cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Michael Jordan
Isiklikku
1989. aastal abiellus Michael Jordan Juanita Vanoyga. Nad said kaks poega ja tütre. 2006. aastal lahutasid nad abielu. 2013. aastal abiellus Jordan supermodell Yvette Prietoga ja 2014. aastal said nad kaksikud tütred. 2019. aastal sai Michael Jordan vanaisaks, kui ta tütrel esimesest abielust sündis poeg. Lapselapse isa on elukutseline korvpallur Rakeem Christmas.
Harald Raudsepp
Harald Raudsepp (15. november 1903 Puiatu – 3. aprill 1995 New York) oli Eesti ajakirjanik.
Miinilaev
Miinilaev on üldistav ja harva kasutatav sõjalaeva liigi nimetus.
Bernhard Holberg
Bernhard Holberg (18. september 1903 Ole, Emmaste vald – 7. veebruar 2008 Toronto) oli eesti pikaealine, kes suri 104-aastaselt Kanadas.
Enne Teist maailmasõda töötas Holberg autojuhina ja oli Hiiumaa ainuke taksojuht.
Miinilaev
Vanas keelepruugis võidakse miinilaevaks kutsuda lisaks järgmisi sõjalaevu:
Rhein-Erft-Kreis
Rhein-Erft-Kreis on haldusüksus Saksamaa Nordrhein-Westfaleni liidumaa lääneosas.
Ajalugu
thumb|left|Aachener Tor
Kreis oma praegustes piirides loodi 1975. aastal, kui ühendati endised Bergheimi ja Kölni kreis. 1. novembrist 2003 kannab kreis nime Rhein-Erft-Kreis.
Geograafia
thumb|250px|left|Linnad ja vallad Rhein-Erft-Kreisis
Kreisi peamine jõgi on Erft, mis voolab läbi Eifeli eelmägede, Reini jõest vasakul. Kreisis asub Bleibtreusee järv.
Horosuu
Horosuu on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda.
Stoke City FC
Stoke City Football Club on Inglismaa jalgpalliklubi, mis tegutseb Stoke-on-Trentis. Klubi mängib Inglismaa tugevuselt teises liigas Championship.
Klubi loodi 1863. aastal nimega Stoke Ramblers. Praeguse nime sai klubi 1925. aastal, mil Stoke-on-Trent sai linnaõigused. Klubi oli 1888. aastal üks Football League'i asutajaliikmeid.
Hooajal 2010-11 jõudis Stoke City FA karika finaali, kus kaotati Manchester Cityle tulemusega 0:1. Kuna Manchesteri meeskond oli juba saanud õiguse osaleda UEFA Meistrite Liiga hooajal 2011-12, jäi õigus osaleda Euroopa Liiga hooajal 2011–2012 Stoke Cityle. Stoke City jõudis Euroopa Liigas 1/32-finaali, kus kaotati kahe mängu kokkuvõttes Hispaania klubile Valencia tulemusega 0:2.
Klubi kodustaadion on alates 1997. aastast bet365 Stadium, mis mahutab 27 902 pealtvaatajat. Enne seda oli klubi kodustaadion alates 1878. aastast Victoria Ground.
Praegune meeskond
''Seisuga 8. august 2019''
Inglismaa
Football League Second Division / Football League Championship FA Karikas League Cup
Peatreenerid
...
Statistika
''Seisuga 13. august 2017''
Kodersdorf
Kodersdorf on vald Saksamaal Saksimaa liidumaal Görlitzi kreisis.
Kuni 2008. aastani kuulus vald Alam-Sileesia Oberlausitzi kreisi.
Vallaosad
Torga, Kodersdorf-Bahnhof, Särichen (sorbi Zdźarki), Wiesa, Nieder-Rengersdorf ja Ober-Rengersdorf.
Neeru aplaasia
Neeru aplaasia on loomade (sealhulgas inimese) neerude arenguhäire, mille korral üks neer või mõlemad neerud ei ole välja arenenud, kuigi neeru embrüonaalne alge on olemas.
Veterinaaria
Ühepoolset neeru aplaasia esineb sagedamini sigadel, koertel ja lehmadel. Harvem esineb seda teistel loomadel.
Single Ladies (Put a Ring on It)
"Single Ladies (Put a Ring on It)" on Ameerika R&B laulja Beyoncé Knowles'i teine singel albumilt I Am... Sasha Fierce. Loo on kirjutanud Knowles, Christopher Stewart, Terius Nash ja Kuk Harrell.
Yūji Ide
pisi|Yūji Ide Yūji Ide (井出 有治 Ide Yūji; sündinud 21. jaanuaril 1975) on jaapani mootorisportlane, endine Vormel 1 piloot.
2006. aasta Vormel 1 hooajal pidi ta sõitma Super Aguri meeskonna eest, kuid mais tema sõidulitsents tühistati liiga ohtliku sõidu pärast hooaja alguses.
Judenburgi vapp
Linn sai vapi alates 1. juunist 1959 Steiermargi liidumaa valitsuse otsusega 9. veebruarist 1959.
Vapi kirjeldus on järgmine: "Punasel kilbil paremale pööratud valge, juudikübaraga kaetud juudipea."
Aasa (eesnimi)
Aasa on eesti naisenimi. Skandinaavias esineb see variandina nimest Åsa.
Kõige sagedasem oli eesnimi Aasa vanuserühmas 75–79, kus seda esines 10 000 elaniku kohta 4,58, ning Hiiu maakonnas, kus seda esines 10 000 elaniku kohta 5,29. Nime kandjate keskmine vanus oli 69 aastat (mediaanvanus oli 72).
Häärmäni
Häärmäni on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda.
2017 liideti Häärmäniga Rebäse küla.
Ohvitseridekogu
Ohvitseridekogu on väeosa vm sõjalise rühmituse ohvitsere ühendav organisatsioon. Kogus muu hulgas arendatakse ohvitseride seltskondlikku ja sõjalist kasvatust. Kogu moodustatakse siis, kui väeosas on vähemalt 10 ohvitseri.
Eesti ohvitseridekogud
Enne Teist maailmasõda korraldas Eestis ohvitseridekogude tegevust Ohvitseride Keskkogu.
Tänapäeval on oma ohvitserikogud Kaitseliidus ja Eesti piirivalves.
Hürsi
Hürsi on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda.
Aasa-verikireslane
Aasa-verikireslane (Zygaena lonicerae) on kireslaste sugukonda verikireslase perekonda kuuluv liblikas.
Nomenklatuur
Liiki kirjeldas esimesena T. G. von Scheven 1777. aastal.
Iraagi lipp
Iraagi lipp on Iraagi ametlik lipp.
Aasa-verikireslane
Sarnased liigid
Aasa-verikireslase valmikul on eestiival viis punast laiku; see eristab teda suur-verikireslasest, kellel on kuus laiku.
Väike-verikireslasel on samuti viis laiku, kuid eestiib on lühem kui 13–14 mm.
Sarnase välimusega on ka Zygaena trifolii.
Iraagi lipp
Riigi- ja rahvuslipp
Praegune Iraagi riigi- ja rahvuslipp võeti kasutusele 2008. aasta jaanuaris ajutise kompromissvariandina. Varasem, 28. juunil 2004 kasutusele võetud lipp oli panaraabia värvides puna-valge-must horisontaalsete väljadega trikoloor, mille valgele väljale oli paigutatud kolm rohelist viisnurkset tähte. Tähtede vahel oli araabiakeelne tekst allah akbar ehk "jumal on suur". Jaanuaris 2008 eemaldati viisnurgad.
Aasa-verikireslane
Levila
Aasa-verikireslase levila hõlmab suurema osa Euroopast Kesk-Hispaaniast ja Türgist lõunas kuni Fennoskandiani põhjas. Briti saarel on ta levinud kõikjal, Belgias Brabanti provintsis ja lõunapoolsetes provintsides. Idas ulatub levila Lääne-Hiinasse.
Eestis on aasa-verikireslane levinud kõikjal.
Elupaik
Aasa-verikireslane eelistab kuivasid ja poolniiskeid elupaiku. Ta elab rannikutel, niitudel, puisniitudel ja loopealsetel. Alpiniitudel kohtab teda kuni 2 km kõrguseni.
pisi|Aasa-verikireslane pisi|Aasa-verikireslane
Valmik
Aasa-verekireslase tiibade siruulatus on 30–46 mm. Eestiiva pikkus on emastel 16–19 mm, isastel pisut vähem. Eestiiva põhivärv on must ja see läigib rohekalt või sinakasroheliselt. Mustal põhjal on 5 tumepunast täppi, kusjuures kolmas on neljandast väiksem.
Liblika pea ja keha on mustad ja mõõdukalt kuni tugevalt karvased. Tundlad on pikad, saledad, otsast peenemad ja hoiavad teineteisega kokku.
Iraagi lipp
Iraagi ajaloolised lipud
Aastatel 1922–1924 oli Iraagi lipuks horisontaalväljadega, must-valge-roheline kangas, mille vardapoolses osas oli punane hašmiidide kolmnurk. Lipp, mis oli peaaegu täpne Jordaania lipu koopia (puudus vaid punasel kolmnurgal olev seitsmeharuline täht) võeti kasutusele 23. augustil 1921 ning selle proportsioonid olid 1:2.
1924. aastal muudeti lippu, vardapoolses osas oleval punasel kolmnurgal lõigati tipp ning sellele lisati kaks seitsmeharulist valget tähte üksteise alla. 1958. aastal kukutati kuningas ja kuulutati välja vabariik. Uueks lipuks võeti must-valge-roheline vertikaalsete väljadega lipp, mille keskel oli suur kaheksaharuline täht, mis on Babüloonia päikesejumala sümbol. Tähe harud olid punased ja selle keskel olev kollane sõõr oli eraldatud valge äärisega.
Aasa-verikireslane
Valmik
Emane näeb välja nagu isane, ainult tema eestiiva ots on ümardunud ja tema keha on vähem karvane.
Aasa-verikireslase välimuse geograafiline varieeruvus on suur. Alpides on isendid palju suuremad, Lõuna-Euroopas mustemad.
Iraagi lipp
Iraagi ajaloolised lipud
Aastatel 1963–2004 kasutusel olnud lipp (kasutusele võetud 31. juulil 1963) sarnanes praeguse lipuga, sellel olid islami värvideks peetud ja araabia maade lippudel laialdaselt kasutatavad punane üleval ja must riba all, keskel valgel taustal kolm rohelist viisnurgaks nimetatavat tähekest. 13. jaanuaril 1991, Kuveidi vallutamise ajal lisas Saddam Hussein valgele osale sõnad allah akbar ehk "jumal on suur", mis on ka praegusel lipul veidi muudetud kujul.
Pärast seda, kui 2003. aastal Ameerika Ühendriigid koos liitlastega Iraagi vallutasid, mõeldi välja ka uus lipp. See erines täiesti varasematest panaraabia traditsioone järginud lippudest. Uue lipu valge põhi sümboliseeris rahu ja kaks sinist triipu Tigrise ja Eufrati jõgesid ning nende vahel olev kollane triip kurdi vähemust. Poolkuu viitas islamile. Lipp oli kasutusel väga lühikest aega 26. aprillist kuni 28. juunini 2004. Iraaklased ei kiitnud lippu heaks ning kasutusele võeti uuesti endine lipp veidi muudetud kujul.
Aasa-verikireslane
Valmik
Linnud väldivad aasa-verikireslast toiduks tarvitamast, sest ta on halva maitsega ja sisaldab nagu teisedki kireslased sinihapet.
Emased munevad juulis kahvatukollased munad toidutaimele, aga erinevalt teistest liblikatest võivad muneda ka toidutaime kõrval kasvavale taimele.
pisi|Aasa-verikireslase vastne pisi|Aasa-verikireslase nukk
Vastne
Vastsed on sinakasrohelised kuni kahvatukollased, pikkade kahvatute karvadega ja mitme mustade peaaegu ristkülikukujuliste laikude riviga seljal. Vastsed on 19–28 mm pikad.
Vastsed toituvad madalatel taimedel, sealhulgas ristiku ja seaherne liikidel ning mets-hiirehernel, harilikul nõiahambal, soo-nõiahambal ja harilikul esparsetil. Kasvades muutuvad nad rohelisemaks ja karvasemaks.
Vastsestaadium kestab kaua. Vastsed talvituvad soodsates oludes ühe, ebasoodsates oludes kaks korda.
Nukk on rohttaime varre küljes. Nukk on heledat värvi ja pikergune või värtnakujuline.
Vastsetel ja nukkudel parasiteerivad mõned vastsekiinlased, näiteks Phryxe magnicornis, ja mõned herilased.
Pallaadium
Välimuselt on pallaadium hõbevalge intensiivse läikega metall.
Žłobin
pisi Žłobin (valgevene-eesti transkriptsioonis Žlobin) on linn Valgevenes Homieli oblastis, Žłobini rajooni halduskeskus. Žłobin asub merepinnast 140 meetri kõrgusel Dnepri kaldal, Homieli linnast 93 ja Minskist 215 kilomeetri kaugusel.
Linn on tähtis tööstuskeskus ja raudteesõlm. Seal asuv Valgevene Metallurgiatehas toodab 1,2 miljonit tonni terast aastas. Linnas on veel põllumajanduskeemiatehas, mööblivabrik, õmblusvabrik ja mitmed toiduainete tootmisega seotud ettevõtted. Žłobinist hargnevad raudteed Homielisse, Minskisse, Kalinkavičysse ja Mahiloŭ suunas.
Pallaadium
Omadused
Pallaadium kuulub keemiliste elementide perioodilisussüsteemis 5. perioodi 10. rühma d-plokki. Pallaadiumil on väga iseloomulik elektronkonfiguratsioon võrreldes teiste 10. rühma elementidega (nikkel, plaatina, darmstadtium). Omapära väljendub selles, et ennustatava konfiguratsiooni [Kr]4d85s2 asemel on pallaadiumi konfiguratsioon hoopis [Kr]4d10 – seega 4d-alamkiht on täielikult elektronidega täidetud. See muudab aatomi energeetiliselt väga stabiilseks.
Omadustelt on pallaadium plaatinametall ja seega väärismetall, sest on keemiliselt väheaktiivne. Seda on näha ka metallide elektrokeemilises pingereas, kus on pallaadium asub inertsemate metallide seas. Pallaadium on hõbevalge metall, mis visuaalselt sarnaneb väga plaatinaga. Plaatinametallidest on ta väikseima tihedusega (normaaltingimustel 12,02 g/cm³) ja sulamistemperatuuriga (1555 °C). Ta on üsna pehme ja kergesti sepistatav metall. Karastatult muutub pallaadium tugevamaks ja kõvemaks.
Žłobin
Haridust annavad 13 kooli. Linnas on kuus raamatukogu, loomaaed ja kultuurimaja. Linnas on kaks õigeusu kirikut ja katoliku kirik. Seal antakse välja kohalikku ajalehte Новы дзень.
Nimi
Vastavalt kohalikule legendile kandis paik algselt nime Злобнае места ('paha paik'), kuna sealt otsisid varjupaika võimude eest põgenenud inimesed. Vadzim Žučkievič peab linna nime patronüümiks, mis tuleb isikunimest (kas Žłoba või Zloba).
Linna poolakeelne nimekuju on Żłobin, leedukeelne aga Žlobinas.
Pallaadium
Omadused
Pallaadiumil on ebatavaline omadus absorbeerida toatemperatuuril vesinikku oma ruumalast 900 korda suurema ruumala ulatuses. Arvatakse, et moodustub keemiline ühend PdH2, kuid siiani pole suudetud seda tõestada. Pallaadiumi ruumala suureneb vesinikku absorbeerides üsna vähesel määral.
Pallaadium lahustub aeglaselt väävelhappes, lämmastikhappes ja soolhappes. Normaaltingimustes pallaadium hapnikuga ei reageeri, alates 800 °C aga moodustub välispinnal pallaadium(II)oksiidi kiht, mis muudab metalli nõrgalt tuhmimaks. Samuti tuhmub pallaadium niiskes väävliatmosfääris.
Žłobin
Elanikkond
2009. aasta rahvaloenduse andmetel oli Žłobini elanikest valgevenelasi 83,39%, venelasi 10,04%, ukrainlasi 1,88%, poolakaid ja mustlasi 0,14%, armeenlasi ja tatarlasi 0,13%.
Aastal 1939 oli Žłobini elanikest valgevenelasi 60,3%, juute 19,2%, venelasi 12%, ukrainlasi aga 6,2%.
Pallaadium
Omadused
Pallaadiumi peamised oksüdatsiooniastmed on 0, +1, +2 ja +4. Varem arvati, et peamine oksüdatsiooniaste on +3, kuid seda pole kunagi üheski ühendis leitud. Röntgenikiire difraktsiooni meetodil uurimisel erinevates pallaadiumühendites leiti, et +3 tekib Pd(II) ja Pd(IV) dimeerumisel. 2002. aastal leiti kuuevalentne Pd(VI).
Žłobin
Ajalugu
Žłobini ümbruskond oli asustatud juba esiajal. Dnepri jõe äärest on avastatud pronksiaegse asustuse jälgi, linna kultuuripargi territooriumilt aga märke rauaaegsest asulakohast.
Küsitav on see, millal Žłobinit on esimest korda kirjalikes allikates mainitud. Brockhausi ja Efroni entsüklopeediline sõnastik nimetab selleks aastat 1492. Toona olevat seda mainitud kui Hlepenit Rogatšovi lähistel. Rogatšjovo nimeline koht asub samas ka Moskva oblastis ja puuduvad igasugused tõendid selle kohta, et Žłobini nimeks oleks varem Hlepen olnud, sellal kui Moskva oblastis asus varem Hlepeni küla.
Kui see allikas pole usaldusväärne, siis pärineks esmamainimine aastast 1563, mil tegemist oli Chlobini nimelise külaga. Seoses territoriaal-administratiivse reformiga aastail 1565-1566 hakkas asula kuuluma Minski vojevoodkonda ja Rečyca maakonda. Algselt oli asula Chodkieviczite valduses.
Pallaadium
Omadused
Tal on kuus stabiilset isotoopi massiarvudega 102, 104, 105, 106, 108 ja 110. Radioaktiivsetest isotoopidest on pikima poolestusajaga Pd107 (6,5 miljonit aastat), Pd103(17 päeva) ja Pd100 (3,63 päeva). Peamine lagunemismeetod enne levinuimat Pd106 stabiilset isotoopi on elektronhaare ja pärast beetalagunemine. Lagunemisproduktid on vastavalt roodium ja hõbe.
Ühendid
pisi|Pallaadium(II)kloriid Pallaadium esineb keemilistes ühendites tavaliselt oksüdatsiooniastmetes 0, +2 ja +4. Levinuim oksüdatsiooniaste on siiski +2. Praktilist kasutust leiavad eeskätt pallaadium(II)kloriid (PdCl2), kloroplatinaathape (H2PdCl4), pallaadium(II)bromiid (PdBr2) ja pallaadium(II)atsetaat (Pd(O2CCH3)2). Tähtsaimad pallaadiumühendite katalüüsitud reaktsioonid on Suzuki reaktsioon, Hecki reaktsioon ja Stille'i reaktsioon.
Žłobin
Ajalugu
Kolmeteistkümneaastase sõja ajal põletasid Moskva teenistsuses olnud kasakad maha hulga linnuseid, teiste seas ka Žłobini oma. Hilisemad teated sealsest linnusest puuduvad. Arheoloogilist uuringute põhjal võib oletada, et sealne linnus rajati XV sajandil, tegemist oli puidust piirdeaia, muldvalli ja vallikraaviga kindlustisega. Linnuse eest on leitud jälgi keskaegsest asulast, mida sõjaaegsetes dokumentides nimetatakse aleviks. XVII sajandist pärinevad ka esimesed teated sealsest juudi kogukonnast.
Aastal 1790 sai Žłobin õiguse pidada neli korda aastas laata. Toona rajati sinna ka jõesadam ja alustati jõelaevade ehitust, avati ka parveühendus jõe teise kaldaga. Kaks aastat hiljem valmis sealne katoliku kirik.
Pallaadium
Ühendid
Erilist tähtsust omab pallaadium(II)kloriid, mis on väga oluline algmaterjal erinevate pallaadiumkatalüsaatorite tootmisel peamiselt orgaanilise keemia sünteesireaktsioonide tarbeks. Pallaadium(II)kloriidi valmistatakse metallilise pallaadiumi lahustamisel kuningvees, mida küllastatakse gaasilise klooriga. Pallaadium(II)kloriid on vees halvasti lahustuv, seetõttu küllastatakse seda tihti atsetonitriili või bensonitriiliga, et saada labiilne, kuid hästi lahustuv Lewisi hape.
Žłobin
Ajalugu
Seoses Poola jagamisega läks alev aastal 1793 Venemaa koosseisu, kus hakkas kuuluma Rogatšovi maakonda. 1812. aasta Vene-Prantsuse sõja ajal tungisid 20. juulil alevisse Prantsuse väed, ent jätsid selle peagi maha. Aastal 1818 sai Žłobinist taas ametlikult alev.
pisi|vasakul|Žłobin aastal 1905
Aastal 1873 avati Liibavi-Romno raudtee. Alevist kilomeeter lääne poole ehitati depoo, sinna rajati ka reisijate majutuskohad. Aastal 1876 avati Žłobinis prussitehas.
Pallaadium
Ajalugu
Pallaadiumi avastamislugu jääb 1802. aasta juulisse, kui inglise keemik William Hyde Wollaston suutis eraldada plaatinamaagist puhast pallaadiumi. Nime äsjaavastatud metallile valis ta kaks aastat varem avastatud asteroid Pallaselt, mis omakorda sai nime Vana-Kreeka jumalanna Pallas Athena järgi.
Žłobin
Ajalugu
Aastal 1880 Žłobin põles. Tules hävisid katoliku kirik, kõik viis juudi palvemaja, 159 elamut, kool, 65 ladu ja poodi kogu sealse kaubaga. Pärast tulekahju asuti alevit taastama uue põhiplaani alusel. Aasta lõpus oli alevis 164 maja, 6 poodi, suhkruvabrik. Aastal 1889 põles alev taas, seekord hävis tules 89 maja.
Pallaadium
Ajalugu
William Hyde Wollaston eraldas pallaadiumi Lõuna-Ameerikast kaevandatud plaatina toormaagist. Selleks lahustas ta maagi kuningvees, neutraliseeris naatriumhüdroksiidiga ja sadestas ammoniaaki lisades plaatina ammooniumheksakloroplatinaat(IV)na välja. Saadud segust eraldas ta pallaadiumi, lisades lahusele elavhõbe(II)tsüaniidi, mis moodustas pallaadiumiga kompleksi pallaadium(II)tsüaniid. Saadud tsüaniidii kuumutamisel kompleks lagunes ning puhas metalne pallaadium oligi eraldatud. 1804. aastal avastas William Hyde Wollaston ka elemendi roodium.
Algul suhtuti tema avastusse skeptiliselt ning arvati, et pallaadium on hoopiski plaatina ja elavhõbeda sulam. Pallaadiumi avastajaks sai ta ametlikult 1805. aastal. pisi|vasakul|[[William Hyde Wollaston – pallaadiumi avastaja]]
Žłobin
Ajalugu
Aastal 1897 oli Žłobinis kaks õigeusu kirikut, kaks katoliku kabelit, neli juutide palvemaja, magasiait, hotell, kõrts, kolm veskit ja telliselööv, korra aastas peeti seal laata. Hiljem aleviga liidetud Karpiłaŭka külas oli kabel, juudi palvemaja, kaks kõrtsi, kaks võõrastemaja, magasiait ja raudteelaste kool. Alevi lähistel asus vabrik, kus pressiti sõjaväe tarbeks heina.
Pallaadium
Leidumine ja tootmine
Pallaadiumimaak on maakoores üsna haruldane ning see tingib ka metalli väga kõrge hinna. Suur tähtsus tootmisel on pallaadiumijääkide taaskasutamisel vanade sisepõlemismootoriga masinate katalüsaatoritest.
Žłobin
Ajalugu
Aastal 1902 avati raudtee Viciebskisse, mis kujunes aastal 1915 osaks Peterburi–Odessa raudteest. Aastal 1906 toimus alevis raudteetööliste streik. Aastal 1911 avati Žłobinis gümnaasium, mille juures hakkas tegutsema ka raamatukogu. Aastal 1913 avati sealne krediidiühistu. Aastal 1918 oli linn mõnda aega Saksa vägede valduses.
Pallaadium
Leidumine ja tootmine
Suurimad pallaadiumi tootjad on Venemaa ja Lõuna-Aafrika Vabariik, omades vastavalt 44% ja 40% turust, tühisem osa kuulub Ameerika Ühendriikidele (5%) ning Kanadale (6%).
Pallaadium esineb metallina kulla ja teiste plaatinametallide sulamites vähesel määral Uuralites, Austraalias, Etioopias ning Lõuna- ja Põhja-Ameerikas. Olulisim pallaadiumitoodang saadakse aga kaevandamise kõrvalproduktina vase-niklimaagimaardlates Norilskis Siberis, Ontarios Kanadas ja Transvaalis Lõuna-Aafrika Vabariigis.
Žłobin
Ajalugu
Aastal 1918 võttis Valgevene NSV juhtkond vastu otsuse, et alev kuulub Valgevene koosseisu. Reaalselt läks Žłobin Valgevene NSV koosseisu aastal 1924, kus sellest sai samanimelise rajooni halduskeskus. Aastal 1925 sai Žłobinist linn. Aastaks 1933 oli sinna raudteesõlme tarbeks rajatud elektrijaam, alevisse oli elektrijaam rajatud juba aastal 1920. 3. juulist 1941 kuni 25. juunini 1944 oli alev Saksa okupatsioonivägede kontrolli all, kes hukkasid 2500 sealset elanikku, neist 1200 olid juudid.
Pallaadium
Leidumine ja tootmine
Väikestes kogustes leidub pallaadiumi ka tuumajaamas tuumalõhustumise produktides, kuigi tehnoloogiat selle eraldamiseks muust tuumakütusest pole veel kasutusele võetud.
Žłobin
Ajalugu
Aastal 1984 avati seal Valgevene Metallurgiatehas. Aastal 1995 alustati linnas uue õigeusu kiriku ehitamist.
Aastal 2015 liideti Žłobiniga Rubieži alevik ja Lebiadzioŭka küla.
Pallaadium
Kasutusala
Suurimas koguses kasutatakse pallaadiumit autotööstuses, kus temast valmistatakse katalüsaatoreid heitgaaside puhastamiseks. Katalüütiliste omaduste tõttu toimub pallaadiumi pinnal ohtlike heitgaaside (lämmastikoksiidid, vingugaas ja süsivesinikud) keemiline muundamine ohututeks gaasideks (süsinikdioksiid, veeaur ja lämmastik). Teine suurim kasutusala on elektroonika. Pallaadium(II)kloriidi kasutati ka kunagi tuberkuloosi raviks doosiga 0,065 g päevas, kuid tõsiste kõrvalnähtude tõttu asendati teiste ravimitega. Radioaktiivset isotoopi Pd103 kasutatakse veel eesnäärme lähikiiritusravi püsiseemnetes.
Katalüüs
Hästi peenestatud pallaadium süsinikul (Pd/C) on laialt kasutatav katalüsaator. Seda kasutatakse hüdrogeenimis- ja dehüdrogeenimisreaktsioonide kiirendamiseks. Oluline tähtsus on sel ka toornafta töötlemisel, kus seda kasutatakse raskete süsivesinike krakkimiseks. Paljud süsinik-süsinik sideme tekkereaktsioonid (Suzuki, Heck jt) kasutavad pallaadiumühenditest katalüsaatoreid. Richard Heck, Ei-ichi Negishi ja Akira Suzuki võitsid 2010 Nobeli keemiaauhinna just pallaadiumkatalüsaatorie kasutamise uurimise eest orgaanilises keemias.
Uuritakse ka erineva kujuga pallaadiumi nanoosakeste elektrokatalüütilist aktiivsust hapniku redutseerumisreaktsioonil. Võrreldes praegu kasutatavate plaatinakatalüsaatoritega on pallaadium mitu korda odavam, kusjuures nende omadused on sarnased.
Ehted
Pallaadiumit on kasutatud juba 1939. aastast saati alternatiivina plaatinale valge kulla valmistamisel. Eeliseks on pallaadiumi naturaalne valge läige – see kõrvaldab vajaduse katta pind roodiumiga, mis on meetod teiste kullasulamite puhul valge värvuse saamiseks. Pallaadium on õhem kui plaatina ning sarnaselt kullaga saab sellest valmistada õhukesi lehti paksusega kuni 100 nm. Siiski on pallaadium mõnevõrra ebakvaliteetsem võrreldes plaatinaga, kuna ta värvus muutub juba 400 °C juures. Ta on samuti rabedam ja reageerib paremini tugevate hapetega.
Võrreldes teiste valge kulla metallidega (nikkel, hõbe jt), ei tekita pallaadium nii tihti allergiat. Viimasel ajal on hakatud ka puhtast pallaadiumist ehteid valmistama, kuna metalli hind on hiljuti olnud varasemast madalam.
Elektroonika
Peamiselt rakendatakse pallaadiumit ja tema sulamit hõbedaga mitmekihilistes keraamilistes kondensaatorites elektroodide valmistamisel. Samuti kasutatakse pallaadiumit ja tema sulameid elektrooniliste seadmete katmisel ning joodistes. pisi|[[Norilsk – apokalüptiline vaatepilt nikli ning pallaadiumi kaevandamise tagajärgedest]]
Vesinik
Suur tähtsus on pallaadiumil vesiniku tootmisel ja puhastamisel. Pallaadium suudab edukalt absorbeerida ligi 900 korda oma ruumala suurusjärgus vesinikku enda kristallstruktuuri tühimikesse. Seega leiab ta kasutust membraanfiltrina kõrgekvaliteedilise ning puhta vesiniku tootmisel.
Hüpoteetiliselt võib pallaadium leida kasutust ka tulevikus vesiniku transpordil ja hoiul.
Muu
Pallaadium(II)kloriidi kasutatakse vingugaasidetektorites süsinikmonooksiidi oksüdeerumiseks. Samuti leiab sool kasutust fotograafias.
Pallaadiumi kasutatakse veel hambaravis augutäitena, valge kulla tootmisel, kellades ja lennukite süüteküünalde valmistamisel. Uuritakse ka pallaadiumelektroodide kasutamist kütuseelementides. pisi|vasakul|[[Nõukogude Liit|Nõukogude Liidu aegne pallaadiumist münt]]
Investeerimine
Sarnaselt hõbeda, kulla ja plaatinaga käib rahvusvahelistel börsidel kauplemine ka pallaadiumiga. Samuti saab investeerida raha pallaadiumist müntidesse ja kangidesse. 2000. aastaks oli Venemaal toodetud pallaadiumi jõudmine globaalsele turule tihtilugu hilinenud või takistatud, kuna ekspordikvoote ei väljastatud õigeaegselt poliitiliste põhjuste tõttu. Sellest tulenev paanika turul viis pallaadiumi hinna väga kõrgeks. Kartes autode tootmise aeglustumist, otsustas Ford osta kõrge hinnaga suure koguse pallaadiumit. Mõne kuu pärast aga pallaadiumi hind langes järsult ja Ford sai tehinguga ligi miljard dollarit kahjumit. Nõudlus pallaadiumi järele on suurenenud 1990. aasta 100 tonnilt 2000. aastaks 300 tonnile aastas.
Kaubi
Kaubi on mitme koha nimi:
Neeru hüpoplaasia
Neeru hüpoplaasia ehk neeru vaegmoodustus on loomade (sealhulgas inimese) neeru arenguhäire, mille korral neer on normaalsest väiksem ning on kas osaliselt või täielikult talitlusvõimetu.
Haarlem
Haarlem on linn Hollandis, Põhja-Hollandi provintsi halduskeskus.
Asukoht
Haarlem asub Spaarne jõe ääres, umbes 20 km Amsterdamist lääne pool.
Rahvastik
2009. aastal elas Haarlemis 148 191 inimest.
San Sebastián de los Reyes
pisi| San Sebastián de los Reyes on linn Hispaanias Madridi autonoomses piirkonnas. Asub Madridi kesklinnast 18 km kaugusel.
San Sebastián de los Reyes on kokku kasvanud Alcobendase linnaga. Kahe linna piiriks on Avenida de España tänav.
Linna läbib Madridi metroo 10. liin.
René
René (prantsuse keeles 'uuesti sündinud või uuestisündinu') on väga harilik mehenimi prantsuskeelsetes maades. See tuleneb ladina nimest Renatus. Ka mitteprantsuskeelsetes maades on nüüd René nime panemine tavaline; seda kasutatakse ka naisenimena, kuigi vastav prantsuspärane naisenimi on Renée. Mõlemad nimed on kasutusel ka perekonnanimena.
USA-s on René läbi aegade kuulunud 1000 sagedamini pandud mehenime hulka, sealjuures 1921–2006 500 sagedamini pandud mehenime hulka. Kõrgeim koht oli aastail 1969 ja 1983: 256. koht.
Eestis elas Rahvastikuregistri andmetel 19. mai 2012 seisuga 82 René-nimelist inimest.
Aime Hansen
thumb|Aime Hansen oma loomingut esitamas [[Tallinna kirjandusfestivalil Niguliste kirikus Foto: Ave Maria Mõistlik, 17. mai 2009 ]] Aime Hansen (sündinud 16. augustil 1962 ) on eesti luuletaja, proosakirjanik ja kunstnik.
On kirjutanud luule- ja reisiraamatuid. Tema luulet on tõlgitud soome ja vene keelde.
Elulugu
Hansen sündis 1962. aastal Tallinnas elektriinseneri ja projekteerija tütrena. Ta lõpetas 1980. aastal Tallinna 42. Keskkooli ja 1987. aastal kaugõppes Tartu Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonna eesti filoloogina.
Aastatel 1986–1987 töötas ta TPI teadusraamatukogus ja 1988–1991 tõlgina Mainoris. Seejärel oli ametis vabakutselise tõlgi ja keeleõpetajana. 1994–1995 oli kultuuriosakonna toimetaja ajalehes Rahva Hääl, pärast seda on olnud vabakutseline.
Aime Hansen on Eesti Kirjanike Liidu liige. Olnud ka Tartu NAKi liige.
Looming
Alates 1981. aastast on avaldanud ajakirjanduses luuletusi. Seejärel ilmusid luulekogud "Koduaja tuul", "Kalade kuninga maa" ja "Teekond madude saarele". Arvustajad neile enamasti kõrgeid hinnanguid ei andnud ning pidasid neid segasteks ja kitšilikeks. Piret Viires on rõhutanud autori luuleloomingu olulisust aga just religioosses vaates, kui inimese teed jumala juurde.
On harrastanud happeninge ja tantsuetendusi ning nende mõju nähakse ka tema luuleloomingus. Huvitub Ida teatrist.
2009. aastal ilmunud proosaraamat "Jaipur-Delhi-Himaalaja: reisikohvrist leitud lood" sisaldab kolmteist lugu, mis on inspireeritud autori elu- ja rännukogemustest, kokkupuutest teiste kultuuridega, aga ka tema pikaajalisest huvist idareligioonide, müstika ja psühholoogia vastu.
2011. aastal ilmus tema neljas luulekogu "Ma olin mereingel".
5. oktoobrist 24. novembrini 2013 oli Kiek in de Köki tornis Hanseni idamaa-aineliste digimaalide näitus "Maagilised peeglid". Lisaks on tal toimunud mitu näitust välismaal.
Teoseid
Teos "Kalade kuninga maa" ilmus 2012. aastal ka soome keeles (Kalojen kuninkaan maa, kirjastus NyNorden, tõlkija Anniina Ljokkoi).
Kimalasõ
Kimalasõ (aastani 1997 Kimalase) on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda.
Aksel Jaanisoo
Aksel Jaanisoo (kuni 13. veebruarini 1939 Jaanpark, ka Jaanberg; 8. november 1924 Tallinn – 18. mai 1995 Võru) oli eesti poksija ja veemootorisportlane.
Poksijana
Ta oli kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg) 1943. aastal nii Eesti noorte- kui ka täiskasvanute meister.
Ta oli kahekordne Eesti NSV meister kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg) aastatel 1945 ja 1946 ning sai kukk-kaalus (kuni 118 naela ehk 53,5 kg) Eesti NSV meistrivõistlustel 1947. aastal II koha.
Ta sai Tallinna meeskonna koosseisus NSV Liidu meeskondlikel meistrivõistlustel 1945. aastal III koha.
Kaubi (Rõuge)
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda.
Külas asuvad Misso kalmistu ja Misso lahingu mälestussammas.
Kobe Bryant
Lapsepõlv
Kobe Bryant sündis 1978. aastal Philadelphias korvpalluri Joe Bryanti ja Pamela Cox Bryanti perekonnas, ta oli kolmest lapsest noorim ja ainus poeg. Bryant on saanud nime Kobe veiseliha järgi, mida ta vanemad nägid Jaapani restorani menüüs.
Kui Bryant oli kuueaastane, lõpetas tema isa karjääri NBA-s ning kolis perega Itaaliasse, kus Bryant õppis selgeks itaalia keele. 1991. aastal kolis pere tagasi USA-sse.
NBA karjäär
Bryant valiti 1996. aasta draft'i 13. valikuna Charlotte Hornetsisse, ent kaubeldi kohe edasi Los Angeles Lakersisse.
Aastatel 2000–2002 tuli Lakers kolm korda järjest NBA meistriks. Neil aastail olid klubi liidriteks Shaquille O'Neal ja Kobe Bryant. Hiljem aitas Bryant Lakersil meistriks tulla ka 2009. ja 2010. aastal.
22. jaanuaril 2006 viskas Bryant 122 : 104 võidumängus Toronto Raptorsi vastu karjääri parimad 81 punkti. NBA ajaloos on sellest enamat suutnud vaid Wilt Chamberlain, kes 1962. aastal viskas ühes mängus 100 punkti.
USA korvpallikoondis
pisi|Kobe Bryant Pekingi olümpiamängudel Bryant võitis USA korvpallikoondisega kaks olümpiakulda: 2008. aastal Pekingis ja 2012. aastal Londonis.
Isiklikku
2001. aastal abiellus Bryant Vanessa Laine'iga ning neil sündis kokku neli tütart: Natalia (2003), Gianna (2006), Bianka (2016) ja Capri (2019).
Surm
26. jaanuaril 2020 hukkus Bryant koos tütar Gianna ja veel seitsme inimesega Los Angelese lähedal Calabasases toimunud õnnetuses, kui neid vedanud helikopter Sikorsky S-76 kukkus alla.
Pärand
Bryanti peeti sageli oma põlvkonna parimaks mängijaks. 2020. aastal võeti Bryant postuumselt Korvpalli kuulsuste halli liikmeks. 2021. aastal nimetati teda NBA ajaloo parimate mängijate seas (NBA 75th Anniversary Team).
2020. aastal nimetati Los Angeleses tema särginumbrite (8 ja 24) järgi 24. august Kobe Bryanti päevaks, samuti on 24. august üks päev pärast tema sünniaastapäeva.
Kris Lemsalu
pisi|Kris Lemsalu 2019. aastal Veneetsia biennaalil Kris Lemsalu (sündinud 3. aprillil 1985) on eesti kunstnik.
Hariduskäik
Kris Lemsalu on õppinud keraamikat Eesti Kunstiakadeemias, Taani Disainikoolis ja Viini Kunstiakadeemias.
Ta on esinenud arvukatel näitustel Euroopas ning temast on kirjutanud olulised kunstiväljaanded nagu Mousse, Vice, Artnet News ja Frieze. 2018. aastal olid tema isikunäitused Viini Secession galeriis ning vastavatud galeriis Londoni Goldsmith's College'i juures.
Tema teosed kuuluvad mitmetesse muuseumi- ja erakogudesse. 2019. aastal esindas Lemsalu Eestit 58. Veneetsia kunstibiennaali Eesti paviljonis.
Looming
Lemsalu kasutab oma teostes materjalina peamiselt portselani, karusnahka, villa, silikooni, leidobjekte jpm. Lemsalu loomingut iseloomustab tähelepanu koloriidi- ja pinnaefektidele, huvi arhetüüpsete ja sümboolsete motiivide vastu, irooniline ja refleksiivne suhe oma vahenditesse, lavastuslikkus ja absurdimaiguline huumor. Teoste käivitavaks jõuks on tihti isiklikud läbielamised ja lood, mille põhjalt loob kunstnik laiemaid üldistusi võimaldavaid misanstseene.
Avalikkuses astub Lemsalu üles enamasti kostümeeritult.
Perioodil 2016-2018 sai Kris Lemsalu kunstnikupalka.
Besòs
Pikkus 17,7 km, valgala 1039 km², vooluhulk 4,3 m³/s.
Ameerika Samoa rahvuspark
Ameerika Samoa rahvuspark on rahvuspark, mis asub Vaikses ookeanis USA-le kuuluvatel Ameerika Samoa saartel.
See loodi 1988. aastal.
Rapla Kesklinna Kool
Rapla Kesklinna Kool (2018. aastani Rapla Ühisgümnaasium) on üldhariduskool Raplas.
Ajalugu
Kooli ajalugu algab aastaga 1694, mil esimest korda märgitakse ürikutes kooli olemasolu Raplas. Kirikuvisitatsiooni protokollis on märgitud, et Rapla kihelkonda, arvatavasti Uuskülla, on ehitatud koolimaja, kus enda kulul pidas pastor koolmeistrit. Kooli tegevuse katkestas Põhjasõda.
1821. aastal on ürikutes mainitud, et Raplas tegutseb koolmeister Raega Pearn, kes õpetas rändõpetajana siinkandis 1832. aastani.
1868. aastal asutati Raplas vallakool, mille esimene juhataja oli M. Schwalbach. . Õpilasi oli koolis sel ajal 18–25.
1880. aastal oli koolmeistriks Villem Grossberg ning õpilasi oli kokku 53.
1914. aastal moodustati senise kooli kõrvale Rapla Riigialgkool. 1918. aastal need kaks kooli liideti ning juhatajaks sai Anton Künnapuu.
1926. aasta aprillis otsustati hakata ehitama praegust algklasside maja. Juba sügisel kolis osa klasse pooleliolevasse hoonesse sisse. J. Saksberg-Raudmäe (1923–1939) juhatatavas koolis oli umbes 100 õpilast.
Aastal 1995 nimetati senine Rapla 1. Keskkool ümber Rapla Ühisgümnaasiumiks. Aastast 2018 on kooli nimi Rapla Kesklinna Kool ning see jätkab tegevust põhikoolina. Rapla Ühisgümnaasiumi ja Rapla Vesiroosi Gümnaasiumi seniste gümnaasiumiosade asemel avati samal aastal Rapla Gümnaasium.
Kooli hümn
Selle maja lapsed teavad, mis on hariduse hind. Seda ikka kalliks peavad, kuni elus tuksub rind.
Meie kunagi ei kurda, kui on raskused teel ees. Neid meil aitab maha murda kindel tahe, julge meel.
Palju muret, vaeva näevad meie isad-emad nüüd. Vara juuksed halliks läevad, ei nad meile mõista süüd.
Minu meelt ja kindlat tahet ükski võim ei sureta. Tunnen hea ja halva vahet, võite olla mureta.
Vanemate muret, vaeva ikka hindama ma pean, muidu oma eluvaeva hoopis karile ma vean.
See loodud progümnaasiumi õpilaste poolt, kuid ei ole teada, kes need olid. Lauldud aastail 1936–1940. Taas võeti koolihümniks 1988. aastal.
Üles kirjutatud tolleaegsete õpilaste Asta Vahur-Veiseriku ja Endel Vahuri mälu järgi Tallinnas, 29. septembril 1988.
Hämarik (skulptuur)
pisi pisi "Hämarik" on Tallinnas Viru väljakul asuv Mare Mikoffi loodud naise skulptuur.
Skulptuur paigaldati 2004. aastal. Arhitektid Vilen Künnapu ja Ain Padrik, kes on tegelenud Viru väljaku planeerimisega, otsustasid paigutada sinna palja naise skulptuuri, et tasakaalustada kaubakeskuse "maskuliinset arhitektuuri". Skulptuuri eest tasus Tallinna linnavalitsus 155 000 krooni.
Arhitektuuri­muuseumi direktor Karin Hallas-Murula ütles "Hämariku" kohta: "Kui August Weizenbergi üks kõige tundlikum marmorskulptuur suurendatakse 5-meetriseks saamatu arhitektuuriga ärikeskuse kaunistuseks, siis on see kunsti labastamine. Kui see poodidemaja ehib end seejärel sildiga "kultuurikeskus", siis küsin: millise kultuuri keskus? Mehed otsustasid ja naised tegid – nagu Eesti elus enamasti. Feministlikud tõlgendused on seejuures sama pädevad kui mis tahes teised tõlgendused."
Kiviora
Kiviora (aastani 1997 Kivioru) on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda.
Anna Tšakvetadze
Anna Tšakvetadze (vene keeles Анна Чакветадзе; sündinud 5. märtsil 1987 Moskvas) on endine Venemaa tennisist.
10. septembril 2007 tõusis ta WTA edetabelis 5. kohale, mis on tema seni kõrgeim koht. 20. augusti 2012 seisuga on ta 267. kohal.
Oma profikarjääri jooksul võitis Anna Tšakvetadze üksikmängus 8 WTA turniiri ja 2 ITF-i turniiri.
2003
2003 jõudis Tšakvetadze Wimbledoni noorteturniiri finaali ja kaotas seal Belgia tennisistile Kirsten Flipkensile 4:6, 6:3, 3:6. Tšakvetadze kõrgeimaks kohaks juunioride maailma edetabelis jäi 22.
2004
Esimene elukutseliste võistlus, kus Tšakvetadze põhiturniirile jõudis, oli 2004. aasta USA lahtised meistrivõistlused. Ta pidi alustama kvalifikatsioonist. Põhiturniiri avaringis võitis ta Barbara Schetti (Austria) 1:6, 6:4, 6:2 ja teises ringis 4. asetusega Anastassia Mõškina, kes sel ajal oli maailma 3. number, 7:6 (7:3), 6:3. See tähendab, et juba oma teises matšis elukutselisena alistas ta maailma esikümne mängija ja ainult Serena Williams on sama suutnud. Kolmandas ringis kaotas ta Eleni Daniilidoule (Kreeka) 2:6, 4:6.
13. septembril 2004 sisenes ta esimest korda maailma esisajasse, tõustes 91. kohale.
2005
2005. aasta Austraalia lahtistel ei pidanud Tšakvetadze enam kvalifikatsioonis osalema. Ta jõudis kergelt teise ringi, kus aga kaotas 2:6, 1:6 6. asetusega Jelena Dementjevale (Venemaa).
Prantsusmaa lahtistel meistrivõistlustel alistas Tšakvetadze 27. asetusega Paola Suáreze (Argentina) 7:5, 1:6, 6:0 ja teises ringis Klara Koukalová (Tšehhimaa) 6:4, 6:3. Kolmandas ringis kaotas ta 1:6, 4:6 2. asetusega Maria Šarapovale (Venemaa), kes jõudis veerandfinaali. Paarismängus jõudis ta koos India sportlase Sania Mirzaga teise ringi, kus kaotasid 16. asetusega Hiina paarile Yan Ji – Zheng Jie 6:4, 5:7, 2:6.
Wimbledonis kaotas Tšakvetadze avaringis 17. asetusega Jelena Jankovićile (Serbia ja Montenegro) 4:6, 2:6. Ka paarismängus kaotas ta koos Sania Mirzaga avaringis Venemaa-Ukraina paarile Alina Židkova – Tatjana Perebinis 2:6, 1:6.
6. juunil 2005 tõusis ta WTA edetabelis 50 parima tennisisti hulka, nimelt 44. kohale.
USA lahtistel sai Tšakvetadze juba 29. asetuse. Avaringis alistas ta raskes mängus Viktoria Kutuzova (Ukraina) 6:3, 3:6, 7:5, teises ringis Jill Craybasi (USA) 6:0, 6:2 ja kolmandas kaotas 6. asetusega Jelena Dementjevale 1:6, 6:4, 6:7 (5:7), kes jõudis poolfinaali. Paarismängus kaotas ta koos Prantsusmaa tennisisti Tatiana Goloviniga avaringis 3:6, 2:6 Venemaa-Itaalia paarile Jelena Dementjeva – Flavia Panetta.
2006
Austraalia lahtistel Tšakvetadzel asetust ei olnud. Ta alistas avaringis Zheng Jie 5:7, 6:2, 6:4. Teises ringis kaotas ta 16. asetusega Nicole Vajdišovále (Tšehhimaa) 6:2, 6:1. Paarismängus kaotas ta koos oma kaasmaalase Jelena Vesninaga 11. asetusega Prantsusmaa-Austraalia paarile Émilie Loit – Nicole Pratt 3:6, 6:0, 6:1.
Prantsusmaa lahtistel oli Tšakvetadzel 27. asetus. Ta kaotas teises ringis Li Nale (Hiina) 5:7, 3:6. Seevastu paarismängus esinesid Tšakvetadze ja Vesnina edukalt. Teises ringis lülitasid nad konkurentsist välja 8. asetusega Hispaania-Argentina paari Virginia Ruano Pascual – Paola Suárez 6:2, 4:6, 8:6 ja kolmandas ringis Argentina-Venemaa paari Gisela Dulko – Maria Kirilenko 6:3, 6:4. Veernadfinaalis kaotasid nad Hiina paarile Yan-Zheng 6:4, 2:6, 1:6.
Wimbledonis oli Tšakvetadzel 30. asetus. Ta võitis avaringides Yan Zi 6:3, 6:2 ja Jelena Vesnina 6:4, 3:6, 6:3, enne kui kaotas kolmandas ringis 3. asetusega Justine Heninile (Belgia) 2:6, 3:6. Henin kaotas lõpuks finaalis. Paarismängus kaotasid Tšakvetadze ja Vesnina kohe avaringis.
USA lahtistel asi Tšakvetadze 23. asetuse. Esimest korda jõudis ta suure slämmi turniiri neljandasse ringi. Teises ringis alistas ta Aljona Bondarenko (Ukraina) 7:6 (8:6), 6:0 ja kolmandas Viktoria Azarenka (Valgevene) 6:4, 6:3, neljandas kaotas 27. asetusega Tatiana Golovinile 3:6, 2:6. Paarismängus jõudsid Tšakvetadze ja Vesnina pärast kaht võitu kahes setis taas kokku 7. asetusega Ruano Pascuali ja Suárezega ning seekord kaotasid 6:4, 4:6, 4:6.
Esimese WTA turniiri võitis ta 25. septembril Hiinas Guangzhous, kus ta alistas finaalis Anabel Medina Garriguese Hispaaniast 6:3, 6:4. Teine võit tuli Kremli turniirilt 15. oktoobril, kui ta alistas finaalis kaasmaalanna Nadja Petrova 6:4, 6:4.
2007
Prantsusmaa lahtistel sai Tšakvetadze 9. asetuse. Kõigepealt alistas ta olümpiapronksi Alicia Moliki (Austraalia) 6:2, 6:3, siis Ágnes Szávay (Ungari) 6:4, 6:7 (1:7), 6:4 kolmandas ringis Ai Sugiyama (Jaapan) 6:4, 6:4 ja neljandas ringis Lucie Šafářová (Tšehhimaa) 6:4, 0:6, 6:2. Veerandfinaalis kaotas ta 2. asetusega Maria Šarapovale 3:6, 4:6. Šarapova kaotas poolfinaalis. Paarismängus kaotasid Tšakvetadze ja Viktoria Azarenka Poola paarile Klaudia Jans – Alicja Rosolska 4:6, 3:6.
Wimbledonis oli Tšakvetadzel 8. asetus. Avaringis võitis ta 7:5, 6:3 Angelique Kerberi (Saksamaa) ja teises 6:2, 6:1 Tatjana Putšeki (Valgevene) 6:2, 6:1, aga kaotas kolmandas Michaëlla Krajicekile (Holland) 6:7 (8:10), 7:6 (7:5), 2:6. Krajicek jõudis veerandfinaali ja see jäigi tema tennisekarjääri tippsaavutuseks. Paarismängus jõudsid Tšakvetadze ja Azarenka teise ringi, kus kaotasid 12. asetusega Maria Kirilenkole ja Jelena Vesninale 7:6 (7:3), 1:6, 6:8.
USA lahtised meistrivõistlused jäid tema parimaks suure slämmi turniiriks. Ta oli 6. asetusega. Teises ringis võitis ta Nicole Pratti 6:3, 6:4, kolmandas 26. asetusega Sania Mirza 6:2, 6:3, neljandas Tamira Paszeki (Austria) 6:1, 7:5 ja veerandfinaalis 18. asetusega Shahar Pe'eri (Iisrael) 6:4, 6:1. Poolfinaalis kaotas ta 4. asetusega Svetlana Kuznetsovale (Venemaa) 6:3, 1:6, 1:6. Paarismängus kaotasid Tšakvetadze ja Azarenka juba esimeses ringis Venemaa-Ukraina paarile Vera Duševina – Tatjana Perebinis 5:7, 6:2, 5:7. USA lahtiste järel tõusis ta WTA edetabelis 5. kohale, mis jäigi tema karjääri kõrgeimaks kohaks.
Sel aastal võitis ta WTA turniirid Austraalias Hobartis, Hollandis 's-Hertogenboschis ja USA-s Cincinnatis. Kuues WTA turniirivõit tuli USA-s Stanfordis peetud turniiril, kus ta alistas poolfinaalis 6:7 (6:8), 6:3, 6:2 Daniela Hantuchová Slovakkiast ning finaalis 29. juulil Sania Mirza 6:3, 6:2.
2013
Anna loobus spordist 2013. aastal terviserikke tõttu.
Röövimine
18. detsembril 2007 tungisid Anna Tšakvetadze koju Moskva äärelinnas 6 maskides röövlit, kes sidusid nii tennisisti kui ka tema vanemad kinni ning viisid ära väärtasju ja elektroonikat umbes viie miljoni rubla ehk üle kahe miljoni Eesti krooni väärtuses.
Isiklikku
Tšakvetadze on 171 cm pikk ja kaalub 63 kg.
Tema isa on Moskvas sündinud grusiin ja ema pärit Ukrainast. Annal on vend Roman.
Vastse-Roosa mõis
Vastse-Roosa mõis (saksa keeles Neu-Rosenhof) oli rüütlimõis Hargla kihelkonnas Võrumaal. Nüüdisajal asub mõisasüda Võru maakonnas Rõuge vallas.
Koorla
Koorla on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda.
Korgõssaarõ
Korgõssaarõ on küla Võru maakonnas Rõuge vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda.
Eesti Top 40
Eesti Top 40 oli edetabel, mida alates 1999. aastast koostas Raadio Uuno Eesti suurimate kommertsraadiojaamade enim mängitud lugude, rohkem müüdud singlite ja moodsamate klubilugude põhjal.
Ööpartei
Eestimaa Kommunistlik Partei (NLKP) (lühendina EKP; vene keeles Kommunistitšeskaja partija Estonii), mitteametlikult ka Ööpartei, oli 1990–1991 tegutsenud Eesti partei, mis tekkis senise Eestimaa Kommunistliku Partei lõhenemisel.
Organisatsioon rajati 1990. aasta 23.–25. märtsil aset leidnud EKP kongressil. Viimasel päeval, 25. märtsil pani peasekretär hääletusele muuta EKP sotsiaaldemokraatlikuks. Seepeale tõusid püsti venemeelsed saadikud ja teatasid, et nemad löövad lahku, läksid vastasruumi ning kuulutasid välja uue EKP, mis kuuluks endiselt NLKP koosseisu. Saali jäänud EKP kuulutas end sotsiaaldemokraatlikuks ja astus NLKP koosseisust välja. Teistel andmetel lõid venemeelsed kommunistid EKP-st lahku kohe pärast kongressi lõppu toimunud öisel istungil, millest tulenes ka partei hüüdnimi.
1990–1991 oli partei esimene sekretär Lembit Annus. Tuntumate liikmete seas olid ka Arnold Sai ja Juri Mišin.
EKP (NLKP) tunnustas augustiputši. 23. augustil 1991 keelustati partei Eesti riigivõimude poolt koos teiste putši toetanud jõududega nagu Interliikumine, töökollektiivide ühendnõukogu ja nn töölismalevatega.
Taasiseseisvumise järel jäi Eestisse partei liikmeid, kelle esimeheks nimetas end üks Eestis elavate vene rahvusradikaalide liidreid Juri Mišin. Partei ise eksisteerib tänaseni ainult NLKP nimekirjades.
Ka pärast partei keelustamist kestis mitu aastat vaidlus, kellele varem riigivõimuga lahutamatult põimitud kommunistliku partei varad peaksid kuuluma: kas Ööparteile või EKP eestimeelse tiiva järglaseks saanud Eesti Demokraatlikule Tööparteile, hilisemale Ühendatud Vasakparteile.
Ino fort
Fort oli osa Vene pealinna Peterburi kaitseks loodud vööndist, mille käigus Soome lahe põhjakaldale loodi Ino fort ja lõunakaldale Krasnaja Gorka küla (soome Yhinmäki) lähedale Krasnaja Gorka fort.
Fort ehitati aastail 1909–1916 Peterburist 60 kilomeetri kaugusele. Fordi kõige suurema kaliibriga suurtükid olid kahes 305 mm kahuripatareis, millest üks oli tornpatarei ja teine oli lahtine patarei.
Fort desarmeeriti Soome ja Vene NFSV vahel sõlmitud 1920. aasta Tartu rahulepingu kohaselt.
Kossa
Kossa on küla Võru maakonnas Setomaa vallas.
Küla kuulub Luhamaa nulka.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Misso valda.
Richard Eckersley
pisi|Richard Eckersley Richard Jon Eckersley (sündinud 12. märtsil 1989 Salfordis) on endine Inglismaa jalgpallur (kaitsja).
Ta alustas klubikarjääri Manchester Unitedis. Klubi põhimeeskonnas debüteeris ta 24. jaanuaril 2009 Inglismaa karikamängus Tottenham Hotspuri vastu. Inglismaa kõrgliigas tegi ta debüüdi kolm päeva hiljem mängus West Bromwich Albioni vastu.
2009. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Inglismaa kõrgliiga klubiga Burnley. Burnley meeskonnas sai ta mänguaega ainult Inglismaa karikavõistlustel ja liigakarikavõistlustel. Hooaja 2009–10 lõpus mängis ta laenul Inglismaa esiliiga klubis Plymouth Argyle. Hooajal 2010–11 oli ta laenul Inglismaa tugevuselt neljanda liiga klubis Bradford City ja tugevuselt kolmanda liiga klubis Bury.