cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Köömen
Liigid
thumb|tühi|Harilik köömen (Carum carvi)
Lage Raho Munna Bhai
Lage Raho Munna Bhai (hindi लगे रहो मुन्नाभाई) on India muusikaline komöödiafilm, mis valmis 2006. aastal. Filmi lavastas Rajkumar Hirani.
Film kuulub populaarsesse "Munna Bhai" sarja. See räägib mafioosost, kes hakkab nägema Mahatma Gandhi vaimu.
Peaosi mängivad Sanjay Dutt ja Vidya Balan.
Nova Scotia
Nova Scotia provints (ladina keeles 'uus Šotimaa provints') on 1. järgu haldusüksus Kanadas.
Ajalugu
Provintsi algasukad olid mikmaki indiaanlased.
Kuigi on teadmata, kuhu maabus itaalia maadeuurija John Cabot oma laevaga, oletatakse, et see toimus just Nova Scotia maa-alal.
Esimese eurooplaste asula Nova Scotias asutas prantslane Pierre Dugua 1605. See oli Acadia koloonia keskus Port Royal. See oli üldse eurooplaste esimene alaline asula Ameerikas põhja pool Floridat.
1620 nimetas Inglismaa ja Šotimaa kuningas James I kogu Põhja-Ameerika idaranniku põhja pool Chesapeake'i lahte Uus-Inglismaaks ja asutas järgmisel aastal seal koloonia Nova Scotia. Koloonia kuberneriks määrati Sir William Alexander, kes oli agar ümberasumise eestvõitleja. Ometi jäi koloonia paberile kuni 1620. aastate lõpuni, peamiselt Alexanderi rahapuuduse tõttu, kuni uus kuningas Charles I saatis Nova Scotiasse rühma šotlasi. Ent peatselt sõlmis Inglismaa Prantsusmaaga rahulepingu, mille kohaselt Uus-Inglismaa läks prantslastele, ja šotlased kutsuti tagasi.
1654 nimetas Prantsuse kuningas Louis XIV Acadia kuberneriks Nicholas Denys'. Kuningas Williami sõja ajal 1689–1697 vallutasid inglased Acadia, kuid mujal ei läinud neil nii hästi ja Ryswicki rahu kohaselt tagastasid nad Acadia Prantsusmaale. Rahu ei kestnud kaua, sest järgnenud Kuninganna Anne'i sõja ajal 1702–1713 vallutasid inglased 1710 Acadia, said selle Utrechti rahu põhjal endale ja nimetasid ümber Nova Scotiaks. Nova Scotia sai 1713 ametlikult Briti kolooniaks. Prantsusmaale jäid vaid mõned lähedal asuvad saared, kuhu nad ehitasid kindluse Louisbourgi, et kaitsta mereteed Quebeci. Needki saared vallutati Prantsuse ja indiaani sõja (1754–1763) käigus 1755.
1867. aastal oli Nova Scotia üks neljast provintsist, mis moodustasid Kanada Konföderatsiooni.
Rahvastik
thumb|Emakeel Nova Scotias: punane – suurem osa elanikest räägib emakeelena inglise keelt; oranž – mõlemat keelt räägitakse palju; sinine – valdavalt prantsuse keelt. 2010. aastal elas Nova Scotias 940 482 inimest.
Keel
2006. aasta rahvaloenduse järgi räägib inglise keelt emakeelena 833 105 inimest ehk 92,53% elanikkonnast. Prantsuse keelt rääkis 32 540 inimest ehk 3,62%.
Haldusjaotus
thumb|[[Halifax, provintsi keskus]] Provints jaguneb halduslikult 15 maakonnaks ja 3 piirkondlikuks omavalitsuseks.
Piirkondlikud omavalitsused moodustati 1995. ja 1996. aastal samanimeliste maakondade ja seni neisse mittekuulunud linnade liitmisel ühise omavalitsuse alla.
Välislingid
🇨🇦
Seksound
Seksound on Eesti independent-muusika plaadifirma. 2004. aastal väikese sõpruskonna asutatud Seksound on välja andnud albumeid sellistelt artistidelt nagu Pia Fraus, Honey Power, Ans. Andur, Shelton San, Bad Apples, Dreamphish, Imandra Lake, Mirabilia, Picnic, TPRI, Lack of Eoins, Popidiot, Wolfredt.
2015. aasta alguses tähistas plaadifirma 10 tegevusaasta täitumist, korraldades sel puhul kontserdi ning andes välja Eesti indie-muusika kogumiku "Kohalik ja kohatu" järjekorras juba neljanda osa. Esimene sellenimeline kogumik ilmus 2005. aastal.
Kohalik Kohatu
Seksound on välja andnud neli Eesti indie-muusikat tutvustavat kogumikku Kohalik ja Kohatu. Neist esimene ilmus plaadifirma teise väljaandena 2005. aastal. Teine kogumik ilmus aastal 2007, kolmas 2010 ja seni viimane, "Kohalik ja Kohatu" 2015. aastal.
Võru Instituut
pisi|Võru Instituudi sissepääs Võru Instituut (võru keeles Võro Instituut) on riiklik teadus- ja arendusasutus, mis tegeleb võru keele ja kultuuri uurimise ja arendamisega.
Tegevus
Instituut korraldab võru keele ja kultuuri õpetamist ning õpetajate ettevalmistamist ja täiendõpet.
Koostatakse võrukeelseid õppematerjale, korraldatakse teaduskonverentse ja antakse välja mitmesugust võrukeelset kirjasõna teaduslikest uuringutest ja artiklikogumikest ilukirjanduseni. Instituut tegeleb ka keelehoolde ja keelenõuandega ning kohanimeuuringutega. Uuemaks töösuunaks on võru keele populariseerimine laste ja lastevanemate hulgas ning keele üldine mainekujundus. Muuhulgas osaleb instituut lastele mõeldud võrukeelsete multifilmide ja arvutimängude tootmises.
Võru Instituut asub Võru linnas ja tema tegevuspiirkonnaks on traditsiooniline võru keele ja kultuuri ala ehk ajalooline Võrumaa.
Võru Instituut annab alates 1997. aastast välja perioodilist artiklikogumikku Võro Instituudi toimõndusõq, mida on 2023. aasta seisuga ilmunud 37 numbrit.
Ajalugu
pisi|Võru Instituudi hoone 2014. aastal Instituudi asutamise idee pakkusid välja 1980. aastate lõpul hoogustunud nn võru liikumise aktiivsemad tegelased. 1990. keskel oli ilmne, et võru keel ja kultuur vajab selget riiklikku toetust ega saa enam piirduda ainult ühiskondliku tegevusega. Seepärast asutas Vabariigi Valitsus 1995. aastal riikliku teadus- ja arendusasutuse Võru Instituut.
Alluvus ja töökorraldus
Võru Instituut asub Kultuuriministeeriumi valitsemisalas. Oma tegevuses juhindub instituut teadus- ja arendustegevuse korralduse seadusest ning oma põhimäärusest. Instituudi tööd suunab teadusnõukogu, mille tegevust korraldab nõukogu esimees. Instituudi tegevust juhib direktor, kelle nimetab avaliku konkursi korras viieks aastaks ametisse kultuuriminister.
2015. aastast on Võru Instituudis eraldi teadus- ja arendusosakond ning muuseumiosakond. Muuseumiosakonda kuuluvad Fr. R. Kreutzwaldi Memoriaalmuuseum, Mõniste Talurahvamuuseum, Põlva Talurahvamuuseum ja Vana-Võromaa Kultuurikoda.
Võru Instituudi direktor on Rainer Kuuba (alates 2010. aastast). Varem on instituuti juhtinud Enn Kasak (1995–1997), Kaido Kama (1997–2004), Külli Eichenbaum.
Rahastus
Instituuti rahastatakse riigieelarvest, suuremateks tegemisteks saadakse raha juurde fondidest ja programmidest. Peamised instituudi toetajad on olnud Kultuurkapital, Hasartmängumaksu Nõukogu ja riiklik programm "Lõunaeesti keel ja kultuur".
Košice maakond
Košice maakond on 1. järgu haldusüksus Slovakkias. Piirneb lõunas Ungariga ja idas Ukrainaga.
Suuremad linnad on Košice, Michalovce, Spišská Nová Ves, Trebišov ja Rožňava.
82% elanikest on slovakid ja 11% ungarlased.
Viited
🇸🇰
Funktsionalism
pisi|Bellavista Klampenborg Denmark. Arne Jacobsen 1934 pisi|Bellavista Klampenborg Denmark. Arne Jacobsen 1934
Funktsionalism on 1920. aastail arhitektuuris, tööstus- ja tarbekunstis tekkinud suund.
Funktsionalismi rajasid Šveitsist pärit arhitekt Le Corbusier, saksa arhitekt Walter Gropius ja hollandi arhitekt Jacobus Oud. Tähtsaks keskuseks oli Walter Gropiuse rajatud kunstikool Bauhaus.
Funktsionalismi printsiibi kohaselt peab ehitise või eseme kujundus kajastama eelkõige tema otstarvet ehk funktsiooni (sellest tuleb suuna nimetuski). Seni peamisteks peetud esteetiliste iluprintsiipide kõrval said võrdselt tähtsaks tehnilised, sotsiaalsed ja majanduslikud tegurid.
Hakati vältima arhitektuurseid kaunistusi, üldilmes hakkas senisest rohkem kaasa rääkima materjali värv ja faktuur. Võeti kasutusele uued materjalid (teras, terasbetoon, klaaspinnad jne) ja konstruktsioonid (nt rippkonstruktsioon). Kujunesid uued proportsioonid (peened postid, laiad aknad jne).
Portugali jalgpallikoondis
Portugali jalgpallikoondis on Portugali jalgpalliliidu esindusmeeskond, mis esindab Portugali rahvusvahelistel jalgpallivõistlustel.
Koondis on tulnud ühe korra Euroopa meistriks (2016). Parim tulemus MM-ilt on kolmas koht 1966. aasta võistlusel.
Ajalugu
Esimene teadaolev jalgpallikohtumine Portugalis peeti 1888. Jalgpalliliit asutati 1914. Esimese maavõistluse pidasid portugallased 1921 Hispaaniaga ja kaotasid 1:3. FIFA liikmeks saadi 1923 ning 1928. aasta olümpiaturniiril Amsterdamis jõuti veerandfinaali. 1950. aastal pakkus FIFA pärast Türgi loobumist MM-finaalturniirist kohta Portugalile, kuid Portugal loobus.
Portugali koondis pääses esimest korda maailmameistrivõistlustele 1966. aastal Inglismaal. See oli Mosambiigist pärit Eusébio tähetund: aafriklane oli üheksa väravaga finaalturniiri edukaim väravakütt ning aitas meeskonnal võita pronksmedali.
1984. aastal jõudis Portugal esimest korda EM-võistluste finaalturniirile ning mängis end poolfinaali, kus tuli alla jääda Prantsusmaale 2:3. Meeskonna tähed olid Nené, Fernando Chalana ja Rui Jordão.
Andrus Mitt
Andrus Mitt (sündinud 19. jaanuaril 1981 Pärnus) on eesti jalgpallur, kes mängib klubis JK Tabasalu II
Portugali jalgpallikoondis
Ajalugu
1986 mängiti end välja MM-i finaalturniirile Mehhikosse. MM-i alustati hästi 1:0 võiduga Inglismaa üle, kuid siis murdis väravavaht Manuel Bento treeningul jalaluu ning kaks järgmist alagrupimängu portugallased kaotasid: Poolale 0:1 ja Marokole 1:3.
1980. aastate lõpus ja 1990. aastate alguses algas Portugali jalgpalli uus tõus eesotsas Luís Figo, Rui Costa ja Fernando Coutoga. Noorte tiitliturniiridel olid portugallased korduvalt võitjate ja medalisaajate seltskonnas. Euroopa 1996. aasta meistrivõistluste finaalturniiril jõuti teise ringi, kuid 1998. aasta MM-ile ei pääsetud. Euroopa 2000. aasta meistrivõistluste finaalturniiril mängiti end poolfinaali, kus kaotati 1:2 Prantsusmaale. 2002. aasta MM oli taas pettumus: alagrupist edasi ei saadud, sest kaotati nii USA-le kui ka Lõuna-Koreale. 2004. aasta kodus toimunud EM-l jõudis Portugali koondis finaali, kus jäi alla turniiri suurüllataja Kreekale.
2006. aasta MM-il saadi 4. koht kaotades kolmanda koha mängus Saksamaa koondise vastu ja kaks aastat hiljem EM-il kaotati veerandfinaalis taas Saksamaale.
2010. aasta MM-il langeti välja kaheksandikfinaalis, kui kaotati Hispaania koondise vastu 1:0. Hispaania võitis Portugali koondist ka 2012. aasta EM-i poolfinaalis, kui mäng läks penaltite peale. 2014. aasta MM-il ei saadud alagrupist edasi.
Prantsusmaal peetud 2016. aasta EM-il võitis Portugal finaalis 1:0 Prantsusmaad ja tuli esimest korda Euroopa meistriks.
Praegune meeskond
Portugali koondis 2020. aasta Euroopa meistrivõistlustel.
Pint
Pint (lühend pt või p) on inglise vedelike ja puisteainete mahuühik, 1 pint = 20 vedelikuuntsi = 0,568 liitrit.
Ajaloos on seda ühikut kasutatud suures osas Euroopast, aga pindi väärtus oli eri maades erinev: alates vähem kui poolest liitrist kuni rohkem kui liitrini. Mandri-Euroopas asendati see 19. sajandi jooksul meetermõõdustiku mahuühikutega. Ameerika Ühendriikides, Ühendkuningriigis ja mitmes teises Rahvaste Ühenduse riigis kasutatakse pinti tänapäevalgi.
Inglise süsteemi pinti (568 ml) kasutatakse Suurbritannias, Iirimaal ja mõnes Rahvaste Ühenduse riigis. USA-s kasutatakse vedelikupinti (473 ml) ja vähem levinud kuivainepinti (551 ml). Kõik need väärtused on 1/8 vastavast gallonist, kuid kuna eri süsteemide gallonid on erinevad, tuleb sellest ka pindi väärtuse erinevus.
Long Beach
Asub Los Angelese kesklinnast 30 km lõunas. Long Beach asutati 1888. aastal.
45% elanikest on valgenahalised, 15% mustanahalised ja 36% latiinod.
Leonid Gaidai
pisi|Leonid Gaidai (1941) Leonid Iovitš Gaidai (vene Леонид Иович Гайдай; 30. jaanuar 1923 Svobodnõi, Amuuri kubermang (tänapäeval Amuuri oblast) – 19. november 1993 Moskva) oli Nõukogude Liidu ja Venemaa filmirežissöör, stsenarist ja filminäitleja.
1955. aastal lõpetas ta Üleliidulise Riikliku Kinematograafia Instituudi filmirežissöörina.
Kohanemus
Kohanemuseks nimetatakse bioloogias kohanemise tulemust.
Jakuudi keel
Jakuudi keel, ka sahha keel (jakuudi keeles саха тыла) on siberi turgi keelte hulka kuuluv turgi keel.
2002. aasta rahvaloenduse andmeil rääkis Venemaal jakuudi keelt 456 300 inimest, neist 446 700 Sahhas. 93,2% jakuutidest oskas jakuudi keelt. Jakuudi keelt oskavad ka paljud evengid, eveenid, jukagiirid ja Sahhas mitu sajandit elanud venelastest. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli Venemaal jakuudi keele oskajaid 450 140, neist Sahha Vabariigis 441 536.
Jakuudi keeles ilmub üle 40 ajalehe ja ajakirja, seda kasutatakse raadios ja televisioonis. 2012. aastal ilmus Venemaal jakuudi keeles 205 nimetust raamatuid ja brošüüre kogutiraažiga 375 200 eksemplari.
Jakuudi tähestik
Jakuudi keele kirjutamisel kasutasid vene misjonärid 1819. aastast alates kirillitsat, 1917 võeti kasutusele foneetilisele transkriptsioonile tuginev kiri, mis 1929 asendati ladina kirjal põhineva turgi tähestikuga. 1939. aastal mindi üle kirillitsale, mida kasutatakse siiani. Vene tähestikule on lisatud tähed ҕ, ҥ, һ, ө, ү ning digraafid дь ja нь.
Jakuudi ladina (1929–1939) :
Jakuudi kirillitsat (aastast 1939):
Foneetika ja fonoloogia
Jakuudi keeles on 20 täishäälikufoneemi: 8 lühikest, 8 pikka ja neli diftongi. Täishäälikute korrelatsioon neljal alusel: 1) lühike – pikk; 2) ees – taga; 3) kitsas – lai; 4) rikutud – katkematu.
Jakuutide keeles täishäälikute harmoonia toimub järjestikku vastavalt palatiinile ja labiaalsele külgetõmbele. Vokaalharmooniaga kaasneb ka kaashäälik. Sõltuvalt täishäälikutest (ees või taga) peaksid sõna kaashäälikud olema kas ainult pehmed või ainult tahked.
Diftoonpongid: иэ, үө, уо, ыа. Diftongi liigendamine liigub, nende esimene element hõivab 52–62% diftongi kogukestusest. Difteonreid iseloomustatakse laskuvate ja tõusvatena. Jakuudi keeles pole toonidel fonoloogilist tähtsust. Rõhk langeb tavaliselt sõna viimasele silbile, mida eristab rõhutatud täishääliku kogukestus ja intensiivsus.
Hetid
Hetiidid ehk hetid (ka: hitiidid ehk hitid) olid indoeuroopa rahvastest esimene, kes jõudis omaenese riikluse ja tsivilisatsiooni loomiseni Anatoolias.
Nende kuningale nõuandvat ülikute nõukogu Pankust on peetud maailma esimeseks parlamendiks. Otsustavaks nende esiletõusus oli rauasulatustehnika avastamine, mida kiivalt 700 aastat teiste ees saladuses hoiti. Rauda kasutati relvade tegemiseks. Raudrelvade ja kergete sõjavankrite abiga muutus nende sõjavägi mõneks ajaks võitmatuks.
Sumeri kirja ja ametlikult ka akadi keelt kasutanud hetid olid läbi Joonia kultuuri vahelülina Assüüria ja Vana-Kreeka vahel, hääbuma hakanud sumeri-akadi kultuuri ja tärkava kreeka kultuuri vahel. Hetide peamised tegevusalad olid karjakasvatus, metallurgia ja kaubavahendus. Riik oli kuningale alluv väikeriikide liit.
Hunter Parrish
thumb|right|Hunter Parrish Hunter Parrish Tharp (sündinud 13. mail 1987 Richmondis) on Ameerika Ühendriikide näitleja.
Jakuudi keel
Näited
Jakuutikeelse inimõiguste ülddeklaratsiooni artikkel 1:
Hetid
Anatoolias enne hette olnud hatid
Hati-heti tsivilisatsioon kestis kõige enam 2500–700 eKr. Sellest ajast jätkus vaid hattide tsivilisatsioon umbes 2500–2000/1700 eKr. Nimetust "Hattide maa" ilmus esimest korda Mesopotaamia tekstidesse akadi dünastia (u 2350–2150 eKr) ajal.
Nimetust kasutati jätkuvalt umbes 1500 aastat, kuni 630 aastani eKr. Mõiste "Hati liidumaa" oli sedavõrd juurdunud, et hetid jätkasid hiljem selle kasutamist viidates juba hoopis oma riigile. Hatid lõid Anatoolias feodaalseid linnriike ja väikseid kuningriike või vürstiriike. Isegi kui need olid hettide poolt peale 2200 eKr vallutamise käigus ükshaaval üle võetud, moodustasid hatid ikkagi veel suurema osa elanikkonnast. Hetid kasutasid sumeri kirja ja kultuurikeelena heti keele kõrval akadi keelt. Lõid arvukalt eeposeid.
Hettide saabumine
Üldiselt levinud arusaama järgi saabusid hetid Anatooliasse enne 2000 eKr. Nende eelnevaks kodumaaks, 4. ja 3. aastatuhandel eKr, on peetud Bulgaaria ja Ukraina ala. 2000 eKr paiku oli hettide alade keskmeks saanud Hattuša. Suurimaks saabumislaineks oli Lähis-Idas 1900 eKr paiku toimunud massilise migratsiooni aeg, mis ulatus kuni Lõuna-Kreekani. Anatoolias olid ka Assüüria kolooniad. pisi|vasakul|Hettide asualad Anatoolias ca 1770 aastal eKr
Hetid hõivasid Väike-Aasia keskosas karjakasvatuseks sobivad tasandikud, ja ümbritsenud oma pealinna Hattuša võimsate kindlustustega, asusid sealt lähtudes laiendama oma võimu ümberkaudsetele mägialadele. 19. – 18. sajandil eKr oli Väike-Aasia (Anatoolia) keskosas kujunenud mitmed teineteisest sõltumatud riigid. Mesopotaamia ja süüria ülikud jätkasid vastavalt kohanimega seotud väljakujunenud tavale ka saabunud hetiide koos hatidega hattideks nimetamist.
18. sajandi jooksul vallutas üks kohalikest valitsjatest (Kussara kuningas), Pithana Kaneši linna ja tegi sellest oma pealinna. Pithana poeg Anitta laiendas võimu enamusele Väike-Aasia keskosast.
pisi|Lähis-Ida [[14. sajand eKr|14. sajandil eKr]]
Hettide riigid
Hattide feodaalsed linnriigid ja väikesed kuningriigid valitsesid Anatoolias umbes 2500–2000/1700 eKr.
Hetiidi riigi ajalugu jagatakse kolmeks perioodiks: pisi|Hetiitide impeerium aastal 1300 eKr. Linn nimega Wilusa oli arvatavasti Trooja Hetiidi vana riik kujunes 17. sajandil eKr, hilisema pärimuse järgi pani Hattuša valitsejate suurvõimule aluse Labarna (17. sajandi I poolel). Hattušili I (u 1650–1620 eKr) laiendas riigi võimu suurele osale Väike-Aasiast ja tegi sõjaretki Süüriasse. Muršili I (u 1620–1590 eKr) jätkas edukat võitlust Süürias ja vallutas ning rüüstas 1595 aastal eKr Babüloni, mille järel tõusis Babüloonias võimule Kassiidi dünastia. 16. sajandil eKr langesid Süürias alistatud alad Mitanni võimu alla.
pisi|vasakul|Egiptuse ja hetiitide alad [[Lähis-Ida ajalugu|Lähis-Idas ca 1200 eKr]]
U 1500 taastas kuningas Telepinu kuningavõimu stabiilsuse, järgnevalt laienes Hetiidi kuningate võim taas peaaegu kogu Väike-Aasiale. Uus riik kasvas impeeriumi mõõtmeteni, Uue riigi sõjaline edu tugines kergetele sõjavankritele ja rauast relvadele (algul rauaga kaetud pronksrelvadele).
14. sajandil taasalgasid hetiitide sõjaretked Süüriasse, tuues kaasa võitluse Mitanniga. Kuningas Šuppiluliuma I (u 1370–1330 eKr) purustas Mitanni väe, rüüstas nende pealinna Wašukannit ja sundis Mitanni kuningat oma ülemvõimu tunnistama. Seejärel alistas ta endale enamuse Süüriast, mis seni oli allunud Egiptusele. Oma hiilgeajal võitlesid hetiidid mõjuvõimu pärast egiptlastega. 13. sajandil Süürias peetud sõjas Egiptuse vaarao Ramses II-ga ei saavutanud kumbki pool otsustavat võitu. Pärast Karhemiši lahingut sõlmiti leping igavese rahu ja sõpruse kohta, mida pole tänini rikutud. Rahulepinguga jäi põhjapoolne Süüria hetiitidele, Palestiinas ja Süüria lõunaosas aga kindlustus taas Egiptuse võim.
13. sajandi lõpul eKr vallutasid nad hattide alad. pisi|[[Mererahvaste sissetungi ajastu invasioonid]]
Hetiidi riigi langus
Enamlevinud teooria järgi oli Heti riigi lõpu põhjuseks nn hilise pronksiaja kollaps Vahemere idaosas, milles hävis ka Mükeene kultuur. Hetiide ründasid umbes 1190 eKr nn mererahvad, kelle hulka kuulusid ka piiblis mainitud vilistid. Euroopast Aasiasse tunginud hõimud purustasid hetiidide sõjaväe ja tegid maatasa nende pealinna Hattuša. Hetiidid sulasid ajapikku vallutajatega ühte. pisi|vasakul|Assüüria alad Assurnasirpal II-e valitsusajal (883–859 eKr) pisi|300px|Egiptuse ja [[Uus-Assüüria alad, 750-625 eKr]] Teise teooria järgi sai riigile saatuslikuks kodusõda. Kuninga vastu pöördus ta enese vennapoeg Hattušili. Ta arreteeris kuninga ja saatis eksiili. Koos sellega hääbus seninegi lojaalsus, mille najal oli impeerium ülesehitatud ja mis seda oli koos hoidnud. Järgmise kolme põlvkonna vältel väljus kodusõda kontrolli alt. Maad tabas näljahäda. Kuna kodusõda oli pealinna peaaegu täielikult hävitanud, siis arvatakse, et ellujäänud hetiidid süütasid ise oma linnad ja templid, olles need enne dokumentidest ja kõigest väärtuslikust tühjaks teinud, ning jätsid Hattuša maha.
Pärast impeeriumi hävingut kuni 7. sajandi eKr keskpaigani püsisid nn uushetiidi kuningriigid, mis sageli olid sisuliselt linnriigid. Mõjuvõimsaim neist oli Tabal, kus hetiidi keelt küll enam ei kõneldud
717 eKr langes ka viimane Väike-Aasias olnud hetiitide väikeriik assüürlaste kätte. Tabal kestis umbes 7. sajandi eKr keskpaigani.
Hetiitide kultuur
Hetiidid võtsid palju üle Mesopotaamia rahvastelt, kelle naabruses nad elasid. Nende vahendusel levis mesopotaamlaste kultuur üle kogu Väike-Aasia. Hetiidid hakkasid kasutama kiilkirja, kohandades seda oma keelele. Babüloonlaste eeskujul kirjutasid nad üles ka oma seadused. Hattušast on leitud tänapäeval palju hetiidikeelseid kiilkirjatahvleid. Nende hulgas on kroonikaid, mis räägivad kuningate sõjaretkedest, seaduste kogusid ja lugusid hetiitide jumalatest.
18.–13. sajandist eKr on säilinud arvukalt kirjalikke mälestisi, 14.–8. sajandist eKr ka hieroglüüfseid hetikeelseid tekste.
Riiklus
Kuningavõim oli päritav. Kuningas juhtis sõjaväge ja korraldas riigiasju, kuid pidi arvestama ülikutest koosneva nõukogu ehk Pankuse arvamusega. Pankus oli nõuandev organ, kus arutati riigi tähtsamaid küsimusi. Näiteks keelas Pankus kuningal oma sugulasi hukata. Pankust on peetud maailma esimeseks parlamendiks.
Umbes 1500 eKr võtsid hetiidid kasutusele kerge sõjavankri, mis andis neile koos rauast relvadega teiste ees suuri eelisi.
Religioon
Nagu enamus indoeuroopa rahvaid, austasid ka hetiidid kõige enam taevajumalat, kes kogub pilvi, saadab vihma ja pillub piksenooli. 3 tähtsamat hetiidide jumalat olid:
Hetiidid kasutasid religioossetel talitustel hati keelt.
Hetiidide seadusekogumik pärineb ajast 1650–1500 eKr.
Orja tapja pidi hüvitama matusekulud, andma 2 hinge. Vaba mees/ naine – hüvitama matusekulud ja 4 hinge. Kaupmees – 400 seeklit hõbedat.
Hetiidi õigusele oli iseloomulik karistuse määramine sellele, kelle maatükil tapeti.
Raua sulatamine ja sepistamine
Hetiidid olid esimesed, kes õppisid sulatama ja töötlema rauda ning valmistama sellest relvi ja tööriistu. Pärast Hetiidi riigi purustamist hakkas seni kiivalt saladuses hoitud oskus levima. 2000–1900 eKr leiutasid hetid Ida-Anatoolias algelise rauasulatamise või said selle kohalikelt alamatelt. 1500 eKr ilmusid rauast relvad. 1250 eKr leiutati teras. 1190 eKr algas koos nende riigi lõpuga ka rauasulatumise ja sepistamise laiem levik.
Hetiitide uurimine
Hetiidid unustati täiesti kuni 19. sajandini, mil nad taas avastati ja nende ajalugu uurima hakati. Võimalik, et Vanas Testamendis nimetati hetiitideks ühte Palestiinas elanud suguharu.
Ekaya C. Texier (1839) ja W. Hakeiltau (1843) märkasid Boghazköy, Yasolekaya juures kirjadega kive. 1880 – väitis inglise teadlane Archibald Sayce, et leitud märgid on hetiitide kirjasüsteem. 1907 – avastati suurkuningate arhiiv Hattušast, kus oli üks kahes keeles tahvel (bilingva) egiptuse ja hetiidi kirjaga, mis tegi võimalikuks hetiidi kirja uurimiseks. 1917 – Bedřich Hrozný dešifreeris kiilkirja. 1953 – Bossert täiendas hetiidi keele dešifreeringut.
Hunter Parrish
Ta mängib sarjas "Weeds" Silas Botwinit.
Terrigeensed setted
Terrigeensed setted on maismaa kivimite murenemissaadused, mis kantakse merre peamiselt liiva ja saviosakestena. Terrigeensed setted koosnevad peamiselt silikaatseist mineraalidest.
Meresüld
Meresüld (inglise fathom, tähis fm) on pikkusühik, mis on võrdne 6 jala ehk 1,8288 meetriga.
Ühildumine
Ühildumine ehk kongruents on üks moodustajate grammatilise seose liike. Ühildumine on olemuselt alistusseos.
Eesti keel
ilus tüdruk - ainuse nimetav kääne,
hirmutavale kollile - ainsuse alaleütlev kääne, ausatelt töölistelt - mitmuse alaltütlev kääne,
kalliteks sugulasteks - mitmuse saav kääne.
Kim Yŏng-nam
Kim Yŏng-nam (korea 김영남, sündinud 4. veebruaril 1928) on Põhja-Korea poliitik, endine Ülemrahvakogu Presiidiumi president ja riigi de jure riigipea.
Ühildumine
Eesti keel
Laulupeolised laulsid peaproovis hingematvalt kaunilt. Selles lauses ühildub öeldis laulsid alusega laulupeolised - mõlemad on mitmuses.
Ühildumise ehk kongruentsi eriliik on sisuline ühildumine.
Nitra maakond
Nitra maakond on 1. järgu haldusüksus Slovakkias.
Nael (massiühik)
Nael (rahvusvaheline tähis lb, lühend ladinakeelsest sõnast libra 'kaal') on SI-süsteemi väline massi mõõtühik.
Nitra maakond
Viited
🇸🇰
Nael (massiühik)
Naela suurus eri mõõdusüsteemides
Nael on eri mõõdusüsteemides tähistanud erineva massiga suurust.
Paraná
Paraná on mitme koha nimi.
Tuntumad sellenimelised kohad on Paraná jõgi Lõuna-Ameerikas, Paraná osariik Brasiilias ning Paraná Argentinas Entre Ríose provintsis.
Asulad
...
Jõed
...
Sisuline ühildumine
Sisuline ühildumine on ühildumise eriliik. Näiteks on sisuline ühildumine viisakusmitmusega lauses Teie, tütarlaps, olete viisakas. Selles lauses tingib öeldistäite viisakas grammatilise vormi mitte aluse grammatiline vorm, vaid tema grammatiline tähendus (ainsustähendus).
Kolmikmeremiil
Kolmikmeremiil (inglise keeles sea league või marine league) on pikkusühik, mis võrdub kolme meremiili pikkusega (u 5555 meetrit).
Trakai linnus
thumb|Trakai saarelinnus thumb|Trakai saarelinnuse varemed. [[Wojciech Gersoni (1831–1901) maal, 1855]] thumb|Linnus [[Leedu litt|Leedu 2 litisel rahatähel.]] Trakai saarelinnus on Galvė järvesaarele ehitatud linnus Leedus Trakais. Linnust on kutsutud Malborki linnuse (saksa Marienburg) järgi ka "väikeseks Marienburgiks".
Linnuse ehitustöid alustati Leedu suurvürsti Kęstutise käsul 14. sajandi teisel poolel ja lõpetati tema poja Vytautase valitsemise ajal 15. sajandi alguses. Pärast Grünwaldi lahingut kaotas linnus oma sõjalise tähtsuse ja seda kasutati hiljem vanglana. Suurvürst Vytautas suri linnuses 27. oktoobril 1430. Sõjas moskoviitide vastu aastatel 1654–1657 linnus purustati. Linnuse restaureerimist alustati 1951. aastal, 1962. aastast asub seal Trakai Ajaloo Muuseum (leedu keeles Trakų istorijos muziejus).
Tänapäeval on linnus rahvuslike ürituste, festivalide ja kontsertide toimumispaik.
2004. aastast toimub Trakais üks Baltimaade nn Kolme lossi turniiri (leedu keeles "Trijų pilių taurė", läti keeles "Trīs piļu kauss") etappidest maastikuvibulaskmises. Seda ajaloolistes kostüümides vibuküttide turniiri on korraldatud ka Rakvere ja Turaida linnustes.
Zubieta (Gipuzkoa)
right|300px|thumb Zubieta on küla Hispaanias Baski autonoomses piirkonnas Gipuzkoa provintsis. Ta asub pooleldi Donostia valla, pooleldi Usurbili valla territooriumil. Kummalegi vallale kuuluv külaosa on selle valla barrio.
Zubieta on tuntud Donostia hipodroomi ning jalgpalliklubi Real Sociedad de Fútbol treeningupaiga asukohana.
Nimi
"Zubieta" tähendab baski keeles 'sillakoht'. Arvatakse, et küla on nime saanud küla lähedal asunud koolmekohalt Oria jõel. On võimalik, et Zubietat Usurbili vallas asuva Txikierdiga ühendav sild asub samas kohas.
Asend
Zubieta küla asub 9,5 km kaugusel Donostia kesklinnast. Lähimad asulad on Usurbil (3,5 km kaugusel) ja Lasarte-Oria (1,6 km kaugusel).
Zubieta pindala on umbes 4,5 km². Suurem osa sellest kuulub Donostia vallale, moodustades eksklaavi Lasarte-Oria valla, Usurbili valla,  Andoainio valla ja  Zizurkili valla vahel. Donostia valla territooriumile jääva külaosa sees on omakorda arvukaid väikesi enklaave, mis kuuluvad Usurbili vallale. Nii moodustub raskesti hoomatav mosaiik.
Zubieta küla territoorium jaguneb maastikuliselt kolmeks maastikuliseks osaks. Tasasesse jõeäärsesse põhjaossa jääb asustuse põhiosa. Tasases jõeäärses idaosas Lasarte-Oria linna vastas on hipodroom, autotee A-1, turg ja muu infrastruktuur. Ülejäänud osa on mägine ja metsane ning selle nimi on Zubietamendi.
Kõrgus merepinnast on 8 m.
Geograafilised koordinaadid on.
Rahvastik
Külas on umbes 400 elanikku, neist umbes 190 kuuluvad Usurbili valda, ülejäänud Donostia valda. Viimastest elab suurem osa küla põhjaosas, kus on ka külakeskus, mis paikneb Santiago kiriku (Jaakobuse kiriku) juures, ning suurem osa maju, mis paiknevad hajusalt jõe ääres.
Kuigi küla jaguneb kahe valla vahel, on elanikud rohkem seotud naabruses asuva Lasarte-Oria linnaga. Külal on kokkukuuluvustunne, mis ei hooli halduspiiridest. Siiski on kirikul kaks ust, mida vanasti kasutasid kummagi külapoole inimesed. Samuti on kirikul kaks kella, millest üks näitab Usurbili, teine Donostia poole.
Haldus
Pärast valdadevahelise piiri viimast täpsustamist 1990ndatel moodustasid Donostoa ja Usurbili vald Naabrikogu (Herri batzordea, Junta Vecinal), kuhu kuulub kummaltki külapoolelt 3 esindajat. Selle liikmed on valdadevahelised vahendajad kõikide küla puudutavate asjade juures. Esimehe määrab vaheldumisi kaheks aastaks kummagi valla vanem (alcalde). Esimees toimib nagu alcalde pedáneo.
Majandus
Elanike tegevusala on raske määrata, sest kummaski vallas ei peeta küla kohta eraldi statistikat.
Tööstus on väga piiratud. Küla lähedal on saeveski.
Kõige arenenum on teenindussektor. Zubietas on väga populaarseid restorane ja siidribaare. Samuti on seal puu- ja juurviljaturg Merka Bugati (ehitatud 1990ndatel), Donostia hipodroom, jalgpalliklubi Real Sociedad de Fútbol harjutusväljak, kutseharidusasutus Usurbilgo Lanbide Eskola, ikastola jm.
Jalgpalliklubi õitseajal 1970ndate lõpus oli kavas ehitada hipodroomi juurde uus jalgpallistaadion. Valmis sai ainult muruväljak tribüüniga. Seal toimuvad treeningud. Spordikompleksi on viimastel aastatel hakatud nimetama Zubieta XXI ning on rajatud hulk laste treeninguväljakuid.
Ajalugu
Zubieta oli koht, kuhu kogunesid mõned silmapaistvad donostoalased pärast linna mahapõletamist Arthur Wellesley juhitud Inglise ja Portugali vägede poolt Hispaania vabadussõja ajal 31. augustil 1813. Aizpurua caserío 's kaaluti, mida ette võtta. Üks võimalus, mida arutati, oli ehitada linn üles uude kohta. Lõpuks otsustati linn endisesse kohta uuesti üles ehitada. Sellest sai alguse tänapäeva Donostia.
Tähtpäevad
Kohalikud tähtpäevad on püha Jaakobuse mälestuspäev 25. juuli ja püha Ignatius Loyola mälestuspäev 31. juuli.
Pallimäng
Zubietas on säilinud pelota vanaaegne variant rebote, mis on säilinud ka Prantsusmaa baski aladel, Hispaania baski aladel aga peaaegu kadunud (peale Zubieta on rebote väljak veel ainult Billabonas). Ala on külas populaarne. Rebote ühing Yoko-Garbi korraldab iga aasta septembris Zubietas meistrivõistlused.
Selle artikli kirjutamisel on kasutatud hispaaniakeelse vikipeedia artiklit seisuga 18.10.2007.
Põlduba
Põlduba (Vicia faba) on laialt levinud üheaastane kultuurtaim liblikõieliste sugukonnast ja hiireherne (Vicia; või teise süsteemi järgi põldoa – Faba) perekonnast. Ta kuulub kaunviljade hulka, ta seemneid kasutatakse aedviljana.
Kirjeldus
Põldoa püstised neljakandilise ristlõikega varred on 20–150 cm kõrgused, lehed paarissulgjad, valged õied paiknevad 2–4 kaupa lehtede kaenlas.
Seemned, mida nimetatakse põldubadeks või lihtsalt ubadeks, valmivad 2–3 cm laiustes lihakates ja paksuseinalistes, seest valkja kattega kaunades, igas kaunas 3–8 lamedat ümarate otstega seemet. Seemned võivad olla vastavalt sordile kas rohekad, punakad, pruunikad või lillad.
Kasvukoht
Eelistab parasvöötme alade jahedamat kliimat või troopiliste piirkondade kõrgemaid kohti.
Ajalugu
Põlduba hakati toiduks tarvitama ja ka kasvatama Vahemere maade idaosas ja Edela-Aasias umbes 6000 eKr. Pronksiajal oli põlduba kogu Euroopas tuntud ning jäi enne kontakte Ameerika mandriga ainsaks Euroopas kasvatatud oasordiks.
Antiik-Roomas kasutati põlduba mängužetoonina, millega määrati saturnaalide ajal peo kuningas. Sellest kombest paistab olevat alguse saanud ka paljudes maades levinud komme peita kolmekuningapäeval põlduba koogi või piruka sisse ning kroonida selle leidja "oakuningaks".
Kasutamine
Toorelt on oad tsüanogeensete glükosiidide sisalduse tõttu nõrgalt mürgised, põhjustades seedehäireid, peavalu ja palavikku, seetõttu tuleks ube süüa kuumtöödeldult.
Põldubadest oasupp kuulub eesti rahvustoitude hulka.
Tootmine maailmas
2017. aastal toodeti 124 riigis 31,4 mln tonni põlduba.
Keemiline koostis
Põldoa seemned (Viciae fabae semen) sisaldavad lektiine, tanniine (2%) ja levodopat (kuni 8%).
Toitainete sisaldus
Põldoa seemned on suure valgusisalduse (25 –35%) ja toiteväärtusega toiduaine.
Kvarter
Kvarter (inglise keeles quarter) on mahuühik.
1 kvarter = 8 buššelit = 290,7816 liitrit
Püha Laurentsiuse kirik
Püha Laurentsiuse kirik võib tähistada:
Kongruents
Kongruents on niisugune ekvivalentsiseos universaalalgebras, mille puhul samasse ekvivalentsiklassi kuuluvate elementidega tehtud tehete tulemid kuuluvad samasse ekvivalentsiklassi.
Prešovi maakond
Prešovi maakond on 1. järgu haldusüksus Slovakkias. See piirneb põhjas Poola ja idas Ukrainaga.
Maakonnas on 13 ringkonda, milles on 666 valda (neist 23 linna):
Viited
🇸🇰
Abu (Canogo)
Abu on asula Guinea-Bissaus Bolama piirkonnas Canogo saarel.
Kõrgus merepinnast on umbes 16 m.
Elanike arv on umbes 1500.
Alistus
Alistusseos ehk subordinatsioon on üks lause moodustajate vaheline grammatiline seos. Alistusseoses osalevad põhisõna ja laiend. Põhisõna on laiendust nõudev või laiendust lubav element. Laiend on põhisõna laiendav element. Alistusseos jaguneb kaheks liigiks:
Ühildumine
Selle alistusseose puhul määrab põhisõna (poolpaksus kirjas) grammatiline vorm laiendi vormi, nt
Sõltumine
Selle alistusseose puhul määrab põhisõna (poolpaksus kirjas) tähendus laiendi vormi või laiendiga kaasneva kaassõna, nt
Agatharchos
Agatharchos oli Samose saarelt pärinev maalikunstnik, kes töötas Ateenas umbes 420 a. eKr. Ta oli spetsialiseerunud teatridekoratsioonide maalimisele. Püüdes võimalikult tõetruult ning veenvalt reaalsust matkida, kasutas ta ruumilist perspektiivi. Lisaks tuntakse teda ka kui meisterlikku punasefiguurilise maalitehnika esindajat.
Steal This Album!
"Steal This Album!" on USA alternative metal ' i ansambli System of a Down 2002. aastal välja antud album.
Laulud
Kõikide laulude autorid on Serj Tankian ja Daron Malakian, kui pole märgitud teisiti.
Kuningvere järv
Kuningvere järv asub Tartu maakonnas Peipsiääre vallas. Selle pindala on 24,5 ha (2007).
Järv on limnoloogiliselt tüübilt kalgiveeline rohketoiteline.
Järve ja selle ümbruse kaitseks on loodud Kuningvere kaitseala.
Vanem (Paolini)
"Vanem"  on Christopher Paolini romaanisarja "Pärand" teine osa, raamatu "Eragon" järg. Sellele järgnes kolmas osa "Brisingr".
Lugu
Eragon ja tema lohe Saphira on võitnud Farthen Dûris. Tänu neile võitsid vardjad ja päkapikud esimese suure lahingu Impeeriumi vastu. Kuid endiselt valitseb Impeeriumi õel kuningas Galbatorix, kes on hävitanud Ratsanikud ja on sihiks võtnud kogu Alagaësia alistamise.
Eragon rändab haldjate riiki Ellesmérasse, et võlukunstis ja mõõgavõitluses, Ratsanikule elutähtsates oskustes, veelgi vilunumaks saada. Ent kaos ja reetmine varitsevad igal sammul ja Eragon pole kindel, keda ta võib usaldada.
Samal ajal peab tema nõbu Roran koduses Carvahallis oma lahingut- lahingut, mis asetab nii tema kui Eragoni veel suuremasse ohtu.
Predikatsioon
Predikatsiooniseos on üks moodustajate vahelisi grammatilise seose liike. Tegemist on moodustajate vastastikuse seosega, s.t see on
Predikatsiooniseos on aluse ja öeldise vahel: öeldisest sõltub aluse olemasolu lauses ja alus mõjutab omakorda öeldise vormi.
Näiteks
Ewa Catharina von Bock
Ewa Catharina von Bock (neiuna Ewa Mättik, surnud 15. mail 1862) oli Timotheus Eberhard von Bocki abikaasa.
Eestlannast Ewa Mättik oli õigeusulise kutsari tütar.
Ewa Mättik ja Timotheus Eberhard von Bock abiellusid 1818. aastal Tartu Uspenski kirikus. Abielust sündis vene viitseadmiral Georg von Bock (1818–1876).
III Riigikogu valimised
III Riigikogu valimised toimusid 15.–17. mail 1926.
Valimiste ajal kehtis kogu riigis sõjaseadus.
Valimiste eel uuendati valimisseadust:
Tulemused
Valimisõiguslikke: 701 769 (armeeta). Osalus: 514 595 (73,3%) (+ 12 306 armees). Kehtetuid hääli: 3421 (armeega); 0,6%. Kehtivaid hääli: 523 480; 99,4% (armeega).
Holstre järved
Holstre järved on termokarstilise geneesiga järvestik Viljandimaal Viljandi vallas. Järved on limnoloogiliselt tüübilt eutroofsed.
Need on:
Koos Pulleritsu ja Pirmastu külas asuvate järvedega nimetatakse järvi Holstre-Pirmastu järvedeks. Sinna kuuluvad lisaks Holstre järvedele:
Futurism
Futuristide esimese manifesti koostaja on itaalia luuletaja Filippo Tommaso Marinetti. Manifest ilmus 20. veebruaril 1909 Pariisis ajalehes Le Figaro. Manifestis kuulutati, et tsivilisatsiooni saavutused on imepärased ja nõuavad uut tüüpi kunsti. Vana kunst on kõlbmatu ja muuseumid on surnuaiad. Tehnika areng ja selle kajastamine on väärtuslikum kui inimhinge probleemid. Marinetti väitis, et "Kihutav võidusõiduauto, mis sarnaneb suurtükikuuliga, on kaunim Samothrake Nikest!".
Aastal 1910 esitati teine futurislike maalikunstnike manifest, milles varasemaid ideid edasi arendati. Manifesti autor oli skulptor Umberto Boccioni. Selle manifesti kohaselt pidi maalikunst loobuma traditsioonilistest motiividest, näiteks aktimaalist. Dünaamika väljendamiseks tuli kujutada motiivi arengut ajas, näiteks esitada ühel pildil ajas järjestikuseid olukordi või seisundeid (jooksvat koera kujutati mitte nelja, vaid kahekümne jalaga).
Futurismile on omane vanade kultuuritraditsioonide hülgamine. Püütakse leida kunstilisi väljendusvahendeid, et kujutada kaasaegse kiire elu ja tehniseerunud keskkonnas elava inimese mõtte- ja tundelaadi ning probleeme. Futurism väljendabki tänapäeva maailma kiirust ja eripalgelisust; ülistatakse sõda, tehnikat ja dünaamikat.
Futuristide liikumise katkestas Esimene maailmasõda, mil osa futuriste pettus, nähes kuidas tehnikat sõjas kasutatakse. Teised aga sattusid uutlaadi jõukultusest veelgi suuremasse vaimustusse ja liitusid äärmuslike massiliikumistega (nt Marinetti Mussolini fašismiga).
Futurismi manifestid
(kronoloogilises järjestuses)
Futurism kirjanduses
Futuristlikud tekstid on katkendlikud ja keerulised, neis on kasutatud trükitehnilisi võtteid ja õigekirjast ei peeta kinni. Luules on futurismile iseloomulik hüüatuste, kõnekeele ja argoo kasutamine, konsonantide kuhjamine ning matemaatika- ja muusikasümbolite kasutamine. Futuristid on oma publikuga pidevalt (tõenäoliselt taotluslikult) vastuolus.
Futurism Itaalias
Itaalia futurismi võtmekuju on Filippo Tommaso Marinetti. Luuletustes on tal olulisel kohal visuaalsus. Itaalia futuristid on üldse tihedalt seotud visuaalsete kunstidega, eksperimenteerides ka filmikunstiga (Bruno Corra ja Arnaldo Ginna film "Futuristlik elu"). Olulisim manifest on "Geomeetriline ja mehaaniline hiilgus ja numbriline tundlikkus".
Itaalias muutus futurism lõpuks poliitiliseks: 1918. aastal asutas Marinetti erakonna, hiljem sattus vanglasse koos Benito Mussoliniga.
Futurism Venemaal
Vene futurismi kõige novaatorlikum esindaja oli Vladimir Majakovski, kes leidis, et tuleb lahti öelda dekadentlikust minevikust ja panna maksma inimtahe, mis trotsib determinismi ja harjumusi. Futuriste peeti enesereklaamijatest veiderdajateks, kuid nad ei püüdnudki teistele meeldida. Nende esimene manifest kandis pealkirja "Kõrvakiil avaliku arvamuse pihta".
Majakovski propageeris lihtsustatud vulgaarset luulet. Tema stiil tugines linlikule kõnepruugile, kus ta püüdis muuta masside robustset kõnepruuki poeetiliseks.
Venemaal oli populaarne ka futuristlik teater, kus vaataja oli etenduses osaline.
14. märtsil 1919 ilmunud anarhistliku ajakirja K Svetu ('valguse juurde') 5. numbri kohaselt tegutses Harkivis fanaatiline anarhofuturistide ring.
Futurism Eestis
Eestisse jõudis 1910. aasta manifest kõigepealt ajakirjanduse vahendusel. Juba 1912. aastal, ehk siis samal aastal, mil Pariisis, Münchenis ja teistes Lääne-Euroopa suurtes kunstikeskustes toimusid esimesed futuristlikud kunstinäitused, tutvustati Eesti ajakirjanduses Marinetti õpetust. Põhjalikult tutvustas eesti kunstipublikule futurismi teooriat 1914. aastal Peterburi ülikooli tollane üliõpilane Johannes Semper. Ta pidas tartus ettekande, mis trükiti ära ka ajakirjanduses. Eesti kunstis ilmusid esimesed futuristlikud ilmingud sama aastal Tartus avatud kunstinäitusel. Nendeks olid Münchenis õppinud Ado Vabbe "Parafraasid" ja "Skemaatilised improvisatsioonid". Futuristlike teostega esines Vabbe 1916. aastal ka Tallinnas. Eesti kunstikriitika suhtus futurismi suhteliselt tõrjuvalt.
Eesti kirjanduses olid futuristid koguteostes "Moment" I (1913) ja "Roheline moment" (1914) esinevad kirjanikud. Futuristlikke teoseid on kirjutanud hiljem ka prosaist Albert Kivikas ja luuletaja Erni Hiir.
Futurism kujutavas kunstis
thumb|Autor Umberto Boccioni thumb|püsti|[[Luigi Russolo, Intonarumori, 1913]] Kujutavas kunstis taotlesid futuristid korraga paljude rahutute muljete kujutamist, mida tajub kaasaegne suurlinlane. Püüti kujutada liikumisillusiooni, mille saavutamiseks lammutati nähtav maailm kubistide eeskujul geomeetrilisteks kildudeks. Nendest loodi lõikuvate pindade ja joontega dünaamiline kompositsioon.
Teise moodusena kujutati ühel pildil oleva sama objekti mitut järgnevat asendit, kusjuures objekti ennast kujutati enam-vähem realistlikult. Seda tüüpi on näiteks pilt, kus daami kõrval sibab paljujalgne koerake (Giacomo Balla "Koera ja keti dünaamika").
Koloriidis eelistasid futuristid eredaid värve.
Futurismi hilisemas perioodis kujutasid kunstnikud kõike n-ö lenduri vaatepunktist (aeropittura).
40 kiri
"Avalik kiri Eesti NSV-st" on 28. oktoobriga 1980 dateeritud ja nädal hiljem teele pandud kiri, millega 40 allakirjutanud haritlast püüdis kaitsta venestamise ajal eesti keelt ja mõni nädal varem massimeeleavaldustega välja astunud koolinoori Nõukogude okupatsioonivõimude omavoli eest. See oli katse astuda avalikku poliitilisse dialoogi ainuvalitseva Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei territoriaalse allüksuse Eestimaa Kommunistliku Parteiga.
Eesti üldsus hakkas pöördumist allakirjutanute arvu järgi nimetama 40 kirjaks.
Kirja tekst
Ajalehtedele "Pravda", "Rahva Hääl" ja "Sovetskaja Estonia"
14. oktoobril 1980. ilmus Eesti NSV ajakirjanduses ETA teadaanne "Vabariigi prokuratuuris":
See 48-sõnaline tekst on seni ainus nõukogude trükisõnas ilmunud teade Tallinnas ja mujal Eestis aset leidnud noorte väljaastumiste kohta. ETA teatele lisaks on koosolekutel koolides ja asutustes levitatud suusõnalisi teateid toimunust. Et sündmuste pealtnägijaiks on küllalt palju Tallinna külalisi vennasvabariikidest, on kujunenud võimalus mitmesuguste kuulujuttude levikuks kogu Nõukogude Liidus. Kõik see, mis viimasel ajal on aset leidnud, sunnib meid kirjutama.
Muret tekitab Tallinna sündmuste juures vägivald, mille jätkumiseks on esinenud üleskutseid hiljemgi. Vägivalla kasutamine osutab sellele, et meie ühiskonnas on tekkinud ohtlikud lõhed ja vastuolud kasvatajate ja kasvatatavate vahel, juhtide ja juhitavate vahel. Tegelikkuses esinevaid pingeid teravdab veelgi mittevastavus selle vahel, mida väidetakse olevat ja mis tegelikult on.
Leiame, et niisugune olukord on ohtlik ja ei saa kesta, toomata kaasa raskeid tagajärgi Eestile ja kõigile, kes siin elavad. Andestamatu oleks õigustada õiguskorra rikkumist, kuid andestamatu on ka ignoreerida selle sügavaid juuri ja põhjusi. Seetõttu peame oma kohuseks juhtida tähelepanu järgmistele asjaoludele.
Pole tõenäoline, et tuhandete noorte meeleavaldusteni viis üksikute õhutajate tegevus. Meile tundub, et selles väljendub võimendatult täiskasvanute, paljude Eesti elanike rahulolematus. Tegemist on laia sotsiaalse probleemiga, mille lahendamine on võimatu kogu ühiskonna osavõtuta. Selleks tuleb kõigepealt ühiskonda probleemist informeerida.
Rahulolematus on süvenenud viimastel aastatel, kuid on kujunenud hoopis pikema aja jooksul. Selle rahulolematuse on põhjustanud mitmed sotsiaalmajanduslikud probleemid, mida pole suudetud lahendada. Taustaks on olme pinnal tekkivad konfliktid (sabad kauplustes, tarbe- ja toidukaupade defitsiitsus ning nende ebaühtlane jaotamine), mis soodustavad alkoholismi, kuritegevust, perekonna ebastabiilsust ja muid laostavaid nähtusi. Need konfliktid liituvad Eestis rahvusõiguslike suhete korrastamatusega.
Rahvuslikul pinnal tekkivad konfliktid muudab eriti tõsiseks see, et nende põhjusi ei ole meie avalikus sõnas piisava avameelsusega käsitletud – see peegeldub kasvõi eeltoodud ETA teadaandes. Meie arvates on rahvuslike konfliktide ja pingete põhjuseks Eestis mõlemate suuremate rahvusrühmade – eestlaste ja venelaste ebakindlus, osalt isegi hirm oma identiteedi pärast. Hirm aga sünnitab irratsionaalset, sageli agressiivset käitumist.
Eestlaste ebakindlust oma tuleviku suhtes on põhjustanud järgmised asjaolud:
• eesti ühiskonna osakaalu kiire vähenemine, eriti Tallinnas, kus eestlased on muutumas vähemusrahvuseks;
• eesti keele kasutamise piiramine asjaajamises, olmes, teaduses ja mujal. Seda tendentsi iseloomustavad näiteks eesti keelt ja kirjandust käsitlevate väitekirjade kohustuslik esitamine vene keeles, Eesti NSV 40. aastapäevale pühendatud piduliku koosoleku läbiviimine ainult vene keeles;
• eestikeelse ajakirjanduse ja paljude raamatute, eriti rahvuskultuurile oluliste teoste muutumine raskesti kättesaadavaks, rahvuslike teaduste arengu ilmne pidurdatus;
Vladislav Vinogradov
pisi| Vladislav Vinogradov
40 kiri
Kirja tekst
• ülepingutatud ja oskamatu propagandakampaania vene keele õpetamiseks koolides ja lasteaedades, ajalooõpetuses esinev venelaste osa eriline esiletõstmine teiste rahvuste arvel;
• tööstuse ekstensiivse arengu üleforsseerimine üleliiduliste ministeeriumide poolt, pööramata küllaldast tähelepanu sellega kaasnevale ökoloogilise tasakaalu rikkumisele;
• kakskeelsuse propageerimine ühepoolselt eestlaste hulgas, millele ei vasta midagi samaväärset muulaste seas – see süvendab eestlastes tunnet, et nende emakeelde suhtutakse kui teisejärgulisse keelde; ajakirja "Russki Jazõk v Estonskoi Škole" kõrval puudub analoogiline ajakiri eesti keele õpetamiseks kohalikes vene koolides;
Eestlaste rahvustundeid häirivaid samme põhjendatakse enamasti majanduslike kaalutlustega. Meile aga näib, et eestlaste seas ilmnev meelekibedus ja ebakindlus ei saa jätta avaldamata mõju majanduse efektiivsusele ja töö kvaliteedile.