cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Hilja Kulles
Ta kavandas 1954. aastal eesti rahvarõivaste ainetel Riikliku Akadeemilise Meeskoori esinemiskostüümid. Samuti on tema kavandite järgi tehtud Kunstitoodete Kombinaadis suveniirnukke, maalitud siidrätikuid, silmkoeesemeid jms. Hilja Kulles tegi kaastööd omaaegsetele menukatele ajakirjadele Käsitööalbum ja Nõukogude Naine.
Vaipu hakkas Hilja Kulles kavandama 1960. aastatel, mil lõi ta rüiu- ja põimevaipu. Algselt olid need õpitud erialast tulenevalt portreed või figuraalkompositsioonid. Hilisemate tööde puhul lähtus ta oma Tõstamaa maakodu ümbrusest ja meeleoludest.
Isiklikku
Tema abikaasa oli graafik Toivo Kulles.
Kellä
Kellä (ka Kella) oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Heisri küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kanepi kihelkonda.
Kabijari keel
Kabijari keel on Colombias räägitav keel, mis kuulub aravaki keelkonda.
Filipiinide jalgpallikoondis
Filipiinide jalgpallikoondis on Filipiinide rahvuskoondis jalgpallis.
Eesti kohtus Filipiinide jalgpallikoondisega 28. novembril 1997 sõprusmängus Manilas, mille Eesti võitis 1:0.
William George Armstrong
pisi|Sir William George Armstrong William George Armstrong (26. november 1810 Newcastle upon Tyne – 27. detsember 1900 Rothbury) oli inglise relvatööstur ja leidur, Londoni Kuningliku Seltsi liige (1843). 1846. aastal leiutas ta hüdraulilise tõstuki.
Ta rajas ettevõtte Armstrong Whitworth.
Armstrong löödi rüütliks 1859. aastal.
Varbla rahvamaja
Varbla rahvamaja on rahvamaja Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Varbla külas. Rahvamaja juhataja on Anneli Lobjakas.
Veski tänav (Kuressaare)
pisi|Kuressaare sadamaait asub Veski 9 Veski tänav on tänav Kuressaares Kesklinna linnaosas.
Tänav sai nime 1915.
Kiimariigi
Kiimariigi oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Tagaküla küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Põhjakhoisani keeled
Põhjakhoisani keeled on murdekontiinum Botswanas, Namiibias ja Angolas. Neid keeli kõnelevad kungid.
Nende hulka kuuluvad teiste seas maligo keel ja kung-ekoka keel.
Ujumine 1900. aasta suveolümpiamängudel
right|150px|Olümpiarõngad right|150px|Ujumine pisi|Ujula Asnièresis Ujumine 1900. aasta suveolümpiamängudel toimus Pariisis 11.–19. augustini. 1900. aasta olümpiamängudel võisteldi ujumises 7 alal ja osaleda said ainult mehed. Võistlustel osales 14 riiki 167 sportlasega. Võistlejatest olid 117 Prantsusmaalt ja 50 välismaalt; 143 olid amatöörid ja 24 "elukutselised". Ujumisvõistlused toimusid Seine'i jõel Courbevoie ja Asnières-sur-Seine'i sildade vahel.
11. ja 12. augustil toimusid 1000 meetri ja 200 meetri vabaujumise, 200 meetri selili ja 200 meetri takistusujumise, samuti 200 meetri vabaujumise meeskondliku ujumise ja allveeujumise eelujumised ja finaalid.
15. ja 19. augustil peeti 4000 meetri vabaujumise eelujumine ja finaal. See distants oli kavas "profidele", amatöörluse reeglid olid väga ranged. Võistlusel domineerisid austraallane Frederick Lane, britt John Arthur Jarvis ja ungarlane Zoltán Halmay. Prantslane Charles Devendeville, kes võitis allveeujumise, oli esimene Prantsusmaa ujumise olümpiavõitja.
Allveeujumises anti punkte järgmiselt, lisades igale sekundile ühe punkti ja veealuse iga meetri kohta kaks punkti.
200 meetri takistusujumine koosnes kolmest takistusest. Ujujad pidid ületama kaks esimest takistust (palgi ja paadirea) ning ujuma kolmanda takistuse (teise paadirea) alt läbi.
200 m vabalt
Finaal: 12. august Osavõtjaid: 26 Riike: 10
1000 m vabaujumine
Finaal: 12. august Osavõtjaid: 16 Riike: 6
4000 m vabaujumine
Finaal: 19. august Osavõtjaid: 29 Riike: 7
Allveeujumine
Finaal: 12. august Osavõtjaid: 14 Riike: 4
Medalid
Korraldajariik
Raulicas
Raulicas (ka Raulica, Rāvlica või Ravlicas, vanasti ka Rāvlicas muiža) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Cēsise piirkonnas Straupe vallas.
Küla asub valla loodeosas Sārumsi järve ääres. Seal on Raulica bussipeatus.
Asula on kujunenud endise Mazstraupe mõisa karjamõisa (Rawlitz) juurde. Aastani 2021 kuulus küla Pārgauja piirkonda.
Aastal 2007 oli külas 4 elanikku.
Kindsi
Kindsi oli küla Põlvamaal. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Praegu on küla ala Karilatsi territooriumil.
Khvee keel
Kõnelejaid on umbes 10 000.
Toivo Kulles
Toivo Kulles (3. jaanuar 1918, Sompa, Jõhvi vald – 7. jaanuar 1984 Tallinn) oli eesti graafik.
Ta lõpetas aastal 1937 Jõhvi progümnaasiumi. Seejärel õppis ta aastatel 1937–1941 Riigi Kunsttööstuskoolis, mille lõpetas graafika erialal; aastal 1948 lõpetas ta Tallinna Riikliku Tarbekunsti Instituudi dekoratiiv- ja monumentaalmaali erialal. Ta oli aastast 1949 Kunstnike Liidu liige.
Ta on loonud peamiselt Tallinna vaadetega realistlikku vabagraafikat (kahevärvilised linoollõiked), raamatuillustratsioone (Aadu Hindi "Angerja teekond", Hector Malot' "Perekonnata" sarjast "Seiklusjutte maalt ja merelt"), plakateid ja tarbegraafikat. Tarbegraafikast loonud näiteks etikette keemiatoodetele ja reklaamplakateid hoiukassale ja tuletõrjele (1939). 1940–1941 võistlustöödna plakat ooperile "Vikerlased", mis pidi ilmuma Eesti NSV kunsti ja kirjanduse dekaadi puhul Moskvas, kuid jäi trükkimata.
Isiklikku
Tema abikaasa Hilja Kulles oli moe- ja vaibakunstnik ning kunstipedagoog.
Suure-Ulila mõis
Suure-Ulila mõis (saksa keeles Ullila) oli rüütlimõis Puhja kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisajal jääb mõis Tartu maakonda Elva valda.
Ajalugu
Mõis rajati 17. sajandil.
Joseph Gordon-Levitt
Joseph Leonard Gordon-Levitt (sündinud 27. veebruaril 1981 Los Angeleses) on Ameerika Ühendriikide filminäitleja.
Eesti televaatajale on ta tuntud eeskätt TV3-s näidatud seriaalist "Kolmas kivi päikesest", kus ta mängis Tommy Solomoni.
Ta on mänginud ka filmides "Pimeduse rüütli taastulek" (John Blake), "Halloween H20: 20 aastat hiljem" ja "10 põhjust sind vihata".
Isiklikku
20. detsembril 2014 abiellus ta Tasha McCauleyga.
Göttingeni kreis
Göttingen on kreis (Landkreis) Saksamaal Alam-Saksi liidumaal.
Kreisi pindala on 1753 km². 31. detsembril 2015 elas seal 327 065 inimest.
Ajalugu
1885. aastal rajas Preisimaa valitsus Hannoveri provintsis Göttingeni, Mündeni ja Duderstadti kreisid. Need kreisid eksisteerisid 88 aastat, kuni need 1973. aastal praeguseks Göttingeni kreisiks ühendati. 1. novembril 2016 liideti sellega endine Osterode kreis.
Loodus
Kreisi lääneosas on Weserberglandi mäed. Weseri jõgi saab oma nime Hann. Mündeni linna lähedal, kus Fulda ja Werra ühinevad. Kaugemal idas voolab läbi kreisi lõunast põhja Leine jõgi.
Linnad ja vallad
thumb|Linnad ja vallad Göttingeni kreisis
Linnad:
Vabad vallad:
Samtgemeinden:
1Samtgemeinde keskus; ²linn
Kitsõruusuu
Kitsõruusuu (ka Kitseroosoo) oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Eoste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda.
Mayumi Kaji
Mayumi Kaji (jaapani keeles 加治 真弓 Kaji Mayumi; sündinud 28. juunil 1964) on Jaapani endine jalgpallur, kaitsja.
Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 1981–1991 48 mängu.
Alex Schwarzman
Alex Schwarzman (sündinud 1935) on Iisraeli kabetaja. Ta on rahvusvaheline meister Brasiilia kabes ja FMJD meister rahvusvahelises kabes. Ta on Iisraeli suurmeister.
Alex Schwarzman oli 10-kordne Moldaavia NSV meister ja osales kolmel korral NSV Liidu meistrivõistlustel. NSV Liidu meistersportlaseks sai ta aastal 1960, aga see tiitel annulleeriti 15 aastat hiljem, põhjuseks emigreerumine Iisraeli aastal 1973. Iisraeli meistriks on ta eri kabeliikides tulnud kokku 30 korral. Ta on osalenud korduvalt nii Euroopa kui ka maailmameistrivõistlustel.
Ka ta pojad Igor ja Genadi on osalenud kabe maailmameistrivõistlustel.
Kolovere
Kolovere on/oli mitme Eesti küla põhinimi või variantnimi:
Kõrgpeenar
Kõrgpeenar on loodusliku või tehisliku materjaliga ääristatud maapinnast kõrgemal asetsev lillepeenar.
Peenart võivad ääristada näiteks puitprussid, paksemad lauad, maakivist või tellistest materjalid. Üldiselt on kõrgpeenar 25-45 cm kõrge, kuid kõrgus ja pindala varieeruvad vastavalt aia elementidele ja ruumile. Kõrgem peenar soodustab drenaaži ja lisab juurtele kasvuruumi. Peenar võib olla nii maapinna peal kui ka maapinnast kõrgemal jalgade peal või seina külge kinnitatud. pisi|Kõrgpeenar
Eelised
Kõrgpeenral on võimalik taimi varem kasvatama hakata, sest erinevalt tavalisest peenrast soojeneb selles keskkonnas muld kiiremini ning vee äravool on efektiivsem, ei teki liigniiskust. Kõrgpeenrad on paremini kaitstud kahjurite eest nagu mullamutid, teod, koerad, linnud jms, sest peenraäärised loovad barjääri kahjurite ja taimede vahele. Samuti on kõrgpeenras taimed tihedalt istutatud, mistõttu on umbrohul vähem kasvuruumi. Umbrohtu sobib tõrjuda ka multši või geotekstiiliga, mis piiravad umbrohu kasvamiseks vajalikke tingimusi. Kuna peenral ei saa kõndida, on muld tänu vähesele tallamisele õhulisem ja juurtel rohkem kasvuruumi. Olenevalt peenra ehitusest ja asukohast on seda lihtne harida näiteks vanematel inimestel, sest see nõuab vähem füüsilist pingutust.
Taimed ja muld
Kõrgpeenras saab kasvatada taimi tihedamalt ning ruumikasutus on efektiivsem. Vastavalt taimede vajadustele on võimalus valida sobiv muld. Selline peenar on sobilik ka tarbetaimede kasvatamiseks nagu köögiviljad, salatid, supiroheline, maasikad. Kõrgpeenrad sobivad hästi eritingimusi nõudvatele taimedele. Näiteks alpitaimed, mis eelistavad sooja pinnast ja kannatavad ka talvist külma, kuid mitte liigniiskust. Kõrgpeenar on eelistatud ka turbapeenra rajamiseks, et tekitada happeline keskkond. Selline peenar tuleb ääristada puitserva, puupakkude või maakividega, põhjast vooderdada vett läbilaskva materjaliga ning täita turba või hapulembelistele taimedele mõeldud mullaseguga.
Pelda järv
Pelda järv (ka Pelda paisjärv) on paisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Jaska ja Kuiavere küla piiril.
Järve pindala on 1,1 ha, kõrgus merepinnast 54,5 m ja järv on paisutatud Pelda ojale. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu.
Biplaan
Vendade Wrightide sooritatud maailma esimesel aerodünaamiliselt juhitava lennu lennumasinal oli samuti biplaanile omane tiibade asetust. Biplaan oli valitsev lennukikonstruktsioon lennunduse algusaastatel. Kuigi biplaani struktuur on monoplaani omast lihtsam, on üksteise kohal asetsevate tiibade rindtakistus õhuvoolus suurem. Arenev lennukiehitus, paremad teadmised aerodünaamikast ja paremad ehitusmaterjalid tõrjusid biplaanlennukikonstruktsiooni lennunduses tagaplaanile 1930. aastate lõpuks.
Ülevaade
Biplaani kaks teineteise kohal asetsevat tiiba tekitavad väikestel lennukiirustel suuremat tõstejõudu võrreldes monoplaaniga. Mõlemad tiivad tekitavad tõstejõudu, kuid see ei ole kaks korda suurem kui sarnase konstruktsiooniga ühetiivalisel lennukil. Teineteise kohal asetsevad tiivad mõjutavad üksteist. Näiteks biplaanil, mille tiiva külgsuhe on 6 ja tiibade vaheline kaugus on tiiva üks kõõlu jagu, tekitab tiivaulatus umbes 20% rohkem tõstejõudu kui sama külgsuhtega ühetiivaline lennuk.
Tavaliselt on biplaani alumine tiib kinnitatud lennuki kere külge ning ülemine tiib on kinnitatud kere kohale. Eleroonid ehk kaldtüürid võivad olla mõlemal tiival, kuid tagatiivaga on tavaliselt varustatud ainult alumine tiib. Tiivad on omavahel kere suhtes sümmeetriliselt kinnitatud tugedega ning diagonaalsete pingutustrossidega või eriliste profileeritud teraslehtpingutitega.
Eelised ja puudused
Biplaani peamine eelis monoplaani ees on võimalus saavutada lennuki konstruktsiooni suur jäikus väiksema kaalu ja mõõtmete juures. Biplaanlennuki kandepindadele saab anda lihtsamalt suure jäikuse, sest kaks tiiba toimivad teineteise suhtes suurema ruumilise n-ö karptarindina ning seetõttu on võimalik kasutada tiibade konstruktsioonis vähem materjali ja ehitada kergem lennumasin. Biplaanid on aeglasemad kui monoplaanid, sest nende aerodünaamiline kogutakistus on kõikvõimalike pingutite ja tugede tõtt suur. Biplaani tiibade väike pinnakoormus ja üksteise kohal paiknevus annavad ka väiksema tõenäosuse sattuda pöörisesse, sest selliste lennukite varisemiskiirus on väiksem. Biplaaniga on võimalik monoplaanist väiksemas õhuruumis manööverdada, samuti vajab biplaan maandumiseks ja õhkutõusmiseks lühemat rada.
Studio K7
pisi Studio K7 (ka Stud!o K7, !K7, Studio !K7, ametlikult !K7 Records GmbH) on Saksamaa plaadifirma, mis asutati 1996. aastal.
Plaadifirma nimi tuleneb selle esimesest aadressist Berliinis, mis oli Kaiserdamm 7.
Plaadifirma on avanud harukontorid ka New Yorgis ja Londonis.
Warangal
Warangal on linn Indias Telangana osariigis, Warangali ringkonna keskus.
Asukoht ja kliima
Linn asub 148 kilomeetri kaugusel kirdes osariigi pealinnast Hyderābādist. Keskmine kõrgus on 302 meetrit merepinnast. Kliima on kuiv ja kuum. Suvine keskmine temperatuur on kuni 42 °C, talvel umbes 22–23 °C.
Majandus
Valdav on põllumajandus. Kasvatatakse peamiselt riisi ja puuvilla. Tööstus on vähearenenud, leidub mitmeid väikeettevõtteid.
Rahvastik
Elanike arv on 865 527 (2011). Keskmine kirjaoskuse tase on 84,16% (mehed 91,54%, naised 76,79%). 11% elanikkonnast on alla 6 aasta vana.
Transport
Lähim rahvusvaheline lennujaam asub Hyderābādis. Raudteeühendus on paljude suuremate India linnadega. Samuti sõidavad bussid mitmetesse naaberlinnadesse. Hyderābādi ja Warangali vahel sõidavad bussid iga tunni aja tagant, sõiduaeg on 3,5 tundi.
Haridus
Warangali peetakse heade tingimustega hariduskeskuseks. Seal asuvad riikliku tähtsusega tehnoloogiainstituut, meditsiinikolledž ja mitmed teised ülikoolid.
Leonhard Kruze
Leonhard Kruze (14. mai 1899 Vana-Otepää – 20. veebruar 1966 Moskva) oli Eesti päritolu Nõukogude Liidu polaarlendur.
Lapsepõlv
Kruze sündis Tartumaal Vana-Otepää vallas Käpa talus. Leonhardi isa Kustav (Gustav) Kruus töötas lühikest aega Otepääl külakoolmeistrina. Leonhardi varasem lapsepõlv möödus Otepää ümbruse talus. Pere siirdus Moskvasse pärast sõjaväe sundaega, kus tema isast sai 3. grenaderipolgu üleajateenija allohvitser. Leonhard Kruze on lõpetanud Moskvas Pljuštšihhas 3-klassilise linnakooli ja 1911. aastal 2-klassilise reaalkooli.
Haridus ja töö
1915. aasta veebruaris astus Leonhard Kruze vabatahtlikuna 38. Simbirski laskurpolku. Teda on luuretöö eest autasustatud kahe Georgi ristiga. Sõdurite ülestõusu tõttu, mis toimus 1916. aastal, tuli Kruzel end varjata. Pärast veebruarirevolutsiooni suunati ta väeüksusse, mis koosnes Vene Keiserlikust armeest ära jooksnud sõduritest. Väeüksus oli bolševike mõju all, kus Kruze tegutses polgu komitees ning hakkas osa võtma kontrrevolutsioonilisest tööst. Punakaarti astus ta pärast oktoobrirevolutsiooni ja 1917. aasta oktoobrikuu lõpust osales Moskvas mitmes tänavalahingus. Kruze võitles mitmel Venemaa kodusõja rindel valgekaartlaste vastu kuni 1919. aasta märtsini, kui sai haavata. Hiljem oli ta Punakaarti 18. laskurbrigaadi ratsaluurekomando ülem ja pärast kodusõja lõppu osales Tambovi ümbruskonnas Antonovi kulaklikku mässu mahasurumisel. 1921. aastal sai vapruse eest Kodusõja lahingus autasuks nimelise kuldkella.
Karjäär lennunduses
Olles omandanud hariduse Petrogradis kõrgemas ratsaväekoolis, astus Kruze 1923. aasta sügisel lennukooli. Lendur-vaatleja kutse sai ta 1925. aastal. Lennuki meeskonna sõjaväelasena oli tal võimalus teha aerofotosid. Lenduri õigused omandas ta 1930. aastal Orenburgi lennukooli lõpetamisel. Seal jätkas instruktori ja eskadrilliülema ametis kuni 1931. aastani, kui siirdus tsiviillennundusse. Aastatel 1932–1935 töötas ta Moskvast Leningradi ajalehtede matriitse vedava lennusalga ülemana. Põhjameretee Valitsuse polaarlennunduses alustas teenimist 1936. aastal. Leonhard Kruze koolitas piloote Moskvas 1937. aastal toimunud Põhjanaba ekspeditsiooni jaoks. Lähiluure ülemana lendas ta P-5 tüüpi lennukil N-128 ja täitis aeg-ajalt lennuvälja ülema kohuseid.
Sõjaeelseil aastail ja Teise maailmasõja jätkuna NSV Liidu ja Saksamaa vahelise sõja algul lendas ta Ida-Siberi rannikul ning täiustas jääluure meetodeid. Tal õnnestus 1942. aasta sügisel PS-84 tüüpi ratastelikuga lennukil maanduda Tšukotka ja Jakuutia jääväljadel. Seal olles töötas ta välja maismaalennukite jääl kasutamise meetodid. Pärast sõja lõppu Euroopas juhatas alampolkovnik L. Kruze Saksamaal Nõukogude tsoonis Leipzigis trofeelennukite remontimist, töötas lendude juhatajana Moskvas ja mitmel pool Kaug-Põhjas. Kokku on Leonhard Kruze 30 aasta jooksul lennanud 3 600 000 kilomeetrit, mis teeb kokku umbes 90 ringi ümber maakera. Tema teeneid on Nõukogude juhtkond hinnanud kahe Lenini ordeni, Punatähe ordeni ja muude autasudega. Okupeeritud Eestisse tuli ta 1941. aastal.
Ta suri 20. veebruaril 1966. Tema põrm tuhastati Moskvas ja vastavalt lenduri surmaeelsele soovile sängitati see Otepää uuele kalmistule. Tema kalmule on püstitatud Arktika reljeefkaardiga mälestussammas.
Kolovere (Põlva maakond)
Kolovere oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Erastvere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kanepi kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Teedla mõis
Teedla mõis (saksa keeles Thetlia) oli rüütlimõis Puhja kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisajal jääb mõis Tartu maakonda Elva valda.
Mõisat mainiti esimest korda 1582. 19. sajandi lõpul ei olnud seda mõisat enam rüütlimõisate nimekirjas.
Iraagi jalgpallikoondis
Iraagi jalgpallikoondis on Iraagi rahvuskoondis jalgpallis.
Tallinna maantee (Lihula)
Tallinna maantee on tänav Lihula linnas ja kirdest edelasse suundudes kogu linna läbiv peatänav.
Konnukülä
Konnukülä (Konnuküla) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Hüti küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Hargla kihelkonda.
Tallinna maantee (Lihula)
Tänava-ala on 2480 meetrit pikk ja kuni 25 meetrit lai. Tallinna maantee saab alguse Hälvati-Lihula maanteelt, edela poole kulgedes ristub Sooaluse tee, Linnuse tee, Tiigi tee Penijõe tee ning Lasteaia, Soo, Aia, Jaama, Vee, Oja, Karja, Soo, Allika, Põllu, Tööstuse tänava, Pärnu maantee, Alaküla tee ja Hiie tänavaga. Tallinna maantee lõpeb Pärnu–Lihula maantee ristmikul.
Tallinna maantee algusest paikneb kahel pool tänavat, kuni Allika tänava ristmikuni, Lihula vanima asustuse muinsuskaitseala.
Hoonestus ja mälestised
Tallinna maantee ääres asuvad ülejäänud osas 1–2 korruselised elamud ja ärihooned. Tänav on rajatud puiesteena, mille ääres on kõnniteed, paigaldatud on tänavavalgustus.
Somogyi komitaat
Somogyi komitaat on 1. järgu haldusüksus Ungari lääneosas. Piirneb lõunas Horvaatiaga, piirijõeks on Drava. Põhjapiiril asub Balaton.
Komitaadi halduskeskus on Kaposvár, teised suuremad linnad on Siófok, Marcali, Barcs ja Nagyatád.
Komitaadis on 245 valda.
Välislingid
🇭🇺
Joseph Mazilier
pisi|200px|Joseph Mazilier
Joseph Mazilier (13. märts 1797 Marseille – 19. mai 1868 Pariis) oli prantsuse balletitantsija, koreograaf ja ballettmeister.
Mazilier tantsis 1820. aastatel Lyonis, Bordeaux's ja Pariisis (Théâtre de la Porte-Saint-Martin's) ning aastatel 1830–1839 esitantsijana Pariisi Ooperiteatris.
Šņores
Šņores (ka Pušpūri, vanasti ka Šņores muiža) on küla (skrajciems ehk hajaküla) Lätis Cēsise piirkonnas Straupe vallas. Aastani 2021 kuulus küla Pārgauja piirkonda.
Küla asub valla idaosas Pūrica järve kaldal. Seal on Rajēni bussipeatus.
Asula jääb Gauja rahvusparki.
Aastal 2007 oli külas 32 elanikku.
Šiluva Püha Neitsi Maarja Sünni basiilika
thumb|Kiriku sisevaade thumb|Kiriku altar
Šiluva Püha Neitsi Maarja Sünni basiilika (leedu keeles Šiluvos Švč. Mergelės Marijos Gimimo bazilika) on kirik Leedus Raseiniai rajoonis Šiluvas, aadressil M. Jurgaičio g. 2. Kirikut kasutavad katoliiklased, see on ametlikult Basilica minoris. Aastast 2008 on sealne kompleks Leedu kultuurimälestiste nimekirjas.
Kirikuhoone
Praegune kirikuhoone ehitati Šiluvasse aastail 1766–1775. Hoone on hea näide baroksest arhitektuurist. Kirik on kividest laotud ja krohviga kaetud ristkülikukujuline hoone, seda liigendavad kaks torni. Hoone lõpeb kolmnurgakujulise apsiidiga. Apsiidi kõrval asuvad väike käärkamber ja kabel. Seest on hoone kolme lööviga, mida eraldavad piilarid. Kirikuaeda piirab kivimüür.
Varasem ajalugu
Šiluvasse rajati kirik 1. septembril 1457, kohaliku suurniku Andrius Zavisza toel oli hoone aastaks 1500 ka valminud. Zaviszad vahetasid aga usku ja nii muudeti sealne katoliku kirik aastal 1532 luteri kirikuks. Katoliiklased ehitasid omale aastal 1592 uue kiriku. Sellest tingitud koormuse tõttu hakkas asula katoliiklaste hulk kahanema, nad kaebasid protestandid oma vara ebaseadusliku hõivamise pärast kohtusse, aga tõendusmaterjali puudumisel jäi kirik pikaks ajaks Žemaitija piiskoppidele tagastamata.
Aastal 1608 või 1612 ilmutanud end kohalikele karjastele last süles hoidev neitsi Maarja, keda on kujutatud ka alevi vapil. Aastal 1622 õnnestus katoliiklastel viimaks kohtuprotsess võita ja neilt võetud maa tagastati sealsele kogudusele. Kuuldus ilmutusest levis üle kogu Leedu ja asula muutus palverännakute sihtpaigaks. Šiluva oli esimene paik Euroopas, kus aset leidnud neitsi Maarja ilmumist tunnustas ka Püha Tool.
Kohtuvaidluste tõttu jäi kirik hooldamata ja lagunes, nii olid luterlased endile juba aastaks 1594 uue kiriku rajanud. Tagastatud maale ehitati aastal 1627 uus kirikuhoone.
1627. aastal valminud kirikuhoone
Aastal 1627 valminud kirikuhoone oli pisike ja see oli valmistatud puidust. Peagi seda laiendati, hoone omandas ristikujulise põhiplaani. Aastal 1674 hoonet renoveeriti.
Kražiai jesuiitide kolleegiumi õpilaste eestvedamisel alustati aastal 1677 Šiluvas protsessioone. Alguses olid need omaalgatuslikud, aga aastal 1752 käskis piiskop Antanas Tiškevičius kihelkonna vaimulikel protsessioonide korraldamine enda peale võtta. Protsessioonid kestsid aastani 1763, seejärel need keelustati.
Praegune hoone
thumb|Vaade Šiluva basiilikale Aastail 1766–1775 valmis vana hoone asemele praegune kirikuhoone. Kivist hoone rajamisel lammutati vanem hoone peaaegu täielikult, sellest on säilinud vaid altar. Hoone ehitas Tadas Bukota, interjööri rajas Tomas Podgaiskis. Praegune hoone pühitseti sisse 8.detsembril 1786.
Aastal 1892 tabas kirikut tulekahju. Põlesid tornid ja katus, sulasid üles viis tornides olnud kella ja orel. Maha põles ka kirikla.
Järgmisel aastal asuti kirikut taastama. Aastal 1896 sai kirik uued kellad ja uue oreli. Remonditööd lõppesid siiski alles aastaks 1925. Aastal 1957 taastas Ona Šmigelskienė kirikus olnud neitsi Maarja pildi. 1976. aastal andis paavst Paulus VI kirikule Basilica minorise staatuse.
Šiluva kabel
thumb|Neitsi Maarja auks korraldatud protsessioon Šiluvas
Uue, kivist kabeli projekt valmis aastaks 1906. Aastal 1912 hakati vahepeal seisatud projekti teostades paika, kus neitsi Maarja end ilmutas, ehitama praegust kabelit, mis valmis 8. septembriks 1924. 7. septembril 1993 pidas seal kabelis jutluse paavst Johannes Paulus II.
Neitsi Maarja kultus
Legendi järgi ilmutanud end aastal 1608 või 1612 kohalikele karjastele last süles hoidev neitsi Maarja, keda on kujutatud ka alevi vapil. Toona elanud Šiluvas saja aasta vanune pime vanamees. Kui ta ilmutuspaika viidi, saanud ta nägijaks ja talle meenus, et ajal, mil protestandid sealse kiriku varad endile võtsid, mattis koguduse viimane preester kiriku dokumendid ilmutuspaika suure kivi juurde maha. Dokumendid kaevati välja. Aastal 1622 õnnestus katoliiklastel nende abiga viimaks pikale veninud kohtuprotsess kirikuvarade asjus võita ja neilt võetud maa tagastati kogudusele. Kuuldus ilmutusest levis üle kogu Leedu ja asula muutus palverännakute sihtpaigaks, ilmutust tunnustas ka Vatikan.
Šiluva ümbruses sooritatakse palverännakuid tavaliselt septembris ja need kestavad 8–15 päeva. Šiluva õnnistatud Neitsi Maarja pidustused on üks tähtsamaid religioosseid pidustusi Leedu aladel. Väiksemaid palverännakuid sooritatakse seal ka iga kuu 13. kuupäeval.
Vahepeal keelustatud protsessioonid toimuvad seal taas aastast 1905.
Aga ma olen kisakoori juht
"Aga ma olen kisakoori juht" (inglise keeles "But I'm a Cheerleader") on 1999. aasta satiiriline romantiline komöödia. Filmi on lavastanud Jamie Babbit ja stsenarist on Brian Wayne Peterson.
Filmi peaosa mängib Natasha Lyonne. Teistes rollides näitlevad Dante Basco, Eddie Cibrian, Clea DuVall, Cathy Moriarty, RuPaul, Richard Moll, Mink Stole, Kip Pardue, Michelle Williams ja Bud Cort.
Veski tänav (Põltsamaa)
Tänav kulgeb Põltsamaa jõe vasakul kaldal Metsa ja Silla tänava vahel. Tänav ristub Linnu, Kuuse ja Lille tänavaga.
Tänava ääres asuvad Põltsamaa kollektsioonaed ja Uue-Põltsamaa mõis.
Tänav sai nime 1936.
Urho Castréni valitsus
Urho Castréni valitsus (1944) oli Soome Vabariigi 27. valitsus. Selle moodustasid Soome Sotsiaaldemokraatlik Partei, Maaliit, Rahvuslik Progressipartei, Rahvuslik Koonderakond ja Soome Rootsi Rahvapartei. Valitsus tegutses 21. septembrist 1944 17. novembrini 1944. aastal (58 päeva). Kohe pärast valitsuse ametisseastumist saabus Soome Nõukogude kindralpolkovnik Andrei Ždanovi juhitud komisjon, kes jälgis Moskva vaherahu lepingu rakendamise tingimusi.
Castréni valitsuse põhiülesanne oli just jõustunud Moskva vaherahu lepingu jõustamise tingimused. Juba 23. septembril 1944 likvideeriti umbes 400 ühingut, kelle tegevust tuli kaaluda Moskva vaherahu artikliga 21. Enamiku neist moodustasid mitmesugused rahvuslik-patriootilise liikumise organisatsioonid ja ühendused; parlamendiliikmed lubati jääda parlamenti, kui loobub oma IKL (Isänmaallinen kansanliike) nimest. Lõpetatud ühenduste seas oli ka paar avalikult (kuid marginaalset) natsionaalsotsialistlikku ühendust, aga ka mõjukas Akadeemiline Karjala Selts.
Jacques Plante
Joseph Jacques Omer Plante (17. jaanuar 1929 – 27. veebruar 1986) oli Kanada jäähokimängija (väravavaht). Ta mängis jäähokit profitasemel aastatel 1947–1975 ning teda peetakse märkimisväärseks spordiala uuendajaks. Aastatel 1953–1963 esindas ta klubi Montreal Canadiens, mis võitis sellel perioodil Stanley karika kuus korda (viis korda järjest). 2017. aastal pälvis Plante tunnustuse kui üks NHL-i 100 parimast mängijast.
Jaques Plante loobus sel tasemel hokimängust 1965. aastal, kuid 1968. aastal veendi ta NHL-i naasma ning ta hakkas mängima St. Louis Bluesis. 1970. aastal liitus ta Toronto Maple Leafsiga ja 1973. aastal Boston Bruinsiga. Aastatel 1973–1974 oli ta jäähokiliigas World Hockey Association mängiva klubi Quebec Nordiquesi peatreener ja mänedžer. Pärast seda oli ta samas jäähokiliigas Edmonton Oilersi väravavaht 1975. aastani, kui ta karjääri lõpetas.
Plante oli esimene NHL-i väravavaht, kes kandis regulaarselt väravavahi maski. Koostöös ekspertidega katsetas ta karjääri jooksul mitmesuguseid kaitsemaske. Ta nimetati 1978. aastal Hockey Hall of Fame'i ning 1985. aastal Kanada dream team 'i väravavahiks. Plante võitis NHL-is mängides 437 mängu, NHL-i väravavahtidest on temast ajaloo jooksul rohkem matše võitnud kuus mängijat.
Anne Minas
Anne C. Minas (1937–2015) oli USA päritolu Kanada filosoof. Ta tegeles ühiskonnafilosoofia, sooprobleemidega ja feminismiga.
Ta sai 1967. aastal Harvardi Ülikoolist doktorikraadi. Ta oli Waterloo Ülikooli professor.
Jumal ja andestus
Artiklis "God and Forgiveness" tahab Minas näidata, et Jumalal on loogiliselt võimatu andestada.
Eksimine on inimlik, andestamine on jumalik. Enamik meist kaldub seda uskuma olenemata sellest, kas usutakse Jumala tegelikku olemasolusse. Mitteusklik mõtleb, et kui Jumal oleks olemas, siis ta andestaks surelike väärad teod, ja niivõrd kui ta ise andestab, läheneb tema loomus loomusele, mille usklikud Jumalale omistavad (Minas eeldab, et Jumalal on täiuslik moraalitunne, täiuslik moraalne tahe, täiuslik teadmine ja täiuslik headus). Eeldatakse, et jumalikkuses on midagi, mis teeb Jumala eriti andestamisaltiks, ja inimlik nõrkus ei lase inimestel andesada seal, kus peaks andestama. Minas väidab aga, et Jumalal on loogiliselt võimatu andestada, sest Jumala atribuudid välistavad andestuse tarvilikud tingimused. Ainult inimesed saavad andestada.
Üks sõnaseletusi ütleb, et andestus on pahameelest või tasunõudest loobumine mingi süüteo puhul. Eeldame siis, et üht laadi andestuse puhul andestaja usub, et see, kellele ta andestab, on teinud midagi väära, ning andestus on suunatud sellele väärale teole. Selline andestus võib olla lihtsalt varasema ebasoodsa moraaliotsustuse tagasitõmbamine või muutmine. Inimeste puhul on see mõnikord kiiduväärne, mõnikord mitte. See sõltub sellest, kas algne otsustus oli õige või kas otsustuse tegijal oli hea alus pidada seda õigeks. Ent Jumalal on täiuslik moraalitunne, nii et ta ei saa teha vääri moraaliotsustusi. Tal ei ole ka vajadust uute faktide valguses või varasema tähelepanematuse tõttu või faktide kaalu ümberhindamise tõttu meelt muuta.
Mõnikord arvatakse, et inimestele tuleb väärad teod andestada erilistel kaalutlustel, näiteks kui teol on erilised motiivid või tegijal on erilised raskused. Need tunduvad olevat teo väärust kergendavad asjaolud. Reegel on liiga jäme või liiga üldine, et neid asjaolusid arvestada. Väidetakse, et kuigi tegu rikub reeglit, pole see kõike arvestades väär. Andestus on sel juhul tegelikult moraaliotsustus. Jumalal pole vajadust selles mõttes andestada, sest tal pole vajadust kasutada jämedaid reegleid.
Inimene võib süüteoga ka leppida, ignoreerides tegu, nagu seda poleks. See on eriti kohane pisieksimuste puhul. Minas võtab leppimisena keeldumist tegemast teo kohta ebasoodsat moraaliotsustus, kuigi selleks oleks põhjend. Teo amoraalsusest vaadatakse mööda. Konkreetsele juhtumile tehakse ilma põhjendita erand. Et Jumal on kõiketeadev, siis ta ei saa sellest mööda vaadata selles mõttes, et ta keeldub seda teadmast. Pealegi võib leppimine näidata moraalitunde puudujääki.
Kui tasunõudest või karistusest vabastatakse või seda vähendatakse uue, soodsama moraaliotsustuse tõttu, käib see juba vaadeldud juhtumite alla. On ka juhtumeid, kus karistus jäetakse ära, kuigi moraaliotsustus jääb jõusse. See on nagu armuandmine. Armuandmise puhul ei ole karistuse määraja ja armuandja sama isik, aga armu annab Jumal, siis peaks olema, aga kui arvestada Jumala täielikku etteteadmist, on see mõttetus. Ja kui karistus, mille Jumal ära jätab, on õiglane, siis pole Jumal täiuslikult õiglane; kui mitte, ka siis pole Jumal täiuslikult õiglane, sest ta määras ebaõiglase karistuse. Kui aga karistus oli inimese määratud, siis ei tule Jumalal seda ära jätta, vaid ignoreerida. Peale selle, kui Jumal andestab ilma erilise põhjendita valikuliselt, siis ta pole õiglane. Põhjendina mainitakse sageli patuse kahetsust. Kahetsus väljendab inimese arusaama, et ta tegi väära teo, seda, et tal on oma teo suhtes kohane tunne, ja seda, et ta otsustab seda mitte korrata. Andeks paludes ei palu kahetseja uut otsustust tema teo kohta, vaid uut otsustust iseenda kohta. Tal on nüüd uus, paranenud iseloom. Inimesed revideerivad otsustusi inimeste iseloomu kohta selle valguses, et nad kahetsevad. Aga Jumal teadis kahetsust ette ja sai seda kohe arvesse võtta. Ja miks peaks Jumal omistama inimese hilisemale elule suurema kaalu kui varasemale? Inimesed teevad seda kahel põhjendil. Esiteks, tegemist tuleb teha inimese praeguse iseloomuga. Teiseks, kui ennustada inimese iseloomu tulevikus, siis on hilisemad andmed tavaliselt usaldatavamad. Nendel põhjenditel on utilitarismi seisukohast tähtsus, kui jutt on karistuse jõustamises või jõustamata jätmises. Utilitaristi seisukohast on olulised karistuse head tagajärjed, sealhulgas karistatava iseloomu, käitumise ja motivatsiooni paranemine. Kui iseloom on juba paranenud, siis on karistamine õigustamatu. Kas Jumal saab andestust kasutada peibutusena inimeste paranemise esilekutsumiseks? Minase meelest on see Jumala täiuslikkusega vastuolus: peab olema paremaid, ausamaid ja tõhusemaid viise, et panna inimesi õiget ja väära ära tundma ning tegema seda, mis on õige. Pealegi poleks sel juhul elu lõpus mõtet inimest ähvarduseks karistada, sest ta ei saa enam vääri valikuid teha. Vaevalt heidaks õiglane Jumal teda surelikele õpetuseks põrgutulle, pealegi ei saa inimesed sellest niikuinii teada. Siis tuleks kõigil inimestel elu lõpus karistus ära jätta, ja kogu karistusega ähvardamine ja andestusega peibutamine oleks mõttetu. Hauatagune tasu ja karistus on kõige olulisemad, aga nende puhul puudub utilitaristlik põhjend. Jumal ei saa kahetsejale andestada ka mitteutilitaristlikel põhjenditel, kuigi ta peab inimese parandatud elu perioode arvesse võtma, aga ta ei saa arvestamata jätta kahetsuseeelset eluperioodi. Kuigi vahel arvatakse, et surivoodi pihtimustel ja andekspalumistel on eriline tähtsus, on need tegelikult üsna kasutud, sest kümnel minutil ei ole Jumala silmis suuremat kaalu kui seitsmekümnel aastal.
Pealegi saab isiklikult võtta ainult kahju või oletatavat kahju iseendale. Kui poeg võtab oma vanemate solvamist isiklikult, siis ainult sellepärast, et ta usub, et kui neid solvatakse, siis solvatakse ka teda. Andestada saab ainult andestajale suunatud ülekohut. Ainult piiratud juhtumitel saab üks inimene teise eest andestada. See juhtub tavaliselt ainult siis, kui andestajal on haavatuga eriline suhe ja haavatu on surnud. Näiteks on mõeldav, et ma andestan ühele oma surnud esivanematest tehtud ülekohtu, kui minu suhe temaga on niisugune, et kui mina teo eest ei andestaks, siis seda ei andestataks kunagi. Nii tuleb välja, et Jumal saab andestada ainult ülekohut, patte tema suhtes. Kui tal on vägi andestada kõiki patte, siis peavad kõik pattud olema talle suunatud. Tekib raskus, et kuna Jumal on täiuslik, siis talle ei saa ülekohut teha. Teine raskus on see, kuidas Jumal saab võtta tegusid, mis paistavad kahjustavat peamiselt kedagi teist, peamiselt endale suunatutena. Siis on süüteod inimeste vastu väikesed võrreldes sellega, kuidas rikutakse tema seadusi, ei täideta tema soove jne. Aga nii see peab olema, kui Jumal neid tegusid andestab, eriti kui ta andestab need sõltumatult sellest, kas nähtavalt haavatu need andestab.
Jumal suutvat ainsana inimese patud ära pesta. Enne Jumala andestust on rida väärtegusid, mida inimene on teinud. Pärast andestust pole ühtegi. Ta küll tegu need teod, kuid pärast Jumala andestust pole need enam väärad. See on pisut nagu lapse palve, et ta teeks nii, et kõik oleks hästi. Laps kujutab ette, et õigsus ja väärus sõltuvad sellest, mida vanem ütleb. Minas arvab, et mõnikord me ootame, et tegu muutuks õigeks, kusjuures me ise ei muutu, sest vanem ütles Jumalale, et ta teeks asjad korda, ja me nimetame seda andestuseks. Minase meelest on niisugune fantaasia liiga segane, et seda tõsiselt kaaluda. Segane on esiteks mõte, et teo õigsus või väärus võib muutuda, ilma et midagi muud selle juures muutuks. Teine segane mõte on õige või väära sõltumine sellest, mida Jumal ütleb. Sest sellisel juhul ei näe asi nii välja, nagu Jumal oleks andnud meile üldised käsud, mille järgi elada, ja need oleksid õiged sellepärast, et need on Jumala tahte väljendused. Paljudel on vastuväiteid vaatele, et Jumala tahtel on õige ja vääraga midagi pistmist. Peale selle on siin see raskus, et niimoodi kirjeldatud Jumal ei anna oma dekreetidele mingit üldisust. Need muudetavad dekreedid ei saa sellepärast Minase järgi olla eetilised käsud. See motiveerib ka inimesi Jumala tahtele mitte kuuletuma. Kui pole teada, kuidas Jumal mingi teo peale tulevikus vaatab, siis keegi võib mitte kuuletuda, arvestades sellega, et Jumal võib tulevikus tema tegu õigeks pidada. Mõnede tegude puhul on nende vääruse tarvilik tingimus ebasoodne reaktsioon teost puudutatult. Nii et kui reaktsioon lõpeb, siis tegu ei ole enam väär. Inimene, kellele on lubatud, võib teha lõpu täitmata lubaduse väärusele, tervitades fakti, et seda ei täidetud. Masohhist, kes haavamisi tervitab, teeb nii, et need ei ole enam haavamised. Nii et kui kõik väärad teod haavavad ainult Jumalat ja need on niisugused teod, millele Jumal lõpuks soodsalt reageerib, siis Jumal võib-olla saab kõik väärad teod õigeks muuta. Ent on väga raske pidada Jumalat kõigi haavamiste ainsaks ohvriks ning veel absurdsem on oletada, et Jumal kõiki vääri tegusid lõpuks tervitab.
Nii et ei saa ilma loogilise ja moraalse absurdsuseta öelda, et täiesti jumalik olend mingis arusaadavas mõttes andestaks. Iseasi, et Jumala andestusest pole võib-olla võimalik inimlikult aru saada.
Halastus
Halastus on omakasupüüdmatu abi hädas olijale. Seda ajendab enamasti kaastunne.
Põhja tänav (Pärnu)
Põhja tänav on tänav Pärnus Kesklinna linnaosas.
Halastus
Mõisted: halastus, heatahtlikkus ja andestus pärinevad religioossetest kirjutistest ning nendega märgitakse nii Jumala ja inimese kui ka inimeste omavahelisi suhteid. Uusaja ilmalikus õigusruumis on halastuse mõiste võetud kasutusele ka juriidilises kontekstis.
Põhja tänav (Pärnu)
Tänav saab alguse Pärnu Muuseumi juurest, suundub itta ja lõppeb Hommiku tänaval.
Halastus
Halastava Jumala kuju esineb budistlikus, judaistlikuks, kristlikus ja islami religioonis, kuid see kelle suhtes ja millisel viisil halastust rakendatakse, varieerub suuresti. Halastustegevus piirdub nendes almuse andmise, haigete hooldamise ja surijate lohutamisega. "õnnistus, mis on jumaliku soosingu või kaastundeavaldus".
Põhja tänav (Pärnu)
Tänava pikkus on umbes 234 meetrit.
Halastus
Juriidilises kontekstis ilmneb halastus võimukandja (isevalitseja, presidendi, kohtuniku) kaastundlikus käitumises kuriteo toimepanija suhtes ning armuandmise otsuses, mis tema suhtes langetatakse. Kohtuniku kaastundlikku otsustusvabadust piirab seadustega sätestatud õiguskord.
Põhja tänav (Pärnu)
Nimi
Tänavat on mainitud juba 1543. aastal saksakeelse nimega Beck-strate. Hiljem sai tänava nimeks Põhja (saksa keeles Nordgasse), sest see oli uusaegse Pärnu kõige põhjapoolseim tänav.
Halastus
Sotsiaalses kontekstis on halastus ja andestus ühiskonda lõhestava konflikti lahendamise eelduseks. Rahumeelsed läbirääkimised saavad alata alles siis, kui loobutakse veritasu põhimõttest, muututakse sallivaks teisitimõtlejate suhtes, ollakse valmis abistama ja mälestama sõjaohvreid sõltumata sellest, kummal poolel nad võitlesid.
Põhja tänav (Pärnu)
Liiklus
Tänav on ühesuunaline, kus on võimalik sõita vaid Hommiku tänava suunas.
Halastus
Judaism
Halastus on Jumala määratlev omadus. Vana Testamendi 2. Moosese raamat ütleb (34:6):  Ja Issand möödus tema eest ning hüüdis: „Issand, Issand on halastaja ja armuline Jumal, pika meelega ja rikas heldusest ning tõest, kes säilitab heldust tuhandeile, annab andeks ülekohtu ja üleastumised ning patu, aga kes siiski ei jäta süüdlast karistamata, vaid nuhtleb vanemate patud lastele ja lastelastele kolmanda ja neljanda põlveni!”
Halastuse olulisust rõhutatakse ka Babüloonia paguluse ajal kirja pandud Jesaja raamatus (49:13-15):   ''Hõisake, taevad, ja ilutse, maa, mäed, rõkatage rõõmust,sest Issand trööstib oma rahvast ja halastab oma viletsate peale! Aga Siion ütleb: „Issand on mu maha jätnud, Jumal on mu unustanud.” Kas naine unustab oma lapsukeseega halasta oma ihuvilja peale? Ja kui nad ka unustaksid, ei unusta mina sind mitte.''
Kui Taavetile öeldi, et ta peab tema poolt toimepandud pattude tõttu valima kolmeaastase näljahäda, kolmekuise sõjakäigu või kolmepäevase katkulaine vahel, siis valis ta viimase öeldes: Laskugu mu peale Jumala käsi, sest tema on kõige halastavam, kuid ärge laske mul langeda inimese käe läbi“.
Piibel
1Ms 43,14 Kõigeväeline Jumal lasku teid leida halastust selle mehe ees, et ta teiega ära saadaks teie teise venna ja Benjamini! Aga kui jään lastest ilma, siis jään.”
2Ms 22,26 sest see ta üleriie on tema ihu ainsaks katteks. Millega ta muidu magaks? Ma kuulen, kui ta mind appi hüüab, sest mina olen halastaja.
2Ms 33,19 Ja tema vastas: „Ma lasen sinu eest mööduda kogu oma ilu ja kuulutan sinu ees Issanda nime. Ja ma olen armuline, kellele olen armuline, ja halastan, kelle peale halastan.”
2Ms 34,6 Ja Issand möödus tema eest ning hüüdis: „Issand, Issand on halastaja ja armuline Jumal, pika meelega ja rikas heldusest ning tõest,
5Ms 4,31 Sest Issand, su Jumal, on halastaja Jumal: ta ei jäta sind maha ega hävita sind, ja ta ei unusta lepingut su vanematega, mille ta neile vandega andis.
5Ms 13,9 siis ära tee tema nõu järgi ja ära kuula teda! Su silm ei tohi halastada tema peale ega armu anda; sa ei tohi teda varjata,
5Ms 13,18 Aga sinu kätte ärgu jäägu midagi sellest hävitatavast, et Issand pöörduks oma tulisest vihast, annaks sulle armu, halastaks su peale ja teeks sind paljuks, nagu ta su vanemaile on vandega tõotanud,
5Ms 30,3 siis pöörab Issand, su Jumal, su saatuse ja halastab su peale ning kogub sind taas kõigi rahvaste hulgast, kuhu Issand, su Jumal, sind on pillutanud.
5Ms 32,36 Sest Issand tahab mõista õigust oma rahvale ja halastada oma sulaste peale, kui ta näeb, et nende jõud on kadunud ja pole jäänud orja ega vaba.
1Sm 24,11 Vaata, nüüd sa nägid ju oma silmaga, kuidas Issand andis sind täna koopas minu kätte. Mulle öeldi, et ma su tapaksin, aga ma halastasin su peale, sest ma ütlesin: Mina ei pista kätt oma isanda külge, sest ta on Issanda võitu.
2Sm 12,6 Ja ta peab utetalle tasuma neljakordselt, sellepärast et ta tegi nõnda ega halastanud!”
2Sm 24,14 Ja Taavet ütles Gaadile: „Mul on väga kitsas käes. Langegem siiski Issanda kätte, sest tema halastus on suur, aga inimeste kätte ma ei tahaks langeda!”
1Kn 8,50 ja anna oma rahvale andeks see, milles nad sinu vastu on pattu teinud, ja kõik nende vastuhakkamised, millega nad sulle on vastu hakanud, ja lase neil leida halastust oma vangiviijate ees, et need halastaksid nende peale!
2Kn 13,23 Aga Issand andis neile armu ja halastas nende peale ning pöördus nende poole oma lepingu pärast Aabrahami, Iisaki ja Jaakobiga ega tahtnud neid hävitada; ja ta ei ole neid tänini ära heitnud oma palge eest.
1Aj 21,13 Ja Taavet ütles Gaadile: „Mul on väga kitsas käes. Siiski tahan ma langeda Issanda kätte, sest tema halastus on väga suur, aga inimeste kätte ei tahaks ma langeda!”
2Aj 30,9 Sest kui te pöördute tagasi Issanda juurde, siis leiavad teie vennad ja pojad halastust oma vangistajate ees ja võivad tulla tagasi sellele maale. Sest Issand, teie Jumal, on armuline ja halastaja, ja ta ei pööra teilt oma palet, kui te pöördute tagasi tema juurde.”
Ne 1,11 Oh Issand, pangu nüüd su kõrv tähele oma sulase palvet ja oma sulaste palvet, kes tahavad karta su nime! Ja lase siis täna korda minna oma sulase nõu ja anna temale halastust selle mehe ees!”Mina olin nimelt kuninga joogikallajate ülem.
Ne 9,17 Nad tõrkusid kuulmast ega tuletanud meelde sinu imetegusid, mis sa neile olid teinud, vaid olid kangekaelsed ja oma tõrksuses võtsid nad pähe oma orjapõlve tagasi minna. Aga sina oled andeksandja Jumal, armuline ja halastaja, pika meelega ja rikas heldusest; sina ei jätnud neid maha.
Ne 9,19 ei jätnud sina siiski neid kõrbes maha oma suure halastuse pärast. Pilvesammas ei lahkunud neist päeval, juhatamast neid teekonnal, ega tulesammas öösel, valgustamast neile teed, mida nad käisid.
Püha Augustinus nimetas halastust „igavikuliseks, kuid siiski alati uueks“.
Halastustööl on oluline roll nii katoliiklikus kui ka ida õigeusu traditsioonides ja see ilmen seitsmes füüsilises ja seitsmes vaimses töös.
Katoliiklik religioon
pisi|Poolas, Krakowis asuv St Maria basiilika Katoliku kiriku katekismuses on halastustööl väga oluline roll (p. 2447). Rooma-katoliku õpetus väidab, et Jumala halastus ilmneb Püha Vaimu töös. (13,16) ning liturgilistest teostes (Kyrie eleison, Christe eleison) kordub väljend: Jumal halasta, Kristus halasta. Halastuse teema on olulisel kohal ka katoliiklikus ikonograafias, milles kutsutakse inimesi halastustegudele ja suunatakse inimesi „uurima halastust omaenda elus“ (Ralf van Bühren Caravaggio). Mitmed rooma-katoliku kirikud on pühitsetud jumalikule halastusele (näiteks Poolas, Krakowi basiilika, USA Massachusetts’is ja Filipiinidel, Marilao/Bulcan’is asuv National Shrine of The Divine Mercy).
Paavst Johannes Paulus II eeskujuks oli Püha Maarja Faustina Kowalskaja (1905-1938), keda tuntakse kui halastuse apostlit. [20] [21] Oma entsüklias „Dives in misericordia“ („Rikas halastuses“) ta halastuse rolli, mis väljendub Jumala halastuses ning ilmneb inimlikus halastuses. Basiilika sisseõnnistamisel mainis Paavst Johannes Paulus II Faustina päevikut ja nimetas halastust "Kõigeväelise Jumala suurimaks atribuudiks".
Esimene ülemaailmne halastuse apostellik kongress toimus Roomas 2008. aasta aprillis. Selle avas ning õnnistas sisse paavst Benedictus XVI.
Kuninglik Moraali- ja Poliitikateaduste Akadeemia
pisi|Kuningliku Moraali- ja Poliitikateaduste Akadeemia [[vapp]] pisi| Akadeemia peahoone [[Madridis]]
Halastus
Katoliiklik religioon
Paavst Francisus  pidas 11. aprillil 2015 Püha Peetruse basiilikas kõnes teemal „Misericordiae Vultus“ ("Halastuse nägu") ning 8. detsembril 2015 kuulutas, et välja „Erakorralise püha aasta, mis on pühendatud halastusele“ ning mille teema pärines Luuka evangeeliumist (6:36): halastav nagu Isa.
Kuninglik Moraali- ja Poliitikateaduste Akadeemia
Kuninglik Moraali- ja Poliitikateaduste Akadeemia (hispaania keeles Real Academia de Ciencias Morales y Políticas) on üks Hispaania kuninglikest akadeemiatest.
Halastus
Islam
Koraanis on Allah’i nimetatud kaastundlikuks (al-Rahim) ja „kõige jalastavamaks“ (al-Rahman). Mõlemad sõnad on tuletatud sõnast Rahmat, mis viitab hellusele ja heatahtlikkusele. Halastuse nõue on üks islami viiest alussambast ja see väljendub nõudes jagada almusi (zakat).
Kuninglik Moraali- ja Poliitikateaduste Akadeemia
Kuninglik Moraali- ja Poliitikateaduste Akadeemia asutati aastal 1857 Madridis kuninganna Isabel II kuningliku dekreediga. Akadeemia on Euroopa akadeemiate ühendus ALLEA liige.
Halastus
Budism
Budistlikus religioonis on bodhisattva (sanskriti k. 'virgumisele püüdlev olend'; "virgumisolend") olend, kes on otsustanud saada buddhaks, et aidata kõikidel olenditel kannatustest vabaneda. Eriti oluline on bodhisattva tee mahajaana budismis. Tema halastuse ja kaastunde tõttu peetakse teda kõige auväärsemaks Aasia aladel.
Kuninglik Moraali- ja Poliitikateaduste Akadeemia
Liikmeskond
Akadeemial on 125 liiget (2013.a), sealhulgas akadeemikuid 39, hispaania korrespondentliikmeid 32, välismaa korrespondentliikmeid 48, auliikmeid 6. Akadeemia liikmeskond on jaotatud nelja sektsiooni:
Halastus
Budism
Karuṇā (sageli tõlgituna "kaastunne") on osa nii budismist kui ka džainismist. Karuṇā esineb kõigis budismi koolides ja džainismis peetakse seda universaalse sõpruse üheks peegelduseks.