cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ust-Ižora
thumb Ust-Ižora on alev Venemaal Peterburi haldusalas Kolpino linnarajoonis. Asub Ižora suubumiskohas Neevasse.
Vööt-käbilind
Toitumine
Sööb peamiselt okaspuuseemneid, Siberis põhiliselt lehise, ka kuuse-, männi- ja seedermänni, Ameerikas tsuuga seemneid. Sööb ka pihlakaid ja suvel toitub palju putukatest.
Vööt-käbilinnu Haiti saare alamliik megaplaga arvatakse vahel liigiks Loxia megaplaga.
Valge joon Võrumaa kohale
"Valge joon Võrumaa kohale" on Jaan Kaplinski kolmas luulekogu, mis ilmus Tallinnas 1972. aastal. Kogu sisaldab 54 aastatel 1967–1968 kirjutatud luuletust.
Ilmumine ja vastuvõtt
"Valge joon Võrumaa kohale" avaldati väikeses formaadis kõvas köites väljaandena, luuletuste vahele oli paigutatud neli Enno Ootsingu graafilist lehte. Pealkiri on võetud seitsmerealisest luuletusest, kus esineb lause "üks lennuk veab valge joone Võrumaa kohale". Pealkirja all seisab tiitellehel alapealkiri: "54 luuletust 1967–1968". Raamatu lõpus on sisukorra asemel iseseisev 54-realine tekst, mille ridadeks on luuletustest nopitud üksikud fraasid (fraaside järjekord vastab luuletuste järjekorrale).
Tekst koosneb lühikestest luuletustest, mille stiil ja rütm on sarnased, rõhutades teksti suhtelist pidevust. Kolmkümmend luuletust on taasavaldatud valikkogus "Käoraamat" ja kogu tekst muutmata järjestusega koondkogus "Kirjutatud", lk 173–225 (puudub ainult "Kiire on eluga kiire filosoofiaga"). Autor on hiljem väitnud, et kirjutas enamiku luuletusi väga kiiresti, ühe bussisõidu vältel Tallinna ja Tartu vahel. Hoolimata raamatu pealkirjast nimetatakse luuletustes kõige sagedamini Tartut ja Emajõge.
Ilmumisaegne kriitika tõstis esile raamatu tihedust ja ühtlust. Leiti, et teksti seob ühtseks tervikuks "sujuv pealkirjadeta killult killule libisemine... mida seesmiselt toetab iga raamatuga süvenev kaplinskilikkus, see suveräänne sisendusjõuline maailm, mis on aja jooksul ehk mõjusidki vastu võtnud, kuid milles need siitpeale enam eristatavad pole, sest on kujunenud iseseisev luuletaja." Samuti arvati, et autor "on vabanenud mina isekusest ja sellest tuleneb, et luuletused ei mõju pealetükkivalt, vaid laotuvad tasapindselt lahti... Sellest ka nii palju pilte, vaateid ja kirjeldusi, milles olulisem on kirjeldatav, mitte kirjeldaja ise."
Michael Weatherly
thumb|right|Michael Weatherly Michael Weatherly, Jr. (sündinud 8. juulil 1968 New Yorgis) on USA näitleja.
Tema tuntuimad seriaalirollid on Logan ehk Eyes Only USA seriaalis "Must ingel" ja eriagent Tony DiNozzo osa draamasarjas "NCIS: Kriminalistid".
Eraelu
Weatherly oli aastatel 1995–1997 abielus oma "The City" kaasnäitleja Amelia Heinlega, kellega tal on poeg August Weatherly. Seriaali "Must ingel" filmimise ajal oli ta mõnda aega kihlatud kaasnäitleja Jessica Albaga. 2009. aastal abiellus Bojana Jankovićuga, kes on elukutselt arst. Neil on 2 last: tütar Olivia (sündinud 2012) ja poeg Liam (sündinud 2013). Neil on saksa lambakoerad Oriana ja Quantum.
Tolerants
Tolerants (inglise dimension tolerance, tolerance) on masinaehituses mõõtme lubatav kõikumise ulatus ehk piirmõõtmete ehk piirhälvete vahe. Tolerants on alati positiivne suurus (märgita, mitteskalaarne). Teda võib tõlgendada ka kui täpsuse määra.
Võtame näiteks mõõdu 35–0,2+0,3. Sellisel juhul on mõõtme lubatav kõikumise ulatus 0,5 mm (|–0,2|+|0,3|=0,5).
Välisriikide aukonsulid Eestis (1938)
Välisriikide aukonsulite loendis on riikide kaupa loetletud välisriikide aukonsulid Eestis 1938. aastal:
Arnold Kristjuhan
Arnold Kristjuhan (sündinud 28. novembril 1969) on eesti rakubioloog, Tartu Ülikooli epigeneetika professor.
Vahevöö pluum
Hüpotees
Pluumi hüpoteesi pakkusid algselt välja John Tuzo Wilson ja William Jason Morgan, et selgitada üle ookeani ulatuvate vulkaaniliste saarte ahelaid. Morgan oli see kes pakkus välja idee, et Wilsoni kirjeldatud kuumad täpid on pluumide põhjustatud. Pärast idee välja pakkumist on tehtud laboratoorseid katseid ja arvutisimulatsioone teooria tõestamiseks ning on kogunud ka populaarsust.
Kuna pluumide kohta ei saa midagi täiesti kindlalt öelda, sest neid ei ole võimalik näha, on tehtud mitmeid ennustusi, näiteks:
Välja on pakutud kaks suures osas iseseisvat konvektiivset protsessi:
Tõestus
Kuigi on inimesi kes kahtlevad vahevöö pluumide olemasolus toetavad mitmed materjalid pluumide hüpoteesi tõesust. Mõned põhilisemad on näiteks lineaarsed vulkaanilised ahelad, väärisgaasid, geofüüsikalised anomaaliad ja geokeemia.
Geofüüsikalised anomaaliad
Pluumi hüpoteesi on kontrollitud ka geofüüsikalisi anomaaliaid uurides, mis arvatakse olevat nendega seotud.
Geokeemia
Ookeanisaartel leiduvad basaalid eristuvad geokeemiliselt nendest, mida leidub ookeani keskahelikkes asuvate ja subduktsioonitsoonidega seotud vulkaanide juures. Need erinevused tulenevad protsessidest, mis toimuvad ookeanilise maakoore ja vahevöö litosfääri subduktsiooni ajal.
Seismoloogia
Seismoloogias kasutatakse loodusliku tekkega seismilisi laineid, et uurida maavärinaid ja Maa siseehitust. Sumbuv tomograafia on selle jaoks hea selle soojustundlikkuse tõttu, mis aitab leida pluume. Üle kolme pluumi, mis on 600-800 km laidad, on tuvastatud kuumade täppide all seda meetodid kasutades. pisi|Näide võimalikest vahevööpluumide asukohtadest. (2010)
Tõnu Kollo
Tõnu Kollo (sündinud 1. juunil 1948) on eesti matemaatik ja õppejõud.
Ta on lõpetanud 1966. aastal Orissaare Keskkooli ja 1971. aastal Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikuna. Füüsika-matemaatikateaduste kandidaat (väitekiri kaitstud 1979. aastal Vilniuse Riiklikus Ülikoolis).
Tartu Ülikooli matemaatilise statistika professor (2004), märtsist 2021 emeriitprofessor.
Keelutsoon
Keelutsoon ehk keeluala ehk keelupiirkond on territoorium, millele on julgeoleku- või muudel kaalutlustel ligipääs piiratud.
Raul-Allan Kiivet
pisi|Raul-Allan Kiivet (2010). Raul-Allan Kiivet (30. november 1960 – 16. september 2021) oli eesti tervishoiuteadlane.
Ta lõpetas 1985. aastal cum laude Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna ravi erialal. 1988. aastal kaitses ta meditsiinidoktorikraadi Tartu Riiklikus Ülikoolis ning 1999. aastal tegi seda Stockholmi Karolinska Instituudis.
Kiivet töötas Tartu Riikliku Ülikooli farmakoloogia instituudis stažöör-uurijana ning assistendina, hiljem dotsendina. Seejärel oli ta aastail 1992–2006 ravimiameti nõunik.
Aastail 2001–2007 oli Kiivet Tartu Ülikooli kliinikumi nõukogu liige ning 1996. aastast kuni surmani arstiteaduskonna tervishoiukorralduse õppetooli professor. Ta on töötanud ka Tartu Ülikooli arstiteaduskonna residentuuri prodekaanina.
Aastatel 1998–2015 oli ta samal ajal ka Tartu Ülikooli tervishoiuinstituudi juht.
Butšatš
pisi|Butšatši vana raekoda pisi|Linn pärast I maailmasõda
Butšatš (poola Buczacz, jidiši בוטשאטש) on linn Ukrainas Ternopili oblastis, Butšatši rajooni keskus. Asub Strõpa jõe mõlemal kaldal.
Aastatel 1340–1569 kuulus linn Poolale, seejärel 1772. aastani Rzeczpospolitale, 1772–1918 Austria-Ungarile ja 1920–1939 Poola Vabariigile.
1802
1802. aasta (MDCCCII) oli 19. sajandi 2. aasta.
Lakk (täpsustus)
"Lakk" on mitmetähenduslik sõna.
Jungholz
Jungholz on vald Austrias Tirooli liidumaal Reutte ringkonnas.
Vallas elas 1. jaanuaril 2010 299 inimest ja valla pindala on 7 km². Valla asustus paikneb Tannheimi orus 1054 m kõrgusel merepinnast.
3. mail 1868 sõlmitud tollilepinguga on Jungholz majanduslikult Baieriga seotud. Enne euro kasutuselevõttu kehtis vallas Saksa mark. Vallas on kolm pangakontorit, mistõttu see on Austria tihedaima pangakontorivõrguga asula (100 elanikku ühe kontori kohta). Austrias kehtiva pangasaladuse tõttu hoiustavad seal oma raha paljud sakslased.
Umbes pooled valla elanikest on Saksamaa kodanikud.
pisi|tühi|Jungholz
Valge kääbus
pisi|320px|Võrdlus valge kääbuse [[IK Pegasi B (keskel) ja A klassi IK Pegasi A (vasakul) ning Päikese (paremal) vahel. See valge kääbus omab pinnatemperatuuri umbes 35 500 K]] Valge kääbus (ka: valge kääbustäht) on väikeste mõõtmetega, väikese heledusega ja väga suure tihedusega nn surnud täht, milles ei toimu enam termotuumareaktsioone ja mis jahtub aeglaselt kuni muutumiseni mustaks kääbuseks.
Tüüpilise valge kääbuse mass on 60% Päikese massist, kuid mõõtmed on vaid veidi suuremad Maa omadest. Suurema osa valgete kääbuste massid jäävad vahemikku 0,5...0,7 Päikese massi, kuid väike osa valgeid kääbuseid on massiga kuni 1,4 Päikese massi.
Kui evolutsiooni lõppfaasi jõudnud punane hiidtäht heidab ära oma vesinikurikkad välimised kihid ning tekib planetaarudu, jääb tähest järele väga kuum ja tihe tuum, mida nimetataksegi valgeks kääbuseks. Edaspidi kiirgab valge kääbus vaid oma sisemise soojuse arvelt. Esialgne valgete kääbuste pinnatemperatuur on väga kõrge: 100 tuhat kraadi ja enamgi. Selline kõrge pinnatemperatuur püsib vaid lühikest aega pärast tekkimist. Kõige kuumemad valged kääbused on ka kõige heledamad ja neid on kergem märgata.
Piisavalt kaua jahtudes saab valgest kääbusest külm must kääbus. Arvatakse, et neid ei ole Universumi eluea jooksul jõudnud tekkida, sest jahtumiseks ei ole olnud piisavalt aega. Kõige vanemate ja jahedamate vaadeldud valgete kääbuste temperatuur on u 4000 K.
Sõltuvalt tähe arengust ja selle massist koosneb tuum kas hapnikust ja süsinikust või siis hapnikust, neoonist ja magneesiumist. Haruldasemad on juhtumid, kus täht on mitmest tähest koosnevas süsteemis massi kaotanud ja tuum koosneb heeliumist.
Kuulsaim Eesti astronoom Ernst Öpik määras oma 1916. aastal avaldatud töös valge kääbuse ο2 Eridani (e. 40 Eri B) tiheduse, saades tulemuseks 25 000 korda suurema tiheduse kui on Päikesel. Sel ajal levinud arusaamad tähtede evolutsioonist ei olnud veel piisavalt arenenud, võimaldamaks teha järeldust nagu tegu oleks täiesti uut tüüpi tähega ning Öpik võttis artikli viimasel leheküljel tulemuse kokku – võimatu. Hilisemad tulemused näitasid, et Öpiku arvutused ja tulemused olid õiged.
Soela väin
19. sajandi ajaloolase, etnograafi ja folkloristi Carl Friedrich Wilhelm Russwurmi järgi tuleneb väina nimi eestirootsi keele sõnast söäl', millega rannarootslased tähistasid hüljest (väina nimi oli eestirootsi keeles Söälasund).
Väina laius on umbes 6 km, põhjas on palju madalikke, kive ja liivikuid. Neid eraldavad mõned kitsad 2–3 m sügavused läbipääsud.
Soela väinas asuvad Pihlalaid, Suurkuiv, Väikekuiv ja Saaparahu.
Soela väina ümbruses asuvad ka Soela sadam ja Sõru sadam.
Sündinud 23. juulil
''Siin loetletakse 23. juulil sündinud tuntud inimesi.
Külli Kingo
Külli Kingo (sündinud 7. aprillil 1972) on eesti arstiteadlane, Tartu Ülikooli dermatoloogia ja veneroloogia professor.
Õppis aastatel 1978–1990 Tartu 10. Keskkoolis ning 1990–1996 Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas (cum laude). Oli 1997–2001 residentuuris dermatoveneroloogia erialal ning õppis 2001–2005 sama eriala doktorantuuris. Kaitses 2005. aastal Tartu Ülikooli juures doktoritöö teemal "The interleukin-10 family cytokines gene polymorphisms in plaque psoriasis" (Interleukiin-10 perekonna tsütokiniinide geenide polümorfismid naastulise psoriaasi puhul; juhendajad Eero Vasar, Sulev Kõks ja Helgi Silm).
Ta on alates 2012. aastast Tartu Ülikooli Kliinikumi Nahakliiniku juhataja ning aastast 2021 ka ülemarst. 2012–2019 oli ta ka Tartu Ülikooli meditsiiniteaduste valdkonna teadusprodekaan.
Alates 2017. aastast kuulub Külli Kingo Tartu Ülikooli senatisse. Aastast 2021 on ta lisaks veel TÜ Kliinikumi 2. kliinilise valdkonna juht, mille koosseisu kuuluvad sisekliinik, nahahaiguste kliinik, hematoloogia-onkoloogia kliinik ja lastekliinik.
Tunnustus
2021 Tartu Ülikooli medal
Isiklikku
Tema ema on Helgi Silm.
Woldemar von Aderkas (1849–1908)
Woldemar Alexander Emanuel Viktor von Aderkas (15/27. aprill 1849 Kuressaare – 7/20. mai 1908 Riia) oli Saaremaa maanõunik, Oti ja Koigi mõisnik.
Woldemar von Aderkas sündis Pöide mõisniku Karl Wilhelm Ottokar von Aderkasi (1806–1869) ja Antoinette Amalie von Wrangelli (1821–1862) pojana.
Ta suri vallalisena ja pärandas Oti ja Koigi mõisa oma nooremale vennale Ottokarile.
Sugupuu
Viited:
Kõiguste bioloogiajaam
Kõiguste bioloogiajaam on mereuurimise välibaas Saaremaa vallas Saaremaal. Rajatud 1972. aastal. Kuulub TÜ Eesti Mereinstituudile. Seal on tegeldud peamiselt merebioloogia ja ihtüoloogiaga.
Praeguse TÜ Eesti Mereinstituudi (varem kandis pikemat aega nime Läänemere Kalamajanduse Teadusliku Uurimise Instituudi Tallinna osakond) Kõiguste välibaas asub Saaremaal Kõiguste lahe ääres. 1972. aastal osteti kohalikult kalakombinaadilt kaks hoonet ja sadam, samal aastal algasid ka väliuuringud - koostöös üleliidulise Kalamajanduse ja Okeanograafia TU Instituudiga katsed sumpades merekalakasvatuse alal. Peale nende, põhilisteks jäänud tööde, on välibaasis tegeldud kalade seire, etoloogia, nn "vee-aluse maja projekti", ihtüopatoloogia, kalade morfoloogia, parasitoloogia jm uuringutega. On kasutatud ka Tartu üliõpilaste ihtüoloogia suvepraktikumi baasina. Välibaasi juhatajaks ja hingeks on olnud Jüri Kolk. Praegu on välibaasi halduriks Urmas Jäe.
Jaamas on töötanud Henn Kukk, Aleksei Turovski, Ahto Järvik jpt.
1801
1801. aasta (MDCCCI) oli 19. sajandi 1. aasta.
Fossa
pisi|Fossa kolju
Fossa (Cryptoprocta ferox) on sugukonda Eupleridae fossa perekonda kuuluv kiskja.
Fossa elab Madagaskari saarel ja on saare suurim imetaja pärast seda, kui temaga samasse perekonda kuuluv hiidfossa umbes tuhande aasta eest välja suri.
Tema tüvepikkus on 61–76 cm ja saba pikkus umbes 66 cm. Fossa kaalub 5,5–8,6 kg ja isased on emastest suuremad.
Madal tihe roostepruun karvastik katab nii keha kui saba. Jalad on lühikesed, pikkade ja teravate sissetõmmatavate küünistega. Oma kehaehituselt ja üldilmelt meenutab fossa suurt kassi, kelle ökoloogilist nišši ta Madagaskaril täidab.
Fossad eelistavad mägiseid vihmametsi ja varjulisi kohti. Nad tegutsevad ka puudel. Neid kohtab kuni 2 km kõrgusel mägedes.
Fossad peavad jahti öösiti ja magavad päeval. Öösiti ründab ta leemureid lausa puu otsas ja püüab muidki loomi, kaasa arvatud kodusea põrsad ja kanad. Mõnikord murrab fossa rohkem kui süüa jaksab. Ühe uurimuse kohaselt moodustavad fossa toidust 94% selgroogsed, sealhulgas leemurid üle poole, tenrekid 9%, sisalikud 9% ja linnud 2%. Ülejäänud loomadest hõlmavad enamuse maod, putuktoidulised ja närilised. Linde püüab ta üksnes maapinnalt. Mõnevõrra sööb ta selgrootuid. 5% toidust moodustavad seemned, aga seni pole teada, kas seemned satuvad fossa sisse seemneid söönud leemurite söömisega või veevajaduse rahuldamiseks söödud puuviljadega. Kui on valida, eelistab ta suuremat saaki väiksemale. Fossa on ainus Madagaskari kiskja, mis suudab jahti pidada kõigile leemuriliikidele, ehkki suurimad neist moodustavad fossa massist kuni 90%. Saagi keskmine suurus sõltub oluliselt elukohast, olles mägedes 40 g, kuivades metsades 480 g ja vihmametsas üle 1 kg.
Nad elavad üksikult, erandiks on paaritumise aeg, mil nad 4–8-isendiliste salkadena koos elavad. Sel ajal minetavad nad oma tavalise ettevaatlikkuse ja võivad muutuda agressiivseks.
Tehistingimustes poegivad fossad detsembri lõpul. Pesakonnas on tavaliselt 2 poega. Vastsündinu mass on umbes 100 g. Silmad avanevad neil 12. elupäeval, pesast väljuvad nad esimest korda 45 päeva vanuselt. Emapiima saavad nad kuni 4 kuud, ehkki liha hakkavad juba varemgi sööma.
Esimest korda kirjeldas fossat teaduslikult Edward Turner Bennett 1833. Looma teaduslik nimi tuleb vanakreeka sõnadest "krypto-", mis tähendab 'peidetud', ja "prokta", mis tähendab 'pärak'. See nimi viitab asjaolule, et looma pärak ei ole nähtav. Liiginimi ferox tähendab ladina keeles 'metsik'. Looma nimi enamikus maailma keeltes, sealhulgas eesti keeles, tuleb malagassi keelest (fossa).
Bennett paigutas fossa tsiibetkaslaste hulka. Aeg-ajalt on hiljem paigutatud teda ka kaslaste sekka. Siiski tuleneb sarnasus kaslastega pigem sanasest eluviisist ja on konvergentset laadi. 1993 tõestati DNA analüüsi abil, et fossa on lähemalt sugulane mangustitele kui kassidele.
Malagassid jagavad fossad kaheks: punasteks ja mustadeks. Teadlased pole musti fossasid leidnud, kuid on usutav, et leidub melanootilisi, üleni musti isendeid. Malagasside silmis on must fossa eraldi liik, punasest märksa suurem, kuid niisuguse liigi olemasolu tuleb pidada ebatõenäoliseks. Need jutud võivad käia mälestuste kohta hiidfossast, mis tuhatkonna aasta eest välja suri. Malagassid on teatanud ka valgetest, nähtavasti albinootilistest isenditest.
Malagassid ei salli fossat, pidades teda ahneks ja agressiivseks. Mõned kardavad fossaliha söömist, uskudes, et need halvad omadused tulevad selle inimese sisse, kes fossaliha sööb. Siiski tunnistati uuritud 14 külast 8 külas, et aeg-ajalt fossat süüakse. Fossadele jahti ei peeta, aga sigade ja kanade kaitseks paigaldatakse lõkse, kuhu fossad aeg-ajalt satuvad.
Esimest korda paljunesid fossad tehistingimustes 1974 Montpellier' loomaaias. Järgmisel aastal, kui kõigis maailma loomaaedades kokku oli veel kõigest 8 fossat, omandas ühe neist Duisburgi loomaaed. Selles loomaaias käivitus edaspidi edukas fossade paljunemise programm ja tänapäeval pärineb enamik loomaaiafossasid Duisburgi asurkonnast.
Fossa kultuuris
Animafilmis "Madagaskar" on pahalasteks fossad. Filmis tegutsevad fossad karjana, mis ei vasta tegelikkusele.
Lessosibirsk
Lessosibirsk on linn Venemaal Krasnojarski krais. Asub Jenissei vasakul kaldal.
Linn loodi 1975. aastal külade liitmise teel.
Gravitatsiooniseadus
pisi|Gravitatsiooniliselt vastastikmõjustuvad massid Newtoni gravitatsiooniseadus on Isaac Newtoni formuleeritud mudel gravitatsiooni kohta. Selle seaduse kohaselt kaks masspunkti tõmbuvad üksteise poole jõuga, mis on võrdeline nende masside korrutisega ning pöördvõrdeline nendevahelise kauguse ruuduga.
Võrrandi kujul esitatakse see: , kus:
Kuigi valem on sõnastatud masspunktide jaoks, jääb see kehtima ka sfäärilise sümmeetriaga massijaotust omavate kehade korral (näiteks raskuskiirendust planeedi pinnal võib ligikaudselt arvutada sama valemi järgi).
Rakendused
Newtoni gravitatsiooniteooria põhilisteks rakendusvaldkondadeks on ballistika (mürskude, rakettide, kosmoselaevade liikumine gravitatsiooniväljas), planeetide jt. taevakehade liikumise analüüs jms. Newton tuletaski oma teooria, lähtudes empiirilistest andmetest planeetide liikumise kohta, mis olid formuleeritud juba varem Kepleri seadustena.
Ants Kurg
pisi|Ants Kurg (2010). Ants Kurg (sündinud 19. detsembril 1962) on eesti biokeemik, Tartu Ülikooli molekulaarse biotehnoloogia professor.
Ta on Eesti Inimesegeneetika Ühingu president.
Valdis Laan
Valdis Laan (sündinud 16. mail 1972) on eesti matemaatik, Tartu Ülikooli algebra professor.
Tiberius Gracchus
pisi|Tiberius Gracchus Tiberius Sempronius Gracchus (168–133 eKr) oli Vana-Rooma poliitik, kes on peamiselt tuntud oma rahvatribuunina esitatud maareformi idee pärast.
Tiberius oli Tiberius Gracchus Maiori ja Cornelia Africana, Scipio Africanuse tütre poeg. Et Scipio naine Aemilia Paula oli Lucius Aemilius Paulus Macedonicuse õde ja Tiberiuse enda õde Sempronia oli Scipio Aemilianuse tütar, siis olid tal väga mõjukad sugulased.
Kolmandas Puunia sõjas teenis Tiberius oma õemehe Aemilius Scipio alluvuses sõjaväetribuunina. 137 eKr sai ta kvestoriks ning vastutas rahu sõlmimise eest Numantias. See sõda läks Roomale halvasti ning Gracchus päästis nõnda tegelikult armee totaalsest lüüasaamisest. Kuid Scipio Aemilianus pidas ta käitumist argpükslikuks, lasi rahu tühistada ning vallutas linna. Alates sellest ajast olid nende suhted äärmiselt halvad.
Friedrich Birkenfeldt
Friedrich Birkenfeldt (2/14. aprill 1833 Haimre – 5/17. detsember 1884 Perm) oli Eestimaa arst.
Peter Asbjørnsen
Asbjørnsen sündis Norras Kristianias klaasissepa pojana. Asbjørnseni ema oli ülimalt ebausklik ning nägi vaimuhaiguse tõttu üleloomulikke olendeid. Asbjørnsen ei olnud kõige tublim õpilane ja on vihjatud, et kool teda eriti ei huvitanud. Tema kooliaegne sõber Carl Andersen on hiljem kirjutanud, et Asbjørnseni kehv edenemine koolis tulenes sellest, et "Rahvajuttude ja muinasjuttude /.../ vastupandamatu veetlus oli liialt tugev." (tsitaat Hanseni biograafiast Asbjørnsenist, 1932) Jørgen Moega tutvus ta koolipoisina Ringerikes. Siiski asus ta Ida-Norras eraõpetajana tööle. 1833. aastal astus ta Kuninglikku Frederiki Ülikooli, kus omandas zooloogi elukutse. Juba kahekümneaastasena alustas ta muinasjuttude ja legendide kirjapanekut. Hiljem rändas Asbjørnsen jutte kogudes läbi kogu Norra.
Friedrich Birkenfeldt
Ta õppis 1854–1859 Tartu ülikooli arstiteaduskonnas, kus omandas 1860 arsti kutse, oli kuni 1876. aastani Märjamaa kihelkonna arst, seejärel asus Venemaale.
Peter Asbjørnsen
Esimene "Norske Folkeeventyr" anti välja 1841. aastal. 1852. avaldati "Norske Folkeeventyri" teine väljaanne ning varsti pärast seda andis Moe oma käsikirjad üle Asbjørnsenile, et pühenduda rohkem vaimulikukohustustele. Pärast 1850. aastat keskendus Asbjørnsen rohkem loodusteadustele. Ta kirjutas ja tõlkis palju zooloogia teemadel ning oli juba varem andnud välja ka kuueköitelise looduslooainelise kogumiku noortele. Ta tõi Norra inimesteni Darwini teoseid ja avastas ühel oma uurimisretkel uue meritähe liigi. Teda hakkas huvitama metsandus ja 1856. aastal õppis ta Norra valitsuse stipendiumi toel metsandust Saksamaal.
Tiberius Gracchus
133 eKr valiti Tiberius rahvatribuuniks ning ta asus tegelema lihtrahva jaoks pakilisima küsimuse, maaprobleemiga. Viimastel sajanditel oli enamik Rooma maadest koondunud jõukate isikute kätte latifundiumiteks, samas kui vaestel inimestel oli liialt väike maatükk, et end elatada. See hakkas mõjutama ka sõjaväe moraali, sest sõjaveteranid pidid saama maatüki, kuid selle suurus üha vähenes. Lahenduseks pakkus Tiberius riigistada enamik latifundiumite maadest ja jagada need siis sõjaväelastele ja teistele maasoovijatele. Ent enamik senati liikmetest, kes ise olid jõukad maaomanikud, olid sellele muidugi vastu. Tiberiuse peavastaseks tõusis teine tema sugulane, pontifex maximus Publius Cornelius Scipio Nausica Serapio, kes ühe Tiberiuse kõne ajal senatis nõudis tema tapmist. Senaatorid sööstsidki talle kallale ning tapsid ta.
Hiljem jätkas maareformi elluviimist Tiberiuse vend Gaius.
Dessau-Roßlau
Dessau-Roßlau on kreisivaba linn Saksamaa idaosas Saksi-Anhalti liidumaal. Asub Mulde jõe suudmes Elbe ääres.
Dessau-Roßlau loodi 1. juulil 2007 Dessau ja Roßlau linna ühinemisel.
Dessaud on esmamainitud 1213. aastal, kuid mõned linnaosad on üle 1000 aasta vanad.
Ōkurayama
thumb Ōkurayama (大倉山) on suusahüppemägi Jaapanis Sapporos,
Sellel mäel on toimunud suusahüpete maailmakarikavõistluste ja Continental Cupi etapid.
Mäerekord on 145 meetrit. Selle püstitas 25. märtsil 2005 jaapanlane Yusuke Kaneko. Mägi ehitati 1972. aasta taliolümpiamängudeks. Olümpiavõitjaks tuli siis poolakas Wojciech Fortuna, kes üllatuslikult võitis napilt šveitslast Walter Steinerit.
2007. aasta suusatamise MM-i võistluste suure mäe maailmameister selgitati sellel mäel. Normaalmäe võistlused toimusid Miyanomori mäel.
1800
1800. aasta (MDCCC) oli 18. sajandi 100. aasta.
Lakid
pisi|Lakkide osakaal, nende asualadel Dagestanis 2002 a. rahvaloenduse järgi pisi|Laki rahvuslipp
2002. aasta rahvaloenduse andmeil elas Venemaal 156 500 lakki ja 2010. aasta rahvaloenduse andmeil 178 630 lakki.
Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 14 lakki.
Nad räägivad nahhi-dagestani keelte hulka kuuluvat laki keelt.
Lakkide traditsiooniliseks tegevusalaks on olnud mägikarjakasvatus.
Tšaturanga
pisi|[[Rādhā ja Krišna tšaturangat mängimas]] Tšaturanga on India mäng, mis on male eelkäija. Seda mängiti juba hiljemalt 600 pKr.
Essonne'i departemang
Essonne'i departemang on 2. järgu haldusüksus (departemang) Île-de-France'i piirkonnas. Ta on saanud nime Essonne'i jõe järgi.
Departemang jaguneb poliitiliselt:
Departemangus on 21 kantonit (alates 2015):
Kütus
Kütus ehk kütteaine on aine, mille põletamisel eraldub soojust ja mida seetõttu kasutatakse energiaallikana, näiteks elektrienergia saamiseks soojuselektrijaamades (kivisüsi, pruunsüsi, masuut, maagaas, põlevkivi, hakkpuit). Kütust kasutatakse toidu valmistamiseks (küttepuit, maagaas), eluaseme soojendamiseks (küttepuit), transpordivahendite ja masinate mootoreis (bensiin, petrooleum, diislikütus), tööstuses jne.
Kütuse täielikul põlemisel saadavat soojushulka (energiat) iseloomustab kütteväärtus.
Kütteliikide võrdlus
Tabel näitab kütteliikide suhtelist võrdlust 2005. aasta lõpu seisuga ja kroonides. Seadmete ja kütuste hinnad on pikas perspektiivis ühesuguste erinevustega, lühiajaliselt võib erinevusi esineda. Kui üks kütteliikidest liigub ära (valdavalt nafta), siis mingi aja jooksul loksuvad ka teised hinnad algsetesse proportsioonidesse tagasi.
Süsiniku jalajälg
Süsiniku jalajälg on kvantitatiivselt väljendatud kasvuhoonegaaside heite koguhulk, mis tekib inimese, ettevõtte vm üksuse või mingi toote/teenuse olelusringi jooksul. Saadud väärtuste järgi on võimalik hinnata inimtegevuse mõju keskkonnale ja eriti kliimamuutustele.
Mõiste päritolu
Mõiste lõi naftatöötlusettevõtte British Petroleum palgatud suhtekorraldusettevõte Ogilvy & Mather, et lükata kliimamuutuse vastutus naftaettevõttelt üksikisikutele. Ettevõte avaldas 2004. aastal süsiniku jalajälje kalkulaatori, mis lasi arvutada, kuidas inimese argitegevus (näiteks tööl käimine, reisimine ja toidu hankimine) süsinikku tekitavad.
Gaius Servilius Ahala
Aastal 439 eKr, kui Spurius Maelius kavatses end kuulutada Rooma kuningaks ja vabariigi kukutada, valis Senat Cincinnatuse diktaatoriks ning too nimetas ratsaväe ülemaks ehk oma peamiseks abiliseks Ahala. Viimane nõudis, et Maelius ilmuks Senati ette ja et ta mõistetaks süüdi riigipöördes. Maelius püüdis aga senaatorite toetajate juurest pageda ja enda toetajate juurde pääseda. Ahala tormas aga talle järele ning tappis ta pistodaga. Hilisemad Rooma autorid, eriti Cicero, pidasid seda üheks silmapaistvaimaks Rooma patriotismi näiteks. Enamik Ahala elust ongi teada ainult hilisemate autorite, näiteks Titus Liviuse kaudu ja päris kindel pole seegi, kas ta tegelikult üldse elas.
Ahala nimi viitab tema etruski päritolule.
Libertaarimperatiiv
Libertaarimperatiiv on Undo Uusi sõnastatud filosoofiline norm. Ta sõnastas selle nii: "Tuleb alati püüda tegutseda kooskõlas teesiga, et omatakse libertaarset vaba tahet", st universaalse determinismiga ühitamatut vaba tahet.
Juhul kui meil on selline vaba tahe, on meie niisugune püüd kooskõlas tõega. Kui meil aga vaba tahet ei ole, ei muuda see püüd midagi, sest ta on niikuinii determineeritud. Seetõttu on see püüd igatahes "episteemiliselt" mõistlik, st mõistlik meie tunnetussituatsioonis.
Struktuurilt sarnaneb libertaarimperatiiv Pascali kihlveoga.
Doppleri efekt
Doppleri efekt on füüsikaline nähtus, mis avaldub selles, et helilaine või elektromagnetlaine registreeritav (tajutav, mõõdetav) sagedus sõltub lainete allika ja vastuvõtja liikumise kiirusest ja suunast. Kui allikas ja vastuvõtja lähenevad teineteisele, siis sagedus suureneb, teineteisest eemaldumisel sagedus väheneb. Sageduse suurenemine on samaväärne lainepikkuse vähenemisega ja vastupidi.
Kõige sagedasem näide Doppleri efektist on sõiduki signaali helikõrguse muutus, kui sõiduk algul läheneb vaatlejale ning hiljem eemaldub vaatlejast. Võrreldes väljuva sagedusega on vastuvõetud sagedus suurem, kui sõiduk läheneb vaatlejale, identne sellega, kui sõiduk on otse vaatleja kõrval ning madalam, kui sõiduk eemaldub vaatlejast.
Doppleri efekti põhjuseks on asjaolu, et kui lainete allikas liigub vaatleja suunas, siis iga üksik laine, mis järjest tekitatakse, on eelmisega võrreldes vaatlejale lähemal. Seega iga laine võtab pisut vähem aega, et jõuda vaatlejani kui sellele eelnev laine, mistõttu kahe järjestikuse lainefrondi jõudmine vaatlejani on kiirem (lainefrontide omavaheline kaugus on vähenenud) ning selle tulemusena sagedus kasvab. Lained on "kokku surutud". Kui aga laineallikas liigub vaatlejast eemale, siis iga järgnev laine lähtub pisut kaugemalt kui eelnev laine. Seega kahe järjestikuse laine kohalejõudmise aeg on suurenenud mistõttu sagedus väheneb. Kahe järjestikuse lainefrondi vaheline kaugus suureneb. Lained on "välja venitatud".
Akustilise Doppleri efekti korral on määravaks nii heli allika kui ka vastuvõtja kiirus keskkonna suhtes. Optilise Doppleri efekti korral on määrav ainult allika ja vastuvõtja liikumise suhteline kiirus.
Heli ja elektromagnetkiirguse sageduse sõltuvust vastuvõtja ja heli- või kiirgusallika liikumise kiirusest põhjendas teoreetiliselt Austria füüsik Christian Doppler 1842. aastal.
Üldine valem
Klassikalises füüsikas, kus allika ja vastuvõtja kiirused keskkonna suhtes on väiksemad kui lainete levimise kiirus keskkonnas, avaldub seos vaadeldava (vastuvõetava) sageduse f ja allika poolt kiiratud sageduse f_0 vahel kujul
kus
Valem kehtib eeldusel, et allikas liigub sirgjooneliselt otse vaatleja suunas. Sagedus väheneb, kui kumbki (allikas või vastuvõtja) liigub teisest eemale.
Kui kiirused v_s ja v_r on väikesed võrreldes laine enda kiirusega, siis on seos vaadeldava sageduse f ja kiiratud sageduse f_0 vahel esitatav ligikaudselt valemiga ja sageduse muutus nendes valemites ning.
Akustiline Doppleri efekt
Liikuva heliallika ja liikuva vastuvõtja korral kirjeldab helisageduse muutumist üldjuhul valem kus on vastuvõetava (kuuldava) heli sagedus ja  heliallika sagedus;  on vastuvõtja liikumiskiirus ja  allika liikumiskiirus;  on heli levimiskiirus (normaaltingimustel).
Ülemine tehtemärk kehtib heliallikate teineteisele lähenemise korral ja alumine eemaldumisel. Kui heliallikas seisab paigal, siis ja kui heliallikas liigub paigalseisva vastuvõtja suhtes, siis.
Vaatleme lähemalt juhtu, kui heliallikas läheneb paigalseisvale vastuvõtjale. Sel juhul saame kirjutada arvutusvalemi kujul
Kui näiteks operatiivauto, mille sisselülitatud sireeni sagedus Hz, läheneb paigalseisvale inimesele (vastuvõtjale) kiirusega 90 km/h ehk 90000/60·60 = 25 m/s, siis kuuleb inimene heli sagedusega
Füüsikaliselt võib tooni kõrgenemist vaadeldud näite andmeil seletada järgmiselt. Sireeni sagedusel 1000 Hz järgnevad õhuvõnkumise laineharjad üksteisele 1/1000 sekundi järel, kusjuures lainepikkus Nii on see seisva sõiduki korral. Kui sõiduk liigub vastuvõtja poole kiirusega = 25 m/s, siis laineharjade vahe lüheneb ja vastuvõtjani jõuavad lained pikkusega Sellele lainepikkusele vastab sagedus mis on sireeni sagedusest kõrgem.
Samamoodi saab arvutada ja seletada sireeni tooni madaldumist, kui allikas vastuvõtjast eemaldub. Vaadeldaval juhul
Esitatud arvutused kehtivad eeldusel, et heliallika liikumised toimuvad otse vastuvõtja poole või sellest eemale. Sel juhul väheneb (ja suureneb) allika kaugus vastuvõtjast ühtlaselt ning üleminek kõrgemalt toonilt madalamale on järsk. Enamasti möödub signaaliallikas vastuvõtjast teatud kauguselt. Sellisel üldjuhul kirjeldab Doppleri nihet paigalseisva vastuvõtja suhtes valem kus \vec{v} on signaaliallika kiirus ja on ajast sõltuv ühikvektor, mis on suunatud signaali allikast vastuvõtja poole.
Teatud kauguselt möödumisel muutub heliallika ja vastuvõtja vahekaugus ebaühtlaselt ja seetõttu toimub ka üleminek kõrgemalt toonilt madalamale sujuvalt.
Optiline Doppleri efekt
Elektromagnetlained levivad ka vaakumis, seega ei vaja nad levimiseks keskkonda (nagu helilained). Kuid kui laineallikas liigub vastuvõtja (jälgija) suhtes, ilmneb samuti sageduste nihe. See relativistlik Doppleri efekt on seletatav sellega, et lained levivad lõpliku, absoluutse kiirusega, milleks on valguse kiirus c. Sageduse muutus sõltub ainult allika ja vastuvõtja suhtelisest kiirusest v; kas seejuures liigub allikas, vastuvõtja või mõlemad, ei mõjuta see sageduse muutumist.
Relatiivsusprintsiibi kohaselt võib iga vaatlejat käsitleda paigalseisvana. Küll aga tuleb Doppleri efekti arvutamisel arvesse võtta vaatleja poole liikuvate lainete relativistlikku ajalist aeglustumist (ingl time dilation). Siis saab arvutada relativistliku Doppleri pikiefekti:
Elektromagnetlainete liikumisel vaatesuunaga risti ilmneb Doppleri ristefekt. See efekt on aga pikiefektist palju väiksem (mõjutab sagedust vähem) ja on sellega võrreldav üksnes väga suurel kiirusel.
Vaatamata sellele, et Doppleri efekti ja astronoomilise punanihke mõjud on sarnased (vaadeldava tähe või galaktika elektromagnetkiirguse sageduse vähenemine), ei või neid nähtusi segi ajada, sest neil on erisugused põhjused. Relativistlik Doppleri efekt on sagedusmuutuse peamine mõjutaja siis, kui lainete saatja ja vastuvõtja aegruumis liiguvad ning nende vahekaugus on suhteliselt väike ja seega nendevahelise ruumi paisumine veel mõju ei avalda. Alates teatud vahekaugusest saavutab ülekaalu aegruumi enda paisumise mõju sagedusele, nii et Doppleri efekti toime võib jätta arvesse võtmata.
Astronoomia
Punanihet kasutatakse ka kosmose paisumise uurimisel kuigi see pole otseselt Doppleri efekt.
Kosmose paisumisel tekkivat punanihet on tihti kutsutud kosmoloogiliseks punanihkeks. Seda saab tuletada üldrelatiivsusteooria formalismi Robertsoni-Walkeri meetrikast. Astronoomias Doppleri efekt sõltub meie teadmistest tähtede mittehomogeense spektri kohta. Tekivad neeldumisjooned hästi defineeritud sagedustel, mis korreleeruvad energiaga, mida on vaja, et ergastada elektrone mitmetes elementides ühelt elektronkihilt teisele. Doppleri efekt on ära tuntav, kuna neeldumisjooned pole alati nendel sagedustel, mida annaks välja statsionaarne valgusallikas.
Kuna sinine valgus omab kõrgemat sagedust kui punane valgus, siis läheneva astronoomilise valgusallika spektrijooned kutsuvad esile sininihke ning kaugenev astronoomiline valgusallikas vastavalt punanihke.
Lähimate tähtedega suurimad radiaalkiirused Päikese suhtes on +308 km/s (BD-15^{\circ} 4041, mida teatakse ka LHS 52 nime all) ning –260 km/s (Woolley 9722, mida teatakse ka Wolf 1106 ja LHS 64). Positiivne radiaalkiirus tähendab, et täht liigub Päikesest eemale, negatiivne seevastu, et täht läheneb Päikesele.
Andy Bolton
Andy Bolton (sündinud 22. jaanuaril 1970) on Suurbritannia jõutõstja.
Elmar Adof
Ta oli Rootsis asuva Eesti Sõjainvaliidide Kapitali esimees.
Isikuline tegumood
Eesti keel
Eesti keeles on tegumoe kategoorial kaks liiget: isikuline tegumood ja umbisikuline tegumood.
Xiangqi
thumb Xiangqi (hiina 象棋; pinyin 'is xiàngqí) ehk Hiina male on male ja shogi ' ga samasse perekonda kuuluv lauamäng, mis on tõenäoliselt arenenud India lauamängust tšaturangast.
Säästev tehnoloogia
Säästev tehnoloogia ehk keskkonnahoidlik tehnoloogia on tehnoloogia, mille kasutamisel ei ületata keskkonna taluvusvõimet, kuid mis tagab inimeste vajaduste rahuldamise.
Säästvad tootmistehnoloogiad on võimalikult vähese energiamahukusega ning kasutatav tooraine või ressurss pärineb kas kasutatud materjalist, taastuvast energiaallikast vms. Sageli on need tooted ka omakorda taaskasutatavad.
Afganistani põhiseadus (2004)
2004. aasta Afganistani põhiseadus on Afganistani Islamivabariigi praegu kehtiv põhiseadus.
Vastavalt Bonni leppele töötas põhiseaduse välja avalikkusega nõu pidav Afgaani Põhiseaduskomisjon.
2003. aasta Loya Jirga kiitis selle 4. jaanuaril 2004 konsensuslikult heaks. Ajutine president Ḩāmid Karzay kirjutas sellele alla 26. jaanuaril 2004.
Rühm Loya Jirga saadikuid eesotsas ‘Abdol Ḩāfez̧ Manşūriga väitis 28. jaanuaril, et versioonis, millele Karzay alla kirjutas, oli vähemalt 15 muudatust võrreldes 4. jaanuaril alla kirjutatud versiooniga. Nad saatsid koopia oma kaebustest ÜRO Abimissioonile Afganistanis, Euroopa Liidule ja endisele kuningale.
Zooloogia ja Botaanika Instituut
Zooloogia ja Botaanika Instituut (lühend ZBI) on olnud pikka aega Eesti keskne bioloogiaalane uurimisasutus. Instituut alustas tegevust 1. jaanuaril 1947. aastal Eesti NSV teaduste akadeemia bioloogia instituudina, mis nimetati zooloogia ja botaanika instituudiks 1952. ZBI rajatud ja kogutud on Eesti suurimad soontaimede, sammalde, seente ja putukate kollektsioonid ning koostatud suurem osa Eesti eluslooduse määrajaid. Nüüdseks on ZBI liitunud Maaülikooliga.
ZBI koosseisu on kuulunud hulk uurimisrühmi. Näiteks 1997. aastal oli ZBIs 6 osakonda (botaanika, mükoloogia, ökofüsioloogia, loomaökoloogia, erizooloogia, hüdrobioloogia) ning lisaks biomeetria rühm, kogude osakond, ja Karl Ernst von Baeri Muuseum.
ZBI-le on kuulunud Puhtu bioloogiajaam, Võrtsjärve Limnoloogiajaam, Akste bioloogiajaam, Taevaskoja bioloogiajaam, Rutja bioloogiajaam, Vooremaa metsaökoloogia jaam. Laelatu bioloogiajaam loodi samuti ZBI teadlaste poolt (kuulus Metsamajanduse ja looduskaitse ministeeriumile).
Aastatel 1948–1964 oli ka Zooloogiamuuseum ZBI alluvuses.
Ajalugu
Loodi 1947. aastal Eesti NSV Teaduste akadeemia uurimisasutusena, esialgu oli selle nimeks TA Bioloogia Instituut.
Aastal 1952 muudeti instituudi nimeks TA Zooloogia ja Botaanika Instituut.
1992. aastal sõlmiti ZBI ja Tartu Ülikooli vahel koostööleping, mille alusel loodi 8 ühisprofessuuri – erizooloogia (Eino Krall), üldzooloogia (Jüri Kärner), loomaökoloogia (Raivo Mänd), hüdrobioloogia (Toomas Saat), ökofüsioloogia (Kalevi Kull), taimeökoloogia (Martin Zobel), botaanika (Jaanus Paal) ja mükoloogia (Kuulo Kalamees).
1997. aastal ühines Eesti Põllumajandusülikooliga (aastast 2005 Eesti Maaülikool), vastavalt sai nimeks EPMÜ Zooloogia ja Botaanika Instituut.
2005. aastal liideti ZBI ja mitu EPMÜ rühma ning moodustati suur EPMÜ Põllumajandus- ja keskkonnainstituut. Sellega ZBI nimi kadus.
ZBI peahooned on asunud Vanemuise tänaval (21) ja Riia tänaval (181; hoone lammutati aastal 2015).
Juhan Tippo
Juhan Tippo (2. november 1874 Tallinn – 3. september 1919 Irboska) oli Eesti töölisliikumise tegelane.
Ta oli Eestimaa Ametiühisuste Kesknõukogu liige ja Eestimaa ametiühisuste I kongressi ettevalmistajaid.
Osales aastast 1905 revolutsioonilises liikumises. Arreteeriti 1908, oli 1909–1917 Siberis sunnitööl. Tapeti Irboska veretöö käigus.
Miyanomori
Miyanomori (jaapani 宮の森) on suusahüppemägi Jaapanis Sapporos.
Mäerekord on 102,5 meetrit. Selle püstitas 13. märtsil 2006 norralane Anders Bardal.
2007. aasta suusatamise MM-i võistluste normaalmäe maailmameister selgus sellel mäel. Suure mäe hüpped toimusid Ōkurayama mäel.
Hastingsi lahing
Hastingsi lahing toimus 14. oktoobril 1066 normannide ja anglosakside vahel, normannide juhiks oli Normandia hertsog William Vallutaja, anglosakside juhiks kuningas Harold Godwinson. Lahinguga algas Normanni vallutus Inglismaal. See toimus umbes 11 km Hastingsist loodes, normannid saavutasid kindla võidu.
Lahingule eelnes lastetu kuningas Edward Usutunnistaja surm 1066. aasta jaanuaris, mille tagajärjel asusid mitmed troonitaotlejad tema trooni pärast võitlema. Harold krooniti peagi peale Edwardi surma kuningaks, kuid teda ähvardasid Williami, oma venna Tostigi ning Norra kuninga Harold III sissetungid. Harold lõi 25. septembril 1066 Stamford Bridge'i lahingus Tostigi ja Harold III väed. Ajal, mil Haroldi väed lahingust taastusid, maabus William enda vägedega 28. septembril 1066 Lõuna-Inglismaal Pevensey külas. Harold oli sunnitud kiiresti lõunasse marssima, käigult jõudusid kogudes.
Taustalugu
Kuningas Edwardiil ei olnud peale tema surma 5. jaanuaril 1066. aastal kindlat troonipärijat ja mitu troonitaotlejat esitasid nõude Inglise troonile. Kuningaks krooniti Harold Godwinson, kõige rikkam ja mõjuvõimsam Inglise aristokraat. Haroldi valitsemise vaidlustasid kohe kaks tugevat naabrit. William väitis, et kuningas Edward oli tooni temale lubanud ning Harold oli sellega nõustunud. Norra kuningas Harold III nõudis samuti Inglise trooni. Tema nõue tugines kokkuleppele tema eelkäia Magnus Hea ja Inglise kuninga Hardeknudi vahel, millega olid nad otsustanud, et kui kumbki sureb ilma pärijata, saab teine Inglismaa ja Norra kuningaks. William ja Harold III asusid kohe oma vägesid koondama ja valmistusid vallutusretkeks.
Harold suutis sissetungivad Norra väed 25. septembril Stamford Bridge'i lahingus tagasi lüüa, kuid lahingu tagajärjel oli Haroldi allesjäänud armee nõrk ja kaugel lõunast.
Taust ja asukoht
Lahingust on palju üksteisele vasturääkivaid kirjeldusi. Kindlalt on teada, et lahing algas laupäeva, 14. oktoobri hommikul kell 9 ja kestis videvikuni. Lahing toimus 11 km Hastingsist loodes, tänapäeva Battle linna asukohas. Lahing toimus kahe künka, Caldbeci künka põhjas ja Telhami künka lõunas, vahel. Lahinguvälja lähedal oli ka soo.
Vägede paigutus ja taktika
Harold paigutas oma väed tiheda formatsiooniga järsu nõlva tippu, rivistuse tiibasid kaitses mets ja nende ees oli soine maastik.
Essonne
Essonne on jõgi Prantsusmaal, Seine'i vasakpoolne lisajõgi.
Jõe pikkus on 97 km.
Essonne läbib peamiselt Loiret' ja Essonne'i departemangu; viimane ongi selle jõe järgi nime saanud.
Essonne on saanud nime jõejumalanna Acionna järgi.
Nacka
thumb|[[Svindersviki pruulikoda Svindersvikeni lahe ääres]] Nacka on osa Stockholmi tiheasustusega paikkonnast, Nacka valla keskus.
Nacka asub Södermanlandi maakonna loodeosas, umbes 5 km kaugusel Stockholmi keskusest.
2000. aasta andmetel oli Nackas 25 170 elanikku.
Nacka on Nacka valla peamine teenindus- ja elamukeskus.
Suurim järv on Järlasjön, mille kogumaht on 8 030 000 m3.
Ajalugu
Nacka sai nime jõest läänes paikneva kõrgendiku Nacke seljandiku (Nacke-bergrygg) järgi.
Kui 1887 liideti kolm kihelkonda Nacka kihelkonnaks ning ehitati  Järlasjöni järvest põhja poole Järla ja Sickla vahele Nacka kirik, hakati Nacka all mõtlema suuremat piirkonda.
Nacka sai linnaks 1949, kui seal oli 15 000 elanikku, ning oli üks viimaseid linnaõigused saanud asulaid Rootsis. Suurema asula kujunemine oli alanud juba 1870ndatel, kui Stockholmi kesklinnast välja kolinud vabrikute juurde kerkis töölisasula. Kui 1993 avati raudtee Saltsjöbanan, sai tee rajaja Knut Agathon Wallenberg kasutada varem  Järla ja Sickla talule kuulunud maad kasutada tööstusettevõtete rajamiseks. Nende seas olid AB de Lavals Ångturbin (1896) ja AB Diesels Motorfabrik (hiljem Atlas Copco) (1898). Kui raudteeliin pikenes, tekkisid varsti eramurajoonid, sealhulgas Storängen (1904) ja Saltsjö-Duvnäs (1907). 1890ndatel lisandusid suured veskitööstused Saltsjöqvarn ja Kvarn AB Tre Kronor. Mitmes muus kohas tekkisid puumajade ja vabrikute asumid, millest suurimad olid Sickla ja Järla. Majanduselus jäi kauaks valdavaks tööstus. Praegu on Nackas tööstusettevõtteid palju vähem ning valdavaks on saanud teenindussektor. Pendelmigratsioon Stockholmi valda on ulatuslik.
Aastal 1971 läks Nacka linn koos Saltsjöbadeni aleviga ja Boo vallaga vastmoodustatud Nacka valla koosseisu.
Hoonestus
Nacka hoonestuses domineeris kaua eramu- ja tööstusrajoonide segu, mis kujunes 19. sajandi lõpus. 20. sajandi keskpaigast on linnapilti sugenenud rohkem korrusmaju. 1950ndatel lisandusid Alphyddan ja Finntorp. Viimane oli algselt mõeldud Nacka ärikeskuseks, kuid 1980ndatel sellest plaanist loobuti.
Aastal 1989 avati ostukeskus Forum Nacka, mis märgistas uue vallakeskuse Värmdövägeni ääres. Forum Nackat ehitatakse ümber, nii et nüüd on see saanud endisest umbes poole suuremaks. Aastal 2002 avati Forum Nacka lähedal läänitee 222 ääres ICA Maxi keti ostukeskus ning 2000. aastaiks ehitati Nacka serval välja hulk suuri korruselamuid ja ärihooneid, sh Stockholm Radio mereraadiokeskus ja merevalvekeskus, mille projekteerimisel on kasutatud "1% põhimõtet" kunstiteoste lisamiseks hoone interjööri.
Janno Lahe
Janno Lahe (sündinud 26. juunil 1978) on eesti õigusteadlane, Tartu Ülikooli deliktiõiguse professor.
Johannes Burchart V
Johannes Burchard V (1683 Tallinn – jaanuar 1738) oli Tallinna apteeker ja linnaarst.
Ta oli apteeker Johannes Burchart IV poeg, õppis isa apteegis ja välismaa ülikoolides (Dr. med.). 1710 määrati ta Tallinna 2. katkuarstiks. Pärast oma ema surma samal aastal võttis ta isa apteegi üle. 20/31. detsembril 1716 määrati ta Tallinna linnaarstiks.
Ta oli abielus Marie Wengleriga (12. september 1688 Lübeck – 1743 Tallinn).
Ta oli Johannes Burchart VI isa.
Lappeenranta lennujaam
Lappeenranta lennujaam  (soome keeles Lappeenrannan lentoasema) (IATA: LPP – ICAO: EFLP) on rahvusvaheline lennujaam Soomes Lappeenrantas, kesklinnast 2 km kaugusel.
Gustaf Banér
thumb|Gustav Axelsson Banér
Lappeenranta lennujaam
2009–2010 teenindas liini Tallinn–Lappeenranta airBaltic.
Gustaf Banér
Gustav Axelsson Banér (1547 Djursholmi loss, Danderyd, Uppland – 20. märts 1600 Linköping) oli Rootsi riigitegelane.
Lappeenranta lennujaam
Statistika
Aastatel 2006–2009 aset leidnud reisijate arvu vähenemise põhjus on peamiselt uue raudtee otseliini Lahti–Kerava avamine septembris 2006. Otsetee lühendas sõiduaega Helsingisse ja tõi kaasa Helsingi lennuliini sulgemise. Märtsist 2010 alustas Ryanair lende Lappeenrantast. AirBaltic lendas novembrist 2009 jaanuarini 2014 Lappeenranta lennujaamast.
Gustaf Banér
Ta oli riiginõunik (1570), Tallinna ja Eestimaa asehaldur aastatel 1588–1590.
Lappeenranta lennujaam
Maapealne transport
Lappeenranta lennujaam on ühendatud linna ja kohaliku raudteejaamaga neljanda bussiliini abil, mis väljub lennujaama terminali eest. Raudteejaam asub lennujaamast 2,5 km kaugusel. Toimib ka taksoteenus.
Kaisma vald
Kaisma vald oli vald Pärnu maakonna põhjaosas. 27. oktoobril 2009 ühines Kaisma vald Vändra vallaga.
Gustaf Banér
Ta mõrvati Linköpingi veresauna ajal, kui hukati Stångebro lahingus vangistatud Karl IX vastased aadlikud, ning maeti Uppsala katedraali.
9. augustil 1582 kinkis kuningas Johan III talle Uexküllide Virtsu vasallilinnuse ümbruses asunud Virtsu (Werder) mõisa Hanila kihelkonnas Läänemaal.
Perekond
Tema vanemad olid rüütel Axel Nilsson Banér (1513–1554) ja Margareta Pedersdotter Bjelke (1510–1557).
Ta abiellus 8. oktoobril 1581 Stockholmis Kristina Svantesdotter Sturega (1559–1619), kes oli riiginõunik ja riigimarssal krahv Svante Sture (1517–1567) ja Märta Eriksdotter Leijonhufvudi (1520–1584) tütar. Abielust sündisid:
20. detsembril 1651 said tema poegade Svante, Pederi, Axeli ja Karli pojad vabahärratiitli ja immatrikuleeriti 1652. aastal nr. 22 all Rootsi rüütelkonda.
Kaisma vald
Kaisma valla naabriteks olid läänes Halinga vald, idas Vändra vald, lõunas Are, Tootsi ja Tori vald ning põhjas Rapla maakond.
Majandus
Vallas tegeldi juba iidsetest aegadest põllumajandusega.
Veel tegeldi vallas metsavarumise, puidutöötlemise, kaubanduse, autotranspordi ja turismiga ning töötas ka väike õmblustsehh.
Valla pindalast oli 51% metsamaad ja 14% haritavat maad.
Maakasutus
Valla pindalast oli 51% metsamaad ja 14% haritavat maad.