cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Jaanus Raidal
Ühiskondlik tegevus
Aastal 1991 loodi "Jaanus Raidali nimeline fond". Fond tegutses aastani 1999. Fond loodi sihtotstarbelise ühendusena aitamaks ellu viia konkreetseid poliitilisi eesmärke: Demokraatia tagamine riigivõimu organites ja kohalikes omavalitsustes. Eesti majanduspoliitiliste radikaalsete sammude toetamine, tõstmaks Eesti elatustaset võrdväärseks arenenud riikidega. Eesti Vabariigi ja Vene Föderatsiooni vaheliste suhete normaliseerimine ja mitte-eestlaste integreerimine eesti ühiskonda. Eesti elanikkonna ja maailma väikerahvaste kultuuri arengu toetamine rahvusvahelise koostöö kaudu. Samuti maailmas tunnustamata rahvaste abistamine tunnustuse saavutamiseks.
2014. aastal võttis ta osa Sky Plusi "võimaliku eurosaadiku valimistest". 7. aprillil pidi selguma võitja ehk võimalik eurosaadik, kelle Talent.ee esitab Euroopa Parlamendi valimistel ametlikuks kandidaadiks.
Heldur Viires
Elulugu
Heldur Viires lõpetas 1945. aastal Tallinna 2. Keskkooli kuldmedaliga ning õppis aastatel 1945–1949 Tartu Riiklikus Kunstiinstituudis. 1949. aastal suunati ta stipendiaadina Leningradi I. Repini nimelisse Kunstiinstituuti. Veel sama aasta lõpul tuli noor kunstnik Tartusse tagasi ning arreteeriti 1950. aastal formaalse süüdistuse alusel, nagu seda oli tehtud juba varem tema õpingukaaslaste Esther Potisepa, Valdur Ohaka, Henn Roode, Lembit Saartsi ja Ülo Soosteriga.
Oli vangilaagris Vorkutas kuni 1956. aastani. Pärast naasmist astus ta Eesti NSV Riiklikku Kunstiinstituuti maali erialale, mille lõpetas 1959. aastal. Tema diplomitöö oli õlimaal "Kalurikolhoosis".
Pärast kooli lõpetamist asus Viires tööle kunstnikuna, tegeledes peamiselt raamatugraafikaga. Ta kujundas ja illustreeris nii klassika- kui ka ulmeteoseid, luulekogusid, lasteraamatuid. Tegi firmale Meloodia plaadiümbriseid. Kui asutati uus kirjastus Valgus, asus ta teadusliku illustratsiooni alale, kuhu jäi kuni pensionile minekuni.
Kuulus 1960. aasta kunstirühmitisse.
Viires oli 1989. aastast Tartu Kunstiühingu Stuudio (Konrad Mäe Ateljee) õppejõud ja aastast 1998 juhataja. 2016. aastal andis ta õpetamisejärje üle stuudio vilistlastele.
Looming
Viires on olnud viljakas loodusjoonistaja, ta on joonistanud liikide pildid mitmetesse määrajatesse ja loodusraamatutesse:
Leedu Sotsiaaldemokraatlik Partei
Leedu Sotsiaaldemokraatlik Partei (leedu keeles Lietuvos socialdemokratų partija, lühend LSDP) on vasaktsentristlik Leedu erakond. Partei loomise ajaks loetakse 1896. aastat.
29. maist 2021 on partei esimees Vilija Blinkevičiūtė.
Partei kuulub Euroopa Sotsialistide Parteisse ja Sotsialistlikku Internatsionaali.
LSDP eelkäijad
Leedu Demokraatlik Tööpartei moodustati 8. detsembril 1990, kui Leedu Kommunistlik Partei reorganiseeriti sotsiaaldemokraatlikuks erakonnaks. LDTP võitis 1992. aasta valimistel Leedu Seimis enamuse ja oli võimul 1996. aastani.
Leedu Sotsiaaldemokraatlik Partei taasloodi 12. augustil 1989 1. mail 1896 Vilniuses asutatud erakonna õigusjärglasena. Erakond võitles demokraatia ja sotsiaalse õigluse kinnistumise, õigusriigi ning sotsiaalselt reguleeritava turu eest.
2001. aastal ühinesid parteid Leedu Sotsiaaldemokraatlikuks Parteiks.
Pärast ühinemist
Pärast 2004. aasta valimisi (LSDP osales valimisliidus Töö Leedu Hüvanguks) oli erakonnal 141-kohalises seimis 20 kohta. Kuni 2006. aasta juunini osaleti valitsuskoalitsioonis koos Uue Liidu, Tööpartei ning Talupoegade ja Uue Demokraatia Liiduga.
31. mail 2006 lagunes senine koalitsioon Tööpartei valitsusest lahkumise tõttu ja 1. juunil astus Algirdas Brazauskase valitsus tagasi. Ajutise valitsuse moodustas seejärel LSDP liige Zigmantas Balčytis.
4. juulil 2006 kinnitas seim peaministriks LSDP aseesimehe Gediminas Kirkilase ja 18. juulil vannutati tema uus valitsus ametisse. Uude koalitsiooni kuulus neli erakonda: LSDP, Talupoegade ja Uue Demokraatia Liit, Liberaalide ja Keskliit ning Tööpartei lagunemisel tekkinud Kodanikedemokraatia Partei.
2008. aasta valimistel sai LSDP 25 kohta seimis, kuid jäeti valitsusse kaasamata. 2012. aasta parlamendivalimistel tuli LSDP võitjaks ja sai seimis 38 kohta.
LSDP väärtused
Pärast ühinemist on erakonna põhiväärtused vabadus, sotsiaalne õiglus ja solidaarsus.
Nõmme Saksa Lunastaja kirik
pisi|Nõmme Saksa Lunastaja kirik 2011. aasta septembris pisi|Nõmme Saksa Lunastaja kiriku peasissekäik renoveerimistööde ajal 2006. aasta suvel Nõmme Saksa Lunastaja kirik on kirik Tallinnas Nõmme asumis Õie ja Valdeku tänava vahel, Õie ja Rohelise tänava nurgal aadressil Õie 10.
Kiriku ja selle juurde kuuluva pastoraadi projekteeris Robert Natus.
Kinnistu omanik ja ehitaja oli Saksa Kiriklik Ühing, kuhu kuulusid peamiselt Nõmme linnas elanud baltisakslased. Pastoraat valmis 1927. aastal. Kirik võeti kasutusele novembris 1932.
Aastatel 1939–1940 lahkus valdav enamik koguduseliikmeid Saksamaale. Hoonet hakkas kasutama Paldiski kogudus.
Vahepeal seisis kirikuhoone aastaid tühjalt.
Omandireformi käigus tagastati kirik, pastoraat ja maa Nõmme Kristlikule Ühingule, mille juhatus otsustas need kinkida Nõmme Rahu kogudusele. Kinkelepingule kirjutati alla 25. märtsil 2003.
Kirikut on hakatud taastama. Seal on kavas hakata pidama nädala sees jumalateenistusi. Tulevikus tuleb selle kiriku juurde võib-olla eraldi kogudus.
Lėvuo
Lėvuo on jõgi Leedus, Mūsa parempoolne lisajõgi. Jõe pikkus on 140 km ja valgla on 1628 km².
Nõmme Saksa Lunastaja kirik
Jumalateenistuste kõrval hakatakse seal korraldama ka kontserte.
Hoonest on praht välja veetud ja vahelagi lammutatud. Aknaavade suurust on korrigeeritud ja paigaldatud on uued sarikad. 20. jaanuaril 2006 peeti temperatuuril –20 °C sarikapidu.
Lėvuo
Jões on 29 saart (nende hulka pole arvestatud paisjärvedes asuvad saared). Suurim neist on kahehektarilise pindalaga, kokku on saarte pindala 7,8 hektarit.
Nõmme Saksa Lunastaja kirik
4. mail 2008 õnnistati pärast mitmeaastast renoveerimist kirik sisse.
Lėvuo
Jõe äärde jäävad Kupiškis, Palėvenė, Stirniškiai ja Pasvalys. Jõe ülemjooksu orus on maastikukaitseala, kus Stirniškiai küla lähistel paljandub oru nõlvadel dolomiit.
Sergius Laks
Sergius Laks (3. august 1901 Vana-Vändra vald, Pärnumaa – 8. september 1942 Ussollagi vangilaager) oli Eesti sõjaväelane (major).
Rudolf Tuul
Rudolf Emil Tuul (14. aprill 1899 Uulu vald, Pärnumaa – 31. märts 1971 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (major, 1940).
Ta õppis 1927/1928–1930 Kõrgemas Sõjakoolis juhtimise ja staabiteenistuse erialal.
Kukeaabits
pisi|Kuke=Aabits, 1917 Kukeaabits on aabits, mille kaanel on kuke pilt.
Kukk on aabitsa sümbol paljudes maades, aabitsa algaegadest saadik ka Eestis. Arvatavasti on see sümbol pärit kristlusest, kus kukke kui äratajat peetakse hoolsuse sümboliks.
1001 maali, mida elu jooksul peab nägema
"1001 maali, mida elu jooksul peab nägema" (inglise keeles "1001 Paintings You Must See Before You Die") on Stephen Farthingi juhtimisel koostatud teos tähelepanuväärsetest maalidest. Raamat ilmus 2006. aastal.
Eesti keeles ilmus teos 2008. aastal kirjastuselt Varrak.
Ainsa Eesti kunstnike maalina on raamatus Konrad Mäe "Maastik punase pilvega".
135
135. aasta
Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand
Nagini
Nagini on J. K. Rowlingu romaanisarjas "Harry Potter" Lord Voldemorti madu ja ühtlasi varikätk.
135
Aastakümned: 80. aastad 90. aastad 100. aastad 110. aastad 120. aastad - 130. aastad - 140. aastad 150. aastad 160. aastad 170. aastad 180. aastad
Nagini
Nagini on väga suur ja ohtlik madu, kes suudab väga kiiresti tappa. Ta on rünnanud ja raskesti vigastanud Arthur Weasleyt ja on tapnud Severus Snape'i. Nagini tappis Neville Longbottom kasutades Godric Gryffindori mõõka.
Lord Voldemort Tiere der Harry-Potter-Romane Magical objects in Harry Potter es:Anexo:Criaturas en Harry Potter Objets magiques dans l’univers de Harry Potter Magiske vesener i Harry Potter-bøkene
135
Aastad: 130 131 132 133 134 - 135 - 136 137 138 139 140
Toomkool
pisi|Maja [[Toomkooli tänav 11, kus aastatel 1845–1893 ja 1906–1939 asus Tallinna Toomkool]] pisi Toomkool ehk katedraalikool oli toomkiriku juures asuv või selle poolt ülalpeetav õppeasutus. Toomkoolid tegutsesid peamiselt reformatsioonini, kuid Tallinnas kandis 1319. aastal esmamainitud saksa õppekeelega gümnaasium Tallinna Toomkooli nime veel kuni Teise maailmasõjani.
Vana-Liivimaal oli katoliku kiriku Tallinna piiskopkonna, Tartu piiskopkonna ja Saare-Lääne piiskopkonna juures loodud õppeasutus.
13. sajandil kujunesid Eesti alal välja keskaegsed linnad, mis olid ka kirikuvõimu ning kiriku teenistuses oleva haridus- ja kultuurielu keskusteks. Esimesed koolid tekkisidki suuremais linnades – piiskopkondade keskustes. Eesti ala jagunes kiriklikult Tallinna, Tartu ja Saare-Lääne piiskopkonnaks ja ilmalikult Mõõgavendade ordule/Liivi ordule ja Taani kuningale alluvaks Eestimaa hertsogkonnaks.
Piiskopid teostasid antud piiskopkondade üldjuhtimist, kirikuelu juhtisid ja korraldasid toomkapiitlid. Üks toomkapiitli liikmeist, (toom)skolastik, pidi kapiitlisiseste ülesannete täitmise kõrval inspekteerima ja juhatama toomkirikute juures töötavaid koole. 13. sajandil olid toomskolastikud ka sageli ainsad õpetajad, hiljem aga olid nad peamiselt vaimuliku elukutseks valmistuvate kooli vanemate õpilaste – toomskolaaride – õpetajad. Õpetajaamet eraldus Eesti toomkoolides vaimulikukutsest arvatavasti 14. sajandil.
Kuni 16. sajandini, s.o Liivi sõjani, oli katoliikliku toomkooli kaks põhiülesannet: kindlustada järelkasv kohalikele katoliku usu vaimulikele ja teiste kirikuametite pidajaile ning anda linnakodanike lastele algharidus.
Katoliiklikud toomkoolid säilisid Tallinnas ja Tartus 16. sajandi teisel veerandini. Kuna Eestimaa ja ei läinud kohe reformatsiooniga kaasa, ei mõjutanud usupuhastus algul toomkooli tegevust Tallinnas kohe, küll aga tähistas reformatsioon katoliku toomkooli ainuvõimu languse algust.
Õppetöö
Erinevate alluvussuhete tõttu oli koolide tegevuses ja õppetöö tingimustes teatavaid erisusi, sest iga konsistoorium esitas erinevaid nõudmisi.
Toomkoolide õppekava ja töökorraldus sarnanes põhijoontes teiste Hansa Liidu ja Põhja-Saksamaa toomkoolide omaga. Õppekeel oli ladina keel. Õppekavade aluseks oli juba 5. sajandil Martianus Capella koostatud lihtsustatud ülevaate antiikaegsetest teadustest, mis keskajal said Euroopas tuntuks „seitsme vaba kunstina" (septem artes liberales).
6. sajandil jagati need teadused kahte tsüklisse:
Esimene astme trivium 'i õppekava omandati enne konfirmatsiooni, s.t enne esimest armulauda, mis toimus hiljemalt 12. eluaastal.
Teise astme quadrivium 'i võtsid ette rohkem teadmisi nõudvaiks ilmalikeks ametiteks või vaimulikukutseks või mõneks muuks kiriklikuks ametiks valmistujad. Neid õpilasi nimetati toomskolaarideks.
Õppetöö teises astmes toomkoolis võis toimuda kanoonilise eani – 21. eluaastani.
Republican
Republican on jõgi Põhja-Ameerikas Suurel tasandikul.
Voolab valdavalt ida ja kagu suunas. Ühinedes Smoky Hilli jõega, moodustab Kansase jõe.
Jõe pikkus on 729 km.
Thíra
thumb|Satelliidipilt [[Thíra saared|Thíra saarestiku saartest. Paremal Thíra saar.]] thumb|Vaade [[Firále põhjast]]
Thíra (uuskreeka keeles Θήρα ehk Σαντορίνη Santoríni; Vana-Kreeka kontekstis Thera (vanakreeka keeles Θήρα)) on väike sirbikujuline vulkaaniline saar Egeuse mere lõunaosas umbes 200 km Kreeka mandriosast kagus ja umbes 100 km Kreetast põhja pool, Küklaadide saarestiku kõige lõunapoolsem saar, Thíra saarestiku peasaar.
Saare pindala on 73 km² ja elanikke on 2001. aasta seisuga 13 402. Saare keskus on Firá.
Saar on mägine ja üle 300 meetri kõrge. See koosneb paljudest tahkunud laava kohtidest. Saare sisemine külg on kõrge ja selle harjal paiknevad suuremad asulad. Väliskülje (põhja, ida ja lõuna) suunas on saar kaldu ning väliskülje rannad on madalad ja tasased. Rannaliiva värv sõltub sellest, missugune laavaliht selles kohas paljandub: nii on saarel Punane rand, Must rand ja Valge rand. Tumedatel randadel on veetemperatuur kõrgem, sest tume liiv kogub endasse soojust.
Thíra on jäänus tohutust vulkaanilisest plahvatusest, mis hävitas varase asustuse ning tekitas praeguse kaldeera, mis hõlmab peale Thíra väiksemad saared Thirasía ja Asprónisi. Thíra vulkaanipurse hävitas II aastatuhande keskpaiku eKr oletatavasti Kreeta kõrgkultuuri. Knossose palee mattus nagu paljud teisedki toonase Kreeta asulad ja linnad paksu tuhakorra alla.
Väljakaevamised algasid 1967. aastal professor Spyridon Marinatose juhendamisel. Välja kaevati ainult suure linna (Akrotiri) lõunaserv, kuid sealt leiti mitmekorruseliste ehitiste kompleks, tänavad ja väljakud ning kuni 8 meetri kõrguse linnamüüri jäänused. See polnud palee, nagu neid on leitud Kreetal, kuid väljapaistev müürsepatöö ja kaunid seinamaalid näitavad, et seal polnud ka kaupmeeste laod. Leitud kangakudumistöökoda annab alust oletada ekspordile suunatud riidekudumist.
I aastatuhande alguses eKr sai saar uue asustuse: doorlased. Umbes 630 eKr asutasid teeralased Liibüasse Kürenaika koloonia. Kuigi saare asukad olid doorlased, kuulus Thira Ateena mereliitu. 3. ja 2. sajandil eKr oli seal Ptolemaioste laevastiku tähtsaim tugikoht. 2. sajandi alguses eKr toimus jälle vulkaanikatastroof.
Looduse ilu ja ööelu tõttu on Thíra turistide seas populaarne.
Saare varasem nimi oli Kallista ('kõige ilusam').
Penniini Alpid
Penniini Alpid (prantsuse keeles Alpes valaisannes, saksa keeles Walliser Alpen ('Valais' Alpid')) on mäestik Euroopas Šveitsi ja Itaalia piirialal, osa Lääne-Alpidest. Kulgeb ida-lääne suunas. Kõrgus kuni 4634 meetrit (Monte Rosa massiivi tipp Dufourspitze, Šveitsi kõrgeim tipp ja Lääne-Euroopas teine Mont Blanci järel).
Leto
Leto (ladina keeles Lato, Latona) oli vanakreeka mütoloogias titaanide Koiose ja Phoibe tütar ning jumalate Apolloni ja Artemise ema. Ta sündis Kosi saarel.
Leto jäi Zeusist rasedaks. Armukade Hera saatis maokujulise koletise Pythoni teda kiusama. See jälitas Letot kõikjal ega andnud hetkekski rahu. Zeus ei aidanud Letot tema hädas kuidagi. Ükski piirkond, isegi Hüperborea, ei andnud Herat ja Pythonit kartes Letole luba seal peatuda. Ainult Delose saar, mis seni vabalt meres ringi ujus, nõustus. Pärast kaksikute laste sünnitamist sööstsid merepõhjast üles kaks või neli kaljusammast, mille otsa saar pidama jäi. Artemis oli lastest vanem ja sündis kergelt, kuid Apolloni sünnitus oli valuline ja kestis eri andmetel ühest üheksa ööpäevani, sest Hera keelas vahepeal sünnitusjumalannal Eileithyial Letot aidata. Kui Apollon oli suureks kasvanud, tappis ta Pythoni.
Teeba kuningannal Niobel oli 7 poega ja 7 tütart, keda nimetatakse niobiidideks. Niobe kiitles nendega, pidades end Letost paremaks, sest Letol oli ainult üks poeg ja üks tütar. Ta käskis linlasi, et need peavad Leto templis hoopis temale ohverdama. Karistuseks lasksid Apollon ja Artemis mürgitatud nooltega maha kõik Niobe lapsed: Apollon tappis ta pojad, kui need spordivõistlusel olid, ja Artemis tütred. Ainsana pääses noorim tütar Chloris, kes jooksis ema sülle ja kellele Niobe armu palus. Mõne autori järgi tapeti siiski ka Chloris.
Letot austati lisaks Delosele eriti Anatoolias Lüükias ja Kosi saarel, vähem Ateenas. Sealjuures Lüükias oli keelatud püstitada Letole templeid, mida merelt näha võiks, kuna see olevat Hera keeld.
Elektrofonid
Elektrofonid on elektroonilised muusikainstrumendid, mille heli tekitatakse elektrooniliselt. Hornbosteli-Sachsi muusikainstrumentide liigituses on see 5. kategooria, mis loodi 1940. aastal.
Elektrofonid jagunevad kolmeks alamkategooriaks:
Hasongad
Hasongad (prantsuse keeles Khassonkés) on etnos Malis Kayesi piirkonnas. Hasongad räägivad mande keelte hulka kuuluvat hasonga keelt, mis sarnaneb bambara keelega.
Neil on omapärased traditsioonilised muusikainstrumendid: dundunba (suur silindriline trumm, kahe nahaga), jingò (väike silindriline trumm, kahe nahaga); tantanwò (väike trumm), tamandinwo ja mitmesugused jahiviled.
Vladimir Samon
Isa ülempreester Dionissi Samon.
Como
Como on linn Itaalias Lombardia maakonnas, Como provintsi halduskeskus. Asub Como järve edelakaldal.
Como linna ühendab linnalähedasel mäel asuva Brunate külaga rohkem kui kilomeetripikkune köisraudtee.
Majandus
Peale turismi on Como teiseks põhitööstusharuks siiditööstus: seal asuvad Milano moekunstnike põhilised siidiga varustajad.
Labürint
Sõna labürint tuleb vanakreeka keelest ja on laiemalt usutud tõlgenduse kohaselt tulenev sõnast labrys, mis tähendas muinasaegset kaheteralist kirvest. Kui sellele sõnale lisati kohta tähistav sõnalõpp "-inthos", saadi uus sõna labyrinthos, "kaheteraliste kirveste koht". Sõna labrys kasutati Väike-Aasias, Lüüdias või Kaarias. Kreetal oli kaheteralise kirve nimetus wao. Mandri-Kreekas kasutati sõna pelekys.
Como
Ajalugu
pisi|vasakul|Como linn ja järv. Maali autoriks on [[Jean-Baptiste-Camille Corot (1834)]] Praegust Como linna ümbritsevates mägedes elas juba vähemalt pronksiajal keltide hõim, keda tuntakse nimega orobii. Linnast edelas asuvates metsaga kaetud mägedes on veel näha jälgi nende asulatest.
Labürint
Kultusliku ehitisena loodud labürint ei ole eksitavate umbradadega, selles on vaid üks nn väravatest keskmesse viiv ja sealt tagasi toov rada. Vanimad teadaolevad labürindikujutised on 3500–2500 aasta vanused petrolüüfid ehk kaljujoonistused. Neid on leitud näiteks Sardiiniast Val Camonicast, Hispaaniast Pontevedrast ja Cornwallist. Plinius Vanem on maininud nelja antiikset labürinti: Kreeta labürinti, Egiptuse labürinti, Lemnose labürinti ja Itaalia labürinti.
Como
Ajalugu
Umbes 1. sajandil eKr sai piirkonnast osa Vana-Rooma riigist. Sealse antiikaegse Rooma koloonia Comum keskus asus algselt praeguse linna lähistel mägedel, kuid viidi seejärel Julius Caesari käsul üle linna praegusse asukohta. Keiser käskis Como järve lõunapoolses otsas oleva soo kuivendada ja pani paika müüriga ümbritsetud linna plaani, mille järgi tuli uues linnas rajada tüüpiline Rooma tänavasüsteem. Uue linna nimeks sai Novum Comum ja selle staatuseks sai municipium.
Labürint
Kreeta labürint
pisi|Droonivideo labürindist [[Neemi külas Saaremaal 2021. aastal]] Kreeka mütoloogia kohaselt on labürint Kreeta kuningale Minosele ehitatud suur palee. Selle projekteeris legendaarne kreeka kunstnik ja arhitekt Daidalos härginimese Minotaurose vangistamiseks, kelle Ateena müütiline kuningas Theseus sealsamas labürindis tappis. Kreeta printsess Ariadne aitas Theseust, andes talle lõngakera, mille abil suutis Theseus labürindist taas väljapääsu leida. Legendi järgi oli Kreeta labürint niisiis eksitav labürint, umbkäikudega.
Arthur Evansi teooria järgi on Knossose keerdkäikudega palee Kreetal "kaheterakirveste maja" ehk labürint. Selle teooria kohaselt Theseus ja Ariadne olid seigelnud kuningas Minosele ehitatud Knossose palee keerdkäigustikus. Knossose müntidel oli labürindi kujutis. Tolleaegne levinuim labürindi vorm oli tavaline 7-ringiline tänapäeval klassikaliseks labürindiks nimetatud labürint.
Como
Ajalugu
774. aastal alistus Como linn linna tunginud Karl Suure juhitud frankidele ja linnast sai kaubavahetuskeskus.
Labürint
Rooma labürint
Rooma põrandamosaiigis on lihtne klassikaline labürint muutunud nelinurkseks meanderilaadseks kujundiks, aga on sellegipoolest arusaadav labürindina. Tihti on mosaiiklabürindi keskmes kujutatud Minotaurust. Romaani meanderist kujuneb järk-järgult neljahõlmaline keskaegne labürint. Rooma labürint sümboliseerib surma ja võidukat tagasitulekut: Hadrumentumis Põhja-Aafrikas (tänapäeval Sousse) on romaani suguvõsahaua põrandas neljahõlmaline mosaiik, selle keskel sureva Minotaurose kujutis ja tekst: HICINCLUSUS.VITAMPERDIT "Siia vangitsetuna kaotab ta elu". Vergilius ja Dio Cassius kirjeldavad Ludus Troiae nimelist labürindilaadset mängu, mida mängiti matuserituaalidel.
Como
Ajalugu
Aastal 1127 kaotas Como kümmekond aastat kestnud sõja lähedal asuva Milano linnaga. Keiser Friedrich I Barbarossa abiga suutis Como mõnikümmend aastat hiljem Milanole kätte maksta – Milano purustati aastal 1162. Friedrich abistas linna ka mitme linna piiri ümbritseva kaitsetorni rajamisel, kuid neist on tänapäevani säilinud vaid Castello Baradello.
Labürint
Keskaegsed labürindid
Põhja-Euroopas ehitati kivilabürinte ehk hiiu keeli öelduna Meremeeste mänge. Need labürindid paiknevad enamasti rannikualal ja on klassikalist tüüpi. Valdav osa neist on sedavõrd mereranna lähedal, et need on ehitatud alles keskajal või hiljemgi. Taanis, Ojamaal ja Soomes on labürindikujutisi maalitud ka keskaegsete kirikute seintele ja võlvidele. Kõikjalt maailmast on teada labürindikujundeid raidkujunditena kaljudes ja kivides, ning tekstiilidesse kootuna ja mistahes pindadele maalituna. Nüüdisajal on tekkinud uus innustus tegeleda labürindi kui sümboliga; loodud on mitmeid uusi labürinte, nagu Willen Park Milton Keynesis, Grace'i katedraal San Franciscos, Taptoni park Chesterfieldis ja Labyrinthe de Harbor 16 Montrealis.
Como
Ajalugu
Järgnevatel sajanditel järgis Como linna ajalugu Milano hertsogiriigi ajalugu – läbi Prantsusmaa sissetungi ja Hispaania domineerimise kuni aastani 1714, mil piirkonna vallutasid austerlased. Napoleon I tungis Lombardiasse 1796. aastal ja valitses piirkonda aastani 1815, mil pärast Viini kongressi taastati Austria võim. Linn vabastati austerlaste käest lõpuks aastal 1859 Giuseppe Garibaldi saabumisega ja linnast sai vastselt loodud ja Savoia dünastia valitsemise all olnud Itaalia kuningriigi osa.
Labürint
Labürindid parkides
Parkidesse tehtud labürindid on moodustatud hekkidest, mille vahel on keerdkäigulised rajad. Tavaliselt on hekklabürintide keskel väljak, kuhu labürindis kulgejad jõuavad. Tuntuim hekklabürint on Suurbritannias Hampton Courti paleed ümbritsevas pargis Londoni lähedal.
Como
Ajalugu
Teise maailmasõja lõpus läbis põgenev Benito Mussolini teel Šveitsi ka Como linna. Partisanid tabasid Mussolini Como järve ääres ja ta lasti järve põhjakaldal asuvas väikeses Giulino di Mezzegra külas maha.
Labürint
Labürintide tähendus kultuuris
On arvatud, et esiajaloo labürindid olid kurjade vaimude poolt seatud lõksud või kultuslikud tantsuväljad. Osad labürindid on kujundatud müüridest ümbritsetud linnana või lossina tornide ja tänavatega. Keskajal sümboliseerisid labürindid teed Jumala juurde, mille algpunktiks on inimese sünd. Labürint võib olla sümboolne palverännak, milles kulgemist võivad inimesed tajuda kui teekonda pääsemise ja valgustumiseni. Palves labürindis kulgemine korvab reisi palverännakuks. Renessansiajastul kaob varasem labürindi keskpunktile omistatud tähendus: humanistliku õpetuse kohaselt on inimene labürindis selle keskuseks. Labürint saab nimeks Domus Daedali, mis sümboliseerib inimese kui looja ja kunstniku (Daedalus) andeid ja loomejõudu. Tänapäevased labürindid oma realistlikkuses on kõrgemal tasandil. Internet oma hüpertekstuaalsusega on selle heaks näiteks (labürint sümbolina sümboliseerib ühtlasi ka raamatut). Tänapäeval on labürinte kirikutes ja parkides, pakkudes inimestele, kes labürintides kulgevad, leevendust stressi ja masenduse vastu.
Como
Ajalugu
2010. aastal esitasid natsionalistliku Šveitsi Rahvapartei liikmed Šveitsi parlamendile ettepaneku, millega sooviti riigiga piirnevate territooriumide, sealhulgas Como (ja Como provintsi) Šveitsi Konföderatsiooni liikmeks võtmist.
Labürint
Labürintide tähendus kultuuris
Labürindiks nimetatakse ka luus asuvat keerulist õõnete süsteemi, näiteks sõelluulabürinti (labyrinthus ethmoidalis) ja teolabürinti (labyrinthus cochlearis).
Como
Ajalugu
New Yorgi Bronxi Loomaaias olev Rockefelleri purskkaev asus kunagi Como linna järveäärsel peaväljakul (Piazza Cavour). William Rockefeller ostis selle 1902. aastal 3500 liiri eest (tollases vääringus ligikaudu 637 dollari eest).
Labürint
Labürintide tähendus kultuuris
Keskaegses käsikirjas on Jeeriku linna kujutatud labürindina.
Como
Arhitektuurimälestised
pisi|14. sajandist pärinev toomkirik
Como peaväljak on moodsate hotellide ja pangahoonetega piiratud Piazza Cavour.
Andromeeda
pisi|Andromeeda tähtkuju kaart Andromeeda (ladina Andromeda (omastav Andromedae), lühend And) on põhjataevas asuv tähtkuju. See on suuruselt 19. tähtkuju, kattes tähistaevast 722 ruutkraadi.
Andromeeda on nime saanud kreeka mütoloogia tegelase, Kassiopeia ja Kepheuse tütre Andromeda järgi, keda taheti ohverdada merekoletisele.
Andromeedas asub Andromeeda galaktika (joonisel tähistatud M31). Tähtkuju heledaim täht on kaksiktäht Alpheratz ehk Sirrah (α And).
Välisministeerium (üldmõiste)
Välisministeerium on riigi välissuhetega tegelev valitsusasutus. Välisministeeriumi tegevusvaldkond hõlmab riigi osalust rahvusvahelises suhtluses, välismajanduse soodustamist ja oma riigi kodanike kaitset välismaal. Välisministeeriumi haldusalas on riigi saatkonnad välisriikides (diplomaatiateenistus) ning suhtlus välisriikide saatkondadega koduriigis, samuti konsulaarteenistus.
Blasketi saared
thumb|Blasketi saarte asend thumb Blasketi saared (iiri Na Blascaodaí) on rühm asustamata väikesaari Iirimaa lääneranniku lähedal.
Suuremad saared olid mitme sajandi vältel asustatud, kuid 20. sajandi alguses jäi sinna üha vähem inimesi. Võimud ei pidanud sealseid elutingimusi enam inimväärseteks ja 1953. aastal evakueeriti viimased 22 elanikku Iirimaale.
Matkateed Narva lähistel ehk Vaivara radadel
"Matkateed Narva lähistel ehk Vaivara radadel" on koduloouurija Virve Orava raamat Narva ümbruse küladest.
Raamat ilmus kirjastuselt Olion 1991. aastal.
Stuartid
Stuartid (ka Stewartid) oli dünastia, mis valitses Šotimaad 1371–1707 ja Inglismaad 1603–1707 ja Suurbritanniat 1707–1714.
Stuartite esivanemad pärinesid Bretagne'ist ja jõudsid Inglismaale kuningas Henry I kaaskonnas. Üks perekonna liige Walter Fitzalan siirdus Šotimaale, kus ta sai maad ja peagi ka tähtsa ametikoha sealse kuninga õukonnas. Tema järeltulija Walter Stewart abiellus Šoti kuninga Robert Bruce´i tütre Marjoryga. Pärast Marjory venna David II surma aastal 1371 päris trooni tema ja Walter Stewarti poeg Robert.
Pärast kardinal Henry Benedict Stuart (jakobiidid nimetasid teda Henry IX ja I) surma 1807 ei ole Stuartite katoliiklastest pärijad troonijärglust avalikult taotlenud.
Stuartite dünastiast Inglise ja Šoti kuningad
thumb|right|Esimene Stuartite dünastiast Inglise kuningas James I
Andres Ojamaa
Andres Ojamaa (sündinud 3. augustil 1969) on eesti sulgpallur, kuuekordne Eesti meister sulgpallis (1986, 1987, 1988, 1989, 1991, 1992).
Andres Ojamaa sündis Jüri ja Brigitta Ojamaa pojana. Ta lõpetas 1987 Tartu V Keskkooli (praegu Tartu Tamme Gümnaasium).
Euroopa äärmuspunktid
Siin on loetletud Euroopa äärmuspunkte. Nende punktide asukoht on teiste Euroopa punktidega võrreldes kõige põhja-, lõuna-, ida- või läänepoolseim.
Uuemõisa (küla Haapsalus)
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ridala valda.
Ladji Doucouré
pisi|Ladji Doucouré Torino olümpiamängudel Ladji Doucouré (sündinud 28. märtsil 1983 Juvisy-sur-Orge'is) on Prantsusmaa kergejõustiklane (110 m tõkkejooks), maailmameister (2005).
Maailmameistrivõistlustel
maailmameister 110 m tõkkejooksus 13.07 maailmameister 4x100 m 38.08 (Ladji Doucouré, Ronald Pognon, Eddy de Lépine ja Lueyi Dovy).
Leonid Potapov
Leonid Potapov (vene Леонид Сергеевич Потапов; 30. jaanuar 1907 Moskva – 25. oktoober 1948 Moskva ) oli NSV Liidu kabetaja.
Partners in Crime
"Partners in Crime" oli Eesti riiki esindav laul Eurovisiooni lauluvõistlusel, mis toimus 2007. aastal Helsingis. Laulu esitas poolfinaalis Gerli Padar.
Loo viisi autor on Hendrik Sal-Saller ja sõnade autor Berit Veiber.
Eesti laul esitati 23. lauluna.
"Partners In Crime" saavutas poolfinaalis 33 punktiga 28 riigi laulu hulgas 22. koha ning finaali ei pääsenud. Eestile andsid punkte Gruusia (2 punkti), Iirimaa (3), Moldova (4), Leedu (6), Soome (6) ja Läti (12).
Libra
Libra (ladina keeles 'kaalud') on
Milano toomkirik
thumb|Milano toomkirik Milano toomkirik (Duomo di Milano, Duomo di Santa Maria Nascente) on üks kuulsamaid gooti stiilis ehitisi Euroopas. See on Milano peapiiskopkonna katedraal ja pühitsetud neitsi Maarja sündimisele. Milano toomkirik asub Põhja-Itaalias Milano linna südames Piazza del Duomo ääres.
Viielööviline, 157 m pikk ja 92 m lai basiilika on üks suuremaid gooti katedraale maailmas. Ta on mõeldud mahutama 40 000 inimest. Milano toomkiriku tähelepanuväärseim osa on katus oma 135 tornikese ja tohutu hulga kujude ning veesülititega. Katedraali 15.–16. sajandil ehitatud 108,5 meetri kõrgusele ulatuva kaheksanurgelise nelitistorni tippu kaunistab Giuseppe Perego 1774. aastal loodud kuldne Madonnina kuju.
Ehituslugu
Ehitust alustati Gian Galeazzo Visconti ajal 14. sajandil. Nimelt oli Gian Galeazzo pärast võimuletulekut Milanos laiendanud oma valdusi üle kogu Lombardia idaosa, allutanud endale osa Veneto piirkonnast ning maid ka lõuna pool. Unistades tervet Põhja-Itaaliat katvast kuningriigist, vajas ta oma tulevasele pealinnale väärilist kirikut.
Duomo esimene arhitekt ei ole täpselt teada. Dokumentides mainitud Simone da Orsenigo paistab olevat rohkem midagi töödejuhataja taolist. Kõige tõenäolisem on, et kaasati palju arhitekte, mõned neist kindlasti ka Saksamaalt ja Prantsusmaalt. Müürsepad ja muud ehitusmeistrid olid palgatud Como ümbrusest ja muudest maapiirkondadest (i maestri campionesi), ent ka Austriast, Ungarist ja mujalt.
pisi|Kiriku interjöör
Fassaad
Kiriku pikk ehituslugu kajastub ilmekalt fassaadil, millega tehti algust 1590. aastal. Esialgu pidi fassaad tulema maneristlikus stiilis suurte uste ja madalate akendega. Töö aga peatati, sest leiti, et tulemused ei sobinud kokku ülejäänud ehitisega, ja 1650. aastaks valmis uus kavand, mille järgi säilis juba valmisehitatu, kuid sambaid ja tugipiilareid muudeti gootilikumaks. Fassaadi ehitamine jõudis lõpule alles 1807–1814 vastavalt Napoleon I juhistele.
Skulptuurid
Duomo on kaunistatud tohutu hulga skulptuuridega, mida on lisatud kogu kiriku olemasolu vältel. Vanimad kujud asuvad kiriku idaküljel, hiliseimad läänes; kõrgemal asetsevad kujud on uuemad kui allpoolsed.
Interjöör
Pealöövi sambad on unikaalsed tänu nende ülaosas olevatele kujudega kaunistatud niššidele.
Parempoolses löövis esimese akna all asub Ariberto rist (12. sajandist) ja peapiiskop Ariberto (1018–1045) haud.
András Báthory
András Báthory (1563 Szilágysomlyó – 3. november 1599 Csíkszentdomonkos) oli Warmia piiskop, alates 1584. aastast kardinal.
Transilvaania vürstina
Sai 1599. aastal Transilvaania vürstiks, kuid tapeti pärast kaotusega lõppenud lahingut Pika sõja käigus.
Isiklikku
András oli Báthory dünastiast ning oli Poola kuninga Stefan Batory vennapoeg.
Hinnøya
Hinnøya (põhjasaami Idna Iinnasuolu) on Norra põhiosa suurim saar.
Hinnøya pindala on 2204 km². Norra saartest on Hinnøyast suuremad ainult Lääne-Teravmäed, Kirdemaa ja Edgeøya Teravmägede saarestikus. Saarel elas 2006. aastal 31 851 inimest.
Saar jaguneb Nordlandi ja Tromsi maakonna vahel. Saare loodeosa kuulub Vesteråleni saarestiku piirkonda, edelaosa Lofootide saarestiku piirkonda. Tähtsaim asula on Harstadi linn, kus 2006. aastal elas 18 800 inimest. Harstadis asub Põhja-Norra tähtis reisi-, kala- ja kaubasadam. Suuremad asulad lisaks Harstadile on Lødingen, Sigerfjord ja Borkenes.
Hinnøyat liigendavad mõned fjordid. Saar on mägine, eriti selle lõunaosa, kus asub Møysaleni rahvuspark ja saare kõrgeim tipp Møysalen (1262 m üle merepinna). Viljakaim põllumajanduslik piirkond asub saare kirdeosas, Harstadi ja Borkenesi ümbruses. Saare loodeosas Nordlandi maakonnas asub soode- ja metsarikas Forfjordi looduskaitseala, kus kasvab ka Norra vanim mänd, millel on vanust üle 700 aasta.
Mandrist ja Tjeldøya saarest eraldab Hinnøyat Tjeldsundi väin. Saart ühendab naabersaarte ja mandriga arvukalt parvlaevaühendusi. Lähim lennujaam on Harstadi/Narviki lennujaam 45 km kaugusel mandril Evenesis.
Hinnøya saart ühendab idas üle Tjeldsundi väina mandriga Tjeldsundi sild, edelas Austvågøyaga Raftsundi sild, läänes Langøyaga Sortlandi sild ning põhjas Andøyaga Andøy sild. 1. detsembril 2007 avati saart läbiv Lofootide ühendustee mandriga (norra keeles: Lofotens fastlandsforbindelse) ehk Lofast, mis hõlmab muu hulgas seitset tunnelit ja mitut silda. Tee möödub ka Møysaleni rahvuspargist.
Pro patria
"Pro patria" (ladina keeles "Isamaa eest") on Urmas Sisaski oratoorium, mis põhineb Jaan Lõo luuletustel. Sisask kirjutas selle sügisel 2003.
Atseetaldehüüd
Atseetaldehüüd ehk etanaal (CH3CHO) on toatemperatuuril keev vedelik (keemistemperatuur 21 °C). H    | H – C – C = 0 |  |     H   H Etanaal moodustub organismis etanooli oksüdeerimise tulemusena: CH3CH2OH => CH3CHO +H2
Etanaal oksüdeerub küll edasi etaanhappeks, kuid see protsess on aeglasem kui etanaali moodustumine: 2CH3CHO + O2 => 2CH3COOH
Etanaal on mürgine ja moodustab mõne organismis leiduva ainega (näiteks katehhoolamiinidega) väga mürgiseid saadusi. Ta on alkoholimürgistuse ja joobele järgnevate ebameeldivate aistingute peamine põhjustaja.
Atseetaldehüüd on üks oluline keemiatööstuse tooraine.
Boheemlane
pisi|[[William-Adolphe Bouguereau (1825–1905), "The Bohemian" (1890)]] Boheemlane, ka boheem, on loomingulise ja/või intellektuaalse kalduvusega haritlane, kes elab ja käitub väljaspool konventsionaalse käitumise kriteeriume.
Mõiste varasem tähendus
Sõna "boheemlane" on tulnud prantsuskeelsest sõnast, mis tähendas mustlast. Algul nimetati boheemlasteks vaba vaimuga rändavaid mustlashingi (eriti neid, kes olid pärit Böömimaalt (ladina Bohemia)), autsaidereid, kes olid eraldunud konventsionaalsest ühiskonnast ja keda selle vastuvõtmatus nende suhtes üldse ei häirinud. Böömimaal võis tol ajal elada ja töötada odavalt ning käituda ebakonventsionaalselt, mis oli viljakas pinnas uute eluviiside vohamiseks. See oli "vabade hingede" kollektiiv väljaspool ühiskonda.
Mõiste tänapäevane tähendus
Tänapäeval kasutatakse seda nimetust eeskätt kunstiga tegelevate või lihtsalt loominguliste inimeste kohta. Tavaarusaamades on selline inimene muretu ja ebakorrapärase eluviisiga, üldjuhul iseloomustabki teda paindlikkus, muretus, innovaatilisus ja romantika. Eesti õigekeelsussõnaraamatus on boheemlane defineeritud kui "korrapäratu, muretu eluviisiga haritlane". Võõrsõnade leksikon täpsustab, et boheemlane on "ebakorrapärase, muretu eluviisiga inimene (eriti nn vabade elukutsete esindajate – näitlejate, kirjanike, kunstnike hulgast)".
Boheemlasstiil
Boheemlaslik välimus vihjab mugavale riietusstiilile näiteks kampsuni, salli ja baretiga.
Boheemlasstiil jagatakse viide suuremasse rühma: nouveau-, mustlas-, biitnike, zen- (hipi-) ja dändistiil.
Boheemluse manifesti on raske luua, kuna tänapäeva boheemlasi ei saa klassifitseerida. Erinevad boheemlaskultuurid segunevad individuaalse suva järgi.
NPC
NPC ehk Non Playable Character (Mitte Mängitav Tegelane) on tehisintellekti poolt juhitav isik tavaliselt seostatud arvutimängudega.
Virtual Theatre
Aleksander Lipschütz
pisi|Alexander Lipschütz Aleksander Lipschütz (eesnime variandid: Alexander, Alejandro; Tšiilis ka kujul Alejandro Lipschutz; 28. august 1883 Riia – 10. jaanuar 1980) oli juudi päritolu füsioloog, endokrinoloog ja antropoloog.
Tema vanemad olid litograafiatehnik ja kunstiteoste reproduktsioone müüv kaupmees Aaron Lipschütz ning maalikunstnik Frida Friedmann. Aleksander oli seitsmest vennast kolmas.
Aastal 1901 lõpetas ta Riia Nikolai I gümnaasiumi. Teda huvitas antropoloogia, kuid isa soovitusel läks ta Berliini ülikooli meditsiini õppima. Ta õppis ka Zürichi ülikoolis.
Aastal 1906 hakkas ta Göttingeni ülikoolis Max Verworni juhendamisel doktoritööd kirjutama. Aastal 1907 kaitses ta väitekirja "Idiopaatilisest osteoporoosist" ning sai üldarsti kvalifikatsiooni.
Aastast 1911 töötas ta Bernis August Pütteri laboratooriumis assistendina ning sai 1914 Berni ülikooli füsioloogiaprofessoriks.
Kaelustihend
Kaelustihend on tihend, mida kasutatakse nii õli kui ka plastse määrdeainega määritud laagerdustes.
Aleksander Lipschütz
Aastatel 1919-1926 oli ta Tartu Ülikooli professor (füsioloogia instituudi juhataja).
Kaelustihend
Kaelustihend koosneb bensiini- ja õlikindlast kummist valmistatud kerest, L-ristlõikega terasrõnga kujulisest sarrusest ja rõngasvedrust. Sarrus teeb tihendi kere jäigaks. Rõngasvedru deformeerib kaelustihendi keskosa nii, et tekib võlli tihedalt haarav 0,4–0,6 mm laiusega huul. Kaelustihendeid kasutatakse saastatud, näiteks tolmuses keskkonnas.
Aleksander Lipschütz
Tema tööd seksuaalse endokrinoloogia alal äratasid Tšiili Concepcióni ülikooli professori Ottmar Wilhelmi tähelepanu. Wilhelmi vahendusel sai Lipschütz samas ülikoolis füsioloogiaprofessori koha ning sõitis Liverpoolist Talcahuano sadamasse. Sellele ametikohale jäi ta 1937. aastani.
Kaelustihend
Et õli tihendile hästi ligi pääseks, asetatakse tihend tavaliselt nii, et põhihuul oleks suunatud kere sisse.
Aleksander Lipschütz
Aastal 1937 asutas ta Santiagos eksperimentaalmeditsiini instituudi ning oli samast aastast selle juhataja.
Lipschütz tegi koostööd Sigmund Freudi, Albert Schweitzeri ja Carl Gustav Jungiga.
Kaelustihend
Kui laagritesse pressitakse määret, siis võib seal tekkida väga suur surve. Et mitte rikkuda kaelustihendit, pööratakse huul sel juhul väljapoole. Surve suurenemisel lükkab määre tihendi huule laiali ning liigne määre pääseb selle ja võlli vahelt välja.
Aleksander Lipschütz
Lipschützi peamised tööd käsitlevad endokrinoloogia ja pahaloomuliste kasvajate teket.
Lipschütz on saanud tuntuks üldbioloogiaalaste ja populaarteaduslike teoste autorina.
Kaelustihend
Kõrge õlitaseme korral pannakse kõrvuti kaks kaelustihendit. Väga tolmuses keskkonnas toimitakse niisamuti või kasutatakse tolmuhuulega tihendit. Vaba ruum tihendi põhi- ja tolmuhuule vahel täidetakse koostamisel plastse määrde, näiteks tavotiga.
Aleksander Lipschütz
Isiklikku
14. mail 1914 abiellus ta Margarita Vogel-Leechiga.
Siim Raie
pisi|Siim Raie (2018)
Siim Raie (sündinud 2. septembril 1977 ) on Eesti riigiametnik.
192
192. aasta
Siim Raie
Siim Raie töötas 1995. aastast Eesti Kaubandus-Tööstuskojas, 2002–2011 selle peadirektorina. Aastail 2011–2015 oli ta Vabariigi Presidendi Kantselei direktor.
192
Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand
Aastakümned: 140. aastad 150. aastad 160. aastad 170. aastad 180. aastad - 190. aastad - 200. aastad 210. aastad 220. aastad 230. aastad 240. aastad
Aastad: 187 188 189 190 191 - 192 - 193 194 195 196 197
Itaalia kronoloogia
Itaalia kronoloogias on järjestatud Itaalia ajaloo sündmusi.
Ekspansioon
Ekspansioon (ladina keeles sõnast expānsio 'lainemine, levimine') on mingi riigi poolt uu(t)e territooriumi(de) vallutamist või oma senise territooriumi laiendamist naabrite arvel. Ekspansiooniga kaasneb alati aktsiooni läbiviija õigustus, et soovitakse kindlustada oma riigi julgeolekut. Tegelikku eesmärki suurendada oma poliitilist mõjuvõimu teise/teiste riigi/riikide, rahva/rahvaste ja/või piirkonna/piirkondade üle üritatakse varjata. Ekspansioon on kõikidel aegadel olnud agressiivset välispoliitikat viljelevate riikide peamine tegutsemisvorm.
Ekspansiooni toetav poliitika on tuntud kui ekspansionism ehk ekspansioonipoliitika.
Poliitilise suunitlusega ekspansioon võib olla sõjaline, majanduslik või ideoloogiline. Majanduslik ekspansioon tähendab oma kontsernide, ettevõtete, finantsasutuste, ärimeeste gruppide, üksikisikute jne. aktiivset tegutsemist oma riigi toetusel teise riigi majandussüsteemis. Tavaliselt üritatakse kontrollida tooraineallikaid ning peamisi tootmis- ja realiseerimisstruktuure, infrastruktuuri, pangandust ja infosüsteemi. Väljendub kõige reljeefsemalt tööstuslikult arenenud riikide ja majanduslikult tagasihoidlikult arenenud maade vahelistes suhetes. Kujutab endast eelkõige suurte, majanduslikult mõjuvõimsate riikide tahtes kontrollida väiksemate riikide majandust ning liita selle toimimine oma mõjusfääri. Tööstuslikult arenenud majanduslik ekspansioon on jätkuvalt aktuaalne igasugustel tasanditel.
Ideoloogiline ekspansioon realiseerub oma mõttelaadi, valitsemismeetodite, kultuuri, ellusuhtumise jne. pealesurumises teisele riigile. Oli aktuaalne külma sõja ajal, mil toimus demokraatliku ja kommunistliku süsteemi riikide omavaheline psühholoogiline võitlus. Samuti ilmnes reljeefselt Nõukogude Liidu tahtes suruda oma poliitilisi eesmärke, majanduslikke huve ja kultuuri peale teistele tema mõjusfääris olnud sotsialistlikeks nimetatud riikidele. Ideoloogiline ekspansioon avaldus ka NSV Liidu sees, kus Vene NFSV ja venekeelne elanikkond agressiivselt mõjutas teiste liiduvabariikide rahvaid alluma tema poliitilis-majanduslikele ja kultuurilistele põhimõtetele. Agressiivselt viljeleti vene keele ekspansiooni rahvusliiduvabariikidesse.
Sõjaline ekspansioon on selle mõiste kõige otsesem ja puhtam väljendus. Relvajõude kasutades allutatakse teise riigi territoorium või selle osa oma valitsemise ja kontrolli alla. Seal elavaid inimesi sunnitakse töötama oma majanduse arendamise huvides. Okupeeritud territooriumi inimesi võidakse paigutada elama mujale, et laiendada oma rahva eluruumi majanduslikult arenenud piirkonna arvel. Nõukogude Liit ilmutas Balti riikide suhtes ekspansionlikku poliitikat, okupeerides 1940 Eesti, Leedu ja Läti, osa Poolast ja Rumeeniast. Soome liitmine NSV Liiduga ebaõnnestus. 1946–75 kasutas USA 217 korral otse või kaudselt relvajõude oma tahtmiste pealesurumiseks teistele riikidele. Saksamaa viljeles laiaulatuslikku ekspansionlikku poliitikat 1930. aastate teisel poolel. Jaapan ründas enne Teist maailmasõda vallutuslikel eesmärkidel Hiinat. Iisrael sai 1947–1949 toimunud Araabia-Iisraeli sõja tulemusel enda kontrolli alla 6700 ruutkilomeetrit ÜRO poolt Palestiina riigile määratud territooriumist ja Jeruusalemma linna lääneosa. Nõukogude Liit viljeles alates 1979. aastast ekspansionistlikku poliitikat Afganistanis. USA vallutas 1983. aastal Grenada ja Venemaa liitis 2014. aastal endaga Ukrainale kuulunud Krimmi. Iraagi ekspansioon Kuveiti kestis 2. augustist 1990 kuni 26. veebruarini 1991.
Kasutusel on ka mõiste ekspansionistlik natsionalism. See kujutab endast mõnede riikide põlisrahva enesetähtsustamise eufooriast kujunenud patriootliku natsionalismi radikaalset vormi. Väljendub eriti reljeefselt kui selle riigi põlisrahvas elab arvukalt ja kompaktselt ka mõne teise naaberriigi territooriumil. 20. sajandil rääkisid Itaalia fašistlikud liidrid Suur-Itaaliast, Balkani riikidest horvaadid Suur-Horvaatiast ja serblased Suur-Serbiast. Serblastel õnnestusid need plaanid realiseerida palju suuremas ulatuses. Nende kontrolli all oli 1918–1929. aastatel Serblaste, Horvaatide ja Sloveenide Kuningriik, 1929–1944 Jugoslaavia Kuningriik, 1946-1963 Jugoslaavia Föderatiivne Vabariik ja 1963–1991 Jugoslaavia Föderatiivne Sotsialistlik Vabariik. Suur-Bulgaariast on unistanud bulgaarlased, Suur-Albaaniast albaanlased, Suur-Ungarist ungarlased ja Suur-Rumeeniast rumeenlased.
Jaouad Gharib
thumb|Jaouad Gharib Jaouad Gharib (sündinud 22. mail 1972 Khenifras) on Maroko kergejõustiklane (5000 m, 10 000 m ja maraton). Kahekordne maailmameister maratonis (2003 ja 2005).
Saavutused
Gharibile oli 2003. aasta MM-start alles teine kord maratonis võistelda. Marokolane debüteeris sama aasta aprillis Rotterdami maratonil, kus sai kuuenda koha. Kulla saatus otsustati Pariisi maailmameistrivõistlustel staadioni tunnelis, kus Gharib kiirendas ja tegi hispaanlase Julio Reyga paarikümnemeetrise vahe sisse. Viimane ring staadionil enam midagi ei muutnud ja lõpujoone ületas omaaegse kuulsuse Brahim Boutayebi juhendamisel harjutav Gharib seitse sekundit enne Reyd.
Vaid kaks aastat tagasi tõsisemalt maratoniga tegelema hakanud Jaouad Gharib võitis ka Helsingi maailmameistrivõistlustel maratoni ja on nüüd kahekordne maailmameister.
Põlgaste
Küla on esmamainitud 1628. aastal (Poelcks). Nõukogude perioodil asus Põlgastes "Kalevi" kolhoosi keskus.
Põlgastes asub lasteaed-algkool, pansionaat, raamatukogu ja motokrossirada.
John D. Rockefeller
John Davison Rockefeller (8. juuli 1839 – 23. mai 1937) oli Ameerika Ühendriikide magnaadist naftatööstur ning „kullatud ajastu“ tuntumaid nägusid, üks Standard Oil Company (1870–1911) asutajaid. Ta on teatud muuhulgas oma püüde poolest elada vähemalt 100-aastaseks.
Hombori
Linna lähedal asub Hombori mägi, mis on populaarne mägironijate hulgas. Mäel asub Mali kõrgeim punkt (1153 meetrit).
Andres Anvelt
Andres Anvelt (sündinud 30. septembril 1969 Tallinnas) on endine Eesti poliitik (2009–2018) ja endine kriminaalpolitseiametnik.
26. märtsist 2014 9. aprillini 2015 oli ta justiitsminister ja 26. märtsist 7. aprillini 2014 ühtlasi ka põllumajandusministri kohusetäitja. 23. novembrist 2016 kuni 26. novembrini 2018 oli ta Eesti siseminister.
Anvelt on olnud ka Politseikolledži direktor ja Keskkriminaalpolitsei direktor (2002–2003).
Harald Kirsipuu
Harald Kirsipuu (9. november 1906 Peterburi – 9. juuli 1942 Ussollag, Permi oblast, Venemaa) oli Eesti sõjaväelane (kapten, 1937).
Andres Anvelt
Andres Anvelt kuulus 2009–2018 Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda ja oli 2010–2014 erakonna Tallinna piirkonna esimees.
Harald Kirsipuu
1925. aastal lõpetas Tallinnas (oma isa asutatud) Jaan Kirsipuu Ühisgümnaasiumi ning asus samal aastal Tartu Ülikoolis õigusteadust õppima. 1926. aastal astus Sõjakooli ohvitseride jalaväe kursusele, mille lõpetas 1928. aastal paremuselt teisena, sai selle eest auhinnaks kulduuri ning ülendati nooremleitnandiks.
Andres Anvelt
2013. aasta kohalikel valimistel oli Andres Anvelt sotsiaaldemokraatide Tallinna linnapea kandidaat. 2015. aasta Riigikogu valimistel kandideeris Anvelt erakonna esinumbrina valimisringkonnas nr 2 Tallinna kesklinnas, Lasnamäel ja Pirital, sai 3558 häält ning osutus valituks. Ta oli XIII Riigikogu Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni esimees.
Töö
pisi|Justiitsminister Andres Anvelt saabumas Sotsiaaldemokraatliku Erakonna üldkogule 10. jaanuaril 2015. aastal
Harald Kirsipuu
Pärast Lennukooli lõpetamist määrati Üksiku Lennuväedivisjoni nr. 3 lenduriks. Aastatel 1933–1934 oli ta ÜLD nr 3 II salga ülem. Aastatel 1934–1937 õppis Kõrgemas Sõjakoolis. Pärast selle lõpetamist lähetati Eesti sõjaväe Õhukaitse Staapi ning määrati selle I (operatiiv)jaoskonna ajutiseks ülema kohusetäitjaks, 20. juunil 1939 ülemaks.
Andres Anvelt
Looming
pisi|Andres Anvelt lugemas katkendit oma raamatust "Punane elavhõbe" Solarise keskuses toimunud [[raamatu ja roosi päeval 23. aprillil 2010]]
Õppematerjal
2002. aastal ilmus temalt Sisekaitseakadeemia õppematerjal "Organiseeritud kuritegevus".
Ühiskondlik tegevus
Andres Anvelt oli alates 2003. aastast Round Table Eesti liige, Eesti Reservohvitseride Kogu liige alates 2007, FBI National Associates liige alates 1999 ja Eesti Loomakaitse Liidu (asutaja)liige alates 2010. aastast.
Isiklikku
Andres Anvelt on teist korda abielus, tema praegune abikaasa on ajakirjanik Kärt Anvelt.
Andres Anvelti hobideks on tervisesport, sukeldumine, ekstreemmatkad ja ilukirjandus.
Kolmnurk (tähtkuju)
pisi pisi Kolmnurk (ladina Triangulum) on põhjataeva tähtkuju, mille kolm eredamat tähte moodustavad pikliku kolmnurga. See on pindalalt 88 tähtkuju hulgas 78. kohal, kattes tähistaevast 132 ruutkraadi.
Kolmnurk kuulub Ptolemaiose kirjeldatud 48 tähtkuju hulka.