cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ivan Macan
Ta astus 1956 Jeesuse Seltsi, 1968 pühitseti preestriks, 1979 sai Innsbrucki ülikoolist doktorikraadi. Ta on olnud Zagrebi Jeesuse Seltsi Filosoofiateaduskonna (Filosoofia-Teoloogiainstituudi) ja Zagrebi ülikooli professor. Aastatel 1995–1998 oli ta Horvaadi Filosoofiaseltsi esimees.
EPT (Hiphop grupp)
EPT on Eesti hiphop ansambel, mis viljeleb vanakooli boombap kõlaga räppmuusikat. Grupeering tegutseb selle nime all aastast 2013.
2019 aastal ilmus EPT teine mixtape nimega "Sounds from the Pärnu underground". Seda plaati saatis videosingel "Tõsipead"
Välislingid
https://parnu.postimees.ee/6498788/parnu-hiphopi-grupp-ept-kakelda-annab-vagivallata
http://life.hooliganhamlet.com/2019/05/parnu-vanakooli-rapp-elab-ept-andis-valja-teise-mixtapei/
http://life.hooliganhamlet.com/2018/03/parnu-pundi-ept-uus-video-paikuse-cypher/
http://www.respekter.ee/parnu-rapipunt-ept-andis-valja-kauaoodatud-mixtapei/
STT-Lehtikuva
STT-Lehtikuva (STT, ettevõtte ametliku nimega Oy Suomen Tietotoimisto - Finska Notisbyrån Ab) on Soome uudisteagentuur.
2010. aastal ühinesid STT ja ajalehtedele uudisfotosid pakkuv fotoagentuur Lehtikuva, võttes uueks nimeks ja kaubamärgiks STT-Lehtikuva.
STT-Lehtikuva keskne toimetus on Helsingis.
Agentuuri teenuseid kasutab suurem osa Soome ajalehti, sealhulgas Helsingin Sanomat ja suur hulk kohalikke ajalehti.
Caliciales
Caliciales on kottseente selts.
Gary Winick
Tuntuks on ta saanud filmidega "Tadpole" ja "Üleöö 30". Ta lavastas 2006. aastal filmi "Charlotte koob võrku", mis on Elwyn Brooks White'i samanimelise romaani teine ekraniseering. Selle filmi peaosas esines Dakota Fanning.
Ta on tegutsenud ka produtsendina ("Killud Aprilist" 2003 või "November" 2004). Filmi "Killud Aprilist" kõrvalosatäitja Patricia Clarkson nimetati Oscari kandidaadiks. Filmide produtseerimiseks oli tal oma sõltumatu filmikompanii InDigEnt, mis asutati 1999. Selle ettevõtte nimi on lühend sõnadest Independent Digital Entertainment ('sõltumatu digitaalne meelelahutus').
Winick põdes kaua ajuvähki, aga suri kuu aega enne 50. sünnipäeva kopsupõletikku. Surma ajal oli ta kihlatud Emily McDonnelliga.
Säilikpuu
Säilikpuu on metsa uuendusraiel alles jäetav elav või surnud puu.
Säilikpuud, mis jäävad kasvama järgmisse metsapõlvkonda, on vajalikud elustiku mitmekesisuse tagamiseks. Nii elavad kui ka surnud säilikpuud on oluliseks kasvukohaks seene- ja samblikuliikidele ning võivad sobida pesapuuks lindudele.
Vastavalt Eesti metsaseadusele tuleb lageraie korral säilikpuid alles jätta tüvepuidu kogumahuga vähemalt viis tihumeetrit ühe hektari kohta, üle viie hektari suurusel raielangil vähemalt kümme tihumeetrit ühe hektari kohta.
Kirovi tehas
pisi|Kirovi tehase hooneid (enne 2010) Kirovi tehas (vene keeles Кировский завод; varasema nimega Putilovi tehas (vene Путиловский завод); aastail 1922–1934 Krasnõi Putilovets (vene Красный путиловец)) on Venemaal Peterburis asuv masinaehitus ettevõte (tehas), üks suuremaid Peterburi ettevõtteid.
Tehas valmistab traktoreid Kirovets ja muid põllumajandusmasinaid, soomusautosid (Onega, Ladoga), gaasiturbiine jm. Tehas on tootnud vedureid ja vaguneid, tramme (Putilovi tehase trammid), autosid (L-1), tanke, tunnelipuurimismasinaid metroo ehitamiseks, lüüside lukke, tuumaallveelaevade jõuseadmeid, tuumaelektrijaamade energiaplokke.
Tehas asutati 1801. aastal.
Aastatel 1930–1936 oli tehase direktor Karl Ots.
1939. aastal töötati tehases välja KV-tank ja hakati seda tootma. Ka Venemaa tänapäevase põhilise lahingutanki T-80 arendus algas Kirovi tehases.
Tehases töötab umbes 8000 töölist (2000. aastate seisuga).
Urlați
Urlați on linn Rumeenias Prahova maakonnas. Linn asub ajaloolises Munteenia piirkonnas, maakonnakeskusest Ploieștist ligi 18 km idakirdes.
Läti Ajaloomuuseum
Läti Ajaloomuuseum (läti Latvijas Nacionālais vēstures muzejs) on Riia linnas Riia lossis asuv ajaloomuuseum. Muuseumi asutas 1869. aastal Riia Läti Selts (läti Rīgas Latviešu Biedrība). Aastast 1920 asub muuseum Riia lossis ja aastast 1924 on see riigimuuseum.
Urlați
Asulat on ürikutes esmamainiud 1515. aastal, linnaõigused sai 1968. aastal.
Leonard Digges
Leonard Digges (eluaastad ligikaudu 1515–1559) oli inglise matemaatik ja maamõõtja, tuntud arhitekt ja kindlustusmeister. Ta rakendas oma matemaatikateadmisi geodeesias.
Tema vanemad olid James Digges ja Philippe Engham. Digges oli abielus ning tal oli kuus last, 3 poega ja 3 tütart.
Tal ei olnud kõrgharidust. Arvatakse, et ta võis olla õppinud Oxfordis, kuid tõestusmaterjali, et kool lõpetatud sai, ei ole. Tema saavutustele pani aluse see, et ta pere oli väga jõukas, mis tagas isegi ilma hariduseta talle piisavad vahendid ja võimalused tegemaks seda, mida Digges oma elu jooksul suutis.
Saavutused
pisi|Teodoliit
Teodoliidi kasutamine/olemus
Teodoliidiks nimetatakse optilist riista, mida kasutatakse nurkade mõõtmiseks ettenähtud nähtavate punktide vahel horisontaal- ja vertikaaltasandil. Peamine eesmärk on maamõõtmine, kuid seda on kasutatud hoonete ja infrastruktuuride ehitamisel.
Põhjadraama
"Põhjadraama" on EÜS Põhjala Tallinna koondise eestvedamisel toimuv akadeemiliste üliõpilasorganisatsioonide teatrifestival. "Põhjadraama" on toimunud alates 2000. aastast igal märtsikuul. 2018. aasta Põhjadraama oli varasematest veidi erinev - lisaks lavastuste etendamisele oli võimalik osaleda ka lühifilmiga. Põhjadraama toimus stiilipeona - Eesti Vabariigi esimese iseseisvusperioodi stiilis.
Ajalugu
2018. aasta Põhjadraama erines varasematest selle poolest, et võistlustules olid lavastuste asemel lühifilmid. Mindi tagasi Eesti Vabariigi esimese iseseisvusperioodi ajastusse. Bänd mängis 1920ndate ja 1930ndate muusikat ning pakuti ajastukohast sööki-jooki. Oodati kõiki külalisi ajastukohaselt riietuna.
Igal akadeemilisel organisatsioonil oli võimalus osaleda lavastuse või lühifilmiga, soovi korral mõlemaga. Seekordseks teemaks oli "Tummfilm", oodati ka must-valgeid lühitummfilme. Lavastused ja filmid ei pidanud olema Eesti Vabariigiga seotud.
Lühifilmide ja etenduste pikkus oli 10–20 minutit.
Leonard Digges
Teodoliidi kasutamine/olemus
Leonard mainis sõna theodolitus esimest korda 1571. aasta geodeesiaõpikus. Sellel mõõdistusseadmel oli ümmargune rõngas või plaat, mis oli jagatud 360 kraadi, ja mõlemas otsas pöörlev alidaad, mille mõlemas otsas oli sihikuid.
Alates 1571. aastast hakati selliseid aparaate kasutama laialdaselt üle maailma.
Teodoliiti ja paljusid teisi isa teooriaid arendas ka Diggesi poeg Thomas Digges. Thomas Digges oli samuti tugev matemaatik ja kutsumuselt isaga üsna sarnane. Tänu temale said paljud isa algatatud/tehtud asjad lõpetatud ja toodud tänapäeva.
Moussa Niakhaté
Ta alustas klubikarjääri Prantsusmaal. Aastatel 2004–2011 kuulus ta Lille'i noortesüsteemi. Hooajal 2014/15 debüteeris ta Prantsusmaa esiliigas Valenciennes'i meeskonnas. Hooajal 2017/18 mängis ta Prantsusmaa kõrgliigaklubis FC Metz.
Aastatel 2018–2022 mängis Niakhaté neli hooaega Saksamaa kõrgliigaklubis Mainz 05.
2022. aasta juulis sõlmis ta kolmeaastase lepingu äsja Inglismaa kõrgliigasse tõusnud Nottingham Forestiga.
Aastatel 2014–2019 mängis Niakhaté Prantsusmaa noortekoondistes.
Helen Plado
Helen Plado (sündinud Helen Koks; sündinud 6. juulil 1981 Võrus) on eesti keeleteadlane.
Haridus
Ta on lõpetanud 1999. aastal Tallinna Ühisgümnaasiumi ning 2003. aastal Tartu Ülikooli bakalaureusekraadiga ja 2006. aastal magistrikraadiga eesti ja soome-ugri keeleteaduses. Olnud vahetusüliõpilane Turu Ülikoolis. 2013. aastal kaitses Tartu Ülikoolis doktoriväitekirja "Kausaalsuhete adverbiaallaused eesti keeles" ja sai doktorikraadi.
Kaia Skoblov
Lõpetas 2004. aastal Eesti Humanitaarinstituudi III lennu näitleja erialal, kursuse juhendajateks olid Lembit Peterson ja Tõnis Rätsep. Kõrvalerialana lõpetanud samal aastal Kultuuriteooria õppetooli.
Kujutluskaart
Kujutluskaart (ehk kognitiivne kaart ehk mentaalkaart) on kaart, mis sisaldab kõiki inimesele olulisi andmeid keskkonna kohta. Kujutluskaart on talletatud meie ajju. Mõistet kasutas esimest korda 1948. aastal Edward C. Tolman, kes uuris keskkonda ja selle kujutamist. Esmalt tajutakse ümbritsevat maailma, tõlgendatakse ja väärtustatakse nähtusi, seejärel tekib teadvusse kujutluspilt. Kujutluskaart on maailmapildi ja isikliku maailmatunnetuse kartograafiline esitlus.
Oxford
Oxford on linn Lõuna-Inglismaal Oxfordshire'i krahvkonnas.
Helen Plado
Töö ja teadus
Aastatel 2007–2008 töötas ta Keelehooldekeskuse koordineerijana. 2007. aastast töötab Tartu Ülikoolis eesti ja üldkeeleteaduse instituudis teaduri, lektori ja projektijuhina ning 2015. aastast ka Võru Instituudis grammatika teadurina.
Kujutluskaart
Inimene käitub keskkonnas vastavalt kujutluskaardile. Inimeste välisilmast kogutud teave suunatakse nn infopanka ja selle abil koostatakse keskkonnast vaimne pilt. Tajutud pildist konstrueeritakse kujutluskaart. Kujutluskaardid kujunevad välja aja jooksul ning pole kunagi lõplikult valmis. Kujutlusi keskkonnast mõjutavad nii iga päev saadav informatsioon kui ka inimese isiklikud hinnangud, motivatsioon ja vajadused, mis on omakorda sõltuvad inimese vanusest, sotsiaalsest positsioonist, haridustasemest ja isiklikest kogemustest. Kujutluskaarte uuritakse paljudes valdkondades: psühholoogias, hariduses, planeerimises, arheoloogias, geograafias, kartograafias, arhitektuuris, maastiku arhitektuuris, linnaplaneerimises, poliitikas ja ajaloos. Oletatakse, et kujutluskaardid salvestuvad aju hipokampuse rakkudesse.
Kaia Skoblov
Samuti on teinud rolle Miksteatris, Särevi Teatritoas, Gurmeeteatris, Nukuteatris...
Oxford
Oxfordis asub Oxfordi Ülikool.
Kujutluskaart
Neuroloogiline alus
Usutakse, et kujutluskaartide teke on suuresti hipokampuse funktsioon. Kõik ruumilised pildid salvestuvad just nimelt selles aju osas. Hipokampus on seotud ruumitaju ja informatsiooni salvestamisega lühiajalisest mälust pikaajalisse mällu. John O’Keefe ja Lynn Nadel olid esimesed teadlased, kes rõhutasid hipokampuse ja kujutluskaartide omavahelist seost. O’Keefe ja tema kaastöötajad avaldasid 1978. aastal raamatu "The hippocampus as a cognitive map". Teoses väitsid nad, et ruumilises kodeerimises mängib suurt rolli hipokampuse funktsioon. Hipokampuses paiknevad kambrid, püramiid- ja võrerakud, mis on kognitiivse kaardi tekkimiseks ja talletumiseks vajalikud neuronid. Mitmesuguste keskkondade tajumine eri meeltega liigub just hipokampusesse ja sealt edasi töödeldakse saadud info, mille tulemusel tekib kognitiivne kaart.
Helen Plado
Töö ja teadus
Ta on Eesti Kognitiivse Keeleteaduse Ühingu asutajaliikmeid, kuulub ka Emakeele Seltsi, Philological Societysse ja Societas Linguistica Europaeasse.
Kujutluskaart
Paralleelkaardi teooria
Väite, et hipokampuses paikneb kaks kujutluskaarti (ehk paralleelkaardid), kohta on ka tõendeid. Esimene kaart on navigeerimiskaart, kus on keskkond, milles paiknevad nähtud-kogetud kallakud, nurgad, rajad. Esimene kaart põhineb vektorandmetel, mis loovad umbkaudse tasapinnalise kaardi keskkonnast, mille kohta kujutluskaart on talletunud. Teine kaart paralleelkaardi teoorias on skeem, mis töötab välja positsioneerimise millegi suhtes. Teisel kaardil on talletatud kindlad objektid või maamärgid ja nende umbkaudne asukoht keskkonnas. Selle tulemusel tekib teine tasapinnaline kaart keskkonnast. Seega kujutluskaart moodustub nende kahte eraldiseisva kaardi kokkupanemisel.
Kujutluskaardi loomine
Kujutluskaart luuakse visuaalsel vaatlusel saadud andmetest. Kaart luuakse kohtade põhjal, kus ollakse ise käinud. Kaarti luues kasutatakse kõiki meeli, nt nägemist, haistmist, kuulmist, ja ka keskkonnas iseenda tunnetamist. Selline keskkonnatunnetus seob läbitava raja vektoritega, mis ühest punktist teise liikudes tekivad. Vektoritega sidudes saab rada võrrelda teiste varem läbitud radadega ja suhestuda keskkonnas paremini. Kui rajad on vektoritega seotud, tõlgendab hipokampus infot paremini. Nii saadakse keskkonna kohta rohkem teavet ja keskkond asetub kognitiivsesse kaarti.
Ajalugu
Esimene teadlane, kes uuris teadmisi keskkonnast ning selle kujutamisest, oli Edward C. Tolman. Ta väitis, et teadmised keskkonnast moodustavad nii inimese kui ka looma teadvuses omamoodi infopangad – nõndanimetatud kognitiivsed kaardid. Vastavalt nendele inimene käitub, sest kognitiivsed kaardid sisaldavad kõiki inimesele olulisi andmeid keskkonnast.
Tolman oli üks esimese kognitiivsete uuringutega tegelevaid psühholooge. Ta tutvustas kujutluskaartide ideed, viies rottide ja labürintidega läbi katse. Eksperimendis asetati rott ristikujulisse labürinti, lubati tal seal ringi käia ja seda avastada. Pärast esialgset tutvust labürindiga asetati rott ühte ristikujulise labürindi harru. Toit asetati rotist paremal olevasse harru. Rott õppis pärast mõningast katse kordamist iga kord toidu saamiseks paremale keerama. Katset korrati nii, et asetati rott uude labürindi harru, toit endiselt rotist paremale. Teises katse osas asetati toit uude harru, mitte enam rotist paremale. See aga rotti ei seganud ja ta leidis toidu ikka kohe üles. Esialgne kognitiivne kaart, mis rotil labürinti avastades tekkis, aitas toidu üles leida hoolimata sellest, kuhu see labürindis asetati. Tänu kognitiivsele kaardile, selle asemel et ristmikul kohe paremale keerata, liikus rott alati sinna, kus toit tegelikult asetses.
Kriitika
Andy Bennett seab oma retsensioonis kahtluse alla kognitiivsete kaartide olemasolu. Bennett väidab, et puuduvad kindlad tõendid, et loomadel tekivad kognitiivsed kaardid. Sellega seab ta kahtluse alla Tolmani kujutluskaartide definitsiooni. Oma kriitikas tugines ta mitmetel uuringutel, kus leiti labürindieksperimendile lihtsamad seletused kui Tolman kognitiivse kaardi definitsiooni välja arendades oli leidnud. Bennet tõi välja kolm asjaolu, millega seletada kognitiivse kaardi katset loomade puhul: 1) toidu uus asukoht ei olegi uus, kuna labürint on ristikujuline; 2) kasutatakse ristumisega labürindirada; 3) tuttavad maamärgid tuntakse uue nurga alt lähenedes uuesti ära, kuna liigutakse maamärkide suunas.
Kujutluskaardid Eestis
Eesti geograafias on kujutluskaartide temaatika rohkem tähelepanu leidnud alates 1993. aastast. Kuid esimesed uurimistööd tehti juba aastatel 1981–1983. Tartu Ülikoolis. . Uuriti tajutud elukoha eelistuse (valentsuse) ja subjektiivse kauguse vahekorda ning seostati ajalehtedes esitatud materjaliga. Kõige eelistatum koht oli Tallinn ja kõige negatiivsema valentsiga oli Kohtla-Järve. Vaadeldi ka seost ajalehes Noorte Hääl ilmunud sõnumite valentsusest. Tallinna kohta oli 908 positiivse sotsiaalse valentsusega sõnumit, Kohtla-Järve kohta oli positiivse sotsiaalse valentsiga sõnumeid 61 ja negatiivse sotsiaalse valentsiga sõnumeid oli 119. Ka oli Kohtla-Järve kohta mitmeid suhteliselt palju tööstusega seotud sõnumeid, mis samuti võisid klassifitseeruda negatiivse valentsiga sõnumite alla.
1994. aastal viidi läbi uurimistöö kujutluskaartidest Eesti kohta. Selle eesmärk oli teada saada, kuidas uuritavad kooliõpilased kujutavad Eestit kaardil ning kui hästi või halvasti nad tunnevad Eesti kohanimesid. Uuriti Tartu, Ülenurme, Kuuste, Luunja, Vinni-Pajusti ja Pärnu koolide õpilasi. Õpilastel paluti joonistada Eesti kontuur ning kanda sellele mälu järgi kõik kohanimed, mida nad teavad. Kaartide joonistamine toimus kahes etapis: sügisel ja kevadel. Sügisel analüüsiti 425 õpilase kaarte ja kevadel tegid kordustöö 118 õpilast. Kõige täiuslikumaks osutus kaart, millele oli kantud 96 kohanime. Parematele kujutluskaartidele oli märgitud 36–96 kohanime. Kõige nõrgemal tööl oli märgitud vaid 10 kohanime.
Järgmine samalaadne uuring kujutluskaartidest Eesti kohta tehti 2009. aastal neljas Eesti koolis. Uuringu teist korda läbiviimisel selgus, et Eesti kontuuri joonistamises on õpilastel üsna kesised teadmised. Eestis asuvaid paiku märgiti kaardile keskmiselt 28 nimena. Maksimaalselt märgiti 90 kohanime ja minimaalselt 5. Võrreldes 1994. aastaga oli õpilaste 2009. aasta kujutluskaart tagasihoidlikum. Kui 1994. aastal oli minimaalne kohanimede arv 10, siis 2009. aastal oli see arv 5. Samamoodi oli ka maksimaalse kohanimede arvuga, kui 1994. aastal oli maksimaalne kohanimede arv 96, siis 2009. aastal oli see 90. Varasemas uuringus ilmnes tendents, mille järgi Eestit kaardistatakse paremini.
Zagrivje (Slantsõ rajoon)
Ajalugu
Venemaa keisririigis kuulus küla Oudova maakonna Karjati valda. 1920. aasta Tartu rahulepinguga läks Maloje Zagrivje ja Bolšoje Zagrivje küla Eesti Vabariigile, kus see kuulus Virumaa ja Vaivara kihelkonna Raja valda. Vabariigi algusaastatel olid maakonnad jagatud kuni 1926. aastani lisaks valdadele ka kihelkondadeks, kuid ametliku jaotusena kirikukihelkondi seejärel enam ei eksisteerinud.
1944. aastal liideti küla NSV Liidu Leningradi oblasti Slantsõ rajooni Zagrivje külanõukogu territooriumiga.
Caliciaceae
Caliciaceae on kottseente sugukond.
Luumi galerii
Galerii tegutses 1990. aastatel. 1994 avati samas kohas Tallinna Linnagalerii.
Elektrik
Elektrik on mingil elektrotehnilisel alal tegelev isik. Laiemalt on termin elektrik kasutusel kutsenimetusena: elektrik on isik, kes teeb elektritöid energia-, tööstus-, ehitus- jm ettevõtetes. Tööülesanneteks võivad olenevalt kvalifikatsioonist olla elektripaigaldiste, elektriseadmete ja juhistike paigaldamine, seadistamine ja käit (tegevus elektripaigaldiste ja -seadmete hoidmiseks talitluses ning nõutavas seisukorras).
Elektriku kutsekvalifikatsiooni nõudeid (mis hõlmavad teadmisi, oskusi, vilumusi, elektriohutust) määratletakse viiel tasemel: I tase on madalaim ja V tase kõrgeim.
Druja
Druja (valgevene keeles Друя) on agrolinnake (varem linn, alev ja küla) Valgevenes Viciebski oblasti Brasłaŭ rajoonis, Druja külanõukogu halduskeskus. Asub Läti piiri ääres, Daugava ja Drujka jõe ühinemiskohas. Teisel pool jõge asub Läti asula Piedruja. Raudteeliini Varapajeva–Druja lõppjaam. Aastal 2006 oli Drujas 1500 elanikku, aastal 2009 aga 1149 elanikku.
Asula järgi on nimetatud Pirgu lademe Druja kihistu.
Ajalugu
Esimest korda mainitakse aastal 1386, mil Druja oli Połacki vürstiriigi osa. Sellest ajast on säilinud nn Borisi kivi raidkirjadega XII. sajandist. Sellest ajast on säilinud ka Druja kindluse varemed Daugava kaldal.
XV-XVI sajandil oli Druja Massalskite suguvõsa käes. 1525. aastal püstitati sinna frantsisklaste mungaordu bernardiinide haru klooster ja ehitati kirik. 1579. aastal külastas Pihkva sõjakäigul Drujat kuningas Stefan Batory.
1600. aastal sai Druja endale Lew Sapieha. 1618. aastal rajas Jan Stanisław Sapieha uue kindlustatud eeslinna, mis sai nimeks Sapieżyn (Сапежын]. 1620. aastal sai Druja linnaõigused. 1632. aastal põletasid Moskva väed Druja maha. XVII-XVIII sajandil oli Druja tähtis kaubanduskeskus.
Poola jagamisel läks osa Drujast Venemaa koosseisu 1772. ja teine osa 1795. aastal. 1904. aastal avati Varapajevasse viiv raudtee. Kuni 1917. aastani oli Druja Venemaa Keisririigi koosseisus, 1919–1939 kuulus Poolale, 1939–1991 kuulus Nőukogude Liidu koosseisu. 2009. aastal sai Drujast agrolinnake.
Vool
Vool on mitmetähenduslik sõna:
Vastse-Kuuste mõis
Vastse-Kuuste mõis (saksa keeles Neu-Kusthof) oli rüütlimõis Võnnu kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisajal jääb mõis Põlva maakonda Põlva valda.
Mõis tekkis 1789, kui see eraldati Vana-Kuuste mõisast (enne eraldamist Kuuste mõis).
Mõisa viimane omanik enne 1919. aasta mõisate võõrandamist oli Johann Peet.
Inseneriväe marssal
Inseneriväe marssal (vene keeles Mаршал инженерных войск) oli Nõukogude Liidu ja Venemaa Föderatsiooni relvajõududes aastatel 1943–1993 kasutusel olnud väeliigi marssali auaste. Auaste vastas armeekindrali aukraadile. Sellest kõrgem oli inseneriväe peamarssali auaste, ehkki seda kunagi kellelegi ei antud.
Epigeneetika
Epigeneetika on teadus, mis uurib organismide geeniekspressioonist sõltuvaid pärilikke muutusi, mis ei ole seotud genoomi muutustega. Peamised epigeneetilised mehhanismid on DNA metüleerimine, RNA vaigistamine (miRNA-d ja sRNA-d) ja histoonide modifikatsioon.
Ajalugu
Epigeneetika mõiste on võrreldes oma esialgse tähendusega palju muutunud. Epigeneetika termini lõi 1942. aastal embrüoloog Conrad Hal Waddington, ühendades epigeneesi ja geneetika. Waddington kasutas seda sõna, kirjeldamaks arengukeskkonna mõju fenotüübi väljakujunemisele. See termin defineeris pigem arengubioloogiat kui praegust epigeneetikat. 1957. aastal kasutas T. H. Huxley epigeneetika terminit, kirjeldamaks rakkude ja kudede diferentseerumist. G. D. Searle ja R. J. Berry kasutasid seda terminit 1963. aastal, et kirjeldada keskkonna mõju geenide avaldumisele.
Panell
Panell (Panellus) on šampinjonilaadsete seltsi heinikuliste sugukonda kuuluv seente perekond.
Epigeneetika
Histoonide modifikatsioon
pisi|Histooni ümber keerdunud DNA Kromatiinis on DNA keerdunud ümber histoonide, seega võib histoonide modifitseerimine muuta ka DNA paiknemist ja geeniekspressiooni. Histoonide muutmine translatsiooni järgselt, näiteks nende atsetüleerimine ja metüleerimine, mõjutab histoonide aktiivsust. Histooni atsetüleerimine viib enamasti geeni aktiivsuse tõusuni, samas kui ala-atsetüleeritud histoonid asuvad tihti transkriptsiooniliselt inaktiivsetes eukromatiini- või heterokromatiiniregioonides. Histooni metüleerimine võib transkriptsiooni nii soodustada kui pärssida, sõltuvalt metüleeritud aminohappe jääkidest. Lüsiin 9 N-terminaalse otsa metüleerimine histoonis H3 (H3K9) tähistab vaikset DNA-d (silent DNA). Seda markerit leidub hajusalt heterokromatiini regioonides, näiteks tsentromeerides ja telomeerides. Seda on leitud ka mitteaktiivsetes X-kromosoomides ja vaigistatud promootorites. Lüsiin 4 metüleerimine histoonis H3 (H3K4) viitab aga aktiivsele transkriptsioonile ja seda leidub peamiselt aktiivsete geenide promootorites. Lüsiini metülatsioon võib olla nii mono-, di- kui ka trimeerne. Lisaks atsetüleerimisele ja metüleerimisele modifitseeritakse histoone ka fosforüleerimise ja ubikvitineerimise teel. See võimaldab luua palju erinevaid kombinatsioone, mis omakorda panevad aluse histooni koodile.
RNA transkriptsiooni autonoomne regulatsioon
Mõned geenid on võimelised pärast aktiveerumist oma aktiivsust ise kontrollima. Näiteks proteiinid Hnf4 ja MyoD soodustavad mitmete maksa- ja lihaskoe spetsiifiliste geenide transkriptsiooni, sealhulgas ka enda oma. RNA võib edastada signaale geenide aktiveerimiseks või vaigistamiseks, suunates arengu ja diferentseerumise käigus kromatiini modifitseerivaid ühendeid ja DNA-metüültransferaase kindlatesse lookustesse. Epigeneetilisi muutusi võivad esile kutsuda ka RNA alternatiivne splaissimine ja kaheahelalise RNA teke. Aktiveeritud geeniga raku järeltulijad pärivad geeni aktiivsuse, isegi kui geeni aktiveerivat tegurit enam ei esine. Nende geenide aktiivsust reguleeritakse sageli signaali transduktsiooni abil, kuid süntsüütiumite või aukliiduste puhul võib RNA levida rakkude vahel ka difusiooni teel. Suur hulk RNA-d ja proteiine päranduvad oogeneesi käigus või toiterakkude (nurse cells) kaudu emalt sügoodile, mis põhjustab emamõju avaldumise. Väike kogus RNA-d antakse edasi ka spermilt ning on tõendeid, et sel viisil pärandunud epigeneetiline informatsioon võib tekitada muutusi mitmes järgnevas põlvkonnas.
miRNA
MikroRNA (miRNA) on mittekodeeriv RNA, mille suurus varieerub 17–25 nukleotiidi vahel. miRNA reguleerib mitmeid bioloogilisi protsesse, nagu näiteks organismi arengut, rakkude kasvu ja diferentseerumist, signaalide edastamist, apoptoosi, metabolismi ja eluiga. Praeguseks on inimestes avastatud vähemalt 2024 erinevat miRNA-d. Eeldatakse, et umbes 30% inimese geenidest reguleeritakse miRNA-de kaudu.
Levašovo memoriaalkalmistu
pisi|Eestlastele pühendatud hauaplats Levašovo kalmistul (2010) Levašovo memoriaalkalmistu oli NKVD rajatud salajane matmispaik Levašovo asulas Peterburi lähedal.
Epigeneetika
sRNA
sRNA-d (bacterial small RNA) on väikesed (50–250 nukleotiidi pikkused) keeruka struktuuriga mittekodeerivad RNA fragmendid, mida leidub ainult bakterites. Nad kontrollivad geeniekspressiooni, kaasa arvatud virulentsusega seotud geene patogeenides, mistõttu neid nähakse ravimiresistentsete bakterite vastu võitlemisel võimalike abivahenditena. Praeguseks on teada umbes 400 sRNA toime rakule.
Levašovo memoriaalkalmistu
Nii nagu paljud teised Nõukogude Liidus 1937. aastal moodustatud salajased, kinnised objektid (näiteks Kolpaševo), oli ka see osaliselt ette nähtud mahalaskmisteks, osaliselt surnukehadest vabanemiseks. Levašovo objektile maeti salaja umbes 50 000 sõjaeelsetel aastatel maha lastud inimest, nende seas üle 4500 eestlase.
Epigeneetika
Prioonid
Prioonid on muundunud konformatsiooniga valgud, mis on võimelised muutma ka teiste sama valgu molekulide kuju. Seda võib vaadelda kui epigeneetilist protsessi, kuna nad on võimelised muutma organismi fenotüüpi ja muutusi edasi pärandama.
Levašovo memoriaalkalmistu
Nõukogude Liidus elavate rahvuste represseerimine nende rahvustunnuse põhjal sai alguse NKVD rahvakomissari käskkirjast nr 00439 25. juulist 1937 "Operatsioonist saksa päritoluga kodanike represseerimiseks, keda kahtlustatakse spionaažis NSV Liidu vastu". "Sakslaste nimekirja" võis sattuda igaüks, kellel oli NKVD ametnike arvates saksapärane nimi või kes oli "tabatud", sest oskas saksa keelt. Sakslastele järgnesid poolakate, rumeenlaste, soomlaste, leedulaste, lätlaste, eestlaste, isurite ja teiste vahistamised ja mahalaskmised rahvustunnuse põhjal.
Epigeneetika
Areng
Arenguepigeneetika võib jagada deterministlikuks ja tõenäosuslikuks epigeneesiks. Deterministlik epigenees on ühesuunaline liikumine DNA struktuuri moodustumisest funktsionaalse valgu valmimiseni. Determineeritud tähendab selles kontekstis, et areng on täielikult ettemääratud ja ennustatav. Tõenäosuslik epigenees on struktuuri ja funktsiooni vaheline mõlemasuunaline mõjutamine, kus arengu kulgu määrab ka keskkond.
Levašovo memoriaalkalmistu
Levašovo memoriaalkalmistule on püstitatud mälestusmärgid paljudele rahvastele, kes hukati suure terrori käigus toimunud genotsiidi tunnustega repressioonide käigus, sealhulgas ka eestlastele.
Epigeneetika
Areng
Somaatiliste rakkude epigeneetiline pärand on väga oluline hulkraksete eukarüootide arengus. Eelkõige toimub see DNA metülatsiooni ja kromatiini muutmise kaudu. Genoom on igas rakus sama ja muutumatu (mõnede eranditega), aga rakud diferentseeruvad täitma väga erinevaid ülesandeid ning reageerivad keskkonnale ja rakkudevahelistele signaalidele erinevalt. Seega aktiveerivad ja vaigistavad morfogeenid isendi arengu käigus geene epigeneetiliselt päranduval moel, andes rakkudele mälu. Imetajatel diferentseerub enamik rakke lõplikult, ainsaks erandiks on tüvirakud, mis säilitavad toti- või multipotentsuse – võime diferentseeruda mitmeks rakutüübiks. Mõned tüvirakud toodavad uusi diferentseerunud rakke kogu elu, nagu see toimub neurogeneesis, kuid imetajad ei ole erinevalt mõnedest teistest organismidest võimelised taastama igat kude, näiteks kasvatama kaotatud jäseme asemele uut. Erinevalt loomadest ei diferentseeru taimerakud lõplikult, säilitades totipotentsuse, mis annab neile võimaluse kasvatada ühest rakust uus isend. Kuigi taimed kasutavad palju samu epigeneetilisi mehhanisme, mis loomadki, näiteks kromatiini modifitseerimist, on oletatud, et mõned taimerakud ei kasuta rakulist mälu. Selle asemel saavad nad informatsiooni geenide ekspressiooniks ainult keskkonnast ja ümbritsevatelt rakkudelt.
Evolutsioon
Epigeneetikal on evolutsioonis oluline roll, kui epigeneetilised tunnused on pärandatavad. Loomadele on omane Weismanni barjäär, mis tähendab, et somaatilised mutatsioonid ei ole pärilikud, ning epigeneetiline pärilikkus on tavalisem taimedel ja mikroobidel. Mõned teadlased on arvanud, et sünteetiline evolutsiooniteooria vajab täiendamist, et kajastada epigeneetilisi mehhanisme. Teised on ühendanud epigeneetilise pärilikkuse populatsioonigeneetika mudelitega.
Epigeneetiline pärilikkus erineb traditsioonilisest pärilikkuse mudelist kahel viisil: epimutatsioonid võivad tavalistest geenimutatsioonidest palju kiiremini toimuda ning nad on tagasipööratavad. Kiirelt tekkivad epigeneetilised kohastumused, nagu PSI+ süsteem seentel, võivad olla lühiajaliseks ellujäämiseks piisavalt head, et anda järglastele aega geneetiliste kohastumuste tekkimiseks.
Meditsiin
Epigeneetikal on meditsiinis mitmeid kasutusvõimalusi. Pärilikke haigusi on põhjalikult uuritud ning on teada, et epigeneetika mängib neist mitmete puhul olulist rolli.
Genoomivermimisega kaasnevad haigused
Genoomivermimine on nähtus, mille puhul geeni avaldumine sõltub sellest, kummalt vanemalt on see päritud. Inimestel on see seotud mitmete haigustega, näiteks Angelmani sündroomiga ja Praderi-Willi sündroomiga. Mõlemad neist tekivad kromosoomi 15q osalise kustutamise tagajärjel. Kumb sündroom välja kujuneb, sõltub sellest, kas mutatsioon päritakse isalt või emalt. Need sündroomid on ebaharilikult sagedased, kuna genoomse imprintimise tõttu esineb sisuliselt hemisügootsus, seega piisab vaid ühe geeni muteerumisest, et haigus avalduks. Imprintimata geenide puhul on vajalik mõlema geenikoopia muteerumine.
Voolukiirus
Viited
http://www.tturaamat.ee/?id=2&cats=178&product=833900
Kaater
pisi|Lõbusõidukaater Antares-8.80 pisi|Kaater reisijate veoks pisi|Sukeldujate kaater Kulkuri (2013) pisi|Nõukogude Liidus valmistatud [[205 klassi raketikaater (1982)]]
Kaater (vene катер, inglise cutter) on jõuseadme abil liikuv, vähemalt ühe kajutiga, tavaliselt vähemalt osaliselt pealt tekiga kaetud ja tavaliselt kiirekäigulisem väiksem veesõiduk.
Kaatrit võib kutsuda lühidalt ka kajutiga mootorpaadiks.
Sõjaliseks (ka riigivõimu teostamise) otstarbeks valmistatud kaatriteks võidakse nimetada ka umbes kuni 50 m pikkusi, umbes kuni 500 t veeväljasurvega ja tavaliselt kiirekäigulisi sõjalaevu.
Omadused
Kaater on mootorpaadist autonoomsem, suurem või ilmastiku- ja merekindlam ning väikese süvise ja hea liikuvusega veesõiduk. Kaater võib olla nii sise-, kui päramootoriga, kuid tavaliselt on mootor paigutatud statsionaarselt. Kaatris on üldjuhul kajut vähemalt paar magamiskohaga ja sisse ehitatud mageveepaak. Kaatri kasutamiseks on vaja tavaliselt vähemalt kaheliikmelist laevaperet, kuid väiksema ja lihtsama kaatri puhul võib toime tulla ka 1 liikmega.
Paljud kaatrid on otstarbelt era-väikelaevad, kuid on ka töökaatreid.
Üldine jagunemine
Militaarotstarbelised kaatrid võivad olla näiteks
Mizil
Mizil on linn Rumeenias Prahova maakonnas. Linn asub ajaloolises Munteenia piirkonnas, maakonnakeskusest Ploieștist ligikaudu 33 km idas.
Linna läbib Bukaresti–Buzău raudteeliin.
Asulat on ürikutes esimest korda mainitud 1529. aastal, linnaõigused sai 1830. aastal.
Lander (Wyoming)
Lander on linn Ameerika Ühendriikides Wyomingi osariigis Fremonti maakonnas
pisi|Landeri kesklinn (2008)
Disaini-Jane
"Disaini-Jane" (inglise keeles "Jane by Design") on ABC Family toodetud USA teleseriaal.
Seriaal räägib Jane Quimbyst (Erica Dasher), teismelisest tüdrukust, keda eksikombel peeti täiskasvanuks ja võeti tema unistuste tööle moemaailmas, maailmakuulsa disaineri Gray Chandler Murray (Andie MacDowell) alluvuses. Nüüd peab ta manööverdama kahe salaelu vahel: üks neist keskkoolis ja teine moemaailmas. Seriaali esimest osa näidati 3. jaanuaril 2012. ABC Family teatas 17. augustil 2012, et saate tootmine on lõpetatud.
Neovitalism
Neovitalism on vaateviis bioloogias, mis kujunes 19. sajandi lõpul ja oli mõjukas 20. sajandi alguse bioloogia filosoofias.
Neovitalism sarnaneb mõneti Aristotelese vitalistlike arusaamadega. Samuti toetus neovitalism 17. ja 18. sajandi vitalismile.
Neovitalismi algatavaks kirjutiseks oli Gustav Bunge artikkel aastal 1887. Tuntuimaks neovitalismi esindajaks oli Hans Driesch.
Neovitalistlike vaadete populaarsus bioloogias hääbus 1930ndail.
Neovitalismile lähedaste vaadetega on filosoofid Henri Bergson, Georges Canguilhem, Gilles Deleuze, Hans Jonas.
Jaapani lennujaamade ja lennuväljade loend
Siin loetletakse Jaapanis asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid.
Andrea Belotti
Andrea Belotti (sündinud 20. detsembril 1993 Calcinates) on Itaalia jalgpallur, kes mängib ründajana Itaalia kõrgliigaklubis Roma ja Itaalia jalgpallikoondises. Ta on klubi meeskonna kapten.
Ta alustas klubikarjääri AlbinoLeffes, millega liitus 2006. aastal. Klubi meeskonnas debüteeris ta hooajal 2011–12 Itaalia esiliigas.
2013. aasta septembris liitus ta Palermoga, mis mängis toona Itaalia esiliigas. Hooajal 2013–14 võitis ta Palermoga Itaalia esiliiga. Samal hooajal lõi Belotti liigas kümme väravat. Oma esimesel hooajal (2014–15) Itaalia kõrgliigas lõi ta kuus väravat.
2015. aasta augustis siirdus ta Torinosse. Alates hooajast 2015–16 kuni hooajani 2020–21 lõi Belotti Itaalia kõrgliigas igal hooajal vähemalt kümme väravat. Tema kõige edukam hooaeg on olnud 2016–17, mil ta lõi liigas 26 väravat. Torinos lõi Belotti aastatel 2015–2022 kokku 113 väravat, millega on ta Torino läbi aegade paremuselt kaheksas väravalööja.
2022. aasta augustis sõlmis ta lepingu Romaga.
Itaalia kõrgliigas tegi Belotti debüüdi 1. septembril 2016 sõprusmängus Prantsusmaa vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta oma kolmandas koondisemängus 9. oktoobril 2016 MM-i valikmängus Põhja-Makedoonia vastu. 2021. aastal tuli ta Itaalia koondisega Euroopa meistriks.
Otsevoolu-reaktiivmootor
Otsevoolu-reaktiivmootor on õhku hingav reaktiivmootori vorm, mis kasutab sõiduki enda edasiliikumist sissetuleva õhu kokkusurumiseks ilma kompressorita.
Otsevoolu-reaktiivmootor, tuntud ka kui ram-reaktiivmootor, ramjet (ram air jet) ja athodyd (aero thermodynamic duct), on oma ehituselt üks lihtsamaid reaktiivmootoreid, mis ei vaja töötamiseks ühtegi liikuvat osa, kuid tulenevalt tööpõhimõttest ei ole seda võimalik kasutada õhkutõusuks või allahelikiiruse lennuks. Seega on sobiliku töökiiruse saavutamiseks vaja mõnda teist abistavat mootoritüüpi näiteks raketimootor. Otsevoolu-reaktiivmootor töötab kõige efektiivsemalt ülehelikiirustel alates 3 Machi (3700 km/h) kuni 6 Machi (7400 km/h). Ramjet-mootoreid kasutatakse peamiselt ballistilistes tiibrakettides, kuid ka ülehelikiiruse lendavate lennukite mootorisüsteemides. pisi|Boeing X-51 Waverider - mehitamata õhusõiduk, mis loodi otsevoolu reaktiivmootorite testimiseks.
Tööpõhimõte
Otsevoolu-reaktiivmootori põhikonstruktsioon on teiste reaktiivmootoritega võrreldes lihtne, koosnedes sisselaskeavast, põlemiskambrist ja düüsist. Sisselaskeava on koonilise kujuga, mis võimaldab kasutada õhu dünaamilise rõhu omadusi, et mootorisse sisenevat õhku aeglustada ja kokku suruda. Seejärel segatakse suruõhk põlemiskambris kütusega, kus see süüdatakse, et tekiks kõrgsurvegaasid. Seejärel väljutatakse heitgaasid mootori tagaosas asuvast düüsist, mis kiirendab need ülehelikiirusele. See kiirendus tekitadab tõukejõu, mis lükkab sõidukit edasi. Mootor töötab ainult kindlatel kiirustel ning selle efektiivsus sõltub suuresti õhuvoolu kiiruse suhtest mootori enda kiirusega. Tavaliselt on otsevoolu-reaktiivmootori ainsad liikuvad osad kütusepumbas, mis saadab kütuse põlemiskambri pihustusotsikutesse (vedelkütusel põhinev mootor). Tahkekütuse reaktiivmootorid on ilma kütusesüsteemita ning seeläbi veelgi lihtsamad.
Harilikus otsevoolu-reaktiivmootoris peab mootorisse siseneva õhuvoolu aeglustama allahelikiirusele, kuid spetsiaalselt hüperhelikiirusele (5 - 10 Machi) mõeldud õhku hingavates reaktiivmootorites (scramjet - supersonic combustion ram air jet) toimub põlemine ülehelikiiruses suruõhu joas. pisi|Otsevoolu-reaktiivmootori ülesehitus.
Eelised ja puudused
Otsevoolu-reaktiivmootori üks suuremaid eeliseid on selle lihtsus. Erinevalt teistest mootoritest ei ole selle tööks vaja liikuvaid osi ega kompressorit. Seeläbi on otsevoolu-reaktiivmootor võrdlemisi kerge. Tulenevalt tööpõhimõttest on sellel ka üks suur puudus. Mootor ei saa töötada madalatel kiirustel, kuna see tugineb sissetuleva õhu aerodünaamilisel kokkusurumisel. Seetõttu kasutatakse enamasti teist tüüpi reaktiivmootori või raketimootori abi, et saavutada otsevoolu-reaktiivmootorile sobilik lennukiirus.
Kasutus
Tänapäeval kasutatakse otsevoolu-reaktiivmootoreid peamiselt ballistiliste ülehelikiiruseliste tiibrakettide mootorisüsteemides. Enamasti on selliste rakettide starter mootoriks tahkekütuseline raketimootor ning sobiva töökiiruseni jõudes jätkab otsevoolu-reaktiivmootor. Levinumateks õhku hingavate reaktiivmootoritega tiibrakettideks on: BrahMos, CJ-10, Kh-31, Meteor ja RBS-15. pisi|Nõukogude Liidus arendatud ballistiline rakettisüsteem KH-31, mis kasutas sobivale kiirusele jõudes otsevoolu-reaktiivmootori tehnoloogiat.
Lisaks on kasutatud otsevoolu-reaktiivmootoreid ja neile sarnanevaid mootoreid mitmetes militaarprogrammides ja eksperimentaallennukites. Tuntuimad neist on: X-15, SR-71 Blackbird, B-1 Lancer. pisi|Lockheed Martin SR-71 Blackbird
Mardi oja
Mardi oja (ka Püha Martini oja) oli Härjapea jõe lisajõgi Tallinnas mis algas Lasnamäe paekalda allikatest, läbis diagonaalis Torupilli asunduse Lubja tänava piirkonnast praeguse Raadiomaja suunas ja suubus Härjapea jõkke praeguse Pronksi tänava piirkonnas.
Kadrioru kõige lõunapoolsem läte asus endisest Mäekalda polikliinikust (Lasnamäe tänav 8) 80 meetrit loode poole. Oja voolas üle praeguse Lubja tänava parkla ja seejärel suundus Jüri Vilmsi tänava 57 ja 59 majade vahelt tänavale, kus tegi järsu 90 kraadise pöörde kirde suunas, voolas üle Konstantin Türnpu tänava pikenduse, Vilmsi 53a ja 53c majade vahelt Kadrioru Saksa Gümnaasiumi poole. Vilmsi 53c ees teisel pool tänavat ühines sellega veel teine oja, mille mõlemad lätted asusid Majaka tänav 2 ligidal klindiesisel.
Pöör (sulgemisvahend)
Puuliistust valmistatud pöörad olid veel 20. sajandi alguses kasutusel kapi- ja kõrvalhoonete uste sulgemiseks. Kasutati ka pöörasid, mida sai mõlemalt poolt käänata.
Veľký Krtíš
Veľký Krtíš (kuni 1927. aastani Veľký Krtýš, ungari keeles Nagykürtös) on linn Slovakkias Banská Bystrica maakonnas, Veľký Krtíši ringkonna halduskeskus.
Geograafiline asend
Veľký Krtíš asub Krupinská planina tasandikul Ungari piirist 12 km kaugusel, Banská Bystricast ligikaudu 59 km lõunas.
Ajalugu
Asulat on esmamainitud 1245. aastal. Veľký Krtíš asus olulisel keskaegsel kaubateel. Aastatel 1554–1593 oli Veľký Krtíš Osmanite riigi võimu all. 17. sajandil oli asula kuni 1680. aastani peaaegu täiesti purustatud ja asustamata. Soodsad tingimused majandusarenguks avanesid 19. sajandil pärast pärisorjuse kaotamist. 1854–1864 hakati piirkonnas tegelema kaevandustööstuse arendamisega, avati esimene pruunsöekaevandus. 1948. aastal taastati pruunsöe kaevandamine.
Maamiilits
Maamiilits on sõjaajalooline termin irregulaarsete ajutise iseloomuga maakaitsevägede kohta.
Prantsuse keelest Ida- ja Põhja-Euroopa keeltesse laenatud mõiste milice omas 17.-18. sajandil hilisemast ja tänasest mõistest märksa laiemat sisu. Niisamuti tähendas land-milice mitte üksnes maamiilitsat, vaid laiemalt maal komplekteeritud väge. Nii ei olnud 1701. aastal Eesti- ja Liivimaal Karl XII korraldusel loodud eesti ja läti sõdurkonnaga loodud väed mitte maamiilits, vaid nekrutivõttude alusel regulaarsed sõjaväeosad ning mõiste "maamiilits" oleks nende kohta eksitav.
Oma kaasaegse mõiste omandas termin "maamiilits" üldisemalt 19. sajandi alguseks, näiteks 1806–1807 ja 1812. aasta maamiilits Balti kubermangudes.
Lühikese Jala Galerii
pisi|Lühikese jala tänav Tallinnas, paremal kollane hoone Lühike jalg 6 Lühikese Jala Galerii (Äriregistris Lühikese Jala Galerii OÜ) on kunstigalerii ja kunstikauplus Tallinnas aadressil Lühike jalg 6.
Galerii-kauplus avati 1993.
Galeriis-kaupluses müüakse/eksponeeritakse muu hulgas siidimaale, põimevaipasid, keraamikat, klaasi, postkaarte.
Emanuele Ottolenghi
Emanuele Ottolenghi (sündinud aastal 1969 Bolognas) on politoloog, Demokraatiate Kaitsmise Sihtasutuse teadur ja Iraani, Iisraeli, Itaalia ning antisemitismi spetsialist.
Lauri Laubre
pisi|Lauri Laubre 1985. aastal pisi|Lauri Laubre 1993. aastal Lauri Laubre (sündinud 15. juunil 1961 ) on Eesti muusikaärimees.
1980. aastatel mängis ta ansamblis Proov 583 klahvpille.
Ta on toonud Eestisse esinema näiteks Michael Jacksoni, Tina Turneri ja ansambli The Rolling Stones. Muuhulgas on ta olnud Kerli Kõivu mänedžer.
Pariisi linnapeade loend
Linnapeade loend
1848—Louis-Philippe'i kukutamiseni
1870—Napoleon III kukutamiseni
Lehtrik
Lehtrik (Clitocybe) on šampinjonilaadsete seltsi heinikuliste sugukonda kuuluv seente perekond.
Sasolburg
Sasolburg on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Free State'i provintsis, Fezile Dabi ringkonna halduskeskus ja Metsimaholo valla halduskeskus.
Katari lennujaamade ja lennuväljade loend
Siin loetletakse Kataris asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid.
Physciaceae
Physciaceae on kottseente sugukond.
Ettekandja
pisi| Ettekandja ehk kelner on kokkade valmistatud toitude ning jookide klientidele serveerija restoranides ja muudes söögikohtades.
Ettekandja töö nõuab kiirust ja head suhtlemisvõimet. Teeninduse headusest sõltub söögikoha külastajalt ettekandjale jäetud lisatasu, mida nimetatakse jootrahaks. Levinud on arusaam, et viisakas jootraha on 10% arve summast.
Vitalism
Vitalism on arusaam bioloogias, mille kohaselt elusolendeile on iseloomulik füüsikalistest jõududest erineva elujõu (vis vitalis) olemasolu.
Vitalismi (kitsamas mõttes) tuntud esindajad olid Jan Baptist van Helmont (1577–1644), Georg Ernst Stahl (1660–1734), Albrecht von Haller (1708–1777), Johann Friedrich Blumenbach (1752–1840).
19. sajandi lõpul sai vitalism populaarseks uuel kujul – neovitalismina.
Kristjan Kõljalg
Kristjan Kõljalg (sündinud 26. detsembril 1982 Paides) on PMT OÜ müügijuht ning endine Eesti poliitik, sh endine Riigikogu liige.
Ta lõpetas aastal 2001 Paide Ühisgümnaasiumi. 2019. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonna bakalaureusekraadiga. Ta on Eesti Üliõpilaste Seltsi liige.
Ta töötas aastatel 2004–2005 majandus- ja kommunikatsiooniministri abina. Aastatel 2005–2007 töötas ta OÜ Faarup tegevjuhina ja aastatel 2007–2015 Koigi vallavanemana.
Ta on 7. augustist 2002 Reformierakonna liige. Ta oli aastatel 2002–2009 ja 2017-2018 Paide Linnavolikogu liige. Aastatel 2009–2015 oli ta valitud Koigi vallavolikogu liikmeks, kuid täitis sellel perioodil vallavanema ülesandeid. 9. aprillil 2015 sai ta Riigikogu XIII koosseisu (Jürgen Ligi) asendusliikmeks.
Isiklikku
Ta on abielus ja kahe tütre isa. Tema huvialadeks on kirjandus, ujumine ja rattasport.
Vara mõis
Vara mõis (saksa keeles Warrol) oli rüütlimõis Maarja-Magdaleena kihelkonnas Tartumaal. Tänapäeval jäävad mõisakompleksi jäänused Tartu maakonna Peipsiääre valla territooriumile.
Ajalugu
Mõis tekkis arvatavasti enne 1558. aastast. 1626. aastal läänistas Gustav II Adolf mõisa Engelbrecht von Tiesenhausenile.
Lõuna-Aafrika Vabariigi lennujaamade ja lennuväljade loend
Siin loetletakse Lõuna-Aafrika Vabariigis asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid.
Vara mõis
Ajalugu
Mõisa viimane omanik enne 1919. aasta mõisate võõrandamist oli Paul von Sievers.
Mõisaansambel
Mõisa peahoone on tänapäeval varemetes.
Välgumihkel
pisi|Tulekiviga välgumihkel Välgumihkel on tulemasin, mille tööks on sädemeid tekitades süüdata bensiin või muu vedelkütus (veeldatud gaas, näiteks butaani ja propaani segu).
Elektriline välgumihkel
Elektriline välgumihkel kasutab sädemetekitamiseks piesoelektrilist süütajat. Elektrilise välgumihkli kasutamine on lihtsam - seal piisab vaid ühele nupule vajutamisest.
Päikese-soojuselektrijaam
Päikese-soojuselektrijaam on päikesekiirgust kontsentreeriv päikeseelektrijaam, mis kasutab päikesekiirguse neeldumist ainetes.
Päikese-soojuselektrijaamadel on kõrgem kasutegur ja suurematel võimsustel väiksem maksumus võimsusühiku kohta võrreldes fotogalvaaniliste ehk päikesepatareidega elektrijaamadega.
Päikese-soojuselektrijaamad jagunevad:
طاقة شمسية حرارية Energia termosolar suncentralo Solarne termalne elektrane Thermische zonne-energie
Giulian Biancone
pisi|Giulian Biancone (2021) Giulian Alexis André Biancone (sündinud 31. märtsil 2000 Fréjusis) on Prantsusmaa jalgpallur, kes mängib paremkaitsjana Inglismaa Premier League'i klubis Nottingham Forest.
Aastatel 2019–2021 oli ta kahel hooajal laenul Belgia kõrgliigaklubis Cercle Brugge.
Hooajal 2021/22 mängis ta Prantsusmaa kõrgliigaklubis Troyes.
2022. aasta juulis sõlmis ta lepingu äsja Inglismaa kõrgliigasse tõusnud Nottingham Forestiga.
Aastatel 2018–2019 mängis Biancone Prantsusmaa kuni 19-aastaste koondises.
Renmini Ülikool
Renmini Ülikool ehk Hiina Rahvaülikool (inglise keeles Renmin University of China, tuntud ka kui People's University of China) on ülikool Pekingis, Hiina Rahvavabariigis.
1950. aastal asutatud Renmini Ülikool on üks Hiina prestiižsemaid ülikoole.
Campeonato Brasileiro Série A 2019
Campeonato Brasileiro Série A 2019 on Brasiilia kõrgeima jalgpalliliiga Campeonato Brasileiro Série A 63. hooaeg. Hooaeg algas 27. aprillil 2019 ja lõpeb 8. detsembril 2019. Tiitlikaitsja on Palmeiras.
Klubid
Liiga hooajal osaleb 20 meeskonda: 16 klubi eelmisest hooajast ja neli klubi Brasiilia jalgpalli esiliigast, mis kindlustasid endale edasipääsu kõrgliigasse.
Esiliiga võitja Fortaleza Esporte Clube mängis Série A-s viimati 2006. aastal, mil saadi 18. koht ja langeti kõrgliigast välja.
Centro Sportivo Alagoano (CSA) mängis Brasiilia meistrivõistluste esimesel tasemel viimati 1987. aastal, kuid toona oli liiga struktuur ja seal osalevate klubide arv praegusega võrreldes oluliselt erinev.
Avaí mängis kõrgliigas viimati 2017. aasta hooajal, mil jäädi kaheksateistkümnendaks ja langeti esiliigasse.
Nad asendavad Série A-s eelmisel hooajal välja langenud nelja klubi: Sport, América, Vitória ja Paraná.
Campeonato Brasileiro Série A-s mängivad 2018. aasta hooajal järgmised 20 klubi:
Hans Jonas
Hans Jonas (10. mai 1903 Mönchengladbach – 5. veebruar 1993 New York) oli juudi päritolu Saksamaa filosoof.
Ta kirjutas oma doktoritöö Marburgis, kus õppis Edmund Husserli, Martin Heideggeri ja Rudolf Bultmanni juures. Seal tutvus ta ka Hannah Arendtiga, kellega nad jäid elu lõpuni sõpradeks.
Jonas elas ja töötas aastast 1955 kuni elu lõpuni New Yorgis.
Tuntud ja mõjukad on tema tööd bioloogia filosoofia alal.
Obu galerii
Obu galerii (stiliseeritult OBU galerii) oli kunstigalerii Tartus aadressil Raekoja plats 8.
Liibanoni lennujaamade ja lennuväljade loend
Siin loetletakse Liibanonis asuvaid lennujaamu ja lennuväljasid.
Obu galerii
Galeri avas 1997 Navitrolla. Varem oli samas kohas Rüütli galerii.
VEF
VEF (lühend läti fraasist Valsts Elektrotehniskā Fabrika 'riiklik elektrotehnikavabrik') on Lätis Riias asuv ettevõte, mis toodab elektrotehnikatooteid. Ettevõte loodi aastal 1919. Enne Teist maailmasõda tootis tehas palju erinevaid kaupu, nende hulgas ka Minoxi – maailma väiksemat kaamerat. Pärast sõda oli tehas juhtiv sidetehnikaettevõte Nõukogude Liidus ja suurim tehas Läti NSVs.
Albert Laus
Albert Laus (2. juuli 1918 Narva – 18. veebruar 1986) oli Eesti NSV partei- ja riigiaparaadi tegelane.