cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Pjotr Bogdanov
Arendas vene tarbijaühistute tegevust Eestis, 1940. aastal avaldas venekeelse teose ühistegevusest. Osales esseeride ajalehe Народное дело > За народное дело (Trt, Tln 1920–21) väljaandmisel. Toimetas ajalehte Дело (Tln 1921–22, ilmus 6 nr), mis oli orienteeritud vene põliselanikele Eestis. Tegi kaastööd ajalehele Старый нарвкий листок (1923–25), päevalehele Наша газета (Tln 1927–28), ajalehele Таллинский русский голос (1932–34), samuti juhtivale välisvene ajalehele Последние новости (Pariis), ajalehele За свободу (Varssavi) jt välismaistele lehtedele. Tema kirjutised annavad ulatuslikku infot venelaste elust Eestis.
Bussby
Bussby oli varem Vormsi suurim küla.
Eduard Moskaljov
Eduard Moskaljov (ukraina keeles Едуа́рд Миха́йлович Москальо́в; sündinud 22. detsembril 1973) on Ukraina sõjaväelane.
Sõjaväeteenistus
Juhtis 2022–2023 Ukraina ühendjõudude operatsiooni ming oli ühtlasi selle viimane juht.
Karilatsi ristimänd
Karilatsi ristimänd on ristipuu Võrumaal Põlva kihelkonna Karilatsi külas.
Pilgrim's Rest
Pilgrim's Rest (afrikaani keeles Pelgrimsrus) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Ehlanzeni ringkonnas Thaba Chweu vallas.
Pilgrim's Rest sai alguse 1873. aastal, kui piirkonnas leiti kulda. 1971. aastal kullakaevandamine piirkonnas lõppes. 1986. aastal kuulutati Pilgrim's Rest riiklikuks mälestusmärgiks. Uuesti alustati kullakaevandamist 1998. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Pilgrim's Resti elanikest mustanahalisi aafriklasi 93,38%, valgeid 4,82%, värvilisi 1,51% ja teisi 0,29%. Pedi keelt pidas emakeeleks 50,44%, sotho keelt 15,34%, svaasi keelt 13,48%, tsonga keelt 5,93%, suulu keelt 4,42%, afrikaani keelt 3,89%, inglise keelt 3,14% ja viipekeelt 1,69%.
Telč
Telč (saksa keeles Teltsch) on linn Tšehhis Vysočina maakonnas Jihlava ringkonnas. Telč asub Jihlavast ligikaudu 25 km lõunaedelas.
Telči on esmamainitud 1335. aastal.
Telči ajalooline keskus kuulub alates 1992. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse ja on alates 1995. aasta novembrist ajalooline linnakaitseala.
ADGZ
pisi|ADGZ (oktoober 1938) ADGZ (saksa keeles Polizei-Panzerkampfwagen ADGZ) oli soomusauto, mida kasutas 1930. aastatel Austria sõjavägi ja Austria politsei ning hiljem Wehrmacht.
Soomukeid toodeti aastatel 1935–1937 ja 1942 Austrias Steyri ettevõttes.
Soomuk kaalus 6 tonni ja see oli mõeldud kuuest inimesest koosnevale meeskonnale.
Elza Stērste
Elza Stērste (18. märts 1885 – 19. aprill 1976) oli läti kirjanik ja tõlkija.
Eesti keeles on ilmunud tema jutukogu "Armastusjutt ja teisi jutte" (läti keelest tõlkinud Ita Saks, eessõna Anna Žīgure; Loomingu Raamatukogu 5/6, 1993).
Elza Stērste on maetud Riia metsakalmistule.
Kitsas tänav (Kuressaare)
thumb|Põlluvahi maja, 30. aprill 2007 Foto: [[Ave Maria Mõistlik ]] Kitsas tänav on tänav Kuressaares Põllu alevi linnaosas.
Kitsa ja Kitzbergi tänava nurgal asub Põlluvahi maja.
Meisterdetektiiv Blomkvisti ohtlik elu
"Meisterdetektiiv Blomkvisti ohtlik elu" (ka "Meisterdetektiiv Blomkvist elab ohtlikku elu") on rootsi lastekirjaniku Astrid Lindgreni teine raamat Meisterdetektiiv Blomkvisti raamatute sarjast. Sarja kuuluvad ka "Meisterdetektiiv Blomkvist" ning "Kalle Blomkvist ja Rasmus". Peategelased on 14-aastased Eva-Lotta Lisander, Kalle Blomkvist ja Anders Bengtsson. Tegevus toimub Rootsi väikelinnas Lillköpingis.
Sisu
Eva-Lotta ja Anders leiavad Kalle kodus pirnipuu all unistamas ja detektiivi mängimas. Suurest juveeliröövist on aga möödas terve aasta ning Kalle kutsutakse kaasa Rooside sõda mängima. See on laste igikestev suvine meelelahutus, mis seisneb Valgete rooside – Kalle, Andersi ja Eva-Lotta – vastasseisus punaste roosidega – Sixteni, Benka ja Jontega. Võitluse keskmeks on kujunenud Suurmõmmik – huvitava kujuga kivi, mida hoolega vaadates võib ette kujutada, et ta on väike vanamees, kes Buddha kombel oma naba põrnitseb.
Teel mänguplatsile Preeriasse kohtavad lapsed politseinik Björki ja vana Greni, kes õhkab oma tavalisel kombel: "Jajah, lapsepõlve süütud muretud mängud, jajah...". Eva-Lotta räägib, et ta isa ei salli Greni, sest Gren olevat liigkasuvõtja. Lõpuks jõuavad nad Preeriasse ning mõisas toimunud võitluse tulemusena viidi ära valgete rooside pealik Anders, Kalle ja Eva-Lotta lukustati mõisa. Tänu Kalle osavusele saavad nad peagi välja ning olles välja selgitanud, et Anders viidi Jonte poole, otsustavad nad ronida vastasmajas elava Greni katusele. Aknast mööda ronides kuulevad nad sees vaidlemist võlakirjade üle ning näevad akna ees seisvat roheliste gabardiinpükstega meest. Ta lubab Greniga kohtuda kolmapäeval nende tavalises kohas.
Lapsed jälgivad katuselt Jonte pool toimuvat ülekuulamist ning kui asi kisub halvaks, lahendab Kalle olukorra sellega, et laseb ragulkaga Jonte pööningukambri pirni katki. Pimeduses saab Anders põgenema ning algab jooks punaste rooside eest. Pettemanöövri abil jääb Kalle ainsaks tagaaetavaks, ning peidab end lonkur Fredriku osmikusse. Talle sinna järgi tormanud Benka jookseb oma arstist isale sülle ning peab koju minema, Jonte ja Sixten lähevad pettuse ohvriks ning hüppavad Fredriku akendest jõkke, mille abil Kalle võitjaks osutub.
Peagi saabuval kolmapäevasel laadapäeval peab Eva-Lotta minema Suurmõmmikut ohutumasse kohta viima. Teel näeb ta vana Greni, kes liigub temaga häirivalt samas suunas, ning Eva-Lotta teeb Mõisas aega parajaks. Algab äike, ning Eva-Lotta kiirustab Suurmõmmikut tooma, kohates teel roheliste gabardiinpükstega meest. Et midagi öelda, küsib ta mehelt kella. "Kolmveerand kaks," vastatakse talle, ning mees kiirustab minema, kaotades ühe võlakirja. Eva-Lotta võtab selle üles ja kiirustab edasi, leides ootamatult kivi najalt surnult vana Greni.
Linnake kihab ärevusest ja Kalle, olles emand Karlssoni kaudu juhtunust kuulnud, kiirustab Andersiga rääkima. Anders sulgeb isa kingsepatöökoja, kus ta on valves istunud, riputades uksele esimese hooga sildi „Suletud mõrva tõttu“. Kalle laidab selle maha ja uksele jääb silt „Mõnusa ilma tõttu on see töökoda suletud“. Poisid viivad Eva-Lottale lohutuseks pelargooniumi. Anders ja Kalle kuulavad pealt ka Eva-Lotta pool toimunud ülekuulamist.
Suurmõmmik otsustatakse peita Sixteni tuppa tema gloobuse sisse. Eva-Lotta on saanud meeletus koguses kaastundekaarte ja šokolaade, kuna kohalikus ajalehes avaldati ka tema kui laiba leidja nimi. Ta poolitab ühe šokolaadi Kalle ja Andersi vahel. Kui Anders hiilib Sixteni tuppa Suurmõmmikut peitma, viskab ta enda šokolaadipoole Sixteni koerale Beppole ning limpsib sõrmed puhtaks. Šokolaad on aga mõrvari poolt arseeniga mürgitatud ning Anders saab sellest mürgituse, mille paneb keedetud tursa söömise arvele. Koer Beppo läheb kaduma ja leitakse väga haigena, kuid jääb siiski ellu. Suurmõmmiku viimise käigus juhtub ka äpardus, kui Anders tahab lõigata n-ö skalbiks tutti Sixteni juustest. Tuleb välja, et Sixteni voodis magas hoopis ta tädi Ada, kes selle tegevuse peale kiljudes ärkab. Anders põgeneb jooksujalu ja viskab häbiga kuldse loki jõkke.
Kalle nuputab välja, et šokolaad oli mürgitatud ja tema arseenipeegli test kinnitab seda. Lapsed räägivad politseinik Björkiga, kuid kahjuks ei leita ümbrikut, millega šokolaad saadeti. Järgmiseks tahavad poisid näha mõrvapaika, kuid Eva-Lotta keeldub sinna tagasi minemast ja jääb üksinda mõisa. Sel ajal tuleb sinna tagasi mõrvar, kes tahab saada oma kaotatud võlakirja tagasi ja arvab, et see on laste käes – tegelikult on neil vaid punastelt roosidelt saadud kaart. Kallel õnnestub salaja politsei kutsuda ning enne põgenemist saadakse mõrvar kätte. Hiljem leitakse nii šokolaadiümbrik kui ka võlakiri ning politseil ongi olemas vajalikud tõendid tema vahistamiseks. Raamat lõpeb Kalle lausega konstaabel Björkile, kui viimane ütleb, et ei tegele nii elukardetava asjaga nagu seda on Rooside sõda: "Päh, inimene peab siiski elama ohtlikku elu!"
Kaja Raid
Kaja Raid (aastani 1966 Kaja Peebo; sündinud 5. augustil 1945 Tartus) on Eesti sõudja ja spordipedagoog.
Lõpetas 1963 Tartu 7. keskkooli ja 1967 TRÜ KKT.
Sport
Sportima hakkas 1959 Gennadi Jagomäe ujumistreeningutel, sõudma 1961 Jüri Kuruli juhendamisel.
Isiklikku
Abikaasa Rein Raid (20. IV 1942), Eesti suusataja ja orienteeruja, on tulnud 1969 ja 1970 Jõu meeskonnas Eesti meistriks 4 x 7,5 km laskesuusatamises.
Carlos Matthias Ludwig Konstantin Otto von Buxhoeveden
Parun Karlos Matthias Ludwig Konstantin Otto von Buxhoeveden (14. märts 1856 (ukj) Tartu – 4. august 1935 Brüssel, Belgia) oli Venemaa keisririigi riigitegelane, diplomaat.
Ta oli Venemaa Keisririigi välisministeeriumi departemangu juhataja ja asedirektor, saadik Taani kuningriigis (1910–1917).
Ta oli Rupertshofi, Bolderāja, Dreylingshofi, Lofeldshofi, Hapakshofi, Weisenhofi omanik Liivimaal ja Tšeremõsino mõisa omanik Kaasani kubermangus.
Arsise kellade kool
Arsise kellade kool on huvikool, mis tegutseb Tallinnas ja Tartus. Koolis õpetatakse muusikat käsikellade abil. Kooli haldab Arsis OÜ.
Kool avati 1999. Kooli asutaja ja juhataja on Aivar Mäe.
Koolis õpib tänapäeval umbes 300 õpilast.
Agusta A129 Mangusta
Agusta A129 Mangusta (eesti keeles 'mangust') on algselt ettevõtte Agusta Itaalias konstrueeritud ja toodetud neljalabalise tiivikuga kahemootoriline ründehelikopter. See on esimene Lääne-Euroopas konstrueeritud ja toodetud ründehelikopter. Alates 2007. aasta juulist kannab helikopteri mudel nime AgustaWestland AW129.
TAI/AgustaWestland T-129 ATAK on A129 baasil Türgi lennukitööstusettevõtte poolt koostöös Inglise-Itaalia ettevõttega AgustaWestland toodetav ründehelikopter.
Agusta A129 väljatöötamist alustati 1978. aastal. Viiest prototüübist esimene tegi esmalennu 1983. aasta 15. septembril. Viienda prototüübi esmalend toimus 1986. aasta märtsis.
Itaalia armee relvastuses on 60 Agusta A129 Mangusta helikopterit.
Tasuline käimla
thumb|[[Miljonipeldik (Pildistas Metsavend) ]] Tasuline käimla on avalikus ruumis asuv käimla, mille kasutamine on tasuline.
Elektroonne voltmeeter
Voltmeeter näitab pinget voltides või selle kord- ja osaühikutes (vt Ühikute detsimaaleesliited). Vastavalt nimetatakse voltmeetreid siis milli-, mikro- või nanovoltmeetriteks, pinge mõõtepiirkondade suurenemise suunas aga kilovoltmeetriteks.
Ajaloost
Voltmeetreid teostati alguses otsetoimega osutiriistadena, mille mõõtemuunduriks on magnetelektriline (pöördpool-), elektromagnetiline või elektrodünaamiline mõõtemehhanism (vt Osutiriistade mõõtemehhanismid). Mõõdetav pinge antakse sellele läbi eeltakistuse, kuigi täiendavalt võidakse kasutada ka pingejagurit.
1920. aastatel hakati mõõdetavat pinget võimendama, kasutades elektroonseid pingevõimendeid, millega sai alguse elektroonsete voltmeetrite ajastu. Oluliseks leiutiseks sai sügava negatiivse tagasiside kasutuselevõtmine mõõtealaldamise lülitustes 1930. aastatel. Tänapäeval on kasutusel nii osutiga (skaalanäiduga) elektroonsed analoogvoltmeetrid kui ka digitaalsed (numbernäiduga) elektroonsed voltmeetrid. Üldjuhul eelistatakse numbrilist näitu, kuna seda on lihtsam lugeda. Teatud juhtudel seda aga ei saa kasutada, kuna mõõdetav pinge on ajas muutuv või näit ebastabiilne.
Analoogvoltmeetrite eeliseks on näidu ülevaatlikkus, aga samuti näidu muutuste visuaalse jälgimise võimalikkus. Puuduseks on aga numbrilise lugemi saamise tülikus ja seejuures vea tekkimise võimalus, näiteks skaalajaotuste interpreteerimisel.
Numbrinäidu iseäralikuks puuduseks on ka selle nn. hüplemine, eriti näiteks kümnendjärgu piiril, kuid ka iga numbri piiril (näiteks pinge 1,00 V mõõtmisel võivad vahelduda näidud 0,99, 1,00 ja 1,01).
Skaalad ja täpsus
Enamikul juhtudel püütakse saavutada väljundi (näidu) lineaarne sõltuvus mõõdetava pinge mõõdetava parameetri väärtusest ehk lineaarne skaala.
Teatud juhtudel tekib aga loomulikult mittelineaarse funktsiooni kaudu kirjeldatav väljundi (näidu) sõltuvus mõõdetava pinge parameetri väärtusest. Näiteks efektiivväärtuse voltmeetritel võib kasutatava mõõtemuunduri füüsikalise põhimõtte alusel tekkida ruutsõltuvus ehk ruutskaala. Sellest lineaarskaalale üleminekuks tuleb kasutada ruutjuursõltuvust realiseerivat muundurit või numbernäidu puhul vastavat arvutusalgoritmi realiseerivat arvutustehnilist vahendit (näiteks mikroprotsessorit).
Mõnedel juhtudel püütakse teatud eesmärkidel saavutada mittelineaarset, näiteks logaritmilist seost. Seda soovitakse näiteks helisignaali taseme (nivoo) puhul, kuna sama indikaatori peal soovitakse näha indikatsiooni kolme dekaadi ulatuses (umbes vahemikus 1...1000 mV ehk –60...0 dB).
Täpsus on lineaarsõltuvuste korral reeglina suhteliselt suur, ulatudes ka osutiga analoogindikaatorite korral parimatel juhtudel 0,1% suurusjärku, jäädes tüüpiliselt siiski 1% suurusjärku.
Pingemuunduritel (mõõtedetektoritel) ja numbrilise väljundiga seadmetel on täpsus mõnevõrra suurem (tüüpiliselt 0,1% suurusjärgus või veelgi parem, näiteks isegi 0,0001% 10-voldises diapasoonis helisageduste alas).
Digitaalse väljundi korral on täpsus seotud ka analoog-digitaalmuunduri väljundi järkude (bittide) arvuga. Tavaliselt võib 8-bitise väljundi korral eeldada umbes 1% täpsust, 12 biti korral umbes 0,1% täpsust ja 16 biti korral umbes 0,01% täpsust. Digitaalse indikaatori (näidiku) kümnendjärkude arv võib selle juures olla oluliselt suuremat täpsust eeldav (näiteks 3½ 1% mõõtetäpsuse korral või 6½ 0,01% mõõtetäpsuse korral).
Mittelineaarsete skaalade korral on täpsuse määratlemine keerukas. Probleemiderohke on täpsuse küsimus ka vektorvoltmeetrite puhul.
Täpsuse osas tuleb arvestada ka lisavigadega (näiteks sõltuvus ümbritseva keskkonna temperatuurist või ka mõõdetava signaali parameetritest, näiteks sagedusest või kujutegurist).
Elektroonsete voltmeetrite struktuur
Elektroonsete voltmeetrite ülesehitus on mõnevõrra erinev tavaliste voltmeetrite puhul kasutatavast. Ka muudetakse elektroonsetes voltmeetrites erinevate mõõtepiirkondade saamiseks eelistatult hoopiski mõõtevõimendite võimendustegurit või muundusosade ülekandetegurit, kuna seda saab teha madalaoomiliste pingejagurite või täppisresistoride abil.
Tüüpilised elektroonse voltmeetri koostisosad on järgmised:
Sisendpingejagur
Vajalike mõõtepiirkondade kogumi saamiseks kasutatakse elektroonsetes voltmeetrites nagu ka muudes voltmeetrites ikka pingejagureid (attenuaatoreid), erijuhtudel ka induktiivpingejagureid (täppispingetransformaatoreid). Kuid neid kasutatakse kõrgeoomilisel kujul vaid voltmeetri sisendahelas.
Sisendpingejagur on vajalik kõrgevoldiliste mõõtepiirkondade (üle 10 V) saamiseks. Reeglina kasutatakse detsimaalset jagamistegurit, näiteks 1:1000 või 1:100.
Sisendvõimendi
Elektroonsete voltmeetrite sisendtakistus on madalapingelistel (alla 1 V) mõõtepiirkondadel tavaliselt megaoomide suurusjärgus, näiteks 10 MΩ, ja sisendmahtuvus on mõnekümne pF suurusjärgus. See on suures osas määratud sisendvõimendi sisendi ekvivalentsete parameetritega ja sisendahelate, peamiselt juhtmestiku mahtuvusega.
Seetõttu osutub elektroonsete voltmeetrite kasutamise korral peamiseks mõõdetava ahela suhtes parasiitse mahtuvuse allikaks tihti voltmeetri külgeühendamiseks kasutatav juhe või mõõtekaabel. Koaksiaaljuhtmetel ja varjestatud juhtmetel (kaablitel) on mahtuvus tüüpiliselt suurusjärgus 1 pF iga pikkuse cm kohta.
Juhtme ekvivalentse mahtuvuse vähendamiseks kasutatakse ekvipotentsiaalset varjestust (bootstrapping).
Kõrgsagedusvoltmeetrid on reeglina sobitatud sisendtakistusega (tavaliselt lainetakistusega 50 Ω).
Vektorvoltmeetrite puhul tuleb arvesse võtta ka ühendusjuhtmete (kaablite) pikkust, sest laine levikul nendes tekib hilistumine ja seega sagedusest sõltuv faasinihe. Näiteks sagedusel 1 MHz tekitab 1 m pikkune juhe umbes 1-kraadise faasinihke.
Vahepingejagur
Vahepingejaguri abil realiseeritakse tavaliselt vajalikud vahepealsed (dekaadisisesed) pingejagamised, näiteks pingeülekande tegurid 1:2 või 1:3,16. Kuna tegemist on madalaoomilise ahelaga, siis on see tunduvalt lihtsamini teostatav kui see oleks kõrgeoomilises sisendpingejaguris.
Võimendi
Võimendi abil realiseeritakse põhiline vajalik pingevõimendus. Võimendit võib õnnestuda realiseerida võimendusteguriga mis võib ulatuda kuni 1000-ni. Praktikas õnnestub seda teostada sagedusteni kuni 100 MHz.
Eesküla ohvrikivi
Eesküla ohvrikivi on ohvrikivi Virumaal Rakvere kihelkonna Eeskülas.
Elektroonne voltmeeter
Pingemuundur
Pingemuundur on vajalik vahelduvpinge muundamiseks alalispingeks. Tüüpiliselt kasutatakse pingemuunduriks mõõtealaldeid. Peaaegu eranditult põhinevad need kõrgsageduslike alaldusdioodide kasutamisele koos sügavalt tagasisidestatud mõõtevõimendiga, lihtsmatel juhtudel koos laiaribalise operatsioonvõimendiga (näiteks multimeetrites või audiosignaali voltmeetrites/indikaatorites).
Unisoolik (perekond)
Ainuke liik on unisoolik (Hugueninia tanacetifolia)
Elektroonne voltmeeter
Näidik (indikaator)
Näidik ehk indikaator võib olla kas analoogtüüpi (osutiga, valgusribaga, v.m.s.) või numbriline või kombineeritud. Indikatsiooni tüübi, täpsuse ja muude omaduste valik sõltub paljus voltmeetri kasutusalast.
Analoognäiduga elektroonsed voltmeetrid
Analoognäiduga elektroonsete voltmeetrite sisendahelaks on tavaliselt kõrgeoomiline pingejagur ülekandeteguriga 1:1000 või 1:100. Selle abil jagatakse suuremate pingete (näiteks 10...1000 V) mõõtmisel mõõdetav pinge suure sisendtakistusega sisendvõimendile sobivasse suurusesse (näiteks 1 V piirkonda). Paljudel juhtudel lihtsustub sellega sisendpingejaguri ehitus tunduvalt.
Mõõtepiirkonnad võivad alata millivoltidest või veelgi madalamalt, sõltuvalt kasutatud võimendi võimendusteguri suurusest. Vastavalt nimetatakse neid elektroonseid voltmeetreid siis millivoltmeetriteks, mikrovoltmeetriteks või isegi nanovoltmeetriteks.
Mõõtepiirkondade muutmiseks väiksema arvu kui 10 kordsusega (tavaliselt 2 ja 5, või 3,16 korda) kasutatakse kas võimendi võimenduse ümberlülitamist või madalaoomilise vahepingejaguri jagamisteguri ümberlülitamist.
Vahelduvpinge mõõtmiseks kasutatakse tavaliselt vahelduvsignaali alaldamist, ja enamasti on seega tegemist alaldatud pinge keskväärtuse mõõtmisega, kuid selle juures on voltmeetrid gradueeritud siinuspinge efektiivväärtuse (RMS) järgi.
Keerukama kujuga pingete korral võib seda liiki voltmeetrite puhul tekkida signaali kujust sõltuv täiendav mõõteviga.
Tõelise efektiivväärtuse (true RMS) mõõtmiseks tuleb kasutada teisi vahelduvpinge detektorite tüüpe (vaadake alajaotust "Voltmeetrite eriliigid").
Digitaalnäiduga/Numbrilised elektroonsed voltmeetrid
Tänapäeval on üldiselt laialdasemalt kasutusel numbrilised ehk digitaalvoltmeetrid, milles mõõtetulemus esitatakse numbrilisel kujul. Kui erinevus analoogvoltmeetritest ainult sellega piirdubki, pole erinevus analoogvoltmeetrist kuigi suur – ainult indikatsioon on numbriline ja seetõttu üldjuhul täpsem kui analoognäidiku puhul.
Tüüpilised digitaalse/numbrilise elektroonse voltmeetri koostisosad on järgmised:
Niisamuti nagu elektroonsetes analoogvoltmeetrites, antakse mõõdetav analoogpinge suure takistusega (tüüpiliselt 10 MΩ) sisendiga võimendisse tavaliselt läbi sisendisse ühendatud pingejaguri kõrgevoldiliste mõõtepiirkondade (üle 10 V) saamiseks. Selle juures saab numbernäidu korral piirduda ainult dekaadsete pingejagurite kasutamisega, sest numbrilise indikatsiooni ulatus on reeglina piisavalt suur, nii et 10-st väiksemaid mõõtepiirkondade kordsusarve polegi vaja kasutada.
Vastavalt vajadusele atenueeritud ja võimendatud ning muundatud (detekteeritud vahelduvast alaliseks) signaal antakse edasi tavaliselt analoog-digitaalmuundurisse või seda sisaldavasse mikrokontrollerisse, milles analoogsignaal muundatakse digitaalseks (enamasti kahendkoodiks või ka kahend-kümnendkoodiks) ja edastatakse vajalikul viisil töödeldud kujul väljundile, ja mõõtetulemuse visuaalseks esitamiseks numbernäiduna.
Numbrilised näidikud on realiseeritud kas valgusdioodidel või LCD-näidikuna. Näidiku kümnendnumbrite arv võib alata 2½-st (maksimaalse näiduga 199) ja ulatuda kuni 6½-ni (maksimaalse näiduga 1999999).
Keerukama ekraani kasutamise korral võidakse sellel esitada palju enam informatsiooni, sealhulgas ka analoognäidu imitatsiooni või pingekõvera kuju (ostsilloskoobi funktsioon).
Kontrolleri arvutusvõimalusi kasutades saab korrigeerida mitmeid mõõtevigasid ja muundada mõõtetulemusi kasutaja poolt soovitud kujule (näiteks pinge keskväärtus ja pinge vahelduvkomponent).
Sisendpinge digitaalseks muundamise põhimõttel toimivate elektroonste voltmeetrite puhul on võimalik mõõta nii alalis- kui ka vahelduvpinge mitmeid parameetreid k.a. pinge efektiivväärtust. Sageduste osas piirdutakse selliste voltmeetrite puhul enamasti helisageduste alaga, mida on mõningal määral laiendatud kõrgemate sageduste suunas, sest analoog-digitaalmuundurite töökiirus osutub siin piiravaks asjaoluks.
Sellise digitaalse/numbrilise elektroonse voltmeetri koostisosad on järgmised:
Suurematel sagedustel töötamiseks võidakse, nagu analoogvoltmeetriteski, kasutada vahelduvpinge alaldamist mõõtealaldi ehk mõõtedetektori abil või muud analoogtehnikas realiseeritavat mõõtemuundamise võtet. Vastavalt peavad siis olema sama laia töösagedusalaga ka sisendis kasutatavad pingejagurid ja võimendid.
Digitaalvoltmeetris võivad ühes seadmes olla realiseeritud mitu eri liiki voltmeetrit. Selleks võidakse kasutada ära keerukaid numbrilise signaalitöötluse võtteid (näiteks spektrianalüüsi).
Voltmeetrite eriliigid
Suurem osa erilist liiki voltmeetreid on realiseeritavad ainult elektroonsete voltmeetritena.
Efektiivväärtuse voltmeetrid
mõõdavad pinge efektiivväärtust ehk ruutkeskmist väärtust (RMS), sealhulgas ka mittesiinuseliste pingete korral (nn. true RMS). Suures osas nendest kasutatakse selleks termoelektrilist muundurit. Teine osa efektiivväärtuse voltmeetreid põhineb signaali pinge ruutuvõtmisel, näiteks analoogkorruti abil. Ruutseose kasutamisele põhinemine piirab nende puhul oluliselt mõõdetava signaali diapasooni. Kui ruutjuurt ei võeta, on sellise voltmeetri skaala oma olemuselt ruutskaala.
Selektiivvoltmeetrid
Selektiivvoltmeetrid on sellised voltmeetrid, mis on varustatud sageduse osas selektiivsust omava filtriga. Reeglina on see filter reguleeritav (häälestatav) soovitud sagedusele ja kindlate omadustega (näiteks, hüveteguriga 100 või kindla ribalaiusega). Tööpõhimõtte poolsest on selektiivvoltmeetrid lähedased spektrianalüsaatorile ja raadiovastuvõtjale.
Sünkroonvoltmeetrid
Sünkroondetekteerimise kasutamisel saadakse sünkroonvoltmeeter (lock-in voltmeter), mis koos fasomeetriga kasutamisel annab vektorvoltmeetri, mis mõõdab moodulit ja faasi. Nende järgi saab arvutada ka vektori ortogonaalsed komponendid (reaal- ja imaginaarosa ehk sünfaasse ja kvadratuurse komponendi).
Faasitundlikud voltmeetrid ja vektorvoltmeetrid
Faasitundliku detekteerimise kasutamisel saadakse mõõtmistulemused, mis vastavad pinge vektori ortogonaalsetele komponentidele – sünfaassele ja kvadratuursele komponendile ehk reaal- ja imaginaarosale (pinge nn kompleksparameetrid). Nende järgi saab arvutada ka mooduli ja faasi. Tavaliselt nimetatakse just sellist voltmeetrit vektorvoltmeetriks.
Kõrgsageduslikud voltmeetrid
Kõrgsageduslikud voltmeetrid erinevad peale mõõdetava pinge kõrge sageduse veel selle poolest, et neid kasutatakse reeglina sobitatud ahelates. Tavaline lainetakistuse väärtus on 50 Ω, kuigi võidakse kasutada ka teisi lainetakistuse väärtusi (75, 150 ja 300 Ω).
Tippväärtuse ja impulsspingete voltmeetrid
Omaette voltmeetrite liik on tippväärtuse voltmeetrid, mida kasutatakse näiteks impulsspingete amplituudi mõõtmiseks. Sama liigi alla võib tinglikult lugeda kuuluvateks ka helitehnikas kasutatavad helisignaali nivoo indikaatorid.
Elektromeetrilised voltmeetrid
Erilise liigina on vaadeldavad ka elektromeetrilised voltmeetrid, mida iseloomustab ülisuur sisendtakistus. Selle tagamiseks on nende puhul kasutatud väga spetsiifilisi tehnilisi lahendusi, millest kõige tuntum on ekvipotentsiaalne varjestamine.
Mõõtemuundurid
Voltmeetrite eriliigina on vaadeldavad ka vaheldupinge alalispingeks muundamise seadmed ehk mõõtemuundurid. Need võivad olla realiseeritud mitte universaalse mõõtevahendina kasutamiseks, vaid eriliste ülesannete täitmiseks. Näiteks, võivad need olla kõrge mõõtetäpsusega (tavaliselt 0,01% suurusjärgus, kuid ka kuni 0,0001%) ja mõeldud kasutamiseks metroloogilistel eesmärkidel (voltmeetrite taatlemiseks jm).
Voltmeetrite erilahendused
Numbernäidu puudus analoog- ehk skaalanäiduga võrreldes ilmneb siis, kui on vaja jälgida pinge ajalist muutumist (nt seadistustoimingutel, helitehnikas (audioelektroonikas), füüsikalistel mõõtmistel jne). Selleks sobivad digivoltmeetrid, millel on lisaks numbernäidikule ka analoogskaalaga näidik.
Voltmeetria Eestis
Eestis on voltmeetreid tootnud Raadio-Elektroonika Tehas RET ja välja töötanud TREKB.
Mitme voltmeetriliigi osas oli RET endises NSV Liidus juhtiv ettevõte (vahelduvvoolu millivoltmeetrid sagedusalale kuni 50 MHz).
Mõlemad töötasid välja ka voltmeetrite metroloogilisi vahendeid (täpsed pingemuundurid, pingekalibraatorid jm).
TTÜ-s (TPI-s) uuriti voltmeetrite elektronsõlmi ja töötati neid välja juba enne II maailmasõda (Paul Plakk), hiljem jätkati seda peamiselt elektroonika kateedris. Selles osalesid ka raadiotehnika kateeder ja automaatika kateeder, ning vähemal määral ka teised TPI allüksused.
Elektromeetrilisi voltmeetreid töötati välja Tartu Riiklikus Ülikoolis (Olev Saks).
Eesti Kool Belgias
Belgia Eesti Kool (prantsuse keeles Ecole Estonienne de Belgique) on Belgias tegutsev eesti kool. Kooli juhataja on Moonika Aedmaa. Kool avati jaanuaris 2012.
Mercosur
pisi|Mercosuri ametlik lipp Mercosur (hispaania keeles Mercado Común del Sur, portugali keeles Mercado Comum do Sul) ehk Lõuna Ühisturg on Argentina, Brasiilia, Venezuela, Paraguay ja Uruguay vaheline majanduslik ning poliitiline liit, mille aluslepinguks loetakse 1991. aastal allkirjastatud Asuncióni lepingut. Liidu peamiseks eesmärgiks on piirkonna majanduse edendamine liikmesriikidevahelise turu loomise kaudu, mis tagaks kaupade, tööjõu ja kapitali sujuvama liikumise.
Mercosuri liikmesriikide kogupopulatsioon on üle 260 miljoni inimese ja eeldatav sisemajanduse kogutoodang 2014. aastal 3050 miljardit USA dollarit, tehes Mercosuri maailma suuruselt neljandaks majandusliiduks Euroopa Liidu, Põhja-Ameerika Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (NAFTA) ja Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni (ASEAN) järel.
Mercosuri ametlikeks keelteks on hispaania, portugali ja guaranii keel.
Liikmesriigid
pisi|Mercosuri liikmesriigid pisi|Mercosur 2005 Mercosuri kuuluvad asutajaliikmed Brasiilia, Paraguay, Argentina ja Uruguay. 2012. aastal liitus Venezuela, kuid liikmelisus peatati 2016. aastal. Aastast 2012 on kandidaatriigiks Boliivia. Lisaks on Mercosuri partnerriikideks Tšiili (aastast 1996), Colombia (2004), Suriname (2013), Guyana (2013), Ecuador (2004) ja Peruu (2003), kellel puudub hääletusõigus ja täielik ligipääs liidu turgudele, kuid neile on kehtestatud kaubanduslikud soodustused.
Aastal 2012, pärast sealset võimuvahetust, peatati Paraguay liikmesus Mercosuris, kuid sellele majanduslikke sanktsioone ei järgnenud. Pärast seda on teemaks tõusnud Paraguay endise staatuse taastamine, kuid vastuolude tõttu Venezuelaga on see edasi lükkunud. Mercosuri vaatlejariikideks on Mehhiko ja Uus-Meremaa.
Eesmärgid
Mercosuri peamisteks eesmärkideks on vaba kaubaringlus liikmesriikide vahel ja seda pärssivate piirangute kaotamine. Lisaks on ühtlustatud tollimaksud ja kaubanduspoliitika regiooniväliste institutsioonidega. Kaubandusliidu sees käib tihe koostöö ka põllumajanduses ja tööstuses ning ühtlustatud on valuutaturg. Kõigi nende koostöövormide ühiseks eesmärgiks on regiooni majandusliku seisu parandamine ja Lõuna-Ameerika positsiooni parandamine maailma mastaabis.
Juhtimine
pisi|Mercosuri peakontor Uruguay pealinnas Montevideos Mercosuri tähtsaimaks juhtivaks organiks on liikmesriikide rahandus- ja välisministritest koosnev Ühisturu Nõukogu (hispaania keeles Consejo Mercado Común), mis koguneb vähemalt korra aastas ja selle pädevusse jääb kõige tähtsamate, sealhulgas liikmesust ja liidu üldist välispoliitikat puudutavate otsuste vastuvõtmine. Otsuste vastuvõtmiseks on Ühisturu Nõukogus vajalik konsensus.
Mercosuri täidesaatvaks organiks on Ühisturu Ühendus (hispaania keeles Grupo Mercado Común), mis tegeleb liidu poliitika rakendamise ja välissuhtlusega. Ühendust juhivad liikmesriikide välisministrid. Lisaks välisministrile kuuluvad Ühendusse iga liikmesriigi majandusminister ja Keskpanga esindajad. Ühisturu Ühendus koguneb ühe korra kolme kuu jooksul ja Nõukoguga sarnaselt on otsuste vastuvõtmiseks vaja kõikide liikmete üksmeelt. Kitsamate valdkondade analüüsimiseks on Ühisturu Ühenduse juurde loodud töögrupid ja kaubandusküsimustes aitab selleks spetsiaalselt loodud Kaubanduse Komitee.
Lisaks nimetatud kahele organile tegutseb Mercosuri juures veel administratiivsete ja sotsiaalmajanduslike küsimustega tegelev asutus, mille ülesannete hulka kuulub ka liidu ametlike otsuste avaldamine üldsusele. Kaks korda aastas koguneb 64-liikmeline Mercosuri Ühendatud Parlamentide Komitee, mis koosneb 14 esindajast igast liikmesriigist. Komiteel on sarnaselt Ühisturu Nõukoguga õigus võtta vastu kõrgeima järgu otsuseid. Komitee saab iga liikmesriigi president erakorraliselt kokku kutsuda.
Seljaküla vald
Seljaküla vald (saksa keeles Sellenküll) oli vald Läänemaal Lääne-Nigula kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1890 ja siis liideti Seljaküla vald Vidruka vallaga.
Valla alal asus Seljaküla mõis.
Aleksei Denissov
Aleksei Denissov (vene keeles Алексей Михайлович Денисов; 10. mai 1918 – 27. jaanuar 2012 Tallinn) oli Venemaa sõjaväelane, polkovnik. Ta oli viimane Eestis elanud Nõukogude Liidu kangelane.
Ta osales Teises maailmasõjas ja pälvis sõjateenete eest Nõukogude Liidu kangelase nimetuse.
Ta on maetud Tallinna Pärnamäe kalmistule.
Metsakooli tee
thumb|Mesika street in Tallinn
Metsakooli tee sai nime 13. juunil 1958. Tänav on saanud nime Kose-Lükati Sanatoorse Metsakooli (tänapäeval Tallinna Konstantin Pätsi Vabaõhukool) järgi.
Philothamnus hoplogaster
Philothamnus hoplogaster on Colubridae sugukonna maoliik.
Levila
Neid madusid võib kohata Lõuna-Aafrika Vabariigis, Svaasimaal, Botswanas, Zimbabwes, Sambias, Mosambiigis, Malawis, Tansaanias, Keenias, Rwandas, Burundis ja Kongo Demokraatlikus Vabariigis.
Viited
Selles artiklis on kasutatud prantsuskeelset artiklit fr:Philothamnus hoplogaster seisuga 3.05.2015.
Põhivärvinimede teooria
Selle teooria järgi saab keeli jagada staadiumitesse. Nt eesti keel kuulub 7. ehk viimasesse staadiumisse, millel on olemas kõik 11 põhivärvi: valge, must, punane, kollane, roheline, sinine, pruun, hall, roosa, lilla ja oranž.
Sompa vald
Valla alal asus Sompa mõis.
Unisoolik
Unisoolik (Hugueninia tanacetifolia) on taim ristõieliste sugukonnas.
Eesti Kool Iirimaal
Eesti Kool Iirimaal (inglise keeles Estonian School in Ireland) on Iirimaal Dublinis tegutsev eesti kool. Kooli juht on Moonika McLave. Kool avati septembris 2012.
China Airlines
pisi|China Airlinesi lennuk [[Airbus A330]] China Airlines (CAL) (hiina keeles 中華航空) on Taiwani rahvuslik lennufirma ning ka riigi suurim lennufirma. Selle peakorter asub Taipei Taoyuani rahvusvahelises lennujaamas, kust lennufirma teeb nädalas rohkem kui 1400 lendu (91 neist kaubalennud) 102 linna üle kogu Aasia, Euroopa, Okeaania ja Põhja-Ameerika. 2017. aastal vedas lennufirma üle 19 miljoni reisijat ja 5700 tonni kaupa.
Lennufirma asutati 7. septembril 1959 ja lende alustati 16. detsembril 1959. Lennufirma kodulennujaam on Taipei Taoyuani rahvusvaheline lennujaam. Lennuparki kuulub kokku 87 lennukit (sh kaubalennukid).
Lennufirma on ka SkyTeami liige.
Sauvabelini järv
pisi|Sauvabelini järv mais 2018 pisi|Kohalikud [[tarnad, istutatud Sauvabelini järve kaldale pärast järve põhjalikku puhastamist (mai 2018)]] Sauvabelini järv (prantsuse keeles lac de Sauvabelin) on kunstlik järv Lausanne'i põhjaosas Šveitsis.
Järv on umbes 1 ha suurune ja kuni 1,5 m sügav.
Järv on rajatud 1888. aastal. 2010. aastail rekonstrueeriti järv põhjalikult. Järve kaldavööndisse on istutatud mitmeid liike tarnu ja teisi kaldaveetaimi.
Järve ääres on väike loomapark, mida haldab vanade pärismaiste loomatõugude ja pärismaiste taimede kaitsega tegelev Šveitsi ühing Pro Specie Rara.
Frunze-nimeline Sõjaväeakadeemia
Frunze-nimeline Sõjaväeakadeemia (vene keeles Военная орденов Ленина и Октябрьской Революции, Краснознамённая, ордена Суворова академия им. М. В. Фрунзе (lühemalt ''Военная академия имени М. В. Фрунзе'') oli sõjaväelist kõrgemat haridust andev kool Nõukogude Liidus ja pärast Nõukogude Liidu lagunemist (1991) Venemaal Moskvas. Kool oli nimetatud Nõukogude riigitegelase Mihhail Frunze järgi.
Kool tegutses aastatel 1918–1998. 1998. aastal moodustati selle ja veel mitme õppeasutuse baasil Venemaa Föderatsiooni Relvajõudude Üldväeline Akadeemia.
Koolis valmistati muu hulgas ette ohvitsere.
Daniil Steptšenko
Daniil Steptšenko (sündinud 13. augustil 1986 Narvas) on endine Eesti laskesuusataja.
27px Olümpiamängudel
2014 Sotšis
Stasidion
Stasidion (mitmuses stasidia, kreeka keele sõnast stasis 'seis', 'asend'), ka kathisma (kreeka keeles κάθισμα 'iste') on käetugedega ja hingedega ülestõstetava kitsa istetoega seisutool, mis esineb õigeusu kirikutes ja kloostrites Kreekas ja kreeka traditsiooni järgivates kirikutes mujal (nt ka Püha Eelkäija Skiitas Saaremaal). On tavaliselt paigutatud ridadena seinte äärde ja lööve eraldavate sammaste vahele. Mööbliese on mõeldud toetama uskliku selga ja käsivarsi pika jumalateenistuse jooksul seistes, eriti oluline abi on sest vanematele munkadele.
Väliste tunnuste järgi saab stasidia jaotada kolme tüüpi:
Niidu tee
thumb|Niidu tee
Niidu tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis.
Niidu tee sai nime 13. aprillil 1954. Tänav on saanud nime selle järgi, et on rajatud niidule.
Laura Rogule
pisi| Laura Rogule (2006)
Laura Rogule (sündinud 5. veebruaril 1988 Riias) on läti maletaja, naiste suurmeister (2005).
Rogule on 9-kordne Läti naiste malemeister (viimati 2016. aastal). Ta on esinenud Läti naiskonna koosseisus 8 naiste maleolümpial (2008. ja 2018. aastal mängis esimesel laual).
Ta tuli 2012. aastal Varssavis naiste Euroopa meistriks kiirmales ja välkmales.
Rogule sai FIDE-lt 2003. aastal naiste rahvusvahelise meistri ja 2005. aastal naiste suurmeistri nimetuse.
Assikvere haridusselts
Assikvere haridusselts on haridusselts Tartu maakonnas Peipsiääre vallas Assikvere külas. Selts tegutseb Assikvere seltsimajas.
Selts asutati 1926 Halliku hariduse seltsina. Selts taasasutati 1992 ja praegust nime kannab alates 2011.
Karja tänav (Rakvere)
Karja tänav on tänav Rakveres, linna üks kesksemaid tänavaid. Kaugus Rakvere keskväljakust linnulennul mõõdetuna on 1,1 km lõuna suunas.
Tänav on 1520 meetri pikkune ja laiusega 15–20 meetrit. Karja tänav on piiriks Kondivalu ja Õpetaja Heinamaa linnaosade vahel, läbib Seminari linnaosa ja ning jääb piiritänavaks Paemurru ning Kurikaküla linnaosade vahel.
Karja tänav algab Juhan Kunderi tänavalt ning ida poole kulgedes ristub järgmiste tänavatega: Kastani puiestee, Tartu tänav, Allika tänav, Aia tänav, Väike-Karja tänav, Viru tänav, Vabaduse tänav, Nisu tänav, Seminari tänav, Side tänav, Rägavere tee, Võidu tänav ja Ussikuninga tänav. Tänav lõpeb linna idapiiril, kus algab Rakvere valla Ussimäe küla.
Karja 11 asub 1870ndatel, väidetavalt tüüpfassaad nr. 99 järgi ehitatud üks väheseid Rakveres säilinud venepäraseid kolmeaknalise tänavafassaadiga maja, muljetavaldava saelauadekooriga. 20. sajandi algul hoone ümberehitatud aktsiisivalitsuseks, praegu kortermaja.
Karja 13 asub aastatel 1870-1872 ehitatud puidust aadlielamu, rahvasuus tuntud Parunimajana ja hoone taga asuv park Paruniaiana.
Ajalugu
19. sajandil oli tänava nimi Karjamaa, kuna mööda seda ajasid linlased loomakarja ühiskarjamaale. Hiljem lühendatud nimega Karja tänavast sai 20. sajandi algul, kui Kondivalu piirkonda kolisid kroonuametnikud, Riia tänav ja aastast 1910 Peeter I tänav. 1920. aastatel Karja tänava nimi taastati.
Vecauce vald
Vecauce vald (läti keeles Vecauces pagasts) on vald Lätis Dobele piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Auce linnaga ja Vītiņi, Īle, Lielauce ning Bēne vallaga.
Valla pindala on 40 km². 2011. aastal oli seal 755 elanikku, 2021. aasta seisuga elas seal 574 inimest. Aastal 2011 elas vallas 655 lätlast, 27 venelast, 10 valgevenelast, 3 ukrainlast, 3 poolakat ja 47 leedulast. Valla keskus on Auce linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu. Vallamaja asub aadressil Jelgavas iela 1. Vallavanema kohuseid täidab Auce linnapea Guntis Šēfers (ühine Vītiņi vallaga).
Ajalugu
Varem asusid valla aladel Vana-Auce lossi maad (Alt-Autz). Aastal 1935 oli Jelgava kreisi kuulunud valla pindala 132 km² ja seal oli 2469 elanikku.
Aastal 1945 moodustati vallas Ķevele, Vecauce ja Vītiņi külanõukogud, vald ise likvideeriti aga aastal 1949. Aastal 1954 liideti Vecauce külanõukouga likvideeritav Ķevele külanõukogu. Aastal 1957 külanõukogu likvideeriti, selle maad liideti Auce linnaga kui Auce maaterritoorium. Aastal 1958 liideti Auce maaterritooriumi kolhoosi Rītausma maad Vītiņi külanõukoguga. Aastal 1965 liideti maaterritooriumi Mežmaļi sovhoosi maad Bēne külanõukoguga. 1975 liideti osa selle maadest veel Vītiņi külanõukoguga.
2009. aastal liideti sealsed alad Auce piirkonnaga, ühtlasi moodustati maaterritooriumist omaette haldusüksus. Aastal 2010 nimeai maaterritoorium ümber Vecauce vallaks. Aastast 2021 kuulub vald Dobele piirkonda.
Loodus
Looduskaitse all on Innuļi mänd, Gaiļi saar, Akadēmijas ielā 9 tamm, Vecauce allee, Vana-Auce lossipargi valgepöögid, Vana-Auce lossipargi pöögid, Vana-Auce lossipargi robiiniad, Vana-Auce lossipargi mägivahtrad, Vana-Auce lossipargi robiiniad, Vana-Auce lossipargi pärnad, Vana-Auce lossipargi tammed, Vana-Auce lossipargi saar, Vana-Auce lossipargi hall lepp, Vana-Auce lossipargi sanglepp, Vecauce pargi tamm, lisaks veel neli nimetut põlispuud.
Kaitstavad objektid
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Auce muinaskalmed, Vecauce luteri kirik ja Vana-Auce lossi hoonetekompleks, sealhulgas häärber, aedniku maja ja suur ait. Kohaliku kaitse all on lossi park, ait ja laut.
Asustus
Vallas ainus küla Vecauce on staatusega lielciems ja aastal 2022 oli seal 428 elanikku.
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Kruusakuru tänav
Tänav jääb Vahi ja Kruusamäe tänava vahele. Tänava pikkus on umbes 290 meetrit. Tänav ristub Adra tänavaga (vasakult), Liivakuru tänavaga (paremalt) ja Vilja tänavaga (vasakult).
Biscutella coronopifolia
Biscutella coronopifolia on taim ristõieliste sugukonnas.
Kuremarja tänav (Pärnu)
Kuremarja tänav on tänav Pärnus Rääma linnaosas.
Tänav algab Mureli tänavalt, suundub kagusse ja lõppeb Raba tänaval. Tänav on umbes 250 meetrit pikk.
Tänav sai nime 21. aprillil 2005.
DTM
pisi
Kuller (almanahh)
"Kuller" oli omakirjastuslik almanahh, mida ilmus 1975. aastal kaks numbrit.
DTM
DTM (täisnimega Deutsche Tourenwagen-Masters) on mootorispordisari.
Kuller (almanahh)
Moto
Ut aliquid fieri videatur (nähtagu, et midagi tehakse).
Kuller I
Autorid: Gustav Meyrink (tõlk. Hubert Jakobs), Peeter Ilus, Octavio Paz (tõlk. Hubert Jakobs), Antonin Artaud, Mart Lekštein, Hubert Jakobs, Fr. Garcia Lorca, Vladimir Hlebnikov (tõlk. P. V.)
Kuller II
Autorid: Hubert Jakobs, Stefan George (tõlk. Linnar Priimägi), Tõnn Sarv, Dada mängumurult (saksa keelest tõlk. Hubert Jakobs), Reedik Saarmann, Andrus Loos, Urmas Urb, Ezra Pound (tõlk. Hubert Jakobs).
Ellen Rand
Ellen Rand (aastast 1972 Ellen Laan; sündinud 8. mail 1944 Rõngu vald – 28. oktoober 2019 Tartu) oli Eesti sõudja.
Lõpetas 1962 Tartu 2. keskkooli. Töötanud 1963–1987 Tartu Piimakombinaadis raamatupidajana ja kaubatundjana.
Ubik
Ubik on USA kirjaniku Philip K. Dicki ulmeromaan, mis ilmus 1969. aastal. Eesti keeles ilmus raamat 2002. aastal.
Sisu kokkuvõte
Sündmustik leiab aset Põhja-Ameerika Konföderatsioonis aastal 1992, kus tehnoloogia võimaldab tavainimestel lennata Kuule ja parapsühholoogilised psiivõimed on tavalised, inimesi ümbritsevad aga pidevalt raha nõudvad automatiseeritud esemed (näiteks avanemise eest viit senti nõudev välisuks). Romaani peategelaseks on Joe Chip, kroonilisest võlgnikust tehnik Glen Runciteri firmast, kus töötavad inimesed, kel on võime blokeerida parapsühholoogilisi võimeid, et tagada tasu eest privaatsust (näiteks antitelepaat, kes blokeerib telepaadi võime lugeda Runciteri firma kliendi mõtteid). Runciter juhib firmat oma surnud naise Ella abiga, keda krüoonika abil hoitakse poolelu seisundis, mis võimaldab hukkunud inimesele piiratud teadvuse ja suhtlemisvõimaluse.
Kui tööstusmagnaat Stanton Mick palkab Runciteri kompanii kaitsma oma Kuul asuvaid asutusi telepaatide eest, kogub Runciter selleks ülesandeks 11 agenti. Nende hulgas on ka Pat Conley, salapärane noor naine, kellel on pretsedenditu parapsühholoogiline võime asju tühistada, muutes minevikku. Joe Chipil näidatakse olevat seksuaalsed tunded tema suhtes põlgliku Pat Conley vastu, kes vaid korra näib tema soovidele vastu tulevat.
Kui Runciter, Chip ja teised jõuavad Micki Kuu baasi, selgub, et tegemist on lõksuga, mis on seatud tõenäoliselt Runciteri peamise vastase, Ray Hollise poolt, kes juhib parapsühholoogiliste võimetega isikuid koondavat kompaniid. Pommiplahvatus näib surmavalt haavavat Runciteri, tegemata olulist kahju teistele. Nad kiirustavad Maale, et jõuda Runciter panna poolellu.
Hiljem hakkab grupp kogema kummalisi nihkeid reaalsuses. Esmatarbekaubad, nagu piim, kohv ja sigaretid vananevad hetkeliselt. Peale selle nähakse Runciteri nägu müntidel, ta edastab teateid ka kirjutiste ja televisiooni kaudu. Runciteri sõnumid näivad viitavat, et tegelikult on vaid tema ainsana elus ja teised on poolelus ehk "külmakastis", nagu seda mitteametlikult kutsutakse. Grupi liikmed, kes teistest eemalduvad, leitakse mumifitseerunutena.
Grupi jaoks liigub aeg pidevalt tagurpidi ja lõpuks leiavad nad endid maailmast, mis meenutab 1939. aasta Ameerika Ühendriike. Nad püüavad pidevalt välja uurida, mis põhjustab neid kummalisi juhtumisi, et ennetada kõigi suremist ja leida kummalist Ubiku-nimelist produkti, mida neile kõikjal reklaamitakse. Sõnumid Runciterilt näivad vihjavat, et Ubik on nende ainus lootus ellujäämiseks. Joe Chip kahtlustab esialgu, et muutuste taga on Pat Conley, kes neid ajas tagasi viib, kuid siis sureb ka Pat.
Lõpuks avastab grupist ainsana alles jäänud Joe Chip, et tegelikkuses oli Runciter ainus ellujäänu plahvatuses Kuul ja et tema sõnumid grupile olid saadetud siis, kui nad olid juba poolelus. Vananev maailm osutub aga Jory Milleri looduks, kes on samuti poolelus ja tõmbab teistelt poolelulastelt elujõudu, et pikendada enda eksistentsi. Joe Chipil õnnestub teda vältida, kasutades deodorandina pihustatavat Ubikut, mille nimetus tuleb kõikjalolekust (inglise keeles ubiquity), mis võimaldab poolelu pikendada ning ka Jory Milleri elujõu tõmbamisele vastu seista. Joed abistab Glen Runciteri aastakümneid poolelus olnud naine Ella, kes aga on siirdumas reinkarnatsiooni poole.
Elavate maailmas avastab Glen Runciter mitu Joe Chipi näoga münti. Raamat lõppeb tõdemusega, et see oli alles algus.
Tõrma hiiemägi
Tõrma hiiemägi on hiiemägi Virumaal Rakvere kihelkonna Tõrma külas.
Matthias Johann Eisen on Tõrma hiiemäe tekkemuistendit refereerinud järgnevalt: "Pilv viib Tõrma järve oma teed, asemele tuleb hiiemägi, mille ees sikk jookseb ja hoiatab. Teated puuduvad hoiatuse tähelepanemise kohta."
Tõrma hiiemägi on muinsuskaitse all ajaloolise loodusliku pühapaiga ja arheoloogiamälestisena. See arvati ajalooliste looduslike pühapaikade mälestiseks Eesti kultuuriministri Tiit Teriku 21. veebruari 2022. aasta käskkirjaga nr 36.
Bologna Eesti Kool
Bologna Eesti Kool (itaalia keeles Scuola estone di Bologna) on Itaalias Bolognas tegutsev eesti kool. Koolil on haru Milano linnas.
Koolil on oma raamatukogu, mis sisaldab peamiselt eestikeelseid lasteraamatuid. Kooli juures tegutseb folkansambel K.A.M., mis esitab eesti regilaule.
Artur Hunt
Artur Hunt (3. märts 1935 Viljandi – 27. märts 2016 Tallinn) oli eesti loomaarst ja Harjumaa Veterinaarkeskuse juhataja.
Elulugu
Tema juhtimisel paranes Harju maakonna majandite veterinaarne olukord oluliselt.
Liikmesus
Kuulus taasasutatud Eesti Loomaarstide Ühingu esimesse juhatusse.
Künni tänav (Tartu)
Künni tänav on tänav Tartus Raadi-Kruusamäe linnaosas.
Künni tänav saab alguse Adra tänavalt, suundub põhja, ristub Vilja tänavaga ja lõppeb Vahi tänavaga ristudes. Tänava pikkus on 270 meetrit.
Robert Habeck
pisi|Robert Habeck (2021) Robert Habeck (sündinud 2. septembril 1969 Lübeckis) on Saksamaa poliitik ja kirjanik, ta on erakonna Liit 90/Rohelised liige ja Saksamaa Liidupäeva liige. Ta on 8. detsembrist 2021 Saksamaa majandus- ja kliimaminister; lisaks on ta samast kuupäevast Saksamaa asekantsler.
Vaba Ajaloo Selts
Vaba Ajaloo Selts (vene Вольное историческое общество, inglise The Independent Historical Association) on veebruaris 2014 loodud Venemaa professionaalsete ajaloolaste ühendus, eesmärgiga võidelda võimudepoolsete poliitiliselt motiveeritud rünnakutega Venemaa ajaloo uurimise suhtes.