cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Karjalased
20. sajand
1920. aastail said ka Tveri karjalased rahvusliku autonoomia. Loodi 45 rahvuskülanõukogu ja 1931. aastal moodustati nende alusel neli rahvusrajooni (Lihhoslavl, Tolmatši, Rameški, Maksatihha, 1935. aastal lisandus Kozlovo). Võeti kasutusele ladina tähestikul põhinev tverikarjala kirjakeel, avati karjalakeelne õpetajate seminar Lihhoslavlis ja karjala keelest sai õppeaine kohalikes koolides. Ilmuma hakkas karjalakeelne ajaleht Kolhozoin puoleh (hiljem Karjalan toži). 1937. aastal liideti viis rahvusrajooni Tveri-Karjala rahvusringkonnaks. Umbes 150 000 Tveri karjalasest 58% jäi rahvusringkonna piiresse, moodustades umbes 54% selle elanikest. Väljapoole ringkonna piire jäänud Tveri karjalastele rahvuslik-kultuurilised õigused ei laienenud.
Arv
Esimesed usaldusväärsed andmed karjalaste kohta pärinevad 1835. aastast, mil Vene geograafi Peter von Köppeni loenduse tulemusena karjalaste arvuks Venemaal nimetati 171 695 (Tveri kubermangus 84 638, Novgorodi kubermangus 27 076, Aunuse kubermangus 43 810 ja Valge mere aladel Põhja-Karjalas 11 288).
1939. aastal loendati Venemaal kokku 253 800 karjalast (neist Karjalas 108 600). 2002. aastaks oli karjalasi järel 93 344. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas Venemaal 60 815 karjalast. Karjalaste arvukuse languse peamisteks põhjusteks on venestumine ja negatiivne iive.
Kuigi 70% karjalastest elab Karjala Vabariigis, on nende osakaal sealsetest elanikest vaid 9%. Enamik Vabariigi elanikkonnast on venekeelne ning suurem osa neist pole sündinud Karjalas. Enamik Vabariigi karjalastest elab linnades.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas Eestis 363 karjalast. 2021. aasta rahvaloenduse andmetel elas Eestis 290 karjalast (112 meest ja 178 naist). Neist ühegi emakeel ei olnud karjala keel (229 oli vene keel, 23 eesti keel ja ühel soome keel) ja 153 olid Eesti kodanikud.
Karjalaste arv
pisi|Karjala naised
Meedia
Vabariigi administratsioonil on programmis ka toetus soome-ugri kohalike keelte arendamiseks. Karjalas ilmuvad ajalehed kõigis põlisrahvaste keeltes – oma leht on nii põhja- kui ka lõunakarjalastel, vepslastel ja soomlastel. Toetust saab ka raamatute, tele- ja raadiosaadete soomeugri keeles väljaandmise puhul. Omakeelne kirjandus, teatrietendused ja folklooriansamblid saavad küll toetust, kuid loomingut korraldadakse olukorras, kus inimesed omavahel keelt tegelikult ei räägi. Näiteks lõunakarjalakeelne leht Oma Mua toimib 90 protsendi ulatuses toetustelt ja vaid kümme protsenti suudetakse ise teenida. Põhjakarjalaste dialektis ilmub Vienan Karjala, vepsa keeles Kodima ja soome keeles Karjalan Sanomat.
Kool
Koolis on enamus õpet vene keeles. Võimalik on saada paar keeletundi karjala keeles. Arvuliselt on aga võimalus õppida karjala keeles suurenenud. Kui 1989. aastal õpetati karjala keelt 11 koolis, siis 2007. oli see juba 53 koolis, enamasti maal. Keskmiselt õpib ühes koolis karjala keelt 40 noort.
Muusika
Karjala rahvamuusikas omab olulist kohta ühehäälne eepiline laul ehk runo. Omapärane on tšastuškalaadne improviseeritud tekstiga niinimetatud piirileikkilaulu.
Rahvatantsudest on levinumad ristikontra ja ristipäre. Pillidest on tavalisemad kandlesarnased kantele ja jouhikko ning kasetohust karjasarv.
Kunst
Puitarhitektuuri kõrget taset näitavad kirikud. Tuntuim on 1714. aastal ehitatud 22 kupliga Kiži Preobraženski (Issanda Muutmise) kirik.
Kuni 1920. aastateni oli ainus kujutava kunsti ala ikoonimaal.
Kirjandus
Kõige varajasem karjalakeelne tekst, mis teadlastele on teada, pärineb 12.–13. sajandist. See on tohtkiri, mis leiti väljakaevamistel Novgorodist. See on kirjutatud kirillitsas ja puudutab loitsimist.
"Kalevala", soome rahvuseepose, koostas Elias Lönnrot soome, ingeri ja karjala runolaulude põhjal.
Rahvusköök
Palju tarbitakse ka liha ja kõiksugu köögivilju. Samuti tarbitakse palju marju ja seeni, mida Karjala metsades leidub rohkesti.
Maitseaineid kasutatakse vähe. Valdavalt piirdutakse soola ja suhkruga.
Palju valmistatakse ka erineva täidisega pirukaid.
Usk
pisi|[[Kiži Preobraženski kirik (Issanda Muutmise) kirik]] 12. sajandil, kui Karjala sattus sõltuvusse Novgorodi feodaalvabariigist, võtsid karjalased omaks õigeusu. Kaugematel ääremaadel (näiteks Valge mere Karjalas) leidub ka vanausulisi. Kristluse-eelseid uskumusi on säilinud võrdlemisi vähe. 20. sajandil hakkas laialdaselt levima ateism, sajandi lõpul ka uususundid.
Käina vald (Käina kihelkond)
pisi|300px|[[1939. aasta vallareformiga muudetud valdade piirid]] Käina vald (ka Keina vald; saksa keeles Keinis) oli vald Läänemaal (hiljem Hiiumaal) Käina kihelkonnas. Valla pindala oli 276 km² ja 1934. aasta seisuga elas seal 4015 inimest. Vald eksisteeris 1866 –1950.
Vallas oli 888 talundit ja elamut ning need kasutasid 18 231 ha maad. Vallamaja asus Käina külas.
Vald asus kuni 1917. aastani Haapsalu kreisis ning seejärel kuni 1946. aastani Lääne maakonnas ja aastail 1946–1950 Hiiu maakonnas.
Käina valla aukodanik oli Paul Kogerman. Käina vallas on sündinud Ada Lundver.
Ajalugu
Vald moodustati 1866. aastal sarnaselt teiste Hiiumaa valdadega (1866. aasta vallareform).
1893 liideti Käina vallaga Aadma, Kassari, Putkaste ja Vaemla vald.
1939. aasta vallareformi käigus liideti Vallaniit III nr A-23 talu maa-ala Emmaste vallaga.
1945 septembris moodustati Käina vallas Käina külanõukogu keskusega Käina külas, Vaemla külanõukogu keskusega Vaemla külas ja Ühtri külanõukogu keskusega Ühtri asunduses. 1950. aastal Käina vald likvideeriti ja selle alad arvati Hiiumaa rajooni koosseisu.
Asustus
1939. aastal kuulusid Käina valla koosseisu: Käina alevik, Lahe küla, Putkaste asundus, Nurme, Allika, Valli, Kreiandi, Ristivälja, Määltse, Mäe, Moka, Käina, Putkaste-Selja, Kiriku-Selja, Nõmme, Koiga, Võnküla, Nasva, Kaigutsi, Tiitsi, Villemi, Luguse külad ja Nõmmerga üksikelamud, Orjaku, Mere, Kassare, Uus, Esiküla, Taguküla, Kiisi, Uuidu, Pasti, Jõe, Niidi, Rehe, Kaasiku, Kogri ja Põllu külad ning Hanikatsi saar, Jausa, Utu, Aadma, Lelu, Ühtri, Pärnselja, Männamaa külad ning Metskonna üksikelamud.
Pimestiku
Pimestiku on küla Ida-Viru maakonnas Narva-Jõesuu linnas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vaivara valda.
Pimestiku külas elas Eesti 2000. aasta rahvaloenduse andmeil 8 elanikku.
Ajalugu
Pimestiku küla maid läbib ka nõndanimetatud Rootsi kants mille Vene sõdalased 1704. aastal Põhjasõja ajal kaitseks rajasid. Pimestiku küla alguseks võib lugeda hetke, kui Vaivara parun Karl von Arpshofen kinkis oma toapoisille Mart Sirenile talu üksikus kohas Narva lahe kaldal. Pimestiku küla (Streigesinde) nime on esmamainitud 1850. aastal Vaivara IX revisjoni kirjetes. Vaivara X. revisjoni ajal 1858 elas külas juba neli perekonda kokku 38 inimest.
1859. aastal avastati Aaduvälja talu maadelt osaliselt säilinud muinasaegsed kivikalmed, mis kaitse alla võeti.
Peale I maailmasõda jäi külasse alles üks talu Kivisõerdi. Vabadussõja lõppedes jaotati küla maad asundustaludeks ja külla asus elama 10 perekonda.
Pimestiku küla maadelt Mummussaares leiti 1939. aastal pronksiaegne meie aladel unikaalne aasaga õõskirves.
1944. aastal aprilli algul, kui rinne Sinimägedele lähenes tuli küla maha jätta. 1943. aasta sügisest olid Wehrmacht pioneeriväeosad siin ehitanud kaitseks Tannenbergi liini, mis kulges mere äärest Mummussaarest üle Sinimägede ja sealt läbi Alutaguse soode Peipsi põhjarannikuni.
Peale Sinimägede lahinguid tuli külasse tagasi ainult viis perekonda. Tänapäeval on küla veelgi väiksem seal on neli majapidamist
Muistendid
''Pimestiku ja Mummusaare vahel olevat Kalevipoja vestitasku kivi. Suur kivi. Taheti ära lõhkuda, aga ei saadud. Ridakülast viib tee sinna.'' (EKRK I 11, 95 (4) < Jõhvi raj., Toila — A. Rõõm (1955).)
Ivan Klasnić
Ivan Klasnić (sündinud 29. jaanuaril 1980 Hamburgis) on Horvaatia endine jalgpallur.
Ta on esindanud Horvaatiat koondisemängudes 41 korral, lüües 12 väravat.
Hooajal 2003–2004 tuli ta Bremeni Werderi koosseisus Saksamaa meistriks ja võitis DFB-Pokali.
Enne karjääri lõpetamist mängis Klasnić Bundesliga klubis 1. FSV Mainz 05.
2007. aastal tehti talle neerusiirdamine.
Riguldi
Riguldi ehk Rickul on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.
Küla kohta kasutati aastal 1557 nime Ryckholdt, aastal 1560 Ryckholt, aastal 1565 Richwlth, Richulth, aastal 1613 Ricolt, aastal 1627 Rykold, aastal 1653 Richholtz ja aastal 1688 Rickholts, Rickholz.
22. juunist kuni 10. juulini 1933 toimus Riguldis Saksa vähemusrahvuse kultuuriomavalitsuse ja Saksa Klubi korraldusel Saksa vähemusrahvuse töölaager.
1920. aastatel tekkisid Riguldi mõisa maale kaks asundust, Norrby (Põhjaküla) ja Söderby (Lõunaküla), mis 1977. aastal liideti Riguldiga. Riguldiga liideti aastal 1977 veel Haversi ja Luksi külad, Riguldi põhjaotsas on sellega koos Haversiga liidetud endine küla Pöia.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Noarootsi valda.
Küla aladele jäi Riguldi mõisa süda. Mõisa peahoone, park, ait, tõllakuuri varemed, kelder, sepikoda, piirdemüürid ja kuivati on ehitismälestistena kantud kultuurimälestiste riiklikku registrisse.
Külas on Riguldi ja Söderby bussipeatus, Höbringi ja Riguldi piiril ka Vanaküla bussipeatus.
Norra viipekeel
Norra viipekeel (norsk tegnspråk, lühend NTS, rahvusvaheline lühend NSL) on Norras kasutatav viipekeelevariant.
Joachim (Taani prints)
pisi|Prints Joachim ([[Flensburg, 10.09.2011)]] Taani prints Joachim (sündinud 7. juunil 1969) on Taani kuninganna Margrethe II ja Taani printsi Henriku noorem poeg. Ta on Taani troonipärimisjärjekorras kuuendal kohal.
Norra viipekeel
Norra viipekeel on arenenud alates 1825. aastast, kui alustas tööd kurtide kool. Seal kohtusid kuulmislangusega inimesed teiste norrakatega, kel oli sarnane probleem. Siis sai alguse ka norra kurtide kultuurne ühtekuuluvus. Tänapäeval on umbes 4000 kurti, kellel on emakeeleks norra viipekeel. Nad kuuluvad Norras keelelisse ja kultuurilisse vähemusse, kuid neil on hästi üles ehitatud sotsiaalne struktuur. Norras on rohkem kui 20 kurtide ühendust, mille eesmärgiks on parandada kurtide ja vaegkuuljate olukorda ühiskonnas. Norra viipekeel on arenenud norra kurtide ja vaegkuuljate kultuuris ning erineb teiste riikide viipekeeltest. Norra viipekeel ei ole norra keele viiplemine. Norra viipekeel on visuaalne keel oma grammatika ja viibete järjestusega. Kui rääkida norra keelt ja samal ajal kasutada viipeid või märke, ei ole tegemist korrektse norra viipekeelega. Norra kõnekeelel on teistsugune grammatika ja sõnade järjestus. Füüsiliselt on võimatu rääkida norra keelt ja norra viipekeelt samaaegselt. Kui viibelda sõna-sõnalt norra keelt, siis ei ole tegemist norra viipekeelega, vaid norra keele viiplemisega. Muidugi on norra viipekeel mingil määral mõjutatud norra keelest.
Sõrmendamine seisneb erinevates käevormides. Iga üksik käevorm väljendab norra tähestikust kindlat tähte. Sõrmendamist kasutatakse norra kirja- ja kõnekeelsete sõnade tähthaaval väljendamiseks. Sõrmendamise mõistmine eeldab norra keele lugemise ja kirjutamise oskust. Sõrmendamist kasutatakse peamiselt nende nimede (kohanimed, inimeste nimed) väljendamiseks, millel puudub oma viibe või mille viibet viipleja ei tea. Sõrmendamist saab kasutada ka võõrsõnade, terminoloogia ja teiste harva kasutatavate sõnade väljendamisel.
Joachim (Taani prints)
Sünd
Joachim Holger Waldemar Christian sündis 7. juunil 1969 Kopenhaagenis ning sündimise ajal oli ta troonipärimisjärjekorras teine. Tema ristivanemate hulka kuuluvad krahv Jean Baptiste de Laborde de Monpezat, Taani printsess Benedikte ja Rootsi printsess Christina.
Haridus
Joachim oli 1974–1976 koduõppel Amalienborgi palees ning 1976–1982 õppis Krebs' Skoles Kopenhaagenis. 1982–1983 oli ta koos vanema venna Frederikiga vahetusõpilaseks École des Rochesis Prantsusmaal. Kolm aastat hiljem lõpetas prints Øregaardi Gymnasiumi ja 1991–1993 õppis Den Classenske Agerburgskole Næsgaardis põllumajandust.
Sõjaväekarjäär
Prints Joachimi sõjaväeteenistus algas 1987, kui ta teenis Kuninganna Rügemendis. 1988 sai ta seersandi auastme ning aasta hiljem sai temast leitnant. Prints oli ka tankiüksuse komandör 1989–1990. 1990 sai temast reservvägede leitnant ja 1992 kapten. Pärast majoriks nimetamist 2005. aastal on prints olnud kaitsevägedes tegevteenistuses.
Abielu ja lapsed
18. novembril 1995 abiellus prints Joachim Frederiksborgi lossi kirikus Alexandra Christina Manleyga. Neil on kaks poega:
16. septembril 2004 teatas paar lahkuminekust ning 8. aprillil 2005 lahutus jõustus.
24. mail 2008 abiellus prints Joachim Møgeltønderi kirikus Prantsuse päritolu preili Marie Agathe Odile Cavallier'ga, kellest sai Taani printsess.
Huvid
Prints Joachim räägib taani, prantsuse, inglise ja saksa keelt. Ta elab Schackenborgi mõisas Jüütimaal.
... (album)
"..." on Evelin Pange 2009. aastal ilmunud debüütalbum, mis salvestati Tallinnas Blackfish Studios.
Uue albumi esmaesitlus kontserdid toimusid 2009. aasta 13., 14. ja 16. novembril Tallinna Linnateatri Põrgulaval.
Pille Salveste
Pille Salveste (7. detsember 1955 Puka – 20. juuni 2007) oli eesti agronoom ja kirikuõpetaja, alates 1999. aastast Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku Järva-Madise Püha Matteuse koguduse vaimulik.
Ta lõpetas aastal 1974 Põltsamaa Keskkooli ja 1982. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomina. Hiljem õppis teoloogiat Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku (EELK) usuteaduste instituudis ja pastoraalseminaris. Aastal 2006 sai ta EELK Usuteaduse Instituudis magistrikraadi kristliku kultuuriloo alal.
Nõutav jahutusvõimsus
Nõutav jahutusvõimsus (inglise keeles Thermal Design Power ehk TDP) on Inteli definitsiooni kohaselt maksimaalne protsessorist eralduv soojusvõimsus normaalsetes töötingimustes ja nimipingete juures, mis vastavad toiteahelate spetsifikatsioonile. TDP kuulub kõigi protsessoritüüpide tehniliste andmete hulka, sest selle alusel projekteeritakse protsessori jahutussüsteem (ventilaator, radiaator jne), mis peab hoidma protsessori töötemperatuuri nõutavates piirides. Näit. sülearvutiprotsessori TDP peab olema märksa väiksem kui lauaarvutiprotsessoril, sest sülearvutis on vähem ruumi ja ka akut on vaja säästa.
Erinevad protsessoritootjad kasutavad mõnevõrra erinevaid TDP definitsioone, kuid suuri erinevusi ei saa siin olla.
Hanna Mäntylä
pisi Hanna Katariina Mäntylä (sündinud 19. septembril 1974 Lahtis) on Soome poliitik. Ta oli 29. maist 2015 kuni 25. augustini 2016 Soome sotsiaal- ja tervishoiuminister.
2011. aasta Soome parlamendivalimistel kandideeris ta põlissoomlaste nimekirjas Eduskunna liikmeks ning osutus valituks. 2015. aasta Soome parlamendivalimistel kandideeris ta taas Eduskunda ning osutus samuti valituks. 29. maist 2015 kuni 25. augustini 2016 oli ta Soome sotsiaal- ja tervishoiuminister (Juha Sipilä valitsuses). Ta lahkus ministriametist isiklikel põhjustel ja jätkas parlamendiliikmena.
13. juunil 2017 lahkus ta koos 19 teise poliitikuga põlissoomlaste parteist.
Saare (Lääne-Nigula)
Saare ehk Lyckholm on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.
Kergejõustik 1908. aasta suveolümpiamängudel
Kergejõustik 1908. aasta suveolümpiamängudel toimus 13.-25. juulini Londonis. Võistlustel osales 446 sportlast 20 riigist. Välja jagati 26 komplekti medaleid.
Saare (Lääne-Nigula)
Saare oli ajalooliselt Noarootsi ja mandri vaheline Läänemere saar, rootsikeelse nimega Lyckholm, mandriga ühines umbes 19. sajandil.
Kergejõustik 1908. aasta suveolümpiamängudel
Esimest korda olid olümpiamängudel kavas käimine (3500 m ja 10 miili distantsil), odavise kahes erinevas stiilis, kettaheide antiikstiilis, 5 miili (8046,57) jooks (hiljem muudeti see 10 000 m jooksuks ) ja 1600 m teatejooks, kus võistkonnal tuli läbida 200, 200, 400 ja 800 m. Takistusjooksus võisteldi 3200 m distantsil ja meeskonnajooksus 3 miili (4828,02 m) distantsil.
Saare (Lääne-Nigula)
Küla on esmamainitud rootsikeelse nimega 1627. aastal; toona oli tegemist väikese saarega Noarootsi ja mandri vahelises väinas, kus elas kolm peret. 1662. aastal rajati saarele mõis. Külaks sai 1977. aastal. Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Noarootsi valda.
Eestikeelne nimi pärineb sõnast "saar". Rootsi nime lähtekohaks on pakutud sõna lycka, muinasrootsi lykkja (tarastatud, aiaga piiratud) + holm (väike saar, kõrgendik, küngas).
Kergejõustik 1908. aasta suveolümpiamängudel
Teine ebameeldiv vahejuhtum toimus 400 m finaalis. Esimesena lõpetanud ameeriklane John C. Carpenter diskvalifitseeriti, kuna ta oli jooksu ajal tõuganud britti Wyndham Halswelle. Otsustati korraldada uus jooks, kuid ameeriklased keeldusid sellel osalemast ja nii tuli olümpiavõitjaks Halswelle ajaloolises ühemehejooksus.
Saare (Lääne-Nigula)
Külas endises Saare mõisas asub Lyckholmi muuseum. Mõisa peahoone varemed, park, tõllakuur, tall ja kaev on ehitismälestistena kantud kultuurimälestiste riiklikku registrisse.
Kergejõustik 1908. aasta suveolümpiamängudel
Osalenud riigid
Osales 20 riiki 446 sportlasega.
200 m
Finaal: 23. juuli Osavõtjaid: 43 Maailmarekord (220 jardi): 21,2 Bernie Wefer ja Dan Kelly, USA Olümpiarekord: 21,6 (1904) Archie Hahn, USA Olümpiavõitja 1904: 21,6 Archie Hahn, USA <br style="clear:both;" />
400 m
Finaal: 25. juuli Osavõtjaid: 36 Maailmarekord (440 jardi): 47,8 Maxwell Long, USA Olümpiarekord: 49,2 (1904) Harry Hillman, USA Olümpiavõitja 1904: 49,2 Harry Hillman, USA <br style="clear:both;" />
1500 m
Finaal: 14. juuli Osavõtjaid: 43 Maailmarekord: 3,59,9 Harold Wilson, Olümpiarekord: 4.05,4 (1904) James Lightbody, USA Olümpiavõitja 1904: 4.05,4 James Lightbody, USA <br style="clear:both;" />
5 miili (8046,74 m)
Finaal: 24. juuli Osavõtjaid: 36 Maailmarekord: 24.33,2 (1904) Alfred Shrubb, Suurbritannia <br style="clear:both;" />
Eestimaa kubermanguvalitsus
Eestimaa kubermanguvalitsus oli aastail 1722–1917 Põhja-Eestis Eestimaa kubermangus tegutsenud Venemaa keisririigi haldusasutus, mille juht oli Eestimaa kuberner.
Kergejõustik 1908. aasta suveolümpiamängudel
Maraton
thumb|280px|Dorando Pietri aidatakse kohtunike poolt üle finiši. Finaal: 24. juuli Osavõtjaid: 55 Olümpiavõitja 1904: 3:28.53 Thomas Hicks, USA <br style="clear:both;" />
110 m tõkkejooks
Finaal: 25. juuli Osavõtjaid: 25 Maailmarekord (120 jardi): 15,0 (1904) Thaddeus Shideler, USA Olümpiarekord: 15,4 (1900) Alvin Kraenzlein, USA Olümpiavõitja 1904: 16,0 Frederick Schule, USA <br style="clear:both;" />
Eestimaa kubermanguvalitsus
Senati 3. detsembri 1783 ukaasiga asutati Tallinna asehalduskond, mille kõrgemaks administratiivasutuseks sai Tallinna Asehalduskonna Valitsus eesotsas kuberneriga. Kuberner vastutas kõigi kohalike asutuste tegevuse eest, talle allusid ka kohalik sõjavägi ja politsei.
1796. aasta ukaasiga likvideeriti Tallinna asehalduskond, kuid säilis kubermanguvalitsus eesotsas Eestimaa tsiviilkuberneriga. Kuni 1802. aastani allus kuberner Venemaa Keisririigi Senatile ja alates 1802. aastast Venemaa Keisririigi Siseministeeriumile. Samal ajal loodi kuberneri juurde asjaajamise koordineerimiseks kuberneri kantselei. Kuberneri võim laienes kõigile kohalikele asutustele.
Kubermanguvalitsuse juht oli kuberner, kuberner oli ka järgmiste kubermangu komiteede ja komisjonide esimees:
Kergejõustik 1908. aasta suveolümpiamängudel
3200 m takistusjooks
thumb|200px|Takistusjooksjad veetakistust ületamas. Finaal: 18. juuli Osavõtjaid: 24 Olümpiavõitja 1904: 7.39,6 (2590 m) James Lightbody, USA <br style="clear:both;" />
Eestimaa kubermanguvalitsus
Juhid ja organisatsioon
Algselt polnud kuberneri kantseleil oma isikkoosseisu ega struktuuriüksusi, välja arvatud kuberneri juures olev eriline sekretär ja paar kantseleiametnikku, kelle ülesandeks oli salajase kirjavahetuse pidamine. 1794. aastal moodustati viimastest iseseisev „salajane osa”.
Kergejõustik 1908. aasta suveolümpiamängudel
1600 m teatejooks
Finaal: 25. juuli Osavõtjaid: 7 võistkonda Võistkonnal tuli 1600 m läbida nii, et kaks esimest vahetust läbisid kumbki 200 m, kolmas jooksja jooksis 400 m ja viimase vahetuse jooksjal oli distantsi pikkuseks 800 m. <br style="clear:both;" />
Eestimaa kubermanguvalitsus
Juhid ja organisatsioon
1852. aastal laiendati Balti kubermangudele 1845. aasta kubermangu asutuste seadust. Likvideeriti saksa ja vene ekspeditsioon ja nende asemele loodi osakonnad, mis jagunesid laudadeks. Ekspeditsioonid likvideeriti ja nende asemele loodi osakonnad, mis jagunesid laudadeks. 1852. aasta ukaasiga kinnitati kuberneri kantselei koosseis – kaks lauaülemat kahe abilisega, neli kirjutajat ja kaks ametnikku erilisteks vajadusteks.
Kergejõustik 1908. aasta suveolümpiamängudel
3 miili (4828,2 m) meeskonnajooks
Finaal: 15. juuli Osavõtjaid: 6 võistkonda Olümpiavõitja 1904: Viieliikmelisest võistkonnast läks arvesse kolme parema sportlase koht. <br style="clear:both;" />
Eestimaa kubermanguvalitsus
Juhid ja organisatsioon
1865. aastal kuberneri kantselei koosseisu muudeti. Loodi järgmised struktuuriüksused: Peale laudade olid kantselei juures järgmised ajutised ja alalised komisjonid ja komiteed:
Kergejõustik 1908. aasta suveolümpiamängudel
3500 m käimine
Finaal: 14. juuli Osavõtjaid: 24 <br style="clear:both;" />
10 miili (16 093,40 m) käimine
Finaal: 17. juuli Osavõtjaid: 25 <br style="clear:both;" />
Eestimaa kubermanguvalitsus
Juhid ja organisatsioon
Eestimaa kubermangu väeteenistuskomisjon moodustati sõjaväekohustuse täitmiseks 1874. aasta, üldise sõjaväekohustuse seadusega. Maakonna tasandil moodustati maakonna väeteenistuskomisjon. Kubermangu väeteenistuskomisjon allus 1900. aastani Venemaa Keisririigi Siseministeeriumi maaosakonnale (земский отдел), seejärel siseministeeriumi koosseisus olevale väeteenistusvalitsusele. Kubermangu väeteenistuskomisjoni esimees oli Eestimaa kuberner; liikmed: Eestimaa rüütelkonna peamees, viitsekuberner, Venemaa Keisririigi keskvõimu poolt määratud ametnik väeteenistuskomisjoni alalise liikme õigustes, talurahvaasjade komisjoni liige, kubermanguprokurör või tema asetäitja (pärast 1889. a kohtureformi Tallinna ringkonnakohtu prokurör), sõjaväeringkonna ülema poolt määratud sõjaväe esindaja; kaks arsti, üks tsiviil- ja teine sõjaväeametkonnast. Väeteenistuskomisjoni ülesanded olid: üldine järelevalve ja kontroll noorsõdurite võtmiste läbiviimise ja sõjaväekohustuse alla kuuluvate isikute üle; noorsõdurite iga-aastase kubermangunormi jaotamine jaoskondade vahel; noorsõdurite meditsiiniline läbivaatus ettenähtud juhtumitel; maakondlike väeteenistuskomisjonide aruannete ning kaebuste läbivaatamine; aruande koostamine iga-aastase noorsõdurite võtmise kohta sise- ja sõjaministeeriumi jaoks.
Eestimaa kubermanguvalitsuse hoone
Põhjasõja järel seisis kindlus tühjana, kuni Katariina II ajal 1767–1773 rekonstrueeriti selle idatiib Eestimaa kubermanguvalitsuse esindushooneks (Toompea loss kitsamas tähenduses; arhitekt Jenast pärit Johann Schultz). Hoone rajati kindluse idaossa, selle ehitamisel lammutati osa ringmüüri koos Stür den Kerli torniga ning Riigisaalihoone teine korrus (peakorrus), tasandati ka lossi ees asunud vallikraavid. Kubermanguvalitsuse peakorrusel asusid ka kubermanguvalitsus ja kuberneri eluruumid. Peakorruse ruumid moodustavad põhja-lõunasuunalise anfilaadi Lossi platsi ääres. Kubermanguvalitsuse hoone meenutas elegantset aadlipaleed.
Eestimaa kubermanguvalitsuse tarbeks rajati lammutatud idamüüri vundamendile uus hoone. Ruumi tegemiseks ning ehitusmaterjalide hankimiseks lammutati kastelli idamüüri lõik, Väikese kindluse peavärav, kagutorn Stür den Kerl ja Riigisaalihoone. Ühtlasi täideti kaitsekraav Väikese kindluse ja Toompea eeslinnuse vahel. Hilisbarokne paleelik fassaad on üldjoontes säilinud praeguseni.
Kergejõustik 1908. aasta suveolümpiamängudel
Kõrgushüpe
Finaal: 21. juuli Osavõtjaid: 22 Maailmarekord: 1.97 (1895) Michael Sweeney, USA Olümpiarekord: 1.90 (1900) Irving Baxter, USA Olümpiavõitja 1904: 1.80 Samuel Jones, USA <br style="clear:both;" />
Eestimaa kubermanguvalitsus
Eestimaa kubermanguvalitsuse hoone
Plaanilahenduses domineerib põhikorrusel läbi hoone ulatuv Valge saal, millele avanevad väljakupoolsel küljel kummagi tiiva ruumide anfilaadid ja hoovi pool dubleeriv koridor. Algne vara-uusklassitsistlik sisekujundus hävines 1930. aastate ümberehitustes.
Kergejõustik 1908. aasta suveolümpiamängudel
Teivashüpe
Finaal: 24. juuli Osavõtjaid: 15 Maailmarekord: 3.90 (1908) Walter Dray, USA Olümpiarekord: 3.50 (1904) Charles Dvorak, USA Olümpiavõitja 1904: 3.50 Charles Dvorak, USA <br style="clear:both;" />
Kaugushüpe
Finaal: 22. juuli Osavõtjaid: 32 Maailmarekord: 7.61  (1901) Peter O'Connor, Suurbritannia Olümpiarekord: 7.34 (1904) Myer Prinstein, USA Olümpiavõitja 1904: 7.34 Myer Prinstein, USA <br style="clear:both;" />
Eestimaa kubermanguvalitsus
Maakondades
Vaata: Tallinna kreis, Haapsalu kreis, Paide kreis, Rakvere kreis Venemaa Ajutine Valitsus võttis 4. märtsil 1917 vastu otsuse tagandada ametist kubernerid ja panna ametisse Eestimaa kubermangukomissari. 5. märtsil 1917 nimetati Eestimaa kubermangukomissariks Tallinna linnapea Jaan Poska. , Eestimaa kubermangukomissar, Eestimaa Kubermangu Ajutine Maanõukogu
Kergejõustik 1908. aasta suveolümpiamängudel
Kolmikhüpe
Finaal: 25. juuli Osavõtjaid: 20 Maailmarekord: 15.34 (1906) John Breshnihan, Suurbritannia Olümpiarekord: 14.47 (1900) Myer Prinstein, USA Olümpiavõitja 1904: 14.35 Meyer Prinstein, USA <br style="clear:both;" />
Paigalt kõrgushüpe
Finaal: 23. juuli Osavõtjaid: 23 Olümpiarekord: 1.65 (1900) Ray Ewry USA Olümpiavõitja 1904: 1.60 Ray Ewry USA <br style="clear:both;" />
Paigalt kaugushüpe
Finaal: 20. juuli Osavõtjaid: 25 Maailmarekord: 3.47 (1904) Ray Ewry, USA Olümpiarekord: 3.47 (1904) Ray Ewry, USA Olümpiavõitja 1904: 3.47 Ray Ewry, USA <br style="clear:both;" />
Kuulitõuge
thumb|240px|Olümpiavõitja Ralph Rose Finaal: 16. juuli Osavõtjaid: 25 Maailmarekord: 15.12 (1907) Ralph Rose, USA Olümpiarekord: 14.81 (1904) Ralph Rose, USA Olümpiavõitja 1904: 14.81 Ralph Rose, USA <br style="clear:both;" />
Kettaheide
thumb|240px|Olümpiavõitja Martin Sheridan. Finaal: 16. juuli Osavõtjaid: 42 Maailmarekord: 43.86 (1907) Wilhelm Dörr, Saksamaa Olümpiarekord: 39.28 (1904) Martin Sheridan, USA Olümpiavõitja 1904: 39.28 Martin Sheridan, USA <br style="clear:both;" />
Kettaheide antiikstiilis
Finaal: 18. juuli Osavõtjaid: 23 <br style="clear:both;" />
Vasaraheide
thumb|240px|Olümpiavõitja John Flanagan Finaal: 14. juuli Osavõtjaid: 19 Maailmarekord: 53.38 (1908) John Flanagan, USA Olümpiarekord: 51.23 (1904) John Flanagan, USA Olümpiavõitja 1904: 51.23 John Flanagan, USA <br style="clear:both;" />
Odavise
thumb|240px|Olümpiavõitja Eric Lemming Finaal: 17. juuli Osavõtjaid: 16 Maailmarekord: 54.44 (1908) Eric Lemming, Rootsi Olümpiarekord: esimest korda kavas <br style="clear:both;" />
Odavise vabastiilis
Finaal: 15. juuli Osavõtjaid: 33 <br style="clear:both;" />
Nigul Maatsoo
Nigul Maatsoo (kuni 1936 Nikolai Matsov; 26. detsember 1902 Tallinn – 11. november 1967 Tallinn) oli eesti poksija ning poksitreener ja -tegelane.
Maatsoo poksis aastatel 1921–1924, algul oli tema treener Arkadi Harlampijev.
Maatsoo tegutses ka Eesti poksijate esindajana. Ta oli mitme poksiklubi ja erialase spordiliidu alusepanija ning kuulus nende juhatusse. Ta tegutses ka poksikohtunikuna.
Isiklikku
Nigul Maatsoo mälestuseks peeti Tallinnas aastatel 1968-1981 temanimelisi mälestusvõistlusi.
Nigul Maatsoo vend oli poksija, poksitreener ja poksitegelane Peeter Matsov. Vendade mälestuseks peeti Tallinnas aastatel 1986-1990 nendenimelisi mälestusvõistlusi.
Vend Jevgeni Gaikovitš oli korvpallur.
Baveno
pisi|Baveno
Baveno on väikelinn Itaalias Piemonte maakonnas Verbano-Cusio-Ossola provintsis Lago Maggiore järve läänekaldal.
Kõrgus merepinnast on 205 m.
Rööpkülik
thumb|Rööpkülik Rööpkülik ehk rööpnelinurk on nelinurk, mille vastasküljed on paralleelsed.
Pindala arvutamine
Rööpküliku pindala valem on kus a on alus ja h kõrgus. Kui a = h, siis sellise rööpküliku pindala on võrdne vastava ruudu (külg = a) pindalaga. Seda tõsiasja on kasutanud Eukleides oma raamatus Elemendid Pythagorase teoreemi tõestuses.
Rööpküliku ABCD pindala on antud vektorkorrutise kaudu kui kus \vec{AB} ja \vec{AD} rööpküliku lähiskülgedest moodustatud vektorid.
Erijuhud
Rööpkülikut, mille kõik küljed on võrdsed, nimetatakse rombiks. Rööpkülikut, mille kõik nurgad on võrdsed, nimetatakse ristkülikuks. Rööpkülikut, mille kõik küljed ja kõik nurgad on võrdsed, nimetatakse ruuduks.
Tahu
Tahu ehk Skåtanäs on küla Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Noarootsi valda.
Tahu territooriumile jääb osa Österbi hoiualast. Osa külast kuulub Silma looduskaitseala koosseisu.
Kamjanske
Kamjanske (ukraina Кам'янське) on linn Ukrainas Dnipropetrovski oblastis Dnepri jõe ääres.
1936. aastani oli linna nimi ukraina keeles Kamjanske, vene keeles Kamenskoje; aastail 1936–2016 ukraina keeles Dniprodzeržõnsk (kuni 2009. aastani kehtinud ukraina-eesti transkriptsiooni järgi Dniprodzeržinsk), vene Dneprodzeržinsk.
Linnas on sündinud Leonid Brežnev.
Linnas asub Dniprodzeržõnski HEJ. Metallurgiatööstuse keskus.
Vladislav Tkachiev
pisi|Vladislav Tkachiev (2012) pisi|Vladislav Tkachiev (2008)
Vladislav Tkachiev (vene keeles Владислав Иванович Ткачёв Vladislav Ivanovitš Tkatšjov; sündinud 9. novembril 1973 Moskvas) on vene päritolu Prantsusmaa maletaja, rahvusvaheline suurmeister (1995).
Kotelnitš
Kotelnitši kohal asus maride linn Käkšär (venepäraselt Kokšarov), mida on mainitud juba 1143. aastal. 1181. aastal vallutasid selle novgorodlased ja nimetasid linna ümber.
1962. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused
1962. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused, olid 24. suusaalade maailmameistrivõistlused, mis toimusid 18.–25. veebruarini Poolas Zakopanes. Zakopane korraldas juba kolmandat korda maailmameistrivõistlusi. Esimest korda oli MM-i kavas naiste 5 km sõit ja suusahüppajate suure mäe võistlus.
Vladislav Tkachiev
Tkachiev on mänginud FIDE maailmameistrivõistlustel nokautsüsteemis. Detsembris 1997 Groningenis võitis ta kolmandas ringis Lembit Olli, kuid kaotas kaheksandikfinaalis Boris Gelfandile. 2000. aastal New Delhis võitis ta kolmandas ringis Rustam Qosimjonovi ja kaheksandikfinaalis Aleksandr Morozevitši, kuid kaotas veerandfinaalis Aleksandr Grištšukile. Detsembris 2001 Moskvas kaotas ta kolmandas ringis Viswanathan Anandile ja 2004. aastal Tripolis kaotas kolmandas ringis Leinier Domínguezele.
Kotelnitš
26. mail 1926 põles linn suures tulekahjus peaaegu täielikult maha, kuid ehitati uuesti üles.
1962. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused
30 km
Kuupäev: 18. veebruar <br style="clear:both;" />
Vladislav Tkachiev
2005. aastal võttis Tkachiev osa Kaasanis peetud Venemaa meistrivõistluste kõrgliigaturniirist (66 osavõtjat), kuid finaalturniirle ei pääsenud.
1962. aasta põhja suusaalade maailmameistrivõistlused
4x10 km teatesõit
Kuupäev: 22. veebruar <br style="clear:both;" />
10 km
Kuupäev: 21. veebruar <br style="clear:both;" />
3x5 km teaesõit
Kuupäev: 23. veebruar <br style="clear:both;" />
Individuaalne (normaalmägi/15 km)
Kuupäev: 19. ja 20. veebruar <br style="clear:both;" />
Normaalmägi
Kuupäev: 21. veebruar <br style="clear:both;" />
Suur mägi
Kuupäev: 25. veebruar <br style="clear:both;" />
Medalid
<br style="clear:both;" />
Jaosvara
Jaosvara (inglise shareware) on arvutiprogramm, mida tohib vabalt jaotada.
Kotelnitš
Kotelnitš on sadamalinn ja raudteesõlm.
Lähtru vald
pisi|300px|[[1939. aasta vallareformiga muudetud valdade piirid Läänemaal]] Lähtru vald (saksa keeles Lechtigal; ka Suure-Lähtru vald) oli vald Läänemaal Martna kihelkonnas. Valla pindala oli 73 km² ja elanikke oli 979 (1934. aasta seisuga). Vald eksisteeris 1866 –1939.
Vallas asus Suure-Lähtru ja Väike-Lähtru asundus.
1890 liideti Lähtru vallaga Ohtla ja Väike-Lähtru vald.
1939. aasta vallareformiga liideti lõunapoolne osa valla territooriumist Martna valla koosseisu ja põhjapoolne osa Taebla valla koosseisu.
Kotelnitš
Linna lähedal Vjatka kaldal on suur pareiasauruste kivististe leiukoht.
Vladislav Tkachiev
Tkachiev on mänginud kuuel maleolümpial: Kasahstani (1992, 1994) ja Prantsusmaa võistkonna (2008–2014) koosseisus. 2013. aastal võitis ta Prantsusmaa võistkonna koosseisus hõbemedali Euroopa võistkondlikel meistrivõistlustel.
Bolesław I Chrobry
Bolesław I Chrobry (Vapper) (966/967 – 17. juuni 1025) oli Poola vürst 992–1025 ja Poola kuningriigi kuningas 1000–1025 (krooniti 1025).
Vlorë
Vlorë on sadamalinn Albaanias Otranto väina ääres. Linn on Vlorë maakonna ja Vlorë ringkonna keskus.
Bolesław I Chrobry
pisi|vasakul|Bolesław I
Vlorë
Vlorë on üks Albaania vanimaid linnu, selle asutasid kreeklased 6. sajandil eKr.
Bolesław I Chrobry
Elulugu
Bolesław I isa oli Poola esimene kuningas Mieszko I ja ema oli Mieszko esimene naine Dobrawa, kelle isa oli Böömimaa hertsog Boleslav I Julm. Tal oli noorem õde Świętosława, kes abiellus algul Rootsi kuninga Erik VI ja pärast Taani kuninga Svend Harkhabemega. Ema suri 977, kui Bolesław oli 10-aastane. Isa abiellus seepeale Oda von Haldenslebeniga, kelle kaudu Bolesławil oli kolm poolvenda Mieszko Mieszkowic, Świętopełk Mieskowic ja Lambert Mieszkowic.
992 Mieszko I suri. Troonipärimiskord ei olnud tollal määratletud ja tavaks oli, et vendade vahel puhkeb kodusõda. Bolesław võitis sõja kiiresti ja pagendas oma poolvennad riigist või laskis nad tappa, hiljemalt 995. aastal olid tema vennad surnud.
Tänu keiser Otto III suurejoonelistele plaanidele nimetati Bolesław aastal 1000 esimeseks Poola kuningaks analoogselt Ungari esimese kuninga Istvan Pühaga. Selle eest pidi Poola saama osaks Saksa-Rooma riigist. Plaan luhtus, sest Bolesław ei allunud edaspidi Saksa-Rooma keisrile mingil moel. Kuningaks ei kroonitud teda varem kui 1025, kui Bolesław, kasutades keisri Heinrich II surma järel tekkinud võimuvaakumit Saksamaal, kroonis end ise Poola kuningaks.
Isiklikku
Bolesław abiellus esimest korda 984 Meißeni markkrahvi Rikdagi tütrega, aga pärast Rikdagi surma 985 kaotas naine Bolesławi soosingu ja mees ajas ta ära. Sellest abielust sündis tütar, kes 996 või 997 abiellus kindlaksmääramata Pommeri vürstiga.
Bolesław abiellus teist korda 986 Ungari vürsti Géza tütre Ungari Judithiga, aga pärast Poola ja Ungari vaheliste suhete halvenemist ajas Bolesław 987 temagi ära. Arvatavasti ei naasnud Judith kodumaale, vaid suri umbes järgmisel aastal. Sellest abielust sündis poeg Bezprym, kes sai hiljem Poola kuningaks.
Bolesław abiellus kolmandat korda 987. aasta paiku Zachodnio-Słowiański vürsti Dobromiri tütre Emnildaga (suri hiljemalt 1017). Sellest abielust sündis viis last. Vanimast tütrest (988 – pärast 1013) sai nunn. Teine tütar Regelinda (989 – pärast 1014) abiellus 1002 Meißeni markkrahvi Herman I-ga, kuid abielu jäi lastetuks. Vanem poeg Mieszko II (990–1034) sai hiljem Poola kuningaks. Noorim tütar (umbes 991 – pärast 1018) abiellus 1015 Kiievi suurvürsti Svjatopolk I-ga. Noorem poeg Otto (1000–1033) osales pärast oma isa surma kodusõjas.
Bolesław abiellus neljandat korda 3. veebruaril 1018 Meißeni markkrahvi Eckard I tütre Odaga (suri pärast 1025). Sellest abielust sündis tütar Matilda, kes 1035 abiellus Švaabimaa hertsogi Otto III-ga.
Prints Alexanderi mäed
Mäeaheliku idaotsas on Turu mägi (Mount Turu).
Piirkonnas elavad ambulased.
One Laptop per Child
pisi One Laptop per Child ehk OLPC (eesti keeles 'igale lapsele sülearvuti') on Ameerika Ühendriikide mittetulundusühingu One Laptop per Child Association, Inc. (OLPC) projekt, mis keskendub arengumaade laste tarvis odavarvuti väljatöötamisele. Projekt sai alguse 2005. aastal.
Süsteemikiip
Süsteemikiip (inglise keeles system-on-a-chip, system on chip ehk SoC või SOC) tähendab elektroonikas kiipi, millesse on integreeritud kogu elektroonikasüsteem (näiteks arvuti).
Komponendid
Sardsüsteemide süsteemikiibid koosnevad tüüpiliselt näiteks järgmistest komponentidest:
Eelised
Süsteemikiibi kasutamise kasuks räägivad järgnevad positiivsed küljed:
Piirangud
Süsteemikiibi kasutamisel tuleb arvestada järgnevate kitsaskohtadega:
Jaak Simm
Jaak Simm (14. juuli 1943 Tartu – 14. juuli 1981 Saaremaa) oli eesti keeleteadlane.
Tema lapsepõlv möödus Tartus ja koolipõlv Elvas. Simm lõpetas 1967. aastal soome-ugri keelte erialal Tartu Riikliku Ülikooli. 1973. aastal kaitses kandidaadiväitekirja "Võnnu kihelkonna asustusalane toponüümika" ja sai sellega filoloogiakandidaadi kraadi.
Ta töötas aastatel 1967–1968 eesti keele õpetajana Tartu 5. Keskkoolis ja alates 1968. aastast Eesti NSV Teaduste Akadeemia keele ja kirjanduse instituudis: Ta tegeles eesti kohanimede uurimisega (onomastikaga), kogus ja uuris eelkõige Tartumaa kohanimesid. Ta avaldas üle 100 uurimuse ja aimekirjutise.
Ta on maetud Pärnamäe kalmistule.
Romain Grosjean
thumb|right|Romain Grosjean Romain David Jeremie Grosjean (sündinud 17. aprillil 1986 Genfis) on Prantsusmaa ja Šveitsi kodakondsusega vormelisõitja.
2009. aasta hooajal sõitis ta alates Euroopa GP-st Valencias Vormel 1 sarjas. Ta palgati Renault F1 meeskonda Nelson Piquet' asemele. Ta osaleb taas 2012. aastal Lotus F1 Teamis.
Alates 2016. aastast sõidab ta meeskonnas Haas F1 Team.
Kladistika
thumb|Kladogramm, mis kujutab "[[elu puu (bioloogia)|elu puud"]] Kladistika on fülogeneetilise süstemaatika peamisi meetodeid. See on süstemaatika üks põhisuundi, mis baseerub taksonite fülogeneesi arvestamises. Teistest klassifitseerimismeetoditest (näiteks feneetilisest süstemaatikast) erinebki ta selle poolest, et ei tugine üksnes liikidevahelise sarnasuse mõõtmisele, vaid võtab aluseks liikide eristumise.
Kladistikas koostatakse kladogramme ehk fülogeneesipuid, kus on esitatud evolutsiooniline "elu puu". Fülogeneesipuud koosnevad klaadidest (monofüleetiline rühm) ehk "puu harudest".
Kladistika kontseptsioonide üheks tähtsaimaks väljatöötajaks oli saksa entomoloog Willi Hennig.
Kladistika vaike-eeldusteks on evolutsiooni monofüleetilisus ning divergentsus, samuti seisukoht, et uutel tekkinud taksonitel on uued tunnused, mida fülogeneetiliselt vanemal taksonil ei olnud.
Francisco Franco
Francisco Paulino Hermenegildo Teódulo Franco y Bahamonde Salgado Pardo (lühendatult Francisco Franco Bahamonde või generalissimus (Generalísimo) Francisco Franco või el Caudillo ('juht')); (4. detsember 1892 Ferrol – 20. november 1975 Madrid) oli Hispaania riigipea aastast 1936 kuni 1975. aastani, mil ta suri.
Tema esivanemate hulgas oli ka Portugali kuningaid.
1926. aastal sai Francost Hispaania ajaloo noorim kindral. Ta juhtis aastatel 1936–1939 Hispaania kodusõjas falangistide, katoliiklaste ja monarhistide koalitsiooni, mis võitles vabariiklaste vastu. Pärast kodusõja lõppu kehtestati riigis Franco diktatuur.
Hispaania kodusõda
1936. aasta juulis puhkes Hispaania Vabariigis sõjaväelaste ülestõus, mille eesmärgiks oli kukutada vasakpoolsesse Rahvarindesse koondunud parteide valitsus. Valitsusvastaste jõudude eesotsas oli kindral Franco. Ta võttis koha üle pärast seda, kui vandenõulaste eelmine juht José Sanjurjo oli lennuõnnetuses hukkunud. Mäss kasvas üle kodusõjaks, millesse sekkusid võõrriigid. Vabariiklasi asus toetama Nõukogude Liit, mis lootis kommunistide mõjuvõimu kasvule Hispaania valitsuses. Saksamaa, Itaalia ja Portugal tunnustasid ja abistasid sõjaliselt Franco mässulist valitsust, kasutades Hispaania kodusõda ühtlasi ära oma uute relvade katsetamiseks. Suurbritannia, Prantsusmaa ja teised lääneriigid kuulutasid end aga täielikult neutraalseks. See tuli kasuks Francole, sest tema sai Saksamaalt ja Itaalialt tunduvalt rohkem sõjalist abi kui vabariiklased Nõukogude Liidult. Kodusõda lōppes 1939. aasta märtsis vabariigi langemisega.
Franco diktatuur
Pärast Hispaania kodusõja lõppu kehtestati riigis Franco diktatuur. Diktaator võttis võimu üle Rahvuslikult Valitsuselt ning sai Hispaania riigipeaks. Teise maailmasõtta Franco ei sekkunud, kuigi Hitler seda temalt ootas. Ta lasi vaid moodustada vabatahtlikest koosneva Sinise Diviisi, mis sõdis koos Saksa vägedega idarindel.
Franco oli poliitilistelt vaadetelt pigem traditsionalist kui fašismi pooldaja. Tema režiimi on nimetatud klerikaalseks ehk kirikumeelseks autoritarismiks. Franco oli kommunismivastane, mistõttu 1940. aasta märtsis kehtestas seaduse, mis keelas ära Kommunistliku Partei ja vabamüürluse.
Pärast sõja lõppu hakkas Franco järk-järgult tegema muudatusi monarhia taastamiseks. Tal oli sügavaid kahtlusi Hispaania kuningliku perekonna eriharude (alfonsiinide ja karlistide) konkureerimise ja nende sugulusabieludest tingitud pärilike haiguste osas. Seetõttu otsustas Franco, et monarhia taastatakse alles pärast tema surma ning määras troonipärijaks prints Juan Carlose.
Üleminek Franco isikuvõimult konstitutsioonilisele monarhiale algas Hispaanias 1950. aastate lõpul töölisstreikide, tudengirahutuste ja muude taoliste meeleavaldustega. Franco lasi laguneda Hispaania koloniaalimpeeriumil.
1970. aastate keskel oli Euskadi ta Askatasuna (ETA) Franco-Hispaanias innukas demokraatia ja vabaduse eest võitleja, sest Franco keelas baski keele ja piinas baski haritlasi.
Franco surma järel sai kuningaks Juan Carlos I, kes kehtestas riigis konstitutsioonilise monarhia.
Suhted Eestiga
Hispaania riigipeana suhtus Francisco Franco Eestisse sõbralikult, võttes vastu Eesti esindajad Karl Robert Pusta ja Villibald Raua.
Mihhail Viktorov
thumb|Mihhail Viktorov Mihhail Viktorov (vene keeles Михаил Владимирович Викторов; 24. detsember 1894 Jaroslavl – 1. august 1938) oli Nõukogude Liidu sõjaväelane (1. järgu laevastikuflagman) ja poliitik (NSV Liidu Kesktäitevkomitee liige ja NSV Liidu Ülemnõukogu I koosseisu liige).
Francisco Franco
Franco mälestus
1959. aastal püstitati Madridi San Juan de la Cruzi väljakule Franco kuju, mis võeti maha alles 2005. aasta alguses, sest kuju hakkas segama sealset ehitustööd. Teine põhjus kuju kõrvaldamiseks oli ministeeriumi sõnul asjaolu, et "enamikule elanikest see ei meeldinud". Kuju mahavõtmisel laulsid Franco toetajad Hispaania fašistide hümni "Cara al Sol".
Francisco Franco on palmariaanliku katoliku kiriku pühak.
Mihhail Viktorov
Aastail 1921–1924 ja 1926–1932 oli ta Balti laevastiku ülem.
Esimeses maailmasõjas teenis ta Balti laevastikus 1. Balti laevastikuekipaaži koosseisus. Ta osales Väinameres peetud operatsioonil Albion. 1917 edutati ta leitnandiks ja vanemtüürimeheks soomuslaeval "Graždanin".
Pärast Oktoobrirevolutsiooni läks ta bolševike poolele. 1918 osales ta dessandil Narva all. Sama aasta novembrist 1919. aasta juunini oli ta algul vanemtüürimees ja siis komandöri 1. abi ristlejal "Oleg", 1919. aasta juunist 1920. aasta aprillini oli ta hävitaja "Vsadnik" komandör, 1920. aasta augustist 1921. aasta märtsini liinilaevade "Andrei Pervozvannõi" ja "Gangut" komandör. Ta osales Kroonlinna mässu mahasurumises ja pärast seda määrati ta Kroonlinna vanemmereülemaks, 1921. aasta mais Balti laevastiku ülemaks. Alates 1924. aasta juunist oli ta Musta mere laevastiku ülem, 1924. aasta detsembrist Punaarmee mereväe hüdrograafiavalitsuse ülem ja 1926. aasta aprillist taas Balti laevastiku ülem. 1932 astus ta ÜK(b)P-sse. Sama aasta märtsist oli ta Kaug-Ida mereväe ülem. 1935 loodi Vaikse ookeani laevastik ja Viktorov määrati selle ülemaks.
28. detsembril 1937 (teistel andmetel 27. märtsil 1938) vabastati Viktorov ametist ja määrati mereväe rahvakomissariaadi juhatuse käsutusse. 22. aprillil ta vahistati. Juurdluse käigus ta tunnistas, et Jan Gamarnik värbas ta 1933 oma vandeseltsi. Teda süüdistati kahjurluses. 1. augustil 1938 mõisteti ta surma ja lasti maha, kõigest 3 päeva pärast oma eelkäijat Vladimir Orlovi. 14. märtsil 1956 rehabiliteeriti ta postuumselt.
Viktorov oli abielus 1924 surnud farmakoloogi Nikolai Kravkovi lese Ksenijaga (sündinud Maksimova), kelle isa oli olnud asekuberner. 1930 sündis poeg Juri, kes 1948 jäi jahil jäljetult kaduma.
Viktorovi autasustati 11. jaanuaril 1916 Püha Stanislavi ordeni III järgu ordeniga mõõkade ja lindiga. Veel pälvis ta Lenini ordeni, Punalipu ordeni (20. veebruaril 1928) ja Punalipu ordeni).
Fülogeneetiline süstemaatika
Fülogeneetiline süstemaatika on suund bioloogilises taksonoomias, mis seab eesmärgiks koostada niisugune süsteem, mis võimalikult täpselt vastaks eluslooduse fülogeneesile ehk põlvnemisloole.
Fülogeneetilise süstemaatika üheks peamiseks meetodiks on kladistika. Kladistika ei võimalda arvesse võtta kõiki fülogeneesi vorme, kuid ta on kõige kasutatavamaks meetodiks neis rühmades, kus võib eeldada, et evolutsioon on olnud üksnes divergentne. Hübridogeense liigitekke või ulatusliku horisontaalse geeniülekande korral ei saa fülogeneetiline süsteem olla rangelt hierarhiline. Niisuguse, võrkja fülogeneesi kindlakstegemine nõuab mitmete uurimismeetodite kooskasutamist.
Nishinomiya
Nishinomiya on linn Jaapanis Hyōgo prefektuuris. Asub prefektuuri kaguservas Ōsaka lahe ääres Ōsaka ja Kōbe vahel.
Peamised tööstusharud on kummi-, terase-, ja autotööstus. Linnas toodetakse saket.
Linnas asuvad ameerika misjonäride asutatud Kwansei Gakuini ülikool ja Kōshieni staadion, mis on pesapalliklubi Hanshin Tigers kodustaadion.
Romboid
Romboid ehk deltoid on kumer nelinurk, mis on vähemalt ühe oma diagonaali suhtes sümmeetriline (st lähisküljed on võrdsed ning diagonaalid lõikuvad täisnurga all).
Pindala saab arvutada ka valemi: järgi, kus a ja b on eri pikkusega külgede pikkus ning \theta nendevaheline nurk.
Romboidi erijuhud:
Jaan Hammas
Jaan Hammas (9. september 1887 Rootova vald – 18. juuni 1937 Tartu) oli eesti põllumees.
Ta õppis Tartu Ülikoolis, oli Petseri maavalitsuse ja Laura põllumeeste konvendi esimene esimees.
Süvamuusikaansamblite loend
''Siin on loetletud süvamuusikaansambleid. On ka nüüdismuusikaansamblite loend. Eesti ansamblid on loetletud ka Eesti ansamblite loendis.
Mamma Mia!
thumb|right|350px "Mamma Mia!" on 2008. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide ja Suurbritannia muusikafilm, mille lavastas Phyllida Lloyd. Linateos põhineb samanimelisel muusikalil.