueur" Mõnikord tekitas selline kärpimine omapäraseid tähenduste nihkumisi. Taolisest kärbitud tekstist kujunenud 9-13-realine luulevorm on tänapäeval tuntud nimetuse "rondoo" või "rondell" all.
Muusika
Rondeau muusika puhul oli tavaline, et A- ning a-osade jaoks oli üks meloodia ja b- ning B-osade jaoks teine, mida siis vaheldati vastavalt teksti struktuurile. Rondeau oli fikseeritud vormidest ainus, mida muusikalise vormina kasutati ligi 200 aasta vältel peaaegu muutusteta.
Varane rondeau
Vanimad tuntud mitmehäälsed rondeau'd on kirjutanud 13. sajandi luuletaja ja helilooja Adam de la Halle. Need on lühikesed ja nende kaheks erinevaks meloodiaks jaotatud muusika järgib kordustega rangelt salmistruktuuri.
Järva-Madise kirik
Järva-Madise Püha Matteuse kirik on kirik Järvamaal Albu vallas Järva-Madise külas. Kirik ehitati 14. sajandil. See on Järvamaa väikseim kirik (sisepikkus 18,3 m, laius 9,45 m).
Rondeau
14. sajandi rondeau
14. sajandi luuletajalt ja heliloojalt Guillaume de Machaut'lt on teada alla 30 muusikaga rondeau, kuid need moodustavad tema teostest kõige varieeruvama ja uuenduslikuma osa. Tähelepanuväärseks näiteks tema meisterlikkusest muusikalises vormis on rondeau "Ma fin est mon commencement" ("Mu lõpp on minu algus"), kus kaks ülahäält kordavad teineteist täpselt vähikäiguna ümberpööratud kujul, nii et ühe lõpp on teise algus, ning alumises hääles ehk tenoris kordab meloodia teine pool esimest tagurpidi. Palju tema leiutatust jõudis ka 15. sajandi teistesse lauluvormidesse. Võrreldes teiste fikseeritud vormidega oli rondeau Machaut' ja järgijate jaoks intiimsema meeleoluga luulevorm ja tekstid ning muusika kannavad sageli teatud sentimentaalset ja igatsevat iseloomu, mis iseloomustas ka hilisemate aegade õukonnakultuuri.
Järva-Madise kirik
Kiriku torn on ehitatud 1858. aastal.
Kirikut kasutab EELK Järva-Madise kogudus.
Aleksandria
Aleksandria on Egiptuse linn Vahemere rannikul. Elanike arvult on see riigis Kairo järel teine linn. Aleksandria sadamas asus Pharose tuletorn, linnas asus ka Museion ning selle juures Aleksandria raamatukogu.
Aleksandria patriarhaat
pisi|vasakul|Aleksandria sadam Rooma keisririigis [[2. sajand eKr|2. sajandil eKr]]
Vana traditsiooni kohaselt on Aleksandria kiriku ja patriarhaadi rajajaks evangelist Markus, keda on tihti peetud apostel Peetruse õpilaseks. Markuse järglased, Aleksandria ja kogu Egiptuse kiriku juhid kannavad paavsti ja patriarhi tiitlit. Pikka aega oli Aleksandria paavst ja patriarh kiriku hierarhias tähtsuselt teisel kohal Rooma paavsti ja patriarhi järel. Aleksandria patriarhid Athanasios ja Aleksandria Kürillos olid nii väljapaistvad kirikujuhid kui ka hiilgavad teoloogid.
Kuid islami vallutuste järel Lähis-Idas ja Põhja-Aafrikas 7. sajandi lõpuks oli ta oma hiilguse ja tähtsuse täiesti kaotanud. Sellele aitasid kaasa nii kiriku lõhenemine Kalchedoni kirikukogu järel (kreekakeelsed linnakristlased läksid suuremalt jaolt Kalchedoni kirikukogu otsust toetanud Bütsantsi riigikirikusse. Seevastu koptid läksid enamasti Kopti kirikusse, mida sellest ajast alates peetakse monofüsiitlikuks), Konstantinoopoli võimupretensioonid kui ka islami vallutused 7. sajandil.
Islami vallutuse järel oli kreekakeelne patriarhaat terve sajandi vakantne. Aleksandria patriarhi ametikoht täideti alles aastal 730. Tihti suudeti Aleksandria patriarh Kalifaadi Egiptuse aladel ametisse panna vaid Bütsantsi diplomaatia abil ning selle tagajärjeks oligi see, et Aleksandria kreekakeelne kirik hakkas sõltuma üha enam Konstantinoopoli patriarhaadist. 12. sajandiks oli Aleksandria ortodoksses kirikus omaenda rahvuslik liturgia asendunud Konstantinoopoli liturgiaga. Olukord Aleksandria patriarhaadis halvenes veelgi kui aastal 1517 vallutasid Egiptuse türklased. Sellest ajast kuni aastani 1846 resideeris Aleksandria ida-ortodoksne patriarh Istanbulis sealse, s.t Konstantinoopoli patriarhi juures.
Tänapäeval on Aleksandria patriarh aga ka kogu Aafrika patriarh. Ida-ortodoksse kiriku levik sel kontinendil ei ole toimunud mitte ainult Aleksandria patriarhaadi misjonitöö tulemusel, olulist misjonit tegi seal sajandi keskel ka Küprose Ortodoksne Kirik. Üheks mõjuvaks põhjuseks on ilmselt ka iseseisvunud Aafrika riikide ja sealsete kirikute reaktsioon kunagiste koloniaalvõimude vastu. Paljud mustad kristlased on lahkunud kohalikest anglikaani kirikutest ja liitunud ida-ortodoksse kirikuga. Nõnda on tänapäeval Aleksandria patriarhaadil oma metropoliidid, peapiiskopid või piiskopid olemas teistes Põhja-Aafrika riikides, Etioopias, Lõuna-Aafrika Vabariigis, Kongo Demokraatlikus Vabariigis, Sudaanis, Kamerunis, Zimbabwes, Ugandas, Keenias, Tansaanias, Nigeerias ja Madagaskaril. Misjonikeskuseks on kujunenud Nairobi, kus asub ka teoloogiline seminar kogu Aafrika jaoks. Kuigi kirikutes kasutatakse jumalateenistuseks suuresti kohalikke keeli ning ka suur osa troopilise Aafrika preestritest on kohalikku päritolu, on märgatav osa kiriku juhtkonnast siiski kreekakeelne, pärit Kreekast või Küproselt.
Praegu on kirikupeaks Aleksandria ja Kogu Aafrika paavst ja patriarh Theodoros II. Patriarhaadi keskus ja patriarhi residents asuvad Aleksandrias.
Rondeau
15. sajandi rondeau
Kuigi 15. sajandil lühendati luulevormi rondeau tekste refräänide väljakärpimisega, siis muusikavormi rondeau ' sse, mida lauldi, jäid refräänid täielikult alles. Esimese salmi muusika koosnes alati kahest osast ja seda korrati kolmandas ja neljandas salmis; teises salmis kordus esimese salmi esimese poole muusika kaks korda.
15. sajandi heliloojaist pärineb Burgundia heliloojate Guillaume Dufay ja Gilles Binchois' sulest palju rondeau ' sid. Tuntuimad neist on Binchois' "De plus en plus" ja Dufay "Par le regart de vos beaux yeulx". Kolmas rondeau ' sid kirjutanud helilooja sellest perioodist, Burgundia hertsogite hiilguse viimastest aastatest, oli Hayne van Ghizeghem.
Lagrange'i keskväärtusteoreem
Lagrange'i keskväärtusteoreem on üks matemaatilise analüüsi põhilisi tulemusi. Kõlab ta järgnevalt: kui funktsioon f on pidev lõigus [a, b] ning tal leidub lõplik tuletis vahemikus (a, b), siis leidub nii, et.
Geomeetriline tõlgendus
300 px|right Geomeetriliselt ütleb Lagrange'i keskväärtusteoreem, et kui funktsioon f on pidev mingis lõigus [a, b] ning diferentseeruv vahemikus (a, b), siis leidub a ja b vahel niisugune arv c, et funktsiooni f graafiku puutuja kohal c on paralleelne punkte (a,f(a)) ning (b,f(b)) läbiva lõikajaga.
Füüsikaline tõlgendus
Lagrange'i keskväärtusteoreemi eeldustel leidub niisugune, et funktsiooni f väärtuse muutumise kiiruseks punktis c on teatavas mõttes funktsiooni f väärtuse keskmine muutumise kiirus lõigus [a, b]. Olgu näiteks funktsiooniks f auto läbitud teepikkuse sõltuvus ajast. Eeldame, et autol on igal ajahetkel olemas lõplik hetkkiirus (s. t. funktsioon f on kõikjal diferentseeruv; diferentseeruvusest järeldub ka pidevus). Lagrange'i keskväärtusteoreem ütleb nüüd, et kui auto keskmine kiirus teekonna jooksul oli 60 km/h, siis mingil ajahetkel selle teekonna jooksul oli auto hetkkiiruseks 60 km/h.
Tõestus
Olgu täidetud Lagrange'i keskväärtusteoreemi eeldused. Määratleme lõigus [a, b] uue funktsiooni. Paneme tähele, et siis g(a)=g(b) ning funktsioon g on lõigus [a,b] pidev ja omab vahemikus (a,b) lõplikku tuletist, kusjuures iga x \in (a,b) korral. Rolle'i teoreemi põhjal leidub seega nii, et g'(c) = 0 ehk, m. o. t. t.
Kosmiline kiirus
Kosmiline kiirus on vähim algkiirus, mis tagab mingile kindlale orbiidile jõudmise.
Igal konkreetsel juhtumil tuleb kosmilist kiirust korrigeerida Maa pöörlemist ja atmosfääri takistust arvesse võtvate paranditega.
Barrow' neem
thumb|Barrow' neeme asukoht Barrow' neem (inglise Point Barrow, injupiaki Nuvuk) on neem Põhja-Ameerika loodeosas. Neeme tipp on Põhja-Ameerika mandriosa ja Ameerika Ühendriikide kõige põhjapoolsem punkt.
Neem asub Alaskas USA kõige põhjapoolsemast linnast Utqiaġvikist 14 km ja põhjapoolusest 2078 km kaugusel. Barrow' neeme läbiv meridiaan on kahe Põhja-Jäämere ääremere, Tšuktši ja Beauforti mere piir. Neeme geograafilised koordinaadid on
Barrow' neem on väike kirde suunas merre suunduv maasäär. Ta sai nime inglise geograafi Sir John Barrow' auks.
Tuhatkond aastat enne eurooplaste saabumist rajasid Barrow' neemele asula inupiati rahva esivanemad, kes kuulusid Thule kultuuri. See on üks varasemaid Thule kultuuri asulapaiku ja nähtavasti kujuneski Thule kultuur välja Barrow' neeme kandis. Väljakaevamistel on leitud matusepaik, ulu-nimelisi lõikeriistu ja bola-nimelisi viskerelvi. Neeme lähedal avastas Vilhjalmur Stefansson 1912 ka Thule kultuurile eelnenud Birnirki kultuuri asulapaiga.
pisi|800px|Barrow' neeme panoraam
Privaatkeele argument
Privaatkeele argumendi eesmärgiks on näidata, et ei saa olla keelt, mida räägib ainult üks inimene, mis on oma olemuselt privaatne ja mida põhimõtteliselt mitte keegi peale kõneleja ei saa mõista. Privaatkeele argument on oluline aruteludes keelereeglite, keelelise tähenduse, biheiviorismi, solipsismi ja fenomenalismi üle.
Argument on tihedalt seotud Ludwig Wittgensteini "Filosoofiliste uurimustega", selle struktuur on vaieldav. Üldiselt arvatakse, et argumendi põhiosa on esitatud fragmentides 246–255, 256–258, 265, 281–282, 293, 296–299, 304–309 ja 315.
Wittgensteini järgi on privaatkeelel kaks olulist tunnust. Esiteks osutab see ainult kõneleja sisekogemusele ehk sellele, mida ainult kõneleja võib teada, tema privaatsetele aistingutele. See on keel, milles inimene võib kirja panna või kõnes väljendada oma sisekogemusi omaenda privaatseks kasutamiseks. Selle keele üksikud sõnad osutaksid sellele, mida ainult see inimene võib teada, tema vahetule privaatsele kogemusele. Seega ükski teine inimene ei mõista seda keelt. Wittgensteini privaatkeele argumendi võib laias laastuks jagada kaheks küsimuseks: kas kogemus on privaatne, ja kas tähendus saab olla privaatne.
Kogemuse privaatsus
Lause 'kogemus (aisting) on privaatne' võib tähendada kahte asja. Esiteks võib seda mõista nii, et ainult mina võin oma kogemusi teada. Teiseks võib sellest aru saada nii, et ainult minul võib minu kogemus olla. Seega kuulub kogemuse privaatsuse idee juurde kaks mõtet: kogemus on kommunitseerimatu ja kogemus on võõrandamatu. Wittgensteini seisukoht näib olevat see, et kogemus ei ole kommunitseerimatu; kogemus on küll võõrandamatu, kuid see pole kogemusele midagi eriomast. Seega võiks kogemuse privaatsus seisneda ainult selle mittekommunitseeritavuses.
Ka mittekommunitseeritavuse idee juures näib olevat kaks alamõtet:
Wittgensteini arvates on lause (1) mõttetu ja lause (2) on lihtsalt väär. Lause (1) ei ütle enamat, kui et 'mul on valus'. Teadmisest on mõttekas rääkida siis, kui on ruumi kahtlemiseks ja eksimiseks. Siin on terve hulk erineva loogikaga mõisteid: 'ma tean/arvan/oletan/usun/olen veendunud/püstitan hüpoteesi, et Maa on ümmargune.' Antud juhul on kõrvuti sõnaga 'teadmine' rakendatav hulk muid sõnu, mis erinevad arvamuse kindluse ja usaldusväärsuse poolest. Kui oma aistingu puhul on mõtet rääkida teadmisest, siis peab koos väitega 'ma tean, et mul on valus' olema võimalik näiteks väita, et 'ma arvan, et mul on valus', ma kahtlen, kas mul on valus', 'ma oletan, et mul on valus'. See aga näib olevat intuitsioonivastane ja mõttetu.
Lause (2) on Wittgensteini järgi väär, sest tavaelus inimesed sageli teavad, et mul on valus. Vähemalt lubab seda sõna 'teadma' kasutus. Kui näiteks inimene kukub leekidesse ja karjub, siis on igati loomulik öelda, et me teame, et tal on valus. Öelda, et teised ei või seda teada, on tavakasutusega põhimõtteliselt vastuolus.
Seega ei ole kogemus mingil erilisel viisil privaatne, meie tavakeeles olevad aistinguid tähistavad sõnad ei osuta teistele inimestele mõistetamatul moel meie sisemistele seisunditele. Meie aistinguid ja kogemusi puudutavad sõnad ei ole privaatkeele sõnad. Reaalne psühholoogiline keel ei ole privaatkeel.
Tähenduse privaatsus
Wittgensteini järgi on privaatne sisemine ostensioon põhimõtteliselt võimatu. Oletame, et mingi isik peab päevikut mingi kindlat laadi aistingu S esinemise kohta. Kas säärasel viisil saab tekkida privaatsõna S? Kindlasti ei saa seda sõna defineerida avaliku keele sõnade abil, kuna sel juhul ei oleks S enam privaatne. Ainus võimalus on privaatne ostensioon: päevikupidaja osutab niiöelda sisemiselt, oma vaimus aistingule S ja paneb kirja, et S. Kindla osutusseose tekkimiseks on vaja, et päevikupidaja tunneb ka tulevikus selle seose ära. Antud juhul aga puudub õigsuse kriteerium. Seose õigsust ei saa kuidagi kontrollida, kuna päevikupidaja ei saa konkreetset aistingut varajasemaga võrrelda, sest varajasem aisting on juba kadunud. Sellist kontrollimist saab teostada ainult mälu põhjal, mälestuse õigsus vajab aga täiendavat kontrollimist. Tõeline õigustus on aga see, kui mälestust võrrelda millegi mälestusest sõltumatuga, see on aga antud juhul võimatu. Seega ei saa päevikupidaja olla kindel, kas ta seostab sõna S õige aistinguga.
Bulusani vald
pisi| Bulusani vald on omavalitsusüksus Filipiinidel Bicoli piirkonnas Sorsogoni provintsis.
Veliko Tǎrnovo piirkond
Haldusjaotus
thumb Piirkonnas on 10 valda:
Välislingid
🇧🇬
Bulusani vald
Bulusani vald asub Luzoni saare kaguosas.
Aastal 2000 elas vallas 20 469 inimest.
Valla alal asub Bulusani vulkaan ja Bulusani asula.
Jennifer Coolidge
pisi|Jennifer Coolidge (2012) thumb|Jennifer Coolidge (2005) Jennifer Audrey Coolidge (sündinud 28. augustil 1961 Bostonis) on USA näitleja.
Coolidge mängib peamiselt kõrvalosi. Ta pole kunagi kandideerinud tähtsatele filmiauhindadele.
Coolidge sündis Bostonis. Tema isa Paul Constant Coolidge oli plastitööline, ema Gertrude Knauff oli kodune. Tal on õde Susannah. Ta kasvas üles Norwellis ning õppis Norwelli keskkoolis, Westonis Cambridge'i koolis ja Bostonis Emersoni kolledžis.
Tema tuntuimad rollid on Stifleri ema filmisarjas "Kuum pirukas" (1999–2001), Hilary Duffi kasuema filmis "Tuhkatriinu lugu" (2004) ning maniküürija filmides "Arukas blondiin?!" (2001) ja "Arukas blondiin 2" (2003).
Ta on mänginud ka "Pulp Fictioni" paroodias "Plump Fiction" (1998), filmis "Austin Powers: spioon, kes mind kargas" (1999), "Üksildaste südamete klubi" (2000), "Robotid" (2005), "Kohtingufilm" (2006), "Igor" (2008) ja teistes. 2007 ilmunud "Narnia kroonikate" paroodias "Eepiline film" mängis ta Valget Litsi, kes on analoog Narnia-lugudes olevale Valgele Nõiale. See oli tema esimene oluline filmiroll.
Televisioonis on ta esinenud seriaalides "Sõbrad" ning "Seks ja linn" (kummaski 1 osa, 2003) ning "The Secret Life of the American Teenager" (1 osa, 2008). Seriaalis "Joey" esines ta 2 aasta jooksul (2004–2006) paljudes osades Joey agendi Bobbie Morgansternina.
Coolidge on vallaline. Ta on 178 cm pikk.
Jacques Brel
pisi|Jacques Brel (1955) Jacques Romain Georges Brel (8. aprill 1929 Brüssel – 9. oktoober 1978 Pariisi eeslinn Bobigny) oli Belgia šansoonilaulja, helilooja, filmirežissöör ja näitleja. Ta on põhiliselt kuulus oma lauluhääle, poeetiliste laulutekstide ja temperamentse esitusviisi poolest.
1952 hakkas ta laule kirjutama ja hiljem ka esitama. 1953 läks Brel Pariisi, kuhu jäi kauaks ajaks. Breli tõsine olek ja lihtsad, idealistlikud laulud ei toonud talle algul kuulsust. Publiku poolehoid saabus alles 1960. aastate alguses tänu laulule "Ne me quitte pas" ja esinemisele kontserdisaalis Olympia, kus oli alanud ka Édith Piafi tähetee. Brel muutus oma lauludes irooniliseks ja ühiskonnakriitiliseks, laulutekstid muutusid üha poeetilisemateks ja keerulisemateks.
1968. aastal tõlkis Brel prantsuse keelde muusikali "Mees La Manchast" ja esines selles Don Quijote osas.
1973. aastal diagnoositi Brelil kopsuvähk. Viimased eluaastad veetis ta reisides (selleks ostis ta endale laeva, 19 meetri pikkuse ja 42 t veeväljasurvega purjejahi Askoy II ja õppis lenduriks). Ta kolis Markiisaartele, mis asuvad tänapäeva Prantsuse Polüneesias, aga troopikakliima ei mõjunud tema tervisele hästi. Samuti soodustas tema haigust suitsetamine.
Brel suri 1978. aastal Pariisi äärelinnas Bobignys. Ta on maetud Hiva Oa saarele maalikunstnik Paul Gauguini kõrvale.
Tema loominguga plaate on ostetud maailmas 25 miljonit eksemplari ja ta on edukuselt Belgia läbi aegade kolmas esineja. Teda edestavad Salvatore Adamo 90–100 miljoni ja Frédéric François 40 miljoni ostetud eksemplariga.
Varna piirkond
Varna piirkond on 1. järgu haldusüksus Bulgaarias. Asub Musta mere rannikul.
Piirkond jaguneb 12 vallaks.
2011. aastal oli piirkonna rahvaarv 475 100. Neist 87,33% olid bulgaarlased, 7,17% türklased ja 3,16% mustlased.
Välislingid
🇧🇬
Francis Crick
Francis Harry Compton Crick (8. juuni 1916 Weston Favell, Northamptonshire – 28. juuli 2004 San Diego, California) oli Briti molekulaarbioloog ja füüsik, üks DNA struktuuri kindlakstegijatest, kes pälvis koos James Watsoni ja Maurice Wilkinsiga 1962. aastal Nobeli meditsiiniauhinna.
Arenguabi sidumine
Arenguabi sidumine tähendab tingimuste seadmist abisaajale, et abisaaja nõustuks kasutama abi selleks, et osta abi andnud doonorriigi tooteid ja teenuseid. Mõiste on kasutusel eelkõige eestkoste ja lobitöös, mille eesmärk on vähendada abi sidusust ning vältida sõltuvussuhete ja tingimuste tekitamist doonorriigi ja sihtriigi vahel.
Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi
Francis Crick
Sõja ajal oli ta üks Briti mereväe jaoks magnet- ja akustiliste meremiinide väljatöötajaid. 1947. aastal asus Crick õppima Cambridge'i Strangewaysi laboris bioloogiat ja 1949. aastal liitus ta teadlasena Meditsiiniuuringute Nõukogu töörühmaga Cambridge'i Ülikooli Cavendishi laboratooriumis, uurides röntgenikiirte murdumist. Doktoritöö lõpetas Crick 1954. aastal.
Härmo Saarm
Härmo Saarm (sündinud 12. märtsil 1939) on eesti ajakirjanik, pedagoog ja teatritegelane.
Saarm lõpetas Tallinna 10. Keskkooli 1958. aastal, Tallinna Pedagoogilise Instituudi 1973. aastal ja Tartu Ülikooli 1987. aastal kaugõppes sotsiaalpsühholoogia erialal.
Francis Crick
1957. aastal võttis ta kasutusele ka tänapäeval kasutatava mõiste "molekulaarbioloogia tsentraalne dogma". See on tõdemus, et DNA informatsioon, mis on liikunud RNA molekulilt valkudeni, ei saa tagasi liikuda valkudest RNA-le ja DNA-le.
Härmo Saarm
Saarm on aastaid olnud Eesti Raadio kuuldemängude režissöör ning Eesti Televisiooni ja Eesti Raadio diktor.
Lubbocki tuled
Vaatlused
Esimesena nägid objekti 25. augustil 1951 kell 21.10 Texase Tehnoloogiakolledži (Texas Technological College, praegu Texas Tech University) õppejõud geoloogiaprofessor dr W. I. Robinson, keemiatehnoloogiaprofessor dr A. G. Oberg ning naftatehnoloogia osakonna juhataja professor W. L. Ducker. Nad seisid selgel ja pimedal õhtul Robinsoni aias ja nägid, kuidas umbes 30 heledat poolkaares asetsevat valguslaiku mõne sekundiga hääletult horisondist horisondini kihutas. Mõni hetk hiljem kordus sama nähtus. Mehed hindasid objekti liikumise kiiruseks 30 nurgakraadi sekundis.
30. augustil 1951 pildistas sarnast objekti 18-aastane Carl Hart Juunior. Kuna nägijaid oli palju ja mitme osariigi ulatuses, siis leidis juhtum laialdast kajastamist meedias.
USA Õhujõudude kohaliku sõjaväebaasi pressiesindaja selgituse järgi viis inimesi segadusse hõbepartide tagaosa sulgedelt peegeldunud tänavalaternate valgus. Pärast loodusteadlaste väiteid, et hõbepardid sealkandis üldiselt ei lenda ja ka tänavalaternaid oli vähe keeldusid õhujõud edasistest kommentaaridest.
Härmo Saarm
Ta on töötanud lavastaja ja õppejõuna lavakunstikateedris ja Tallinna Pedagoogikaülikoolis (1980. aastatel). Eakamana on ta töötanud põhiliselt lavakõne pedagoogina ning juhendanud raadiorežii kursust Tallinna Pedagoogikaülikoolis (1999–2003), mille lõpetajate seas olid näiteks Liis Lusmägi, Karin Aule, Meelis Kompus, Allan Vinogradov ja teised.
2013. aasta kevadest kuni 2014. aasta kevadeni oli ta Salme teatri peanäitejuht. Sel perioodil lavastas ta A. H. Tammsaare näidendi "Kuningal on külm".
Francis Crick
Ta kirjutas ka neli raamatut.
Guaraana-pauliinia
Guaraana-pauliinia (Paullinia cupana) on ronitaim seebipuuliste sugukonnast pauliinia perekonnast.
Morfoloogia
Guaraana-pauliinia on puitunud varrega ronitaim, mis võib kasvada kuni 10 m pikkuseks. Selle liitlehed on suured, sõrmjagused ja paarissulgjad ning koosnevad ovaalsetest ja saagja servaga lehekestest. Väikesed valged õied kasvavad umbes 30 cm pikkuste kobaratena.
Viljad on väikesed, tumekollased, või oranžikaspunased marjad, mille sees seemnerüü ümbritseb ühte lillat või musta seemet. Seemned kuivatatakse, röstitakse ja jahvatatakse. Pulber segatakse veega, kuni saadakse paks pasta, millest vormitakse kangikesi või palle, mis kuivatatakse.
Haavapää
Haavapää (ka: Havapää) on küla Põlva maakonnas Räpina vallas. Küla lähistel voolab Haavapää oja.
Guaraana-pauliinia
Ajalugu
Esimese eurooplasena märkas guaraanat jesuiidi misjonär aastal 1669. 18. sajandil kasutati seda Brasiilias juba laialdaselt armurohuna ning malaaria ja düsenteeria vastu. Arvatakse, et guaraana jõudis 1817. aasta paiku Lõuna-Ameerikast Prantsusmaale, kus sellest valmistati populaarset karastusjooki. 19. sajandil pälvis guaraana Põhja-Ameerika arstide tähelepanu oma mõõduka närvistimulaatori ja migreeniravimina.
Legend
Kui guaraana vili lõhki lõigata, näeb see värvikontrasti tõttu välja nagu silm. Sellest on tulnud indiaani Sateré-Maué hõimu legend sellest, et üks kuri jumal olevat tapnud armastatud külalapse. Selleks, et küla lepitada, istutas teine, heatahtlikum jumal lapse vasaku silma metsa ja sellest kasvas metsik guaraanapuu. Seejärel võttis ta lapse parema silma, istutas külla ja sellest kasvas kodustatud guaraanapuu.
Seemnete toimeained
Guaraana-pauliinia seemned sisaldavad 2–7% kofeiini, lisaks teobromiini, teofülliini, ksantiini, adentiini, guaniini, hüpoksantiini, 25% parkaineid, guaraanaõli, proantotsüanidiine, saponiine, tärklist, valku, tsüanopiide, punast pigmenti, lima, rasvu, vaiku ja koliini.
Kofeiinisisalduse tõttu on guaraana toimed inimtervisele sarnased kohvi omadega.
Haavapää
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Veriora valda.
Kaubandusabi
Kaubandusabi tähendab nii arenguabi seda osa, mis toetab rahvusvahelist kaubandust, kui ka mitmeid kaubandust soodustavaid rahvusvahelisi arenguabi algatusi. Laiemas tähenduses sisaldab see toetust, millega rahastatakse kaubandusega seotud tehnilist abi, infrastruktuuri (teed, sadamad) ja tootmisvõimekust (toetust tööstusele, põllumajandusele, turismile). Konkreetsemas tähenduses mõistetakse kaubandusabi all kaubandusläbirääkimiste toetust arenguriikidele. 2001. aasta Ad-Dawḩah Ministrite deklaratsioon määratleb tehnilise abi ja võimekuse suurendamist arenguriikide õigusena ja läbirääkimiste arenguosa olulise komponendina. Suuremad doonorid, nagu Maailmapank ja IMF, on viimastel aastatel toetanud kaubandusreformi ja turuvõimaluste laiendamise algatust arengumaadele.
Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi
Lõuna-Aasia
pisi|Lõuna-Aasia ÜRO liigituse järgi
Königshain-Wiederau
Königshain-Wiederau on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis.
Lõuna-Aasia
Geoloogiliselt asub India-Austraalia laamal, mille põkkumisel Aasia laamaga on muu hulgas moodustunud Himaalaja mäestik ja Tiibeti mägismaa.
Königshain-Wiederau
Vallaosad
Königshain, Wiederau, Topfseifersdorf ja Stein im Chemnitztal.
Lõuna-Aasia
Lõuna-Aasias elab ligi 20% maailma rahvastikust.
Lõuna-Aasia Piirkondliku Koostöö Assotsiatsiooni kuuluvad India, Pakistan, Afganistan, Sri Lanka, Maldiivid, Nepal ja Bangladesh.
ÜRO liigituse järgi kuuluvad Lõuna-Aasiasse Afganistan, Bangladesh, Bhutan, India, Iraan, Maldiivid, Nepal, Pakistan ja Sri Lanka.
Leipzigi ringkond
Leipzigi ringkond oli eraldi valitsetav ala (ringkond) Saksimaa loodeosas aastatel 1991–2008. See oli üks kolmest ringkonnast Saksimaal. Loodi Saksimaa valitsuse otsusega ajavahemikul novembrist 1990 kuni 1. jaanuarini 1991. Hõlmas 94 valda viies kreisis, samuti ühe kreisivaba linna.
Omavalitsused
right|250px|Leipzigi ringkonna asend Saksimaal
Adrian Torck
Adrian Torck oli Liivi ordu liige ja viimane Vindavi komtuur.
Adriani isa oli tõenäoliselt Johann Torck zu Vorhelm. Ta pärines Vorhelmi rüütlimõisast Ahleni lähedalt Vestfaalist. Torcki suguvõsa oli toona Vestfaalis üks mõjukamaid, suguvõsast pärineb ka üks Liivi ordumeister, Dietrich Torck.
Adrian Torcki on 1513. aastal mainitud ilmikuna Vestfaalis, kuid millalgi enne 1545. aastat astus ta Liivi ordusse, sest tol aastal sai ta Vindavi komtuuriks. Ta oli sellel ametipostil kuni 1560. aastani, mil see ametikoht kaotati. 1566. aastal on teda mainitud endise Vindavi komtuurina, seejärel teated temast lõppevad.
Arenguabi lahtisidumine
Arenguabi lahtisidumine on arenguabi seotuse vähendamise protsess, mille eesmärgiks on kaotada doonorite poolt seatavad piirangud ja tingimused abi kasutamisele.
Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi
Paokiirus
Paokiirus on väikseim kiirus, mis võimaldab mingi taevakeha või taevakehade süsteemi külgetõmbejõu mõjupiirkonnast lahkuda.
Kerakujulise taevakeha gravitatsiooniväljas tiirleva keha paokiirus on \sqrt{2} korda suurem tema minimaalsest tiirlemiskiirusest. Paokiiruse toimel muutub ringorbiit paraboolseks trajektooriks.
Paokiiruse arvutamiseks võib kasutada seoseid: kus v_e on paokiirus, G on gravitatsioonikonstant, M on taevakeha mass, millelt lahkutakse ja r on kaugus taevakeha keskpunkti ja paokiiruse arvutamise punkti vahel, g on gravitatsioonikiirendus sellel kaugusel ja μ on standardne gravitatsiooniline parameeter.
Galaktika gravitatsiooniväljast lahkumiseks peaks Päike omandama kiiruse umbes 320 km/s (praeguse umbes 250 km/s asemel).
Humanitaarabipalve
Humanitaarabipalve on humanitaarabiorganisatsioonide koostatav vajaduste raport, mille eesmärk on leida rahastust konkreetsete kriiside või katastroofide leevendamiseks või abivajavate riikide olukorra parandamiseks või kogu organisatsiooni aasta tegevuse finantseerimiseks. Abipalveid kasutavad nii rahvusvahelised kui ka valitsusvälised organisatsioonid.
Waldenburg
Waldenburg on mitme koha nimi:
Plovdivi piirkond
Plovdivi piirkond on 1. järgu haldusüksus Bulgaarias.
Piirkonnas on 17 linna, neist suuremad on Plovdiv, Asenovgrad ja Karlovo.
Välislingid
🇧🇬
Valgetiib-viires
Valgetiib-viires on 20–23 cm pikk, tiibade siruulatus on 63–67 cm. Sarnaneb mustviiresega, kuid päranipuala ja tiibade eesserv on valged.
Eestis on ta väga haruldane haudelind, tema arvukust hinnatakse 0–30 paarile. Teda on kohatud peamiselt Pihkva järve ja Emajõe ääres.
Tšehhov
Tšehhov on linn Venemaal Moskva oblastis. Asub Moskvast 77 km lõunas.
Linna nimi oli enne 1920. aastat ja 1936–1954 Lopasnja, 1920–1936 Tšornoje Ozero.
Linn sai nime kirjanik Anton Tšehhovi järgi, kes elas 12 km linnast lõunas Melihhovo külas, kus tänapäeval asub A. Tšehhovi majamuuseum.
Ufoloogia
pisi|Lendav kolmnurkne ufo, pildistatud väidetavalt 15. juunil 1990 Belgia ufolaine ajal [[Valloonias]] pisi|Lehekülg 2 [[Ameerika Ühendriikide õhuvägi|Ameerika Ühendriikide õhuväe kapteni Henry S. Shieldsi raportist Teherani ufojuhtumi kohta 19. septembril 1976]] Ufoloogia on tundmatute lendavate objektidega ehk ufodega (inglise keeles Unidentified Flying Objects, lühend UFO) seotud andmete kogumine ja uurimine. Kuigi sellega tegelevad ka mitmed teadlased (füüsikutest folkloristideni), pole ufoloogia siiski üldtunnustatud teaduslik distsipliin ning seda on nimetatud ka pseudo-, proto- ja parateaduseks. Kriitikute arvates ei järgi enamik ufolooge oma tegevuses korrektset teadusliku uurimistöö metoodikat.
Varasemast ajast on küll teada tundmatute lendavate objektide kirjeldusi, kuid laialdane ufoloogiaharrastus sai alguse 1947. aastal, mil Ameerika Ühendriikides Washingtoni osariigis Rainier' mäe läheduses õhuseiret teinud erapiloot Kenneth Arnold märkas ja hiljem kirjeldas ajakirjanikele üheksat lamedat ilma kereta lennukitiivasarnast objekti, mis liuglesid mäeharjade kohal nagu vette visatud taldrik (eesti analoog – kiviga lutsuviskamine). Siit jõudis meediasse väljend "lendavad taldrikud". Sellele järgnenud perioodist pärineb hulgaliselt teateid tundmatute lendavate objektidega kohtumistest, nende jälgimisest eraisikute ja armee esindajate poolt ning kohtumisi nende oletatavate pilootidega; osa neist vaatlustest on seletatud maiste lennumasinate, eriliste atmosfäärinähtuste, optiliste illusioonide, hallutsinatsioonide, fantaasiakujutelma või teadliku pettusena.
Popkultuuris seostatakse ufosid enamasti hüpoteetiliste maaväliste tsivilisatsioonide (nn tulnukate) tehnoloogiaga. Seda seisukohta pooldab arvatavasti enamik ufolooge. Paljud ufoloogid usuvad, et valitsused või sõjavägi varjavad avalikkuse eest sellega seotud olulist informatsiooni.
Ufoloogid on tundmatute lendavate objektide ja/või maaväliste lennumasinate kirjeldusi otsinud väga erinevatest allikatest, sh Piiblist, sumeri kiilkirjadest, rahvaste mütoloogiast ja folkloorist. Võõraste tsivilisatsioonide lennumasinatena on tõlgendatud nii mütoloogilisi tulilinde kui taevaseid kaarikuid. Isegi koopajoonistel Euroopas ja Aafrikas on leitud oletatavaid taevaste lendkehade kujutisi; kriitikute arvates aga kujutasid eelajaloolised inimesed neil väljamõeldud fantaasiaobjekte.
Eesti tuntumad ufoloogid on Jüri Lina, Hans Raudsik ja Igor Volke.
Ihor Žovkva
Ihor Žovkva (ukraina keeles Ігор Іванович Жовква; sündinud 22. oktoobril 1979 Kiievis) on Ukraina diplomaat.
Elulugu
Ta lõpetas 2001. aastal Kiievi Ülikooli Rahvusvaheliste Suhete Instituudi. Alates on ta 10. septembrist 2019 on Ukraina Presidendi Kantselei juhi asetäitja.
Korkeakoski
Korkeakoski on Soome kõrgeim juga. Asub Põhja-Savo maakonnas Maaninka vallas.
Kõrgus 46 meetrit.
Kosk sai Soomes tuntud vaatamisväärsuseks pärast Zacharias Topeliuse tehtud joonistuste ilmumist (1845–1852).
Jaan Pehk
pisi|320px|Jaan Pehk 29. juulil 2008 Raplamaal. Foto: [[Jaak Urmet]] Jaan Pehk (soolomuusikuna pseudonüüm Orelipoiss; sündinud 13. juunil 1975 Paliveres) on eesti kirjanik, laulja ja kitarrist. Ta on Tartu Noorte Autorite Koondise ja Eesti Kirjanike Liidu liige.
Elukäik
Jaan Pehk sündis Paliveres ja kasvas Türil. Aastail 1979–1982 käis ta Türil lasteaias ja õppis aastail 1982–1989 Türi Keskkoolis ning 1989–1993 Türi 2. Keskkoolis. Aastail 1993–1994 viibis ta Eesti Kaitseväes (oktoobrist 1993 jaanuarini 1994 Jägalas Kalevi üksikjalaväepataljonis, 1994. a jaanuarist märtsini Meegomäe lahingukoolis õhutõrje erialal, aprillist augustini taas Kalevi üksikjalaväepataljonis).
Pärast sõjaväeteenistust õppis Pehk aastail 1994–1996 Räpina Kõrgemas Aianduskoolis keskkonnakaitset ja aastail 1996–1999 Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis pop-jazz laulu (mitte lõpetades). Pärast seda on ta töötanud vabakutselise kirjaniku ja muusikuna, elades peamiselt kodulinnas Türil.
Kirjandus
pisi|[[Igor Kotjuh ja Jaan Pehk rahvusvahelisel luulepäeval Tallinna Keskraamatukogus Foto: Ave Maria Mõistlik, 21. märts 2012 ]] Kirjanikuna viljeleb Jaan Pehk enamasti luule lühivorme, tehes seda helge-muhedas toonis ja humoristlikus või absurdses võtmes. Tema luulet iseloomustavad kalambuurlikud keele- ja mõttemängud (nt saatsime Jaani edasi : jne), samuti üllatuslikud, sageli teadlikult kistud riimilahendused, mis tekitavad efekti eriti autori ettekandes (nt essee : kes see : Hesse, saate nunmnbhhhgyftdrdtfga : mõnuga, õhtuti ma : lima, Ene : vanainimene, röövlile : vööl vile). "Mulle minimalism istub, nii kirjanduses kui ka muusikas," on Pehk öelnud. Harvem on Pehk kirjutanud tõsisemat vabavärsis mõtteluulet mälestuslikel, argipäevastel või ühiskondlikel teemadel.
Jaan Pehkilt on ilmunud kolm luulekogu: "Sisukord" (2004), "Tuigu kui tuled" (2006) ja "4" (2009). Tema luuletusi on ilmunud kogumikes ("URDU", "Emajõe kondor", "Väike pornoraamat", "Naised on nii imelised") ja ajakirjanduses (nt Eesti Ekspress), tal on olnud oma luuleveerg Türi Rahvalehes. Pehk peab ka blogi, kus avaldab oma uuemaid luuletusi.
Eraldi koht Pehki luuleloomingus kuulub tema muusikaliste projektide (nt Orelipoiss, Köök) jaoks tehtud laulusõnadele, mis paistavad silma kunstipärase meelevaldsuse ja lakoonilisusega. Väga tihti piirduvad need näiteks vaid mõne lause või lausa ühe sõnaga. Enamasti on selliste laulude teema pärit vahetust ümbrusest, päheturgatanud huvitavast riimipaarist või suvalisest uitmõttest. "Lood on tekkinud ikkagi meelevaldse suva järgi. Nii sõnad kui ka muusika," on Pehk öelnud Köögi esimese albumi "Telegramm" (2006) kohta.
Peale enda muusikaliste projektide on Pehk kirjutanud laulusõnu ka teistele artistidele nagu Maiken, Laura, Liisi Koikson, Mikk Saar ja ansambel TraFFic. Tema luuletuse "Nopime ettekujutuse vilju paranoiapuult" on viisistanud Vaiko Eplik. Pehk on ka eestindanud ingliskeelseid laulutekste: "Sajab mehi" ansambel Family esituses ja "Honkey Tonk Blues" Priit Pihlapi esituses.
Muusika
pisi|Jaan Pehk ja [[Hannu Oittinen Helsingi raamatumessil]] Jaan Pehk hakkas laulmise ja muusikaga tegelema juba lasteaias. Ta võitis 1982. aastal eelkooliealiste lauluvõistluse Türi Laululind ja pärast seda rajooni lauluvõistluse "Muinasjutu mängumaa". Seejärel laulis ta aastail 1983–1992 Türi poistekooris, mängis 1980. aastate keskpaigas Türi Metsakombinaadi puhkpilliorkestris trombooni ja taldrikuid ning kuulus aastail 1989–1993 Türi 2. Keskkooli vokaalansambli O'ctav koosseisu.
Õppides aastail 1994–1996 Räpina aianduskoolis, tutvus ta Aapo Ilvesega, kellega on sestpeale rohkesti koos musitseerinud (aastail 1995–1996 ansamblis Galerii, hiljem projektis Eliit jm). Räpinas alustas Pehk ka kitarrimängu aluste omandamist, enne seda oli ta mänginud peale trombooni ja taldrikute ainult klaverit.
Õppides aastail 1996–1999 G. Otsa nimelises muusikakoolis, tutvus Pehk 1998. aasta oktoobris Vaiko Eplikuga, kes kutsus ta oma ansamblisse Claire's Birthday, sealt lavakunstikooli läinud kitarristi Priit Võigemasti asemele. Claire's Birthdays mängis Pehk kitarri ja vahel ka laulis 1998. aastast kuni selle bändi laialiminekuni 2003. aastal.
Aastaisse 1996–1999 jääb Pehki osalus veel sellises muusikalistes kollektiivides nagu Windows, Davidson Group ja Megan Quartet. Lisaks kuulub Pehk aastast 2001 muusikalisse projekti Contus Firmus. Kõigis neis neljas on ta olnud ainult laulja.
Krk
Krk on linn Horvaatias Krki saarel, saare suurim ja tähtsaim linn, kuurort ja sadamalinn. Ta paikneb saare läänerannikul umbes 25 km kaugusel Krki sillast.
Jaan Pehk
Muusika
Pärast Claire's Birthday laialiminekut sai Pehkist 2004. aastal kitarrist Vaiko Epliku uues ansamblis Koer, kus ta oli muuhulgas Koera ühe kuulsama laulu "Maiu on piimaauto" sõnade autor ja esitaja. Epliku teise ansambli Ruffus koosseisus käis Pehk 2003. aastal Riias Eurovisiooni laval, esitamas lugu "Eighties Coming Back", kuulumata siiski selle ansambli ametlikku koosseisu. Aastast 2005 on ta kaasa teinud Epliku eestveetud projektis Eliit, kuuludes selle kontsertkoosseisu.
2004. aastal sai Pehk interneti teel tuttavaks Paide ansambli Ans. Andur laulja ja kitarristi Madis Aesma ehk Tursaga, kellega koos hakkas tegema elektroonilise popi ansamblit Köök. 2004. aasta paiku lindistas Pehk koduste vahenditega oma esimesed Orelipoisi lood. 2008. aastali oli Pehk tuntud just oma soololoominguga ja osalusega ansamblis Köök. Nii Köögi 2006. aastal ilmunud album "Telegramm" kui ka Orelipoisi 2007. aastal ilmunud album "Üheksakümmend üheksa" said muusikaavalikkuses sooja vastuvõtu osaliseks.
Viljakas on olnud Jaan Pehki muusikaline koostöö ka Jarek Kasari ehk Chalice'iga ja Pia Frausi kitarristi Rein Fuksiga.
Krk
Elanike arv on 5491 (2001).
thumb|vasakul thumb|vasakul thumb
Jaan Pehk
Orelipoiss
Orelipoisi lugudele tänaseks iseloomulikuks ja tunnuslikuks kujunenud humoristlik minimalism (ajaline kestus paarkümmend sekundit, sõnadeks teinekord vaid meelevaldne fraas või hüüatus) oli algselt tingitud Pehki arvuti tehnilistest parameetritest – sellega ei olnud tehnilistel põhjustel võimalik pikemaid lugusid teha. Enamiku selliste lugude sõnad on Pehki enda loodud, aga leidub ka paroodiad tuntud lauludest ja teiste luuletajate (Olavi Ruitlane, Kivisildnik jt) sõnaloomet. Selliste lühilugude arvuks hindas Pehk 2005. aastal umbes 300.
Kõrvuti minimalistlike ja meelevaldsete lühivormidega leidub Orelipoisi loomingus ka rida pikemaid, traditsioonilise ülesehitusega lugusid, mille sõnade autor on peamiselt Olavi Ruitlane: "Onu Uuno", "Eile nägin ma Eestimaad", "Aga ükskord", "Infoküllane mees", "Rahvusooper", "Tuubi tuubi", "Minu pruut", "Vana mees", "Liputaja" jt. Ruitlase jutustavad, teravmeelsed, vormileidlikud ja tihti ropusõnalised laulusõnad ning Pehki loodud meeldejäävad viisid ja naivistlik-hingestatud esitus on teiseks oluliseks Orelipoisi loomingulist kuvandit iseloomustavaks jooneks. Orelipoiss on viisistanud ja esitanud pikemaid tekste ka Veiko Märkalt, Contralt jt.
Laul "Minu pruut" osales 2005. aasta Eurovisiooni Eesti eelvoorus, kus oli lähedal Kiievisse lõppvõistlusele pääsemisele. 2007. aastal sai "Minu pruut" laiemalt tuntuks, kui sellele tehti vaimukas video, mida näidati ohtralt Kanal 2 uudistesaates "Reporter". Video režissöör on Urmas E. Liiv ning videos näitlevad uudistereporter Üllar Luup ja ilmateadustaja Niki (vaata).
Orelipoisi oluliste loominguliste saavutuste hulka kuulub Raadio 2 hommikuprogrammi "Silmad lahti" jaoks loodud sünnipäevalaulude sari, mis oli eetris 27. augustist 2007 kuni 29. maini 2008. Need laulud kujutavad endast paarikümne sekundi pikkuseid muusikalis-sõnalisi kiirportreesid mõnest vastava päeva tuntud sünnipäevalapsest. Kokku tegi Pehk neid laule umbes 150 (koos eri variantidega umbes 170) (kuula). Veel on Orelipoiss teinud muusika dokumentaalfilmile "Soome tööle" (2006), kus portreteeris humoristlik-minimalistlikus vormis arsti, baleriini ja ehitaja elukutseid.
Kriebstein
Kriebstein on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Kesk-Saksimaa kreisis.
Jaan Pehk
Orelipoiss
Orelipoiss ei ole siiski käsitletav Jaan Pehki kui muusiku kõikehaarava esinejanime või pseudonüümina, nagu ka ei haara selle nime all tehtav kogu Jaan Pehki muusikaalast soololoomingut. Orelipoiss on suhteliselt kindlate piiridega projekt. Näiteks jääb sellest välja ulatuslik tsükkel Contra, Wimbergi, Aapo Ilvese, Vahur Afanasjevi, Veiko Märka jt luuletuste spontaanseid viisistusi ja esitusi umbes aastast 2000, samuti suur osa tänapäevast muusikaalast tegevust.
Jaan Pehki ansamblid ja projektid
pisi|320px|Jaan Pehk ansambli Köök koosseisus 20. augustil 2007 presidendilossi Roosiaias
Kriebstein
Vallaosad
Ehrenberg, Erlebach, Grünlichtenberg, Höfchen, Höckendorf, Kriebethal ja Reichenbach.
Wilhelm von Etzbach
Wilhelm von Etzbach oli Liivi ordu liige ja Vindavi komtuur aastatel 1535–1545.
Tema vanemad olid tõenäoliselt Wilhelm von Etzbach zu Mauel ja Gisela. Ta suguvõsa pärines Sayni krahvi ministeriaalide hulgast, Etzbach sündis aga Mauelis Rosbachi lähedal.
Moonalao tänav (Narva)
Moonalao tänav on tänav Narva vanalinnas. Algab Kraavi tänavast, ristub Hariduse ja Vaeselapse tänavaga ning lõpeb Vestervalli tänavaga ristudes. Tänava pikkus on umbes 185 meetrit.
1912. aasta linnaplaanil oli selle tänava nimi Magasini tänav, 1927. aasta linnaplaanil Moonalao tänav.
Pärast Teist maailmasõda kandis tänav aastast 1952 nime V. Majakovski tänav (улица им. В. Маяковского) vene luuletaja Vladimir Majakovski järgi. 11. mail 1994 taastati linnavalitsuse otsusega Moonalao tänava nimi.
Jaan Pehk
Filmirollid
Jaan Pehk on episoodilistes rollides üles astunud režissöör Veiko Õunpuu filmides "Sügisball" (2007) ja "Püha Tõnu kiusamine" (2009) ning mänginud peaosa režissöör Ove Mustingu lühifilmis "Kallis sõber, Sind austan" (2010), samuti teinud kaasa filmis "Apteeker Melchior" (2022).
Huvitavaid fakte
Tõsisemalt hakkas Pehk luuletama 1992. aastal, olles ostnud pärast rahareformi neli odavalt müügis olnud luulekogu ja saades neist innustust. Nendeks luulekogudeks olid Andres Vanapa "Koer ja kastekann", Aleksander Suumani "Kui seda metsa ees oleks", Rudolf Rimmeli "Maardla" ja Andres Ehini "Täiskuukeskpäev". Eriti sümpatiseerisid Vanapa ja Suuman. Hiljem lisandus lemmikluuletajate hulka Ilmar Laaban.
Sisseastumiseksamitele G. Otsa nimelisse muusikakooli läks Pehk ilma sellest kellelegi, sh ka vanematele teatamata. Sõel oli tihe, sisse sai umbes kolmekümnest soovijast ainult neli, nende seas ka Pehk. Seejuures tegi ta solfedžo eksamil diktaadi maha Ahti Bachblumi pealt. Teiseks kursuseks õppis Pehk aga ka solfedžodiktaadi selgeks.
Peale luuletamise, laulmise, kitarrimängu ja muusikalides näitlemise tegeleb Jaan Pehk väiksemal viisil ka teiste kunstiliste eneseväljendusvahenditega. Asjakohaselt naivistlikul moel on ta kujundanud Contra 1999. aastal ilmunud luulekogu "Naine on mees" esikaane. Pehk harrastab ka fotograafiat, ja tema tehtud fotot (põldu kündev traktor) kasutas Wimberg oma 2006. aastal ilmunud luulekogu "Kärppsed" kaanekujunduses. Samuti on Pehkil äratuntav käekiri humoristlike lühifilmide tegijana (vaata YouTube'is).
Jaan Pehki kodulinnas Türil on sealse majandusgümnaasiumi gümnasistid korraldanud 2005. ja 2006. aastal Jaan Pehkile pühendatud ülevabariigilist gümnasistide omaluule konkurss-laagrit JaPe.
Franz von Dumstorp
Franz von Dumstorp (umbes 1485 – 11. juuni 1583) oli Liivi ordu liige ja Bremeni komtuur aastatel 1532–1560.
Jaan Pehk
Huvitavaid fakte
Jaan Pehk on tegelenud 1980. aastate keskpaigas kolm aastat ka vibuspordiga.
Franz von Dumstorp
Franzi vanemad olid Franz von Dumstorp, Kuhofi isand ja Sideke von Dinklage ja ta sündis Kuhofi aadlimajas Osnabrückis. Dumstorpid kuulusid Osnabrücki mõjukamate perekondade hulka.
Giga-
Eesliite nimetus tuleneb kreeka keele sõnast gigas (gigant, hiiglane) ja võeti ametlikult kasutusele 1960. a koos SI-süsteemiga.
Informaatikas ja infotehnoloogias kasutatakse samuti eesliidet giga- (nagu ka eesliiteid kilo-, mega- jt), mis aga ei väljenda enamasti mitte detsimaalset kordsust 1000, vaid binaarset kordsust 210 = 1024. Näiteks andmehulk 1 gigabait on 1024 megabaiti ehk 230 = 1 073 741 824 baiti. Küll aga on andmekiiruse ehk bitikiiruse ühikus "gigabitti sekundis" (tähis Gbit/s) giga- detsimaalses tähenduses: 1 Gbit/s = 1 000 000 000 bit/s.
תחיליות במערכת היחידות הבינלאומית
Chemnitzi ringkond
Chemnitzi ringkond oli ringkond Saksimaa lääneosas aastatel 1991–2008. See oli üks kolmest ringkonnast Saksimaal. Loodi Saksimaa valitsuse otsusega ajavahemikus novembrist 1990 kuni 1. jaanuarini 1991. Hõlmas 200 valda üheksas kreisis, samuti kolm kreisivaba linna.
Omavalitsused
right|250px|Chemnitzi ringkonna asend Saksimaal
Varbla kihelkond
pisi|Varbla kirik
1934. aasta seisuga elas kihelkonna alal 2233 inimest.
Piirkonna ajalugu
Kihelkond moodustati aastal 1611 Hanila kihelkonna lõunaosast. Oli hiljemgi mitu korda Hanilaga ühendatud. Kihelkonnakirik ehitati aastal 1858, teistel andmetel 1860–1861 vana puukiriku asemele.
Aastatel 1883–1889 siirdus suur osa elanikke õigeusku, rajati Paadrema kirik.
''
Varbla kihelkonna mõisad
Varbla kihelkonnas paiknes 6 mõisat – 1 kirikumõis ning 4 rüütlimõisast peamõisat koos 1 kõrvalmõisaga.
Kihelkonna alad tänapäeval
Tänapäeval hõlmavad kihelkonna osad Pärnu maakonna Lääneranna valla ning Vaiste mõisa ja Rammuka küla piirkonna Pärnu linnas.
Callenberg
Callenberg on asula Saksamaal Saksimaa liidumaal Zwickau kreisis Callenbergi vallas.
Aasia ja Euroopa koostööfoorum
Aasia ja Euroopa koostööfoorum on 43 Euroopa ja Aasia riigi foorum, mis püüab tugevdada dialoogi, vastastikuseid suhteid ja jätkusuutlikku arengut riikide vahel. Iga kahe aasta järel toimuvad tippkohtumised vaheldumisi Aasias ja Euroopas, esimene neist toimus Bangkokis 1996. aastal.
Allikas: Arengukoostöö- ja humanitaaralase terminoloogia sõnaseletusi
Alternatiivmeedia
Alternatiivmeedia on ametlikust või üldtunnustatud meediast erinev meediakanal (raadio, veebisait, ajaleht vms).
Ülemine Vaigas
Ülemine Vaigas (ka Ülemine Vaika saar) on saar Saare maakonnas Vilsandi rahvuspargis 800 meetrit Keskmisest Vaigasest lõunas. Saare pindala on 1,5 hektarit, rannajoone pikkus 613 meetrit.
Saar on ovaalse kujuga ja kaetud võsaga.
14. augustil 1910 sõlmiti Riia Loodusuurijate Seltsi ja Kihelkonna kirikumõisa vahel rendileping, mille järgi läks Ülemine Vaigas koos teiste Vaika saartega viie tsaariaegse kuldrubla eest 6 aastaks Riia Loodusuurijate Seltsi valdusse.
1924. aastal muudeti Vaika saared loodusreservaadiks. Saar asub Lõuna-Vaika loodusreservaadis.
Milan Kňažko
Milan Kňažko [m'ilan knj'aško] (sündinud 28. augustil 1945 Horné Plachtinces) on slovaki näitleja, Slovakkia poliitik ja meediajuht.
Elulugu
Ta lõpetas ehitusalase ametikooli ja Muusikakunstide Kõrgkooli (VŠMU) Bratislavas. Aastatel 1968–1970 õppis stipendiaadina Prantsusmaal Nancys Rahvusvahelises Teatriakadeemias.
Aastatel 1970–1971 töötas ta näitlejana teatris Divadlo na Korze, 1971–1985 teatris Nová scéna ja 1985–1989 Slovaki Rahvusteatris.
Jaanuarist juunini 1990 oli ta Muusikakunstide Kõrgkooli Teatriteaduskonna dekaan.
Novembris 2002 sai ta Bratislava rahvusvahelise filmifestivali presidendiks.
Jaanuarist 2003 on ta telejaama TV JOJ peadirektor.
Poliitiline tegevus
Oktoobris 1989 loobus ta ainsana Tšehhoslovakkia Sotsialistlikus Vabariigis teenelise kunstniku aunimetusest, väljendades mittenõustumist tollase režiimiga.
Novembris 1989 alustas ta poliitilist tegevust.
Ta oli Tšehhi ja Slovaki Föderatiivne Vabariigi presidendi nõunik Prahas ja ühtlasi Tšehhi ja Slovaki Föderatiivne Vabariigi Föderaalkogu Rahvakoja saadik.