cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Albert Prosa
Albert Prosa (sündinud 1. oktoobril 1990 Tartus) on Eesti jalgpallur, kes mängib Eesti meistriliiga klubis FCI Tallinn.
Koondisekarjäär
Esimese värava lõi ta koondises 6. jaanuaril 2016 Abu Dhabis peetud sõprusmängus Rootsi vastu.
Savikivimid
Savikivimid (inglise argillaceous rocks) on peamiselt savist ja aleuriidist koosnevad settekivimid.
Albert Prosa
Klubi
''Uuendatud seisuga 29. november 2017''
Savikivimid
Savikivimid on kõige laiemalt levinud settekivimid. Kõigist maakoore ülemises osas paiknevaist settekivimeist moodustavad savikivimid 44...56%.
Albert Prosa
Koondis
''Uuendatud seisuga 29. november 2017''
Savikivimid
Savikivimite hulka kuuluvad argilliit, savikilt, savikivim, mudakivim ja aleuroliit. Vahel arvatakse savikivimite hulka ka setted savi, muda ja aleuriit. Savikivimeist saavad moondudes kildad.
Aleuriit on peeneteraline sete, millest saab mattudes ja kivistudes aleuroliit. Savi koosneb aleuriidist veelgi väiksematest osakestest ehk savimineraalidest. Savist saab kivistudes savikivim. Savi ja aleuriidi vesine segu on muda. Muda kivistumisel tekkinud kivimit nimetatakse mudakivimiks (kildalisuseta) või savikildaks (kildalisuse esinemise korral). Kõigi nende kergel moondel (osa savimineraale kristalliseerub ümber peamiselt vilkudeks) tekib argilliit. Moonde jätkumisel, kui kõik savimineraalid on ümberkristalliseerunud, saab argilliidist moondekivim kilt.
666 (arv)
666 on seitsme esimese algarvu ruudu summa. 666 on ka palindroomarv ja Smithi arv.
666 saab kirjutada 9 esimese numbriga, mille vahele on pandud plussid, täpselt kahes kasvavas ja täpselt ühes kahanevas reas:
Kristluses
Uue Testamendi Johannese Ilmutuseraamatus on 666 metsalise (Saatana) arv:
Rooma paavsti (ladina: papa, lapsepäraselt sõna isa) ametlik tiitel on "FILII VICARIUS DEI". Kui samastada U ja V (antiikajal seda vahet ei tehtud) ja liita kokku igale tähele vastav Rooma number (tähed, millele Rooma numbrit ei vasta, ei tule siin arvesse), tuleb summaks 666. Seetõttu väitsid 17. sajandist alates mitmed protestantlikud teoloogid ja usujuhid, et paavst ongi Piiblis kirjeldatud metsaline. Jeesuse sõnadega: "Ja ärge hüüdke kedagi maa peal oma isaks, sest ainult üks on teie Isa, see taevane!" (Mt. 23.9).
Laialdaselt on tänapäeva ajaloolaste ja teoloogide seas levinud arvamus, et 666 tähistab keiser Nerot, kes ühena esimestest hakkas kristlasi ja ka juute taga kiusama ning kelle enesetapu järel oletati, et tegemist on pettusega ning ta naaseb ühel hetkel võimule. Semiidi gematrias (tekstis tähtede kodeerimise süsteemis) kreekakeelse lühendi NRON QSR tähed kodeeritakse nii: 50(N) + 200(R) + 6(O) + 50 (N) + 100(Q) + 60(S) + 200(R), mille summa on 666.
Muusikas
Aphrodite's Child andis 1972 välja albumi "666".
Iron Maiden andis 1982 välja albumi "The Number of the Beast", mis viitab arvule 666.
"666" on Billy Talenti 2007. aasta live CD/DVD.
Terminaatori albumil "Singapur" on laul "Nr 666".
Muud
666 on ruletilaua kõigi arvude summa.
Rooma numbritega kirjutatakse 666 kuue esimese Rooma numbriga: DCLXVI (D = 500, C = 100, L = 50, X = 10, V = 5, I = 1).
Artikkel "666 (arv)" oli eestikeelse vikipeedia 66 666. artikkel.
Pinsk
thumb|[[Pinski Püha Neitsi Maarja kirik (1712–1730)]] Pinsk (valgevene Пінск) on linn Valgevenes Bresti oblastis, Pinski rajooni halduskeskus. Elanike arv on 130 000. Asub Pina jõe ääres Pinski soodes. Linna läbib Bresti–Łuninieci raudtee.
Pinski Püha Neitsi Maarja kirik on üks kolmest Basilica minoris 'e staatusega kirikust Valgevene territooriumil.
Ajalugu
1318. aastal vallutas linna Leedu vägi, 1521. aastal allutati linn Poolale.
Poola teine Poola jagamine teisel jagamisel 1793. aastal liideti Venemaaga. Riia rahu põhjal 1921. aastal taas Poolaga. 1938. aastal elas linnas 64% juute, 26% poolakaid, 7% venelasi ja 3% valgevenelasi.
1939. aastal, pärast rünnakut Poolale, liideti linn NSV Liiduga ja see kuulus 1991. aastani NSV Liitu, välja arvatud Saksa okupatsioon aastatel 1941–1944. Poolakad tõrjuti linnast välja pärast Poola ja NSV Liidu piiride muutmise lepingu allkirjastamist 1945. aastal. Saksa okupatsiooni ajal mõrvasid sakslased suure osa linna juutidest.
1991. aastast on Pinsk iseseisva linnana Valgevene Vabariigi koosseisus.
Haridus
thumb|Polesje Riikliku Ülikooli peahoone
Pinski linnas on 14 keskkooli ja 3 gümnaasiumi. Lisaks on seal kaks muusikakooli, kunstikool ja koreograafiakool. Pinskis on ka 7 keskeriharidust andvat kooli. Kõrgemat haridust annab Polesje Riiklik Ülikool.
Kultuur
thumb|Polesje draamateatri hoone
Pinski linnas on kaks kultuurimaja ja kultuuripalee Trykatažnik («Трыкатажнік»). Linnas asub ka Valgevene Polesje muuseum. Pinski raamatukogul on linnas lisaks peahoonele veel seitse filiaali. Linnas on ka kino ja kolm teatrit (Polesje draamateater, stuudioteater «Дыяген» ja noorsooteater «Візаві».
Iga kolme aastat tagant peetakse Pinskis rahvusvahelist folkloorifestivali «Палескі карагод». Teine rahvusvaheline festival on iga kahe aasta tagant peetav motofestival «Пінск».
Pinski linnas tegutseb kaks telekanalit, seal antakse välja seitset ajalehte.
Tuntud elanikke
thumb|Adam Naruszewicz thumb|Ryszard Kapuściński thumb|Volha Havarcova
Ornaat
Ornaat (ladina keeles ornatus) on vaimuliku liturgiline riietus. Võib olla ka ilmaliku võimukandja tseremooniarõivas.
2007. aasta suveuniversiaad
2007. aasta suveuniversiaad oli 24. suveuniversiaad, mis toimus 8.–18. augustini 2007 Tai pealinnas Bangkokis.
Eestlaste osalemine
Eesti osales universiaadil üheksal spordialal 67 sportlasega:
Anime
thumb|Wikipe-tan pisi|Animeeritud [[Wikipe-tan]] Anime (jaapani keeles アニメ) on läänemaailmale ennekõike tuntud kui Jaapanist pärinev animafilm. Animeks loetakse ka eraldi üht joonisfilmi liiki või stiili, mis on seotud jaapani koomiksite – mangade – stiiliga. Jaapanis märgib sõna anime kõiksugu tüüpi animatsiooni.
Ajalugu
Jaapani esimene joonisfilm tehti 1917. aastal. Laiemalt hakkas see Jaapanis levima 1930ndatel, kuid siis ei olnud animele iseloomulik stiil veel välja arenenud. Selleni jõuti 20. sajandi teisel poolel, pärast katsetusi Saksa, Prantsuse, USA ja Nõukogude joonisfilmitegijatega. 1960ndatest arenes see järk-järgult tänapäeva animeks. Viimastel aastatel on tekkinud anime kui joonisfilmi kõrvale ka 3D anime, nagu näiteks Appleseed.
Žanrid
Anime žanrid ulatuvad komöödiatest draamadeni ja põnevusest pornograafiani, žanre on animedel sama palju kui traditsioonilistel filmidel. Siiski on animedel ja mangadel eristatavad mõned spetsiifilised žanrid ja stiilid:
Jaakko Ryhänen
Jaakko Sakari Ryhänen (kuni 1953. aastani Jaakko Vuorinen; sündinud 2. detsembril 1946 Tamperes Soomes) on soome ooperilaulja (bass) ja laulupedagoog.
Ryhänen on lõpetanud Heinola Õpetajate Seminari ja õpetanud neli aastat algklasse. Laulmist on ta õppinud Tauno Kaivola, Matti Lehtineni ja Jolanda di Maria Petriksi käe all.
1975. aastal sai temast Soome Rahvusooperi solist, kuid juba 1972. aastast oli tal seal rolle külalisesinejana.
Tema rahvusvaheline karjäär algas 1983. aastal Metropolitan Operas, Soome Rahvusooperi külalisetendustel, kus ta laulis ooperis "Viimased kiusatused" Paavo Ruotsalaineni rolli. Sestpeale on ta esinenud kontsertide ja oratooriumide solistina, laulnud kandvaid bassirolle ja külastanud kõiki maailma juhtivad ooperiteatrid, sh Viini Riigiooperit, kus ta oli regulaarne külalisesineja.
Ka on Ryhänen osalenud "kolme bassi kontsertidel" koos Matti Salmineni ja Johann Tilliga ning Eestis Koit Soasepa ja Priit Volmeriga.
Jaakko Ryhänen teatas 2012. aasta novembris pensionile jäämisest tervislikel põhjustel. Pärast seda elab ja õpetab ta sünnilinnas Tamperes.
Pedagoogitöö
Jaakko Ryhänen on töötanud lauluprofessorina Sibeliuse Akadeemias ja Eesti Muusika- ja Teatriakadeemias (EMTA, 2003–2013). 2014. aastal nimetati ta EMTA audoktoriks.
Fleksioon
Fleksioon (ladina sõnast flexio 'paindumine') ehk fusioon on sõnavormide moodustamise viis, mille korral eri morfeemid mõjutavad üksteist nii, et sõnavormi pole võimalik jagada eri tähendust kandvateks osadeks.
Keeli, mille sõnamuutmises domineerib fleksioon, nimetatakse flekteerivateks ehk fusiivseteks keelteks.
Edward VIII
pisi|Walesi prints Edward, hilisem Edward VIII Edward VIII (Edward Albert Christian George Andrew Patrick David Windsor) (23. juuni 1894 Surrey – 28. mai 1972) oli Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi, Iirimaa ja Briti ülemeremaade kuningas ning India keiser (20. jaanuar 1936 – 11. detsember 1936). Tema valitsejatiitel oli: By the Grace of God of Great Britain, Ireland and the British Dominions beyond the Seas King, Defender of the Faith, Emperor of India (Dei Gratia Magnae Britanniae, Hiberniae et terrarum transmarinarum quae in ditione sunt Britannica Rex, Fidei Defensor, Indiae Imperator).
Filosoofia
Filosoofia (vanakreeka keeles φιλοσοφία, philosophia, 'tarkuse armastus') on tegelemine filosoofiliste küsimustega. Filosoofiliste küsimuste hulgas on küsimused olemise ja selle põhjuste ja tähenduse kohta, niisamuti teadmiste, väärtuste, tunnetuse, keele jne, muuhulgas ka filosoofia enese kohta.
Edward VIII
Edward on ainus Briti monarh, kes on vabatahtlikult troonist loobunud, ja Edward V järel kõige lühema valitsemisajaga monarh. Nad on ka ainsad Briti monarhid, keda pole kroonitud.
Filosoofia
Filosoofilised küsimused on näiteks järgmised: "Mis on elu mõte?", "Kas maailm on igavene?", "Mis on tõde?", "Mis juhtub pärast surma?", "Mis on õige ja mis on vale?", "Mis mõte on üldse sellistel küsimustel?" jne. Filosoofiliste küsimuste hulk ei ole piiratud ega suletud ning neid küsimusi on läbi kogu filosoofia ajaloo pidevalt uuendatud, neid on lisandunud ja täiendatud.
Edward VIII
Sünd
Prints Edward sündis 23. juunil 1894 Surreys. Ta oli Yorki hertsogi ja hertsoginna vanem poeg. Tema vanaisa oli Walesi prints ja vanavanaema kuninganna Victoria. Tema tiitel oli sünnist saati 'Tema Kõrgus Yorki prints Edward'.
Filosoofia
Läänemaailma filosoofide hulka kuuluvad näiteks Sokrates, Platon, Aristoteles, Aquino Thomas, René Descartes, David Hume, Immanuel Kant, Georg Hegel, Friedrich Nietzsche ja Ludwig Wittgenstein.
Fraasides nagu "Kanti filosoofia" vmt tähistab sõna "filosoofia" filosoofi vaateid või tekste, milles need ilmnevad.
Nimetus
Eestikeelne sõna "filosoofia" ja selle vasted paljudes teistes keeltes pärinevad vanakreeka sõnast "philosophia" (φιλοσοφία).
Edward VIII
Sünd
Edward sai nime oma surnud onu prints Albert Victori järgi, keda tunti Eddyna. Teised nimed – George, Andrew, Patrick ja David – tulid Inglismaa, Šotimaa, Iirimaa ja Walesi kaitsepühakutelt, kuid perekonnaringis kutsuti teda alati Davidiks.
Filosoofia
Nimetus
Sõna philosophia tõlgendatakse traditsiooniliselt liitsõnana, mis on moodustatud verbist philein, phileō 'armastama' ja nimisõnast sophia 'tarkus' ning selle tähenduseks arvatakse 'tarkuse armastus'. See tõlgendus ei pruugi olla korrektne. Pigem on see tuletatud sõnast philosopheō või sõnast philosophos.
Edward VIII
Sünd
Edwardi isa George oli troonipärilusjärjestuses teisel kohal ja seega oli Edward sünni ajal kolmandal kohal.
Filosoofia
Nimetus
Sõna "filosoof" (vanakreeka keeles philósophos) võttis väidetavalt esimesena kasutusele Pythagoras, kuigi sõna philosophia eri kasutusi seotakse ka Soloni ja Periklesega. Diogenes Laertios ja Cicero kinnitavad, et Pythagoras leiutas esimesena sõna philosophia, et ennast filosoofiks nimetades eristuda muudest asjatundlikest ja auväärsetest inimestest, keda tavatseti tarkadeks (sophoi) kutsuda.
Edward VIII
Sünd
Edwardil oli ka neli venda ja üks õde: Albert, Mary, Henry, George ja noorelt surnud prints John.
Filosoofia
Sõna mitteakadeemiline kasutus
Tavakeeles kasutatakse sõna "filosoofia" sageli, tähistamaks iga kogutud teadmiste vormi või inimese vaateid elule (nagu väljendis "elufilosoofia") või millegi saavutamise alusprintsiipe või meetodeid (nagu "minu kiirteedel sõitmise filosoofia"). Neist esimest tähendust väljendatakse harilikult ka sõnaga "maailmavaade". Teises tähenduses on levinud fraasid "korporatiivne filosoofia" ja "ärifilosoofia".
Edward VIII
Walesi prints
Edwardist sai automaatselt Cornwalli hertsog, Rothesay hertsog, Carricki krahv ja Renfrew parun 6. mail 1910, kui tema isa tõusis troonile kui kuningas George V. 2. juunil 1910 sai Edwardist ka Walesi prints ja Chesteri krahv. 1911 toimus ka ametlik tseremoonia – keskajast alates esmakordselt Walesis.
Filosoofia
Sõna mitteakadeemiline kasutus
Teise näitena võib traagilisele elamusele filosoofiliselt reageerimine tähendada hoidumist kirglikest reaktsioonidest intellektualiseeritud lähenemise kasuks. See konkreetne määratlus tuleneb Sokratese näitest, kes arutles rahulikult oma õpilastega hinge olemuse üle, juues mürkputkeleotist, mida kasutati Ateena kohtu otsusel tema hukkamiseks. Stoikud järgisid Sokratest, otsides vabadust oma kirgedest, millest pärineb kaasaegne sõna stoiline kasutus, tähistamaks rahulikku meelekindlust.
Filosoofia problemaatika ja harud
Tavapäraselt tegelevad filosoofid selliste teemadega nagu eksistents või olemine, moraal või headus, teadmine, tõde ja ilu; ajalooliselt on enamik filosoofiat keskendunud ka religioossetele uskumustele või kattunud teadus(t)ega. Filosoofid võivad esitada kriitilisi küsimusi taoliste mõistete olemuse kohta, väljapoole teaduse vaatlusala jäävaid küsimusi, ka algavad mitmed suuremad tööd uusaegses filosoofias küsimisega filosoofia enese tähenduse ja ülesannete järele. Mis on filosoofia? on iseenesest juba filosoofiline küsimus, ehkki filosoofe ajendavad sagedamini spetsiifilised küsimused nagu:
Edward VIII
Sõjaväeteenistus
Kui puhkes Esimene maailmasõda, oli Edward just saanud nii vanaks, et ületas rindele mineku vanuse alampiiri, ja tahtis sõtta minna. Tal lubati armeega ühineda ja seal teenida, kuid valitsus keelas teda eesliinile saata, mõeldes kahjule, mida troonipärija kinnivõtmine või hukkumine võiks kaasa tuua. Sellele vaatamata üritas Edward tihti ise eesliinile jõuda. Tema piiratud roll sõjas tõstis ta populaarsust veteranide hulgas.
Filosoofia
Filosoofia problemaatika ja harud
Neid viit Vana-Kreeka filosoofias ilmnenud laiahaardelist küsimusetüüpi nimetatakse vastavalt analüütiliseks või loogiliseks, epistemoloogiliseks, eetiliseks, metafüüsiliseks ja esteetiliseks. Need pole ainsad ning Aristoteles, kes selletaolist klassifikatsiooni esimesena kasutas, käsitles ka poliitikat, meieaegset füüsikat, geoloogiat, bioloogiat, meteoroloogiat ja astronoomiat filosoofia harudena.
Edward VIII
Kuninglikud kohustused
1920. aastate jooksul esindas Edward oma isa, kuningas George V kodu- ja välismaal mitmesugustel üritustel. Ta üritas parandada olukorda riigi eriti vaesunud piirkondades; pärast suurt majanduskriisi 1929 külastas ta eriti lootusetus olukorras piirkondi ja sisendas inimestele lootust.
Filosoofia
Filosoofia problemaatika ja harud
Sokratese ja sokraatilise meetodi mõjul arendasid kreeklased analüüsitraditsiooni, jagades kõnealuse probleemi osadeks, et seda paremini mõista.
Teised traditsioonid pole alati kasutanud selliseid tähistusi või rõhutanud samu teemasid. Ehkki India filosoofial on sarnasusi Lääne filosoofiaga, polnud jaapani, korea ja hiina keeles 19. sajandi keskpaigani terminit filosoofia tähistamiseks, vaatamata aastatuhandetepikkusele filosoofiatraditsioonile. Eriti Hiina filosoofias oli kasutusel kreeklastest erinev kategooriate kontseptsioon ning definitsioonid ei põhinenud ühistel omadustel, vaid olid tavapäraselt metafoorsed ja viitasid korraga erinevatele nähtustele. Samas ei ole ka Lääne filosoofias kategooriate vahel selgeid piire ning vähemalt alates 19. sajandist on Lääne filosoofid sageli käsitlenud küsimusi probleemikeskselt, pesakonniti, liigitamata neid eraldi valdkondadesse.
Edward VIII
Armuelu
1928 andis George V Edwardile maja Berkshire'is, kus viimane võttis vastu mitmeid abielunaisi. Teda külastasid Angloameerika tekstiiliäri pärijanna Freda Dudley Ward, Ameerika filminäitleja Mildred Harris ja Thelma Furness. Viimase kaudu tutvus prints aga ameeriklanna Wallis Simpsoniga. Simpson oli oma esimesest abikaasast lahutanud 1927 ja samal aastal ka uuesti abiellunud. Wallisest ja Edwardist said armukesed.
Filosoofia
Filosoofia problemaatika ja harud
Siiski on filosoofia käsitlemine problemaatika alusel harudesse jagunevana jäänud Lääne filosoofiakäsitlustes valdavaks ning levinud üha enam ka teistesse filosoofiatraditsioonidesse.
Edward VIII
Armuelu
Edwardi suhe Wallisega nõrgendas veelgi tema läbisaamist oma isa, George V-ga. Kuningas ja kuninganna keeldusid Wallist õukonnas vastuvõtmast ning printsi vend Albert kannustas Edwardit sobilikku abikaasat otsima. Edward oli aga Wallisesse armunud.
Filosoofia
Motiivid, eesmärgid ja meetodid
Filosoofiat võib eristada teistest distsipliinidest selle uurimismeetodite põhjal. Filosoofid formuleerivad oma küsimused tihti probleemide või mõistatustena, toomaks selgeid näiteid enda kahtlustest neid huvitaval, võluval või segadusseajaval teemal.
Giżycko maakond
Giżycko maakond on maakond Kirde-Poolas Warmia-Masuuria vojevoodkonnas.
Edward VIII
Kuningas Edward VIII
Kuningas George V suri 20. jaanuaril 1936 ja Edward tõusis troonile kui kuningas Edward VIII. Järgmisel päeval rikkus ta protokolli, jälgides enda kuningaks kuulutamist koos veel teise mehega abielus oleva Wallisega.
Filosoofia
Motiivid, eesmärgid ja meetodid
Tavapäraselt formuleerivad filosoofid probleeme loogilisel kujul, kasutades ajalooliselt traditsioonilise loogika süllogisme, kuid alates Fregest and Russellist aina enam predikaatloogikat, ning suunduvad siis lahenduse poole, mis põhineb kriitilisel lugemisel ja mõtlemisel. Nagu Sokrates, otsivad nad vastuseid arutelu abil, või vastates teiste argumentidele, või hoolika isikliku mõtiskluse kaudu. Filosoofid vaidlevad nende meetodite suhteliste paremuste üle, küsides näiteks, kas filosoofilised "lahendused" on objektiivsed, lõplikud ja ütlevad reaalsuse kohta midagi informatiivset, või selgitavad need lahendused pigem meie keele loogikat, või mõjuvad pigem vaid isikliku teraapiana. Filosoofid otsivad põhjendusi nende küsimuste vastustele.
Edward VIII
Kuningas Edward VIII
Oli selgeks saamas, et Edwardi soov oli Wallisega abielluda; Ipswichis tuli arutlusele Wallise abielu lahutusprotsessi kiirendamine. Briti valitsuse mõjuvõimsad isikud taunisid täielikult Edwardi suhteid Wallisega, eriti arvestades fakti, et Edward oli anglikaani kiriku pea ning kirik keelab pärast lahutust abiellumise. Edwardi pakkumise morganaatilise ehk ebavõrdse abielu kohta lükkasid peaminister ja valitsus tagasi.
Filosoofia
Motiivid, eesmärgid ja meetodid
Keel on filosoofi esmane tööriist. Analüütilises traditsioonis on vaidlused filosoofilise meetodi üle olnud tihedalt seotud vaidlustega filosoofia ja keele suhte üle. Sama küsimustik on tõusetunud ka kontinentaalses filosoofias. Metafilosoofia, "filosoofia filosoofia", uurib filosoofilistele probleemide ja lahenduste olemust ning kohaseid meetodeid, jõudmaks ühest teiseni. Need vaidlused on seotud ka vaidlustega keele ja tõlgenduse üle.
Selline diskussioon on oluline ka filosoofia kui terviku jaoks, kuna filosoofia olemus ja ülesanne ise on alati olnud oluline osa filosoofilistest arutlustest. Vastupidi, selliste valdkondade nagu patafüüsika olemasolu viitab ulatuslikule vaidlusele, mis jääb väljapoole käesoleva artikli haaret. Selliseid küsimusi käsitletakse pikemalt artiklis Metafilosoofia.
Edward VIII
Kuningas Edward VIII
Edwardi käitumine põhjustas valitsusringkondades ebakindlust, kuna ta sekkus ka poliitilisse ellu. Ta külastas Walesi lõunapiirkondades asuvaid söekaevandamisasulaid, mis kannatasid tööpuuduse käes. Ministrid ei tahtnud saata valitsusdokumente Edwardile, kuna kardeti, et ta pöörab neile vähe tähelepanu; veel rohkem kardeti aga võimalust, et Wallis võib dokumente näha. Scotland Yardi inspektorid jälitasid paari peaministri käsul.
Filosoofia
Motiivid, eesmärgid ja meetodid
Filosoofiale lähenetakse ka suhete läbi osade vahel, nagu on tavaks strukturalismis ja rekursionismis. Eksisteerib ka üldine teadusfilosoofia ja selle spetsiifilised harud nagu bioloogiafilosoofia, füüsikafilosoofia, keemiafilosoofia jts.
Edward VIII
Kuningas Edward VIII
16. juulil 1936 ebaõnnestus kuninga vastu suunatud atentaat. Jerome Banningan üritas kuningat tulistada Buckinghami palee lähedal. Politsei märkas relva ja tegutses kiirelt, vahistades Banningani. Kohtus üritas mees väita, et mõrva olid 150 naelsterlingi eest tellinud "välismaised jõud", kuid see väide ei veennud kohut.
Filosoofia
Filosoofiatraditsioonid
Erinevate ühiskondade liikmed on huvitunud filosoofilistest küsimustest ja loonud oma tööl põhinevad filosoofiatraditsioonid. Termin "filosoofia" võib Euroopa ja Ameerika akadeemilises kontekstis viidata eksitavalt ainuüksi Lääne-Euroopa tsivilisatsiooni filosoofilisele traditsioonile. Seda kutsutakse ka "Lääne filosoofiaks", eriti vastandatuna "Ida filosoofiale", mis hõlmab Aasia filosoofilisi traditsioone. Mõlemad mõisted ühendavad erisuguseid, isegi üksteisega sobimatuid koolkondi.
Edward VIII
Troonist loobumine
16. novembril 1936 kohtus Edward peaminister Stanley Baldwiniga ja ütles, et soovib Wallis Simpsoniga abielluda kohe, kui naise lahutus jõustub. Peaminister andis vastuseks kuningale kolm valikut: abielust loobumine, Wallisega abiellumine ministrite tahte vastaselt või troonist loobumine. Oli selge, et Edward ei suuda Wallisest loobuda. Ministrite tahte vastaselt abiellumine oleks viinud põhiseadusliku kriisini. Ka dominioonide peaministrid olid selgelt öelnud, et on abiellumise vastu; vaid Iirimaa oli teist meelt. Sellise vastuseisu ees otsustas Edward troonist loobuda.
Filosoofia
Filosoofiatraditsioonid
Filosoofiliste küsimuste üle on mõtiskletud kogu maailmas ning erinevates regioonides on kujunenud suuremal või vähemal määral iseseisvad filosoofilised traditsioonid. Lääne akadeemilistes ringkondades mõeldakse filosoofia all tavaliselt läänemaailma filosoofilisi traditsioone, mille kogumit nimetatakse ka lääne filosoofiaks. Sõna "filosoofia" ilma täiendita tähendabki tavaliselt lääne filosoofiat. Tavapäraselt käsitletakse Lääne filosoofia algusena Vana-Kreeka filosoofiat, mille traditsioon on kandunud ka tänapäevani.
Edward VIII
Troonist loobumine
Kuningas kirjutas troonist loobumise aktile alla 10. detsembril 1936 oma kolme venna, Yorki hertsogi, Gloucesteri hertsogi ja Kenti hertsogi juuresolekul. 11. detsembri õhtul pöördus Edward, tituleeritud prints Edward, Briti rahva poole raadioülekandes. Ta selgitas oma tegu, öeldes: "Ma olen leidnud olevat võimatu kanda kuningaks olemise kohustuste rasket koormat ja vabastan end sellest ametist, kuna ma sooviksin seda teha [kuningas olla] koos naisega, keda ma armastan."
Eduard Ratnikov
Eduard Ratnikov (sündinud 13. septembril 1983) on endine Eesti jalgpallur.
Edward VIII
Troonist loobumine
Pärast ülekannet lahkus Edward Prantsusmaale, saades Wallisega kokku alles mitme kuu pärast, kui tema lahutus jõustus. Tema vend, Yorki hertsog, tõusis troonile kui kuningas George VI ja tolle tütrest printsess Elizabethist sai troonipärija.
Filosoofia
Filosoofiatraditsioonid
Et teistest filosoofiatraditsioonidest hakati alguses "filosoofiana" kõnelema just Läänes, kõrvutatuna ja vastandatuna Lääne filosoofiale, on nende asend, koosseis ja omavahelised suhted siiani mõnevõrra vaieldavad. Ka jäävad teised filosoofiatraditsioonid Lääne käsitlustes siiani sekundaarseteks.
Eduard Ratnikov
Isiklikku
Tema isa Sergei Ratnikov on endine jalgpallur ja praegune jalgpallitreener ja tema vend Daniil Ratnikov on samuti jalgpallur.
Filosoofia
Filosoofiatraditsioonid
Ida ja Lähis-Ida filosoofiatraditsioonid on mõjutanud Lääne filosoofe. Vene, juudi, islami ja viimasel ajal ka Ladina-Ameerika filosoofilised traditsioonid.
Piirid kõigi nende traditsioonide vahel on tinglikud. Erinevused traditsioonide vahel põhinevad tihti nende poolt tähtsamaks peetavatel ajaloolistel filosoofidel, rõhuasetustel ideede ja kirjutamisstiilide või -keelte suhtes. Iga traditsiooni temaatikat ja mõttevahetust võib uurida, kasutades teistest traditsioonidest tuletatud meetodeid, ning nende vahel on olnud olulisi ühisusi ja seoseid.
Teisi filosoofilisi traditsioone, näiteks Aafrika filosoofiat, käsitletakse mujal harva. Seoses üldlevinud rõhuasetusega Lääne filosoofiale kui lähtepunktile on väärtuslike, kuid vähem tuntud mitte-Lääne filosoofiliste tööde uurimine, säilitamine ja levitamine seotud mitmete raskustega.
Lääne filosoofia
Lääne filosoofiatraditsioon algas kreeklastega ja jätkub tänapäevani. Tuntud Lääne filosoofide hulka kuuluvad Sokrates, Platon, Aristoteles, Demokritos, Augustinus, Aquino Thomas, Michel de Montaigne, Francis Bacon, René Descartes, Baruch Spinoza, George Berkeley, John Locke, David Hume, Jean-Jacques Rousseau, Immanuel Kant, Georg Wilhelm Friedrich Hegel, Arthur Schopenhauer, Søren Kierkegaard, Friedrich Nietzsche, Gottlob Frege, Bertrand Russell, Henri Bergson, Edmund Husserl, Ludwig Wittgenstein, Martin Heidegger, Jean-Paul Sartre, Theodor Adorno, Jacques Derrida ja Willard Van Orman Quine.
Levinud on Lääne filosoofia harudesse liigitamine problemaatika alusel. Tavapäraseimad jaotised on metafüüsika, epistemoloogia (tunnetusteooria), eetika ja esteetika. Teiste alldistsipliinide seas on ka loogika, keelefilosoofia ja poliitiline filosoofia.
Ehkki mingil juhul ei saa Lääne filosoofiatraditsiooni pidada ühelgi selle ajahetkel ühtseks, võib öelda, et ta üldsuunitlus on aegade jooksul teinud läbi väga olulisi kannapöördeid. Kui antiikaegne Lääne filosoofia oli teadustega tugevalt läbi põimunud ning enamjaolt kas ei suhestunud religiooni kuigi selgelt või – seoses kristluse leviku aegse religioossete küsimuste aktualiseerumisega ühiskonnas – toetas aktiivselt üht või teist levinud usundit, siis oli praktiliselt kogu keskaegne filosoofia religioosne ja seeläbi jäid teaduslikud küsimused filosoofilise dispuudi fookusest kõrvale. Uusaegse Euroopa ilmalikustumise käigus intensiivistus teadustegevus ja sellest peale on aina enam eriteadusi filosoofiast iseseisvunud. Samas on varasemate etappidega võrreldes oluliselt suurenenud teadusfilosoofia osakaal ning filosoofia ja eriteaduste tähelepanu samadele küsimustele, religioosse filosoofia kaal Lääne filosoofias on seevastu langenud.
Analüütiline ja kontinentaalne filosoofia
Mugavuse mõttes võib jagada kaasaegse Lääne akadeemilise filosoofia kaheks traditsiooniks, kuna mõiste "Lääne filosoofia" kasutus viimasel sajandil on sageli ilmutanud kallakut ühele või teisele poole.
Kontinentaalne filosoofia on nimetus erinevate koolkondade kohta, mis tegutsevad valdavalt Mandri-Euroopas, kuid ka mitmete ingliskeelsete ülikoolide humanitaarteaduskondades ja võivad tegeleda keele, metafüüsiliste probleemide, poliitilise teooria, perspektivismi või kunsti ja kultuuri mitmesuguste aspektidega. Üks kontinentaalfilosoofia koolkondade viimase aja huvipunktidest on katse tuua akadeemilisse filosoofiasse mittefilosoofilistena tunduvaid teemasid, muutes tavaootusi filosoofia ülesannetele.
Stanley Cavell, filosoof, kelle huvid pole ei kindlapiiriliselt "analüütilised" ega "kontinentaalsed", kirjeldab seda erinevust lähenemises, kirjutades: "filosoofia on päritav kui kas lahendatavate probleemide kogum (nagu seda teevad angloameerika analüütikud) või loetavate tekstide kogum (nagu seda teeb Euroopa – välja arvatud muidugi seal, kus on (taas) vastu võetud analüüs). On tuntav, kuidas sellest pärilusviiside erisusest tulenevad erinevad koolitusimperatiivid, erinevad standardid kriitikaks ja vestluseks, erinevad kompositsioonižanrid, erinevad autoripersoonid." ("The Philosopher in American Life," – Emerson’s Transcendental Etudes, 45-46)
Ida filosoofia
Ida filosoofia järgib arvukaid traditsioone, mis pärinevad muistsest Indiast ja Hiinast või olid seal populaarsed. Kuulsate Ida filosoofide seas on Kapila, Jadžnjavalkja, Gautama Buddha, Akšapada Gotama, Nāgārdžuna, Kong Fuzi, Laozi, Zhuangzi, Mengzi, Xun Zi, Zhu Xi, Wang Yangming, Dharmakirti, Šānkara, Ramanudža, Vivekananda, Aurobindo ja Sarvepalli Radhakrishnan.
India filosoofia on ehk Lääne filosoofiaga kõige paremini võrreldav. Nii uurib muistne njaaja koolkond loogikat, nagu seda teevad ka mõned kaasaegsed analüütilised filosoofid; kuid on ka olulisi erinevusi – näiteks rõhutas muistne India filosoofia traditsiooniliselt koolkondade või muistsete tekstide, mitte üksikute filosoofide õpetusi, kellest enamik kirjutas kas anonüümselt või kelle nimesid lihtsalt ei antud edasi.
Filosoofia ja teadus(t)e suhe
Levinud on seisukoht, mille järgi kuuluvad filosoofia valdkonda küsimused, millele eriteadused kas ei paku lahendust või mille eriteaduslikke lahendusi peavad nende küsimuste filosoofilistena käsitlejad ebapiisavateks. Selline määratlus näitab muidugi lähtumist vastandusest teaduse ja filosoofia vahel.
Seoses eriteaduste iseseisvumisega on viimastel sajanditel aina levinum olukord, kus filosoofia ja teadus tegelevad samade probleemidega. Küsimus filosoofia päristise osa olemasolust ja filosoofia mõttekusest on olnud üks analüütilise filosoofia lähtepunkte.
Rakendusfilosoofia
Ehkki filosoofiat peetakse tihti läbinisti abstraktseks alaks, on sel ka praktilisi rakendusi. Kõige ilmsemad rakendused on eetikal – eriti rakenduseetikal ja poliitikafilosoofial. Poliitikafilosoofia suurkujude, näiteks Kong Fuzi, Kautilya, Sun Zi, John Locke'i, Jean-Jacques Rousseau', Karl Marxi, John Stuart Milli, Mahatma Gandhi ja John Rawlsi vaated on kujundanud ja põhjendanud erinevaid valitsusvorme ja nende tegusid.
Rakenduslikust vaatenurgast on oluline ka epistemoloogia, mis võib aidata korrigeerida arusaamu teadmisest, tõestusest ja õigustatud uskumustest. Kaks kasulikku teed, mille kaudu epistemoloogia ja loogika võivad reaalset maailma mõjutada, on ajakirjandusteooria ja kriminalistika.
Üldises plaanis võivad mitmesugused erifilosoofiad nagu "õigusfilosoofia", "matemaatika filosoofia" jts aidata vastavate alade spetsialistidel oma eriala teoreetilisi või kontseptuaalseid lähtealuseid paremini mõista.
Enamgi veel, viimasel ajal on tekkinud uus tegevusala, filosoofiline nõustamine, mille praktiseerijad rakendavad filosoofilist lähenemist igapäevaelu probleemide lahendamisel. Ka on mitmed ida filosoofia harud aidanud leevendada miljonitel inimestel ärevusprobleeme, keskendudes meditatsioonile, sisemisele rahule ning seosele kehalise ja vaimse tervise vahel.
Filosoofia terminid
Filosoofilised terminid kujunevad välja kahel viisil: nii-öelda sõnalt tähendusele ja tähenduselt sõnale.
Tavakeeles olemasolevatest sõnadest, millel on oma tähendusväli, kuid mille tähendus ei ole selgelt piiritletav, kujunevad tasapisi filosoofia terminid, ja võiks vist isegi öelda, et "filosoofide tavakeel". Kui filosoofid omavahel oma tavakeelt räägivad, siis ei maksa arvata, et nad oskavad iga sõna defineerida, isegi juhul, kui see sõna on filosoofia "termin". Veel enam, filosoofid kipuvad vaidlema iga sõna tähenduse üle, ja näiteks küsimusest, mida tähendab teadmine, on saanud omaette filosoofiline probleem.
Siin meenutab olukord seda olukorda, mis esineb luules. Sõnu, mida luuletaja kasutab, ta ei defineeri. Sõna tähenduse mõistmine lugeja poolt tugineb selle sõna tähendusele tavakeeles ning ka luuletraditsioonis, mida võiks nimetada "luuletajate tavakeeleks". Teisalt kipub luuletaja andma sõnadele erilise, selle luuletaja isikupärasesse luulekeelde kuuluva või ka ühe konkreetse luuletuse puhul kehtiva tähenduse, mida lugeja mõistab aimamisi ja mille piirjooned on lahtised. Ka filosoofias juhtub, et mõne termini mõistmiseks tuleb tunda nii vastava sõna tähendusvälja tavakeeles, selle termini kasutamise traditsiooni filosoofia ajaloos kui ka konkreetse filosoofi loomingut tervikuna ning samuti tuleb vihjete varal aimata, mida filosoof silmas peab. Ühe ja sama termini erinevad tähendused tekivad käesolevas lõigus kirjeldatud juhul traditsioonide lahknemise tõttu. Traditsioonide lahknemine omakorda põhineb klassikute isikupärasel sõnakasutusel.
Edward VIII
Windsori hertsog
12. detsembril 1936 teatas uus kuningas George VI, et annab oma vennale Windsori hertsogi tiitli ja tõstab ta erinevate Briti rüütliordude kõrgeimale astmele. Edward saigi kohe tuntuks kui Windsori hertsog, ehkki see tiitel anti seaduslikult talle alles 27. mail 1937. Taastati ka tiitel Kuninglik Kõrgus, kuid samas oli eraldi välja toodud, et "tema abikaasa ja võimalikud järeltulijad ei pälvi seda tiitlit". Mõned ministrid soovitasid tiitli eemaldamist ka Edwardilt, kuna ta oli troonist loobunud kuningas, George aga ei olnud sellega päri. Hertsogitiitel andis Edwardile ka võimaluse kohale Lordide kojas ja ta poleks soovi korral saanud Alamkojas valimistel kandideerida.
Windsori hertsog abiellus vahepeal lahutatud Wallis Simpsoniga 3. juunil 1937 Prantsusmaal Chateau de Candé's. Kuigi anglikaani kirik keeldus liitu tunnistamast, oli üks Yorkshire'i episkopaalse kiriku liige, reverend Robert Jardine nõus kiriklikku tseremooniat läbi viima, millega hertsog ka heameelega nõustus. Ükski kuningliku perekonna liige laulatusel ei viibinud. Windsori hertsoginnale Tema Kuningliku Kõrguse tiitli andmisest keeldumine ning ka rahaasjade korraldamine põhjustas hertsogi ja teiste kuningliku perekonna liikmete vahel aastateks pingeid. Hertsog oli ka eeldanud, et pärast mõnda eksiilis veedetud aastat võib ta Inglismaale naasta, kuid George VI ähvardas ta naasmise korral rahalisest hüvitusest ilma jätta.
Teine maailmasõda
1937. aastal külastasid Windsori hertsog ja hertsoginna eraviisiliselt Adolf Hitleri kutsel Saksamaad. Seejärel asus paar elama Prantsusmaale. 1940. aastal, kui sakslased Põhja-Prantsusmaale tungisid, põgenesid Windsorid esmalt Biarritzi, seejärel Hispaaniasse. Hiljem kolisid nad Portugali, kus elasid pankuri juures, kel olid tihedad sidemed Saksamaa saatkonnaga.
Paljud ajaloolased arvavad, et Hitler oleks Inglismaa vallutamise korral Edwardist ja Wallisest teinud uue kuningapaari; ta olevat ka Wallisele öelnud: "Sinust saaks hea kuninganna." Samuti leiavad ajaloolased, et Windsori hertsogipaarile oli fašism enne ja pärast Teist maailmasõda südamelähedane. See arvamus põhineb sõjaaegsetel materjalidel, mis avaldati 1996. ja 2003. aastal. Ettekanntest ilmnes, et hertsog "ei olnud Saksamaa vaenlane" ja mees oli ainus Briti esindaja, kellega Hitler arutas oma sõjajärgseid plaane.
Hilisemad aastad
Pärast sõda pöördus paar tagasi Prantsusmaale Neuilly linna Pariisi lähedal, kus nad veetsid ka oma pensionipõlve. Nad korraldasid pidusid ning reisisid tihedalt Pariisi ja New Yorgi vahel. 1951 avaldas hertsog raamatu "Ühe kuninga lugu" (A King's story), mis põhines tema mälestustel. Paar esines ka televisioonis ja viibis Valges Majas president Richard Nixoni vastuvõtul.
Kuninglik perekond ei aktsepteerinud Wallist kunagi ega võtnud teda vastu, ehkki hertsog ise kohtus mitmel korral oma ema ja vennaga. 1965. aastal käisid hertsog ja hertsoginna Londonis, kus neid külastasid Elizabeth II, Kenti hertsoginna ja printsess Mary. 1968. aastal olid nad viimast korda Ühendkuningriigis, kui toimusid Kenti hertsoginna matused.
Sun Records
thumb|right| Sun Recordsi stuudioSun Records oli plaadifirma USA-s Tennessee osariigis Memphises. Selle asutas Sam Phillips 1952. aastal. Enne Motowni ei suutnud ükski teine plaadifirma nii sügavat jälge jätta. Sun Records oli hüppelauaks paljudele hiljem kuulsaks saanud lauljatele, näiteks Elvis Presley, Johnny Cash, Carl Perkins, Roy Orbison ja Jerry Lee Lewis. Erinevalt paljudest teistest tolleaegsetest stuudiotest andis Sun võimaluse ka mustanahalistele lauljatele. 1969. aastal müüs Phillips plaadifirma maha. 80. aastatel taastas ta stuudio ja sellest ajast saadik on seda kasutanud paljud nüüdisaegsed tegijad.
Georg Ots
Georg Ots (21. märts 1920 Petrograd – 5. september 1975 Tallinn) oli eesti laulja, näitleja ja ujuja.
Ta lõpetas Tallinna Prantsuse Lütseumi 1938. aastal. Samal perioodil tuli ka mitu korda Eesti meistriks ujumises. Õppis Tondi sõjakoolis ja teenis lühikest aega Eesti sõjaväes. Aastatel 1940–1941 õppis Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusteaduskonnas.
18. augustil 1941 mobiliseeriti ta Punaarmeesse ja viidi meritsi Tallinnast Leningradi. Ta tuli Eestisse tagasi 1944. aastal.
1951. aastal lõpetas ta Tallinna Riiklikus Konservatooriumi (Tiit Kuusiku lauluklassis). 1951. aastast kuni surmani laulis ta Estonia teatris. Laiem tuntus saabus 1958. aasta filmiga "Mister X", mille järel hakkas tema hääl kõlama raadios ja televisioonis üle kogu Nõukogude Liidu.
Georg Ots valiti Eesti NSV saadikuks NSV Liidu IX Ülemnõukogu (1974–1979) koosseisus.
1975. aastast kannab tema nime Tallinna Muusikakool. Tema järgi on nimetatud ka tänav Tallinnas ning Eesti Teatriliit annab välja Georg Otsa nimelist auhinda.
Georg Otsa elulool on valminud muusikal "Georg" (2005) ja samanimeline mängufilm (2007).
Ujujana
Hakkas sporti harrastama 1933. aastal. Kuulus algul Tallinna NMKÜ, hiljem Tallinna Kalevi liikmeskonda.
Sobitustrafo
Sobitustrafo on transformaator, mille ülesandeks on elektriahelate impedantside sobitamine eesmärgiga saavutada võimsuse maksimaalne ülekanne ühest ahelast teise. Tavaliselt on tegemist signaaliallika väljundtakistuse sobitamisega koormusahela või -komponendi sisendtakistusega. Näiteid kasutusaladest:
Georg Ots
Ujujana
Ta tuli vaba- ja teateujumises kahel korral (1939–1940) Eesti meistriks, võitis Eesti meistrivõistlustel lisaks kaks hõbedat ujumises (1939) ja ühe hõbeda veepallis (1938). Parandas kolmel korral Eesti rekordit, sealhulgas kahel korral teateujumises.
Sobitustrafo
Sobitustrafot kasutatakse ühtlasi signaaliahelate galvaaniliseks eraldamiseks toitevooluahelatest;
Georg Ots
Ujujana
Augustis 1938 korraldati esimese ametlik üle Tamula järve ujumise võistlus ja pandi selle võistluse võitjale välja hõbedane karikas. Võistlusest võttis osa ka Ots, kes viibis sellel ajal ajateenistuses Taara kasarmutes (praegu Kuperjanovi pataljon). Ots võitis selle võistluse.
Julija Tšiženko
Julija Tšiženko (vene Юлия Чиженко, sündinud 30. augustil 1979 Peterburis) on Venemaa kergejõustiklane (põhidistants 1500 m jooks).
Georg Ots
Ujujana
Võistles aastatel 1939–1940 Eesti ja aastatel 1940–1945 Eesti NSV koondises. Augustis 1940 kuulus võidukasse Eesti NSV 4x200 m vabaujumise meeskonda maavõistlustel Läti NSV ja Leedu NSV-ga.
Sobitustrafo
Sobitustrafod konstrueeritakse nii, et sekundaarpinge sõltuvus primaarpingest oleks võimalikult lineaarne ning seega signaalid kanduksid edasi võimalikult väikeste moonutustega.
Julija Tšiženko
2005. aasta Helsingi maailmameistrivõistluste 1500 m jooksu finaalis kuulus esialgse protokolli alusel hõbemedal Julija Tšiženkole 4.00,93-ga, kuid pärast Bahreini delegatsiooni protesti (venelanna võttis koha parandamise eesmärgil Bahreini jooksja Yusuf Jamali suhtes appi küünarnuki) tema tulemus tühistati.
Sisemaailmameistrivõistlustel
Moskva 2006
Georg Ots
Ujujana
Viimase võistluse veerajal tegi 14. juulil 1946 Mustamäe ujulas, võites Kalevi meistrivõistlustel 400 m vabaujumise tulemusega 6.49,8.
Lauljana
pisi|[[Peeter Saul, Georg Ots ja Hardi Tiidus 1974. aastal. Foto: Jaan Künnap ]] Georg Ots hakkas laulmisega tegelema Aleksander Arderi käe all Nõukogude tagalas Jaroslavlis, kus sõja ajal moodustati Eesti NSV Riiklikud Kunstiansamblid Punaarmee rindeüksuste ja tagala teenindamiseks. 1944. aastast õppis ta Tallinna Konservatooriumis, kus tema õpetaja oli Tiit Kuusik. Selle kõrvalt töötas ta koorilauljana Estonia ooperiteatris.
Esimene etteaste ooperisolistina oli väike osa ooperis "Jevgeni Onegin" 1944. aastal. Peatselt sai temast Estonia ooperiteatri hinnatuim solist. Estonia laval laulis ta alates 1951. aastast kuni surmani. Teda kutsuti regulaarselt esinema Leningradi ja teistesse tähtsamatesse ooperiteatritesse üle Nõukogude Liidu, mitmel korral ka Moskva Suurde Teatrisse.
Tema repertuaari kuulusid sellised rollid nagu Jevgeni Onegin, Jeletski, Escamillo, Renato, Don Giovanni, Papageno, Rigoletto, Jago, Porgy, Figaro, nimiosa Kabalevski "Colas Breugnonis", kaksikroll Cervantes/Don Quijote Leigh' muusikalis "Mees La Manchast". Tema tuntuim roll oli nimiosa Rubinsteini "Deemonis".
Mitmete Eesti heliloojate looming on laiemalt tuntuks saanud just tänu Georg Otsale.
Tema laiemale tuntusele aitas kaasa Imre Kálmáni opereti "Tsirkusprintsess" ainetel Lenfilmi stuudios 1958. aastal valminud muusikaline draamafilm "Mister X" (tsirkusenumbrites esines dublant Mstislav Zapašnõi). Sellest alates hakkas tema hääl kõlama raadios ja televisioonis üle kogu Nõukogude Liidu, ka tema plaadid osteti poest kiiresti ära. Eesti filmiajalukku kirjutas Georg Ots ennast filmiga "Kolme katku vahel" (Jaan Krossi samanimelise romaani ainetel), mängides selles Tallinna kroonikut ja pastorit Balthasar Russowit.
Ta oli suurepärane eesti laulude interpreteerija, aga ta esitas unustamatult ka Franz Schuberti, Modest Mussorgski, Pjotr Tšaikovski ja paljude teiste heliloojate loomingut.
Noil aegadel oli Nõukogude artistide reisimine välismaale praktiliselt võimatu, seetõttu jäi tema tuntus laias maailmas piiratuks. Siiski, lisaks Nõukogude Liidule õnnestus Georg Otsal esineda ka mõnes Euroopa riigis, eriti populaarseks ja armastatuks sai ta Soomes. Esines ka Egiptuses ja Mongoolias.
2004. aastal ilmus tema kogumikalbum "Eesti kullafond".
Mälestuse jäädvustamine
thumb|Georg Otsa bareljeef ja mälestustahvel Otsa kunagise elupaiga ukse kohal Tallinnas Kaarli pst 5
Isiklikku
pisi|Georg Otsa ärasaatmine Estoniast 10. septembril 1975. Lauljaga hüvasti jätma tulnute rivi on mitme kilomeetri pikkune Foto: Jaan Künnap
Georg Otsa ema oli Lydia Ots (neiuna Viikholm, 1898–1988) ja isa tunnustatud tenor Karl Ots (1882–1961).
Tema õde on arstiteadlane Maret Purde.
Georg Ots oli kolm korda abielus:
Georg Ots suri ajukasvaja tõttu.
Moršansk
Moršansk on linn Venemaal Tambovi oblastis. Asub 90 km Tambovist põhja pool Tsna jõe ääres.
Janar Tükk
Janar Tükk (sündinud 1. veebruaril 1985) on eesti jalgpallur, kes mängib Eesti meistriliiga klubis Nõmme Kalju.
Paul Keerdo
pisi|Paul Keerdo Paul Harald Keerdo (4. aprill 1891 Tartu – 6. jaanuar 1950 Tallinn) oli Eesti kommunistlik poliitik ja kirjanik.
Elulugu
Tema vanemad olid pärit Keerdust, mis asub Vasulast 2,5 km lõunas Vasula-Sopaku tee ääres. Isa oli maaler Robert Keerdo.
Paul Keerdo õppis aastatel 1900–1903 Hugo Treffneri Gümnaasiumis. Kool jäi tal pooleli. Aastal 1948 lõpetas ta eksternina Tallinna 1. Keskkooli.
Aastatel 1903–1915 tegi ta Tartus ning 1915–1917 Petrogradis peennahatööd. Aastatel 1917–1918 oli ta Petrogradis sõjaväeteenistuses.
Aastatel 1919–1920 oli ta Tartu maakonnavalitsuse sekretär ning töö-hooleosakonnavalitsuse juhataja. Aastatel 1917–1920 kuulus ta esseeride hulka. Aastast 1922 oli ta Eestimaa Kommunistliku Partei liige. Samuti kuulus ta 1920–1924 Eestimaa Iseseisvasse Sotsialistlikku Tööliste Parteisse (Eestimaa Töörahva Partei) ning oli 1923. aastast selle sekretär. Aastal 1923 koopteeriti ta Eestimaa Kommunistliku Partei Keskkomiteesse, kuhu ta jäi 1924. aastani. Aastatel 1923–1924 oli ta Töörahva Ühise Väerinna büroo liige. Aastatel 1922 kuni 1923 (või 1924) oli ta Eestimaa Töölisühingute Üldliidu Kesknõukogu juhatuse sekretär.
Ta oli Eestimaa Iseseisva Sotsialistliku Tööliste Partei esindajana I Riigikogu liige. Koos parteikaaslastega tegeles ta seal obstruktsiooniga. 6. jaanuaril 1921 tegi ta pärast peamiselt Erich Jonase poolt tundide kaupa läbi viidud obstruktsiooni ettepaneku teha istungis vaheaeg, sest kõigil olevat "närvid rikkes". Seoses obstruktsiooniga oli arutusel ettepanek Erich Jonas, Jaan Piiskar ja Paul Keerdo üheks koosolekuks välja heita.
1923. aasta Riigikogu valimistel sai ta Töörahva Ühise Väerinna nimekirjas II Riigikogu liikmeks ning jäi selleks 29. veebruarini 1924. Ta oli II Riigikogus Eestimaa Töörahva Partei riigikogurühma esimees. 1923. aasta Tallinna linnavolinike valimisel valiti ta Tallinna linnavolinikuks Töörahva Ühise Väerinna nimekirjast.
1924. aastal mõisteti ta 149 protsessil süüdi ja sai karistuseks eluaegse sunnitöö. Ta kandis karistust Tallinna Keskvanglas. Keerdo vabanes 1938. aasta amnestiaseadusega.
Pärast seda kuulus ta 1940. aastani Eestimaa Kommunistliku Partei Illegaalsesse Büroosse ning juhtis partei Tartu organisatsiooni. Ta tegi legaalset tööd Tartu Töölisteatri, alkoholismivastase kultuuriühingu ning Eesti Vabamõtlejate Ühingu Humanitas kaudu. Ta elatas ennast juhutöödega, sh Kirjandusmuuseumi bibliograafina.
21. juunil 1940 oli ta juunipöörde juht Tartus. Ta oli juulis 1940 ajalehe Kommunist vastutav toimetaja ning 8. juulist kuni augustini 1940 sõjaväe poliitiline peajuht. Paul Keerdo oli esimene ja viimane isik sellel ametikohal. Sai kindralmajori auastme.
14.–15. juulil 1940 toimunud II Riigivolikogu valimistel kandideeris Keerdo 49. ringkonnas (Alatskivi–Kallaste) Eesti Töötava Rahva Liidu nimekirjas ja valiti saadikuks nagu ka kõik teised selle partei kandidaadid.
Ta võttis Riigivolikogus 21. juulil teiste seas sõna Eesti NSV Nõukogude Liidu koosseisu astumise toetuseks. Ta kuulus Riigivolikogu delegatsiooni, mis käis augustis 1940 Moskvas esitamas palvet Eesti NSV vastuvõtmiseks Nõukogude Liidu koosseisu.
Augustist 1940 kuni 1950. aastani oli ta Eesti NSV rahanduse rahvakomissar (aastast 1946 Eesti NSV rahandusminister). Aastatel 1940–1950 oli ta EK(b)P Keskkomitee liige. Ta oli Eesti NSV Ajutise Ülemnõukogu ning Eesti NSV Ülemnõukogu II koosseisu liige.
Aastatel 1941–1944 viibis ta Nõukogude Liidu tagalas. Ta evakueerus augustis 1941 hävitajal Smetlivõi.
Keerdolt ilmus 1943. aastal Moskvas Teise maailmasõja aineline jutustustekogu "Tasuja". Ta kirjutas ka lühijutte ja artikleid, mis ilmusid ajakirjanduses. Ta on kasutanud pseudonüümi P. K.ja Rein Rannik. Keerdo oli Eesti Nõukogude Kirjanike Liidu liige.
Portree
Skulptor Linda Sõber on 1940 ja skulptor Paul Horma 1941 teinud Paul Keerdo portree.
.mz
.mz on Mosambiigi Interneti tippdomeen. Domeen on kasutusel alates 1992. aastast.
Häädemeeste kirik
pisi|Häädemeeste Mihkli kirik Häädemeeste Mihkli kirik on Eesti Evangeelsele Luterlikule Kirikule kuuluv kirik Pärnu maakonnas Häädemeestel.
Kirik valmis 1874. aastal arhitekt Matthias von Holsti projekti järgi. Kirik on pühitsetud peaingel Miikaelile, pühitsemistseremoonia leidis aset 1874. aasta 29. septembril – mihklipäeval.
Kirikut kasutab EELK Häädemeeste Miikaeli kogudus.
1998. aastal kanti kirik Kultuurimälestiste riiklikku registrisse.
Eesti kõrvalmaanteede loend
Siin on loetletud Eesti kõrvalmaanteed.
Kõigil maanteedel on teeregistris unikaalne teenumber. Teenumber on toodud loendis tee nime ees. Kõrvalmaanteede numbrid on vahemikus XX101–XX999, kus XX on maakonna kood. Maanteed on loetletud maakondade koodide kaupa. Mitut maakonda läbiva kõrvalmaantee number vastab maakonnale, kust tee teenumbri panemisel algas. Teenumbrit ei muudeta, kui maakonnapiirid muutuvad ja maantee ei alga enam senisest maakonnast.
Île-de-France
Île-de-France [ill döfr'aans] ('Prantsuse saar') on Prantsusmaa piirkond (1. järgu haldusüksus) riigi põhjaosas. Île-de-France on Prantsusmaa ajalooline keskus.
Oma 12 miljoni elanikuga on Île-de-France Prantsusmaa suurima elanike arvuga piirkond.