cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
XI noorte laulu- ja tantsupidu
XI noorte laulu- ja tantsupidu "Maa ja ilm" toimus 1.–3. juulini 2011 Tallinnas.
Nii laulu- kui ka tantsupeo toimumispaik oli Lauluväljak. Peol osales 215 koori. Seoses linna 2011. aasta Euroopa kultuuripealinnaks olemisega oli järgmine pidu linna ettepanekul plaanitust aasta varasemale toodud.
Nii laulu- kui ka tantsupeo kunstiline juht oli Raul Talmar, laulupeo kunstiline juht Veronika Portsmuth ja tantsupeo kunstiline juht Märt Agu.
2008. aasta 1. detsembrist 2009. aasta 8. märtsini toimus konkurss, leidmaks uusi algupäraseid helitöid ja tantse, mis seostuksid peo teemaga "Maast avaneb maailm".
Aasta
Aasta (lühend a; lõunaeesti murretes ajastaig) on ajavahemik kahe järjestikuse sündmuse vahel, mis toimuvad kord iga täistiiru jooksul, mille Maa teeb tiiru ümber Päikese. Laiemas mõttes räägitakse aastast ka seoses mis tahes planeedi tiirlemisega ümber Päikese, näiteks Marsi puhul Marsi aastast.
Aasta kui ajaühik
Aja füüsikalise mõõtühikuna võrdub aasta 365,25 ööpäevaga ehk 31 557 600 sekundiga. Selle suuruse mõõtühiku rahvusvaheline tähis on a (ladina keele sõnast annus, aasta).
Väga suurte ajavahemike puhul kasutatakse mõõtühikutena mega-aastat (miljon) aastat (Ma) ja giga-aastat (Ga).
Pretsessioonist põhjustatud muutuste tõttu saab aasta pikkust arvestada mitmeti.
Troopiline aasta
Troopiline aasta ehk päikeseaasta on aeg Maa kahe järjestikuse läbimineku vahel kevadpunktist. Selle ajaga teeb ta 365,24219 tiiru ümber oma telje (365,24219 keskmist päikeseööpäeva).
Nutatsiooni tõttu troopilise aasta pikkus pisut kõigub. Keskmine troopiline aasta seda ei arvesta.
Sideeriline aasta
Sideeriline aasta ehk täheaasta on tõeline ajavahemik, mille jooksul Maa teeb tiiru ümber Päikese, st aeg Päikese kahe järjestikuse ühesuguse asendi vahel (tähe suhtes) näival trajektooril taevavõlvil. Selle pikkus on 365,2564 keskmist päikeseööpäeva.
Kuuaasta
Kuuaasta koosneb Kuu 12 tiirust ümber Maa. Ta kestab 354 päeva ning on päikeseaastast umbes 11 päeva lühem.
Fenoloogiline aasta
Fenoloogiline aasta on ajavahemik mingi fenoloogilise sündmuse (loodusliku aastaajalise sündmuse) kahe järjestikuse toimumise vahel. Sääraseks sündmuseks võib olla näiteks suurvesi mõnes jões, mõne linnuliigi ränne või mõne taimeliigi õitsemine.
Kalendriaasta
Gregoriuse kalendris püütakse kevadist pööripäeva hoida 21. märtsil või selle lähedal. Seetõttu järgitakse seal kevadise pööripäeva troopilist aastat.
Üheski astronoomilises aastas ei sisaldu täisarv ööpäevi. Seetõttu peab mis tahes kalender, mis järgib mõnda astronoomilist aastat, nägema ette mingi liigaastate süsteemi.
Aasta keskmine pikkus Juliuse kalendris ehk Juliuse aasta on täpselt 365,25 ööpäeva. Aasta keskmine pikkus Gregoriuse kalendris ehk Gregoriuse aasta on 365,2425 ööpäeva.
Kalendriaasta pikkus Gregoriuse ja Juliuse kalendris on 365 (liigaastal 366) päeva, 52 nädalat pluss üks päev (liigaastal kaks päeva) või 12 kuud.
Eduard Mandri
Eduard Mandri (kuni 1936. aastani Eduard Jänes; 23. august 1906 – 13. veebruar 1989 Malmö) oli Eesti sõjaväelane (leitnant).
Teenis Kaitseliidu Sakalamaa malevas.
Thymus
"Thymus" on ladinakeelne sõna, millel on mitu tähendust:
AS SEBE
Aktsiaselts SEBE on 1. juunil 1994 erakapitalile asutatud transpordiettevõte.
Ülevaade
Kõige varem, koos Sebe asutamisega 1. juunil 1994, loodi Tallinna osakond. 1997. aasta novembris avati Jõhvi osakond. 1. augustil 1999 võeti AS-ilt Tarbus üle kaugliinid ja sellega seoses avati Sebe Tartu osakond. Võru osakond loodi veebruaris 2004, kui osteti ära kõik Võru Autobaasi aktsiad. 2008. aasta oktoobris, seoses AS Marsruudi ostuga, avati ka Sebe Jõgeva osakond.
Vana-Vigala Tehnika- ja Teeninduskool
Vana-Vigala Tehnika- ja Teeninduskool (lühidalt Vana-Vigala TTK või VVTTK) on kutsekool Rapla maakonnas Vana-Vigalas.
Kooli tunnuslause on "Kaval on õppida". VVTTK-s saab õppida sõltumata vanusest ja eelnevast haridustasemest. Lastega õpilased saavad kasutada tasuta laste päevahoiu teenust. Kooli juurde kuuluvad ka hästi varustatud õppetöökojad ning kaasaegne õpilaskodu.
Erialad
Alates 2023. aasta sügisest saab koolis õppida järgmistel erialadel:
Koostöös Vana-Vigala Põhikooliga antakse ka eelkutseõpet põhiharidust mitteomavatele õpilastele.
Kool pakub suurt huvi ka täiskasvanutele, seetõttu saab mitmeid erialasid õppida paindliku õppe vormis üle nädala.
Ajalugu
pisi|Mälestuskivi endise [[Vana-Vigala mõisa peahoone ees. Mainitud on ka 1920. aasta, mil samas avati Vigala Põllutöökool]] Vigala piirkonnas hakati põllumajandusoskusi õpetama juba 1840. aastatel Oese koolis, kus oli arendatud ka vastav õppekava. Õpetati põllumajandusoskusi, -meetodeid ning -tööriistu. Ülalpidaja oli Vana-Vigala mõis. Oese kooli sulgemisega 1889. aastal lõppes ka põllumajandusõpe.
Praeguse Vana-Vigala Tehnika- ja Teeninduskooli eellane Vigala Põllutöökool avati endise Vana-Vigala mõisa südames 1. mail 1920. Koolitalu oli 231 ha. Kursus kestis kaks aastat. Erialaks oli loomakasvatus. Praktikavõimalusi pakuti ka Soomes.
1932. aastal lisandus aianduseriala. Kool nimetati Vigala Põllundus- ja Aianduskooliks. 1947. aastal nimetati kool Vigala Aiandus- ja Mesinduskooliks (lisandus mesinduskursus). Siit alates muudeti kooli nime ja õppesuundasid pidevalt. 1966. aastal anti koolile Mihkel Aitsami nimi.
Suurim muutus toimus kooli arengus 1975. aastal. Siis valmis kooli uus kaasaegne hoone ning koliti välja vanast mõisahäärberist, milles alustas tööd põhikool.
Øystein Pettersen
Pettersen võistles esimest korda Norra täiskasvanute meistrivõistlustel 22. jaanuaril 2002 ja ta tuli 30 km klassikas 32. kohale.
Pettersen saadeti 2003. aasta juunioride MM-ile, mis toimusid Rootsis Sollefteas. Ta saavutas 4. veebruaril 30 km vabastiilis ühisstardist sõidus 6. koha, 6. veebruaril 10 km klassikas 5. koha ning 8. veebruaril 1 km vabastiilis sprindis kvalifikatsioonis 19. ja finaalis 20. koha.
Pettersen võistles esimest korda maailma karikavõistlustel 6. märtsil 2003 kodulinnas Oslos, kus ta sai klassikasprindis 45. koha. Esimesed punktid teenis ta MK-etapil 11. märtsil Drammenis klassikasprindis, kui ta sai 24. koha.
2005. aasta Norra meistrivõistlused toimusid Lillehammeris. Pettersen osales 3 distantsil ja parimaks jäi 28. jaanuaril saavutatud 17. koht 1 km klassikastiilis sprindis.
2006. aastal tulemused paranesid. 8. jaanuaril parandas ta oma senist parimat kohta MK-etapil, kui saavutas Otepääl 1,5 km klassikatehnikas sprindis 20. koha. 7. märtsil Borlängenis jõudis ta esimest korda 10 parema hulka sprindi vabatehnikas sõidus, kus ta oli 8.
Poodiumile tõusis Pettersen esimest korda 28. oktoobril 2006 Düsseldorfi MK-etapil sprindi vabatehnikas sõidus, kui ta jäi teiseks kaasmaalase Eldar Rønningi järel.
31. märtsil 2007 tuli ta Nybygdas Norra meistrivõistlustel 50 km ühisstardist klassikalises tehnikas 8. kohale.
Norra meistrivõistlustel on tema parimaks kohaks olnud 5. koht 1,6 km vabatehnikasprindis 16. jaanuaril 2009.
2015. veebruari seisuga on Pettersen saanud MK-etappidel kuus esikolmikukohta, millest kolm korda on ta olnud teine ja kolm korda kolmas. Teine on ta olnud veel klassikasprindis 26. jaanuaril 2009 Otepääl Ola Vigen Hattestadi järel (Norra sai viisikvõidu) ja 28. novembril Kuusamos taas Hattestadi järel 1,4 km klassikastiilis sprindis. Kolmas oli ta 16. detsembril 2007 Venemaal Rõbinskis Anders Gloerseni ja Hattestadi järel (Norra sai viisikvõidu) ning 4. detsembril 2010 Düsseldorfis vabatehnikasprindis Emil Jönssoni (Rootsi) ja Fulvio Scola (Itaalia) järel.
pisi|Øystein Pettersen (2009) 2010. aasta taliolümpiamängudel Kanadas Vancouveris osales Pettersen kahel alal. 17. veebruaril tuli ta 1,5 km klassikatehnikas sprindis kvalifikatsioonis 7. ja siis finaalis 6. kohale. Venemaa sai kaksikvõidu. 22. veebruaril toimus paarissprint, kus Pettersen tuli Norra meeskonnas koos Petter Northugiga Saksamaa ja Venemaa ees olümpiavõitjaks.
24. veebruaril 2011 osales Pettersen maailmameistrivõistlustel Oslos sprindi kvalifikatsioonis. Ta jäi seal 41. kohale.
Pettersen elab koos Ellen Sandbekkeniga, aga nad pole abiellunud.
27px Olümpiamängudel
2010 Vancouveris
Kalkulaator
pisi|1964. aastal Jaapanis toodetud mehaaniline kalkulaator Kalkulaator on mehaaniline või elektrooniline arvutusvahend matemaatiliste tehete sooritamiseks. Iseseisva seadmena valmistatud arvutusriist on tuntud ka taskuarvutina. Samasuguste arvutusvõimalustega tarkvaralised kalkulaatorid on olemas ka arvutites ja nutitelefonides.
Iga kalkulaatoriga on tavaliselt kaasas juhend, kus näidatakse ära erinevate klahvide kasutamine ja nende funktsioonid. Samuti leiab kalkulaatori juhendeid veebist, sisestades mudeli otsingumootorisse.
Esimese elektroonilise kalkulaatori valmistas 1967. aastal ettevõte Texas Instruments. Esimene kalkulaator kaalus 1,5 kg, mistõttu sobis see vaid laual kasutamiseks. Kalkulaatori mikroprotsessoreid hakkas tootma Intel 1971. aastal. Tänu mikroprotsessori tootmisele hakati 1972. aastal müüma ka taskusse mahtuvaid kalkulaatoreid.
pisi|Teaduskalkulaator aastast 1976 ([[näidik|vaakumfluorestsentsnäidikuga)]] pisi |[[:en:Casio|Casio teaduskalkulaator]]
Liigid
pisi|Tarkvaraline kalkulaator
Tarkvaraline kalkulaator
Aritmeetikatehteid on võimalik alustada ka otse Google'i otsinguaknast, kasutades tavalisi tehtemärke (+, -, /, korrutusmärgina *). Nt kui kirjutada aknasse 9+9 ja vajutada Enter-klahvi, näeme allpool tulemust. Ühtlasi avaneb lihtne klaviatuur edasisteks arvutusteks.
Korpus
pisi|Citizen SR-260N sensorplaat koos väärtustega Enamiku kalkulaatorite korpus on tehtud akrüülbutadieenstüreenist (ABS), mõned kallima hinnaklassi kalkulaatorid roostevabast terasest, messingust või alumiiniumist.
Klahvistik
Kalkulaatorite klahvid on enamasti tehtud pehmest plastist või kummist. Väärtusteks numbrid, tähised ja erinevad funktsioonid. Mõningatel kalkulaatoritel on olemas lisaklahvid suurte arvude tekitamiseks nagu "00" ja ka erinevad konstandid nagu π.
Klahvide all on tavaliselt üks PCB-sensorplaat, mis tuvastab, millist klahvi parajasti vajutati. Tavaliselt on sensorplaadil ka märgitud, mis väärtus kindlal klahvil on.
Ekraan
Sisestusinfot kuvatakse LCD (ingl k liquid crystal display) ekraanil ehk vedelkristallekraanil, LED- (ingl light emitting diode) ekraanil ehk valgusdioodekraanil või VFD (ingl vacuum fluorescent display) ekraanil ehk vaakumfluorestsents ekraanil.
Mõningate murdarvutuste puhul võivad tekkida lõpmatud murrud, mistõttu ümardatakse lõpmatut murdu nõnda, et seda oleks võimalik kuvaril näidata.
Mälu
pisi|[[Citizen SR-281 (vasakul) ning Citizen SR-260N (paremal) lahtivõetuna]] Kalkulaatoritel on võimalik salvestada sisestatud tehteid või arve enda mällu. Mõningatel spetsiifilistel kalkulaatoritel saab tekitada muutujaid ning nende teha võrrandeid, mida saab samuti salvestada kalkulaatori sisemällu.
Toiteallikas
Taskuarvutite peamisteks toiteallikateks on patareid, väikesed päikeseelemendid ning vanemate kalkulaatorite puhul ka võrgupingega. Kalkulaatorit saab sisse ja välja lülitada toitenupuga, pikema aja möödumisel lülitub kalkulaator automaatselt välja.
Riistvara
Lihtkalkulaatoritel on järgmised komponendid:
Näide kalkulaatori tööst
Et sooritada arvutust 30 + 10, tuleks kalkulaatoril vajutada järgmisi klahve selles järjekorras: | 3 | | 0 | | + | | 1 | | 0 | | = |
Mehaaniline kalkulaator
pisi|180x180px|Pascali kalkulaator (ingl k Pascaline) Mehaaniline kalkulaator on seade, millega saab teha lihtsaid aritmeetilisi tehteid automaatselt. Nende suurus on võrreldav mõne väiksema lauaarvutiga
Esimesed mehaanilised valmisid 17. sajandi esimesel poolel, renessansi ajal. Esimesena üritas leiutada mehaanilist kalkulaatorit Wilhelm Schickard, kuid oli edutu ning lõpetas projekti 1624. aastal.
1642. aastal otsustas Blaise Pascal lahendada probleemid Wilhelm Schickardi masina juures ning muuta see kalkulaator selliseks, et sellega oleks võimalik teha suurtes kogustes aritmeetilisi tehteid. Seetõttu hakati seda kalkulaatorit nimetama Pascali kalkulaatoriks.
Elektrooniline kalkulaator
pisi|198x198px|Anita Mk 8 sisemuses olevad komponendid1957. aastal leiutas arvutifirma Casio esimese täiselektrilise kalkulaatori Model 14-A, mis küll polnud elektrooniline, kuna see põhines relee-tehnoloogial.
Esimese täiselektroonilise lauakalkulaatori leiutas briti firma Bell Punch aastal 1961. Kalkulaatori nimeks sai ANITA (ingl k A New Inspiration To Arithmetic/Accounting). See masin kasutas dekatrone ja transistore arvutuste läbiviimiseks ning külmkatoodhuumlampe selleks, et kasutajale numbreid kuvada.
Esimese kaasaskantava kalkulaatori leiutas ettevõte Texas Instruments projekti "Cal-Tech" raames. Seda küll toideti võrgupingega, ent see oli piisavalt väike ja kerge, mistõttu oli seda mugav kaasas kanda.
Programmeeritav kalkulaator
Programmeeritavad kalkulaatorid loodi selleks, et oleks võimalik salvestada kasutaja poolt tekitatud arvutusprogramme ning neid siis kasutada kui vaja. Esimese programmeeritava kalkulaatori leiutas firma IBM aastal 1949. IBM hakkas enda kalkulaatorit kutsuma IBM CPC (ingl k Card-Programmed Electronic Calculator) ehk kaart-programmeeritavaks elektrooniliseks kalkulaatoriks. Kalkulaatori nimi tulenes sellest, et erinevad programmid tehti sellele masinale paberiga, kuhu tuli augud sisse teha, teisisõnu nimetatakse neid pabereid ka löökkaartideks. Auke lugedes sai masin täpsed juhised arvutamise jaoks. pisi|229x229px|Programmeerimiskeeles FORTRAN löökkaart 20. sajandi teises pooles tekkisid sellised programmeeritavad kalkulaatorid, mida sai programmeerida nii masina siseselt kui ka laadides personaalarvutist kalkulaatorisse. Seejuures hakati kasutama programmeerimiskeeli nagu baitkood, BASIC, RPL, assemblerkeel. Kalkulaatoritele sai veebist alla laadida personaalarvutisse vajalikud programmid või ise teha. Et programmid saada kalkulaatorisse võis tõsta need mälukaardile, mida sai kalkulaatorisse panna või ühendada arvuti ja kalkulaator spetsiaalse kaabliga või kasutada juhtmevaba infrapunaühendust.
Teaduslik kalkulaator
pisi|189x189px|HP-35 sisemuses olev plaat koos komponentide ja ühendustega Üks esimestest teaduskalkulaatoritest oli Hewlett-Packardi (HP) HP-9100A, mis leiutati 1968. aastal ning esimene taskuarvuti HP-35 leiutati samuti HP poolt aastal 1972. Nende kahe juures kasutati peamiselt varasemaid põhimõtteid programmeeritavatest kalkulaatoritest, mida HP ise oli ka tootnud. Teaduskalkulaatoritele lisandusid näiteks trigonomeetriliste arvutuste jaoks siinus, koosinus, tangens, samuti logaritm-, juur- ja astendamisarvutuste klahvid. Lisaks oli võimalik teisendada arve teistesse arvsüsteemidesse nagu kuueteistkümnendsüsteem, kahendsüsteem.
HP-35 kasutati LED-ekraani, mille sai kuvada kümnekohalisi arve koos tehtemärgiga ning kahekohalist eksponent arvu koos märgiga. Kuvari juures kasutati multipleksimis lahendust, kus siis kuvati ühte valgusdioodi segmenti selle asemel, et kuvada tervet arvu. HP-35 oli laetava akuga kalkulaator, mis tähendas seda, et kalkulaator sai töötada ka ainult võrgupinge pealt kui sellelt aku(d) seest ära võtta.
Kaasaegsematel kalkulaatoritel on võimalik leida erinevaid konstante, näidata graafikud, lahendada maatrikseid, determinante ning teha arvutusi muutujatega.
Päikeseelemendiga toidetav kalkulaator
pisi|Päikeseelemendiga lihtkalkulaator Teal Photon|183x183px Esimesed päikeseelemendid ilmusid lihtkalkulaatoritele, kuna need ei tarbinud nii palju energiat kui teaduskalkulaatorid. Esimesed lihtkalkulaatorid, mis töötasid päikeseelemendi abil olid Royal Solar 1, Sharp EL-8026 ning Teal Photon. Kuna Sharpi kalkulaatoril oli päikeseelement teisel pool, siis tuli kalkulaatorit esmalt laadida, et seda saaks kasutada, teistel oli päikeseelement kuvariga samal poolel ning kasutamise ajal laadis kalkulaator ennast. Kalkulaatorite juures kasutati polükristallilist räni selleks, et sees olevaid akusid laadida ning toita. Mõned aastad hiljem hakati ka teaduskalkulaatoritele päikeseelemente paigaldama, et neid sarnasel viisil töötama panna.
Tarkvaraline kalkulaator
1940.–1950. aastatel oli tarkvaralisi kalkulaatoreid võimalik nimetada arvutiteks, kuna sel ajal olid arvutid mõeldud ainult arvutamisteks, ent veidi mugandatud ja kindlate juhiste järgi töötama pandud.
Esimene tarkvaraline kalkulaator, mis arvutitele loodi, oli kalkulaator VisiCalc, mis oli mõeldud tabelarvutusteks ning eelkäija Microsoft Excelile. pisi|210x210px|VisiCalci tabelarvutuskalkulaator Esimesed füüsiliste kalkulaatorite järgi tehtud tarkvaralised kalkulaatorid jõudsid turule 1980. aastatel, kui leiutati Macintosh ja Windows operatsioonisüsteemid.
Internetiühenduse saabudes oli võimalik teha ka kalkulaatoreid veebikeskkondades ning nendega oli võimalik teha erinevaid näiteks joonestada graafikuid, mängida arvutimänge. Enamjaolt olid need kalkulaatorid sellised, mida kasutaja saab ise käepärasemaks kohandada.
Mõned näited tarkvaralistest kalkulaatoritest on näiteks sudoku ja Rubiku kuubiku kalkulaator, mis aitavad leida lahenduse mängule. Lisaks veel on olemas tarkvaralised lahendused toetamaks ehitus- ja tootmissektoreid, mille jaoks mängitakse simulatsioonina läbi kindlad stsenaariumid, et vältida nende tegevuste juures vigu ja olla võimalikult täpne.
Microsoft Word
Microsoft Word on Microsofti loodud tekstitöötlusprogramm. Wordi litsentse müüakse eraldiseisva tootena või Microsoft Office'i osana. Piiratud võimalustega vabavaralised versioonid on Microsoft Word Viewer ja Office Online.
Failivormingud
Wordi dokumendid on faililaiendiga .doc või .docx. Viimane tähistab Office Open XML standardile vastavat vormingut, mida kasutatakse Office'i uuemates versioonides.
Ajalugu
Algne programm Multi-Tool Word toodi avalikkuse ette 1983. aastal Xenixi platvormile. Teistele platvormidele loodi Microsoft Wordi versioon hiljem:
Vaba aeg
pisi|Vaba aeg Vaba aeg on igapäevastest kohustustest (nagu töö, õppimine, kodused majapidamistööd) vaba aeg, mida inimene saab kasutada endale meelepärasel viisil.
Hordalandi maakonna vapp
pisi|Hordalandi maakonna vapp Hordalandi maakonna vapp on Norra endise Hordalandi maakond vapp.
Vapp kinnitati ametlikult 1. detsembril 1961.
Vapi kujundas Magnus Hardeland, kuigi algset kujundust kasutas Sunnhordlandi piirkond 14. sajandil. 20. sajandi alguses hakkasid maakonna juhid seda vappi maakonna sümbolina uuesti kasutama.
Vapil kujutatakse kahte kuldset ristatud kirvest punasel taustal ning kuldset krooni nende kohal.
Maasaid
thumb|Masai naised ja lapsed thumb|Maasaide rahvuslipp Maasaid ehk masaid on Edela-Keenias ja Kirde-Tansaanias Kilimanjaro mäest loodes elav rahvas. Nende koguarv on umbes 900 000, mis jaguneb umbes võrdselt kummagi riigi vahel.
Nad räägivad maasai keelt, mis on kõige lõunapoolsem niiluse-sahara keeltest.
Vastavalt oma suulisele pärimusele pärinevad nad Niiluse orust Turkana järvest põhjast. Nad hakkasid liikuma lõuna suunas 15. sajandil ning jõudsid oma praegusse elupaika 17. ja 18. sajandi vahetusel. Selles piirkonnas varem elanud hõimud sunniti asuma mujale. 19. sajandi keskpaigas saavutasid nad oma maksimaalse asuala, kontrollides Ida-Aafrika riftivööndit Marsabiti mäest põhjas Dodomani lõunas. Maasaid olid teistest piirkonnas olevatest hõimudest sõjaliselt üle, kasutades lisaks odadele ja kilpidele sõjanuiasid, mida suutsid üsna täpselt visata kuni 70 sammu (saja meetri) kaugusele.
Iga umbes 15 aasta järel pühitsetakse meesteks need poisid, kes on pärast eelmist pühitsemist jõudnud puberteedini. Vastav protseduur kestab 4–8 kuud. Pärast seda, kui uus põlvkond on sõdalasteks pühitsetud, peavad nad alluma eelmisele põlvkonnale, kes teeb nende eest poliitilised otsused, kuni ükskord pühitsetakse järgmine põlvkond.
Maasaid on karjakasvatajad, kes elatuvad peamiselt veistest ja viimastel aastakümnetel ka turismist.
Maasaid on mitmenaisepidajad ja mitmemehepidajad. Kohati esineb käitumist, et kõik ühe põlvkonna naised on abielus kõigi oma põlvkonna meestega. Kui üks mees tuleb teisele külla, siis komme nõuab, et peremees pakub külalisele oma voodit ja naine tohib ise otsustada, kas ta veedab öö külalise või oma mehega. Kui sellisest abieluvälisest suhtest sünnib laps, peab naise mees seda kasvatama oma lapsena ja lapsel on täielik pärimisõigus.
Eugen Büss
Eugen Büss (eestistatud nimega Eugen Püss; sündinud 1885. aastal Tartus) oli professor, füüsika-matemaatikadoktor. Elas suure osa oma elust Gruusias.
Elulugu
Aastatel 1904–1911 õppis Tartu Ülikoolis matemaatikat ja 1911–1912 töötas Tartu Tähetornis mittekoosseisulise assistendina. 1912. aastal asus ta Tartust Bakuusse, kus sai seismoloogiajaama juhatajaks. Kogu järgneva elu pühendas ta Kaukaasia seismoloogia uurimisele. Töötas Gruusia TA Geofüüsika Instituudis.
Alfred Moisiu
Alfred Spiro Moisiu (sündinud 1. detsembril 1929 Shkodëris) on Albaania poliitik, Albaania Vabariigi president 24. juulist 2002 kuni 24. juulini 2007. Ta on Spiro Moisiu poeg.
Osales 1943–1945 kooliõpilasena Albaania partisaniliikumises Saksa okupatsiooni vastu. Saadeti 1946 Nõukogude Liitu õppima. Lõpetas 1948 Leningradis inseneriväekooli. Seejärel teenis Tiranas Ühendatud Ohvitseridekooli rühmakomandörina (1948–1949) ja Sõjaväeakadeemia õppejõuna (1949–1951). Astus 1952 Moskvas inseneriväeakadeemiasse ning lõpetas selle 1958 kuldmedaliga. Albaanias jätkas Moisiu oma sõjaväelist karjääri Kaitseministeeriumi inseneride osakonnas. Kuulas 1967–1968 Tirana Kaitseakadeemias kindralstaabi kõrgemaid kursusi, juhatades samal ajal pontoonibrigaadi Kavajës (1966–1971). Sai 1971 Kaitseministeeriumi inseneriasjanduse ja kindlustuste büroo juhatajaks (Enver Hoxha ajal rajati Albaanias tuhandeid betoonkasematte kaitseks paljude vaenulikeks peetavate riikide vastu). Omandas 1979 sõjateaduste doktori kraadi. Sai 1981 aseministriks ning teenis sel ametikohal ministrite Beqir Balluku, Mehmet Shehu ja Kadri Hasbiu alluvuses kuni oktoobrini 1982 (peaminister Shehu suri detsembris 1982). Teenis 1982–1984 Burreli insenerikompanii komandörina.
Tegevteenistusest kindrali aukraadis lahkunud Moisiu tuli avalikku ellu tagasi detsembris 1991, kui ta nimetati Vilson Ahmeti spetsialistide valitsuse kaitseministriks. Ta jäi sellele ametikohale aprillini 1992, kui moodustati Demokraatliku Partei valitsus eesotsas Aleksander Meksiga. Uus täitevvõim kutsus Moisiu tööle Kaitseministeeriumi nõunikuks ning 1994 nimetas Safet Zhulali ta aseministriks, kelle ülesandeks oli riigikaitsepoliitika väljatöötamine. Moisiu soovitas suunata jõupingutused halvas seisukorras olevate relvajõudude ümberkorraldamisele, võttes suuna NATO-ga ühinemisele. Asutas 1994 Albaania Atlandi Assotsiatsiooni ja valiti selle presidendiks. Kirjutas 24. jaanuaril 1995 alla individuaalsele assotsiatsioonileppele, mis sidus Albaania NATO assotsiatsiooniga rahu nimel. Osales 1995. aastast NATO kolledžis Roomas VIP-ide kursustel.
Kui juulis 1997 tulid võimule sotsialistid, kaotas Moisiu oma ametikoha ministeeriumis. Järgnevatel aastatel osales Moisiu valitsusvälises tegevuses, korraldades rahvusvahelisi ja üleriiklike kaitseteemalisi konverentse, kus arutati regiooni julgeoleku ja kaitse küsimusi, relvastuskontrolli ja relvade ärakorjamist tsiviilisikutelt. Moisiu sai 2002 peamiste parteide konsensuslikuks kandidaadiks Albaania Vabariigi presidendi ametikohale pärast Rexhep Meidani mandaadi lõppemist. Ta sobis sellele kohale, sest ta oli teadlane, apoliitiline, lepitajaomadustega (see omadus on sisetülidele kalduvas Albaanias väga hinnatud) ning otsustavalt Läänele ja NATOle orienteeritud.
Valiti 24. juunil 2002 viieks aastaks Albaania Vabariigi presidendiks. Ta kogus 97 poolt- ja 19 vastuhäält. 14 saadikut jäi erapooletuks.
Ajakirjandus tõstis esile peaaegu erakordset koostöövaimu Sotsialistliku ja Demokraatliku Partei vahel, mis lubas esitada ühiskandidaadiks Moisiu, keda kiitsid nii Sali Berisha kui ka Fatos Nano. Parteide juhtkonnad püüdsid leida neljandaks demokraatlikult valitud presidendiks inimest, kes saaks kaks kolmandikku häältest. Seepärast loobus Fatos Nano kandideerimisest. Senine president Meidani loobus kandideerimast teiseks ametiajaks, sest konservatiivsed saadikud ei oleks teda toetanud tema läheduse tõttu sotsialistidele. 24. juulil 2002 vannutati Moisiu viieks aastaks Albaania Vabariigi presidendiks. Pärast 1998. aasta novembri põhiseadusreformi on poliitika jäänud põhiliselt valitsuse hooleks. Moisiu lubas kaasa aidata parlamentaarse demokraatia tugevdamisele ja õigussüsteemi stabiliseerimisele ning Albaania integreerimisele euroatlantilistesse struktuuridesse. Järgmisel päeval pärast ametisse astumist astus sotsialistist peaminister Pandeli Majko tagasi ning president nimetas peaministriks Sotsialistliku Partei juhi Fatos Nano. See muutus demonstreeris parteisiseseid lahkhelisid ning oli Nanole kompensatsiooniks presidendikohast loobumise eest.
Valdab vene, itaalia ja inglise keelt. On kirjutanud palju artikleid ja uurimusi sõjateadusest ning kaitse- ja julgeolekuküsimustest.
Ahe
Ahe on eesti rahvakultuuris:
Agrokliima
Agrokliima on kliima põllumajanduse seisukohalt hinnatuna.
Agrokliima olulisemad näitajad on vegetatsiooniperioodi pikkus, aktiivsete temperatuuride summa, aastane sademetehulk ja selle jaotus aasta jooksul jt.
Agrokliima seisukohast jaotatakse maakera agrokliimavöötmeteks.
Agrokliima uurimisega tegeleb agroklimatoloogia.
Circus (Britney Spearsi album)
Jive Records avalikustas albumi pealkirja 15. septembril 2008 ning album ilmus 2. detsembril 2008. Eesti muusikapoodidesse Lasering ja Helitroop jõudis plaat vastavalt 13. ja 20. detsembril, lisaväljaanne vastavalt 27. ja 20. detsembril.
Väljaandmine
"Circus" anti välja, et tähistada Spearsi 27. sünnipäeva. Varem oli avaldatud albumi esimene singel "Womanizer". Euroopas, Uus-Meremaal, Austraalias ja Lõuna-Aafrikas anti singel ametlikult välja 28. novembril. Mujal maailmas avaldati album 2. detsembril. Paljud muusikapoed, näiteks Target, Wal-Mart ja Best Buy, avasid uksed südaööl, et müüa albumit enne teisi. Euroopas ja Põhja-Ameerikas müüdi albumit ka lisaväljaandena.
Ajalugu
Spearsi mänedžer teatas 2008. aasta juuli pressiteates, et Spears töötab uue albumi kallal koos parimate produtsentide ja laulukirjutajatega.
Sama aasta augustis antud intervjuus ajakirjale OK! ütles Spears: "Album on urban-stiilis. Töötan produtsentidega, kes on hämmastavad. Albumil on värske energia." Ta lisas: "Kirjutan elutoas klaveri taga iga päev muusikat. See on siiani minu parim saavutus."
Ajakirja Rolling Stone sügiseses numbris avaldati, et Spears on albumi jaoks salvestanud 30 lugu. Spears rääkis ajakirjale: "Tulin stuudiosse, et kogeda vabadust. Kui tööd alustasin, siis lood lihtsalt tulid."
15. novembril lekkis album internetti.
Laulud
Plaadi nimilugu "Circus" on hiphopstiilis. "Womanizer" oli esimese loona pärast "Baby One More Time'i" (1999) Billboardi Hot 100 edetabeli esikohal.
"Out From Under" on ballaad kahe inimese lahkuminekust, mis on inspireeritud Spearsi ja Kevin Federline'i lahutusest. "Kill the Lights'" sisu põhineb Spearsi suhetel kõmufotograafidega. Sõna "Lights" (eesti k "Tuled") viitab kaameravälgule. "If U Seek Amy" on kahemõtteline technopop'ist inspireeritud laul. Kui korrata fraasi "If You Seek Amy" kiiremalt, tuleb välja kahemõttelisus: "All the boys and the girls want to F.U.C.K. me..." ("Kõik poisid ja tüdrukud tahavad mind k****da...").
Plaadi lisalugu "Radar" on ka viiendal stuudioalbumil "Blackout". "Radar" pidi olema albumi neljas singel, kuid Spears oli hakanud töötama juba uue albumi "Circus" kallal ning seetõttu lugu füüsilisel kujul poelettidele ei ilmunud (singel on kättesaadav ainult digitaalselt). Nii otsustatigi lugu lisada boonusena ka järgmisele albumile. Vaatamata kuulujuttudele ei salvestatud laulu uuesti, vaid albumil on sama versioon, mis eelmiselgi plaadil. iTunesi ettetellijate lisaloo "Trouble" esitas Britney koos eelmise albumi esimese singli "Gimme More'iga" 2007. aasta MTV videomuusikaauhindade galal. Lugu "Mmm Papi" ja Euroopa lisalugu "Rock Me In" on eelmise albumi "Blackout" jaoks 2008. aasta kevadel salvestatud laulud. Mõlemad on tulnud laulukirjutaja Nicole Morrier' sulest. "Rock Me In" oli algselt mõeldud albumile nii üleilmse kui ka iTunesi boonusloona, kuid on praegu hoopis lisaväljaande boonuslugu.
Turnee "The Circus Starring: Britney Spears"
Britney käis 2009. aasta kevadel selle albumi reklaamiturneel. Kontserdid toimusid Põhja-Ameerikas (USAs ja Kanadas) ja Euroopas (Inglismaal). Põhja-Ameerikas oli soojendusesineja The Pussycat Dolls.
Heinrich Caspar von Stackelberg
Heinrich Caspar von Stackelberg (1702 – 30. august/10. september 1778 Triigi) oli Eestimaa ja Saaremaa mõisnik ning Preisimaa sõjaväelane (leitnant).
Heinrich Caspar von Stackelberg sündis Triigi mõisniku Friedrich von Stackelbergi (1662–1710) ja Gertruda Regina von Radinghi (1675–1751) pojana.
Friedrich Strobel
1935. aastal sai ta Kotkaristi IV klassi teenetemärgi, olles Merejõudude baasi insener-mehaanik.
Heinrich Caspar von Stackelberg
Talle kuulusid Triigi, Vaemla, Kassari ja Aunaku mõis. Samuti maja Kuressaares (krunt nr. 96, 1747).
Ajaloomuuseumis on trükitud kujul säilinud Karja kirikuõpetaja Friedrich Wilhelm Willmanni (1746–1819) koostatud Heinrich Caspar von Stackelbergi matusejutlus.
Perekond
Abielust sündis 9 last, kellest vaid neli said täiskasvanuks:
Esivanemad
Viited:
Ruth Peramets-Püss
Ruth Peramets-Püss (28. november 1927 Tallinn – 3. august 2005) oli Eesti Televisiooni esimene diktor. Temast sai hiljem ülipopulaarne lastesaadete tädi Rutt.
Elukäik
Ta õppis Tallinna 15. algkoolis ja Tallinna 8. keskkoolis.
1946. aastal asus tööle EV Metalli- ja Keemiatööndusliitu, kus töötas administratiiv-ametikohtadel.
Diktori leidmiseks korraldati Eestis televisiooni sündides 1955. aastal konkurss, kuid hulga kandidaatide seast paraku sobivat ei leitud. Juhtumisi oli aga konkursipäeval ETV eetris mängufilm, kus peaosa mängis tollane Ruth Peramets, ning ta kutsuti diktoriks. 1955. aasta 15. augustil vormistati Ruth Peramets poole kohaga Tallinna Televisioonistuudio diktoriks.
Barentsburg
Barentsburg on asula Svalbardil Lääne-Teravmägede saarel, umbes 55 km kaugusel Longyearbyenist.
Ruth Peramets-Püss
Elukäik
Ilmar Raag kirjutab: "Temas oli stiili, mida hea meelega kutsuti "eestiaegseks kasvatuseks". Loodus oli talle andnud seda õppimatut ekraanisarmi, mis paljudele jääbki unistuseks."
1955. aastal mängis mängufilmides "Andruse õnn" ja "Jahid merel" ning oli sel ajal ajutiselt töölt vabastatud.
1967. aastal hakkas televisioonis tegema lastesaadet "Tädi Ruthi jutt", nii sai temast ühele põlvkonnale eestlastest tädi Ruthi nimeline legend.
Töötas Eesti Televisioonis 1984. aasta 28. aprillini.
Barentsburg
Asula rajati 1920ndatel hollandlaste kaevandusasulana. Asula sai nime Willem Barentsi järgi, kes 1596. aastal Teravmäed avastas. 1932. aastal müüdi see Nõukogude Liidule. Söekaevandamisega hakkas tegelema Arktikugol. Pärast Nõukogude Liidu lagunemist vähenes rahastamine ja ka asula elanike arv on tunduvalt vähenenud. 1990ndatel elas seal 1100–1450 inimest, 2010. aastatel alla 500.
Ruth Peramets-Püss
Elukäik
Ruth Püss suri 3. augustil 2005 ja ta maeti 12. augustil 2005 Metsakalmistule.
Barentsburg
Barentsburgis asub Venemaa konsulaat, mis on maailma põhjapoolseim diplomaatiline esindus.
2004. aasta Euroopa Parlamendi valimised
2004. aasta Euroopa Parlamendi valimised olid 10. juunist 13. juunini 2004 toimunud valimised Euroopa Parlamenti. Igas Euroopa Liidu liikmesriigis toimus hääletus ühel kindlal kuupäeval vastavalt kohalikule tavale, Eestis 13. juunil. Hääled loeti kõigis riikides ühel ajal 13. juunil ning tulemused pidid saama teatavaks 13. juunil kell 23 Eesti aja järgi.
Ludwig Knoop
pisi|Ludwig Knoopi monument Bremenis Knoopi pargis, mis rajati Ludwig Knoopi mälestuseks pärast tema surma Johann Ludwig Knoop (vene keeles Лев Герасимович Кноп) (15. mai 1821 Bremen – 16. august 1894 (ukj) Bremen) oli saksa tööstur.
2004. aasta Euroopa Parlamendi valimised
Õigus hääletada oli umbes 343 657 800 inimesel. Uude parlamenti kuulub 732 Euroopa Parlamendi liiget kõigist 25 Euroopa Liidu liikmesriigist. Uued liikmesmaad valisid oma esindajad esimest korda. Tegemist oli suurimate rahvusvaheliste otsevalimistega ajaloos.
Ludwig Knoop
1840. aastal kolis Johann Ludwig Knoop ärimees Franz Holzhaueri abina Hamburgist Moskvasse, kus oli hiljem seotud mitme ettevõttega. Hiljem arendas ta ärisidemeid Inglismaa puuvillavabrikutega. Äritegevusega sai ta nii jõukaks, et 1850. aastatel oli tema mõjusfääris Venemaa keisririigi 120 puuvillavabrikut.
2004. aasta Euroopa Parlamendi valimised
Gibraltar osales hääletusel osana Suurbritannia Edela-Inglismaa valimisringkonnast. Valimised langesid kokku kohalike valimistega ja peeti 10. juunil, kuigi tulemused pidid teatavaks saama alles siis, kui hääletus on kõikides liikmesmaades toimunud.
Ludwig Knoop
1856 sai ta endale Narva jões asuva Kreenholmi saare, kus 1857 hakati ehitama puuvillaketramise ja kudumise vabrikut (hilisem Kreenholmi puuvillamanufaktuur). Knoop juhtis vabrikut kuni oma surmani 1894. aastal.
2004. aasta Euroopa Parlamendi valimised
Kohtade jaotus
''Lühendid on eestikeelsed. Parlamendiliikme ametist lahkudes peab vastav liikmesriik teatama Euroopa Parlamendile tema asendaja.
Arvesse on võetud ka Bulgaaria ja Rumeenia liikmeid.
Türi lipp
thumb|Türi linna lipp Türi lipp oli Eesti haldusüksuse Türi linna lipp.
2005. aasta oktoobris ühinesid Türi linn ja vald ning Oisu ja Kabala vald ühtseks omavalitsusüksuseks: Türi vallaks.
Lipp kinnitati 24. juulil 1992.
20. detsembril 1992 õnnistas lipu EELK Türi koguduse õpetaja Teet Hanschmidt. Sellest ajast lehvib linna lipp Türi Linnavalitsuse ja -volikogu hoone peasissepääsu kohal.
Lipu kirjeldus
Rohelisel kangal paikneb valge rist, risti keskosas paikneb Türi linna vapi kujutis.
Lipu normaalmõõtmed on 105×165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11.
Lipu kasutamise kord
Türi linna lipp heisatakse alaliselt Türi linna ametiasutuse hoonel ning linna lippu võib heisata ka:
Suurendus
pisi|Läbi [[suurendusklaasi vaadates paistab postmark tegelikust suuremana]] Suurenduseks nimetatakse kujutise joonmõõtmete ja eseme joonmõõtmete suhet.
GNOME
GNOME (nimi tuleb sõnadest GNU Network Object Model Environment) on täielikult vabast tarkvarast koosnev töölauakeskkond – graafiline kasutajaliides, mis töötab koos X.org-i ja arvuti operatsioonisüsteemiga.
GNOME on osa GNU Projektist ja seda saab kasutada erinevate UNIXi-laadsete operatsioonisüsteemidega, nagu Linux ja BSD. Samuti on see üks osa Java Desktop Environmentist Solarise platvormil. Debiani ja Fedora töölaua vaikekeskkond on GNOME.
Johann Heinrich Jürgens
Johann Heinrich Jürgens (28. oktoober/8. november 1719 Tallinn – 3. mai/14. mai 1782 Pöide) oli Eesti vaimulik.
Jürgens immatrikuleeriti 8. augustil 1739 Jena ülikooli ja 6. juulil 1742 Halle ülikooli. Pärast ülikooli lõpetamist töötas eraõpetajana Jelgavas. Aastatel 1754–1762 oli ta Ventspilsi linnakooli rektor. Ordineeriti 17. septembril/28. septembril 1763 õpetajaks.
Oli aastatel 1763–1782 (introdutseeriti 28. septembril/9. oktoobril 1763) Pöide Maarja koguduse õpetaja, oli aastast 1775 veel konsistooriumi assessor.
Isiklikku
Tema väimees Johannes Heinrich Felicius ja tütrepoeg Johannes Heinrich Felicius olid Harju-Jaani Ristija Johannese koguduse õpetajad.
Alexandre del Valle
Alexandre del Valle (sündinud 6. septembril 1969 Marseille's) on prantsuse politoloog, esseist ja ajakirjanik.
Interlok
Interlok on puuvillane või tehiskiust kahepoolne koetrikoo, mille mõlemal kangapoolel on nähtav parempidine koepind.
Omadused
Interlok on kahepoolne kangas. Mõlema poole pinnad näevad välja identsed, need on siledad ja tiheda pinnaga. Kanga mustri- ja pinnakujunduse võimalused on piiratud. Kangas venib pikisuunas paremini kui külgsuunas, kannatab venitamist ja hoiab hästi vormi. Interlok imab paremini niiskust ja hoiab paremini sooja kui ühekordses koes trikookangad.
Kasutamine
Interlokkangast kasutatakse palju aluspesu ning spordiriietuse valmistamiseks.
Tsüstiit
Tsüstiit ehk põiepõletik ehk kusepõiepõletik (ladina keeles cystitis) on imetajate kusepõie põletik (tavaliselt koos alumiste kuseteede infektsiooniga).
Põhjused
Enamasti kulgeb ta ülenevalt: haigustekitajad satuvad põide nahalt ja pärakuümbrusest kusiti kaudu.
Ebapiisava hügieeni korral või kui näiteks pärast roojamist pühitakse pärakut tagant ettepoole, mitte eest tahapoole, satuvad need bakterid (naistel) kuseteede lähedusse. Kui nad kord on kuseteedesse sattunud ning ravimata jätmisel põide jõudnud, on neil seal head elutingimused, nad paljunevad kiiresti ja tabavad limaskesti.
Põiepõletik tekib sageli alakeha alajahtumise tagajärjel, sest see nõrgestab põie kaitsevõimet, nii et bakteritel on kergem sinna elama asuda. Ka pärast külmetust võivad organismi kaitsemehhanismid olla nii palju nõrgenenud, et ei suuda bakteritele vastu panna. Et naiste kusiti (urethra) on palju lühem (ainult 3–5 sentimeetri pikkune), esineb põiepõletikku üle kahe korra sagedamini naistel. Tupeavast saavad nakkusetekitajad suhteliselt kergesti sattuda kuseteedesse ja kusepõide. Eriti ohtlik inimestele on suguühe, sest liigutused võivad soodustada haigusetekitajate sattumist kuseteedesse. Seda põiepõletiku vormi nimetatakse mesinädalatetsüstiidiks (honeymoon cystitis). Tegemist ei ole suguhaigusega.
Peale selle võib meestel põiepõletikku tekitada eesnäärme suurenemise tõttu põide pidama jääv jääkkusi.
On veel olemas kiirgustsüstiit (pärast kiiritusravi) ja interstitsiaalne tsüstiit (krooniline mittebakteriaalne põiepõletik).
Tsüstiiti võivad tekitada ka neerukivid ja põiekivid, mis takistavad kusevoolu.
Mikroobid
Haigusetekitajateks võivad olla näiteks ka stafülokokid, streptokokid, gonokokid, mükobakterid või trihhomonaadid. Haigusetekitajateks on enamasti soolebakterid (Escherichia coli, Klebsiella spp., Proteus spp., Pseudomonased jpt) : kaheksal juhul kümnest tekitab põiepõletiku Escherichia coli.
Riskitegurid
Enamikul haigusjuhtudest ei õnnestu tsüstiidi kindlat põhjust leida, seetõttu kirjeldatakse mitmeid soodustavaid riskitegureid, mis võivad seletada tsüstiiti. Tõendatud on järgmised riskitegurid:
Lastel, eakatel ja kroonilistel haigetel on nõrga immuunsüsteemi tõttu suurem risk.
Soodustavad tegurid on ka invasiivne sekkumine kuseteedesse, näiteks põiekateetriga.
Tsüstiidi teket soodustavad ka mõned ravimid, näiteks kortisoon.
Eriti ohustatud on naised kusiti lühiduse tõttu. Tsüstiiti soodustavad neil päraku vale pühkimine, suguelu, samuti rasedus ja sünnitus. Klimakteeriumiaegne krooniline kusepõiepõletik (c.senilis (feminarium) võib põhjustada östrogeenivaegusest tekkinud limaskestamuutusi.
Aasta jooksul on 11 protsendil naistest põiepõletik ja/või alumiste kuseteede infektsioon.
Meestel on tsüstiit sagedasem vanemas eas eesnäärme suurenemise ja kusepeetuse tagajärjel. Ka põiekateeter võib haigust esile kutsuda.
Diagnoos
Eesti Tervishoiusüsteemis töötavad arstid klassifitseerivad tsüstiite RHK-10 alusel, XIV peatükis: Kuse-suguelundite haigused, jaotises N30 alampeatükkides: N30.0–N30.9 tsüstiit ehk kusepõiepõletik (v.a. N41.3 Prostata tsüstiit), mida vajadusel täpsustatakse.
RHK-10 Kusepõiepõletiku [N30] alamjaotised
Sümptomid
Põiepõletik annab end tunda kõigepealt sagedase kusepakitsusena, ilma et erituks suures koguses uriini (pollakisuuria ehk sagekusesus).
Kui põletikulised on kusepõie limaskestad, tekib põletav valu või krambid, eriti pärast urineerimist (düsuuria).
Uriin värvub sogaseks ja mõnikord esineb verine makrohematuuria).
Peale selle võivad esineda valud alakõhus, kerge kusepidamatus ehk uriiniinkonsistentsus (naermisel, aevastamisel või köhimisel) ning naistel tupevoolus ehk valgevoolus.
Palavikku, vappekülma ja iiveldust esineb harva.
Kui esinevad palavik ning külje- ja seljavalud, siis võib olla tegemist ka neeruvaagnapõletikuga (püelonefriidiga).
Bakteriaalse põiepõletiku teeb kindlaks arst nitrititestiga. Keskmise joa uriinis hoitakse testkepikest, mis nitritisisalduse korral muudab värvi. Bakterid muudavad põies nitraadi nitritiks. Diferentsiaaldiagnoosiks, mis võimaldab ka haigustekitaja kindlaks teha, on tarvis uriinikülvi.
Igasuguste võimalike kusepõie ja ka kuseteede põletike korral tuleb arsti poole pöörduda, et võimalikke tüsistusi vältida.
Eristusdiagnoos
Et põiepõletiku (koos alumiste kuseteede põletikega ja ilma) sümptomitega sarnaseid sümptomeid võivad põhjustada mitmed haiguslikud seisundid ja ka sugulisel teel levivad nakkushaigused, siis tehakse diagnoosi kinnitamiseks mitmeid laboratoorseid analüüse ja diagnostilisi protseduure.
Diagnostilised protseduurid
Diagnoosi kinnitamiseks tehakse kliinilises meditsiinis mitmeid laboratoorseid analüüse, teste ja diagnostilisi protseduure.
Tüsistused
Lihtne kuseteede infektsioon võib viia tüsilike neeruinfektsioonideni, mis vajavad haiglaravi.
Meestel võib tekkida ka munandite või munandimanuste infektsioon, mis vajab uroloogilist ravi, et vältida mädaniku teket ja viljatust.
Ennetus
Sagedaste põiepõletike korral on tarvis aega limaskestade taastumiseks, sest need kaitsevad bakterite vastu. Menstruatsiooni ajal on sellepärast parem kasutada tampooni asemel hügieenisidemeid, et vältida tupeseinte kuivamist.
Puuvillane aluspesu imab endasse kehavedelikku ja see aurub. Samuti ei teki puuvillase pesuga liigset higistamist. Et niiske keskkond soodustab seente ja bakterite paljunemist, on puuvillane pesu eelistatav sünteetilisele.
Kui pärast suguühet urineerida, loputatakse kuseteedesse tunginud bakterid välja.
Parim profülaktika on tasakaalustatud toitumine, sest ühekülgne toit mõjub uriini koostisele halvasti ja vähendab limaskestade vastupanuvõimet. Sagedaste põiepõletike korral on soovitatav testriba abil kontrollida kuse koostist. Õige toitumisega muutub kusi aluselisemaks. Põletiku korral tuleb eelistada soolavaest ja kergesti seeditavat toitu. Mõned aedviljad suurendavad kuseeritust. Soovitatavad on sellerimugulad ja värske spargel (v.a neeruhaiguste korral). Kerged supid lisavad vedelikku, mis soodustab neerutegevust.
Tuleb vältida stressi ja pikaajalist pingutust. Pingul põieseinad toodavad vähem lima, mistõttu suureneb oht, et bakterid asuvad elama põiepiirkonda.
Alakeha tuleb hoida soojas. Eriti naised peavad vältima külmale pinnale istumist. Tuleb vältida jalgade külmasolekut ja tõmbetuult. Kuigi külm iseenesest haigust ei tekita, nõrgendab see vastupanuvõimet. Märjad ujumisriided tuleb kohe pärast ujumist vahetada, sest nende ihul kuivamine jahutab aurumise tõttu organismi. Teine võimalus on ujuda alasti.
Saun ergutab vereringet ja karastab keha.
Vaieldava toimega profülaktilised abinõud
Pohlakapslid ja -mahl sisaldavad aineid, mis raskendavad haigusetekitajate elamaasumist ja paljunemist kusepõie limaskestas. Erinevad C-vitamiini preparaadid soodustavad uriini happelisemaks muutumist, mis on bakteritele ebasoodne elukeskkond.
Pärast roojamist tuleb pühkida alati eest taha, igal pühkimisel kasutada uut paberit.
Häbemepiirkonna puhastamiseks on kõige parem kasutada ainult sooja vett ja välispidiselt kätt. Pesemislappides on sageli haigustekitajaid.
Põiepõletikule kalduvad naised peaksid hiljemalt 15 minutit pärast suguühet urineerima, et võimalikud haigustekitajad välja loputada. Mehaanilised rasestumisvastased vahendid võivad nakkust suurendada, seevastu kondoom aitab tsüstiiti vältida. Soodne võib olla ka lahklihageel, sest ebapiisava lubrifikatsiooni korral tekib kuseteede mehaaniline ärritus, eriti teatud asendites (eriti neis, mille eesmärk on stimuleerida G-punkti). Eriti kehtib see mesinädalatsüstiidi korral.
Ravi
Kui arst ei määra teisiti, tuleb rakendada järgmisi abinõusid.
Ravimite variandid
Tsüstiidi kahtluse korral määratakse akuutse tsüstiidi raviks ühekordne või lühikuur (3–5 päeva naistel ja 7–10 päeva meestel) antibiootikumidega (amoksitsilliinco-trimoxazole). Antibiootikumi valik oleneb sellest, kas on tegu esmase või korduva infektsiooniga, haigustekitajate liigist ja ravimiallergiate olemasolust.
Naiste tsüstiidi korral määratakse lisaks veel ka selliseid retseptiravimeid nagu levofloksatsiin, nitrofurantoiin, pivmetsillinaam, trimetoprim, tsiprofloksatsiin jpt. Meeste tsüstiidi raviks kasutatakse levofloksatiini ja tsiprofloksatiini.
Haige peab palju jooma. Ülemäärane joomine võib siiski organismist eemaldada antibiootikume ja haigusega võitlevaid leukotsüüte.
Valude korral kasutatakse ka valuvaigisteid ning rasketel juhtudel krampidevastaseid vahendeid, mis kergendavad uriini voolu. Viimaste kasutamine oleneb taluvusest.
Toetavalt võib kasutada ka neeru- ja põieteesid. Sageli soovitatakse hariliku leesika preparaate teena, ekstraktina või kapslitena, sest leesikalehed sisaldavad kuseteid desinfitseerivaid aineid. Neid ei tohiks siiski kasutada sagedamini kui paar korda aastas, sest toimeaine (arbutiin, hüdrokinoon) on potentsiaalselt vähki tekitav ja maksa kahjustav. Samuti võiks meeles pidada, et need toimivad peamiselt aluselise uriini korral. Seetõttu võib lesikateesse lisada noaotsatäie naatriumvesinikkarbonaadi.
Paljud soovitavad ka soojashoidmist ning isegi voodirežiimi, eriti tugeva kusepakitsuse ja alakehakrampide korral.
Leevendavalt võib mõjuda ka istevann teatud taimeekstraktidega. Need abinõud ei tohiks siiski antibiootikumikuuri asendada, välja arvatud arsti nõusolekul.
Rohkem kui kolm korda aastas korduvate põiepõletike korral või keerukamatel juhtudel tuleb konsulteerida uroloogiga, et välistada orgaanilised põhjused.
On olemas ka immuniseerimisravi, mis võib aidata eriti korduva põiepõletikuga naisi.
Eriti korduva tsüstiidi korral on oluline uurida ja vajaduse korral ravida ka seksuaalpartnerit, sest ta võib ise terve olles siiski haigustekitajaid kanda.