cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
John Yossarian
"Catch-22"
Alati, kui Yossarian koos sõpradega puhkusel on, siis nad joovad ja hooravad nii palju kui saavad, teades ja kartes, et nad võivad igal missioonil surra. Üks prostituut, keda nad külastavad muutub Nately mitteametlikus tüdruksõbraks (talle viidatakse kui Nately hoor või Nately tüdruk). Hoolimata Nately mitmetest lähenemiskatsetest tõukab ta Natelyt ära kuni selleni, et Nately temaga seksimise asemel laseb tal hoopis une täis magada. Järgmiseks hommikuks on tüdruk Natelysse sügavalt armunud. Kui Nately saab surma, süüdistab ta Yossariani tema surmas. Ta püüab Yossariani pidevalt tappa loo lõpuni pea võimatul moel (ta leiab pidevalt Yossariani üles, isegi kui ta visati sadu kilomeetreid vaenlase tagalasse).
Yossariani telgikaaslased
Yossariani eskadron majutab enda sõdureid suurtesse telkitesse. Romaani alguses on Yossarian ühes telgis koos Orri ja kolmanda ohvitseriga, kellele viidatakse kui "Surnud mees Yossariani telgis" – leitnant Mudd – kes saadeti missioonile kohe pärast saabumist ja suri lahingus enne kui jõudis ennast sisse kirjutada. Tema asjad on jäänud telki sinna kuhu ta need jättis, ebaloogiliste bürokraatlike protseduuride tõttu ei saa tema asju ametlikult eemaldada, sest Mudd polnud kunagi ametlikult saabunud. Yossarian ja Orr saavad omavahel hästi hakkama ja Orr kohandab telki palju mugavamaks. Pärast seda, kui Orr kuulutatakse lahingus kadunuks ja eeldatavasti surnuks, saabuvad telki neli uus ohvitseri, kuid Yossarian ei suuda neid taluda. Seersant Towser pakub Yossarianile võimalust olla määratud Natelyga samasse telki, kuid ta keeldub lahkumast. Telgikaaslased kutsuvad Yossariani Yo-Yoks ning kardavad teda ja püüavad teda igal võimalikul juhul aidata, mida Yossarian ei suuda taluda. Nad kipuvad neid armastama, keda Yossarian vihkab ja neid vihkama, kes Yossarianile meeldivad ning neid ei häiri missioonide arvu pidev suurenemine. Lisaks teevad nad seda, mida Yossarian ja väeosa ei suutnud teha – saavad lahti Surnud mehest Yossariani telgis, visates ta asjad metsa.
Greta
Greta on naisenimi.
John Yossarian
Snowden
Snowden on ühe Yossariani missiooni liige, temast saab alge, mis tingib põhjaliku muutuse Yossariani mentaliteedis ja väljavaadetes elule. Pärast seda, kui nende lennuk saab õhutõrje tõttu kõvasti kannatada, saab Snowden surmavalt haavata ja Yossarian üritab teda aidata ravides tõsist jalahaava sidemete ja sulfanüülamiidipulbriga.
Greta
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 530. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Greta 186 naisel.
John Yossarian
Snowden
Lõpuks märkab Yossarian veritsemist Snowdeni kaenlaaugust ja taipab, et tal on teine haav kaitseriietuse all. Kui Yossarian tema riided katki lõikab, paljastub surmav haav ning Snowdeni siseelundid vajuvad põrandale. Õhutõrje tungis läbi tema roiete otse tagant. Yossarian on vaatepildist õuduses. Snowden on suremas, kuid on siiski võimeline Yossarianile ütlema, et tal on külm. Yossarian katab Snowdeni langevarjuga ja lohutab teda.
Kogemus lennukis muudab paljuski Yossariani eluvaadet. Ta soovib ainult enda elu kaitsta ja veidi ka oma lähedaste sõprade elusid. Yossarian pöördub sõjaväe vastu keeldudes vormi kandmast tuues põhjenduseks mittetahtmine, arvatavasti seepärast, et ta oli traumeeritud ja masenduses Snowdeni surma pärast. Kapten Korn annab kindral Dreedle'ile aga teistsuguse põhjenduse, et kuna Snowden suri vormis ja tema veri imbus Yossariani vormi ning tema teised vormid olid pesus, mille peale Kindral Dreedle ütleb: "See kõlab kui hunnik jama." Yossarian vastab: "See ongi hunnik jama, söör."
Finaal
Romaani lõpuks on enamik tema eskadronist tapetud, kaduma läinud või omavoliliselt lahkunud või muul moel eemaldatud. Kui Yossarian kuuleb Kapten Blackilt, et Nately hoora noorem õde on sõjaväepolitsei poolt välja tõstetud, lendab ta koos Miloga Rooma, lahkudes baasist omavoliliselt tema päästmiseks. Ta ei suuda teda leida ja lõpuks satub tänaval kõndima nähes kõiki õudusi, mis tulevad sõjaga. Ta naaseb ohvitseride korterisse, kus Aarfy on just vägistanud ja tapnud Michaela, kuid kui sõjaväepolitsei esindajad tulevad, ei arreteeri nad Aarfyt, vaid Yossariani omavolilise lahkumise pärast.
Yossarian on sunnitud kolonel Cathcarti ja kolonel Korniga leppima kokku talle ebameeldiva kokkuleppe, mille käigus tema käitub kui nende "semu" ja tal lubatakse koju minna. Kokkulepe on loodud nõnda, et ülejäänud eskadron ei saaks uskuda, et Yossarian saadeti koju oma kangekaelse käitumise ja lendamisest keeldumise pärast. Temast lubatakse teha kangelane Ferrara missiooni pärast, kuna ta läks õhutõrjetsooni teist korda ilma toetuseta, ja saadetakse seetõttu koju kui sõjaväe esindaja.
Kolonelide juurest lahkudes saab Yossarian rängalt viga, kui Nately hoor teda pussitab ja ta viiakse haiglasse, kus ta toibub ning teda külastavad kaplan and Major Danby. Major Danby kinnitab, et tehing kolonelidega kehtib siiani, kuid Yossarian ei soovi sellest enam osa võtta kuna see veaks kogu eskadroni alt.
Kui Yossarian püüab leida lahendust Catch-22 olukorrale, jookseb sisse Kaplan teatades, et Orr on elus ja terve ja on aerutanud neutraalsesse Rootsi, pääsedes sõjast. See annab uut elujõudu kaplanile ja Major Danbyle ning enamgi veel Yossarianile, kes taipab nüüd Orri plaanide geniaalsust ja on sihikindel pääsemaks sõjast. Kui Yossarian hakkab lahkuma ilub jälle Nately hoor ja püüab teda tappa, kuid Yossarian hüppab eest ära ja jookseb eemale.
"Closing Time" vihjab, et idealistlikku põgenemist ei toimunud, kuid Yossarian mainib, et koju naastes tehti temast major. Kuigi Korni ja Cathcharti ei mainita on vihjeid sellele, et Yossarian siiski võttis lõpuks kokkuleppe vastu. See peegeldab rohkem vanaldase Yossariani tegelaskuju, kes oma kuuekümnendate lõpuaastates on muutunud just selleks ühiskonna osaks, mida ta noorena põlgas.
Film
Mike Nicholsi 1970. aasta filmis mängis Yossariani Alan Arkin.
Ilmatar (selts)
Ilmatar on aastal 1887 Suure-Jaanis asutatud laulu- ja mänguselts.
Ilmatari eestvedaja oli algusaegadel Joosep Kapp, kes aastal 1890 moodustas seltsi juurde segakoori Ilmatar. Enne seltsi asutamist tegutses Suure-Jaanis meeskoor (asutati 1862) ja pasunakoor (asutati 1871). Pärast Joosep Kapi surma hakkas seltsi juhtima Hans Kapp.
Kodumurre
"Kodumurre" oli aastatel 1960–2002 ilmunud, Eesti murdeid käsitlenud jätkväljaanne, mida andis välja Emakeele Selts. Kokku ilmus 21 köidet, seejuures 1989–2002 ilmus vaid 2 köidet (1989 ja 2002). Väljaande toimetaja oli Heino Ahven.
Ilmatar (selts)
Aastal 1917 nimetati laulu- ja mänguselts ümber haridusseltsiks.
Terase tänav (Viljandi)
pisi|Terase tänav
Ilmatar (selts)
Aastal 1923 osales selts VIII üldlaulupeol, saates sinna kolm laulukoori ja pasunakoori.
Terase tänav (Viljandi)
Terase tänav on tänav Viljandis.
Tänava pikkus on 323 m.
Tänav saab alguse Riia maanteel, ristub Tehnika tänavaga ning lõppeb Vabriku tänaval. Tänav on varem kandnud Belgia tänava nime.
Aulë
Aulë (tuntud ka kui Mahal, Valmistaja) on tegelane Tolkieni mütoloogias. Ta ilmub esmakordselt Silmarillionis kui haldjate jumal või Valar. Ta oli üks Arda (maailma) peaarhitekte.
Métis-sur-Mer
Métis-sur-Mer on linn Kanadas Québeci provintsis Bas-Saint-Laurenti halduspiirkonnas.
Aulë
Valar, keda nimetati Sepaks, aga ka Mägede Valmistajaks, sest Arda kujundamisel oli Aulë osa kaugelt suurem kui ühelgi teisel valaril. Ta valmistas valarite Lambid ning sepistas sõidukid, mis kandsid Päikest ja Kuud. Aulë on kõigi käsitööde meister ning kõigi metallide ja kalliskivide looja. Päkapikud tunnevad teda Mahali ehk Valmistaja nime all, sest just tema mõtles välja ja lõi mullast ja kivist nende rassi. Tema õpetas ka noldoritele kalliskivide valmistamise ning kivinikerduste kunsti. Aulë kojad asusid Valinori keskosas. Tema abikaasa oli Yavanna Viljade Andja.
Digital Multiplex
Digital Multiplex ehk DMX-512 või DMX-512-A on digitaalne andmesideprotokoll ja standard, mida kasutatakse peamiselt lavavalgustuse ja efektide juhtimiseks. Protokoll võimaldab juhtida suunatavaid prožektoreid, hämardeid ja katikuid.
Aulë
Ainur ヴァラ Valar Valar (Tolkien)
Dennehof
Dennehof on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Overbergi ringkonnas Theewaterskloofi vallas.
Digital Multiplex
Standardid
Esimest korda standardiseeriti Digital Multiplex Ameerika Ühendriikide Teatritehnoloogia Instituudi (United States Institute for Theatre Technology, USITT) poolt (USITT DMX512/1990). Aastal 2000 kinnitati Saksamaal standard DIN 56930-2 ja novembris 2004 USA standard ANSI E1.11 (DMX512-A).
Omadused
Põhineb elektriliselt RS-485-l.
Dennehof
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Dennehofi elanikest valgeid 64,75%, värvilisi 27,05%, mustanahalisi aafriklasi 4,92% ja India või Aasia päritolu inimesi 3,28%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 53,72% inimesi, inglise keelt 41,32% ja teisi keeli 4,96%.
Yukari Kinga
Yukari Kinga (jaapani keeles 近賀 ゆかり Kinga Yukari; sündinud 2. mail 1984) on Jaapani jalgpallur, kaitsja.
Koondisekarjäär
Jaapani naiste jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2005–2016 100 mängu.
Leonid Sobolev (jõelaev)
Leonid Sobolev (vene keeles Леонид Соболев) on nelja tekiga Dmitri Furmanov-klassi (projekt 302 esimene seeria) Venemaa jõereisilaev, mis on ehitatud VEB Elbewerften Boizenburg/Roßlau laevatehases Saksamaal 1985. aastal. Laeva saksa tüübinimetus on BiFa 129M, Binnenfahrgastschiff 129 meetrit, moderniseeritud, laev sai nime vene kirjaniku Leonid Sobolevi auks.
Kiil pandi laevale tehasenumbriga 383 VEB Elbewerften Boizenburg/Roßlau laevatehases ning laev anti Gorkis asuvale Volga Laevakompaniile (ОАО СК "Волжское пароходство) üle 1985. aastal. Riigiettevõte Volga Laevakompanii ja hiljem eraettevõte OAO SK Volga Laevakompanii käitasid jõelaeva Leonid Sobolev Volgal, Kamal ja Neeval välismaa turistide heaks. 2012. aastal kavandati teha segakruiise (venemaalased koos välismaalastega): kaldal väiksete rühmade kaupa vene keeles, pardal aga võõrkeeles (mitte vene keeles). Leonid Sobolevi kapten (seisuga 2012) on Mihhail Grušin.
Aizkraukle vald
pisi|Daugava jõe org Aizkraukle vald (läti keeles Aizkraukles pagasts) on vald Lätis Aizkraukle piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Aizkraukle linnaga, Koknese, Skrīveri ja Sērene vallaga ning Ogre piirkonna Krape vallaga.
Valla pindala on 89 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1154 inimest. Nende seas oli 1028 lätlast, 63 venelast, 25 valgevenelast, 8 ukrainlast, 12 poolakat ja 9 leedulast. Valla keskuseks on Aizkraukle küla. Vallamaja asub aadressil Kalna iela 20, vallavanem on Juris Kovaļevskis.
Vallas voolavatest jõgedest suurim on selle lõunapiiril voolav Daugava.
Looduskaitse all on Augstkalni tamm ja Karikste hiidrahn, lisaks veel kakskümmend seitse nimetut põlispuud. Valla põhjaossa jääb 1532 ha suurune Aizkraukle soo ja metsade hoiuala, valla edelaosa jääb osaliselt Daugava oru maastikukaitsealale.
1935 oli valla pindala 68,4 km². Aastal 1945 moodustati vallas Aizkraukle ja Karikste külanõukogud, sellal kui vald likvideeriti aastal 1949. Aastal 1951 eraldati Aizkraukle külanõukogu lõunaosast Pēteris Stučka nime kandev alev. Aastal 1954 liideti Aizkraukle külanõukoguga osa Karikste külanõukogust. Aastal 1961 külanõukogu liideti ja liideti aleviga kui Pēteris Stučka maapiirkond. Aastal 1961 sai alev linna staatuse ja nimetati ümber Stučkaks. Aastal 1975 likvideeriti Stučka linna maapiirkond ja sellest moodustati taas Aizkraukle külanõukogu. Aastal 1990 moodustati külanõukogust taas vald. Aastal 2001 liideti vald Aizkraukle linnaga ja moodustati Aizkraukle piirkond.
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Aizkraukle kirik, Lejasžagari muinaskalmed, Aizkraukle ordulinnus, hiiepaik Meļķitārese lohukivi, Kalnaziedi linnamägi ja selle juures asuv hiiepaik Kalnaziedi Ohvritamm ning keeleteadlase Jānis Endzelīnsi elupaik.
Vallas on viis küla. Valla keskus Aizkraukle küla on staatusega vidējciems  ja seal oli 2021. aastal 374 elanikku. Sama staatusega on veel Aizkraukles stacija 7 elanikuga aastal 2021. Kolm valla küla on staatusega mazciems – Aizkraukles muiža 55 elanikuga aastal 2015, Aizpuri 76 elanikuga aastal 2015 ja Papardes 32 elanikuga aastal 2015. Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Autarkia
Autarkia (kr autarkeia 'enesega rahuldumine') on toimetulek omavahenditega, riikide rahuldumine oma ressurssidega ja sellega kaasnev sisse- ja väljaveo piiramine.
Autarkia on majanduslik doktriin, mis vastupidi kapitalistlikult globaliseerunud maailma vabakaubanduse dogmale püüdleb selle poole, et kujundada maailmamajandus suurteks sõltumatuteks – iseenesele keskendunud – majandusregioonideks. Riikide mastaabis tähendab see, et võimalikult palju oma vajadusi tahetakse katta ise oma ressurssidega. Autarkia vastandub suuresti vabakaubandusele, taotledes "reserveeritud turge võidujooksu asemel vabadel turgudel". Autarkia puhul ei ole riikidel ka monokultuuristumise ohtu. Autarkiat pooldab näiteks libertarism. Autarkiat on põhjendanud Rudolf Kjellén.
Etümoloogia
Sõna "autarkia" pärineb kreeka keelest: αὐτάρκεια, mis tähendab "iseseisvus". Mõiste on mõnikord segi autokraatia (Kreeka: αὐτoκρατία / αὐταρχία "valitsuse poolt ühe ainuvalitseja").
Kaasaegsed näited
Merkantilism oli poliitika, mida kasutasid 17. ja 18. sajandil impeeriumid, mis keelab või piirab kauplemist impeeriumist väljaspool. 1930. aastatel autarkia oli poliitiliseks eesmärgiks Natsi-Saksamaal, mis maksimeeris kaubanduse majandusliku bloki ning minimeeris väliskaubandust, eriti selleaegse maailma suurvõimude riikidega, nagu Suurbritannia, Nõukogude Liit ja Prantsusmaa, millega ta arvestas sõtta minna ning seetõttu ei saanud nende peale loota. Majandusblokk, kus kaubandus oli maksimeeritud, koosnes riikidest, mis olid majanduslikult nõrgad, sealhulgas olid Lõuna-Ameerika, Balkani poolsaar ja Ida-Euroopa (Jugoslaavia, Rumeenia ja Ungari), ja omas tooraineid, mis olid Saksamaa majanduskasvule olulised. Saksamaal toodetud tooted vahetati eelnevalt nimetatud riikidega sõltumata valuutast. Kuna toidu import oluliselt vähenes aastatel 1932–1937, kuid pärast 1935. aasta toorainete import kasvas 10% sama perioodi jooksul tänu natsipartei vastuolulisele poliitikale.
Täielik majanduslik autarkia on tänapäeval haruldane. Kõige paremaks näiteks võib-olla Põhja-Korea, mis põhineb valitsuse ideoloogia Chuch'ele (isemajandamine), mis on seotud riigi sisemise lokaliseeritud majanduse pidamisel isolatsiooni tingimustega. Kuid Põhja-Korea omab ulatuslikku kaubavahetust Venemaa Föderatsiooniga, Hiinaga, Süüriaga, Iraaniga, Vietnamiga ja teoste riikidega Euroopas ja Aafrikas. Bhutan, üritab säilitada manorialistlikku majandusliku ja kultuurilist süsteemi, mis keskendub Dzongile. Bhutan kuni 1960. aastani säilitas tegelikku majanduslikku keeldu välismaailma vastu ning oli kirjeldatud autarkiana. Kui kasutusele võeti teed ja elekter, hakkas kuningriik kasutama kaubandussuhteid, kuna tema kodanikud otsisid kaasaegseid tööstuskaupu. Põhja-Korea pidi importima toitu 1990. aastatel laialt levinud nälja tõttu.
Misso raamatukogu
Raamatukogu juhataja on Inge Pilt.
Ajalugu
1921. aastal asutati Misso Rahvaraamatukogu Selts.
1936 sai raamatukogu kaks ruumi Misso seltsimaja teisel korrusel. 1942. aastal hävis aga seltsimaja tules. Järelejäänud raamatud koguti kokku 1944. aastal ning 1948. aastal alustas raamatukogu tühjaksjäänud palvemajas taas tegevust.
1985. aasta lõpul koliti kohaliku sovhoosi kontorihoonesse.
2002. aastast alates tegutseb raamatukogu kultuurimaja teisel korrusel.
Igor Dudarev
Igor Dudarev (sündinud 12. augustil 1993 Sillamäel) on Venemaa kodakondsusega Eesti jalgpallur (kaitsja). Ta mängib Eesti Meistriliiga klubis Tartu JK Tammeka.
Klubikarjäär
Viimane mäng 14.07.2012
Hedvig
Hedvig on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 714. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Hedvig 108 naisel.
Lasering
Lasering on Eesti kaubandusettevõtte, mis turustab kaubamärgi Lasering all. Alates 2019. aastast tegutseb Lasering ainult veebipoena müües muusikat, filme, särke ja tarvikuid.
Esimene Laseringi pood avati märtsis 1994 Tallinnas, poes oli kaubavalikus 300 CD-d.
Laseringi veebipood avati 22. veebruaril 2002.
Elbewerft Boizenburg
Elbewerft Boizenburg GmbH oli kuni 1997. aastani laevatehas Saksamaal Boizenburgis. Tehasel on varem olnud teisi nimesid: aastail 1948–1970 VVW Elbewerft Boizenburg VEB ja aastail 1970–1990 VEB Elbewerften Boizenburg/Roßlau).
Mont-Joli
Mont-Joli on linn Kanadas Québeci provintsis Bas-Saint-Laurenti halduspiirkonnas.
Elbewerft Boizenburg
Laevatehases ehitati aastail 1948–1997 laevu kokku rohkem kui 500 000 brt, ehitati ka ujuvkraanasid jm.
Andres Viirsoo
Andres Viirsoo (29. aprill 1938 Tallinn – 28. veebruar 1969 Göteborg) oli väliseesti ajakirjanik.
Viirsoo põgenes Eestist Rootsi 1944. aasta septembris. Lõpetas Malmö Latinskola 1958. aastal. Pärast seda teenis sundaega suurtükiväes 1958–1959.
1959. aastal alustas inglise keele õpinguid Lundi ülikoolis. 1964. aastal lõpetas Göteborgi ülikooli ajakirjanduse erialal.
Alates 1955. aastast tegi ta õpingute kõrvalt ajakirjanikuna kaastööd Rootsi ja Eesti ajalehtedele. Muu hulgas töötas ta Göteborgi õhtulehe Göteborgs-Tidningem välisosakonna juhataja abina.
Oli tegev Eesti Skautide Malevas Rootsis.
Ta suri 31-aastaselt Göteborgi Sahlgrenska haiglas, kus ta oli alates haigestumisest kuu aega viibinud.
Dorothy Round Little
pisi|Dorothy Round 1934. aastal Dorothy Edith Round Little (13. juuli 1908 Dudley, Worcestershire, Inglismaa – 12. november 1982 Kidderminster, Hereford and Worcester, Inglismaa) oli Inglise tennisist.
Ta oli Helen Wills Moody üks põhirivaale ning ta võitis Wimbledoni turniiri 1934. ja 1937. aastal ning Austraalia lahtised 1935. aastal.
Ta kuulus The Daily Telegraphi ja Daily Maili koostatud maailma tennisistide paremustabelis kümne parema hulka aastail 1933–1937 ning oli ka esinumbriks 1934. aastal.
1986. aastal valiti ta maailma tennise kuulsuste halli.
Sagedussüntesaator
Sagedussüntesaator (inglise keeles frequency synthesiser) on stabiilse sageduse allikas või signaaligeneraator, mille väljundsagedus on võrdne sisemise stabiilse võrdlussageduse ja täisarvu korrutisega.
Sadestamine
Sadestamine võib tähendada mitut asja:
Kartena vald
Kartena vald (leedu keeles Kartenos seniūnija) on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Kretinga rajoonis.
Sagedussüntesaator
Sagedussüntesaator on keeruline seade, mis võimaldab saada kõrge stabiilsusega, kuid muudetavat sagedust. Sageduse muutusi viiakse läbi mingi kindla sammuga. Sagedussüntesaatorid on ette nähtud signaalide sagedusstabiilse sagedusvõrgu loomiseks.
Kartena vald
Valla pindala on 84 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1719 inimest. Valla keskus on Kartena alev (2011. aastal 931 elanikku). Vallavanem on Gintarė Padvaiskienė.
Sagedussüntesaator
Analoog- ja digitaalsüntesaator
Tööpõhimõtte järgi jagunevad sagedussüntesaatorid analoog- ja digitaalsüntesaatoriteks. Analoog-sagedussüntesaatori juhtostsillaatoriks on kvartsostsillaator, mille väljundsignaali kordistamise ja/või segustamise abil saadakse vajalik sagedusvõrk. Digitaalsetes süntesaatorites sünteesitakse siinussignaal digitaalselt, diskreetsete sämplite reana. .
Otsene ja kaudne sagedussüntesaator
Otsestel sagedussüntesaatoritel on väljundsagedus määratud vahetult ostsillaatoriga. .
Kaudne sagedussüntesaator on levinum kui otsene sagedussüntesaator. Kaudse meetodi korral rakendatakse faasiluku süsteemi abil moodustatud sagedussüntesaatorit.
Kaudsed sagedussüntesaatorid on kõrgsageduslikumad kui otsese sünteesi abil saadavad süntesaatorid. Kaudsete sagedussüntesaatorite väljundsignaal saadakse pingega tüüritavast ostsillaatorist VCO (Voltage-controlled oscillator). Kasutusel on nii ühekordse kui ka kahekordse faashaardesüsteemiga süntesaatorid.
Faasilukuga sagedussüntesaator
pisi|400px|Sagedussüntesaatori tüüpiline plokkskeem. Tavapärane faasilukuga (PLL) sagedussüntesaator koosneb stabiilsest võrdlussageduse allikast sagedusega fv ja järgmistest funktsionaalsetest sõlmedest:
Kui vaadeldav lülitus töötab oma ettenähtud haardeulatuses ja sisendisse anda mingisugune signaal, muutub tema väljundsagedus sisendsignaali sagedusega võrdseks, mis tähendab, et faasilukul on omadus tüürida oma väljundsagedus selliseks, et see oleks võrdne sagedusega tugisignaali allikast. Võrdsustuvad ka sisend- ja väljundfaasid. Enamikul faasilukkudel on indikaatordiood, mis põledes näitab, et faas on lukustatud sisendsignaaliga ja kui indikaator on kustunud, siis tähendab see seda, et faasilukk on oma haarde kaotanud.
Sagedussüntesaatori funktsionaalsed sõlmed
Sagedusjagur jagab VCO väljundsignaali sagedust etteantud jagamisteguri võrra. Võimaldamaks erinevate väljundsageduste saamist, on jaguri jagamistegur suurtes piirides muudetav, tagades sellega laia väljundsageduste vahemiku.
Sageduskordisti puhul on väljundsagedus kõrgem sisendsagedusest N korda ja sagedusjagur on vastupidine ‒ jaguri väljundsagedus on N korda väiksem sisendsagedusest. VCO stabiilsus ei pea väga kõrge olema, sest see on tagasisidestatud süsteemis.
Faasidetektori väljundpingest madalpääsfiltriga väljaeraldatud väljundsignaali alaliskomponendiga juhitakse pingega tüüritavat ostsillaatorit (VCO) nii, et tema väljundsagedus on N korda suurem võrdlussagedusest.
Filter määrab suures osas faasiluku siirdekarakteristikud, osaliselt ka haardeulatuse ning avaldab mõju müraomadustele. Näiteks kaudse sagedussüntesaatori faaside võrdlus peab toimuma võimalikult kiirelt, et VCO faasimüra – väikesed, kuid järsud faasimuutused ‒ oleks korrigeeritud.
Sagedussüntesaatori rakendamine raadiosignaalide vastuvõtjas
Sagedussüntesaator hoiab raadiovastuvõtja ostsillaatori häälestuse võimalikult täpse ja täiesti püsiva, sest see formeeritakse stabiilsetest tugisagedustest. Häälestussagedus on sõltumatu vastuvõetava saatja signaali tasemest ning selle amplituudi ja faasi muutustest
Tööpõhimõttelt on lihtsam otsese sagedussünteesi meetod, mille puhul vajalik ostsillaatorisagedus saadakse tugisageduste harmooniliste kombinatsioonidena. Kuid kuna ringhäälinguvastuvõtjas on vaja katta lai sagedusala, kujuneks otsese sagedussünteesi meetodi rakendamine väga keerukaks. Seetõttu on kohasem kaudsünteesimeetod, mille puhul võrdleb automaatreguleerimissüsteem pidevalt ostsillaatori sagedust stabiilse tugisagedusega ja sageduse kõrvalekalde korral häälestab ostsillaatori võnkeringi vajalikus suunas järele.
Tegelikult valitakse tugisagedus madal: näiteks FM-lainealal 10 kHz ja AM-lainealadel 1 kHz. Seepärast peab süntesaator sisaldama muudetava jagamisteguriga sagedusjagureid ostsillaatorisageduse jagamiseks.
Sagedussüntesaatorit on otstarbekas kasutada laiaribalise eelsektsiooniga vastuvõtjas, kus puudub sisend- ja ostsillaatorivõnkeringide kokkujooksu probleem. Sagedussüntesaatoriga vastuvõtja võimaldab täpselt häälestada teadaoleva sagedusega saatjale, andes süntesaatori sagedusjagurile sõrmistiku abil vajalik kood.
Sõjamuuseum
pisi|Sõjamuuseumites eksponeeritakse [[sõjatehnikat nagu see 38 cm suurtükk, mida kasutati esimeses maailmasõjas. Viini sõjaajaloo muuseum]] Sõjamuuseum ehk sõjandusmuuseum ehk militaarmuuseum ehk sõjaajaloomuuseum on sõjanduse ja sõjaajaloo temaatikale keskenduv muuseum.
Sõjandusalaseid eksponaate võib sageli leida ka ajaloo-, lennundus-, merendus- ja koduloomuuseumite kogudest.
Eestis omavad sõjandusalast ekspositsiooni Eesti Sõjamuuseum – kindral Laidoneri muuseum, Kaitseliidu muuseum, Eesti Vabadusvõitluse Muuseum, KVÜÕA muuseum, Vaivara Sinimägede Muuseum, Eesti Lennundusmuuseum, Valga isamaalise kasvatuse püsiekspositsioon, Viljandi Muuseum, Saaremaa Sõjavara Muuseum, Sõrve militaarmuuseum, Hiiumaa militaarmuuseum ja Jõgewa Muuseum.
Tehnika tänav (Viljandi)
pisi|Tehnika tänav
Tehnika tänav on tänav Viljandis.
Tänav saab alguse Vaksali tänaval ja ristub Terase tänavaga. Tänava pikkus on 199 m.
Tänav on varem kandnud Prantsuse tänava nime.
Heidi
Heidi on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 204. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Heidi 876 naisel.
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Heidi 12 inimesel.
Nursi raamatukogu
Nursi raamatukogu on raamatukogu Võru maakonnas Rõuge vallas Nursi külas.
Raamatukogu juhataja on Sirje Saarniit.
Raamatukogu alustas tegevust 200 annetusena saadud raamatuga 24. märtsil 1921.
Pohénégamook
Pohénégamook on linn Kanadas Québeci provintsis Bas-Saint-Laurenti halduspiirkonnas.
Sýrose piirkonnaüksus
Sýrose piirkonnaüksus (kreeka keeles Περιφερειακή ενότητα Σύρου) on Kreeka piirkonnaüksus Lõuna-Egeuse piirkonna lõunaosas. Selle koosseisu kuuluvad Sýrose ja Gyárose saared.
Piirkonnaüksuse halduskeskus on Ermoúpoli.
Haldusjaotus
Sýrose piirkonnaüksuses on ainus Sýros-Ermoúpoli vald.
pisi|150px|left|Sýrose piirkonnaüksuse vallad
Lehepunkt
Lehepunkt OÜ (varem Lehepunkt AS) on Eesti ettevõte, mis peaasjalikult tegeleb ajakirjandus valdkonnaga (sh ajakirjandusväljaannete levitamisega). Lehepunkt on Norra ettevõtte Reitan Convenience AS tütarettevõte. 2000-2012 kuulus Lehepunkt ettevõttele Sanoma Grupp.
Ettevõte levitab 1100 väljaannet, millest 300 on kodumaised ja 800 välismaised. Ettevõttel on üle Eesti 1400 müügipunkti (lehepunkti).
Ettevõte asutati 2000.
Mõniste raamatukogu
pisi|Mõniste raamatukogu asub 2012. aastal valminud Mõniste teeninduskeskuses Mõniste raamatukogu on raamatukogu Võru maakonnas Rõuge vallas Mõniste külas.
Raamatukogu juhataja on Liilia Veber.
Hõivamine
pisi|296x296px
Mõniste raamatukogu
Raamatukogu asutas 1921. aastal Theodor Petai.
Tegevuse algusajal kandis asutus Vastse-Roosa raamatukogu nime. 1965. aastal nimetati see ümber Mõniste-keskuse raamatukoguks ja 1979. aastal omakorda Mõniste raamatukoguks (enne 1979. aastat kandis Mõniste raamatukogu nime tänane Kuutsi raamatukogu).
Hõivamine
1) Algsed omandamisviisid (acquisitio originaria) on need, mille puhul asja omandaja õigus pole rajatud kellegi teise isiku õigusele. See tähendab, et asi ei kuulu selle omandamise ajal kellelegi ja seetõttu ei anta seda üle, vaid omandatakse muul viisil.
2) Tuletatud omandamisviisid (acquisitio derivativa) – omandaja õigus on rajatud eelmise omaniku õigusele.
Asja saab hõivata mitmel erineval viisil:
1) res nullius ehk asi, millel pole omanikku (nt metsloomad, linnud, kalad).
Nende kohta on Justinianuse Institutsioonides kirjutatud (Institutiones):
Inst. 2.1.12: ''„Seega metsloomad, linnud, kalad, see tähendab kõik loomad, kes elavad maal, meres või taevas, saavad niipea, kui keegi nad kinni püüab, rahvaste (loomu)õiguse alusel selle isiku omaks. Sest, mis ei olnud varem kellegi oma, saab loomuliku arusaama kohaselt hõivaja omaks. Pole vahet, kas keegi püüab looma või linnu kinni enda või kellegi teise maal. Kuigi on ilmselge, et kui keegi tungib kellegi teise maale kavatsusega seal küttida loomi või linde, võib maa omanik, kui ta seda märkas, keelata tal maale astuda. Kõiki neid loomi, kelle sa kinni püüad, peetakse sinu omaks, kuni need on sinu järelevalve all. Kuid kui see (loom) on põgenenud sinu järelevalve alt ja taastanud oma loomuliku vabaduse, lakkab ta olemas sinu oma ja kuulub järgmisele hõivajale. Loomuliku vabaduse saamiseks peetakse seda, kui loom on kadunud su silmist või – ehhki küll loom on veel su vaateväljas – on teda keeruline taga ajada."''
2) res derelicta ehk asi, mis on omaniku poolt hüljatud või ära visatud
3) occupatio bellica ehk sõjasaagi omandamine
4) thesaurus, peitvara ehk asjad, mis on mäletamata aeg tagasi peidetud. Peitvara kuuluvuse üle vaidlesid eriti klassikalise aja Rooma juristid, Justinianus aga jagas media sententia’ga peitvara leidja ja maatüki omaniku vahel:
Inst 2.1.39: ''„Peitvara, mille keegi oma maatükilt leiab on jumalik. Hadrianus loomulikku õigluse järgi lubanud sellele, kes leiab. /…/ Aga kui keegi leidis juhuslikult võõralt maatükilt peitvara, ilma seda otsimata, on keiser lubanud poole leiust maatüki omanikule. Kui keegi keisri maalt peitvara leiab, on pool sellest määratud leidjale, pool keisrile."''
Kursi II maailmasõja matmispaik
Kursi II maailmasõja matmispaik paikneb Kursi kalmistu lääneosas, kuid ei moodusta omaette kalmistut. Matmispaik asub Kursi kihelkonnas Tartumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Kursi külas Põltsamaa vallas Jõgeva maakonnas.
Kalmistuosale on mälestustahvlite järgi maetud 15 inimest. Sinna püstitati aprillis 1945 dolomiidist obelisk, mis 1977. aastal asendati graniitrahnudest tehtud skulptuurirühmaga (kujur Elmar Rebane).
Jaan Murde
Jaan Murde VR II/3 (kuni 1935. aastani Jaan Munakson; 22. november/4. detsember 1892 Pöögle vald – 3. august 1980 Haaslava külanõukogu, Tartu rajoon) oli Vabadussõja veteran (vanemallohvitser, 1919).
Ta teenis Vabadussõjas suurtükipaadil Lembit ja sai Männiku talu Vana-Kuuste vallas. Kolhooside asutamise järel oli ta lühikest aega kolhoosi Leek esimees.
Laulukirjutaja
Laulukirjutaja on muusik, kes kirjutab lauludele viisi (meloodia, muusika) või koos viisiga ka laulusõnad. Laulu autoriteks loetakse nii laulukirjutajat kui ka laulusõnade kirjutajat (kui ta ei ole viisi autor).
Aleksei Kuznetsov (majandusgeograaf)
Aleksei Vladimirovitš Kuznetsov (vene keeles Алексей Владимирович Кузнецов; sündinud 1. novembril 1978) on vene majandusteadlane ja majandusgeograaf, Venemaa Teaduste Akadeemia liige, professor.
Ta töötab 2013. aastast Primakovi-nimelise Venemaa Teaduste Akadeemia Maailmamajanduse ja Rahvusvaheliste Suhete Instituudi asedirektorina ja 2009. aastast instituudi Euroopa uuringute keskuse juhina. Ühtlasi on ta kohakaasluse alusel 2009. aastast Venemaa Välisministeeriumi Moskva Riikliku Rahvusvaheliste Suhete Instituudi integratsiooniprotsesside kateedri professor. Tema peamised uurimisalad on maailmamajandus, Saksamaa ja teiste Euroopa Liidu riikide majandus, otseste välisinvesteeringute teooria, Venemaa ja teiste Euroopa riikide hargmaised korporatsioonid, Venemaa-Euroopa majandussidemed, regionaalne integratsioon ja regionaalpoliitika.
Laulukirjutaja
Laulukirjutajad on levinud popmuusikatööstuses.
Aleksei Kuznetsov (majandusgeograaf)
Haridus
Kuznetsov lõpetas 1999. aastal kiitusega Lomonossovi-nimelise Moskva Riikliku Ülikooli geograafiateaduskonna bakalaureuseõppe ja 2001. aastal samas kiitusega magistriõppe välisriikide sotsiaal- ja majandusgeograafia erialal. 2003. aastal lõpetas ta Venemaa TA Maailmamajanduse ja Rahvusvaheliste Suhete Instituudi aspirantuuri maailmamajanduse alal.
Ta sai 2003. aastal majandusteaduste kandidaadi kraadi väitekirjaga maailmamajanduse valdkonnas ja 2008. aastal majandusteaduste doktori kraadi väitekirjaga "Интернационализация российской экономики: инвестиционный аспект".
Heivi
Heivi on naisenimi.
Natsumi Hara
Natsumi Hara (jaapani keeles 原 奈津美 Hara Natsumi; sündinud 18. augustil 1988) on Jaapani endine jalgpallur, ründaja.
Heivi
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 829. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Heivi 84 naisel.
Siina Üksküla
Siina Üksküla (aastani 1959 Zinaida Ignatenko; sündinud 16. juunil 1938 Luiskovitsõ (soome keeles Luiskenitsa) külas Jelizavetino külanõukogus Krasnogvardeiski rajoonis Leningradi oblastis) on eesti näitleja.
Ta on õppinud Viljandi Pioneeride Maja balletiringis, lõpetas aastal 1957 Viljandi töölisnoorte keskkooli ja aastal 1961 Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri I lennu.
Ta töötas aastatel 1961–1967 Rakvere Teatris ja aastatel 1967–2000 Endla teatris. Eesti Teatriliidu liige (1963) ja Eesti Näitlejate Liidu auliige.
Isiklikku
Ta oli abielus näitleja Aarne Ükskülaga, neil on poeg Sander Üksküla. Pojatütar Sandra Uusberg ja pojapoeg Kristjan Üksküla on samuti näitlejad.
Kvalitatiivne matemaatika
Kvalitatiivne matemaatika erineb tavapärasest, kvantitatiivsest (arvulisest) matemaatikast selle poolest, et esitab objekte kvalitatiivselt, s.t terviklikult, kuid semantiliste tunnustega detailiseeritud kujul.
Rimouski
Rimouski on linn Kanadas Québeci provintsis Bas-Saint-Laurenti halduspiirkonnas.
Sylvie Goulard
pisi|Sylvie Goulard (aastal 2019) Sylvie Goulard (neiuna Grassi; sündinud 6. detsembril 1964 Marseilles) on Prantsusmaa poliitik; ta kuulus aastani 2016 erakonda Demokraatlik Liikumine, aastast 2016 kuulub ta erakonda En Marche!. Ta oli aastatel 2014–2017 Euroopa Parlamendi liige. 17. maist 2017 kuni 19. juunini 2017 oli ta Prantsusmaa kaitseminister.
Ta lõpetas aastal 1984 Paul Cézanne Aix-Marseille III Ülikooli juristina, seejärel aastal 1986 Pariisi Poliitikauuringute Instituudis ja aastal 1989 Prantsusmaa Rahvusliku Juhtimiskooli (École nationale d'administration'i). Seejärel töötas ta Prantsusmaa välisministeeriumis.
2009. aasta Euroopa Parlamendi valimistel valiti ta erakonna Demokraatlik Liikumine nimekirjas Euroopa Parlamendi liikmeks ja aastal 2014 tagasi Euroopa Parlamendi ridadesse. Euroopa Parlamendis kuulus ta Euroopa Demokraatide ja Liberaalide (ALDE) fraktsiooni.
2019. aastal esitati ta Von der Leyeni komisjoni siseturuvoliniku kohale, kuid Euroopa Parlament tema kandidatuuri ei toetanud.
Isiklikku
Ta on abielus Guillaume Goulardiga; neil on kolm last.
Pelmeenisupp
Pelmeenisupp on supp, mis on tehtud aedviljadest ja pelmeenidest. See sobib hästi eelroaks võu kergeks eineks.
Koostisosad
Et teha pelmeenisuppi nt neljale inimesele on vaja1.5 l vett, 1-2 sl õli, 2-3 porgandit, 1-2 väiksemat porrut, tükk juursellerit, 3-4 kartulit, 1 loorberileht, 3-4 tera musta pipart, 350 g pelmeene, hakitud tilli ja peterselli.
Valmistamine
Siis tuleb lisada pelmeenid ning jätkata keetmist, kuni pelmeenid pinnale tõusevad.
Lisa hakitud maitseroheline siis kata pott kaanega, keera tuli kinni ning lase supil paar minutit tõmmata.
Kokku peaks tulema umbes 30 minutit.
Serveeri toitu hapukoorega.
Mutters
Küla on esmamainitud 1100. aastal, kuid asustus tekkis ligikaudu 3000 aastat tagasi. Mutters sai ühenduse Innsbruckiga tänu Stubaitalbahnile 1904. aastal
Muttereralmbahn on köisraudtee süsteem, mis pärineb Muttersist.
Temelíni tuumaelektrijaam
pisi pisi|Jaama plaan Temelíni tuumaelektrijaam (tšehhi keeles Jaderná elektrárna Temelín, lühend JETE) on teine Tšehhi tuumaelektrijaam Dukovany tuumaelektrijaama järel. Endise Tšehhoslovakkia alal on jaam ehituselt kolmas ja käikuandmiselt neljas. Jaam asub České Budějovicest 30 km põhjas ja Prahast 135 km lõunas. Nimivõimsusega 2160 MW on jaam Tšehhi võimsaim elektrijaam.
Jaama kavandamist alustati 1970. aastate lõpus, ehitus algas 1980-ndatel. Jaam pidi valmima 1991. aastaks, planeeritud hinnaga 35 miljardit Tšehhoslovakkia krooni. Esimese kahe reaktoriploki - Temelín-3 ja Temelín-4 ehitus algas 1. jaanuaril 1985, Temelín-1 ja Temelín-2 ehitus 1. veebruaril 1987. Kõik reaktorid olid surveveereaktorid VVER-1000/320.
Peale Sametrevolutsiooni peatas Tšehhoslovakkia valitsus 1990. aastal peatada kolmanda ja neljanda reaktori ehituse. Peale Tšehhoslovakkia lagunemist otsustas Tšehhi valitsus 1993. aastal esimesed kaks reaktorit valmis ehitada, planeeritavaks valmimisajaks oli 1997. 1994. aastal küsitluses toetas 68 protsenti Tšehhi kodanikest tuumaenergia arendamist. Kuid ka 1998. aastaks polnud jaam valmis ja kulud olid tõusnud 71 miljardi Tšehhi kroonini, ning 1999. aasta küsitlusel oli tuumaenergia arendamise pooldajate hulk langenud 47 protsendile. Siiski otsustas Tšehhi valitsus 1999. aastal ehitust ikkagi jätkata. Samal küsitlusel järgnevatel aastatel toetas 2000. aastal tuumaenergia arendust 63 ja 2001. aastal 58 protsenti.
Ka Tšehhi naaberriigis Austrias, mis on tugevalt tuumaenergia kasutamise vastu, toimusid protestid - septembris-oktoobris 2000 blokeerisid aktivistid ka kõik 26 Tšehhi-Austria piiripunkti. Siiski valmis Temelín-1 reaktor 21. detsembril 2000 ja Temelín-2 29. detsembril 2002. 2015. aastal suurendati mõlema reaktori nimivõimsust 1080 MWni. Reaktoreid on plaanitud käigus hoida 2042.-2043. aastani.
2005. aastal plaaniti jätkata teise kahe reaktori ehitust, kuid katkestati uuesti 2014. aastal.
Jelena Rõkovtseva
Jelena Rõkovtseva (vene keeles Елена Рыковцева; sündinud 4. märtsil 1962 Vorkutas Komi ANSV-s) on vene ajakirjanik ja Vabadusraadio saatejuht.
Ta käsitleb sageli massimeedia endaga seotud probleeme.
Ta on õppinud Vorkutas, Novosibirskis ja Odessas. Rõkovtseva on lõpetanud keskkooli Novosibirskis ja Metšnikovi-nimelise Odessa Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonna.
Aastatel 1984–1991 töötas ta Odessa ajalehtedes. 1991. aasta detsembris võeti ta tööle ajakirja Ogonjok Lõuna-Ukraina erikorrespondendiks. Aastatel 1995–2000 töötas ta Moskva nädalalehe Moskovskije Novosti ajakirjanikuna ja 2000–2001 nädalalehe Obštšaja Gazeta meediaosakonna toimetajana.
Vabadusraadios
pisi|Vabadusraadio logo Alates 2001. aastast töötab Rõkovtseva Vabadusraadio Vene teenistuse Moskva büroos. 1. juulil 2002 määrati ta Moskva büroo peatoimetaja asetäitjaks ja 2003. aastal märtsist kuni detsembri lõpuni töötas ta peatoimetaja kohusetäitjana.
Rõkovtseval on autorisaade "Litsom k sobõtiju". Varem oli ta saate "Litsom k litsu" saatejuhte.
Aslan Usojan
Aslan Usojan (vene keeles Аслан Усоян, hüüdnimi Vanake Hassan, kurdi keeles Bapîr Hesen; 28. veebruar 1937 Thbilisi – 16. jaanuar 2013 Moskva) oli kurdi-jeziidi päritolu kuritegelik autoriteet, "seaduslik varas", vene organiseeritud kuritegevuse üks juhtkujudest.
Gruusias sündinud Usojan juhtis kuritegelikku rühmitust, kes vedas 20 aastat narkootikume ja relvi. Lisaks oli liiga seotud ebaseadusliku äritegevusega, näiteks ebaseaduslike kasiinode pidamisega.
Ta elas aastatel 1998 ja 2010 üle kaks mõrvakatset. Viimases sai ta raskelt haavata. Snaiper tappis restoranist lahkuva Usojani Moskva kesklinnas 16. jaanuaril 2013. Ta suri haiglas saadud vigastustesse.
Obinitsa raamatukogu
pisi|Obinitsa raamatukogu asub alates 2009. aastast Obinitsa külakeskuses Obinitsa raamatukogu on raamatukogu Võru maakonnas Setomaa vallas Obinitsa külas.
Raamatukogu juhataja on Tiina Lillmaa.
Raamatukogu loodi 5. veebruaril 1925 Meremäe vallanõukogu otsusega.
Staviškės
pisi| Staviškės (poola keeles Stawiszki) on Vilniuse linnaosa, mis asub linna põhjaosas Verkiai valla territooriumil. Staviškės piirneb edelas Turniškėsega, loodes Naujieji Verkiaiga, põhjas Babiniaiga, kirdes Ožkiniaiga, lõunas üle Nerise Turniškėsega, kagus aga samamoodi Smėlynė ja Veržuvaga.
Staviškės asub Turniškėse metsas Riešė jõe suudmes. Linnaosa jääb Verkiai regionaalparki. Osaliselt asub see Turniškėse maastikukaitsekaitsealal.
Linnaosa on kujunenud samanimelise küla aladele. Sealne linnamägi kõrgusega 10 meetrit ja pindalaga 50x40 meetrit oli kasutusel I aastatuhandel. Sealsest kultuurikihist on leitud jälgi rauasulatamisest. IX ja X sajandil püstitati sealsed tumulused. Aastal 1905 oli külas 100 elanikku. Aastal 1931 oli seal elanikke 94.
Muinsuskaitse all on nii sealne linnamägi kui ka tumulused.
Rivière-du-Loup
Rivière-du-Loup on linn Kanadas Québeci provintsis Bas-Saint-Laurenti halduspiirkonnas.
FG 42
FG 42 (saksa keeles Fallschirmjägergewehr 42) on valikulise tulerežiimiga Saksamaa automaatvintpüss, mida toodeti teise maailmasõja ajal. Relv kasutab laskemoona 7.92×57mm Mauser ning kuna see konstrueeriti 1942. aastal eraldi õhudessantväelastele fallschirmjägeritele, kasutati seda sõjas üsna vähe.
Relvas kombineeriti kergekuulipilduja tulejõud ja käsilukustusega vintpüssi liikuvus. FG 42 oli tavalisest käsilukustusega vintpüssist, nagu Kar 98k, lühem, kuid veidi raskem. FG 42 peetakse teise maailmasõja üheks modernsemaks relvaks ning see mõjutas sõjajärgset relvatootmist mitmes aspektis. Relvast võttis eeskuju näiteks USA armee, kui see arendas välja kuulipildujat M60.
Saarte mängud
Saarte mängud on rahvusvahelised spordivõistlused maailma saarte elanike vahel, mis toimuvad igal paaritul aastal alates 1985. aastast.
Mängudel saavad võistelda nii elukutselised kui ka harrastussportlased. Ainsaks tingimuseks on see, et sportlane peab olema esindataval saarel sündinud või enne mänge seal vähemalt ühe aasta elanud.
Saarte mängud said alguse 1985. aastal Mani saare soovist kutsuda kokku väikesed (alla 125 000 elanikuga) saared üle kogu maailma, et korraldada eri aladel Mani spordiaasta raames sõbralikke võistlusi. Esimestel Saarte mängudel osalesid 15 saare esindajad.
Saarte mängude ideeks on luua väikeste saarte sportlastele võimalused võistelda rahvusvahelistel võistlustel koos teiste saarte esindajatega, kelle sportlikud tulemused on nende omadega enam-vähem samal tasemel. Peale sportlike võimete võrdlemise pakuvad Saarte mängud võimaluse suhtlemiseks teistel saartel elavate inimestega ning uute sõprussidemete loomiseks, samuti oma saare ja riigi tutvustamiseks kogu maailmas.
Deutsch Kaltenbrunn
Deutsch Kaltenbrunn (ungari: Némethidegkút, Német-Hidegkút, sloveeni: Mrzli Most) on vald (Marktgemeinde) Austrias Burgenlandi liidumaal Jennersdorfi ringkonnas.
Saarte mängud
Toimunud Saarte mängud
Võisteldakse 12–14 spordialal. Korraldav saar teeb valiku järgmiste alade hulgast: kergejõustik, sulgpall, jalgrattasõit, laskmine, ujumine, võrkpall, vibulaskmine, korvpall, bowling, golf, sportvõimlemine, jalgpall, judo, purjetamine, lauatennis, tennis, triatlon ja squash.
Deutsch Kaltenbrunn
pisi|tühi|Püha Nikolause kirik
Saarte mängud
Saaremaa Saarte mängudel
Saaremaa on osalenud Saarte mängudel alates 1991. aasta Ahvenamaa mängudest. Saaremaa on ainus IGA (International Island Games Association) liige Eestist, Baltikumist ja Ida-Euroopast.
Tuntud saarlastest on sportlasena mängudel osalenud Kalle Laanet, Jürgen Ligi, Hans Teiv, Urmas Treiel, Andres Lauk, Margus Nurja, Mihkel Aksalu, Peeter Pihel, Hendrik Karlson, Janek Meet, Viktor Alonen, Kaie Kand, Indrek Tustit, Madis Kallas, Indrek Kajupank, Veiko Lember, Andris Õunpuu, Keith Pupart, Kaarel Kruusmägi, Indrek Rannamaa, Janis Vahter, Timo Eichfuss jpt.
Delegatsiooni koosseisus on osalenud Jüri Saar, Toomas Kasemaa, Jaanus Tamkivi, Tõnu Seil, Jaan Lember, Raivo Kallas, Mati Mäetalu jpt.
Saarte mängud Ahvenamaal 1991
Saarlased (37 sportlast) osalesid 5 alal: jalgrattasõidus, kergejõustikus, lauatennises, võrkpallis ja vibuspordis.
Võideti 18 medalit: 8 kulda, 7 hõbedat ja 3 pronksi.
Saarte mängud Mani saarel 1993
Saarlased (37 sportlast) osalesid 10 alal: jalgpallis, jalgrattasõidus, kergejõustikus, korvpallis, lauatennises, purjelauasõidus, purjetamises, tennises, ujumises ja võrkpallis.
Võideti 13 medalit: 3 kulda, 5 hõbedat ja 5 pronksi.
Saarte Mängud Gibraltaril 1995
Saarlased (31 sportlast) osalesid 5 alal: jalgrattasõidus, kergejõustikus, purjetamises, vibuspordis ja võrkpallis.
Võideti 21 medalit: 8 kulda, 10 hõbedat ja 3 pronksi.
Saarte mängud Jerseyl 1997
Saarlased (47 sportlast) osalesid 5 alal: jalgrattasõidus, kergejõustikus, laskmises, vibuspordis ja võrkpallis.
Võideti 23 medalit: 8 kulda, 7 hõbedat ja 8 pronksi.
Saarte mängud Gotlandil 1999
Saarlased (82 sportlast) osalesid 11 alal: jalgpallis, jalgrattasõidus, kergejõustikus, korvpallis, lauatennises, purjetamises, laskmises, ujumises, vibuspordis, golfis ja võrkpallis.
Võideti 20 medalit: 4 kulda, 6 hõbedat ja 10 pronksi.
Saarte mängud Mani saarel 2001
Saarlased osalesid 10 alal: jalgpallis, jalgrattasõidus, kergejõustikus, korvpalli, lauatennises, purjelauasõidus, purjetamises, tennises, ujumises ja võrkpallis.
Saarte mängud Guernseyl 2003
Saarlased osalesid 10 alal: jalgpallis, jalgrattasõidus, kergejõustikus, korvpallis, lauatennises, purjelauasõidus, purjetamises, tennises, ujumises ja võrkpallis.
Võideti 20 medalit: 4 kulda, 7 hõbedat ja 9 pronksi. Kulla võitis Anu Vares kettaheites, Kaire Paat kolmikhüppes, Siisike Laide odaviskes ja meeste võrkpallikoondis.
Saarte mängud Shetlandil 2005
Saarlased osalesid 4 alal: jalgrattasõidus, jalgpallis, kergejõustikus ja võrkpallis.
Võideti 7 medalit: 3 kulda, 3 hõbedat ja 1 pronks. Kulla võitis Anu Vares kettaheites, Katrin Kuusk 5000 m jooksus ning meeste võrkpallikoondis.
Saarte mängud Rhodosel 2007
Saarlased (118 sportlast) osalesid 12 alal: golfis, jalgpallis, jalgrattasõidus, judos, kergejõustikus, korvpallis, laskmises, lauatennises, purjetamises, tennises, ujumises ja võrkpallis.
Võideti 21 medalit: 7 kulda, 6 hõbedat ja 8 pronksi. Kulla võitis Indrek Rannamaa maanteeratta grupisõidus, maanteeratta grupisõidu meeskond, Genro Paas kuulitõukes, Sander Suurhans odaviskes, Kaarel Kruusmägi purjetamises ning naiste ja meeste võrkpallikoondis.
Saarte mängud Ahvenamaal 2009
Võideti 25 medalit: 6 kulda, 9 hõbedat ja 10 pronksi. Kulla võitis Karli Kontkar judos, Madis Kallas kaugushüppes, Genro Paas kuulitõukes, Sander Suurhans odaviskes, Kaarel Kruusmägi purjetamises ja meeste võrkpallikoondis.
Saarte mängud Wighti saarel 2011
Saarlased (129 sportlast) osalesid 10 alal: golfis, jalgpallis, jalgrattasõidus, kergejõustikus, korvpallis, laskmises, lauatennises, purjetamises, tennises ja võrkpallis.
Võideti 16 medalit: 4 kulda, 5 hõbedat ja 7 pronksi. Kulla võitis Mihkel Räim maanteeratta grupisõidus, Sander Suurhans odaviskes ning meeste ja naiste võrkpallikoondis.
Thíra piirkonnaüksus
Thíra piirkonnaüksus (kreeka keeles Περιφερειακή ενότητα Θήρας) on Kreeka piirkonnaüksus Lõuna-Egeuse piirkonna lõunaosas.
Haldusjaotus
Thíra piirkonnaüksus jaguneb 5 vallaks. Need on:
pisi|150px|left|Thíra piirkonnaüksuse vallad
Heljo
Heljo on naisenimi.
2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Heljo 372 naisel ja see oli levikult 364. naisenimi. Heljo oli keskmiselt 79 aasta vanune (mediaanvanus oli 80). Kõige populaarsem oli eesnimi Heljo vanuserühmas 85+, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 35,20.
Cernavodă tuumaelektrijaam
pisi|Cernavodă tuumaelektrijaam Cernavodă tuumaelektrijaam on tuumaelektrijaam Rumeenias Cernavodăs. Jaam asub Constantast 60 km läänes ja Bukarestist 170 km idas.
Jaam kasutab Kanada päritolu CANDU raskevee surve reaktoreid.
Jaama planeerimine algas 1978. aastal. Esimesena hakati ehitama kahte CANDU-6 tüüpi reaktorit - Cernavodă-1 1. juulil 1982 ja Cernavodă-2 1. juulil 1983. 9. veebruaril 1984 alustati Cernavodă-3, 15. augustil 1985 Cernavodă-4 ja 12. mail 1987 Cernavodă-5 reaktorite ehitust.