cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Belmont-sur-Yverdoni vald
Transport
Aastal 1981 avatud kiirtee A1 (Lausanne-Yverdon) ühendus Yverdon-Sud on Belmont-sur-Yverdoni külast umbes 3 km kaugusel.
Valda läbib postibussiliin Yverdon–Suchy.
Vaatamisväärsused
Belmont-sur-Yverdoni külas on säilinud mõned iseloomulikud talumajad 17. kuni 19. sajandist. Vallamaja pärineb 1820. aastast, kool 1880. aastast ja postkontor 1886. aastast.
Belmont-sur-Yverdonil ei ole oma kirikut, ta kuulub ammust ajast Gressy kihelkonda. Keskajal oli Belmontis kabel (Saint-Nicolas), mis – nagu linnuski – ei ole säilinud. Aastal 1406 mainitakse Püha Vaimu vennaskonda (koos Gressyga).
Küüntest kübar
Küüntest kübar, ka küüntelaastust kübar on eesti rahvaluules maagiline ese, mis teeb selle kandja nähtamatuks või annab kandjale muid võimeid.
Rahvapäraste uskumuste kohaselt ei tohtinud lõigatud küüsi laokile jätta, et vanakurat neist endale imekübarat meisterdada ei saaks. Oletatavasti oli selliste uskumuste aluseks väga vana ettekujutus inimese elujõu (väe) asukohast küüntes, hammastes ja juustes (ka muudes kehaosades ja -eritistes). Lõigatud küünetükke on püütud kasutada maagilisteks toiminguteks mitmete rahvaste juures, seepärast on ka levinud komme lõigatud küüned põletada või ära peita.
Eepos Kalevipoeg
Küüntest kübarat on mainitud eepose neljateistkümnendas loos (Allmaailma vaatlus. Esimene võitlus Sarvikuga. Lahkumine.).
Kalevipoeg jõudis allilma ning põrgupiigad tutvustasid talle Sarviku valdusi ja elu-olu. Vanem piiga mainis, et kui Sarvik saabub, kukub koopauks kinni ja enam välja ei saa. Tuleb võtta küüntelaastust kübar ning soovida kojusaamist. Kalevite poeg hirmu ei tundnud ja arvas, et kaevab vajadusel uue käigu allilmast välja.
Sarvik saabus maa müdisedes, nägi Kalevipoega, kes seisis kübar käes ning paistis tavalise mehena. Nüüd ei ole sellel siit enam pääsmist päevapaiste alla, arvas Sarvik. Kalevipoeg kutsus ta lagedale jõudu katsuma ja pani kaabu põue. Mehed katsusid jõudu, kuid võitjat ei selgunud. Üürikesel hingetõmbe hetkel pani Kalevite poeg kübara pähe ja soovis suuremaks kasvamist: Kalevipoeg sasis Sarviku kinni, tõstis kümne sülla kõrgusele ning heitis Sarviku liivasõmerasse. Sarvik kahanes järsku küünrakaupa, kuni sulas rabasoosse. Vägilane võttis turjale kullakotid ja põrgupiigad ning jõudis võlukaabu jõul otse allmaailma koopa suusse. Koopas olnud leel söed veel miilasid ning mees viskas soovikaabu sütele. Noored piigad hakkasid nutma: Kalevipoeg aga andis teada, et viib piigad hoopis kosjateele, kus poiste silmad põlevad nende palgepuna peale.
Aahas
Aahas (אחז heebrea keeles 'hoidis', nime Jehoahaz 'Jumal hoidis' lühikuju) oli Juuda kuningas, Jootami poeg ja järglane Juuda troonil.
Aktiivsete põrgete teooria
Aktiivsete põrgete teooria on teooria, mis kirjeldab seda, kuidas saavad toimuda keemilised reaktsioonid ja miks eri reaktsioonid toimuvad erineva kiirusega. Selle teooria pakkus esimesena välja Max Trautz 1916. aastal ja temast sõltumatult William Lewis 1918. aastal.
Aktiivsete põrgete teooria väidab, et keemilise reaktsioonini viivad vaid need reaktantide molekulide vahelised kokkupõrked, mille korral molekulidel on piisavalt energiat, et lõhkuda varem olemasolevaid sidemeid ja luua uusi. Seda energiat nimetatakse ka reaktsiooni aktivatsioonienergiaks (Ea).
Aahas
William F. Albright on tema valitsusaega dateerinud aastatele 735–715 eKr; E. R. Thiele pakub dateeringu 732–716 eKr.
Allikad
Tema valitsusaega kirjeldab 2. Kuningate raamatu 16. peatükk nii: ''Pekahi, Remalja poja seitsmeteistkümnendal aastal sai kuningaks Aahas, Juuda kuninga Jootami poeg. Aahas oli kuningaks saades kakskümmend aastat vana ja ta valitses Jeruusalemmas kuusteist aastat. Tema ei teinud, mis õige oli Issanda, tema Jumala silmis, nõnda nagu tema isa Taavet, vaid käis Iisraeli kuningate teed ja laskis isegi oma poja käia läbi tule nende rahvaste jäledate tegude eeskujul, keda Issand oli ära ajanud Iisraeli laste eest. Ta ohverdas ning suitsutas ohvrikünkail ja kõrgendikel ja iga halja puu all. Siis tulid Süüria kuningas Retsin ja Iisraeli kuningas Pekah, Remalja poeg, sõdima Jeruusalemma vastu; ja nad piirasid Aahast, aga ei suutnud teda võita. Sel ajal võttis Süüria kuningas Retsin Süüriale tagasi Eelati ja ajas juudalased Eelatist välja ja süürlased tulid Eelatisse ning elavad seal tänapäevani. Aga Aahas läkitas käskjalad ütlema Assuri kuningale Tiglat-Pileserile: "Mina olen su sulane ja su poeg. Tule ja päästa mind Süüria kuninga ja Iisraeli kuninga käest, kes mulle kallale kipuvad!" Ja Aahas võttis hõbeda ja kulla, mis leidus Issanda kojas ja kuningakoja varanduste hulgas, ning läkitas meeleheaks Assuri kuningale. Ja Assuri kuningas kuulas teda; ja Assuri kuningas tuli Damaskuse vastu ning vallutas selle, viis rahva asumisele Kiiri ja surmas Retsini. Kui kuningas Aahas läks Damaskusesse kohtama Assuri kuningat Tiglat-Pileserit, siis ta nägi Damaskuses olevat altarit ja kuningas Aahas saatis preester Uurijale altari kuju ja tegumoe, nii nagu see oli tehtud. Ja preester Uurija ehitas altari täpselt selle eeskuju järgi, mille kuningas Aahas oli läkitanud Damaskusest; nõnda valmistas preester Uurija selle enne, kui kuningas Aahas jõudis Damaskusest tagasi. Ja kui kuningas tuli Damaskusest ja nägi altarit, siis ta astus altari juurde ja ohverdas selle peal. Ta süütas põlema oma põletus- ja roaohvri, valas joogiohvri ja piserdas altari peale oma tänuohvri vere. Aga Issanda ees oleva vaskaltari kõrvaldas ta koja eest, uue altari ja Issanda koja vahelt, ja pani selle uue altari kõrvale põhja poole. Ja kuningas Aahas andis preester Uurijale käsu, öeldes: "Süüta suurel altaril hommikune põletusohver ja õhtune roaohver ning kogu maa rahva põletusohver ja nende roaohver ja joogiohvrid; ja piserda selle peale kogu põletusohvri veri ja kogu tapaohvri veri; aga vaskaltari osas ma veel mõtlen!" Ja preester Uurija tegi kõik nõnda, nagu kuningas Aahas käskis. Ja kuningas Aahas raius ära aluste toed ning kõrvaldas pesunõu nende pealt; ja ta tõstis vaskmere vaskhärgade pealt, mis olid selle all, ja pani selle kivipõrandale. Ja hingamispäeva kaetud käigu, mis oli ehitatud koja külge, ja kuninga välimise sissekäigu pööras ta Issanda koja poole Assuri kuninga pärast. Ja mis veel tuleks öelda Aahasest, mis ta tegi, eks sellest ole kirjutatud Juuda kuningate Ajaraamatus? Ja Aahas läks magama oma vanemate juurde ja ta maeti oma vanemate juurde Taaveti linna; ja tema poeg Hiskija sai tema asemel kuningaks.''
Aktiivsete põrgete teooria
Katseliselt on tõestatud, et teooria on küllaltki täpne lihtsamate molekulide reaktsioonide kirjeldamisel, aga mida keerukamad on reaktsioonis osalevad molekulid, seda suuremaks kasvab erinevus teooria ennustatud ja reaalse reaktsioonikiiruse vahel (teooria ennustatav reaktsioonikiirus on suurem). Põhjuseks on steeriline efekt, mis aktiivsete põrgete teoorias ei kajastu.
Umbanda
Umbanda on Brasiiliast pärinev usund.
See tekkis 20. sajandi algul, sulatades endasse katoliikluse, kardekismi ja Lukumí elemente. See sai alguse Rio de Janeiro alamklassi Brasiilia neegritest, kuid levis kogu Brasiilias.
Umbanda on polüteistlik sünkretistlik usund, mis põhineb Aafrika orišaade kultusel, mille tõid koloniaalajal Brasiiliasse aafriklastrest orjad. Iga orišaad seostatakse mõne katoliku pühakuga, kelle nime all teda austatakse. Näiteks sepp-orišaad Ogumit seostatakse püha Jüriga, Yansanit aga püha Barbaraga. Jumalat ennast peetakse deus otiosus 'est ja teda mainitakse harva.
Nagu Candomblé usundiski, toimus kultus maatemplites terreirodes. Need olid ümara kujuga alad, mida ümbritsesid puust istmed ja mida katsid palmilehtedest katused. Kesksel kohal olid löökpillimuusika ja loitsud. Terreiro juht oli pai-de-santo 'püha isa' või mãe-de-santo 'püha ema' ning usklikke nimetati tavaliselt filhos-de-santo 'pühad pojad ja tütred'.
Siht (meresõit)
pisi|Heltermaa sadama sihimärgid Siht (kõnekeeles ka liitsiht või liinid) on paaris navigatsioonimärkide (näiteks tuletornide, tulepaakide vm kaldamärkide) moodustatav näiline sirgjoon, mis näitab laevatee või lennutee sihti (mõned sihimärgid näitavad ka pöördekohta teisel sihil). Laeva või lennuki asukoht on õige ja ohutu, kui see asub sihimärkide moodustatud sihil või sihtide ristumiskohal.
Subjekt (filosoofia)
Subjektiks (vanakreeka keeles hypokeimenon 'all-lebav, all-asuv'; ladina keeles subiectum 'alla-heidetu') nimetatakse filosoofias tavaliselt seda, mis on millelegi aluseks.
Tänapäeval peetakse filosoofias subjekti all silmas eelkõige inimest, kes on teadvustavana ja tõlgendavana asetatud vastu maailmale kui objektile. Subjekti all tuleb seega pidada silmas vaimset või mõistuslikku alust, mis peab määrama enda jaoks reeglid, mis lubavad sellel maailma kui objektiga kooskõlaliselt suhestuda.
Ajalooliselt seostatakse subjekti sellise tähenduse esilekerkimist uusaja filosoofiaga, eelkõige René Descartesi mõtlemisega, mis põhjendab uusaegse subjektifilosoofia lähtuvalt endamõtlemise teadukindlusest: "Mõtlen, järelikult olen." Kui ainuke asi, mis Descartesi jaoks on kindel, on mõtleva ego olemasolu, siis tuletab ta ülejäänud maailma, seega objektiivse maailma sellest enda-teadukindluse printsiibist ja uusaegse metafüüsika üldtunnustatud aluseks saabki subjekt.
Varem tähendas subjekt pigem mitte-hingelist alust maailmas (tänapäevases tähenduses võiks sellele vastata hoopis ja just objekt), substantsi (vt hypokeimenon), seda, mis on aluseks nii inimestele kui ka ulatuvuslikule maailmale, nt Aristotelese puhul võiks subjektideks ehk alusteks pidada olemusi. Vastavalt sellele oli maailma käsitlemise aluseks subjektidest lähtuv uurimine, seega teadmine alustest ehk printsiipidest. Uusajaga kaasneb esmase aluse kitsendamine ühele aluse liigile, filosoofia subjektiks saab inimene; seda võib pidada ka humanismi ja valgustuse tunnusmärgiks või alguseks.
Kuigi uusajaga kaasneb muutus subjekti aluseksoleva-tähenduses, siis jääb samaks subjekti teine tähendus: lause alus. Kuna lausumine (vt väitlause, otsustus, propositsioon) on üks inimese vaimse endakehtestamise põhivahendeid objektiivse maailmaga suhestumisel, siis on subjekti tähendus lause alusena teatud määral seotud põhitähendusega aluseks oleva teadvusena ja on sellises tähenduses olemas juba Aristotelesel, kes väidab, et lausumine ja otsustamine lause tõesuse ja vääruse üle toimub inimese hinges.
Sellele vastavalt võiks siis ütelda, et subjekti kui lause aluse kehtestab subjekt kui inimlik teadvus, mis on metafüüsilises mõttes viimseks otsustajaks igasuguse lausumise üle.
Jääkõli
Jääkõli (inglise residual oil) on nafta destilleerimis- või krakkimisjääk, mille määrimisvõime on oluliselt parem kui destillaatõlidel.
Katood
Katood (kreeka k kathodos tee allapoole) on elektriseadme elektrood, millelt väljuvad negatiivse elektrilaengu kandjad ‒ elektronid või anioonid ‒ ja liiguvad seadme sees vastaselektroodile ‒ anoodile. Elektroodipotentsiaalide seisukohast on anioonide liikumisega samaväärne katioonide liikumine anoodilt katoodile. See, kas anood on katoodi suhtes positiivne või negatiivne, sõltub seadme liigist.
Energiat tarbiva seadise (näiteks katoodkiiretoru, gaaslahenduslambi, elektrolüüsiseadme) pingestamisel ühendatakse katood vooluallika miinuspoolusega ja anood plusspoolusega; seega on katoodi potentsiaal anoodi suhtes negatiivne.
Elektrokeemilises vooluallikas kui energiat andvas seadises on katoodiks see elektrood, millel toimub reduktsioonireaktsioon. Sel juhul on katood anoodi suhtes positiivne: vooluallika katood on ühtlasi plusspoolus ja anood miinuspoolus.
Vandenõud maailma valitsemiseks
Vandenõud maailma valitsemiseks on hulk vandenõuteooriaid, mille kohaselt eksisteerib salajane plaan või kokkulepe maailma valitsemiseks või ülemaailmse võimu haaramiseks.
Teooriate kohaselt olevat riigijuhid, kes näiliselt valitsevad, tegelikult kas salaorganisatsioonide marionetid või siis kuuluvad ise nendesse organisatsioonidesse. On ka teooriaid, mille kohaselt valitsevad maailma tegelikult hoopis tulnukad või et paljud riigijuhid ongi tegelikult tulnukad, reptiloidid vmt. Ülemaailmse võimu saamisest pidavat oldama huvitatud kas lihtsalt võimu pärast või siis mingite eriti kurjade plaanide elluviimiseks. Teooriate pooldajad väidavad, et on kogunud hulgaliselt tõendeid selle kohta, kuidas juba vastavatel eesmärkidel on tegutsetud (korraldatud sõdu, riigipöördeid, revolutsioone jne).
Erinevused teooriate vahel tulenevad peamiselt sellest, millistele organisatsioonidele või jõududele omistatakse võimu taotlused.
Tuntumad organisatsioonid, keda nende teooriate pooldajad selles süüdistavad:
Hadji Et'hem-bei mošee
Hadji Et'hem-bei mošee (albaania keeles Xhamia e Et'hem Beut) on Albaania pealinna Tirana üks vanimaid mošeesid. Sakraalhoone asub Skanderbegi väljaku kõrval.
Baasõli
Baasõli ehk põhiõli (inglise base oil või basic oil) on mineraalne või sünteetiline õli, millele on lisatud manuseid nõutavate omadustega õli saamiseks.
Saaremaa Jaani kirik
Kirikut kasutab Saaremaa Jaani kogudus.
Kiriku pikihoone valmis Põhjasõja ajal, arvatavasti 1703. aastal. Hoone ehitati ümber 1840. aastal. Kiriku torn on ehitatud ilmselt kahes järgus ja valmis 1842. aastal. Torni arhitekt oli J. F. Schrader.
Kirik pühitseti 30. juunil 2007 pärast suuremat remonti uuesti.
Kiriku nimi ja ajalugu
Kirik on nime saanud Aleksandria patriarhi, püha Johannes Almuseandja (umbes 560–619) järgi, kes oli vaeste ja haigete kaitsja. Keskajal asus piirkonnas leprosoorium, millel oli oma kabel.
Jaani kirikukihelkond asutati aastal 1675 Pöide kirikukihelkonnast eraldamise teel. Samal aastal hakati arvatavasti ka kirikut ehitama. Kiriku pikihoone sai valmis 1703. aastal, 1842. aastal püstitati ehitusmeister Johann Friedrich Schraderi projekti järgi hilisklassitsistliku nõelkiivriga läänetorn.
Kiriku järgi on nime saanud siluri Jaani lade ja selle Jaani kihistu.
Orel
1890. aastal ehitatud nelja registriga oreli meister on teadmata.
Turvaste Mustjärv
Mustjärv (ka Turvaste Mustjärv) on järv Läänemaal Piirsalu külas. Järv asub Mustjärve rabas. Järve kaldajoone pikkus on 1232 m.
Mustjärv on avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.
Mustjärve keskkonnaregistri kood on VEE2040000.
Sola vald
Sola vald on vald Norras Rogalandi maakonna lääneosas Jæreni piirkonnas. See piirneb Stavangeri, Kleppi ja Sandnesi vallaga. Valla lääneosas on Põhjamere rannikul 5 km pikkusega liivarand.
Aastal 1930 jagati endine Hålandi vald Sola ja Madla vallaks. Sola valla keskus on Sola.
Kaks hõbedat lainet sinisel kilbil sümboliseerivad Sola valla liivarannikut.
Sola vallas paikneb Stavangeri lennujaam. Tugeva tuule ja suurte lainete tõttu on Sola valla liivarannik populaarne purjelauaspordi koht.
U1
U1 on:
Vaata ka
U1
Otjozondjupa ringkond
Otjozondjupa ringkond on Namiibia 1. järgu haldusüksus (ringkond). Piirneb idas Botswanaga.
Ringkond jaguneb 7 valimisringkonnaks.
Halduskeskus ja suurim linn on Otjiwarongo. Suuremad asulad on veel Grootfontein, Okahandja, Okakarara, Otavi, Kalkfeld ja Kombat.
Tähtsaim majandusharu on kaevandamine.
Ringkonnas asub Waterbergi rahvuspark.
Välislingid
🇳🇦
EM-määre
EM-määre (inglise EM-grease või extreme pressure, with molybdenum disulphide grease) on molübdeendisulfiidi lisandiga sööbekindel määre tööks rasketel koormustel.
Ufo
pisi|Ufo, Jakobsdal, [[Linköping, Rootsi]] pisi|Üks kolmest [[Pentagoni ufovideod|Pentagoni ufovideost]] Ufo (inglise keeles UFO ['ufo] – lühend ingliskeelsest nimetusest Unidentified Flying Object) on tundmatu lendav ese. Ufoks nimetatakse õhus või maismaal vaadeldud eset või valgusnähtust, mille välimus, trajektoor, dünaamika ja kiirus ei ole tavapärase loogika järgi seletatav ning mille põhjalik uurimine pädevate asjatundjate poolt ei võimalda vaadeldud nähtuse iseloomu üheselt tuvastada.
Algselt oli mõiste kasutusel lennunduses, sõjanduses ja mujal, tähistamaks lendavaid objekte, mida ei olnud veel identifitseeritud. Selle mõiste järgi ei saa lendav ese, mis on tuvastatud näiteks planeetidevahelise kosmoselaevana, enam olla ufo, sest ta pole tundmatu objekt.
Alates 1950. aastatest on ufo hakanud tähendama pigem oletatavaid Maa-välistest tsivilisatsioonidest siia saabunud lennumasinaid ("lendavaid taldrikuid") koos tulnukatega.
Ufoloogid on ufovaatlused ja -kontaktid jaganud nelja kategooriasse:
Ufoloogias on levinud ka Josef Allen Hyneki loodud teistsugune lähikontaktide klassifikatsioon.
Ajaviitekirjandus ja filmitööstus on ufode ja tulnukate teema populaarsust ära kasutanud vastavateemaliste loometeoste loomisel, neist paljudest on saanud menukid.
Siinvõrk
thumb|Siinivõrgu topoloogia Siinvõrgu topoloogiaks on võrk, kus kõik klientarvutid on ühendatud ühe ja sama võrgukaabli (siini) külge. Siinvõrk on üks lihtsamaid arvutivõrke, kuhu saab ühendada mitmeid arvuteid, kuid võivad tekkida probleemid, kui kaks arvutit soovivad samal ajal hakata saatma samale siinile andmeid. Sellest tekivad kokkupõrked (collision). Selliseid süsteeme, kus kasutatakse siinvõrgu arhitektuuri, kasutatakse kokkupõrgete vältimiseks sageli CSMA (Carrier Sense Multiple Access) seadet või siinihaldurit, mis kontrollib juurdepääsu jagatud siini ressursile.
Domineerivalt on Etherneti arvutivõrgu siinvõrgud ehitatud kaabliga. Peamiselt koaksiaalkaabliga, kuid sellegipoolest saab praktiliselt kõiki traadivabasid arvutivõrke vaadelda siinvõrkudena, kuna kasutatakse sama meediat ehk raadiosagedust. Traadivabad seadmed kuulavad eetrit, kas pöördumised on temale suunatud või oodatakse vaikust, millal saab ise eetrisse pöörduda.
Etherneti standardid siinvõrkudele:
Riisipere Valgejärv
Valgejärv ehk Riisipere Valgejärv (ka Turvaste Valgejärv, Valgjärv) on järv Harju- ja Läänemaa piiril Siimika ja Piirsalu külas. Järv on rohketoiteline. Järve kaldajoone pikkus on 3851 m. Järve valgala pindala on 1 km², veevahetus toimub 4 korda aastas. Järv asub Valgejärve maastikukaitsealal.
Turvaste Valgejärv on avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.
Turvaste Valgejärve keskkonnaregistri kood on VEE2029000.
Christopher Paolini
pisi|Christopher Paolini Christopher James Paolini (sündinud 17. novembril 1983 Los Angeleses) on USA kirjanik.
Ta on kirjutanud lastele mõeldud fantaasiaromaanisarja "Pärand", mida on kõrvutatud J. R. R. Tolkieni triloogiaga "Sõrmuste isand".
Sarja esimese raamatu "Eragon" kirjutas ta 15-aastaselt. Raamat ilmus algul tema vanemate kirjastatuna 2002. aastal. 2003. aastal ilmus suurkirjastuse Alfred A. Knopf poolt välja antuna raamatu uus trükk; toimetamise käigus vähenes selle maht ligi saja lehekülje võrra. Raamatule telliti ka uus kujundus lasteraamatute illustraator Jude Palencarilt, kelle järgi on raamatus nime saanud Palancari org. "Eragon" on tõlgitud mitmekümnesse keelde, sealhulgas eesti keelde. Raamatu järgi on valminud ka samanimeline film, mis linastus 2006. aasta detsembris.
Tanatofoobia
Tanatofoobia (ka tantofoobia) on haiglane hirm (foobia) surma või suremise ees.
Kaabliõli
Kaabliõli (inglise cable oil) on suure puhtusastmega õli elektrikaablite paberisolatsiooni immutamiseks või õlikaablite täitmiseks.
Aa
Aa on küla Soome lahe ääres Ida-Viru maakonnas Lüganuse valla idaosas 10 km kaugusel Lüganusest. Osa külast, sealhulgas Aa mõisakompleks, asub Põhja-Eesti paekaldal. Küla läbib Tallinna–Narva maantee.
Küla asub ajaloolise Virumaa Lüganuse kihelkonna territooriumil.
Külas on Aa Hooldekodu (asub kunagise Aa mõisa härrastemajas, millel on ka kolmekorruseline juurdeehitis) ja selle kalmistu, liivarannaga supelrand (Aa rand) ja Eesti Metodisti Kirikule kuuluv laager Giideon (varem Aa pioneerilaager).
Aas on olnud ka Aa algkool. Nõukogude ajal asus Aa küla kolhoosi Ühisjõud, aastast 1969 Lüganuse kolhoosi territooriumil.
Harmoonium
Harmoonium on pneumaatiline klahvpill. Heli tekitavad keeled, mille paneb vibreerima lõõtsa lahti- ja kokkusurumisel tekkiv õhuvool. Harmooniumi lõõts asub pilli alaosas ja see hakkab liikuma kahe pedaali tallamisel mängija jalgadega.
Aa
Mõisa härrastemaja juurde kuuluvad ka kabeliks restaureeritud paviljon (Aa mõisa kabel) ja looduskaitsealune Aa park (6,5 hektarit). Pargist kirde pool on 8 ha suurune looduskaitsealune Aa männik.
Aa küla territooriumil (endise Aa mõisa piiril, härrastemajast 2 km lõuna pool) Tallinna–Narva maanteest ligikaudu kilomeeter lõunas asub soosaarel Alulinna linnamägi. See on künkake soisel heinamaal vaevumärgatavate vallijäänustega.
Aa külavanem on alates maist 2008 Helmi Sibrits. Eelmine külavanem oli Ilona Lepsalu.
Aa küla sai 14. septembril 2019 Eesti ristsõnapealinnaks.
Viru Keemia Grupp plaanib külasse miljardieurose maksumusega tselluloositehase rajamist.
Ajalugu
pisi|[[Aa rand|Aa rannale on iseloomulikud liivarannal paiknevad kivirahnud]] Aast on leitud tarandkalme. Aa ümbruses on mitmed kaitsealused kivikalmed ja kultusekivid.
Vanim kirjalik allikas, mis Aa (Hazæ [k'aaza] või [k'aaze]) küla mainib, on Taani hindamisraamat (1241). Küla suuruseks märgitakse 13 adramaad ja omanikuna nimetatakse preester Eilardust, kellele Taani kuningas läänistas veel kolm lähedal asuvat küla. Arvatakse, et algul oli plaanis rajada sellesse piirkonda klooster. Igatahes pärandas või kinkis Eilardus need külad hiljem Valkena kloostrile, millele Aa küla kuulus 1426. aastani, mil klooster vahetas nad välja lähemal asuvate külade vastu. Külade vahel ühenduse pidamiseks rajasid mungad tee läbi Aa ja Kohtla vahele jääva soise ala. Keskajal tunti seda Mungateena.
Hiljem on küla nimetatud Hacke, Häcke, Haka, Hakala ja Haakülla. Nimesid võib ehk seostada soome keele sõnaga haka ('koppel' või 'haak'). Nimi võib olla pärit põlispõllundusele ülemineku ajast, mil sööti jäetud alepõlde hakati ümbritsema taraga, muutes need ajutiselt kopliteks.
15. sajandil (ajavahemikul 1426–1497) rajati Aa mõis. Enne Liivi sõda oli Aa üks Narva foogtkonna keskusi.
Adam Oleariuse järgi oli Aa ümbruses palju karusid, kes kimbutasid teekäijaid ja kraapisid isegi surnuid haudadest välja.
1930. aastatel oli Aa rannas vaid mõni hoone praeguse asemel. Seal asus piirivalveohvitseride kasiino, hiljem keemiatööstusele kuuluv puhkekodu.
Teise maailmasõja ajal olid Aa rannas Saksa sõjaväe allüksused. Sinna taheti ehitada väikekaatrite sadamat, kasutades Nõukogude sõjavange. Ehitus jäi Nõukogude vägede pealetungi tõttu lõpetamata.
Aastal 1975 liideti Aa asundus ja Aa küla.
Varasemad külad
Enne 1975. aastat oli praeguse Aa küla struktuur järgmine.
Aluküla algas Küti taluga ja kulges piki Tallinna–Narva maanteed umbes 2 km. Edasi minnes Jõhvi poole oli Reite küla, mis sai nime kunagisest mõisa rehest. Kui pöörata Tallinna–Narva maanteelt mere poole (praegu näitab silt Saka mõisale), siis mõlemale poole teed jäi Nehatu küla. Aa männikus paiknes Männiku küla.
Rahvastik
Elanike arv on olnud:
Legendid
Aa külas asub üks lohuga ohvrikivi, mille kohta rahvasuu räägib, et mölder hakanud sellest veskikivi valmistama.
Muiste olnud Aa rannas sadam, kuhu mõisahoonest läinud salakäik. Kord tahtnud parunipreili seda käiku pidi oma välismaalasest kallimaga ära põgeneda, kuid vana parun sattunud peale ja müürinud tütre karistuseks elusalt maa-alusesse kongi. Sügisöödel olevat neiu kuju mõisa akendel näha.
Pärimuse järgi olevat Aa küla mitu korda mõisnike tahtel ümber paigutatud. Esmalt asunud küla päris mererannas, sealt veetud ta Voorepere küla kõrvale Aa mäele. Siis olnud ta Nehatu küla nime all Aa mõisast ida pool. Siin asunud ka muistne Nehatu hiis. 1860. aastatel lammutatud seegi küla, moonakate ja vabadike majad veetud Varjale.
Keemiline vooluallikas
Keemiline vooluallikas on seade, milles elektrokeemilises reaktsioonis vabanev energia muundub vahetult elektrienergiaks. pisi|70px|Patarei tingmärk
pisi|70px|Keemilise vooluallika üldtingmärk
Liigitus ja terminid
Keemilised vooluallikad jagunevad ühekordselt ja mitmekordselt kasutatavaiks. Esimesi saab tühjendada, s.t neist energiat elektrivooluna tarbida ühekordselt (pidevalt või vaheaegadega), korduvalt kasutatavad vooluallikad on tühjendamise järel elektrivooluga laetavad; laadimisel muundub tarbitav elektrienergia aktiivainete keemiliseks energiaks.
Ühekordselt kasutatav keemiline vooluallikas on tehnikaterminites väljendatuna primaarne (esmane) vooluallikas, lühemalt primaarvooluallikas ehk primaarallikas, ja laetav keemiline vooluallikas on sekundaarne (teisene) vooluallikas, lühemalt sekundaarvooluallikas ehk sekundaarallikas.
Primaarvooluallika algüksus on primaarelement ja sekundaarvooluallika algüksus on sekundaarelement. Primaarelemendi kohta kasutatakse veel ka ajaloolist nimetust galvaanielement. Sekundaarelemendi tuntum nimetus on akuelement.
Kaks või enam elektriliselt ühendatud elementi moodustavad patarei. Primaarelementide ühendamisel saadakse primaarpatarei. Sekundaarelementide ühendusena saadud sekundaarpatareid tuntakse rohkem akupatareina.
Igapäevases keelekasutuses on välja kujunenud lühinimetused: kõiki ühekordselt kasutatavaid keemilisi vooluallikaid (seega siis ka üksikuid primaarelemente) nimetatakse patareideks (nt kellapatarei) ja laetavaid allikaid (ka mitmest elemendist koosnevaid) akudeks (nt autoaku).
Mõnes seoses tähendab patarei mistahes liiki keemilist vooluallikat; nii võib seadme (taskulambi, seinakella, juhtmeta hiire) patareitoite (s.t mitte võrgutoite) allikaks olla üks või mitu nn ümarpatareid või vastavat akut. Inglise keeles ongi battery üldiselt kasutusel selles laias tähenduses. Primaar-sekundaar-liigitus on eri keeltes samatähenduslik.
Üldine ehitus ja talitlus
pisi|350px|Keemilise vooluallika tööpõhimõte Keemilise vooluallika põhiosadeks on positiivne ja negatiivne elektrood ning elektrolüüt. Elektroodi aktiivainena kasutatakse elektrokeemiliselt aktiivseid metalle ja nende keemilisi ühendeid. Elektrolüüdiks on hapete, aluste ja soolade lahused või ioonvedelikud.
Keemilises vooluallikas toimuvad elektrokeemilised protsessid põhinevad redoksreaktsioonidel. Vooluallika elemendi negatiivne elektrood on niisugusest metallist, mis elektrolüüdiga reageerides oksüdeerub. Oksüdeerumisprotsessis eralduvad metalli aatomeist elektronid, s.o negatiivse laengu kandjad. Kui ühendada vooluallika klemmidega elektritarviti, moodustub vooluring ja elektronid liiguvad välisahelas negatiivselt elektroodilt positiivsele, s.t tekib elektrivool. Positiivsel elektroodil osalevad elektronid reduktsioonireaktsioonis.
Elektrolüüdis kannavad laengut ühelt elektroodilt teisele ioonid. Elektroode eraldav separaator võib olla immutatud elektrolüüdilahusega või sisaldada tahkiselektrolüüti.
Voolu tarbimisel toimib positiivne elektrood vooluallika sees katoodina ning negatiivne elektrood anoodina. Vastupidisel juhul – kui keemilise vooluallika laadimisel toimub elektrolüüsiprotsess – vahetavad katood ja anood kohad, nii et oksüdatsioon leab aset positiivsel elektroodil ja reduktsioon negatiivsel elektroodil.
Ühendamine
Enamasti ühendatakse primaar- ja sekundaarvooluallikate elemendid patareis järjestikku ehk jadamisi, kui on vaja saada kõrgemat pinget. Elementide paralleel- ehk rööpühenduse korral on patarei suuteline andma tugevamat voolu.
Elektrokeemiliste vooluallikate süsteeme
Keemiliste vooluallikate IEC-tüübitähise esimene täht määratleb elemendi elektrokeemilise süsteemi ja ühtlasi tema nimipinge.
Tabelis on laetavad vooluallikad paksus kirjas ja eriotstarbelised kaldkirjas.
Elektroreoloogiline vedelik
Elektroreoloogiline vedelik on kahe plaatelektroodi vahelises pilus muudetava viskoossusega ja nihketakistusega suspensioon mineraalõli või sünteesõli baasil. Elektroreoloogilises vedelikus on hajutatud mittemetalseid polariseeruvaid osakesi (süsinikukiude, silikaate, polümeere) suurusega 0,1-50 μm. Kasutatakse mitmekettalistes pidurites, hüdrosidurites jne.
Gytis Lukšas
Gytis Lukšas (sündinud 16. mail 1946 Kaunases) on leedu filmirežissöör.
Ta lõpetas 1971. aastal Üleliidulise Riikliku Kinematograafia Instituudi.
Ta on Leedu Filmitegijate Ühingu esimees.
Tema film "Järv" oli 2009. aastal Pimedate Ööde Filmifestivali Balti programmis.
Kompaundõli
Kompaundõli (inglise compounded oil või blended oil) on õli mineraalõlide baasil, kus on kõige rohkem 10% taimset või loomset naturaalõli.
Trilateraalne komisjon
Trilateraalne komisjon (Trilateral Commission, kolmepoolne komisjon) on 1973. aastal David Rockefelleri initsiatiivil loodud eraorganisatsioon, mille koosseisu kuulub üle 300 eraisiku Euroopast, Põhja-Ameerikast ning Aasiast ja Vaikse ookeani piirkonnast.
Eesmärk
Komisjoni eesmärgiks on tihedam koostöö kolme regiooni – Põhja-Ameerika, Euroopa ja Jaapani – vahel.
Liikmeskond
Kolm esimeest:
36-liikmelise täidesaatva komitee liige on olnud Toomas Hendrik Ilves. Praegu kuulub sinna Harri Tiido.
Teisi liikmeid (endisi ja praegusi):
Vandenõuteooriad
Mitmed vandenõuteooriad on kahtlustanud Trilateraalset komisjoni salajastes võimuambitsioonides.
Le Villaret (Belmont-sur-Yverdon)
Küla asub maastikuterrassil Buroni jõe läänepoolsel orunõlval, 569 m üle merepinna.
Küla on esmamainitud 1164. aastal (Villars-Frelon). 1228. aastast on fikseeritud nimekuju Vilaret. Küla nimi tuleneb vulgaarladina sõnast villare (deminutiivsufiksiga -et), mis tähendas algselt villa asustatud osa, hiljem eraldiasuvat külakest.
1477. aastast andis Savoia hertsoginna Jolande Villaret' oma Belmonti kastellaanile Claude d'Arnexile vasallilääniks.
1752. aastal andis Bern talud otse talunike kätte.
Kogukonda, kus 1404. aastal oli olnud kuus tuleaset, 1550. aastast Berniga liidendamise tõttu enam ei eksisteerinud.
Christen Sørensen Longomontanus
pisi|Inventio quadraturae circuli, 1634
Christen Sørensen (tuntud kui Longomontanus, ka kui Christian Severini, Christianus Severini Lymvicus, Christianus Longicampianus, Christen Lomborg, Chresten Lemvig või Christiern Langberg; 4. oktoober 1562 Jüütimaa, Lomborgbergi talu Lemvigi lähedal – 8. oktoober 1647 Kopenhaagen) oli Taani astronoom. Ta oli Johannes Kepleri järel Tycho Brahe kuulsaim õpilane.
Noorus
Sündis mitte eriti jõuka talupoja peres. Isa suri, kui Christen alles hakkas haridust omandama, ning kuna emal läks talus poja töökäsi tarvis, siis edenes tal hariduse omandamine üsna aeglaselt. 1577. aastal läks ta Viborgi kirikukooli ja Kopenhaageni Ülikooli alles 1588. Magistrikraadi sai 1598. aastal Rostocki Ülikoolist.
Tycho Brahe õpilane
Järgmisel aastal pärast ülikooli astumist soovitati Longomontanust Tycho Brahele ja aastad 1598–1597 veetiski ta viimase juures Hveeni saarel. Ka aastad 1600 ja 1601 veetis ta oma õpetaja abilisena, aga siis juba Prahas. Longomontanuse tähtsamateks ülesanneteks Tycho Brahe juures oli tähekataloogi koostamine ning Marsi orbiidi arvutamine. Viimasega hakkas varsti tegelema ka Johannes Kepler ning Longomontanuse uueks ülesandeks sai Kuu liikumise uurimine. 1601 lahkus ta Prahast ja suundus tagasi Taani. Tycho pidas lugu nii tema teravast vaatleja silmast kui ka iseloomust ning kasutas Longomontanust vahel ka erasekretärina. Mitmete biograafide arvates oleks Tycho oma vaatlusandmed pigem talle kui Keplerile pärandanud, kui ta vaid oleks Tycho surma ajal kohal olnud.
Hilisem tegevus
Kogu oma hilisema aja oli Longomontanus Kopenhaageni Ülikooli professor. Algul sai ta ladina kirjanduse professori koha, aga kui astronoomiaprofessori tool vabanes, sai ta selle ning pidas seda ametit oma surmani. Kirjutas astronoomiaalaseid teadustöid.
Anton Aan
Anton Aan (ka Hans Aan; 9. jaanuar 1865 (Juliuse kalendri järgi 28. detsember 1864) Valguta vald,  – 17. jaanuar 1923 Tallinn) oli eesti õpetaja ning advokaat ja Eesti riigiametnik.
Watoosh!
"Watoosh!" on Billy Talenti debüütalbum, mis jõudis poelettidele 1998. aastal, kui seda Kanada ansamblit tunti veel Pezzi nime all. Pezz pidi nime muutma 1999, kuna Ameerika bänd, kellel oli juba sama nimi, kaebas nad kohtusse. Plaat anti uuesti välja 2005. aastal Atlantic Recordsi kaudu.
Anton Aan
Ta sündis taluniku pojana.
Watoosh!
Lood
Kõikide lugude autor on Pezz (Billy Talent), välja arvatud "New Orleans Is Sinking", mille on kirjutanud The Tragically Hip.
Anton Aan
Õppis külakoolis, 1880–1884 Tartu II Õpetajate Seminaris ning töötas seejärel 1892. aastani Tartu linnakoolis õpetajana.
Watoosh!
Lood
11. lugu on instrumentaalne. Lugu "M & M" on inspireeritud gooti lastest, kes tulid aeg-ajalt muusikapoodi, kus Benjamin töötas.
Anton Aan
Aastal 1892 lõpetas ta eksternina Tartu gümnaasiumi ning asus õppima Tartu ülikooli õigusteaduskonda, mille ta lõpetas 1896 õigusteaduste kandidaadina.
Seejärel oli ta 1900 Tartus advokaat, seejärel 1903. aastani Riias vandeadvokaat Jüri Jaaksoni abi. Oskar Rütli kirjutab tema kohta nii: "Adv. Aan oli andekas õigusteadlane. Temal oli suur praksis ja kliendid vahel ei pääsenud üldse Aani jutule. Asju õiendas isegi vahel advokaadi asemel kirjutaja ja koguni köögitüdruk. Ka oli Aan ise suur viinavõtja ja olevat tihti hääs tujus olnud. Rahva seas liikus järgmine anekdoot. Keegi klient, Mäe Mihkel, toonud advokaadile raha. Advokaadihärra istunud toolil ega ole raha vastu võtnud, vaid hüüdnud köögist tüdruku ja ütelnud sellele: "Miina, kirjuta seina pääle kas või söega, et Mäe Mihkel on oma asja eest maksnud kümme rubla!" Kahjuks langes aga advokaat Aan varsti rivist välja ja kui mina advokaadiks hakkasin, oli Aani tänaval veel ainult halvas riietuses näha, mitte aga enam kohtukojas."
Aastal 1903 kuulus ta Oleviku toimetusse.
Hiljem hulkus ta alkohoolikuna Venemaal ringi.
Aastatel 1917–1918 oli ta Võrus kommunistliku tribunali esimees.
Aastatel 1918–1920 oli ta Kohtuministeeriumi kodifikatsiooniosakonna sekretär ja nõunik.
Installatsioonikunst
Installatsioonikunst (inglise keele sõnast install, 'paigutama, asetama') on kunsti liik, milles tavaliselt esitatakse vaatajale mingit valmispaigaldatud ruumilist kompositsiooni. Lisaks sellele on levinud heliinstallatsioonid ja videoinstallatsioonid, milles esitatakse vastavalt helisid või videomaterjali.
Tihti on installatsiooni raske eristada (tänapäevasest) skulptuurist. Klassikalises mõttes valmistatakse skulptuure kas modelleerides (savi), valades (pronks) või välja puhastades (marmor), installatsioon võib aga koosneda lihtsalt ruumis asuvatest omavahel kombineeritud esemetest. Tänapäevase skulptuuri puhul on vahetegemine keerulisem, see sõltub pigem autori või vaataja otsustusest (vt ka institutsionaalne kunstiteooria). Mõne traditsiooni kohaselt loetakse installatsioon ruumiga seotuks, samas kui skulptuuri võib põhimõtteliselt eksponeerida suvalises ruumis. Ka see eristus on paljudel juhtudel vaieldav.
Zenon
Zenon on mitme tuntud isiku nimi.
Installatsioonikunst
Installatsioonil võib puududa objekt kui selline, nn videoinstallatsiooni korral esitatakse vaatajale videokujutisi. Erinevalt videokunstist moodustub installatsioon ruumis koosmõjus ruumi, teiste videote või mingite objektidega, videokunstis on teos video ise. Heliinstallatsioon erineb muusikateosest tavaliselt selle poolest, et oluline ei ole mitte helidest tekkiv meloodia või rütm, vaid moodus, kuidas helid üksikult ja koos kõlavad, kuidas toimub nende omavaheline interaktsioon.
Zenon
Kõige tuntumad nendest on:
Installatsioonikunst
Environment hõlmab erinevalt installatsioonist kogu ruumi või ruumiosa. Tihti sisaldavad environment 'id ka installatiivseid elemente.
Nuuki vald
Nuuki vald (ehk Nuuki kommuun) oli vald Gröönimaal (Lääne-Gröönimaal). Alates 1. jaanuarist 2009 on osa Sermersooqi vallast.
Valla pindala oli umbes 105 000 km² (ta oli Taanist mitu korda suurem) ja elanike arv 14 874 (ametlikud andmed seisuga 1. jaanuar 2005).
Valla halduskeskus oli Nuuk. Vallavanem (borgmesteri) oli alates 2007. aastast Nikolaj Heinrich. 1993–2007 oli vallavanem Agnethe Davidsen.
Tähtsamad asulad olid:
Suurem osa valla territooriumist on kaetud igijääga ning on asustamata.
Charles IV
Charles oli Prantsusmaa kuninga 1285–1314 Philippe IV ning Jeanne I-ga poeg ning tema vennad olid: Louis X (1289–1316), Prantsusmaa kuningas 1314–1316, Philippe V (1292/93–1322), Prantsusmaa kuningas, 1316–1322, ja õde Prantsuse Isabelle (1295–1358), kes abiellus Inglismaa kuninga Edward III-ga.
Kuningas Charles IV suri 1328. aastal ilma meessoost pärijetata. Peamisteks troonipretendentideks said senise kuninga lellepoeg ja kuningas Philippe IV venna, Valois' krahvi Charlese poeg Philippe ning Inglise kuningast õepoeg Edward III.
Prantsuse kõrgaadlike toel nimetati regendiks Valois' dünastiast Philippe. Charles IV lesk Jeanne d'Évreux oli enne kuninga surma siiski temast rasedaks jäänud. Kuna sündis siiski tütar ning Saali tavaõiguse kohaselt naissoost isikutel polnud võimalust troonile asuda, krooniti Philippe VI 29. mail 1328. aastal Reimsi katedraalis Prantsusmaa kuningaks ning algas Kapetingide kõrvalharu Valois'de dünastia valitsusaeg.
Charles IV surmaga lõppes Kapetingide dünastia pealiin, mis andis Inglismaale ettekäände alustada Saja-aastast sõda, kuna Edward III ema, Prantsusmaa kuninga Philippe IV tütre Isabelle kolm venda (Louis X, Philippe V ja Charles IV) Kapetingide dünastiast olid Prantsuse kuningad, kes kõik meesjärglasteta surid. Seetõttu arvas Edward III, et Prantsuse troon peaks kuuluma temale, mitte aga Prantsusmaa kuninga 1285–1314 Philippe IV venna, Valois' dünastia Valois' krahvi Charlese poeg Philippele.
Vennad Collyerid
Vennad Collyerid (Homer Lusk Collyer (6. november 1881 – 21. märts 1947) ja Langley Collyer (3. oktoober 1885 – märts 1947)) olid USA sundkogujad.
Heath Ledger
200px|thumb|Heath Ledger 2006 Heathcliff Andrew Ledger (ka Heath Ledger; 4. aprill 1979 Perth, Lääne-Austraalia osariik, Austraalia – 22. jaanuar 2008 New York) oli Austraalia filminäitleja.
Lapsepõlv ja varane noorus
Iiri ja šoti juurtega Heath sündis ja kasvas üles Lääne-Austraalias Kim ja Sally Ledgeri perekonnas. Tema ja ta õde Kate olevat saanud nime inglise kirjaniku Emily Brontë teose "Vihurimäe" peategelaste järgi.
Heath õppis keskkoolis teatrikallakuga klassis, kuid 17-aastaselt lahkus koolist ja suundus koos sõber Trevor DiCarloga Sydneysse, kus tal õnnestus samal aastal saada esimene tähtsusetu roll väikese eelarvega filmis "Blackrock".
Filmikarjäär
Läbimurdeks suuremate filmide juurde osutus sünnilinnas Perthis filmitud telesari "Sweat", kus ta kehastas homoseksuaalset jalgratturit Snowy Bowlesi. 1997. aastal tegi Ledger väikese osa Eestiski tuntud seriaalis "Kodus ja võõrsil" ("Home and Away"), mängides surfar Scott Irwinit.
Rahvusvahelise tuntuse tõi Ledgerile Patrick Verona roll 1999. aastal valminud ameerika romantilises komöödias "10 Things I Hate About You", mis on William Shakespeare'i näidendi "Tõrksa taltsutus" tänapäevale kohandatud versioon.
Sellest ajast alates on ta mänginud väga erinevaid rolle eritasemelistes filmides. Kindlasti väärib esiletõstmist osatäitmine Roland Emmerichi lavastatud Ameerika iseseisvussõda käsitlevas ajaloolises draamas "Patrioot" ("The Patriot") ja Marc Forsteri lavastatud romantilises draamas "Koletise ball" ("Monster's Ball").
Ledgerit on kritiseeritud nimiosa eest 2003. aastal linastunud filmis "Ned Kelly", mis rääkis Austraalia 19. sajandi tuntuimast lindpriist. Ka samal aastal vaatajateni jõudnud religioosses müsteeriumis "Ordu" ("The Order") osalemist on peetud suhteliselt ebaõnnestunud rollivalikuks.
2004. aastal pidi ta mängima nimiosa Oliver Stone'i filmis "Alexander", kuid kaotas selle konkurentsis Colin Farrellile.
Heath Ledgeri üheks tugevaimaks näitlejatööks on hinnatud homoseksuaalse kauboi Ennis Del Mari rolli 2005. aastal Ang Lee lavastatud romantilises draamas "Brokebacki mägi" ("Brokeback Mountain"). Selle osatäitmisega kandideeris ta 2006. aastal filmiauhinnale Oscar parima meespeaosalise kategoorias, kuid kaotas Philip Seymour Hoffmanile. Ledgeri võidu korral oleks temast saanud noorim selles kategoorias Oscari võitnud näitleja.
2006. aastal mängis ta Dani osa narkoprobleeme käsitlevas Austraalia filmis "Candy". Aastal 2007 linastus Bob Dylanist jutustav film "I'm Not There", kus Heath Ledger on üks paljudest näitlejatest, kes kehastavad eri nimede all laulja tahke ja eluperioode.
Surm
22. jaanuaril 2008 leiti 28-aastane näitleja surnult oma Manhattani korterist. Tema surnukeha avastas masseerija Diana Wolozin, kes saabus kohaliku aja järgi kell 14.45 ja leidis veerand tundi hiljem Ledgeri voodist elutult lebamas. Arvates esialgu, et näitleja magab, püüdis ta teda äratada. Kui see ei õnnestunud, helistas ta kell 15.26 kiirabisse. Kohale saabunud parameedikud kuulutasid Heath Ledgeri surnuks kell 15.36.
Surma põhjusena kahtlustati retseptiravimite üledoosi, kuid esialgsel lahkamisel täpne põhjus ei selgunud. 6. veebruaril 2008 avaldatud ametliku lahkamisaruande kohaselt oli Ledgeri surm õnnetusjuhtum, mille põhjustas kuue retseptiravimi üheaegse tarbimise tõttu tekkinud mürgistus. Ravimite seas olid laialdaselt levinud valuvaigisti Oxycontin ning ärevushäirete ja unetuse raviks kasutatavad preparaadid Valium ja Xanax.
Isiklikku
Heath Ledger oli kihlatud näitleja Michelle Williamsiga, kellega ta tutvus 2004. aastal filmi "Brokebacki mägi" võtete ajal. Williams mängib selles filmis Ledgeri tegelaskuju Ennis Del Mari abikaasat Almat. Heath Ledgeri ja Michelle Williamsi ainus laps Matilda Rose Ledger sündis 28. oktoobril 2005. Ledgeri ja Williamsi suhe lõppes suvel 2007.
Tema varasemate elukaaslaste hulka kuulusid tuntud näitlejad Heather Graham ja Naomi Watts.
Ruudu Rahumaru
Ruudu Rahumaru (pseudonüüm, kodanikunimi Sandra Lepik; sündinud 22. juulil 1991) on eesti foto- ja maalikunstnik.
Ta lõpetas 2015. aastal Tartu Kõrgema Kunstikooli fotograafia erialal. Juba õpingute ajal osales ta mitmel grupinäitusel ja korraldas isikunäitusi alates Lõuna-Eesti metsadest kuni Tallinna vanalinnani. Loomingu põhiliseks eesmärgiks on inimese ja ürglooduse hingemaastike ühendamine. Oma loomingus käsitleb ta reaalsuse mitmekihilist olemust ja inimeste maagilisi hingemaastikke. Tema töövahendid on fotokunst, tunnetus ja mäng.
Andres Ader
Andres Ader (pseudonüüm Alice või Zassa; 27. märts 1953 – 12. oktoober 2020) oli eesti keraamik ja karikaturist.
Ruudu Rahumaru
Viimase aja tähtsamad kunstiprojektid on tal olnud fotomaalide isikunäitused "Maa embus ja tule laul" (2018), "Tüvemustrid" (2018) ja fotoinstallatsioon "Tsõõr" (2018). Ettevalmistamisel on fotomaalinäitus "Templihoidjad".
Andres Ader
Ta lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli füüsika-keemiateaduskonna füüsika (spetsiaalsusega elektroonika) erialal 1976. aastal. Ülikooli ajal oli ta Eesti Üliõpilaste Ehitusmaleva staažikaim liige: käis EÜE-s neliteist korda (1972–1987). EÜE-s oli ta hüüdnimi Zassa, kuid karikatuuridele kirjutas alguses alla Alice (tema karikatuuride peategelase noore naise nimi). Tema esimene karikatuur ilmus ajalehes Edasi 4. märtsil 1972.
Ruudu Rahumaru
2019. aastal oli ta hiljuti välisministeeriumi kultuuripreemia pälvinud Edward von Lõnguse Euroopa turnee "(R)estart Reality" dokumenteerija.
Andres Ader
1970.–1980. aastatel avaldas Ader ajalehtedes ja ajakirjades üle 300 karikatuuri ja koomiksi. Ta on maalinud ka akvarelle ja korraldanud 1995. aastal galeriis Illegaard akvarellinäituse. Tartu kunstimuuseum on ostnud temalt mitu joonistust aastatest 1972–1974. 1990. aastail töötas Ader Tartu 17. Kutsekeskkoolis õpetajana ja hiljem ettevõttes Tartu Keraamika keraamikuna, kus tegi oma põhitöö kõrval ka palju omaloomingut, mis oli suurelt jaolt edasiminek tema karikatuuride tegelaskujudest jmt. Hiljem läks tööle Tarmekosse, kus tegeles puiduga.
Bartholini näärmed
Bartholini näärmed ehk suured esikunäärmed on suurte häbememokkade tagumises osas tupeavast veidi tagapool paremal ja vasakul paiknevad näärmed. Esimesena kirjeldas neid taani anatoom Caspar Bartholin.
Bartholini näärmetega on homoloogsed suguküpse meessoost inimese bulbouretraalnäärmed (Cowperi näärmed), mis samuti eritavad piisavalt suure seksuaalse erutuse korral libestavat vedelikku. Cowperi näärmed on peale inimese ka teistel imetajatel.
Bartholini näärmed on herneterasuurused, kuid põletiku korral võivad need tunduvalt paisuda.
Pangajärv
Pangajärv (ka Väike Kõverjärv) on järv Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Illuste soos.
Järv kuulub Nehatu looduskaitseala Nehatu piiranguvööndisse.
Angla tuulikud
pisi|Angla tuulikud 2008. aastal pisi|Angla tuulikud 1974. aastal Foto: Jaan Künnap pisi|Angla tuulikud 2013. aastal Angla tuulikud on viis tuuleveskit, mis asuvad Saaremaal Upa–Leisi maantee ääres Angla külas.
Neli tuulikut on pööratava kerega pukktuulikud, viies tuulik on vaid pööratava peaga kaheksatahuline hollandi tuulik. Angla tuulikud on Eestis üks paremini säilinud tuulikutegrupp, mis paikneb oma originaalasukohas Angla tuulikutemäel.
Ajalugu
Angla tuulikutest vanim dateeritav tuulik on selles esinevate ehitusdaatumite põhjal 19. sajandi algusest pärineb Reinu tuulik. Reinu tuuliku nurgaposti on lõigatud aastaarv 180..?, Lause tuuliku konstruktsioonidel esinev vanim aastaarv on 1880, kuid tuulik võib oma arhailise kehandi ja konstruktsioonide tõttu pärineda ka 19. sajandi varasematest aastakümnetest. Kuna tuulikuid juba 20. sajandi algusest alates iga 30–40 aasta tagant remonditud ja nende konstruktsioone uuendatud, võivad Reinu ja Laose tuulikud kanda endas võrdlemisi vanade ja algupäraste tuulikute osi.
Vilidu tuulik (ehitatud 1913) on seni ainsana Angla tuulikutest põhjalikult restaureeritud ja kannab oma algset funktsiooni – tuulikus jahvatatakse jahu. Tuulikus töötab turismiperioodil mölder.
Tedre hollandlane on ehitatud 1927. aastal. Tuulik on nelja korruseline kahe paari veskikividega puidust hollandi tüüpi tuulik. 1930. aastate lõpus on tuuliku vahetusse lähedusse ehitatud veskiliste elamu ja selle abihooned, mis moodustab tänapäeval Tedre tuuliku taga oleva hoovikompleksi. Tedre hollandlane on Saaremaa hollandlastega tüüpilise paatkatuse ja galeriiga tuulik. Tuuliku pead pööratakse tuulde galerii pealt veski saba (vihmri) küljes oleva pööriratta abil (seni ratas tuulikul puudub). Tuuliku tiivad kaetakse jahvatamise ajaks purjedega.
Pärast teist maailmasõda seisma jäänud Angla tuulikud remontis esmalt 1970. aastatel Karja sovhoos, 1984.–1985. aastal uuendati laudiseid ja parandati tuulikute tiibu. 1995. aastal remonditi tuulikuid uuesti. 2008. aastal koostati kõikidele Angla tuulikutele Muinsuskaitse eritingimused ja remonditööde põhiprojektid, kus määrati kindlaks ka tuulikute regulaarse hoolduse põhimõtted. Nimetatud projekti alusel on restaureeritud ka jahu jahvatav Vilidu tuulik.
U2 (Berliin)
300px|pisi|paremal|Gleisdreiecki metroojaam U2 on Berliini metrooliin.