cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Lupiin
Kasutamine
Lupiiniseemneid on inimkond toiduks tarbinud juba aastatuhandeid, sest hundioad kuuluvad liblikõieliste hulka ja nende seemned sisaldavad ohtralt valke. Lupiiniseemneid tuli enne söömist töödelda. Esmalt oli vaja seemned taimedelt kokku koguda, mis nõudis vaeva, sest looduslikult kasvavate lupiinide seemned on väikesed ja kaunades on neid vähe. Kogutud seemneid ei saa kohe süüa. Lupiinid sisaldavad alkaloide (lupiniin, lupidiin jne), mis kogunevad taime eri osadesse, sealhulgas seemnetesse. Alkaloidid põhjustavad ohtlikke mürgistusi, mis kahjustavad närvisüsteemi ja maksa. On täheldatud, et inimesed, kellel on allergia pähklite vastu, on suurel määral allergilised ka lupiinide vastu. Lupiin on suure valgusisaldusega taim. 1 tass (166 g) keedetud lupiiniseemneid sisaldab 26 g valku, 198 kcal, 5 g rasva, 16 g süsivesikuid. Samuti sisaldab taim suurel määral rauda, magneesiumi ja fosforit. Lupiiniseemned on toiduna gluteenivabad.
Põllumajanduses
Juuremügarais asuvate mügarbakterite tõttu, mis seovad palju õhulämmastikku, kasvatatakse mitmeid lupiiniliike haljasväetise ja sööda saamiseks põllumajanduses. Söödataimena kasutamise peamiseks põhjuseks on lupiinide suur toorvalgu sisaldus (40–50%). Kultuurtaimena kasvatatavad lupiinid on sinine (L. angustifolius), valge (L. albus) ja kollane (L. luteus). Taime paljundatakse nii seemnetega kui ka vegetatiivselt. Seemnetega paljundamine ei taga taime värvuse püsima jäämist. Värvuse säilitamiseks tuleb lupiini paljundada vegetatiivselt.
Aianduses
Lupiinid on aedades populaarsed dekoratiivtaimed. Madalaid sorte kasvatatakse nõutaimena, õisikud sobivad ka lõikelillena, kuigi ei säili kaua. Samuti on nad kasulikud, suurendades näiteks köögiviljadele vajaminevat lämmastikku mullas. pisi|paremal|[[Hulgalehine lupiin (Lupinus polyphyllus).]] Lupiini aastaseid sorte tuleks külvata pärast viimast külma; mitmeaastaseid sorte võib külvata ka sügisel või kevadel, vahetult enne viimast külma. Lupiini seemned tuleb istutada umbes 3 mm sügavusele. Sobivad nii päiksepaistelisele alale kui ka osaliselt varjutatud aiaosale, kus on hea drenaaž. Eelistavad niisket pinnast, mis on kergelt happeline (pH 5,5–7).
Lupiine on kasulik toatingimustes ette kasvatada. Sellega tuleks alustada 8 nädalat enne välja istutamist. Seemnete idanemine võib kesta 2–8 nädalat. Esimeseks etapiks võiks olla seemnete puhastamine ja leotamine ühe päeva jooksul soojas vees. Seejärel inkubeeritakse nad umbes 12–18 °C juures. Aias tuleks lupiinid istutada vahemaaga 30 cm (üheaastased taimed) või 30–90 cm (suur mitmeaastane lupiin). Väetamisega ei tasu liialdada, sest õite asemel hakkab siis kasvama üleliigne lehemass.
Kuna lupiinid naturaliseeruvad Eestis kergesti, ei ole nende kasvatamine invasiivsuse tõttu soovitatav.
Kasvukoha tingimused
Lupiinid vajavad neutraalset või nõrgalt happelist pinnast, kuigi saavad hakkama ka väga happelisel mullal. Nad ei kannata liigniisket pinnast, sest on vastuvõtlikud juuremädanikule. Seemnete minimaalne idanemistemperatuur on 2–4 kraadi. Tõusmed taluvad kuni viiekraadist öökülma. Seemne idanemisel ja kasvu alguses on taimed niiskusenõudlikud.
Valge lupiin (Lupinus albus)
Valge lupiin on üks 200 lupiiniliigist. Taime seemneid kasutatakse toiduks ja söödaks, samuti on tegemist hea meetaimega. Valge lupiini seemned on alternatiiviks sojaubadele, sest on suure toiteväärtusega (valgusisaldus 30–40%). Sarnaselt valge lupiiniga on nii kollased kui ka sinised lupiinid kasutatavad, kuid erinevalt sinistest on kollaste ja valgete lupiinide toiteväärtus suurem.
Pétrusse
Pétrusse (letseburgi keeles Péitruss, saksa keeles Petruss) on jõgi Luksemburgis.
Lupiin
Valge lupiin (Lupinus albus)
Valge lupiin võib kasvada kuni 1,2 m kõrguseks ning taime juur võib ulatuda kuni 70 cm sügavusele. Varred on jämedad, hargnenud ja kergelt siidised. Lehed on vahelduvad, keskmise suurusega ja diagonaalselt ühendatud. Õisiku pikkus varieerub 3–30 cm-ni. Taime seemned on suured, lamedad ja siledad, nelinurksed või ristkülikukujulised. Seemne värvus varieerub valgest ja lõheroosast kuni tumepruunini.
Pétrusse
Pétrusse on Alzette'i lisajõgi.
Żółtnica
Żółtnica (saksa keeles Soltnitz) on küla Poolas Lääne-Pomorze vojevoodkonnas Szczecineki maakonnas Szczecineki vallas. Żółtnica asub Szczecineki kesklinnast ligikaudu 8 km kagus.
Joe Allen
Joseph Michael Allen (sündinud 14. märtsil 1990 Carmarthenis) on Walesi jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Inglismaa esiliigaklubis Swansea City ja Walesi jalgpallikoondises.
2000. aastal liitus ta Swansea City noorteakadeemiaga. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta hooajal 2006–07 Inglismaa tugevuselt kolmandas liigas. Aastatel 2008–2011 mängis ta klubiga Inglismaa esiliigas ja hooajal 2011–12 Inglismaa kõrgliigas.
Aastatel 2012–2016 mängis ta Inglismaa kõrgliigaklubis Liverpool.
2016. aasta juulis sõlmis ta viieaastase lepingu Stoke Cityga. Seal mängis ta kokku kuus hooaega, millest kahel esimesel Inglismaa kõrgliigas. 2018. aastal valiti Allen Stoke City aasta mängijaks.
2022. aasta juulis naasis ta Swansea Citysse, kellega sõlmis kaheaastase lepingu.
Walesi jalgpallikoondises debüteeris Allen 2009. aasta mais sõprusmängus Eesti vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 5. septembril 2016 MM-i valikmängus Moldova vastu. Ta on kuulunud Walesi koondisse 2016. ja 2020. aasta Euroopa meistrivõistlustel. 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel valiti Allen turniiri sümboolsesse koosseisu. Lisaks osales Allen 2012. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril Suurbritannia jalgpallikoondise võistkonnas.
2012. aastal valiti Allen Walesi aasta jalgpalluriks.
Ameerika Ühendriikide Õhuväe Akadeemia
Ameerika Ühendriikide Õhuväe Akadeemia (United States Air Force Academy, USAFA) on Ameerika Ühendriikide sõjaväeakadeemia, mis koolitab ohvitsere õhuväele ja kosmoseväele.
Akadeemia asub Colorado osariigis Colorado Springsi lähistel. See on asutatud 1954. aastal ja on Ameerika Ühendriikide viiest sõjaväeakadeemiast noorim. Esimesed õhuväeohvitserid lõpetasid 1959. aastal. Kõik USAFA lõpetajad saavad bakalaureusekraadi ning asuvad õhuväe või kosmoseväe teenistusse nooremleitnantidena. Akadeemia on Colorado osariigi suurimaid turismiatraktsioone ning seda külastab aastas üle miljoni turisti.
Akadeemiasse kandideerimine on kõrge konkurentsiga ning igal aastal saab sisse umbes 1200 kadetti. Õhuväe Akadeemias õppimise ajal maksab õhuvägi kadettidele stipendiumi, nende õppemaksu ja kadetid saavad elada ühiselamus. Teise õppeaasta esimesest päevast on kadett kohustatud pärast lõpetamist teenima ohvitserina kindla arvu aastaid õhuväes või kosmoseväes. Õpingute katkemisel peab kadett õhuväele õppemaksu tagasi maksma või teenima kindla ajavahemiku õhuväes või kosmoseväes. Ajavahemik on tavaliselt viis aastat tegevteenistuses ja kolm aastat reservväelasena, kuid see võib varieeruda.
Bandiit (film)
"Bandiit" on USA-s 1913. aastal loodud tummfilm. Filmi koopia on säilinud.
Kazuko Hironaka
Kazuko Hironaka (jaapani keeles 弘中 和子 Hironaka Kazuko) on Jaapani endine jalgpallur.
Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1984–1990 21 mängu.
75 (Tallinna bussiliin)
75 on Tallinna asendusbussiliin. Liin on käigus kõigil päevadel trolliliin nr.5 elektrikaablide remondi korral. Liin oli 18. veebruarist kuni 28. veebruarini Lille - Balti Jaam marsruutil.
Uue-Suislepa mõis
pisi|Uue-Suislepa mõisa peahoone (2008) Uue-Suislepa mõis (saksa keeles Neu-Suislep) oli rüütlimõis Tarvastu kihelkonnas Viljandimaal. Nüüdisajal jääb mõis Viljandi maakonda Viljandi valda.
Mõis asutati 1796 Vana-Suislepa mõisast eraldatud aladest.
Mikrorobootika
Mikrorobootika on miniatuurse robootika valdkond, mille peamiseks uurimisobjektiks on vähem kui millimeetriliste mõõtmetega mobiilsed robotid. Terminit kasutatakse ka selliste robotite puhul, mis on võimelised rakendama mikromeetrisuurusi komponente.
Ajalugu
Mikrorobotid sündisid tänu mikrokontrollerite kasutusele võtmisele 20. sajandi viimasel kümnendil ja elektromehaaniliste mikrosüsteemide (MEMS – inglise k microelectromechanical systems) leiutamisele. Varaseimad kontseptsioonid väga väikeste robotite kohta loodi 1970. aastate alguses USA luureagentuuride tollal salastatud teadusuuringutes. Sel ajal kavandatud kasutusotstarvete hulka kuulusid sõjavangide päästmise operatsioonid ja signaaliluure. Mikrorobotite aluseks olevaid miniaturiseerimise tugitehnoloogiaid polnud tol ajal veel täielikult välja töötatud, nii et töötavaid prototüüpe ei olnud võimalik nende varaste arvutuste ja kontseptsioonide põhjal ehitada.
Traadita ühenduste, eriti Wi-Fi arendamine ja kasutuselevõtt on märkimisväärselt parandanud mikrorobotite teabevahetusvõimekust ja sellest tulenevalt ka võimalusi koordineerida roboteid keerukamate ülesannete täitmiseks. Mikrorobotite kommunikatsioonivõimalusi uuritakse palju, sealhulgas on näiteks Harvardi ülikoolis välja töötatud 1024 roboti parv, mis suudab moodustada erinevaid kujundeid. SRI Internationalis on DARPA programmi MicroFactory for Macro Products jaoks töötatud välja ehitusrobotid, mis suudavad kokku panna kergeid ja väga tugevaid struktuure.
Disainikaalutlused
Ehkki eesliidet "mikro-" kasutatakse laialdaselt tähenduses "väike", väldib pikkusskaalade standardiseerimine segadust. Seega peaksid nanorobotite dimensioonid jääma 1 mikromeetri piiridesse või sisaldama komponente suuruses 1–10 nm. Mikroroboti dimensioonid oleksid <1 mm, milliroboti dimensioonid <1 cm, minirobotil <10 cm ja väikesel robotil <100 cm.
Tänu nende väiksusele on mikrorobotid potentsiaalselt väga odavad, seetõttu saaks kasutada suurt arvu mikroroboteid (parvintellektrobootika, inglise k swarm robotics), et uurida keskkondi, mis on liiga väikesed või ohtlikud inimeste või suuremate robotite jaoks. Oodatavasti on mikrorobotid rakendatavad veel näiteks varingutest inimeste otsimiseks, infrastruktuuri ja masinate jälgimiseks ja parandamiseks ning meditsiinis anatoomia kaardistamiseks, veresoonte puhastamiseks või neerukivide eemaldamiseks. Kindlasti leiavad mikrorobotid kasutust sõjanduses. Mikrorobotid korvavad oma vähese jõu ja arvutusvõime arvukusega, töötades suurtes parvedes.
Mikrorobotite liikumisviis tuleneb nende otstarbest ja ettenähtud mõõtmetest. Mikroskaalal on liikumine võimalik üsna ebatavalistel viisidel. Lendavate mikrorobotite Reynoldsi arv on lähedal ühtsusele ehk viskoossed jõud ületavad inertsjõude, seega saaks lendamiseks kasutada Bernoulli tõsteprintsiibi asemel õhu viskoossust. Robotid, mis liiguvad läbi vedelike, saaksid kasutada pöörlevaid vibureid, nagu on soolekepikese motiilsetel vormidel. Hüplemine on energiatõhus ja teeks mikroroboti raskemini tuvastatavaks ning võimaldaks robotil liikuda mitmesugustel pindadel.
Üks peamisi väljakutseid mikrorobotite välja töötamisel on liikumisvõime saavutamine äärmiselt piiratud toiteallikat kasutades. Mikrorobot saab energiaallikana kasutada väikest ja kerget patareid, näiteks nööpelementi, või koguda energiat ümbritsevast keskkonnast vibratsiooni või valgusenergia kujul. Vibratsiooni saab kasutada nii robotite toiteallikana kui ka nende juhtimiseks. Mikrorobotid kasutavad juba ka bioloogilisi mootoreid, näiteks viburitega baktereid liigist Serratia marcescens, et koguda baktereid ümbritsevast vedelikust keemilist energiat roboti liigutamiseks. Bioroboteid saab juhtida keemiliste stiimulite ehk kemotaksise või elektriliste stiimulite ehk galvanotaksise teel. Levinud alternatiiv roboti külge monteeritud toiteallikale on väline toide. Näiteks saab robotite aktiveerimiseks ja juhtimiseks kasutada elektromagneetilisi välju, ultraheli või valgust.
Bosnia ja Hertsegoviina muusika
Bosnia ja Hertsegoviina muusika on Bosniast ja Hertsegoviinast pärinev või bosnialaste loodud või esitatud muusika.
Nagu ka teistel Balkani maadel, on Bosnial ja Hertsegoviinal olnud tormiline minevik korduvate sissetungide ja okupatsioonidega. Bosnia ja Hertsegoviina muusika on seetõttu segu traditsioonilisest slaavi folkloorist türgi ning vähemal määral ka lääne mõjutustega.
Bosnia muusikast võib leida polüfoonilise ja dissoneeriva laulustiili ganga, mis on traditsiooniliselt olnud peamiselt lambakarjuste repertuaaris. Pillidest on olnud levinud bosnia torupill, puuflööt ja näpitav krihvidega keelpill šargija. Ühekeelelist poogenpilli guslet on kasutatud eepiliste poeemide saatmiseks. Esimese maailmasõja ajal tekkisid ja 1960. aastatel said populaarseks rahvamuusikaansamblid, mis koosnevad kahest viiulist ja šargijast.
Bosnia sufivennaskondades on viljeletud araabia-, pärsia- ja türgikeelset religioosse sisuga Ilahije i Kaside laulu, mida mehed kooris esitavad raamtrummi saatel.
Euroopa klassikalise muusika loojateks Bosnias ja Hertsegoviinas on heliloojad Dino Zonić, Mirsad (Giga) Jelešković, Ališer Sijarić, Igor Karača, Dino Rešidbegović, Anđelka Bego-Šimunić jt.
Johannes Lipstok
Ta õppis Valkla koolis. Aastatel 1904–1907 teenis sõjaväes. Aastal 1908 astus ta Baptisti Usuteaduse Seminari, hiljem õppis ta Lodzis ja Riias.
Ta oli aastatel 1911–1923 Rummu-Valkla baptistikoguduse jutlustaja, aastatel 1923–1961 Haapsalu baptistikoguduse jutlustaja. Lisaks sellele oli ta aastatel 1921–1934 Eesti Baptisti Liidu esimees ja aastatel 1934–1945 Eesti Baptisti Liidu aseesimees.
Aastast 1945 oli ta Eesti Baptisti Liidu esimees, Eesti NSV Evangeeliumikristlaste-baptistide vanempresbüter ja Üleliidulise EKB Nõukogu liige.
Ta oli Eesti Baptisti Liidu lastekodu asutaja, Eesti Baptisti Jutlustajate Seminari üks asutaja ja aastal 1956 EEKBL usuteaduslike kursuste algataja.
Tule TV
Tule TV oli 2014. aastal laulu- ja tantsupeo tule liikumise teekonda kajastav ajutine telekanal.
Alates 15. juunist kuni 4. juulini 2014 sai näha tule liikumist Eesti suuremates ja väiksemates linnades, tulevahetuse tseremooniaid, õhtuseid simmaneid ja stuudiointervjuusid lõkkepaikades. Tule TV tõi vaatajani ka intervjuud Eesti inimestega ja varem salvestatud lood kultuurilooliselt tähtsatest paikadest.
Ülekanne toimus 4G-võrgu kaudu ja kasutusel oli ka 360-kraadine robotkaamera, mis filmis tulega rattureid ja tule teekonna ümbrust. Programmi sai jälgida Elioni digitelevisiooni avatud erikanalis TuleTV, EMT Live ja Laulupeo mobiilirakendustes ning laulu- ja tantsupeo, TuleTulemise, Postimehe, Delfi ja Kultuurikanali veebilehtedel. Salvestatud lühikesi dokumentaalfilme oli võimalik vaadata tule teekonna ajal Tudeng TV ning laulu- ja tantsupeo Facebooki lehel.
Saatejuhte oli iga päev kaks: üks juba telest tuntud nägu ja teine noor Tudeng TV reporter. Võttemeeskond tegi iga päev reportaaže ja intervjuusid ning kaamera ette jõudsid ka paljud kohalikud inimesed. Kanal oli otse-eetris iga päev kell 9–22. Pildi tõid kohale Kultuurikanal ja Tudeng TV.
Tegijad
Kanali sisu eest vastutas Tudeng TV meeskond. Tule TV programmi produtsent oli Elisa Avik, peatoimetaja oli Liis Ilves, toimetajad ja reporterid olid Birgit Rae, Stinne Loo, Kerli Kivistu, Hanne-Loore Pajusoo, Rauno Kuusik, Kätlin Hallik, Adeele Tähemaa, Helle Rudi ning operaatorid olid Matilde Matvere, Jaan Kalmus juunior, Tõnis Peeter Kull.
Tule TV peakoordinaatorid olid Rein Lang ja Ants Johanson. Otseülekande tagas Kultuurikanali meeskond: Madis Birnbaum ja Heimar Lill.
Siim Tammsaar
Siim Tammsaar (sündinud 2. juulil 1986 Pärnumaal) on eesti tarkvaraarendaja ja ettevõtja. Ta on lõpetanud Pärnu Ülejõe Gümnaasiumi aastal 2004 ning õppinud kaks aastat Tallinna Tehnikaülikoolis.
Siim Tammsaar on Skype'i rakenduse üks loojatest. Sel ajal oli ta kõigest 17-aastane. Koos kaasautorite Jaan Tallinna, Ahti Heinla ja Priit Kasesaluga loodi rakendus ning hakati tegema koostööd rootslase Niklas Zennströmi ja taanlase Janus Friisiga. Registreeriti osaühing Lewis Group. 2005. aastal müüsid nad ettevõtte 2,6 miljardi dollari eest internetioksjonifirmale eBay, mis müüs selle omakorda 2011. aastal 8,5 miljardi dollari eest Microsoftile. Hiljem pole Siim ettevõttega seotud olnud.
Kui Skype maha müüdi, hakkas Siim töötama välja teisi programme. Ta on olnud abiks Soome ettevõtte Rovio Mobile tarkvaraarendajatel, kui nad töötasid välja arvutimängu "Angry Birds". Lisaks on ta võrgupõhise arvutimängu "DarkSide Tetris: The Second Block" kaasautor.
2008. aasta suvel oli ta Southwesterniga USAs raamatuid müümas.
2010. aastast on Siim tegelenud kinnisvara investeeringutega.
Washingtoni maakond (Colorado)
thumb|[[Last Chance'i asula]] Washingtoni maakond (Washington County) on maakond USA-s Colorado osariigis. Geograafilised koordinaadid on 39°98' N, 103°20' W.
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Akron.
Srananikeelne Vikipeedia
pisi|Logo Srananikeelne Vikipeedia (sranani keeles Sranan Wikipedia) on Vikipeedia srananikeelne versioon.
Washingtoni maakond (Colorado)
Maakonna pindala on 6537 km². Veepindala on 8 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 4814. Aastal 2000 oli elanikke 4926.
Srananikeelne Vikipeedia
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult. keeleversioon.
Washingtoni maakond (Colorado)
Ajalugu
Maakond moodustati 1877. aastal kaheteistkümnenda maakonnana Colorados. Maakond on nime saanud esimese Ameerika Ühendriikide presidendi George Washingtoni järgi.
2000. aasta rahvaloenduse andmed
Washington maakonnas oli 4926 inimest, 1989 leibkonda ja 1408 perekonda.
Rahvastiku tihedus oli 0,8 in/km².
Elamuühikuid (housing units) oli 2307 (keskmine tihedus 0/km²).
Rassiline koosseis oli järgmine:
Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 6,29%.
1989 leibkonna seas oli
Leibkonnas oli keskmiselt 2,46 inimest ja perekonnas keskmiselt 2,97 inimest.
Elanikud jagunesid ealiselt nii:
Ea mediaan oli 40 aastat.
Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 103,40 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 100,10 meest.
Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 32 287 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 37 287 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 26 225 dollarit, naistel 21 558 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 17 788 dollarit.
11,40% elanikkonnast ja 8,60% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 16,30% alla 18-aastasi ja 9,40% üle 65-aastasi.
Jaan Leetsar
Jaan Leetsar (sündinud 3. aprillil 1946 Põltsamaal) on eesti majandusteadlane ja poliitik.
Ta lõpetas aastal 1964 Tihemetsa Põllumajanduse Mehhaniseerimise Tehnikumi ja aastal 1971 maaparanduse erialal Eesti Põllumajanduse Akadeemia. Aastal 1986 kaitses ta Jelgavas Läti Põllumajanduse Akadeemias majandusteaduste kandidaadi ja aastal 1997 samas majandusteaduste doktori väitekirja.
Ta töötas aastatel 1971–1978 Eesti NSV Riiklikus Maaparanduse ja Veemajanduse Komitees peainsenerina; aastatel 1978–1990 töötas ta Riiklikus Projekteerimise ja Uurimise Instituudis "Eesti maaparandusprojekt" perspektiivplaneerimise, tehnoloogiliste uurimistööde ja veemajanduse osakondade juhatajana. Oli Üleliidulise Koondise "Sojuzvodprojekt" tehnikanõukogu liige. 1990-1992 töötas Eestimaa Talupidajate Keskliidu peadirektorina; 21. oktoobrist 1992 kuni 8. novembrini 1994 oli ta Mart Laari esimeses valitsuses põllumajandusminister. 14. novembrist 1994 kuni 10. märtsini 1995 oli VII Riigikogus, kuhu pääses asendusliikmena. Pärast Riigikogust lahkumist tegutses ta FIE-na ja oli Eesti Põllumajandusülikoolis ühistegevuse professori ja dotsendi ametikohal.
Trükised:
1988 - Maa ja majandussuhted, Eesti teadus- ja tehnikainformatsiooni ning majandusuuringute Instituut (kaasautor Venno Paalmäe), Tallinn, 1988.
1996 - Põllumajanduse arendamisest Eestis, Maalehe Raamat, 72 lk, Tallinn, 1996.
1996 - Ühistud, asutamine ja tegevus. Seadused,tähelepanekud, nõuanded, Maalehe Raamat, 180 lk, ISBN 9985-64-012-8, Tallinn 1996.
1096 - Kaasaegne ühistegevus ja maamajandus, Kirjastus "Külim", 168 lk, ISBN 9985-850-19-x
1999 - Ühistegevuse areng ja perioodid Eestis. Konspektiivne ülevaade, II vihik, 102 lk, Eesti Ühistegeline Liit, Tallinn 1999. (1. kordustrükk, 2002)
2001 - Ühistegevuse alused ja põhimõtted XXI sajandiks (õppematerjal ühistegevusnõunikele ja koolidele), III vihik, 78 lk, Eestimaa Talupidajate Keskliit, Eesti Ühistegeline Liit, ISBN 9985-78-089-2, Tallinn 2001.
2001 - Ühistute asutamine (õppematerjal ühistegevusnõunikele ja koolidele), IV vihik, 80 lk, Eestimaa Talupidajate Keskliit, Eesti Ühistegeline Liit, ISBN 9985-78-090-6, Tallinn 2001.
2001 - Ühistute juhtimine (õppematerjal ühistegevusnõunikele ja koolidele), V vihik, 156 lk, Eestimaa Talupidajate Keskliit, Eesti Ühistegeline Liit, ISBN 9985-78-091-4, Tallinn 2001.
2003 - Ühistegevus globaliseeruvas ühiskonnas, 408 lk, Vanemuise Seltsi Kirjastus, ISBN 9985-847-22 -9, Tartu, 2003.
2006 - Igavesti koos loodusega. Ühistuteooria looduslik-geneetilised alused. VII vihik, 149 lk, Eesti Maaülikool, Majandus- ja sotsiaalinstituut, ISBN 9949-426-00-6, Tartu, 2006.
2012 - Ühistu liikme käsiraamat, 115 lk, Eestimaa Talupidajate Keskliit, ISBN 978-9949-9268-0-0, Tallinn 2012.
2019 - Maamõte. Lühike elulugu. Majandus-poliitilisi artikleid aastatest 1988-2019. 580 lk, Eesti Maaülikool, ISBN 978-9949-01-203-9, Tartu, 2019
Tunnustus:
1993 - Food and Agriculture Organisation (FAO), Wordl Food Day 16.10.1993 Roma, hõbemedal nr.123.
1994 - Eesti Vabariigi põllumajandusministeeriumi mälestusmedal "Kalevipoeg kündmas" nr 1045, 07.11.1994
2006 - Eesti Tarbijate Keskühistu, teeneteplaat, aprill 2006.
2008 - Eestimaa Talupidajate Keskliit, teenetemedal 16.12.2008.
Maksimaalne hapniku tarbimine
Maksimaalne hapnikutarbimisvõime (inglise keeles VO2 max ) on suurim võimalik hapniku tarbimistase intensiivse treeningu ajal. Maksimaalne hapniku tarbimine annab aimu indiviidi kardiorespiratoorsest treenitusest ja on oluline tegur, mille abil indiviidi sportlikke tulemusi ennustada.
Jaan Leetsar
2010 - Eesti Maaülikool, teenetemedal nr. TM 042010, 12.11.2010.
2013 - Eesti põllumajandusministeerium, hõbedane teenetemärk, nr 7, 21.02.2013.
Maksimaalne hapniku tarbimine
Treeningu ajal treeningu koormuse suurendamisel suureneb nii hapniku sissehingamine kui ka süsihappegaasi väljahingamine. Siiski on määratletud teatud hapniku tarbimistase, millest indiviid seda taset enam kõrgemaks tõsta ei saa, isegi treeningu koormust suurendades. Seda taset nimetataksegi maksimaalseks hapniku tarbimiseks.
Tervis
Maksimaalset hapnikutarbimisetaseme näitajat kasutatakse tihti ka tervisenäitajana. 2016. aastal tuli Ameerika Südameassotsiatsioon (ASA) välja tõestusega, et madalamad maksimaalse hapniku tarbimist näitavad tasemed on seotud südame-veresoonkonna haigustega ja eri tüüpi vähihaigustega. Vähese kehalise aktiivsusega inimesel esineb suurem risk mitmete krooniliste haiguste kujunemiseks ning see halvendab üldist elukvaliteeti. Peale suurte haigusriskide tõI ASA välja, kui oluline on igapäevane füüsiline aktiivsus ja inimeste teadlikkus sellest. Kehaline liikumine on igapäevaseks eluks vajalik tegevus. Ilma lihaste tegevuseta pole võimalik hingamine ja südametalitlus. Isegi inimese mõtlemine avaldub lihasepingutusena.
Hapniku tarbimisvõime koosneb peamiselt kolmest tegurist: südame löögivõimest ([null südame löögisagedus] x [null südame löögimaht]), kopsumahust ning lihaste võimest hapnikku kasutada. Maksimaalse hapniku tarbimise taseme põhjal on võimalik välja töötada sobilik treeninguprogramm. pisi|Koormustesti sooritamine trenažööril
Mõõtmine
Maksimaalset hapniku tarbimist on võimalik mõõta:
Treenimine
Vastupidavuse spordialaga tegeleva sportlase treening on aastatepikkune töö ning selle protsessi tulemused võivad olla väga head, kui järgitakse õigeid põhimõtteid. Treeninguprotsessis, nagu igasuguse teise pedagoogilise protsessiga seoses, on olulisteks teguriteks järjepidevus, jõukohasus, süstemaatilisus, teadlikkus ja individuaalsus. Kõrgeid tulemusi vormitakse kannatlikult ja kaua. Vastupidavuse arendamine on eelkõige aeroobse töövõime ja treenituse parandamine ehk kehalise tegevusega seotud mehhanismide arendamine eesmärgiga, et jätkuks energiat terveks distantsiks. Aeroobne töövõime iseloomustab organismi võimet kindlustada töötavaid elundeid, eelkõige töötavaid lihaseid, võimalikult suure hulga hapnikuga, mida hinnatakse maksimaalse hapniku tarbimise järgi.
Ficki valem
Valemit teisendades, on võimalik välja arvutada VO2 max → VO2 = (CO × Ca) – (CO × Cv)
Cooperi test
Cooperi test on test kehalise töövõime hindamiseks.
Mehed Naised
Lamnso keel
Lamnso keel ehk nsoo keel on bantu keel, mis kuulub Nigeri-Kordofani keelkonnale.
Maksimaalne hapniku tarbimine
Piiksutest
Piiksutest ehk mitmetasemeline on test, mis on intruktsionaalselt kerge, väga võimas test, mille kaudu on võimalik ennustada indiviidi VO2 max-i ehk maksimaalset hapniku tarbimisvõimet.
Lamnso keel
Lamnso keelt räägitakse nsoo rahvaste poolt. Lamnso keelt kõneldakse rohumaadel looderajoonis Kamerunis ja väiksel alal Kagu-Nigeerias. Kõnelajate arv on ligi 240 000 inimest. Lamnso on toonikeel. Vokaalide toon eristab tähendust. Lamnso keelt kirjutatakse ladina tähestikuga. Lamnso keel kuulub SVO-keelte hulka.
Nimisõnad
Lamnso keeles on nii prefikseid kui ka sufikseid. Lamnso keeles on neli klassi nimisõnu.
Näiteks: ŋgaa = üks, kes shoŋ = varastama ŋgaashoŋ = varas (üks, kes varastab)
Maksimaalne hapniku tarbimine
Piiksutest
Katse käigus läbib sportlane järjest raskemaid tasemeid (mis kestavad veidi üle minuti), kusjuures iga tase piiksub iga uue taseme saavutamisel aina kiiremini. Selles punktis, kus katsealune ei jõua enam jooneni enne piiksu, on katse on lõppenud ja tema tulemus pannakse kirja.
Lamnso keel
Nimisõnad
dzə̂n = vana lúmen = mees dzə̂nlúmen = vanamees
Maksimaalne hapniku tarbimine
Piiksutest
Valem ennustamaks laste VO2 max-i: (aastad – ümardatud lähima täisarvuni) Valem ennustamaks noorukite VO2 max-i: Valem ennustamaks täiskasvanute VO2 max-i:
Lamnso keel
Nimisõnad
Nagu eesti keeles on võimalik verbist luua nimisõna, siis selles olukorras ki- eesliide lisatakse verbile.
Näiteks: néŋ = valetama kinéŋ = vale kpú = surema kikpú = surm
Maksimaalne hapniku tarbimine
Tasemed
Naiste tasemed (ml/kg/min)
Lamnso keel
Mineviku, oleviku ja tuleviku vormid
On kaks minevikuvormi tüüpi: lihtminevik ja enneminevik.
Esimene lihtmineviku tüüp kasutab abisõna „ki“ enne verbi ja määrab tegevuse, mis just toimus. Nii teist kui ka kolmandat tüüpi lihtminevikku väljendatakse isikuliste asesõnade vokaalide pikendamise kaudu. Enneminevik pikendatakse isikulise asesõna vokaali ning kasutatakse asesõna „lo“ enne verbi.
Olevikuvormis on kohustuslik kasutada lühikese vormi isikulist asesõna. Lamnso keeles on markeeritud rakendatakse tulevik.
Tuleviku on kolme tüüpi:
Osastavas käändes tuleb omanik nimisõna järel.
Näiteks: lav mo – minu maja (maja minu), meliv ev – nende südamed (südamed nende), si shisi = kassi silm
Eituses kasutatakse kahte eitusõna: „bo“ isikulise asesõna ees ja „yo'“ verbi ees.
Näiteks: Bo m yo' yúiyri lúmen – ma ei tapa meest (ei ma ei tapa meest), Bo jwi yo' lúm lúmen – koer ei hammusta meest (ei koer ei hammusta meest)
Kui on vaja asukohta tähistada, siis on kohustuslik kasutada eessõna enne koha nime.
Näiteks: „e mvm“ – sees, Wù nó mènsə e mvm kóv – ta joob verd metsas, vəiy tôn e mvm lav – tulekahju põleb majas, wôŋ nso' – nsoo riik
Adam Liška
Adam Liška (sündinud 14. oktoobril 1999 Bratislavas) on Slovakkia jäähokimängija, kes mängis viimati KHL-i klubis Tšerepovetsi Severstal ründajana vasakäärel.
Hooajal 2016/17 debüteeris ta Slovakkia kõrgliigaklubis HK Orange 20.
Hooajal 2017/18 mängis ta Põhja-Ameerikas Ontario Hockey League'i klubis Kitchener Rangers. 2018. aasta NHL-i draft'is Liška valituks ei osutunud.
Puti (täpsustus)
Puti:
Adam Liška
Hooajal 2018/19 mängis ta KHL-i klubis Bratislava Slovan. Aastatel 2019–2022 mängis ta kolm hooaega samasse liigasse kuuluvas Tšerepovetsi Severstalis.
Slovakkia jäähokikoondise koosseisus on Liška osalenud 2019., 2021. ja 2022. aasta maailmameistrivõistlustel.
Heli tänav
Heli tänav asub Tallinnas Nõmme linnaosas Vana-Mustamäe asumis.
Heli tänav paikneb Mustamäe linnaosas Kadaka asumis Mäepealse tänavalt lõuna suunas kulgevana ja Nõmme linnaosa Vana-Mustamäe asumis. Tänav sai nime 2017 aastal.
Rahvuskogu 50. valimisringkond
'''Rahvuskogu 50. valimisringkond''' asus Tartumaal. Sinna kuulusid Kudina, Kaarepere, Elistvere, Saadjärve, Sootaga, Laeva ja Kuremaa vald.
Kandideerisid Otto Pärlin ja Eduard-Adolf Vau, kes said vastavalt 2892 ja 1349 häält, seega osutus valituks Otto Pärlin.
Vana-Suislepa mõis
Vana-Suislepa mõis (saksa keeles Alt-Suislep) oli riigimõis Tarvastu kihelkonnas Viljandimaal.
1796 eraldati Vana-Suislepa mõisast Uue-Suislepa mõis.
Kung-ekoka keel
Kung-ekoka keel ehk kungi keel (keelekood knw) on põhjakhoisani keelte hulka kuuluv keel. Seda kõneldi algselt Namiibia keskosa ja Angola piirialal Okavango jõest lääne pool, kuid pärast Angola kodusõda kõneldakse seda ka Lõuna-Aafrika Vabariigis. Kõnelejate koguarv on 14 000–18 000.
Üks selle murretest on akhve murre.
Pikk tänav (Elva)
Tänav algab Pargi tänavalt ja suundub kirdesse. Tänav ristub Tööstuse, Tuletõrje, Allika, Kalda, Supelranna, Koidu, Eha, Nõlvaku ja Kaja tänavaga ja lõppeb Tartu maanteega ristudes.
Tänav sai nime 1940.
Muusikaliste parameetrite loend
Siin lehel on süstemaatiliselt loetletud muusikalisi parameetreid.
Tämbri üldised omadused
kirjeldavad:
Tämber sõltuvalt heliallikast
Heliallika tüübid:
Inimhääl
Hääleliigid:
Inimhääle tekitamise viisid: bel canto, Sprechgesang, kõne, sosin, nutt, naer, hüüe, karje, hüsteeriline karje, ohe, mõmin, mörin, vile, häälitsemine sissehingamise ajal, laksutamine, nasaliseerimine, vokaalse tausta kasutamine, mittevokaalse tausta kasutamine, kuuldav väljahingamine, kuuldav sissehingamine
Inimhääle tekitamise võtted:
Hääldatud teksti foneemiline koostis
Puhkpill
Mänguvõtted puhkpillidel
Klahvpill
Mänguvõtted klahvpillidel:
Lõõtspill
Mänguvõtted lõõtspillidel:
Löökpill
Mänguvõtted löökpillidel:
Elektrooniline muusikainstrument
Elektroonilised tämbrid:
Lõhavere järv
Lõhavere järv on paisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Lõhavere külas.
Järve pindala on 0,6 ha, pikkus 200 m, laius 95 m, valgla suurus 17 km², kõrgus merepinnast 64,5 m ja see on paisutatud Lõhavere ojale. Järv asub Lõhavere külas ja selle edelakallas Päraküla külas. Limnoloogilise tüübi järgi on veekogu kalgiveeline eutroofne ehk kalgiveeline rohketoiteline järv. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu.
Metalli tänav (Tartu)
Metalli tänav on tänav Tartus Ropka linnaosas.
Metalli tänav algab Vasara tänavalt ja lõppeb tupiktänavana.
Šoti mägiveis
pisi|Šoti mägiveised pisi|Isane mägiveis Šoti mägiveis (inglise keeles highland cattle, ladina keeles Bos taurus) on veislaste (Bovidae) sugukonda kuuluv loomaliik. Šoti mägiveis on vanim registreeritud maatõugu veis, kes on võetud ka tõuraamatusse.
Levila
Šoti mägiveised pärinevad Šotimaa Highlandi piirkonnast, seetõttu nimetatakse neid inglise keeles highland cattle ('kõrgmaa veised'). Nad elutsevad mägistel ja niisketel rohumaadel ning on hästi kohanenud raskemates keskkonnatingimustes, mis valitsevad karmil Šoti mägismaal. Neid karjatatakse ka järskudel nõlvadel, mistõttu nad on omandanud välimuse, mis aitab neil rasketes tingimustes ellu jääda. Šoti mägiveiseid karjatatakse üle kogu Briti saarte, mitmesugustel maastikutüüpidel: mäenõlvadel, soistel aladel ja tuulistel saartel. Hoolimata sellest, et mägiveised on kasvanud põhjapoolsetes piirkondades, kohanevad nad hästi ka lõunas. Soojas kliimas on mägiveiste karvastik hõredam. Neid peetakse edukalt ka USA-s, Austraalias, Uus-Meremaal, Skandinaavias ja Eestis.
Ajalugu
Mägiveised on vana ja tuntud tõug. Neid on karjatatud karmil Šotimaa maastikul alates kuuendast sajandist. Ei ole teada, kas nad on algselt pärit Šotimaalt või tõid viikingid nad Skandinaaviast Suurbritanniasse.
Kohanemisvõime
Šoti mägiveised on head mägironijad, vastupidavad ja jõulised.
Mägiveised koguvad rasvakihti, et hoida sooja, liigne rasv salvestatakse nahaalusesse kihti ja see kaitseb neid kõva külma eest. Šoti mägiveised ei pea sellist rasva kaitseks koguma.
On märgatud, et šoti mägiveiste söödavajadus ei suurene, kui temperatuur langeb kuni -27,8 kraadini. Teiste veiste söödatarbimine suureneb juba 0 kraadi juures. Seetõttu on mägiveise liha lahjem kui muu veiseliha. Soojapidava karvkatte tõttu on šoti mägiveiseid ökonoomne pidada.
Toitumine
Mägiveised on sööda suhtes vähenõudlikud ja lepivad ka kidura rohu ja puulehtedega.
Sigimine
pisi|Vasikas Lehmade emaomadused on suurepärased. Šoti mägiveis kasvab aeglaselt, seetõttu on ta teiste mägiveistega võrreldes pikaealisem. Lehmad saavutavad suguküpsuse kolmeaastaselt. Vasikad on suhteliselt väikesed. Nad kaaluvad 24-40 kilo. Mägiveised on väga viljakad. Nad ei vaja poegimisel abi. Mägiveised on suutelised poegima veel 19-aastaselt.
Heuristik
Heuristikud (psühholoogias) on lihtsad, efektiivsed reeglid, mis aitavad teha otsuseid. Neid võib käsitleda kui rusikareegleid, mis tavaliselt keskenduvad ühele vaadeldava objekti parameetrile, ignoreerides teisi parameetreid. Sestap töötavad heuristikud enamiku igapäevaste otsuste tegemisel, aga need võivad viia süstemaatilistele vigadele loogikas, tõenäosuses ja üldiste otsuste tegemises. Sellest probleemilahenduse viisist tingitud vigu nimetatakse kognitiivseteks kalleteks. Nimetatud vead võivad mõjutada otsuste tegemist.
Heuristikuid võib vaadelda kui lihtsustatud mõtlemise skeeme, mis on varem töötanud ja eesmärgile viinud.
Heuristikud toimivad nii teadvustatud kui ka teadvustamata tasandil; nii sotsiaalsetes kui ka muudes küsimustes. Heuristikud võivad olla nii kaasasündinud, aja jooksul kogemusest tekkinud kui sotsiaalselt õpitud.
Heuristikute uurimise ajaloost
1970-ndatel demonstreerisid Amos Tvesky ja Daniel Kahneman kolme heuristikut, mis osutusid aluseks olema paljudele intuitiivsetele otsustele. Need uuringud olid aluseks kallete ja heuristikute uurimisprogrammi tekkele. Selle programmi eesmärgiks sai uurida kuidas inimesed teevad igapäevaseid otsuseid ning mis tingimustel inimesed ebatäiuslikke otsuseid teevad. See uurimus lükkas ümber idee, et inimesed on otsuste tegemises alati ratsionaalsed, sealjuures pakkudes välja teooria seletamaks, kuidas inimesed loovad eelduseid või otsuseid. See uurimus on juhtinud eeskujuks praegustele uurimissuundadele otsuste tegemise psühholoogias.
Heuristikuid hakati mainima aastal 1972, kui A. Newell ja Simon kasutasid seda sõna, et kirjeldada lihtsustatud protsesse arvutitehnikas, mis asendasid keerulised algoritme infotöötluses.
Kaalutletud otsustamine
Kaalutletud otsuse puhul vaatleb otsuse tegija kõiki võimalikke muutujaid ja vihjeid iga alternatiivi puhul. Vihjet võib vaadelda kui asjasse puutuvat infokildu või kriteeriumi.
Tehes otsust konkreetse valikuvariandi suhtes kaalub otsustaja igat vihjet vastavalt oma subjektiivsele või objektiivsele muljele ning seeläbi määrab vaadeldavale vihjele väärtuse. Kui igale otsustaja on igale vihjele väärtused andnud, siis leiab ta igale alternatiivile summaarse väärtuse. Iga vihje väärtus on korrutatud tema kaalukusega ning need summad võetakse arvesse alternatiivi koguväärtusena. Shah ja Oppenheimer pakuvad välja, et selle reegli kasutamist võib vaadelda kui viit üksteisele järgnevat ülesannet:
Heuristiline otsustamine
Heuristikuid võib vaadelda kui vahendeid, mis lõdvendavad kaalutletud otsuse tegemise tingimusi. Lihtsustades kaalutletud otsustamise nõudmisi väheneb ka kognitiivne pingutus otsustamise juures. Kuna kaalutletud otsustamisel on viis reeglit, on ka Shahi ja Oppenheimeri järgi pingutuse vähendamisel viis printsiipi :
Õpetatud sepp
Õpetatud sepp oli Tartu Ülikooli loomaarstiteaduskonna määraline abiõppejõud, kelle ülesanne oli õppesepikoja juhatamine, õpetuse andmine hobuserautamiseks ja kabjatervishoiuks.
Heuristik
Piiratud ratsionaalsus
Inimeste võime ratsionaalseid otsuseid teha tuleneb saadaolevatest kognitiivsetest ressurssidest. Kuna kognitiivsed ressursid on piiratud (sealhulgas töömälu ja tähelepanu) ning mõni ülesanne nõuab rohkem ressursse, kui otsustamise ajal on saadaval, võib aset leida heuristikute kasutamine. Definitsiooni kohaselt lasevad heuristikud otsuse tegijal töödelda infot viisil, mis vähendab kognitiivset hõivatust võrreldes kaalutletud otsuste tegemisega. See on ka põhjus, miks heuristikutest lähtuv otsuste tegemine on kasutusel siis, kui inimene on pidanud sooritama enesekontrolli nõudvaid ülesandeid ning enesekontrolliressurss on varasemate ülesannete peale ära kulutatud.
Rahvuskogu 53. valimisringkond
'''Rahvuskogu 53. valimisringkond''' asus Tartumaal. Sinna kuulusid Haaslava, Vana-Kuuste, Krüüdneri, Kambja, Kodijärve, Luke, Meeri ja Ropka vald.
Heuristik
Vähematest vihjetest/kriteeriumidest juhindumine
Kaalutletud otsuse lihtsamaks muutmise eesmärgil (täpsemalt kaalutletud-liitmismudel) võib otsuse tegija vähendada vihjete hulka, mida iga alternatiivi juures vaadeldakse. Otsuse tegija võib otsustada omaduste või vihjete kasuks, mida ta peab kõige tähtsamaks otsuse tegemise juures või mis vihjed võivad otsuse tegija meelest kõige paremini ennustada alternatiivide tähtsust.
Rahvuskogu 53. valimisringkond
Kandideerisid Jüri Ottas ja Rudolf Riives, kes said vastavalt 2532 ja 2094 häält, seega osutus valituks Jüri Ottas.
Õpetatud sepp
Õpetatud sepa ametikoht loodi 1. jaanuaril 1938 jõustunud õppekohtade nimekirjaga. Õpetatud sepaks võisid olla isikud, kes olid omandanud Tartu Ülikoolis doktori või sellele vastava teadusliku kraadi.
Heuristik
Leksikograafiline heuristik
Sellesse heuristikute kategooriasse kuulub näiteks leksikograafiline heuristik (see heuristik kannab ka teistsuguseid nimetusi, näiteks prioriteediheuristik; "vali parim" heuristik; ainsa muutuja heuristik): otsuse tegija peab otsustama, milline vihje on kõige tähtsam, ning valima alternatiivi, millel on antud vihje kõige paremate näitajatega. Juhul kui kõige tähtsam vihje on alternatiivide vahel võrdne, otsib otsuse tegija alternatiividelt tähtsuselt teisel kohal oleva näitaja ning võrdleb siis neid.
Õpetatud sepp
Tartu Ülikooli õpetatud sepp aastail 1938–1945 oli Rudolf Säre.
Heuristik
Näide
Siinkohal tuleb märkida, et kui ka otsuse tegija peab otsuse tegemiseks vaatlema mitut vihjet (näiteks megapikslite hulk ja suum), on kognitiivne pingutus ikkagi vähendatud, sest vihjeid vaadeldi mitte korraga, vaid üksteise järel. Kognitiivne pingutus on vähendatud seetõttu, et otsustaja peab töömälus korraga hoidma vähem infot.
Selle kategooria heuristikute hulka kuulub ka aspektide elimineerimise heuristik, mille tõi esimesena esile Tversky. Selle heuristiku järgi seab otsuse tegija kujutletava lävendi vaatluse alla minevate alternatiivide jaoks. Teisisõnu eemaldatakse vaatlusest kõik alternatiivid, mis seda tingimust ei rahulda.
Koormuse vähendamine vihjete/kriteeriumide sorteerimisel ja meeldetuletamisel
Pingutust, mis kaasneb vihje väärtuste meenutamisega, saab vähendada kahel viisil.
Esimene neist üldistab väärtuse võrdlemist ja muudab selle lihtsaks võrdluseks (parem kui, vähem kui, võrdväärne jne). Kasutades üldistusi, muutub väärtuste salvestamine ja meenutamine lihtsamaks. Näiteks kui kasutada kaalutletud kasude heuristikut, mille pakkus välja Huber, kaalutleb otsuse tegija vaid infot, mis kuulub kokku arvamusega sellest, kuidas üks alternatiiv konkreetse vihje järgi teisest parem on. Näiteks kui otsuse tegija võrdleks Mini Cooperit ja Hummerit kütusekulu järgi ei võtaks ta võrdlusse täpseid näitajaid l / 100 km kohta, vaid tähendaks, et Mini Cooper on selles vallas parem.
Teine aspekt antud vihjete sorteerimise heuristikust väidab, et otsuse tegija valib infot, mida on lihtsam meenutada. Seda kas põhjusel, et see on kiiresti leitav või saadaval läbi muude võimaluste. Seda tüüpi pingutuse vähendamist on palju uuritud ning see sarnaneb Khanemani ja Fredericki atributsiooni asenduse teooriaga.
Siia heuristiku alla kuuluvad ka kolm põhilist heuristikut Tversky ja Kahnemani uuringutest: kättesaadavus-, representatiivsus- ning ankurdamis- ja kohanemisheuristikud.
Kättesaadavuse heuristik
Kättesaadavus viitab mälestuse kättesaadavusele mälust. Teisisõnu, seda kuivõrd lihtsasti suudetakse ette kujutada või meenutada küsimuse all olevat sündmust või olukorda. Sellest lähtuvalt otsustab otsuse tegija, kui tõenäoline on, et see sündmus uuesti toimub või kui suur võib olla otsusest saadav kasu. Seega kuulub kättesaadavus automaatselt heuristikute hulka, mis vähendavad pingutust. Kättesaadavuse heuristikust tuletatud heuristikute alla kuuluvad ka soravuse heuristik, eristatavuse heuristik ja äratundvuse heuristik.
Representatiivsuse heuristik
Representatiivsuse heuristikut kasutatakse sageli mõistmaks, kas vaadeldav objekt või sündmus kuulub samasse klassi kui teised kaalutletavad objektid. Selle heuristiku kohaselt kasutatakse kergesti kättesaadavat infot seostamaks vaadeldavat klassi prototüüpsete esindajatega.
Ankurdamine
Ankurdamine ja kohandumine viitavad sarnaselt eelmistega kättesaadava info kasutamisele. Need heuristikud viitavad sellele, et otsuste tegemise juures ankurdab otsusetegija end ühe väljapaistva ja meenuva väärtuse juurde ning järgnevad hinnangud lähtuvad ankurdatud objektiga võrdlemisest.
Vähema info integreerimine
Kui otsuse tegija vähendab pingutust vähema info integreerimise näol, ei teki üldist ettekujutust alternatiivist. Sellesse kategooriasse kuulub näiteks rahuldatavuse heuristik. Selles heuristikus küll hangitakse infot mitmetest viidetest, kuid kõike saadud infost ei võeta arvesse (ei integreerita), et luua üldine ettekujutus alternatiivide kasulikkusest. Otsuse tegemiseks loob otsustaja lävendi iga vihje jaoks ning seejärel valib esimese variandi, mis ületab lävendi. Teisisõnu, valitud alternatiiv on "rahuldav" mitte "suurepärane" sealjuures kogu kasu jääb hindamata. Näiteks võõras linnas välikohvikut otsides võib turist esitada enda jaoks lävendi või tingimuse, et sobib söögikoht, mis pakub rahvuslikku toitu. Kui see tingimus saab rahuldatud, et otsi turist paremat kohta.
Vähemate alternatiivide kaalumine
Heuristikud, mis võrdlevad vähemaid alternatiive on eriti hästi sobivad tegemaks otsuseid. Selle rühma heuristikud võivad töötada kolmel viisil.
Teisalt võivad selle tüübi heuristikud vähendada pingutust vähendades alternatiive paarikaupa. Näiteks Tversky pakutud aspektide eliminatsiooni heuristiku järgi (samuti ka teised leksikograafilised heuristikud) tutvustavad otsustajale kõigepealt kõiki võimalikke alternatiive kuid välistavad alternatiivid, mis langevad allapoole kindlat lävendit. Mida rohkem pakutud vihjetest on hinnatud, seda vähem alternatiive jääb saadavale.
Tuttavlikkuse heuristik
Alatüüp kättesaadavuse heuristikust, mida tähendasid esmalt Tversky ja Kahneman. Sarnaselt kättesaadavuse heuristikuga sõltub eelistus sellest, mis otsustajale meenub, kuigi tuttavlikkuse puhul tuleb eelistus sellest, kuivõrd on varem kokku puututud kaalutava alternatiiviga.
Eksperimentaalselt on seda heuristikut uurinud Tversky ja Kahneman. Eksperimendis loodi neli nimekirja 39 nimest. Iga nimekiri sisaldas 19 naise ja 20 mehe nime. Pooltes nimekirjades olid kuulsad naisenimed, pooltes kuulsad mehenimed. Nimekirju näidati kahes katserühmas. Esimene rühm nägi nimekirja, ning neil paluti meenutada nii palju nimesid kui võimalik. Teisele rühmale näidati nimekirja ning neil paluti kindlaks teha, kas seal oli rohkem naise- või mehenimesid. Katseisikud, kes nägid nimekirja kuulsate naisenimedega, ütlesid, et nimekirjas oli rohkem naise- kui mehenimesid. Vastupidine efekt toimus ka siis, kui esitati nimekiri kuulsate meeste nimedega.
Tuttavlikkuse heuristik põhineb minevikuskeemide kasutamisel, et raamistada uut käitumist uues situatsioonis. See on kasulik, kuna vähendab kognitiivset pingutust, mis tavaliselt kaasneks uues olukorras sobiva käitumise valimisega.
Nappuse heuristik
Selle heuristiku keskmeks on mõte, et väärtuslikud on objektid, mis võivad kergesti kaduma minna. See heuristik tuleneb ideest, et keerulisem on omandada eset, millel on kõrge väärtus. Paljudes otsussituatsioonides kasutatakse eseme saadavust ja tajutud külluslikkust, et kiirelt hinnata ja ennustada selle kvaliteeti ja võimalikku kasulikkust.
Nappuse heuristikust tulenevad ka mõned muud heuristikud, mis näiteks hindavad toote kvaliteeti.
Robert Cialdini pakub välja, et nappuse heuristik paneb inimesi tegema kallutatud otsuseid iga päev. Samuti teoretiseerib Cialdini, et see heuristik toetub neljale parameetrile: hulk, haruldus, ajaline saadavus ja tsenseeritavus.
Heuristikute ratsionaalsus
Heuristikute ratsionaalsusel on kaks mõõdet: Kammitsetud ratsionaalsus ja Ökoloogiline ratsionaalsus. Heuristik ei taga alati ratsionaalset otsust, kuid sobivale ülesandele rakendades on töökindel. Otsuse langetamisel tuginetakse sageli juba omandatud kogemustele – hüpoteesid tuginevad sageduse hindamisele. Heuristik võib olla otstarbekas. Heuristikute ratsionaalsus sõltub inimest ümbritsevast keskkonnast. Heuristiku ratsionaalsus sõltub otsuse tagajärje määramatusest. Nendeks on:
Heuristikute käivitamine mõjutamisel
Erinevaid mõjutamisvõtteid võib nimetada heuristikuid käivitavateks vihjeteks. Mõjutamisel kasutatakse enamasti sotsiaalsete otsuste langetamiseks arenenud heuristikuid. Selliselt analüüsib mõjutamist R. Cialdini, kes toob välja kuus olulist nõustumisprintsiipi:
Nappuse printsiip toimib kahel viisil: