cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
1994. aasta ujumise maailmameistrivõistlused
200 m rinnuli
Finaal: 6. september Osavõtjaid: 42 Maailmarekord: 2.24,76 (1994) Rebecca Brown, Austraalia <br style="clear:left" />
200 m liblikat
Finaal: 11. september Osavõtjaid: 29 Maailmarekord: 2.05,96 (1981) Mary T. Meagher, USA <br style="clear:left" />
200 m kompleksi
Finaal: 10. september Osavõtjaid: 33 Maailmarekord: 2.11,65 (1992) Li Lin, Hiina <br style="clear:left" />
4x100 m vabalt
Finaal: 7. september Osavõtjaid: 14 võistkonda Maailmarekord: 3.39,46 (1992) USA Nicole Haislett, Dara Torres, Angel Martino, Jenny Thompson <br style="clear:left" />
4x200 m vabalt
Finaal: 5. september Osavõtjaid: 10 võistkonda Maailmarekord: 7.55,47 (1987) Saksa DV Manuela Stellmach, Astrid Strauss, Anke Möhring, Heike Friedrich <br style="clear:left" />
4x100 m kombineeritult
Finaal: 10. september Osavõtjaid: 17 võistkonda Maailmarekord: 4.02,54 (1992) USA Lea Loveless, Anita Nall, Crissie Ahmann-Leighton, Jenny Thompson <br style="clear:left" />
August Sõrra
August Sõrra (18. jaanuar 1903 Ropka vald, Tartumaa – 1. oktoober 1944 Läänemeri ) oli eesti advokaat.
Õppis 1925–1932 (lõpetas) Tartu Ülikoolis õigusteadust. Sakala vilistlane.
Alates 1938 vandeadvokaat Tartus. Hukkus Rootsi põgenemisel.
Vaino Vahing
thumb Vaino Vahing (15. veebruar 1940 Aravu, Meeksi vald, Tartumaa – 23. märts 2008 Tartu) oli eesti psühhiaater, prosaist ja näitekirjanik.
Oli 1973. aastast Eesti NSV Kirjanike Liidu liige.
Vahingust on tehtud dokumentaalfim Vaino Vahingu päevaraamat.
Haridus ja meditsiiniline karjäär
Vaino Vahing õpetas muu hulgas ka psühhiaatriat, kohtupsühhiaatriat, psühhoteraapiat, psühhohügieeni ja narkoloogiat.
Ta avaldas kirjutisi eksperimentaalsest ja kliinilisest psühhofarmakoloogiast.
Isiklikku
Vaino Vahing on olnud abielus Anne Kallinguga (1963–1969), Maimu Bergiga (1969–1979) ja Heli Vahinguga (1982–1984). Abielust Maimu Bergiga on neil tütar, Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunik Julia Laffranque.
Romeo
Romeo on William Shakespeare'i näidendi „Romeo ja Julia“ meespeategelane
Romeo võib tähendada ka:
Tähestikulisel hääldamisel märgib see tähte R.
Alfred Kirwa Yego
Alfred Kirwa Yego (sündinud 28. novembril 1986 Eldoretis) on Keenia kergejõustiklane (keskmaajooksja, 2007. aasta maailmameister 800 m jooksus).
Yego tuli 2004. aastal Keenia noortemeistriks 800 m jooksus. Samal aastal võitis ta hõbemedali samal distantsil juunioride maailmameistrivõistlustel Itaalias Grossetos ajaga 1.47,39.
Järgmisel aastal arvati ta Helsingi MM-il oma maa koondisse, kuid jäi 4. eeljooksus neljandaks (poolfinaali läks 3 jooksjat). Aeg oli ka vilets ja andis kõigest 30. koha. Hooaja lõpus jäi ta IAAF-i finaalvõistlustel 6.-ks.
2006. aastal võitis ta Mauritiusel peetud Aafrika meistrivõistlustel pronksmedali ajaga 1.46,85. Hooaja lõpus oli ta IAAF-i finaalvõistlustel kaheksas.
2007. aasta maailmameistrivõistlustel Ōsakas tuli ta 800 m maailmameistriks. See kujunes passimisjooksuks, mis lõppes 4 sekundit maailma hooaja tippmargist nõrgema ajaga ja kus kõik finalistid mahtusid poole sekundi sisse. Yego jooksis 1.47,09 ja edestas sajandiksekundiga kanadalast Gary Reedi. Kolmandaks tuli Juri Borzakovski.
2008. aasta suveolümpiamängudel Pekingis lõpetas Yego 4. eeljooksu ameeriklase Nick Symmondsi järel teisena ajaga 1.46,04, mis oli eeljooksude 13. aeg – ei midagi erilist. See-eest võitis ta keskmise, kõige kiirema poolfinaali 1.44,73-ga. Finaalis ta seda aega enam-vähem kordas (1.44,82) ja tuli pronksmedalile. Võitis tema kaasmaalane Wilfred Bungei 1.44,65-ga, teiseks tuli sudaanlane Ismail Ahmed Ismail 1.44,70-ga. Hooaja lõpus võitis ta IAAF-i finaalvõistlused.
2009. aastal tuli Yego MM-il hõbemedalile. Ta võitis 5. ehk kõige nõrgema eeljooksu ajaga 1.48,32. Keskmises, kõige tugevamas poolfinaalis lõpetas ta kolmandana ajaga 1.45,22 Yusuf Saad Kameli (sündinud Gregory Konchellah) ja Borzakovski järel. Finaalis oli tema aeg 1.45,35. Võitis Mbulaeni Mulaudzi 6 sajandikku parema ajaga. Yego aeg omakorda võrdus sajandikupealt Kameli omaga. Alles fotofiniši põhjal tunnistati Yego teiseks.
Paar nädalat hiljem parandas ta Rietis oma isiklikku rekordit 1.42,67-ni, lõpetades Aafrika rekordi jooksnud David Rudisha järel teisena. Hooaja lõpus oli ta IAAF-i finaalvõistlustel 7.
Zuasti
Kõrgus merepinnast on 460 m.
Howard Zinn
pisi|Howard Zinn (2009)
Howard Zinn (24. august 1922 Brooklyn, New York – 27. jaanuar 2010 Santa Monica, California) oli USA ajaloolane, vasakpoolne aktivist ja näitekirjanik.
Ta oli 1964–1968 Bostoni Ülikooli poliitikateaduse professor.
Tema raamat "A People's History of the United States" on olnud menukas ja mõjukas. Seda on laialdaselt kasutatud kooliõpikuna.
Zinni publitsistika kaitseb kodanikuõigusi ja kodanikuvabadusi ning on sõjavastane.
Vana-Kuuste vald
Vana-Kuuste (saksa keeles Alt-Kusthof) oli vald Tartumaal Kambja kihelkonnas. Valla pindala oli 101 km² ja elanikke oli 2012 (1934. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866 –1939.
Vallas oli 400 talundit ja elamut ning need kasutasid 7699 ha maad (1929. aasta seisuga). Vallamaja asus Vana-Kuuste külas.
1891 liideti Vana-Kuuste vallaga Reola-Uhti vald.
Serga
Serga on küla Võrumaal Setomaa vallas.
Obinitsa oja üks nimevariant on Serga oja.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.
Saare
Saare on mitme Eesti koha nimi:
Saare on eesti perekonnanimi.
Ferdinand Piloty
pisi|Ferdinand Piloty Ferdinand Piloty (28. august 1786 – 8. jaanuar 1844 München) oli saksa litograaf.
Õppis Moritz Kellerhoveni ja Johann Christian von Mannlichi juures Münchenis. Litograafia juurde jõudis Piloty, kui Baieri õueraamatukogu direktor Johann Christoph von Aretin otsustas 1807. aastal toetada litograafiatöökoja rajamist ja palkas joonistajaid (kaasaarvatud Piloty) uue graafikaliigiga tegelema.
Piloty kujunes osavaks litograafiajoonistajaks ning ta töötas Müncheni ja Schleissheimi kunstikogude reprodutseerimisel.
Ferdinand Piloty oli maalikunstnik Karl von Piloty isa.
1931. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused
1931. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused olid 8. suusaalade maailmameistrivõistlused, mis toimusid 13.–15. veebruarini Oberhofis Saksamaal.
18 km
<br style="clear:both" />
50 km
Kuupäev: 15. veebruar
<br style="clear:both" />
Normaalmägi + 18 km
Kuupäev: 13. veebruar
Netscape (veebilehitseja)
Netscape'i arendamist alustati 1994. aastal. Oma hiilgeajal, aastatel 1995–1998, kuulus Netscape'ile veebibaruserite turu enamus. 1996. aasta aprillis omas Netscape 89% kogu turust. Järgmistel aastatel kaotas Netscape kogu oma turuosa Internet Explorerile, kuna viimane integreeriti Windowsi operatsioonisüsteemiga.
1931. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused
Normaalmägi + 18 km
<br style="clear:both" />
Netscape (veebilehitseja)
Netscape'i arendamine lõpetati 2007. aasta lõpus väikese turuosa tõttu. Netscape'i viimane versioon 9.0.0.6 avalikustati 20. veebruaril 2008 ning ametlik tugi tootele lõppes 1. märtsil 2008.
1931. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused
Normaalmägi
Kuupäev: 13. veebruar
<br style="clear:both" />
Medalid
<br style="clear:both" />
Renaturatsioon
Renaturatsioon on valgu kõrgemat järku (neljandat, kolmandat ja teist) ruumiliste struktuuride ja bioloogilise aktiivsuse taastumine.
Renaturatsioon on denaturatsiooni pöördprotsess. See avaldub suhteliselt kerge denaturatsiooni järel (valgu primaarstruktuur on säilinud) ning eeldusel, et denaturatsioonifaktorid on kõrvaldatud. Kui denaturatsiooni põhjustas temperatuur, siis renaturatsiooni ei toimu.
Tarkade kivi
Tarkade kivi ehk filosoofiline kivi (ladina keeles lapis philosophorum) on legendaarne alkeemikute tööriist, millel olevat võime baasmetallid kullaks muuta. Samuti olevat tegu igavese elu eliksiiri (ladina elixirium vitae) ühe koostisosaga. Ametlikult tunnistati filosoofilise kivi otsingud mõttetuks aastal 1775, kui Prantsuse Teaduste Akadeemia loobus sellesisulisi taotlusi nagu ka igiliikuri projekte ja ringi kvadratuuri ülesande lahendusi läbi vaatamast.
Saare (Tartu)
Saare (vene keeles: Želatšek) on küla Tartu maakonnas Tartu vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Piirissaare valda.
Ramm
Ramm on Riiast pärit Eestimaa aadlisuguvõsa.
Saare (Tartu)
Küla asub Piirissaare lõunarannikul. Põhja poole jäävad Piiri ja Tooni küla.
Tsaariajal kuulus küla Peterburi kubermangu Oudova maakonda. 1863. aastal ehitati Saare külla vanausuliste puust palvemaja, kuhu mahtus 400 inimest.
1913. aastal oli külas 56 majapidamist.
Ramm
Ajalugu
Esimene teadaolev suguvõsa esindaja oli Riia kodanik Matheus Ram, kes elas 15. sajandi lõpul. Tema pojapoeg Thomas Ramm oli Riia müntmeister ja kohaliku Suurgildi oldermann. Tema pojapoeg kelle nimeks oli samuti Thomas Ramm, sai 1621. aastal Riia bürgermeistriks, 1622 kinkis Gustav II Adolf talle Padise mõisa ja 1624. sai Thomas Ramm aadlitiitli. Rammide suguvõsale kuulusid erinevatel aegadel Padise, Vihterpalu, Vasalemma, Leetse, Salutaguse, Suure-Lähtru ja Hatu mõis.
Saare (Tartu)
2000. aasta rahvaloenduse järgi elas külas 34 inimest. 2011. aasta rahvaloenduse järgi elas Saare külas 11 inimest.
Külas tegutses kuni 2016. aasta põlenguni Piirissaare vanausuliste palvemaja.
Kärsa sadam
Kärsa sadam (ka Vätta sadam) (sadama kood: EE KSA) asub Suure-Rootsi külas, Vätta poolsaare idarannikul, Sutu lahe läänekaldal.
Sadama geograafilised koordinaadid on.
Sadama territoorium hõlmab 620 m2 maa-ala ja 6600 m2 veeala.
Sadamas on 4 kaid üldpikkusega 293,5 m. Suurim sügavus kai ääres on 2 m.
Suurim võimalik laev: pikkus 12 m, laius 8 m, süvis 1,5 m.
Denaturatsioon
Denaturatsioon ehk denatureerimine (kunstladina denaturare 'loomulikest omadustest ilma jätma') tähendab biopolümeeride, peamiselt valkude omaduste (lahustuvuse, bioloogilise aktiivsuse, reageerimisvõime jne) muutumist temperatuuri, rõhu ja muude tingimuste muutmise teel.
Denaturatsiooniks nimetatakse ka ainult tehniliseks kasutamiseks määratud ainete söögi- ja joogikõlbmatuks muutmist. Kõnekeeles nimetatakse denatureeritud alkoholi tinaturkaks.
Tänassilma vald
Tän(n)assilma vald (varasema nimega Vana-Tän(n)assilma vald (saksa keeles Alt-Tennasilm)) oli vald Viljandimaal Viljandi kihelkonnas. Valla pindala oli 78 km² ja elanikke oli 1343 (1934. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866 –1939.
Vallas oli 337 talundit ja elamut ning need kasutasid 5553 ha maad (1929. aasta seisuga). Vallamaja asus Tänassilma külas.
Vallas asus Vana-Tännassilma mõis.
Hüpermarket
Hüpermarket ehk hiidkaubahall (ka hiidpood, hüperturg) on jaekaubandusettevõte, kus müügipinda on üle 2500 m² ning toidu- ja esmatarbekaupade osakaal ületab 50%.
Hüpermarketid asuvad peamiselt suurte magistraalide ääres ja suurtes kaubanduspiirkondades.
Hüpermarketid Eestis
Eesti esimese hüpermarketi avas ETK 1994. aasta 4. oktoobril Tallinnas Nõmme linnaosas.
Seni on Eestis viis üleriigilist hüpermarketitega kaupluseketti: Coop Maksimarket, Maxima XXX, Prisma, Rimi Hyper ja Selver.
Kurkse sadam
Sadama geograafilised koordinaadid on.
Sadama territoorium hõlmab 38 819 m2 maa-ala ja 55 000 m2 veeala.
Sadamas on 3 kaid üldpikkusega 136 m. Suurim sügavus kai ääres on 1,1 m.
Suurim võimalik laev: pikkus 5,2 m, laius 2,1 m, süvis 0,9 m.
2006. aastal pani Padise vald sadamarajatised 3,5 miljoni kroonise alghinnaga oksjonile, sest sadam vajas kordategemist ning vallal selleks raha ei olnud. Sadama ostis 6,5 miljoni krooni eest ehitusfirma AS Irbistero.
Sadamas asub mälestusmärk Kurkse suurõnnetuses hukkunud rahuvalvajatele.
Sirgova
Sirgova (ka: Sirkova, Širkova, Sirguva, Laiküla, Širkovo) on küla Võrumaal Setomaa vallas.
Küla kuulub Vaaksaarõ nulka.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.
Yauhen Vatutsin
Jaŭhien Vatucin (valgevene Яўген Іванавіч Ватуцін; eesti keeles on enam kasutatud kirjapilti Jevgeni Vatutin; sündinud 19. aprillil 1962 Minskis) on Valgevene kabetaja, rahvusvaheline suurmeister.
Merikotkas
Merikotkas (Haliaeëtus albicilla) on haugaslaste sugukonda merikotka perekonda kuuluv röövlind.
Merikotkas on Eesti suurim röövlind.
Levik
Merikotkas elab Euraasias, põhja poole kuni tundrani, lõuna poole Jaapani, Hiina, Põhja-Iraani, Türgi, Balkani ja Hispaaniani. Ta elab ka Korsikal, Sardiinial, Hebriididel, Shetlandil, Islandil ja Gröönimaal. Talvel on osa isendeid, eriti noored, hulgulinnud ning on jõudnud Pakistani ja Põhja-Aafrikasse.
Eestis elab ta peamiselt Saare- ja Hiiumaal ning Lääne-Eesti rannikul, kuid ka Peipsi rannikul. Eestis pesitseb ligi 300 paari merikotkaid. Merikotka talvist arvukust hinnatakse 600–900 isendile. Merikotka arvukus Eestis kasvab.
Merikotkaste arvukusele on halvasti mõjunud kloororgaanilised ühendid. Pärast nende keelustamist Läänemere ümbruses 1970. aastal püsis ühendite mõju veel mitu kümnendit ja liigi arvukus hakkas taas tõusma 1990. aastate alguses.
Välimus
Merikotkas on suur lind, Eesti suurim röövlind. Tema üldpikkus on 77–100 cm, tiiva pikkus 57–69 cm ja mass 3–6,5 kg. Emaslind on isasest tunduvalt suurem.
Täiskasvanud isendite sulestik on mitut värvi pruun, pea võib olla ookerjas või valkjas. Hoosuled on tumepruunid, saba koosneb 12 tüürsulest ja on valge. Noorlind, see tähendab alla 4 aasta vanune lind, on pruun mustja peaga, sulgede tüvikuosa on valkjas ja alapool valkjas pruunide tähnidega. Merikotka tiivad on pikad ja laiad, aga saba lühike ja kiiljas. Kukla- ja kaela suled on pikenenud ja terava tipuga. Noorlinnu sulestik läheb vanalinnu sulestikuks üle järk-järgult.
Vikerkest on vanalinnul kahvatukollane, noorlinnul pruun. Nokk on vanalinnul kollakas, noorlinnul must. Vahanahk ja jalad on kollased ning küünised mustad. Jookse on sulistumata ja selle poolest eristuvad merikotkad teistest kotkastest.
Noorlinde on lihtne segi ajada konnakotkastega, aga merikotkad lendavad rohmakamalt ja aeglasemate tiivalöökidega, meenutades lendavat vaipa.
Elupaigad ja pesitsemine
Pesa teeb ta vanadesse ranniku- ja rabametsadesse või nende serva, harilikult männi otsa, harvem kaljudele. Merikotkas väldib pesitsemist lageraielankide säilikpuudel. Rannikust asub merekotka pesa 5 km kaugusel sisemaal. Merikotkas eelistab 90-aastaseid lehtmetsi ja 120-130-aastasi okasmetsi. Pesa on jämedatest okstest koosnev hiigelkuhil, mida kasutatakse mitu aastat järjest. Aastakümneid kasutusel olnud pesakuhil võib olla isegi tonniraskune.
Kurn on varajane. Levila lõunaosas munetakse juba veebruari lõpul või märtsi algul, Eestis märtsi teisel poolel, aga tundras alles aprilli lõpul. Kurnas on tavaliselt 2 muna, aga võib olla ka vähem või rohkem. Pole ime, kui sigimine ebaõnnestub ja mune ei tulegi. Munad on valged, mõnikord ookerjate laikudega. Hauvad mõlemad vanemad, aga peamiselt emaslind. Haudumine kestab nii suure linnu kohta vähe: 35–40 päeva. Pojad lennuvõimestuvad umbes 70 päeva vanuselt.
Toitumine
pisi|Merikotkas saaki püüdmas Merikotkas ei ole toidu suhtes valiv. Palju sööb ta kalu. Ta laskub jalgupidi vette ja tõstab kala veest välja. Lisaks toitub ta veelindudest: ta heidutab linnu sukelduma ja napsab ta kinni, kui lind uuesti veepinnale ilmub. Ta sööb ka imetajaid, näiteks jäneselisi, ümisejaid ja suslikuid. Ta ei põlga ka väikest saaki ja püüab levila põhjaosas lemminguid. Merikotkas sööb ka raibet, eriti talvel.
Saagi varitsemiseks kasutab merikotkas kindlaid istekohti, näiteks suuri kive ja vanu puid.
Kaitse
Merikotkaste arvukus Eestis hakkas langema 19. sajandil. Inimesed hävitasid neid, sest arvasid, et merikotkas hävitab kalavarusid ja jahiloomi. Kõige halvemas seisus olid Eesti merikotkad 1960. aastatel, kui mitmel aastal järjest ei olnud Eestis ainsatki õnnestunud pesitsemist. 1980ndatel ja 1990ndatel anti Eestis elavatele merikotkastele talvel lisatoitu.
Merikotkas kuulub looduskaitse alla ja on Eesti punases raamatus.
Merikotkal ei ole looduslikke vaenlasi (peale inimese). Teda ähvardab elukeskkonna kadumine. Kuna merikotkas on toitumispüramiidi tipus, ähvardavad teda teistest liikidest rohkem inimtegevuse tulemusel keskkonda sattuvad mürgid, mille suhtes merikotkas on suhteliselt tundlik. Maaülikooli uuring näitas, et ligi pooled merikotkaste korjustest sisaldavad pliid, mille allikas on pliid sisaldav laskemoon. 2016. aastal lasti Eestis maha üks satelliitsaatjaga varustatud merikotkas.
Hongkongi vaatluskeskus
pisi|295x295px|Hongkongi vaatluskeskuse peakorter Hongkongi vaatluskeskus on Hongkongi valitsuse ilmaprognooside agentuur. Vaatluskeskus prognoosib ilmastikku ja annab hoiatusi ilmastikuga seotud ohtude kohta.
Samuti jälgib ja hindab vaatluskeskus Hongkongi kiirgustasemeid ning pakub muid meteoroloogilisi ja geofüüsikalisi teenuseid, et rahuldada üldsuse ning laevanduse, lennunduse, tööstuse ja masinaehituse vajadusi.
Vana-Kariste vald
pisi|Pärnu maakonna valdade piirid enne ja pärast [[1939. aasta vallareformi]] Vana-Kariste vald (saksa keeles Alt-Karrishof) oli vald Pärnumaal Halliste kihelkonnas. Valla pindala oli 145 km² ja elanikke oli 1930 (1934. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866 –1939.
Vallas oli 285 talundit ja elamut ning need kasutasid 8669 ha maad (1929. aasta seisuga). Vallamaja asus Saapaküla külas.
1939. aasta vallareformiga moodustati Volveti, Vana-Kariste, Uue-Kariste ja Pati vallast Tihemetsa vald. Penuja, Abja, Pornuse, Vana-Kariste ja Uue-Kariste vallast moodustati Abja vald.
Ostrova
Ostrova (ka: Ostruva, Ostrovka, Ostrovki, Saare) on küla Võrumaal Setomaa vallas.
Küla kuulub Koolina nulka.
Külas toimub suviti iga-aastane Ostrova festival.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.
Bogusław Wolniewicz
Bogusław Wolniewicz (22. september 1927, Toruń – 4. august 2017, Varssavi) oli poola filosoof ja loogik.
Wolniewicz töötas 1963–1998 Varssavi ülikoolis professorina. Akadeemilistes ringkondades on ta tuntud Ludwig Wittgensteini tõlkija ja kommenteerijana (1950. aastate lõpus hakkas oletatavasti esimesena Poolas süstemaatiliselt uurima Wittgensteini filosoofiat). 1990. aastatel sai tuntuks Radio Maryja ringkondadega seotud publitsistina. Kriitikud pidasid teda vaadetelt homofoobseks, antifeministlikuks, antisemiitlikuks ja islamofoobseks.
Elulugu
Haridusteed alustas ta 1934. aastal poola algkoolis. Sõja ajal tema haridustee ei katkenud, sest ta õppis 1939. aasta novembrist saksa üldkoolis, mis oli ette nähtud poolakatele (milles oli seejuures väga madalale viidud õppetase). 1941. aastal, pärast isa surma Sachsenhauseni koonduslaagris, hakkas Wolniewicz tööle Hermann Klechowitzi ehitusettevõttes, õppides samas sellega seotud ametikoolis (Berufsschule). 1945–1947 õppis Poola kuninganna Jadwiga nimelises Lütseumis. 1947–1951 õppis Mikołaj Koperniku Toruńi Ülikoolis. 1951 sai filosoofiamagistriks, magistritöö pealkiri oli "Subjektiivse idealismi kriitika V. I. Lenini teoses "Materialism ja empiriokrititsism"" ("Krytyka subiektywnego idealizmu w „Materializmie i empiriokrytycyzmie” W.I. Lenina"). Töötas Toruńi Ülikoolis loogikakateedris, 1953. aastal (stalinismi kulminatsiooniajal Poolas) loobus akadeemilisest tööst väljendusvabaduse puudumise tõttu ja töötas ehitajana, Poola Teaduste Akadeemia ehitusinstituudis ja põllumajanduses. 1956 naasis akadeemilisele tööle Gdański ülikoolis (tollal Gdański Pedagoogiline Kõrgkool). 1962 sai humanitaarteaduste doktoriks, kaitstes väitekirja "Igapäevakeele semantika Wittgensteini uues filosoofias" ("Semantyka języka potocznego w nowej filozofii Wittgensteina"). 1963. aastast töötas Varssavi ülikooli filosoofiakateedris.
1960. aastate lõpus omandas tuntuse ka Läänes, pidas loenguid ka Lääne ülikoolides. Oli üks neljast referendist Viinis toimunud XIV rahvusvahelise filosoofiakongressi Wittgensteini kollokviumil.
Sümmeetriline maatriks
Sümmeetriliseks maatriksiks nimetatakse lineaaralgebras ruutmaatriksit A, mis langeb kokku oma transponeeritud maatriksiga:
Näide
Näiteks järgmine 3×3-maatriks on sümmeetriline:
Piiri (Tartu)
Piiri on küla Tartu maakonnas Tartu vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Piirissaare valda.
Küla asub Piirissaare kirderannikul.
Küla vana venekeelne nimi on Межа ('Piir'). Omal ajal nimetati selle küla järgi kogu Piirissaart. .
Tsaariajal kuulus küla Liivimaa kubermangu Jurjevi (Tartu) maakonda. 1768. aastal asutati külas külakool. Piiri küla vanausuliste palvemaja on esmamainitud 1802. aastal. Teise maailmasõja ajal põles palvemaja maha.
1913. aastal oli külas 145 majapidamist. 1922/1923. õppeaastal oli Piiri 4-klassilises vene algkoolis 126 õpilast ja 2 õpetajat ning 3-klassilises eesti algkoolis 36 õpilast ja üks õpetaja.
Piiri külas asub endise Piirissaare kooli hoone ja pood, mille hoone ehitati 1902. aastal ja mis on saare üks vanimaid maju. Poe telliskivimaja elas üle 1923. aasta suure tulekahju, kui Piirissaarel põles maani maha 93 maja.
2000. aasta rahvaloenduse andmeil elas külas 57 inimest. 2011. aasta rahvaloenduse andmeil oli elanike arv 31.
Külas asuvad Piiri vanausuliste kalmistu ning luterlik Piirissaare kalmistu.
Eesti Vabariigi Elekterside Riigi Inspektsioon
Eesti Vabariigi Elekterside Riigi Inspektsioon oli Eesti Vabariigi Valitsusele alluv riigivalitsemisorgan, kes tegutses transpordi- ja sideministri valitsemisalas. 1. augustil 1998 moodustati inspektsiooni põhjal Sideamet.
Elekterside Riigi Inspektsiooni põhiülesaded olid
Fradique de Menezes
Fradique de Menezes (sündinud 21. märtsil 1942) on São Tomé ja Príncipe poliitik.
Ta oli São Tomé ja Príncipe president 23. juulist 2003 kuni 3. septembrini 2011.
Lindi sadam
Lindi sadam (sadama kood: EE LIN) asub Lindi külas, Pärnu lahe läänekaldal.
Sadama geograafilised koordinaadid on.
Sadama territoorium hõlmab 15 413 m2 maa-ala ja 29 200 m2 veeala.
Sadamas on 1 kai pikkusega 75 m. Suurim sügavus kai ääres on 1 m.
Kuressaare sadam
Sadama territoorium hõlmab 13 691 m2 maa-ala ja 59 032 m2 veeala.
Sadamas on 7 kaid üldpikkusega 328,5 m. Suurim sügavus kai ääres on 3,2 m.
Suurim võimalik laev: pikkus 20 m, laius 4 m, süvis 2,3 m.
Ajalugu
Saaremaa baltisaksa jahiomanikke ühendava Kuressaare Jahtklubi (Arensburger Yacht Club) sadamahoone ehitati 1909. aastal neile kuulunud jahisadama kaile Ooste nukil. Sadamahoone hävis 1944. aastal, samasse rajati 1999. aastal Kuressaare jahisadam.
1991. aastal otsustas Kuressaare Linnavolikogu rajada jahisadama Ooste nukile, Kuressaare Jahtklubi endisele asukohale. Faarvaatri jaoks leiti uus suund piki Roomassaare rannikut, süvendustöid alustati 1994. aastal 1995. aastal eraldas Phare fond eurotoetuse, mille eest tehti kaldakindlustust, muule ja kaisid ning taastati laste ujumiskoht (Titerand) Ujula abajas. Jahisadamas on 3 kaid poolesajale jahile, tankla ning olmehoone sauna ja baariga. Sadam avati 6. augustil 1999, kanalit süvendati täiendavalt 2001. aastal.
Professor Peeter Tulviste mälestusfond
Professor Peeter Tulviste mälestusfond on professor Peeter Tulviste mälestuse jäädvustamiseks 27. oktoobril 2017 Tartus asutatud stipendiumifond, mille eesmärk on toetada ja tunnustada üliõpilasi ja noorteadlasi, kes on ühiskondlikult aktiivsed ning panustavad silmapaistva õppe- ja teadustööga Eesti ühiskonna edendamisse. Fondi asutasid Tartu Ülikool, Tartu Linnavalitsus, Tartu Rotary Klubi, Eesti Psühholoogide Liit ja Tartu Ülikooli Sihtasutus. Stipendiumi suurus on 5000 eurot.
Kaldsümmeetriline maatriks
Kaldsümmeetriline e. antisümmeetriline maatriks on lineaaralgebras ruutmaatriks, mille transponeeritud maatriks ühtib selle vastandmaatriksiga.
Maatriks A = (aij) on antisümmeetriline parajasti siis, kui selle elementide jaoks kehtib kõikide indeksite i ja j jaoks. Sellest tingimusest järeldub, et A peadiagonaali elemendid on alati nullid:
Näiteks järgmine 3×3 maatriks on antisümmeetriline:
Sébastien Lefebvre
thumb|right|Sebastien Lefebvre Gaëtan-Jean Sébastien Lefebvre Pépin (rohkem tuntud kui Sebastien Seb Lefebvre; sündinud 5. juunil 1981) on prantsuse-kanada muusik, kes on eelkõige tuntud rütmikitarristi ja taustalauljana bändis Simple Plan.
Lefebvre kasvas üles Lavalis, Québecis ja töötas kojamehena oma endises keskkoolis.
Varasem elu
Lefebvre kasvas üles Lavalis koos oma vanemate ja kolme õe-vennaga. Tal on vanem vend Jay, kellega nad on väga lähedased, ning kaks nooremat õde, Andrée-Anne ja Héloise. Vend Jay on ära märgitud ka Simple Plani albumitel ja saate "Man of the Hour" kodulehel, kus teda tänatakse bändi pideva toetuse eest.
Lefebvrede vanemad lahutasid, kui Seb käis keskkoolis. Hiljem abiellusid mõlemad vanemad uute elukaaslastega, albumil "Simple Plan" tänab Seb oma nelja vanemat. Sebi ema, Lorraine Pépin, töötab laste psühholoogina ja sotsiaaltöötajana Ida-Montrealis, tema isa Jean Lefebvre aga inimõiguste alal Québecis.
"Man of the Hour"
"Man of the Hour" on taskuhäälingu saade (podcast), mida juhivad Lefebvre ja Simple Plani kodulehe tegija, fotograaf ja filmimees Patrick Langlois.
Saade sai kõrvalprojektina alguse, kui Lefebvre, Langlois ja Jaret Reddick otsustasid teha bändi. Nad ei olnud ühtegi lugu veel lindistanud, kuid T-särgid ja muud bändi promoks vajalikud asjad olid juba tehtud. Bändiga tegelemiseks neil aga aega piisavalt ei jätkunud, see-eest nende iTunes'i saatest "Man of the Hour" kujunes välja pikaaegne raadio- ja taskuhäälingu saade.
Hongkongi pass
Kuna Hongkongi ametlikud keeled on hiina ja inglise keel, trükitakse pass kakskeelsena nii hiina (traditsiooniliste tähtedega) kui ka inglise keeles.
Vastandmaatriks
Lineaaralgebras nimetatakse maatriksi A vastandmaatriksiks maatriksit –A.
Tarbatu (rahvatantsuansambel)
pisi|Tarbatu [[Tartu laulupidu|Tartu laulupeo rongkäigus 2014. aastal]] Eesti Maaülikooli rahvatantsuansambel Tarbatu on Tartus tegutsev rahvatantsuansambel.
1951. aastal eraldati Tartu Riiklikust Ülikoolist (TRÜ) põllumajanduslikud erialad ning loodi Eesti Põllumajanduse Akadeemia (EPA) ehk praeguse nimega Eesti Maaülikool. Varem TRÜ tantsurühmas tantsinud rahvatantsuhuvilised üliõpilased asutasid eesotsas Ilmar Reidlaga EPA rahvatantsurühma.
Vastandmaatriks
Maatriksi –A elemendid on maatriksi A vastavate elementide vastandelemendid.
Tarbatu (rahvatantsuansambel)
Rahvatantsurühma juhid
1983. aastal anti rühmale ansambli nimetus. 1990 sai ansambli nimeks Tarbatu.
Rahvatantsuansamblis on üle saja tantsija vähemalt seitsmes rühmas. Igal aastal tantsib vähemalt kaks põhirühma, kaks noorterühma, vilistlasrühm, gümnaasiumirühm ning lasterühm.
Nokia 2110
thumb|Nokia 2110 Nokia 2110 on 1993. aastal turule toodud Nokia GSM-mobiiltelefoni mudel, mis tegi selle ettevõtte tuntud mobiiltelefonitootjaks.
Erinevalt tänapäevastest mudelitest arendati seda mitu aastat. Kuigi 1994. aastal loodi väikeste täiendustega mudel 2110i, jäi põhimudel mitmeks aastaks kasutusele ja võeti hästi vastu.
Hiljuti on hakatud seda mudelit retromoena uuesti kasutama.
Lehtma sadam
Lehtma sadam (sadama kood: EE LHT) asub Hiiu maakonnas Tahkuna poolsaarel Kõrgessaare vallas Lehtma külas. Sadamas on 7 kaid üldpikkusega 532 m. Sadama territoorium hõlmab 126 600 m2 maa-ala ja 89 000 m2 veeala. Suurim võimalik laev: pikkus 130 m, laius 16,5 m, süvis 4,2 m. Suurim sügavus kai ääres on 5,5 m.
Sadama geograafilised koordinaadid on.
Vana-Võidu vald
Vana-Võidu vald (saksa keeles Alt-Woidoma) oli vald Viljandimaal Viljandi kihelkonnas. Valla pindala oli 62 km² ja elanikke oli 937 (1934. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866 –1939.
Vallas oli 190 talundit ja elamut ning need kasutasid 5424 ha maad (1929. aasta seisuga). Vallamaja asus tänapäeva Verilaske küla aladel.
Vallas asus Vana-Võidu mõis.
Ninotsminda
Ninotsminda on linn Gruusias Samtshe-Džavahhethi piirkonnas, Ninotsminda rajooni keskus.
2014. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ninotsminda elanikest armeenlasi 94,3% ja grusiine 5,3%.
Viited
Ninotsminda
Fernando Pereira
Fernando Pereira (hüüdnimi Cobo; sündinud 1963) on São Tomé ja Príncipe major, kes juhtis 16. juulil 2003 toimunud sõjaväelist riigipööret, kuid loovutas 23. juulil võimu.
Paide Hillar Hanssoo Põhikool
Paide Hillar Hanssoo Põhikool on põhikool Paides.
Oandu looduskeskus
pisi|Oandu looduskeskus pisi|Oandu matkatee infotahvel Oandu looduskeskus on metsanduslikku pärandkultuuri tutvustav keskus Lääne-Virumaal Haljala vallas Oandu külas, jääb Lahemaa rahvuspargi territooriumile.
Oandu looduskeskust haldab Riigimetsa Majandamise Keskus (RMK).
Looduskeskus avati 26. septembril 2008 endises metskonnahoones. Peahoone juurde kuuluvad Käbitare ja küün näituste jaoks.
Looduskeskuse juurest algab Oandu–Ikla matkatee. Lühematest radadest on sellega seotud Oandu loodusmetsarada, Võsu-Oandu matkarada, Koprarada ja Altja õpperada.
Paide Hillar Hanssoo Põhikool
Riigigümnaasiumi avamise tulemusena Paides kaotati 1. septembril 2018 Paide Ühisgümnaasium ja muudeti põhikooliks. Uueks nimeks sai kooli esimese direktori Hillar Hanssoo auks Paide Hillar Hanssoo Põhikool.
Gümnaasium (Vana-Kreeka)
Gümnaasium oli Vana-Kreekas avalik spordi-, haridus- ja vabaajarajatis.
Gümnaasiumi juurde kuulus enamasti suur puupõrandaga kaetud spordiplats, maadlusala jms ning hulk abiruume ja rajatisi (sealhulgas riietusruum, pesemis- ja võidmisruum, raamatukogu).
Gümnaasiumid olid pühendatud mõnele heerosele ning olid avatud täiskasvanud kodanikele ning nende hilises teismeeas järglastele.
Gümnaasiumis võisid käia noorukid, kes olid saanud eelnevalt haridust mõnes palestras ning kuulusid enamasti parematese suguvõsadesse. See, millises gümnaasiumis harjutamas käidi, kuulus perekondlike traditsioonide hulka ja sageli väljendas ka parteilist kuuluvust poliitilises mõttes.
Palestra
Palestra oli Vana-Kreekas mitteavalik haridus- ja spordirajatis, mis kuulus enamasti mõnele rikkamale suguvõsale ja oli selle uhkuseks.
Palestra oli gümnaasiumist väiksem, oli tihti mõeldud eelkõige maadluseks ning tal oli mitmeid lisaruume nagu gümnaasiumilgi. Palestrates anti noorukitele algharidust, mis tagas nende hakkamasaamise täieõiguslike linnakodanikena.
Marneuli
Marneuli on linn Gruusias Khvemo Kharthli piirkonnas, Marneuli rajooni keskus.
Artur Nilson
Artur Nilson (19. september 1931 – 19. juuni 2022) oli eesti metsateadlane.
Artur Nilson lõpetas 1950. aastal Viljandi 2. Keskkooli ja 1955. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia (EPA). Aastatel 1969–1994 oli ta EPA / Eesti Põllumajandusülikooli õppejõud, sealhulgas metsakorralduse õppetooli juhataja; 1994. aastast emeriitprofesor.
Isiklikku
Bioloog Eva Nilson on Artur Nilsoni õde.
Jedlina-Zdrój
Jedlina-Zdrój (saksa Bad Charlottenbrunn) on linn Poolas Alam-Sileesia vojevoodkonnas Wałbrzychi maakonnas. Jedlina-Zdrój asub Wałbrzychist ligi 9 km lõunakagus, Tšehhi piirist umbes 6 km kaugusel.
Bad Charlottenbrunn sai linnaõigused 1768. aastal, kuid kaotas need 1919. aastal. Kuni 1945. aastani oli asula Saksamaa koosseisus. 1967. aastal sai Jedlina-Zdrój linnaõigused tagasi.
Londoni raamatumess
thumb|Londoni raamatumess 2016. aastal Mõni minut enne avamist. Olümpia messikeskuses. Londoni raamatumess (The London Book Fair-LBF) on suur raamatute kirjastajate mess, mida peetakse igal aastal, tavaliselt aprillis Londonis, Inglismaal. Londoni raamatumess on globaalne turg õigusteemalisteks läbirääkimisteks ning sisu müümiseks ja levitamiseks trüki-, heli-, tele-, filmi- ja digitaalkanalite kaudu.
1971. aastal korraldas Lionel Leventhal raamatukoguhoidjate erialase näituse, kus 22 eksponenti näitasid raamatuid. Seejärel, nüüd koos äripartneri, Clive Bingleyga, ürituse ulatus ja mõju kasvas ning hakati hõlmama suuremaid ja üldisemaid kirjastajaid. 1975. aastal ilmusid LBF algustähed, kui messi nimeks sai SPEX'75: Londoni raamatumess. 1977. aastaks oli SPEX välja jäetud ja sündis pealkiri Londoni raamatumess.
Londoni raamatumess on aastatega kasvanud ja osakaalu kasvatanud ning seda peetakse Frankfurdi raamatumessi järel teisel kohal olevaks, kui "mekat Euroopa kirjastajatele, raamatumüüjatele, õiguste esindajatele ja meediatrendi jälgijatele".
Lohusalu sadam
pisi|Lohusalu sadam 2021. aastal Lohusalu sadam (sadama kood: EE LSL) asub Lohusalus, Lohusalu lahe läänekaldal, Lohusalu poolsaare idarannikul. Sadama geograafilised koordinaadid on.
Sadama territoorium hõlmab 29 800 m2 maa-ala ja 67 000 m2 veeala.
Sadamas on 7 kaid üldpikkusega 339 m. Suurim sügavus kai ääres on 2,5 m. Suurim võimalik laev: pikkus 20 m, laius 5 m, süvis 2 m.
Sadamas asub arhitekt Jaak Huimerindi poolt projekteeritud, 1995. aastal valminud Lohusalu sadamahoone.
Tooni küla
Tooni on küla Tartu maakonnas Tartu vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal oli küla Piirissaare valla halduskeskus.
Küla paikneb Piirissaare idarannikul.
Küla vanaaegne venekeelne nimi on Тоня, Тони. Küla rajasid 1862. aastal endised Porka küla elanikud, kes olid sunnitud kodukohast lahkuma, sest järv ujutas nende asunduse üle. Tsaariajal kuulus küla Peterburi kubermangu Oudova maakonda.
1913. aastal oli külas 7 majapidamist. 2000. aasta rahvaloenduse andmeil elas Toonis 13 inimest ja 2011. aasta rahvaloenduse andmeil 11. Külas on säilinud 1933. aastal ehitatud õigeusu Peeter-Pauli kirik, mis 1964. aastast enam ei tegutse.
Kliimanäitaja
Kliimanäitaja ehk kliimaelement on näitaja, mille abil saab mingi koha kliimat iseloomustada.
Vasalemma valla lipp
thumb|Vasalemma valla lipp.
Kliimanäitaja
Peamised kliimanäitajad:
Vasalemma valla lipp
Vasalemma valla lipp oli Harju maakonnas asunud Eesti haldusüksuse Vasalemma valla lipp.
Lipp kinnitati 5. mail 1992.
Lipu kirjeldus
Valla lipuks on täisnurkne kangas, mis on jaotatud kaheks vardapoolsest alumisest nurgast tõusva diagonaaljoonega. Lipu ülemisel sinisel laiul on valge, valgel alumisel laiul sinine okaspuuoks.
Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 7:11 ning normaalsuurus 105×165 cm.
Samajoon
Samajoon ehk isojoon on joon, mis kaardil või plaanil ühendab ühesuguste näitajatega punkte.
Peamised samajooned:
Oandu
Oandu on kahe küla nimi:
Oandu on ka Aandu küla nimevariant.
Peptiidside
pisi|Peptiidside ja selles osalevate aatomite vahelised kaugused ning keemiliste sidemete vahelised nurgad Peptiidside on kovalentne side valgu molekuli ehitusse kuuluvate aminohappejääkide vahel. See on neljast aatomist koosnev funktsionaalne rühm (-CO-NH-), mida nimetatakse amiidrühmaks või peptiidrühmaks.
Süntees
pisi|250 px|Peptiidsideme moodustumine kahe aminohappe molekuli kondensatsioonireaktsioonis Peptiidside moodustub siis, kui ühe molekuli karboksüülrühm reageerib teise molekuli α-aminorühmaga. Ühe molekuli karboksüülrühm (-COOH) kaotab vesiniku ja hapniku ning teise molekuli aminorühm (-NH2) kaotab ühe vesiniku ning toimunud kondensatsioonireaktsiooni käigus eraldub vesi (H2O). Reaktsiooni tasakaal on kallutatud pigem hüdrolüüsi kui sünteesi poole ja seega on peptiidsideme moodustumiseks vaja lisa energiat. Elusorganismides saadakse see energia ATP molekulidelt ning reaktsiooni viivad läbi spetsiifilised ensüümid.
Peptiidsideme omadused
Kuigi peptiidsideme karbonüülse süsiniku ja amiinse lämmastiku vahel on üksikside, on sel kaksiksidemele omaseid tunnuseid: peptiidsideme pikkus jääb tavalise C-N üksiksideme (1,49 Å) ja C=N kaksiksideme (1,27 Å) vahele, tüüpiliselt on see 1,32 Å pikkune. Lisaks ei ole võimalik rotatsioon peptiidsideme ümber. Kaksiksideme omadused on eelduseks ka sellele, et ühes peptiidsidemega seotud aminohappe paaris on kuus aatomit ühes tasapinnas, teisisõnu peptiidside on planaarne. Ühte tasapinda jääb ühe molekuli α-süsinik ja karbonüülrühm (C=O) ning teise molekuli NH-rühm ja α-süsinik. Planaarne peptiidside võib esineda kahes konfiguratsioonis. Kui kaks α-süsinikku asetsevad peptiidsideme suhtes vastaskülgedel, on tegu trans-konfiguratsiooniga, kui asetsevad samal küljel, on tegu cis-konfiguratsiooniga. Valkudes on peaaegu kõik peptiidsidemed trans-konfiguratsioonis. Cis-konfiguratsioon on takistatud, kuna sellises asetuses on aminohapete kõrvalahelad väga lähestikku, mistõttu toimuvad steerilised kokkupõrked. Erandiks on kahe proliini vaheline side, kus steerilised kokkupõrked toimuvad mõlemal juhul ja seega esineb valkudes sageli mõlemaid vorme. pisi|300 px|Peptiidsideme trans- (vasakul) ja cis-konfiguratsioon (paremal). Oranžide kaarekestega on kujutatud steerilisi kokkupõrkeid kõrvalrühmade vahel
Laeng
Valkude sünteesi jaoks väga oluline omadus on see, et peptiidside on laenguta, mis võimaldab peptiidahelatel moodustada tihedalt kokku pakitud globulaarseid struktuure.
Füüsikalised omadused
Peptiidside neelab valgust lainepikkusel 190–230 nm, mis muudab selle eriti vastuvõtlikuks UV-kiirgusele.
Lagundamine
Nagu ülalpool mainitud on reaktsiooni tasakaal kallutatud hüdrolüüsi poole. Sellegipoolest on peptiidside väga stabiilne: selle eluiga ulatub vesilahuses ilma katalüsaatori juuresolekuta 1000 aastani. Elusorganismides katalüüsivad hüdrolüüsi reaktsiooni spetsiaalsed ensüümid, mida nimetatakse proteaasideks. Peptiidsideme lagundamisel hüdrolüüsi teel vabaneb 8–16 kJ/mol ehk 2–4 kcal/mol vaba energiat.
Väikepinge
Tüüpilised väikepinged on 6 V, 12 V, 24 V, 36 V ja 48 V.
Väikepinge allikaina kasutatakse pinget madaldavat trafot, samuti keemilisi ja fotoelektrilisi vooluallikaid.
Väikepingete piirkonnas eristatakse kaitseväikepinget ja talitlusväikepinget.
Väikepingelisi seadmeid kasutatakse laialdaselt tänapäevastes süsteemides nagu nutimaja lahendused (valgustus, ventilatsioon, soojusjuhtimine, kaminad ja ahjud, uste/akende avamine ja sulgemine), turvasüsteemid, automaatse tulekahjusignalisatsiooni süsteemid, kaameravalve süsteemid, nutiseadmed. Samuti kasutatakse väikepinge seadmeid sellistes suurema ohuga alades nagu niisketes ruumides (näiteks saun, vannituba, bassein) või plahvatusohtlikes ruumides ja põrandaküttes.
Väikepingeliste seadmete ülesanne on enamasti info edastamine ja haldamine, kuid on ka süsteeme, mis kasutavad väikepinget otseselt, näiteks valgustus.
Vasalemma valla vapp
thumb|150px|Vasalemma valla vapp.
Vasalemma valla vapp oli Harju maakonnas asunud Eesti haldusüksuse Vasalemma valla vapp.
Vapp kinnitati 5. mail 1992.
Vapi kirjeldus
Vasalemma valla kilbikujulise vapi rohelisel ülaosal on kujutatud hõbedast kolmeharulist okaspuuoksa ning alaosa on kujundatud hõbedase kivimüüritisena.
Põhjendus
Vapimotiivide valik tuleneb Vasalemma valla looduslikust ja ka sotsiaalsest omapärast.
Peadiagonaal
Maatriksi peadiagonaaliks nimetatakse maatriksi elementide indeksipaaride (i, j) kogumit, kus i = j. Diagonaali elemendid maatriksis  on elemendid a_{ii}.
Ruutmaatriksi peadiagonaaliks nimetatakse diagonaali, mis jookseb maatriksi ülemisesest vasakust nurgast alumisse paremasse nurka. Näiteks järgmises ruutmaatriksis on piki peadiagonaali kirjutatud arv 1:
Ruutmaatriksit, mille kõik väljaspool peadiagonaali asuvate elementide väärtus on 0, nimetatakse diagonaalseks maatriksiks.
Maatriksi teist diagonaali, mis jookseb alt vasakult üles paremale, nimetatakse kõrvaldiagonaaliks. n-järku ruutmaatriksi maatriksi kõrvaldiagonaali elemendid on a_{i,n+1-i}. Analoogselt ülaseisva näitega
on 1 kirjutatud kõrvaldiagonaalile.
Bernhard Linde
pisi|Bernhard Linde (1906)
Bernhard Linde (4. aprill 1886 Järvakandi vald, Harjumaa – 23. august 1954 Tallinn) oli eesti publitsist ja tõlkija.
Aastatel 1912–1915 oli Noor-Eesti Kirjastuse juhataja, 1914–1915 ajakirja Vaba Sõna väljaandja. 1920–1924 töötas kirjastuse Varrak juhatajana ning 1944–1949 Tallinna Polütehnilise Instituudi keelekateedri juhatajana.
30. septembril 1926 mõisteti Bernhard Linde võõra vara omandamise ja raiskamise eest kolmeks kuuks vanglasse.
1951. aastast oli stalinliku terrori ohvrina vangis, kust vabanes 1954. aastal surmahaigena.
Looming
Avaldanud jutustusi, esseid, biograafiaid, reisivesteid, kirjandus-, kunsti- ja teatriarvustusi ja tõlkeid (poola keelest Józef Piłsudski, Władysław Reymont, Wacław Sieroszewski, Ferdynand Goetel; saksa keelest Hermann Sudermann, prantsuse keelest Honoré de Balzac; inglise keelest John B. Gough; vene keelest Lev Tolstoi, Konstantin Stanislavski; ukraina keelest Ivan Franko; tšehhi keelest Jaroslav Hašek, Karel Vanek, František Langer; soome keelest Eino Leino; mitmed novellistid sloveeni, serbia ja horvaadi keelest). Lisaks toimetas ka mitut teost ja kirjutas ülevaate "Noor-Eesti kümme aastat" (1918, uustrükk: LR 2005, nr 1–2, järelsõna: Jaanus Kulli).
Teosed
pisi|Bernhard Linde 1927. aastal. Autor [[Nikolai Triik]] pisi|Bernhard Linde autogramm
Vastemõisa vald (Suure-Jaani kihelkond)
Vastemõisa vald (saksa keeles Wastemois) oli vald Viljandimaal Suure-Jaani kihelkonnas. Valla pindala oli 209 km² ja elanikke oli 2257 (1934. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866 –1939.
Vallas oli 485 talundit ja elamut ning need kasutasid 11059 ha maad (1929. aasta seisuga). Vallamaja asus Vastemõisa külas.
Vallas asus Vastemõisa mõis.
Supermarket
Supermarket ehk kaubahall (ka: selvehall) on jaekaubandusettevõte, kus müügipinda on 300–2500 m2 ning kus toidu- ja esmatarbekaupade osatähtsus moodustab kaks kolmandikku.
Supermarketid asuvad enamasti suurtes asumites ja elamurajoonides. Traditsioonilisel supermarketil on vaid üks korrus, kus on palju põrandapinda. Supermarketi põhimõte on pakkuda laia tootevalikut suhteliselt madalate hindadega. Teiste eeliste hulka kuuluvad head parkimisvõimalused ja pikk lahtiolekuaeg, mis võib ulatuda varahommikust keskööni või on kauplus avatud ööpäev läbi. Supermarketid kasutavad suure osa sissetulekust kaupade reklaamimiseks, avaldades reklaami meediakanalites või eraldi reklaamlehtedena. Tavaliselt kuuluvad supermarketid suurematesse jaekaubanduskettidesse, millest Eesti oludes on suuremad Rimi ja Säästumarketi kauplusi ühendav ICA AB, Maxima kauplusi ühendav Maxima Group, Selveri kauplusi ühendav Selver AS (Tallinna Kaubamaja tütarettevõte) ning A ja O kauplusi ühendav Eesti Tarbijateühistute Keskühistu.
Tüüpiline poe arhitektuur
Kuigi supermarketid erinevad üksteisest poesisese reklaami ja brändingu poolest, on supermarketites kaupade üldine paigutus võrdlemisi sarnane. Kuigi suuremad ettevõtted panustavad rohkem meeldivasse ostukogemusse, on supermarketite ühiseks tunnuseks võimalikult palju ja efektiivselt müüa, mistõttu on supermarketite peamiseks eesmärgiks panna klient kulutama võimalikult palju raha.
Supermarketi üldist paigutust võib pidada täiesti eraldi kaubandusprojektiks, mis mängib kogu poe toimimises olulist rolli. Poed võivad väga loominguliselt mõjutada kliendi meeleolu ja emotsioone, kasutades selleks silte ja teisi graafilisi elemente, valgustust, värve ja isegi lõhnasid. Näiteks asuvad puu- ja juurviljad tüüpiliselt poe sissepääsu lähedal, et tekitada kliendis tervislikku ja värsket tunnet. Ka pagarilett on tihtipeale sissepääsu lähedal, sest sealt tulevad lõhnad mõjuvad isuäratavalt ning näljane klient kulutab tüüpiliselt rohkem.
Turundajad kasutavad erinevaid teaduslikult uuritud tehnikaid, et kontrollida inimeste käitumist ostlemise ajal. Poe paigutust mõjutavad kolm peamist paigutuse printsiipi ning mõned üldised asetuse reeglid. Üldiseks reegliks on näiteks see, et populaarsed tooted on paigutatud eraldi kategooriatesse ja eraldi aladele, et klient läbiks neid ostes võimalikult suure osa poest. Lisaks on ahvatlevad (kõrge impulsiivsusega) tooted paigutatud hästinähtavatele kohtadele, et tähelepanu püüda. Uued ja rohkem reklaami ning tuntust vajavad tooted paigutatakse riiulite otsaseinade äärde, millest mööduv inimhulk on suurem, kui riiulitevahelisel alal. Samuti kasutatakse riiulite otsaseinu allahinnatud või aeguvaid tooteid, et kiirendada nende läbimüüki.
Esimeseks paigutuse printsiibiks on ringlus. Ringluse all mõeldakse seda, et supermarket saab kontrollida kliendi liikumisteekonda. Näiteks paigutatakse enimostetud kaubad (näiteks piima- ja lihatooted) poe tagumisse seina, et klient peaks neid ostes suurema teekonna läbima, suurendades tõenäosust, et klient valib teel sihtkohta ja tagasi mõne toote lisaks. Kassad ja sissepääs on tihti paigutatud nii, et klient läbiks poodi vastupidi kella liikumise suunale, sest uuringute kohaselt suurendab see kliendi kulutamist.
Teiseks printsiibiks on koordinatsioon. Koordinatsioon on kindla müüki suurendava toote ümberpaigutamine. Suurt müügitulu teenivad tooted liiguvad poes ringi, et muuta inimeste liikumisteekondi ning suurendada teatud poe piirkondade liiklust. Nii koordineerides tekivad klientidel uued liikumisharjumused ning ka edukate toodete lähedal paiknevad tooteid õnnestub tõenäoliselt paremini müüa.
Kolmandaks printsiibiks on kliendi mugavus. Supermarketite paigutus on planeeritud üldiselt nii, et see maksimeeriks kliendi mugavust, et teha ostemine võimalikult meeldivaks. Mugavus saavutatakse valdavalt toodete paigutamise ja erinevate turundusstrateegiate kasutamisega.
Levinud teooriaks on ka see, et omavahel seotud või koos tarbitavad tooted paigutatakse üksteise lähedale, suurendades sellega läbimüüki. Näiteks asub pähklivõikreem tihti saiatoodete lähedal, sest neid tarbitakse valdavalt koos. Sama võib öelda maiustuste ja tee või kohvi osas.
Tarbimispsühholoogid väidavad, et enamik ostjatest sisenevad poodi ning võtavad esmalt suuna paremale. Seetõttu paigutavad mitmed supermarketiketid sissepääsu nii, et inimene liiguks paremale pöörates kassadest eemale ning teeks sedaviisi tõenäoliselt täies ulatuses vastupäeva suunaga ringi ümber poe. Juhuslike ostude suurendamiseks tasub antud teadmise põhjal paigutada ajutised tooteriiulid sisenemiskohast paremale poole.
Jaan Lintrop
alt=Gori karikatuur Jaan Lintrop'ist|pisi|[[Gori (karikaturist)|Gori karikatuur Jaan Lintropist]] Jaan Lintrop (13. juuni 1885 Alliku vald Türi kihelkond Järva kreis  Eestimaa kubermang – 24. märts 1962 Oisu) oli eesti kirjanik.
Õppis Tartus Treffneri gümnaasiumis ning vabakuulajana 1911–1913 Moskva ja 1913–1914 Leipzigi ülikoolis.
1917. aastal oli Jaan Lintrop Järva maakonna miilitsaülem.