cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Tsooru kolhoosikeskus
pisi|Kolhoosikeskuse varemed 2019. aastal Tsooru kolhoosikeskuse administratiivhoone projekteeris arhitekt Toomas Rein. Hoone valmis 1977. aastal Tsooru mõisapargi servale (Antsla vald, Võru maakond). Keskuse tellijaks oli Võru rajooni Jakov Sverdlovi nimeline kolhoos. Praeguseks lagunenud hoone on kantud rahvusvahelise moodsa arhitektuurimälestiste kaitse organisatsiooni DOCOMOMO nimistusse.
Arhitektuuriajaloolase akadeemik Mart Kalmu hinnangul on kolhoosikeskused jälg ühest Eesti ajaloo etapist. "Mitmed lagunevad kolhoosikeskused on meie täielik tipparhitektuur, näiteks Toomas Reinu kavandatud Sverdlovi-nimelise kolhoosi keskus Tsoorus või Laeva sovhoosi keskus."
Keskuse arhitektuurist
pisi|Tsooru kolhoosikeskuse varemed Toomas Reinu sõnul projekteeris ta "soome modernismi vaimus ekspressiivse kolhoosikeskuse: põllule avanes hoone täisnurkne asine vaade. Mõisapargi poolse külje tegin põnevalt rombja ja romantilise."
"Pidin kokku sulatama kaks erinevat maastikku - rääma lastud vanaromantilise pargi ja lageda põllumaa," meenutas arhitekt. Hoone põhjakülg tuli rangema ilmega, aga parki avanev saaliosa mängulisem, fassaadist eenduvate maast laeni akendereaga. Kuna Tsoorus oli juba rahvamaja, siis suurt saali polnud neil vaja ja koosolekuruumi projekteeris arhitekt voolava ja nooblina.
Kuna seinu pole vahel, siis hoonesse sisenejale avaneb läbi saali suurte akende vaade mõisaparki. Huvitava valguslahenduse saavutas arhitekt katuseakende lisamisega. Saal saab otsest päikest vältides valgust nii maja pikiteljel asetsevaist õhtusse suunatud laeakendest kui ka väga madalal olevaist maani akendest, mis kannavad ruumi päikeses kümblevate põlispuude väärikuse. Saalis istujate pilgud on suunatud läbi klaasseina mõisaparki nagu looduse altarile parimas Kaija ja Heikki Sireni Teekkarikylä kabeli (1957) vaimus. Avatud saali ja kaminaruumi ilmele andis palju juurde dünaamiline lagi ja Helle Gansi julgete materjalide ja värvidega tehtud sisekujundus. Gans laskis keskuse valges saalis aknaraamid ja postid värvida punaseks ning kattis massiivsed istmeread tumerohelise kunstnahaga, millega haakus hästi laudpõranda roheline peits. Lisaks olid plekk-kaminad leekivpunased.
Ülo Kestlane
pisi|paremal|Ülo Kestlane 2004. aasta suvel toimunud ekspeditsioonil Kaali 7. kraatri uurimiseks.
Tsooru kolhoosikeskus
Keskuse hetkeolukord
2010. aastal linastunud Peeter Brambati dokumentaalfilmis "Ehituskunstnik Toomas Rein" on lähemalt näidatud administratiivhoone lagunemist. Filmis öeldakse, et „siin ehk võib teha ainult õppust, kuidas hoonet normaalsetes tingimustes õhkida”. Rein oli alustanud keskuse vanadekoduks ümber projekteerimist, kuid see ei ole teostunud.
Ülo Kestlane
Ülo Kestlane (23. mai 1943 – 9. august 2021) oli eesti geoloog ja meteoriitik.
Tsooru kolhoosikeskus
Keskuse hetkeolukord
Lagunenud hoonest on võimalik pilte vaadata ERR fotopanga kodulehel:
Warricki maakond
Warricki maakond (Warrick County) on maakond Ameerika Ühendriikides Indiana osariigis.
Ajalugu
Maakond moodustati 30. aprillil 1813.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 59 689.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Joachim Löw
Joachim Löw (sündinud 3. veebruaril 1960 Schönaus Lääne-Saksamaal) on endine Saksamaa jalgpallur (ründav poolkaitsja) ja endine Saksamaa jalgpallikoondise peatreener.
Ta oli Saksamaa koondise peatreener aastatel 2006–2021. Aastatel 2004–2006 koondise abitreener. Enne seda oli ta mitme Saksamaa, Austria ja Türgi jalgpalliklubi peatreener.
Ta juhendamisel tuli Saksamaa koondis 2014. aastal maailmameistriks. Samal aastal valiti ta Saksamaa aasta jalgpallitreeneriks.
Bratislava I ringkond
pisi|Linnaringkonna haldusala on maakonna kaardil märgitud sinisega Bratislava I on Slovakkia pealinna esimene linnaringkond Bratislava maakonnas. Selle pindala on 9,59 km² ja seal elab 42 546 elanikku (2020). See on Bratislava kesklinn ja sellel on oma piirides ainult üks linnaosa – Staré Mesto.
Šveits 2022. aasta taliolümpiamängudel
Šveits osales 2022. aasta taliolümpiamängudel Pekingis 167 sportlasega, kes võistlesid 13 spordialal.
Olümpiavõitjaks tulid mäesuusatajad	Beat Feuz, Lara Gut-Behrami, Marco Odermatt, Corinne Suter ja Michelle Gisin ning vigursuusatajad Mathilde Gremaud ja Ryan Regez.
Vännäsi vald
Vännäsi vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Västerbotteni läänis.
Suuremad asulad on Vännäs ja Vännäsby.
Generation Doom
"Generation Doom" on Otepi seitsmes stuudioalbum. Selle andis välja 15. aprillil 2016 plaadifirma Napalm Records.
Välistuum
pisi|Maa siseehitus. Välistuum on märgitud numbriga 5 Välistuum on Maa tuuma välimine osa, umbes 2266 km paksune vedel kiht, mis koosneb rauast ja niklist. Välistuum paikneb tahke sisetuuma ja vahevöö vahel. Selle ülempiir on sügavusel 2890 km ning üleminekutsoon sise- ja välistuuma vahel on umbes 5150 km sügavusel maapinnast.
Välistuuma aine temperatuur on arvatavasti alates 4400 °C ülempiiril kuni 6100 °C sisetuuma lähedal. Mudelite järgi on välistuuma aine kõrge temperatuuri tõttu madala viskoossusega vedelik (selle viskoossus on umbes kümme korda suurem kui sulametallide viskoossus maapinnal), mis liigub turbulentselt. Arvatakse, et pöörisvoolud nikli-raua vedelas sulamis mõjutavad Maa magnetvälja. Maa magnetvälja keskmine tugevus välistuumas on 25 gaussi, mis on 50 korda tugevam kui Maa pinnal. Kuigi aine koostis on sisetuuma omaga sarnane, ei ole surve välistuumas piisav selleks, et aine oleks tahkes olekus. Samuti oletatakse, et välistuuma aines võib esineda väävlit ja hapnikku.
Paide tänav
thumb|Paide tänav
Paide tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kitseküla asumis.
Toomanina Suurkivi
Rahnu pikkus on 8,0 m, laius 7,0 m, kõrgus 6,0 m, ümbermõõt 25,0 m ning maht 250 m³. Tegemist on suurima Eesti mandriosal asuva gneissbretša rahnuga.
Rahn on alates 2021. aastast üksikobjektina looduskaitse all.
Paide tänav
Ajalugu
Tänava endine nimi oli alates 1913. aastast Tsemendi tänav (saksa keeles Zementstrasse, vene keeles Цементная улица). See nimi tulenes Pärnu maantee ja Tsemendi tänava nurgal asetsenud F. Wahtriku tsemendivabrikust. Praeguse nime sai Paide tänav 24. mail 1939.
Aasta ettevõte
Aasta ettevõte on Eesti ettevõtluskonkursi Ettevõtluse auhind üks kategooriaid.
Parima ettevõtte tiitli väljaandmist alustati 1996. aastal, kui kuulutati välja "Välisinvestor 1995". Aastatega konkurss laienes. Alates 2000. aastast viib ettevõtete valimist ja tunnustamist läbi Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus. Alates 2003. aastast nimetatakse konkurssi selle aasta järgi, mil auhind välja kuulutatakse ja mitte enam selle järgi, mille majandustulemusi hinnatakse.
Avaarikeelne Vikipeedia
pisi|Logo Avaarikeelne Vikipeedia (avaari keeles Авар Википедия) on Vikipeedia avaarikeelne versioon.
Avaarikeelsele Vikipeediale pandi alus 2004. aastal.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult. keeleversioon.
Pitztal
thumb|upright=1.35|Pitztali org Arzl im Pitztalis, Tiroolis, Austrias
Pitztal on alpiorg Tiroolis, Austrias. Pitztal on Ülem-Inntali lõunapoolne külgorg ning kulgeb Ötztali (idas) ja Kaunertali (läänes) orgude vahel. Pitze jõgi voolab oru pikkuses ja suubub Rifflsee järve (2232 m) ülemjooksust läänes; selle keskmine voolukiirus on 2,7 m³/s. Jõe ülemises lõigus on Griesi juga.
Oru peamine majanduslik tegevus on põllumajandus ja turism. Oru üks peamisi vaatamisväärsusi on Pitztali maa-alune köisraudtee, mis viib reisijad Mittelbergist (1736 m) Mittelbergferneri mäele (3570 m). Oru oluliste külade hulka kuuluvad Wenns (962 m), Sankt Leonhard im Pitztal (1366 m) ja Arzl im Pitztal (880 m).
RoHS-i direktiiv
pisi|Näide tootja vabatahtlikust kinnituskleepsust|150x150px RoHS-i direktiiv (Restriction of Hazardous Substances Directive ' ') on ohtlike ainete kasutamist piirav Euroopa Liidu direktiiv. Esimene RoHSi direktiiv (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/95/EÜ, RoHS 1) võeti vastu 27. jaanuaril 2003. 2011. aastal tuli teha direktiivi mitmeid olulisi muudatusi ja seetõttu sõnastati RoHSi direktiivi tekst ümber. 8. juunil 2011 vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2011/65/EL (teine RoHSi direktiiv, RoHS 2) tunnistati RoHS 1 alates 3. jaanuarist 2013 kehtetuks.
RoHSi direktiiv käsitleb teatud ohtlike ainete kasutamist elektri- ja elektroonikaseadmetes. Direktiiviga piiratakse peamiselt kuue aine ja ühendi kasutamist liikmesriikides turustatud uutes toodetes. RoHS 1 direktiivis sätestatud piirangud jõustusid 2006. aastal kõigis Euroopa Liidu liikmesriikides. RoHS 2 direktiivis sätestatud piirangud tuli liikmesriikidel üle võtta hiljemalt 2. jaanuaril 2013.
RoHS 2 direktiivi on pärast vastuvõtmist samuti korduvalt muudetud.
RoHSi direktiiv on tihedalt seotud WEEE direktiiviga (2012/19/EL), mis reguleerib elektrooniliste jäätmete käitlemist ja taaskasutust.
Ülevaade
Ohtlike ainete kasutamist piirav direktiiv toob välja 6 keemilist elementi, mille kasutamist elektroonikatoodetes piiratakse:
Kõigi nende ainete maksimaalne lubatud kontsentratsioon kaalu järgi on 0,1%, välja arvatud kaadmiumi, mille maksimaalne lubatud kontsentratsioon on 0,01%. Selline piirang kehtib kõigile toote osadele, komponentidele ja ka sideainetele. Näiteks ei tohi pliid sisaldada jootetina, mida kasutatakse trükkplaadi külge komponentide jootmiseks.
Pliid kasutataksegi elektroonikas kõige enam jootetina koostises. Elavhõbedat kasutatakse lülitite ja termomeetrite komponentides ning samuti lambipirnides. Kaadmiumi kasutatakse elektroonikas põhiliselt Ni-Cd akude koostises. Siiski ei kontrolli RoHSi direktiiv akude ja patareide tootmist ja käitlemist, kuna selle jaoks on Euroopa Liidul eraldi patareide direktiiv 2006/66/EÜ. Kuuevalentset kroomi kasutatakse korrosioonikaitseks ning aineid PBB ja PBDE kasutatakse tuleaeglustitena plastikmaterjalide koostistes.
RoHS kohustab tootjaid kõiki oma tooteid viima RoHSi nõuetega kooskõlla enne nende saatmist Euroopa Liidu turule. RoHSi direktiivist tulenev tootja kohustus on säilitada kõik toote tehnilised dokumendid 10 aastat pärast toote müüki saatmist ning sama kehtib ka RoHSi nõuetele vastavust tõestavate dokumentide kohta.
Lissaboni börs
Lissaboni börs, ametliku nimega Euronext Lisbon, on Lissabonis tegutsev väärtpaberibörs. Tegemist on Portugali suurima börsiga. Börsi operaatorettevõte on Euronext N.V. ja see on osa Euronexti börsist.
RoHS-i direktiiv
Reguleeritud kategooriad
Elektroonikat sisaldavate toodete kategooriad, mille müüki RoHSi direktiiv reguleerib:
Lissaboni börs
Lissaboni börsil saab kaubelda siin noteeritud aktsiate, fondide osakute (ETF), garantiide ja võlakirjadega. Börsil kaubeldakse eurodes.
RoHS-i direktiiv
Reguleeritud kategooriad
RoHs ei kehti sõjavarustusele, kui selle on disaininud ja seda kasutavad vaid sõjalised asutused. Samuti ei kehti RoHS elektroonikaseadmete pakenditele, kuna peale pakendi äraviskamist ei ole see enam toote osa. Keelatud ainete sisalduvust ei kontrollita ka sõidukite puhul, mida kasutatakse inimeste või kaupade transpordiks.
Direktiiv 2011/65/EL (RoHS 2)
pisi|Conformité Européenne (CE) märgistus|100x100px Uus RoHSi direktiiv 2011/65/EU (RoHS 2) hakkas kehtima 3. jaanuaril 2013, mil see asendas RoHS 1 direktiivi. Uues direktiivis on selgemalt välja toodud uued kategooriad, millele piirangud kehtima hakkavad. See hõlmab eelnevast laiemat hulka seadmeid ja tooteid.
Lissaboni börs
Lissaboni börsile teostab järelevalvet Portugali Keskpank (Banco de Portugal).
RoHS-i direktiiv
Direktiiv 2011/65/EL (RoHS 2)
Kõige märkimisväärsem muutus uuendatud direktiivis puudutab Euroopas Liidus universaalset CE-märgistust. Kõik tootjad peavad enne CE-märgistuse saamist viima oma toote vastavusse ka RoHSi nõuetega. See tähendab, et edaspidi hõlmab CE-märgistus ka RoHSi direktiivi nõudeid ja nendele vastavust pole eraldi vaja tootele märkida. CE-märgistuse olemasolu eest vastutavad nii kauba importija kui ka edasimüüja.
Eemaldati mõne tootekategooria vabastus ja lisati punkt, mille kohaselt alates 22. juulist 2019 hakkab ohtlike ainete kasutamise piirang kehtima kõigile elektroonikaseadmetele, kui antud tähtaega järgmise direktiiviga ei uuendata. RoHS 2 järgi rakendub piirang ka kaablitele ja varuosadele alates hetkest, kui piiratakse ohtlike ainete kasutamine ka kõigis seni eranditena esinenud elektroonikaseadmetes.
Lissaboni börs
Lissaboni börsi suurus
2020. aasta detsembris tehti Lissaboni börsil päevas tehinguid keskmiselt 93,5 miljoni euro väärtuses ning börsil noteeritud ettevõtete koguväärtus (turuosa) oli 73,3 miljardit eurot. See moodustab umbes 1% Euronexti börsi päevasest käibe mahust ja 2% Euronexti börsi turuosast. Aastaga on börsi turuosa suurenenud 16,3%. Tegemist on väikseima Euronexti sisebörsiga.
RoHS-i direktiiv
Erandid
RoHSi direktiivis on ette nähtud palju erandeid, kuna teatud elektroonika tootmiseks ei ole tehniliselt sobivaid alternatiive ning kasutada tuleb just nimelt keelatud aineid. Tänu sellele on osa tooteid, nagu näiteks mõned luminofoorlambid ja kondensaatorid, erandite nimekirjas, kuna teadus ei ole leidnud nende toodete valmistamiseks sobivaid alternatiive.
Lissaboni börs
Lissaboni börsi suurus
2020. aasta 31. detsembri seisuga oli Lissaboni börsi reguleeritud turul noteeritud 40 ettevõtte aktsiad. Euronext Growthi turul oli noteeritud 2 ja Euronext Accessi turul 12 ettevõtte aktsiad. Fondidest oli noteeritud 3 investeerimisfondi osakud ja 8 ETFi. Börsil on noteeritud 175 võlakirja.
RoHS-i direktiiv
Erandid
Mõned põhilised erandid on:
Ohtlikud materjalid ja "e-prügi"
Euroopas ja ka mujal maailmas tekib märkimisväärsel kogusel e-prügi ehk elektroonikaprügi igal aastal. Aastal 2014 visati ÜRO haridus- ja teadusameti andmetel maailmas ära 41,8 miljonit tonni elektroonilisi jäätmeid. Kogu selle prügiga saaks täita 1,15 miljonit raskeveokit ja need moodustaksid 23 000 kilomeetri pikkuse rivi. Sellest kogusest töödeldi seaduse kohaselt ümber vaid üks kuuendik.
Lissaboni börs
Aktsiate hinnaliikumisi iseloomustavad indeksid
PSI 20 – hõlmab 20 enim kaubeldava ja suurima turuosaga ettevõtte aktsiaid Lissaboni börsil. Indeks on kasutusel alates 31. detsembrist 1992. Indeksi baasväärtus on 3000. Indeksis olevaid ettevõtteid vaadatakse üle 2 korda aastas.
RoHS-i direktiiv
Ohtlikud materjalid ja "e-prügi"
Suurte e-prügi koguste tõttu ongi tähtis ohtlike ainete keelustamine elektroonikaseadmetes, et takistada nende loodusesse sattumist.
Keskkondlikud mõjud
Tänu ohtlike ainete keelustamisele on mürgiste ainete kasutamine ja kogus jäätmetes vähenenud.
Lissaboni börs
Aktsiate hinnaliikumisi iseloomustavad indeksid
2020. aastal vähenes indeksi väärtus aasta alguse 5214,14 punktilt aasta lõpu 4898,36 punktini (-6,1%). Indeksi oli 2020. aastas suurim 19. veebruaril, mil indeksi väärtus oli 5454,21 punkti, ja väikseim 18. märtsil, mil indeksi väärtus oli 3500,02 punkti.
RoHS-i direktiiv
Keskkondlikud mõjud
Rakendatud piirangute tulemusel oli Euroopa Liidu jäätmetes sisalduva plii kogus langenud 20%, kaadmiumi kogus 63% ja elavhõbeda kogus 56%.
Pliiga ja pliita tina kasutamisel on energiakulu erinevus 40%. Suurenenud energiakulu peamine põhjus peitub jootetina sulamistemperatuuris. Pliiga jootetina (Sn63Pb37) sulamistemperatuur on 183 °C ja nüüd kasutatava tavalise pliivaba jootetina (Sn96.5 Ag3.0 Cu0.5) sulamistemperatuur on 220 °C. Lisaks sulamistemperatuurile suurendab üldist energiakulu ka alternatiivsete jootetina lisandite kaevandamine.
Venuse sünd
"Venuse sünd" on merevahust sündinud armastuse, ilu, seksi, viljakuse ja külluse jumalanna Venuse sündi kujutava teose pealkiri
RoHS-i direktiiv
Majanduslikud mõjud
Euroopa Liidus oma elektroonikatooteid turustavate firmade kulutused seoses RoHS-i nõuetega kasvasid arvestatavalt. Direktiivi jõustumisel kulus ettevõtetel enda toodete RoHS-i nõuetega vastavusse viimiseks keskmiselt 1,9% ning väiksematel ettevõtetel koguni 5,2% müügitulust.
Üheks suurimaks kulutuste kasvu põhjuseks oli üleminek pliivabale jootetinale, mille kõrgema sulamistemperatuuri tõttu kulub tootmisel jootetina sulatamiseks 19% rohkem energiat. Peale selle on pliivaba jootetina pliid sisaldavast sulamist kaks korda kallim, kuna sisaldab kallimaid metalle nagu kuld ja hõbe.
Nõuetega seotud jätkuvad püsikulud moodustavad ettevõtete müügitulust umbes 0,4%. Osa suurenenud püsikuludest moodustavad näiteks administratiivkulud, mis on seotud varustajatelt RoHS-i sertifikaatide muretsemise ja komponentide testimisega.
Lissaboni börs
Enim kaubeldud aktsiad
2020. aastal kaubeldi börsil enim järgnevate ettevõtete aktsiatega (käibe alusel, enim kaubeldud aktsia on toodud esimesena):
RoHS-i direktiiv
Hiina
Hiina lõi Euroopa Liidu eeskujul enda versiooni RoHS-i direktiivist, mille täisnimi on "Administratiivne meede elektroonikatoodete põhjustatud saaste kontrollimiseks". Dokument avaldati märtsis 2006. aastal ja rakendati 1. märtsil 2007. Kõik keelatud ained ja nende maksimaalsed kogused on Hiina direktiivis samad nagu Euroopa Liidul, kuid piirangud kehtivad teistele tootekategooriatele kui Euroopa Liidus.
Hiina RoHS-i direktiivis ei ole piirangu alla jäävad tooted kirja pandud kategooriatena. Iga toode ja aeg, millal sellel piirang rakendub, on välja toodud kataloogis.
Ameerika Ühendriigid
2009. aastal tutvustati Ameerika Ühendriikides tema esindajatekoja eelnõud, milles on määratud piirangud samadele ainetele nagu RoHSi direktiivis. 2015. aasta novembriks ei ole eelnõud veel hääletamisele antud.
Türgi
Juunis 2009. aastal jõustus Türgis nende oma versioon RoHSi direktiivist. Tootjad peavad säilitama 5 aasta jooksul dokumendid, mis tõestavad uute toodete turule sobivust.
Euroopa Jõutõstmise Föderatsioon
Euroopa Jõutõstmise Föderatsioon, lühend EPF, (inglise keeles European Powerlifting Federation) on Euroopa jõutõstmise alaliite ühendav spordiorganisatsioon.
EPL koordineerib jõutõstmisega seotud tegevust Euroopas. Föderatsiooni kuulub 33 liikmesriiki. Eestit esindab seal Eesti Jõutõsteliit. EPL-i president on Arnulf Wahlstrøm Norrast.
Kabala raamatukogu
Kabala Raamatukogu on Türi Raamatukogu struktuuriüksus, mis asub Türi vallas Kabalas aadressil Sauna 2.
Euroopa Jõutõstmise Föderatsioon
Euroopa Jõutõstmise Föderatsiooni tegevus on tihedalt seotud Rahvusvahelise Jõutõstmise Föderatsiooniga.
Kabala raamatukogu
Raamatukogu liideti Türi Raamatukoguga 2006. aastal.
2014. aastal külastas kogu 133 lugejat.
Euroopa Jõutõstmise Föderatsioon
Euroopa meistrivõistlused
EPF-i egiidi all toimuvad igal aastal Euroopa meistrivõistlused (neid on erinevaid). Ühel korral on korraldaja rollis olnud ka Eesti. 2016. aasta märtsis peeti Tartus Euroopa meistrivõistlused klassikalises jõutõstmises. Avatud klassis tuli meistriks Alex-Edward Raus ja Siim Rast sai hõbemedali. Avatud klassi meeskondlikus arvestuses tuli Eesti Soome ja Poola järel kolmandaks.
2018. aastal võitis Siim Rast üliraskekaalus (120+) kuldmedali koondtulemusega 955 kilo.
Bratislava II ringkond
pisi|Linnaringkonna haldusala on maakonna kaardil märgitud sinisega Bratislava II on Slovakkia pealinna teine linnaringkond Bratislava maakonnas. Selle pindala on 92,49 km² ja seal elab 116 669 elanikku (2020).
Alexander Kornezov
Alexander Kornezov (sündinud 1978. aastal Jambolis) on Bulgaaria jurist.
Bratislava II ringkond
See asub Bratislava idaosas ja on suuruselt kolmas linnaosa ning rahvaarvult suuruselt teine ​​linnaosa. See asub Doonau jõe vasakul kaldal ja hõlmab kolme linnaosa: Podunajské Biskupice, Ružinov, Vrakuňa.
Alexander Kornezov
Ta sai 2002. aastal (Sofia Ohridi püha Klimenti ülikoolist õigusteaduse diplomi ja 2004. aastal Euroopa Kolledžist õigusmagistri kraadi Euroopa õiguses. Õigusteaduse doktoriõpingud sooritas ta Bulgaaria teaduste akadeemias (Balgarska Akademia na naukites), kus ta 2008. aastal kaitses väitekirja.
Aastatel 2004–2006 oli Kornezov Brüsseli advokatuuri kuuluv advokaat, töötades sellel kutsealal advokaadibüroos. 2007. aastal võeti ta teenistusse Euroopa Kohtusse, kus ta kuni 2016. aastani töötas kohtunik Alexander Arabadjievi õigusnõunikuna.
AKornezov on samuti töötanud õppejõuna, olles liidu menetlusõiguse teadur Bulgaaria sise- ja välismajanduse ülikoolis (Universitet za natzionalno i svetovno stopanstvos) aastatel 2008–2012 ja Sofia Ohridi püha Klimenti ülikoolis aastatel 2010–2013. Aastatel 2014–2016 oli ta Bulgaaria teaduste akadeemias liidu õiguse ja rahvusvahelise eraõiguse kaasprofessor. Alates 2020. aastast õpetab ta Luksemburgi ülikoolis liidu riigihangete õigust. Oma paljude liidu õiguse teemaliste teadustööde tõttu on ta pidanud loenguid mitmes liikmesriikide ülikoolis. Ka on ta arvukate liidu õigust käsitlevate publikatsioonide autor.
Kornezov oli Avaliku Teenistuse Kohtu kohtunik ajavahemikus 13. aprillist 2016 kuni 31. augustini 2016. Ta nimetati Üldkohtu kohtunikuks 19. septembril 2016 ja kaaskohtunikud valisid ta 8. koja presidendiks alates 30. septembrist 2019.
Wayne'i maakond (Indiana)
Wayne'i maakond (Wayne County) on maakond Ameerika Ühendriikides Indiana osariigis.
Maakonna halduskeskus on Richmond.
Ajalugu
Maakond moodustati 27. novembril 1810.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 68 917.
Vabadussõjas invaliidistunute matmispaik Tapal mälestussambaga
Tapa vanal kalmistul asub lisaks teine Vabadussõjale pühendatud mälestusmärk - Tapa Vabadussõja mälestussammas.
Ovarium
Ovarium on ladinakeelne termin, mis võib tähendada
1973. aasta Kentucky Derby
Secretariat võitis Kentucky Derby rekordilise ajaga 1:29 2/5, kaks ja pool hobusepikkust Shamist eespool. Kolmandaks tuli Our Native. Kõik 13 võistlejat lõpetasid. Võistlusel oli rekordiline arv pealtvaatajaid (134 476), seda kanti üle televisioonis ja raadios.
Hipodroomile tuli sündmust vaatama 134 476 inimest. Seda kanti üle ka raadios ja televisioonis.
Sudise hiidrahn
Sudise hiidrahn on graniidist hiidrahn Lääne-Viru maakonnas Tidriku külas suures metsamassiivis.
Rahnu pikkus on 10,5 m, laius 7,5 m, kõrgus 4,2 m, ümbermõõt 29,7 m ning maht 230 m³.
Rahn on lõhedeta, alt ahenev, moodustab koopataolisi eendeid, lasub peaaegu maapinnal ning on osaliselt sammaldunud.
MP3-mängija
Tänapäeval on enamik seadmeid ekraaniga, mis võimaldab lisaks mängida ka mänge ning vaadata video- ja pildifaile. Sageli on MP3-mängijaga võimalik ka heli salvestada. Andmete salvestamiseks on MP3-mängijates kasutusel kõvakettad, Microdrive'i kettad või välkmälu.
MP3-mängija leiutati 1998. aastal. Esimesed mängijad mahutasid 32 MB muusikat, tänapäevaste mudelite kettamaht ulatub sadadesse gigabaitidesse. Levinuimad MP3-mängijad on Apple iPodi sarja mängijad, kuid kasutusel on ka MP3-mängijaga mobiiltelefonid.
IXI
Enne MP3-mängijaid olid levinud kaasaskantavad CD- või kassetimängijad. Ühe esimestest digitaalseist meediamängijaist, mis kandis nime IXI, kujundas inglise teadlane Kane Kramer 1979. aastal, kuid seda ei hakatud kunagi tootma. IXI meediamängija mälumaht oli 8 MB ning see võimaldas mängida muusikat 3,5 minutit. See patenteeriti 1981. aastal.
Hiljem väitis Kramer, et esimest iPodi ei leiutanud mitte Apple, vaid tema. Apple selles probleemi ei näinud, sest Krameri patent oli 1988. aastal kehtetuks muutunud. Lisaks oli juba enne iPodi turul MP3-mängijaid, mis olid disaini poolest sarnased Krameri IXIga.
Saehan MPMan F10
Maailma esimene masstoodetud MP3-mängija oli Saehani-nimelise Korea firma toodetud MPMan, mis tuli Aasias turule 1998. aasta kevadel. MPMan kasutas andmete salvestamiseks välkmälu, mis mahutas vaid 32 MB ehk umbes 6 laulu. pisi|Diamond Rio PMP300
Rio PMP300
1998. aasta septembris tuli turule Diamond Multimedia toode Rio PMP300 (PMP – ingl portable media player ehk kaasaskantav meediamängija), mis sarnaselt Saehani mudelile kasutas välkmälu ning mahutas 32 MB muusikat. Rio PMP300 MP3-mängija vastu algatati kohtuhagi, milles plaadifirmad süüdistasid MP3-mängija loojaid piraatmuusika levitamise õhutamises. Diamond Multimedia võitis hagi ning see suurendas oluliselt kaasaskantavate muusikamängijate populaarsust.
RaveMP 2100
Sensory Science'i 1999. aasta suvel valminud MP3-mängija RaveMP 2100 mälumaht oli 64 MB ehk kaks korda rohkem kui eelmistel mängijatel. Sisemälule lisaks oli võimalik mängijasse paigaldada ka mälukaart, mis suurendas mälumahtu 32 MB võrra. RaveMP 2100 oli esimene MP3-mängija, mis võimaldas ka salvestada heli ning vaadata telefoninumbreid. RaveMP aku kestis 10 tundi, kasutades energiaallikana AA patareid, ning toetas ka USB-ühendust.
Hango/Remote Solutions Personal Jukebox PJB-100
Esimene kõvakettaga varustatud MP3-mängija oli Hango Electronicsi Personal Jukebox PJB-100, mille töötasid 1999. aastal välja Compaqi insenerid, kuid mis patenteeriti Hango Electronics nime all. Hango Electronics muutis hiljem oma nime Remote Solutionsiks. See mudel kasutas 2,5-tollist sülearvuti kõvaketast, mis mahutas 4,8 GB, aga oli üsna suur ja raske.
Nomad Jukebox
2000. aastal tuli turule järgmine kõvakettaga MP3-mängija, Creative'i Nomad Jukebox, mis sai väga menukaks, sest eelnev Personal Jukebox PJB-100 oli väga suur ja ebamugav. Nomad Jukebox mahutas 6 GB muusikat ja pakkus palju funktsioone heliefektide seadistamiseks vastavalt kuulatavale keskkonnale.
Intel Pocket Concert
Inteli Pocket Concert oli esimene 128 MB MP3-mängija, mis oli omal ajal väga populaarne, sest pakkus hea kombinatsiooni mälu ja hinna vahel.
Apple iPod
Apple'i esimese generatsiooni iPod tuli turule 2001. aasta oktoobris. See kasutas 1,8-tollist 5 GB Toshiba kõvaketast. 2002. aasta juulis tuli iPodile uuendus, mis muutis selle ka Windowsiga ühilduvaks. Apple'i iPodist on nüüdseks välja kasvanud üks populaarsemaid MP3-mängijaid.
Itaalia 2022. aasta taliolümpiamängudel
Itaalia osales 2022. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis 118 sportlasega, kes võistlesid 13 spordialal.
MP3-mängija
Nomad Jukebox Zen/NX/Xtra
2003. aastaks olid MP3-mängijate turu enamasti vallutanud Creative ja Apple. Creative tootis järjest kolm uut mängijat: Nomad Jukebox Zen, Nomad Jukebox NX ja Nomad Jukebox Xtra. Zen oli 20 GB kõvakettaga ning oli otsene iPodi konkurent, Zen NX oli vahetatava patareiga ja pisut väiksem, Zen Xtra oli 60 GB mängija, millel oli palju riistvaralisi probleeme.
Itaalia 2022. aasta taliolümpiamängudel
Olümpiavõitjaks tulid lühirajauisutaja Arianna Fontana ja jääkeeglisegavõistkond koosseisus Stefania Constantini ja Amos Mosaner.
MP3-mängija
Mobiiltelefonid
2001. aastal hakati ka mobiilidesse lisama MP3-mängija funktsiooni ning 2005. aastast alates on enamik mobiiltelefonidest MP3-mängijaga. Pärast seda on selliste mobiilide populaarsus tunduvalt tõusnud ning spekuleeritakse, et eraldiseisvad MP3-mängijad kaovad sootuks.
Ehitus
Keskmised MP3-mängijad on tavalisest telefonist veidi pisemad, õhemad ja kergemad. Need töötavad enamasti aku peal, mida ei saa vahetada. Tavaliselt saab muusikat kuulata vaid kõrvaklappidega või välimiste kõlaritega, sest sisseehitatud kõlar puudub, aga mõnel mudelil on ka sisseehitatud kõlar, mis on tavaliselt madala kvaliteediga. Enamasti on seadme esiküljel nupud muusikapalade vahetamiseks, helitugevuse määramiseks, menüü kuvamiseks ning seadme sisse- ja väljalülitamiseks.
Andmesalvestus
pisi|HDD-kettaga MP3-mängija MP3-mängijates kasutatakse andmete talletamiseks tavaliselt välkmälu (SSD-kettad) või kõvakettaid (HDD-kettad). Välkmälu kasutavate mängijate mahutavus ulatub 64 GB-ni, mille esimesena saavutas kolmanda generatsiooni iPod Touch. SSD-ketaste eelis on see, et nad on põrutus- ja kulumiskindlamad, kuna puuduvad liikuvad osad. Samuti kasutavad SSD-kettad vähem voolu ning andmete kirjutamine ja lugemine on kiirem kui HDD-ketastel. SSD on aga kallim ning mahutab vähem.
Kõvaketastega MP3-mängijad mahutavad kuni 500 GB, mille esimesena saavutas Archos 5 Internet Tablet. See tähendab kümneid tuhandeid laule. HDD-ketaste miinuseks on see, et nad kasutavad rohkem voolu, on üldiselt raskemad ja on tundlikumad põrutustele ning muudele välisärritustele kui SSD-kettad. Küll aga on nad odavamad ja mahutavad rohkem.
Muu
Paljudel MP3-mängijatel on ka sisseehitatud raadio, kaamera, tekstitöötlusprogrammid või mängud.
Tarkvara
MP3-mängijatel on tavaliselt CD/DVD-kettaga kaasas seadmedraiverid, mõnel mudelil on ka spetsiaalne tarkvara, et faile arvutist mängijasse tõsta. Seda tüüpi tarkvara saab enamasti ka tootja veebilehelt alla laadida.
Failivormingud
MP3-mängijaks kutsutakse tänapäeval üldiselt igasugu muusikat esitavaid seadmeid, kuigi peale MP3-failide mängivad nad ka muus vormingus faile, näiteks MP4, FLC, WMA, AAC või WAV. Alternatiivne variant on nimetada selliseid seadmeid kaasaskantavatakes meediamängijateks, aga MP3-mängija on palju suupärasem. Heli pakkimisel eelistatakse MP3-mängijate puhul tihti võimalikult väikest faili, eriti väiksema kettamahuga mudelite puhul, see aga tähendab helikvaliteedi kadu. MP3-faile mängitakse 32 (kõige halvem) kuni 320 (parim) kbit/s (kilobitti sekundi kohta). MP3 iseenesest on helisignaalide pakkimismeetod, mis kasutab ära teadmisi inimkõrva tundlikkusest, kaotades helifailist andmed nende helide kohta, mida inimkõrv ei kuule. MP3-tehnoloogia lõi saksa firma Fraunhofer-Gesellshaft.
Videofailidest on levinuim MPEG-4 vorming, paljud toetavad ka WMV ja AVI vormingut. MP3-mängijatel, mis kuvavad videofaile, on tavaliselt videofailide sobivasse vormingusse teisendamise programm kaasas.
Tööpõhimõte
Helilained muudetakse diskreetimisega binaarkoodiks, mida saab digitaalselt salvestada. Antud info saab arvutist USB- või FireWire-ühendusega MP3-mängijasse tõsta. MP3-mängija sees võetakse vastav informatsioon vastu, pakitakse MP3-kodeering lahti ning saadud info lastakse läbi digitaal-analoogmuunduri, mis muundab heli analoogsignaaliks, mida võimendab võimendi, et seda oleks kuulda. Kõik MP3-mängijad töötavad akuga, enamasti liitiumist laetava akuga, aga on ka patareidega töötavaid mudeleid.
Terviseohud
Pikaajaline valju muusika kuulamine on kuulmisele ohtlik ning võib põhjustada kuulmiskadu. Keskmise inimese muusikakuulamisharjumused ei tohiks probleeme tekitada, aga kui kuulata MP3-mängijaga muusikat niigi lärmakas keskkonnas halbade kõrvaklappidega, siis tuleb heli väga valjuks reguleerida, et midagi kuulda, ja see võib kuulmisele kahjulik olla.
Liivsibul
Liivsibul (Jovibarba) on taimeperekond paksuleheliste sugukonnast.
Varem on seda perekonda käsitletud ka kui osa perekonnast mägisibul (Sempervivum).
Perekonda kuulub vaid kolm liiki:
Liikide looduslikuks levilaks on Lõuna-Euroopa. Kõige suurema levilaga on võsu-liivsibul
Bratislava III ringkond
See asub Bratislava kirdeosas. Selle piirides on 3 linnaosa: Nové Mesto, Rača, Vajnory.
Flint
Flint on linn USA-s Michigani osariigis, Genesee maakonna halduskeskus ja suurim linn. See asub Flinti jõe kaldal Detroitist umbes 100 km kaugusel loodes. Elanike arv on 2015. aasta seisuga arvestuslikult 98 310. 2010. aasta rahvaloenduse kohaselt oli elanikke 102 434. See on elanike arvult osariigi seitsmes linn.
Linnas on väga kõrge kuritegevuse tase.
pisi|250px|Vaade kesklinnale
Ajalugu
Praeguse linna kohale rajas kauplemiskoha 1819. aastal karusnahakaupmees Jacob Smith. Asula rajati 1830. aastal. See on saanud nime Flinti jõe järgi, mille nimi odžibvei keeles on Pawanunking. Flint sai linnaõigused 1855. aastal. Linn arenes tänu karusnahakaubandusele, puidutööstusele ja põllumajandusele.
Enne autotööstuse esilekerkimist valmistati Flintis vankreid ja tõldu. 20. sajandi alguses oli Durant-Dort Carriage Company riigi suurim tõldade tootja, tootes üle 100 000 hobutõlla aastas. 1903. aastal kolis Detroitist Flinti autotootja Buick. Aastal 1908 asutas William C. Durant Flintis General Motorsi, mis koondas enda alla Flinti suuremad autotootjad. General Motorsi peakontor kolis Detroiti 1920. aastate keskel. Aastatel 1936–1937 korraldasid General Motorsi tehase töötajad kolmekuulise streigi, protestides halvenevate töötingimuste vastu tehastes. Kokkuleppeni jõuti pärast ametiühingu United Automobile Workers of America tunnustamist General Motorsi poolt, misjärel sai alguse ametiühingute tähtsuse kasv Ameerika Ühendriikide autotööstuses. Teise maailmasõja ajal toodeti linnas sõjavarustust. Linn kasvas paralleelselt autotööstuse eduga ja 1950. aastatel paiknes Flintis General Motorsi suurim eraldiseisev tootmiskompleks. Flint jäi riigis autode, autoosade ja varuosade tootmiselt alla vaid Detroitile.
Tippajal, 1960. aastal, elas linnas ligi 200 000 inimest ning sel ajal oli see elanike arvult osariigis teine linn. 1960. aastate lõpus hakkas linna jõukam valge elanikkond koonduma eeslinnadesse (seda nähtust hakati kutsuma nimetusega white flight). Samuti hakkas linna tööstuslik tootmine vähenema. Tööstuse ümberstruktureerimine ja paljude General Motorsi tehaste sulgemine Flintis 1980. aastatel ja 1990. aastate alguses viis linna majanduse ja elanike arvu edasise kahanemiseni. Majandusraskused püsivad ka tänapäeval.
2014. aastast alates on linnal olnud probleeme joogivee reostumisega. Joogiveest on avastatud ohtlikus koguses pliiühendeid. Probleem tekkis nn loodusliku reservuaari vahetamisest.
2015. aastal valiti linnapeaks Karen Weaver, kes on esimene naislinnapea linna ajaloos.
Chang Kyou-chul
Chang Kyou-chul (korea 장규철; varem Chang Sun-gil (korea 장순길); 19. juuni 1946 Seoul – 19. aprill 2000) oli Lõuna-Korea poksija.
Flint
Kliima
pisi|Vaade Flinti kesklinnale nüüdseks lammutatud Genesee Towersilt. Flintis valitseb Michigani edelaosale tüüpiline niiske mandriline kliima. Talved on külmad ja mõõduka lume hulgaga. Keskmine madalaim õhutemperatuur langeb jaanuaris –9 °C. Suved on soojad ja õhutemperatuur tõuseb üle 30 °C. Kõrgeim mõõdetud õhutemperatuur Flintis on 42 °C, mis mõõdeti 8. ja 13. juulil 1936. Madalaim temperatuur mõõdeti 18. jaanuaril 1976 ja 20. veebruaril 2015, mil oli −32 °C külma.
Chang Kyou-chul
Chang sai kukk-kaalus (kuni 54 kg) 1968. aasta México olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Eridadi Mukwangale (Uganda) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja.
Flint
Kliima
1953. aastal tabas linna ja selle eeslinnasid tornaado, mis tekitas suurt kahju. Hukkus 116 inimest ja vigastada sai üle 800. See on ohvrite rohkuselt 10. tornaado USA-s.
Tšarterlend
Tšarterlend ehk tellimuslend on reisikorraldaja poolt tellitud lennureis tšarterlepingu alusel, mis on sõlmitud tema ja lennufirma vahel. Tšarterlennud toimuvad teatud ajavahemiku jooksul ning ei kuulu regulaarlendude plaani.
Flint
Rahvastik
2010. aasta USA rahvaloenduse kohaselt moodustasid linna rahvastikust 37,4% valged, 56,6% mustanahalised, 0,5% põlisameeriklased ja 0,5% aasialased, 1,1% oli teistest rassidest. Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 3,9%. Alla 18-aastaseid oli 27,3%, 18–24-aastaseid 11,3%, 25–44-aastaseid 25,5%, 44–64-aastaseid 25,1% ja üle 65-aastaseid 10,7%. Ea mediaan oli 33,6 aastat. Keskmine sissetulek leibkonna kohta oli 26 143 dollarit ja elaniku kohta 14 527 dollarit. Alla vaesuspiiri elas 41,6% inimestest, mis oli osariigi keskmisest üle 2,5 korra kõrgem.
Chang Kyou-chul
Chang poksis oktoobrist 1970 kuni juunini 1974 elukutselisena ning pidas kokku 22 kohtumist, millest võitis 17 (neist 5 nokaudiga) ja kaotas 5 (neist 1 nokaudiga) kohtumist.
Tšarterlend
Tšarterleping
Tšarterleping ehk tellimusveoleping on reisijaveoleping, millega vedaja kohustub vedama teist lepingupoolt või reisijat sõidukiga, mille ta annab vedamise eesmärgil koos juhiga täielikult teise lepingupoole või reisija kasutusse.
Flint
Transport
Linna läbivad kiirteed Interstate 69, Interstate 75 ja Interstate 475. Linnas töötab mitu bussiliini. Flintis asub reisirongiliini Amtrak peatus. Raudteekaubaveoga tegelevad Canadian National Railway ja CSX Transportation. Linna teenindab Bishopi rahvusvaheline lennujaam.
Haridus
Linnas tegutsevad Kettering University (asutatud 1919 Flinti Tehnoloogiainstituudina, hiljem ka General Motors Institute), Mott Community College (asutatud 1923 Flint Community Junior College'ina) ja University of Michigan–Flint (asutatud 1956).
Kultuur
Linnas asuvate tehaste sulgemine ning sotsiaalne ja majanduslik laostumine oli Michael Moore'i 1989. aasta dokumentaalfilmi "Roger & Me" teemaks.
Sõpruslinnad
Flinti sõpruslinnad on Changchun (Hiina), Hamilton (Kanada), Kielce (Poola) ja Togliatti (Venemaa).
Jorge Illueca
Ta oli 13. veebruarist kuni 11. oktoobrini 1984 Panama president.
Jorge Illueca õppis Panama ja Harvardi ülikoolis ning sai õigusteaduse doktori kraadi 1955. aastal Chicago ülikoolist. Ta õpetas õigusteadust Panama ülikoolis.
1970. aastatel asus ta tööle ÜRO-s, kus tegeles rahvusvahelise õigusega; aastatel 1976–1981 oli Panama alaline esindaja ÜRO juures ja 1981–1983 Panama välisminister. Aastal 1982 valiti Illueca asepresidendiks ning pärast president Ricardo de la Espriella tagasiastumist 1984. aastal sai temast president. Aastatel 1983–1984 oli ta ÜRO Peaassamblee eesistuja, 1974–1990 Haagi Alalise Vahekohtu liige ning 1982–1986, 1987–1991 ja 1997–2001 ÜRO rahvusvahelise õiguse komisjoni liige. Hiljem tegeles ta ÜRO-s eelkõige keskkonnakaitse teemaga.
Nate Parker
Nate Parker (sündinud 18. november 1979 Norfolk) on ameerika näitleja. Parker on täitnud rolle kõrvuti selliste näitlejatega nagu Denzel Washington, Forest Whitaker ja Terrence Howard. Parker on lõpetanud Oklahoma ülikooli.
Katoodtolmustamine
Katoodtolmustamine on füüsikalise aurufaas-sadestuse meetod õhukeste tahkiskilede sadestamiseks. See kujutab endast materjali aurustamist "lähtematerjalilt" ning aurustunud aine sadestumist substraadile.
Toimemehhanism
Katoodtolmustamisel aurustatakse mingilt pinnalt aatomeid, pommitades seda pinda aatomi suurusjärgus osakestega. Aatomid lüüakse lahti pommitatavate osakeste impulsi ülekandel. Pommitamiseks kasutatavad osakesed on tavaliselt gaasilise aine ioonid, mida kiirendatakse elektriväljaga. Lahtilöödud aatomid lendavad pinnalt minema ning osa neist satub tabama substraati, millele soovitakse vastavatest aatomitest kihti kasvatada. Meetod toimib vaid madala rõhu juures või vaakumis, olenevalt täpsest meetodi konfiguratsioonist. Katoodtolmustamisega saab substraadile kanda nii aatomeid kui ka ühendeid. Ühendite puhul võib olla ioonidega pommitatav lähtematerjal tehtud vastavast ühendist või ta võib olla ka mingist elemendist, kuid viimasel juhul peab reaktsioonikambris olema vähesel määral reaktiivset gaasi. Sel juhul lüüakse lähtematerjalist välja elemendid, mis oma lennuteekonnal reageerivad gaasiga ning jõuavad substraadile ühendina. Enamasti, ehk kui pommitatav lähtematerjal on ühendi kujul, siis tema pommitamisel läheb mingil määral vähempüsivat materjali(näiteks hapnik SiO2-s) kaduma. Seda kompenseeritakse, kasutades reaktsioonikambris sobivat hapniku osarõhku ning sel juhul on tegemist "kvaasireaktiivse katoodtolmustamisega". Kvaasireaktiivse katoodtolmustamise jaoks on vaja madalamat reaktiivse gaasi osarõhku kui reaktiivsel katoodtolmustamisel.
Sadestatava materjali pommitamine
Sadestatavat materjali pommitades toimub selle pinnal ja pinnalähedases piirkonnas mitu protsessi. Pommitavad osakesed võivad füüsiliselt pinnalähedasse alasse sisse tungida ning kokkupõrkel tekkivad efektid on samuti pinnalähedasel alal tuntavad. Pommitav osake tekitab kokkupõrgete kaskaadi ning osa tema impulsist kantakse üle pinnakihi aatomitele, mis võivad pinnalt minema lennata. Enamus pommitavalt osakeselt ülekantavat energiat(95% või rohkem) kandub pinnale ja pinnalähedastele aladele soojusenergiana. Osa pommitatavatest osakestest peegeldatakse pinnale kõrge energiaga neutraalsete osakestena ning osa siseneb pinnakihtidesse. Kui katoodtolmustamist tehakse madalal rõhul või vaakumis, siis kõrge energiaga peegeldunud neutraalsed osakesed ning kõrge energiaga pinnalt minema lendunud ioonid pommitavad omakorda substraati, kuhu tahkiskilet kasvatatakse ning mõjutavad selle kasvuprotsessi. Kõrge energiaga osakeste lendumine substraadile võib ka sealt lahti lüüa sinna juba sadestunud aatomeid, mis vähendab katoodtolmustamise saagist. Nende osakeste voog lähtematerjalilt substraadi suunas on suunatud ja võib olla anisotroopne, mistõttu võivad ka sadestataval tahkiskilel tekkida anisotroopsed omadused. Katoodtolmustamisel jahutatakse pommitatavat lähtematerjali kogu protsessi käigus, et vähendada keskkonda kiirguvat soojust. See on oluline eelis soojuslikul aurustumisel põhinevate meetodite ees ja lubab seada substraadi lähtematerjalile lähedale. Samuti vähendab jahutamine lähteaine difusiooni, mis on oluline, kui lähtematerjaliks on sulam, sest difusioon võib pindmise kihi elemendilist koostist muuta.
Pommitamiseks kasutatavad gaasid
Pommitamiseks kasutatavate gaaside mass on oluline, kuna see mõjutab tolmustatavatele aatomitele ülekantava energia ja impulsi hulka. Energia jäävuse seadusest ja impulsi jäävuse seadusest saame järeldada, et ülekantav energia on maksimaalne kui pommitava ja pommitatava osakese massid on võrdsed. Seega on oluline pommitada lähtematerjali aatomitega, mille aatommass on võimalikult lähedane lähtematerjali aatomite omale. Seetõttu on näiteks krüptooni (massiga 84 daltonit), ksenooni (131 daltonit) ja elavhõbeda (201 daltonit) ioonid atraktiivsed raskete elementide sadestamisel ning kerged ioonid nagu lämmastik (14 daltonit) vähematraktiivsed. Samas tuleb siinkohal arvestada ka gaaside hinda, ohutust ning seda, kas tahetakse, et tolmustatav materjal reageeriks gaasiga või mitte. Peamine kasutatav gaas on siiski argoon (40 daltonit), kuna tegemist on küllalt odava inertgaasiga. Kasutatakse ka argooni-lämmastiku, argooni-hapniku või argooni ja metaani/atsetüleeni segusid juhul kui tahetakse substraadile sadestada oksiide, nitriide või karbiide.
Sulamite ja ühendite tolmustamine
Kuna katoodtolmustamist tehakse üldiselt tahkelt pinnalt, siis ideaaljuhul difusiooni ei toimu ning iga aatomkiht peab olema enne eemaldatud kui järgmist tolmustama saab hakata. Sel juhul on tolmustatud aatomite koostis sama, mis lähtematerjali üldine koostis. Kuid samas on alati lähtematerjali pealmisel kihil rohkem neid aatomeid, mille tolmustamissaagis on väiksem. Juhtudel, kus tolmustatakse materjali, mille elementide massid või tolmustamissaagised on väga erinevad, võib tolmustatava materjali koostis oluliselt erineda lähtematerjali koostisest. Näiteks süsinik moodustab vase pinnale saarekesi, millel on väike tolmustamissaagis ja volframi aatomid alumiiniumi pinnal pigem liiguvad ringi (migreeruvad) kui tolmustuvad. Paljudel ühenditel on erinevate elementide aatomite vahelised keemilised sidemed oluliselt tugevamad kui elemendilises materjalis aatomite vahelised sidemed, ning seetõttu on ühendite tolmustamissaagised väiksemad kui elementide omad. Näiteks titaanoksiidi saagis on umbes kümnendik titaani saagisest. Samuti läheb tolmustamise käigus tihti osa reaktsioonivõimelisemast elemendist kaduma ning selle kompenseerimiseks kasutatakse kvaasireaktiivset sadestamist.
Tolmustamismeetodid
Üldiselt toimub tolmustamine plasmapõhiste meetoditega, kus plasmast kiirendatakse positiivsed ioonid lähtematerjali suunas, mis on plasma suhtes negatiivse potentsiaaliga. Madalatel rõhkudel jõuavad need ioonid lähtematerjali pinnale energiaga, mis on määratud potentsiaalide vahega lähtematerjali pinna ja iooni tekkimise punktis oleva elektrivälja potentsiaali vahel. Kõrgematel rõhkudel põrkuvad ioonid füüsiliselt gaasi aatomitega ning lähtematerjalini jõudvate ioonide ning neutraalsete aatomite energiad moodustavad teatava spektri. Sellise protsessi puhul on lähtematerjali pommitamise energia üldiselt suurem kui plasma-põhistel meetoditel.
Dioodtolmustamine
Kui lähtematerjali ja substraadivahele rakendada hõrendatud argoonikeskkonnas kõrge negatiivne potentsiaalide erinevus, siis lähtematerjalilt eraldunud elektronid põrkuvad argooni aatomitega ning ioniseerivad neid, andes neile positiivse laengu. Need kiirendatakse lähtematerjali suunas, tabavad seda suure energiaga ning löövad sealt materjali välja. Selline tolmustamine vajab küllalt kõrget rõhku, kuna elektronide teekond lähtematerjalilt substraadini on küllalt lühike ning tõenäosus, et nad teel argooni molekuli ioniseerivad ei ole väga suur. Et seda tõenäosust suurendada, on vaja suuremat rõhku. See omakorda tähendab, et lähtematerjalilt lahti löödud aine aatomid põrkuvad tihti gaasi aatomitega, vähendades oluliselt seda hulka, mis neist substraadini jõuab. Seetõttu on tahkiskihi tekkimise kiirus ja efektiivsus küllalt väike – suur osa lähtematerjalist eraldunud ainest hakkab katma süsteemi ülejäänud pindu. Samas ebatasaste pindade katmiseks sobib meetod hästi, kuna pindu kaetakse väga ühtlaselt. Selle meetodi puhul peab katood olema elektrijuht.
Magnetrontolmustamine
Kui rakendada tugevat magnetvälja, liiguvad elektronid mööda spiraalset trajektoori ümber välja jõujooni ning nad liiguvad hõrendatud argoonikeskkonnas oluliselt kauem kui dioodtolmustamise puhul. Seega on ka palju tõenäolisem, et nad ioniseerivad mõnda argooni aatomit ning seega saame sama koguse ioone juba oluliselt väiksema rõhu juures. Magnetvälja sobivalt asetades saab elektrone hoida lähtematerjali pinna lähedal ringikujulisel trajektooril liikumas. Magnetrontolmustamist saab teha juba 10−6 atmosfääri juures. Madalam rõhk tähendab oluliselt paremat sadestamise efektiivsust. Kuna aga elektronid liiguvad lähtematerjali lähedal ringikujulisel trajektooril, tähendab see ka seda, et lähtematerjalist lüüakse aatomeid välja just selle ringi juurest ning mitte mujalt. Seetõttu läheb suur osa lähtematerjalist paratamatult raisku.
Vahelduvvooluga tolmustamine
Kui argooni ioon põrkub lähtematerjaliga, eraldub lähtematerjalist elektron, neutraliseerib argooni iooni ning vaakumkambrisse jõuab juba neutraalne argooni aatom. Kui lähtematerjaliks on dielektrik, siis hakkab selle pinnale kiiresti laengut kogunema ning peagi ei tõmbu argooni ioonid enam lähtematerjali poole. Selle vältimiseks kasutatakse dielektrikute tolmustamiseks vahelduvvoolu. Selle tulemusena on iga pooltsükli jooksul potentsiaal selline, et ioone tõmmatakse lähtematerjali poole ning teise pooltsükli ajal selline, et elektronid jõuavad pinnale, et takistada laengu kogunemist. Kuna potentsiaal on negatiivne vaid pool tööajast, on ka tolmustamiskiirus madalam kui alalisvoolu puhul ning seadmed kallimad. Üldiselt kasutatakse vahelduvvooluga tolmustamisel raadiosagedusi vahemikus 0,5–30 MHz ning konkreetsemalt 13,56 MHz on levinuim kasutatav sagedus. Raadiosagedusega saab tolmustada madalatel rõhkudel (alla 1 mTorr). Vahelduvvooluga saab sadestada dielektrilisi materjale (nt metallide oksiide), kuigi ka nende puhul võib tekkida probleeme, sest enamasti nad ei ole head soojusjuhid ning on rabedad. Kuna ioonidega pommitamine tekitab soojust, siis võivad tekkida suured soojusgradiendid, mis omakorda võivad tekitada tahkesse lähtematerjali pragusid.