cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Täislaev
Täislaev on 3–5-mastiline purjelaev, mis igas mastis kannab raapurjestust ehk täispurjestust. Viiemastilise täislaeva mastide nimetused on fokkmast, grootmast, keskmast, besaanmast ja dziggermast. Kolmemastilise täislaeva mastide nimetused on fokkmast, grootmast ja besaanmast. Lisaks raapurjedele võib täislaev viimases mastis kanda ka kahvelpurje. Fokkmasti ees pukspriidi ja kliiverpoomi peal on 3–4 eespurje ehk kliivrit. Mastide vahel on harilikult ülestikku 2–3 taakseili. Iga mast koosneb harilikult mastist ehk alamastist ja kahest tengist – marsstengist ja praamtengist. Praamtengi ülemist osa nimetatakse roiltengiks. Täisraapurjestus kannab nimetusi vastavalt masti ja tengide nimedele, kus raad, mis kannavad raapurjeid, on kinnitatud. Nii on fokkmastis – fokk, alamarsspuri, ülamarsspuri, alapraampuri, ülapraampuri ja roilpuri.
pisi| 1868. aastal ehitatud Thermopylae oli üks kiiremaid täislaevu–[[Klipper|klippreid, torpedeeriti 1907. ]] Nüüdisajal on enamus täislaevu kasutusel õppelaevadena – "Amerigo Vespucci" Itaalias, "Christian Radich" Norras, "Danmark" Taanis, "Dar Pomorza" ja "Dar Mlodiezy" Poolas.
Bartolomeo Rastrelli
Elukäik
Fransesco Bartolomeo Rastrelli sündis 1700 Pariisis, ta isa oli mainekas Firenzest pärit skulptor ja arhitekt Carlo Bartolomeo Rastrelli, kes töötas Louis XIV teenistuses Prantsusmaal. 1715. aastal pärast Louis XIV surma kutsus tsaar Peeter I Carlo Bartolomeo Rastrelli oma teenistusse Peterburi. 1716. aasta alguses jõudsid isa ja poeg Rastrellid Peterburi, kus nad said tööd nii Peterhofis kui ka Strelnas. 1717. aastal esitlesid nad koos Strelna lossi puidust maketti.
1725.–1730. aastal võis Rastrelli õppida Itaalias arhitektuuri, kuid tõestust see siiski leidnud ei ole. Eri allikatest saab lugeda, et ta töötas viis aastat skulptorist isa käe all, Rastrellid kujundasid koos nii tsaari kui ka aristokraatide paleede interjööre.
Alates 1721. aastast töötas Bartolomeo Rastrelli iseseisva arhitektina. Rastrelli karjäärile pani aluse 1721–1727 valminud loss Moldova prints Dimitri Kantemirile.
pisi|Peeter I kuju, autor B. C. Rastrelli 1730. aastal projekteeris ta Moskvas Annenhofi talvepalee, aasta hiljem 1731. aastal töötas ta Lefortovos Annenhofi suvelossi ehitamise kallal (kumbki neist pole säilinud). 1732. aastal võis ta abielluda ja aasta hiljem sündis poeg Joseph Jacob, kes suri neli aastat hiljem. 1734. aastal sündis tütar Elizabeth Katrina.
David Granger
David Arthur Granger (sündinud 15. juulil 1945 Georgetownis) on Guyana poliitik ning erusõjaväelane, kes oli 16. maist 2015 kuni 2. augustini 2020 Guyana president. Ta on olnud Guyana kaitseväe juhataja ning pärast seda aastatel 1990–1992 riikliku julgeoleku nõunik. Aastatel 2012–2015 oli ta Guyana rahvusassamblees opositsiooniliider.
Bartolomeo Rastrelli
Elukäik
Aastal 1738 nimetati Rastrelli peaarhitektiks, 1744. aastal kinnitati ta uuesti ametisse. Samal aastal suri ta isa Carlo Bartolomeo Rastrelli. 1748. aastal maksti Rastrellile aastapalgaks 2500 rubla. Samal aastal algas ka Kiievi Püha Andrease kiriku ehitamine, mis kestis 1752. aastani.
Füüsika
pisi|341x341px|Valik füüsikanähtusi Füüsika on loodusteadus, mis uurib looduse kõige üldisemaid omadusi. Füüsikud uurivad aine ja jõudude vastasmõju. Füüsika on täppisteadus, sest nii füüsikaline katse kui ka teooria rajanevad matemaatikal. Füüsika on üks tehnika alusteadusi ja kasutab ise tehnika saavutusi.
Bartolomeo Rastrelli
Elukäik
1750. aastate keskpaigas hakkast ta projekteerima Smolnõi kloostrit, mis valmis 1756. aastal. 1753. aastal abiellus ta tütar. 1760. aastal arhitekt haigestus, mõni aasta hiljem sõitis ta tervist parandama Itaaliasse. 1762. aastal autasustas tsaar Peeter III Rastrellit ja tõstis ta kindralmajori auastmesse. Katariina II andis talle puhkust tervise parandamiseks Itaalias, hiljem jätkas arhitekt tööd Peterburis.
Füüsika
Antiikajal võidi nimetada füüsikaks kogu loodusteadust (vanakreeka sõna physis tähendab 'loodust'), kuid tänapäevaselt füüsikana mõistetavaks iseseisvaks teaduseks arenes see teadus alles 16.–17. sajandil. Tähtis ajajärk füüsika arengus oli 19. sajandi lõpp kuni 20. sajandi algus. Siis pandi alus kvantteooriale ja relatiivsusteooriale – tänapäeva füüsikalise maailmapildi alustele.
Bartolomeo Rastrelli
Elukäik
1765. aastal esitas Rastrelli oma ehitusprojektid Preisi kuningale Friedrich II lossi tarbeks. 1767. aastal suri Rastrelli abikaasa. 24. veebruarist kuni 25. novembrini 1768 viibis ta ravil Itaalias. 1770. aastal võeti ta Peterburi Akadeemia liikmeks.
Füüsika
Füüsika harude seas on mehaanika, termodünaamika, elektrodünaamika, optika, aatomifüüsika, tahkisefüüsika, tuumafüüsika, elementaarosakeste füüsika ja üldrelatiivsusteooria.
Füüsika ja teiste teaduste piirialadele on tekkinud teiste hulgas astrofüüsika, geofüüsika, meditsiinifüüsika, agrofüüsika, biofüüsika, keemiline füüsika. Füüsika on teiste loodusteadustega väga tihedalt seotud ja paljudel juhtudel on ühene klassifitseerimine keeruline. Näiteks on füüsika osalt lähedane keemiaga, mis uurib molekule ja keemilisi ühendeid mida molekulid suurtes kogustes esinedes moodustavad. Keemia toetub paljudele füüsika harudele, sealhulgas kvantmehaanikale, termodünaamikale ja elektromagnetismile. Samas on keemias käsitletavad loodusnähtused siiski piisavalt mitmekesised ja keerukad, et mitte lugeda keemiat füüsika haruks ja nende kahe teaduse piiril asuvat teadust nimetatakse keemiliseks füüsikaks.
Bartolomeo Rastrelli
Elukäik
Rastrelli suri 29. aprillil 1777 Peterburis 77-aastaselt.
Füüsika
Füüsika ajaloo ülevaade
Eestikeelse põhjaliku ülevaate füüsika ajaloost on välja andnud 2013. aastal Ivar Piir. Antud ülevaade on kättesaadav ka elektroonilisel kujul ja siin leidub vaid lühike ülevaade.
Bartolomeo Rastrelli
Looming
Francesco Bartolomeo Rastrelli loomingus on kõige olulisemal kohal suurejoonelised aadlipaleed Peterburis, Moskvas ja Kuramaal. Ta on projekteerinud kirikuid ja kloostreid, kujundanud rokokoostiilis interjööre (eriti oma loomeperioodi viimases pooles) ja ka restaureerimistööd Peterhofis. Tema loomingu iseloomulikuks tunnusjooneks on rikkalik liigendus ja värvirikkus.
Füüsika
Füüsika ajaloo ülevaade
Ilmselt on juba aegade algusest saati inimesed püüdnud luua meid ümbritseva maailma käitumist kirjeldavaid ja ennustavaid mõttemudeleid. Näiteks kehade kukkumisest, materjalide omadustest, erinevad teooriaid Maa kuju ning taevakehade, eriti Päikese ja Kuu käitumise kohta. Teooriaid sõnastati enamasti filosoofilises vormis ning neid ei kontrollitud tänapäeva mõttes katseliselt. Antiikajal paistis looduse füüsikalise kirjeldajana silma Archimedes, kes avastas mehaanikas ja hüdrostaatikas kvantitatiivseid seadusi, mis leiavad kasutust ka tänapäeval. 17. sajandi alguses sõnastas Galileo Galilei inertsiseaduse. Aastal 1687 avaldas Isaac Newton raamatu "Philosophiae Naturalis Principia Mathematica" ("Natuurfilosoofia matemaatilised printsiibid"), kus ta esitas kaks mastaapset teooriat: Newtoni seadused, millest sai alguse klassikaline mehaanika, ja gravitatsiooniseaduse, mis kirjeldab gravitatsiooni, üht fundamentaalsetest jõududest. Klassikalist mehaanikat täiustasid Joseph-Louis Lagrange, William Rowan Hamilton ja teised. Gravitatsiooniseadusest sai alguse astrofüüsika, mis kirjeldab astronoomianähtusi füüsikateooriate alusel.
Eesti füüsika ajaloos on suur roll Tartu Ülikoolil, mis on tänapäevani siinse piirkonna üks tähtsamaid loodusteaduste uurimiskeskusi. Füüsika ajaloost Tartu Ülikoolis on esitanud põgusa ülevaate Ivar Piir Tartu Ülikooli Füüsika Instituudi kodulehel. Kuulsate Tartu Ülikooliga seotud olnud füüsikute hulgas on näiteks Georg Friedrich Parrot, Jean Jacques Friedrich Wilhelm Parrot, Arthur von Oettingen, Heinrich Emil Lenz, Moritz Herman Jacobi, Boriss Golitsõn ja Ernst Öpik.
Peamised teooriad
Kuigi füüsikas tegeletakse paljude erinevate loodusnähtuste kirjeldamisega, on teatud teooriad füüsikute hulgas laias kasutuses. Nende teooriate kehtivust kinnitavad lugematud katsed. Näiteks on klassikalise mehaanika abil võimalik täpselt kirjeldada kehade liikumist, kui vaadeldavate kehade mõõtmed on kordades suuremad aatomitele iseloomulikest suurustest ja kui vaadeldav keha liigub kordades aeglasemalt valguse kiirusest. Vaatamata sõnale "klassikaline" uuritakse neid teooriad ka tänapäeval. Märkimisväärne lisandus klassikalisele mehaanikale oli kaoseteooria (mittelineaarne dünaamika), mille alused formuleeriti alles 20. sajandil ehk kolm sajandit pärast klassikalise mehaanika aluste sõnastamist Isaac Newtoni (1642–1727) poolt.
Kaasaegne füüsika
Üldiselt võib klassikaliseks lugeda füüsikat, mis käsitleb ainet ja energiat inimmõõtmetele lähedastel suurustel ja kaasaegseks füüsikat, mis käsitleb aine ja energia käitumist äärmuslikes tingimustes ehk väga väikestel või äärmiselt suurtel mõõtmetel. Näiteks aatomifüüsika ja tuumafüüsika uurivad ainet ja tema käitumist väikseimatel mõõtmetel millel keemilisi elemente saab tuvastada. Osakestefüüsika tegeleb viimastest veel väiksematel mõõtmetel ehk aine veel elementaarsemate osakestega. Osakestefüüsikat tuntakse ka kõrge energia füüsikana ja seda suurte energiate tõttu, mida on vaja osakestekiirendites, et antud fundamentaalosakesi tekitada ja uurida. Osakestefüüsikas vaadeldavate ruumimõõtmete puhul ei kehti paljud tavapärased arusaamad ajast, ruumist, ainest ja energiast.
Tänapäevase füüsika kaks peamist teooriat esitavad klassikalisest füüsikast erinevaid teooriaid ruumist, ajast ja ainest. Klassikalises mehaanikas käsitletakse loodust pidevana. Kvantfüüsika uurib mittepidevaid (diskreetseid) nähtusi aatomite ja aatomitest väiksematel mõõtmetel, kus nähtuste kirjeldused tulenevad aine eksisteerimisest üksteist täiendavate osakeste või lainetena. Relatiivsusteooria käsitleb nähtusi, mis leiavad aset vaatleja suhtes liikuvas taustsüsteemis. Erirelatiivsusteooria käsitleb liikumist gravitatsioonivälja olemasolu arvestamata ja üldrelatiivsusteooria liikumist gravitatsioonivälja olemasolu tõttu. Kvantfüüsika teooria ja relatiivsusteooria leiavad rakendust kõikides kaasaegse füüsika valdkondades.
Erinevused klassikalise ja kaasaegse füüsika vahel
alt=|vasakul|pisi|289x289px|Klassikalise ja kaasaegse füüsika mõistliku rakendatavuse piiride selgitus Füüsikas üritatakse leida kõikjal kehtivaid üldisi loodusseadusi. Samas tasub ühtesid füüsikateooriaid eelistada teistele vastavalt kirjeldatava nähtuse omadustele. Üldiselt kirjeldavad klassikalise mehaanika teooriad piisava täpsusega nähtusi, mille iseloomulikud pikkused on oluliselt suuremad aatomite suurustest ja mille liikumiskiirus on valguse kiirusest oluliselt väiksem. Kui antud tingimused ei ole täidetud, ei võimalda klassikalise mehaanika teooriad vastavaid nähtusi enam täpselt kirjeldada. Albert Einstein töötas välja erirelatiivsusteooria, mis asendas eraldiseisvad absoluutse aja ja ruumi idee ühtse aegruumiga, mille abil on võimalik täpselt kirjeldada nähtusi, mille puhul toimub liikumine valguse kiiruse lähedastel kiirustel. Max Planck ja Erwin Schrödinger koos teiste füüsikutega panid kirja kvantmehaanika alused, mis oma tõenäosusliku osakeste ja osakeste vastasmõjude mudelite läbi tegi võimalikuks nanomõõtmetes toimuvate nähtuste kirjeldamise. Hiljem ühendati kvantmehaanika erirelatiivsusteooriaga kvantväljateoorias. Dünaamilist ja kõverustega aegruumi võimaldab üldrelatiivsusteooria, mis lubab hea täpsusega kirjeldada väga suuremõõtmelisi ja suurte massidega süsteemide nagu universumi ehitust. Üldrelatiivsusteooriat ei ole siiani suudetud ühendada teiste alusteooriatega ja välja arendamisel on mitmeid kvantgravitatsiooni kirjeldavaid konkureerivaid teooriaid.
Füüsika alused ja füüsikale toetuvad teadused
alt=|vasakul|pisi|266x266px|Füüsika alusteks on matemaatika ja ontoloogia. Keemia ja kosmoloogia toetuvad füüsikale Looduses leiduva korrapära kirjeldamise sobivaimaks keeleks on oma kompaktsuse ja täpsuse tõttu matemaatika. Seda ideed märkisid ja soosisid eri kujul juba näiteks Pythagoras, Platon, Galileo Galilei ja Newton.
Füüsika kasutab matemaatikat erinevate vaatluste (katsetulemuste) organiseerimiseks ja tõlgendamiseks. Antud katsetulemustest tuletatakse täpsed või lähendatud seosed ehk kvantitatiivsed seosed, mis võimaldavad koostada katseliselt kontrollitavaid uusi ennustusi. Füüsikakatsete tulemusteks on enamasti mõõtühiku ja mõõtevea hinnanguga numbrilised andmed. Seejuures on matemaatikal põhinevad tehnoloogiad nagu arvutusteadus teinud arvutuslikust füüsikast jõudsalt areneva teadusvaldkonna.
Füüsika kirjeldab otseselt füüsilist (materiaalset) maailma, kasutades vahendina matemaatikat, matemaatika aga otseselt füüsilist maailma ei kirjelda, vaid uurib matemaatilisi objekte ja nendevahelisi seoseid. Füüsika teooriad peavad olema vaatluste ja katsete abil kontrollitavad, matemaatika tulemused tõestatakse matemaatilise loogika abil, kasutamata füüsikalist vaatlust. Matemaatika ja füüsika on oma aine ja meetodite poolest erinevad ja neid on üldiselt võimalik eristada. Näiteks matemaatiline füüsika tegeleb füüsikas kasutatavate matemaatiliste mudelitega, uurides matemaatilisi objekte puhtmatemaatiliste meetoditega, olles seega osa matemaatikast.
Puhas füüsika kuulub alusuuringute (alusteaduste) hulka. Füüsikat nimetatakse ka peamiseks alusteaduseks, sest muud loodusteadused, nagu keemia, astronoomia, geoloogia ja bioloogia, toetuvad oluliselt füüsika teooriatele.
Rakendusfüüsika on mõiste, mida kasutatakse uurimistöö kohta füüsikas millel on selge rakendus. Üldistades võib öelda, et erinevalt insenerist ei proovi rakendusfüüsik luua midagi, mis lahendab mingeid konkreetseid probleeme, vaid teeb füüsikas uurimistööd, et luua probleeme lahendavaid uusi tehnoloogiaid. Sarnaselt rakendusmatemaatikaga kasutavad rakendusfüüsikud füüsikat enda teadusuuringutes. Näiteks kiirendite füüsika üks eesmärke on ehitada paremaid osakeste loendureid uurimistöö jaoks teoreetilises füüsikas.
Füüsika teooriaid kasutavad laialdaselt insenerid. Näiteks sildade ja paljude muude ehitiste projekteerimisel rakendatakse oluliselt staatikal põhinevaid teooriaid. Tänu akustika teooriale ja oskusele neid teooriaid rakendada oskavad arhitektuuriakustikud projekteerida hea akustikaga kontserdisaale. Füüsika teooriate põhjal on võimalik reaalsust järele aimata ehk luua tegelikkusele lähedasemaid lennusimulaatoreid, arvutimänge ja filme.
Rändkarp (perekond)
Rändkarp (Dreissena) on rändkarplaste sugukonda kuuluv perekond limuseid.
Morfoloogiliselt sarnaneb rändkarp rannakarplastega (Mytilidae), kuid fülogeneetiliselt pole nad väga lähedalt seotud. Rändkarbi iseloomulikuks tunnuseks on teravnenud eesots ja lamenenud tagaots.
Rändkarplased on lahksoolised.
Mesoproterosoikum
Selle perioodi tähtsaimad sündmused on Columbia hiidmandri lagunemine väiksemateks tükkideks, sugulise sigimise teke ja Rodina hiidmandri koondumine aegkonna lõpus. Mandrite lõhenemisest ja magma tõusust on pärit mitmed pinnavormid Kesk-Rootsis, Kagu-Soomes, Läänemere ja Botnia lahe põhjas ja Kanadas.
Agregaatolek
Agregaatolek ehk aine olek on aine vorm, mille määrab tema molekulide soojusliikumise iseloom. Eri agregaatolekuga ained erinevad oma osakeste vaheliste seoste tüübi ning nendevaheliste ruumiliste ja ajaliste suhete poolest. Agregaatoleku mõiste abil kirjeldatakse aine võimalikke olekuid lihtsustatult ja kvalitatiivselt.
Aine põhiolekud on tahke, vedel, gaasiline ja plasmaolek (mõnikord tuuakse eraldi välja Bose-Einsteini kondensaat ja Fermi kondensaat).
Aine võib teatava kindla temperatuuri juures eksisteerida kõrvuti kahes või kolmes agregaatolekus, näiteks vesi (H2O) 0 °C juures: tahkes olekus jää, vedelas olekus vesi ja gaasilises olekus veeaur.
Olekutevahelised erinevused
Tahke oleku korral sooritavad aine molekulid ja aatomid vaid väikesi võnkumisi kindlate asendite (tasakaaluolekute) ümber. Kristallides moodustavad need asendid perioodilise kristallistruktuuri; esineb ka amorfne kuju. Tahked kehad säilitavad kindla temperatuuri juures kuju ja ruumala.
Vedela oleku korral ei ole üksikud molekulid seotud kindlate asenditega. Üksikmolekulid ja molekulide korrastatud rühmad on korratus liikumises, kuid on üksteisest ligikaudu sama kaugel kui tahke oleku korral. Molekulidevaheliste jõudude tõttu ei saa vedeliku molekulid vedeliku pinnalt eralduda, mistõttu vedelik säilitab ruumala, kuid (erinevalt tahkisest) mitte kuju. Kui vedelik saab väljastpoolt soojust, omandavad mõned molekulid nii suure energia, et lahkuvad vedelikust. Seda nähtust nimetatakse aurumiseks.
Gaasilises olekus liiguvad aine molekulid või aatomid vabalt ja korratult ning täidavad ühtlaselt mis tahes ruumi. Gaasil ei ole kindlat kuju ega kindlat ruumala.
Plasmaoleku korral koosneb aine peamiselt laetud osakestest: positiivse laenguga aatomitest või molekulitest – ioonidest – ja neist väljarebitud negatiivse laengu kandjaist – elektronidest. Tegu on tugevalt ioniseeritud gaasiga; mõnikord peetakse seda olekut gaasilise oleku vormiks. Plasmale iseloomulikud nähtused tulenevad osakestevahelistest jõududest, mis alluvad Coulombi seadusele.
Oleku muutus
Kui välistingimused (temperatuur ja rõhk) muutuvad, siirdub aine pidevalt või hüppeliselt ühest agregaatolekust teise. Enamikku aineid saab temperatuuri ja rõhu muutmise teel viia üle mis tahes agregaatolekusse. Kui näiteks kristallilise aine temperatuur tõuseb, muutub molekulide võnkumine ümber tasakaalupunktide nii ulatuslikuks, et kristall sulab. Toimub faasisiire, milles tahkis muutub vedelikuks. Kui vedelikku kuumutada piisavalt kõrge temperatuurini, tekivad kogu vedelikus aurumullid (keemine) ja vedelik muutub gaasiks (aurustumine).
Teatud tingimustel võib aine tahkest olekust otse üle minna gaasilisse olekusse – toimub sublimatsioon. Vastupidise üleminekuna tekib näiteks härmatis.
Ümarjärv
Ümarjärv (Metstoa Ümarjärv; Metstoa Umerikjärv; Soomlaste järv; Ümmargune järv; Mädajärv; Koitjärv) on järv Harju maakonnas Kuusalu vallas.
Ksii
Ksii (suurtähena Ξ, väiketähena ξ, vanakreeka ξῖ, uuskreeka ξι) on kreeka tähestiku 14. täht. Ksii väärtus kreeka numbrina on 60. Täht on tuletatud foiniikia tähestiku tähest 20px /samekh/. Ksii võeti üle hiljem kui teised tähed ja seda ei kasutatud kõikides murretes.
Ksiist pärineb kirillitsa täht Ѯ.
Anne mõis (Urvaste)
Anne mõis oli rüütlimõis Urvaste kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisajal jääb mõis Valga maakonda Otepää valda.
Anne mõis (saksa keeles Annenhof, Koik-Annenhof) eraldati Koigu mõisast 1799. aastal. Mõis vahetas väga tihti omanikke. XX sajandi algul kuulus sse naabermõisa Koigu mõisa omanikule Karl von Derfeldenile, muutudes Koigu kõrvalmõisaks. Viimane omanik oli aastatel 1917−1919 Adele Sophie Friederike von Radloff (sündinud Hechel) (1857−1931).
Mõisa peahoone on hävinud. Säilinud on kolme kaaravaga ait ja tall-tõllakuur, mis paiknevad üksteise suhtes nurgi kunagise peahoone esise auringi äärtes. 1990ndate lõpul muutusid need hooned varemeteks.
Vastandarv
Matemaatikas nimetatakse arvu n vastandarvuks arvu –n (lugeda: miinus n ). Arvu ja selle vastandarvu summa on alati 0.
Arvu 0 vastandarv on seesama arv 0. Positiivse reaalarvu vastandarv on sama absoluutväärtusega negatiivne reaalarv ja ümberpöördult.
M109
155 mm liikursuurtükk M109 on USA-s külma sõja ajal valmistatud soomustatud liikurhaubits. See on üks tuntumaid ja enamtoodetud liikursuurtükke maailmas ning on jätkuvalt paljude riikide relvastuses.
Valmistatud on ka sama kere baasil laskemoonaveok M992.
Variandid
Liikursuurtüki areng ja eri riikides vastavate USA põhiversioonide baasil ja suhtes edasi arendatud modifikatsioonid.
Ajalugu
M109 on valmistatud USAs 1953–1960 liikursuurtüki M44 järeltulijana. Paralleelselt töötati välja ka 105 mm versioon M108, mis ei osutunud aga väga efektiivseks. Tootmine algas 1962 ja relvastusse võeti haubits järgneval aastal. Kokku on toodetud 9205 M109 tüüpi haubitsat ja tema modifikatsiooni. Tuleristsed sai M109 Vietnami sõjas, kus osutus väga efektiivseks just tänu ringsele laskesektorile. Hiljem on M109 osalenud tänu suurele toodanguarvule ja rohkele ekspordile paljudes lokaalsetes sõdades. Relva on palju moderniseeritud. Algne 23-kaliibriline raud on vahetatud 39-kaliibrilise vastu, täiustatud on sihtimis- ja laadimissüsteeme. Tootmine lõpetati täielikult 2003.
Euroopas ja NATO-s on hakatud lahingukõlbulikku, kuid moraalselt siiski vananenud M109-t välja vahetama. Üks järeltulijaid on saksa PzH 2000, Suurbritannias aga AS-90.
24. märts
24. märts on Gregoriuse kalendri 83. (liigaastal 84.) päev. Juliuse kalendri järgi 11. märts (1901–2099). Aasta lõpuni on 282 päeva.
Lepä
Lepä (ka: Lepa, Leppa) on küla Võrumaal Setomaa vallas.
Friedrich Akel
Elulugu
Akel õppis 1881–1883 Viljandi elementaarkoolis, kus tema õpetaja oli Friedrich Kuhlbars; 1883–1887 Viljandi kreiskoolis, 1889–1892 Tartu Aleksandri Gümnaasiumis ning 1892–1897 Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas. Üliõpilasena uuris ta pidalitõbe Saarde kihelkonnas ja sai selle uurimuse eest kuldauraha.
Lepä
Küla kuulub Koolina nulka.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.
Friedrich Akel
Elulugu
Ta astus 1892. aasta II semestril Eesti Üliõpilaste Seltsi ja oli 1897. aasta II semestril seltsi esimees. Ta oli 1906. aastal Korporatsioon Fraternitas Estica asutaja ja auvilistlane.
Tegevus meditsiinivaldkonnas
Akel oli 1897–1898 Tartu Ülikooli polikliinikus assistent. 1898–1899 ja 1901–1902 täiendas ta end Riias Reimersi silmakliiniku arstina. Ta oli sõjaväearst Ostralenkos ja Ujazdovi haiglas Varssavis, täiendas end 1901 Berliinis, Prahas ja Leipzigis,
Ta töötas aastatel 1902–1922 Tallinnas silmaarstina. 1902–1904 ja 1905–1912 oli ta erasilmaarst. Ta osales 1904–1905 mobiliseerituna sõjaväehospidali Vene-Jaapani sõjas. 1907. aastal rajas ta koos kolleegidega Eesti Arstide Haigemaja. 1912. aastal rajas ta oma Roosikrantsi tänavale ostetud elumajas erasilmakliiniku.
Kognitiivne lingvistika
Kognitiivne lingvistika on teadusharu, mis uurib inimese mõtlemise, tunnetuse ja keele vahelisi seoseid, kuuludes nii keeleteaduse kui ka psühholoogia alla.
Friedrich Akel
Tegevus meditsiinivaldkonnas
Oktoobrist 1939 töötas ta taas silmaarstina.
Kognitiivne lingvistika
Kognitiivses lingvistikas uuritakse näiteks metafoore ja maailma kirjeldamiseks kasutavate mõistete ülekandmist ühest valdkonnast teise. Kognitiivne lingvistika võimaldab heita valgust ka kultuuri ja keele seostele; mõne koolkonna arvates ongi need kognitiivse lingvistika peamiseks huviobjektiks.
Friedrich Akel
Poliitikuna
Poliitilist tegevust alustas Akel Jaan Tõnissoni juhitud Eesti Rahvameelses Eduerakonnas, mis revolutsiooni ajal nimetati Eesti Demokraatlikuks Erakonnaks ja pärast ühinemist Eesti Radikaaldemokraatliku Erakonnaga muutus Eesti Rahvaerakonnaks. 1921. aastast kuulus ta Kristlikku Rahvaerakonda.
Friedrich Akeli valitsus
26. märtsist 16. detsembrini 1924 oli Akel riigivanem (Friedrich Akeli valitsus). Ta juhtis koalitsiooni, kuhu kuulusid Kristlik Rahvaerakond, Eesti Rahvaerakond ja Tööerakond. Valitsuse üks saavutusi oli Eesti riigi rahandusolukorra tugevdamine.
1. detsembri riigipöördekatse
Pärast riigipöördekatse mahasurumist andis Akel 16. detsembril võimu üle rahvusliku ühtsuse valitsusele (Jüri Jaaksoni valitsusele).
Välisministrina
Aastatel 1923–1924, 1926–1927 ja 1936–1938 oli ta Eesti Vabariigi välisminister. Ajavahemikul 2. augustist 1923 kuni 26. märtsini 1924 oli ta välisminister Konstantin Pätsi teises valitsuses. Sel ajal sõlmiti leping Lätiga, mis lahendas mitmeid erimeelsusi.
Ta oli välisminister Jaan Teemanti teises valitsuses ajavahemikul 23. juuli 1926 – 4. märts 1927 ja Jaan Teemanti kolmandas valitsuses ajavahemikul 4. märts – 11. november 1927.
Tallinna linnavolinikuna
Akel oli Tallinna linnavolikogu liige ja 27. aprillist 1913 kuni 24. augustini 1917 esimees.
Diplomaadina
Aastatel 1922–1923 oli ta saadik Soomes. Sel ajal valmis ja avati Helsingis Vabadussõjas langenud soome vabatahtlike mälestussammas ja toimus Eesti riigivanema Konstantin Pätsi ametlik visiit Soome.
Aastatel 1928–1933 oli ta saadik Rootsis, Norras ja Taanis (resideeris Stockholmis). Sel ajal kasvas Eesti-Rootsi kaubavahetus ning Rootsi kapital investeeris Eesti majandusse (põlevkivitööstusse), samuti ostsid rootslased ära (ja seejärel likvideerisid) tikuvabriku. Tallinnas avati Rootsi kunstinäitus. Toimus riigivanema Jaan Tõnissoni riigivisiit Rootsi ja kuningas Gustav V vastuvisiit. 1928 külastas Eestit Rootsi kuninga esindaja peapiiskop Nathan Söderblom. Kroonprints Gustav Adolf osales 1932 Tartu Ülikooli 300. aastapäeval ja kuningas Gustav II Adolfi mälestussamba avamisel.
Basic Element
Basic Element (vene keeles Базовый элемент, lühendatult Bael ) on Venemaa investeerimisettevõte, mille ainuomanik on Oleg Deripaska. Basic Element loodi 2001. aastal ettevõtte Siberi Alumiinium (Сибирский алюминий) baasil.
Friedrich Akel
Diplomaadina
Aastatel 1934–1936 oli ta saadik Saksamaal ja Hollandis (resideeris Berliinis). Sel ajal kasvas Saksamaa osatähtsus Eesti väliskaubanduses ja Saksamaa mõju Läänemere piirkonnas. pisi|Friedrich Karl Akel Balti välisministrite kohtumisel 1937. aastal
Basic Element
Basic Elementi kontrolli all on terve rida Venemaa ettevõtteid, millest tuntumad on Rusal ja GAZ.
Friedrich Akel
Majandustegelasena
Akel oli Tallinna Vastastikuse Krediitühisuse (hilisema Krediitpanga) nõukogu liige ja esimees ning 1920. aastate alguses juhatuse liige.
1939. aastal määrati ta Esimese Eesti Põlevkivitööstuse juhataja asetäitjaks.
Sporditegelasena
Ta oli Jalgrattasõitjate Seltsi Kalev (hilisema Eestimaa Spordi Seltsi Kalev) esimees aastatel 1907–1908. Sel ajal otsustati lisaks jalgrattasõidule ja uisutamisele hakata tegelema ka tennisega.
Muu ühiskondlik tegevus
Ta oli teatriosaühing Estonia ja Tallinna Eesti Seltsi Estonia esimees ning juhatuse liige. Ta oli ka Põhja-Balti Arstide Seltsi ja Tallinna Rahvahariduse Seltsi juhatuse liige.
Ta oli 1919–1922 Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku konsistooriumi ilmalik abipresident. Ta oli Tallinna Toompea Kaarli koguduse konvendi vöörmünder (7. juuni 1908 – 16. juuni 1918) ning esimene nõukogu ning eestseisuse esimees (nõukogu esimees 21. augustist 1919).
1920. aastatel oli ta Tallinn-Haapsalu rahukogu aurahukohtunik.
Vahistamine ja hukkamine
Akelile esitatud süüdistuses oli öeldud: "F. Akeli kui valitsusjuhi poolt võeti vastu rida erakorralisi seadusi, mis olid suunatud kommunistide ja revolutsiooniliselt meelestatud tööliste vastu – relvastatud detsembriülestõusu mahasurumiseks. Vastuvõetud seadused andsid Eesti sõjaväele õiguse julmalt arveid õiendada revolutsioonilisest liikumisest osavõtnutega."
Isiklikku
Friedrich Akeli isa Juhan Akel ja ema Kärt Akel (sündinud Risso) olid Hendrikmõisa karjamõisa omanikud. Friedrich kasvas üles oma vanemate ainukese lapsena, sest tema noorem õde Amalie suri 6-kuuselt 1875. aastal. Ema poolt oli tal kolm poolõde ja kaks poolvenda.
12. märtsil 1906 abiellus ta Adele Karoline Tenziga (1884–1944). Laulatus ja pulmad toimusid Halliste kihelkonnas. Nende lapsed olid Vilma, Asta, Friedrich ja Lia.
Akel päris Hendrikmõisa karjamõisa ning selle müügist saadud raha eest soetas endale kodu aadressil Roosikrantsi tänav, kus asus ka tema silmakliinik.
Abikaasa küüditati 14. juunil 1941 ja suri 1944 Kirovi oblastis.
Vanimal tütrel Vilmal (1906–1974 Stockholmis) õnnestus pääseda Rootsi ning päästa isa väärtuslik piiblikogu ja mõned perekonnadokumendid.
Tütar Asta Treude (1907–2000) koos laste Jaani ja Asta-Mariaga küüditati samuti 14. juunil 1941 Kirovi oblastisse. Asta abikaasa Damasius Treude vangistati ja hukkus 1942 Sevurallagi vangilaagris Sverdlovski oblastis. Asta vabastati asumiselt ilma rehabiliteerimiseta 7. märtsil 1958.
Poeg Friedrich (1910–1942), kes töötas Riigikantseleis, vangistati ja hukkus Ussollagi vangilaagris Permi oblastis.
Tütar Lia von Sydow (1918–2009 Stockholmis) oli abielus Rootsi diplomaadi Erik von Sydowiga (1912-1997) ja lahkus Eestist juba 1940. aasta algul.
Go Ahead Eagles
Go Ahead Eagles on 1902. aastal asutatud Hollandi jalgpalliklubi, mille kodulinn on Deventer ja kodustaadion Adelaarshorst.
Hooajal 2016/17 mängib kubi riigi tugevaimas liigas Eredivisie.
Jalgrattatee
thumb|Jalgrattatee Saksamaal Jalgrattatee on tee, mida mööda sõidetakse jalgratastega. Jalgrattateed võivad kulgeda paralleelselt kõnniteedega. Jalgrattateed asuvad tavaliselt tänavate, maanteede jms ääres, kuid need võivad moodustada ka otseteid. Samuti võivad need asuda metsades jm haljasaladel tervisespordi eesmärgil. Jalgrattateed on tavaliselt märgistatud liiklusmärkidega.
Juurdeveo tänav
Juurdeveo tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kitseküla asumis.
Tänav kulgeb Pärnu maantee ja Tondi tänava haru juurest kagu poole Tallinn-Väikese raudteejaamani.
Juurdeveo tänav ristub Kauba tänavaga ja Keava tänavaga. Pärnu maantee ja Kauba tänava vahel on Juurdeveo tänav ühesuunaline.
Tänava pikkus on umbes 400 meetrit. pisi|left|Jaamahoone, Juurdeveo tänav 25, Juurdeveo tänava poolt thumb|right|Maja nr 17 Juurdeveo tänaval Tallinn-Väikese raudteejaama Tallinn-Väikese jaamahoone koos kõrvalhoonega aadressil Juurdeveo tänav 25 on muinsuskaitse all.
Ajalugu
1914. aastal asutasid mõisnikud Eestimaa kubermangus oma telefonivõrgu, mille abil loodi kaugeühendused Tallinn–Tapa–Aravete ja Tallinn–Rakvere–Jõhvi. Mõisnike telefoni võrgu keskjaam asus kitsarööpmelise raudtee Tallinna-Peajaama juures Juurdeveo tänaval. Juurdeveo tänaval asus 20. sajandi alguses telefoniside keskjaam, millega olid ühendatud Tallinna telefonikeskjaamad ning alates 1907. aastast ka kõik Eesti maakonnalinnades olnud keskjaamad. Ühtekokku oli Juurdeveo tänava keskjaamaga ühendatud 32 maakondades asunud keskjaama 393 abonendiga ja see oli Tallinna telefonikaugejaam. Mõisnike telefonivõrk suleti Esimese maailmasõja ajal 1915. aastal, kuna sõjaolukorras ei peetud soovitavaks, et sakslased omavad iseseisva telefonivõrku.
Juurdeveo 5 asus võõrastemaja „Viljandi".
Juurdeveo tänav 10 tegutses kauplus Kitseküla.
Lihtlause
Lihtlause on lause, mille koosseisu ei kuulu osalauseid. Lihtlause väljendab erinevalt liitlausest ühte tegevust, seisundit või olukorda, näiteks Laps laulis valjult.
Lihtlause tuum on öeldis, millega seostuvad ülejäänud lauseliikmed, näiteks Koer (alus) lamas (öeldis) põõsa all (määrus). Öeldise leksikaalne ja grammatiline tähendus määrab ära lihtlause ehituse põhijooned.
Koondlause
Koondlause on lihtlause, mis sisaldab vähemalt kahte ühele ja samale küsimusele vastavat, s.o ühe ja sama lauseliikmena käituvat lause moodustajat, mis on rinnastusseoses näiteks Silvi (kes?, alus), Pilvi (kes?, alus) ja Milvi (kes?, alus) läksid seenele.
Verbikeskne lihtlause
Verbikeskne lihtlause on lihtlause, mis sisaldab ainult tegusõnast sõltuvaid sõnu või fraase.
Terrakota
thumb|[[Terrakotasõdalased|Terrakotast sõdalane Hiinast]] Terrakota (itaalia keeles terra cotta 'küpsetatud maa') on põletatud savi või sellest tehtud kujukesed, nõud, drenaažitorud ja muud keraamilised esemed. Põletamine annab savile veekindluse.
Terrakota tähendab ka punase savi põletusjärgset oranžikas-pruuni värvust.
Ajalugu
thumb|Punastest [[tellistest ja terrakotast hoone Birminghamis]] Terrakotat on kasutatud läbi ajaloo skulptuuride ja keraamiliste esemete valmistamiseks. Algselt kuivatati savi päikese käes. Hiljem asetati savi kuumadele sütele kõvenema. Viimaks jõuti aga niivõrd kaugele, et õpiti valmistama savipõletusahjusid ja sellest ajast alates on savipõletustehnika püsinud peaaegu muutumatul kujul tänapäevani.
Kasutajad
Terrakotasõdalased Hiinas (valmistatud 210–209 eKr) on olnud läbi ajaloo üks kõige tähelepanuväärsemaid terrakotaalaseid saavutusi. Sõdalased valmistati siis esimesele Qini imperaatorile Qin Shi Huangdile.
Terrakotat on kasutatud isegi majade ehitamiseks. Näitena võib tuua linnaehituse Victoria ajastu Birminghamist Inglismaalt.
Siiski ei ole terrakota ka Eestis tähelepanuta jäänud ja selle üks paremaid näiteid võiks olla Tartu Jaani kirik, mis on tänu oma 14. sajandist pärinevatele rikkalikele terrakota skulptuuridele ainulaadne nii Eestis kui ka kogu Euroopas. thumb|left|240px|[[etruskid|Etruski terrakotaskulptuur]]
Kusnetsova
Kusnetsova (ka: Kuznetsova, Palunurme, Palonurme) on küla Võrumaal Setomaa vallas.
Küla kuulub Üle-Pelska nulka.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.
Välisringhääling
Välisringhääling (ka välissaated) on rahvusvahelise ulatusega raadiosaated.
Maailma suurimad välisringhäälinguga tegelevad organisatsioonid on BBC, Deutsche Welle, Ameerika Hääl, Prantsuse Välisraadio (RFI), Pekingi raadio ja Moskva raadio.
Taani koloniaalimpeerium
pisi|400px|Taani koloniaalimpeerium oma haripunktis 18. sajandi keskel
Taani koloniaalimpeerium (taani keeles danske kolonier) ja Taani-Norra impeerium tähistavad Taani-Norra (pärast 1814. aastat ainult Taani) valduses olnud kolooniaid 1536. aastast kuni ligikaudu 1945. aastani. Impeeriumi haripunktis ulatus see neljale kontinendile (Euroopa, Lõuna-Ameerika, Aafrika ja Aasia) ja 1800. aasta paiku oli selle pindala ligikaudu kolm miljonit ruutkilomeetrit.
Koloniaalse laienemise periood märkis tõusu ka personaalunioonis olevate taanlaste ja norralaste staatuses ja võimus. Kuna Taani-Norra uniooni hegemoon oli Taani (Statsfædrelandet ehk "Riigiisade maa"), asuvad uniooni kõige monumentaalsemad paleed Kopenhaagenis ehk tänase Taani pealinnas. Ka Norra tunnustas Kopenhaagenit pealinnana ja paljud norralased asusid kas Kopenhaagenisse tööle, sealsesse ülikooli õppima või liitusid kuningliku laevastikuga.
Pärast mitme Skandinaavia poolsaarel asunud territooriumi kaotamist hakkas Taani-Norra 17. sajandil Aafrikas, Kariibi mere piirkonnas ja Indias kolooniaid, forte ja kauplemispunkte rajama. 1814. aastast, mil Norra oli pärast Napoleoni sõdu Rootsile loovutatud, säilitas Taani selle, mis oli järel Norra suurtest keskaegsetest koloniaalvaldustest.
Taani kuningas Christian IV algatas Taani-Norra väliskaubanduse laienemise poliitika osana tollast Euroopat haaranud merkantilistlikust lainest. Taani-Norra esimene koloonia rajati 1620. aastal India lõunarannikule Tranquebari (taani keeles Trankebar). Koloonia rajanud ekspeditsiooni juhtis admiral Ove Gjedde.
Tänaseks on sellest impeeriumist jäänud Taanile alles vaid kaks algselt Norrale kuulunud Rigsfællesskabet'i osa moodustavat koloniaalala: Fääri saared ja Gröönimaa. Fääri saared olid aastani 1948 Taani maakond ja Gröönimaa koloniaalstaatus lõppes aastal 1953. Nüüdseks on tegemist Taani kuningriigi autonoomsete omavalitsuslike piirkondadega.
Aafrika
250px|pisi|Fort Christiansborg Taani hoidis Aafrika lääneosas Kullarannikul, eriti nüüdisaja Ghana territooriumil, enda käes mitut kauplemispunkti ja nelja forti. Taanlased rajasid kolm kauplemispunkti :
Mainitud fordid olid:
Paljud fordid on tänapäeval varemetes ja jätkuvalt kasutatakse neist vaid ühte: Fort Christiansborg on Ghana presidendi residents.
Frederiksborgi lähedale rajasid taanlased ka istandusi, kuid see projekt ebaõnnestus. Fort Christiansborgist sai nii Aafrika lääneosas asunud Taani valduste kui ka Taani Lääne-India suunalise orjakaubanduse keskus. Aastal 1807 jäid Taani Aafrikas asuvad äripartnerid alla akanide rahva sekka kuuluvatele ashantidele ja see viis kõigi kauplemispunktide hülgamiseni. Taani müüs oma fordid 1850. aastal Suurbritanniale.
Ameerika
pisi|Høgensborg'i maavaldus [[Saint Croix saarel Taani Lääne-Indias aastal 1833]]
Gröönimaa
Taani-Norra päris Norra õigusjärglasena ka keskaegse Norra nõude Gröönimaale. Pärast seda, kui Skandinaavia päritolu kolonisaatorite rajatud asustus Gröönimaal viimaks 15. sajandil kadus, ei asustanud eurooplased saart uuesti enne kui aastal 1721, mil sinna jõudis luterlasest kirikuõpetaja Hans Egede ja rajas linna, mida tänapäeval tuntakse nimega Nuuk. Pärast seda, kui Norra aastal 1814 Rootsile loovutati, säilitas Taani Kieli rahulepingu tingimusena vanad territoriaalsed nõudmised.
Gröönimaa koloniseerimine kiirenes aastal 1945, kuna selleks ajaks oli seal asuva Ameerika Ühendriikide Thule õhuväebaasi tõttu saanud Gröönimaast geostrateegiline tugipunkt. Tänu saarel olevatele jäämurdjatele ja lennukite kasutamiseks vajalikele tehnilistele võimalustele oli võimalik ka saart Euroopa tingimustega sarnaselt varustada.
Aasia
pisi|300px|Taani ja muud Euroopa asundused Indias 250px|pisi|Tranquebaris asunud u [[1658 Ove Gjedde rajatud Fort Dansborg]] 17. kuni 19. sajandini oli Taanil üle kogu Inda poolsaare väikseid laialipillutatuid kolooniaid ja kauplemispunkte. Hiljem need kas müüdi või loovutati piirkonnas domineerivaks jõuks muutunud Suurbritanniale. Nende kolooniate olulisim majanduslik aspekt oli vürtsidega kauplemine ja ligipääs Aasia regioonile, sealhulgas kaugemal idas asunud Hiina keisririigile.
Tranquebari (taani Trankebar, tänapäeval Tharangambadi) kolooniat hoiti enda käes (üksikute katkestustega) rohkem kui 200 aastat, enne kui see 1845. aastal brittidele müüdi.
Aastal 1755 omandas Taani Frederiksnagore (tänapäeval Serampore) küla ja hiljem veel Achne ja Pirapuri linna. Need asulad asuvad umbes 25 kilomeetri kaugusel Kolkata linnast. Aastal 1818 rajati Serampore asulasse veel praegugi tegutsev Serampore Ülikool. Ka need linnad müüdi Suurbritanniale aastal 1845. Teised taanlaste koloniseerimisega seotud ettevõtmised seal piirkonnas pärinevad vahemikust 1754 kuni 1868 ning hõlmavad näiteks Nicobari saari, mida kutsuti kas Frederiksøerne ("Frederiki saared") või Ny Danmark ("Uus Taani").
Fääri saared
Sarnaselt Gröönimaaga päris Taani-Norra Norra õigusjärglasena ka viimase keskaegsed nõuded Fääri saartele. Fääri saartest oli saanud Norra kuningriigi osa aastal 1035. Kui Norra pärast Napoleoni sõdu Rootsile loovutati, säilitas Taani Kieli rahulepingu tingimusena ka Fääri saared. Saarte kui Taani maakonna staatus lõppes aastal 1948, mil Fääri saartele anti Taani kuningriigi osana suurem sõltumatus.
Island
Ajal, mil Taani oli Kolmanda Riigi poolt okupeeritud (1940) ja mil britid Islandi okupeerisid, kuulutati Islandil 1944. aasta 17. juunil välja Islandi vabariik.
Eesti ja Kuramaa
13. ja 14. sajandil kuulus Taanile üks osa tänapäeva Eesti aladest. Kolooniat kutsuti tollal nimega Eestimaa hertsogkond (Hertugdømmet Estland) ja tänapäeval viidatakse sellele ka nimega Taani Eesti.
Aastal 1645 loovutas Taani Saaremaa Brömsebro rahuga Rootsile.
Langus
Taani koloniaalimpeeriumi languse põhjuseks oli ressursside puudus. Taanlaste koloniaalimpeeriumi varjutasid peagi Prantsuse koloniaalimpeerium, Briti Impeerium ja Madalmaade Impeerium. Viimaks müüs Taani oma Indias asuvad kolooniad Briti Ida-India Kompaniile.
Albrecht Alkibiades
Albrecht Alkibiades, ka Albrecht Alcibiades (28. märts 1522 Ansbach – 8. jaanuar 1557 Pforzheim) oli Brandenburg-Kulmbachi markkrahv (ametlikult Albrecht II) aastatel 1527–1553.
Koos keisriga üritas Albrecht 1549. aastal välja töötada ka rahulepet viimase Karl V võimu alt välja jäänud saksa vürsti, Preisi Albrechtiga. See nõndanimetatud Brüsseli programm sisaldas ettepanekut kogu Läänemere idakalda poliitilise korralduse muutmiseks: Poola võimualune Lääne-Preisimaa pidi saama ametlikult Saksa-Rooma riigi osaks, kuid samas jääma Poola tegeliku võimu alla; Preisi hertsogkond pidi Sigismund II Augusti surma järel minema aga keisririigi otsealluvusse. Liivimaal pidanuks aga Albrechti Riia peapiiskopist vend Wilhelm loobuma kompensatsiooni vastu oma ametikohast ja peapiiskopkonna alad pidanuks liidetama Liivi ordu valdustega. Kuid keisri reaalne võim siiski nii suur ei olnud, et seda programmi läbi suruda, Poola polnud sellest aga mingil määral huvitatud.
1551. aastal osales Albrecht taas sõjaretkel Saksi Moritzi poolel, sedakorda aga keisri vastu. Protestantlikud vürstid olid edukad ja surusid keisrile peale Passau lepingu, millega too oli sisuliselt sunnitud lubama protestantliku usu levikut. Kuid Albrecht sellega ei leppinud ja jätkas sõda. Kuid ta ei leidnud ta liitlasi ja sedakorda asus Saksi Moritz Põhja-Saksa vürstide eesotsas tema vastu võitlema. 1553. aastal said tema väed mitu korda rängalt lüüa ja ehkki Saksi Moritz lahingus langes, pidi Albrecht seejärel peagi Kulmbachist põgenema. 1554. aasta alguses sai ta lõplikult lüüa ja pidi oma õe juurde Badenisse põgenema. Keiser pani ta riigivande alla ning konfiskeeris ametlikult tema valdused. Just sel ajal sai ta oma hüüdnimeks ka Alkibiades, seda tema hoolimatu sõjakuse tõttu, mis lõpuks talle endale saatuslikuks sai. Albrecht suri vaid 34-aastaselt 1557. aasta alguses seni täpselt kindlaks tegemata haigusse, mis võis olla Guillaini-Barré sündroom.
Lindsi
Küla kuulub Mokornulka.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Meremäe valda.
Leinapäev
Leinapäev on mälestuspäev, mil inimene või grupp inimesi mälestab, meenutab ja leinab traagilises sündmuses osaks saanud inimest või inimesi.
Eestis on leinapäevaks 14. juuni, mil mälestatakse 1941. aasta 14. juuni küüditamise ohvreid, 1949. aasta 25. märtsi ohvreid, Nõukogude lennuväe terrorirünnakutes hukkunud tsiviilelanikke, Läände põgenemisel hukkunuid, arreteeritutena maha lastuid või laagrites hukkunuid, võitluses Eesti eest langenuid, Teise maailmasõja ajal ja pärast sõda hukkunuid.
Salme jõgi
Salme jõgi on jõgi Saare maakonnas Saaremaa vallas. Jõgi on avalik veekogu.
Salme jõgi oli viikingite ajal veel laevatatav väin, mis eraldas Sõrvet Kuressaarest ehk praeguse Saaremaa nii-öelda suurest saarest. 18. sajandi kaartidelt võib näha, et Sõrve poolsaar on Saaremaast laia veelahkmega eraldatud. 9. mail 2009 taastati veevool Suure katla ja ülejäänud Läänemere vahel. Jõgi võib voolata mõlemas suunas.
Jõe keskkonnaregistri kood on VEE1166700.
Legend
Salme jõgi olevat tekkinud sellest, et Vanapagan tahtnud Sõrve poolsaart lahutada Saaremaast ja siis Sõrvemaa koos sõrulastega merepõhja uputada. Aga sõrulased said Vanapagana kurjast nõust aru. Nad ruttasid Suurt Tõllu appi kutsuma. Tõll leidis Vanapagana ja laskis Linnuse talust talle mesilased kallale. Vanapagan ehmunud sellest ja läinud minema.
Traat
pisi|Terastraadi vihid laoplatsil pisi|[[Okastraat]] Traat on pikk, peen ja painduv, enamasti paljassooneline metalltoode, mida saab kerida hasplile, poolile või trumlile.
Tavaliselt toodetakse ümmarguse, nelinurkse, kuusnurkse, ovaalse, kolmnurkse vms ristlõikega traati, mille läbimõõt on kuni 12 mm.
Tootmine
Traati läbimõõduga üle 8,0 mm toodetakse kuumvaltsimise teel. 0,002–8,0 mm läbimõõduga traadid tõmmatakse enamasti tõmbepingis külmtõmbamise teel kuumvaltsitud suurema läbimõõduga traadist. Alla 0,002 mm läbimõõduga traat ümbritsetakse tõmbamisel (katkemise vältimiseks ja libisemise parandamiseks) poolsula klaasikihiga. Traati toodetakse terasest, vasest, alumiiniumist ja muudest metallidest või nende sulamitest.
Mingist metallist valmistatud traat võib olla kaetud teise metalli kihiga. Sellist traati nimetatakse bimetalltraadiks.
Traadi kasutamine
Terastraati kasutatakse trosside, võrkude ja kinnitusvahendite tootmisel, ehitussarruste sidumisvahendina, samuti paljude muude toodete lähtematerjalina.
Vasest, alumiiniumist, volframist ja niklisulameist valmistatud traati kasutatakse elektrijuhtmete ja -mähiste valmistamiseks elektrotehnikatööstuses ja mujal.
Kullast, hõbedast, plaatinast ja muudest väärismetallidest traati kasutatakse elektroonikatööstuses, laborites, ehtetööstuses jm.
Moskva raadio
Moskva raadio (vene keeles Радио России, varem tuntud ka kui Üleliiduline Raadio) on Venemaa riigiraadio.
See on üks suurimaid ringhäälinguorganisatsioone maailmas.
Välisteenistus
Moskva raadio välisteenistus (ingliskeelne nimetus Voice of Russia) asutati aastal 1929 ning see on andnud eetrisse saateid rohkem kui 70 keeles. Aastal 2006 oli neist käigus umbes 35.
Sõjaväelinnak
thumb|Ühe Saksa sõjaväelinnaku pääsla Sõjaväelinnak ehk sõjaväebaas on alaliste militaarülesannete täitmiseks rajatud või kasutusele võetud ehitiste kompleks.
Reeglina on sõjaväelinnak piiratud aiaga, varustatud valvega ja suletud kõrvalistele isikutele. Hoonestus üritatakse paigutada kompaktselt ja funktsionaalselt. Sõjaväelinnakud võivad olla koondatud ühe garnisoni haldusalasse.
Sõjaväelinnak võib olla otstarbelt näiteks väeüksuse alaline paiknemiskoht, ladu või logistiline kompleks, valve- või seireteenistuse tugikoht, tervisekeskus või haigla, sõjaväelennuväli, sõjasadam, statsionaarsete relvasüsteemide positsioon, kindlus.
Üksuse või väekoondise paiknemislinnak koosneb üldjuhul staabihoonest, riviplatsist, pääslast, kasarmutest, sööklast, tehnikapargist, laatsaretist, spordikompleksist sõdurkodust või klubist, laokompleksist, lasketiirust, vahtkonna- ja arestimajast/-ruumidest.
Linnaku läheduses või territooriumil võib olla parkla sõjaväelaste või külastajate isiklikele sõidukitele. Samuti võib linnaku territooriumil või selle läheduses asuda kaadrisõjaväelaste ühiselamu.
Metafooriteooria
Metafooriteooria on keeleteaduse, konkreetsemalt kognitiivse lingvistika osa, mis tegeleb metafooride uurimisega.
Varem uuriti metafoore kui kirjanduslikke nähtusi, tänapäeval käsitletakse metafooridena peaaegu kõike keeles leiduvat, välja arvatud inimese otsese füüsilise kogemusega seotud väljendid.
''Näide. Väljend "kärbes lendab" on füüsilise kogemusega seotud, seetõttu metafooride hulka ei kuulu, küll aga on metafoor "aeg lendab" – siin on ruumis liikumist tähistav sõna ülekantud tähenduses.''
Metafooriteooria uurimistulemuste põhjal püütakse teha üldistusi inimeste mõttemudelite kohta.
Power Hit Radio
Power Hit Radio (varem Tele2 Power Hit Radio; praegu Non Stop Music) on Eesti tantsumuusika raadiojaam, mis asutati 2000. aastal. Raadiojaam kuulub AS-ile Mediainvest Holding, mis omakorda kuulub Põhjamaade meediakontsernile Modern Times Group. Raadiojaama formaat on CHR/Dance (Contemporary Hit Radio / Dance) ning põhiline sihtrühm vanuses 15–30 aastat. Power Hit Radio on kommertslik raadiojaam.
Ajalugu
Power Hit Radio asutati 2000. aasta mais. Ringhäälinguloa kohaselt oli raadiojaama nimi Rix FM, kuid nimi muudeti ära, sest sama nime kannab Rootsis samuti Modern Times Group'ile kuuluv Eesti Star FM-i sarnane raadiojaam). Raadiojaam alustas sagedusel 102,1 MHz Tallinnas. Power Hit Radio oli esimene meediakanal Eestis, mis kuulus sajaprotsendiliselt Modern Times Group'ile.
Esimesena läks käima pilootprogramm, kus mängisid kohalikud DJ-d tantsumuusikat vinüülplaatidelt. Hiljem toimus programmis muudatus, raadiojaama nimesse lisandus sponsori Tele2 nimi. Seeläbi muutus muusikaprogramm kommertslikumaks, samuti lisandusid eetris kõnelevad DJ-d. Tele2 nimi püsis raadiojaama nimes ja logos 2009. aastani.