cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Puritanism
Puritaanid olid protestandid, kes nõudsid 1560. aastatel anglikaani kiriku täielikku puhastamist katoliiklusest. Nad ei leppinud pooliku reformatsiooniga kirikuteenistuse välistes vormides ja kiriku juhtimises. Kuninganna Elizabeth Ι ajal tegi anglikaani kirik puritanismile järeleandmisi, tunnistades õigeks mitu kalvinismi dogmat, sealhulgas ettemääratuse õpetuse. Puritaanlik opositsioon nõudis jätkuvalt muutusi ning kujundas aja jooksul oma maailmavaate alusel uue moraali ja eetilised tõekspidamised. Sattunud vastuollu ametliku kiriku ja selle kaudu kuningavõimuga, olid paljud puritaanid sunnitud emigreeruma Madalmaadesse, Šveitsi või Saksamaale, kuid mõjutasid siiski Inglismaal toimuvat poliitilist võitlust. Usulise tagakiusamise eest põgenes puritaane ka Põhja-Ameerikasse, kus nad rajasid oma asundusi.
Puritanismi levikut soodustas Inglismaa majanduslik areng ja sellega kaasnenud muutused ühiskonna struktuuris. Puritanismi eetilised tõekspidamised kujundasid uue inimtüübi. Puritaanlane oli töökas ja kokkuhoidlik, isegi kitsi. Ta oli rõhutatult usklik, askeetlik, vaikiv ega talunud vähematki elurõõmu avaldust. Ta pidas sobimatuks naeru, laulmist ja muusikat, rääkimata lõbutsemisest, sest kõik see viitas kergemeelsusele, oli patt ja Saatana kiusatus. Puritaanid käisid tagasihoidlikus mustas riietuses. Pikkade juuste ja lokkide asemel läks moodi hiljem traditsiooniliseks saanud meestesoeng, mille järgi puritaane hakati hüüdma "ümarpeadeks".
Puritaanid arvasid üksmeelselt, et kirikus tuleb kaotada piiskopi ametikoht. Mis peaks aga piiskopivõimu asendama või kuidas tuleks kirikut juhtida ilma piiskopita? Selles küsimuses läksid puritaanide arvamused järsult lahku.
Kui puritanism oli algselt piirdunud vaid õpetatud teoloogide seisukohavõttudega, siis 1620.–1630. aastatel muutus see rahvahulkade ideoloogiaks. Loodi palju puritaanlikke kogudusi, mis kujunesid ühteaegu kooskäimise kohtadeks, kus vaimulike asjade kõrval arutati ka argielu probleeme. Niisiis täitsid puritaanlikud kogudused sedagi osa, mida järgmisel sajandil etendasid poliitilised organisatsioonid Ameerikas ja poliitilised klubid Prantsuse revolutsiooni aegadel. Muutus ka puritanismi sisu, sest rahvas tõlgendas teoloogilisi probleeme omamoodi.
Vaata ka
Puritaan პურიტანიზმი
Püha Stanislavi orden
Püha Stanislavi orden (poola keeles Order Świętego Stanisława Biskupa Męczennika) oli Rzeczpospolita orden. Ordeni asutas Poola kuningas Stanisław II 7. mail 1765.
Rzeczpospolita andis ordenit välja aastatel 1765–1831. Pärast suure osa Poola minekut Venemaa Keisririigi alla andis aastatel 1831–1917 ordenit välja Venemaa Keisririik. Kui Poola 20. sajandi algul taas iseseisvus, hakkas ta 1921. aastast ordenit uuesti välja andma, siis juba Polonia Restituta ordeni nime all.
Fouchet' plaan
Fouchet' plaan oli Prantsusmaa presidendi Charles de Gaulle'i poolt 1961. aastal välja pakutud plaan. Selle pani kirja Prantsusmaa saadik Taanis Christian Fouchet. Plaani eesmärgiks oli luua uus "riikide liit", mis oleks valitsustevaheline alternatiiv Euroopa Ühendustele. Kuna viimane muutus üha enam riigiülesemaks, kartis de Gaulle Prantsusmaa mõju nõrgenemist ning Fouchet' plaan kujutas endast katset hoida jõudude tasakaalu Prantsusmaa poole kaldu. Euroopa Ühenduste edu ning teiste riikide poolse entusiasmi puudumise tõttu ei viidud plaani kunagi täide.
Plaani esimene projekt
Fouchet' plaani esimene projekt pakuti välja aastal 1961. Plaan pani ette "ilma riigiüleste institutsioonideta" "Euroopa rahvaste liidu". Plaan oli jaotatud viide ossa, mille kokkuvõtted on ära toodud allpool. Esimene osa visandas liidu eesmärgid, teine osa kirjeldas institutsioone, nende koosseisu ja nende erinevaid volitusi ja omavahelisi suhteid. Kolmas osa kirjeldas liikmete kohustusi, neljas osa liidu rahandust ja viiendas iseloomustati üldiseid sätteid.
II osa – institutsioonid
Plaan pani ette rajada kolm institutsioon: "Nõukogu", "Euroopa Parlament" ja "Euroopa Poliitiline Komisjon".
Parlamendi ülesandeks oleks olnud esimese osa teises artiklis visandatud "liidu eesmärkidega seotud küsimuste" üle aru pidamine. Parlament esitaks ettepanekuid ning suunaks suulised või kirjalikud küsimused nõukogule. Nõukogul oleks olnud voli toimida parlamendist sõltumatult, kuid ta pidanuks andma parlamendi soovitustele vastuse nelja kuu jooksul.
Liidu poliitilise komisjoni peamine roll oleks olnud nõukogu abistamine arupidamisi ja otsuste elluviimist ette valmistades ning nõukogu antud ülesannete täitmine. Plaani järgi pidanuks komisjon koosnema "iga liikmesriigi välisasjade osakondade kõrgematest ametnikest".
III osa – liikmesriikide kohustused
Plaani kolmas osa kutsus üles liikmesriikide vahelisele koostööle, määrates ära liidu eesmärkide nimel töötamise.
IV osa – liidu rahandus
Liidu eelarve pidanuks "Nõukogu igal aastal koostama" ning seda oleks finantseeritud liikmesriikide sissemaksetest. Artiklis 13 sisaldusid ka tolleaegsete liikmesriikide proportsionaalsed panused.
Spermakoer
Spermakoer on spermat haistma õpetatud politseikoer.
Denti maakond
Denti maakond (Dent County) on maakond Ameerika Ühendriikides Missouri osariigis.
Fouchet' plaan
Plaani teine projekt
Plaani teine projekt esitati pärast seda, kui ilmnes, et esimene kavand osutub ebaõnnestunuks. Mõnedes de Gaulle'i poolt liidule, selle struktuurile ja Prantsusmaa rollile selles ette nähtud eesmärkides tuli teha järeleandmisi. Sarnaselt esimese plaaniga jätkas ka teine plaan valitsustevaheliste struktuuride poole liikumist. Projekt tõstis esile üksikute liikmesriikide olulisust ning selle sihiks olid konkreetsete riikide omavahelised ühised huvid, mitte nende lähedane koostöö ettenähtud aladel.
Projekti viimaseks erinevuseks oli (kuigi seda ei ole rõhutatud) Prantsusmaa rolli kerge vähendamine ning see, et mainitud poliitilise komisjoni kohtumised ei pidanuks enam toimuma Pariisis.
Charles de Gaulle'i roll Fouchet' plaanis
Fouchet' plaani taga olev juhtiv poliitiline jõud oli Prantsusmaa president Charles de Gaulle. Tundes muret Euroopa Majandusühenduse kasvavate riigiüleste tendentside pärast, otsis de Gaulle viisi, kuidas rakendada uut valitsustevahelise koostöö visiooni, mis annaks otsuste tegemise tagasi rahvusriikide kätte. Olles suutnud veenda teist viit riigipead regulaarsete kokkusaamiste asjus, jätkas de Gaulle suurema poliitilise koostöö poole püüdlemist.
Taanis resideeriva Prantsusmaa saadiku Christian Fouchet' juhtimise all kogunes komitee, mille eesmärgiks oli arutada prantslaste soovitusi. Kõik esitatud soovitused suurendasid organisatsiooni valitsustevahelist iseloomu, kuid plaani esimeses projektis oli ka säte ühise välispoliitika kohta. Just see aspekt on eriti ilmekas: kui teised viis asutajariiki hindasid oma NATO liikmesust, ei teinud de Gaulle mingeid pingutusi, varjamaks oma vaenulikkust nii NATO kui ka Ameerika tema meelest liigse mõju kohta Euroopas.
Konrad Adenaueri vaated Fouchet' plaani kohta
Konrad Adenaueri ja de Gaulle'i omavahelised suhted olid lähedased ning ka vastavate riikide suhted paranesid sel ajal märgatavalt. Kuid Adenauer ja tema Hollandi kolleegid olid mures, et Fouchet' plaan suunab võimu Euroopa Majandusühenduselt ja NATO-lt eemale. Lisaks oli Lääne-Saksamaa vastu ka de Gaulle'i mõttele, et plaanid peaks ratifitseerima referendumil, väites, et see ei ole põhiseaduslik. Vaatamata Adenaueri ja de Gaulle'i sõprusele ei olnud Lääne-Saksamaa kunagi veendunud, et Fouchet' plaan on parim tegutsemisviis. Olgugi et plaan kukkus läbi, suutsid kaks riigijuhti 1963. aastal sõlmida kahe riigi suhteid tugevdava Élysée lepingu. Lepingu omapäraks oli see, et tegemist ei olnud mitte ainult kahele osapoolele kasuliku lepinguga, vaid see mõjus hästi kogu Euroopa Majandusühendusele.
Beneluxi riikide reaktsioon Fouchet' plaanile
Ühisnimetuse Benelux all tuntud Belgia, Holland ja Luksemburg olid Fouchet' plaani vastu. Nad kartsid, et ettepanek kaotab riikideülese komisjoni volitustest liiga palju ning viimane hakkab olulisel määral sõltuma valitsustevahelisest koostööst. Neile valmistas muret ka fakt, et Fouchet' plaan nõrgendaks Rooma lepingut ning oleks samm integratsioonist eemale. Volituste vähendamine oleks andnud Prantsusmaale ka võimaluse ühenduse teisi riike mõjutada. Beneluxi maad kartsid, et see võimaldaks Prantsusmaal Majandusühenduses domineerida ning suruda peale enda huvidele vastavaid teemasid.
Teine põhiprobleem oli kiirus, millega Prantsusmaa üritas plaani läbi suruda. Beneluxi riigid arvasid, et sellise olulisusega otsuse tegemine tuleks edasi lükata kuni lõppevad 1961. aastal alanud Suurbritannia liitumiskõnelused. De Gaulle oli selleks ajaks tihedalt suhelnud Saksamaa kantsleri Adenaueriga ning Belgia, Holland ja Luksemburg tundsid muret selle üle, et nende kahe riigi omavaheline koostöö nihutaks organisatsiooni mõjuvõimu Prantsusmaa ja Lääne-Saksamaa suunas. Suurbritannia liitumine oleks ühendusesisest jõudude struktuuri tasakaalustanud ning ei oleks võimaldanud Prantsusmaal kõnelustel domineerida.
Eriti hollandlased nägid plaanis katset õõnestada NATO mõjuvõimu. Plaanis esitatud ühiskaitse poliitika oleks olnud otseselt vastuolus NATO eesmärgi ja direktiividega ning seega tunti Hollandis muret, et plaan oli püüd nõrgestada NATO mõju ja taaskehtestada Prantsusmaa sõjalist jõudu.
Denti maakond
Ajalugu
Maakond moodustati 1851. aastal.
Rahvastik
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 15 657.
Arvestuslik rahvaarvu muutus (1. juuli seisuga) :
Kongla linnamägi
Kongla linnamägi ehk Keldrimägi on muinaseestlaste linnamägi Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Iila külas.
Mälestise kirjeldus
Kolmnurkse põhiplaaniga, nõgusa pinnamoega õueala suurus on 1450–1500 m². Loodepoolses küljes on linnuseplatoo kaitseks rajatud 27 m pikkune ja 0,5 m kõrgune paekividest vall. Linnus pärineb oletatavasti I aastatuhande II poolest pKr.
Vanuatu lennujaamade ja lennuväljade loend
Siin loetletakse Vanuatul asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid.
Regensteini krahvkond
Regensteini krahvkond oli keskaegne riigike Saksa-Rooma riigis.
Ajalugu
Regensteini lossikrahve Heimburgi lähistel on esmamainitud aastal 1169 seoses krahv Konrad von Regensteiniga, kes oli Blankenburgi krahvi Poppo I (1095–1164) poeg, kes ise oli Halberstadti piiskopi, krahv Reinhardi vennapoeg Ripuari Reginbodo suguvõsast.
Kuulsaim Regensteini krahv oli Albert II (1310–1349), kes 1330. aastatel oli sageli tülis ümbritsevate valduste juhtidega, nagu Halberstadti piiskopid ja Quedlinburgi abtiss. Need lood romantiseeriti Gottfried August Bürgeri ballaadis Röövelkrahv (saksa Der Raubgraf), pandi muusikasse Johann Philipp Kirnbergeri poolt ja samanimelise romaani kirjutas Julius Wolff.
15. sajandil viis krahviperekond oma residentsi Blankenburgi; Regensteini loss oli aegunud ja jäi varemetesse. Viimane krahviperekonna võsu, krahv Johann Ernst, suri aastal 1599. Koos Blankenburgiga langes see tagasi Halberstadti piiskopkonnale. Varsti pärast seda Blankenburg ja Regenstein eraldati. Regenstein jäi Halberstadtile, samas Blankenburg annekteeriti Braunschweig-Wolfenbütteli hertsogite poolt.
Sven Schultz
Sven Schultz (1886–1932) oli taani ehitusinsener, kes töötas konstruktorina rahvusvaheliselt tuntud inseneri- ja ehitusfirmas Christiani & Nielsen. Tema projekteeritud on Tallinna vesilennukite angaaride katusekonstruktsioonid, kus kasutati koorikbetooni, mis oli toona üks varasemaid raudbetoonkoorikuid maailmas.
Malciaussia järv
Malciaussia järv (itaalia keeles Lago di Malciaussia) on veehoidla Itaalias Piemonte maakonnas Torino provintsis Usseglios.
Viù orus, 1783 meetri kõrgusel merepinnast asuva järve pindala on 10,6 hektarit, rannajoone pikkus 1960 meetrit, valgla suurus 25,8 km².
Veehoidla rajati 1920.–1930. aastatel paisu rajamisega Stura di Viù jõele. Vee alla jäi Usseglios asunud Malciaussia asula.
Cappeln
Cappeln on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cloppenburgi kreisis.
Cappeln asub umbes 7 km Cloppenburgist kagus. Valla pindala on 76,20 km². 31. detsembril 2015 elas seal 6821 inimest.
Cappeln koosneb järgmistest osadest: Cappeln (sealhulgas Dingel), Tenstedt (sealhulgas Siehenfelde, Osterhausen, Darrenkamp ja Gut Schwede), Schwichteler koos Nordenbroki ja Schwichteleri jaamaga, Bokel koos Wißmühleniga, Mintewede, Elsten ja Elstermoor, Sevelten, Warnstedt, Nutteln/Tegelrieden.
Ajalugu
1159. aastal sai Cappeln sõltumatuks lähedalasunud Emstekist ja asutas oma valla. Nimi tuleb sõnast "kabel". Vana kirik (ehitatud aastal 1150) lammutati alles 1900. aastal, et teha ruumi praegusele Peeter-Pauli kirikule.
Aastatel 1914 kuni 1965 ühendas kohalik raudtee Cappelni Cloppenburgi ja Vechtaga, alguses oli ainus jaam Schwichtleris.
Austria pass
pisi|Austria kodaniku pass Austria kodaniku pass on dokument, mis väljastatakse Austria kodanikele rahvusvahelise reisimise hõlbustamiseks. Iga Austria kodanik on ka Euroopa Liidu kodanik. Passi ja riikliku ID-kaardiga on võimalik vabalt liikuda ja elada Euroopa Liidus, Euroopa Majanduspiirkonna riikides ja Šveitsis.
Kõikide Austria passi rakendus- ja trükiprotsessidega tegeleb Österreichische Staatsdruckerei (de), mille peakorter asub Viinis. Österreichische Staatsdruckerei ülesandeks on ka Malta suveräänse ordu passi rakendus- ja trükiprotsessid.
1957. aasta NSV Liidu meistrivõistlused moodsas viievõistluses
1957. aasta moodsa viievõistluse NSV Liidu meistrivõistlused peeti 1.–5. septembrini Moskvas, osalejaid oli 50.
Tracy
Tracy, Tracey või Tracie võib viidata järgnevale:
Tonga lennujaamade ja lennuväljade loend
Siin loetletakse Tongas asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid.
Tapper (1927)
Kirjanduse ja pilke almanahh "Tapper" ilmus 1927. aastal Tartus kirjastuse "Tapper" poolt.
Toimetaja oli August Pill. Ajakirjas olid jutustused Mait Metsanurgalt, Mats Mõtslaselt, Pantelei Romanovi novell "Kevad", humoreskid, Eesti filmi "Noored kotkad" arvustus ja filmikaadrid, lisaks sisaldas erinevaid reklaame. Illustratsioonid ja karikatuurid olid Romulus Tiituselt. Ajakirja trükiti Ed. Bergmann trükikojas. Ilmus ainult 1 number.
Kakemono
pisi|Rippuv kakemono. All vasakul on [[ikebana]]
Kakemono ehk kakejiku (mõlemad sõnad jaapani keelest) ehk ripp-pilt on Jaapani kokkukeeratav maal, mis on kleebitud suuremale paberile.
Écurie
pisi|Écurie vallamaja
Écurie on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Põllumajandusküla asub 5 km Arrasist põhjas teede N17 ja D60 ristumiskoha ümbruses.
Jack Sparrow
Kapten Jack Sparrow on Kariibi mere piraatide filmisarja peategelane. Selle fiktsionaalse tegelase on loonud stsenaristid Ted Elliott ja Terry Rossio ning teda kujutab Johnny Depp. Sparrowi iseloomustus põhineb Rolling Stones'i kitarrist Keith Richards'il ja Looney Tunesi koomiksitegelase Pepé Le Pewil. Ta ilmub esmakordselt 2003. aasta filmis "Kariibi mere piraadid: Musta Pärli needus". Hiljem ilmus ta järjekordsetes filmides: Surnud mehe aardekirst (2006), Maailma lõpus (2007), Võõrastel vetel (2011) ja Salazari kättemaks (2017).
Filmis on Sparrow üks üheksast piraatide pealikudest, kes on seitsme mere piraatlordid, vendade kohtus. Ta võib olla petlik ja ellu jääda enamasti vaimulike ja läbirääkimistega, mitte jõuga, otsustades põgeneda kõige ohtlikumatest olukordadest ja võidelda ainult vajaduse korral. Sparrow'iga püütakse taastada ta laev, Musta Pärli, oma hirmutavast esimesest tüürimehe Hector Barbossa käest. Hiljem üritab ta põgeneda oma võlgade eest legendaarse Davy Jonesi eest, võitledes Briti Ida-India Kompaniiga.
Kadri Koppel
Kadri Koppel (esinejanimi Maiken; sündinud 4. märtsil 1977) on eesti laulja ja laulupedagoog.
Karjäär
Lauljana sai ta tuntuks nii soololauljana (konkursil "Eurolaul 1998" ja "Kaks takti ette 1999") ning koos ansambliga Family, mille esitatud lauludest üks tuntumaid oli kaver Sister Sledge'i laulust "We Are Family". Hiljem ise suuremast kontserttegevusest loobununa on temast saanud Laulu- ja tantsukooli WAF (WAF on lühend sõnadest We Are Family) laulu ja hääleseadeõpetaja ning WAF koori juhataja. Samuti on ta tihedalt seotud telesaate "Eesti otsib superstaari" lauljate õpetamisega.
1999. aastal pääses ta saatesarja "Kaks takti ette" finaali (võitis Tanel Padar).
2000. aastal tehti talle häälepaelte operatsioon.
2001. aastal osales ta koos ansambliga Soul Control, mille koosseisu kuulusid veel Lauri Pihlap, Nele-Liis Vaiksoo ja Asja Krištofor Eurovisioni lauluvõistluse Eesti eelvoorus lauluga "Life is a Beautiful Word". Seejärel õppis ta kolm aastat Kopenhaagenis Complete Vocal Institute'is vokaaltehnikat ja pedagoogikat.
Ta on kooriartistina osalenud mitmes muusikalis, näiteks muusikalis "Hüljatud" (2001) ja "Fame" (2006).
2014. aastal osales ta enda loodud lauluga "Siin või sealpool maad" Eesti Laulul.
Sunset Boulevard
pisi|Tänavasilt [[Beverly Hillsis]] Sunset Boulevard on tänav (bulvar) USA-s Californias Los Angelese maakonnas. See saab alguse Figueroa Streetilt Los Angelese kesklinnas ja lõpeb maantee Pacific Coast Highway juures Vaikse ookeani rannikul Pacific Palisadesis. Tänavaga kulgeb paralleelselt Hollywood Boulevard. West Hollywoodi läbivat lõiku nimetatakse Sunset Stripiks.
Tänava pikkus on 35 kilomeetrit. Tänav kulgeb ligikaudu mööda mägede äärealasid, mis moodustavad Los Angelese nõo põhjapiiri. Tänav kulgeb muu hulgas läbi Hollywoodi, West Hollywoodi ja Beverly Hillsi. Tänaval on kogu selle ulatuses vähemalt neli rada. Tänav on kohati käänuline ja ohtlik. Ansambel Jan and Dean avaldas näiteks 1964. aastal laulu "Dead Man's Curve", mis viitab ühele järsule kurvile tänaval, kus Jan Berry oleks liiklusõnnetus peaaegu surma saanud.
Tänava järgi on saanud pealkirja Billy Wilderi 1950. aasta film "Päikeseloojangu bulvar" ("Sunset Boulevard").
Seišellide lennujaamade ja lennuväljade loend
Siin loetletakse Seišellidel asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid.
Kräss
Kräss (ka kärbsekiik, laevurr, äitsmepall) on Eesti rahvakultuuris kerakujuline rippkaunistus, mis riputati jõuludeks, pulmadeks või simmaniks rehetare lakke. Tegemist on jõulukrooni eriliigiga. Krässi moodustas kartul või naeris, millesse olid kiirjalt torgatud kõrred või lilleõied.
Hans Küüts
Hans Küüts (20. detsember 1932 Suuremetsa – 6. oktoober 2022) oli eesti põllumajandusteadlane, Eesti Teaduste Akadeemia liige (alates 1994).
Elukäik
1951 lõpetas ta Tartu 1. Keskkooli ja 1956 cum laude Eesti Põllumajandusülikooli agronoomiateaduskonna. Seejärel töötas ta kuni 1958. aastani kolhoosiagronoomina Elva lähistel Erumäel.
1958. aastal kutsuti ta Jõgeva Sordiaretusjaama odraaretuse nooremteaduriks. 1964 sai temast aretusosakonna juhataja ja 1973 direktor (alates 1992 Jõgeva Sordiaretuse Instituut), kellena töötas kuni 1998. aastani. Kuni 2013. aastani jätkas vanemteadurina.
1968. aastal kaitses Hans Küüts põllumajanduskandidaadi väitekirja teemal "Parimatest Eesti odrasortidest ja lämmastikväetiste mõjust nende saagikusele ning kvaliteedile". 1968–1970 stažeeris ta Rootsis Svalöfi Sordiaretuse Instituudis, kust sai odra sordiaretuse alal tõsise teoreetilise ja praktilise väljaõppe ja palju väärtuslikke kontakte.
Hirschegg-Pack
pisi|Hirscheggi kihelkonnakirik
Hans Küüts
Elukäik
Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks põllumajanduse alal valiti ta 1994. aastal.
Teadustöö
Hans Küütsi tööks on olnud odra sordiaretus ja algseemne kasvatamine ning sordiagrotehnika arendamine. Ta on seitsme odrasordi peamine- ja kolme odrasordi kaasautor ning kuue kaera- ja kahe suvinisusordi kaasautor.
Hirschegg-Pack
Pack asub Grazist läänes Packi sadula lähedal, Steiermargi ja Kärnteni vahelise piiri ääres.
Hans Küüts
Teadustöö
Ta oli esimene eestlane, kes võeti Euroopa Sordiaretajate Ühenduse (EUCARPIA) liikmeks (1974), olnud aastatel 1981–2000 odra ja 1989–1994 kaera geneetika ning sordiaretuse rahvusvaheliste sümpoosionide organiseerimiskomitee liige, korduvalt juhatanud rahvusvahelisi sordiaretusalaseid sümpoosione ja esinenud ettekannetega. Oli rahvusvaheliselt tuntud, mis võimaldas luua head suhted aretustööks nii vajalikke katsemasinaid ja laboratooriumi aparatuuri tootvate firmadega ja nende omanikega. Jõgeva Sordiaretusjaama (aastast 1992 instituudi) direktorina kulutas palju energiat asutuse väljaehitamisele. Direktoritöö lõpetamisel oli Hans Küütsi juhitud Jõgeva Sordiaretuse Instituut üks paremini katsetehnikaga varustatud uurimisasutus mitte ainult Eestis vaid ka kogu Nõukogude Liidus.
Aastatel 1992–1995 oli Hans Küüts Eesti Põllumajandusülikooli professor, sordiaretuse õppetooli juhataja, aastast 1995 emeriitprofessor.
Isiklikku
Hans Küütsi aretustöö jätkajaks on tütar Ülle Tamm.
Dhawee Umponmaha
Dhawee Umponmaha (tai ทวี อัมพรมหา; sündinud 15. novembril 1959 Mueang Rayongi piirkonnas Rayongi provintsis Tais) on Tai endine poksija.
Umponmaha sai I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 1984. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Jeremy Page'ile (USA). Ta oli esimene Tai poksija ja üldse sportlane, kes on võitnud olümpiamängudel hõbemedali.
Tallinna Tööliste Teater
Tallinna Tööliste Teater oli septembrist 1917 kuni veebruarini 1918 Tallinnas tegutsenud teater.
Tallinna Tööliste Teatri asutasid kohalikud bolševikud. Etendusi anti Tallinna saksa teatri hoones (praegune Eesti Draamateatri hoone). Näitlejaskonna tuumiku moodustasid Valvaja seltsi näitetrupi näitlejad eesotsas Lutheri vabriku rahvamaja näitetrupist 1914. aastal tulnud Julius Rossfeldti ja Alfred Umbergiga. Teatri rajamisel liitus sellega too kutseline rühm, kes oli lahkunud 1916. aasta kevadel protestiga Vanemuisest ja esinenud järgneval hooajal Tallinna seltsis Pandorin (sh Anna Markus, August Sunne, Aleksander Teetsov).
Écoust-Saint-Mein
pisi|Écoust-Saint-Meini kirik
Écoust-Saint-Mein on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Põllumajandusküla asub 16 km Arrasist kagus teede D956 ja D5 ristumiskoha ümbruses.
Emstek
Emstek on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cloppenburgi kreisis.
Écoust-Saint-Mein
pisi|tühi|
Emstek
Emstek paikneb umbes 8 km Cloppenburgist idas. Valla pindala on 108,13 km². 31. detsembril 2015 elas seal 11 855 inimest.
Écoust-Saint-Mein
Ajalugu
Esimese maailmasõja ajal asus Écoust-Saint-Mein Hindenburgi liinil, kui Saksa väed evakueerisid selle elanikud. Kirikutorn mineeriti ja oli laskuritele maamärgiks. Pärast Arrasi lahingut 1917. aastal vallutasid selle liitlased, kuni sakslased selle 1918. aasta märtsis tagasi vallutasid ja lõpuks võtsid liitlased selle 3. septembril 1918.
Emstek
thumb|tühi|Hotell Emstekis
UTC+4:00
pisi|500px|UTC+4 UTC+4:00 on ajavöönd, mis on 4 tundi ees maailmaajast UTC.
Vööndis asuvad aasta läbi:
Ampollino
Ampollino on jõgi Lõuna-Itaalias Calabria maakonnas Cosenza provintsis, Neto parempoolne lisajõgi.
Jõgi saab alguse Montenero nõlvalt Lõuna-Apenniinides Sila kõrgmaal (1800 m merepinnast). Ampollino voolab läbi Ampollino järve (1278 m merepinnast) ning suubub Neto jõkke Carello külas Cosenzas, 525 meetri kõrgusel merepinnast.
Paapua Uus-Guinea lennujaamade ja lennuväljade loend
Siin loetletakse Paapua Uus-Guineas asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid.
Karim Adeyemi
pisi|Karim Adeyemi 2022. aastal [[Salzburgi Red Bulli mängijana]] Karim-David Adeyemi (sündinud 18. jaanuaril 2002 Münchenis) on Saksamaa jalgpallur, kes mängib ründajana Saksamaa kõrgliigaklubis Dortmundi Borussia ja Saksamaa jalgpallikoondises.
Aastatel 2010–2012 kuulus ta Müncheni Bayerni ja 2012–2018 SpVgg Unterhachingi noortesüsteemi. Seejärel liitus ta Salzburgi Red Bulliga. Salzburgi põhimeeskonnas debüteeris Adeyemi hooajal 2019/20. Esimese värava lõi ta Austria kõrgliigas 1. juulil 2020 mängus Grazi Sturmi vastu. Alates järgmisest hooajast kuulus Adeyemi Salzburgi põhikoosseisu. 1. detsembril 2020 lõi ta UEFA Meistrite Liiga alagrupimängus värava Moskva Lokomotivi vastu. Hooajal 2021/22 oli Adeyemi Giacomo Vrioni kõrval Austria kõrgliiga suurim väravakütt (19 väravat). Meistrite Liiga hooaja 2021/22 alagrupiturniiril lõi Adeyemi kolm väravat.
2022. aasta mais sõlmis ta viieaastase lepingu Dortmundi Borussiaga. Esimese värava Saksamaa kõrgliigas lõi Adeyemi 23. jaanuaril 2023 mängus Leverkuseni Bayeri vastu.
2021. aastal tuli Adeyemi Saksamaa kuni 21-aastaste koondisega Euroopa omavanuste meistriks. Saksamaa jalgpallikoondises debüteeris Adeyemi 5. septembril 2021 MM-i valikmängus Armeenia vastu ja lõi selles Saksamaa 6:0 võiduga lõppenud mängus Saksamaa kuuenda värava. Adeyemi kuulus Saksamaa koondisse 2022. aasta maailmameistrivõistlustel, kuid üheski mängus ta väljakule ei pääsenud.
Tema ema on rumeenlanna ja isa Nigeeria päritolu.
2015. aasta toidumürgistuse puhang Filipiinidel
2015. aasta toidumürgistuse puhang Caragas on toidumürgistuse puhang, mis algas 2015. aasta 10. juulil Caraga piirkonnas Filipiinidel. Toidumürgistus kujunes erinevas vanuses koolilastel ja nende õpetajatel teatud puuviljakompvekkide (durianikommid) söömise tagajärjel. Haigestus 1925 õpilast, kellest 66 raskelt.
Caraga piirkonnas Surigao del Suri provintsis Tandagi, Cagwaiti, Tago, Bayabase, Marihatagi, Tagbina, San Agustini, Carrascali, Cortese ja Madridi linnas vajasid õpilased oksendamise, iivelduse, peapöörituse, kõhu- ja peavalu tõttu esmaabi.
Mõned lapsed tundsid end alates 10. juulist 2015 halvasti juba mõne minuti möödudes kommide, mille maitseosa moodustasid durian, mangostan ja mango, söömisest. Puhang on klassifitseeritud toidumürgistuseks.
FDA teatel osutusid kommiproovid positiivseks bakteri Staphylococcus aureus suhtes.
Kevad-karukell
Kevad-karukell (Pulsatilla vernalis (L.) Mill., sünonüüm Anemone vernalis L.) on karukella perekonda kuuluv taimeliik.
Eesti pärismaisena ei esine.
Kevad-karukell on Opplandi maakonna tunnuslill.
Viktor Mjatšin
Viktor Jevgenjevitš Mjatšin (Виктор Евгеньевич Мячин, sündinud 24. juunil 1961 Leningradis) on Venemaa ettevõtja, suvilakooperatiivi Ozero liige.
Elukäik ja tegevus
1984. aastal lõpetas Leningradi Elektrotehnilise Instituudi elektriinsenerina, füüsika-matemaatika kandidaat.
1984–1992 A. F. Joffe nimelise Füüsika-Tehnika Instituudi teadustöötaja Leningradis.
1995–1997 ja 1999–2004 Rossija panga peadirektor. 1997–1998 Tokopanga Peterburi filiaali juhataja. Hiljem on jätkanud tegevust ärialal.
Hanko-Hyvinkää raudtee
pisi|Hanko raudteejaam 1893. aastal Hanko–Hyvinkää raudtee (rootsi keeles Hangö–Hyvinge järnväg) oli Soome esimene eraomaniku rahastatud raudtee, mis tegutses aastatel 1872–1875.
Kuna Hanko on Soome lõunapoolseim linn ja sealne sadam püsib kõige pikemat aega jäävaba, oodati talvekuudel läbi selle sadama suuremahulist kaubavedu. 149 km pikkust raudteed hakati ehitama 1872. aastal ja avamissõit toimus 8. oktoobril 1873. 1524 mm rööpmelaiusega raudtee ühendas Hankot Helsingi-Hämeenlinna raudteega Hyvinkää jaama kaudu. Omanikettevõte sattus aga varsti rahalistesse raskustesse ja raudtee müüdi 1875. aastal Soome riigiraudteele.
Hirschegg
thumb|Hirschegg, 2006.
Hirschegg oli 2015. aastani vald Austrias Steiermargi liidumaal Voitsbergi ringkonnas, mis ühendati Hirschegg-Packi valda.
Hirschegg on alpiküla, mis asub u. 14 km Voitsbergist läänes. See on Steiermargi ja Kärnteni vahelise piiri ääres.
Épinoy
pisi|Épinoy kirik
Épinoy (pikardi: Spineu) on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Põllumajandusküla asub 31 km Arrasist kagus teede N43 ja D21 riatumiskoha ümbruses.
pisi|tühi|
Prantsusmaa pass
pisi|371x371px|Prantsusmaa kodaniku pass Prantsusmaa kodaniku pass (prantsuse keeles: Passeport français) on Prantsusmaa kodanikele väljastatud isikut tõendav dokument. Lisaks sellele, et võimaldada kandjal rahvusvahelist reisimist ja näidata Prantsuse kodakondsust (kuid mitte tõendeid; Prantsuse passi omamine kinnitab ainult Prantsuse kodakondsuse eelduse vastavalt Prantsuse õigusele), hõlbustab pass ka abi saamist Prantsuse konsulaarametnikelt; vajaduse korral välismaal või teistes Euroopa Liidu liikmesriikides, kui prantsuse konsulaarasutus puudub.
Iga Prantsuse kodanik on ka Euroopa Liidu kodanik. Pass, koos riikliku isikutunnistusega, võimaldab vabalt liikuda ja elada Euroopa Liidu ja Euroopa Majanduspiirkonna riikides.
Kurese ringvall-linnus
Kurese ringvall on ringvall-linnuse tüüpi linnusekoht Pärnu maakonnas Lääneranna vallas, Kurese külast 850 m edela pool.
Kirjeldus
Peaaegu ruudukujuline ilma kultuurikihita õueala mõõtmed on 55 x 53. Õueala ümbritseb meetri kõrgune ja 7 m laiune vall. Vallis on kaks 1,5 meetrist ava, üks põhja-kirdeküljel ja teine lääne-loodeküljel. Need võisid olla väravakohad. Vall näib koosnevat peamiselt kividest ja mullast. Muistis pärineb I aastatuhandest ekr.
Soome endiste linnade loend
See on Soome Vabariigi iseseisvusajal talle kuulunud aladel paiknevate ja Soome iseseisvusajal või enne seda hävinud Soome linnade loend.
Lisaks on eraldi loend alevitest, mis on kadunud muul põhjusel kui linnaks kasvamine.
Soome iseseisvusaeg
Valdade liitumisel, nimemuutmisel või muul põhjusel Soome iseseisvusajal kadunud linnad ja täpsem selgitus.
Aeg enne Soome iseseisvumist
Soome Vabariigi territooriumil on tema iseseisvuse ajal asunud järgmised enne iseseisvumist hävinud linnad.
Alevid
Mingil muul põhjusel peale linnaks saamise on kadunud järgmised Soome alevid
Konvendikorter
Konvendikorter (akadeemilises kirjapruugis lühendatult C!Q!) on hoone või hoone osa, kus asuvad üliõpilaskorporatsiooni või -seltsi tüüpi akadeemilise organisatsiooni ametlikud ruumid. Konvendikorter võib olla üüritud või enda oma.
Eestis ehitas esimese spetsiaalselt konvendikorteriks mõeldud konvendihoone endale 1885. aastal korporatsioon Estonia. 1932. aastal kolis korp! Estonialt üüritud majja korporatsioon Rotalia. 1936. aastal ostis korp! Rotalia hoone endale päriseks.
Neto jõgi
Neto jõgi on jõgi Lõuna-Itaalias Calabria maakonnas Cosenza ja Crotone provintsides.
Jõgi saab alguse Timpone Sorbella kirdenõlvalt Lõuna-Apenniinides Sila kõrgmaal ja suubub Joonia merre Crotone provintsi keskusest Crotonest põhjas.
Neto peamised lisajõed on Ampollino, Arvo, Cufalo, Garga, Lenzano, Lepre, Lese, Senapido ja Vitravo. pisi|left|250px|Neto jõgi [[Belvedere Spinello juures]]
Chesterfieldi diivan
Chesterfieldi diivan on teatud tüüpi settee, mida iseloomustab naturaalsest nahast rombimustris voltidesse seatud kate ja rohkete ilunööpidega kinnitatud polster. Algselt valmistati seda Inglismaal. Selles stiilis tehakse nii kahe- kui kolmekohalisi sohvasid, kuid ka tugitoole.
Ajaloost
Chesterfieldi mööbel sai levinud pärimuse järgi oma nime 17. sajandi Inglismaal lord Philip Dormer Stanhope'i järgi, kes oli neljas Chesterfieldi krahv. Stanhope lasi teha sohva, millel oli paks ilunööpidega kinnitatud nahkpolster ja madal istmeosa. Need stiilielemendid on säilinud tänaseni. Ilunööbid sohval võisid olla disainitud ühelt poolt selleks, et inimesed väga kauaks istuma ei jääks, kuid see mööbliese võimaldas härrasmehel istuda sirgelt ilma, et riided oleksid kortsunud. Chesterfieldi krahv oli hinnatud poliitik, kirjanik ja kõnemees, samuti kuulus ta kõrgklassi, nii et on arusaadav, mis tema tellimise peale tehtud istemööbel sai nii populaarseks.
Chesterfieldi diivani populaarsust on aga seletatud ka anekdootliku looga sellest, kuidas lord oma surivoodil oli käskinud teenril anda küllla tulnud sugulasele Solomon Dayrollesile tool, mõeldes talle istme pakkumist. Teener sai sellest aru nii, et lord kingib külalisele tellitud tooli, mis oli tehtud iseloomulikus Chesterfieldi stiilis. Tool viidi Dayrollesile, kelle külalised omakorda tellisid selle eeskujul tehtud mööblit, mistõttu sai Chesterfieldi sohvast Inglismaa kõrgklassi kodude kindel sisustuselement.
Mads Mikkelsen
Mads Mikkelsen on mänginud filmides "Mina olen Dina", "Pärast pulmi", "Casino Royal", "Leek ja Sidrun" ja "Coco Chanel & Igor Stravinski".
Harbin
Harbin (eesti keeles varem ka Harbiin) on linn Hiinas, Heilongjiangi provintsi keskus ja Ha'erbin Shi keskus.
Chesterfieldi diivan
Ajaloost
Ilunööpidega kinnitatud sügav polster oli lord Stanhope'i ettepanek, kavatsusega hoida soovimatuid külalisi jäämast liiga kauaks – seetõttu pidi iste olema veidi ebamugav. Kuigi algselt võis diivan tõesti olla kõva oma mererohust täitematerjaliga, siis tänapäevaks on Chesterfieldi sohvat täiustatud nii, et istumine oleks mugav ja mõnus. Algselt ei kasutatud ka vedrusid, neid ei patenteeritud enne aastat 1828.
Harbin
Asub Songhua jõe lõunakaldal.
Chesterfieldi diivan
Ajaloost
Seda tüüpi nahkdiivan jõudis lisaks kõrgklassi kodudele ka Inglise härrasmeesteklubi ruumidesse. Kõik erinevad värvikombinatsioonid ja mudelid, mis on disainitud 200 aasta jooksul, on võtnud eeskuju originaalist. Kui Chesterfieldi diivan saavutas rahvusvahelise tuntuse, hakati seda pidama Inglise stiili embleemiks. Victoria ajastul oli tegemist elutoa kõige olulisema mööbliesemega. Viimasel ajal on Chesterfieldid jälle moodi tulnud, tulles esile sisustusblogides ja kataloogides.
Harbin
Harbini ilmes on palju euroopalikku (eriti venelikku), sest 19. sajandi lõpus ja pärast Oktoobrirevolutsiooni elas seal palju venelasi. Linnas on õigeusu, katoliku ja protestantlikke kirikuid.
Chesterfieldi diivan
Valmistamine
Traditsiooniliselt valmistatakse Chesterfielde käsitsi parimatest materjalidest: puidust, nahast (või kangast) ja erineva paksusega poroloonist:
Harbin
Talviti toimub ka suusafestival. Suusakeskus on Yabuli. Hiinlased käivad Harbinis lund vaatamas. Suviti toimuvad suvekontserdid.
Chesterfieldi diivan
Valmistamine
Eesti mööblitootjatest valmistab Chesterfieldi istemööblit Tarmeko
Vahi aiandus-mesinduskool
pisi|Vahi õpetajamaja Vahi aiandus-mesinduskool oli aastatel 1918–1944 tegutsenud kool Tartumaal Vahi külas.
Kool kasvas välja Tartu Eesti Põllumeeste Seltsi eestikeelsetest kursustest. Kool avati 1918 nime all Vahi põllutöökool, kuigi alanud Vabadussõda ei võimaldanud õppetöö alustamist enne 1919. aastat.
Kooli uus maja (maksumus koos sisustusega umbes 19 miljonit marka) avati 4. septembril 1926. Aastast 1933 kandis kool nime Vahi aiandus-mesinduskool. 1939. aastal liikus kooli haldamine Tartu Eesti Põllumeeste Seltsilt ära selleks eraldi moodustatud sihtasutuse kätte.
Kooli on allikates nimetatud ka nimedega Vahi põllundus- ja aianduskool, Vahi põllutöö- ja aiandus-mesinduskool, Vahi põllu- ja aiatöökool.
Kooli asukohal on tänapäeval mälestuskivi.
Vahi põllutöökool kunstis
Kooli hooneid kujutas 1936. aastal oma graafilistel lehtedel Arkadio Laigo. Tartu Kunstimuuseumi kogusse kuuluvad graafilised lehed:
Autostumine
Autostumine on järjest suurenev autode tootmine ja nende kasutamine transpordivahendina. Autostumistase näitab sõiduautode arvu 1000 elaniku kohta. Kasvava autostumisega kaasnevad mitmesugused linnageograafilised, ökoloogilised ja sotsiaalsed probleemid: suurenev õhusaaste ja müra, parkimiskohtade nappus, liiklusummikud, sagenevad liiklusõnnetused jms.
Autostumist tugevdavad ühistranspordi nõrkus, kergliiklusteede vähesus, eeslinnastumine jt ühiskondlikud protsessid. Säästvas transpordipoliitikas püütakse autostumist vähendada, eelistades linnaplaneerimises ühistransporti ja kergliiklust.
Probleemid
Autostumise ja transpordi kasvuga on seotud sotsiaalsete, majanduslike ja ökoloogiliste probleemide suurenemine. Järjest rohkem avaldatakse maailmas analüüse, millest ilmneb, et osa otsestest avaliku ja erasektori kuludest ning suurem osa väliskuludest ei peegeldu transpordi hinna sees. Väliskulude hulka loetakse keskkonnamõjud, liiklusõnnetused, müra, ummikud ja elukeskkonna häirimise tõttu langev elukvaliteet ning need ei kajastu transpordi hinna sees.
Autostumine riigiti
Hõreda asustusega ja autokasutusele orienteeritud USA linnad nagu Los Angeles ja Denver kulutavad transpordile ligikaudu 5 korda rohkem energiat kui mitmekesise ja tiheda asustusega Euroopa linnad nagu Stockholm, Helsingi, Strasbourg ja Tallinn.
Neile ühistele kuludele lisanduvad puhtalt autostumisest tingitud kulud: teede laiendamine, ristmike ümberehitus ning uued ümbersõidud ja läbimurded, mille ainuke eesmärk on rohkem autosid linna ära mahutada.
Autostumise tipp ehk küllastumise aste. Euroopa riikides n-ö küllastumisaste on ca 600–700 autot 1000 elaniku kohta.
Autostumine numbrites
Eesti autostus 1990. aastatel kiiremini kui mis tahes Euroopa riik oma ajaloo jooksul. Tallinnas on viimase 10 aastaga sõiduautode arv kasvanud 2,5 korda. Samal ajal on ühistranspordi osakaal oluliselt langenud.
Autos sõitja hingab sisse 30% rohkem saasteaineid kui samas keskkonnas liiklev jalakäija või jalgrattur.
Maailma teedel liigub 555 miljonit liiklusvahendit, neile lisandub igal aastal autotehastest 40 miljonit autot, maailma autod kasutavad ära sama palju hapnikku kui miljard inimest.
Autode arv 1000 elaniku kohta maailma riikides 2005. aasta andmetel on kiirelt kasvanud: USA-s oli sel ajal 826, Jaapanis 581, Euroopas keskmiselt 400–600 autot. Samas oli Hiinas 15 autot, Aasias 14 ja vähem autot.
Heiki Onton
Hariduskäik
Heiki Onton on lõpetanud 1996. aastal Tallinna Pelgulinna Keskkooli ja 2000. aastal Tallinna Tehnikaülikooli ehitusteaduskonna bakalaureuseõppes. 2003. aastal sai ta samas magistrikraadi tehnikateadustes väitekirjaga "Vesilennukite angaari raudbetoonkoorikute uurimine, analüüs ja restaureerimine" ning 2008. aastal filosoofiadoktori kraadi ehituses ja keskkonnatehnikas väitekirjaga "Vanade raudbetoonkonstruktsioonide kahjustuste põhjuste uurimine ning nende restaureerimise võimalused" (mõlema juhendaja oli professor Karl Õiger).
Töökäik
Heiki Onton töötab 2001. aastast ehitusseadmete rendi- ja müügifirmas Ramirent: alustas projekteerijana (2001–2003), seejärel töötas samas juhtiva projekteerijana (2003–2005), direktori asetäitjana (2005–2008 ja 2010–2012) ning müügidirektorina (2008–2010). Alates 2012. aastast on Onton Ramirent Baltic AS-i tegevdirektor.
Teadus
Heiki Ontoni teadustöö põhisuunad olid vanade raudbetoonkonstruktsioonide kahjustuste põhjuste uurimine ja raudbetoonkonstruktsioonide restaureerimine. 2009. aastal töötas Onton koos professor Õigeriga välja Tallinna vesilennukite angaaride raudbetoonkonstruktsioonide renoveerimisprojekti, mille järgi angaarid renoveeriti aastail 2010–2011.
Eesti Maaülikooli põllumajandus- ja keskkonnainstituut
Eesti Maaülikooli Põllumajandus- ja keskkonnainstituut (lühend PKI) on Eesti Maaülikooli instituut.
Instituut loodi 2005. aastal Zooloogia ja Botaanika Instituudile viie suure uurimisrühma (agronoomiateaduskond, Keskkonnakaitse instituut, Eksperimentaalbioloogia Instituut, Polli Aianduse Instituut ning Taimebiotehnoloogia Uurimiskeskus EVIKA) liitmise teel. Moodustunud instituut on Maaülikooli viiest instituudist suurim.
Teaduslik kaader
Instituudi tuuma moodustavad tipprühmad Eesti bioloogia varasematest juhtivatest instituutidest — Zooloogia ja Botaanika Instituudist ja Eksperimentaalbioloogia Instituudist. Instituudi juhtida on Keskkonnamuutustele kohanemise tippkeskus. Instituudis töötajaskonnas on ka mitmeid välisprofessoreid (Robert Bunce, Henri-Charles Dubourguier jt.).
Instituudi struktuur
Aastail 2005–2017 oli instituudil 11 osakonda (nende juhatajad 2010): Samuti kuuluvad instituudi juurde
Kreenholmi tekstiilitöötaja
Kreenholmi tekstiilitöötaja (vene keeles Текстильщик Кренгольма) oli ajaleht, mis ilmus Narvas aastatel 1979–1990. See allus Kreenholmi Manufaktuuri parteiorganisatsioonile, ametiühingukomiteele, komsomolikomiteele ja ettevõtte administratsioonile.
Kreenholmi tekstiilitöötaja ilmus üks kord nädalas, kokku ilmus 33 numbrit.
Ajalehe peatoimetaja oli Tatjana Zavjalova
Aastatel 1990–1999 kandis ajaleht nime Kreenholm. See ilmus aastatel 1990–1997 üks kord nädalas ja aastatel 1998–1999 kaks korda nädalas. Kokku ilmus 23 numbrit (nr 34–57). Teisipäeviti ilmus see nimega Kreenholm-Ekspress. Toimetaja oli Tatjana Zavjalova. Ajaleht kuulus Kreenholmi Valduse AS-ile. 1999. aasta suvel oli tiraaž umbes 4500 eksemplari.
Juunis 1999 otsustas ajalehe omaniku Kreenholmi Valduse AS-i juhtkond ajalehe müüa ajalehele Põhjarannik, kelle eesmärk oli liita ajaleht Kreenholm ajalehega Narvskaja Nedelja.
5. augustil 1999 ajaleht Kreenholm ühines ajalehega Narvskaja Nedelja (Нарвская Неделя) ühisväljaandeks nimega Нарвская Неделя / Kreenholm. See ilmus aastatel 1999–2000. Toimetaja oli Sergei Stepanov
Endised Kreenholmi ajalehe töötajad otsustasid luua oma ettevõtte ja asutasid OÜ Prospekt-Media, mis sai ajalehe Krengolmski prospekt väljaandjaks.
1999.–2006. aastal ilmus ajaleht Kreenholm nimega Кренгольмский Проспект (Krengolmski prospekt). See ilmus 1999. aastal üks kord nädalas ja aastatel 2000–2006 kaks korda nädalas. Kokku ilmus 100 numbrit. Peatoimetaja oli Tatjana Zavjalova.
Alates 2007. aastast ilmub see nimega Viru Prospekt (Виру Проспект).
Sergei Fursenko
Elukäik ja tegevus
Aastatel 1991–1996 oli ta peadirektor teadus- ja tootmisettevõttes TEMP, mis töötas välja ja tutvustas ökoloogia ja keskkonnakaitse kõrgtehnoloogiaid.
1996. aastal asutas koos oma venna Andrei ja Vladimir Putiniga suvilakooperatiivi "Ozero". 1997–1998 Lenenergo peadirektori asetäitja.
1998–2002 telefirma "Tootmiskeskus "Kool"" peadirektor. Dokumentaalsarja "Uppunud laevade saladused" produtsent, mis on pühendatud laevadele, mis on leidnud igavese varjupaiga Läänemere põhjas. Kultuuriministeerium andis projektile "Vene rahvusfilmi" staatuse ja sponsoriks oli Gazprom.
2003–2008 Gazpromi tütarettevõtte Lentransgaz peadirektor. 2005–2008 ja 2017–2019 jalgpalliklubi Zenit president.
2008–2010 National Media Groupi president. 2010–2012 Venemaa Jalgpalliliidu president. 2012–2013 ettevõtte Gazprom Gazomotornoje Toplivo direktorite nõukogu esimees.
2019. aastast Gazprombanki asepresident, panga esindaja jalgpalliklubi "Zenit" direktorite nõukogus.
Bangladeshi Vabariigi aukonsul Peterburis.
Sanktsioonid
6. aprillil 2018 kehtestas USA talle viisa- ja majandussanktsioonid.
Paul Gerhard Adalbert Willigerode
Paul Gerhard Adalbert Willigerode (17. aprill 1859 Tartu – 19. september 1919 Moskva) oli Eesti vaimulik ja 1914. aastast Moskva kindralsuperintendent.
Õppis aastatel 1867–1870 Blumbergi algkoolis ja 1870–1878 Tartus gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta 1878–1881. Oli prooviaastal Kuldigas Kuramaal (Reinhold Friedrich Carl Julius Raederi juures), Helmes (Ernst Behse juures) ja Kolga-Jaanis (Emil Henri Rathlefi juures). Ordineeriti õpetajaks 15. augustil 1882.
Oli aastal 1882 Kolga-Jaani Johannese koguduse adjunktõpetaja ja 1882–1885 Tõstamaa Maarja koguduse õpetaja. Tartu Maarja kogudust teenis ta aastatel 1885–1914, kusjuures 1909–1914 oli ta Peterburi Kindralkonsistooriumi assessor. Aastatel 1914–1919 oli ta Moskva kindralsuperintendent (ja Moskva konsistooriumi asepresident). Pidas 1915–1916 visitatsioonireise Siberis ja Kaukaasias. Ta arreteeriti kommunistide poolt ja suri Moskva vanglas.
Isiklikku
Tema vanaisa Adalbert Hugo Willigerode oli Kaarma, Karula ja Tartu Maarja koguduse õpetaja ja 1869. aastal I eesti laulupeo toimkonna juhataja. Tema poeg Adalbert Hugo Willigerode (jun) oli algul Moskvas ja Volgamaal, hiljem (1923–1939) Jämaja koguduse pastor.
Kauglugemine (kirjandusteadus)
Kauglugemine on kirjandusteaduses kasutatav meetod suurte tekstikorpuste analüüsiks.
Kauglugemise meetodi võttis aastal 2000 kasutuasle Franco Moretti.
Laose lennujaamade ja lennuväljade loend
Siin loetletakse Laoses asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid.
Essen (Oldenburg)
Essen on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Cloppenburgi kreisis.
Võtmelinn
Võtmelinnaks nimetatakse lennunduses lennujaama, kus toimub teatud lennufirma lende tavalisest rohkem, kuid mida ei nimetata (veel) sõlmlennujaamaks.
Uuemõisa kool
Uuemõisa kooli all võidakse mõelda järgmisi koolisid:
Riigiaktsiaselts
Riigiaktsiaselts on riiklik aktsiaselts, mille kõigi aktsiate omanik on kas riik või riiklik(ud) organisatsioon(id).
Pack (Steiermark)
Pack oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Voitsbergi ringkonnas. 2015. aastast on see Hirschegg-Packi valla osa.
Riigiaktsiaselts
Riigiaktsiaseltsid Eestis
Enne teist maailmasõda oli Kaubandus- ja Tööstusministeeriumi haldusalas riiklikud aktsiaseltsid: Riigi Põlevkivitööstus, Riigi Turbatööstus.
Pack (Steiermark)
Pack asub Grazist läänes Packi sadula lähedal Steiermargi ja Kärnteni vahelise piiri ääres.
Riigiaktsiaselts
Riigiaktsiaseltsid Eestis
Eestis oli riigiaktsiaselts (lühend RAS) 1990ndate esimesel poolel riigi omanduses ettevõtte eritüüp. RASid reorganiseeriti aktsiaseltsideks hoolimata sellest, et riik jäi aktsiate omanikuks. Näiteks 1991. aastal loodud RAS Eesti Merelaevandus muudeti hiljem ASiks Eesti Merelaevandus ja alles seejärel erastati. Ettevõtted, mille baasil 15.jaanuarist 1991 asutati riigiettevõtted: "Eesti Kütus", Tootmiskoondis "Liviko",  Tubakavabrik "Leek", Tootmiskoondis "Juveel", "Eesti Geoloogia", "Eesti Tsement", Järvakandi Tehased,   Tallinna Külmhoone nr.1, Tartu Külmhoone, Eesti Raudteekond
Ka praegusel ajal on riigi omanduses ettevõtted harilikud "Äriseadustiku" järgi tegutsevad aktsiaseltsid, üksnes kõik nende aktsiad kuuluvad riigile ja aktsiaseltsi üldkoosolek koosneb haldusala ministrist. Riigile kuuluvad näiteks AS Eesti Energia, AS Saarte Liinid, AS Riigi Kinnisvara ja paarkümmend muud aktsiaseltsi.
2021. aasta jaanuaris kuulus riigile osalus 28 äriühingus, sealhulgas oli riik ainuomanik 24 äriühingus ning enamusosalus kuulus riigile 3 äriühingus. Riik osaleb äriühingutes kolmel põhjusel: riigivõimu teostamine, muul riigivara valitseja poolt määratud avalikul eesmärgil ning tulu saamiseks. Riigi äriühingutes osalemise üldpõhimõtted on sätestatud riigivaraseadusega.
Kanada pass
Kanada kodaniku pass (prantsuse keeles: Passeport canadien) on Kanada kodanikele väljastatud pass. See võimaldab kandjal vabalt Kanadast väljuda ja uuesti siseneda; reisida teistesse riikidesse ja teistest riikidest vastavalt viisanõuetele; hõlbustab vajaduse korral Kanada konsulaarametnike abi tagamise protsessi; ja taotleb kandja kaitsmist välismaal.
Kanada on Five Nations Passport Groupi liige, mis on rahvusvaheline foorum, mis tegeleb Austraalia, Uus-Meremaa, Suurbritannia ja Ameerika Ühendriikide passe väljaandvate asutusete vahelise koostööga, et "jagada parimaid tavasid ja arutada passi põhimõtete väljatöötamisega seotud uuendusi", toodete ja tavade kohta.
Kanada hakkas 1. juulil 2013 Kanada kodanikele väljastama biomeetrilisi passe, mida tuntakse ka elektrooniliste passide ehk e-passidena.