cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Minevik
Minevik on aeg, mis eelneb olevikule, või kõik see, mis on ajas möödunud. Sellisena vastandub minevik tulevikule ning erineb olevikust. Minevik on möödunud olevik.
Rahaühikute loend
Loend lühendite järgi
L
Minevik
Mineviku uurimine
Minevikku uurivate teadusharude seas on ajalugu, arheoloogia, arheoastronoomia, ajalooline keeleteadus, geoloogia, ajalooline geoloogia, paleontoloogia, paleobotaanika, paleoetnobotaanika, paleogeograafia, paleoklimatoloogia ja kosmoloogia.
Klassikaline füüsika
Aja nool määrab aja suuna minevikust tulevikku. Minevikku kuuluvad kõik sündmused, mis võivad olla oleviku sündmuste põhjuseks.
Rahaühikute loend
Loend lühendite järgi
M
N
O
P
Q
R
S
Z
U
V
W
X
Y
Kuressaare ringtee
Kuressaare ringtee (registrinumbriga 76) on üks Eesti tugimaanteedest.
See saab alguse Kuressaare linnas Roomassaare sadamas. Tee pikkus on 13,5 km. Tee lõpeb Nasva ja Laheküla küla piiril Kuressaare–Sääre maantee 6. kilomeetril. Kuressaare linnas kannab nimesid Roomassaare tee, Marientali tee ja Ringtee.
Sillad Kuressaare ringteel
Sildade nimistu pärineb Maa-ameti andmebaasist
Asulad Kuressaare ringteel
Kuressaare linn, Kudjape alevik, Sikassaare küla, Laheküla küla, Nasva küla.
Taustkeha
Taustkeha on keha, mille suhtes vaadeldakse teiste kehade liikumist (täpsemalt, suhtelist liikumist).
Taustkehaga seotakse sobiv koordinaadistik ja kell, mis koos moodustavad taustsüsteemi.
Mingi keha asukoht taustkeha suhtes määratakse koordinaatidega vastavas koordinaadistikus.
Thomas Keneally
Thomas Keneally (ka Tom Keneally; sündinud 7. oktoobril 1935 Sydneys) on Austraalia kirjanik.
Keneally sai hariduse Sydneys.
Tema tuntuim romaan on "Schindleri nimekiri", mis võitis Los Angeles Timesi ilukirjandusauhinna ja Bookeri auhinna 1982. aastal. Tema sulest pärinevad ka "Asmarasse. Ood Jimmie Blacksmithile" ja "Lendav kangelasklass", millega pälvis Sunday Expressi raamatu aastaauhinna.
Keneally töötab California Irvine'i ülikoolis kirjandusprofessorina.
Ta on Austraalia Vabariikliku Liikumise, mille eesmärgiks on Suurbritanniaga konstitutsiooniliste suhete lõpetamine, esimees.
Aglomeraat (geoloogia)
pisi|Vulkaanilist päritolu aglomeraat Aglomeraat on valdavalt ümardunud klastidega püroklastiline sete, mille keskmine terasuurus ületab 64 mm.
Aglomeraat koosneb valdavalt vulkaanilistest pommidest. Aglomeraadi all mõistetakse geoloogias mõnikord erinevaid asju. Näiteks peetakse aglomeraadiks ka kokkutsementeerunud vulkaanilistest pommidest koosnevat kivimit. Seetõttu võidakse aglomeraadiks pidada nii setet kui ka kivimit.
Mittevulkaanilistest settekivimeist koosnevat kivistunud aglomeraadi analoogi nimetatakse konglomeraadiks.
Termini "aglomeraat" võttis kasutusele briti geoloog Charles Lyell aastal 1831.
Kristin Scott Thomas
pisi|2009. aasta [[Cannes'i filmifestival|Cannes'i filmifestivalil]] Kristin Scott Thomas (sündinud 24. mail 1960 Redruthis Cornwallis Edela-Inglismaal) on inglise filminäitleja.
Elulugu
Kristin Scott Thomase isa oli Briti Kuningliku Mereväe piloot; ta hukkus lennuõnnetuses, kui Kristin oli vaid viieaastane. Kuus aastat hiljem hukkus lennuõnnetuses ka tema kasuisa, kes oli samuti Briti Kuningliku Mereväe piloot. Tema lapsepõlvekodu asus Dorsetis Edela-Inglismaal. Teda kasvatati katoliiklikus vaimus.
Ta lahkus kodunt 19-aastaselt, et minna lapsehoidjaks Pariisi. Ta on elanud Prantsusmaal kauem kui oma kodumaal Inglismaal ja tunneb end mugavamalt prantsuse keeles suheldes. Ta on töötanud kolme Fiennesi perekonna liikmega: Ralphiga filmis "The English Patient", Josephiga filmis "Man to Man" ja Marthaga filmis "Chromophobia".
Isiklikku
Ta oli aastatel 1987–2005 abielus prantslase François Oliviennes'iga ja neil on kolm last: Hannah (sünd. 1988), Joseph (1991) ja George (2000). Ka tema noorem õde Serena Scott Thomas on näitleja.
Ingmar Kurg
Ingmar Kurg (sündinud 13. aprillil 1955) on eesti teoloog, vaimulik ja kirjastaja.
Haridustee
Ingmar Kurg lõpetas 1973. aastal Rakvere 1. Keskkooli, seejärel õppis ta ühe aasta Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonnas ja lõpetas 1980. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusinsenerina. 1980. aastal astus ta EELK Usuteaduse Instituuti ning 1999. aastal sai teoloogiamagistriks Columbia International University's Saksamaal. Aastal 2000 sai Kurest Tartu Ülikooli usuteaduskonna doktorant. Aastail 2005–2007 oli ta täiendõppes Tübingeni Eberhard Karli Ülikoolis Saksamaal. 2010. aastal sai ta Tartu Ülikoolis teoloogiadoktoriks, dissertatsiooni teema oli "Oikumeenilise evangelisatsiooni perspektiiv Euroopa kontekstis: missioloogiline ja religioonisotsioloogiline uurimus".
Töökäik
Uurimisvaldkond on misjoniteoloogia ja oikumeenika.
Isiklikku
Ingmar Kurg on abielus. Tal on viis last, sealhulgas Regina-Nino Mion. Tema isa Ilmar Kurg (1922–2003) oli soomepoiss ja baptisti vaimulik.
Väheharjasussid
Väheharjasussid ehk oligoheedid (Oligochaeta) on rõngusside hõimkonda kuuluv alamklass.
Tuntuimad sellesse alamklassi kuuluvad organismid on vihmaussid.
Väheharjasussid nagu teisedki rõngussid kuuluvad kõrgemate usside hulka: nad on kõige kõrgema arengutasemega ussid. Nende keha jaguneb kolme ossa: pea, lüliline kere ja anaalsagar. Niisugust keha selget liigendust madalama arengutasemega loomadel ei ole.
Väheharjasussid on saanud nimetuse selle järgi, et nad näevad välja üsnagi nagu rõngusside teise suure alamklassi moodustavad hulkharjasussid, aga kui hulkharjasusside keha on tihedalt harjastega kaetud, siis väheharjasussidel on neid vähe ja mõnel liigil puuduvad nad täielikult.
Maailmas on teada umbes 3000 liiki väheharjasusse, Eestist on neid leitud üle 100. Need arvud pole aga kaugeltki lõplikud, sest mõned väheharjasusside sugukonnad, näiteks valgeliimuklased (Enchytraeidae), on veel peaaegu uurimata.
Senikirjeldatud liikidest enamik elab mullas, 600 elab magevees ning 200 on kohandunud eluga riimvees ja rannalähedases merevees. On selliseidki liike, kes suudavad elada nii vees kui veekogu kallastel.
Väheharjasusside suurus on väga erinev. Kõige pisemad mageveevormid on mikroskoopilised ja palja silmaga neid ei näegi, aga kõige suuremad troopikas elavad väheharjasussid on rohkem kui 2,5 m pikad. Enamasti on vees elavate väheharjasusside pikkus mõnest millimeetrist 15 sentimeetrini, mullavormidel 5 millimeetrist 40 sentimeetrini.
Väheharjasusside, nagu hulkharjasussidegi kehaehituse tähtsaim iseärasus on keha lülideks ehk segmentideks jaotumine ehk metameeria, mis tähendab elundite korrapärast kordumist piki kehatelge. Segmente eraldavad üksteisest ristivaod. Kõige väiksem segmentide arv on 5–6, kõige suurem 500–600. Hulkharjasussidest eristab neid see, et väheharjasusside segmentidel ei ole kunagi jäsendeid ehk parapoode ehk paarilisi jätkeid. Neil võib olla üksnes 4 kimpu harjaseid ja sedagi mitte kõigil liikidel.
Väheharjasussidele on iseloomulik kehapaksend ehk vöö (clitellum), mille eritistest moodustub munadega kookon.
Paljud loomad söövad väheharjasusse, sest see on puhas liha, ilma kondita. Väheharjasusse süüa on märksa kergem kui teisi loomi. Näiteks sõudiklane, kes sööb surusääse 2 mm pikkuse vastse ära 9 minuti jooksul ja 3 mm pikkuse vastse söömisele kulutab pool tundi, sööb 4 mm pikkuse väheharjasussi klaasliimuka ära kõigest 3,5 minutiga.
Sugukondi
Siin on loetletud sugukondi, mille esindajaid leidub ka Eestis.
Queen Bees and Wannabes
"Queen Bees and Wannabes" on Rosalind Wisemani 2002. aastal ilmunud raamat, mille alusel on valminud film "Õelad tüdrukud" (raamatu pealkiri oli ka filmi tööpealkiri).
Raamat räägib teismeliste tüdrukute koolielust, klikkide moodustamisest ja agressiivsest käitumisest.
Aglomeraat
Aglomeraat on mitmetähenduslik sõna, mis võib tähendada:
Juri Žirkov
Juri Valentinovitš Žirkov (sündinud 20. augustil 1983 Tambovis) on Venemaa jalgpallur, kes mängib Venemaa kõrgliiga klubis Peterburi Zenit.
thumb|Juri Žirkov, oktoober 2009
Ta võib mängida vasakkaitses ja poolkaitses. Kuni 2009. aastani mängis ta Moskva CSKA-s. Siis läks ta 18 miljoni euro eest Chelseasse. Oma debüütmängus AC Milani vastu lõi ta ühe värava.
Venemaa koondises mängib ta alates 2005. aastast.
William Petersen
220px|right|thumb William Louis Petersen (sündinud 21. veebruaril 1953 Evanstonis Illinois's ) on USA näitleja; tuntud eeskätt Gil Grissomi osatäitjana seriaalis "CSI kriminalistid".
Toomas Haug
pisi|Toomas Haug juhtimas kirjanduslikku retke [[Metsakalmistul kirjandusfestivali HeadRead raames]] Toomas Haug (sündinud 1. mail 1956 Tallinnas) on eesti kirjandusloolane.
Ta sündis insener-tehniliste teenistujate peres.
Toomas Haug oli Eesti Vabariigi Kodanike Peakomitee ja Eesti Kongressi liige.
On olnud Isamaa ja Res Publica Liidu ning enne selle moodustamist aastatel 1994–2016 Isamaaliidu liige.
Haridus
Toomas Haug õppis Tallinna 20. Keskkoolis (1963-1966) ning lõpetas 1974. aastal Tallinna 44. Keskkooli ja 1978. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi eesti keele ja kirjanduse erialal.
Töö
Toomas Haug töötas aastatel 1978–1983 Friedebert Tuglase majamuuseumis vanemteadurina. Alates 1983. aastast töötab ta ajakirja Looming toimetajana, 1990. aastast peatoimetaja asetäitjana. Aastatel 1990–2003 oli Raadio Vaba Euroopa kaastööline kultuuri- ja sisepoliitika vallas.
Isiklikku
Tema järeltulijad on Liina Särkinen, Joonas Hellerma ja Juhan Hellerma. Toomas Haugi praegune elukaaslane on Maarja Vaino.
Christine Buchholz
pisi|Christine Buchholz (2013) Christine Buchholz (sündinud 2. aprillil 1971 Hamburgis) on Saksa vasakpoolne poliitik.
Christine Buchholz lõpetas gümnaasiumi 1990. aastal. Ta õppis aastatel 1991–1998 Hamburgi Ülikoolis poliitikateadusi, kasvatusteadusi, religiooni ja sotsiaalteadusi.
Aastatel 1995–2005 töötas ta puuetega inimeste abistajana, 2002–2005 ja 2007–2009 tegi kaastööd ajakirjandusväljaannetele. 2005–2006 oli ta Vasakfraktsiooni teaduslik kaastöötaja.
2009. aastast on ta Saksamaa Liidupäeva liige.
Aastatel 1994–1999 oli Christine Buchholz Saksamaa Sotsiaaldemokraatliku Partei liige. 2004. aastal astus ta Töö ja Sotsiaalse Õigluse Parteisse (WASG), mis 2007. aastal ühines Demokraatliku Sotsialismi Parteiga Vasakparteiks (Die Linke). Christine Buchholz kuulub partei vasakpoolsesse tiiba.
Jumalik komöödia
"Jumalik komöödia" (itaalia "Divina Commedia", algselt "Comedia") on Dante Alighieri poeem minategelase külaskäigust põrgusse, purgatooriumi ja paradiisi. Dante alustas selle kirjutamist 1307. aasta paiku ja lõpetas 1321.
See koosneb kolmest osast: "Põrgu", "Purgatoorium" ja "Paradiis".
Kunstis on "Jumaliku komöödia" teemasid kasutanud näiteks Eugène Delacroix, William Blake, Gustave Doré ja Salvador Dalí.
Heavy metal
Heavy metal ehk metal on 1960. aastate lõpul ning 1970. aastate algul bluusist ja rokkmuusikast tekkinud muusikasuund, mida algusaastatel iseloomustasid sünged, sageli okultistlike mõjutustega laulutekstid ja depressiivsete meloodiate kasutamine ning mille mängimisel pandi suuremat rõhku elektrikitarridele ja trummidele. Üheks esimeseks heavy metal ' i bändiks peetakse sageli briti Black Sabbathit, esimeste seas olid ka Led Zeppelin ja Deep Purple. Heavy metal ' i stiili tegi kuulsaks Metallica, mida peetakse praegugi kuulsaimaks metal 'i bändiks.
Aastate jooksul on stiil pidevalt arenenud ja laienenud ning hõlmab tänapäeval väga erinevaid alamstiile, mis võivad muusikaliselt olla üksteisest üsna erinevad. Esimesed alamstiilid olid hard rock, shock rock, progressiivne metal, glam metal, pop metal ja briti heavy metal' i uus laine (tihti tuntud akronüümina NWOBHM, new wave of British heavy metal). Hard rock ' i tuntumad esitajad on AC/DC, Aerosmith ja Blue Öyster Cult. Progressiivse metal' i tuntumad on Rush, Uriah Heep, Queensrÿche ning tänapäeval Dream Theater. Glam'ist on tuntumad Twisted Sister, Mötley Crüe, Skid Row, Poison ja Cinderella; shock rock ' ist Alice Cooper, Marilyn Manson, W.A.S.P. ja Kiss; pop metal ' ist Guns N' Roses, Def Leppard, Van Halen, Whitesnake ja Europe. NWOBHM-i algatajad olid Motörhead, Iron Maiden, Saxon ja Angel Witch. Hard-n-heavy tuntumad on Scorpions, Ozzy Osbourne, Dio, Accept, Judas Priest ja Rainbow.
Hard rock, varajane metal, progressiivne metal, shock rock, glam metal ja varajane punk (kuhu kuulusid Ramones, The Damned, Sex Pistols ja The Clash) olid stiilid, millest hakkasid arenema muud alamžanrid.
Ökofüsioloogia
Ökofüsioloogia on bioloogias teadus organismide (või üldisemalt biosüsteemide) talitlustest seoses keskkonnatingimustega. Ta on ökoloogia ja füsioloogia piiriteadus.
Ökofüsioloogia keskseks valdkonnaks on organismide adaptatsioonide uurimine.
Taimede ökofüsioloogia rajajate hulka kuulub Ernst Stahl (1848–1919). Loomade ökofüsioloogia rajajate hulka kuulub George A. Bartholomew (1919–2006). Mereselgrootute ökofüsioloogilise uurimisega tegeles aga juba ka Jakob von Uexküll (1864–1944).
Aafrika meistrivõistlused rahvusvahelises kabes
Aafrika meistrivõistlused rahvusvahelises kabes
Ökofüsioloogia
Ökofüsioloogia Eestis
Taimede ökofüsioloogia vallas uuris taimepigmentide ökoloogilist funktsiooni Teodor Lippmaa. 1970.–1980. aastail moodustus ökofüsioloogiline uurimisgrupp Zooloogia ja Botaanika Instituudis, kus puude ökofüsioloogiaga tegelesid Andres Koppel, Olevi Kull jt. 1984. moodustati samas ökofüsioloogia labor (juhataja Kalevi Kull). Aastal 1992 moodustati Tartu Ülikoolis ökofüsioloogia õppetool, mida on juhatanud ökofüsioloogia prof. Kalevi Kull (1992–1998), rakendusökoloogia prof. Olevi Kull (1998–2007) ja prof. Krista Lõhmus (2007–2017) ning ökofüsioloogia prof. Arne Sellin (alates 2017). Õppetoolis tehtav teadustöö hõlmab peamiselt kolme valdkonda: "klassikaline" taimede ökofüsioloogia, metsaökosüsteemide süsinikuringe ja globaalsete kliimamuutuste mõju taimkattele.
Olevik
Olevik on "nüüd" mineviku ja tuleviku vahel või kõik selles toimuv. See on aeg, mida vahetult läbi elatakse ja milles toimuvat tajutakse vahetult.
Dick Advocaat
Ta on olnud Hollandi, Belgia, Araabia Ühendemiraatide, Lõuna-Korea ja Venemaa rahvuskoondise peatreener.
Olevik
Olevik eeldab subjekti, kes selle määratleb. Psühholoogilise "näiva oleviku" kestus on umbes 3 sekundit. Mitterelativistlikus füüsikas käsitatakse olevikku teatud ajahetkena (ajatelje punktina).
Dick Advocaat
Alates 2016. aastast on ta Fenerbahçe S.K. peatreener.
Olevik
Ka mitterelativistlikus füüsikas muutub oleviku mõiste ebaselgeks, kui võrreldakse aega üksteisest kaugel asuvates kohtades. Näiteks võtab valguse jõudmine tähtedelt meieni aastaid, mistõttu me tajume olevikuna ammuseid sündmusi.
Välislingid
Instant
Raudremmelgas
Raudremmelgas ehk raudpaju (Salix pentandra) on pajuliste sugukonda paju perekonda kuuluv mitmeaastane heitlehine lehtpuu.
Kirjeldus
Raudremmelgas võib kasvada 14 meetri kõrguseks (harva kuni 17). Taime lehed on pealt läikivad tumerohelised 5–12 cm pikad ja 2–5 cm laiad. Taim on kahekojaline, õied on urvad, mis õitsevad hiliskevadel pärast lehistumist. Õisi tolmeldavad enamasti mesilased.
Levila ja kasvukohad
Taime looduslik levila on põhjapoolsed Euroopa ja Aasia alad. Eestis kasvab ta pärismaisena. Tavaliselt kasvab ta liigniisketel ja soostunud aladel, näiteks veekogude kallastel.
Kristiina Alliksaar
pisi|Kristiina Alliksaar, jaanuar 2016. Foto: Heigo Teder
Kristiina Alliksaar (sündinud 7. mail 1980 Viljandis ) on eesti teatrijuht ja kultuurikorraldaja, 2023. aastast kultuuriministeeriumi kantsler.
Ta on pärit Viljandimaalt Olustverest ning lõpetanud 1998. aastal Viljandi C. R. Jakobsoni nimelise Gümnaasiumi (majanduse eriklassi). 2001. aastal sai Alliksaar Tallinna Tehnikaülikoolist bakalaureusekraadi ärijuhtimise erialal, 2007. aastal lõpetas Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia kultuurikorralduse erialal cum laude ning aastal 2010 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia magistriõppe kultuurikorralduses. 2022. aastal lõpetas õpinguid Tartu Ülikoolis magistriõppes õppekaval “Muutuste juhtimine ühiskonnas” cum laude.
Alliksaar on töötanud Paide Linnavalitsuses ettevõtlusosakonna assistendina (1999–2000), BDG Kontsert OÜ-s juhiabina (2001–2002), MTÜ-s Eesti Pärimusmuusika Keskus projektijuhina (2004–2006) ja turundusjuhina (2006–2007).
Aastail 2008–2010 oli Alliksaar OÜ Eesti Loomeagentuur juhataja, 2009–2011 Viljandimaa Omavalitsuste Liidu kultuuri ja noorsootöö spetsialist. 2007–2017 oli Alliksaar ka kultuurikorralduse lektor Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias.
Aastatel 1999–2004 oli Alliksaar üliõpilasorganisatsiooni AIESEC Eesti liige, pärast alumni. 2003. aastal tegutses ta AIESECi kaudu pool aastat vabatahtlikuna Sri Lankal.
Alliksaar on osalenud festivalide, näiteks Tallinn Music Week, Rabarock, Viljandi Pärimusmuusika Festival, "Puude taga on inimene", korraldamisel.
Alates 25. jaanuarist 2014 kuni 30. juunini 2019 töötas ta Viljandi teatri Ugala juhina, 1. augustist 2019 oli ta Vanemuise teatrijuht.
1. augustist 2023 töötab Kristiina Alliksaare kultuuriministeeriumi kantslerina.
RPG
RPG võib olla akronüüm järgmisele:
Vendium
Vendium ehk Vend ehk Vendi kompleks on vananenud kronostratigraafilise üksuse nimetus, mille asemel kasutatakse mõistet Ediacara.
Vendi kompleksiks nimetati kivimikihti, mis tekkis Proterosoikumi lõpus, vahetult enne Kambriumi ajastut. Vend ja Ediacara ei ole siiski täiesti identsed mõisted, sest Vendi algus on varasem. Eestis ei tekita see probleeme, sest Vendi algusajast ehk Krüogeeni ajastust Eesti pealiskorras setteid ei ole. Suur vastuseis on uuele nimele ülemineku suhtes Venemaal, kust nimetus "Vend" pärit ongi.
Nimetus Ediacara on ametlikult kasutusel aastast 2004. Vendi kompleks ei ole kunagi olnud ametlik Rahvusvahelise Geoloogiaühingu poolt tunnustatud kronostratigraafiline üksus, seetõttu ei ole õige öelda "Vendi ajastu" ka mitte ajaloolises kontekstis.
Vendi ladestu
Vendi ladestu on vanimaid pealiskorra üksus, mis kuhjus Balti klindile 600-570 miljonit aastat tagasi, Põhja- ja Kirde-Eesti oli magedaveelise veekogu all. Esindatud on nii jämedateralisi liivakivisid kui ka peeneteralisi savisid. Kuna vesi tungis sisse idast, väheneb vendi lademe paksus lääne suunas, Lääne- ja Edela-Eestis need aga puuduvad. Eestis pole vendi setetest loomastiku jäänuseid leitud, kuid Gdovi kihistust on avastatud üksikuid akritarhe. Vendi setted Eestis ei paljandu, sest nad on kaetud kambriumi setetega. Vendi ladestu praktiline tähtsus seisneb veel reostamata kambriumi-vendi põhjaveekompleksis.
Вендијум
Piteå vald
Piteå vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Norrbotteni läänis. Asub Põhjalahe kaldal Piteälveni suudmes.
1906. aasta vaheolümpiamängud
thumb|[[Panathinaiko staadion olümpiamängude ajal]] 1906. aasta vaheolümpiamängud toimusid Ateenas 22. aprillist 2. maini 1906.
Algselt oli plaanis pidada vaheolümpiamänge Kreekas iga nelja aasta järel vaheldumisi suveolümpiamängudega, kuid rohkem vaheolümpiamänge ei korraldatud.
Rahvusvaheline Olümpiakomitee ei tunnusta tänapäeval vaheolümpiamänge olümpiamängudena, tuues põhjenduseks, et olümpiamänge peetakse iga nelja aasta tagant, kuigi ka taliolümpiamänge peetakse nüüd vaheldumisi suveolümpiamängudega.
Jääkajakas
Jääkajakas (Larus hyperboreus) on suur kajakas, kes on levinud Arktikas (Põhja-Jäämeri saartel ja Islandil) ja Euroopas Atlandi ookeani rannikul. Eestis on ta haruldane talikülaline.
Marc Girardelli
220px|pisi|Marc Girardelli Marc Girardelli (sündinud 18. juulil 1963 Lustenaus Austrias) on endine Luksemburgi mäesuusataja. Ta on üks kõigi aegade edukamaid mäesuusatajaid.
Girardelli alustas mäesuusatamisega 5-aastaselt 1969. aastal ja esimesel võistlusel osales ta 7-aastaselt. Kuni 1976. aastani esindas ta Austriat, kuid vahetas siis kodakondsust. Kodakondsuse vahetuse pärast pidi ta vahele jätma 1984. aasta taliolümpiamängud Sarajevos, kuna ei jõudnud 1. jaanuariks ametlikult Luksemburgi kodanikuks saada.
Esimese võistluse maailma karikavõistlustel tegi Girardelli 1979–1980 hooajal ja jõudis esimest korda autasustamispoodiumile 1981. aastal Wengenis. Esimese võidu MK-etapil sai ta 1983. aastal Gällivares slaalomis. Maailma karika üldarvestuses oli ta viis korda esimene. See on saavutus, mida teised meesmäesuusatajad pole seni suutnud ületada. Girardelli sai karjääri jooksul igal alal etapivõidu, mis tõestab seda, et ta oli mitmekülgne ja väga hea mäesuusataja. Kokku võitis Girardelli MK-etappe 43 korral ja jõudis poodiumile 97 korda.
Esimest korda osales Girardelli suurvõistlustel alles 1985. aasta maailmameistrivõistlustel Bormios, kus ta sai slaalomis hõbemedali ja suurslaalomis pronksi. Crans Montanas peetud 1987. aasta MM-il sai ta esimese suurvõistluste võidu Alpi kahevõistluses. Girardelli tuli veel kolm korda maailmameistriks: Alpi kahevõistluses 1989. ja 1996. aastal ning slaalomis 1991. aastal. Kuigi Girardelli on karjääri jooksul võitnud peaaegu kõik, jäi olümpiavõit tal siiski saavutamata. Ta osales kolm korda olümpiamängudel ja sai kaks hõbemedalit.
Cantr II
"Cantr II" on internetis mängitav paljude osalistega rollimäng, kus iga mängija loob endale ühe või mitu tegelaskuju ühise virtuaalühiskonna mõnes kogukonnas. Mängija saab valida oma tegelaste isiksuse, tegevusala ja eesmärgid ning püüab neid mängumaailma raames teostada suhtluses ja vastasmõjudes teiste tegelastega.
"Cantr II" autor oli Jos Elkink, praegu administreerib mängu grupp vabatahtlikke.
Väino Linde
Väino Linde (sündinud 31. jaanuaril 1959 Tallinnas) on Eesti jurist ja poliitik.
Haridus
Väino Linde on lõpetanud Pärnu 4. Keskkooli 1977 ning Tartu Ülikooli õigusteaduse erialal 1983.
Töökäik ja tegevus ühingutes
Linde on töötanud Pärnu KEKis ehitustöölisena 1977–1978, Tallinna Prokuratuuris abiprokurörina 1983–1985, Pärnu Rajooni Prokuratuuris abiprokurörina 1985–1989, Pärnu Maakonna Prokuratuuris prokurörina 1989–1993, 1994–1995; Ahti Kõo Advokaadibüroos vandeadvokaadina 1993–1994, Pärnu Linnavalitsuses linnasekretärina ning Advokaadibüroo HETA Pärnu osakonnas vandeadvokaadina 1997–1999.
Linde on olnud AS Tallinna Lennujaam nõukogu liige ning AS Pärnu Sadam nõukogu esimees.
Poliitiline tegevus
Väino Linde on olnud Pärnu linnapea 1995–1996. Ta oli Pärnu Linnavolikogu 1996–2005 (ning selle esimees 1999–2002 ja aseesimees 2002–2005), IX ja X Riigikogu liige ning on XI Riigikogu liige. 17. aprillist 2007 on ta Riigikogu Põhiseaduskomisjoni esimees. Linde on Eesti Reformierakonna liige alates 1998.
Rannamägi
Rannamägi on haljasala Tallinna kesklinnas Rannamäe tee ja Põhja puiestee vahel, aadressiga Rannamäe tee 11. Rannamäe järgi on nimetatud ka Tornide väljaku ja raudtee vaheline Rannamäe tee. Rannamägi kujundati Tallinna muldkindlustusvööndi kaitseehitisest – Skoone bastionist.
Nime päritolu
Skoone bastion (rootsipäraselt ka Skåne bastion) on nime saanud Skåne maakonna järgi Rootsis, mäe kohta kasutatakse ka nime Rannavärava mägi, Suure Rannavärava järgi, mille kaitseks bastion ehitati. Rannavärava mägi (Strandpforten Anlage, Горка у Морских ворот) nimetati 24. mail 1939 Rannamäeks.
Ajalugu
Bastioni ehitamine tekitas hulga konflikte, sest riigi alluvuses töötanud lihtrahvas ja talupojad kuhjasid valle linnakodanike aedade peale. Pärast Põhjasõja algust pidid Tallinna bastionid kiiremini valmis saama, sellest hoolimata lõppes ehitustegevus alles 1703–1704.
Pärast Krimmi sõda aastal 1857, Venemaa Keisririik kustutas Tallinna kindluste nimekirjast ning määras need alad parkide rajamiseks. 1867. aastal sai Tallinna linn bastioni enda alluvusse, mille järel ala ehitati ümber 1881. aastaks künklikuks pargimaastikuks. Mere poolt oli bastion hästi vaadeldav. 19. ja 20. sajandi vahetusel töötas endisel muldkindlustusel lühikest aega ka restoran. thumb|left|Vaade Skoone bastionile ja Toompeale 19. sajandi lõpukümnendil 1876. aasta koostatud endise Tallinna muldkindlustusvööndi haljastuskavas oli bastion näidatud haljasalana koos jalgradadega. Haljastusplaanide realiseerimisega tegeles Promenaadide komisjoni ning tulevase haljasala plaani valmistas Peterburi botaanikaaia direktor dr. Eduard August von Regel ning see esitati ja kinnitati Tallinna Linnavolikogu poolt 1880. aastal. 1885. aastal valmis kavandatud park, koos bastioniga kujundati ja ehitati välja haljasalaks ka selle esine Stuarti reduut. Promenaadide komisjoniga otsustas Skoone bastioni (Schonen-Bastion, ka Schau-Bastion) rendile anda. Rentijaks sai hotelliomanik Wicke, kes oli nõus ehitama restoranihoone, muusikapaviljoni ja hoidma korras teed ja puud. Ala hakati kutsuma Rannavärava mäeks (saksa keeles Strandpforten Anlage), mis 26. oktoobril 1939 sai nimeks Rannamägi. 1902. ja 1903. aastal renditi aga Rannamägi koos Harjumäega kodanik G. Türnbaumile.
1912–1913 ehitati sinna endise Skoone bastioniesise Stuarti reduudi kohale Tallinna Elektrijaam. pisi|1932. aastal Rannamäe teega eraldatud Skoone bastioni lõunavall 1929. aastal esitasid Tallinna spordiseltsid avalduse senise Skoone bastioni jalamil oleva vallikraavi kasutamiseks spordiväljakuna, milleks nad ka loa said ning senine juurviljakasvatuseks kasutatud piirkond korrastati Anton Soansi 1929. aasta planeeringu järgi ning rajati linna staadion aastatel 1938–1939 (praegune spordiväljak Põhja puiestee ja Rannavärava mäe vahel).
1932. aastal rajati bastioni lõunaosas läbi Rannamäe tee ning väike osa bastionist puudega jäi teisele poole teed ning veel Eesti Vabariigi esimesel perioodil kohandati maa-alused kasemattkäigud varjenditeks.
Eesti Vabariigis kavandati 1940. aastal suuri varjendiehitusi. Sõjaministeerium ja Sõjavägede Staap asus Pagari tänaval ning sealt kavandati Rannavärava mäes oleva varjendini maa-alune käik. Ehitustöid alustati 1940. aastal, kuid Nõukogude okupatsioonist alates pole nendest töödest rohkem midagi teada.
Nii mõlema Nõukogude okupatsiooni ajal Eestis (1940–1941 ja 1944–1991) kui ka Saksa okupatsiooni aegu (1941–1944) oli bastioni ehitis allutatud sõjaväele.
Lõbustuspark ja Suveteater
1948. aastal avati ühel bastioni osal Nõukogude sõjaväele kuuluv Madruste klubi lõbustuspark ja Suveteatri hoone. Nii töötajad kui ka külastajad olid venekeelse elanikkonna hulgast. Asutus oli populaarne 1972. aastani, kui Tallinna Lauluväljakule toodi Tšehhoslovakkia lõbustuspark. Bastioni sees asuvates varjendites asus Eesti NSV Tsiviilkaitse Staap (Rannamäe tee 11). pisi|Sissepääs toonasesse tsiviilkaitse staapi, vaade [[Rannamäe tee poolt, 2011. aasta kevad]] Stalinistlikus stiilis Suveteatri hoone, mida kasutati ka kinona, oli tollal suurim puitehitis Eestis. 10. juunil 1997. aastal põles Suveteater ilmselt süütamise tõttu maha.
Venemaa sõjaväe lahkumisel Eestist sõlmis omaaegse Kirovi-nimelise kalurikolhoosi haldusdirektor Lembit Reimal Venemaa sõjaväega rendilepingu, hiljem aga laiendas Reimal ühistu osanike arvu ja kutsus sinna ka vene ärimehe Vladimir Babuškini. Detsembris 2001 lõi uus liige Reimali osaluse üle ja valiti juhatuse esimeheks. Teiseks osanikuks oli Grigori Borissov ja ka Valentin Porfirjev, kunagise Balti Ühispanga juht.
2009. aasta suvel tehti Skoone bastioni endise vallikraavi kohal asuval spordiväljakul ning Eesti Raudteele kuuluval maa-alal väljakaevamised, mille käigus selgus, et bastionit ümbritsevad kontreskarpmüürid on suures osas hästi säilinud ning asuvad 30–50 sentimeetri sügavusel maapinnast, mistõttu viibib Skoone bastioni piirkonna taastamise plaanide realiseerimine, mille kohaselt kavandati sinna maa-aluse parkla rajamine, mis ulatunuks Suur-Rannavärava tänavast kuni Suurtüki tänavani.
Põhuteater
pisi|Põhuteater Rannamäel 30. aprillil 2011 lõi Teater NO99 Rannamäel Skoone bastionil Põhuteatri. Põhuteatri projekteeris arhitektuuribüroo Salto. Põhuteater loodi Euroopa kultuuripealinna üritusteks ning oli avatud 2011. aasta maist kuni sama aasta oktoobrini. 1. oktoobril 2011 Põhuteater demonteeriti.
Juveniilne staadium
Juveniilne staadium ehk noorvorm on elusorganismide arenguetapp.
Juveniilses staadiumis selgroogsed loomad kasvavad, täiustub elundkondade talitlus ja reflektoorne tegevus. Juveniilseil katteseemnetaimedel langevad ära idulehed ning areneb välja juurestik, toimub varre pikkus- ja jämeduskasv ning moodustuvad lehed.
Madcon
thumb Madcon on Norra R'n'B popduett. Dueti liikmed on Tshawe Baqwa ja Yosef Wolde-Mariam.
Nende laul "Beggin'" jõudis Hit Parade'il 10. kohale.
Le Mansi 24 tunni võidusõit
Le Mansi 24-tunnine võidusõit (prantsuse keeles 24 Heures du Mans) on sportautode vastupidavusvõistlus, mis toimub igal aasta alates 1923. aastast Prantsusmaal, Sarthe'i departemangus, Le Mans'i linna lähedal. See on tuntud kui vastupidavuse grand prix-võistlus. Võistluse korraldaja on Automobile Club de l'Ouest (ACO) ja seda sõidetakse publikule suletud ringrajal, mis on mõeldud mitte ainult auto ja võidusõitja kiiruslike oskuste näitamiseks, vaid ka selleks, et näidata nende vastupidavust 24 tunni vältel.
Sõidus on korraga umbkaudu 50 osalejat. Lubatud on mitte rohkem kui kaks istet; avatud kokpitiga autol ei ole vaja uksi.
Vaatamata sellele, et kõik autod võistlevad samal ajal, peetakse arvestust võistlusklasside kaupa. Autasustatakse nii võistlusklasside võitjaid kui ka üldvõitjat.
Neli
Neli on täisarv ja number (4), mis järgneb kolmele ja eelneb viiele.
Kárášjohka vald
Kárášjohka vald (norra Karasjok, soome Kaarasjoki) on Norra suuruselt teine vald, mis asub Troms og Finnmargi maakonnas. Seal elab 2786 inimest.
2019. aastani kuulus vald Finnmargi maakonda.
Rohukonn
pisi|Rohukonn [[Prandi külas.]] pisi|Rohukonna kuduklomp ja kärnkonna kudunöör 2021. aasta kevadel Kõrvemaal Rohukonn (Rana temporaria) on konlaste sugukonda konna perekonda kuuluv kahepaikne.
Levila
Rohukonna leidub kogu Euroopas, kaasa arvatud Eestis. Eestis on ta mandril arvukas, saartel vähearvukas. Mägedes elab ta kuni 3 km kõrgusel.
Rohukonn on tüüpiline metsakonn. Ta suudab elada ka metsastepis, aga steppi ulatub tema levila üksnes lammide kaudu. Ta veedab kuival kogu suve ja võib veekogudest kaugele liikuda, aga elab siiski üksnes niiskes kohas.
Rohukonn konkureerib elupaiga pärast samasse perekonda kuuluva rabakonnaga. Nende peamine erinevus on see, et rabakonnal on niiskuse suhtes väiksemad nõudmised. Näiteks terraariumisse kuivale liivale pandud rohukonn sureb liigse veekaotuse tõttu teisel-kolmandal päeval, aga rabakonn peab vastu nädala. Seetõttu elab rabakonn stepis ka seal, kus rohukonn seda ei suuda.
The Nature of Existence
Esimene köide ilmus 1921, teine köide 1927. Teises köites on esitatud muuhulgas samad argumendid aja mittereaalsuse kasuks mis tema artiklis "The Unreality of Time" (1908).
Rohukonn
Levila
Seevastu talub rohukonn paremini madalaid temperatuure kui rabakonn. Rohukonna levila katab kogu Lapimaa ja ulatub Polaar-Uurali, aga rabakonn suudab mägedes elada kõigest kõrguseni 700 m. Sellepärast on kohas, kus nende levila kattub, põhja pool arvukam rohukonn, lõunas rabakonn. Seal, kus rohukonni on rabakonnadest rohkem, elavad viimased kuivemates paikades, eriti männikutes, aga kus rabakonni on rohkem, seal mujalgi. Rohukonnad seevastu eelistavad kuusikuid ja nulumetsi, tammikuid, põlde ja põõsastikke. Mänd kasvab liival ja liiva niiskusemahutavus on ainult 2%, aga kuusikud ja segametsad kasvavad liivsavi- ja savipinnasel, mille niiskusemahutavus on kuni 15%.
Viimaste sajandite jooksul on rohukonna levila nihkunud kagust loode suunas. Seda on põhjustanud kliima soojenemine ja inimtegevus, eriti metsade maharaiumine. Neil aladel, kust rohukonn on kadunud, on tema asemele tulnud rabakonn.
Nagu ülejäänudki kahepaiksed, väldib rohukonn soolast vett. Vees, mille soolsus on 0,7‰, suudab ta elada üksnes ühe päeva.
The Nature of Existence
Põhiteese
Eksisteerimine langeb mahuliselt kokku reaalsusega. Reaalsus on eksisteerivate asjade defineerimatu tunnus (characteristic; omadus või suhe). Eksisteerivate asjade tunnused ja võimalused eksisteerivad.
Rohukonn
Välimus
Rohukonn on suhteliselt suur, kasvades kuni 10 cm pikkuseks.
The Nature of Existence
Põhiteese
Eksisteerival asjal peab olema veel mõni omadus peale eksisteerimise. Omadus on kas lihtomadus, liitomadus (compound quality) või kompleksomadus (complex quality). Lihtomasdus on defineerimatu ja analüüsitamatu. Liitomadust saab definitsiooni ja analüüsi abil taandada teiste omaduste kogumile. Kompleksomadus ei ole omaduste kogum, kuid on analüüsitav ja defineeritav omaduste ja suhete kaudu. Millegi omaduste kogum on selle loomus.
Substants on see, mis eksisteerib ja millel on omadused, kuid mis ise ei ole omadus ega suhe. Lihtsubstants on jagamatu: ta ei ole eraldatav mitmeks substantsiks, kuigi tal võib olla mitu omadust. Igal substantsil on mitu omadust ja suhet.
Rohukonn
Välimus
Kahepaiksetel on kopsud nõrgalt arenenud ja sellepärast on neil tähtsal kohal nahahingamine. Maakonnadel on üldiselt nahk pisut paksem ja nahahingamine seetõttu vähem tähtis kui veekonnadel, näiteks saab rohukonn naha kaudu 33% hapnikust, aga veekonn 51% hapnikust. Veel suurem on see osa konna kehas tekkivast süsihappegaasist, mis difundeerub ümbritsevasse keskkonda läbi naha, ulatudes veekonnal koguni 86%-ni. Rohukonna kopsud on vähem arenenud kui kärnkonnadel, aga rohkem kui sabakonnalistel. Näiteks kõikidest gaasivahetuses osalevatest kapillaaridest (kopsu-, naha- ja suulaekapillaarid) moodustab kopsukapillaaride osakaal rohukonnal 62,5%, mis on väiksem kui kärnkonnadel (63–71,5%) ja harilikul lehekonnal (74,7%), aga suurem kui vesilikel (22,8–24,5%), iidkonnal (31,9%), kollakõht-ungil (45,2%), mudakonnal (49,3%) ja tähniksalamandril (57,3%).
Samasugune järjestus on konnade naha veeläbilaskvusel, mis rohukonnal on väiksem kui veekonnadel ja rohelistel konnadel, aga mitte nii väike nagu kärnkonnadel.
Tallinna Käsipallikool
Tallinna Käsipallikool (Tallinna KPK) on SK Reval Spordi üks võistkond.
The Nature of Existence
Põhiteese
Suhe võib olla lihtsuhe, liitsuhe või komplekssuhe. Lihtsuhe ei ole analüüsitav suheteks. Liitsuhe on lihtsuhete kogum. Komplekssuhe ei ole suhete kogum, kuid on analüüsitav omaduste ja suhete kaudu.
VHK Muusikakool
VHK Muusikakool ehk Vanalinna Hariduskolleegiumi Muusikakool on muusikakool Tallinnas aadressil Uus tänav 32-34. Kooli juhataja on Karin Veissmann.
Tallinna Käsipallikool
Koos tegutsevad klubid
Chocolate Boys
Liidumaa (Austria)
pisi Liidumaa (Bundesland, mitmuses Bundesländer) on Austria kui liitriigi liikmesriikide nimetus.
VHK Muusikakool
VHK Muusikakool on välja kasvanud Vanalinna Muusikamaja ringidest ja loodud 1991. aasta septembris.
Kata
Kata on küla Harju maakonna Kose vallas Tuhala jõe ääres.
VHK Muusikakool
Vanalinna Hariduskolleegiumi osana on muusikakooli eesmärk siduda huviharidus ja üldharidus terviklikuks, lapsekeskseks haridussüsteemiks.
Kata
Külas asuvad Tuhala kirik, Tuhala kalmistu ja Tuhala nõiakaev. Küla piiresse jäävad mitmed kultusekivid, kaks asulakohta ja Kataveski hiiekadakas. Küla põhjapoolne osa jääb Nabala-Tuhala looduskaitsealale.
VHK Muusikakool
Õpperepertuaaris on peatähelepanu pööratud vaimulikule, vana- ja rahvamuusikale.
Kata
2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas Kata külas 71 inimest. Kõik olid eestlased.
Rohukonn
Välimus
pisi|Selili keeratud rohukonn
Elu idioodiga
"Elu idioodiga" (vene Жизнь с идиотом) on Alfred Schnittke kahevaatuseline ooper, mis esietendus 1992. aastal Amsterdamis.
Linda Saul
Linda Saul (neiupõlvenimega Saar; 17. mai 1907 Tartu – 30. märts 1997 Tallinn) oli eesti dirigent ja laulupedagoog.
Kata
Külas tegutseb Polli loomaaed.
Liidumaa (Austria)
Austria liidumaad on:
The Nature of Existence
Põhiteese
Substants koosneb omadustest (sealhulgas suhteomadustest) ning substantsi loomus on tunnetatav ainult omaduste kaudu. Substantsi kirjeldus koosneb tema omaduste konstateeringutest. Mitmel substantsil võib olla sama omadus. Substantside klass on ühe või mitme ühise omadusega substantside klass. Substantside rühmal ei pruugi ühist omadust olla. Klassil ei pruugi liikmeid olla, kuid rühm on defineeritud oma liikmetega.
Kata
Kata külas asub Kuke turismitalu. Kompleksi peahoone ehitati 1901. aastal traditsioonilise rehielamuna. 1901–1995 oli talu erinevate perekondade käes kasutusel peamiselt elamis- ning põllumajandustaluna. Talukompleksi kuulus ka ümarpalgist viljaait. 2002. aastal alustati ulatuslikke restaureerimistöid ning 2007. aasta aprillis valmis algset joont järgides talu peahoone.
The Nature of Existence
Põhiteese
Universumi iga osa peegeldab kuidagi kogu universumit.
Mateeria on see, millel on ulatuvus, kuju, asukoht, liikuvus ja läbitungimatus. Mateeria pole sama mis substants. Mateeria koosneb lihtsatest osadest, kuid substants on lõputult jagatav paljudeks osadeks. Kui mateeria eksisteerib, peab ta olema jagatav osadeks. Aga lihtsad osad ei ole jagatavad väiksemateks osadeks, seetõttu neid ei eksisteeri. Millelgi, mis eksisteerib, ei saa olla lihtsaid osasid, nii et mateeriat ei eksisteeri.
Mina koosneb vaimust. Mina on osa substantsist, mis suudab tajuda iseennast ja teisi substantse. Taju on teadlikkus mingi substantsi omadustest ja suhetest teiste substantsidega. Mina on määratletud oma tajumustega.
Absoluutses reaalsuses armastab iga mina iga teist mina, keda ta otseselt tajub. Armastus toob mina ühtsusesse teiste minadega ja absoluutse reaalsusega.
Et mateeria ei eksisteeri, siis kogu reaalsus on vaimne (spirituaalne).
Jumal ei saanud universumit luua, sest loomine on põhjuslik suhe, mis aga nõuab põhjuse ajalist eelnemist tagajärjele. Jumal ei saa maailma juhtida, sest sel juhul peaks Jumal olema universumis toimuvate sündmuste põhjus.
Elu idioodiga
Libreto autor on Viktor Jerofejev.
Linda Saul
Elulugu
Ta õppis aastatel 1927–1931 Tallinna Konservatooriumis koorijuhtimist (Joosep Aaviku klassis) ja laulmist (Nikolai Sternbergi klassis).
Elu idioodiga
Esimene vaatus
"Mina" määratakse karistuseks elama koos idioodiga, kuna võimude arvates ta ei töötanud piisavalt kõvasti. Ta valib hullumajast välja Vova, kelle kõne koosneb ainsast sõnast "Eh".
Teine vaatus
Alguses käitub Vova hästi, kuid siis muutub ta tüütuks. Muu hulgas rebib ta puruks abikaasa raamatu Marcel Prousti loominguga. Mina ja ta naine kolivad teise tuppa ja Vova rahuneb maha. Naine armub Vovasse ning jääb temast rasedaks. Mina ja Vova pöörduvad naise vastu ning Vova tapab ta. Mina muutub idioodiks.
VHK Muusikakool
Eesti muusikakoolide õppekavades ette nähtud ühismusitseerimise tunnid on Vanalinna Muusikakooli põhiprogrammi osas (1.–7. õppeaasta) pühendatud eelkõige koorilaulule. Kooritunnid on muusikakooli õppekavas kesksed, loobumine kooritööst tähendab ühtlasi loobumist õpingutest Vanalinna Muusikakoolis. Muusikakooli vastu võetud õpilased liituvad Vanalinna Muusikamaja Tütarlastekoori ettevalmistuskooriga või Püha Miikaeli Poistekoori ettevalmistuskooriga.
Rohukonn
Eluviis
Rohukonn on öise eluviisiga loom, kes elutseb peamiselt niisketel niitudel, põõsastikes, lehtmetsades ning ka kultuurmaastikel. Päeva veedavad rohukonnad kusagil varjus. Suve veedab rohukonn maismaal. Oktoobrist aprillini kestva talveune veedavad suurtesse rühmadesse kogunenud rohukonnad mutta kaevunult siseveekogude põhjas.
Linda Saul
Elulugu
1929–1944 oli ta Tallinna Töölisteatri ning 1944–1948 Eesti NSV Riikliku Noorsooteatri kontsertmeister ja muusikajuht. 1944–1961 Tallinna Muusikakooli ja 1950–1986 Tallinna Riikliku Konservatooriumi laulueriala õppejõud. Tema käe all õppisid teiste hulgas Margarita Voites, Paula Padrik, Taisto Noor, Kalmer Tennosaar jt.
VHK Muusikakool
Muusikakooli pedagoogilise kaadri komplekteerimisel on püütud õpetajateks kutsuda eelkõige tegevmuusikuid, kelle kaudu õpilastel tekiks kontakt ja elav suhe kontserdi- ja muusikaeluga.
Kittilä vald
Kittilä on vald Soomes Lapi maakonnas. Kittilä naabervallad on Enontekiö vald, Inari vald, Kolari vald, Muonio vald, Rovaniemi linn ja Sodankylä vald.
Linda Saul
Elulugu
Aastal 1944 asutas ta Eesti Raadio naisansambli, mille juhiks oli 1966. aastani.
Rohukonn
Eluviis
Rohukonna peamise toiduse moodustavad mardikad, kahetiivalised, nälkjad ja sihktiivalised.
Linda Saul
Isiklikku
Ta oli Jaan ja Peeter Sauli ema.
The Nature of Existence
Põhiteese
Jumalat ei ole.
Rohukonn
Eluviis
Kuigi kahepaiksete eluiga on keskmiselt lühike, on rohukonna maksimaalseks elueaks mõõdetud 18 aastat, mis on küll poole vähem kui harilikul kärnkonnal, aga siiski konnade arvestuses umbes keskmine, olles poole rohkem kui näiteks kärgkonnal ja veekonnal. Looduses on see siiski tunduvalt lühem. Tõenäoliselt ei ela enamik rohukonni looduses üle 4–6 aasta.
Ehkki kahepaiksete siseparasiite on vähe uuritud, on rohukonn siin üks erandeist, mille parasiite on uuritud põhjalikumalt. Rohukonnal on avastatud umbes 50 liiki parasiitseid usse, mis on pisut vähem kui veekonnal või järvekonnal.
The Nature of Existence
Põhiteese
Mina on ajatu ning seega eksisteerib enne sündi ja pärast surma.
Rohukonn
Paljunemine
Aprilli lõpus koeb emasloom madalasse, kuni 12 cm sügavusse vette 670–4000 muna, mis kleepuvad kuni 30 cm läbimõõduga klompidesse ning võivad moodustada mitme ruutmeetri suuruseid kuduvälju. Sõltuvalt veetemperatuurist kooruvad kullesed 5–16 päeva pärast kudemist. Rohukonna kullesed võivad kasvada kuni 45 mm pikkuseks. Moone toimub 65.–75. päeval peale kudemist ning arengu kestus kudemisest noore konnani vältab 70–150 päeva. Esimese talveune ajaks kasvab rohukonn 26–33 mm pikkuseks.
The Nature of Existence
Põhiteese
Universum koosneb minadest, mis on selle esmased osad. Teisased osad on minade tajumused. Universum ei ole mina, kuid sisaldab iga mina sisu. Universum on substants, mille osad kõik teised substantsid on.
Kittilä vald
Vald asutati 1854. aastal.
Rohukonn
Looduskaitse
Rohukonna arvukuse vähenemist põhjustab sobivate kudemispaikade vähesus, samuti hukkub rännete käigus suur hulk loomi maanteedel. Rohukonn on Eestis III kategooria looduskaitse all olev liik.
Kittilä vald
Külad
Ala-Kittilä, Alakylä, Hanhimaa, Helppi, Hormakumpu, Hossa, Kallo, Kaukonen, Kelontekemä, Kittilä (kirikuküla), Kiistala, Kinisjärvi, Kuivasalmi, Köngäs, Lehmilehto, Lintula, Lompolo, Maunujärvi, Molkojärvi, Pokka, Pulju, Raattama, Rauhala, Rautuskylä, Sirkka, Sätkenä, Tepsa, Tepasto, Veitservasa
pisi|tühi|Kaart
Biosemiootika
Biosemiootika on semiootika haru, mis tegeleb märgiprotsessidega elussüsteemides. Biosemiootika on ühtlasi interdistsiplinaarne valdkond, kus semiootikud, bioloogid ja filosoofid püüavad arendada semiootilist lähenemist ning rakendada semiootika mudeleid eluslooduse mõistmiseks.
Eelkäijad
Biosemiootika üheks rajajaks peetakse bioloog Jakob von Uexkülli, kelle tööd tähenduse mehhanismidest (Bedeutungslehre, 1940) ja organismi kui subjekti ehitusest ja käitumisest (Umwelt und Innenwelt der Tiere, 1909, 1921) panid aluse semiootilisele lähenemisele bioloogias (Theoretische Biologie, 1920, 1928).
Teiste eelkäijate seas on Charles Peirce, Charles Morris, Heini Hediger, Giorgio Prodi ja Gregory Bateson.
Termini ajalugu
Terminit "biosemiootika" kasutasid esimesena psühhiaater ja bioloog Friedrich S. Rothschild aastal 1962 ja semiootik Juri Stepanov aastal 1971, kuid laiemalt sai see tuntuks Thomas Sebeoki tööde kaudu alates 1970. aastate lõpust.
Biosemiootika kujunemine
Biosemiootika kujunemisel semiootika oluliseks osaks on Thomas Sebeoki töödel suur roll. Tema ideid toetasid John Deely, Martin Krampen, Joseph Ransdell, Thure von Uexküll, Myrdene Anderson jt.
Biosemiootilise lähenemise kirjeldus
Biosemiootika uurib elunähtusi kui märgisüsteeme ning märkide (sealhulgas molekulide) kasutamist elusate märkide poolt, mitte lihtsalt kui molekulide kogumit ja keemilisi reaktsioone. Ta püüab koondada bioloogia eri harude, sealhulgas evolutsioonibioloogia tulemused uueks, ühtsemaks vaateks kesksetele elunähtustele, sealhulgas funktsiooni ja tähistamise kujunemisele biosüsteemidest alates ribosoomist kuni ökosüsteemini ning alates biogeneesist kuni elu tähenduseni.
Biosemiootika püüab uute mõistete, teooriate ja juhtumiuuringute abil valgust heita mõnele semiootika lahendamata küsimusele, näiteks küsimusele tähistamise päritolust universumis.
Biosemiootika käsitab märgiprotsesse reaalsetena ning eeldab, et neil on seaduspärasused (harjumused, loomulikud reeglid), mida saab uurida ja seletada. Need on eluslooduse seesmised seaduspärasused, mis ei ole ligipääsetavad otseselt, küll aga kaudselt teiste märgiprotsesside (näiteks kvalitatiivsete eristusmeetodite) abil. Inimeste arusaamine neist protsessidest rajaneb teaduslikul märgisüsteemil, mis erineb organismide endi märgiprotsessidest.
Biosüsteemidele on omane neis asetleidvate füüsikaliste ja keemiliste protsesside väga kõrge organiseerituse aste, mis osalt rajaneb informatsioonilistel ja molekulaarsetel omadustel, mis 1960ndatel said tuntuks genoomi nime all. Ernst Mayr ja teised väljapaistvad bioloogid on näinud nendes informatsioonilistes aspektides üht eluprotsessi emergentset omadust, mis on elule eriomane. Erandiks võivad osutuda arvutid, ent erinevalt arvutiprogrammide informatsioonilisest teleoloogilisusest, mis on inimeste poolt konkreetsetel eesmärkidel kavandatud, on organismide teleoloogia informatsioonilised karakteristikud seesmised: nad on välja kujunenud loodusliku evolutsiooni käigus kohastumisprotsesside tulemusena.
Traditsiooniline bioloogia ja bioloogiafilosoofia on neid protsesse käsitanud puhtfüüsikalistena ning mõistavad füüsikalisust reduktsionistliku ja mehhanitsistliku traditsiooni mõjul väga kitsalt, seostades seda ainult toimivpõhjustega. Biosemiootika on katse kasutada Charles Sanders Peirce'i vaimus inimestel ja mujal looduses esineva märkide dünaamilise aktiivsuse avara loogilise ja teadusliku uurimisena mõistetud semiootika mõisteid, et vastata küsimustele tähenduse, intentsionaalsuse ja psüühika bioloogilise emergentse ilmumise kohta. Neile küsimustele on mehhanitsistlikus ja füsikalistlikus raamistikus väga raske vastata.