cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Mäe tänav (Kunda)
Mäe tänav saab alguse Kasemäe tänavalt ning suundub loode poole, keskosas pöördub lääne suunas ning lõpus põhja suunas. Tänav ristub Kalda, Aia, Eha, Loode, Tähe tänavaga ning lõpus Pargi põigu ja Pioneeri tänavaga. Tänav lõpeb Koidu tänava ristmikul. Mäe tänav on põhiosas paralleelne Koidu ja Pargi tänavaga.
Mäe tänava algus on rajatud puiesteena, kõnnitee on lõunaküljel, selle ääres paiknevad väiksemad korterelamud. Tänava lõpusosas asuvad viiekorruselised korterelamud ja mõned ärihooned. Aadressil Mäe 33 on Coopi Konsumi kauplus.
Sibeliuse muuseum
pisi|Sibeliuse muuseum (juuni, 2007) Sibeliuse muuseum (soome keeles Sibelius-museo) on muuseum Soomes Turu linnas. Muuseum on nimetatud soome helilooja Jean Sibeliuse järgi. Muuseumis säilitatakse eelkõige soome muusikaga seotud materjale (näiteks käsikirju, noote, salvestisi). Muuseumis on ka kollektsioon rahvapärastest pillidest üle maailma.
Muuseum asub hoones, mille 1968 projekteeris Woldemar Baeckman.
Muuseumi rahastab Åbo Akadeemia Sihtasutus (soome keeles Åbo Akademin säätiö).
Mattias Svanberg
pisi|Mattias Svanberg 2016. aastal [[Malmö FF-i särgis]] Mattias Olof Svanberg (sündinud 5. jaanuaril 1999 Malmös) on Rootsi jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Itaalia kõrgliiga klubis Bologna ja Rootsi jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri Rootsi klubis Malmö FF, mille noorteakadeemiaga liitus ta 2013. aastal. Rootsi kõrgliigas debüteeris ta 2016. aasta mais. Esimese värava Rootsi kõrgliigas lõi ta 25. septembril 2016 mängus Helsingborgs IF-i vastu. Aastatel 2016 ja 2017 tuli Svanberg Malmöga Rootsi meistriks.
2018. aasta suvel siirdus ta viie miljoni euro eest Bolognasse.
Rootsi jalgpallikoondises tegi Svanberg debüüdi 18. novembril 2019 EM-i valikmängus Fääri saarte vastu ja lõi samas mängus ka värava.
Kondrovo
Kondrovo on linn Venemaal Kaluga oblastis, Dzeržinski rajooni keskus. Asub Šanja jõe ääres, 46 km Kalugast loodes.
Linna asutamisaastaks loetakse 1615. aastat. Kondõrevo sai 1929. aastal aleviks. 1938. aastal sai linnaõigused ning uue nime Kondrovo.
2020. aasta alguses oli linna elanike arv 14 591.
Linnas on paberitööstuse ettevõtted ning toodetakse ka mähkmeid ja hügieenisidemeid.
Jelgava Süüta Neitsi Maarja katedraal
Jelgava Süüta Neitsi Maarja katedraal (Läti keeles Jelgavas Bezvainīgās Jaunavas Marijas Romas katoļu katedrāle) on katedraal Lätis Jelgava linnas aadressil Katoļu ielā 11. Hoone on arhitektuurimälestis.
Varasem ajalugu
Katedraali koha peal oli varem väike kivist kirik, mis valmis aastal 1630 ja kandis püha Jüri nime. Hoone ehitamist alustas Friedrich Kettler, aga töö ja lõpetamata. Aastal 1639 lubas Jakob Kettler Władysław IV Wazale, et kirik ehitatakse valmis. Tööd lõpetati aastal 1645, aga juba aastal 1661 kaebas kohalik piiskop hertsogile, et kirik vajab remonti. Remont lõpetati aastaks 1715.
Aastail 1672–1773 asus Jelgavas jesuiitide misjonikeskus, mistõttu linna katoliiklaste arv kasvas. Nõnda taotleti aastal 1783 kirikule katedraali staatust ja see palve rahuldati, aga aastal 1798 allutati Kuramaa katoliiklased Vilniuse piiskopkonnale ja katedraalist sai taas tavaline kirik.
Prantsuse revolutsiooni ajal elas Jelgavas kuningas Louis XVIII, kes annetas kirikule briljantidega kaunistatud monstrantsi ja vana maali, mis kujutas ristilöödud Kristust.
Praegune hoone
Aastal 1902 juhtis Jelgava kogudust Kazimirs Jasenas, kes soovis vana hoone asendada uue ja uhke kirikuga. Nii alustas ta raha kogumist ja uue kiriku rajamist. Ehitustööd lõppesid aastal 1906. Uusgooti stiilis hoone ehitati punastest tellistest. Algul kandis ka see kirik püha Jüri nime, aga aastal 1925 pühitseti see neitsi Maarjale. Ühtlasi pühitseti valminud kirik ka sisse.
Teise Maailmasõja ajal, juulis 1944, põles kirik maha. Püsti jäid vaid selle välismüürid. Taastamistöid alustati aastal 1950, need viis läbi kohalik kogudus oma jõududega. Üldjoontes lõpetati tööd aastaks 1958, aga sisetöid jätkati veel aastani 1969. Kiriku torn taastati algsel kujul alles aastaks 1992.
Algselt oli tegemist tavalise kirikuga, katedraaliks sai see aastal 1995, kui rajati Liepāja piiskopkond.
Loire-Atlantique'i departemang
Loire-Atlantique [lu'ar atlant'ik] on departemang Prantsusmaal Pays de la Loire'i piirkonnas.
Departemang on nime saanud Atlandi ookeani ja Loire'i jõe järgi. Eestikeelne mööndav nimevariant on Atlandi-Loire.
Loire-Atlantique asub peaaegu tervenisti Bretagne'i ajaloolisel territooriumil.
Departemang jaguneb halduslikult järgmiselt:
Tiit Tammela
Tiit Tammela (sündinud 19. aprillil 1956 Harju rajooni Harku külanõukogus) on Eesti sõjaväelane, kolonelleitnant reservis. On teeninud Kaitseliidu Pärnumaa maleva pealiku ja Eesti kaitseatašeena Ameerika Ühendriikides.
Teenistus Nõukogude Liidu relvajõududes
Aastal 1978 lõpetas Tammela Lvovi Kõrgema Poliitilise Sõjakooli ajakirjanduse kateedri.
Aastatel 1978–1989 teenis Tammela Nõukogude armees, sealhulgas Afganistanis.
Teenistus Eesti kaitsejõududes
1991. aastal asus Tiit Tammela vastloodud Pärnu riigikaitseosakonna ülema kohale.
Tammela kuulub Kaitseliitu alates 1992. aastast, teenis aastail 1993–1997 ja 2001– Kaitseliidu Pärnumaa maleva pealikuna.
Lincoln (Massachusetts)
Lincoln on linn USA-s Massachusettsi osariigis Middlesexi maakonnas. 2010. aasta rahvaloenduse andmeil oli linnas 6362 elanikku, sealhulgas Hanscomi õhujõubaasi asukad, kes elavad linna piires. Linna pindala on 39 km2.
Tiit Tammela
Teenistus Eesti kaitsejõududes
Aastail 1997–2001 oli Tammela esimene sõjajärgne Eesti kaitseatašee Ameerika Ühendriikides.
Lincoln (Massachusetts)
Eurooplastest sisserändajad rajasid Lincolni 1654. aastal osana Concordi linnast. 1754. aastal eraldus see Concordist. Linnale pani nime Bostoni jurist Chambers Russell oma kodulinna järgi, milleks oli Lincoln Inglismaal. Teadaolevalt on Massachusettsi Lincoln arvukaist samanimelistest USA asulatest ainus, mis on saanud nime Inglismaa Lincolni järgi; New Hampshire'i Lincoln sai nime Inglise aadliku, 9. krahv Lincolni järgi ning ülejäänud kas USA presidendi Abraham Lincolni või USA iseseisvussõja aegse kindralmajori Benjamin Lincolni järgi.
Lincolnist on pärit Nobeli auhinna laureaat Dudley R. Herschbach. Linnast pärinevad ka ansambli They Might Be Giants kaks asutajaliiget John Linnell ja John Flansburgh, kes panid oma 1988. aastal ilmunud plaadile nimeks "Lincoln".
Tiit Tammela
Teenistus Eesti kaitsejõududes
Kolonelleitnant aastast 1997.
Isiklikku
Tammela on lesk, tal on täiskasvanud tütar ja poeg.
Dmitri Potapenko
pisi| Dmitri Potapenko (2016)
Dmitri Valerjevitš Potapenko (vene keeles Дмитрий Валерьевич Потапенко; sündinud 30. märtsil 1970 Moskvas) on vene ettevõtja ja raadiosaatejuht.
Laiema tuntuse sai ta pärast esinemist 2015. aasta detsembris Moskva majandusfoorumil, kus ta kritiseeris teravalt valitsust, öeldes, et "valitsus andis neli "nokauteerivat lööki" riigile". Nelja löögi all pidas Potapenko silmas esiteks kohaliku majandusturu ümberjaotust firmade kasuks, mille taga seisavad riigiametnikud. Teiseks ülikõrgeid laenuintresse, kolmandaks salakaubana sissetoodavate toiduainete hävitamise kampaaniat ja neljandaks süsteemi Platon, mida Potapenko nimetab Rotenbergi maksuks. Potapenko märkis, et praegu kulgeb võimude ja bisnisi dialoog kui lihuniku ja lehma dialoog.
Maaja (eesnimi)
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 475. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Maaja 226 naisel.
Mona Hatoum
Mona Hatoum (sündinud 1952 Beirutis) on Liibanonis sündinud palestiinlasest video- ja installatsioonikunstnik, kes elab Londonis.
Elulugu
Mona Hatoum sündis 1952. aastal Liibanonis Beirutis palestiinlastest vanemate lapsena, kuid ei pea end liibanonlaseks. Hatoumi perekond ei toetanud tema püüdlusi kunsti teha. Sellest hoolimata tegeles ta kogu oma lapsepõlve joonistamisega, illustreerides oma koolitöid. Hatoum õppis Beiruti Ülikooli Kolledžis Liibanonis kaks aastat tarbegraafikat ja hakkas tööle reklaamiagentuuris. 1975. aastal, kui Hatoum oli parasjagu reisil Londonis, algas Liibanoni kodusõda ning Hatoum oli sunnitud jääma eksiili. Ta jäi Londonisse ja õppis aastatel 1975–1981 nii Byam Shaw Kunstikoolis kui ka Slade'i Kaunite kunstide koolis (ülikooli kolledž, London).
Kesksel kohal keha
Hatoumi töödes on esikohal keha. Sellega näidatakse, kuidas institutsionaalne vägivald inimestele mõjub.
Selliste teoste näited on "Look No Body!" (1981), "Under Siege" (1982), "So Much I Want to Say" (1983), "Corps Etranger" (1994) ja "Deep Throat" (1996).
Mitmemõttelisus
Mitmesse skulptuuri, mis on kujundatud lihtsalt ja mis mõjuvad esteetiliselt väga atraktiivsena, on Mona Hatoum ehitanud sisse n-ö konksud, mis alles teisel pilgul lasevad nähtavale tulla peidetud vägivallal. Muutes igapäevaste esemete materjali, proportsioone või funktsioone või lisades neile mingeid elemente, annab kunstnik edasi üksikisiku ohutunnet. Sellised teosed on näiteks "Divan Bed" (1996), "Untitled (wheelchair)" (1998), "Home" (1999) ja "Natura morta (Schrank mit geschwungener Front)" (2012).
Kunda lade
Kunda lademe all lamab Kesk-Ordoviitsiumi ladestiku Volhovi lade ja sellel lasub Aseri lade. Lademe vanus on 467,5...463,8 miljonit aastat. Koos Billingeni, Hunnebergi ja Volhovi lademega kuuluvad nad Ölandi ladestiku Ontika alamladestikku. Üleilmses standardis vastab sellele Darriwili lade. Lademes eristas Karl Orviku aastal 1958 Valaste alamladet ja Aluoja alamladet, Vladimir Jaanusson aastal 1960 aga Hunderumi alamladet.
Litostratigraafiliselt vastab sellele Loode-Eestis Pakri kihistu, milles on eristatud Kallaste, Jägala, Suurupi ja Osmussaare kihistikud. Põhja- ja Kesk-Eestis vastavad sellele Loobu kihistu, milles eristatakse Ubari, Udria, Nõmmeveski ja Valgejõe kihistikke, ning Sillaoru kihistu Voka kihistik. Lõuna-Eestis vastavad sellele aga Baldone kihistu ja Šakyna kihistu. Väljaspool Eestit eristatakse selles Tverečiuse kihistut, Pivorai kihistut, Juodupe kihistut, Kronauce kihistut, Obeliai kihistut, Gilija kihistut, Mikonysi kihistut, Gindviliai kihistut ja Bičinūai kihistut. Lisaks kihistutele eristatakse selles eraldi veel Ziemeli ja Šiupyliai kihistikke. Lademe paksus Eestis on 0,1–20 m. Rootsi Siljani meteoriidikraatris esindab seda punane või hall Holeni lubjakivi.
Lademe avamus on Põhja-Eesti klindil ja selle lähedastes jõeorgudes. Lade on esindatud üle kogu Eesti, puududes üksnes Valmiera-Mõniste-Lokno kerkealal. Eesti lääneosas on lade õhem, idaosas paksem.
Lade paljandub näiteks Väike-Pakril, Osmussaarel, Toilas ja Ontikal.
Lademe kivimkoosseisus on palju glaukoniit- ja ooidlubjakivi, Tallinnast läänes alumises osas ka liivakivi. Osmussaarel ja selle ümbruskonnas on lademe alumises osas, nagu ka Volhovi ja Billingeni lademe kivimites ohtralt daike, mida täidavad Kunda lademe hilisema tekkega kivimid. Kesk-Eestis on lade õhuke, selle moodustab põhiliselt mergel.
Ajamaja galerii
Ajamaja galerii on kunstigalerii Saare maakonnas Kuressaares aadressil Tallinna tänav 16.
Galerii avati 31. augustil 2006.
GBAS
pisi|LAAS süsteem (allikas FAA) GBAS (lühend ingliskeelsetest sõnadest Ground Based Augmentation System) on DGPS (Differential Global Positioning System) maapealne tugisüsteem, mis pakub täppislähenemise ja positsioneerimise teenust lennuväljal, TWR ja TMA (Terminal Control Area) alas (~20 NM), töötab sagedusel 108–117,975 MHz. GBAS-seadmed jälgivad GPS/GLONASS-i signaale ning edastavad terviklussõnumeid (integrity messages), pseudojuhuslikke parandusi ja lähenemisinfot õhusõidukile ülikõrgsagedusala (VHF) andmesidekanali kaudu kiirusega 31,5 kbts.
Ajalugu
Honeywelli Satellite Landing Systemi (SLS) sertifitseeris CAT I lähenemisteks Ameerika Ühendriikide Föderaalne Lennuamet (FAA) 2009. aastal. GBAS CAT II/III on praegu uuringute ja testimise järgus, probleemiks on katkematus (continuity) ja terviklikkus (integrity). Praeguste hinnangute kohaselt peaks GBAS CAT II/III sertifitseerimine saama ametlikuks aastatel 2012/2013. Honeywellil on eri põlvkonna GBAS-seadmed SLS2000, SLS3000, SLS4000. Honeywell SLS4000 seadmed on seisuga august 2011 paigaldatud Memphises, Atlantic Citys (USA), Málagas (Hispaania), Sydneys (Austraalia), Bremenis (Saksamaa). Sydneys (Austraalia), Memphises, Newark ja Atlantic Citys (USA) on GLS lähenemised sertifitseeritud ning operatsioonid toimuvad ametlikult. Bremenis, Frankfurdis ja Malagas on need testimisjärgus.
GBAS-süsteem
Tugivastuvõtja alamsüsteem koosneb vähemalt neljast tugivastuvõtjajaamast (Reference Receiver Stations RRS), millest igaüks sisaldab tugivastuvõtjat (Reference Receiver RR) ja tugivastuvõtja antenni (Reference Receiver Antenna RRA). Tugivastuvõtja alamsüsteem pakub ilmastikukindlat kaitset tugivastuvõtjale. Selle alamsüsteemi ülesandeks on jälgida GPS-satelliitide seisukorda ning arvutada pseudojuhuslik viga. Tugivastuvõtja töötleb GPS-signaali ja edastab selle protsessori alamsüsteemi.
Protsessori alamsüsteemi ülesandeks on parandusarvutused, terviklikkus (integrity) ja sõnumi genereerimine, lisaks vastutab ohutuse ning sissetulevate pseudojuhuslike andmete ning õhusõidukile saadetavate korrigeeritud andmete terviklikkuse eest VHF andmeside (broadcasting) alamsüsteem koosneb primaar-VDB-alamsüsteemist ja lisa-VDB-alamsüsteemist. GBAS VDB kasutab kas horisontaalset või elliptilist polarisatsiooni (GBAS/H (standard) või soovituslikult GBAS/E). Enamik õhusõidukeid on varustatud antenniga, mis võtab vastu horisontaalselt polariseeritud VDB-antenni signaale, mis sobib nii GBAS/H- kui ka GBAS/E-signaalidele. Õhusõidukite puhul, millel on vertikaalselt polariseeritud antenn, sobib ainult GBAS/E-signaal. GBAS-teenuse pakkujad peavad lennundusteabe kogumikus (AIP) kirjeldama VDB-antenni polarisatsiooni.
GBAS-i paigaldamine
Tugisaatejaama asukoha valikul on kaks olulist kriteeriumit:
Kasvaja
Osad kasvajad ei formeeru tuumoriteks, nagu näiteks leukeemia ja enamik epiteelkoes arenevaid kasvajaid (kartsinoom in situ).
Kasvaja teke algab harilikult kasvajaeelsetest muutustest ja areneb kasvaja algmest, milleks võib olla kas üks vähirakk või rakkude rühm, mis on eelnevalt muutunud ja omandanud võime kasvajaliseks vohanguks.
Koevohandeid tekib organismis ka kaitsefunktsioonidega seoses mitmesuguste patoloogiliste protsesside korral, nagu põletik, organiseerumine, regeneratsioon, hüperplaasia ja hüpertroofia, kuid need alluvad harilikult organismi kontrollmehhanismidele.
Kasvaja tekib harilikult kasvajaga seotud põletiku tulemusel vohama hakanud kasvajalise vohangu käigus ja seda põhjustavad mitmesuguseid häired nagu proliferatsiooni- ja diferentseerumishäire (kasvu, paljunemise ja küpsemise häire) mis on seotud raku tuumas asuva geneetilise aparaadi kahjustusega, allumatus neurohumoraalsele regulatsioonile (autonoomne) jm.
Kasvajate liigitus
Kasvajaid liigitatakse struktuuri, kasvu ja leviku järgi :
Terminoloogia
Healoomulise kasvaja nimetuse konkreetse healoomulise kasvaja korral saab, kui lisada ladina keelest laenatud koe või elundi nimetusele järelliide -oom, näiteks fibroom, adenoom, lipoom, hepatoom (v.a lümfisüsteemi kasvaja Hodgkini lümfoom).
Pahaloomulise kasvaja nimetuse konkreetse pahaloomulise kasvaja korral saab, kui lisada koe või elundi nimetusele sarkoom, näiteks liposarkoom, fibrosarkoom. Või epiteliaalsete pahaloomuliste kasvajate korral elundi nimetus, epiteeli tüüp ja kartsinoom, näiteks lamerakuline kartsinoom, jämesoole adenokartsinoom.
Vaskulaarsed kasvajad
Vaskulaarsed kasvajad ehk soonkasvajad on kasvajad mis on seotud veresoontega. Eristatakse healoomulisi (hemangioomid ja lümfiteede healoomulised kasvajad on lümfangioomid), piirpahaloomulisi (Kaposi sarkoom, hemangioendotelioom) ja pahaloomulisi vaskulaarseid kasvajaid (angiosarkoomid).
Kuju
Kasvajad võivad olla üsna mitmesuguse kujuga, kas ebakorrapärased, sõlmjad ehk ümarad, seenjad, polüüpjad, papillaarsed või tsüstjad.
Suurus
Kasvaja suurus sõltub kasvaja tüübist. Harilikult kasvavad healoomulised kasvajad suureks, kuid pahaloomulised kasvajad, kui nad vohavad elutähtsates piirkondades, võivad juba väiksemõõdulisena eluohtlikuks osutuda.
Mikroskoopiline koostis
Kasvajalise vohanguga haaratud kudedel eristatakse parenhüümi ja stroomat.
Parenhüüm
Parenhüümi moodustavad nn kasvajarakud ehk kasvajaliselt vohava koe rakud. Parenhüüm on aluseks kasvaja histoloogilisel klassifikatsioonil.
Strooma
Strooma on kasvaja toeks ja selle moodustavad veresoonerikkad ning lümfisooni ja närve sisaldavad kiudsidekoed. Strooma on sageli infiltreeritud ka lümfotsüütide ja plasmarakkudega. Kasvaja konsistents sõltub parenhüümi ja strooma vahekorrast.
Kasvaja nekrotiseerumine
Pahaloomuliste kasvajate kasv on nii kiire, et tihti ei jõua verevarustus kasvajarakke vajalike toitainetega varustada ning seetõttu tekib pahaloomulistes kasvajates nekroos. Esineb mitmesuguseid kasvaja nekroosi tüüpe: kasvajarakkude kokkupuutel väliskeskkonnaga ja võimaliku anaeroobse infektsiooniga tekib kasvajas ja elundis gangreen (nt emakavähi korral), nekroosi välja murdumisel kasvajast tekib kasvaja haavandumine, õõneselundis tekib mulgustus, näärmekasvajates (nt rinnavähk, eesnäärmevähk) tekib komedonekroos.
Healoomulised kasvajad ei nekrotiseeru.
Madudel
Raamatus "Tumors of Fisches, Amphibians and Reptiles" (avaldatud 1948), on autorid H. G. Schlumberger ja B. Lucke tuvastanud maolistel ligi kümmet liiki uudismoodustisi.
Tänapäeval on selge, et madude kõikide tuvastatud anatoomilis-füsioloogiliste süsteemide rakud on võimelised erinevat tüüpi uudismoodustisi (97, neist 68 pahaloomulisi kasvajaid) komplekteerima. . Esineb adenokartsinoome (nt maksas), sarkoome (fibro-, lümfi-, silelihase- jms) ja pahaloomulisi melanoome.
Kasvajate metastaseerumine maolistel on enamalt jaolt lümfo- ja hematogeenne, osad uudismoodustised on võimelised pahaloomuliste kasvajate geneesiks ka liikide vahel (indutseeritud tumorigenesis-kanadel).
Kõige sagedamini on maolistel (boalased, Colubridae, mürknastiklased, rästiklased) diagnoositud lümfisõlmede pahaloomulisi kasvajaid (lümfosarkoomi), näiteks egiptuse kobral, Lampropeltis getulus getulus ' el, Bitis nasicornis ' el ja lümfisõlmedesse metastaseerunud pahaloomulisi kasvajaid (rohelisel anakondal (1969)) jpt.
Kasvaja rakuliinid teaduses
Inimese ja loomade immortaliseerunud kasvaja rakuliine kasutatakse mitmesugustes teaduslikes uuringutes ning viiruste tootmiseks inimvaktsiinide tarbeks (nt inaktiveeritud HIV-1 toodetud T-rakkude liini HuT78-ga, mis olid korjatud inimese lümfoomist).
Inimese teatud rinnavähi ja kopsuvähi liine kasutati Ebola viirushaiguse raviks kasutatava kahe selektiivse östrogeeni retseptorite modulaatorite testimiseks, mille käigus selgus, et laboratoorse Ebola viirusega need rakuliinid ei nakatunud.
Välislingid
Apoptosis-promoted tumorigenesis: γ-irradiation-induced thymic lymphomagenesis requires Puma-driven leukocyte death, Genes Dev. 1. august 2010; 24(15): 1608–1613., (vaadatud 06.02.2015)
Kožlany
Kožlany (saksa keeles Koschlan) on linn Tšehhis Plzeňi maakonnas Põhja-Plzeňi ringkonnas. Kožlany asub Plzeňist umbes 31 km põhjakirdes ja Praha kesklinnast ligikaudu 65 km läänes.
Asulat on esmamainitud 1238. aastal, linnaõigused sai 1351. aastal.
Kožlanys on sündinud Tšehhoslovakkia poliitik Edvard Beneš (1884–1948), kes oli aastatel 1935–1938 ja 1945–1948 riigi president.
Kozelsk
Kozelsk on linn Venemaal Kaluga oblastis, Kozelski rajooni keskus. Asub Žizdra jõe ääres, 70 km Kalugast edelas.
Linna on kroonikas mainitud 1146. aastal.
2020. aasta alguses oli linna elanike arv 16 427.
Magnus (eesnimi)
Magnus on mehenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 293. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Magnus 428 mehel.
E-majandus
Elektrooniline majandus ehk e-majandus on majandustegevus, mis põhineb digitaalsetel tehnoloogiatel. Lisaks tarkvara arendamisele ja müügile hõlmab see ka e-äri ja e-kaubandust. Makseid toodetud kaupade ja teenuste eest sooritatakse sageli e-rahaga.
Mõiste
E-majanduse mõiste tekkis 20. sajandi viimasel kümnendil. Nicholas Negroponte kasutas aastal 1995 metafoori, et aatomitöötluselt minnakse üle bititöötlusele. Ta rääkis klassikaliste kaupade puudustest (kaal, tooraine, transport) ja uue majanduse kasust (kaupade massi puudumine, virtuaalne reaalsus, toorainet ei ole peaaegu vaja, momentne globaalne liikumine).
Mõõtkava
Digitaalse majanduse suuruse hindamine on seotud erinevate raskustega ja on paljude vasturääkivuste põhjuseks. Mõned autorid jagavad e-majanduse kaheks osaks: "sirge" (äri internetis) ja "kaudne" (ühisettevõtete digitaalne tegevus).
Mõju
On laialdaselt omaks, et digitaalse majanduse kasv on tugev mõju kogu majandusele. Proovitakse hinnata selle sfääri mõju traditsioonilistele majandusharudele. Näiteks Boston Consulting Group räägib "4 muutuste lainete kohta, mis mõjuvad tarbekaupadele ja jaekaubandusele". Teised autorid arvavad, et konkurents muutub globaalsemaks ja intensiivsemaks digitaalse majanduse leviku tulemusena.
E-majandus ja e-valitsus
Maailma rahvastiku kasvu ja ressursside mobiliseerimise tõttu, e-majandus ei piirdu e-kaubanduse ja äriteenustega, vaid mõjutab iga elu aspekti: tervishoid, haridus, e-pangandus ja muud.
Arvestades massilist dokumentide ja kommunikatsioonide üleviimine digitaalse meediale, tundub loogiliseks riigiga suhtluse üleviimine elektroonilise platvormile. E-riik ja e-valitsus hakkavad olulise osa elektrooniliste toodete ja teenuste looma oma kodanikutele.
Juba praegu võtavad valitsused meetmeid, et kiired digitaalsed seaded olid kodanikutele kättesaadavad. Näiteks, Austraalia rahvuslik lairibavõrk peab pakkuma kiirust 1 Gbit/s 93% Austraalia rahvastikust vanuses üle 10 aasta.
Henri Tajfel
pisi|Henri Tajfel Henri Tajfel (22. juuni 1919 Włocławek, Poola – 3. mai 1982 Oxford, Suurbritannia) oli poola sotsiaalpsühholoog, tuntud peamiselt oma eelarvamustealaste uuringute ja sotsiaalse identiteedi teooria kaudu.
TMDS
pisi|612x612px|TMDS põhimõtteskeem, kus on näha erinevad värvikanalid(punane, roheline, sinine) ning kella ja andmete ühenduvus. TMDS (Transition Minimized Differential Signalling) ehk minimaalse üleminekuprotsessiga diferentsiaalne signaaliedastus on üks diferentsiaalse signaaliedastuse standardeid, mille eesmärgiks on saata kiireloomulisi seerial andmeid, enamasti kasutuses videosignaalide edastamisel, mida kasutavad DVI ja HDMI. TMDS loodi Silicon Image poolt, et vähendada kiires seerial signaalis häireid, seda saavutati kaheosasalise süsteemina. Esimene osa on ühenduvus ja teine tarkvaraline pool. TMDS on standardijärgselt kas ühekanaline või kahekanaline.
Tööpõhimõte
TMDS loodi kahes osas, ühenduvusilk ja tarkvaraline osa. Peamine tööpõhimõte on ühekanalisel TMDSil paralleelsignaal teha seerialsignaaliks, mis kodeeritakse, saata läbi kaabli, kus on neli diferentsiaalset kaablit ja üks tavaline kaablipaar, mis pärast dekodeeritakse jälle paralleelseks signaaliks. Signaali edastamisel kasutatakse diferentsiaalset signaaliedastust ning juhtmepaarid on omavahel põimitud.
Kahekanalisel on lisaks ühekanalisele veel juures teine värvikanal, kus on kokku kaks kodeerijat ja dekodeerijat sinisele, punasele ja rohelisele värvile. Kahekanaline süsteem saadab esimese kanali kaudu iga video horisontaalse joone kohta paarituarvulisi piksleid ning teine kanal paarisarvulisi piksleid, effektiivselt kahekordistades läbilaskekiiruse.
Kaabel, kus kasutatakse TMDS signaaliedastust, võib olla kuni 10 meetrit pikk. Tavaelus seda pikkust ei saavutata kuna signaali usaldusväärsus oleneb kaabli enda kvaliteedist, sealhulgas mitmest kiust üks juhe koosneb, milline on kaabli varjestus.
Üleminek on kui signaal muutub kõrgest (1) madalaks (0) või vastupidi.
Ühenduvuslik osa
Ühenduvuselt saadakse saatvalt seadmelt erinevalt punase, rohelise ja sinise värvikanalid ning kella ja kontrolli andmed. Vastuvõetud andmed kodeeritakse 10-bitisteks signaalideks, mida saadetakse läbi kaabli, kus punane, roheline, sinine ning kella ja kontrolli signaalid on põimitud kaablid. Kella signaal ei käi läbi kodeeringu ega dekodeeringu. alt=müra mahaarvutamine diferentsiaalsest signaalist|pisi|447x447px|Diferentsiaalne signaaliedastus
Diferentsiaalne signaaliedastus
Üks signaal saadetakse läbi kahe erineva juhtme, kus üks signaal on madal ja teine kõrge. Juhtmete lõpus liidetakse signaalid üheks ja võrreldakse signaale omavahel. Signaalide võrdlemisel saab sisse tulnud müra maha arvutada. TMDS signaalis kasutatakse diferentsiaalset signaaliedastus iga värvikanali: punane, roheline ja sinine, kohta ning ka kella ja kontrolli juhtmepaaris. Nagu eelnevalt mainitud võrreldakse signaale omavahel, mitte maandusega. See on sarnane madalpinge diferentsiaalse signaaliedastusega (LVDS Low-voltage differential Signaling).
Põimitud juhtmed ehk keerdpaarjuhtmed
Juhtmete põimimine annab võrreldes koaktsiaalkaabliga parema elektromagnethäirete taluvuse, kus müra võtab sisse ainult üks juhe juhtmepaaris ja selle saab maha arvutada diferentsiaalse signaaliedastusega.
Tarkvaraline osa
Signaal, mida soovitakse saata üle TMDS kõigepealt kodeeritakse, siis saadetakse läbi nelja erineva kaablipaari ja peale seda dekodeeritakse. Kodeeringus tehakse 24-bitine paralleelne signaal, kus on 8-bitised värvisignaalid, seerial signaaliks. Seerial signaal saadetakse läbi kolme põimitud kaabli vastuvõtjasse, kus signaal tehakse jälle paralleelseks. Standardi järgi ei pea piirama TMDS signaaliedastust 24-bitiste sisendsignaalidega. Kodeerijat saab skaleerida 8-bitiste sammudena, kui kodeerijat skaleeritakse, siis tuleb ka dekodeerijat skaleerida. Kellataktis saadetakse kas pikslite andmeid või kontrolli andmeid, seda juhib data enable(DE) signaal. Kui DE signaal on kõrge(1), siis saadetakse piksite andmeid, kui DE on madal(0), siis kontrolli andmeid. Kella signaal on sünkroonis sisse tulevate signaalide kellaga.
Kodeering ja minimaalsed üleminekud
Kodeeritakse erinevaid andmeid tulenevalt DE signaalist. Kui DE on kõrge (1), siis kodeeritakse pikslite andmeid ja kui madal (0), siis kontrolli andmeid. Pikslite andmetel on kuni viis üleminekut, kontrolli andmetel on seitse või rohkem üleminekut.
Pikslite andmete kodeerimine
Igasse kodeerijasse sisse tulev 8-bitine värvisignaal käib läbi kaks sammu enne, kui see liinile saadetakse, esimese kodeerija HSync ja VSync, ning teiste kodeerijate kontrolli signaale ignoreeritakse. Esimene samm on jätta esimene bitt bitijadas rahule ja valides XOR või XNOR loogika väravate vahel, kumb neist tooks tulemuse vähimate üleminekutega. Kui loogikavärav on ära valitud, siis läbib terve jada läbi selle loogikavärava ja jada lõppu lisatakse bitt, et millist väravat kasutati kodeerimises, et dekodeeria suudaks selle tagasi muuta kuvari loogikale arusaadavaks. Teine samm kodeerimises on inverteerimine, et oleks DC (ingl direct current) tasakaal. Inverter jätab meelde bittide ülekaalu, mis on juba saadetud ja võrdleb seda saatmisel oleva bitijadaga ning otsustab, kas on vaja jada inverteerida või mitte, et 0 ja 1 oleks arvuliselt tasakaalus ning peale otsuse langetamist lisab ka jada lõppu biti, et kas jada oli ümber pööratud või mitte, et dekodeeria suudaks sellest loetavaid andmeid välja lugeda.
Kontrolli andmete kodeerimine
Seekord võetakse arvesse HSync, VSync ning kontrolli signaale ning värvisignaale eritatakse. Kodeering on sellel lihtne olenevalt sisse tulevast kahest kontrolli signaalist (HSync võib olla seekord C0 ja VSync C1) kodeering on vastavalt tabelile:
Läbilaskekiirus
TMDS läbilaskekiirus algab 25 MHz ja ülemise piiri määrab ära standard, milles seda kasutatakse.
DVI kaablis töötab TMDS 165 MHz, mis on ühe värvikanali kohta teoreetiliselt 1,65 Gbit/s, kui võtta arvesse iga värvikanal, siis 4,95 Gbit/s, kuid kui 10 bitist on 8 värvisõnumid, siis on ühekanalise DVI kiiruseks 3,96 Gbit/s, mis suudab lihtsasti videoid mängida kuni WUXGA resulutsioonini (1920x1200). DVI kahekanalise maksimum teoreetiliseks kiiruseks oleks 7,92 Gbit/s, mis võimaldab resulutsioone kuni WQUXGA (3840x2400).
HDMI kaablis kiirused olenevad HDMI versioonist. HDMIs on igasse värvikanalisse sisse multipleksitud ka audio.
HDMI 1.0 - 1.2a
Maksimaalne töösagedus on sama, mis DVI töösagedus - 165 MHz, sealt tulenevalt on ka ühekanalisel HDMI ühendusel maksimaalne läbilaskekiirus kuni 3,96 Gbit/s.
HDMI 1.3 - 1.4b
Versioon 1.3 tõstab maksimaalse töösageduse kuni 340 MHz, mis omakorda tõstab ühekanalise HDMI teoreetilise läbilaskevõime 8,16 Gb/s.
HDMI 1.4b lubab 1080p videot läbi kaabli mängida kuni 120 Hz.
HDMI 2.1
Versioon 2.1 tõstab veelgi maksimaalset andmeedastuse kiirust kuni 48 Gbit/s. See omakorda võimaldab videot, mille resulutsioonid on kuni 10K ning 8K kaadrisagedusel 60 Hz ning 4K kaadrisagedusel 120 Hz.
Rakendused
Kasutatakse erinevate digitaal videosignaalide edastamisel.
Garstedt
Garstedt on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Harburgi kreisis. Valla pindala on 14,93 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1463 inimest.
Hudsoni-Raritani suudmeala
pisi|Hudsoni-Raritani suudmeala Hudsoni-Raritani suudmeala (inglise keeles Hudson-Raritan Estuary) on lahtede ja väinade süsteem, mis on moodustunud Hudsoni, Hackensacki, Passaici, Rahwayi ja Raritani jõe suuetele Atlandi ookeanis. Estuaar hõlmab nii New Yorgi ülemlahte koos maailma aktiivseima New Yorgi sadamaga kui ka ürgset Jamaica Bay Wildlife Refuge'i.
Pečiukai
pisi| Pečiukai (poola keeles Pieczuki) on Vilniuse linnaosa, mis asub linna kirdeosas Antakalnise valla territooriumil. Pečiukai piirneb põhjas Liepynėga, idas Vismalaiga, kagus Žemieji Karačiūnaiga, edelas üle Nerise Ožkiniaiga, loodes samamoodi Kryžiokaiga.
Hudsoni-Raritani suudmeala
Geograafia
USA Kesk-Atlandi osariikides New Yorgi ja New Jersey osariigis asuv Port of New York and New Jersey on maailma suurim looduslik sadam, mis avaneb Raritani lahes ja sellega külgnevas New Yorgi alamlahes Sandy Hooki maasääre ja Rockaway poolsaare vahel Atlandi ookeani.
Pečiukai
Linnaosa asub Antaviliai metsas, paigas kus Antavilise oja Nerisesse suubub. Ojal paikneb paisjärv. Pečiukai on aianduskooperatiivide piirkond, linnaossa jääb kaks aianduskooperatiivi. Lõunapoolsemasse ossa jääb Liepynė metskond.
Antavilise oja suudmes, praeguse Pečiukai kohal asus varem Antavilise huutor, mida mainiti aastal 1748 (Антовилькiй). Aastal 1931 oli selle kohal Pečiukai asula, kus oli 16 elanikku.
Singer Building
Singer Building ehk Singer Tower oli historitsistlikus uusbarokses prantsuse beaux-arts ' i stiilis kõrghoone New Yorgis, täpsemalt Lower Manhattani ärikeskuses Liberty ja Broadway tänava ääres. Tegu oli näitega ühest varajasemast ja hinnanguliselt kenamast täiskõrguses pilvelõhkujast, mis lammutati aastal 1968. Hoone projekteeris arhitekt Ernest Flagg.
Iseloomustus
150px|pisi|vasakul|Singer Building See oli 47-korruseline ja 186,57 meetri kõrgune kontorihoone, mis võeti ehitustegevuse lõppedes 1908. aastal kasutusele Singeri õmblusmasinaid tootva ettevõtte peakontorina. Aastail 1908–1909 oli see kõrgeim hoone maailmas, ületades alates 1894. aastast maailma kõrgeimaks hooneks olnud Philadelphia linnavalitsuse hoonet (167 m), kuid jäi varsti kõrguselt alla 1909. aastal paari kilomeetri kaugusele ehitatud Metropolitan Life Insurance Company Towerile (213 m). 1912. aastal valmis paari kvartali läheduses uue maailma kõrgeima hoonena Woolworthi kaubandusketi uusgooti stiilis peakontor Woolworth Building (241,4 m). Mitmekümne aasta vältel olid nii Singer Building ja Woolworth Building kui ka City Investing Building ühed New Yorgi all-linna silueti silmapaistvamad sõjaeelse vabaturukapitalismi sümbolid ja ikoonilisemad orientiirid.
Singer Buildingu torni tipus lehvis mitmekümne meetri pikkune lipp sõnaga “Singer”.
Thbilisi Dinamo
Thbilisi Dinamo (gruusia keeles დინამო თბილისი) on Gruusia jalgpalliklubi, mis tegutseb riigi pealinnas Thbilisis. See mängib riigi kõrgliigas Erovnuli Liga.
Singer Building
Lammutamine
Lammutamise ajal oli Singer Building kõige kõrgem lammutatud või hävinud hoone maailmas. Singer Building jäi kõige kõrgemaks lammutatud või hävitatud hooneks kuni 11. septembri terrorirünnakuteni 2001. aastal.
Lõplikult moodustatud Abeli rühm
Lõplikult moodustatud Abeli rühm on Abeli rühm (G,+), mis on lõplikult moodustatud rühm.
Thbilisi Dinamo
Klubi on asutatud 1925. aastal. Thbilisi Dinamo on Gruusia edukaim jalgpalliklubi. Alates 1990. aastast on see tulnud Gruusia meistriks ülekaalukalt enim kordi, kokku 18 korda. Samuti on see enim kordi Gruusia karikavõistlused (13) ja Gruusia superkarikafinaali (8) võitnud klubi.
Lõplikult moodustatud Abeli rühm
Lõplkult moodustatud Abeli rühmade fundamentaalteoreem annab nende rühmade täieliku klassifikatsiooni.
Röntgenfilter
Järelikult on võimalik täpselt valida, millistel lainepikkustel röntgenikiiri me soovime näha, kasutades teatud neeldumiskarakteristikatega aineid eri röntgenikiirgurite jaoks.
Thbilisi Dinamo
Nõukogude Liidu ajal oli Thiblisi Dinamo osa Üleliidulisest Kehakultuuri- ja Spordiseltsist Dünamo ning see mängis Nõukogude Liidu kõrgliigas ja kuulus seal Nõukogude Liidu paremikku. See oli väheseid klubisid, mis ei langenud Nõukogude Liidu kõrgliigast kordagi välja. Aastatel 1964 ja 1978 tuli Thbilisi Dinamo Nõukogude Liidu meistriks. Lisaks võideti aastatel 1976 ja 1979 Nõukogude Liidu karikas ning 1981. aastal UEFA karikavõitjate karikas (karikafinaalis alistati Ida-Saksamaa klubi Jena Carl Zeiss 2:1). Mitmed Thbilisi Dinamo mängijad kuulusid Nõukogude Liidu jalgpallikoondisse, teiste seas Slava Metreveli, Mikheil Meskhi, Murtaz Khurtsilava, David Kipiani, Aleksandre Chivadze, Vitali Daraselia, Ramaz Shengelia ja Tengiz Sulakvelidze.
Lõplikult moodustatud Abeli rühm
Klassifikatsioon
Lõplikult moodustatud Abeli rühma iga alamrühm ja iga faktorrühm on lõplikult moodustatud Abeli rühm. Lõplikult moodustatud Abeli rühmad koos rühmade homomorfismidega moodustavad Abeli kategooria.
Röntgenfilter
Rakendused
Näitena emiteerib vasest röntgenikiirte allikas laineid, mille kiiratavad lainepikkused on 154 ja 139 pikomeetrit. Niklil on neeldumisserv 149 pm, kahe vase poolt kiiratud lainepikkuse vahel. Seega, kasutades niklist valmistatud filtrit, neeldub kõrgema energiaga 139-pikomeetrine lainepikkus filtris, kuid 154-pikomeetrine läbib filtri ilma, et kiirguse intensiivsus muutuks. Tulemuseks vasest röntgenikiirguse allikas, mille ees on niklist filter, saab tekitada peaaegu monokromaatilist röntgenikiirgust, mille footonite lainepikkused on enamasti 154 pm.
Meditsiinilistel eesmärkidel kasutatakse röntgenfiltreid selleks, et vähendada või kõrvaldada madala energiaga kiired röntgeniülesvõtte (radiograafia) ajal. Madala energiaga röntgenikiired (vähem kui 20 keV) mõjutavad saadavat pilti marginaalselt, kuna nad neelduvad patsiendi pehmetes kudedes (eriti nahas). Röntgenikiirguse neeldumisel patsiendis suureneb tõenäosus, et patsiendis esineb stohhastiline (nt vähk) või mittestohhastiline (nt koe reaktsioonid) mõju. Selle tõttu eelistatakse eemaldada madala energiaga röntgenlaineid langevast kiirgusest, sest pildikvaliteedi need praktiliselt ei muuda.
Röntgenikiirguse filtratsioon võib olla kiirguri torus sisseehitatud või saab filtreid lisada plaatidena erinevatest materjalidest. Kõige õhem filtratsioon, mida meditsiinis kasutatakse, on tavaliselt 2,5 mm paksune alumiiniumiplaat, kuid hiljuti on hakatud kasutama paksemaid filtreid. Tänapäevaste fluoroskoopiaseadmete valmistajad kasutavad süsteemi, kus lisatakse eri paksusega vasest filter (olenevalt patsiendist). Vaskfiltri paksus erineb tavaliselt 0,1–0,9 mm. Röntgeniaparatuuri ehitusel kasutatakse kiirte kiirgamisel ja kollimeerimisel vältimatult klaasi, mis on ka efektiivselt filter. Nende klaasideta oleks kiiratud energia kõrge piik madalamas energias ja umbes 2–3 suurusjärku suurem kui klaasiga filtreeritud kiirgus. Seda vältimatut filtratsiooni kutsutakse omafiltratsiooniks.
Röntgenfiltreid kasutatakse ka röntgenkristallograafias aatomisiseste vahede määramiseks kristalsetes tahkistes. Võrede vahesid saab määrata Braggi difraktsiooni kaudu, kuid see meetod nõuab, et keha uuritakse peaaegu täpselt monokromaatilise röntgenlainega. See tähendab samasuguste vask-nikkel-süsteemide kasutamist, nagu eelpool mainitud, et võimaldada ainult ühel lainepikkusel läbimist valitud kristallis, mis võimaldab saadud hajumisel määrata difraktsiooni kaugust.
Filtratsiooni paksus
pisi|Tabelis on esimeses veerus lisafiltratsioon, teises veerus torust kiiratud energiat iseloomustav arv mAs, mis on jäetud konstantseks. Kolmandas veerus on neeldumist kirjeldav suurus milligrei, neljandas veerus greid ümber arvutatud röntgeniteks ja viiendas veerus keskmine intensiivsus. Tabel on koostatud kolmel piikpingel, 70 kVp, 90 kVp ja 120 kVp Filtratsiooni paksus meditsiinis sõltub patsiendist (vanusest ja suurusest) ja kohast, kust pilti võetakse. Tihti kasutatakse filtratsiooni füüsilise paksuse asemel suurust Half Value Layer (HVL, eesti keeles poolnõrgenemispaksus). See on kiirguse kvaliteeti iseloomustav suurus, mis on määratud teatud materjali (nt Al) paksusega, milles selle kiirguse intensiivsus väheneb 2 korda; on võrdeline kiirguse läbitungivõimega ja materjali nõrgestusteguriga. Selle ühikuks (alumiiniumi puhul) on 1 mm Al. HVL-i kasutatakse radiograafias pigem kiirguse kvaliteedi näitamiseks. HVL on kvaliteedikontrollis tähtsam kui füüsiline paksus, sest sellega saab mõõta piisava filtratsiooni paksust, et patsiendis ei neelduksid madalama energiaga kiired.
Üldiselt on meditsiinis kasutatavates masinates omafiltratsioon, mille paksus on ekvivalente umbes 0,5–1,0 mm Al. Ameerika Ühendriikides on seaduse järgi minimaalne täisfiltratsioon (omafiltratsioon ja lisafiltratsioon kokku) 2,5 mm Al, kui masin opereerib kõrgemal, kui 70 kVp (piikpinge kilovoltides).
Ühikud
Laeng (meditsiinilistes rakendustes kasutatav ühik milliamper-sekund mAs) on suurus, mida kasutatakse spetsiifilise röntgenitoru talitluse iseloomustamiseks. See on mõõt torust kiiratud energiast sekundi kohta. Näiteks kui toru funktsioneerib voolutugevusel 600 mA 0,1 sekundit, saab mAs-i arvutada nii:
Eri ainete toime
Kasutatakse röntgenkristallograafias
Kasutatakse radiograafias
Märkused.
Laisk
Laisk on eesti perekonnanimi.
Statistika
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Laisk 24 inimesel: 12 mehel ja 12 naisel. Perekonnanimede levikult oli Laisk meeste puhul 10553. kohal ja naiste puhul 11472. kohal. Perekonnanime Laisk kandja oli keskmiselt 41 aasta vanune. Nimi oli levinuim Tartu maakonnas, kus neid oli maakonna 10 000 elaniku kohta 0,75.
19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Virumaal Rakvere ja Kadrina kihelkonnas, Viljandimaal Paistu kihelkonnas, Saaremaal Muhu kihelkonnas, Järvamaal Anna kihelkonnas ja Pärnumaal Halliste kihelkonnas kuuel korral nimeks Laesk ja Laisk.
Aastatel 1935–1938 loobuti Eestis nimest Laisk 15 korral ning uuteks nimedeks võeti Kalm, Laanemets, Laaneväli, Laes, Laido, Laik (4 korral), Laisaar, Laissaar, Lehtsalu, Purre ja Tamme.
Lõplikult moodustatud Abeli rühm
Klassifikatsioon
Lõpliku astakuga Abeli rühm ei pruugi olla lõplikult moodustatud. Näiteks ratsionaalarvude rühma \mathbb{Q} astak on 1, kuid see rühm ei ole lõplikult moodustatud. Teine näide on jäägiklassirühma lõpmata paljude eksemplaride otsesumma, mille astak on 0, mis aga ei ole lõplikult moodustatud.
Lõplikult moodustatud Abeli rühmade fundamentaalteoreem ütleb, et iga lõplikult moodustatud Abeli rühm G on isomorfne otsesummaga tsüklilistest rühmadest, mille järk on algarvu aste, ja lõpmatutest tsüklilistest rühmadest.
Halleluuja (muusika)
pisi|Halleluuja koos järgneva versusega, [[St Galleni muusikakäsikirjast Codex Sangallensis 359]] pisi|Halleluuja ja sellele järgnev jubilus. Graduale triplex pisi|Alleluia teises toonis, Vidimus Stellam [[kolmekuningapäevaks]]
Halleluuja (heebria keeles הללו יה hallelu Jah 'kiitkem Jumalat', ladina keeles alleluia) on laul, mis saatis kristlikus liturgias algselt missa teist pühakirjalugemist. Hiljem hakati seda laulma vahetult pärast graduaali.
Kui psalmid (väljend esineb psalmides 24 korral) ja Vana Testament tõlgiti 3. sajandil kreeka keelde, sai sõnapaarist hallelu jah sõna alleluia. Kreekapärane hääldusvariant kandus edasi ladinakeelsetesse tõlgetesse. Halleluuja-laulud olid tuntud juba varakristlikus liturgias (200. aasta paiku) ja 4. sajandiks olid nad juba levinud ka väljaspool liturgiat.
Roomakatoliku kirikus kuulub nii halleluuja kui ka graduaal missa muutuvasse osasse (proprium missae). Koos graduaaliga moodustavad need kaks juubeldavat laulu missa muusikalise haripunkti. Enne 1970. aastaid polnud halleluujat 40-päevase paastu ajal kombeks laulda. Paastu ajal asendas seda tractus. Ajal, mis jääb ülestõusmispühade ja nelipüha vahele, esineb seevastu alleluia-juubeldus sageli lauludes teksti vahel, responsooriumides ja antifonides ja see lisatakse ka missa lõpetusele Ite, missa est.
Luteri kirikus lauldakse kolmekordne halleluuja ilma piiblisalmita ning ka seal jäetakse see paastu ajal laulmata. .
Õigeusu kirikus on tavaks laulda halleluujat liturgia osana kogu kirikuaasta jooksul (ka paastu ajal) pärast epistli (Apostlite kirjade või Apostlite tegude raamatu) lugemist käesoleva nädala viisil.
Muusika
Gregooriuse alleluia-meloodia juurde kuulub tavaliselt pikk melism jubilus. Jubilus‘ed on aja jooksul lühemaks jäänud: kui tänapäeval lauldavas gregooriuse koraalis on jubilus‘e pikkus 20–60 nooti, siis varasematest alleluia-lauludest leiab isegi 200 noodi pikkusi jubilatsioone. Laul koosneb tavaliselt piiblisalmist (versus) ning algusesse ja lõppu lauldavast halleluujast. Pika melismiga halleluuja järel lauldakse ka salmiosa melismaatiliselt, kusjuures salmi muusikalised kaunistused matkivad jubilus‘t, varieerides selle motiive ja meloodiat. Salmi lõpumelism kordab osaliselt või täielikult jubilus‘e motiive.
Halleluuja jubilus‘est on arenenud välja sekvents, üks troobi erikujusid. Korduva halleluuja lõpu-jubilus‘t hakati hiljemalt 9. sajandi lõpul kaunistama meloodialaiendustega ja uute tekstidega, mida nimetati prosa ad sequentiam 'tekst, mis järgneb (halleluujale)'. Hiljem arenes sellest välja omaette laululiik, mis on halleluuja-meloodiast sõltumatu.
Aleksandri tänav
pisi|Aleksandri tänava algus 6. augustil 2011 Aleksandri tänav (varem Nõukogude tänav; saksa keeles Alexanderstraße, Schweinkoppelstrasse 'Seakopli tänav', Neue Straße 'Uus tänav') on tänav Tartus Kesklinna ja Karlova linnaosas.
Tänav algab Riia tänavalt (millest teisel pool kannab ta nime Küüni tänav), kulgeb kagusse ja lõpeb Jõe tänaval. Tänava pikkus on 980 meetrit.
Aleksandri tänava piirkonnas asub miljööväärtusega hoonestusala, mis hõlmab Aleksandri tänava mõlema külje hoonestust kinnistute Aleksandri 16, 19, 44 ja 49 vahel ning ulatub Lina tänava piirkonnas Turu ja Kalevi tänavateni. Aleksandri tänava miljööväärtusega hoonestusala majad enamasti 19. sajandi lõpukümnenditest ja 20. sajandi algusest. Vanemad majad on ka Aleksandri 43 ja Lina 7 esimene korrus (pärast 1901. aasta ümberehitust sai 20. sajandi algusele omase ilme). Peale elamute asuvad alal Tartu Karlova Kool ja asus endine nakkushaigla kompleks.
Ajalugu
pisi|left|Aleksandri tänav enne 1918.(?) aastat Tänav on nime saanud Venemaa keiser Aleksander I auks. Kuni 1989. aastani kandis tänav nime Nõukogude tänav.
Aleksandri 32 asus vana Tartu Kliinilise Nakkushaigla suur peahoone, mille aadress oli varem Lina tänav 6.
332 eKr
332. aasta eKr ehk ab urbe condita CDXXII (422).
Erik Reinhold
Erik Reinhold (sündinud 2. märtsil 1970) on Eesti sõjaväelane ja poliitik (kapten reservis).
Erik Reinhold on lõpetanud Pärnu Ülejõe Gümnaasiumi. Sõjalise hariduse on ta saanud Šveitsis ja Saksamaal, sealhulgas lõpetanud Zürichi Föderaalse Tehnikakõrgkooli Sõjakolledži sõjaväepedagoogika erialal.
Oli Kaitseliidu Pärnumaa maleva pealik aastatel 2002–2006, kuulub Pärnumaa malevasse 1992. aastast. Alustas teenistust Pärnumaa riigikaitseosakonnas 1991. aastal. On teeninud ka Pärnu üksik-jalaväepataljon, kaitsejõudude peastaabis ja Kaitseliidu peastaabis.
1. aprillist 2011 on ta Kaitseliidu Kooli ülem.
Sotsiaalse identiteedi teooria
Sotsiaalse identiteedi teooria tähistab sotsioloogiliste probleemide uurimisele keskendunud Euroopa sotsiaalpsühholoogia eraldumist individualistlikest Põhja-Ameerika sotsiaalpsühholoogiakäsitlustest. Sotsiaalse identiteedi teooria kirjeldab poolehoidu oma grupile (ingroup), mida põhjendatakse mitte isiksuse omaduste, vaid sotsiaalsete teguritega.
Erik Reinhold
Kuulub Isamaa ja Res Publica Liitu 29. maist 2006.
Pärast teenistuse lõppu Eesti kaitsejõududes alustas Erik Reinhold tegevust Pärnumaa kohalikes omavalitsustes. Aastatel 2018–2019 töötas Pärnu linnavalitsuses volikogu teenistuse juhatajana. Septembrist 2019 on Reinhold Pärnumaa Arenduskeskuse juhatuse liige ja Pärnumaa Omavalitsuste liidu tegevjuht
Sotsiaalse identiteedi teooria
Sotsiaalne identifitseerumine puudutab inimese kaht põhilist motiivi. Üks neist on kalduvus grupeerida asju ja nähtusi kategooriatesse ja see tendents kehtib võrdväärselt nii teiste inimeste kui objektide ja sündmusta taju kohta. Teiseks motiiviks on selliste enesehinnangus positiivselt kajastuvate asjaolude otsing, mis aitavad kaasa enesehinnangu tõusule ja panustavad positiivse minapildi loomisse.
Erik Reinhold
Erik Reinhold on juhtimistreener ja juhatuse liige konsultatsiooniettevõttes Tööõnne Agentuur OÜ
Nöörkeraamika
pisi|Nöörkeraamika ja venekirved Nöörkeraamika on keraamika liik, mille oluline tunnus on nöörornament.
Nöörkeraamikat kasutati laialdaselt Kesk- ja Põhja-Euroopas 3. aastatuhandel e.m.a., hilisel kiviajal.
Tüüpilised nöörkeraamikaesemed on väikesed lameda põhja ja S-kujulise seinaprofiiliga anumad, aga esineb suuremaidki, isegi amforakujulisi nõusid.
Nöörkeraamika on iseloomulik hõimudele, kes kasutasid silmaga kirveid, eriti venekirveid. Selliseid arheoloogilisi kultuure nimetatakse nii nöörkeraamika kultuuriks kui venekirvekultuuriks. See kultuur hõlmas suure ala Hollandist läänes kuni Volga keskjooksuni idas ja Baierist lõunas kuni Lõuna-Soomeni põhjas.
Gödenstorf
Gödenstorf on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Harburgi kreisis.
Valla pindala on 16,54 km². 31. detsembril 2017 elas seal 968 inimest.
Jaan Zimmermann
Jaan Zimmermann oli Vabadussõja ajal Tallinna 2. sõjaväehaigla majandusülem. 1920. aastate alguses asutas trükikoja J. Zimmermann, mis tegutses Tallinnas Lühike jalg 4 aastani 1935.
1935. aastal müüs trükikoja ja asutas 1936. aasta jaanuaris autoäri J. Zimmermann & J. Mölder (kaasosanikuks Johan Mölder), mis esindas ja müüs Auburn, Willys ja Nash marki sõiduautosid, samuti õlisid, mootoreid, akusid, rehve, külmkappe, kirjutusmasinaid, jalgrattaid, raadioid ja muud.
Aastatel 1929–1933 Kaubandus-Tööstuskoja kesk- ja väiketööstuse sektsiooni liige. 1926–1934 Eesti Autoklubi esimees. Oli ka Kaitseliidu liige (Tallinna maleva Põhja malevkonna pealik).
Jaan Zimmermannile kuulus Girard de Soucantoni aadlisuguvõsa rajatud Villa Dombrovka Karepal, mille Zimmermann nimetas Villa Metsarahuks.