cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Rebekk
Häälestus
Rebekil on 2–5, enamasti 3, keelt. Keeli häälestatakse kvintide kaupa häälestuspulkade abil. Rebekk oli 14.–15. sajandil kõrgehääleline instrument, kuid 16. sajandil tehti sellele ka madalama häälega versioonid (alt-, tenor- ja bassrebekk).
Ajalugu
Nagu paljude keelpillide, nii ka rebeki juured ulatuvad Kesk-Aasiasse. Vanim teadaolev eelkäija oli rabab, mida mängiti Araabias. Seda mängiti poognaga, hoides pilli põlve peal. Tänapäeval pole ühtegi rababi säilinud, aga leida võib pildimaterjali, näiteks keskaegseid illustratsioone.
Korealased
Esimesed inimesed asusid Korea poolsaarele pronksiajal, kuid need polnud tänapäeva korealaste esivanemad. Protekorealased saabusid Mandžuuriast esimestel sajanditel enne meie ajaarvamist, levisid pikkamööda poolsaart mööda lõuna poole ja seal varem elanud hõimud, tänapäeva jaapanlaste esivanemad, rändasid Jaapanisse.
Rebekk
Ajalugu
Rababi levikuga Põhja-Aafrikasse ja Türgi aladele tekkisid Bütsantsi lüüra ja Hispaania rabab, millest rebekiga sarnaneb just viimane.
Tänapäev
Rebekk on tänapäeval haruldane muusikainstrument. Eestis kasutavad rebekki näiteks Vaikuse Muusika Stuudio muusikud.
Korealased
Korealased kuuluvad mongoliidsesse rassi. Kraniomeetriliste uuringute põhjal on korealased lähemal mongolitele ja kasahhidele kui hiinlastele ja jaapanlastele.
Ekshibitsionism
pisi|Alasti naine avalikus kohas pisi|Meeleavaldajad nõuavad [[San Franciscos õigust avalikus kohas alasti viibida (2013)]] Ekshibitsionism on inimesele omane psüühiline vajadus näidata ennast, oma keha või kehaosi teistele inimestele.
Laiemas mõttes on ekshibitsionism üldse psüühiline vajadus ennast eksponeerida; näiteks esineda, paljastada oma siseelu, näidata või esitada oma loomingut jmt.
Ekshibitsionismi kui inimesele omase loomuliku vajaduse rahuldamisele on suunatud paljud elukutsed ja tegevusalad (sport, poliitika, meedia, muusika, filmikunst jpt).
2004. aasta maleolümpia
pisi|[[FIDE logo]] pisi|162px| El Casino de Calvià, maleolümpia toimumispaik pisi|162px|Vaade Calvià maleolümpia mängusaali
36. maleolümpia (inglise keeles 36th Chess Olympiad) oli 2004. aastal Calviàs (Mallorcal) FIDE egiidi all peetud maleolümpia.
Ekshibitsionism
Ekshibitsionismi all seksuaalses mõttes võidakse mõista igasugust seksuaalse tagapõhjaga vajadust näidata oma suguelundeid, rindu, tuharaid, jalgu, aluspesu vms. Tänapäeva seksuoloogia peab seksuaalsuhtega kaasnevat ekshibitsionismi normaalse seksuaalsuse osaks.
2004. aasta maleolümpia
Maleolümpia peeti 14. oktoobrist kuni 31. oktoobrini 2004 Calviàs. Lahtises kategoorias osales 129 võistkonda, naiste kategoorias 87 naiskonda (korraldajariiki Hispaaniat esindasid kolm võistkonda ja kaks naiskonda). Mängiti ajakontrolliga 90 minutit mängu lõpuni ühes 30 sekundi lisandumisega iga käigu kohta.
Ekshibitsionism
Psüühikahäirena defineeritakse ekshibitsionismi Rahvusvahelises haiguste klassifikatsioonis kui püsivat või korduvat kalduvust näidata oma suguelundeid avalikus kohas või võõrastele inimestele, enamasti vastassugupoolele ilma kavatsuseta võrgutada või saada lähemat kontakti. Tihti, kuid mitte vältimatult kaasneb enese demonstreerimisega seksuaalne erutus ja selle toiminguga samaaegselt masturbeeritakse. Ekshibitsionismi psüühikahäirena diagnoositakse enamasti meestel.
Freudistliku psühhoanalüüsi raames väidetakse, et kalduvus ekshibitsionismiks tekib siis, kui poisslaps enam rinnapiimast ei toitu ja kui ta oma ema kehast võõrutatakse, nt pannakse omaenda voodisse eraldi magama, ei lubata enam igal ajal kaissu pugeda. Laps arvab sellega seoses, et ta on kõrvale tõrjutud ning leiab põhjuse oma ema omadest erinevates genitaalides. Neid hakkab ta näitama protestiks, et ema – ja laiemas plaanis: naissugu üldse – neid ja teda taas aktsepteeriks.
2004. aasta maleolümpia
Maleolümpia peakohtunik oli rahvusvaheline arbiiter Ignatius Leong (Singapur).
Eesti esinemine maleolümpial
Eesti võistkond (esimesel laual Jaan Ehlvest) sai 32. koha, naiskond (esimesel laual Viktoria Bakšite) 36. koha.
Ekshibitsionism
Ekshibitsionismi seletamiseks on ka teisi teooriaid.
Jõeorg
Jõeorg on piklik negatiivne pinnavorm, mis on tekkinud jõe erodeeriva tegevuse tagajärjel.
Ekshibitsionism
Ekshibitsionismi on käsitletud paralleelselt vuajerismiga kui skopofiilia ühte vormi.
Ekshibitsionism, millest saadakse seksuaalset naudingut, on seksuoloogiliselt üks parafiiliatest.
Lähtekivim (petroloogia)
Moondekivimi lähtekivim on kivim, mille moondumise tagajärjel vastav moondekivim tekkis.
Näiteks eklogiidi lähtekivimiks võib olla basalt, marmori lähtekivimiks lubjakivi jne. Moondekivimi ja tema lähtekivimi mineraloogiline koostis võib olla täiesti erinev, kuid keemiline koostis peaks olema sarnane. Seda muidugi juhul, kui pole toimunud ulatuslikku metasomatoosi vms protsessi, mis on muutnud kivimite keemilist koostist.
Algfaas
pisi|250px|Algfaas \varphi võnkumise [[Graafik (arvjoonis)|graafiku x-teljel]]
Algfaas on harmoonilise võnkumise faas võnkumise alghetkel. Algfaasi tähistatakse harilikult kreeka tähega \varphi, ka \varphi_0, ja seda väljendatakse nurgaühikutes (kraadides, radiaanides).
Näiteks võrrandiga
kirjeldatava harmoonilise võnkumise algfaas on \varphi (võrrandis on A võnkumise amplituud ja \omega ringsagedus).
Formaalselt võib algfaasist rääkida mis tahes võnkumise korral.
Jõeorg
Vastavalt oru morfoloogiale eristatakse sängorgu, lammorgu, sälkorgu, kanjonorgu, kuristikorgu ja moldorgu.
Jõeoru moodustavad orupõhi ja orunõlvad. Orupõhi jaguneb jõesängiks ja lammiks. Orunõlva piirab alt nõlvajalam ning ülalt oruserv.
Talvel tekivad jõeorgudes V-kujulised jääliustikud.
Livermoorium
Livermoorium (lühend Lv; endise nimetusega ununheksium, lühend Uuh) on sünteetiline keemiline element järjenumbriga 116.
On tuvastatud neli livermooriumi isotoopi massiarvudega 290–293. Neist stabiilseim on massiarvuga 293 ja poolestusajaga 0,6 millisekundit. Raporteeritud on ka viiendast isotoobist massiarvuga 294, kuid seda pole kinnitatud.
Element tuvastati 2000. aastal. Sellest ajast peale on õnnestunud toota umbes 35 livermooriumi aatomit.
Nimetus "livermoorium" kinnitati elemendile 31. mail 2012. Element sai nimetuse ühe selle avastanud uurimisinstituudi järgi, mis asub Livermore'i linnas Ameerika Ühendriikides (Lawrence'i Livermore'i Riiklik Labor).
Fleroovium
Fleroovium (lühend Fl; varasema nimetusega ununkvaadium, lühend Uuq) on sünteetiline keemiline element järjenumbriga 114.
Flerooviumi stabiilseima isotoobi massiarv on 289 ja poolestusaeg on 21 sekundit.
Element avastati detsembris 1998 venemaal Dubnas, kui plutoonium 244 sihtmärki pommitati tsüklotronis kiirendatud kaltsium 48 aatomitega. Katset õnnestus korrata alles septembris 2009 USA California osariigis Lawrence Berkeley riiklikus laboratooriumis, kus kaheksa päeva kestnud eksperimendi jooksul õnnestus registreerida vaid kaks flerooviumi aatomit. Nende eluiga oli alla sekundi.
Nimetus "fleroovium" pandi elemendile 30. mail 2012 vene füüsiku Georgi Fljorovi auks.
Ilmajaam
thumb|Tartu ilmajaam [[Tõravere observatooriumi juures]] Ilmajaam on vaatluskoht, kus toimub ilmaelementide (temperatuur, tuule kiirus ja suund, sademed jt) mõõtmine ja vaatlemine. Ametlikke ilmavaatlusi tehakse kindlatel aegadel, 6 korda päevas kindla korra järgi. Saadud andmeid kasutatakse ilma ennustamiseks ning ilma ja kliima uurimiseks.
Indian Wells
thumb|300px|left| Indian Wellsi linnapiir
Indian Wells on linn Ameerika Ühendriikides California osariigi lõunaosas Riverside'i maakonnas. Asub Coachella orus.
Linn on tuntud Indian Wells Mastersi tenniseturniiri toimumiskohana ja suurima miljonäride osakaaluga linnana USAs.
Vasalemma vald
Vasalemma vald oli aastatel 1992–2017 omavalitsusüksus Eestis Harju maakonnas, Tallinnast umbes 40 km edelas. Valda läbisid Keila–Haapsalu maantee ja Keila–Riisipere raudtee. See piirnes Keila, Padise, Kernu ja Nissi vallaga.
Derbyshire
Derbyshire on krahvkond Kesk-Inglismaal.
Vasalemma vald
Haldus
Valla keskus oli Vasalemma alevik.
Derbyshire
Derbyshire'i jääb osa Peak Districti rahvuspargist.
Vasalemma vald
Haldus
Viimane vallavanem oli Mart Mets, vallavolikogu esimees Tarmo Leets.
Asustus
Vallas olid Vasalemma, Rummu ja Ämari alevik ning Veskiküla ja Lemmaru küla.
Derbyshire
Haldusjaotus
Derbyshire jaguneb üheksaks omavalitsusüksuseks:
Vasalemma vald
Loodus
Vald asus Põhja-Eesti lavamaal. Reljeef on lääne suunas madalduv. Vasalemma valla aladel voolab Vasalemma jõgi.
Endises Vasalemma vallas leidub kaevandatavat paekivi (Vasalemma marmorit), mis koosneb jämedatest kivististe osakestest.
Paekivi
Varem kasutati paekivi ehituses (Vasalemma mõis) ja lubjapõletamiseks, hiljem on sellest hakatud tegema killustikku.
Maakasutus
Peale põllumaa on palju metsamaad ja puisniite.
Põllumajandus
Põllumajandusega tegelevad üksikud talud.
2006. aasta maleolümpia
pisi|[[FIDE logo]] pisi|162px|Torino maleolümpiale pühendatud [[Armeenia postmark]] pisi|162px|Vaade Torino maleolümpia mängusaali
37. maleolümpia (inglise keeles 37th Chess Olympiad) oli 2006. aastal Torinos FIDE egiidi all peetud maleolümpia.
Vasalemma vald
Turism
Veskikülas on Allika turismitalu (Ants Kalduri Allika Puhkeküla).
Haridus
pisi|[[Vasalemma mõisa peahoones tegutseb Vasalemma Põhikool.]] Vasalemmas on Vasalemma Lastepäevakodu, Rummus Rummu Erikutsekool, Rummu Kunstide Kool ja Rummu Lastepäevakodu, Ämaris Ämari Põhikool (direktor Pille Kübard) ja Lemmarus Vasalemma Põhikool (direktor Siiri Kasemaa).
2006. aasta maleolümpia
Maleolümpia peeti 20. maist kuni 4. juunini 2006 Torinos. Lahtises kategoorias osales 148 võistkonda, naiste kategoorias 103 naiskonda (korraldajariiki Itaaliat esindasid kolm võistkonda ja kaks naiskonda). Mängiti ajakontrolliga 90 minutit mängu lõpuni ühes 30 sekundi lisandumisega iga käigu kohta.
Serge Gnabry
Serge David Gnabry (sündinud 14. juulil 1995 Stuttgardis) on Saksamaa jalgpallur, kes mängib äärepoolkaitsjana Saksamaa kõrgliiga klubis Müncheni Bayern ja Saksamaa jalgpallikoondises.
2006. aasta maleolümpia
Maleolümpia peakohtunik oli rahvusvaheline arbiiter Geurt Gijssen (Holland).
Vasalemma vald
Kultuur
Iga viie aasta tagant toimuvad suvel Vasalemma päevad, millega tähistatakse Vasalemma esmamainimise (1241) aastapäeva.
Muud
Valla territooriumil on Ämari lennubaas, Seal asus ka kolm vanglat: Murru vangla, Rummu vangla ja Ämari vangla.
2006. aasta maleolümpia
Eesti esinemine maleolümpial
Eesti võistkond (esimesel laual Kaido Külaots) sai 46. koha, naiskond (esimesel laual Monika Tsõganova) 33. koha.
Serge Gnabry
Ta alustas profikarjääri Inglismaa klubis Arsenal. Arsenali meeskonnas debüteeris ta hooaja 2012–13 eel. Premier League'is debüteeris ta 20. oktoobril 2012 mängus Norwich City vastu. Ta oli sel ajal 17 aasta ja 98 päeva vanune, millega sai ta Jack Wilshere'i järel Arsenali noorimaks debütandiks liigas. Esimese värava Inglismaa kõrgliigas lõi ta 28. septembril 2013 mängus Swansea City vastu. Hooaeg 2014–15 jäi tal põlvevigastuse tõttu vahele. Hooajal 2015–16 oli ta laenul Inglismaa kõrgliiga klubis West Bromwich Albion, kuid sai liigas väljakule vaid ühes kohtumises.
2016. aasta augustis siirdus ta Saksamaa kõrgliiga klubisse Bremeni Werder. Ta lõi hooajal 2016–17 liigas 11 väravat.
Exeter
thumb|Exeteri katedraal Exeter on linn Edela-Inglismaal Devoni krahvkonnas. Asub Exe'i jõe suudmes.
Serge Gnabry
2017. aasta juunis sõlmis ta lepingu Müncheni Bayerniga. Hooajal 2017–18 mängis ta laenul 1899 Hoffenheimis, lüües liigas 10 väravat. Alates järgmisest hooajast on Gnarby kuulunud Müncheni Bayerni põhikoosseisu. Hooajal 2018–19 tuli ta klubiga Saksamaa meistriks ja võitis lisaks Saksamaa karika. Samal hooajal valiti ta Müncheni Bayerni hooaja parimaks mängijaks.
Exeter
Ajalugu
Exeteri ladinakeelne nimi oli Isca Dumnoniorum. See viitab asjaolule, et enne linna asutamist 50. aasta paiku oli Exeter keltide asula. Isca Dumnoniorum oli kõige edelapoolsem Vana-Rooma kindlus Inglismaal. Märkimisväärne osa linnamüürist on säilinud ka tänapäeval. Suurema osa linnamüüri säilinud osast on siiski lasknud ehitada Alfred Suur oma kuningriigi edela- ja lääneosa kaitseks viikingite eest.
Helsingborg
thumb
Serge Gnabry
2016. aasta suveolümpiamängudel võitis Gnabry Saksamaa meeskonnaga hõbemedali. Ta lõi kokku kuus väravat, millega oli koos Nils Peterseniga turniiri suurim väravakütt. 2017. aastal tuli ta Saksamaa kuni 21-aastaste koondisega omavanuste Euroopa meistriks.
Välgutamine
"Välgutamine" on mitmetähenduslik sõna.
Helsingborg
Helsingborg (aastatel 1912–1971 Hälsingborg) on linn Rootsis Skåne läänis, Helsingborgi valla keskus. Asub Lõuna-Rootsis Sundi rannikul, selle kitsaimas kohas.
Marju Varblane
Marju Varblane (sündinud 14. aprillil 1983 Viljandis) on eesti rahvamuusik, ansamblite Kiritöö, Raud-Ants ja Krää liige.
Serge Gnabry
Saksamaa jalgpallikoondises tegi Gnarby debüüdi 11. novembril 2016 MM-i valikmängus San Marino vastu, tehes selles mängus kübaratriki.
Helsingborg
Ajalugu
Linna mainib 1070. aasta paiku Adam Bremenist.
Taani loovutas linna Roskilde rahuga 1658. aastal Rootsile.
Helsingborg on suur sadamalinn. Linnal on praamiühendus 4 km kaugusel asuva Helsingøriga.
Sport
Jalgpalliklubi Helsingborgs IF mängib Rootsi kõrgliigas.
Gerd Kanter püstitas 2006. aastal Helsingborgis Eesti kettaheiterekordi 73,38 meetrit.
Helsingborgi linnaosad
Helsingborg on Pärnu sõpruslinn.
Marju Varblane
Ta on õppinud Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias rahvamuusikat.
Otylia Jędrzejczak
pisi|Otylia Jędrzejczak, 2014 Otylia Jędrzejczak (sündinud 13. detsembril 1983 Ruda Śląskas) on Poola ujuja.
2004. aasta suveolümpiamängudel võitis ta kuldmedali 200 meetri liblikujumises, hõbemedali 100 meetri liblikujumises ja 400 meetri vabaujumises. 200 meetri liblikujumises saavutas ta 2008. aasta suveolümpiamängudel 4. koha.
Lühirajauisutamine 2006. aasta taliolümpiamängudel
Lühirajauisutamine 2006. aasta taliolümpiamängudel toimus 12. - 25. veebruarini Torino Palavela hallis.
500 m
25. veebruar Osavõtjaid: 16 (stardileht) Olümpiavõitja 2002: Marc Gagnon, Kanada
Ametlikud tulemused
1000 m
Ametlikud tulemused
1500 m
12. veebruar Osavõtjaid: 28 (stardileht) Olümpiavõitja 2002: Apolo Anton Ohno, USA
5000 m teatevõistlus
25. veebruar Osavõtjaid: 7 võistkonda ([stardileht) Olümpiavõitja [[Lühirajauisutamine 2002. aasta taliolümpiamängudel|2002]]: Kanada (Mathieu Turcotte, Francois-Louis Tremblay, Marc Gagnon, Jonathan Guilmette)
Eramu
Eramu ehk individuaalelamu on omaette kinnistul asuv ühe pere elamiseks projekteeritud hoone, mille juurde võivad kuuluda abihooned, kui neid ei ole elamuga kokku ehitatud.
Lühirajauisutamine 2006. aasta taliolümpiamängudel
5000 m teatevõistlus
Ametlikud tulemused
500 m
14. veebruar Osavõtjaid: 16 (stardileht) Olümpiavõitja 2002: Yang Yang(A), Hiina
1000 m
25. veebruar Osavõtjaid: 17 (stardileht) Olümpiavõitja 2002: Yang Yang(A), Hiina
1500 m
18. veebruar Osavõtjaid: 30 (stardileht) Olümpiavõitja 2002: Ko Gi-hyun, Lõuna-Korea
Eramu
Sõna "eramu" on eesti kirjakeelde kuulnud juba 1932. aastast tänu Johannes Aavikule, kuid nõukogude ajal eelistati selle majatüübi kohta pigem termineid "individuaalelamu" või "ühepereelamu".
Lühirajauisutamine 2006. aasta taliolümpiamängudel
1500 m
Ametlikud tulemused
3000 m teatevõistlus
22. veebruar Osavõtjaid: 8 naiskonda (stardileht) Olümpiavõitja 2002: Lõuna-Korea (Choi Min-kyung, Joo Min-jin, Park Hye-won, Choi Eun-kyung)
Ametlikud tulemused
Exeter
Ajalugu
Linna ehitistest on tuntuim Exeteri katedraal, mis rajati 12. sajandi alguses.
Kaire Kasetalu
Kaire Kasetalu (sündinud 8. mail 1975 Loksal) on eesti baleriin.
Ta lõpetas 1993. aastal Tallinna Balletikooli.
Töötab Rahvusooperis Estonia. 2017. aastast Eesti Rahvusballeti kunstilise juhi assistent.
Isiklikku
Tema ema Erika Kasetalu on Loksa ja Kuusalu muusikakooli õpetaja. Õde Kaili on samuti baleriin.
Konvertimine
Konvertimine ehk konverteerimine on informaatikas andmete teisendamine ühest andmetüübist teise või ühest andmevormingust teise.
1396
1396. aasta
Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand
Panteon
Panteon (kreeka keeles παν 'kõik' + θεός 'jumal') tähendab usundi või mütoloogia jumaluste süsteemi, nagu näiteks Vana-Kreeka jumalate panteon, mille tipus oli peajumal Zeus. Panteon tähendas antiikajal ka kõigile jumalatele pühendatud templit.
Antiikajal tähistas tähtsate isikute mälestuseks püstitatud monumentaalhoonet ja matusepaika. (Hoone tähisena kasutati sõna Prantsusmaal).
Tänapäeval kasutatakse panteoni mõistet vahel ka ilmalikus tähenduses ühiskonna või mingi eluvaldkonna eriti tähtsate, väljapaistvate ja austusväärsete isikute kohta. Religiooniloos tähistab see polüteistliku süsteemi, see tähendab, et üheaegseid austusobjekte (haldjad, deemonid, jumalused, planeedid ja muu selline) on palju.
Kose ujula
Kose ujula on siseujula Kosel. See asub Kose Spordimajas aadressil Ujula 7.
Ujulas on nelja rajaga 25 meetri pikkune bassein. Kose ujula valmis aastal 1991, rekonstrueeriti 2000. aastatel.
Londoni Heathrow' lennujaam
Londoni Heathrow' rahvusvaheline lennujaam (IATA: LHR, ICAO: EGLL) on lennujaam Londonis, 24 kilomeetrit Londoni kesklinnast läänes. See on Ühendkuningriigi tihedaima liiklusega lennujaam.
See on reisijate poolest maailma neljas lennujaam ning teenindab rohkem rahvusvahelisi reisijaid, kui ükski teine lennujaam maailmas. Heathrow' lennujaam on Euroopa Liidu reisijaterohkeim ning lennuoperatsioonide (stardid/maandumised) poolest Pariisi Charles de Gaulle'i lennujaama järel teine.
Keskmiselt iga 45 sekundi järel tõuseb Heathrow's lennuk õhku või maandub. Lennujaam teenindab päevas umbes 1500 lendu.
Heathrow's on 5 terminali. Peamiselt teenindab Heathrow rahvusvahelisi lende, olles Ameerika Ühendriikide, Austraalia, Lõuna-Ameerika, Aasia, Aafrika ning Euroopa vaheliste lendude sõlmpunkt. Eriliseks muudab Heathrow' lennuvälja võrreldes oma konkurentidega (nt Pariisi Charles De Gaulle'i lennujaam või Amsterdami Schipholi lennujaam) fakt, et Heathrow's on vaid kaks kasutatavat maandumis-hoovõturada:
Rajad on paralleelsed, kaetud rihvitud asfaltkattega. Rihvimine suurendab lennuki rataste haaret raja pinnaga ning seeläbi parandab turvalisust halbades ilmastikuoludes. Teisalt on rihvitud asfaltkate kõige mürarikkam rajakate. Kolmas rada suunaga 05/23 on suletud ning kasutusel ainult ruleerimisrajana.
Uue kolmanda raja ehitamine on kavandatud aastaks 2020, kuid sellele on palju vastuseisjaid, kuna see tähendaks Sipsoni küla kaotamist ning müra- ja keskkonnareostuse suurenemist.
1397
1397. aasta
Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand
Aastakümned: 1340. aastad 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad - 1390. aastad - 1400. aastad 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad
Aastad: 1392 1393 1394 1395 1396 - 1397 - 1398 1399 1400 1401 1402
Piimalill
pisi|Küpress-piimalill Piimalill (Euphorbia L.) on malpiigialaadsete seltsi piimalilleliste sugukonda kuuluv taimede perekond.
Piimalill on üks taimeriigi suuremaid perekondi, sisaldades ligi 2160 liiki. Piimalillede hulgas on rohttaimi, põõsaid, madalaid puid ja tüvisukulente. Nad kasvavad peamiselt ekvatoriaalses ja troopilises kliimas nii Aafrikas (sealhulgas Madagaskaril) kui ka Ameerikas. Vähem liike leidub parasvöötmes. Palju liike kasvab isoleerituna saartel, näiteks Hawaii saartel ja Kanaaridel.
Nimetus
Piimalill sai ladinakeelse nime Carl von Linnélt, kes selle perekonna 1753 esimesena teaduslikult kirjeldas. Euphorbus oli Numiidia kuninga Juba II kreeklasest arst, kes legendi kohaselt oli piimalille, arvatavasti vaigu-piimalille (E. resinifera) abil ravinud kuninga paisunud kõhtu. Linné andis arsti nime selle auks kogu perekonnale.
Juba II oli ka ise kunsti ja teaduse patroon. Ta korraldas ekspeditsioone ja bioloogiaalast uurimistööd. Ühtlasi oli ta kirjanik, avaldades õpikuid ja populaarteaduslikke töid, näiteks looduse ajaloo kohta ja reisijuhi Araabiasse minejale. Kuninga auks on nimetatud pimmalilleliik E. regisjubae, et austada tema rolli piimalillede tutvustamisel.
Piimalilled võivad olla nii ühe-, kahe- kui ka mitmeaastased taimed. Nad sisaldavad söövitavat, mürgist piimmahla, mille järgi perekond ongi eestikeelse nimetuse saanud. Nende juured võivad olla siledad või paksud ja lihavad või muguljad. Paljud liigid on sukulentsed, kas siis okastega või ilma. Peavars ja tavaliselt ka külgvarred on paksud ja lihavad. Lehed võivad varrel paikneda nii vastakuti, vaheldumisi kui ka männastena. Sukulentsetel liikidel on lehed tavaliselt väikesed ega püsi taime küljes kaua. Abilehed on üldiselt väikesed ning sageli muundunud okasteks või näärmeteks või puuduvad üldse.
Piimalillede sukulentsus on eri liikidel väga erineval määral arenenud. Leidub palju üleminekuvorme. Seetõttu ei saa liike õieti liigitada sukulentideks ja lihtsalt kuivalembesteks ehk kserofüütideks. Piimalille perekonnas on 850 liiki selle sõna ranges tähenduses sukulendid, aga kui lisada sukulentsusele kalduvad ja kserofüütsed liigid, tõuseb see arv tuhandeni, 45%-ni kõigist piimalilleliikidest.
Kõikidel piimalilledel on mõlemasoolised õied. Need on tugevalt redutseerunud ja rühmitunud õisikutesse, mis näevad välja nagu üksikõied. Pole haruldane, et selliste õisikute keskmised õied on üksnes isasõied, aga äärmised sisaldavad nii isas- kui ka emasosa. Mõnikord on noortel või ebasoodsates tingimustes kasvavatel taimedel üksnes isasõied ning emasõied tekivad alles siis, kui taim vanemaks saab või soodsamatesse kasvutingimustesse jõuab. Tavaliselt kaasneb õiesarnase õisikuga kandelehtede või koguni harilike ülemiste lehtede värvuse muutus, nii et need tunduvad kroonlehtedena, ehkki seda tegelikult ei ole.
Vili on kolme-, harva kaheosaline kupar. See on mõnikord lihakas, aga peaaegu alati puitunud kesta sees, mis avaneb plahvatuslikult ja seemned laiali paiskab. Seemnete kuju varieerub liigiti.
pisi|Kibe piimalill Piimalilled sisaldavad valget või värvunud piimmahla, millel on nahka tugevalt ärritav toime. Piimmahl sisaldab tanniine, euforbooni ja euforbiini.
Piimmahl on taimes rõhu all. Sellepärast tungib ta pisimastki varrekriimustusest välja. Juba mõne minutiga pärast kokkupuudet õhuga ta tardub. Piimmahl sisaldab di- või triterpeenestreid, mis mõjuvad nahale söövitavalt ja ärritavalt. Eri liikidel on estrid erinevad ja selle järgi saab vahel isegi taimeliiki määrata. Üks terpeenide estritest, mille nimetus on resiniferatoksiin, mõjub 10–100 tuhat korda ärritavamalt kui kapsaitsiin, mis on tšillipipra mõjuaine. On teada, et paljud terpeenide estrid on kartsinogeensed ehk vähki tekitavad.
Sellepärast tuleb piimalilledega olla ettevaatlik. Kui piimmahl on nahaga kokku puutunud, siis tuleb seda kohta kiiresti ja põhjalikult veega pesta. Osaliselt või täielikult tardunud piimmahl enam vees ei lahustu ja seda ei saa sellepärast veega maha pesta. Siis tuleb kasutada mingit emulsiooni, näiteks piima või kätekreemi. Kui piimmahl satub ninna, suhu või eriti silma, tuleb pöörduda arsti poole. Kui piimmahl silma satub, siis võib sellest pimedaks jääda.
Eesti liigid
pisi|Soo-piimalill Eestis kasvab pärismaisena kolm piimalilleliiki:
Metsistuvad ilutaimed
Mõned meil aedadesse kasvama toodud liigid metsistuvad kergesti.
Jean-Pierre Papin
pisi Jean-Pierre Papin (sündinud 5. novembril 1963 Boulogne-sur-Meris) on prantsuse endine jalgpallur (ründaja) ja jalgpallitreener.
1991. aastal pälvis ta Marseilles mängides Ballon d'Or. Aastatel 1989 ja 1991 valiti ta Prantsusmaa aasta jalgpalluriks. Aastatel 1987–1992 oli ta viiel hooajal järjest Prantsusmaa kõrgliiga hooaja suurim väravakütt.
Prantsusmaa jalgpallikoondises mängis Papin aastatel 1986–1995 kokku 54 korral ja lõi 30 väravat. Ta kuulus Prantsusmaa koondisse 1986. aasta maailmameistrivõistlustel ja 1992. aasta Euroopa meistrivõistlustel.
Pärast jalgpallurikarjääri lõppu on ta tegutsenud treenerina.
Kaustobioliit
Kaustobioliit on biogeense tekkega põlev kivim.
Enamasti peetakse silmas taimse materjali mattumisel tekkinud kivimit.
Kaustobioliite saab jagada kolmeks rühmaks :
Riigipeade ja valitsusjuhtide koondtabel
''See on koondtabel praegu võimul olevatest riikide riigipeadest ja valitsusjuhtidest.
Vaata ka
Államok vezetőinek listája 2023-ban
Bon Jovi
Bon Jovi plaate on ansambli ligi 30 tegutsemisaasta jooksul müüdud üle saja miljoni eksemplari. Ansambel on välja andnud 9 stuudioplaati ning hulgaliselt kontsertsalvestisi ja kogumikke. Ansambli liikmed on Jon Bon Jovi ja Richie Sambora, praegusse koosseisu kuuluvad veel klahvpillimängija David Bryan ja trummar Tico Torres.
Ansambli loomine
Ansambli Bon Jovi lugu algas 1983. aastal, kui noor rokkmuusik John Bongiovi esitas New Yorgi Power Stationi stuudios oma stuudioomanikust nõole loo "Runaway" ning sellest sai lühikese ajaga raadiohitt. Edust innustatuna otsustas John kutsuda kokku ansambli, mille moodustasid tema koolivend ja klahvpillimängija David Bryan Rashbaum, basskitarrist Alec John Such ja trummar Tico Torres. Viimasena leiti kitarrist Richie Sambora.
Algusaastad
Esimene plaadileping saadi plaadifirmalt Mercury Records. Debüütalbum "Bon Jovi" ilmus 21. jaanuaril 1984 ja seda müüdi üle poole miljoni eksemplari.
1985. aasta aprillis anti välja album "7800° Fahrenheit", millelt pärinevad lood "Only Lonely" ja "In and Out of Love".
Pärast paljusid kontserte pühenduti juba proffidena järgmisele plaadile ning siit algas kvaliteetmuusika. Ansamblile tuli appi (sel ajal pea tundmatu) helilooja Desmond Child ning kokku salvestati 30 lugu, millest New Yorgi noortel lasti välja valida parimad. Kui hääletustulemused olid läbi analüüsitud, koostati menulugudest LP "Slippery When Wet", mis ilmus 1986. aastal. Ameerika singlite edetabelite tippu jõudsid lood "You Give Love a Bad Name" ja "Livin' on a Prayer" ning edaspidi sai ansambli signatuuriks kõikjal kontsertidel esimese loona kõlav hitt "Wanted Dead or Alive". Plaati müüdi lühikese ajaga 10 miljonit eksemplari ning see püsis kaheksa nädalat järjest USA heliplaatide edetabelis esikohal. Laulja John sai aga seksisümboli staatuse, poseerides kõikjal katkirebitud särgi, lühikeste kulunud teksade ja pikkade lokkis juustega.
1988. aastal jõuti järgmise plaadini "New Jersey", mille nimi näitab osariiki, kus laulja Bon Jovi sündis. Eelmise plaadi edu tuules müüdi sedagi üle viie miljoni eksemplari, millega ansambel tõusis üheks maailma juhtivaks rokkansambliks. Ainuüksi viie tegutsemisaastaga oli nende plaate müüdud üle 25 miljoni.
Edasi otsustas ansambel aja maha võtta ja pühenduda sooloprojektidele. Jon hakkas kirjutama muusikat filmile "Young Guns II", mis võitis nii Oscari kui ka Grammy auhindu; 1990. aasta kolmemiljonilise läbimüügiga vesterni heliriba tõstis singlina esikohale vapustava loo "Blaze of Glory". 1991. aastal ilmus Richie Sambora sooloalbum "Stranger in This Town", millel lõi kaasa kitarrivirtuoos Eric Clapton.
1990. aastad
Jon hakkas esinema filmides, millest 1996. aastal esimesena linale jõudis “Moonlight and Valentino“. 1997. aasta suvel andis ta välja oma esimese sooloalbumi “Destination Anywhere“, millele Richie Sambora vastas juba teise plaadiga “Undiscovered Soul”.
2000. aastad
thumb|250px|Bon Jovi Dublinis, 2006 Aasta 2000 tõi ansambli tagasi stuudiosse, sama aasta suve algul ilmus uus ja väga pikk plaat "Crush". Avasingel "It's My Life" möllas raadiotes ja ka klubides. Edu võtmes jätkas singel "Say It Isn't So". Selle plaadi hittsinglid "It's My Life" ja "Thank You For Loving Me" kinkisid ansamblile ka nende esimesed Grammy auhinnad aasta parima rokiloo esituse eest ning aasta parima rokkalbumi eest. 14. mail 2001 ilmus neilt kontsertalbum "One Wild Night – Live 1985–2001", millel kõlas 15 läbi aegade paremat pala. Sel perioodil jõudis Jon kaasa teha ka filmis "U-571" ja seriaalis "Ally McBeal".
Bon Jovi kaheksas stuudioalbum "Bounce" jõudis kuulajateni 23. septembril 2002. Plaat koosnes 12 loost ja oli stiililt taas puhas rock’n’roll. Esimese singlina ilmus 26. augustil "Everyday".
4. novembril 2003 andis Bon Jovi välja järjekordse hitikogumiku "This Left Feels Right". Seekord oli tegemist akustilisel muusikal põhinevate töötlustega sellistest vanadest Bon Jovi hittidest nagu "Born To Be My Baby", "Keep The Faith", "It's My Life" ja "Wanted Dead or Alive". Plaadi produtseerisid Pat Leonard, Jon Bon Jovi ja Richie Sambora ning üllatuseks lisati ka kaks kontsertsalvestist lugudest "The Distance" ja "Joey". Bon Jovi teine singel “It's My Life” akustiliselt albumilt ilmus 19. jaanuaril 2004.
16. novembril 2004 andis Island Records välja neljast plaadist koosneva Bon Jovi boxseti "100 Million Bon Jovi Fans Can't Be Wrong", mis koosneb neljast plaaditäiest avaldamata või haruldastest lauludest (lisaks lood, mis olid varem avaldatud vaid eri filmide heliribadel) ning DVD-st (Jaapani versioonil on veel üks boonus-CD).
19. septembril 2005 anti välja üheksas stuudioplaat "Have a Nice Day", mille esimene singel oli albumi tiitellugu "Have a Nice Day" ja mis ilmus 18. juulil. New Jersey rokkmuusikud tegid seekord kaastööd lauljate Sheryl Crow ja Alanis Morissette'iga ning produtsent John Shanksiga. Koostöös valmis üsna käredate kitarridega plaat, millel aeglasi ballaade esindab vaid lugu "Welcome to Wherever You Are".
Novembris esilinastus video loole "Who Says You Can't Go Home", mille autoriks on Joni vend ja kaasa laulab Jennifer Nettles country pop 'i ansamblist Sugarland. Singlina ilmus see 5. detsembril 2005. Teine singel, mis tuli koos uue videoga, oli on "Welcome to Wherever You Are". Singel "Who Says You Can't Go Home" tegi USA kantriedetabelis esikohale tõustes ajalugu, sest ükski rokkansambel pole sellist trikki varem teha suutnud, samuti pärjati lugu veebruaris 2007 Grammy auhinnaga parima kantriloo kategoorias.
Edust kannustatuna andis ansambel 2007. aastal välja stuudioalbumi "Lost Highway" ja see ilmus 19. juunil plaadifirmalt Island Records. Produtsentideks Dann Huff ja John Shanks. Esimene singel “(You Want To) Make A Memory” anti raadiotele promomiseks üle 20. märtsil ja selle video on ansambli veebilehel vaadatav mai algusest. Fännidel on seni võimalik olnud nautida plaadi nimilugu “Lost Highway”, mis kõlab filmis "Wild Hogs", teine uus lugu “We Got It Going On”, duett koos Big & Rich, on selle aasta teemalooks Arena Football League'is.
2019. aasta 2. juunil esines Bon Jovi Tallinna lauluväljakul.
Ptolemaios XI
Ptolemaios XI Alexandros II (suri 80 eKr) oli Ptolemaioste dünastiast Egiptuse valitseja lühikest aega enne oma surma. Ta oli Ptolemaios X poeg. Ema isik on kindlalt teadmata, võimalik, et selleks oli Berenike III.
Peale Ptolemaios IX surma sai võimule tema tütar ja Ptolemaios X naine Berenike III. Kuid Rooma valitseja Sulla tahtis Egiptusesse võimule Rooma-meelset valitsejat ning saatis nii tulevase Ptolemaios XI sinna, kaasas Ptolemaios IX "testament". Selle järgi pidid Berenike ja Ptolemaios hakkama valitsema koos, kusjuures nad pidid omavahel abielluma. See saigi teoks, kuid seejärel tappis Ptolemaios segastel asjaoludel oma oletatava ema ning vastse naise, kes oli egiptlaste hulgas väga populaarne. Nii lintšiti Ptolemaios peagi Aleksandria elanike poolt ning uueks valitsejaks sai Ptolemaios IX poeg Ptolemaios XII Auletes.
1395
1395. aasta
Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand
Aastakümned: 1340. aastad 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad - 1390. aastad - 1400. aastad 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad
Aastad: 1390 1391 1392 1393 1394 - 1395 - 1396 1397 1398 1399 1400
Elamu
pisi|[[Kinnismälestisena kaitse alla võetud elamu Sindis, kui "väga väärtuslik uusrenessanss puitarhitektuuri näide Eesti kontekstis"]] Elamu ehk elumaja ehk eluhoone on ühe (vt eramu) või mitme perekonna elamiseks ettenähtud hoone. Mõned levinud tüübid on veel ridaelamu (ka ridamaja) ja kortermaja (ka korrusmaja).
Botkyrka vald
pisi|Botkyrka kirik Botkyrka vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Stockholmi läänis Södermanlandi maakonnas. Vald asub Stockholmist edelas, valla keskus asub Tumbas.
Georg Hettich
Georg Hettich (sündinud 12. oktoobril 1978 Furtwangenis) on Saksamaa kahevõistleja. Olümpiavõitja (2006).
Olümpiamängudel
Salt Lake City 2002
Botkyrka vald
Valla elanike arv kasvab. 2009. aasta seisuga elas vallas 80 055 inimest ja 31. detsembri 2010 seisuga 82 608 elanikku. Valla pindala on 194,8 km².
Suurim vaatamisväärsus on 1176. aastal ehitatud Botkyrka kirik, mille järgi vald on nime saanud. Kirik omakorda on nime saanud 12. sajandil elanud kristliku misjonäri püha Botvidi järgi. Püha Botvid on kujutatud ka Botkyrka vapil, kus ta hoiab ühes käes kirvest ja teises kala, sest legendi järgi mõrvati ta kirvega kalapüügi ajal.
Georg Hettich
Olümpiamängudel
Torino 2006
Maailmameistrivõistlustel
Val di Fiemme 2003 Oberstdorf 2005
Botkyrka vald
Botkyrka vallaga liideti 1971 Grödinge vald ja 1974 loode pool olev väiksem Salemi vald. Viimane eraldati 1984 uuesti omaette vallaks.
Valla osad on Fittja, Alby, Hallunda, Norsborg, Eriksberg, Tumba, Tullinge ja Vårsta.
Valla põhja- ja idaosa kuuluvad Stockholmi linnastusse. Valla lõunaosa on peamiselt põllumajanduslik.
Botkyrka kuulub Stockholmi ühistranspordisüsteemi. Stockholmi metrool on vallas neli peatust ja linnalähirongidel kaks peatust. Valda ulatub tihe linnaliinibusside võrk. Tullinges on väike lennuväli.
Kohalikku nädalalehte Mitt i Botkyrka antakse tasuta kõigile valla elanikele.
51,41% elanikest on välisriikidest pärit. See on Rootsi valdade seas kõrgeim osakaal. Fittjas on 64,5% elanikest teise põlvkonna immigrandid ja 25,7% elanikest on teise riigi kodakondsusega. Seetõttu on Botkyrka vald väga mitmekultuuriline, mille märkideks on suur süüria õigeusu kirik ja ehitatav mošee.
Vallas on umbes 30 700 elamispinda, neist 20 000 mitmepere- ja 10 700 ühepereelamus.
Valla suurim tööandja on vald ise umbes 5800 töökohaga. Töötus vallas on 4,6%. Vallas on 20 tuhat töökohta, millest järeldub, et enamik inimesi töötab väljaspool valda.
Poliitiliselt toetavad valla elanikud sotsiaaldemokraate.
Maakmineraal
pisi|Maakmineraal magnetiit pisi|Magnetiit on valgusele läbimatu ning seetõttu mikroskoobi all alati must. Roheline mineraal on [[küünekivi ning valge on plagioklass tardkivim dioriidis]]
Maakmineraal on mineraal, mis moodustab kasuliku osa maagist.
Maakmineraalidest eraldatakse metalle. Maakmineraalideks on näiteks hematiit (eraldatakse rauda), magnetiit (raud), kalkopüriit (vask), galeniit (plii), sfaleriit (tsink) jne. Kaevandatavaid maakmineraale on kokku umbes sada.
Petrograafias defineeritakse maakmineraali läbipaistmatuse alusel. Isegi väga õhukeseks lihvitud maakmineraalide liistakutest (õhik) ei paista valgus läbi, mistõttu on kõik maakmineraalid mikroskoobis musta värvi. Maakmineraalide mikroskoopiliseks määramiseks kasutatakse peegelduva valguse tehnikat (mineraale valgustatakse ülalt, mitte alt).
Koloonia tüüpi vangla
Koloonia tüüpi vangla on laialdaselt kasutusel olnud endise NSVL aladel. Vangla on üldreeglina jagatud elutsooniks ja töötsooniks.
Elutsoonis paiknevad vangistusüksused, mis koosnevad kas üksnes hoonest või hoonest ja sellega kaasnevast piirdega siseõuest. Kinnipeetavatel on äratusest kuni öörahuni võimaldatud vaba liikumine kas kogu elutsooni ulatuses või siis vastava hoone ja siseõue ulatuses. Hoones on toad vooditega mõnest kuni mitmekümnele kinnipeetavale.
Eesti Personalijuhtimise Ühing PARE
Eesti Personalijuhtimise Ühing PARE (varasema nimega Eesti Personalitöö Arendamise Ühing PARE; ametlik nimetus inglise keeles Estonian Human Resource Management Association) on Eesti personalijuhtimise alane mittetulundusühing, mis loodi 1992. aastal.
PARE missioon on "toetada ja arendada inimeste juhtimist Eesti organisatsioonides". Ühingu liikmed võivad olla nii juriidilised kui ka eraisikud, kes on tegevad personalijuhtimise vallas.
PARE toimib ka personalitöötajate kutseühinguna Eestis, arendab erialaseid kutsestandardeid, korraldab kutseeksameid ja väljastab kutsetunnistusi.
Alates 2003. aastast on PARE Euroopa Personalijuhtimise Assotsiatsiooni (European Association for People Management) liige.
Athanasios (täpsustus)
Athanasiose nime all võivad tuntud ka mitmed teised inimesed:
Granaadid
See artikkel on mineraalirühmast; teiste tähenduste kohta vaata lehekülge Granaat
Granaadid on kivimit moodustavad mineraalid, mille üldine keemiline valem on A3B2(SiO4)3, kus A on Ca, Mg, Fe2+ või Mn ning B on Al, Fe3+, Mn3+, V3+ või Cr3+.
Granaatide esinemine on eriti iseloomulik moondekivimeile, kuid nad on olemas ka mitmetes tardkivimites ning sekundaarsetena ka setteis. Granaatide rühm jagatakse järgnevaiks tähtsamaiks mineraalideks: püroop, almandiin, spessartiin, grossulaar, andradiit, uvaroviit ning hüdrogrossular. Need on isomorfsete ridade otspunktideks ehk esindavad teatud kindlat keemilist koostist. Sellised "puhtad" mineraalid on siiski väga harvaesinevad, mistõttu antakse granaatidele nimi vastavalt domineerivale "molekulaarsele tüübile". Granaadid jagatakse veel kaheks: püralspiidid ning ugrandiidid (nimed on tuletatud vastavate mineraalide nimede esimestest tähtedest). Sellise jaotuse loomise põhjuseks on kahe grupi segunematus. Esinevad sujuvad üleminekud ühest mineraalist teise püralspiidide siseselt ning ugrandiidide siseselt, kuid mingeid üleminekuid ühelt grupilt teisele ei ole.
Granaate leidub peamiselt moondekivimeis, näiteks gneisis, kristalses kildas, marmoris, eklogiidis jne, aga ka tardkivimeis, peamiselt graniidis, pegmatiidis, peridotiidis ja kimberliidis. Et granaadid on suhteliselt suure kõvadusega ning keemilisele murenemisele küllaltki vastupidavad, siis leidub neid väga sageli setete ning settekivimite raskete mineraalide fraktsioonis. Näiteks magneesiumirikas granaat püroop on indikaatormineraaliks teemantide otsimisel, sest selle mineraali esinemine jõeliivas või muudes setetes viitab võimalikule kimberliittoru esinemisele lähikonnas, mis võib sisaldada teemante.
Moondefaatsies
Moondefaatsies on temperatuuri- ning rõhuväli, kus moodustuvad vastavale faatsiesele iseloomulikud mineraalid.
Moondefaatsiesteks on näiteks eklogiidifaatsies, rohekildafaatsies, amfiboliidifaatsies jne.
Sõltuvalt lähtekivimi keemilisest koostisest võivad tekkinud mineraalid olla erinevad. Seetõttu ei tohi faatsiesi võrdsustada samanimeliste kivimitega, sest näiteks kõik amfiboliidifaatsiese kivimid ei ole amfiboliidid. Amfiboliit on lihtsalt väga tavaline moondekivim ning on seetõttu vastavale rõhu- ning temperatuuriväljale nime andnud. Algsed faatsieste nimed anti aluselise kivimi (basaldi) moondumisel tekkivate kivimite nimede järgi.
Vastavas faatsieses tekkinud mineraalid on neis tingimustes stabiilsed ning moodustavad sellele faatsiesele iseloomulikke moondekivimeid. Moondefaatsies moodustab seega sideme kivimi keemilise koostise ning mineraalse koostise vahel. Näiteks basalt moondub erinevais faatsiestes erineva mineraloogiaga moondekivimeiks. Nii võib temast saada rohekilt, amfiboliit, eklogiit jne, kuid eklogiidi moodustumiseks peab basalt mattuma teistest palju sügavamale, sest teda moodustavate mineraalide tekkeks on vaja suuremat rõhku.
Moondefaatsiestel on seos petrotektooniliste kooslustega, sest teatud moondefaatsies kujuneb tihti välja vaid teatud tektoonilises režiimis. Ülalmainitud eklogiitide tekkeks on vaja nii suurt rõhku, et ainus mehhanism, kuidas vastavale sügavusele mattumist seletada, on subduktsioon. Seetõttu ongi eklogiitideks kunagist ookeani põhja moodustanud basaldid. Mõned mineraalikooslused on aga tekkinud madala rõhu, kuid kõrge temperatuuri tingimustes. Seda võib seletada tekkimisega vulkaanilistes piirkondades.
Moondefaatsiese mõiste tõi geoloogiasse Soome geoloog Pentti Eskola 20. sajandi algul.
Sportjaht
pisi|Purjetaja töökoht, [[Mini 6.50 kokpit on otsi täis]] Sportjaht ehk võistlusjaht ehk võistluspurjekas on purjetamisvõistlustel (regattidel) osalemiseks valmistatud purjejaht.
Üldkirjeldus
Taglase trimmimiseks on üldjuhul lubatud ainult mehaanilised abivahendid, seega puuduvad elektrivintsid.
Täpsemad reeglid on kokku lepitud klassiliidu reeglites ja regattide võistlusjuhendites. Siin artiklis on loetletud ühtsusklasside jahte.
Võidupurjetamiseks kasutatavaid purjekaid võib liigitada mitmeti, näiteks kiiljahtideks ja svertpaatideks. Kiiljahtidel on kere all püsikindel metallist raskuskiil, svertpaatidel aga allalastav, triivimist takistav puidust või metallist plaat – svert. Võrdsete võimaluste loomiseks võistlevad omavahel ainult sama klassi jahid.
ISAF-i klassid 2011. aasta seisuga
pisi|[[Rahvusvaheline Ühekereliste Avatud Klasside Liit|Open 60' ]]
Mõned klassijahid
pisi|Draakon
Kirjandus
thumb|Folkboot
Pruunsüsi
pisi|Pruunsüsi Pruunsüsi ehk ligniit on pruunika värvusega kaustobioliit.
Sarnaselt kivisöega kuulub pruunsüsi fossiilkütuste hulka ja on tähtis maavara. Pruunsöe kütteväärtus on kivisöe omast väiksem.
Pruunsüsi tekib taimse materjali mattumisel ja mittetäielikul lagunemisel.
Riigivapi teenetemärk
pisi|Riigivapi I klassi teenetemärk Riigivapi teenetemärk on Eesti Vabariigi teenetemärk, mis on asutatud 1936. aastal Eesti iseseisvuse väljakuulutamise päeva, 1918. aasta 24. veebruari mälestamiseks. Riigivapi teenetemärk antakse ainult Eesti kodanikule kõrgeima astme teenetemärgina riigile osutatud teenete eest.
Salomo Heinrich Vestring
Salomo Heinrich Vestring (1663 Pärnu – 9. mai (vkj 28. aprill) 1749 Pärnu) oli Liivimaa vaimulik ja kirjamees.
Riigivapi teenetemärk
Riigivapi teenetemärk ja Valgetähe teenetemärk asutati 7. oktoobril 1936. aastal dekreediga. Riigivapi teenetemärgi kavandi autor on kunstnik Paul Luhtein.
Riiklike teenetemärkide asutamise ja erateenetemärkide muutmisega riiklikeks teenetemärkideks tekkis küsimus, kuivõrd oli see kooskõlas põhiseadusega, mis keelas autähtede ja aumärkide andmise oma kodanikele, välja arvatud kaitseväelastele sõja ajal (§ 7). Kohtuminister Johan Müller väitis seaduse seletuskirjas, et 7. paragrahvi tuleb vaadelda seoses eelmise (6.) paragrahviga, mille järgi kõik Eesti kodanikud on seaduse ees ühetaolised ning seisusi ja seisuslikke tiitleid ei ole. Kuna aga asutatavate teenetemärkide omanikel, erinevalt endiste Vene aumärkide kavaleridest, ei ole seisuslikke eesõigusi, nagu ka mälestusmärkide, audiplomite ja tänukirjade omanikel, ei riiva nende asutamine kodanike ühetaolisuse põhimõtet.
Salomo Heinrich Vestring
Salomo Heinrich Vestring sündis Pärnu eesti koguduse pastori Johann Vestringi pojana. Aastail 1678–1684 õppis Vestring Riia lütseumis ning alates 1684. aastast Wittenbergi ülikoolis. 1690–1692 oli ta Puhja koguduse vikaar, kus asendas Adrian Virginiust. 1692. aastal suri Bernhard Freier ning Vestring sai tema asemele Pärnu eesti koguduse ja Tori koguduse pastoriks. 1709. aastal süüdistati teda pietismis ning ta eemaldati pastoriametist. 1711. aastal valiti Salomo Heinrich Vestring Pärnu praostkonna praostiks. Sellele ametikohale jäi ta kuni oma surmani 1749. aastal.
Riigivapi teenetemärk
Asutamisel oli Riigivapi teenetemärgil kaks eriklassi (Riigivapi teenetemärgi kett ja Riigivapi teenetemärgi erisuurpael), viis põhiklassi ja viis medalite klassi (kaelas kantav suur kuldmedal, rinnal kantav suur kuldmedal, rinnal kantav väike kuldmedal, rinnal kantav suur hõbemedal ja rinnal kantav väike hõbemedal).
Salomo Heinrich Vestring
Vestringi hinnati hea eesti keele tundjana. Ta korrigeeris keeleliselt 1691. aastal ilmunud Adrian Virginiuse palve- ja lauluraamatu teist trükki ning kirjutas eessõna Johann Hornungi koostatud ning 1701. aastal Adrian Virginiuse välja antud "Ma kele Koddo ja Kirgo Ramatu" teisele trükile. Vesting ja Pilistvere pastor Berthold tegelesid Eestimaa piiskopi Jakob Lange ülesandel Johann Gutslaffi lõunaeestikeelse piiblitõlke tõlkimisel põhjaeesti keelde. Vestringi tähtsaimaks tööks peetakse tema eesti-saksa sõnaraamatut, millest on tänapäevani säilinud kaks eksemplari. Sõnaraamat sisaldab rohkem märksõnu kui teised 18. sajandi alguses ilmunud eesti sõnaraamatud. Eestikeelsete sõnade kasutamise selgitamiseks on toodud suur hulk lausenäiteid, mis on suuremalt jaolt rahvapärased.
Afyonkarahisar
Afyonkarahisar (2005. aastani Afyon ) on linn Türgis Anatoolia lääneosas 250 km Ankarast edelas ning mööda raudteed 206 km Konyast loodes, Afyonkarahisari provintsi keskus. Geograafilised koordinaadid on 38°45′ N, 30°32′ E.
Salomo Heinrich Vestring
Perekond
Salomo Heinrich abiellus 1693. aastal Magdalene Sophie Dauthega ning 1697. aastal Anna Sophie Baleckega, kes oli Haljala Püha Mauritiuse koguduse õpetaja Joachim Georg Balecke tütar. Tema vend Lorenz Vestring oli Tõstamaa Maarja koguduse õpetaja.
Afyonkarahisar
Elanike arv on 2008. aasta andmetel 163 207. Aastal 1990 oli elanikke 98 618.
Linn on unimagunakasvatuse keskus. Linna ametlikus nimes on liidetud hüüdnimi Afyon ('oopium') ja ajalooline nimi Karahisar ('must linnus').
Afyonkarahisari linnus linna kohal kõrguva kalju otsas pärineb hetiitidelt. Vana-Rooma ja Bütsantsi ajal oli linna nimi Akroinon või Akroinos. Aastal 740 toimus Akroinoni lahing, milles Bütsantsi keiser Leo III kaitses linna araablaste vastu. Linna vallutas Ikonioni sultan Kılıç Arslan I ning 1382 läks ta Osmanite riigi koosseisu, kus temast sai sandžaki keskus.
Kreeka-Türgi sõja käigus vallutasid märtsis 1921 linna kreeklased; augustis 1921 läks see türklastele tagasi.
Linnas on tervisveeallikad, arheoloogiamuuseum ja suur mošee Ulu Cami. Säilinud on Osmanite-aegseid maju.
Riigivapi teenetemärk
Riigivapi teenetemärgi klassid
Riigivapi teenetemärgil on kuus klassi: üks eriklass (Riigivapi teenetemärgi kett) ja viis põhiklassi.
Riigivapi teenetemärgi kett
Riigivapi teenetemärgi kett on eesti ornamentkaunistustega 30 mm laiune kuldkett. Keti nelja kaunistuse südamikku on paigutatud vääriskivid. Keti küljes ripub suur riigivapp läbimõõduga 69 mm.
Teenetemärgi keti juurde kuulub kaheksaharuline 87 mm läbimõõduga kuldtäht, mille keskel on suur riigivapp läbimõõduga 42 mm.
Teenetemärgi keti juurde kuulub I klassi suurpael.
Riigivapi I klassi teenetemärk
Riigivapi I klassi teenetemärk koosneb suurpaelast ja selle juurde kuuluvast hõbetähest. Suurpael on 105 mm laiune sinine muareelint, mille põiksõlme küljes ripub kullatud suur riigivapp läbimõõduga 58 mm.
Riigivapi IV klassi teenetemärk
Riigivapi IV klassi teenetemärk on 35 mm laiuse sinise muareelindi küljes rippuv suur riigivapp läbimõõduga 42 mm. Teenetemärgi lindile on paigutatud sinine rullmärk läbimõõduga 22 mm.
Riigivapi V klassi teenetemärk
Riigivapi V klassi teenetemärk on samasugune nagu IV klassi teenetemärk, kuid lindil puudub rullmärk.