cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Benik Afobe
2016. aasta jaanuaris sõlmis ta lepingu Inglismaa kõrgliigaklubiga Bournemouth. Üleminekusumma oli väidetavalt 10 miljonit naelsterlingit, mis tegi Afobe Bournemouthi läbi aegade kallimaks ostuks. Esimese värava Inglismaa kõrgliigas lõi ta 16. jaanuaril 2016 mängus Norwich City vastu. Hooajal 2015/16 lõi Afobe Inglismaa kõrgliigas neli väravat. Hooajal 2016/17 jäi tema arvele kuus väravat. 2018. aasta veebruaris naasis Afobe hooaja lõpuni laenule Wolverhampton Wanderersi.
2018. aasta juunis sõlmis ta Wolverhampton Wanderersiga püsiva lepingu, kuid läks samal kuul laenule Inglismaa esiliigaklubisse Stoke City, kuhu läks 12 miljoni naelsterlingi eest 2019. aasta jaanuaris püsivalt üle. Hooajal 2018/19 lõi Afobe Inglismaa esiliigas kaheksa väravat. Hooajal 2019/20 oli ta Stoke Cityst laenul Inglismaa esiliigaklubis Bristol City ja hooajal 2020/21 Türgi kõrgliigaklubis Trabzonspor.
2021. aasta juulis läks Afobe Stoke Cityst laenule Millwalli. Hooajal 2021/22 tegi ta kuue aasta jooksul oma kõige edukama hooaja, kui lõi Inglismaa esiliigas 12 väravat. 2022. aasta juunis sõlmis ta Millwalliga püsiva lepingu.
Aastatel 2008–2013 mängis Afobe Inglismaa noortekoondistes. 2010. aastal tuli ta Inglismaa 17-aastaste koondisega Euroopa omavanuste meistriks. Aastatel 2017–2018 mängis ta kuuel korral Kongo Demokraatliku Vabariigi jalgpallikoondises ning lõi ainsa värava 5. juunil 2017 sõprusmängus Botswana vastu.
Jesus of Suburbia
"Jesus of Suburbia" on USA rokkbändi Green Day teine lugu albumilt "American Idiot" ning selle viies ja viimane singel.
See on Green Day pikkuselt teine laul (kõige pikem on "Homecoming") ja pikim singel. Laul on viieosaline ning kestab pisut üle üheksa minuti. Et raadiojaamades nii pikki laule ei mängita, kärbiti see raadios esitamiseks 6½ minuti pikkuseks. Juuli 2010 seisuga oli singlit müüdud 205 000 eksemplari.
Laulu sisu
Laul on liigendatud viieks osaks.
I. Jesus Of Suburbia ('Aguli Jeesus')
II. City Of The Damned ('Neetute linn')
III. I Don't Care ('Mind ei koti')
IV. Dearly Beloved ('Kallid armastatud')
V. Tales From Another Broken Home ('Lood veel ühest katkisest kodust')
Esimene osa on agulis sündinud ja kasvanud umbes 19-aastase narkarist peategelase Jeesuse enesetutvustus. Ta ütleb, et on viha ja armastuse poeg ning kasvatatud tooniku ja Ritalini dieedil ning tõmbab teiste inimeste kokaiini. Ta teeb sarkastilise märkuse, et ta elu on normaalne, kuigi tegelikult on see hukas ("And there's nothing wrong with me, this is how I'm supposed to be").
Teises osas annab Jeesus mõista, et ta vihkab oma peret ja sõpru ning läheb linna. Ta märkab, et inimesed on väga enesekesksed ning ei hooli üksteisest, kuid see ei lähe talle enam korda.
Kolmandas osas ütleb ta välja oma otsekohese arvamuse inimeste kohta, leides, et nad on "sitta täis" ning neid kasvatavad silmakirjatsejad. Jeesus saab aru, et kui tema ei lähe kellelegi korda, siis ei peaks talle ka keegi korda minema.
Neljandas osas on näha tema pehmemat poolt ning ta tahab vabaneda oma halvast elust.
Viiendas osas tundub Jeesusele, et ta ei ela, vaid lihtsalt on olemas. Ta põgeneb, et oma elu uuesti korda seada, sest ta ei taha ikka jälle samale teele naasta: "olen seda rada käinud üht miljonit ja üht kuradima korda" ("And I walked this line one million and one fucking times").
Muusikavideo
Muusikavideost on olemas 2 varianti, üheksaminutine ning kaheteistkümne minuti pikkune video, kus on olemas ka dialoogid alguses, nende režissöör on Samuel Bayer. Jeesust pidi mängima Green Day solist Billie Joe Armstrong, kuid otsustati ikkagi Lou Taylor Pucci kasuks. Jeesuse silmarõõmu Whatsername'i mängib Kelli Garner ning tema ema mängib Deborah Kara Unger.
Laulu süžee kirjeldab üsnagi täpselt laulu sisu. Pikema versiooni alguses jätab Jeesus oma tüdruksõbra Whatsername'i maha, sest see oli teda petnud. Seejärel on näha Jeesust koos teiste punkaritega pidutsemas ning naisi purju jootmas, et neid voodisse meelitada. Kuid laulu esimese osa lõpu paiku on videos näha, et Jeesus tundub olevat kuidagi ära tõugatud teistest, mida ta ongi. Teises osas läheb Jeesus linna, kus ta läheb 7-11 poe juhatuse peldikusse ning sodib selle seinad täis, põhiliselt Jesus Of Suburbia laulusõnadega. Seejärel tuleb ta sealt välja ning üritab üht tüdrukut nillida, kuid see ei lähe tal korda. Selle asemel läheb ta ühe teise punkariga kaklema. Kolmandas osas on teda näha 7-11 poes toiduainetega laamendamas ning hiljem istumas oma toas, mille seintel on Jesus Of Suburbia laulusõnad, vaatamas Green Dayd telerist ning peas läbi mõeldes juhtunud stseene, mis olid ka videos varem näha. Neljanda osa alguses üritab Jeesuse ema jutule pääseda, kuid Jeesus ei võta vedu ning jookseb poe peldikusse, mis oli vahepeal üle värvitud. Ta sodib punase markeriga suurelt seinale "SAINT JIMMY", mis peaks tähendama tema alternatiivset ego. Seejärel leiab ta valamu äärelt žileti ning lõikab sellega endale peopessa, et lüüa seinale ka verine käejälg. Siis läheb ta koju, pakib asjad ning kihutab autoga lõplikult minema.
Liiper
pisi|Erinevast materjalist ([[metallist, puidust ja raudbetoonist) liiprid]] Liiper on raudtee alustala, millele toetuvad rööpad.
Teisesuse filosoofia
Teisesuse filosoofia on Jacques Derrida ja Michel Foucault' totaalset mõtlemist eitav arusaam.
Liiper
Liiper kuulub koos rööbaste ja ballastiga raudtee pealisehitise hulka. Rööpad kinnitatakse liiprite külge erinevate kinnitusvahendite abil (nt naelkinnitus, KD, KB, Pandrol Fastclip, Vossloh).
Mszczonów
Mszczonów on linn Poolas Żyrardówi maakonnas Masoovia vojevoodkonnas, Mszczonówi valla halduskeskus. Mszczonów asub Żyrardówist umbes 10 km lõunakagus ja Varssavi kesklinnast ligikaudu 43 km edelas.
Linna pindala on 8,56 km². Linna rahvaarv on 6323 inimest (2006).
20. sajandi algul olid asulas teiste seas potikivi-, tiku- ja äädikatehas, katoliiklik kirik, sünagoog, kaks kooli.
Teisesuse filosoofia
Teisesuse filosoofia lähtub Emmanuel Levinasi teise käsitlusest, millega puutusid kokku tema õpilased: Jean-Paul Sartre, Albert Camus, Gilles Deleuze, Julia Kristeva, Jacques Lacan ja Jacques Derrida. Nimetatud Prantsuse mõtlejad arutasid mina, vabaduse, keele ja teise suhte üle. Levinasi mõtlemises oli teisel oluline koht.
Filosoofia vaenulikkus teise suhtes avaldus Parmenidesest kuni Martin Heideggerini. Teisesus on oluline dekonstruktsionismis. Lacani kirjeldatud "suur teine" ja Jean-Francois Lyotardi sündmus on samad mis Levinasi teine. Neid ühendab arusaam, et on olemas miski (välisus) või keegi väljaspool, enne sõnastamist ja mõistmist.
Liiper
Traditsiooniliselt valmistatakse liipreid puidust, kuid Euroopas ja Aasias on hakatud laialdaselt kasutama eelpingestatud raudbetoonliipreid. Vähem kasutatakse metallist ja komposiitplastist liipreid.
Puitliiprite miinuseks on nende lühike eluiga (kõdunevad ja lõhenevad), samuti võivad nad maastikupõlengu tulemusena süttida.
Vaata ka
Raudteetransport
Ķītas
Ķītas on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Limbaži piirkonnas Umurga vallas.
Küla asub valla lõunaosas Iesala jõe ääres. Külas asub Ķītase bussipeatus. Ķītas jääb Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale.
Love Tonight
"Love Tonight" on Austraalia elektroonilise muusika ansambli Shouse laul. See ilmus singlina 14. detsembril 2017, aga sai laiemalt populaarseks 2021. aastal pärast mitmeid remikse.
Laul salvestati Melbourne'is juba 2015. aastal, selle pikkus on 8 minutit ja 13 sekundit.
Harmi mõis (Haljala)
Harmi mõis (ka Armi mõis; saksa keeles Harm) oli Vihula mõisa karjamõis Haljala kihelkonnas Virumaal. .
Jorma Uotinen
pisi|upright=0.9 Jorma Leo Kalevi Uotinen (sündinud 28. juunil 1950 Poris) on soome tantsija, laulja ja koreograaf.
Aastatel 1970–1976 töötas ta Soome rahvusballetis tantsijana. Ta oli aastatel 1987–1990 Helsingi linnateatri tantsutrupi kunstiline juht ja aastatel 1992–2001 Soome rahvusballeti kunstiline juht. Ta on töötanud tantsijana muu hulgas Pariisis ja Veneetsias, külaliskoreograafina Milano La Scalas, tantsuõpetajana Pariisis, Kölnis ja Viinis.
Ta on alates 2006. aastast olnud telesarja "Tanssii tähtien kanssa" kohtunik.
Jorma Uotinen on esinenud ka lauljana ning andnud välja albumid "Tunteiden taivas" (1998) ja "Sentimental Secrets" (2006).
Sprīdītis
Sprīdītis on küla (vasarnīcu ciems ehk suvilapiirkond) Lätis Valmiera piirkonna Brenguļi vallas. Küla asub valla loodeosas Koiva jõe kaldal. Aastail 2009–2021 kuulus küla Beverīna piirkonda.
Küla jääb osaliselt Ziemeļgauja kaitstavale maastikule.
Herbert Seeberg-Elverfeldt
Herbert Valter Hans Evald Seeberg-Elverfeldt (sündinud 10. novembril 1911 Peterburi – ?) on (oli?) Eesti vaimulik.
Made Põlluaas
Made Põlluaas (enne eestistamist Made Ostrov, pärast eestistamist neiuna Made Laid; 13. juuni 1929 Sangaste – 15. oktoober 2003) oli eesti moe- ja tekstiilikunstnik.
Herbert Seeberg-Elverfeldt
Õppis aastatel 1918–1929 Tartus eragümnaasiumis. Aastatel 1929–1931 õppis Tartu Ülikoolis matemaatikat ja keemiat, 1931–1935 usuteadust; 1935–1937 täiendas ta ennast Tübingenis ja Berliinis. Ordineeriti õpetajaks 20. oktoobril 1937.
Made Põlluaas
Ta õppis Tartus Eesti Noorsoo Kasvatuse Seltsi Tütarlaste Eraalgkoolis, Viljandi Tütarlaste Koolis ja 1947. aastani Tallinna 10. Keskkoolis, kust siirdus pärast 9. klassi Tallinna Kergetööstuse Tehnikumi konstrueerimist-modelleerimist õppima; tehnikumi lõpetas ta 1951. aastal. 1957. aastal lõpetas Eesti Riikliku Kunstiinstituudi tekstiili erialal (Natalie Mei juhendamisel).
Herbert Seeberg-Elverfeldt
Oli aastal 1937 vikaarõpetaja Tartus. Aastatel 1938–1939 oli ta Kuressaare Laurentiuse koguduse ülemõpetaja praost Hermann Theodor Mähle adjunkt.
Made Põlluaas
Suunati ta tööle artelli Lina. Aastatel 1969–1984 töötas ta Teenindusministeeriumi Projekteerimise ja Tehnoloogia Instituudis. Ta on teinud Arsile tootekavandeid.
Herbert Seeberg-Elverfeldt
Põgenes aastal 1939 Saksamaale. Oli aastatel 1939–1945 vaimulik Gotenhafenis (praegu Gdynia). Lisaks oli aastatel 1943–1945 sõjaväeteenistuses. 1946–1947 oli abiks Bad Ischlis Ülem-Austria liidumaal. 1947–1955 oli pastor Gnesaus (Kärnteni liidumaal). 1955–1976 oli pastor Spittal an der Draus (Kärnteni liidumaal). Jäi aastal 1976 emerituuri. Emerituuris olles elab (elas?) Salzburgis.
Made Põlluaas
Made Põlluaas suri 15. oktoobril 2003 ja maeti 25. oktoobril 2003 Metsakalmistule.
Isiklikku
Tema isa Mihkel Laid oli Sangaste ja Laatre Püha Laurentsiuse koguduse õpetaja, kaksikõde Eda Stern (1929–2021) oli luuletaja, õemees Sándor Stern oli kunstnik; poeg Henn Põlluaas on poliitik.
Tuvid (film)
"Tuvid" on Eesti 2012. aasta dokumentaalfilm, mille on lavastanud Kadriann Kibus.
Filmiti kolme aasta jooksul Tallinnas Lasnamäel. Filmi valmimist rahastasid Eesti Filmi Sihtasutus, Kultuurkapital ja Euroopa Liidu Media programm.
Aet Kiisla
pisi|Aet Kiisla 2021. aasta Arvamusfestivali teadusalal Aet Kiisla (sündinud 24. veebruaril 1975 ) on avaliku halduse õppejõud Tartu Ülikooli Narva Kolledžis. Lisaks juhatab sealsamas ühiskonnateaduste lektoraati, kohaliku omavalitsuse korralduse õppekava ning Narva Lasteülikooli.
Aastal 2008 pälvis ta Narva Lasteülikooliga teise preemia teaduse populariseerimise auhindade jagamisel.
Haridus
1993–1996 õppis Kiisla Virumaa Kõrgkoolis (nüüd Tallinna Tehnikaülikooli Virumaa Kolledž) põhikooli matemaatika ja füüsika õpetaja erialal, 1998–2004 Estonian Business Schoolis avaliku halduse bakalaureuseõppes ning rahvusvahelise ärijuhtimise magistriõppes. Alates 2007. aastast on ta olnud Tartu Ülikooli ja Tallinna Tehnikaülikooli avaliku halduse doktorant.
Töökäik
1996 töötas Aet Kiisla Kohtla-Järve kultuurimajas ning 1996–2006 Kiili Gümnaasiumis. Alates 2006. aastast on ta tööl Tartu Ülikooli Narva Kolledžis.
Sport
Aet Kiisla on ultrajooksja ja spordikorraldaja. Ultrajooksus märkimisväärseimad tulemused on 24 tunni jooksus 158,167 km ja kuue päeva jooksus 430,789 km. Kergejõustikuveteranide Eesti meister 5000 m jooksus 2019.
Eustaasia
Eustaasia (ka eustaatiline liikumine) on globaalne maailmamere taseme muutus. Need muutused sõltuvad peamiselt polaaralade jääkatte sulamise intensiivsusest.
Girdeniai
Külas asub Girdeniai linnamägi. Tegemist on aastal 1253 mainitud kuralaste Gėsalai linnusega. Sealne kultuurikiht sai rikutud, kui kohalik agronoom otsustas aastal 1973. korraldada talgud, kaevamaks välja väidetavat linnusesse maetud kulda. Linnus oli kasutusel I aastatuhandest EKr. kuni XIII sajandini. Aastal 1966 korraldas Leedu Ajalooinstituut linnamäel väljakaevamisi.
K3
K3 võib tähendada järgmist:
Wolfgang Späte
Wolfgang Späte (8. september 1911 Dresden – 30. aprill 1997 Edewecht) oli enne Teist maailmasõda üks tuntuim Saksa purilendur ja sõja ajal sõjaväelane Luftwaffe hävituslendur-äss. Üle 600 lahingulennu tulemusena jäi tema arvele 99 allatulistatud vastase lennukit, neist 90 idarindel, ning 5 (kõik Boeing B-17) läänerindel reaktiivlennukil Messerschmitt Me 262. Autasustatud Raudristi Rüütliristiga ja tammelehtedega rüütliristiga.
Späte lõpetas kiitusega Darmstadti kõrgema tehnikakooli. Andeka purilendurina töötas ta välja ja avaldas ta 1938. aastal purilennu optimaalse ülelennuteooria praktilise tabeli, mille alusel leiutas Paul MacCready pärast II maailmasõda oma kuulsa macreadyringi purilennuki variomeetrile. .
1934. aastast kuni sõja alguseni oli Späte Saksa purilennu teaduskeskuse (DFS) kaastöötaja ja katselendur. 1938. aasta 19. Rhöni purilennuvõistluste võitis ta kokkuvõttes mitmevõistluse purilennukil Reiher-1.
Merisaar (laev)
Laev sõitis Euroopa ja Ameerika sadamate vahet Eesti lipu all. 12 juulil 1940 kell 22.31 eskortimata puidukoormaga marsruudil New Orleans – Clyde sõitvat Merisaart ründas saksa allveelaev U-99, kuid torpeedod ei tabanud laeva.
15. juulil 1940 pärast Saksa lennuväe pommitamist Merisaar uppus Queenstownist lõunas.
K5
K5 võib tähendada mitut asja:
Mikalojus Konstantinas Čiurlionis
Mikalojus Konstantinas Čiurlionis (ka M. K. Čiurlionis; 22. september 1875 Varėna, Leedu – 10. aprill 1911 Pustelnik (tänapäeval Marki osa, Poola)) oli leedu maalikunstnik ja helilooja, kes püüdis oma loomingus siduda kahte kunstiala – maalikunsti ja muusikat.
Mõistekesksus
Mõistekesksus (kr logotsentrism, sõna-, mõttekesksus) on aluste või kindla tähenduse keskne mõtlemine, mis ühendab kõik mõttesüsteemid ühe ja kõige üldisema keskme (Jumal, idee, mina, teadvus jne) ümber. Mõistekesksus on idealismi võrdkujund, aga laiema tähendusega kui idealism.
Mikalojus Konstantinas Čiurlionis
Paljud tema maalitud pildid said muusikalised pealkirjad, näiteks "Päikesesonaat", mis koosnes neljast pildist; "Kevadesonaat", samuti neljaosaline pildisari: "Allegro", "Andante", "Skertso" ja "Finaal". Selliseid näiteid leiame tema loomingust teisigi, näiteks pildid pealkirjaga "Prelüüd" ja "Fuuga".
Mõistekesksus
Jacques Derrida nimetas kogu õhtumaa filosoofiat mõistekeskseks (vähemalt alates Platonist ja tipnedes Hegeliga). Mõistekeskne on püüd rajada kogu teadmiste aluspõhi enese pinnalt mõistetavas ja ennast tõestavas loogikas, mõistuses või tões. Ka tavakeel pole neutraalne, vaid sisaldab valmiseeldusi, mis liituvad ühtseks metafüüsikat toetavaks süsteemiks. Mõistekeskne on näiteks kogu teoloogia. Dekonstruktsioon oli Jaques Derridal (teoses "Grammatoloogia"; 1967) mõistekesksuse ja tõeväidete süsteemide peamine lahtivõtmise vahend. Mõistekesksus ja metafüüsika dekonstrueeritakse, et edasi minna matemaatilise märkimisviisiga.
Mikalojus Konstantinas Čiurlionis
Elulugu
Mikalojus sündis organist Konstantinas Čiurlionise ja tema abikaasa Adele Marija Magdalena esimese lapsena. 1878. aastal kolis perekond elama kuurortlinna Druskininkaisse, kus poiss käis 1885. aastani rahvakoolis ja hakkas isa juhatusel muusikat õppima. 1893. aastal astus ta orkestrikooli vürst Mykolas Oginski mõisas, kus mängis orkestris, laulis kooris, komponeeris poloneesid ja mõned masurkad ning alustas maalimist. Vürst Oginski stipendiumi toel õppis noor helilooja aastatel 1894–1899 Varssavi muusikainstituudis klaveri, seejärel muusikateooria, harmoonia, kompositsiooni ja koorijuhtimise alal. Tema diplomitööks oli kantaat koorile ja orkestrile "De profundis". 1901. aasta sügisel alustas ta taas tänu vürsti toetusele õpinguid Leipzigi konservatooriumis. Vürst suri aga järgmisel aastal ning hoolimata vürst Oginski lese toetusest otsustas Čiurlionis õpingud katkestada ning koju naasta.
Mõistekesksus
Üldistatult oli mõistekesksus õhtumaise filosoofia ja tõeväidete süsteemide keskpunkt, mis tugines keele võimule. Mõistekesksus on arusaam olemisest kui täielikust ja ühtsest kohalolust, mis leiab väljenduse kuuletumises, nt jumalale, asjadele jne. Kindlate aluste kesksust mõtlemises ja/või tekstis väljendavad: onto-teleo-logo-fono-fallotsentrism ehk olemis-eesmärgi-sõna-hääliku- ja mehekesksus. Mõistekesksuse probleem on selles, et teksti taust ehk mõjuväli on nii mõjukas, et määrab ka tähenduse.
Mikalojus Konstantinas Čiurlionis
Elulugu
1902. aastal läks ta koos oma vendadega, kes mõlemad õppisid ka muusikat, Varssavisse, kus elatas end eratundide andmisest ning hakkas käima Kausiki joonistuskoolis. Aasta pärast valmisid tema esimesed sümbolistlikud maalid. 1904. aasta kevadel astus ta vastasutatud tarbekunstikallakuga kunstikooli. Sellest perioodist pärinevad tema tsükkel "Torm" ja mitmed vitraažikavandid. 1905. aasta juunis osalesid kaheksa Čiurlionise maali Varssavi Kunstiakadeemia I aastanäitusel ning said hea vastuvõtu osaliseks. 1906. aasta kevadel toimus Peterburis Venemaa kunstiakadeemiate näitus, kus esines ka Varssavi kunstikool ning olid esindatud Čiurlionise tsüklid "See peab juhtuma", "Öö ja päev" ning "Torm". Sama aasta suvel reisis Čiurlionis Ungaris ja Saksamaal ning alustas sümfoonilist poeemi "Meri".
Poeemi lõpetas ta 1907. aastal Varssavis ning alustas samas žanris "Maailma loomist". Juunis Druskininkais viibides maalis ta ligi 50 teost ning komponeeris prelüüde klaverile, töötas kohaliku kooriga ning esitas Mozarti ja Bachi teoseid. Sügisest ootasid teda ees juba uued väljakutsed. Čiurlionis võttis osa Leedu Kunstiseltsi asutamisest, valiti selle eestseisuse asepresidendiks ning sai ülesandeks korraldada II Leedu kunstinäitus. Samal aastal tutvus ta noore kirjaniku Sofija Kymantaitega, kellega kihlus 1908. aasta juulis Palangas. Čiurlionis kavandas oma kihlatu ooperilibretole "Jurate" dekoratsioonid ning kirjutas muusika. Noored laulatati 1. jaanuaril 1909 Plungė lähedase Šateikiai küla kirikus.
K4
K4 võib tähendada järgmist:
Ruiklased
Ruiklased on suur sugukond kureliste seltsist, kuhu kuuluvad väikese kuni keskmise suurusega linnud.
Mikalojus Konstantinas Čiurlionis
Elulugu
1909. aastaks oli Čiurlionis juba nii tuntud, et tema helitöid esitati koos Aleksandr Skrjabini ja Sergei Rahmaninovi teostega. Ta organiseeris III Leedu kunstinäituse Vilniuses, kujundas selle plakati ja kataloogi ning osales ka ise näitusel 30 teosega. Suvel valmis tal üle 20 teose. Sügisel sõitis Čiurlionis Peterburisse, kus kavatses esineda Vene Kunstnike Liidu VII näitusel Peterburis ja Moskvas, kuid kukkus kokku. Tal diagnoositi närvikava kurnatus ning 1910. aasta algul paigutati Varssavi lähedasse Pustelnikis asuvasse sanatooriumisse.
Xenelaphis
Xenelaphis on maoperekond.
Astronoomiamärgid
Astronoomiamärgid on enamasti vana- ja keskajast pärinevad sümbolid, mis astronoomiakirjanduses, eriti kalendreis (kalendrimärk), tähistavad taevakeha, tema aspekti ja faasi ning kuulumist zodiaaki, taevasfääri erilisi punkte ja nädalapäevi.
Mikalojus Konstantinas Čiurlionis
Elulugu
Vene Kunstnike Liidu näitusel Kiievis eksponeeriti 28 Čiurlionise tööd ja seitse teost osalesid ka vene maalikunsti näitusel Pariisis. Sügisel kutsuti ta osa võtma Der Blaue Reiteri näitusest Münchenis ning uuesti ellu kutsutud rühmitus Mir Iskusstva valis ta oma liikmeks.
Xenelaphis
Klassifikatsioon
Perekonda Xenelaphis klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid :
Aravete Raamatukogu
Aravete Raamatukogu on rahvaraamatukogu Järva vallas Aravetel aadressil Piibe mnt 21.
Ruiklased
Ruiklaste sugukonna liike võib leida igalt kontinendilt, kui Antarktikat mitte arvestada. Liike on arvukalt avastatud saartelt. Kõige tavalisemateks elupaikadeks ruiklastele on soostunud ja märjad alad või tihedakasvuline mets. Rääkudele on eriti meelepärased tiheda taimestikuga alad.
Mikalojus Konstantinas Čiurlionis
Muusika
Suur osa tema muusika- ja kunstisteostest on seotud leedu rahvaloominguga. Mõlemal alal oskas ta rahvapärast alget siduda kaasaegse väljenduslaadiga.
Astronoomiamärgid
Kõige rohkem kasutatakse
Ruiklased
Ökoloogia
Kõige tüüpilisemad sugukonna liikmed on levinud tiheda vegetatsiooniga niisketes kasvukeskkondades, näiteks lahtede, soode või jõgede lähedal. Tegemist on omnivooridega, enamik linde pesitseb kõrges ja lopsakas taimestikus. Üldiselt on tegu pelglike ja salatsevate lindudega, keda on raske uurida. Paljud liigid on kiired jooksjad ja kõndijad, sest neil on tugevad jalad ning pikad varbad, mis on hästi kohastunud pehmete ja ebatasaste pindade jaoks. Neile on omapärased lühikesed, ümardunud tiivad ja on seetõttu suhteliselt nõrgad lendajad, ent hoolimata sellest võimelised lendama pikki vahemaid. Saarte liigid muutuvad tihti lennuvõimetuks ja paljud on väljasurnud maismaalt sisse introdutseeritud kasside, rottide ja sigade pärast. Mitmed jõgede lammialadel elutsevad liigid on varjatud ja öise eluviisiga ning neil on lateraalselt lamendunud kehad. Vana Maailm kutsub pikemate nokkadega liike ruikadeks ja lühemate nokkadega liike rääkudeks.
Mikalojus Konstantinas Čiurlionis
Muusika
Čiurlionise loomingus on esikohal klaverimuusika, kuid tal on ka kooritöötlusi rahvalauludest, kammermuusikat jm. Tuntud on näiteks programmilised orkestriteosed "Mets" ja "Meri", kus väljendub helilooja armastus looduse vastu.
Ruiklased
Ökoloogia
Ruikade populatsioon on vähenenud eelkõige inimtegevuse mõju tõttu keskkonnale ning on hinnatud, et mitusada saartel elavat ruigaliiki on välja surnud just inimtegevuse pärast. Mitmed saartel elutsevatest ruigaliikidest on ohustatud ja kaitseorganisatsioonid ning valitsused jätkavad tööd, et vältida nende väljasuremist.
Mikalojus Konstantinas Čiurlionis
Sümfooniline poeem "Meri"
Sümfoonilise poeemi "Meri" ("Jūra") kirjutas Čiurlionis aastail 1903–1907 sümfooniaorkestrile ja orelile. Esiettekanne toimus helilooja 25. surma-aastapäeval 1936. aastal. "Tahaksin luua sümfooniat lainete mühast, saja-aastase metsa salapärasest kõnest, tähtede särast, meie lauludest ja oma piiritust igatsusest," kirjutas helilooja teose kohta oma armastatule.
Ruiklased
Morfoloogia
pisi|Porphyrio hochstetteri pisi|[[Rukkirääk]] pisi|[[Lauk (lind)|Lauk]] pisi|[[Tait]]
Mikalojus Konstantinas Čiurlionis
Sümfooniline poeem "Mets"
Sümfooniline poeem "Mets" ("Miške", 1900–1901) on noore helilooja esimene iseseisev töö, mis oli kirjutatud Varssavis välja kuulutatud konkursile ning tunnistati seal parimaks. Teos kanti esmakordselt ette Peterburis helilooja esimesel surma-aastapäeval 1912. aastal. Siin põimuvad kaks kujundit: saladuslik-muinasjutuline ja tõsieluline-olustikuline.
Ruiklased
Morfoloogia
Ruigad on väikesed kuni keskmise suurusega maaspesitsejad linnud, tegemist on küllaltki homogeense sugukonnaga. Nende pikkus varieerub 12 ja 63 cm ning kaal 20 ja 3000 grammi vahel. Mõnel liigil on pikk kael ja keha lateraalselt (külgmiselt) kokku surutud. Sugukonnas on liigiti kõige varieeruvam noka pikkus: on liike, kelle nokk on pikem kui pea (Ameerikas Rallus longirostri), teistel esineb jällegi lühike ja lai (laukudel) või massiivne (Porphyrio porphyrio) nokk. Vähestel laukudel ja taitudel on noka küljes moodustis – "esikilp", mis kujutab ülemise noka juurest tahasuunatud väljakasvu. Kõige keerulisem esikilp on avastatud Fulica cornuta`lt.
Aravete Raamatukogu
Alates 1. jaanuarist 2020 tegutseb raamatukogu Järva Vallaraamatukogu allüksusena.
Ruiklased
Morfoloogia
Ruiklastel on vähesel määral välja kujunenud suguline dimorfism, mis väljendub nende sulestiku värvuses või suuruses.
Lennuvõimekus ja -võimetus
Ruiklaste tiivad on lühikesed ja ümardunud. Enamik ruiklastest on võimelised lendama, ehkki mitte väga tugevalt, kuid siiski suudavad nad piisavalt kaua lennata, et sõltuvalt aastaaegade vaheldumisest migreeruda. Kuna ruiklaste lennulihased on nõrgalt arenenud, siis rände ajal toimuvate häiringute (tugev tuul) ilmnemisel on nad sagedased eksikülalised ja koloniseerivad mitmeid isoleeritud ookeanisaari. Peale selle eelistavad need linnud rohkem joosta kui lennata, eriti lopsaka rohuga elupaikades. Paljud on sulgimise perioodil lennuvõimetud.
Mitmed saartel elavad ruiklaste liigid on lennuvõimetud, sest väikesed kasvukohad ilma ohustavate kiskjateta on elimineerinud vajaduse lendamiseks või pikkade vahemaade läbimiseks. Lennuvõime nõuab ruiklastelt suuri energiavarusid, sest neil on suur rinnakukiil ja lennulihased, mis võtavad kolmandiku kehakaalust enda alla. Lennulihaste redutseerumine vähendab omakorda ainevahetuse aktiivsust ja nii suudavad linnud liigset energiakulutamist vältida. Seetõttu tagab lennuvõimetus eelise, mis muudab lindudel ellujäämise ja saarte asustamise lihtsamaks tingimustes, kus ressursid on limiteeritud. Saarte ruiklastel võib lennuvõimetus areneda väga aeglaselt; liigil Porzana palmeri kulus 125 000 aastat, et kaotada lennuvõime, mille tulemusena tiivad taandarenesid ja ainuke saadav kasu nendest on tasakaalu hoidmine kiirel jooksmisel.
Käitumisökoloogia
Üldiselt on sugukonna ruiklased esindajad omnivooridest generalistid. Paljud liigid toituvad selgrootutest, kuid ka puuviljadest ja seemnetest. Ainult vähesed liigid toituvad peamiselt taimedest.
Emmu-Aruküla
Emmu-Aruküla on paikkond Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Emmu külas. 1920. aastatel oli see küla staatuses (Aru küla).
Ruiklased
Käitumisökoloogia
Ruiklaste häälitsused varieeruvad liigisiseselt ja on sageli küllaltki kõvad. Enamik meenutab kõlalt vilistusi või kriiksumist-krääksumist, aga teisalt on mõned häälitsused "ebalinnulikud". Valjud häälitsused on eelkõige tähtsad territooriumi määramiseks, tihedas taimestikus orienteerumiseks või öösel, kui on raske üles leida sama liigi isendeid.
Emmu-Aruküla
Emma-Arukülas on sündinud arheoloog Ain Mäesalu.
Ruiklased
Paljunemine
Ruiklaste sigimiskäitumist on vähe ja ebatäpselt uuritud. Arvatakse, et enamik liike on monogaamsed, kuid esineb ka polügüüniat ja polüandriat.
Kõige sagedasem on viis kuni kümme muna pesas, kuid on teada ka ühe- kuni viieteistmunalisi kurnasid.
Kõik kurnas olevad munad ei pruugi kooruda ühel ajal. Tibud muutuvad aktiivseks paari päeva möödudes, jäädes sageli veel vanematest sõltuvaks kuni lennuvõimestumiseni. Tibud muutuvad lennuvõimelisteks ühekuuselt.
Ruiklased ja inimesed
Suurematele ruiklastele peetakse jahti ja nende mune korjatakse söömiseks. Teise maailmasõja ajal suri välja Gallirallus wakensis, sest jaapanlaste väeosa oli isoleeritud varustuslaagrist ja toituti selle liigi munadest.
Gallirallus owstoni on üks saarte liikidest, kelle arvukus on tugevasti langenud sinna sisse viidud võõrliikide pärast.
Xenelaphis
Levila
Levinud Kagu-Aasias: Indoneesias, Malaisias, Tais, Vietnamis ja Singapuris.
Mikalojus Konstantinas Čiurlionis
Sümfooniline poeem "Mets"
Väljendusvahendid on tüüpilised romantilisele muusikale, kuid väljapeetud ja maitsekad. Teosest õhkub kodumaa-armastust, igatsust ja lüürikat. Mõlemad poeemid on romantilise meeleoluga programmilised teosed.
Silp
Silp on ühest või mitmest häälikust koosnev kõneüksus.
Silbid on sõnade fonoloogilised üksused.
Täishäälikuga lõppevat silpi nimetatakse lahtiseks, kaashäälikuga lõppevat silpi aga kinniseks.
Xenelaphis
Välislingid
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Xenelaphis seisuga 20.12.2013.
Ruiklased
Ruiklased ja inimesed
Gallinula chloropus ja Porphyrio martinica on hinnatud kahjurliikideks.
Ohud ja kaitse
Kuna ruiklastel on kalduvus lennuvõimetuse suunas, siis on paljud saarte liigid ohustatud introdutseeritud võõrliikide tõttu. Üks kõige drastilisemaid inimese poolt põhjustatud väljasuremisi leidis aset Vaikse ookeani saartel, kui inimesed koloniseerisid Melaneesia, Polüneesia ja Mikroneesia. Selle protsessi käigus suri välja 750–1800 liiki, millest pooled olid ruiklased. Tänu kaitseorganisatsioonidele õnnestus päästa Gallirallus sylvestris ja Porphyrio hochstetteri, kelle arvukus on aeglaselt tõusma hakanud. Gallirallus owstoni jõudis väljasuremise äärele, kui Guami saarele introdutseeriti Boiga irregularis, pärast seda püüti mõned lindude isendid kinni, kuid taasasustamine pole edu saavutanud.
Süstemaatika ja evolutsioon
Sugukond ruiklased on traditsiooniliselt kõrvuti rühmitatud kahe suurema sugukonnaga – kurglaste ja traplastega. Siia kuuluvad veel mõned primitiivsemad keskmise suurusega amfiibsed linnud. Kurglased, traplased, ruiklased ja "primitiivid" kuuluvad seltsi kurelised Gruiformes. Charles Gald Sibley ja Jon Edward Ahlquist on tuntud kui Sibley-Ahlquist taksonoomia loojatena, mis on laialdaselt Ameerikas tunnustatud ning tõstab sugukonna seltsi Ralliformes. Kuna nende taksonite monofüleetilisus pole päris selge, siis on tegemist küllaltki õigustatud Sibley-Ahlquisti ettepanekuga. Teisest küljest peaks taoline grupp hõlmama päikeselindlased Heliornithidae – üksnes troopikas elav rühm, kes on mõningal määral konvergentsed pütlastega.
Säilinud ja hiljuti välja surnud perekonnad
Peale nende on säilinud veel palju eelajaloolisi ruiklaste perekondi, mida teatakse ainult fossiilsete kivististena, nagu näiteks Rallus eivissensis.
Eesti liikidega perekonnad
pisi|400px|[[Lauk (lind)|Lauk Paunküla veehoidlas]]
Tsüklilisus rahvusvahelistes suhetes
Alates 15. sajandi lõpust on sõjad suurvõimude vahel puhkenud regulaarselt. Seletamaks nii sõdade ja rahude teket kui ka erinevaid protsesse rahvusvahelistes suhetes, on teoreetikud, nagu Nikolai Kondratjev, Arnold Toynbee, Immanuel Wallerstein, Robert Gilpin ja George Modelski, välja tulnud erinevate käsitlustega tsüklilisusest. Kondratjevi teooria keerleb majandusliku tsüklilisuse ümber, teised proovivad seletada sõdade teket. Üheks enim levinud teooriaks on hegemooni teooria, millele on iseloomulik hegemoonide vahetumine, kusjuures igal uuel hegemoonil on sarnased huvid, eesmärgid ja suhtlused. Uue maailmajõu tulek tagab suure sõja järel tasakaalu, kuna hegemoon kujundab enda ümber süsteemi ja loob reegleid. See tagab teatud perioodiks ka tema hegemooni positsiooni.
Teooriad
Nikolai Kondratjev tõi oma majandusliku tsüklilisuse teooria välja juba 1920ndatel, tõestades seda 19. sajandi näitel. Hiljem on sellest tuletatud ka erinevaid alternatiive, jätkamaks Kondratjevi laineid.
Robert Gilpin pakub välja, et tsüklilisus sõltub hegemoonia muutumisest. Tema järgi on rahvusvaheliste suhete kord suvalisel ajaloo hetkel peegeldus riikide materiaalse võimekuse ebavõrdsusest. Selline olukord viib ajapikku uute võimunõudlejateni, mis tekitab konflikti ning mis läheb lõpuks üle hegemoniaalseks sõjaks. Tekib uus maailmakord, mis on uue hegemooni näoline. Gilpini väitel tähendab ajalugu ühe hegemooni vahetumist teisega, mis toimub teatud rütmis.
George Modelski täiustab Gilpini hegemooniteooriat, lisades "maailma juhtkonna"(world leadership) mõiste ja nimetades teooriat "pika tsükli teooriaks". Modelski järgi vahetuvad hegemoonid, kasutades ära tehnoloogilise arengu lainet, majanduskasvu ja endi sõjalist jõudu. Uus hegemoon mõjutab maailmakorda positiivselt, tagades stabiilsuse ning teised riigid, lootes kasu saada, järgnevad uuele hegemoonile. Pika tsükli teooria näitel vahetub maailmapoliitikas kord väga harva teisiti kui sõja läbi. Sõjad on ainsad tegurid, mis suudavad piisavalt suurriike mõjutada, et nad ehitaks koos üles uutmoodi rahvusvahelise ühiskonna ja väldiksid vahetult läbielatut.
Tsüklilisuse vastased
Tsüklilisuse teooriale vastukaaluks on geopoliitiline lähenemine, mis näeb tsüklite asemel progressi, kuna ajalugu ei korda ennast ega saa ka ilmtingimata paremaks. Selle asemel tekivad erinevad võimalused ja muutused, mis leiavad aset riikides, ühiskondades, institutsioonides. Selline lähenemine on iseloomulik liberaalsele koolkonnale. Samuti pakutakse tehnoloogiaarengu kui edasiviiva jõu kõrval välja ka intellektuaalne põhjus – uutmoodi arengud tekivad indiviidi ja grupi mõttetegevuse muutuse tõttu. Lisaks pakub Emanuel Adler välja kognitiivse arengu (cognitive evolutionary), mis keskendub riikidele, kes defineerivad oma rahvuslikud huvid, eesmärgid ja väärtused ning laiendavad neid teistele riikidele.
Tsüklilisus tänapäeval
Tänapäeval on sõdade tekkimise tõenäosus väiksem kui möödunud viiel sajandil, sest tehnoloogia ja rahvusvahelised normid arenevad kiiresti. Joshua Goldsteini sõnul on sõjajõud kui rahvusvaheline mõjujõud vähenemas globaalsüsteemi keerukuse ja riikide vastastikuse sõltuvuse tõttu. Tuumarelvad on liiga võimsad, et neid saaks konfliktide lahendamisel kasutada ning seetõttu väidab Goldstein, et sõjad vajuvad ajaloo unustusehõlma, nagu seda on teinud orjus ja duellid. Tänapäeva konfliktid on keerukamad, mis teeb sõdade ennustamise raskemaks. Tähtis on jälgida, mille nimel riigid konfliktis on.
Łęczna
Łęczna on linn Poolas Lublini vojevoodkonnas, Łęczna maakonna keskus, Łęczna valla halduskeskus. Łęczna asub Lublini kesklinnast umbes 22 km idas. Łęcznat on ürikutes esmamainitud 1252. aastal, Magdeburgi linnaõigused sai 1467. aastal.
Jõe mõis (Käina)
Jõe mõis (saksa keeles Jöe) oli Vaemla mõisa karjamõis Käina kihelkonnas Läänemaal. .
Nurme-rohulutikas
Nurme-rohulutikas (Lygus pratensis) lutikaliste alamseltsi kuuluv putukaliik.
Putukat on ka Eestis.
Licht-Land
Licht-Land oli saksa nudistide ajakiri, mis ilmus aastail 1924–1933.
The Boy Bands Have Won
'''„The Boy Bands Have Won, and All the Copyists and the Tribute Bands and the TV Talent Show Producers Have Won, If We Allow Our Culture to Be Shaped by Mimicry, Whether from Lack of Ideas or from Exaggerated Respect. You Should Never Try to Freeze Culture. What You Can Do Is Recycle That Culture. Take Your Older Brother's Hand-Me-Down Jacket and Re-Style It, Re-Fashion It to the Point Where It Becomes Your Own. But Don't Just Regurgitate Creative History, or Hold Art and Music and Literature as Fixed, Untouchable and Kept Under Glass. The People Who Try to 'Guard' Any Particular Form of Music Are, Like the Copyists and Manufactured Bands, Doing It the Worst Disservice, Because the Only Thing That You Can Do to Music That Will Damage It Is Not Change It, Not Make It Your Own. Because Then It Dies, Then It's Over, Then It's Done, and the Boy Bands Have Won“, lühendatult tavaliselt „The Boy Bands Have Won“''', on ajavahemikus 1982–2012 tegutsenud Briti ansambli Chumbawamba 2008. aastal avaldatud kolmeteistkümnes ja ühtlasi eelviimane stuudioalbum (2010. avaldatud neljateistkümnes stuudioalbum kandis pealkirja „ABCDEFG“).
2020. aasta lõpu seisuga oli albumi 156 sõnast (709 tähemärki) koosnev pealkiri Guinnessi rekordite raamatus kirjas muusikaalbumi pikima pealkirjana.
Sisu
<ol><li>„When an Old Man Dies“ – 0.54</li> <li>„Add Me“ – 3.27</li> <li>„Words Can Save Us“ – 1.52</li> <li>„Hull or Hell“ – 3.31</li> <li>„El Fusilado“ – 2.32</li> <li>„Unpindownable“ – 1.22</li> <li>„I Wish That They'd Sack Me“ – 4.10</li> <li>„Word Bomber“ – 2.13</li> <li>„All Fur Coat & No Knickers“ – 2.12</li> <li>„Fine Line“ – 0.39</li> <li>„Lord Bateman's Motorbike“ – 3.34</li> <li>„A Fine Career“ – 0.47</li> <li>„To A Little Radio“ – 1.08</li> <li>„(Words Flew) Right Around the World“ – 2.15</li> <li>„Sing About Love“ – 1.39</li> <li>„Bury Me Deep“ – 1.37</li> <li>„You Watched Me Dance“ – 0.58</li> <li>„Compliments of Your Waitress“ – 2.43</li> <li>„RIP RP“ – 1.26</li> <li>„Charlie“ – 2.12</li> <li>„The Ogre“ – 0.53</li> <li>„Refugee“ – 2.42</li> <li>„Same Old Same Old“ – 0.59</li> <li>„Waiting for the Bus“ – 2.44</li> <li>„What We Want“ – 0.47</li></ol>
Artistid
Samuti:
Erik Sorga
Erik Sorga (sündinud 8. juulil 1999 Tallinnas) on eesti jalgpallur, kes mängib ründajana Bulgaaria kõrgliiga klubis Plovdivi PFC Lokomotiv ja Eesti jalgpallikoondises.
Tallinna FC Flora
Aastatel 2016–2019 mängis ta Eesti Meistriliiga klubis Tallinna FC Flora. 2019. aastal lõi ta Meistriliigas 31 väravat, millega oli liiga suurim väravakütt.
Plovdivi PFC Lokomotiv
2022. aasta detsembris liitus Sorga Bulgaaria kõrgliiga klubiga Plovdivi PFC Lokomotiv.
Koondisekarjäär
A-koondise debüüdi tegi Sorga 8. juunil 2019 EM 2020 valikturniiri mängus Põhja-Iirimaa vastu. Samas mängus tegi oma debüüdi veel Vlasi Sinjavski. Esimese värava lõi 6. septembril 2019 Valgevenele.
Klubi
''Uuendatud seisuga 17. märts 2023''
Koondis
''Uuendatud seisuga 17. märts 2023''
Kohaliku omavalitsuse korraldus
Kohaliku omavalitsuse korraldus on akadeemiline või rakenduslik avaliku halduse eriala, mis keskendub enim kohalikule omavalitsusele.
Eestis on kohaliku omavalitsuse korraldust õpetatud Sisekaitseakadeemias, nüüd tehakse seda Tartu Ülikooli Narva Kolledžis.
Visgaudžiai
Hüljatud taluase Visgaudžiais|pisi Visgaudžiai (žemaidi Vėsgaudē) on küla Leedus Skuodase rajoonis Ylakiai vallas Apšė jõe ääres.
Küla järgi on saanud Visgaudžiai Karstase kivi, mis halduslikult jääb siiski Dilbikiai külla ja mida kutsutakse ka Kuradikirstuks (Velnio karstas). Külas on Visgaudžiai I ja II kalmistu.
Stockholmi Eesti Segakoor
Koori repertuaaris on olulisel kohal eesti koorimuusika. Koor esineb traditsiooniliselt talve- ja kevadkontserdiga Stockholmis. Lisaks sellele osaleb koor Stockholmi eestlaskonna jaoks olulistel üritustel, nagu vabariigi aastapäeva tähistamine, esimese advendi jumalateenistus ning jõululaupäeva jumalateenistus.
Stockholmi Eesti Segakoori dirigendid on 2015. aasta alguse seisuga Epp Jaansoo, Toomas Tuulse ja Henry Turu. Varem on koori dirigeerinud ka Kaspar Kõrvits, Jaan Seim. Koori proovid toimuvad Stockholmi Eesti Majas.
2012. aastal esines Stockholmi Eesti Segakoor Tallinnas ning Pärnus kavaga "Varjud ja valgus". Koor on esinenud Eestis ka 2004., 2005. ja 2007. aastal. Samuti on segakoor osalenud Eesti üldlaulupidudel. Koor teeb koostööd Göteborgi Eesti Segakooriga, tantsurühmaga Virvel, ansambliga Sweedest Song, kammerkooriga Amabile ning teiste kultuurirühmade ja organisatsioonidega. Koor kuulub Rootsi Eestlaste Liitu.
Kanada palsam
Kanada palsam (balsamum Canadense) on tärpentin, mida valmistatakse tavaliselt palsamnulu vaigust. Samas on selle valmistamiseks kasutatud ka Fraseri nulu ja kanada tsuuga vaiku. (Raal, 12:2010)
Kanada palsam valgub välja, kui torgata läbi puukoores olevad vaigumahutid.
Eeterlikes õlides lahustatud vaik on viskoosne, kleepuv ja värvitu (mõnikord ka kollakas). Õlide aurustumisel muutub see läbipaistvaks kollakaks massiks.
Puhastatud ja filtreeritud Kanada palsam on väga heade optiliste näitajatega. Et tema murdumisnäitaja (1,55) on ligilähedane läätsede valmistamisel kasutatava klaasi omaga (1,52), siis on Kanada palsamit traditsiooniliselt kasutatud optikatööstuses liimina. Samuti on see kasutust leidnud mikroskoopiliste püsipreparaatide valmistamisel.
Kanada palsamit kasutatakse ka droogina. Palsamil on plaastrite, geelide, õlide, salvide ja emulsioonide koostises haavade paranemist soodustav ja põletikuvastane toime. (Raal, 12:2010)
Londoni farmakopöasse kanti Kanada palsam 1788. aastal.
Saba (perekonnanimi)
Perekonnanime Saba (Sabba) on pandud Pajusi ja Uue-Põltsamaa vallas Põltsamaa kihelkonnas Viljandimaal. Nimede eestistamisel määrati Saba-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Kirss, Sabbo ja Soodla. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Fablioo
pisi|Geoffrey Chaucer Fablioo oli keskajal levinud koomiline värssjutužanr, mida viljeldi eriti Prantsusmaal 12.–14. sajandil.
Säilinud on umbes 150 teost, mille autorid on enamasti teadmata. Teosed on satiirilised ja kriitilised kiriku ja aadlike suhtes, mis on ka üks fablioodele iseloomulikke tunnuseid.
Lisaks leidub neis ka moraal või õpetlik osa, mis enamasti antakse teada lõpusalmides. Nad on segunenud folklooriga ja neis esineb mitmeid klassikalisi keskaja kirjandusele omaseid jooni.
Ajalugu
Paljude tänapäeva kirjandusteadlaste arvates pärinevad fabliood Lähis-Idast, kust need levisid ristisõdijatega Euroopasse. Vanim teadaolev fablioo on "Richeu", mis on kirjutatud 12. sajandil.
Teadaolevalt oli esimene fablioosid kirjutanud isik 13. sajandi Prantsuse trubaduur Rutebeuf. On teada, et Rutebeuf oli sel alal professionaal. Fablioode loomine vähenes Prantsusmaal 14. sajandil, mil nende hiilgeaeg oli Inglismaal. Fabliood olid populaarsed linnarahva seas, ehkki nende toon ja olustik oli talupoeglik. Tavaliselt olid fabliood 200–400-realised ja kaheksasilbilise värsiga. Esines lihtsa sisu ja rohmaka vormiga fablioosid, kuid ka kirjanduslikult väga keerukaid teoseid.
Ehkki enamik fablioosid pakatasid satiirist ja õpetlikust komöödiast, esineb ka ümbertöötlusi ballaadidest: näiteks ballaadi "Queen Eleanor's confession" fabliooversioon on "Le Chevalier qui fist sa jame confesse". Peenekoelised ballaadid muutusid fabliooversioonides labasemaks ja omandasid satiirilise alatooni.
Tuntuimad fabliood on tsükkel "Le Roman de Renart" ('Rebaseromaan'), "Gombert et les deus clers", "L'enfant de neige" ja "Bérangier au lonc cul"
Fabliood on olnud paljude teoste inspiratsiooniks või aluseks, usutakse, et Geoffrey Chauceri "Maahärra lugu" on otseselt seotud selle žanri luuletustega)
Teadaolevalt töötas Chaucer mitmeid Prantsusmaal levinud fablioosid ümber (näiteks "Möldri lugu") ning tema kuulsaimat teost "Canterbury lood" on võimalik liigitada fablioode alla.
Fablioode mõju ulatub ka hilisematesse sajanditesse: fablioo elemente võib leida Prantsuse kirjanik Jean de La Fontaine'i, Saksa autori Christian Fürchtegott Gellerti ja Venemaal Ivan Krõlovi teostest.
"Gombert et les deus clers" ("Puusepp ja kaks selli")
Teos jutustab, kuidas kaks rändurit kavaldavad üle puusepa, magades kordamööda tolle kena naise ja ilusa neiueas tütrega. Kui puusepp lõpuks sellest aru saab, annab ta ühele sellile peksa, ent kui teine appi tuleb, siis klobitakse hoopis puusepp ise läbi. Loo moraal oli, et ära ava ust igale hulkurile ehk ei tohi usaldada kedagi. Katkend viimasest lõigust:
"Bérangier au lonc cul" ("Suure tagumikuga Berangier")
Katkend Chauceri versioonist:
Fablioode mõju
Ehkki žanri populaarsus vaibus aja jooksul, said nii mõnedki kuulsad kirjanikud fablioodest inspiratsiooni ja kirjutasid sarnase stiiliga luuletusi.
Muudest tuntumad on Jean de La Fontaine'i manitsevad luuletused. Peale selle kogus kirjanik valme, mis olid rahva seas levinud ning tihti saanud alguse fablioodest.
Võib öelda, et 18. sajandi Prantsusmaal fabliood taaselustusid, kui rahva seas levisid satiirilised ja kõrgkihte solvavad luuletused.
Fablioode mõju on tegelikult palju laiem, sest neis oli esimesi realismi sugemeid. Aja möödudes arenesid žanrist välja valmid.
Venuse sünd (Fragonard)
Vaata ka: Venuse sünd
„Venuse sünd“ (prantsuse keeles „La Naissance de Vénus“) on prantsuse kunstniku Jean-Honoré Fragonardi õlimaal lõuendil.
Easy on Me
"Easy on Me" on inglise laulja ja laulukirjutaja Adele'i laul, mis ilmus 15. oktoobril 2021 Columbia Recordsi kaudu tema neljanda stuudioalbumi "30" (2021) esiksinglina.
Tagamürgihambad
pisi|[[Heterodon nasicus'e ajukolju]] Tagamürgihambad ehk tagavaolised mürgihambad (Ophistoglypha, inglise keeles ophistoglyphous fangs) on spetsiaalne mürgihammaste tüüp teatud madudel. Mõnikord aitavad tagamürgihambad madusid klassifitseerida.
Tagamürgihambad on spetsiaalsed, teistest hammastest veidi pikemad ja hammustamise ajal maomürki väljutavad hambad (vahel ka kihvad), mis asuvad harilikult ülalõualuu tagaosast ning on varustatud vaoga. Nende ülesanne on abistada madusid toitumisel – hambad surutakse saaklooma kehasse.
Sisalikumao (Malpolon) ja liivamao (Psammophis) perekonda kuuluvatel madudel on tagamürgihammastes kõigusoojastele loomadele toksiinina mõjuvat sülge.
Saulītes
Saulītes on küla (vasarnīcu ciems ehk suvilapiirkond) Lätis Valmiera piirkonna Brenguļi vallas. Küla asub valla lääneosas Koiva jõe kaldal. Aastail 2009–2021 kuulus küla Beverīna piirkonda.
Küla jääb Ziemeļgauja kaitstavale maastikule.
Tagamürgihambad
Pikka aega peeti tagamürgihammastega madusid inimestele ohututeks, kuid ka nende madude hammustus võib kergema või koguni raskema astmega mürgistusseisundeid esile kutsuda.
Kui tagamürgihammastega madu inimest hammustab, siis tuleks püüda hammaste suunale vastupidi madu keha küljest eemaldada (hambad on mao suus neelu poole suunatud). Kui toimida valesti, tungivad mao hambad sügavamale hammustuskohta, madu väljutab tõenäoliselt kogu süljevaru ja vigastatud veresooned toimetavad mürgise sülje vereringesse.
In silico
In silico on väljend (termin), mida kasutatakse bioloogilise protsessi kirjeldamiseks arvuti või arvutisimulatsiooni kaudu.
Seajalg
Seajalg on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Seajalg on pandud Vao mõisas Koeru kihelkonnas Järvamaal. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Roperbeķi
Roperbeķi (ka Rotenbergi) on küla (mazciems) Lätis Limbaži piirkonnas Umurga vallas.
Küla kujunes endise Roperbeķi mõisa keskuse juurde, mille häärberisse XIX sajandi lõpuaastatel vallakool rajati. Külas asub Rotenbergi bussipeatus.
Aastal 2007 oli külas 10 elanikku.
Sara Moreira
Sara Isabel Fonseca Moreira (sündinud 17. oktoobril 1985 Santo Tirsos) on Portugali kergejõustiklane (kesk- ja pikamaajooksja).
2016. aastal võitis ta Euroopa meistrivõistlustel esimest korda kavas olnud poolmaratoni. Ta on Euroopa meistrivõistlustelt võitnud veel ühe hõbe- ja pronksmedali. 2013. aastal tuli ta 3000 meetri jooksus Euroopa sisemeistriks.
Pärast 2011. aasta maailmameistrivõistlusi võeti talt positiivne dopinguproov ja ta sai kuuekuulise võistluskeelu.
2014. aasta New Yorgi maratonil sai ta kolmanda koha.
2013. aastal valiti ta Portugali aasta naissportlaseks.
Isiklikud rekordid
Allikas: IAAF
Niidu-rohulutikas
Niidu-rohulutikas (Lygus rugulipennis) lutikaliste alamseltsi kuuluv putukaliik.
Kruusvee
2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kruusvee 8 mehel ja 16 naisel. Perekonnanimede levikult on Kruusvee meeste puhul 14 993. ja naiste puhul 8560. kohal.
Perekonnanime Kruusvee kandja on keskmiselt 47 aasta vanune (mediaanvanus on 43). Perekonnanimi Kruusvee on levinuim Järva maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 1,67.
19. sajandi algul perekonnanimede määramise käigus seda ühelegi perekonnale teadaolevalt ei antud.
1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus vahetati perekonnanimed Gruusvelt, Kruberg, Kruusberg, Kruusvelt perekonnanime Kruusvee vastu. Samas, Kruusvee nime mõne muu perekonnanime vastu keegi ei vahetanud.
Joona Puhakka
pisi| Joona Tapio Puhakka (sündinud 23. juunil 1982 Keraval) on soome endine vettehüppaja.
Ta oli esimene soomlane, kes võitis suurvõistluste medali vettehüpetes. Ta võitis pronksmedali 2003. aasta ujumise maailmameistrivõistlustel Barcelonas 1 m hoolauahüpetes. Euroopa meistrivõistlustelt sai ta 1 ja 3 m hoolauahüpetes kokku kaks kuld-, kaks hõbe- ja kolm pronksmedalit.
Joona Puhakka kandideeris Rahvusliku Koonderakonna nimekirjas 2009. aasta Euroopa Parlamendi valimistel, kuid ei osutunud valituks.
Tiibviljak
Tiibviljak (Pterocarpus) on liblikõieliste sugukonda kuuluv puude perekond.
Liigid
Perekonda kuulub 35 liiki.