cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Karnataka muusika
Tala-süsteem
Karnataka lauljad löövad takti, liigutades kindlate kujundite põhjal käsi üles ja alla ning kasutavad samal ajal sõrmi tempo andmiseks. Tala moodustub kolmest põhilisest osast, mida nimetatakse anga ' deks: laghu, dhrtam ja anudhrtam. Keerulisemad talad võivad sisaldada ka muid osi nagu plutam, guru ja kaakapaadam.
Laghu, dhrtam ' i ja anudhrtam ' i põhjal on võimalik moodustada seitse põhilist tala:
Laghu ' sid on viit tüüpi, mida nimetatakse jaathi ' deks, mis põhinevad erinevatel meetrumimustritel. Viis jaathi ' t korda seitse tala rühma annab 35 põhilist tala, teiste anga ' de kasutamine annab tulemuseks 108 tala.
Improviseerimine
Ragade improviseerimine on india klassikalise muusika hing. Karnataka muusikas tuntud Manodharma Sangeetam või Kalpana Sangeetam (kujundimuusika, music of imagination) sisaldab erinevaid improvisatsioonitüüpe:
Alapana
Alapana (mida vahel nimetatakse ka ragamiks) puhul esitatakse raga või heli ekspositsioon aeglase rütmiseerimata improvisatsioonina, milles raga on kaunistuste aluseks. Alapanat esitades käsitlevad interpreedid ragat algust ja lõppu omava objektina, millel on kindel ajaline ülesehitus.
Alapana puhul esitaja otsekui õpib ragami tundma erinevates nüanssides, lauldes alguses madalamas registris ja liikudes järk-järgult kõrgemale, andes vihjeid esitamisele tuleva laulu kohta.
Niraval
Kuigi niraval koosneb meloodiline improviseeritud variatsioonidest, säilivad originaali meloodia põhimustrid sama kestusega ning meloodialiini iga sõna jääb tala tsüklis kindlale algsele kohale (idam). Meloodialiine esitatakse ka erinevate kiirustega. Esineb topelt, kolme-, nelja- ja isegi kuuekordse kiirusega esitusi.
Ka kõige keerulisemad improvisatsioonid püsivad siiski raga, tempo ja teema piirides.
Kalpanaswaram
Kalpanaswaram, mida tuntakse ka nimetusega swarakalpana, koosneb swara silpnimetustel improviseeritud meloodilistest ja rütmilistest passaažidest. Nagu niravali, nii ka kalpanaswarat lauldakse konkreetse tala tsüklis teatud kindlas kohas ( idam) kindlate swara silpidega. Seetõttu on kalpanaswara puhul rütmistruktuur mõneti ennustatav ja swarasid lauldakse samami (rütmilise tsükli esimene löögi) ajal.
Swara fraase võib laulda kas sama, kahekordse või mõnede interpreetide puhul isegi kolmekordse kiirusega.
Joosep Susi
Töökäik
Alates 2019. aastast töötab ta Tallinna Ülikooli kirjandusõpetuse ja eesti kirjanduse külalis- ja alates 2020. aastast nooremlektorina.
Teadus- ja muu tegevus
Ta uurib nüüdisluulet ja lüürikateooriat, õpetab emakeeleõpetajaid ja on süvenenud kirjandusdidaktika, iseäranis luuledidaktika maailma. Ta on üks kirjandusõpetuse eestkõnelejaid ja populariseerijaid. Ta on kirjandusteoste analüüsile ja tõlgendamisele pühendatud Videoõpsi loengute üks autoreid. 2022. aasta sügisel oli ta koos Lauri Leesiga kirjandusõpetuseteemalise "Kultuurisaate" külaline.
2022. aastal andis Joosep Susi ülevaate lõppevast luuleaastast, alustades oma ülevaadet meenutusega Barack Obama 2014. aasta Eesti-külastusest, kus Obama kasutas oma kõnes ühte värsirida Marie Underi saksa okupatsiooni ajal kirjutatud luuletusest "Päälekaebamine".
Nominatsioonid
Aastatel 2017, 2019, 2020, 2021 on ta olnud Ants Orase arvustuse aastapreemia nominent.
Gilbert Fuchs
Anton Gilbert Fuchs (1871 Graz – 1952) oli saksa iluuisutaja ja entomoloog.
Fuchs esindas Saksa keisririiki 1896. aastal Venemaal Peterburis toimunud esimestel iluuisutamise maailmameistrivõistlustel ning tuli seal esimeseks maailmameistriks. Teist korda tuli ta maailmameistriks 1906. aastal Münchenis.
Gilbert Fuchs oli iseõppija ja harjutas Saksamaal 1892. aastal avatud esimesel kunstjääga liuväljal (Unsöldsche Kunsteisbahn).
Ta avaldas raamatu "Iluuisutamise teooria ja praktika" (saksa keeles "Theorie und Praxis des Kunstlaufes am Eise").
Viljar Veskiväli
Viljar Veskiväli (sündinud 12. mail 1936 Sassukveres) on eesti tööstustegelane ja endine Eesti NSV minister.
Ta lõpetas aastal 1960 Tallinna Polütehnilise Instituudi.
Ta töötas aastatel 1958–1980 Tallinna Masinatehases konstruktorina, tsehhi tehnoloogilise büroo juhatajana, tsehhiülemana, direktori asetäitjana tootmise alal, peainsenerina ja aastast 1973 direktorina.
Ta oli aastast 1966 NLKP liige, aastatel 1986–1990 oli ta EKP Keskkomitee liige; aastast 1991 kuulus ta Eesti Koonderakonda. Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu X ja XI koosseisu saadik. Tema hobideks on kalandus, jahindus ja ehitus.
Karnataka muusika
Tanam
Tanam on üks olulisemaid improvisatsioonivorme, liites endaga Ragam Tanam Pallavi. Vorm on algselt arendatud veena jaoks ning see laieneb ragale silpidega tha, nam, thom, aa, nom, na jne.
Ragam Tanam Pallavi
Ragam, Tanam ja Pallavi on põhiline kontserdil esitatav suurvorm ja samas ka improvisatsiooniline liitvorm. Nagu juba nimetus ütleb, see koosneb raga alapana, tanami ja pallavi liinist. Pallavi liini, mis tavaliselt paikneb aeglases tempos talas, komponeerib tavaliselt esitaja. Niravali kaudu manipuleerib esitaja pallavi liini komplekssetel meloodilisel ja rütmilisel moel. Niraval järgib kalpanaswaramit.
Tani Avartanam
Tani Avartanam vastab kontserdil esitatavale keerulisele löökpillimängija soolole, mida esitatakse tavaliselt pärast kontserdi peateost. Löökpillimängija näitab oma soolo ajal kõiki oma oskusi ja rütmilist ettekujutusvõimet, mistõttu see võib kesta isegi kuni 20 minutit.
Lingayeni laht
Lingayeni laht on laht Lõuna-Hiina meres, Filipiinide saarestiku loodeosas Luzoni saare rannikul.
Lahe pindala on 2100 km², see piirneb Pangasinani ja La Unioni provintsidega. Lahe looduslikeks piirideks on Zambalesi mäed ja Kesk-Kordiljeerid.
Lingayeni lahes asuvad mitmed väikesed saared. Selle lääneosas domineerivad korallrahud, neid leidub paiguti ka lahe idaosas, mida ääristavad liivased rannad. Lingayeni lahe lõunaossa suubub Agno jõgi, seal iseloomustab lahte pehme jõesetetest moodustunud põhjapinnas.
Lingayeni lahe kaldal asuvatest linnadest on olulisimad Pangasinani provintsi keskus Lingayen, samas provintsis asuvad Dagupan City ja Alaminos City ning La Unioni provintsis paiknev San Fernando City. Lahes on rikkalikud kalavarud, mis ülepüügi tõttu on viimastel kümnenditel oluliselt vähenenud. Oluline sissetulekuallikas laheäärsetes provintsides on soola tootmine, mis toimub mereveest soola eraldamise teel.
Lingayeni laht oli oluline strateegiline punkt Teises maailmasõjas. 22. detsembril 1941 randusid Lingayeni lahes Jaapani väed kindralleitnant Masaharu Homma juhtimisel. Sellega algas Jaapani sissetung Filipiinidele. 9. jaanuaril 1945 samas lahes läbi viidud operatsiooniga alustasid Ameerika Ühendriikide ja Austraalia väeüksused Luzoni saare tagasivallutamist jaapanlastelt.
Căzănești
Căzănești on linn Rumeenias Ialomița maakonnas.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Căzănești elanike arv 3271, neist rumeenlasi 83,36%, mustlasi 13,23% ja teistest rahvustest inimesi 0,09%. Rahvus oli teadmata 3,3%-l elanikest.
Căzăneștit on esmamainitud 1579. aastal. Linnaõigused sai Căzănești 29. aprillil 2004.
Jill Biden
Jill Tracy Biden (sünninimega Jacobs, sündinud 3. juunil 1951 Hammontonis New Jerseys) on Ameerika Ühendriikide haridustöötaja, Joe Bideni abikaasa. Temast sai Ameerika Ühendriikide esileedi 20. jaanuaril 2021. 2009–2017 oli ta asepresidendi abikaasana Ameerika Ühendriikide teine leedi.
Tal on bakalaureuse- ja doktorikraad Delaware'i ülikoolist ning magistrikraadid West Chesteri ülikoolist ja Villanova ülikoolist.
Tal on Joe Bideniga ühine laps Ashley Biden.
1970–1975 oli ta abielus Bill Stevensoniga ja kandis nime Jill Tracy Stevenson.
Professionaalsete Maletajate Assotsiatsioon
Professionaalsete Maletajate Assotsiatsioon (inglise keeles Association of Chess Professionals; lühend ACP) on rahvusvaheline mittetulunduslik maleorganisatsioon.
Professionaalsete Maletajate Assotsiatsiooni tegevuse peaeesmärk on elukutseliste maletajate õiguste kaitsmine, male propageerimine ja maleturniiride korraldamine.
ACP liikmeks võivad saada maletajad, kes on saanud naiste rahvusvahelise meistri, rahvusvahelise meistri, naiste suurmeistri või rahvusvahelise suurmeistri nimetuse, samuti (ACP nõukogu heakskiidul) ka muud maletegelased (maletreenerid, malekohtunikud, maleajakirjanikud, maleorganisaatorid ja maleõppejõud).
Aastatel 2012–2018 oli ACP president Emil Sutovsky.
Liepas (Tirza vald)
Küla asub valla keskosas Tirza jõe kaldal. Asulas on Liepase bussipeatus. Külas asuv Lejasvīndedži keskaegne kalmistu on kohaliku kaitse all olev muinsusmälestis.
Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri aastapreemia
Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri aastapreemia on üks kaheksast Eesti Kultuurkapitali välja antavast Eesti Kultuurkapitali aastapreemiast. Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri aastapreemia määratakse aasta jooksul enim silma paistnud rahvakultuuri valdkonna tegelastele.
Rahvakultuuri aastapreemia saaja kandidaadid esitab Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapital ja laureaadi valib välja Eesti Kultuurkapitali nõukogu.
Munajuha
Munajuha (ladina keeles tuba uterina; tuba faloppii; ka: salpinx) on selgroogse emasloomade (sh naise) torukujuline sisesuguelund, mille kaudu kandub munarakk emakasse.
Munajuha areng, asend, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad suuresti erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.
Munajuha puudub lõuatutel kaladel.
Roomajad
Roomajate munajuha on enamikul roomajatel paariline elund, mis areneb lootestaadiumis Mülleri juhast. Munajuha mängib rolli viljastumisel, seemnevedeliku hoidmisel ja transportimisel, munakoore moodustamisel, loodete (loote) elushoidmisel, muna munemisel. Eluspoegivatel roomajatel (vivipaaria) ka platsenta moodustamisel ja poegimisel jms.
Roomajate munajuhadel, millele on omane asümmeetria, eristatakse järgmisi piirkondi: munajuhalehter ja emakas, need on ühenduses kloaagi keskmise osa kusesoolega ja mille kaudu väljutatakse munad ning pojad. Osad autorid aga kasutavad siintoodust erinevaid termineid nagu munajuhakitsus ja munajuhaampull.
Madudel
Ka emaste madude kuse-suguelundkonda kuulub paariline munajuha. Osadel madudel, nagu mõnedel perekonda Tantilla liigitatud madudel, infraseltsi Scolecophidia sugukondadel ahassuumadulased ja pimemadulased ning kahel Anomalepidae maoperekonnal on vasem munajuha atrofeerunud või puudub.
Munajuha histoloogia ja morfoloogia ning asend on liigiti varieeruv ja oleneb ka emase mao reproduktiivsest seisundist.
Munajuha koosneb munajuha lehtrist, suurosast (magnum) ja emakast.
Munajuha funktsioonideks on viljastumine, seemnerakkude säilitamine (vt ka mitmikisadus), munade transport, munakoore formatsioon, kaltsiumi, vee ning toitainete transport munadesse, gaasivahetus, ema-loote toitainete varustuse tagamine ja munade väljutamine.
Seemnerakkude säilitamise täpseid mehhanisme emase mao kehas käesoleval ajal ei tunta. Emakalihaste 'keerdumise' hüpoteesi ei peeta osade uurijate poolt usaldusväärseks. Ka ei ole selge seemnerakkude säilitamise piirkond emase mao kehas, tõenäoliselt on seemnerakud näiteks rästiklastel, kuni ovulatsioonini, hoiul munajuhas aga täpse piirkonna osas pole kokkuleppele jõutud, need on kas munajuhalehtris või emakas.
Patoanatoomia
Vangistuses peetavatel emastel madudel, nagu koerpea-puuboal (Corallus caninus), Corallus enydris enydrisel, tiigerpüütonil (Python molurus bivittatus),Pituophis melanoleucus melanoleucusel ja maisi-roninastikul on avastatud munajuha pahaloomulist kasvajat adenokartsinoomi.
Imetajatel
Imetajatel on munajuha munasarjast emakani viiv juha (paariline), mille kaudu ovotsüüt (munarakk) emakasse liigub.
Naistel
Naise munajuha osad on :
Kumbki munajuha algab munajuhalehtriga ja suubub munajuha emakasuistiku (ostium uterinum tubae) kaudu emakaõõnde.
Munajuha sein
Munajuha sein koosneb :
Munaraku viljastumine toimub, aktiveerunud spermatosoidide saabudes, munajuha ülaosas.
Patoloogia
Inimestel seostatakse munajuhaga mitmeid haiguslikke seisundeid, vahel käsitletakse munajuhahaigusi koos munasarja haiguslike seisunditega.
Esineb ka munajuharasedust.
Munajuha pahaloomulistest kasvajateks esineb adenokartsinoomi.
Jõgise mõis
Jõgise mõis (saksa keeles Jöggis) oli eramõis Valjala kihelkonnas Saaremaal.
Mõisast on teateid alates 1444.
1782. aastal oli ta iseseisev mõis ja 1791 ühendati ostu teel Lööne mõisaga.
Stevan Harnad
pisi|Stevan Harnad 2014. aastal Stevan Robert Harnad (sündinud 2. juunil 1945 Budapestis) on ungari päritolu kognitiivteadlane. Ta on uurinud sümbolite põhinemise probleemi, keelepäritolu problemaatikat ning kategoorilise taju ja õppimise modelleerimist.
Teadustööst väljaspool on ta olnud üks suuremaid avatud juurdepääsu liikumise eestvedajaid.
Elulugu
Ta sai doktorikraadi psühholoogias Princetoni ülikoolist.
Sümbolite põhinemine
1990. aastal sõnastas Harnad ühe sümbolsüsteemidel põhinevatel tehisintellekti ühe põhilisema probleemi – kuidas saavad sellises süsteemis sümbolid tähenduse. Kuigi Harnad esitas oma esialgses, probleemi sõnastavas artiklis teoreetilise mudeli, mille põhjal konstrueeritud tehisintellekt võiks süsteemse kategoriseerimise järel sümbolitele pärismaailmalised vasted leida, ei ole Harnadi loogikal põhinenud süsteemid veel erakordse intelligentsuse märke ilmutanud.
Kategoorialine taju
Harnadi üks kindlamini ja põhjalikumalt konstrueeritud hüpoteese on, et kogu inimmõtlemine ja -tunnetamine põhineb fundamentaalsemal tasemel erinevat sorti asjade kategoriseerimisel. Tema järgi, inimene kui sensomotoorne süsteem, eksisteerib oma sensomotoorsete võimaluste poolt piiratud maailmas, st meie taju- ja mõjusüsteemi piiratus võimaldab meil lävida ainult piiratud hulga asjadega. Kategoriseerimine lubab süsteemil seostada teatud sorti asju teiste teatud sorti asjadega – tekitada kategooriaid. Kategooriate loomulik omadus on, et kategooriasse kuuluvaid liikmeid on võimalik sisemiselt eristada, kuid neil on kõigil teatud invariantne omadus, mis erineb teistesse kategooriatesse kuuluvate liikmete invariantsetest omadustest – kategooriasiseselt moodustub dünaamiline spektrum kõigest, mis võib kategooriasse kuuluda, samas kui kõigi kategooriate kontekstis on kategooria liige alati järsult erinev teiste kategooriate liikmetest. Harnad väidab, et on olemas teatud kategooriad, mis on arenenud evolutsiooniliselt välja nii, et nende omandamine toimub kiiremini kui teiste kategooriate. See siiski ei tähenda, et need on kaasasündinud, vaid et nende õppimine toimub märgatavalt kiiremini, kui teiste kategooriate õppimine. Harnadi vaated on vastuolus teadlastega, kes väidavad, et kategooriad on kuidagi inimestesse sisse kodeeritud, kuigi ta teeb teatud mööndusi Noam Chomsky universaalse grammatika teooriale, leides, et selle kohta on katselisi andmeid, mis annavad märku hüpoteesi potentsiaalsest paikapanevusest.
Esemete läbi kategooriate äratundmine nõuab eseme omaduste hulgast mingisuguse alahulga valimist – abstraktsiooni. Kuna kõik tajutavad objektid suhtuvad kuidagi inimeste sensomotoorsesse süsteemi, siis kõikidest võimalikest omadustest (potentsiaalselt piiramatu hulk omadusi) on juba valik tehtud ning osad meeled või tajumudelid on eelistatumad objekti määratlemisel. Seda eelistatust võib vaadata kui objekti invariantset omadust. Seega, olenemata mille suhtes toimib kategoorilise äratundmise protsess, milliseid omadusi abstraheeritakse või ära tuntakse, fundamentaalsel tasemel koosneb iga kategooria viisidest kuidas selle spetsiifilise kategooria suhtes saab käituda. Järelikult kategooriad määravad mil moel inimesed käituvad ja kuidas nad maailma tajuvad. Välistamata kaasasündinud kategooriataju võimalust, sest tegelikkuses võib aset leida segu kaasasünnitud ja õpitud tajust, leiab Harnad, et õpitud kategooriate olemasolu on paratamatu – kõigil objektidel on alati sensomotoorse süsteemi suhtest mingisugused invariantsed omadused, kuid ei saa välistada võimalust, et kategooriasse kuuluvat elementi ei tunta ära, sest abstraheeritakse valesti. Selleks et asju tuntaks õigesti ära on pikk õppimisprotsess kategooriseerimise meistrite käe all vajalik.
Keelepäritolu
Harnad kirjeldab keelt kui sümbolsüsteemi, mis lubab kategooriaid omandada lihtsalt ja kiirelt, selmet neid omandada keeruliselt läbi otsese kehalise kogemuse. Niimoodi põhjendab ta keele vajalikkust evolutsioonilise eelisena põhiliselt lingvistilise kategooriavarguse positiivsete külgede läbi.
Kirna mõisa kalmistu
Kirna mõisa kalmistu on kalmistu endises Türi kihelkonnas Järvamaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kirna külas Türi vallas Järva maakonnas. Kalmistu jääb Kirna mõisa südamest linnulennult umbes 800 meetri kaugusele loodesse. Kalmistule maetute üldarv ei ole teada, praegu on see jäetud maha ja rüüstatud.
Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Osten-Sackenid umbes 19. sajandi algul hiiemäele. Hiiele omaselt kasvas mäel iidseid pärni. Viimane pärn raiuti maha põhjendusega, et eestlased olevat seal paganaid kummardamas käinud. Sellest kännust on nüüdseks välja kasvanud vähemalt kümneharuline pärn. Selle sama pärna lähedal on paekivist võlvi jäänused, mis arvati olevat salakäigu suue mõisa juurde.
Kalmistul oli ka klassitsistlikus stiilis kabel. Esialgu maeti kabeli põranda alla, kuid peagi ehitati kabeli ukse ette kivist postide ja raudkettidega ümbritsetud ala. Neljast sambast koosneva sammasportikusega kabel meenutas antiiktemplit ja sarnanes mõisa peahoone portikusega. See oli arvatavasti püstitatud peahoone ümberehitamisega sama ajal, 19. sajandi algul.
Nüüdisajal on matusekabel varemeis, neljast sambast on alles kolm ning katus on sisse varisenud. Kalmistu ette, selle kunagise sissesõidutee kohale (mis viis välja Kirna-Virika-Pala teele) on 20. sajandi teisel poolel rajatud siloauk.
Laast (kirjandus)
Laast on proosa väikevorm, proosaminiatuur.
David Beerling
pisi|David Beerling (2014)
Kalvīši
Kalvīši on küla (mazciems) Lätis Gulbene piirkonnas Tirza vallas.
David Beerling
David John Beerling (sündinud 21. juunil 1965 Royal Tunbridge Wellsis Kentis Suurbritannias ) on inglise paleoklimatoloog ja paleobioloog.
Kalvīši
Küla asub valla põhjaosas.
David Beerling
Ta on Sheffieldi Ülikooli looma- ja taimeteaduse osakonna Sorby loodusteaduste professor (Sorby Professor of Natural Sciences). Ühtlasi on ta 2016. aastast kliimamuutuse leevendamise võimalusi uuriva teaduskeskuse Leverhulme Centre for Climate Change Mitigation direktor.
Laast (kirjandus)
Laaste on kirjutanud näiteks Soome kirjanik Juhani Aho, Eesti kirjanikud Juhan Liiv ja Aira Kaal.
1896. aasta iluuisutamise maailmameistrivõistlused
Esimestel maailmameistrivõistlustel tuli maailmameistriks Gilbert Fuchs, hõbemedali võitis Austria iluuisutaja Gustav Hügel ja pronksi sai Venemaa sportlane Georgi Sanders. Teine vene iluuisutaja Nikolai Poduskov jäi viimasele, neljandale kohale.
David Beerling
Haridustee ja töökäik
Ta lõpetas 1987. aastal Walesi Ülikooli Cardiffi Kolledži bakalaureusekraadiga (kiitusega) botaanika erialal. 1990. aastal sai sealtsamast ka doktorikraadi (PhD) tulnuktaimede biogeograafias. Aastatel 1994–2002 oli ta Londoni Kuningliku Seltsi uurimisstipendiaat Sheffieldi Ülikoolis (Royal Society University Research Fellow). 2002. aastal sai ta paleoklimatoloogia professoriks.
Aila (eesnimi)
Aila on naisenimi.
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Aila 9 inimesel.
Hinge surematus
Hinge surematus on mitmes usundis, sealhulgas enamikus kristluse ja islami vooludes oluline kontseptsioon, mille kohaselt on inimesel lisaks maisele, ainelisele ja surelikule kehale ka mittemateriaalne hing, mis jätkab eksistentsi pärast inimese surma. Surematu hing mängib olulist rolli ümbersündide ja surnust ülestõusmisega seotud uskumustes, samuti surmajärgse jumaliku kohtumõistmise, karistuste ja autasude asjus.
Hinge osaline või täielik surematus on levinud ka mitmetes polüteistlikes usundites, näiteks Vana-Egiptuse ja Mesopotaamia usundeis.
Jean Meneses
Jean David Meneses Villarroel (sündinud 16. märtsil 1993 Quillotas) on Tšiili jalgpallur, kes mängib vasaku äärepoolikuna Mehhiko kõrgliiga klubis Club León ja Tšiili jalgpallikoondises.
Hinge surematus
Roomakatoliku kirik kuulutas hinge surematuse eitamise tõsiseks ketserluseks viiendal Lateraani kirikukogul 1513. aastal.
Jean Meneses
Ta alustas klubikarjääri kodulinna klubis San Luis de Quillota, debüteerides Tšiili esiliigas 2012. aastal. Tšiili kõrgliigas mängis ta klubiga esmakordselt 2015. aastal. 2016. aastal liitus ta Tšiili kõrgliiga klubiga Universidad de Concepción. Alates 2018. aasta teisest poolest on ta mänginud Club Leónis.
Tšiili jalgpallikoondises debüteeris Meneses 10. septembril 2019 sõprusmängus Hondurase vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta sama aasta 15. oktoobril sõprusmängus Guinea vastu. Ta kuulus Tšiili koondisse 2021. aasta Copa Américal.
Elektriala
Elektriala on elektri- ja energeetikaajakiri, mis ilmub alates 1999. aasta algusest.
Praegune ilmumissagedus on 8 numbrit aastas, 2019. aasta lõpuks oli ilmunud 150 numbrit. Ajakiri avaldab elektriseadmeid, elektri- ja energiapaigaldisi ning nende käitu hõlmavat aktuaalset teavet, tutvustab uusi normdokumente ja tehnikauudiseid, avaldab reklaami. Ette on nähtud digitaliseerimise, elektripaigaldiste, energeetika, elektrivalgustuse, elektriohutuse, koolituse, uudiste, tähtpäevade, probleemide jm rubriigid. Ajakiri on abiks kõigile neile, kes projekteerivad, ehitavad, haldavad ja kasutavad elektripaigaldisi. Ajakiri annab regulaarset infot Eesti Elektritööde Ettevõtjate Liidu (EETELi) tegevuse ja EETEL-Ekspert OÜ elektrialase koolitustegevuse ja profiõppe kohta ning tutvustab uut erialast kirjandust.
Samo Chalupka
Samo Chalupka (27. veebruar 1812 – 19. mai 1883 Horná Lehota) oli slovaki romantistlik luuletaja.
Eesti Akadeemiline Usundiloo Selts
Eesti Akadeemiline Usundiloo Selts (EAUS) on 3. aprillil 2006 asutatud teadusselts, mis edendab usundiloo teaduslikku uurimist Eestis.
Samo Chalupka
Kirjanikukarjäär
Samo kirjanikukarjäär sai alguse Bratislava Evengeelses Luterlikus Lütseumis, kus ta alustas oma esimeste juttude kirjapanemist nn Tšehhi piibellikus keeles. Tema esimesed luuletused ilmusid 1836. aastal almanahhis "Plody" (Puuvili). Tema kirjutisi iseloomustab patriotism, lojaalsus kodumaale ja inimestele. 1840. aastatel liitus Samo Slovakkia rahvusliku ärkamisliikumisega, et kodifitseerida oma keelt. Tema esimene luulekogumik "Spevy" (Vokaalid, 1868) oli tervenisti pühendatud Slovakkiale.
Eesti Akadeemiline Usundiloo Selts
Seltsi president on Madis Arukask.
Krišna
pisi|Krišna|alt=|400x400px Krišna (sanskriti keeles, devanaagari kirjas कृष्ण Kṛṣṇa 'must', 'tumesinine', 'tume') on hinduistlik jumalus, kes on tuntud eeskätt "Bhagavadgītā" kaudu.
Traditsiooniliselt käsitatakse teda Višnu avataarana; mõnes monoteistlikus koolkonnas nähakse temas ülimat jumalat.
Krišna kerkis hinduismis esile eepilisel ajastul (4. sajand eKr – 4. sajand pKr) ning etendab olulist osa eeposes "Mahābhārata", kus ta on vendade Pāndavate nõuandja ja kaaslane.
Krišna kui jumaluse varasemate arengustaadiumite kohta on vähe teada. Nime sanskritikeelse tähenduse tõttu on arvatud, et algselt võis tegemist olla India põlisasukate jumalusega. Ent seda teooriat on keeruline tõestada, sest juba "Rigvedas" esineb hümnide autoritena Krišna-nimelisi laulikuid (nt VIII, 85; X, 42) ning pärismaalaste madalama positsiooni tõttu aarjalaste võimu all olnud ühiskonnas on ebatõenäoline, et need isikud oleksid olnud pärismaalased. Tõenäoliselt esimene otseselt Krišnale viitav tekstikatke leidub "Chāndogya-upaniṣadis" värsis 3.17.6, kuigi seal ei ole ta jumalikustatud.
Veidi hilisemates hinduistlike legendide kogumikes ehk puraanades ning eelkõige bhakti ehk pühendumuse liikumise alustalaks olevas "Bhāgavata-purāṇas" kujutatakse Krišnat flööti mängiva karjusepoisina. Ent lood Krišnast eksisteerivad mitmesugustes hinduistlikes filosoofilistes ja religioossetes koolkondades. Peamised Krišnaga seotud legende sisaldavad teosed on "Mahābhārata", eelmise lisa "Harivaṃśa", "Bhāgavata-purāṇa" ja "Viṣṇu'-purāṇa".
Krišna kui ülima jumaluse ehk Svayam Bhagavāni kultus kerkis esile keskajal bhakti liikumise kontekstis. Alates 10. sajandist sai Krišnast populaarne tegelane näitekunstis ning tema regionaalsetele tõlgendustele, nagu Venkatešvara Andhras, Jagannatha Orissas, Vithoba Mahārāshtras ning Šrinathji Rājasthānis tekkisid juurde eraldi pühendumuslikud liikumised. 16. sajandil asutati Krišna kultusele tuginev sekt gauḍīya-višnuism, mille ideed on Läänes alates 20. sajandi keskpaigast Rahvusvahelise Krišna Teadvuse Ühingu (International Society for Krishna Consciousness) kaudu laialdaselt kanda kinnitanud.
Nimed ja epiteedid
Sanskritikeelne sõna kṛṣṇa on eelkõige omadussõna, mis tähendab "musta" või "tumesinist". Naissoost nimisõnana tähistab kṛṣṇā "Rigvedas" "ööd" ja "pimedust" ning värsis IV, 16, 13 pimedusevaimu või -deemonit. Lisaks esineb Krišna "Rigvedas" hümnide VIII, 85, X, 42, X, 43 ja X, 44 autorina ning sama nime mainitakse värssides I, 116, 23; I, 117,7; VIII, 85, 3; VIII, 85, 4. Budistlikus "Lalitavistara sūtras" on Krišna tumedate deemonite ülem ning Buddha vaenlane. Tekstis "Viṣṇusahasranāma" ('Višnu tuhat nime') on Krišna märgitud Višnu 57. nimena. Nimest tulenevalt kujutatakse Krišnat kunstis sageli musta või sinisena.
Samuti on Krišna tuntud mitmete teiste epiteetide ja nimede all, mis iseloomustavad temaga seotud legende ja omadusi. Sagedasti on kasutusel Govinda ja Gopāla, mille mõlema tõlkevasteks võiks olla 'lehmakarjus', kuid ka Gopījanapriya ('gopīde poolt armastatu'). Lisaks viidatakse Krišnale väga sageli tema isanimega Vāsudeva. Kasutusel on ka regionaalseid nimeversioone.
Ikonograafia
Krišna on ikonograafias kergesti äratuntav. Kuigi jumaluse nahka kujutatakse kohati musta või tumedana (eriti mūrti ' de puhul), on tema nahk tänapäevasematel kujutistel sagedamini sinine. Tihti kannab ta kollast siidist dhoti ' t ning paabulinnu sulgedest krooni. Levinud traditsiooni kohaselt on ta väike poiss või iseloomulikus lõõgastunud poosis flööti mängiv noormees. Sel juhul seisab ta tavaliselt üks jalg teise ette kõverdatuna ning flööt huultel; teda saadavad lehmad, rõhutades tema määratlust jumaliku karjuse Govindana või karjuseneiude ehk gopī ' de kaaslasena.
Teine sagedasem ikonograafias kujutatav stseen pärineb Kurukšetra lahinguväljalt, kus Krišna "Bhagavadgītā" teksti kohaselt Ardžunale õpetust jagab. Sel puhul esineb Krišna mehena, kellel on tihti hinduistlikus religioosses kunstis levinud jumalustele iseloomulikud detailid, nagu mitu kätt või pead, mis tähistavad vägevust, ning Višnule omased sümbolid, nagu tšakra ehk ratas.
Covox Speech Thing
frame|Laialt kasutatud skeem Covox Speech Thing (või lihtsalt Covox) on primitiivne personaalarvutiga ühendatav väline heliseade digitaalse heli esitamiseks. Seade on elementaarne 8-bitine digitaal-analoogmuundur ja koosneb lihtsast takistiredelist ning analoogheli väljundist (tavaliselt pesa 3,5 mm pistiku sisestamiseks). Seade ühendatakse arvutiga paralleelliidese kaudu.
1986.–1987. aastal turustati lihtsaimat versiooni Ameerika Ühendriikides umbes 70–80 dollari eest, kuid kuna mikroskeem oli väga lihtne ning komponendid odavad, jootsid paljud arvutikasutajad seadme endale ise kokku. Seoses personaalarvutite võidukäiguga 1990. aastate keskpaigast alates, kasutati Covoxit nii Eestis kui ka mujal üsna massiliselt, kuna helikaardid maksid tol ajal keskmise arvutihuvilise jaoks liiga palju ning Covoxi võis oskaja vaid paarikümne krooni eest kokku panna.
Covoxi skeemi disain nõuab väga täpset takistite vahemikku. Tavaliste komponentide kasutamine võib kaasa tuua signaalide segunemise ning helimoonutuse, eriti vaiksemate helide puhul. Sellest hoolimata on Covoxi helikvaliteet PC speakeri helist palju kvaliteetsem; Covox oli ja on ka tänapäeval odav ja lihtne lahendus vanematele arvutitele helivõimekuse lisamiseks.
Ehitus
Kõige elementaarsema Covoxi ehitus sisaldab 8-bitist paralleelsisendiga nn R-2R takistiredeli kujul digitaal-analoogkonverterit, mis võtab sisendist digitaalkujul 8-bitise numbri 0 (00000000) – 255 (11111111) ja tagastab väljundisse relatiivse väärtuse skaalal 0–5 V. Matemaatiliselt tähendab see, et 5 volti jagatakse 255 osaks, millest iga osa väärtus on 5 / 255 = 0,019 V. Konverteri väljundpinge peaks seega olema võrdne binaarse sisendi ja sammu väärtuse korrutisega, ehk nt sisendi 129 korral (10000001 kahendsüsteemis) peaks väljundpinge olema 129 × 0,0019 = 2,451 V.
8 sisendkanalist saabuv digitaalne informatsioon muundatakse vastavaks analoogpingeks läbi R-2R takistiredeli. Paljud kommertslikult toodetud digitaal-analoogmuundurid põhinevad samal lihtsal põhimõttel. R-2R takistivõrk koosneb hulgast kahte võimalikku takistust omavatest takistitest, millest ühe takistuse väärtus on teise takistuse väärtuse kahekordne (levinud on kasutada takisteid 10 000 oomi ja 20 000 oomi). Mida täpsemalt on takistite valimisel järgitud valemit R-2R, seda täpsem on ka lõpptulemus.
Omadused
Oma kõige lihtsamas vormis sai Covox paralleelliidese kaudu 8-bitise digitaalse monosignaali ja muundas selle analoogsignaaliks, mida sai edasi võimendada ja taasesitada läbi kõlarite. Heli diskreetimissagedus (sampling rate) ei olnud Covoxi tasemel riistvaraliselt piiratud, seega teoreetiliselt toetab Covox igasugust sagedust. Paralleelliidese kaudu liigutatava andmevahetuse maksimaalse võimaliku kiiruse limiidi tõttu on aga isegi standardse laserplaadi kvaliteet 44 100 Hz raskesti saavutatav, kui mitte võimatu. Teise piirava faktorina võrreldes "tõeliste" helikaartidega võib välja tuua asjaolu, et taustaheli mängimiseks vajati arvutuslikult nõudlikku katkestuse kasutamist (timer interrupt), kuna otsest mälu poole pöördumist ei olnud võimalik sooritada.
Covoxi edasiarendatud versioonide võimalusi:
Ühilduvus
Covoxi seade ei suutnud küll kvaliteedis võistelda tolleaegsete esimeste levinumate helikaartidega (AdLib, Sound Blaster, Gravis Ultrasound jne), kuid mitmetesse mängudesse, rakendustesse ja platvormidesse oli selle tugi sisse kirjutatud. Nimekaimad neist:
Populaarsed DOS-ipõhised tracker 'id, mida kasutati demoscene 'is, sisaldasid Covoxi tuge, näiteks:
Covoxi tugi oli olemas ka Eesti ettevõtte Bluemoon Interactive poolt 1990. aastate alguses loodud populaarsel muusikatarkvara rakendusel Sound Club, seda nii DOS-i kui ka Windowsi põhistes versioonides.
Et mängudes ja rakendustes, mis otseselt Covoxit ei toetanud, läbi selle ikka heli esitada, loodi ka mitmeid emulaatoreid. Näiteks Virtual SoundBlaster, millega sai Sound Blasteri helikaarti emuleerida, kasutades Covoxit. Teine emulaator, Covoxer, oskas emuleerida Tandy 1000/2000 muusikasüntesaatorit Covoxil. Rakenduste otsene tugi ja emulaatorid aitasid paljus kaasa Covoxi suhtelisele tuntusele ja laiale levikule.
Mitme operatsioonisüsteemi jaoks on olemas seadmedraiverid Covoxi toe paigaldamiseks:
Lisaks lubab DOSBox Covoxi olemasolu emuleerida (Disney Sound Source'ina) arvutis, millel ei ole Covox füüsiliselt külge ühendatud.
Kaare mõis
Kaare mõis (saksa keeles Friedrichshof) oli Rannamõisa mõisa karjamõis Martna kihelkonnas Läänemaal.
Ministeerium
Ministeerium on mingi ala avalikku haldust juhtiv riigivalitsemise keskorgan, mis moodustab osa riigi täitevvõimust. Tavaliselt juhib ministeeriumi minister, ehkki suurema ministeeriumide arvuga riikides võib seda teha ka vanemametnik.
Üldjuhul alluvad ministeeriumid neid juhtivate ministrite kaudu valitsuskabinetile ja peaministrile, presidendile või kantslerile.
Ministeeriumide liigitus varieerub riigiti. Levinumad on välisministeerium, kaitseministeerium, rahandusministeerium ja tervishoiuministeerium.
Eestis on ministeeriumi poliitiline juht tavaliselt minister (ehkki minister võib tegutseda ka iseseisva ministeeriumita, nn portfellita ministrina) ja administratiivne juht kantsler.
Kirjanduses ja filmides esineb ka mitmesuguseid fiktiivseid ministeeriume, näiteks võlukunsti ministeerium Harry Potteri raamatusarjas, tobedate kõnnakute ministeerium ühes Monty Pythoni sketšis ning George Orwelli antiutoopias "1984" tõeministeerium, külluse ministeerium, armastuse ministeerium ja rahuministeerium. ETV telesarjas "Riigimehed" (2010) kulges tegevus sotsiaalse sidususe ministeeriumis.
Irina Preis
Irina Preis (aastani 1986 Irina Zernoklejeva; sündinud 8. augustil 1966 Kaliningradis) on Eesti tehnikateadlane.
Elulugu
Irina Preis on sõjaväelase tütar, venelane ja Sergei Preisi abikaasa.
Lõpetas 1983 Kaliningradi 7. Keskkooli, 1989 Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) mehaanikateaduskonna, tehnikamagister (2000, TTÜ), väitekiri "Karbiidkermiste väsimuskarakteristikud", tehnikadoktor (materjaliteadus, 2004, TTÜ), väitekiri "Fatigue performance and mechanical reliability of cemented carbides" (Tallinn, 2004). Oli 1988–1995 spetsiaalse konstrueerimisbüroo "Efekt" insener-konstruktor, 1995–1998 TTÜ keemiatehnika instituudi laborant, 1998–2005 materjalitehnika instituudi assistent, 2005 – erakorraline lektor.
Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: protsessitehnoloogia ja materjaliteadus: kulumiskindlad materjalid, kulumine ning väsimine, karbiidkermiste tehnoloogia, kaasaegsete materjalide nanostruktuur. 24 teadustrükist.
Sekularism
Sekularism (ilmalik-) on poliitiline ideoloogia, religiooni ja poliitilise võimu, kiriku ja riigi üksteisest eristumisest. Ühiskonnas need valdkonnad võivad olla ja peaksid olema üksteisest ka eraldatud.
Mõiste "sekularism" võeti inglise keeles esimest korda kasutusele 19. sajandil eeskätt ideoloogilises tähenduses. Kõigepealt tähistati selle mõistega õpetust, mille kohaselt peavad moraali aluseks olema ratsionaalsed arutlused inimese heaolust selles maailmas, kusjuures kõrvale tuleb jätta kõik arutlused jumalast või surmajärgsest elust. Hiljem kasutati mõistet "sekularism" üldisemalt veendumuse kohta, et avalikud institutsioonid, eriti aga üldine haridus, peaksid olema sekulaarsed, mitte usulised. 20. sajandil muutus selle mõiste tähendusväli mõiste "sekulaarne" vanemate ja laiemate kaastähenduste tõttu natuke avaramaks. Tihti kasutatakse mõistet "sekularism" koos mõistega "eraldatus", mis on ligikaudne vaste prantsuse mõistele laicisme mida kasutatakse ka teistes keeltes, kuid seni mitte inglise keeles.
Sekularism on täiesti kristlik mõiste. Algkiriku kogetud tagakiusamised andsid kristlastele mõista, et kirikut ja riiki on võimalik üksteisest eraldada. Hilisemad tagakiusamised kirikute endi poolt veensid paljusid kristlasi, et selline eraldatus on vajalik.
Kosmoloogia (filosoofia)
Kosmoloogia on filosoofia haru, mis uurib maailma, selle juhuslikkust, paratamatust, igavesust, ruumilist ja ajalist piiratust, maailmas aset leidvate muutuste formaalseid seadusi, inimese vabadust ja kurjuse päritolu.
Sellisel kujul on kosmoloogiat määratlenud näiteks Georg Wilhelm Friedrich Hegel.
Tiibluu
Tiibluu (ladina os pterygoideum) on paljudel selgroogsetel peas paiknev paariline ajukolju luu, mis asub põhikiilluu tiibjätke pinnal.
Tiibluu areng, anatoomia, asend, kuju ja morfoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.
Inimeste tiibluud ei kirjeldata eraldi luuna, vaid liigitatakse kiilluu koosseisu.
Tiibluu ja hambad
Enamikul tänapäevastel madudel paiknevad uurijate arvates hambad ka tiibluul, v.a infraseltsi Scolecophidia liigitatud maod, kellel ei ole tiibluul hambaid tuvastatud.
Mülleri juha
Mülleri juha  ehk paramesonefroni juha (ladina keeles ductus paramesnonephricus) on selgroogse emaslooma sisesuguelund. Mülleri juha on lootel esinev paariline juha, mis kasvab piki Wolffi juha allapoole ja lõpeb kuse-suguurkega.
isasloomal (sh mehel) rudimentaarne.
Inimesel
Tulevasel naisel arenevad paramesonefroni juhast munajuha, emakas, emakakael, ja tupe ülaosa.
Ajaloolist
Paramesonefroni juha sai nime Saksa arsti, anatoomi ja ihtüoloogi ning herpetoloogi Johannes Peter Mülleri järgi (14. juuli 1801 – 28. aprill 1858), kes uuris paramesonefroni juha arengut (Bildungsgeschichte der Genitalien, 1830).
ICAO kood
ICAO kood võib tähendada järgmist:
Pro Finlandia
Pro Finlandia on Soome Lõvi rüütelkonna teenetemärk, mida antakse kirjanikele ja kunstnikele.
Teenetemärk asutati 10. detsembril 1943 ja anti esmakordselt välja 1945. aastal.
Pro Finlandia medal antakse välismaalastele, selle on aastatel 1944–2015 saanud 37 inimest.
1945–1949
1945
1947
1948
1949
1950–1954
1950
1951
1952
1953
1954
1955–1959
1955
1956
1957
1958
1959
1960–1964
1960
1961
1962
1964
1965–1969
1965
1966
1967
1968
1969
1970–1974
1970
1971
1972
1973
1974
1975–1979
1975
1976
1977
1978
1979
1980–1984
1980
1981
1982
1983
1984
1985–1989
1985
1986
1987
1988
1989
1990–1994
1990
1991
1992
1993
1994
1995–1999
1995
1996
1997
1998
1999
2000–2004
2000
2001
2002
2003
2004
2005–2009
2005
2006
2007
2008
2009
2010–2014
2010
2011
2012
2013
2014
2015–2019
2015
Välismaalastest teenetemärgi saajad
1940.–1960. aastatel on teenetemärgi saanud 32 välismaalast, nende seas on kõige rohkem Rootsi kodakondseid. Järgnevatel aastakümnenditel on välismaalastele Pro Finlandiat harva antud.
Gruusia köök
Gruusia köök on grusiinide toiduvalmistamise traditsioon. Gruusia köök kitsamas mõttes on Gruusia rahvustoidud, nende valmistamine ja tarvitamine.
Gruusia köögis valmistatavad road sisaldavad palju liha ja vürtse, vürtsikas supp hartšoo ja juustupirukas hatšapuri on tuntud ka mitmel pool mujal maailmas. Lihatoitude juurde serveeritakse rohkelt juurviljadest valmistatud salateid.
Suupisted
Suupisted kuuluvad nii lihtsa kui ka piduliku söömaaja juurde, näiteks suluguni juust, baklažaanirullid Kreeka pähklitega, värsked või marineeritud köögiviljad jpm. Ka oad, kapsas, spinat, baklažaanid pähklite ja küüslauguga.
Kuumadest suupistetest on kõige tuntum kutš-matši: Kreeka pähklite, maitserohelise ja küüslauguga mooritud kanamaks ja kanasüda.
Väga palju valmistatakse suupisteid baklažaaniga.
Igapäevase menüü osa on ka mžaveuli (kodused marineeritud kurgid), rohelised tomatid, paprika, küüslauk, kapsas, kappar.
Supid
Kõige tuntumad supid on hartšoo, tsihirtma, hashi. Hashi on rasvane veiselihast supp, mille kõrvale pakutakse küüslauku ja lavašši.
Lihatoidud
Gruusia mägisematelt aladelt pärit rammusaid liha-puljongitäidisega hinkaale süüakse näppude vahelt.
Piduroogadest on kõige tuntum satsivi, vürtsikas külm raguu kanalihast.
Igapäevatoitudest süüakse kõige sagedamini odžahurit, tomati-sibulakastmes hautatud vürtsikat sealiha kartuliga.
Tšašušuli, tomati-sibulakastmes mooritud veiseliha on samuti levinud.
Desserdid
Magustoitude hulka kuuluvad nt gozinakid, tsurhella ja pelamushi.
Joogid
Väga palju juuakse Gruusia veine.
Jauntirza
Jauntirza on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Gulbene piirkonnas Tirza vallas.
Küla asub valla põhjaosas. Asulas on Jauntirza bussipeatus.
Jacques Collin de Plancy
pisi|Jacques Auguste Simon Collin de Plancy Jacques Collin de Plancy (täielik nimi Jacques Auguste Simon Collin de Plancy; 30. jaanuar 1794 – 13. jaanuar 1881) oli Prantsusmaa kirjanik. Põhiliselt kirjutas ta okultismi ja demonoloogia kohta. Samuti oli ta tüpograaf ning andis välja vanu kroonikaid, legende ja enda luuletusi.
Oli vaba mõtleja, kes oli Voltaire'i mõju all. Aastatel 1830–1837 elas Brüsselis. Pärast seda, kui ta tagasi Prantsusmaale tuli, sai temast katoliiklane.
Ta suri 86-aastaselt.
Berit Talpsepp-Jaanisoo
pisi|2015 Berit Talpsepp-Jaanisoo (sündinud 1984 Tartus) on eesti kunstnik.
Ta lõpetas aastal 2003 Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Ta on õppinud Tartu Kunstikoolis (2003–2007) ja Eesti Kunstiakadeemias (2007–2010) skulptuuri erialal ning lõpetanud 2011. aastal Glasgow' kunstikooli magistrikraadiga.
Talpsepp-Jaanisoo viljeleb skulptuuri ja fotograafiat, sageli neid valdkondi oma teostes ühendades.
Ta elab ja töötab Soomes. Tema teoste näitused on toimunud peamiselt Eestis, Soomes ja Suurbritannias, kuid ka Lätis, Uruguays, Bosnias ja Hertsegoviinas ning Serbias. .
Tema teoseid on muu hulgas eksponeeritud Helsingis Kiasma kunstimuuseumis.
Harilik majaämblik
Harilik majaämblik (Tegenaria domestica) on majaämbliku perekonda kuuluv ämblik.
Ta on tavalisim majades elav ämblikulaadne Eestis.
The Joy of Philosophy
"The Joy of Philosophy: Thinking Thin versus the Passionate Life" (Rõõm filosoofiast: hõre mõtlemine ja kirglik elu) on Robert Solomoni filosoofiline raamat. See ilmus Oxford University Pressi väljaandel 1999.
Eessõna
"Rõõm" ei ole professionaalses filosoofias respektaabel sõna. Friedrich Nietzschet, kelle jaoks filosoofia oli rõõmus tarkus, peetakse mittefilosoofiks. Tema stiil on liiga võbelev, sarkastiline ja teravmeelne, liiga isiklik. Ta on liiga lõbus. Ta on tantsija, filosoofiline alttõmbaja, ironist Sokratese traditsioonis, naljamees, kelle filosoofiasse kuuluvad tervisenõuanded, retseptid, klatš, kleepsud auto küljes, lastelaulud, nõuanded õnnetutele armastajatele, populaarpsühholoogia, populaarfüüsika, pisut okultset ja esoteerilist, ühiskonnakommentaari, mütoloogilist ajalugu, vaieldavat filoloogiat, perekondlikku vaenu, poliitilisi süüdistuskõnesid, laimavaid solvanguid, sõjakuulutusi, väiklasi kaebusi, suurushullustust, jumalateotusi, halbu nalju, keerulisi nalju, paroodiaid ja plagiaate. Professionaalsed filosoofid kaebavad, et pole rangust, isegi mitte järjekindlat teesi. Aga milleks rikkuda pidu palja argumendiga? Rõõm filosoofiast ei tähenda armastust argumentide ja elegantse paikapaneku vastu ega postmodernistide provotseerivat mängu, vaid filosoofia rikkuse juurde minekut, mis annab uue kogemuse.
Solomon ei taha esitada argumente ega teooriat, vaid nihutades vaatekohti, isegi teemasid, lootes leida midagi muud, lõhkuda müüre akadeemilise filosoofia ja kaotatud publiku vahel, analüütilise ja mandrifilosoofia vahel, filosoofia ja kõige muu vahel. Filosoofia on muutunud liiga tõsiseks, saanud elukutseks oma ekspertidega. Oma tehniliste nõudmistega, spetsialiseeritud, kuid ometi lahendamatute probleemide ja nuputamisülesannetega, akadeemiliste hierarhiate ja sektantlusega pole filosoofia enam igaühe jaoks. Ta on liiga hõre, kõhn, anorektiline. Sageli taandatakse see loogikale ja argumentide kriitikale, žargooni levitamisele ja metafilosoofia hõredale õhule. Konkreetset kogemust ja teaduslikku uurimist, religiooni ja vaimsust põlatakse ebaoluliseks või pelgalt uurimisaineks. Küsimused, mis nõuavad maailma tegelikku vaatamist ja maailmas elamist, naerdakse välja kui empiirilised küsimused. Spekulatsioon ja visioon pole enam moes. Kõikehõlmava, paksu ja kõikesööva filosoofia ideaal on ohverdatud lahjale ja keskpärasele filosoofiale, mis seisneb lineaarsetes argumentides või postmodernses küünilisuses. Aga filosoofia on lihtsalt mängimine tõsiste ideedega.
Filosoofia rõõmu ja rikkust on autorile õpetanud Bernd Magnus, Arthur Danto, Jay Hullett, Paul Woodruff, Alexander Nehamas, Richard Rorty, Peter Kraus ja Frithjof Bergmann.
Sissejuhatus
Bertrand Russell tõstis Gottlob Frege ja George Edward Moore'i kannul mässu Georg Friedrich Wilhelm Hegeli vastu, kes oli oma filosoofiasse sisse võtnud peaaegu kõik konkreetse inimkogemuse tahud, ja ütleb nüüd iroonilisel kombel, et maailm oli enne seda olnud hõre ja loogiline, nüüd aga on rikas ja mitmekesine. Saksa idealismi pidas Russell veendumuseks, et maailm koosneb ideest, mitte mateeriast. Nii sai alguse analüütiline filosoofia, mis muutis maailma tõepoolest hõredaks ja loogiliseks. Filosoofia on kitsendanud end mõistelisteks oskusteks, kuulutanud sõja mitmekesisusele ja rikkusele, eelistades peaaegu eranditult argumente ja loogilist analüüsi ning jättes kõrvale Hegeli kõikehaarava kogemusekäsituse (mida postmodernistid nimetavad totaliseerimiseks). Filosoofia nõuab nüüd visiooni, uudishimu ja avatuse asemel spetsialiseerumist, tehnikat, kitsast küsimusepüstitust ja rangust. Mõned kõige prestiižsemad filosoofiaartiklid koosnevad sümbolitest ja läbitungimatust žargoonist, mis pakub huvi vaid vähestele kaasreisijatele. Nagu ütleb John Rawls, on filosoofia põhieesmärk tõsta jutt kõrgemale abstraktsiooniastmele. Ent nagu väitis Hegel, ei pea filosoofia olema abstraktne. On olemas konkreetne filosoofia, mis elab detailides ja ideede täisverelises dialektikas, mis näeb, kuidas asjad koos käivad. See püüab teha tavalise tähelepanuväärseks ja mittetähelepanuväärse salapäraseks. Filosoofia peaks olema maagiline. See on meie elu uus aken. See ei ole mitte niivõrd abstraktsioon kui taipamine ja nägemus. Vedaantast eksistentsialismini välja on suured filosoofid pakkunud pimestavaid ja häirivaid taipamisi ja nägemusi, mis panevad pea ringi käima ning kaotavad argimured silmist. Tänapäeva filosoofid on liiga sageli tujurikkujad, vastuväidetega kiirustajad, liiga kangekaelsed, et mõista või kas või kuulata lõpuni läbi mõtlemata alternatiive, liga innukad taipamise ja entusiasmi mahalaitjad. Kõige entusiastlikumad ja andekamad magistrandid aetakse filosoofiast ära sõnadega, et filosoofia pole naljaasi. Upsakas filosoof, kel on rodu väljapaistvaid publikatsioone, inspireerib sadadest ja tuhandetest üliõpilastest ühte või kahte jätkama filosoofina ja tegema samasugust kahju järgmisele põlvkonnale. Mõttele, et filosoofia saatus sõltub filosoofide võimest inspireerida rõõmu, vastatakse liiga sageli põlgusega, mõistes hukka filosoofia kui meelelahutuse ning rõhutades professionaalset pädevust ja distsipliini integriteeti.