cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Eesti jalgpalli 1992/1993. aasta karikavõistlused
Vabapääsmed
Narva Kreenholm, Tallinna FC VMV-90, Kallaste JK Peipsi Kalur, Tallinna KSK Vigri, Jõhvi JK Pena, Tallinna JK Metallist
1/8 finaalid
!colspan="3" align="center"| 1992
Tulirelv
pisi|Poolautomaatne püstol [[SIG Pro ja sellele sobivad padrunid ]] Tulirelv on laskerelv, mille laeng haavlid, kuul, miin, mürsk või muu lendkeha paisatakse rauaõõnest välja püssirohu või mõne muu sarnase aine plahvatuslikul põlemisel tekkinud kuumade gaaside kiire paisumise tagajärjel.
Tulirelv koosneb relva rauast (sile- või vintraudne), lukustus- ja löökmehhanismist, sihikust või sihtimisseadmetest, käsirelvadel kabast, suurtükkidel alusest ehk lafetist ning sinna juurde kuuluvast laskemoonast.
Eesti jalgpalli 1992/1993. aasta karikavõistlused
Veerandfinaalid
!colspan="3" align="center"| 1992
Tulirelv
Tulirelvad jagunevad eri kaliibriga käsitulirelvadeks ehk laskurrelvadeks ja suurtükkideks.
Eestis
Eesti õigusruumis:
Andres Nuiamäe
pisi|Andres Nuiamäe Andres Nuiamäe (2. juuni 1982 Lehtse – 28. veebruar 2004 Bagdad) oli Eesti sõjaväelane (nooremseersant).
Nuiamäe oli pärit Albu vallast. Ta lõpetas 2001. aastal Audentese Erakooli.
Ta kuulus ESTPLA-8 üksusse ning hukkus Iraagis Bagdadis tema patrullimise ajal teeäärse pommiplahvatuse tagajärjel. Ta oli nooremseersandi auastmes.
Temast sai esimene Eesti kaitseväe välismissioonidel ja Iraagi sõjas hukkunud sõjaväelane.
Štšokino
thumb|Štšokino raudteejaam Štšokino on linn Venemaal Tula oblastis, Štšokino rajooni keskus. Asub Tulast 25 km lõunas.
Asutatud 1870. aastal pruunsöeleiukoha juurde, 1938 sai linnaõigused.
Paul Johansen
Paul Johansen (10. detsember (vkj) / 23. detsember) 1901 Tallinn – 14. aprill 1965 Hamburg) oli taani päritolu Eesti ja Saksa ajaloolane.
Elulugu
Paul Johansen sündis Tallinnas taanlasest maaparandusinseneri Jens Christian Johanseni perekonnas. Ta õppis Tallinna Toomkoolis ning lõpetas selle 1919. aastal. Sama aasta suvel astus ta õppursõdurina rahvaväkke, ent Vabadussõja rinnetele ta ei jõudnud. Sama aasta lõpus asus ta õppima Kopenhaagenisse ja peagi Saksamaale, esialgu agraarinseneriks, ent peagi loobus ta sellest suunast ajaloo kasuks. 1924. aastal sai Johansen Leipzigi ülikooli ajaloodoktoriks, promoveerus ta 1925. aastal dissertatsiooniga "Siedlung und Agrarwesen der Esten im Mittelalter" ("Eestlaste asustused ja põllunduse olemus keskajal") ning sai dr. phil. teadusliku kraadi. Naasis Eestisse ja asus tööle Tallinna Linnaarhiivis.
Paul Johansenist kujunes peagi üks olulisemaid Eesti ajaloolasi, ta uuris läbi tohutu hulga materjale nii Tallinna vanema ajaloo, eriti asustuse (rahvastiku) ajaloo, kui ka agraarajaloo kohta, olles viimasele suunale üheks alusepanijaks Eestis. Tema ilmselt olulisemaks teeneks on Taani hindamisraamatus leiduva agraar- ja asustusajaloolise materjali uurimine ja tõlgendamine, mille tulemuseks oli põhjalik ülevaade 13. sajandi Põhja-Eesti asustus- ja agraaroludest. Samuti juhtis Johansen tähelepanu Wanradti ja Koelli katekismusele kui esimesele kindlalt teada olevale osaliselt eestikeelsele trükisele. Tema suurimaks tööks kujunes asustus-ajalooline teos "Die Estlandliste des Liber Census Daniae", mis ilmus 1933. aastal ja selgitas palju asustusalaseid probleeme Põhja-Eesti aladelt, mis olnud taanlaste valduses. Johansen leidis Rootsi arhiivist ka Paide linna asutamisüriku ning tegi muidki olulisi avastusi. 1934. aastal sai temast Tallinna linnaarhivaar.
1939. aasta lõpus siirdus Johansen koos baltisakslastega Saksamaale ning jätkas ajaloolasetööd Hamburgi Ülikoolis. 1942–1945 oli ta sunnitud teenima tõlgina Saksa idavägedes. Sealjuures külastas ta 1944. aastal veel viimast korda ka Eestit.
1945–1946 oli ta sõjavangis ning naasis seejärel Hamburgi Ülikooli, kus õpetas kuni surmani. Hamburgis töötas ta usinasti ka "Hansa ajalooühingus". 1951. aastal ilmus tema sulest Stockholmis raamat "Nordische Mission, Revals Gründung und die Schwedensiedlung in Estland", milles ta muu hulgas esitab hüpoteesi, et Tallinn on kasvanud kokku kahest asustustuumikust, ühest skandinaavia (Oleviste / St. Olai) ja ühest saksa (Niguliste / St. Nikolai) omast. 1964. aastal esitas Johansen hüpoteesi, et Balthasar Russow võib olla eesti päritolu. Paraku jäi nii see uurimus kui ka mitmed teised tööd (näiteks Läti Henriku elu ja tegevuse uurimine) pooleli, kuna ta suri juba järgmise aasta kevadel. P. Johansen seostas Tallinnaga ka Tallinna nimetamisväärse renessansimaalija Michel Sittowi, kelle portreid oldi enne seda kirjutatud ühe flaami meistri arvele.
Tšekalin
Tšekalin on linn Venemaal Tula oblastis Suvorovi rajoonis. Asub Tulast 106 km läänes Oka jõe ääres.
Tšekalin on elanike arvult Venemaa väikseim linn. 2010. aasta rahvaloenduse andmeil oli elanike arv 994. 2020. aasta alguses oli linnas 863 elanikku.
Linnas on kirik, pagaritöökoda, raamatukogu, kool, pangakontor, haigla ja paar poodi.
Emmanuel-Joseph Sieyès
thumb|Emmanuel Joseph Sieyès, 1817 Emmanuel-Joseph Sieyès (tuntud kui abbé Sieyès; 3. mai 1748 – 20. juuni 1836) oli prantsuse poliitik, kes oli tegev Prantsuse revolutsiooni ajal. Ametilt oli ta vaimulik, ent juba Generaalstaatidesse (Seisuste Kogu) valiti ta 1795. aastal kolmanda seisuse ridades. Tema ettepanekul kuulutasidki kolmanda seisuse esindajad end Rahvuskoguks, millest sai peagi Asutav Kogu. Ta oli Inimese ja kodaniku õiguste deklaratsiooni ja esimese konstitutsiooni üks autoreid. Ta vältis kõiki poliitilisi klubisid.
1799. aastal valmistas ta ette ning aitas läbi viia 18. brümääri riigipööret (9. november 1799). Oli poliitiliselt aktiivne terve Napoléoni valitsemisaja ning põgenes restauratsiooni ajaks Brüsselisse. Prantsusmaale naasis alles 1830. aastal, kui võimule tuli Louis-Philippe I.
Küsimusele, mida ta tegi Terrori ajal, vastas: "Jäin ellu." (J’ai vécu.)
Tööstus
Tööstus liigitatakse hankivaks ja töötlevaks tööstuseks. Hankiva tööstuse koosseisu kuuluvad enamasti need majandusharud, mille toodang on teiste majandusharude tooraine (põllumajandus, kalandus, metsandus, mäetööstus).
Tööstus koos ehitusega kuulub sekundaarsesse sektorisse.
Fantoom
Fantoom on eeskätt popkultuuris ja -mütoloogias tuntud olend, kes võib olla olemuselt üleloomulik (kummitus, viirastus) või ka lihtsalt salapärane ja ettearvamatu. Sõna tuleneb kreeka- ja ladinakeelsest sõnast phantasma ('ilmutis, lummutis, varikuju, pettepilt'), mis omakorda on tagasiviidav indoeuroopa tüvele *bha- ('särama, hiilgama').
Fantoom on koomiksite, raamatute, filmide, arvutimängude jms tegelane:
Tuumariik
pisi|400px|Tuumariigid: {{legend|#5B92E5|[[Tuumarelvade leviku tõkestamise leping|NPT-ga ühinenud tuumariigid (Hiina, Prantsusmaa, Venemaa, Suurbritannia, USA)}} {{legend|#ff0000|teised tuumariigid (India, Pakistan, Põhja-Korea)}} {{legend|#d4aa00|oletatavad tuumariigid (Iisrael)}} {{legend|#00247D|NATO tuumarelvade jagamise programmi riigid (Belgia, Saksamaa, Itaalia, Holland, Türgi)}} {{legend|#007C59|varem tuumarelvi omanud riigid (Valgevene, Kasahstan, Ukraina, Lõuna-Aafrika Vabariik)}}]]
Tuumariik on riik, kellel on tuumarelv.
Ametlikud tuumariigid on Ameerika Ühendriigid, Venemaa, Hiina, Suurbritannia ja Prantsusmaa, India, Pakistan ja Põhja-Korea. Arvatakse, et tuumalaengud võivad olla või olid ka Iraanil, Iisraelil ja Lõuna-Aafrika Vabariigil.
Lõuna-Aafrika Vabariik tegi Iisraeliga koostööd tuumaenergia valdkonnas, kuid 1989. aastal lõpetas riik tuumarelva-alased arendustööd. Iisrael pole ametlikult kinnitanud tuumarelvade omamist. Mõlemat riiki on kahtlustatud kasutuskõlblike tuumarelvade valmistamises ja katsetuse läbiviimises India ookeanis, juhtumit tuntakse Vela intsidendi nime all.
Tuumarelvastusprogrammidega on tegelenud näiteks Saksamaa (U-projekt) ja Jaapan (Ni-Go, F-Go projektid) Teise Maailmasõja ajal. 1960. aastatel oli oma tuumarelvaprogramm ka Rootsil.
Jaapan, Rootsi, Saksamaa ja Brasiilia omavad tänapäeval piisavalt teaduslikku, tehnoloogilist ja materiaalset võimekust, et luua suhteliselt lühikese ajavahemiku jooksul arvestatav kasutuskõlblik tuumaarsenal.
Kontrollarvutus (masinaehitus)
Kontrollarvutus toimub pärast detaili ja koostu konstrueerimist, kui on täpselt teada kõigi elementide kuju ja mõõtmed, materjalid, pinnatöötlus ja rakendatavad jõud. Kontrollarvutusega kontrollitakse varem projekteeritu õigsust. Püüeldakse selle poole, et konstruktsioon muutuks järkjärgulise lähenemise teel mõistlikult võrdvastupidavaks.
Tänapäevase konstruktori tarkvara muudab muidu küllaltki töömahuka ja keerulise kontrollarvutuse lihtsaks. Nii on lihtsam mitmeid variante konstrueerida ja kontrollarvutusi teha kui lähteainevaeguses projektarvutusi teha. Kasutatakse näiteks programme Solid Edge, Solid Works, Mechsoft for Inventor. Need programmid on mõeldud küll jooniste tegemiseks, kuid nende lisad võimaldavad teha ka arvutusi.
Fantoom (muusikal)
"Fantoom" on muusikal ooperifantoomist, mille kirjutasid Maury Yeston ja Arthur Kopit Gaston Leroux' romaani "Ooperikummitus" põhjal. Muusikal esietendus 1991. aastal Houstonis. Muusikali hakati kirjutama juba 1983. aastal, kuid kuna samal ajal töötati ka Andrew Lloyd Webberi "Ooperifantoomi" välja, siis jäeti Yestoni ja Kopiti versioon aastateks sinnapaika.
Seda on nimetatud "kõige edukamaks muusikaliks, mida pole iial Broadwayl mängitud".
Eestis on Yestoni-Kopiti "Fantoomi" mängitud 2007. aasta novembris Tallinna Linnahallis (esietendus 16. novembril 2007, lavastaja Liis Kolle).
Pucki maakond
Pucki maakond (poola powiat pucki) on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Pomorze vojevoodkonnas Läänemere kaldal.
Utrecht
Utrecht on linn Hollandis, Utrechti provintsi halduskeskus.
Utrechtis asub Utrechti Ülikool.
Utrecht on peapiiskopkonna keskus.
Utrechti toomkiriku torn on Hollandi kõrgeim kirikutorn (112,3 m).
Ajalugu
pisi|[[Utrechti toomkirik torniga]]
Linn sai alguse roomlaste kindlusest, mis rajati sinna 47. aasta paiku.
7. sajandi lõpus sai Utrechtist piiskopkonna keskus. Linnaõigused sai Utrecht 1122. aastal.
Utrechtis kirjutati 1713. aastal alla Hispaania pärilussõja lõpetanud Utrechti rahu.
Kultuur
Utrechtis toimub igal aastal Hollandi Animafilmide Festival.
Sport
Utrechtil on jalgpalliklubi FC Utrecht.
Vilniuse Kõrgem Parteikool
pisi|Hoone, kus asus Vilniuse Kõrgem Parteikool aastatel 1945–1977 pisi|Hoone, kus asus Vilniuse Kõrgem Parteikool aastatel 1977–1990 Vilniuse Kõrgem Parteikool (leedu keeles Vilniaus aukštoji partinė mokykla) oli aastatel 1945–1990 Vilniuses Leedu NSV-s tegutsenud kõrgem parteiline õppeasutus (kõrgem parteikool).
Sügis
pisi|Sügisel muutuvad puude lehed punaseks, kollaseks ja pruuniks
Igapäevaelus arvestatakse sügiskuudeks põhjapoolkeral september, oktoober ja november; lõunapoolkeral on sügiskuud märts, aprill ja mai. Sügise algus on vastavalt 1. septembril või 1. märtsil.
Astronoomiline sügis algab põhjapoolkeral sügisesel pööripäeval ja lõunapoolkeral kevadisel pööripäeval.
Meteoroloogiline sügis algab keskmise päeva õhutemperatuuri üleminekul alla +10 °C. Sügis algab 60% vegetatsioonperioodi üleminekul arvestades suve algusest.
Amélie Mauresmo
Amélie Simone Mauresmo (sündinud 5. juulil 1979 Saint-Germain-en-Layes Yvelinesi departemangus) on prantsuse tennisist.
Amélie Mauresmo tõusis esimest korda WTA edetabeli tippu 13. septembril 2004 ja teist korda 20. märtsil 2006 ning püsis seal 13. novembrini 2006.
Seisuga 5. aprill 2008 oli ta WTA edetabelis 24. kohal.
2008. aasta 5. aprilli seisuga oli ta võitnud üksikmängus 24 WTA-turniiri, sealhulgas kaks suure slämmi turniiri. Ta võitis 2006. aasta Austraalia lahtised meistrivõistlused tennises, kui alistas finaalis Justine Henin-Hardenne'i Belgiast, ning sama aasta Wimbledoni turniiri.
Tema treener on Loic Courteau.
3. detsembril 2009 teatas ta, et lõpetab elukutselise tennisisti karjääri.
Isiklikku
Amélie Mauresmo on 175 cm pikk ja kaalub 69 kg.
Serbia ja horvaadi kirjandus
Serbia ja horvaadi kirjandus on serbia-horvaadi, serbia, horvaadi või bosnia keeles kirjutatud kirjandus.
Paulus I
Paulus I oli paavst 757–767. Ta oli 93. paavst.
Paulus oli pärit Roomast Santa Maria in Via Lata piirkonnast. Ta oli aristokraadi Constantinuse poeg ja tal oli vanem vend, kellest sai hiljem paavst Stephanus II. Paulus jäi lapsena orvuks, võeti koos vennaga elama Lateraani paleesse ja õppis paavstlikus kirikukoori õppeasutuses.
Paulus ordineeriti paavst Zachariase poolt koos vennaga diakoniks (kardinaldiakon). Ta sõlmis juunis 752 rahulepingu Rooma ja Lombardia vahel. Kui Lombardia kuningas Aistulf rikkus rahu, siirdus Paulus paavsti saadikuna Ravennasse. Ta vahendas 757 rahulepingu sõlmimist Kirikuriigi ja Lombardia vahel. Kui Stephanus II märtsis 757 haigestus, kutsus Paulus oma toetajaid Lateraani paleesse.
Paavstiks saamine
Paulus I valiti paavstiks 29. aprillil 757, kuid mõned paavsti lähedasi suhteid Frangi riigiga taunivad vaimulikud toetasid ülemdiakon Thephylactust, mistõttu ta pühitseti ametisse alles 29. mail 757.
Suhted Frangi riigiga
Paulus I teavitas Frangi kuningat Pippin Lühikest enda saamisest paavstiks. Ta teatas oma lojaalsusest Stephanus II ja Pippini vahel sõlmitud leppele ning Pippin palus aastal 758 paavstil olla oma tütre Gisela ristiisaks.
Paavst saatis Ostia piiskopi Georgiusega ja preester Stephanusega Pippinile kaks kirja, milles ühes palus kuningal nõustuda langobardide kuninga Desideriuse nõudmistega, kuid teises palus, et Pippin sõdiks Kirikuriiki ohustavate langobardidega. Pippin saatis Desideriuse juurde aastal 760 Roueni piiskopi Remidiuse ja hertsog Anskari, kelle mõjul lubas Desiderius tagastada paavstile aprilliks 760 mõned vaidlusalused alad, kuid ei täitnud oma lubadust.
Pippin ei soostunud langobardidega sõdima seoses Bütsantsi ja langobardide vahel sõlmitud sõjalise liiduga, kuid oli vahendajaks paavsti ja Desideriuse vahelises tülis.
Suhted langobardidega
757. aastal langobardide kuningaks saanud Desiderius keeldus varem Stephanus II-le lubatud alasid tagastamast ja tungis 758. aastal Kirikuriiki, okupeerides ka Spoleto ja Benevento hertsogiriigid. Kuningas sõlmis Beneventos Bütsantsi saadikuga peetud läbirääkimiste järel sõjalise liidu Bütsantsiga.
Paavst kohtus samal aastal Desideriusega Roomas, kes lubas talle tagastada Imola, kuid tingimusel, et paavst nõuaks Pippin Lühikeselt sõdade käigus pantvangistatud langobardide vabastamist.
Aastal 760 sõlmis paavst Pippin Lühikese vahendusel langobardidega vaherahu, mille järgi pidi ta loobuma pretensioonidest langobardide valduses olevatele aladele. Aastal 765 sõlmiti langobardidega piirilepe.
Suhted Bütsantsiga ja pilditüli
Paulus I taunis ikonoklastiat Bütsantsis ja nõudis Bütsantsi keisrilt Konstantinos V-lt pühapiltide kasutamise lubamist pühakodades.
Aastal 763 protesteerisid paavsti eestvedamisel Aleksandria, Antiookia ja Jeruusalemma patriarhid pühapiltide rüvetamise vastu.
Keiser soovis pilditülis võita Pippin Lühikese toetust ja saatis saadikuid Frangi riiki, mille vastu paavst protesteeris, kuid jäi rahule, kui Pippin ei sootunud keisrit toetama. Kui Gentilly sinodil aastal 767 toetasid vaimulikud pühapiltide austamist, võis seda pidada oluliseks läbimurdeks pühapiltide austamise säilimisel kirikus.
Liturgilised otsused
Paulus I ajal viidi paljude pühakute reliikviad katakombidest Rooma kirikutesse, sest katakombe rüvetasid sageli hauarüüstajad. Teiste seas viidi tema ajal kirikutesse Petronilla, Lucius I ja Stephanus I reliikviad.
Aastal 767 saatis Paulus I palliumi Canterbury peapiiskopile Jaenbertile.
Ta ordineeris kolm piiskoppi, 12 preestrit ja 2 diakonit. Tema ajast on teada 27 kardinali, sealhulgas hilisem paavst Stephanus III ja vastupaavst Philippus.
Paulus I kultuuriloos
Paulus I lasi ehitada Rooma Peetri kirikusse neitsi Maarjale pühitsetud oratooriumi. Ta lasi Roomas Via Sacra äärde ehitada apostlitele pühitsetud kiriku.
Surm
Paulus I suri 28. juunil 767 Roomas San Paolo fuori le Mura kirikus kuumarabandusse, kuhu ta maeti, kuid kolm kuud hiljem maeti ta ümber Rooma Peetri kirikusse Santa Maria de Cancellise kabelisse.
Teda austatakse katoliku kirikus pühakuna, kelle mälestuspäev on 28. juuni.
Hinnang
Kirikuajaloolase J. N. D. Kelly järgi pidas Paulus I end vahendajaks Jumala ja inimeste vahel ning hingede otsijaks.
"Liber Pontificalises" iseloomustatakse teda vaeste toetajana, kuid ka kui ranget administraatorit, kes rõhus alamaid.
Kaupo Antzon
Kaupo Antzon (2. mai 1936 Tartu – 23. veebruar 1994 Tartu) oli eesti metsasarvemängija ja pedagoog.
Ta lõpetas 1955 Tartu Muusikakooli (August Metsa klassi), 1960 Tallinna Riikliku Konservatooriumi (Mart Paemurru klassi). Ta oli 1957–1960 Estonia ning 1954–1955 ja alates 1960. aastast (vaheaegadega) teatri Vanemuine orkestrant.
Aastast 1961 kuni surmani oli ta Tartu Muusikakooli kõigi vaskpillide õpetaja (aastast 1976 puhkpilliosakonna juhataja). Tema klassist on tulnud palju tuntud muusikuid, sh Endel Nõgene, Kalle Kauksi, Aavo Ots, Ahti Rääst, Jaan Kiiv, Enno Heinmaa, Raivo Tarum, Kaido Otsing, Kalev Laanesaar, Uku Ratas, Toomas Midri, Gunnar Pettaig ja Priit Paabo. Oli 1990 Tartu Metsasarveklubi (alates 1999 Tartu Metsasarveühing) ja 1991 Tartu Metsasarvepäevade rajaja ja eestvedaja.
Gießen
Gießen on linn Saksamaa lääneosas Hesseni liidumaal, Gießeni kreisi keskus. Asub Lahni jõe ääres.
Bernstadt auf dem Eigen
Bernstadt auf dem Eigen on linn Saksamaal Saksimaa Görlitzi kreisis.
Gruusia asulate loend
Siin on loetletud Gruusia asulaid.
A
Aatsõ - Abaahhuda - Abaakõt - Abaažvahhu (Džgerda) - Abaažvahhu (Thina) - Abahhuamtsa - Abasthumani (Samtshe-Džavahhethi) - Abasthumani (Samegrelo–Zemo Svanethi) - Abaša - Abedathi - Abgara - Abgarhuk - Abgavera - Abia - Abisi - Abluhvara - Abžaaptra - Abžakva - Adadzeebi - Adeigvara - Adigeni - Adzhapša - Adzhõda - Adzjubža - Adzlagara - Adzlagarhuk - Adzusta - Adzõbžara (Ahhalšeni) - Adzõbžara (Mokvi) - Adzõgež - Adzõnaa-Rõhhutsa - Adžahhu - Adžampazra - Adžažv - Adžhahhara - Adžimtšigra - Adžmatvara - Adžra - Agaiani - Agara (Šida Kharthli) - Agara (Adžaaria) - Agara (Samtshe-Džavahhethi) - Agaraki - Agdara - Agiši - Agthakhla - Agubedia - Agudzera - Aguripsta - Agvavera (Okumi) - Agvavera (Gup) - Ahhaldaba (Samtshe-Džavahhethi) - Ahhaldaba (Abhaasia) - Ahhalgori - Ahhalhibula - Ahhali Abasthumani - Ahhali Athoni - Ahhali Kindgi - Ahhali Samgori - Ahhali Therdžola - Ahhalkahhathi - Ahhalkhalakhi (Samtshe-Džavahhethi) - Ahhalkhalakhi (Šida Kharthli) - Ahhalsopheli (Gudauta) - Ahhalsopheli (Suhhumi) - Ahhalsopheli (Kahhethi) - Ahhalsopheli (Gardabani) - Ahhalsopheli (Thethri Tskaro) - Ahhalsopheli (Mtshetha-Mthianethi) - Ahhalsopheli (Šida Kharthli) - Ahhalsopheli (Hobi) - Ahhalsopheli (Senaki) - Ahhalsopheli (Zugdidi) - Ahhalšeni (Abhaasia) - Ahhalšeni (Adžaaria) - Ahhaltsihhe (Samtshe-Džavahhethi) - Ahhaltsihhe (Šida Kharthli) - Ahhalubani - Ahhašeni - Ahhetsara - Ahhuthi - Ahhutsa (Gudauta) - Ahhutsa (Otšamtšira) - Ahhõvaa (Adzjubža) - Ahhõvaa (Kindgi) - Ahhõvaa (Kutol) - Ahhõvaa (Thina) - Ahkherphi - Ahmeta - Ahvadža - Aimara - Akalamra - Akapa - Akaurtha - Akui - Akura - Akvara - Akvaraš - Akvarikhva - Akvartšapan - Akvaskemtsa - Akvaskia - Akvatša - Akvatšarhu - Akõdra - Alahhadzõ - Alahhašhu - Alam-Linda - Alapankvara - Alastani - Aldzõhh - Aleksandrovka - Aleksejevka - Algethi - Algõt - Ali - Alioni - Alpana - Alpiiskoje - Alra - Amagleba - Amamlo - Ambara - Amba-Rõhhutsa - Ambrolauri - Amparaarhu - Amzara (Gulripš) - Amzara (Suhhumi) - Amtkel - Anaga - Anaklia - Ananuri - Anaria - Andakhi - Andriatsminda - Androu - Anhaštuk - Anuaarhu - Anuhva - Anuhva Armjanskaja - Anõhhamitsa - Aossõrhva - Apheni - Aphianda - Apšanhvara - Aptshva - Aradu - Aragva - Arakitš - Arali - Arassadzõhh (Otšamtšira) - Arassadzõhh (Gagra) - Arassara - Arašahhu - Arašenda - Aražpara - Arbošiki - Ardoti - Ardževan-Sarvani - Argunia - Argvethi - Arha - Arhiloskalo - Arjuta - Arkua - Armjanskoje uštšelje - Arsaul - Artsevi - Artšilo - Askana - Aspa - Aspindza - Asurethi - Azanta - Azavrethi - Atara - Atara-Armjanskaja - Atarba-Ihhusta - Atarbekovka - Atažv - Atsana - Atskuri - Atskvita - Atsõdžkva - Atšandara (Gudauta) - Atšandara (Gulripš) - Atšanva - Atšarisagmarthi - Atšaristskali - Atšigvara - Atširha - Atškatsa - Atšmarda - Attarhabla - Atõdzta - Atõšadu - Aualitsa - Audzha - Avadhara - Avlevi - Avnevi - Avranlo
B
Baalarhva - Babušara - Bagdathi - Bagikõta - Baglan - Bagmarani - Bagnari - Bailethi - Baisubani - Bakuriani - Bakurianis - Bakurtsihhe - Balaani - Balan - Balantha - Baltha - Bambora - Bandza - Baralethi - Barathauli - Bardubani - Barisahho - Barmõš - Baškhoi - Bazalethi (Imerethi) - Bazalethi (Mtshetha-Mthianethi) - Bazikõta - Bazuani - Batharia - Bathumi - Batša - Bedia - Bediani - Beglevi - Belothi - Berbuki - Berula - Beslahhuba - Beslethi - Bešthašeni - Bgardvanõ - Bia - Bitaga - Blaburhva - Bobokvathi - Bodbishevi - Bogreši - Bohvauri -Bokvethi - Boladžuri - Bolnisi - Borbalo - Bordžomi - Borithi - Bredza - Brethi - Bzana - Bzõb - Bzõpta - Budzgur - Buduki - Bugeuli - Bukistsihhe - Bulišhindži - Bulitsku - Bõntha - Bõrdža
D
Dablagomi - Dablatsihhe - Dagethi - Damala - Dandalo - Darbazi - Dartšeli - Datša - Dedalauri - Dedophlistskaro - Demertšents - Depegindze - Dgamš - Dgnorisa - Dgvani - Didatšara - Didi Dmanisi - Didi Džihhaiši - Didi Durnuki - Didi Gomarethi - Didi Gondrio - Didi Gromi - Didi Gubi - Didi Halebi - Didi Hantšali - Didi Intšhuri - Didi Kldeisi - Didi Kuhhi - Didi Lilo - Didi Medžvrishevi - Didi Nedzi - Didi Ophethi - Didi Phlevi - Didi Thonethi - Didi Tšailuri - Didi Tškoni - Digomi - Dihhagudzba - Dihhašho - Dihhazurga - Dilikauri - Diliska - Dimi - Dioknisi - Dirbi - Ditsi - Dmanisi - Dodlan - Doesi - Dolasviphi - Dopoukõt - Dorethkari - Došake - Dranda - Dzari - Dzedzilethi - Dzegvi - Dzevera - Dzevri - Dziguta - Dzihtša - Dzirula - Dzukatha - Dzuluhhi - Dzveli - Dzveli Abaša - Dzveli Anaga - Dzveli Hibula - Dzveli Senaki - Dzvilethi - Dzõbzõr - Džal - Džal-Apsua - Džalaurtha - Džampal - Džandari - Džapharidze - Džava - Džgali - Džgerda - Džgeriani -Džgõdõrhva - Džihha - Džihhaskari - Džimithi - Džirgul - Džirhva - Džobria - Džokolo - Džordžiašvili - Džugaani - Džukmur - Džumathi - Džurukvethi - Džvari - Džvarisa - Duisi - Duripš - Dušethi - Duzagrama - Dvabzu - Dvani - Dviri
E
Edikhilisa - Edisa - Eki - Eliatsminda - Eniseli - Estonia - Ešera - Eštia - Etseri (Abhaasia) - Etseri (Imerethi) - Etseri (Samegrelo–Zemo Svanethi)
G
Gadidi - Gadiši - Gagida - Gagma - Gagra - Gagrapsta - Gaguri - Galavani - Gali - Gamardžveba (Kahhethi) - Gamardžveba (Khvemo Kharthli) - Gamogma Pirveli Horga - Gamogma Šua Horga - Gamogma Zanathi - Ganahleba (Abhaasia) - Ganahleba (Guria) - Ganardžis - Ganardžis Muhhuri - Gandzani - Ganiri - Ganthiadi (Abhaasia) - Ganthiadi (Guria) - Ganthiadi (Khvemo Kharthli) - Gardabani - Garp - Gatšedili - Gavazi - Gdu - Gebi - Gedžethi - Geguthi - Georgijevskoje - Gergemõš - Gezathi -Gimozgandžili - Giorgethi -Giorgitsminda (Kahhethi) - Giorgitsminda (Mtshetha-Mthianethi) - Gldani - Glola - Godogani - Gogni - Gombori - Gomi (Ratša-Letšhumi ja Khvemo Svanethi) - Gomi (Šida Kharthli) - Gonio - Gorana - Gorelovka - Goreša - Gori - Gorisa - Goristsihhe - Gormagali -Gotšadžihhaiši - Grebešok - Gremi - Grigoliši - Grmagele - Gruzinskoje uštšelje - Gudani - Gudauta - Gudava - Gudžarethi - Gugunõrhva - Gugutha - Gulelebi - Gulgula - Gulripši - Guma - Gumbra - Gumista - Gup - Gupagu - Gurdžaani - Guriantha - Guristke - Gurna - Guro - Gurzuli - Gurtšh - Gvada - Gvada-Ahhutsa - Gvandra - Gvankithi - Gvarda - Gvašigverdi - Gvelethi - Gverdisubani - Gverdzinethi - Gvimralauri - Gvištibi - Gvria
H
Habju - Habume - Haiši - Hala - Hamiskuri - Hando - Hani - Hapšira - Haragauli - Haristhvala - Hašmi - Hašupsa - Hašuri - Hatškoi - Havethi - Heivani - Heledi - Helvatšauri - Heoba - Hethagurovi - Hetskvara (Lõhnõ) - Hetskvara (Khvemo Ažara) - Hevi (Guria) - Hevi (Imerethi) - Hevsurthsopheli - Hidari - Hidisthavi (Guria) - Hidisthavi (Šida Kharthli) - Hihhadziri - Hizabavra - Hizaruhha - Hobi - Hodžorni - Hole - Holodnaja Retška - Hone - Honi - Honistšala - Hophuri - Hotevi - Hovle - Hreithi - Hresili - Htsisi - Huap - Hulo - Humeni-Nathophuri - Humuškhuri (Repho-Etseri) - Humuškhuri (Ganahleba) - Hunevi - Hutija - Hutsubani - Hvantškara - Hvašithi
I
Ianethi - Idumala - Ienaši - Ikaltho - Ilorgani - Ilori - Imerhevi - Ingiri - Iormuganlo - Iphnari - Irgantšai - Iskari - Ithhvisi - Ivandidi
J
Južnõi Prijut
K
Kabali - Kada - Kadari - Kahhaberi - Kahhathi - Kakabethi - Kalauri - Kaldahvara - Kalinino - Kaman - Karadžala - Karalethi - Kardanahhi - Karthubani - Kartikami - Kartsahhi - Kaspi - Kasris - Kasumlo - Kazrethi - Katshi - Katsihhabla - Katšagani Katšrethi - Kavthishevi - Kehhidžvari - Kelasuri (Gergemõš) - Kelasuri (Matšara) - Kelasuri (Ahhalsopheli) - Kemultha - Kerken - Kethilari - Khakhuthi - Khaphanahtši - Khareli - Kheda - Khemerti - Khesalo - Khešeltha - Khistauri - Khobulethi - Kholobani - Khorethi - Khsovrisi - Khsuisi - Khurtha - Khurthlari - Khuthaisi - Khutiri - Khvabtšara - Khvahvreli - Khvaloni (Otšamtšira) - Khvaloni (Suhhumi) - Khvatsihhe - Khveda Bzvani - Khveda Gora - Khveda Gordi - Khveda Gviriši - Khveda Ilemi - Khveda Kintšha - Khveda Luhvano - Khveda Mahhuntsethi - Khveda Mukhedi - Khveda Nasakirali - Khveda Sakhara - Khveda Sazano - Khveda Simonethi - Khveda Tšhorotsku - Khvemo Alvani - Khvemo Ažara - Khvemo Bargebi - Khvemo Bari - Khvemo Bikari - Khvemo Birtsha - Khvemo Bodbe - Khvemo Bolnisi - Khvemo Bošuri - Khvemo Dzagina - Khvemo Gumuriši - Khvemo Hethi - Khvemo Hodašeni - Khvemo Huntsi - Khvemo Hvtse - Khvemo Kandaura - Khvemo Khedi - Khvemo Kulari - Khvemo Magaro - Khvemo Makvanethi - Khvemo Margi - Khvemo Matšhaani - Khvemo Merheuli - Khvemo Natanebi - Khvemo Nikhozi - Khvemo Nitšbisi - Khvemo Orozmani - Khvemo Roka - Khvemo Šavšvebi - Khvemo Šuhhuthi - Khvemo Zahhori - Khvemo Tšala - Khvemo Tšibathi - Khvemo Vašlovani - Khvenobani - Khvenobani - Khvešethi - Khveši - Khvišhethi - Khvišona - Khvitiri - Kindgi - Kintšauri - Kirnathi - Kirnathi - Kirovi - Kirovisi - Kirtshi - Kisishevi - Kistani - Kizil-Adžlo - Kizilkhilisa - Kitohhi - Kitshi - Klde - Kldekari - Kldiani - Kobi - Koda - Kodistskaro - Kodžori - Kohhora - Kohnari - Koki - Kolhida - Kondoli - Kontškathi - Korasi - Korbouli - Korintha - Kornisi - Kortsheli - Kotšara - Kotšbaani - Kotšio - Krasnogorski - Kudrahhuk - Kulanurhva - Kulaši - Kulevi - Kuliškari - Kultubani - Kumurdo - Kumuri - Kurdgelauri - Kursebi - Kurzu - Kuštši - Kutol - Kutšatani - Kutõdzra - Kutõšha - Kvabrjuta - Kvahtširi - Kvaisa - Kvanapa - Kvareli - Kvašhiethi - Kvatshuthi - Kvavili - Kvibisi - Kvirike
L
Labra - Ladžanurhesi - Lagodehhi - Lahhamula - Lailaši - Laithuri - Lalhori - Lamiskana - Lantšhuthi - Laphanaanthkari - Largvisi - Lartšva - Lasuriaši - Laše - Lašpsard - Lata - Lebaiskari - Ledzadzame - Legva - Legvani - Lehhaindravo - Lekuhhona - Lekuhhona - Lekumhara - Leliani - Lelovani - Lemsia - Lentehhi - Lephona - Lesa - Leselidze - Lesitšine - Letsurtsume - Letšaraia - Letškop - Levõi Gentsviš - Levõi Ptiš - Lia - Lidzava - Lihhauri - Lihhethi - Linda - Lisi - Lõhnõ
M
Magaroskali - Maglaki - Magraani - Mahhindžauri - Mahhundžia - Mamathi - Mamhuti - Mamõdžirhva - Manavi - Mandaethi - Manglisi - Marani (Abhaasia) - Marani (Samegrelo–Zemo Svanethi) - Mardahhutš - Marneuli - Martkophi - Martvili - Mazihva - Matani - Mathhodži - Matsimi - Matšara - Matšhvarethi - Medani - Mehhadõr - Mekhvena - Melaani - Melauri - Melekheduri - Melura - Mendelejevo - Meore Akvaga - Meore Gudava - Meore Obtša - Meore Ohhurei - Meore Otobaia - Meore Sviri - Meore Šešelethi - Merdževi - Merethi - Merheuli - Meria	- Merisi - Merkula - Mestia - Metehhi - Metjolovka - Mgebriani - Mgudzõrhva - Mikelripši - Mikhava - Minadze - Misakhtsieli - Mišveli - Mjasnikovka - Mjussera - Mlaše - Mohhe - Mohhisi - Mokvi - Molithi - Mramba (Gulripš) - Mramba (Khvemo Ažara) - Mramba (Otšamtšira) - Mravaldzali - Mshlebi - Mzahva - Mziseuli - Mziuri - Mthisdziri - Mthispiri - Mthisubani - Mtiskalta - Mtshetha - Mtšadidžvari - Muhhaestate - Muhhiani - Muhhura - Muhhuri (Abhaasia) - Muhhuri (Tšhorotsku) - Muhhuri (Senaki) - Muhnari - Muhrani - Mužava - Mutso
N
Naa (Gulripš) - Naa (Otšamtšira) - Nabakevi (Abhaasia) - Nabakevi (Imerethi) - Nabeglavi - Nadžahhavo - Nadžihhuri - Naesakao - Nagbou - Nagomari - Nagvalou - Nagvarevi - Nahhahhulevi - Nahhar - Nahhiduri - Nahhingu - Nahhunavo - Nahhurzou - Nahšira - Nahširgele - Nakargali - Nakhalakhevi - Nakiani - Nakiphu - Nakra - Nakuraleši - Namanevi - Naotši - Naphareuli - Naphitšhovo - Narazeni - Nardžheu - Narudža - Natškadu - Nergeethi - Nigoithi - Nigozethi - Nigvziani - Nikortsminda - Ninigori - Ninošvili - Ninotsminda (Samtshe-Džavahhethi) - Ninotsminda (Kahhethi) - Nižni Pšap - Nižni Tskaro - Nižnjaja Apiantša - Nižnjaja Jašthva - Nižnjaja Kolhida - Nižnjaja Mtsara - Nodžihhevi - Norio (Khvemo Kharthli) - Norio (Samegrelo–Zemo Svanethi) - Novaja Akvaskia - Nukriani
O
Obudži - Odiši (Abhaasia) - Odiši (Samegrelo–Zemo Svanethi) - Odžibina - Ohhodža - Ohhurei (Gali) - Ohhurei (Otšamtšira) - Okami (Samtshe-Džavahhethi) - Okami (Šida Kharthli) - Okhtomberi (Gudauta) - Okhtomberi (Gulripš) - Okhtomberi (Adžaaria) - Okhtomberi (Kahhethi) - Okhtomberi (Samegrelo–Zemo Svanethi) - Okhumi - Okureši - Okvinore - Oladauri - Omalo - Omarišara - Ondanõrhva - Oni - Onogia - Ophrethi - Ophškvithi - Ophurtšhethi - Orbeli - Orbethi - Ordžonikidze - Orehhovo - Orgora - Orpiri - Orsantia - Orthabathumi - Orulu - Ossiaarhu - Ozaani - Ozurgethi - Ožio - Otap - Othara - Otorondžia - Otradnoje - Otsartse - Otšamtšire - Otšhamuri - Otšubure
P
Padgu - Panta - Paptsva - Parnaut - Patara Ateni - Patara Etseri - Patara Iraga - Patara Pamadži - Patara Phothi - Patardzeuli - Patrahhutsa (Gali) - Patrahhutsa (Otšamtšira) - Patrikethi - Pavlovskoje - Perevisa - Pervaja Bagažiašta - Pervõi Kopõt - Petrovskoje - Phahhulani - Pharahhethi - Phari - Pharthogali - Pharthonohhori - Phartshanakanevi - Phartshnali - Phasanauri - Pheretha - Phersa - Phersathi - Phitsargali - Phitšori - Phoka - Phona - Phonitšala - Phothi - Photsho - Phšauri - Phšaveli - Phtsa - Phuthi - Pipilethi - Pirveli Akvaga - Pirveli Gudava - Pirveli Gurdzemi - Pirveli Kitsia - Pirveli Maisi (Adžaaria) - Pirveli Maisi (Samegrelo–Zemo Svanethi) - Pirveli Obtša - Pirveli Ohhurei - Pirveli Ontopho - Pirveli Otobaia - Pirveli Sviri - Pirveli Šešelethi - Pirveli Tšoga - Pitsunda - Pokveš - Poltavo-Aleksandrovskoje - Pravõi Gentsviš - Pravõi Ptiš - Primorskoje - Pshu - Pskal - Psõrtsha - Pšap - Putskuri
R
Rami - Rapõtsa - Reka - Repho-Etseri - Reševije - Retšhi - Rgani - Riapš - Rike - Rikethi - Rikza - Rioni - Rodinauli - Rohhi - Rokithi - Rtshmeluri - Ruhhi - Ruisi - Ruispiri - Ruphothi - Rusthavi
S
Sabažo - Sabathlo - Saberio - Sabtšotha Tšai - Sabue - Sabuliskerio - Sabuthbaio - Sadahlo - Sadmeli - Sadzeli - Sadžavahho - Sagandzile - Sagaredžo - Saguramo - Sahhahhubio - Sairhe - Sakao - Sakavre - Saken - Sakhobo - Sakire - Sakraula - Sakulia - Salbieri - Salhino (Abhaasia) - Salhino (Imerethi) - Salhino (Samegrelo–Zemo Svanethi) - Salme - Salominao - Samarkhvalo - Samelaio - Samikhao - Samkhvari - Samolethi - Samthatskaro - Samthavisi - Samtredia - Sanahšire - Saniore - Santšara - Saprasia - Sareki - Sargveši - Sarkhvelthubani - Sarkinethi - Sarphi - Sarthitšala - Saruso - Sašamugio - Satave - Sathhe - Satsire - Satšatšhalia - Satšhere - Satšino (Abhaasia) - Satšino (Adžaaria) - Satšino - Senaki - Sephiethi - Serebrjanoje - Sergiethi - Shvilisi - Sida - Signagi - Sikhtharva - Silauri - Simonianthhevi - Sinaguri - Sioni - Skra - Skurtša - Sno - Sori - Sotšhethi - Staruškino - Stephantsminda - Sudžuna - Suhhumi - Suki - Sulda - Sulevi - Sulori - Suphsa - Surami - Sveri - Sviphi - Sviri - Sõnõrhva
Š
Šabatkvara - Šafranovo - Šalauri - Šamgona - Šašiani - Šašikvara - Šatili - Šaumjanovka - Šehvetila - Šemokhmedi - Šeubani - Šilda - Šindisi - Šitskvara - Škašisuki - Škhmeri - Škvana - Šlara - Šmathi - Šorapani - Šovi - Šroma (Abhaasia) - Šroma (Guria) - Šroma (Kahhethi) - Šroša - Šua Baši - Šua Ganahleba - Šua Gezruli - Šuahhevi - Šua Horši - Šua Kvalithi - Šuamta - Šuamtha - Šua Nosiri - Šuaphho - Šua Shvava - Šua Surebi - Šubani - Šubara - Šulaveri
Z
Zagan - Zahesi - Zakvi - Zamlethi - Zana - Zaridzeebi - Zartsupha - Zeda Agvi - Zeda Alisubani - Zeda Bahvi - Zeda Dzimithi - Zeda Kldeethi - Zeda Sakhara - Zeda Sazano - Zeda Simonethi - Zeda Zegani - Zeda Tškviši - Zegani (Gulripš) - Zegani (Suhhumi) - Zegani (Gagra) - Zegdulethi - Zeindari - Zemo Abaša - Zemo Alvani - Zemo Artani - Zemo Ažara - Zemo Bargebi - Zemo Bari - Zemo Erkethi - Zemo Gali - Zemo Gumuriši - Zemo Handaki - Zemohhevi - Zemo Hodašeni - Zemo Hvedurethi - Zemo Karabulagi - Zemo Khedi - Zemo Latha - Zemo Matšara - Zemo Matšhaani - Zemo Nagvazavo - Zemo Osiauri - Zemo Phartsma - Zemo Surebi - Zemo Thelethi - Zeni (Gali) - Zeni (Otšamtšira) - Zeni (Samegrelo–Zemo Svanethi) - Zenobani - Zestaphoni - Zguderi - Zima - Znakva - Zodi - Zomlethi - Zoti - Zovrethi - Zubi (Ratša-Letšhumi ja Khvemo Svanethi) - Zubi (Samegrelo–Zemo Svanethi) - Zugdidi - Zumi - Zvandripš - Zvare (Adžaaria) - Zvare (Imerethi)
Ž
Žabna - Žahhunderi - Žanivri - Žinvali - Žirgališkha
T
Tabahmela - Tabatskuri - Tadzrisi - Talaveri - Taleri - Tambovka  - Tamkvatš-Igvavera - Tamõš - Tasrakva - Tbethi - Tehhi - Thagiloni - Thaia - Thamakoni - Thamarisi (Marneuli) - Thamarisi (Bolnisi) - Thavisuphleba - Thbilisi - Thekali - Theklathi - Thelavi - Theliani - Therdžola - Thethri Tskaro - Thethri Tsklebi - Thhilnari - Thhinaškari - Thhinvali - Thianethi - Thina - Thorsa - Thrialethi - Thubun - Thuzi - Tibaani - Tinishidi - Tirdznisi - Tkemlovana - Tkibuli - Tkvartšeli - Tkviavi - Tobanieri - Togoni - Tolebi - Tološi - Toumõš - Tsabliani - Tsagera - Tsageri - Tsagveri - Tsagvli - Tsahhi - Tsaiši - Tsalendžihha - Tsalka - Tsalkoti - Tsana - Tsanigvartha - Tsartše - Tsebelda - Tsedisi - Tserovani - Tsesi - Tshemlishidi - Tshenistskali - Tshinvali - Tshiri - Tshmori - Tshmorisi - Tshomarethi - Tshramuhha - Tshratskaro - Tshunkuri - Tshvaritšamia - Tsihhisdziri - Tsihhisdžvari - Tsihhisubani - Tsilkani - Tsinandali - Tsinarehhi - Tsintskaro - Tsipha - Tsiphertši - Tsiphlovani - Tsirkhvali - Tsithelhevi - Tsithelubani (Khvemo Kharthli) - Tsithelubani (Šida Kharthli) - Tsitheli Tskaro - Tsitrusovani - Tskalaphorethi - Tskalthbila - Tskaltubo - Tskemi - Tskmethi - Tskruthi - Tskrõš - Tskurgili (Otšamtšira) - Tskurgili (Suhhumi) - Tsnori - Tsodniskari (Abhaasia) - Tsodniskari (Kahhethi) - Tsona - Tsotshnara - Tsouhva - Tsromi - Tsudzahha - Tsumuri - Tsutshvathi - Tsvišaarhu - Tsvõndõrta - Tšahhathi - Tšaisubani - Tšakhva - Tšakhvindži - Tšala (Abhaasia) - Tšala (Imerethi) - Tšalaubani - Tšale - Tšalovani - Tšandari - Tšaniethi - Tšantliskuri - Tšantškheri - Tšarthali (Mtshetha-Mthianethi) - Tšasavali (Ratša-Letšhumi ja Khvemo Svanethi) - Tšažaši - Tšatsvkõt - Tšeliagele - Tšeremi - Tšerkezihhu - Tšernigovka (Gruusia) - Tšetšhethi - Tšetšla - Tšhalta - Tšhari - Tšhikvtha - Tšhoria - Tšhorotsku - Tšhortholi - Tšiathura - Tšigripš - Tšihha - Tšihhareši - Tšikaani - Tšiora - Tširjuta - Tšithatskari - Tškaduaši - Tškhvaleri - Tškonhumla - Tšlou - Tšognari - Tšohhatauri - Tšolaši - Tšoporti - Tšortšani - Tšotšhathi - Tšrebalo - Tšuburhindži - Tšumlaki - Tšvana - Tušurebi - Tvanaarhu - Tviši
U
Uazabaa - Udabno - Ude - Udžarma - Uhhuthi - Ulianovka (Kahhethi) - Uraveli - Urbnisi - Urehhi - Ureki - Urta - Usahhelo - Ušaphathi - Ušguli - Utsera
V
Vahhani - Vahtangisi - Vake - Vakhiri - Vakidžvari - Vale (Gruusia) - Vanathi - Vaneli - Vani - Vardisubani - Vardzia (Imerethi) - Vardzia (Samtshe-Džavahhethi) - Vargavi - Varhani - Variani - Vartsihhe - Vartša - Vašlovani - Vazisubani - Vatševi - Vatšiani - Vatšnadziani - Vedidkari - Vedžini - Velevi - Veli (Gruusia) - Velistsihhe - Verhni Gulripš - Verhni Pšap - Verhni Tskaro - Verhnjaja Apiantša - Verhnjaja Birtsha - Verhnjaja Ešera - Verhnjaja Jašthva - Verhnjaja Kolhida - Verhnjaja Mtsara - Vesjolovka (Gruusia) - Veškudeli - Vladimirovka (Gruusia) - Volodarskoje (Gruusia) - Vtoraja Bagažiašta - Vtoroi Arassadzõhh - Vtoroi Kopõt
Transilvaania sinilill
Transilvaania sinilill (Hepatica transsylvanica, varem Hepatica angulosa) on taimeliik tulikaliste sugukonnast sinilille perekonnast.
Aare Allikvee
Aare Allikvee (29. detsember 1921 Koksvere, Kõo vald, Viljandimaa – 13. august 1994 Tartu) oli eesti muusikateadlane ja pedagoog.
Ta lõpetas 1941. aastal Tallinna Õpetajate Seminari.
1951. aastal lõpetas Tartu Muusikakooli muusikateooria ja kompositsiooni alal (Johannes Bleive klassis). 1953–1957 õppis muusikateadust Moskva Gnessinite-nimelises Muusikapedagoogikainstituudis.
Utah
thumb|[[Archesi rahvuspark]] Utah (hääldus eesti keeles [j'uuta], inglise keeles [ʼjuːtɑː]) on Ameerika Ühendriikide osariik. See on üks mägiosariikidest.
Aare Allikvee
Muusikapedagoogina
Ta oli huvitava ainekäsitlusega andekas lektor. Esines aastatel 1962–1982 ENSV Riikliku Filharmoonia loengkontsertidel (sarju: "Lehekülgi eesti muusika arenguloost", "Ajastuist, stiilidest ja vooludest"; "Maailma rahvaste muusikast", "Huvitavaid lehekülgi muusikast"). Avaldanud ajakirjanduses artikleid, koostanud tele- (sari "In C", 1972–1975) ja raadiosaateid.
Utah
Utah piirneb kirdes Wyomingi, idas Colorado, lõunas Arizona, läänes Nevada, põhjas Idaho ja kagunurgas New Mexico osariigiga. Kaks kolmandikku rahvastikust elab Wasatch Fronti linnastus osariigi põhjaosas Wasatchi mäeaheliku läheduses, mille keskpunktiks asub osariigi pealinn Salt Lake City, ülejäänud osariigi suurte avarustega maa-alad on enamjaolt hõredalt asustatud.
Utah sai 4. jaanuaril 1896 USA 45. osariigiks. Osariik on saanud nime juutede indiaanirahva järgi. 1840. aastatel asusid praeguse Utah' osariigi alale mormoonid ning Utah kujunes mormoonide kultuurilise mõju keskmeks. Ka tänapäeval moodustavad mormoonid enam kui poole osariigi rahvastikust.
Aare Allikvee
Tunnustus
Mitu aukirja Eesti NSV Ministrite Nõukogu Riiklikult Kõrg- ja Keskerihariduse Komiteelt.
Utah
Nimi
Osariik on nime saanud juute indiaanirahva järgi. Ingliskeelne Utah [ʼjuːtɑː] on laenatud hispaania keele vahendusel 17. sajandil mõnest juutede naaberrahva keelest (näiteks hopi yóta, komantši yú’hta, lõunapaiuute yuutaaci); sõna tähendus on teadmata. Juutede endanimetus on núučI, mis tähendab juutet, indiaanlast või laiemas tähenduses lihtsalt inimest.
Loodus
pisi|[[Monument Valley]] Utah' pindala on 219 887 km². See on pindalalt 13. osariik. Utah maastik on mitmekesine. See asub Kaljumäestiku, Suure nõo ja Colorado platoo kokkupuutekohas. Kolmandiku osariigi pindalast hõlmavad kõrbed ja teise kolmandiku metsad. Osariigis leidub soolakuid ja soolajärvi, millest suurim on Suur Soolajärv. Suurimad jõed on Colorado jõgi ja Green River. Kõrgeim koht on Kings Peak (4123 m), mis asub osariigi kirdeosas Uinta mägedes.
Kliima
Utah's valitseb põõlkõrbeline või ariidne kliima. Talviti on õhutemperatuur sageli alla 0 °C, kuigi mäed peatavad põhjast tulevad külmalained. Suvel võib õhutemperatuur tõusta üle 40 °C. Suuremas osas osariigis ida- ja lõunaosas langeb aastas alla 300 mm sademeid, lääneosas 250 mm ja Suure Soolajärve piirkonnas 130 mm. Lumesadu esineb kogu osariigis. Salt Lake City langeb aastas sademeid lumena 143 cm. Mägedes võib aastas sada üle 1250 cm lund ning lumikate võib seal püsida kuni juulini. Äikesetorme esineb aasta harva. 1999. aastal tabas Salt Lake Cityt F2-kategooria tornaado.
Kõrgeim mõõdetud õhutemperatuur Utah's on 48 °C, mis mõõdeti 4. juulil 2007 St. George'is. Madalaim temperatuur mõõdeti Peter Sinksis 1. veebruaril 1985, mil oli −56 °C külma. Madalaim asustatud kohas mõõdetud temperatuur on −45 °C, mis registreeriti 12. novembril 1932 Woodruffis.
Ajalugu
Enne eurooplaste saabumist elasid praeguse Utah' alal paljud indiaanihõimud, teiste seas gošutid, navahod, paiutid, šošonid ja juteed.
Utah' lõunaosa uuris 1540. aastal legendaarse kullalinna Cíbola otsingul hispaanlane Francisco Vásquez de Coronado. 1776. aastal läbis Utah' piirkonda kahe frantsiskaani preestri Atanasio Domíngueze ja Silvestre Vélez de Escalante ekspeditsioon. Seejärel külastasid Utah'd hispaanlastest kaupmehed. 1820. aastatel oli piirkonnas kõige tähtsam karusnahakaubandus. 1824. aastal külastas esimese eurooplasena Suurt Soolajärve Jim Bridger. 1820. aastate teises pooles uuris Utah' piirkonda Jedediah Smith. 1840. aastatel külastasid Utah'd John C. Frémonti juhitud ekspeditsioonid.
Mehhiko iseseisvumisega 1821. aastal läks praeguse Utah' ala Mehhiko koosseisu. USA koosseisu läks Utah 1848. aastal Guadalupe Hidalgo lepinguga. 1847. aastal asusid praeguse Salt Lake City alale mormoonid. 1850. aastal loodi Utah' territoorium, mis hõlmas algselt täielikult või osaliselt üheksa praegust USA osariiki. Praegused Utah' piirid kujunesid välja 1868. aastaks.
1861. aastal valmis Utah's esimese Ameerika Ühendriike läbiva telegraafiliini viimane lõik ja 1869. aastal valmis Utah's esimese Ameerika Ühendriikide läbiva raudtee viimane osa.
Haldus ja poliitika
pisi|left|[[Utah' osariigi kapitoolium|Osariigi kapitoolium Salt Lake Citys]] pisi|150px|Osariigi praegune kuberner [[Spencer Cox]] Utah' seadusandlik kogu on kahekojaline ning koosneb 29 liikmelisest Senatist ja 75 liikmelisest Esindajatekojast. Kõrgeim täidesaatev võim kuulub kubernerile. Kuberner valitakse nelja-aastaseks ametiajaks. 2021. aastast on osariigi kuberner Spencer Cox. Kohtuvõim on jagatud ülemkohtu ja apellatsioonikohtu vahel.
Osariik jaguneb 29 maakonnaks.
Utah's on ülekaalukalt suurem Vabariikliku Partei toetajaskond. Vabariiklased on olnud presidendivalimistel võidukad juba alates 1968. aastast.
Rahvastik
Rahvaarv oli 2020. aasta rahvaloenduse järgi 3 271 616. See on elanike arvult 30. osariik. Keskmine asustustihedus on 14,12 in/km².
2017. aasta seisuga moodustasid 90,9% elanikest valged, 2,6% aasialased, 1,5% põlisameeriklased ja 1,4% mustanahalised. Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 14%.
Umbes kaks kolmandikku elanikust elab Wasatch Fronti linnastus osariigi põhjaosas Wasatchi mäeaheliku läheduses, peamiselt osariigi pealinnas Salt Lake Citys.
2010. aasta seisuga elas linnades 90,6% elanikkonnast, millega oli Utah USA osariikidest kaheksandal kohal.
Utah on USA üks usuliselt homogeensemaid osariike. Ligikaudu 60% Utah' elanikest kuuluvad Viimse Aja Pühade Jeesuse Kristuse Kirikusse. See asjaolu mõjutab suuresti Utah' kultuuri ja igapäevaelu.
Suurimad linnad
pisi|230px|[[Salt Lake City]]
Haridus
Tähtsamad Utah's tegutsevad kõrgkoolid on Utah' Ülikool, Utah State University, Lõuna-Utah' Ülikool ja Weber State University. Tähtsaim erakool on Brigham Youngi Ülikool.
Majandus
pisi|left|Utah's asuv [[Kennecotti vasekaevandus on maailma sügavaim avakaevandus]] Osariigi majandus on väga mitmekesine. Põllumajandus- ja kaevandussektorit toetavad kerge- ja rasketööstus, rahandus, transport ja turism. Salt Lake City on piirkondlik rahandus- ja kaubanduskeskus ning seal asuvad paljude suurettevõtete kontorid.
Transport
pisi|Utah' silt Tähtsamad kiirteed on Interstate 15 ja Interstate 80, mis kulgevad läbi Salt Lake City. Salt Lake Citys asub rahvusvaheline lennujaam.
Sport
Utah on teine kõige väiksema elanike arvuga osariik, mille spordiklubi mängib Põhja-Ameerika profispordi mõnes viies kõrgeimas liigas. Suurimad spordimeeskonnad on korvpalliklubi Utah Jazz, mis mängib NBA-s ja jalgpalliklubi Real Salt Lake, mis mängib Major League Socceris. Kolledžispordis on populaarne ameerika jalgpall.
Ebersbach (Saksimaa)
Ebersbach on vallaosa ja endine vald Saksamaal Saksimaa Görlitzi kreisis Tšehhi piiri ääres.
1. jaanuaril 2011 liideti see Neugersdorfi linnaga, tekkis Ebersbach-Neugersdorf.
Utah
Sport
2002. aastal toimusid Salt Lake Citys XIX taliolümpiamängud.
Sümboolika
pisi|125px|Teetähis pisi|125px|[[Veeranddollariline]]
Rammu saar
pisi|Rammu (1) asukoht Kaberneeme (6) ja Ihasalu poolsaarest (7) põhjas
Rammu saar (rts, sks Ramö, ka Schafbockinsel ehk pässi-/jäärasaar ) on Harjumaal Jõelähtme vallas asuv 1,12 km² suurune väikesaar. See on Kolga lahe suurim saar.
Saar arvatakse Rammu küla alla. 2000. ja 2011. aasta rahvaloenduse andmetel puudus saarel püsiasustus. 2021. aastast on saarel üks elanik.
Nimi
Saart on esmamainitud 1564 kui Herman Zöge saart (holm des Herman Zöge). 1570 on saart nimetatud holm Ramboe, 1737 Rammo Saar, 1768 Rammusaar ja 1798 Rammosaar.
Saare nime tähendus pole teada. Nimi võib tuletuda eestikeelsest sõnast 'ramm' või rootsikeelsetest sõnadest ramm 'soine ala' või ram 'jäär'.
Asend
Rammu saar asub Kolga lahes, Kaberneeme neemest 4 kilomeetrit loode pool.
Saarel eenduvad mitmed maasääred: loodes Kudusäär, kirdes Ninaotsanukk, kagus Vesisäär, idas Allu saar. Rammu pikkus on umbes 3,5 kilomeetrit. Rammu saart on võrreldud kapsarauaga, mis tähendab, et saar on S-kujuline ja keskel on varre kujuline jämedam koht.
Loodus
pisi|[[Maajärv on saare suurim veekogu]] pisi|Saare maastik pisi|Saare maastik sügsel
Arnold J. Toynbee
Arnold Joseph Toynbee (14. aprill 1889 – 12. oktoober 1975) oli Suurbritannia ajaloolane.
Rammu saar
Pinnamood
Rammu saar on kuni 3,4 meetrit kõrge. Saarel esineb kamardunud randa, liivaranda ja kruusa-veeristikuranda.
Arnold J. Toynbee
Toynbee elutööks oli 12-köiteline "A Study of History" ("Uurimus ajaloost"), mis püüdis kõiki ajaloolisi protsesse selgitada tsivilisatsiooniteooriaga. Toynbee on tugevalt mõjutatud Oswald Spengleri maailmavaatest (teda oma peateoses kordagi mainimata), kuid viimasest erinevalt ei pea kultuuri allakäiku ja hukkumist fataalselt paratamatuks.
Rammu saar
Pinnamood
Nagu teised sealkandis asuvad saared, on ka Rammu kivine: palju leidub rändrahne ja kivikuhjatisi. Rammu pinnas on kohati liivane. Saarelt on leitud maagaasi.
Arnold J. Toynbee
Toynbee jagas maailma enam kui 20 tsivilisatsiooniks ning lahkas neid põhjalikult, kujundades teooria tsivilisatsioonide tõusust ehk kasvust, langusest ja hävingust. Nende ja väiksemate tsivilisatsioonidega seotud protsessidega seletas ta kogu ajaloo kulgu. Ent teised ajaloolased leidsid tema tööst palju ebatäpsusi ning ka vigu, mistõttu tema teooria kaotas peagi ajalooteaduse silmis tõsiseltvõetavuse. Samas oli see üks huvitavamaid ja põhjalikumaid kogu ajaloo süstematiseerimise katseid, mis oli ilmselt teadlikult kirjutatud ka vastukaaluks marksistlikule ajaloonägemusele.
Rammu saar
Veestik
Rammul on 4 järvikut, neist suurim on Maajärv (2,4 ha). Saare joogivett on saadud salvkaevudest.
Taimestik
Rammu saarel on tuvastatud 255 liiki soontaimi. Taimedest valdavad kadastik, männid, pihlakad, pajud, roostik. 1984 istutati 50 hektarile mände, praegu on saarel levinud samblikumännikud. Saare ainulaadsem taimekooslus on kukemarjanõmm, saare põhjaosas esineb rannaniitu. Haruldastest taimedest kasvab saarel põhjatarna.
Linnustik
Saarel on tuvastatud 52 liiki linde.
Loomastik
Saarel on pesitsenud rebaseid.
Ajalugu
Pärimuse järgi hukati Rootsi kuninga käsul 1710. aastal üks soomerootslane, kelle naine koos pojapojaga põgenenud Pranglile. Ent sealgi ei saanud nad rahu, kuna kohalik rahvas põletanud nende hurtsiku. Ainukesena pääses pojapoeg, kes läinud asustamata Rammu saarele. Sinna kutsus ta ka ühe lapsepõlvekaaslase Soomest, mandrilt leidsid nad mõlemad naise ja nii saanudki alguse esimesed pered Rammul.