cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Vana-Hiina
Shangi ja Yini dünastia (u 1700–1046 eKr)
Shang-Yini dünastiate ajal oli riigi eesotsas kuningas (wang), talle kuulus kogu maa. Ühiskonnas etendas peaosa sugukondlik ülikkond, tegemist oli laguneva sugukondliku korraga, milles suuremal või vähemal määral tekib juba orjus. Kuningas (wang) oli suguharus niihästi ilmaliku kui ka vaimse elu juhtija; tema tõi ohvreid ja temale allus kogu administratsioon. Kuid ta võimu piiras “suurte ja väikeste” nõukogu. Shang-Yini dõnastia riigi pealinn muutus pidevalt, nii et lõpuks ulatus nende arv kuueni. Üks neist kandis nime Zhengzhou, selle müüride vahel paiknesid palee- ja kultusehooned. Linnamüür oli ehitatud savitellistes ning oli 7 km pikk ja 9 meetrit kõrge. Väljapoole jäid elamu- ja töörajoonid, kus paiknesid luu-, pottsepa- ja pronksitöökojad.
14. sajandi algul eKr rajas Shangide kuningas Pangeng Huani jõe äärde oma Yini nimelise pealinna, mis asus 2 km põhja pool praegusest Anyangi linnast. Tegemist oli esimese püsiva pealinnaga Hiina ajaloos. Selles valitsenud Shangi dünastia kuningaid on nimetatud Yini dünastiaks.
Zhou dünastia (1066–256 eKr)
riik
Zhanguo ehk sõdivate riikide ajastu (476–221 eKr)
ehk Zhanguo Sõdivate riikide ajastu ehk võitlevate riikide aeg (lihtsustatud kirjas 战国时代 (Zhànguó Shídài) oli periood aastast 475 eKr kuni aastani 221 eKr. Songi dünastia aegne ajalooraamat Zizhi Tongjian paigutab ajastu alguse aastasse 403 eKr. Tegemist oli segase ajaga, kui Ida-Zhou dünastia kuningas oli täielikult autoriteedi kaotanud ja kohalikud vürstid hakkasid end kuningateks nimetama. Ida-Zhou dünastia alguses olnud 150 vasallriigist oli ajajärgu alguseks saanud umbes 16 niisugust vürstiriiki. Peale selle olid veel tolleaegses poliitikas oma osa mänginud rändrahvad põhjas ja hõimud läänes. Perioodi keskpaiku jäi alles seitse tugevamat vürstiriiki, millest igaüks püüdis vallutada kogu maad. Lõpuks jäi selles võitluseks võitjaks Qini riik, mis hävitas ja liitis endaga ülejäänud kuus. Sellega algas Hiinas keisridünastiate ajastu.
Pärt Uusberg
Pärt Uusberg on lõpetanud Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakooli koorijuhtimise erialal Heli Jürgensoni käe all ja õppinud samas valikainena heliloomingut Alo Põldmäe ja Galina Grigorjeva juhendamisel. 2012. aastal lõpetas ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia heliloomingu erialal bakalaureuseõppe Tõnu Kõrvitsa juhendamisel. 2014. aastal lõpetas ta samas magistriõppe kompositsiooni erialal prof Toivo Tulevi ja Tõnu Kõrvitsa juures ja 2018. aastal magistriõppe kooridirigeerimise erialal prof Tõnu Kaljuste juhendamisel.
Vana-Hiina
Zhanguo ehk sõdivate riikide ajastu (476–221 eKr)
Jätkusid eelmisel ajastul alanud suured muutused. Hüljati vanu traditsioone ja kerkis esile uusi ideid. Riikidevaheline konkurents parema tehnoloogia, halduse ja ideede pärast koos raua ja rauast tööriistade levikuga tõid uue külluse ning kaubanduse ja linnastumise seninähtamatu arengutaseme. Paljud tänapäeva Hiina linnad tekkisid tol ajal. Koos sellega puhkes õitsele täiesti uus kultuur, milles arenesid välja omanäoline filosoofia, kirjandus ja teadus.
Pärt Uusberg
2008. aastal asutas Pärt Uusberg oma näitlejast ja lavastajast venna Uku Uusbergi William Shakespeare’i ainetel loodud samanimelise diplomilavastuse tarvis kammerkoori Head Ööd, Vend. Ta on juhatanud ka Eesti Koolinoorte Segakoori ja Riinimanda Kooristuudio laste- ja noortekoori, teinud koostööd kammerkooridega Voces Musicales, Collegium Musicale, segakooriga HUIK! ja kammermeeskooriga JÕUD. Peale selle on ta kirjutanud uudisloomingut Eesti Rahvusmeeskoorile, Tehnikaülikooli Akadeemilisele Meeskoorile jt.
Ta on alates 2012. aastast Eesti Heliloojate Liidu liige.
Looming
2010. aastal valiti Pärt Uusbergi klaveripala “Paradiis” festivali World New Music Days programmi.
Uusbergi kooriteosed on olnud laulupidude repertuaaris. XI noorte laulupeol "Maa ja ilm" 2011. aastal kõlas noormeestekooride esituses "Nad vaatavad üksteise otsa". XXVI üldlaulupeol 2014. aastal oli kavas kolm Pärt Uusbergi teost: "Lauldes" (2012, tekst Andres Ehin ja Ly Seppel) mudilaskoorile, "Muusika" (2008, tekst Juhan Liiv) segakoorile ja "Mis on inimene?" (2012, tekst Doris Kareva) meeskoorile. XXVII üldlaulupeol 2019. aastal astus Pärt Uusberg esimest korda üles dirigendina, juhatades selleks peoks kirjutatud teost "Igaviku tuules" (2017). Ta oli 2023. aastal toimunud XIII noorte laulupeo "Püha on maa" kunstiline juht.
Pärt Uusbergil on ilmunud mitu autoriplaati: "Siis vaikivad kõik mõtted" (2009), "Liiv, meri ning mõtted" (2014), "Õhtu ilu" (2016) ja "Eestimaa atmosfäärid" (2019). Samuti kõlab tema naiskoorile mõeldud looming neidudekoori Kammerhääled albumil "Luiged läevad" (2016).
Isiklikku
Ta on Urve ja Valter Uusbergi poeg. Tema vennad on näitleja ja lavastaja Uku Uusberg ja psühholoog Andero Uusberg.
Ta mängis Ilmar Raagi filmis "Klass" (2007) peaosatäitjat Joosepit.
Ta on värvipime. Sellele jõuti jälile lasteaias, kus ta joonistas puutüved roheliseks ja taeva lillaks.
Oliver Alver
Oliver Alver (sündinud 2. märtsil 1977 Tallinnas) on eesti arhitekt.
Haridus
Aastal 2004 täiendkoolitus Helsingi Tehnikaülikoolis, kus läbis ühiskonna planeerimise kursuse “Yhdyskuntasuunnittelun Erikoistumisopinnot”.
Freyr
thumb|right|180px|Freyri kujutis [[19. sajandist]] Freyr on üks tähtsamaid jumalaid Skandinaavia mütoloogias, viljakusjumal. Ta valitseb vihma, päikest ja põllumajandust. Ta on üks vaanidest, merejumala Njördri poeg ja armastusejumalanna Freyja vend. Ta on abielus Gerdiga, kes on päritolult hiid.
Freyr ratsutab kult Gullinbursti seljas, kellel on pimeduses helendavad kuldharjased. Tal on ka laev Skidbladner, mis soovi korral võib nii väikeseks muutuda, et taskusse mahub, sealt välja võttes aga suureks merelaevaks paisub.
Freyrit seostatakse sageli Rootsiga ja teda nähakse Rootsi kuningliku koja eelkäijana.
Bolderāja
pisi|Bolderāja pisi|Bolderāja asendikaart Bolderāja on asum Riias Kurzeme rajoonis Daugava vasakul kaldal Buļļupest lõunas pindalaga 8,329 km². Asumit eraldab Daugavgrīvast Buļļupe. 14 523 elanikku (2010).
Aastal 1495 oli Johann Bulderingil selles piirkonnas mõis. Tema järgi on saanud nime Buļļupe, mida alamsaksa keeles kutsuti Bulder Aa. Ka hakati seda piirkonda Bolderājaks kutsuma. Hiljem asus seal piirkonnas mitu mõisa, (Lohfeldi mõis, Guberņa mõis ja Bolderāja mõis). Piirkond oli juba varastest aegadest asustatud, Bolderāja oli lootside peamine elukoht. Samuti asus seal tollipunkt.
Daugavgrīva kindluse kaitsva tiiva all asunud tolliametnike, lootside ja meremeeste asula sai aastal 1852 Riiaga telegraafiühenduse. See oli esimene tsiviilotstarbeline telegraafiliin tervel Venemaal. Aastal 1873 valmis ka Riiga viiv raudtee. Kuigi Bolderāja oli sellel raudteeliinil lõpp-peatuseks, ehitati raudteesild ka üle Buļļupe, sealt edasi kindlusest mööda Daugava suudmes oleva muulini välja. Raudtee valmimisega hakkas kasvama Bolderāja sadama tähtsus, samuti hakkasid asumisse kerkima tehased, aga Esimene maailmasõda laastas sealse tööstuse.
Aastast 1924 on Bolderāja Riia linna osa. Aastail 1952–1959 oli see Riia linnale administratiivselt alluv alev. Asumis on silikaattellisetehas ja seal asub ka Läti Mereakadeemia.
891
891. aasta
Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand
Aastakümned: 840. aastad 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad - 890. aastad - 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad
Aastad: 886 887 888 889 890 - 891 - 892 893 894 895 896
Uhti
Uhti on küla Tartu maakonnas Kambja vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Ülenurme valda.
Külas asub Uhti raudteepeatus.
Uhti kõrtsihoones tegutseb Uhti Avatud Ateljee. Hoone on arvatud ehitismälestiseks.
Küla idaosas voolab Porijõgi ja kagunurgas ka esimesega liituv Tatra jõgi.
Küla läänepiir jookseb mööda Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maanteed. Küla läbib Põlva–Reola maantee.
Carl Philipp Emanuel Bach
Carl Philipp Emanuel Bach (8. märts 1714 Weimar – 14. detsember 1788 Hamburg) oli Saksamaa helilooja, Bachide suguvõsa kuulsaima esindaja Johann Sebastian Bachi kuulsaim poeg.
Sophie Sooäär
Sophie Sooäär (ka Sofie Sooäär, 1935–1941 Sophie Rathfelder, aastast 1961 Sophie Moisar; 27. september 1914 Pärnu – 14. märts 1996 Tallinn) oli eesti laulja ja näitleja.
Sophie Sooäär oli pärit töölisperekonnast. 1931. aastal lõpetas ta Pärnus algkooli, õppis seejärel õmblemist. Ta oli 1934–1941 Endla näitleja ja tantsija ning 1941–1944 solist. 1944–1971 oli Sophie Sooäär Estonia solist. Ta on esinenud ka estraadil.
Sophie Sooäär on mänginud filmides "Mehed ei nuta", "Tuulevaikus", "Don Juan Tallinnas" ja "Ohtlikud mängud".
Omski oblasti lipp
thumb|Omski oblasti lipp
Omski oblasti lipp on Venemaa haldusüksuse Omski oblasti lipp.
Ametlikult võeti lipp kasutusele 17. juunil 2003.
Lipu kirjeldus
Omski oblasti lipuks on ristkülikukujuline kangas, mis on jagatud vertikaalselt kolmeks võrdseks väljaks, vardapoolne ja lehvipoolne väli on punased, keskmine aga valge. Valget välja läbib sinine vertikaalne laineline laid, mis moodustab 1/3 valge välja laiusest.
Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3.
Sümbolite tähendused
Lipuvärvid kattuvad Venemaa lipuvärvidega ning sellega rõhutatakse, et Omski oblast kuulub Venemaa Föderatsiooni koosseisu.
Punane sümboliseerib vaprust, mehisust ja julgust. Punane on ka elu, halastuse ja armastuse värv.
Valge on aga õilsuse, puhtuse, õigluse ning suuremeelsuse sümboliks. Samas tähistab valge ka Siberi kliima iseärasusi (külma ja lund).
Sinine laineline laid sümboliseerib Irtõši jõge, peamist veesoont Omski oblastis. Sinine on ka ilu, uhkuse ja leebuse värv.
890
890. aasta
Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand
Aastakümned: 840. aastad 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad - 890. aastad - 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad
1431
Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand
Aastakümned: 1380. aastad 1390. aastad 1400. aastad 1410. aastad 1420. aastad - 1430. aastad - 1440. aastad 1450. aastad 1460. aastad 1470. aastad 1480. aastad
Kaliifide loend
Kaliifide loend loetleb Araabia Kalifaadi ja selle otseste järglasriikide kaliifid.
Rashidun ("Õigesti juhitud")
Sunniidid usuvad, et neli esimest kaliifi olid erilise Allahi hoole ja juhtimise all ning tegutsesid kõiges vaid islami nimel, šiiidid peavad ainsaks õigeks kaliifiks vaid ‘Alī ibn Abī Tālibit.
Damaskuse Umaijaadid
Pärast sisevõitlusi viidi Kalifaadi pealinn keskus Süüriasse ning võimule tõusid Umaijaadid.
Bagdadi Abassiidid
Pärast Umaijaadide kukutamist ja hukkamist tõusis võimule Abassiidide dünastia ja pealinn viidi Bagdadi. Nende võimu ei tunnustanud aga Pürenee poolsaare araablased (keda valitsesid edasi Umaijaadid) ning mõned Põhja-Aafrika asevalitsejad. (Bagdadi Abassiidide valitsusaja teisel poolel said tegeliku võimu endale türgi päritolu sultanid, ametlikult kaliifi abilised)
Fatimiidide kalifaat 910–1171
Fatimiidid olid šiiitide ismailiitide sekti esindajad, kes valitsesid peamiselt Egiptuses ja püüdsid enda võimu alla saada kogu islamimaailma.
Córdoba Omaijaadid ja Almohaadid 929–1269
Hispaanias valitsenud kaliifid polnud laiemalt tunnustatud
Osmanid
Osmanid olid algselt ilmalik vallutuste teel oma võimu laiendav dünastia, mis järk-järgult hakkas kasutama üha hiilgavamaid tiitleid
Eestkostja
Eestkostja on piiratud teovõimega isiku ehk eestkostetava seaduslik esindaja ja hooldaja. Eestkoste on isiku hooldamine ja tema vara käsutamine eestkostja poolt olukorras, kus eestkostetav seda ise teha ei saa. Eestkostjaks on enamasti abivajajale tuttav või lähedane isik, kohalik omavalitsus või äärmisel juhul juriidiline isik. Eestkostjat saab määrata vaid isiku enda nõusolekul. Eestkostet reguleerib Eestis perekonnaseadus.
Eestkostja määramine ja selle põhjused
Eestkostja määratakse olukorras, kus alaealisel pole vanemaid, kes tema eest saaks täieõiguslikult hoolitseda, või täisealisel isikul tuvastatakse piiratud teovõime. Näiteks hukkuvad alaealise mõlemad vanemad ning pole veel leitud kasuperet, aga kuna lapsel peab olema eestkostja, kes teostaks isiku- ja varahooldust, siis peab kohus selle viivitamata määrama. Täisealine võib vajada eestkostet juhul, kui ta on ajutiselt või lõplikult, näiteks haiguse tagajärjel, kaotanud võime iseseisvalt endaga toime tulla ja täieõiguslikult enda õigusi ja kohustusi kodanikuna teostada.
Eestkostja määratakse kohtu otsusega. Selle jaoks kaalub kohus eestkostemenetluse käigus abivajaja lähedaste arvamust ning potentsiaalse eestkostja isikuomadusi ja valmidust võtta endale eestkostja vastutusrikas kohustus. Abivajadusest võib teatada iga kodanik, kes seda märkab, kohalikule omavalitsusele või kohtule. Kohus määrab alaealisele eestkostja kuni täisealiseks saamiseni ja ühe pere lastele enamasti sama isiku. Täisealise puhul võib kohus määrata kindlad olukorrad, kus eestkostja teostab eestkostet ning ka perioodi, mille vältel eestkostet teostatakse. Erandkorras võib kohus määrata samale inimesele ka mitu eestkostjat ning sellisel juhul on neil ühine esindusõigus, kuid kohustused võivad olla erinevad. Näiteks määratakse eestkostja vaid kinnisvaraga seonduvate tehingute tegemiseks või arvete maksmiseks. Vähemalt iga 5 aasta järel peab kohus kaaluma uuesti eestkoste vajadust, ulatust ja aega. Valla- või linnavalitsus ja juriidiline isik peavad vähemalt kord aastas kontrollima, kas nende kohustused oleks valmis üle võtma füüsiline isik.
Eestkostja kohustused
Eestkostja kohustuseks on abivajaja ehk eestkostetava isiklike ja varaliste huvide täielik kaitse.
Eestkostja kohustused jagunevad enamasti kaheks:
Isikuhooldus ja esindamine võivad hõlmata kõiksugu tehinguid ja kohustusi. Näiteks elukoha muutusest teada andmine rahvastikuregistrisse, järelmaksu lepingu sõlmimine, kinnisvaratehingute puhul huvide esindamine. Varahoolduse alla kuulub kohustus eestkostetava varaga heaperemehelikult ümberkäimine ning võimalusel selle suurendamine. Eestkostja ei tohi mingil juhul segada oma vara eestkostetava varaga. Näiteks ei tohi eestkostja osta eestkostetava raha eest endale meelehead. Lisaks ei tohi eestkostja ja eestkostetava raha olla samal pangakontol.
Eestkostja teostab eestkostet enamasti tasuta, kui kohus ei määra teisiti. Samas ei pea eestkostja enda isiklikest vahenditest eestkostetavat ülal pidama, mistõttu on alaealise eestkostetava puhul lubatud kasutada riiklikke ja muid toetusi.
Eestkostjal on kohustus esitada eestkoste kohta aruanded kohtule, et tagada läbipaistvus.
Eestkoste lõppemine
Eestkostja kohustused lõpevad tavaliselt eestkoste lõppemisega. Eestkoste võib alaealise puhul lõppeda täisealiseks saamisega, eestkostetava surmaga, vanemate hooldusõiguse taastumisega või lapsendamisega. Täisealise puhul võib see lõppeda ka eestkostetava surmaga, aga ka kohtuotsusega või abivajaduse lõppemisega. Eestkostja kohustused võib lõpetada ka kohus juhul, kui eestkostja pole täitnud oma kohustusi või on neid tehes käitunud õigusvastaselt. Eestkoste lõppedes peab eestkostja tagastama eestkostetava vara ning esitama sellekohase aruande.
David Icke
thumb|David Icke, 2008 David Icke (sündinud 29. aprillil 1952 Inglismaal Leicesteris) on inglise vandenõuteoreetik ja endine jalgpallur.
David hakkas juba koolis jalgpalli mängima ning jätkas seda Coventry Citys ja Hereford Unitedis. Jalgpallimängu pidi ta 21-aastaselt artriidi pärast lõpetama. Seejärel alustas ta tööd ajakirjanduses: kõigepealt kohalikus Leicesteri lehes, hiljem BBC spordikommentaatorina. Sealt suundus ta tööle Briti Rohelisse Parteisse, kus tõusis pressiesindajaks. Aastal 1990 koges ta "valgustust", mille järel hakkas kirjanikuks.
Ta on avaldanud arvukalt kõmulisi vandenõuteooriaid. Tema raamatud kajastavad põhiliselt kaht teemat: esiteks inimese suhteid enda, teiste ja planeediga ning teiseks valitsevate klasside ja gruppide valitsusviise deviisi all "eesmärk pühitseb abinõu". Vaatamata tema arvukatele avaldustele, mida on kvalifitseeritud Briti kuningliku perekonna ning teiste rikaste ja kuulsate otseseks solvamiseks, ei ole teda kordagi kohtusse kaevatud.
1484
1484. aasta
Lühivillane liivatee
Lühivillane liivatee (Thymus pseudolanuginosus) on huulõieliste sugukonna liivatee perekonda kuuluv igihaljas mitmeaastane taim.
Kasutamine
Sobib hästi kiviktaimlates, kividest kõnniteede pragudes ja kuivmüürides kasvatamiseks.
Schlieffeni plaan
Schlieffeni plaan oli Saksamaa armee peastaabis Alfred von Schlieffeni juhtimisel välja töötatud sõjaline plaan Prantsusmaa ja Venemaa purustamiseks. Plaani põhijooned said paika 1905. aastal, kuid seda täiendati ja muudeti kuni Esimese maailmasõja alguseni.
Schlieffeni plaani põhiideeks oli Prantsusmaa kiire alistamine, misjärel saanuks Saksamaa suunata kõik oma jõud Venemaa purustamiseks, sest sõja alguses loeti potentsiaalselt ohtlikumaks vastaseks esimest, mis suutnuks mobilisatsiooni Venemaast tunduvalt kiiremini läbi viia (Saksa ja Prantsuse mobilisatsiooniaega arvestati kahele, Venemaa oma aga kuuele nädalale). Prantslaste kiireks võitmiseks töötas Schlieffen välja hiiglasliku ümberhaaramisoperatsiooni, mis pidi lähtuma Saksa-Belgia piirist, kus Saksa sõjaväe parem tiib tungib läbi Belgia ning marsib laial rindel läände, pöördudes Pariisi kohal lõunasse, püüdes Prantsuse armeesid hiiglaslikku kotti võtta või hävituslahingutes purustada. Et saavutada parema tiiva võimalikult suur ülekaal, otsustas Schlieffen vähendada vasaku tiiva armeede arvu miinimumini, need pidid esialgu asuma vaid kaitses ning kui parema tiiva haarang oleks õnnestunud, pidanuks need võimaluse korral asuma pealetungile, et läbi viia Prantsuse armeede täielik ümberhaaramine.
Idarindele Venemaa vastu planeeris Schlieffen vaid ühe armee, mis pidi seal Prantsusmaa purustamiseni Ida-Preisimaad kaitsma. Kui prantslased oleks aga alistatud, olnuks sakslaste järgmiseks ülesandeks oma suurepärast raudteede võrku kasutades läänerinde väed võimalikult kiiresti itta liigutada, et Venemaa puruks lüüa.
Kui Schlieffen 1905. aastal peastaabi juhi kohalt lahkus, oli plaan üldjoontes valmis ning see rõhus vaid sakslaste parema tiiva tugevusele. Kuid Schlieffeni järglane Helmuth von Moltke hakkas kartma, et prantslased võivad liialt nõrgast vasakust tiivast läbi murda ning hakkas plaani muutma, paigutades üha enam vägesid paremalt tiivalt vasakule. Siiski jäi parem tiib vasakust tunduvalt tugevamaks ning ka Moltke arvas, et sõja korral suudetakse prantslased ikkagi purustada. Esimese maailmasõja alguses püüdiski Saksamaa Schlieffeni plaani ellu viia, kuid lahingute käigus tehti mitmeid möödalaskmisi ning kuu aega pärast sõja algust sisuliselt loobuti plaanist, kuna arvati, et prantslased on juba alistatud. Ent selle asemel, et end lööduks tunnistada, algatasid prantslased vasturünnaku, mis on tuntud Marne'i lahingu nime all, ning tõrjusid sakslased Pariisi alt tagasi. Schlieffeni plaani nurjumine tekitas läänerindel patiseisu, mida sõdivad pooled ei suutnud lahendada järgneva nelja aasta jooksul.
Zecharia Sitchin
Zecharia Sitchin (vene keeles Заха́рия Си́тчин; 11. juuli 1920 Bakuu – 9. oktoober 2010 New York) oli vene päritolu Ameerika Ühendriikide kirjanik, kelle raamatud esitavad teooriaid inimkonna päritolu kohta.
Kui ta oli noor poiss, emigreerusid ta vanemad Iisraeli.
Kasvades üles Palestiinas, õppis ta tundma iidset ja ka Piibli ajalugu. Zecharia Sitchin on üks vähestest õpetlastest, kes on võimeline lugema ja kirjutama Sumeri kiilkirjas. Zecharia Sitchin üld-e salajane teadlane. Samuti lõpetas ja sai doktorikraadi Londoni Ülikoolis majandusteaduses. Enim on Zecharia Sitchin tuntud kui raamatusarja "Maa kroonikad" ("Earth Cronicles") autor. Sari koosneb kuuest põhi- ja kuuest lisaraamatust.
"Enki kadunud raamat" on huvitav selle poolest, et kui kõik varasemad raamatud on puhtalt teaduslikud või populaarteaduslikud, siis selles raamatus on kirjanik võtnud savitahvlitel olnud poolikud tekstid ning nendest kokku pannud loo, mida algandmete puudulikkuse ja killustatuse tõttu oleks olnud raske teadusliku tekstina serveerida.
Pürenee liivatee
Pürenee liivatee (Thymus zygis) on huulõieliste sugukonna liivatee perekonda kuuluv igihaljas mitmeaastane taim.
Pürenee liivatee on 30 cm kõrgune ja 20 cm laiune poolpõõsas. Õied on valged. Lehed on väikesed, õhukesed, hallikasrohekad ning meeldiva lõhnaga.
Levila
Taim on pärit Hispaaniast ja Portugalist.
Kasutamine
Sobib hästi kiviktaimlates kasvatamiseks.
Kaevatsi laid
Kaevatsi laid on 1,25 km² suurune laid Väinameres Hiiumaast kagus. Laid asub Sarve küla territooriumil.
Nimi
1564 on laidu nimetatud Kwiste, 1565 Caesthe, 1576 oli laiu peremees Kaiatze Matz up Swinholm, 1586 Kaatzholm, 1656 Kayetze ja 1708 Kaiuatzelayd.
Paul Ariste arvates tuletub laiu nimetus nimisõnast "kaev" või tegusõnast "kaevama". Lauri Kettunen pakkus, et laiu nimi tuletub sõnast "kaevand".
Asukoht
Kaevatsi asub Sarve poolsaarest 400 meetri kaugusel. Laiu ja Hiiumaa vahel on madal meri, vahemaad on võimalik jalgsi läbida. Kaevatsi asub Saarnaki ja Heinlaiu vahel; Saarnaki jääb 2,7 km läände ja Heinlaid 2,4 km itta. Hanikatsi laid jääb 2,7 km lõuna-edelasse.
Kaevatsi ümber paiknevad väiksemad rahud (Võrkrahu, Paasrahu). Põtkurahu on Kaevatsi laiuga liitunud. Laid on sirpja kujuga, läänerannik on sopiline.
Rohuküla–Heltermaa laevateelt vaadates sulandub saar Hiiumaaga ühte.
Loodus
Kaevatsi laid ulatub põhjaosas kuni 7,7 meetrit üle merepinna. Eesti Geoloogiateenistuse ja Tartu Ülikooli geoloogid avaldasid 2022 aruande, mille alusel leidub Kaevatsi laiu lähistel magnetilist rauamaaki.
Kaevatsit katab valdavalt kadastik, samuti leidub metsa ja võsa.
Kaevatsi ja lähedalasuvad rahud arvatakse küll Hiiumaa laidude hulka, kuid ei kuulu Hiiumaa laidude maastikukaitseala koosseisu. Kaevatsi laid kuulub Väinamere hoiuala koosseisu.
2015. aastal sattus saarele hunt ja murdis seal lambaid.
Inimtegevus
Kirjalikes allikates on Kaevatsi laidu esmamainitud 1564. aastal, siis olnud Kaevatsil kaks talu.
1970. aastal elas saarel 7 elanikku. 1974. aastal jäi Kaevatsi püsielanikest tühjaks. Hooned on säilinud.
Sarnaselt Saarnaki laiu Saarnakite ja Hanikatsi laiu Hanikattidega kandsid (ja kannavad) laiult pärit inimesed perekonnanime Kaevats.
Biograafiad (Q)
Biograafiad (Q) loetleb Vikipeedias olemasolevaid ja kavatsetavaid biograafiaid isikutest, kelle nimi algab Q-tähega.
Johann Christoph Friedrich Bach
Johann Christoph Friedrich Bach (21. juuni 1732 Leipzig – 26. jaanuar 1795 Bückeburg) oli saksa helilooja, Bachide suguvõsa kuulsaima esindaja Johann Sebastian Bachi poeg.
Borgo Maggiore
Borgo Maggiore on omavalitsus (castello) San Marinos. Piirneb Faetano, Serravalle, Domagnano, Fiorentino, San Marino ja Acquaviva omavalitsustega ning Itaalias Rimini provintsi Verucchio omavalitsusega.
Serravalle järel rahvaarvult ja pindalalt teine omavalitsus San Marinos.
Zura
Zura [zur'aa] (vene keeles Зура, udmurdi keeles Зура, Зури) on küla Venemaal Udmurtias Igra rajoonis, Zura külaasunduse keskus. Ta asub Igrast 19 km idas ja Iževskist 85 km põhjas.
Elanike arv on 2880 (2009). Zura on rajoonis suuruselt teine asula.
Küla kõrvalt läheb läbi maantee R242 (vene keeles Р242). Enne ümbersõidutee ehitamist kulges see otse läbi küla.
Algirdas Julien Greimas
Algirdas Julien Greimas, sünninimega Algirdas Julien Greimas, (9. märts 1917 Tula – 27. veebruar 1992 Pariis) oli leedu päritolu Prantsusmaa lingvist ja semiootik.
Tema varasem uurimistöö käsitles 1830. aastate Pariisi moodi, keelt ja suhteid. Tema tekstiteooria toetub Ferdinand de Saussure'i ja Louis Hjelmslevi strukturalistlikule traditsioonile. Ta uuringute keskmes oli tähenduse analüüs, diskursuseanalüüs ja narratoloogia. Ta arendas tähenduse minimaalüksuse – seemi – mõistet.
Ta võttis semiootilises analüüsis kasutusele semiootilise ruudu meetodi.
Alfonso Cuarón
thumb|right|Alfonso Cuarón Alfonso Cuarón Orozco (sündinud 28. novembril 1961   México linnas) on Mehhiko filmirežissöör.
Akretsioon
"Akretsioon" (ladina sõnast accretio 'külgekasv') on mitmetähenduslik sõna:
Brianne Theisen-Eaton
Brianne Theisen-Eaton (sündinud 18. detsembril 1988 Saskatoonis) on Kanada endine kergejõustiklane (seitsmevõistleja).
Ta on õppinud Oregoni Ülikoolis.
2012. aasta Londoni olümpiamängudel saavutas ta seitsmevõistluses 6383 punktiga 11. koha.
Läänerindel muutuseta
Romaan ilmus kõigepealt 1928. aasta lõpul ajakirjas Vossische Zeitung ja tervikteosena 1929. aasta alguses. Esimese kolme aastaga tõlgiti romaan 25 keelde, kaasa arvatud eesti keel, ning raamatut müüdi kokku üle 2,5 miljoni eksemplari. Romaani on tõlgitud enam kui 50 keelde.
1930. aastal valmis romaani põhjal Oscari võitnud mängufilm.
Brianne Theisen-Eaton
2013. aasta maailmameistrivõistlustel Moskvas võitis ta 6530 punktiga ja 2015. aasta maailmameistrivõistlustel Pekings 6554 punktiga hõbemedali.
Läänerindel muutuseta
Teose põhiteemad
Remarque annab ülevaate sõjakoledustest ja nende mõjust sõduritele sõdurite endi silme läbi. Samas ei pea ta ise Esimeses maailmasõjas osalenuna oma jutustust objektiivseks. Remarque'i sõnutsi on tegu ühe väikese sõdurite salga seiklustega.
Sõjakoledused
Sõjakoleduste käsitlemine on teoses paljuski realistlik ja dramaatiline. Keemiarelvade ja kuulipildujate kasutuselevõtt on teinud sõjapidamise surmavamaks ja julmemaks kui varem. Remarque kirjeldab värvikalt igapäevast elu rindel, kus kaevikud on pideva suurtükitule all, lahinguväli on kaetud laipadega ning sõdurite elu ohustavad mürkgaas ja snaiprid. Kirjeldatud on ka koledusi hospidalis.
Brianne Theisen-Eaton
2016. aasta sisemaailmameistrivõistlustel võitis ta viievõistluses isikliku rekordi 4881 punktiga kuldmedali.
2016. aasta suveolümpiamängudel Rio de Janeiros võitis ta oma esimese olümpiamedali, kui sai 6653 punktiga pronksmedali.
Tema isiklik rekord seitsmevõistluses on 6808 punkti, mis on püstitatud 31. mail 2015 Götzises.
Ta on abielus kümnevõistleja Ashton Eatoniga.
Läti (täpsustus)
Läti on riik Euroopas.
Läti on mitme Eesti küla nimi:
Läti oli asundus tänapäeva Harju maakonna Anija valla alal 1977. aastani.
1449
1449. aasta
Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand
Aastakümned: 1390. aastad 1400. aastad 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad - 1440. aastad - 1450. aastad 1460. aastad 1470. aastad 1480. aastad 1490. aastad
Aastad: 1444 1445 1446 1447 1448 - 1449 - 1450 1451 1452 1453 1454
G-punkt
Gräfenbergi punkt ehk G-punkt on oletatav oakujuline piirkond tupes, mida naised peavad erogeenseks tsooniks ning mida stimuleerides saab suure seksuaalse erutuse, tugeva orgasmi või võib tekkida naiste ejakulatsioon.
G-punkt on nimetuse saanud saksa günekoloogi Ernst Gräfenbergi järgi, kes enda kinnitusel avastas selle erogeense koha 1950. aastal.
Itaalia günekoloogide järgi on G-punkt ainult osal naistest. Briti teadlaste tehtud uuringu järgi ei eksisteeri G-punkti üldse ja see oleneb naise subjektiivsest arvamusest.
Vladislav Hovalõg
Vladislav Tovarištštajevitš Hovalõg (Владислав Товарищтайевич Ховалыг; sündinud 24. detsembril 1967) on Tõva poliitik, alates 7. aprillist 2021 Tõva Vabariigi juhi ajutine kohusetäitja.
2008–2018 oli ta Tõva pealinna Kõzõli linnapea ja 2007–2008 Tõva maa ja omandisuhete minister. 2018–2021 kompanii «Тываэнергосбыт» peadirektor.
Isiklikku
Hovalõg on abielus, tal on kaks poega.
Atacama
Kliima
Atacama on maailma kõige kuivem kõrb, olles üle 50 korra kuivem kui California Surmaorg, mis on Ameerika kõige kuivem org. Mõnevõrra esineb udu, ent sademed peaaegu puuduvad – keskmiselt sajab aastas alla 1,5 cm, milline arv tuleneb sellest, et korra kümne aasta jooksul sajab natuke, seejärel aga on järgmised 10 aastat kuivust. On võimalik, et Atacama kõrbes ei ole olnud suuremat vihmasadu 1570. aastast 1971. aastani, see on üle 400 aasta.
Taimestik ja loomastik
Enamik loomi on öise eluviisiga, kuna päeval on õhutemperatuur liiga kõrge. Kõik loomad taluvad suurt kuumust, neil on kaitsevärvus, paljud suudavad pikalt ilma veeta olla. Tuntumad Atacama kõrbe loomad on nandu, eri liiki rebased, iguaanid, sisalikud jpt.
Taimed suudavad pikalt ilma veeta olla, neil on pikad okkad auramise vähendamiseks ja suur soolataluvus. Paljud taimed õitsevad pärast lühikest vihmaperioodi kiiresti. Atacama kõrbes on palju kaktuseid, eri liiki kõrbelilli ja palju muidki taimi.
Atacama kõrbes on väga soolane. Taimedel on seega raske toime tulla. On leitud ka taim, mis suudab kasvada soola peal.
Inimtegevus
Kõrbe keskel, kus on oaas, paikneb vana San Pedro de Atacama küla, mille kiriku ehitasid 1577. aastal hispaanlased. 16.–18. sajandil ehitati rannikule mitmeid linnu seoses hõbeda ja muu väärtusliku Hispaaniasse vedamisega. 19. sajandil pärast Hispaania koloniaalimpeeriumi lagunemist ja Lõuna-Ameerika riikide iseseisvumist jagasid kõrbe omavahel Boliivia, Peruu ja Tšiili. Riigipiiride tõmbamine tekitas tülisid, kuna kõrbest leiti väärtuslikke mineraale.
Atacama kõrb on ideaalne koht astronoomiliste vaatluste sooritamiseks. Kuna seal on nii kuiv, siis puuduvad pilved ja taevas on kogu aeg selge. Atacama kõrb on ka suurematest linnadest eemal, seega ei ole ka segavaid raadiolaineid. Kõrbes tegutseb Väga Suur Teleskoop, mis kuulub Euroopa Lõunaobservatooriumile.
Atacama kõrbes on palju vanu kaevandusi, mis on tekkinud tänu 20. sajandi algul toimunud nitraadi kaevandamisele.
Enamik inimesi Atacama kõrbes elab kõrbe läänerannikul hispaanlaste asutatud linnades.
Lorentzi teisendus
framed|Diagramm 1. Suure [[kiirendusega vaatleja vaade aegruumile aegruumi trajektoori kõrval. Vertikaalne suund kujutab aega. Horisontaalne kujutab ruumi, punktiirjoon on vaatleja trajektoor aegruumis. Diagrammi alumine neljandik tähistab vaatlejale nähtavaid sündmusi. Ülemine neljandik tähistab vaatlejale tulevikus nähtavaid sündmusi. Pisikesed punktid on suvalised sündmused aegruumis.   Punktiirjoone kallak (hälve vertikaalsusest) näitab vaatleja suhtelist kiirust. Pane tähele, kuidas vaade aegruumile muutub, kui vaatleja kiirendab]]
Marja-Liisa Landar
Marja-Liisa Landar (sündinud 19. juulil 1990) on eesti kergejõustiklane.
Lorentzi teisendus
Lorentzi teisendus (hollandi füüsiku Hendrik Lorentzi järgi) on aegruumi teisendus erirelatiivsusteoorias, millega seotakse kahe erineva inertsiaalses taustsüsteemis paikneva vaatleja mõõtmistulemused.
Sarnaselt klassikaliste Galilei teisendustega Newtoni füüsikas sisaldavad Lorentzi teisendused ruumi pöördeid (koordinaattelgede pööramine alguspunkti ümber). Fundamentaalne erinevus Galilei ja Lorentzi teisenduste vahel seisneb selles, kuidas viimastes teineteise suhtes erineva kiirusega liikuvaid vaatlejaid kirjeldatakse: relatiivsusteoorias on ajaühikud, ruumilised pikkused ning sündmuste ajaline järjestuski erinevate kiirustega liikuvate vaatlejate jaoks erinevad. Viimane tuleneb asjaolust, et valguse kiirus kõigi vaatlejate jaoks alati ühesugune on.
Kiiruste korral, mis on valguse kiirusest tunduvalt väikesemad, kattuvad Lorentzi teisendused hästi vastavate Galilei teisendustega. Viimane on kooskõlas üldisema faktiga, et erirelatiivsusteooria saab väikestel kiirustel Newtoni mehaanikaga peaaegu identseks.
Lorentzi teisenduste kuju
Lorentzi teisendus teineteise suhtes kiirusega v liikuvate vaatlejate jaoks on kus suurust nimetatakse Lorentzi teguriks ja viimast teisendust Lorentzi tõukeks suunas x.
Maatrikskuju
Ülalkirjeldatud Lorentzi tõuge väljendub maatriksite keeles kui kus ja.
Viimane teisendus kirjeldab vaid Lorentzi tõuget, kuid Lorentzi teisenduste hulka kuuluvad veel näiteks ruumi pöörded ja peegeldused. Üldiselt, kui Lmn (m,n = 0,1,2,3) tähistavad Lorentzi teisenduse maatriksi elemente, siis iga maatriks, mis rahuldab tingimust
kirjeldab mingisugust Lorentzi teisendust. \eta_{mn} tähistab siin tasase aegruumi meetrikat ehk Minkowski meetrikat Või lühemalt (tähistuse kohta vt artiklit diagonaalne maatriks). Mõnikord kasutatakse ka meetrikat, kuid see on kokkuleppe küsimus, sest sisulist erinevust nende vahel pole.
Lorentzi teisendused moodustavad Lorentzi rühma.
Marja-Liisa Landar
2016. aastal Poolas Toruńis toimunud kurtide sisekergejõustiku Euroopa meistrivõistlustel võitis ta hõbemedali kõrgushüppes tulemusega 1.58.
Antiikfilosoofia
Antiikfilosoofiaks nimetatakse õhtumaist filosoofiat selle algusest kuni uusplatonismi lõpuni.
Antiikfilosoofiat võib periodiseerida eelsokraatiliseks (ehk varahelleni filosoofiaks), klassikaliseks antiikfilosoofiaks ehk klassikaliseks helleni filosoofiaks, hellenistlikuks ja rooma filosoofiaks.
Samal ajal õhtumaise filosoofiaga tekkisid sarnased mõttesuunad ka India ja Hiina aladel. Neid mõtlemise tavasid tavatsetakse mõnikord samuti filosoofiaks nimetada (vaata ida filosoofia), kuigi nad erinevad oma suunitluse poolest vanakreeka filosoofiast (vaata philosophia).
Tuntumad antiikfilosoofid on Sokrates, Platon ja Aristoteles.
Ülenurme
Ülenurme on alevik Tartu maakonnas, Kambja valla halduskeskus.
Alevikus asuvad Ülenurme Gümnaasium, Ülenurme Muusikakool, Ülenurme lasteaed, Ülenurme Raamatukogu, Eesti Põllumajandusmuuseum, Ülenurme staadion ja Ülenurme raudteepeatus.
Ülenurme alevik ja vald on saanud nime 17. sajandi alguses rajatud Ülenurme mõisalt (Uellenorm). Sõjajärgsel ajal (kuni 1968. aastani) asus alevikus Ülenurme sovhoosi keskus ja hiljem Eesti Põllumajanduse Akadeemia õppemajand Ülenurme õppe-katsemajand.
1930. aastatel ilmus Tallinnas T. Mutsu kirjastusel H. Kleesi operett kolmes vaatuses "Ülenurme minia".
Lamekuvar
Lamekuvar on kuvar, mille paksus on laiusest ja kõrgusest palju väiksem. Lamekuvari mõiste tuli laiemalt kasutusele 1990. aastail, kui LCD-kuvar hakkas välja tõrjuma kogukat ja rasket kineskoopkuvarit.
Tööpõhimõtte järgi on LCD-kuvarite kõrval praegusajal lamekuvaritena kasutusel ka plasmakuvarid (peamiselt kodukino ekraanina), suured LED-ekraanid (reklaam- ning infotabloodena) ja väljaarendamisjärgus OLED-ekraanid.
Tõrvandi
Tõrvandi on Tartumaal Kambja vallas asuv alevik. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus alevik Ülenurme valda.
Tõrvandi asub Tartu kesklinnast 5 km lõunas ja Ülenurmest kilomeetrijagu loodes.
Tõrvandit on esmamainitud 1426. aastal kujul Tarwen, mil Tõrvandi mõis läänistati Claus Walmesele. Hiljem sai sellest Tähtvere mõisa karjamõis. Tänapäeval jääb selle keskus Soinaste külla. Karjamõisa saksakeelne nimi oli Törwant.
Tõrvandi küla asus karjamõisast lõunas. Seda on mainitud 1533. aastal kujul Tarwenn, 1582. aastal kujul Derwenth ja 1638. aastal kujul Terwanto kyllo.
1920. aastate alguses rajati karjamõisa maadele asundus, mis oli asundusena kirjas 1970. aastateni. Tõrvandisse moodustati Tartu masina-traktorijaam, millest hiljem sai Eesti Põllumajandustehnika Tartu osakond. Tähtsa asutuse tõttu nimetati Tõrvandi 1977. aastal alevikuks.
Lauri Kettunen on arvanud, et asula nimi on tekkinud sõnast "tõrvand", mis tähendab tõrvast puitu. See on tulnud sõnast "tõrv" nd-liite abil. Kettuse meelest tuleb kohanimi tõmmu esmaasuka lisa- või hüüdnimest, näiteks Rõuge kandis tähendas tõrvand musta olendit või eset.
Ballade
Ballade on üks 14. ja 15. sajandi Prantsuse luules ja ilmalikus muusikas kehtinud fikseeritud vormidest.
Ajaloost
Ballade üsna ilmseks varaseks eelkäijaks oli trubaduuride luule, kes sageli kasutasid bar-vormi (salmi aab-struktuuri) koos envoi ' ga. Erinevalt ballade ' st oli trubaduurilauludes enam kui kolm salmi ja kui oligi refräänirida, ei kordunud see salmist salmi. 13. sajandi lõpul hakkas aga ballade tüüpiline vorm ilmuma üha selgemini truvääride luules.
14. sajand oli ballade õitseaeg nii luule- kui muusikavormina. 15. sajandil kadus see järk-järgult nii heliloojate kui ka luuletajate huvisfäärist, kuid luuletajad kasutasid seda siiski aeg-ajalt taotlusliku arhaismina. Kuid 15. sajandist pärinevad ka mõned kaunid ballade ' i näited Alain Chartier', Orleansi hertsogi Charlesi ja Jean Molinet' loomingust ning François Villoni üks tuntumaid luuletusi refräänireaga "Mais où sont les neiges d’antan?" (eesti keeles "Kuhu mullused lumed jäid?") on ballade.
Vorm
Tüüpiline ballade koosneb kolmest salmist ja lühendatud lõpusalmist. Kõigil salmidel on sama riimiskeem ja salmi viimane rida sama tekstiga, mis ühtlasi moodustab refrääni. Iga salm koosneb kolmest osast, millest esimesel kahel on sama riimiskeem:
aab R aab R aab R b R või rohkem lahtikirjutatuna ababbc bC ababbc bC ababbc bC bcbC
Viimane lühike salm oli tavaliselt pühendus või pöördumine valitseja või mõne muu isiku poole, kellele laul oli loodud ja seda nimetati prince või envoi.
Näiteks Guillaume de Machaut' laul "Dame, ne regardez pas" on ballade värsiskeemiga ababbcC ababbcC ababbcC ilma envoi ' ta:
Muusika
Ballade muusikaline vorm vastab teksti aab-vormile, kus salmi esimese kahe osa muusika kordub, tihtipeale vastavalt esimesel korral avatud ja teisel suletud lõpuga (ouvert ja clos) nii, et ouvert lõpu harmoonia juhib tagasi algusesse ja clos harmoonia edasi b-osa peale. b-osa lõpp võis sisaldada a-osa muusikalist materjali. Machaut leiutas ka variandi, kus b-osa samuti korrati ja sellele lisati refräänirida, see on ballade duplex ehk balladelle.
Ballade oli fikseeritud vormidest kõige kõrgstiilsem, tekstides leidub keerukaid sümboleid ja viiteid antiigile, ja näiteks Machaut kasutas seda kõige kõrgelennulisemate tunnete väljendamiseks muusikas. 14. sajandi lõpus kasutati ballade ' i lauludena kõige pidulikumatel ja formaalsematel puhkudel, nagu tähtsate patroonide tervitamine, suursündmuste mälestamine ja tähistamine ning kõige pidulikumad armastusavaldused.
14. sajandi ballade
Ballade ' i eelkäijateks arvatud trubaduuride ja truvääride laulud olid ühehäälsed. 14. sajandil kirjutab esimesed polüfoonilise muusikaga ballade ' id Guillaume de Machaut. Temalt on selles luulevormis tekstiga laule enam kui üheltki teiselt heliloojalt. Tema loomingu puhul võib jälgida ballade 'i muusikalise vormi järkjärgulist väljakujunemist, eriti kindlat tava lõpetada salmiosa teine a muusikalise epiloogiga, mida korratakse ka refräänirea lõpus (muusikaline riim). Enamik neist lauludest on ühele häälele ühe või kahe tekstita saatehäälega, mida võidi mängida instrumentaalselt.
Matthias Zurbriggen
thumb|Matthias Zurbriggen Matthias Zurbriggen (15. mai 1856 Saas-Fee – 21. juuni 1917 Genf) oli Šveitsi alpinist.
Ta lahkus juba 13-aastaselt kodunt ja elatas end juhutöödega. Monte Rosale mägionni ehitades avastas ta endas alpinistivõimed ja edaspidi tegutses ta peamiselt mägigiidina.
1892 kohtus ta William Martin Conwayga. Koos uurisid nad aasta aega Karakorumi liustikke ja mäetippe ja vallutasid koos 6890 m kõrguse Baltoro Kangri mäe, mis oli tollal maailma kõrgusrekord alpinismis. Seejärel rändas ta üksinda Indias ja Austraalias.
Uus-Meremaal on tema järgi nimetatud riigi kõrgeimal mäel Aorakil asuv Zurbriggeni hari. Ta oli esimene, kes seda harja mööda tippu tõusis, samuti esimene, kes üksinda sellele tippu tõusis. Siiski ei olnud ta esimene inimene Aorakil üldse, sest 1894. aasta jõulupäeval oli sedasama juba teinud rühm uusmeremaalasi, kes ei soovinud, et mäe vallutamise au läheks võõramaalasele.
Rein Zupping
Ta lõpetas 1954. aastal Tartu 1. Keskkooli ja 1960. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna. Sportimist alustas ta algkooliaastail Sadukülas ning astus õpetaja Endel Arandi suunamisel spordikooli. Treenis Valter Kalami juhendamisel vasaraheidet, võitis NSV Liidu noorte-, kõrgkoolide ja ametiühingute meistrivõistlustel medaleid. Püstitas Eesti vasaraheiterekordi 59.01 (1957) ning sai Eesti meistrivõistlustel vasaraheites 1957 ja 1958 hõbeda ning 1954 kuulitõukes pronksi. Võistles 11 korda Eesti koondises.
Zupping töötas alul Rakveres neuroloogina ja seejärel Tartus neurokirurgina. Täiendas end Venemaal, USA-s, Soomes ja Rootsis.
1969 sai temast TRÜ Meditsiini Kesklaboratooriumi vanemteadur ning TRÜ arstiteaduskonna õppejõud neuroloogia alal (muuhulgas asutas ajuveresoontehaiguste labori). 1970 kaitses Zupping meditsiinidoktori kraadi väitekirjaga “Peaaju gaasivahetus insuldi, ajukasvajate ja ajutrauma korral”. 1972 pälvis ta Nõukogude Eesti preemia.
1975 valiti dr Zupping TRÜ professori ametikohale ning peatselt sai ta ka vastava kutsetunnistuse NSVL Kõrgemast Atestatsiooni komisjonist.
1976 siirdus professor Rein Zupping Tallinna ning asus tööle tolleaegses ENSV Tervishoiu Ministeeriumi IV Valitsuse Vabariiklikus Haiglas (praegu Magdaleena Haigla) neuroloogiaosakonna juhatajana ja peaarsti asetäitjana ravi alal. Sealt kutsuti ta 1988 Tallinna Mustamäe Haigla konsultantneuroloogiks ning haigla erialateenistuste reorganiseerimisel sai temast 1996 selle Tallinna suurhaigla närvikliiniku juhataja. Lisaks töötas ta oma elu viimased aastad haigla ravijuhina, vastutades kogu selle suure ravikompleksi töö eest.
Samal ajal jätkas ta osalise koormusega õppetööd Tartu Ülikooli närvikliinikuga – tema ülesandeks oli neuroloogia aluste õpetamine tulevastele stomatoloogidele, samuti osales ta lektorina arstide täienduskursuste raames korraldatud loengutel ja korraldas ise täienduskursusi Tallinnas.
Professor Rein Zupping oli viljakas teadlane, kes avaldas üle 120 publikatsiooni peaaju vereringe ja ainevahetuse häirete, valuga seonduvate küsimuste ja teistegi meditsiinile oluliste probleemide kohta.
Ta oli ka Balti Neuroloogide Föderatsiooni president.
Wolfenstein (videomäng)
pisi|Wolfensteini logo "Wolfenstein" on 2009. aastal valminud videomäng, mis on järg 2001. aasta mängule "Return To Castle Wolfenstein". Mängu tulevad tagasi tegelased eelmisest mängust, näiteks B. J. Blazkowicz, Wilhelm Strasse jt. Mäng jutustab natside plaanist kasutada teises dimensioonis leiduvat "musta Päikest" linnade hävitamiseks ja II maailmasõja võitmiseks. Mäng (nagu selle eelkäijagi) on FPS-mäng.
Süžee
Agent Blazkowicz infiltreerub natside sõjalaevale Tripitzile, kust ta leiab imeliku medaljoni. Ta lendab OSA peakorterisse, kust saab teada, et medaljonil olevaid kujutisi kasutas sajandeid tagasi leiduv grupp, kes kummardasid "musta Päikest", kuid sümbolid on adapteeritud nüüd natside erirühmale, kes otsivad "musta Päikest", et vastaste hävitamiseks selle energiat kasutada. Blazkowicz saab teada, et selle uurimisega tegeleb Obergruppenführer Viktor Zetta, kelle Blazkowicz uurimise käigus tapab, ning teda tuleb asendama mängu tõeline peamine antagonist Wilhelm Strasse, kellega Blazkowicz on juba eelmises mängus kohtunud. Hiljem infiltreerub Blazkowicz natside tsepeliinile, kus ta saab aru, et tema aitaja dr. Leonid Alexandrov on reetur ja töötab natsidele. Viimane võitlus toimub "musta Päikese" dimensioonis, kus Blazkowicz peab tapma Strasse ihukaitsja Hans Grosse. Dimensioon kukub siis kokku ja Blazkowicz põgeneb portaali kaudu ning hüppab langevarjuga tsepeliinilt minema, just enne kui too plahvatab ja lendab puruks. Pärast tiitreid näidatakse, et Strasse jäi plahvatuses ellu ja vannub vihaselt kättemaksu.
Tegelased
Liitlased
Vaenlased
Raivo Kütt
pisi|Raivo Kütt 1994. aastal Tihniku Maksimarketi avamisel Raivo Kütt (sündinud 31. mail 1963) on eesti ettevõtja ja poliitik, autode müügiga tegeleva kontserni Amserv Grupp juhatuse esimees ja kaasomanik.
Ta on ka Eesti esimese Maksimarketi asutaja.
Ta lõpetas 1985. aastal TPI majandusteaduskonna ja 1991. aastal Eesti Kõrgema Kommertskooli.
Raivo Kütt on alates aastast 2000 Eesti Karate Föderatsiooni president, Eesti Olümpiakomitee Esindajate Kogu, Nõmme-Rotary Klubi ja Majandusklubi "Taurus" liige. Alates aastast 2006 on Raivo Kütt veebifirma CV Keskus AS nõukogu liige.
Ta on olnud Tallinna linnavolikogu liige ja Pirita halduskogu esimees. Kuulub Isamaa ja Res Publica Liitu.
1931. aasta mäesuusatamise maailmameistrivõistlused
Slaalom
Finaal: 23. veebruar Osavõtjaid: 20 Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Kiirlaskumine
Finaal: 20. veebruar Osavõtjaid: 25 Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Slaalom
Finaal: 19. veebruar Osavõtjaid: 18 Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Kiirlaskumine
Finaal: 21. veebruar Osavõtjaid: 17 Ametlikud tulemused <br style="clear:both;" />
Medalid
<br style="clear:both;" />
Šerig-ool Ooržak
pisi|Šerig-ool Ooržak (2006) Šerig-ool Dizižikovitš Ooržak (Шериг-оол Дизижикович Ооржак; sündinud 24. juulil 1942) on Tõva poliitik, Tõva Vabariigi president 1992—2007. 1990–1992 oli ta Tõva ANSV ministrite nõukogu esimees.
Haagissuvila
pisi|Haagissuvila pisi|Haagissuvila sisemus Haagissuvila on mootorsõiduki järel veetav haagis, milles on olenevalt mudelist võimalused ööbimiseks, toiduvalmistamiseks ja muuks eluks vajalikuks. Haagissuvilat kasutavad inimesed reisil või matkal, kui nad ei soovi ööbida telgis või hotellis.
Rõuge vald (Rõuge kihelkond)
Rõuge vald (saksa keeles Rauge) oli vald Võrumaal Rõuge kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866 –1939. Vallamaja asus Jaanipeebu külas.
1893 liideti Rõuge vallaga Rõuge kirikuvald ja Sänna vald.
Kass
pisi|Siiami kass Kass ehk kodukass (Felis catus) on kaslaste sugukonna kassi perekonda kuuluv väike kiskja, kaslaste hulgas ainus koduloom.
Kodukasse arvatakse maailmas elavat 600 miljonit ehk rohkem kui kõiki teisi kaslasi kokku.
Gennadi Jeltsov
Gennadi Jeltsov (sündinud 1959 Kiviõlis) on eesti-vene kunstnik, Pariisi Vene Kunstnike Assotsiatsiooni ning Vene Kunstnike Ühenduse Eestis liige.
Kass
Tähelepanu on pööratud nende ökoloogilisele mõjule, sest kodukasside saagiks langeb miljardeid loomi aastas ning nende tõttu on välja surnud vähemalt 33 loomaliiki.
Valerio Zurlini
Aastal 1976 esilinastus tema film "Il deserto dei tartari", mis põhines 1940. aastal ilmunud Dino Buzzati raamatul "Tatarlaste kõrb".
Kass
pisi|Kassidel on suhteliselt tavaline, et mõlemad [[silmad on eri värvi]] pisi|Kassidel võivad samas pesakonnaski olla pojad eri värvi pisi|Kassi peapisi|Hiirega "mängiv" kass ja sekkuv koer Kõrvemaal 2022. aasta juulis
Füsioloogia
Kodukass sarnaneb välimuselt, eriti värvuselt, metskassiga. Sageli on neid raske teineteisest eristada, pealegi metsistuvad kodukassid tihti ja võivad metskassidega ristuda.
Kasside normaalne rektaalne kehatemperatuur on 38,6 °C. Kassi süda lööb 140 korda minutis. Normaalne vererõhk on 160/100 mmHg.
Emakassi tiinus kestab 2 kuud. Korraga sünnib 2–6 poega.
Kass elab 10–12, maksimaalselt 20 aastat vanaks.
Kassil on 38 kromosoomi.
Haistmiselund
Kasside haistmiselundiks on Jacobsoni elund.