cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Nõmme-Kindluse
Ajalugu
Kultuurimälestiseks (number 8847) tunnistas hoone kultuuriminister 18. augustil 1997.
Leping
Leping on tehing kahe või enama isiku (lepingupoole) vahel, millega lepingupool kohustub või lepingupooled kohustuvad midagi tegema või tegemata jätma.
Nõmme-Kindluse
Asukoht
Jaamahoone asub tänapäeval aadressil Vääna tänav 17.
Arhitektuur
Hoone on ehitatud paekivist, väike, T-kujulise põhiplaaniga, ühekorruseline ja viilkatusega. Paekvaadritest puhtalt laotud fassaadi ilmestavad tellistest laiad nurgapilastrid, segmentkaaravade piirded ja kitsad rõhtvööd. Vaksalis olid teenistujate ameti- ja eluruumid. Lisaks veetornile püstitati jaama ka puidust abihooneid.
Leping
Leping on lepingupooltele täitmiseks kohustuslik (pacta sunt servanda). Lepingu võib sõlmida suuliselt, kirjalikult või mistahes muus vormis, kui seaduses ei ole sätestatud lepingu kohustuslikku vormi.
Lepingu sisu peab olema vastavuses kehtiva seadusandluse, heade kommete ning isiku põhiõigustega.
Lepingu elemendid
Lepingu elemendid on:
Lepingu täitmise tagatised
Lepingu täitmist võib tagada järgmiste vahenditega:
Sergei Morgun
pisi|Sergei Morgun [[Ringvaade (saade)|Ringvaate Eesti Laulu salvestusel ansambli POP Maniacs koosseisus]] Sergei Morgun (sündinud 13. aprillil 1979 Tallinnas) on eesti poistebändi Soul Militia liige.
Tegeleb tantsukooliga Semiir.
Isiklikku
Sergei Morgun on 170 cm pikk ja kaalub 75 kg.
Mängib korvpalli ja saalihokit.
Alicia Vikander
Alicia Amanda Vikander (sündinud 3. oktoobril 1988 Göteborgis) on Rootsi filminäitleja ja tantsija.
Ta alustas näitlejakarjääri Göteborgi ooperi lavastustes pisirolle mängides. Vikander on õppinud tantsu nii Rootsi Kuninglikus Balletikoolis Stockholmis kui ka Ameerika Balletikoolis New Yorgis.
2016. aastal võitis ta Gerda Wegeneri rolli eest filmis "Taani tüdruk" parima naiskõrvalosatäitja Oscari.
Filmograafia
pisi| 2015
Kaido Põldma
pisi|Soul Militia liikmed Lauri Pihlap (vasemal) ja Kaido Põldma (paremal) Kaido Põldma (sündinud 29. mail 1980 Tallinnas) on Eesti muusik ja ansambli Soul Militia liige.
Isiklikku
Kaido Põldma on 177 cm pikk ja kaalub 84 kg. Ta on abielus Ille Otsaga. Neil on tütar Thalia Põldma (sündinud 22. novembril 2004).
Järva-Peetri kirik
pisi|Järva-Peetri kirik pisi|Rõngasrist kirikaias pisi|[[Järva-Peetri kirikuaia piirdemüür|Kirikuaia piirdemüür]] Järva-Peetri Püha Peetruse kirik (ka Peetri kirik; vanemais allikais ka Ämbra kirik) on kirik Järva maakonnas Järva vallas Peetri alevikus. Varem jäi kirik Järvamaale Peetri kihelkonda.
Pühale Peetrusele pühitsetud kirikut kasutab EELK Järva-Peetri Püha Peetruse kogudus.
Ajalugu
Kirikut hakati ehitama tõenäoliselt 13. sajandi lõpus ja see valmis arvatavasti 14. sajandi alguses, mis teeb sellest Järvamaa noorima kodakiriku.
Järvamaa suurim kirik järgib tüüpilist maakonna kodakirikute stiili ja koosneb kolmelöövilisest pikihoonest, ühe võlvikuga väiksemast nelinurksest kooriruumist ja läänetornist.
Kiriku kellatorn oli algselt pikihoone seinast vaid platvormkorruse võrra kõrgem. Alumine võlvkorrus on idaküljest avatud ja moodustab kesklööviga ühtse ruumi. Müüritrepp paikneb lääneseinas ning viib nii torni platvormkorrusele kui ka pikihoone võlvipealsele.
Pikihoone põhjaseinas ja tornifassaadis asuvad Järvamaa kirikutele iseloomulikud kitsad ja teravkaarsed raidportaalid.
Pikihoone võlve toetab kolm paari jämedaid ümarsambaid.
Kiriku kellatorn sai praeguse kuju ja kõrguse (69,7 m) 1868. aastal, arhitekt Johann Gottfried Mühlhauseni projekti järgi. Peetri kiriku torn on Järvamaa omadest kõrgeim ja Pilistvere kiriku torni järel pikkuselt teine maakiriku torn Eestis.
Tõenäoliselt 14. sajandi teisel poolel rajati raidportaaliga põhjaeeskoda.
Kiriku juures on kirikuaed (Järva-Peetri kirikuaed).
Järva-Peetri kirikus on töötanud Heinrich Stahl ja Christoph Beermann.
Sisustus
Peetri kiriku altar, kantsel ja pingistik pärinevad 19. sajandi teisest poolest.
Säilinud on kaks 16. ja 17. sajandi krutsifiksi, kaks laelühtrit aastaist 1651 ja 1652, messingist laelühter 18. sajandist ja mõned 16. ja 17. sajandi hauaplaadid.
Ust-Orda
Ust-Orda Burjaadi autonoomne ringkond (Ust-Orda) on endine Venemaa 1. järgu haldusüksus Siberi föderaalringkonnas. Ringkond oli enklaav Irkutski oblastis. Asus Angara ülemjooksul.
Ringkond liideti 1. jaanuaril 2008 Irkutski oblastiga.
Rahvastik
2002. aasta rahvaloenduse andmetel elas ringkonnas 135 327 inimest, kellest 54,4% on venelased, 39,6% burjaadid, 3% tatarlased ja 1% ukrainlased. Suurimad asulad olid Ust-Ordõnski, Bohani ja Kutuliki alevik.
Haldusjaotus
Ringkond oli jaotatud kuueks rajooniks:
Ajalugu
Ringkond moodustati 26. detsembril 1937 burjaatidega asustatud Ees-Baikalimaa aimakkidest (rajoonidest). 11. oktoobril 2005 kirjutati alla kokkulepe, mille kohaselt Irkutski oblast ja Ust-Orda Burjaadi autonoomne ringkond pidid ühinema uueks föderatsiooni subjektiks – Irkutski oblastiks. Ust-Orda Burjaadi AR pidi muutuma Ust-Orda Burjaadi ringkonnaks Irkutski oblasti koosseisus. Referendum selles küsimuses toimus 16. aprillil 2006. Referendumi tulemusel liideti ringkond 1. jaanuaril 2008 Irkutski oblastiga.
Villem Väeden
Villem Väeden ka Wilhelm Wäeden VR I/3 (27. august 1886 Vormsi saar, Läänemaa — 24. aprill 1942 Sosva, Sverdlovski oblast) oli Eesti sõjaväelane (kapten).
Villem Väeden teenis alamleitnandina, 1. eesti jalaväepolgus, oli  Kaitseliidu Lääne Maleva pealik Vabadussõja ajal, 11.08.1919 Piirikontrolli ülem ja Kaitseliidu Lääne Maleva pealik 1925. aastast, pärast 1924. aastal taasloomist kuni 1930. aastani.
Full Members Cup
Võistlus oli loodud lisavõistlusena Inglismaa jalgpallis pärast 1985 aasta õnnetust Heyseli staadionil, sest Inglismaa klubid said viieaastase keelu mängimiseks Euroopa jalgpalliturniiridel. Full Members Cupi turniiris osalesid klubid kahest kõrgemast jalgpalliliigast ja nimetus tuli sellest, et iga klubi oli The Football League Full Member (täisliige) oma häälega selles. 3. ja 4. liigade klubid olid Associate Members, ja nende jaoks toimus Associate Members Cup (1992. aastast – Football League Trophy).
Full Members Cupi ajaloos toimus seitse finaali. Chelsea ja Nottingham Forest võitsid auhinda kaks korda; üks võit on klubidel Blackburn Rovers ja Reading, mis esindasid jalgpalli 2. liigat. Üks karikas on Crystal Palace käes.
Ludmilla Toon
Ludmilla Toon (sündinud 9. juunil 1946 Tartus) on eesti muusikapedagoog ja koorijuht.
Aastatel 1970–1979 ja 1989–1991 õpetas ta Kingissepa Lastemuusikakoolis klaverit ja muusikaliteratuuri.
Ludmilla Toon on olnud ka 130-aastase Saaremaa segakoori Lyra koorijuht. Ta on asutanud ka kirikumuusika kooli.
Aastail 1999–2006 oli ta Saaremaa Muusikahariduse Sihtasutuse kaudu Kuressaare Ooperipäevade korraldaja.
Joachim Heinrich von Oettingen
Joachim Heinrich von Oettingen (1726–1786) oli Eestimaa mõisnik.
Bengt Gustav von Rosen
Bengt Gustav von Rosen (1665–1725) oli baltisaksa poliitik.
Bengt Gustav von Rosen sündis Tallinna asehalduri Axel von Roseni ja Helene Dorothea von Wrangelli pojana.
Rosen teenis Rootsi sõjaväes, kus sai lõpuks majori auastme.
1702–1705 oli ta Eestimaa rüütelkonna peamees ja hiljem Eestimaa maanõunik.
Talle kuulusid Roosna-Alliku, Mäo, Vodja ja Viisu mõis.
Perekond
1693. aastal abiellus Rosen kindralleitnant Hans von Ferseni tütre Magdalena Elisabeth von Ferseniga. Neil oli kolm tütart:
Mustlauk-õgija
pisi|Mustlauk-õgija munad
Mustlauk-õgija (Lanius minor) on lind õgijalaste sugukonnast õgija perekonnast.
Kesklinn (Tartu)
Kesklinna linnaosa paikneb Tartu südalinnas Emajõe paremal kaldal. Kesklinna piirid on Veski tänav – Jakobi tänav – Kroonuaia tänav – Emajõgi – Aida tänav – Kalevi tänav – Pargi tänav – Tähe tänav – Väike-Tähe tänav – Võru tänav – Filosoofi tänav – Riia tänav – Kastani tänav – Näituse tänav.
Kesklinna pindala on 180 ha ja seal elas Rahvastikuregistri andmeil 2012. aasta 1. jaanuari seisuga 6575 inimest.
2013. aasta 31. detsembri seisuga elas Kesklinnas 6517 inimest, neist 3718 naist ja 2799 meest. Kesklinna elanikest 675 olid vanuses 0–6 aastat, 805 vanuses 7–18 aastat, 3894 vanuses 19–64 aastat ja 1143 vähemalt 65-aastased. Linnaosa asustustihedus oli 3621 in/km2. Kesklinnas elas 6,66% tartlastest.
Algselt peeti Kesklinnaks Tartu vanalinna, tänapäeval moodustavad selle aga Vanalinna, Uueturu, Riiamäe ja Toometaguse asumid, linnaplaneerimisel on laiendatud Kesklinnaga liidetud ka Sadama asum ja osa Ülejõe asumist kuni Kroonuaia silla ja Sauna tänavani.
Haljasalad ja veekogud
Tartu Kesklinnas asuvad haljasalad: Linnaosa servas voolab Emajõgi.
Nyrok City
Nyrok City on 1993. aastal asutatud Tartu punkansambel, mille eestvedajateks on Roll Ja Edy.
Nikolai Steinmann
Nikolai Steinmann VR I/3 (28. detsember 1894 Vaivara vald, Virumaa – ) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant, 1920)
Nikolai Steinmann teenis Vene armee eesti rahvusväeosades 1. eesti jalaväepolgus ja Eesti Vabadussõjas 4. Jalaväepolgus, 1. diviisi tagavarapataljoni, 2. roodu ülemana, 4. jalaväepolgu Tallinna tagavararoodus,
Gotthard von Manteuffel (1690–1763)
1759. aastal sai ta riigikrahviks.
Elulugu
Gotthard Johann Zöge von Manteuffel sündis 1690. aastal Tallinnas Toompeal. Tema isa oli Rootsi ooberst Andreas Zöge von Manteuffel (1665–1706).
Nikolai Steinmann
Ülendati 11. veebruaril 1920 Sõjavägede Ülemjuhataja kindralstaabi kindralmajor Laidoneri käsuga Vabariigi Sõjavägedele nr. 379 kaptenist alampolkovikuks.
Gotthard von Manteuffel (1690–1763)
Elulugu
Väljapaistvate saavutuste eest annetas Saksa-Rooma keiser Franz I ja Venemaa keisrinna Jelizaveta Petrovna Gotthard Johann Zöge von Manteuffelile 1759. aastal riigikrahvi tiitli ning perekond sai endale krahvivapi. Lisaks loobus mees edaspidiselt nimeosast Zöge, kasutades krahvitiitliga koos vaid nime Manteuffel. Samal aastal lasi krahv Gotthard Johann von Manteuffel Tallinna toomkirikusse ehitada perekonna looži ning majoraadi peamõisa, Puurmani lähistele Kursi kirikusse perekonna kabeli.
Krahv Gotthard Johann suri 1763. aasta hilissügisel Puurmanis. Ta sängitati Kursi kabeli hauakambrisse, kuid tõenäoliselt lasi abikaasa ta kümme aastat hiljem üle viia Mõigusse rajatud surnuaia vastvalminud suursugusesse Manteuffelite kabelisse.
Isiklikku
Tema abikaasa oli tallinlanna Margarethe Elisabeth von Güntersberg (1692–1780), kellega Gotthard Johann abiellus 1713. aastal. Abikaasa tõi perre kaasavarana Puurmani, Härjanurme ja Pakaste mõisa. Abielupaaril sündis 14 last: 6 poega ja 8 tütart. Poegadest vanim oli Andreas Gotthard von Manteuffel (1714–1768), kellest põlvneb krahvide Manteuffelite Liivimaa haru. Kolmas poeg, Karl Reinholdist sai aga Ravila krahvi, kirjamees Peter August Friedrich von Manteuffeli isa. Abielust sündis ka Anna Margaretha Zöge von Manteuffel.
Nikolai Steinmann
1925. aastast teenis 5. Jalaväerügemendis, 1927. aastal arvati reservi.
Gotthard von Manteuffel (1690–1763)
Isiklikku
Pärast Gotthard Johanni surma eraldas lesk Mõigu mõisast maa-ala Toomkiriku koguduseliikmete kalmistu loomiseks, kuhu ühena esimestest lasi ehitada Manteuffelite hauakambriga kabeli. Lisaks eraldas Margarethe Elisabeth Toompea majadekompleksist hooned tollel ajal aadlike rüütlikooliks kujunevale Toomkoolile.
Nikolai Steinmann
Hinnatud kui Kaitseliidu Kotkaristi (mõõkadega) teenetemärgi III klassi kavaler (sõjaliste teenete eest).
Orpheus (Monteverdi)
"Orpheus" ("L'Orfeo, favola in musica") on üks maailma vanimaid oopereid. See esietendus 1609. aastal. Ooper sisaldab proloogi ja viis vaatust. Muusika on kirjutanud Claudio Monteverdi ja libreto Alessandro Striggio.
Ghaznī
Ghaznī on linn Afganistanis, Ghaznī provintsi keskus.
Bizeni tehnika
Bizeni tehnika (jaapani 備前焼 – Bizen-yaki) on Jaapanist pärit keraamikatehnika.
Tehnikat viljeletakse endises Bizeni provintsis tänapäeva Okayama prefektuuri kaguosas.
Tehnika
Põlevasse nõusse lisatakse soolvees leotatud taimi (põhiliselt õlgi), mis keraamikapõletusahjus suurel temperatuuri esemetes tuhastuvad ja jätavad endast savi pinnale omapärase mustri.
Ajalugu
Kamakura perioodiga (1185–1333) kujunesid välja Jaapani varasemad keraamikakeskused (Bizen, Tamba, Echizen, Tokoname, Seto ja Shigaraki) ja algas Jaapani keraamika õitseaeg, mis kestab tänaseni.
Tähelepanu hakati pöörama esemete vormi ja pinnatekstuuri looduslähedusele. Nii loodi eeldused ka paljude uute tehnikate, kaasaarvatud Bizeni tehnika, tekkimiseks.
Alaliigid
Bizeni tehnikas valmistatud keraamika jagatakse kuude rühma vastavalt põletustehnikatele ja põletusel ilmnevatele efektidele/vigadele. Nendeks on:
Udo Ivask
pisi|Udo Ivask Udo Ivask (8. aprillil 1932 Tallinn – 9. oktoober 2017 Tallinn) oli eesti arhitekt ja disainer.
Haridus
Ta õppis aastatel 1948–1952 Tallinna Arhitektuuri ja Ehitustehnikumis, mille lõpetas arhitekt-tehnikuna, ja aastatel 1952–1958 Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis, mille lõpetas arhitektina.
Töökäik
1958–1963 töötas ta arhitektina Eesti Projektis ja Kommunaalprojektis. Ta on projekteerinud korruselamuid, koolimaju, ühiskondlikke hooneid, büroo- ja kaupluseruume, kortereid, individuaalelamuid ning suvilaid. Kujundanud tarbekunsti- ja disaininäitusi nii Eestis kui ka mujal.
1960. aastal alustas ta pedagoogilist tegevust, andis kompositsioonitunde kunstikallakuga Tallinna 24. Keskkoolis, Tallinna Arhitektuuri- ja Ehitustehnikumis, Tallinna Pedagoogilises Instituudis ja Tallinna Kultuuriülikoolis.
1961. aastast töötas Ivask õppejõuna ERKI-s, õpetades tarbevahendite kujundamist, tehnilist konstrueerimist ja kujutavat geomeetriat tarbekunsti, ruumikujunduse ja arhitektuuri erialadel. 1968. aastal sai ta ERKI disaini kateedri dotsendiks ning juhendas arhitektuurset projekteerimist arhitektuuri erialal ja tööstustoodete projekteerimist disaini erialal. 1982–1983 töötas Ivask ERKI disaini kateedri juhataja kohusetäitjana ja 1983–1988 disaini kateedri juhatajana. 1989. aastast oli Udo Ivask TKÜ meediagraafika osakonna dotsent ning 1992. aastal läks pensionile.
2002. aastast töötas ka Eesti Kunstiakadeemia dotsent-tunniandjana.
2007. aastal valiti ta Eesti Kunstiakadeemia emeriitdotsendiks.
Külalisõppejõuna on Udo Ivask pidanud loenguid ka Vilniuse Kunstiakadeemias (1973), Aşgabati Kultuuriülikoolis (1982), Thbilisi Kunstiakadeemias (1984) ja Lahti Disainiinstituudis (1989).
Liikmesus
1959. aastast oli Ivask Eesti Arhitektide Liidu liige ja 1989. aastast Eesti Disainerite Liidu liige. 1971–1981 oli Ivask ka Arhitektide Liidu juhatuse liikmena arhitektuuriteooria sektsiooni juhataja.
Isiklikku
Tema abikaasa oli keraamik ja portselanikunstnik Anu Ivask.
Kaitstav looduse üksikobjekt
Kaitstav looduse üksikobjekt on teadusliku, esteetilise või ajaloolis-kultuurilise väärtusega elus või eluta loodusobjekt, nagu puu, allikas, rändrahn, juga, kärestik, pank, astang, paljand, koobas, karst või nende rühm, mis on seaduse alusel võetud kaitse alla.
Kohaliku omavalitsuse tasandil võib kaitstavaks loodusobjektiks olla maastik, väärtuslik põllumaa, väärtuslik looduskooslus, maastiku üksikelement, park, haljasala või haljastuse üksikelement, juhul kui see pole juba kaitse alla võetud kaitstava looduse üksikobjektina ega paikne mingil kaitsealal.
Eestis oli 1. jaanuari 2018 seisuga EELIS registreeritud 1089 kaitstavat looduse üksikobjekti kogupindalaga 1164,5 ha.
2006. aasta Kuldgloobuse auhinnad
2006. aasta Kuldgloobuse auhinnad on '''63. Kuldgloobuse auhinnad''', mis anti kätte 16. jaanuaril 2006.
Cecil B. DeMille'i nimeline elutööauhind anti Anthony Hopkinsile.
Parim draamafilm
Kandidaadid lõppvoorus:
Võitja
Parim muusika- või komöödiafilm
Kandidaadid:
Võitja
Parim lavastaja
Kandidaadid:
Võitja
Parim draamafilmi meesnäitleja
Kandidaadid:
Võitja
Parim muusika- või komöödiafilmi meesnäitleja
Kandidaadid:
Parim draamafilmi naisnäitleja
Kandidaadid:
Võitja
Parim muusika- või komöödiafilmi naisnäitleja
Kandidaadid:
Võitja
Parim meeskõrvalosatäitja
Kandidaadid:
Võitja
Parim naiskõrvalosatäitja
võitja
Parim käsikiri
Kandidaadid:
Võitja
Parim muusika
Kandidaadid:
Võitja
Parim laul
Kandidaadid:
Parim võõrkeelne film
Kandidaadid:
Võitja
Parim draamasari
Kandidaadid:
Võitja
Parim muusika- või komöödiasari
Kandidaadid:
Võitja
Parim draamasarja meesnäitleja
Kandidaadid:
Võitja
Parim muusika- või komöödiasarja meesnäitleja
Kandidaadid:
Võitja
Parim draamasarja naisnäitleja
Võitja
Parim muusika- või komöödiasarja naisnäitleja
Kandidaadid:
Võitja
Parim lühisari või telefilm
Kandidaadid: Võitja
Parim lühisarja või telefilmi meesnäitleja
Kandidaadid:
Võitja
Parim lühisarja või telefilmi naisnäitleja
Kandidaadid:
Võitja
Parim telefilmi, tele- või lühisarja meeskõrvalosatäitja
Kandidaadid: Võitja
Parim telefilmi, tele- või lühisarja naiskõrvalosatäitja
Kandidaadid:
Võitja
Samar
pisi|Samari saare asukoht Samar on saar Filipiinides.
Samarist itta jääb Filipiini meri, läände Samari meri. Samarist loodesse jääb Luzon, millest teda eraldab San Bernardino väin. Läände jääb Masbate, edelasse Biliran. Lõunasse jääb Leyte, millest teda eraldab San Juanico väin. Viimane on kõigest 2 km lai ja tänapäeval läheb sellest sild üle. Samarist kagusse jääb Homonhon.
Samar on suurim Visayani saartest. Tema pindala on 13 080 km². Ta on pindalalt maailma 63. saar ning Filipiinide suuruselt kolmas saar: temast suuremad on Luzon ja Mindanao.
Saar on künklik, kõrgusega kuni 846 meetrit.
Halduslikult kuulub Samar Ida-Visayasi piirkonda. Ida-Visayasi 6 provintsist kolm asuvad Samaril: Samari provints, mille keskus on Catbalogan, Põhja-Samar, mille keskus on Catarman, ja Lääne-Samar, mille keskus on Borongan. Piirkonna keskus Tacloban, kus on üle 100 000 elaniku, asub Leyte saarel otse teisel pool San Juanico väina.
Eurooplastele avastas Samari Hispaania meresõitja Ruy López de Villalobos 1543.
Kohalikud elanikud on rahvuselt enamasti visajad. Nende peamine elatusallikas on põllumajandus. Kasvatatakse riisi, maisi, banaane, tsitruselisi, mangot, kohvi- ja kakaopuid, kanepbanaani ning suhkruroogu, loomadest pühvleid, veiseid, kodukitsi, lambaid, sigu, kanu ja parte. Merel käiakse kalal ning püütakse peamiselt sardiine ja tuune. Elanikud töötlevad puitu ja metalli ning punuvad rotangi ja bambust.
Abaginski
Arhip Georgijevitš Abaginski (õieti Kudrin; luuletajanimi Abaginski; vene Архип Георгиевич Абагинский (Кудрин); jakuudi Архыып Георгиевич Кудрин-Абаҕыыныскай, luuletajanimi Абаҕыыныскай; 20. jaanuar (7. jaanuar) 1907 Abaga küla, praegune Oljokminski uluss – 22. september 1960 Jakutsk) oli jakuudi luuletaja.
Jakuudi kirjandus
Jakuudi kirjandus on jakuudi keeles kirjutatud ilukirjandus.
Permi krai
Moodustati 1. detsembril 2005 Permi oblasti ja Permikomi autonoomse ringkonna liitmise teel. Referendum selle üle toimus oblastis ja autonoomses ringkonnas 2003. aasta detsembris.
Suuremad linnad on Perm, Berezniki, Solikamsk, Tšaikovski, Lõsva ja Kungur.
Haldusjaotus
Krai jaguneb 33 rajooniks, 15 rajooni õigustega linnaks ja 1 suletud linnaks.
Rajoonid:
Vattenfall
Vattenfall AB on Rootsi elektrienergiatootja. Vattenfall tähendab rootsi keeles langevat veejuga või koske.
2009. aastal sai Vattenfall 51% toodetud elektrienergiast fossiilkütustest, 26% tuumajaamadest ja 21% hüdroelektrijaamadest.
2010. aasta septembris avas Vatenfall Inglismaa kaguranniku lähistel La Manche väinas sajast turbiinist koosneva Thaneti tuulepargi. Jaam võimsusega 300 megavatti on avamishetke seisuga maailmas seni rajatud avamere tuuleparkidest suurim.
Vattenfalli hüdroelektrijaamad asuvalt peamiselt Põhja-Rootsis, kaks tuumaelektrijaama asub Rootsis (Forsmarkis ja Ringhalsis) ja kaks Saksamaal. Maagaasi ja kivisütt põletavad elektrijaamad asuvad Saksamaal ja Poolas.
Ettevõtte tegevjuht ja president on Øystein Løseth.
2013. aastal oli ettevõtte käive 171,7 miljardit Rootsi krooni.
Mihkel Veske
pisi|Mihkel Veske Mihkel Veske (28. jaanuar 1843 Holstre vald – 16. mai 1890 Kaasan) oli eesti teoloog, luuletaja ja keeleteadlane.
Elulugu
Veske sündis Holstre vallas Veske talus. Õppis Pulleritsu külakoolis, Paistu kihelkonnakoolis, Tartu Kubermangugümnaasiumis ja (Paistu Maarja koguduse õpetaja Woldemar Adolf Hanseni toel) Leipzigi misjonikoolis ning Leipzigi ülikoolis, kus 1872. aastal kaitses ta doktoriväitekirja "Untersuchungen zur vergleichenden Grammatik des finnischen Sprachstammes". Seejärel töötas ta aastatel 1874–1887 Tartu ülikoolis eesti keele lektorina ning püüdis seal Tartu Ülikoolis avada eesti keele õppetooli. Veskest olekski võinud saada esimene eesti keele professor Tartu ülikoolis, aga venestusajal sai talle ilmselt saatuslikuks tema liigne rahvuslikkus. 1885. aastal läks uurimisretkele Ungarisse, sealt Venemaale, kus töötas 1886. aastast kuni surmani Kaasani ülikoolis soome-ugri keelte õppejõuna.
Veske kuulus Carl Robert Jakobsoni vaadete pooldajana ärkamisaja rahvusliku liikumise juhtide hulka, olles 1882–1886 Eesti Kirjameeste Seltsi president.
Veske avaldas 1874. aastal luulekogu "Laulud Viisidega". 1880. aastal ilmus koos Peter Abeliga koorilauluväljaande „Laulukogu...”, mis sisaldas Veske sulest 13 laulu. Postuumselt on ilmunud kogud "Dr. Veske Laulud" (1899), "Mihkel Veske Laulud (1931), "Valitud laulud" (1949) ja "Ka tunned maad ..." (1996) . Veske patriootilised luuletused "Kas tunned maad..." ja "Mingem üles mägedele" on leidnud koha üldrahvalikus lauluvaras.
3. septembril 1887 pidas Veske Kaasani ülikoolis esimese loengu teemal „Finnoloogia tähtsus ja edusammud”. Kuna ta ei vallanud piisavalt vene keelt, siis oli tal vaid üks üliõpilane. Kaasanis töötades sooritas Veske kaks ekspeditsiooni soome-ugri rahvaste juurde ja korjas ligi 200 tšeremissi ja mordva laulu. 1889. aastal ilmus Veskel oluline uurimus mari keele murdelise liigenduse kohta „Исследования о наречиях черемисского языка”. Veske mahukaim uurimus on Kaasanis 1890. aastal ilmunud I köide „Славяно-финские культурные отношения по данным языка”, kus ta püüab selgitada slaavi ja soome-ugri keelte vastastikuseid sõnalaene. Ta näitas veenvalt, et kogu Põhja-Venemaa on olnud asustatud soome-ugri hõimude poolt, eriti tõendavad seda arvukad hüdronüümid.
Veske töö leidis tunnustamist 1889. aastal, mil ta sai riiginõuniku auastme.
Mälestuse jäädvustamine
alt=Mihkel Veske hauamonument büsti ja graniitalusega.|pisi|Mihkel Veske hauamonument. 1899. aastal avati tema haual Tartu Uus-Jaani kalmistul mälestussammas. Graniidist alusel asus August Weizenbergi loodud Mihkel Veske büst. Büst eemaldati haualt pärast teist maailmasõda, haud ise ning samba graniitalus on muinsuskaitse all. Tänapäeval on haual koopia Weizenbergi loodud büstist.
Eurodicautom
Eurodicautom oli üks esimesi Euroopa Liidu terminoloogia andmebaase. See loodi 1975. aastal Euroopa Komisjoni tõlkijate ja muude töötajate tarbeks. Hiljem muudeti Eurodicautom ka avalikkusele kättesaadavaks ning see võimaldas tasuta juurdepääsu Euroopa Liidu tegevusega seotud terminitele kõigis liidu ametlikes keeltes. Aastal 2007 asendati see interaktiivse terminibaasiga IATE (Inter-Active Terminology for Europe).
1813
1813. aasta (MDCCCXIII) oli 19. sajandi 13. aasta.
Uisutamine
Uisutatakse mitmel põhjusel, sealhulgas vaba aja veetmise, meelelahutuse, harrastustreeningu, aga ka võistlemise eesmärgil. Uisutamine on mitme eri spordiala osa. Uisutatakse nii loomulikul jääl veekogudel (merel, järvel, jõel, tiigil) kui ka spetsiaalsel tehisjääl sise- või välitingimustes.
Ajalugu
pisi|Tritsud aastast 1936 pisi|Tallinna vanalinna uisupark 2007. aastal Uiske kasutati juba vanaajal, et jääl paremini liikuda. Need olid algselt loomade luudest valmistatud ning uiskudel liikudes anti kepitõuketega hoogu.
Tänapäevastega sarnanevaid raudteraga puu-uiske hakati valmistama Hollandis 13. sajandi keskel. Varaseimad teated uisutamisvõistlustest on 16. sajandil Friisimaalt. Hollandis peeti uisutamist sobivaks kõigile sotsiaalsetele klassidele, nagu nähtub tolleaegsetelt maalidelt.
Inglismaale jõudis uisutamine Hollandist 17. sajandil, kõigepealt sai see populaarseks aristokraatia hulgas ja siis ka laiemalt. 1662. aastal teatasid Samuel Pepys ja John Evelyn uisutamisharrastusest Londonis St. James's Parkis.
Võistlusspordina hakati kiiruisutamist harrastama 18. sajandil Inglismaal ning 19. sajandil Hollandis, Skandinaavia maades, Saksamaal, Venemaal ja Põhja-Ameerikas.
1742. aastal asutati Edinburghis esimene uisutajate klubi (mis tegeles pigem iluuisutamise kui kiiruisutamisega) ja 1772. aastal andis briti kapten Robert Jones välja esimese uisutamisõpiku "A Treatise on Skating".
1848. aastal patenteeris Emma William Bushall Philadelphias esimesed terasuisud. 1858. aastal avati New Yorgi Central Parkis esimene rahvale avatud liuväli.
Aastast 1997 on kasutusel nn klappuisud. Uisutera on kinnitatud uisusaapa külge ainult ühest punktist. Klappuisuga on jala liikumisulatus palju suurem ja uisutamine dünaamilisem. Võisteldakse paarikaupa ja võistlejad vahetavad rada. Iluuisutamine on spordiala, kus sportlane peab oskama muusika saatel esitada füüsilisi oskusi uiskudel. Oluline esinemisel on muusika, mille järgi oma kava esitatakse. Iluuisutamine koosneb kohustuslikust lühikavast ja vabakavast. Iluuisutamises võisteldakse neljas kategoorias. Meestel ja naistel on kavas eraldi üksiksõidud ja paarissõit ning jäätants mehe ja naise koostööna. Kesk-Euroopas levis 1800. aastate alguses mood, kus koguneti uisuväljakutele kenasti riietatult harrastama uisutamist kas üksi, paariti või rühmiti. Muusika tuli kasutusele 1870. aastatel ja uisutamisele lisandusid erilised hüpped, pöörded ja piruetid.
Iluuisutamine Eestis
Eesti meistrivõistlused toimuvad aastast 1915. Uisuliit asutati 28. novembril 1921 Eesti Talvespordi Liiduna. Pärast Teist maailmasõda toimus tegevus Eesti NSV Iluuisutamisföderatsioonina. Eesti Uisuliidu tegevus taastati Eesti NSV Iluuisutamisföderatsiooni õigusjärglasena.
Kunstmuinasjutt
Kunstmuinasjutt on teadaoleva autori kirjutatud muinasjutt. Kunstmuinasjutud on enamasti kirjutatud rahvamuinasjutu põhjal. Spetsiifilise kunstmuinasjutu kui žanri algus on seotud Hans Christian Anderseniga.
Kunstmuinasjutt toetub vähemalt algjärgus rahvamuinasjutule, kasutab rahvamuinasjutu süžeesid, teemasid, struktuure ja väljendusvahendeid, põimib neid ja arendab edasi. Kunstmuinasjutt ei allu rahvamuinasjutu reeglitele.
Moldoveanu
Moldoveanu on mägi Transilvaania Alpides Făgărași mäestikus. Selle tipp on Rumeenia kõrgeim mäetipp.
Cartagena
Cartagena on mitme linna nimi:
Selle järgi on nimetatud:
Klassikaline ja mitteklassikaline ratsionaalsuse ideaal
"Klasik ve Klasik Olmayan Akılcılık İdeali" ("Классический и неклассический идеалы рациональности") Merab Mamardashvili'nin felsefi bir eseridir. İlk baskısı 1984 yılında Tiflis'te yayınlandı. İkinci baskısı 1994 yılında Moskova'da Labirint tarafından, Yuri Senokossov tarafından tanıtılan yazarın düzeltmeleriyle yayınlandı. 2004 yılında, kitap Moskova yayınevi Logos tarafından Mamardashvili'nin eserlerinin tüm XIII kitabının ana parçası olarak yayınlandı.
1. Gözlem sorunu Felsefe ve bilim, 19. ve 20. yüzyılın başlarında klasik felsefe ve bilimin tamamlanması olarak adlandırılabilecek bir aşamaya ulaştı. Bilim, nesnel fiziksel fenomen (fiziksel bedenler) hakkında bilgi edinir ve inşa eder. Bu fenomen, ontolojisi rasyonellik veya rasyonellik ideali olan zihin tarafından gözlenir. Klasik felsefe ve bilim tarafından sağlanır. Bunun aksine, zihnin ontolojisinin klasik olmayan sorunu, 20. yüzyılda gerçekleşen, bilinç ve yaşam fenomenlerini hesaba katan ancak bulunması zor olan bilimsel bir dünya görüşü gerektiren bilim değişikliklerinden kaynaklanmaktadır.
Modern fizik ve doğa bilimleri genel olarak bağımsız bir temel kavram niteliğindeki gözlem kavramına dayanmaktadır. Bu kavram, bilincin belirli felsefi soyutlamalarından gelir. Gözlem yapısının önemi görelilik ve kuantum mekaniği teorisinde belirgindir ve bu kavram psikoloji, etnoloji, kültürel antropoloji, dilbilim, sosyal teori ve ideoloji çalışmasında da öne çıkmaktadır. Fiziksel fenomen bilgisinin formülasyonu, çalışmalarına eşlik eden bilinç fenomenlerinin çalışmasına bağlı olmaya başlamıştır. Gözlem kavramını, matematik ve fiziğinkine yakın, kesin ve açık bir şekilde tanımlamak için acil bir ihtiyaç vardır. Bilinç teorisi, doğadaki hassas ve bilinçli varlıkların konumunda kök saldığı sürece gözlem olgusunu anlamayı mümkün kılan idealizasyonlar ve soyutlamalar sağlamalıdır.
Gözlem kavramının, fiziksel olguların (klasik aşkın analizinin yaptığı gibi) formülasyonunda bilinç süreçlerinin etkilerini yansıtması için, homojen kalması gerekir.
Kabaca söylemek gerekirse, fiziksel bir beden, içeriği tamamen mekansal olarak ifade edilen bir olgudur. Yapısı hakkında söyleyebileceğimiz her şey dış mekansal gözlem için tamamen erişilebilir (ideal soyut nesneler ve gözlemlenemeyen teorik nesneler söz konusu olduğunda, uzayın gözlemlenebilir bazı bölümlerinde çözünür). Burada "nesnel", "mekansal" ve "dışsal olarak gözlemlenebilir" ile aynıdır, "iç", "öznel" ile aynıdır. Fiziksel olaylarda ve bunların spatio-temporal lokalizasyon ve izlenebilirliğin ötesine geçen açıklamalarında öznel bir şey yoktur. İstekleri, arzuları vb. yoktur.
Klasik rasyonalitenin ikinci kuralına göre, fiziksel fenomenler önemlidir. René Descartes'ten bu yana, önemlilik uzamsallık, yani gözlemciye dış açıklama ile eşitlenmiştir. Ancak mekansallık nedeniyle dünyanın etkileri bize ve potansiyel gözlemciye maddi olarak, deneyim olarak verilebilir. Sadece uzamsallıkları nedeniyle temas, "darbe" olarak gösterilebilirler. karşılıklı konum vb. Duyu organları sadece maddi bedenleri ve etkilerini algılar.
Bu dış gözlem refleksiftir: Descarteciler cogito kuralına (aşkın benliğin kuralı) tabidir. Cogito kuralı, herhangi bir ön varsayım olmaksızın, kendiliğinden belirgin olan ve açıklaması başka bir fenomene indirgenmelerini gerektirmeyen tüm fenomenlerden ayırır. Onların dışında hiçbir tezahürleri yoktur. Böyle bir fenomen bilinç olgusudur.
Bu belirli bir bilinçli içerik değil, bir olay olarak bilincin kendisidir. Bu durumda, gerçek bir durumun algılanması ile o durumun algılanmasının farkındalığı arasında sürekli ve ayırt edilemez bir bağlantı vardır. Saf ve basit bir formdur: içeriği duyu organlarından alınamaz (aşkındır) ve alanına bilinçli olmayan başka bir nesne yerleştirilemez.
Cogito bilinci basitçe bilincin kendisini herhangi bir bilinçli içeriğin bilincinde gerçekleştirmesidir.
1. Vaatluse probleem
Filosoofia ja teadus jõudsid 19. ja 20. sajandi vahetuse paiku staadiumini, mida võiks nimetada klassikalise filosoofia ja teaduse lõpulejõudmiseks. Teadus hangib ja konstrueerib teadmist objektiivsetest füüsikalistest nähtustest (füüsikalistest kehadest). Neid nähtusi vaatleb mõistus, mille ontoloogia ongi ratsionaalsus või ratsionaalsuse ideaal. Selle annab ette klassikaline filosoofia ja teadus. Seevastu mitteklassikaline mõistuse ontoloogia probleem pärineb 20. sajandil aset leidnud muutustest teaduses, mis nõuavad teadvuse ja elu nähtusi arvestavat teaduslikku maailmapilti, mida on aga problemaatiline leida.
Et vaatluse mõiste tooks välja füüsikaliste nähtuste seaduste sõnastusse kuuluvad teadvuseprotsesside implikatsioonid (nagu tegi klassikaline transtsendentaalne analüüs), peab see mõiste homogeenseks jäädes avama ka võimaluse analüüsida ja mõista neid teadvusenähtusi teatud sündivate, arenevate, suhtlevate, muutuvate ja surevate olendite eluseisunditena.
Klassikalise ratsionaalsuse teise reegli järgi on füüsikalised nähtused materiaalsed. Alates René Descartesist on materiaalsust samastatud ruumilisusega, s.o välise avaldatusega vaatlejale. Ainult ruumilisuse tõttu saab maailma toimeid meile ja võimalikule vaatlejale võtta materiaalsetena, kogemuses antutena. Ainult ruumilisuse tõttu saab neid näitlikustada kokkupuutena, "löögina". vastastikuse asendina jne. Meeleelundid tajuvad ainult materiaalseid kehi ja nende toimeid.
See väline vaatlus on refleksiivne: ta allub Descartesi cogito-reeglile (transtsendentaalse mina reeglile). Cogito-reegel eraldab kõigi nähtuste seast välja need, mis on mõistetavad iseenesest, ilma täiendavate eeldusteta ja mille seletamine ei nõua nende taandamist mingitele muudele nähtustele. Neil ei ole osutust enesest väljaspool. Niisugune nähtus ongi teadvuse fenomen.
Jutt ei ole konkreetsest teadvustatavast sisust, vaid teadvusest endast kui sündmusest. Selles sündmuses on pidevalt ja eristamatult seotud mingi tegeliku asjade seisu tajutus ja teadlikkus selle asjade seisu tajumisest. See on puhas ja lihtne vorm: selle sisu ei saa võtta meeleelunditest saaduna (ta on transtsendentaalne) ja selle piirkonda ei saa asetada mingit teist eset, mis poleks teadvuslik.
Cogito-teadvus seisneb lihtsalt selles, et teadvus teadvustab oma mis tahes teadvustatavas sisus teadvustamist ennast.
Heino Rebane (kaitseväelane)
Heino Rebane on Eesti kaitseliitlane ja kaitseväelane. Viimane auaste Eesti kaitseväes oli kapten ning teenistuskoht Kaitseliidu Lääne maleva staabiülem.
Alates 1. jaanuarist 2010 on pensionil, jätkates teenistust reservis (reservohvitserina).
On Kaitseliidu Lääne maleva tegevliige.
Kõrgsurvevedelikkromatograafia
[[Pilt:HPLC apparatus.svg|pisi|HPLC aparatuuri skemaatiline ehitus, kus 1 – pudelid eluentidega, 2 – eluendi degasaator,
3 – gradientkraan,
4 – eluendi sisestamise nõu,
5 – kõrgsurvepump,
6 – kraan sisestamise asendis,
6’ – kraani laadimisasend,
7 – silmus,
10 – detektor,
11 – arvuti,
12 – jääkide või fraktsiooni koguja. ]]
Kõrgsurvevedelikkromatograafia ehk kõrgefektiivne vedelikkromatograafia (high-performance liquid chromatography, HPLC) on kromatograafiline meetod, kus kasutatakse statsionaarse faasina kromatograafilise kolonni tahket peeneteralist täidist ning liikuva faasina vedelikku ehk eluenti. Peeneteraline täidis põhjustab suurt takistust ning seetõttu kasutatakse eluendi kolonnist läbivoolutamiseks kõrgsurvepumpa.
Kõrgefektiivset vedelikkromatograafiat kasutatakse ka uuritava ühendi lahutamiseks teistest segu kompoentidest, et ühendit teatud hulgal koguda (preparatiivne kromatograafia). Sellisel juhul on täidise terad suuremad (üle 10 μm) ning kolonnide läbimõõt vähemalt kaks korda suurem (sisediameeter üle 10 mm).
Olenevalt kasutatavast statsionaarse faasi või liikuva faasi tüübist lahutatakse ained erineval viisil ja vastavalt sellele eristatakse järgmisi meetodeid (ja meetodite modifikatsioone):
Kõrgsurvevedelikkromatograafia aparatuur
Kõrgsurvevedelikkromatograafia aparatuur koosneb viiest põhilisest komponendist: pump, sisesti, kolonn, detektor ning arvuti.
Pump
Pumba eesmärk on liikuv faas kindlal voolukiirusel läbi kromatograafi suruda. Keskmine voolukiirus HPLC-süsteemis on 1–2 ml/min. Tavaliselt kasutatakse pumpasid, mis võimaldavad avaldada hüdraulilist rõhku kuni 600 baari. Pumbad võimaldavad teha nii isokraatilist elueerimist (liikuva faasi koostis analüüsi käigus ei muutu) kui ka gradientelueerimist (liikuva faasi koostis muutub analüüsi käigus). Isokraatiline pump on kõige soodsam, kuid teda kasutades peavad lahustid olema eelnevalt segatud. Gradientpumbad on kallimad, kuid tänu nende omadusele ise lahusteid segada, saab neid kasutada ka gradientelueerimiseks.
Sisesti
Sisesti ehk injektor peab vastu pidama kõrgele survele. Väike kogus (tavaliselt 3–100 µl) proovi süstitakse süstlaga läbi spetsiaalse vaheseina või silmuse liikuvasse faasi. Kui on vaja analüüsida suurt hulka proove, siis on asendamatu automaatsisesti (autosampler), mille abil on võimalik analüüsida üksteise järel kuni mitusada proovi.
Kolonn
Kolonn on kromatograafias väga oluline komponent, sest temas lahutuvad proovi koostisosad. HPLC kolonnid on väikese läbimõõduga ning täidetud peenetest teradest koosneva maatriksiga. Et nendest omadustest tulenevat takistust ületada, peab liikuvat faasi kõrgsurvepumba abil läbi kolonni suruma. Kolonnid valmistatakse enamasti roostevabast terasest, sisediameetriga 1–10 mm ja pikkusega 30–300 mm.
Detektor
Kromatograafia detektor tuvastab molekulid, mis kolonnist väljuvad, ja nende hulga, ning see võimaldab neid analüüsida nii kvantitatiivselt kui ka kvalitatiivselt.
Arvuti
Arvuti kontrollib HPLC-süsteemi kõiki osasid ning võimaldab detektori signaali abil kindlaks teha proovi kõikide komponentide retentsiooniaja (kvalitatiivne analüüs) ning koguse (kvantitatiivne analüüs).
Välislingid
Niessner, Organic Trace Analysis, 2017
CHROMacademy
Thermoscientific
Chromatographyonline
UPLC on ScienceDirect
Assembler
Enamik assemblereid oskab teha seda ka objekti- või käivitusfailiks. Objektifailid ja teegid saab üheks tervikuks ühendada linkuri abil. Assembler ei optimeeri koodi, kuna teisendamine assemblerkeelest masinkoodi käib "sõna-sõnalt" (üksüheselt).
Vahel kasutatakse sõna "assembler" kõnekeeles ka assemblerkeele kohta.
Vaata ka
Assembly language Assembly
Elmar Ennomäe
Elmar Ennomäe (kuni 1935 Elmar Velt, 31. märts 1902 Pala vald, Tartumaa – 1975 Tallinn) oli Eesti jurist ja vanglaülem.
1931–1934 Pärnu vangla ja 1934–1940 Lasnamäe vangla direktor.
Arreteeriti 1945, oli vangis 1946–1952, naasis Eestisse.
Tursk
Tursk ehk atlandi tursk ehk kabeljoo (Gadus morhua) on tursklaste sugukonda kuuluv kalaliik.
Tursal on Eesti vetes elutsevatest kaladest uimi kõige rohkem – kogunisti 10 (3 selja-, 2 päraku-, 2 rinna-, 2 kõhu- ja sabauim). Värvuselt on küljed kaetud rohekate, pruunikate või punakate laikude ja täppidega, kõhupool on seljast heledam.
Fokkmast
Fokkmast on vähemalt 2-mastilise laeva vöörist ahtri suunas loetuna eesmine ja ühtlasi järgnevast mastist (tavaliselt grootmast) mitte kõrgem, vaid pigem madalam mast.
Fokkmasti külge kinnitatud esimest mastipikendust nimetatakse fokk-tengiks, teist fokk-praamtengiks ja kolmandat fokk-roiltengiks. Kõigil laevadel (eriti mootorlaevadel) ei pruugi mast koosneda mitmest osast või pikendusest.
Purjelaevadel kinnituvad fokkmasti külge eespurjed ja vastavalt laevatüübile raapurjed, kahvelpurjed või muud tüüpi purjed.
Väga paljudele fokkmasti kinnituvadtele taglase trossidele ja purjedele kirjutatakse ette fokk– kui masti tunnus.
Paide komtuurkond
Paide komtuurkond oli Liivi ordu valitsusüksus (komtuurkond), mida valitses Paide komtuur. Komtuurkond eksisteeris mõnda aega 14. sajandil ja hõlmas tõenäoliselt sama ala mis Järva foogtkondki. Nii eksisteeris Järvamaal kaksikvõim, mis osutus aga ebamõistlikuks. Umbes sajandi keskpaiku ühendati Paide komtuurkond Järva foogtkonnaga.
Judo olümpiamängudel
right|150px|Olümpiarõngad right|150px|border|Judo Judo on olnud olümpiaala alates 1964. aasta suveolümpiamängudest Tokyos Jaapanis. Judo oli esimene Aasia võitluskunst, mis jõudis suveolümpiamängude programmi.
1968. aastal ei kuulunud judo olümpiamängude kavva, kuid on olnud olümpiamängude kava lahutamatu osa alates 1972. aasta suveolümpiamängudest Münchenis.
1988. aasta suveolümpiamängudel kuulus naiste judo olümpiamängude kavva näidisalana. Naiste judokad said esimest korda olümpiamedalite nimel heidelda 1992. aasta suveolümpiamängudel Barcelonas.
Casino Royale (film 2006)
"Casino Royale" (eesti filmilevis ka "007: Casino Royale"; "Agent 007: Casino Royale") on aastal 2006 esilinastunud 21. film James Bondi sarjast.
Film põhineb Ian Flemingi 1953. aasta samanimelisel romaanil. Filmi stsenaariumi kirjutasid Neal Purvis, Robert Wade ja Paul Haggis.
MI6 salaagenti kehastab esimest korda Daniel Craig.
Film on omakorda kolmas ekraaniseering Ian Flemingi romaanist. Varem on selle põhjal valminud 1954. aastal telesarjaosa ja 1967. aastal mitteametlik satiiriline film.
"Casino Royale'i" tegevus toimub James Bondi karjääri algusaastatel, mil ta on alles saanud agendiks 007 ning on haavatavam ja vähem kogenud kui teistes filmides. Seetõttu peab Bond filmi alguses sooritama kaks tapmist 00-staatuse saamiseks.
Aasta naine
Aasta naine on auhind, mida annab alates 1993. aastast igal aastal Eesti Ettevõtlike Naiste Assotsiatsioon.
Sama organisatsioon on välja andnud ka aastate naise aunimetust.
Pöide valla lipp
thumb|Pöide valla lipp Pöide valla lipp on endise Eesti haldusüksuse Pöide valla lipp.
Lipp kinnitati 3. oktoobril 1995.
Lipu kirjeldus
Pöide valla lipuks oli ruudukujuline vapilipp. Kollase kanga ülaservas sinine müürihambulise lõikega laid ning kollase välja keskel sinine liiliakujuliste otstega Kreeka rist.
Lipu normalmõõtmed olid 105×105 cm.
Põhjendus
Müürihambuline lõige tähistab nii Pöide maalinna kui ka ordulinnust. Sinine liiliakujuliste otstega Kreeka rist märgib 13. sajandist pärinevat Maarjale pühitsetud Pöide kirikut. Samuti viitab see Pöide vallas hiljem domineerivaks saanud apostellikule usutunnistusele.
Lipu kasutamise kord
Valla lipu heiskamisel koos Eesti riigilipu, mõne teise riigi, maakonna, kohaliku omavalitsuse või muu lipuga, asus valla lipp lippude poolt vaadatuna vasakul, teise riigi, Eesti riigilipust või mõnest muust lipust.
Venni diagramm
Venni diagramm (briti loogiku John Venni järgi) on vahend hulgateoreetiliste operatsioonide ja lausearvutuse valemite illustreerimiseks. Venni diagrammidel kujutatakse hulkasid ja nende omavahelisi suhteid tasandile joonistatud piirkondadena.
Venni diagramme saab kasutada muuhulgas hulkadevaheliste võrduste mittekehtivuse demonstreerimiseks.
Hulkade puhul kehtivate universaalsete võrduste tõestamiseks neid aga kasutada ei saa, sest suvalise hulga esitamine punktihulgana tasandil ei ole õigustatud.
Näited
thumb|center|180px|Diagramm hulkade A ja B [[ühisosa kujutamiseks]]
Päritolu
Venni diagrammid võttis 19. sajandi teisel poolel kasutusele Briti loogik John Venn, võimalik et varasematele eeskujudele tuginedes.
Vaata ka
pisi| [[Euleri diagramm ]]
Varnæs
pisi|Kohalik kool pisi|Varnæsi kirik Varnæs (saksa keeles Warnitz ) on küla Taanis Lõuna-Taani piirkonnas Åbenrå vallas Åbenrå lahest lõunas Sundevedi poolsaarel Gråstenist 10 km põhjas, Varnæsi kihelkonna keskus.
Elanike arv on 467 (2014), 2007. aastal elas seal 474 inimest.
Külas on Varnæsi kirik.
Nime on esmamainitud kujul Warnæs (1231) kuningas Valdemar II maaraamatus eraldi kuningamõisana Sundevedi poolsaarel. Nimi pärineb vanataani sõnast wara ('põhiliselt suviseks karjatamiseks mõeldud maa väljaspool küla piire') ja sõnast næs ('nina').
Kabul
thumb|Kabuli kaart Kabul on Afganistani pealinn ja Kabuli provintsi keskus. Asub 1808 m kõrgusel Kabuli jõe ääres Khyberi kuru lähedal.
Kabul jaguneb halduslikult 18 sektoriks.
Linn on üle 3000 aasta vana.
Kabul asub Ida-Afganistanis. Kabul on Afganistani suurim linn. 2011. aasta ametlikel andmetel on Kabuli elanike arv 3,9 miljonit inimest. Linn on ühenduses Kandahāri, Herāti ja Mazār-e Sharīfiga ringtee kaudu, mis ulatub üle terve riigi. Kabulist algab ka peatee, mis viib Jalālābādi ja sealt edasi Peshāwari Pakistanis.
thumb|tühi|Kabul
Madunõel
Madunõel (Nerophis ophidion) on merinõellaste sugukonda kuuluv kalaliik.
Madunõelal on vaid üks uim – seljauim. Väliselt sarnaneb ta suuresti merinõelaga (Syngnathus typhle).
Suuremõisa jõgi
Suuremõisa jõgi on jõgi Hiiumaal Hiiumaa vallas, mis suubub Soonlepa lahte.
Suuremõisa jõgi on 16 kilomeetrit pikk. Luguse jõe, Armioja, Jausa oja ning Pihla oja järel on Suuremõisa jõgi pikkuselt viies jõgi Hiiumaal. Koos Luguse ja Vaemla jõega on Suuremõisa jõgi vee hulga poolest üks kolmest suuremast jõest saarel.
Urmas Sõgel
Urmas Sõgel (25. november 1952 – 29. detsember 2019) oli eesti ajaloolane ja sotsioloog.
Elukäik
Ta lõpetas 1971. aastal Tallinna 21. Keskkooli ja 1976. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonna.