cyanic-selkie/wikianc huggingface dataset:
Jurjev-Polski rajoon
Rajooni tähtsamad jõed on Selekša ja Kolokša.
Mija Martina
Mija Martina (sündinud 26. aprillil 1984) on Bosnia ja Hertsegoviina laulja.
2003. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Bosnia ja Hertsegoviinat lauluga "Ne brini".
Elizabeth Thompson
Elizabeth Southerden Thompson (3. november 1846 – 2. oktoober 1933), pärast abiellumist 1887. aastal tuntud ka kui Leedi Butler, oli Briti maalikunstnik, kes keskendus oma loomingus Briti sõjaajaloost inspireeritud ja tuntud stseenide kujutamisele.
1887. aasta 11. juunil abiellus ta Briti armee ohvitseri William Francis Butleriga. Paaril oli kuus last. Kui tema abikaasa 1905. aastal erru läks, kolisid nad Iirimaale ja elasid maamõisas Bansha küla lähistel Tipperary krahvkonnas. Ta abikaasa suri 1910. aastal ning Elizabeth elas 1922. aastani edasi Bansha maamõisas, misjärel kolis oma noorima tütre Eileeni (tiitliga Vikontess Gormaston) mõisasse Meathi krahvkonnas ja suri seal 1933. aasta oktoobris.
Akadeemiline Klassilise Kultuuri Ühing
Akadeemiline Klassilise Kultuuri Selts oli klassikalise kultuuri (tollal nimetati seda klassiliseks kultuuriks) huvilisi ühendav selts, mis tegutses aastatel 1935–1940 Tartu ülikooli juures.
Seltsi üks tähtsamaid ülesandeid oli koostada erialane sõnaraamat, ent okupatsiooni tingimustes jäi see pooleli.
Foggia lennujaam
Foggia lennujaam on lennujaam Itaalias Apuulia maakonnas Foggia provintsis, umbes 3 km kaugusel Foggia keskusest lõunas. Lennujaamale on antud Gino Lisa nimi.
Foggia lennujaam oli 2013. aastal Itaalias reisijate arvult 37. kohal.
Colombia konflikt
Konfliktile eelnes 1948. aastal poliitik Jorge Eliécer Gaitáni atentaadiga alanud kodusõda la violencia, mille tulemusel formeerisid Colombia Liberaalne Partei ja Colombia Kommunistlik Partei end antikommunistlikule režiimile vastukaaluks FARC-iks.
Sõja osapoolte põhjused on erinevad. FARC ja muud sissiliikumised väidavad, et võitlevad vaeste õiguste eest ning kaitsevad neid valitsuse vägivalla eest. Nad loodavad kommunismiga saavutada sotsiaalse õigluse. Colombia valitsus võitleb korra ja stabiilsuse nimel ning tahab enda kodanike õigusi ja huve kaitsta. Paramilitaarühendused peavad end reaktsionäärideks ning tahavad end partisanide eest kaitsta.
Colombia Ajaloolise Mälu Riikliku Keskuse andmetel hukkus aastatel 1958–2013 konfliktis 220 000 inimest, kellest enamik olid tsiviilisikud. Aastatel 1985–2012 oli üle viie miljoni tsiviilisiku sunnitud enda kodudest lahkuma ning tegu on maailma suuruselt teise riigisisese pagulaskriisiga. Colomblastest on 16,9% sõja tõttu otseselt kannatanud. Kodudest on pidanud lahkuma 2,3 miljonit, UNICEF-i andmetel on tapetud 45 000 last. Kokku on kolmandik 7,6 miljonist konflikti ametlikust ohvrist lapsed ning pärast 1985. aastat on 8000 alaealist teadmata kaduma läinud. Relvakonflikti tõttu teadmata kaduma läinud inimeste otsimiseks loodi ka eriüksus.
Juunis 2016 sõlmis valitsus FARC-iga ajaloolise vaherahu, mis oli suur samm üle 50 aasta pikkuse konflikti lõpetamise suunas. Kuigi rahuleping lükati rahvahääletusel tagasi, sai president Juan Manuel Santos püüdluste eest Nobeli rahuauhinna. Järgmisel kuul allkirjastati rahuleping muudetud kujul ning saadeti Kongressile ratifitseerimiseks. Novembri lõpus andis rahulepingule oma ühehäälse toetuse ka Colombia Esindajatekoda ning järgmisel päeval sai see ka Colombia Senati heakskiidu.
Jalgsema kahevennakask
Jalgsema kahevennakask on kaitsealune kask Järva maakonnas Järva vallas Jalgsema külas Johan Pitka sünnikoha juures. Puu võeti kaitse alla 1965.
Puu ümbermõõt on 187 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 16 m.
Kolgata
Kolgata on paik väljaspool Jeruusalemma müüre 1. sajandi alguses pKr, kus väidetavalt toimus Jeesuse Kristuse ristilöömine.
Nimi Kolgata on eesti piiblikeele mugandus kreeka nimest Golgotha Uues Testamendis. Selle aluseks on omakorda arameakeelne nimi, mille kujuks on traditsiooniliselt oletatud Gûlgaltâ (kuid on ka teisi variante); piibel tõlgendab seda "pealuu paigana" – kreeka keeles Κρανίου Τόπος (Kraniou Topos) ja ladina keeles Calvariae Locus (siit ka inglise Calvary).
Viited piiblis ja etümoloogia
Ehkki 6. sajandist saati viidatakse Kolgatale kui mäele ja 333. aastast kui künkale, kirjeldavad evangeeliumid seda lihtsalt kui "paika". Seda on mainitud kõigis neljas kanoonilises evangeeliumis:
tõlgitult Pealuu paik.''
Nimele on antud ka terve rida teisi seletusi.
Kõrgessaare kask
Kõrgessaare kask on kaitsealune kask Põlva maakonnas Räpina vallas Leevaku külas Kõrgessaare talu alal. Puu võeti kaitse alla 1972.
Puu ümbermõõt on 490 cm (mõõdetuna 0,1 m kõrguselt) ja kõrgus 28 m.
Joseph Borġ
pisi|Joseph Borg (2010) Joseph Borġ (ka Joe Borġ; sündinud 19. märtsil 1952) on Malta poliitik.
Ta oli Malta välisminister 1999–2004. Pärast Malta liitumist Euroopa Liiduga 2004. aastal sai temast Euroopa Komisjoni liige.
1. oktoobril 2003 anti talle Valgetähe I klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Malta välisministrina.
Hari Mata Hari
Hari Mata Hari on Bosnia ja Hertsegoviina ansambel.
2006. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Bosniat ja Hertsegoviinat lauluga "Lejla".
Margus Toomla
pisi|Margus Toomla (2023)
Margus Toomla (sündinud 16. oktoobril 1980) on eesti tantsujuht ja koreograaf, Eesti Laulu- ja Tantsupeo Sihtasutuse (ELT SA) juht alates 2. novembrist 2020.
1999. aastal lõpetas ta Viimsi Keskkooli ja 2003. aastal bakalaureusekraadiga Tallinna Pedagoogikaülikooli, kus oli õppinud koreograafia õppetoolis.
Hiljem on ta esinenud muusikalides, kruiisilaevadel, viljelenud kaasaegset tantsukunsti ning olnud mitmel tantsupeol liigijuht (3.–4. klasside ja 5.–6. klasside rühmad). Toomla on õppinud klassikalist laulmist Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis.
Ta oli 2017. aasta XII noorte tantsupeo "Mina jään" pealavastaja.
Kuni ELT SA juhatajaks valimiseni oli ta Mustamäe Kultuurikeskuse Kaja juhataja.
Tenneni mäed
thumb|Edelavaade
Ligikaudu 37 km² Tenneni platoost on 2000 m joonest kõrgemal ja see osa mäestikust Salzburgi liidumaal muudeti 1982. aastal looduskaitsealaks.
Ulatus ja naabermäestikud
Tenneni mäestiku piiri moodustavad:
Tipud
thumb|Vaade Tenneni mägede karstimaastikule kagu suunas. Taustal [[Hoher Dachstein]]
Kõrgeimad mäed Tennenis on Raucheck (2430 m) läänes ja Bleikogel (2412 m) idas. Kõik kõrgemad tipud kerkivad platoo lõunaservas, mis langeb põhja suunas. Olulisimad tipud on:
Geoloogia
thumb|330px|Tenneni mäed edelast, paremal Werfeni-St. Martini Schuppeni tsooni künkavöönd
Tennen on tugevalt karstunud mäemassiiv, mis koosneb peamiselt Ramsau dolokivi aluspinnal lasuvast Dachsteini lubjakivist.
Selle lõunapoolsed jalamid piki Lungötz–Werfenweng–Werfeni joont kuuluvad soomusvööndisse (Schuppenzone). Seda vööndit, mis tehtud Alam-Triiase ja Kesk-Triiase Werfeni kihistu dolokivist, kutsutakse ''Werfeni-St. Martini Schuppeni tsooniks''.
Koopad
Tenneni mägedes on arvukalt koopaid.
Tenneni mäed on Salzburgi liidumaa koobaste uurimise ühingu eelistatud uurimispiirkond, kogutakse ja avaldatakse oma uuringute tulemusi. Uusi koopaid leitakse pidevalt, kuid isegi vanad tuntud koopad paljastavad mõnikord uusi saladusi.
Teadmised koobastest ja teedest, mida vesi läbib, on oluline, eriti seoses elanike tulevase veevarustuse ja veevarude kaitsega.
Uulu tammed
Uulu tammed on kaks kaitsealust tamme Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas Uulu külas. Puud võeti kaitse alla 1991.
Jämedama puu ümbermõõt on 497 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 17 m.
Elvir Laković Laka
Elvir Laković Laka (sündinud 15. märtsil 1969) on Bosnia ja Hertsegoviina laulja.
2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Bosnia ja Hertsegoviinat lauluga "Pokušaj".
Reinsalu
Reinsalu on eesti perekonnanimi.
Pausanias
Pausanias (vanakreeka keeles Παυσανίας) oli 2. sajandil elanud vanakreeka kirjamees ja geograaf.
Pausaniast tuntakse peamiselt teose "Hellase kirjeldus" (Ἑλλάδος περιήγησις) autorina. Kümnest osast koosneva "Hellase kirjelduse" iga osa käsitleb üht Kreeka ajaloolist piirkonda, kirjeldades seda nii geograafiliselt kui ka kultuuriliselt.
"Hellase kirjeldust" on põhjalikult kommenteerinud James George Frazer, kellelt pärineb ka teose üks tõlge inglise keelde.
Halšany loss
pisi|Halšany loss [[Napoleon Orda maalil]] Halšany loss ehk Galšanõ loss (valgevene keeles Гальшанскі замак) on varemetes loss Valgevenes Hrodna oblastis Ašmiany rajoonis Halšany külanõukogus Halšany asulas.
Halšany loss on inspireerinud Uładzimir Karatkievičit kirjutama romaani "Alšanski must loss" (valgevene keeles "Чорны замак Альшанскі").
Halšany vana linnus
Halšanys asus linnus juba alates 13. sajandist, mil selle olevat rajanud legendaarne leedu vürst Alšia. Loss kuulus leedu päritolu Alšėniškiste või Alšanskite suguvõsale, kelle seast võrsus ka jagelloonide dünastia esiema Halšany Sofia. Nende valduses oli loss aastani 1525, mil naissoost pärijanna abiellus Sapiehade suguvõsast mehega.
Linnus asus Halšany asula põhjaservas. Sellest pole tänapäeval midagi säilinud. Legendi kohaselt hakanud lossiomaniku pojale meeldima talutüdruk ja ta tahtnud isalt saada luba, et temaga abielluda. Isa keeldus öeldes, et enne vajub linnus maa alla, kui poeg selleks saab isalt loa. Öösel vajuski linnus maa alla. Väidetaval asukohal on tänapäevalgi näha auk, aga on teada, et selles piirkonnas esineb karstinähtustest tingitud maapinna vajumisi.
Halšany uus loss
left|pisi|Maal lossist aastast 1812 Halšany fordi ja selles oleva lossi lasi asula edelaserva ehitada Paweł Stefan Sapieha. Loss valmis umbkaudu aastal 1610. Kuna Halšany loss oli Leedu alade ühe suurima maavalduse keskus, siis oli see ka uhke. Väliselt võistles see UNESCO maailmapärandi nimistus oleva Miri lossiga, aga seest oli see palju luksuslikum. Lossist kirjutates on kasutatud kujundit "kivist õis".
Loss ehitati punastest tellistest, eeskujuks on ilmselt olnud Flandrias Antwerpeni ümbruses asuvad lossid. Lossisaalides rippusid Sapiehade perekonna liikmete portreed, ruumides olid uhked diivanid ja hinnaline mööbel. Lossi seinu ehtisid itaalia meistrite freskod, lisaks terrakotast reljeefid. Lossis oli ka suur raamatukogu.
Nii uputuse ajal kui ka Põhjasõjas rüüstasid lossi rootslased. Sapiehadel puudus raha kannatada saanud lossi taastamiseks ja nii olid nad sunnitud osa oma valdustest panema panti. Halšany valdused aina kahanesid, ühes sellega ka Sapiehade sissetulek. Viimaks läks loss algul Żabade ja seejärel Korsakite valdusse.
Lossi allakäik
pisi|Halšany lossi torn Kui Poola ülestõus aastal 1863 maha suruti, konfiskeerisid Venemaa võimud lossi ja sealsed valdused, aga mõne aja pärast omandas lossi keegi Gorbanjov. Gorbanjov lasi aastal 1880 lossi tornid maha kiskuda ja müüs tellised kõrtside ehitamiseks maha, samas on tollest ajast teada, et osa ruume olid veel kasutuskõlblikud ja osa maale oli lossis veel alles.
Nõukogude ajal asus lossis mesinduskool. Toona hävisid viimasedki jäänused vanast interjöörist, ka jätkas kool telliste tarnimist ehitustele (näiteks Halšany kultuurimaja ehitamiseks saadi tellised vanast lossist). Hiljem kasutati lossi lehmalaudana.
Lossi tänapäev
Tänapäeval on Valgevene kultuuriministeerium lossi kaitse alla võtnud. Lossi varemed plaanitakse konserveerida ja hakata lossi restaureerima.
Suviti peetakse Halšany lossi müüride juures turniiri.
Sarkandaugava raudteejaam
pisi|left|Sarkandaugava raudteejaama hoone Sarkandaugava raudteejaam on raudteejaam Riia-Skulte raudteeliinil Riia linna Sarkandaugava asumis aadressil Sliežu iela 2.
Iga päev peatub seal 25 reisirongi, tööpäeviti 33. Jaamas võib toimuda ka kaupade rongidele ning neilt maha laadimine. Jaam asub Riia raudteejaamast 7,5 km kaugusel. Jaamas on kaks elektrifitseeritud teed koos ooteplatvormidega reisirongidele ja kolm teed kaubarongidele. Piletihinnalt kuulub jaam A-tsooni.
Aastal 1872 avati Sarkandaugava asumi servas platvorm "Aleksandra Augstumi", millest aastal 1915 sai Sarkandaugava raudteejaam. Jaamast sai alguse Mežaparksi asumisse viiv kitsarööpmeline nn lasteraudtee, mis suleti aastal 1997, teine samasse asumisse viinud raudtee suleti aga aastal 2013.
Veseļi karjamõis
Veseļi karjamõis (Veseļu pusmuiža, ka Veseļmuiža) on endine karjamõis Lätis Jēkabpilsis, Veseļi linnaosas. Karjamõis kuulus Krustpilsi piiskopilinnusele. Venemaa keisririigi lõpuni kehtinud ajaloolise haldusjaotuse järgi asus karjamõis Viciebski kubermangus.
Veseļi karjamõisa mainitakse esimest korda aastal 1897. Toona kuulus selle juurde seitse majapidamist ja seal elas 32 elanikku. Kompleksi juurde kuulus kaks mõisatööliste maja, seal asusid ka tallid. Aastal 1906 kuulus karjamõisa juurde 423 tiinu maad. Pärast agraarreformi tekkis sinna väike küla; seal oli ka metskonna keskus. Samas jäi karjamõis administratiivse üksusena alles. Piirkond hakkas arenema peale seda, kui Veseļi lähedale rajati aastal 1941 sõjaväe lennuväli. Aastaks 1942 oli karjamõisa valduses 11,53 hektarit maad.
Kevin Kline
pisi|Kevin Kline (2009) Kevin Delaney Kline (sündinud 24. oktoobril 1947 Saint Louises Missouris) on Ameerika Ühendriikide näitleja.
Ta on võitnud ühe Oscari (rolli eest filmis "Kala nimega Wanda") ja kolm Tony auhinda.
Oti pärn
Oti pärn on kaitsealune pärn Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Arjassaare külas Oti talu alal. Puu võeti kaitse alla 1990.
Puu ümbermõõt on 342 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 26 m.
Sentjanivka
Sentjanivka (1930 kuni 2016 Frunze) on alev Ukrainas Luhanski oblastis Slovjanoserbski rajoonis, umbes 43 km kaugusel Luhanskist lääneloodes.
Frunze asutati 1867. aastal.
Luhani kallastel asuva asula kõrgus merepinnast on 66 meetrit.
Vukašin Brajić
Vukašin Brajić (sündinud 9. veebruaril 1984) on Bosnia ja Hertsegoviina laulja.
2010. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Bosnia ja Hertsegoviinat lauluga ""Thunder and Lightning".
Kumushning Ko'zi Manda
"Kumushning Ko'zi Manda" on Feruza Jumaniyozova debüütalbum. Avaldati 2003. aastal RizaNovaUZ plaadifirmalt.
Rööbits
pisi|Tihvt- ja ketasrööbits Rööbits on tööriist, mida kasutatakse detaili pinnale joonte märkimiseks.
Lihtsaim rööbits koosneb märketihvtiga pulgast ja sellel nihutatavast pakust. Paku tööpind surutakse vastu detaili serva ning tõmmatakse tihvti abil servaga paralleelne joon. Enamasti on pakk varustatud joonlauaga. Tavaliselt kasutatakse rööbitsat puitdetailidele joone tõmbamiseks, aga põhimõtteliselt saab joont tõmmata mis tahes tahkele pinnale. Tavaliselt tõmmatakse joon selleks, et seda mööda hiljem lõigata.
Pulga ja paku saab omavahel kindlasse asendisse fikseerida näiteks lukustuskruvi, nukiga hoova või kiilu abil.
Rööbitsat, mis kasutab joone tõmbamiseks nuga, nimetatakse ka lõikerööbitsaks.
Kristal
Kristal on perekonnanimi.
Donald Sutherland
pisi|Donald Sutherland (2013) Donald McNichol Sutherland (sündinud 17. juulil 1935) on Kanada päritolu USA näitleja.
Diplomaatiline esindus
Diplomaatiline esindus on mingi riigi teises riigis olev organ (esindus), mis tegeleb kahe riigi vaheliste diplomaatiliste asjadega. Esindus asutatakse kahe riigi vastastikusel kokkuleppel.
Kõrgemat diplomaatilist esindust nimetatakse suursaatkonnaks, madalamat saatkonnaks.
Hanriot HD.32
Hanriot HD.32 oli 1920. aastail Prantsusmaal konstrueeritud ja ehitatud õppe-treeningulennuk.
CON
CON võib tähendada järgmist:
con võib tähendada järgmist:
Hanriot HD.32
Arendus ja tootmine
HD.32 osales 1924. aastal korraldatud Prantsusmaa uue õppelennuki konkursil ning võitis selle. Ehitati seerias Prantsusmaa õhujõududele nimetuse HD.32 EP2 all. Siiski oli Prantsusmaa kodumaine õppelennukite turg liiga väike ning firma üritas leida lennukile ostjaid ka välismaal. Selleks korraldati mitmeid promolende ning tänu sellele õnnestus müüa üks lennuk Jaapanisse, mõned lennukid El Salvadori ning kolm lennukit Paraguayle.
Kasutus Eestis
Eesti lennuvägi ostis 1920. aastail Prantsusmaalt hävituslennukeid Gourdou Leseurre GL.22, SPAD S.VII ja luurelennukeid Potez 25. Nii otsustati prooviks osta ka prantsuse õppe-treeningulennukeid. 1927. aasta märtsis sõlmiti firmaga Aéroplanes Hanriot et Cie. kahe HD.321 õppelennuki ostuleping. Need jõudsid Eestisse sama aasta septembris ning võeti kasutusele oktoobris.
Soodsama hinna jaoks pidid lennukid saama Esimese maailmasõja ajal ehitatud ning eesti motoristidele Avro 504K lennukite pealt juba tuttavad, kuid kasutamata Clerget 9 mootorid. Lennukite kättesaamisel avastati, et tegelikult oli neile pandud juba kasutusel olnud ning remonditud mootorid, pealegi veel lepingus mainitust teisest seeriast. Kuna tootja keeldus viga tunnistamast ning kohtuskäik oleks kujunenud mootorite hinnavahest kallimaks, siis sellega lepiti. Rohkem lennukeid samalt firmalt lihtsalt enam ei tellitud.
Maarius Pärn
Maarius Pärn (sündinud 18. septembril 1982 Põltsamaal) on eesti näitleja.
Ta lõpetas 2001. aastal Jõgeva Gümnaasiumi ning 2009. aastal näitlejana Viljandi Kultuuriakadeemia teatrikunsti 7. lennu.
Töötab Improteatris. Ta on mänginud ka Ugala, Rakvere Teatri, Kuressaare Linnateatri ja Teatrilabori etendustes.
Leon Brittan
Ta oli Euroopa Komisjoni liige ja asepresident.
21. mail 2001 anti talle Maarjamaa Risti II klassi teenetemärk, tunnustades tema tööd Euroopa komisjoni endise liikmena.
Jobbik
Liikumine Parema Ungari Nimel (Jobbik Magyarországért Mozgalom) ehk Jobbik ('parem') on 2003. aastal asutatud rahvusmeelne Ungari partei, mida vastased on nimetanud ka fašistlikuks ning antisemiitlikuks. Partei ise kirjeldab end konservatiivse ja radikaalselt patriootilise kristliku parteina, mille põhieesmärk on Ungari väärtuste ja huvide eest seismine.
Jobbik soovib Ungari naaberriikides elavatele ungarlastele enesemääramisõiguse ja autonoomia andmist.
Partei esimees on Péter Jakab.
Wardi maakond (Texas)
Maakonna halduskeskus on Monahans.
Maakonna pindala on 2165 km², millest 3 km² moodustab veepindala.
Forlì lennujaam
Forlì lennujaam on lennujaam Itaalias Emilia-Romagna maakonnas Forlì-Cesena provintsis, 5 km kaugusel Forlì keskusest kagus. Lennujaamale on antud Luigi Ridolfi nimi.
Wardi maakond (Texas)
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 10 658. Aastal 2000 oli seal 10 909 elanikku.
Ajalugu
Wardi maakond moodustati 1887. aastal Tom Greeni maakonna osast. Maakond on nime saanud Texase revolutsiooni sõduri Thomas W. Wardi järgi.
Forlì lennujaam
Forlì lennujaam oli 2013. aastal Itaalias reisijate arvult 33. kohal.
2010. aastal lendas liinil põgusalt Itaalia odavlennufirma Wind Jet.
Juri Butussov
Juri Butussov (ukraina keeles Юрій Євгенович Бутусов; sündinud 17. juunil 1976 Kiievis) on Ukraina ajakirjanik ja veebilehe Tsensor.NET peatoimetaja.
Henitšesk
Henitšesk (ukraina keeles Генічеськ) on sadamalinn Ukrainas Hersoni oblastis Aasovi mere rannikul, Henitšeski rajooni keskus.
Linna keskmine kõrgus merepinnast on 16 meetrit, pindala 6 km².
Rahvastik
2015. aastal elas linnas 19 983 inimest.
Ajalugu
Henitšesk asutati 1784. aastal Vene keisririigi sõjalise punktina.
Sõjategevus
2022. aasta Venemaa sissetungi käigus 24. veebruaril õhkis Ukraina merejalaväe sõdur Vitali Skakun Henitšeski silla ning hukkus ka ise selle käigus. Silla õhkimise eesmärk oli Vene tankikolonni peatamine.
India ajalugu
pisi|India 21. sajandil India ajalugu ülevaatliku kirjeldusena tänapäeva India alade ajaloolistest sündmustest ja arengust.
India esiaeg
Induse kultuur oli pronksiaegne tsivilisatsioon Loode-Indias, Induse jõe orus 3300 e.m.a 3300–1300 e.m.a (kõrgaeg 2600–1900 e.m.a). Vana-Egiptuse ja mesopotaamia kultuuride kõrval maailma vanim ja laiaulatuslikum kõrgkultuur. Induse ehk Harappa kultuuris kujunesid välja niisutuspõllundus, kindlustatud linnad (Kalibangan, Dhorãji) ja kaubandus. 18. sajandi järel e.m.a kultuuri põhiosa hääbus, kuid äärealadel (Lothal) säilis see umbkaudu 1000. aastani e.m.a.
Hinduism
Induse tsivilisatsioonile järgnes vedade ajastu, mis pani aluse hinduismile ja India varase ühiskonna teistele kultuurilistele aspektidele, lõppedes 6. sajandil eKr.
Indoiraanlased
2. aastatuhande II poolel eKr tungisid Põhja- ja Loode-Indiasse indoiraani keeli kõnelevad rahvad.
Budism
, Siddhārtha Gautama Umbkaudu 550 e.m.a rajati Indias terve rida iseseisvaid kuningriike ja vabariike, mida tuntakse Mahajanapadade nime all.
Maurya keisririik
pisi|vasakul|[[Hellenism|Hellenistlikud diadohhide riigid ja Maurya keisririigi alad]] pisi|Maurya keisririigi alad [[3. sajand eKr|3. sajandil eKr]] 3. sajandil eKr ühendasid India järk-järgult Maurya keisririigi alla Chandragupta Maurya, tema poeg Bindusara ning pojapoeg Ašoka. Ašoka päris Maurya impeeriumi trooni umbes 273 e.m.a oma isalt Bindusaralt. Juba sel ajal haaras impeerium enda alla suurema osa Indiat ning ulatus isegi Kesk-Aasiasse. Ainult kagupiirkond ja osa lõunaaladest jäid Ašoka võimuulatusest välja. Ašokat alustas sõjategevust idarannikul asunud Kalinga riigi vastu ja ta ühendas ta esimesena suurema osa Indiast. Siiski tõi sõda kaasa tohutuid tapatalguid ning kui teated sellest jõudsid Ašokani, valdas teda kahetsus ja tülgastus sõja vastu. Mõjutatunud Buddha õpetusest, loobus ta vägivaldsetest vallutusretkedest ning pühendas oma elu Buddha õpetuste levitamisele. Tema kullerid läkitati Süüriasse, Egiptusesse, Makedooniasse, Küreenesse, Epeirosesse ja ka Sise-Aasiasse, viies kaasa tema tervituse ja Buddha sõnumi.
Pärast Ašoka surma käis impeerium alla ja 185 eKr tapeti viimane Maurjade dünastia järeltulija, mille tulemusena riik lagunes mitmeks osaks.
Guptade impeerium
pisi|vasakul|Guptade impeeriumi alad oma võimsuse tipus, aastatel 300-550 3. sajandist valitses Indiat Gupta dünastia; seda nimetatakse vahel "India kuldajaks".
Lõuna-India suurriikide hulka kuulusid Chalukya, Chola ja Vijayanagara keisririik. Sel ajastul õitsesid teadus, tehnika, insenerikunst, kunst, loogika, keeleteadus, kirjandus, matemaatika, astronoomia, usund.
Delhi sultanaat
pisi|Delhi sultanaadi alad [[14. sajandil]] Pärast islami sissetungi Kesk-Aasiast 10-12. sajandil langes suurem osa Põhja-Indiast Delhi sultanaadi ning võimu alla. 1192. aastal vallutas linna Muhammad Ghuri, kes pani aluse muslimite võimule Põhja-Indias. Delhi sultanaat tekkis Guriidide hõivatud India aladel, kui asehaldur Kutbud-din Aibek (1206–1210) kuulutas enda sõltuma­tuks valitsejaks. oli suurim Alauddin Hildži (1296–1316) ajal. 14. sajandil hakkas sultanaat lagunema. (1206–1526) pisi|vasakul|Bahmaniidide sultanaat
Bahmaniidide riik
Hindustani poolsaare siseosas, Dekkani kiltmaal valitses aastatel 1347–1525, Bahmaniidide dünastia. 15. sajandi lõpus ja 16. sajandi alguses killunes Bahmaniidide riik Bijāpur, Berari, Ahmadnagari, Bidari ja Golkonda sultanaadiks.
Timuri vallutused
pisi|Timuri impeerium 1405. aastal 1399. aastal asus Timur vallutama Indiat, kus ta raskete võitluste järel ta heitis alla India põhjapiiril asuvad rahvad, edasi vallutas pooleaastase piiramise järel Multani, siis Lahori ja viimaks rüüstas ka Delhit. Timur ühendas uuesti mongoli maailmariigi kolm läänepoolset põhiosa, nimelt Tšagatai, Kuldhordi ja Ilkhanaadi ja nende piire veel laiendanud.
Suurmogulite riik
pisi|Suurmogulite riigi valdused 17. sajandil1526. aastal sai Delhi sultan Ibrahim Lodi Esimeses Panipati lahingus lüüa Zahīr ad-Dīn Bāburilt, kes rajas Mogulite riigi, mille üheks keskuseks oli Delhi. Suurmogulite riigi pealinn oli aastatel 1526–1571 ja 1598–1648 Agra ning Delhi aastatel 1649–1857. Suurmogulite riiki valitses mongolite ja tšagatai-turgi päritolu dünastia. Riigi kese asus Põhja-Indias, Induse ja Gangese tasandikul Delhi, Agra ja Lahore linna ümbruses. pisi|vasakul|Mogulite riik Akbari ajal Kuningriigi teine valitseja Humāyūn kaotas algselt kuningriigi, Bihāri valitsejale Šer-šahhile (1533–1545) lüüa ja taandus Iraani,  kuid võitis 1545 Kabuli ja 1555 Delhi tagasi ja laiendas seda pärslaste abiga. Valitseja Akbar Suure ajal (1556–1605) valitsesid Indias kultuuriline ja majanduslik õitseng ning usuline harmoonia. Moguli keisrid laiendasid oma riiki üle suurema osa Ees-Indiast. Akbar vallutas peaaegu kogu Põhja-India, sealhulgas Gujarāti 1572, Bengali 1574 ja Kashmiri 1581 ja ta valitses ka osa Afganistanist. Akbari pojapoeg Šahh Džahan, kes valitses (1627–1658) ehitas Agrasse aastatel 1630–1653 kuulsa Tāj Mahali.
India suurmogul (1658–1707) Aurangzeb kindlustas ta oma võimu Põhja-Indias, liidendas Bijapuri ja Golkonda. Mogulite riigi kõrgaeg oli 17. sajandil, mil see hõlmas täielikult tänapäevase Hindustani poolsaare, Pakistani ja osa Afganistanist. 3,2 miljoni ruutkilomeetrisel territooriumil elas umbes 100–150 miljonit inimest.
pisi|Maratha konföderatsiooni alla kuuluv territoorium 1760. aastal (märgitud kollasega) Mogulite panid võimule vastu mõned Kirde-India kuningriigid, millest tugevaim oli Ahomi kuningriik Assamis. Mogulite tagakiusamise tõttu arendasid sikhid välja võitluskunsti traditsiooni ning rajasid Sikhi impeeriumi, mis püsis kuni Inglise-sikhi sõdadeni 19. sajandi keskel.
Esimesena ohustas mogulite ülevõimu Rajputi hindu kuningas Maha Rana Pratap Mewarist 16. sajandil, seejärel aga Maratha konföderatsioon, mis valitses 18. sajandi keskpaigas suurt osa Indiast. 17. sajandil rajas Mogulite гiigis tugipunkte Briti Ida-India Kompanii, kuid mogulid püsisid võimul veel 150 aastat, mil Mogulite riik lagunes 1857. aastal Briti impeeriumi vastu alustatud mässus. 1765. aastast olid Suurmogulid inglaste vasallid ning mogulite viimane esindaja Bahadur-šahh II (1837–1858) kõrval­dati pärast India ülestõusu.
Lõuna-India Mysore piirkonna valitseja Haidar Ali pidas Lõuna-Indias Briti Ida-India Kompanii koloniaalekspansiooni tõrjumiseks eduka Esimene Inglise-Mysore'i sõjas (1767–1769) ja Teises Inglise-Mysore'i sõjas (1780–1784) ja tõrjus inglased kogu Karnatakast, kuid said lõpuks lüüa. Kolmanda Inglise-Mysore'i sõjas 1790–1792 sai Mysore valitseja Tipu Sultan liitlaste reetlikkuse tõttu lüüa ja pidi loovutama poole oma valdustest ning langes Neljandas Inglise-Mysore'i sõjas 1799.
Briti India
16. sajandil asutasid Euroopa suurvõimud Portugal, Hollandi Vabariik, Prantsusmaa kuningriik ja Inglismaa kuningriik‎ Indiasse oma kaubajaamad ning kasutasid ära India sisekonflikte, et rajada kolooniaid. 18. sajandi lõpus ja 19. sajandi alguses hakkas Suurbritannia ja Iirimaa Ühendkuningriik üha rohkem Ida-India Kompanii tegevusse sekkuma. Parlamendis vastu võetud aktidega reguleeriti Ida-India Kompanii tegevust. 1856. aastaks oli enamik Indiast Briti Ida-India Kompanii mõju all. pisi|vasakul|[[Briti India kaart aastast 1909]] 1857. aastal pani ülemaaline mäss, mida tänapäeval nimetatakse India esimeseks iseseisvussõjaks või sipoide ülestõusuks, kompanii võimu tõsiselt kõikuma, kuid kukkus lõpuks siiski läbi. Revolutsiooni mahasurumine kestis kuus kuud ja mõlemad osapooled kandsid seejuures märkimisväärseid inimkaotusi. Järgneval aastal riigistas Briti valitsus Ida-India Kompanii ja võttis üle kõik tema varad, sõjaväe ja administratiivse võimu. Indiast sai seejärel Briti impeeriumi kõige väärtuslikum koloonia – nn impeeriumi "kroonijuveel". pisi|Euraasia ja [[Briti impeeriumi kolooniad Aasias, 19. sajandi lõpul]] Konflikti tulemusel kukutati Mogulite dünastia ja India muutus Suurbritanniaga personaalunioonis olevaks keisririigiks. Briti valitsusaeg Hindustani poolsaarel kestis aastatel 1858–1947. Pealinnaks oli Kolkata (1858–1911), hiljem New Delhi (1911–1947). Kuninganna Victoria kuulutati India keisrinnaks alates 1. jaanuarist 1877, kuigi Indiat valitseti Londonist. , Briti Ida-India Kompanii India oli Rahvasteliidu asutajaliige alates 10. jaanuarist 1920. 20. sajandil algatasid India Rahvuskongress ja teised poliitilised organisatsioonid üldrahvaliku iseseisvusliikumise. Suurt osa liikumisest juhtisid Mahatma Gandhi ja India Rahvuskongress, pannes miljonid inimesed osalema mitmes ülemaalises vägivallatus kodanikuallumatuse aktis.
India iseseisvumine
pisi|vasakul|alt=Two smiling men in robes sitting on the ground, with bodies facing the viewer and with heads turned toward each other. The younger wears a white Nehru cap; the elder is bald and wears glasses. A half dozen other people are in the background.|[[Mohandas Karamchand Gandhi|Mahatma Gandhi (paremal) koos Jawaharlal Nehruga, 1937. Nehrust sai 1947. aastal India esimene peaminister]] Kuigi Suurbritannia kuulus koos Briti impeeriumiga Teise maailmasõja võitjariikide hulka, avaldas lõppenud sõjaline konflikt sügavat mõju nii kodus kui ka piiri taga. Sõjajärgne Suurbritannia oli sisuliselt pankrotis ning kasvasid kolooniate vastased liikumised Euroopa riikide asumaades. Briti impeerium oli määratud hääbuma ja Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik otsustas rakendada rahumeelset poliitikat asumaade iseseisvumisel, andes võimu üle stabiilsete kolooniate mittekommunistlikele valitsustele. Aastatel 1945–1965 langes Briti kolooniate iseseisvumise tõttu Briti asumaade rahvaarv 700 miljonilt 5 miljonile (3 miljonit neist elas Hongkongis). pisi|Briti Indiast iseseisvunud riigid Kaks India suurimat poliitilist parteid – India Rahvuskongress ja Muslimiliiga – pooldasid India iseseisvumist juba aastakümneid, kuid olid eri meelel, kuidas seda ellu viia. Rahvuskongress pooldas ilmalikku ühinenud Indiat, Muslimiliiga soovis aga eraldi riiki muslimienamusega regioonides. Kasvavad rahvarahutused ja mäss India kuninglikus laevastikus aastal 1946 sundisid britte India eraldumisprotsessi kiirendama ning lõplikuks iseseisvumise tähtajaks määrati 15. august 1947. Britid otsustasid luua kaks dominiooni – hindude enamusega India ja muslimite enamusega Pakistani. Briti Indiasse kuulunud Birma ja Sri Lanka iseseisvusid järgneval aastal (1948). India, Pakistan ja Sri Lanka liitusid Briti Rahvaste Ühendusega, kuid Birma otsustas seda mitte teha.
15. augustil 1947 sai India Suurbritannialt iseseisvuse, eraldati islami enamusega aladest moodustati eraldi riik nimega Pakistan. , senised vasallvalitsejad pidid liituma kas India või Pakistaniga, iseseisvumise võimalust neile ei antud. Jammu ja Kashmiri (kolm mln elanikku) hindust maharadze eelistas ühineda Indiaga, tema muslimitest alamad tahtsid aga hoopis muud ning samal ajal teatasid India poolele jäänud Hyderabadi (14 mln elanikku) ja Junagadhi (0,5 mln elanikku) valitsejad, et nemad liituvad Pakistaniga. Viimane India asekuningas (1947) ja esimene kindralkuberner iseseisvas Indias (1947–1948) oli Louis Mountbatten, esimene Birma krahv Mountbatten ning esimene India peaminister aastatel 1947–1964 oli Jawaharlal Nehru.
1947. aasta algas India-Pakistani sõda, kui 22. oktoobril 1947 India vallutas Jammu ja Kashmiri, hiljem ka Junagadhi ja Hyderabadi. Sõja lõpetanud 1949. aasta vaherahuga jäid Junagadh ja Hyderabad Indiale, Jammu ja Kashmiri aladele tõmmati ÜRO survel aga demarkatsioonijoon. Kashmiris on toimunud veel kolm korda sõda India ja Pakistani vahel: aastatel 1965–1966, 1971 ja 1999. Indial on lahendamata piirivaidlused Hiina Rahvavabariigiga, mis 1962. aastal eskaleerusid Hiina-India sõjaks
26. jaanuaril 1950 sai Indiast vabariik ning jõustus uus konstitutsioon. , Pakistanist sai 1956. aastal islamivabariik.
Toomas Raus
Toomas Raus (sündinud 14. juunil 1957 Tallinnas) on eesti matemaatik.
Elulugu
Lõpetas 1975 Tallinna 1. Keskkooli ja 1980 TÜ rakendusmatemaatikuna; füüsika-matemaatikakandidaat (1990, Sverdlovski Matemaatika ja Mehaanika Instituut), väitekiri "Квазиоптимальность выбора параметра регуляризации по принципу невызки". Oli 1980–1982 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Füüsika Instituudi insener, 1982–1986 TÜ rakendusmatemaatika labori insener, 1987–1990 nooremteadur ja 1991–1992 vanemteadur, aastast 1992 TÜ rahvamajanduse instituudi ökonomeetria õppetooli dotsent ja rakendusmatemaatika instituudi arvutusmeetodite õppetooli vanemteadur.
Teadustöö
Uurimisvaldkond: mittekorrektsed ülesanded, regionaalmajanduse ökonomeetriline modelleerimine, aegridade mudelid. 20 teadustrükist.
Ilmar Reidi
Ilmar Reidi (sünninimi Ilmar Reisberk; 28. detsember 1921 – 13. märts 1976) oli eesti ajakirjanik.
Aastatel 1939–1940 oli ta Riikliku Kolledži õppurajakirja RIK peatoimetaja.
1941. aastast töötas ajalehe Noorte Hääl spordiosakonna reporterina.
Teise maailmasõja ajal teenis Eesti Laskurkorpuses, oli ajalehe Rahva Hääl ja diviisiajalehe Tasuja kirjasaatja.
Aastatel 1946–1949 töötas Noorte Hääle toimetuses. Seejärel õppis Leningradi Oblasti Parteikoolis, töötas Kose rajooni ajalehe Sotsialistlik Küla toimetajana, hiljem ajakirja Eesti Kommunist propagandaosakonna juhatajana ja EKP Keskkomitee ajakirjandussektori juhatajana. Aastatel 1955–1958 õppis Moskvas NLKP Keskkomitee Kõrgemas Parteikoolis.
1958. aastast oli ta ajalehe Pravda korrespondent Eestis.
Londoni leping
Londoni leping on mitme lepingu nimetus:
Regina (ansambel)
Regina on Bosnia ja Hertsegoviina ansambel. 2009. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ta Bosnia ja Hertsegoviinat lauluga ""Bistra voda"
Julie Bishop
pisi|Julie Bishop (2013) Julie Isabel Bishop (sündinud 17. juulil 1956 Lobethalis) on Austraalia poliitik, ta kuulub Austraalia Liberaalse Partei ridadesse. Ta oli 18. septembrist 2013 kuni 28. augustini 2018 Austraalia välisminister.
Ta oli aastast 1998 Austraalia Esindajatekoja liige. Ta oli 7. oktoobrist 2003 kuni 27. jaanuarini 2006 ministriks, kes tegeles eakate hoolduse probleemidega. 27. jaanuarist 2006 kuni 3. detsembrini 2007 oli ta Austraalia haridus-, teadus- ja koolitusministe, olles ühtlasi peaminister John Howardi nõunik naisküsimustes. Seejärel oli ta opositsiooniliider. 18. septembril 2013 sai Austraalia välisministriks.
Isiklikku
Ta oli aastatel 1983–1988 abielus Neil Gilloniga, abielu lahutati.
Sankt Bartholomä
Sankt Bartholomä on vald (Gemeinde) Austrias Steiermargi liidumaal Graz-Umgebungi ringkonnas.
pisi|tühi|Vaade Sankt Bartholomäle
CAL
CAL võib tähendada järgmist:
Cal võib tähendada järgmist:
Karksi elupuud
Karksi elupuud on kaks kaitsealust elupuud Viljandi maakonnas Mulgi vallas Karksi külas Karksi pargi juures. Puud võeti kaitse alla 1990.
Suurema puu ümbermõõt on 216 cm (mõõdetuna 1,3 m kõrguselt) ja kõrgus 19 m.
Keel (anatoomia)
thumb|Inimese keel pisi|Keel, vöötlihased piki- ja ristilõikes. Valgusmikroskoop, Tartu Ülikool. Keel (ladina lingua) on selgroogsete suuõõneelund.
Reet Piiri
Reet Piiri (sündinud 2. mail 1955 Tartus) on eesti ajaloolane ja etnoloog.
Keel (anatoomia)
Keel on paljudel loomadel nii seede-, komplemis- kui ka maitsmiselund. Keel on oluline ka häälitsemisel ja rääkimisel.
Keele areng, anatoomia, füsioloogia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.
Reet Piiri
Elulugu
Reet Piiri on teenistujate tütar.
Keel (anatoomia)
Keele abil saab toitu peenestada, mäluda ja alla neelata.
Reet Piiri
Elulugu
Lõpetas 1974 Tartu 8. Keskkooli, 1980 Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo osakonna.
Keel (anatoomia)
Keele värvus on mitme haiguse sümptom: tavaliselt roosa, võib ta infektsiooni korral minna valgeks.
Reet Piiri
Elulugu
Ta oli aastatel 1978–1980 Eesti Rahva Muuseumi (ERM) kunstnik, 1980–1997 vanemteadur ning on 1998. aastast ERM-i teadur-kuraator. Lugenud Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias rahvarõivakursust, juhendanud Tartu Ülikooli ja Eesti Kunstiakadeemia üliõpilaste välitööpraktikat, juhendanud ja retsenseerinud diplomitöid.
Keel (anatoomia)
Keele osad eest tahapoole on:
Välislingid
Тіл
Reet Piiri
Teoseid
20 teadustrükist, üle 30 aimeartikli.
Serengeti
pisi|[[Sebrad Serengetis]] Serengeti ökosüsteem on geograafiline piirkond Ida-Aafrikas. Serengeti piirkond asub Põhja-Tansaanias ja ulatub Edela-Keeniasse.
Piirkonna suuruseks loetakse 30 000 km². Serengeti piirkonnas toimuvad maailma suurimad imetajate ränded, mida on loetud ka maailma looduse imede hulka. Piirkonda jääb mitu rahvusparki (näiteks Serengeti rahvuspark) ja looduskaitseala. Sõna "Serengeti" tähendab kohaliku masai rahva keeles lõputuid tasandikke.
Kopli künnapuu
Kopli künnapuu oli kaitsealune künnapuu Viljandi maakonnas Viljandi vallas Kopli talu alal. Puu võeti kaitse alla 1990. Puu on hävinud (murdunud).
Glen Coe
pisi|Glen Coe'i mäed Glen Coe (gaeli keeles Gleann Comhann) on Põhja-Šoti mägismaa vulkaanilise päritoluga glen, mille jalamil asub samanimeline küla Glencoe.
Org on nime saanud Coe'i jõe järgi.
Toivo Promm
Toivo Promm (sündinud 10. jaanuaril 1964) on Eesti ettevõtja.
Ta on 2005. aastast Isamaa ja Res Publica Liidu liige. Ta oli Eesti Liinirongid AS nõukogu liige.
Talle on esitatud korruptsioonisüüdistus.
Vuosaari sadam
Helsingi Sadam ehitas Vuosaarisse uue kaubasadama, et viia kaubaliiklus kesklinnast välja. Sinna ehitati 15 ro-ro-laevade kaid ning 1,5 km kaisid konteinerilaevadele.
Kirikaed
pisi|[[Käsmu kabeli kirikaed (juuli 2014)]] pisi|[[Keila kirikaed septembris 2015 (taamal 19. saj. hauakabel)]] pisi|[[Kullamaa kirikaia värav (august 2011)]] pisi|[[Ratasrist Viru-Nigula kirikaias (august 2012)]]
Vuosaari sadam
Sadam avati 2008. aastal. Nüüd käivad konteineri- ja veeremilaevad Helsingi Läänesadama asemel Vuosaari sadamas. Tallinna Vanasadamast sõidab sinna Eckerö Line´i Translandia ja Paldiski Põhjasadamast Naviraili Via Mare. Vuosaarist sõitsid Rostocki ka Tallinki kiired parvlaevad Superfast VII ja Superfast VIII. Alates 8. jaanuarist 2015 sõidab liinil Tallinn-Vuosaari Tallinki ro-pax-laev Sea Wind.
Kirikaed
Kirikaed on maa kiriku ümber või kõrval, mis tavaliselt kuulub kirikule või kogudusele. Ajalooliselt on kirik ja seda ümbritsev maa olnud koguduseliikmete pühitsetud matmispaik ning kirikaed surnuaia ehk kalmistu sünonüüm.
18.–19. sajandil lõpetati suuremas osas Euroopast vanadesse kirikaedadesse matmine ja kirikute ümber surnuaedade rajamine, seda eelkõige ruumipuuduse tõttu.
Kuna vanemad kirikaiad on sageli püsinud sadu aastaid puutumatult, on neis kujunenud haruldased elukooslused.
Eldar Qasımov
Eldar Qasımov (aserbaidžaani keeles Eldar Pərviz oğlu Qasımov; sündinud 4. juunil 1989 Bakuus), on Aserbaidžaani laulja. Ta esindas koos Nigar Camaliga 2011. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Aserbaidžaani lauluga "Running Scared", mis 221 punktiga konkursi võitis. . Ta oli koos Leyla Əliyeva ja Nərgiz Birk-Peterseniga Bakuus toimuva 2012. aasta konkursi õhtujuht.
Alaska malamuut
Alaska malamuut on Ameerika Ühendriikidest Alaskalt pärinev arktiline koeratõug. Kuulub spitsilaadsete tõugude hulka. Tõugu peetakse üheks maailma vanimaks. Beringi väina ületasid alaska malamuudi eellased väidetavalt enam kui 4000 aastat tagasi.
Ajalugu
Alaska malamuut (Alaskan Malamute) kuulub Arktika vanimate kelgukoeratõugude hulka. Seda tõugu koerad aitasid inimestel hülgeid küttida ja jääkarusid eemale peletada ning vedada toiduainete ja matkavarustusega koormatud kelke. Tõug aretati Sewardi poolsaare kirdeosas, kuhu oli asunud elama Mahlemuti hõimu liikmeid. Nad kohtlesid oma koeri hästi ja hindasid neid väga.
Inuiti kultuuri leviala asub Alaska ja Gröönimaa ranniku vahel. Suurte geograafiliste kauguste tõttu hargnes malamuudi tõug alamtõugudeks. 20. sajandi alguses rajas Artur T. Walden New Hampshire'i Chinook Kennelli, mis kuulus hiljem Milton ja Eva Seeleyle. Seeleyd hakkasid alaska malamuute paljundama. Nendel koertel olid samad tunnused Norton Soundi piirkonna Mahlemutide koertega. Seeleyde aretatud alaska malamuudi haru nimeks sai Kotzebue.
Veidi teistsuguse haru aretas välja Paul Voelker koertest, kelle ta tõi Alaskalt kaasa 1900. aastate alguses ja ka 1920. aastatel. Tema loodud haru nimeks sai M'Loot. Kuna Teise maailmasõja ajal oli kelgukoerte järele suur nõudlus, võeti sõjas appi suurem osa tõudokumentidega alaska malamuute. Pärast Teist maailmasõda vähenes aga puhast tõugu malamuutide arvukus tunduvalt.
1935. aastal saavutati alaska malamuudi tõu ametlik tunnustamine ning asutati Ameerika alaska malamuudi klubi (Alaskan Malamute Club of America – AMCA).
Koolitus ja tegevused
Alaska malamuut on töökoer, kes vajab palju liikumist, aktiivset tegevust ja füüsilist koormust. Malamuut vajab kuulekuskoolitust, sest loomult on koer isepäine. Alaska malamuudiga saab harrastada kärmusvõistlusi (ingl k agility), suusatamist, raskus- ja jalgrattavedu, koerakrossi ja matkamist. Samuti käru- ja kelguvedu, milleks on tarvis mitut koera.
Koertega harrastatavad alad jagunevad kaheks vastavalt hooajale. Talvehooajal saab harrastada suusatajavedu ja kelguvedu. Võistlused on jaotatud vastavalt distantsi pikkusele sprindiks (5–25 km), keskpikamaavõistluseks ja pikamaavõistluseks. Ilma lumeta on võimalik tegeleda koerakrossi, jalgrattaveo, tõukerattaveo, käruveo ja jooksmisega. Koeraga sportides tuleks kindlasti arvesse võtta looma üldist seisundit ja vanust.
Haigused
Alaska malamuudid on võrdlemisi terved koerad, kes elavad keskmiselt 12-aastaseks. Paljud haigused on alaska malamuudil geneetilised, st seotud looma tõuga. Malamuutide geneetiliste haiguste hulka kuulub puusa düsplaasia, lisaks esineb neil ka kondrodüsplaasiat.
Puusa düsplaasia
Puusaliigese düsplaasia ehk ebaküpsus on alaska malamuudi üks sagedasemaid haigusi. See on pärilik haigus, mis põhjustab valulikku seisundit, sest puusaliigesed moodustuvad valesti. Seisund võib lõppeda artriidiga. Tegemist on eluaegse haigusega, mida on võimalik ravida vaid pideva füsio- ja hüdroteraapiaga ning toidulisanditega, mis võivad aeglustada haiguse süvenemist. Kõige tavalisemad sümptomid on lonkamine tagajalgadega ja silmanähtavad raskused lamades või püsti tõustes. Probleemid kujunevad välja koera füüsilise arengu käigus, umbes 5–6-kuuselt. Puusa düsplaasiat ravitakse toitumise, kaalujälgimise ja hoolika treeninguga. Raskematel juhtudel võib koer vajada operatsiooni. Mõnikord võib puusa düsplaasiast põhjustatud artriit tekkida sümptomiteta. Igapäevane ravikuur ja treenimine võib mõjuda koertele erinevalt: osa reageerib ravile hästi, osa mitte. Kui õigesti ravida, elab koer ilma suuremate ebamugavusteta pika elu. Kui aga sümptomid süvenevad ja valu ei kao, tuleks mõelda eutanaasiale. Ennetamaks puusa düsplaasia tekkimist tuleks võtta kutsikas vanematelt, kellel düsplaasiat põhjustav geen puudub. Lisaks on võimalik enne aretamist teha sõeluuring, ent kõige olulisem on siiski ise jälgida, et kutsikas võetakse hea sugupuuga pesakonnast.
Puusa düsplaasia tekib siis, kui reieluu ei ole korralikult puusaliigese pesas. Haiguse tekkel mängivad rolli ka toitumine, elukeskkond ja sugupuust tulenev puusade olukord. Enne aretust oleks soovitav teha geenitest, et välistada puusa düsplaasia olemasolu.
Kondrodüsplaasia
Kondrodüsplaasia (ingl k Chondrodysplasia) ehk koerte kääbuskasv on alaska malamuudi geneetiline haigus. Kondrodüsplaasia esineb täiskasvanud koertel, kes kannavad haigust autosomaalselt või retsessiivse geenina. Geeni edasikandumiseks järglasele on vaja, et haigust kannaksid mõlemad vanemad.
Haigus väljendub koertel ebanormaalse kasvuna või muutustena luudes ja kõhredes. Sageli on sellise koera jäsemed tavalisest lühemad. Teised äratuntavad tunnused on tavapärasest suurem pea, väljaulatuv alumine lõualuu, ette kaardunud esijalad, kõver selgroog ja hingamisraskused.
On koeratõuge, mis ongi aretatud kääbuskasvu silmas pidades, näiteks korgid ja taksikoerad. Paljud teised tõud on väikest kasvu seetõttu, et koerte genofondis on olemas vastav geen. Seetõttu on risk kääbuskasvuks suur. Suurema riskiga koerad on näiteks inglise kokkerspanjel, iiri setter, kääbuspuudel, norra elkhund ja ka alaska malamuut.
Haigusega sündinud koer on kutsikana tavapärane, kuid umbes kuue kuu vanuses võib märgata, et loom ei arene nii, nagu peaks, ja tal võivad tekkida terviseprobleemid. Näiteks ei pruugi loomadel välja vahetuda piimahambad või ei arene suguelundid täielikult välja. Lisaks võivad nad kannatada liigesevalu käes, luutihedus väheneb ning tekivad probleemid südamega. Kui koeral ei esine suuri tüsistusi, võivad nad elada täisväärtuslikku elu, ent on oluline jälgida nende kehakaalu, sest kondrodüsplaasiaga koerad kipuvad olema ülekaalulised.
Iseloom
Alaska malamuut on väga sõbralik, kergesti kiinduv ja tähelepanu ihkav koer, mistõttu ta ei sobi valvekoeraks. Malamuut on iseloomult domineeriv ja tihti isepäine. Koeral on väga tugev karjainstinkt. Seetõttu tuleks talle kutsikast peale selgeks teha, mis rollis ta oma karjas on. Malamuudid on vastupidavad töökoerad nii kelku vedades kui ka kadunud inimesi otsides. Neile meeldib väga joosta ja mängida ning energiavaru on neil lõputu. Ilma igapäevase vaimse ja füüsilise treeninguta võib igavlev malamuut teha palju pahandust. Malamuut on üldiselt vaikne koer, aga tõu eripära on ulgumine.
Välimus
Alaska malamuudi silmad on pruunid. Siniseid silmi peetakse suureks tõuveaks. Kõrvad on püstised, kolmnurkse kujuga ja teineteisest üsna kaugel. Koera kael on tugev, rindkere hästi arenenud ning esijalad tugevaluulised ja lihaselised. Käpad on tugevad ja suured ning hästi polsterdatud vastupidavate padjanditega. Alaska malamuut liigub sujuvalt ja jõuliselt. Püstine seljale kaarduv saba on kaetud rikkaliku karvaga.
Karvkate
Alaska malamuudil on paks kattekarv ja tihe aluskarv. Külgedel on kattekarv suhteliselt lühike, reite tagaküljel ja sabal on karv pikem. Karva värvus varieerub helehallist mustani, esineb ka punakaid ja liivakarva koeri. Lubatud on aluskarva värvikombinatsioonid, kus pea ja alakeha valged alad lähevad üle tumedamaks kerevärvuseks. Ainsaks lubatud ühetooniliseks värvuseks on valge.
Suurus ja kehakaal
Soovituslikud parameetrid isasel koeral on turjakõrgus 61–66 cm ja kehakaal 36–43 kg, emasel koeral turjakõrgus 56–61 cm ja kehakaal 32–38 kg.
Stampe et Vertongen SV.5
Stampe et Vertongen SV.5 oli Belgia sõjaväe õppelennuk, mis projekteeriti ja ehitati 1930. aastatel. Lennuk leidis kasutust Belgia ja Läti lennuväes. Läti firma VEF hankis ka litsentsi lennukite ehitamiseks Lätis, kuid valmis saanud lennukite osas valitseb senini ebaselgus.
Arendus ja ehitamine
SV.5 valmis Belgia õhujõudude 1933. aastal esitatud tellimuse alusel kahekohalisele ja kahepinnalisele õppelennukile, mis pidi võimaldama ka vigurlendu. Jean Stampe soovitusel asus konstruktor George Ivanov uuendama firma varasemat RSV.22 õppelennukit. Kuid uue spetsifikatsiooni nõuete täitmiseks tuli selle konstruktsiooni niivõrd palju muuta, et lennukil olid vaid mõningane väline sarnasus oma eellasega. Konstruktsioonilt oli tegemist täiesti uue lennukiga.
Kui varasemad Stampe et Vertongeni firma lennukid olid olnud puitkonstruktsiooniga, siis SV.5 kere oli riidekattega õhukeseseinalistest  metalltorudest keevitatud sõrestik. Ülemine ja alumine tiib olid veidi erineva ulatusega. Instruktor ja õpilane istusid üksteise taga, lahtistes kabiinides. Jõuallikaks oli Armstrong Siddeley Serval õhkjahutusega tähtmootor, millel oli Townendi kate. Lennukit võis varustada relvade ja seadmetega laskurite ning pommitamise väljaõppeks.