cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Ana Rebane
Elulugu
Lõpetas Tartu 7. Keskkooli, 1989 TÜ keemia osakonna ja 1998 samas doktorantuuri; Ph.D. (1999, TÜ), väitekiri "Mammalin ribosomal protein S3a genes and intron-encoded small nucleolar RNAs U73 and U82". Täiendas end 1996–97 Kuopio Ülikoolis, 2000–03 Yale'i Ülikooli järeldoktorantuuris. Oli 1989–95 Eesti Biokeskuse nooremteadur, 1999–2000 erakorraline vanemteadur, aastatel 2004-10 TÜ Tartu Ülikooli üld- ja molekulaarpatoloogia instituudi molekulaarpatoloogia uurimisgrupi erakorraline teadur. Aastatel 2010-2013 töötas külalisteadlasena Šveitsi allergia ja astma instituudis. Alates aastast 2013 töötab Tartu Ülikooli bio- ja siirdemeditsiini instituudis vanemteadurina ja RNA bioloogia töörühma juhina.
Teadustöö
Uurimisvaldkonnad: geeniekspressiooni regulaatorvalkude struktuur ja funktsioon imetaja rakus, mikroRNA-de funktsioonid allergilistes ja kroonilistes põletikulistes haigustes.
Daniel Levi Viinalass
2018: "Flowers"
2018. aasta lõpus ilmus uus singel “Flowers”, mis valmis koostöös NOËP'iga. Lugu esitati ka 3. novembril Saku Suurhallis "MyHits Awardsi" üritusel (2018).
2020: "Uncle John"
2020. aasta märtsis ilmus singel "Uncle John", mille kirjutas Daniel Levi Viinalass koos Soome produtsendi Leo Jupiteriga. Loos kõlavad kitarripartiid on salvestatud just onu Johni enda kitarriga, mille ta mõni aasta tagasi Danielile kinkis. Daniel Levi otsis loole "Uncle John" ka konkursi raames parimat kitarrisoolot.
2021: "Jasmine", "Wavin" ja "One on One"
Singel "Jasmine" ilmus 2021. aasta veebruaris ning valmis koostöös laulukirjutajate-produtsentide Ago Teppandi ja Joonas Parkkoneniga. Looga samal päeval tuli välja ka muusikavideo, mis filmiti Kangadžunglis ja mille autoriteks on filmitegijad Raul Esko ja Romet Esko. Sama aasta märtsikuus tähistas bänd loo ilmumist väljamüüdud tuuriga, mis viis neid 10 fänni koduõuele live kontserti andma. Sama aasta juunis andsid Daniel Levi ja Sander Mölder välja ühisloo "Wavin", mis on järjekorras kolmas Mölderi ja Levi ühisprojekt. Augustis andis Daniel Levi välja loo "One on One", mis kirjutati koostöös UK produtsendiga ellis. Loo muusikavideo filmiti Saaremaal, Kuressaares.
2022: "Sunroof"
2022. aastal 14. jaanuaril ilmus Daniel Levil uus singel "Sunroof", mille viisi ja sõnade autor on Daniel Levi Viinalass ning Soome produtsent Juho Suutarinen. Loo muusikavideo valmis koostöös režissöör Mart Varese ja visuaalkunstniku Mikk-Mait Kiviga.
Meedia
Daniel Levi Viinalass oli aastal 2016 saate "Parim pakkumine" saatejuht, milles tuntud inimesed said annetada või ära anda asju. Viinalass on saanud väikse osa ka sarjas "Padjaklubi". 2017. aastal osales Viinalass ka saates "Su nägu kõlab tuttavalt" saavutades seal 6. koha. 2018. aastast juhib ta Kanal 2s tegutsevat saadet "Suur mängude õhtu". Samal aastal võtsid Daniel ja Eleri osa ka Karl-Erik Taukari juhitavast saatest "Tunnen sind läbi ja lõhki". 2018. aastal võitis ta ka saate "Tähtede hõbelusikas".
Daniel Levi oli 2022. aasta Eesti Muusikaauhindade gala õhtujuht.
Isiklikku
Danieli isa on Eesti päritolu ja ema ameeriklanna. Daniel on kristlane ning leidis Jumala enda jaoks juba väikse lapsena käies ema-isaga koos kirikus. Tal on kaks õde ja kaks venda. Eestisse kolisid nad 1996. aastal, sest Danieli isa oli näinud ajalehes kuulutust, et Eesti kooli otsitakse inglise keele õpetajat, seega tuli otsus kolida terve perega Eestisse. Eestisse kolides õppisid pere lapsed Tartu Kivilinna Gümnaasiumis. Daniel omandas bakalaureusekraadi Tartu Pallase kõrgemas kunstikoolis, kus ta õppis disaini ja graafilist kujundamist.
Daniel tutvus oma abikaasa Eleriga aastal 1996, jõudes oma perega Eestisse ning minnes siin Eesti kooli. "Õnneks tõsteti mind klass allapoole ja seal oli tüdruk nimega Eleri," on Daniel sõnanud. Paar abiellus 2011. aastal ja 2018. aasta 4. aprillil sündis tütar Elviine Viinalass.
Degaičiai
Degaičiai on küla Leedus Telšiai rajoonis, Degaičiai valla halduskeskus. Külas on kultuurimaja, põhikool ja raamatukogu. Degaičiais asub Telšiai lennuväli.
Nekroloog
pisi|püsti|[[I maailmasõda|I maailmasõjas hukkunud USA sõduri nekroloog (1918)]] Nekroloog (vanakreeka sõnadest nekros 'surnu' ja logos 'sõna, mõiste') ehk järelehüüe on äsja surnud inimese mälestuseks kirjutatud kirjutis. Nekrolooge avaldatakse näiteks ajalehtedes.
Degaičiai
Aastani 1940 asus küla kohal Degaičiai mõis, millest on säilinud park. Nõukogude ajal rajati sinna kohaliku kolhoosi keskasula, samuti asus külas Anulėnai linnukasvatussovhoos. Aastal 1994 rajati kultuurimaja juurde kabel, aastal 1912 valmis aga sealne kirik.
ECREA
ECREA ehk Euroopa kommunikatsiooniuuringute ja hariduse assotsiatsioon (European Communication Research and Education Association) on Euroopa suurim meedia ja kommunikatsiooni (teabelevi) uuringutega tegelevaid inimesi ja asutusi ühendav organisatsioon.
Luuküla
Luuküla (vene keeles Lug) on küla Venemaal Pihkva oblasti Oudova rajooni Samolva vallas. 20. sajandi alguse haldusjaotuse järgi oli see Rämeda vallas Oudova maakonnas Peterburi kubermangus.
ECREA
Organisatsioon loodi aastal 2005. Aastal 2011 oli selles umbes 2700 liiget. ECREA peakorter asub Brüsselis.
Luuküla
Luuküla on üks vanemaid eesti asunike külasid Venemaal. Pärimuse järgi tulid esimesed asukad Suure Põhjasõja ajal siia sõjapakku. Luuküla oli 1918. aastal seitsmest külast koosneva asunduse keskus, kus kokku elas umbes 2000 eestlast.
ECREA
Eesti osalus selles organisatsioonis on märkimisväärselt tugev. Aastail 2005–2009 oli ECREA doktorikooli korraldajaks Tartu, järgnevail aastail Ljubljana.
Luuküla
Kiriklikult oli Luuküla enne 1920. aastat otse Räpina kihelkonna koosseisus. Külas asub ka luteri kalmistu.
Leo Näpinen
Leo Näpinen (sündinud 17. aprillil 1948) on ingerisoome päritolu Eesti teadusfilosoof.
Ta on lõpetanud 1966. aastal Väike-Maarja Keskkooli ja 1975. aastal Tartu Riikliku Ülikooli füüsika-keemiateaduskonna keemia erialal.
Ta kaitses filosoofiakandidaadi väitekirja 1984. aastal uurimusega iseorganiseerumise ja organiseerimise mõistest ning sai filosoofiakandidaadi kraadi.
Ta oli alates 1999. aasta 1. septembrist kuni 2014. aasta 31. augustini Tallinna Tehnikaülikooli dotsent. 1. septembrist 2014 on ta Tallinna Tehnikaulikooli sotsiaalteaduskonna emeriitdotsent.
Täppisteaduse kõlbmatus looduse mõistmiseks
"Täppisteadus ei tegele ega pea tegelema loodusloolise maailma mõistmisega, sest täppisteadlased ise konstrueerivad oma uurimisobjektid, mis on idealisatsioonid, mitte reaalsus ise."
Näpinen mõistab täppisteaduse all idealiseeritud füüsikalaadset teadust, mis on Galileo Galileist saadik eksisteerinud tegelike teaduste, näiteks füüsika, keemia, molekulaarbioloogia osana. Ta ei sõltu looduslike süsteemide looduslikest karakteristikutest, vaid lähtub täielikult matemaatilisest projektsioonist. Mittetäppisteadused on kõik teised teadused peale füüsikalis-matemaatiliste, alates keemiast (osalt) ja bioloogiast (suuremalt jaolt) kuni paljude sotsiaaluuringute ja kõigi humanitaarteadusteni. Täppisteadus kasutab peamiselt matemaatika keelt. Mittetäppisteadused kasutavad peamiselt loomulikku keelt. Kõik mittetäppisteadused sõltuvad oma uurimisobjektist ja seetõttu erinevad suuresti omavahel. Ainult mittetäppisteadused on sunnitud oma uurimisobjekte mõistma. Täppisteadus püüab matemaatika võimaluste abil modelleerida, mõistmine pole talle eesmärgiks. Rein Vihalemma järgi on täppisteadus teoreetiline objekt, Galilei-järgsest matemaatilisest füüsikast saadud idealiseeritud mudel, mida ta nimetab f-teaduseks. F-teadus ei püüa saada mingist objektist tõest pilti kogu selle mitmekesisuses, vaid avastada seadusi: mis, kuidas ja mil määral allub seadustele ning mis on nende seaduste järgi võimalik, mis mitte.
Kõik füüsikalis-matemaatilised teooriad põhinevad kahel eeldusel, mis on meie igapäevakogemusega vastuolus: esiteks, aeg on sama sümmeetriline nagu ruum, teiseks, geomeetria kujutab kindlusega füüsikalist maailma. Täppisteadus põhineb matemaatikal ja kasutab eksperimente, püüdleb täpsuse poole ning modelleerib füüsikalisi objekte matemaatika abil nii, et ennustada teatud tendentse ja seletada süsteemide teatud kvantitatiivseid aspekte ning kasutada loodust inimese vajadusteks. F-teadus on asendanud Aristotelese kvalitatiivse kosmose kvantitatiivse füüsikalise universumiga, mille matemaatiline struktuur ei saa haarata kogu maailma. Teadus on küll toonud kaasa tehnilisi ja tööstuslikke saavutusi; kuid kuna täppisteadus põhineb samastamise põhimõttel, siis avastatud nähtust samastatakse juba tuntud nähtusega. Seetõttu ei saa ta kirjeldada igapäevaelus täheldatavat uute nähtuste ilmumist. Normaalteadus Thomas Kuhni järgi ei püüa avastada uut, vaid paigutada maailm olemasolevasse paradigmasse.
Täppisteadus uurib looduse puhtkvantitatiivseid aspekte. Looduse jooned, mis on seotud inimeste ja nende igapäevaeluga, (pöördumatus, mittestabiilsus, mittereeglipärasus, vaadeldamatu keerukus, loov kaos, kvalitatiivne mitmekesisus, ruumiline ja ajaline mitteühetaolisus, kordumatus, ajaloolisus, loovus, uudsus, ainulaadsus, ennustamatus jt), millega puutusid kokku sünergeetikud (Ilya Prigogine, Manfred Eigen, Hermann Haken, Stuart Kauffman), ei ole manipuleeritavad ning seetõttu ka mitte matemaatiliselt kirjeldatavad. Nende joonte mõistmine eeldab reaalse maailma kirjeldamist loomulikus keeles niisugusena, nagu ta on, kogu selle mitmekesisuses ja keerukuses, ning põhineb isiklikul kogemusel.
Täppisteadus kui f-teadus saab reaalsust kirjeldada ainult niivõrd, kui ta on haaratav matemaatiliselt formuleeritud loodusseaduste ning võimalikult täpselt mõõdetud suvaliselt fikseeritud algtingimuste abil, st ennustavalt ja seletavalt, lihtsat kategoorilist süllogismi kasutades. Välja jäävad ennustamatud, mittestabiilsed, mittekorduvad, juhuslikud nähtused. Et kirjeldada loodust sellisena, nagu ta on, tuleb loobuda väidetest klausliga ceteris paribus ning tunnistada, et looduses on olemas inimesed, ning mõista, et täppisteadus ja tehnika on mittelooduslikud, sest teadlased organiseerivad eksperimentaalseid ja teoreetilisi süsteeme oma ootuste täitmiseks ja looduse kaootilise käitumise välistamiseks. Ökoloogiliste probleemide lahendamine nõuab, et ei ignoreeritaks looduslikes keskkondades ja tingimustes oma looduslikke omadusi ilmutavaid "antud" objekte. See nõuab mittetäppisteaduslikku uurimistööd. Täppisteadus ei võimalda mõista loodust (physis), millesse kuulub ka inimene. Inimkond vajab looduse mõistmist ning tarkust inimese eesmärkide ja väärtuste ning loodusloolises maailmas inimväärse elamise kohta. Tuleb möönda looduse ja ühiskonna ajaloo fundamentaalset määramatust. Looduse mõistmine on täppisteadusliku seletamise ja ennustamisega ühitatav, kuid ei taandu sellele.
Looduse mõistmiseks ei piisa vastamisest kuidas-küsimusele (loodusseaduste otsimisest). Tarvis on vastata Aristotelese neljale miks-küsimusele (neli põhjuste liiki): "Millest see on tehtud?", "Mis see on?", "Mis oli selle muutumise allikas?", "Milleks see on?". Enne looduse mõne aspekti modelleerimist tuleb loodust mõista. Inimest tuleb näha looduse looduna ja kosmose tervikusse kuuluvana. Kosmos võib olla mõistetav mingit kosmilist eesmärki täitma pidavana. Teaduslik maailmavaade eeldab ekslikult, et ainult inimesed saavad realiseerida oma eesmärke, kui nad tunnevad matemaatiliselt formuleeritud loodusseadusi. Ent kõigil iseorganiseeruvatel süsteemidel on oma eesmärgid, mis ei sõltu inimteadvusest. Mitteteadlikud eesmärgid on teadlikest eesmärkidest evolutsiooniliselt varasemad. Klassikaline täppisteadus, mis põhineb fundamentaalsete objektiivsete protsesside pööratavuse idealiseerimisel, ei nõua looduslooliste protsesside mõistmist, ent mitteklassikaline täppisteadus (iseorganiseerumise teooriad) on võimalik alles pärast looduslooliste protsesside mõningast mõistmist. Täppisteadus mõtleb korrastatud suhetest; looduse mõistmiseks tuleb arvestada kaootilisi suhteid. Täppisteadus konstrueerib idealiseeritud objekte ning sisaldab ainult deduktiivset ja induktiivset mõtlemist. Täppisteaduslik meetod ei võimalda terviku teadmist, sest seda ei saa dedutseerida teadmisest osade kohta. Täppisteadus võib teaduslike meetoditega lahendada mõistatusi. Selle teooriad võivad aidata keskkonnaga manipuleerida ja seda kontrollida, kuid kontrollimine pole mõistmine. Mõistmine on enam kui mõtlemine korrastatud suhete raamistikus. Mõistmine ei saa olla täiesti objektiivne, vaid on peamiselt ja primaarselt subjektiivne.
Pasha Parfeny
pisi|Pasha Parfeny (2013) Pasha Parfeny (kodanikunimi Pavel Parfeni; sündinud 20. mail 1986 Orheis) on Moldova laulja.
2012. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Moldovat lauluga "Lăutar".
Leo Näpinen
Täppisteaduse kõlbmatus looduse mõistmiseks
Robert Priddyle, Nicholas Maxwellile ja Rein Vihalemmale toetudes räägib Näpinen füüsikalisele mõistmisele vastanduvast personalistlikust mõistmisest, "mis võimaldab meil mõista üksteist kooperatiivsetes tegevustes reaalses maailmas". Ka loodust (physis) saab mõista personalistlikult. Maxwelli järgi on personalistlik mõistmine subjektiivne, isiklik, emotsionaalne ja hinnanguline (mittefaktiline), intuitiivne (mitteratsionaalne), mitteennustav ja kontrollimatu. Personalistlikud seletused püüavad kujutada nähtust nii, et teda saab seletada millenagi, mida oleks ise võinud kogeda, teha, mõelda või tunda. Näpineni järgi võib personalistlikku mõistmist pidada tarkuseks, sest tarkus saab taibata, mis on elus enda ja teiste jaoks väärtuslik.
Olia Tira
pisi|Olia Tira (2010) Olia Tira (sündinud 1. augustil 1988 Potsdamis) on Moldova laulja.
Sapižanka (Šargorodi rajoon)
Sapižanka (ukraina keeles Сапіжанка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Šargorodi rajoonis.
Akira Kaji
Akira Kaji (jaapani keeles 加地 亮 Kaji Akira; sündinud 13. jaanuaril 1980 Minamiawajis) on Jaapani jalgpallur, kaitsja.
Olia Tira
Ta esindas koos SunStroke Projecti 2010. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Moldovat lauluga "Run Away".
Akira Kaji
Koondisekarjäär
Jaapani jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2003–2008 64 mängu ja lõi 2 väravat.
HC Kehra
pisi|Üks osa HC Kehra karikaid [[Kehra spordihoones Foto: Ave Maria Mõistlik, 4. september 2019 ]] HC Kehra on Eesti käsipalliklubi.
Kantreküla
Kantreküla on Viljandi linnaosa.
Algselt oli Kantreküla alevik Viljandi linna servas. Kantreküla kujunes 1860. aastatel. Kantreküla on nime saanud selle järgi, et küla asus Viljandi kirikumõisa maadel ning kanter (ka kantor) oli kirikumuusik.
1919. aastal liideti Kantreküla Viljandi linnaga ja 1921. aastal ühendati linna elektrivõrguga.
Linnaosas asub Viljandi raudteejaam, selle kõrval asuvad endise Viljandi tikuvabriku hooned.
Männimäe
Männimäe (noorte seas Männa) on Viljandi linnaosa.
Linnaosas asub Viljandi Jakobsoni Kool.
Sõnavara
Sõnavara ehk leksika on kõik mingisse keelde või allkeelde või ühe isiku keeletarvitusse kuuluvad sõnad ja sõnade püsiühendid kokku.
Nii võime rääkida näiteks eesti keele sõnavarast, Reigi murraku sõnavarast, ehituse sõnavarast, Friedebert Tuglase sõnavarast.
Cristina Scarlat
pisi|Cristina Scarlat (2014) Cristina Scarlat (sündinud 3. märtsil 1981 Chișinăus) on Moldova laulja.
2014. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Moldovat lauluga "Wild Soul".
Sizniki San'atim, Sizniki Qalbim
"Sizniki San'atim, Sizniki Qalbim" on poplaulja Feruza Jumaniyozova viies stuudioalbum. Avaldati 2007.
Sajandi armastus
"Sajandi armastus" (türgi keeles "Muhteşem Yüzyıl") on Türgi telesari (seebiooper), mis põhineb osaliselt ajaloolistel faktidel. See räägib sultan Suleiman I ja tema ukraina päritolu lemmiknaise Haseki Hürrem Sultani armastusloost.
Sari on populaarne kogu maailmas. Eestis näitas "Sajandi armastust" Kanal 2.
Parafüüsid
Parafüüsid on steriilsed hüüfid
Mõntu kihistu
Mõntu kihistu (inglise keeles Mõntu Formation) on ordoviitsiumi ladestu Nabala lademe kihistu.
Kihistut hakkas esimesena eristama Ralf Männil aastal 1987. Kihistu sai nime Mõntu küla järgi. Mõntu kihistu stratotüüp on Ohesaare puurauk, kus kihistiku kivimid esinevad 460.2..462.9 meetril.
Kihistu moodustab ühtlane hall savikas glaukoniiti sisaldav lubjakivi. Kihistu kivimite suur glaukoniidisisaldus ja fosforisisaldus vihjab kihistu tekkeperioodil esinenud intensiivsele apvellingule.
Kaffe
Kaffe (Каффе) on Bulgaaria ansambel.
Netikommentaar
Netikommentaar on kirjutis veebilehel selle väljaandja loodud paigas (veebivormis). Seal on tavaliselt võimalus avaldada kirjutaja nimi või seda asendav nimemärk ja eraldi esile tuua käsiteldav teema.
Kommentaari avaldamise aeg fikseeritakse automaatselt.
Interneti väljaannetes on kommenteerimine osa avalikust suhtlusest ja tähendab kommenteerija arvamuse esitamist avalikkusele. Võimalus esitada oma arvamusi avalikult netikommentaarides tähendab suundumust osalusdemokraatia edendamisele ja kodanikualgatuse soodustamisele.
Netikommentaare võidakse avaldada autorinime all, pseudonüümi all või anonüümselt. Viimasel juhul autorinimi puudub või on asendatud kas varjunime või mingi fraasiga. Juhul, kui kasutaja, kes kirjutab pseudonüümi all, on kommentaari kirjutamisel andnud tema identifitseerimist võimaldavad andmed, on ta veebilehe valdajale teada, kuid ei ole oma nime all teada avalikkusele. Netikommentaari kirjutamisel jääb veebilehele andmeid, mis on abiks kasutaja arvuti ja asukoha kindlakstegemisel (IP-aadress jm). Veebilehe valdaja võib netikommentaari kirjutajalt lisaks sisenemisparoolile nõuda andmeid, mis võimaldavad kasutaja isiku identifitseerimist (kasutaja e-posti aadress, telefoninumber, maksulise teenuse korral pangaülekanne jne).
Ajalugu
Interneti tehnoloogia annab demokraatlikes tingimustes võimaluse avaliku ja kiire mõttevahetuse tekkimiseks varem võimatus ulatuses. Kommentaarikastide tekkimisel veebelehekülgedele loodeti kollektiivse ajutrusti tekkimist, et mõttevahetuses välja selgitada tõde, aidata kaasa avaliku arvamuse väljakujunemisele. Praktikas on netikommentaaride kaudu arenenud mõttevahetustes ilmnenud nii argumentidel põhinevat diskussiooni kui ka juriidilisi kaasusi kaasa toonud ja eetiliselt sobimatuid seisukohavõtte, leimi. Netikommentaaride enamik pärineb anonüümsetelt kirjutajatelt.
Aja jooksul on osa veebilehtede valdajad asunud netikommentaare modereerima ja neile juurdepääsu piirama, mis ühelt poolt aitab kaasa nn hea tava juurdumisele kommenteerimisel ning kaitseb veebilehtede põhiossa kirjutavaid autoreid halvustamise jms eest. Netikommentaaride piiramine ja modereerimine viisil, mis ei ole hea tava ja seaduse järgmise vajadusega piisavalt põhjendatud, võimaldab rääkida otsesest, varjatud või kaudsest tsenseerimisest. Ehkki on avaldatud arvamust, et netikommentaarid võiks sulgeda, sest kommentaarides ei ole paberlehes trükkimiseks vajaliku kvaliteediga materjali, on osa veebilehti ja portaale koostanud ja avaldanud valikuid kommentaaridest, et näidata avaliku arvamuse kujunemist ja arvamustrende. Ka on veebilehtede valdajad ajuti pöördunud avalikkuse poole sooviga, et pakutud teema kohta netikommentaariumis sõna võetaks.
Anonüümsus
Netis arvamusi avaldavate inimeste motiivid võivad paljus erineda, aga netikommentaaride anonüümsuse oluliseks üldiseks põhjuseks on peetud hirmu meedia kui nn neljanda võimu ja ka meedia kaudu arvamusi avaldavate teiste inimeste ees. Kriitik Tiit Hennoste sõnul: “Kui ajakirjanduses kehtis veel uudise täpsus, tasakaal ja objektiivsus, siis ei pidanud korralik inimene selle ees hirmu tundma. Nüüd peab. Sest ajaleht, mille uudised neid ideaale ei järgi, võib sind alati surnuks tampida. Ja lisaks saavad sulle netikommentaatorid kallale. Aga asjal on ka teine külg. Üks olulisi netikommide anonüümsuse seletusi on olnud seesama hirm. Inimesed ei julge avalikult öelda. Veel enam, kui inimesed ei kardaks oma nime all oma seisukohti väljendada, siis poleks suuremat osa kommide probleemist olemaski. Loomulikult, valimatult sõimata ei saaks. Aga oma arvamuse saaks välja öelda küll. Kokkuvõte on lihtne. Hirm on tunne, mis elab silmanähtavalt eesti rahva sees. Ja see pole mingi nõukogude aja pärand. See on loodud siin ja praegu. Ja kokku oleme saanud surnud hirmuringi." Samast tuleb samuti välja, et anonüümsus võimaldab inimestel avaldada infot, mille avaldamine oma nime all võiks neile probleeme tekitada. Seetõttu on anonüümseid netikommentaare nimetatud ka oluliseks ühiskonna läbipaistvuse jaoks.
Väljendatud on ka mõtet, et anonüümsus võimaldab kasutada netikommentaare enda väljaelamiseks, "selmet sõimata reaalselt elukaaslast, lüüa lemmiklooma või visata antipaatse poliitiku aknasse kivi". Seda nähtust on pilanud ka Tujurikkuja, kus 2011. aasta aastalõpusaates oli klipp "Anonüümsed netikommentaatorid".
Vastuolulisus
2013. aastal tõusis Eestis meediatähelepanu alla Tallinna linnaametlike tegevus uudiste jälgimisel ja kommenteerimisel , mis pälvis kriitikat, kui maksumaksja raha raiskamine ning varjatud poliitkampaania. Ivar Tallo kommenteeris seda nõnda: "Ma arvan, et anonüümsetel kommentaaridel ei ole kunagi sellist mõjujõudu, kui isikustatud kommentaaridel, aga kui ülemus julgustab alluvaid suhtlema linnakodanikega ei tohiks halb olla." Mart Raudsaar tõi aga välja, et kui kommenteerimist võib pidada osaks sõnavabadusest, siis aruandekohustus seda enam ei ole.
Välislingid
Interneti kasutamise praktika, veebimeedia
Eetika, seadused, reeglid, kampaaniad
Mõttevahetus ja uurimused
Veebilehtede valdajate kommentaarivalimikke ja pöördumisi
Netikommentaarid teatris
Rakvere vanalinna muinsuskaitseala
pisi|Rakvere vanalinna muinsuskaitseala paiknemine Rakvere vanalinna muinsuskaitseala on Rakvere vanalinna kaitseks moodustatud muinsuskaitseala.
Muinsuskaitseala hõlmab Tallinna, Näituse, Vabriku ja Tiigi tänavat, Vabriku tänava idapoolsete kinnistute piire, Jakobsoni ja Silla tänavat, Pika tänava ida- ja läänepoolsete kinnistute piire, Tõusu tänava lõunapoolsete kinnistute piire kuni Tammikusse viiva teeni ning edasi mööda Tõusu ja Vallikraavi tänavat.
Eesti Kütiväe Teataja
Eesti Kütiväe Teataja oli 1918–1919 ilmunud Eesti Töörahva Kommuuni Nõukogu ajaleht. Ajalehte andis välja Eesti Töörahva Kommuuni Nõukogu.
Ajalehte ilmus kokku 20 numbrit. Esimene number ilmus Jamburgis (Kingissepp), järgmised numbrid Narvas. Ajaleht ilmus 28. novembrist 1918 kuni 14. jaanuarini 1919. Jaanuarist kuni 20. maini 1919 oli Eesti Töörahva Kommuuni Nõukogu häälekandja Tööline.
Maakoodeks
Maakoodeks (vene земельный кодекс) on Venemaa maaseadusandluse normide süstematiseeritud kogu. Maakoodeks oli käibel ka NSV Liidu ajal.
Eesti NSV maakoodeks
Eesti NSV maakoodeksi võttis ENSV Ülemnõukogu vastu 1970. aastal ja see jõustus 1971. aastal.
Aleksander Rostov
Aleksander Rostov (pseudonüüm) on Eesti kunstnik, kultuurirühmituse ZA/UM asutajaliige ja videomängu "Disco Elysium" peakunstnik, kelle julgeid pintslitõmbeid on projekti juures töötanud kaaskunstnik Kaspar Tamsalu nimetanud mängu esteetikat kooshoidvaks elemendiks. Täielikult käsitsi läbi maalitud (vs 3D genereeritud) arvutimängud olid Disco Elysiumi ilmumise ajal pigem haruldus, Rostov on mängus kasutatud ekspressiivset pildikeelt selgitades maininud oma halvakspanu hüperrealismi suhtes, seletades, et kunst peegeldab pigemini peategelase ja maailma vahelist suhet: "Nende [kõrvaltegelaste] kodud on tegelikult mõeldud olema nende portreede laiendusteks. Nii mõneski mõttes on tegu mänguga portreedest -- kirjanik mõtleb välja tegelaste harjumused ja tõekspidamised, häälenäitleja annab seda edasi läbi hääletooni ja sõnarõhkude, kunstnik ja animaatorid saavad aga edasi anda nende nägu ja kehakeelt.". Mängu kunst peegeldab Elyysiumi maailma kestva hävingu mõju (enamik kunagi olnud maailmast on juba hävinud ning protsess on kiirenemas), mis ühel või teisel moel kajastub iga tegelase psühholoogias. Rostov lähtus mängu kunsti luues kaasaegse õlimaali paradigmast.
Ka ZA/UMi blogi aegadel tegeles Rostov maalimise psühholoogia või videomängude vormi analüüsiga tekstivormis, ning teotses "Disco Elysiumi" valmimise ajal TIGSource'i foorumis mängu valmimisprotsessi kroonikuna.
Välislingid
Aleksander Rostovi ArtStation
Emajõe soodid
Suur-Emajõe soodid on jäänukid jõe endisest voolusängist laiemal jõelammil. Nimetati ka vanajõgi või koold, koolas. Enamus neist kandis veel oma nime, mis viitab Suur-Emajõe lammi majandamisele ja kalapüügile jões omal ajal.
Vabalinn Lübeck
Vaba- ja Hansalinn Lübeck (saksa: Freie und Hansestadt Lübeck, taani: Lybæk) oli linnriik aastatel 1226–1937 praeguste Saksamaa Schleswig-Holsteini ja Mecklenburg-Vorpommerni liidumaade aladel.
Lawrence (Massachusetts)
2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli linnas 76 377 inimest, 25 181 leibkonda ja 17 501 perekonda. 42,8% linna elanikest olid valged, 7,6% mustad ja 2,5% aasia päritolu. Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 73,8%. Sissetulek elaniku kohta oli 16 557 dollarit. Tippajal, 1920. aastal elas linnas 94 270 elanikku, järgmised 60 aastat linna elanikkond vähenes. 1980. aastal hakkas linna elanike arv taas kasvama, mis on jätkunud ka 21. sajandil. Väljaränne 1920. aastal oli tingitud nõrgast majanduslikust olukorrast.
Vabalinn Lübeck
Vaba riigilinn ja Hansa Liit
1359. aastal ostis Lübeck Saksi-Lauenburgi hertsogikoja võlgades olevalt Saksi-Bergedorf-Möllni hertsogilt Albrecht V-lt Möllni isandkonna. Linn ja hertsog leppisid – hertsogi venna Erichi nõusolekul – kokku hinnas 9737,50 Lübecki marka. Pooled leppisid kokku ka klauslis, mis lubab hertsogil või tema pärijatel maad tagasi osta, kuid ainult juhul, kui nad ostavad kinnisvara tagasi endale, mitte kolmandale isikule. Lübeck pidas seda omandamist ülioluliseks, kuna Mölln oli Skandinaavia ning Lübecki kaudu Braunschweigi ja Lüneburgi linna vahelises kaubanduses (eriti soolakaubanduses) oluline peatuspaik. Seetõttu mehitas Lübeck Möllni relvastatud valvuritega korra hoidmiseks maanteedel.
Lawrence (Massachusetts)
Esimesed Euroopa asunikud saabusid Lawrence'i linna piirkonda 1640. aastal. Linna tulevase asupaiga ostsid aastal 1845 grupp Bostoni tööstureid, eesotsas rikka kaupmehe ja kongressiliikme Abbott Lawrence'iga, kelle järgi on linn ka nime saanud. Linn inkorporeeriti 1853. aastal. Töösturid, kõige silmapaistvamalt Lawrence, rajasid tekstiilitehase rikkalike veeallikate lähedale. Töötingimused selles tekstiilitehases olid ebaturvalised ning 1860. aastal varises tehas kokku. Õnnetuses hukkus 88 töölist.
Vabalinn Lübeck
Vaba riigilinn ja Hansa Liit
1370. aastal omandas Lübeck – laenu tagatisena – Bergedorfi isandkonna, Vierlande, pool Sachsenwaldi (Saksi mets) ja Geesthacht hertsog Erich III-lt, kes oli vahepeal oma surnud venna Albrecht V asemele tulnud. See omandamine hõlmas suurt osa Hamburgi ja Lübecki vahelisest kaubateest, pakkudes seega linnade vahel ohutut kaubateed. Erich III säilitas nende maade eluaegse rentimise.
Lübeck ja Erich III sätestasid lisaks, et kui Erich sureb, on Lübeckil õigus panditud territooriumid enda valdusse võtta, kuni tema järeltulijad saavad võla tagasi maksta ja samal ajal Möllni tagasi osta. Selleks ajaks arvutati selleks summaks 26 000 Lübecki marka, mis oli tol ajal tohutu rahasumma.
Lawrence (Massachusetts)
19. sajandi keskel saabus Euroopast Lawrence'isse palju tööotsijaid. Tol ajal kutsuti linna immigrantide linnaks ja Lawrence'is oligi kõige rohkem sisserändajaid elaniku kohta maailmas.
pisi|Ayer Mill
1912. aastal võeti kasutusele üks suuremaid tööturumeetmeid Ameerika ajaloos – niinimetatud "Leib ja roosid" –, mille käigus tekstiilitehase omanikud suurendasid kangastelgedel töötamise kiirust ning hiljem alandasid tuhande nais- ja lapstöölise töötasu. Massachusettsi rahvuskaart, era- ja linnapolitsei tõrjusid 23 000 streikijat kaks kuud, streikide tulemuseks olid arvukad surmad ja massiarreteerimised. Pärast seda, kui politsei ründas gruppi naisi ja lapsi, andsid tehase omanikud pärast pealesurutud avalikku protesti alla. Streikivad töötajad võitsid suurema töötasu ka tuhandetele töötajatele Uus-Inglismaa tehastes.
Vabalinn Lübeck
Vaba riigilinn ja Hansa Liit
1401. aastal suri Erich III järglasteta ja tema järglaseks sai nõbu, Saksi-Ratzeburg-Lauenburgi hertsog Erich IV. Samal aastal vallutas Erich IV oma poegade Erichi (hiljem valitsejana Erich V) ja Johanni (hiljem Johann IV) toel panditud maad ilma kokkulepitud tagasimakset tegemata ja enne kui Lübeck sai need enda valdusse võtta. Lübeck nõustus.
Laeva vald (Kursi kihelkond)
Vald asutati 1874. aastal, kui Äksi kihelkonnas asunud Kärevere-Laeva vald (saksa keeles Kerrafer mit Laiwa) kaheks eraldi vallaks - Kärevere ja Laeva vallaks - jagunes.
Vabalinn Lübeck
Vaba riigilinn ja Hansa Liit
1420. aastal ründas Erich V Brandenburgi kuurvürsti Friedrich I ning Lübeck sai Hamburgi sõjaliitlaseks Brandenburgi toetuseks. Mõlema linna armeed avasid teise rinde ning vallutasid nädalatega Bergedorfi, Riepenburgi lossi ja Esslingeni jõetollijaama (tänapäeval Zollenspiekeri parvlaev). See sundis Erich V nõustuma 23. augustil 1420 Perlebergi rahuga, mis nägi ette, et kõik panditud territooriumid, mille Erich IV, Erich V ja Johann IV 1401. aastal vägivaldselt vallutasid, loovutati pöördumatult Hamburgi ja Lübecki linnale. Linnad muutsid omandatud alad kondomiiniumiks, mida valitsesid nelja-aastase tähtajaga foogtid. Foogtid pidid tulema vaheldumisi kummastki linnast.
Hansa Liit pidas Lübecki juhtimisel vahelduva eduga mitu sõda Taani vastu. Kui Lübeck ja Hansa Liit võitsid 1435. ja 1512. aastal, siis Lübeck kaotas, kui osales Krahvivaenuses, kodusõjas, mis möllas Taanis aastatel 1534–1536. Lübeck ühines ka Schmalkaldeni liiduga. Pärast kaotust Krahvivaenuses kahanes Lübecki võim aeglaselt. Lübeck jäi Kolmekümneaastases sõjas neutraalseks, kuid laastava sõja ja Euroopa kaubanduse uue transatlantilise orientatsiooniga kaotas Hansa Liit ja seega ka Lübeck tähtsuse. Pärast Hansa Liidu de facto laialisaatmist 1669. aastal jäi Lübeck oluliseks kaubalinnaks Läänemere ääres.
Täielik suveräänsus 1806. aastal
Lübeck jäi vabaks riigilinnaks ka pärast Saksamaa mediatisatsiooni 1803. aastal ja sai suveräänseks riigiks Saksa-Rooma riigi lagunemisel 1806. aastal. Neljanda koalitsiooni sõja ajal Napoleoni vastu okupeerisid Bernadotte'i juhitud väed pärast lahingut Blücheri vastu neutraalse Lübecki 6. novembril 1806.
Esimene annekteerimine
Kontinentaalblokaadi all kannatas kaubandus ja aastatel 1811–1813 oli Lübeck ametlikult Prantsuse esimesse keisririiki annekteeritud.
Suveräänse riigi taastamine 1813. aastal
Lübeck sai oma 1811. aasta eelse staatuse 1813. aastal tagasi. 1815. aasta Viini kongress kinnitas uuesti Lübecki iseseisvuse ja sellest sai üks 39-st Saksa Liidu suveräänsest riigist. Lübeck ühines 1867. aastal Põhja-Saksa Liiduga. Järgmisel aastal müüs Lübeck oma osa Bergedorfi kondomiiniumist Vaba- ja Hansalinn Hamburgile, mis oli ka suveräänne riik Põhja-Saksa Liidus. 1871. aastal sai Lübeckist autonoomne osariik vastloodud Saksa keisririigis. Selle staatus nõrgenes Weimari vabariigi ajal, kui vabariik jõustas oma õiguse määrata kindlaks osariigi ja riigi makse. 1933. aastal korrastati Gleichschaltungi käigus Lübecki senat (linnavalitsus) ja Bürgerschaft (parlament), et luua natside enamus. 1935. aastaks oli Lübecki omariiklus, nagu ka kõigi Saksa maade oma, täielikult hääbunud, ilma et seda oleks ametlikult peatatud.
Teine ja viimane annekteerimine
1937. aastal võeti vastu Suur-Hamburgi seadus, millega lähedalasuvat hansalinna Hamburgi laiendati linnadega, mis varem kuulusid Preisimaa Schleswig-Holsteini provintsi. Preisimaale nende kaotuste hüvitamiseks (ja osaliselt seetõttu, et Adolf Hitleril oli Lübecki vastu isiklik vastumeelsus pärast seda, kui see keeldus lubamast tal seal 1932. aastal kampaaniat korraldada) lõppes Lübecki 711 aasta pikkune riiklus ja peaaegu kogu selle territoorium liidendati Schleswig-Holsteini.
Teise maailmasõja lõpupäevil okupeeris Lübeck iBriti armee. Punaarmee okupeeris hiljem Liitlasriikide kokkuleppel kogu linnast ida poole jääva territooriumi. Preisimaa kui osariik kaotati pärast sõda okupeerivate liitlasvägede poolt. Erinevalt Hamburgist ja Bremenist ei taastatud aga Lübecki riiklust. Selle asemel liidendati linn uude Schleswig-Holsteini liidumaasse. Lübecki asend Saksamaa sisepiiril, mis lõikas linna suurest osast selle tagamaast ära, oli selle arengu võtmetegur. 1956. aastal jättis Lääne-Saksamaa Föderaalne konstitutsioonikohus nn Lübecki otsusega jõusse liiduvalitsuse otsuse lükata tagasi katse Lübecki riikluse taastamiseks referendumiga.
Laeva vald (Kursi kihelkond)
Vallas on sündinud Linda Tubin, Juhan Saar ja Rudolf Alari.
1939. aasta valdade reformiga läks kogu valla maa-ala uue Laeva valla koosseisu.
Lawrence (Massachusetts)
Lawrence oli suur villatöötlemiskeskus, kuni selle tööstusharu olulisus 1950. aastatel vähenes.
Lawrence'is on niiske mandriline kliima. Juulis on temperatuur kuni +28 °C, jaanuaris kuni –8 °C. Madalaimaks temperatuuriks on mõõdetud 1943. aastal −32 °C. Kõrgeim temperatuur registreeriti 1926. aastal, kui oli 39 °C. Sademeid on keskmiselt 1119 mm aastas. Kõige sademeterohked kuud on detsember ja märts (mõlemal kuul keskmiselt 125 mm). Kõige kuivem kuu on august (92 mm).
1872. aastal avati Lawrence'is avalik raamatukogu. Lawrence'is ilmub 1890. aastal tegevust alustanud ajaleht Eagle-Tribune, mis on üks peamisi ajalehti Merrimacki oru piirkonnas.
Lawrence'is on sündinud helilooja ja dirigent Leonard Bernstein ning luuletaja Robert Frost. Seal alustas tegevust ansambel Godsmack. Sellest linnast on pärit ka sarimõrvar John Joubert.
Mikrosihtimine
Mikrosihtimine on tänapäevane turundusmeetod, mis hõlmab otseturunduseks kasutatavaid andmekaevetehnikaid (sealhulgas turu segmentimist ehk klasteranalüüsi). Mikrosihtimise eesmärk on oma kliendi võimalikult hea tundmine ja tema ootustele vastamine.
Mikrosihtimine on levinud ka poliitkampaaniate ajal (näiteks kasutavad seda Ameerika Ühendriikides nii Vabariiklik Partei kui ka Demokraatlik Partei), et jälgida üksikuid valijaid ning teha kindlaks võimalikke toetajaid.
Mõiste mõtles välja poliitiline konsultant Alexander P. Gage aastal 2002.
Ülevaade
Poliitikas kasutatakse mikrosihtimiseks ja valijatega suhtlemiseks erinevaid suhtlusviise: sealhulgas otsepostitust, telefonikõnesid, külastusi, televisiooni, raadiot, internetireklaami, e-posti ja tekstsõnumeid. Turundajad loovad sel viisil edastamiseks selliseid sõnumeid, mis toetavaid rahaliste vahendite kogumist, kampaaniaüritusi ja vabatahtlikku tööd. Lõppkokkuvõttes peaksid need sõnumid valijad valimispäeval hääletuskastide juurde tooma. Mikrosihtimine kui taktika toetub kohandatud sõnumi edastamisel valijaskonna teatud allrühmale, põhinedes seejuures vastava allrühma kohta käival unikaalsel teabel.
Mikrosihtimine rakendab otseturundajate kasutatavat praktikat, kuid muudetud kujul. Selline mastaapne tegevus ei oleks võimalik ilma suurte ja keerukate andmebaaside, mis sisaldavad võimalikult paljude klientide (valijate) andmeid, väljatöötamiseta. Need andmebaasid jälgivad klientide või valijate harjumusi samamoodi nagu finantsteenuseid pakkuvad ettevõtted jälgivad tarbijate kulutamisharjumusi.
Kasutus poliitikas
Ameerika Ühendriikide parteid kasutavad kampaaniateks mitmeid selliseid andmebaase (sealhulgas sõltumatuid andmebaase). Valimistel kasutatavad andmebaasid sisaldavad konkreetse valija kohta nii spetsiifilisi andmeid (parteiline kuuluvus, valimistel osalemise sagedus, annetused, vabatahtlik töö jne) kui ka kommertsettevõtetest andmemaaklerite kaudu ostetud andmeid muude tegevuste ja harjumuste kohta. Need andmed on eriti kasulikud koos geoinfosüsteemiga kasutades – nii saab kaardistada asukohal põhinevaid trende koos kümnete või sadade muutujatega. Tänu geograafilisele kujutamisele on see täiuslik vabatahtlikele potentsiaalsete valijate külastamiseks (võimalikult lühikesi marsruute mööda).
Kogutud andmeid seejärel "kaevandatakse", et määrata kindlaks iga valija jaoks olulised küsimused – et teha kindlaks see, millise erakonna poole valija kaldub. Lisaks poliitikaga seotud andmetele mängivad siin olulist rolli ka tarbijaeelistused. Kõrgtasemel modelleerimist kasutades üksikud valijad seejärel rühmitatakse, saades nii konkreetsetel eelistustel põhinevad rühmad. Pärast seda on võimalik rühmadele just nende jaoks kohandatud sõnumeid edastada. Kui varem oli erakondadel üks üldine telereklaam, mida edastati kõigis kanalites, siis tänapäeval võib ühest sõnumist olla kasutusel kümneid eri versioone. Kõigil neil versioonidel on ainulaadne kohandatud sõnum, mis on mõeldud konkreetsele väiksemale demograafilisele osale valijaskonnast. Sama kehtib raadioreklaamide, otsepostituse, e-posti, poliitikute ettevalmistatud kõnede ja rahaliste vahendite kogumise ürituste kohta.
Kuigi on teada, et mõningaid mikrosihtimise taktikaid on California osariigis kasutatud alates aastast 1992, hakati seda Ameerika Ühendriikides riiklikul tasandil kasutama alles 2004. aasta presidendivalimistel. Sel viisil jõuti George W. Bushi uuesti ametisse valimise kampaaniaga paljude inimesteni, kelleni kampaania muul viisil ei jõudnud – jõudes näiteks Iowa osariigis 92 protsendini Bushi poolt hääletanud isikutest (2000. aasta kampaania ajal oli see näitaja 50%). Kui Vabariiklik Partei kasutas mikrosihtimist seega edukalt juba 2004. aastal, hakkas konkureeriv Demokraatlik Partei seda laialdasemalt kasutama 2006. aasta valimistel.
Mikrosihtimise mõiste saavutas uue populaarsuse 2016. aasta Ameerika Ühendriikide presidendivalimistel, kus mängis olulist rolli konsultatsiooniettevõte Cambridge Analytica, mis esmalt toetas Ted Cruzi ja seejärel Donald Trumpi. 2018. aastal tegevuse lõpetanud Cambridge Analytica kasutas seejuures Facebooki kasutajate andmeid, püüdes nende põhjal luua maksimaalselt täpsed valijaprofiilid, et neile mõjuvaid sõnumeid selle alusel mugandada. Väidetavalt omas ettevõte pea 200 miljoni kasutaja käitumisandmeid ja neist igaühe kohta oli andmebaasis 3000–5000 näitajat, mida profileerimisel aluseks võtta. Andmeid kasutati seejuures inimeste teadmata ja selleks luba küsimata. Samas kasutasid ettevõtte teenuseid ka vastaskandidaadid ja ettevõtte juhtide väiteid Cambridge Analytica mõju kohta ei ole tõestatud.
Kasutus kaubanduses
Kliendi kohta kogutud andmete analüüsimise teel üritatakse luua „sihtija“ huvidest lähtuvaid tingimusi arvestav profiil, mille põhjal ennustada kliendi käitumist vastavas sektoris. Kuigi turunduses on andmeid kogutud ja klientide käitumise ennustamiseks kasutatud pikka aega, on elektrooniline maailm muutnud võimalikuks nende suuremahulise kogumise ning hõlpsa töötlemise. Seetõttu on mikrosihtimine tänapäeval laialdaselt levinud. Üks kommertsmaailma edukamaid avalikke mikrosihtimise kasutajaid on Amazon.
Mikrosihtimise muudab veelgi lihtsamaks inimese digitaalne jalajälg, mis temast elektroonilises keskkonnas kõikjale maha jääb. Muuhulgas saadakse mikrosihtimiseks kasutatavaid andmeid brauseri küpsistest, kliendikaardi kasutamisest poes, tegevustest sotsiaalmeedias või Google Mapsi kaardi kasutamisest.
Kuremaa vald (Palamuse kihelkond)
Kuremaa vald (saksa keeles Gemeinde Jensel) oli vald Palamuse kihelkonnas Tartumaal. Vallamaja asus Palamusel. pisi|350px|[[Eesti haldusjaotus 1925. aastal]] Vallas sündisid Harri Moora, Elfriede Ridala, Otto Tallinn.
1939. aasta valdade reformiga läks valla maa-ala uue Kuremaa valla koosseisu, välja arvatud Võikvere asundus, mis läks Jõgeva valda, ja Ronivere küla, mis läks Voore valda.
Pompidou keskus
Pompidou keskus, täpsemalt Georges Pompidou keskus, on kultuurikeskus Pariisi neljandas ringkonnas. Selle high-tech ' i arhitektuuri näitena hilismodernistlikus stiilis hoone projekteerisid arhitektid Richard Rogers, Su Rogers, Renzo Piano ja Gianfranco Franchini. Hoone konstruktsiooniprojekt valmis insenerifirmas Arup (autor Edmund Happold).
Selles keskuses asub avalik raamatukogu Bibliothèque publique d'information, Euroopa suurim moodsa kunsti muuseum Musée National d'Art Moderne ja IRCAM (Akustika ja Muusika Uurimise ja Koordineerimise Instituut).
Käibelolevate valuutade loend
ÜRO riikides, ÜRO vaatlejariikides, tunnustamata riikides ja sõltuvatel territooriumitel on seadusliku maksevahendina tunnustatud 180 valuutat. Kui välja arvata fikseeritud vahetuskursiga valuutad, jääb alles vaid 130 valuutat (mis on iseseisvad või seotud mõne valuutakorviga). Sõltuvad territooriumid ning tunnustamata riigid on välja toodud vaid, kui nende valuuta emamaa omast erineb.
Pompidou keskus
Asukoha tõttu on keskus tuntud ka kui Beaubourg. See on nime saanud Georges Pompidou järgi, kes oli aastatel 1969–1974 Prantsusmaa president ja lasi selle hoone ehitada. President Valéry Giscard d'Estaing avas hoone ametlikult 31. jaanuaril 1977. oli Pompidou keskusest külastanud üle 180 miljoni külastaja.
Janno Bergmann
Janno Bergmann (kunstnikunimega (Jan) Berg, sündinud 31. augustil 1975 Pärnus) on eesti kunstnik.
Janno Bergmann alustas kunstiõpinguid 1994. aastal Pärnu Sütevaka Humanitaargümnaasiumi kunstiosakonnas, kus ta õppis kuni selle sulgemiseni 1998. aastal. Seejärel jätkas ta kuni 2000. aastani kunstiõpinguid Academia Non Gratas ja 2002. aastal Eesti Kunstiakadeemia Pärnu kolledžis Academia Gratas.Ta on ka tegevuskunstrühmituse Non Grata asutajaliige, võttes selle tegevusest osa aastatel 1998–2002.
Pompidou keskus
pisi| [[Pablo Picasso teosed keskuses]]
Käibelolevate valuutade loend
Kriteeriumid
Valuuta on raha, mis toimib maksevahendina. Füüsiliselt on valuuta kas paberist, puuvillast, polümeerist vms rahatähed ning metallist mündid. Tavaliselt on raha trükkimise monopol riigil, mõnel juhul on mitme riigi peale üks monopol. Selles loendis on käibelolevatena välja toodud vaid valuutad, mis on igapäevamajanduses kasutatavad seaduslikud maksevahendid. Kaasa on arvatud murdühikud, millel füüsilist vormi pole, kuid mida riigid tunnustavad (nt Ameerika Ühendriikide mill, Egiptuse millim ja Jaapani rin). Loendisse pole lisatud mitteriiklikke valuutasid (nt Malta ordu), erakviitungeid, era-, virtuaal- ja alternatiivvaluutasid.
Janno Bergmann
Janno Bergmann on tegutsenud kunstnikuna alates 1996. aastast. Kunstnikuna on ta kasutanud erinevaid meediumeid. Ta on korraldanud ise kunstiüritusi ja osalenud ka rahvusvahelistel kunstifestivalidel. Tema näitusi on olnud Eestis, Leedus, Venemaal, Rootsis, Saksamaal ja Austraalias. Sooloprojektides käsitleb ta kunsti, kultuuri ja kommunikatsiooni, reinterpreteerides kaasaegset kunstiajalugu.
Alates 2017. aastast juhatab Janno Bergmann Vaskjala Loomeresidentuuri.
Käibelolevate valuutade loend
Käibelolevate valuutade loend riigi või territooriumi kaupa
Kollane taust tähendab, et valuuta vahetuskurss on mõne teise valuutaga seotud (lisa).
Krassimir Avramov
Krassimir Ivanov Avramov (bulgaaria keeles Красимир Иванов Аврамов; sündinud 5. novembril 1972 Slivenis) on Bulgaaria laulja.
2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Bulgaariat lauluga "Illusion".
Starnberg
Starnberg on linn Saksamaa lääneosas Baieri liidumaal Ülem-Baieri ringkonnas, Starnbergi kreisi keskus. Asub 25 km Münchenist edelas Starnbergi järve põhjakaldal.
1226. aastal on Starnbergi kirjalikult esmamainitud nimega Aheim am Würmsee.
Starnbergis on sündinud Adrian Sutil. Seal on elanud Gustav Meyrink ja Jürgen Habermas.
2007. aastal oli Starnberg elaniku kohta aasta keskmise sissetuleku poolest (26 120 eurot) Saksamaa rikkaim linn.
Uueveski (Viljandi)
Uueveski on Viljandi linnaosa.
Linnaosas asub Viljandi Kesklinna Kool.
Tänavad
Lina
Jeeriko Pasaune
alt=Jeeriko Pasaune 1930 esikaas|pisi|214x214px|Jeeriko Pasaune 1930 esikaas "Jeeriko Pasaune : krifatsiuchide, öötööliste ja teiste siidiwendade lendleht" oli huumoriajaleht, mis ilmus 12. juunil 1930 Võrus.
Ajaleht trükiti Võru trükikojas Täht. Ajalehte ilmus vaid 1 number, selle eesmärgiks oli reklaamida algavat jalgpallivõistlust, kus kokku läksid ajakirjanikud ja kultuuritempli Kannel "veiderdajad". Ajalehte jagati tasuta.
Florence'i maakond (Wisconsin)
pisi|Asend Wisconsini osariigis pisi|Florence'i maakonna kohtumaja Florence'i maakond (Florence County) on maakond USA-s Wisconsini osariigis. Geograafilised koordinaadid on 45°85' N, 88°40' W.
Maakonna halduskeskus on Florence.
Maakonna pindala on 1288 km², millest 24 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 4423. Aastal 2000 oli elanike arv 5088.
Ajalugu
Florence'i maakond moodustati 1882. aastal Marinette'i ja Oconto maakonna osadest.
Iisaku vald (Iisaku kihelkond)
Iisaku vald (saksa keeles Gemeinde Isaak) oli vald Iisaku kihelkonnas Virumaal aastail 1870–1939. Vallamaja asus Iisakul.
Vallas sündisid Helend Peep ja Meinhard Niinepuu.
1939. aasta valdade reformiga arvati kogu valla maa-ala Tärivere valda (nimetati 1940 Iisaku vallaks).
Anne Rebane
Anne Rebane (aastani 1965 Anne Vaarmaa; 26. aprill 1939 Tallinn – 21. oktoober 2004 Tallinn) oli eesti keemik.
Elulugu
Anne Rebane oli teenistuja tütar.
Koskmudel
Koskmudel (ka jada-, kaskaad- ja klassikaline mudel inglise keeles waterfall model) on üks enimteatud ja vanimaid tarkvaraarenduse meetodeid, mis on oma nimetuse saanud järjestikuse veekoskede analoogiast – vesi langeb ühelt astmelt järgmisse ega pöördu tagasi. Töös liigutakse samuti samm-sammult madalamale astmele ning kõik etapid peavad olema täielikult lõpetatud enne järgmise etapi alustamist.
Anne Rebane
Elulugu
Lõpetas 1957. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1962. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi (TPI) keemia-mäeteaduskonna keemilise tehnoloogia erialal. Oli aastatel 1962–1966 Maardu Keemiakombinaadi kesklabori insener, 1966–1979 TPI mineraalväetiste ja -söötade probleemlabori insener-uurija, 1979–1991 Eesti NSV Ehitusmaterjalide Tööstuse Ministeeriumi Erikonstrueerimisbüroo standardite ja normatiivide osakonna juhtkonstruktor, tehnoloogiaosakonna sektorijuhataja ja juhttehnoloog, 1991–1999 Majandusministeeriumi majandusregulatsiooni osakonna juhataja asetäitja ja regionaalpoliitika talituse peaspetsialist.
Islami kuldajastu
Islami kuldajastuks nimetatakse ajavahemikku umbkaudu 750. aastast kuni 1258. aastani pKr, mil islamimaailma filosoofid, teadlased ja insenerid andsid tohutu panuse teaduse, tehnika ja muude vaimutegevuse alade arengusse niihästi vanu traditsioone säilitades kui ka oma leiutisi ja uuendusi lisades.
Anne Rebane
Teadustöö
Uurimisvaldkond: looduslike fosfaatide, eelkõige Eesti fosforiitide koostis ja omadused, keemiline töötlemine ja saaduste iseloomustamine. 12 teadustrükist, 1 autoritunnistus.
Koskmudel
Kose mudeli puhul keskendutakse projekti käigus tehtavate tööde kirjeldustele. Pannakse kirja tööd, mis tuleb tulemuse saavutamiseks teha ning määratakse nende järjestus, tähtajad, vajalikud ressursid ja tegijad.
Koskmudeli ajalugu
300px|pisi|Koskmudel Koskmudelit kirjeldas esmakordselt Winston W. Royce 1970. aastal. Koskmudel on järjestikune mudel, mida kasutatakse erineva tarkvara loomiseks, kus projekt kulgeb pidevalt allapoole ega pöördu tagasi samamoodi nagu koskede puhul. Niisiis tähendab kose mudel, et järgmise etapi juurde peaks liikuma alles siis, kui eelmine etapp on lõpule viidud, kuigi mõne mudeli puhul võivad mõningad variatsioonid ja muutused olla.