cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Paul Hagu
Elulugu
Ta on lõpetanud 1970. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna eesti filoloogia erialal, spetsialiseerudes rahvaluulele. Aastatel 1970–1972 teenis ta sundaega Nõukogude armees. Aastatel 1972–1975 oli ta TRÜ-s statsionaarses aspirantuuris. 1983. aastal kaitses ta N. N. Mikluhho-Maklai nimelises Etnograafiainstituudi Leningradi osakonnas väitekirja "Setude agraarkombestik ja uskumused" (originaal vene keeles "Аграрная обрядность и верования сету") ja sai kandidaadikraadi.
Ta on olnud Tartu Ülikooli õppejõud, kirjanduse ja rahvaluule osakonna emeriitdotsent, Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringute keskuse juhataja ja Võro Instituudi teadusnõukogu esimees. Hagu on peamiselt uurinud setu rahvaluulet ning kombestikku, aga ka eesti folkloori laiemalt. Seejuures on ta põhjalikumalt käsitlenud setu lauluema Anne Vabarna eepilist loomingut ja tema loodud setu eepost "Peko".
Leo Reissar
Leo Reissar (kuni 1937 Reisengof; 17. juuli 1924 Mikitamäe vald, Petserimaa – 10. juuli 2001) oli eesti pedagoog ja koduloolane.
Paul Hagu
Elulugu
Aastatel 1975–2015 töötas ja pidas loenguid Tartu Ülikooli kirjanduse ja rahvaluule, restruktureerimise järel eesti ja võrdleva rahvaluule osakonnas vanemlaborandi, (vanem)õpetaja, vanemteaduri ja dotsendina ning luges seejuures nii üldkursusi (nt "Eesti rahvalaul" ja "Eesti rahvajutt"), laiemat piirkonda käsitlevaid ülevaatekursusi (nt "Läänemeresoome rahvaste folkloor" ja "Skandinaavia folkloor") kui ka kitsamalt lõunaeesti ja seto kultuuri käsitlevaid kursusi (nt "Setu traditsioon" ja "Lõunaeesti folkloor").
Ta on regilaulu laulmise praktilise traditsiooni edendaja ja setu meestelaulu taaselustaja. Ta on regilauluansamblite Hellero ja Liinatśuraq liige, esineb selle eest- või killõlauljana.
Leo Reissar
Ta töötas Mikitamäe kooli õppealajuhataja 1949–1952 ja direktorina 1952–1976.
Looming
Ta kogus Setumaa ajaloo ja kultuuri kohta materjali, mille tulemusena valmis mahukas käsikirjaline teos "Läbi sajandite". Selle põhjal andis ta 1996. aastal välja teose "Setumaa läbi sajandite: Petserimaa" (ISBN 9985610881), mis on üks silmapaistvamaid trükis ilmunud teoseid Setumaa ajaloost ja kultuurist.
Kivikalme
pisi|[[Mäla kivikalmed Muhu saarel]] Kivikalme (Saaremaal rahvapäraselt ka raun ) on kalme, mis on ehitatud põhiliselt kividest.
Microsoft HoloLens
Microsoft HoloLens on Microsoft Corporationi arendatavad ja toodetavad hübriidreaalsusega nutiprillid.
HoloLens on esimene sellelaadne seade, mis töötab Windows Holographicu platvormil ning on seotud Windows 10 operatsioonisüsteemiga. 2016. aasta aprilli seisuga on seade kättesaadav ainult Ameerika Ühendriikides ja Kanadas üksnes tarkvaraarendajatele hinnaga 3000 USA dollarit (~2650 eurot).
Kivikalme
Ajalugu
Kivikalmeid hakati ehitama kiviajal (megaliitehitised). Kivikalmete hulka võib arvata ka Egiptuse püramiidid.
Microsoft HoloLens
Hologramm
Hologrammi puhul on tegemist objektiga (täpsemalt kujutisega), mis üldpildis ei erine reaalses maailmas esinevatest objektidest. Erinevalt ainest (mateeriast) koosnevatest esemetest on hologramm loodud valgusest ja viimase efektiivsest manipuleerimisest. Kuna hologrammi aluseks on valgus, puuduvad sellistel tehislikel kujutistel paljud füüsikalised omadused, millega iga päev kokku puutume ning harjunud oleme. Näiteks ei saa hologramme puudutada ega lükata ning neil puudub mass.
Disain
HoloLens kaalub märkimisväärselt vähem moodsast sülearvutist, kuid on mitu korda suurema arvutusjõudlusega. Seadme disainimisel on arvestatud eri peasuuruste ja -kujudega ning seda saavad kasutada ka prille kandvad inimesed. Tänu arenenud optilisele projektsioonisüsteemile kuvatakse läätsedele realistlikke mitmemõõtmelisi madala latentsusajaga täisvärvilisi kujutisi, mille tulemusena segunevad digitaalsed vormid füüsilise maailmaga.
Käesoleva (2016) aasta juulis võtab Microsoft HoloLens vastu maineka Red Doti auhinna (Red Dot Award) parima tootedisaini kategoorias (Product Design). Red Doti komisjoni poolt jagatud auhindu loetakse tootedisaini maailmas üheks kõrgeimaks kvaliteedimärgiks. Võistluse kriteeriumite hulka kuulub hinnatava toote innovaatilisus, kvaliteet, funktsionaalsus ning ökoloogiline jalajälg. Sellise auhinna saamine näitab, et Microsofti visioon hübriidreaalsusest on üle maailma disainerite seas palju jutuainet tekitanud ning saanud sooja vastuvõtu osaliseks.
Optika
Seadme suurimaks kitsaskohaks on üsnagi väike vaateväli: 30° horisontaalselt ja 17,5° vertikaalselt, mis vastab 16:9 kuvasuhtega ekraanile. Praktilisest vaatenurgast tähendab see, et hologrammid on nähtavad ainult otse nende poole vaadates, mis võib teatud tingimustes olla kasutajale ebamugav ja üsnagi ootamatu, kuna objektid lõigatakse mingil hetkel lihtsalt kaadrist välja. Sellegipoolest tuleb mainida, et tegemist on alles esimese generatsiooniga ning tulevikus võib kindlasti eeldada ja oodata holograafilise vaatevälja suurenemist.
Sensorid
HoloLens koosneb mitmesugustest sensoritest, mis koguvad reaalajas informatsiooni ümbritseva keskkonna, kasutaja liikumise ja tegevuste kohta. Põhiline süsteem orientatsiooni jälgimiseks ning mõõtmiseks on inertsiaalandur (IMU), mis koosneb güroskoobist, magnetomeetrist ja kiirendusandurist. Lisaks sellele on HoloLensis veel ümbritseva valgus sensor (ambient light sensor), neli keskkonnateadlikku kaamerat (environment understanding cameras) ning kaugustundlik kaamera (depth camera). Kõikidelt sensoritelt saadud informatsioon läheb edasi töötlemiseks protsessoritele ning selle alusel kaardistab HoloLens ümbritseva keskkonna, kus kasutaja paikneb ning mille alusel suudab seade hologrammid füüsilisse ruumi kuvada. HoloLensis on samuti üks kahemegapiksline kõrglahutusega kaamera videote ning fotode tegemiseks, mis suudab jäädvustada ka kõik kasutajale nähtavad hologrammid. Seadmesse on paigutatud ka neli mikrofoni, mis võimaldavad efektiivselt vastu võtta kasutajapoolseid häälkäske.
Protsessor
Microsoft HoloLensis asuvad nii keskprotsessor (CPU – Central Processing Unit) kui ka graafikaprotsessor (GPU – Graphical Processing Unit). Kuna sensorite poolt edastatav andmete voog on väga suur (~terabaitides) vajas HoloLens veel kolmandat eriotstarbelist andmetöötlejat, mis suudaks sellises mahus informatsiooni reaalajas töödelda. Microsoft töötaski välja uue ning maailmas ainulaadse holograafilise keskprotsessori (HPU – Holographic Processing Unit), mille eesmärgiks on töödelda sensoritelt saadud andmeid, andmevoogu lihtsustada, suunata edasi keskprotsessorile ning graafikaprotsessorile ja teha arusaadavamaks (kasutuskõlblikuks) arendajatele.
Heli
HoloLens suudab luua ruumilist heli (spatial sound). Seadme kasutaja jaoks tähendab see, et kui hologramm ei ole vaateväljas, võib siiski kuulda sellest pärinevaid helisid (nt kui virtuaalne kujutis asub kasutaja selja taga). Kasutades erinevaid teaduslikke mudeleid ning mõistes inimese kõrva ehitust ja toimemehhanisme, suudab HoloLens sünteesida binauraalseid helisid, tänu millele suudabki kasutaja tajuda, millisest suunast ja kui kaugelt mingisugune heli pärineb. Heli edastamiseks on HoloLensil külgedele paigutatud kaks väikest kõlarit. Erinevalt kõrvaklappidest ei takista kõlarid kasutajal tajumast füüsilisest maailmast pärinevaid helisid ega eemalda kasutajat reaalsusest.
Kasutajaliides
pisiKasutajad saavad HoloLensiga suhelda kolmel viisil:
HoloLens suudab žesti raamistikus (gesture frame), mis on veidi suurem kuvatava pildi raamistikust, jälgida korraga kasutaja mõlemat kätt ning ootab kasutajapoolset valmisolekuasendit. Selleks tuleb käsi ette välja sirutada, tõsta nimetissõrm üles ning süsteem saab aru, et kasutaja on valmis hologrammidega suhtlema – kõiki teisi käeasendeid ignoreeritakse. Sellist suhtlusviisi on hakatud nimetama õhuklikiks (air-tap gesture), mille puhul on tegemist peenema, moodsama ja loogilise edasihüppega arvutihiire nupuvajutusest. Lisavõimalusena, nagu eespool juba mainitud, saab kasutada klikkerit või häälkäsku "Select" (e. k. "Vali"). Tuleb märkida, et rakendused ei ole piiratud individuaalsete õhuklikkidega – neid saab omavahel kombineerida ja luua väga keerukaid kombinatsioone. Lisaks sellele on olemas spetsiaalne süsteemižest nimetusega bloom (õhetus, õitsema), mille abil saab kasutaja avada operatsioonisüsteemi avamenüü. Žesti aktiveerimiseks peab kasutaja panema käe rusikasse ja suunama peopesa üles ning seejärel selle avama. Sama tulemuse saab ka siis, kui kutsuda välja Windowsi tehisabiline Cortana häälkäsuga "Hey Cortana, Go Home" (Hei, Cortana! Mine koju").
Kommunikatsioon
HoloLensil on potentsiaal viia inimestevaheline kommunikatsioon uuele tasemele (või pigem muuta see ruumilisemaks), kus kasutajad saavad interaktiivselt ja reaalajas jagada faile, informatsiooni ja kogemusi, kasutades selleks tööriistu ja võimalusi, mida HoloLens pakub. Ühe näitena võiks tuua kaugjuhised, kus kasutaja saab HoloLensi abil ühendust võtta mingisuguse eriala spetsialistiga, kes aitab tal läbi hologrammide probleemile lahenduse leida (step-by-step). Kindlasti aitaks see samuti kaasa raalprojekteerimises, kus insenerid ja disainerid saavad kiiresti ja vähese vaevaga visualiseerida oma ideid ning leida üheskoos parimad lahendused.
Meelelahutus
Interaktiivsed arvutimängud ja igasugune muu meelelahutus võivad HoloLensi abil saada korralikku edasitõuke. Erinevalt virtuaalreaalsusest tuuakse (ja luuakse) tehislik maailm otse kasutajat ümbritsevasse keskkonda, kus tal on võimalus suhelda objektidega, samas kaotamata sidet reaalse maailmaga. Seni on sellelaadsed demonstratsioonid olnud üsnagi elementaarsed ja lihtsad, kuid sellest on piisanud, et publikus suurt huvi ja kõneainet tekitada.
Haridus ja teadus
HoloLensil (ja üleüldse virtuaalreaalsusel) on väga suur potentsiaal tuua nii haridussüsteemis kui ka teaduses kaasa suur revolutsioon. Üheks heaks näiteks on Case Westerni projekt, kus koos programmeerijatega luuakse väga detailne hologramm inimese kehaehitusest ja närvisüsteemist, mida tulevased arstitudengid saaksid õpingutes kasutada ning uurida inimkeha anatoomiat igast vaatenurgast lausa piinliku täpsuseni. NASA ja Microsoft on jõud ühendanud ning töötavadtarkvara OnSight kallal, mis lubab teadlastel töötada virtuaalselt loodud Marsi pinnal, mis on ehitatud tuginedes Curiosity kulgurilt saadud fotodele ja andmetele.
Kivikalme
Kivikalmed Skandinaavias ja Läänemere maades
Kivikalmed olid alates pronksiajast valdavad Skandinaavias, Soomes, Eestis ja Põhja-Lätis. Pronksiajal ja vanemal rauaajal kasutati Eestis ja Põhja-Lätis kõigepealt kivikirstkalmeid, mille eeskuju arvatakse olevat Skandinaavias või Soomes. Sõrve poolsaarelt ja Kuramaalt on teada ka laevkalmeid, mille eeskuju oli Skandinaavias. 1. aastatuhande esimesel poolel ilmusid Eestis ja Põhja-Lätis tarandkalmed. 1. aastatuhande teisel poolel levisid Eesti mandriosas korrapäratu ehitusega kivikalmed.
Saaremaalt on 11. ja 12. sajandi kalmetest leitud kiviringe.
Kivikalmed jäid Eestis kasutusele 13. sajandini.
Eesti Vabariigi Põhiseaduse mälestusmärk
Eesti Vabariigi Põhiseaduse mälestusmärk asutati Riigivanem Konstantin Pätsi poolt 14. augustil 1937 Rahvuskogu liikmete ja teiste 1938. aasta Eesti Vabariigi Põhiseaduse vastuvõtmises osalenud isikute tunnustamiseks. Märke anti kahes järgus kokku 149, neist I järgu märke 32 ja II järgu märke 117.
Riigivanema käskkiri nr. 29.
14. augustil 1937.
1. Rahvuskogu poolt 28. juulil 1937 vastuvõetud Eesti Vabariigi Põhiseaduse väljatöötamise ja vastuvõtmise mälestamiseks asutatakse kahejärguline mälestusmärk.
2. Mälestusmärk on kullavärviline. Ta kujutab kolme lõvi ümbritsetud tammelehist pärjaga. Pärjal on Rahvuskogu alguse ja lõpu kuupäevad 18. II – 18. VIII 1937. Mälestusmärgi sangaks on tähed EVP. Mälestusmärgi lint on sinine-valge-sinine.
Esimese järgu mälestusmärgi läbimõõt on 45 mm ja lindi laius 41 mm; teise järgu mälestusmärgi läbimõõt on 40 mm – lindi laius 41 mm.
3. Mälestusmärgi I järk annetatakse:
1) Vabariigi Valitsuse liikmeile ja Sõjavägede Ülemjuhatajale, kes olid ametis Eesti Vabariigi Põhiseaduse eelnõu esitamise ajal;
2) Rahvuskogu mõlema koja esimeestele ja juhatuse liikmeile;
3) Rahvuskogu mõlema koja Põhiseaduse väljatöötamise üldkomisjoni esimeestele ning abiesimeestele ja Põhiseaduse üldaruandjaile;
4) Riigivanema poolt nimetatud Põhiseaduse eelnõu väljatöötamise komisjoni liikmeile;
Põldosi
Nimetus
Põldosja rahvakeelsed nimetused on lambanisa, lehmanisa, seatilk, tilkhain; põldosja suvivõsude kohta on öeldud ka konnakuusk, põldkuus ja oravasaba.
Levila ja kasvukohad
pisi|Eospea Põldosi kasvab kõikjal Euroopas, Aasias ja Põhja-Ameerikas. Eestis kasvab põldosi põldudel, jäätmaadel ja aedades umbrohuna. Põldosi ei kuulu kaitstavate taimede nimekirja.
Morfoloogia
Põldosja eoslad on varretud ja paiknevad eoslehe alumisel küljel. Eospea koosneb ainult eoslehtedest, need on kuuekandilised ja kilpjad. Eospea pikkus võib olla kuni 3,5 cm. Eoslad avanevad pikipraoga. Eosed on kerajad, klorofülliga, valmivad aprillis ja mais. Tegemist on tuullevijaga.
Põldosja lehed on väikesed ja kasvavad männasena silinderjalt ümber varre tupena kokku. Lehed kasvavad vahelduvalt. Lehtede tuped on mustjaspruunide hammastega, millel on kitsas kilejas ääris, hammaste arv on vastavalt varre soonte arvule (8¼12). Eellehed enamasti on ühesugulised, maapealsed, rohelised ja harunenud. Isaseelleht on emaseellehest väiksem ja vähem harunenud. Vahel võib emaseellehest areneda ka isaseelleht.
Põldosja maapealne vars on üheaastane, lüliline, õõnsate sõlmevahedega ning välimisel pinnal esinevad sooned ja sügavad vaod, milles õhulõhed. Varre rakud on ränirikkad ja seetõttu karedad. Võsud jaotuvad kevad- ja suvivõsudeks. Kevadvõsu on kollakas või helepruun, oksteta ja õhulõhedeta, mahlakas ja sile, kannab eospäid, mis peale eoste valmimist kuivab. Suvivõsu on okste ja õhulõhedega, roheline, eospeadeta, läbimõõt kuni 3 mm, püstine või tõusev, harva lamav. Oksad asuvad männastes, suunatud võrse tipu poole, enamasti ei harune, on nelja-, harvem kolme- kuni kuuekandilised. Võrse tipp pikalt oksteta. Põldosja kevadvõsu kõrgus võib olla kuni 20 cm ja suvivõsul kuni 40 cm.
Risoom on tugevasti harunev, kandiline, ilma keskkanalita ja värvuselt must. Mõned harud võivad olla moondunud kerajateks mugulateks. Risoomi harud püstised ja jagunevad maapinna ligidal arvukateks maapealseteks varteks. Risoom võib tungida mullas kuni 2 m sügavusele. Juured kinnituvad üksikult risoomi sõlmedele ja on tugevasti harunenud.
Kasutamine
Ravimina kasutatakse põldosja suviste võrsete maapealset osa, milleks on ürt. Ürt tuleb lõigata maha 5–10 cm kõrguselt maapinnast. Droog tuleb kuivatada kohe 10 cm paksuse kihina varjualuses, pööningul või kuivatis. Säilimisaeg kotis või puunõus on kuni neli aastat. Droog on hallikasroheline, lõhnata ja pisut hapuka maitsega.
Toiduks võib tarvitada eoseid kandvaid kevadisi võrseid.
Põldosjaürt toimib uriinieritust suurendavalt ja kuseteid desinfitseerivalt. Seetõttu leevendab põldosi kuseteede bakteriaalseid ja põletikulisi haigusi, aitab vabaneda põie- ja neerukividest. Esmajoones kasutatakse seda taime südame-, neeru- ja ka põiehaigustega kaasnevate tursete puhul. Välispidisel kasutamisel soodustavad põldosjakompressid haavade paranemist. Välispidiselt kasutatakse põldosjapreparaate ka suu loputamiseks ja kuristamiseks suu- ja kurgupõletike puhul ning kauaaegsete haavandite, mädaste haavade ja furunkulite raviks. Poorse või rasvase näonaha korral tehakse põldosjatõmmisest ööseks näomähiseid. Põldosja vannid aitavad jalgade higistamise vastu. Tänu kolloidsetele omadustele hoiavad põldosjapreparaadid ära ka põiekivide tekke. Kuna räniühendid tagavad sidekoe, veresoonte ja luude normaalse talitluse, siis soovitatakse põldosjaürti tarvitada südame-ja ajuveresoonte ateroskleroosi korral. Räni võime ühineda C-vitamiiniga, mida on taimes 778 mg%, aitab organismil jagu saada tuberkuloosist ja teistest haigustest. Põldosja soovitatakse kasutada ka uriinipidamatuse, veetõve ja uuriste puhul.
Jüri Parre
Jüri Parre (10. oktoober 1928 Viljandi – 16. juuli 1996 Viljandi) oli eesti veterinaarparasitoloog.
Eesti Vabariigi Põhiseaduse mälestusmärk
Riigivanema käskkiri nr. 29.
6) Rahvuskogu Peasekretärile.
Jüri Parre
Teadustöö
Jüri Parre oli eesti veterinaarparasitoloogide põlvkonna alusepanija. Uurinud põhjalikult helmintoloogiat ja protozooloogiat.
Eesti Vabariigi Põhiseaduse mälestusmärk
Riigivanema käskkiri nr. 29.
Mälestusmärgi II järk annetatakse, kui neile pole annetatud mälestusmärgi I järku:
1) kõigile Rahvuskogu liikmeile;
2) Riigivanema ja Vabariigi Valitsuse esindajaile Rahvuskogu juures;
3) Rahvuskogu sekretäridele ja vanemateile asjaajajatele;
Põldosi
Kasutamine
Päevane annus on 2–4 g (harvem kuni 10 g) droogi.
Eesti Vabariigi Põhiseaduse mälestusmärk
Riigivanema käskkiri nr. 29.
4. Mälestusmärgi saajaile antakse sellekohane diplom.
Mälestusmärgi saajate nimestik hoitakse alal Teenetemärkide Komitee arhiivis.
5. Mälestusmärgi annetamine kantakse riigiteenistuses seisvail isikuil nende teenistuskirjadesse.
Põldosi
Vastunäidustused
Põldosja ei ole lubatud tarvitada ägeda neeru- või neeruvaagnapõletiku korral. Suurtes annustes ja pikaajalisel kasutamisel ärritab liigselt neerukudet. Suur ränihappesisaldus võib põhjustada soolade ladestumist organismis. Ei tohi tarvitada järjest üle 1–2 nädala.
Mõned retseptid
1 spl peenestatud droogi tuleb valada üle 1 klaasi veega, keeta nõrgal tulel 10 minutit, lasta jahtuda 10 minutit ja seejärel kurnata. Juua 1/2 klaasi kolm korda päevas uriinierituse suurendamiseks. Kasutada võib ka kompressina halvasti paranevate haavade korral.
Eesti Vabariigi Põhiseaduse mälestusmärk
Riigivanema käskkiri nr. 29.
K. Päts<BR> Peaminister<BR> Riigivanema ülesannetes.
Põldosi
Keemiline koostis
Sisaldab 0,5–1% flavonoidglükosiide, mille aglükoonideks on luteoliin, kvertsetiin ja kempferool. Põldosja on käsitletud ka farmakognostilistes klassifikatsioonides saponiindroogina, kuna põldosja ürt sisaldab 5% triterpeenseid saponiine. Lisaks kuuluvad põldosja keemilisse koostisesse alkaloidid (nikotiin, palustriin), orgaanilised happed (akoniit-, õun- ja oblikhape), tanniinid, vaik, karoteenid, vitamiinid, ränihape (5–25%, sh. u 10% lahustuval kujul), kohvhappe derivaadid (klorogeen-, dikafeoüülmesotartraathape).
753
753. aasta
Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand
Aastakümned: 700. aastad 710. aastad 720. aastad 730. aastad 740. aastad - 750. aastad - 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad 800. aastad
Aastad: 748 749 750 751 752 - 753 - 754 755 756 757 758
Olja Raudonen
Olja Raudonen on Eesti tšellist.
Tema õpetajad on olnud Reet Mets, Henry-David Varema.
Ta mängib Vanemuise teatri sümfooniaorkestris.
Inimkesksus (keskkonnaeetika)
Inimkesksus ehk antropotsentrism on keskkonnaeetika vool, mis inimühiskonna ja looduse suhete kujundamisel lähtub ainult inimesele omistatavatest õigustest ja inimlikust heaolust. Inimkesksusele vastandub looduskesksus ehk ökotsentrism.
Inimkesksus ei pruugi tingimata olla keskkonna suhtes hoolimatum kui looduskesksus, sest inimesed võivad seostada oma heaolu näiteks keskkonna hoidmise ja suhtelise heaoluga (selle üks avaldumisvorm ongi looduskeskne maailmavaade).
Frangi keiser
Frangi keiser on Frangi riigi valitsejate tinglik nimetus.
Neid valitsejad nimetati tegelikult (Lääne-)Rooma keisriteks ning nad isegi pidasid end Rooma riigi taastajateks. Ajaloolased nimetavad neid siiski Frangi keisriteks, sest Karl Suur ning tema järglaskeisrid valitsesid just Frangi riiki (või riike). Tiitel oli selgelt seotud just germaani-frangi traditsiooniga. Ta jäi unarusse 9. sajandi algul segaduste tõttu Prantsusmaaks ja Saksamaaks transformeeruvates Frangi riikides. Viimased keisrid olid tegelikult vaid Kesk-Itaalia valitsejad, kes tavaliselt võtsid paavsti pantvangi ja sundisid teda ennast keisriks kroonima. Mingit võimu ülejäänud Karl Suure riigi endiste alade üle "keiser" enam ei omanud. Uuesti võttis Rooma keisri tiitli kasutusele Otto Suur, kuid tema pani alguse juba Saksa-Rooma riigile, millel Frangi riigiga kuigipalju ühist polnud. Seega võiks Frangi keisriteks nimetada keisritiitli kandjaid Karl Suurest Friooli Berengarini. Mõnel pool on ka traditsioon nimetada nii Karl Suure otseseid järglasi kui ka Saksa-Rooma keisreid Püha Rooma imperaatoriteks.
Frangi keisrid olid:
Polevskoi
Polevskoi (vene keeles Полевской) on linn Venemaal Sverdlovski oblastis. Linn asub 50 km Jekaterinburgist edelas.
Linna läbib Jekaterinburgi-Tšeljabinski raudtee.
Aruküla Vaba Waldorfkool
Aruküla Vaba Waldorfkool on põhikool, mis tegutseb Arukülas Aruküla mõisa härrastemajas alates 1992. aastast. Koolis õpib ligikaudu 100 õpilast.
Polevskoi
Polevskoi asutati 1708. aastal, linnaõigused sai 1942. aastal.
Linnas on arenenud metallurgia- ja keemiatööstus.
Ookeaniline saar
Ookeaniline saar on peamiselt basaldist ja teistest vulkaanilistest kivimitest või biogeenseist kivimeist koosnev ookeanis asuv saar.
Ookeanilisi saari eristatakse saartest, mille aluspõhi on mandriline. Lahti seletatult tähendab see seda, et ookeanilised saared asuvad ookeanilisel, mandrilised aga mandrilisel maakoorel.
Ookeanilised saared on vulkaanide tegevuse produkt. Enamasti tekivad nad kuuma täpi kohale. Kui ookeaniline saar asub soojas kliimavöötmes, võivad tema ümber moodustuda korallrifid. Sellisest saarest võib kujuneda atoll.
Ookeaniliste saarte ümbruses on vesi ookeanidele tüüpiliselt enamasti ligi 5 kilomeetri sügavune. Ookeanilised saared on seega üle merepinna ulatuvad mäetipud.
Ookeanilised saared ei ole väga suured. Maailma suurimad saared on mandrilisel maakoorel.
Ookeaniliste saarte rannikute liiv on tume, punakas või valge (kui on tegemist biogeensete kivimite fragmentidega). Erinevalt mandriliste rannikute liivast ei sisalda ookeaniliste saarte liiv kvartsi.
Ookeanilised saared on näiteks Hawaii, Tahiti ja Island. Vaatamata vulkaanilisele aktiivsusele ning asetsemisele ookeanis ei ole ookeanilised näiteks need saared, millel asuvad Filipiinid, Jaapan ja Uus-Meremaa.
Igaüheõigus
Igaüheõigus ehk igameheõigus on õigus looduses vabalt liikuda, mis seab igaühele ka kohustuse loodust hoida.
Üldist
Kõiki inimest loodusega siduvaid õigusi ja kohustusi, mis eriti Põhjamaades tuginevad ajalooliselt väljakujunenud tavadele, ei ole tihti otseselt seaduses kirjeldatud.
Eesti keskkonnaseaduse üldosa võtab siiski kokku looduses liikuja põhilised õigused ja kohustused, mis varem olid välja toodud erinevates õigusaktides. Seadus püüab täpsemalt selgitada konflikte põhjustanud olukordi ja ühtlustada reegleid. Keskkonnahariduslikult on seaduse sisu kokku võetud trükises "Igaüheõigus Eestis".
Veekogud
Avalikul veekogul (kuulub riigile või omavalitsusele või paikneb eramaal, aga on avalikuks kasutamiseks määratud) on igaühele kasutamiseks veeseisust sõltuvalt vähemalt kuni 4 m laiused kallasrajad (ka suurvee ajal). Kallasrada võib kasutada kõndimiseks, päevitamiseks, suplemiseks ja veesõidukite maabumiseks. Veesõidukitega maabumine erapaadisilla ääres tuleb omanikuga kooskõlastada. Alla 100 ha järvel mootorpaadiga sõitmist ei peeta kohaseks.
Kallasrada ei ole ühe omaniku maal paikneva väiksema umbjärve või oja (kraavi) ega joogivee saamiseks kaitstava või muu erikasutusega veekogu ääres.
Teed ja rajad
Avalikke teid ja riigimetsa rajatud sihte võib vabalt kasutada. Vastava tähistusega erateid võib kasutada omaniku loal. Juurdepääsu ei tohi takistada eramaadel paiknevatele muinsus- ja looduskaitseobjektidele, supluskohtadele, purretele tavakohastel jalgradadel, jalgsi läbitavatele koolmetele ning joogikõlbuliku veega allikatele.
Tavapäraseid jalgradu ja taliteid eramaadel võib igaüks kasutada (jalgsi, jalgrattal, suuskadel või ratsa) päikesetõusust päikeseloojanguni; maaomanik ei tohi neid sulgeda. Koer peab looduses liikudes olema rihmas, välja arvatud jahi ajal.
Telkimine ja tuletegemine
Telkimiseks ja lõkke tegemiseks on vaja luba. Riigimetsas sobib peatuda vastaval laagriplatsil, eramaal tuleb luba küsida ka siis, kui lõkkease on olemas – see ei pruugi olla üldkasutatav. Eriti lõkke tegemisel tuleb lähtuda tervest mõistusest – turbapinnasel ja kuival ajal ei ole see lubatud, lõkkematerjaliks korjatakse mahalangenud oksi, tuli ei tohi levida.
Loodusandide korjamine
Korjata võib metsamarju, seeni, lilli, ravimtaimi, sarapuupähkleid ja muid loodusande, mis ei ole looduskaitse all. Piiratud ja tähistatud eramaal on selleks vaja omaniku luba. Tehniline toore (pilliroog, pajuoksad jms), puude langetamine ja jahipidamine ei kuulu igaüheõiguse alla.
Matkamine
Looduses liikumine on kõigile prii, kuid kui on tehtud kulutusi loodusandide saagikuse suurendamiseks, muinsus- või looduskaitseobjektide säilitamiseks vms, võib omanik kehtestada külastusmaksu. Kui kinnine supelrand on tasuline, peab kallasrada siiski olema vabalt kasutatav.
Tõnisepäev
Tõnisepäev (ka jõuluemapäev) on eesti rahvakalendri tähtpäev, mida tähistatakse 17. jaanuaril (aeg on nihkunud koos Gregoriuse kalendri kasutuselevõtuga 1918).
Tõnisepäev on nimetuse saanud katoliikluse aegadel Antonios Suure mälestuspäeva järgi, mida katoliku kirik 17. jaanuaril tähistab.
Tõnisepäeva ilma järgi ennustati suvist heinaaega: tõnisepäeva kellaaeg 9–15 vastab suvel ajale 25. juunist 30. juulini ehk 1 tund tõnisepäeval tähendab 5 päeva heinaaega.
Jätkusuutlik ettevõtlus
Jätkusuutlik ettevõtlus on ettevõtte tegevus ja tavad, mis arvestavad keskkonnahoidlikke ja sotsiaalseid eesmärke ning loodusvarade säästvat tarbimist.
Ressi Kaera
Ressi Kaera (15. november 1923 Tallinn – 21. aprill 2016) oli juudi rahvusest Eesti ajakirjanik ja kunstikriitik.
Jätkusuutlik ettevõtlus
Jätkusuutlike põhimõtete rakendamisega panustavad ettevõtted oma pikaajalisse majandusedusse ja samas kogu ühiskonna jätkusuutlikku arengusse.
Ressi Kaera
Ta sündis aastal 1923 Tallinnas farmatseudi ja laulja perekonnas. Aastal 1941 lõpetas ta Tallinna 9. Keskkooli (endine Riiklik Inglise Kolledž). Ta oli aastatel 1941–1944 koos emaga NSV Liidu tagalas, kus ta töötas Moskva Kehakultuuri Instituudi juures. Pärast sõda töötas ta mõnda aega Eesti NSV Kehakultuuri- ja Spordikomitee inspektorina, seejärel kuni 1948. aastani Eesti NSV Riikliku Filharmoonia repertuaariala juhatajana. Aastast 1951 õppis ta Tartu Riiklikus Ülikoolis kunstiajalugu, lõpetades õpingud töö kõrvalt 1963. aastal.
Ta oli aastatel 1951–1973 ajalehe Sirp ja Vasar kunstiosakonna juhataja. Aastatel 1974–1994 oli ta ajalehe Literaturnaja Gazeta korrespondent, seejärel tegutses ta vabakutselisena.
Ta on kirjutanud näitusearvustusi (Johannes Võerahansu näitus Tallinnas (Sirp ja Vasar, 1. mai 1958)), tutvustanud Armeenia (sealhulgas Martiros Sarjani loomingut (Sirp ja Vasar, 29. mai 1964)) ja Gruusia kunsti (Tbilisi näitusesaalides (Sirp ja Vasar, 17. mai 1968); Paar avastust Gruusiamaal (Sirp ja Vasar, 18. juuni 1971)). Aastatel 1973–1978 avaldas ta intervjuusid kunstnikega (Alo Hoidre, Günther Reindorff, Avo Keerend, Richard Kaljo, Eerik Haamer, Lepo Mikko, Aino Bach, Johannes Võerahansu ja Valve Pormeister).
Ressi Kaera suri 21. aprillil 2016 ja maeti 25. aprillil 2016 Rahumäe kalmistule juudi ossa.
Aed
pisi|Lille- ja iluaed [[eramu küljel. Ilu- ja viljapuuaiad püütakse paigutada elumaja kõige päiksepoolsemale küljele.]] pisi| [[Lilled|Lilleaed ]] pisi|Köögiviljaaed Aed on inimese piiritletud ja aianduslikult kasutatav maa-ala ja sellel kujundatud elukeskkond koos selle elustikuga.
Vaba Waldorfkool
Vabu Waldorfkoole on Eestis mitu:
Klingoni keel
Klingoni keele kõla ja esialgse napi sõnavara mõtles välja algses sarjas "Star Trek" Scottyt kehastanud näitleja James Doohan. Filmi "Star Trek III: The Search for Spock" tarvis tellis filmistuudio Paramount Pictures terve klingoni keele, mille töötas põhiosas välja Ameerika põliselanike keeli uurinud keeleteadlane Marc Okrand.
Aed
Mõned aiad on loodud üksnes seal kasvatatavate taimede ja sinna loodud maastiku ilu pärast, mõnes aias kasvatatakse taimi ka toiduks, vahel segamini ilutaimedega. Kindlat tunnust, mille abil eristada aeda aiandist või istandusest, ei ole, kuid aiad on väiksemad, kasutavad tööjõumahukamaid meetodeid ja nende eesmärk on pigem hobi kui taimede müügiks kasvatamine.
Klingoni keel
Klingoni keele sõnaraamatut on müüdud üle 1,5 miljoni eksemplari, lisaks sõnaraamatule on välja antud vestlussõnastik, õpik edasijõudnutele, vanasõnade kogumik jms. Entusiastide grupid taotlevad klingoni keelele esperantoga sarnast staatust, eriti rahvusvaheliste tehniliste standarditega seonduvas. ISO 639 standardi järgi on klingoni keele kood tlh.
Aed
Aedade kujundamisega tegeleb maastikuarhitekt.
Ajalugu
Õhtumaises kirjanduses on tuntumaid ajaloolisi aedu Eedeni aed ja Semiramise rippaiad.
Ghost in the Shell
Kogutud teosed avaldati koomiksites 1991. aastal. Seriaalile ilmus 2002. aastal järg pealkirjaga "Ghost in the Shell 2: Man/Machine Interface" ning 2003. aastal ilmus ka kolmas seeriasse kuuluv manga "Ghost in the Shell 1.5: Human-Error Processor", mis sisaldas eelmistest sarjadest välja jäetud materjale.
Aastate vältel on mangaseeriatest loodud kolm animafilmi:
Samuti on tehtud kaks animeseriaali – "Ghost in the Shell: Stand Alone Complex" ja "Ghost in the Shell: Stand Alone Complex 2nd Gig". Need on produtseerinud Production I.G koos mängukonsoolidega PlayStation, PlayStation 2 ja PlayStation Portable.
Tegevustik
"Ghost in the Shell" on futuristlik politseitriller. Üks peategelane on Motoko Kusanagi, kes kuulub avaliku Jaapani riikliku julgeoleku komisjoni (tuntud ka kui 9. üksus) salajaste operatsioonide diviisi. Üksus keskendub küberrünnakute vastu võitlemisele. Ehkki Kusanagi on eeldatavasti kolleegidega võrdne ja täidab meeskonna liidrirolli, kannab ta samal ajal ka varjunime Major, mis pärineb tema kunagisest teenistusest asutuses Jaapani Enesekaitseväed. Tegemist on superinimesega, kes on biooniliselt spetsialiseeritud tegema ettenähtud tööd. Tema keha on peaaegu et täiesti mehaaniline, ainult aju ja osa selgroost on säilinud loomulikena. Ühes oma kolleegidega astub Kusanagi vastu varitsevatele hädaohtudele ning võitleb ka enese identiteediprobleemidega.
Seriaali "Ghost in the Shell" võiks liigitada küberpungi või postküberpungi alla, nagu ka William Gobson Sprawli triloogia. Erinevalt teistest küberpungi autoritest keskendub Shirow rohkem etnilistele ja filosoofilistele tagajärgedele. Need on põhjustatud inimese kokkukasvamisest tehnoloogiaga, tehisintellekti arendamisest ja laiahaardelisest arvutivõrgustikust, mis seavad kõik inimidentiteedi väärtuse ning unikaalsuse kahtluse alla.
Filmid
1995. aastal koguti loendamatud seriaalid kokku, mugandati neid ja tehti esimene film "Ghost in the Shell", mille režissöör oli Mamoru Oshii. Teise, 2004. aastal valminud filmi "Ghost in the Shell 2: Innocence" režissöör oli samuti Oshii. Selles antakse liidriroll tegelaskuju Batou'le. Kolmanda filmi "Ghost in the Shell: S.A.C Solid State Society", režissöör oli aga Kenji Kamiyama. Viimane film on loodud teleseriaalide süžee põhjal ega suhestu kummagi Oshii filmiga.
Originaalfilmi uuendati 2008. aastal: värskendati arvutigraafikat ja heli viidi 6.1 ringhelisüsteemi. Uus versioon esilinastus 12. juulil Jaapanis.
DreamWorks sai 2008. aastal õigused produtseerida live-märulifilm, mis toetuks originaalmangadele. Avi Arad ja Steven Paul said uue filmi produtsentideks ning Jamie Mossile anti õigus manga linateoseks mugandada. Film valmis 2017. aastal ning peaosa mängib Scarlett Johansson.
Teleseriaalid
Koomiksisarjadest on loodud ka animesari "Ghost in the Shell: Stand alone Complex" (2002–2005) ja selle teine hooaeg "Ghost in the Shell: S.A.C. Solid State Society" (2006). Seriaalide režissöör on Kenji Kamiyama. Teleseriaalides laieneb Motoko Kusanagi karjäär ja ka 9. üksuse tegevustik. Seal on rohkem materjale ja elemente kasutatud Masamune Shirow' originaalmangadest kui Oshii filmidest.
Filmid ja teleseriaalid kajastavad eri aegasid ning universumeid. Filmide "Ghost in the Shell" ja "Ghost in the Shell 2: Innocence" tegevustik toimub 2029. ning 2032. aastal, teleseriaalide sündmustik algab aastast 2030. Kolmandas filmis "Ghost in the Shell: S.A.C Solid State Society" on kujutatud järge teleseriaalides toimuvale.
Airwolf
"Airwolf" on USA telesari, mida toodeti aastatel 1984–1987.
Sisu
Erakuna tegutsev piloot Stringfellow Hawke ja tema partner Dominic Santini varastavad terroristidelt HiTech lahingukopteri, mille on loonud LKA, et täita sellega oma salajasi missioone, mida juhatab LKA direktor Michael Coldsmith Briggs III ehk Archangel. Stringfellow on nõus täitma sellega missioone, kui LKA aitab leida tema Vietnamis kadunud venna. Ta on nõus LKA-le Airwolf-i tagastama vaid juhul, kui tema vend St. John Hawke leitakse.
Saksa Julgeolekupolitsei ja SD
Saksa Julgeolekupolitsei ja SD oli Saksa okupatsioon Eestis (1941–1944) Eesti kindralkomissariaadi territooriumil tegutsenud repressiivorgan, mille ülesandeks oli elanikkonna poliitilise lojaalsuse kontroll, repressioonid, vastuluure ja Kolmanda Riigi antisemitismipoliitika elluviimine. pisi|Kommandeur der SiPo und des SD in Estland [[Martin Sandberger]] Enne saksa vägede kallaletungi Nõukogude Liidule moodustati Saksamaa Riikliku Julgeoleku Peaameti RSHA, erinevate allüksustest pärit ametnikest operatiivgrupid (Einsatzgruppen der Sicherheitspolizei und des SD) A, B, C ja D, mis liikusid koos pealetungivate Saksa vägedega ning mille ülesanneteks olid kohtuvälised repressioonid:
Eestis panid sõja- ja inimsusvastaseid kuritegusid toime Einsatzgruppe A-le allunud Sonderkommando 1a liikmed, kes liikusid pealetungiva Wehrmacht’i väeüksuste järel.
1. maist 1942 reorganiseeriti Eesti alal tegutsenud Martin Sandberger juhendamisel tegutsenud Sonderkommando 1a Eesti kindralkomissariaadi Kõrgemale SS ja politseijuhile (SS- und Polizeiführer Estland, SS-Brigadeführer) Hinrich Möllerile alluvaks Julgeolekupolitsei ja SD Eestis, mille ülemaks jäi Martin Sandberger, kellele allusid kriminaal- ja poliitiline politsei – Julgeolekupolitsei ja NSDAP julgeolekuteenistus SD ja lisaüksused.
Eesti poliitiline politsei ja kriminaalpolitsei muudeti formaalselt Eesti Omavalitsuse juhile alluvaks "Eesti Julgeolekupolitsei ja SD"-ks kuid tegelikult täideti Saksa riigi poliitikat ellu viiva Julgeolekupolitsei ja SD Eestis juhi korraldusi.
Julgestus- ja politseiaktsioonide läbiviimisel rakendati ka teisi politseiharusid ja sõjaväestatud üksusi: Eesti Erikompanii nr. 1, Eesti Julgeolekupolitsei I pataljon (1. Estnische Sicherheitspolizei Bataillon der SD) ja Omakaitseüksusi.
Juhid ja struktuur mais 1942
Saksa sektor A
Eestis aga käsitles Sandberger oma saksa ametnike rolli peamiselt kui järelevalvefunktsiooni täitmist ja jättis eestlastele üsna vabad käed. Kõik olulisemad otsused, sealhulgas enamiku surmaotsuseid, kinnitas siiski Julgeolekupolitsei ja SD ülem isiklikult.
Julgeolekupolitsei ja SD aparaat oli üsna suur: 1. juulil 1942 allus Sandbergerile 139 sakslast, lisaks Fritz Störzi staabikompanii, mis kuulus Relva-SSi koosseisu, ja 102 eestlast saksa sektoris. Eesti Julgeolekupolitsei sektoris oli 873 ametnikku, lisaks 259 meest SD-erikompaniis ja Peipsi-tagustes Eesti Julgeolekupolitsei pataljonides.
1. oktoobril 1942 oli Saksa Julgeolekupolitsei ja SD alluvuses:
Flaschenhalsi vabariik
Flaschenhalsi vabariik (saksa keeles Freistaat Flaschenhals, sõna-sõnalt pudelikaela vabariik) oli lühiealine riiklik moodustis Saksamaal aastail 1919–1923.
Riik tekkis Prantsusmaa ja USA okupatsioonitsoonide vahelisele pudelikaela kujuga alale, mis oli Saksamaa ülejäänud territooriumist ära lõigatud.
Soome Sotsiaaldemokraatlik Partei
Soome Sotsiaaldemokraatlik Partei (lühend: SDP, soome Suomen Sosialidemokraattinen Puolue, rootsi Finlands Socialdemokratiska Parti) on Soome erakond. Partei asutati 1899. aastal Soome Töörahvaparteina. Praeguse nime sai erakond 1903. aastal.
Üldiseloomustus
Erakonna ideoloogia on sotsiaaldemokraatia. Partei on konservatiivse Rahvusliku Koonderakonna ja agraartsentristliku Keskerakonna kõrval Soome kolme mõjukama partei hulgas. SDP sotsiaaldemokraatlikku poliitikat peetakse mõõdukamaks kui Soome teise vasakpoolse partei Vasakliidu poliitikat. Pärast 1918. aastal toimunud Soome kodusõda kaotas partei toetajaid. Aastal 1919 sai SDP 37,98% häältest ja 80 kohta parlamendis. Suuruselt teine partei parlamendis oli 43 kohaga Maalaisliitto.
Parlamendi ja kohalikel valimistel on SDP saanud tavaliselt umbes neljandiku häältest. SDP-l on umbes 54 000 liiget. Partei esimees on alates 2014. aasta maist Antti Rinne.
SDP kandidaat Tarja Halonen valiti presidendiks 2000. ja 2006. aasta valimistel. SDP kuulus aastatel 2003–2007 Keskerakonna juhitud koalitsioonivalitsusse koos Rootsi Rahvaparteiga. Pärast 2007. aasta Eduskunna valimisi oli partei opositsioonis. 2011–2014 osales Sotsiaaldemokraatlik Partei Jyrki Kataineni kuue partei koalitsioonivalitsuses.
Esimehed
pisi|100px|Logo 2010–2020 pisi|Soome peaminister alates 2019. aastast on Sanna Marin pisi|Erakonna esimees Antti Rinne
SDP presidendid ja peaministrid
Presidendid
Peaministrid
Tulemused valimistel
Parlamendivalimistel on erakonna populaarsus enamasti olnud veidi alla või üle 20%.
2019. aasta valimistel sai SDP 17,73 protsenti häältest ja 40 kohta Eduskunnas.
2015. aasta valimistel sai SDP 16,51 protsenti häältest ja 34 kohta Eduskunnas.
Euroopa Parlamendis on kaks SDP esindajat, kes kuuluvad sotsiaaldemokraatide ja demokraatide fraktsiooni (S&D), praegu on need Eero Heinäluoma ja Miapetra Kumpula-Natri.
Parlamendirühm
Parlamendirühm on Riigikogu liikmete rühm, mis tegeleb teise riigi parlamendiga suhtlemise tõhustamise, Eesti välispoliitiliste eesmärkide elluviimise ja Eesti tutvustamise toetamisega selles riigis.
Parlamendirühm luuakse Riigikogu liikme algatusel kokku kutsutud asutamiskoosolekul, liikmete arv ei ole piiratud. Parlamendirühmad registreerib Parlamentidevahelise Liidu Eesti rühma juhatus.
Verhnjaja Põšma
thumb|Mošee Verhnjaja Põšmas Verhnjaja Põšma (vene keeles Верхняя Пышма) on linn Venemaal Sverdlovski oblastis. Linn asub 15 km kaugusel Jekaterinburgist Põšma jõe suudmes.
Verhnjaja Põšma munitsipaalringkonda kuuluvad ka Isseti, Kedrovoje ja Baltõmi alev ning mitu küla.
Linnas on arenenud metallurgiatööstus, seal tegutseb Uurali Mäemetallurgia Kompanii.
Linna elukeskkond on tugevalt reostatud.
Kirgiisi NSV
Kirgiisi NSV oli 1. järgu haldusüksus (liiduvabariik) Nõukogude Liidu koosseisus.
Kirgiisi NSV loodi 14. oktoobril 1924. aastal Kara-Kirgiisi autonoomse oblastina Vene NFSV koosseisus, muudeti 1. veebruaril 1926. aastal Kirgiisi Autonoomseks Nõukogude Sotsialistlikuks Vabariigiks (Vene NFSV koosseisus) ja 5. detsembrist 1936. aastal NSV Liidu liiduvabariigiks Kirgiisi NSV-ks.
Lakkas olemast 1991. aasta augustis, mil Kõrgõzstan kuulutati iseseisvaks Kirgiisi Vabariigiks.
Kirgiisi NSV elanikkonna rahvuslik koosseis 1926–1989
Kirgiisi NSV elanikkonna põhirahvus oli kirgiisid, kuid seal elas ka palju venelasi, usbekke, kasahhe jne.
New Yorgi moodsa kunsti muuseum
New Yorgi moodsa kunsti muuseum (inglise keeles Museum of Modern Art ehk MoMA) on 1929. aastal New Yorgis asutatud ja täielikult moodsale kunsti teemaline muuseum. Külastajatele avati muuseum 7. novembril 1929.
Tänapäeval on muuseum üks maailma tähtsamaid ja kuulsamaid 20. sajandi kunsti eksponeerivaid muuseume.
Teoseid
Muuseumis asub üle 172 000 kunstiteose, sealhulgas 22 000 filmi.
Muuseumis asuvad teiste hulgas järgmised tuntud teosed:
Charlottenborgi loss
thumb thumb|Charlottenborgi lossi [[Motala kirik. Teosest "Suecia antiqua et hodierna" (mitte päris usaldatav)]]
Lossi järgi on saanud nime Motala valla osa Charlottenborg.
Legendi järgi pidavat lossis kummitama Valge Daam ja Must Daam. Valge Daam pidavat olema lossi esimene omanik Charlotte Lewenhaupt.
Praegu asub lossis Motala muuseum.
Saarde valla vapp
thumb|Saarde valla vapp Saarde valla vapp on Pärnu maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Saarde valla vapp.
Valla vapp kinnitati Saarde vallavolikogu poolt 2. augustil 2006.
2017. aastal ühinesid Saarde vald ja Surju vald ning ühendvalla vapina jäi kasutusele Saarde valla vapp.
Vapi kirjeldus
Saarde valla vapiks on roheline heraldiline kilp, millel kuldne ilvesefiguur.
Põhjendus
Ilvese kolm küünistega jalga toetuvad tugevasti maha, olles samas liikumist väljendavas poosis ning sümboliseerides kolme ühinenud omavalitsuse: Saarde, Tali ja Kilingi-Nõmme soovi koos edasi minna. Neljas käpp (esikäpp) on üles tõstetud, rõhutades dünaamilisust ning valmisolekut uuendusteks. Roheline vapikilbi taustvärv sümboliseerib Saarde valla metsaderikkust. Kuldne värv on Pärnumaa vapivärv, tähistades väärikust, õnne ja heaolu. Vapil või vimplitel võib kulla asendusvärvusena kasutada kollast.
Saarde valla vapp 1994–2005
thumb|Saarde valla vapp 1994-2005
Kuldsel kilbil kolm rohelist saarepuu liitlehte, ühendatud harkristina. Saateks neli punast palgina asetatud sõõri.
Kuld tähistab õnne ja heaolu. Kuld on ka Pärnumaa vapivärvus. Saarelehed märgivad valla metsarohkust ning osutavad kaudselt ka Saarde nimele. Punased sõõrid sümboliseerivad valla rikkalikke marjamaid.
16. oktoobril 2005 ühinesid Saarde ja Tali vald ning Kilingi-Nõmme linn ühtseks omavalitsusüksuseks Saarde vallaks ning kasutusele võeti uus vapp.
Sümboolikakonkurss
Saarde valla uue sümboolika leidmiseks korraldas Saarde vald konkursi, kuhu sai esitada oma töid 10. märtsini 2006. aastal. Sümboolikakomisjon kutsus osalema kolme kohaliku kooli vanemate klasside õpilasi. Konkursi eesmärk oli kolme omavalitsuse liitumisel tekkinud uue valla sümboolika väljatöötamine, preemia ootas iga kooli kolm parimat kavandit.
Saarde vallavolikogu sümboolikakomisjoni esimees oli Tihemetsa põhikooli õpetaja Aita Matson.
Vanavene keel
Vanavene keel (vanavene keeles рѹсьскъ) oli idaslaavi keelte (vene, ukraina, valgevene ja russiini keele) eelkäija.
Keel kujunes välja Kiievi-Venes 9. sajandil. See oli kirjakeelena käibel 10.–14. sajandini. 14.–15. sajandil lahknes vanavene keel eri keelteks.
Endla tänav
Endla tänav on tänav Tallinnas Kesklinna ja Kristiine linnaosas.
Raasiku Põhikool
Raasiku Põhikool on üldhariduskool Harju maakonnas Raasiku vallas Raasiku alevikus.
Endla tänav
Endla tänav viib Tõnismäelt hipodroomi ja Seevaldi juurde. See on elava liiklusega tänav, mis kuulub Tallinna põhiliste liiklussoonte hulka. Seda mööda pääseb kesklinnast Mustamäele ja Õismäele ning linnast välja Keila, Paldiski ja Tabasalu–Rannamõisa suunal.
Raasiku Põhikool
Praegune koolihoone on ehitatud 1962.
Endla tänav
Endla tänav algab Toompuiesteelt Kaarli puiestee pikendusena. See ristub Koidu tänava, Suur-Ameerika tänava, Villardi tänava, Luise tänava (paremalt), Tehnika tänava, Madara tänava (paremalt), Tulika tänava, Sõpruse puiestee (vasakult), Kibuvitsa tänava (paremalt), Kannikese tänava (paremalt), Mooni tänava, Koskla tänava (vasakult), Lille tänava (paremalt), Mehaanika põigu (vasakult), Keemia tänava (vasakult), Vaarika tänava (paremalt) ja Metalli tänavaga (vasakult). Tänav lõpeb Paldiski maantee ja Mustamäe tee ristmikul. Suurima numbriga maja on Mineraali tänava ääres asuv Endla 94. Tänav on 1950 meetrit pikk, kulgeb algusest Tulika tänavani edelasse, edasi läände.
Raasiku Põhikool
Aadress on Meierei tänav 27.
Endla tänav
Vahetult pärast Tehnika tänavat läheb Endla tänav raudtee alt läbi. Endla viadukt on ainus viadukt kogu tänaval.
Mööda Endla tänavat sõidab otsast otsani buss number 42, kuigi linnast väljuval suunal jääb Koidu ja Tehnika tänava vaheline lõik vahele. Veel kulgevad tänavat mööda trolliliin number 3. Trolliliin 4 kulgeb Endla tänavat mööda trolliliini linnast väljuval suunal, aga kesklinna suunal sõidab sellest risti üle. Bussiliini 72 ületab Endla tänava mõlemad suunad. Trolliliin 5 läbib tänava alguspunkti, 43 lõpp-punkti ja 1 nii algus- kui ka lõpp-punkti, kuid need liinid ei kulge Endla tänavat mööda. thumb|Endla-Tehnika ristmik. Vaade Luise ja [[Tehnika tänav (Tallinn)|Tehnika tänava nurgalt äärelinna suunas]]
Ajalugu
Endla tänava alguse kahekorruselised puumajad (väljaarvatud 1878. aastal ehitatud majad Endla 11 kinnistul) pärinesid 1890. aastate esimesest poolest.
Endla tänava paaritute numbritega kortermajad 1 kuni 15 natsionaliseeriti nende omanikelt, 1940. aasta lõpus. Nõukogude lennuväe õhurünnaku tagajärjel 9./10. märtsil 1944 sai Endla tänav väga rängalt kannatada ja selle ääres hävines täielikult 32 maja. Endla tänava alguse puumajad paaritute numbritega 1-11 säilisid, Endla 13-31 majad aga hävinesid täielikult. Endla tänav 1 ja 3 puumajad lammutati 1968. aasta lõpul ja Endla tn 5, 7 ja 9 majad 1980. aastate algul seoses Eesti Rahvusraamatukogu ehitamisega 1984–1992. Majas Endla 9 elas tuntud arhitekt Alar Kotli.
Bismarck
Bismarck on saksa perekonnanimi, mida enamasti seostatakse Otto von Bismarcki, Saksamaa ühe tuntuima poliitikuga.
Kohad:
Isikud:
Laevad:
Muu:
London (täpsustus)
London on paljude asulate nimi:
London on olnud mitme tuntud isiku nimi:
Aerjalgsed
Süstemaatika
Aerjalgsete alamklassid on
Klassi kuulub 12 seltsi ja umbes 107 sugukonda.
Ukraina NSV
Ukraina Nõukogude Sotsialistlik Vabariik (ukraina keeles Українська Радянська Соціалістична Республіка, vene keeles Украинская Советская Социалистическая Республика), tuntud ka lühendite Ukraina NSV ja UNSV (УPCP) järgi, oli üks Nõukogude Liidu liiduvabariike. Ukraina NSV oli üks neljast riigist, kes asutasid 1922. aastal NSV Liidu, ning suuruse tõttu sai Ukraina üheks olulisemaks liiduvabariigiks Nõukogude Liidus.