cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
1992. aasta Riigikogu valimised
Taust
Uueks peaministriks sai Savisaare valitsuse transpordiminister ja Koonderakonna liige Tiit Vähi, kes tühistas eriolukorra ning lubas viia läbi viia omandi- ja rahareformi, panna rahvahääletusele uue põhiseaduse ja korraldada Riigikogu valimised. Vähi juhitud valitsust kutsuti nn spetsialistide valitsuseks, kuna valitsuse liikmed pidid peatama oma kuuluvuse erakondadesse. Samuti teatas Vähi, et ta ei kavatse eelseisvatel Riigikogu valimistel kandideerida.
Juunis 1992 viidi Vähi juhtimisel läbi rahareform ja 28. juunil toimunud referendumil kiitis rahvas suure ülekaaluga heaks uue Eesti põhiseaduse.
Valimissüsteem
Valimised toimusid 6. aprillil 1992 vastuvõetud Riigikogu valimisseaduse alusel. Seadust täiendati veel sama aasta 18. juunil. Valimised toimusid kaheteistkümnes viie- kuni kolmeteistkümnemandaadilises ringkonnas. Valimisringkonnad moodustati järgmiselt:
Valija hääletas ühe oma ringkonnas kandideerinud kandidaadi poolt, andes samas hääle ka nimekirjale, milles kandidaat kandideeris. Kandideerida võisid erakonnad, valimisliidud, ühendused, organisatsioonid ja üksikkandidaadid.
Gottfried Arnold
Gottfried Arnold (5. september 1666 Annaberg-Buchholz – 30. mai 1714) oli saksa luterlik teoloog ja ajaloolane.
1992. aasta Riigikogu valimised
Valimissüsteem
Riigikogu mandaatide jaotus toimus kolmes etapis – kõigepealt tehti kindlaks isikumandaadi saanud kandidaadid, siis jagati ringkonnamandaadid ja viimaks kompensatsioonimandaadid. Kompensatsioonimandaadi said ainult need nimekirjad, mis kogusid üleriigiliselt vähemalt 5% häältest või milles kandideerinud isikutest vähemalt 3 osutus juba valituks. Kompensatsioonimandaatide jagamisel kasutati modifitseeritud d’Hondti jagajate meetodit, mis tagas, et nimekirja saadud kohtade arv Riigikogus oli proportsionaalne nimekirjale antud häälte arvuga.
Nimekirjad ja kandidaadid
Valimistel kandideeris 17 nimekirja ja 25 üksikkandidaati. Kokku oli kandidaate 628, seega ühele Riigikogu kohale kandideeris 6,2 inimest.
Üksikkandidaadid
Valimistel osalenud üksikkandidaadid olid Lembit Aulas, Vello-Taivo Denks, Heino Hansen, Lembit Kask, Arnold-Aare Kivisikk, Eino Korjus, Aarne Maripuu, Enn Oja, Gunnar Piho, Aldur Pääro, Jüri Reinson, Harri Roop, Leonhard Saluveer, Ülo Siinmaa, Lembit Sulbi, Ago Sütt, Aleksei Zõbin, Heikki Tann, Sirje Terep, Heino Tohver, Peeter Ugand, Ülo Uluots, Väino Viilup, Armin Voimann ja Eduard Vääri.
Valimiskampaania
Riigikogu valimisi varjutas samal ajal toimuvad presidendivalimised ja nii käisid kõik suuremad poliitilised jõud välja oma presidendikandidaadi – Isamaa kandidaat oli Lennart Meri, Kindlal Kodul Arnold Rüütel, Rahvarindel Rein Taagepera ja ERSP-l Lagle Parek. Rahva hulgas oli neist kõige populaarsem endine Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimees Arnold Rüütel. Teiste kandidaatide eesmärgiks oli võtta Rüütlilt nii palju toetust, et ta ei saaks üle 50% häältest. See oleks tähendanud presidendivalimiste viimist Riigikogus toimuvasse valimisvooru, kus Rüütli oleks olnud tunduvalt väiksemad võiduvõimalused.
Isamaa
Endise Savisaare ja Vähi valitsuse välisministeri Lennart Meri asumine Isamaa presidendikandidaadiks tõi noortele ja võrdlemisi tundmatule Isamaa poliitikutele laiemat tähelepanu. Samuti oli Isamaa edu aluseks konkurentidega võrreldes paremini läbi mõeldud valimiskampaania. Koostati selgelt parempoolne ja tulevikku vaatav programm. Hüüdlausega "Plats puhtaks!" nõuti endiste kommunistide lahkumist võimupositsioonidelt ja kiiret üleminekut turumajandusele. Nii Riigikogu valimiste kui ka presidendivalimiste juhtimiseks loodi spetsiaalne valimisstaap, kus võeti vastu nii ajakirjanike kui ka külalisi. Koostööd tehti ka parempoolsete poliitikutega Soomest, Rootsist ja Saksamaalt. Tänu heale eeltööle esinesid Isamaa poliitikud hästi teledebattides Savisaarega, mis näitas rahva silmis Isamaad kui tõsiseltvõetavat poliitilist jõudu. Samuti oli Isamaa eeliseks head tutvused ajakirjanike seas, sest Isamaa kampaaniameeskonnal õnnestus juhtivates päevalehtedes varjunimede all avaldada uudislugusid, arvamusartikleid ja intervjuusid Isamaa poliitikutega. Isamaa kampaaniasse kaasati ka mitmeid tuntud Eesti muusikuid nagu Ivo Linna, Alo Mattiisen ja Jüri Leesment. Spetsiaalselt kirjutati kampaania jaoks laul "Mina annan oma hääle ikka sulle, isamaa...". Analüütikud ja välisajakirjanikud tõid välja, et Isamaa hoogne ja lõbus kampaania meenutas pidevat rockkontserti, mis oli suunatud eelkõige noortele, kuid kõnetas ka vanemat põlvkonda.
Rahvarinne
Edgar Savisaare juhitud Rahvarinne keskendus kampaania alguses Tiit Vähi valitsuse ja Koonderakonna kritiseerimisele, sest just neis nähti oma suurimat konkurenti. Eriti teravalt kritiseeris Savisaar rahareformiga koos tulnud maksutõuse. Samuti pooldas Savisaar Riigikogu valimisõiguse andmist osaliselt mittekodanikele, kuid põhiseadusereferendumiga samal ajal toimunud hääletusel lükkas rahvas napilt tagasi Savisaare ettepaneku anda hääleõigus ka Eesti kodakondsuse taotlejatele. Rahvarinne jagas valimiskampaania käigus mitmeid populistlike lubadusi, näiteks taheti Eestisse tuua üks miljard dollarit ning lubati, et keskmise palga eest saab 1993. aastal osta sügavkülmiku ja mikrolaineahju. Lisaks keskendus Rahvarinne oma kampaanias Savisaare rollile Eesti taasiseseisvumises. Kui augusti lõpus selgus arvamusküsitlustest, et Isamaa on juhtima asunud, siis muutis Savisaar taktikat ja asus Koonderakonna asemel Isamaad ründama, kuid see enam valimiste kulgu ei muutnud. Rahvarindele mõjus negatiivselt ka Lennart Meri liitumine Isamaaga, sest Savisaar nägi Meri eelkõige Rahvarinde presidendikandidaadina. Rahvarinne valis seejärel oma presidendikandidaadiks väliseesti politoloogi Rein Taagepera, kuid väga iseseisvat Taageperat ei suudetud Rahvarinde valimiskampaania ette rakendada.
Kuningriiklased
Valimisliit Sõltumatud Kuningriiklased koosnes peamiselt koomikutest, kelle eesmärgiks oli teiste poliitiliste jõudude naeruvääristamine, mitte tõsise poliitika tegemine. Kuningriiklased väitsid naljaga pooleks, et Eestist peaks saama kuningriik ja tulid lagedale veel paljude humoorikate ideedega. Samas osutusid Kuningriiklased ootamatult populaarseteks ja viimased arvamusküsitlused lubasid Kuningriiklastele pääsu Riigikokku. Kuningriiklaste toetust tõlgendati nii vabas Eestis pettunud valijate protestina kui ka noore demokraatliku riigi kodanike vastutuse puudumisena ühiskonna ees. Mõned vaatlejad pidasid Kuningriiklasi Rahvarinde käpiknukuks, kuna Kuningriiklaste nimekirjas kandideeris mitmeid Edgar Savisaarega seotud isikud, nagu Vilja Laanaru, Aadu Must, Anti Liiv ja Ralf R. Parve.
Tulemused
Riigikogu valimistest võttis osa 67,8% valijatest, mis oli korralik tulemus. Põhiseaduse referendumil oli osavõtt olnud 67% ja samal päeval toimunud presidendivalimiste osavõtt oli 68%. 5% künnis oli 22 912,35 häält, mille ületas 7 nimekirja.
Valimised võitis ülekaalukalt valimisliit Isamaa, saades üle 100 000 hääle ja 29 kohta Riigikogus. Valimisliit Kindel Kodu võitis 17 kohta ja valimisliit Rahvarinne 12 kohta. Parlamenti pääsesid veel Mõõdukad ja ERSP vastavalt 12 ja 10 kohaga. Ühed valimiste suurüllatajad olid Sõltumatud Kuningriiklased, kes said Riigikogus tervelt kaheksa kohta. Teine üllataja oli valimisliidu Eesti Kodanik kandidaat Jüri Toomepuu, kes tegi 16 904 häälega valimiste rekordi. Suuresti tänu Toomepuu häältesaagile pääses Eesti Kodanik 8 kohaga parlamenti. Riigikokku pääsesid ka kaks isikumandaadi saanud kandidaati – Rein Järlik valimisliidust Rohelised ja Tiit Made Eesti Ettevõtjate Erakonnast.
Valitud Riigikogu liikmed
Isikumandaadiga (kokku 17) valiti Riigikokku: 7 Isamaa, 1 Eesti Kodaniku, 1 Mõõdukate, 2 Kindla Kodu, 2 Sõltumatute Kuningriiklaste, 1 ERSP, 1 Roheliste, 1 Rahvarinde ja 1 Eesti Ettevõtjate Erakonna esindaja.
Ringkonnamandaadiga (24) pääses parlamenti: 10 Isamaa, 1 Sõltumatute Kuningriiklaste, 5 Kindla Kodu, 1 Mõõdukate, 3 Rahvarinde, 2 ERSP, 2 Eesti Kodaniku liiget.
Kompensatsioonimandaadiga (60) sai esinduskotta: 11 Rahvarindlast, 10 Mõõdukat, 10 Kindla Kodu esindajat, 7 ERSP-last, 5 Isamaalast, 5 Eesti Kodaniku liiget, 5 Kuningriiklast.
Kõige rohkem hääli sai valimisliidu Eesti Kodanik nimekirjas kandideerinud Jüri Toomepuu (16 904) ja kõige väiksema häälte arvuga osutus valituks sama valimisliidu nimekirjas kandideerinud Toivo Uustalo (51 häält). Tegemist on kõige väiksema häälte arvuga taasiseseisvunud Eesti ajaloos, millega Riigikokku on pääsetud. Tänu Toompuu suurele häältesaagile pääsesid parlamenti mitmed väga vähe häälis saanud kandidaadid. Sellist nähtust, kus palju hääli saanud kandidaadi tõttu osutuvad valituks ka väga vähe hääli saanud kandidaadid, hakati nimetama "Toomepuu efektiks".
Valitsuse moodustamine
Isamaa oli Mõõdukaid ja ERSP-d oma tulevaste liitlastena esitlenud juba enne valimisi, mistõttu ei olnud üllatav, et valimiste järel hakkasid valitsuskoalitsiooni moodustama just need kolm poliitilist jõudu. Isamaal, Mõõdukatel ja ERSP-l oli Riigikogus kokku 51 kohta ja teoorias oleks sellest enamusvalitsuse moodustamiseks piisanud. Selline ühehääleline enamus oleks aga muutnud raskete reformide läbiviimise väga keeruliseks kui mitte võimatuks, mistõttu asuti liitlasi otsima ka teistest Riigikokku pääsenud nimekirjadest. Juba enne valimisi lubas ajaloolane ja Mart Laari sõber Rein Helme, et tuleb Eesti Kodanikust Isamaasse. Samuti lahkus Eesti kodaniku fraktsioonist Tiina Benno ja liitus ERSP-ga. Kuna kardeti, et 53 liikmest võib ikkagi väheks jääda, siis otsiti koostöövõimalusi ka Kooderakonnaga. Koonderakonna arvates ei oleks aga Isamaa suutnud Eestit sellises raskes olukorras juhtida ja esitas koalitsiooniga liitumise tingimuseks, et Tiit Vähi jääb peaministriks ning lisaks saab Koonderakond valitsuses välisministri, rahandusministri, majandusministri ja siseministri portfellid. Selliste nõudmiste arutamine ei tulnud Isamaa juhtide meelest kõne allagi. Kui Isamaa pakkus Vähile vastu transpordiministri kohta, siis nägi Vähi seda enda mõnitamisena ning Koonderakond keeldus koostööst.
Isamaa, Mõõdukate ja ERSP koalitsioonikõnelused möödusid viperusteta ja koalitsioonileppe kirjutas Mart Laar valmis oma isiklikus sülearvutis. Koalitsioon lubas riigiaparaadi vähendamist kolmandiku võrra, haldusreformi, omandireformi ning õiguskaitse- ja kohtureformi läbiviimist. Maksureformiga lubati muuta tulumaks proportsionaalseks ja ettevõtte tulumaksumäär vähendada enam-vähem samale tasemele üksikisiku tulumaksuga. Riigieelarve tasakaalustamiseks soovis uus valitsus kehtestada maamaksu ja mootorkütuse aktsiisi. Riikluse tugevdamiseks oli esmatähtis Vene vägede kiire ja tingimusteta väljaviimine ning riigipiiri võtmine kindla kontrolli alla. Valitsuse välispoliitilisteks eesmärgiks oli alustada Eesti integreerumist Euroopaga.
8. novembril 1992 määras president Lennart Meri Mart Laari peaministrikandidaadiks ja 19. oktoobril andis Riigikogu 54 poolthäälega Laarile volitused valitsuse moodustamiseks. 21. oktoobril nimetas Lennart Meri esimese taasiseseisvunud Eesti põhiseadusliku valitsuse ametisse. 32-aastasest Laarist sai sellega Euroopa noorim valitsusjuht.
Reo
Reo on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pihtla valda.
Külas asuvad Püha Eelkäija Skiita ja Reomäe Apostel Andrease kirik.
Viva la revoluciòn
"Viva la Revoluciòn" on ansambli Psychoterror album, mis ilmus 1995. aastal.
Themba Dlamini
Absalom Themba Dlamini (sündinud 1950) oli Svaasimaa peaminister alates 26. novembrist 2003 kuni oktoobrini 2008.
Michael Knight
pisi|David Hasselhoff Michael Knightina 1986. aastal Michael Knight [maik'l nait] on Ameerika Ühendriikide telesarja "Knight Rider" peategelane.
Teda mängib David Hasselhoff.
Sarja esimese osa alguses oli tegelase nimi Michael Long ja teda mängis Larry Anderson.
Bencubbin
Bencubbin on asula Austraalias Lääne-Austraalia osariigis.
Jeremy Corbyn
pisi|Jeremy Corbyn 2020. aastal
Jeremy Bernard Corbyn (sündinud 26. mail 1949) on Suurbritannia poliitik, 2015. aasta septembrist kuni 2020. aasta aprillini Leiboristliku Partei juht ja opositsiooniliider. Suurbritannia parlamendi liige on ta olnud alates 1983. aastast, enne seda lõi kaasa Islingtoni linnaosa kohaliku tasandi poliitikas.
Corbyn peab end demokraatlikuks sotsialistiks. Enne poliitikukarjääri töötas ta mitmes ametiühingus. Teda teati mässumeelse parlamendiliikmena. Kui partei juhtideks olid tsentristlike vaadetega Tony Blair ja seejärel Gordon Brown, hääletas Corbyn tihti ülejäänud erakonnast erinevalt.
Leiboristide juhina oli Corbyn kasinuspoliitika vastu ja soovis taasriigistada raudteed ja kommunaalteenuste osutamise.
Halltsiitsitaja
Halltsiitsitaja (Miliaria calandra, ka Emberiza calandra) on linnuliik tsiitsitajalaste sugukonnast.
Jeremy Corbyn
Corbyn on tuntud inimõiguste aktivist, samuti sõjavastane aktivist. Välispoliitikas pooldab ta sõjalisest sekkumisest hoidumist ja tuumarelvastuse desarmeerimist.
Halltsiitsitaja
Süstemaatika
Liigi kirjeldas 1758. aastal Karl Linné. Oma iseärasuste tõttu võrreldes teiste Emberiza-tsiitsitajatega, käsitletakse teda sageli perekonnas Miliaria.
Levila
Halltsiitsitaja on palearktiline liik, ta on levinud piirkondades Loode-Aafrikast ja Euroopa edela- ja lääneosast läbi Türgi ja Lähis-Ida kuni Kesk-Aasia ja Tjan-Šanini. Eestis on halltsiitsitaja juhuslik haudelind.
Välimus
Halltsiitsitaja üldpikkus on 16–19 cm. Emas- ja isaslind on sarnased ning välimuselt meenutab halltsiitsitaja jämedanokalist põldlõokest. Sabal puudub valge värvus.
Jeremy Corbyn
Noorpõlv
Corbyni ema Naomi oli matemaatikaõpetaja ja isa David elektriinsener. Rahuaktivistidest vanemad tutvusid Hispaania kodusõja ajal Hispaania vabariigi toetuseks korraldatud koosolekul. Corbynil on kolm vanemat venda.
Halltsiitsitaja
Välimus
Häälitsused on klirisevad, laul koosneb tiksuvatest silpidest ja nendele järgnevast klaasiklirinasarnasest helist. Laulab lennul või mõnel väljapaistval kohal istudes, ka maapinnal.
Jeremy Corbyn
Noorpõlv
Kooli ajal lõi ta kaasa Leiboristliku Partei kodukoha haru tegevuses (sh ühingus Young Socialists) ja loomade õiglase kohtlemise eest seisvas ühingus League Against Cruel Sports. Pärast kooli tegi ta põgusalt kohaliku ajalehe juures reporteritööd. 19-aastaselt sõitis ta kaheks aastaks Jamaicasse, kus töötas vabatahtlikuna. Pärast Suurbritanniasse naasmist oli ta ametnik rõivatööstuses tegutsevate töötajate ametiühingus.
Halltsiitsitaja
Pesitsemine
pisi|Halltsiitsitaja munad Kevadel teevad isaslinnud mängulendu ja paarituvad mitme emaslinnuga. Emaslind rajab kõrtest koosneva pesa maapinnale. Kurnas on 4–6 muna. Pojad lahkuvad pesast umbes poolteise nädala järel pärast koorumist. Halltsiitsitaja pesitseb aastas kaks korda.
Jeremy Corbyn
Noorpõlv
Corbyn alustas polütehnikumis (North London Polytechnic) ametiühingutöö õpinguid, kuid jättis need pooleli, kuna tal tekkisid õppejõududega erimeelsused õppekava asjus. Seejärel töötas ametiühingute National Union of Public Employees ja Amalgamated Engineering and Electrical Union juures.
Halltsiitsitaja
Pesitsemine
Eesti esimene halltsiitsitaja pesa leiti 29. mail 1947 Nõmmel.
Toitumine
Halltsiitsitaja toitub seemnetest ja putukatest.
Jeremy Corbyn
Noorpõlv
1980. aastate alguses lõi kaasa Tony Benni valimiskampaania juures. Benn oli noore Corbyni jaoks oluline eeskuju.
Parlamendi liige
1982. aastal saatsid Põhja-Londoni Islington Northi piirkonna valijad Corbyni parlamenti. Peagi hakkas ta vasakpoolse ajalehe Morning Star tarvis kirjutama iganädalast kolumni.
Islington Northi valijad on Corbyni seitsmetel valimistel tagasi parlamenti valinud. Aastail 1997–2010, mil peaministrikoht oli Leiboristliku Partei käes, paistis Corbyn silma selle poolest, et hääletas kõige rohkem (kokku 428 juhul) oma erakonnakaaslastest erinevalt.
2001. aastal valiti Corbyn Afganistani sõja vastu protestimiseks moodustatud sõjavastase koalitsiooni Stop the War Coalition juhatusse. Septembrist 2011 kuni septembrini 2015 oli Corbyn sõjavastase koalitsiooni eesistuja.
2003. aastal oli ta häälekas Iraagi sõja vastane ja kõneles nii Suurbritannias kui ka mujal toimunud sõjavastastel meeleavaldustel. 2006. aastal oli ta nende 12 leiboristide parlamendiliikme hulgas, kes avaldasid toetust Plaid Cymru ja Šoti Rahvuspartei algatusele moodustada Iraagi sõja küsimuses parlamentaarne uurimiskomisjon.
2009. aasta kuluhüvitiste skandaali ajal selgus, et Corbyn oli kõige säästlikum parlamendiliige – ta oli hüvitamiseks esitanud teiste parlamendiliikmetega võrreldes kõige väiksema summa (£8.95; aga 78 parlamendiliiget ei taotlenud üldse kuluhüvitist).
Leiboristliku Partei juht
Pärast kaotust 7. mail 2015 toimunud üldvalimistel astus Leiboristliku Partei senine juht Ed Miliband tagasi. 12. septembril 2015 sai leiboristide juhiks Corbyn. Tema poolt hääletas 250 000 parteikongressil osalenut ja selle tulemusega sai ta Suurbritannia parteijuhi valimiste ajaloo kõige tugevama mandaadi, samas kui algselt esitas tema kandidatuuri kõige väiksem hulk parlamendiliikmeid.
Corbyni kandideerimise ajal ja tema juhtimise esimestel kuudel kasvas leiboristide partei liikmete arv jõudsalt: 6. mail 2015 (päev enne üldvalimisi) oli parteil 201 293 liiget, 10. jaanuaril 2016 oli liikmeid 388 407.
Corbyni ametisse astumisel moodustatud varikabinetis oli esimest korda naisi rohkem kui mehi.
Pärast Tööpartei kaotust 2019. aasta detsembris peetud üldvalimistel ütles Corbyn, et järgmistel valimistel tema erakonda enam ei juhi. 2020. aasta aprillis valiti Tööpartei uueks juhiks Keir Starmer.
Maksud ja majandus
Corbyn on kritiseerinud AE-koostööprojekte ja toetab ühiskonna jõukamate liikmete sissetulekute kõrgemat maksustamist. Tema varikantsler tegi ettepaneku tõsta minimaalne tunnipalk kümnele naelale. Corbyn sooviks, et maksuametisse investeeritaks miljard naela, mille abil saaks efektiivsemalt tõkestada maksupettusi ja maksudest hoidumist. Samuti sooviks ta vähendada suurfirmadele tehtavaid maksusoodustusi. Corbyn on kasinusmeetmete vastu, kärbetele eelistab ta kasvule suunatud investeerimisstrateegiat. Corbyni juhiks oleku ajal Leiboristide kasinusevastast programmi nõustanud majandusteadlaste hulka kuulusid teiste seas Joseph Stiglitz, Thomas Piketty ja Simon Wren-Lewis. Corbyn sooviks, et Inglismaa Pank saaks avaliku sektori investeeringute katteks raha juurde trükkida. See oleks aga läinud vastuollu Lissaboni lepingus sätestatuga.
Sotsiaalhoolekanne ja tervishoid
Corbyn on öelnud, et Briti riiklik tervishoiuteenistus NHS peaks olema täiel määral avaliku sektori juhtimise all ja on vastu PPP-projektidele tervishoiu valdkonnas.
Peab oluliseks uute munitsipaalelamute ehitamist. Sooviks kontrolli alla võtta mõnes piirkonnas (nt London kesklinnas) liiga kõrgeks kerkivad üürihinnad.
Haridus
Corbyn sooviks riikliku tervishoiuteenistuse eeskujul rajada riikliku haridusteenistuse (National Education Service). Pooldab, et koolide juhtimise eest vastutaks kohalikud omavalitsused. On õppemaksu kogumise vastu ja sooviks haridusse korporatsioonide suurema maksustamise kaudu lisaraha tuua. Soovib tagasi tuua stipendiumid, mille konservatiivide juhitud valitsus 2015. aastal õppelaenudega asendas.
pisi|Meeleavaldusel kõnelemas
Ametiühingud
Sooviks tühistada streigiõigust piiravaid seadusi.
LGBT õigused
Corbyn on samasooliste abielu poolt. Riike, kus LGBT õigustele tähelepanu ei pöörata, on ta ähvardanud "majanduslike ja diplomaatiliste tagajärgedega".
Euroopa Liit
1975. aasta referendumil hääletas Corbyn Suurbritannia Euroopa Liitu astumise vastu.
2015. aasta juulis ütles Corbyn, et juhul kui peaminister David Cameron Briti liikmesuse tingimusi läbi rääkides töötajate õigusi ja keskkonnakaitset oluliselt nõrgendab, ei välista ta, et hakkab võimalikul referendumil pooldama Suurbritannia Euroopa Liidust lahkumist. .
Seevastu 2015. aasta septembris kinnitas Corbyn, et Leiboristlik Partei seisab selle eest, et Suurbritannia jääks Cameroni läbirääkimiste tulemustest hoolimata Euroopa Liitu. Ta lubas võimalusel ümber pöörata kõik Cameroni tahetavad muudatused, mis kodanike ja töötajate õigusi vähendavad. Ka teatas ta, et Suurbritannia peaks Euroopas töötingimuste, ettevõtete maksustamise ja keskkonnakaitse küsimuste arutamisel aktiivselt kaasa lööma ja olulist rolli mängima.
Energia ja transport
Corbyn soovib, et erakätesse antud raudteefirma British Rail ja energiaettevõtted läheksid tagasi riigi omandusse.
Põhja-Iiri, Šotimaa, monarhia
Corbyn on pikalt toetanud Iiri Vabariigi ja Põhja-Iiri ühendamist üheks riigiks. Ta on minevikus sel teemal kohtunud ka Sinn Féini esindajatega ja endiste IRA võitlejatega. Tema sõnul on rahuprotsessi jätkumise jaoks oluline olla dialoogis kõigi osapooltega.
Šotimaa võimaliku iseseisvumise kohta on Corbyn öelnud, et eelistaks Suurbritannia koospüsimist, kuid tunnustab inimeste õigust ise oma autonoomia ja iseseisvuse üle otsustada. Ta on kritiseerinud Šoti leiboriste selle eest, et nood tegid referendumi aegu koostööd Šoti konservatiividega, et Šotimaa edasi Ühendkuningriigi osaks jääks.
pisi|Corbyn 2014. aastal sõjavastasel meeleavaldusel
Välis- ja kaitsepoliitika
Corbyn ei pea end "absoluutseks patsifistiks" (ta on toonud mitmeid näiteid, kus sõjaline jõud on olnud õigustatud, sh Hispaania kodusõda ja 1999. aasta Ida-Timori kriis). Sellegipoolest on ta kogu elu olnud vägivalla vastu. Corbyn ei pooldanud ei Iraagi ega Afganistani sõda ja on Süüria puhul olnud nii Assadi vägede kui ISISe ründamise vastu. Aastatel 2011–2015 oli ta sõjavastase ühenduse Stop The War Coalition eesistuja.
Corbyn on Inglismaal ja Walesis Palestiina toetuseks tegutseva ühenduse Palestine Solidarity Campaign liige.
Aprillis 2014 kirjutas Corbyn ajalehes Morning Star ilmunud artiklis, et Ukraina kriisi taga seisab NATO. Corbyni sõnul põhjustas kriisi USA soov oma mõju ida suunas laiendada ja Venemaa ei tegutsenud ilma provotseerimata. Ta on öelnud, et Varssavi Pakti riikide NATOsse lubamisel tehti "tõenäoliselt" viga: "NATO laienemine ja Venemaa laienemine – üks viib teiseni ja üks peegeldab teist." Need vaated said ohtra kriitika osaliseks. Näiteks Edward Lucase sõnul ei mõistnud antiimperialismile rõhuv Corbyn Ukrainas toimuvat.
Augustis 2015 ilmunud intervjuus ütles Corbyn: "Ma ei imetle ega toeta Putini välispoliitikat või Venemaa või kellegi teise ekspansiooni." Corbyn sooviks Suurbritannia NATOst välja viia, kuid on tunnistanud, et ei näe sellele rahva seas kuigi suurt toetust ja kavatseb hoopis selle nimel tegutseda, et NATO ise oma tegevust piiraks.
Keskkond
Corbyn peab keskkonnakaitset väga oluliseks. Leiboristide juhiks kandideerides andis ta välja manifesti "Protecting Our Planet Manifesto". Üllitises on muuhulgas esitatud plaan luua "roheline investeerimispank", mis peaks investeerima rohelistesse tehnoloogiatesse, sh taastuvenergiasse. Corbyn pooldab fräkkimise keelustamist, tahab fossiilkütuste kaevandamise järk-järgult välja suretada ja kutsub üles õhukvaliteedi parandamiseks investeerima ühistransporti. Uute tuumaelektrijaamade ehitamisele on ta vastu.
Beverley (Lääne-Austraalia)
Beverley on asula Austraalias Lääne-Austraalia osariigis.
Jeremy Corbyn
Keskkond
Corbyn on pikalt juhtinud tähelepanu loomade õiglasele kohtlemisele.
Isiklikku
1974–1979 oli abielus Jane Chapmaniga.
1987–1999 oli abielus Tšiili päritolu Claudia Bracchittaga. Neil on kolm poega. Lahutuse ajendasid erimeelsused koolivaliku osas.
Beverley (Lääne-Austraalia)
2001. aastal elas seal 815 inimest.
Jeremy Corbyn
Isiklikku
2013. aastal abiellus oma kauaaegse elukaaslase Laura Álvarezega. Mehhikost pärit Álvarez juhib fair-trade kohvi importivat ettevõtet.
Corbyn on kirjeldanud säästlikku eluviisi: "Ma ei kuluta palju raha. Ma elan väga tavalist elu. Ma sõidan jalgrattaga ja mul ei ole autot."
20-aastaselt töötas Corbyn lühikest aega Jamaical ühes seafarmis ning on sellest ajast alates olnud taimetoitlane. Corbyn räägib vabalt hispaania keelt. Ta toetab jalgpalliklubi Arsenal FC.
B-15
pisi|300px|Jäämäe B-15A teekond kuni märtsini 2006 pisi|300px|Jäämägi B-15A jaanuaris 2005 pisi|300px|Maandumine B-15D osatükil jaanuaris 2001
Jäämägi B-15 on suurim seni teadaolev jäämägi. See eraldus Antarktikas Rossi jääliustikust märtsis 2000.
Eraldunud jäämäe suurus oli umbes 11 000 ruutkilomeetrit. Aastatel 2000, 2002 ja 2003 toimus selle lagunemine ja temast eraldus mitmeid tükke. Suurim tükk, mis oli algselt umbes 3100 km2 suurune, sai tähise B-15A. B-15 tükid põhjustasid suuri probleeme nii Antarktika uurijatele kui ka pingviinidele. 2006. aastal B-15A lagunes ning tema tükke nähti triivimas ookeanis mitmel pool lõunapoolkeral. Teadlased loevad B-15 tekke põhjuseks maakera globaalset soojenemist.
Pascal Yoadimnadji
Pascal Yoadimnadji (1950 – 23. veebruar 2007) oli Tšaadi poliitik, peaminister alates 4. veebruarist 2005 kuni surmani.
Pascal Yoadimnadji nimetati ametisse president Idriss Déby poolt peale Moussa Faki tagasiastumist. Ta oli Moussa Faki valitsuse põllumajandusminister.
Yoadimnadji sündis Lõuna-Tšaadis ning kuulus goride etnilisse gruppi, mis on üks vähem domineerivaid etnilisi gruppe Tšaadi poliitikas.
Krotüülalkohol
Krotüülalkohol ehk but-2-en-1-ool on allüülset tüüpi küllastumata alkohol keemilise valemiga CH3CH=CHCH2OH.
Tavaliselt esineb transisomeer.
Krotüülalkohol on värvitu vedelik, mis vees lahustub mõõdukalt. Selle keemistemperatuur on 121,2 ºC.
Räimaste
Räimaste on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pihtla valda.
Andrew Jackson
Andrew Jackson (15. märts 1767 – 8. juuni 1845) oli seitsmes Ameerika Ühendriikide president aastail 1829–1837.
1824. aasta presidendivalimistel, kus ta oli vastamisi John Quincy Adamsi ja veel kahe Demokraatlik-Vabariikliku Partei kandidaadiga, saavutas Jackson nii rahvahääletusel 151 271 häälega kui ka valimiskogus 99 häälega enamuse. Kuna aga valimiste võitmiseks oli vaja vähemalt 131 häält valimiskogu 261 häälest ja keegi ei saavutanud enamust, läks valimine üle Esindajatekotta, kes valis presidendiks Adamsi 13 häälega Jacksoni 7 vastu.
Jackson oli kogenud sõjaväelane ja piirialade inimeste vaadete esindaja. Seetõttu nõudis ta Ameerika Ühendriikide kiiret laiendamist ning kohtles julmalt indiaanihõime, eriti Florida osariigis. Tema valitsemisstiil oli äärmuslikult autoritaarne, kuid ometi tugevdasid tema muudatused lõppkokkuvõttes nii demokraatlikku riigikorda kui ka Ameerika Ühendriikide riiklust. thumb|left|Andrew Jackson 1824. aastal 28. mail 1830 allkirjastas ta seaduse (Indian Removal Act), mille järgi tuli umbes 100 000 Ameerika Ühendriikide kagualade indiaanlast viia läänepoolsetele maadele, mis pidid saama indiaanlaste omaks. Ta eiras ülemkohtunik John Marshalli otsuseid, mille kohaselt föderaalvalitsus pidi indiaanlasi kaitsma. Selle tulemusena sundis osariigi valitsus tšerokiid Georgiast lahkuma ning Pisarate rajal hukkus tuhandeid inimesi.
1832. aasta presidendivalimiste ajaks olid Jacksoni suhted asepresidendi, Lõuna-Carolina senaator John C. Calhouniga halvenenud, peamiselt 1832. aasta Nullimiskriisi (Nullification Crisis) tõttu, kui Calhouni koduosariik, Lõuna-Carolina, keeldus osariigi piires jõustamast 1828. ja 1832. aasta protektsionistlike tariife, ning 1829.–1831. aasta Seelikuafääri (Petticoat affair) tõttu, kus mängis rolli ka Calhouni abikaasa Floride. Lõplikult rikkus Jacksoni suhted Calhouniga Martin Van Bureni USA saadikuks Suurbritannias nimetamine Jacksoni poolt, mis lõppes senatis viigiga. Kui senati hääletus lõpeb viigiga, siis teeb põhiseaduse kohaselt lõpliku otsuse asepresident. Calhoun aga hääletas Van Bureni saadikuks nimetamise vastu.
Teiseks ametiajaks valis Jackson enda asepresidendiks Van Bureni.
30. jaanuaril 1835 tehti talle atentaat, kuid töötu Richard Lawrence'i püstolitel tekkis tõrge ning Jackson pääses vigastusteta.
1805. aastast oli ta vabamüürlane.
Jacksoni portree on 20-dollarilisel paberrahal.
Saudi Araabia kuningas
pisi|[[Salmān ibn ‘Abd al-‘Azīz Āl Sa‘ūd|Salmān, kuningas alates 2015]]
Saudi Araabia kuningas on Saudi Araabia kuningriigi valitseja.
Kuninga tiitel võeti kasutusele 1932. aastal, kui riik loodi.
Kuningal on absoluutne võim ning traditsiooniliselt on enamik võtmepositsioonidest kas tema või kroonprintsi käes.
Valestart
Valestart ehk valelähe on spordis kehtetuks tunnistatav mittenõuetekohane start.
Valelähte sooritab see võistleja-jooksja, kes hakkab pärast stardiasendi fikseerimist liikuma enne stardisignaali. Pärast valelähte sooritamist võistleja diskvalifitseeritakse (mitmevõistluses seda ei rakendata).
Valelähtena läheb kirja ka see, kui jooksja häirib kaasvõistlejaid, olgu häälitsemisega või muul moel.
Aidu järv (Jõgeva maakond)
pisi|Aidu järv Aidu järv ehk Kõpu tiik (ka Vägari veehoidla Kivioja järv, Kõpu veehoidla) on tehisjärv Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Kõpu külas.
Järv rajati karjamaade niisutamiseks, kuid välja ehitatud süsteem on leidnud vähe kasutamist. Tegemist on populaarse suplus- ja suvituskohaga.
Järve pindala on erinevatel andmetel 3,76 ha või 4,7 ha.
Tallofüüdid
Tallofüüdid ehk rakistaimed on hulkraksed alamad taimed.
Rakistaimede keha on eri kudedeks diferentseerumata ja koosneb rakisest ehk tallusest.
Ultimaatum
Ultimaatum (ladina keeles ultimatum "lõplik, viimane") on ilma edasiste läbirääkimiste kavatsuseta esitatud nõue.
Diplomaatias tähistab ultimaatum dokumenti, milles sisalduvate nõuete mitterahuldamisel ähvardab ultimaatumi esitaja kasutada vägivaldseid vahendeid (nt sõjaline jõud, blokaad).
Binningup
Binningup on asula Austraalias Lääne-Austraalia osariigis.
2001. aastal elas seal 746 inimest.
Chaos City
"Chaos City" on ansambli Psychoterror album, mis ilmus 1996. aastal kassetina.
Lood lindistati Linnahalli stuudios.
2012. aastal anti album uuesti välja. Selle auks korraldati kontsert, millel albumi lood esmakordselt täismahus esitati.
Sagariste
Sagariste on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pihtla valda.
1932. aastast asub selles külas Peeteli palvemaja, milles koos käinud kogudus ühines liikmeskonna vähenemise tõttu 2000. aastal Kuressaare Siioni kogudusega. Hoone müüdi erakätesse, kuid seal peetakse jätkuvalt jumalateenistusi.
Kihelkonnakool
pisi|[[Kraavi kihelkonnakooli hoone 2014. aastal]] Kihelkonnakool (luteri usu kihelkonnakoguduse kool, rahvapärase nimetusega köstrikool, vene keeles церковно-приходская школа, приходская школа, приходское училище) oli teise (kõrgema) astme talurahvakool, kuhu võeti õppima vallakooli lõpetanuid või muul viisil esimese astme hariduse omandanuid.
1920. aasta "Avalikkude algkoolide seadusega" muudeti luteri usu kihelkonnakoolid algkoolideks.
Kihelkonnakoolide asutamine
Esimesed kihelkonnakoolid loodi Liivimaal Liivimaa kindralkuberner George Browne'i 1765. aasta koolipatendi alusel, esimeseks kihelkonnakooliks oli Kanepis aastatel 1804–1818 tegutsenud Kanepi kihelkonnakool.
Liivimaa 1819. aasta talurahvaseaduse järgi pidi iga kirikukihelkond, kus oli vähemalt 2000 meeshinge, asutama kihelkonnakooli ja seda kogukondade poolt ülal pidama. Põhja-Eestis hakkasid luteri usu kihelkonnakoolid levima 1870. aastatel, nende asutamine muudeti Eestimaa kubermangus kohustuslikuks 1875. aastal.
Koolide juhtimisorganid
Kihelkonnakoolide üle teostasid järelevalvet esialgu kirikueestseisja ja kirikuõpetaja, alates 1840. aastast kreisi maakoolivalitsused Liivimaal ja provintsi koolikolleegium Saaremaal. Eestimaal kuulusid kihelkonnakoolid alates 1875. aastast kreisi koolikomisjonide ja alates 1887. aastast rahvakoolide inspektorite järelevalve alla.
Koolide arv
1852. aastal tegutses Lõuna-Eestis 39 luteri usu kihelkonnakooli. Põhja-Eestis Eestimaa kubermangu alal oli samal ajal ainult neli kihelkonnakooli (Simuna jt). Esimene tütarlastele määratud kihelkonnakool avati Eestis 1857. aastal Põlvas.
1870. aastaks olid kihelkonnakoolid asutatud ka Jõhvis, Iisakus ja Vaivaras. 1871. aastal avati Viru-Nigula kihelkonnakool Pikaristil, 1873. aastal Väike-Maarjas ja Koerus, 1874. aastal Viru-Jaagupis, Amblas, Türil, Harju-Jaanis ja Kose kihelkonnakool.
1887. aastal oli Põhja- ja Lõuna-Eestis kokku 77 luteri usu kihelkonnakooli. 1911. aasta ülevenemaalise algkoolide loenduse andmeil oli Eestis 56 luteri usu kihelkonnakooli 3445 õpilasega.
Õppeained
järgi oli Liivimaa kihelkonnakoolides kohustuslik õpetada kirjutamist, rehkendamist, kirikulaulu ja katekismust. Eestimaa kubermangu Simuna kihelkonnakoolis õpetati näiteks 1840. aastail ristiusu õpetust piiblilooga, maailma maade õpetust, õigekirja, rehkendamist, oreli- ja viiulimängu ning laulmist.
1874. aastast alates tuli Liivimaa kihelkonnakoolides õpetada usuõpetust, emakeelt, saksa keelt, vene keelt, arvutamist, ajalugu, geograafiat, loodusõpetust, joonistamist, laulmist, võimlemist ja aiatööd. Samu õppeaineid õpetati ka Eestimaa kihelkonnakoolides.
Kihelkonnakooli haridusega võis töötada vallakooliõpetajana, vallakirjutaja ja mõne muu vallataseme ametnikuna.
Õppekeeleks kihelkonnakoolides oli üldiselt eesti keel, mõnel pool mindi järk-järgult üle saksa keelele. Venestamisreformidega aastail 1887–1892 muudeti õppetöö venekeelseks. 1908/1909. õppeaastal olid näiteks Tarvastu kihelkonnakoolis õppeained: katekismus, piiblilugu, kirikulugu, vene keel, eesti keel, aritmeetika, geomeetria, Vene ajalugu, geograafia, looduselugu, joonistamine, ilukiri, laulmine, turnimine, käsitöö.
Alates 1917. aasta sügisest toimus õppetöö eesti keeles.
Kujutamine kunstiteostes
pisi|Klassiruum [[Palamuse kihelkonnakoolis]] Palamuse kihelkonnakooli õppetööd ja olustikku on kujutatud Oskar Lutsu jutustuses "Kevade" (ilm. 1912–1913) ja samanimelises filmis aastast 1969.
Salavere
Salavere on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
1991–2017 kuulus küla Pihtla valda.
2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus liideti külaga Sepa küla ja Pihtla vald liideti Saaremaa vallaga.
1869
1869. aasta (MDCCCLXIX) oli 19. sajandi 69. aasta.
Bodallin
Bodallin on asula Austraalias Lääne-Austraalia osariigis.
La Digue
La Digue on mitme koha nimi:
Diplomaat
pisi|[[John Quincy Adams oli Ameerika Ühendriikide esimene saadik Venemaa Keisririigis aastail 1809–1814, sel ajal külastas ta samuti Tallinna]]
Diplomaat on riiki või rahvusvahelist organisatsiooni esindav kindlaksmääratud volitustega isik.
Eesti Vabariik eristab karjääri- ja erialadiplomaati.
Diplomaat saab tavaliselt väga laia erialase hariduse diplomaatide koolis, kus pearõhk võõrkeeltel, ajalool, etiketil ja ka näiteks luurealastel teadmistel.
Diplomaatide astmed Eesti Vabariigi välisteenistuses
''Au- ja teenistusastmed antakse vaid karjääridiplomaadile. Kui suursaadik lahkub välisteenistusest, siis tal auaste säilib aga ta ei saa enam nn. auastmetasu, mida riik diplomaatidele maksab.''
Auastmed:
Teenistusastmed:
Diplomaadi õigused
Diplomaati ja saatkonna töötajaid kaitseb rahvusvaheliste lepete järgi kindlaksmääratud diplomaatiline puutumatus, mistõttu ei ole asukohariigil õigust diplomaadilt vabadust võtta ega teda ka näiteks läbiotsimiseks kinni pidada.
Põletatud suhkur
Põletatud suhkur on toiduaine, mida kasutatakse piparkookide ja paljude muude präänikute valmistamisel.
Valmistamine
Põletatud suhkru valmistamiseks võetakse üks osa vett ja viis osa suhkrut. Suhkur niisutatakse pannil või potis, segatakse pruuni värvuse omandamiseni, seejärel lisatakse ülejäänud tuline vesi. Pritsimise vältimiseks on soovitatav enne vee lisamist lisada rasvainet (1% ulatuses suhkru kaalust). Kuum vesi lisatakse vähehaaval, et vältida suhkru potist välja tõusmist. Segu lastakse keeda, kuni suhkur on täielikult sulanud, seejärel jahutatakse ja kurnatakse. Nõuded kvaliteedi suhtes: tume, paks, mõru siirup. Niiskust on 23–25%.
Võlausaldaja
Võlausaldaja ehk kreeditor on õigustatud pool võlasuhtes. Kõige tüüpilisem võlausaldaja näide on inimene, kes on raha välja laenanud.
Boddington
Boddington on asula Austraalias Lääne-Austraalia osariigis.
2001. aastal elas seal 962 inimest.
Mustpea-tsiitsitaja
Mustpea-tsiitsitaja (Emberiza melanocephala) on värvuline tsiitsitajalaste sugukonnast tsiitsitaja perekonnast.
Levila
Mustpea-tsiitsitaja on pesitsusajal levinud Euroopa kaguosas Itaalia ja Balkani poolsaare lõunaosades, Türgis, Kaukaasias, Lähis-Idas ning Iraanis. Talvitub Indias.
Arkansas
Arkansase nimi tuleneb algonkinikeelsest nimetusest kuapo indiaanihõimu kohta ning pärineb samast tüvest kui Kansas. Arkansas on prantsuspärane kuju kas kuapo sõnast akakaze 'allajõge elava rahva maa' või siuu sõnast Akakaze 'lõunatuule rahvas'. Nime ametlik hääldus, kus 's'-i nime lõpus ei hääldata, kehtestati 1881 pärast vaidlust kahe Ameerika Ühendriikide senaatori vahel.
2007. aastal võttis osariigi seadusandlik kogu vastu mittesiduva resolutsiooni, mis deklareerib inglise keeles nime omastavaks käändeks Arkansas's.
Mustpea-tsiitsitaja
Välimus
Sabal puudub valge värvus. Isaslind on hundsulestikus eksimatult määratav. Emaslind on märksa tuhmim, helekollase või kollakashalli alapoole ja tumeda hallika peaga. Kaspia merest kagus, kus mustpea-tsiitsitaja ja punapea-tsiitsitaja (Emberiza bruniceps) levilad kattuvad, esineb hübriide.
Arkansas
Loodus ja kaitsealad
Arkansas on geograafiliselt mitmekesine, hõlmates nii Ozarki ja Ouachita mägesid kui ka viljakaid madalikke ida pool, Mississippi jõe ääres.
Mustpea-tsiitsitaja
Elupaik
Asustab poolavamaastikku: hajali puurühmadega põllumaastikku, astelvõsa ja üksikute puudega kuivi mäenõlvu, jõgede kalda- ja õlipuusalusid, viinamägesid, aedu.
Arkansas
Loodus ja kaitsealad
Lõuna ja ida madalmaad jagunevad kaheks: Suur Preeria (Grand Prairie) ja Arkansase Delta, mida omakorda lõhestavad Crowley mäed (Crowley's Ridge). Delta on viljakas tasandik, mida Mississippi alatasa üle ujutab.
Mustpea-tsiitsitaja
Elupaik
Saabub pesitsusaladele aprillis-mais, lahkub augustis.
Arkansas
Loodus ja kaitsealad
Loode-Arkansas on osa Ozarki platoost, sealhulgas Bostoni mäed. Sellest lõunasse jäävad Ouachita mäed ja neid piirkondi eraldab Arkansase jõgi. Osariigi kõrgeim punkt on Ozarki mägedes asuv Magazine'i mägi (839 meetrit üle merepinna).
Arkansases on palju koopaid, näiteks Blanchard Springsi koobastik. Arkansas on ka ainus USA osariik, milles tänapäeval teemante kaevandatakse, ehkki seda teevad Murfeesboro lähedal algeliste tööriistadega eraisikud päevatasu eest, mitte suurettevõtted.
Arkansases on terve rida kaitsealasid. Nende hulka kuuluvad Arkansas Posti ajaloomälestis Gillettis, Buffalo jõe kaitseala, Fort Smithi muinsuskaitseala, Hot Springsi rahvuspark, Little Rock Centrali keskkooli muinsuskaitseala ja Pea Ridge'i sõjanduspark. Läbi osariigi kulgeb ka ajaloorada Trail of Tears (Pisarate rada).
Samuti paikneb Arkansases tosin metsiku looduse ala, kokku umbes 610 ruutkilomeetrit. Need piirkonnad on määratud puhkuseks ning seal on lubatud jahti pidada, kalastada, matkata ja telkida, kuid mitte sõidukitega sõita.
Osariigi arheoloogiateenistus on katalooginud üle 43 000 põliskultuuriga seotud paiga, millest mitmed on Kolumbuse-eelsed.
Kliima
Arkansase osariigis valitseb niiske subtroopiline kliima, mis mõnel põhja mägialal piirneb niiske kontinentaalkliimaga. Ehkki Arkansas ei ulatu Mehhiko laheni, on see suur soe veekogu siiski piisavalt lähedal, et mõjutada osariigi kliimat. Little Rockis on päeva keskmine kõrgeim temperatuur juulis 32 °C ja madalaim 21 °C, jaanuaris aga vastavalt 9 °C ja −1 °C.
Ida-Arkansase linnades on White'i jõe kõrgvesi põhjustanud korduvalt üleujutusi.
Rahvastik
2010. aasta seisuga elab Arkansases 2 915 918 inimest. 48,8% Arkansase elanikest on mehed ja 51,2% naised. 2000–2006 kasvas Arkansase elanikkond 5,1% ehk 137 472 inimese võrra. Rahvastiku tihedus osariigis on 51,3 inimest ruutmiili kohta. Arkansase asustuskese on osariigi kirdenurgas asuv Perry maakond.
2008. aastal olid 75,6% Arkansase elanikest mittehispaania päritolu valged ameeriklased, 15,8% afroameeriklased, 5,6% hispaania ja latiino päritolu, 1,1% Aasia päritolu, 0,9% põlisameeriklased, 0,1% pärines Vaikse ookeani saartelt ning 1,4% olid segapäritolu. 2006.–2008. aastani olid kümme suurimat päritolurühma osariigis afroameeriklased (15,5%), iirlased (13,6%), sakslased (12,5%), ameeriklased (11,1%), inglased (10,3%), prantslased (2,4%), šotlased ja iirlased (2,1%), hollandlased (1,9%) ning itaallased (1,7%). Euroopa päritolu asukaid on kõige rohkem Ozarki mägede loodeosas ja Arkansase keskosas, afroameeriklasi osariigi lõuna- ja idaosas.
Nagu suurem osa lõunaosariikidest, kuulub ka Arkansas USA Piiblivöösse ja on põhiliselt protestantlik. Elanikest 86,0% on kristlased, sealhulgas 78,0% protestandid (39,0% baptistid, 9,0% metodistid) ja 7,0% katoliiklased; 14,0% on mittereligioossed ning muud religioonid jäävad alla 1%.
Ajalugu
Esimene eurooplane, kes Arkansasesse jõudis, oli Hispaania maadeuurija Hernando de Soto, Pizarro Peruu-vallutuse veteran, kes suri 1542. aastal Mississippi jõel Lake Village'i lähedal, olles pea aasta vältel otsinud nüüdse osariigi lõunaosast kulda ning läbipääsu Hiinasse.
Arkansas on üks neist 14 USA osariigist, mis asuvad Napoleon Bonaparte'i Prantsusmaalt 1803 president Thomas Jeffersoni eestvedamisel ostetud maa-alal (Louisiana ostutehing). Kokku 2 157 000 km² ostsid Ameerika Ühendriigid 60 miljoni frangi (nüüdse 11 250 000 dollari) eest, millele lisandus 18 miljoni frangi (3 750 000 dollari) eest tühistatud võlgu, kokku 15 miljonit dollarit (219 miljonit 2010. aasta dollarit). Otseselt omandati siiski Prantsusmaa territoriaalsed pretensioonid, mitte maa-ala ise, mis kuulus toona seda asustanud indiaani hõimudele.
Texase iseseisvussõjas Mehhiko vastu mängis Arkansas võtmerolli, andes Texasele vägesid ja materiaalset tuge. Kuna Washingtoni linn asub Texase piiri ääres, oli see seotud ka Texase revolutsiooniga 1835.-1836. aastal. Washingtoni kaudu liikus Texasesse hulk vabatahtlikke Arkansasest ja teistest USA kaguosariikidest. Mehhiko-Ameerika sõjas 1846. aastal koondusid linnas Ameerika Ühendriikide väed.
Kodusõja eelõhtul 1860. aastal oli üle 25% Arkansase elanikest neegerorjad, kokku 111 115 inimest. Arkansas liitus Konföderatsiooniga alles pärast Ameerika Ühendriikide presidendi Abraham Lincolni üleskutset vastata Konföderatsiooni rünnakule Fort Sumterile Põhja-Carolinas. Arkansas lahkus Ameerika Ühendriikide koosseisust 6. mail 1861. Sõja vältel toimus osariigis arvukalt väiksemaid lahinguid.
Arkansas arvati taas Ameerika Ühendriikide koosseisu juunis 1868. Sõjajärgse taastumise käigus saabus osariiki arvukalt immigrante. Delta piirkonnas palgati põllutöölisteks hiinlasi, itaallasi ja süürlasi, kes kolisid kiiresti edasi; hiinlastest said sageli pudukaupmehed Delta linnades. 20. sajandi alguse immigrandid tulid osalt Ida-Euroopast, 1905–1911 Saksamaalt, Slovakkiast ja Iirimaalt (peamiselt Ulsteri protestandid). Tulemusena on Delta rahvuslik koosseis kirevam kui ülejäänud osariigis.
1950. aastail pälvis üleriigilist tähelepanu Little Rock, kus kohalik vastasseis föderaalvõimudele püüdis takistada mustanahaliste integratsiooni linna koolidesse. Kuberner Orval Faubus kasutas selleks osariigi rahvuskaardi abi. President Dwight D. Eisenhower saatis õpilaste koolipääsu tagamiseks 25. septembril 1957 Little Rocki 1000 sõdurit 101. õhudessantväe diviisist.
Hope'i linnas Arkansases sündis USA 42. president Bill Clinton. Enne presidendiametit oli Clinton Arkansase 40. ja 42. kuberner, kokku 12 aastat.
Live in Bremen
"Live in Bremen" on ansambli Psychoterror album, mis ilmus 1996. aastal.
Lood on lindistatud sama aasta 24. oktoobri kontserdil Bremenis. Kasseti andis välja Fucking Cunt Records.
Rahvusvaheline sanktsioon
Rahvusvaheline sanktsioon on grupi riikide poolt vastu võetud meede, mille eesmärk on sundida riiki täitma rahvusvahelisest õigusest tulenevaid kohustusi. Reeglina otsustab sanktsioonide rakendamise ÜRO Julgeolekunõukogu või Euroopa Liidu Nõukogu.
Gustav Teichmülleri stipendium
Gustav Teichmülleri stipendium on Tartu Ülikooli Sihtasutuse välja antav üliõpilastele suunatud stipendium filosoofia erialal. Stipendium on nimetatud Tartu ülikooli endise filosoofiaprofessori Gustav Teichmülleri järgi. Selle on asutanud Vootele Vaska.
Tomoji Tanabe
Tanabe sündis Miyakonojōs Kyūshū saarel ja töötas insenerina. Kui ta tähistas oma 111. sünnipäeva, oli tal 8 last, 25 lapselast ja 54 lapselapselast. Oma pikka eluiga seostas ta alkoholi tarvitamisest hoidumisega.
Kooda
Kooda on lõik heliteose või mitmeosalise teose ühe või mitme osa lõpus. Kooda esineb kindla struktuurielemendina mitmes muusikavormis, näiteks sonaadivormis ja variatsioonivormis, kus koodat on lihtne eristada eelnevast muusikalisest materjalist. Koodat oli tavaks teosele lisada eriti klassitsismiperioodil. Üheks näiteks on Beethoveni 8. sümfoonia.
Wehrmachti tankidiviisi koosseis
Wehrmachti tankidiviisi koosseis pisi|[[PzKpfw II, Ausf. B (Saumuri)]] pisi|[[PzKpfw I Ausf. A]] pisi|[[PzKpfw III Ausf. М]] pisi|[[PzKpfw IV Ausf. J]]
Sõja hilisem periood
1944. aastal koosnes tankidiviis ühest tankirügemendist, kahest soomusgrenaderide rügemendist, suurtükiväe rügemendist ja lisajõududest, kokku umbes 13700 meest.
Tankirügement koosnes kahest pataljonist, üks oli varustatud 51 PzKpfw V Panther tüüpi tankidega, teine 52 PzKpfw IV tüüpi tankidega.
Boyanup
Boyanup on asula Austraalias Lääne-Austraalia osariigis.
Wehrmachti tankidiviisi koosseis
Sõja hilisem periood
Soomusgrenaderide rügement koosnes kahest jalaväe pataljonist, jalaväesuurtükkide kompaniist ja pioneerikompaniist. Diviisi peale tuli kokku 4 pataljoni jalaväge, neist üks oli mehhaniseeritud, ülejäänud kolm motoriseeritud.
Boyanup
See asub 195 km Perthist lõunas ja 18 km Bunburyst edelas. 1888. aastal ehitati Bunbury ja Boyanupi vahele raudtee. 1898. aastal elas asulas 198 inimest. 2006. aastal elas seal 615 inimest.
Wehrmachti tankidiviisi koosseis
Sõja hilisem periood
Suurtükiväe rügement koosnes 3 pataljonist. Ühes pataljonis oli 3 neljatorulist 105mm haubitsate patareid, teises 3 neljatorulist 150mm haubitsate patareid ja kolmandas kaks patareid 105mm Wespe iseliikuvaid suurtükke ja üks patarei 150mm Hummel iseliikuvaid suurtükke.